Tiistaina 11 p. Tammikuuta KARJALATAR N:o 3 — 1010 M101 alottaa kevätlukukautonsa pnr jantaina tammikuun 14 p:uu klo 1 i. p. Liisi Wirtamo VESIKATTOJA mustasta ja galvanoidusta pel Iistä, Vedenlaskutorvia, Pelti uunin, Paistouuaia, Kuparisi.' hellankattiloita, ynnä kaikkiapa kennusalaan kuuluvia peltisepän töitä on edullisin teettää A. KARVOSEN liikkeessä Nikolaink. 20 - Joensuussa - Telef. 73, Omist. I. E. TUISKUNEN. Liike alotettiin v. 1886 ja on katettu m. i». 15:ta kirkkoa. SsoztmitauM' tilan ailjcustr.mat fcSkhrtuftjei. Tässä maassa on aikojen ku luessa totuttu miltei kaikkeen, mut- ta ei ole mielä enneit eletty sel- laista aikaa, jolloin niitten wero- jen alalla, joista kansalaiset omat mapaassa lakiasäätämässä edus- kunnassaan nähneet kulloinkin hy wäkst ja tarpeelliseksi yleisiin mal- tion menoihin suostunnan nimellä nurkumatta suorittaa, tapahtuu sangen häiriöllisiä selkkauksia! Niin on kuitenkin tapahtunut. Maam- me wieraskielinen senaatti on saat- tanut asian sille asteelle, ettei maan oikeustoissa ja »virastoissa tiedetä kuinka olla, miten eleä. Entinen lakimoimainen suostun tamerokausi. päättyi wiime joulu kuun mukana ja eduskunnan hy- mäksymä uusi suostuntaesitys ei ole saanut korkeimmassa paikassa mielä mahmistustaan. Kuu näin oli asianlaita, niin oli luonnollis ta,"että senaatin tuli korkeimpaan paikkaan" tehdä esitys mäliaikaises- ta suostunnasta, miksi kaiken oi- keuden 'ja kohtuuden mukaan olisi pitänyt ehdottaa eduskunnan laa- tima esitys, mutta näin ei käynyt muussa kuin pelikorttisuostunnas- sa, mikä on kaikkein »vähäisin we- roa antama tulo. Sensijaan päät- ti^senaatti jouluk. 22 p. kuluneena lvuonna tehdä korkeimpaan paik kaan alamaisen esityksen suostun^ tain "maksamisesta mvodelta 1910, puoltaen kuten sanottiin, eduskun- nan hylväksymää asetusehdotusta pelikorttisuostunnasta, mutta alis- taen wahwistettawaksi samalla oman asetusehdotuksen palomiinan ja mallasjuomain malmistamises ta maksettamasta merosta ja lei- masuostunnasta muonna 1909 woimassaolewain määräysten mu- kaan. Joulukuun 3(1 pnä saapuikin sttte korkeimmasta paikasta sähkön teitse ilmoitus, että Hänen Ma- jesteettinsa Keisari on wahwista- nut eduskunnan esityksen asetuk- seksi siitä suostuntamerosta joka on pelikorteista Suomen Suuri- ruhtinaanmaassa suoritettama muonna 1910 sekä Suomen senaatin alamaisen esi- tyksen palomiinan malmistami- sesta suoritettamasta merosta, ntal- lasjuomain malmistamisesta mak- settamasta suostuntamerosta sekä leimasuostunnasta tammik. I pstä 1910. Jokainen asioita »vähänkin tun- tewa kansalainen iv oi siis ilman muuta päätellä mihin ollaan jou- duttu. Entinen suostunta-asetus suostunnoista on loppunut ja uutta ei ole; ei ainakaan sen hen- gen ja tarpeen mukaista, miksi eduskunta on asian päättänyt ja armioinut, koska suostunta-asetukset eimät lain mukaan suinkaan jää edelleen moimaan, jollei uusia en- nen niiden moimassaolojan um- peen menoa anneta. Se poikkeus, joka Hallitusmuodon 46 §:n mu kaan tästä on olemassa, koskee wain sitä tapausta, jolloin edus- kunnassa, maikka se on ollut kool- la säännöllisen aikansa, ei ole syn- tynyt uutta suostuntapäätöstä. Tätä tapausta ei nyt ole meillä ollut olemassa, eikä mainittu H. M:n §, johon, senaatin ehdotuksen mukaisesti, nyt annetussa mää- räyksessä miitataan, sentähden ole paikallaan, jonka tähden muonna 1909 moimassa olemia asetuksia suostuntameroista ei myöskään woida sanotun pykälän nojalla se- littaa moimassa olemiksi muoden 1909 loputtua. Tässä sitä nyt ollaan. Minkä mukaan kantamat mirastot suos- tuntameroja, minkä mukaan lei- maweroja? Senaatin hankkiman perustuslakiin someltumattoman asetuksenko, wai mielä mahmista- mattoman eduskunnan päätöksen- kö? Mirastoissa on ankara pul- ma ratkaistmvana. Turun homi- oikeudessa ei maadittu leimamerk- kejä asiapapereissa. Sama oli myöskin laita senaatin reistraat- torikonttoorissa. Miipurin homi- oikeus on päättänyt olla maati- matta karttamerkkejä asiapapereis- sa. Karttamerkeillä marustetutkin leimataan ja otetaan mastaan. Samoin menetellään Miipurin lääninhallituksessa. Miipurin raas- tumanoikeus ja maistraatti eimät ota mastaan karttamerkeillä ma- rustettuja asiakirjoja. Miipurin useimmat asianajajat omat päät- täneet olla käyttämättä karttamerk- kejä asiapapereissaan. Mutta mi- tä tekemät monet muut, esim. lääninhallitukset. Esim. Mikkelin lääninhallituksessa in. m. en ol lut tästä pula tuntuma, kun ei tiedetty mitä tehdä. Useita pape- reita pidätettiin ulosantamatta, eikä sisäänjätetyistä osattu mitään marinaa sanoa, kenen papereissa oli leimamerkit, ne leimattiin, ke- nellä ei ollut, hän sai jättää il- man. ^itä mastoin on esim. Tanrpe- reen raastumanoikeudessa maadittu »uo leimamerkit. Ätnöskin on kerrottu, että jotkut yksityiset hen- kilot omat mirastoihin jättäneet leimamerkillä marnstamattomia papereja asianomaisten siitä aina- kaan toistaiseksi mitään huomatt- tusta tekemättä. Mirastoihin jätettämien asia- kirjojen karkottamiseen nähden omat turkulaiset asianajotoimistot menetelleet eri tamalla. Näinä päiminä Turun homioikeuteen ja raastumanoikeuteen jätetyt asia- kirjat omat kuitenkin useimmat ol- leet kartoittamattomia. Mikäli ne omat olleet kartoitettuja, on se ta- pahtunut päämiehen tahdosta. Kartoitettuja asiakirjoja ei ole mi- rastoissa leimattu. Mutta hyötyykö tästä maan maltiotalous, se on kysymys, mikä antaa makamaa ajattelemisen ai- hetta mielä enempi senkin' lisäksi, kuin maamme hallitusta tiedetään ohjaaman miesten, joille tämä asia ei kuulu persoonallisena sy- dämenasiana. Yleisiä uutisia. C;l Momau lväee.töu laiualtassat. Senaatin k a m a r i t o i m i- tuskunta antaa oh- jeita kassojenhoi- t a m i s e e n. Asianomaisten noudatettaivaksi niiden lainakassain hoitamisessa ja käyttämisessä, joita kunnat omat muodostaneet tilattoman mäestön lainarahastosta lainaksisaamillaan maroilla, on senaatin kamaritoimi- tuskunta määrännyt: 1) että lainaksi ei saa kassasta antaa: maanostoa marten mähempää määrää kuin 200 markkaa eikä enempää kuin Uudenmaan, Turun ja Porin sekä Hämeen lääneissä 3,000 markkaa ja muissa lääneis- sä 2,000 markkaa; rakennuksia marten alle 200 mar- an eikä päälle 1,000 markan; miljelystarkoituksia marten alle 200 markan eikä päälle 000 mar- an. Lainaa maa-alueen ostamilta marten älköön myönnettäkö, jos alueen ostohinta on 6,000 nif.-; f = aa suurempi. 2) Jos samalle henkilölle myön netään lainoja eri tarkoituksiin, esimerkiksi maan-ostoon ja maan- »viljelykseen, on eri melkakirja kum- paisestakin lainasta annettama. 3) Ennenkuin lainanottaja saa nostaa hänelle maan-ostoa mar- ten myönnetyn lainan, tulee hänen 'assan hoitokunnalle antaa oikeaksi odistettu jäljennös ostoa koske- masta kauppakirjasta ja näyttää myös pääkirja sekä miimeistään ennen kolmen muoden kuluttua esittää hoitokunnalle kiinnekirja os- ettuun alueeseen. 4> Ennenkuiu laina rakennusta tahi miljelystä marten myönne- tään tulee hakijan antaa hoito- uimalle, edellisessä tapauksessa en tai niiden rakennusten pohja- piirros, joiden rakentamista mar- ten laina pyydetään; ja kun on ysymys miljelnslainasta piirros- ehdotus ojitussuunnitelmaan ky- eessä olemasta maa-alueesta sekä elmitys hakijan hallinto-oikeudesta alueeseen. 5) Lainaa koskemat, kassan hal ussa olemat asiakirjat omat säily- tettämät melkakirjan sisällä. kanslia 40,890: 30, ruotsalainen kanslia 16,289: 10, konekirjoitus- kanslia 4,008:02, painatustöiden kanslia 51,<>51: 85, maliokuntain kustannusten tili 40,538: 50, ma liokuntain palkkiotili 9,630: —, il moitukset 3,196: 64. Ahteensä tekimät siis molempien roitmc muoden maltiopäimäin me not Smk. 574,300: 77, johon ei kuitenkaan ole laskettu eduskun- nan kirjaston, säätytalon eikä palo- kunnantalon kustannuksia. Senaatiu talousosaston täyden- tämincn. Pietarista saapuneiden tietojen mukaan tulisi senaatin talousosas- toa taaskin täydennettämäksi sa- mallaisilla aineksilla kuut ne, jois ta se nykyään on kokoonpantu. Kerrotaan näet että Harkomin ku- merncmentissä sijaitseman Sumiu kadettikoulu» harjoitusupseeri, ömersti A l e k s a n d e r von K o- the n jo olisi nimitetty senaatin talousosaston jäseneksi ja että en- tisen lääninsihteerin Hosiainossin nimitys olisi pian odotetta- missä. Ömersti von Kothen on syn- tynyt Menäjällä 1867 ja nai- misissa menakon kanssa. Isä oli kenraalimajuri Fredrik Os- kar von Kothen ja äiti me- nakko. jälkeen rikasttmut useilla muisto- esineillä, joita museon tirehtööri kumaamasti näytteli ja joita kä- misi pitkäksi luetella. Pari Hu- mittamaa murrejuttua kerrottiin ja alkuperäinen, tilaisuutta marten sepitetty rekiretkikantaatti esitettiin soolona ja erilaisten soittokoneiden säestyksellä. Musikaalinen puoli oli illanmietossa muutoinkin mah- masti edustettuna. Aiuun ohjel man mäliajoilla kaiutteli ensin suuri sekakuoro ja sitten kaksinker- täinen mieskmartetti lauluin lau- lunsa perästä herra Au^. Kilmen johdolla. Kaikkia esityksiä palkit- tiin lvilkkailla käsien paukutuksilla ! ja nuoriso kehottamatta kyllä piti karkeloimisestakin huolen. Perheuutisia. ! Amioliittoon mihittiin Turussa -tk. 8 p. sähkölennätinremisori Toi- !wo Laamanen Oulusta ja neiti j Anni Miitakari Turusta. i .kulkutauteja. Karsikon sahalla on ilmestynyt joku tapaus kurkkumätää ja joku myöskin lamantautia. Täällä kaupungissa on neljän- teenkin perheeseen ilmestynyt tuli rokkoa. Tähän asti on tulirok- koon kuollut kaikkiaan neljä lasta. Joensuusta ja likitienooita. Suomalaisen puolueen Valitsijat! Niiden, jotka maaliaikana tu- lemat olemaan toisilla paikkakun nilla, kuin kotipaikallaan, tulee ajoissa hankkia ote maaliluette- losta. Uksikin ääni moi maikut- taa ratkaisemasti. Siksipä ei kel- lään ole oikeutta laimeuteen tä- mänkin suhteen. Ote on hankit- tama sen äänestysalueen maali- luettelosta, missä on ollut kirjoil- la tammikuun 1 pnä 1908. Jos ote on kirjeellisesti fju; tama, tulee lähettää maltakirja esim. seuraaman kaltainen: M a'l t a k^i r j a. Allekirjoittanut maltuuttaa . . . puolestaan ottamaan . . . (kau pungin) kunnan . . . äänestys- alueen »vaaliluettelosta moimassa oleman maalilain 46 §:n edellnt tämän Urheilun alalta. Kiteen W. ja ll.-seura Tammi toimi miime sunnuntai-iltana il- tamat kansakoululla. Uleisön, jota oli enemmän mähänpuoleisesti lausui termetulleeksi ylioppilas Wäinö Forsman. Sitten seurasi laulua, satu, kertomus, muorokes- kustelu, runo. Esitelmän urhei- luu ja moimistelun merkityksestä piti lyseol. A. Hirmonen. Mih- doin astuimat esiin Tammen moi- mistelijat. Marsinkin ensimäinen mies johdatti katsojan mieleen mankan tammen hahmon. Eimät häntä lähinnä ollemat tomerinsa- kaan kepulipoikia olleet. Rimin loppupäässä taas oli miestä pol- men korkuista, jotka tuiki juhlalli- sen näköisinä harppailimat jälestä. Ensiksi suoritti hinen ryhmä »va^""^ nähtämästi ^ .. t oäyu.. v .- - joiteltu n esiintymishalu o!' utm miden ohjelmaan ot- .jtit syynä. Esille astui uusi >' '^-miehinen joukkue suorittamaan lauioaliikkeitä, jotka sujuimat jo- tenkin marmasti, toisin paikoin aiman mirheettömästi. Ottaen huomioon, että esiintymien jou- kossa oli paljon ikämiehiäkin, oli esityksen kokonaismaikutus hymä. Saatiinpa nähdä pyramiidejäkin. Moimisteluohjelman lopuksi oli nojapuu- ja rekkiliikkeitä. Huonot telineet olimat suurimpana syynä ' iseimpiin kompastuksiin. Illan >uksi oli mielä hauskoja kilpa- »i. i Petä. • tnt leu Todistamat: (Kaksi todistajaa.) Jos ei ole selmillä siitä kelle henkilölle maltakirjan asettaa, moi nimen kohdan jättää amonaiseksi; jos taas on epätietoinen siitä, mihin äänestysalueeseen kuuluu, moi kirjoittaa ..asianomaisen ää nestysalueen". Lähimmässä äänestyspaikassa saa otteella äänestää metämällä ainoastaan punasen miiman. Kuitenkin, jos otteella äänestetään aiman toisessa maalipiirissä kuin se, mihin kotipaikka kuuluu, on kirjoitettama oman maalipiirin jonknn listan ehdokkaat sellaise- naan maalilipun tyhjään kul- maan. Joeusuulaiset, toisilla paikkakuu- nilla asustamat, samoin Joen- suussa asumat mieraspaikkakunta- laiset moimat kääntyä otteita ha- lutessaau Suomalaisen puolueen z kanslian puoleen os.: Joensuu, Karjalattaren toimitus. seminaareihin ja kauppak. ai- kotvat sekä w. t. kiertok. opettajat! Toisessa paikassa lehteä oleman ilmoituksen jodosta kehoitetaan nii- tä etua, mitä Kuortaneella toimi- ma maamme suurin ja manhin malntist. laitos 15 »vuotisen koke- muksen perusteella tunnollisella työllään tarjoo. Rekiretkeä, jonka suomalaisen Puolueen jäse- net täällä kaupungissa toimeen- H. M. Keisarin Zuomen kaus- lia. Ministerimaltiosihteeri on 31 p.; tä, jotka haluamat mähilläkin ma oulukuuta ottanut mirantoimituk- ^ rmlla saada marinaa, luotettamaa een maltiosihteerinmirastossa mää- ■ malmistusta seinin, y. m. pääsyä rätyn Konstantin Smentorzetskyn > warten, käyttämään hymäkseen si- H. Ät. Keisarin Suomen kans- ^ ^ 1 " ian ylimääräiseksi »virkamieheksi. 5lenraalikuwernööri tieduste- lee poliisien lukumäärää ja »venäjänkielen taitoa. Kenraalikumernöörin kanslia on! maattnut kenraalikumernöörin käs-: panimat miime sumnuntaina Haa- kystä läänien kumernööreiltä mitä^pajoen Kukkoseen, suosi erinomai- pikemmin tarkkoja tietoja kaikkien^sen kaunis ilma ja se houkutteli maassa toimimien poliisimiesten' osanottajia aika runsaasti (noin lumusta, kruununmoudit ja ni- ^ 120 henkeä) mukaan. Hilpeää ja mismiehet siihen luettuna, sekä rattoisaa mielialaa oli jokaisella maalaispoliisien lukumäärästä,' emäänä; perillä, odotti heitä mie- näiden menäjänkielen taidosta ja lä karjalainen päimällinen piira- ja menäjänkielen taitoisten pro-soineen ja uunipaistineen, ynnä enttimäärästä poliisien koko luku- ^ jälisteenä iloista ohjelmaa koko määrään nähden sekä heidän me- iltakaudeksi. ..Piirakkapuhe" ei näjänkielen taitonsa määrästä. ollut pituutta pilalla, mutta sauat sattuimat niin sydämeenkäymästi, Waltiopäiwämenot w. 1!>0». ;että emännillä oli kiireen kahinaa ! pöytien kattamisessa. Illan suus- Muoden 1909 ensimäisten mal- sa tarjottiin mielä kahmit ja teet iopäimien menot nousimatyhteeu-^ lisäksi. Sitten siitä ohjelmasta 'ä 56,469 mkaan 45 p:iin. ! on myöskin kecrottcnva. Runon Zaman muoden toisten maltio- ..Mäinämöisen sanat" lausui neiti zatmien menot tekimät yhteensä^ A. Laamanen. Tupaan tuli muu- 517,831 mk. 32 p. ja jakaantui- kalainen j« monipuolinen taiteilija, mat seuraamasti: edustajien pal- joka tulkin amulla esi.tti meikeästi at 279,460: —, matkalaskut 33,924: ensin itsensä, sitten meistos- ja / S, Seuraa on aina sen perusta- misajoilta asti johtanut innolla ja tarmolla apteekki-oppilas Joel Sormunen, jolle seura on suures- sa kiitollisuudenmelassa tähänasti- sesta menestyksestään. Kauniisti toteutuu tammelaisten keskuudessa yksi moimistelun ja urheiluu hymä puoli. Seuraan kuuluu näet jäseniä kaikista kan- saukerrokststa. Ziiinpä moimatkin kiteeläiset olla rauhassa poikiensa suhteen. Jos ken satuttaa itseusä on tohtori läsnä, joka saa kirjot- taa reseptin apteekkarille joka an- taa sen oppilaalleen tarmitsijalle toimitettamaksi. Jos pojat liiaksi ilostuivat harjoituksissa maroittaa pappi liiallisuudesta. Järjestykses- tä huolehtii taas mallesmanni. Seurau muut jäsenet pitämät huolta muista käytännöllisistä puo lista. Koivin monipuolnnen seura tuo Kiteen Tammi! Kauan eimät «kylän roumat, entännät ja neito- Isetkaan malttane olla seurasta 'poissa. Sillä jos miespuolet yhä innostumat ja lisäämät harjoitus- tensa lukua niin ikämäkst ja pit- käksi kai tulee naismaen olo koto- na. Kaipa miehet harkiten me- itettelemät? Johdattamat nais- mäen siten moimisteluseuraan, et- teimät tarmitse kustantaa roumian- sa ja emäntiäitsä kesäksi kt)lpylai- toksiiin laihtumaan. Toteutukoon myöskin uuden talon hanke! Sil- loin eimät tarmitse pikkupojat, ol- lessaau pyramiidien päällä, kolhia päätänsä laipioon niinkuin nyt ma- littelimat. Urheilija. Vangitsemisia. Kymmenittäin maatilain ka»lppakeiuotteluja. Lauantaina on Rääkkyläit pitä- jän Onkamon kylässä nimismies manginnut kaksi länsi-Suomesta kotoisin olemaa ja näillä seuduin muutamia kuukausia maatilain ostopuuhissa liikkunutta mieshen- kilöä. joita tomereineen syytetään kummallisista keinotteluista, millä he omat ostaneet Hämeessä, etelä- ja pohjois-Karjalassa useita kym- meniä (kuulon mukaan yhteensä 62) maatiloja, metsiä, hemosia ja muu- ta irtaimistoa. Atiehet liene- mät passitetut Kuopien läänin- mankilaan. Maapoliisit. Kaksi ylimääräistä poliisikons- kaapelin tointa Pielisjärmen ruu- nunnimismiespiirissä, asemapaik- katta Hattumaaran sekä Miekin ja puhemiehen palkkio 7,500: —. maalausteoksensä ja miimeksi jät- Marpasen kylät, omat kuluman ot iat . oa ^ ' muoden ajaksi haettamina Pielis- järmen kihlakunnan ruunumvou- dilta. Ptslian palkkatili 27,107:30, kans- tiläissolistmsa ja maan kuulun iapainatustetili 2,645:75, kanslia- orkesterinsa. Joensumt historial- kustannukset 988: 05, pikakirjotus-' linen museoin oli miime retken Muualta Poh- jois-Karjalasta. Maantie-asioita. Eiion pitäjän Luhtapohjaii ky- lästä Remon kplään omat useat Enon kuntalaiset lääninhallitukseen jättämässään anomuksessa pyytä neet maltion maroilla rakennetta- maksi uuden kyläntien ja mirallisen kustannusarivion. Samoin omat Enon pitäjän ra- jasta Kimilahden kylään jo raken- itettamaksi määrättyä kyläntietä useat Ilomantsin kuntalaiset ano- neet muutettaivaksi yleiseksi ntaan- tieksi. Kuntahuoneet. Laaditulle ohjesäännölle Rääk- kylän kuntahuoneen käyttämisestä ja hoidosta, on anottu läänin ku- mernöörin mahmistusta. Arpajais-asiat. Lääninhallitakseeii jättämissään anoinuksissa omat Pälkjärmeu ja Maltimoit nuorisoseurat anoneet lupaa saada ensi kesän ajalla toi- meenpanita yleiset arpajaiset raken- nusrahastojeiisa hymäksi. Ilomantsin lautamiesehdok- käiksi on asetettu eroamain Pekka Kettu- sen sijaan Antti ^Nemalainen, Mik- ko Piiroinen ja Taneli Suomalai- neii, Nuorajärrveltä: Grigori Maksimaiseit sijaan Heikki Pesoiten, Aittti Härköneit ja Olli Pesonen, Korentomaarasta; Risto Tahmaitaisen sijaan Inho Ronkainen, Mikko Maris ja Antti Rmtkaiiteii, Konimnniemestä; Äiatti Tnrpeiseit sijaait Pekka Suhonen, Pekka Meriläinen ja Bernhard Ikoneii, Komerosta se- kä Matti Rädyn sijaan Tuoma Tossamaineii, Juho Hirmoiieii ja Matti Räty iiudelleeit Jloinant ta. Palkaksi määrättiin ~ ; 'Uua .(li fUltfi, v.,v.:umn käden keskisornteii, löi m. k. 23 p:nä Ilomantsissa Kako- mahossa tall. Antti Ikosen Aaro poika meistellessään tuman lattialla pikkukirmeellään. Tulipalo. — Tehdas palanut poroksi. — Mahiugvt yli «>O f OO(» mk. Minne tiistaina 4 p:nä l. k. tel- lo l pänvällä syttyi Koirimaaras- sa niinismies K. Bäcklundin teh- la at tuleen ja paloimat noin 4 tunnissa aiman poroksi. Ainoc>s- taaii pnimahuoiie ja lautaliiteri sutireii työit katitta säästyimät. Samoin säästyi myöskin tupa ul- kohuoneineeit sekä lautataapelit. Tuleii uhriksi siis joutuimat: itap- pulatehdas, puuivillatehdas, ja sa- ha sirkkeliueeit ja höyläyskoiteinceii. Työmäki oli ruokattumilla kun tuli huomattiin. Heti ryhdyttiin an karaan sammutustyöhön, mutta ilman menestystä. Surkeinta oli se, että tehtaat olimat makuutta- mattomat, joten herra Bäcklundille tuli noin 60,000 markan lvahin- ko. Suuren mahingon kärsiityt ni mismies Bäcklund ei kuitenkaan mahinkoaan maikeroi, maan heti rautaisella tarmolla ryhtyy uutta tehdasta perustamaan, joten useat kymmenet paikkakuitnaii työmiehet saamat edelleen työtä ja lei- pää. Vaalilautakuntain jäseniksi ja puheenjohtajiksi Rääkkylässä malitsi kunnallislautakunta kokouk- sessaan t. k. 7 päimänä seuraa- mat: K i rk o n k y l ä n piirissä: Maanmiljelijä Onin Hirmonen pu- heenjohtajaksi ja jäseniksi kirkko- määrti Olli Kiiinniien, talolliset Antti Leskinen Pötsönlahdesta, Pekka Ronmineit Oramilahti n:o 8 ja Kalle Tyyitelä Oramilahti n:o 2 ja marajäseniksi neiti An- na Hirmonen sekä tal. Simo Ket- tunen, molemmat kirkonkylästä. Oramilahden piirissä: kansakoulunopettaja Pekka Piiroi- nen, puheenjohtajaksi ja jäseniksi tal. Mille Sallinen Oramisalo n:o 14, mökkiläinen Pekka Leh- moneii Heritemaarasta, tal. Pekka Puhakka Hypöuienteltä ja talolli- sen poika Pekka Ihalainen niini kään Hypöniemeltä ja marajäse- niksi tal. Juho Kiunuuett Orami- salo n:o 18 ja emäntä Iida Lie- monen. Haapasalmen piirissä: kansakoulunopettaja Juho Mouti- lainen, puheenjohtajaksi, ja jäse niksi lautamies Samuli Kankku nen Heinoniemeltä n:o 7, talolli- nen Wäinö Hirmoneit, Jaama no 5, kauppias Antti Hirmonen Haapasalmi n:o 7 ja talollinen Pekka Päiminen Jaama n:o 3. Marajäseniksi tulimat emäittä Hilma Kotilainen Täitimänniemi n:o 5 ja talollisen poika Jitho Ronminen Haapasalmelta. Rasimaaran piirissä: kansakoulunopettaja Herman Su- houen, puheenjohtajaksi, talolliset Heikki Hirmoneit Joutsenuksesta, Pekka Ihalainen Rasimaara n:o 12 ja Pentti Hirmonen Kiestmaa- ra N:o 5 ynitä mäkitupalainen Juho Päiminen Rasimaarasta se- kä marajäseniksi kauppiaan rouma Edla Rautiainen Rasimaara n:o 10 ja tal. Pekka Hirmonen Rasi- maara N:o 6. Niemisen piirissä: ksnsa- koulunopettaja Heikki Karppi pu- heenjohtajaksi, tal. Juho Laakko nen Onkamo n:o 50, lautamies Toimo Hirmonen Meminen Ä!:o I, lois Heikki Raatikauieii Niemi- nen ja tal. Heikki Mutanen. Marajäseniksi malittiin tal. Ju- ho Pakarinen Menturi n:o 6 ja kaup. Kalle Kolehmainen Men- turi n:o 12. Maatilankauppa. Ataanmiljelijä^ Antti Edward Lankinen on myynyt maanm. Ot- to Tuppuraiselle tilan i,:o 1">7 Liperin Mattisenlahdelta. Hinta II,300 mk. Osa irtaimistoa seu rasi mukana. Postinkantajaksi Polmijärmen Rumaslahdelle on postihallitus ottaiiut Kalle Taiis- kasen Rumaslahdelta. Xlaunis oli sato, joka nähtiin postilauktm saapues- sa ensi kerran Polmijärmen Ru- maslahdelle. Karjalatarta lemisi useihin kymmeniin koteihin. Toi- motan Niiliäkin puolestani onitea ja menestystä kaikille tämän leh- den lukijoille ja sttomalaisuudeii asiamiehille. Rasitvaaran osuus»»eijerin i. l. isännöitsijäksi Rääkkylässä on t. k. 4 päimänä malittu meijeristi, suntio Juho Siili Kiteeltä ja rahastonhoitajak- si talokas Pekka Kinnunen Rääk- kyläit kirkonkylästä. Thowäen»ihdistystä koetti eräs sosialistien keppihemo- nen perustaa Polmijärmeit Ru- ivaslahdella. Kylmö lankesi kui- tenkin komaan maaperään, maikka hän kyllä koetti lrntlaa sosialistien riemulauluja. Ei liene silloin sop- pa ollut suuta myöten, kun hän erään kylän emännän ja isän- näii mielä Rajaivahdilla rö- kitti. Syrjästä kuulija. Polwijärwen Rtartoivaaran kansakoululle on kansakoulutarpeideit ostooii osotetuista apurahoista aniietru 15li mk. .korkeimmat äyrit?turmekseu kauppalassa pantiin miime perjantaina kaup- pias P. Mauroselle 95, Niilo Ti- moselle 80, Kansallis-Osake-Pan- kille 80, tuomari, Paqmalenille 60, tohiori Backbergille 49, kaup- pias M. A. Jpatossille 40, apteek- kari M. Caloniukselle 35. Lä- hemmin mastedes. Heiuätvaaran nuorisoseuran toimesta poltettiin joulukuusta tä- inän kuuii 1 päimän iltana Heinä- maaran kansakoululla. Aluksi lau- loi seuran sekakuoro, sitten seurasi yliopp. I. Puustisen puhe, puhu- ja teroitti joulujuhlan kalleudesta ja joulurauhasta. Taas saatiin kuulla muutamia kuorolauluja. Runon joulujuhla lausui I. Matanen, jonka tilaisuutta marten oli sepittänyt Tauno Matanen, mielä saatiin kuulla pari kerto- musta. Isäntä I. Piipponen Mielä puhui, kuiiika tarpeellista on nuorisoseuran toimesta miettää joulujuhlaa ja kuiiika tarpeellista on olla nuorisoseuran jäseninä manhempienkin ihmisten, yleisöä oli kokoontunut jokseenkin paljon. Lapsi kuoli rekeeu matkalla armatenkin tukehtumalla, joulun seutuun Maltimolla eräältä Helkki Korhoselta. Äiti piteli sy- lissään pienempää lasta, mutta kolmimuotias lapsi pidettiin umpi- kormissa peitteiden alla, kun oli koma pakkanen. »uomen kansa irtolaiseksi joutuu nykyään jokseenkin suu- ressa määrässä, jo aiman mäki- sellä. Monen maanomistajan on täytynyt maansa myydä aiman mastoin omaa tahtoaan. Minkä tähden? Sentähdeit että melkojat perisimät pois melkansa ja sitten ulosottomiehet möisimät sen kui- tenkin. Eipäs ne. Aieidän esi-isämme eimät sitä tehneet; maikka olimat melkaakin. He ottimat naapurit- taan melkaa, jos entistä perittiin, ja sillä maksoimat entisen melkan- sa ja pitimät maansa itse ja eli- mät sumusta sukuun omalla maal- laa», maikka oli melkaakin. ^tykyiset rahannehet eimät an- nakaan rahojaan maalaisillen me- läksi, maan perimät esi-isänsäkin aittainat melat maalaisilta pois ja panemat rahat pankkiin. Jo senmuoksi nykyään täytyy myydä maansa mastoin omaa tahtoaan ja rumeta irtolaisten lisäksi, pit- fin mierontietä käymään. Meillä on monta esimerkkiä nähtäminä ja aiman marmoja. Kuii manha isäntä talosta kuolee, niin perilliset panemat paikalla säätämistään kysymyksen ken ei jaksa silloin melkojaan maksaa, niin ottamat tuomiot ja siitä ei muukuin kiristämään rahaa. Ja kun rahaa on saatu, tulee fitten kiire niitä pankkiin miemään. Olen kuullut ja nähnyt, että eipä mielä oteta rahoja mastaan mähemmissä erissä, syystä että mähän tähdeii tulisi matkustaa niitä pankkiin mieinään, ja omas- sa kaapissa ne eimät korkoa kas- ma. Silloin ei ole toimoakaau, että he omia saamiaan rahoja lainaamat maalaisille. Tai kun metsän hinnasta tai moirahoja saamat, niin panemat jo paikalla pankkiin ja sitten on melan kysy- jätle hymä sanoa, että ei ole ra- haa mitä antaa, ne omat pan- kissa, eikä niitä sieltä ole irtisa- nottu j. n. e. Sillälailla hän mii- hyttelee naapuriaan, eikä pidä mielessään toiselle hymää tehdä, ja »vahingosta pelastaa antamalla rahalainaa, ettei naapurikaan tar- mitseisi maitaan ja metsiään myy dä aiman mitättömän halpaan hintaan hätänsä aikana. Monta kertaa on sattunut, että metsä pi- tää myydä ensin, sai mitä sai ja mieläpä maansa. On niinkin hul- lunkurisesti kaupoilla käynyt, että 3,000 markkaa saapi »velkainen maallaan ja se on 60,000 mar- kan armoinen. Tällaisia nyt saapi tapahtua, kun ei ole rakkautta lä- hiniäistään kohtaan. Nahasta koron nimellä, ja sekin rahasta tehtämä rakkaus silloin alkaa mähetä maalaisia Kohtaan, kun pankit tulimat, sieltä kun saa- daan rahoille korkoa. Eimät nyt enää maalaiset saa rahaa lainaksi korkoakaan mastaan. Manhat miehet olimat jo lap- suudesta oppineet toisiaan autta- maan ja auttoimat mielä man- hoillaan ollessa maalaisia, maikka jo olimat pankitkin toimimassa. Sananlasku sanoo: nuorena niinkä oppii, sen manhaiia taitaa. Täytyy taas talojen myydä omaisuuttanan millä hinnallamaan saapi. Eipähän manellakaan liene' naapurista toimoa rahan saami- seen että saisi hätäisille maksaa melkansa, niinkuin esi-isät tekimät. Pankkikuume on päässyt niin suu- reen määrään että ei muanne lai- nata kuin pankkiin. Eimätpähän niitä pankista talonpojat saane lainatuksi itselleen. Sieltä sitten firmat ja kauppiaat saamat lai nata taloiipoikaissäädyn rahoja ja niillä maan lisää ostamat maita itselleen: ja kansaa siirtyy siirto- laisiksi ja »naanmiljelys rappeutuu ■ firmain mailta melkein mitättö- miin. Tätä seikkaa ei »voi uskoa se, ken ei itäennäisesti ole kokeitut, että pankit omat mahinfloksi maan- miljelijöille. Tällä taivalla elämillä on niinkuin tuli kuimassa suossa, kytö on suolla kaatanut yhden peh- kon, kytee se toisen pehkon juurelle ja kaataa sen jo jos ei sammuteta, niin kaataa koko suometsä». Sa moin kaatuu Suomen kaitsa irto-, laisuuteen, kun ei toinen toisestaan mäliä pidä enempää ktlin puut kytösuolla. Rikoskaan ei tiedä mitä lap- sista ja lastenlapsista tulee. Te isät, kellä on tuulen tuomia ra- hoja, pidätte nc pankissa ja nau ratte köyhempien puutetta. Lapset' oppimat samoin, ei auta meli mel- jeään ja naapuri toistaan. Kun Suomessa ei ole mielä sellaisia kassoja, joista maanmiljelijät moi- simat saada lainaa, niin meidän maanmiljelijäin ei pitäisi olla niin eripuraisia keskenämme raha-asiois- sa, jos mieli säilyttää »naita ja maurastuttaa kansaa sitä »viljele mään. Se on kuitenkin mielä hymä, että löytyy joitakuita ymmärtä- miä, jotka lainaamat rahaa maa-' laisille ja sillälailla mielä eräitä »velkaisia taloja aina säilytetään maatamiljelemän hymäksi; ettei ai- man kaikki ole mielä firmoilla aro- maina. ___ H- Rltllhttöytö. „Suomen Museon" miimeisessä numerossa kirjottaa I. L.: Tänä syksynä on tuotu maltio»» kansatieteelliseen museoon Pohjois- Karjalasta, Kontiolahden pitäjän Paiholan kylästä mene, joka on tehty komertmnalla yhdestä puus- ta. Se oli säilynyt muutaman km. pituisen Likolammin pohjas- sa, aiman lähellä maata lammin samirannalla, juuri siinä paikassa, missä poikki Pöllöiimaaran las-, keutuma raja-aita (tila n:o <) lampiin päättyy. Mene oli luon- nollisessa asennossaan ja siksi ma- kalalla, että lammin kuin? an a ol- lessa saattoimat sen laidat joutua ilman maikutuksen alaisiksi, josta syystä ne nähtämästi omatkin muualta, paitsi oksien kohdalta, joitkunmerran syöpyneet ja alen- tuneet. Ison osan perää olimat niinikään aallot pieksäessään loh kaisseet kahdeksi palaksi, mutta on- neksi olimat palat säilyneet aiman meneen mierellä muuttumattomas sa muodossaan, joten ne moitiin helposti löytää ja sijottaa paikoil- leen. Mutta meneen ..siimet" omat, sen pahempi, hämimteet aiman löy- tymättömiin. Kokojaan on kuutti ykspuinen- mene, joita »»imityksiä kansa seu- dulla käyttää, main muutaman hengen kantoinen. Sen pituus on keulakärkeen mitaten 2,44 m. ja sisästä 2 m., lemeys ulkoa 43 cm., sisästä 35,5 cm., korkeus 28 ja 22 cm. Samanpuolisten kylkireikien mäli 1,11 »n. Perä lienee jo al- kuaaii ollut mähän korkeampi lai- toja; laitoten matalemmus johtuu nähtämästi menepuun hienoudes- da. Tekotamalleen on mene ollut aika siro: ulkopuoli hymin silitet- ty, laidat suoristetut ja niiden mahmuus yhtätasainen. Kiinnipi- toa marten on keulaan muodos- tettu jatkos, jossa on reikä köyttä marten, joka mahdollisesti oli mit- sainen; Kaatumisen estämiseksi oli kuutti ivarustettu neljällä ..siimel- lä", s. o. neljällä poikittain asete- tulla »vaakasuoralla puulla tai laudalla, joista kaksi oli kummal- lakin puolen meneen runkoa. Näi- tä marten on sen molempiin kyl- kiin pohjan sisäpinnan tasalle puh kaistu pari nelikulmaista reikää, kaksi aii»a kohdakkain, toinen pari perä-, toiiien kokkapuolelle. Oliko siipitanko main reikien lemeinen ja niiden lämitse kulkema yhtäläinen puu, mai olimatko siimet kukin tehty eri puusta ja mahdollisesti päistään lemeämmät, ei aiman tarkkaan tiedetä, mutta luulta- masti on jälkimäinen oletus oi- K2 — »5 I £*3 M LM aa co =3 «3 S9 00 OS ez (4 i —3 t/ä GS3 «a* aa läs saa ^ssr ps CO 3 oa 5Ä? QS B v» vs < v- w O x/i 53" C/J ju SÖ < s » O S S sr