Nro 147 (75) — 1910 KESKI-SUOMI O Lauantaina"heinäkuun 2 pmä Arv. yleisölle. Mutiltni myytyäni olen avannut uudelleen edestu. asioit- ■ij» Oinosen perill. talossa Nikolainkadun varrella tässä kaupungissa entuudestaan jo tunnetnn „Keski-Suomen Kiinteimistötoimlston", jossa tulen välittämään maatilain ja kaupungin talojen, huvilain y.m. myyn tiä ja ostoa. Kunnioituksella: Keski-Suomen Kiinteimistötoimisto. D. Vuorio. sm 1-2 Tuoreita Banania T alouskaupassa. Puhelin 55. 2815 1-1 Kaikkr luullakseni owat Yksimielisiä Mä, että nykl)hetki waatii kansalaisÄ- ta yhteistyötä ja toistensa ymmärtä- mistä. Jyrkässä yhteisessä Passiimi- sessa »vastarinnassa ollen annaan >wie?ä saamme Suomen tmnxum sel- 7eäP. Mutta jos alamme myöntytväi- Hyden tietä tailvaltaa, niin epätietois- ta on, saammeko koskaan Suomea omaksemme nimittää. Maalainen. M. G. OKSALAN HerrainllPukimoliikettä suositetaan sopivana miesten kesä- vaatetustarpeiden ostopaikkana. kuukauden ajaksi tJf. 1 p:slä lukien, toukoa tällä aikaa on määrätty hoita- maan senaatin ylimääräinen kopisti I. W. Karhila. toikin (mikähän se pakotpa on?) muuttua sellaiM, kuin mihin »Keski- Suomen" kaltaisten wastusiajien kanssa tekemisissä ollen on pakko tur- tvauiua". Tästä kai »Suomalaisenkin" lukija huomaa, että jotain «rikoista seuraa, koska wastusiajakin tunnustetaan muista erooevaksi. seuraakin k>r- joilutsessa sellaisia roskaa, jota ei «kan nata toistella. Loppupuolella lehti «ä- heuää kärsineen huokauksen sen joh- dosta, «itä Äeski-Euomi muistuttaa tviune sorlo^kouden surullisia mirkani- milyiM. Oikein kuwaawaa q?ahan omantunnon tuotetta. Tartvitseekohan rehellisen miehen koskaan hävetä rehellisesti täytetyn Wol>w?llisuulensa mainitsemisia, oi- koonpa NM>la ollui mitä rahansa? Ei- wirkamiehen toiminnasta jaa hi is- kua Zen j«lkeen,kun hän m wiltatoi mensa >paällämA? Ääihin maalainen haluaisi lvaslausio. LoPipuponsi kirjoituksesta lkuuluu: ^ötäynämämme kieli on tavallisuu desta ipottkeatvaa, se on totta. Emme olekaan tähän tapaan enään muuta- waan wuoieen kirjoittaneet, emmekä iuulleer sirä enään tarpeelliseksikaan. Mutta 'kun häpeämältömiä luskuttajia (!) itmesiyy, niin täytyy ^osiaan was- »ala sillä ainoalla taivalla, jota ne nähtÄvästi auomxrt käsiuää. Ia sen painakoon naapuri mieleensä, eitä me tulemme Masiakin häätämään wiy:nv jä: siLmiltiimme silloin, kun ne liian lungeueletvilsi kätIväl". Todellakin anvo-kasia kieliä Idalle, joka lauantai-numerossaan cntca luki joilleen sunnuntai-lukemista. »Mä lanvirsee olla to;o syivälle maipunut ipuoluepuuroon, jos tammi kin tsuutaan lwääris.ämä:lä nielaisee. Luulisi Puoluewimlnoisi.nmnnt:n ajat- releivan lukijan mieleen tuleman, eikö ajan wakawuus »vaadi kansalaisilta ja myöskin sanomalehiimiehtttä niuma kuin lörkeimä parjausta. jouiiroielä lu wataan jatkaa, jos tosi-asioita maini- taan, joiden mainiisemista „Tuoma- toinen" nimillää „tuskuttamiseksi". vanhastaan on tunnettu iuo suo- mellarelaislen perusajatus, jonka myöskm huomaa lukemalla „Suoma laisen" edellä mainillua tirjoiiusta, et- !ä ^parempi on hieman .aipua kuin jt;r kiisti ipitää kiinni oikeudessa. Jyrkästi oikeudestaan kiinnipitäjiä he nimittä mät rchmailijoiisi, joilla ei ole suurem paa wakawuutta. Katsokaamme, niiiä on aikaansaatu myönnytytsellä ja mitä »uhmailulla". MyönNMäisistä svirla- miehistä näimme kuinka toiset meni vät niin pitkälle, että alentnimat urk kijoiksi, toiset taas kirjo::ii.val ivenä- iäisiksi -muutetut nrmensä mitä Suo- melle turmivllisempien jultstusten alle y.m. Toisen esimerkin mt)önlywäiiyy- desiä näemme jotilasmiljao.ta-asian »vaiheissa. Ensin pyydettiin pienem- piä summia, ne myönnettiin, «vähän ajan krrlunua isompia summia jo waa- diltiin. Esimerkkejä woisi jattaa maikka kuinka Pirkalle, mutta näistckkin jo huo- maa, ettei myöntyivät syydellä ole ollut min7äänmoi-sia rajaa, eikä mitään ole woiteltu, waan heikkoutemme näyttä- mällä olemme saartaneet ivasutslajam- me rohkeammiksi uusia myönnytyksiä vxmnmaan. lJoku kysynee, mitä ^uhmailulla" on Zvoiiettu? Muistakaamme luoisilaitof- ien »venäläistytlämisaielra. Venäjän wakaa aikomus oli saada luo.silairok- jemme tv e Maisiin käsiin ja ''.varmaan olisi jaanutkin. jos luoiseissa olisi el- tut imyöM)wäisWtä. Mutia aie rau- kesi «Hjiin tuoisien fi>rfön ..uhma.lun" wuckksi. Tämäkin riittää meille näyt tämään, myöntytväisyydelläkö waiko jyrkällä oikeudesta kiinnipitämisellä enemmän moitetaan. Edellisestä huomaa, kuinka liukas on se myöntywäW)den tie. jo:a „5uoma- lainen" ?äsittelyn alaisena olleessa kir- joirrrksessaan koettaa heikosti esille tuo- den puolustaa, sillä parjaust tlwa anastaa kirjoituksessa melkein kaiken tllan. • Virallisia y.m.yleisiä uutisia. Jyväskylästä ja Keski-Suomesta. Hewosnöyttely. Eilen Sello 10 a.p. toimitettiin he- wvslen tarkaslus ja hiMäksyitiin sii- join kantakirjaan tarjotuista 1ö oriis- ta ajokokeisiin seuraawat 7: ntaanmilj. S. Linnan Multialta waal. rautias „Tieio", A Ä> e kosken oriyhdistyksen omistama ruuni Äänekosken osakelHliön omistama tummanrautias ,Faini", maamvilj. Jaakko Luukkosen Laukaasta rautias „Wanhapoika", it- scllijen Kalle JHvesjärwen Keuruulta Tarkastuksen jälkeen suoritettiin kuormamvetolkokeet ja sittsmmin illalla juok1'ukokeet. — Uuden museotalon sisustaminen. Senaatissa esiteltiin w.k. 29 p. niui- naistieteellisen «toimikunnan esiiys. et- rautias lasiipää „Wirkku", maamvilj. Jci tämän ivuoden menosääiitöehdotuk- Kotilaisen Äiwijärweltä rautias seen uuden mu>eotalon mustamista ^ IMttai MttUMtM 190.000 ^ ^ p°... *„( ■fuuruiie&iu mäörärohaÄo 98,428 mk. Luiv.tison £o(in|aciwl;a ,4>ocmu . myönneiäisiin etumaksuna eräitten kii- reellisten sisustustöiden suorittainiseksi. Senaatti ei tällä kertaa niiiöniynyt teh- lyyn chtykseen. — Siirtyminen kreikkalaiskatolises ta uskontunnustuksesta luterilaiseen. >ienra<tlikuivernööri on w.t. prokuraat- lorille ilmoiltanut Teiskon kirkkoher- ran luterilaiseen uskontunnusinkseen »itäneen talonpojan Twfim Eliaan- ivika Leschicwin lapsineen Kemin pii- risiä Arkangelin kumernementisiä. Wiitaten helmit. 22 p:nä 1906 mmct- cuun asetuckseen on kenraal'.5uw^rnööri iitä miellä, ettei kirkkoherra olisi laa- nut uskontunnustuksen waihloa sallia alaikäisille lapsille, jonfa muoksi hän. miitaten R. L:n 10 luw. 5 pyk.,anoo v.t. prokuraattorin roimenpidettä Teiskon kir?koherran ajeliamisesta wirkasliytteeseen. W. t. pro«kuraattori on kenraaliku- ^rnöörin kirjelmän lähettänyt Turun — Hewoskauppa. Jyniäslyiässä pi- ociyssä orinäyttelys^ä t.k. 1 pnä osli- u>a: maamvilj. S.ur.j Hurme ja I A. Iättvernpää Taarijärivel-ti f-.i!"■ f: kieliin n:o 550 „2uicm" niiuunviij. Ia«'kko Isokoskelta )^iirinos:a. ..Lulo" cn lruununori ron" poika, jonka >>ä iui kuuluisa luotsljaori »Kirppu". ?Lä:iltään «nuiÄutcaa ..Sulo" iso- iiäärsä »Kirppua". — Os!ol)-ii:aa cin- mc «r.nne. — Hautaus. Tuomari Karl Nob. Österlundin maalliset jäännökset luomiokaPitulille selirylsni n-aatiin^sck- atc 1 1 ii n haudan lepoon Sa-irijäriven n mainiiun kirkkoherran >eka luomio- 0 ,, ..... on . „ s kapitulin omaa lausumaa ivarten. ihauiau»inaalla kesak. 30 p.na. runsaslukuinen hautaussaatto surujaa- — Uudet rautatierakennukset. Se- naatti päätti 2Ä p. kehoitlaa tie- -a vesirakennusten ylihalliluksen Kia- im aa n ehidoiuksen Sawonlinnan - Pieksämäen rauialien lopullisesia lu!- limisesta. Senaatti an oikeuttanut tie- sa mesi- rakennusten ylihallituksen ryhtymään tarpeellisiin toimenpiteisiin liikkuman lalusion tilaamista warten Seinäjoen — Kristiinankaupungin — Kaskisien rautatietä warten. — Joensuun—Nurmeksen rautatien töiden jatkaminen. Senaaiism esitel- liin w.k. 29 p. tie- ja wesirakei>iiusten ylihalliiuksen kirjelmä siitä, että >ra- roja alsetettaiisiin yli!halliul.''eii käyiet- iäivÄlsi Joensuun—Nurmeksen rauia- lietöiden jatkamiseksi. Sanottua rarkoi- lusta Warren on wuoden 1910 meno- sääntöön otettu 2 mils. inf:t määrära ha ja päätti senaatti asettaa täinäi? ra- hamäärän etumaksuna i/li hellii uksen käytettÄväksi. — Vuoden 1909 waltiopäiwäin raha-asioita koskemat päätökset. Te- naatissa esiieltiin w.k. 29 v. kenraali- kulvernöörin kirjelmä, missä pvydetliin Anaalin lausuntoa kaMs:a nitvtii w:n 1909 waltiopäiwäin raha-asioi:a kos kemisia päätöksistä, sotka zn oteitaiva huomioon laadittaessa menojääniöä w:lle 1910. — W:den 1909 waltiopäiwäin was- taris armolliseen esityts.'en suostun- nasta, joia yksiiyispankkien. säästö- pankkien. palowakuutusichtiöitten ja paloapuyhdisiysten on makseitama. Senaatissa esiieliiin w.t. 29 p. ken- raalikuwernöörin kirjelmä, missä se- naattia kehoitettiin antamaan lausun- icnisa edellämainiiusia asiasta. Kuten iunnetiua hylkqsimät waltiopättvä.'ar- moll. ösiiyksen. jonka wuokst senaatti pääni lausumuissaan ilmattaa. ettei asia näin ollen aiheuta mitään toimen pidettä senaatin puolelta. tossa saapui kalmistvon, otti sen hau- valla wastaan tilapäinen sekakööri, jo- ka fani tori F. O. Seivon i n johdolla lauloi »Käyn kuoloo kohden, kussa käyn". Hautaustoimituksen suoritti nettiin tarwittallvat warat makselta- ivahsi etukäteen äänikassasta. Muonamies Jafet Myllärisen ano- mus Poikansa Musivmijesta Perttu- lan tylsämielisten kaÄvawslailokseen jätettiin wailwaishoitohallituksen har- kittMväksi. Pa>tow<chingon kovmausta mi>önnet- tiin talolliselle N. Raatikaiselle 2ä,ö5S mk., pabivelijoille Erika Huhiiselle 30 mk., Hilma Korpelalle 4 ntk., W!ljam «Saarelle 60 ntk.. Otto Puttoselle 4 mk., Kalle Paloselle 2 mk., suutari Maiti Hälkiselle 17 mk., Kankaan Pa- peritehiaalle 12 mL ja torppari Moiti Ätalviolle 75 mk. Torpan -emäntä Lii- sa Lampiselle myönnettiin palckioksi urhoolliisuudesta ja neumoi^aisuudesta tulipalon jammuttamijesja 12 ink. — Kuntakokouksessa Wirroi !ta oit w. i:n 27 pnä lfafiieltuiDänä Ä.'asiiwcden macntieriitij. Sanotun maantien cli Ilmucrnööri määrännyt Mirrain kunnan >lci iltamaa n 4>X> anlfn sakon uhalla !cl« jDDlIijeen kuntoon 1 päimään kesäkuuta 1910. Kunta »liikin laittanut ti-en yhtei sillä »varoilla, sekä jakanut sitten ykjityi- sille kunnossa pitoa wart«n ja oli tuuier- nööri lva>hwist<mu^ zaon.. Riutta yksiiyi- lsetpä «kvät laittaneettaan kappaleitaan yleisccn kcjsätarZastuitlscm tarpeesi hy- win korjatuiksi, ei ainakaan suurin csa ja tarkastutZscssa wiranoma.is>et määräsi- wät, että heidän on huomatut piiuiieelli- suudet >korjaätawa 8 muorok. kuluessa u» Uhalla, että ne muuten toimitetaan Iviran- omaisten toimesta tehdyitlsi ticafain o* mistajain kustanmuHsclla. Asia oli kuiten- Sin saanut -sen iäänktn, eitä oli anottu kmvernööuittä Mirtain kunnan welwoit- tamista laittamaan »Mtyisille jaetut "tie osat määrättyyn luntoon; multa kun ku vernöörin lvachlivistamasta lienjaosia «i ollut ?ukaan jvalittanut. niin e: kokous moinnt pitää kunnan tveUvollisuutena jatkaa ttcn kunno-ssapitoa. SaapuivlLa oll.cc>t ticmckowclwollisct selittivät, eitä >he oivat tchncet määrätyt korjaukset, Ivaan tietä ei ole scn Mkcen tarkastettu. Malitulksiin päätti ^kunta antaa selityksen cdelläisanotun perusteella. Tarkemmin selitystä laatimaan »valittiin Juho Koro oikeudella käyttää laJimiefycn apua, jos sen taripcellisctsi nälee. Wuokr'Uaiila- ttinnan jäsenten palikasta oli wäi!tclyä. P<rl>kan saajat !vaatiwat 3 mk. päiivältä ja k)ydit. Heidän ivaattinukiinns.i ifatu nätti osa, mutta Ivoilolle pääsl wasia- piicluccn m>ieliipid«. jotta inyönsiitxi» iRvum 3 jnif. päiwäPal?kaa. eikä kyy:ejä. Palkan »vähyyttä ttxiötaan tuotiin mic- desiäni Wvinikin pätctlviä syitä, niiniä esim. scli>vi>si, että mi paikkoja, jchvn tu- loc edestakainen ftjJjtt iii—:!0 llm. & 14, siis 3: 50—3: 04, ja kun ei vle kiU'.'!irei- ta» (joutuu usein mailsaimaan runsaam ani uitin. Eikä tvoi edes iihd>.'5iä imntus- taa >k«Bsi henkeä. Hirn asunnot owat eri äc-sä cpäkc>hd.,ssa f o c: c i t i i n Hellimpiä sumeita, Parhaat Koneet 2172 tehdas-, teollisuus-, sfchkö-, inylly-, turpiini- ja maanviljelya- ■aatte edullisimmin N Konekauppa-OsäkeyhtiO AATRALTA. Helsinki. Tampere. Viipuri. Vaaa*. Pyytäkää meiltä hint&ilmoituksial i—o kerrotun tapahtuman lähipaikoilla tay- :yy pedoilla olla pesimtspatNa, kcska niitä siellä, eikä juuri edeutpänä, on usein nähiy. — S:n. — Hetvoskauppa. Tampereella val tion orinäyttel^sä w.k. 23—29 p:nä myi maamviljelijä H. Mesterinen Pe- 'täjÄvÄÄtä kantakirjaoriin »Renki" eläinlääkäri H. Engdahlille Huitrisis- ta. «ReiÄi" sai Mmannen palkinnon näyttekysjä. — Konsertin antoi kanteleensoittaja Olli Tuo lahti kesäk. 26 p:wänä Saarijärmen nuorisoseuran elolla. Taitettijan sekä latrlu- että soittoesityk- set otti werrattain runsas kuulijakunta mielMIvällä »vastaan. — Topografit löytäneet salamiina- polttimon. Alawudetta kerroiaan ct:ä imcnäläiset »topograsit" l?!vat siellä ra- keniamistaan tähysiysiorneista kiika- reidessään ikeksineet sala-iviinapoltti- mon ja löllöstään tehneet '.lmotukien suorinanui. Piikin Tuomen rautaie::ten halkopi- halle. G Eräs Pietarista saapunut henkilö kcrroi, eira klo puoli 4 aikaan oli pie« nciJiipi weiuri iv.>:änyr ijc.npaa sekä vsiiia tvaunuja ifctai:irc!xtlta suo men rautatielle. Juna. jo ?ja ol: taijjl miehistö, pata st !uue:ttur he. lakaisin. — Hels.S. — Uhkaatva selkkaus kirjapainoalalla. Ztn jatkeen kun Aiirjaltajaiitliuiö ja- n oi irti nykyään »voimassao^eivan s-att. taus>joipi-m>uljen, on (Äraaf'.ll:nen työn- ^n.ajaliitio puolestaan sanonut irti soina n sL piin uksen. — Waiwaishoito-liitto. Se TomitCö, jota Tampereen mattvaishoilokonfe- renssisja aserelliin laaiinraan ehdotus- ta «jäannöitsi aiotulle »ailvaishoiro- iiirolle, on nyuemmin tämän rehia- poliisille. Ei woi muuta kun toilvoa lisää ia- malilaisia onnen poikauksia. lausuu tä- män joihdosla »Pohjanmaa". Ka Siv i kunnalle »vallan suotuisitsi vwat sukeutuneet näiden <päiwäin herttaiset il- anat. Päiwän paisteen liinassa oivat lkuurosakcvt silmin nähtäiväSli tvirkistä» neot tuimain kaswua, jotenka lamaantu- neet maamiesten mielet omat elptjnce^ »vaiavannÄönsä toteontuanisen koiivosta. Niin — ..Maikka iMct , eipä h«)l!ää Her ra". ÄesiMun M pnä päättyi «cknekoÄen seurakuntalaisilta kahdeksan päiivää kes- täny tZvapaaehtoisiiiitta kysyvä uhraukscn lyö. Tasoitan kirkkomme ympäristön rauvaam>:s:a ja >puhdisiami?ta. Eanacn fo^ton sva:kiitil?scn teki kulkijan silmälle tuon uuden ja soman kirkon ympälisten raichnaincn rikkäkangas. Nyhdnttiin tin:- masta toimeen: pyt)dettiin seurakunta- 'laisten ivapaaehtoista työiä kirkon fra< tpäa'i-:-l'iin siistimisecn. (f piit Iti tri, iotto dlomiiean mielestä tulisi liiton teh- tätvätsi »)hlcisn)ohön »chdistäa ntinhy- min »varsrnaijen säännöllisen waiwais- hoidon edusiajar luin hywän:ekewäi- si)i>-Mistylsel ja ylsilyisel ajianhar- rasta-zar setä pyrkiä yle-iössä edtsiä- määir lailenpuol'.sla ja a-anlnukaista waiwais<ioil0- ja hywäniek«vätjyl)S- toiminiaa. < Täiä lehiÄväänjä lulisi liiton komi- tcan chi>otutjen muiaan :oieuiiea aniainalla kunnille, yhoisiyisille ja ylsiiyisille tietoja ja neuivoja tältä alalta, < loimeeit;xinemalla paikallisia ja ylei- siä kokoulsia, opp:lur?seja, esiielmiä j. n. e.. sairaustiipu. ja eläkclaöj>ojen kauita tv a! mistä malla mu : ma:*!) oi Dc n palwe- luij.icja ole.vain henf:lö ; n elinoloja jet a a n'.aina II a Mticv.lle ja eietvillc toiiniycittttöille iällä ajalla siipendeiä ja lainoja si:ä waricn norauiista kas- soisia, 1 uiiai^cjnaQa aikakauslehteä ja mui ta juttaiiuja. ^zimeenputemalla :er- w^en läiä alaa kosfen^n tirjallisuu- de» aiHaaniaamiseisi palkiiiiolilpailuja. Vucsiinakiutsi yksiiyisille. iiinoon ltiul'.iwille jäsenille ehdotetaan 1 m5aa. iiii^oon avouvat Mh:yä iiuu*«::ii lvai- — Onneton äiti. Haa^jänven :r .i- likäräftllä oli V.!. 27 pnä esillä m.m. kirkkoherra A. W. 2m\b, puhuen sano jen ioydosia »Herra, se sairastaa, jo- Miikoilla, las rakastat", ^lun kööri oli laulanut. wuoimlautäl»nnan toisen »värssyn samasta koraalista ja »*«™w»e« auttamiseksi. ' < . . .» 1'toUa 'ttVi)Dotttin <inta<l kunnan nnulclfrt hauiaoli uuiipceit luotu, peittyt funtpu ! ^r-nt.ytfaman osaa. hm sen jä,Vn:*fä kauniilla iuktakatolla. Paii>t lähimpien sukulaisien fufiia iaskemin haudalle seppelettä Anna ja Bertil af <.'jörksre- niliä, Agnes ja Robert Lagus'ella, Maria ja Julia Bergius'el:a seka Nai- ma 'TaboniuösÄta, tuomari Jarl ^jel- köliä, Elin ja Rolf Tihlemanilia, BranÄeriii, ArlpPen, Edgren in, Tim- grenin, Flinckmanm, Warenin ja Lun- din «perheiltä. Seppeleitä l-askiessaan puhuiivat ruomarr I. Bjelke kunnioitelulle oh- jaaaMeen ja tohtori N. I. Arppe lmichuulliselle ja Uoanieliselle kansalai- selle ja hiAvälle naapurille. , . ^ .... . , .. f , . ,. ,, , . ikaan iheika noin run.iaan!atseen ichrau- ^un lekakoort wtela oli laulanut^ ^.^^uteen, kun se wasta talsan hy- avliiksyy. Oka. cn myös hyivin ,wälimvarai!ia. Eiköhän sannaia hiM^ntclkcilväisyys, jos sitä lah- dviaan esille oNaa tässä asiaÄa sujuisi .parcntmin wähÄva ra isittä yksityisiltä. Ia onhan nchönnettätvä, että 50 pennin tappio, raskaasta päiwätyöstä nn huono lpalNio ävähälivaraisclle ini^belle, jollei tahdota, että ra lauta kunnan jäsenet kän'<Iewät pitkätkin maikat saaden sitcn palijon enc>Mipi >päi»viä tarkastusta koh- den. Mutta silloin nxnkuttaa larkotcttu armelliaistius !päinwaStaise»n suuntaan. Eitä ivuokralautafunnan jäscnille olisi edullista tarpeeton ajan sn'viseen aikaan, ■fim Maisella heistä on ma^mvilje>lyStä toisilla cncniMtin, toisilla lv-ihcmiiuin. ^a tuÄkinpa kihlakunnan oikcns >pakoi!iaa- tällä lkir^kolle ntu-ka, ntiin kylmällä aika- Zaudclla riittäisi mähintNään lnwiniota>^ mciseen toin^ni-tseen. mutta siinä luu- uu -, u , lI)aUt:u ^ t j<, ^öi -mljct. losia 5?ctnttttn. Melkein usk>.'maitomal.a ja yllÄitmvältä rrtit näyttää kirkon ym.pä- ^ riotölle iilirattu w.^^aachtoin^n työ. Tnö- ... ^ !t'ön o'^aot!ancidm henkilöjen luku n^lt-^l^S lap'en.iliut'!)u;!tt:''i. i'l)l)!fttt) ^it" j'"cc ii'cimviiu kaloihin. Ei siellä nälii- siinä ^iikiä 3tcl->jiii'iOCitii fCrt31 Otfeit- ! nyt >ptioltic:väriä, ei ninxkl'itään. 2iinä öCsjö, eiiä hän MilM? h'thl.NiUN 21 j tliLvr-iia esiintyi miehiä, naisia, lapna jo^a Pl>!ivän iliana jäädc>>iään t)5»N^ sau» !»vanhl!'!'sia harmaa hapsisia. kaikki toi- tiaan oli siellä jljtuuir.annt t:'i>|tn ke» !«ni ilmani elin, tcr.kcin kielin kitui Miian hiiuineen lapj^'.'.. \">e:i i!>NMjiIlkseN stalon wäki konsanaankin. Ziivttlta katso» sällein meni hän !'.eoo:.0 !na!si ^a t.l- jaan teki sangen mielluttäivin «raikutuk» julttaan Ps.aitii ci^b'.:-.'NtannLl lap» 'cn, klun lippaasta tahdosta tehdi.än s? ^ elon mer.ke> l. ^illo ^n kääri H.'.N lyö. niihin olisi «vcroitni^cn ka.itta lapsen ruuinti.r hameeseenia ja pi'.io!» tanviitli u'cita iatoja rahassa lukea. >it 'i ien naiveiiaan. Tupaan i'.ille>'^ et '»öhön n>!imiwät nekin, jotka .'Uv.it oliii N'ouiur piihUli aliapa Mitään Maan <!t<pincct eikä tarivinncet maksaa. Titä- p.nieiiiui maa. 'a. ^eu.r.ia.vana pai- paitsi '"e eli, ivattakin picnoiskuirastus, N>änä tun sauna^!-.'. hlii.'.nalli!n epa:'l>t- Tuomen -kaman muinaisten esi-isain ja ^ t^vtä )äl::ä ja iu n hanel!? ttmoitetU .N äilctn hensieStä Meistä seu '«kunnan ko-! k'iä 0N menin fklft*Jltoa:t kiittää, Niili k?»Kpaitkaa ja Herran huonci.a kohtaan, hän selitti kolo tapahilintan >a l/Jti Täinän p!>!>dän llausiia kunnioittaen Ää- hapsen ruumiin na .veia ^ia. ^ääkäriit 7>ek!.'M.'n sctira5untalaisille t'itvk 'e !n to!» niiivain henkilöjen pualesta. K. K. — MaamittauZ oiinitntset. Kuwer» nööri on määrännet icuraanar ma^n» mittarit toimtttaina.in halfotni?:i)öt allanimitetyillä tiloilla, nimittäin: ^ waramaamitta:i Joel Steniuksen halkomalla erottuinaan talokas Juho Honkalan omistaman osuud. samanni- nusestä perin.öiorpasta n:o 7 A!awu- d°n pitäjän Sapsa!.ammin kvlassä. Maramaamniiiarl Terho Mannerin halkomalla erot.anlaan :alonei»änt>i Anna Sofia Erkiuniiär Vuorenmaan 'znnä muiden osaiasien osuudei ?^>uo- renmaa-nimises:^ periniö^.laÄa »'0 2Z Töysän kl)läs> i ja kappelissa. Warawaanmittari K. F. Peltosen halkomalla erotttaine^n talokas Kus- taa Hellbergi .l omistamat csuusel Pcanala-nimiies.'ö perintötalosta n:o 1 Uuraisten pität in Kuukkazänven k>)- iässä. — Läaninwirkamiehet. Kimisariven piirin nimismiehelle Toiws Anjalalle on Myönnetty wirk«v»psuttq kuuden „WaiPuos, waiwu ftjnnyinmaasi hel- maan", hajosi N>älijouk5o kaihomielin haudalta, jonne jäi rehellisen päiivä- iyönsä päätettyä lepäämään kunnon lvirfamies ja ihmisrakas kansataincil. — Kansakoulut. Saarijäriven Hon kolan Piirin !kanisakoulun johioltuita Ivaliisi kesäk. 30 pnä koulun miesopet- tajalsi 13 hakijasta opettaja Paalvo kosken Kyröstä sekä apuopeilajaksi Maria Mäen J?)wästy!läsiä niinikään 13 hakijasta. Alajäriven kirkonvylän kansakoulun apuo-pettajattarelsi ^>n -valittu Aune Maula Keuruulta. — Jyväskylän pitäjän kuntakokouk sessa wittne lauantaina käsiteltiin sen raawat asiat: J >1wäsk )län kaupungin Nahaioiini kamarm lhakemusia, että Syrjälän ja Mustanmäen talot alustalaisineen siir- retiäisiin hallinnollisessa ja oikeudelli- sessa suhteessa 'fauipuufiTuu;a-cu kuulu- iiuitsi, wastusteiiiin yksimielisesti ja seikkaperäisiä lausunioa antamaaniva — Punatauti tekee Mili.ramcsja tuhojaan lehmissä, zo^:a sairastuu isviii-iiiisia karjoissa wl!sin kuusin iji;t'« ai la a ja pienemmät karja: muuta.ntö- ia talvisia kokonaan. Jämsän piirin piirieläinlääkäri on mattustellut paik- ialunnalla amamassl'. neuieoja taudin parantamisessa ja sairaiden elukkain hl idossa ja on hän jättänyt Jso-Jaak- tolaan lääkelappuja, joita sieltä jaalra: kaikki ilmaiseksi. — LLirtain raittiusseura pitää kuu« >kausikokvnljsen!sa sunnuntaina heinäkuun 3 pnä lk.lv 4 i.p. Alä-PatalaSsa ja itta» man samassa talossa klo 6 i.p. Torwi» >soittoikuntakin tulee inukaan. ja se lie >jiwi!^)läSsä harivinaisenitziaa. Rientäkää Suomen asia Englannissa. W .k. 29 p. saapui U. T:lle Lonkoos- ia seuraalva sähkösanomatieto: ,,'Ei'len sisäistivät 'käiksi •ätöitiisa leh det Hellstngisiä läheieiyn Zieuterin sähtösanoman Suomen asias-a. Kaik- kien puolueiden joh:asat c^va:' päältä- nect ipMää Greyn tväliintuloa Euo° mc n hlipväksi." Lähempien tietojen puutteessa täl)- tyy tämän lyhMessään epälsM'än tie- ,do>n suhieen jäädä ovor^atvalle ka n» nalle. Muualta Suomesta. Hiilet kchmit £i(mt§[ii. löuiuitncn mukaan oi: Icpsi e.ä.räna iiyntimljt, mu:tj fuoftut luuh-irrafcti hoidon puutteena. Tunnu?:uli<n pe- rusteella tuomit :t : u onseion äiti ta- h ailis e sta (.!) lapsensa i!»>a^. hoi:ca säitämii:siä, jcsta -.'li ku>.<?:na scuraulsena, k o l m ^ s i > w n o d e k s i kuritushuoneeseen. ?>1einen syyiiäjä ilmoiiii n^lymäilvmyytiä. — Ankara lumisade »ohjoiö Karjalas sa. Laitaniaina »o. k:n 25 pnä raiIvosi ■kMc pol>joic- =ito vjotta^ia ^iuc-kcalaan ja ZoanlahdeUe saaKa etelään päin ankara iiiiniptM, jollaisia ei micsmui?tiin cl* licminnt. Lt.mi oli hy>v :n rac-kacia ja !la,'toi se kailki laihot nta th-m, ja on ar» »velultalvaa, ktitrneivättö ne «nää siitä n».' useinaan. Lumi pysyi maassa sunnun« taibin saaNa. ^nhannushallat otvat kaikkialla poh- joiö-KarjalaSsa samoin kuin lois Wiipu« rin läänissä tehneet wa>hintva. Uhkaa- malta näyttää näin ollen wuooeniulvn toilveet pohjois^tal^alassa. — Hels. S. — Mustalaiset vetäneet nenästä «t- kein loiStawa»ti. — Pcijauncet ZMi mk. »uiaisuuden. Joku aita ennen wapp«a ilmestyi PinNalan torPpaan Jamijär» wen 2i)!!ijön kyJä-^sii tawallise.1a kierii?» jnattalla olewia mustana'jia, dtun ioc« !>an noin 4» ijässä okeiva tl.är »valitteli seliänsä olnvan Zipeän, tarjoutuiwat mustalaiset parantamaan. Zlainen, jota «nistalaisaKa ^uul>ui .läät-nneen", uSkoi Eiliskiinän NjetH kertoo, ctiä duu man ja waltakunnanneu:vos:on myon ^ n«e!hi«jv lsitä kuulemaan ja onhan tie. ! läinä määräraha kasannirakennukna «u!s^äi^en^ä?s«n £ an-au,u'i MMni .,,^^ cn , ' a " Min ohjelmaa^ joka n i flr ( fn Tuoines^a tulee etupäässä käy. ileltairvtkjsi. Mutia mu5?alai»e.t ci toi-' tcitiimiifsi kasarmien rakentamiseen kaan Ivv-i tehdä ihmeitä, ellei raha o!t Niihimäelle, Koi:wolaan, ^ilineenä. Riinpä nytkin ta.'w::::in ?a. K e r a w a l l e ja T a m m i s a a - >hou?u'ttetee. Oka. — Tudet eläimiä raatelemassa. Pii- kin kesää on susia littusk^lui Kiivijär- >wellä. Wiimc-tsi teki piitähäiiiä iuho-. ilitnin agr. K. W. Koskelin, juntio I. ^ jaan kefiiknun^ö p:nä, jolloin se Hcit- Karjalainen ja maamvilj. I. H. Pel- jämien tylässä ivaliamaantien warrcl Sinen. >LUln Sulvimäen kansakoulutontille sen ahtauden takia ei ivoida rakeniaa kolinatta luokkasalia ja opettajan asun toa, jotka kouluylihallitus on määrän- nyt laitettaRmtsi, niin päätettiin ra- keittää uusi koulu Tourulan kylään ja malit ti in rakennu st o imi kun ta, johon tuli tilanom. A. Schildt, Jalmari Nauhanieini, Oskar Riihimäki. I. Karjalvinen ja K. Malmberg. Julkiluettiin ja hymäksyttiin tilan- o-nrist. A. Schildt'in ja kunnan wä'li- nen kaupyakirja Pirttilän rakennusten ostamisesta kulkutautisairaalaksi. Wm>5val<lutakuntain tarpetstin myön- la olewassa hakamaassa tappo: keskellä päiivää kolme lammasta, ^euraaivan päievän aamulla meni susi naapurin pellon httvoslaumaa häiyyi lämään. Äal/Sen ^kuukauden vanhan Marjan kurkkuun käivi se kiilvaasti kiinni raa- d ellen hepo^ran ;iahanpäiwäijesti. Pedon temmellyksen sattui muuan lä- hiialon mies huomaamaan säikähn>- neiden hevosten juoksusta. T?iwäs kä- dessä juoksi hän muutamien naisten kera häiNtlämään sutia marjan kim pusta. Töin tuskin saatiin peto kar- kotetuksi. Kiwijärwellä Äisi metsästäjillä hy- pä tilaisuus jajtoaan iräyttsZ, Täsjä haa. zo-ka luon paranta:v.nt u<tifi-fiiffcn . .. . ^ , s"'si aikaan. Ja sinä tartviuiin oikein reen. Ztakcnnustonntkunnan puheen- ftluf(fi ^ [)Cnullau> fit!cn dina joh'.aja na toimii keiiraÄi Af into lv. ttsää. Ensin antoi chtär mustalalsillc »vanhenBpainsa rahoja 1,100 (sanoo Yksi» — Wal>nistawia toimenpitcitälö? 5>ollä ivasien m.l. Z!? vaimää No 'Z tie- noissa — ilmo':aa Uuustoimistc — saapui eiisimä ani mrntr? :o 1 nin jjc. n'alia uuiia ra.t iilkorataa piilin ^uc- men rautaiiea'emalle P e.ariSja. :i>iö- tä jatkoi matkaania Zuomen rauiaiel:- ten halkopihaan jaalaa, missä uusi rata ja Tuomen raut: cr yhiynnit. Äuten ennen on ianomal^l^iesä ker- roitu, kulkee uusi rata Nikolain ase- malta pitkin Neman rantaa ja A le k- santerin sillan yu W:ipurin. puolelle josta je kulkee ^lshegorodsiaja-!o:uq toisia >sataa marMaa). Lainaitt sitten naapureilta lisää. Tai nääliä 4C>0 ml. toiselta. 140, 100, 75, partita W), yhdellä 40, 23, 20 mkaa ja niin cd.lleen. Muu» kauden asan kutkiwa< mustalaiset, erä» »>tko ja aKa, yön aikana 'ytärtä ..paran» telemassa" .ja kirisiäinä>?iä rahoja, jc.ta. 5uului»vat saaneen tchteens.i noin 2.0C.I m?. se?ä ivieiä lisäksi 5 sink«pe':^:ä, 2 sihtiä, mustat »vaatteet s.'l i kahd.n muut waa!teet. Kaikkiaan kuulmvat nämä e» »velat »veijarit saaneen l»erk?Ä'->koisellZ noisalia peijatuLsi tawaraa ja rabaa noin 3,000 rnTn attvoSta. Näitä rahoja ottivat antStalaiset pyytäneet vain parannu?»