I»suvsntsins tiMikuuli 2 p:nä Ao ZK — iSIg Däkijuomakauppozen Voittorahat w:lta 1909. Kaupungin osalle Anniskeluyhtiön miime muoden woittowaroista tulema sumina tekee 35,059 mk. 73 p. ja Porin Mäkijuomayhtiön 50,241 mk. 29 p:iä eli yht. 135,301 mk. 07 p:iä. Edellisen muoden woittowaroista on nostamatta eräs 2,000 mkn kanna- tusapu. Moittomaroista on jo ennakolta myönnetty seuraamat amustukset: Köyhäin tansakoululasten »vaatettamiseen . . . 5,500: — Uimalaitokseen .... 8,600: — Satakunnan museolle. . 6,412: ^ Soitannolliselle seuralle . 10,000: — Kiertämän sairaanhoita jan palkkaan.... 1.000: — Hätäaputöihin .... 4,000: - Tietä marten keskiriihille 3,000: — Luistinradalle .... 400: — Huuhtomalaitosta marten 5,600: — Tyttöjen ammattikoulun talousosasto .... 650: — Yht. 45,lv2: — Eilen päättyneen hakuajan kulu essa on seuraamat aivustusanomukset jätetty: Köyh. kaniakoululasten Vaatettamiseen . . . 2,000: - .^ansakizulul. kesälomasiir- tolat 3,0«X): — Kansakoulu!. kaswltarha 1,000: — Porin kaup. lastentarhat 7,550: — Arhetets wänner'in las tentarha 2,500: — Köyhäinlasten työhuone 3,000: — Kasivatuslautakunta . . 3,500: Porin diakonaattiyhdistys 2,200: Pelastusarmeija (slumi . 1,000: — Roumasyhdistys työnmä- litykseen 2M): — RoumasyhdistyS iäkkäid. työntek. apukassa . . 1,000: — Tyttöjen :oalm. ammatti koulu 725: - Käsityöläiskoulu . . . 200: - Porin suomenkiel. tyttö koulu 3,000: — S:n jatkoluvl. . . . 8,000: — Huittisten kansanopiston emäntäkoulu .... 500: — Kankaanpään kansan opisto 2,000: — Kansankirjasto ja lukusali 4,000: — Porin M. P. K. . . . 10,000: — Raittiusseura Alpha . . 7,500: - Satakunnan raittiuspuri 500: — Porin työmäenyhdistys 3,200: — naisosasto .... 3,000: — Satakunn. nuorisoseurain liitto 200: - ..Porin Tarmo" woimist. seur 800: — Kauppa - apulaisyhdistys luentoja Varten. . . 500: — S:n sairas, ja haut.- apur 5,000: — Rauta- ja metalliammat- tiyhd. soittok. . . . 2.<»0: - Kotiseutuyhdistys . . . 400: - Eläinsuojelusyhdistys 1,500: — Smensb^rgin ukkokoti 3,000: — Rottien hämittämiseen . 1,000: — Iieposaari: Kansankirjasto ja lukusali 1,900: - Lastentarha 3,110: — Diakonissa 1,200: - Raittiusyhdistys . . . 200: — M. P. K. melan lyhent. 1,500 ja kalust. kun nossapito 2,000. . . 3.500: - moimitelus. Kisa . . 250: - Työmäenyhdistys: soittok. IM), lauluseura 500, rakennusmelk. 2,500 . 4,000: - S:n naisosasto luentoja marten 500: - Luistinrataa marten (me lan maksuun).... 150: — ? yöttömyysamustuSra- hasto 25,000: - — Juuie» kulku. Kaupungin Valtuuston asettama liikennewalio- kunta on päättänyt Valtuuston pää töksen mukaisesti mallittaa senaattiin junienkulkuehdotuksesta Porin radalla. Liikennemaliokunta ehdottaa, että radalle lisättäisiin taZltä lähtemä aa> mujuna ja tänne tulema yöjuna. Sii nä tapauksessa ettei muutosta mottaisi nyt saada aikaan, ehdottaa walio- kunta että kesä-aikataulun moimaan astuessa Tyrmäälle yöpymään ju< naan n:o 564 liitettäisiin makuumaunu. — Palka«korot«spyh»t>. Kaupunginagronoomi I. Laitinen on anonut että hänen palkkansa, joka korotuksineen nykyään tekee 2,600 mk. Vuodessa, korotettaisiin 3,000 mkaan, — Johauueslehdou rawi«- tola» w «okra-aika päättyi eilen. Ramintola muokattiin kuten muiste taan miime muoden touko!. 1 p:stä tämän muoden huhtik. 1 p.ään ra- mintoloitsija Th. Strömlundille 2,500 mkn muokrasta. Rahatoimikamari on muokra-ajan päättymisestä ilmoit tanut maltuustolle, ja tulee muokra- asiasta luultamasti Valtuuston ensi kokouksessa päätettämäksi. — AuniSkeluyhti»» warfi- uaisessa yhtiökokouksessa m k. 30 p.nä malittiin johtokuntaan her rat A. Grönfeldt, A. Holmström, John LemoniuS ja C. von Rehausen, sekä Varajäseniksi A. F. Timgren ja W, Sohlström. Tilintarkastajiksi walittim hrat Tl), Lästbom ja B. Sunl»dl0M. Mtiön puhdas moitto miime Vuo delta tekee 138,106 mk. 78 p:iä eli 10,421 mk. 83 p:!ä enemmän kuin edellisenä Vuorena. Kun oluenannis- kelusta saatu moitto 5,759: 78 p. mähennetään wuosiwoitosta, jää jaet- tamaksi 132,347 mk , joSta sääntöjen mukaan lantee 6 " osakkaille, z eli 78,300 mk. kaupungille ja eli 52,866 mk. liikennerahastoon. Olutanniskelun moittomarat liite:- täessä kaupungin osuuteen, nousee kaupungille tulema määrä 85,059 m?, 78 p:iin. — Pori» polttimo o.-y:» osakkailla oli eilen marsinainen ko kous, jossa tiliivelmollisille myönnet tiin mastuumapaus. Johtokuntaan malittim uudelleen hrat Johan Sten man isännöitsijäksi, kauppias B. Ju selius ja maist. O. Lilius mäkinai siksi jäseniksi sekä moralle kaupp. F. A. Juselius ja konttoristi U. Lithenius. Tilintarkistajiksi malittim kaupp. A. Grönsedt ja rouma A. Miia?; mo ralle hra W. Petrell ja rouma E. Saren. — Pori» Karhu» ohjelmal liset» kokous oli eilen illalla Kan- salliskodissa. Ohjelmassa oli pianon soittoa, pirteästi toimitettu „W'sa- pää" ja köörUaulua. — Seuraaman kokouksen ohjelmatoimikuntaan mzlit- tiin neidit L. Lamminen, O. Siren ja S. Railo sekä hrat M. Rapola, I. Lahtinen ja G. Maltonen. — Perhe-iltama päätettiin p!?ää sunnun taina t. k. 10 p:nZ. — Porin Kar hun edustajiksi Kansallismielisen. Nuo risoliiton ensi kesänä Jymäscylässä pidettämöän ivuosikokoukseen malittiin hrat M. Aalto ja I, Tiinus; märille nti S. Hela ja hra M. Rapola. — Karhun kesätoimintaa järjestämään malittiin toimikunta, johon tulimat neidit K. Lehtonen ja A. Autero sekä hrat I, Salomaa ja I. Tiinus. — Rapolan houtapatsasrahastoa päätti Karhu puolestaan kartuttaa mast'edes tarkemmin määrättömällä rohoerällö. — Kuollut. Toissa iltana kuoli täällä ajuri Kristian Wilhelm Hein 58:lla ikämuodellaan. Mai- naja, joka oli syntynyt Kokemäellä, oli aikoinaan Porin poliisilaitoksen palmeluksessa. Miime muosina hän harjoitti yksinomaan ajurin tointa. H. hallitsi täydelleen suomen, ruotsin menäjän ja saksan kielet, johtuen !ämä siitä, että isänsä oli saksalainen ja äitinsä menäläinen. — Haudan potveen kätkettiin torstaina kultaseppä I. I. Äkersten- mainajan ruumis. W. P. K , jonka kunniajäsen ^ a maja oli, otti saattu eeseen osaa. Ruumiin siunasi pastori L. W. Häggström. Seppeleitä las kettiin paitsi omaisten, M. P. K:n, Käsityöläis- ja tehtailijayhdistyksen sekä Käsit.- ja teht. yhd. apurahaston puolesta. — Katuosassa puhtaanapi don laiminlyömisestä sakotti raastu- manoikeus torstaina muuatta talon omistajaa 5 markalla. — Jäät siirtyivät eilen Luotsin mäen juomassa Kirjurinluodon koh dalla mähän matkaa. Lukkarinsan- nan kohdalla ne myös laskeutuimct mähäsen. Kaupungin kohdalla näky mät ne oleman jo hymin hauraita; Raatimiehenluodolta kuljetaan me neillä kaupungin puolella. „Mars"sia marustellaan murtamishommiin. „Jorma" mursi toissapäimänä Pihlaman ja Reposaaren mälisen rei tin. Vuosikokouksia. Simeel- I i sy ysyhdistyksen rukous huoneella l-iaananwina klo 8 i. Naisstipendiyhdistyksen raatihuoneella samana iltana klo 6. — MaamieSpäiioät p.dstään täällä Palokunnantalolla t, k. 10 ja II p-,nä. Ohjelma ensi lehdessä. — Naisjärjestö» kokous on ensi maanantai-iltana klo 8 Kansal- liskodissa. Ohjelmassa on soittoa, nti A, Selinän puhe, satu y. m. Kaikki termetulleet. Lehtori K. H. Aapota opettajana. Lehtori F. O. Rapola on mennyt manalle. Hänen päimätyönsä on siis päättynyt, hänen, joka mielä äsken leivitti säilynein moimin ja innoin tiedon maloa hartaan nuorukaispar- men keskuuteen. Tämä odottamaton sanoma palauttaa sentähden hänen entisten oppilaittensa mieliin sen ku. man, jonka hän jätti jokaiseen meistä toimiessaan Porin lyseossa historian ja suomenkielen opettajana. Historian opettajana lehtori Ra pola »varmasti oli ensimäistä maaS samme. Hänen sepittäviänsä ja mu kaillen suomentamansa oppikirjat muo- dostimat hänen opetuksessaan histo rian tulusta ainoastaan kehyksen, jo hon hän maloi elämänsisällystä kol min kerroin enemmän. Se muoto, missä hän opetuksensa tarjosi, olihar- minaisen malittu. Monesti kuuli lu- kutunnin loputtua lausuttuman, että hänen esityksensä olimat niin ehyesti yhdenjaksoisia ja asiallisia, että ne moitaisiin sinänsä painattaa, jos main ne kirjoitettaisiin muistiin. Koskaan hän ei toistanut samaa asiaa, eikä se ollut tarpeenkaan, sillä niin herkeä mättömällä mielenkiinnolla kaikki seu rasimat hänen opetustaan. Ja mitä hänen esitystapaansa tulee, puhui hän alati hänelle ominaisella makuutuk sella ja hillityllä tvynevdellä, niin että hänen sanansa herättivät ehdotto masti luottamusta ja armonantoa. Kaikki tämä maikutti sen, että histo rian opiskelu hänen johdollaan oli miellyttämää ja kemyttä työtä. Eri tyisen ansiokasta oli hänen opetuk sensa silloin, kuin ylimmällä luokalla kerrottiin Kko historian kurssi. Sil loin hän lähenemiä ylioppilastutkin toja silmällä pitäen selitti ja eritteli ainekirjoituksen kannalta kaikki tär keimmät historian tapaukset, jotka saattoimvt tulla kysymykseen. Eitä tämä työ ei ollut hukkain tehiy, sen mii todeta mini Pori!» lyseosta yli oppilaaksi päässyt. Suomen kielen ja kirjallisuuden opettajana lehtori Rapolan rraine on tunnettu ja tunnustettu. Erikoisella rakkaudella hän maali kaikkea, mikä oli suomalaisen hengen tuotetta. Ka- leuzalan aivulla hän herätti meidät tajuamaan ormcn kiekmme kauneutta ja lvimahdusrikkautta. Sen amulla hän myös miritti nuorissa mielis- sämme myötätunnon kansaamme ja sen muinaisuutta kohtaan. Se lämpö ja asiantuntemus, jolla hän selosti nuorta kirjallisuuttamme, hakee kau kaa vertaistaan. Siihen määrään HZn pcr-hdytti oppilaitaan estetiik kaan ja sen armoihin. Ollen itse täynmerinen kirjailija HZn hallitsi eri- laiset l rjnt styulit niiden luonteen omaisin: kaunistusteinoinkea - siitä on hänen Ainekirjoituksen oppikirjan sa elämänä todistuksena — ja osasi opastaa oppilaansa, kellä maan oli Vähänkin siihen taipumuksia, järjes- mn-ään ajitukssnsa ja pukemaan ne sanoihin. Mor-naa on, että hän täl löin kylnn monta hymää siementä, jotka Likanaan kantamat kauniin he delmän. Kaikesta näki, että lehtori Rapolan olemusta kunnattimat ihanteet ja hy- meet. Jokainen oli yksimielinen siitä, että hän oli 'a kilija ja sopusointui nen tateilija. HZnen omikseen möisi Väittää runoilija-i sanoja: „Ole aina makuutettu, että taiteellinen kas-ra- minen on olema läheisessä yh teydessä simeellisen luonteesi nou suun. Ainoastaan olemalla sydZmel- täsi puhtaampi kuin muut saamutat taiteen huipun". Suotta ei lehtori Rapola siis naut tinut oppilaittensa jakamatonta rak kautta ja kunnioitusta. Hän oli mies, joka melmollisuulsiktaan tinkimättä hoiti!a'd^lla opettajatehtämänsä. Ne hänen oppilaistLan, jotka yliopistossa omat ryhtyneet tutkimaan historiaa ja suomsnkie tZ, ne omat saaminaan alkuoerusteis.a hänelle suureösa tn- tolliiuude.-.melassa, mutta muuttin, jotka omat antautuneet mu:lle aloille, niinkuin tämän kirjoittaja, säiiyttämät kulumattomana kuman lehtori F. O. Rapolasta opettajana. Entinen oppilas. — Walt!ollise» ristiriitam me aVai» löydetty. E:uäs:ttiä> eösä anomusehdotutsia laillisien olo jen palauttamisesta asianomaiseen maitokuntaan, lausui edustoja Sulo Muolijoki, etlä mahdollisuus selivittäS Suomen ja Menäjän mäli!el muin- olliset ristiriirat on ainoastaan siinä, että muodistetaan yleismzltckunncll- listen lakien säätämiseksi yhteinen orgaani, jonka jusenlen toisen puolen mclusee Suomen eduskunta ja Loisen puolen Menäjän kansa, yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden perusteella. Edustaja Vuolijoelta jäi ivacn sano matta. tumman tehtämäksi jää antaa Menäjän kansalle yleinen ja ybtäUl- nen äänioikeus, Suomen eduskunnan n»i Menäjän hallituksenko — lietySti Suomen eduskunnan määräyksiä. Mutta ennenkuin edustaja Muolijoki lvielä tämän lehden amaimeen kelsii, ei sillä lukkoa amattane. — Perheuutisia. Kidlauk'ensa omat julaisseet pastori K. H a ario ja taloll. tytär, Merikarmian m. t. postinhoitajatar Iida Anttila, NrMzzZz jz — Kausaukouserti» antaa Soi tannollisen seuran orkesteri sunnun taina klo 5 i. p. Työmaenyhdistyksen talolla seuraamalla ohjelmalla i Ulvertuuri oopp. Italialaiset Al- gierissa, Rossini; Adagio Cantabile sonaatista Pathetique, Beethcven; Kotiniaan sämelia, Leander-Johans son; Turkkilainen marssi. Mozart. — Umertyyri oopv. Martha, F!otom; Merellä. Schubert lsolo pasuunalle esittää hra Nordlund); Intermezzo, Mochbeth ja Sotamarssi, Kajanus. !-susi»ZÄ0ssstA. Hiippaku»»a» uutisia. Mäkinaisiin Mirkoihin astumat ensi toukokuun 1 päimänä Ahlaisten w, t. kirkkoherra F. A. Fröberg Ahlaisten kirkkoherranmirkaan, Alastaron pitä- jänapulainen Edw. Kaukorvaara Loi maan ensimaiseen kappalaisenmirkaan, Rantasalmen m. t. kirkkoherra T. V. Laine Hämeenkyrön kappalaisenmir kaan, Merikarmian Virallinen kirkko herrana?» lainen K. O- Haario Muur lan kappalaisenmirkaan. Turun arkkihiippakuntaan muutta mat sanottuna päimänä yllämainittu Laine. Arkkihiippakunnasta muuttamat sa mana päimänä Ulmilan kappalainen R. Rainio Räisälän kappalaiseksi sekä Kuopion hiippakuntaan Hämeenkyrön kappalainen K. Töyry Simon kirkko herraksi ja Huittisten kirkkoherran- apulainen O. M. Saario. Määrätyt omat sanotusta päimästä toistaiseksi Lapin kappalainen 5vr. V. Tommila oman Mirkansa ohella hoi- tamoan Lapin kirkkoherranmirkaa, Nurmni m. t. kirkkoherra I. K. Saarento Kultaan m. t. kappalaiseksi, Kaumatsan m. t. kappalainen K. I. Haunio Merikarmian miralliseksi kirk- koherranapulaiseksi, Alastaron kirkko herra, romasti I. K. Mäkinen oman mirkansa ohella hoitamaan Alastaron pitäjänapulaisenmirkaa, Marttilan m. t. kirkkoherra ja m. t. kappalai nen I. L. Heininen Huittisten kirk koherran apulaiseksi, Koimulahden m. t. kirkkoherra I. V. K. Maher- Vuori Kaumatsan m. t. kappalaiseksi. Siirw Kuopion hiippakuntaan ensi toukokuun 1 päimästä on myönnetty Huittisten kirkkoherranapulaiselle O. W. Saariolle. — Maanmittauslaitos. Ma- ramaamittariksi on maanmittauSyli- hallituksessa Turun lääniin määrätty auskultantti Hj. Pesonen. — Lää»i» »virkamiehet. Noor markun vi rin nimismies A. M. Par manen on yksityiSasiainsa muoksi saa nut mirkamapautta tämän maalisk. 29 päimästä ensi huhtik. 10 päimään; sijainen poliisikonstaapeli H. A. Jn- berg. — Kuuuaulääkärit. Kokemäen kunnanlääkäriksi on kolmesta haki jasta malittu Lapuan kunnanlääkäri läakst, lis. I. M, Manner. Wihdi« kirkkoherra» wir- kas oD2t hakeneet m. m. pastori K. Hallio Tampereelta ja Ikaalisten kappalainen F. I. Muorio. Mammala» kauppala» touttiluuastusrahat. Läänin ku- mernööri on hyljännyt Mamman kauppalan talonomistajien tekemän anomuksen saada maksuajan pitennys tä saiotun kauppulan tonitilunastas- matsujen suorittamisesta tai saada sellaisen edun, että sanotut lunastus- rahat saataisiin maksaa kuoletuslai nana. — Kansakoulut. Porin maa seurakunnan Kokemäensaaren kansa koulun opettajaksi malittiin eilen 43 hakijasta koulun m. t. opettaja H. Ro-ne ja opettajattareksi TÄÄi N ?ine. — Eräs tiejuttu. Useat Loi maan, Alastaron ja Metsämaan mianwiljelijät omat senaattiin malil- taneet Turun ja Porin läänin ku- mernöörin päätöksestä Punkalaitumen ja Metsämaan mälisen kylätien jaos ta. T^män riidan tähden on sanot tu tie miime muosina käynyt hymin huonoksi, kun ei ole enää kahden muoden aikana juuri kukaan sitä san- nottanut, eikä mielälään ole senaa tista tullut päätöstä asiassa, jonka tähden lie edelleenkin pysyy huonossa kunnossa. — Liikkee» kauppa. Kaupp. 5?-kar Eaeberg Kiukaisten kirkonky lästä on myynyt w. k. 29 p:nä omistamansa kauppaliikkeen hra Fred rik Herman Lahtoselle Raumalta. — Maatilaukauppa. Elen tehdyllä kauppakirjalla myi talollinen M htori Hannula Eurajoen Kuima- lahden kylässä omistamansa Hannula- nimisen perintötilan n:o 5 maanmil- jelijä Jjak Hollmen-Hannulalle heti iv^staanotettamaksi. Kauppasumman suuruutta emme tunne. Pikkutilojen papiumak- suzi» oll^au iyhthmättömiä. E iran, Kiukaisten ja H.nnla!.den pikcuiilalllLten kokous pidettiin E^ran Pirtillä w. k. 30 p:nä. Kokouksessa ke kiisteltiin Euran pitäjänapulaisen pal!anmaksuperusteesta. Kokous ei ollut tyytymäinen siihen maksutapaan, jota nykyään käytetään, kun nim. papin pallka ylenee aina sitä myö ten, kun maatiloja palstoistaan, niin että p.kkutilallinen maksaa saman 4 kappaa kuin suurtilallinenkin. Kokous malitsi toimikunnan neumottelemaan asiasta lakimiehen kanssa. — L. S. — Tuomittu lapseumurhas- ts. Turun homioikeus on tuominnut naisen Sofia Orren, Luioian pitä jästä lapsenmurhasta pidettämäksi 3 muotta kuritushuoneessa. — Omituiue» kirjakauppias. Eräs tuntematon nainen on liikus kellut näinä päiminä Harjamallassa kaupiten useammanlaatuisia pieniä kir jasia, joiden nimi ei ollenkaan pidä yhtä kirjan sisällön kanssa. Hän uskotteli ostajille, että hänellä on hymää hengellistä kirjallisuutta, esim. ..Tuhlaajapoika". Tällainen nimi olikin erään kirjasen kansilehdellä, jonka sisältö kuitenkin oli mallan toista — sosialistisen simistyksen tuo tetta. Ei ole enää kirjakaupassakaan ni mikirjoitukseen luottamista, maan lie nee miisainta ennen kuin kaupan tekee Vilkaista mähän sisällekin, armelee kirjeenlvaihtajamme. SumMsIen seurain tminta. Merikarmian suomalai sen seuran Vuosikokouksessa on seuran johtokuntaan malittu roumat Maria Mesanen, Hilma Elo ja Fii- na Rosenlund, neiti Hilma Pihlaja mäki, nahkuri K. E. Mesanen, opet taja A. Hakosalo, kelloseppä H. Munck, kauppias A. Elo, urkuri H. Machi nen, kalastaja I. Merilahti ja luk kari F. N. Santamuori. sekä Vara jäseniksi maanviljelijät E. E. Öster- by, I. Lännenmäki ja tehtailija P. Muorenmoa. Johtokunta on puheen johtajakseen Valinnut A. Hakosalon, maropuheenj. K. E. Mesasen, sihtee riksi H. Maihisen, rahastonhoitajaksi H. Munckin ja taloudenhoitajaksi Maria Mesasen. Huwitoimi?untoan malittiin roumat Fiina Rosenlund, Emma Lindqmist ja Hilma RensorS, neidet Milja Kos kela, Hilma Pihlajamäki, Betty Elo, Katri Popoff ia Aini Muorenmaa, urkuri H. Maihinen ja kauppias A. Elo, sekä nuorukaiset Lauri Santa muori, Armas Merilahti, Paul Muo renmaa ja Jalmari Lännenmäki. Tilintarkastajiksi malittiin neiti Betty Elo ja maanmilj. E. E. Oskrby. Noormarkku. M. k. 22 p:nä Vahmistettiin kih lakunnanoikeudet sa kuntakokouksen kunnan molemmille maanmuokralcu- takunnille laatima taksa, jonka mu kaan Vuokralautakuntain jäsenille maksetaan polkkaa kultakin toimitus- oäimältä 2 mk. 50 v. ia kyytirahoa 14 p. kilometriltä, yksityisiltä tar- mitsijoilta saa maanmuokraiautakun- nat ottaa asiakirjoista lunostusmak- sua 1 mk. 50 p. ensimäiseltä ja 1 mk. sitä seurarvilta arkeilta. Kuntakokouksessa w. k. 26 v:nä päätettiin kumernöörin kirjeen johdosta, että kunnallislautakunnan on aina Vuosittain rehtämä ja kunta kokoukselle esitettämä seikkaperäinen Vuosikertomus ja tilinteko edellisen muoden hallinnostaan siinä järjestyk sessä kuin Voimassa oleman kunnal' lisasetuksen 63 pr>'älä säätää. Mu5- sikertomuksen tulee sisältää tietoja kunnan raha-asioista, erittäinkin sen eri luokkiin kuulumien maksumslmol- listsn suhteen y. m. asioita. Näistä Vuosittain tehiämistä Vuosikertomuk sista tulee kunnallislautakunnan laa tia yhteenVedon kunkin kolmivuotis kauden päättyessä, ja sitte painettuna jakaa niitä kuntalaisille sekä lähettää 3 kappaletta kumernöörille. E?,simai nen painettu muosikertomus on tehtä- mä Vuosilta 1910, 1911 ja 1912. Maimaishoitotar k aste lijan suosittamaa „Kunnallisleh teä" tilataan täksi muodelsi 4 Vuosi kertaa, joista annetaan 1 Vuosikerta kuntakokouksen, kunnallislautakunnan ja molempain maanwuokr^lautakun- tain esimiehille. Lehttä, joita muut kin kuntal: saamat lukea, sättyte- tcän mainittujen mirkailijoitten arkis toissa. Harjako nkaalla asumille 3- äänestysalueen Vaalilautakunnan jä senille maksetaan kyytirahoa 1 mk. päimässä maikoilta mainitun lauta kunnan kokouksiin. Luettiin taksoitus Valituksia, joita olimat kumernöörille tehneet osake yhtiö A. Ahlström ja lautamies I. Järniinen. Osakeyhtiö A. Ahlströmin malituksen kunnalta Vaadittua seli tystä antamaan Valittiin op. I. I, Kuusisto ja taloll. Frans Praka sekä lautamies I Jäririseen Valitukseen suutari R. Kangas ja mylläri Frans Mäkelä. Miime sunnuntaina pide tyssä kirkonkokouksessa Valittiin kirk koneuvoston jäseniksi talolliset Isak Pohjala, Frans Lammela, Oskar Paino ja P htcri P^ssilahti. Ennen Valittuina kuulumat kirkkoneumostoon kirkkomäärti A. Grönroos, torpn. Taametti Blomster, lamp. M. Koski nen, ent. lamp. Frans Nylund ja talolliset Oskari Teräs ja Juho Ka lajoki. Pappilan rakennuslautakuntaan malittiin suntio Isak Nordlund, ent. lamp. Frans Nylund ja maalari K. Mäkelä sekä Varalle Isak Pohjala ja M. Koskinen. Sitte hlzwäksytti!n kirkk<meuwoston ehdotukset pappi lassa tehtämisiä korjauksista, mukä tnmet annettiin edellä mainitun lau takunnan mitä pikemmin suoritetta- iviksi. Kirkon rahastoon tulemat kolehti- rahat pannaan edelleenkin pipliara- hastoon. Kirkollinen äänilista hymäksyttiin. Muuttolinnut saapumat. Jo aikoja sitte on täällä kuultu lei- won limerrykset; miime sunnuntai-! aamuna nähtiin kottarainenkin entistä pesäänsä tarkastamassa. Kullaa. j Kullaan meijeriosuuskun nan kokouksessa 23 p:nä maa lisk. esitettiin hallituksen laat-ma Vuosikertomus ja tilit, mitkä tilintar kastajain tekemillä huomautuksilla hymäksyttiin. Kertomus osoitti osuus- kunnan jäsenlumun, osuuksien määrän ja yleensä koko liikkeen nousseen kak sinkertaiseksi sitten edellisen Vuoden. Melkoja on lyhennetty yli 8,000 mar kalla. Tiliasema osoitti yli 2,900 mar kan ylijäämää. Hallituksesta olimat eroamismuo- rossa ogronoomi B. Ahlström ja its. Kalle Heino. Edellinen malittim uu delleen ja jälkimäisen sijalle tuli maan- wilj. A. Paamola. Tilintarkastajiksi Valittiin kanttori E. F. Salmela, opettaja Toimo Holppi ja maralle maanwilj. A. Nokki ja Toimo Malli. Harjatoalta. Kokemäenjoki on auki Harja- mallan kohdalla: jääsillat omat kat kenneet. Kokemäki. Kokemäen Karhun kokous on huomenna sunnuntaina täsmälleen kello 7:ltä i. p. Jäsenien on lukui- sasti saamuttama kokoukseen sillä siellä on tärkeitä asioita keskustelta- wana m. m. sekakuoron perustaminen kesäjuhlia Varten. Uusia jäseniä Vastaanotetaan! Kokouksen jälkeen on ohjelmallinen illanVietto. johon omat myöskin Suo malaisen seuran jäsenet tenvetulleita. Ohjelmasta mainittakoon: puhe, esi telmä, soittoa, näytelmä y. m. Kokemäen Nuorisoseura ..Pyrintö" toimi iltaman Harja- Vallan nuorisoseuran taloll i pääsiäis- päiwär .ä. Uhkarohkealta todella tun tui mennä Vieraaseen pitäjään näyt- rämään — nolouttaan, seuramme roimat kun omat Vielä heikot. Kii tollisuudella saamme kuitenkin Vielä jälkeenkin päin muistella harjamalta- laisten kohteliaisuutta ja ystämälli- syyttä. Erittäin kiitämme Harjama!- lcn nuorisoseuran taloudenhoitajaa, hra I. Pussia, hänen hommastaan ja auliista aivustaan iltamamme hy- mäksi. Merikarwia. Mäliaikaisessa kuntako kouksessa, joka pidettiin w. k. 29 p:nä käsiteltiin seuraamat asiat: Niiden Valitusten johdosta, jotka isännöitsijä Walter Gallen y. m. oli mat läänin kumernöörille yleensä kunnan taksoituksesta tehneet ja joissa Valituksissa anotaan koko taksoituksen kumoamista ja että kumernööri mää räisi uuden taksoituksen toimitetto- lvaksi, malittiin selitysten tekijöiksi nimismies M. M. Selander, maa- mittari I. Heikell, nahkuri M. Salin ja lukkari F. N. Santamuori. Ma- litut pyysimät saada eiväStyisiä koko ukselta, jotta tietäisimät mihin suun taan selitykset olisi tehtämä. Useam mat kuntalaiset käyttiwät puhemuo- roa, toiset Valitusten puolesta ja toiset asettuirvat niitä maStaan, joten ka, kun emästykset tulimat täten mar sin ristiriitllisiksi, jäi selityksen teki jöille oikeus harkita miten ja mihin suuntaan selitykset omat laadittaivat. Maiivaishoitohallituksen laatima ivairvaistalon ohjesääntöshdotus tar kastettiin ja hymäksyttiin semmoise naan. Miikkaan keskustelun aiheutti sääntöjen 14 §:lä, missä ehdotettiin, että kahmia ja tupakkaa ei laitoksen puolesta annettaisi, mutta että sitä tarkoitusta Varten annetut Vapaaeh toiset lahjat johtajan Välityksellä hoidiikkaille asianomaisesti annettaan. Käsiäänestyksessä puolusti kahmin ja tupakan antoa 35 ja Vastusti 28. Kun sitten Vaadittiin kirjallista ää nestystä poistui suuri joukko huo neesta, joten Vastustajat saiwat mel koisen enemmistön, puoltajia kun oli ainoastaan 211 ääntä ja Vastustajia 312 ääntä. Kankaanpää. Kunnanlääkärin palkan päätti kunnankokous w. k. 29 p:nä korottaa 4.000 inkaan, maltiocpu sii hen luettuna. Kirkonisännäksi Valitsi kir konkokous miime maanantaina toi mestaan luopuneen M. Huhtasen sijalle suntio RensorSin. PaStori Elomaaralle myönsi kirkon kokous muodeksi wirkawapautta. SatakNM NmmljelijM ^ Mtomtlslle Ruotsiin, Tanskaan ja Seksm! Miime joulukuussa Porissa pide tyssä Satakunnan maamiesseurain edustajakokouksessa sai allekirjoittanut toimekseen laatia suunnitelman ensi kesänä tehtäivää maataloudellista opintomatkaa marten ulkomaille, pää asiallisesti Tanskaan. Olenkin sen nyttemmin omien koke muksieni perusteella sekä koti- että ulkomaalaisten asiantuntijain awus- tuksella laatinut, jakaen kahteen eri ehdotukseen: lyhyempään ja pi tempään. Lyhyempi matka käsittäisi Ruct- fin ja TanSkan. Ruotsissa poikettai siin pääasiallisesti Skänen sokerijuu rikas-mailla samalla kuin katseltaisiin muitakin maatalouden haaroja. Sieltä siirryttäisiin Tanskaan, jossa sitte pääretkeily suoritettaisiin käymällä en siksi Kööpenhaminan nähtämyyksissä ja sitten maaseudulla siellä missä tanskalaisen maatalouden ja osuus toiminnan eri alat omat erikoisemmin edustettuina. Tämä lyhyempi malka päättyisi Moselundin suomiljelys- koeasemaan Meijenin seuduillalJyl- lannilla, josta sitten olisi palattama kotiin. Kustannukset tällä lyhyemmällä matkalla nousisimat noin 265-300 mkaan, josta kiertomaikalipun osalle tulee >i )in 125 markkaa. Ja kestää matka korkeintaan 12—14 Vuoro kautta. Pitempi matka sisältää ylempä nä oleman matkan mainitsemaani suomiljelyskoeasemaan saakka. Mutta sen sijaan että siitä palattaisiin kotiin, Voitaisiin matkaa suunnata Hampu riin Saksassa, jota jättiläiskaupunkia katseltua (m. m. Euroopan huoma tuin eläintarha) siirryttäisiin Breme nin sekä Hannomerin ja Berlinin Vä lisille tunnetuille Cuuraun suoivilje- lykstlle. Niiltä sitten Berliiniin, jonka maailman kaupungin kokoelmat tar joamat kyllä nähtämää ja opitta waa maanmiljelijällekin (maar .Vitjelys- ja kansantiet, museot, teurastamo ja osuusmeijeri y. m. y. m.). Berliinistä käsin olisi aikomus pistäytyä kainiitti- kaimoksissa ja sieltä sitten kotiin joko Stettinin ja Räämelin tahi Kööpen haminan kautta. Kustannukset tällä pitemmällä kier roksella nousisimat noin 295—350 markkaan, josta kiertomaikalipun osalle noin 155—170 mkaa, riippuen paluu matkan suunncsta ja kestäisi matka korkeintaan 18—20 Vuorokautta. Matkalle lähdettäisiin hett k ewät- kylwöje n päätyttyä, siis sii nä kesäkuun 5—8 päimän tienoissa ja palattaisiin pitemmä täkin matkulta jo ennen heinänteon alkua. Ne mannmiljelijät, jotka tosiaankin matkalle aikoivat, ilmoittakoot huh tikuun kuluessa allekirjoitta neelle: lyhyempää maiko pitempää matkaa kannattamat, että ajoissa Voi daan ryhtyä matkamalmisteZuihin. Matkaa koskemiin kyselyihin antaa selmityksiä allekirjoittanut. Kankaanpään kansanopistolla 29. 3. l0. Juho Tormelainen. Kansanopiston johtaa, Os,: Kankaanpää. — Vangitsemiset Pietari» —Valkeasaaren rataosalla. Rautatiehallituksen päätirehtööri sai lorStaina sähkösanoman sikäläiseltä piiripäälliköltä, että Pietarin—Mal- keasaaren rataosalla Vangittu Laa manen on päästetty mapaaksi toissa- päimänä. Happi ja Mälimaa IaS- kettiin mapaaksi torstaina. Allllttl! UlltllMjkll on nuoriso innokkaasti lukenut iVu- raamia kirjoja, jotka ollekirjoitaneiden kustannuksella omat ilmestyneet suo meksi: Harriette Becher-Stome, Tuo- mo-Sedän tupa; Cermantes, Don Quirote; Tuhatyksi uötö: Jättitäis- taruja (Rubezzhl). Kaikki «varuste- tut märillisillä kumilla ja sidotut. Hinta kpl. 1: 75. Paitsi yllämainittuja kuuluu nuo- risonkirjastocmme seuraamct l>wlllliftt»ll«risl>ilkirj>it: ..Akozuki", kertomus Japanin sedästä. 1: 75. Aleris Kimi, Paimentytiö, sid, 2: 50. A. V. Klaussman, Kronaatii- wlessa Jalun Varrella, sid. 2: 50. Eino I. Parmanen, Haukkaivimren aarre (Kotimainen seikkailukirjo >. Sid. 1: 75. W Veiliz «ö KM?. LsaleMiö, Helsinki. 939^! — Murhayrityksestä kirkko- herra Junneliusta wast-cm tuoiilit. tiin syytetty Johansson eiien Nuotsin Ala-Tornion käräjillä l w. ^ t! , sekä Malisen Vaatteiden ivarostami. sesta 4 kuuk. kuritushuoneeseen ja remoliverm anastamisesta 25 krii». nun sakkoon ynnä suorittamaan to- distajapalkkioita. — Tulipalo. Jhmisheuge» hukkaa Eilen Helsirgissä Silta!aa- renk. 1 sattuneessa tulipalossa on tulen uhriksi jäänyt yksi lapsi. Palo- kunta sai p^lon ehkäistyksi m^ta kun suuri jouk?o ta>"aroiw o!i pala- nut. — 7VV milj. ruplaa laiwaS- ton rakentamiseen. Now. Mrer.tja kertoo Valtakunnanduuman käytäivillä puhuttaman, että duumalle jätetään näinä päiminä lakiehdotus 700 milj. ruplan myöntämisestä uuden sotalai- Vaston rakentamiseen. Lakiehdotus, sen mukana jätettäisi'» duumalle myös kin meriministeriön laatima suurein- moinen laimastonrakennusohielma. — Kamala onnettomuus Budapestissä. PääsiäiSp^.än ta kia toimeenpannussa kansanjuhlana Ekeritissä annettiin eräänä isossa puusuojuksessa juhlanäytäntö. ^ot!a saataisiin estetyksi viletittömät h?nki- löt pääsemästä sisään olimat useim mat omet suljettuina. Näytännön aikana syttyi muuan lyhty palamaan ja siitä aiheutuneen pakokauhun keS- täessä luhistui katto sisään haudaten allensa 320 henkilöä. Paitsi näitä kuolleita joutui onnettomuuden uhriksi mielä yli sata haamottunutta. WsteIW liikMKIz. Kiitos. Sulimmat kiitokset Seikun lahon työnjohtajille siitä hymäntadtoisuu- dsstanne, kun työnjohtaja ?aw>d Wilhelm Niinimäki-mainajan hautaus- päimänä kestitsitte täkäläisen köyhäin talon ho:dokka!ta kahmilla ja »veh nällä. Hoitolaisten puv.vvi:: Niilo Samvo. G" — 21.! — ()Il iiiltä liun jol<u Litten 5<?lla>- ricn kuill hollit Vsltel-, >>ti kellunut L!ZN0itita l,U0IN2!ii I.3.N ^»ti tiiin il^ villsän Liitu., ettei ollut ».Vv^inristin' lvimi ympärillesi. Istu sitten Idemmäksi minu^ » tlän pani käsivartensa pojan >'>>>- ja tämä, jc>!:a slussa tuntui nieman tuskaantuneelta, allitti vällitellen toivoa, että tie Isoili Zpellanclerie cn isiisi kolme kertaa pitempi. »Linä et saa sanoa tästä kenellekään,» sanoi mies. »Itse olen kävittän/t onneni, mutta jos olet sellainen kun luulen sinun olevan, et sinä 5itä tee. Uinä ope tan sinulle latinaa ja kreikkaa.» »(^saan jo vältän.» sanoi Xit, joka suurimmalla tarkkuudella oli kuullut kun Duncan OuncanLson oli taivutellut latinalaisia sanoja jonkun oppilaan kanssa. ?»I!es nauraliti. »Nutta minulla ei ole kirjoja,» sanoi Xit. »enkä pääse tulemaan luoksenne kuin ani liarvoin.» »Aluksi ei kirjoja tarvita ja minä pukun asiasta isännällesi,» vastasi mies. »NiUoinka taliclot alkaa?» Mieluimmin keti,» sanoi Xit ja istuutui läkcm- mäksi tuota merkillistä miestä, joka osasi kreikkaa ja latinaa ja talitoi sitä muillekin opettaa. Ia talvituulen raivotessa sai Xit ensimmäiset tie- 6ot siinä kielessä, joka skotlantilaisten mielestä aukasi tien mille alalle taliansa. Minuutit kuluivat lentäen, mutta I5it osasi »?enna» sanaa kaikki sijat, kun Ke vonsa pz^sädt/i l^oid. Lpellanclerie'n tieliaarassa ja Xit liippasi alas rattailta omituinen onnen tunne s^ttäm- messä. »11/vä ^ötäl» Ituusi Iiän niielielle. »lluuiuciina t^vztaau Ilcikk^IiLs^.» ruveta c-ppipojak i täällä. tVlinun opp !i>-'i!»aai vaan alituisesti napisee. Ilsiien pitäisi lcoett^s > >. ^Vlac Valterin tuon--,, öe vast» keks ^ti.is r!^inci'. Lzncit^ri lienen leilcsnneeri ?.nlclcc>jen»s nzicst jotta eivät liikoja, mutta ne kuuluvat Ku ennenkuin liän sai selkoa oliko se k^vä Keino.» lvattaat ^airnkarrou^ista p^sädt>'!vZt Nim^sa - j.-!n eteen ja entinen kulkija, joka n>'t näytti aivan toi selta, kuin silloin kun liän nukkui kivilouhijan P2l - taalla, katseli sisään. »/oko aura on laitettu,» kz^svi kän pzikka^umian murteella, sillä känellä oli tarkka kielikorva ja oppi uuden murteen ^litä helposti kuin kreikkaa ennen nun noin, kun nuori (^kristoplier Kennedy Lan^havenista sai monet mitallit ja akateemiset kunnianosoitukset. »istukaa sisään!» liuusi seppä, joka paraikaa i^- wi alasimella. »Niten Lairnli2nrovv'lssa voiclaan ? ?uu- seppä täällä juuri kertoo, miten mainio teniä n naapu- rinne, rouva kllac Valter, on.» »K^Iläliän me lievin voimme,» sanoi apunucs rovasti. »Onko aura jo valmis?» »Liliän sillä niia kiire liene. Istukaa ja jutelkaa iietkinen,» sanoi HutLdeon, joka melkein piti loukka uksena, elleivät ilimiset viipyneet pajassa ainakin tun- nin verran. »Iällä iltana namulla ei ole aikaa,» sanoi niie!> ^airntiarrow'ista. läliteä ':otiin l^oitaiuaau elukoita ja antamaan Levosille ruokaa. Isännän kä»i on niin kipeä.» »Vai nimi» kuudakti seppä. »Kaipasin käatä kirkkomäellä — ei siltä, että se merkitsi. Uutta nel jääntoista päivään en ole n alin/t kantä >^vainri'stissä» ja sellaista ci ole tapahtunut kollneenk/miueneeli vu>^ Ie ette juo?» l>äu Spumi^lieltä tllt