luorstuiva llslvlikurm 10 1S10 —U:o 17—3 Littoiste» PesolaitoS, M. Hampf Waall«t voudaletllss ja lähetetään. Puheltu 12 27. — Littoinen?. OO Ainoastaan dmuollinen ja kokenut z Kerrofeppa W »«» hanttia teille H 17LSS oikinkähvSn z Kerron! ? Ostakaa siis ui.tä I G. Zulini» Jälk:ltS, j.-iu»aulatu Vb ia Eer,^ul-tu 7. G M z Helmikuun 10 p:nä. XllnvsIIillen is^oluz MZZl2l5KllNlli§5Z. Maalaiskuntien kunnalliset taksoituk set ovat nyt päättyneet ja taksoitus- luettelot tarkastusta varten esille pan tnja. Kuntalaisilla on nyt tilaisuus, jos syytä katsomat siihen oleman, wa littaa ensin kuntakokoukselle ja elleivät sen päätöksiin ty?dy kuveruöörille. Paljon puutteellisuuksia on taksoituk sessa huomattavissa. Se seikka, että veronalaiset yleisesti eilvZt ole siihen tyytyväisiä, ei kyllä useinkaan ilmaise muuta kuin verovelvollisten halua päästä kunnallisista rasituksista mah dollisimman mädällä, eikä puolest an ole merkkinä huonosta ja epäoikeuden mukaisesta taksoittamisesla. Onhan tun vettu, että meidän kunnisjamme on liiankin paljon h nMitä, jotka tahtoi simat kokonaan P^Lstä kalkista kunnal lisista »eroista vapaaksi. Ei ole esim. etelä-Suomessakaan harvinaista, että taksoituslautakunnan kokoukseen aStuu henkilö, joka ilmoittaa että hänellä ku luneena wuotena on ollut menoja pal jon enemmän kuin tuloja, joten hänen oikeuden mukaan pitäisi saada yhtei sestä kassasta eikä suinkaan siihen mak- saa. Useimmat ja suurimmat virheet eivät olekaan liian suuressa, vaan liian pie nessä taksoituksessa. Kun vero olojen uudistamista varten pari vuotta sitte pantiin toimeen tutkimus kunnallisesta tuloverotuksesta, huomattiin, että sään nöllisesti. melkein kaikissa kunnissa, oli verrattain korkea prosentti verovel vollisia, joiden tulot oli arvioitu ai noastaan 200—300 markaksi. M.tta näin Pieni tulo on yleensä mal>doion, sillä kolmenkin sudan markan umosim- lolla on suorastaan mahdoton lulla toimeen, ainakin p-rheellisen henkilön. Epätarkan talsotukM huono puoli on siinäkin, että sen kautta rasitukset tulemat jae U'ksi fpo -kcude^muka -sestl. Toinen joutuu makjamraa veroja suh teellisesti enemmän kuin toinen; toista rasitetaan kohmuttoman ankarc-sli, tois ta kohtuuttoman lievästi. Pahimmat taksoiuS virheellisyydet johtuivat siitä, etta taksolu-lautukuNiiat eivät toimita mitään tiedusteluja ve rotettavien tuloista. Kaupurg issa on jo verrattain vakiintunut se tapa, että työnantajat ja itselliset liikemiehet ilmoittavat itse tulonsa taisotuslauta- tunnalle ja samalla merkitsemät erityt- seen liStaan heidän palveluksessaan olevien henkilöiden palkat ja muut edut. Maaseudulla ainoastaan har- voin näin menetellään. Kaikista epavarminta oa taksotus maanviljelijöihin, kauppiaihin ja itze- näistin litkemiehtin nähden. Mirka mieSten, samaten kuin palkkatyö väen tulot voi kokenut takjottaja jokseenkin tarkalleen arvioida, muita meneppäS sanomaan, muen suuret tulot silla tai tällä talollisella, torpparilla tai liike miehenä oa, niin lyöipäs kämmenesi poroon. Jonkunmoinen tiedustelu ja määrätyt arvioimi perusteet omat tässä suhteessa välttämättömiä. U eas>a etelä- Suomen maalaiskunnissa noudatetaan kin tiedustklutapaa. Lihetetaän talo jen isännille erityiset taulukot, joihin he merkitsevät edellisen vuoden kylvöt ja satomäärät, palvelusivakeniä ja sen palkat, tilalla elätetyt eläimet ja muut tarpeelliset nedot. Samana set taulu kot saamat torpparit täyleltäväkseen. Kun ne sitte palaamat takaisin iak>oms- lantakunnan kasiin, tarkoitetaan, omatko annetut tiedot todluperaisiä. Eri ta louksia toisiinsa vertailemalla voi uuä jotakuinkin PääStä selvyyteen. Naiden tietojen perusteella mä.-rä tään asian omaisten veroäyrit. Paitsi sitä etua, eitä taksotus täl- latsea tiedustelua kautta saavuttaisi ainakin jonkimmoisen varmuuden, olisi siitä maanviljeli,Sillekin hyö:yä. He ehkä oppisivat sen kautta mittaamaan ja punnitsema,v korjaamansa sadot ja kylväinäasä kylmöt. EM alkaisivat oivaltaa mitä merkitsee, että maanmil jelijä tietää taloutensa eri haarat ja ottaa niidm kannattavaisuudeSta sel vän. Se olisi jonkunmoisetta opetuk sena ja esikouluna niitä aikoja varten, jolloin veronalaisten rangaistuksen uhalla on ilmoitettava oikeat tulonsa miranomaifille. LuultSmaSti ei sekään aika ole marsin etäällä. Turun postitalo. «LaajeNnetaa» yyt» Kun Toruu uusi postitalo Auraka dun ja Eerikinkadun knlmauksessa noin 10 vuotta takaperin valmistui, huo mattiin se heti litan ahtaaksi, »iin että osa ullakkoa oli o«ettava käytäntöön. Äiime kesänä taloa taas laajennettiin niin että toko ullakko otettiin käytän töön ja Aurakadun puolella palvelija kuonalle tarkotetut huoneet järjestettiin tulliosastoksi postipakettien tnllauttamiS- ta larten. Nyttemmin kun Ruotsin posti yksin omaan saapuu Turon kantta ja kun li säksi vielä ta^visaik aa saapuu Lyype kiStä kerta viikossa suoraan meritse summattoman iuuri paketliposti, noin 800 pakettia kerrallaan, on postitalo näyttäytynyt krra-suan liian ahtauki. Sen vuoksi onktn postinhouaja E.is Urpala tehnyt postihallitukielle esityksen postitalon laajentamiseksi. Aikomus on saada m. m. työskentelysalit niin hy via menevää kuin tulevaa postia varten laajennetuiksi y. «. kaytännösia huomatt ja tarpeenvaatimia laajennuk sia. Eteistä, jtka on yleisön täytettävä nä ja joka ainakin kapeisiin o viin näb den on näyttäytynyt epämukavaksi, koe tetaan saada, mikäli mahdollista, laa jen,etuksi ^erikiniadulle pai». Nyttemmin onkin senaatti yleisten rakennusten ylihallitukien kautta anta nut täkäläiselle lääninrakeanuskontior lle määräyksen laatta seikkaperäinen ohjel ma täkäläisen postitalon laajentamiasi. lisstlljs. — .Tu««e» laulu", tämä mainehikas kalliokuilta täyttää tSaä talvena 10 vuotta. Pääsiäisen ajoissa viettää seura suurta juh laa jossa juhlakonsertin esittää 100-heukiuen lanlukööri. — MaltiaviisaS Sirola! MenälSisen lehden .Rjetshin" kirjeenvaihtaja on haasta tellut hra Sirolaa päiväjärjestyksessä ole mista valtiollisista kysymyksistä Suomessa. Nuorsuomalaisista oa hra Sirola suvainnut lausua sellaisen „totoudeo", ettei muta „nuor- suomlitaisilla ok» wahwaa asemaa maassa, sillä heillä ei ole omaa yhtnsknnnallista oh jelmaa. Dhteiskunnallisissa kysmnhksisjä nuor suomalaiset omat oik ammalla suomettarelaisia ja ainoaslaao valtiollisissa kysymyksissä va semmalla." — Surullinen tunnustus. Ääniä las- kcttaessa lludeiun-an läänin vaalipiirin kes- .uslautakunnasja löymi erään maalilipun si- sastä, johon muuten ei olm madettu punaista viivaa niihinkään listaan, koululapsen kir-oi- tosvihkosta leikattu paperipalanen, jossa oli s uraania kirjoitus: „Sosialistit on mitä raakamaisempaa kan saa niaimonsa ja lapsiensa syöjiä ja yleiseen kaikkien jen tiedän marinaan sillä olen Sosia listin »vaimo paljon moisin tuoda esiin mutta." — Eräs hammasrattaan riemujuhla Meidäniin m ajamme kylvin tunnettu toimi nimi Otto Gruson ä, C:o Magdeburgi^sa mietti äsketttäin harvinaista remuju ilaa. Toiminimen suuressa terästehtaassa valmis tui silloin soo <XX):S teräsh immasratas. Teh das valmistaa vuodessa uoin 32 L>l)9 täl laista ratasta. » — vn ollut pakkastakin: Elohopea oli läätyneena MttitäSjä tammik LS pälivänä. Romaniemen Ounasjoella kerrottiin lämpö- mttlarin osotlaneen 42" C. Edellisinä päimi- nä oli myöskin kylmää 30—35 asteeseen. — Siis oikea »PohjoiSnalvan kirmespohjapakka- nen." V — Lilloin se jo kannattaa W. k n 29 p. oli malmvn.a maaiuo. Peika Sairasen Zäämingin Ruhioanalta, konkurssissa. Sää tämiä mallvottiiu noin 11,000 mk. OmaisuuS jen sijaau o» — 3 mk. Sv p. Perhe-uu.isia. — kihloihin omat menneet Mmieskau kirkonkylän lamaloulun opettaj»tar Alma Au rora Perälä ja Ä)li oieskun Oi^iyi^n kania ko n on opettaja Matti Partula — T.uto- lan kansakoulun ishkajatar neiti Elsa San- mark ja arkkitehti Onm Znnien Raumalta — Tilanomistaja, ylioppilas Weikto Ätl!>a Hel- sinM >euraknnnasla ia scna. tior» B. Ein, Lili.blad mainajaa tytär netti H lja Saaren- sima. — MidtttyjS. Amioliittoo» on «vihitty: lauantaina Oulujoella morsiamen kodissa maanimtielijä, Suomen painimeStari Arjö Saarela ja talontytär Betty Äarknkiela. — Helsingissä maanantaina rautatiemirkamies Birger GylleubSgel ja neiti Anna Grabn. — eynttz«SvSiwiä. 6 o « » otk a täytti täällä tiistaina neiti Rooje Boije. 6 0 vuotta täytti maanantaina kenraali- kumernöörin adjutantti, öiverstiluutnantii I. ^imirjaiess. — SV muotia täytti maanan taina Hämeenlinnassa tehiailija R. Fältmars ja vietti samalla hopeahäitään. Uoimintoja. — Ha»sr« todistus. Reuki Paavo Kal- lolla otl pitemmän aja» ollut paäsrä ^uuioit arivelutiaioast» jekasiu mutta parani kuiten- ttu ja meut ieurakuuaao kirlkoherraa tuo jaa- daiseeu todistuk>en pllraaullkjestaau. — Häo sai kirkkoherralla jeuraaiva» todiStuksr»: „EttS renkt Paamo Kallo, joata ymmärrys ou ollut heikonlainen, on uyt kolonaan wa» pautunut siitä, todistaa töte» N. N., kirkkoherra. — Ihmeellinen hevonen. Hevonen joka ei wedä herroja on Liperin suomeirare- laisella lukkarilla. Hevonen on hymäsiä kun- uossa ja vetää kuormia moitteellvmasti, mutta kuu uäkee isovatiaisia herroja ja pyy leviä rouvia nousevan rekeen niin silloin tekee topin. Tänä taimena on särienyt jo kaksi ajorekeä tosioksi siiiä että on aijottn panna vetämään sellaista kuormaa. — Jaapanilaine» ilmoittaja. Eräs jaapamUinen lirjalauppias MtMisi jeuraavau ltmoiiuiien: „Hinnat huokeat koi» arpakaupassa Kirjat somar luin laulama tyttö. Painos selvää kuin kristalli. Paperi lujaa tuin elefantin nahka. Lähetys nopea tuin laulaisin luoti. Ja täskyluiset ovat yqtä ennättävät kum kaksi toistensa tanssa tiipaitevaa höyryve- nettä." — Omia ehdokkaita. Janakkalan Ter vakoskena oli eräs ääncsiäja, jo^a nähtä västi iveivoiltarvaua tuusi itsesjään nylyi>en valiiolliiea aseman huolesti-tiaivan painoS- tnkien, valinnut „eydoikailjeen" seuraaivat „towerit", joiden »imet häo oli vaalilip puunsa piirtänyt: „E. P ritilä, anaStaja. I. Mastojen, paikoluovuttaja. E. Savina inen, roSvo." Eräs toinen äänestäjä oli vetänyt suuren risun losialisliea ivualii>iion yli ja ma .liitp- puunsa lirjoiltanut: „Ei tämä Mtl täytä, arcuipaa olla ptluä." Maalien huw puoli. Turun lääniu pohjoisessa vaalipii rissä ou ääniä laskiessa saatu, kuten monessa muussa vaalipiirissä, uahda monta hauskaa vaa ilippna, joissa sel västi oa kuvastunut äänestäjää mieli ala. Mainittakoon ensiksi, että Parka noa eräässä vaalilipussa oli pitkä kirje, jossa teroitettiin tepopäimäu py- hlttämiseu tärkeyttä ja välttämättö myyttä. Kirje oli munten kirjoitettu hy vin sekaiotkui>esti sekä ajatusteu että käsialaa puolesta. Eräs toinen Nakkilaa eteläisen piirin äcnestäjä oli lasisilmistään pu dottanut toisen lasin, jola uiiuikään töydettiiu vaalilipun sisästä. Wcren tahraaman vaalilipun oli jutcanyt eräS Parkanoa äantstäjä. Eräs Tyr.väan suomettarelainen oli tyjyiyuaUä kirjoittanut pienelle pa perilip^ue: „Tatoka Takoka Sampo Suomen maa." Ulvilaa neljännen vaalipiirin eräs äänesi ja oli puna etla tynälla iir tvlltanut vaulitippuun >euraa>oat janau „ennen tuin tuko k^hrest» lautaa sinä kotmast miu k i e t ä t." M^tä lienevät m.chiä.inZ Joku aika sitteu matkusti eräs suomea pu huva mies Pietariin, Oulun läänin kuver nöörin antamalla varattomunslipulla. Mie hen täytös oli hyvin omituinen. Oli muka hyviu katkeroittunnt Wenäjän valtalunnan oloihin, moittien erittäinkin pappeja, sekä vir- kaknntaa. Kertoi maan jakamisista Suo messa. se.ä suomalaisten Iapinahankieistw vieläpä kehoiiti aseilla varnstantumaankin. Sanoi Wenä>ällä siteo Varustauduttavaa y m. Puhelahja miehellä oli erittäin hyvä ja halukaskin hän oli sitä käyttämään kulkien vannuomstosta toiseen kuuliioita ersien. Mat katavaroitaan oli hän sitä tarkatusta varten järjestänyt useampaan cohdsn Ulkomuodol taan oli hän hyvin puoleensa vetävä, herät täen ihmisisiä läälintnnteita. Oulussa hän oli nähty oleilevan työväen kokouksissa ja antautui hän puheisiin kaikkien kanssa. Sentapaisia miehiä on liikkunut myös Le mua pitäjässä. Heillä on olevinaan jotain kauppaa, mutta heti taloon tultua aletaau puhua valtiollisista asioista. Tuntuvat tie tävän mikä kohtalo meitä suomalaisia odot taa. — On syytä olla antautumatta pu,eihin tällaisten kanssa Paras keino oa osoittaa ovea mokomille. Mimlk KBmnltli. — Mielipuoli poltta««t itsen si. Wiime tammikuulla on Pitkäniemen houruiuhoitolasja sattunut ikäivä tapaus, kutea K. L. kertoo Eräs mielenivikai- uea uainea oli ammekylmyssä, josta yhtäkkiä hyppäsi ylös ja astui toiseen ammeeseen. West oli tässä nii» knumaa että nainen poltti itsensä siksi pahoin, että muutaman tunnin kuluttua kuoli. Samainen lehti kertoo, että tapauk seSsa olisi jotain salaperäistä, joten sitä n ole laskettu ennemmin yleisön tie toon. Tapauksesta on kyllä pidetty tut kintoja. — Mies j««a» a?e joutui viime lauantaina Kauhavan usemalla Asema mies Sandberg oikoi mennä vaunun kytkinten alta maunurinna toiselle puo lelle, mntta samassa lähtivät vaunu liikkeelle ja S. jäi pyörien alle. Hän sai tässä niin pahoja mammoja, että puolen tuaai» kulutiuc» kuoli. — Hän oli jo 2S vuotta palvellut asemamie- henä j oli tunnettu siivoksi ja malli kelpoiseksi mieheksi. Isältään hän oli 49 nn» ja jätti jälkeensä lesken j- 7 laSta. — TnNpat» Au»eV«rg jvhka» johdosta. Lauantain illalla sattui Wii- puriSja ikävän vaikutuksen tekevä tali palo. Sanduddin tapetti- ja mattoliik- keeu akknn., jonk^ liikkeen akkunat kai kiSsa kaupungeissa, missä sillä onkin haaraliikkeitä ovat olleet taidokkaammin luitetut ja valaistut kuin mnnt, oli täälläkin taidokkaasti laitettu; siinä oli sekä Runebergin tupa, ja haavumet^ sikkö. Kun yleisö poraillaan ihaili ikku nan kauneutta tarttui tuli kynttilästä pumpuieihin ja koko akknnalla oleivn laitos mattoineen ja muine tavaroineen oli silmänräpäyksessä ilmiliekissä. Palokunta hätyytettiin heti paikalle ja helposti saatiin tuli sammutetuksi, siitä huolimatta ehti tuli vahingoittaa miltei koko kaupassa olemaa runsaan ja kallisarvoisen mattovaraston. Tulen tärwentämien maitojen joukossa on m. m. 600—1,000 mk. arvoisia, joten tuli palon tuottama vahinko oa laskettava uieimmiss» tuhansissa markl-tssa. — Kamala oauettomuits. — Mies pudonnut tehtaa» unniin ja palanut. Lauantaina sattui Kajac-nin Puutavaraosakeyhti^n omistaman massa- icytaan rakennuk!ella kamala tapaturma. Tehtaan uunia oli l.immiletty kuiv. ami- sen takia. Kun rakennuksella työssä ol lut työmies Einar Maljus nousi sen torven päälle joka johtaa uunista savu piippuun, sattui torvi juuri silloin lu yist «maan hajalle ja Maljus putosi tu le» ja savua sekaan, jossa hän sai olla noin 10 mia. eanenkuin hänet saatiin pelastetuksi. Hänet vietiin heti sairas huoneeseen, jossa häu kauheita tuskia kärsittyään ueljäu tunnin kuluttua kuoli. Maljus oli noin 16 vuoden ikäinen. Samalla rakennuksella on jo ennättänyt sattua lukuisia muita tapaturmia. — AanbuttZSrk rvHjsutvvut. Ikävä tapaiurma kohtasi yöllä t. k. S päivää vasten konduktööri K. Kaskia Pietarin asemalla. Hän oli radalla ot tamassa vaununnumeroita junasta, jota oli lähdössä Miipuriin tuomaan, eikä huomannut samoilla raiteilla kulkevaa toista junaa. Tämä juna paiskasi Kas kin kumoon ja työnsi edessään neljä kisko- mittaa. Äaihdemiehen valppauden avul ta saatiin juna heti pysähtymään, mutta Kaski ehti saada useita mustelmia ruu miinsa vasempaan ojaan. Suurempia rvammija ei kuitenkaan liene syntynyt. — Itsemurha. T. k. 4 p. teki ta lokas Juho HaaoakoSki kotonaan Jur van Näranjoenlylässä itjem^rh n teik kaamalla kurkkunsa partl.weit>el!ä poikki. Kuolema seurasi heti. Wzinaja oli ijäl- lään noin 35—40 vuotias ja jatli hikeensä vaimoa ja lapsia: Syytä ka- inal an tekoon ei varmuudella tiedetä, mutta arvellaan sen tapahtuneen jon kinlaisessa Mielenhäiriössä Wainaja oli r itiS ja kaikin puolin kunnollinen mies, jolle oli uskottu kunnallisia luottamuS- toimiakia. — AsetaSavarikot. — WS uu- fta tiedusteluja. ÄMelin taamn ku :?er..ööri on kenraalikuvernöörin kans lian pyynnö-iä kirjelmällään t. k. 1 vltä kehoiitanut Saivonuunan kaupun ginviskaalia tirjelmaan liitetyn kaavan ma >,al kumernöörlnvirastoUe lähettä miä:! tarkkoja netoja jano.ussa kaupun gissa w ime aikoina takaivariiivouot « ruista ampu >iu!arpc!Sia. Layeictyn kaa- Turun Siemenkauppa. vakkeeu ou kaupunginviskaali asianmu kaisesti täydennettynä palauttanut. Saivonlinnassa Uhtiön rautakaupas sa otettiia tuonnottaiu pienehkö määrä kahta eri lajia patruuneja takavarikkoon siihen asti, kunnes oa saat» selville on ko uiidc» tuonnista suoritettu määrä tyt tullimaksut. Ritv-jä muista lehdistä. Kunnallisasetusten tarkastuksesta lau sunnon antavaa komiteaa »valitsemista selostaessaan lansuu Karjala: .Tähänastista venäläisiä vaikutusta Suomen asioiden ratkaisuun ei pidetä sitäkään vielä riittävänä. Ei riitä se» että Menäjän miniSterinenvoSton on onnistunut melkein tykkänään tukehuttaa Suomen kansan ääni valtaistuimen kor keudessa ja että Suomen senaattikin ny- kyisen kokoonpanonsa kautta on muodos tunut jonkinlaiseksi ministerineuvoston haaraosastoksi. Ei, se ei riitä. Wir- kaintoineu ylhäisyys Seyu pyrkii Suo meen nähden näyttelemään Stolypin ll:n osaa, tekemään kenraalikuvernöörin kansliasta toista ministerineuvostoa ja näyttää siinä tarkotuksessa asettaneen virastonsa yhteyteen ministerineuvoston kuuluisaa erityisen Suomen asioiden ko mitean tapaisen. Kuten ou kerrottu, ou kenraalikuver nööri asettanut komiteaa tarkastamaan eduskunnan hyvälsymiä lakiehdotuksia uusiksi kunnallisasetuksiksi, nimenomaan vertaamalla uutä nykyisiin ja antamaan hänelle lausuntonsa näiden lakiehdotus ten tarkotuksenuuikaisuudesta. Tämä kenraalikuvernööriä toimen, pide sisältää ilmeistä Suomen senaa tin syrjäyttämistä. Senaatti oa Suo men hallinnon keskus. Sen tehtävänä oa maamme asioiden valmistelu. Ja joS tätä valmistelua varteu katsotaan tarpeelliseksi asettaa komitea, ou se se- naatin asetettava. Kenraalikuvernöö rillä oa senaatin puheenjohtajana tilai suus ottaa osaa sellaisen asettamiseen. Tietämättömyyttä tai välinpitämättö myyttä asiaa oikeasta järjestyksestä osot- taa näin ollen kenraalikuvernöörin pu heenalainen toimenpide." Jimiä kieloja. — Taa» osuusmeijeri «uri». Heino- lan osuusmeijerin olattailln kertoo »Heinolan Sanomat" olleen ylimääräisen kokouksen v. k. öl p. Ojllllslunoao taloiidellineo tila kuu luu olevan oiin tireä, että silottanee luo- ivuttaa liike konkurssitilaan. Asiasta pääte tään lopullisesti t. k. 13 p. pidettävässä osuuskunnan kokouksessa. — BttoptSto- Julkisen filosofiankandi- daattilutiinnon suorittivat t. k. S pnä hist. tielit. ojast. ytiopp. A. A. Hagman ja A. F. Hämäläinen. — WäSriä markan rahoja on huo mattu oleman liik.eellä Helsingissä. Raqat omat lontuo verrau löyläjempiä kuin oikeat markat. — Koivulan kasvatuslaitoksen yli opettajaksi on senaatti puolestaan oimittä- nyt tanial. opettajan, sil. land. A. A. Paasi kallion. — MerimieSsaarnaajan paikka avoin na Lybectlin y. m. Jmmereu >alan>im tar vitsee Merimieslähetys Meea ensi suveasi merimiessaarnaaialsi jumaluusopin ylioppi laan tahi nuoren pappismiehen. Työaita on noin neljä luukuutta. Lähempiä tietoja an taa lähetyksen sihteeri pastori Renvall. — Waimo hirtti itsensä. Korpilahdella WihwiMven tylasiä t. k 1 pna tavattiin itielliM Jooseppi Laitisen vaimo Anna Lo vilja hlrttäyil)ile>nä aitasta, johon oli men nyt muia paistitihaa leittaamuan. syynä Mielenhäiriö. !»m Tsllktpliitkki Omat varat S.mk. S SS0.V0V. Pääkonttori: Turku, Aurakatu S. Haarakoattoreja: Kemiö, Loimaa, Maarianhamina, Naantali, Parainen. WaSt»a»ottaa rahaa 3 korkoa kasvamaan sijäänpaoopaiväStä alkaeu m. m. sttru että tasvu uioSmalsetaau «eljännetfittäia tai KöiiS ^ötUissä, liitetään ilmaa tallettajaa täSuäoloa pankissa A kertaa vuodessa pääomaa». Jlmau irtiiauomista saapi »oStaa Z mk. bttv tuukaudessa. Paulkt oStaa ja myy ulkomaan w»k- ' leitä ja rahaa, niinkuin Ruplia, Kruunuja, Dollareita 7 m. isssi — AhteiSkoulut. Haapamäen yhteiskou lulle ou anottu 4,(XX) miu snurutSta valtio- apua kutatiu to ime s a olevaa luokkaa tohti aiuakiu b vuodeu ajaksi. — Kansanopistot. Hämeen kansanopis tolle on anottu 15,000 mtn suuruista apu rahaa erinäisiä rakeuuusuudistustöitä var ten. — Sotkan suomakaisen yhteiskoulu» johtajaksi on koulun johtokunta luisunut Jy väskylän seminaarin lehtori» A. M. Heiliu» heimon joka tulee uuteeu virkaansa astu maan syksyllä. — Jsoonrokkoon oa sairastunut Halla- o.-ym seUulooiatehtaalla Kotkassa työskentele vä työmies I. Huttunen, jo ^a on tullut mai nitun tehtaan tyvhon toista vuotta sitten Impilahdella. Sairastapaukseu johdoSta ou ryhdytty asianmukaisiin toimenpiteisiin. ^ Arwid Berner. Tiistaina päivällä tuoli HelsiugiSsZ kahdeu viikou sairaudea jälkeen Suo men valtionraututeitteu liikennetireh- tööri Arvid Beruer bS vuodea ikäisenä. Tultuaan ylioppilaaksi Por voon lukiosta v. 1371, antautui vai naja valtion rautateiden palvelukseen, joSsa häu tuli kirjanpitäjäksi v. 1874 ja Oitin asemapäälliköksi 187S sekä sit temmin 1887 asemapäälliköksi Helsingin asemalle sekä nimitettiin liikennetireh- töörin apulaiseksi toiseen piiriin v. 18S1 ja liikennetirehtööriksi v. 18S6 ja on häu eri aikoina hoitanut päätirehtöörin »virkaa. Lähimpiä omaisia häueltä jäi 2 poikaa ja 1 tytär. T. k. 3 p. vaipni Lapualla kuoloa uneen maanviljelijä Matti Ojan perä 40 vuodea ikäisen , jättäen jäl keensä lesken ja seitsemän alaikäistä lasta. Matti Ojanperä vainaja otti terveytensä päivinä innolla ojaa La» puan kunnallisten elämään. T. k. 4 p. kuoli äkkiä sydäohalvauk- seen Nliivieskau ja Sievin piirin ni mismies AugustWilhelmS»ell- man 44 vuoden ijässä. Maiuaja oli syntynyt Hailuodossa, jossa hänen isän sä silloin oli kappalaisena. Käytyään S luokkaa Waasau ruotsalaista lyseota ja suoriiettuaan yksityisen kameraalitutkill- non 1889, palmrli vainaja useissa eri lääninhallituksissa ja sittemmin useissa pitäjissä nimismiehenä. Häntä surevat puoliso ja b lasta. SS maahan. »Minä pelastin hänen henkensä, ja antlt/iil hänen pitää kaksikymmentä Markkasensa." „Mltenkä niin? Haliveksuittelo te rakastu- neen sydammen jalomielistä lahjaa?" kysyi Vol taire pahas»umalla. .Ja minä ylistän teitä", sanoi prinssi, „että te p.ditie häntä espanjalaisen kah-atuhaita pa rempana. Enkö nuriä arvaa oikein? Te an noitte ranskalaiselle koiratpa ja rohania takaisia ja annoitte hä. en matlusiaa kahdellaliMmeuel- !aän posltvaunms a Partftin?" „Hywä prinssi", sanoi Klairon nauraen; ..luuletteko minua todellakin nim juimalst? Luu letteko, etta minä sällein köyhän vuorukuisea majavan ainoina rahoillania paikkansa pvSli- vaunuissa, koska hän woi saada paikan mu un vaunut-sani ihan ilmaiset,,?" .Oikein, laululintuseni, oikeinl" huusi Vol taire. »Te teille jalon ja ylevän syduniea tailvaalliien tuhlaaivaisuuden jatkeen. Te an noitte espanjalaisea ja englantilaisen ajaa edel leen omi^a rostlllan>a, ja olitte raiiSkalaiien teidun vaunuihlnne. Myönläkää nyt lvam, ju- m^touu Klairoa, että le hiukan kuitenkin rakas titte >itä nuoria huliviliä." .Kuitenkin olin minä kyllä varomaton, et^en ryövännyt häneltä pois sitä uskoa", huokasi klairon. „Han perusti hyvyyteni peräti koh tuuttomat vaatimuksensa. Mutta, hyvät herrat, minun kertomukseni oa »yt lopussa. Minä .Mutta minä näin kaikki, ja huomasin kaikki kolme yhtä suloisiksi, ja seuraus siitä oli se, et^eu volnut rakastua heistä yhteenkään. Myöhaäa ehtoolla erkanimme me toisinamme, levätäksemme ja nulkuakscmme iloisimman ja viatiomimmau riemullisuuden vasymyk^cstä. Seuraavana aamu na, iun heräsin, tapasin minä kolmea kosijani kirjeet pöydälläni." .Olisinpa oikein mielelläni lukeuut mokomat kirjeet", huudahti Soubisen prinssi. „Ja minä lyön vetoa siitä, että ne olisivat huvittaneet m nua enemmän, kuin Sevignin ronioan kirjeet, kaitki yhteensä." .Kyllä ne olivatkin yhtä huvittamat, kuiu alkuperäisetkin, jatkoi Klairon. En immuineu oli iligu .ntilai>el,ta, Mylordi Towe»!iuilta. Häu tulliiuLn minulle lirjeesiään, että han oli tehnyt lupauksen, ei menevi nia koskaan naimisiin, loska kviu.c hänen ystuviStään oli nu .utiien kautta joutunut peräti onnettomiksi. Kuueakul toivoi h^n luurille omaisuuksilleasa perillistä, jt^ vas tustamattomasti kiedottuna minun kau»»»dellaai ja suloisuudellani, oli hc:n, jos minä sen sallisia, valinnut minut antamaan hänelle perillistä. Hänellä ei ollut ketään muita sukulaisia, ja ie» tähden asettaisi hän vnnut ja lapseni» perillisillensä." .Tosiaankin englantilainen rakkauden tus", saavi Voltaire nauraen. .Minä lyö» »4» «M Siat»». «!.