?<:o 103 13*0, KIIKU. Keskiviikkona Syyskuu;* 7 p&v&n#. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia v. m. Näemme siis, että maan lakien nou- dattaminen ja huolehtiminen kansan onnellisesta elämästä on ollut korkeim- pana silmämääränä silloin, kun maam- me asioita järjestettiin. Samalla oli sekä hallitsijan että hänen neumonanta- jainsa pyrkimyksenä saamuttaa tässä maassa sitä luottamusta, jota jokainen hallitus tarmitsee, moidakseen menes- tyksellä maan hymäksi toimia. kemat korkeimmassa paikassa myönnet tyä lupaa 259,000 mkn suuruisen määrärahan ottamisesta kuluman wuo- den menoarmioon sekä 500,000 mkn suuruisen määrärahan ottamisesta ensi muoden menoarmioon teknillisen kor- keakoulun laboratoriorakennuksiin ostet- tamia tontteja marten. — Tiedusteluja. Kenraalikumer Ilmoituksessa, joka tutkimuksen on! Kauppamaihto Menäjän kanssa li- aiheuttanut tarjottiin myytämäksi sääntyi 22 milj. markalla eli 13,3 % „Mata"-nimisiä pastilleja, joita wa- edellisen muoden määrästä. Tästä Muutettiin 2,000 lääkärin suorittaneen lisäännyksestä tulee luonnin osalle 18,2 gonorhea, malkojuoksua ja kaikkia milj. markkaa. Mitä ulkomaltojen matsakatarreja ivastaan sekä suojelus- kanssa tapahtuneeseen tamaranmaihtoon keinona raskauden ehkäisemiseksi hei- tulee, mäheni se m. 1009 (>,9 milj. I koilta ja sairailta naisilta. Ilmoitut- markkaa. Mienti lisääntyi nim. kyllä , sessa kehotettiin kääntymään joko av- 7,7 milj. mutta tuonti taas mäheni nööri on tiedustanut senaatilta mikin treffien sekä rohdos- ja sikarikauppojen 14,6 milj. W. 1909 kasmoi näin ol^ «sä -bs «SN - hetti lääkintöhallituksen pyynnön Hel- Tullilaitoksessa maltiolle laskettu Etvättyjä arpajaislupa-ano- fingin poliisimestarille, joka antoi asian ylöskanto nousi w. 1909 samoin kuin mukfia. Kenraalikumernööri on emän- etsimän osaston tutkittamaksi. Tut- edellisenäkin muonna 50,9 milj. mark- nyt Helsingin työmäenyhdistyksen am- kinnon toimitti maratuom. W. Haika- kaan. Ainoastaan w. 1907 on ylös- mattiosastojen, Lomisan perustuslailli- la, joka sitä marten kuulusteli ilmo- kanto ollut mainittua määrää suurempi, sen työmäenyhdistyksen, ruotsalaisen tuksessa mainitussa talossa asumaa nousten 51,2 milj. markkaan, kansanpuolueen, Lomisan nuorisoklubin Saksan alamaista, konttoristi Karl ja neiti as Heneliuksen anomukset saa- Friedrich Sondermannia. Sonder- da lupa arpajaisten pitoon. mann, joka on ollut Suomessa kolme — Ent. Mikkelin Pataljoonan muotta konttoristina eräässä täkäläi- kasarmialueen Pakkoluottmttami- sessä rohdosliikkeessä, ilmoitti olemansa nen. Senaatti on päättänyt, että Miesbadenissa, Saksassa, oleman maltion Maroista on suoritettama ..Chemische Fabnk Nassoma"-mmisen on 346,750 mk. Mikkelin kaupungille kor- maukseksi kruunulle pakkoluomutetusta ent. Mikkelin pataljoonan kasarmi- alueesta, joka nyttemmin on menäläi- sen sotamäen hallussa. — Myönnetty ylimääräinen eläke. Senaatti on myöntänyt se- naattorinleskelle Natalia Spärelle 2,000 markan ylimääräisen eläkkeen. Ennes- tään nauttii hän 2,000 markan waki- naista eläkettä sekä 4,000 markan yli- liikkeen pääasiamies. Sanottu liike lassa kuolleisiin ulkoseurakuntalaisiin, joista ei ole mitään multarahaa suo- ritettu, somitettaisiin sama määräys eli perittäisiin niistäkin sama maksu. Päätettiin korottaa multarahaa 5 mark- kaan sekä melkoa se myöskin läänin- sairaalassa kuolleilta ulkoseurakunta» laisilta, jollei moida näyttää, että sai- raalalla on oikeus saada maksuton hautaus. Kirkkohallintokunta ehdotti, että kir- kontornin puinen ja kirvinen osa sekä kirkonkupooli ensi kesän aikana korjat- täisiin ja maalattaisiin. Samalla oli hallintokunta tahtonut jättää maltuus- ton harkittamaksi, eikö kirkko kokonai- suudessaankin olisi ulkopuolelta maa- kattama. Kokouksessa lausuttiin, että kaupunki olisi melmollinen ottamaan osaa tornin ulkopuolen korjaukseen, koska torni on palomartijain martio- paikkana palmellut kaupunkia ja kun palomartijat omat osittain syypäitä ulkoseinän turmeltumiseen. Kysymys päätettiin jättää uudelleen kirkkohallintokunnan harkittamaksi kus- tannusarmioiden^ laatimista marten. Kirkkohallintokunta ehdotti eräitä merran paljottain ja mähittäin. „Hus- mudstadsbladetissa" oleman ilmoituksen! oli hän ottanut jostakin saksalaisesta | lehdestä sinään. .... ...... . , i Etsimä osasto on toimituttanut tut- ^tr rq oaaa e ^ a ^ a ' johon nyt tuli lt- ximuspöytäkirjan ja rasiallisen sanot- säksi 2,000 mkaa, joten hänen eläke Tästä myöskin johtui, että kotimai- 1 etunsa nyttemmin tekemät 8,000 mkaa. seen hallitukseen alusta pitäen asetettiin 7- Kirjastonhoidon opetus se- maan omia kansalaisia, jotta sen jäse | rotttaareisffi. Senaatti on päättä net moisimat saamuttaa maan asukas- ten luottamuksen ja kunnioituksen. Tästä kaikesta ei näy merkkiäkään! hra Markomin lausunnossa. Näyttää Senaatti on !nyt että ensi lukumuoden alusta ru- s metaan maan seminaareissa antamaan opetusta kirjastonhoidossa ja päättä- nyt tätä tarkoitusta marten ensi muo den menosääntöehdotukseen olettamaksi suorastaan siltä, kun ei hän ensinkään I mkn määrärahan. Samalla. . ^ muodoksi ' I päätti senaatti sallia, että seminaarien | rai,a 3 rou00et H Liikennetulot — Tullitulot miime heinäkuulla olimat 3,512,511 mk. 50 p. ja muoden alusta heinäkuun loppuun 27,121,210 mk. 72 p. Mastaamat summat edelli- seltä muodelta 4,182,981 mk. 52 p. ja 25,539,614 mk. 58 p — Suomen asiat Englannin ^ malmistaa „Mata"-nimisiä pastilleja,! lehdissä. Miimeksi tänne saapuneet I muodollisia muutoksia kirkollisiin mero- jonka kokoomukseen S. ilmoitti kuulu- S 9 ? ™»r sisältämät kaksi hitteihin. Kokous hymäksyi ehdotuksen. man borihappoa ja metaborihappoa Kirkkohallintokuntaan roatittiin por- (9tai S80-') ynnä perboratia (®4 O: | 0n kahdesta lakiehdotuksesta menalaiS- me jt al ; Q. g. Helasen sijaan kauppias H-, kuin myös muita ..yskänlääkkeitä". c " '°m°narmochkst oi- g Ruotsalo. ©. ilmoitti myyneensä niitä jonkun- ! ^ F Suomessa Suomen ^ ra NyMnd teki ehdotuksen muu- -r»nrir»t+r»in in mnfnttrnn I kansalaisten kanssa ja sotilasmiljoo- ^ fnffpfittpn frtntnfrmrtrtrt. Asia Nista. Reuterm Helsingin asiamies sähköttää m. m. että nämä kaksi lakia omat ainoastaan hallituksen ohjelman ensimäiset makupalat Suo- meen nähden ja että pian ryhdytään tullikysymyksiin, otaksuttamasti Wenä- jän ja Suomen mälisiin, koska ulko maiset tullisäädökset omat kansainmä- — Apurahat meripelastnssen- ^ listen sopimusten turmaamat. roille. Senaatti on päättänyt esittää tuja pastilleja lääkintöhallitukselle, jonka ] toimesta „lääkettä" tvltanee tutkimaan. korkeimpaan paikkaan että keisarilliselle ^ Menäjän meripelastusseuralle myön- nettäisiin jatkuma 5,000 mkan apura- ha muodeksi sekä Suomen meripelas- tusseuralle 10,000 mkan jatkuma apu- tietäisi, mitä marten hallituksiosyleensä .Ma H^n- on olemassa, ^os hän olisi mähän tar- gissä toimeenpantamiin 6 päimäisiin kemmin perehtynyt kotimaisen hallitut- kirjastonhoitokursseihin saaden tällöin Sähkösanomia Ascikll tilmtikicltli. semme entisyyteen, ei hän olisi moinut niin kylmällä ylenkatseella puhua kan- sasta ja sen luottamuksesta, josta, ku- ten olemme osoittaneet, Menäjän ja nauttia amustusta maltion maroista matkustussäännön mukaan. — Uittokanawain säännöt. Senaatti on waltionran- tateillä. Bruttotulo! liikenteestä Suo- men maltionrautateillä nousimat miime! huhtikuussa 3,474,240 mk. 92 penniin ja olimat 210,000 mk. suuremmat kuin j järjestys-1 samassa kuussa m. 1909. Jos peruu- j päättänyt, tukset poistetaan kummaltakin kuukau- delta, on lisäännys kuluman muoden! toksesta kollehtien kantotapaan. Asia otetaan esille ensi kokouksessa. — Pesänkirjoitnsta pyydettiin asiamiehen kautta miime maanantain raastumanoikeudessa tohtorin rouma Ada Helena L. Fogelholmin jälkeen samoin pyysi uskottumies pesänkirjoi tusta ja jakoa miime heinäk. 10 p:nä kuolleeksi julistetun merimies Heikki Meriläisen jälkeen. — Painokannejnttn Kansan Tah don mastaamaa toimittajaa Arjö Mä- kelmiä mastaan, josta aikaisemmin on jo kerrottu, ja joka päätöksen antoa marten oli lykätty eiliseen raastuman- oikeuden istuntoon, kumottiin, koska katsottiin selmille käyneen, että mas- taaja oli main lausunut omia mietel- miään ja ajatuksiaan maltakunnan asiasta ja Duuman työstä ja sen seu- mutta ei mastaaja ole en- istunnossa tekemään taloissaan pie nempiä rakennuslautakunnan ilmoitta mia korjauksia ennen ensituleman hei- nakuun 1 päimää 50 markan sakon uhalla. Tulokkaat Suonenlahti ja Maijala melnioitettiin samalla kerralla 25 mar- kan sakon uhalla laittamaan likamesi- johdot taloihinsa asianmukaiseen kun- toon ennen ensi marraskuun 1 päi- mää. — Markaudesta syytettynä oli eilisessä raastumanoikeuden istunnossa joutomies I. Miinikanoja. Kantaja Iokiperä, joka sanoi mastaajan häneltä marastaneen kukkaron, joka sisälsi ra- hoja 7 mk. 35 p., mutta kun luuli yleisen syyttäjän haastattaneen nimit- tämänsä todistajat, eikä niin ollut ta- pahtunut, pyysi hän lykkäystä todista- jien hankkimista marten. Asia lykättiin ensi tiistain istuntoon ja mastaaja pas- sitettiin lääninmankilaan. — Juopumisesta sakotettiin eili sessä raastumanoikeuden istunnossa neljää henkilöä, kutakin 20 mk. s . Helsinki, syys. 6 p:nä Senaatti on päättänyt käskeä tulli- hallituksen melmottamaan alaisensa mir-1 rauksista, kamiehet noudattamaan ministerineu- ^nkään kehoittanut mallankumoukseen, moSlon korkeimmasti mahmistettua pää- ^^'"Kulut määrättiin °asiÄw töstä aseiden tuontikiellosta. Prokuraat- ten kesken tasan suoritettamiksi. „ . . . r rf t . . . . , - v - , A or . . . tori pani mastalauseensa. Protokolla- Meinen syyttäjä ilmoitti Painoylihal- malla kunnioituksella puhuneet >a jota jestqBfaitnt» on astuma moimaan ensi ! H-nkilolnkenteessa omat ottaneet Rasastierna ia ylimäär esit- lituksen puolesta tyytymättömyyttä ilman he eiwät ole katsoneet moiman-jmuoden alusta. j!'saannysw: -nsima.sen wokanmattus- ^ ^ päät ö£feen. i - . a-. r - 4 + ... / että maremmin Siikajoen uittokanaman detta, on tyaannys tm lmmmat hallitsijat omat mitä suurim- fZ^^tämistä marten mahmistettu jär= fju^ikuulta,185,000 mk. sa tämän maan mäestön onnea ja me- nestystä edistää. Ammottama kuilu erottaa siis ny kyisen senaatin sekä sen edeltäjistä että siitä kansasta, jonka yleisten asiain hoito ja johto on sen käsiin uskottu. tajien kuletus 4,000 mk. masta ministerimaltiosihteerin esittä- . . Kunnianloukkausjuttu. Asian- ... ar r t t ajaja Edward Tuomilan ja maimonsÄ matonta paatosta. Apulmsrahakam- tnLs M reeri Aejmelaeus marmisti, huomaut- Oksaa taen määräyksen laittomasta synnystä. tarkoitusta den luottamusta kysymättä, on ollutta «29,000 mkan määrärahan, ja mennyttä. Maikeaksi käynee täällä! — Sotilaswirauomaifia nostama juttu työmies Alarik ja maimo Sosia Oksaa mas- taan oli taasen eilen oikeuden tutkitta- mana. Kantaja Edward Tuomila maati omasta ja maimonsa puolesta mastaajille mitä ankarinta edesmas- tausta kunnianloukkauksesta, pahoinpi telystä ja murhayrityksestä itseään mastaan, sekä että mastaajat „pako- tettaisiin muuttamaan kaumaksi erä maahan, etteimät aina häiritsisi mui- den rauhaa". Mastaajat kertoimat . Ä^^eu Perkkaukset. ^ulun,^^ 34,000 mk. ja pakaasinkuletus laanm kumernoorm m.raSton esttyksen U _ 000 mt Azz^nnystä osottamat sen johdosta, etta Sotkamon pitäjässä toisen luokan matkustajien kule ! olema. >o aikaisemmm perattu Jor- Xifioo mf < kolmannen luoton masiok, mela perattaisnn kruunun matkustajien kuletus zo.ooo mk. ja kustannuksella, on senaatti oikeuttanut ^miitten kuletus 1,000 mk. Ensi- tie- ,a mesirakennusten ylihallituksen | mäjfen (uo(an matkustaiien luku on Mutta s- aika. jolloin k-nsawntia hal- ottamaan johonkin wastals-en työehdo- muuttumattomana, toisen luo-> GulUN kclUVUNcNSta. Uttiin niiden mieltä kuulematta janii-^tukseensa tata ^ tarkoitusta martenmatkustajien luku lisääntynyt^ 5,000 ja kolmannen luokan 76,000. kos- 1 Tamaraliikennetulot osottamat koko- — Meinen maakunnan kansa- »iffÄnitÄÄ inftnnfm i kewista kartoista y. m. s. suori- naisuudessaan lisääntymistä 214,000 laiskokous pidetään kuten ilmoituk- "" u n;t „2+! nmnffint hrrt srnn? tettawisw maksuista. Suomen mk. Tulot pakettien kuletuksesta omat sesta näkyy, ensi sunnuntaina t. k. I I maa hallitusta, zora omaksuu hra Mar- ^f en sotilasinsinööripiirin pyynnöstä kutakuinkin samat kuin huhtikuussa 19 «^mnrfri tnnlfrr 1 - + •' \ komin käsityksen suhteestaan kansaan ^ kenraalikumernöörinkanslia pyytä- 1909, tulot rahtitamarasta osottamat j!' . . „.. f I an a | a " ^ onec , ® j ' s*at^ l !nyt wal.iomaram.oimi.uskun.aaÄt. lisäystä 172,000., pikku.a'maras.a M°- ^ |JÄÄ! tamaan, omatko maan simnlimirastot 29,000, maitopileteista 2,000, elamten — on säätämissä takalaisten sanoma- oikeutetut antaessaan sotilasmiranomai- kuletus 3,000 ja ajoneumojen 1,000 lehtien konttoreista lauantai-iltaan asti sille, näiden pyynnöstä, jäljennöksiä mk. Kuljetetun tamaran määrä on sekä sitten, jos jää, omella. Kehoitam erilaisista sanottujen mirastojen huos-^ lisääntynyt S4.VV0 tonnia. \ m( Lomalaisen puolueen maalais- Merrattaessa lnkennetuloia tammi .. t f . , . ... huhtikuulta 1910 tuloihin samana ""^toa hankkimaan liput a>o.ssa leh- saapumilla. aikana ro. 1909, myönnetyt peruutuk- temme konttorista. Elinkeinoilmoituksia. Elli- I set pois lukien, on m. 1910 huomatta- «roivfrtmrtffniAnnit nmnt «Rnfi-maistraatin istunnossa ilmoitti missä 577,000 mk. lisäys. . ^ M.rramatko.llaan omat Poh. omaamansa jois-Suomessa tata nykyä senaattorit ruokakaupan ja kahmilan. Samoin ten ylihallitusten lausuntoa. ! ~ Suomen ulkomainen kaup Rainesalo ja Markoff. Ensin he käy- Juho Inkala ilmoitti omaamansa ruo- V..i..iÄ,«,J »»«».Suomen koko Torniossa ja sieltä palaamat kakaupan — Ouln;arwen mntanstyot. ulkomaisen kauppamachdon armo m. f Luotsihallitus on anonut 2,200 mar- 1909 on laskettu nouseman 621,6 Ouluun. 2 kan suuruista armiomäärärahaaOulu- miljoonaan markkaan. Tästä mää- — Kirkkovaltuuston kokonko!, ° . järmen mittaustöitten piirustusten lo- rästä 187,8 milj. markkaa Menäjän seSsa eilen illalla käsiteltiin seuraamia ^on ^^^ttu kahm lanomsta at -„Nukkuwa ,una" la kenraa- pullista laatimista y. m. sellaista kanssa tapahtuneen tamaranmaihdon asioita: likuwernöbrin kirjelmä. Senaa- marten. ja 433,8 milj. ulkomaltain kanssa Kirkkohallintokunta ehdotti, että kir-' ^eat eri henkilöt olimat nähneet mas- tissa esiteltiin lauantaina kenraanku- — N. s. ehkäisylääkkeet. Mii- käydyn kaupan osalle. Suomen koko j kon palomakuutus korotettaisiin aina- mernöörin kirjelmä n. s. ..nukkuman meaikoina on jos jollakin tamalla ru- ulkomainen kauppamaihto on m. 1909 junan" johdosta seka Perkjarmellä^sat- mettu lemittämään kaikennäköisiä n. s. lisääntynyt 15,1 milj. markkaa eli 2,5 tuneen onnettomuuden johdosta. Kat- [ et)täifglää£feitä ja -mälineitä, joita sa- ^/c> edellisen muoden määrästä. Tuon- soen näitä onnettomuuksia mallan sa- {laperäifct ..tuontiliikkeet" postissa lu- nin osalle tulee tästä lisäyksestä 3,6 senaatti päätti, ettei *— ' ja toimii sen mukaisesti. Vleisiä uutisia. tassa olemista asemapiirroksista, kar- toista, piirustuksista y. m. s. maati-1 maan maksua jäljennösten malmista- kertoimat kuitenkin mastaajain uhan- neen ja lyöneen kantajia. Asia lykättiin mastaajain pyynnöstä t. k. 30 päimään, jolloin mastaajain on oltama 50 markan sakon uhalla — Pitäjänmäen rautatieounet tomnns ja kenraalikuvernöörin kirjelmä. Senaatissa esiteltiin lau-I misesta ja jos omat, niin minkä ase mantaina kenraalikumernöörin kirjelmä tuksen nojalla. — Maltiomaraintoimi- Pitäjänmäen rautatie-onnettomuuden ^ tuskunta on pyytänyt asiassa erinäis- johdosta. Senaatti päätti kehottaa rautatiehallitusta ensi tilassa laati maan ehdotuksen täydelliseksi merkin- anto -järjestelmäksi Karjan rataa mar- ten. tunnaisiksi, senaatti paatti, ettei ken-1^^ lähettää halukkaille tilaajille.Imilj. markkaa. Kun mienti on ... .... i,,. raalikumernöorm kirjelmä anna aihetta Erinäisissä sanomalehdissä on niistä tvnyt enemmän kuin tuonti, on tuon- että täkäläisissä sairaaloissa ja kau- ^+. mihinkään toimenpiteeseen. ollut ilmoituksia. Erään tällaisen, nin enemmyys siis mähentynyt. W. punqissa kuolleitta ulkoseurakuntalai- .. ' ^ ' „Huswudstadsbladetissa" olleen ilmoi- 1909 oli tuonti 112,6 milj. markkaa silta, joita haudataan Oulun hautaus- ? e ^ M tuksen johdosta on lääkintöhallitus I suurempi rmonti mnäfnrtmr.n I mnnhnn nprittnifiin mitltornfiaa 10 11 V ' ° V Uia. tuntoon Harvana ja £ Useat eri henkilöt olimat nähneet taajien kahmiloissa tarjottaman kahmia juopuneille, johon he olimat sekotta- neet mäkijuomia, ja että eimät mas- taajat tätä olleet kieltäneet. Mastaa- . . * ijat kielsimät mitään juopuneille tar- ^ään-! kin 300,000 markkaan. Valtuusto päätti korottaa makuutuksen siihen määrään, mihin makuutusyhtiö suos- — Teknillisen korkeakoulun tontit. Senaatissa esiteltiin lauan taina kenraalikumernöörin kirjelmä ja maltiosihteerinmiraston kirje, jotka kos- l pyytänyt Uudenmaan läänin kumer- nöörin toimituttamaan tutkimuksen. kuin mienti. mustaaman maahan, perittäisiin multarahaa 10 määrän ollessa edellisenä muonna mk. (nykyisin ainoastaan 1 mk. 40 p. 120,5 milj. | tai 2 mk. 80 p.) ja että lääninsairaa- — Kuusi melmoitettiin eri talonomistajaa eilisessä maistraatin pientä havaintoja ylimaista. Kirj. —i—n. Matkan waiwoista ja hyö- dystä. Mitenkähän mahtaisikaan malitella ja moimotella se ihminen, jonka olisi pakko kesken kesälomaansa mastoin tahtoaan lähteä kyytillä ajaa jyryyttä- mään 500 km. kehnoja ja hymin kuop- paisia teitä, tai se joka pantaisiin pol- kupyörällä tuota samaa matkaa kulke- maan sateisilla ilmoilla hänen olemat- ta mikään ammattipyöräilijä. Hän marmaankin armelisi kärsimänsä enem- män kuin entisen ajan itsensä kidutta- jat ja marttyyrit. Niin mannaankin. Mutta annappas kun tulee oma halu lähteä tuollaiselle retkelle, kyllä silloin nurisematta moi kärsiä maikka äärim mäisiä. Silloin moi ajaa polkupyö- rällä itsensä niin uumuksiin, ettei muis- ta omaa nimeänsä, moi tyynin mielin tuskastumatta korjata kymmenen ker- taa pyörän kummia samana päimänä, moi syödä ja juoda nurisematta mitä hymänsä, jota syötämäksi ja juotamaksi eteen tuodaan, moi ilman mitään kou raan tuntumaa hyötyö kiimetä tuntu- reille, jonne kapuaminen on ainakin yhtä maikeaa kuin peninkulman mur- tomaajuoksu ja moi tehdä paljon kai- kenlaista muuta yhtä ankaraa aiman ehdoin tahdoin ja mielellään. Mutta kyllä se hywä on, jos ihmi- nen miitsii tehdä sellaista ja moi mai- maa nähdä sellaisessa, josta ei palkkaa makseta ja josta ei mitään ansaitse. Silloin näet moi maimannäöstä pa- raiten oppia ja silloin moi maiman uhallakin nauttia paljosta sellaisesta, josta muutoin ei saisi makuakaan tun- tea. Onhan rahan edestä raataja enemmän tai mähemmän työn orja, mutta se joka ilman palkinnon toimoa ponnistelee mapaaehtoisesti, hän on totisesti herra ja mapaa, olkoot ha- nellä kuinka karkeat kämmenet tahansa. Ja tuommoisella matkalla on mies mannaankin tumallista kestämämpi ja kemeämpi. Sillä matkaan eimät lähde kotoiset työt, työmelmollisuudet ja huo- let. Ne jäämät kotiin tamallisesti sil- loinkin, kun matkustetaan lojuen mu- kamilla junan sohivilla tai laiman hy- tissä. Mutta jos ei ulkoisten tapaus- ten milkas maihtelu kyllin pidä mieltä kiinnitettynä, moimat huolet hyökätä mellon matkustajan kimppuun kaukai sillakin mailla. Maan se joka hankkii matkustaessaan joka päimä termeen ja termeellisen ruumiin mäsymyksen, se saa henkisesti lemätä melmollisuuksista ja huolista mapaana. Siinä yksi hyöty tällaisesta mat- kustamisesta monenlaisen muun hyö- dyn ohella. Metsistä, etenkin rnnnuumet- sistä. Mannaankin jokainen rantamaalai- nen, joka ensi kertaa kulkee Pudasjär- mellä, Taimalkoskella tai Kuusamossa, useammin kuin kerran pysähtyy mihel- telemään näiden seutujen metsille. Mi- kä puiden haaskaus! Kaikkialla miruu maassa ristiin rastiin suuria lahomia puita. Niitä on paikotellen niin ti- heässä, että on maikea ollenkaan liik- kua metsässä. Ja toisin paikoin on sen lisäksi seisomista puista suuri osa, mälistä lähes puolet pystyyn kuimuneita keloja ja honkia, jotka jos- sakin myrskyssä muorostaan kaatujat maahan. Nämä omat niitä kuuluisia ruununmetsiä. Kun kyselee paikkakun talaisilta, eikö kannattaisi noita puita pois korjata polttopuuksi — ja saisi sieltä paljon rakennuspuutakin — niin armelemat he, että kyllä ne useilta paikoin kannattaisi käytettämäksi kul- jettaa. mutta metsäherrat eimät anna muuten kuin sellaisella hinnalla, jota ei kannata maksaa. Ei se hinta suuri ole, mutta kuitenkin sellainen, että sen takia puut saamat metsään jäädä. Muuanna kesänä oli, niin kerrottiin, ollut satoja miehiä kesäkauden metsä- linjoja hakkaamassa. Tamaton määrä puita tuli kaadetuksi. Kaikki omat saa- neet jäädä metsään, kun niitä ei ole ilmaiseksi tai kyllin huokealla paikka- kuntalaisille annettu. Kerrottiin mielä m. m., kuinka muuan isäntä oli ilmot- tanut haluamansa ostaa suurehkon määrän pystyssä olemia honkia ruu- nunmetsästä. Hinnasta ei kuitenkaan metsäherran kanssa somittu ja hongat omat saaneet ja saamat lahoa met- sään. Miljoonia puita näiden seutujen meisissä häminnee näin ketään hyö- dyttämättä. Ja useinkin metsän suu- rimmat ja komeimmat puut joutumat tuon kohtalon alaisiksi. Metsää myö- dessä on metsä hakattu jokseenkin ti- heään n. s. siemenpuuasentoon. Pa- raat puut on jätetty siemenpuiksi. Niitä ei myöhemmin myydä ja ne saa- mat kuolla ja lahoa metsään. Kaiken lisäksi on maassa mimmistä puista luonnollisesti suurta haittaa metsätöissä liikkumille. Ja metsän tuhohyönteiset sikiämät ja elämät tu mattomin määrin noissa lahomissa puissa. Muutamin paikoin näkeekin. että noita hyönteisten pestä on koetet- tu hämittää polttamalla. Mitä hyö- tyä tai mahinkoa siitä on ollut nuo- relle ja kasmamalle metsälle, en osaa sanoa. Outo marmaankin komin ihmettelee, kun tapaa täällä metsissä kaadettuja kuusikkoja, joissa puut makaamat siinä mihin ne on kaadettu ja kannot on jätetty toista metriä korkeiksi, lähes miehen mittaisiksi. Nämä kuuset omat poromiesten po- roille kaatamia naamakuusia. Kun kemättalmisin voroja uhkaa nälkäkuole- ma liian paksun tai jäätyneen lumen takia, hakataan niille naamaisia kuusia, joista ne syömät naaman. Puut kaa- detaan siis yksistään niissä oleman naaman tähden. Aksin Pudasjärmellä kuulutaan kaadettaman muosittain sa- toja tuhansia naamakuusia. Samoin kuin kuusikoita kaadetaan naaman takia, kaadetaan koimikoita lehmien tähden. Lehmät leikataan kaa- detusta puusta lammasten ja lehmien ruuaksi, itse puu saa armottomana — Taloukauppa. Urakoitsija F. Ermasti on ostanut talon ja ton- tin (entinen Heikki Semon'in talon) n:o 44, Torikadun marrella, kauppa huone I. W. Snellman G:sonilta. Kauppasumma 60,000 mk. — Laitvaliike. Miime maanan- tai-aamuna saapui tänne lamansaare- lainen kaljaasi „Agen"' tuoden Pieta- rista öljyä, eilen taas turkulainen höy- rylaima „Kant", tuoden Pietarista öljyä ja ottakseeu Haukiputaalta Mar- tinniemen sahalta puutamaraa. Tänä aamuna saapui maasalainen höyrylaima „Waasa", tuoden kappale- tamaraa. — Eläwieu kutvieu näyttämö, jonka omistaa konttoristi G. Burman, tullaan sijoittamaan entiseen kauppias Manhalan taloon Kirkkokadun mar- rella. Sanotussa talossa paraikaa suurennetaan näyttämöä marten huo- netta, johon sopii 250 henkeä. — Marsinaisten ja lisättyjen waltnnSmiesten kokous on huo- mennä klo 6 ip. Suurimpana syynä tällaiseen tamat- tomaan puun hukkaan on matkojen pi- tuus ja kulkuneumojen vuute. Ei kan- nata kuljettaa myytämäksi muita kuin täysiarmoisia tukkipuita. Kumpa jos- kus rautatie rakennetaan näiden seutu- Kygnatllkstil!W-wilotis- niiatun vietto. Oulun Cygnaeus-juhlia marten aset- tama toimikunta on Oulun seudun kansakoulujen opettajille ja johtokun- nille päättänyt lähettää näin kuulu- man kehoituksen: Oulun seudun kansakoulujen arw. opettajille ja johtokunnille. Ensi lokakuun 12 pnä on sata muot- ta kulunut siitä, kun U n o C y g n a e u s näki ensi kerran päimän malon. Ku- kaan ei silloin tiennyt, että Suomen kansan suurmies maailmaan syntyi. Mutta me, jotka kuljemme hänen miit- tomiaan teitä, me sen tiedämme. Uno Cygnaeus on kansakoululaitoksemme marsinainen järjestäjä. Se on hänen uuruutensa. Ja suureksi omat hänet ehneet ennen kaikkea hänen isänmaal- inen mielensä ja ne ylemät kasmatuk- elliset aatteet, jotka häntä elähyttimät. Mikäli hänen onnistui saada niitä to- eutetuiksi kansakouluoloissamme, omat ne kansalaiskasmatukselle hedelmällisiksi osoittauneet. Ja hältä toteuttamatta ääneet aatteet omat nekin tätä nykyä meillä osmiittana. Suurista muistoistaan on Suomen !ansa aina saanut innostusta ja moi- maa kansallisessa simistystaistelussaan. Näitä muistoja on myös Uno Cyg- naeuksen elämäntyö, ja tämä oli en nen kaikkea lempeää malon työtä. Synkkä on aina Pohjolan syksy — nyt syttäkin synkempi. Kehoittamatta en takia Suomen kansakoulun ystä- mät kokoontumat Uno Cygnaeuksen maloisan satamuotismuiston ympärille itse syttymään ja toistenkin sydämiä ytyttämään malon moimien maalin aan. Mutta saamamme tehtämän mukaisesti rohkenemme kuitenkin lausua en toimomuksen julki, että ensi loka- uun 12 paimä, Uno Cygnaeuksen sa- en halki, kyllä silloin metsien armo nousee ja paljon puutamaraa täältä 'iirretään sinne, missä sitä tarmitaan. Ensikertalainen kulkija pysähtynee myös usein tuumimaan, miksi monen onkaan metsä on niin komin harmaa a aukkoista. Kylläpä taitaa suuri yy siihen olla noiden Pohjolan särmi päiden, porojen. N^hän ne ilmeisesti ärkemat pienet puun taimet — eli aimenet, niinkuin kansanmiehet kuulu- mat sanoman — kaimaessaan ja ku op piessaan taimella jäkälää lumen alla. Poromiehet ja porojen omistajat tad- tomat mäittää, että poro tekee metsän kasmulle yhtä paljon hyölnä kuin ma- hiilkoakin, poro kun näet kuopiessaan sakottaa puun siementä maahan ja auttaa siten siementymistä. Mutta toista näyttimät harmametsäiset jäkälä- kankaat todistaman. Entäs se poronjäkälä! Se on niin lyhyttä, että se mielä myöhään kesällä näyttää maata peittämällä härmältä tai kuuralta. Ei luulisi poron saa^ man sitä suuhunsa muuten kuin nuo lemalla. Siitä kuitenkin etupäässä määrättömät porolaumat elämät. Ja sittenkin sanotaan että „ei nuoleminen elätä." Jatk.