1910 bl:o 64 Qvznkms 1910 N:o 64 Lsuznkins MSdmi i l>zz curun Ledli HSMs» Haitta- ja Krtstttmm- Kat»M li«rma,fa Kastaxäitä SäS»töxa»K1ii» illakerraSsa, kolmas ovi Kristiinankadun fs,s^/,»ta lähttea Läntisellä Rantakadulla. JlmoituZ- ja Tilauskonttori (8 a^».—7 iH.) . . . . 84 Toimisto (10—12 a.P> ja b—7^.). . . . r . 14 41 VaSsakonttori. ..... 7 45 Kirjapaino ja faktori ... 29 Zkda^ohtHa ^ S SI Hllaushiimak Turussa PoStik. koko Vuod. ... S:— 4: — Puoli . ... 1:60 2: — Delj. . . » . —:S0 1:20 JrtonatS numerot S p. Ilmoitusten hltttmkr ALVtm edellä S p. millimetri. Tekstiä jilleSt» 7 p. , ZLähi» ilmoituShiuta 60 p. VastmheSta: 20 p. paitsi ilmoitushintaa Hitnm Hchteä paraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehtt kansalle. Hunm Hehtl V«eStyh kolmesti viikossa, atmkt- iii» tiistaisia, torstaisia ja laa» »»taisi» aamulla. Lehti kannetaan Torussa maksutta koslia tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. Launxmtai, kestit. 4 p.: Toivo. Gnnuuntat, kesäk. 6 p., S s. K o lm. p. Hkaauantai, kesät. S p.: KuStaa. Sää-olot Tumssa. F«i<pti»i»i t«arstaina: NmpOmSöri: korkei» 17, alin -j» 7. Ilma» suhteellinen koSteuS 50 kuule» suunta! Louuamen. Korinko on paiStaimt: -- 14 t. 10 m. Sile» Perja«tai»a: Lämpömäärä i korkein -j- 17, oli» 4» S. glman suhteellweu koSteus: 57 luule» suunta: Eteliiueu. Lurtsko o» patStauut: — t. 10 m. Lurun cedli sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: Kaatava» U»i Ror»e<f«. Zoh tava kirjoitus. Hdastaata. Niimeme» tSyfi-iSt»»to. Saome» tysymPS valtsSu»»»»- d »«massa: Asian käsittely alkoi eilen. Milttysymptset jiivit sttfee». Hi »»»» saa »ttkaers» ». t. protaraattari. «L»»tfilaitaKse»«e we»ttäistpt- Raukee.käytäauöllisiStä sytS- ZfrO«otst»s«k. MttS«»iNs„tt«: 80 milj. ruplaa lavallettu valtiolta. Kirmaise» »ai»e«: Raateli kir- veellä monta ihmistä. Yhtee»»a-«a»--t »a»ssset M,s- Hs»«ssa. Hulluukurinen selkkaus: Po- pifi vaatii toiSta heiStS poiStumaau kaupungista! Aa»p»»sw»att»»s«iestea H» Taas 100 ty»»yri»«rL» «etsiä »ali». »»t H tu»»t»sa: Murhapoltto. S»»»»»tail«Re«ist<u Rovasti Ti- pilaa valtiopäimäiu päättajäiSsaarua- A«vi«: Äskeisiä tuhoutunut raaS- ^kaine» vcdenalainen laiva »Pkuviose^. Pi»s X. A. m., y. «. Täysi istunto touko?. 30 p:nä. Istunto alkoi klo S a.p. — Puhetta johti puhemies Sviuhufvud. Seuraavat asiat käsiteltiin: Puhemiehen Puhe. Ensiksi pidettiin salaiueu istunto, jossa oli pohdittavana puhemiehen valta- istuiusalissa pidettävä vastauspuhe. Kun puhemies oli ilmottauut, että hän saatuaau tietää eduskunnan enemmistön mielipiteea tulee lausumaa» ainoastaan sen, mitä valtiopäiväin 25 K määrää, julistettiin istunto julkiseksi. HuoneuStokysymyS. Jlmotettiin, että kansliatoimikunta oli eduskunnan istuntoja varten ensi vuoden alusta vuokrannut taloa au» IS Hallituskadun varrella. T»lo- jo menoarvio. Jatkokäsittelyyn esitettiin arm. esitys Varojen hankkimiseksi lv. 1911 niihin tarpeisiin, joihin vakinaiset valtioa tu lot eivät riitä, ja hyväksyttiin valtio- varainvaliokuuuan mietintöönsä tekemät lauantaisessa edusknanaa istunnossa hy väksytyt muutokset keskustelutta. Menot ovat sen mukaan SS,838,S00 mk. ja niitten suorittamiseen etupäässä käytet tävä valtiorahastoa tulot v. 1911 ja sen säästöstä sanotun vuoden alussa ai- aakia 1^70,000 mk. Virkamiesasia. Masaan jatkokäsittelyyn esitettiin vir kamieSasiainvalioknnnan mietintö virka- »iesoloiSsa vallitsevien epäkohtien kor jaamista tarkottavien auomusehdotuS- ten johdosta. Kuu keskustelu asiasta oli jo lauautaina julistettu päättyneeksi, esteettiin keskustelun kuisessa tehdyt «uvtoSehdotllkiet ja ryhdyttiin LäueStä määu. Lopullisessa äänestyksessä hyväksyttiin mietintö 103 äänellä 69 vastaan, jo tta eduskunta päätti anoa, että hallitus viipymättä asettaisi ko» mitean, kutsuen siihen jäseniä eri yhteis kuntaluokista ja antaisi komitealle toi meksi tutkla maamme virkamiesolot sekä laatia suunnitelman näitten uudistami seksi mietiuuössä esitettyjen perusteitten mukaan ja että uudistusehdotukset arm. esityksessä annettaisiin eduskunnan tut kittaviksi ja päätettäviksi. Ed. M e e h elin ilmotti, ettei hän ollut vaikuttauut päätöksen muodosta miseen. Ed. Suudblom pani päätöstä vastaa» vastalauseen pöytäkirjaa». Luotsi- jamajakkalaitoS. Ainoaan käsittelyyn esitettiin valtio varainvaliokunnan mietintö lnotsi- ja majaktalc itoksesta huhtik. 21 pnä 190Z annetun asetuksen 1 lnivnn 1 pykälän C-kohdan muuttamista tarlottavieu ano- muSehdotuSteu johdosta. Ed. Suudblom oli sitä mieltä että 40 rek. tonnia pienemmät alukset olisivat vapautettavat luotsipakosta ja ehdotti sentähden mietinnön hyUäämistä. Ed. Pietinen kannatti mietintöä. Ed. I. Castren piti asiaa niin kipeänä, että se ei siedä viivytystä. Oli mietinnön hyväksymisen puolella. Wielä parin pnheenvuorou jälkeen hyväksyttiin mietintö huutoäänestyksellä, joten eduskunta päätti anoa, että mainittu asetuksen kohta muutet taisiin mikäli sea on selitetty koskevaa suomalaisia rauuikkoaluksia. Valtiovaraston vastuun alaisuus, virkamiesten mirheitteu tuottamasta vahingosta. MnoaSsa käsittelyssä hyväksyttiin kes kastelutta lakivaliokunnan mietintö ano- «ukehdotuSten johdosta, jotka koskevat valtiorahaston saattamista vastuunalai seksi virkamiesten virheellisestä menet telystä yksityisille aiheutuneesta vahin gosta. Eduskunta päätti siis anottavaksi, että S. Majesteetti fnivaitfisi tutki tuttaa, millä lainkäytännön ja hallinnon alalla sekä millä edellytyksin valtion olisi vastattava vahingosta, joka vir kamiehen virkatoimen johdost- on ai- hentvnut yksityiselle henkilölle, kunnalle, Yhtiölle tai muulle kansalaisten yhteen liittymiselle sekä senjälkeea antaisi edus kunnalle asiasta esityksen. Äskeisin tuhoutunut ranskalainen tvedenalainen laiwa „Plnviose". Wiime tiistai-numeroSsa lehteämme julkaistiin Calaisista Ranskasta tonkok. Zg p. lub'tetty uäiu kuuluma sähkösa noma : )teentörmäyk!essä erään mat kustajalaivaa kanssa tuhoutui tvtdcn alaisen laima ^Lumiose", jolloin 23 henkilöä sai surmansa". — Tämä »nti nea oli wäarä laiivan nimeen nähden. Sen »imi oli »Pinviose", ei „Luwiose". Julkaisemme tässä Pluviosea kumaa. Sen perikadosta kerrotaan ulkomaan lehdissä nyttemmin lähemmia seuraamaa: Höyrylailva ^PaS de Calais', joka säännöllisesti välittää liileyhteyttä Do verin ja Calaisin välillä, oli juuri jät tänyt viimemainitun sataman, kun sen toiseen siipirattaaseen sattui tavattoman Työriitojen sovittamille». Ainoaa» käsittelyyn efitettii» työväea- asiaiu valiokunnan mietintö toimenpi teistä työriitojen sovittamista tarkotta vien aaomnsehdotusten johdosta. Ed. Paasivuori ehdotti ed. Pärssisen kannattamana hyväksyttäväksi sosialidemokraatisteu valioknnaa» jäsen- te» liittämä» vaStalausee». Ed. A. Hjelt ja Wera Hjelt kauuattivat miettntöä. Hnntoäänestyksellä hyväksyttiin mie tintö, joten eduskunta päätti anoa, että hallitus jos mahdollista tekeillä- olevan ammattivaltuustoa koskevan arm. esityksen yhteydesiä tahtoisi edus kunnalle antaa lakiehdotuksen myöskin sovintomiehistä tai soivintolautakuaais- ta, joitten toimialaan kuuluisi välittää ei ainoastaan yksityisellä paikkakunnalla puhjenneita vaan myöslin laajempia alo^a tai koko maata käsittäviä työrii- taisuuksia, sekä että hallitus sen ohessa tutkituttaisi, voitaisiinko erityinen ammattituomiois- tuin työriitain yhteydessä olevain oi keuskysymysten sekä joukko- eli tariffi- sopimusta tarkottavien asiain ratkaisua varteu ottaa maassamme koytäulöön, ja sittemmin aikanaan antaisi eduskunnalle lakiehdotuksen asiasta. Laki paloapuyhdistyksiStä. Esityslistalla olevaa viimeistä asiaa, laki- ja talousvaliokunnan miettntöä, joka sisältää ehdotuksen p.loapuyhdiStyk- sistä huhtik. 17 p:uä 1908 annetun lain selittämiseksi, ei enää ajaa vähyyden takia voitu ottaa käsiteltäväksi. JStuuto keskeytettiin tällöin hetkiseksi puhemiesneuvoston kokouSla varte». Kuu iStuutoa jälleeu jatkettiin, ilmotti puhemies senaatin talousosaston kansliasta saa puneen puhemiehelle ilmatukien, että H. M. Keisari on esittelyssä kuluvaa tru- kok. 25 pmä suvainnut armossa mää rätä, että Suomea valtiopäiviä on huo mautettava välttämättömyydestä tar koin noudattaa valtiopäiväjärjestyksen 25 ja 77 pykäläin ja15/28 p:nä ton kok. 1909 annetna arm. asetuksen mää räyksiä juhlamenoista Suomen valtio päiviä avattaessa ja päätettäessä, mitkä lainsäännökset määräävät, että valtio päiväin päättäjäisissä puhemies H. Ma jesteetilleen tai sille henkilölle, jonka H. Majesteettinsa on määrännyt päättä mää» valtiopäivät, jättää valtiopäivä- päätöksen lopullisessa muodossaan sekä myötäliitetyn venäjänkielisen käännök sen siitä. Puhemies ilmotti pitävänsä määräystä valtiopäiväpäätöksen suhteen laittomana ja mahdottomana seurata. Kun aika oli myöhälle kulunut ja edustajien oli kiirehdittävä kirlkoon, ei puhemies sanonut voivansa asiasta enää myöntää keskustelua, vaan oli tahtonut sen ilmottaa eduskunnan tiedoksi. Jstuuto päättyi klo 11,40 a.p. voimakas isku. Höyrylaiva pysähtyi; kapteeni luuli aluksi, että laiva oli tör männyt johonkin vedenalaiseen poijuun. Mutta fitten kohosi höyrylaivan takana veden pintaan pieni alus, joka tunnettiin vedenalaiseksi veneeksi. Kun ei kapteeni huomannut aluksessa ketään, antoi hän laskea vesille laiivaveneen, saadakseen tarkemman selvityksen asiaan. Miehistö joust veneellä vedenalaisen aluksen luokse ja kolkutti airoilla aluksen seiniin, mutta sisältä ei kuulunut mitään vastausta. Pian se» jälkeen vajosi alus syvyyteen. Saatiin selville, että aluS oli ,Pluviose", jossa miehistönä oli 25 henkeä ja joka puoli tnntia aikaisemmin oli lähtenyt Calaisista. Epäilemättä oli se tehnyt koesukelluksen ja oli siihen sea ylöSnonS- tessa sattunut höyrylaivaa siipiraiaS. Pidetään käsittämättömänä, kuinka „Pln- viose" oli ryhtynyt sukellusharjotuksiin kohdalla, jossa vallitsee niin vilkaS laivaliikenne. Sanoma onnettomuu desta on herättänyt mitä suurinta häm mästystä. PelastusyrithkflstS ilmoitetaan myö hemmin seuraavaa: Monien ponnistus ten jälkeen onnistui sukeltajien lopulta tavata »Pluviosea* hylky, jonka virta oli kuljettanut poiS alkuperäiseltä »p- poamispaikalta, 22 metri» syvyydestä. Tämäu jälkee» o» toiveita alukse» »os tamisesta pinnalla Matti-pSivi!» PtttttMet. Viimeisestä täysi-iStmmoStaa» maa- uautaina toukok. 30 pmä siirtyi eduS- kunta valtiopäiväjumalaupalveluksee» Nikolainkirkkoon ja sieltä valtiopäiväin lopettajaisii» keisarillisen linnan valta- iSt»i»salii» — joSta jo eu»e«, lehtem me viime tiiStai>»umervSsa, olemme kertoneet. Wiimei»ea koossa-olo. WaltaiStninsaliSta palattua kokoon tuivat edustajat takasi» istuntosaliin, jolloin puhemies lausui, että eduSkuuta tyydyttävällä tavalla o» ratkaissut mo- uia tärkeitä kysymyksiä, jotka ovat olleet päiväjärjestylsessä, erittäin huomauttaen siitä yksimielisyydestä, joka on ilmennyt suuressa valtiollisessa lysymykseSsämme. Lopuksi kiitti puhemies eduskuntaa siitä hyväntahtoisuudesta, jota se aina on osot- tannt puhemiehelleen. Edustajien puolesta esitti ed. LiSto eduskunuau kiitollisuudeutunteet puhe miehelle. Lopuksi kohotettiin 3-kertaine» eläköön- huuto isäumaalle. Tämä» jälkeen eduskunta hajaantui. Wälikysymytset jäivät sikseen. EduSkunna» viimeisessä istunnossa ilmotti puhemies Svinhufvud, ettei eduskunnalle ole tullut mitään vas- tavsta niihin välikysymyksiin, kunnallis lakien vahvistamisen viipymisestä, syistä väkijuomat» rautateillä kuletuskiellou peruuttamiseen ja vaalilippujen Sno- menlahden eräille saarille knlettamisen laiminlyömisen syistä, jotka eduskunta sosialidemokraattien alotteeSta aikoinaan päätti hyväksyä tehtäviksi. — Sitähän saattoi odottaakin. iLuotsilaitoksemme tvenäläistyttäminen. A««Reaa „RLyt5»«öllifis!S syistä". Hels. Sanomai» kirjeenvaihtaja säh kötti toispäivänä Lontoosta, että ,T i- m e S"-lehden Pietarista saamaa sähkö, sanomaa mukaan luotsilaitoksemme ve- uLläiSty<tömisaikeet käytännöllisistä syistä raukeavat. Koiviston luotseille kuuluu luotsiti- rehtööri Samsonov, kuten Mipuri ker too, ilmoittanee», että Suomeu luotsi- laitos pysytetään entisellään, paitsi että kirjeenvaihto luotsihallituksen ja meri ministerin välillä tapahtnn taStä lähin ilman senaatin ja kenraalikuvernöörin välitystä. meni vaikeuksia. Häa oli nimittäin joitakuita vuosia sitten ollnt rakaStuuut erääseen jnutalaiseeu ja häuen takiansa kääntynyt juutalaisuuteeu, jouka kautta hän oli kadottanut oikeuden oleskella Moskovassa. Kiusallinen juttu tä»ä, sanoi poliisi- komisario. Mntta määräyksiä täytyy to tella. Ja uopealla päättäväisyydellä häa merkitsi Rosan passiin: Poistuttava 24 tunnissa. Nyt alkoivat selkkaukset. Ku» tah dottiin viedä pois Rosa, snattui Josefa ja selitti, että hän kieltäytyy senraa- maSta mukana. — Te voitte kernaasti jäädä, mutta sisarenne täytyy lähteä pois, sanoi ko misario. — Mutta uäettehäu että me olemme yhtetnkasvaueet. — Niinpä niin, sea tiedän. — Silloin kai myös ymmärrätte, että meidän täytyy joko molempain jäädS tai molempain matkuLtaa, ja miksi kar kotettaisiin minut, joka olen kristittyä Moskovasta. — Niin, mutta juutalainen ei saa olla Moskovassa, vaikka hän olisikin kasvanut yhteen kristityn kanssa. — Wai niin. Mutta minä en ym märrä, mikfi täytyy kristitty karkottaa se» vuoksi, että hän on toSvannt yh teen jnntalaisea kanssa. — Kirotut juutalaiset, aina joutaa teidän kanssanne rettelöihin, kivahti Po» liisikomisaario vihoissaan. Häa kääatyi poliisimestaria Puoleen ja tämä mietti ja mietti, mutta ei pääs syt mihinkään selvyyteen. Häa ktts«tti jälleea poliisikomisaarion. — Luuletteko, että olisi parasta esit tää asia senaatille saadaksemme sea las- suaao» täStä riitakysymyksestä? ihmetteli poliisimestari. — Miaä luule» ettei senaatti v»t tehdä mitään, vastasi komisario «u- vottomano. — Pir» periköön kaM jnutalaise^ ajatteli poliisimestari. Minä mene» asioiae»i korkeammaa virasto» luo. Kuinka tämä pika jnpalla päättyne^ e! ole hyvä tietää, sanoo mainitt» lehti. Kuiteaki» luullaan, että välikysymys asiasta o» jätetty dnnmalle. I Paavi PiuS X, jonka kuvan tässä julkaisemme, täyttk t. k. S pmä 75 vuotta. Hirmuinen nainen. HlaateN kirveellä monta iymisti. „RuSsk. Sl.' kertoo seuraavan hir vittävän mnrhajutu», jouka aiheuttaja oli 17-vuotiaS uaiuen, AnaStaSja Loshki- na ja joka tapahtui Saharovau kylässä Tomskin kuvernementissä. Williintynyt naikkonen löi kirveellä knoliaaksi 12 vuotiaau veljensä, katkasi äidiltään sel- kärnngon ja kädet, hakkasi sisareltaaa pois kädet ranteesta, iski setänsä pää hän kaksi haavaa ja ankasi hänen vai moltaan vatsan. Kaksi tytön raatele mista henkilöistä on kuollut, toisten tila on hyvin arveluttava. Kuulustelussa selitti murhaaja, että häa oli aikonnt tappaa vain setänsä, joka häntä oli hankknnnt hänen rakkauSsuhteittensa ta, kia, mutta raivostumissaan lyöneensä muitakin. Mccnlasloancct kaksoset Moskovassa. selttaus. Böömiläinen yhteenkaSvannt kaksois» pari Rosa ja Josefa Blaschek, jolle sanomalehdistö ja yleisö jonkun ai kaa sitten omisti suurta huomiota — tämän parin kuva oli T. L:n mrossa 48 — koska Rosa oli lisännyt ihmiS luutaa pienellä miehisellä vesalla, on erään venäläisen lehden mukaan parai kaa tapahtuvalla maailman kiertomat kallaan joutunut huvittavaa kovan koh taloa alaise li. AhteeakaSrvaneet sisarukset saapuivat Moskovaan ja virastot vaativat, aiin- knin pitääkin, saada nähdä heidän pas sejansa. Josefan tarkastettiin ilmaa muuta, mutta Rosan passiin nähden il Julma määräys. Muuaa albanialainea aatelismies, joka palveli npseerina Turkin armei jassa ja joka oli meaayt kapinoitsijat» puolelle, joutui taauaoin vangiksi ja tuomittiin kuolemaan. Hänen poikansa määrättiin ottamaan osaa tuomio» täy täntöön panemiseen. Itsepintaisesti hä» kyllä pyysi päästä niin epäinhimillisestä ja kauhistuttavasta tehtävästä, »uutta turhaan. Komentaja pakotti hänen am pumaan muiden mukaua, ja kua hä» huomasi, että poika sisäisen tunteessa pa kottamana ampni ilmaan, uii» sidodltti päällikkö häuet vaukiua isävaiuajan ruu miiseen. Nuorukainen hirttäytyi piao se» jälkeen vankikomerossaan. Päivän pakinaa. — Sotaväen sijoitus Pi? tariu—Pori» radaavarsille. »Dag. Nyheteria- pietarilaiae» kirjeen vaihtaja sähköttää lehdelleen kysymyksea olevaa vireillä sotaväen sijoittamises ta Pietaria—Helsingin—Turun—Poria radaa varsille. Tämän tiedon o» kat sottava olevaa yhteydessä viidennes venäläisen armeijakannan siirtämise» kanssa Saksaa rajalta Pietaria—Hel singin radalle. Ranskalaiset sanomaleh det, erittäinkin Le Temps, ovat huolis saan väistä toimenpiteistä, jotka ovat ristiriidassa ranskalais-veaäläisen soti- lassopimnksen kaassa. Weaäjä sitävas toin vetoaa välttämättömyyteen parem min suojella Pietaria, kua laivasto o» heikko ja Suomi epäluotettava. — Luhtamadot tulossa ZVaasa» kaupunkiin. Laihialta ja Mustasaaresta käsin Maasaan saa puneet maalaiset kertovat, että aiitty- madot ovat täydessä marssissa kaupun kiin Päin. Maantie on toisin paikoi» täynnänsä näitä otuksia. Saa sitten uähdä, mitä nämä kaupunkilaistuueet maatiaiset tuumivat, kaa Maasau kui ville ja autioille kivikaduille eunättä- vät. Taitaaevat jo tulliin päästyään huomata kaupunkilaiselämäll turmiolli suuden ja epäkiitollisuuden sekä kääntyi takasin maahenkisten maille.