Tiistaina 14 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 65 — 1910 Muutama sana kui- lvikkeista. Maataloutemine järjestämisessä on kuirnikekysymiilsen ratkaisein.i- nen pulmallisimpia kohtia. Tyytä on sentähden aina iväliin uhrata joitakuita rimejä senkin asian rat- kaisemiseksi. Turivepehkua käyttäneet maan- »viljelijät tuskin kieltäisivät sen oleman parasta kuimikeainetta: sen käyttäminen onkin laajalti le- ivinnyt siellä, missä sitä on hel- posti säätämissä. Mutta joskin, maacsamme oi: runsaasti rahka- soita, korpia ja rämeitä, joissa on tuota malkosammalta, niin on myöskin alueita, joilla tulee wai- keaksi turivepehkun saanti kuimik- keeksi, ja siitä syystä onkin etsittä- wä toisia kuimikeaineita. Tästä asiaista on Tapio-lehdes- sä joku aika sitten hra A. Mäke- Iäinen huomauttanut seuraamaan tapaan. Syioälle kansaan on juurtunut tapa käyttää pelkästään hakokui- mikleita, ikäänkuin ei mikään muu kuimikeaine olisi sen mcrtainen. Kotipellon piennarta edemmäksi ei useallakaan paikkakunnalla tarmit- se mennä kun jo huomaa, miten surkeaan metsänhaaskaukseen on johtanut tuon hakokuimikkeen yk stnoinainen käyttö. Hamuja rekeen- sä saadakseen silmäilee haivunotta- ja etupäässä runsaslehivistöisiä ja siis parhaassa kasmuivoimassa ole- ivia hamupuita, ja sillätamoin on- kin moni toimorikas, nuori kuusi ja mänty saanut surinansa. Sääliä tuntematta ei myöskään moi kat- sella niitä inetsikönosia, jotka pa- haSti runneltuina jätetään kas- rvuansa jatkamaan. Kysymys on sellaisista hamupuista, joilta tähän samaiseen kuimiketarpeeseen on riis- telty miltei kaikki elämismahdolli- suus, poistamalla niiden lehmistä usein niin perinpohjaisesti, ettei ole jäänyt jälelle muuta kuin pa- rin wiimewuoden latma- ja oksa- kasivaimet. Kun tämmöisellä kar- simisiiienettelyllä ei paranneta metsikön eikä karsitun puun armoa, maan päimvastoiil tehdään se siten alttiiksi kaikenlaisille sieni- ja hyön- teistaudeille ja kun sillä ivielä on muitakin marjopuolia, kuten esim. metsämaan hedelmällisyyden wä- hentäminen esiin, juuri siinä ta- pauksessa, että haivut roiedään kuiivlkkeiksi, niin olisi siitä ehdotto- masti luomuttmva. Muistaessam- me, että kaikki muut hakkaukset paitsi ne, jotka tarkoittamat tu- leen metsikönosan jääivän melsi- köil kasmun elmyttämistä ja met- samaan kasmumoimassa säikyttä- mistä, eiivät ole metsissämme oi keutettuja, niin emme enstnmainit- tuakaan menettelyä moi suosittaa, maan uusiin ja parempiin tapoi- hin on meidän pyrittämä. Eräillä paikkakunnilla on tapa- na hakata kuimikkeiksi mähempiar- moisista lehtipuista n. k. lehtoronk- kuja ja lehtoparinaita. Näillä mii- meksimainituilla tarkoitetaan erään- laisiin kuutioniuotoisiin ..karsinoi- hin" eli aitauksiin pienennettyjä lehtipuun mesoja. Lehtoronkuissa omat lehdot pienentämättä jon- kuuluisten ristikkojen ivarassa maasta irti, joilta ne helposti il- man lehtien niillä -varisematta moidaan saada rekeen kotiin kule- tettaiviksi. Jos otamme lähennnin tarkas- taaksemme tätä tapaa kuiivitetar- peen tyydyttärnifeksi, niin huo- maamme, että sitä ivoidaau so- mellurtaa järkiperäiseen metsän- hoitoon. Meillähän on esim. metsi köissämme usein suureksi haitaksi nuo lehtipuiden mesat, joira ihan niinkuin itsestään ilmestyy liian suuret määrät hamupuutaimistoi- himme. Ätetsissä kämellessännne olemme helposti tilaisuudessa nä- kemään, nnten epätoimoista tais- telua hamupuun taimien täytyy käydä noita joutuununin kasma- mia lehtipuun mesoja ivastaan. Kesäkaudet tuulessa häilyessään hakkaamat niiden norjat marivut piankin hamupuulta lativakasmai- men pois. Tiedämmehän miten arka esim. mänty on latinastaan. Kuusi, joka tässä suhteessa on kes- tämämpi, alkaa heti alkuperäisen latmakasmaimen kuoltua muodos- taa itselleen uutta latmaa josta kin latma-oksasta. Kun täten syn- tynyt uusi latma saa osakseen sa- man kurjan kohtalon kuin edeltä- jänsäkin, jatkaa puu mielä pon- nistuksiaan tässä taistelussa me- nettäen elinmoimaansa ja jääden lopulta kumminkin ihan mitätlö- mäksi pehkunmuotoiseksi karahkaksi lehtipuiden marjoon. Onnelliseni- massa tapauksessa pääsee hamu- puu sillä, että se muodostaa uuden latman jostain oksasta, mutta ta- mallisesli muodostuu siitäkin ar- mopuulsi sopimaton n. k. paju- nettipuu. Sopimampaa keinoa tällaisten metsikönosain mapauttamiseksi tus- kin löydämmekään kuin sen, että menemme sinne ..kassaramme" kanssa ja hakkaamme sieltä noita lehtoronkkuja. Silloin teemme työ- tä, josta on useammanlaista hyö- tyä. Tällöin on kuitenkin huomioon olettama, että säästämme hamu- puut poistamalla niitten lähis- töiltä haitaksi olemia lehtipuita. Tarkoin on myöskin silmällä pi- dettämä, ettei parhaassa pituus- kasrvussa olema metsikkö tule liian Harmaksi, silloin se nim. moi saa- da tarpeeksi waloa simultapäin ja heikentää pituuskasmuansa, kehit- tämällä mahmoja oksia lyhyelle rungolleen. Siitäpä syystä ei mei- dän somi lehtipuitakaan aiheetta- masti mihata, päinmastoin on niille suotama kasmumapaus sii- nä, missä on sopima tila, mieläpä joskus poistaa hamupuu lehtipuun asemasta, sillä mitäpä mirkaa olisi esim. noilla latmattomilla „tar- reillä" metsinköissämme. Paras hakkuuaika lehtoronkuille on Juhannuksen aika, inutta käy tämä työ päinsä aina, silloin kun lehti on marisematta. Muuten on ehkä pareinpi medättää lehdot pie- j nentämättä kotiin eli käyttää ronk- kuja, kuin se että hakkaa parmai- ta metsään, jolloin osa lehtiä kui- mettuaan murenee parinaan poh- jalle ja jää sinne. ! Kun täten saadussa kuiivikkees- s a on lehtiä, jotka sisältämät jou- kon ramintoaineita, on niistä saa- tu lanta paljon moimakkaampaa kuin hamulanta. Seuduilla, joissa 'ivalkosammaleesta on puute, sopisi ' ehkä ruiveta käyttäinään lehto- ronkkuja hakokuimikkeen asemasta. 5!alcwalan selityslvihkvja: Sarjassa Kyläläisten kirjasia on ilmestynyt kaksi uutta mihkoa: Kalemalan naiset, kirjoitta- nut O. A. Kallio, ja Suomen l u o n t o K a l e m a l a s s a, kir- soittanut W. Tarkiainen. 9!ämä kirjaset kuulumat sarjaan, jota inonet tiedemiehet julkaisemat an- l taakseen Kalemalan lukijain käteen j jotain kansa- ja kaunotieteellistä opastusta. Wihot omat niin hy- min kirjoitettuja, että niistä hyö- tymät kaikki, m. in. koulujen opet- tajat ja oppilaat. Joka mihon hinta on 5 penniä. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Niittylahdeila Opettaja Fr. Notkola. Iira Iisakki Puhakka. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Ahrnovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen. Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- uion tehdas. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. P. Martikainen. L e h t o i : Maanvilj. Sirao IIii'voiien. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkenen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Liukku. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen, Saario. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öilclä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Monnissa: Maanvilj. Heikki Puhakka. Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. Utrassa: Hra Heikki Ikonen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Kontiolahdella : Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. giUIiElliUEISBlll m m m m m m ywäu tupakan tUUtijat Polttamat Suomataijen Tupakkatehdas H.-Y.n Suomi, "Danu, Kantele >> Kaiku savukkeita <». 115(>) Pitää lukea! Joko olette tilanneet ilmaiseksi Pohjois-Suo- men suurimmasta ja halvimmasta soitin- kello- ja korutavarakaupasta kuvalliset hintaluettelot N:o 5, 7, 8, joissa on hinnat yli 2,000 esineelle joita jokainen tarvitsee ? Jol lette vielä, niin kirjoittakaa neti oman etunne vuoksi! Ruvet kaa myös asiamieheksi, sillä silloin voitte ansaita helposti. Ainoastaan ensi luokan tavaroita. 0. Teador Vuorio, Vaasa, Soitin-, Kello- ja Korutavar&kauppa. Kuulutuksia. Kuulutus. Kuntakokous pidetnän Ilo mantsissa Kansallistalolla tämän kesäkuun 25 p:nä, sikaa kello 10 e. pp., jossa keskustellaan ja päätetään seuraavista asioista: 1) Lyyli IJuurinaisen sairas- hoitokustannuksista Sortavalan sairaalassa. 2) Käenkosken kansakouluasia. 3) Valitaan sairastalon johtaja. 4) A. Leppäsen lähettämisestä kunnan kustannuksella Sortava lan sairaalaan. 5) Paiovaknutuslaitoksen jär jestämisestä. G) Ilomantsin siltaurakan lo pettamisesta ja urakoitsijan vai molle osinkorahain takaisin mak samisesta. 7) Vaivastalon korjaamisesta. 8 Kallioniemen lossarin lisä palkasta. 9) Esitetään Kuvernöörin väli päätös 5 "/ 5 1910 N:o 368, koskeva kuntain omaisuuden jakoa. 10) Esitetään Kuvernöörin pää tös l7 / 5 1910 N:o 358, koskeva Kuuksenvaaran kansakoulua. Ilomantsissa 9 p. kesäk. 1910. Olli Pussinen. (Rajav. 1 k.) Vakuutus-Osakeyhtiö KALEVA vastaanottaa: Henki-, ja myöntää: Pääoma-, ' Vakuu- Opinto-, Elinkorko- tuksia aakauppias Eero Huovisen Enon pitäjän Nesterinsaaren kylässä N:o 21 konkurssi pesän saamamiehet kutsu taan täten velkojain kokouk seen, joka pidetään allekirjoit taneen asunnossa Joensuun kau pungissa Maanantaina 27 p:nä tätä kuuta kello 5 iltapäivällä, keskustelemaan ja päättämään: l:si. Konkurssipesän tavara- varaston y. m. omaisuuden ra haksi muuttamisesta ja velkojen perimisestä. 2.si. Velallisen ylöspidosta. 3:si. Uskotunmiehen palkasta ynnä muusta pesää koskevista asioista, sekä huomautetaan kon kurssihan määräyksestä, että poissaolevat velkojat saavat tyy- jtyä läsnäolleiden päätöksiin, j Joensuussa 8 p:nä Kesäkuuta 11910. ! J. Pitko. Uskottumies. Huutokauppoja. ja kansanvakuutuksia ilman lääkärin tutkimusta. Asiamiehet: Joensuussa Lauri Savolainen. » Olli Pitko. » Antti Kosunen. Toivo Jalkanen. Utrassa O. E. Heiskanen. H. Vesterinen, lohmajärveliä O. L. Tallus. Värtsilässä Kust. H. Koskelo. Liperissä Kusti Koponen. Vaiviossa Heikki Elovaara. Ilomantsissa P. Meriläinen. » Juho Ikonen. » Elias Pikkarainen. Polvijärvellä O. Ahti. ^Nurmeksessa I Lehto. Sulo Elomaa. > Elis Palander. » M. Calonius. Juuassa Juho Kannas. Pielisjärvellä Juho Kärki, esimies. » Juho Kärki, kauppias. Enossa kaupp. D. Keinänen. Uimaharjussa H. Väänänen. Korpiselällä F. Huurinainen. kiteellä V. Sutinen. Heinävaaralla opettaja Pekka Varis, Kiihtelysvaaralla Kusti Määttänon. Harumaslahdella J. Puustinen. » H. Wenäläinen. Mulossa F. Koponen. > Pekka Kervinen. Kuusjärvellä kaupp. Juho Korhone:;. Kontiolahdella Pekka Hiltunen. : Rääkkylässä A. Saarelainen. ! Piiritarkastaja Äug. Kilpi. j Telefooni N:o 140. I Täysihoidossa I huoneita ja ruokaa antaa savukkeet o v a i ehdotto masti parhaita. P. c. Rettig < C:0 Karjalan radan AIKATADLD Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Turku. FENNIA, 10, muuttuva vähitellen keskinäiseksi, solmii henki- ja pääomavakuutuksia y imääräi- sen työkyvyttömyysvakuutuksen ja työ kyvyttömyyseläkkeen yhteydessä. Kan sanvakuutuksia myönnetään viikkomak- sulla aina 10 penniin viikkomaksusta. Yhtiön tarjoomat suuret edut vakuu tuksen ottajille saavuttaneet yleisen tun nustuksen ! Vakuutusmaksut halvimmat! Toimeliaita asimiehiä otetaan. Lähempiä tietoja antaa Joensuussa FENNIAN Piirikonttori, Koulumestarink. 14. J oonsuu—Viip ori 5P S- "c" 3 P ' 5 ^ 'Jfc- . -t. f ' ^ r, y s Maakauppiaat huom.! Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopetta misen vuoksi loppuunmyydään —joko yhdessä e!i itsekukin tavaralaji erikseen —suuri varasto: lasten l&iMtäaluja, ' * » 9 , A *inm Hilda Korhonen. Malmikat.u 8. Smk. 6: - Kannastavedettävän hyväkäyn- tisen miehen ankkuritaskukellon myy ja lähettää 6 markalla Kelloseppä J. E. JUVENIUS, Tampereella. Huom.! Suuri kuvallinen hin taluettelo kelloista, kultasormuk sista, kellonosista y. m. y. m. lä hetetään ilmaiseksi, asiamieheksi ryhtyville. (H. 806) iK. "S 1 k 4 s. 70 mm). poja LipKnssa. Tiistaina tämän kesäkuun 21 päivänä paikan päällä pidettä villä urakkahuutokaupoilla tar jotaan vähinvaativille korjatta viksi seuraavat sillankaiteet, ni mittäin: Kirkkosalmen kello 9 ja Konttilansalmen kello 11 aamul la sekä Mantkonpuron kello 1 j. pp., ehdoilla, jotka huutokau poissa ilmoitetaan. Liperissä 11 p. kesäk. 1910. K. E. Saarenpää. Mulon kansakoulun ulkoeteisen teko, mattojen korjaus sekä makin se- inenttilattian teko y. m. korjaus työt myydään urakalla tehtä väksi 18 p. kesäk. klo 11 a. p. kansakoululla. Mulo 9 /« 10. Johtokunta. Ilmoituksia. Kaupungin karja muutetaan tänä iltana Lin- nunlahden laitumelle. I ltahatoiuiikamari. JOENSUUSSA j suosittelee aj-v. yleisölle tuot- ! teistään \ - Limonaadeja - Soda, Apollinaris ja Vischy Puhelin N;o 15. Myytävänä. Silppuja myytävänä Noljakassa. Rehtori Wallen perilliset. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va- E oja y. m. Tavara parasta. Hinnat alvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. mustarneite, kuten: kirjoiiusteiineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m., ^P- Sii^Oi tteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m., Valokuva» albumeja, Vt>Io%uva~I{eIiyJ(siä, Alerfäua* ja skitsi kirjoja, Pikasailyttiinift, Kiiltokuvia, Imakeita, y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessämme. Sa massa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa tul. Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala . „ Onkani o . , Tohmajärvi , Kanrila Värtsilä n läht. Palkjärvi „ ilatkaselkä „ Kaalamo . _ Hnlylä . . „ Sortavala tul. " läht. Kuokkaniemi Niva n Jaakkima „ Ihala . . B Eiison~a°r Alho Hiitola Ojajärvi Inkilä . Sairala Koljola Antrea r 1. läht. » 71 71 71 » 7) tul. läht. Hannila Kavantsaari K&risalmi Tali . . Taminisuo Ä Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. 7i >i n » i» Viip. Hols. läht. 10.45 1125 11.49 12.04 L2x<>\ i2.4<;i 12.5S! l.lu! 1.27: 2.01' 2.r.»i 3.03j 3.14 3.24 3.58! 4.12 4.40 4.55 o.'i2 5.37 5.56 6.20 6.55 7.18 7.2!» 7.52 8.07 8.20 8Z 8.52 9.Ö5 9.17 9.29 9.08 9.U 2.40 3.43 4.15 4.:55 5.12 5.46 C,.f2 5.oo 5.2a 6.31) 7.08 8.23 8.38 PJ>3 7.15 5.1 7.~ 11." 1.21 9.4C. 10.50 lo.oo; 11 .18 10.2' 11.5.0 10.44:1 U.li ' 1125! 11.44 12.05 12.39 1.02 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2.39 2.51 3.02 3.14 3.22 •2.53 .31 2.01; 2.34 3.17 4.25 " il .55 .32 ,5U 7.-5 7." 8." 9.™ 9~ 9." 9.Ö7 11.23 2.25 4.5c 10.2!» Viipuri—Joensuu j Viipuri . läht. I Tatcmisuo „ . i iiarisalmi M | Kavantsaari „ ' Hannila ' Antrea o II tul. läht. | Koljola j Sairala j Inkilä ! Ojajärvi 1 Untola Alho . Elisenvaara tul. y, läht. Lhsla . . n Jaakkima n Niva . . „ Kuokkaniemi Sortavala tul. T läht. Helyiä . „ ivaaiamo „ Mäikasolkä „ Pulkjärvi Ä Värtsilä . tul. „ läht. Kauriia . n Tohmajärvi n Onkamo. w Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu . tul. 6.50 7.00 7.13 7.25 7.38 7.51 8.10 8.29 8.46 9.08 9.2i 9.47 10.15 10.36 10.55 11.10 11.38 11.58 12.23 12.37 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.1; 3.25 3.35 3.49 4.0 4.32 4.50 5.10 5.29 5.48 S Pika juna '6.25 2.40 8.ÖÖ cc w- d' B 9° 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 2.2(1 2.45 2.55 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 5.14 5.30 6.02 6.2L 6.4») 700 7~ 6.00 6.17 6.34 6.58 7.48 8.31 854 9.19 9.42 10.19 10.4. 11.2-2 12.22 12.55 1.18 2.08 2.5( 3.30 4.22 5.00 5.47 7.47 8.12 9." 10/~ 11.^2 11 .35 5." 5.2/ 6.01 6.31 6.5!i 7.32 :s.oi 8.2». joensuun—Lieksan rataosan j AIKATAULU | 1 päivästä Toukokuuta 1910 I toistaiseksi. P. huonekalu- ja Joensuun keinu tuoli-liike Joensuussa Puh. 66. Filfy taiani i " „ Ruuiriinarkkuja sekä nyt tul- ^ leita erittäin somia ruumiin- t " ji- * pukuja, aivan halpahintaisiakin. ''^..- 3 P. Kainulainen, I AiJ r, Joensuussa - Puh. 66. > ^ " I^iek8388a myy p i sgmoja f ruumisarkkuja ja pukuja Liek- J san aseman luona ' Ä. Saarelainen. 1 Huom.! Hinnat halvat. Puh. 35 Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Asianajoa [kaikella alalla toimii allekirjoit- itanut. Asunto: Nikolainkatu 9. \ S Haaranen. i Asioitsija. Vuokrattavana Vuokrataan nyt heti 1 huone ja keittiö, sekä 1 huone jos ta on ovi kadulle. H. Kinnunen, kivenveistäjä. Kesän ajaksi vuokrataan kamari ja keittiö Nikolaink. 28. Ibsflif A: tn lasku-, Tilasto-, Toiuuiurikirja-, K&rtta- Söiiry»-, SisM. ! 'rs- V- m. Näii-ä kaikkia saatavan* i»s ■ i Sirlapaii 8,y-i pspsrikasiiasla. H hs tr 1 c_ ZT Asema O 5,f p ? Z O V pr s° Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti • 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Paukkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 J akokoski . . 9.15 3 9.1S Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 1 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — H "u g 1 Asema ST © 3 a* 2 .VJ 3 X e*- ® 'X Sr V Joensuu . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 I 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.5(i Jakokoski . . 7.12 3 7.15 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti . 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa .... 10.30 — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , 4 J- PP — » 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanoietaar Ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joeniaun KirJap.^O-Y. 1910 l*. 1