I V Tiistaina 8 p. Maaliskuuta KARJALATAR N:o 27 — 1910 Nuijan Naisosaston käsityökokous 011 tänään tiistaina t. k. 8 p:nä klo 5 i. p. raatihuo neen salissa. Musiikkiyhdistyksen SEKAKÖÖRIN harjoitus tänään tiistaina klo 8 i. p. kansakoululla. Taneli Kurri. Valkonauhan Myyjäiset pidetään N. N. K. Y::i huoneus- tossa torstaina klo 5. Lahjoja otetaan kiitollisuudella vastaan samassa paikassa keski viikkona klo 10 alkaen. cRuosiMaita ja sopivia I ©haisten palUoita\ saatte aina hyvin vali koidusta palttookaupas- tani huokealla. Koivula. rahia pannaksensa: heidän tulisi asettua sotakannalle wallitsewaa epäsimeellisyyttä, raakuutta ja us- kottomuutta mastaan nuorisomme keskuudessa. Tämä olisi jaloa kasmatnstyötä. Olen tässä muutamin sanoin kosketellut niitä asioita, joiden tu- Iisi nuorison mieliä elähyttää. 'Nuorisossa tulisi esiintyä pyrki- mystä toteuttamaan elämässään jotain jaloa ja hyödyllistä sekä rohkeutta, mastustaakseen pahaa ja kelmotonta. Kenenkään ei pi täisi »vaipua toimettomuuteen ja »välinpitämättömyyteen armellen ettei minusta ole minkään hyivän asian alkajaksi: saattaisin ehkä epä onnistua yrityksissäni ja siten jou hiisin naurun ja nvan alaiseksi Tästä lausuu runoilija Eino Leino seuraaivasti: .Pyri joutsi aina ylemniä, mies, kuin siipesi täysin kantaa. Mies kasmami kanssa tahtons ja tahto se moimia antaa. Ken täällä ei kurota kuusehen, ei kapsahda katajaankaan. Ken täällä ei tarvota taimoi hin, ei pääse päälle maankaan." W. P. I- eduskunta. Keskiviikkona t. k. 9 päivänä klo 2 j. p. p. myydään paikan päällä toimitettavalla huutokau palla kauppias M. Oinosen kon kurssipesälle kuuluvat: 1 hevo nen, 2 lehmää, 1 sika, 6 kanaa, kärriä, rekiä, hevosvaljaita y. m. Samassa tilaisuudessa myy dään noin 3000 kg hyviä ky!- vyheiniä, jotka ovat ladossa Nii nivaaralla Meijerin tilan niityillä. Joensuu 8 3 1910 M a alis k. 4 p. Eduskunnan sihteerin ! mirkaa oli hakenut ainoastaan en- jtinen sihteeri hoivioik. notario I. Aha w a, jota kansliatoimikunta mirkaan puolsi ja joka yksimieli isesti siihen malittiin. ! Pöydälle panoa »varten esitettiin arm. esitykset perintökaaren 9 lu mun 1, 2, 4, 5 ja 7 ij§:n muut tamisesta, tuulaakimaksun laske- Inisen perusteista ja kyytitoimesta ja pantiin ne pöydälle ensi tiis- Itäin istuntoon. Kansliatoimikunnan ehdotukses- ^ta päätettiin näilläkin maltiopäi- millä asettaa erityinen painotöi Iden walwoja. Uskottu mies. Kauppias M. Oinosen kon kurssipesälle kuuluvaa kauppa tavara varastoa myydään suu rella hinnan alennuksella huo misesta, keskiviikosta alkaen. Joensuu s k 1910. Uskottu mies. joissa nuorison tulisi näköpiiriään laajentaa, niin en kuitenkaan saa- ta olla mainitsematta paria tätä alaa koskettelemaa seikkaa, koska nuorison sekä nykyinen eitä tule- wa elämä on siitä suuresti riippu- mainen. Tarkotan nuorison us- konnollissimeellistä kehitystä. Jumalan sanassa luemme: »Herran pelko on »viisauden alku". Herraa pelkäämäinen ihminen on miisautta kohden kulkemassa. Herran pelko opettaa ihmistä täs- sä mailmassa jumalisesti jahurs^ kaasti elämään sekä mälttämään kielensä pahuudesta ja suunsa milppiä puhumasta. Kiusausten lähetessä lausuu hän: „Kuinka minä niin paljon pahaa tekisin ja rikkoisin Jumalaa mastaan". Hurs kaasta ja jumalisesta elämästä on täällä ajassa jo suuri etu, jota- mastoin jumalattoman ja epä- simeellisen elämän kautta joutuu moni ihminen ennenaikaiseen hau- taan tai saattaa muuten maalli- sen elämänsä kurjaksi ja miheliäi- seksi. Epäsimeellisen elämän sen- raukset turmelemat nousematkin sukupolmek, joten toteutuu Herran sana: ,,Minä kostan isäin pahat teot lapsille kolmanteen ja neljän- teen polmeen". Näin ollen on suuri osa siitä kurjuudesta, mikä mailmassa mallitsee, seurauksena entisten sukupolmien jumalatta- masta elämästä. Jottei nykyajan nuoriso olisi syypää jälkeen tule wien sukupolmien onnettomuuteen, tulisi sen noudattaa elämässään uskonnollisuutta jasimeyttä. „Op- pikaa minusta, sillä minä olen stmeä ja nöyrä sydämestä", lau- suu Jesus. Me olemme nykyään uskotto muuden ja epäsimeellisyyden saas- tuttamia. Suuri osa nuorisoam- me katselee uskonnollis-simeelli- syysasioita mälinpitämättömästi, jopa pilkaten ja halmeksienkin. Tämä on meidän kansallisen el» mämme pahimpia epäkohtia. Jos tämä henkinen mädänuäisyys saa- pi jatkua edelleen, tietää se kan samme rappeutumista. Sillä his- toria osottaa meille, että juma- lan halmeksiminen sekä irstas ja epäsimeellinen elämä omat saat- taneet moimakkaatkin kansat peri- katoon. Näin ollen olisi sen nuo- rison, jolle oma onnensa sekä kan- sansa tulemaisuus omat elämän tärkeimpiä asioita, keskenään lyö- tämä käsi kätehen, sormet sormien lomahan, lauloaksensa hymiä, pa- Maalisk. 5 p. Asiantuntijaksi »valitsijamies maaliin oli kutsuttu pros. E. Lin I d e l ö s. TValitsijamiehet. Malitsijamiehiksi on malittu suomalaisesta puolueet I t a: Listo, Torppa, Kairamo,Iun nila, Honkajuuri, Käkikoski, Peura > koski, Repo ja Maarala; nuorsuomalaisesta puo l u e e s t a: Pennanen, Riihelä ! Hannula, Viljakainen, Snellman Ija Astala: ruotsalaisesta puolueet ta: Sundblom, Lindelöf, Roos, Ziybergh, Neomius ja Jnborr; maalaisliiitosta: HeiM- nen, Poutiainen, Relander ja Saa- lasti: osialidemokraattisesta !puolueesta: Annala, Typpö, 'Aro, Eloranta, Hoikka, Kirmes Murros, Hän»äläinen, Häyrynen, Tiroenius, Kiiskinen, Koskinen, ! Kotonen, Lehtonen, Aromaa, Lund- jfcöm, 3)idlt, Järrvinen, Mäkelä ja Lonkainen. Lauantain istuntoa jatkettiin klo li ^i.-p. ja julistettiin siinä ensin »valitsijamiesten maalin tulos Kaikkiaan oli listoja ää»»estänyt 197 edustajaa. Puhemiehistö ehdotti, että tällä kertaa »valittaisiin kuhunkin mar- sinaiseen malioknntaan yksi jäsen enemmän kuin tähän asti eli siis malliomarainivaliokunlaan 21, pe- rustuölakimaliokuntaan, talousiva- liokuntaan ja lakimaliokuutaau 17 sekä panktnvaliokulitaan 13. Ed. Kellosalmi ja Kimikoski(sd.) mastuslimat ehdotusta, joka kui- tenkin huutoäänestyksellä hymäk- syttiin. Marsinaisten maliokuntien li- säkst ehdotti puhemiehistö seuraa- mat erikoismaliokunnat: laki- ja talousmakiokuuta, simistysmalio- kunta, maatalousmaliokunta, ja työiväenastainivaliokunta sekä nii- hin kuhunkin 17 jäsentä. Ensin hyiväksyttiin ehdotus maliokuu- tain asettainisesta, »nutta niiden jäsenten lukumäärästä syntyi eri- mielisyyttä. Ed. Lindelöf (r.) ehdotti luku- määrän 15:ksi, jotta suureen ma- liokuntaan jäisi tarpeeksi jäseniä, jotka eimät ole sidotut yksityisma- liokuntien työhön. Ed. Homen ja Listo kannatti- »vat jäsenmäärää 15:f)i. Lippuäänestyksellä päätettiin 113 äänellä 73 mastaan asettaa näi hin maliokuutiin 15 jäsentä. Valitsijamiehet malitsimat is tunnon jälkeen puheenjohtajakseen ed. Liston ja sihteeriksi ed. M. Honkajuuren. Yleisiä uutisia. Weualaisten kunnalliset oikendet. Senaatissa esiteltiin lauantaina ote pöytäkirjasta, joka tehtiin se- naatin täysistunnossa oikeustoi- mituskunnasta tapahtuneessa esit» telyssä miime helmik. 11 p:nä,jol loin oli käsiteltämänä kysymys we- näläissyntyisten saattamisesta yh denmertaisiksi Suomen kansalais ten kanssa kunnallishallitukseen nähden. Asia lähetettiin lainmal- mistelukuntaan. Ehdollisesti korotettuja yliopis ion määrärahoja. Korkeimmassa paikassa on yli opiston anatoomisen laitoksen mää räraha korotettu 1,000 markasta 5,000 »narlkaan, määräraha yleis ten stipendin antamista marten 16,000 markasta 26,300 markkaan maantieteellisen laitoksen määrä raha <50 markasta 20,000 »nark- kaan, määräraha uusien kielten opiskelua marten 2,000 markasta 3,000 markkaan. Kaikki määrära Hat on »nyönnetty ehdolla että li sämäärärahat saadaan ottaa me »Tarmioon ainoastaan siinä ta pauksessa, että maltiolaitoksen tu lot sen sallimat. Samalla ehdolla oi» myönnetty 25,000 mkan määräraha kemialli sessa laitoksessa suoritettaivia kor jaustöitä marten ja 3,500 mk. ag ronoomisten retkeilyjen toimeen panoa marte»». Esitys tuulaakimaksuu laske- misen Perusteesta. Tuulaakimaksun laskemisen pe- rusteeksi oi», kuten tunnettu, ollut ivahmislettuua määrätty prosei»tti liiku niidei» ta,varain tullimaksus- ia, jotka oivat hiulaakimaksun alai- set. Niiden ehdotusten perusteella, mitkä asianomaiset kaupu»»kien »vi- ranomaiset omat senaatille tehneet, on senaatti sitten ivahmistauut tuulaakiprosentin määrän niille kaupungeille, joilla on oikeus pääs- tä nauttimaan puheenalaista etua. Kun se ajanjakso, jonka tuulaa- kiinaksui» laskemisen perusteesta annetut määräykset oivat »vah- ivistetut moimassa olemaan, päät- tyy 1910 muoden lopussa, oi» asianomaisilta kaupunkikunnilta »vaadittu lausunnot puheenalaisen maksun suorittamisesta mainitun »vuoden jälestä, ja oivat i»e il»nai» erimielisyyttä puottlstaneet tuoi» »naksun »iykyisen debiteerauspe- rusteei» pysyttämistä. Tähä»»kin nähden on Keisarillinen Majes- teetti katsonut tätä »naksua »voita- wan eteenkinpäin suoritta saman perusteen »nukaan kuin tähänkin asti. Mitä tulee siihei» aikaan, joksi tuulaakimaksun laskemisen peruste olisi mahivistettaiva, niin on tuu- laakirnaksua koskeivain määräys- ten moimassa-oloaika katsottu moi- taman tällä kertaa mahivistaa miideksi muodeksi. Maanwiljelys- ja talousseu- raiu atvustaminen. Koska »v. 1909 jinenoarmiosta oli pyyhitty pois »nääräraha »naanmiljelys- ja talousseurojen amustainiseksi on senaatti päättä- nyt tehdä korkeimpaan paikkaan esityksen, että määräraha saatai- 'iin ottaa »v. 1910 n»enoarmioon. lainalla on se»»aatti päättänyt, että määrärahaa saataisiin käyt- tää myöskin siansiitoksen edistä- miseen. »iipikarja- ja mehiläishoidon atvnstaminen. Senaatti on päättänyt tehdä orkeimpaan paikkaan esityksen, et- tä siipikarja- ja mehiläishoitoyh- distykselle myönnettäisiin 10,000 mkan maltioapu. Talous- ja puutarhakoulujen atvustaulinen. Sen johdosta, että w. 1909 menoarmiosta oli pyyhitty pois määräraha talous- ja puutarha- "oulujen amustamiseksi, on senaat- ti päättänyt tehdä korkeimpaan paikkaan esityksei», että »nai»»ittu määräraha saataisiin ottaa laa- dittamaan »v. 1910 »nenoarmioon. lnsia piirihallituksia. Senaatti on oikeutta»»ut rauta- tiehallituksen perustarnaan kolme uutta piirihallitusta, joissa mirko- ja toistaiseksi hoitamat miransi- aifet. Mikkelin lyseon wenäjänkielen lehtorin »virkaan on sei»aatti oikeuttanut kouluyli- )allituksen antamaan »valtakirjan 'ollega Hj. O. M. Sahlgnille. Zlntellin koulu. Senaatti on hylännyt neiti Ali- na Antellin anomuksen saada Ätikkelii» ruotsalaiselle tyttökou- ulle myönnettyyi» maltioapuun 16,000 nikan lisäamun muosiksi 1910—11. Kuten muistetaan, päätti senaatti 23 p. toukok. 1907, että »nainitulle koululle myönnet- ty »valtioapu on »vähitellen lak- auteltava. Nykyääu on kouluii ':llä luokalla 3 ja 6:lla 7 oppi- asta. Maanostot waltiolle. Sei»aatti on maltuuttai»ut met- ähallituksen ostamaan tilanoinis- taja Grönroosilta Heinämeden pi- läjästä 6,000 mkan hinnalla erään maa-alueen, joka yhdistetään sa- uotulta tilanomistajalta aikaisem- min ruuilulle ostettuihin tiloihin. Teknillinen korkeakoulu. Lakit, tri Leo Ehrnrooth ja sil. ri R. Thesleff omat peruuttaneet hakemuksensa kansantaloustieteen professorin mirkaan. «nomeu säästöpankkien keskus- osakepankki on alentanut talletuskoron 5 1 4 ,.:sta 5 ° 0 :tm. Mainitun pankin ainauskorko on 6 ° 0 , mutta jos lainan ottajalla on erittäin mar- mat takaajat, on korkomäärä 5 Joensuusta ja likitienoolta. Kunniamerkkejä. Kunniamerkin 50-muotisestapal- meluksesta on saanut Kuopio»» suomalaisen lyseon lehtori E. Win- ter ja 40-muotisesta palmeluksesta Juman henkikirjoitaja T. I. Jko- nen. Käytännölliset kokeet suomenkielen, historian ja maan- tiedon lehtorin- ja kollegamirkoja marten suomenkielisissä' oppilai- toksissa oi» suorittanut suomalaises- sa »»ormaalilyseossa filos. maiste- ri Jalmari Suomalainen. Ewätty sääntöjen wahwistus. Sei»aatti on hylännyt Nuoren Karjalan osakeyhtiön a»»omuksen saada mahmistus yhtiöjärjestys- ehdotukselleen. Rakennuspiirustukset uudisrakennuksiiu räätäli Heikki Rasin, talonoinistaja Tahmo Hir- mosen, muurari Otto Kären ja asioitsija Aukusti Kilmen omista- millä tonteilla Joensuun kailpun gissa sekä yhteiskoulunopettaja Elis Palanderin ja seppä Kalle Karmisei» omistamilla tonteilla Nurmeksen kauppalassa, on lää- nin kuiveruöörinmirasto noudatet- tamaksi mahmistannt. Utran kosken lohen ja siian kalastusoikeudet tarjottiin täällä t. k. 5 p. huuto- kaupalla 5 muodeksi arennille, Korkeimman tarjouksen 662 mk. »vuodelta^ teki asioitsija Millinan. Miime muonna oli arenti 41 markkaa. Kansanrunouden keräämistä »varten Inkerissä on Suomalaisen kirjallisuuden seura antanut mat- karahan lyseolaiselle Jussi Lukka- riselle. Sanakokoelmia omat mainitulle seuralle lähettäneet m. m. lyseo- laiset E. Lehikoinen, A.Ryynänen ja L. Tanskanen Juuasta. Pohjois-Karjalan Marttayh- distysten haaraosastoli iton johtokunta päätti kokouksessaan eilen puoltaa 125 markan amustusta neumojan palkkaamiseksi ensi kesän ajaksi seu- raamille Marttayhdistyksille: Enon, Jlon»ai»tsin, Joensuui», Kiihtelys- maaran, Kiteen, Kontiolahden, 5!o- meron, Kuusjärmen, Liperin, Pol- mijärmen, Pälkjärmen, Rääkkylän ja Tohmajärmen osastoille. Kun äsken oli perustettu koko Kiihtelysmaaran kuntaa käsittäivä Marttayhdistys, johon entinen Mu- lon osasto jo on sulautunut ja johon Keskijärmenkin sopii yhtyä, ei Keskijärmelle katsottu erikseen amustusta sopimaksi, ettei toinen kunta tulisi edullisempaan asemaan kuin toinenkaan ja kun se piirinä silti moi toimia itsenäisesti. Ilmoitettiin perustetuksi uusi o- asto Rääkkylään, jota ilolla ter- mehdittiin joukkoon liittymäksi. Keskustoimikunnalta saatu 100 markan apuraha puutarhanhoidon ja ruuanlaiton edistämiseksi pää- tettiin jakaa syksyllä, syyskuussa pidettämän yhteisen näyttelyn ai- "ana, niille osastoille jotka omat milkkaimmin toimineet. Elinkeinot. Liikemies Taametti Perttula ja eppä Juho Pajarinen sairvat eilen maistraatilta lunmn tässä kaupun gissa harjoittaa edellinen ruoka- ramaran kauppaa ja jälkimäinen rautasepän ammattia. Konkurssi. Hemosmies Masseli Ratilainen jätti eilen konkurssihakemuksensa asianomaiseen paikkaan. Pesän tila »vielä tuntematon. Melkojain kuu- ustelu t. k. 14 p:nä. Painokanue. Romasti Hellmanin ja kauppias Huttusen mälinen painojuttu lykät- liin eilen täkäl. raastumanoikeu- dessa syysk. 19 päimään. Tuomion puuseppä Juho Monos-mainajan perillisten perin»»ön luomutus- ja oi»kurssiasiassa julistaa raastu- manoikeus 25 p:uä ensitulemaa huhtikuuta. Toinen esiinhnuto torikauppias A. Lahden konkursissa on kuluman maaliskuun 21 pnä. Tukinuitto. Se»»aatti on myöntänyt osake- yhtiö Tornatorille luman uittaa lukkeja Pielisjoen kanamissa. ^rkeilun alalta. Tmvaumukainen hiihtopäiwä oli täkäläiselläsellä lyseolla miiine perjantaina. Kilpailuja suosi mi- tä kurjin ilma. Matkat olimat sa- mat kuin miime muonnakin I:llä luokalla ^ z km., ll:lla l. 1 km. j. n. e. p. VII l. oli siis hiihdettämä 3 1 , kin. Parhaan keskiajan 2 m. 51,.,'s. (laskettu ' , km kohti) sai VI l. Samat miehet miime muon- nakin potkimat. VI l. lyhyimmäs- ä ajassa taimalsimat 3 km: I. Iymärine»'. 14 m, D. Kankaanrii»- a 15 m. 11 s.. K. Stenlund 15 m. 44 s., N. Räty 15 m. 51 s., E. Lehikoinen 15 m. 59 s. Osanotta- jia 23. Toiselle sijalle pääsi V l. ennätyksellä 2 m. 56,^ s. Par- laat potkijat T. Kiiskinen 11 m., I. Taipale 11 m. 26 s., M. Ko- ponen 11 m. 45 s., A. Blomqmist 12 m. Kilpailijoita 28. Seuraa- miksi tuli IV l. ennätyksellä 3m. 0., s. Parhaiten suoriutuimat: S. Hartikainen 8 m. 33 s., W. Raatikainen 10 m. 28 s., I. Kuok kanen 11 m. 15 s., O. Grönberg 11 m. 18 s., E. Huikuri 11 m. 34 s. Osanottajia 21. Neljän- nelle sijalle pääsi III l. ennätyksellä 2 »n. 20,, s. Wudcn parhaan ennätykset: O. Lamikainen 8 n». 23 s., W. Leiväinen 8 m. 23 s., Sormunei» 8 m. 27 s., W. Hirmo- nen 8 m. 33 s., L. Hirmonen 8 m. 40 s. Hiihtämässä oli 23. Midenneksi tuli I l., jonka keski- aika oli 3 m. 28 s. Parhaidei» hiihtimät: Waris 2 m. 50 s., E. Hokkanen 2 m. 55 s., Stenlund 3 m. 4 s., T. Kuiivalaiiiei» 3 n». 6 s., Härkö,»en ."> m^ 7 s. ^in- nistelijöitä 23. 5tuudennen sijan oimistuilvat saamaan VII luokkalaiset ennälyk- sellä 3 »n. 29,1 s. Parhaat jon- kossa: Virkkula 1- »n. 55 s.: A. Achte 18 n». 9 s.- A. Ryynänen 19 m. 50 f.; T. Multanen 20 m. 14 s.; O. Hassinen 21 m. 1 s. Luokkansa kunniaa oli puoltainas- sa 24. Wiimeise>» sijan sauvat II l. ei»nätykse!lä 3 »n. 30,7 s. Parhaimpia oliivat W. Blom- qmist 5 m. 2 s., P. Pariviamel» 5 m. 15 s., Wänskä 5 m. 17 s., lUytänei» 5 m. 35 s.. Piiparinen 5 m. 4i> s. Ennätykset eimät siis ole hymiä. Z. X. U:lla oli sunnuntaina koehiihto 5 km. matkalla Parhaat ennätykset sai- mat: T. Kiiskinen 17 m. 35 s. 1. Hymärnien 18 m. 2 s. A. Wänskä 18 m. 55 ^s., A. Kaii- kaanrinta 18 »n. 57 s., 'I. Tai- pale 19 »n. "20 s., T. Kyllönen 19 m. 36 s.. Kilpailuja suosi mi- tä parhain ilma. Katajan mestaruushiihdot 10 km. matkalla olimat »viime sunnuntai-aamuna. Kilpailut oli- mat saa»»eet runsaasti mäkeä lähtö- paikalle. Kilpailijoita oli aluu toistakymmentä. Mestariksi pääsi tä»»äkin »vuoiina Simo Hartikai- nen, ennätys 39 m. 47 f.; II tuli Saul Hartikainen 42 m. 55 III Eino Lauronen 44 m. 19 s.; IV Alitti Hirmonen 44 m. 24 V Armas Hirmonen 44 tn. 27 s.; VI Weikko Nemalainen 45 m. 22 s. Kilpailuja suosi hymä sää mutta keli ei ollut »varsin hymä. Naisten hiihto 2 km. I palk. Li»»da Halonen II „ Hilja Halonen III „ Änna Hakkarainen. Tytöt näkyivät »vielä pelkäämä» kilpailuja, koskapa heitä niin uiu- kasti osaa otti. K»» „pam»man kansan" pno lue pitää kokousta, niin eduskuntakin jaa odottaa. Näin tapahtui miime miikolla. Eduskunta oli kutsuttu täysistun toon klo 9:ksi illalla. Mutta kuin- ka olikaan, istunnon alka»nista ei kuulunut. Mihdoin ilmestyy pu- hemies tuossa lähempänä 1 2 10 ilmoittamaa»», ettei ehkä »vielä puo leen tuntiin moidakaan täysistui»- toa alottaa. Mikä oli sitten sen odotuksen syy. johon edustajat tällä tamoin ilman mmtta pakotettiin? e oli hymin ..nätisti" se mikä näiden rimien alussa on ilmoitettu. Eduskunnan ruotsalainen ryhmä piti ryhmäkokousta, suurkagaalit ja maltin herrat siellä eiivät nähtä- Ivästi tahtoneet päästä yksimieli- syyteen ja — tämän muolsi sai eduskunta hyroin kauniisti istua odottamassa. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Innan kirkkoherran vaalissa ^ helmik. 6 p. sai ensimäisellä maali- sijalla Sotkamon kappalainen A. Mömmö 2 äänestäjältä 48 mar kan äänet, toisella maalisijalla Puumalan kappalaii»en H. S. Kuosmanen ei yhtään ääntä ja kolmannella maalisijalla Kestilän kirkkoherra Seelim G. Särmi- linna 26 äänestäjällä 546 mar- kan äänet. Seurakunnan koko ääin- määrä on 14,109 mk. Osanotto maaliin oli siis tamattoman lai mea. Zlnrmeksen yhteiskoulun koulu- uemvostou pliheeujohtajalsi malitsi neuivosto keskuudessaan tk. 6 p:»»ä kirkkoherra N. E. Wai- nion. Aliopisto. Filososisen tiedekunnan syysis- matemaattinen osasto on hymäk- ynyt ne äidinkieliset kirjoituskokeet, jotka on suorittanut lääketieteellä eeu tiedekuntaan pääsyä marten ylioppilas I. W. Hämäläinen Nurmeksesta. Malmistmvan tut- 'innon jumaluusopilliseen tiede- Antaan pääsyä marten suoritti tammik. lopussa ylioppilas T. P. Liimatta Kuhmosta ja stipendiaat- litntkinnoi» historialliskieliteellises- ä osastossa joulun edellä ylioppi- as I. A. Kärkkäinen Pielisjär- mettä. HautauS. Helmikuun 19 pnä kätkettiin maanpolveen Komeron hautaus- »naalla seurakunnan manhin pal- melija, kiertok.opett. Juho Räty. Mainaja oli kuollessaan 71 w. 9 kk. 2 p. »vanha. Opettajana hän oli ollut 42 muotta. Pitkä oli hänen työaikansa ja laaja myöskin mai- nio, jossa hän toimi. Ihmettele- mällä sitkeydellä mainaja kesti tuon niin »voimia kuluttaman työn miime muoden loppuun asti. — Haudan siunasi kirkkoherra A. o- Räty, puhuen samalla sattumin sanoin wnii»ajan muistolle. Har- ivat Harmoista kai lienee tttjkijisit», joilla olisi jäleilä niin pitkä työ aika opettajana kuii» ivainajalla. Tilhansille mainaja antoi aakkoset elämäiuielle, siksipä tuha»»sieu tu- lee siunata häiieii siunattua työ- tään. Hän on oppettaianamme astiiiiiit edelläiiime siihen päämää- rään, jonne elämänsä tehrmvänä oli toisten opastaminen. Keiveät mullat uiitlerau ja rakkaan opet- tajan hmidalle! Isän helmaan mua johdit, Itse sinne ennen ehdic. Kärsiniytset loppui Sulta — Oi, »nilloiu päältynemi mul ta'! - Kiitollinen oppilaasi. Ko-verou nuorisoseura Kaleivalajuhlaa Saminiemellä 27 pnä helmikuuta. Ohjelniassa oli terivehdyspilhe, joiika piti op. Hai»- na Karttunen, runoja lausui Aatu Turpeinei» ja Anna Ilonen, kerto muksia luli Ikonen ja Idor Hei monen. Ohjelma oli kauttaaltaan Kaleivala-aiheista. Väliajoilla esittiivät kanteleensoitloa Jdor Hei- »nonen ja Heikki Puustinen. Lo- puksi pistettiin piiriisi. Zleisöä iso pirtti ja käytös siimoa. öllölän nnorisoseuralla 011 illauivietto Kalemalan iln»es- tymisen johdosta I. Hukan talos- sa. Ohjelmassa oli op. O. Kois- tisei» esitelmä Kaleivalasta ja ru- non lausui Otto Määttänen. Lau- lut lomaa» laulettiin ja mieläpä piiriksi pistettiin. Kuntain luottankusmiehet. Kiteei» kuiitakokouksei» pyheeujoh- taja Moldemar Sutinei», joka t. k. alussa oi» tullut olleeksi tässä luot tamustoimessa 20 muotta, ou nyt- teminin omasta pyynnöstä iva- pautettu toimestaan. Kuutakokouk- sen puheenjohtajaksi nykyisen ivaa- likauden loppuun »valittiin talolli- nen Juho Kankkunen Ruppomaa- ralta. Kuntakokous, jossa hra Sutinen »vapautettiin puheenjohto- jan toimestaan, lausui suurunmai» kiitollisuutensa uutteralle ja »väsy- mättömälle puheenjohtajalleen. Tilattomau wäestöu lainara- hastot. Läänin kumernöörinivirasto o>» t. k. 2 p:uä antainallaan päätök- sellä mahivistanut Pielisjärmen kunnan kuntakokouksen huhtik. 29 p:ltä 1907, mikäli kunnan päätös koskee 30,000 mkan suuruisen pi- tempiaikaisen kuoletuslainan otta- mistä tilattoman mäestön laina- rahaston perustamista ivartei» Pie- lisjärmen kuutaan. Kansako»ilulaiuat. Samoin on läänin kumernöörin- mirasto t. k. 2 p:nä antamallaan päätöksellä ivahivistannt Pielisjär wen kuntakokousten päätökset lokak. 12 p:ltä 1908 ja syysk. 13 p:ltä 1909, mikäli ne koskemat 30,000 mkan suuruisen kuoletuslaina» ot tamista uusien kansakoulutalojen rakentamista marten kuutaai». llusia Postipysäkkejä. Huhtikuun 1 p:stä amataan pos- tipysätit Tohmajärrven vitäjän 5iaustajäriveu ja Korpiselän pilä- jän Koikarin kylässä. Raja-Karjalan kiertäivät maan- »viljelySkoulut. Senaatti on päättänyt pöytäkir- jai» otteella kehoittaa ivaltiomarain- toimituskuntaa ottamaan m. 1910 menoarmiota laadittaessa huo- mioon m. m. Jtä-5i'arjalanmaan- iviljelysseurau anomnksei», että ~ uojäriveu, Salmin ja Suistamon kuntiin perustetun kolmen kiertä- män maaumiljelyskoulun ylläpitä- miseksi myönnettäisiin jatkuma 7,700 »narkkaan korotettii maltioapu kutakin koulua kohti eli yht. 23 ,000 mk. Herjauksesta tuomittu. Marsinaisissa talmikäräjissä Kaa- lviii pitäjän käräjäkilimassa tuo- mittiin talollisen poika Kortteisen kylästä Albert Hallikainen jatku- ivasta herjauksesta pidettämäksi 6 kuuk. »vankeudessa. Hallikainen ilmoitti tyytymättömyyttä oikeuden päätökseen. Eläintautia. Läänin kumeruöörille ilmoitettua että maikeata, tuntematonta tautia on ilmaantunut hemosiiu Jlomant- sii» Maiilkulau, Kiteen Puhoksen ja Kesälahdella useissa kylissä, ou läänineläinlääkäri Arel Söderman määrätty ryhtymään toimiin tau- diu lemenemisen ehkäiseiniseksi. Zllaluostau osuuskassan sääniiöt on senaatti mahmistanitt. WäärennykseStä tnomittn. Mainitun käräjäknnnan marsi- naisissa talmikäräjissä tuomittiin niin ikään loisinies Niinimaaran kylästä Erik Miettinen »väärennyk- sestä pidettäiväksi 6 kuuk. maukeu- dessa. Tuomittu ilmoitti tyyty- mäusä päätökseen. Kansakoulupiiri. Koiveron seurakunnan kirkonky- läi» kansakoulunopettaja W. E. Hallikainen on läänin kumernöö- rille m. k. 28 pnä jättänyt laa- jemman kirjallisen malituksen Ko- iveroli kuntakokouksen päätöksestä miime tammik. 31 p:ltä, mikäli kunnan päätös koskee kansakoulu jen piirijakoa sanotussa kunnassa. .Joensuun tietopuoliselta Ksr- janlioitokoulusta on saatavana karjakoita, joko kesäkuun 1 {»ri vasta tai myöhemmin allekirjoit taneen kautta, osotteella: Joen suu. Edv. Liukko. Johtaja. (K. S. 3 k.) Huhtilammilta. Kireälle taas täinäkin talivi on paimut kaikki ne, joitten on annos- ta elettämä ja kaikki toimeentulo purussa ja pakkasessa lyösieutelyl- !ä saataiva, sillä elanto pienistä tuloista, sen arivaa, supistuu ai- mau ahtaalle. Työansiot kuulu- mat kaikkialla oleivan kelivotloman huonoja; sillä firmatkin, tietysti moiton haluisina, teeträivät talivi- töitään perin halivoilla palkoilla. Täällä ei ole edes huonojakaan sa- mottatöiden teettäjiä. Kenen mieli tekee itseään ja Hemostoniaaii rääkkäämään, sen täyluy inatkus- rella satoja kilometriä, aina ..voh- janmaan" perille saakka. 'Näin huonot ja puuttelliset ajat eiivät liene ehkä hymittamia ja iloisia ajai» miettoja nionellekaan, tätä kylmänkolkkoa taimen tietä maeltaessa. Mutta huoliinatta puutteista ja »vastuksista, on knm- niinkin myös humituksia ja ilohet- kiä olemassa meidän senroissam- nie. Wanhastaan tunnettu „alko- holiherra" ou täälläkin murheessa lohduttaja, alakuloisuudessa ja su- run paii»osta»nalle ilonantajana, kuten sanotaan: humalassa ei ole kipeä eikä köyhä, eikä myöskään mitään mailla. Olkoon miten olkoon, mutta puutteet pysymät armolleen, kun mitä kerran on olemassa. Jos mitkään niin karjan rehnmarat kuulostamat monenkin paneman mielä ahtaalle tänä kemännä, sen- kin takia kun niitä ei ole paikka- kunnalla säätämissä, eikä korman- kimluivillakaan. Olisi hymä, että liikemiehet ottaisimat huolekseen jo aikanaa»» ja tekisimät rehujenkin tilauksia muualta, missä niitä olisi säätämissä, tarmitsemain »va- ralle, etteimät elukatkaau joutuisi nälkää ja puutetta kärsimää,», sillä silloin olisi hymä tilaisuus saada, jos kenellä on muutoin millä saada. Tamanmukaiset käräjätkii» alkoi- mat taas kunnassamme miime kuun 22 pnä. Juttuja kuulostaa slemau komasti. Kellä mitäkin lienee, enimmäkseen maa»» kiukku- juttuja. Lähes kuukauden kestäivä istuntoaika on merkkinä, ettei ih- inisillä ole mielä rakkautta toinen toisiinsa. Milloin koittaneekaan ai- ka, jolloin Herra on säätämä la- kia kansain keskellä, että he tako- mat miekkansa aurai» teriksi ja kei- häänsä miikatteiksi; niin ettei kansa »»ostaisi »niekkaa kansaa ivastaan, eimätkä enää opetteleisi sotia, maan että kukin istuisi miinipuunsa ja miikuuapuunsa juurella, ilman et- tä kukaan häiritsee. <Miik. 4: 3, 4.) Jauu. Stnrmeksenkuuuau kuntakokouk- sessa t. k. 4 p:nä käsiteltiin seuraamia asioita: Jokikylän kansakoulun rakenta- inistä ivarten päätettiin anoa ylei- sistä maroista <>,000 mkan apu- raha, jota anomaan, nostamaan ja kuittaamaan malittiin opettaja Erkki Peltonen tai hänen määrää- mänsä. Samaan tarkoitukseen ano- taan ja kunnan yhteistä »vastuuta ja takausta mastaan otetaan 6000 nikan suuruinen laina mal- tiolta pitemmäksi kuii» kymmenen muoden takaisinmaksuajaksi, mikäli tämä on mahdollista. Sitäkin anomaan »valtuutettiin opettaja Peltonen. Kiin Jokikylän piirissä nyt on kaksi kansakoulua, myönnettiin tyt töjen käsityönopetusta marten mii- me syyslukukauden alusta hikien ja niin kauaksi kuin koulua tarmi- taau kuiinan maroista 200 mk. muotta kohden eli kahden tyttöjen käsityön opettajattaren palkkaus. Nurmeksen wuokrala»itakunnau katselmustoimituksista suoritettama palkkio ja asiakirjain luiiastusmak- su ehdotettiin laskettavaksi tois taiseksi seuraaman taksan mu- kaan: 1) toimituspäivältä päiivärahaa 3 mk. 2) matkarahaa 14 penniä km:lta, mitkä palkkiot muuten lasketaan moimassa olema»» matkustussään- nön mittaan; 3) pöytäkirjan» luuastusmaksu 1 mk. arkilta: ja maltuutetttin kunnallislautakunnan esimies jät tämään tämä esitys kihlakunnan- oikeuden tntkittamaksi ja mahivis- tettamakst, ollen ote tästä pöytä- kirjasta hä»»elle siihen »valtuu- tnksena. Myönneettiin Nnrmeksen kunnan puolesta Kuopiossa tänä kemäänä pidettäivää muokralautakuutako- kousta marten a) kokouksen kustan- nuksieu kormaamiseksi 20 mk., b) Vuokralautakunnan esimiehen mat- kakulujen kormaukseksi 25 mk., toi- moen, että sellainen neumottelema- kokous aikaansaataisiin ja että Nurmeksen muokralautakunnan esi mies ainakin siihen osaaottaisi. Siinä Nurmeksen ja Maltimon yhteisessä kuntakokouksessa, joka tä- inän kuun 29 pnä klo 11 e. pp. pidetään Nurmeksen kunnanhuo- 5*3 —1 S e.- su ZS3 vn SN oT «S ss' S» i v m siT S3 B £2. 1=3 Sa < —i v- CO Ui ST CA SS ss N < os s v» pz O 3" £- &[ S"