Lauantaina 30 p. Heinäkuuta KARJALATAR N:o 84 — 1910 Murhemielin ilmoitamme että rakas lapsemme cToini cln/teri vähän aikaa tuskia kärsittyään muutti taivaallisen isän kotiin Joensuussa heinäk. 29 p. kello 7,15 e. pp., oltuansa täällä ilo namme 5 v. 10 kk. 5 p., jättäen nyt meidät, 1 siskon, 1 veikon vnnä sukulaisten kanssa kat kerasti suremaan. Hanna ja Antti Makkonen. Tapahtukoon Isä sinun tah tosi. J. Kp. Y. toimii Rääkkylän Nuorisoseuran Juhliin sunnuntaina t. k. 31 p:nä löyrylaivalla »Lieksa». Lähtien klo 11 päivällä. HUOM.! Musiikkiyhdistyksen torvisoittokunta seuraa mukana. Pääsylippuja saatavana ranta puistosta suuresta vesimyymä- lästä ja sunnuntaina klo 10:ltä laivalla. Hilma Liiman antaa Ilosaaren teatetritalolla maanan taina 1 p:nä Elok. 1910 klo 8 ip. Pääsylippuja ä 3 mk., 2: 50, 2 mk., 1: 50, 1 mk. ja 75 p. saa daan Rohdoskaupasta ja näy- täntöpäivänä klo 5 ip. ovella. (K. 8. 1 k > Taitava keittiöpalvelija saa palkan insinööri Holl- Strömillä Pankakoskella. Lä hemmin toim. Könönen Joen suussa. P r .i m a] saatavana tilauksen mukaan. Wegelius. Telef. 137. ARVOISAT NAISET! Suurella hinnanalennuksella myymme maanantaina 1 p. ja tiistaina 2 p. Elokuuta Joensuun Seurahuoneella suurempi määrä muodikkaita kesäkappoja, hat tuja, puseroita, hameita, dat- tuneuloja y. m. Meidän hinnat tunnetusti hal vimmat ! Kunnioittaen Turun Uusi Kappaliike. Huom.! Tiistaina ainoastaan aamupäivällä. (K. S. 1 k.) Riihitettgä Siemenrukiita myytävänä Utrassa. W. Gutzeit & C:o. Vuokrataan huone ja keittiö sekä tarvittaes sa talli. H. Kinnunen, kiven- veistäjä. Karjalan Kirja. Ib. 11Juhannuksen edellä ilmestyi tä- män suuren karjalaisen heimokir- jan II osan Imen nide, sisältäen kokonaista 320 simua — koko edel linen osa oli 283 simun laajui nen —, niin että syksyllä ilmesty- mä loppumihko jäänee merraten pieneksi. Edellisen osan hinta on V: 50, tämän nyt ilmestyneen ni- teen S mk. ja syksyllä ilmestymän wihkon 1: 50. Mitä edellinen osa lupasi teok- sen armoon nähden, sen täyttää tämä uusi nidekin. Kumissa to- sin ei ole tilaisuutta sellaiseen suu- remmoisuuteen kuin edellisessä osas- sa, joka alkupuolessaan esitti Kar jalan maantiedettä ja luonnon- kauneutta ihanine maisemineen. Mutta paljo mieltäkiinnittämiä ja harminaisia kumia tässäkin osassa esiintyy kaikilta karjalaisilta alueil- ta ja kaikilta karjalaisen elämän aloilta. Erityisestt uutta omat tässä osassa runolaulajain kumat sekä omasta maasta että Mienan Karjalan kuuluilta runomailta. Tässä niteessä laajenee karjalais- heimon esitys mielä uusille aloille- tm, Inkeriin ja Tmerin Karjalaan sekä eroitetaan Aunuksen asukkais- ta Äänisen länsirannan mepsäläi- sttn rajautumat lyydiläiset eli „ Vep sän pohjoiset etujoukot", joiden kielessä on aineksia osaksi aunukse- laisten, osaksi mepsäläisten kielis- tä. Näiltä uusilta alueilta tulee tietysti uusia kumiakin. Mitä nykyhetki maa tii raittiumsiail 9 Sen johdosta, että Helsingissä olema Ranskan konsuli on miime miikolla — kuten sanomalehdissä on kerrottu — esittänyt senaatille, että pulloissa tuodun ranskalaisen konjakin tullia olisi alennettama pienissä pulloissa tuotamasta kon- jakista, onUudessaAurassa kirjoittanut „ Raittiusmielinen" marsin huolestuneen ja raittius- työhön kehoittaman kirjoituksen, jossa muun ohessa lausutaan: ..Kysymyksen alainen muutos, jos- ta mastikään on maadittu tullia hallituksen lausuntoa, jos senaatti sellaisen hymäksyy, tulee herättä- mään ääretöntä mielipahaa kaut- ta koko maan, ei ainoastaan mar- stnaisen raittiusmäen keskuudessa, maan myöskin kaikkien niiden kes- kuudessa, jotka yleensä pitämät tarpeellisena, että mäkijuomatul maa olisi supistettama niin pal- jon kuin mahdollista ja ettei ai- nakaan niille uusia uomia olisi amattama. Tämä on yleinen mieli- pide maassamme ja sen pitäisi se- naatin jo ennakolta tietää parem- min kuin hymin. Eihän sellainen kansa, jonka maltaama enemmistö on semmoisella ponnella maatinut kieltolakia, että sen toimeenpano on tullut eduskunnankin päätök eksi, suinkaan moi mälinpitämät tömyydellä nähdä, että tullihelpo- tuksia mäkijuomille myönnetään, olipa helpotuksen myöntäminen sitte kysymyksessä maikka kuinka mähäisessä määrässä tahansa. - Pidettäköön kiiruim- man kautta koko maassa kokouk- ia, joissa lausumme ajatuksemme asiasta ja lähettäkäämme lähetys- töjen kautta milloin se suinkin moi tapahtua, senaattoreille tiedot mie- lipiteistämme ja tehtäköön tätä niin runsaassa mitassa, että her- rat senaattorit mihdoinkin oppisia mat ymmärtämään, mikä Suo- men kansan suuren enemmistön mielipide mäkijuoma-asiassa todel- la on ja ettei se suinkaan tule, "ohdatkoot mastukset kuinka suuret tahansa, hetkeksikään luopumaan taistelustaan sen suuren asian moittoon saattamiseksi, minkä se kerran on ottanut moittoon mie- däkseen". Nykyhetken raittiustyöstä, maik- a toiselta kannalta kuin U. A. isälsi miime lauantainen Wii- zurikin johtaman kirjoituksen, jossa medotaan marsinkin kasmat- tamaan raittiustyöhön. Kirjoituk- essa sanotaan: „ Raittius työntekijöiden on siis uudestaan ja entistä tarmokkaam- min rumettama tekemään kasmat- amaa, makaumukseen maikutta- maa raittiustyötä. Siihen on koko )uomio kiinnitettämä. Kieltolakia odotellessa ja sen saamiseksi tais- ellessa on kasmattama työ hymin zaljon lamautunut. Se työ on uitenkin pysymintä tulosta tuot- tamaa, on marman pohjan raken- amista, jolle kieltolaki parempien aikojen tullen moidaan turmalli- esti laskea. Ja kaikkina aikoina tuottaa se siunauksellisia hedelmiä. Se lisää kansan simeellistä moi- maa, jota se nyt suuressa mää- rässä tarmitsee. Saatakoon sellai- nen työ siis uudella innolla käyn- iin. Ja nuorison kasmattamiseksi on se etupäässä suunnattama. — Mutta yksistään opettajien ja kulujen haltuun ei nuorison rait- iuteen kasmattaminen saa jäädä. Raittiusseurojen ja kaikkien mui- den simistysseurojen sekä yksityis- ten kansan tulemaisuudesta huoleh- timien kansalaisten on siinä olta- ma apuna. Kasmattamaan ja etenkin nuorisoa kasmattamaan raittiustyöhön on nyt kaikki raittiit moimat saatamat." Nide jakautuu lukuihin: Karja- an kansa. Karjalan edistyselämän alalta sekä Karjalaisia ja Karja- an ystämiä. Wiimeinen luku atkuu mielä syksyllä ilmestymäs- ä niteessä, johon sitä paitsi tulee uku: Eri aloilta. Kirjoituksia ja irjoittajia on niin paljo, että oi: maikeata niistä kaikista edes jotain mainita. Aluksi tekee toht. K. F. K a r j a- a in e n lyhyesti ja sattumasti niinkuin asiantuntija konsanaan elkoa Karjalan kielimurteista, etu- zäässä Wenäjän Karjalan. Hän ei jaa Mienan läänin ja Aunuk- en läänin kieliä erilleen, niinkuin oivallisesti tehdään, maan nimit- tää niitä kumpaakin karjalan kie- eksi, josta Karjala Mienan Kar- palassa ja Aunus eli limmi Au- nuksessa omat maan päämurteita. Sen sijaan asettaa hän lyydin kielen eri kieleksi niinkuin mep- änkin, maikka niitäkin puhutaan Karjalan kirjan käsittelemällä alueel- a Aunuksen läänissä. Karjalaisten ulkomuotoa, asuma- apaa, uskontojen lukumäärää, mäentiheyttä, karttumista ja simis- yskantaa selostamat samoin ly- zyesti E. A h t i a ja I i m o H är- önen. ..Marreltaan omat kar- alaiset keskikokoisia, huomattamasti yhempiä kuin länsisuomalaiset, mutta ryhdikkäitä, useimmin sola- oita ja sopusuhtaisesti kehittynet- tä. Päänmuodoltaan kuuluu enin osa karjalaisia lyhytpäisiin. Tu- "an ja silmien märiltä omat kar- ialaiset tummimpia suomalaisista, mutta kuitenkin on siellä maalea- ukkaisi äänis yhteen yli 50 °/ 0 ". — Mienan oli karjalaisia m. 1897 19,492 henkeä. Aunuk- Näihin kehoituksiin antaa kyllä äskettäin julkisuuteen tullut Rait- tiuden Dstämien muosikertomuskin miime muodelta kyllä syytä, sillä siinä tuntuman selmästi huomat- tiin raittiustyön menneen surkeas- sa määrässä alaspäin miime muo- sina. Yleisiä uutisia. K«luwan wuoden waltion meuoartvio. Kuluman muoden maltion me- noarmion laatiminen on nyt edis- tynyt niin pitkälle, että senaatin raha-asiainmaliokunnan malmista- man menoarmioehdotuksen käsikir- jotus oli toissa perjantaina malmis ja lauantaina klo 3 ip. jaettiin se painettuna yli 90 simua käsittä- mänä niteenä senaattoreille. Sen kääntäminen menäjänkielelle mie mielä jonkun aikaa, mutta moita- nee se jo ensi miikon alussa esi- tellä senaatissa. Suurimman miimytyksen meno- armion malmistumiselle on tuot- tanut siihen liittymä selittämä kir- jelmä, joka tulee käsittämään noin 150—160 painettua tumallisen ko koista simua. Senaatin tvenäjänkielenkään- täjät. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen, että senaatin nuoremmaksi menäjänkielen ylikie- lenkääntäjän apulaiseksi nimite- tään ensimäinen kielenkääntäjä sil. maist. A. I. Nordberg. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen nimismies Antti Inkisen ja ylimääräisen kie- lenkääntäjä Aleksanteri Ohqrvistin nimittämisestä senaatin toisiksi me- näjänkielenkääntäjikst. Parikymmentä sanomalehteä syytteeseen. Mikäli U. S. on kuullut, on kenraalikumernööri käskenyt nos- tamaan kanteen sanomalehti „Kar- jalaa" mastaan siinä otsakkeella „Jnon patterit malmeilla" Teri- joen laulujuhlien aikana olleen uutisen johdosta. Kanne nostetaan sekä lehden mastaamaa toimitta- jaa että uutisen kirjoittajaa mas taan. Saman uutisen johdosta on kenraalikumernööri käskenyt nostamaan kanteen myös useita muita sanomalehtiä mastaan, jot- ka omat julkaisseet mainitun uutt sen, näitten joukossa seuraamat: Uusi Aura, Turun Sanomat, So- sialisti, Samon Työmies, Uusmaa- lainen' Raahe, Helsingin Sano- mat, Turun Lehti, Työmies, Lah- den Sanomat, Kyminlaakso, Kan- salainen, Miipurin Sanomat, Liitto, Kajaanin Lehti, Kansan Tahto, Suur-Samo, Itä-Suomen Sano- mat ja Suupohjan Kaiku. Minkä lainkohdan nojalla näitä lehtiä mastaan on käsketty nostaa kanne ja onko kanteenalaisten leh- tien joukossa useampia kuin yllä- mainitut, ei U. S. ole saanut tie- toonsa. S. U. T. ilm ottaa, että kanteen nostamista kenraalikumernööri pe- rustelee sillä, että kysymyksessä olema uutinen loukkaa menäläisen sotamäen kunniaa. Kenraalikumer- nöörin mielestä uutisessa ilmoite- taan salassa pidettämiä sotilaalli- sia toimenpiteitä. Prokuraattori ei ainakaan mielä ole ryhtynyt toimenpiteisiin ken- raalikumernöörin kiljelmän joh- dosta. Senaatti ehdottaa anomuksen hylättälväksi. Pietarin lehtien mukaan on mi- nisterineumostoon tarkastettamaksi aapunut senaatin lausunto edus- kunnan anomuksesta muotuisen 6,000 mkan suuruisen määrärahan myöntämiseksi matkastipendeiksi etu- päässä nuorille sanomalehtimie- hille. Senaatti pitää mähemmän , tarkoituksenmukaisena rasittaa mal tista kysymyksenalaisella meno- erällä ja ehdottaa, ettei anomus antaisi aihetta mihinkään toimen- piteisiin. Rautatiesiltojen wartioiminen. I Senaatti on myöntänyt rauta- tiehallitukselle 826 mk. 75 p. kor- maukseksi siitä, että muutamia rau- tatiemaunuja miime muonna on annettu menäläisen sotamäen käy tettämäksi, jolloin eräs sotilasko- mennuskunta oli määrätty mar- tioimaan rautatielinjaa Miipurin lähellä. Kenraalikumernööri on lähettä- nyt senaatille 22:n armeijakunnan jättämän kirjelmän, jossa maadi taan kormausta 389 ruplaa 50 kopekkaa marrask. kuluessa 1909 toimeenpannusta, eräitten Miipu- rin lähellä olemien rautatiesiltojen sotilasmartioimisesta, siirtolippujen malmistamisesta y. m. Senaatti lienee tämän anomuk- sen johdosta pyytänyt selitystä, kenen määräyksestä martioiminen on toimitettu, sekä kehottanut soti lasmiranomaisia jättämäään yksi- tyiskohtaisen laskun. Suomen osanotto Pietarin maantviljelysnähttelyhn. Maanmiljelyshallitus on senaa- tille esittänyt, että aikaisemmin Pietarin näyttelyä marten myön netyn 4,000 mkan lisäksi myön- nettäisiin mielä 1,000 mk. maan- miljelyshallituksen käytettämäksi sa nottua näyttelyä marten aiottujen menäjän kielisten karjataloutta Suomessa kumaamien julkaisujen toimittamiseksi. äänissä oli samoin 59,281, joista lyydiläisiä 3,000—3,500. Nyt nii- ä tietysti on paljon enempi. Suomen Karjalassa oli m. 1907 yhteensä 463,311 henkeä. Mienan Karjalan ja Aunuksen ielestä tekee selkoa toht. Heikki Ojansuu. Asiantuntijasta on sekin hauska kirjoitus. Helppotajuinen ja uusia näkö- aloja aukaisema on sen sijaan kelle tahansa ja olipa mistä seudusta ahansa toht. U. T. Sireliuk- en kirjoitus ..Karjalaisten asu- muksista". Siinä tehdään selkoa asumustemme eri osien kehittymi- «estä, kodista ja majoista nykyi- nn upeihin homikartanoihin, joita Karjalassakin jo on nähtämänä. Selitykset omat niin luonnollisia ja yksinkertaisia, että lukijaa ihme- tyttää, miksi ei itse ole tuota ja tuota tullut hoksanneeksi, selmä asiahan se olisi ollut. Komin kii- tolliseksi tuntee mielensä tällaiselle opastajalle, joka näyttää niin pal- jon uutta omassa asuinhuonees- samme. — Muuan pikku seikka main juolahti mieleen kirjoitusta lukiessa. Milloin Karjalassa tu- pa-sana tuli pirtti-sanan sijalle, ei moida päättää. Muualla Suo- messa se anasti itsellensä 1700- lumulla sitä enemmän jalansijaa, kuta yleisemmiksi tulimat ulosläm- piämät ja lasiakkunoilla maruste- tut asunnot. Nämä jälkimäiset näet juuri olimat tupia erotukseksi pirtistä, jossa oli samu-uuni ja luukkuakkunat" (s. 25). Tähän olisi kirjoittaja moinut lisätä pää- telmiensä mahmikkeeksi, että pohjoi- immassa Karjalassa on mielä nytkin pirtti-sana mallassa ja tu- Joensuusta ja likitienoolta. Suomen liikemiesten kauppa opistoon oppilaiksi on hymäksytty toiselle luokalle m. m. ylioppilaat I. M. Broholm ja O. A. Heikkinen Joensuusta, Wilma Mainio Nurmeksesta, ly seokursstn suorittaneet A. Järme Iäinen ja K. K. Järmeläinen Kää miltä, Ida Kolehmainen Nurmek sesta, sekä ensimäiselle luokalle H. Laukkanen ja E. Sarkkinen Liperistä, L. T. Turunen Joen- suusta. Suomen Pankki. Suomen Pankin Turun kont- torin apulaismaihtokasöörin mir- kaan on kolmesta hakijasta ma- littu Suomen yhdyspankin Sov tamalan konttorin kasööri neiti Elna Grönberg. Meijerien awustaminen. Pohjois-Karjalan meijeriliitto on anonut muotuista 3,000 mkn maltion amustusta kolmen muo- den ajaksi. Maanmiljelyshallitus on anomusta puoltanut. Wankeutta. Miime tiistaina kuluman kuun 26 pnä tuomitsi täkäl. raastuman- oikeus nuorukaiset Antti Karmisen, Kuusjärmeltä ja Paamo Harti- kaisen. Kontiolahdelta, törkeästä markaudesta pidettämäksi edellinen 3 kuukautta 10 päimää ja jälki- mäinen 3 kuukautta mankeudessa. Samoiten tuomitsi raastuman» oikeus torpanpojan Paamo Paa- monp. Koposen, Liperistä ensiker- täisestä törkeästä markaudesta 7 kuuk. kuritushuoneeseen ja menet- tämään kahdeksi muodeksi kansa laisluottamuksensa. Sakotettu. Miime maanantaina sakotti tä- käl. raastumanoikeus talollista Kontiolahden pitäjän Selkien ky- lästä Heikki Mutasta 40 markkaa näpistämisestä. mosta puhujalle nauretaan; tupa on mielä samon kieltä. Karjalaisten pumuista kirjoittaa niinikään toht. Sirelius. Kir- joitus käsittelee etupäässä Etelä- Karjalan oloja, jossa Maamme- kirjasta tunnetut omituiset kan- sallispumut muutamia muosikym- meniä takaperin mielä olimat käy- tännössä. — ..Löttöjen ja mirsu- jen eli ..miertokenkien" erotuksena oli main se, että edellisten poh- jaan oli kudottu kolme, jälkimäis- ten miisi tuohisiisnaa rinnakkain" (s. 50). Eimätköhän lötöt olleet miertokenkiä ja mirsut pyhäkenkiä? Ja eimätköhän tuohet olleet pääl- lekkäin eimätkä rinnakkain, koska olen mirsua kuullut sanottaman miisipohjaksi? Aunuksen elinkeinoista kirjoittaa hauskasti, tarkkaan ja asiantunti- jan tamalla E. Ahtia. M. m. Malkeamäen ja Tiudien marmori- louhosten maiheet tulemat selmi- tetyiksi. Napoleon I:n hautapaasi on tuotu Shokshun mepsäläiskylän porsyyri- eli punamarmorilouhok- sesta Äänisen rannalta. Mienan Karjalan laukkumies- ten elinkeinoista on teoksessa ly- hyempi esitys I. W. I u m e l i u k- sen ja L. W. Pääkkösen y. m. mukaan. — »Omituinen tapa on Mienan Karjalassa ampua karhu haaskalta itsestään laukea- min pyssyin." Tämä tapa, joka on kirjassa kumattunakin, on en- nen ollut käytännössä Samossa asti, jossa sitä on sanottu „am- mutokseksi". Näin olen kuullut kertoman erään ankaran karhu- ja peuramiehen pojan pojan Nilsiäs- sä. — Maltionarkeoloai I. R. Aspelin, Karjalan kirjan har- Nostokraanan hankinta Lieksan satamaan. Tie- ja mesirakennusten ylihal- litus on antanut Zitting & C:o insinööritoimiston tehtämäksi hank- kia Lieksan satamaan Joensuun— Nurmeksen rataosalla 5 tonnin nos- tomoimainen nostokraana. Kraa- naa tullaan käyttämään kiivien nostamiseen lotjista suoraan rau- tatiemaunuihin, ja tulee kraanan kokonaisnostokorkeudeksi 8 metriä. Jotta kraanaa moimat tottumat- tomatkin hoitaa, tulee se erittäin yksinkertainen. Piirustukset lisärakennuksia marten poliisikons- taapeli Heikki Sorsan omistamalla tontilla n:o 4 kortt. 59 Joensuun kaupungissa, on läänin kumer- nööri erinäisillä ehdoilla asian- omaisten noudatettamaksimahmis tanut. Wenäläiset moottoritorpedo- wenheet läksimät täältä pois torstaina päimällä. Keski-Karjalau hewosystäwäin seura on päättänyt toimeenpanna tääl lä Joensuussa suurten, yleisten maltion kilpa-ajojen edellisenä päi- mänä, siis syyskuun 2 pnä, rami- kilpailut neljässä sarjassa neli- muotiaille, miisimuotiaille jaman hemmille kantakirjahemosille ja maltion ajoissa palkitsemattomille, sekä niille miisimuotisille za man- hemmille, joita ei ole kantakirjaan otettu. Siitosori ..Hurra", joka tapa- turmaisesti mioittuneena täytyi ampua, oli makuutettu 2,000 mar kasta. Laitvamatkan Paiholaan tekee Joensuun N. M. K. D. huo- mennä sunnuntaina höyrylaima »Tapiossa" klo 7 aamulla ja pa- lataan takasin iltapäiroällä höyry- laima ..Nurmeksessa". Perillä men- nään hra I. Partasen taloon, jossa klo 10 e. pp. alkaa ohjelman suoritus, johon kuuluu hengellisiä puheita ja kuorolaulua. Aleisöter- metullut. Hutvimatkan Rääkkylään tekee I. Kp. A. huomenna sun- nuntaina höyrylaima ..Lieksalla". Matkalle lähdetään klo 11 päi- mällä ja takasin arpajaisten ja il- taman loputtua. Mukana on Joensuun Musiikkiyhdistyksen tor- misoittokunta. Jotka eimät ole mielä hankkineet itsellensä matka- pilettiä, niin tehköön sen tänään, niitä on saataivana suuremmasta limonaadimyymälästä Rantapuis- tossa. Huom.! Rääkkylän nuorisos. ke- säjuhla alkaa klo 3 j. p. p. ja ar- pajaiset heti sen päätyttyä. Hirtvi laidunmaita tarkasta- massa. Tiistaiaamuna klo 10 ajoissa kulki komea naarashirmi poikki Ce- derbergin niittyjen Sulkulahdella mennen Juho Hiltusen palstan mieritse Kopposenkin karjanlaitu- mia tarkastelemaan. Liekö »vie raalla aikomuksena pysähtyä pi- temmäkst aikaa paikkakunnalla kun rauhallisena kuljeskeli. Waiwaistalot. Sen johdosta ettei Liperin kun- nan maimaishoito ollenkaan mas- taa nykyajan maatimuksia etenkin alaikäisten ja hourujen hoidon suh- teen, on läänin kumernööri katso- nut oikeaksi melmoittaa Liperin kunnan 200 mkn sakon uhalla kahden kuukauden kuluessa hankki- maan maimaistaloon ammattitai- toisen hourujen hoitajan sekä sopi- man henkilön malmomaan lasten kasmatusta ja hoitoa, joka henkilö samalla myöskin johtajan mal- monnan alla, sen ollessa ulkotöissä, toimii muissakin johtajalle kuulu- missä tehtämissä. Rakennustontit. Kansakoulunopettaja Wäinö Ha- alan anomuksen saada yhdistää ontit n:ot 9 ja 16 Nurmeksen vuppalassa on senaatti hylännyt. aimpia puuhaajia, lisää Mienan Karjalan elinkeinoihin mielä suo- ankeittämisen ja ajohaukkain ke- yttämisen, jotka kuitenkin omat miime muosikymmeninä lakanneet. Paha main, että hän ottaa todis- uskappaleeksi myöskin Kalemalan akeet: „ Saatu suolat Saksan- maalta, Mienan pääliltä mesiltä". Jo 15 muotia on näet Kalemalan nimien luettelos- a sanottu, että jälkimäinen säe on Lönnrotin tähän yhteyteen so- mittama eikä kansan. Se ei siis todista mitään. Muita marmoja ietoja suolankeittämisestä kyllä on Miljalta, jopa numerottakin (I osa, s. 196). Suomen Karjalan elinkeinoja esittää pirteästi agronoomi I. K u- rikka lyhyessä kirjoituksessa. Menäjän karjalaisten ruo'ista, m. m. petäjäisestä ja sen malmis- amisesta on lyhyt esitys L. W. Pääkkösen y. m. mukaan. Kreikanuskoisten karjalaisten mielestämme omituisia kihlaus- ja jäätapoja, joiden kaltaisista jät- eistä manhat ihmiset tietämät ker- oa Pohjois-Karjalassa ja Samos- akin, esittämät Aunuksesta, Mie- iän Karjalasta ja Raja-Karja- lasta E. Ahtia, I. K. Inha a Jimo Härkönen. Samat 'irjoittajat kertomat myöskin noi- den seutujen lukuisista juhlista eli praasniekoista ja ajanmiettota- moista. „ Runolaulanta ja kan- eleensoitto on Karjalastakin tyy- ten hämiämässä sekä ajanmiettee- nä että muuna harrastuksena. Aksinpä kanteleenioiton mälineet- 'in, kanteleet, käymät harminai- iksi." Käsiharmonikka on tullut sijaan. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Wuodenwlontoiweet heinäkuulla 1910. Maanmiljelyshallitukseu toinen tämänmuotinen muodentulokerto- mus, perustuma sille heinäkuun jälkipuoliskolla saapuneihin tiedon- antoihin, (joista miimeinen tuli tämän kuun 23 p:nä), on näin kuuluma: Kuopion lääni. Ruis on kaikkialla harmaa ja huonoa,- ei ole mennyt lakoon: hei- limöiminen alkoi yleensä kesäkuun miimeisellä miikolla ja loppui tä- män kuun ensimäisellä tai paikoin masta toisella miikolla, ja sää oli heilimöimisen aikana enimmäkseen suotuisa, mutta paikoin myös mar- sinkin alussa kylmä ja tuulinen: ruis ei ole yleisesti tasatähkäinen: halla ei ole sitä mahingoittanut paitsi mähässä määrin Maanin- gassa ja Lapinlahdella sekä Ki- teellä ja Kesälahdella alamilla mailla, missä se on paikoin nii- tetty rehuksi: sato joutuu yleensä aikaiseen, niin että uutisruista toi- motaan yleensä siemeneksi. Ohra on useilla paikkakunnilla tumallisen hymää ja tiheää, mutta harmaa sen ilmotetaan oleman Hankasalmella, Kiteellä, Kesälah della, Kontiolahdella, Enossa ja Kiihtelysvaarassa: paikoin on hal la käynyt, mutta mahinko on mä- häinen: ohra tähki enimmäkseen noin 4—10 päinnnä tätä kuuta, paikoin rvasta kuun puolimälissä! yleensä odotetaan aikaista satoa. Kaura ilmotetaan paikoin hav maksi tai harmanpuoleiseksi, pai- koin tiheäksi, ja näyttää, että se on myöhempinä aikoina parantu nut: halla on kyllä tuntunut useilla paikkakunnilla/ mutta mahinko on mähäinen: kaura tähki enimmäk- seen tämän kuun toisella miikolla: aikaista satoa odotetaan. P e r u n a i n kukkiminen alkoi enimmäkseen 10—15 päiminä tätä kuuta: juhannushalla kämi yleensä kaikkialla, mutta mahingoitti main mähimmässä määrin, ainoastaan Kiteellä ja Kesälahdella sen ilmo- tetaan hämittäneen melkein kaikki taimet ja samoin Juuassa ala- millä mailla: yleensä odotetaan aikaista ja enimmäkseen hymääkin satoa. Nauriiden taimet omat enim mäkseen nousseet hymin, paikoin omat kumminkin maakirput ja kuimuus maimanneet, että on täy- tynyt kylmää uudestaan: kuimuus ei yleensä enää haittaa kasmua. Laidun on sateiden maikutuk- sesta tuntumasti parantunut, niin että se useilla paikkakunnilla ilmo- tetaan nyt hymänpuoleiseksi. Heinänkasmu onkylmönur- millä useilla paikkakunnilla keskin- kertaista, paikoin nuorissa kylmök- sissä hymääkin, mutta useilla paik- kakunnilla, Hankasalmella, Karttu- lassa, Mesannossa, Kuopiossa ja Tuusniemessä on heinä Harman- puoleista; luonnonniityillä on hei- nä enimmäkseen huonoa tai osit- tain keskinkertaista: niittymato ei ole näyttäytynyt: heinänteko on yleensä alkanut tämän kuun puoli- mälissä, paikoin hiukan ennen, ja 'ää on ollut suotuisa: odotetaan yleensä keskinkertaista ja sitä huo- nompaa heinäsatoa, Iisalmella, Kiurumedellä ja Nurmeksessa il- motetaan toimottaman hymää sa- toa. Sää suhteet omat marsinkin aikaisemmin olleet Miljalle ja hei- nälle yleensä epäsuotuisat, sillä ..Paikallisen uskonnon jätteistä Karjalassa" kirjoittaa Jimo Här- könen. Niitä jätteitä on Raja- Karjalassa mielä paljon. Arme- leepa kirjoittaja, että pyhimysten palmeleminen siellä on usein oi- keastaan manhain pakanallisten jumalain lyylittämistä. Ne omat karjan-, miljan-, hampaan- y. m. jumalia, joille uhrataankin. As- kel ei olekaan pitkä katolisista eri alojen suojeluspyhimyksistä man- hoihin eri alojen suojelusjuma- liin. ..Karjalaisten mainajainpalme- lusta" kumaa toht. Matti Ma- ronen, tämän alan erikoistutti- ja. Etupäässä Marosen tutki- muksethan ne lienemät saaneet suo- malaiset tutkijat heidän nykyiseen makaumukseensa, että pakanallinen uskonto esi-isillämme on saanut alkunsa etupäässä mainajain pal- melemisesta. Monenlaisia.ja har- taita omatkin ne menot, joilla mainajia kreikanuskoisten karja- laisten kesken kunnioitetaan ja muistellaan. Tarkoituksena tie- tysti on, että mainajan ruumiista eronnut henki ei elossa olemille kummittelisi eikä onnettomuuksia tuottaisi, maan päinmastoin kaik- kea hymää soisi. Muutamakseen Raja-Karjalassa ..sukulaiset ja ta- lonmäki malmoimat pari kolme yötä kuolleen ääressä, naapurit ja muut tuttamat kokoontuimat ..yönistuosih", joissa yöt läpi mal- mottiin, ja maimomäki asettui mai- najan ympärille joka aamu „itke- mään". — Malmoessaan jutteli- mat miehet mahtajasta ja puhel tiin hänestä main hymää, jopa suudeltiinkin kuollutta." — Täl lainen on meistä nykyajan kyl kuimuus on hidastuttanut ja es- tänyt niiven kasmua. Punatautia on Mut leh- missä Karttulassa, Vesannossa, Kuopion pitäjässä, Kontiolahdella, Enossa ja Kiihtelysmaamssa.jois- sa pitäjissä on lehmiä kuollut sekä mähemmässä määrin myös Rau- talammilla, Kiteellä, Kesälahdella ja Joensuussa. Wuodeuwlokertomus. Ensimäisessä muodentulokerto- muksessaan tk. 21 pltä ilmotlaa läänin kumernööri m. m. seuraa- maa: Miranomaisten nimismiesten ja kihlakuntain ruununmoutien selos- luksista nähdään, että Kuopion läänissä odotetaan ylipäänsä ai- noastaan keskinkertaistat a- hi sitä huonon:paa muo- d e n t u l o a eri milja- ja kasmi- lajeista, mihin on ollut syynä ke- mätkesällä mallinnut kuimuus ja kesäkuussa monin paikoin lääniä sattuneet pakkaset. Rukiin kylmöön tarmittaman sie- menen puutetta ei mielä ainakaan ole ilmotettu muualta kuin kiteen pitäjästä; tämän suhteen on toi miin ryhdytty ja moipi näinollen toimoa maanmiljelijäin muillakin paikkakunnilla omin moimin saa- man tämän tarpeen tyydytetyksi. Jos lämpimät ilmat jatkuivat, joutumat uutismiljat siemeniksi käy- tettämiksi. Kansakoulujen tvaltioapuano- mukset. Ilomantsin kunta on anonut, että sanotun kunnan Kuolisniaan ja Tuupomaaran kansakoulutalo- jen rakentamista marten myön- nettäisiin 5,000 markan suuruinen maltioapu koulua kohli eli yhteen- sä 10,000 mk. Kouluylihallitus on ehdottanut 4,000 markkaa koulua kohti eli yhteensä 8,000 markkaa. Kiertokoulut Wäliaikaiseksi kiertokoulunopet- tajattarekst Ilomantsiin on ma- ^ littu 9 hakijasta neiti Netta Sno- ^ malainen Mehkalahdelta ja kiel- ; täytymisen maralla nti Alfilta " Meriniemi Mäntsälästä. Osuuskaupat. - Kaupanhoitajaksi Oitin osuus- C kauppaan on malittu hra Petteri 'X Jussilainen Kurkijoelta ja kieltäy- tymisen maralta hra H. W. Mo- larins Kesälahdella. Hakijoita oli 23. Konkurssirikoksesta tuomittu. Entinen maakauppias, kierto- koulunopettaja Lammin pitäjän Hokkalan kylässä Wäinö Juho Maltanen tuomittiin Kontiolahden pitäjän käräjäkunnan kihlakunnan- oikeuden mälikäräjissä konkurssiri- koksesta pidettämäksi 1 kuuk. man- keudessa. Tuomittu ilmoitti tyyty- mättömyyttä päätökseen. Eläintaudit. Läänin kumernöörille ilmotetaan että ankaraa punatautia oi: kar- jaan ilmaantunut Kiihtelysmaaran pitäjän Uskaljärmen ja Kontiolah- den pitäjän Pielisensuun kylissä ja on taulun useita lehmiä jo kuol lutkin. Läänineläinlääkärit Arel /öderinan ja H. W. Helander omat määrätyt ryhtymään toi- miin taudin lemenemisen ehkäise- miseksi. Maanmittauks et. Läänin kumernööri on määrän- nyt komisionimaamittari Sigurd Rosenbergin lainmukaisessa järjestyksessä toimittamaan talon- halkomisen merotilalla n:o 34Wii- taniemen kylässä, merotilalla n:o Retnsen kylässä ja merotilalla' n:o 13 Kaamin kylässä Kaamin' pitäjää. Jlkityöutekijöitä Kinahmossa. Joku nimestään kuuluisaksi tul- lut porho on Kinahmossa rumen- nut harjoittamaan mitä raainta elintapaa kylän keskuudessa. Mil- loin ihmisiä hätyytellen milloin 2S M Ett' e» co co M i oa CO ST ET oa aT £5. taa; SS co oa mistä järki-ihmisistä outoa ja ih- meellistä. Mutta paitsi taman uskonnollista luonnetta, sillä on selityksensä noiden heimolaisiemme erittäin sydämellisessä keskinäises sä puhuttelutamassa. Se tulee esille m. m. kihla- ja häätapakir- joituksessa. Karjalaisten luonnetta omatsel- mittäneet etelä-karjalaisten kansan- opistonjohtaja Juho Hurma- lainen, raja-karjalaisten Jimo Härkönen, aunukselaisten E. Ahtia ja Mienan karjalaisten kauppias Paamo Ahama (ent. Asanasjem). Marsinkin kaksi en- sinmainittua kumausta omat on- nistuneita, edellinen osuen sattu masti karjalaisten mirheihin, jäl- kimäinen tämän luonnonlapsen hymiin puoliin. Jimo Härkösen kumauksen malossa selmiää täy- dellisesti salmilaistenkin äskeinen innostus korkean mieraan käydes- sä. Siten he olisimat ihastelleet olipa kämijä kuka tahansa, saati niin ylhäinen herra. Ei siinä sel- laisenaan tarmitse olla mitään simutarkoituksia, niinkuin sitä tah- dotaan selittää. — Pohjois-karja- laisen luonteesta ei ole kirjassa esitystä. Lienee armeltu sitä sa- molaisen luonteeksi. Onhan eräs armostelija teoksen luettuaan kysy- nytkin: „mikä oikeus näillä on kar- jalaisen nimeen?" Kirjoituksessa ..Rnnoalueet ja mitä lajeja kansanrunoutta Karja- lan heimo eri alueilla miljelee" kertoo maist. Wäinö Salmi- nen, miten Virosta ja Inkeristä on saatu paljo runoja, mutta ne omat lyhyitä ja niitä esittämät siellä naiset. Niissä se kuitenkin on alku Kalemalan juhlallisiin ja B v» i—«■ m v» < v- zn Oi ST tn g» 55" < v- p °. S" s & vs l