Nro 60 — 1910 KHSKI-SUOMI Sannmii&Ina ma&lisfcxran 18 pnia Jbäf eri kunnallispäivät, eri maalais- kunnilla. Tässä on huomioon otetta- va, että vaikkakin kaupunki- ja maa- laiskunnissa »vallitsee monessa suh- teessä erilaiset olot, on kunnallisella elämällä molemmissa kuitenkin kovin paljon samallaista ja yhteistä. Hy, vän todistuksen tästä antoi Tainpe- reellä viime vuoden lopulla kokoutu- nut köyhäuchoitokonferensfi, johon ot- ti osaa edustajia niinhyvin kaupunki- kuin -maalaiskuntien kötHäinihoitohalli. luksista. Samoinkuin vaivaishoito- oloissa on olemassa Palijo G teistä, sa- moin myöskin muilla kunnallisen elä- män aloilla. Toivottava myöskin on kehityksen kutbominen siihen suuntaan, että eroavaisuus näiden olojen wä- lilla ei suurenisi. »vaan päinvastoin «pienenisi. Sitten on vielä merkille pantava se iseikka, että kaupunkeja maassamme on väihän. nämät ylimal- kaan kaukana toisiÄaan >ja asukaSlu- wultaan pienet. On tästä syystä o- Päiltävä, voiko kaupunkikuntien wäli- nen järjestäytyminen yksin olla riittä vä kunnalliselämän korottamiseen niissä. Eiköhän tämän tarkoituksen saavuttamiset lisäksi ole tarpeen, että kaupunkikunnat liittymät jäseniksi mo lemmille yhteisaen järjestöön. Olem- me siis sitä mieltä, että niihin kun- nalliskongresseihin, joita kunnallisen elämämme virkistämisen ja korotta- misen tarve toivottavasti ennen Pit- kää on luova. on kutsu tietoa edustajia niinhyvin kaupunki- kuin «maalaiskun nista. Näiden yleisten kongressien rinnalle sopisi chllä kaupunkikunLim luoda erityiset kaupunkikongressit, jot- ka Äisivat mitä «kaupunkikuntien elä- mään tulee, täydennyksenä yhteisille kongresseille. Sitä vastoin sen!a'set erikoiskongreMit maalaiskuntia war- ien. joihin kaupunkikunnat eiwät ot- taisi osaa, oivat tarpeettoimat. Arit- tämällä niitä luoda tehtÄsiin asia vaan vaikeammalsi ja monimutkai- semmaksi. Siitä tosiseikasta, että maa- laiskuntia cm niin palho kaupunkikun- tiin werraten, seuraa että nuo yhteiset kongressit tulevat etupäässä olemaan maalaiskuntien kongresseja, vaikka niissä molemmissa Eteiset ja yhden- laiset riennot mlyöZkin tulevat käsitte- lyn alaisiksi. Wielä W seikka. Maassamme on suomen- ja ruotsinkielisiä kuntia. Täs- tä seuraa, että kongresseissa tulee ole- maan kaksi keskustelu- ga virallista kieltä. Ne hankaluudet ja kiistat, jot- ka tästä tietenkin johtmvat, voifmxvt joillekin näyttää riittäviltä syiltä eri kunnallispäivien luomiseen ruotsinkie- lisille kunnille. Tämä kchtiajako olisi turnnollinen. Täytyy voida sitä vält- tää noudattamalla järkevyyttä, oikeut- ta ja kohtuutta. Lopuksi muutama 'sana. Niinkuin edelläesiteMtä käy seLville, on 'kun- nalliskongressi se jävjestö, joka mieles- tämme ettsilsi on luotava. Melkein yhiärintaa tämän kanssa puhutaan y- leisestä kunnallisliitosta. Saamme wast'edes tilaisuuden tästä kirjoittaa. Tahdomme vielä vaan nyt esittää syi- tä siihen vaatimukseemme, että kong ressi-aate on emsiksi toteutettava. E- dkllä olemme osoittaneet kuinka tämä aate vähemmin kehittyneessä muo dossa on pyrkinyt toteutumaan kun- nallisessa elämässämme. Kun se jo iässä muodossa on vaikuttanut, siinä elpyen uuteen elävään Tampereen PaikalliskonserenssiZsa, on meidän kul- keminen kehityksen itsensä viiloltamaa ttttä, joka näin johtaa yleisiin kun- nalliskongresseihin. Ahtä rintaa toiveiden kanssa pää s- :ä tähän tarkoitukseen on hucanatia- vissa epäilyLsiä siitä onko riittävästi perille pääsemiseen tarvittavaa intoa ja harrastusta. Suuremmaksi osaksi siitc syystä kaiketi viivyt ollaan al.it- teen tekemistäkin. Mutta tämän epäi lyksen poistaminen ja varmuudeksi muuttaminen tapahtuu juuri parhai- :en kongressin kokoonkutsumisen kau:- ta. Jo se seikka missä määrin siihen osanottajia ilmestyy, on todistuksena maassa löytyvästä kunnallisten asiain harrastuksesta ja mittapuuna sille. Jos osanotto on kovin laimea, saa asia kerrakseen rau'eta eikä tällä yrityk- sellä ole mitään menetetch, kun sitä vastoin koettamalla Perustaa kun- nallisliittoa ennen kongressin kokoon- kutsumista, voitaisiin luoda kunnalli- nen järjestö kituvaan elämään. Sitä pauje kongressit ovat paremmin kun kunnallisliitto omiaan herättämään si- tä innostusta, joka asian hyvälle alul- le saattamiseen on tarpeen. Muuten yleisen kunnallisliiton luominen onnen kongressin kotoutumista kohtaisi käy tännössä suuria vaikeuGa. jota vas- toin se kongressin rlchtyessä sitä luo» maan voi helposti syntyä. Kunnallis- kongressit tarvitsevat kyllä välttämät- tä toimeenpanevia järjestöjä, sitä vas- toin kunnallisliiton syntyminen ei tar. vitie olla välttämätön seuraus kun- palliskongreSsien aikaattsaam isesta. Mutta kun se näitä täydentävänä jär- jestönä on tarpeellinen, on sen synty- minen kohta näiden jälkeen luultalva ja Loimottava. — Kunnallislehti. eduskunta. Täysistunto perjantai na kello 6 iH. Puhetta jchli puhamies Svin- hufvud. Napsutuksia istunnoista. Ed. Dagmar Neovius ja Halonen pyysivät ja saivat sairauden lakia toistaiseksi vapautuma istunnoista. Suuri tvallokunia. Sumen valiokunnan vaalin tulos julistettiin. Tarkastus- ja toimitusvaliokunnat. Puhemiehistön ehdotus, että näihin valiokuntiiin valittaisiin 13 jäsentä, hyväksyttiin. Valtion tvirkamiesolojen tutkiminen. Esitettiin Ä>. Alkion y.m. tekemä ancmuschdotus, jossa chdotetaan anot- tavaksi, että H. M. Keisari >ja Suuriruhii-- nas suvarM viipymättä antaa pc- rinpohjin tutkia Suomen virkamies- olot komitean kautta, ijohon jäseniä kutsuttaisiin eri yhteiskuntakerroksista, joita tutkimuksen pohjalla voitaisiin poistaa palNausjärjestelmän epä- tasaisuus ja epäjchdonimukaisuus sekä luokkaraja valtion paÄvelus- ja virka- kuntain väliltä; poistaa käytännöstä aiheettomat ylimääräiset eläkkeet ja lakkautus- palkka-järjestelmä; sekä yhdistää valtion palveluksessa ole- wc in kansalaisten eläkeoikeus yleisen kansan työkyvyttömyys- ja vanhuu- denvakuutuslaitoksen kanssa; jäpjestää virkamiasten ammattival- mistus tarkoituksenmukaisemmaksi; asettaa virkamiesten «työvelvolli suus oikeaan suhteeseen heidän palkka- etujensa ja yhteiskunnan etujen kanssa: saada aikaan virastojen ja wirka- miesten toimintaa koskeva tehokas tarkastus; ryhtyä muihin toimenpÄeisiin. mit- kä virkamiesolojemme uudessaan jär jestelyssä saattavat tulla kysymykseen; sek.i lisäksi mikäli tästä johtuvat toimenpiteet aiheuttavat lain muutoiksi» ja edus kuntakäsittelyä että asiasta annettaisiin eduskun» nalle vipymättä arm. esitys. Ed. Alkio (maal.) ehdoltti liiulsi, että asetettaisiin erityinen virkamies- valiokunta. Ed. S u n d b l o m (ruots.) chdotii pöydällepanoa seuraavaan istuntoon. Ed. Relander (maal.) yhtyi ed. Alkioon ja samoin ed. Ketlosatmi (sos.) ehdottaen virkamiesasiain valiokuntaan 13 p- sentä. Ed. Rosenqvist (rucks.) !an- nnrti pöi^dällepano-ptUntöä, koska ano- musehdotukseen ei vietä oltu ehditiy tutustua. 115 äänellä 72 vastaan pääieitiin asian käsittelyä jatkaa. Ed. S u n d b l o m pani päälöstä vastaan vastalauseensa. Puhemiesneuvosto oli äänestyksen ,'estäessä kokoontunut ja ehdotti quu; ;<>rusluslakiwaliokuntoan. Ed. Sundb 'l o m huomautti, eitei heii paraalla tahdollakaan dllu: ivoinut iuiustua anomusehdomkseen, kosia ei o>ea tarpeeksi suomenkieltä. Cd. S c h y b e r g,s o n (ruoti.lau- >ni. ettei hän, lvaikka kiÄii ei oleka.rn esteenä, ollut chtinyt asiaan tuntstua, kun anomusethdotus jaeltiin voöta is- tunnon alusija. Nhtyi muuten puhe- miesneuvostoon asian perustuslaki- valiokuntaan lähettämisessä. Huutoäänestyksellä Päätettiin aiic löyeitää erikoisvalicikuntaan. Ed. Söderholm (ruots.) ehdot- ti asetettavaan valiokuntaan 9 jäsen- iu. mutta ehdotusta ei kannatettu Niin ollen eduskunta päätti valiokun- :aan asettaa 13 jäsentä. Istunto Päättyi klo 7,30 i.p. Seu- raava istunto on tiistaina klo 3 i.p. Ams- ja eWMW. Eduskunnan kansliaan on cnncn lnainitttrjen lisäksi jätetty seuraaivat anomus- ja esiiyschdotukjet: Anomusehdotuksia: N:o 11, Alkio, Santeri, y.m. Wir- kamiesoloja koskevan tutkimuksen toi- meenpanemisesta, sekä N:o V2, Eloranta, Evert y. m. Wa!tion metsämaiden lisäämisestä sil- lä tavoin, että yhtiöt ja Maiset iiksi* tviset. jotka harjoittavat puutavaraa raaka-aineena kuluttavaa teMisuu:t«, vclvoitettaiisin määräajan kuluttua luovuttamaan metsämaansa valtiolle, — Valiokuntain sihteerit. L a kil- ivaliokunnan sihteeriksi on otet- tu toimen ainoa hakija senaatin ?ans> listi Alfred Lindström. Walt i »valiokunta on sih- tecrikseen va-lmnut reviisori E. I. Castrenin ja kamreeri A. Rikbergin. Laki- ja t a l o usval i> o: u n- t a on sihleecktseen valinnut varaiuo- mari M. A. Hovilan. ViraIIisia^.w. yleisiä uutisia. Ulkomaalaisten ottaminen Suomen tunsalaisitfi. Ministerineuvostolle ratkaisuvalta. Kenraalikuvernööri on senaatille il- maittanut Hänen Majesteettinsa Kei- sarin nähnrcm hyväksi määrätä, etlä u??omaalmAen ottamista Venäjän alamaisiksi Suomessa ja Suomen kan- \ salaisoikeutta nauttivien henkilöiden^ vapauttamista Wenäjän alamaisuu- desta koskevat asiat ovat ratkaistavat siinä järjestyksessä, joka yleensä on. vahvistettu henkilöiden ottamista varten Venäjän alamaisiG ja vapaut- tainista varten Wenäjän alamaisuu- di>sia. nim. siten, että siihen hankitaan ministerineuvMon kautta Hänen Majesteettinsa Keisarin suostumus. yllämainitut asiat, jos hakemukset jätetään keisarikunnan ^laitoksiin, sisä- n in!steri> ennen kuin ne jätetään mi- nisterineuvoston harkittaviksi, lähet- tää Suomen kenraalikuvernöörille se- naatin lausunnon saamiseesi siitä, voi. daanko hakemukseen Suomen lain mu- kaan juostua ja siitä, joutuvatko kun- tien tai ylsilyisten henkilöiden edvt sen kautta kärsimään. Ulkomaalaisten hakemuffet väästä Venäjän alamaisiasi Suomessa tai Suomen kansalaisoikeutta nauttivien henkilöiden Suomen laitoksiin jäitä- mät hakemukset tulla vapautetuksi su- tä. lähettää könraalikuvernööri aikai- semmin mainitun senaatin lausunnon ohessa sisäasiainministerille jatkuvaa käsittelyä varten edellämainitussa jär- jcstykseSsä. Kenraalikuvernööri vaatii asetusta ju la i stava tsi a se tuskoko Ämassa. Ilmoitusajan lyhentäminen tullitayttelyssä. Erään Helsimgin tvMmGtilm ehdotuk- sen jobdasita nostettiin tuillih«lli!uk>s^ssa kysymys, «ikö tähän aÄi tvoimaSsa ollut HO p:n ilmoiitusai5a toma-roille i!unho loin saioronai^seen itMWMelt)yn !»>n wara2to«m, läpikuKutvarasivon, ja ylei- seon talletuslvairaÄiaixn tvoitaili !.>?o maassa lyhentää 15 4>:ffi. Sitten kun oli ficnftiu i.oavfto erinäisiä Iaiujuittoia, teli tullihallitus tviime ^tväänä senaa- iIHe seikkaperäisen ehdotullseirsa ja ->n- l,n senaatti lnyttammin raÄaisslil .'yjy- mnksen ja nouidctiettatvakisi määrännyt ienraatvaa: että permcktamalla senaatin joul»?. 2t >: 1S04 antaman päötAff>en, joitta mu» la5n tullisäännön 70 §:Sifä määziirti) :I- mo>tuskirjam tullikaimcvrim antamisaika on pidennetty yhdevsi kuukaudek.si, mai- nittu avka on 15 päiwää lukien aiempana mainttuÄa päilvastä; että se Yhden ku>uikaudc>n aika, jonka ku- lu>'s?a tliHiinaiflfmt bullisÄännön SO §:n J, 2 ja 4 mcimenttien j<r 84 §:n 3 mo mentin muSaan otvait siiariitcttmvat sc!ä tullattu tauxua paffaf>ucinicc:Lt<x naui>ei- tciua; lvarastvon pantaeva tatvara tuili- säännön 89 §:n 1 ja 2 mcimenttien nui> !a<ir. tai läpiku>lkuwar»stovn poniapa ta- nara tullisäännön 108 § 1 ja 2 mo menttien mukaan svtä warten ilmoitctia- N'a^ trxirastoon pantaw. ilntoiiietlu l>ura- ra tullisäännön 91 §:n 3 intoni, »ui ka a n ^nastomakasiiniin wietÄvä; warav!l'on taf.i luipi>k>u>Mi!varastaon jpamcuiatvn .rara tullisäännön 125 §:n mukaan.toi» je:n toaraÄopai5kaa>n läifjrtriKittiä ja sir.» i'i tullattowa tai tvairastaon vantMva' fc?c talletuSmakasiiniin, 4 §:n mukac-n joulu!. 20 pnä 1893 annettua ju.isliieia, VanialtKitsi rnciitu tawa>ra on siinä sääde- '.yllä taivalla UmoAottawa^ U^n»etä>in kaikissa näissä topauk^issa 15 päimäksi; että scnaa-iin tanumikuun 30 pnä tl).!', antamassa päötök>sc^sä, joka koZke? lapi- kuU^taSvaran säilyt Kim iStä, mainittu öC p:n »>ika isiinä nmini-tun lopu'liicn toi-- '.ncupitoc.n is>uHteon niinikään kyhennelää \ 15 «i>!ä kaikissa näissä tapaisissa niaä lätty 15 p:n aika on laÄkettan>T siitä päimästä, jolloin to »vara on iullauö-, taikka waraStoon- taii läprtu^ki.:!.<lraZ- tixmpano- tahi talletusmakalsiinipanopaik' taansa sacpunuä; s«kä että ylläMe't«lluit määräykset crvat wvimasso tvist>aws<Asi ei kuitenkaan kau- cnimaksi kuin 1910 Svuvden loppuun. Tämän lisäkssi on senaaittti määrännyt että tulli Hall ittlGen iuvee s«n kokemuksen perusteella, joilla yllämainittuja määräyk siä noudattaessa saawuMavn, senaatille aikanaan tchdä iimoitlus näiden ntäi- raY ? .en sotaelluÄamilssn i»tlot>is:a sekä. jci' aitsetta siihen on, niiden johdolla laa- tia uusi esitys asiassa. UlläkosketellaiiKsa! kauppani ke rl ä läbel. tä 'kokketviAsa säännöksissä «i o!e mai- nittu päitvää, Moin ne astuivat ivvi- niaan. Sctocrlitä .liti'hcn.kin näyttää, c::5 ne lutetvat kcsklemaan ka M ia niiiä laiva- jotta saapuivat maachan si"ä pcii- .vänä tahi s«n päii»vän Mkcen, jon.'. tul- liyall'tulsen kiertokirje tullikamarilU cn saapunt t. — Menäjänkielen tulkki rautatie hallitukseen. Wiime >heknik. 3 p:nä päivätyllä kirj«5mällä rauia:iehalli- iuk.fen ^äätire^iöörille oli sotaväen lulietuspäälldkkö kreilvi Kamenski tou- kok. 7 -p. 1903 aimetun Suomen val tionrautateiden hallintoa koskevan ase tuksen 2 kohdan säännösten johdosta eslitänyt, että a>sctclitaisti.lt tulkki kään- tämään rautatiehallituksen istunnois- sa annettuja lausuntoja venäjänkielet- !e ja Päinvastoin. Kirjelmä lähetet- tiin kulkulaiitostoimituskuu-nan päälli- kölle, joka vuorostaan kehöitti rauta- tiehallitusta lähettämään toimiruskun- nalle lausuntonsa asiassa. Lausunnos- saan rautatiehallitus lhuoinauttaa kesä^ ituun 19 p. 1902 annetun suomen- ja ruotsinkielen käyttämistä Suomen oi- kcusistuimissa |a muissa virastoissa koskevan asotuksen määräävän, eitä asiain täsittÄyn oikeusistuimissa ja muissa virastoissa tulee tapahtua jommalla kummalla kotimaisella kie- lellä. Näin ollen ei liene suomen valiionratrtateiden asiana paikata sota- väen kuljetuspäällikölle tuMia. Kul kulaitosta !M.tuskunnan päällikön krei- vi Bergin tekemöAtä 'chtyksestä on se- nactti nyttemmin määrännyr. että rautatiehallituksen tulee vipymätlä ottaa edellä mainittua tarkoitusta varten sopiva tulkki, jonka palkkaaini- se lii tarpeeMsia varoja tulee asetet tavaksi rautatiehallituksen käytettä- väksi sittenkun se on antanut tiedon summan isuuruudesta. — Perintövero w. 1911. Perjan taina oli senaa>tissa lkDteltävänä sen tekemä chdotus eduskuntaesitykie^si perintöverosta. Esityschdotuksen mu- kaan mousee kokona istuio perintöve- rosta v. 1911 800,000 mkaan, josta noin 540,000 mk. lankeaa kaupunkien ja 260,000 mk. maaseudun osalle. Kuntain c>sa tulee näin ollen olemaan: kaupuiikiluntam "27,000 sa maalais- kuntain 26,000 mk. 5lun valtion »ie- noi pesäluettelojen tarkastamlj>'Sta kaupungeissa arvioidaan 30,000 >n«,r- kaksi, nousisi valtion puhdas iulo pe rintöverosta 770,000 markkaan, josta 45,000 mf. menee valkioroihastoon ja 725,000 mk. suostuntarahastoon. — Senaatin esityslistat. Senaatin varapuheenjohtaja on asianomaisille humauttanut, eittä senaatin toimi- tuskuntien esityslistat on tchlävä niin hyvissä ajoissa, että kenraalikuvernöö ri voi saada venäjänkielisen käännöt- sen vähmtäin vuorokautta ennen esit- teiyä. — Käsityötaidon edistäminen maa- laiskansakouluissa. Senaatti on koulu- ylihallituksen «sitykscstä päättänyt tehdä alistuksen 20,000 m!kn tilapäi- s;'siä ZisÄMstä vuoden 1909 niäärä- r.chaan käsityötaidon ödistämisetsi mnalaiskansakouluissa sekä ottaa tä- män vuoden menosääattöshdotukseen puheenalaisen määrärahan 33,000 mkn stiuruisena. — Nksityisten metsämaiden valtiolle ostaminen. Senaatti on pääuänyt 'korkeimpaan paikkaan alistaa, eitä saataisiin köyttää korkeintaan 350,000 ntk. vucÄessa yksityisten metsämaiden valtiolle ostamista vart.m. — Korvausomomuksia keisarilvierai- lun ajoilta. Talollinen Tahvo Simola Virolahden Pitäjän Paatian ktilästä cu senaatilta anonut 300 mk. korvaus- ta siitä että keisarNisen laivaston ol- lessa v.v. 1907 ja 1908 Kavon seläl- lä.' vartijaväki oli hakannut poltto puita PaatioN saarella ilman että niistä oli"annettu mitään torvausla. Samoin on talollinen Al^cks. Wilkii Virolahden Milkkilän Mästä anonut 507 mkn korvausta siitä, että varno- väki hänen maillaan oli käyttänyt nuolio-puiksi puita sanotun summan aivosta. Niinikään ovat useat talolliset Wi- r^aliden pitäjästä anoneet^ yht. l.000 ii'k. korlvausta siitä, että H. M. seu rueeseen kuuluvat henkilöt oluvat lu- >paa kysymättä hgrjoiltameet nuouaka- lastusta ha kisa in kalailvesillä ja wi eläpä käyttäneet dynamiittiakin. — Kantakirjanäyttelyt. Agrvnoomi' A. Mahren on määräni vietä kulu- vana vuomi-a olivustamaan ka n ra k it* juanotto-lautakmtia kantakirjanäytre- lyissä. — Maanmittauslaitos. Maasaulää- mn nucremmaLsi komissionimaamitta- tiksi on lopullisesti nimitetty vara- maamitiari Jckius Edvard Blom- qvist — KoululaUos. Turun suomea, lyseon historian ja suomenkielen leh torin virkaa on m.m. halinut lehiori sitos. lisentsiaoHti O. I. Brummer. — RautaticlääkLrin virkaa ra ia- osalla Haapamäki—Nlavus on hake nut rautatielääkäri E. S. Kaila. — Pakkolunastus. Joukko Nauta- lammin ja Suonenjoen kuntalaisia ovat Kuopionläänin kuvernöörille asetetussa anomuksessa pyytäneet pak kolunastusta toimeonpatiitavaksi sille maantielle, joka älkaa Hankasalinen pitäjän raljalta sekä johtaa anojien omistamain eri tilojen kautta Raura- lammin pitäjän kirkolle. Jyväskylästä ja Keski-Suomesta. SutMltcIti avattiin eilen klo 4 iH. sominaarin veistosalissa. NäyttMe on tuotu kaikkiaan 70 paria er« mallisia suksia, jotka on hauskalla tavalla ryhmitetty salin toiselle peräseinälle. Erinomaisen ilahuttavan kuivan suksiteollisuudes- jamme tarjoaa tämä näyttely, todis- taen, kuinka ammattitaito ja aistii kuus tällakm alalla o»M kehitN)neer. NäMtelyyn tuotu tavara on niinitt. yleensä erittäin hyvää. Edustettuina on siellä Iin, Haapaveden, Kuorta- neen, Kajaanin ja Puolangan mallit sekä n. k. „Jhanne"-.su!kst. jota Keski- Cuomen KotiteoSaNa on etupZäIsZ ottanut valmistaakseen ja kehittääk. seen todellakin ihanteelliseksi, kaikin puolin käytännölliftksi ja tarkoitustaan vastaavaksi sukseasi. Löytyll)pä näyt- teillä muutamia paria Norjan mäfli* suksia. Suurin sulsiryhmä on Kot!. teosaitalt>a, kaikkiaan 43 suksiparia. Niitten joukossa herättää ermiistä huomiota saarijärvslciisten Hirvos- veljesten sekä laadultaan että tekota- nollaan kerrassaan moittocktomat eri malliset sukset. ENsi-luokkaista työtä ovat myöskin tunmÄun suiksisepän ). Uusicuvan valmistamat suksiparir. Hyviä suksia ovat lähettäneet myös- kin Lampisen veljekset Porvoosta ja K. Kämän sulksiliike Oulusta, joka viimemainittu^ samoinkuin K. Tuohi» mo, myöskin Oulusta, on lähettänyt valikoiman erinomaisen hyviä ja käy- tännöllisiä suösisauvqja. Näyttely on auki koko tämän päi- irän. Klo 5 tänään jaetaan palkinnot — iiilkaisemlme ne enlsi numeronsa — imsiä tilaisuudessa tohiovi Vartio vaara pitää esitelmän ucheilus:a. Kehoitamme yleisöä käymään lukuisas- !ti näyttelyssä. Pää^lMaksu on ainoas taan 25 p. — Dlioppilaskirj»itukset. Tämän- keväiset <ylli>oppilaskirjoitukset alkoi- vat eilen, .Moin suoritettiin käännös toiseen kotimaiseen kickeen. Ruorsil^ o!? käälinelävä seora.'»va: (5kar!cs T^ir'in'in t-ct.Sfist.a on :är- fi'in hänen kirjansa lajien («laji ar: > ft!nni)c-tä, jc!.'A i^ncÄyi,w. 18',Z. Tiinä csl!ltiy käsitys kaswi- ja cläinla>^wn vol- ^vliitum!is<«ta onnen Cliinciijtä Yfiinfcr- -taliemmista m maista afcKti uuden aika- kauden 'hionncirutiiitlinui's<n alall-i ja on enemmän luin mikään mu» toa:'i!t!.i;!.u ikcMiy-xpim lvoi-tuon niin >Ä>oi»nonb:->ls- rian kuin nuountin inhimillixn :ie.'on <?- lalla. Jo nilallaan n^apzllon ynipäri vuosina 1831—1836 Davlvin l::äi:ii halva intoja, jca'a hcnciiJiititMt härc^ui r- fäiiyksiä silloin aui-öl-a tva II ies eroaa oppia tnaetaan SaäjpU ja Lläinlqjien muutta= mattam-uudcsda. Palattuaan Hotimaa^an l^är., roaÄka hänem fbcrtrnct^rtcntfä oli mat kalla miirtimuit, allloi itjmiatcUtäivälla iär- siivällisyydcllä ja sitkeydellä järj?srcliinäl- liiestl kerätä n riitä tosio sisuta, jot k>i oU- wat omansa »vailaiscmaan ftjiymyv&t la- )un synnystä; «tentin hän fdteiii koti eläimillä ja wulijolyÄa«wi?illcr. Huo- maituaan eAä ^luonnc^sa an ailiiuinen laiötelu elÄnämchdcliSta, Fc^äfa lukin kas- w'- ja «löinlaji pyrkii lisääntymään c- ncinmän Tuin tiliä sallii, hän päätti ('löt) tämän niin sanodun tais:^'l>m o- Iinnassavlosta joihtailvain siihen, ediä ».»ain ptirhailton «varust>etu,t yksilöt jäälvät elä mään ja lisääntlMäit. Tätä toimintaa luonnossa, [josta wi souraullis»'», ctta kussakin stikupc>IllveHsa »vain s-P'ivimmat miNinnoikse>t säli!>l)wätt, hän nimittää luon- nokiseksi wa>linnaksi. Huomenna suoritetaan äidinkielen koe. Täkäläisestä klassillisesta lyseosta viivat kirjoi^tulsiin ojaa kaikki 3:n?» luokan oppilaat, nimittäin: S. W. Forss. A. GtKenbögel, A. I. -H^tnhi- ivn, A. I. Hieklaum, A. Hyivöuen. W. Hyvöncnr, K. I. Umone.r W. I. Äoimisto, O. Lchtincn, W. T. H. Lyytikäinen, ?l. E. Mäkelä, W. Nai- tie. W. A. Sariola, W. Saren ja K. Virkajärvi sekä prnvatistina A. A. A. Aspinen. — Jyväskylän Raitmsseuralla on iltama tänään klo 6 i.p. kl)seolla. Oh- jc>lmassa on rovasti Hemanin esiiel- mä, laulua y.m. Mtitt» Seatteri. „Reviisori"". Goaolin erincmainen huvinäytel- mä ..Reliviisori" oli tieilMi koonnut perjantai-iltana aivan täyden sa!nt yleisöä Klunnallistalolle. Eiköhän se 'hme:eliÄvää olekaan, sillä on h ".n tulla näyielmällä, joka niin saituvslla ja puren>alla tavalla vitsoo mädäntyne'.- u v ikamiesoloja Venäjällä, vanha hyvä maineensa jctä aina PYMvä mer- kityliensä ja taattu menesry^ensä. Kun näytelmän sisältö — kuiitXa lal/- jojen otosta ja virkavirheistä hiono omatunto saattaa pikkukaupungin vir- tam ehet onsimäisen löljhän huhun pe- rusteclla pitämään muuatta nu<r.a pii^arilaism- elosiÄijaa peloittavana z<lrkaslojana, ja antamaan tämän mi- lä pcrinlpohjaisimmin petkuttaa itsensä. w!emällä heiltä rahcija, tavaraa ja >opa 'tse kaupunginpäällikön tyttären- tiu — on useimmille jo en:uude^- taan tuuettu, lienee tarkempi selostus fiirci tarpeeton. Tämän kiitollisen kappaleen esiltä- minen sujui yleensä varsin hi/lvin. Kc.upunFinpäälliköslä, tuosta aito- venäläisestä viLkamiestyypistä antoi herra Ahlman paikalleen osuvan, s<°.n<;en h»vin harkitun kuvan. Niin- hyvin maielöva möynM ja imartele- lraisuus kuin ttpeiä itserakkaus sekä vallan- ja kumnianhimo tulivat oUval- lisesti tulkituiksi, kaikki mitä uiehe- viinmässä koomillisessa väritykiesiä. Mut!a herra Ahlmanissahan ol.'MMb- kin aina oppineet tuntemaan vakavan, eteenpäin pyckivän taiteilijan, Hy- vällä menestyksellä hoiteli myöskin rouva Räisänen kaupänginpäälli. kön rehevän, vielä nuorenmietisen ja keikailevan vaimon oqaa. Tunnustus sen ansaitsevat niinikään hrat R ä i« s ä n e n koulujen tarkastajana ja O r» j e tsa l o piirituomarina sekä varsin- km herra Kaario hyvin naamioi tuna, panettelun ja viekastelun avul- la suesioon pyrkivänä sairashuoneen lalouixnhoitqjana ja hra Alpo puo» lihölmönä, uteliaana ja kielittelNvänä tilanhoitajana. Herra Borgilla postimestarina oli ehkä liian nuoreh- ko ncamio. Herra Helkinia Hles- takov oli jonkun verran väritön ja ykittoikkoilnen, waikkei onnistuneita» kaan ?ohtia e>tN)?seslä puuttunut. Hä- nen pakvelijanaan herra Vilja- maa, kuten t<Svallisesti, täytti tehtä- vänsä tunnollisaslti ja ?iilosta ansait- ievalla tavalla. Nhteisnäytteleminen ol: sujuvaa eikä kuiskaajan apuun tarvinnut hyvinkään pakjon luottaa. Mitä esiintyjien mamioitukseen yleen- sä tulee, kaipasi stinä suhteessa paria pvikleusla lukuunotiaznaka enemmän venäläisiä värinMä ja sävyä. Meisöä mi-Mytti kappale juurest: ja cscitti se suosiotaan villkailla kätten- .apuluksilla. -. ? Likeut^lluna toivomuksena yleisön puolelta lausuttakoon, etlä näytännöt aljettaisiin ilmoitetulla qalla «ikä noin neljännestuntia myöhemmin kuten ainakin pari kertaa on ollut osian laita. „Newiis»rt"-näy.ännössä tefi paljon häiriötä fe, ottä ravintola- huoneeseen ei vc^!choilla kuulunut mitään nÄ/tännön ajamisia ilmoitta- N><'a scittoa, aiheutuien luul:a:vas.i so'ttojohdon epäkuntoon joutumisesta. Muu.en nä-V) kaupunkitmne yleisö, maikkapa soitellaifililnkin, $jä nvjan tahtovan pysyä kiinni vanhassa Hu?- ncsja tavassaan, saedpua saliin vasta sitten kun näiilät.l.ö on a.^aimaisillaan. Eilen esitettiin „Nuffe". Pa laamme esitykseen tiistaina Tänään trcnee „Nukle" to'JMatnii(«n, tietysti t.litfin täydelle huoneelle. Manalta Suomesta. Alatornion murhayritys- juttu " r - r ?7Z3 o r i torstaina Tuiiijdrtänviinä Ruotsin ?!!<.- toinion kihilakunnanoikeudessa. Lilcudcn puheenjohtajana oii Ala:or- n:on tuomiokumnan w.t. t no mari Berndt Forsström. Uleisena syyttäjänä Haapa- ian/>an kaup.miskaa^i E. Bigart »a tila- jäisenä tiilttina .tullifajnarm kirjuri Tahlqroist. KirBohevra Zurmeiiutsen a» uamiehenä o>li saapumilla tvaratuvniari A. Tcrivonen sekä ttva Iunneliukscn asia- miclienä u>ai<itucsnari O. Procop: Z am- pei eelta. Läsnä olt myös trf^t. Hartman, iiciiii^tä ja Ailaöarnion piirin nl>n'vinies £. Möller. ^obansscn tuotiin äälhcllä okmavUi kruununtvankilasta «Ksnflitmxirtijan snat- :<jr<wna wankiwaatteisiin pusituna. Hän on jeskikokoincn, näöl/tään «vähäpäiöt- nen nuori mic>s, hieman Lallpca pitkalli- sen manlilassa olon jälcktä. tvil?asji!inäi- ncn sa lajscloe -ta^kaatvaiscc-ti ympäril- !ecn yleisön idäylitäinässä o-i^eushuonee>- sa. AlMi asiamiehet Dätläväit tvcvltakirjan- ia ja kunintkaan päälös Icchanssonia k^u» iuötelcmisesta Slue<ttiin. ?isiam. Terwon«n »vaÄusti asiam. Proecpcn anomu-öta saada puhewal'.aa ja tehdä waÄaaijalle fysymtyHiiä, daska ano- •u:,3 on tch!») Johanssonin äilitimis-Sta suomen puolella» ja koÄa touveita on c::ä anamuf.iccn suomimaan, war>iniin fi.r ?!orrbottenin lääniichallivus on a^to- n>u->ta puoiltanu-t. Äun asiam. Pr o e opi tmnän johdo-i. ta oli sc>li«tänt>t »SLuämättömä^i, ei:ä rwa Junnol-iulisonZin oikeusta t>ääll.i '.vai- nolaan, päätti oikeus tväliPäätAsclläan, tHet esteitä ole olemassa asiam. ^ccco- !pcn tchdä niilQ!kysynuH'iä» joeka hän tar- pcelliscksi näkcc. Kun Johanoscm oli sa<niatt tehdä fcl= fjsa elämänsä ihoilta, «stUn yi. syyl. :äjä edcsivastuuilvaalimuksensa murha- yrityksestä sokä lahdesta v»rkaude?la. Tähän, mikäli se kteti munchayvitystä, ',[i- ti>: asiam. Tcnvonen, .joda (witju ivuok- raaja Malinen «vaati Zonvausta häneltä lvarastotmism tvaat^>ciSt<l. - Poliisipöi>täkirjan, soika täu»än jälkeen luettiin myönsi I. yttoensä oikoat;i, ia- iiuitcn kuin todensi iimniuetuflensafin. (f-iäänä päimänä McJt. alix-sa oli ihra ^uimelius illnoiititanut, että I. saisi pcliaa ti)önsä popp-ilaKsa LuuFarld^n lc- ruesa, jcchon & di «va&tantuir, ct:a siinä tapauksessa hän tvo-i lopettaa het>, >oa>k- ka olikin tvielä jäänyt kahdeLsi päiivälsi. Tyynä ivtisanciniscen oli ollut s», ri:ä I. oli zoultnnut riitaan Malisen renkien kan.S'a. Mti»hahriit»)^scn sanoi I. teo- ncensä rwa Junneliu^en yllytyts^lä. ^i woinut mui^daa, vttä rwa I. oli'i oll»:t mitenkään micleeöuohuksissa kun hän Jo- banssonilta kt)syi woisi!o tämä tappaa ih- mi-en tai silloin kun nva sanoi, e^.'ä uiko jvoisi joiitaa pois. Riva I. «ii ensi ter- rc.n tvaAtaajaa h»)wäillli>t ivinnillä itku- nain panon aikana. Mitään hytväilyä ct oliit ^opdhtiutut silloin lkluin fihran oll«zsa Kemissä Catvikuja tiin hklin !?t;- t.öön lahtoia juomaan. Kun Nva e»