liistsilm msi^ssliulln 8 p:nZ 8A7AKUkiI^ joutuisa. ^suko- js kouliv- si pitäisi puuttum»n inistään ta losta, jo8s» Iö>'tvv Iokon>o!>iili t»j movttvri, sillä >s tävttää snnom»i- svzti j»ii>,»mi5tsrpsöa t»Ioss», jonk» okess^ ss on lievin duolcsa, v^istii aivan väliäri voimaa, VN V»ru5tkltu lirva-rnirkslikivillä js on sillä suuri valmistusli^llz^. I'Lvtäkäu Iunt»Isktsä j» sslir^stä! llslsivki. I^6iist»j» korissa ^rtliur Ilelle. S k»ikvnl»isiin tarpöisiin t>»ok- kii kuoks»st» Helsingissä, l^kists-j» l'oriss» Alaatilain ja kaupunkitalojen ostoa ja myyntiä mälittää sekä tekee esi tyksiä palstotukfissa K. E. Mljaseu Kii«tei«istmMyslnke PvriSsa Drjöukatu 10. Puhelinl.3 L4. hssukskttsri Ltljhesft ZLuorikatu S. Puhelin 24b — Rich. Wag«eri« k»»i««S Parisissa I84V. BerlintSsä il- mestymä „Tögl. Rundschau" julkaisee pari kirjettä Rich. M-gneriltc», joka syksyllä 1840 oleskeli Parisissa ja sieltä kirjoitteli nuoruudenyStämöllen- sä, runoilija Theodor Apelille. Näistä päättäen on mestari mieltänyt kurjia päimiä iloisessa Seinekaupungsso. „Oien pahimmassa kurjuudessa, joSta sinun pitää auttaa minua", kirjoittaa hän. Ilman Meyrbeerin apua eihän ol>si siellä ollenkaan toimeentullut; mutta kun Meynbeerin toimet omat pakottaneet hänet ulkomaille, on hän jäälnN suojelijaa maille ja Parisissa ei näy auttaman muu kuin persoo nalliset suositukset, sanoo W gner, joka muuten henkensä kaupalla meritse Lontoon kautta oli saapunut Rans kaan Riiasta, mis'ä hän juuri oli pari muotta toiminut kapellimestcr.na Hänellä on Parisissa tekeillä pienem> piä operoja (saksalaisiin teksteihin), jotka hän toimoo saamansa esitetykst DceSdmissä; masta sitten uskaltaa hän mahdollisesti käydZ kosiksi suu remviin töihin. — 'Mädältänsä pyy tää hän saada lainata 300 taaleria 900 Saksan Marttaa), joilla hän makuuttaa elämänsä 3 kuukautta! Leipää lukuunottamatta ei Wagner sano kahdeksaan kuukauteen «aineensa maksaa mitään. Ei ole ollut maksaa edes sairaan «aimon lääkkeitä, il mottaa hän. — Ikirk»lli«e« toimista Chi cagossa. MsityiscStS alotte-Sta on äskettäin Chicagossa toimeenpantu omituinen tutkimus. A^zden ainoan päimän kuluessa tehtiin 2,000,000 xer> heessä tiedustelu ni den kirkollisista suhteesta. Tiedustelusta käwi ilmi, että 175,000 perhettä ei kuulumhin kään seurakuntaan tai krkkoon, 900,000 kämi kirkossa säännöllisesti, 173,000 oli siiloin tällöin läsnä ju malanpalmeluksissa, 450,000 kuului johonkin kirkkokuntaa", mutta eimät koskaan käy kirkossa. Noin 1,000 perhettä kieltäyyi antamasta mitään tietoj?. Tiedustelu oli rengas siinä Amerikassa nykyään käymässä ole massa toiminnassa, jonkx tarkoituk. sena on tukea kaikkea kirkollisella alal la ilmenemää elämää. Niiltä perheiltä, jotka eimät kuulu mihinkään seurakun taan, kysytään, minkä kirkon puoleen he hautajais- tai muun kirkollisen-toi mtuksen tarpeeseen tullessa kernaam min kääntyivät, ja tiedot siitä anne taan asianomaisille kirkoille, seurakun nalle, joka senjälkeen itse ottaa tar peellista propagandaa hoitaakseen. Aikasemmin tässä suhteessa teh.y tie dustelu johti siihen, että suuri joukko ihmisiä yhtyi eri kirkkoihin. Tunnusomaista amerikkalaisten katsantokannalle tässä kohden on se, että sama kaikkia kristillisiä kirkkoja tukema toiminta pienillä paikkakun nilla koettaa pakoittaa riutumia seu rakuntia lakkauttamaan toimintansa elinmoimaisempzin hymäksi. Jos esim. joSiakin pienessä paikkakunnassa on baotisti- ja medotistiseurakunto, ja kumpikin elää riutumaa elämää, koe tetaan ottaa selkoa siitä, kummallako niistä on suurimmat edellytykset waS» taiseen »vaurastumiseen, jolloinka hei komman täytyy mäiStyä. Kuinka me elämämme kulutamme. EräS tunnettu henkilö mietti äsket täin 60-muotiSta syntymäjuhlaansa ja lausui tässä tilaisuudessa luulemansa, että hän olisi muutoin elämänsä san- gen hymin käyttänyt, jos ei olisi siitä nukkunut kaksikymmentä muotta. Kak sikymmentä muotta nukkunut? Siitä aukesi tilastotieteilijöille uusi tutkimi sen lähde, ja be omat todellakin sitä hymäkseen käyttäneet. ..Politiken" julkaisee muutamia tietoja, kuinka me oikeastaan elämämme mietämme. Numerot on otettu 60 muotta elä neen ihmisen tomalliseSta päiväjär jestyksestä: ensin K tuntia nukkumi seen 1^2 tuntia syöntiin, 7 tuntia työntekoon. 3 tuntia kaikenlaiseen työskentelemiseen, 2 V- tuntia liikun toon, 1 tunti pukeutumisceil y. m, mihdoin 1 tunti toimettomuuden. Kaikkiaan tarmit'ee ihminen elettyään 60 muotta ainekin 20 muotta nukku miseen. Miikkapa myöhempinä ikä- muosina ei tulisikaan kolmatta osaa muorokaudesta nukutuksi, niin onhan kuitenkin jokaisen täytynyt lapsena nukkua paljoa enemmän. Kolme ko konaista muotta elämästään käyttää meidän tilastollinen normaali-ibmi- semme syömiseen ja lyhyen elämänsä 9 pitkää kuukoutta käyttää hän pal- «elijam, tarjoilijoin j. m. s. odotta miseen. Ainoastaan 17 w. ja 6 kk tulee käytettämäksi yksinomaan työhön. 7 V2 muotta on hän humitellu'; 6 V, muot a on hän kämellyt siihen lasket tuna kaikellainen muukin liikunto, 2 m. 6 kk. on hän käyttänyt jcloon toimettomuus e v; sitäpaitsi on hän 2 kk. käyttänyt renänsä puhdistamiseen Eikä mähempää kuin 2V, m. on hä nen pukeutumisensa niellyt; kauriille sukupuolelle sanottu aika marinaan kaan ei rii?ä? He eimät tosin t-r- w:tse 7 elämänsä kuukautta käyttää parran ajamiseen; mutta naisille ja miehille yhteisiä toilettiin kuulumia ojanmiettejä on peseytymiseen kuluma 9 kk. ja hampaiden pesuun 2 kk. Ne omat armeluttomia numeroita. Eh> dottomasti tulee kysyneeksi, kuinka paljon aikaa meillä oikeastaan jää — elääksemme? Mutta mäsymättömät tilastotietei lijät omat laskeneet mielä muitakin k uhistuttamia lukuja. Eräänkin mu kaan ihmiren kättelee toista elämänsä kuluessa noin 12,000 kertaa, joten siinäkin kuluu armeluttama moima- määrä hukkaan. Jos yhdistetään koko se moimamäärä, joka siten käy tetään 60 muotena, nim olisi se niin suuri, että pystyisi noStamcan 2,500 tonnia. Edelleen: on laskettu ihmisen muodessa puhuman 11,800,000 sanaa. Hän amaa ja sulkee silmiään 95 milj. kertaa. Wo!mi, joka tällä tamalla 60 vuotena käytetään, koottuna kyke nisi nostamaan matkustajia täynnä oleman raitiomaunun 10 jalkaa kor kealle. Olkoon nämä numerot enemmän tai mähemmän uskottomia — tosi- akaksi kuitenkin jää, että jokapäimäi- set pikkuasiat kuluttamat tamattoman paljon meidän moimnmme. Tämän tosiasian o» Fritz Reuterkin tullut huomaamaan, koskapa kerran erästä ylioppilasta maroitti tupakoimasta, koska se kuluttaa äärettömän paljon aikaa. MeielhjZ IlilMkd. Painikilpailut Porin piiri kunnan mestaruudesta jZrjestää moimiStelu- ja urheiluseura Pyrintö ensi laumantaina t. k. 12 pnä Porin palokunnantalolla. Kilpailut, jotka tapahtumat paino rajan mukaan 4 sarjassa, tulemat olemaan mieltäkiinnittämät marsinkin urhe lun° ja paininharrastajille, kosla kilpailuihin tulee ottamaaan osaa piirikunnan parhaat painijat. Nyt päättyneen ilmoittautumisajan kulu essa omct kilpa'luihin ilmoittautuneet osanottajiksi seuraamat eri seurojen edustajat: H. Larsson ja O. Oras „Rauman Urheilijoista", A. Kiivi- niemi, O. Vanhakartano, K. Eklund, H. AmeniuS, W. Järminen ja I. Haapanen Porin Voimailun Istä- miStä", Lauri Mela ja N. Tuominen »Porin Tarmosta" ja K. Andersson, I. Lehto, I. Nordman, I. Peltonen, I. Ullengren, W. Leikto, T. Laiho ja W. Aro Porin „Pyr!nnöStä". Wiime »vuotiset meStaruuscrivot, kun painit tapahtuimat 3 sarjassa, joutuimat kaikki Pyrinnön idusta, jille nimittäin: K. Andersson r^S kaaSso, W. Leikko keski- ja I. Noid man köykäisessä sarjassa. Nyt sao> mat entiset mestarit panna pcr haansa, jos mielivät armonsa säi lyttää, sillä osaaottamain joukossa näkyy oleman useampia, jotka pane mat heidät ahtaalle joka sarjassa. Karjarannan ja <»:nen kan- pnninnosan tvälisen ajotien »valaiseminen. Wiime kaupunginmaltuuston koko uksessa esitti teurastaja E. Porminen, että yllämainittu tie maimaistalon ja kunnansairaalan mälillä malaistaisiin. Kaikella todennäköisyydellä tullaan mainittua aluetta tarmitsemaan mai maiskartanon uuden lisärakennuksen tarpeeksi, joka ennenpitkää luultamasti tulee tehtämälsi ja tuskinpa yksi ra kennuskaan tulemaisuudeSsa riittää maan tarmitaan niitä useampiakin. Siltä morilta olisi malaiSWSta toi- meenpantama Hirsipuunmäen eli si man kunnansairaalan aidan länsipuo lella ja samalla olisi tämä tie Puu- naulatehtaalta aina maantielle sepeli- kimillä laSkettama ja nykyään myös käytännössä olema tie kunnansairaa lan ja maimaiskartanon mälillä sul- jettama niin, että yhtä tietä maan sinne ajettaisi, jota myös malaistai siin ja muuten kuntoon pantaisiin. Sillä parempi yksi hymä kuin kaksi huonoa. Tiellä kulkijoita. — kaikille niille armoisille hen kilöille, jotka raha- tai muilla läh iöillään omat amuStaneet N. M. K. Am svvSmyyMiä, erittäinkin patro- neSsa A. Rosenlem'ille suuremmasta rahalahjastaan, tahdomme täten jul- kilausua mttvittömän kiitoksemme! N. M. K. An naiSkomitea. Ksikvnlsists. — S»« me kohtaamme a»to «o b iili». Meilläkm alkaa jo miliStä automobiilejä. Seu takia lienee tarpeel lista huomauttaa muutamista warowai- suustoimeupiteistä, jo hiu ulkomaiset leh det kehoittamat evsikfikin ajajia. Kun ajaja kehtaa automobiilin saa hän 1) jättää hqiväZtit kaikelle maailmalle; 2) katua eltä edellisenä päiiväriä ajoi ulos henkimakuutusaflamiehen! 3) saattaa hemosensa pillastumaan — fillä se pillastuu kuitenkin ja onhan pa rempi että se tapahtuu ajajan tahdosta, silloin moi huomata hänen hallitseman eläintä; 4) hanklia itselleen ilmapallon. Kun hän on tehnyt kaiken tämän, moi hän olla aiman warma, että saa säilyt tää henkensä. Jälelle jää Kd kg. hemos- moklaraa. rikkinäiset rattaat ja hurja tap pelu automobi lm kuljettajan kanssa. Kun kämelijä kohtaa automobiilin olisi edullisinta, että hän olist toisessa pSäzsä kaupunkia, mutta koska se h-rwoin tapah tuu on hänen parasta olla pahoin kie murtelematta automcbiilin edessä, sillä ohjaajan on silloin maikea osua kullijaan. Sitä mastoin hänen on: 1) työnvettämä jokin toinen kulelsija eteensä Jos se ei moi tapahtua, tulee hänen 2) rumeta hurjasti toitottamaan, jolloin kulettaja moi luulla kohtaamansa automo biilin. Kulettaja ei koskaan surmaa toista kulettajaa, ainoastaan tamallista kuolemaifia. 5) Jos sekä Zn ei onnistu, o» jalankul kijan paras heti tehdä testamenttinsa sekä sen jälkeen heittäytyä pyörän alle. Kerranhan meidän kuitenkin on kaikkien luottama. Tarkoin seuraamalla yllämainittuja sääntöjä mähenisimät marmaankin lukui sat automobiilionnettomuudet. MM» MollMel. Pori» lmmiin Wilt»MilSk> pöytäkirja marraskuun 3 p:ltä 1910 luetaan julli Raatihuoneen salissa keskimiikkona mir raskuun 9 p:nä klo 12 päimällä. XvldcklllÄ. Auulutus. Noormarkun kunnan 1, 2 ja 3 äänestys alueen maaliluettelot muoden 1911 edus tajamaaleja marten omat yleisön tarkas- tettamiksi esille pantuina marraskuun 7—16 päimään seuraamissa paikoissa: 1 äänestysalueen Tehtaan kansakou lussa. 2 äänestysalueen Söörmarkun Karta nossa ja 3 äänestysalueen Finnpyyssä I Fri- bergin luona. Kirjalliset muistutukset »vaaliluetteloja ivastaan omat jätettämät marraskuun 17 p:nä ennen klo 12 päimällä asianomaisille maalilautakunnille, jotka silloin kokoontu mat maatihlioneustoihin tai sitä ennen maalilautakuntien puheenjohtajille. Noormarkku. 29 p:nä lokak. 1910. E. A. Perttilä. Frans Kartano. I. Friberg. Kuulutus. Nakkilan kunnan »väliaikainen kunta kokous pidetään marraskuun 13 p:rä kirkonmenojen loputtua sakaristossa, jossa 1. Malitaan selityksen antajat opettaja Ko-kilahden tekemästä malitulsesta Wnk- kalan koulu» maanpalklio-afiasta. 2. Luetaan kumernöörin xäätös Eenokki Laurilan asiasta ja päätetään fii!ä, Nalkila 29 p:nä lokak. 1910. Z^apa»i Jaakkola. Kuulutus. Nakkilan kunnan äänestysalueitten maaliluettelot muoden 1911 edusmieS- maaleja marten omat marraskuun 7—lv päimään ke o S:stä a. p. kello S:aan i. p tarkastettamitsi esille pantuina: Pohjoiset luettelot F. Laine, Anola, Itäiset „ I. Simola, Nakkila, Ete!äiset . S. Jokela, LeiStilä, Läntiset „ W Ikonen, Mylläri. Muistutuista nzaaliluetteloja ivastaan omat tehtämät kirjallisesti ja jätettämät marrasluun 17 p:nä eonen klo IL p:llä maalilautakunnalle taikka sitä ennen maalilautakunnan puheenjohtajalle. Maalilautakunnat kokoontumat kukin maalipaikassaan marraskuun 17 p:nä klo 12 väirväliä Nakkila LS pmä lokakuuta 1910. . Laine. . Simula. Jokela. Z'onen. Kuulutus. Kullaan kunnan äaneStysalueidenmaali luettelot 2 ja 3 p:nä tammik. 1911 toimi- tettamia > dustajamaaleja marten pidetään asianomaisten nähtämillä 10 päimää, alk. t. k. S p:stä allekirjoittaneen puheenjohta jien luona Kosken ja Leinep rin kansa kouluilla sekä Paluksen Närmällä. Kullaa 3 p:nä marrask. 1910. E. S. NiileZ. Toimo Holppi. Mihtori Närm». Auulutus. Kokemäensaaren äänestysalueen maali- luettelo 2 ja 3 p:nä tammikuuta 1911 toimitettamia edustajamaaleja marten pidetään yleisön tarkastettamiksi esille pantuna 1—11 päimään marraskuuta klo 9 a. p —S:teen i. p. Edm. Kaapelin luona. Kokemäensaari 29.10. 1910. Kunnallislautakunnan puolesta: Edw. Kaapeli. Kuulutus. Porin maaseurakunnan Lyttylän ää- ueStySalueen maaliluettelo ensi muoden edustajamaaleja marten pidetään yleisön tarkaStettamana marraskuun t—IS päi mään Lyttylän kansakoululla. Porin maaseurak 31 v. lokak. 1910. Juho Mirtamo. Sat. San. Sos dem. Auuiutus. Keskimiikkona tämä» marraskuun 23 p:nä klo 10 a. p. pidetään Kokemäen kun nantalolla Kokemäen q. m kuntien palo- apuyhdistyksen ylimääräinen yhtiökokous seuraamista astoiSta: 1. Luetaan palcapuyhdistyksen uudet säännöt. 2. Määrätään johtokunnan jäsenten, asiamiesten ja muuritarkaStajain palkat. 3. Malikaan johtokunnan jäsenet ja asiamiehet. Kokemäellä 4 p:nä marraskuuta 1910. Wiht»ri Pe»ttilS. Sat. San. ja Sos.dem. korko kannetaan allekirjoittaneen luona torstaina t. k. 2l p:nä. G. M. Sleemola. k»ikkis, suviuiiksi.i toollisuus- js mssnviljol>s- tsnpoisiin sel<5> Vsnsmoottofsits lumkkii nopeuun j» li^lvull^i vzsteMtiS MV8. trllmr Helle. llelslnk!. MÄ» js SilllIilllMiil Mztei» PM- jz pMmikMzilZ. llmtell leiMi- jz MkilcMM. kllZvrolcMzits j» ksMemiIiojs. Vsrllliziz zMj- jz MMMsitz. MiuizverluiliMMs. kiiMzrtiulejz. XMvÄllMjZ jä vzllZkMzltii. VMIMojz. Mzteii zzSetMsjs f. w. 7. m. «s as os S os Ä Mmm liUMMti!» XauxpÄ-vsaliövIitiö. vno ^gnaeus muotokuvia m^cl^än peilin Issejs js lietl^Iistoja, klivstsiiliija >1. lliiMzeil ?ZveriIc!li!D8ZZ Vi-jvlikatu 14 — Itäpuistolcatu 4 NMltMejit täydellisesti hymiä, suoria ja oksattomia ostetaan talmikelin aikana tulitikku tehtaallemme Poriin. Tamaran laatuun nähden pitää tullien olla pa rempia kuin ennen, silla ala-ar-vcista tamoria emme tuli hyivSksymSSn. Lähempiä tietoja saa konttoristamme. Poriu Tulitikkutehdas. klMMii kaikenlaisia koneita varten, -unosstasn parliaita la)ejs, joilta ei pilaa koaeitavs s, kuten san Zen usein tapalituu ala-arvoisia öljyjä käytettäessä, paljottaia ja väliittäia Xonekitapp» ?»rlss». Xelli>8ö?ÄMKee8Zä Ilvvin lajiteltu v»r»sto: p»rk»illunj--t^ tsktaist». Seinäkellot», llvrktxskello^», Xetlonperlä, IIm»pant»relt». liämpömlttsrstt», — Lorj»ukset telläiiän k^la. «N llnom.! I^»uv»nt»in» vu liikö suljettu »uriuZoll ls.s- kuun saakk». lino ^öberx. HalcliZraiLeii Uslaliliille. tott»Ii»t» ?li« 17. — kudellll ssaxunut suuri varasto Icoti- ja nikamaan untunlcsia. ?'»lllper«sUk R»nt»tlenk»tn suositt»» kiviksi tui»llustettuja> koneitium lcouluiUs j» ^lcsi- t/isiUg svitimnon ti»rrs.stiljille. l^nsttslo lädststään p^ckettässs» ilw»iselcsl. 4«!,<««« ?»illotuiv» on m»»mm« p»rk»imm»km tlumsttn». llI blzrttvSnii p»Ijott»in j» vituttiun Uliiirl X. S. liMesll,. Lila kaljan Vsstetll5liikkee55s >8vlinnsnl<stu l4 sutiviin 277 ^alvisikakautta varten lö/t^ aistikas varasto naisten ja lasten takkeja, poikain kavaijia sekä nahkatavaroita, vuori- ja kappsplxxsejs, lenoiaki- ja kappasamettia, pu-eroit» ja kameita, neulomatarpeita sek» triikoosukkia ja kuopatokveleit» m. m. kalvat Ilinnat. Kuulutus. Ahlaisten kunnan äänestysalueitten maaliluettelot muoden 1911 edusmics- maaleja marten omat marraskuun 7 16 päimään klo 9 a.p. klo S i p. tarkastetta- mi'st esille pantuina: Alakylän m.luett. I. Jalosen luona IlUylän „ Ahlaisten kansakoululla »ellahoen „ Kellahden Lampin „ Lampi» SamelaSsa Luotojen » Lampaluodon kansak. Pohjajoen „ Pohjajoen Pohjslns'» Muistutukset maaliluetteloja mastaan omat tehtämät kirjallisesti ja jätettämät marraskuun 17 p:nä ennen kello 12 päi mällä maalilautakunnalle taikka siiä en< nen maalilautakunnan puheenjohjajalle Maalilautakunnat kokoontumat kukm maalipaikassaan marraskuun I? p:nä kello 12 päimällä. Ahlainen 18 p:nä lokakuuta 19.0. I. Jalonen. K. E. Jonsson. Mihtori Marsila. F. Samela. I. W. Pohjanhonko. Herm. Jnberg. MmlN KllNlla allanimitettyjen äänestysalueitten maali luettelot tuleman tammikuun 2 ja 3 p vä tapahtumia edustajam^ateja marten omat marrasluun S—15 p:nä nähtäminä seu raamissa paikoissa: I:ssä äänestysalueessa Ramaninkylän kasarmilla. 2:Ssa ääncstysalueessa Harjunpään koululla. 4:ssä äänestysalueessa Koimiston kou lulla. S:Ssä äänestysalueessa Friitalan kou lulla ja 6:ssä äänestysalueessa Huhtala» kaup papuodissa Kaasmarkusso. Muistutuksia n?aaliluetteloja mastaan moidaan tehdä kirjallisesti maalilauta kunnille, jotka kokoontumat mavlioaikois- saan marraskuun 16 p:nä ei nen k^llo l2 päimällä tai sitä ennen allekirjoittaneelle puheenjohtajalle. Ulmilassa 29 p:rä lokakuuta 1910. I H. Talmitie. I. E. Salokangas. I. A Elomainio. F. A. Hannula. K. W. Huhtala. Kuulutus. Ahlaisten maantie- ja tehdasmanttaali- maksut kootaan luonani marrask. 17—21 päiminä klo 2—6 i p. Rästikantoa ei pi detä. Kantakirja on nähtämänä lnonani. Maksot maantien tekijöille jaetaan mar raskuun 22—26 päiminä klo 2—6 i. p. Ahlainen lokakuun 13 p:nä 19'0. K. E. J»»Sso». TukkimtjSii MlmiikS. Friitala» Lääkärin koulntalon metsästä myydään 272 mänty- ja kuusitukkipuu- runkoa. Hintatarjouksia puista sopii zäitää allekirjoittaneelle tämän kuluman marras kuun kuluessa, jolta myöskin tarkempia tietoja on säätämissä. Ulmilassa marraskuu» 1 p:nä 19^0. Johtokunnan puolesta: Artb«r Hellma». Osote Ulmila, Friitala. Mttikttlvin kvllilll» Lammelaa äänestysalueen maaliluettelo muoden 1910 edusmiesmaaleja marten on marraskuun 6—16 päimään kello 9:stä a. p. klo 8:aan i. p. tarkaslettamakfi esille pantuna Lammelassa talollisen I. Tuomi kosken luona. Kirjalliset oikaisumaatimukset jätettä köön marraskuun 17 p:nä ennen kello 12 päimällä mainitun I. Tuom kosken luona kokoontumalle maalilautakunnalle tai sitä ennen allekirjoittaneelle lautakunnan puheenjohtajalle. Lankoskella 31 p:nä lokak. 1910. Fra«S »«NN. Millts kirlollismlsllt kulun alta kirkolliSmvodelta kootaan kun- nanhnoneella perjantaina tämän marras kuun IS p^nä ilo to ja Toejoen koululla laumantaina 19 p:nä samoin klo 10 Ulmilassa 4 p:nä marraskuuta 1!>I0. I. H. Talwitie. Ahltiste» kllllxllllisllllltllkvutll kokoontuu esimiehen luona marraskuun 12 p:nä klo 12 päimällä. Ahlainen IS p:nä lokakuuta 19lv «simie». Kuulutus. Merikarvian kunnan ylikylän äänes tysalueen maaliluettelo on tarlastetta- n>ana marraskuun 1—16 päimään Ahl strömin kansakoululla. Kirjalliset oikaisu- maatimuiset jätettämät marraskuun 17 p:nä ennen klo t2 päimällä mainitulle koululle kokoontumalle maalilautakunnalle tai sitä ennen lautakunnan puheenjohta jalle. Merikarmia 3l p. lokak. 1910, Akseli Hakosalo. hnk!a>Wj!i. HUlltoKlllMlll! joka pidetään tänään tiistaina Ilo 1 i. p, apteekkari Juselinksen talossa (kirkkoa »vastapäätä), myydään silkkinauhoja, pitsejä, millanauhaa, lankarullia, mirk- kauslankaa, silkkilankaa, merkkauslankaa, naisten »villapaitoja, sekalaista kauppa kamaraa ynnä joukko talonstamaraa. Holmsten. MM pmil- ja tukitililetsilil. Torstaina marraskuun 17 p:nS klo 2 i.p. pidettämällä huutokaupalla myydään Paneliassa Raunion tilolla noin 20,000 mänty- ja kuusipuuta, jotka 14 jalan korkeudelta maosta mitaten täyttämät 7 tuumaa ji sitä suuremmat. Ehdoista saa kuulla lähemmin paikalla. Myyjät pidättävät 2 tunnin mie° tintöajan tehtyjen tarjousten hyväk symiseen tai hylkäämiseen. Panelia marraskuun 2 p:nä 1910. Juho Mäkilä. Wiku Raunio. Eetu Mattila. Hemmi Konstari. ^orStaina tämän marraskuun 17 p:nä ^ kello 10 a. p. huutokaupataan E^ran osuusmeijerin manhat rakennukset sekä kalusto sa koneet, joista mainittakoon: 2',2 hemosmoimainea Ruston Prcctor lokomobiili, 6 hemosmoimainen seisoma tuubi-höyrykattila, maidon jäähdyträjä, kirnu, 2 moinmanutuspöytää, maaka, put kia. akseli sekä astioita y. m Höyryko neista sekä rakennulsista myönnetään 2 kuukautta maksuaikaa. Eurassa marraskuun 3 p:nä 1910. Hallit»?. Rimlutuz. Suutari Fredrik Nylanderin, polSta- tilallisen Frar.s Granathin, työmies Juho KuStaa Huhtalan, kaikki Ulm.lan pitojästä ja työmiehenmaimo Emmi Koskisen Porin kaupung^sto, lakimoi- maisten saatamain Hhteensä 294 mar kan ja kulujen suorittamiseksi tulee, jollei maksua tapahdu tahi muuta estettä ilmeSty, p lstatilalltsenleSken Tosi, Karolina Nummen omistama Nummen palstatila n:o 11) Uuden- koimiston yksinäiseZtä r^stitilaSta n:o 1, Uimilan pitäjää julk»sella itse pai kalla keskimiikkona joulukuun 14 päi» wänä 1910 kello 12 päimällä pidettä mällä pakkohuutokaupalla enimmän maksamalle myytämäksi, josta täten julkisesti kuulutetaan, ilmoittamalla, että kaikkien asiallisten tulee huuto kaupassa o keuUansa malmoa sekä että saatamaSta, joka Ulosottolain 5 lum. 26 8 mukaan on itmoitettama, on Viimeistään tuntia ennen huutokau pan alkua, tahi kirjc.ll,seSti sitä enren, huu'okaupan toimit ajalle i moitus tehtämä paikclla lacdittcmaon melko- jäin lretteloon merkitsemistä marten. Ulmilon k hlakunncn Ruununmou- d'.n konttorissa morraSkuun 3 päi- mänä 1910. Aimo W. Parmaue», öS92,1 Mtty. Sat. San. RakeNnsten hlllltoKllllDll. Maanantaina t. k. 11 p:nä llo 2 i. p, pidettämällä huutokaup lla myydään Masoran tilalla Nakkilan kirkonkylässä Heinilän ti aan kuulumat riihi, olkisuuli ja aitta sekä myös osuutemme Naktilan mesimyllyyn ja Masian höyrytappuriin, ehdoill^, jotka huutokaupassa ilmoitetaan. Huudot omat paikalla maksettamat. Porissa S p:nä marrask. 1910. OsakeyhtiS „Pohja". liKlSMg. Ruojumhkaa, Ihmenahkaa, sac p^smarsia ja päällisiä, komaa suumuorinahkaa. Kengän neuloksia monta eri lajia y. m. saapunut Z.O. KM NOa- kmlppliiill Te'es 400 Porissa Kaleioala k»waelmia h««ä la»s«»tar«»»ja kirjoittanut Jimo Härkönen^ Hinta I: — Teosta on armastelu yksimielisessti ja ainoastaan kiittänyt. »Karjalainen lyyrillinen tuoksunne kau nistaa ja nykyisinä surun päiminä ne lääkitsemät kylläkin iltamissamme kansa laisten haamoitettuja sydämiä" (Kesli- Suomy. »Nuorisoseurain humitoimikunnat hank kikaa marastoonne tämä mihkonen" (Sa takunnan Sanomat). Irja Veikin Am». Lskleyjtiö 5133,2 Helsinki. Sat. San. TilkkmMk Allelirjoittanut myy 1830 runkoa tukki» puita, jotka IS jalan korkeudelta mitat- tuiaa täyttämät 6—20 tuumaa. Hintatarjoukset omat suletuissa kirleissä jätettämät ennen ensi joulukuun 15 päi mää. Luettelo puista on nähtämänä allekirjoittaneen luona. Limialla 6 p:uä marraskuuta 1910. M. A. Holmberg. Kywiä porsaita S—10 miikon manhoja Laurilan karta»», Lauttakylä Myytiilvällii meijerikuorittua maitoa ja paksua piimää i> p:iä litra, jäillä kuorittua maitoa ja kirnnpimää 7 p:iä litra, pieniä juustoja 10 p:iä kpl. sekä isoa juustoa ^0 p:iä kg. Lammisen meijeri, Antinkatu 16. aZAyytämänä käytetty mutta siisti ival- «V» konen lastenreki, Mladimirinkatu 3. Ensimäinen rappu masemmalle. ENyytämänä muoden »vanha lappalais ia» lintukoira. Annankatu 21. ?Mu» VÄU. Säkkejä ostaa korkeimpiin hintoihin 3SS Leipuri «. «. Lai«e. LiujaalikSrryt, sirot ja köykäiset, umpinaisella korilla ja jalkapeitteellä, ostetaan heti. Lähemmin Porin Osuusmeijerissä. KttUVil» (wähintäin S" latmasta) 'VUUrtk suoria, oksattomia ja ter- weita Komutukkcja ostetaan Porin Puun aula tehtaalla Karjakannassa. halutaan ostaa mähän käytetty, kun- V nossa olema naisten polkupyörä. Mastans »Satakunnan" konttoriin nimi merkillä »Polkupyörä". N:o 127 — ISlg halutaan ostaa 4 tai '> muoden manha mlrheetoi» ,a hymäntapainen tamma- tai malakkahemonen, K. W. Wik'i. ftlvMZtt» KzlÄZA. Vielä voi siizzitz rzlizz «'n,',',!,«.>>!.> vitiälllään . . ^ Korotstui v> i > utlo>u!tl p,>lktiio> l^I- detittkää <"0»>v>-nil.> tila»., v. m. on: Xaristo, lläm> siiluul^^ Ximi: «1-otc: kiertämää myyjää halutaan myvmään r.isuleipää. Lähemmin »Satakunnan" konttorissa. Vnd»!wma. uokrattamana huone osalla keittiöön. Koillinen linjakatu 2, Paanakedo» syr>ässä. H. W. Virtanen. MSuokratiamana 3 huonetta ja keittiö. Annankatu 21. trttuokrattamana nyt heti asuinhuone keittiön kanssa. K M. Willi. W. Milli. MAuokratlan?aua 4 huoret^a ja keittiö ynnä wrveeLi'si uilohnouect sekä y'si huone kaluktciiuna tai Uman. Wähäl nnan'atu iv. Hilkku vssknk. Halutaan muokrata Ktksi lmetttjll keittiö. Kirjalliset mastaukset »Satakunnan" kont toriin nimimerkille »Kaksi hiljaista". 5eZs-i!2»MA. Kllkeviit» tielsMsliittsjl Mkijeriklllllussli alkoa kurssi tuleman tammikuun 2 p:nä klo 10 a. p. Oppilaiksi pyrkijöiden on hakemuk seensa liitettäivä mainetodistus sekä kansakoulutodistuksen jäljennös ja harjoitt?lupaikkojensa armostelukirjan o'.teet. Koulu sijait ee KoktNiäen kirkon- kylSssä lähellä KzkemZen asemaa. Asuntoja on saatamana 4-6 mk. kuukaudessa. Oppilaitten osvusruo- kalassa on ruoka maksanut 23-27 mk. kuussa kolmelta aterialta päi- mässä. Hakemukset omat ennen marras kuun 20 päimää lähsteltämät olle- kirjoittaneelle koulun johtajalle, osote Kokemäki. 5473.2 K. I. M. Colla». Saamamiehet teurastaja Isak Viktor Lahtisen ko»k«rSfissa kutsutaan saapumaan melkojain koko ukseen allekirjoittaneen asuntoon Jly. linnankatu 10 joulukuun t p:nä kello 4 i. p. saamaan osa pesän tilasta. Samalla ilmoitetaan, ettei jakoa eiu- oikeudsttomille jaeta. Tilit owat näh tämänä allek rivittäneen luona yllä mainitusta päimästä alkaen. Pori, marraskuun 3 p :nä 1910. Zkarl Fröberg, to!miiusmres^ kuittisten Maaiiticosettia toimii suuret Maatalous- lucntopäimät Huittisten Kansanopistolla marraskuun 17 ja 18 p.nä Ohjelma torstaina 17 p:nä Klo 10 a.p. amauspnhe, johtaja S. i manranta: 10—11 esiiclmä. metsänlioidc>!> neumoja E. Koljonen^ li—12 enic!ini^ lannanhoidonneunioja K. A Salo^ I- > retkeily Huittisten Turivcpehkiltehtai.lltV 5—> -5 paimällisloma: > 5—' >> esitelmä painorehun malmistuksesta. agr^nocmi I. Raunio: 6 7 esitelmä osu>i5tt':mui' nasta, Pellerivonneumoja E. jtirmeläinen: 7—8 esitelmä metsäiUioidoSm, konsiileniti Tapiomaara. Perjantaina 18 p:i ä Klo 9 10 osuustoiminnat., E Kirme- lainen: 10-li nuvre.nk.njan hoidosta. ko>sulentti E. Kanien 1i -12 metsän hoidosta, konsulenili M Kimalo: 12—!! retkeily metsään: !! '> uS päimälUSloma: ' ^ ö—^ lannanlividosla. K. A. Salo: 6—7 pailiorchunmalliiistuksesta. I, Nau- nio; 7—S ylileiSioiminnasta kariatalou den alalla, E. Karsien. Pesua ja kiiltosilitljstä maStaan ottaa Hanna Anttila. Mikonkatu 24, Elisabetin kylpylaitos. Löydetty sormus. Omistaja saa periä sen WalM'erginkain 4, maitokaupasta. taimeni, joka tähän asti on ollut Frans Fredrik Hakanpää. on iästä Min olema Frans Fredrik Koimunen. Nakkila, tkTimeni, joka tähän a?li on ollut KavI Johannes Männistö, on tästä lähin olema Karl Johannes Laiho. Nakkila 4. II. 1910. Karl Johannes L uho. Sat. San. Kokemäen Maamiesseuran syoSkokous ja palkintojen jako kunnan talolla t. k. II p:nä klo - i. p Huom! Esitelmiä. Johto?tt«ta. yori»