.aina 7 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 62 — 191 Entisestä postin kulusta. Tunnettua on, etteimät isämme ja est-isämme olleet tottuneet niin uteliaiksi kaiken maailman kuulu- misiin kuin nykyinen polivi. Vtyt- hän posti kiitää ivuorokaudessa melkein läpi Suomen ja kun se saapuu perille, odotellaan jo pos- tikonttorin edessä, milloin tuoreet lehdet saisi hyppysiinsä, maikka ne posteljooni toisi kotiinkin hetkisen perästä. Toisin oli ennen. Kun Snellman syksyllä 1843 tuli Kuopioon, ei paikkakunnalla ollut mitään sanomalehteä, ja ai- noastaan kerran »viikossa toi postikin etelästä kirjeitä ja sano- malehtiä. Talmisaikaan sitä lisäksi wiiwytti usein pyry ja pakkanen. Rautatiet olimat toistaiseksi tule- maisuuden kätkössä eikä mikään höyrylaima kyntänyt laajoja Kal- lameden selkiä, joiden miilettäjis- tä nyt ei enää tahdo saada sel- määkään. Syrjäisimmissä seuduissa oli asianlaita mielä hullummin. Ro- wasti K. A. Psaler kuivaa Kuh- mon »vanhoja postioloja seuraa- wasti: «Postia oli täällä »vanhastaan kuljetettu ..lukkarin postina" ja sittemmin ..pitäjän postina". Wie- lä ensimäisen niniismiehen Fr. A. Stählbergin aikana (1845—1862) oli Kuhmon ja Sotkamon »välinen miikkoposti ollut enemmän satun- naista. Talosta taloon sitä kulje- tettiin. (Wasta roro. 1854—56 saatiin tälle roälille Kuhmon ensi- mäinen maantie.) Postilaukku oli saapasroarren kokoinen, eikä se monta kirjettä aina kerrallaan sisältänyt. Sanomalehtiä ei tul- lut Kuhmoon yhtään. Wasta kap- palaisen Antti Niilo Holmströmin, Kiteen kirkkoherran Jos. Holm- strömin isän, aikana (1849—59) alkoi niitä jokunen tulla. Milloin posti sisälsi jotain kiireellistä, stl- loin metsikanan kynä kiinnitettiin laukun suuhun, mutta muutoin saattoi laukku roiikon päiroät riippua tien roiitassa Lämpsän ta- lon ranta-amannolla". PohjoiS-Karjalassakaan ei 1700- kumulla ollut kuin yksi postikont- tori, joka oli Karjalan kuninkaan luona ensin w.sta 1763 Liperissä, sitten w:sta 1781 Tohmajärroellä. Kuopion ensimäinen maaherra Otto Ernst Boije sai Kuopioon postikonttorin roasta useiden pyyn- töjen jälkeen ro. 1779. Nurmekseen oli saatu ensimäi- nen maantie roalmiiksi ro. 1800 ja se tuli Pielisjärroeltä, kertoo kuo- piolainen tirehtööri K.M.Stenius hauskassa teoksessaan ..Pohjois- Karjalan taistelut". Tämän tien »varressa on asunut Heikuran suku eri paikoissa, ensin ro:n 1808 so- dan aikana Miekijoella, sitten eräs haara siilä Höljäkän Putsossa ja roihdoin Lipinlahden Herooslah- dessa. Maltiopäiroämies Mikko Heikura roainaja, joka oli synty- nyt 1822 Putsoon ja kuoli 1903 Herooslahteen, kertoi tunnetulla leikkisellä taroallaan, miten Nur- meksen postia aikoinaan kuljetet- tiin. Aluksi olirvat kirjeet airoan ir- rallaan ja ne roietiin kieroarista kieroariin miten sattui. Kerran kauniina kesäisenä päiroänä lähe- tettiin hän, pieni poikanen, roie- mään kirjeitä Putsosta Kopraksen Kiroelään. Hänellä oli mukanaan eräs »vertaisensa toroeri eiroätkä he kiirettä pitäneet tairoalta jalan lipsiessään. Tultuaan eräälle so- rakuopalle he rupesiroat siinä leik- kimään. He hyppeliroät pehmeäs- sä hiekassa ja rupesiroat lopuksi kirjeitänsä roiskelemään kuin lin- koja. Teuhatessa niistä joku häi- pyikin soraaan ja jäi sinne. Ei- wätkä pojat sitä huomanneet. Muut he roeiroät Kiroelään. Mutta muutamain päiroäin pe- rästä tulee Kuopiosta asti herra, tiedustellen talo talolta, minne se ja se tärkeä roirkakirje oli joutu- nut, Mikon pistää päähän, että kenties se jäi siihen hiekkakuoppaan. Seuraamaa postia roiedessään hän kairoelee kuopan soraa ja sieltä se kirje löytyikin. Lähin seuraus tästä tapauksesta oli, että kirjeille ilmestyi laukku, jossa ne oliroat hiukan paremmas- sa turro«ssa. Mutta poikaset ne sitäkin kuljet- tiroat ja kun niillä taroallisesti on omat päähänpistonsa, niin Heiku- rakin kertoi roetäneensä laukkua jälessään maata myöten, joten se pian mmi puhki ja täytyi roaih- taa uuteeni) Tuolla metsikanan sulalla näkyy olleen ihmeellinen roaikutus muu- allakin kuin Kuhmossa. H. Lai- tinen kertoo U. S:ssa ro. 1879 kirjoituksessaan „Wihan muistoja Itä-Suomesta" seuraaman tapauk- sen »v:n 1808 sodasta. »Majuri Malm oli elok. alusta 1808 Tohmajärroellä, kun hän kuuli, että roenäläiset jo majaili- roat Pälkjärroellä (Sortaivalasta tullen). Hänellä ei ollut kuin 240 miestä ja kaksi upseeria, voi: Brandenburg ja Brunoro. (sama joka ensin käroi Liperissä ja Pielis- järroellä kansaa aseihin käskemäs- sä); roenäläisiä oli 1300 (ruhtinas Dolgorukin johdossa, joka sitten kaatui Koljonroirralla). Malm päät- ti hankkia talonpoikia lisäksi ja lä- hetti käskykirjeen Ilomantsiin lau- tamies Risto Huomiselle. Kirjeen *) Kerran rvaltiopäimillll ollessaan Hei kura kertoi pääpostitirehlvuri ^,'agerborg'ille nämä poikuusmuistonsa ja kysyi, eikö tämä ottaisi häntä, taitamaa postinkuljettajaa, uudestaan postia kuljettamaan. Tämä oli pudistanut päätään. päällä oli kaksi höyhentä (kai roie- lä suuremman kiireen merkkinä kaksi) ja sitä kuljettt ensin A. Par- tanen ja sitten loppumatkan Ztiilo Harinen Huomisen käteen heinä- niitylle. Tämä oli Ilomantsissa makasiininhoitaja, eroersti Fieand- tin roeronkantaja ja muutenkin pitäjän rikkaimpia miehiä. Kir- jeen luettuaan Huominen ajoi koh- ta illalla elok. 8 p:nä kylän mäen kokoon ja ilmoitti, että aamulla piti jokaisen sotaan kykenemän miehen olla Pälkjärmen Hiekoilla menäläistä »vastustamassa". Döl- lä 10 p.-ää masten siellä jo suori- tettiin kunniakas tappelu, johon ennätti saapumille 200 talonpoi- kaakin; kaikki metsikanan höyhen- ten roaikutuksesta. O. K. Pikku tietoja. Ken on keksinyt retvoltverin? Reroolroeri on kaikkialla maail- massa nykyisin kauhea ase, kamala rosmojen ja pahantekijäin käsissä- mutta hyroä turroa itsepuolustuk- sessa. Harivat lukijoista kuitenkaan tietänee, kenen keksimä se on. Kek- sijä on ruotsinmaalainen pappis- mies ja eteroä mekaniikko Jonas Ossrell. Kesällä m. 1839 koeteltiin re- molroeria ensi kerran eräällä Stor- sjö-nimisen järroen saarella Ge- sriklandissa. Ossrell, onnistuneiden kokeiden jälkeen, suurella roairoalla roalmisti kaksi roerratonta rerool- roeria, joista toinen tarjottiin sil- loisen Ruotsin-Norjan perintöprins- sin Oskarin ja toinen kenraali Les- renin lunastettaroaksi. Saamansa patenttioikeuden olisi Ossrell pitänyt luorouttaa ystä- miensä neuroon mukaisesti jollekin liikemiehelle; silloin olisi hän epäi- lemättä saanut runsaan palkinnon roaimoistaan. Mutta hän halusi itse olla sekä mestarina että kus- tantajana. Tämä ei kuitenkaan onnistunut köyhälle pappismiehelle. Kun patenttiaika oli ohitse, luopui hän koko tehdasyrityksestään ja oli silloin köyhempi kuin hän alottaes- saan oli ollutkaan. Ossrell oli syntynyt w. 1803 ja kuoli ro. 1863. Puu ja metalli sairoat hänen käsissään ihania muotoja, mutta leipää ei hän kyen- nyt hankkimaan. Koko elämänsä eli hän suuressa puutteessa. Kaksi puolta. ..Olipa kerran porooni, joka San dy nimisen palroelijansa kanssa matkusti toisen ylhäisen herran luo maksamaan roelkansa korkoja. Perillä joimat he itsensä huma- laan. Aikaisin seuraamana aamu- na lähtiroät miehet ratsastamaan kotiaan kohden, kumpainenkin ko- roassa kohmelossa. Hemosraukat olimat saaneet olla kuiroin suin kaiken yötä ja kun sitten tultiin mirran luo, painoi paroonin he- monen äkkiä päänsä alas ja ru- pesi juomaan roirrasta. Silloin parooni, jonka pää oli airoan se- kania, keikahti satulasta ja pudota loiskahti roeteen. — Sandy, Sandy, huusi hän. Luulen että täällä putosi jotakin. — Ei, herra parooni, ei mitään minun tietääkseni ole pudonnut. — Sandy, kuulinhan minä, että jotain pudota loiskahti roeteen. Sandy kompuroi alas heroosensa selästä ja sanoi: — Itsehän pa rooni näkyy oleman roedessä. — Miten rooisin olla roedessä? Täällähän minä olen. Sandy auttoi paroonin heroo- sen selkään, mutta kaikeksi onneksi sattui hän istumaan siihen taka- perin. Anna minulle ohjakset, Sandy, pyysi parooni selkään päästyään. — Odottakaahan, kunnes ne löydän, Sandy sanoi. Mutta täällä ei näy ohjaksia,' ei edes ohjaksien paikkaa. — Ohjakset tänne, komenteli pa- rooni. Enhän rooi ajaa heroosta ilman ohjaksia. — Moi, hyroä herra, Sandy maikeroi, täällä on kummia ta- pahtunt. Hervosen pää on poissa, enkä löydä edes pään sijaa. Ei täällä ole muuta kuin hiukan har- jaa. — Anna se harja sitten käteeni. Mutta rooi kauheaa! Heroonen kul- kee takaperin. — Ja takaperin sitä sitten kuljettiin. Tällaiset jutut meitä huroitta- roat ja naurattaroat, koska ne omat niin surkean hullunkurisia, mutta omat ne roaan yksi puoli kama- lasta totuudesta. Sentähdenpä ei rooi nauraa kukaan, joka asiaa tarkemmin ajattelee, itse juoppou- delle. Gough kertoo toisenkin ta- pauksen, joka ei luultaroasti ketään naurata: — Connecticutin kaupungissa Amerikassa tuli mies kerran ko- tiinsä päihtyneenä. Hänen pieni, 4-rouodella olema poikansa juoksi isäänsä mastaan. Selmänä olisi mies sulkenut pojan syliinsä, mutta nyt hän oli juorouksissa ja jostain syystä äreällä tuulella. Hän siep- pasi pojan ja paiskasi hänet toi- sen kerroksen ikkunasta kadulle, josta poikapolonen nostettiin ylös runneltuna ja molemmat jalat kat- kenneena. — Tämä oli toinen puoli juoppoudesta. Kun mies on juorouksissa ei hän tiedä mitä hän tekee, sillä hänellä ei ole ymmärrystä. Mutta me niin roähän ajattelemme sitä sur- keutta, että ihminen on silloin roai- punut eläimen kannalle, ja sentäh- den roaan nauramme sille. ! Synti. i j . Kirj. Leo Tolstoi. ' Manhan miehen luokse saapui kaksi naista etsien »viisautta. Toi- ' nen naisista piti itseään suurena syntisenä. Hän oli nuoruudessaan 'pettänyt miestänsä ja soimasi sen ^tähden itseään alituisesti. Toinen oli elänyt säännöllistä elämää, ! hänellä ei mielestään ollut mitään itsesyytöksen aihetta, maan oli san- ! gen tyytyväinen itseensä. Wcmha mies kysyi kumpaisella- kin naiselta, kuinka he olimat elä- mänsä miettäneet. Toinen naisista tunnusti itkien suuren syntinsä, jota hän piti niin raskaana, ettei sen suhteen ole anteeksiantamusta; toinen sanoi, ettei hän tiedä mi- tään erikoista, joka olisi hänelle synniksi luettaroa. Silloin sanoi manha mies ensi- mäiselle naiselle: — Sinä Jumalan palmelija, mene tuon aidan taakse ja etsi suuri kiwi, niin, että töin tuskin jaksat sen nostaa, ja kanna se tän- ne . . . Mutta, sanoi hän toiselle, joka ei tiennyt syntiä tehneensä, kanna sinäkin tänne kiroiä, niin monta kuin kantaa jaksat, mutta pieniä. Naiset meniroät tiehensä ja teki- roät niinkuin hän oli käskenyt. Toinen naisista toi suuren kimen, toinen kokonaisen säkillisen pieniä kiroiä. Manhus katseli kimiä ja roirk- koi: — Miekää kiroet takaisin ja pan- kaa ne samaan paikkaan, josta olette ne ottaneetkin. Kun olette sen tehneet, niin palatkaa takaisin luokseni. Naiset tekiroät niinkuin »vanhus oli käskenyt. Ensiksi mainittu löysi pian sen paikan, josta hän oli ki- roensä ottanut ja asetti kiroen tar- koin samaan paikkaan, jossa se oli maannut. Toinen ei enää rooi- nutkaan löytää kaikkien kiroiensä sijoja, jonka rouoksi hän oli pako- tettu roihdoin palaamaan tyh- jin toimin säkkinensä roanhuksen luokse. — Katsokaapa, sanoi roanhus, juuri samalla tamalla on laita syntien. Sinä olet moinut hel- posti asettaa paikoilleen raskaan kimesi, sillä sinä tiesit, mistä olit sen ottanut. Mutta sinä et rooi- nutkaan täyttää tehtäroää, jonka sinulle annoin, sillä et muistanut, mistä olit kiroesi koonnut. Niin on laita syntiennekin. Sinä tunnet syntisi, olet kan- tanut ihmisten ja itsesi soimauk- set; nöyrästi olet sinä tunnustanut kaikki, ja sen rouoksi olet roapau- tettu synnin seurauksista. — Mutta sinä, sanoi roanhus kääntyen sen naisen puoleen, joka oli kantanut pieniä kiroiä, olet teh- nyt ainoastaan pikkusyntejä, et ole pitänyt niitä muistossasi, et ole niitä katunut, maan olet tot- tunut syntiseen elämääsi ja tuo- minnut toisten syntejä. Sen rouoksi majoat sinä syntiin yhä syroem- mälle ja syroemmälle. Pielisjärven kunnanveroja kantaa allekirjoit tanut kunnanhuoneella ensi ke säkuun: 16 pmä Hattusaaren, Hattu vaaran, Höntönvaaran, Jaakon- vaaran, Kitsinvaaran, Kivivaa- raD, Kolin, Kontiovaaran, Kuo- rajärven ja Eylänlahden ky listä ; 17 p :nä Lieksan, Louhivaaran, Nurmijärven, Ohtavaaran, Pan- kajärven, Polvivaaran, Ruunaan, Savijärven, Siikavaaran, Siko- vaaran, Sokojärven ja Varpasen kylistä ; 18 p:nä Viensuun, Vien, Vuo- nislahden ja Uudenkylän kylistä sekä kruununmetsäpiireistä. Pielisjärvellä 31 p:nä toukok. 1910. Erkki Riikonen. Huutokauppoja. K S lgk. 4 s. 32 mm). jorstaina t. k. 11 p. klo 10 ap. myydään huutokaupalla Les kirouva Anna Maria Sell- I | gren-vainajan irtainta omai suutta vainajan asunnossa, , kuten : kulta- ja hopeaesineitä, huonekaluja, vaatteita y. m. ta- ' varoita. , Ansu Hämäläinen. m Ilmoituksia. Joensuun Raittiusseuran , keskiviikkona t. k. 8 p:nä klo 1/z 8 ip. kaupungin valtuuston ' istuntosalissa. Tärkeitä asioita, m. m. edustajavaalit. Kuulutuksia. Aokonpanoa ! toimitetaan Pielisjärroellä seuraa- roissa paikkoissa ja aikoina: I kesäkuulla: 13 pnä Ahonpään Kotilassa kello 11 a. p., Miensuun Pellikassa n:o 10 klo 2 i. p. ja Kylänlahden Kanttuurilassa klo 7 i. p. ! 14 pnä Marpasen Marolassa klo |9 a. p., Miekijoen Myllylässä klo ' 1 i. p. ja Siltaroaaran Myllyläs- 'fä klo 7 i. p. j 15 pnä Wien M. Käressä klo 9 'a. p., Murtoroaaran Saarelassa klo 12 p., Ruokomäellä klo 2 i. p. ja Koriseman Erkkolassa klo 6 i. p. 16 pnä Lieksassa pitäjänturoas- sa klo 12 p. 27 pnä Lamminkylän Mauno- lassaklo9a. p.. Tiensuussa klo 12 p., Siikaroaaran Käressä klo 2 i. p.. Kotalahden majatalossa klo 4 i. p. ja Kankaalan Turulassa klo 7 i. p. 28 pnä Herranniemessä klo 10 a. p. ja Keleroän majatalossa klo 12 p. 29 pnä Sokojärroen Metelässä klo 9 a. p., Jaakonroaaran Turu- lassa klo 12 p., Kuorajärroen Jko- lassa klo 3 i. p. ja Matoroaaran Sormulassa klo 7 i. p. heinäkuulla: I pnä Hirroiroaarassa klo 11 a. p., Lehmiroaarassa klo 2 i. p. ja Paalikkaroaarassa klo 5 i. p. 2 pnä Sikoroaaran Tahroolassa klo 8 a. p. ja Pankakoskentehtaal- la klo 1 a. p. II pnä Kolin Korholassa klo 9 a. p. ja Jänisroaarassa klo 2 i. p. 15 pnä Saariroaaran Metyssä klo 10 a. p., Pankajärroen räätäli Kemppaassa klo 1 i. p. ja Ah- momaaran Räsälässä klo 4 i. p. 16 pnä Saroijärroen Kylyroaaras- sa klo 8 a. p., Nurmijärroen Ter- mälässä klo 11 a. p. ja Lieksan Merilässä klo 4 i. p. 25 pnä Ruunaan Turpeelassa klo 12 p. Tarkastukset toimitetaan miikko- kauden kuluttua samoissa paikois- sa ja samoina aikoina. Tarkastus- tilaisuuksissa ei enää rokoteta. Pielisjärroellä 30 pnä toukok. 1910. H. Nuutinen. avoinna ainoastaan lauantaisin klo 4—5 i. p. kassatunnit lauantaisin klo 5—6 J. p. ja lauantaisin klo 4—5 i. p. Monnin Nuorisoseura viettää yleisen t. k. 12 p:nä Olli Tannisen ta lossa vaihtelevalla ohjelmalla, m. m. urheilua, näytöskappale »Iimäellä» y. m. Lopuksi tans sia. Alkaa klo 3 j. pp. Huvitoimikunta. Kirj. EDW. BALTZER, suom. Anna Kurimo. Sisältö: I luku Välttämättömät ravinto aineet. II » Luvalliset ravintoaineet. III » Vihannekset. IV » Juomat. V » Ruuan kokoonpano. VI - Syömis- ja juomistapa. VII » Sairasten ruokajärjestel- mä. VIII » Minkätähden näin ? IX—XXVII luku Keitot ja eri ruoka lajien valmistami sesta. XXVIII » Lastenravinto. XXIX Reformikeittiö. XXX » Pikainen apu. XXXI » Tärkeitä huomau tuksia. 200 sivua ja yli 600 reseptiä. Hin ta sid. 2: 50. Louis Kuhnen teoksia: Kasvonilmeoppi II painos . . 2: 50 Lastenkasvatus .• 1: — Olenko terve vai sairas II pai nos —: 60 Kolera, vatsatauti y. m. . —: 50 Kesälukemista: Surmansuussa. Romaani val koisen orjakaupan historias ta. Kirj. Eli Heiki, suom. Hinta 2: — Uusi Rakkaus, kirj. Elisabeth Dauthendey, suom. Hinta . 1: 25 Sama sidottuna 1: 50 Kirjanen avioliitossa oleville, kirj. T:ri Rosch, nid. . . . —: 60 Kaikki kirjat ovat saatavina kirja kaupoista ja suoraan kirjankustan tajalta C. J. Bergström, os.: S a i r a 1 a. (K :1a 1 k.) Jokainen polttaja tietää, että BEIRUTSKI savukkeet ovat erittäin hyviä. &. ofietticj S @:o TarJ^u. i LI Maakauppiaat huom.! Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopetta misen vuoksi loppuunmyydään — joko yhdessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: Jdasfen feiMifialuja, IQirjoitastarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m., Postikortteja: maisema-, fantasia-,* nimipäivä-, kukkakortti- y. m., Valokuva» albumeja, Valokuva-%eliyl(siä, lierona* ja s^itsifyrjojcr, Pi^asäilyttimiä, Kiiltokuvia, Imufäeita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessämme. Sa massa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa iniiiitiarit! A. 1 a n 1 a ■ k u-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta- •ality*-, Sisällys- y. nv loma&keit* ««»»»«»MW Näitä kaikkia saatavana 0.-1:9 mrikiipasta. Huvimatkan Kolille tekee höyryl. TUULIKKI, jos riittävä määrä osanottajia ilmaantuu, lähtien Joensuusta lauvantaina t. k. 18 p:nä klo 10 j. pp. ja saapuu takaisin maa- nantai-aamuna. Pilettien hinnat: Peräsali ja Tupakkahytti 4 mk. ja muut paikat 2: 50 p:iä edes takaisin. Pyydetään hyväntah- Myytävänä. vieteri- sekä päällyspatjoilla 2:lie hengelle, maksanut 230: —, toisesti ilmoittautumaan keski- käytetty ainoastaan 3 kk., myy- viikkoon t k 15 päivään men- dään m aht auden takia nyt ä Neiti Aino Heiskaselle , ... , 4 ' Karj. Sanomain kirjapainoon ja ^0 m:kasta. Utrassa Herra Seppo Mäkelälle. (K 8 1 ».> (Rajav. 1 k. 4 s. 55 mm.) Kiihtelysvaaran kunnassa maataviljeleviä henki löitä, joille on jaettu maanvilje lys- ja karjanhoito-tilastokaava- kekirjat, pyydän hyväntahtoi sesti kaikkien täydentämään tä nä vuotena lähetettävän tilasto- lehtensä ja toimittamaan joko lähimmälle kunn. lautak. jäse nelle tahi allekirjoittaneelle en nen tämän kesäkuun loppua. Heinävaara, 4 /sl910. Olli Koljonen. A. Hurmerinta. Ahlroth'in talo. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Karjalan radan AIKAT1ULU Toukok. 1 prstä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Vuokrattavana. Vuokrataan nyt heti 1 huone ja keittiö, sekä 1 huone jos ta on ovi kadolle. H. Kinnunen, kivenveistäjä. =? K cc J oensun—Viipari 5- P SP fr *2' 3 pr «£ Joensuu . läht. 10.45 2.40 Hammaslahti 11.25 — 3.43 Tikkala . „ 11.49 — 4.16 Onkamo . „ 12.04 - 5.12 Tohmajärvi „ 12.26 — 5.46 Kaurila . „ 12.46 — 6/2 Värtsilä . tul. 12.58 — 6.0U „ läht. 1.10 5.Z Pälkjärvi „ 1.27 6.3U Matkaselkä „ 2.01 7.08 Kaalamo . „ 2.19 8.23 Helylä . . „ 3,03 8.38 Sortavala tul. 3.14 „ läht. 3.24 9.10 Kuokkaniemi 3.58 9.40 Niva . . „ 4.12 LO.a Jaakkima „ 4.40 10.2fc Ihala . . „ 4.55 10.44 Elisenva-r; t 1. 5.22 11.1( » läht. 5.37 11.26 Alho . . „ 6.66 11.44 Hiitola . „ 6.20 12.0.' Ojajärvi . „ 6.55 12.3S< Inkilä . . „ 7.15 1.02 Sairala . „ 7.29 1.13 Koljola . „ 755 1.36 Antrea . tul. 8.5? 1.51 „ . läht. 8.R 2.06 6.10 Hannila . „ 8.35 2.27 6.3 J Kavantsaari „ 8M 2.39 6.45 Karisalmi . 9.5 Ö 2.51 6.59 Tali . . , 9.T7 3.02 7.12 Tammisuo n 9 .29 3.14 7.25 Viipuri . tul. 9.1 3.22 7.34 Pika Viip. Pietr. läht. 7.15 5.SI 11.23 2.25 6.25 Viip. Hei s. läht. yi yi n 7.33 11 SJ l.5u 4.50 10.29 2.40 8.ÖC o K SB CO © Viipuri—Joensuu S: c a s> P c' s SB t£ c" a 9 Viipuri . läht. 6.50 1.30 5.30 Tammisuo . 7.00 1.39 5.41 Tali . . . 7.13 1.51 6.57 Karisalmi „ 7.25 2.02 6 .H Kavantsaari , 7.38 2.14 6.57 Hannila . „ 7.51 2 .26 6 .52 Antrea . tul. 8.10 2.45 7.55 , läht. 8.29 2.66 Koljola . „ 8.46 3.11 Sairala . „ 9.08 3.32 Inkilä „ 9.20 3.43 Ojajärvi . „ 9.47 4.08 Hiitola . „ 10.15 4.35 Alho . . „ 10.36 4.55 Elisenvaara tul. 10.66 5.14 „ läht 11.10 5.30 Ihala . . , 11.38 6.02 Jaakkima , 11.58 6.51 Niva . . j, 12.23 6.46 Kuokkaniemi 12.37 7.53 Sortavala tul. 1.10 7.35 „ läht. 1.20 7 .47 Helylä . „ 1.32 — 8 .i? Kaalamo „ 2.20 — 9.JI Matkaselkä n 2.43 lOM Pälkjärvi „ 3.11 — 11 .3S Värtsilä . tul. 3.25 — 11 .33 „ läht. 3.35 5.01 Kaurila . „ 3.49 — 5.5i 6.01 Tohmajärvi „ 4.09 — Onkamo. „ 4.32 — 6.34 Tikkala . „ 4.50 6.59 Hammaslahti 6.10 — 7.32 Joensuu. tul. 5.48 — 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. H hö g Asema ST o n B B s* : et* d> © © T3 S IB • e. ? V SD V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.63 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti ' 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Pankkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 1 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — H £ o_ 5" H a L- tr Asema » f i- PP- P g_ pr 9 J- PP- Joensuu . . . 6.16 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.66 Jakokoski . . 7.12 3 7.15 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa.... 10.30 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 J. pp.— „ 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Joenanun Kirjap. 0;-Y. 1910