1 i^uvsn isins 8»8kuun >7 p:nZ LäiziiUNIA ki:o I0S — ISio ^hdön tapahtuman suurin juhlalli suuksin, mutta — ihme kyllä - niin ei käynyt. Lähtö tapahtui kaikessa hchaisuudessa. Kuinka lauman Eetu aikoo Ameri kassa olla, siitä ei ole tietoa. Bos toniin hän oli piletin ostanut ja „ter- meyttään hoitamaan" (!) kuuluu sinne menneen. Mutta minkätähden matka tuli näin kiireellinen, se se wa8ta on kysymysmerkki. Tänä AxeUnin aika kautena moi tällainenkin kumma ta» pahtua. „Towerit" tietenkään eimät Soli nin matkasta iloitse, mutta on muuan, jolle hänen menonsa tuotti helpoituk- sen huokauksen. Porin poliisilla ni mittäin ei ole syytä herran jälkiä surra, pikemmin saattamat asiasta iloita, maikka joitakuita oikeusjuttuja kin jäi Salmilta keskeneräisiksi. — Tomerit! Huudetaanpas yh teen ääneen: Onnea matkalle! kyllä se sen kannattaa! Esa. — Tahtoivat «atkuStaa samassa hytiskö. Wiime lauan taina passien tarkastusta toimitetta essa Hongossa kiintyi poliisin huomio erääseen pariskuntaan, joka esitti nabkuri A. S. Muoriselle ja hänen mainiolleen, Lahden kaupungissa, annetun ulkomaanpassin. Koska pa riskunta herätti poliisissa epäluuloa, pidettiin heidän kanssaan poliisikuu lustelu, jolloin nainen ilmotti ole mansa sanomalehdentoimittaja ja en tinen kansanedustaja Maria Raunio ja mies taas nahkuri August Aalto nen Lahden kaupungista. Petosyri tiksensä syyksi ilmoittimat he sen, että he halusimat mieluummin mat kustaa samassa hytissä. Aiottu, hauska ulkomaanmatka kes keytyi täten alkuunsa ja juttu paris kuntaa ivastaan määrän passin näyt tämisestä on ilmotettu raastumanoi- keuden käsiteltämäksi. — S K. — Hirwi tapett» p»»koilla. Miime miikolla tapahtoi Pusulan Arimaalla omituinen hirmentappo. Metsästäjän koirat hätyytti hirmen Arimaan järmen rantaan, jossa se loikkasi meteen, minkä jälkeen koira hyppäsi sen selkään puremaan. Lie neekö hirwipoha ollut niin mäsynyt taikka sitte niin komasti säikähtynyt, kun ei se enää ymmärtänyt MLpau- tua mihollisestaan. Töhän rymäk- kään ehätti silte joukko Arimcan teh taan miehiä, jotka tappoimat hir- wen puukoillaan. Paikalle kutsuttiin pitäjän poliisi, joka toimitti lihat huutokaupalla myy- tämäksi. — A. — Puistoteaatteri on nyt ko konaan uusittu. Se on saanut uu den koneen, uuden sisustuksen ja uu d:t — isännät. Eilen oli ensi ilta ja täytyy hcti sanoa, että se oli „suuri moitto teatterille". Komento oli hymä, kumat hymiä, musiikki hy- mää ja kaikki hymää. „Tuo silmiä häikäi>emä mapiseminen" oli kuin pois pyyhkäisty, sillä maikka koko kilometriä pitkän ohjelman katselin päästä päähän, oli minulla kadulle tultua mielä kuin om?t silmäni jä- lellä. Mutta lienee parasta, että jokainen käy itse katsomassa. Tänään alkaa näytäntö klo 1, että markkinamäkikin saisi nähdä tämän loisto-ohjelman. Kiirehtikää katso maan! Kink-Mato. I» — Hjalmar Frey» ja Wil liam Hammarin ko»sertti on, niinkuin jo on mainittu, ensi tiistaina t. k. 20 p:nä klo 8 i. Palokunnan talossa. — Uutta kirjallisuutta. Drjö Weilin K Kumpp. Osakeyhtiön kus tannuksella on ilmestynyt: Ingeborg Maria Sick: Jjoäidin puutarha. Suomen tanut Miki Kärkkäinen. Hinta 3: —. Tekijätär, joka on nykyisen Tanskan suosituimpia naiskirjailijoita, on jo entuudesta tultu suomalaiselle lukija kunnalle aikaisemmista teoksistaan Samoin kuin ne someltunee Isoäidin puutarhakin etupäässä nuorille nais lukijoille. Edmond D uv ouy: S-ilatut ti ete etj^, sieluopin sysialcgia. Suo mentanut SiimeS Kanerivio. Kolmas painos. Hinta 3: —. — Kirja tekee selkoa niistä nykyiselle sielutieteellä sells tutkimukselle mielä selmittämättö mistä ilmiöistä, jotka kulkemat som nambulismin, hypnotismiu, mediu millisyyden y. m nimillä ja jotka päimä päimältä saamuttamat yhä suurempaa huomiota. Mänrikki Stoolin Tari nain (Uusi suomennos) Koulu- paino S on nyt ilmestynyt. Se on liitetty sarjaan Helppohintainen koulu- ja kansankirjasto sisältäen 156 simua sekä liitteenä 24 simua rehtori Ernst Laguksen kirjoittamia henki löistä ja paikoista, joita kirjassa on mainittu; hinta on 60 p.. pohmikon sissa 75 p. ja maatekansiSsa 1: 25 — Tätä vainosta toimittaessaan on maisteri Hanninen ottanut marleen ne huomautukset, jotka on myöntänyt oikeutetuiksi. Täten Valmistunut kään- nös sisältää niin paljon korotusta Mänrikkien tähänastiseen tulkintaan, että se armattamasti heti otetaan käy täntöön. Kustantaja Werner Söder ström Osakeyhtiö. Lehtori HeikkiKoskinenon julaissut F y s i k a l i si a es i m erk- kejS oppikouluja marten, hinta 1:50. Kokoelma sisältää paitsi tarpeellisia esimerkkejä ja niiden tulemia myös esimerkkien laskemisessa tarwittamia laamoja ja lakeja lyhyessä muodossa. KansanopiStonjohtaja O. W. Sirk- ka on toimittanut Kansakoulun Runokirjan. Teos sisältää noin 70 runoa kansakouluja marten Se on jaettu kahteen muorokurssiin, joissa kummassakin on sama määrä runoja, järjestettyinä niin keskinäistä yhteen- kuulumaisuutta silmälläpitäen. Kauppaopiston opettaja Ilm. Ko- mero on julaissut Bilanssi- opin kauppakouluja ia käytäntöä marten. hinta md. 2: 75 p. — Kai kille liikemiehille, jotka omat tilin- teosta tai tilintarkastuksesta mas- tuussa on tämä teos olema erittäin mieltäkiinnittämä. On liike-elämälle tärkeätä, että balansseissa noudatetaan yhteisiä hymäksyltyjä periaatteita. Tämä on maassamme tärkeätä mar sinkin sen muoksi, ettei täällä marsi- naista kaupvalainsäädäntöä mielä ole olemassa. Maisteri Komero noudat taa teoksessaan pääasiallisesti nutä periaatteita, joita itävaltalaiset ia saksalaiset erikoistutkijat ja lakimiehet hymäksymät. Oppikoulut omat taas työkautensa alkaneet. Entistä suuremmassa mää rässä kiintyy tällä hetkellä jokaisen mieli niihin, sillä onhan kansansimis- tyksemme monien muiden pyrkimys- temme ohessa joutunut niiden silmä- tikuksi, jotka nykyisin parhaansa liik keelle panemat kaiken omaperäisen ja itsenäisen hämittämiseksi ja tukahut- tamiseksi, mitä meillä mielä on. Ali puolenmiljoonaa nuorta kansa laista kulkee tätä nykyä maassamme opin ja maliStuksen teillä. Antaak seni lukijalle jonkinlaisen käsityksen tämän puolenmiljoonaisen joukon ja- taantumisesta eri kouluoloille, mai nitsen tilastollisten numeroiden pe rusteella, että pikkukouluja, aloi taak semme alusta, oli miime muonna maassamme 1,366, niissä noin 190,000 oppilasta; pyhäkouluja on r.ykyZän noin 8,500, niissä noin 170,000 oppilasta; kansakouluissa sekä kaupungeissa että maalla — maalaiskouluja noin 2,700 — on oppilaita liki 115,000; kansanopistoja on maassamme nykyään 41, oppilaita yhteensä noin 1,500; seminaareja on maassamme 8, niissä (m. 1908) op pilaita 1,132; oppikouluissa — lyseot, yhteiskoulut, tyttökoulut, jatko-opis tot — on nykyään noin 24,500 op> pilasta; yliopiston kirjoissa oli miime syyslukukaudella 2,827 ylioppilasta, niistä naisia 625; teknillisessä korkea koulussa on noin 350 oppilasta: maatalous-, karjanhoito- ja meijeri- kouluissa on kaikkiaan oppilaita mä- häsen yli 1,000; puutarha-, kasmi- tarha- ja talouskouluissa on oppilaita joku määrä yli 200; teollisen rpetuk- sen oppilaitoksissa on kaikkiaan oppi laita noin 6,000; kauppaoppilaitoksien yhteinen oppilasluku on noin 1,200; merikouluissa on oppilaita noin 160. Muita mähäpätöisempiä opetuslai toksia mainitsematta. Nousemassa nuorisossa on maan toimo. Minkälainen nuoriso meillä on, sen mukaiseksi tulemaisuuiemme- kia epäilemättä muodostuu. Nuori son kasmattamwen ei sentähden ole mähäpätöinen asia, maan päinmas- toin seikka, johon jokaisen kasivatta- j-m ja holhoojan tulisi aina ja juuri nyt mitä suurinta huomiota kiinnit tää. — Ku»»a»lääkärit. Lääket, lis. G. A. Hjelt on määrätty Noor- markun ja Ahlaisten kunnanlääkä- riksi. — Ra»tatielääkärit. Kenraa- likuwernööri on yhtynyt senaatin päätökseen lääket. lis. I. W. Man nerin nimittämisestä Kiikan—Harja- mallan rataosan rautatielääkäriksi. — Waltio»ra»tatiet. Tyr mään aseman asemapäälliköksi on ni mitetty Hammaslahden asenmn ase mapäällikkö A. F. Harjula. - MajeSt-ettirikoSjuttu „Na»ma» Lehteä" »vastaa». Kaikkein korkeimmasta käskystä on kenraalikuvernööri pyytänyt senaattia nostamaan Rikoslain 13 lumun mu kaan syytteen majesteettirikoksesta Rauman Lehden mastaamaa toimit tajaa Heikki Juntusta mastaan lehden 72 numerossa heinäk. 2 p:nä 1910 olleen Rauman kirjeen jihdosla. — KarjautariaStukfia. Lää nin kumernöörin määräyksestä tulee piirieläinlääkäri H. Masz toimitte - maan tarkastuksen Euran pi!äMsä maanmiljelijä K. Kunnaan-Kroumilan karjassa, Satakunnan Maanmiljelys- seuran tuotantokilpailuun osanottoa morien. — Kätilöt. Loimaan kunnan kätilöksi on kunnan maltuusto 27 hakijasta malinnut neiti Alhon Kar kusta. — Kxrkijoe» maamieSopiS to» oppilaiksi on opiston opettaja kunta hymäkjqnyt m. m. Paamo Harjunpään ja Taametti Kaunistan Tyrmäältä. — Mtzllysaare» puutarha- koulu»» on oppilaaksi hymäksytty m. m. Einar Huhtanen Huittisista. — Orimattila» emäxtäko»- l»«» on t. k. 6 p:nä alkaneelle oppi jaksolle hymäksytty m. m. Hilda Erk kilä Suodenniemeltä, Ida Erkkilä Mouhijärmeltä, Aino Sadanoja Tyr määltä ja Fanny Maijala Eurasta. — «»oliaakfi ajoi itse»sä t. k. 10 p:nä talollisenpoika Frans Mil- helmi Jämiäluoma Jämijärmen Sy dänmaan kylästä. Hän oli matkalla Parkanoon ja hurjaa mauhtia ajaen, ehdittyään mähän matkaa Parkanoon kuuluman Kuusluoman talon ohi, oli- mat rattaat kaatuneet mentyään en sin jonkun sylen yhdellä pyöryllä Kaatuessa oli mies paiskautunut tien siivussa olemiin kiiviin. Pää oli ruh joutunut murskaksi, jotenka henki ar- matenkin on heti mennyt. Oliko mai- naja ollut päihtyneenä, sitä kirjeen- maihtajamme ei marmuudella tiedä, huhu kyllä niin kertoo. — Hemoselle ei koitunut mitään vahinkoa. — S»omalai»e» teatterise»- rue, joht. K. Kari, saapun Huitti siin t. k. 25 ja 26 p:nä. Sunnun taina esitetään Harald Molanderin huminäqtelmä „Pappi pulassa", joka marmaan panee liikkeelle kaikki ihmi set, jatka haluamat tulla hymälle tuu lelle. Maanantaina esitetään Georg Engelin makamasisältöinen „Mi met- ten", joka samoin kuin miime muonna esitetty ..Työlakko" panee ajattele maan elämän suuria kysymyksiä. MiimemuotiseSta on Suomalainen teatteriseurue meille tuttu. Silloin han olimme niin joukolla katsomassa, että meistä sanottiin: »huittislaiset osimat ihan ensimäistä näytelmätai- teen harrastajia". Koetetaanpas tänä muonna saada mielä naopurikin mu kaan, sen asia kyllä ansaitsee. — Heugeutoasralliue» pn«- kotus tapahtui keSkimiikkona Rau man Vanhankirkon puistossa. Ruoka kauppias Julius Holmströmiä lyötiin puukolla oikeaan kylkeen kylkiluiden mäliin sywä haama, joka lienee hen- genmaarollinen. Lyöty mietiin sai raalaan, jossa haama sidottiin. Lyöjä, siellä oleskelema Kullaalta kotoisin olema työmies Johan August Sel annen, mangittiin illalla. Lyöty oli ollut suomuksissa, mutta lyöjä sm sijaan selmänä. — L.«S. — Tapaturma Kau»issaare» sahalla. Miime tiistaina kello 5 ja 6 mäbllä aamulla puhdisti Kau nissaaren sahan pöresirlkelissä työs kentelemä Karl Salmi sirkkelinsä te riä. Silloin sattui toinen samassa penkissä työntelervä keppiensyrjääjä eli ..kanttari" kaiketi epähuomiossa metämään konehihnan päälle. Mo lemmat terät kun olimat yhdessä ak selissa, oli siitä seurauksena eitä Sal men masen käsi joutui terien ruhjot- tamaksi. Peukalo ja etusormi meni- wät halki sekä keskisormi noin 2 cm. pitkällä poikki. — „HuittiSte» Karhulla" on kokous ensi sunnuntaina eli 18 v:nä syysk. alkaen klo 7 illalla. Uudet jäsenet termetulleita. RientäkääppäS kansallismieliset nuoret oikein joukolla täyttämään ..Karhulan" amarat suo- jat ja siellä syksyisen illan ratoksi hetkinen toistenne seurassa Viettä mään. — Kivttasvta julistettiin t. k. 12 p.nä p.detySsä kuntakokouksessa Hin- nerjoella alkamaksi. Määrättiin 100 markkaa kunnan »varoista palkinnoiksi rottien surmaamisesta. Teurastojalle määrättiin 10 penniä jokaisesta ro tasta, jonka hän saa pyydystettyä. Tämä on harminainen toimi pienissä maalaiskunnissa. Kokemäki. ^Varsinaisessa kuntako kouksessa t. k. 13 p:nä meroäyri- peruste, joka on ollut tähän asti 100 mk., määrättiin nyt 3 muodeksi 200 markaksi 1965 äänellä 402 mas taan, jot a annettiin 300 mk. perus teen puolesta. Kunnallislautakuntaan malittiin 3 muodoksi F. Saloniemi, I Ossa ja I. Lintupää — miimeksi mainittu uudelleen; ja maraj. F. Leino, I Upss ja E. Peltonen. Piirimieheksi «valittiin Kustaa Malini ja maralle Kalle Peltomaa. Kunnallisten tilien tarkastajaksi malittiin eroamismuorossa oleman A Grönholmin sijaan Mtkko Eloranta. Lainakirjastojohtokuntaan Kyläkos- ken ja E. Isotalon sijaan R. Ho relli ja K. Aro sekä paikkakunnalta muuttaneen R Rannikon tilalle W. Pere. Tilattoman mäeslön lainarahasto- johtokuntaan F Jutila ja I. Lintu pää uudelleen. Koulujohto?untiin: Tulkkilaan I. Aalto Setälä uudelleen ja Potilan sijaan W, Malli; Peipahjaan rouma Tor-berg ja I. Prihu uudelleen; Kuuro laan Hiimolan ja K. Tuohen sijaan W. Kama ja M. Hakanen; Raitiolle A. Grönholm uudelleen ja Ojalan sijaan K. Malini; R-stelle F. O. Rantanen uudelleen ja K Ab- teen sijaan K. Rintee; Korkeaojalle Peltosen ja HssioSton sijaan K. Koi- misto ja^ Kustaa Huhtala; Järilään F. H!lden uudelleen sekä Puikon ja Sikson tilalle K. Ryypvö ja K. Pel- tomao; Kankaantaa A. Paamol? uudelleen ja Takun sijaan I. Linti, Holhouslautakuntaan Lt Hiimola ja F. Mehka — uudelleen. Alahaapion talon hoitajaksi malt tiin F. Heikkilän sijaan I. Ossa. Tori-järjesttMitheksi malittiin I Marenius uudelleen. Ennen palka ton mirka muutettiin 50 markan munsivalkolliseksi. Lahjoitusrahastojen hoitajaksi ma littiin M. Mitikkala. Taksoituslautakuntaan mc-Iittiin kunnallislautakunnan lisäksi I. Rei- man, O. Rantanen, F. Jkala, A. Kittilä, F. Kupi, K. Rantanen, T. Kujanpää; F. Lehtimäki, W. Lahti nen, W. Ekroos, mekselimies Hele nius. KarrakoSki, Kiwnen, E. Aaku la, F. Nordlund, F. Malonen, I. Kyläkosk», Lindfors, K. Hsinimao, A. Mäntynen, K. Alihäyhtiö, I. Svrjälä ja N. Myllymaa. Tutkijalautakunta päätettiin asettaa ja malittiin siihen 24 jäsentä. Kunnollisia ilmoituksia ei päätetty kunnan maroilla lehtiin painattaa. Eläinlääkärille maksetaon kunnan- palkkaa 750 mk. sillä ehdolla että naapurikunnat ottamat myös osaa palkan maksuun niin paljon että kuntien palkat nousemat yhteensä mä- hintaän 1,200 markkaan, jolloin masta maltio-amun saamisen mahdol lisuus alkaa. Eläinmälskärin kunnan palkka päätettiin lakkauttaa. Oli mielä useita muitakin pienem piä asioita. Mäkeä oli runsaasti ja ääntä sen mukaan. Ja puheiden sisältö ei ollut suinkaan mitään tois- armoista; se oli akiteerausta matkalla eduskuntaan. Keikyä. Maamiesseuran kokous 011 t. k. 13 p:nä Pehulan kylän Suu tarilla. Tilaisuudessa luennoi neu- moja Karsten karjanhoidosta. Seura läätti toimia syyskyntöjen kilpailun yksyn kuluessa. Osanottajat kilpai- emat koko syyskynnöllään. Kilpai- ussa jaetaan 8 rahapalkintoa kyntä jille. Palkintotuomareiksi malittiin ti lalliset Joh. Ranta ja F. Lehto sekä neumoja K. Salo. Seura päätti myös meijeriosuuskunnan kanssa pal kata yhteisen karjakon ensi talmiruo- kinnan ajaksi. Karjakko tulee aluksi käymään kertaalleen piirinsä karjaStot ja sitten edelleen yksityisten tilausten mukaan. Karjanhuutokauppa pidetään enti seen tapaan ensi kuun 5 p:nä osuus meijerin luona. Toimitsijoiksi malit- tiin til. K. Tala ja F. Lehto sekä konst. K. Aalto. Säkylä. Säkylän kuntakokous t. k. 12 p:nä antoi Loimaan piirin nimis miehen Virkakirjeen johdosta, koskema kestikiemirin pitoa mucden 1911 alus ta alkaen puoltolauseensa Mirtsanojon kestikiemarin pitoa marten tilalliselle F. Markkulalle ja Ipäjän kaupp. M. Rautaselle. Kumernöörin melmotuksesta malit tiin Karhunsuon kansakoulupiirin ra joja määrittelemään ja uuden piirin koulupaikkaa malitsemaan tikli. M. Ketola, F. Mallila ja polusikonst. I Lindfors. Päätettiin ostaa kirkonkylän kansa kouluun uusi urkuharmooni ja jätet tiin sen hankkiminen samoinkuin mu denkin koulutarpeiden osto koulun joh'okunnan huolelsi. Kunnan lainakirjaston johtokun taan malittiin 3:n muoden ojaksi tammik. 1 p:stä 1911 alkaen apetta- jatar H. Auramo ja kaupp. I. Sal minen uudelleen. Jälkimäinen tuli myös edelleen laina-aitan kirjuriksi yh:äpi !äksi aikaa. Tänä syksynä laino-aittaan mastaanotettaman mil- jan painoksi määrättiin: kaurain 48 kg., ohrain 58 ja rukiiden 68 kg. hl. Kunnallislautakuntaan malittiin M. Ojala Harjuntakaa, F. Mohteristo KalmooSta, A. Malli Jsostaky'ästä sekä I. Silander Löytäneeltä. Ääntö is'an tekijöiksi tulimat I. Karhula, F. Mattila, F. Saarinen Isosta lyläslä, E. Sortkila, O, Hal me ja I. Palo MähZstälylästä, H. Maimoletola, M. KoSki Pyhäjoelta. F. Reko Kormesta. I. Mäenpää Sy dänmaasta, E Asp Hzrjuntakaa, K. Kuusisto Nummiojalta ja M. Mirtanen Kolmoasta sekä tutkija lau takuntaan: E. Sorkki la, F. Saarinen, I. Kyläseppälä M. Laitinen, I. Mat tila, H. Kuusisto, K. Mzinio ja I. Lindfors. Kunnollisten tilien tarkas tajiksi malittiin O. Halme, K. Parik ka ja I. Selänne, holhouslautakun taan I Salminen uudelleen, lauta miesehdokkaiksi osetetttiin A. Rauta seppä, F. Halme ja K. Seppä. Kun nantalojen isännöitsijöiksi malittiin Jsck Antti ja I. Lindfors, kansa?, johtokuntiin E. Sorkki!?, M. Ali- Kleemola, F. Luukela ja I. Loise, kuntakvkoulsen esimieheksi K. Koppalv m. esim. F. Jaakkola, kunnall. lauta kunnan esimieheksi M. Mälimäki, m, esimiehiksi E. Pälli, kunnan rohaston h?itajaksi K. Ojala. Mirkailijain palkat pysytettiin ennallaan. Laina- aitan mittareiksi lulimat muorostaan I. Jospa, I. Mätti ja M. Saunala. Koulukeittiöitä Kirkonkylän koululle ei kunta suostunut amustamaan. Aseitten tuonti. Kuten tunnettua, päättyi miime muonna annetun aseuten ja ampu- matarpeitten tuontikiellon moimaSsa- oloaika t. k. 13.n?. Maan asekaup piaat eimät kuitenkaan näytä suu remmassa määnn halunneen käyttää hymSkseen näin syntynyttä tilaisuutta jälleen tuottaa maahan aseita. Niinpä oli esim. Hclsirg n tullikamariin saa punut muutamia lähetyksiä, jotka lastikirjoist! päättäen sisälsivät asei ta. Lähetyksiä ei mielä ole tullattu, mutta armeliaan tullikamarissa nii den sisältämän sileäpiippuisia; yssyjä, joita tähänkin osti on saatu tuoda maahan. — H. S. — Sa»omalehtie» ilmoitta- mistvelvoSis»»s. Painoylihalli tus on pyytänyt Miipurin kaupun- ginmiMalia rostamaan kantcen yli oppilasta S. EroSta mastaan siitä, etiä hän on jättämättä lupa-anomus ta julkaissut sanomalkhti Inkeriä selä Karjalan Kirjapaino O. I:n isän nöitsijää, kapteeni Lösgreniä mastcan sii>ä, että tämä on painattanut sa nottua lehteä. ^ Poliisiko«isari«S eroitet- t» t»tki»»oittawirastaa». Mii me laumantaina sai Tampereen ensi- mäisen piirin poliisikomisarius I Lindegren käskyn saapua Hämeen lää nin kumernöörin puheille. Tällöin ilmoitti kumernööri Gordie saaneensa kenraalikllmernööriltä käskyn heti erot taa Lindegrenin toimestaan. Syytä erottamiseen ei ole ilmoitettu, maan lienee se aiheutunut siitä, kuten jo ennen on kerrottu, ettei komisariuS Lindegren miime kesäk. 27 p:nä estä nyt toimittaja Taami Tainiota puhu masta Tampereen työväenyhdistyk sen pihalla. Tiistaina kirjoitti Hä meen läänin kumernööri nimensä Lindegrenin erottamiskirjan alle ja on se lähetetty Tampereen poliisimes- torille hänen kauttaan Lindegrenille annettamaksi. KomisariuS I. F. Lindegrenin erot- tamiskirjelmä kuuluu seuraamasi: HZmeen läänin kumernöörinä teen tiettömäksi, että, sittekun hänen ylhäi syytensä Suomen kenraalikumernööri on katsonut poliisikomisarion Tampe reen kaupungin poliisilaitoksessa Ju lius Fredrik Lindegrenin nykyiseen poliisikomisarion toimeensa sopimatta maksi ja senmuoksi määrännyt, että hänet on Mirastaan erotettarva, niin annetaan tämä erokirja Julius Fred- rik Lindegrenille siitä todistukseksi ja noudattakoot sitä asianomaiset. Hämeen läänin lääninkanSliaSsa, syyskuun 13 p:nä 1910. Jwar Gordie. K. U. Chydenius. Astan johdosta ei ole pidetty min käänlaista tutkimusta. Lindegrenille iisellekään ei ole ilmoitettu, mistä syystä tämä äkkinäinen erottaminen on johtunut. Kenraalikumernöörin, Hämeen läänin lääninhallituksen ja Tampereen poliisimestarin mälinen kirjeenmaihto pidetään salassa. Kum- minkin otaksutaan yleisesti, kuten jo ennen on mainittu, erottamisen ai heutuneen Taami Tainion puheen johdosta. Hra Lindegrenin entistä tointa on määrätty ylikonstaapeli I. Ojala toistaiseksi hoitamaan. KomisariuS Lindegren, joka on ollut 14 muotia Tampereen poliisilaitoksen palmeluk- sessa, aikoo anoa asetuksenmukaista eläkettä. — Ka»p»»kie» palkta»Ssää»> »>t. Turun ja Porin läänin ku mernööri on puoltanut Turun kau pungin maltuuston ehdotusta uudeksi maistraatin ja raaStumanoikeuden palkkeussäännöksi. — T»rkea tapat»rma. T. k. 11 v:nä lankesi Routalammin pitä jän Kärkkälän kylästä kotoisin olema mäkitupalaisen poika August Pöyhö nen ollessaan metsällä Rvpunmäen kansakoulutilan kotipalstalla noustes saan kalliorinnettä ylös sillä seurauk sella, etiä pyssy laukesi ja koko hauli panos tunkeutui kurkusta aimoihin, aiheuttaen heti kuoleman. Tomerinsa torpparin pojan Juho Tihtarin saa- muttua paikalle, noin 10 metr. wäli- matkan päästä, oli Pöyhönen suul laan aiman hergttönnä, pyssy mat- san alla kurkkua kohden. — P»»ata»ti Kiwe»»awalla. Punatauti on alkanut raimota Ki- mennaman pitäjässä lemiten siellä useampaan kylään. Kaksi henkeä on joutunut sen uhriksi ja useampia ma kaa parhaillaan sairaana, mikä huo nompana, mikä parempana. Neljä ennemmin sairastunutta on parantu nut. Kunta on päättänyt kääntyä ku mernöörin puo 'eea pyynnöllä, että sinne lähetettäisiin piirilääkäri yhdessä kunnan oman lääkärin kanssa. — Eiperiasta kar«»»»t s»o- malai»e» toaugittu Pietaris sa. 11 p:nä t. k. jätettiin Pietarin salapoliisin haltuun eräs pienemmäs tä markaudesta mangittu tuntematon mies, joka kutsui itseään Jrvanomiksi, mutta kieltäytyi muuten antamasta tietoja itsestään. Toimitetuista an- thropometrisista mittauksista kämi sel- mille, että hän oli 20 muotta sitten murhasta Sahalinille lähetetty suo malainen Kustaa Parkkinen. Oles- kellessaan Pietarin alaikäistea rikol listen siirtolassa oli siihen aikaan 15 muotinen Parkkinen murhannut man- kilan tarkastajan. — Milloin Park kinen on karannut Sahalinilia, ei mielä ole saatu selmille. tzllllitus pgisjt Piktttistl! Koko ministerin.eumosto on mat kustanut pois Pietarista. Osa mi nistereistä on lomalla lepäilemässä, toinen osa taas kiertelee maaseudulla tarkastelemassa alaisiaan miroStoja ja tutustumassa lähemmin niiden tarpeisiin. Hallituksen pää, minis- terineumoston puheenjohtoja P. A. Stolypin, maanmiljelysministeri Kri- moshein mukanaan, kiitää Kaukaista Itää kohden, matkansa marrella tu tustuen maatalous- ja siirtolaisuus- kysymyksiin. Tahallisesti hoita Stolypinin poissa ollessa pääministerin tehtä- miä rchaminisleri Kokomtsom, mutta tällä kerr-illa on hänkin mirka-csioissa matkustanut Pietarista. Rahanimis- terin tehtämiä hoitaa hänen apulai sensa salaneumos Mcber. Kaikista sisäministeriön asioista pi tää huolta sisäminiSterinapulairen Kryjhano«-st-j allekirjoittaen paper»t »ministerin puolesta". Muutkin mi- rastot omat ilman päitään. Homi- ministeri FreedericzZ oleskelee keisa rillisen perheen mukana Saksassa. Hänen Mirkaansa hoitaa apanaafi- ylihallituksen päällikkö, kenrazliadju- tantti Kotshubej. Sotaministeri Suhomlinom on le päilemässä Karlsbzdissa jätettyään minis!eristön johdon apulaiselleen kenraali Polimanomille. Meriministeri mara-amiraali Mo- jemodst j on ministeriönsä korkeim- pain mirkamiesten kanssa matkusta nut Mustallemereve suurille manöö- mereille. Hänen salkkunsa on meri- ministerinapulainen mara-amiraali Grigoromitshin hoidossa. OikeuSminisieri Shtsheglomiton on tarkastamassa alaisiaan laitoksia Kau kasiassa. Ministeriötä hoitaa hänen apulaisensa, senaattori GosSmann. Lomalla on myöskin kansanmalis tusministeri Schmarz. Hänen kotiin paluutaan odotetaan joka päimä Ministeriö on ministerinapulaisen Uljanomin hoidossa. Ulkoministeriön pää, ulkoministeri Jsmoljskij on ulkomailla, jossa hän on tamanvut useita ulkomaltojen mi nistereitä. Ministerinapulainen Sa- sonom hoitaa ministeriötä. Kauppa- ja teollisuusministeri Ti- mashem matkusti maanantaina Etelä- MenäjSlle lähinnä tutkimaan Odes san miljasataman rakennuSkysymystä. Kauppaministerin apulainen Ostrog- ragskij hoitaa ministerin tehtämiä. Maltakunnansihteeri, senaattori Markom on hänkin saanut loman, jota nauttimaan on matkustanut ul komaille, jättäen kaikki tehtäviänsä apulaisensa, senaattori Derjushinskijn huostaan. Maitokunnan hemossiitoslaitoksen päällikkö, kenraali Shdinomitjh on MoSkomassa ammatttmiesten kokouk sessa ja hallituksensa asiat on hän jättänyt kansliansa päällikön Brsho» somskyn hoidettamaksi. Pietarin omat jättäneet myöskin lainsäädäntölaitosten korkeimmat edus tajat: maitokunnan neumoston pu heenjohtaja Akimom, hänen apulai sensa Golubem, duuman puheenjoh taja, molemmat marapuheenjohtcjst j. n. e. Ministerineumoston jäsenistä on Pietarissa main kaksi, nimittäin äs kettäin lomalta palannut kulkulaitos- ministeri Ruhlom, ja Valtakunnan kontrollööri Haritonom. Nämä kaksi korkeata mirkamiestä omat nykyisin hallituksen korkeimmat edustajat. — Suome» afiat waltak»»- »a«d»»«aSsa. Retsh julkaisee duumaenemmistön laatiman työohjel man ensi istuntokautta marten ja mainitsee sen ohella myös kolme kii reellistä lakiehdotusta, jotka hallitus on ilmoittanut tähän ohjelmaan, nii den joukossa kaksi Suomea koskemaa, nim. »venäläisten oikeuksista Suo messa ja suomalaisten asemelmolli- suudesta. — HhdySrada» silta Netva» yli. Neman yli suunnitellun rauta tien töitten johtaja insinööri, mopaa- herra M. Nikolay on Pet. G as. amustajalle kertonut sillarakennuk sesta seuraamaa: Silta rakennetaan professori Leli- ljubskijn ja ja Krimojheinen tekemän suunnitelman mukaan. Se kulkee ylt Neman lähtien Sureman jumalan äidin kappelin luota, Kajansonstoja- kadun jatkosta. Sillan merkitys ei tule olemaan ainoastaan strateginen, maan tules se edistämään tamarain kuljetusta, joka taas puolestaan mai- kuttaa matkustajaliikenteeseen muilla rautateillä. Kun silta tulee lepää mään 5 korkean Holmin päällä, moi- mat höyrylaimat mapaasti kulkea sen alitse. KeSkimäiset Holmit moi- daan sitäpaitsi amata, jotta suurem mat laimatkin moimat kulkea sillan alitse. Ensi aluksi suunniteltiin siltaa käytettämäksi main rautatieliikkeeseen. Nyt on kuitenkin päätetty laittaa käy- tämiä kiskojen kummallekin puolelle. Myöskin suunniteltiin ojotien laitta mista sillalle, mutta kaupungin duuma ei antanut tähän tarmittamia maroja. Sitä paitsi ei silta insinööri N. mie- lesiä ole sopima tähän tarkoitukseen. Silta tulee maksamaan 2,100,000 ruplaa, joista 300,000 ruplaa menee yksinomaan sulkujen rakentamiseen. Nykyään tehdään malmistamia löilä. ^ Japa»i» soda» aiheutta mia «ahi»go«korwa»Swoati- «uifia on tarkastanut entyinen kc- mitea, jonka esimiehenä on ollut mal- takunnanneumoston jäsen M. P. Tsheremanskij. Komitea on nyt ju laissut työnsä tulokset. Kaikkiaan on komitea tarkastanut 36.290 maati- mxsta, joiden summa on 41,283,971 raplaa. Tästä summasta on komi- te , oikeaksi tunnustanut ainoastaan 3,134,434 ruplaa 18 kop. Komitea on sitä mieltä, että maatimukset omot suureZti liioiteltuja. Niin maatii eräs alempi rautatiemirkamies kormausta 40 korista olutta ja 60 laatikosta samppanjaa. Erään sepän anomuk sessa on tärkein korivauksen maati- mus häminneestä jalokiivestä, jota hänenlaisellaan ei ole moinut olla. Eräs pikkukaupustelija maatii 750.000 ruplaa häminneistä hajumesiStä. Eräs työmies on armioinut kellonsa 650 ruplaksi ja eräs pikkukoulun opettaja tar maatii 2,600 ruplaa kormausta aluSmaatleistaan. — Ilmapallo» räjähdys. Miime sunnuntaina kohosi ilmaan klo 2 päimällä sotilosilmopollo upseerien ilmapucjehduskoulun kentältä Pieta rissa mukanaan 2 upseeria. Kun ilmaSsapurjehtiiat olimat olleet il- massa 2 tuntia 20 min., olimat he pakoitetut kuormituksen puutteessa laskeutumaan alas. Laskeutuminen suoritettiin onnellisesti. Saapumille rientäneitten ihmisten amulla ryhdyt- tiin kokoomaan ilmapalloa. Koska ilmapallossa oli mielä jäljellä noin 50 kuutiometriä kaasua, upseerit an- karoSti maroittimat ihmisiä poltta masta tupakkaa, mikä saattoi aiheut taa räjähdyksen. Kaasu olikin jo saatu melkein kokonaan onnellisesti poistetuksi, multa silloin kuului äkkiä ankara räjähdys ja pallon kuminen maippa syttyi tuleen. Onneksi upsee rit eimät säikähtäneet, waan ryhtyi- mät sammutuShommiin. Muuan läsnäolijoista oli näet kiellosta huo limatta pannut tupakaksi ja siten aiheuttanut räjähdyksen. Räjähdyksestä sai kärsiä moni hen kilö. Kahdelta pojalta paloimat kak- mot pahasti, kolmannen heitti ilman paine pitkän matkan päähän ja me net muut saimat pahoja mammoja. — Kolera We»äjällä. PietaZ rlSta, syysk. 13 p. Miikon kuluessa on Orenburgissa koleraan sairastu nut 24 ja kuollut 14 henkilöä, Oren- burgin läänistä sairastunut 457 ja kuollut 226, Tulan läänissä sairas tunut 5 ja kuollut 4 Kulkutaudin ilmaantumisesta saakka on Smc- lenskissa sairastunut 138 ja kuollut 77. Ajaulaskuu «»«ttamiue». Saksan ulkomaankaupan kehittämistä harrastama yhdistys Berlinissä on Menäjän ulkoministerille jättänyt anomuksen gregoriaanisen ajanlaskun käytäntöön ottamisesta Menäjällä mitä pikemmin kauppasuhteiden hel pottamiseksi Menäjän ja Länsi-Eurc- pan mälillä. - Rikkaita kultalöytöjä poh- joiS-NorjaSsa? Skoganvarresta lennätetään, että kauppias Berg Ka rasjakista, joka on tehnyt laajoja tutkimuksia löytääkseen kultaa Tana- mesistöstä, on huomannut kultaa suurissa määrin Gorsejokk-mirraSsa, joka laskee Tanaan. Kultapitoinen osa jokea on noin yhden Norjan penikulman pituinen. Suurin osa siitä kuuluu eräälle kristianialaiselle osakeyhtiölle. Hra Berg, joka on näillä seuduilla oleskellut sanotun yhtiön palveluksessa useampia muo- sia, on alkanut tehdä sulkutöitö. Gorsejokk-laakso kuuluu oleman mu- kama työpaikka. Seudulle odotetaan piakkoin saapumaksi useita ulkomaa laisia kullanetsijöitä. — 100 wa»kia myrkytetty. Lontoosta ilmoitetaan, että Min- chesterin mankilaSsa on tapahtunut kamala myrkytystapaus. 100 mau- kia on huonosta ruoasta, säilykkeistä, saanut myrkytyksen. Monet myrky tetyistä omat elämän ja kuoleman maiheilla. Myrkyllisiä säilykkeitä hankki mon- kilaan yksityinen. Walheea wsima. ..Tunne ainoastaan pahat tekosi, ja että olet syntiä tehnyt Herraa, si nun Jumalalasi mastaan." Jer. 3,13. — Malhe ja teeskentely on suuri synti Jumalan edessä. Herra näet katsoo sydämmeen, mielenlaatuun, tar koitukseen, ja sentähden malheellisin ja teeskentelemä mieli ei kelpaa hä nelle. Ihmisten edessä moi tosin teeskennellä ja malehdella ja kuitenkin käydä rehellisestä ihmisestä, mutta Jumalan edessä se on aiman mahdo tonta. Ihmiset katsomat maan ulko muotoa, ja omat itse malheellisia, so keita ja omien himojensa ja tunteit tensa kahleissa, sentähden eimät moi toisen sydämmen ajatuksia ja tarkoi tuksia oikein tietää ja armoslella. Miisaimmat ja miekkaimmat ihmiset sentähden tahtomatkin selmitä tästä asiasta niin, että päättämät kaikkien muittenkin teeSkentelemän ja »valehte leman, joten heitä pitää kcikkia sen makaan köydelläkin. Jumala tutkii sydämmet, ja kaikki on hänen Hen kensä edessä julki semmoisena luin se todellisuudessa on. Sentähden on mathe niin suuri synti Jumalan edessä. Mapahtajamme JesuS sanoo, että perkele on ..malheen isä". Farisealai- set, jotka olimat kansan opettajia ja johtajia sekä jumalallisina jz hurs kaina pidetyitä — elämässään he oli- matkin sangen siimoja ja hymää!eke- mäisiä ihmisiä — saamat osaksensa Jesuksen suuSta ankaran tuomion. Hän sanoo heille: „te kyykärmetl^n sikiöt, kuinka mältätte helistin kodc- tuksen?" ..Publikanit ja portot me ne rät ennen teitä Jumalan malt> kuntaan." Ii miksi syntisten PelcS- tajsn suusta niin ankara tuomio käy uloS? Sentähden että f.risealaiset olimat teeskentelijöitä ja malehtelijoita Jumalan edessä ja mastuStimat to tuuden Henkeä. O! kuinka tärkeätä onkaan, että ihminen olisi rehellinen ja «vilpitön sydämmesjään Jumalan edessä! Mutta moi kuinka ..malheen isä" pi tää lapsiaan komissa kahleissa; hän taluttaa heitä kauniisti talutusnuo rasta. Ei ainoastaan pakanakan soissa, maan n. k. simistyneissukin kansoissa on malheellisuus ja teesken tely »vallitsemana syntinä, aiman ih misluonnossa asumana paheena. Lä hetyssaarnaajat kertomat Afrikan neekereistä, että kun kysyy heiltä jon kun oudon taipaleen matkan pituutta, niin moi saada mitä kummallisimpia ja ristiriitaisempia mastauksia. Aksi sanoo: tästä on hymin pitkä matka; toinen svnoo: „ei tästä ole kuin pis täytyä." Mastaus näet riippuu sutä, mitä etua heillä on asiasta, saamatko maksua siitä, tahi muuta höytyä ja helpoitusta. Hienosti simiStyneet ja oppineetkin n. k. kristillisissä kansoissa kulkemat samoin myös itsekkäisyyden, oman moiton ja materialismin kah leissa, maikka nämä kahleet tosin usein omat ruusuilla koristetut.