N:o 96 - 1910 KBSKI-SUOMI Perjantaina huhtikuun' 29 pml tuntia raMiuAyjiyuMen käsittelyyn tzhteiskmmalliselita näkökannalta ja iu« lift tätä «petusta antamaan historian opettaja. Mtyen periaatteessa lomi* tean mielipueejeen, että Maista ope tusta on annettava, on kou.uylihalli» tus kuivenLin fitä mieltä, että rämän- kin operuHen antaisivat voimlsteiun- opettajat. Sitäpaitsi Äisi tällaista o- petusta annettava >jo 6 luokalla. Maikkakin rai-ttiusopetus Ailin, ollen ensi sijassa tulisi woimistelunopet.a- jäin huoleksi, on kouluylihallitus kui- tentin fitä mieltä^ että muullin opet- jajat, tilaisuuden «sattuessa, käsittelisi vät tAä kysymystä oman aineensa yh teydessä. Asia jäisi kuitenkin aina riip pumaan aslanomaism opettajan omas- ta harkinnasta. Sopivia M>ikirjoja Mkaistaisiin kyllä aikaa «ryösen, minkätähden iois- täiseksi tultonee toi-meen nykyisillä op- pikirjoilla. Tarpeellisia hamatntomä- tinntä täytyisi ^kuitenkin luonnollijesti hankkia kouluihin. Komitean edotusta sellaiseksi muu- tokseösi koululakiin, että termeysoppi, johon raimusopetuskin siMtytsi, otet- täisiin Pakolliseksi oppi aineeksi klassilli- Dsa ja realilyseoissa sekä 5-luotka isis sä alkeiskouluissa, ei kouluylihallitus katso voivansa kannattaa, kun nyt on kysyml^ »vain asian Väliavkaisesta jär- jeslämisesiÄ ja sanoitu aine on M- paitsi niin läheisessä yhteydessä voi- mistÄunopetuksen kanssa, et:ä sitä tus- iin voidaan pitää erityisenä oppiai- neena. Mitä palkkakyffymiLseen tulee, niin chdottaa ylihallitus, että ne voimis telunopettajat, jotka yllämaini:ulla ta- »valla ovat hankkineet itselleen päte vyyden, saisivat lsamat palkkaedut, joi- ta ylihallitus ehdotuksessaan sUskuun 22 p:ltä on ehdottanut nuoremmille lehtoreille. Tyttökouluissa, sviden opetusohjel massa jo on ygsi viikkotunti termeys- opin opetusta Marten, cttisi tämän o- petuksen antaminen jätettävä voimis telunopettajat taren tehtäväksi. eikä ku- ten tähän asti, historian opettajan. LLoim istel u nopet mj a t saisivat tällöin vastaavan palkankorotuksen. Lopuksi ylihallitus lähemmitiä pe- rusteluidta yhW) komiiean ehdotukseen raittiusopetÄsen järjestämisestä ylsi tyiskouluissa. vuonna 1S09 eli 706,351 markkaa e» uemmän kuin eduskunta on amioinut. Sanottu lisäys tiettÄväÄs aiheutui e- duskunnan v:ksi 1910 määräämästä veronkorotuksesta, jonka takia maltai- ta rouhittiin tavallista runsaammin W'n 1909 lopulla. Kulumassa olema na w:na samoinkuin w:na 1911 rulee mcllaiden kulutus epäilemättä oie- mcan pienempi kuin mallaslveron al haisempana ollessa. Kuin.', juuri wä- ! hennys tulee olemaan, sitä ei luonnol- lisesti käy tarmolleen armiolminen, . mutta ei liene kuitenkaan fyyta olettaa veronalaisten maltaitten kulutuksen vielä v:n 1911 aikana laskeman alem- maksi 3,000,000 kg., joka on noin V 8 keskimääräisestä kulutuksesta t.uosina 1903 ja 1909. Eduskunta voinee si ten arvioida mallasiveron w:na li)ll .tuviiaman puhtaan tulon 2,400,000 nikn suuruiseksi eli 400,000 mk. kor- jeammagsi kuin armollis^sa esityksessä on laskettu. Vastalause e ss.ia n ed. W. M. von Born ehdottaa: että puheena Äeva vero määrättä- siin armollisen esityksen ehdotuksen mu- kvisesti. Malioluntain mietintöjä. Mallasvero. MÄliovarainvaliokunnan mietin- nössä n:o 2 arin. esilyksen johdosta, joka koskee suostuntaveroa mallcsjuo- main valmistamisesta, lausuiaan: Eduskumian nyt käsiteltävänä ole- wasta armollisesta esityksestä päättäen näyttää HMitus olettavan että maan olutteollisuus >weron korotuksen kautta häviäi.si juomain käytön silti vähenly- mättä <ja esittää siitä syystä, että edus- kunta määräiisi vuonna 1911 kannet- tavan mallaseivron 4 mksi 50 penniksi tuliakin 10 kilogrammalta käy ie MM moiltaita, samallakun lisämaksut mää-- rättäisiin 15 penniksi kultakin yli 50,000 kilogramman käytetyltä ja 40 penniksi yli 150,000 kilogramman kän° tetyltä 10 kilogrammalta maltaita, kui- tenkin suen että vähin määrä, mikä veronalaisesta juomatehtaasta on koko vuodelta suoritettava, on olewa 4,000 markkaa. Kun ei vielä ole kokemusta niistä vaikutuöststa, -joita kulnvana n>uonna kannettaSvalla korotetulla suostuiuame- rolla on olema, ei valiokunta >ano Moi- neensa tulla vakuutetuksi armollisessa esityksessä esiintuotujen wä::telden paikkansa pitäbväisyydestä, eikä valio- kunta siis karso oleman riitiämiä syitä ehdottaa -mitään muutosta niihin mal- lasmeron kantamisperusteihi^ jorka eduskunta vuoden 1909 ioisilla val- tiopäimillä. silloisen maliiovara nwa- liokunnan ja suuren malio-kunnan a- siasta amamiin mietintöihin nojaten, määräsi ja sotka Keisarillinen Majes- teetti mahMiLti päÄiöksellään 21 p:ltä tammik. 1910. Samcv asianhaarat, jotka saima: e- duskunnan vuoden 1909 to'.val- tiopäimillä määräämään malla->weron 8 markaksi 10 kg. rouhiAuja nicltaita ovat yhä «ldÄleen yleensä olemass.i. JoS osottautuisi, että ulkoa:uo:u o- lut pääsisi tuntulMasti häiritsemään si- iä otollista tullia toiimeiicn c>lucn käytöstä, joka on saamutettn eduskun- non päättämien mallasmeron korotus- ten kautta, niin lienee selmää, t tii ar mollisessa esityksessä ilmaistu Hall', »u k- ftn käsitys siitä, mitä toimenpiteitä ny- ky '.nen vähäinen oluttuonti yallituksel- ta vaatii, ei suinkaan ole ka:so:taiva «Steeksi sellaiselle huolenpidolle, johon Keisarillinen Majesteetti mastaisuu. dessa, olojen mahidollisesli muuruliua, havaitsee tarpeelliseksi ryhtyä. On vARämätöntä, ei^tä mollamme- roa tuntuvasti korotettaessa myöskin pidetään tarkkaa huolta malmcntazär» jestelmän itehokkuudes.a, nun eliei valwon>tan"'-.?^?!r,:: vc.tjuys ynni l^uut sen yhtci)dessä olevat seikat an- na tilaisuutia veronko n>illukse> n. Mallasjuomaleollisuuden ylikontrollöö- xlfin on mielipiteenään ivaliokunn-ille lausunut, e.ltei nykyinen Malvoniajär- i^elmä anna riittäviä takeita vää- rinkäytösten ehkäisemiseksi. Siihen nähden mitä edellä on esitet- tn valiokunta katsoo välttärnätiömäk- fi/että hallkus nchtyy tarpeellisiin toi- menpiteisiin mallasveroa koskemien N-a^montvmääräyMen ja muiden tä- män asian yhteydesjä olemien a;e:us- ten saattamiselisi nnn tar.oifsi, ettei väärinkälpöksille jää sijaa. Cuostuntavero mallasiuomain vai» miÄuksestv tuotti- 2,206,351 markkaa Virallisiay.m. yleisifi uutisia. UftB 6inti I»chIMst« Komitean viiime kokous. Suomen luotsilaitoksen 'wenäläis:yt- tämistä varten aseteiulla menäläis- suomalaisella komitealla oli maananiai- na kolmas kokouksensa, missä suomalai- sina jäseninä olivat läsnä amiraali Wwenius .ja everstiluutnantti File- nius. Sanomalchdissä näkynyt lieto, että komiteaan vielä kutsuttaisiin koi- me suomalaista luotsiupseeria, ei ole oikea. Komitean tässä kolkoUksessa ei jehty mitään päätötsiä eikä keskust^lutaan ollut mielen!kiin!>oine>n. Ensi kokous pildetään pääsiäisen jälkeen ja jälettänee koko ehdolus Suo- m en luoGlaitoksen uudestijärjestämi- -sestä, sittenkun 'komitea on l»ppuun>kä- siiellyt sen, Suomen keisarilliselle se- naalille, jotiv senaatti jaa tilaisuuden antaa siitä lausuntonsa. Tämän Gieydessä voidaan mainila. että komitean venäläisissä jäsenissä on herättänyt suuresti suuttumusia se .seikka, -eitä muuan johtama ruotsalai nen pääkaupungin lehli on lemittänyt „Wiborgs Ni>h^ter"-!lchdes!ä ollutta uutista, missä lluoisipäällikön Mirasta puhuttaessa — tehdään loukkaamia miittaulsia Menäijän porämiestsikuiv- nasta, ja on lyseessäolcava uuiinen ol° 'lut komiiean suomalaisistakin jäsenistä vallan aiheeton. Erittäin lienee to- mitean puheenjohtaja, kenraaliluut- nantti WiMlski pannut jyrtän masta- lauseen >silä väiieitä masiaan, eiiä »useahkot perämicskunnan upseeri: o- vat w^lwiit onnellisluttamaua Suo- mea palvÄuksillaan s.n.e.' £>. ensin kään toivota, lausui hän, uuiisessa mamittchen.tapaisia mir^amicSl.-n siir- tämisiä, vaan^päimvastoin ivivotaan, että jc*fa mies jää nykyiseen paikkaan- sa. — Hallituksen edustajat duuman Suomen asiain tvaliokunnassa. Halli- liitscn «Äustasina duunian Suomea koskevaa lakiehdotusta pohtiman >va- lipumaan määrätty Suomaa kcs!'- v:^n lakien järjesltBkomiiea.i puheen- johl<ija Korevo ^ekä ma^akunnann:»:- 'oosion maliioschteerin apulainen Lip- skij. — Suomen luotsi laitoksen wenä- läistyttäminen ja waUiopäi»vät. Mai- nilsimme jo viime n:ossa Iliiä ruot- «salailen kanjsanpucöueen :ahol:a teh- dystä anomusehdomtsestii. jossa edus- kuntaa pyydetään anomaan hallitiijail- ta. etiä Suomen iluotsila'.rokse>l aijot- tu uudestimucblostam i ne n saisi raueta. Samanlaisen anomuksen on myös kin ed. Lilius jätiänyt nuorsuomaiai- sen eduskuntaryhmän puolesta. Ano- musehdotuksen m allekirjoittanut 23 nuorsuomalaista edustajaa. Haminan murhajuttu. Prokuraattori puuttuu asiaan. Prokuraattori »n Viipurin läänin kumcinöörille 'läheitäniäsiää.^ kirzcl- illiässu kehoitianut läiä lältämaän pro- kuraaiiorin virastoon mahdoll.simman seikkeperäisen seilostutsen viime i'.iau- lisknun 12 pnä Hamina.'. cbus-taQc jäällä tapahtuneesta >renki ?.''..viin murhasta. .Sitäpa'.tn oa p.o»iiroa.io^ ri pyytänyt tietoja, onko kumernööri n:ahdollisesli ryhtynyi joihinkin :ei- nanpiteisiin mainitun murhan johd'.s- ta. — Kuluvan vuoden kansakoulumc- nosääntö. Eduskunnan mi'>t»e kemäa^ nä hyväksymä kaNsakoulu'.aii0ksen ku- lun'kiarvil> on edelleen mahmistamat- ta. Maltiapäimäin Pää.-ös viipyi ken- raalikuvernöörin kans.iassa joulu» puusta maaliskuuhun, jolloin se Masia Lähetettiin senaatille lausunnon anta- mistä varten. Nykyisin sitä käsitte- lee senaatin asettama raha-asiainwalio- kunia. Koska smaatilla t.k. 27 p. oli viimei- nen istuntonsa ennen Menäläistä pää- siäistä pääsee senaatti lysymystä käsit- ^telemään aikaisintaan tiu'o!. toisella viikolla.^ Tästä on seurauksena, ettei kansanopistomäärärahzic. ole Moiiu .suorittaa ensimäiseltä neljännekseltä ei- j kä myöskään määrärahoja kansakoulu- rakennuksia varten. Wertauksen vuok- si mainittakoon, että edellisen muo- den kansakoulumenosääiitö vahmistet- tiin Masta 'syyskuun lopulla, jonka vuoksi imäärämho.ja ei Moiiu suoritiaa ennenkuin lokakuussa. — Oppivelvollisuuslaki valtiova rainvaliokunnassa. Valtiovarain- Maliokuwta on Msitc^llyt loppuun sivis- ttMckiokuNnan cppilvelmollisuudesta aniaman mietinnön k -insakoululaitok- sen kustannuksia koskeman osan ja päättänyi'käsilyksenään laulua, että op- PimeVmollisuuden toteuttaminen näyt- tää sivisttMoaliokunnan ehdottamissa rajoissa olcflmt valtion raha-asiain kannalta mchdollinen. Mietintöön on liitetiy kolme vasta- lausetta. Enisimäinen on maliokunnan sosia lidemokraattisten jäsenien allekiijoitta- ma. ja huomautetaan siinä, etiä oppi- velvollisuus siinäkin laajuudessa kuin simistysvalioktrnnan mieiintöön illttt- ty toinen (Malidemokraattien) vas- ialause tarkottaa, on valtion raha- asiain kannalta toteuteiravissa. Toisen vastallauseen on allekirjoii- tanut ed. A. O. Kairamo, joka huo- mcuttaa, että sivistyNvaliukunnan eh- dottaman oppivelvollisuuden?oimeen- panosta aiheutuvia kustannv.ksio ei ole sillä tavalla felimitetiy, että valtioma- rainvÄiokunta ckisi moinut tarpeelli- sella tarkkuudella arvostella valtioma- raston ifyfyä kantaa siitä johtuvaa lisä- kuormitusta. Kolmannen vastalauieen c"oat ove- kirjoittaneet ed. Artturi H. Virkkunen, Juhani Arajättvi ja I. Rannikko. !\a esittämät iMastalauseen tekijät siinä, et- tä he Yleensä hymäkstien sen kä-sityksm, mikä WI:W mietinnön ponteen, el- vät kuitenkaan voi omaksua mietinnön perusteluja sellaisinaan. Miennnössä ■olisi allelkiiloiitasain mielestä ollut sel- västi lausuttava se tosiasia, että niin suur!a kustannuksia klistMä uudislus kuin oPPiwM'Mis.uuden toiineenpano on mahszollinen toi e littaa ainoastaan lisäverotuksen kautta. — Maalaiskansakoulujen varatta- mien lasten avustaminen. Simislijs- maliolunia on laanut valmiiksi mie- tintönst määrärahan myöniämistä maalaiskansakoulujen imarattomiea las- im ramintov ja Zvaatetusavuksi tarkoi- !a.man anomul^hdotuksen johdosta. Valiokunta ehdottaa, että Mttsi 1911 .minönneliäisiin varattomien faniafoib lulasten «raiMinto- ja Maate!usawus- tusia Marien 150,000 mkn suuruinen m ä ä r cfrflha k oul utoimen y! i h a ll i:»f s e n kautta mietinnön perusieluissa maini- tulla tavalla jaeliaivalsi jo eträ halli- tius viipymättä ottaisi hark!:.'aivakseen »chieiskunnan Puolelta ivaraiiomille kansakoululapMle a n ne naavan ravinto- ja Maateiusavustuksen järjesleiyn. — yliopisto. Kaksi Rosendergul stipendiä annettiin keslimiikkona, to:- nen dosentti Gunnar Landtinannille ja toinen tri H. F<ibritiukselle. Edel- lii en hyväksi an neiti iin 25 ääniä ja jälkimäisen 28 ääntä. K oi ma mielle sijalle stipeiidien jaos- sa joutui tri H. Biaudet, joka sai 18 ääntä. Hollonbladin stipendit saimat dosentit Ramstcldt ja O. W. Johansson- Aleksanterin stipendin dosentti H. O- jansuu ja yliopiston maikastipendin dosentti U. T. Sirelius. — Kansainvälinen tvekselioikeus. Keniraolikuvernööri M kirjelmässä ke- ihottanZi senaattia valitsemaan henki- lön ottamaan venäläisten edustajien mukana osaa siihen konferenssiin, joka pidetään Haagissa ensi kesäk. 21 p:nä yleisen kanisamvälisen vekseli oikeuden sääntöjen laaltimista varten. — Uusia pankinkonitoreja. Poh joismaiden Osa^pankki on senaalilta anonut lupaa saada p ."vs.aa l^iara- 7^n:.crin Warkauden leh aall-' Leppä- virran puäjässä. — Virkavapausanomus. ?)lua- kasiasa .Hailnes Nylander on n-aliio- pä-nctöilden takia ;mumu jatkumaa miilamaipautta loukok. 2 p:s:ä saman kuun loppuun. Maanmuj<i'..^>l!luus on unomusta puoltanut. - — Eduskunnan huoneustoknsymys. T. -k:n 25 Pnä pääit',. ;e määrää'.',i, joiVfr kuluessa sekä W. P. K:n jedr^- kunnan että Hallituskadun 15:ssä ole- vcm suMwi'larelais'.en talon johiokun- tain tuli! jättää eduskunnan kanÄia- toimikunnan pMämät inrjoufiet siitii, millä 'ehdoilla mainitut talot voidaan luovut:aa eduskunnan käyletiämäksi. Palokunnan johtokunta.on tarjouk- sessaan.Nxiatinut 40,000 inkn suuruis- ta muotuista wuo>kraa tÄosiaan, käy- tettynä siten kuin tähän asiis:en Ma>l- tiapäimien aikana. Siinä tapauksessa, että Pvlcl?U!inantÄoA alakertaan jaa- daan muodostaa myyämäiähuoneisto- ja^ jotka eivät tulisi haiäamaan cous- kunnan >tl)ötä, suostuu fohtvkunta alen- tamaan Ivuokran 35 tuh. ni!». edellyt- täen. että eduskulnta kuminasiakin la- pauksessa itse kustäiitaa malon ja läm- >mön. Wiime lauMtai-iltana oli suometta- relaisten puoluetason johlokunnalla 'kokous, jjoSsa keskusteltiin vuokraiar- .jouhesta. Lopullisesti päätettiin a- Asiasta vas:a j-ohw>kunnan kokouksessa. ^Johtokunta päätti vuokraa '.vaalia ! 35,000 m>k. vuodessa, suostuen sen l kuidenkin alentamaan 32,000 mkn, jos ! taloyhtiö saa käyttää osaa huoneistoö- ta. Walo ja Iä>niPö ei ole tähän hin- ! taan luettu. Taloyhtiö tarjoutuu kui tenkin hankkimaan va-lon samalla hiib- nalla kuin kaupungin sähkölaitoskin. — Lääkärinhoidon «udeStajärjeStämi »en maaseudulla. Lääkiirtäha!l!tu-5 on antaml.t lausuntonsa lääläriboivoi v.r- dcstajäpjestömuAä Marten maaieudulla asetetun lomitean mietinnön -johdosta. Aleiisvnä avtotölehmaan .äSfin.*ufwfl:- tus lausuu, että komitea ylimalkaan on onnellisesti suorvttanut tehiäivänsä. sekä «ttä lääkintöhallitus pääkohdiksi tr.o:yk>- .chä «komitean ehdotMen peruStci )iii. Ko- .mitean ehdottamaan <rluilää!äriäounin- nan raijoititamiseen sekä aluelääkärirn eräitten «tehtämäin siivtämiseer. nähden ikunnamT«vkä>reill«, huomauttaa lääkintä- hallitus, etdei akAelääkärien liÄmnäärän tvähentäminon suuremmassa määrässä ^ kuin ko-mitca on «hdottanut, Iicue mah» dollista. ennenkuin kunnan läirf et iioiin in toa on laajennoitu ja kunnanlääkäriin asema isaatu tvarmcmmaksi kuin mitä asianlaita nykiyään on. Muel!:ä?ärito'- iminnan uudistuksen pitäisi myöskin näis- tä ^yistiä tapahtua vähitellen, senjälk?en ?uin ,komii<an laatimat asciu^chdot>Mct asiassa «tvat aswn«ot Moimaan. Äluelöä» läripiirien u uit ta -ja?oa ei lää?intÄ)alli« tus myöskään pidä mahdollisen», ennen- «hiin niiden wir?ojen haltijat, joita uusi jalo äuliisi Bosksmaan, ovat eronneet. Porioatdeessa lääkintähallituS kannat» taa chdatlvsta, «<tä kunnanlääkärien ase- maa iparannebtaisiin saat'c>n>al?a heidät osallisiksi lsitvivlÄviraston leski» ja crvo- Zassacm JfrfEa nchöntvanällä heille paran- nettuja paMastiija. Läakin-tähallitus huomauttaa edelleen ?isääntynees-tä läiäföriltxoimirit tarpeesta itäiisillä raijaiseiuÄuilla. Niinva pitäisi pc- rustaa <pi<irikäälNrinwitr!a sekä Viipurin läänin itäosien aklUolääkä.rcpiir,en "saada jonkunverran toisenlainen jaoitus. Läässmtöhallituksein komitean mietiiuöä ivastaan teksmät muistutukset AoSketvat yksityiskohtaisia K)fymy!siä. Kansakoulualalla Tuomessa työs-' lesta ryhdyttÄvä ja missä määrässä rcntelevien hautausapnrenkaan sään- teollisuus »voisi niitä avustaa? toien muutoksen on senaar:. vahvista- nut. — RahtialemmsanouiuZ. U,t'Hr- ——— -mcan läänin ja Jtä-Häenien inaanvil- jclysslsuroin puolesta on anottu, eriä Myönnettäisiin 50 pros. rahtialennus valtionrautateillä kaikista esineistä, .jorfa tuodaan «seurojen tuleman elok! .24, 25 ja 26 p:nä Lahdessa toimeen- panemaan maanvilljetysnäiittelyyiu — Toivakan oriyhdistyksen säännöt v.n Maasaan läänin kuvernöör' vah- vistanut noudatettaivaÄil. Kun vappu, tuo kevään ihana. juh. iapäimä laas lähcsNH ja kuki a volmiS» hautuu sii'iä xumrinta huvia, ja iloa o» saksen svamaan, niin mu!s'akaa myös iorislaessonne rinvaanne kukkasilla kaupunklmme köyhiä pt ?nokaisia ja o vusiakaa parempiosaisina, maioonhaul- kiMista heille. Ztiemäkaä siis kilvan osunnaan tuZiia sieviä sini kukkasia. — Osuuskunnat. Kuopion läänin kuvernööri on Uf:n 22 Pnä antamal laan päätöksellä Puolestaan mahvista- nut Hankasalmen Sauvonmäen osuus- kassa nimisen osuuskunnan ohjesään- nöt. — Uusia palstatiloja. Kuwcrnööri on wahwiStcmut iälliselle Matti Heikinpoi- ka Salmanaholle ja hänen tvaimollcnsa KaKsa Kroetti Juhonchttärelle oroitetnn 2,83 fym «suuruisen maakappa.'ccn, pals- <tatila>l!si nimellä KukLce. kuulumana Pc- solan taloon nro 17 TÄ)sän ZaPpeti^sa ;a kylässä. .Samaten on vah>wiS!icttu kirkkolierra A. F. LeNola>ll« eroitetun Jutikkala-niin. palstaltrlan. kuÄlimvana LmnPilan osaan K eski.sen taloa mo 2 Keuouun pitäjän MaMialkchden Zhlässä. Niinikä-än on >k»wernööri hylvä'!ynyt ja wahwi«tanut allanimitetyistä tiloista ermtetult >s«uraadvat palstatilat, nmiitt.: Netva>la-nimi,sestä puoliskolta Ohra- ahon öal^cr nro S Keuruun pit. Aalkia- lahden 'fll;lä£]ö kiM!o.herra A. F. Leilikö-. lalle eroitetun Kcskelä-nim. palstatilan. ^ Esittäen tallonjpuolicikolle kuuluman osuu- ^ den Keuruujnsolässä sijaitsemasta Eelkä-' ,sa<rr«Ä». ^ Ohra-aiho-nim. os,im:desta Äcllä i'anot- 'iu» taloa tnyöskin .kirklkohorra Leikolalla eroitetun SeMsaavr-nim. palstatilan, te- 1 kemä 2,15 ha edellammni-tusta saarest». ^ — Kuntain lainat. .<?anaasn!eme:i k..l',ta on anonut yl.'isis:.i varoista l00.000 mkn lainaa maimaistalonic perustamiskustannusten h^lpottamt- seksi. — Virkaeron on maanmilselyshal- litns pyynnöstä myöntänyt apulais- oaronoomi Eemil Wekaralle. — Maanmittaustoimitukset. Til ienkin Makkosen osuuden. Siekkisen ia- toa n:o 4, Mirtain Pitäjässä ja kylässä, omistaja oli talonosuudestaan myynyt erityisiä osia itsenäisinä tiloina omis- tettavalisi on varamaanmittari K. T. Peltonen toimittanut lnomutetiujen tilusalain erottamisen tilusten lehko- misella talon osasta seuraamiksi ti- loi>lsi: Näntilan tila, 1G72 ha tiluksia, torppari Matti Näinitälle ja hänen tvaimollcnsa Annalle. Maa-aluces:a, käsittäen ent. Räntiilän torpanmaai, maksoi Räntilä 2,500 mk. ^ Teerelän tila. 12,59 ha tiluksia, mä- . kitupalaiselle Antto Teerelälle ja hä nen vaimollensa Maijalle. Hinia maa- alueesta, joka käsittää ent. Teerelän torPaiMaat, teki 2,500 mk. Makkosen sälelle jääneelle osalle jäi t-ilulsia 126,6 ha, jota edelleenkin omistaa talokas AleU Hermannin- poikia Kankaanpää. Kuvernööri on MahMtstannt vara- maanmittariH. ?lallon toimituk sen, jolla hän on osakcyhliön G. A. iSerlachius aktiebolag omistamasta Mikkolan talosta n:o 1 Keuruun liitä- sän Pohjoisla>hhen kl>lässä metsänniar- l tisa Älsrck Mörälle ja hänen vaimol- llensa Aini Mörälle ostamansa maa- 'palstan tilusten lchkomisella erottanut i itsenäiseksi tilaksi nimellä Tapiola, ja jsolle tilalle on annettu 0,0266 mantt. iMaa-alueesta, tekeftvä 32,Sf> ha tiluk sia, maksoi Mörä 5,000 mk. Samaten on kutvernööri mahmista- nut Tailvitien talosta nro I? Äisärin pitäjässä ja chlässä Kalle Hermannin- poika Luodeslammelle eroiieiun Haa- pala-nimisc>n palstatilan, pinta-alal- taan 6,97 ha. — Hautausmaat. Senaatti on myöntÄiyt Töljsän kunnalle iuman e- rottaa pakkÄuovuiuksen kautla> erään Paavolan ja Pennalan taloihin luu- luvan maa-alueen seurakunnan hau- tausmaan laajentamiseksi. ^vZskz^Igstä ja Loski-Lnomestg. — Teattermäytantöjä Jyväskylään. Hoku aika sitten kerroinime, että osa Tantereen Teatterin säsmiä toukok. alussa lähtee näytäntömatkalle maaseu- dulle, antaen näytäntöjä M'.M. Haapa- mäellä, I yv ä s k y i ä s s ä, ja Ääire. koskella. Jymäskl)lässä seurue antaa yhden näytännön sunnuntaina toukok. 8 pnä, esittäen 1-näytölsiset kappaleet „S o r re n t o s s a", ^Sysikaup» piaat" .ja »Laululintunen". -Seurueeseen kuuluvat neidit Riikku Pakarinen ja Anni Koivu» lehto, sekä herrat Wä'nö Hellin, Emil Autere, Smen Hildön ja Waldemar Raunio. ^ Junain kulut. Toukokuun 1 päimän säikeen kulkemat junat Jyväö- kylän radalla seuraavina aikoina: Aamulla lähree matkuslajajuna Suo- lahdesia !?lo 6,15, saapuu Iymäskt)- lään tlo 7,39, lähtee Jymäschiästä klo 7,54 ja saapuu Haapamäelle klo 10,42 a.p. Pätoäsuna lähtee Suolahdesta klo 11,55 a^p., saapuu JyMäskylään l'o 1,30 iJp., lähtee I:idästä 5lo 1,47 i^j. ja saapuu Haapamäelle llo 5,30 i.p. Iltajuna lähtee Suolahdesta klo 6,45 i.p., saapuu Jyväskylään klo 8,30 i.p., löhiee Jizväskylästä klo 3,55 i.p. ja saapuu Haapamäelle klo 12,14 yöllä. Haapamäellä lähiee ensimäinen tu- na klo 5 aamulla, saapuu Jyväskylään klo 8,49 a.P., lähtee Äixvastyläsiä klo 9,07 a^p. ja saapuu Suolahieen kello 10,46 ach. Toinen juna lähtee Haa- pamäeltä l!lo 12 päivällä, saapuu Iy- Mäsktsiään klo 3.50 i-p., lähtee Jyväs kylästä klo 4 iH. ja saapuu Suolahteen tlo 5,45 \Jp. Iltajuna lähtee Haapa mäeltä klo 6.10 i4>-, saapuu JiMäsky- lään Äo 8.51 i.p., lähtee Jyväskyläsi tä k.o 9,05 iH. ja saapuu Suolahteen klo 1W0 illalla Kuten näkyy on oleellisin muutos junien kulussa se, että Haapamäeklä viinällä tuleva juna siikaa matkaan sa suiraan Suolahteen. — Uudet venäläiset postimerkit. Kuten ennen olemme maininneet, on tär.ä vuonna laskettu liikkeeieen uusia venäläisiä 1. 2, 3, 4, 7, 10, 14, 3 5, 25, 50 j<i 70 kopeekan poslimerlk.jä ja 7kopeekan kirjekortteja. Näi')en ohella kellpaavat kuitenkia manhit sa- mai.armoiset merkit e n ii toukokuun ii paim<iän osti, minkä jälkeen ne tule- vat kelpaamattomiksi pot-ti!iikk.'>'s'ä. tD<.nhoja merkkejä ei postikotttioreissa «vaihdeta uustma liisi in. Wia!>i mainit- lakoon, että ne vanhat postimerkit, jotka toukok. 14 p:n jälleen ovat!:iy'.>- mätiä, iulc^vat Suomen postilaitoksen vahingoksi. Postimerkit on näet olet- tu Pietarin pääpa-tihallitukselta. eikä -niitä lunasteta takaisin. Tenmuokjl on Suomen postihallitus kehoiitanut pos- tikonttoreja mylimään Manhoj.r merk- ktä niin pakson tuin mahdollista, jot^i niitä marsin paljoa tarvitsiji lähettää takaisin postihallitulselle. — Lahjapalkkiot. Senaatti on mivn- iätiyt metjsänhoitasan leseelle Aile Harkstedtille 2,250 mkn lnlvjoixillffion hänen mxhcnfiö palvesus^ijal a. — Kotimaisen teollisuuden suosimi nen. Suomen kauppaivaliokunnan kes- kr.Ävaliokun.a on täheitänvl kaikille maan kauMyhdistlikstlle kierlokirseen, jossa huomautetaan, etiä tuomi maa- hamme kolmena viimeiienä vuonna on Mut vientiä 347 miljoonaa mark- laa cli siis vuosittain keskimäärin 115 miljoonaa marlkaa iuureinpi ja etiä samMa kotimainen teollisuus on tuos- kennellyr epäedullisilla tuloilla. Wa- liokunta ehdottaa siis, että kaupan edustajain piiäisi panna alitfle keskus tein niisiä fijistä, jotka vatkcullamai kotimaisten teollisuustuotteitten k'.l- pailua ulkomaalaisten :ansia. Johdoksi lokousten keSkustelulllk keskusmaliokunta on katsonut täyty- ikänsä esittää seuraamat lii^imtikset. .1) Eikö kotimaisten tatvarain me- nekki melkoisesti lisääntyisi maassa, jos .kauppiaat ottaisin^t niitä voimak- kaesti tarjotakseen? ... . 2) Onlo kauppiaitten anno koitmat- sista tavarois:a säännöllisesti p.cnem- pt kuin ulkomaalaisista, mai tarjotaan- ke näitä viimemainitulja heille tar- niokkaammin? 3) Onko epäkohtia kotimaisen teolli suuden sa tukkukaupan keskinäisessä suhteessa, ja jos on, niin mitä? Onko erityisesti tehtaitten tatpumus syrjäyt» tä mää ti, tukkukaupan teollisuudelle e-duksi? 4) Millä tavalla teollisuus sa kaup- pa voitaisiin saattaa yksimieliseen ja taikoitusperäiseen yhteisyöhön koti- maisten tavarain mar'k'voin kaajtn- tamiseksi? Mihinkä toimenpiteisiin clisi siinä tolpauikjeHl kauppiasten ^uo- Aleisön tiedoksi ilmoitetaan samal» la, eila viime vappuna myydyillä Wappukir.'kasilla saadut 267 mk. 60 p. sekä 25 mk. ilahja on käyleuy seuraa- svaila tavalla: 100 mk. oa annenu maitvrchoM Laslenkodill: ja 192 mk. tiO p. on 12 perheen pienokaisille han. littu 1,400 litraa maitoa. »m» Mutttsti. ; . Kun jäät Päijänteestä näinä päi- minä ovar lährenser, julkaisemme seu» ?aavassa luettelon niistä päimisiä, jvina Päijänne viimeisinä 47 muote» na on luonur jääpeitteenjä. 1864 m li m 1865 m 15 m 1S66 H 14 m 1867 kesäkuun 11 m .1863 toukokuun 13 0 1669 * 7 m 1870 9 S 0 1871 m 18 0 1872 m 4 m 1873 t» S m 1874 m 2 0 1875 M 15 0 1876 m . 16 0 1877 m 20 0 1878 f; 3 0 1879 0 V 0 1880 tt 6 0 1881 m 20 1882 n S 1883 m 12 m 1884 17 0 1885 15 f 1886 huhtikuun 19 1887 toukokuun 28 1888 tr 16 0 1889 n 13 0 1890 huhtikuun 2-3 IV 1891 toukokuun 13 1892 0 13 1893 21 1894 huhtikuun 27 m 1895 toukokuun 1 0 1896 * 8 1897 3 -m 1898 tl 0 1899 n 18 * 1900 m 23 1901 9 1902 „ 1 1903 huhtikuun 29 1904 toukokuun 5 1905 tf 8 1906 ff 2 1907 fr 12 1908 ft 24 tt 1909 n 31 0 MmMtl «leisGiiitii'1 Ian< suli Cimti ji LklMisijtM. Painosta on ilmestynyt „Finland< et Russie. Tetiberalion intcrnalioiia» le de Londres 26 Fevrier — l.er Mars 1910". (Suomi ja f^enäjo. Äansainvälinen neuvottelu Lontoossa 26 p. yelwik. — lp. maa li sk. 1910); kustantajana on A. Pedone. ..Revue generale du feroit international Pub lic" (Aieinen aikakauskirja zulkisia kansainmälistä oikeutta varten") ni- .ulisen aikakauskirjan julkaisija ?irsa käsilläci 79 sivua perusteluja ja „ioh- icpääröisiä", joissa Suomen oikeus on sitovasti ii&istenu. Allel.rjoittajina on Beibiini n prosessori Anschulz. Gö- tinHenin prosessori L. v. 'bar. Pariisia pas. A. de Lepradelle. Genodlen i'fo»'. Leo» Michoud, Vtt>?selin korkeimman c-keuden neuvos Ernest Nys, ent. £i' sorbin prosessori Sir Frederick Po:'- iock, Lei^enin professori iiK v. d. Pl.i<n se^.'ä en.'. Cambridgen prosessor» I. Wesilake. Liit.ymlsensä kir>assa esi- le.tyihin mickipiteisiin ovat ilmeiltä» n e ei Tanskan ylioikeuden ent. presi- dentli, C. C. Ztyholm sekä erityisessä perusietllussa kirjeessä Sir Edward Fri?. Kaikki allekirjoittajat ovat ko-o Onropan tunnetuimpia eikeuöovpinei» ta ja kansainoikeuden erikoistutkijoita. Muualta Suomesta. — Laiwaliikkeen alkaminen. Keri- l'.>.ke Äokkollassa on eilen alkanut. Pur- j'latmoja on saapunu». Jlspihlajan satama on jäistä vapaa. — Suomen kysymys ja valtakun nanneuvosto. Mallakuunanncumost^'- piireissä puhutaan poljon Sucmen asiain valitsemisen muodollisesta puo- lesta ja huomautetaan- että se on ris- liriidassa neuvostoa työjärjestyksen tarkan ajatuksen kanssa. ^ M niistä henkilöistä jona civa» M