Nro 117 (60) — 1910 KESKI-SUOMI Torstaina toukokuun 26 pm5 ©«to rt to toöittää erteitvai Suo men ^erustuÄait ole järkähtämättö miä luonteÄtaan. Kenraali S kubot? in on sitä mieltä, että Suomi on s<tanut kulttuu rinsa Venäjän atvulla. ja M on 1»° ieutettota*» Menäjän lainsäädännöllisiä laitoksia. Parooni U: xkull tviitta- si lakiehdotuksessa oleman ristiriitoi hin ja sanoi, että se on ensimäinen yri tys Venäjän perustuslakien tarkista- miseen, siksi on siihen kiinniteitälvä eri- tyistä huomiota. Sen «jälkeen käytti puheenniuoroa Ha-ritonom. Sr<.nowitjch tekee ikysymiLsen Tagantseiville. miksi hän Äi muuttanut mielipueilöä.r Luo- anen Mpnyksessä, johon tämä wasta- si. että wuoteen 1905 loka?. 30 p. ei ollut yhtenäisiä normej., julkaistu, mutta kun nyt Tella.sta on olemassa, on wattio!päiwien mielividc tarpeeton Tämän kccko jalon. Madakuurin jötllven sairas jat käsitellessään ja ratkaistessaan oili Hylv-M heMo. joutuen helatorstai,!,» laiMÄänlAyjdMMä föenäiäit it»d- kokonaan toitateen amayi. Wiime p^r» ' tioelämän alalla, «tvat Mastuunalaisia jcmtoina hän vihdoin kuoli. MÄ» jäi painoasiaan Menäjän lisälle. Kan- enrtntsoeN olopaMaansa myöskin kuole- ^anebustajien omatunto osoittaa heille maan vuorostaan. heidän VÄlvollisuutensa ratkaistaessa Tapaus on waroittaiva esimerkki millt. jätä lMmonttUtN »venäläistä kysymystä, jotka iaitvnlaiisia nesteiltä n jälleen aja» jota memorialin sisältö koskee.^ Huoli» nwrt tipuja tuntiessaan. — K.L. lmatta »vilPittömimmistä ystätvyyden- — m tunteista, mitkä molmtp .a kansoja yh. 1YN7 - ^ hiStÄvät, owat duuman jchnel sitä räätäl-i^^ttikou'u" !?nn?E^ miÄtä. että kansainvälisten suhteiden tr. ss f rÄ??* «■* bijiti) asiaa ajalmoan tarmokkaasti. Cn. po jo iDiuxfMttu kouluhuoneistokin ta» losia n:o 4 Rikhardinkadun lvarrella Helsingissä. Ammattikoulu.il ieknilli- fetsi ijchiaMsi on valittu tehtailija W. C. Branch. Tailoudenhvit^ana toimit tehtailija Liinus Aalöo. — Kockun iäOfeen puhui voierä Tii ^ j^koitnksena on kasmattaa hywiä am- uiattimiehiä. Tällaisia ammattikoulu s chen^i. Tähän päättyivät yleiset keskuste- Iut ja siirrytään lafiefiöoruFct yksi tyiskohtaiseen käsittely!)». Manalta Suomesta. — Kuollut. Maanantainen.! fi*c« li kck>iZsaan Lappeen pappilassa lähellä Lappeenrantaa kontra.itiroivasti Gus- taf Oskar Theodor Nordström 50 »vuoden tvanhana. N. syntyi Haminassa, tuli ylioppi- lacSsi Ponvoon kimnaasista 1843, »il. /and. 1853. Koulmnicbenä loimi ivai- naja w:een 1377, jolloin siirtyi pa- piiselle uralle. Oli maamme huo ja on ennestään Saksassa, Ranskansa, EngloinniÄsa y^n. — Tulma kulettanut saaren muka- naan. Tämänkttväincn lullva Keini- joessa on tehnyt jos jonkinlaisia »ra::» vioita. Se on ajanut ihmiset talous- taan, »vienyt laitoja mennessään ja raiMannuit laa<joja aloja miljclysmaa- ta. Mutta haÄvinaisuukstln kuuluitce että kokonainen saari purjehtil jokei c/las. Sellaisien ihmeen näkiwät keini- järweläiset 9 p:nä. Zaari kuu- kentui ki-vkonniemen Kiwlnie:lleen toi^ teilijja Kyyhkys-lvainajan Huovilan e- teen. Muita -täQä luonironmoiman c» settamÄlla paikalla ei \z saanut kauan kaan olla, sillä Kemi-nhliön toimesta se kuletettiin PöylioitMivelle yhtiön omistamien taatojen eduÄalle. Saari on n. 75 m. pituinen, suo maata ja kaÄvaa siinä miituamti isoja koiwu>ja ja Mjon muna pienehköjä mattÄvim-pia pappeja :« pappissäädyn^uita. Mikäli tiedetään, on se osa si:- 'iä saa>reZ.'a, jossa taitzMiia Kyyhkys- jäsenenä toto. 1885—97. — Kamallukset Pohjoismaiden Osa kepankin Heinolan konttorissa. Pan- kinjVhtaija Allan Hammarströmin !vää- remsFset noui'cwat, mikäli tähkin asti on slaatu ilmi, 121,602 Mkn 65 pen niin. — Nuorsuomalaiset janomalehti- miespäimät. Viipurissa on pnäietty 'panna toimeen myyjäise?, joiia ivarten naiset nyt jo owat ryiji^neet esineitä walntisl<mtaan ja keräÄnään. Tärä puuhaa wartm on o*etemi eriaiiitcn 20°Hen!kinen toiinifun:o, jonka huoleksi jää kerätMen j» myyjäivica >m,-än- nöMien lvoiMistelu. oinpeluis^urain perustonnimn j.n.e. Täm«ä toimi«kun.-a on jo N)5ivnyt walimisiawiin «ormenpiteisiin. Muut juhllcmMnislukset on jätetty syyskuulla alkuun pantovvilsi. — K:la. — Anarkiaa ivastaan. „Nl)a Pres- sen" ki^oittaa seuraa.r»aa: Nnvnärrettäavää on, että ni>den vx- nMisten »sotamiesten mapaaiiakäy ni- nen ranqaistiÄllesra. joifa öaminan wiereilsellä jääKä sunna-irmat su^ma- laisen työmiehen, on Pakosiakin sv n nyhtänyt mitä Mkerimpia tunteita zo- ?ai>sen Suomen ?ansalaisen sydämessä', olisi suvunotonta, ellei sellaisia tuntei- ta ollisi herännyt. Haluainine^i kui- jenkin edelleen elää oikeusyhteiskun- nassa ja onhan meillä mielä woini»ssa lait (fiitä, miten on meneteltävä täl- laisessa tSpauiLseZsa, »cflotn rikoisen te. kee wenÄäinen >sotaw-iki. Asia on äärettömästi si:!kistynnt, niuita wielä- hän ei saa laa ta toiwom«>Zta, että pro- kuraattorin miimeinen kirjelmä Osia s- la on ai>heuttc«va sen esill.^namiseit so- taoiketrdessa kÄsirÄtöm^si. jolloin a- si-anctsaison, muchatun waimon. oikeus- »vaatmnu^set virat 'saa:awat kuulumille. Kun !senwuoksi aiTr.r*a Fram- tid 'Kn johdosta, että iotilaot näihin asti olivat jääneet ronkaisematia, erääs- sä kirjoitMesMN julistaa, että ..wa"- «naanikin Mainen suomalainen tuntisi MMYl^en tunteen, jc>s nuo Hamina- laiset pistimen!5äyt:äjät j.>na'in päiwä- nä lÄHettäisiin metsäsiä, kummallakin puukko ft)dä«nessään", n::'i on tämä sa- nantocchaiuden wääri?M;itämis!ii, jota »vastaan wastalause on porutV.iMi. A- narkia on yhleiAkiinnassamiiie «.'r 'uit= sillä tahoilla tvalitettaniasli tylläkin le- tvinnyt. muita jen julkisuudesia julis- taminen ja sen lisäksi tvielä itsekoston suosiiteleminen, se on itki.'. jon!a kaut- ta kehottaja lcTee itsensä sriypäälsi a- n<u?ismin letvenemiseen. Minkä!oist-i wchinkoa tällainen ?vä:oiwo.i Poli- tiikka, joka on »vailla kaii^ea edesivas- tuumanneita, »voi tehdä ja Pakosiakin tekee maallamme, se lienee iättömättä» fin sc^Ävää. — »orttimattojen hiat-l koboaa. 2o1> jkrlmfat ja enfllantnlanor tchmot, jo'iuen hallu--,ia nviilUfi yksinomaan on forfi!;,nian» toteolliniuul, ctrxxt naiivi paiiuir.a tuntu- was-ti fcrcr^-rjcrt korkkim.i!,oje-^ hintaa. Nimpä on q>«nettui>n forffiniartcrj^n hmta nouSsatt 10 Jjrcifcnnifii, iäp jf.itkuun ja fltaimtaMnati«i«n h»nia M pr»s. ja mui»ton 25 prr>s«ntillvi. .WiÄne p«ivinä on fonriuffcn johdoöta tuetu suiirct määrät n-atui;:ua tawaraa. — HÄs.S. — M ie» tappanut ajaeSkaan n(o9 lapamatoa. Cnutuista iatvwrwbon läÄetitä Jck;äti erää .'iiuiio-^ilalaincn mumari itä-ssii ijriPu aika sitten, jo-3m oli seuraullsena ei madon uxrun miehen tuo» Ien*». M»s tornji madon kipristyksiä ivahsaSsaon ja koetti etsiä tuskiinsa lie- wrtyk!siä, -kysyen neulvoa yhdellä toi» seita. Kun erää tuttaniansa sanoi tent» jiimat oietoon tehoisoa lädtcrtx tnobon tuskille, mem hän ja -SU M pennin bsrÄs»inin j/a joi? sen. Ihastuneena otat» sumastaan lapamadon uloslii^miic-sta potilaamme taSaSteli pa^tivan tuliiilr.n «Uttia tötu uutta tulokaS.-a. Tuovin hän ehti huomata ettei ma-v jättänyttään ZMptriSaansa. im tiSleecatiu demsiini syttyi ftmnm lMim, hankkien polilaa mainaza aim^pui tapatur:tt.i:feÄi ils<- ään. — K. T. Kebvotonta laimamiehistöä. Hchryakus Regina cli täinän k:n 17 Pinä Paiöoitettu heil!lii!nc><in ankkurin Basmikin lähiStöllä Kirkkonummella. stMä, eiteiwät koneenkäyttäjä eikä lämmittäjä Menneet hoitamaan tehiä- iwi<iän.^ Taipcvl/iuman jo-hdosia on w.t. rikosasiain komijarlus, maraiuomari Mlldemar Haikala toimccnpamiut tm- kimuksen sÄäläisessä pciiisiosasiosja. Laiwan -päällikkö B. Ä. CsterhoLn on kertonut, että jv fto 6,15 lähtiessä kaupungista oli hän huomaaivinaan ettei kottehuoneesja ollut taikki siinä järjeslyt-seMi kuin olla piläisi Hänen ?v!menwjaM ei nim. noudaietiu kun- nolla. Hän iiulsui sen:vuoksi luofs^-ii?o- me^k. ^ Eiven Ho-lmsttömin, .pjVHi huicimaisi olewan juoivutsisÄ. Tcmotn kuitenkin, eilä kaitti tä'.visi onn^ises- ti a moi kapieeni i.ii:v.iii jaikaa ma:- kaa. Niin ei kuitenlaan iapahtunuu KoneeniÄ>rläjä ei kyeniiyr noudolta- maan licmen.roja. Mal.'us:ajia ei >ac- tu miediytsi laitureille >a Uiiant oli mo nasti tvähällä törmäiä maihin. Vi auttanut muu kuin ankturoida kesken malkaa. Lailiva oli anktu-rissa seuraa- rvaan aannuun klo 4:ään. Vielä sil- loinlkin oli sekä yllänta>niuu koneen» käynÄjä, edlä länunittajä G. M. Man» nimn hyvin humalassa. Klo 5 abkaan saapui P>iikallk> poliisi- wirawamaisia, xo^ka pidä'tnou juopu- neet ja mÄana tuotu uusi k^ueenkäP- täjä ^>ani 'laiitvan fufifeuuutit. lLaiwan koh:a!bon ol: niin. huoman- nm muuan huwilan!va!)ti, joka telfso moi tapahluinasta poiiisille. Mmtenliäifrtäiä Holmström on po= (i;si'fuuiiustelu«ija maututnut, ettei hän «lluit pahasii humaiassa. Hän oli tyl- 1ä lähtöä »juhlinut" taupungis. sa, ja sen Meen nauiiskellut roii.':ju-o>- mia lai-vcin konchuonocsia, mutta sen PahAnpaan- humalaan hän ei ollui ^päässyt. SMsi siihen, e;fei hipucnm ifomtiiiio-iö seuira.^iu selittää hän, ctki hän komeniojja kuullut. LÄnmiitqjä Manninen selittää ol- keensa niin juM>uisissa, eliei hän iiluis- ta ma-ikasia mitään. — Meuäläinen ylioppilas hypSmiyt Imatraan. PÄiiväijunall» k.o -t sanvui maanantaina .J>ma-tralle weaiÄUiii»cn yii» oppllaS A. Jacobson niemien \m>tcan ascnucrtia kosken partaalle ja kty.icu iiii» kcmaan putouyson rantaa ataspäun. 5ios- kon toisella rannalla okiixm lvaltion he- tett.n ivhdall« itiiiltuaun hän hcittäylyl koSkan joutuen sivnäncap iniises-ä t.ic- huchim. Noin wi-i1!k> sitton ali hra, Jacobion numsiemk^eon 7äynyl 'Lmatraäa. Poni- sille oli silloin ^liw»etw heidän ctf^Mn tohdä ^As>oiÄds<airurhan ja ilmiötuitsen jcchdoÄa poliisi pidä iii heidät. Mol cm- pain PicSariAsa olav-^t subulaijer nouti» twt hoibcFt sitton kotiansa. Za kun hra Jacobson nyt saapui Zmatrall». hu-ainasi tvart.iviima-Äsa olcwa v»!ii-'i h^ti hänet samani, iviÄw sitten pid&ctytji henki» löksi 'ja ctliJoi souvata tj<iruCt py'yt<llcn fiiJo cgan 4 ä 6 metrin ^clujin oilcclt nähtämä^i aa ivaten, ils.-nurhaaja Pysähtykää, kun wlelä ei ole myöhäistä . . .!" IKvoisvi I. I. ZÄlstsi jatkaa Ilautvan» taimessa „Biwsh. MjeSamostissa" ortik» Teliaan Suomesta ja sano», etfei W'i» purin lääniä hänen mieleZÄlm tulla Y?,» diStölmäan Mvnäjään cuvänssä «sen tmmlsi. että halutaan säilyttää tulli» ja pcilichsira^a^ tvaiVapa sitten tvirStan päässä pääikaupungiÄa. Tä>ma raja taaS sn tarpoellinsn, ett«iwät wallan!umouk» sellvsst, liell-ettly kirjallisuus, r^'wolwer't ymits., pääisisi kMvimaan Menäjälle. Ny itkin ltavlvitaan koko pukto miehiä tä tä tärHeäitä rajaa tvartioimaan, mutia jos Wi>ipuwin lääni yhdist«tWsiin Wenä- jään, itvrtvittaiisiin wartijo!ta Ä>—30 lkertaa enemmän. Joutatvaa puhMa an myösNn >väite suamailaiStem tmhamielisnydesiä Wenä» jää kohtaan. Tästä w'hami«lis>)ydeS!ä aleto-an «ina puhua, kun halujaan heitä «väSliisin menäläistyttää ja riistää heiltä oikullisia ja «vapauHia j.n.!. se lisään» >tyy tietyM samassa suhteensa luin suo» malaisten tyychmättöm>it)-»5in heidän Äsemaamisa. Mi:>tta Mmöijiälla lö>).^)y lyllä niitä, jatka wihaawat Suomea, ja syt)nä näi» den »vihaan on Susmes>r tvallitseiva kanisantvattaiinen henii. Os->p'.iill?^n fa» masta syystä on SBinfrjän hallituskin tyytymätön Suomeen; siellä owat näet hallituGelle ftHhinnitlifet oin<!>se: löyta» nect, tvaMapa tvAiaik<o,un tur!vapa:ka>n. Eikö todellakaan löydy muuta keinoa menneiden tapahtumain tais:i.'«.sen eh- käis«niise?i'i tuin autonomian riistimii- non Sumnelta — kysyt) krtiiv: To-lstom. Täytyy isanoa suoraan, c^cimar Wenä- jän edut >lvaadi rabkasomaan Suonten 5y- — MioppilaSkuanaa osakuntaialoa wihkimi«eil. MiqppilaSkunnan hallttuS 0N nyttemmin päättänyt, että myös suo- meiÄvÄiisiin lsanoihin im juhlalsätvellqS hcnÄMatva, «sitettiuväksi uuden osakunta» talon ansi lsyksynä tapahtutviSsa vihkiäi- sissä. ALoiissmrnin on jo, kuten tunnrt» tu, tehty päätös suomalaisen juhlarunon ja ruodsimLiMiiin sanoihin sävelletyn kantaatin tilaamisesta. — tzeis.S — Suomi ulkomaiden lehdissä. U» luftr. Wiener Extrablatt kirjoivtaa We- näjän hyÄkaysten johdosta Tuomen oi- keuNsia toastacl-n, mainiten m. m. «ttä myöÄin Saksassa on kerätty allekirjoi» tUksia tsaarille offatetchuun anamuls-een, mis/sä wii>tataan Menäjän ja Ladsanhy- wään suhtesseon. jota Menäjän hyökkäys Suomea ivastaan tvoi wahinno'.twa. — — Tsaarin wM<ckunna,??a wain irw'.s» tetään mvckomalle poilmttiselle lapsellisuu- delle. Suosne-n kohtaloon «>Uvät kmrsojen äänet lvoi ^ielventältväsii ivaikudtaa. Se on s« kun se on ja Suoman autonomaa tuntuu kuuromtzkältä. Wi«lä toistaiseksi ivoMaa mahti täällä maan päällä, ja jän/kuin aiilaa se tm«>lä sell<v!>seu,r pysyykin. — TaaS siwe«llisyhsrikoSyrit!,iz. Wiime sunnundm-iUana yritti muuan »vanhan- puoleinen työmiehen tapaan puettu mieS- heiÄAö Böhlen esikaupuntzin luona Hel singissä ho-uZutella luokseen muutamia PÄku äytitöjä. jotka olitvat mersässä kuk» k ia poianunassa. Hän lupaii tytöille 10 penniä, jvs he Mdvat s-eurato^sccn hän» ta Huopailahden puolelle. Eriis aytöidtä. muuan ö-touotlias, tarttui koukkuun ja lähti miehen mukaan. Tytön äiti oli kummlinlkin alkanM kaimat^ lastaan, läh^ ti ha?emaan ja löysibin tyttösen Ueltä tun^matitomain miehen kanssa tttien kä» melxMäSsa. Äidin nähdessään mies potki heti pa?oon. Tapahtumasta ilmoitettiin heti Fred» riksbergin polMlle, joka pani toimeen taökan e-tsinnän täheosiSsä metsissä on- niSdmnatta kummninkaan saamaan mies tä Ziinnr. — Hebs.S. ÄaKennuNaMm maistoon palautamme että meilli löytyy päättämätön Tarasto: Stmcnttil tueammalla eri merkillä. Kalkkia, tiiliä ia savea. Kattofarpeifa huopaa, lakkaa monipuolinen Maalltarpcidcn varasto y. m. O.Y. Keski-Suomen Rautakaupassa. 1—0 Pitkien keskustelujen jälkeen minis- terien ehdotus lhyrvÄHttiin. symySdä sellaisella kiireellä. Pikoinmin »lisi siima noudatettaiva sääntöä »seitse- rtum Hertaa mÄtaa, mutia kerran lci?-- kaa," Tällainen mencbtcly on waaralli« non ennenlkaikNea Wcnäjäl!e. LcpuM pitää krmtvi Tolstoi wclwolli- s-uut>enaan »venäläisenä mi-ebenä huutaa toisille Venäläisille, jotka rokaSiaivat isänmaaltaan: ,^ysä>htyt!iä kun w-iclä ci ole myohöivtä, ja ajaUTlf^-a, cnlo WElä jälle edullista wai wah!-n^lliZi.^ milä nyt aivÄt-e tehdal Onko mcilic edullist-a. efitä (Suomi, 'joka aina on ollut uskolli nen Wenqjälle, mu,uttuil t-.'i>scksi Puolatjn ja tvielä jxSkns sekam:lskaije!si Vcn- döchil ..." LMiiilse» «itiiMMi' «im ii Kuwi>totus,sa englantila-iscssa a:!tikaus- lehdessä „THe Syren" (3nntn!wlui) on m.m. vdsaUeella, „Waruillaan' ivaruStct» tu Suomen luot.sillaito?sen Ivenäläistyttä» mistä koAketva näin kuu<m»a lausunto: Se, mihin Wenäljä ,>n riihtyn'.): Suo- men lucit.silaitoAta ivastaan. wctää suur» ta hm/nuvta puoleensa VciStManallin satuanaSaaqTUnseissa; ivarsinlin puuta» lvarQ^iMeet clvat waara>ssa joutua kär- simääm uudesta läikeasoimi^ia. joka luul- tatvaSdi on itvonäläistyttämi^-en sevrau!» sena. Bristolin kauppakamari »n -tokin Edlvard GretMe lähettänyt kirjeen wa'a» wine Ivctoamisineen, mutta mt pelkääm me. cttä ne todennätöisesn eitvät saa palhjon komistusta osakseon siliä :atolta. £>n päiwän sclltvöä, että :äniä uhkaama muultos toulfifaa &niitt«itäif-cn kaupan etu ja. Sucmialais«>t luotsit eroa-ivai yhtenä miehenä, heidän sijalleen tu^ce epäp<ite» wiä ja koikomattonma mn-lchiä ja ivakiiu- tuAmaLsM niimnuodoin n>u^iewat huip pumilsa, joka läytännossä tuhoo li:?en- teen. Tämiän jMeen selitellÄin uhkaasvia luotsievojen syitä, jonka jÄkeen l-hti painostaa Bristolin kaiii)pa!kanmrii'. iic* toamijson oi^eudeMsuutlta, sanoo eitä ;o? IGrey on ainoa, joka woi torjua ehdotc tun uudiÄu>ksen, owat to-ckvo-t perin pic- VonäjÄtä. Keisariperheen matkaohjelina tänä kesänä. Pietarisia sähkötetään „Berl. Tjili lle: Keisarinnan t>erweydenlila on niin paiijon paremipi, että H5n jaa wa>paasti >liMua. Häln käy nyttemmin joka pai. wä ajÄomassa, mieläpä tekee käwely reÄiäkiN lälpi Dsarstojeselon puiston. M)äs Pietariin hän on tullur joita f uita ifertotja. Sairauden lkieioeniiiMisen isohkosta keismiperhe aikoo ennen matka ansa Iä- pi Suomen saariston kenties wielä hiiMsi aikaa as-ettua Pietarhoioiin. Davmstadin -malka <3il'5aa- käydä yha »va?me>m>mo>lsi. Siellä keisariperhe oleskelee mahdollisesti kokonaista kaksi kuukautta, 'loÄka Livadiaa:, ci woidv Wieä MÄäisessä keisarillisessa linnas- sa wi>miwt taimien uudistustöiden touoiksi. Keisarillisen perheen oleskellessa saaristossa tai käydessä 'Sa/ffassa ta- paalivat km ti es Menäjän >a Salsan fleisarit toiseilsa. Tähän saakka ci tosin siitä uie ipii>cii.rt) neuwot:e!uita. muita asiantiMelivissa piireissä pidetään ta- paamista.mahdollisena. UUcomailta — Kreetan kysymys. S a l o n i k i Z- ta, tvutok. 25 p:nä. MitromitsaÄa ei ole ^oopMut mitään tietoja. Sota» rekkeen ottaa visaa 40 pataijoonaa. Ka- pimÄiset lkolkoonttuvat Jakowon seu» du-ille. Eilen huhujen mukaan Pris- reitin luona talpcchiunut taistelu väät- tyi suurilla tappioilla kummallakin puolen, lKcmisankoVoMet Kreetan asiasta jat» kuimt. Sckonikissa pidetyssä kokouk- 'sessa, johcm otti osaa 8V edustajaa, «päätettiin yiffdmielisesn ryhtyä sotaan Kreikan katvslsa. Dibrassa tapcchtulnees- a Mouksecha merkitsi Nljc-bey wa- paa-chto iisia sodan wa raita. — Halleyn Pyrstötähti. Kris t ia- n i as ta, toukok. 21 p:nä. Professo» >ri Birkeland on Ruijassa huomannut komeetin kulun auringon ohi ja pani tällöin «merkille »voimakkaita magnee- tista »virtoja, minkä ohessa hän teki a>r- ktvolikaita Kman sähkö isittä ja tlmas- tchichteita koÄemia huom'.oita. Aurin- ko oli kuiteÄin p:wicn peitossa. Rir» keland ar»ve^lee että hänen huoiiiaaman- sa ilbmiöt on fyratytTäaijt pyrstöiähden pyrstö, ljonka Kääasialliszsii muodosta- »vat erikoinen laji sähkWre!tä. Keuruun toripäivänä. Julkisella huutokaupalla, joka pi detään lauvantaina kesäkuun 4 v:nk alkaen klo 11 &.p„ myydään Keu ruun Osuuskaupan r.L konkursai- Ees&n jälellä oleva varasto kuten: yvii miesten huopahattuja, sateen varjoja, maaliaineita y m., joista ja että huudot ovat paikalla maksetta vat tämän kautta halullisille huu tajilla ilmoitetaan. Keuruulla toukokuun 25 p. 1910. A. B. M. & &o. 1-1 1909 Haapamäen aseman Nuorisoseu ralla on Käsi. — SotilaÄvero. ^ah.Äninis/eriö on ifdanott troöfimitifsi chdmuksen uudeksi .jotAaÄverclksi. Lakilchdotuksen perusteeksi ON asetct- tu niitten henlkillitten tveroltaminen, jotka Mvcft »vapautetut sotila^aLmeluk- sasta vauhanaUana, s.o. jotla «vat siir- recht armeijan ja laiivaston rese?wiin, papit, jso>tilas^aÄvelulses:a zi'apau.'?tut ennen määräaikaa perheellisistä syistä -tahi >j>ot>ka olivat >kykenzmättömiä sota- >paldveilus:a jatkomaan, multa kummin- .fin nMMäessä pMvelsinaitn kykene- wiä. sekä tahallaan jäsenensä Mioitta- neck ja sotapalveluksen kelpaamatto- mat. Jt^e foitilasimero on 3 laatuinen: peruZ»vero, lisätty ja svanhemmil:a kannetwwa. Peruslmeroa makiÄNzat kaikki edellä luetellut henTilöt. Lisättyä ioeroa pait- si lsanottuja henkilöitä myöskin ne, ^otka kMunnaAsa siinerään Paikalla nostowäikeen. „Wanhempain" hveroa maVsalvact niitten henkilöiden wanhent i ' - 110 ^ ift? .»,i 1 ! * " ilu ^ Ui M urt ^ ^ ' talollaan sunnuntaina t. k 29 pnä klo 7 i. p. vaihtelevalla ja haus kalla ohjelmalla. HUVITOIMIKUNTA. _19 II 1—1 Kirkkomatkoja Korpilahdella tele» ,,KAIMA' KnUlahdeltt UDkdVuD 2-4 ja kM&knou 5 p. „KA1MA li' Drao- nieu-estt ja Uuukdmu toakokaan itt ji kesikään fi p. 1908 2—1 Pelatkusarmeijasaa Paul itiin talous* vin-ailM Etabikaptaeni fi*Ld(Uu torat, ja perit. 'ZS, ii7 p. Uo8i.p. Lastouk. tui st. klo 5 i.p. Tervet iloa! 19 » 1—1 St net. TunnustMa^oon, ctiä HZ n ou >;or» i' koainnialla ival5tiwtaidon tasolla kuin hä» ncn wiÄkawel.jemsä, mwtta hän oi: aitvan liian mtiönty^äimen, w»'dat!^.'N auUaa niin ttxrifeaa csomaa kuin nykyinen on. AikakauSl-vhdessä »The Timl'er Tradcs Jcmrnal" sanotaan eräässä kirjoituksessa Suomien puutawa-ra.nrar!i;'.no!sta, m. m. seuraaivaa l>uc>tsilaitoksen ivenäläistytta- misestä: »iDiinulla cm st)«)tä luulla, että kysy hei M äi.liä pcis lalkinsa ja heittäytyi - v . v j rtii-iin mcpraM fo'i-cen, eitä Poliisi ei en- .hätään tonstaise^i ep.'imäärä,sek''i I «vitenttt tefebä mitään lainen Pelasia-N.1» .5^ Hhtvin luoteuvvvalta .aholta nävtänyt tehdä mitään l/inen pelasia-m seZ-jeen. — Hslj.S. Giiknji jittatiiu jifnltt »Ml». . Lotakuulaisten mastaus memorialiin. Lokakuulaispuolueeii toimisto on laatinut sanamuodon masiaukseksi Englannin parlamentin memoriaiiin Picit«irisita 7uulluit, etteMoät wiranomar iset enjinifään ole ^vastahakoisia,täs-sä suh teessa etenikiin seMvuoksi. että niin su-uri goitfTfio luoffaja on päättänet erota, zos heidät ascketaan iven.AÄswn jviran» omaisten «Wsifsi\ Pikku-uutisia. — Raahen Porivari- ja Kauppakon- lu. Tämä kauppaopisto a loi taa s u o. Suomen asiassa. Siinä oso:etaan j m e n k i e lj e n a l>lkuwiiotei.ja puolueen että kansan eduSta->tulewan i pna, —- - ,mat, jotka itnafjötttxu lisättyä weroa. jos >wanhe-mlpieni -tulot nouseivat yli 3Ml? r. wuodessa>. PeruiÄvero on 5 r. wuodcs'a, lisät- ty puolet peruÄverosta ja waichempie>n fveto puolet lisätystä. — Valtakunnan neutvoston toisessa departementissa oki läinon k:n 21 pnä käsiieliÄvänä raha- ja kulkulaitosmi- nisterin chdotus Bugufmin-Tihishman radan myömÄMMestä Lyonin-Marseil- ken pankillie. Ghldotus aiheutti milkkaan keskuste- lun. Molemmat ministerit puolusti- »vat inno-kkaMi ehdotusta. Muutamat dvparteinen-tin -jäsenet, jo-rka luntetrot panikin ltoilminnan, lamuimat epäile- wän>sä, tokko paMi woi wastala myön nyt!Psestä-. Rahmniniisteri kuivaili pankin a'e maa ja sanoi myönnytiiiksen pelastaen Mokgan^BuIugmin radan ajettuu?; Ra- kentymchvn tuottaa malliolle suurta ta-ppiow ja miiä kauemmin ra dan rakentaminen wiipi^ sitä suurem -ma>ösl.tappio nousee. Mitä tulee Lyo- nin-Ma^seillen Pamkin lvarallisumekn. niin sii»ä ei ole olemassa mitään epäi- kystä, sillä Pankki on nyttemmin yfy tynyt Parisuv-Hollannin pankkiin^ jon ta os«m m wama. . Salaperäinen englantilainen. Istuintlme kaikki polilsktuomarin, herra Bermuthierin, ympärillä, kun häit. >ke.rtoi meille siitä salsperäisesiä muchaÄa S:t Bloudissa, joka kuukau- den ajan oli jäMMänyl laisia Puli- sm asu>.!kaita ja josta ei Mieläkään oliu sacku tchttä seillMMtä. Setä käänne^ilynä palairaa hiilloöia ikohii sei>soi Bevmuihier ja toisii uu- delleen kaikki tvdislajain lausunnot, mutta ei -pääsyyt stit.niÄän tyi/di)ttä- iivään 'tulokseen. Meat läsnäoilewista naisis:a siirtyi- wäi läheinlmätsi ja kuuntelitoat wawts- ien muchan Wilyiskoh:ia. „Se on kauheaa" sanoi eräs. on mKein yililuonnollista! Tästä em- ■me koskaan pääse täyteen selmyyteen". »Olette oikeassa, routvaieni, emme ^.loskaan pää!j« täysin sclwyy:een. Mutia yliluonnollisella ei ole mitään Lekc- mis:ä cLmn kanssa. Se on hytvin tai- tciuxi^i suunniitekit ja täytäntöönpan- iu mutfya. Mutta k:rran cli meillä iselltiMinalaiisena tapaus, jossa mieli- futroviu^jell-a oli todellista pohjaa. Olimme ipalkoitetut luopumaan asiasta, koska emime »voineet saada siihen pie- niwtä'kään jieldoiMtä." „$% bevtiokaa!" huu-sij-unt kaikki ku- ien »Meslä .suusta. Bermnchier h»)myili ja ivastasi iyy- n est i: ?PSK)däil alullsi huomauttaa että et- ten vmiKtaisi sitä käsitystä Mä minä uskon tclpahtuiman sisLivr.een jotain »LiluonnMista, »vaan että sanan „yli» luonncllista" sijasta fäi)tö:te sanaa MNämätöntä"; siiien pääsemme tä- hgiMiölllsi totuutta. Msiiyis.ohdat oli- wat >llith^.esii seuraa>:va-t: Siihen aikaan l-yöskenielin "ljaisios- sa, iihanassia lahden pohjukansa ja kor- ikeidsn »vuorien ylii-päröiniässä kaupun- -giGa. Toimintani oli pääasiallife-ti suunnattuna »venidettojen selmitielyyn. Kahden wuodsn aikana en kuullut pu- hutMvan muuta kuin werikoswsta, tuoMa Mmasta 'korsikkalaises-ta mnr- haraievosta. Olin nähnyt usein kolo- tiaisien perheiden joutuen w.'rikos- >i>o.n uhreiksi. Eräänä päimänä kuulin puhutta- >wan, e»tä joku tuntematon englanti- lainen oli »vuoörannut :':sellee.t asun- non -ulMtnman wuoden ajaksi alhaalla nen nenänijä edesiä. Äoivani kuletti» »vat liuolleen linnun luotjeni, jolloin «nra sir Johti in luo. Pyysin anieeksr ja ruiijosin otuitjen hänelle. Han oli piua, punauukainen nu<s ja hancsjä et ottentiaan moinut hazvai- ia englantilaina iljeen>ä jutieuiunuua t)^»ct)l.a. Han liivit m'.nua loh-ieiiaas-it ja itumauit ftn laiteen otimme -laivan-- n-e-ei loiljemtiile ujeainpla ierio^a. A^iuucun, eraana iltana, tun tui- jin >i)anen ajunionja ohlije ja näin hä. nen i-iuivan -lupatoide t Puutarhassa, ieLivet/din yamä ja t^än Pyysi «ui,m «uoi>jensa juomaan lasillijen teetä. Tä» tä ei minulle luvnnoll.ies.t tariviliu ^a>yo<'sti lsaiioa. PaaSiyanmte puheen akkuun, tem haitclle tvjeanrpia tyMiiyisiä haiien en» -lijeslä «amasiään! tja;i elämän» >a «vaiheista aiwan mavaas.t ja janoi ^jon ma.ltusianeeiija ja olleensa oja Ui sena monessa feu!tai r .u*j*. Pu>l)uilmne urheilusta ja han kertoi m^ias.y»>eiiilaitu<staan. ^uu mutä huoimauiin Äehrvanitien ja »arjmkin llt^erien ct.«van määrällisiä petoja, «auroi hän ja sanoi: seinään, f.jl« Ja ihminen on tuiienkin pah^n pe:o; mina oien saanm ihmistäkin <i»ctjä-> iää". Niiin jotr:ui häir puhumaan ampu» ina-qjeisllU ja kchottti minua aÄumoan sijälle hänen ajmuoonja, :>ätbmään hä- nen P»)s)li- ja p!sl0ou-lotoeunaania. E.risen iseinäi otuoat Iverl/Otut MUS- nila, «tullatuilla werho.lla — juuret, 'iuf-at mustalla pchjustalla l-df:UDä-i kummallisen -rallatuksen. Ne >.li»va!.' Japanisi a, sano: hän. Mutia erään seinän keskustassa he» ajatti heti M n minun huomioni puo» leeiisa: nclituilanaisen sametin päälle M kiinnite?^ — ihmiskäsi. Ce oli kui»vunm, aumiina ihmiskäsi, keltaiseksi maalovtuine pusineen ja huomasi s el- ^vääit, että?e oli kinvcellä croitettu Muusta ruumiista. Talivauoman iva n .'at rauiatahlee:, ^o:lä Clii rei.>.aan aivuila kiinnitetty ,einiuii, ifietouttuituat läicn ympäri. „ iii taa lämä on?" ii;iy;:t ihmerellen. »Minun pchitt »ihjllijeiti", ivasta si englanti la inc n. Se on Amerikasta. Huomautin Cua käden omistaja ett ollur lhafivinaisen moimatas mies. „Ä)Ua", sanoi sir v,ohn aiivau tyl). neÄi, .,mulla minulle ei hun mitään I.mahda-; olen seit kietonut noin wah- rauiÄviijoilla". Suu niiasin häncen katseeni hämmäs- Ilveellä. „On'!o hän hullu tahi onko .iäiiiä avaan huonoa pilaa" kyjyin itjel- lähden reunalla. Hän?llä ol! muka- . . naan iranskaÄinen pallvelijania. io-ttfa. ,tan '; hän ofi -pcckannut Marseillessa. | . v ll,lUt:o >h"nen lAiieeu.a oli totinen. Puhuttiin yleisesti painikunnia ^iua muuiin puheen<i!h.-.'A ja lausuin — - - - . - - - itMuni hänen qmpuina-aseislaan. omituiiseÄa miuukalaisesiz, joka a?ui aiwa>n »Isin pa!l>irelijansa kanssa, pois- .tui asunnostaan ainoastaan metsästä mään ja kalastamaan, ei puhutellut keviaäkaan muita ihmisiä, ei koskaan tullu!t kaupunkiin sa joka aamu harjoit- ■teli tunnin tverran ampumisia. Kummallisia kuttlupuheita kerrottiin häuestä. jo:lsut anveliivat hänen ole- itvan kol^kea-aivvoifen ivallioilisen pako- laisen, toiset lvas nesavät hänen teh- neen kauhean rikoksen. Wil?ani tvuölsi katsoin tarpeelliseksi ottaa asiaska kähemvää selkoa, mutta -sain ainoastaan tietää että hänen ni- ,m«M «Li sir John No:vek. Muibta kun juorut tvaan lisääntyi- itvät, Ipäätin pääÄä tuniemattotnan muu!kalaUn lu^!a»vuukeen. :'lloin siten nielisäKtclliä hänen asuntonsa lahettt>- ivillä. Huomasin, euä huoneessa oli kot me ladattua rcwoLveria. NätMi kuten isäniä olisi eläntji ainaisessa pelo-ja. Tapsin hänet soit jälkeen useampia kertoja, mui-ta itiopetin siilen «vähitellen .tGiilini l>änen luonaan. Olimme tct» .imie-Ä häneen, hän ei heräiiänMenään <ni.ään ijauoiiatva-mpaa huomiota. ®uu||i Äi kcktunui, tun eräänä aa- muna 'marraskuun lopulla palwel:jani heräili minut ja kervai sir ^ohn '.Ko» wellin morhatun kuluneen yön aikana. Puolen tunnin kuluttua menin po- liisiimeslarin ja salapoliisien kanssa englantilaisen asunnolle. Paln>elija. Ma oli ihyviu kiihtyne eviä liiassa, sei- soi itkien 'poviin ulkopuolella. Aluksi epäi^n hän:ä, multa hänen jyrn:ö» nÄMen'jä ilfirteiti piankin. Heti eteiseen astuttuani näin mur hatun, jclfa loikoi soi ällään keskellä Sain odoi:taa kauhan ennenkuin päDn hänen tuttamuvteenja, mutta. huonetta, lojpulta Pääsin hänen kanssaan Puhele-1 0U r^klreivuty. ctaam, dnttmttn nim. pcltokamn hä« ^ ^kaleina; Taiies.a 4 toinen hiha huomasi, että