Lauantaina 5 p. Marraskuuta KARJALA T f 'A R N:o 126 — 1910 Klrkoll. Ilmoituksia. Ensi sunnuntaina on ruotsa lainen jumalanpalvelus klo 1. RUKOUSHUONEEN • • II rukoushuoneella huomen-iltana klo 5. Ohjelmassa puheita, m. m Past. B. Törnvall, kuorolaulua j. m. Vapaa pääsy. Kolehti ruk huoneen hyväksi. Martta yhdisty k sen parhaillaan kestävää Keittofturssia Joensuussa jatketaan tk. 14 p:stä eteenpäin, jos riittävä mifirä osanottajia Ilmoittautuu, Ilmoittauduttava neiti Olga Pu raselle keittokoululla, Torikatu 31, tahi rouva A. Laineelle. (IL 8. 1 k.) Pelastusarmei j a, Nikolainkatu S. Suuri Pakettljuhla tSnä iltana klo 8. Tervetuloa ! A. Glsselbergr. (K. S. 1 k.) (K. S. 1 k. 1 s. 15 mm.) Yksi palvelustyttö saa paikan Seurahuoneella. sähkö- ja »vesilaitoksiin, kauppahal- leihin, raitioteihin j. n. e. Kuiten kin tulee tällöin näiden yrityksien pysymäinen kannattamaisnus olla marmaSti taattu, ja tulee niiden tuottaa moittoa mähintäin niin paljon kuin tarmitaan lainan kuo letukseen ja korkoihin. Sitä roaä toin on lainan otto wain poikkeus- tapauksissa katsottama tumalliseksi n. s. epätuottamia menoja warten, kuten waiwaistaloja, sairaaloita, kunnantaloja j. n. e. warten. Ko- konaan kiellettyä on lainan otto n. s. kunnoSsavito-kustannuksiin, ja HlöllisyySrakennuksiin, kuten teatte- «ihin, juhlasaleihin, muistomerk- keihin ja muihin kaunistusyrityk- stin. Muuten riippuu lumansaanti lainanottoon sangen suuresti myös kuuhun raha-asiain yleisestä tilas- ta. Ainoastaan sellaiset kunnat »omat saada oikeuden lainan ot t «miseen, joiden raha-astat omat »ikealla tolalla. Mutta tällaisil- takin kunnilta ivoidaan lainan otto vvätä, joS kunnan raha-astallinen tasapaino katsotaan uuden lainan kautta uhatuksi, tai yleisen mero- taakan tuleman sen kautta joko nykyisyydessä tai tulemaisuudessa kohtuuttoman rasittamaksi. Sitä paitsi on tarkoin harkittama eikö «saa niitä tehtämiä, joita marten sen lainan otto on tarpeen, moi- taisi siirtää tuonnemmaksi, niin ettei samaan aikaan tulisi komin useita yrityksiä lainamaroilla suo- ritettamaksi. Kaiken tämän muoksi on kuntain, pyytäessään lupaa lainan ottoon, tehtämä sitä mar- ten asianomaiseen mirastoon jät- tämäSsään anomuksessa tarkasti selloa yleisestä marallisuuden ti- lastaan, mellojensa paljoudesta, mahdollisuuksistaan saada lainan- sa kuoletetuksi, kaikista kunnallisis- ta yrityksistään, niiden laadusta ja nykyisestä tilasta, ja rahalli- seSti kannattamaisuudesta. Siinä tapauksessa että yllä esi- tetyillä perusteilla on katsottama kunnalla oleman pätemiä syitä lainan ottoon, on asianomaisen miraston kuitenkin mielä, ennen kuin se myöntää luman, tarkoin punnittama onko laina saatamis- sa kaikin puolin kohtuullisilla ja kunnalle edullisilla ehdoilla. Täs- Joensuu w. 1860. (Jatk.) Wiime kerralla esittelin luki- jalle kaupungin silloisen asutuksen, 50 muotta ajassa taaksepäin. MiStäpä nyt, kun marrask. 6 p. tulee maistraatti ja raastuman- oikeuS olleeksi puoli muosisataa toimessa, olisi sopimampi kertoa kuin kaupunkimme hallinnon ja tuomioistuimen muodostamisesta ja ensimäisistä toimista. Kaupungin perustuskirjassa sää- dettiin näin: „ Siihen asti että kaupunki edespäin taitaa! saada oman raastupa-oikeuden ja ma- gistraatin sekä myös muut kau- pungille tarpeelliset palmelusmie- het, pitää kaupunkia hallitsemaan asetettaa yksi orninkimies tarpeel- listen kanssa-istujain kanssa, ja amuksi kaupungin fiskaali ja tar- mittama luku kaupungin palme- lioita, mutta kaupungin lainkäyt- tö- ja rikosasiat ylösotetaan ja tuomitaan Kihlakunnanoikeudelta Kontiolahden kappelin käräjäkun- nassa, tästä kuitenkin erottain sel- laiset jutut pienemmissä rikoksis sa, jotka ylipään omat orninki- oikeuksilta käsiteltämät. Tämän seuraksi tulee orninki-oikeuden siis tutkia kaikki ne politiian ja huo- neenhallinnon asiat, jotka muuton omat kaupunkien maistraateilta käsiteltämät; ja saa muutosta or- ninki-oikeuden päätöksissä sellaisis- ta asioista esittää sillä muotoa, kuin kunkin asian laatua myöten, feurattamissa asetuksissa eteen- ^Joensuun Musiikki yhdistyksen JOENSUUSSA. 1) Keskiviikkona 16 p. marrask. 1910 klo 8 i. Työväen talolla Onnen sopukka. 3-näytöksinen näytelmä. Kirj. Hermann Sudermann. Suom. B. Leino. 2) Torstaina 17 p. marraskuuta klo 8. i. Lyseolla Juhla-Konsertti. (l:nen Sinfoniakonsertti.) Esiintyvät: Orkesteri, torvisoittokunta ja sekakuoro. Solistit: Ali Sorvali (laulu), Ari Pitkänen (lausunto), Hermann Hitzacker (viulu), Vilhelm Soctebier (viulucello). Ohjelmassa m. m.: Haydn (1732—1809). |Sinfonia N:o 6, G-Dur. Vegelius—Sibelius, Vedenneito, sävelruno. Kirj. Gunnar YVennerberg. Suom. Juhani Jalanne. (Käsittää lausuntoa, sololaulua ja 2 sekakuoroa, pienen orkesterin säestyksellä). Hedman, Sven Dufva, juhla-uvertyyri. (Aihe: Vänrikki Stoolin tarinoista.) 3) Lauantaina 19 p. marraskuuta klo 8 i. Työväentalolla Onnen sopukka. (Toistamiseen.) 4) Sunnuntaina 20 p. marraskuuta Seurahuoneella klo 4 i. p. L Lasten-iltama ja Voittojonnäyttely. OHJELMA: Alkusoitto. Noita-akka. Satukääpiö. Torvisoittoa. Onkimista. Kiinalaistanssi. Loppumarssi. L ARPAJAISET. Klo 7 i. 1) Uvertyyri. 2) Melodraama. 3) Sololaulua. 4) Arpojen myynti alkaa. 5) Orkesterisoittoa. 6) Sekakuorolaulua. 7) Arabia lainen huutokauppa. 8) Yleinen tanssi. (Poloneesi ja ensim. valssi orkesterin säestyksellä.) ii n 2) 3) Kevät (La Primavera): Tanssikuvaelma Sandro Botticellin (1446—1510) taulun mukaan. Orkesterimusiikki: Gluck, Ba- lettikohtaus oop. Orpheus. Erik XIV ja Kaarina Maununtytär: Laulukuvaelma Erik Johan Löfgren'in (1825—1884) taulun mukaan. Beethoven: Soittokuvaelma L. Balestrieri'n taulun (1500) mu kaan. (Viulusolo.) Teatterinäytäntöihin: Permanto: 3, 2, 1:50 mk. is- tumasijat ja 75 p. seisomasijat (rajoitettu määrä). Parvi: 2 ja 1 mk. istumasijat. Juhlakonserttiin: Permanto: 3 ja 2 mk. Parvi: 1 mk. Pääsyhinnat: Lasteniltamaan: 50 p. lapsilta, 75 p. aikaisilta. Arpajaisiin; 1 mk. Sivuhuoneisiin: ä 50 p. Lippumyymälä: Schliiterin kirjakaupassa (puh. 44). Pääsylippuja kaikkiin tilaisuuksiin, yhteisohjelma-vihkoja ja juhlakonsertin tekstikirjoja aletaan myydä lippumyymälässä maa nantaina 14 p. marraskuuta. Maaseudulta otetaan pääsylippujen ennakkotilauksia vastaan ippumyymälässä maanantaista 7 p:stä marraskuuta. Kannattajajäsenillä on vapaa pääsy juhlakonserttiin ja on teidän pääsylippunsa perittävä lippumyymälästä. HUO M.! Myydyt ja myymättömät ennakko-arpakirjat ja voittojen keräyslistat kertyneine varoineen ja voittoineen ovat ehdot tomasti palautettavat viimeistään lauantaihin 12 p.ään t. k. osoit teella Rouva Aino Honkavaara, Joensuu. ä m. m. marmat tiedot siitä, että kunta on sille tehdyistä lai- natarjouksista malinnut itselleen edullisimman. Jos rahamarkkinat omat kireät, on koko lainanotto oetettama lykätä tuonnemmaksi. Lainan kuoletuksesta säädetään erityisesti, että sen tulee tapahtua mahdllisimman lyhyessä ajassa, 'illä mitä pitempi kuoletusaika on, 'itä kauemman aikaa on myöskin orkoja maksettama. Viimeistään ulee lainan tulla kuoletetuksi sil- oin, kun on katsottama lainan amulla aikaan saadun yrityksen hyödynkin loppuman. Hyödyn loppumista tällöin laskettaessa on kuntain noudatettama yleisessä liikeelämässä tamallista poistojen menetelmää. Tämän lisäksi on kuoletusajan suhteen otettama huo- mioon, että myöskin tulemaisuu- della on lainanotto-tarpeensa, joi- den maralta on ajoissa aikaiseni- mistä lainoistä mapauduttama. Tämän muosi ei kuoletusprosentti myöskään saa koskaan olla 1 \ 2 pienempi. irjoitetaan muutoksen etsimisestä magistraatin päätöksissä, kuiten- "in maarinottain, että pormaruus- asioissa, muutosta orninki-oikeu- den päätöksessä etsittäköön läänin gumernöörin tykönä: jonka simus- a orninki-oikeuden tulee myöskin ylösottaa ja tuomita eli ainoasti ellaisia riitoja hantmerkkimesta- rien ja heidän kisälliensä eli oppi- poikainsa mälillä, kuin kaupunkien valitukselle annetussa Kuninkaal- isessa resolutionissa 12:neltä pltä Joulukuuta 1734 ja sen 39:nessä Z:sä mainitaan, mutta myöskin luttuja, jotka koskemat annettuja zoliisikieltoja, melskettä kadulla ja ellaisia kaupungissa tehtyjä ri- !oksia, jotka mainitaan Keisarilli- en Majesteetin armollisessa ase- 'uksessa 6 (18):lta pltä Maalis kuuta 1829, juoppoutta ja mäke- mäin juomain luontonta myy- mistä mastaan: ja menetetään, malitusten suhteen orninkioikeu- den päätöstä masten näissä ju- uissa Keisarillisen Majesteetin ulistusta myöten 28:lta pltä Ke- äfuuta 1841". Sellainen oli reklementti ja kau- pungissa sitten oli ensimäisen 10 muoden ajan järjestysoikeus, jon- ka puheenjohtajana oli mäliaikai- nen järjestysmies maltion ma- roista suoritetulla 142 ruplan 90 kopekan muosipalffiolla ja muina jäseninä pari pormaria »varsinai sina ja toinen pari maramiehinä. Warsinaiset lainkäyttö- ja suurem- mat rikosasiat selmiteltiin Kontio- lahden käräjillä. Mutta pitem- mälti ei tämä järjestys kaupun- kilaisia miellyttänyt ja ensimäisen järjestysmiehen poistuttua toiseen mirkaan ei hakemallaan löydetty someliasta ja kelmollista miestä : hänen sijalleen, sillä maltion palk- kio oli komin pieni. Sitäpaitsi ! järjestysmies Jahnssonin ja kau- ^pungin mälit jäimät sekamiksi, täy- tyi palkata erityinen tarkastustus- mies Kuopiosta henkikirjuri Carl August Malmberg ja mihdoin alistaa asiat sominto-oikeuden rat- kaistamiksi. Seuraama järjestys- mies Georg Anders Ruth ei jät- tänyt hoitokaudeltaan mitään sel- mitystä ja kaupunki jäi häneltä 1,053 mkn 20 p:n saamiseen, joka oli suorittamattomana tileistä ly- hennettämä. Kolmas järjestys- mies Petter Johan Björkman ei taas muutoin ollut tehtämäänsä pystymä mies. Näin kaupunkilaiset tulimat tyy- tymättömiksi ja malituksia tehtiin lakkaamatta. Sen muoksi Kuo- pion kumernööri tuli tänne 1859, kutsui pormariston kokoon ja ke- hoitti malmistamaan uuden palk- kaussäännön, että saataisiin pys- tymä ja kelpo mies. Silloin kau- punkilaiset lausuimat, että jos kerran kaupungin on otettama palkkausrasitus kannettamakseen, niin silloin on asetettama tänne maistraatti ja raastumanoikeus. Pormaristo kokoutui mielä uudes- taan ja päätti tehdä järjestysoikeu- delle asiasta anomuksen, jonka alle- kirjoitti 6 kauppiasta ja 12 käsityö- Iäistä, Suomennettuna kuului se anomus näin: „Ne »varsinaiset oikeusasiat, joissa Joensuun kaupunkilaiset omat mastaajina, omat myöhem- pinä muosina melkoisesti lisään- tyneet sekä moitteettomasti käsi- tellyt Kontiolahden kappelin kärä- jäkunnan kihlakunnanoikeudessa. Kuten edellä olemasta käy ilmi on tämän uuden Saksilaisen ase- tuksen kautta tahdottu saada kun tain mastainen lainan otto supis- tumaan aiman mälttämättömim- pään. Tämän tarkotuksen saamut- tamiseksi ei kuitenkaan ole katsottu riittämiksi main pelkät rajoittamat toimenpiteet, maan myöskin on tahdottu saada itse lainanottotar- me mastaisuudessa mähentymään. Warsinaista lainanottoa käsittele- mien säädöksien lisäksi, joista edel- lä on pääpiirteissään tehty selkoa, sisältää nim. yllä mainittu asetus erityisen ala-osaston rahastojen perustamista kunnan eri tarpeita marten. Sen osottamisekst, miten tärkeätä tällainen rahastojen pe- pustaminen on, esitetään ensiksi seuraama esimerkki. Jos kunta esim. jotain koulurakennusta war- ten ottaa 200,000 ornk. suuruisen lainan, niin tulee tämä rakennus sille maksamaan, laskien 4 pros. korkoa ja 1 V, pros. kuoletusta, 11,000 Smk. 33 muoden aikana, siis kaikkiaan 363,000 Smk. Jos taas kunta olisi tätä tarkatusta marten ajoissa ryhtynyt muodos- tamaan erityistä rahastoa, pane- malla joka muosi säästöön 11,000 Smk., niin olisi se jo 14 muoden kuluessa saanut kouluu rakentami- seen riittämän rahamäärän. Ky- seessä olemassa asetuksessa sääde- täänkin sen muoksi että asian- omaisten mirastojen on koetetrama kaikin tamoin saada kuntia muo- dostamaan mainitunlaisia rahas toja, kuten koulu-, sairaala-, tien- teko- y. m. rahastoja. Rahoja näihin olisi asetuksen mukaan saa- talvissa esim. siten, että kaikki muotuiset tulojen ylijäämät käytet- täisiin tähän tarkotukseen, sen sijaan kuin ne nyt siirretään seuraaman muoden tuloihin. Jotta tällaisten rahastojen muodostaminen tulisi suuremmassa määrin käytäntöön, on asianomaisten mirastojen, en- nen kuin antamat kunnille lupia lainojen ottoihin, otettama tarkka selko siitä missä määrin kussakin kunnassa on näitä periaatteita noudatettu, ja siinä tapauksessa, että mälinpitämättömyyttä tässä suhteessa on huomattamissa, kiel- lettämä toistaiseksi lupa lainojen ottamiseen. Yleisiä uutisia. Aseitten tuontikielto ja tulli- hallitus. Tullimirkamiehiä ra n- gaistaan. Kuten tunnettua, käsitteli se- naatti miime perjantaina salai- sessa istunnossa kahta kenraali- kumernööriltä saapunutta kirjel- mää, jotka koSkimat tullihallituk- sen suhtautumista aseitten tuonti- kieltoon sekä tämän yhteydessä tullihallituksen jäsenten selitystä, jonka selityksen senaatti oli maa- tinut kysymyksenalaisessa asiassa. 5 äänellä 4 mastaan päätti senaatti tehdä kenraalikumernöö- rille esityksen, että tullihallituksen asessorit N. B. A. Grotenfelt ja G. E. Lindroos 0 kuukau- den ajan pidätettäisiin Mirkansa toimittamisesta menettämällä palk- kaetnnsa samalta ajalta. Senaa- tin mähemmistö ehdotti asian ly- kättämäksi Turun homioikeuteen. Pysykiiiiueu waltivn omistama maatalouskoneitten ja työ- aseitten koelaitos. Suomen maatalousseurojen kes- kusliiton anomuksesta on senaatti päättänyt perustettamakst maltion omistamain maatalouskoneitten ;a työaseitten koetuslaitoksen ja tämän yhteyteen sekä sen johdon jonka alle kaupunki oikeudellisessa suhteessa kuuluu; mutta sen lail- lifen oikeudenkäyntijärjestyksen muoksi, joka kihlakunnaaoikeudes- sa on moimassa, miipymät asiat ratkaisematta usein yli koko muo- den ja joskus mielä kaumemmin, jonka jälkeen riita-astat mielä mo- nesti medotaan laamanninoikeu- den ja homioikeuden tutkintoon, ja joten mähemmän rehellisillä riitapuolilla on suotuisa tilaisuus muosikausia pidättää toisten oi keutta; jota paitsi ei Kontiolahden käräjiä mälttämättömästi ole pi- dettämä kaupungissa, maan ase- tetaan usein kahden peninkulman päähän Kontiolahden kirkonkylään, jonne käräjäin sijoittaminen on myös tarpeen maatima, koska Keis. Majesteetin arm. julistuksen mukaan, 23 pltä miime heinä- kuuta, on Puson kyläkunta oikeu- dellisessa ja hallinnollisessa suh- teessä erotettama Pielisjärmen cäjä- ja tuomiokunnasta sekä yhdistettämä Kontiolahden käräjä- kuntaan, ja siitä seuraa niin muo- doin pitkiä, kalleita ja pormaris- ton elinkeinoille usein haitallisia käräjämatkoja; ja kun sitäpaitsi ei kaupunki yleisen kalliin ajan täh- den moi toimoa saamansa järjes- tysmiestä melkoisesti huokeam- malla palkkauksella kuin pormes- taria niin kaupunginmanhimmat ^a pormaristo anomat, että ac- moisa järjestysoikeus tahtoisi lää- nin herra kumernöörin kautta Keis. Majesteetille esittää kaupun- ginmanhimpien ja pormariston alamaisen pyynnön, että Joen- suun kaupungille mahdollisimman pian suotaisiin raastumanoikeus ja maistraatti". alaiseksi pysymäisen maatalous- koneitten ja työaseitten näyttelyn. Samalla on senaatti päättänyt esittää korkeimpaan paikkaan, että myönnettäisiin 10,000 mk. laitok- sen järjestämiskustannuksiin sekä muosittain 10,500 mk. laitoksen hoitokustannuksiin. Tämän yh teydessä on senaatti päättänyt alistaa korkeimpaan paikkaan, että senaatille myönnettäisiin oi keus antaa lähempiä määräyksiä laitoksen järjestämisestä y. m sellaisesta. Tuleman tilalle aiottu nais- ten maatalouskoulu. Senaatin maanmiljelystoimitus- kunnassa esireltiin tiistaina jatko- käsittelyyn Miipurin läänin maa- talouskomisionin ensimäinen Sal- min kihlakuntaa käsittämä mietintö mikäli se koskee maataloudellisen koulun perustamista naisia mar- ten Salmin kuntaan Tuleman ti lallel Senaatti lykkäsi asian kama- riloimituskuntaan, jonka on annet- tama lausuntonsa siitä, moidaanko Tuleman tilan rakennukset ja tar- peellinen maa-alue tilalta luomul taa aiottua koulua marten. Keisarillisen linna» korjaus työt. Senaatti on hylännyt yleisten rakennusten ylihallituksen esityksen erinäisten korjausten toimittami- sesta keisarillisessa linnassa. Mai- nittakoon, että tänä muonna käy- tetään linnan korjaamiseen yli 200,000 mkaa. Komitea sereologisen labora torion pernstamista warten. Jäseniksi siihen komiteaan, jonka on malmistettama kysymystä se- reologisen laboratorion perustami- sesta, on senaatti malinnut pros. E. A, Homenin, pros. T.Laitisen, dosentti Osm. Strengin, arkkitehti pros. O. Tarjanteen ja eläinlää- kari A. Hinderssonin. Komitean puheenjohtajaksi on määrätty pros. E. A. Homen. Joensuusta ja likitienoolta. Suomalaisen puolueen talon »vihkiminen Helsingissä. Suomalaiseen puolueeseen lukeu- tumia järjestöjä maaseudulla pyy- detään täten kutakin malitsemaan yksi edustaja marraskuun 19 päi- wänä pidettämään puoluetalon mihkimäjuhlaan sekä malitsemas- taan edustajasta ennen marras- kuun 12 p.ää juhlatoimikunnalle tieto antamaan. Ilmoitus on lä- hetettämä osotteella: Helsinki, Suo- malaisen puolueen kanslia. Halli- tuskatu 15. Kansanopistojen sekä isäntä- ja emäntäkoulujen waltio- awut. Tämän muoden menosäännössä on koko määräraha kansanopisto- jen sekä isäntä- ja emäntäkoulun kannattamiseksi 175,000 markkaa, kun sanottu määräraha on ollut 100,000 markkaa. Tästä lisätystä määrärahasta päätti senaatti tk. - p. annettamaksi lisäaivustusta seuraamille kansanopistoille sekä isäntä- ja emäntäkouluille allalue- tellut määrät täksi muodeksi: Ori- mattilan emäntäkoululle 2,500 mkaa: Tuusulan kansanopiston isäntä- ja emäntäkoululle 2,000; Ruotsalaiselle kansan akatemialle sekä maamicsopistolle 3,000 mkaa: Länsi-Uudenmaan ruotsalaiselle kansanopistolle 1,000 mkaa: Por- moon ruotsalaiselle kansanopistolle 1,000 mkaa; Paimion emäntä-, Kolmannessa kokouksessaan por- marista myönsi pormestarin muosi- palkaksi 300 rpl., mnokrarahaksi 100 rpl. ja tarmerahoiksi 25 rpl., notariukselle palkaksi 125 rpl. ja neljälle raatimiehelle palkaksi 25 rpl. mieheen muodessa. Jo tammikuulla 1800 asia kä- siteltiin senaatissa ja annettiin arm. julistus, jossa käskettiin, että Joensuuit kaupunki ..marustetta- koon omalla Raastnpaoikendella ja Maistraatilla". Samalla mah- mistettiin myös se palkkaussään- tökin, jota pormaristo ehdoti. Mitäpäs nyt enää muuta kuin pormestarin mirka julistettiin haet- tamaksi. Hakijoita ilmaantui kolme, nintittäin maratuomarit Gabriel Ehnberg, Adolf Rindell jaMiipn- rin kaupungin oikeusraatimies Mortimer Cajander. Maali ta- pahtui toukok. 24 p. ja äänet ja- kantuimat siinä seuraamasti: Ehn- berg 753 ääntä 41 äänestäjältä, Lindell 294 ääntä 11:ltä ja Ca- jander 257 ääntä 9:ltä. Kun sa- malle listalle oli merkittäivä kol- me ehdokasta, niin hajaääniä sai- mat: makasiininhoitaja O. E. Opp- man 163, maratuom. I. E. Häll- ström 166, ruununmouti Josua Miander 141, postinhoitaja I. F. Asehan („ Posti-Jussi") 112, ni- mismies W. Norring 108, mara- tuom. Mathias Korhonen 106, ma- ratuom. Esr. Wacklin 65, m. t. järjestysmies P. I. Björkman 54, maratuom. Reinhold Hällström 44, postinhoitaja Carl Nygren 40. herastuomari Johan Lukkari- nen 15,' kauppias 'A. I. ?)!usto- nen 5 ja entinen nimismies C. M. Forsten 3 ääntä. Toisella ja kolmannella ehdokassijoilla äänes käsityö- ja kassiivitarhakoululle 3,000 mkaa; Pohjois-Satakunnan kansanopistolle 5.5i.»0 mkaa: Keski- Hämeen kansanopistolle 5,500 mkaa: Jämsän kansanopistolle 3,50" mkaa: Uudenkirkon kansan- opistolle 1,000 mkaa: Räisälän kansanopistolle 4,000 ntfaa; ^tä- Hämeen kansanopistolle 2.000 ntfaa: Puh o f s e n kansan opistolle 2,000 mkaa: Lapuan emäntäkoululle 1,500 ntfaa: Lapp- träskin ruotsalaiselle kansanopis- tolle 2,000 mkaa: Möyrin ruotsa- laiselle kansanopistolle 2,000 inkaa ja Breidablickin ruotsalaiselle kan- sanopistolle 6,00>» mkaa: Kainuun kansanopistolle 5,500 mkaa ja Itä- Pohjanmaan kansanopistolle 0,500 nikaa. Samalla on senaatti päät- tänyt kansanopistoille setä isäntä- ja emäntäkouluille tulemat mal- tioamut suoritettamaksi ensi wuon- nakin jos menosääntöön otetaan tätä marten tarpeellinen määrä- raha. Suomalaisen puolueen Maali- piirikokous alkaa huomenna kello 12 päimällä Ilosaaren salissa. Kokoukjen päätyttyä siirrytään klo 8 ip. Seurahuoneeseen yhtei- sille illallisille. Osanottajat saa- mat kirjoittautua tänään herra Koimulan kaupassa ja huomenna piirikokouksessa. Ohjemaksi on wa- rustettu puheita, laulua ja soit toa. Joensuun ?knija ja se» nais osasto pili kokouksen torstaina kaupungin- talossa. Edustajiksi huomenna pidettä- mään piirikokontseen malutun faitpp. I. Pitko, agron. H. Rei- nola ja roumat Anna Piipponen ja Hanna Hukka, maralle raken- nusmest. A. M. Pitkänen, mat- katarf. Aug. Kilpi ja roumat Min- na 5toimuia ja Olga Reinola. 3!uijan toiinikuntaan tulemat eroivuorossa olleiden sijaan nyt maalin toimitettua: rouma Anna Terä, neiti Anna Parmiainen, pankinj. T. Turunen, rakeitnusm. A. W. Pitkänen ja toimittaja E. Martikainen marsinaisina ja maist. O. Honkamaara, kultaseppä A. M. Koimula ja rouma Anna Simo- nen marajäseninä. Suomalaisen puolueen talon mihkiäisiin marrask. 19 p. Helsill- gissä malittiin edustajaksi yliopp. Meikko Piipponen. Maalien mälillä keskusteltiin pari tuntia milkkaasti eri puoluei- den keskinäisestä maaliliitosta ja ntuista maalikysymyfsistä ja lau- suttiin piirikokoukseen malituille edustajille niistä asioista kolo joukko emästyksiä. «atamatuloja on tänä kesänä ollut tukkipuista noin 21,000 markkaa. Waarallinen kuoppa suurim- malla liikepaikalla. Laimarannassa punlaiturin mie- ressä on multaa mierinyt niin, että on muodostunut symä kuopu- ra, johon on jo monikin sujahta- nnt aiman myötäistään myöten. Kuoppa peittyy aina sadelumella, joten siihen aiman armaamatta muksahtaa. Ettei mitään onnet- tomuuksia satiuisi, niin olisi syytä tuo määrällinen sudenkirnu aiman ensi tilassa täyttää. Iytväskylän yleisen sairaalan emännöisijäksi on 30 hakijasta malittu neiti Fanni Ryynänen. Rti Ryynänen on nykyään Joensuun sairaalan emän. nöitsijänä. Luuta on loivasti näinä päiminä tullut. Rekikeli on jo täydellinen. Muutamia laitvoja odotetaan tänään mielä etelästä- päin tulemaksi. Koma jää ja sa kea lumipyry tehnee tulijoille ko- maa mastarintaa. tettiin siis sellaisiakin henkilötöitä, jotka eimät olleet tuomareita. EH- dolle tulimat: I sijalla Ehnberg, II:lla Rindell ja Illumella Cajan- der. Näistä mirkaan nimitettiin ensiksimainittu elokuun 7 p:nä ja saapui Joensuuhun marraskuun alussa. Raatimiesten maalissa ei oltu niinkään yksimielisiä. Ensimäisessä maalissa, joka toimiteltiin helmik. 13 p., saimat ääniä: konttoristi I. W. Äkerstedt 307, kanpp. Mns- taiten 70, A. Falkenberg 50, I, Kononosf 32, Simo Parmiainen 14, Heikki Parmiainen 8, märjäri P. I. ^)!elander 8, satulaseppä Abr. Laurila 8 ja nahkuri I. Keekman 4. Tästä maalista mali- tettiin ja maali kumottiin; toimi- tettiin toinen, siitäkin tehtiin mali- tus ja sekin kumottiin. Kolman- nessa maalissa 1861 muoden lo- pulla tulimat malituiksi: kauvp. A' I. Mustonen, satulaseppä Mandelin, maalari I. Ziousiainen ja kaupp. I. Kononoss. Uusi pormestari oli sormarin eli, niinkuin hänen syntymäseu- dullaan pivettiin tapana kutsua „rukki Ehnbergin" poika Kuopios- ta, 30 muoden ijässä, kookas, mah- marakenteinen, parraton, pitkätuf- faineit, näköään siis pientä tapuli- faupunfia fylläkin representeeraaiva nuorimies, joka mielellään miih- tyi marsinkin miesten seurassa. Kaupungissa hän kohta osti talon n:o 3—61 korttelissa, Kalastaja- ja Torikatujen kulmassa. Odotet- tiin kauan, että hän ilahduttaisi kaupunkia malitsemalla pormesta- rinnaksi jonkun kauniimman suku- puolen edustajista täältä omasta fesfuudestamme. Niin ei kuiten N. M. K. yhdistyksen perhe- iltamaan miime torstai- iltana oli yleisöä kerääntynyt raatihuoneen sali m?l- fein täyteen. Jlahuttamana seif- kana on mainittama se, eitä nuorisoakin oli nyt kokoontuinit taivallista runsaammin. Tämä hauska ja mirfistäivä tomeruusilta alotettiiu yhteislau lulla. Arkitehti Ilmari Launis lausui mieraat terivetulleiksi pitäen pitemmän puheen, jossa koetti mieliin ^ teroittaa keskinäisen rak kauden suurta ja tärkeää merkitystä. Wäliajalla tarjoiltiin teetä, kahmia ja omenia. Loma- ajan jälkeen "aunis muutamia lämpöisiä sanoja nuorille. Tuomari ^uki erään kertomuksen. Rööri esitti muutamia lauluja. Hra Partanen lopetti rukouksella täniän maatimattoman, maitta on- nistuneen ja mirkistäroän illan. kaunaan kuollut. Toissa yönä oli seppä Ju!>o Lappalaisen rakenteella olemaan saunaan kuollut Kontiolahden Leh- monahon kylästä kotoisin olema fer- jäläisukko Tuomas Termo. Ukki oli toissa iltana pyytänyt saada jää- dä saunaan yöksi, jonne sitten lii- man saatuaan oli yöpynytkin. Aa- mnlla oli talonisäntä tamannut manhuksen kuolleena. Ruumiissa ei näkynyt minkääiilaisia mäkiival- lan meikkejä, joten saanee katsoa tämän äkillisen kuoleman aiheutu neen ivanhunden heikkoudesta. Wai- naja olikin jo noin 70-muotias ivan- hus. ^3 Siä' % Ä» LsZ l 65 i S-Ä *~3 •per Muualta Poh- jois-Karjalasta. 5inollut. Keskiiviikkona kuoli kontrahtiro- masti Uukuniemen kirkkoherra A^l e k s a ii t e r i G u s t a s Malle Oi muoden ijässä. Mainaja oli syntynyt 184:., tu- li ylioppilaaksi 1.^61 ja mihittiin papiksi 1805. Oltuaan pappina Leppämirroilla ja Käämillä, tiili hän jo 1375 kirkkoherraksi Uuku- niemelle. Mainaja oli maan huoinatuim- pia pappeja. Hän oli pappissää- dyn edustajana kaikilla mallia- päimillä 1885—1906, sekä edus- tajana kirkolliskofouksissa m:sta 1898 alkaen. Hänelle uskottujen komiteatehtäivien joukosta mainit- takoon hänen olleen jäsenenä kir- kollismiraston leski- ja orpokas- sassa 1898 ja 1903, jäsenenä pnustellikoniiteassa 1884, puheen- johtaja Miipurin läänin pappien palkkojen järjestämiskomiteassa se- kä n. s. mustalaiskomiteassa. W. 1881—85 palmeli hän kansa- koulujen tarkastajana. 21 muotta on hän ollut kuntakokouksen pu- heenjohtajana ja sillä alalla mai- kuttanut paljon hymää. Papisto. Maaliehdolle Miehikkälän kirkko- herran mirkaan on tuomiokapituli tk. 2 p. asettanut Pyhäjärmen (II. l.) firkfoherran Kusti Marmamuo- ren ensimäiselle, Jääsken kappa- laisen Juho Koskisen toiselle ja Kyminlaakson kansanopiston joh- tajan fil. nlaisterin A. W. Leikko- sen kolmaimelle maalisijalle. Uudenkirkon (W. l.) kappalaisen maalin joka toimitettiin miime ke- säk. 30 pnä on tuomiokapituli teh- tyjen malitulsieit johdosta kumon- nut, mutta maalikysymystoinlituk- sen julistanut pysymäksi sekä mää- rännyt Miipurin kappalaisen A. H. Saarnion sanotun »vaalin uudel- leen toimittaniaan tuleman jouluk. 4 pnä. Henkikirjoittajat. Ilomantsin kihlakunnan aivoin- na olemaan henkikirjoittajan mir- kaa on määrätty hoitamaan Pol- ivijärmen nimismies O. W. And- berg. kaan käynyt, sillä hän meiii nai- misiin kauppiaautyttären Augusta Viktoria Tudermanin kanssa Mii- purista. Joensuulaisille hän oli joii- kun merran jo ennakolta tuttu, oltuaan muoden Liperin tuomio- kunnan m. t. tuomarina, sittenkuin tuomari Gustaf Lindberg neltä muutti homioikeudenasessoriksi Mii- puriin. Ensimäinen maistraatin ja raas- tumanoikeuden istunto pidettiin kuten sanottu marrask. 7 p. Il- man juhlallisuuksia tai mirallisia alkajaismenoja. Pormestarin niu- fana istuimat jäseninä kaupp. A. falkenberg, märjäri P. I. Nelait- der ja nahkuri I. Keckman. Ensi- mäisenä astui sisään faupungin- palmelija Abel Myöhänen ja an- toi maistraatille hymäksyttämäksi ruplan laskun siitä, että oli for- jannut Ilosaaren ympärillä ole- ivan säleaidait (stafetin). Sitten tuli esiin fauppias Petter Par- miainen ja pyysi tehdä meltoja- malan saamisensa perimystä mar- teit Ruotsin alamaisen fauppias Jouas Boströmin fonknrssipesältä Haaparannasta. Kun sekin oli toi- mitettu, menlitnt ullinhoitaja Clias Meekströmin fanssa tarkasta- maan ja arivioiinaan tafamarif- koon otettuja kaupp. Reinhold Ryynäsen tamaroita: 11 tynn. mattupunssia, 2 astiaa portivii- niä, 1 astia Englannin porte- ria ja 1 nelikko meskunoita. Pöytäkirjat kirjoitetliin tietysti ruotsiksi, maikkakin kuulustelut ja keskustelut tapahtuimat suoinen- kielellä, jota suurin osa pormaris- toa yksistään ymmärsi. Niinpä täytyi suomeksi kirjoittaa myös ne fuuluutufset, jotka „Borjmestari cu sm S" ca m Sfl" SL I LS «S zzt ET £33 & -»->» »s <s SS p- m sr U3 VS U3 v- <s »» rs s» äc* IM cs 3 a S -