Torstaina 21 p. Heinäkuuta KARJALATAR Nro 80 — 1910 kuluttua palasi ulkoa, oli lapsi pu- donnut hellan mieressä olemaan kiehumaan mesipataan ja palanut niin pahoin, että kuoli Samon- linnan sairashuoneelle tuotua ko- wia tuskia kärsittyään. Postijuna ja hiekkajuna tör- männeet yhteen. — Maunuja suistunut kiskoilta: yksi wau- nn kaatunut kokonaan kumoon. Tällainen määrällinen tapaus sattui maanantaina Perkjärmen asemalla. Juuri samaan aikaan kun Pietariin menemä postijuna n:o 8 klo K,35 oli lähtenyt ase- malta, oli erään asemaratapihalla työskennelleen santajunan maunut irrotettu meturista, joka samalla aatoi niille hymän „heiton" posti- junan suuntaan. Tällöin eimät zarrut santajunassa pitäneetkään, maan kulkimat maunut samalla nopeudella kuin postijunakin ase- ma-ratapihan läpi itäisen pää- maihteen ulkopuolelle, jossa ne törmäsimät ristiin postijunan kans- sa niin moimakkaasti että paitsi kolmea santamaunua, santajunan konduktöörimaunu suistui kiskoilta, kaatuen miimeksimainittu kokonaan ylösalasin. Postijunasta rikkoutuiivat junan 4:s, 5:s ja 6:s maunu, niistä kes- kimäinen siksi pahoin, ettei se moinut muun junan mukana jatkaa matkaansa, maan täytyi irrottaa. Sen metokoukut katkesi- mat, toinen seinä särkyi ja koko maunu suistui kiskoilta pois. Matkustajat tietysti säikähtyi- wät sanomattomasti, mutta ei kukaan liene saanut pahempia ko- lauksia. — Onnettomuustapauksen johdosta pääsi postijuna jatka- maan matkaansa tunnin myöhäs- tyttyään. Syynä yhteentörmäykseen oli joko se, että hiekkajunan kuljettaja antoi hiekkamaunuille liian koman mauhdin tai, kuten sanottu, eimät hiekkajunan jarrut toimineet kyllin moimakkaasti. Ihteentörmäys ei onneksi maa- tinut yhtään ihmisuhria. Ainoas- taan eräs postijunan naismat- kustaja sai liemempiä kolahduksia ja hiekkajunan konduktööri Ju- monen konduktöörimaunun ku- moon kellahtaessa loukkaantui, saamatta kumminkaan mitään ar- meluttamampia mammoja. Lapsi tukehtunut piimäkor- woon. Tällainen omituinen ja samalla ikämä tapahtuma tapahtui tk. 12 pnä Tuusniemellä Konttimäessä, jolloin maanmiljelijä Olli Heikki- sen toisella muodella olema poika Nestor tukehtui ja kuoli ruuan- säilytyshuoneessa olemaan piimä- kormoon, mikä oli main 24 cm. korkea ja 25 cm. lemeä ja oli siinä noin puolillaan piimänheraa. Lapsi marmaankin rupesi kurkistelemaan huoneen lattialla olemaan piimä- astiaan, jolloin etupuoli jäi sen reunalle, jalat lattiaan ja siinä oli lapsiraukka hädissään riipais- sut henkeensä piimänheraa, jolloin tukehtui ja kuoli. Keuhkotaudin tuhoja. „Jlkan" kirjeenmaihtaja kirjoit- taa lehdelleen Teuman pitäjässä laajahti leminneestä keuhkotaudista m. m. seuraamaa: ..Pelottamassa määrässä rai- moaa keuhkotauti Teumalla. Joka miikko haudataan milloin yksi mil- loin useampia keuhkotautiin kuol- leita. Ja suuri määrä makaa sai- raana muoteissa tai horjuttelee moimatonna kotosalla. Tauti tap- paa melkein kaiken ikäisiä henki- löitä. Muutamia tempaa se täy- sistä moimista muoteelle ja parin kolmen miikon perästä mie hau- taan. Piirilääkärin laskelmien mu- kaan on Teumalla nykyään noin 600 keuhkotautista. Jos surma en- tistä mauhtiaan lisääntyy, laskee lääkäri sen muosittain tempaaman noin 200 uhria. Tämä tekee 10:ssä muodessa 2,000 henkeä ja siis noin 50 muodessa on koko pitäjän mä- estö sortunut keuhkotautiin. Tämä on pelottamaa tilastoa, mutta kum- minkin hymin todenmukaista, jos ei erityisiä keinoja taudin lemene- misen ehkäisemiseksi keksitä. Mutta niinkauman kun meillä mapaasti pidetään hautajaisia jokaisen keuh- kotautiin kuolleen sairashuoneissa ja niinkauman kuin keuhkotautiin kuolleen maatteita y. m. omai- suutta myydään huutokaupoilla il- man että minkäänlaisia puhdistus- basillien tappamiskeinoja on käy- tetty, niin kauman meillä suoras- taan kylmetään keuhkotautia ja niin kauman eimät myöskään mit- kään keinot auta. Tietämättömyys taudin tarttumisen suhteen on kyllä suuri, mutta ^välinpitämättömyys on wielä suurempi. Tarmitaan neumoja ja pakkokeinoja". Muurmannin suomalaisetkin »venäläistytetään. Arkangelista, heinäk. 17 pnä. Kenraalikumernööri ehdot- taa erinäisiä toimenpiteitä mäes- tön menäläistyttämiseksi Muur- männin rannikolla sekä suomalais- ten ja norjalaisten sinne muutta- misen estämiseksi. D hanssissonsonson. Mirallisen lehden 159 ja 160 nroissa joku turkulainen neitonen, joka on nimeltään Saida Juure- wa, nyt kuulema tästä lähtein on olema Saida »Jansson". Muka- ma poika tuo neiti sonni. Jos mastedeskin jonkun yksinäisyydessä elähtäneen neitosen päähän päl- kähtäisi muuttaa itsensä joksikin sonniksi, niin ehdotan hänelle pal- jon ..siinimmän" ja se on tämän kirjoituksen otsikkona. —n. Kenraalikuvernöörin sähkösanoma Karjalan matkalta. Sähkösanoman johdosta, jonka kenraalikumernööri Seyn Hänen Majesteetilleen lähetti äskeiseltä Karjalan tekemättä matkaltaan ja jonka julkaisimme tiistaina, lau- suu U. S.: Tämä kenraalikumernöörin säh- kösanoma, jossa esitetään Karja- lan kansan hartaimmat toimomuk- set, sisältää, niinkuin lukija huo- maa, myöskin sellaisia sanankään- teitä, joita helposti moi tulkita ko- konaan toisin kuin mitä tämän seudun mäestöstä merrattomasti maltamin osa todella ajattelee, tuntee ja tahtoo. Sähkösanomassa sanotaan nimittäin muun ohessa, että ..oikeauskoinen Karjalan mä- estö" on ..lausunut hartaan ha- lunsa yhteensulautumisesta Wenä- jän kanssa". Tietysti tällainen lause moidaan selittää monella tamalla. Mutta mahdottomalta ei suinkaan tunnu nykyaikana, että se erinäisillä ta- hoilla selitetään niin, että Karja- lan kreikkalaiskatolinen mäestö ha- luaa Viipurin läänin erottamista muun Suomen yhteydestä. Siksi äänekkäästi on tätä maatimusta kiihkomenäläisessä sanoma lehdis- tössä esitetty. Mutta jos tämä sähkösanoman kohta noilla tahoilla luetaan siten, että Karjalan mäestö näitä maa- timuksia muka sydämensä pohjasta kannattaa, niin on se, liemintä sa- naa käyttääksemme, määrä esitys karjalaisten koko mielialasta. Niis- tä muutamista tuhansista menä- Iäisistä, jotka Karjalassa asumat, emme liedenkään tahdo mennä sitä tahi tätä mäittämään. Mutta suo- malaisen Karjalan, kreikkalaiskato- lisenkin, me tunnemme sen mer- ran, että uskallamme makuuttaa sen pelolla ajatteleman sellaista mahdollisuutta, että karjalaiset re- mäistäisiin irti isänmaastaan ja omasta kansastaan. Tiedämmepä, että ne Wiipurin seutujen menä- Iäisetkin, jotka jo omat ehtineet suomalaisiin oloihin perehtyä, ajat- telemat kaikkea muuta kuin myötä- tunnolla sellaisia toimenpiteitä, mistä nyt on kysymys. 9)leitten äänioikeus maltiollisissa maaleissamme on toteutettu Kar- jalan kaukaisimpia kunnaita myö- ten ja on siellä otettu maaleihin osaa niinkuin muussakin Suomes- sa. Mutta ei mielä koskaan ole yhtäkään ääntä siellä noussut, joka tukisi niitä maatimuksia, mitä me- näläiset Suomi-miholliset puheena olemassa asiassa omat tehneet. Ja kun huhu miime syksynä itousi kau- niin Karjalan erottamisesta, niin olimat Karjalan edusmiehet puo- lueisiin katsomatta malmiit yksi- mielisinä torjumaan tätä maaraa. Eikä mikään tapaus ole osottanut, etteimät heidän malitsijansa ole edelleen heidän takanaan tässä asiassa seisoneet kuin yksi mies. Ei, maan kaikki todistaa päin- mastaista, todistaa sitä, että Kar- jalan kansa yhtenä miehenä tah- too puolustaa yhteyttänsä muun Suomen kanssa. Uhtä ielmästi on myös osottau- tunut, ettei Karjalan suomalainen mäestö tahdo lapsiaan menäläis- ten koulujen kautta mieroitetta- miksi pois isiensä kansallisuudesta. Jos kenraalikumernööri todella katsoo saaneensa matkallaan kar- jalaisista sen käsityksen, joksika tuota alamaista sähkösanomaa myös moi tulkita, niin on hänen täytynyt joutua pääasiallisesti ai- noastaan sellaisten henkilöitten pa- riin, jotka joko eimät ole tunteneet Karjalata tai jotka edustamat main niitä maikutuksia ja toimi- mat niitten miittausten mukaan, joita eräiltä tahoilta Venäjältä käsin tässä asiassa tunnetusti an- netaan. Rehellisyys maatii meitä sano- maan tämän. Duuman puhemiehen Gutshko- totit lausunto Suomen kysy myksestä. ..Odeskija Nomostin" amustaja on haastatellut flaamilaiseen ko- koukseen matkustamaa Gutshkomia Suomen asiassa. Mikäli minä olen kuullut, on uusi laki otettu mastaan lemolli- suudella, sanoi Gutshkom. Suo- malaiset omat kylmän järjen mu- kaan toimima kansa, heiltä ei tar- mitse odottaa makamampia selk- kauksia eikä mielenosotuksia. Olen marma siitä, ettemme saa nähdä muuta kuin ehkä joitakuita pieniä mielenosotuksia. Suomalaiset ehkä kieltäytyivät toimittamasta duu- man jäsenten maalia, boikottamat kaikkea menäläistä tahi eimät ota Suomessa asumia menäläisiä pai» kallisissa ja yleisissä maaleissa maaliluetteloihin. Passiimiselle mustarinnalle ei moi mitään. Meil- le ei jää muuta tehtämäksi kuut malittaa suomalaisten edustajain poissaoloa duumasta. Suomalaisten miranomaisten laitonta menettelyä mastaan me- näläiset tulemat panemaan masta- lauseen, niin että sellaisessa ta- pauksessa Suomen miranomaisten syytteeseen asettaminen ei ole mah- dotonta. Muuten ei uutta lakia ole mielä somellutettukaan käytän- töön, niin ettei sen maikutuksesta ole mitään käsitystä. Paljon riip- puu siitä, kuka on hallituksen oh- saksissa, sillä uudessa laissa on main yleisiä määräyksiä; yksityis- seikat sen somelluttamisessa jäämät hallituksen asiaksi. On hymin mai- keata metää selmä raja puhtaasti paikallisten ja yleismaltakunnallis- ten etujen mälille. Siitä huoli matta olen makuutettu siitä, että hallitus menettelee maromaisesti. Säästäkää marjoja tallvenajaksi. Kesä monenlaisine marjoineen on meillä parhaillaan käsillä. Maalla poimitaan ja syödään ke- sällä paljon marjoja, mutta enin osa niistä kuitenkin myydään kaupunkiin tai muihin liikepaikkoi hin. Eipä useankaan maalais- emännän päähän pälkähdä sääs- tää edes joku osa marjoja talmen märäksi, maan kaikki syödään ja myödään aikanaan. Keittotaidon puute lienee suu- rimmaksi osaksi syynä siihen, ettei marjoja säästetä taimeksi. Mauk- kaana lisänä ja maihteluna ne kyllä olisimattalonpoikiemme liian- kin yksinkertaisessa ramintojär- jestelmässä. Marjoistahan näet saisi tamattoman monta lajia termeellistä ja hymältämaistumaa ruokaa, joka ei tulisi juuri mi- tään maksamaan silloin kuin ne omat omien tyttärien tai poikien poimimia. Monta kertaa mene- wät ne pienet rahat, joita mar- jojen myynnillä saadaan, turhan- päimäisiin korukaluihin, joita ai- ainoastaan hetken saa silmäillä. Mutta säästetyistä marjoista olisi hauskuutta ja hyötyä pitkin tal- mea, jopa kemääseen uusiin mar joihin asti. Mitä taasen marjojen säilyttä- miseen tulee, on se siksi yksinker- taista, että siihen kykenee kuka ta- hansa. Mainitsen tässä lyhykäi- sesti muutamain marjain säilyt- tämistaman: Mustikat keitetään jäähdy- tetään ja maletaan seos sitten pulloihin tai purnukkoihin ja sul- jetaan astiain suut tiimiisti, aiman ilmaapitämästi. Mustikoita myös kuimataan paistinpannuilla mie- nossa uunin lämmössä. Kuimat- tuina säilymät mustikat maikka muosikattsia, Muurain et keitetään aiman samalla tamalla kuin mustikatkin, mutta keitettäessä pannaan sekaan hiukan sokeria. Waapukoita niinikään kei- tetään sekä kuimataan. Keitettäes- sä pannaan jotakuinkin mahmasti sokeria. Seos pannaan pulloihin, jotka tarkasti suljetaan. Waapu- köiden kuimaaminen tapahtuu sa- malla tamalla kuin mustikoiden- kin. Kuimattuina säilymät maa- pukatkin miten kauman tahansa ja niistä keitetty „tee" on erin- omaisen hymänmakuista ja ter- meellistä. Puolukat säilymät hymin joko siten että annetaan niiden tunnin ajan kiehua padassa, jo- hon lisätään mähän mettä (1 a 2 litraa 10 litraan puolukoita) tahi sotketaan ne aiman yksinkertaisesti puunuijalla rikki jossain puuas- tiassa, missä ne talmen kuluessa omat säilytettämätkin, pitäen ne li- säksi kylmässä huoneessa. Pi- laantumatta ne saamat mielin määrin sulaa ja jäähtyä aina il- mojen mukaan. Hartsia, jolla säilykepullojen suita suljetaan, malmistetaan siten, että jossain sopimassa läkkias- tiassa sulatetaan yhteen hartsia sekä mähän keltaista mahaa ja punaista kirjelakkaa. Tähän kas- tetaan sitten hymillä uusilla kor- keillä suljettujen säilykepullojen suut noin 2 cm. pituudelta. Kun seos on kuimunut, muodostaa se täydellisesti ilmapitoisen kerroksen suun ympärille. Maalaisemäntä. Uusi asewelwollisuuslaki- ehdotus. Syksyllä duumalle esitettämä asemelmollisuuslakiehdotus tulee sisältämään seuraamat uudet mää- räykset, joiden tarkoituksena on melkoisesti lisätä miehistön mää- rää. Kutsuntaan saapumat ne, jotka seuraaman muoden tammik. p!nä täyttämät 21 muotta, siis muotta nuoremmat kuin tähän asti, ja tapahtuu palmelukseen kutsuminenkin yleensä aikaisemmin kuin ennen. Sotalaimastoon otetaan laima mekanikkoja, merikoululaisia, kaup- palaimojen merimiehiä ja lämmit- täjiä sekä sellaisia tehdastyöläisiä, jotka tuntemat uusien sotalaimain palmelusmaatimukset. Sotapalmeluksesta mapautetta- mat jaetaan perheolojen mukaan 4 luokkaan, joista ensimäistä luok- kaa ei missään tapauksessa kut- suta palmelukseen. Juutalaisista kutsutaan kuitenkin nekin silloin kun juutalaiset eimät saamu riit- tämässä määrässä kutsuntaan. Keski- ja korkeakouluoppilaiden asemelmollisuuden suorittaminen moidaan heidän toimomuksestaan lykätä myöhemmäksi. Keski- ja korkeakoulujen oppilaat omat sota- palmeluksessa 3 muotta, resermis sä 15 m. Jos he omat suoritta- neet mänrikkitutkinnon, lyhenne- tään palmelusaikaa 1 m., joka taas lisätään resermiaikaan. Lääkärit, eläinlääkärit ja apteek- karit palmelemat 9 kuukautta rin- tamassa, 2 muotta ..aseettomina" s. o. oman ammattinsa alalla ja resermissä 16 muotta. Kaikkien ^kristittyjen uskontun- nustuksien pappismiehet omat so- tapalmeluksesta mapautetut, sa- moin maltion kustannuksella pro- sessoreiksi malmistautumat. Opettajat, jotka toimimat opet- tajina mähintäin 5 muotta, pää- semät yhden muoden sotapalve luksella. Tähän asti olimat opet- tajat kokonaan mapautetut asemel- mollisuudesta. Kolera Menäjällä. Pietarista, heinäk. 16 pmä. Moskomassa on ilmoitettu uusi maikea koleratapaus. Etelä-Wenä- jän eri lääneissä on miimeksi il- moitettu 305 taudin- ja kuoleman- tapausta. Pietarissa lemiää koleera no- peasti. Sairauskohtaukset kohoa- mat jo useihin kymmeniin muoro- kaudessa. Suuri wäärennys. Odessasta, heinäkuun 16 p:nä. Pohjoismaisen pankin täkäläisessä konttorissa onnistui erään Rabil- nimisen mientikauppiaan nostaa määrennetyllä maksuosotuksella 350,000 ruplaa, jonka jälkeen hän pakeni. Naftapalo Bakussa. Bakusta, heinäk. 17 p;nä. Toi- minimi Shipaijemin naftamarasto palaa. Tuli on hämitettyään tois- tasataa tuhatta puutaa heittäyty- nyt Kaukas-yhtiön marastoon. Karjarutto Krimillä. Balahnasta (Krimillä), heinäk. 16 pntä. Maikeanlainen muuli- tauti ou nopeasti leminnyt kar jaan. Koko Berdjanskin kihlakunta on taudin saastuttama. Päimit- täin sairastuu aina 500 eläintä. Kuolemaisuus on melkoinen. Pää -intendenttihqllituksen Virkamiehiä wangittu. Kuten lauantaina tk. 16 p:nä oli teknillisen komitean istunto päättynyt pää-intendenttihallituk- sessa Pietarissa, saapui komen- danttihallituksen päimystäjäkaptee- ni, joka ilmoitti, että senaattori Garinin käskystä kolme intendent- tilaitoksen mirkamiestä mangitaan. Vangitut omat: teknillisen komi- tean makituinen jäsen todellinen maltioneumos 98. F. Kossemitsh, neumottelema jäsen P. A. Ditkomski ja komitean kanslian apulaissih- teeri N. I. Morosheikin. Samalla ilmoitetaan, että Mos- komassa on mangittu saman komi- tean makituinen jäsen, intendentti- kurssien lehtori emerstiluutnantti W. K. Mikini. Wiimemainittu oli hiljan pyytänyt lomaa saira- loisuutensa muoksi, maan ei ollut sitä saanut. Mangittu oli matkalla Kaukasiaan. Matka keskeytyi. Senaattoritarkastukset. Odessassa on tarkastuksen pää- tyttyä asetettu syytteeseen 30 in- tendenttilaitoksen mirkamiestä. Syy- tettyjen joukossa on entinen piiri- intendetti kenraalimajuri Jurom, hänen apulaisensa emersti Wasil- jem sekä Odessan, Kremetsugin, Otshakomstin ja Semastopolin muonamakasiinien johtajat ynnä teknikko Kamuro ja muutamia mir- kamiehiä erityisiä toimia marten. Syytteeseenpano on aiheutunut mirkam äärennyksistä, kiristyksistä ja lahjomisista. Juttu on jätetty Odessan piirin sotilastutkintotuo- mareille. sijassa, Pohjois-Kaukaasiassa, osak- st keskustassa, Keski«Wolgän mar- rella, Samaran ja Usan läänien rajakihlakunnissa, osaksi Liimin- maalla, erinäisissä kihlakunnissa pohjoisissa lääneissä, ei tyydyttä- män luoteisissa lääneissä, osittain Mä-Wolgan marrella, eteläisellä Molgan alueella ja Donin alueen rajapiireissä, muulla alueella se lupaa keskinkertaisen sadon. Englannin sotalaitok- sen menoarwio. Miime perjantaina hymäksyttiin Englannin alahuoneessa ministe- riön ehdotus laimastoa marten, mikä ehdotus päättyi 3,444,000 puntaan. Puhuessaan ehdotuksen puolesta kosketteli pääministeri seikkaperäisesti englantilais-saksa- laisia suhteita. 'Nämä suhteet omat olleet ja omat edelleen sy- dämelliset. Kuitenkin on Saksan suuri maailman malta, jolla on kaukaisia siirtomaita, sen kauppa kasmaa ja sillä on oikeus ajatella, että sen mgailman asemansa tur- maamiseksi täytyy lisätä merimoi- miaan. Asquith malitti, että kes? kustelun aikana liian usein puhu- taan Saksasta, sillä asema ei muut- tuisi, jos Ranska, jonka kanssa Englanti on mitä läheisimmässä, sydämellisimmässä ystämyyssuh- teissä, alkaisi lisätä laimastoaan. Englannin on malttamatonta lai- mojen rakentamisessa pitää kiinni määrätystä normista. Saksan moimien lisääminen synnyttää pel- koa ei laajuuteensa maan menet- telytapaansa nähden. Neljä muot- ta sitten oli Saksan panssarilai- mojen keskimääräinen rakennus- aika 36—40 kuukautta. Nyt on se 26—36 kuukautta. Huhtikuus sa iv- 1912 on Saksassa 13, ehkä kokonaista 17 dreadnoughtia. Nyt on Englannissa 10 ja Saksassa 5 taisteluun malmista tällaista laimaa, Muoden 1911 lopussa on niitä Englannissa 16 ja Sak- sassa 11 sekä kesällä 1913 ehkä jo 1912 lopussa Saksassa 17 ja Eng- lännissä 25. Saksassa on sen li? säksi mielä edellytetty 4 laimaa. jatka luultamasti malmistumat muonna 1913 tahi 1914, mikä nostaa Saksan dreadgnoughtien lukumäärän 21:een. Sellainen on molempien maiden laimojen tarkka laskelma. Moidaan malit- taa, lausui pääministeri, tällaisia menoja, mutta ne omat maltakun- nan turmallisuudelle mälttämättö- mät. Suotamaa olisi löytää tie kansain, erittäinkin Englannin ja ystämällisen Saksan mäliseen so- pimukseen nykyisen aseman lopet- tamiseksi. Saksan hallitus ivas tasi laimanrakentamisohjelman su- pistämistä koskemaan ehdotukseen, että sitä johtaa maltiopäimien mahmistama laimastolaki, jota paitsi se otaksuu, ettei s» tässä kysymyksessä saisi Saksan yleistä mielipidettä puolelleen. Mnodentnlon toilveet Menäjällä. Pietarista, heinäk. 14 pnä. Wuo- dentulon toimeet olimat Europan Menäjällä tk. 8 päimään mennessä seuraamat: Miljasato yleensä kes- kinkertaista parempi. Talmimehnä lupaa keskinkertaista melkoistapa- remman ja hymän sadon Nomo Rosisjon lounaisissa, osaksi Keski- Molgan lääneissä, pohjois-Kau- kaasiassa, Jtämerenmaakuntain ja suurimmaksi osaksi Puolan lää- neissä, ei tyydyttämän erinäisissä kihlakunnissa Poltaman, Moro- neshin ja Grodnon läänejä, muissa paikoin on se tyydyttämää. Ruis lupaa keskinkertaista paremman ja hymän sadon Nomo Rossijan lounaisissa lääneissä, Pohjos-Kau- kaasiassa. Kaman alueella, osaksi Keski-Molgan lääneissä, Itämeren- maakunnissa sekä erinäisissä lää- neissä mustanmullan myöhykkeen pohjoisosassa, ei tyydyttämän eri- näisissä kihlakunnissa Nishni-Nom- gorodin, Simbirskin ja Kasanin lääneissä, keskisen Donin marrella, Saratomin läänin eteläosassa, eri- näisissä kihlakunnissa Grodnon, Mohilemin ja Tshernikomin lää- nejä sekä muulla alueella yleensä tyydyttämä. Kemätmehnä lupaa keskinkertaista paremman ja hy- män sadon Molgan marsien ja sen takaisissa sekä Uralin läheisissä lääneissä, suurimmaksi osaksi No mo Rossijassa, Pohjois-Kaukaa siassa ja osittain keskustassa, ei tyydyttämän Plohin tienoilla, osaksi luoteisissa lääneissä Tshernikomin ja Poltaman lääneissä sekä Donin alueen itäisissä osissa. Muulla alueella tyydyttämä. Kaura lupaa keskinkertaista paremman ja hy- män sadon suuremmaksi osaksi Nomo Rossijassa, Pohjois-Kau- kaasiassa, keskustassa, osaksi keski- sen Molgan marsilla ja Molgan takaisella alueella sekä Uralin lä- heisissä lääneissä, ei tyydyttämän luoteisissa, Mä-Wolgan marrella, Tshernikomin ja osaksi Poltaman lääneissä sekä Donin alueen itäi- sissä osissa, muualla tyydyttämä. Ohra lupaa keskinkertaista parem- man ja hymän sadon Nomo Ros- 100,000: - (Suomennos.) Monsieur ja madame Finassot olimat todellakin iloisia. He oli- mat juuri aamulehdistä lukeneet, että olimat Pariisin obligationien miime armonnassa moittaneet — 100,000 frangia. Etenkin madame Finassotissa herätti tapaus suloisia tunteita. Hän suorastaan himoitsi rikkautta ja hänellä oli suuri kyky panna rahoja liikkeelle. Hänen miehensä sitä mastoin oli säästeliäs, ellen sanoisi kitupiikki. Tämä oli pitkä- aikaisella työskentelyllään liikea- lalla hankkinut main joltisenkin omaisuuden. Hän ei pitänyt siitä, että tuosta suuresta moitosta ker» tyneet marat olisi käytetty kemyt- mielisellä tamalla. Madame Finassotin aristokraat- tiset tamat olimat olleet surullisen ja julman kohtelun alaisina. Mi ainoa lohdutus oli pitänyt häntä hänen komassa kohtalossaan pys- tyssä. Se oli hänen miehensä lu paus, että jos joku heidän mal- tionobligationeistaan tuottaisi moi- ton, olisi hän, monsieur Finassot, tasaama sen hänen kanssaan, ja hänellä olisi oikeus tehdä osansa kanssa miten haluaisi. Jaksottaiset armonnnat olimat olleet suuria tapauksia madame Finassotin elämässä. Ennen tuota tärkeätä päimää oli hän aina jän- liittyneessä odotuksessa ja jälkeisen päimän mietti hän tarkkaan tutki- malla moitonluetteloa, nähdäkseen oliko millekään heidän obligatio- nilleen sattunut moittoa. Hän olisi ollut sangen tyytymäinen pienem- päänkin moittoon, jopa maikka se olisi ollut main 100 srankia. Tuo kiihkeästi odotettu hetki oli mihdoinkin koittanut. Madame Finassotin mapisemat sormet saattoimat tuskin pidellä sanomalehteä hänen ojentaessaan sitä miehelleen. Siinä se nyt oli mustana malkealla: numero 9,348 oli moittanut korkeimman moiton. Finassotkaan, maikka hänellä oli epäilemä luonne, ei moinut mält- tää liikutusta; hänkin loi kuumei- sen katseen tuohon salaperäiseen ilmoitukseen. Siinäpä se nyt oli! Numeroiden kohdalta oli paperi tosin jonkun merran rypistynyt. Ei saattanut ehdottomalla mar- muudella sanoa, että siinä oli 9,348, maan pikemmin 9,318. Saattoi tosin pitää epäselmää nu- meroa neljänäkin, maan malalleen ei sitä olisi ottanut. He päättimät lähettää hakemaan toisen numeron samaa lehteä. On- nettomuudeksi täytyi heidän odot- taa, palmelustyttö kun oli lähte- nyt torille. Sillä aikaa rupesi ma- dame Finassot laskemaan mitä kaikkea hän olisi hankkima noilla hänelle lankeamilla 50,000 frangil- la. Mutta hän oli tuskin ehtinyt mainita puolta tusinaa esineitä ennenkuin Finassot keskeytti hä- net. — Ethän main luulottele, että minä sallisin sinun heittämän tuu- leen niin suurta summaa tuolla tamoin? — Mutta ystämäiseni, sinähän lupasit minulle juhlallisesti, että — Joutamia! Minä en aina- kaan tiedä mistään juhlallisista lupauksista? Olen kenties silloin laskenut leikkiä. Noin suurien moit- tojen jakamisesta puhutaan main siksi, ettei koskaan uneksita saata- man niitä. Mutta suurinta hul- luuttahan oli tuhlata 50,000 sran- gia moiseen joutamaan kuin sinä näyt ajatteleman. On tietysti tarpeetonta sanoa, ettei madame Finassot antanut hemillä moittaa itseään. Hän oli saanut lupauksen, eikä mähillä mielinyt hellittää sitä. Isä Finas- sot ei kentiest milloinkaan olisi saa- nut kiistaa loppumaan, ellei hän pitkällisen mäittelyn jälkeen olisi saanut roumaansa tyytymään 20 tuh. frangiin. Amiopuolisot eimät olleet ereh- tyneet moittonumeron suhteen. Monsieur Finassot oli todellakin omistamallaan obligationi nume- rolla 9,348 moittanut. Hän sai tietää, että hänen main tarmitsi seuraamana iltapäimänä mennä Kansallispankkiin ja rahat suori- tettaisiin hänelle ilman muuta. Seuraamana päimänä klo 2 tie- noissa saattoi hamaita erään iloi- sen ja tyytymäisen herran seiso- man raitiotieasemalla lähellä Pa- lays-Roualia, tarkkaan silmäillen hänen edessään liikehtimää mäki- joukkoa. Jokainen Pariisin tuntija tietää, mikä mäen paljous aina oleilee tuolla paikalla ja hän tietää myös kin, että se on pitkäkyntisten indi- miidien erinomainen kokeilukenttä, Tuo manha herra tutki tarkkaan joka henkilön kasmojen piirteitä ja ulkonäköä. Hänen katseensa kiintyi erääseen prameaan nuoreenmie heen, joka oli puettuna mitä omi tuisimpaan pukuun. Äkkiä huomasi hän, että tuo nuori mies pisti kä- tensä erään manhan rouman tas- kuun ja otti sieltä rahakukkaron esille. Tuo kaikki oli tehty silmänrä- päyksessä ja mitä mainioimmalla sukkeluudella. Monsieur Finassot seurasi ma- rasta ja asetti kätensä tämän olka- päälle, itsekseen moitonriemuisena puhellen: Siinä on «tinulle mies! Waras loi häneen kauhistuneen katseen ja sopersi tamanmukaisesti puolustuksekseen: — Herra, älkää antako minua ilmi! En ole mikään kunniaton ih- minen. Tämä on minun ensimäi nen hairahdukseni. Hätä pakoittaa minua. . . Finassot ei antanut hänen jat kaa. Tiukalla äänellä sanoi hän: — Hymä, pääsette ehjin nahoin; mutta ehdolla, että teette minulle erään palmeluksen. Ottakaa huo- mioonne, että ellette täytä minun pyyntöäni, on minun mallassani panettaa teidät mankeuteen. Taskumaras ^vakuutteli Finas- sotille rajatonta myöntymäisyyt- tään, minkä jälkeen Finassot an toi hänelle seuraamat ohjeet: — Toimon että huomenna odo- tatte asuntoni lähettymillä. Teidän tulee marrota siksi kunnes mai- moni lähtee kaupungille. Olen sil- loin osoittama hänet teille, ja tei- dän tulee sitten seurata häntä. Hänellä on masemmassa taskus- saan silkkikukkaro, jonka teidän tu lee siepata häneltä ja antaa mi- nulle. Dmmärrättekö? Jos toimi- tatte asian hymin, niin saatte mi- nulta palkinnon. Jättäen kummastuneen tasku- markaan, jatkoi Finassot matkaansa Kansallispankkiin, ja hetken kulut- tua oli hän paluumatkalla, muka- naan 100,000 frangia. Kotonaan alkoi uusi kahakka. Finassot yritti saada puretuksi edellisenä päimänä tehdyn sopi- muksen. Syntyi tulinen kiista. Turhaan muistutti madame Fi- nassot siitä taivasta, millä bän oli hoitanut taloutta; turhaan muistutti hän miehelleen, että hän oli mapaaehtoisesti luopunut niistä jalokimikoristeista, jotka tämä oli lumannut hänelle kuherruskuukau- sina. Hän oli — sanoi madame Finassot — käyttänyt manhaa hat tua useita kuukausia ja ollut monta muotta ilman uutta pukua. Hä- nen ainoana toimonaan ja lohou- tuksenaan oli ollut mahdollisuus moittaa arpajaisissa, ja nyt, kun onni mihdoinkin oli hymyillyt heille, oli mies alentunut pettämään lu- pauksensa. Nämä ja joukon muita epää- mättömiä tosiasioita esitti hän on- nettomalle Finassottlle; mutta kaikki oli turhaa. Tämä ei mielinyt luo- pua niistä 20,000 srangista, jotka hän edellisenä päimänä oli luman- nut hänelle. Madame Finassot oli pakoitettu käyttämään kaiken kau- nopuheliaisuutensa, saadakseen mie- hensä myöntämään hänelle edes 10,000 frangia täydellisellä omis- tus- ja käyttöoikeudella. Finassot jätti hänelle marat, maroittaen: älä main kadota niitä, ystämäiseni, sillä jos sen teet, minä en anna sinulle penniäkään. Seuraamana päimänä klo 12 kormissa astui madame Finassot Uusia näytelmiä. Kustantamanamme ovat ftsken ilmestyneet seuraavat Uudet seuranäytelmät: □ Teuvo Pakkala, Tukkijoella. Nelinäytöksinen näytelmä. Kol mas painos. Hinta 2: 25. H Kaarle Halme, Murtuneita. Nelinäytöksinen näytelmä. Toi nen painos. Hinta 2: 25. H Kaarlo Kytömaa, Testa menttia etsimässä. Yksinäy töksinen pila. Hinta 90 p. Cl Kaarlo Kytömaa, Rabies Canina. Yksinäytöksinen pila. Hinta 75 p. H Kaarlo Kytömaa, Kun har- sopusero ilmestyi herrasväen eteiseen. Yksinäytöksinen pila. Hinta 90 p. Hiukan aikaisemmin ovat il mestyneet seuraavat maailman maineen saavuttaneet näytelmät: 3 Bernard Shaw, Candida. Suomentanut Helmi Setälfi. Hinta 2: 25. 3 Bernard Shaw, Ei sitä voi koskaan tietää. Suomentanut Helmi Setälä. Hinta 8:—. 3 Björnstjerne Björnson, Kun uusi viini kukkii. Suomentanut Helmi S e t ä lä. Hinta 2: 75. Helsinki. o im. (K. S. 1 k. 4 s. 30 mm.) Tämän kesän yhden kerran heinätgs Luth. kirkon vieressä olevalta puisto- paikalta myydään huutokaupalla tänä iltana klo 6. Kirkonisännöitsijä. Talolliselta Matti Sorjoselta Ilomantsin Kirvesvaaralta N:o 49 katosi koti-aitaukses ta ruunahevonen, väriltään ruuninkarva, harja sekä hän tä mustat ja kyljet vähä papu» mukset. Jos kuka sattuisi tie toa saamaan eli kiinniottamaan tämän hevosen, niin pyydetään ilmoittamaan maksua vastaan allekirjoittaneelle osoitteella Ilo mantsi Kirvesvaara. Matti Sorjonen, talollinen. Ilomantsin Hew. Dst. yhdistys pitää wuosikokoukseusa ja wuo- tuiset näyttelyt 1-muotisille mar- soille ja marsanalaisille tammoille Lauant. ensi elokuun 6 pnä Tuu» ponmaaralla talollisen Olli Wa- tasen talossa. Kokouksessa tulee m. m. keskusteltamaksi onko „Joen» suulaisten" koston uhkaus 3-tal- miailla kilpailemisesta huomioon otettama. S. 3 k.) Johtokunta. Venäjän kurssi on tänään . 268: 50 266: 66 1 /* 8 kk. . . 263: 60 Ulkomaan kurssit Lontoo a/v. . 8 kk. . . Pariisi a/v . 3 kk. . . Antverpen a/v 3 kk. . . Berlin a/v . 8 kk. . . Lybekki a/v. 2 kk. Mk p. 25: 39 106: 60 100: 30 123: 90 123: 90 Hk. p 25: 22 25: — 100: — 99: 90 99: TO 98: 80 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 mitä parhaimmassa mielentilassa kotoaan ja ohjasi askeleensa kohti Boulemard des Jtaliens'ia. Hän näytti erittäin onnelliselta, niin onnelliselta, ettei hän lainkaan huomannut, miten eräs nuori mieS seurasi häntä ihan kintereillä ja muuan manhempi mies jonkun merran loitommalla. Monsieur Fi- nassota ei haluttanut mähääkään jättää noita 10,000 frangia sil- mistään, huolimatta kenen kädessä ne kulloinkin olimat. Ennenkuin kello oli lyönyt yhtä oli hänellä jälleen nuo 10,000 frangia, mähennettynä 100 sran- gilla, jotka tuo tunnoton amiomieS antoi rikostomerilleen. Ja madame Finassot ihmette- lee mielä nytkin, mihin kummaan hän hukkasi kukkaronsa — salai suus, jota hän ei milloinkaan pysty ratkaisemaan. Vastaus „WaStasen varalle kirjoittajalle". Pohjois-Karjalan W.- ja U.- piirin puolesta on minun oikais- tama muutamia kohtia tuosta kir» joituksesta. 1) Kysymyksessä ole- man naismoimisteluseuran edus- tajien kelpoisuuden hymäksyimät palkintotuomarit, jotka kyllä tiesi- mät säännöt. 2) Tulemilla Poh» jois-Karjalan W.- ja U.-piirin juhlilla noudatetaan S. W.- ja U.-liiton moimassa olemia sään- töjä, joita saa pyydettäessä alle- kirjoittaneelta. A. Hirmonen^ piirin sihteeri.