liistains tammikuun II p:nS lapsettoman perheen »vuotuiseen ela tukseen, maan joutuu mies anomaan hätäaputöitä, niin kyllä silloin ei o!e wika ..pormarillisen yhteiskunnan" niinkuin huudetaan, maan syy on toisaalla. Täytyyhän mielä olettaa, että nuori parikunta tu. n summan lisöksi ansaitsee talmiaikanc miM jota kin. Mutto. kuten sanottu, ei 50 m'an päimätulokaan riitä silloin kun se käytetään kaikkiin hienouksiin ja mielitekoihin. — 4» touotta täyttää tänään innokas musiikin harrastaja, lut kari- urkuri A. I. Tuukkanen. — Lahjoitus. Kauppaneumokse- tar rouma E^a Ahlström Noormar kusta on lahjoittanut ivasta peruste tulle Uudenmaan Siipikarja- ja Me- HMshoitoyhdistykselle 500 markkaa. — Osui oikeaau. Suomalaisen Nuijan arpajaisten pääwo:wn, hewo- sen, moitti muuan köqhä tlzömiehen- poika Kalle Sundm ll, kaupungista. Eräs arvasaistilaimudessa ollut hen kilö oli heltynyt pojin pyynnöstä ja antanut hänelle 50 pennifen. Tällä poika osti arman ja moitti heivosen. Köyhälle perheelle, joka juuri edelli senä päimänä oli Vaimaishoitohalli- tuklelta saanut ruoka -apua, tuotti moitto tietys.i iloa. Muista väämoitoista on kapteeni H. G. Stenroos, Lannalta, Voittanut puoli-!usinaa hopealusikoita ja Emmi Joutsenlahti, Langalta, salin ko luston. — ^Perustuslaillinen" sano malehti auount osinkoa wii«a- woi?to«?arsis!a. Mnn-s jouluk. 20 p:nä pidetyssä Heinolan kaupun gin n?a>ruu5ton kokouksessa esiieltun m. m. Heinolan San>'m ^in osakeyh tiön anomus faoda 3 000 mk. muna- soitto -varoista Velkojensa lyhentämi seen! Maltuusto pani asian pöydälle tä män taimen kemätpuolelle asti. — Taltviliikenue. Jäänmur taja Sampo tulee edelleenkin miipy- mään Kotkassa pitämässä sikäläistä satamaa amoinna liikenteelle. Keski- miikkona amnsti jäänmurtaja merelle dönralaiw---t Hernösondin ja torstain Pollvxin, molemmat sclluloosal-istissa. Satcmassa on sitäpaitsi mielä höyry- laima Ar'adne s-? Suomen köyrylai- m-?osakeydtiön böyrylaiiva C-res. Lzimaliike Katkaan jatkun mielä jonkun aik,?a. Eiliseksi odotettiin saa pumaksi saksalaista höyrylaimaa Suo mi. NrMzzZz Zz ZikM M k»mrit!. Sunnuntai-iltana esitti Perin 3!äyt- tämS jiih^a-nöytäntönä Teiatt-rissa Z. T?v>>l!uk en 5-näytöksisen näytel män „Regiia van Emmerilz". Kcip- pale, joka käsittelee 30 muotissodan aikoja, nim. Emmeritzin linnan mal- lokusta ja Gustaf Adolfin oleskelua mainitussa linnassa, esitettiin hymin harkitulla mauhdilla täyden katsomon mielenkiinnolla seuratessa näytös näy tökseltä kiehkeytymää esitystä. Erit täin mainittakcon hymä yhteisnäyt tely, mikä harkitun näyttämöllepanon ja yleensä sopimien näyttämowarus> tusten ohella, teki erittäin edullisen maikutuksen katsomoon. Raikkailla kättentaputuksilla palkitsi yleisö esi tykiet joka näytöksen ja erittäinkin miimeisen näylölsen jälkeen. Kappaleen oli harjoittanut ja näyt tämölle asettanut Näyttämön johtojs- näyttelijä E. Stenman ja näyttämö tarpeiden suunnittelussa oli Näyttä möä arvustanut tri Hj. Nordling. Kappale näytetään, kuten ilmoituk> sesta näkyy, toistamiseen ensi perjan> tain? Z Topeliuksen syntymäpäirvä nä, ja toimotaan yleisön ajoissa pitä. wän huolen pääsyl puista tähän näy> lök-een. ettei termiisisi sitten kääntyä owe ta takaisin, kuten muutamien kop valetta katsomaan aikone tten oli wii> me sunnuntaina lippujen puutteessa lehtälvä, maikka ylimääräistäkin pait koj? cli marattu. K:o^S — IM — Ida ja Karl Ek«ua«i« konsertti. Taiteilijapari Ida ja Karl E°man on manhastaan tuttu ja suosittu täällä. Muosien kuluessa omat rämät taiteilijat esiintymi sillään koonreet itselleen horjuniat- toman ihailijajoukon, joka miime per- jantaillisessakin konsertissa osoitti ra jatonta mieltymystään. Mitä rouvia Ekmaniin tulee, on hänen laulunsa taiteellisen kypsää. Sen ansiokkain puoli on aina ollut sydämellisyys ja tunnelmarikkaus. Itse ääni ei koskaan ole ollut erittäin moimakas. Wiime »vuosina on lisäksi ollut hamaittamissa, että se oli ru mennut arveluttamassa määrässä hei kontumaan. Kun rouma Ekman, esim. noin muosi sitten täällä lauloi, teki suorastaan masentaman maikutuksen äänen mähäpätöisyys ja siitä johtuma laulun yksitoikkoisuus. Sitä ilahdut tamampaa oli tässä konsertissa ha maita taiteilijattaren muoden war- rella saaneen, jos sanoisi, ääntänsä takaisin, joten hänen laulunsa teki paljoa edullisemman maikutuksen, kai kuen toisinaan, esim. R. Straussin „(5Zsiliessä" suorastaan loistokkaana. Harminaisessa määrässä innostune! den suosionosoitusten johdosta oli laulajattaren toistettama useimmat kotimaisten sämeltäjäin lauluista sekä laulettama pari laulua yli ohjelman. Karl Ekman pianistina ansaitsee sen ihailun, jolla kuunnellaan hänen soittoansa. Pianonsoitto, jos mikään musiikin laji, on »vaikeatajuista. Mutta kun kappaleet soitetaan siten, että nii den sämelellmen yhteys säilyy, silloin katoaa hämäryys ja kuulija kuulee pianon laulaman, tulkitseman ihmis ri n ja ihmismielen eri tunteita ja eri mielialoja, kumaaman luonnon ja ihmiselämän eri puolia. Karl Ekman puolestaan pystyy täten sämellykset tulkitsemaan. Siitä ihailu. Tässä yhteydessä mielä mainitta koon sananen säestyksestä. Miten usein saakaan huomata säestyksen muodostuman sekamaksi sämeleitten esiltämisekfi, jossa säestäjä tuskin ajattelee muuta kuin, — kunhan osaisi lyödä oikean soinnun kunkin laulu- sameleen kohdalla. Karl Ekmanin säestyksestä sen sijaan sai taas kerta huomata, että säestys lauluissa usein on muutakin kuin irtonaisia sointuja, että se on yhtenäinen rinnakkaiskoulu, jonka somelluttaminen ihmislauluun on säestäjän kunniakas ja maikea tehtämä ja oikein suoritettuna tuottaa kormaamattoman edun laulajalle. — Malmistuuut loistoteos. W. Moionmaa, Sosialidemo kratian muosisata, jota Wer ner Söderström Osakeyhtiö kustan taa, on malmistunut ja kaikkialla saa- Lamana. Teoksen 2:nen osa on il mestynyt, sisältäen sosialismin histo. rian Saksassa, Smeitsissä, Belgiassa ja Hollannissa, Jtämallaösa ja To- narvan maltioissa, Italiassa ja muis sa Elelä-Europan maissa, Skandina viassa, VenöjZllä, Amerikassa ja Suomessa. Nidos sisältää 500 suurta simua. Saksan sosialidemo kratian osalle tulee simulumusta ta san puolet. Lopussa on hymä hake misto. Kum a on 217, niistä sangen monet koko siivun suuruisia. Nidok sen hinta on 8 mk. 30 p., ksrukan- sissa II mk. 50 p. — Merkkiteoksia maailmau- kirjallisuudesta nimisen romaani sarjan 20:nnet mihot omat W. S. O. A:n kustannuksella ilmestyneet. I sarja sisältää Topeliuksen Talmi-iliain tarinoita, II sarja Björnsonin kerto muksia, III:S sarja Hall Cainen Mal loista profeettaa. — Toht. Konr. ReijoMaara on Werner Söderström Osakeyhtiön Kyläläisten kirjasissa julaissut toisen sarjan Kyläläisten TermeySliittokir- jasia. Ilmestynyt toinen sarja sisältää seuraamat kirjaset: Pakkasen kourissa: Haamojen hoitoa; Sisäiset merenmus- do!: Mikä täällä hätänä? Pään ki- lvistystaudisia ja niiden hoidosun Keuhkotaudista: Tuli- ja tuhkarokos ta ynnä niihin sairastuneiden hoi dosta: Lamantaudista ja lamantai. Li sen hoidosta; Kotihoidossa solvelialm- mat mesihoitomuodot. Kaikkien Kyläläisten kirjasten hinta on 5 penniä. 100 kappaletta myy dään 4 markasta. . ReijoMaaran kirjaset omat saka roina myös sidottuna kahteen oscan ä 75 penniä. — Kumitettu Kalemala we- uäjäukielellä. Golos Semera-leh- den tietämän mukaan tulee Gallen- Kallelan kuvittama Kalemala jo tönä Vuonna ilmestymään »venäjänkieliä ..Panteonin" kustannuksella. Kalemala on jo aikaisemmin (noin 10 muotta sitten) ilmestynyt helppo- hintaisena painoksena »venäjäksi. — Juhani Aho» Panu 0s ja 7:s mihko omat ilmestyneet Wer ner Söderström Osakeyhtiön kustan nuksella. Kummankin hintana on 35 penniä. Teos on nyt saatamana ni- doksittainkin ja maksaa siten 8: 5". — Pyhäkoulu, uusi lasteu saarnakirja. Tuomioromasti Wald. Malli ja pastori Armid Wallen>us omat ryhtyneet toimittamaan saar noja, jotka someltumat ohjeeksi pu huttaessa kaikkein nuorimmille tap sille. Teos julaistaan kuukausittain «vihkoina alussa mainitulla nimellä. Nyt ilmestymä kokoelma, johon tulee 10 ä 12 mihkoa, sisältää saarnat 2 sen »vuosikerran teksteihin. 2:nen m.hko on jo ilmestynyt. Mihkon hinta on aincastaan 25 penniä. Kustantaja Werner Söderström Osakeyhtiö. — Gauomalehdet. Ilmesty- mään omat muoden alusta kerta mii- kossa rumenneet Koumolan Sano mat. Lehdestä tulee paikkakuntansa puolueeton uutislehti. — Oma Mao, 54:S mihko, on Werner Söderström Osakeyhtiön kus tantamana ilmestynyt. — ikeikyäukirkkoherra» maa lissa miime sunnuntaina saimat ääniä Toholammin kirkkohra 2, A. Uimonen 1,419 mkn, kuritushuo- neensaarnaaja K. B. Hytönen 322 mkn ja Maarian kappal. I. Haumo- nen 3 mkn äänet. — Ahlaisten kunuau lukkari- urkuri»»oirkaa on päättyneen haku ajan kuluessa hakenut 21 henkilöä. 1:selle ehdokassijalle on kirkkoneumosto asettanut lukkari Päärlyn Karkusta (suorittaa »vaalinäytteensä tammik. 30 p:nä), 2:lle ehdokassijalle urkuri Maukolan (suorittaa maalinäytteensä helmik. 6 p:nä) ja 3:lle sijalle lukkari urkuri Pekurin Kuortaneelta (suorit taa kokeensa helmik. 13 p:nä). Maali toimitetaan maalisk. 6 p:nä ja toi> mittaa sen kirkkoherra Fröberg. — Matkusta jahSyrylaitv ai» tarkastnsmiehikfi Raumalle muo. siksi 1910-1912 omot määrätyt insi. nööri I, Nordling, satamakapteeni L Grönqmist ja rakennusmestari K. Hattula. - L.-S. — Höhrypannnje» tarkastns- miehekn Rauman kaupunkiin muo- siksi 1910—1912 on määrätty insi nööri I. Nordling Porista. — L.-S. Postinkulku Knllaalle tu lee tehdystä hakemuksesta postiholli- tuksen päätöksen mukaan ensi maalis kuun 1 p:stä muuttumaan siten, että postilinja Pori—Kullaa tulee lakkau- tettamaksi ja posti sen sijaan kulje- tettamaksi tiistaisin, torstaisin ja lau- mantaisin Kullaalta Ulmilaan, lähtien Kullaalta kello 2 i.p. sekä Ulmilasta samoina päiminä kello 6,so i.p. poike ten mälillä Kaasmarkun postiasemalle ja Leineperiin perustettamalle pysä kille. Tämän lisäksi tulee kantolinja Kullaan postiasemalta Palukselle. Mainittuja linjoja »varten on postin- ajo ja -kanto julistettu halullisten haettamaksi ennen t. k. 24 päimää. ^ma talo Harjavallan Tuo- malaiscllc Seuralle ja Kan sallismieliselle Nuoriso liitolle. T. k. 7 p:nä muodostetun yhdis tyksen kokouksessa päätettiin rakentaa oma yhteinen talo Harjamallan Suo malaiselle Seuralle ja Kansallismieli selle NuorisoNitolle. Kokouksen osan ottajat fUoutuimat kukin mieskohtai seen »vastaamaan rakennuskustannuk sista niillä perusteilla, joista yhdis tyksen sopimuskirjassa lähemmin mai nitaan. Ihdistyksen puheenjohtajaksi maltt iin maanmilj. P. Polmiander ja ra hastonhoitajaksi maanmilj. W. Piri, sekä tilinwrk. F. F. Ala-Futka ja F. Lapila. Rakennustoimikuntaan tuli- mat maanmiljelijät N. Laurila ja P. Polmiander sekä torppari F. Kol- tanpää. Rakennustyöt päätettiin al- jettamitsi mahdollisimman pian ja touoottiin talon oleman malmiina Lyttötuntoisena ensi juhannuksena. — Liuttijärtven „Karhu«" wuosikokous oli Loppiais-iltana Hamppulan talossa, johon naapuri kylistäkin oli mieraita saapunut. Ter vehdyspuheen viti liiton esimies Friiti Hamppula, runon lausui neiti Julia Pellvmäki, esitelmän piti talollisenp. Artturi Mattila, Nuorisoliiton ohjel man pääpiirteitä selmitteli maanmilj. K. W. Rantamaa. Vanhemmatkin ?uunteliwat tarkasti ja lupasimat oi kein joukolla tulla toistenkin, kun soi mat huomata, että Nuorisoliiton hy- iväl harrastukset kuulumat Vanhem millekin, eikä ainoastaan nuorisolle. Esimieheksi »valittiin talollisenp. F. Hamppula, maraesimieheksi talollisenp. F. Peltola, kirjuriksi neiti I. Pelto mäki, maralle neiti I. Marsamäki, rahastonhoitajaksi maanmilj. Franssi Marsamäki ja tilintarkastajiksi neiti S. Kumaskangas ja palstatilallinen O. Kuusela. Johtokunnan muiksi jä seniksi malittiin talollisenp. A. Pelto maa, W. Ulinema ja maanmilj. K. W. Rantamaa ja Varajäseniksi nei dit Jenny Peltomaa ja Maiju Tai pale. LSnsl-ZllMll MiltiMarjak yleim Mely. Muonna 1911 on 5 muotta kulu nut siitä kun Länsi-Suomen Karjan- jalostusyhdistyksen toiminta — maik kakin alussa marojen puutteessa hy min »vaillinaisena alkoi. Kuten tunnettua, on herätetty kysymys siitä, eitä sinä muonna järjestettäisiin ylei nen länfi-Suomen maatiaiskarjan näqttsly, jo?a on asia päätettykin. A kuacheena tämän kysymyksen herät- !ämisecn on ollul se seikka, että Länsi» Suomen Karjonjalostusqhwstr,ksen tähän asti suorittama kantakirjatyö on osoittanut länsi-Suomessa löyty män melkoisesti yhteen tyyppiin het- poSti sulautumaa omaa maatiaiskar» jaa, jota ei mielä milloinkaan ole riit- tämässä määrässä missään yleisessä näyttelyssä ollut suuren yleisön näl>- tämänä ja armosteltamana. On zo mihdoinkin aika, että suuren yleisön käsitteet tästä karjasta selmenemät, sillä liiankin paljon tietämättömyyttä siitä on mielä olemassa. Tietojen le- menemistä ja käsitteiden selmenemistä marten on tällainen yleinen näyttely eitlämätlömän tarpeellinen. Oikea kuiva täStä karjasta on niin sanoak- semme lähtemättömästi suuren yleisön tietoisuuteen juurrutettama. Siten saadaan samalla pettämätön pohja tämän karjan mastaiselle jalostus työlle ja maatiaiskarja-aatteen suuri merkitys länsi-SuomeSsa yleisesti tunnetuksi ja tunnustetuksi, jolloin epäilemättä työ tämän aatteen hy rräksi tulee saamuttamaan yhä kas- wiwaa merkitystä, tulee täysin osak seen saamaan sen huomion, mikä sille on tulema. Nykyinen aika »vaatii tätä toimen pidettä. Länsi-Suomen Karjanjalos- tusyhdistyksen johtokunnan kokouk sessa Salossa miime syyskuulla pan tiin asia alulle ja samana päimänä videtys<ä yhdistyksen »vuosikokouksessa sitä yksimielisesti kannatettiin. Sit temmin miime joulukuulla pidetyssä johtokunnan kokouksessa — saatua kuulla, että maanmiljelqsseurat tä män näyttelyn pitämistä yleensä kan nattamat — määrättiin jo kokous- aikakin elokuun 11—13 päimiksi muon na 1911 ja kokouspaikaksi Tampereen kauvunki. Valmistettiin myös ko kouksen ohjelma, joka kohdakkoin vi- dettämässä johtokunnan kokouksessa lopulliseen muo oonsa tarkistetaan ja sitten heti julaistaan. Kun tämä rat kaisema askel on otettu, on se tapah tunut siinä tietoisuudessa, jonka maan- miljelySseurosen ja Länsi-Suomen KarjanjaloStusyhdistyksen tähänasti nen hymä yhteistyö on herättänyt. Tämän työn perusteella me tiedäm me, että aineksia, jopa hymiökin löy tyy melkoisesti, ja että asianharras tajia karjanomistajien lumussa on melkoisen paljon. Ainekset omat ke- rättämät ja sopimaSti järjestettämät kunkin maanmiljelysseuran piirissä Länsi-Suomen Karjanjalostusyhdis tyksen aivustuksella. Paikallinen in nostama ja malmistama työ jää nim. yhdistyksen alueen tamattoman laa juuden tähden pääasiallisesti seurojen »vastuulle. Juuri maanmiljelvsseuro- jen piireissä on Varsinainen herätys, työ tebtämä, se työ, jonka pohjalle Länsi-Suomen Karjanjalostusyhdis- tys moi näyttelyn järjestää. Ainoastaan yhteinen harrastus ja yksimielisyys asianomaisilla tahoilla moimat saada aikaan, että näyttelystä sukeutuu sellainen, jota me kaikki epäilemättä siitä toimomme, nim. suuri yleinen osioita selmittSivä ja innostuttama näyttely, joka osoittaa, että täällä tositeolla pyritään omaa kotimaista länsisuomalaista karjakin- taa luomaan ja että me sen kehity?- selle jo olemme mankan pohjan las keneet. Toimomme siis, että yksimielisinä ryhdytään työhön saadaksemme näyt telyn sellaiseksi kuin Länsi-Suomelta moidaan odottaa. Täysin oikeutettua huomiota me karjallemme kyllä tu lemme tämän näyttelyn kautta saa maan. jos asianomaiset tahollaan tar mokkaasti käymät asiaan käsiksi. A. K. Nakkila. Kunnalliset ilmoitukset on Nakkilan kunta päättänyt tänä muonna julaista kaikissa kolmessa paikkakunnan lehdessä, nim. Sata- kunnossa, Sosialidemokraatissa ja Satak. Sanomissa. Miinameropalkkiorahat väätti kunto tänä muonna lahjottaa Diakonaatti- rahaston ja 25 mk. kullekin kansa koululle lasten kirjastoa marten. Köy häintalon maksamiseksi on päätetty kunnan rahoista siirtää noin 13,000 markkaa. Kaikenlaisia »veijareita on liikus- kellut paikkakunnalla jos minunlai silla asioilla, niin että on oltama maromaisia kulkijain suhteen. Taksoituslautakunta kokoontui eilen t. k. 10 p:nä. Noormarkku. Kuntakokouksessa t. k. 8 p:nä päätettiin, että kunnan »vuokra- lautakunnat saamat ottaa yksily sille antamistaan asiakirjoista 1 mk. 50 v ensimäiseltä ja 1 mk. sitä seuraamilta arkeilta. Vuokralautakunnille myön nettiin oikeus ottaa tarrvittamat Vi rat pöytäkirjain y. m. tarpeiden hank kimista marten meroäyrirahastosta. Kunnan ensimäisen muokra-alueen Vuokra -lautakunnalle annettiin lupa vitää kokouksiaan kunnantalon n. s. juttukamarissa sellaisina aikoina, joi- loin se on mapaa. Lämpö ja walo annetaan ilmaiseksi. Luettiin kumernöörin mäliväätös 16 p:liä miime joulukuuta kunnan ivaimmspiirien ybdistämistä koske massa asiassa. Seinuksen antajiksi malittiin konttori I. F. Ollinen jo ent. sahanhoitaja T. V. Rikkonen. Lassilan lainaiyrvästön mittariksi edesmenneen suutari Otto Laineen siiann Valittiin talollinen Kustan Anttila Vuosiksi 1910, 1911 ja 1912 ennen määrätyillä palkkaeduilla. Kirkkoneumosto Valitsi kol manneksi k-krtokoulunopettaiaksi kun> taan neiti Anna Amanda Tuomolan. Suodenniemelta, ja maralle Ida Hil den sekä Ida Suonpää Huittisista. Se „sala kytt ä", joka täsiä hil jan Merikarmian rajalla ampui ni mismies Aimo W. P.irmasta ja maisteri Lainetta heidän palatessaan kotvnsa, on nyt Merikormian nimis miehen toimesta saatu kiinni ja pas- sitettanee bänet täältä Poriin ja sieltä edelleen Turkuun tuomiotaan odotta maan. Hän kuuluu myöntämän am- pnneensa pistoolilla sinnepäin, jossa mainitut matkailijat kulkimat. Tulipalo sattui t. k. 2 p:nä konttoristi W. Harjun huoneustossa, Waora huomattiin pian ja ennätti se main yhden huoneen seinät hiilty mään saada, kun sen moima oli tuka- butettu. Tuli oli päässyt malloilleen siren, että bra Harjun poika, »van hempain poissa ollessa, oli pudotta nut valaman tulitikun paperikoriin. Rakennus sekä huonekalut omat palo- makuutetut. Harjatvalta. Harjamallan osuuskau pan rl. kokonaismvqnti miime »vuo delta oli yhteensä 70,155 mk. 50 p. Edelliseen »vuoteen merrattuna on siis päästy koko lailla eteenpäin. Hankintahuutokaupassa Harjamallan y. m. kuntain piirimieli- lairaalaa marten olimat alimmat tar joukset, jotka myös hymäksyttiin, seu raamat: koimosista haloista mtr. sy leltä 16 mk. 30 p. — 15 mk. 70 p., tuoreista palometsäpuista 11 mk. sy leltä, ruisleipä 28 p. kg, kuorittu maito 5 p. ltr , eheä maito 14 p. ltr., moi 2 mk. 47 p. kg,, naudanliha 62 v kg., silakat 25 p. kg., perunat 3 mk. 40 p. ja 4 mk. hl, ohraset jauhot 24 p. kg, rukiset puhd. jauhot 23 p. kg., leipäjauhot rukiset 24 mk. 35 p. tynn., rukiinoljet 3 mk. 35 p. köysi, jää 2 mk. 25 p. kuutiometri. Kiikoinen. Vaalilautakunnat. Kun nallislautakunta on t. k. 7 p:nä pitä mässään kokouksessa asettanut maali- lautakunnan jäseniksi seuraamat hen- Pohjoiseen äänestysalueeseen: pu heenjohtajaksi maanmili. E Pohjalan, jäseniksi H. Kallion, F. Alajoen, F. Kuusniemen ja Manin Peräkormen, sekä Varajäseniksi T. Myllymaan ja Siina Menesmäen. Läntiseen alueeseen: puheenjohta jaksi opettaja E. Mehmaan, iäsemksi E. Ylisen, F. Mailasen, I. M. Mil- jetyn ja Ttlda Jaakolan sekä mara- jäseniksi I. Alakiikosen ja F. Raute- lmin. E eläiseen alueeseen: puheenjohta jaksi torpp. N. Miitalan ja jäseniksi W. Majan. W. Jsonokarin, I. Jo kelan ja Henriika Listenmaan sekä maralle H. Taipaleen ja Jenny Hir- wi?osken. Vastaisia maaleja marten on kunta päätetty jakaa ainoastaan kohteen ää- nestas ilveeseen, nimittäin Läntiseen ia Eteläiseen. Termeydenhoitokatsanto- miehiksi on malittu samassa ko kouksessa seuraamat henkilöt: Frans Mälimäki, H. K-nwu, Joo sef Kallio, Set Mäkipää. Frans Wil- jetty, Kalle Ruusunen, I. Uusijaora, Wille Vainio, N. Mertkilä. K. M- nokari, H. Taati, W. Mäkelä, W. Koimula, H. Naulomäki, A. Suonie mi, I. Klmg', W. Saramäki, W. Harju, O. Nnttumaa, W. Kormen- perä, A. Hepokorpi ja I. Myllymäki. Maamiesyhdistyksellä oli muosikokous Niemen talossa t. k. v:nä, jossa yhdistyksen Virkaili joiksi täksi muodiksi malittiin: esimie heksi maanmili. Erkki Alinen, sihtee riksi opettaja E. Wehmas ja mora- vuheenj-chtajaksi maanmilj. K. Kallio, sekä jäseniksi maanmiljeliiät F. Ala- >oki, E. Pohjala. F. Listenmaa ja Fr. Niemi. Tilintarkastajiksi Kalle Kulmala ja Werner Mirtanen. Palkintotuomareiksi karjanhoitajain kilpailuja marten Valittiin maanmil. ielijät F. Niemi, H. Taipale ja A. Mattila. Lonnanhoitokilpailu päätettiin myös kin nyt heti panna toimeen ja malit- tiin sitömarten palkintotuemorit joiksi «ulimat maanmili. E. Pohjala. K. Kulmala ja H. Menesmäki. Oriyhdistys on maamiesyh- disty'sen toimesta lopullisesti tänne myöskin nyt saatu syntymään: sen säännöt orvat saaneet kumernöörin mohmistuksen ja esillä olleeseen nimi listaan on jo useita nimiä piirretty. Karkku. Karkun maamiesseuran II piirin kokous oli t. k. 2 v:nä piiriesimies Lehtisen asunnossa. Siinä malittiin piiripalkintotuomarit karjan sa lannan- sekä kesannonhoitokilpai- luihin ynnä piiriesimies ja kirjuri. Esimieheksi tuli edelleen räätäli Julio Lehtinen: samoin kirjuriksi edelleen taloll Kalle Tuomisto. Esitelmän Tanskanmatkchamainnoistaan piti neuivoja Juuse Sahola ja räätäli Lehtinen ..Kokemuksia" Pellermon juhlajulkaisusta, tämän erittäinkin siksi, että se monessa suhteessa somel- tm Karkun Osuusmeijerin Vaiheisiin. Kokemäki. Kuolleita. Loppiaisjuhlana wai- vui kuoleman uneen Kokemäellä Ha- rolan kylässä entinen maanmiljelijä Huru sairastettuoan ainoastaan muutamia väimiä ankaraa keuhkotu lehdusta. Elämänsä iltayuolesn oli mainajan elämä jo ehtinyt Vierähtää, ollen kuollessaan jo 02 muoden »van ha. Mainaja oli aikanansa innokas maanmiljelijä, otti osaa »virkeästi myös kunnallisten asiain hoitoon ja toimi useita muosia kihlakunnan lau tamiehenä. Maksana suomalaisena seurasi mai naja miime hetkiin asti tarkasti sa nomalehdistä kansallismielisten rien toja, puuhia ja elämää ja iloitsi mai toista kansallisen simistyksen mai niolla. Lemätköön rauhhssa makaa kansa lainen isänmaansa pomeSsa! Uuden muoden alussa kuoli työ mies K. Alanen Säpilän kylästä. Joulun aattopäiminä meni mainaja Harjama'taan sairasta isäänsä katso maan, »vilustui matkalla ja sai keuh kokuumeen, joka muutumassa päi- mäslä lopetti hänen elämänsä. Mainaja oli hymin musikaalinen ja taitama miulunsoittaja. Työtome- rien piirissä oli hän suosittu rehelli senä ja oikeudentuntoisena kansalai sena. M aalil auta kun n at. Kun nallislautakunnan kokouksessa t. k. 4 v:nä toimitettiin maalilautakuntain jäsenten maali seuraamasti: . Pirkkinäisten äänestysalue: puheen johtaja K. Kallio, marap. M. Mitik- kala, jäsenet Roosa Hannula, Fanny Saloniemi, O. Rantanen, A. Saari nen sekä maralle K. Alanen ja Hj. Ahtee. Tulkkilan alue: pj. M. Mela, ma- rap. Aarle, jäsenet R. Horelli. R Rannikko, E. Korpimaara ja Maija Pyssymäki sekä maralle Fr. Keipi ja E. Jkala. Peivohjan alue: pj. P. Junttila, mpj. M. Mäkilä, jäsenet E. Mainio- Aakula. Emma Isotalo, Maria Nero ja K. Tähtinen sekä maralle I. Pel tonen ja I Prihu. Kuurolan alue: pj. O. Muorio. mpj. M. Tienari, jäseniksi F. Mävlä, K. Hallamaa, A. Kaunonen ja Ma- ria Saarinen sekä maralle F. Malo- nen ja I. Alamuo. Rakkulaisten alue: pj. F. Ranta nen, mpj. M. Penttilä, jäseniksi E. Oittinen, Maria Laaksonen, S. Ros- mall ja Fanny Rantanen sekä ma ralle M. Karhunkorpi ja K. Korkia- oja. Hiunerjoki. Vaalilautakunnat. Tam mik. 7 p:nä malitsi kunnallislauta kunta 1:sen Hinnerjoen ja Maaljoen kyläin äänestysalueen maalilautakun- nan puheenjohtajaksi postinhoitoja G. Tuomisen ja jäseniksi taloll. Hjalmar Sunilan, Mihtori Sevpälän. työmie het I. Mainion ja I. Mäkisen sekä maraj, taloll. A. Raumolan ja sor- mari E. Laakson. 2:sen Kormen ja Kimijärmen ky läin ääestysalueen puheenjohtajaksi malittiin hra K. A. Manner ja jäse niksi taloll. Samuli Mäinölä, herras tuomari I E. Salminen rustitilalli- senpoika Oskari Aro ja seppä Vih tori Salo sekä Varajäseniksi rusti- tilall. Kustaa Nakkila ja Fredrikki Nakkila. Loimaa. Tulirokkoa on täällä Loimaalla miime päiminä ilmestynyt muutamia tapauksia. Hirivi ammuttu. Inkilän Ison-Eskolan metsästä on löydetty hymin suuri naarashirmi, josta osa lihoja oli miety pois. Nahka ja jä- lellä olleet lihat myytiin nimismiehen toimesta Loimaan torilla. Sala-am- pujasta ei »viranomaisilla liene mielä aimon Varmaa tietoa. Rakennustöitä on Loimaalla »vireillä useita suurenpuoleista. Paitsi monia kimisiltoja, rakennetaan täällä varaillaan suurta ajanmukaista moi- ja juustomeijeriä. johon seinät laite taan sementtitiilistä, paitsi juustokel- lariin harmaasta kimestä. Entisel tään löytyy Loimaalla kolme tiilistä rakennettua höyrymeijeriä. Myöskin sähkömalaistusyhtiön rakennustoimiin on jo ryhdytty ja kohta tarjotaan kahden uuden kansakoulun rakennus työ urakalla. !Ia PKrsfitalo päätetty pe rustaa Helfiukiin. Perjantai- iltana oli noin Viisikymmentä helsin kiläisten pankkien ja suurempien kaup pahuoneiden edustajaa kokoontunut Helsingin Seurahuoneelle keskustele maan pörssitalon perustamisesta Hel sinkiin. Kokouksessa päätettiin perus taa osakeyhtiö, joka rakentaisi talon tarkoitusta marten aikaisemmin osake- tulle tontille Fabianinkadun marrella 6 Xliml DMU I^iverpoolissa. KMU Mii 1» sekä muuta kauskaa ja jäu» riittävän kuvaa lil^ON.! 1°ilaa slttauclen takia p^xcletääa arvoisaa ylei sön nim paljon kuin mahdollista käymään arki-lltasm ?uistotosttsi-isss. ! Viulua ja kitario soittoa. Ahdyspankin ja Grönqmistin talojen mälillä. Niinikään hymäksyttiin tehty ehdotus yhtiön säännöiksi. Myöskin päätettiin perustaa uusi klubi, johon pääsistivät ainoastaan pörssitalo-osa- keyhtiön osakkaat. Ihteistä klubi- ja pörSfitaloa mar ten on komeat piirustukset laatinut arkkitehti LarS Sonck. Osakkeiden merkitsemisestä huoleh timaan malittiin 12-miehinen komi tea. — U. S. — Kylpylaitokset. Hankonie men kaupungin maltuusto on senaa tilta anonut 5,000 mkn apurahaa kylpylaitoksen ylläpitämistä marten. — Ma aseide» salakuljetus ta. Turun tullikamariin on saapu nut laatikoita, jotka omat samanlai sia kuin ne, joissa asioitsija Ch. Han senin lähettämät kassakaapit omat tulleet maahan. Kun on olemassa erinäisiä seikkoja, jotka tekemät laati kot epäilyksen alaisiksi, tutkitaan asiaa parhaillaan. Takamarikkoon ei laati koita mielä ole otettu. Mikäli kerro taan, on poliisi saanut selmille, että eräs turkulainen liikemies, speditöri Ossian Schröder on ollut lumat- tomasti maahan tuotujen ampuma- tamarain »vastaanottajana ja mälit- täjänä niitten myymisessä. Selmille on myös käynyt, että mainittu am- pumatamarain salaa maahantuonti on ollut puhtaasti asääritarkotuksessa tapahtunutta salakuletusta. Tutkimus asian johdosta jatkuu. Uutistoimiston saamien tietojen mukaan kämilvät etsimät poliisit mii me perjantai-iltana kaikissa Turun rauta- ja urheilukaupoissa pyytämäs sä tarkastusta marten saada käydä läoi liikkeen kirjanpidon. Useimmissa liikkeissä luomutettiinkin Vapaaehtoi sesti poliisille konttorikirjat, jotka tuo tiin niiden omistajille takaisin seuraa mana päimänä. — WaltiopäiwämieSehdok- kaitsi Lapin toaalipiiriSsä asetti yleinen kokous Kittilässä m. k. 29 p:nä entiset edustajat Irjö Halo sen ja A. Fräntin, joista edelli sen hymäksi annettiin 8 ääntä, jälki mäisen 15. — Ron». S. — Sanomalehdet. Sosialistin päätoimittajaksi on molittu toimittaja Kaapro MurroS Tampereelta ja apu toimittajaksi ylioppilas E. M. Hiltu nen Kuopiosta, kertoo lehti itse. — Murhayritys khra Juu- nelinSta waStaau. — Syylli set tunnustaneet. Kemistä ler- nätetään t. k. 7 p:nä: Mangittu Jo hansson on tunnustanut tehneensä murhayrityksen kirkkoherra Junneli- usta mastaan rwa Alma Junneliuk- en kehoituksesta. Rouma Junnelius on mangittu. — 128 — vinkin viisaan. Hän kulki eclcst-ikaism tun^okse5sa, katseli lialveksivasti karjaa ja näytti 5>i!tä, kua lian viis! pitän) t kaikkea pelkkänä runiuna. Djasti p^s^ellen joukosta s^rjenimällä, t//aecuä ja arvokkaana näk^i Ilenr/ lVIarcdiiaak, t^airn Lcl- vvarcls in pankkiiri, joka ^leen-ä pidettiin seudun pa- raimpana nuelieaä. sierra Oskornc, joka oli sielunpaimen ja saarnaja »Ilarjun kirkossa» n^ökä^tti hyväksyttävästi päätään, kun liän kuuli 5'lei->tä mielipidettä. I lerra ^larckkack oli kuten IVlattlie» .Xrmour kin kirkkoväärtti, vaikka ei liän ollut puoleksikaan niin vanka kuia tämä. l^än oli lievin väkän kanssakäymi sessä muiden kanssa paitsi muutamien lienZeolieimo' laisten, jotka olivat liittyneet käneen. Alutta kaikissä läliipitäjissä ei ollut ylitäkään, jolta niin suurella luot tamuksella k/s^ttiia aeuvoa. luo pieni rivi punakaa- tisia kirjoja käaea yksinkertaisessa va^taanottokuonees- saaa Skotlannin pankissa olivat kuulleet enemmän sa- laisuuksia, kun tusinottaia lakimieliiä etelämpänä, niissä vaan joku leski oli surua musertama, joku mies kuo- kasi suolten paiaamaaa ta! joku lapsi jäänet orvoksi, siellä I l^nr/ klarckbank aiaa oli saspuvilla. /a jos käntä katseli jossakia väkijoukossa, joko omassa tai naapuripitäjässä, näki miten ankarimpiinkin kasvoilua tuli lempeämpi ilme, kun liäaet liuomasivat. hionet vakvat kädet puristivat kiitollisesti liäoea käsiään. Uo- vea naisen silmä vettyi k/z.'nellstä, kun kan ajatteli, ketä liänea oli kiittäminen avusta liädän Sikana. Li kukaan uskaltanut kiittää Henr/ IVIsrchlzaak'is, kun toiset sitä kuulivat, tuskin muulloinkaan. Uutta kaikki tiesivät, että ke känexsä löisivät ystävän, joka ei koskaan ollut itsekäs ja joka ei koskaan antanut - I2Z — »Herra, suojaa ja varjele muukalaista meidän huoneessamme. I^oliduta ja auta Iiäntä, että liänen asiansa olisi siaulle k^väksi. Linulle >ksia olkoon kunnia! ^men!> Kaikki nousivat >'lös ja oikeudenpalvelija m^(>5- kin. äänellä ei enää näk^n^t olevan kiire esittää asi aansa. Hän istuutui taasea ja näytti kua Iiänellä olisi ollut palia ollakseen. »/a n^t, kerra (!ilro/,» sanoi Oornalin isäntä, »pitää teidän syömään illallista, ennenkun r/lid/mme asioiliinne. k/lar^a»et, olellan kiltti ja tuo ruokaa pöy dälle.» Lillä kirkkoväärtti suosi vanliaa skottilaista sa- nantapas, joka sanoo, että »nälkäinen ja kylläinen ei vät helposti sovi keskenään.» Xua oikeudenpalvelija oli lopettanut ateriansa, h^m^ili Nattliev ^rmour ja sanoi hänelle: »^^t toi von, että jäätte tänne ^öksi. Huone on valmiina, vuode oa tekt/, ^6 oa pimeä ja teillä on pitkä matka kotiinne » Villie tiilro^, joka oli vienet niia monta ikävää sanomaa ja tuottanut huolta monelle perheelle, tuli ai- van hämilleea tästä tarjouksesta. »karasta on, että ensia katsotte tätä,» sanoi häa ja antoi tuon tärkeän paperin, nojausi sitten tuolia selkänojaa vastaaa ja katseli tarkasti kirkkoväärttiä. Ooraal ia isäntä otti tuoa suurea paperia, levitti sen raamatulle, p^kki huolellisesti silmälasinsa ja is tuutui sitten, kaikissa hänea liikkeissään ilmeni arvok- kaisuutta, joka oli aiia luonnollista häaelle. Litteä siirsi häa kzmttiläa lähemmäksi ja alkoi lukea kirjoitusta. Lelvia saavia käskettiia siinä Uatt- he^v ^.rmouria aeljänteaäkolmatta päivänä alkavaa mar raskuuta, joka oa lailliaea muuttopäivä, muuttamaan