N:o 192 — 1910 KESKI-SUOMI Perjantaina elokuun 26 p:a Bernadotte-hallitsijasuku sotpi>mu!ksen keNvottomalllsi. Te Mä on, näin lachui Dubrowinin a se m ies, „a r- meiija" ja -tarpeen »vaatiessa te, kuten nuortMkilaisek, ette haikäiile antaa!sjen> Meillä,, mustasotnialaiisilla on waW „<nyrki>:". Siinä M meidän woi- mamme. Miten te woitte tahtoa, että -me tyytyisimme .Mttumikemoihin"? Ja ailkanume »sankari" Ipani taasen lii- kekannalle »liittoko iteotfc Pllti!sowis- ta", perusti taistelujärjestöijä ja koet- relev nykyään niitten tvoimia to:sie lussa uudistuneita MastaM Pietaris sa. MoajeuduÄa on hänelle tietenkin wiM epä!warmaa. mihin ryhtyä. Pääministerin huomion esineinä, hänen saavuttuaan Pietariin, omat pääasiaMMti olleet Suomi sa kolera; näille 'kysymisille ctaxrt ttmiiimeiijiet mi- nisterineu>wMon istu.nnot omistetut. Sircmea kohtaan sn, nÄhtÄvästi, ,paa- letty of o t t a a .j ä r? ä h t äm ä t ö n- t ä natsi o noK ismiä. Miivkamies- ^uwila-asulikaitten taitteet täy tetään: lakiehdotuksm inxnäläisten kansailaisoikeUlsista Suvmessa on nyt minisrerineumoisto hyMäVjlynyt. Mitä ( tuifoe Moraan, tahto» hallitus tässä ! osottaa Jrnhöjett mapaam ielisyyttä. Se j ilmenee siinä, että hallitus on kehotta- nut taislelunn koleraa tvastaan teke mättä eroa pu-oiluaitt>on ivälillä, jos- kaan ei ori uskontunnustliksien mölillä. koiran lkmchumginyäällikkö. kenraali Adrianom, piirioiöenden Prok.u^aatto- iti fefö ikomenixmttihallituksen päiwys- täjä chuitantbv. Nuoret upseerit »van^iÄm ja se tiin etnisin ipoliiisiasemalle ja sitten ko» mendanttihallitukseen. KNkiijouIkko 'ofotti suurta suMu-mus. to tapahtumain johdosta. Tapahtuma on tehnyt MoSkowan npseerivitreihin masentaman lwai!kutwksen. Moskoivasfsa vilkkuu itsepintaisia Hu- huja, eitä^ samaM yönä olisi joukko nuoria upseereja hyökännyt erään kör ilään upseerin kenttäinaM kinippuun, tämän pv-iKsa ollessa. Upseeri» hajoit» t:wat maljan maan taialle ja rikkoi wat kaiM siellä olleet esineet. Bernadoit--hallltsijasuwntt l00-wuotine»» rientutvuost on tänä wuonna, sillä w. 1810 »valittiin Napaleon I:n entinen sotamarsalkka Jean Baptiste Vernadotte Ruotsin perintöprinssiksi ja siitä lähticn hän oli niyös maan todellinen haUitslja, maikkapa »virallisesti »cusi waltaiSt»imelle waöta w. 1816 nimellä Kaarle 14 Juhana. Kuivassa näheään hän kcokcllä. Hänen alapuolellaan on Ruot- sin nykyinen kruununprmsst Guötas Asels. Wasemmalla on yläällä Kaarle 1>, alaalla Oscar 2; oikealla taas ylhäällä i?skar 1 ja alaalla Ruotsin nykyinen kuninzas Gustaf 6. Aläällä olema rakennus on Iernadctten syntymätalc Pauisa Etclä-NanSkaisa ja alaalla on Ruotsin kuninkaallinen linna Tukholmansa. Ulkomailta. Korea» liittäminen Japaniin. Ber-li/nistä, eloik. 22 p:nä: „Deuii>sche KabeldÄegrammgösellschajl- tille" sähkötetään Tokiosta että Korea nimitetään japanilaiseksi kruunun siir- toikuinnatllsi. Teraulshl nimitetään ken- raaiMukvernööriksi. Korean feijöriQi- sdte peoheelle lullaan osoitamaan ja- malloista kunnot: ust.r kuin Japanin» kin. Korean keisari ftirHiiä-t tuleir-a- na itvuorma Toiioon. Hänen simiililis- tansa pysytetään ontiselläin. Korealai- sille «Mirkamiehille annetaan Japanin Penien arwon:mi. Moimassz vllewa Korean tullitariffi pysyy »vointassa touotta, jonka jälksen se muutetaan. Hyvin lajiteltu varasto | Hienoja Tilli-, alpakka-, maaliini-kankaita. ° l Piqae & hamppukankaita. Morsiustarpeita: huntuja, kukkia, sukkia. Hienoja valkosia silkkinenäliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. Kuinka H. M. Keisaria vartioidaan Hessenissä. Poliisikoiratkin palivelnkseen. m e nn os walmis. Raamatun- Kaasalainen; Lomackurssion merkitys; raittiuskokous Helsingissä; ilmalauvan wicrailii Dres- de>'.i-:-sä, kir.j. '! ^—n; SUrjcitii kuole- nump tuc-mitv '/vet Ien» tr''!. - ,ut; * . ... kiri. H. X-.-.'". käy; Tasm.mialaise:; o--' nuu'i ju ifufffarrfddnnr; kiinalaisten^ n.:.'tcn jalot; Tulensaminuttcija Rapid;! 2uu'."'nömäri; C^acatki) !a:!.'i ;liintc; J uiixi? Th. Zcllin mukaan, y. m. — AiknkauSlchtiä on ilmcötynyt: Hermes n:i> 8 ti;-;i:tCia: Touniiukscn ritföpiivi-jtä. fiihVmicficn ammatista. 11 Nhicisti?vminta nror,iiin ja lauppa- hi.onccn Ivälillä. Nu.ncroja. .^njnnpi- >tol!arjo:telma. Äuinla wäärennt>kset kaupp^.'irjoic-sa saadaan ilnn. i. 5n-fo i!mo!'teittawa «vain pä:,vä..'chdcSsä. Mei» sön lyhyt muisti. — jiyläkirjnston kumalehti A-so.ria n:o 8 cn ilmcc-tynyk. Tämä nmner» )ijalrär: ftuicia: Itämaisia maisemia. Siiionin p'»io Haijari lahci.stiydcssä; Hai)an k<.u- p!!>:<! ja jtarmelivuori; Bciruiin kaipuu- t: ja Lil.'an»MvUl>ret; Hassan kau?un'.i ja sa:a»m; jiuollecn mcron rannalla; ,.Eii- fa:i tähde" lähellä Jerikoa. — >U:6;iH:r ncn 'nccfcritixiltto Afrikan sydämessä: i^tngon tuomiokirkko nncfuffo jijältä, fäänmijjfo-iniiecn loftnesiti on nyi il- ^ Uleinen mesmnyr Kirjeiden lcppuivihlo. En-! ..P^.iscival nes:ään ttvs: ja^amuia T^inkeUu- m il. Äpos^liv'n teor ja J^hanii -.'>iis'':'. rmxÄj». ^'rje.den lchteinen hinia on 1 mk. 5 p.. pcrremmalla l"peri-> p. Nu" T . < on iinjoslin wv:> iVr/>" pas IN a a >» ! e h : lc. Eaman £iJuT.l>:;i>n fucuKuui^.-Ilu Ponvocssa cm il.nes.u/nN: P t o n w i U imijän j u u r i k a ö w w i I j c- llisopaö. tirjcÄsnul Väinö 2t- IcmOiT , hiiua Ou p. — Xati.an kirja sen ansio-rm on. e: s tii ie cjl::ii.i niucas» lc-iin kanna-r:«Lr-aa. p:..-n:vilje!ijiille io- Weilu!waa jirarjrtnia", kir jan of>jeoi f.vo: klvoä-;, parhaiden asiamuni:j «n ritrtU-u;tio:. >.» on tär keä C:ej^f:irt koreus- ja inlöönpc.nv- aikana, jolloin l'.Aämä':ön'.'.,'.;dkHlä »voidaan panna tuhon oinaasi suuri vsa fotca . AI ali ew a l c^k i r j a l l i s u u : i a. TcH:or» F. A. Häftcskoi» :oun:ua- rne^an ,si t) l ii i ii i s t e n & ale iv al a- harjaan on licH:t> fcline ;y:i!)foa: Loi^u ja rovio ÄÄewctias'^, Äieliku- <wilus jo lodelliiuus 5ia!.''.vtuassa. Ih- niinen ja tuon:o fiofctttala-Ma. Kun tämä fiuomci.Mipa ivirjn tM mi s; itu, ötrauice fc <rki):-Ää kiinniuÄniötä KalAva>l»n nstÄivcn ja opiskelijain hucknioon. Näirä kirjasia »uiee 12 ja jc?a:nc>n •n:<t!'Toa lvam 5 pennin. Kirk k oi a k i y:?nä erina-isiä «ise» Tir'|Mi kirkollistit ivirkailiiain :arpcek- »si. Tähän W. A. Hemanin t;ixni;:c« maan Ä'Meen on iflit jul-a; ;ru L i- s u y s. joka ftsäriää länä ivuonn.i N'ah- tvisiolm muu?L'k>et ja jonka jrfamen ■röitnän KcFon -ostoja so» pi)yiäeösliän ^rrjalkaupasia. Kaniakoulun laskuoppi n:o 2, kauptpaoipisiion johtaja ?t'estor Ojalan kirjoinama. Tämä oppikirja on iekijän K^saikoi ^un laskuopin täy- dennmy laiios. Tiinä on clkcis^ias- toa eriUäiiir chuoma:laivat:i kehitelty ja esimerkkien wku ii!sä?iy kaiksinkeriai» sc7si. joren nfiita rtt» on enemmän kuin nii»>ään muussa kansakoulun lasku- api-ssa. Laajuus cm 216 siwua, hinta 85 penniä. Pienempi a s i o i m i s k i r j o i- tuksen opas, Ivhennetil) laitos Hoh. Lanisen ja I. P. Airaksisen kir- jo'UtamaÄa Asioimiskirjoi.-uksen vp» p«löia. Kirjanen on larkoiicttu kär-:et- ^ !.*.? ^öessassa. LäRintAhalli- ^pö<iwvka.staia Mani!lowski on rn^onwastustuskam'iöean määräyksestä mai^uHtainut Odessaan johtamaan .toi» menpieitä ruton HMenvmiscn estäimi- seksi. Ru!>k. SllSvo-n awustajalle on M<mi>lowski OdessaZsa raimoMxista rutosia lla>usunut mmr. >seuracm>a<i: Tlchtä>wäni on >waikecd, mutta minä t»iw-cn imonesttflväm. On lvaikeata sa- noa, kmnka kauan rutto tulee kestä mään Odessassa, mutta ruton täytyy leikata, kun suä livastaon ryhdytään !kai'M:n käytettäwiSsä olemiin toiinen- ptteiisiin. Taistelu ruiton lMiträjiä, rottia, ivastaan on wai>keata, kaupunki >ku«n >o>n ni'i>n ltiiheästi asuttu. On rich- kuiteMn 'fa iUfi irt toimenpiteisiin ruton (lcitoeroemiisen esiämljeffi muihin kau!Pwtiike'Hin. On tvai.keaia sanoa, kuinka akanan nstto tullee iestämään. Ensimainen ruttotaipaus sattui noin Pari kuukautta sitte. Toinen -taas llve^rrattain Pitkän ajan Perästä, ei>kä wieläkään ole saatu sökville, oliko i)e ftniauksena enstmäi- sestä tapauksesta wai?o ei. Wa>r'.naa joka ta!pau!ksessa on. «dtä rutto on tnl-^ . .. M Odessaan munalta. < u ? U | ©li m e ipäi!wina on ruttoon jälleen ^^roman, kuulluu kaikkiaan ^öl) jal^l ^ sairMimut useita henkilöitä. Ensimäi- ^ ratsumiestä. i ivcin ruttotapaus on tapahtunu: uiko- '"^icIId Odessan firuiDunmnpÖ^ITUcn ' ^ iiriä, n'"n. r->..: V t. r m Sh/m m Tnjesterm Miuieila, jos:a Odessa saa juouiaive- reniä. K is Mistä m Odessaan saapunut osasio rotan talppaj ia. — Upseerit murhanneet poliisikons taapelin. ÄViime lauantaita masten -yöllä mnribssi feslfctla katua MoÄo- waixi;a 'toisi nuoria, wasta edellisenä ipäiwä^nä 'koulun peilillä pääÄj^ä up- seeria erään Kulli^shsm nimisen poliisi- i?o>nistaa!Pc!lin. TapalhiumaZ ^a lkertoivat menÄäilset lehdet seuraamaa: Noiin ssello 2 Maan sanotwna yönä hurimvsl Dckqoru.koimin fcbun paösiZsa >olewa poiliisrkonstaapelt Äulishelv ?o- lwaa chytiä a>j<Man ajurin. Huomaa- lmatta ajurin rattailla istuNiia kahta Äpseeriv Peliisi M)si koh?e.liaasti aju- ria a/jamaoin 'hiibsmnmin, ?a ky>)dittä- wiä, jokka piliwät koavaa ääut.i ole- .maan hilljaa. Uyft-erii kornetti Kait- Prof. OstMld kansain- wäliMä apukielistä. Kannattaa „idoa". Tunnettu! saksalainen tiedemies, prof. Osttvald an Tukholmassa wiemi-lomas. sa ollessaan pitänyt stkÄäi^essä Tiede- akatemiassa esitelmän mcsailmaaikieles- tä. Nuailsin lehtien muk«m hän tässä mieltäkimniÄälvässä cstlelmäsiäan toi esiin 'jeurtaatvaa. Hän huomaiubt? aluksi kanisainwäli- sen kielen tarpeellismittä. Monet sano- ivat, Ätä uuvta kieltä »voi M,da yhtä »vShän -kuin punta. Kuitenkin owat kokeilut keinotekoisilla kielillä Kuten esperantolla y.m. osottanoer, e-ttä cf\o •tulfjen wo>i käytännölliiesu toteuttaa. lKeinowkoisen kielen etuja «im. a, eviä se ivoina n tehdä yksimievtaiseksi kieli op ill isolta rakenteeltaan ia johdon- imukaijemmaksi kuin luonnolliset, 'sa- tunnaijuuksien kehilvtämät Zieiet. Nykyinen kieltelvha«jaonnus, sanoi Prof. Osttvald, waikutloa hytvin ehkäi- seavästi Äulttuurikchi^Heon. joukko honkis:ä työmoimaa kulutetaan tar- lpcoiliomasti; nÄÄä paristaiuhannesta kielestä, jotka tätä Nykyä «vat olemas» >sa, lienee wain noin lpari'kynunentä loarsilmisessa merkityksessä ollut savis- tyksen kannattojia. Hos tiLirkastMirne kemckekoistenkiÄ- ten kehitystä, huomaamme Mitenkä jodfum aikaa kokeilitua on päästy as- teelle, mMä lähtSMät erilaiset ratkaisut FriVdbergin linnan Psliisimariiosto ^an ^vat olleet lähimpänä Tiistan on tsaariwierailuin ajaksi saanut ^kyaan on olemassa wain meisen ja -sa-^en omin.isen lisäyksen >uutam,a hattoo-ia w,sien,a ?an^ Kcknelle Tavmstadtin polusimiehell ?>!^uai,en yhdenkMa:>,la apuik.elirm- on nim. aimeitu itäsk) heii Poliisikoiri. lachcho. ^ _ neen lähtciä Friedber^in linnaun. Pait- maytannolliselia si lukuisia darmstvdtKaisia ja menäläi- siä poiiliseja on 42 santarmia Hessenin ^uuchorttuokunnasla saanu: Läskl>n si- iimiliipulkulisina suorittaa Patrulli- ja lwLhiipal!!velusra. Sitäpaitsi on asetet smiia^patrulleja, joihinka, - v>-ngxanciava futjclntiiCfi .;ri'.jcu\tv lahjotus. Tunnettu cnstlaniitäinen ra» hamies, srr Ernesi Cassei, on äsket- liäin lahjottanur 203,000 puntaa (yli 5 ntilj. unt) mlhaisiolsi, josta annetaan advuSiusta. puuiteenalaisille englanii- laisille Saksassa ja jaksalaisille Eng- lännissä. Sokä Ta.^ait keisaripari että Englannin kuningaZ-vari- ja leskikimin- gatar «?wat lupmlunoet rahasi on suo- jelijortsi. Ei»r E-rnest Ca-sscll, joka on syniy- jään sahalainen, mutta jo nuorena «muuttanut Englantjli^ir, on tehnyt lah- joiuksensa kuningas Edmard-tvainajan lmnliHioisi, jonka neu!woinantaja raha- asioissa ja »läheinen persoonallinen ys- täwä lhän cili. Rahast^on odotetaan :un- tuiwaisti waiku!tla>wan Englannin ja Saksan lähentämilseksi toisiinsa. — Keisarikohtaus Hessenissä. Kei- i sari MilhÄm tuiee, mikäli Berl. Ta- j geblctt tietää, lokakuun asussa, jolloin- .kirkko Ngandaösa; Tuo,'ishenko.^»MllM'!n»ntti- ruh». Vatnadse, 'M tsaariperhe ja suurhertluallinen . — Rnut po:n:u tähkä- ^p>Msiti>wät ajurm ja alkowat .sättiä 'Perhe Ävat muuttanet Molfsgartenin ■paitä Voisen pellolla. clanjäuiUmä: IyryliSto iPrsntoiau- r:;o); EmwiliÄo (CTciarojaiini?); Prrsivlisko (Ttcgosaurus); Äolmisar» «nlstn Nyrkeillään ja sitte mie- ;v(Triceratcps); Ka!nl'-.iko lIch- ^ilunaiscjan ipolliifui. K un KuÄshew huomasi Ups«> «rbh, tc^kr hän kunniaa. Siitä huolimatta nuoret Upseerit aNkoiimat a n laa hänelle ii'maurns); Lcntolisko (PterodactoluZ); ^vutfenlisko (Plesi»saurus). iSiivJoitulfta: 5imvaelm:a ^Iamail'a. Äirj. W. H. Imvelius. i. ^)'.eiö!at?aus. — kristillinen nccifcriiroailiio Sljrikan sy- dämc-Zjä. (Jatk. ja lappu.) — Muinais ajan eläinjättiläisiä. — Ruut poimit läh- koväitä Boaksen pellolla. — „Ci, tyyoy, tyydy sa mun armochoml" (nmu). Kir>. Niilo Mantere. —■ Sisar Dione. ja lcppu.) — Kirjalldsuutta. Siumcroa seuraa Lasten Kutvalchti. K^ul-Metv sai useita haÄvoja. Mie- kan i'slu 'katikaisi walti>nron ja onneton ifuicift Iverenltvuotoon r > minuutin klt-- luttua tuntoihinsa tukematta. Muthalpaikalke saapuiwat 'kohta Mos- lmnaaN, wierai>lema^n .tsaarin luona. — Konstantinopoliin perustetaan euroopalainen yliopisto. Turkin siivis- tysasiaiin «mmisteri i-linoitiaa, että häl- tilus lläihimmäissä tulen>aisuudessa ryh- t'.>n toimenipiteilsiin turkkilaisen yLi- opiston perustamiseen Konstanlinopo- liitt. Mi op M o järjesteiään europpa- lai!seen malliin ja sen yhteyteen perus- tetaan lkansalliMrjasto. kairnaLia ottaen on jo kahdesti ollut olemassa maail- mankieli: latina ja ranska, minkä kautta joukko larinaisia >saina!N>artailoita on tullut NcnsainNiäliisiksi. Ja nämä ivamalot miuodoÄavvat semvuciksi m^> dän aikamme maaillmankielten Pot ^ Jdv' ei ole uusi Ikrrli, traan • nertua ja> ^fftrifenaiker-v:.» z - h tca. WäIäisyys n >idcn iviiUllu, sanoi Prof. Dsiiicalb. on n.;m juirri, eitä ici- sen k':" ^lap kyllä ymmänää .•M-, hilla, minkä esitelmöijä iye ou iuliut huoinaazmaan rauhankongressin aikana. Erotus esperanton ja i^on wä. >iillä ei ole läihe-skään niin suuri kuin ruotsin ja iv.uÄan mälillä — jokseenkin ;o:tw Tu>in Berlinin ja.Hampurin mur- teiden wälillä. Esperantolla on mielä sama muoto, jonka tohr. Zamemhof sille ant>o>i 20 N'uct.'a sinten jis wanhoill:iet esperan- ltisti': pitämät uskolliisesti kiinni „Fun- de>men:osta". He tahts.mt luonnollis- va tieiä tapahtumaa kehi>N)stä — omi tuista kyllä, kun on kysymys keinote koisesta kielestä. Tarpeellisia tnuutoksia ja ^parannuksia woi. arwelcwar he, toi- moenpanna jen jälkeen kun 'ha^lliiukset ensin oiva? fypäkjyneet esperaimon. Id on kannattajat sitä was:oin tahto- irat, eitä ediöiyk^t kielissä omat wii- py mätiä toimeenpantaitvar. Jos tunnciiiistä tahdotaan pitää kiinni esperantosta, 'lausui, prof. Ost- n-ald, min dehiäköön se kevnaasii. Jos ;aas tichdotaan ymmärryksen antaa ratkaista Maali, niin opetellaan idoa. Mitä lMi^MÄmainitiuiun kieleen tulee huomautti luennomftja sillä jo oleman — poitlsi laajoja yleisiä sonakiiHoja — motomatiisen.oppisanaston. Jrse ilmoit- ri luennoitsija parasi'aikaa tvalmisre- 'leiN^nsa samallaiÄa kemiaa ^'arim — sangen miel!:äkimnittäwä sa kiitollinen työ. Jdo-sanasioa luennoi>tsija m. in. piti pailjon kauniimpana ja sclmempä- S. V.. 1^., ?. A. T. 3 k. 4 «. 100 mm. Kuulutus Julkisella pakkohuutokaupalla, joka tiistaina ensi tulevan syyskuun 27 päivänä kello 12 päivällä toimi tetaan itse paikalla, myydään, elTei laillista estettä väliin .tule, Kuh moisten Säästöpankin, Äänekosken Osakeyhtiön, Osakeyhtiö Keski suomen Rautakaupan, Edlundskt Bokhandeln-nimisen toiminimen. Vuokraaja Matti Laulaisen, Itselli sen Kaarlo Salmisen ja Asianajo toimisto Kivi & Saarnijoen ulostuo- mittujen saamisten suorittamiseksi Sahanomistaja Paavo Kailan luona ulosmitattu seuraava omaisuus: Tervakangas V» manuaalinen osuus Paatelan perintötaloa n:o 1, Lankaan pitäjän Paadentaipaleen kvlässä, ynnä sanotulla tilan osuudella löy tyvä höyrysaha koneineen ja ka lustoineen; Kolmetuhatta (3,000) kiloa kyl vöheinää sekä vuokramaalla löy tyvä tiilitehdas asuinrakennuksi lleen ja „lautaknurineen"; josta tä ten yleisölle, velkojalle ja velalli sille tieto annetaan sekä kaikille muille, joilla on kiinnitys tahi muu toin panttioikeus tähän tilann, kuin myöskin niille, joilla on mun, etu oikeudella ulosmitatun kiinteistöstä maksettava saaminen, ilmoitetaan, että Ulosottolain määräämä kes kustelu velkojain vaatimuksista ja myyntiehdosta tapahtuu samassa paikassa huutokaupan edellisenä päivänä kello 6 i.p., jossa tilaisuu dessa asianomaisten tulee oikeut tansa valvoa ja saamisensa minulle, huutokaupan toimittajalle, viimeis tään ilmoittaa. Laukaan kihlakun nan Kruununvoudinkonttoriasa, elokuun 24 pcä 1910. 2?57 Vo ;ter Unetti. 1—8 nä Cfuim ivallisten 'fidttön. Fysiikan aialla mainiisi prof. Osvvald jamai- iaisia sanastoa niinikään walmistelta- uvjii. '£cn jälkeen ivoi tiede saattaa iiseiisä kansaimvälisesu ymmärrettä- cvälsi. ^uure-mmoinen ala maailman- kielelle Huomanieiriin oileivan myöskin 1'mi'paj-m ja YHteiÄiikenteeAsä, missä apukieli jo on ilvoitranur alaa. Meillä tafAxifla maailimankieli par- haiien aikaaiiliaa-.oisiin? Tamalla ta- ivalla, lkuin usea: muuliin kansaimvä- li-soi sopiimmkser owar >:alp<chtunoet, esi- meriitsi yhteisiä rahai/lsikköä, mittoja sa pam oja, Äeski-Europan aikaa y.m. koske:vat stPimuller. Mittelscnin retkikunta. Kööpenhaml n a, e^ok. 20 p. Mitkelscnin Grönlannin retkikunnan komuea an saanut Aedon. että rctki- kunnan lahoa »Alabama" mi ime huh- tik. on ruhjoutunut rikki jäissä Mie- hisiö on peiasiunut ja saavunuj Aale- sundiin. Mikkasen hän?n seura- laisensa Jiversen omat maalisk. 18 p. 'iähdeneei Toven lahdesia Tanskan tuuonoon. Heistä ei ole inuään tieto» ja. »Alabama" lähii maikalle kesäk. 2) p-.nä 1909 Hellerupin satamasia; sen oli määrä suunnain maakansa Färiaar- len >jv Js!<annin i-läpuolu>e asumatto- !liialle Jan Mayorin saarelle ottamaan juomMMtä ja sieltä oli maikan määrä Venäjältä. Stolyplnin tulo Pietarllu. ojcs- !läwKsi fanyrfoubit miintfiVll .i tclla H iiii: a on 25 penniä. Kansakoulun oppilaskir- j a. jonka cm.loimi.^a.nu>: vpertaia P. Puhakka. — Helsingin Kuwalchti n:o l' R e tf h kirjoittaa: ?wlypin on saapunut täyttämään w.'I>n>olliiu.ulsiaain. Sn>rluinaii.i wai ei, on tämä tulo tapchmnut.samaan aikiian knin mrlara mäittely oikeiöto- laisisia lehdissä ailkoi „korkca-arwoisia rehelli>^jyden .ra-kaslajia" ^liittolaisia) masiaaii, jotka 0wat tehneet „perus- ^ ruÄaillisen ja-laliiion". Wonäiän sijäi- iv on' jen Poli n ulan 'omintakeisien ulkomuoto ilmestynyt siisältäen: kuivia: ^ on Manm wälkähdcllä ja käydä NlM r^u^nkongressin arnajaijct; Rainiu?- ! inholicklvatsi, c:tci me tosiacjn emme ^okcukson osanotttrjat; »Pnric.val"-ilma- ! kykene avlvo^lelemaan tätä taiistÄua ja loitrc 1'aalpuu TrcSdcniin; luopion ur- ^ siili ii esiintticviä tosiwenÄäisiä keinoja. heitujuhlilw; Ranskan suuret l?.i:o»il- ^ Taaixikjeen edes mähäsen järklinljä we- paitut (3 kHiivaa) ; TypiZicttyiä naicjal- näläisiä „patrioteja" alkoi meidän pää- 7ojc; Tulemommuttaja- Ravid lö fuir.) ; ]'ininisttrinime PMdljstää niitä kultai- Kilpa-artvoitus n:o 5 y .m. — Muotvku- , sella ongella. Ensimäisinä käwiwät wia: E. Bonsdorff; Acchur Hjcli; Taa- ^ koulikuun NostMgMv ja Purishkewit!sh wi Laitinen; Oskari Mantere; G. ja Heli näilten jälkeen Maökow 2:n ja Ramstedt; Konr. ReijoAZaara; N»ot- ■ muut »Semstsihinan" sankarit. Dubro- salainen; U. T. Sirelius; Wäinö Woion- w in olisi, nähtäwä-stl, tehnyt s-opimut maa; Erkki RyKönen; Cii.zras Nyman; I. S<«vonius; Cröppen; Miss Le N-ve. ^irs^ituksiai ^u^men tysl)ml)5 ja Tau- hankongreIsi Tukholmassa, l'.rj. Nntti jenkin ja suostunut jättämään liiton muodollisen johdon. Mutta kun sit- lemmin täioi sekoille, että hänen oli luowuttawa siitä todellisesti, katsokaan 240 näille ihmisille on tämä joki... tämä vallaton yli mielinen kymi ainoa elämän suoni. Siitä ymmär rät sen mahdin. Aina Maaselän juurilta juoksevista vesistä asti kokoaa jokainen kesä kapeita tervave neitä sen himokkaille laineille hypähtelemään. Se kokoaa joka kesä kokonaisen suuren laivaston, noin puolitoistatuhatta tervavenettä. Ja kaikki ne monen kuoleman läpi suuntaavat tiensä tähän kau punkiin, jossa ei kukaan niiden oikeuksia valvo. Oman onnensa nojassa ne ovat tulleet ja oman onnensa nojassa palanneet kuin lastunpalanen suu ressa virrassa. Ja kuitenkin ne jättävättähän kaupun kiin jo nyt vuosittain 50 tuhatta tervapuolikasta, joiden raha-arvo lasketaan miljoonissa. Tähän li säksi puuliike ... lisäksi kalastus. Ymmärrät, että tämä joki se juuri miljoneerit kasvattaa. Ja elämä kokonaisuudessaan kiertäytyy tähän jokeen laajalti sen ympäri. Tähän asti tämä jokiliike on ollut yön peitossa. Minä aion sen vetää esille päivän va loon. Ja siinä samassa taluttaa tämän kaupungin porvarien silmien eteen sen suuren luonnonyksin- kertaiscn nälkähaamun, minkä takana itkee koko tervakansa. Minä tahdon kysyä heiltä: »Tunnet teko tätä haamua? Se on teidän itsenne luoma". Maisteri hypähtää pystyyn innostuneena ja huu dahtaa: — Sillä kohtalo määräsi minut tervakansan va pauttajaksi. Ja jatkaa edelleen: — Olin viimekin kesänä käymässä syntymäsi- - 237 - Samassa hän huomaa käsivarsiensa liian paljon paljastuvan lyhyistä hihoista ja puhuu: — Suo anteeksi, Harry, minun vaatimaton nut tuni. Täytyy säästää. Istu toki! Elähän häpeä, vaikka olenkin näin kotitakissa. Voinpa tämänkin takin alta päästää toisinaan oikean homerilaisen naurun Heidemanin pitkälletakille, kun tiedän sen tärisevän jostain lujasta kynänvedosta .Salamas sa*. Nyt huomaa Harry sopivan hetken tarjota kir joitustaan. — Ottanet tämän »Salamaan*? — Katsotaan. Mutta kuuleppa, minkä tekosen valtioneuvos minulle teki. Hän tai he ostivat talon ja kirjapainon, missä .Salamaa" aiottiin painaa. Sanoivat ylös velkani säästöpankkiin. Uhkasivat minua asunnon puutteella. — Kaikki tiedän. — No ... minä istun ja mietin, mitä tehdä. Istun ja mietin. Kaipa huokasinkin, mistä saada rahoja, kun valtioneuvos niillä pelotteli. Menin noihin jo kivarren taloihin. Tulen ensimäiseen ja pyydän saada isäntää puhutella. Hänkin on kymmenien tuhansien omistaja. .Jaa... nähkääs, maisteri, kyllä suomalainen sanomalehti on minunkin mie leeni. Mutta antaa siihen rahoja on tuiki epävar maa", puhuu. Menen toiseen ja kolmanteen. Sa ma nuotti. Ja niin edelleen. He pitävät kiinni ra hoistaan kuin äkeimmät saiturit. Jnoksen sinne ja tänne... puhun... rukoilen... kumartelen...