I-suvsntsin? elokuun k p:nä N:o 87 — iggl Kaiissllisiiiitlist» N«»- risoliillill tehtmästä. (Puhe, jonka op. O. Wuorio, piti Kansallismielisen Nuorisoliiton maakuntakesäjuhlilla Kokemäellä) Kansallis.nielisen Nuorisoliiton jä senet ja ystärvät! Satakunnan Kansallismielisen nuo rison ensimaiseen suurempaan juhlaan kokoontuneina on meillä ehkä oikeus kysyä, minkätähden mieltää tämä nuoriso, tämä nuorisoliike Vielä juh lia? Ihmiset tavallisesti kokoontu mat mieltämään juhlia jonkun saa- muttamansa Voiton, jonkun waiwan- alaisen työnsä suuremman tuloksen sacuvutettuaan. Mitä rvoittojs, mitä saamutukfia on Kansallismielisellä nuorisoliitolla mielä takanansa? Onhan työmme maSta alulla ja alkamassa. Multa me kokoonnumme sentään yhteen ja juuri seutahdsn ko koonnummekin, että me tarmitsemme toisten samanmielisten kanssa suvn< nitella Vastaista työtämme, tarwit> semme tukea ja tarmitsemme unel> moidakin pyrkimystemme päämääris> tä, unelmoida siitä, mitä Voittoja pyrimme saavuttamaan, mitä tulo! sia työstämme kerran odotamme. Ja me tarmitsemme uskoa ja luotta musta tulervaisuuieen, uskoa ja luct. tamusto, lähinuä Jumalaa, ennen kaikkia itseemme. Perustuksen työllemme omat kyllä jo antaneet kansamme suurmiehet, kansallisen tehtämämme suuret tietä> jät Lönnrot, Snellman, Runeberg, Topelius, Mjö-Kaskmen j. n. e. Pe rustuksien laskijain työ odottaa maan useampia rakentajiaan. Kansallinen rakennuksemme on kohtakahdalta lii- tettämä toiseensa siksi, että kerran suomalaiskansallinenkin sämel myös kuuluu omassa elämässämme kaikki' alla, samoin kuin se silloin myös kuuluu inhimillisen s. o. kansakuntain stivistys- ja miljelystyön yhteissoin- nussa. Ja tämän Suomen heimon tehtämä kansakuntain työssä kutsuu ja odottaa kailkia sen jäseniä paikoil leen, mikä toiminta-ala si:nä kullekin jakaantuukin. Tietoisuus heimonsa tehtämästä sekä lähimNäisrakkaudsSta johtuiva heimoushenli yhdcSsa w?i- mistuneen kansallisen melmollisuudsn tunnon kanssa määräämät sullekin tehtämänsä laadun ja määrän. Jo usko, että tämä heimoushengsstään Vielä Vähän tietoinen ja onnetto masti pirStoontunut ja rikkinäinen meidänkin heimomme yhteen koulu maisuuden tunnon, heimorakkauden s. o. rotunsa teh'äwäu tiedon kerran saamutettuaan, on näkemä kansallisen aamunsa nouseman kaikeZta sen omar suamalaisen Viljelys- ja stmisty?- elämän päällä Vielä lepäämästä Vieraan waikuiu'son ja oman Välin pitämättömyytensä usmain yö^tZ, niinkuin sen tulemaisuudeN runoil jin silmä on nähnyt: — „Wv'.s sullekin koittaa aamu, Sä kansani onnetoi»'; Ei miel' oiS' aikas' ilta, Jos heimoushenkeä oiS' elähytcää meitäkin. Tätä heimonsa ääntä, tätä suomen heimon huutamata kutsua tahtoo Kan sallismielisien nuorten liittokm kuulla ja osansa tämän kansallisen kokonai suuden rakennukseen panna. Multa kaikki työmme, harrastuk semme ja pyrkimyksemme olisi turhaa ja ilmaan l.mtcmi-ta, jos emme alkaisi siitä, meitä itseämme on lähinnä — siis iiseslämme. Semäh- den tahdomme ensi sijassa sisäistä ihmistämme Vaurastuttaa, sen simeel- lisyyStasoa kohottaa siihen korkeuteen, johon aikakauden Vaatimus oikean ja hymän palmelemiften sen iämH» Vorm lurjv. 27. Muutteleima kanta. — So- minnollisuuden ehtoja. — Ihmettelen. — Asp juttu ja Satakunnan Sanomat. Saattaa olla eri mieltä siitä, kan nattaako Satakunnan Sanomain kanssa rumeta kilpaamaan jonkin asian oikeasta kannasta. Niin perin löyhiä omat lehden sepustukset. Mutta kun lehti ihmeteltämällä röyhkeydellä syytää syytöksiään yhden toistaan hämyttömimpiä, kuten »Penkoja" mii- me sunnuntain n:ssa, niin suotakoon minun niihin lyhykäisesti kajota. Nimim. Penkoja koettaa tunnet- tuun Fria ordilaiseen malliin kumailla, miten muka suomenmieliset, etupäässä U. S. n. k. sortomuosina kulkimat toista, nyt taas muka toista latua. Silloin muka oli kaikki kaikessa myön- tymäisyyS ja Välttämättömyys alis- tua menäläisen pakkomallan alle(!). Nyt - ei jälkeäkään siitä. I. n. e. loppumattomiin. Tietääpä lehti mai nita joistakin eri Virtauksista puo- lueessamme yllämainitussa suhteessa (cis!) Se, minkä Nya Pressen, Husmud- stadSbladet ja kumpp. jo omat ehti- neet loppuun märehtiä, on nyt Sat. Sanomille oimallista jälkiruokaa. Mutta niinhän on aina ollut, ettei- wät armon nuorsuomalaisemme huo- tason asettaa. Ja siinä juuri on paljo korjattamaa, jos maan uskal lamme katsoa sisäiseen miellepiiriim- me, sillä mistä johtuu muusta se moninainen ja törkeä rikollisuuden ilmiö, minkä kukin päimu monissa muodoissa ilmoille tuo. Turmelus i päässyt sisäiseen ihmiseemme, miellepiiri on saastuutunut. Ja pai- jon on siitä jo johtunut turmeluksen uria ja teitä. Se meltoSteleman elämän laadun, se hekumMsuuden ja ennen kuulumattoman irstauden mal loilleen päästämö, se ihmishengen termeyttä ja joustamuutta sekä niin ollen simeystasoamme julkeasti pol kema julkinen oppi, että ihminen itse ei ole Vastuunalainen teoistaan, että hän maan on ympäristössään mallitservain olojen ja Vaikutusten tuott, se — tämä oppi kaiken muun Valheen hengen yhteydessä — on jo myrkyttänyt ja edelleen myrkyttää sen henkisen ilmapiirin, jossa nouse wan polmen on juuri herkimpänä kehityskautenaan pakko hengittää ja sen mukaan mastaisen elämänkatso mulsensa ja käsityksensä muodostaa ja — kerran toteuttaa. Että tämmöisestä muodoStunu elämän suunta, milloin Vapaamieli sen elämän taman Vaatimuksiin Ver hottuna, milloin itse taiteenkin nimen suojassa, taikka milloin — niinkuin se Viimeksi on tapahtunut — hämä räpcräisillä ulkonaisen taloudellisen ia nautinnollisen elämän onnelli suutta uhkumilla lupauksilla höystet tynä, on ja monet lupaamistakin kanssameljistämme rikoksien tielle Vienyt sekä heidän elämänsä onnen sortaimt, on enemmän kuin tuunettu. Määrän, teeskennellyn ja useammissa tapauksissa maan luonnomoastaisen paheellisen elämäntaman ja nautin non Verhoksi ivedelyn Vapauden harrastusten ja Vapaamielisyyden s o. simeydzn, oikeiksi hamaittujen luon non mukaisten I kien »vaatimuksista Vapautusta waatiwain Viettien ja himokkaiden nautinnoidm määrätön ihailu; kaiken pyhän, taikka sukupa! mien itselleen hankkimain henkisten totuuksien ja oikeiden elämän ohjei dm usein kevytmielinen käsittely kir jallisuudessa sekä näiden totuuksien haliventaminen ja paljas repiminen an nyt simistyneiden nimeä kanta main piiristä joutunut tämmöisten asiain armostelun edellytyksiä mailla olemiin joukkojen — uskcnk ppa- leekst. Ja tämän opin, tämän !öz hän elämän katsomuksen antaa tehtk mästään mastuuton cgitaattori pai nua joukkojensa mieliin ja tähän tie dollisesti Vähäiseen taikka kokonaan tuimaan maaperään se myös imey tyy kuin mesi kuimaan sieneen. Mihin tässä kelpaa se muosikym menien ajan jo Vallinnut heippa hintainen mapoamielisyys ja »vapaa ajattelu, jonka mukaan jokainen kou lupoika luulotteli tietämänsä kaikki asiat taimaan ja maan Välillä ja luulotteli sen amulla Voimansa rat kaista elämän syVimmätkin ja sala tuimmatlin ostat, asiat, joissa ihmis, kunnan suurimmat tietäjät ja nerot omat ikäkautisen ajatustensa tarmon ja työn uhranneet pSäscmättä sen. tään nä den kysymysten loppuselmyy dessä pitemmälle, kuin Jumalallinen ilmestys antanut on. Ockeiksi hamaittujen simeyskäsittei den höltymisen seuraukset omat aut tamattomasti alastomina edessämme. Ja kumminkin: emmekö Viimeksi ka luneina aikoinakin sentään ole uudes taan ja uudestaan kaikellaisen wa paamieiisyyden helyissä Vaeltaneet Löyhä Vapaamielisyys ja -ajattelu antaa yhtälä.set tu'okset harjoittaja' leen. Mu !ta naiden helyjen taalse wiitta^wat edelleen ruotsalaistuneet simislyneeu säätymme jäsenet ja enemmän taikla Vähemman he-dän suomalaiset kannattajansa, kun on kysymyksessä kansallisen elämän il miöiden ratkaisu. Huolimatta suku polmesta sukupolrvcen keräämistään maakaan paraimpina makupaloinaan pureskelemansa ruotsalaisten suuteiiv! Missä on siis tapahtunut se hiv rveä muutos, joSta suurkogaalimme apureineen omat hälyytyksen nosta, neei? Joo, siinä, etteiwSt he itse nyt enää ilkeä niin raasti parjata suo menmielisiä menäläismielifyydestä kuin n. k. routamuosina ja sitä ennen. Silloin koettimat he jos jollain kei< noin saada sekä Suomessa että ulko> mailla uskotelluksi, että Suomessa ainoastaan suomalainen puolue on Venäläisten sortotoimille myötämieli nen. Heillä oli silloin otsaa Väittää, että tässä maassa muka löytyi koko nainen puolue, joka oli ivalmis ka maltamaan isänmaansa. Niinpä esim. w:n 1887 Finsk Tid skriftissä kirjoitti C. G. Estlander, että »ajan oloon on eräs toinenkin suhde luonnon Välttämättömyydellä syntynyt ja saanut ilmaisunsa isku sanassa: »ex oriente lux» (— idästä walo). Ensimäisissä rimeissä on nähty henkilöitä, jotka omat moineet kers kua kaksikielisyydestään, joista ruotsi ei ole toinen". Sama kirjoittaja koet taa todistaa Vielä, että kaikki perus tuslaillinen elämä, kaikki laillisuus hälviää maasta sinä hetkenä, jolloin suomenmieliset saamat mallan. Näin jo »tieteellisessä" aikakaus lehdessä — mitä sitten päirvälehdiS- tössä ja lentokirjasissa. Mainitsen waan yhden esimerkin. W.n 1865 Helsingfors Dagblad kirjoitti, että ..sennomaani on sokean puolueen so- siwislyswaroistaan tämä siwistyneit- temme osa sulkeutuu ruotsalaiseen kuoreensa. Sillä on Vähemmän huolta pyrkiä kansakuntansa elämän tarpeita ymmärtämään sekä sen mu kaisesti simistysmarojzan jakamaan. Se katsoo tehtäwänsä täyttäneen, kun se täällä waan walwoo länsimaista simiStystään omaSsa piirissään, luu lottelee itseään toiseen ruotsalaiseen rotuun kuulumaksi ja on kaikessa, mikä suomalaiskansallisiin siwistys- elämän kuin muihinkin pyrkimyksiin kuuluu, Vapaamielinen. Eikö asian tilan näin ollen meillä kansallismielisillä ole syytä ajatella — eikä maan ajatella ja Vaikeroida — todellako tässä ilmapiirissä, näissä oloissa kaslvaneena pystymme sortu matta edes ulkonaisia uhkaamia Vaa roja Vastaan hallitsemaan sitä ase maa, jossa suomalainen uuljelysteh» tämämme on suoritettama, m. m toiselta puolen »vanhan ruotfalaistu- neen katsantokannan, toiselta puolen kehitysmuotojamme uhkaaman itäisen rväkimoiman puristuksesta. Me pys tymme ainoastaan, jos kykenemme keskittämään Voimamme ja tiivistä mään riivimme heimoushenkemme kansalliShenkemme tulta Vartioimaan! Nämät Vallitsemat olot ja asema pitäkäämme silmäimme edessä juuri semmoisina kuin omat. Näitä kieroja oloja mastaan yhtäällä tietämättö myyttä, Vallitsevaa ja nousemaa raakuutta mastaan toisaalla tarmit- see suomalaiskansallinen katsantokanta kaikki käylettäminäan olemat moi- mansa ja «aransa, kaikki tiedon ja «alistuksen aseensa simistystyössään. Ja tähän työhön, tähän heimonsa maaperän hedelmöittämään Viljelyk seen käy kansallismielinen nuorisolii kekin yhtenä tämän katsantokannan osana. Se käy siihen uskolla ja us kalluksella, niinkuin maan nuori mieli woi. Se tahtoo jäsenissään teroittaa siweelli?ten moimnn ja lakien mu kaista elämän käsitystä ja tottumus ta. Se tahtoo oppia tämän ohessa mikä kotoisissa oloissa on hywö, oikea ja noudatettava. Näiden oike asta seuraamisesta se uskoo koituman sen elämän siunauksen, mikä on lau suttu siinä käskyssä: ..Kunnioita isääsi ja äitiäsi" j. n. e. Se ei o'e lunon- nut tässä mitään tinkiä; se ei ole lumannut tässä mitään uhria ma- paamieiisyyden sisällyksettömille sa- nontatamoille Vielä Vähemmän sen kuluneissa rääsyissä sulkea. Kansansa muinaisuudesta, sen su'upo'wien his- toriapa tahtoo se tuoda esiin ja jä- senissään maikuttaasen hengen, jossa juuri me maan Voimme tehtämis- sämme ja pyrkimyksissämme jotain omaperäistä suomalaista tuottaa. Suuret tietäjänsä omat sille jo tako neet tiedon aseet ja muinaisuuden uumenista esiin kaimeiuÄa isäinsä lauluista se imee heimousher.gen intoa ja Voimaa. Mutta meille sanotaan epäkansal- lisen suomalaisuudelle mieroantuneen muka Vaptiamieusyyden nimessä: Se on kirotiui kansalliskiihkoa tämä kansallismielinen nuorisoliik; meidän täy!yy olla Vapaamielisiä ja — sitä ei tamalliseSti sentään lisätä, mutta sen saamme käytännössä ymmärtää — ja nöyrästi kantaa se kansallinen alennulsen tila, mikä he ränneen suomalaisen mielen osalle wie?ä kaikkialla omassa maassaan tulee. Mutta meidän pitää maan kaiken nimessä kärsiä ja olla Vapaa mielisiä. Sillä se nyt on kerran meidän kansansa hengestä Vieraantuneiden simistyneiden nimeä kantamain kat- santotc.w.m maotimus. E-kä sille mitään w.)', kun meidän nyt ennen kö k.ia täytyy olla — »vapaamielisiä! N in, kuulee sanottaman: Kansal liskiihkoa >e on se uusi kansallismieli nen nuorisoliike! Sanottakoon'. Mutta muuta tietä ei ole. Ja kea kätyri, joka ei kammoksu mitään keinoja tarkotustensa saamuttamiseksi, jota hän pitää yksinomaisena etu oikeutenaan". Suomenmielinen »kat soo edukseen mäkemämmän puolella olemista, johtaa kirjallisen Väittelyn aloille, joilla Vastakkaiset mielipiteet eimät saa Vapaasti liikkua, ja on Valmis panemaan pantiksi isänmaan kalleimmat idut, milloin niin »vaadi taan, kunhan kauppakirja »vain teh> dään suomeksi". Tällaista julkeutta sitä silloin »länsi mainen fiini kulttuuri" piti siivistyk- sensä kukkanc ! Sat. Sanomat koet taa nyt masta, kun suurkagaalit omat hieman alkaneet hämetä, noukkia noita kukkasia. Onko sitte ihme, joS Menäjällä yri tettiin, yllämainitunlaisiin efimerkkei hin Vedoten, ryhtyä tekoihin, joita täällä jokainen isänmacm ystäwä kam moksui. Kenen rimeistä näin ollen on Venäläisten opastajia eli suoraan sanoakseni isänmaansa pettureita löy- dettämissä, sen kai jokainen sanomat- tanikin huomaa. Mutta, kuten sanoin, suurkagaa- leiSsakin on muutos tapahtunut. Suo- tarvaa waan olisi, että kaikki, myös- kin Sot. Sanomat, seuraisimat joh- tajainsa esimerkkiä! Nyt on waltioreuwos Danielson- Kalmarikin jo löytänyt armon heidän edessään, sama mies, joka jo silloin, un nuorsuomalaiset masta opettelei- wat juoksentelemaan Jonaksen pol- ujc>, oli Vakaantunut Valtiomies ja erikoisesti juuri suomalais-menSläis- jos suomalaisen kansakunnan nuoriso ei saa muuta yllykettä paraimmille pyrkimyksilleen kansakuntansa simisty neiden puolelta, silloin sen on kään- nettämä näille selkänsä ja koetettavia tulla toimeen ainoastaan omin woi- minsa, kuten tulee. Ja se jo tuleekin! Sillä kiitos olkoon sen ja parin miespolmen suomalaiskansallisen Lyön, joka jo on luonut suomalaisesta maaperästä itselleen simistystorpeensa imemän simistyksen henkilöllisen ai neksen. Ja tämä suomalaisen hen gen elähyttämä aines ja osa on jo ehtinyt m. m. luomaan laajan suo malaisen kirjallisuuden, josta juuri sellaiset simistyspyrinnöt kuin kan sallismielinen nuorisoliikekin saamat jo riittämän amun ja mälikoppaleet toiminnalleen. Jos suomalaisen kan sakunnan nuorison pyrkimykset hank kia tehtSmälleen pohjaa omon kansa kuntansa helteisistä lähteistä, kansa kunnan omasta hengestä ja tämän hengen, tämän kansallistunnon, tämän heimositeen ivalrreutiamjseen työnsä päämääräksi osottaa, jos tämä — sanon — tuomitaan puoluewillityk- seksi, silloin on tällä nuorisolla oikeus pysyä erillään näistä oikeitten pyrki mystensä tuomareista, pysyä ainakin tarpeellisella warowaisuudella näistä sen itseluottamusta jz tarmoa alen- taivista neumojista. Heillä on oikeus tämmöisten puolueettomuuden, su- maitsemaisuuden y. m. nimissä tuo dut Väärät neuivot antaa kimmah taa itsestään kuin kallion kyljestä takaisin tämmöisten neumoj en oman muka sumaitsemaisuuteen. Sillä, missä muussa saatammekin olla erimielisiä, niin siinä asiassa, että' suomen heimon kehitysmahdolli suus on yksin ja waan yksin sen onnn hengenmukaisten elämäin toi- mintain muodoissa; siinä asiassa juuri suomen kansakunnan poikain ja tytärten keSken ei moi eikä saa eri mielisyyttä olla. Mutta tämän tie don, tämän tunnon, tämän suoma laisen heimoushengen, sanokaamme maikka rotutietoisuuden herättäminen, malVominen ja Vaikutukseen saatta- mir.e.i laajalti ja sywentäwästi lan- sakunnalleen - se olkoon kansallis- mielisen nuorisoliikkeen toinen ja yhtä tärkeä tehtämä kuin sisäisen itsensä Vaurastuttaminen simeellisiä pvr ?i- myksiä ja päämääriä kohden. Mo- lcmmc-t kuulumat niin yhteer, ettei toista moi ajatella ilman toista. Ilman kansallishengen tukea puuttuu kaikilta muilta enemmän tai »vähem män tukea. Jiman sitä tietoa ja tuntoa, että kuulumme mailmassa johonkin suurempaan kokonaisuuteen, joka tarsilsee juuri meitä ja johon me itse myölätuntoa ja harraetus- temme ymmärrystä tarwitesscmme Voimme aina luottamuksella käänlyS, ilman tätä tietoa ja Varmuutta kul jemme tietämme mailmacso, missä kuijemmekin ilman määrää ja ol.m- me luien sitä lumaamasli on stnottu: „ku!j ?mme kuin taimaan j» maan wä!Mä ilmassa riippumina, tunte matta w?ea ja turmaa mäsään". Tämä tehtämänsä cn kan^alliscn nucrisoliikkeemme tinkimätön mlärä. Minä tunnustan, että se tuntuu ehkä ankaralta, ehkä yli Voimamme tason yrittäjänä tänä meidän kansallisesti niin meitosieie-vana aikana. Mutta meidän täytyy, meidän on mäittä- mäiöatä tämä liikkeemme »vaatimus ja tehtämä asettaa heti alussa eteem me, itsellemme ja mastassa olijoit- ltmme niin selwänä, ettei siinä min kään nimisillä tinkimisten mahdolli suuksilla mitään sijaa ole. Saattaa olla, että siinä jokunen taikku j >tkut kätensä jo auraan laskureistakin Katsoo taaksensa", ei kestä Vaati musten makmvuMta, wam mäsvy j i kääntää ehkä meille selläMkin. Se in inhim'lltstä ja laskuun jo alettaissa olettama, kun ottaa lukuun ne Varustukset, mitä keskuudessam me Valtaa pitämä Vanha mieraslie- lir.en jz suomalaisuudelle mihamieli- ten riitakysymysten paras tuntija Lukekaa, hymät nuorsuomalaiset ja arm. kynätoiverini Pmkoja, esim. D - K:n puheet ja anomusehdotukset w. 1904 - S waltiopäiwillä, niin tulette itsekin huomaamaan erehdyksenne. Kohdistakaa parjauksenne jonnekin muuall.; D.-K. seisoo suomalaisen puolueen keskuudessa liian korkealla — teidän hammasteltarvaksenm! On omituista nähdä, millä innolla samainen Penkoja on ryhtynyt pen komaan routamuosien tapahtumia. Samaan aikaan kun kaikkialla toimo- taan sominnollisuuden Vallitseman eri puolueiden keskuudessa, ryhtyy se Sosialidemokraatin malliin juttele maan menneistä ajoista tawalla, jonka sen itsensäkin pitäisi huomata oleman kaikkea muuta kuin sowinnollis!a. Wai luuletteko kehoittamalla suomen mielistä Vaikenemaan, paremmin pää- semänne rauhassa julkeita parjauk- sianne syytämään. Suuresti ereh dytte, jos niin luulette. Penkoja esim. Väittää Satakunnan Valehteleman kun tässä lehdessä mai nittiin, että »perustuslailliset" routa- Vuosina pontemasti Vaatimat kaikkia Virkamiehiä jättämään paitkansa ja mainitsee jostakin Lahden lähellä hei käläisten lakimiesten pitämästä ko kouksesta, joSsa muka päätettiin, että »kenenkään mkkamiehen ei pidä jät tää Virkaansa ilman että hän siitä erotetaan ja että amoimiin Virkoihin tulee perustuslaillisten mennä, milloin seksi yhä käynyt mierasmielinen si Vistys ja sen kannattajat kaikessa mahdissaan Vielä tietää. Ja Loiselta puolen, kuten jo olen Viitannut, on idän mahtama Väkimoima ties kuinka pelottamana, kuinka tehokkaana kar sallisten siivistysliikkeittemme tuke huttsjana. Ainoastaan tietoisuus asiamme ainoastaan usko päämäärämme oike udesta, ainoastaan rakkaus asiaam me, ainoastaan »voimakkaat luonteet ja keskitys johdossamme, — ainoas taan nämät Voimat meillä on maZ- taan pantamat. Ainoaslaon rmllä moimilla Varustettuina uskaltaa kan sallismielinen nuorisoliike katsella tu lewaisuuttaan ja tulemaa tehtämäön siinä monenkertaisesti epälassisessc, elämän tai kuoleman kamppailussa joka koko kansallista liikettämme on kohtaama siinä tulemaisurdeSscz hää- mSittämässä kahden mieraan Vaiku tuksen ristiaallokossa, mikä tulema: suudessa tuskin mältettärvissä on. MiZ mtiM, ^ W»odeu ISIV «zcvoax- Wis cstteltjin eilen senaatissa. Tois. täiseksi ei siitä anneta iiewja sanoma lehdistölle. ^ T«o»t!kielto. Senaatin mal tiomarsintoimituskunta on kieltänyt maahan tuomista kimäärien ja re molmerien n. k. Maximin äänenmai- mentaji? sekä n. k. Schsintot-pistoo lej» ja niihin kuulumia palruunia. — Wiipuri«—KoiwiSto« ra- tahavke. Eduskunnan enomulsen johdosta on senaatti eilsn päättäny määrätä tie- ja Vesirakennusten yli hallituksen toimittamaan tutkimuksen Koimiston satama-oloista. — „N »kk «wa — Kas gaistskset. Kuten lulijai muiZta newat, ajoi tam:r^juna n:o 1003 wii- me kesäk. 18 p.nä ohi Malkeasaoren aseman, jossa sen oksi pitänyt Vii pyä noin puolen tunnin ajaan. Syy. nä tähän outoon kiireeseen oli s?, että niinhMin kuljettaja 5?. A. Lindgren kuin lämmittäjä K. W?psä!äinen nuk kuimat. Junan pysäytit sUien Olli lan aseman sähköttäjä ja eräs asema mies. Rautatiehallitus on nyt erottanut taimisiaan kuljettaja Lindgrenin ja lämmittäjä Mepsäläisen. Toimitetussa tutkimukicssa ei ole Voitu sacdi selmille, että myöskin ju nan konduktööri K. W. Elmstedi oli si mainitussa tilaisuudessa nukkunut Mutta kvska hän oli osottautunut erit täin buomaamotiomaksi ja huc>lima^ tomaksi, laiigetettiin hänet 100 mkn sokkoon. ^ Oi?e«s kulkea wet«reilla. Sotilaskuljetuksen päällikölle ja hä nen apulaiselleen on scnoatti »nyön tanut oikeuden tarpeen tiilien kulkea VaiNonrautatMen Vetureilla. — Waltioelä?kee« mySutä miveu rautateitte» polkkiowir ka«iehi!te ja -Palivelijville. Se naatissa esiteltiin eilen Valtionrauta teitten eri yhdistysten anomus. Se- naatti hyväksyi sen periaatteessa. Asta alistetaan korkeimpaan pait kaan. — TekniLine» korkeako»!». Teknillisen korkeakoulun sähkötekniikan professoriksi on senaatti puolestaan nimittänyt insirööri Hj Kolstenn. ^Mäliaikaiset tarifsitsimi-- tot tvaki««islkfk. Senaatti cn raut it ehallitukftn esity'fts:ä^päättä- nyt oikeuttaa rautatiehallituksen ensi ivucdsn aluZta aietlamzan makmai- selle kanalle tar ffi- ja maunutoimis- tot. heille sellaisia tarjotaa»?, jotta he «iissä woisiwat toimia laillisu-chZ'.'. hyirälsi ja panna Vastalauseensa laittomuutta Vastaan sekä clla siihen alistumatta". Minä en oikein, »vastoin Peukojan otaksumaa, tiedä, milloin tuo »Lah- den lä'»ellä"-kokous p dzttiin. Mutta saattanen makuuttaa, ettei sitä aina kaan pidetty 1904-05 mu. den Vai heilla, jolloin »perustuslailliset" ni menomaan neuVoiivat senaattia Väki- mallalla ajamaan Virkamiehet pois, riistämään heiltä kansalaisluottamuk- sen, asettamaan heldät johankin ar- meliaisuuslaitokseen y. m. yhtä sii- woa. Eikä liioin silloin kun he edus kunnassa koettimat saoda laillisuuden palauttamista tarkoittaman anomus- ehdotuksen perusteluihin m. m. sellai sen kohdan, että ellei prokuraattori moi muuta tehdä kuin panna pelkkiä hyödyttömiä Vastalauseita, on hänen hetimiten erottama Virastaan. Muistatteko näitä aikoja, hymät nuorsuomalaiset? Tuo »Lahden lähellä"-kokous lie neekin pidetty masta sitte kun osa ..perustuslaillisia" oli mielenosoituk sellisesti jättänyt hallitsemansa Virka- paikat amoimiksi Venäläisille ja suo menmieliset osaksi koettaneet niitä kes kuudestaan täyttää. I» sitäpaitsi puhutaan tuossa »lakimiesten" pää töksessä ainoastaan »perustuslailli sista", eikä yleensä suomalaisista Vir kamiehistä, niinkuin niin kireinä ai koina kaiken ihmisyyden niinessä olisi odottanut. Mi 6 8lumiW. ADllSjotoivnsto Nusij-zi ,. Eerikinkatu S. Puh. 4-Zj. Omistajat: Hoivioikeudennoiar-.o Wäuu Kuvi ja Howioi!euden- kausliSti Santeri «ciurn!'.oki. — Haukoxiemeu «eijeriväyt- tely. Senaatti on myöntänyt ö0 »/<. alennuksen Hankoniemen meijeri- näyttelyyn wietäwien meijeritarpeit- ien rahtimaksuista. Maa»mitta«stöide« tar- kastajq»lvirkaa Turun ja Porin läänissä omat päättyneen hakuajan kuluessa hakenee" maanmittarit P. Eibom, A. Enlund, O. Hakasvlo, L. Mah berg, S. Nilsson, S.Skyttä, U. S. Tzllqmiss, A. M. Elmder ja A. A. Gustafsson. — Waja«S Pori» säästöpa«- kissa. KumernöörinBiraKtan pyyn nön j.?hdas'a saada säästöpä.uin hul- litukselta sen jäsenten allekirjoittama lausunta 14 n.n kuluessa sääZiovank- kisit tarkastajan lääninkurvernöörille lähettämän kirielmän johdosta, kokoon tui säcslöpankin hallitus miime tors- tai -illalla ja laati Vaaditun lausun non kuVernööriulvirastolle lähe'enä- mäist. Tässä lausunnossa hallitus selittää, ettei sillä ole ollut ensinkään aamis- tusta si>tä, että koniroller.tti Varmen taessaan olisi käyttänyt nimileimaa omakätisen nimenmerkitsemisen ase- m sta. Mutta jos niinkin ol-si, että leiman käyttämiselle pantaisiin joku merli y-i, ei tämä kuitenkaan mitään mailuts, koskapa pankin sään?ö!Ssä ei missään paikassa määrätä, että t.!uct,'siodiStuksen pitää mvöZ clla konlr-.-ventin allekirjoittama. Hallitus ano? sii?, evä hylättäisiin säästöpank kien tar?cstajan Vaatimus, että Po rin säästöpankin hallitus sääslöpankn- asetuksen mukaisesti wclwotettaisiin pankille korma^-naan kamallettu sum ma 2,550 mk. ynnä siils tv >SB2 kor ko, siihen asti, kunnes kaikki on mak settu. Koska tohtori Asp todisteitalvLSti oli rikoit^seAi menetellyt, päätti sääs- töpank'N h liitos täsiä ilmoittaa ylei selle syyttäjälle, mi?ä ilmoitus t-htiin- kin ro ilä torstai-illalla. — S»om^!ajse« yhteiskoslux hauke. Maisteri E. Granit-Ilmo- niemi y, m. omat senaatilta anoneet, et'ä hedän sallittaisiin Porin kau- pungssa amata ja ylläpitää 7 'uok- kaisti yliopistoon johtamaa oppilai tot-. K -n kouluylihallitus ei ole kctso- >!>it nui-ransa puoltaa koululle laa dittua lukusuunnitelmaa, omat anojat jättäneet senaatille uuden lukusuunni telman, ansen muuten lupaa knt sen chdatutsen pohjalla koulun omaami seen. — Tertvehstsimists on Terme- y-la-itakunnan toimesta amattu ö^ssa kaup. isacsa Jg^s'.iukseu katu 4, pu helin 229. Toimistoon, joka on amoin- na jola arlipäiivä klo 1-3 i. p., ke hotetaan yleisöä tekemään ilmoiti.ksia termeyshoitoa koskeMta asioissa. — RakeuvuSpiirustukset. Ku- mernöori on mahmistanut ajuri Os kar Nymanin rakennuspiirustukftt uuiisrakennuksia marten tontilla n:o 320 Viidennessä kaup. osassa. — Hztutokauppa. Huutokau palla, j^ka pidettiin t. k. 3 p:!iä C. F. ^aseliuksen ja K. Nsvdgreain las- tenkvdi.i omistamalla tontilla n:' 260, myytiin SteittheUm j^i Herralahden kadu; luimai ksessa ole^a c su nr .^en- nuS ja puumaj ,. Korkeimman tar jouksen 186 mk. teki maalari I. F. Karen. Ostaja on ivelmollinen siir tämään ralennukset pois malnitol a tontilta. E, h^ivä Penkoja ja kumpp. Jas tahdot: e sowinnollisia suhteita jatku- »viksi ja pysymiksi^ niin on tedän laka'taiva >vääriötelemä?lä tcsi-a!oja ja pt haltama myöskin soivinnon kiel tä. Sillain me sen ymmärrämme, ja — koetamme olla muistelematta tei dän „5?ansa!aiskatkiSmuksen" m ikak" ta toimintaanne suomalaista pno- luetta kohtaan menneiiä aikoina. Edelleen: teidän on kokonaan, aiman tyyten heitettämä »Kansalaiskatkis- muksenne" romukoppaan ja kaikkialla, myöskin maaseudulla, eletiäivä ihmi siksi ihmisten kanssa. Masta sitten woi pysymä sowin- nollisuus kanssanne monessa kohdin tulla kysymykseen. Taasen on mieSti Vierinyt pitkin maata kertoilemassa suurista kanial- luksista. Tällä kertaa on sellaisia il mennyt Kristiinankaupungissa. Kau pungin rahatoimikamarin puheenjoh taja on tekaissut Vekselejä 140,000 mk. kaupungin kassan nimiin, mutta oman kassansa hytväksi. Ja siinä piskuisessa kaupungissa, jonka koko Vuotuinen tulo- ja menoarmio tuskin ienee noiden Vekselien kokonaissum maa suurempi siinä oli myöskin pankinkonttorin johtaja, joka oöti nuo meksclit. J!»i»is>t >l,i»cllelewät kamaltajan raii'eiitia. Ja ilimeteltämää siinäkin on. Etalla eräs tärkeä puoli asiassa on jäänyt »vaille tätä ihmettelyä. Sen »vuoksi minä en ollenkaan ih- UiskeAtelsj^at salskapskat. Taitskalaisella HZy^ylaimalla Freja ja raumalaisella kuunarilla Menio, jotka kumpikin omat Brändön satamassa, on pari henkilöä miehistöistä tehnyt itsensä syylliseksi lai taman palomii- nanmyymiseen, josta rikoksesta he nyt saamat rangaistuksensa oikeudessa. Frejalla on kokki Gill syylline?!^ paitsi palaiviinanmyytiä, on hänen ansio luettelossaan tullipetosta, salakuletusta ja sinetin rikkomilta. Gill on nin,. tehnyt itsensä syapöäksi spriimaraston tullisinetin rilkomiseen. Msniolla on merimies Onni Lindqvist s-zntipukki. Hän on Merikarivialla asetettu syyt teeseen palomiinanmyymisestä ja Po- rissa tullipetoksesta. -- B. T. — K«iterZ» ka«ppa. Konsuli G. E. Ramberg ou kauppias K. A. Mirtaselta ostanut »Kaukomieli" ni misen kutterin, jonka hra Mirtanen ju hannuksena Voitti Porin Saaristolais- purjehdusseuran arpajaisista. Kauppa hinta tuntematon. Seik«» saha asetettiin eilen seisomaan tmvallisten Vuosikorjausten maaksi. Noin kuuden »viikon perästä laha pannaan jälleen käyntiin. Wa»hasaha asetetaan seiso maan masta tämän kuun loppupuo lilla. ^ Reposaaren sat omassa oli eilen 1 höyry- ja 13 purjelaimaa. — S»ome» «imaliitou W«osiko«greSfi pidetään täällä Jzhanneslehdossa huomenna sunnun taina alkaen klo ^^9 a p. Kokouk sessa käsitellään useita huomattan-ia kysymyksiä. ^ R«!ii»IeM«uta on Porin ympäristöllä tällä miilolla jo tehty pielieinmAssä määrässä, mutta ensi Viikolla siihea ryhdyMn runsaammin, sillä näin sateiden jälkcea olkaa milja marista, jotenka sadosta menee osa hukkaan, jos ei sen le kkaamista kii rehditä. — Hei«ä»ksrj«» on Porin seu- tumilla mielä paikotellen kesken, mar sinkin '.reaperäisemmillä ja järmi- mailla. — LuvVeu «i»ti!»estar«us- ki!pail«t 200 m. r nta-uinnissa ja yhdistetqssä 100 m. uinni -sa ja hen- geiipelastuksessa omai ensi sunnun taina täkäläisellä uudella uimalaitok sella. Sitä paitsi on kilpailu 100 m. uinnissa Vapaalla uintitavalla. Kil pailuissa civat mukana Suomen par haat uimarit. 200 m. rintauinnissa tulee kilpailu Varsin jännit <ärvälsi tamperelaisen K. Järwisen ja pori laisen Arno Aaltosen Välillä, joka Viimemainittu nykyään omittaa Suo. msn meZtcruudeu iällä matkalla. Myöskin L. Lii drco? Helsingistä ja L. Aaltonen Puisia ottamat osaa 100 m. yhdistettyyn uintiin, ja hen- gcnrelaötukseen ottajat osaa mii^c muiden mestari E. Joha-^scn ja Kahma VZaasan, Ojanen, Jirminen ja Siro Tamper.ei fträ L. Lindroos Helsingin uimaseurasta. Porilaisista omat mukana A. ja L. Aaltonen. M. Sali. kannel, E. Seppä ja W Jär- minen 100 m. uintikilpailusta Va paalla mntiiamalla tulee hymin an kara, sillä siinä omat mukana mel kein kaikki yllämainitut. Ohjelmassa on V'.eiä naisten kilpauinti 50 m. maikalla, mesipalloperi Vieraitten ui marien ja porilaisten molillä ja hyp- pvjä, joihin ottamat osaa m. m. Hel- siilgin uimakoulun ylijohtaja Una W-sterholm ja mahdollisesti n.ya^ Tiämo Aro sekä E. Siiven Tampe reelta. Kehattamattakin yieisö r:!n- saslukuiskna rientää näihin harminai- sen sariin uim-^juhliin. Uimari. metteie jcökin ki >nn>.l! mirkaireljeni ihmettelee enemmän sen pankinjohta jan menetteluä. joka nuo Vekselit osti: Wai eikö ole ihmeteltämää, kun Waa- san pankki ostaa kymmenien tuhan sien suuruisia ;rekse'.ejä yhden toisensa jälkeen, ottamatta selkoa ensinkään, miliä maltuudella nutä pankille tar jotaan? M^dän pikkukaupungeissamme lr- ;aenewät tiedot hymin nopeasti. Aa mulla paikkakunnalle saapuneen ou don matkustajan tuntee päimällis- aikcna jokainen kaupungin asukas. Kun pormestari on ostanut uuden lehmän, tiedetään jo seuraamana päi- mänä täsmälleen sen särmien pituus, lypsymäärä, jokainen pilkku sen ar- moisaSsa karmapeittecssä ja — mel keinpä häntäkarmojen lukumääräkin. Suuremmat asiat tulemat tunnetuiksi mieläkin nopeammin. Hymät poriva- rit ja pormarittaret niistä kyllä aina naapuriin Viestin »viewät. Alutta Maasan pankin kr.stiinankaupunki- lllinen johtaja näyttää eläneen aiman erakkona. Hänellä miesparalla ei näy tä olleen tietoa minkäänlaista, mitä kaupunginValtuvstossa ja rahatoimi- kamarissa on tehty ja toimitettu. Eikä hänelle näytä koskaan pälkähtäneen päähän edes kysäistä keneltäkään kau punginisältä, mistä ihmeestä äkliä tulla tupschii sellainen rchanpuute kaupungin kassassa, että taruttaan satojatuhansia martkoja tilapäislai noja, Vaikka sen osian olisi luullut hieman rumenneen huolestuttamaan häntä oman itsensä ja pankkinsakin