NIO 79 !9IO. KAIKU. Keskiviikkona Heinäkuun 13 päivänä. Leimasimia saa tilata OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta :: Oulussa. vapereitemme joukossa. Kumernööri oli näet lähettänyt sen kunnalle, kunnan lausunnon antamista marten. Leemi Niku. P'iitu uutisia. — Kaikki ht,toin. Täällä Oulussa on fmimu, luisuttuna tietysti, tukholmalainen insinööri tutkimassa, millaisessa kunnossa Lulun telesoonilaitos mahtaa olla. Sitä on, niinkuin tunnettua on, hiukan moitis- keltu tuota laitosta elikkä sitä, että ne joh- dot tahtomat olla epäkunnossa usein ja että syrjä-äänet häiritsemät toisinaan puhelua siihen määrään, että oikein hänniksi käy. Oulun teknillinen klubi oli pukannut yhtiötä kylkeen ja nemvonut sitä etsimään „asian- tuntijaa" Ruotsista. Suomessa ei mahtane ms sellaisia olla. Nyt on asiantuntija täällä käynyt ja tutkinut telesoonilaitosta ja antanut siitä lausuntonsa, joka lyhyesti sanottuna sisältää seuraaman armostelun: katso, kaikki on sangen hymässä kunnossa. Joll'eiwät tilaajat nyt jo usko ja lakkaa nurisemasta, niin omat he liian maatnvai- ii a. Hm, * — Nukknwa asema. Paikallisjunan n:o 402 saapuessa miime miikon tuorustai-aamu- na kello 5,35 Helsingistä Sockenbackan ase malle, ei siellä ollut junan lähettäjää was- ?asfa. Croetfin näkyuvät oleman asema- huoneella suljettuna. Junan konduktööri lä- lietti asemamiehen etsimään junan lähettä- jää. Tämä tulikin miimein unisena tohme- k't jalassa takki harteillaan, mutta juna oli \o myöhästynyt 8 minuuttia. Ennen yllämainitun junan tuloa oli ta- .varajuna saapunut asemalle, odotellen siellä terrojen mirkailijain tuloa. Kaksi junaa siis ehti tulla tuolle kuului- salle asemalle ilman mastaanottoa. * — Suomalaiset We»äjän paltocluk- sessa. Maanmiehemme, pääesikunn. emersti luutnantti Oskar Enckell on määrätty kii nalaisen prinssin Tsei-Tagon seuralaiseksi dänen oleskelunsa aikana Pietarissa. * — «uomalainen painija taittanut nis kansa. Suomaiainen painija Johan Saari laittoi niskansa Nashmankissa kesäk, 7 pmä. Painija oli juopuneena eräässä kapakassa ryhtynyt painimaan jonknn tomerinsa kanssa, joka oli heittänyt Saaren niin moimakkaasti päälleen lattiaan, että kuolema seurasi jon- kun tunnin kuluttua. — Luomen tvenäläisen seuratunuan arkkipiispa Sergei tulee Now. Mremjan li elämän mukaan siirrettämäksi Milnan hiip- * — 5innniakasakka. Sotaministerin esi u^iestä on H. M. Keisari nimittänyt „No- !voie Mremjan" tunnetun kronikoitsijan M. Menshikomin kunniakasakaksi. Juhlallinen loimitus on tapahtunut kesäk. 15 pmä, ker- loo „Sjet". * — Suomi omaksi sotilaspiiriksi. ..Nietsh" tietää kertoa, että olisi mireillä ky >l'.mys Suomen muodostamisesta omaksi so itiaspiiriksi. Tätä nykyä on Suomi Pietarin sotilas xiirin yhleydessn. — llhkaawa lakko. 25,000 neuloiaiarta on Neni-Aorkissa lakossa ja pelättämissä on. että heidän lukumääränsä pian tulee nousemaan 75,0W:teen, Kutaick piirteitä mlmlckla Sinjaaniein. Tunnetiufi on, eitä puoluetaistelu ja -riidat omat luottaneet turmiota ja for 'a aamatlonua mahingoita koko maalle, mu'ta tuskin missään on se niin symälle syöoynyt kuin meidän pienessäKajaanis '"amme. Puoluenäkökanta se on täällä määräämänä kaikissa kunnallisissa ja muissa yhteisissä asioissa ja jos joskus onnistutaan saamaan asia päätetyksi ulko- vuolella puoluepyyteitä, niin se pe- rästä päin eräällä taholla heti maala- la in ja märjätään maikka millä tamalla iv .tolueasiafsi. Puolueolot täällä jakautumat niin rttä manhaa suomalaista puoluetta -vastassa on neljä eri puoluetta aina yhtyneinä, nimittäin „pääskyset", nuorsuomalaiset, upporuotsikot ja so sialistit, joten heillä kaikissa kunnallis- n. m. maaleissa on aina enemmistö ia niin ollen he määräämät maltuus lniehet, rahatoimikamarin jäsenet ja vuheenjohtajat y. m. johto- ja toimi kunnat melkeen poikkeuksetta niin kut- sutuilla puhtailla listoilla, tailka toisin sanoen omasta leiristä. Tästä on ollutkin seurauksena, että maltuustossa istuu miehiä, jotka kaik- kein mähimmin omat sopimia mal- luusmiehiksi. Entä rahatoimikamarit Niittää kun sanon, että rahatoimikama- rin puheenjohtajana istuu mies, joka on marsin hymä suutari, mutta sisä- luku on niin huono, että se kinkereillä ivoitaisiin merkitä kolmeneljännesris- tillä, josta jo on helppo päättää, millä kannalla rahatoimikamarissa hoidetta- main tärkeiden asiain käsittely on. Onneksi löytyy siinä kokeneita ja kyke- nemiä miehiä, nimit. sihteeri ja kam- reeri, joilla kuitenkaan ei ole äänimal- taa, maan heidän turmin sitä sentään noin joten kuten mennä ketostetaan. Jo niihin aikoihin, jslloin mälit puolueiden kesken alkoimat kärjistyä jyrkemmiksi, huomautettiin ajattele- mammalta taholta, että puoluenäkö- kanta ei saa ulottua oikeuslaitoksiin, kirkkoihin ja kouluihin, maan tuo erit- täin tärkeä ja hymä ajatus ei saanut kauuatusta, maan puoluenäkökanta on saanut sijansa kaikilla aloilla ja mar- sinkin mirkamiesten nimityksissä poik- keuslakineen ja monine muine metkui- neen, josta marsinkin meidän kyläs sämme aina ja joka tapauksessa on pidetty eräällä taholla perin mahmaa huolta. Tuoreimpana esimerkkinä mainitta- koon täällä tapahtunut kouluopettajain- maali. Siitä se melu nousi, kun joh- tokunnassa tällä kertaa sattui olemaan sellainen enemmistö (osa nuorsuoma- laisia siihen luettuna), joka uskalsi käyttäytyä puolueettomasti opettajia malitessaan ja malita parhaat ja an- siokkaimmat hakijoista, maikka hakijoi- na oli m. m. itse tohtori Kaasalainen- kin, jonka tuli mäistyä paremman tieltä. Eikö se ollut kauheata? Siltä se ainakin näyttää täkäläisestä pääs- kyslehdestä eli toisin sanoen Kajaanin Lehtiriemusta, jonka ehdottomasti aina täytyy noudattaa erään johtomiehen hurskaita mielipiteitä. Kun lehtiriepu tiesi, mitä mielipi- dettä tämä oli tässäkin asiassa, niin säilyttääkseen kunniansa ja toimittajana pysyäkseen mirassa, täytyi sen ryhtyä mitä häpeämattömimmällä tamalla oi- keen miikkokaupalla haukuskelemaan koulun johtokunnan enemmistöä puo- lueellisuudesta ja kaikesta, mitä tuh- muuksia ikinä sattui tuon toimittajan suurehkossa älykopassa muodostumaan. Tämähän oli hänen mälttämätön teh- tämänsä, kun hän muisti miten edelli- nen siimompi toimittaja potkaistiin miralta, syystä, että hän ei ollut tar- peeksi hämitön ja eikä aina ollut mal- mis painamaan lehteen mitä siihen tarjottiin. Siksipä olikin täysi syy mirastaerottamiseen ja niin se olisi käynyt nykyisen toimittajankin, ellei hän olisi ymmärtänyt johtajan tahtoa noudattaa ja nostaa häpeämättömän solmausjyryn, joka näyttää kestämän loppumattomiin ja olihan siihen syy- täkin, kun pääskyset omat täällä pesi- neet niin huonosti, että niitä ei ole mielä muita kuin lehtiriepu toimittaji- neen. Kun nyt oli tarjolla oikea pap- pa-pääskvnen, niin sehän oli huutama määryys, ettei sitä otettu, olipa koulun edut miten hymänsä, sillä tuommoi- sesta tulokkaasta olisi moinut olla toimoa, että pääskyset kylmästä huoli- matta olisimat rumenneet paremmin pesimään ja sarja marttumaan lukui- sammaksi ja sittehän se olisi ollut kuten ollakkin pitää.*) Muuten olkoon mainittu, että täkä- Iäiset liikkeenharjoittajat ja mirastot omat niin tasapuolisia, että he ilmoit- tamat yhtäpaljon molemmissa sano- malehdissä paitsi erästä kuopiolaista miljoouapomoa, joka omistaen suureh- kon höyrymyllyn täällä, ei pidä tar- peellisena ilmoittaa muissa kuin puh taasti perustuslaillisissa lehdissä, maik- ka mylly tuottaakin hissukseen tappiota. Mutta sehän ei merkitse mitään, jos ihmiset eimät syö, niin kaiketi he juo- mat ja niin tulot pysymät hyminä ja moihan tiukan tullen menäläiseltä se- naatilta perustuslain mukaisesti ku- martaa 80,000 markkaa kerrallaan miinaliikkeelle. Toinen miljoonaliike on ..Bröder Äström" Oulusta, jonka ilmoituksen alla komeilee I. E. Komu- laisen nimi, joka ei myöskään alistu ilmoittamaan muissa kuut kaupunkim me perustuslaillisessa lehdessä, sillä pitäähän parkkienkin olla „perus!us- laillisia", muutoinhan nahkat ehkä tur- meltuisimat. X. Sultimfliötfl tCCtö MlMiÄMM. Muistan ennen joskus nähneeni Kei kun palstoilla kirjoituksen kotimaisen teen »valmistamisesta. Sen jälkeen olen itse käytännössä tullut tuulemaan sen erinomaisen hymät omincusuudet ja myöskin monien mieraitteinme ke^ hoituksesta tahtoisin saada tämän kir joituksen kautta kotimaisen teen joka kodissa käytäntöön otetuksi ulkomaisen teen mieläpä kahminkm asemasta. Tätä kotimaista teetä saa rahatta melkein jokainen maalla asuja, jonka kodin läheisyydessä maan kasmaa loat- tupensaikkoa. Nyl on sopimin aika niitä kerätä. Parhain tee saadaan ivattujen tänä ivuonna kasmaneista hyötymesoista. Siitä on sekm etu, että liian tiheät pensaikot tulemat tä- män kautta harmennetuiksi ja jälelle jäänyt pensaikko saa enemmän tilaa ja siten myöskin moimaa kasmaakseen. Mattujen mesat eiivät tee enNmäisenä muotena marjoja eikä siis »uiden otta- misen kautta tule mitään maaraa mar- jäin saannille. On kuitenkin muuta^ mia moimakkaampia mesoja jätetlämä tulemaua muonna marjoja antamaan. Kuin nyt tällaiset mesat omat otetut, leikataan ne 1 ä 2 cm. pituisiksi mar- sineen ja lehtineen, leivitetään »vehnä- peltien päälle, joihin ensin on paperia laitettu. Peltit asetetaan heikkoon uu- nin lämpimään, jossa sitten teeaines hiljalleen kuuvaa. Sitten kuu ne omat perinpohjin kuimuneel (ei palaneet) pannaan ne säilöön, ensim. puhtaisiin tyhjiin karamellipurkkeihin pakkaamalla limuksi perunain surivinnuijalla tai *i Kun eräs »valituista opettajista on ieltäytynyt, näyttää toht. K. sittenkin tule- man Kajaaniin. Toim. huom. muulla siihen tarkoitukseen sopimalla aseella. Näitä teeaineita haudotaan samaten ku'n ostoteetäkin teekannussa. Tällä teellä on hieno maku. Useat mieraamme omatkin ihmetellen kysy- neet, mistä me olemme saaneet „keisa- riteetä." Mattutee on myös lääke- aine. ^ Jos satumme milustumaan, niin silloin on mälttämätöntä saada hikoilu aikaan. Tähän tarkoitukseen on kuuma mattutee erinomasta. Jo kolmannella lasilla alkaa miellyttämä lämpö ja hikoilu lemitä ympäri ruu- miin. Jos mielä jonkun aikaa lepää hymästi peitettynä ja sittemmin pyyh- kii koko ruumiinsa kylmään meteen kas- tetulla pyyhkeellä, jonka jälkeen pukee kuimat puhtaat alusmaatteet ylleen, on ehken hyminkin määrällinen taudin alku moitettuna. Siis kotimaista teetä keräämään ja käyttämään! Sen tieltä poistettakoon ostotee ja kahmi, niin säästyy muosit- tain satoja tuhansia markkoja ulko- maille joutumasta. M i—R—u. Muualta Suomesta. seitsems ijlfinfu Dlo- kllntalaiskokolls Helsingissä Heinäkuun 8—10 päitvinä. (Omalta kirjeenmaihtajalta.) (Jatkoa.) Kokous jatkui klo 5 i.-p., jolloin otettiin käsiteltämäksi neljäs kysymys: Mitä maatimuksia moitai- siin elämienkumien teatte- reihin nähden asettaa ole- maan moimassa koko maas- s a? (Pohjusti hra O. Ekman Hel- singistä). Msimielisesti päätti kokous jättää kysymyksen keskushallinnolle, jonka tulee mitä pikimmin asettaa asiantuntemista henkilöistä komitea tai kääntyä asian suhteen senaatin puoleen. Miides kysymys: Mitä k o k e- muksia on miime muosina maassamme saatu mapaa- ehtoisiin palosammutus- kuntiin nähden? Tähän kysymykseen oli mastattama kirjallisesti, mutta tätä kehotusta ei ollut noudattanut kuin ainoastaan yksi nimittäin hra O. Ekman. Kun oli tehty kysymys josko suullisia selostuk- sia saisi antaa kysymyksen suhteen, päätettiin, että jos aikaa riittää moi- daan kysymys ottaa käsiteltämäksi mii- meisenä. Kuudes kysymys: Millä tamal- la saadaan mapaaehtoisten palokuntien jäsenten har- rastus kohoamaan? pohjusti hra K. A. Honka Maariasta, ehdot- taen, että palokuntien jäsenille olisi 1) selmitettämä, että mapaaehtoiset palokunnat puolueettomasti malmomat kaikkien kansankerrosten etua ja etu- päässä köyhälistön; 2) että toimihenkilöiksi mapaaehtoi- sen palokunnan jäsenet moimat malita sellaiset henkilöt, joihin heillä on luot' tomusta; 3) innostumisen kasmattamiseksi olisi perustettama n. s. harjoitusosastoja kuhunkin mapaaehtoiseen palokuntaan. Keskustelu pidettiin mastauksena ky- symykseen. Tähän loppui kokouksen ensimäisen päirvän »virallinen ohjelma. Klo 8:lta illalla näyteltiin ..Apollon" uudessa ja komeassa elämienkumienteatterihuo- neessa kokouksen osanottajille elämiä kumia. Toinen kokonspäitvä. Lauantaina klo 9:ltä kokoonnuttiin taas palokunnantalolle, jossa päimän ohjelma alkoi tohtori H. B a r d y n pilämällä sisällörikkaalla esitelmällä samariittitoimesta, jonka pidettyä pu- heeujohtaja kiitti kokouksen puolesta esitelmöitsijää. Seurasi sitten keskusteltamaksi seit- semäs kysymys: Onko sopimaa ja hyödyllistä, että mapaa- e h toiset palokuntalaiset marsinaisten palokunta- tointensa rinnalla ottamat hoitaakseen muitakin y h- t e i s k u n n a l l i s i a t e h t ä m i ä, jotka omat palokunta-aat- teen mukaisia? (Alusti rehtori S. A. Westerlund Oulusta). Alustajan ehdotus otettiin suurella mieltymyksellä mastaan. Kokous päätti yksimielisesti hymäk- syä alustajan tekemän ehdotuksen, että kokous lausuisi toimottamaksi, että mapaaehtoisten palosammutuskun- tien jäsenet marsinaisen tarkoituksensa rinnalla ryhtyisimät palmelemaan yh- teiskuntaa toimilla, joilla on yhteyttä palokuuta aatteen kanssa ja siihen so- meltumat. Wielä päätti kokous asian suhteen kehottaa palokuntia keskustelemaan sa- notusta asiasta. Kahdeksas kysymys: Eikö olisi syytä mitä pikimmin panna toimeen opetusjaksoja pa- l o kuntalaisille? (Alusti Th. Antman Helsingistä). Kysymyksen johdosta ilmoitti hra Ekman, etlä asia on otettu huomioon liiton säännöissä, mutta ei ole mielä moitu asiaa toteuttaa. Ehdotti, että kokous lausuisi toimomuksenaan, että keskushallinto mahdollisimman pian panisi toimeen sanotut kurssit. Kokous yhtyikin yksimielisesti hra Ekmanin ehdotukseen. Dhdeksäs kysymys: Mitenkä moidaan edistää mapaaeh- toista palokuntatyötä maa- seudulla ja turmata palo- kuntien talous? (Alusti I. Särkipato Riihimäeltä ja I. A. Do- min Moikasta). Hra Ekman ehdotti, että kokous kysymyksen suhteen yhtyisi tohtori K. A. Paloheimon edellisenä päimänä pitämässään esitelmässä esit- tämiin mielipiteisiin, johon kokous äänestämällä yhtyikin. Kymmenes kysymys: Kenen mel- mollisuus on pitää huolta palosammutuskuntien palo- kaluston makuuttamisesta tulipalon iv aralta? (alusti sak- tori G. F. Astren Oulusta). Hra Ek- manin ehdotuksesta päätti kokous hy- mäksyä seuraaman ponnen (lisäyksellä, että päätös koskisi ainoastaan Uittoon kuulumia palokuntia): että kaikkien maamme palosammu- tuskuntien palokalustot olisimat tuli- palon maralta makuutettamat jossakin tai joissakin palomakuutusyhtiöissä ja että kokous päättäisi Suomen Meisen Palokuntaliiton toimeksi jättää sopi- muksen teon palomakuutusyhtiöitten kanssa palokaluston yhteismakuutuksen aikaansaamisesta siihen suuntaan, että palosammutuskuunat mapautettaisiin suorittamasta makuutusmaksuja palo- makuutetusta palokalustostaan. Keskustelu keskeytettiin puoleksi tun- tia, jolloin osanottajille tarjottiin il- maiseksi moileipiä, kahmia y. m. mir- mokkeita. Kahmiloman loputtua piti palomes- tari G. Wasenius esitelmän hiili- hapon käyttämisestä palolaitoksen pal- meluksessa. Esitelmä palkittiin milkkatlla suosionosoituksilla. Tämän jälkeen alkoi W. P. K:n ka- lustohuoneessa sinne näytteille asetet- tuja palotarme-esineitten näyttely. Näyt- teille oli pantu useimmista tehdaslai- toksista runsaasti palotarmekaluja, ku- ten uusimpien keksintöjen jälkeen mal- mistettuja mesi- ja kaasuruiskuja sekä kaikellaista muuta palotoimintaan tar- mittamaa kalustoa. Erittäin mainitta- ma on sähkölläkäypä palomerkkien-an- tokone, jonka ääni tuntui oleman niin moimakas, että kuuluu useiden kilo- metrien päähän. Simumennen mainit- takoon, että mainittu kone saadaan piakkoin Ouluun koetettamaksi. Näyttelyssä annettiin seuraamatpa!- kinnot: Imen palkinto, diblomi: Siemens & Halske A. G., tulipalon hälyytyslaite- kokoelmasta: Pvlomestari G. Wase- nius, käsimoimaruiskujen, hiilihappo- ruiskun ja kääntötikapuitten kokoelmas- ta, n. k. kemiallisesta tulensammutus- aparaateista Plumius ja Minimax, ta- mallista tyyppiä; kauppias Julius Tallberg, näytteille pannuista lanka- lasiruuduista ja sähkölasista kuparike- hyksessä: Toiminimi Alb. Puschel sil- mänräpäyksessä tapahtumasta letkujen yhdistämisestä, „Giersberqin systee- mi;" Toiminimi Chr. Nissen, samu- aparaatista „Draegor"; Osakeyhtiö Teknillinen Asioimistoimisto benzini- ruiskusta, malmistanut Waterous Eu- zine Works C:o, St. Paul, Minn. II:nen palkinto, diplomi: Keraman Pumppu- ja Armatuuritehdas O.-A., yhdistetystä pumppu- ja ruiskuraken- teestä, n. k. „Keraman pumpusta"; Osakeyhtiö Husqmarna, palokuntalaisen marustuksesta. Näyttelyn jälkeen malokumattiin ko- kouksen osanottajat palokunnantalon edustalla. Päimällisen jälkeen klo i.-p. jat kettiin keskustelua ja seurasi yhdesrois- ta kysymys: Millä kannalla omat maassamme nykyjään kaupunkien yleiset palo- sammutuskunnat? Tähän kysy- mykseeu tuli osanottajien mastata kir- jallisesti. Kun ei kuitenkaan yhtään mas- tausta kokoukselle jätetty, niin siitä ei keskustelua tullut. Kysymyksen lähettä- iälle rehtori S. A. W e s t e r l u n- d i l l e annettiin kuitenkin tilaisuus ky- symyksen johdosta tehdä selkoa, jiinka jälleen päätettiin kysymys ottaa keskus- teltamaksi miimeiseuä, jos aika myö ten antaa. ^kahdestoista kysymys: Onko syy- tä antaa palkinto sille, joka t o d i s t e t t a :v a s t i e n s i m ä i - seksi hälyyttääpalokuunan tai ilmoittaa sille tulipa- lou puhkeamisen? (Alusti hra O. Ekman.) Kysymyksen johdosta syntyi milkas keskustelu, toiset mastustimat, toiset puolsimat palkintojen antoa. Asiasta äänestettiin ja moitolle tulimal ne, jot- ka palkintojen antoa mastustimat. Kui- tenkin saamat palokunnat menetellä pal- kintojen jaossa asianhaarain mukaan. Kolmastoista kysymys: Onko maahamme perustettama palokunta museo ja siinäta- p a u k s e s s a minne? Hra Ekman ehdotti, että seitsemäs yleinen palokun- talaiskokous pyytäisi Turun mapaaeh- toista palokuntaa tekemään alotteen palokuntamnseon aikaansaamiseksi maa- hamme, ja samalla lausuisi sekä kokouk- sessa läsnäolemille että maan muille palokuntalaisille kehoituksen, että he ku- kin kohdastansa kokoaisimat ja tule- malle museolle luomuttaisimat sellaiset esineet, jotka olisimat omiansa jollakin tamalla hamainnollistuttamaan palo toimen kehitystä. Ehdotukseen kokous yksimielisesti suostuikin ja lausui toi- momuksena, että museo omattaisiin kol men nmoden perästä, jolloin Turun W. P. K. miettää 75-muotista juh- laansa. Neljästoista kysymyksen: Palo- kuntaliiton keskushallin- non laatiman, palotoimen järjestämistä maamme p i e- n i s sä ja keskikokoisissa kaupungeissa koskeman e h- dotuksen armostelua ja mii- dennentoista kysymyksen: Suomen Uleiseen P a l o k u nt a l i itto on kuulumien palokuntien tar- kastus- ja neumo-opasehdo- tuk s e n armostelua katsoi ko- kous siksi laajaperäisiksi, että niiden perinpohjainen käsittely näin äkkipikaa olisi käynyt mahdottomaksi, jonka muoksi kehotettiin osanottajia lähettämään niin pian kuin mahdollista keskushallinnot- le kirjallisia armosteluja sanottujen ky- symyksien suhteen. Tähän päättyimät keskustelut. Seuraama kokous päätettiin pitää kolmen muoden kuluttua Porissa, jolloin Porin W. P. K. miettää 50- muotista juhlaansa. Kokous lausui toi- momuksena, että sanottuna muotena Turun W. P. K. järjestäisi juhlansa niin että Porin kokoukseen saapuneet edustajat moisimat olla saapumilla myös Turun W. P. K:n 75-muotis- juhlassa. Kokoukselle oli saapunut useita säh- kösanomia, jotka luettiin. Kokouksen pöytäkirja julaistaan „Pa- lotormessa". Tämän jälkeen puheenjohtaja lopetti kokouksen kiittäen osanottajia, joita niin runsaasti oli kokoukseen saapunut, sekä sihteeriä ja tulkkia kuin myös kysymys- ten alustajia. Ruotsalaisten mieraiden puolesta lausui Geslen palopäällikkö, majuri O. von Malmborg kiitokset sekä ihmettelyn kokouksen miltkaudesta, jonka sanoi moiman olla Ruotsissa esimerkkinä. Kokouksen osanottajien puolesta lau- sui hra Lösgren Wiipurista kiitokset puheenjohtajille pormestari Aminossille ja mapaaherra H. von Hellensille sekä kokouksen toimikunnalle ja erittäin sen sihteerille hra O. Ekmanille, joka mai- moja ja aikaa säästämättä on toimi- nut kokouksen etunenässä. Wielä puhui hra Almqmist Porista hra Ekmanille palokunta-aatteen lemit- täjänä ja sen sieluna. Kokous loppui Maamme-lauluun. Klo puoli 7:ltä oli Helsingin maki- naisen palokunnan päällikkö, hra Wa- senius kutsunut kokouksen osanottajat paloasemalle katsomaan siellä toimeen- pantamaa näytöstä. Näytös alkoi moimisteluharjoitusten esittelyllä suu- ressa moimistelusalissa ja jatkui pi halla tulipalon sammuttamisella ja miten lepäämässä olemat palosotilaat kuullen hälyytyskellon soinnin olimat Va minuutin kuluttua malmiit lähtemään kalustoineen palopaikalle. Wielä saa- tiin nähdä hauska esitys ihmishengen pelastuksesta tulen maarasta. Samoin oltiin tilaisuudessa näkemään miten uudenaikainen 27 metriä pitkä tikapuu asetetaan ylös ja kuinka nopeaan sen huippuun mies kiimeten miepi suihkun. Sen jälkeen sytytettiin paloaseman pi- halla kolme puuromioa, joiden liekkien keskelle lähetettiin mies uudenaikaisessa sammutuspumussa, jonka kypäristä juoksee mesisuihkut pitäen miestä mär- känä. Ihmettelyä herätti, miten nopeaan, täsmällisesti ja tarmokkaasti kaikki nuo näytökset ja liikkeet toimitettiin. Tämä kaikki on luettama sanotun pa- lokunnan tarmokkaiden ja taitamien päälliköiden ansioksi. Klo puoli 9 oli lähdettämä humi- matkalle merelle, mutta lähtö tapah- tuikin masta klo 9 jälkeen, jolloin lnotsihöyrylaima „Eläköön" saapui retkeä marten Baltishportista. Paitsi höyrylaima „Eläköötä", lähti matkalle höyrylaimat ..Södern" ja ..Finnby". Matka jatkui pohjoissatamasts itäiseen saaristoon Estnäsin salmen kautta aamalle merelle, josta kierrettiin saa- rien simuitse ja tultiin Gustassmärdin salmen kautta takaisin lähtöpaikkaan. Matkalla, jossa soitteli Helsingin tor- miorkesteri, mallitsi mitä hilpein mie- liala. Kokouksen toimeenpanijoiden puo- lesta oli osanottajille mapaat kylmnt Central-pasaasin kylpylaitoksella. Sunnuutai-aamuna klo puoli 9 saa- tiin Kaisaniemessä katsella Helsingin mapaaehtoisen palosammutuskunnan reippaita esityksiä. Klko x /-> 3 kokoontuimat Palokunnan talolle kokouksessa olleet maamme palo- kuntien edustajat ja Helsingin mapaa- ehtoinen palokunta. Kun oli asetuttu rimiin, annettiin palomestari O. Ek- manille komea markkaa maksama hopeinen kukkamaljakko, jonka kylkeen oli kaimerrettu sanat: ..Palomestari O. Ekmanille tarmokkaasta ja uhrau- masta toiminnastaan maamme palo- toimen elmyttämiseksi Imen yleisen ko- kouksen osanottajilta". Klo 3 ajoissa päimällä saimat kau- pungin asukkaat nähdä paloknntalais- ten juhlakulkueen, jommoista ei liene ennen milloinkaan Helsingissä nähty. 27:män eri palokunnan edustajat mor- muissaan ja lippuineen marssimat Apostolin soittokunnan soittaessa kul- kueen etukyunessä, joita paikalliset pa- lokuutalaiset seurasimat satalukuisin. Heti soittokunnan jälessä nähtiin mars- siman kaupunkien palomestarit ja ruot- salaiset edustajat. Jtä-Heikin-, Poh- jois-Esplanaatin ja Mikonkatuja pitkin suuntasi kulkue matkansa Kaisaniemeen, johon Helsingin palokunta oli malmis- tanut suuren kansanjuhlan. Kentälle oli mieraille palokuntalaisille sekä Hel singin W. P. K:n joka komppanialle erikseen laitettu lehtimajat, joissa tar- joiltiin runsaasti mirmokkeita. Klo 8 i.-p. asetuttiin rimeihin pa luumatkaa marten, jolloin palokunnat ikuistettiin malokumaamalla. Tämän jälkeen näytettiin palokunta- laisille sekä suurelle yleisölle tulensam- Virkku sei Noin 8 kuuk. vanha Uro nen, väriltään kauniin pu nainen, pystykorva, musta silmäinen ja musta kuo- noinen lintukoira, jolla hän nän huipussa on mustia karvoja ja hännän ympärillä tumma juova, on kadonnut. Sitä joka koirasta voisi jotakin tietoa antaa, pyy detään ilmoittamaan talokas MATTI ÄN- KILÄLLE, os. Kankaan asema. mutusta nykyajan pienillä sammutus- kaneilla. Kaisaniemen puistoon oli keräänty- nyt tamaton ihmisjoukko. Klo 9 illalla alkoi seurahuoneella Helsingin W. P. K:n tarjoomat juhla- illalliset. Juhlasali, joka oli aistik- kaasti kaunistettu ja marustettu pie nillä katetuilla pöydillä, täyttyi juh- limasta joukosta. Juhlamieraat terme- tulleiksi lausui ruotsiksi maisteri W. Fors- sius ja suomeksi palomestari G. Wase- nius. Ruotsalaisille edustaj. puhui palo- mest. O. Ekman, johon mastasimat Ges- len palopäällikkö majuri O. von Malm- borg ja Göteborgin palomestari C. A. Carlsson. Maaseutulaisten edustajain puolesta lausui toimikunnalle kiitvkset suomeksi reht. S. A. Westerlund Oulusta ja ruotsiksi lääninarkistonhoi- taja E. Mahlsten. Helsingin palokunnille puhui mielä kauppias Streng Jymäsky- lästä ja miehistölle pormest. R. Streng. Puheen isänmaalle piti kirkonisännöit- sijä Hämäläinen Kuopiosta. Tormi- soittoa ja laulua kuunnellessa kohosi mieliala hilpeimmilleen. Elmyttämään ja rattoisaan seurusteluun tyytymäisinä erosimat edustajat kesäisen auringon noustessa. — Tulipalo Värtsilän teh- taalla. Wiime torstai-aamuna klo 10 ajoissa syttyi Värtsilän tehtaalla kak- sikerroksinen työmäen asuinrakennus, jossa asui kaikkiaan 22 perhettu, tu leen ja paloi innokkaista sammutus- yrityksistä huolimatta suurimmaksi osaksi. Sammutustyöhön otti osaa tehtaan palokunta ja työmäki, joilla oli käytettämänään 6 ruiskua. Amuksi saapui mielä 3 kilom. päässä olemalta asemalta aseman palokunta kahden ruiskun kanssa. Rakennus oli makuutettu ..Pohjo- lassa". Miten tuli sai alkunsa, selit- tänee piakkoin pidettämä tutkinto. Kodittomiksi joutui usea työläisperhe. — Joutui junan alle ja sai snrmansa. Wiime perjantaita mas- ten yöllä, ajoi juna, joka Helsingistä saapuu Lahteen klo 1,28 yöllä, 3 kilo- metriä Lappilan asemalta Helsinkiin päin radalla miehen yli. Junan pyörät olimat katkaisseet miehen jalat polmen yläpuolelta ja nilkasta. Päässä oli suuria reikiä, niin että aimot muotimat ulos. Mahtaja mietiin lahteen, jossa toi mitettiin ruumiintutkimus. Papinkir- jasta, joka mainajan taskusta löydet- tiin, kämi selmille, että mainaja oli tamperelainen työmies Juho Kustaa Fröbom. Wielä löydettiin taskusta kirje, joka miittaa sinnepäin, että itse- murha olisi ollut kysymyksessä. Kirjallisuutta ja taidetta. — Raittiuden?)stäwien kustan nuksella on ilmestynyt: Ilma- ja a u r i n k o k y l m y i s- tä sekä alastimoimistelus- t a, kirjoittanut lääket. ja kirurg. tohtori K. Taskinen, toinen painos. Sim. '23. hinta 2f> penniä. Kumitettu. ..Kesälai tumilla" tarpeellinen kirjanen. Abraham Lincoln raittius' miehenä ja lyhyitä piirteitä bäneu elä- mäkerrastaan, kirj. pastori S. Ilmo- nen. Sim. 32. Hinta 40 penniä. — Lastenkirjallisuutta. Tois- t e n kengissä, lapsille kertoili A. 8. O. E. Suomennos. Sim. 83. Hin- ta 1:— Raittiuden Dstämien kustan- tama. Kirjassa kerrotaan lahjakkaasta, sie- mästä ja reippaasta pojasta, joka olisi ollut kaikin puolin miellyttämä, ellei hänellä olisi ollut se paha mika, mikä on monilla muillakiu pikku pojilla, että hän teki aina kaikille kiusaa, rääkkäsi eläimiä ja oli tamattoman itsekäs. Jh- meellisellä taivalla joutui hän muiden asemassa katselemaan itseään, sai olla „toisten kengissä". — Hermes n:o 7 sisältää: Toimi tuksen näköpiiristä. Liikemiehen am- matista. III. Kullan psykologiasta. Nykyaikaiset metodit. Muutamia osuus- kauppojen tappioitten syitä. Helsingin Kaiku, n:rot 26 ja on ilmestynyt. Venäjältä. — H. M. Keisari Suomen saaristossa. Baltishportista, heinäk. 9 pnä. Homiministeri sähköt- tää: T. k. 8 pnä klo 8 aamulla lähti