5 — I9lö« KÄIKU. Peirjantama Tammikuun 14 päivarsä. huoneusto, johon kuuluu 3 huonetta toisessa kerrassa ja kyökki ja kamari alakerrassa. A. Santaholma O.-y. Suomalaisen puolueen naisvaliokunnan mat- kasihteeri neiti Kaarela esiintyy Nuijassa ensi maanantaina kello 7 illalla ja kehoitetaan kaikkia puolueeseen lukeutuvia henkilöitä runsaasti saapumaan. Suomalaisen puolueen naisvaliokunnan mat- kasihteeri neiti Kaarela pitää Esitelmän Muhoksella ensi tiistaina t. k. 18 päivänä vasta määrättävässä paikassa. «1 »MMM antaa pianisti hra KOSTI VEHASEN suosiollisella avulla KONSERTIN täkäl. Työv. yhdist. juhlasalissa sunnuntaina t. k. 16 p:nä klo 8 ill. Pääsylippujen hinnat: numeroidut 3, 2 ja 1 mka ja numeroimattomat 50 pniä. Pääsylippuja on myytävänä Oman Kan nan kirjakaupassa, Kirjap. Osakeyhtiön pa perikaupassa ja Kalevan konttorissa sekä sunnuntaina Työväentalon pilettiluukulla kello 5:ltä i.-p. myönsi hän olleensa mastaajan, wan- gitun Johanssonin kanssa kirjemaih dossa, mutta kielsi jutut rakkaussuh- teista. Johanssoniin hän oli mielty- nyt sentähden, että tämä oli kerran pelastanut hänen henkensä. — Hetvonen ^varastettiin tiis taina torpp. Kärnältä Kormenkylässä. Waras möi hemosen sitte eräälle kuu- samolaiselle täällä kaupungissa 80 mksta, mutta kun kuusamolaisella ei ollut sopimia rahoja, wei myöjä hänen maksuksi tarjoamansa l(X)-markkasen, mieläpä simumennen nappasi kellonkin ostajan taskusta ja pötki pakoon. - Varkaaksi epäiltynä on Oulun piirin nimismiehen tntkittamaksi pidätetty työm. Juho Karppinen Oulunsuusta. — Kello Varastettiin eräältä kulkukauppiaalta toissa-iltana täällä muutamassa talossa Rautatienkadun marrella. Etsimä poliisi on tekoon syyl- lisenä pidättänyt pari henkilöä. — Kansantajuisilla luennoilla klassillisen lyseon moimistelusalissa luennoi reht. S. Dahlström ensi sunnuntaina klo 4—5 i.-p. kiintotäh- distä. — Wapaa pääsy. — ^ansankonsertti on palokun nantalolla sunnuntaina klo 4 ip. — Sairanssuhteet Oulussa miinle miikon ajalla: Keuhkokatarria 16 Kurkkuröhkää ....... 7 Maksa- ja suolikatarria ... 9 Hinkuyskää 2 Watsakuumetta 1 Keuhkopussinltuehdusta.... 1 Nuvelleiniä 1 Kuppatautia 1 Toppilan tilan ostohin nan suorittamiseksi otettaman 2")0,000 mkan lainan oli keis. senaatti otetta- maksi mahmistanut jouluk. 14 p. 1909, josta maltuustolle oli tieto saapunut. Samalla jätettiin kaupan lopullinen täyttäminen rahatoimikamarin tehtä- mäksi. Samalla päätettiin ryhtyä toi- menpiteihin Toppilan tilan alueen ha- kemiseksi hallinnollisessa, kirkollisessa ja oikeudellisessa suhteessa yhdistämiseksi kaupunkiin. Uuden yleisen mielisai raalan paikaksi luomutettaman alueen suhteen tehdyn kaup. lisätyn maltuuston päätöksen oli keis. senaatti mahmistanut ja oli siitä tieto maltuus- tolle saapunut. Yhdistykset Nuorten ys- tämät ja Nuort. mi e st. krist. yhdistys pyysimät kaupungilta ilmaiseksi tonttia n:o 161 III kaup. osassa (n:o 27 Uudenk. marrella), ra kentaakseen sille yhteisen talon. Ra- hatoimikamari ehdotti, ettei tonttia lahjoitettaisi, marsinkin kun sille on ilmaantunut halukas ostaja. Wal- tuusto päätti yhtyä edelläolemaan. Teollisuuskoulun Hu o- n e u s t o n kaupungintalolla, jonka muokra-aika kontrahdin mukaan päät tyisi syysk. 1 p. m. 1911, muokraoi keudesta pyysi koulun johtokunta kau- punkia luopumaan jo ensi syysk. pistä, koska koululle on sopimampi huoneusto tiedossa. Rahatoimikamari ehdotti, ettei pyyntöön suostuttaisi. Maltuusto päätti kuitenkin johtokun- nan pyyntöön suostua. Kaupp. maimaishoitohal- litu s oli antanut lausuntonsa mal- tion asettaman maimaishoitokomitean mietinnöstä, jonka maltuusto sellaise- naan hymäksyi, kuitenkin poistaen sen paikan lausunnosta, jossa se lausuu mielipiteensä uudesta komiteasta. Kaupunginkassantarkas- tajain kertomus luettiin. Kaupp. satamatöiden ra kennusmestari K. A. Korhonen pyysi eroa toimestaan. Maltuusto sii- hen suostui ja päätti toimen haetta- maksi julistamisesta pyytää rakennus- konttorin ja satamakomitean lausuntoa. Romasti I. G. Snellman pyysi eroa maimaishoitohallituksen ma- rapuheenjohtajan toimesta, johon suos- tuttiin ja sijaan malittiin ratamest. G. Jahnsson. Vidgrenin rahastosta it- moitti rahaston toimikunta myönnetyn 183 henkilölle yht. 6,000 mk. 42 ha kemusta oli hylätty. Mielisairashoitokomi- tean mietinnöstä oli läänin kumernööri senaatin pyynnöstä pyy tänyt maltuuston lausuntoa. Lausun non antaminen jätettiin termeydenhoi- tolautakunnalle. Palomartija I. Hyttilä pyysi palkankorotusta. Asia jätettiin palotoimikunnalle. Maltuuston malmistus- maliokuntaan malittiin täksi muodeksi hrat Astren, Poropudas, Riekki, Tuomainen ja Louekari, ma ralta Westerlund ja Meckman. SSE33BS3 Mm Yht. 38 faupunflin ultuuömirätfii eilen illalla oli epllä m. m. seuraamat asiat: Mäkinaisen palokunnan v er usta m i s k y s y :n y s oli jälleen esillä. Maltuusto päätti jättää asian toistaiseksi, kunnes lisätty maltuusto msi kerran kutsutaan koloon, jolloin asia otetaan jälleen esille. Samalla oäuteiUin palotoimikuntaa fehoitiaci "ifiaa siksi malmistamaan. -li. ?). P ohja n L e i m u tt a n o- m u E i e e n ja:;ba luvu>3iaa rakenta- najon tontti u:o ill faup. osassa, ta osa uiluuu nti Toppe- paatctt»r.» na-uata, että roska 'sia riippmt_ muiä vutfuiur.nattoniasia etto ci)sr) »rt n* u otä, oi iaupimft ro oi ionttia myydä loisii»,-ksi.' Samalla •»•cjciicli iin pvitctyHii^.yvtd tuuticlc- :.:aän ^asetetun totien !omttean mietin- :o painattaa ja jataa n?altuu§michillc >.;tftmmäif;n komitean mietinnön kera. Uuden h e r m o t a u t i s a i r a a- 1 an lääkärintointa ei roietä t'.iytetty, maikka mirkaan oli yksi päte- oä halija (kaksi toista oli hakemuksensa peruuttanut), syystä ett-'- katsottiin kau- vur.gm ei »vielä r > .irojen puutteessa voiman amata Uu a sairaalaa tois taiseksi, joten miran käyttäminenkin ja- lettiin toistaiseksi. — Ulosottomiehet. Salon kih lakunnan kruununmouti on oikeutettu ulosottomiehenä Paamolan nimismies- piirissä kuluman muoden aikana käyt tämään myöskin poliisikonstaapeli Aug Jundenia. — Wahwistettn kylätien jako. T. k. 11 p:nä on läänin kumernööri asianomaisten noudatettamaksi mahmis- tanut n. k. Mankilan kylätien jaon Rantsilan pitäjän Mankilan kylässä — Rakennustoimi Kajaanissa. T. k. 12 p:nä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset työnjohtaja Alsred Koskelan omistamalla tontilla n:o 77 Kajaanin kaupungin Z:ssä kau punginosassa tehtämiä uutisrakennuksia marten. — Maanmittaustoimituksia. M. t. kommissioonimaanmittari Paa- roo Gestrin on määrätty toimittamaan halkomisen Jussilan perintötilalla n:o 10 Haapameden pitäjän Haapajärmen kylässä; maramaanmittari Juho Haataja sa moin toimittamaan halkomisen Mike- mäisen perintötilalla n:o 17 Ylitornion pitäjän Kaulirannan kylässä: sekä maramaanmittari H. G. Thome toi- mittamaan lohkomisen Utterkin mikon ja Erkinmikon perintötiloilla n:o 26 ja Alatornion pitäjän Laiivaniemen AiimiAÄA N. 19(1!). -U e m o n l a h d e n seu> aiunnassa: synt. ^ mp., np., yht. -! 1. Kuollut 17 nip., <"> np., yht. 12-'». eeuratuiitaan muuttaneita 14 inp., 2!) np., yht. 4: S. Seurakunnaita poismuuttaneita 2'» mp , 21 nr>., yht. 47. Amioliittoou ivihitty <> paria. Wätilulu li sääntynyt 14 hengellä, ollen wu!?den lopus sa yhteensä — Kuollut. Eilen maipui kuole- maan Haapameden Tialassa emäittä Emilia Konstantia Mahe, o. s. S e r e n 42 muoden ikäisenä. Mahtajaa jät lähinnä suremaan puo liso, edusmiesehdokas I. Mahe, setä useita lapsia. — Kajaanin kaupungin wal- tuuston puheenjohtajaksi on ma- littu pankinjoht. E. Lindberg ja mara- puheenjoht. pankmjoht. H. A. Tikkala. — Apuopettajaksi Oulaisten kirkonkylän kansakouluun kemät- ukukaudeksi malitsi johtokunta t. k. 12 p:nä yksimielisesti neiti Maria Elisa- >eth Lassilan Haukiputaalta ja kiel- äymisen »varalta Tytti Alarannan Merijärmeltä. Siitä huolimatta, että ?unta m. k. 29 p:nä kieltäysi johto- kunnan, joulukuun 9 p:nä tarkastajan äsnäollessa tekemää päätöstä apu- opettajan ottamisesta Hymäksymästä, )äätti johtokunta itse maksaa kunnalta uleman palkkaosuuden rauhan säilyt- ämiseksi ja hakea tilapäisen maltio- amun. Muuten tuollainen niskottelu kunnan puolelta selmiä asetuksia mas- taan ei ole sille kunniaksi, mielä mä- hemmän, että se työntää yksityisten niskoille omia melmollisuuksiansa; täl- läkään kertaa ei ollut kysymyksessä kuin noin 5 p. kultakin meroa maksa- malta korkeintaan. Tällaisten meno- erien muoksi kannattaa kuitenkin täällä usein yksityisten silmille hämäistystä syytää, elleimät kaikessa menettele kaik- kein manhoillisimpain mielipiteiden mukaan. — Kunnan taksoitus suoritettiin Remonlahdella t. k. 3 ja 4 päimänä yksimielisyydellä. Tarkastus- eli tutkijalautakunnan kokous pidetään t. k. 25 päimänä kunnan tumalla Yli- piirin kansakoululla. — Paatvolau kirkonkylän kan- sakonlnnjohtoknnnan kokouksessa t. k. 7 päimänä malittiin johtokunnan esimieheksi tälle muodelle maanmiljelijä I. A. Eskola sekä rahastonhoitajaksi herra Aug. Kantola ja kirjuriksi opet- tajatar Jenni Kaarto. — Tapaturma sattui Juho Ma- tinpoika Laurilalle Kiimingin Huttu kylässä m. k. 30 p:nä Takkisen met- sässä paperipuun teossa. Kuusta kaa- taessa oli puu tarttunut koimuun kiinni. Kun mies oli mennyt sitä katkasemaan oli puu löysännyt yhtäkkiä ja kun sat- tui olemaan kiwi siinä lähellä, mippasi koimun siihen keikuksiin, jolloin puun tymi paiskasi miestä leukaan, että mies lensi melko kaumas ja leukaluu särkyi. Hampaitakin lähti. Mies oli mennyt taidottomaksi, maan kuitenkin mirkosi, että saattoi huutaa apua. Kun oli muitakin miehiä töissä, niin he toimat hänet taloon, josta tuotin heti Ouluun lääkärin apua saamaan. Parantumi- sesta on toimoa. — Maatilan kauppoja. Maan miljelijä Taametti Ojanperä on myy- nyt omistamansa maatilan Ylimieskan Ojakylässä kauppias Johan Oikkenille Lappeenrannasta 18,500 mk. hinnalla. Kauppasumma on heti maksettu. Al- kaa sitä olla hintaa jo maalla Yli- mieskassakin. — Perä Pohjolan maantvilje- lyssenra järjestää maatalouspäimiä, joissa luennoidaan ja keskustellaan maatalousasioista, allamainittuina ai- koina seuraamissa paikoissa: Tammik. 2ö p. Kemin pitäjän II- molan Maahilan talossa, jossa lamalla on Kemin maatalousseuran kemätkokous. Alkaa klo 2 ip. Tammik. 26 Termolan nuorisoseu- ran talolla, alk. klo 4 ip. Tammik. 27 p. Romaniemen Saaren kansakoululla, alk. klo 4 ip. Tammik. 28 p. Romaniemen Ni- mankylän I. Rahon talossa, alk. klo 4 ip. Tammik. 29 p. Romaniemen Ta- pionkylän Manteressa, alk. klo 2 ip. Tammik. 30 p. Romaniemen Son- gan Möllerillä, alk. klo 4 ip. Tammik. 31 p. Ylitornion Raanu- järmen I. Muolalla, alk. klo 4 ip. Helmik. 1 p. Ylitornion Rattosjär- men H. Ylijärmen luona, alk. klo 4 ip. Helmik. 3 p. Kolarin Pasmajärmen Haksolla, alk. klo 4 ip. Helmik. 4 p. Kolarin Ruokojärmen Guldstenilla, alk. klo 4 ip. Helmik. 5 p. Kolarin Maattojärmen Rautiolla, alk. klo 4 ip. Helmik. 6 p. Kolarin Sieppijärmen R. Nordbergilla, alk. klo 4 ip. Helmik. 7 p. Turtolan Orijärmen A. Orijärmellä, alk. klo 4 ip. Helmik. 8 p. Turtolan Pellon Ran- tamalimaassa, alk. klo 4 ip. Helmik. 9 p. Turtolan Juoksengin kansakoul., alk. klo 4 ip. Helmik. 10 p. Ylitornion Kau- linrannan P. Manhaisella, alk. klo 4 ip. Helmik. 11 p. Ylitornion Alkkulan Taroniemessä, A. Sukilla, alk. klo 4 ip. Helmik. 12 p. Ylitornion Nuotio- rannan Juho Laurilla, alk. klo 4 ip. Helmik. 13 p. Ylitornion Kainuun- kylän Ajolla, alk. klo 4 ip. Helmik. 14 v. Karungin Korpikylän Manhasiapihassa, alk. klo 4 ip. Helmik. 1~> p. Karungin Kukkolan Heinilässä, alk. klo 4 ip. Samalla kuin ylläolemat esitelmäti- laisuudet suljetaan yleisön ja etenkin kaikkien maatalousseurojen huomioon, inainittakoon, että seura-, on onnistu nut saada Lisäpuhujaksi Pell e r m o n o s ii u s t o i m i n t c v. ? u ;) o j a n, op. Ju 1) o Mäh ä-E r k r i l ä n, joka on lupaiitunut matkalle ainakin ta:nmik. ajuls:. — Oulun l. Talousseuran wir- kailijat pitälvät cfitel- ita maanm;!je- lyisen ja kotiteollisuuden alalta seuraa^ missä vailoissa: p. tammik. Muhotsella Laitasaa- ren kansakoululla. i'.) p. tammik. Mulloksella Kylmä- länkylän Huikolassa. 20 p. tammik. Muhoksella Kylmä- länkylän kansakoululla. 21 p. tammik. Kestilän kirkonkylän Leinosessa. 22 p. tammik. Kestilän Hymölän- rannan Keihäskoskella. Esitelmät alkamat klo 4 ip. Saa- pukaa lukuisasti. — Oulaisten Piipsjärweltä. Kuluneen muoden maihe-rikas aika on ohitsemme mennyt. Muistossam- me se säilyy main historiallisena ku- maelmana. Olemme lähteneet taipa- leelle taasenkin uutta ja — toimon mukaan — onnellisempaa aikaa koh den. Mutta taaskin olemme kaikin joutuneet sen uusiutuman koetuksen alai- seksi, olemmeko ja minkä merran olem me kypsyneitä ymmärtämään nykyistä aikaamme ja mitä se meiltä maatii. Sosialistit sommitteleemat, mairittelee pi Maalaisliitto, ehkä mielä nuolaistaan nuorsuomalaisuudellakin. Koettanemat marmaan kalloihimme takoa häikäise män räikeillä moimasanoilla sitä into- himojen kehittämää mahdottomuutta, jota emme mitenkään moi itseemme sulattaa. Mutta ollaanpa makamat näitä ivastaan tullessa, kun saapuu näitä lietsojia saloillemme. Taotaan, nähkääs, kuin on rauta kuuma, pide- tään pieni armostelu näiden opasta- jäin kanssa, maaditaan malheistaan tilille nuo mahdottomia uneksimat aku- taattoni, niin ehkä täten he itsekkin äkkäämät, ettei näemmä tosisuomalai- nen, tuo aikain kuluessa kansallisuus- tunteiltaan kimettynyt kansalainen olet kaan kenukaupoilla saatama sinne ja tänne, ja näin huomaamat, että mie kuin miekin ne suomalaisuutta moit- toon ja kansaa maltaan, ei näy kie- ryys auttaman. Sitten ehkä hekin yh- teen matkaan lähtemät ja täten mar maan saamutetaan se toimottu ja to- dellinen tasapuolisempi tulemaisuus kai- killa elämän eri aloilla. Tehdään näin näinä Miikkoina ja mennään 1 ja 2 päimänä tulemaa kuuta entistä lukui- sampana, yhä suurempana laumana me oulaislaiset ja marsinkin me Piips- järmen kyläläiset, joiden joukkoon mi nullakin on kunnia kuulua, metämään se punainen piiru maalilipun ruudulle n:o 5 2 ja lipsautamme sen sitten sin- ne n. k. uurnaan ja näytetään täten Vastustajillemme, että me emme hel- litä ennenkuin Hannilassa. M. K. — Oulaisten Matkaniwasta tammikuulla 1910. Muosi on taas mierähtänyt eteenpäin ajassa. Erittäin surullinen tulee kulunut muosi pienen kansamme historiassa olemaan, sillä sen kuluessa omat hyökkäykset Menäjän manhoillisten taholta kansallista itse- näisyyttä mastaan entistä tuimemmin uudistuneet. Synkältä, miltei toimot- tomalta näyttää isänmaamme tulemai- suus nykyään. Sitä ei suinkaan ma- laise se, että kansamme on hajonnut niin moniin eri puolueisiin ja ajatus- suuntiin, jotka mielä keskinäisillä rii- doillaan synkistyttämät asemaamme. Talmi on saapunut pohjolaamme pyryineen ja pakkasineen. Tumalliset maantyöt omat hetkeksi tauonneet ja sijaan omat tulleet »puulaakein" met- sähommat, joita täälläkin mähän olisi, mutta kun työmäkeä on kyllälti, ei palkkaa makseta kuin nimeksi. Maalitouhutkin alkamat olla par haallaan ja agitaattoreita liikuskelee jo syrjäkylilläkin. —oski. — Merijärweu maalaisseura pani toimeen miime kesänä keskuudes- saan rehu- ja juurikasmikilpailut. Pal- kinnoita tulimat saamaan seuraamat: I p. maanmilj. E. Miitala 27,? pistettä. II p. maanmilj. E. Rytimaa 27 ,2 pist. ja mm. Juho Saukko 26,5 pist. III p. mm. E. Tanska 25,4 pist. ja maanmilj. Kalle Salmela 24 ,2 pist. IV p. kanttori Päimäsalo 22,5 pist. maanm. Jaakko Saukko 21 ,8 pist. ja mm. I. Salmela 21,5 pist. V p. mm. I. Eilola 21,* pist. ja mm. I. P. Alaranta 20 pist. VI p. maanmilj. M. ?!iemelä 18,, pist., mm. A. Tähjä 16 ,2 pist., mm. I. Tanska 14,7 pist. ia mm. I. Nis- ka 12,5 pist. — Merijärweu maalaisseuran warsinainen syyskokous pidettiin Juho Mattilan talossa m. k. 30 p:nä 1909. Kokouksen amasi seuran esimies maanmilj. E. Tanska mainiten, että seuran toiminta on ollut heikkoa ja mähäistä syystä, kun seura on masta majaan muoden ollut toiminnassa ja toimoi seuran nyt alkuun päästyään toi- Minnassaan toimiman entistään ehom- pana ja mirkeämpänä, sillä meidän maamiesten tulisi aina käsikädessä yk- sissä neumoin pyrkiä eteenpäin ja saa- da uusia parannuksia kaikissa talou- dellisissa asioissa aikaan. Sillä melt- tous ja kateellisuus sekä piintynyt manhoillisuus olisimat kauniisti siir- rettämät muinaismuistojen joukkoon. Sitten ryhdyttiin molitsemaau tämän muoden mirkailijoita. Yksimielisesti malittiin esimieheksi maanmilj. Kalle Salmela, johtokuntaan postinhoitaja I. P. Alaranta ja maanmiljelijä! Hdkf: Eilola, Julio Mattifa ia Juho Saukko sekä mara jäseniksi I. Eilola ja Antti Tähjä. Miime muoden n- iintarkastajiksi malittiin pastori K. ftaUt ja postinhoitaja I. P. Alaranta setä maralta Amusti Pahkala ja Tuo- mas Tanska. Kokouksessa oli kaikilla mieliala erittäin hilpeä ja milkas ja toimottiin yfsimielisesti seuran Loimin- nalle onnellista jatkoa. — Merijäriven taksoituslauta kunta aloitti työnsä t. L 10 p. p:nä kunnanhuoneella Elsilän talossa. — Rowaniemen N. P. Po h- jautähti Ill:nen wuosikokous pi- dettiin omalla talolla sunnuntaina t. k. 9 p. Puheenjohtajan luettua muosi' kertomus annettiin tilimapans johto- kunnalle tilintarkastajien antaman hy- M £ iry M -Ä Jännittävä! i >*,.3 m Silli mäksnmisen nojalla. Seuran puheen^MM^^^ johtajaksi malittiin herra I. Salon- saari ja marapuheenjohtajaksi nti S. Kieri, kirjuriksi herra P. Räsänen. Johtokuntaan malittiin eroamismuo- rossa olleiden tilalle hra M. Pelto- perä, neidit Greeta Autti ja Selma Sirkkal. — R. S:t. — Kuusamosta. Kuusamon kun- nallistoimihenkilöissä on tapahtunut seuraamia muutoksia sitten marsinaisen maalikuntakokouksen: kunnan esimieheksi on malittu kapp. K. Haataja, ennem- min malittu maanmiljelijä S. Pulkka- nen oli paljon nuorempi kuin kunnal- lisasetus säätää esimiehen kelpoisuu- desta. Senmuoksi kumernööri maalin kumosi. Kunnallislautakunnan esimie- heksi on malittu maanmiljelijä I. Pet- relius. Ennemmin malitun asioitsija A. Niskasaaren mapautti kunta toimes- ta. Sairaalan rahastonhoitajaksi on malittu K. Maarala. Ennemmin ma littu I. Petrelius oli malittanut maa lista kumernöörille, joka mapautti hä- net toimesta. — Kemijärtven kunnan kun- nallislantakuuta kokouksessaan MiH- tsri Jymälän asunnossa 7 p:na t. k. malitsi heinäkuun 20 p:nä 1906 mah- mistetun maatilain 4 §:n määräyksen mukaan maalilautakunnat, nimittäin: Kirkonkylän äänestys- alue: puheenjohtaja kirkkomäärti Matti Särkelä, jäseniksi talonp. Juho Björkman, arentimies Matti Kiminie- mi, taloll. Erkki Kerkelä ja poliisi Oskari Särkelä, sekä maralta karta- nonomistajat Mihtori Jymälä ja K. E. Kalliosalmi. Luusuan äänestysalue: puheenjohtajaksi Juho Ylituusua, jäse- niksi maanmiljelijät I. A. Kulmunki, Kalle Alaluusua, Matti Juujärmi ja Olli Nlkoniemi, sekä maralta Olli Si pola ja Erkki Harju. Isokylän äänestysalue: puheenjohtajaksi kuntakok. puheenjoht. K. A. Kerkelä, jäseniksi maanmiljelijät Heikki Mäkikangas, Matti Kärppä, Matti Kerkelä ja Kalle Ylijoutsijärmi, sekä maralta Jaako Imponen m. p. ja itsell. Petteri Räisänen. Ylikylän äänestysalue: puheenjohtajaksi maanmiljelijä E. Pau- na, jäseniksi maanmiljelijät I. E. Kaakkurimaara, I. M. Harju, Olli Oinas ja torppari Kalle Korkala, sekä maralta itsellinen Matti Ylitalo ja torpp. Juho Karppinen. Edustajain maalit päätettiin toimit- taa seuraamissa huoneustoissa: Kirkonkylän äänestys- alueella: Kirkonkylän kansakou- lulla. Luusuan äänestysalueel la: Dliluusuassa. Isokylän ä ä- nestysalueella: HermanniKer- kelän talossa. Ylikylän äänes- tysalueella: I. M. Harjun ta- lossa. Taksoitus muodelta 1909 Kemijär- men kunnassa alkoi 3 p:nä tammikuu- ta, ja päättyi 7 päimänä, jossa laa- dittu taksoitusluettelo on kirkon kuulu- tuksen mukaisesti jätetty kaupp. Kerke- län asuntoon kirkonkylässä asianomais- ten katseltamaksi. — Poroin erotus pidettiin So- dankylän Keminkylässä miime kuun lopulla. Poroja oli mähä. Poromie- het moittimat poroisäntä A. Mattilaa siitä, ettei ollut kuuluttanut erotusta tamanmukaisesti. Kansaa kokousi pai- kalle sankasti. Ilolientä ilmausi lo pussa runsaasti. Olisipa suotamaa, että mirkakunta saapuisi tällaisiin paik- koihin järjestystä pitämään. Poromies. NÄYTTÄMÖ Kansallis-Pankin talossa. * * * 1. i. Snikkailukuva hurjasta Lännestä. Indiaaneja ja ccnvboytja. 2. Liiitp Ihania kohtauksia lintujen ja perhe-elämästä. koti- 1 Mn rasvoja eii Krei si. Kaamea! linen. Draamal- il VM Tavattoman hullunkurinen. Oikea naurupilleri. Kuvassa näemme m. m. tunnet tuja henkilöitä, kenraali Kuroki, marsalkka Pyama ja rauhanhie roja Komura y. m. 6. Mslio hääyö. Tulkaa menehtymään nauruunne! •-? .■> jji» miumi —"i" mitr iifit'i mä Marttinen $c K:ni Kirjansitomo Kauppurelnkatu N:o 26, Kellos. Oulasvlrran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat.— Puhelin 3 82. komassa työstä karaistu pohjalainen, että hän ei tuulentupia rupea raken- tamaan eikä niittten rakentajia tuke- maan. —i. Oikku uutisia. — „Waaliwalheeksi" iväittää Kalema sitä Kaiussa simumennen mainittua asiaa, että on ollut kysymys hra Lennart Gripen- bergin asettamisesta nuorsuomal. ehdok- kaaksi Oulun läänin eteläisessä maalipiiris- sä. Sanomanne on kuitenkin ehdoton tosi- asia. Tietomme perustumat sellaisiin nuor- suomalaisiin lähteisiin, joihin luotamme enemmän kuin Kaleman mäitteisiin. Samoin mäittää Kaleiva waaliwalheeksi sitä, että kanttori Arjö Halonen olisi ase tettu suomalaisen puolueen ehdokkaaksi La- pin maalipiiristä. Sekin on kuitenkin tosi- asia, jonka me luonnollisesti tiedämme pa- remmin kuin „Kaleiva." N5aalitouhna Siemissä. Siemin malloittamisen näyttää puo- luepuhujat nyt ottaneen urakalla pää- määräkseen. Hymin pienen ajan ku- luessa on täällä kulkenut maalaisliit- tolainen Leino usealla kylällä ja sen manhin puoluesisko, sosialistinen, on yritellyt useamman kerran pääsemättä oikein alkuun, kun mälistä puuttuu kuulijoita, mälistä puhujia. Mutta t. k. 7 p:nä urheiluseuran talolla oli tapaisiakin — puhujia pari ja kuu- lijoita kummallekin. Edeltäpäin oli lumattu tästä kokouksesta paljon. So- sialistein johtomies paikkakunnalla, ra- tamartija Hirsimaa, oli kulkenut ky- Iillä ilmoittamassa „suurta mäittely- kokousta", johon tulisi kolmesta puo- lueesta puhujia ja mäittelijöitä, ja jota mälttämättä olisi jokaisen tultama kuulemaan. Kun kokous alkoi, ei pu- hujia ollutkaan muita kuin kaksi sosia- listiä, jotka panimat parhaansa. Tä- män kyllä armasi edeltäpäin, mutta kuuluihan se sosialistein ..taktiikkaan", että kun ei kuulijoita muuten saada, niin tuleehan niitä mähän »valehtele- malla. Marsinkin mäittelykokous, se- hän metää puoleensa kun teatteri maa- seudulla. — Meteleekö tuo teatteri temppu kau^enn:?an aikaa, on u\iMn cpäilvtiämää. Muuten kerrottim tähän totoukseen mvös Leinon lumonneen tulla, mutta kaipa hänellä ei ollut mitään mäittä-- mistä uhteisen tvöskenteiyn jälkeen' miime eduskunnassa, kosta häntä ci näkynyt. Muita mäittelijöil-i cn tiedä luivanneenkaan tulla eli ede^ pyyde- tynkään, maikka siitä mahtipontisesti ilinoitettiin. Eikä muilla puolueilla lienekään mitään nbteistä pobjaa, josta mäittely möisi alkaakaat,, tuin näillä kabdella, nim. sosialisteilla ja maalais- liittolaisilla. Missä määrin nuo maailman mul- listajat onnistumat pyrinnöissään, näyttää tulemaisuus, mutta luulenpa nielkein marmuudella, ettK siemiläiset tulemat pysymään entisellään, siksi makama ja ymmärtämä on kuitenkin — Hartvinaisen kaunis luonnonilmiö näkyi t. k. 7 p. Noivaniemen Sinetässä. Herttaisen kauniin talwi-ilman mallitessa klo >212 ilmestyi pohjoiselle taimaalle ko- mea sateenkaari, kuten kesällä konsanaan, näkyen usean minuutin ajan ja maikka oli noin 6° kylmää, niin kaaren näkymissä ol- lessa satoi ihan silkkaa mettä. Sitte jälkeen omat ilmat olleet harminaisen lauhkeita. Ennustetaankin tämän talmen oleman erit- täin lauhkean. Sillä manhatkaan eimät sano koskaan ennen nähneensä sateenkaarta ram- mikuussa. Harminaiöta todellakin! Eläwissä kuwissa Palokunnantalolla näytellään uutta ohjelmaa, josta huomau tamme kalastuskumasta Vienanmerellä. Pallastalon elämissä kumissa on m. m. eräs hieno palkittu kuma. Kansallispankin elämissä kumissa on myös- kin uusi hauska ohjelma. Nuorison rientoja. — Oulujoen Korlvenkylän nuo risoseuran wnosikokons pidettiin M. Ahon torpassa 9 pmä tammik. Luettiin kirjurin laatima mnosikerto- mus ja rahastonhoitajan tili kulumalta muodelta sekä myönnettiin tilimapaus entiselle rahastonhoitajalle. Malittiin johtokunta, jobon tulimat mirkailijoiksi: puheenjohtajaksi talollisenp. )!iilo Pent- tilä, marapuheenj. Isak Possakka, kir juriksi neiti Hilja Penttilä, marakirj. neiti Olga Lämpsä, rahastonhoitajaksi neiti Maria Aho ja muiksi johtokun- nan jäseniksi Oskari Puuperä, Viktor Peluri, Heikki ^amibarjn, neidit Ma- ria Lämvsä ja .Katri Rajala. Tilin- tarkastajiksi malittii:: maanmilj. I. A. Leskelä ja Isak Puuperä. Pidettiin 'nr.rutmmitunmjm kokous ja päätettiin pitää jäftnten kesken iltama li! pmä taiunntuiuj. jäsenet omat termetulleita seu- raannue. Sytvassä hiljaisuudessa, kaurana muun maailina?: u^tendestä on .nca - -- uvnfi)Iän nuorisoseura toiminut miime kuluneenkin muoden. Mas^a alkamana se e: ole moimit saada itselleen eikä muille mitään huoniattamaa. Talon rakennuskin on mielä kestissä, johon tarmitaan uutta intoa, harrastusta ja kuntoa tulemalle muodelle. Siis toi- motan onnea tälle alkamalle neljännelle seuran toimintamuodelle sekä sen mir- kailiioille että toimihenkilöille. m.