lorstsmA lielmilluun 17 p:nZ 13 S 8. K. S tS . «LZ S c» » <5 Z M L <z «» s -« -L L »» « » S » « «. s « »-» « » a» » « S « T 's « 8^2 «s -«»» -»-» s « ^ «.S « e» ».»s» s » ^ »» « s «, »»» « 5"L ^ -s « ^ o « « —-> s - S- S ^ ^ tt »-»No « tt .'r: s « c» «-- i« -»- » — « «— S» »? 'S. « tt ZAZ L - .s « ?z -« «-» -« ^ »- -S^ « » «"-2 « » « « « « « «»» -zz « « »S » 'L s I«.L tt. s L ^ L a Z 8s S5L s; W Kunilla mökkiläisille kahivitötterön ia »Kansalnslen Maalioppaan" joulu- lahjaksi. Uutta, nykyajan joulu- evankeliumia luetaan Kormenloukon mökissä. Eikä ole hurskaat esi-isäm- me lujemmin uskoneet Raamatun taimzallisiin lupauksiin, kuin erä maassa asumat siihen maalliseen onneen, joka heille lankee, kun maan ..merenkarmaisen" oikealle paikalle Vetämät. lludcnmuoden päimänä käy Riikakin k rkolla kuulemassa „ra- kutaattori" Puntarpään leimuaman intohimoista puhetta ja Jnternatsio- nalen uhmantulisia sämeleitä. Wa- listuneen apulaispapin kehoitus rau haan ja rakkauteen kaikuu kuuroille kormille. Lähenemistään lähenee maaliskuun 15 p. O a kuin ilma olisi sähköä täynnä. Eräänä päimänä alkamat koko pitäjän koirat yhteen ääneen ulmoa. Topin mökissä luetaan sano malehtiä ja keskustellaan Valtiollisista kysymyksistä. W hdoin koittaa suuri päimä. Hartain juhlamielin astumat puolisot suutarin mötkiin, jonka har. jalla hulmuaa suuri, punainen lippu, wnhwis!usta saamaan. Ja maoli paikalla he eimät esiinny kalloina korpi laisina maan itsetietoisina s osia Iisoina, jotka eimät herrojen avua tarmitse. Maalit omat ohitse, punainen VN- ma medetty, kuumeisesti odottamat Kormenloukon asukkaat noiden suur ten asioiden täyttymistä, jotka punai> sen miiman piti heille loihtia. Maan onnen sanan tuojan sijasta saapuu mökkiin Vieraaksi kolkko kulkutauti, joka mie Tuonen tuomille kolme lap sista, niiden joukossa erittäin wiehät< tä-västi kum itun, äidin kukkasen Iita L itta Marian. Manhaan katsanto tapaansa piintynyt Kuppari-Kaisa uusia aatteita mihaken kutsuu tärä Jamzlan tuomioksi, kun hänen jär- jeStuksiään on uhmailcu. Maan ei mieläkään ole Topin perheen kärsi mysten kukkura täyttynyt. Talmi- unestaan heräämä, kalmamaa nälkää tuntema karhu kuulee lehmän kellon kalkulu'sen. Se syöksyy ääntä kohti, näkee Kormenloukon »Lemmikin" rau hallisesti tepasteleman hiljan sulan- neella kankaalla. Simallus, lehmä on maassa ja karhu raahaa sitä met sään. Kun paikalle tullut Topi, rai- maissaan parhaimman elatuksensa menettämisestä, hyökkää karhun kimp puun kirNes ojassa, kohtaa hänetkin surmz. Kohtalon moima oli suurempi kuin punanen miiman. El merkkiäkään näy täSsä teoksessa siitä ontosta paatoksesta, joka niin ikämästi turmeli „Pqhää W'haa" „Punoinen Miima" on moimatkaasti ja täy:eläisesri kirjoitettu ieos. Ja kirjoitettu harminaiien lennokkaasti ja lämpimästi. Ilmari Kianto on siihen malinut symän, säälimän rak kautensa kotiseutunsa kuriuutla kärsi mää kansaa kohtaan. Ja ri.tlääpä kirjailijalla myötätuntoa yksin p!Zppe jakin kootaan. Asulaispapin esiintq minen Uudenmuadenpäimän kokouk sessa on juuri sellusta kuin malislu neelta hengen mieheltä odottaakin ja ehkä yleensäkin järkemin mastapuolu elmssn me.ieuelytapa sosiiliKti^okouk sessa. Atz!ä m>Mätunto'.sesti on esi tetty sostalistiagilaattor', samalla suu rella mestaruudella. Hänen ag tceraus tapania kumaus on kirjan loisto- kohtia. Aleensa on maikea sanoa, onko tässä kirjassa mitään er>tyistä ten denssiä. Tuo suuri ja ikmnen totuus — ihmispyrintöjen heikkous koh talon r nnalla on pää-aatteena »Pu naisessa Mirvassa". Jos sosiaUS- teilla onkin melkein yksinomainen suunmuor^, olisi hyivin yksinkertaisti iväitiää kirjulijan cgiteeraaivan hei dän hqw >!se «n. Karu, kolkko luonto halloincen, tarhuinesn on nmlla erä maan asukkailla paljon moimakkaLM- p', maarallisempi sortaja kuin kaiken maailman kapitalistit ja mirkomiehet, on ajatus, joka lukijan mieleen jah. tuu. JsS Ilmari 5iianto tässä teok sessaan jotain ogiteeraa, niin agitee- raa hän parempiosaisten sydämiin sääliä ja myötätuntoa noita puuttee seen ja kurjuuteen tuomittuja ihmisiä kohtaan, jotka Pohjan perukalla käy mät Suomen suurta lviljelyStaistelua. Mutta etupäässä tahtoo hän kai main kumata tuota merkillistä ajan helkeä, noita merkillisiä oloja, ihmisiä ja luontoa. Hqmin hän kumotta mansa näkyy tunteman, ihmeen elä- mästi hän ne lukijan silmien eteen siwää. Esimerkiksi main Kettumaa- ralaiSten mierailu KormenloukoSsa. Ihan sitä lukiessa on kmn istuisi noiden jöröjen sydänmaanukkojen ja tiukkapuheisten eukkojen kanssa luke massa sosialistilehteä ja haastele massa päimän kysymyksistä. Kielen käyttö ja luonnon kumauk set on se puoli Ilmari Kiannon kir jallisessa toiminnassa, jolle jokaisen on aina täytynyt tunnustusta antaa. Rikkaampaa, mehemempää kieltä tus. kin K ale malassa tapaa kuin tässä teoksessa, jossa outoj,, märikkäitä. sattumia sanoja millsemällä unlisee. Alkulumun jylhän ihanan erämaan kumaus, karhun majesteetillinen tulo maikuttaa lumoamasti lukijan me teen. Tuo erämaan ivoiinakas kunin gas on kuin salaperäisen, kaikkimoit- taman kohtalon mertauskum". Monta wertaa ratkaisemampi merkitys oli sillä punaisella miimalla, jonka Karhu wen Topin kaulaan, noidea mökki läisten elämään, kuin silli, jonka he itse niin toimorikkaina piirsimät sosi alistien maalijarekkeeseen. S- MÄ MliM, Senaatti. Korkeimmassa paikassa tapah!u- neeSsa esittelyssä on senaattori Th. Sillman saanut eron senaattorin Virastaan ja määrätty takaisin sichen mirkaan, jota hän on keisarikunnassa hoitanut. Senaattoriksi ja senaatin talous osaston jäseneksi on korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä ni mitetty kollegmeumoS Alrx H o s jai° nam ja esitteliiäsih teeri Ernesti Rikardo Rainesalo. Senaattori Ro'nesalo on syntynyt 8 p:nä hulnik. 1864 Eurajoella, jossa »sänsä K. F. Roidström oli ramas- tina. Muonna 1834 suoritti R yli oppilastutkinnon ja nimitettiin hänet resermiivänrikiksi m. 1886, toimien muutamia muosia opettajaupseerina. Kameraalitutkinnon ja yleisen oikeus- tutkinnon suoritettuaan sai hän ma- ratuomarin vrmonimen m. 1894 jo nimitettiin lääninkamreeriksi Turun ja Parin lääninhallitukseen m. 1897. Muosina 1892—02 on hra R. toimi- nut lääninnotaarina, aoulaisesiiteli- jana ja kutsuntatoimiston sihteerinä sekä poliisikamarin notaarina ja asian ajajana. Maralöä-insihieeriksi nimi tettiin hänet m. 1902, esittelijäsidt?«> riksi senaatin simiilltoimitust. w. 1903 ja hallituksen tö'den tarkastamissa merten asetetun komsionin jäseneksi m. 1904 sekä Ou?un läämn m. t. ku mer-iööriksi V. 1905. Korkeimmassa paikassa tapastu neeSsa esittelussä on esittelijänhän Filip Grönmall nimitetty se naatin oikeusosaston esittelijäsihtee riksi. Suomen altain efltle- tys^ä korkeimmcssa paikassa on, paitsi toi sessa paikassa lehteämme mainittuja senaatlori-nimityksiä, ratkaistu seuraa- wat asiat: Senaatin talousosaston kamreeri P A Ri'bsrg on tekemänsä mirka- wirheen täbden erotettu miraStaan t k. 14 v:stä lukien. Samalla on H. M. sumainnut armossa määrätä, eitä senaatin esitys kanteen nostamisesta R:iä Vastaan mainitusta mirkamir- heestä on jäteitämä huomioonotta- mc>ttu. On mahmistettu arm. asetus siitä, että Suomen »valtionrautateitten mir- kamies- tai palmeluskuntacm kuuluma henkilö, joka mirantoimituksessa esiin tyy juopuneena, on heti erotettama. On mahmistettu 700,000 mkan määräraha eduskuntakustannusten suorittamiseksi m. 1910. Parais'en kalkkimuoriosakeyhtiön anomuS, että sille myönnettäisiin yli sestä maltiorahastosta 500 000 mkan kuoletuslaina sementtitehtaan perus tamista Varten, on jätetty huomioon ottamalta. Oa määrätty, että senaatin maltio- moraintaimituSkuntaan on asetettavia y?si ylimääräinen mirkamies lc-ali» maan vankkltiiaS ollisia tietoja ja hä nen paikak een 5.0l>0 ink. Oa mlärätty, että m -rrask. 1 p:n 1909 ja huhtik^ 30 p:u 19l0 Väliseksi ajaksi on Suomen hö-zrylaimaosake- M ölle yleisistä Varoista maksettama 750 mkan Viikottainen ylimääräinen maltioapu. Senaatin alistus 30.00» mkan myöntämisestä mstlästyspoliisien palk kaamiseksi on hylätty. Senaatin esitys, että sille myön nettäisiin oikeus alistusta tekemättä mqö.itäZ ylzdi?ty?n!le, kunnille ja y'° sttyisilli henkilöine heidän perusta miaan su!-jeluskaHwataslaUotsia Var ten määrärahat ehdolla, etlä immä määrärahat eimät nouse yhleensä yli 30 000 mkan Vuodessa, on hylätty. Senaatin esitys huhlir. 9 p:l!ä 1907 sen asetuksen kumoamisesta, joka koskee sikakannalla olemien sotajouk kojen hallintoa y. m, on jätetty huo- mioonoNamaita. H. M on myöntynyt H,<minan kr«iikalaiskatclisen seurakunnan jaka miseen. Aust Suomen altain konferenssi. Kuten Gilos Mosklvy mainitsee al?oimat neumottelut Suomen asiasta TsatskiZje Selossa maanantaina, pää ministeri Stolypinin olleSta puheen johtajana. S. U. T.n pyyntöön saada tietoja näistä maanantaina alkaneista uuden Suomen asiain konferenssin istun noista on Pietarin toimisto Vastan nut, että konferenssin istunnot tule mat olemaan salaiset, jonka tähden laajempia selontekoja niistä ei moida antaa. Toimisto on turvannut kui tenkin ilmoittaa kaikki, mitä niistä julkisuuteen annetaan. Konferenssin puheenjohtaja on pää ministeri Stolypin ja Denet ken- raalikumernööri Seyn, rahaministeri Kokowlsow, Valtakunnan kontrollööri Haritonom, oikeusministeri Shisheglo- ioilow, senaattori Garin, maltakun- nanneunioston jäsen Deutrich ja ken raali Bsrodtin. Pietarista saamamme tiedon mu kaan oli uudella Venäläisellä Suo men asiain konferenssilla lyhyt is tunto, johon myös kenraalikumernäöri Seyn otti osaa. Konferenssi ei ole antanut mitään lausuntoa Valtakun nan lainsäädäntökysymyksessä, jota ministerineumoSto tullee käsittelemään ennen kuin kysymys korkeimmassa paikassa ratkaistaan. WaltioMwiiin juh lalliset avajaiset. Armollisella amoimella kirjeellä on kenraalikumernööri Seyn saanut tehtämäkseen maltiopäimäin juhlallisen omaamisen ensi kuun 1 p:nä. Senaattorin ja senaatin talous osaston jäjenen F. F. Saarikosken toimeksi on armollisesti annettu mal- tioväimäjärieStyksen 21 tz:n nojalla tarkastaa kokoontumien edustajain Valtakirjat. — S«ome« walt!onrautatei- de« tarkastaja. Suomen maltion- rautateiden menäläiseksi tarkastajaksi on nimitetty tod. maltioneumos Da- wio Andrejsm Kriigsr. Maltioneu mos K. saapui sunnuntaina Hchlr.» kiin. — Miopisto. yliopiston konsis toria on fysiolog an ja lääkintämoi- mistelun opettajan Virkaan ensimäi- selle ehdokassijalle asettanut tri D. R ckenin ja toiselle tri K. Taskisen. Metsän h z:tajanwir?aan on konsis toria asettanut ehdalle Iille sijalle me.sänhoitaja B. Helanderin, 2:lls metsänhoiiaja (H. Langm ja Z.lle met- sänvar.ijakaulun johtaja I. O, Peu- rakosken. — Auskultanteiksi Turun ho- mioikeuteen otettiin tiistaina luut nantti Otto Lennart Pohjanheimo ja rautatiemirkamies Emo Onni Arjö Strang. — Protokollafihteeri K. Mo deemi» warme»u«skie!t». Pro- kurac-ttormmircSto on Turun howi- oikeudelle lähettämässään kirjelmässä kedoiitanut protokollafihteeri Modeenia mastaan nostamacn kanteen. — Postijuttu. Tunnetussa pos- tijutusia on myöskin H.!singin posli- kontt rin hoitaja, homineumos A. G -mmal tiistaina jättänyt senaattiin malituksen Turun i?owioikeudm pää töksestä. —Js?er»isteu Hamia?»» ra ta tarjottu walti»Le. Rautatie o .-y. Hamina on senaatille jättämLs- sään kirjelmässä tarjonnut Valtiolle lunaslettOwakst omistamansa Inke roisten—Haminan rautatien 1,400,000 markasta. Joulukuussa 1905 tarjosi yhtiö rautatietä »valtiolle 1,200,000 mar kasta. — Ruotsia Norja» tvälineu porolaiduuriita. TukhzimaSta il- mor.etaan: Sen lutkimuSkomissionin jäseniksi, jonka joulukuun 16 puiä 1909 poralaiduuriidan so-vinto-oikeus päätti asettaa, on malittu mnltint geoloogi Tanner, v^heenjoht^jalfi, kruununnimismies RaSsander Rc»Äa- niemel'ä, lukkari Hzlanen Encinlekiös- tä, lääkeUete/n liscns- -. '!i PapxilZs(?) ja ruununmauli Sandström Kittiläs tä s.-kä kuriuallislaut.-.k^.-ran puheen johtaja Holmberg Mi^eUa, Stä- pailsi on lvali.tu yksi nc^rjUainen ja yksi ruotsalainen jäsen ja heille na- ramichet. — Malitus ehdollepanosta. PosliekSpeditööri P. H manen on se naattiin Valittanut postchallituksen ehdotuksesta postihallituksen liikenne osaston ekspedi.öörin miran uudelleen täyttämisestä. — Laiva auomus kirkou ra- kentawisekfi. Sen j^hd s:e, että Raahen n aniza kirkko on palanut, on R^ohen kaupungin seurakunta sena Satomaara ;a iiönnöiisija W. Liuk konen sekä Varalle -ehta l ja K. Ri tala ja kaupunginpalmelija E. Ro senberg. Porin Karhun puolesta tehtiin eh dotus, että Nuija yhtyisi yhdessä Karhun ja Naisjärjestön kanssa Val mistamaan Kalemala-juhlan miettoa helmikuun 28 p :ksi. Ehdotukseen Nuija suostui lausuen samalla, että se mie lellään oksi suonut kaikkien pucluei- den yhtymän juhlaa yhdessä mettä- mään, mutta kun kokouksessa ilmoi tettiin nuorsuomalaisten jo ryhtyneen oman juhlansa Valmistuksiin, ei yh tymisestä katsoit» woiwan tulla mi tään. Juhlan toimikuntaan Nuijan puolesta Valittiin: tohtori Hj. Nord ling, opettaja G, V Lehtonen ja maisteri P. Mönen. Taloudenhoitajaksi Valittiin asema- miesten esimies K. F. Holmbsrg. Lopuksi keskusteluin maStaista toi mintaa koskemista seikoista, jonka johdosta jätettiin johtokunnan n-al- misteltalvaksi joukko asioita. — Os««sku»»at. Osuusliike Raminnon r. I. sääntöehdotuksen on läänin kumernööri sellaisenaan hymäk- synyt. Kirjakaupan kauppa. Maan- Viljelijä Wilho Palm, No?rm?rknn Lassilasta, on ostanut kirjakauppias Gast. Roneliuksea täällä o-nisi^mon kirjakaupan mara^toineeWaZ:aar- otto tapahtuu cnsi m:alis?'.-un ^ Kauppa on ehdslline?. — Kasu-atZtsopillisia mstko- stipesdejä on hakenut m. m. reh tori L H. Sandelin. — Toimiutausa lopettawa okuuskuuta. Re osaaren satama- työmäen osuuskunta on päätiänyt lo pettaa toimintani?. — Ttipeudiv, 750 Mirkkaa, am mattitaitonsa keh ttämi^tä war>.en ul komailla, on teallisuushallitukselia m. m saanut räätälinsälli SVanle Mat tila, jaka on käynyt täkäläisen ylem män käsityölaiskoulun ja työskentelee räätälimestari I. Hakkaraisella täällä. — Wuosiko?ous oli Parin käsi työläisten za -eh ailiiam avurahaston osulk^^lla wi;me tiistaina. Luettiin wuaf.kerto!nu«, jossa m. m. mainit tiin apurahaeton omaisuuden tehneen wiin'.e wuod?n alu?sa 47.2!3 mk. 22 p. W::cdm kuluessa o-, rahasta l:- säänly^yt 1,824 mk. 25 p:llä ja on siis yhteensä 49,042 mk. 47 pnä. Kaskajäännös Vuodelle 19l0 tekee 2,942 mk, 47 p Puheenjohtajana on toiminut sokurileipuri A. Ahlberg, rahastonhoitajana räätölimeslar! Ioh. Hakkarainen ja sihteerinä yksityi?opet- taja I A. Saimo. Muoden aikana on apurahojen saaj>sta rouiva Edla Brummer kuollut. Apurahoja on an nettu 21 henkilölle. Wucden 1908 t'.lientai.k^s!asain, hrajen A. B. R nteen ja Aua. Laak sosen lauiunnon perusteella niyönsiet- tiin johtokunnalle j^ r 'dasto> ha ta- jalle wastuuwapau5. Wäme muo den til-t lu-ttiin ja niitä tar'a?ta- mi?an valittiin hrat A. 'Z. Ranne j: I Honkanen. Arman kautta jauluimut j!?b:okun- naSta ercmaan hrat A. Mberg ja F. F. Virtanen, joista suletulla lic- puääneStyksellä hra Ahlberg '.valittiin uudelleen johtokuntaan ja hra Wir- tasen tilalle hra I. Honkanen. Joh tokuntaan kuulu-vat sitäpaitsi hrat O. M. Seppi, E. Elg ja Aug. Laak sonen. Puheenjohtaja ilmoUi t. k. 4 p:nä Vaskiseppä F. W. Hjuiberg-ivaina- jan kuolinpesältä nostaneensa niaiii!> jan avurah iStolle tcsl-.!nien!eir.'am5,'.'. 1,000 mk. ja t^lle juosseen k-ron 71 i mk. 84 p. Kun ei t?swmc:.tissa el- ^ Maistraatin kirje, jossa pyy"- detään Maltuuston lausuntoa jarru- mies E. Oksasen y. m. Keis. Senaat tiin tekemän malituksen johdosta lää nin Kumernöörin päätöksestä 22 p.ltä lokakuuta 1909. koskema korivauksen myöntämistä kaupunginmouti Li. A. Lindenille ulosottoapulaisen K. E. Lindroosin taivaltamista Maroista. Malmistusmaliokunta ehdottaa että maltuusto maan toistaisi 29 p. hei näkuuta 1909 kuivernäörille antaman sa selityksen. 4) «s:n s:a, jossa pyydetään ival- tuusniiesten lausuntoa ..Smensta Föreningen för bildning och nöje" nimisen' yhdistyksen läänin 5inwer nöörille tekemän anomuksen johdosta anniskeluoikeuksien myöntämisestä. Malmistusmaliokunta ehdottaa, ää nestyksen jälkeen, klubioikeutsien myön tämistä mainitulle yhdistnkselle I päimään kesäkuuta 1911. 5) Sm s:a. jossa pyydetään Val tuusmiesten lausuntoa Menäjän ala maisen Schaljaletdin Biljaletdinoffin anomuksesta harjoittaa kauppaliikettä kaupungissa. Malmistusmaliokunta ehdottaa ano muksen puoltamista. lii Rahatoimikamarin lausunto koskema huuhtomalaitoksen rakenta mista Marmin rantaan. Sekä Rahatoimikamari että mal mistusmaliokunta puoltamat lämmi- tettämän huuhtomalaitoksen rakenta mista kohta Aittaluodon uimahuoneen alapuolelle ja että laitosta ja siihen johtamaa tietä marten tarmiltamat marat noin 4.460 mk. otetaan mäki- juomakauppojen moittorahoista. 7) Sni s:a koskema kirkon luona oleman yliknlknpaikan sekä Maantien- ja Pialininkatnjen knlman ivalaise- mista. Ehdotetaan, etlä noin t<> marlan kiislannuksella ostetaan mainituille paikoille 50 normaalikynttilän hehkn- lamppu. Sähkölaitoksen hallituksen kir jelmä koskema W. Rosenlew ^ (5:n sähköjohtoja. Ehdotetaan, että Rahatoimikamari maalisi toiminimi Rosenlew ^ C^olta tiedon, onko sen omistaman sähkölai toksen johtomerkko laajennettu 5 p. toukokuuta 1904 jälkeen ja jos on. missä määrin laajennus on tehty setä onko. kuten maltuuston mainittuna päimänä tehty päätös määrää, laa jennuksiin saatu asianomaisten, s. o. ivaltuusmiesten lupa. 9) Teriveyslautakunnan kirjelmä koskema mesiiohtolaitosta. Lautakunnan pyyntö, eitä myön nettäisiin 5.000 markan erä pohja- mesitmtimuksien toimittamista marten. jotka suorittaisi Miipurin kaupungin insinööri Bernh. Gagneur. ehdotetaan lykättäiväksi Rahatoimikamariin lau sunnon antamisia marten. 10» sia. jnoppomantilassa toiinilelnn tarkastuksen jobdosla. kamoin olisi Rahakoimitamanili lykättmvä tämä kysymys, jolla saa taisiin ehdotus näissä Mantiloissa huomattu)en teriveydellisten ja muit ten epäkohtien korjaamisesta ja pois tamisesta. li) Maliotunnan lausunto ivai- maishoitoasetuksen muuttamista kos- ^ keman komitean niietinnöskä. 5 HMiliMi, UuNi5k>. S. Puh. tZ-t. <»!wt ja Ho-vistk.euden- tilta anonut 150,000 mkan kuoletus lainaa uvds: marten. Uuden tannukset on lasi — Suomea eläiusuojelusyh- diStyS on senaatilta anonut yleisistä VarolSta mahdsll.simman pian myön tymään 100,000 mkaa jaettamalsi 10,000 n kan lainoina yhdiSiylsille ja yksityisille, jotka tahtomat perustua hemosten teurastuSlaitoksia. lM l? !>. l>ckii. ZilMglllists Nnljan VNojikskilvs oli eilen. Nuijan toiminnasta laati- mansa Vuosikertomuksen luki rauta- j lut mitään erityisiä määräyksiä ma-, markan apurahan myön selitti myös Lehtinen. Mastaajan pyynnöstä lykättiin ju. tun käsittein ensi kuun 15:ieen päi- mään. Lehtiselle määrättiin maZtaa- jan maksamaan l5 n>!aa lodistaja- palkkioia ja matkakuluja ^ Pori» ms«laria»«matti okaston rahastonhoitaja syyt teessä kasyalluksesta. Eilieksi oli Suomen maalariliiton Ponn osaston ilmiannosta olaSlon rahas to Haiteja, maalari Kaarl O^kar Salonen haasleltu raastumanoikeuden toisen osaston istuntoon masloamc?an oiaston rahamarojen kamaltamisesta. Ammattiosasto» waltu'attamona asia miehenä esiintyi maalari Kustaa Mill^-m Karimaa, syytetty oii mies- kcht ^ftsti saapumilla. Arnmatlizzaston johtokunta oli ai kaisemmin maalinut Saloselta osas- to n maraja, muita kun niitä ei saatu, oli johtokunta määrännyt päiivän, johon mennessä Salosen mlisi raha! luomuttaa tai muussa tapzuk'e^s.^ asta jätettäisiin Viranomaisien hal tuun. Johtokunnan to m npite^n o'i osasto kokouksessaan hymäksynyt. 5<un rahoja ei määräpäimään tullut, il- Noite::iiu etsimalle votnfiUe Salosen kamaltaneen ammattiosaston maroja tilikirjojen mukaan 260 mk. 57 puii ja pyydettiin syytteen ncstamista Salasta maStaan. EinivZssä osastossa toimitetussa kuulustelussa oli Salonen omist nut tuhl-inneensa rahat onnin tarpeisiinsa Ammattiosaston kokouksen päätök sen mukaan maali asiamies rah^ma- roja takaisin, muuhun iyytteesen ei hän tahtonut puuttua. Asiasta kuul lun.', ilmoitti syytetty, että rahat omat hänellä ja on hän malmis ne ize i lu5wult> maan oikeuden määrää mälle henkilölle, mutta ei ole moi^ut niitä aikuisemmin antaa, koska ei ole tietänyt kenelle ne antaisi, osasten säännöt kun s moma!, että raha-varat, joZ osasto lakkaa olema?!.!, kuuluivat Suoden maorien liitolla ja^ka hallinto LaaS sijaitse? Helsingissä. Kun muot»eSta Z907 o'.! ollut toimimatta, oli hän otaksunut, että marat lulee luomuttaa ainoas a^.n maalarien liiton maituattamolle hen kilölle. Jutun käsittelyn pyysi Salo nen lykäitämätsi, saadakseen m:rman tiedon kenelle hänen tuke rahat luo- mutlaa. Sanoi lisäksi esittämänsä jakokunta ehdottaa seikkapetäisen ! ^eliän mucde-'. tcim ajalta noin 7(> perustelun no>alla. etta tyiymys ivai-! . ... ... / .. .. maishoitoaletuksen muuttamisesta olisi ^ ^ .askun ammattlosastolle. uudelleen kokonaisuudessaan jätettäivä! Äieinen syyttäjä samoinkuin am- asiantuntijain pohdittamiksi. ! mattiosaston asiamieskin katsoimat, t2> Käsitnvlaitoksen johtokunnan - raastumanoikeu» ei ole mcc- kmelmä koskewa saman johtokunnan!^. - ^,ma!tiowt-le rahc-ilor- puheeniohtaian palltiota. - - .. ... , Kun Rahatoimikamari oli pitänyt, > el ie wo. m^r^ta rah.ma- että johtokunnan puheenjohtajalle eh- - roM mazlaanoltojaakaan, sitä wä- dotetlu «!00 markan palttio olisi pyy- i hsmmin koska luetuista röytäNrjoisia hitläivä pois. mutra käsitnölaitoksen! käy seimiile, et ä herra Karimaa on zobtokunta e, tähän yhtynyt, ehdottaa --lp, maimisrusivaliokunta. että mielä kerta ! ^ ^ .... pnndetläisiin '>tabaloimitamarin lan-! O'..eudnt puueenjoh^tan keh^aa.- sunto asiassa. ! sesta Mli Salonen yllämsivitun li- > '!) Rantatiehailituksen kirjelmä, h humman y'eisen jyyttciän Huo6- jossa ilmoitetaan, että taivarajuniin ^ taan siksi kunnes ost i ratkaistaan. PMMSM IMM. t4> Satakunnan Museon johto- s ^^mpl ta-ttely ensi maaaskuun 16 kunnan esitys «!.4t2 markan siiiirni'! päimään, zollmn Salosen tulee 10n sen määrärahan mnöntämisestä. s mkan sakon uhalla saapua paikalle Malniistusmaliokunta puoltaa tä-' esittämään lopulliset todisteensa, män määrärahan myöntämistä, jolla j museon menot suontetaan 1910 ivno- ? — Ma-z>uittaustark«:stu!se« den alusta kesäkuun I päimään 1911 ! ioi!!n'.U läänin kumernööri eilen tä :ä- «Makijuomakaupan Voittorahoista,. ^ ! zzjseLä raat hioneella. Muk'u!u!sii l >> Porin Ranta- ja Metalli-; ma^nittaustsimitnksisla ei ilmuaniu- amniatlinhdislylsen anomus ^.0i^> ^ . markan suurnisen apurahan myömä ' miseslä iväkijuomaivoittoivaroisla. > j . ^-vpetettu liike. S»!u: i' 10. >täsityöläiskoulun johtokunnan ' P,hja,vwu on nut Ie- j pettäneensä täällä harjottamc.nsa si- mas, lisäten että kirjoituksessa mai-l Nyt tarjotaan yleisöllemme To-stain nttulla ..makkeltuuralla" tarkoitetaan ! toinen snur-romao.ii, „A-.7a itare- erästä pukutanssia, jonka esittämiseen ^ nina", jolla yllcimainitu': o.> kantaja cli ottanut essa. Samaa »Tolstoin tnctanra^sa julkaista entiseen tapaan naSla ja Kansalaisessa. Jälkeenpäin pidetyssä johiokunnan kotuksessa malitiiin puheenjohtajaksi sokuriieipuri A. A. Ahlberg marapu- heenjohtajaksi kiriansiioja I Honka nen jz rahastonhoitajaksi räätäli Hakkarainen. Rahaston sihteeriksi otettiin yksityisopettaja I. A. Saimo. ^ Efitvslista Porin Kaupun- ginlvaltuusniiesten kolonlsessa tors taina. helmikuun >7 päimänä 191 n kello 0 i.-p. l > Pöydällä oleiva esiiys erilyiseit maliokiinnan asettamisesta Reposaar ta koskemien kysymysten malmista mistä marten ja ehdotus «valiokun nan jäseniksi. Jäseniksi on malmistusmaliokunta ehdottanut sahanisännöitsijä A. Haeyg l^i Reposaaren Tnömäenyhdistyk sen )kaisosaston anomus 5.00<, niar kan apurahan inyöntämisestä samoista maroista. , >9) Työttömäin tomiiean anomus häläapittöiden toiineenpaneiuisesta. Ehdotetaan lylättämärsi Rahaloi- inikamarille. 20) kansankirjaston ja lukusalin tilit muodella t!'l>!». 2l> Porin »valmistaman ammatti koulun poikia marten kertomus muo- silta 19>^-;>. 22) Ponvoou tailpunginivallilus miesten kirjelmä koskeiva tulo ja menoarivioiden maihloa. Paiuokauuejuttu, jonka työ mies Mille RooS, Karkusta, »osti alkujaan Sosialidemokraatin maStaa- waa toimittajaa Vastaan erään sa- irjestySrikoksista sakotcl- enkiloä 30 75 m?an salk?ihin. Ciuo Par«ase» ! i»fa««o illasta huomenna veriantoina Pz' lokuenanmloSsa huoma namue »viclä. Ohjeena käsittää 14 numeroa. Il tama c "aa leilo 8 i. — Aukora lumimyrsky, m l kein enne-» kuulumaton, raiw >u n m? LaS?iai?snnnuntaina Pieiisjä?n'en kirkonkylässä. Jo edellisenä pä-mLz.ä tuli varnitk-n olleeseen lunia min >a- ke isti, ellei moista ole ennen näh y Lum.hiul^leet olimat oikeita „"k-n nolun lehden 127 numerossa miime ^ paloja" ja lumi lisääntyi Vähässä sija. Teo? ilmestyy Werner SöderstrSu: Osateyhvön kustantamana. Kaikkican ätä !ul?e l4 mihkoa, joiden ka: lia stmulukn on 64 ja hinta «.»0 penniä. T?okjen on snementcnu! maisleri Eino KaUma. Merkkiteoksia maailmau- ZirjallisuudeSta. Ilis n?ihko tä män kaunokirjallisen käännö?ju!kcisun jokaista kalmea sarjaa on iim^.U)nyt. I s .rj in 12 mihko ztsällää lapun To- oeliukfen ..Aulangon paSlorin-vaaiia" ja alun saman mestar-keriojan »oie. haltämään „Mirebeau lätiin". II sarjaisa al' Toistoin merratou ro- M2aui „Anna Kareninl!I sar- jissa jatkuu Hall Cainen jännittäwä ..Mallailen rr^seetta". Kunkm mi- han sinuiuka on 04, lziita 00 ven- niä. Kustantaja W?rner Söderström - Oma Maa. 56:^ mihko on ilnuAnnyt sijällältään runsaana ja monipuolisena. W. Tarkiainen kir joittaa ..tzaNpotirimlimiSkamms". K.r- joituks^s.^a^ ..Toro.ao^-l^S Suc- m?Z'a" enttää ? ros. Hannes Gebhard W'k?k?c!^oje«nms nopea- kch-.ty-?tä. Lauri Mäkinen kirjailkaa ..Kotiter'!'- s^ute>nms tunsan al^udeilise^-a ja v!> leiskunn^lltsesia merkityksestä". K. M. Ls-v^rder antaa asiallisen, kumilla malaiZ^ua esnyksen „E äinästä jär- missämme". Pv s. E. G. Pal,! enil- ta on mielä k.rjoitns „S.'on,en kaup- oawilvasio ja laimanioarustuslukr", lossa vn paljon snvokkaita nun»ero- r>. m. tietoja tältä alalta. Wi^cn hin^a on l marl^a. Kustantaja Wcr- aer Söd^ström Osakeyht ö. SZtA. U-°!.rju-i A. >°h. pa, natomme Vastaisuudessa kokonai- kauppiaat R. Samen ja R. Wahl j ^ jatkmvcn' tavan sat-en kanssa täutt? " "" " " laikk, paikat kinoksilla ja teki maan teillä liikkumisen melkein mahdotko- suudessaan. Rahastonhoitaja esitti roosin, tohtori O. A. Hornborgin. tiltt. Tilintarkastajain lausunnon mu- ^yöm.es Jaakko koskisen ja opettaja ! ^enny Suomen. Maltuuston »vnme kalsestl myonnettun rahastonhoitajalle ^ kokouksessa ehdotettiin mielä kapteeni ja zohtokunnalle tilmmapaus. Jäsen- ^ A. Grandell jäseneksi. Maliokunnan maksuksi hymuksyttiin entinen, 3 mk. sihteerille puolletaan korkeintaan 100 Vuodelta. Johtokunnasta eroamiSmuorossa olemien neljän Vakinaisen ja yhden Varajäsenen maali toimitettiin ja tu- limat Valituiksi: rouma L. LaeS, mais teri I. A. Masara, johtaja N. Sam po, rautatienkirjuri A. Marttala Va kinaisiksi sekä asemamiesten esimies K. F Holmberg Varajäseneksi. Maina johtokunnan jäseninä omat: tohtori Hj. Nordling, kultaseppä Isak Saha, kansak .opettaja S. Sampola ja netti S. Polminiemi Vakinaisina sekä maan- Viljelijä P. Sallinen Varajäsenenä. Tilintarkastajiksi Valittiin neiti A. markan palkkio. 2) Pöydällä olema »valiokunnan lausunto herra M. Latman esityksen johdosta työttömyysaivusttlsrahaston perustamisesta kaupunkiin. Asiaa pohtinut erityinen »valiokun ta puoltaa, että »viinakauppojen moit torahoista »varataan (koetteeksi 5 muo den ajaksi) 25.000 mk. työttömyys- alvustusrahaston perustamiseen Po vissa prosessori Ä. I. Slahlbergiu Tanipereen kaupunkia marten laati man työttömyysmakuutusehdotnksen mukaan sekä että työnivälitystoimisto, järjestettynä siihen tapaan kuin se on Oulussa, perustettaisiin tänne. Oulun »välitystoimiston muotuinen menoerä on 800 mk. raastumanoikeudeSsa esillä. Toimit taja Koskinen, joka edellisellä kerralla »v. pautett in Vastaamasta, oli haas tattanut kirjoituksen kirjoittajan työ mies Alfred Salmisen, Karkusta, ju- tussa Vastaamaan. Salminen Vaati kannetta kumotta maksi Väittäen kirjoituksen oleman totta ja tahtoi todistajina kuuliamaksi työmiehiä Karl Lehtistä ja Nestor Männiä sekä koneenkäyttäjä Midtori Lähieenmäkeä, kaikki Karkun PaZw a- tan kylästä. Näistä Lchtinen ja Läh teenmäki sanoimat nShneensä Roosin korttipelissä rahaa pelaaman, niinkuin kirjoituksessa oli mainittu. Niin ikään oli kantaia häirinnyt tySmäenyhdiS- tyksen kokouksia.. Männi todisti sa- -) Ehdotetaan lykättäiväksi mäkijuoma- kauvpojen moittorahaiu jakokvmiteaan. maksi. — Reilu koukursfi. Säämin gin mälikäräjillä oll m. k. lor-ulla m?l- kojain kuulusielu erään talolleen kon kurssissa. Melkoja ilmoitettiin noin 11,000 m?., Varoja ilmoitettiin pe- säc.jä löy'ymän — 3 mk. 50 v.! ?!ain Vähillä muroilla ei saatu tie- tyStikään ..massaa" syntvmSän. siUö ku'aan ei liene ottanut kuluja korja takseen ja Velallisen ylläpidosta huo lehtiakseen. «imi!!»» I, IsM. Tolstoi» „A«ua Karevisa" suomeaktelellä. „Sola ja rauha" ilmestyi suomeksi pari muotia sitten. kristillinen työmäen- puolue. O-ni ninmiua ilmiöitä pu '!uee'c- m'iss7mme on n. s. kristillisten esiin tyminen erityisenä maltioll.iena puo lueena. Tämä vuolue syntyi suurla kon jalk>en ja sen aiheuttamMa huu- mzukic^a. Hsnkliöitä siellä täällä, jalka om°stiwat sosialisnsiz mielipi- teirä, ja jotka tahtoi-vat esiintyä ji'h- tomiehinä, huomasimat marsinaistin sosialistien esiintymisessä hei''on ja turmiollisen kohdan: uskaniomihan sa jumalanpilkan, yhtyimät puolueeksi ja ottiivat tunnussa-iakiceu kristilli syyden. Sille poh^a ie tMoi se rdus- kunr.assa l -it laatia ja siten uudee- tain muod^>>?taa yhteiskunnan. Se julisti olemansa yläpuolella kaikkia puolueita, mapaa kaiusla pu?lue>e!L- män mirheistä. H.-ti luon liilke.n -"ll-ssa Hu janku tettiin muiden puolueiden taholla, että in.nnen puolue oli kuclleena syn tynyt. Selitettiin ettei nivään eri- tn's'."> kristillistä lain lavdintaa moi olla olemassa. Mo;d»c.tt eh'ä puhua kristilliseltä tahi ei kristillisestä lais ta, mutta sen loata riipauu si-täkuke- nemätkö ja tahko:va:ko eduSt^j tt laa ria la-n sopusointuun terw?en yhteis- 5ui»ia>elämän j i laskuun olettamiin olea-.ien olojen kanss:. SelivänS xi- del-iii» nin eittivät h? iv.-lualinen elämin oyärteissä moi p?dä::ä!-!aa niisiä mirhsistä, joiti pu.'luk-.'lämä niin runsain määrin oli kaasamme sekoaa krlmänyt. Kaikki nam» arwelut ja todistus» set rirat toteutuneet. -- N??iän!>ea maalin jäIestä lähettää ny: kri-nlli- nen työmäen puolue koko maastan.ms yhden ainoan edu^t^jan n'2l:!e- päimille. Ja mitä sen edusinja" owot siellä tähän asti aikaani aanHe omat m?!leir>. kaiklsm yli^is^iutamnie elämän korjaamista k.'Z^'wi"sa kusi - myksi^sä yhtyneet sosialismien pilmen- takaisiin m-a im iksiin ja siten saaveet aikaan monessa asias-a korj u?lcu lykkäyttMisen. Ajateltakoon esim. ki^!t'.!a:!-isiaa. 5käft!yk!--inme mukaan jakaii.^i mal ,di .-.wmilla Vaatimuksilla esi.ntyirä eduslunra-esitvs on c:-kr ^tlllmen eli jumalaton teko, koska siten jarrute taan korjauksia ja pysytetään yhiei'- kuntapaheet edelleen sellaisinaan. Ja sellaiseen syntiin on kristillisten edus taja iva!uopäiwil1ä useat kerrat lan gennut. Mnmeincn eli »>yi päättynyt maali tässä Turun läänin pohjoisessa Vaa lipiirissä on merkillinen siitä. e'tä kristilliset auttotmat, tosin epäsuorasti, yhden sosialistisen edustajan entisten lisäisi eduskuntaan. Kristilliset ni mittäin menettimät näissä maaleissa senkin edustajan, jonka mielä minne »vaaleissa saimat perille »viedyksi ja sosialistit saimat 10 edustajaa. JoS kristilliset olisimat äänestäneet esiin, jumaluusopin tohtoria L. Ingmania, joka Varmasti kykenee ja lohmo kir kon ja uskonnon etaia ajaa eduskun nassa yh.ä hymin tuin lurkmanien koneenkäyttäjä Kuarne, niin olisi räsiä in^aliviiristli mennyt eduskun taan yksi sosialisti mähemmin. Mutta sila kristilliset eiivät tahtoneet. He esiintyimäl hajoittamana puolueena,