N :o 33 1910 Sanomia öalun Saapungista ja läänistä, Maanantaina Maaliskuun 21 päivänä. ' i*y*V-V* ^ V'. iv*- '-•> - Tllaushlnnät: Oulussa: Koko vuodelta . i ! uolelta vuodella Neljännekseltä kuukaudelta . . —: 3T> —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. 1: Postissa: 4: — 2: 20 Ulkomailla 10: — 5: - toimittajat: M. PALLARI. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. E. A. OULASVIRTA. Taloudenhoitaja. Toimisto ]e konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppurein kadr.n puolella). Koattori avoimia klo 8:sta aamulla 7:ään illalla. Puhelia 56, toimistoon ja kirjapainoa konttoriin sekä leh den ilmoituskonttoriia 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 n:k.. rii tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 ;• Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivsn numeroon, ovat jätettävät lehden kontto n n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin saaomaleht : iH palkkiotta. -li».: -,~.r a Kirkollisia tietoja. Awioliittoott kuulutettuja. ^ Työmies Mats Jaakob Viitanen ja neiti Känny Maria Hyrkäs, molemmat Oulun kaupungista. — Poliisi Heikki Härmä ja neiti Hilda Johanna Niemelä, molemmat Oulun kaupungista. Kuolleita. Neiti Kristina Elmira Lundahl 7:* w. Lapsi Brur Hugo Urho Grönholm 1 xv. Lapsi Cwa Maria Partanen 4 ,v. ^.Maanantaina suomal. ahtisaarna kirkossa kello 7 i. p. Tiistai»a suomal. ahtisaarna kirkossa kello 7 i.-v. Keskimiikkona suomal. ahtisaarna kirkossa kello 7 i.-p. Asianajajia. .-Vsianajoa rahastoiiisa ). m. toirn. J. Lakari. ffl AS III R toimittaa asioita virastoissa . li. ULLIL k v. m. Osoite: OULU V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 531. Avoinna 10—Vai2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Kuollut. € .S r < ' r~*. » • -• ' Yhteiskoululainen Aino Maria vaipui rauhallisesti kuolonuneen Ou lujoella 20 p:nä Maaliskuuta kello 2.15 a.-p. 15 vuoden, 5 kuukauden ja 28 vuorokauden iiässä. Häntä lähinnä kaipaav it vanhemmat, 1 veli, 2 sisarta sekä lukuisat tuttavat ja koulutoverit. Liisa ja Antti Kaarlela. Herra antoi. Herra otti. Herran nirni olkoon kiitetty. Vainajan tuttaville ilmoitetaan että hautaus tapahtuu keskiviikkona 23 p:nä kello 2 j. pp. Oulun hautaus maalla. •r".JrV * Ilmoituksia. w««iiMiHffih*w*M#^ [\ Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita £ monen mallisia 30 markasta korkeam piin hintoihin. Tilauksia vastaanote taan kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot hinnat. Tuomainen & Kumpp. Kiviveistämö, Oulussa. Koulukatu 26. Teltf. 3 12. 1 Maalle rekikelillä kuljeteltavat liiuul.. tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Rautaristien tiiauksia välitetään. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! «Vakuuttakaa omaisuutennea Ehdottomasti kauneimmat 18, 20 ja 23 kar. Kihlasormukset "fjjg Tarkimpikäyntiset Kihlakellot halvimmalla ostatte Kultaseppä J. H. Pekurilta. Parhaat Silmälasit saatte ostaa Kultaseppä J. H. Pekurilta. Muistakaa että kaikenlaiset Kulta- ja Hopeaesineet ostatte edul lisemmin Kultaseppä J. H. Pekurilta. ^^kföttE toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- Varatuomari teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alsx HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. w ■ n Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupuakl- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kui» anunattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osots: Seppänen, Oulu. Tila helmikuun 28 p:nä 1910. Vastaavaa: Vastattavaa: Käteistä rahaa 3,357,574: 60 Ulkom. rahaa ja kuponkeja 262,891:52 Obligatsiooneja 2,450,455:31 Kirjeenvaihtajia ulkomaalla 3,126,659: 55 Ulkom. vekseleitä .... 3,186,527:45 Kirjeenvaihtajia 13,115,212:31 Vekseleitä 68,164,632: 28 Kassakreditiivien saldo . . 40,392,773:23 Lainoja 26,267,436: 17 Osakkeita .... 2,090,263:84 Pankkikiinteimistöt . . . 4,859.004:01 Irtaimisto 26,283: 72 Eri tilejä 1,097,250: 96 Palkkoja ja kulunkeja . . 166,585:83 Osakepääoma Vararahastot Voitto- ja tappiotili . . . Korkoja ja provisiooneja . Talletustilit Juokseva tili Postilähetysvekseleitä. . . Kirjeenvaihtajia Kirjeenvaihtajia ulkomaalla Nostamattomia jako-osia . Eri tilejä Perittyjä vekseleitä . . . 9,000,000: — 8,343,000: — 3,348,109:21 1,077,423:61 135,294,474: 34 7,482,100:01 894,473:08 1,036,156: 97 1,517,371:93 5,672: — 126,646:64 437,922: 99 Smk. 168,563,550: 78 Smk. 168,563,550: 78 Helsinki, 16 p. maaliskuuta 1910. Johtokunnan puolesta: F. K. IijiHI. J. flx. Hallintoneuvoston puolesta: Sei). MM H. 0. Paloheimo. GG NS tulipalon »ti «5? varalta! ./Kullervon" ja,,Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanarstti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. SefflgOgBKMHAiaMII % Vanhin kotimainen Henkivakuutusyhtiö EVA O Yhtiö perustettu v. 1874. Vakuutuskanta noin 80 miljoonaa. Rahastot 25 milj. mk. Yhtiö on suorittanut kuoleman tapauksista 15 milj. mk. ja voit to-osuuksina vakuutetuille 3*2 milj. mk. Myöntää kaikenlaisin henki & pääoma- ja elinkorkovakuutuksia sekä lääkärintodistuksella että ilman sitä edullisimmilla ehdoilla. Huokein iainatiskorko vakuutetuille. Uutuus: Henkivakuutuksia myöntää Kaleva 5:stä ikävuodesta alkaen ollen vakuutukset kuoleman tapauk sissa heti voimassa lapsillakin. Vakuutetuille tulevat vuotuiset voitto-osuudet vähentävät vakuutusmak suja melkoisesti. Viime vuosina ovat vanhemmille vakuutuksille voitto-osuudet tehneet aina 60—80 ° o vuotuisesta vak. maksusta. h Yhtiön asiamiehiä ovat: Oulu K. A. Fellman. Bror Hägg. E. Kaijanen. J. Keskitalo. Vald. Lagerbohm. Oskar Lampa. E. Skogstedt. Aström & Aström. Hugo Lindqvist. Oulu, Toppila J. Kaijanen. Pikkaralan kylä A. Koura. Alavieska August Teräs. • Haapavesi J. Nummela. Haapajärvi C. E. Ahnger. Hailuoto Juho Kästämä. K H. Kesti. Haukipudas Tuomas Holma, li J. A. Tuominen. H. Veijola. Kajaani M. Nevala. J. H. Rosenqvist. Kannus Mikko Oja. Kannus, Väliviirre J. Kerola. Kalajoki John Poukkula. Kello Joel Manninen. Kempele J. Anttila. Kemi Onni Kemppainen. A. Lindsten. H. Eloranta. Kemi & Karihaara A. Lindsten. Kemijärvi F. O. Backmand. Kiiminki .1. H. Puirava. Kittilä A. R. Lindgren. Kuivaniemi Juho Mursu. Kuhmoniemi Juho Huotari. Kuolajärvi Matti Alapeteri. Kuusamo A. Korhonen. Kärsämäki F. A. Björklund. Liminka A. Halleen. Lohtaja J. Erkkilä. Lautiosaari M. Vahtola. Merijärvi J. P. Alaranta. Matti Niemelä. Muhos J. Tikkanen. Muonio V. Hämeenaho. Nivala J. Kähkönen. Oulainen J. A. Niemelä. Paavola .1. Heilala. Paltamo D. Keränen. Pello Hj. Gahmberg. Piippola Aapo Korpela. Pudasjärvi Evert Paavola. Pudasjärvi Ranua K. Marikainen Pulkkila C. R. Kjellman. Puolanka Jaakko Saariaho. Pyhäjoki P. Salo. Pyhäjärvi Eljas Jatkola. K. Murtomäki. Raahe O. Heiskari. H. Stenlund. G. Svvariliung. Rantsila Juuso Kurikka. Reisjärvi Juho Laurila. Revonlahti Aug. Hentilä. Rovaniemi A. Kanerva. E. A. Tuisku. Hilja Kutila. Ruukki J. Simelius. Simo M. Vuolevi. Simo & Jokikylä Fr. Vuolevi. Sievi F. J. Haikola. Sievi & Rautio D. Verronen. Siikajoki J. A. Kasteli. Sodankylä A. Tervo. Sotkamo Edv. Heikkinen. J. A. Tervo. Suomussalmi B. E. Bisi. Taivalkoski K. G. Nevala. Tervola S. A. Kuusisto. Toholampi Veljekset Kivelä. Tornio T. Hakanen. F. V. Jernstedt. Tornio & Kuusiluoto F. Irjala. Turtola J. O. Esko. Tyrnävä J. H. Oravainen. H. Markkula. Veteli &. Pulkkila A. F. Raunio. Ylivieska M. Forsman. Ylitornio K. J. Säippä. Oulun läänin piiritarkastaja M. E. O. Luukkonen, os. Ou lu, ke siiliä li. t* ■ HUOM.! HUOMJ Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K :NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aieksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle. Oulu, Maalisk. 21 p:nä. VOn lunltiollifm iilfimiii jHM. Nykyinen ylen huolestuttama mal- tiollinen asema ja siitä maamme sisäi- sessäkin hallinnossa johtuneet epäkoh- dat kiinnittämät luonnollisesti ennen muuta äsken kokoontuneen eduskunnan huomion puoleensa. Ulotteeksi edus kunnan toimenpidettä marten tässä asiassa annettiin maanantaina edus- kunnan kansliaan suomalaisen puolueen eduskuntaryhmän puolelta seuraama anomusehdotus: Suomen eduskunnalle. Moneen kertaan Suomen uusi edus- kunta jo on nähnyt itsensä pakotetuksi kääntymään Hallitsijan puoleen alamai sesti anoen Hänen korkeata suojelus- tansa maan maltiosäännön moimaa järkyttämiä toimenpiteitä ja ehdotuksia ivastaan. Se on tähän asti tapahtu- nut tuloksetta. Mutta sellainen on ny kyinen maltiollinen asema, että edus- kunta nähdäksemme ei saata laiminlyö- mättä welwollisuuttaan olla uudestaan turivantumatta Keisarilliseen Majes- teettiin alamaisesti esittämällä, mitä Suomen kansa nykyisen tilan johdosta tuntee, pelkää ja touvoo. Pitkä on tosiaan niiden säännösten ja tekojen sarja, joilla Suomen perus- tuslakeja näinä miimeisinä muosina on poljettu. Emme armele tarpeelliseksi käydä niitä yksityiskohtaisesti luettele- maan tässä alotteessa asianomaisen maliokunnan lähemmin suunnitetta- maan alamaiseen anomukseen. Kaikkien yksityisten Suomen autonomiaa was- taan tähdättyjen iskujen merkitys häl- menee sitä paitsi sen yrityksen rinnalla, johon ne nykyään omat keskittyneet ja joka tarkoittaa tämän sisällisen itsenai- syyden täydellistä muodollistakin hä- mittämistä siirtämällä martamasten annettaman asetuksen kautta päätäntö- mallan Suomen asioissa keisarikunnan hallitukselle ja lakiasäätämille laitoksille. Tämän yrityksen asettaminen Hallitsi jan ja Menäjän kansaneduskunnan edessä laatuunsa ja seurauksiinsa näh den oikeaan maloonsa on sentähden muodostuma anomuksen ydinkohdaksi. Tahdomme tämän lisäksi main huo- mautlaa kahla asiaa, joihin nähdätsem- me olisi alamaisessa anomuksessa erityi- nen paino pantama. Toinen niistä on Suomen kansan tie- toisuus asiansa oikeudesta. On itsestään selmä, että scn makuu- tuksen melmoittama moima, jonka kei- sari Aleksanteri 1 Pormoon maltiopäi- millä Herran temppeliin pystytetyltä maltaistuimelta antoi Suomen kansan edustajille ja jossa hän lupasi säilyt- tää maan uskonnon ja perustuslait järkähtämättöminä täydessä moimassa ei ole sen kautta mähentynyt, että Ruotsin kruunu mähää myöhemmin Haminan rauhanteossa luomutti We näjän hymäksi entiset oikeutensa Suo- meen. Sen lisäksi on huomattama, että arm. julistuskirja !)/21 p:ltä helmik. 181(> sisältää uuden, mitä sitomimmin sanoin annetun hallitsijamakuutuksen. Siinä keisari enemmän kuin puolen muosikymmenen kuluttua Suomen mal- loituksesta ja Haminan ruuhantcosta infVfnlftipc^i iimntttrm hnticn Tinmvfion-: sa tämän maan erinäisen maltiosään- non pyhästä säilyttämisestä oleman annetun ikuisiksi ajoiksi hänen ja hänen seuraajiensa hallitessa. Tiedetään, että lähimpänä aineena tähän uudistettuun makuutukseen olimat menäläisten mi- runomaisten ensimäiset yritykset se kaantumalla Suomen sisällisiin asioihin rajoittaa maallemme makuutettua auto- nomiaa. Tästä myöskin selmiää, min- kä tähden keisari tässä asiakirjassa ai- man erityisesti julisti, että hänen Suo- meen asettamansa, synnynnäisistä suo- malaisista kokoonpantu hallitus oli riippumaton mistään muusta mallas- ta kuin lakien ja Hallitsijan niihin pe- rustumasta hallitsijatahdosta. Mitä keisari Aleksanteri 1 omassa ja korkeitten seuraajiensa nimessä Suo- melle makuutti, sen nämä seuraajat ku- kin muorostaan omat omasta puoles- taan lumonneet. He omat tehneet sen Venäjän maltiomallan haltijoina ja niin ollen melmoittaneet tämän mallan mastaisetkin edustajat. Pyhemmin ja sitomammin ei minkään maan perus- tuslakeja ole mahmistettu, ja muosisa- dan käytäntö on kansaamme symästi juurruttanut makaumuksen niiden niin Hallitsijaa kuin kansaakin melmoitamas- ta moimasta. Ulkonainen ylimoima saattaa ehkä ajaksi keskeyttää Suomen maltiosäännön noudattamisen, mutta kalliimmasta omaisuudestaan, esi-isil- tään perimästänsä oikeudesta yksissä neumoin Hallitsijansa kanssa järjestää ja kehittää sisäiset olonsa omien tar peittensa, taipumustensa ja oinan luon tonsa maatimnsten mukaan ei kan- samme moi luopua. Sitä ei tekisi yksi- kään itsetietoisuuteen herännyt erikois- olemuksensa ja ominaisen historiallisen tehtämänsä tun-ema simistyskansa. Sorron jatkuessa on kärsityn määryy- den tieto perintönä sukupolmesta suku- polmeen ja Suomen kansa on yhä uudestaan oikeutensa nimessä »vetoama Hallitsijan sanaan, Menäjän ylemämie- lifen kansan omaantuotoon ja suuren »naailmanivallan kunniaan. Toisena johtamana ajatuksena tulisi käsityksemme mukaan anomuksessa suo- raan ilmoittaa eduskunnan alttius mriötämaikuttamaan lain mumoksiin, jotka horjuttamatta maallemme makuu- tettua »valtiollista erikoisasemaa ja hä- mittämättä kansallisen elämämme ehto- ja, haivaitaan kohtuuden ja »valtakun- nan yhteisien etujen maatimiksi. ntenoinaan olisi tämä sotilasasiaan nähden tunnustettatva. yhdistettynä Menäjän »valtakuntaan ja sen kautta tunvattuna ulkonaisen »vihollisen häivi- tykseltä on Suomi kauan saanut kehit- tää aiiteellisia ja henkisiä »vointiaan ja onkin siten koho»»nut asteelle, joka lo- sin on siitä jäljessä, »ninkä toiset suo- tuisaminissa oloissa elämät kansat omat saaivuttaneet, n»utta joka kuitenkin an taa sille »nahdollisuudeu ja luottaa sille melmoituksen tuntulvammin kuin »vii- me »vuosisadalla olemaa» osallisena »valtakunnan puolustustaakan kantaini- sessa. Väliaikaisesti, siksi kuin pysy mä järjestely saadaan aikaan, täntä »vär inäänkin tapahtuu parhaiten rahamak- sun suoritta»nisella. Todennäköisesti on olojen kehitys usealla »»»uullakin alalla tuo»va mukanansa »»»uutoksia, jotka ai- kaiselnmin toimeenpantuiin olisimat maassamme edistyksen ehkäisseet. Niin- pä se ehdotus, jonka suoinalaiset jäse- net äskettäin tounineessa »venäläis-suo- »teet, ja jota tietenkin moitaisiin mo- nella tamoin kehittää, kohdaltansa osottaa, ettei Suomessa suinkaan eh- dottomasti torjuta ajatusta molem mille maille yhteisen lansäädännön luo misesta, jonka piirin erinäiset tätä en- nen yksistänsä suomalaisina käsitellyt, mutta keisarikunnankin etuja koske- mat asiat tulisilvat siirrettämiksi. Si- tä mastoin se »vaatimus on ehdoton ja kaikille kansankerroksille maassamme yhteinen, että »nihin muutoksiin ryhdy- täänkin ne omat aikaansaatamat Suo men perustuslakien mukaisessa järjes- tyksessä. Ellei näin tapahdu, tulemat ne tietämään main aineelliseen ylimoi- maan rakentumia kansan omaatuntoa melmoitta»nattomia pakkomääräyksiä. 5latsoen miime aikojen tapauksiin tarkoittamamme yritys saada mireillä olemat kysymykset somittelulla molem- min puolin tyydyttämästi järjestetyiksi moinee näyttää Loimottamalla. Rohke nemme kuitenkin huomauttaa sitä kiel- tämätöntä tosiasiaa, että Suomen pe- rustuslakien noudattaminen, johon maamme aineellinen ja henkinen mau- rastuminen rakentuu, ei ole tähän asti ollut keisarikunnankaan edistykselle es teeksi, ja »vuosisadan kokemus on siitä takeena, ettei se ole tulemaisuudessa- kaan siksi muuttuma. Täytyy sen muoksi toimoa, että, sittenkuin nykyään We- näjän puolella Suoinen kysymyksessä ilmaantuma kiihko on asettunut ja mää rinkäsitykset hälivennet, keisarikunnas- sakin tunnustetaan, että se lamaantu- minen ja sekasorto, jonka Suomelle taatun sisällisen itsenäisyyden mäkimal- täinen lakkauttaminen maassamme tuot- taisi ei mitenkään »vahmistaisi »valta- kunnan sisäistä eheyttä eikä sen ulko naista »voiznaa. Alläoleman perusieella pyydämme kunnioittaen saada ehdottaa että eduskunta päättäisi alamaisessa anomuksessa esittää Keisarilliselle Ma jesteetille edellä olemat näkökohdat, se- kä anoa niistä johtuivia tarpeellisia toi' menpiteitä. Perustuslaillisten eduskuntaryh mäin anomusehdotus. S u o m e n eduskunnall e. Kun Suomen kansaneduskunta uu sien »vaalien tapahduttua jälleen kokoon tuu, on sen ensimäisenä ja tärkeimpä- nä huolena olema, että se K. M:lle suo raan ja peittelemättä esiintuo, kuinka maan »valtiosääntöä on moninaisella tamalla loukatt»» ja kuinka onnettomaa»» tilaan »naamine sen johdosta on jou^ tunut. Jokaiselle on tunnettua, »niten se N0-wuotinen ajanjakso, jonka kuluessa maamme oli saanut elää juhlallisesti »vahmistettujen per»»stuslakien suojassa, keskeytni 1-~> p. helmikuuta 1S91) an netun teis. julistuskirjan kautta ja k»»in- ka silloin alotettiin uusi järjesteliuä. jonka tunnusmerkkinä oli maan »val- tiosäännön ja sen oikeusjärjestyksen syr jäyttänlinen kaikkine siitä johtumine tu- hoisine seurauksineen. Meidän ei myös- kään tarrvitse »nuistuttaa, mitenkä arm. julistuskirja 4 piltä »narraskuuta litt)."». joka :uäärä'i, että laillinen järjestys oli paloutettaiva, edustuslaitos »»udis tettalva yleisen ja yhtäläisen äänio: keuden perustukselle sekä lausunto-, ko- koontuinis- ja yhdistysmapaus lailla turivattama, herätti sen toiiveen, että maamme oli saaiva rauhassa uuden kansaneduskuntansa aivulla koettaa sekä poistaa lautomuusajatt tuomia »vau vioita että suorittaa kipeästi kaiivattua sosiaalisia ja silvistuksellistä uudistus- työtä. Nyt on kuitenkin jälleen alotettu jär- jestelmä, joka uhkaa perinpohjin kumo^ ta n»aan oikeudellisen aseinan. Täinän järjestelmän saatetaan sanoa alkanee-? »nääräyksellä '2 päiivältä kesäkuuta 190S koskeiva eräiden Suomen asiain käsit' telyä. Edelliset »valtiopäiiväl oivat jo, maikkakin tuloksetta alamaisissa esityk sissä K. Mille osottaneet, että se Suo- »nen tärkeimpien asiain käsittelyjärjcs- tys, joka täten määrättiin noudatettu- »vaksi, on selivästi ristiriidassa Suo- men perustuslakien kanssa, ja on myös- kin, sitä somellutettaessa, tuottanut maallemme mitä armelilttamampia häi- riöitä. Todellisuudessa on sen jälkeen ja rt-;** - L 'v. , 1.4...