Nro 290 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina joulukuun 18 p:na K. S. R. K.-S. Rohdoskaupan Jooluiiäylleljssl on runsas valikoima hyödyllisiä ja kaikille so pivia joululahjoja. Reino Tammivuoren Nisu- ja Sokerileipomon tuotteita suositellaan. Hyrit ja halvat Iiii ja hautajaii- kaavehdit aina aaatavana. «« Työväen [lävissä Kuvissa vaihtuu ohjelma joka maanantai ja foorataL Tunnustettu paikkakunnan par haimmaksi teatteriksi. «ei Karjala, :a Qmottaiille edullisin aamulehti Iti-Suo- mana, ilmestyy Viipurissa kaikkina muina päivinä, pait si sunnuntain ja juhlapäivien jälkei sinä. SUOMALAINEN KANSA, Joka arki-ilu ilmeetyrt pUkanpnngin lehti uailtU ptiy&n Upihtamiet* ▼ilmeiset tiedot. Tilaushinta ▼ain 10 mk. vuodelta. Vaasanläänin itäisen vaalipiirin ' Nuorsuomalaisen puolueen Piiritoimisto on Keski-Suomen toimistossa. Piirisihteeri, toimittaja Heikki Koivula on varmimmin tavattavissa kello 11—2 päivällä ja 5—7 L p Naortuonslalssa-Penistuslallll* saonenmietlaen-puolueen M" PUOLUEKANSUA Helsingit Ai, Kasarminkadun 23:««a, Päivölän talossa, on avoinna arki päivinä 10—3 Puhelin 64 29. — PuoloMihtMrin kotipuhelin fifi B6 tainkin vaatimuksesta että hake mukseen, jossa sellaista julkaise mista pyydetään on oleva merkit- tynä julkisen notariuksen tahi muun nimitetyn viranomaisen antama to distus siitä että asiamies omakäti sesti on allekirjoittanut hakemuk sen, jonka todistuksen tulee olla to distajan nimikirjoituksella vahvis tettu. Vaasa marraskuun 12 päi vänä 1910. Keskuslautakunnan puolesta: Eskil Palm6n. 4166 J. V.Broman. 10—11 Jyväskylässä joulak. 18 , Äruumnimelficit asutta misesta se.ä ehdotuö se» vastaisesta jörjeStä- misestä. I. Ilmoituksia, Snomci) Ihdys-Pankki Perustettu 1862, Omat varat Smk. 38^)00,000, maksaa korkoa 5 - «J o. Talletustilillä muuttuvalla korolla ja Karttuvalla tilillä, sekä Juoksevalla tilillä olevista pääo mista. Jyvlskylfla Haarakonttori 17S Ui O Kuulutuksia. Kuulutus. Vaasan läänin itäisen vaalipiirin Keskuslautakunnan kanslia kau pungintalossa Vaasan kaupungissa pidetään avoinna hakemuskirjain vastaanottamista varten tämän mar raskuun 17 päivästä alkaen joka arkipäivä klo V, 6— V, 6 i.p. Samalla katsoo Keskuslautakunta tarpeelliseksi huomauttaa asian omaisia vaalilain 20 §:8sä olevista •äännöksistä siitä, miteukä pyyntö valitsijayhdistyksen ehdokaslistan julkaisemisesta on tehtävä ja erit- ftvuijnuiuuctftcn asuttamislysy- rntjita on ammattipiireissä pohdittu pitemmät ajat, sillä aikojen kuluessa vn tultu huomaamaan, että nykyisin »voimassa olemat säännökset cirtät enää wastaa^ tarkoitustaan. Viime aikoina on asia joutunut yhä suu- r-niman huomion esineeksi ja tiilvk- sena tästä moitanee hytvällä syyliä pitää meksäneumoS T. Ä. Heikelin laatimaa kirjoitusta kruununmetsien asuttamisesta ja ehdotusta sen mas- ikisestä järjestämisestä. Kun tämä kysymys monessa suhteessa herättä nee etenkin maaseudun yleisön mie lenkiintoa. niin teemme tekijän tu malla lyhyesti selkoa siitä, miten hä tien mielestään kruununinetiien asut- tamiskysymys olisi järjestettälvä. Tässä ensimäisessä kirjoituksessa teemme selkoa kruunumaitten nykyi sistä asuttamismuodoista sekä niissä haivaituista epäkohdista ja puutteel- lifmifii-r-tti. 21 s u t u s m a h d o l l i s ?t u »e t k r u u n u n >n e t s i s s ä. kirjoituksensa alussa huomauttaa tekijä, että truununmetsiss», joita käsittämä: 12,320,957 ha alan,, on paljon »viljelyskelpoistakin maaui. Muita kun kruununmetsistä suuri osa sijaitsee napapiirin pohjoispuo- lella. missä taloudellisesti kannatta- waa niaanmiljelystä tuskin woi:anee harjoittaa, ja muut osat taas sijan» sewat enimmäkseen erämaissa, kau- kana kulkunemvoista ja liikekeskus- toista, niin ei kruununmetsissä ole- kaan niin suuria asutusmahdolli- suuksia kuin kuulee arlveltamau, »vaan ctvat ne mahdollisuudet jota- kuinkin rajoitettuja, etenkin jos uu- disasukasteu toimeentulo pääasialli sesti on riippuwa maanMiljelyksestä. Tosin on sellaisiakin seutuja, jotka maan laatunsa puolesta kyllä ivoitai niillä oMai Miljelyksen edellytyksinä m. n. kanaMoimis- ja kuilvaust^öt, joita uudisasukkaan on mahdoton omin »voimin toiinittaa ja jotka, kun ne mielä »vaatimat wuosikymmcn'ä tekeytynnsaikaa, owat tietysti kau- kaiseu tulemaisuuden tehtämiä. Ajatus tilattoman Mäestön suu- remmissä määrin sijoittamisesta kruunuumetsiin ei tekijän mielestä ole toteutettamissa siitäkään syystä, et:ä kruununmetsiä on main wähän tai ei ollenkaan niissä seuduissa, missä tilatonta Mäestöä on lukuisiin- min, eikä tilatonta Mäestöä moida suurempia joukkoja siirtää paikasta toiseen. Mutta waikkei tilattoman »väestön aMtamiskysymystä »voida k- kaan ratkaista yksistään kruunun- maiden asuttamisen kautta, niin on kruuilunmetsissä nyt jo olemassa melkoinen asutus ja uusia asutus- mahdollisuuksia, maikka rajoitetussa määrässä. Tämän muoksi nlattomul- le »väestölle olisi Marattaioa asutus- mahoollisuuksia kruununmetsissä, fijfiä, missä se on toteutettamissa maltiou metsätalouden suuremlnaSia iiiäärii! siitä kärsimättä. Äoska »vai- tiou metsätalous nykyään tuottaa tuloja sekä »valtiolle että antaa työ ansiota inetsä- ja uittotöissä olemillc, niin ei lätä taloushaaraa pioä tehdä mahdottomaksi kannattamalla y!si- puolista ja keinotekoista asutus- intressiä järkiperäisen metsätalouoen kustani»ulsella, waan pitää näiden molempain harrastusten inkea toi- siaau siten, että >kruununmetsäiil asu- tuksen ohella saadaan sinne tarpeelli- ncn Matiuainen työivoima iliissä toimiivttaiDia töitä Marten >a samal la työansiota sinne asettumalle »väes tölle. 18 9 2 -vuoden uudisralvu6. Kun »voimassa olemien säännöksien »ajalla kruununmaalle perustetta- Wille uudistaloille on paitsi »viljelys- maara annettama näitten maitten •.ihnutacilia wastaawa ala metsämaa ta, niin on uudisasutuksia useiilkin perustettu metsäkeinotteluiarkoituk- sissa: metsä myyty sahayhtiölle tai muuten raiskattu sekä talo >a maan- .viljelys jätetty rappiolle, jopa jo->= tus liiintin, että se on jälleen kcuu- nunmaahan täytynyt liittää. Tekijän mieleviä onkin kruununmaioen mil- jelykselle luolvuttamista kosleMissa määräyksissä muodelta 181)2 jotain kieroa, jonka touoksi uudet määräyk set olvai tarpeen maatimia. Kirje kaakkois- Karjalasta. m Varmaan on kerinnyt tieto kier- tää ympäri maata ja kertoa kymmen- kunnan Marjalan miehen onnetto masta yrityksestä. iiiut ensimmäiset lumet satamat uiustaau maahan ja kun päimän ma- to taistelee pimeyden maltaa »vas- taan, silloin pimeän päimän aikana saapuu karjalaisen kotiin näkymätön painajainen, joka mankkoja miehiä pauloihinsa kietoo. Lelvottomina pyörähtömät he naapuri talosta toi- seen, miehet omat naapurissakin sa- m a n painajaisen painostamia, ka laperäisen näköisinä ke<knst.llaan joistatin ..roisla asioista, kaikille ei siitä haasteta mitään. Tuuria, kor- keitä reslarekiä kolistellaan ja kor- jataan, ty.' ci suju juuri lainkaan, näyttää knn olisi joku ratkaisema ar- ka askel asluttama, askel, johon pai- najainen houkuttelemalla hoututte- Eräänä »varhaisena tallviväilvän aamuna karahuttaakin kymmenkunta unesta ja hemosta yhteen jonoon, re- ki on millä tyhjä ainoastaan suuret heinäpussit omat miesten alla. Mnt- ta he iiieneivätkin juuri kuorman ha- tuin. Aääräpaikassa lastataan reslaan taivc rat. Lasi-, porsliini- ja sawi- astiat, saippuat, tulitikut, tupakat, rinkelit, renikat, orehkat. sämptilät, kuka ne kaikki muistaisi, mitä sinne ahtetaon. Paras kauppatatoara poh. jalle kaiken muun alle misusti ja wa- T u o s i i r t o l a t. Tilattoman »väestön alaEomitemi mietinncs'ääu M. 1!)04 ehdotramien n.f suosurtolain suhteen asettuu te kijä epäilemälle kannalle, ^ä.ien mielestään snosiirtolajärjestelmä Maatisi valtiolta tuntu»via rahemaä- riä. Maikka ei antaisikaan takeita ko- keen onnistumisesta. Menestyäkseen pitäisi tuollaisen suosiirtolan clla «vielä sopiivassa asemassa kulkuneu^- Moihin ja meiTkkipaikkoihin näyden, unitta sellaisia paikkoja in harivassa kruununmetsissä, ja mäestön noihin siirtoloihin saamiselle tuottaisi hatt- kaluurta se. ettei kansamme mielel- lään munta kotiseudultaan. Näin o!- len »voitaisiin tuo siirtolajärjestelmä toteuttaa Main Harmoissa :apauksissa ja fyjymys kruununinaidell asutta- siiit saada wilj<lyskuutoisiksi, mutta iöifi edelleen Avonaiseksi. y J} ») f y i f e t asutusrnuokiot kru it nun m etsis s ä. '>lsia on tekijän niidestä ,är!estet- tä»vä toisia keinoja kälittäuiällä. Näi- ia keinoja etsiessään esittää hän :ar- kactctta»?aksemme nykyisiä asutus- nmotoja kruununmetsissä, niiden e- tnia ja haittoja, niiden !.y»viä ja huonoja puolia. Ltruununmetsiä asutetaan paitsi perustamalla äskenmainittuja uu- ^islalojo, myöskiu perustamalla kruununmctsätorppia ja luoioulta- u-.alla »ouokralle kruununmaita joko Miljelystä ja asutusta marten !ai oi- noastaan tonttimaaksi sekä tehdas- ja »varastopaikoiksi. Uudistaloista mainitsee te kijä m.m. että niiden asutus edistyy hilaasi*, m. 1802 asetusta somellntta- malla seka että uudistalon perusta- minen useinkin aiheuttaa metsäkei nottclua. koska niille lohkaistaan rinicta suuria aloja: pohjois-?uo- messa 300—tlOO hehtaariin ja etelä- Tuomessc 100—400 hehtaariin M. 1802—1907 on uudistalojen perus tamiseen luoMutettu noin 80,700 ha •;taata. K r n n n n n m -etsäto r p i a ilmoittaa tekijä tämän 'aniooou lo pussa oleman noin 4,400 ja niitten asukaslumun nouseman noin 25,<>00 henkeen, jonka ohella hän tekee ma- laisetvasti selkoa tällaisten torppain peruslamiiesta, niiden eduista ja velivollisuuksista. Tämän oiunto- muodon hymiö ja huonoja puolia ar- »vostellessaan mainitsee iekijä. että torppariksi pyrkijä jaa itse hakea ja »valita nncleisensä asuinpaikan, saa rakentaa torpan ja saa ranvepuut kruunuun!ctsistä sekä Miljellä maata Moiiniensa mukaan. Wero näislä tor* pistä on huokea ja Melmollisuudet tänttämälla on torpparin asema jo- tutirnfin turmattu ja torppa menee perintönä hänen perillisilleen. Eitä paitsi lruununmetsätorpat oivar Ma- paat erinäisistä manttaalia rantia- »insta Meroista. Mutta rlccnfä ei kruiinuniorppari sittenkään ole tvm» ty>räi»en asemaansa, ja suurimpana tyuuiniättömyyden syynä on se, ettei hänen »viljelyksiään iajoitti;:iiaIIa eroiteta ympäröimästä kumuun* maasta, mikä aiheuttaa epämar- muutta miljelysten laajentamisoi- keuleen »«ahden. sitäpaitsi syntyy torpvarien kesken useinkin raiariiro- >a, joiden ratkaisijana asianomaisen meisiiiihoitajan täytyy olla nautti- naatta kuitenkaan tuoiuioisluimen aukiorlteetlia. Kun torppain »vllje- lvsmaat omat hajallaan ja kaukana (joskns UO—30 fmn päässä), niin on mahdoton moiinapeiaisesti luilji-Uä, joten suuri osa kruunun- metsätorppia ei ole päässyt »vauras- tumaan. Wälikirjain mukaan f.» torpparin loimintamapaus rajoitettu melkein joka alalla ja on yän sun- resti riippumainen metsänhoitajasta sekä iniirae kädessä iiKtiäliaUitnfieita. Nykyiset torpan »välikirjat oma: «'at- riarkalista laatua', ne edellnttelvät totte!e>vaista torpparimäestöa ja pat- riartalisia metsänhoitajia ;a metsä- liallitusta. Tämän järjestelmän si- jaan tulei asettaa selmiä lainsäaSök- siä. jotka järjestämät oikeudet za »velmollisuudet sekä marmentamat torpparin aseman, muutoin hänen työkykunsä laimentuu eikä hänen torppansa Pääse kehittymään. Myös kin maatii järjestelyä määräykset torpan hallinto-oikeuden perimisestä, sillä u»,kyisin omat ne c,ymin puut- teelliset. Kruununmetjätorxpajärjestelmän suhtceti on tekijän mielestä olemassa paljon oikeutettuja Malituksia, ja sei- Mää on, että nyt woiinassa olemaa järjestelmää täytyy muuttaa ja uu- diskaa. K r n u n u n M u o k r a ,» a i i t e n sanoo tekijä syntyneen siten, eitä muutamilla etelä-Tuonien hoito alueilla ei ole moitu perustaa uusia kruuuuuinetsätorppia, ja *u:i tilaton mäcstö on yhä halunnut asettua kruin.unmctsiin, niin on alettu käyt tää sellaista asutusmuotoa, että on luon.vteitu kruunuiiniaata »vuokralle miljelystä ja asutusta Marten. Mää rätystä »vuokramaksusta vi luomu- tettu 1—!<■ ha maa-aloja muokrulle 2.) »vuodeksi ilman että »vuokraaja on saanut mitään oikeuksia »vueckra- alueeusa ulkopuolella olemaan krnu- nunmaahan. Waikka tämä asutus- muoto on mielä Merraittain uusi, inin liäytiää kuitenkin siltä kuin se mastaisi todellista tarivetta. ^'uok- raajina oivat käsityöläiset tai jollain muulla tiiönansiolla eläjät, jotka ha- luaivat omankodin, jättämättä silti entistä elinkeinoaan. Toisilla näistä on »imin asuntotontit, toisilla taas »vähän »viljelysmaata asuntonsa ym- parilla, u.issä maihtelun Muoksi muatokin muokkaamat, ottamatta si- tä kuitenkaan pääelinkeinokseen. 5tun näyttää siltä että tällä asutusmuo- bolla on tuleivaisuusmahdollisuuksia. niin olisi tekijän mielestä syytä felä järjestää nykyisten Muokraajain oi- keudellinen asema että suunnitella ja järjestää tämä kruununmetsäi.t asu- tusmuoto. Teuraamassa kirjoituksessa teem- n>e pääpiirteissään selkoa mctsäneu- »vos Heitcliu laatimasta asetusehvo- lukiesia ;a siihen liittylvistä perus teluista, joista käy ilmi kuinca hau on suunnitellut uudistuksen kruunun- m^satorppajärjestelmän alalla la- pahtuivaksi. Mehiläispesän rakcn- tautinen. kiskot. Täten ehkäistään mehiläis ten kulku mäliomen taakse. Wäli- omen keskus, sisäpuolelta maruste- taan meliiläisiä pitämällä rautalaiv kamerkolla tai lasilla. 4. Hunajalaatitto. Huuajalaatikko tehdään 2,, cm:n lauooista, höylättynä noin 2 cm. Huuajalaatiton pituus on ulkopuo« iitie ci 1 cm., fijäpuolitfe 27 cm., kor keus 21, e cm. laatikon fnouseiitun sisäpuolelle tehdään 1 cm. lemymen ja kortuincn uurros, josja hunaja- kehät riippuivat. Ahdelle puolelle laa- tiktoa naulataan lista, jonka iohone- ma jyrjä peittää kannen reunan. Laatitto^en masiakkaijet siivut, kun ne oivat päälle asetettuna, jätetään ilman listaa. Laatikon laudat liite» taan toisiinsa joko nauloilla taikka iiiikkauksella. Molempiin päihin laa- tikkoa tehdään jymennys, käden si- jaksi nostamista Marten. Laatikon päälle tehdään sopima kansi, sen päi- yi:t laitetaan pienat estämään hal- keilennsia ja kouristumista. — Tämmöiseen laatikkoon sopii hyivöS- ti li kehää. 5 Katto. .viaton juuruus lelveytecn ja piiuu^ teen nähden seuraa pesää iändcllises- ti. Se tehdään samoista puolipuntti- laudoista tuin pesän simuseiuätkin» paitsi katon päällyslautaa kummas sakin päässä. Katon lape on pitkin harjaa 70 ct3. pitkä, lappeen letveys on räyd» taästä barzaan 43 cm. Otetaan neljä 1!> cm. mittaita ja noin .'>1 cm. pak- suista sekä lemyistä punta, nämä asetetaan kehän neljään kulmaan '.nuiLjen mastineiksi. Nyt naulataan pesän ylimmäisten pcitelaufain mi- iällä tehdyt laudat ennen mainittui hin kulmapuihin kiinni. Katon kehän korkeus tulee olla noin 15 cm. kehän elasyrjästä katon räystääseen mitat- tima. Tämän perästä asetetaan ka- toii päällyslaudat, joiden korkeus harjan kohdalta on 17 cm. Aaton lappeet moi peittää galmanoidulla sinkkipellillä tahi muulla sopiivalla aineella. S. Sensoreita. Lentoreikä tehdään ulkopuolelle aliiniuaiseen peitelautaan 1 ceutim. korkuisbksi ia 10 cm. pituiseksi. Tijä- puolelta, lentoreiän alareuna, poh- ^asta lukien, on 3 cm. korkeudella. Lcmorciäu suulle, ulkopuolelle asete- aan Ien toi au ta, jonka moicmptiit päihin asetetaan päälaudat johta maan mehiläisiä pesään. roMasti, ettei parhainkaan tunnuste lija niitä heti ensi hakemisella huo maa. Painajainenkin alkaa jo hel-! pottaa, miehet omat jo useammat en- j ti siä iloisia karjalaisia, jotka naura mat jo omaa heikkouttaan. — Moko maakin. niinhän se käy kuin itses- tään tämä marustus ja lähtö. Ai-! nahan sitä siellä sitten menee, itses- tään se tatvara kaupaksi käy! — _ | Ja niin lähteMät Karjalan mie-' het kaupan käyntiin, mukana kaiken muun rihkaman pohjalla yhteeusä 03»! pulloa hymää „hokmannia". Matkan päämäärä oli Jymäskylän seutu ja SaMo. Mutta onni ei istu- nutkaan reslaan tällä kerralla. Lap- peelle asti oli meno kuin myötä maa- ta. mutta siinä tokimätkin Miran- omaiset tenän «kaupamiehille". Lie- ncokö jonkun kuormasta »varomatto man pitelyn kantta hokmannin haju pöllähdellyt, mai inistä liene»vät tie- don urktineet, koska osasimat tntki- maan tulla. Eikä auttanut muu kuin Muolaan miesten nimi vape- reihin, bokmanni talteen ja perästä lumottiin periä hemonen rekineen kruunulle, ehkä saanetvat mielä muu- takin rangaistusta. Se oli todella- kin onneton, retki Muolaan ja parin naapuripitäjän miehille. He kun ai- koimat Miedä omasta ylitscmuotamai- sesta h»)»västä hiukan ystälville jon- lumarnstukseksi, sekä ansaita kerran oikein Pormoon mitalla kauvpamat- kallaaan, mutta yritys „epäonnis- tui" tällä haawaa. ' Kun leipä loppuu, min syödään »vehnästä — sanoo karjalainen kan- san lause. Ja huoletta moisimat olot kehittyä täällä niin suotuisiksi, että mäki saisi Mehnäsellä elää, jos talon pojat oiwaltaisiwat omat tuloläh- teensä. Siellä Keski-Suomen kimikkorin- teillä saa maanMiljehjä tehdä työtä otsa hiessä ennenkuin Milja kimikko- pelloissa lainehtii. Mutta Karjalan talon pojan pelto on sileää ja hylvää miljelyöniaata melkein suuri»nmaksi osaksi. Puolella työllä siitä sadon saa. Mutta toinen haara olisi mie- läkin Wottawampi, nimittäin karjan- hoito. Maito se on kuin kultaa täällä. Suuret kaupungit Pietari ja Miipu- ri korottamat sen hintaa. Pietaris- sa maksaa maitolitra 21 p. läpi koko muoden ja Viipurissa 17—18 pen niä. Siihen hintaan kannattaa jo Maihtaa talon pojan maitonsa ja kannattaisi hoitaa karjaa hyminkin hy»västi. Mutta artvatkaavi», mitä suurin osa tekee mielä heinille ja kauroille, jotka pelloista saadaan? He medättämät ne monien penikul- m ien perästä kaupunkiin ja myö»vät keskimäärin ö tai 10 penniä kilo. Heinien Mientiin menee kaksi usein kolmekin miehen ja heMosen päimää, jos näille päimille laskee jonkun merran valkkaa niin pellon tai »ii- tnn muokraksi sekä kesäisen työn pal- kaksi ei jää juuri mitään. Jos kaurat ja heinät muutettaisi kotona karjantuotteiksi, Moiksi ja maidoksi, niin nousisi tulopuoli mzl- koisesti. samalla jäisivät uiein niin kuimiin supistuneet kaupunkimatkat, sillä Harmoin sieltä rahat kotia sää?» 3. Owet. Livet omat erittäin helpu' tehdä. Ne omat cm. korkeat ja 32 cm. leiveät. Ltetaan kaksi laudan kappa letta. joitten pituus on 42 cm., le- meys 4,5 cm., paksuus runsaasti 1 cm. Nämä listat asetetaan rinnat- tain niin, että ne ulkosyrjistä mitat- tuna omat 27 cm. etäisyydellä toiiis- taan. Näiden listojen päälle naulataan seitsemän peitelantaa, samanlaisia kuin seiniäkin peit- täessä. Omen ulkopuoli tulee siis sa- man näköistä kun pesän seinätkin. Ne tehdään niin leMeiksi, että nc paikoilleen asetettuna jättämät peit tämättä jalkoja 3 cm. ja »väliseinää 2 cm. Wä!io»vet taas tehdään 4, 5 cm. le- ivyisistä ja 1 cm. paksuisista listois- ta, jotka liitetään sinkkauksella toi siinsa. Äälioiven alapäähän asetetaan irtonainen lista. Sitä kiinni pitä- mään asetetaan kaksi läkkipeltistä tehtyä listaa. KannattajaUötan pai hin sahataan pienet lomet, joihin so pii gaI»r>anoidut kehien kannattajlll l»;mät. Ja toinen leima tulisi maan- »riljelykjelltkin, kun karjaa lisään- tyisi. Nyt sitä pidetään »vaan sen »verran mitä oma Mäki tarlvitsee. Jotkut l»>lät omat jo kuniminki»' l.uomanneet oman etunsa ia Uitty- neet yhte,s»voimin maidon li>hetyk- seen. Silloin saamatkin satoja kää- riä taskuinpa, kun kuukauden päurcu kulumat, r.iä karjan silloin taan tar- ivttse olla suuren suuri. Karjaa on Karjalan ta'.»npoikai» sissa taioissa hoidettu h:i •iio-Mi. diuikua ne icsin omat saineet, muita »i/ilo, prn.tju», ja muu hoit.' on :nel- kein kokonaan jääneet huomaamat- ta. Siksipä karja on muosikymine- uien tutuessa kehittynyt alasiin. itä-Suomen kuuluisaa karjaa edus tamat maau muutamat ho»?ic.t kar- jat. Harmoin niitä tapaa taloup^an »iaa>e'.ussa. Auutamien »vuosien per-i-.-tä n.'.s- ta saan .e .varmasti uskoa karjan jalostuneen siihen määrin, etra se todella saa kantaa itä-Suome-i »'Upo- pään nimeä. Milkas kirjala-.nen omistaa joutuin sen, mistä han kcr- ran on tullut huomaamaan sen tuol- taman hyödyn, se tulee tässäkin pian uäkvnu.än. Jokainen päimä tuo täiä nyk»a mitta ja uutta ajatukseti aihetti, u- sein makcimaa ja huoleStuttaivaa, Ar- mas isänmaamme ja sen pieni ka», sa on alituisen toihan ja Mauton esi neenä, sen ritvaltaa jokainen Suo- men kansalainen. Mutta ka '.s::» lvcr^ roin «irr atlaa sen Karjalan kansa, jofa melkein jokaisen lehden p>Is« 7. «ehät. Kehät tehdään 2., cin. leiveasta ja itäin 5 niin. paiMsesta listasta. Kehien jilvulistat omat 40 cnt., ylä- ustat 26, B cm. ja alalistat 2»»,, cnt. «.•litat, .kehät naulataan siten, että ichieu yla- ja alalistat naulataan invulistoihin kiinni. Listat naula- »aan kiinni jitämarten laitetussa pm- idsja. Stmulisiojen masta.kaisille puolille, yläpäähän ja keskelle ajele- .aan 1 em. ulkonenxit polmekkeet cli oalisinkilät, jotta kehät pysyivät pe- ,assä noin 1 cm. etäisyydellä toisis- aan. Poilvekkeet pesän pääst.i kal- lottuiia omat kehien masemnialla puolella. — Polivekkeita saa tilata ..Turun siemenkaupasta, hinta 1—2 .iikn mälillä sadalta. Hunajalaatikon kehät tel.dään puolta luatalainmiksi kuin pe iän ke liä:. Kehien simulistat oivat 1U, 5 cm. pitkät, lisiä muuten samanlaista kuin pesän kehissä. Samoin ylä- ja alalistat yhtä pitkät kuin pesän ke- yissä. Tekotapa, Mälit ja polmekkeet myöskin samanlaiset. Siten Mielä kehät lanqcitetaan hienolla rauta- cli inessinkilangalla. tj'.U,t saa lukea huhusta, joki pictöö kuin tikari s:,dämeen. Ajatelkaa te. joilla on koti, ran hilliten kehittymisen ma.}boi'i;';u* laki ;.i oikeus, joka teitä suojaa ;i jo yön olette cpvineet Iuottan-.au,i, jos t tltä uhattaisi rii-t-iä, i.i.n sifloin toähon Moitte tuntea kavjaloi sen tunteita'. i t on maan huhu, joka uudistru nsc-.-,. mutta sittenkin se saattaa sa- d.-men »varälUelemään niin .un*:;i. VJ.iie-i mahtcliikaan tuntua syrlnitä, i.s huiiit toteutuisi, jos Bup.irin la.i-.i lelväistäisi muusta Suoircsta ja »ihdistettätsi Menäjään! — Me uskallamme toimoa, ettei suuren We- näjän menestys kaipaa meidän tu. hoantistamme. Me koitamme pitää mielen.me valoisana kuin kesäinen pänvä, .vaikka kulelvaisuus on ntus- ta ja synkkä kuin syksyinen yö . . . 7 ata touotta on pitkä aika ta pal. jon kulke? lehitys siinä ajassa eteen- päin. Vuoden kuluttua tu 'ee touo- sisara »vieri-htäneeksi siitä, jolloin Wenä!.'in jalo keisari yhdisti Viipu rin läänin muuhun Suomeen, jonne hän fatfui sen kuuluman. Puijon en Karjalan kansa kehittynyt tänä ajan- jaksona aineellisesti ja henkisesti. Kvsit.ista omat mieneet eteenpäin yk- sityiset henkilöt tukien lahjoilla si- toistpksen lemittämisen mahdolli suutta. Nuorisoseura on zllut yhte- nä tärkeänä tienraimaajana. Äsket- täin onkin etelä Karjalan nuoriso- seura Mieltänyt kaksikymmentouotiS- juhlaansa. kaunista sekä hymää jälkeä o:i äinä kaksiky»l'.'.ei,l'.mo:ia:' uurtanut. Sen tunnussanoihin kuu lun paljon »vaatima ja mcuvoittama Unisc: Jiarjalan nuoriso Mastaa sii tä, mitä tajamailla Masia,suude!sa ta;'aluuu!" Paljon kokenut on raja- :nat(lj rabmas, paljon tulee sen o» sa!'e ivieläkin martiopalmelusta ioi- auttacssansa, mutta kuu nuoriso on l/rolla. ja simistyksen kul f u jitknu, niin iua:ec kansa asemansa. Karjalan kansa on ymmärtänyt rurfiiijau ianat: ^le' !?» tammi taittamaua pimeiden jättipuu, jonka Juakie taukoomatta pcitf.ui päimä ynnä kuu". siKi-iiieen kiireellä o» »vii!'!eise:iä luioiiliiiiuiuiior.ä fania ko'.iouaii ; tt fi;.-.-).! >.a>.ilatonli>ralennui'ijak-..i- i' e * : » iit "t itärajalla on tuun.alla "cni|t huolta t.uoriion fa->i> iiii:ficsta. tei^moiiniii kohotetaan »valon !i|.- Piia Kavjuiitxia. „Meii on monta, iskekäämme, kerran jä:ti horjahtaa postin ti iitercUe jäämntc kunhan Suomi päilvän fa.t". kansakoulun rinnalla iotiHiiv.it faniauopivtut ja lueiitopäiiuat, joi hin 5ar> '.lan nuoriso rientää t-Iu i- si» luuia uoimaa ja iiinostu-ia saa- r.-aau: „Me:Il - n »voimat ilinnorc^ .neill on uslo oikeaan, usko si rtää maikka Muoret ccsväin »valon Moittoon ma.tn. Louhi.