ii 10 lulliaella intuitsionillaan on varmuus ja syvyys, joka ovaalia alallaan ei väisty ketään runouden suurista ihmistenkuvaajista. — Se satamäärän romaaneja käsittävä joukkotuotanto, jonka tämä työjättiläinen kahden vuosikymmenen kuluessa loi ilmoille, oli kaiken kaikkiaan silmiinpistävin käännekohta vuosisadan kirjallisessa kehityksessä. (Yleinen Kirjallisuuden Historia). — Balzac lienee verrattavissa ainoastaan Shakespeareen ja on ainoa, jota voidaan pitää hänen veroisenaan. Jälkimmäi sestä sanottaessa, että hän on lähinnä Jumalaa luonut eniten, saattaa tuskin kukaan, jolla on laajempi tuntemus Balzacin inhimillisen panoraaman rajattomasta rikkaudesta, kieltää Bal zacin olevan vuorostaan lähinnä häntä. (Helien-Lindgren. Tutkielma.) — Balzaciin verrattuna ovat Zola, Bourget ja Maupassant kääpiöitä, jotka eivät ylety neron jättiläisen nilkkoihinkaan. (Vestern Alleh.) 9. AVIOELÄMÄÄ. Aviokertomuksia. Toinen osa. Kirjoittanut August Strindberg. Katso 4, tämän luettelon 13 sivulta. Kumpikin osa saadaan erikseen ja sisältävät itsenäiset kertomukset. 10. Myydään yhdessä N:o 7 kanssa. 11. Gustaf Frööing: RUNOJA. Runot suomensi Larin Kyösti ja murrejutut sovitti Rauman murteelle tohtori IIj. Nortamo. Gustaf Fröding on suurin runotaituri, mitä ruotsalaisella kirjallisuu della on ehkä ollut milloinkaan. Hän on myös mitä laajin ja erehty mätön tyyliniekka, joka liikkuu samalla mestaruudella kaikkien aika kausien ja kaikkien kansankerrosten henkisessä ilmakehässä, piirtää yhtä varmalla kädellä realistisen ja humoristisen kansantyypin kuin mitä puhtaimman ritariballaadin, helkähyttää vienosti värähtävän lem menlaulun tai soinnuttaa suuren metafyysillisen tai raamatullisen fan tasian. Ja kaikki, mitä hän on kirjoittanut, vaikuttaa välittömän tuo reesti, yksinkertaisesti ja vaivattomasti, kaikkien teknillisten vaikeuk sien ja sielullisen raonisäikeisyyden uhallakin. E(ino) L(eino) H:gin Sanomissa 21 /s 10. Murrejutut: Samppinjuurei. Ko mnää Stormi Annat friiasi. Hallidai. 12. TANSSIJATAR. Pieni elämäntarina, kirjoittanut Matilde Serao. Tekijän luvalla italiasta suomentanut F. O. Viitanen. Laajassa kirjallisuudenhistoriassaan »Geschihte der Italienischen Literatur» pitävät toht. Berthold Wiese ja prof. Erasmo Percopo Matilde Seraota Italian tunnetuim pana nykyaikaisena romaaninkirjoittajattarena. Tunnettu saksalainen kirjailija ja taidehistorioitsija Alfred Friedman, joka on kääntänyt saksaksi useita Seraon novelleja, pitää häntä monessa suhteessa nykyisen italialaisen kaunokirjallisuuden tyypillisimpänä edustajana. Meillä Suomessakin erikoisesti arvossa pidetty Ruotsin akatemian jäsen ja aikanaan erikoistuntija italialaisen kirjallisuuden alalla. Nobel-laitoksessa äskettäin kuollut professori Carl Rupert Nyblom lausuu kirjailijattaresta m. m.: »Matilde Serao ei ole ainoastaan Italian nykyisin etevin naiskirjailija, vaan koko nykyajan kirjallisuuden huomatuimpia.»