liistsins lokskuun II p:nS .k .'^^«'n«»7t ! l >W »,B««W> » I, » « l'»»'«»»« >> MUM iiAMII ND^«U,?r»BI tj.H IIS — ISIS — Sosialistit erimieltäedus- kunnan Päätöksestä. Miime lau antain ..TyömieheSsä" on lueltaivana seuraamaa: ..Eduskunnan päätös »vastauksen lä hettämisestä halliisi-,alle on ollut miltlaan keskustelun alaisena, ei ainoastaan sos.- dem. eduskuntaryhmässä, jossa mielipi teet sen suhteen jaka^utuinmt lahna, maan myös puoluelehdissä. Ja eri mie lipiteitä on olemassa edelleen, mikä me nettelytapa olisi ollut parempi: eduskun nan lähettämä, puhemiehen laatima ly hyt ilmoitus »vaiko perustellumpi lau sunto ja asian tämän muolsi lähettämi nen mnlioluulaan. Jotta järjestön jäse net päSfisiivät mahdollisimman hymin ja monipuoli-eSti perille tässä tärkeässä ky- symylsesiä, päätti sos.-dem. kunnallistoi- mitunia järjestää sitä ivarten ir.tyisen mäittelykolouksen, missä asiaa puolelta ja toiselta setmitetään. MaittelykokouS pidetään ensi maauavtaina Työiv^en-ta- lon iuh'asotiSsa ja tummaltakin puolelta oa pyydetty kolme niaiiieUiää tekemään selkoa käsityskannastaan," — Sosialistit aikomat mal lata Suomen osuustoiminta liikkeen. ..Helsingin sosialidemokraatti nen kunnall,si!>rjec-lö" o.nisli miime lo louksensa y!finomc>an osuu-toimintatysy- my:sen pouttiT-iseUe. Aluscajana csiinryi toimittaja B. Tanner, >oka hylväkim Kö- venyamman io>ialistltongressin pääiök- sen, jolla osuuStoimiina kuiutu-alalla tunnus le min yödetsi kenioksi. joi>k,i amut- la työläiset ivoiivat asemaauia korjata >a kehoiletinn puo!uecn zäienia yhtymään kululuSosuustunt>ell toimimiisi jäseniisi. Kokouisen ketustetuissa yleensä myöskin oltiin sila miellä, että sosiaiidemotraatti- sea puoluoen valivetu-sesn oivar osuus kunnat saatama. Puolue!oimikmitaa ke hotettiin e ittämääa lysymys puolueen luhlautuniiieZla osuus, oimintaan ensi puoluekolouisen täsitelräivätst. - ..Sosialisti" tunnustaa kirjaltajain »vaatiman liiloja Turkulaisen „SosialiZti"-lehden ivtime torstain uumeroSsa nimimerkki„Tähos- tr,^" kertoo suurella pauhulla jostain muka ..maanalaisesta kirjapainosta" Tu russa ja ftn yhteyteen perustetusta „rik- kur«'oulusta". KirioitutseZsa lausuu Tä- hystäiä m. m. seuraamat huomattamat sanul: »Kirjaltajain lvaatimulset omat todel lisuudessa muutamissa kohdin lii' alli s ia. Mutta mikäli miaä osioita tunnen, moitaisiin niistä sopia. Sillä enemmistö lieuee sominnon kan nalla." Kun meikäläisten lehtien taholta on osolettu lirjaltajai n maatimusteu liialli suudesta, omat sostalistit Heli olleet ma!- Miit huutamaan päirilvaslaista. Nqt eräs sosialist en buomatuimmista lehdistä amomiel sesti tunnustaa, etiä „waat»muk- set omat lodrlUsuudesja lii. ll>sia". Olisipa dumittamaa nähdä onko mai nitulla leKd-Uä rohkeutta myöskin mai nita ne koddat- joissa ivaatimulset omat liiallisia. Ja jos enemmistö oa sowin- uon kanaalla, niin osoittakoot sen käy tännössä. Estäkööt lakon puhkeamisen. — Peluskin siementä koti maasta. Maanmilj. Roope Juntulalla Hzuholla oli tänä kesäua siementä Mar ten kylmössä hielaaernettä, ja hän sai si-tä hyivän siemensadon. Hän aikoo sitä wast'edeskin milzella siemeneisi Sekä amrnatiimiehet että yie>1ö omat olleet siinä luulossa, että tämä uusi mihanta- rehu ei ennätä Suome-sa luule?ntua, eita liene asiassa rvielä kokeiltukaan. Mutta tämä esimerkki ainakin osaltaan todistaa, eltä hallatta momtuissa maissa kannattaa aikaisina »vuosina ivil ellä pe- luskia siemeneksi ja on toinioa saada tuo paljon kehuttu ja jo jotenkin yleiseen iviliel.y kasmi koteutumaau ilmanalaame. — Sieltä täältä. Ahlmanin maa mies- ja emäntäkoulun to.selsi opettajaksi on maoniviljelyshallituÄ hymäkjynyt agronoomi O. W. Salon. F los. kand G. Gottberg on määrätty toistaiseksi hoitamaan kalastustentarkas- telijan nuoremman apulaisen mnkaa. Eeläpohialainen osakunta on rv-'linnut sihieerikseen yliopp. A. Jalalsen, hisiori- oilsiiatseen yliopp. A. Alasea ja kansan- ivaliStustoimilunna» puheenjohtajaksi yliopp. K. Kallialan. Pietariin matkusti lauantai illalla pi kajunassa senaattori Markon». Suomalainen tiedeakatemian tieteelli selle keräiiy oimisiolle on opettaja Kallio Kolemäilta lähettänyt kartan, malokuivan ja kolo joukon paikallistaruja, taikoja y. m. Kokimieltä, Senaatti ou mahmistanut m. m. Rau- u.an kenkätehd-s-o.-y n yhtiöiariestqksen. Rauman uusi kansakouluntarkastaja harjoituslouluuopettaja A, Huttunen on nyttemmin astunut Mirkaansa toimitta maan. Kemin kaupungin rahatoimikamaria pöytäkirjat kolmen muoden ajalta omal kateissa. Wa!luusto pohtn kysymystä, mitä olisi tehtämä, jotta paperit löyiyisi- wäl. Rautat^challituksen lamreerikorttorin ren?iisi.ri Johan Hilli ampui itsensäeUen Helsingissä. js Me. — Alpha» «äyttämi» esnti Viime sunnuntaina Hemmo Kullin näyttämölle somittahan Aleksis Ki- wen ..Seusemän veljestä". Oliko somistajan syy Vai näyttelijöidenkö, että silloin tällöin esiintyi lisäyksinä kömpelöltä sanansutkauksia, sitä en osaa nyt sanoo, paha waw, että tuollaisia lisäyksiä sai tuon tuostakin kuulla. Asian laita on nyt kecta kaittiaan se, että Aleksis Kivien runoutta ei pyS ty'ä höystämään. Kaikki semmoiset yr tyfset Vaikuttamat perin tympäi- semiltä. Mitä Kilven näytelmäin esittämi seen tulee, maalimat ne airvan oman erikoisen »korkean juhlallisen" tyy linsä. Sen noudattaminen on Varsi naisille Lmmotlinäyltelljöillekin hymin Vaikeata. Sitä enemmän on niin laita amzjööriesiintyjiin nähden. Alph inkaan näyttämö ei siinä kohden täyttänyt maatimuksia. Mutta erään lainen makama pyrkimys hillittyyn ja kappaleen luonteenomaiseen näytte lemiseen oli huomattamissa ja on mainittu ilahduttama seikka luonnolli sestikin luettama johtaja Salmelan ansioksi. Aksilyisistä näyttelijöistä onsaitse- semat muita ennen tulla mainituksi Jvhanin ja Aapon osain esittäjät. Simeoni ja Timo menimät olosuhtei siin katsoen mukiin. Eeron maikea osa oli aiiran ivasta-aikaman käsissä ja jätti siten kauwa'si sen kuman, jonka Eeron olisi luotania. Mutta nvori esiintyjä ei tuntunut aiman mahdottomalta näyttämötehtämiin, joten aikaa moiltaen saattaa jotain miehestä tulla. S. S. — Laulaja Alexis af Eue» Hjelm antaa konsertin täällä ensi sunnuntaina t. k. 16 pnä kello 8 i. Palokunnantalossa. CtjgnaeuZ-inuistoja. Cygnaeuksen 1(X)-wuotisjuhlan joh dosta on Kapsannmlistusseura tar koitusta rrarten myönnetyillä waro»lla julkaissut Uno Cygnaeuksen kirjoitu!- set Suomen kansakoulun perus icm;- seZta ja järjestämisestä. Muistojul kaisun on toimittanut Cygnaeuksen etemä tutkija ylitarkastaja toht. Gu staf Lönrbeck ja suomennoZtyön suo- rittcnut tarkastaja A. I. Tarjanne. TSmLn laotuacz.i aincan teoksen keut- ra owat C.n aatteet nyt w'.hdom!m tulleet liitetyiksi kansalliskirjallisuu teemme. Oikean käsityksen C:n työs tä antamat cinoostaan nämät hänen c:!kup-räise: kirjoituksensa. TeoZ sisältää se-iraamat pääosat: Hajanaisia mietteitä kansakoululaitok sestamme ja Suomeen aijotuSta kan- sakoulusta. — Kasmatusc-pillinen opintomatka, matkakertomus ja mie- tintö kansakouluesiasta senaatille. — Matkakirjeitä ja otteita Cm pirteästä m?tkapä'wäkirjasta. — C:n kansa- kouluehdotukset täydellisinä: seminaa rin järjestämisineen ja oppisuunnitel- niineen, kansakoulujen perustamisi- neen ja ohjelääntöineen y. m. sekä ehdotuksen tarkastuksen aiheuttamat l?ajat mcstineet ja moniaat mäittely» kirjoitukset. — Huomatuimmat C:n puheista (15 eri puhetta) kouluko- koutsissa, seminaarijuhlallisuuksissa y. m. — C:n esitykset kotiopetuksesta, pikku- ja kansakouluista sM hänen kasrvatusopilllsista per-aatteisiaan. — Tärkeimmät C:n kirjeistä (kokoel maan otettu 75 eri kirjettä), jotka erinomaiseni malaisemat C.n asemaa esiintymiin yleisiin ja ennen kaikkia kansakoululaitosta koskemiin kysymyk siin. Tämä 623-silvuinen C:n muoto- kumilla sirostelru juhlajulkaisu on juuri laskettu kauppaan. Kun teos on kustannettu yleisillä maroills, or> sen hinta laajuudesta huolimatta main 5 mk., maatekansiin sid. 6: LO. Ennakkotilaukset täytetään siinä jär jestyksessä kuin omat saapuneet. Jo aikaisemmin on Kansanmalistus- seura kauppaan laskenut C:n 100- muotisjuhlsa järjestämän pääkom><ean al^tteesta kustantamansa Uno Cyg naeus-seinätaulun, joka asiantuntijain malinnan perusteella on Valmistettu Kouluylihallituksen huoneustossa ole- wan seiriäkuman mukaan. Taulu, jonka kuma-ala on 36 X 28 ja kar tonkikoko 65 X 51 cm., on painettu kahdellz Värillä hienolle kum?p^ino- kartovg lle. Suuren menekin takic, on tämän jokaisen koulun ja kodin seinään hankittaman muistotaulun hinta ainoastaan 1 mk. KansanmaliStusseuran lehtisenä ju- laistusta tohtori Maikki Fr b ergin kirjoittamasta Uno Cygnaeuksen pie- nois-e'ämäkerrasta on, ensi painoksen jo lokonoan loputtua kustantajalta, otettu uusi painos. Tätä Cygnaeuk- juhliin joukkolemitettämäksi erittäin sopimaa mulstolehtistä sirostaa Cyg naeuksen syntymäkodin, muistopat saan ia muotolumat. Hinta joukko tilauksia war!en alennettu 10 penniin (entinen hinta 20 p.). Cijgnaeus-juklajulkaisu ilmestjjnnt. Werner Söderström Osakevhtiön kustantoma albumi Uno Cyg- naeuksen muisto on ilmesty nyt. Se on syntynyt Cygnaeuksen satamuotismuiston Viettämistä jär jestämään asetetun yleisen toimitun- nan alotteesta. Marsinaisena julkaisu, toimikuntana omat olleet neidit I. Hannikainen ja I. Helien sekä herrat A. Noponen, Mikael Soininen, A. I. Tarjanne ja Kaarle Merkko. Sekä asultaan että sisällykseltään on julkaisu crmokas. Se sisältää seu raamaa: Uno Cygnaeuksen muistolle, runo, kirj. I. H. — Cygnaeus ja Suomen kansakoulu, k rj. Mikael Soi ninen. — Silmäys Suomen kansa- kculun oppiaineiden Vaiheisiin, kirj. K. Raitio. — Uno Cygnaeuksen cjo- tussia, kirjeotteita, suomentanut ja järjestänyt A. I. Tarjanne: 1. Sc- muicarln johtajatar- ja opettajatar» miroista. 2. NaissimiötykseStä. 3. Lai-tenseimestä ja lastentarhasta. 4. Ihteisseminaarista ja yhteiLkasmatuk- sesta. 5. Liikarasituksesta. 6. Se minaarin ja kansakoulun opetusai neista. 7. Käsityöopetuksesta. 8. Alkuopetuksesta. 9. Kansakoulusta pohjakouluna. 10. Ruumiinrangnis tuksesta. 11. Opettajien muuttamia sesta. 12. Uskonnollisuudesta. 13. UudsnVUvden loimotus. — Uno Cyg naeuksen ..ehdotus suomenkielisen tyt> töinkasVatuslaitoksen perustamiseksi Suomeen" ynnä kirje asiasta Fred ri' Cygnaeukselle, jättänyt G. Lönn beck. — Cygnaeus ja Nudenschöld, pari kirielmäS, jättänyt G. Lännb.ck, — MuistotermehdyS Tanskasta, kirj. I. Öisen. — Axianne Cygnaeus, kirj. Sofia Streng. — Nainen kansan kas> mattcjaksi, Uno Cygnaeuksen lempi ajatus, kirj. Lucina Hagman. — Uno Cvgnaeus ja seminaarien lastensa met, kirj. O. H—nen. — Uno Cvg. naeuZ ja alkuopetus, kirj. Kaarle Merkko. — Manhan seminaristin muistelmia: I. Kirj H. L. II. Kirj. Eugeme Ostroumcff. III. Kirj. I Koimisto. — Pikku kohtauksia: I. Kirj. Olli Wuorinen. II. Kirj. Al bin Järminen. III. Kirj. Lotti Kar. jalainen. — Uskonnon kasmatukselli- sesta armoLta, kirj. K. Kunelius. — SVähäsen Kokemäen pitäjän ensimät ses:ä kansakoulusta, kirj. K. Kallio. — Uno Cygnaeuksen muiston säilyt täminen, kirj. Mtkael Soininen. Juhlajulkaisu on 204 simun laa- juinen ja sisältää tekstikumia sekä kaksi liitekumaa. Sen hinta on 2: 50, Puhdas Voitto lankeaa yleisen toimi- kunnon määrältämään kansc>nstmistys> tarkoitukseen. — Uusi t«lolähde maa «ie- hiZke. UlkomaoLa suureen suosioon tulleesta kaniinlnholdostc, on maisteri Lauri Fr. Relander mlaissut kirjan, j-iki, lyhimmästä tär- 'e mvään ant?a selmät odjeet kaniini- rotiijen malitsemisesta, niid n hoidosta ja nudsn kaupallisesta nierkttytieStä. Kun Vakuutetaan että esim. Englan tiin tuodaan kaniinin lihaa enemmän ?u n sianlitzao, yhteensä kymmenien niijoonain markkatn ede;tä mnrdessa, ja kan suomalaisessa maataloudessa nykyään jää suuret määrä! scpia-au k'niimnrehua käyttämältä, on toden näköistä, että tästä moist lulla maal- lemme hqminkin tärkeä simutulolähde. Teoksen nimi on Kaniinin- izoidosto: laojuus 66 siivua, teks tissä 26 kumaa. Hinta 90 penniä. Kustantaja on Werner Söderström Osakeyhtiö. — Nuorisokirjallisuutta. Ni mimerkki W. S.-B. on sutaissut Kr- jan Kuinka on ovittu lentä mään. Se on niUä Harmoja koti- ma sia nuorten kirjoja joila ilmestyy meillä. Ulkoasultaan miellMtämä, runsaasti k-imitettu kirjz on esitn?ta- maltcan kerrassaan mapza teknillisen kirjallisuuden maikeztzjuisuudesta. W. S.-B. kirjoittaa aimrmkuin tohioisi mastcta poikain ja tyt 'öim lukemat, tamiin kyselyihin nykyajan suurim masta ihmeestä, ja nämä Vastaukset ow^t kMminaisella nuorison ymmär ryksellä annettuja. Hinta 1: 50. Kus kia on Werner Söderström Osake yhtiö. IM8i-8WW8tä. MMes Kgzsttlszittttil! Nävkuin tunnettua, a-.kaa Hutt- -sten kansanopisto, jolla jo on koh- deksantoistamLolinen ja — niin us komme — hyödyllinen toiminta-aika akanaan, jällesn maikutuksensa mar- ristut-n 1 päimänä. Monellaisia maiheito, jopa Vaikeitakin mastuksia se on saanut kokea. Mutta mastuk- sistakin huolimatta on se ponnistellut kysyäkseen wirkeäwoimaisena ja on 'yennyt Vuosittain kokoamaan lukui san oppilasparmen suojiinsa. Että opl5to edelleen nauttii maakunnan suurta suosiota ja luottamusta, osot- 'aa se, että syyskuun kuluessa on jo 30 oppilasta ensi työkaudeksi ilmot- tautunut, joka jo on meltoinen joukko ja huomattamasti suurempi kuin edel lisinä muosina samaan aikaan, niin että on toimoa alkamaksi viuodeki^ marsin runsaasta oppilasmäärästä. Jz tästä seikasta on iloittama, sillä osottachan se kansan nuorison ymmärtäjän, että nuoruuden aika on se aika, jolloin e 'ämän Varrelle on koottavia henkistä pääomaa, han- kittvlvz tietojz elämän eri aloiUa ja taitoa jokapäimäistä elämää närien. On iloittama sentähden, että se osot- taa nuorison oiwa!taman, että nuo ruuden aika on ihanteiden ja innos tuksen kultainen aika, jolloin on nuo rekasta mieltä kehitettäpä kaikkea kounista tajuamaan, jolloin on luo- toma m^rma pohja elämää Varten, muvdostettowa laaja, mapaa katsan- okanta e'.ämän tärke siin kyiymytsiin näkden. Mutta onhan niin, että tässä henkisessä pyr?:my?seSsään nuori kaipaa ohjausta. Ja mistä muualta se tätä Voisikaan sm da kuin omc.sta opistottaan, kansanopistosta. E>köön ientähden nuoriso laiminlyökö pa rasta opin-aikaa. Rientäköön se san?- kana parmena maakunnan korkeam- vaan vpinadjoon kävttämään hymäk- seen mitä hkdelmällisimmällä tawalla kuuden km.kauden oppi-aikaa. S.issä ne nuoret miehe', nuorat naiset, jotka omat aikeissa miet-ämääl! lalmikuukardet Huittisten kansavop's- ioS a Ichsttäkööt hetimiten hakupape rinsa opiöt^n johtajalle, maisteri S. Loimarannolle, osottsella Laultakytä. Tyt öjen on etiitäin muistettama, että tclouSopeiusta jakama emäntä koulu alkaa jo lokakuun 19 päimänä, jolloin heidän jo on saamuttama. Ehdoista opistoon pääsyä marten y. m. seikoista on tässäkin lehdessä jo ennen tehty selkoa (katso n:o 39, sen uutisosastoa) ja Vastaa kaikkiin tiedusteluihin mielihyvällä opiston johtaja. Meillä on pian taas talwi edes sämme pakkasineen ja pimeine, pit kine puhteineen. Poissa on kesän mehneys, lintujen loulu; koko luonto uinuu. Mutta nuorisolla, jolla on edessään suuri tulemaisuus, koko kan san tulemaisuus, onko silläkin uinai- luun aikaa? oli. Täten tulee siis ensi Vuonna ka,uuttamaksi manttaalikassaan 150 mk. manttaalilta ja suhteellisesti sen osatta, kunnankasiaan 50 p.niä äy riltä, kansakoulukaSsaan 1 mk. 50 p:niä äyriltä sekä 1 mk. jokaiselta 15 Vuotta täyttäneeltä henkilöltä. Huoneet kruunun y. m. ylösk ^ntoja ja h-nk:k;rjo'tusta Varten Vuokrasi edelleen maanmUjelijS Juho Mpeijari 50 ntk-M maksusta Vucdelta. Kun ?.?llislautzku ?.naSta eraamis- muor ^ssa olervÄN jäsenten torppari Frans Narmin ja mäkitupalaisen Nestori Niemtssn sijaan Valittiin ensimainitun maanmilj. Eemil Hinttu ja jälkimäinen Valittiin uudestaan, suostuen hän siih-n ainoastaan sillä ehdolla, eträ kunta päättää maksaa jäsenille palkan, jota kokouskin kan natti ja lausuttiin toimomus, että tämä palkka-csia otetaan enfi kokouk sessa esille päätöksen tekemistä Var ten. Keskusteltiin, j^ska lainamakasiiniin otetaan tänä syksynä luonnossa Vil jaa Vastaan ja tuli vZSiökseksi, että ne, jotka tietämät itsellään oleman siemeneksi kelpaamaa miljaa, omat oikeutetut luonnossa tuomaan, maan niille, jotka eimZt täysin hymää w>!^ jca saaneet myönnetään maksun wii- myty?tä ensi muoteen. W:ljzn hinnaksi rahalla maksct- taessa määrättiin: rukiit 1ö mk hl, ohrat 12 mk hl j > kaurat 10 mk kl. Pöytäkirjaa tarkastamaan ja alle- kirjoitmmoan valittiin Nestori Nie minen, Frans Lehtonen ja Efraim Kontti. NiMeu mrsissiscssz kiM- zSNijakloes lNkkijkNksessit w. k. 27 pnä käsiteltiin seuraamat asia!: Esitettiin kokoukselle w. 1911 tulo- ja menoarmio, joka humäkiyttiin sel laisenaan muuten, pntsi kansakoulu- kassaan kunnallislautakunnan esimie hen esityksestä pSStlttiin !onwa 50 p:niä äyriltä enempi kuin esityksessä joka pidettiin w. k. 30 pnä, ratkais tiin seuraamat o siat: Luett in ja tarka? t«ttim lainamaka siinin uudet säännöt ja Valittiin opet taja H. Paananen bakemaan niille mohmi ^iusta. Hyväksyttiin Vuokralautakunnille iak >a. Sen mukaan saa vuheenjch- taja 6 mk. toimituspäimältä ja matka kuluja 14 p:iä kilometriltä. Pöytä kirjan otteesta saa hän ottaa 1 mk. 50 v:iä arkilta ja seuraajilta 1 mkan sekä ti diZtuksista y. m. 50 p. Lauta- kmivan muut jäsenet saawat 3 mk väimäitä sskä matkakuluja 14 p:iä kil ^m. Lautaniesekdzkkailsi humyksyttiin: 1 piiriin H. Anttila, K. Rauhala ja I Uusitalo; 2 piiriin F O. Holmi, A, Tommila ja I. Soini, sekä 3 pii- r in H A. Mar.hatalo, F. Malli ia W. Matkimaa. Kans.'kou'ujen johtokuntiin Valit tiin: Hixmijärmen kouluun I Uusitalo ja W. W'sterb cka, Lemösjoen E Ksllonder, I So>ni ja W. Slengärd, Lepvijärmen I. Alamestergärd, ja E H. Sarck sekä Stikaisten koulun joh tokuntaan I. Luoma ja I. W. Sa lonen. Kunnallislautakuntaan malittiin ero vuoroisten sijaan I. Kruunari, A. Jönkkäri, K. Manhala ja W. Wan- hatalo. Kunnan esimiehen Vuosipalkaksi määrättiin 60 mk., kunnallislaitta- kunnan esimiehen 300 ja maimois- hoitohallituksen esimieken palkaksi 75 mkaa. Kunnan esimieheksi Valittiin urkuri A. Koskinen, Varalle asioitsija I. Hakanen, kunnallislautakunnan esimieheksi maanmilielijä I. Isotalo, Varalle I. Lahti. Köyhäinhoitohalli- tuksen esimieheksi wa!ittiin J^ Haka nen ja jäsenikii eromuorossa olleiden tielle I Jsa?kala. T. Sjöström, kä- ti!ö H Mattila ja opettajatar Helmi Raossina. Tilattoman Väestön lainc^aSsan johwkuntaan Valitiiin H. Anttila, W. Wc:ikamaa ja A Lepistö. Wil- jelyslainarabaston hoitokuntaan tuli- mat F. P. Alinen. E. H, Starck ja F. K kri. L'inamakasiimn mittareiksi I Uusitalo ja F. W. Malli. Msrituslautakunt-^a!': I Uusitalo Ncuriskoskelta. Mikko Mälirala ja I. Uusitalo HirwijärweltS, I. Man- hatolo L»vpijärweltä, A Soini ja Jaako Haaniemi LewS«joel!a, P- Raiskio Otamoilta, Jlakki Jylli Pet keleestä, K. Kallela SammiSta. ^oroela Uudesta Samminmojasta. F Malli SamminmisaSta, O. Halmi S".^riko^ke'ta, H Anttila Stikaisista ja W. Kalliomäki MuorijärmeltS. Tutkijalautakuntaan Valittiin T. O. Holmi. H. Anttila. F. Malli, I. Juhala, F Lettolammi, F. Högbacka. H. Uusitalo. I. Manhatolo, J^ Lad- nak"«ki, M. Maikamca, F. Uusitalo ja M. Takanen. KllMuMS lMskoksvkjtZsil eilen käsiteltiin seuriamia asioita: Sen jc?.d?sta, että mnokralaut'. kunnat tekimat kysymuksen tarkoittiko kuniian aikaisempi rää!ö? malsia kai kista katselmuiDta. päälti kunta asian selmittämileksi, että kunnankassasta maksetaan ainoastaan asetuksen mää räämistä tulo- ja Ndtökitselmuksista. Muista kztselmuklista suorittamat moklun asianomaiset itse. Vuokralautakunnan puheenjohta jalle Vahmistettiin ki?ls-lmustoimituk. sista sama palkkio kuin Vuokralauta kunnan jäsenilläkin on paitsi että kyy'irc>haa mokietoan 14 p:iä kilo- n-eiriltä mennen tullen. Tarkastuslautakuntaan Valittiin paitsi kunnallislautakuntaa, apujäse- niksi Alahonkajoenkolästä kaupviaS Alander ja torppari F. Koskenmiito; Kyynäsjärmen ja Muorenmaan ky listä torppari I. Hikamäki; Jämiän- keitaan ja KormaluomankqliStä ta lollinen Järmsnmaa Uusitalo; Kan- kaanväänkylästä talolliset M. Närmi ja A. Alitalo sekä nimi«mieS L. Lin dell; Niinisalon ja Taulunkylistä torvviri A. Jussila; Mihtelijärmen- kylästä lautamies Rajakallio ja torp pari A Anttila; K,rhoismajankuläStä tc>rppari F. Wäbäkiwijärw>; Menes- koskenkylästä mylläri F. Mäkelä ia MeneSjärivenkvMtä torppari I. Mä- bäavaja. Taksoitusmiehille määrät tiin 2 mk. päimäyalkka. Kansakouluj"htokuntiin Valittiin: A'lahankajoenkouluun talollinen I. Manbattilo uudestaan sekä nohkuri K G Salcnen; Niinisalon kouluun M. Pitkäranta ja emäntä Jokihaara; Kirkonkylän kouluun M Huhtanen ia I. H -H^anen; Widtelij5rw?n kou luun I. Rijakallio ja M PuuSka uudelleen molemmat sekä W-neSjär< wen kouluun Uukitalo ja I. I »ssila Kunnallisten tilien tarkastajaksi wa Iittiin johtaja Juho Torvelainen. Jämiänkeitaan kyläläiset vyysimät makasiinimaroista opua erään syr jäisen tien ylläpitoon, mutta pyyntö hylättiin. Samoin hylättiin santa kyläläisten pyyntö saada tänä Vuon na sattuneen kodon Vuoksi anteeksi maksamattomat korkonsa lainamaka siiniin. Lovuksi toimitettiin huutokauvpa, missä Vähimmän Vaatimat sc .imat hankkiakseen kouluille heiniä, silppuja y. m. — H«ppak«a»ti» «utifia. A- Vvimeksi on julistettu Hämeenkyrön pitäjässä oleman Sasslinin rukous huoneen yhdistetty saarnaajan- jo Hämeenkyrön kunnan Jumesniemen koulupiirin kansokoulunopettajaumirka, miittaamalla osiaan koskemaan, 21 pnä toukok. 19V9 annettuun senaatin päätökseen, ja huomauttamalla että siinä mainittu Sasslinin lohjaitu«- nhaslon päälln?a r.ylyäär. on 22,000 mkaa. —Kaufaksuluje» touttimaat. Senaatti on puolestaan myöntynyt toiminimi A. Ahlströmin ja Ruotsin. Pyhtään tehtaan kansakoulun pudcen- j?htt.jan Paul Petterssonin vhteiseen anomuksien saada lupa „A. Aizlström Osakeyhtiön" nykyään omisromaSto Pettjärmen säteriratsutilaSta Ruotsin- Pyhtään pitäjässä sanotun kcnsakou- lun tonttimaaksi pakkoluomutuisella ero ttaa 0,530 hehtaarin suuruiner maa-alus. — Asia alistetaan kenrsa- likumerröörin harkittvV^ksi. — JatkokarSsie» toimeenpanos ta omat saaneet kormauksia seuraamat kansakoulut: Huittisten Sammun kou lu 150 mk., Kiukaisten Panelian 150 mk,, Kokemäen JZrilän 200 mk., Punkalaitumen Jalasjom 333 mk. 30 p, Punkalaitumen Kmisevojan 150 mk, Puvkalcitumen Kanteenmaan 200 mk., Säkylän Mähäsäkylän 300 mk, Hämeenkyrön Kaipion 200 mk., Kullaan Leimperin 216 mk., 80 p., Kullaan Paluksen 223 mk. 5 p , Nak- kilan An olon 310 mk., Nakkilan Pys- sykankoan 335 mk., Porin mzaseurak. Toukarin 200 mk., Tyrmään Sam- maljoen 200 mk. ja Tyrmään Tyr- Väänkylän koulu 200 mk. — Ka«saZo»l»js» apurahat. Kaumatsan kunnalle on myönnetty 75 mkan waltio-apu kä>1työ°alus!o" ostamista mcrten ja 48 mk höylä penkin ostoa marten Piilijoen kansa^ kouluun sanotussa kunnassa. — WahwiStett«ja taloudel lifla katselM »ksts« Kun määrä- ajossa ei ole Valituksia tehty niistä aloud?llisista katselmuksista, jo.kc, toimitettiin Punkalaitumen seurakun nan koppalaismirkataloSsa miime elo- kuun 2 ja 3 pnä sekä Ulrvilon seura- kunnan kirkkoherran ja kappalaisen Virkataloissa saman elokuun 31 pnä, on tuomiokapituli noudatettamiksi mah- mistanut mainituissa taloudellisissa katselmuksissa annetut pääiölset ja määräykset. Katselmus lautakun tain puheenjohtajina olimat Punkalaitu mella Metsämaan kappalainen M. M. Kaipio ja Ulmilassa Naktilan kirkkoherra, romasti K. O. Krcft. — Werohi«sa» «ääräämi- ue«» Papiston puolesta läsnä ole maan tämän muodm merohii.ran määräämisessä tässä läänissä on tuo- miokavituli määrännyt m. m. Meri- karmia» kirkkoherran, rsivosti H. E. Megeliuksen. — Maltiou t«tkip«ide» h»«. to?a«pat. Senaatti on hymäksynyt Lohjan höyrysaha o.-yhtiön tarjouksen oStaa 5,000 tuklipuuta Kankaanpään hoito-alueelta 6 mkan hinnasta tukilta ja saman yhtiön tarjouksen ostaa 6,642 tukkipuuta Karmian hoitv- alueelta 5 mkan 26 p:n hinnasta tu kilta. — Lahjoitus Ka«?aa »Pääu kansanopisto» ttarattomiev oppilaide» aw«St«Srahasto» perustamiseksi. Noormarkun nuo risoseura on lahjoittanut Kankaan pään kansanopistolle 50 m? pzhja- rahoiksi sellaiseen rahastcon, jonka korko- y. m. Varoilla «mustettaisiin marattoniien cppilaiden opistossa käynt ä. Jos tällaista rahastoa ei moitcisi aikaanszcda, on kansanopis ton johtokunnalla oikeus käyttää sa notut rah^t sucr .staan köyhien oppi. lainen amustukseksi. Se tarkoitus, mj-M hymäksi lahioituS on tehty, on kylläkin huomioonotettama. Jos kailci pohzois-S^takunnan nuorisoseurat sevraisimot esimerkkiä, kertyisi siitä rahasto, jonka awulla Vuosittain moitaisiin auttaa ainakin jokunen kan sanopistoon. — Sähköleuzlatisjohtoje» wahi»goitta«i«e». Koulutoimen ylihallitus on lähettänyt seuraaman kiertokirjeen kaikille kansakouluntarkas tajille ja kansakoulunjohtokunMe: Kun Suomen sähkölennätinpiirin päällikkö on tamantakaa maan ken- raalikumernöörille ilmoittanut, että oosliini-eriSläjiä oli tahallisesti rikottu sähkölennätinlinjoills, mikä ciheutti keskeytyksiä johdoissa sekä melkoisia menoja sähkölennätinlaitokselle, ja kun on mahdollista, että koulujen oppi laatkin omat ottaneet osaa tähän moitittamaan kämityityöhön, saa yli hallitus kchoittca teitä käskemään kansakoulujen johtajia ja johtcjatta- ria terottamaan kansakoulunoppilaidm mieliin, etteimät he saa mitenkään mahingoittaa sähkölennätinjohtoja sekä selittämään heille, että moimaSsa ole wa rikoslaki sanotunlaisten johtojen Vahingoittamisesta määrää, p?itsi kormausta mahirgonteosto, myöskin ankaran rangaistuksen. - Watt«aiset stztzSZäräjät Noormarkussa alkoimat kunnan kä räjätalossa miime perjantaina. Oi keuden puheenjohtajana toimii laa< manni Th. L. Eck. Käräjät kestä mät tällä kerralla ainoastaan 10 päi- mää. Siitä päättäen ihmisten rii- danhalu on Vähenemässä. Noormarkun, Ahlaisten ja Pomar kun kuntain yhteisekil lautamieheksi määräik oikeus talollisen Mikko Kaa pelin FinpyyZtä sekä Noormarkun kunnan lautamiehiksi talolliset B. R. Lindin Söörmarkusta ja K. O. Paa- molan Kairilasta. Pomarkun kunnan lautamiehiksi tuliroat torppari Kimelä ja työnjoh'aja Grönlund sckä Ahlai siin kelloseppä Arrvid E?lund ja pos tinkuljettaja Jalonen. Mainittujen lautamiesten toimi-aika kestää ww. 1911—1913. — U«o Ctzg«ae«S-j»hlaa Vietetään Noormarkun tehtaan kansa koulussa t. k. 12 p:nä kello 5 i .p. — „Tala«a«" aRaviehet. Raumalla omat ..Salaman" asiamie hinä horjotuskoulun opettaja I. Jus sila, sanomalehden toimittaja Teumo Malanne ja eläinlääkärin rouma Ha- g^r Teini. K^kkaaupää» kansan opis toon on tohän aSti pyrkinyt 69 op- pilcsta. — Lshkotila» kauppa. T. k. 3 vnä tehdyllä kauppakirjalla myi moan- wi!jelijä I. Hakakause Euran Naar- joelta tilastaan Neittamo-nimisen loh kon Zorvpari Frans Hartmanille 3,200 mkan kauppahinnasta. — Metsäukauppa. Tilanomis taja V. Ella, Euran Naarjoelta, on myynyt erään metsälohkon toiminimi Rintanen K Kumppanille 3,300 mkn kauppahinnatta. — KaujvatsaSa Vietetään Cyg naeus-juhlaa Lzhteenmäen kansakou- lulla huomenna alkaen klo 6 i .p. Oh jelmaan tulee tormisoittoa, kööriluu- lun ja useita puheita. Myöskin Jä änojan kansakoululla on Cygnaeus- juhla. — Epäouuistuuut murto «orkauS. T. k. 3 piimää masten yöllä oli pari woroa murtautunut Punkalaitumen osuuSkuupon Mäntti- lan sirvukaupan tamaramakasiiniin, mutta kun siellä sätlytettiin ainoaS- t ian raskasta tamaraa, kuten öljyä, lauhoja y. m., eimät kai halunneet ellaiseen ryhty?, koska ka kk: oli jä- etly paikoilleen. Samalla matkal laan rlimat markaat särkeneet myy mälän ikkunan, mutta kun se cli ma- ruSiettu mvhivolla rautoriStilollo. ei myymälästäkään moitu suuri: saada. Oli näet tyytyminen st hen mitä ris tikon läoi ulettui ottoa. Jonkun määrän soimat paperosseja ja pasitl- lejä Viedyksi, emienkun kaupanhoitaja heräsi. Morot pääsimät pikenemaan, mutta oltanee heidän jälsillään. — Hautaus. Rustitilallisen S a- kari Sippolan, joka Viime syysk. miimeisenä päimänä mahinkolaukauk- ien aihsuttomana kuoli, hautaus toi miteltiin miime laumantaina Ulmilon uudella hautausmaalla. Harvinaisen suuri omaisten, Mamien ja alusta laisten joukko oli saattamassa tätä kaikkien kaipaamaa tvamaj .ta miimei- ieen lepoonsa. Ruumiinsiunauksen oimitti lääninromaSti K. E. Sten bäck svttumasii tulkiten sitä laajalle tärisytlämää Vaikutusta, minkä tämä äkkinäinen parhaassa miehuuden iä»sä sattunut kuolema aiheutti paikkakun nalla. Sittemmin peitetty hautakum- pu kohosi seppeleistä ja kukistc, joita laskimot seur.arvilla lauseilla: Maisteri Otto Laine, mainajan 'sän ja äidin puolesta: ..Kaipaama termehdys Vanhemmilta. Rikos olit meille eläessäsi, raskaan jätit surun kuoltuasi. Rakkaana muistosi säilyypi aina. Taipua korkeimman tahtoon moimme." ..Maanmiljelijä Ilmari Sippola: Milmeinen termehdys Sakarll>! Sandra ja Ilmari. Rakas olit me.lle eläisiasi, siks raskaan surun jätit kuoltuasi. Sun leposi olkoon rauhaisa, niinkuin on iunattu muistosi." Maisteri Otto Laine: ..Miimeinen termehdys rakkaalle Veljelle, langolle a enolle. Tyyne, Otto ja lapser." Tohtorinna Marma Horrborg: »Sakari serkulle w'.imeinen termehdys! W^rma ja Alarik." Kauppias F. E. Fagerström: „Wi - meinen termehdys Sakari Sippolalle Fc-gerströmin perheeltä. Lepää rau- zaSla!" Inho Kuusinainev: ..Nukkuos rau hassa isänmaasi helmassa. I. Kuusi- naisen perhe." Rakennusmestari F. K. ErMon: „Sa?ari Sipolalle miimeiset jäähy- mäiset Erikssonin pcrheellä. Jumala yksin ja airoa määrää kohtaloin-ne." Maanmiljelijä Tapani Jaakkola: Miimeinen termehdys kaimaiulle Sakari serkulle. Toini ia Martti." Maanmiljelijä Paamo Patin: „Sa- kari Sippolalle Viimeinen termehdys. P>iawo Palin. Lepää rauhassa kun non tomeri." Kauppias Sofia Trumeetari: »Mii meinen termehdys Sakarille. Sofia, Sa'ma, Anna, Esteri ja Rascel." Maanmiijelijät P. Sallinen ja E. Kaapeli laskimot seppeleen Porin ympäristön osuusmeijerin puolesta. Edellinen piti erittäin liikuttaman puheen seppelettä laskiessaan. Sep peleen nauhoissa oli sanot: ..Miimei "en termehdys Sakari Sippolalle! Kiitos osuustoiminnallisesta yhteis työstä! Porin ympäristön osuusmei jerin hallitus. Tutkimattomat owot hänen tuomionsa ja käsittämättömät hänen tiensä." Kirjapainonjohtaja K. W. Tam mela: ..Miimeinen termehdys! Frans Salmi." Työnjohtaja R. Forsström: „Sa kari Sippolalle 19'/io10. Kunnioite, tulle ja rakastetulle isännällemme Viimei! et termeiset. Palrvelijat ja alustalaiset." Maanmiljelijä Anselm Alestako: ..Miimeinen termehdys Sakari Sip> polalle. Mäki-Sippolan p-rhe. Päät tyi jo toimekaS päimätyö. Nukkuos rauhassa haudan yö." I Rouma Jenny Palm: ..Sakarille Jennyn, Judon ja Eeman Viimeinen termehdys. Oi tuota Jumalan rik kauden, miisauden ja tiedon symyyttä! Kuinka tutkimattomat omat Hänen tuomionsa ja käsittämättömät Hänen tiensä. Sillä Hänestä ja Hänen kauttansa ja Häneen on kaikki. Hänelle olkoon kunnia ijankaikklsiin aito hin." Näin jäi maatumaan parhaassa miehuuden iässä olleen mieben maal linen jäänrös, jota kaihon kyynelillä jäi muistelemaan Vanhemmat, kaksi »veljeä, sisko ynnä laaja sukulais-, ystämä- ja aluStalaisjoukko. — Tapatur«alauka«s. Sun nuntaina päivällä kun työmies Frans Alenius Friitalasta käwi eräässä met särorvassa rupesi torpan poika näyt- tämään luotikkoansa, mutta hänen kä sitellessään asetta laukesi pyssy jo luoti tunkeutui Aleniuksen oikeaan jalkaan. Aleniusta hoidetaan täkä Iäisessä kunnansairaalassa. Taasen uusi todistus siitä, miten kay, kun ollaan niin tuhmia, että takaa- ladllttllVossa pyssyssäkin pidetään panos sisällä maikka sen silmänräpä, ykseSsä saa sieltä ulos ja sisälle taoS kun tarme Viatu. — Novrmarluu ««»»isoseura Viettää Vuosijuhlaansa marraskuu» 13 pnä palokunnantalossa. Haaksirikossa olleen laikmmieheu kertomus. Lehtemme 113:Ssa numerossa teim me selkoa raumalaisen kuunarilaimon ..Aimon" haaksirikosta. Haaksirikossa mukana ollut laiwan konstaapeli W. Udd kertoo onnettomuudesta seuraa maa: „Aimo" lähti Raumalta keskimiikko- aamuna w. k. 28 pnä. Kapteenina oli I. O. Grönroos, joka on päälltk- könä ollut Viime ja tämän muiden Miehistöstä oli main konstaapeli Udd kaumemmin laimaSsa ollut. Muu miehiS.ö oli Vasta pestattu. Kokki Etlund sekä matruusit Stenfors, Gustafsson, Niemi j? Tuomola oii m. k. 13 p:n Vaiheilla pestattu Re posaarella. Siellä pestatun K. Oja- sen sijalle, joka Raumalla karkasi, cli Raumalla pestattu Pöppönen. Heti kun laina oli päässyt ..RelanderS- grundin" majalkalaiman ohitse, alkoi koma etelämyrSky ja ankora aallokko Myrskyä j tkui sitten yhtäjc-ksoiseSti seuraamat päimät. Laumanto in a mar sinkin oli myrsky raimokas, tuulei! ohessa pohjoisesja. Laima ajautui ulvs merelle, noin 40 min. päähän Enskärin majakasta pohjoiseen. An- karassa aallokossa alkoi laima wuo- taa. Purjest eiwät liioin kestöree? rajua tuulta, jonka takia ne täytyi ottaa alos. Luima täyttyi Vcdkllä ja nyt ajauduttiin päin maata, Ah- menanmcalle päin. Noin 30 min. ulkona Getanmaasta päätettiin kaa- taa riki, koska oli pe'.ättäwänä, et:L lc-ima muuten kaatuu. Mutta riki ei mennytkään kokonaan yli laidan, maan jäi toiselta puolen riippumc-an kaimasta. Nyt rupesi laima raimoi- sassa myrskyssä repeytymään. Sun- nuntaita maStaan yöllä kello V.3 ajoissa oli laima auttamattomasi, tuomittu perikatoon. Meri mei mu- kanean suuria kappaleita laimosta jo laStiSta. Miehisiä pysyi yhä h^joa- massa laimossa. joka nyt oli ajautu nut aim-m lähelle maata. Maahan. tai'a mestaan yöllä ajelehdittiin G - tan luotojen mälissä. Tehtiin suuri merkkituli ja oltim näkeminään ibmi- siäkin luodoilla, mutta mitään pelas tusta ei kuulunut. Sillä tapoa aje- lehtimat haaksirikkoiset kylmien aalto jen huuhlelem na koko maanantai- väimänkin, jolloin etelään kääntynyt tuuli taaS kuljetti heitä ulos merelle. Illalla rupesi sekin osa lairvaa, jolla haaksirikkoiset olimat kaikki pysytelleet, ha oamaan ja nyt erosimat miehet kolmeen osaan. Kapteeni, kokki ja matruusi Niemi jäimät paikalleen, etukannen ruffin j'< isonmaston Väli- ielle kappaleelle kaimasta. Kolme muuta mieSta sijottui ruffin katolle ja siinä kiinni olemalle isonmaston kappaleelle. Konstaapeli Udd ja kaksi matruusia asetwiw5t laidoista wor- tamasten tekemälleen lautalle. Tällöin oli kapteeni, Vanha ja heikko mie?, jo hyivin huonoissa moimisso. Hän l^heiti termeistä kotiin, jos joku mielä pelastuisi iekä pyysi sitomaan itsensä inni, koska ei enään jaksaisi py y- tellä omin moimin. Koko ajon oli kuljettu merelle päin, etelätuulen aje lemana. Miehet ssisoimat myö o'» siään mröten lautojen vväliasä, aal tojen alituiseen heidän ylitseen Vyö ryessä. Kaiken aikaa oli kuolema silmien edestä, Maonantai-illolla erotti pimeä lautat toistensa näkymistä ikun jölleen tuli päimä, oli kapteenin lautta häminnyt toisten näkymistä Myrsky oli sen marinaan rik'on'.>: palasiksi, jolloin lautalla olleet kap teeni, kokki ja matruusi Niemi olivat hukkuneet. Tiistai-aamuna tuuli jon kun w?rron tyyntyi ja haaksirikkoiset näkiniät erään vurj.'laiman tuleman heitä kohden. He huusimat kaikin moimin ja luulematkin, etiä laimasta heidöt huomattiin. Kuitenkin kääntyi laini? poispäin ja meni menojaan Jos laimalta, joka purjehti pohjoiseen päin, huomattiin hädässä olemat, osottaa se, ettei beitä autettu, mitä julminta sydämet tömvyttä. Tämän jälkeen kului Vielä ylsi kauhun päi mä. Mutta Vihdoin illalla pimeän tullessa saapui Viimeisellä hetkellä opu. Raumalle matkalla olemasta höyrylaimasta „JriS" huomattiin me ressä ajelehtimat laudat ja rumettiin tähyStelemään ympärilleen merelle. Pian hamaittiinkin Uddin lautalla lavdan nenään nostetut takit. Ja ennenpitkää pelastettiin molemmilla lautoilla olleet miebet. Miehistä oli wat muutamat ja niin uupuneet, ettei wät kyenneet omin amuin laimaan nousemaan. ..Iriksessä" saimat mie het kaikkea tarpeellista hoitoa. Kaikki, mitä miehillä oli ollut lai massa mukana, jäi meren saaliiksi. Erittäinkin oli konstaapeli Uddille koitunut mahinko tuntuma, nousten «ssompaan sataan markkaan. Hä neltä meni koko maatemaraSto, uude makuumaetteet sekä täydellinen tim- verin kalusto. Muilla miehillä lienee ollut Vähemmän omaisuutta mukana — LLeuäläiueu torpeedoloe- ue ajauut wiip«rilaiseu höh- rylaiwau kahtia. Kun höyry ai- wa ..Turso", kapteeni Kurki, oli tois- sopäilvänä matkalla jauholastiSsa Pietarista Miipuriin ja oli awoimella merellä Julkvlcn ja SeimZstön Vä lillä, ojoi sen päälle klo 6 ajoissa illalla Pietariin menossa olema 4-piix- puinen nopeakulkuinen torpeedomene, joka leikkasi Turson melkein kahtia. Onnettomuuspaikalle sattunut höyry- laima „Armo" pelasti ..Turson" miehistöstä 8, muut 2 owat kedok- sissa. Kun „Turso" Vielä päälleajon jälkeen pytyi jonkun aikaa meden virnallo, yritti „Armo" hinata sitä lähelle maata Seimästöön päin. Tä mä ei onnistunut, maan upposi lai- Va klo 9. AhteenlörmLyksen syytä on Vaikea selittää, kun ..Tursolla" miehistön ja päällikön lcusunnon mukaan oli merk ki lyhdyt palamassa. Höyrylaima ..Turso", jonka omistaa toiminimi Sergejkff 6 Pzjat MiipuriSsa, oli makuutettu, kun sitä mastoin lesti, noin 16,000 puutaa jauhoja, her neitä, ryynejä y. m., oli Vakuutta matta. Laiman isännistö aikoo hakea asianomaisilta kormausla. Meriprc» testi on tehly. — Öiverstiluutuautti Gor- shaj Njetshaj» murhajuttua tutkimaan sciopui eilen Hämeenlin naan Venäläinen sottlastuomioiStuin joka alottaa työnsä tänään tiik» taina klo 10 a.p. — Tulipalo. Aöllä lauantaita moswan paloi Birger Serlcchirs Osakeyhtiön konepajan Valuosasta Pietarsaaressa. Mahinko crrvioitu 60,000 mk. — KotitarkaStus Miipurik- sa. Mnme perjantaina ktllo 12 ja 3 mällllä päimällä toimitti Miipurin piirin nimismies kotitarkostuksen Mii purin esikaupungissa Sorwo!iSsa asr- main merälätsen taiteilijan Berisom n ja rastantetiiä Grigorzemin luono. KotitarkaStuksessa, mikäli asianomai- lelta taholta on ilmoitettu, ei ole il mennyt mitään raskauttamaa. Tosin oteltiin takamarikkoon muutamia me- näläisiä kirjoja ja sanomalehtiä, mutta nekään eimat olleet kiellettyä. Kum pikin henlilö pidätettiin kunnes on saapunut lähempiä määräyksiä mitcn heidän suh.eensa on mene eltämä. Kotitarkostuksen toimitti suomclai nen poliisi menäläisen poliisiwirkvmie- hen läsnäollessa. Käsky kotitarkas- ruksen toimittamiseen oli tullut kumer- nöörin kautta. — Sautarmit keS?ehttä»eet jumalaupalioelukseu. Suomen rautateitten Pietarin csemcn palwe- lijakunnan huoneustoSsa cn tapana joka torstoi-ilta pitää rautatieläisille iekä suomen- että ruotsinkielinen har taushetki. Kun Viime torstaina, t. k. 5 p., pidettiin sanottua hartaus- zetkeä ja pastori Eriksson porhoil laan oli suomalaista saornaa lopettc- mc ssa, tuli sisään koksi Suomen rau tatieaseman santarmia, jotka koiralla äänellä tiedustelimoi: mitä kokousta iäällä pidetään? Kun w-htimeStari oli selittänyt, että tilaisuus oli hor- tcushetki ja että kohta alkoi ruotsin- ielinen saarna, poistuimat santarmit huoneesta. Mutta pian sen jälkeen kun ruotsalainen hartcushetli oli al kanut. ja paötari Eriksson oli juuri lukemassa puheensa tekstiä, tuumat mainitut santarmit jälleen sisään ja maatimat että toimims cli heti pai kalla lopetettama. Ei outtarut lösnä- olijain selittelvt että tällaisia bcrtaus- hetkiä säänncll sesii jl ka Veikko cn pidetty ja etiä lisäksi näille kokoc»lu misille on saatu Pietarin konsiStcrin a kcupunginpäälliiön lvps. Mikä aiheutti tämän hartausiilai- uuden keskeyttämisen ja kenen läs- ystä se topchtui, ei tunneta. Wallank«mo»s Porttugalissa. Miime wuosie« tapahtumista kertoo „Timesin" ja ..Motinin" !ir- !eei,n,aiy:aja R. Mllion seu'.ciamoa: Ol-'!" nähnyt onnettomc n kuninkaon hautajaiset ja olen ollut hämmästynyt kansan Vihamielisyydeltä bcllusije- huonetta kohtaan. Kuningcs C ?.r !o?» ivaincja oii menettöriyt kanion suo sion, hän kun Velkaantui ja käytti Väärin siViililistaanso. Partugalin kaniosan vleensä köyhä. Lissc bonin wäcs:ö elää suureksi osaksi main perunoilla. Ei ollut mikään ma keus kiihoittaa tätä »väestöä hallit- sijohl-onettll maStaon. Tasamaltolai set leddet selittimät, että monarkia tulee köyhälle maalle liian kalliiksi. Tascmaltalainen liike pääsi pian kansan suosioon, nimenomaan mo- norkkisen vuo'ueen tekemien mnheiden kautta. EduSkuntamaaleja sonan Var sinaisessa merkityksessä ei lainkaan toimitettu. Mallassa olema puolue nimitti edusmieSehdokkaat ja nämä julistimat itsensä parlamentin amaus- päimänä edustajiksi. Jokainen mal taan päässyt puolue karkotti entiset mirkamiehet ja asetti omat miehensä heidän sijaansa. Erotettujen Virka miesten keskuudessa saamutti tasa- Valtalaineu puolue helposti kannat tajia. Neljä Vuotta sitten kuningas Car lo?, huomatessaan tasamaltalaisen puolueen Voimistumisen, kutsui halli tukseen tarmokkaan ja Vallanhimoisen