N:o 91 1910 Sanomia Sulun kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Elokuun 10 päivänä. SS Tllauähinnat: Oulussa Koko vuodelta . Puolelta vuodelta Neljännekseltä . uukaudelta . 4: — 2: — 1: - —: 35 Postissa: 4: — 2: 20 —: 40. Ulkomailla 10: - :Caiku ilmaani; u maanantaina, keskiviikkona |a perjantaina aamulla. Toimittivat: M. PALLARl. E. A. OULA8VIRTÄ. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto j» konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ään iliaili Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaaaotetaan lehden konttorissa ja on niiden h is ta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähin täi» 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syatymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroo», ovat jätettävät lehden kontto rim edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. AsiaHajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. F B OLLILA toirnittaa asioita virastoissa y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Ka nsakou luasio imisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. -ja 11 Omistaja Varamaanmittarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 513. Kuollut. c:: s Surun murtamana ilmoitan, että rakas mieheni Talon isäntä Erkki Anttonen pitkällisen hivuttavan taudin kautta poiskutsuttiin Oulussa heinäkuun 31 p:nä kello 5,45 aamulla, 77 ikävuodel laan; sanomattomaksi suruksi ja kai paukseksi minulle, 1 veljelle, 2 sisa relle ynnä muille sukulaisille ja tutta ville. Maria Lovisa Anttonen. (o. s. Suni.) Nyt sinä lasket Herra palvelias rau haan menemään sanas jälkeen, Sillä minun silmäni ovat nähneet sinun au- tuutes. —IIJMI» Ilmoituksia. Oulun Suomalainen Klassillinen Lyseo alkaa syyslukukautensa torstaina, tu levän syyskuun 1 p:nä, kello 1 j. pp. Samana päivänä tutkitaan myös eh dollisesti luokille siirrettyjä oppilaita. Niitä lyseoon pyrkiviä uusia op pilaita, jotka eivät viime kevännä ilmoittautuneet, sekä niitä, jotka joon sisäänpääsytutkinnossa ehdollisesti h)väksytty, kehotetaan saapumaan lyseon rehtorin kansliaan samana syyskuun 1 p:nä kello 5 j. pp. Oulussa, 9 p:nä elokuuta 1910. Sakari A. Westerlund. Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. Oppikirjat ja Opetusvälineet Päiväkirjat ja Matrikkelit Vihkot ym. Koulutarpeenne ostatte edullisimmin Kauppureinkatu 5. Kauppureinkatu 5. Uusi hintaluettelo on valmistunut ja lähetetään pyydettäessä. &sam !-di ^l BC fl fikPSki toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- Varatuomarl ^ teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. g: Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksantertnk. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa rr <easeudulle Vaarat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, !'-<iniittaa kaikkia lakiasioita rahain peri.nisiä ja maksuja, välittää kaupimki ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. tn. niin hyvin lainopilliselta Ku jr, anmiattikannalta. Maikusteiaaa r:;aaseudulle. Posti- ja sähkö-osote. Seppänen, Oulu. Auki kello (O—Va 3. Perustettu v. 1862. Omat varat 31,000,000. Maksaa nykyään talletuksille 5 0 0. Juoksevalle tilille 3 °/o. • o Oulussa on pankilla konttori Kirkkokatu N:o 2. • o Talletuskonttokuranttitili on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttitilille merkityt rahat kasvavat korkoa ko rolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talietuskonttokuranttitililtä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokuranttl sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä oloa pankissa. Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. M| Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne? s tulipalon s varalta! ,Kullervon" Ja „Pol\jolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 30. Haapaveden aloittaa tulevan työkautensa 2 p:nä marras kuuta 1910. Opinhaluiset ja ahkerat nuorukaiset ja neitoset, jotka haluavat saapua reippaaseen työhön opistollemme, jättäkööt allekirjoitta neelle opiston johtajalle osotetun hakemuk sensa ennen tulevan lokakuun 15 päivää. Vähävaraisuuskaan ei ole esteenä, sillä muutamia 100 ja 50 mk. suuruisia apura hoja on saatavana, joita varattomat voivat samalla hakea. Vastaukset lähetetään siinä järjestyksessä kuin kakemukset saapuvat. Oppimaksu on 20 mk., josta varattomuu den todistuksella voi saada vapautuksen. Jotka haluavat, saavat ruuan opiston ruo kalasta 22 mk. kuukaudessa. Vaatimukset ovat 18 vuoden ikä ja kansa koulun kurssi, mutta nämät täyttämätönkin palavan opinhalun omaava voi opistoon päästä. (4861) Parhaimmat Turpiinit Myllyjä, Sahoja ja muita Vesivoimalaitoksia varten TaraperesD Pellava- jaftaiita-TeollisuusO.Y:ltä tai Metallikonttorin kautta. POSTIKORTTEJA Oulusta ynnä muualta, myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. alottaa myöskin toimintansa 2 p:nä mar raskuuta 1910. Opetusohjelma on pää asiassa sama kuin yksitalvisissa maanviljelyskouluissa. Maksut ja ehdot ovat samat kuin kansanopistossa. Apurahoja on kuitenkin runsaamin jaettu. Jokainen nuorukainen ja neitonen, joka haluaa arvokasta ja tärkeää maanviljelys- elinkeinoa edistää ja harrastaa, rientäköön maaniieskursseille. Hakupaperit ovat toimitettavat perille ennen lokakuun 15 päivää. Hakemuksien sekä kansanopistoon, että maamieskurssille tulee sisältää papiutodis- tus, koulutodistukset (jos niitä on) sekä, jos apurahaa haetaan, mahdolliset suosi tukset luotettavilta henkilöiltä. Harjoittelupaikkoja Tanskassa toimitetaan haluaville opiston puolesta. Tarkempia tietoja antaa allekirjoittanut. Haapavedellä, 4 p:nä elok. 1910. Leino Pentzin. Opiston johtaja. 1 markka 50 penniä 500 arkkia Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. on ainoa varma keino kär pästen hävittämisessä eikä aiheuta eläinrääkkäystä jaon myrkystä vapaata, saatavana 25 pennillä pussi OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. Sunnuntaina t. k. 14 p:nä pidetään Haukiputaan aseman läheisyydessä sahanasettaja Jämsän talossa JUHLA vaihtelevalla ohjelmalla, eläinsuo- jelustyön hyväksi. Puhujiksi tulee maamme tunnetuimpia eläinystäviä. Varsinainen ohjelma alkaa kello 2 j. pp., mutta niiden jotka aikovat ottaa osaa aamiaispäiväliisiin on saavuttava juhlapaikkaan kello 12 päivällä. Tahdomme ystävällisesti huomauttaa, että lapset myös ovat sanomattomasti tervetulleita, sillä heille tullaan erityisesti puhumaan eläinsuojeluk sesta, joka alkaa kello 5 j. pp. Tervetuloa likeltä ja kaukaa! Paikallistoimikunta. Oulu, Elok. IO p:nä. Mitä tehdä? Että kansamme simeellinen kanta ei ole komin kehuttama, siitä saamme mil- tei joka päimä uusia todistuksia niin alhaison piireistä kuin ylempienkin kan- sanluokkien keskuudesta. Milloin tie tämät sanomat petomaisen raaoista meritöistä, milloin taivalluksista, jotka meitä hämmästyttämät sekä suuruudet- laan että senkin johdosta, että niiden tekijöinä on monissa luottamustoimissa olleita kansalaisia. Kaikki tämä ilmen- nyt surkeus panee wakawasti mietti- mään, mitä tehdä. Onko kansalaiskasmatuksemme oikein järjestetty? Tämä on ensimäinen tut- kittamamme seikka. Ja kun tämän asian suhteen tarkastelemme maassam- me toimimia kouluja, niin huomaa tottunut silmä heti, että älyn miljelys on yleensä niissä mallalla, ellei, niin- kuin ehkä useamminkin on laita, tieto- jen päähän pänttääminen niissä ole mielä tärkeämpänäkin asiana. Näin on laita oppikouluissamme ja malitettamasti myös kansanopetusta marten järjestetyissä laitoksissa. Ollaan kuin tuo manha mäite, että me teemme ja toimimme sen mukaan kuin oikeaksi tiedämme, pilaisi yhä paik- kansa, maikka jokapäimäinen kokemus osottaa, että malitettamasti liian usein toimimme mastoin parempaa tietoam- me. Jatketaan yhä main älyn kehi- tystä ja tietopiirin laajentamista, maikka pitäisi olla jokaiselle selmä, että tämä ei riitä. Luonteen jalous ei totisesti synny älyämisestä ja tielämisestä yksi- nään, maan ennen kaikkea marhain aletusta ja kauan pitkitetystä toimin- nasta simeellisten »voimien palmeluk- sessa. Meidän tulee siis kcmluopetuk- seemme ja kasmatukseemme saada run- saasti toimintaa, jolta tämän toi minnan amulla nuorisoon juurtuisi sil mälle h y m ä tapa. Miten tämä olisi aikaansaatama, siitä ei tässä yh teydessä ole sopima tarkemmin puhua. Se asia muotisi eri kirjotussarjansa. Onko edes tarpeeksikaan monta ole- massa simislyslaitosta maassamme? Tähänkin kysymykseen on annettama ehdottomasti kielteinen mastaus. Oltiin mähän on näet olemassa kansakoulu- jakin tässä maassa, että tätä nykyä käy kansakoulua ainoastaan toinen puoli maaseudun kouluikäisistä lapsista, ja niistäkin, jotka tätä koulua käyttä- mät, suorittaa täyden kurssin ainoas- taan 15 °/o. Tässäkin suhteessa on siis paljon tekemistä yhä. Mutta kirjotuksemme aiheena oleman epäkohdan poistamiseksi ei riitä yksin kansakoululaitoksen kehittäminen, maan mieläkin marhaisemmasta ikäluokasta on koulukasmatus olettama ja kansa- koulukäynnin loputtua on edelleen jat- kettama kasmatus- ja simistämistoimin- taa, tekisipä mieli sanoa, hamaan hau taan asti. Tarkoitamme, että jokai- seen teollisuuskeskukseen tai muuten taajamäkiseksi kehittyneeseen asutusryh- mään on aikaansaatama kunnollisia lastentarhoja pieniä lapsia marten. Tämä toiselta puolen. Ja toiselta puolen taas on mälttämättä aikaan- saatama marttuneempia marten jatko- kursseja, kirjastoja lukusaleineen, luen- totilaisuuksia y. m. Jotakin on jo tässäkin suhteessa tehty, mutta paljon enemmän moi maatia niin yksityisiltä kuin kunnilta ja maltioltakin. Moimme huoleti sa- noa, että nämä jatko-opetustoimet, jotka äsken lueteltiin, samoin kuin las- tentarhaasiakin, omat masta heikolla alulla. Ihmekös sitten, että henkilöt, jotka mitään koulukasmatusta eimät ole milloinkaan saaneet, työjuhdiksi jouduttuaan kasmatuksellisesti epäedul- liseen ympäristöön, raaistumat raais- tumistaan, eritoten kun työnantajat tai työnjohtajat monesti eimät mälitä työmäkensä jalostamisesta niin hituis- takaan, saatikka sitten uhraisimat ma- roja niitten simistystarpeen tyydyttä- miseksi. Tällä emme tahdo kieltää, ettei muka löytyisi Pohjolassakin toi- senlaisia työmäenkäyttäjiä. Me tah- domme main saada terotetuksi, että yhteiskunnan oma etu maatii pikaisia ja entistään paljoa tarmokkaampia toi- menpiteitä tässä asiassa. Sillä muu- ten kansalaiskunto Suomen maassa rappeutuu rappeutumistaan sen sijaan, että sen pitäisi marttua marmaksi tur- maksi ulkonaisiakin hyökkäystä mas- taan. Se muistettakoon nyt ja aina, että sisällinen kunto on kansamme paras tuki ja turma, ja että jokainen moitto sen martuttamiseksi on samalla moitto suuremmassa taistelussa, nim. taiste- lussa kansamme olemassaolon puolesta, maltiona ja kansallisuutena. Se muistettakoon myös, että niin kauan kuin kansamme sisällinen kunto säilyy tärmeltymättömänä, omat myös kaikki ulkonaiset oikeutemme, joita nyt meiltä riistetään, takaisin moitetta- missä. Jnnokkaisin uudistuksiin ja ponte- maan toimintaan kaikilla kansansimis- tystyön aloilla siis kaikki! Työmaa on ääretön, jokainen löytää siinä työ- paikkansa. Tämä on se, mitä ensin meidän pi- tää tehdä: se tuopi kaiken muunkin hymän mukanaan. Buoiucn kansako ti Mittaisi oiktiiksitnsa iii r n r iiii iii i; scslii? Se onneton ja uhkaama tulemat suus, joka on edessämme Wenäjä» mahtamien mallanpitäjien taholta, ei tullene miksikään riemunpäimäksi. siitä kyllä pitämät mallassaolijat hymän huolen. Ilse puolestamme emme fui^ tenkaan moi heidän maltaansa rajoit taa, ainoastaan mallan tuhoisuutta moimme jonkun merran eslää, mutta sekään ei käy päinsä muutoin kuin saamalla kansan kaikki kerrokset käsittä' mään asemamme makaivuuden ja että kukaan ei saa menettää malttiaan an- tamalla minkään merran aihetta mao- tustajillemme mielitekojensa toimeen panemiseen. Näemmehän kuinka martamasten ärsytetään kansaa kaikenlaisilla oikeu- den loukkauksilla, jotka kaipaamat mer-