N: o 141 — 1910 KA. I K TL Maanantai ra Joulukuun 5 naivan».. Henkimaailman ilmiöitä tarkkuuudella todennettujen tapaus ten perusteella esittelee Salatut Tieteet. Kirj. tohtori EDMOND DUPOUY. Suom. Siimes Kanervio. Kolmas painos. 3: . INGEBORG MARIA SICK: Isoäidin puutarha. Suomentanut Viki Kärkkäinen. 3:-. Suosittu tanskalainen kirjailijatar esittelee ymmärtämyksellä nuorten, k hitysiässä ole- vain naisten psykologiaa ja elämänkysymyk sille aukeamista. MRS ALEXANDER: Hänen rakkahin vihamiehensä. Suomentanut A a. Hyvällä kertojataidolla esitetty, mieltä- kiinnittyvä perheromaani. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. Iisi olemaan 10,000, joista joka kuu des moittoarva ja arman liima 2.) penniä. — Ulosottomiehet, fteiniu kih lakunnan fruuntmiDouti on oikeutettu ulo §ottomiet)enä Mtorni.n nimismies- piirissä kuuden kuukauden^ aikana, t. t. 1 p:stä lukien, käyttämään myöskin konttoristi Eero Haqgrenia. — Kuollut. Wiime kuun 30 pnä kuoli Oulaisissa kirkomvartija Matti Sallmen 84:llä ikämuodellaan. Wainaja oli kirkonpalmeluksessa noin seitsemänkymmentä muotta, nuorempa- na lukkarinapulaisena ja manhemmalla puolen ikäänsä suntiona. Vainaja oh niitä siimoluontoisia miehiä, joitten elämä oli nuoruudesta manhuuteen saakka wakawaa ja kaikin^ puolin nuh- teetöntä. Lähinnä jäi häntä kaipauk- sella muistamaan puoliso ja K lasta sekä weli. Lemätkoön rauhassa pitkän päimätyön tehnyt matkamies! — Kokkolan raittiuspiiritoimi kunnan puolesta pitää maanmilje- lijä K. A. T u u n a l a neumotlelemia ja järjestämiä kokouksia D l i m i e s- f a § f a t. k. 6—8 päiminä r. yhdis- tyksissä Metsäperän r. yhd., Kankaan- taimi. Aamunkoitto II ja Toimonsä- be 111. — Lisäwaltnnsmieswaalissa Raahessa, torstai-iltana moitti suo- malaisen puolueen ehdokaslista, saaden .">22 ääntä 35 äänestäjältä. Nuorsuo- malaisten lista sai 328 ääntä 21 ää nestäjältä. Malituiksi tulimat: Bur- man, Hannila, Hassila, Himanka, Huo- tari, Lassila, Madetoja, Melander ja Pitkänen. — R. S. — Rantsilan osuusmeijerin warsinaisessa syyskokouksessa marrask. 30 pnä päätettiin m. m. seu raamista asioista: Hallituskunnasta eromuorossa ole- wat Juho Kurikka ja I. E. Matin- Heikki malittiin uudelleen ja A. Haa- palan tilalle Iikka Haapakoski^ sekä maramiehiksi M. Laurinaho ja Janne Simelius. Tilintarkastajiksi tulimat A. Man- nermaa ja K. Arppe, maralta I. Pal- danius. Rahastonhoitajaksi malittiin Janne Simelius 200 markan muosipalkalla. Alkamana muoteua kannetaan ra- kennusrahastoon ' 4 penniä jokaiselta maitokilolta. Osuuskunnalle 12,000 markan hi- naa hankkimaan roaltuutettim hallitus- kunta. Uusia jäseniä osuuskuntaan päitet- tiiu ottaa 3 markan maksulla lehmää kohti niin kauwan kun toisin päät?- tään. Tarjottiin moin asemalle melo ura- talla tehtämäksi. Alimman tarjouksen H9 penniä astiatta teft tafofa§ ÄöNNS Rahko. Joulukuun lopulla pidettä- Ivässä kokouksessa tarjotaan ivoin kul- jetus mielä uudelleen ja mahdollisesti annetaan mähimmän maaliman tehtä- maksi. Tähän asti omat osakkaat itse moin medon suorittaneet rouorottain maitomääränsä mukaan. Kokouksen lopussa merkittiin lähes kuusikymmentä uutta osuutta osuus- kuntaan. — Rantsilan kunnan säästö pankin isännistön kokouksessa marraskuun -il) pnä toimitettiin seu raamat maalit: Hallituskunnasta ero- muorossa oli talok. Juho Alitalo, hä- nen tilalleen malittiin talok. Juho Paldanius ja maramieheksi talok. A. Haapalan tilalle talokas Mooses Lau- rinaho. Jsännistoslä olimat eromuo rossa talokk. Juho Keränen, joka ma^ liuiin uudelleen ja Aapram Sepänta- lo, jonka tilalle tuli talok. Antti Yli talo. Ttlientarkaslajiksi -valittiin luk- kari A. Mannermaa ja opettaja H. Mikkonen. — Kätilöksi ja rokottajaksi Rantsilan kuntaan on ivalittu 4 haki jasta kätilö Ida ©osia Paananen ja kieltäytymisen moralta Maria Häkkilä. — Mitvieskan ja Niwalan pitäjien kilpa-ajotoimiknnnan to kons pidettiin Raudasmäen festifie märissä, jossa päätettiin kilpa ajot pitää tänä talmena Nimalassa Pieti- lehdessä toisessa ilmoitettuna aikana ja maati muksien mukaan. Myöskin pitämät E. M. Rahkolin ja Matti Ängeslemä toimikunnan toimesta luennotta he- moshoidosta ja marsojen kasmatuk- sesta seuraamissa paikoissa ja ai koina: Joulukuun 5 päimänä Kantakylällä Leonard Haapakosken talosiu, joulu- kuun t> p:nä )!imalan Mälikylällä Kusti Dlimäen talossa, jouluk. 8 p:nä Nlimieskan Kankaankylän kansakoulut- la, jouluk. 9 p:nä ''Itimalan Järmi- kylällä Eetu Toimolan talossa, jouluk. 10 p:nä Aittoperällä Joonas Jylhän talossa ja jouluk. 11 p:nä Karmos- kylällä. Luennot alkamat klo 6 i. p. — Rotvaniemen Sinetän maa talousseuran syyskokous pidettiin mar- rask. :i0 p. Sumannolla. Siinä kä- siteltiin m. m. seuraamia asioita: — Johtokunnasta tuli arman kautta eroa- maan maanmilj. ne Koimuranta ja neni Hilja Kantola, joista edelli- nen roolittiin' uudelleen, ja jälkimäisen tilalle maanmilj. Aappo Taimal l. Ta- vio. — Kulun e.-na kesänä Tapion ky- Iässä toimeenpannun kilpakynnön osan- ottajille päätettiin jakaa 7 pientä raha palkintoa. — Edustajiksi Perä-Pohjo- lan Maanmiljelysseuran kokouksiin muodeksi 1911 »valittiin maanmilj. Joel. A. Koimuranta ja A. Taimal l. Tapio. — Maatalousseuran alueella iv. 1910 toimeenpantujen kilpailujen tarkastajiksi malittiin maanmilj. Matti Nikkilä ja A. Taimal 1. Tapio sekä piirimiehet kukin piirissään. — Tilin tarkastajiksi malittim maanmilj. Fred- rik Lindroth ja Matti Mitikka. — Hy- mäksyttiin johtokunnan tekemä ehdotus Maatalousseuran alueen jakamisesta kahdeksi, joista uusi eli toinen maata- lousseura tulisi perustettamaksi Tapion kylään. Asian lopullista päättämistä marten pidetään kokous ensi jouluk. 26 p. Sumannon talossa. Jäsenet saapukaa silloin runsaslukuisina kokouk- seen, sillä asia on erittäin tärkeä. Ko kouksessa oli mähänpuoleisesti osanot tajia, johon suurimpana syynä on maatalousseuran liian laaja alue. — Tulipalo Rowauiemellä. Kuten miime numerossa lyhyesti mai- nitsimme paloi perjantai-aamuna Ticha- nossin talossa sijaitsema Huskomski ja Silfmerin makkaratehdas lei nahkateh- das). Palanut rakennus sisälsi teu- rastushuoneen, työhuoneen ja keittiönä sekä lihansuolaus- ja palmaushuoneena käytetyn suojan. Irtaimisto oli ma kuutettu Fennia-yhtiössä 5.500 mar- kasta, mutta tuli hämitti lisäksi noin 4,000 markan armosta makuuttama- tonta tamaraa (lihaa y. m.) Palanut rakennus oli makuutettu Suomen maa- laisten paloapuyhtiössä. Miimeinen suuri tulipalo hämitti samasta talosta useampia makasiini- rakennuksia sekä kaksi päärakennusta. Maarassa oli silloin niinkuin nytkin n. s. tuparakennus, jossa asuu talon manha elatusmuori. — Pudasjärweltä. Peräti huono talmi tuli tänne. Lunta sataa yhte- nään ja on sitä jo lähes jalkaa pak- sulta, mutta pohjaa ei ole, että kyke- nisi ajamaan soita ja rämeitä nimeksi- kään. On hymin tukalaa, kun ei ole pakkasia, ei tallaamallakaan saa teitä. Monella omat heinät ympäri sydän- maita. Ne olisi mälttämättomästi saa tana mähän lumen aikana kotiin, sillä porot alkamat käydä niihin käsiksi. Joku aika sitten marasti itsellisenp. Otto Matinpoika Kylmäluoma Limon- kylässä Rajalan aitasta isänsä arkusta rahaa 110 mk., jonka tehtyään lähti lystäilemään, mutta takaa-ajajat saa- muttimat hänet Rytinkijärmellä ja pistimät köysiin. Rahat oli saatu enimmäkseen takasin, ja isänsä kuuluu hänet antaneen kruununmiesten käsiin ja lienee hän nyt alottamassa tiilin- pään lukemista. Jjältään on hän varissakymmenissä. On pienuudesta saakka ollut hr»rvin pahantapainen. )i'.)t luas alkaa olla sanomalehden tilaus aika käsissä. Kehoitan siis kaik- kia suomimielisiä tilaamaan Kaiun, sillä se on ensi muonna Oulun sano- malehdistä myöskin halmin ja siitä saadaan aina mereksimmät tiedot. On- han nykyään taas kysymyksessä mal- tiollinen itsenäisyytemme, jonka joh- dosta on taas uudet maalitkin. Niistä kaikista antaa meille tarkat tiedot Kaiku. Sitä siis tilaamaan miehissä! Wapaawiikon muistoja Pn- dasjarwen ^llakollajalta. Äiuor- ten riennoista ei nykyään moi paljon kertoa. )!iillä ei näy oleman muuta huivia kutu yöjuoksut ja riihitanssit, joista on taloisille mähän haittaa ja työn-ltsää. v J!iitä on kesää talmea joka pyhää masten. Niinpä taas römppä- pyhä iltana, jolloin oli Pöytiössä kris- tityillä seurat, nuoret päättimät pitää yöllä kekkerit. Kun taloissa nukkumaan pantiin, niin nuoret riiheen ilolauluja laulamaan tuolle tyhjälle ja kylmälle riihelle ja manhallaiselle meneelle, jonka nuorukaiset olimat riihestä ulos haali- neet. Mutta sattuipa Mursun työmies ulkona käymään. Huomattuaan rii- hessä liikettä meni katsomaan, että mikä ilo riihessä on. Kiire lähtö tuli ila- kaitsijoille. Käpälämäkeen meni tytöt ja pojat. Elkää nyt särkekö riihen kiukaita niinkuin miime talmena. Älkää riihiä tyhjennelkö. Muuttakaa tavanne! Pistämä. KmMm paiffp on Haukiputaanjoen ylimenopaikka mal- tamaantien kohdatta stesätiellä) ainakin näin syksyisin. Tientekomelmollisten toimesta laitetaan syksyisin jään "tul tua molemmille rannoille erityinen la- ma laiturilta jäälle, kun muutoin syk syisiä usein sattumat merimeden kohoa- miset tekemät rannalta jäälle pääsyn ja päinmastoin maikeaksi. Omituista kyllä, on tänäkin syksynä, kuten joskus ennenkin, pohjoisella rannalla olema lama laitettu jonkun merran syrjään jyrkkää mäen rinnettä joelle laskeutu- man tien suunnasta. On luonnollista, että syksyisin kaljamakelin aikana on mo.ikea laskeutua kapealle lamalle tietä, joka ensin kulkee kohtisuoraan mäkeä alas, sitten kääntyy miistoon oikeaan ja taas kohtisuoraan (mäkeen nähden! lamalle. Kun sen lisäksi on rannalla tuon laman lähistöllä laiturien pai noina olleita kimiröykkiöitä, on mähän- kin mirkummalla hemosella todellinen hengenmaara pohjoiselta jokitörmällä laskeutua jäälle. _ Niinpä toissa sun nuntaina t. k. 2i pnä, talolliselta H Kauppilalta Putaan kylästä erään naishenkilön ja poikasen kanssa ajaes- sa mainittuun paikkaan kaatui reki ja hemosen hurjaantuessa siitä laukkaa maan saimat reessä olijat kasmoihinsa maikeita mammoja. Haaroittuneet sidottiin lähellä olemassa apteekissa mutta saanemat kauan mielä sairastaa saamiaan haamoja. Henqenmaaralli sia ne eimät tällä kertaa liene, mutta siksi määrällinen paikka on, että mi ranomaisten ansaitsisi ottaa se tarkem man huolen esineeksi ennenkun suurem pia onnettomuuksia sattuu. j)i?ku uutisia. Oulun uusi painoafimies kontto- risti ja entinen Kuopion halkokauppias W- Wäänänen saapui toissa iltana kaupun- kiimme. Wäänänen on käynyt Kuopion lyseota <i luokkaa ja sen jälkeen Helsingin liikemiesten kanppaopiston. — Kummia kuuluu. „Raal)en Sano- mat" kertomat, että siellä äskettäin toimite tussa kunnallisraatimiehen maalissa nuor- suomalaiset, ruotsikot ja sosialistit saimat ehdokkaansa läpi miedyksi. saimat äänestää sellaiset henkilöt, jotka jo muosi sitten poistettiin äänestysluetteloista, sekä mielä sellaitetkin henkilöt, jotka kumernööri on mapauttanut kunnallismeroja maksamasta, kun eimät ole Raahen kaupunkiin kuulumia. Näitä koskemat muistutukset ilman muuta hylättiin. Muualta Suomesta. — Waltnnsmieswaaleja. W i i- p u r i s s a tulimat torstaina mali- tuiksi liikemiesseura Pamauksen ja suo- malaisen puolueen ehdokkaat. Porissa, jossa suomal. puolue ja nuorsuomalaiset olimat yhtyneet, moittimat ruotsikot. Ruotsikkojen eh dokkaita äänesti 350 ja yhdistettyjen suomalaisten puolueitten ehdokkaita 625 äänestäjää. Siis kukkaromallan moitto. Lahdessa tulimat perjantaina mali- tuiksi suomal. puolueen ehdokkaat mel- toisella enemmistöllä. — S m ola nd er-Paasiwirran juttu. Tammerfors Nyheter kertoo: „Huolimalla siitä, että poliisi on kiel- täytynyt antamasta mitään enempiä tietoja tuosta huomiota herättämästä makuutushuijauksesta, olemme kuulleet, että miime sunnuntaina on huomattu murtomarkauden tapahtuneen Smolan- derin Epilcin tien marretla olemaan asuntoon, jossa hänen perheensä ei tähän aikaan ole käynyt. Samalla on joukossa armokkaita esineitä, joita huoneustossa säilytetään, marastettu, samoin yksi Smolanderille kuuluma tolmipalttoo. Tämä mitä kummastut- tamin tapahtuma asetetaan eräillä ta- hoilla sen huhun yhteyteen, että Smo- lander pitkähkön aikaa „onnettomuus- tapauksen" iälkeen olisi oleskellut kau pungissa. Tutkimuksessa on myös il- mennyt, että jos Smolander todellakin on tapaturmaisesti kuollut, kuten man- qitut mäitiämät, niin eimät he aina- kaan ole tehneet kaikkeaan hänen pelas- tamisekseen. Kaikki meneessä olema irtain tamara, joka aiman helposti olisi moitu heittää hukkumalle, oli nim. jälellä meneessä, kun se „pelastui". Mainitussa jutussa ei aseteta Tam- pereen poliisia aiman suotuisaan ma- loon, sillä se ei ole ryhtynyt aikoinaan asiasta parempaa selkoa ottamaan, en- nenkun masta sitten, kun sitä on siihen täytynyt kädestäpitäen johdattaa. Va kuutusyhtiöitten asiamiehen ei ole an- nettu olla läsnä Tampereen poliisikuu- lustelussa, maikka hänellä juuri on ol- lut kaikki todistukset hallussaan mas- taajia mastaan. Näin suuressa rikoksessa kuin kysy- myksessäolema, josta moi seurata 8:kin muotta kuritushuonetta, olisi pitänyt poliisin ryhtyä aiman toisiin toimiin kuin nykyisin. Pidättäminen olisi pitänyt ensiksikin tapahtua yhtäkkiä ja olisi heti sen tapahdutua täytynyt pitää kotitarkas tus heidän asunnossaan, kun on hymin luultamaa, ja sangen todennäköistä, että pidätetyt, jotka lienemät kanssari- kollista ja eitä maaslapoistuneel Paa simirta ja Smolander, ehkäpä mielä Polmianderkin, joka noin parisen muot- ta sitten katosi maasta kamalluksiaan tehtyään, omat olleet kirjeenmaihdossa tai muussa yhteydessä nyttemmin pi- dätettyjen kanssa. Kuulustelijaksi juttuun on määrätty uusi henkikö, nimitt. raatimies A. Ca selius. Torniossa tutkimuksiaan jutun johdosta tehny: komisarius Himberg ilmoittaa, että Paasimirran matka Tornion kautta on osottautunut oi- keaksi. Kuten miime numerossa kerroimme, mangittiin konttoristi Viktor Paasi- mirta keskimiikkona Skagenissa Tans- kassa, mutta hän ampui sitten itsensä. Tehtailija P. Smolander on tutki- muksia johtaman neumosmies A. Ca- seliuksen makaumuksen mukaan Näsi- järmessä joko hukkuneena tai hukutet- tuna. Tutkimuksessa on käynyt selmille, että koko petosjutun sommittelija ja toisten siihen osanottoon houkuttelija on nyt itsensä surmannut konttoristi Paasimirta. Pakomatkalle lähtiessään olikin hän jo lumannut ennen ampua itsensä kuin elämänä palata kotimaa- han. Tutkinnossa on saatu m. m. sel- wille, että itsensä surmannut oli !ä- hettänyt Tanskasta sähkösanomia isän nöitsijä Toimoselle. Sähkolennätinasemalta saamiaan tie- toja käytti tutkija hymakseen kuulus tellen uudelleen isännöitsijä Toimosta tämän '.vaimon läsnäollessa ja tun- nustikin T. nähtyään kiellon turhaksi saaneensa Paasimirralta 2 sähkosano maa, joissa pyydettiin rahaa. Ensi pyynnön johdosta oli T. lähettänyt Tampereelta makuuttamattomassa kir- jeessä 200 mk. ja toisen johdosta Hel- singistä Dhdyspankin kautta 300 mk. Rahat oli hän lähettänyt Kööpenha minaan osotteella: MiktorPalm. Grand Hotell eikä osotteella Miktor Starck, jota nimeä pidätetyt kuulusteltaissa olimat ennen kaikki kertoneet Paa- simirran aikoneen ulkomailla käyttää. wenäjältä. — Tolstoin testamentti. Tolstoi on tehnyt seuraaman säädöksen kirjal- lisistä tuotteistaan: „Tulassa, heinäkuun 22 p:nä m. 1910. Minä allekirjoittanut, ollen täydessä tajussani, kuoleman maralia teen seu- raaman määräyksen: Kaikki minun kirjalliset tuotteeni, jotka milloin hy- mänsä tähän asti omat kirjoitetut tai jotka minä tulen kirjoittamaan ennen kuolemaani, sekä julkoistut että julkai-- semattomat, sekä taiteelliset että muut, loppuunsuoritetut tai keskeneräiset, draamalliset tai mihin muuhun muo- toon tahansa kirjoitetut, käännökset, mukailut ja päimäkirjat, yksityiset kir- jeet ja konseptit, mietelmät ja muis- tiinpanot, sanalla sanoen kaikki se, mi- tä olen kirjoittanut kuolemaani saakka, olkoonpa se missä hymänsä ja kenen hallussa tahansa, sekä käsikirjoituksena että painettuna, samalla kirjallisen o- mistusoikeuden kaikkiin teoksiini poik- keuksetta, samoin kuin itse käsikirjot tukset ja kaikki jälkeeni jääneet paperit testamentteeraan tyttärelleni Aleksandra Ljmomnalle, mutta siinä tapauksessa, että tyttäreni Aleksandra Ljmomna kuolee ennen minua, ylläolema tesla- mentti siirtyy tyttärelleni Tatjana Ljmomnalle. Leo !)tikolajewitsh Tolstoi." Testamentin on allekirjoittanut kol- me todistajaa. Sitäpaitsi on mainaja iättänyt tyt tärelleen Aleksandralle erityisen mää- räyksen, jossa hän pyytää tätä ryhty- mään ensi työkseen niitten teosten jul- kaisemiseen, jotka mielä eimät ole il- mestyneet painosta. Näiden ensimäi- sestä painoksesta saadut morat on käy- tettämä Jasnaja Poljanan ostamiseksi Jasnaja Poljanan talonpojille. Jas- naja Poljanan omistamat nykyään kreimitär Tolstoi ja hänen poikansa. Sen jälkeen kun osto on tapahtunut, on Aleksandran luomuttama tästä kir- sallisesta omistusoikeudestaan ja ja- tettämä se koko ihmiskunnan käytettä- mäksi. Samoin käy myöskin kirjalli- selle omistusoikeudelle Tolstoin jo pai- nettuihiu teoksiin, joista kuitenkin krei- mitär Tolstoi saa ensin julkaista jo malmistamansa uuden painoksen. — Perintörnhtinaan tulewa kasvattaja. Kuten Rjetsh kertoo, aijotaan meriministeri, amiraali Wo jemodski nimittää perintoruhtinaan kasmattajaksi, koska hän on tullut tun- netuksi hnmänä kasmattajana kadetti koulussa ja meriakademiassa. Ami- raali Mojemodski on suostunut ehdo- tukseen, mutta pyytänyt saada pysyä niin kauan ministerinä kuin tutkinto meriministeriössä on loppuunsuoritettu, ettei hänen eroamistaan selitettäisi määrin. Ulkomaatta. — Englannin pankki alenta nut diskonttoaan. Tukholma, jou- lukuun 1 p:nä. Englannin pankki on laskenut diskonton 5:stä 4'/>_-:een pro senttiin. — Asema Portugalissa. Lis sabonista ilmoitetaan, että asema siellä käy päimä päimältä maikeammaksi, niin että maikeudet tuntumat aiman moittamattomilta. Rautatielakko on lewinnyt nli koko pohjoisen Portuga lin, niin että yhteys Espai.jan kanssa on kokonaan katkaistu. Suurin osa korkeimmista mirkamiehistä sekä mel koinen osa armeijan upseereista on asettunut odottamalle kannalle, johon nähtämästi on synnä se, että he omat myötätuntoisia kuningasmallalle. Ei ole ollenkaan mahdotonta, että kuningasmalta palautetaan. ^Neumot telut tästä asiasta kuulumat jo oleman käynnissä. Minä päimänä tahansa moi sattua suuri yllätys, joka saa maailman hämmästymään. — Riita Pohjoisnavasta. New Dorkista lennätetään marrask. 30 p:nä: Cook selittää eräässä kirjoituksessaan „Hampton Magarinessa", että hän. tarkemmin ajatellen, ei ole marma sii- tä, onko hän saamuttanut pohjoisna- man. Otaksutaan, että hän on tullut miclenmikaiselsi kärsimysten johdosta, joita hän on saanut kestää retkeily! lään napamailla. Lähetettyjä kirjoituksia Oib'aisua„Ciitolle". Hämmästyksekseen näki allekirjoita- n.tt, että Liitto 135 numeronsa pää- kirjotuksessa puolustaessaan ja selit- täessään maalaisliittolaisten kylmakis- koisuutta ..kansallista kokoumusta" koh- taan, on katsonut sopimaksi ja tahdil- liseksi metää julkisuuteen syyskuun kansalaiskokouksen malmistamat neu- mottelut. Ei totisesti ilokseen jatka tätä käsittelyä; mutta kun tämä Liiton julkisuuteentuominen on, osaksi ehkä tahdottomasti erehdyttämä, mutta myös selmästi tahallisesti totuudesta poik keama, katson Oulun Nuijan toisena malmistaman maliokunnan jäsenenä olemani melmollinen oikasemaan nämä harhaanmiemät kohdat. Ensiksi: Liitto puhuu Nuijan „eh- doista". Nämä „ehdot" olimat kui- tenkin main Nuijan käytännöllisiä toi- momuksia tai esityksiä. Sellaisiksi ne nimenomaan komiteassa ilmotettiinkin, jota paitsi sitä todistaa sekin, ettei niistä pidetty kiinni. Tämmöisten esitysten tekemiseen oli Nuijalla kai yhtä suuri oikeus kuin maalaisliiton piiritoimikunnallakin, jonka puolelta sellaisia myös tehtiin. Toiseksi: Liitto sanoo: ..?tuijahan aluksi maati muun muassa oikeutta lopullisesti tarkastaa ja hymäksyä ne ponnet, jotka yhteinen komitea malmis tani, siis täydellistä isäntämaltaa muiden puolueiden suhteen." Moisesta lausunnosta ei oikein tiedä, kumpi siinä on pohjana: kykenemättä myyskö ymmärtämään alkeellisimmat asiat, mai halu esittää asiat kierosti. Sillä ei kai minkään järjellisyyden nimessä se seikka, että joku neumotte- lema puoli tahtoo omasta p u o- le s t a a n suuremmassa piirissä kuin kahden edustojan kautta lopullisesti tarkastaa somitteluluonnokset, ne hy- mäksyäkseen tai hyljätäkseen, tiedä ..isäntämallan" anastamista „muiden suhteen". Tämmöinen menettelyhän on aina ja kaikkialla somittelupuuhissa itsestään selmän luonnollinen. Ja meidän puoleltahan nimenomaan mielä toimottiin, että muutkin neumottelemat puolet olisimat tehneet samoin, jotta ponsilla ja yhdynnällä todellakin olisi marma pohja ja jokin merkitys. Omasta puolestaan Nuija ei main — niinkuin Liitto sanoo — ..aluksi" niin ..maati- nitt" tehtämäksi, maan se todella niin tekikin. Ja teki sen ilman, että tois- ten edustajain puolelta ennen tai jäl- keen olisi mitään huomautusta tässä suhteessa tehty. Mutta nyt kk. myöhemmin katsomat herrat maalais liittolaiset armolleen ja järjelleen kun- maksi yrittää määrentää tällainen al- keellisimman luonnollinen toimenpide erinäisiä tarkotuksia palmelemaan. Kolmanneksi: Liitto sanoo: ..Samoin oli ehtona, että kansalaisko- koukseen täytyisi päästää osanottajia täs mälleen yhtä paljon kustakin puolueesta." Esityksen, että kunkin osaaottaman puolueen käntettämäksi varattaisiin sa man merran pääsyltpvuja, tski Nuija sen louoffi, ettei mikään puolue tai joukkokunta möisi - niinkuin on useam min kuin kerran tapahtunut yrittää joitakin tarkotuksia marten yllättäen mallata kokousta. Ja tämän Nuijan ehdotuksen kaikki komitealaiset — myös fin maalaisliittolaiset — yksimielisesti hymäksyimät. Mutta nyt jälestäpäin tämäkin käytännöllinen toimenpide koe- tetaan leimata keinotteluksi. Moinen maalaisliiton edustajain kaksinaamai- suus on kunnian miesten kesken tun- tematonta menettelyä. ^lieljänneksi: Liitto jatkaa: „Samoin oli ehtona, että kokouo pidet- täisiin jossakin suometl>irelaisten pesäpai kassa. esiin. Oulaisissa j. n. e " Sanottu on törkeä mäörenuys Nut- jan esityksestä. Nuija esitti, että ko- kous pidettäisiin maaseudulla. Silla Nuijan mielestä oli tärkeätä, että juuri maalaiset otlaisiidat asian omakseen, kosta suomensyöjiin taholla oli mai- tetty, että Suomessa main »virkamie het ja kaupunkilaiset poUufoiu>al, mutta marsinainen kausa on mälinpitamäiön tai tyytymäinen. Maalaisten osanoton kaupunkikokoukseen pelättiin — niinkuin sitlen kämikin — tuleman marsin mä- häiseksi. Oulainen kokouspaikaksi mai- nittiin main simumennen ja sen muoksi, että se on etel. maalipiirin keskellä ia junien kulut merrattain sopimat. Myös Oman Kannan Kirjakaupassa Alho, Riika, Kuopus ... 2:50 Atra, Kaarlo, Kunnian vuoksi 2: 75 Andrevs, Jane, Seitsemän i ieittä sisarusta .... 1:50 Bergh, John, Piilopirtissä . 1: — Blink, Carl, Sten Sture van hempi ja hänen aikalaisensa 1: 90 Björnson, Björstjerne, Liput Liehumassa, nid. 6:—. koruk. 7: 50 Cygnaeuksen Muisto . . . 2:50 Defoe, Kapteeni Sirgletonin seikkailut 3 ; Egge, Peter, Sydän . . . 2:58 Gi-illjjarzer, Franz, Sappho. viisinäytöksinen murhenäy telmä 2:50 Haahti, Hilja, Vaikeneva tie . 3: 50 Hornung, Varastaiteilija . . 2:50 Hube, Heinrich, Hupaista ajankulua, 111 huvittavaa seuratemppua 2: — Höffding, Harald, Sielutie teen pääpiirteet II . . . 2:25 Inha, !. K, Saksanmaa, sid. 10; — Jouko. Pohjois Pohjolaisen Osakunnan tutkimuksia . 4:50 Kallas, Aino, Virolaisia Kan sansatuja 1:50 Kataja, V., Eri isää, kuvaus maalaistytön elämästä . . 2: — Kataja, V., Kruununtorppari 2: 75 Kaste, Anni, Hänen armonsa kasvatti 3: — Kipling, Rudyard, Indian vii dakoista (2:nen painos) . 2: — sid. 2:50 Kovero, Ilm., Bilanssioppi . 2: 75 Kljutshevskij, Venäjän histo rian pääpiirteet . . . . 4: 50 Kraepelin, Karl, Biologian alkeet 6: 25, sid 7: 50 Krapotkin, P., Vallankumous- miehen muistelmia ... 5: 50 Kosteinlahti, Annikki, Rak kautensa uhreja . . . . 1:75 Kunnas, Hanna-Helena, Maailman-Hetu . . . 1:25 Lagerlöf, Selma, Antikristuk sen ihmetyöt 3: 50, sid. . 4: 50 Larin, Kyösti, Katupeilin ku via 2:20 Larin, Kyösti, Lappalaisia satuja 1:50 Leblane, Maurige, ,,813" Ar- sene Lupin uusia seikkai luja 3; — Lombroso, C., Käsiala ja luonne, Grafologian käsi kirja 1:50 Lydecken, Arvid, Auringon mailta 1:75 Lönnbeck, Uno Cygnaeus . 2: 50 Mereshkovski, D., Ylösnous seet jumalat 4:50 Menzies, Allan, Maailman us konnot 5:75 Onerva, L., Särjetyt jumalat 2: — Pohjanpää, Lauri, Mielialoja, Runoja, nid. 2:50, sid. . 3:50 Potapenko, Kutsumus 1:80 Purhonen, O. A., Tauluja metsänomistajille ja metsän- hoitomiehille —: 50 Päivärinta, P., Ulpukkalahti y. m. kertomuksia ... 2: — Päivänsalo, B. H., Vankilan selleistä ja sydämen kome roista 1: Reimer, Christine, Kodin kirja 4:50 Rodinov, I. A., Rikoksemme 4: 50 Stevenson, R. L., Rvöstöiapsi 1 :90 Setälä, He:mi, [ISämäkerral- lisia kuvia nuorille ... 2: — Serlachius, Allan, Lainopin alkeet 5: 75. sid 7: Talvio, Maila, Tähtien alla, romaani 5: 50 Valakorpi, Anja Rouva . 2: 50 VVard, Humphry, Marseila . 4: 50 Virkkunen, Paavo, Jeesus ja kevätelämä 3: 75 Vilkuna, Kyösti, Aikakausien vaihteessa 3:50 Jalava, Ilona, Käsityöt . . 3:25 Oman Kannan Kirjakaupassa Oulussa. Puhelin 400. muita pitäjiä mainittiin ja allekirjoit tanut esim. kannatti nuorsuomalaiselta taholta lähtenyttä ehdotusta kokouk- sesta Oulujoella. Mutta kun maalais- liittolaiset erityisellä painolla maatimat juuri Oulua eikä mitään muuta ko- kouspaikaksi, hymäksyttiin se. Eikä suomalaisen puolueen taholta ole sanal.