Luorstsills, Tsskkuull 16 xmä 1910 - X:o 69-3 O Kelloseppä » woi hankkia teille A oikeinkähvän Kerrot»! K Ostakaa siis niitä ^ ^ I. w. Julinin JälkltS, Linnankatu Sb ja Eeritinkav 7. ^ Zliuoastaan kunnollinen ja kokenut ^ 17232 «s « « » QO Littoisteu Pesolaitos, omist. M. Hampf Maartcet noudatetaan ja lähetetään. Puhelin 12 27. — Littoinen 7. —' Kesäkuun 16 p:nä. ZMiiaksa Ispzet llimssn! Sinä vuoden aikana, jossa nyt olemme, tapahtuu maassamme lukuisia onnettomuuksia, joihin on syynä vä häpätöinen puutteellisuus, mikä hy vällä tahdolla olisi poistettavissa. Tarkoitamme tveteenhukkumisia. Tämmöisiä onnettomuuksia tapahtuu söännöllise!ti joka »vuosi heti senjäl- !een kun kesalämpö on tullut heltei seksi. Ja kun etsiään syytä väihin hukkumisiin, niin useimmissa tapauk sissa huomaumme syyn olewan: uima taidon pume! Wiime numerossa lehteämme ker rottiin surullisesta hukkumistapatur- masta likellä Strömmaa Kemiössä. Kolme höyry!cnwau .Ilma" laiva- miestä nienee uimaan. Kaksi heistä joumu ältljyvälle ja vaipuu Veden alle syystä, että he eivät osan neet uida — ja kolmas toveri ei voi heitä auttaa samasta syystä; sillä kiänkään ei osaa uida! Kolme laivamieLtä, jotka eivät ole op pineet uimaan! Suomi on .tuhanten järvien maa*. Ja tässä maassa tapahtuu joka kesä lukuisasti hukkumisia uimataidoitomuu- den tc-kia. Se taidottomuus on mei dän maassa, tässä tuhauten järvien maassa, monta kertaa suurempi kaiu monessa muussa maassa, missä ei ole niin paljon järwiä. Tähän oa syynä se ainainen suomalaiuen saamattomuus, UsäliNpitämättöllZyys, toimettomuus! Ne henkilöt, jotka ovat käsittäneet, että tuo suuri uimataidon puute olisi poistettava ja uimistaito tehtävä uiia yleiseksi kuin mahdollista, ovat pe rustaneet uimakouluja ja paikanneet uimaopettajia. Semmoinen uimakoulu toimii nyt täällä Turussakin. Mutta — niin tässä nyt on taasen edessä se suomalainen hitaisuus ja välinpitä mättömyys! — useimmat lasten van hemmat eivät tämmöisistä .oppilaitok sista" välitä rahtuakaan. He eivät cnna lastensa oppia nimaan! Ja kui tenkin nuo alinomaiset hukkamiset, jot ka aiheutuvat uimataidon puutteesta, ikäänkuin huutamalla huutavat van hempain korvilv: „Opettakaa lapset uimacn!" Sitä huutaa viime uume- ro-sakin kerrottu tapaturma. Hyn?at ihmiset. Ottakaa kerrankin huiuo kuuluviin korviin. Opettakaa lapset uimaan! Työ. c^,.k.ren englantilaisen ajattelijan Thomas Carlylen mietelmiä). Ääretön merkitys on työllä; ihminen tu'ce jMä tehdessään täydellisemmäksi. Ruuna ramniköjä raivautnn pois, kau niita vainioita nousee sijalle; samalla ihminen ,tsekin lakkaa olemasta rämeik- kö?L, epäterw:ell:senä erämaana. Ajat tele, miten hallL'mmassakin työssä ih misen koko sielu pääsee sopusointuun heti, kun hän ryhtyy työhön! Epäilys, suru, ikävä, tu^nvntu-ka, suuttumus, vieläpä epätoivokin, jolka sieluamme piirittävät, vaikenemat, peräytyvät kauvas luoliinsa, kun ihminen käy työhönsä käsiksi. Mies vn silloin todella mies. Työn siunattu heh'» on kuin Puhdistava tuli, jossa kaikki myrkky palaa pois ja kitkerästä savustakin tulee kirkas, siunattu liekki- Onnellinen on se, joka on työnsä löy tänyt ja älköön hän muuta onnea vaa- tiko. Haa on löytänyt elämänsä tarko- tuksen ja alkanut sitä seurata. — Työ on elämä?. Työntekijän sis.mmästä sy- dä?:-Ztä nousee hänen Jumalalta saa mansa woima, taimak^inen elv!> henlc ja herättää hänet kaikkeen jalou teen, tietämiseen ja itsensä tuntemiseen ja painoon muuhun heti, kun hän on työnsä alkanut. Minkälainen epäilys tahansa voidaan lopettaa Waw toimi malla. Katsele ylöspäin, alaspäin, taaksesi ja eteesi; et huomaa missään laiskaa sankaria, pyhimystä tai paholaistakaan. Ei taivaassa, maan päällä eikä maan alla ole laiskan ihmisen kaltaista olen toa; hän oa koko luomakunnassa onto tlmiS. Maailmassa on vain yksi hir viö: laiska ihminen. Mmlta kotimaita. —AeuraalikuveruöSri keuraali. luutuautti Seyn kuuluu Ruotsinmaan lehtien tietämän mukaan tekevän kesällä tarkastusmatkan kautta Suomen aiua Ruotsin pohjoisrajalle saakka. Hänen mukanaan tulee olemaan iso seurue ja vahva suojeluSvartio. — ?«pikst Vihittiin Savonlin nan tuomiokirkossa maanantaina leh tori, teol. kand. I. Hämäläinen, fil. maist. A. W. Halla, yliopp. A. I. No ponen, E. Kivioja, K. K. Heikkilä, E. A. Alanen ja R. A. Blom. — Äänekosken «»de« seura kunnan kirkkohran »irkaa ovat hakeneet: Äänekosken w. t. khra Mir- tain nim. kappal. F. O. Niemi, Uuden kirkon (Turun l.) kappal. fil. maist. F. A. Masama, Oriveden kappal. I. K. KoStia ja Sammatin kappal O. E. Lahtinen, ja ovat hakijoista vaalieh dolle asetetut: 1:lle sijalle v. t. khra F. 0. Niemi, 2:lle sijalle kappal. fil. maist. F. A. Masama ja 3:lle sijalle kappal. 1. K. Kostia. — Kiippakuunau sanomia. (Por voon). Wa kin aisiin virkoihin ovat nimitetyt: Äänekosken v. t. kirkkohra F. O. Niemi Mrtain kappalaiseksi ja Lammin kappalainen A. Tanila Keu ruun kappalaisen virkaan, molemmat tonkok. 1 pÄtä 1911. Hiippakuntaan on mnvttanut Savonlinnan ylimäär. kaupungin saar naaja E. B. Holmstea. Ero oa omasta pyynnöstä myön netty nim. kappalaiselle Hannes Lei viskälle Jämsän kappalaisen virasta. Papiksi ovat vihityt ju maluusopin kand. M. O. v Bonsdorff ja sacrimin. kand. G. B. Törnvall. — Fke- ja «eflrakenuasteu yli- nuoremman insinöörin Mir kaan on senaatti puolestaan nimittänyt insinööri Juho Koskisen. — Kelfingia polilfitakto». Ken. raalikuwernööri ou määrännyt kapteeni Lauri Sarini» väliaikaiseksi w. t. van hemmaksi poliifimeStarinapulaiseksi Hel singissä. — Sokerijuurikkaitten «iljelys- kokeitten järjestämistä varten ase tettu komitea on antannt neuvojasti- pendin agronoomi Gösta Nordbergille Kirkkonummelta. Mainittna stipendiä haki 12 eri henkilöä. — SuonmiljelyspikimS Leteen- svolla. Heinäk. 6 p. järjestää Suomen Snoviljelysyhdistys snonviljelyspäivän Hattulassa olevalla Leteensnon koease malla, jossa suoritettuja suonviljelys- kokeita, tarkastellaan ja tehdään niistä seikkaperäisesti selkoa. Osanottajat saapuvat Leteensnon py säkille (Parolan ja Iittalan asemien välillä) pohjoisesta klo 9,15 a.p. ja etelästä klo 12,25 päiv. Paluumatka voi tapahtua pohjoiseen klo 12,25 päiv. ja etelään klo 4,15 iH. lähtevillä ju nilla. — Alusta kansakonluuoxettajia. Sortavalan seminaristalas- kettiin t. k. 10 pnä m. m.: Karl Aksel Kesä ja Hilja Maria Heininen Turus ta, Hilja Ester Maria Aulanko Per niöstä, Hilda Kaisa Hietala Huittisista ja Suoma Ritalahti Raisiosta. Heinolanseminaarista sai vat päästötodistuksen t. k. 10 pnä seu raavat oppilaat: Jokinen, Wenla Ma ria, Turku; Jylhä, Rakel Constanse Charlotta, Turku; Marma, Onni, Tai vassalo; ja Maihinen, Anua Sallima, Kiroimaa. — Mti turhanpäimZiuen ko meileminen maksaa. Helsingin raas tuvanoikeus tuomitsi lauantaina kivi työmiehen A. E. Karlssonin siveelli syyttä loukkaavasta teosta 1 kuukauden ja 15 päivän vankeusrangaistukseen. K. oli julkisessa paikassa näytellyt ala ikäisille tyttölapsille eräitä ruumiin osiaan. Karlsson o- syntynyt Härmässä 1875 ja on naimisissa. — Suuri tulipalo JoutselässS. Eilistä vastaan yöllä syttyi tuli Jout- selössä torppari Juho Parikan talossa, polttaen sen lyhyessä ajassa poroksi. Irtaimistosta ei saatu mitään pelaste tuksi. Parikan talosta leveni sitten tuli vieressä olemaan talollisen Matti Typ- pösen kartanoon, josta pelastetuksi saa liin vaan karjakartano ja irtaimisto. Ailllllt Keivyt Olut ei saa puuttua yhdestäkään kodista. L400 — Ankara raesade ja »KRos ilma raivosi Keurnua TiusalaSsa Ne valan seutuvilla t. k. 5 p.nä. Tuulen voimasta satoi rakeita sekä vettä niin voimakkaäSti, että särkyi paljoa akku nan ruutuja, rakennuksien seiniin tnli jäljet, myrsky kaatoi pitkät matkat ai toja, repi puista lehtiä, sekä vahin goitti Pahoin viljavainioita. Snnrem- mat rakeet olivat noin 2V, cm. suu ruisia. Myrsky keSti noin Ib min. eikä raivonnut suurelta alalta. — Mies muistiin ei paikkakunnalla ole moista ilmaa nähty. — Neljä» tvaalkpappi Isojoelle. Neljättä vaalisaarnaajaa puuhaavat isojokelaiset sikäläiseen kirkkoherran vir kaan. Ehdokkaana on vankilansaar- naaja O. Caselius Turusta, jolla kuu lostaa olevan huomattavaa kannatnSta, kertoo Suup. Kaiku. — Kukkuneita. Wiime torstaina pnolenpäivän aikaan putosi Savonlin nan Kyrönsalmessa kulkevaa rahtiproo- mnn kajntan päältä Herman Oxman Leppävirran Karjalasta virtaan, johoa hukkui. Maaaaatai-yönä klo 3,30 löydettiin kirvesmies Karl Gustaf Holmgrin hukkuneena Helsingin merisatamassa. Mainaja oli syntynyt v. 1877. Otak sutaan, että hän on jotenkia horjahta nut laiturilta mereen. Sunnuntai aamnna klo 4 aikaan hnk- kni uimamatkalla ruotsinmaalainen kir jaltaja Berndt OhlSsoa. Mainaja oli lähtenyt kahdea toverinsa kera lanaa- tai-iltana Helsingistä merelle. Kutteri- saaren päässä oli Ohlssoa lähtenyt ui maan ja jäi sille tielle. — Fapaturmalaukaus ja kuo lema. Miime lanvantaina sattui pie nellä saarella likellä Waasaa, jonne eräs »vaasalainen seurne oli mennyt huviret kellä, snrkea onnettomnus. Erää» henkilön seurueesta kädessä sattui haulipyssy lan- keemaan sillä surullisella seurauksella, että koko haulipanos sattui makkaran tekijän Wäiaö Robert Sohlma- n in vatsaan. Maasan knnnallissai- ra alaSsa haavoittnnnt seuraavana yönä kuoli. Mainaja, joka omisti Palosaarella makkaraliikkeen, oli noin 26 vuoden ikäinen ja naimaton. — Suuri tulipalo Pispalassa Tampereen luoua. Toissa yönä klo kahden aikaaa syttyi tulipalo Pirkkalan Pispalassa kauppias Honkavaaraa asun nossa rva Edelmanin talossa. Medea puutteen vaoksi pääsi tnli nim snnreea valtaan, että siirsi lähellä olevaa Pispalaa työväenyhdistyksen taloon, jonka myöskin poltti perustuksia myö ten. — Miesmury» Bistilnass» T. k. Iv p:än illalla, kun muutamat työ. miehet olitvat pelaamassa korttia Ris tiinan pitäjän Knomion kylässä Raja laa talossa, niin syntyi pelaajien kes- kea riita, joka päättyi fitea että sa masta kylästä kotoisia oleva työmies Juho Haapiainen sai pnnkoniskun sel käänsä. Saamastaan iskusta kuoli Hm jotenkin heti. Epälnnlonalaisena tekoon pidätettiin työmies Matti Kauranen ja Aksel Ma tilainen. He kuitenkin lykkäävät syyn toistensa niskoille, niin että ei ole var maa kumpi heistä tuon teon teki. Aksi samassa joukossa ollut pääsi pakenemaan. Mäkijuomilla oa snnrin ansio tässäkin tapauksessa. Aieniä tietoja. — Z-kerrokse« akkunasta putosi ssken Tampereella munan L w. wanha tyttö pääs ten pälkähästä ruhjevammoilla. — Kannallineu sähkölaitos on päätetty perustaa Iisalmelle. — 2 uatta pysäkkiä, Kottby ja FastbSle, atvataan tällä loukolla liikenteelle Tikkurilan ja Helsingin välille. — llust henkivakuutusyhtiö. Senaatti on tvahlvistanut henkimallmtusojakeyhtiön S a- laman yhtiösäännöt. — Hirvien tuottamista vahingoista on senaatti yhteensä 102 henkilölle Hämeen- läänissä myöntänyt kortvanksekst klikkiaan 11,135 mk. S2 p. — ParittamiseSta tuomittu. JrtolaiS- naisen Johanna Emilia Lindroosin tuomitsi Helsingin raastutoanoikenS toiSpäitvänä pä ättämisestä 6 kuukaudeksi knritnshnoneran- gaistukseen. — Lahjoituksia Suomen EläinsnojelnS- hhdiStytselle. Suomen ElSinsnojelnsyhdtS- tykjelle ou kaksi aatteen ystämää, jotka eilvät halua nimiään julkisuuteen, lahjoittaneet toi nen 5,028, toinen 200 mk. — Metsäpalot ovat viimeaikaisen kui vuuden takia monella kulmalla maatamme vahiukoa tehneet. Niinpä yksin Hämeenlin nan seudulla ou ollut metsäpaloja kolmessa paikassa. Kirjallisuutta. Tietosanakirja. Mihot 35 ja 36. Tietosanakirjan vihot 35 ja 36 ovat ilmestyneet (Englannin kieli ja kirjalli suus — Esjrn). Niissä on monta Pi tempää ja arivokasta kirjoitusta, niin kuin esim. 18 palstaa pitkä Eng lanti. Tekstissä on 50 knvaa sekä liitteenä liitupaperille painettu 4-fiwuineu erikoi sella huolella valittu kaunis kuvasarja: Esihistorialliset ajanjak- s 0 t. Sunnnntainä kuoli Helsingissä kaup pias Johaa Oskar Frauck. Mainaja oli syntynyt 1863 ja omisti toiminimen O.-y. Oskar Franck ck T:on. » Rantatieonnettomvudessa likellä Soc- kenbackaa knoli, niinknin jo on kerrottu, Suomen Teollisuudenharjoittajain keski näisen palovaknutnSosakeyhtiön apulais johtaja F. W. Gustafsson. Hän oli syntynyt v. 1860 ja alallaan erit täin tarmokas mies. Lähinnä surevat häntä leski, o. s. Adlercrentz, ja kolme laSta. « Mime lauantaina kuoli keuhkotautiin Mesilahden Halmeeumäen rnStitilalla opettajatar Tyyne Maria Salo järvi (Sjöst^)t) 28 vuoden van hana. Lähinnä jäivät poismennyttä snremaan äiti, veli ja 3 sisarta. T. k. 8:ntena päivänä kuoli Urjalan AntäläSsä maanviljelijä Aleksan teri Antälä 74 vuoden ikäisenä. Mainajaa surevat kaksi poikaa ja kaksi tytärtä sekä lukuisat sukulaiset ja tut tavat. ToiSpäivänS knoli Helsingissä sikä läiseu merikonlnn johtaja Adam Ed vard Konstantin Bergman. Mainaja oli syntynyt Tnrnssa v. 1849, suoritti 1870 perämies- ja 1875 kap- teeniutntkinnon Turuu merikoulussa. Purjehti eri laivojen päällikkönä ja tuli 1890 Turun merikoulun opetta jaksi ja 1895 Helsingin merikonlnn joh tajaksi. Lähinnä snree häntä poika. Toissapäivänä aamulla kuoli maan viljelijä AuguSt Salovius Ori veden Snomasenmaassa omistamallaan Kellosalmea tilalla 49:a vuoden van hana. Mainajaa jäi lähinnä suremaan 8 lasta, ijäkäs äiti, 2 sisarta ja 2 veljeä. Snntarimestari AuguSt Fabian Bergström knoli Hangossa lan vantaina 66 vuoden Misenä. Jano. Kuoleva sairas, nuori aviomies, huu dahti tuskissaan: »Mettä!" Maimonsa kiirnhti satamaan vettä. Sairas ei ottanut vastaan, vaan sanoi: »Ei sitä." Waimo tarjoo maitoa, luullen seu paremmin sopiman. waan sairas sanoo sittenkin: .Ei sitä. — Mettä!" hunst sairas taasen tuskallisella äänellä. Joku saapuvilla olemista vaimoista huomauttaa, että nyt hän varmaankin haluaa fitä elävätä vettä, jota meillä ei suiukaau ole antaa. »Niin, nim", ääntää knoleva ja hnntaa kovemmaSti: .Mettä, vettä!" Hän kuoli kohta sen jälkeen ja jano jäi sammuttamatta. Hän knoli epävarmana siitä, että löytyy lähde janoovaiselle, Jnmalav armon ja rakkauden pohjaton lähde, joka on aina anki, kuolemaa hetkelläkin. Sen läh teen vesi oa kaikille ja aina tarjona rahatta ja hinnatta. Juo ystävä siitä lähteestä jo ennen knin joudut kuolin vuoteelle. Ammeuua siitä kuolinvno- teellasikin, vaikka et ennen olisi sitä tehnytkään .Sill' ärmo Herran on aina valmis. Hän vielä tarjoopi lahjo jaan." AZälipaloja. — Wanha tohtori, jonka on tutkittava pienen pojan valtimoa, on epähuomiossa tart tunut omaan kSsiranteeseensa- Minä luulen, että sinä olet PäiSsäsi, pikku junkkari! Turun Siemenkauppa. Menäläisiä koulu- kuvia. — Tietorikas. Professori Myy): Voit teko, kreivi, sanoa, kuinka pahon IlX) kiloa sokerijuurikkaita painaa? Kreivi (kanan tuumailtuaan): 1<Xt kiloa? Professori: Niinl Kreivi: sokerijuurikkaita? Professori: Niin! Kreivi: Niin, se riippuu niitten raskau desta. VensMts. — Kolera alkaa saada uhkaa ma» luonteen — ilmoitetaan Jeka- terinoslavista t. k. 11 puä. — Maltakunuauduuma» istun not päättyvät t. k. 18 pnä. lllhomgslta. — Muodeutuloutoimeet Luot sissa mitii parhaimmat. Maanvil- jelysakatemian sihteerille tulleitten tte- tojen mukaau ovat vuodentulon toiveet Ruotsissa nykyään niin lupaavat kuia suinkin saattaa toivoa. — Salaman tuhoja. Berlinistä, kesäk. 13 p. Berlmin esikaupungissa Pletzen iski salama erääseen katolleen, jonka alle ohikulkijoita oli mennyt sateen suojaan, ja tappoi 6 henkilöä sekä haa voitti pahoin 13, jotka kuitenkin toi votaan saatavan pelastetuiksi. — Tuhoisa tulma. Ahrveile- ristä (Reiuin maakunnassa), kesäk. 14 pnä. Tulva ou Ahrin laaksossa hävittänyt paljou siltoja ja vienyt mu kanaan taloja. 87 henkilöä on kateissa. 34 ruumista o» löydetty. — Surullinen haaksirikko. M il- lemstadiSta (Curacaossa), kesäk. 14 p:uä. Hallituksen alns „van Herst* on tehnyt haaksirikon. Kapteeni, mie histö ja matkustajat, S henkilöä lu kuunottamatta, hukkuivat. Hukkuueiden joukossa on Buenos Ayresin kuver nööri. Englannin uusi vara kuningas. Kharles Kardinge Niinkuin viime numerossa lyhyesti mainittiin, on Englannin ulkoasiaiu mi nisteriön sihteeri Charles Har ii inge tullut nimitetyksi Englannille kuuluvan Jndian varakuninkaaksi. Uusi varakuningas, jonka kuvan julkaisemme tässä, oa syntynyt 1852 ja hän on Henry Hardingen pojanpoika, joka Henry Hardinge vuosina 1844—48 myös oli Jndian varakuninkaana. Uuden varakuninkaan asema oa sau- gen vaikea, sillä, kutea tunnettu, ou Jndian .kansallisella" taholla ilmennyt oireita Englannin »yliherruuden* alta vapaaksi pääsemisen haluSta, ja se voi tehdä varakuninkaan toiminnan hyvin vaikeaksi. Saa siis nähdä, kuinka Jn dian uusi varakuningas osaa ajaa Eng lannin asiaa Jndiassa! Knten tunnettua, tahtoisi Menäjän hallitus mielellään saada enemmän yh denmukaisuutta Suomen ja keisarikunnan kouluoloihin. Erikoisesti on hallituksen huomio kiintynyt kansakouluihimme» Muistaeu sen hellän huolenpidon, jonka alaisina viimemainitut ovat olleet ve näläisillä tahoilla, lienevät muutamat lystikkäät kuvaukset sikäläisistä kansa- kouluoloista paikallaan. Mnnan koulutalo, jossa sikalauma oli tehnyt melkoisia tuhoja, on viime aikoina antanut paljon puheenaihetta. Tämä koulu ei kuitenkaan ole tsaari- valtakunnan kurjin, kuten on väitetty. Ei. Tämän ennätyksen lyömät tarkas taja Bejkoffin tiedonannot, jotka Pieta rilainen lehti „Heroll>- äskettäin jal kasi. Mnuau Karskia kuvernementin kan- sakonlunopettaja oli valittanut Bej- koffille, että kouluhuoneusto oli tavat toman kylmä ja kostea. Bejkoff vastasi: »Mitä te marisette? Kuusi astetta, ei hän tuo vielä kylmä ole! Kävin ker ran Tambovin kuvernementin koulus sa, missä kaikki oppilaat olivat puet tuina turkkeihin ja verhontnneina peit teisiin. Minna piti kirjottaa jotaia päiväkirjaa», mutta muste oli jäätynyt kivikovaksi. Minun piti matkustaa edelleen kirjottamatta. Katsokaa siellä oli kylmä, palelin itsekin oikein tuntu vasti! Mutta täällä — täällähän on läm mintä ja ihanaa, kokonaista kuusi as tetta. Mitä valitatte? Mäitättekö että oa ahdasta, joS koulussanne on run saasti oppilaita. Mutta te ette tiedä kään, miltä näyttää, kun on ahdasta. Tambovissa oli muuau kirkkokoulu, mis- jä tosiaankin oli ahdasta. Täällä oli pieni huone, jonka kussakin neljässä nurkassa oli hanhi hautomassa «uni aan. Toisessa tepasteli vasikka. Luok kahuoneessa olivat kaikkien lapsiraukko jen vuoteet. Luokka oli jaettu viiteeu osaan. Todellakin täällä jnnri sopi sei somaan. Ilma oli sellaista, että olin vähällä tukehtua. Kirjotta asianomai seen paikkaan ja kerroin tästä. Kahden vnoden kuluttua tuli ministeriöstä ky sely, mihin toimenpiteisiin olin ryhty nyt vasikan suhteeu. Olin melkein uuohtauut koko jutuu, mutta ministe riön mielessä tonlnhuoneea vasikka oli hyviu säilynyt. Silloia kirjotta vi rastolle, että koulu oli kirkollisten vi ranomaisten silmälläpidon alaisena. Masilta oli niinmuodoin kirkollinen eikä ministeriön Piiriin kuuluma. Tarkasti punniten tämän vasikan huolehtiminen ei kuulunut minulle. Slobinista valitti muuau opettaja, että sammakkojoukot täyttivät kaikki huo neet, vieläpä tunkeutuivat vuoteisiiu» kin. Bejkoff rauhotteli opettajaa. Jouk koko? Sanotteko tuota joukoksi? Nii tähän on korkeintaan kymmenes tai kak sitoista! Mitä auo merkitsevät! Tam» Kovia kuvernementissä olivat erään kouluu seinät kirjavina pnnntäistä. Niillä liikuksi varmaan miljoona täitä. Kun kävi ovesta, alkoi suorastaan täi- sade. Niitä oli paljon! Tultuani ko tiin ja riisuuduttuani, kihisivät kaikki vaatteeni ja taskuni noista pikkuelu- koista. Maimoni oli hämmästyä, sitten hän suuttui, ja minun piti mennä pi halle. Asemani ei suinkaan ollut ilah duttava. Mutta te olette valmis va litusvirsiin, joS sammakko-Pahanen juok sentelee — vuoteessanne!" Niitä näitä. — Venäjä omistaa lähe» kuudennen osan koko maapallosta. — Kääpiöiden lapset ovat tavallisesti aina, kumina kyllä, min isoja kuin tavalliset ihmiset. — Nevy orkin jääkaapptaat ovat hank kineet 4 ,120.000 tonnia jäärä Nevyorkin jääh dyttämiseksi kesällä. 10S „AH, olisipa se ihanata!" huokasi Lekain. „Mnä tunnustan heikkouteni: vankihuoneen ilma tekee minut noloksi, se ärsyttää minussa epäilystä, pöh- kömäisyyttä ja hajamielisyyttä. Nämät seinät, olkootpa kuinka kauniit hyvänsäkin, näyttävät minusta olevaa täyteen kirjoitetut näkymättömillä kirjaimilla ja kertovan minulle surullisia epätoi von tapauksia tämäu huoneen entisistä asukkaista. Kea tietää, vaikka rautauaamari mieS, josta Voltaire nykyisia on kirjoittannt, olisi asnnnt juuri tässä huoneessa, vaikka " . Jumalan tähden, onneton, älkää turmelko su rullisilla tutkisteluillanne tärkeätä ruuau sulatta- miseen tarpeellista tnntia illallisen jälkeen!" huusi Baron ja laski kiireisesti kätensä Lekainen käsi varrelle. »Mutta sanokaa, suloinen Klairon, uskotteko todellakin, että me vielä tänä iltana vapautetaan täältä?" .Minä olen täydesti vakuutettu siitä. Mi- hollisemme ovat tuoneet meidät tänne Bastilje- hen, mutta ystävämme pelastavat meidät täältä". .Ah, ystäviltäni en minä paljoa ioimo", huokasi Lekain, „sillä he eimät ole tarpeeksi väke vät, tekemään poliisimestaria vihaa voimatto maksi. Ja häntähän me olemme tölmäisseet ot saan, että olemme kieltäneet tunnustamasta erästä hänen juhtaansa taidctowerik,emme." „Ja mitä minun ystäviini tulee-, sanoi Baron, ,niin en tiedä heistä yhtään, jonka uskollisuu teen ja kestäväisyyleen voisin luottaa, paitsi kar jujani. Mutta he taas puolestansa ovat hy- I0S rikoksesta, joSta häntä soimataan. Hän on nyt juuri kaiken kansaa edessä todistanut viattomuu tensa ja siveytensä, eikä häntä siis enää» voida syyttää rikoksellisesta rakkaudesta poikapuoleensa. Hän on julkisesti koko maailmaa edessä osoitta nut, ettei hän rakasta Hippolyteä, vaan kammok- suu ja halveksuu häntä. Hän ei ole siis ai- uoaSti puhdaS minuu silmissäni, vaan minä Vielä päälle päätteeksi kunnioitan häntä sen hal veksumisen edestä, jota hän osoitti kelvottomalle pojalleni." .Tulkaa, kuningattareni ja puolisoui! Miuä seuraan teitä. Mihin ikänä teitä viedäänkin, »iin olen minä luonanne, jalo, taivahainen Phoedran!" Upseeri ei uskaltanut sysätä Lekainia sivuun, vaan täytyi sallia heidän yhdessä käyvän ulos sa tulla «iin portilla odottaville vaunuille, joi den piti viemääu heitä Bastiljehen. Puolen tnntia sen jälkeen istuivat kolme pa han onnen lintua, Klairon, Baron ^a Lekaia yhdessä isossa komeoissa niin nimitetyissä Bas- tiljea vier shuoueissa. Näihia .vierashuonei siin" pantiin sellaisia vankeja, ividen viipyminen Bastiljessa ei ollut määrätty miksikään määrä tyksi ajaksi ja joita ei vielä oltu tuomittu, vaan aiaoasti syytettä, ja joilla sen ohessa oli kyllä rahoja, maksaa fitä kallista huoneen hlzyryä ja niitä kalliita ruoka- ja juomalaskuja, joita tässä kaikista lalleimmassa ravintolassa vaadittiin. Neiti Klairon. 27.