t .auvantsinz syyslluui! 3 p:nZ Wo SS lSIV lähettywiltä inohdollistmman halpaan hintaan. Pojatkin Voimat saoda ruuan opistolla jo mainitusta hin nasta. Hakupaperit, joihin on Iiitettäwä papinkirja, jäljennökset koulutodistus- seSta, jos sellainen on ja karmittaessa Varattomuustodistus, omat hyrviösä ajoin lähetettämät opiston jchtajelle, maiöteri S. Loimarannalle, osotteella Lauttakylä. Satakunnan Valpas nuoriso! Ha luatko katsettasi nosta?, henkeäsi ke- hittää? Toimikaudeksi siis Huittisten kansanopistoon, jonka amarat, läm pimät suojat ottamat sinut amosylin ivastaan. Ia muistaos: minkä nuo rena oppii, sen Vanhana taitaa. — Mtzi»»ytyS walti»lai»a» saamiseksi. Senaatti on peilaat- teessä myöntynyt Huittisten kunnan anomukseen saada 15,lXX) mkn Valtio- laina uuden sairaalan rakentamiseksi. Astaa käsitellään mielä senaatin Val tiovarain toimituskunnassa. — Puukalaitume» ku»»a«- lääkari» »virka. KumecnöZrinmi- rasto ou kumonnut Punkc laitumen pitäjän kunnalZislautakunnan tekemän kunnanlääkärin maalin, syystä että lautakunnan pöytäkirjasta ei selmiä kuka hakijoista on mirkaan nimitetty. Slitä huolimalla on kunnallislauta kunta Keisarilliseen senaattiin selittä nyt, että se on Virkaan Valinnut lZäket. lis. A. K. A. Bustorff n. — Ra» ma» yhteislyseo. Mrkamapautta syy 5lukukauden aikana nauttii maisteri Jimari Tuohimaa. Sijaisena toimii maisteri Emil Mal- tari. — Rauma» yhteislyseo» I luokalle pyrkijöitä oli keväällä ja syksyllä yhteensä 45, joista Voitiin Vastaanottaa ainoastaan 35, II luo kalle on ollut pyrkijöitä 3, joista on hyivZksytty 2 IV luokalle on pyrki nyt 2, V luokalle 1 ja VI luokalle 4 — Kansakoulut. Joensuun kan sakouluun on aliluokkien opettajaksi malittu netti Lomisa Wilhe'miina Mehkanen Kokemäeltä. Ryhärannan kunnan Rohdcisten kansakoulun opettajaksi on malittu Matti Näppärä Koke-näeltä. — Kiertoko»!»» opettajatta riksi Merikarvian seurakuntaan on malittu Selma Miitala Hausjärmeltä ja I da Suonpää Huittisista. — Apurahoja ka»sa»opiSto- laisille. Noormarkun nuorisoseura päätti miime torstaina pitämässään kokouksessa antaa kaksi 200 markan suuruista apurahaa ensi syksynä Kan kaanpään kansanopistoon aikomille seuran jäsenille sekä myöntää heille nuorisoseurcn Maroista lainoja aina 30 mkaan asti; jzs niin tarvitaan. Rahojen myöntämisestä päättää seuran johtokunta yhdessä tarkoitusta marten malitun toimikunnan kanssa. — W»ojoe» karjashoitaja- k»»l»»» on hyväksytty seuraamat oppilaat: Fanny Tamminen Punkalaitumel la. Selma Mäkipää Hämeenkyröstä, Maria Taamela Noormarkusta. Ida Tuntli Säkkijärmeltä, Tilda Järvi- nen Urjalasta, Elli Koivuniemi Kii- koisiSta, Hilja Niemi Pirkkalasta, Hilda Niemi ja Emmi Korkki Hä meenkyröstä, Fanny Wesala Köy liöstä, Naemi Kanermo Urjalasta, Aino Ollila Porista, Anna Heikkilä Lannasta, Ida Lampinen Kuoreme- de!tä, Emilia Rajamäki Parkanosta, Weera Syrjänen Hauholta, Hanna Talsi Virolahdelta, I- ga Tähti Tyr- määltä, Anna Sidensnöre RZäkky- lästä ja Olga Mikola Kokemäellä. — Metsä»kauppa. Toiminimi A. Ahlström osti keskimiikkona teb- d?llä kauppakirjalla Oskari Nakki lalta Hinnerjoella noin 3,000 tukki- p luta a 6. 25 p. kappale. Ja esimerkki löydetään. Noin kym menkunta muotta sitten oli Reposaa rella eräs ..ruotsia puhuma" perhe, joka ilmoitti haluamansa saoda lap sensa ruotsalaiseen konsakoulunn. Si käläinen kansakoulun johtaja, pappiö- mies, toimitti Bj. T:n kirjoituksesta päättäen pienen kuulustelun huoma takseen, osaisiko ruotsalaiseen kouluun pyrkijä ruotsia. Kuulustelu kai osotti tuon taidon komin pieneksi, koska joh- tai, lienee huomauttanut, että parasta olisi panna lapsi suomalaiseen kou luun. »Ruotsia puhumat" ivanhem- mat silloin kiukustuimat ja marssimat tänne tarkastajan pakeille, ja koe on nistui. Lapsi saatiin kuin saetiinkin ruotsalaiseen kouluun ja — kulttuuri- Voitto oli saavutettu. Tämänkaltaisen tapahtuman kym menen muoden takaa Bj. T. esittää muka todistukseksi maikeaSta pääsystä ruotsalaiseen kansakouluun. Wo!. moi, niitä sumia maireuksia! Mutta olisipa somaa, jos Bj. T. sumaitsisi kerran esittää pienen kat- sahduksen kaikkiin niihin, eikä aina niin Viattomiin, keinoihin ja uskotte- luihin, icita o« käytetty, jotta ruot- fulaistin kouluihin ja lastentarhoihin saataisiin suomalaisia lapsia! Pinta- puolinenkin katsahdus niihin paisuisi hämmästyttämän laajaksi. Siinä saa taisiin lukea uskotteluista ja juoruista, hiipimistä ja meluamista..hantlanka- reistä". Bj. Tidningin ei olisi ma!k?a saa- — Tapat»r«aiue» kuolema. Tiistaina sattui Lapin pitäjän Kauk iaisten kylässä surullinen tapaturma. Suutari Kustaa Jokisen maimo Aina oli klo 4 aikaan iltapäivällä mennyt asuntonsa Minnille, joSsa oli maale ja ruokasäiliöt. Tuntemattomasta syyStä hän sieltä putosi alaS erääseen malmiStamattomaan konttorihuonee seen. Putoaminen kimiseen maahan oli niin tuhoisa, että maimon pään takaosa ruhjoutui kammottavasti, ai mot juoksimat ulos. Tuntoihinsa tu lematta tapaturman uhri hetkisen ku- luttua kuoli. Näin ikämän ja äkki- näisen kuoleman saanut oli mielä nuori, alle 30 muoden ikäinen. Häntä kaipaa nyt puoliso ja kaksi pientä lasta, toinen n. 2-wuotias, toinen masta n. 20 Viikon Vanha. — L.- S:i. — Jällee» tapatur«ai»e» kuolema Kiukaisissa. Tiistaina oli Eurakosken Mäki-Mikolan n. 13- muotias paimenpoika Jimari Lomen talon pojan kanssa paimenessa eräällä pellolla noin 1 km. päässä talosta. Mitä lieneekin sanottu Ilmari Li?wen Veistellyt, kun pisti puukolla reiteen sä, josta maltasuoni lienee katkennut. Maikka merenmuoto oli mallan run sas, eimät pojat tienneet haamaa pa hemmaksi. Masta noin 2 tunnin ku luttua, kun haamoittunut rupesi hei kontumaan ja merenmuoto taukosi, alkoivat? pojat apua huutaa. Apua tulikin ja haamoittunut, joka oli ta juissaan ja saattoi kertoa tapahtu masta, mietiin ta'oon. Mutta ta lossa poika mähän ojan kuluttua kuoli, armatenkin liiallisen merenluo don aiheuttamana. — L.-S:i. Niinkuin muistetaan, kuoli Kiukai sissa aiman äskettäin eräs lapsi kai- moon. (Lähetetty). — Hukk«««t. T. k. 1 päimän illalla hukkui Keikyän laimarannassa maanmiljelijä Heikki Praadi Huitti sista. Praadi oli mennyt juottamaan hemostaan, jolloin maalautta maipui. Hevonen säikähti ja hyppäsi jokeen Vieden omistajan mukanaan. Wai- naja, joka oli 41-wuotias, naimaton mies, oli useissa luottamustoimissa. M. m. oli hän useat muodet ollut Huittisten kansanopiston talouden hoitajana. Lähinnä jäimät mainajaa kaipaamaan ijäkkäät manhemmat sekä meli ja sisar perheinensä. — Merihädässä Rauma» edustalla. Ruotsalaisen kuunari Idan kapteeni on Reposaarella m. k. 23 p:nä kertonut, että hänen aluk- sensa heinäkuun 3 p:nä matkalla Re posaarelta Tukholmaan Rauman edus talla tapasi kaksi miestä ajelehtimana eräällä kajuutankatolla. Siihen ai kaan mallitsimat ankarat myrskyt. Miehet, R. Karlsson ja E. Eriksson, kotoisin Brändöstä Ahvenanmaalla, olimat olleet tukalassa asemassa kaksi Vuorokautta ja olimat niin heikot, etteimät kyenneet mitään puhumaan. Puolentoista muorokauden kuluttua laskettiin miehet maihin Söderarmissa Tukholman lähellä. Silloinkin olimat miehet mielä siinä kunnossa, etteimät maineet itse käydZ maihin. Miehet olimat kaljaasi Annasta, joka oli HaminaholmaSta lastannut halkoja Tukholmaan, mutta matkalla tehnyt haalsirlkon. — L.-S:i. —Raitti»sse»raRa»ha l V:S Raumalla lopettaa toimiutau- sa. Raittiusseura Rauha IV:n ko kouksessa Soihtulassa tiistaina kes kusteltiin seuran toiminnan jatkami sesta. Keskustelun jälkeen päätti ko kous, joka niinkuin edellisetkin oli hy- min harmalukuinen, lakkauttaa seuran toiminnan. Samalla päätettiin seu ran osuus Soihtulaan tarjota työ- mäenyhdiStykselle ehdolla, että se ot taa myöskin mastatakseen talon kai kista meloista. Jos ei työväenyh- distyS sitä tee, tehdään Vararikko. Näitä päätöksiä toimeenpanemaa?. Valitsi ko»ouS seuran puheenjohtajan ja sihteerin. Omaisuudesta päätettiin kuitenkin silkkinen lippu säilyttää waS- da hengevheimolaistensa avulla tuota katsahdusta syntymään. Mitä muuten tulee sekä tämän maan ruotsinmieliseen yläluokkaan kokonaisuudessaan että koko Porin seudun „ germaaniseen" Väestöön, omat ne molemmat selloista, joilla ei ole oikeutta Vaatia yhteistä maroja erikoiSharraStuStensa ja..germanisen" kulttuurin hymäksi. Kumpikaan niistä ryhmistä ei ok »ruotsinkielistä ran- nikkorah«asta". Niin että siihen nähden omat „suo- mettarelaiset" kylläkin selvillä. Kehotus, että suomalaiset vanhMu mat panisivat lapsMss suomaiaisiin kouluihin, näyttää koskevan arkaan kohtaa» ..germaanien" rimissä. Sekin yhä waan wohwistaa s?n tosiseikan, että oppilaita tä^äiäisiin ruotsalaisiin kouluihin vN totuttu haa limaan susmalaisten laSten joukosta! Sunnuntaina w. k. 21 p-nä tapah tui Panevan Saamenmaan työmäen- yhdiStyksea iltamassa julma merityö. Itsellismies Juho Tuominen, Saa renmaan kylästä, iski silloin takaa päin torpanpoikaa Frans Lehtosta puukolla ranteeseen niin että maltimo katkesi ja Lehtonen kuoli werenwuo- toon. Tästä julmasta merityöstä kertoi Sosialidemokraatti murhaaja Tuomi seen nähsen komin kaunistellen ja se- litellen, ikäänkuin haluten kokonaan täisen «aralle, jos seura taas henkiin heräisi. Syynä lakkauttamispäätökseen ei ole marojen Vähyys, maikka ei nii- täkääu paljoa ole, maan toiminnan puute. Jäseniä on seurassa kyllä nimellisesti yli sadan, mutta main jäsenittä ot!aa toimintaan osac. S.'ura on jo 15>wuotiaS. Sen toiminta on aikanaan ollut hyminkin vi-kasta, mutta wiime Vuosina on se laimenemistaan laimentunut. Ihtenä syynä tähän lienee se, että eri puo- lueyhdistykset omat koonneet kansa laiset ympärilleen. Täsredes toimii Raumalla siis main Rauman Raittiudenseura. Sen toiminta on aina ollut marsin Vaa timatonta. Nyt asema welwottaisi sen ryhtymään Vilkkaampaan toimin taan, sillä eihän toki raittiustyö Rau malla saa kuolla. — L,-S.i. Kokemäki. Kumoonajo. Keskiviikkona w. k. 31 p :nä pillastui rouma S. Da- merin ajama nuori hewoncn Parman talon paikkeilla sillä seurauksella, että rattaat kaatuiivat ja kärryillä olija paiskautui aitaa Vasten, jolloin hä neltä katkesi reisiluu ja käsimarsi pa- HÄn loukkaantui Ensi awun antoi hänelle kunnanlääkäri A. Manner, minkä jälkeen loukkaantunut Vietiin Porin sairaalaan. Samana päimänä pelästyi maan- Viljelijä Pirrlinäisen hemonen Näp pärin rsutatieykkäytäivällä ohi kiitä- wää junaa työntäen kärryt ojaan ja saaden jalkoihinsa pieniä naarmuja. Kärryillä olijat sensijaan päästivät pelkällä säikäyksellä. yhteiskouluun on uusia op pilaita otettu: I luokalle 24, II l. 5 ja III k. 1. Oppilasmäärä on tätä vy- kyä I luokalla 24. II l. 23. III l. 30 ja IV l. 27 oppilasta. Keittokoulu amataan t. k. puolivälissä Tulkkilassa. Paikkakun talaista kehotetaan käyttämään hyväk seen otollista tilaisuutta oppia myös- km..kyökkuiedettä". — Tulipalo. — TehdaS pa- lsuut. Eilen kellä 0 aikaan illalla syttyi tulipalo Sanduddin tapettiteh- taussa Helsingissä. Tehtaan työn johtaja oli juur. saapunt tehtaasta nsuntoom>, joka sijaitsi tehtaan ra kennuksessa, kun hän huomasi, että tuli oli irti eräässä työsalissa, mikä sijaitsi melkein tehtaan keskellä. Hän kutsui heti telesoonitse palokunnan, jonka scc-wuttua palopaikalle tuli oli ennättänyt leivitä jo kaikkialle teh taassa. Palokunnan ponnistuksista huolimaita paloi tehdas kokonaan, niin että tu'eka säilyivät ainoastaan ölMzino, eräs maja sekä muutamat makasiinit. Tehdas oli makuutettu 940,000 markasta. Mahirgot nouse mat suuriin summiin. Nnn kilometrin päässä palopai kalta metsä syttyi palamaan mutta saatiin palo siellä kuitenkin sammute- j tulsi. ! — Jtsem»rhat Sristii»assa. CarlstrSmi» toive» proku risti myrkyttäytyvyt. Joku aika sitten ilmoitettiin kauppaneumos Carl- strömin toisen prokuristin Mendelinin äkkiä kuolleen Kristiinassa. Aapaa Sana kertoi kuulleensa huhuna, että lätsäkin tapauksessa olisi kysymyksessä tahallinen, myrkytyksen kauva tapahtu nut itsemurha. W:osa on tievustel- lut astaa Kristiinasta ja sellaisen hu- H.ZN olemaSsaoli mahmistettiin ja ar» meltimpa lisäksi sen johdosta tulta- !wan toimeenpanemaan tutkimus, t Poliisialtkir.to Viimeisten tapausten . johdosta jatkuu yhä edelleen eikä sen ! tuloksista ole mielä tietoa. Aiemcn mieliala Kristiinassa on tapahtuman johdosta lamassa. Sa malla omat maalaiskauppiaat, jotka omat olleet suurissa liikeasioissa Carl- sirömin kanssa, huolissaan. Sitä to distamat Maasalle tehdyt monet ky selyt ja kehotukset suomalaisen tukku liikkeen aivaamiseSta Kristiinaan pal- melemaan laajaa suomalaista maa seutua Kristiinan ympäristöllä. — S»o«alai»e» petkuttaja ko taase» liikkeellä »lkomailla? — Olemattomie» s»o«alaiS- te» järjeStöje» »imileimoja Ta»skaSsa. RanderS Brysogde- kontor - Randersin kaupunginmou- din konttori — on lähettänyt Suo men metallityöntekijäin liiton toi mikunnalle kirjelmän, missä ilmoite taan seuraamaa: Eräältä täällä Vangitulta henkilöi- tä, joka käyttää nimeä Hugo Hen rik Hänninen on löydetty Metal lityö nielijäin liiton leima. Pyyde tään selitystä, kuinki tuo henkilö, jo ta eräässä passissa sanotaan entiseksi poliisikonstaapeliksi, on moinut saada sanotun leiman haltuur.sa. Passi on anneltu Helsingissä helmikuun 12 p:nä 1910 ja on sen allekirjoittanut Mar Alschan, kumernööri. Leimasta on kirjelmässä näy'e, jon ka mukaan leimalla saadaan paine tuksi sanat ..Finska metallarbetaresö- renmgen", sitte kaksi toisiaan kätte- lemää kädenkumaa ja taaS sanat ..FZrbundsstyrelsen i Helsingfors". Suomessa ei kuitenkaan liene moko- mata yhdistystä. Sama konttori on lähettänyt myös Sosialidemokratisen puoluem toimi- kuonalle tiedustelukirjelmän, jossa il moitetaan, että tuolla mankitulla on myös leima, jolla saa painetuksi lau seen »Finska Socialdemokratiska Ar- betarepartiets Styrelse, i Helsingfors". Sen nimellistä puoluetta ei ole Suo messa. Sosialidemokratisen puolu een toimikunta ei ole käyttänyt kos kaan moista leimaa. Kirjelmän johdosta on tiedusteltu Helsingin poliisilaitokselta, mikä tuon nimellinen ol>si miehiään. Sieltä ei ole saatu selmitystä. Kuitenkin on makuutettu, että mainittu Hugo Hen rik Hänninen ei olisi ollut ainakaan neljään Vuoteen konstaapelina Hel singin poliisilaitoksessa. Näyttää mahdolliselta, että maini tut leimat olisi tehty petollisessa tar- kotuksessa. — 5ka»hea k»ole«a kohde» toisiaa» »oaStaau t»lewieu j»- »ie» toäliSsä. Maanantai-iltana kämeli pitkin Suomen rautatietä Oser- kin ja Shumaloman asemain Välillä muudan hymin puettu nuori mieS. Eräässä kohden aikoi kulkija menkiä radan yli sen toiselle puolelle ja astui senivuzlsi kiskoparin Väliin. Samassa huomasi hän Pietarista päin tuleman pikajunan. Tuntematon, joka oli eh tinyt jo keskelle ratamallia, yritti kii ruhtaa takaisin, mutta silloin äkkäsi hän Suomesta tuleman matkustaja junan lähenemän hymää Vauhtia. Samassa kadotti onneton, armatta- mastikin hermojen ylenmääräisestä jännityksestä, tajuntansa ja maipui ratamallille. Pudotessaan löi hän päänsä Pietariin päin menemän mat- kustajajunan erään maunun portaa seen, jota mastoin hänen jalkansa jäimät pikajunan pyörien olle. Kun junat olimat siivuuttaneet toi sensa, Lamattiin onneton radalta pää ruhjoutuneena ja jakt poikki leikat tuina. Hänet on Viety sairaalaan. Onnettoman tila on toimoton. M - tään papereita, joista kämisi silmille ken hän on, ei hänellä Lamattu. — St«Sta»»ukset keisariwis- railuSta saaristossa. Mrolah- den piirin nimismies on anonut, että hänelle suoritettaisiin 969 mk., jotka hän ou maksanut palkkaamilleen mah- tilmehille Keisarillisten oleskellessa Standi rtin selällä Virolahdella. Wii- pur'n läänin kumernööri on anomusta puoltanut. — Walit»« sett». Kenraali- kumernöörin ollessa äskettäin Kot kaSsa, meni kaksi Kotkan esikaupungin n. s. Rämsän kylän asukasta Anna Surakom ja Masili Basenow puhut telemaan häntä kadulla malittaen, että Kotkan kaupunki ryöstää heiltä asunnot. Kotkan kaupunki on nim. sanonut asukkaat irti niistä raken nuksista, joihin kaupungilla on oikeus, sen jälkeen kuin ne asukkaat, joiden kanssa sopimus on tehty, omat kuol leet. Mainitussa kylässä asuu use ampia asukkaita, jotka omat sanotut irti wiime kesäkuun 30 pnä ja joka irtisanominen meni umpeen miime kuun 1 pnä. Kenraalikuwernööri ei sillä kertaa ottanut Valitusta huomioon, waan käSki Välittäjäin kääntyä puoleensa kirjeellisesti. Äskettäin omatkin va littajat sekä pari muuta Rämsän ky- län naisasukasta lähettäneet tällaisen valituskirjelmän kenraalikumernöörille joka nyt on käskenyt Kotkan mais- traatin ilmoittamaan Valittajille, että kenraalikumernööri on lumonnut ottaa heidän Valituksensa huomioon. — Kurkkumätä raivoaa Lah- deSka ja se» ympäriStHSsä. Kurkkumätätavauksia ilmenee Lahden kaupungissa ja lähikylissä nykyään peljättäivän runsaasti. Niinpä makaa kaupungin kulkutautisairaalassa nyky ään 8 kurkkumätäsairasta ja Hollolan kunnan kulkutautisairaalassa 7 sai rasta. Okeraisten ja Kalliolan kylissä kuuluu oleman lisäksi useita kurkku- mätäsviraita, joita ei ole tuotu sairas huoneeseen. Taudin lewiäminen on miime päiminä ollut orweluttawan nopea, ja on se, lääkärin lausunnon mukaan, Vaikeanlaatuinen. — Lahti. MMuMsllllbtt chtuS CllZ- Mll Maan. Kansainvälinen sofialistikongreSsi on toissapäivänä hyväksynyt pää töslauselman, jossa ilmoitetaan myö tätunto Suomea ja sen oikeuksia koh taan. Kongressi päätti kehottaa kaikkien maiden sosialisteja yhtymään kan sainväliseen vastalauseeseen Wenä- jän hallitusta vastaan sen menette lyn johdosta Suomea kohtaan. Suomea koskema päätöslauselma otettiin riemulla Vastaan. lPitkä- aikaisia hymä-huutoja). Kansainwälinen sosialistitoimisto suunnittelee samanaikaista Suomen- mielenosoituksia kaikissa maissa loka kuun ensimäisen Viikon kuluessa. Averm mtltm tsrkstuS. Pakokauhu tvirkamieSte» keSk»»dess«, Puolen yön aikana ro. k. 19 p:nä alotti senaattori kreivi Medem tar- kastustöynsä Siperian r «iltateillä, k rjoitetaan Now. Mremjalle. Samal- la aikaa mentiin muutamien rauta- tiemirkamiesten ja lukemattomien hanlk jäin ja urakoitsijoin asuntoihin. Ensiksi tarkastettiin rsarastopäällikkö Shilomski ja rayankantopäällikkö Rol- ke, suurin urakoitsija ja kalkin ja se mentin hankkija Dshupitsl,. halkojen hankkija Lopuhin y. m. I? k:lo 8 seuraavana päiwuuä oli kreiwi Me dem rautatiehallituksessa, jonne hän puhelimitse kutsui rautatien päälli kön Osipomin. Tältä kreiwi Medem Vaati joukon asiakirjoja, jotka pää asiallisesti koSkiivat urakoitsijain ji hankkijain t leja. Sid. Sisnjin luu kaan on pakokauhu urakoitsijain ja hankkljain keskuudessa tawaton. Le- Vottomuuteen ja pel?oon on kyllä syytäkin. Ne Varkaudet, jotka Kras- nojc-rskin ase»i,an mittamies Serom jo w. 1908 paljasti, jouwwat Taka- baikalin radalla harjoitettujen määrin- käytösten edessä marjoon. Jos saa uskoa sanottua lehteä, niin selloille saadut Väärinkäytökset nousemat 23 miljoonaan ruplaan. Määrin- käytöksiä huomattiin jo wenäläis-ja- panUaisen sodan alussa, mutta suu rimmat Väärinkäytökset paljaStuimat masta 1909—1910. Kaikkein häikäi- lemättömimpiä Väärinkäytöksiä on tehty Tsheljabinskin, Omskin, Novo- Nikolajemskin, Krasnojarskin ja Jn- nokenijewin asemilla. Paiserutto Weuäjällä. Odessa, syyskuun 2 pnä. Ru ton maStuStamiskomitean tiedonannon mukaan on kulkutaudin ilmestymi sestä saakka ruttoon sairastunut 76, kuollut 18, ja parantunut 21 henkeä. Sairaaloissa on 7 henkeä. Kaikki tapaukset omat paiseruttoa. Keuhko- ruttoa el ole ollut. Kolera Pietarissa. Pietari, syyskuun 2 pnä. Ellen sairastui kaupungissa koleraan 62 ja kuoli 23 henkeä. Sairaaloissa on 694 kolerasairaSta. Terveydelliset varokeinot Wenäjää vastaan. Bukarest, syyskuun 2 pnä. Sisäasiain ministerin toimesta aliste taan Menäjältä saapuvat matkusta jat huolellisen desin fisioimisen jälkeen raja-asemilla 5«päiwäiseen termeyStar- kaslukseen saapumispaikoilla Ruma- niassa. ^ Maa»järiSthS Italiassa. Maanantai-aamulla klo 3,15 sattui sangen ankara maanjäristys Reggi- aSsa CalabriaSsa. Järistysaallot tunwiwat sangen laajalla ol zlla etelä- JtaliaSsa. L>id>tt»l«, lOittilu! Lohdutusta kaipaamia ihmisiä on maailmassa komin paljon. Niitä on kaikissa luokissa, kaikissa yhteiskunta oloissa ja kaikissa tiloissa. Astu jumalattoman majaan ja kat- sele mähän aikaa elämää siellä. En sinnä se näyttää ehkä Vapaalta, huo lettomalta ja keivyeltä. Mutta sy- memmälle silmäillessäsi näet taukooma- tonta tuskaa ja janoisia sieluja loh- duttamattomia sydämiä. Mikä tuska milloinkin painaa siellä mieliä maata maSten, synkiksi ja alakuloisiksi. Ja Vastaamme tulee kehotus: lohdutta kaa, lohduttakaa! Ehkä useinkin saam, me sellaisessa kodissa kuuleivamman korman, amonaisemman sydämen, joS meillä on sinne lohdutusta wietäwä- nä, kuin jvS sinne elämän maatimuk' sien kanssa astumme. Siellä ollaan kiinni main tässä maailmana ja sen katoamassa me nossa. Ajatellaan, että, jos se ja se maailmallinen kohta olisi toisin, oli simme lohdutettuja ja ilossa asuisin,, me. Erehtyivät. Jos ahdistama kohta maailmallisin keinoin korjatuksi tulisi, niin kyllä aukeisi toiseen kohtaan haa wa, joSta tuskan meret jälleen mirtai, simat. Sillä maailman ja maailmal lisen menon pohjana on tuska ja wai> wa. Ne omat tämän maailman lah joja lapsilleen. Ei sieltä käsin Voida lohdutusta saada, maan siellä kuol laan janoon, kuin hietikölle nääntymä peura. Miten lohduttaa? Herättäjässä kertoo Matkakump pani: Jeesuksen ja Hänen somintoristinsä, ainoan lohdutuksen lähteen he h limek sien hylkäämät. Joko kokonaan tässä maailmassa miihtymät tai uskonnol listen tapojen ja suuntalauseiden alla palvelemat wain tämän maailman Jumalaa. Siksi tuska pysyy, eikä ahdistus lakkaa. Mitä on heille sa nottama? On myönnettämä, että he eimät ole yksistään kurituksen, maan myös ja ehkä suurimmalta osalta loh dutuksen tarpeessa. Ja lohdutuksen lähteeseen, Jeesuksen ristiin on mii- taitama, Häneen, joka tuli maailmaan ei tuomitsemaan, waan Vapahtamaan sitä. Jesus odottaa ovella eikä muu ta tahtoisi, kuin Vuodattaa anteeksian tamuksen ja lohdutuksen Virrat kaik keen ahdistukseen ja tuskaan. Lohduttakaa, lohduttakaa! Niin monet uskossa Vaeltamat Ju malan lapset huokailemat taakkojen alla. Kun silmä omaan itseensä kään tyy, ei löydetä sitä Jumalan täydel lisyyden kurvaa, ei sitä Jeesuksen mie huuden täyttä mittaa, joka niille kuu luu jotka Valitut owat. Ja ulkonai nen elämä painaa, yrittää usein kat- keamattomilla siteillä kiinnittää mieltä tähän maailmaan ja estää sitä seu- rustemaSta isän kanssa taimaassa. Pannako kimeä kuorman pöälle. Nöyryyttääkö ja masentaa masentu nutta. Ei. Lohduttakaa, lohduttakaa! Miksi huokailet, ystämä rakas, niin kuin olisit pimeydessä kulkeva, tuo mittu ja kadotettu. Miksi itkeä aiman kuin olisitkin palkkaorja isän kodissa. Katso ja ajattele, mitä Jesus on ja mitä Hän on sinulle tehnyt; katso mi ten saatanan siteet omat särettyinä Golgatan ristin juurella. Katso mi ten kaikkialla Jumalan, somitetun Ju malan rakkaus ympäröi sinua. Näyttääkö pimeältä hengellisesti. Katso tarkempaan. Sen pimeyden keskellä on isän rakkaus lastaan koh taan, siellä on Jeesuksen somintoristi viittaamassa kotia kohti. Onko ulko- oloissasi joku raskas, painama kohta. Katso tarkempaan. Siinä on isäsi, joka tietää mitä tarmitset ja antaa si nulle juuri sitä mitä tarmitset; siinä on Jeesus, joka on kuormasi kantanut ja kantaa. IlöS Jeesuksen kaikkien murheellis ten »Herran omien silmä". Hänen armonsa lahja on se perustus, josta rajaton lohdutus vuotaa. Meljet ja sisaret, lohduttakaa su ruista mieltänne Jeesuksemme sowin- towerellä! Xsiliviilsists. — Waikeita arvoituksia. Mn pitäjän kiertokoulunopettojatar koetti kehittää lasten ymmärrystä armoi- tuSten selittämisellä. Kerran kysyi hän: — Moiko joku sanoa, mikä riip puu nuorasta katosta ja sanoo piip- piip? Kaikki miettimät, mutta kukaan ei osannut armata. — Mitä kummao! huudahti opet tajatar, sehän on kanarialintu... Lapset Vilkuilimat toisiinsa. Wih- dain uskalsi muuan heistä huomaut- taa: — Kanarialintu sanoo kyllä piip- piip, mutta eihän se riipu nuorasta katoSta! — Niin, sanoi opettajatar, sen nuoran panin minä siihen, jotta sitä olisi ollut mähän maikeampi armata. Pitkä maitiolo. Senjälkeen oli erään takana istuman pikku pojan Vuoro esittää joku arvoitus. Hän kysyi: — Moiko neiti sanoa, u.ikä on isän ia äidin sängyn alla, jossa on korivo? Neiti oli ensi hämmästyksessään menemäisillään tainnoksiin, multa lo puksi, nähtämäSti loukkaantuneena, sai sanotuksi: — En ... Sitä en mo! — Se on tohmelipari. — Mutta korva? — Niin, sen panin minä siihen, jotta olisi Vaikeampi arwata ... siirtää syyllisyyden taalan pois hä nen hartioiltaan. Miksihän lehti niin hellävaroiit asiasta puhui? Niin, lehdellä oli siihen syyns5. Nähkää?, Tuominen on oM iuu»e« mani mukaan -.minltun t"^. tväenyhdist«j.?M rahastonhoitajana ja yhMt^en talon ijäNlöilsijänS. Siis tärkeä sosialidemokraattinen luotta musmies. Kun sellainen pomo tekee murhan, on puolueen äänenkannattajan tekoa si'itetcäwä. Niin an, kun isoset rehkinet. Mutta, auta armias, kun joku ..porivari" waik!a pienenkin tepposen tekee, nim kyllä Sosialidemokraatti paholaisia seinälle maalaa. Saa siinä zvaivanen hairahtunut lukunsa kuulla. Siten sillä tohoLa eri mittapuuta rikoista ja rikollisia armosteltaiisc- kä>z!:täZn. Kyllä waan on sosialidemokraateilla luottamusmiehcnsä'- Mutta surulli- sinta on kumminkin se, että heidän rikoksiaan mielä yritellään sillä ta° holla kaunistella. Jussi. — Kiusallista. Sunnuntaimet- sastLjä: Kiusallu en otus tuo jänis ... Kun tähtään sitä kilväärillä, jää se seisomaan. Matta kun otan walo- kumauskoneen kumatakseni sen, pötkii se tiehensä. - 40 - jotskm rouv-t Hall ille — jotakin, milllcä toinen kv- aeellisesti otti vastaan itse «> vent>neenä tallustele- määa vieraan muuttunutta näkvlaulua. Uutta lieti kun liäa väki, mikä se oli, jonka oli saavut käteensä, pu clotti rouva Hall sen lattialle ja kiljaisten li^päkti f^r- jään. — se oli vieraan punai-ea kiiltävä venä — putosi lattialle kuin pakvipalanen ainakin. Litte otti vieras lasit silmiltään, lakin päästään ja alkoi kii ruusti irrotts käärettä päästään, läsnäolijat katselivat käntä sanomattomalla jännityksellä. — Herranen sikkl liuuctakti joku kun kääreet putosivat lattialle. ?aliemmin eivät asiat voineet olla. Kouva llall, joka kaiken aikaa oli seisonut vastapäätä vierasta, oli vällällä jällmett/ä kankusta näkt^ään, mitä näki ja kil jaisten karkasi lluoneesta. Käskemättä seurasivat toi set perässä. ILukin oli odottanut näkevänsä kauniita kasvoja, mutta eivät nätmettkään ^lltääa mitään! Kää reet ja tekotukka lennätettiin karkulaisten perään ja ollvat väliällä kietoutua muuan okijuoksevaa poikasen kaulaan. Lasien ja turkkien toinen toistaan, puolivie- rien rapuissa rzmtäsivät uteliaat ulos kadulle. Nkäliän siinä mitään ihmettelemistä ollutkaan : olio» joka n^t seisoi k/nn/ksellä ja kuusi jotakin, oli palttoon kauluk- seen saakka ilimisen näköinen, mutta ylemmäs oli pelkkää tzHjxxttä, kerrassaan ei mitään! Kauppalassa kuului kuutoa ja kirkunaa. Motelliin näk^i juoksevan suuri kansanjoukko, välitila rouva Hall'ia kaatuvan ja dänen ylitseen juoksevaa 'teclcl/ Henkre/n, joka oli väkältä kaatua maassa kiemurtele vaan rouvaan. Kuului Kiillon onneton liätäkuuto; kän oli kollclannut käytävässä päättömän mielien ja peläs tyn/t koko lailla, /okainen, ken näki ja kuuli kaiken tämän, kiirullti sinne. Linne juoksi puotipoikia, kaup- karkeaa kiroilemista, paperin repeilcmistä ja pullojen kilinää. Alutta kuolimatta yleisestä pelvostZ, kasvoi uteli- aiclen luku kasvamistaan, ^luitten musssa saapui pal kalle rouva lluxter, joukko keikallevia k/län poikia ja tyttöjä, jotka tiet/sti kukin tiedustelivat asiaa. I^uori /Vrcliie Harker kunnostautui kiipeämällä vieraan ikku- naan ja vaikka kän ei voinutkaan alaslsskettujen ver- kojen täliden nällclä mitään, uskotteli kän allisalla ole- ville, että näki kaikki mitä vieraan kuoneessa tapaktui. jullia oll suuremmoinen ja aurinko paistoi tä> - cleltä terältä. ?itkm katuja oli laitettu ampumaratoja ja karuselleja. Olipa pajan lälieis^tcen rakcvnettu kolme isoa telttaa reipasta tanssia ja päk^inäpeliä varten. ?ojat olivat pukeutuneet sinisiin takkeilnn ja t/töt vyöttäneet itsensä valkoisiin esiliiaoikin, päässä kullakin vume muodin mukainen liattu pitkine sulki- neen. Vood/er »?unaisests ?eurS8tk» ja /gAZers oli- vat asettaneet näytteille pitkin katuja koko lippuvaras- tonsa, joka alkujaan oli dankittu Viktoria-juklia varten. Iällä välin oli vieras, sulkeutuneena puolipimeään luoneeseensa, lämpöisiin vaatteisiin pukeutuneena, pul leat lasit Äimillään ja arvatenkin, nälkäisenä ja pelois- saan istuutunut pöytänsä ääreen ja luki jotain ll/vin kiihkoissaan, delisteli purkkeja ja kiroili poikasia, jotka, vaikkakaan eivät voineet näkdä huoneeseen, kapuilivat ikkunaan. Nurkassa uunia luona oli kssÄ särett/jä pul loja ja ilmassa tuntui kitkerää clooriliuoksen hajua. Kaikki tämä saatiin tietää vasta sitte kun oll astuttu huoneeseen. ?uolea päivän tienoossa aukeni ovi ja k/nn/k- selle ilmaantui vieras surunvoittoisesti katsellen paria kolmea kä/tävään tullutta henkilöä.