Aliistsin» msriAsIttilm 2S p:nZ wo IZK — lSIg manhemman tulkitsemien mukaan ei siis sellaisessakaan tapauksessa maini tun kaupan pitäjältä möisi ottaa pois hänen oikeuttansa harjoittaa Viini kauppaa kysymyksessä olemassa pai kassa, fillä joS hänelle myönnetään oikeus harjoittaa kauppaansa jossakin muussa paikassa, niin se ei enää ole ivanhan oikeuden uudistamista, maan uuden oikeuden myöntämistä. Wal- tuuSton oikeus määrätä, missä kau pungin osissa ei saa olla, ei siis se kään merkitsisi mitään. Nämä huomautukset lienemät jo kylliksi osottamaan, että tällainen tuli kitseminen, jota tähän saakka yleensä näiden lain kohtien suhteen on nou datettu, tekisi kaupungin Valtuusmies ten mallan kerrassaan tyhjäksi. Eikä ole suinkaan luultamaa, että lainsää täjä olisi tahtonut epämääräiseksi ajaksi, koko lain Voimassaoloajaksi sitoa kaupungin Valtuusmiesten käsiä niin, etteimät he missään tapauksessa möisi kieltää myyntioikeuden saaneelta hänen oikeutensa uudistamista. Tämä koskee miedompain mäkijuo main Vähittäismyyntiä. Niitten an niSkeluSta ei ole olemassa muuta kuin manha ijänikuinen asetus raminto loista, jonka mukaan maistraatista riippuu, montako anniskelua kaupun, gissa saa olla ja missä niitä saa olla. Eikä maistraatin tässä asiassa ole pakko edeS kuulla kaupungin Valtuus, mieh ä. Siitä, että kaupungin waltuuSmie, hillä ei ole oikeutta puuttua miedom, pain mäkijuomain anniskeluun lain> kaan eikä ole oikeutta kokonaan kiel tää niiden Vähittäismyyntiä, seuraa mielestäni, etteimät he myöskään wo myöntää oikeuksia tällaisen liikkeen harjoittamiseen millään erityisillä hei dän omaSta harkinnastaan riippumilla ehdoilla, kuten palomiinan suhteen on laita, waan ainoastaan niillä ehdoilla mitkä laki määrää. He eimät siis woi supistaa myyntiaikaa lyhemmäksi kuin laki sallii, eimät woi maatia myymälöitä määrättyinä miikonpäi- w>nä kerrassaan sukeltamiksi j. n. e Tästä selmiää paraiten, kuinka wä> hän merkitystä itse asiassa kaupungin Valtuusmiesten mLSräSmismallallo miinan suhteen on, sillä mitä hyö dyttää, jos miinapuodit pannaan kiinni, kun wiinipuodit omat auki Vieressä, ja mitä hyödyttää, että Valtuusmiehet saamat määrätä, että miinan ja konjakin anniskelun pitää lakata silloin ja silloin, kun ei heillä ole mitään Valtaa miedompien mäki' juomien anniskelun Vastustamiseen. Mitä miedomoien Väkijuomien kau pan rajoittamiseen keskellä myynti kautta tulee, niin kaupungin maltuuS tolia ei ole siinä asiassa mitään sa> nottamaa. SitämaStoin moi läänin Virasto kieltää kaiken VähittäiSmyyn nin sellaisissa tilaisuuksissa, jolloin paljon kansaa kokoontuu, sekä, tar peen sattuessa, anniskelunkin. (Jatketaan), Mjz MM, — Totilafi«iljo»«at. Suo men pankista eilen siirrettiin 9 mil joonaa markkaa Valtakunnan rahas ton Helsingin konttoriin. Summa oli toinen erä w. 1910 maksusta, mikä kuten tunnettua on Korkeimmassa pai kassa mahivistettu 11 miljoonaksi. Aikaisemmin on jo maksettu 2 milj. mkaa. — SViapori» kapinaa» osalli sinä 4 Vuodeksi kuritushuoneeseen tuc mituista on 36 henkilöä Vankeinhoito hallituksen kautta lähettänyt armon- anomuksen senaattiin. — Pai»o»fiamlehet otettu. Painoylihallitus on wnme lauman- taina ottanut osiamiehikseen seuraa ivat henkilöt: Helsinkiin kolleginregiS, traattori H Lmdgrnin ja enr. poliisi, komisariuS Lyytisen ö,lXX) markan palkalla sekä ent. resermimänrikkt A Ilkan ia entisen nimismies D Kam. min 4 000 markan palkalla; Turkuun senaain y''määräinen koplSli A Lindb^min; Miipuriin ent. nimismies P. Martikaisen: Tampereelle kontrat lööri E A, Sjöström'n; Maasaan ent. nimismies A Ruotsin; Ouluun konttori-!tt W Määnälen; Kuopioon ent. nimsi,teS I, Lindin; Poriin entisen poliisikomisoriuS E. Malm bergin ia Sortamalaan ent. nimis mies K. AZohIböckin. — ke»I«» liitto. Ku en ennen on mainittu, on Suomen työmäeniuojeluS- ja so» siaali-m^kuutuSyhdistyksen Ekonomsk i Samfunde>yhdiS yksen ja Kansan taloudellisen yhdistyksen johtokuntain alotteeSta pidetyssä kokouksessa pää- tetq Suomeenkin peruStaa yhteiskun nallinen toimisto kirjastoineen ja ar kistoineen. Toimis on kannattamiseksi muodostettaman, yhteiskunnallisella alalla toimineen laitosten ja järjes töjen keskusliiton perustama kokous pdsttiin tors'aina ylioppilastalolla. Kokouksessa oli edustettuna kolmisen kymmentä tällaista järjestöä ja lai« tosta. Puhetta johti maisteri O- Hallsten. Sääntöehdotus hymäksyt- tim pienillä muutoksilla, ja yhtyi liit toon beti IS kokouksessa edustettua järjestö Z. — Hei»oShoido«»euwoja» ap«laiStvi«i. Snhen nähden että hewoSho!donneuwojan opulaistoimi, huolimatta siitä että se on kahdeSli haettamaksi julistettu, Vieläkin on täyttämättä, on hewoShoidonneuwoja A. Alf h^n anonut maanmiljelyShal- lituksen tolmenv«dettä siihen, että ag ronomiini A. Mahren määrättäisiin ensi muoden alus.a toimimaan konta- kirjalautakunnan Varapuheenjohta jana. Tämän johdosta on maanViljelyS- zallituS senaatille esittänyt, ettäogro- noomi A. Mahren määrättäisiin ensi muoden aluSta kuitenkin wain siksi, unneS hemoSh^idonneumojan apulais- oimi ehtii tulla täytetyksi, toimimaan kantakirjalautokunnan Varapuheen- ohtajina oikeudella tästä toimestaan nauttimaan 16 mk toimitus- ja mat- kapäimiltä sekä saamaan kormauSta matkoista Voimassa oleman matkus tussäännön 7 luokan mukaan. — Auome» lväkilu?» oli Vuo den 1909 lopussa tilastollisen keskus toimiston nyttemmin lovpuun suorit- taman laskun mukaan 3,059,324 hen- keä. Edellisen Vuoden pääityeSsä nousi maamme Väkiluku 3,012,849 henkeen. Määrärahat kansakoulu laitosta ja erinäisiä siwis- tystarkoituksia tvarten w. 1911. Kuten tunnettua, olimat Valtiopäi. wät silä mteltä, että erinäiset esityk- seen otetut määrärahat olisi lisättämä yhteensä 489,000 mkalla, jonka ohesso maltiopäimät myönsimät määrärahoja muihinkin kansakoulu- ja siwistyStar- koituksiin kuin esityksessä edellytettyi hin, nimittäin raittiustyön kannatta miseen. kansan luentokursseja Varten, maalaiskuntien ja kaupunkien kirjaS taja Varten, kesämirkiStyksen Valmis tamiseksi Varattomille ja sairaille kan sakoululapsille, kansanlaStentarhojen kannattamiseksi, maalatSkansakouluzen Varattomien oppilaitten ramitsemts ja maaietuSapua Varten, työmäen opistojen ja kuntien ylläpitämien pik kulastenkoulujen kannatusta marten Wiimemainittuihin määrärahoihin tar wittawat marat tulisimat Valtiopäi' wien laskelmien mukaan nousemaa? yhteensä 610,000 markkaan. Maltio väimien myöntämät määrärahat nou semot näin ollen yhteensä 9349,000 markkaan, kun sitä mastoin esitykteSjS Vaaditut määrärahat tekimät yhteen sä 8,230,000 markkaa. Kutterikin on senaatti katsonut, ettei määrärahoja siihen määrään kuir eduskunta oli hymäksynyt, moido myöntää, koska senaatin selmitvkser mukaan eduskunnan muoden 1911 kansakoulu» ja erinäisten simtStyStar kotusten menoormion järjestelyä mar ten osottamaSta suostuntamäärära hasta main 6,223,100 markkaa or käytettäniStä, joka määrä on esityk, sen loppusummaa 1,961.000 morkkaa ja eduskunnan hymäksymiä määrä, rahoja, 3.067,000 morkkaa, pienempi Tähän katsoen senaatin mieleStä etu, päässä on suoritettapa ne menot jatka perustumat kaikkeinkorkeimmaSt julaistuihin kokeihin ja asetuksiin, ser suuntaisena kuin näissä määrätään. Senaatti on sentähden päättäny korkeimpaan paikkaan VahmiStelto maksi alistaa alempana mainitun eh dotuksen asetukseksi suostuntarahas toSta w. 1911 suoritettawiSta määrä rahoista kansakoululaitosta ja erinä» siä simistvStarkoituksia Varten sekö estttää, että senaatti Valtuutettaisi!? laatimaan ehdotus asetukseksi tarmit tamien «arojen osottamiseSta erinäis ten menojen suorittamiseksi w. 19ll kansakoululaitosta ja simiStyStorko tuksia marten, joiden menojen maksa mikekst w 1910 maltiopäimäin myön tömät «arat eimät riitä. Edellämainitussa asetuSebdatukseSso on huomioonotettu seuraamat määrä r-ib t: Aourahat kaupunkiea kansakouln laitokselle 710 000 mk, Varsinaista kansakautuopett"jain palkkaamiseksi maaseudulle 3.700 000 mk. meiSton ia käsityönopettajien palkkaamiseks' 160 000 mk, maan kansakoulujen mar sinoiS^en opettajien valkankorotuklee? 930 000 mk. samojen eläkkeisiin 206,000 mk. kaupunkien opettajien eläkkeisii' 52 000 mk. kansakoulunopettajien soi raSamuksi 70100 mk. maalaiskuntain opettajakirjasto'lle 23 000 mk. maar kansakoulun jatkokursseille 60,000 m' ovetuSmälineisiin kansanopistoissa jo kansakouluissa 65.000 mk, yliopis tolliSten jatkokurssien toimeenvanemi seksi kansakoulunopettajillt 30 000 m» kansanapiStojen kannatukseksi 240,000 mk. Dhteensä 6,233,100 mk. — S«o»alaise» N»ija» k» kous ja seurusteluilta on tänään tiistaina kello 3 i. — Nuija» DrjS'>oS!iS'j«h la» toimik«»'a kokoontuu tänäär tiistaina kello 9 Kansalliskodissa simu huoneessa. — N»ija», Sarh»» ja NaiS iärjestS» pitkujoul» iltamaSso mnme lauantaina oli mäkeä tupo ahdinkoon osti täynnä ja ilo ylim millään. Kirjamat Värilyhdyt loiwat runollisen Valaistuksen, jota suuren joulukuusen monet kynttilät säteillään !äydensimät. Ohjelman alkoimat rou ma H. M kkcnen ja neiti S. Tuuk, kanen soittaen yhdessä erään piano, sämellyksen. EsityS palkittiin wilk, kain kättentaputuksin. Erittäin wavh dikkaaSti ja mehemäSti näytelty R. Klljond?rin kirjoittama näytelmä „Pa, haSsa pulassa" saattoi läsnäolija» iloSta aiman haltioituneiksi. Hymää- tuulta lisäsi tinttamareSki-esity», Rouma Mikkosen soitettua taaS erään pianokappaleen, saatiin nähdä miel lyt ämä ja hymin harjoitettu puku> tanssi, joka suosionosotuSten johdosta oli toistettama. Sen jälkeen alkoi yhteinen karkelo. Sen lomassa soi teltiin ja saatiin kuulla oikeata laulua. Kemäisen tunnelman synnyt- timät kukkatytöt kukkineen ja ruusui neen, koreat töyhtöhatut tanssijoin päässä, serpentinit ja konsetit. Wai- kutusta täydensimät huwittawat »jou lulahjat", joita läsnäolijat toisilleen lohjoitteliwat. Ahdessäoloa jatkui pikkutunneille aSti. — LVaalikasslia ensi torstaina tapahtumaa waltuusmieSmaalia mar ten on nuorsuomalaisten Pirtillä Drjönkadun 12:ssa. Jokaisen äänes täjän tulee ehdottomasti ennen maa liinmenoa poiketa kansliassa. — Hätäaputtzöt. Lausunnos saan työitömäin komttean anomuksen johdosta päättti rahatoimikamari eilis iltaisessa kokouksessaan mattuustolle ilmoittaa, että pesulaitoksen rakennus töissä, katukimien hankinnassa ja nupukimien hakkuussa nyt toimii kol mattakymmentä työmiestä, kuin myös, että mo lmistamiin toimiin tv b erkuloo- sipamiljonkia marten kohdakkoin ryh dytään, jonka ohessa käsityö laitos hetimiten moinee antoa työtä noin 25 hengelle. Siltä «aralta ettei työnpuute täten Vielä tulisi tyydyte, tyksi, mainitsee rahatoimikamari sopi, minä hätäaputöinä raatihuoneen eduS talle aiotun kimikaiteen perustustyön, jonka kysymyksen ratkaisua näin ollen siis olisi syytä jouduttaa, kuin myös Aittaluodon sillan, joka lienee uudistuksen ja limityksenkin taroees, sa. Suunnitellut laiturien korjaus, työt sitäVostoin eimät saata alkaa ennenkun myöhemmin taimella, jolloin jäät omat wahwat. — Ikokemaeujoen perkaami «e». Kysymyksen Kokemäenjoen per kaamiseSta on senaatti antanut raueta. — Ulwila» kihlakuuua» he»- kikirjojttaja» wirka. Kenraali, kumernööri on yhtynyt senaattn pää' tökseen Mynämäen kihlakunnan hen< kikirjoittajon Rupert Bergmanin ni, miitämiseStä Ulmilan kihlakunnan henklkirjottajaksi. — Niihitoutteia tarjottiin ra. hatoimikamorissa eilen joukko wuok. rahuutokaupolla 20 w. ajaksi ja hy mäksyttiin seuraamat allamainittujen henkilöiden tekemät Vuotuiset muokra, tarioukset: Keskiriihet: N:ro 3 K. Mesanto 12 mk, n:o 9 K. Lomen 12 mk, n:o 13 K. HögforS 10 mk., n:o 13 So fia Nordberg 9 mk, n:o 23 G. E. Ramberg 20 mk, n:o 29 I G. Sii man 7 mk, n.o 31 I. A Heinonen 12 mk ja n:o 32 K. Loiren 12 mk. Hakariihet: n:a 2 B. Kur'i 13 mk, n:a 4 E Rosenberg 12 mk, n:o 7 S. E. RoSIöf 9 mk ja n:o 8 I. E!blom 10 mk. Muita tarjouksia ei hymäksytty mutta saamat huutajat myöhemmin merokamarissa Vuokrata haluamanio tontit niillä ehdoi^a kuin rahatoimi, kamari, kauvungin ogronoomia kuul, tuaan, määrää. — Manttzl»od»»tal»»iiala?- tukse» huusi rahatoimikamarissa eilen pidetyssä huutokaupassa 1 m ajaksi kalakauppias K. A, Nordlund, jonka muokratarjous 655 mkaa hv mäksyttiin. Muokrao keutta 3:ksi «uodeksi kerrallaan myytäessä tav jottiin 560 mkaa muodessa. — Ka»sa»waliSt»Sse«ra» kale»teri» ensi Vuodeksi on seuran Porissa oleman asiamiehen kauna ilannut 250 henkeä. — Pori» k<rkko»alt«»Sto». «aaltsta taaskt» walttett» Kauppias W. Broholm ja sanoma ehdentoimittaja Carl von D ederich' >mat tuomiokapituliin Valittaneet Porin kaupunki- ja maaseuralunnan kirkkomaltuusmteSten Vaalista, joka toimitettiin Viime lokakuun 21 p:nä pidetyssä kirkonkokouksessa. Seura kunnan oli Valittama 32 maltuus- mieStä ja kun ainoastaan yksi ehdo kasusta kirkonkokouksessa esitettiin jo ehdotettiin, että se semmoisenaan hy väksyttäisiin ilman lippuäänestystä, »uomoutti puheenjohtoja kirkkolain määräyksestä tässä kohden ja kysyi kolmasti seurakunnalta, oltiinko ykst, mielisiä mainitun ehdotuksen ja ehdo, aSliStan suhteen. Kun ei kukaan erimielisyyttä ilmottanut, yhtyi pu lzeenjohtakm kokouksen mielipiteeseen, zitäen pitemmän lippuäänestyksen, joka kuitenk n olisi tässä tapauksessa ohtanut samaan tulokseen, tarpeetta >n^na, jotenka siis yllämainitulla hdokaslistalla olleet julistettiin ma lituikst. Tämän menettelyn »alilta, jat pitämät laittomana ja Väittämät, tca sen muoksi ne, jolka olisimat ol leet maalista to sta miellä, eiwäk ennättäneet ollenkaan maaliin, maan saapuessaan mSHSn myöhemmin huo» masimat maalin jo toimitetuksi ja «vaalihuoneen omet suljetuiksi. — Tuomiokapituli on pSSitä"yt maatia tämän Valituksen johdoSta siihen osaa "ttamattomain seurakuntalaisien seli yksen ja kirkonkokouksen puheenjohto, iän. lääninromasti K. E. Stenbäckin lausunnon. — Torikauppias D. Sl»dre- ieffi» kauppatawara«araSto» oäätti mar'rirkopesän melkojcnnkokvus miime laumantaina myydä leskirou, wa Maria Koimulalle, joka oli teh. ivt ainoan ostotarjouksen, tarjoten 65°/» maraSton ormoSta, fillä ehdolla että rouma Koimula suostuu samasta hinnasta ostamaan pesään kuuluman mähän yli 300 mkan nouseman irtai, miStcn. — Töine» efii»h»»to Saima Lundenin m^rarikossa toimitettiin ei len. Tuomio julistetaan joulukuun 22 p:nä. — K»oll»t. Miime laumantaina lopetti tuont ent. kansakoulunopettaja- tar, neiti Elsa Amanda Li m- nelltn kärsimykset. Mainaja oli syntynyt Eurossa 1866. Isänsä oli nahkuri Jiak Limnell. P kkutyttönä jät Elsa Limnell ormoksi, jolloiniKiu- kaiSten kanttori Stenholm otti hänet kaSmatikseen. Sortamalan seminaa rista päästyään tuli mainaja opetta jattareesi ensin Maaningalle, sitten Tampereelle ja sieltä Portin. Noin kymmenen muotta sitten riisti kohtalo häneltä järjen, joSta lähtien hän on bourujenhuoneessa elänyt, kunnes merensyöksy aimoihin nyt lopetti hä nen päimänsä. Mainaja toimi ter- meyteniä päiminä suomalaisuuden taiStelijain rintamassa. Hän jätti älkeensä meljen ja kaSmatttmeljen. — Joko kaikille naapureillesi tulee..Satakunta"? Ellei, niin kehotta heitä nyt heti tilaamaan. Mielä parempi on, että tse tilaustasi uusiessa samalla teet naapurillesikin ..Satakunnan" tilaill en. — Diako»aattihhditttzkse» Reposaaren haaraosaston johtokun taan on malittu opettojattaret Jenny Suomi ja A. Wahlroos, roumot A. ägguröm ja A. Hagström, tchtori l. A. Hornborg, poStori I. O. Rindell ja politsikonStaopeli I. Hink- kala. Ennen mainitsemamme tunte mattoman 500 mkn lahjoluksen lisäksi on Reposaaren höyrysaha osakeyhtiö lahjoittanut haaraosastolle 200 mk. — Laitvaliike. Eilen saapui Mäntyluotoon höoryl. „Bothnia" MaasaSta tuoden 700 tonnia kappale- tamaroila. Reposoaren satamassa on porail laan puutamaroita ottamassa maasa- lainen döyryl. Frej, ranskalainen böyryl. Jarlot ja norjalainen höyryl. Freiheim. Edelleen odotetaan toisia hönrylaimoja saapumaksi. Parkkilaima ..Coynty oS Merio- neth", josta miime numerossa puhut tiin, et ole Vieläkään lähtenyt mat kalle. — Pori» «aaseurak»»«a» k»»takoko»kseSsa eilen hylättiin tehty ehdotus Halliluodon hurvilarc ken, nulsen ostamisesta Mtasmeden kansa, koulutaloksi. Samalla tuli mahmis, letuksi rakennusmestori N. Miikerin koulua marten tekemät piirustukset ja rakennussuunnitelma, joiden mukaan päätettiin ensi maanantaina tarjota huutokaupalla rakennuksen perustus ja kimijolka tehtäväksi. Joulukuun 27 pnä Ulwilan kun nanhuoneella pideltämään yhteiseen kuntakokoukseen Valittiin edustajiksi maanmiljelijät I. A Jaakola, I. H Kesti, Edw. Kaapeli, I. R. Langen ja A. Ku m sekä Varalle Anton Mat, tila ji K. Kyöstilä. — Sakotettuja. Katukäytä, Väinsä puhdistamisen laiminlyönnistä sai eris talonomistaja eilen 5 mkn sakon; lantoruuman puhd stamisen laiminlyönnistä samoin eräs talon, omistaja 5 mkn ja eräs saman sckko- määrän siitä, että talossaan ei ole ollul katukilpeä. — KähräStä karan»»t I W Okianen pidätettiin laumantai.iltana ja lähetettiin eilen kasvatuslaitokseen — ZkaStoatusopillise» tzhdit tykse» kokouS on perjantaina jouluk, 2 p:nä klo 7 i tyttö'oululla. Oh jelmossa on keSkuSt lukysymyS luku, ajoista koulussa y. m. Ruotsalainen puolue tahtoo umltnustoa yksi puoliseksi puoluewal- tuustoksi. Kun joitakin muosta sitten kaupun gin maltuusmieSten lukumäärä koho. tettiin 24:Stä 30:neen, tehtiin se ni menomaan senkin tähden, että woi, ta siin Valtuuston kokoonpanossa en tiStä enemmän ottaa huomioon kun nan eri asukaSpiirien erilaiset hor raStukset ja tarpeet. Tahdottiin mal, mistaa riittämä eduStuSmahdollisuuS eri kansankerroksille, eri puoluesuun nille, eri aatteenharrastajille, mieläpä jossain määrin eri ammattipiireillekin. Suomalaiset ryhmät omatkin näitä näkökohtia koettaneet silmällä pitää. Mutta ruotsalainen puolue on ne, kin syrjäyttänyt. R ajattomassa mal, lanjanoSsaan ei se ole tahtonut kat, soa muuta kuin miten se saisi luon, nottoman, kaikkea oikeudellista ja muodollistakin pchjaa puuttu man hallttfljamallan Valtuustossa, Voidakseen omien puolue- ja yksityis ten jäsentensä etujen ja tarkoitusperien mukaan kaupungin asioista määrätä. Olemme tahtoneet ruotsalaisen puo lueen menettelyn tältäkin puolelta katsottuna julkisuuteen metää, että se kin osaltaan kehottaisi äänimaltaisia kansalaista tekemään kaikkensa auttaok, seen suomalaisten ehdokkaat ensi maaleissa moittoou. suomalaisuuden harrastajat! Työtväestö! Raittiuslviiki: Kristillismieliset kansalaiset! Naiset ja kastoattajat! Hereille! Työhöu! Torj»maa« taa»t»m«sta! Wa»tuStamaa» »hkawaa wäkij»omat»lwaa! Wahe»tämaä» wer»taa?kaa! Lisäämää» ttzS» ja a»faitse «ise» mahd»llisuukfia! Ga»alla sauoe»: kansan yhteistä onnea ja etua lvaltvomaan. Pari piiitviiä on tvielä työn ja toimen aikaa. Tämä aika tarkoi» kätzttä- käö, selwittääkse»»e eusi tors tai»» s«oritettaw«» waltu»s- «ieSw«alt» tärkeyttä ja i»- «ostaakse»»e ää»t«altaifia fiihe» osaa ottamaa» ja ää- »estämäa» s»o«alaiSte» ryh mät» ehdokkaita! — Zku»»alliS«aalit ja kris- tilliue» työmäki. Kristillisen työ- mäen äänenkannattaja »Tähti" ke- haittaa lukijoitaan ottamaan osaa kunnallisiin maaleihin. RaittiuSkysy. my'seStä lausuu lehti m. m.: »Ellei kunnallistoiminnan kautta pyritä poistamaan mäkijuomaliikeetta. niin tulee yleisen kieltolain cdotusaika aimon liian pitkäksi." »Kristillisen työmäen melmollisuuS on ainakin koettaa mitä tällä alalla maltaisiin toimeen soada sekä toimia ltten sen mukaan", kehoitta» lehti. Maaliin jokainen! — Walt»uSmieSwaalii»! Tä« mä tiistai, huominen keskimiikko ja ylihuominen torstai omat kokonaan omistettamat maltuuSmieSmaalitoi- minnalle. Se on näiden kolmen päimän tärkein ja ainoa tehtäviä. Suomalainen puolue ja nuorsuoma laiset omat yhdessä asettaneet ehdok- kaat. JoS tämän kaupungin kaikki suomenkieliset yksimielisesti saapumat maollin, niin on moitto marma. On main ajoissa pidsttämä huoli, että kaikki saapumat maaliin. Toinen toistansa sinne kehottakoon ja jokai nen kootkoon Valtakirjoja niiltä, jotka Voittamattomien eSteitten takia omat eSteiyt maaliin menemästä. Kaikki maaliin suomalaista listaa äänestä, mään! Waltnusutieswaalissa ääniumltaiset kansalaiset! MaltuusmieSmaali toimitetaan ensi torstaina joulukuun 1 pnä 2 - 3 päi, mällä ja 5—8 i. Käyttäkää kukin kohdzstanne tar- koin nämä jäljellä olemat päimät maalityöhön, jotta suomalaisten eh dokkaat tulisimat malituilsi! Suomalaisten ryhmäin yhteiset eh dokkaat omat: Aronen, Alfred, kauppias. Armekari, Wäinö, raatimies. Brofeldt, Wäinö, seppä. Eloranta, I. K., kansakoulun opettaja. Hjort h, Karl, Viljakauppias. Latwa, Mikko, kansakoulunopet taja. Pippingsköld, R,, asemapääl likkö. Ritala, Kalle, tehtailija. Sandelin, L. H., rehtori. Walle nius, E d w., sahanhoitaja. Tätä ehdokaslistaa kaikki suomalai set muuttamatta ääneSläkööt! Nauhaa rakastamille? Sinä Vihaat riitaa ja r .k, ^at rauhaa. Monta kertaa on Smun sydämesi Viimeisten muosien aikana töytiyr.yt surulla sen johdosta, e-tä elämässäni me on ollut nun sanomattoman p?I° joa riitaisuutta ja epäsopua. Sinulle on isänmaan onni ja me neStys yhtä kallis kuin kenelle muulle tahzlisa, mutta tuo kansalaisten !«s teinen riitely on murentarut sydär- «äfi simä määränsä, e tä Sinä kentiefi olet rauhasi muoksi metöy'ynyt julki seSta toiminnasta syrjään. Si?ä ymmärrät yleisen äänioikeu den merkitykten vh ä hymin luin kuka lahansa, Sinä kästiä: mwan seinäni sen melmolliluuden, jonka kutsumv>? waltkooäiwäkdustoj>i-waa!eihin jokai ielle 24 muotta täyttäneelle maomme kan'a!aisel!e asettaa, mutta sittenkin murkuneifuut^si ja ilmeellinen suuit,- muksesi on saattanut ivmitaa tuon käsityksesi kansalaisen oikeulfista ja we!wollisuuksista. Kentiesi olet nm meiststä tai nndm edcllifi-tä eduS kuntamaaleiSta jäänvt pois. Taikka jos et mielä itse olisikaan maagista pois jäänyt, ni-n olet kumminkin ln, minlyönyt w>emäs!ä naapurisi ääneS, lämään, ikäänkuin Varoen, e tet wain millään muotoa tulisi ivnpäälsi lä, himmäisesi jo ehkä ennestään tulisissa maaliotteluisla rikotun raudcn HSirit- sijäkit. Kentiest olet u^konnnllisen mielialasi Vuoksi Vetäytynvt syrjään. Ehkäpä mvöskin pettymykset ja epä to,ivo et» skl.ntatyöhön näkden omat rauhan rakkautest ohella syrjään we tävty^iseesi Vaikuttaneet. Ettäs puoluerutelyyn olet kylläsl tynyt ja ettäs yleistä tmmintaa seu ranneena olet evä!lewöise'si?in tullut, se on marsin hymin kästtettärrää. Multa kuule, Sinä rauh a rakc-^ tow?, nyt jälle, n on tullut Sinun muoroki a't,<a Mi.drnstin kdilskuntam^aleikin ei käydä sodan, maan rauh n merkeis'ä. Punaisen miiman medäntä enst tam mikuussa on laadulmon somallainen toimitus kuin oli yksitoista wuo'.ta takap-rin nimen merkiniä suureen ad reisiin, jonka hymin muistanet. Nim kuin silloin kysyttiin «vakaalta, ra> » haa rakastamalta ja liskomaiselta: haluatko piirtää nimesi pnperiin mer kiksi siitä, että tuhaniien ja satojen tuhansien lähimmäisiksi kanssa wd- dot yhteismoimin koettaa estää uh kaaman kansallisen onnettomuuden päällemme lankeamista, nim nyt ky- sytään Sinulta: tahdotko satojen tu hansien eri puolueisiin kuulumien kan salaisten kera metää punaisen miiman merkiksi siitä, ettet hymäksy niitä toi menpiteitä, joita meidän ja meidän jälkeläiStemme henkiseksi ja t<?l"vd-lli- seksi onnettomuudeksi on suunniteltu ja armottomasti yhä suunnitellaan, kysytään, tahdotko olla mukana luo massa somintoa ja Valtiollista rau haa. JoS rauhan rakkautesi oikeata ja todellista on, niin nyt Sinvn on aS» tuttama estin. Tietoa ei kyllä ole siitä, »voidaanko rauhaa mitä ylei» semmälläkään punamiiman »vedolla saomuttaa, mutta rauhaa rakastama ei saa lähteä epäilyksestä, hänen täy tyy säilyttää usko siiben, että r?h?lli> nen ja totinen pyrkimys lopultakin miepi toimotuille perille. JoS Sinä taaS edelleenkin syrjässä olet, jäät miiman medoSta pois ja olet mälinpitämälöil ostoista ja ylei sen konscmääneStyksen merkitystä hei. koSti käyttämän lähimmäisesi suhteen, niin u,älinpitämättömvydelläst Sinä osoitat haluamasi sotaa ja rauhatto muutta. N-, iotka elämät puoluerii- telyiStä, kästttämät rauhaa rakasta- mien syrjässä olemisen äänettömät riitelyn hymäksymiseksi ja ne, joi ka meidän tuhoamme tahtomat, pitämät tuota syrjässä olemista merkkinä siitä, että rauhaa rakastama konsan-osa Suomessa ei haluakaan muuta kuin olojen sekasortoa ja uhmailua. R" uhaa rakastama Suomen kan. alainen. mieS ja nainen, ostu nut rauhan tähden esiin. Ponnista kaikki Voimasi sen hymäksi, että tulemissa eduskuntamaaleissa merkitään rauhan ja oikeuden punaisia Viimoja niin pal lon kuin mahdollista. Oman, lähimmäisesi ja koko kan samme nykyisen ja tulemaisen rauhan nimessä, lähde toimimaan rauhan hy- mälsi, lähde saattamaan moittoon nntä aatteita, joiden toteutuminen tuottaa rauhan. Arm. kuukausitilaajoita kehoitetaan hymissä ajoissa uudistamaa» tilauksensa, ettei keskeytystä ..Satakunnan" saapumi sensa sattuisi. /Ve/?/6 — Pietariin matkuStimat miime iviikon lopulla !enraalikuwkrnööri Seqn ja hänen apulaisensa, senaattorit W>re- nius, Markoff ja Kraal> sekä Suomeen sij nletuu menäläisen soramäen päälliUö kenraali Olhomflij. — Nuorsuomalainen puolue sielläkin haiaannuStilaSsa „Helstngin Sanomain" miime leSk miikon numerossa tekee eräS Kuopion lääniläi»' nen selkoa nuorsuomalaisessa puoluees sa siellä niinkuin muuallakin riehumis ta rntaisuukfisla ja paikallisen äänenkan naitajansa .Samon" kannaSta kirjoittaen m. m: Eikö tämä kmaktelu koskaan lopu nuor suomalaisesta puolueeSla^ Eikö mitään keinoa löydy, joka tekisi lopun tällaisesta »yhdyselämästä", ioSsa et ole enää muu ta mn r itaa ja tiukkua?" — — „Sano- malehti „Samo" ei moi avaimella kahta herraa", fittä et näy tuleman mitään, mailla se sitä on koettaminaankin. Pa- raSta olisi, ettet se sitä koettaisilaan, maan tu^iiustaifi rehellisesti olemansa »Suomalaisen Kansan" nöyrin palmeli- ja." »Eikö löytyisi sanomalehti- nnestä, joka tahtoisi rumeta kilpailemaan „Sawon" kanSsa Kuopiossa ja seu ym päristössä? JoS tmsen suunnan lehti tänne perustettaisiin, niin luulen «ar maan, että se saisi suuren kannatuksen huokaa kirjotttaza lopuksi. — Jos toinen menee, niin toinen tulee moimat sosialistimme sanoa kndo teituaan joukostaan opettaja Josua Jär- wl>en, mutta saatuaan pastori Juho Uotin rimeihinsä. Herra Uoti. jolla kai nykyään on erinomaisen hymää aikaa kun on joutunut mirkamopantta nautti, maan, on nimittäin fitomunut olemaa» sosialistien akitaaitorina ensi maaleihin asti Turun ja Porin läänin eteläisessä waal'pnrissä. Komin iloissaan ja ylpe änä saamat sosialistit ollakin täStä saa liistaan, kuten näyttää mainitun läänin sosialisti'ehdet olemankin. Herra Uoti on nimittäin tumattoman momvuolinen ja kokenut mies. Tultuaan m. 1S8S yli oppi aaksi kuudenkolmatta ikäisenä, suo, ritri hän jollaisenkin filosofian kandiiaa ti tuikinon miiden muoden peräs:ä. Kokeili keksintöjen al lla ja haki niille patentteja. PeruSti sitie Säkylään termauunin aikoen lerman jo lärpätin malmistajaksi. Kun nuo hommat eim>t o»kein »lyöneet lei- mille", a? toi hän palttua koko »maprii- kille". Meni yliopistoon uudelleen ja lueskeli sille jumaluusoppia. Kyllääntyi sudenkin jonkun ajan peräStä ja alkoi loimiitamaan sanomalehttä. Miten olla jätti sen k n a perusti kirjakustannusliikkeen TamvereeUe kustantaen ioZ jotain, T rien N amaiusia »Henkimaailman ihmeisiin cisti, Wäsyi taasen tnrbaan toimeen ja päätti rumeta maanmiljelijäkfi, ajatellen nnt on luja pohja jatkoin alla. Ei kum minkaan maannnljelys enempää tuin ka nalan hoito, jommoisea kapteenina hän myös mähän aikaa oli, miehätlänyt t:ra Uotia Jaili kuin jättikin molemmatkin, Mrlyen kolmannen kerran yliopistoon. Siellä luetiuaan jonkun aikaa suoritti jumaluusopillisen erotntkinnon joskin kohia kaikkein huonoimmilla armolauseilla, ja tuli kun tnlikm maltio'irkon papiksi. Tässä Mirassaan hän on niin onnistunut, etiä hän joka seurakunnassa, missä on ollut, nimittäin Koimulahdella. Jlmajo, elia, Zlblaisissa ja nyt miime si Aslaifissa on jouiunut reltelöibin joka ainoassa, ii^imulidtelaiset pqysimät jo muutaman trukauden perästä päästä mapaaksi pai- meneslaan, luultamasti enimmäkseen sen nmnlsi, että herra Uoti osaamatta riittä- lvästi ruotsia, ei miitfinyt malmistaa edes kirjoiteltuja saarnoja maan laski mapaaslt mimmoista sanoja sattui suu huvsa saamaan. Kun tähän laajaan kokemukseen tulee mielä sek»-', että herra Uolt toimii myös kin lääkärinä ja ei suinkaan ole mielä unhottanut keksimisiatonkaan. niin moim- me sanoa, että sosialislimme omat tehneet dya än ka>,pan. S>apa nyt main nähdä onko he dän kynsissään niin paljo termaa. että moiivat tämän kyllä moni- uolisen mutta sangen liukkaan ja helposti poiS soluman miehen rimeissään pitää. Hra Uoii ralaSlaa liian paljon maihrelemna elämää ja moi pian lylläsrnä. Ei fitä liedä missä joukossa hänet m elä tapaam in: Woimwepa mielä tuoa tosin jo pian »viidenkymmenen mankan miehen taivata jon nn uskonnon lahkon piispanakin. »Jota elää se näkee". — Ikuinen totuus »vihdoin kin löydetty. Kun pääSkysruotsalai- nen JonaS Castren oli lopettanut maali- scarnnnsa Uudellakirkolla, nousi eräS paikkakunnalla »hymin tunnettu" kansa koulunopettaja saarnaajalle ylislystä surlsmtamaan, lausuen m, in, tähän ta- p. an: Miehestä, jonka nyt kuulille pu human, vii maine teille pienestä pojasta alkaen kertonut. Suurmieheksi on se hä net teille kuivannut. Nyt luulitte itse häneu puhum-in. Mnä makuulan, että se niiniä tuulitte, on ikuinen totuus. Milä on totuus?, kysyi aikoinaan Pi latus. Ja niin omat lukemattomat hänen lälleensä kysyneet Totuutta on etsitty ja ydä etsitään. Muruja main omat re- hellistinmätlin etsijät siitä löytäneet. Ja nyt iihl^älkiä osoleiaan meille ikuinen to luus. >se on löijdeity Jonaksen suusta tiukapa olisi fitä totuudelle niin oudosta pailaSta osannut eisiä. Useat kuulijoista kuulumat armelleen: Ei asu totuus Jonaksessa eikä tuoSsa opettajassakaan. Eipä siis taida totuuden etsiminen mieläkää» loppua. — JsäkäSmanhapoika. Talol linen Israel Vesterinen kuoli pari »viik koa takaisin Uudenkirkon Kuuterselän ky lässä 98 muoden manhana. Tämä har- minaisen ijäkäS manhus ei ollut koko ikä nään sairastanut sanottamasti Milloin kaan. Ahkerana maamiehenä työskenteli lM taloustoimissaan, kunveS muutamia päimiä sairaStettuaan kuoli. Naimisiin ei hän töittensä takia ennättänyt pitkästä ijäslään huolima>ta mennä, maan kuoli kuin kuolikin makaava poikamiehenä. — Sieltä täältä. Tie- ja mesi- rakennnSten vliballitus on anonut lupaa räiävtiää erään Degerbyn ja Nyhamnin lnotsivaikan mäliilä oleman 19 jalkaa maial„n karin ja tätä marten KtXXi mkaa. Ladden helmetinkonejutun johdoSta S wnode?si raastumanoikeudessa kuritus huoneeseen tuomittu kaupviaS Nestor Rinne Lahdesta on Turun homioikeuden määräyksestä laskettu mapaalle jalalle Varakonsuli G. Hydön on ilmoittanut, eitä hänen Kristiinassa omistamansa »Norra bryggeriel"-niminen oluttehdas lalknutetaan toiminnasta. K ikille kumernööreille lShettämSSsäSn kier ok rje?ssä on kenraalikuivernoon mäcirä^nyt, että kumernöörten on was- tcnsuudesia lähetettälvä hänelle ytfity^S- kobra, semmat iiedot huomiota ansaise- mista tapauksista läänissään annettujen ohjesääntöjen mukaan. llimi i!c ZMmijslii, A toimisto Turuss». Eerikinkatu S, Puh. 434. Omistajat! Homioikeudennotario Wamo Kim, ja Hoirioikeuden- kanslisti Santeri saarniioki. Senaatti on myöntänyt Suomen Liike miesten Kauppaopistolle opetusta marten enst kemätlukukaudella li.KM mk sekä S.S0V ml lirjaSton ja opetusmäiineiden täydennykseksi. Mesilahden seurakunnalle lahjoittimat t. k, 22 p.nä maanmtljelijä Erland Tanska ia maimonsa Ida l0.000 mk. Jo aikai semmin omat he seurakunnan kirkkoon lahjoittaneet kalliSarmoisen kruunun. TeollisuuShollituS on myöntänyt kone- pajanjohlaja Juhani Pohjanpalolle Kok kolasta patentin sirkk-lisahalaitteelle ja lamalle sahata ratapölkkyjä ja parruja. T, k. ^ päimää masten yöllä synnytti torppari Heikki Jauhiaisen maimo Piela meden Pentlilahden kylässä kolmoset, pulskia neitosien alkuja. Siinä silä ky sytään sulhasia kunhan aika joutuu. Ilmari Tuomisto aijotaan palkata suo malaisien painijain nemojaksi ensi syk- syStä olympialaisiin ki vihin saakka. jtun joku päimä sitten teurastettiin Manne MeSkarm sikaa Ä -Ikealan Mat tilan lylSSsä, hulmuttiin sillä oleman kaksi sydäntä, to!»en pienemri toista, mutta kaiki» puo!>n irrmeet mo lemmat. Lontoon koulunopettajain yhdistyksen viireissä suunniiellaan enst muodeksi yh teistä retkeä Suomeen, Retkikunnan tarkoituksena on katsella maatamme ja tutuStua marsinkin kouluihimme ja ope tuSoloihimme. Suomen taideyhdistys on Uudenmaan läävin kumernööria kautta kenraalikumer nööriltä anonut lupaa toimeenpanna rahankeräyksen muistopatsaan piiztyttS- miseksi Albert Edelfeltille. Keräys tulisi ulottumaan kautta loko maan. KullansaaliS Jmalojoessa on miime kesänä ollut siksi runsaS, että työmiehet omat saaneet S—11 mk päimältä. XirMzim jz t-uilö. — Opet«SovilliSta kirjalli- s»»tta. K. I. Gummerus Osakeyh tiön kustannuksella JymäSkyläSsä on ilmestynyt: Luonnontiedon Opetus oppi, kirjoittanut tohtori Aibeo Lilius; hinta 1: 85. — Kuuluu sar jaan KansokoulukaSmatuksen alalta, — Kirja käsittelee luonnontiedon ope tuksen erilaisia kysymyksiä ja samallo hzmainnolltsilla opetusnäytteillä osot- laa, miten teoria saod -an käytäntöön somellewksi. WÄkka kirjassa onkin käsit«lty etupäässä kansakoulun luon- nontiedon opetusta, on siinä sen ohella myöskin pidetty silmällä mat- nitun aineen opettamista oppikou luissa. — Ik»timai»e» ro«aa»ia«- t««S. Anni KaSte, Hänen armonsa kaSmatti. Romaani. 249 sim. Hinto 3 mk. Otamon kus'antama. Anni KaSte, jonka „Annikki".ro- maani Viime jouluna herätti suurta huomiota ja ilmestyi kahiena oattiok- sena, on saanut malmnksi uuden ro maanin nimeltä »Hänen armor.sa kasmatti", Siinä kumotaan tarmok» kaan. suomalaisesta kodista lähteneen bämäläiS.ytön nöyryytlämää kaSwat- ttna-oloa rutiruotsalaiseSsa aatelis» perheessä, hänen lopullista Voittoansa ja tuleivaisuutensa Valkenemista. — Erkki Kaila, Emankeliu- mia nykyajan nuorille. 83 sim. Hinta nid. 1: 25; sid. 1: 85 Otaivan kustantama. — U»fi Jo>l»lehti ..Suoma- lainen Joulutupa" ilmestyy enst jou luksi Helsingissä 32 simuisena jo maksaa 50 penniä. Sisältö tulee olemaan armokas, sillä kirjoituksia ja runoja tulee useilta tunnetuilta henkilöiltä. Marsinkin on huomattama, että useita kansantajui sia yhteiskuntaelämää käsittelemiä kir joituksia tulee, joten lehdellä on aino pysymä merkitys. Joululehtiä ilmeS- tyy meillä paljon, joista on moikea malita sen, joka todella puhdaShen- kiStä lehteä haluaa itselleen ja lap- silleen. Uusia asiamiehiä otetaan kun ilmoittautumat heti osoitteella Suo malaisen Joulutuman toimitus Hel sinki. - «tzSStittavfi, mid B-i>fourin seitkl kertomus Da- eitkailuista, hänen ryöstöstään, haaksirikostaan, kärsi myksistään autiolla saarella, harhui- luistaan Highlandin länsiosissa, tut- tamuudestaan Alan Breck Stemartin ja muiden kuuluisain highlanlilaisten lakobiittien kanssa; kästitäen kaiken, mitä hän, Ebenezer Balfour of Sch^lvs'iksi määrin ntmiteiyn enonsa käsissä sai kärsiä; jonka kertomuksen on kirjoittanut hän itse ja nyt julaiS- sut Robert Louis Stemenson. On siinä pituutta yhden kirjan ni meksi! Mutta ei pidä pelästyä. Kun kirjaa rupeaa lukemaan, tuntuu tuo 308simuinen kertomus hywinkin ly- hyeltä, siksi jännittSmä jz seikkailu- rikaS se on, kuten R. L Stemensonin kertomukset yleensä. Nuorisolle se on erinomainen. Hinta on kokoon näh- den marsin huokea, main 1 mk. 90 p. Kirian on enal >nnin kielestä suomen tanut O. E. Lampen, ja se on ilmeS- tynyt Otaman kustannuksella. iOla man Helppohintainen Kirjasto N:o 168). - Mr» H««phrtz Ward, Marcella. Romaani. Suomentanm Toini Swan. Enstmäinen osa. 466 sim. Hinta 4: 50. Otaman kuStan lama. »Marcella" tulee epäilemättä suo malaiseSsakin asussa saamaan paljon lukijoita. Sillä se on romaani, joka ei tuota ainoastaan hetken humia, maan herättää myös paljon ajatuksia ja tutustuttaa lukijaa Englannin yhteiskunnalliseen ja Valtiolliseen elä mään. Ia joka alalla tekijä näyttää liikkuman kuin kotonaan. Hän mie lukijan ylimysten linnoihin ja esittää heidän elämäänsä, ja tuntuu siltä, kuin hän itse olisi aina elänyt heidän parissaan, mutta kun bän sitten toi saalla kumaa köyhälistön kurjuutta, niin sillä alalla yän waSta näyttää kin oleman oikein perehtynyt. Nyt on laskettu julkisuuteen teok sen enstmäinen osa. Toinen ilmesty nee joulukuussa. Tito, kertomus arosudesta, kirjoittanut Ernest Seton-Tomoson. 32 sim. Hinta 25 penniä. (Mailta ia meriltä N:o 7.) IMMlMtä. Maataloudelliset luen tokurssit Kauumlsalla marraskuun päivinä. Maataloudelliset luentokurssit, mac- miespäimät, alkoimat Kauivatsan kk- kon lähellä äsken malmis.uneessa uu dessa kunnantalossa sunnuntaina t. k:n 20 p.nä kello 4 i. p. Oman soittokunnan esittämun tor- nnsoiton jälkeen opettaja W. Oksanen piti amauSpuheen, jossa hän m. m. mainitsi, että taloudellisenkin elämän miimemkaisen ripeän edis okien, jota nämä alkaivat maamieSpä?wS'.k.n tar koittamat, alkujuuret liittyivät ja omat läheisessä yhteydessä suomalaistan- sallisen heräämisen kanssa, sekä lau sui kaikki kursseille saapuneet osan- ottajat ja amustajat terwetulle>ksi. Kun Kauw tsan laulukööri seiijäl- 'een oli estuäryt johtajansa, konttori O. Metsolan johdolla muutom a ivinnukkcilta lauluja, niin alkoi Varsi nainen luento-ohjelma. E lisiksi luennot Keskusosuusliike Hankkijan johwja I. Hirrvensalo, niistä eduista, joita yhteistoiminnalla on saamutettu tamaran hintoihin ia laatuunkin nöhom Pellermon ja Keskusosuusliike Hankkijan olemassa olon aikana ja niiden toiminnan kautta, kehoittaen samalla maanmil- jelijöitä ja muitakin, nim paljon kuin suinkuin keskittämään osuustoimin nallisia yrityksiä tukemaan ja kannat tamaan. Sen jälkeen puhui Lepaan puutar hakoulun johtaja, A. Jnqnatius puu- tarhanhoidosta ja hedeimäViljelykles- tä sekä sen merkityksestä taloudessa. Pienen Väliojan jälkeen luennoi Pellermon neuivoja, ogronoomi E, Klrmelä osuustoiminnasta sekä osuus- toimintcheng?Stä, teroittaen mieliin erikoisesti miehekkyyden, rehellisyyden ja epäitsekkään, yhteistä hymää tar koittaman toiminnan VälttämSttö. myyttä osuuskuntien menestymisehto- jen tärkeimpinä kulmakinunä. Huittisten kansanopiston opeita» ji»ta, joista muutamia oli tiloisuu. teen saapunut, puhui opiston johtc. jatar neiti A Wo'pio lennokkaasti ja runsaslukuisen, noin nou seman kuul'jakunnon tälzd.ll sesti mr» kaansotempoomolla lamalla nuorison kaSivatuksen ja sen hzrrastusten oi» ?eaan suuntaan johtamisen tarpeelli suudesta, sekä kanlonop stojen merki tyksestä stinä työssä, samalla selos» taen kansanopiston pyrkimyksiä, sen opetusohjelmaa ja torkotuSperiä. Puhujan pyynnöstä lauloi seko- kuoro sttte „U!ös nuorien pormi sankka" y. m. lauluja, minkä jälkeen Tapion mstsänbo'donneumo'a Tapio- maora esitti metlähoidollisia taika- lyhtykuwia ja selitteli metsän käsitte lyä koskemia asioita. Ensimäisen päimän ohjelman täbän päättyessä ja sekakuoron mielä esitet tyä muutamia pirteiiä lauluja ha- jaannutiiin illolla kellon 11 köndessä innostunein mielin ja tyu'ymä'sinä kaikkeen siihen mitä oli saatu kuulla ja nähdä. Suuri osa luennoille saapuneita jäi kuitenkin mielä katsomaan erään elämäin kumain näyttelijän esittämiä kumia. «Jatketaan!. Kyytiiiiilis. Kyytilaitoksia marlen Turun ja Porin läänissä on kumernöörinmi- rastossa mahivistettu seuraamat jär jestyssäännöt astumiksi Voimaan ensi muoden alusta: 1 §. Matkustaman yleisön käy- tettämiksi aiottujen huoneitten, joita ei saa käyttää tansseihin, kumeibin tahi muihin yksiiyisiin tarkoituksiin, pitää olla siististi sisustetut. laatt'a- matoilla ja tapeteilla mcruSteiut sekä medosta w?paLt, jota piiisi huoneet, joita joka päiwä on huolellisesli puh- d stettama ja tuuletettane, omat wo- rustettamot sopimalla ilmanmaihto- laitoksella tahi menttiilillä. Jokaisessa matkuStajohuoneessa tu lee aina löytyä raittiilla juomarve- dellä täytetty puddaS karanini juoma- losineen, kynttilä ja lamppu ynnä tulitikkuja, jota paitsi huoneitten ulko- ja Väliolvissa p'tää olla sellaiset lu kot, että owet helposti Voidaan lukita kummaltakin puolin. Huoneitten lämpömäärä ei saa olla alempana -j- l6 otetta (5elstuksen lämpömittarin mukaan, millainen mit tari pitää löytymän kussakin huo neessa, jota paitsi huoneet toimeksi omat marustettamat sisä-akkunoilla, jotka Vedon eStämisekst omat huolel lisesti tilkiitämät. 2 tz. Jokaisessa matku^tajahuo- neeSsa pitää löytää peili, siisti pelu- teline, Varustettuna pesumadillo, ivesi- kannulla, saipvuakupilla ynnä puh taalla, mieluimmin sinkki-ämpär>llä pesumettä morien, sekä yöaStia ja puhdas pyhinliina, ynnä myöskin raittiilla medellä täytetty sylki-'stia. Seinille on kiinnitettäviä tarpeelli set Vaatenaulakot ja joka akkuna ma- ruStettama sekä pitkillä uutimilla että käärekaihtimella, miimemainittu mie luimmin tummasta märistä. 3 5. Paitsi muita tarpeellisia huo nekaluja pitää kussakin matkustaja- huoneessa löatyä yksi tai useampikin syöpäläisistä Vapaa, tilama ja kylliksi pitkä sänky (mieluimmin rautainen, pituus 2 metriä, lemyyS 80 sentti metriä), maruStettu siisteillä ja puh tailla makuumaatteilla. jotka ainakin joko toinen miikko omat tuuletettomat. Makuumaotteet ja lakanat eimät soa olla kylmiä eikä kosteita; ja omat sekä lakanat että tyynyvpöälliset ja pybinliinat jokaisen käyttämisen jäl keen maihdettamat ja peStämät, tullen lakanoitten muuten olla siksi pitkiä, että ne ulottumat makaaman jalka teräin ylitse. 4 tz. Mitä ruokatarjoiluun tulee, on maorin olettama, että pöytäliinat, meitset, kahmelit ja lusikat omot ai- man puhtaat; samaten on itse ruokaa» kin malmistaeSsa huomioon olettama mitä suurinta puhtautta. 5 H. Aioneumojen tulee olla mu» kamat ja siistit sekä omat aina pidet-