Tiistaina 12 p. Heinäkuuta KARJALATAR Nro 76 — 1910 haassakin tapauksessa, kaivomaista, pelkkää katoomaisuutta? Mutta toiselta puolen: niin olemme me ihmislapset luodut, että me emme moi elää, jos mei- dän on jääminen tähän mustaan epätoimoon. Me tunnemme sen mälittömästi. Meillä täytyy olla jotakin, johon me uskomme. Mei- dän täytyy moida itsellemme sa- noa, että jotakin on, joka on tä- män katooivaisuuden yläpuolella, joka on pysymäistä ja katooma- tonta. Mikä on sitten totuuden anka- rilla silmillä katsoen tässä suu- ressa ongelmassa totuus? Se on epäilemätöntä: me ja meidän omat yksityiset pyyteemme ja päämäärämme, meidän wä- haiset ilomme ja surumme ja mi- tä niihin kuuluu, ne omat toti- sesti katoomaisuutta kokonansa. Kun me kerran olemme kukin maa- han mullatut, ei niistä ole jäl- jellä mitään. Mitä me sentähden omissa itsekkäissä pyyteissämme omaa itseämme marten pyydämme, se kuuluu kyllä katoamaisuuden maailmaan. Se kuuluu siihen maailmaan, jota marten ei kan- nata elää. Alutta toinen maailma on ole- massa. Se on se, joka on ulko- ja yläpuolella meidän mähäistä yksilöämme, sen suruja ja iloja, sen itsekkäitä pyyteitä. Se on se, jonka muodostaa elämä kaiken sen puolesta maailmassa, mikä on oikeata ja totta, mikä on hymää ja kaunista, mikä on ylemää ja suurta ja ihanaa. Tämän maailman löytäminen on ihmiselämän suuri salaisuus. Se on sentähden tämä salaisuus, että se on ainoa tie, jota kulkien ihminen saattaa löytää jotakin tyydytystä maailmassa. Tästä toteutuu tuo suuri fcn-r ii-fr it- sen'ä hufultaa *'c löytää. ;> lieua..iaua elämänsä sen palme- lukseen, joka on ulko- ja yläpuo- lella hänen omaa itseänsä, sen haluja, mielitekoja ja tarkoitus- periä, ihminen masta moi saa- muttaa jotakin siitä tyydytyksestä, jota ilman hänelle elämä on stetä- mätön taakka, ja jota hän ei kos- kaan moi löytää hakemalla sitä semmoisenaan, itseänsä marten. Saattaa sanoa, että simistys ei muuta ole, kuin se tila ihmi- sessä, joka saa hänet tältä kan- nalta katsomaan elämäänsä ja maailmaa. Simistys on kyllä tietoa ja taitoa ja paljon muuta. Mutta pelkkä tieto tai taito ei mielä luo simistystä. Se stmis tys, joka on nimensä armoista, antaa ihmiselle ennen kaikkea uu- den silmän, jolla hän katselee itseänsä ja muita. Se antaa hä- nelle sen tiedon, että eläminen katoamaisuuden maailmaa marten ei ole elämisen armoista, maan että elämän todelliset armot omat ..näkymättömien" maailmassa. Ja tämmöinen simistys luopi ja an taa ihmiselle aiman uusia elämän- armoja. Se rikastuttaa elämää omilla armoillansa. Ihmisen mä- häisten mieskohtaisten ilojen xitv nalle se nostaa iloitsemisen, joka on korkeampaa laatua: iloitsemi- sen kaikesta siitä, mikä maailmassa on hymää ja oikeata, kaunista ja ylemää. Näihin iloihin kuulumat isänmaan yhteiset suuret ilot. To- sin tulemat sille ihmiselle, joka näin oppii katselemaan elämäänsä, elämän surutkin suuremmiksi. Hän ei moi kulkea mälinpitämättömänä ohi missään, missä hymän ja oikean asiaa poljetaan. Omassa rinnassaan jo hän tuntee kipeäm- min sen taistelun, jota ihmissie- lun pimeät mallat lakkaamatto- masti käymät hänen parempaa olentoansa mastaan. Mutta niin olemme me kuolemaiset taaskin luodut, ettq. rikas elämä on meille suotu ainoastaan, jos me rohke- nemme antaa elämän kaikkeuden, iloineen ja suruineen, itseemme lvuotaa. Me olemme koolla imettämässä juhlaaa, joka on kaikkinensa omis- tettu elämän matoisille monnille. Me olemme täällä koolla iloitak- taksernrne yhteisiä iloja, niitä, jotka työ ja ponnistus elämän aatteellisten rootmcnn palroeluk- sessa suopl. Suomalaisen mieli ei tosin näihin aikoihin helposti riemulle aukea. Makamampana kuin ehkä milloinkaan ennen odot- taa meitä tulemaisuus. Mutta mitä me pystymme omissa rin- noissamme rakentamaan, sitä ei mikään ulkonam-n malta kykene repimään. Ja hymän ja oikean ja toden, maltakunnan me moim- me omissa sydämissämme raken- taa. Juhlapuheen jälkeen sekakuo .ot csittimät A. Järnefeltin „i>ta jamailla" ja P. I. Hannikaisen ,,Nuorison marssin", joista edelli- sellä oli paljon uutuudenkin mie- hätystä. Kauppias Eino Pakarinen lausui Rafael Engelbergin J u h- larunon »Suomen huoli", joka jää tässä julkaisematta, Mä jälft- pamvs on asetettu riippumaksi „Nuoren Karjalan" toimituksen kanssa tehtämistä mälipuheista. Naiskuoroista astuimat ;izuorconsa muutamat esiin ja läuloimat P. I. Hannikaisen ^Metsässä", Mendelsohnin ..Ke- sän" ja M. Nybergin ..Soita, fcita. sinikello". I u h l'a esitelmän piti sitten Itä-Hämeen (Hartolan) kansan- opiston johtaja, maisteri Mikko W. Erich, joka pääpiirteissään chtti seuraamaa ' Wiime aikoina on herännyt har- rastusta etupäässä kaunokirjalli- suuden miljelemiseen. Nyt talois- sa, joissa ennen et tamattu juuri muuta kirjallisuutta kuin mirsikirja ja almanakka, löytyy jo sanoma- lehtiä ja omia kirjastoja. Kirjalli- suutemme on kasmanut ja monet kirjailijamme saamuttaneet tunne- tun nimen. Sanoi esitelmänsä ai- neeksi malinneensa englantilaisen kirjailijan William Shakespearen elämäntyön. Hän oli suuri mies, jollaiset omat malonsoihtuja läpi muosisatojen. Suurten kirjailijain, jotka omat antautuneet uhrautu- maan simistystyöhön, teokset eimät koskaan kuole. Shakespearenkin elämäntyö kuuluu kaikille ajoille ja kansoille. Sen on Suomen kie- lelle Paamo Cajander kääntänyt ihanassa asussa. Ennenkuin kir- jailijaa ymmärtää, täytyy tuntea, minkälaisissa olosuhteissa hän mai- kutti. Shakespeare kuului nk. re- nässansiaikakauteen, joka antoi kuo- liniskun keskiaikaiselle kehitykselle, ja jolloin kaikki simistyshaarat, tie- de, taide heräämät, raikas elämän- ilo, luonnonrakkaus pääsee mal- taan. Se oli kansallisten aattei- den ajanjakso, ja moimakas mal- tiollinen ja simistyselämä Englan- nissa silloin elpyi. Shakespearen elämän maiheet eimät ole mieltä- kiinnittämiä. Hänen mielensä ei tehi^yt istua koulupenkillä, maan hän tahtoi tuntea maailmaa, tu- tustua elämään. Kun isänsä, jo- ka oli marakas kauppias, teki ma- rarikon, tuli William Lontooseen teatterin palmelijaksi, ensin näytte- lijäkst, sitten johtajaksi. Runsaam- pi on hänen sisäinen elämänsä, joka esiintyy runoudessa. Woim- me erottaa siinä kolme ajanjaksoa: nuoruuden, miehunden ja man- huuden tuotannon. Ensimäinen ajanjakso oli yhtämittaista nou- sua maloisaan ja kauniiseen elä- mänkatsomukseen. »Kesäyön unel- massa" ensi kerran esiintyy itse- näisyyttä. Rakkautta kumataan ilkkumaksi mirmatuleksi, joka kui- tenkin tekee ihmisen lopulla onnel- liseksi. „Romeossa ja Juliassa" on rakkaus käsitetty intohimoksi, siksi moimaksi, jonka tieltä kaikki muut saamat mäistyä. Seuraa- mat näytelmät omat historiallista, joissa kumastuu Englannin his- toria läpi monien muosisatojen, maloisa ja sopusointuisa maaik mankatsomus, elämän hymiin moi- miin luottamus. Miehuuden a- janjakson tuotannossa soimat uu det, synkemmät kielet. Poissa on maloisa luottamus ihmisten henki seen aateluuteen, koko maailman- katsomus on pessimistinen. Pal- jon huonoa pääsee moitolle. Tällä tuotantokaudella, jolloinrunoilijalla oli suuri elämänkokemus, synty- neet näytelmät omat hänen eheim mät ja suuriarmoisimmat tuot teensa. Wanhuuden ajanjakson tuotanto on jo leppeämielistä, mä- hemmän katkeraa. Joukossa on paljon kaunista ja ylemääkin. Elämä moipi jossakin suhteessa olla onnellista. Shakespeare oli moittamaton suuruus, profeetta, tietäjä. Hänellä oli äärettömän laaja kokemus. Mikään inhimil- linen ei oje hänelle mierasta. Hän tuntee sydämen salaisimmat sopet, luonteen hienoimmatkin piirteet Pääsämeleenä hänen runoudessaan on luja luottamus oikeaan, toteen, jumalalliseen joka pääsee moitolle. Paha moi ajallisesti maittaa, mut ta ei ijankaikkisesti. Sellainen ru- nous on ihanteellista, simeellisesti ylemää. Kirjailija ei ole onnis- tunut, joka kumaa ainoastaan jo- ko malokohtia tahi rumia puolia, maan se, joka kumaa lahjomatto- masti totuuden mukaan. Shake- speare kumaa elämän taistelua kaikkinensa. Hänen runontensa on ihastuttanut ihmiskuntaa. Hänen maikutuksensa ulottui Englannista Saksaan ja Suomessakin se on ollut suuri, esim. Aleksis Kimeen, jossa on Shakespearen henkeä. Puhuja toimoi, että hänen teok- sensa hankittaisiin kaikkiin kirjas- töihin ja että laajat kansankerrok- set niihin tutustuisimat. Esitelmän päätyttyä Joensuun musiikkiyhdistyksen t o r m i s o itto- kunta puhalsi E. Forsströmin suomalaisista kansansämelmistä sonnttaman „Potpourrin". ~ekakuorot lauloirvat ..Kar jalaisten laulun" sen oman sepit täjän ja särveltajän johdolla, niin astui laulajien joukosta rouma LiekkoHakulinen esille ja toi karjalaisten kiitokset laulunsa lau- läjälle. Te olette oikea karjalai- nen, lausui puhuja, oikea Karja- lan karjalainen poika, joka olette laulanut ilmoille Karjalan kansan murheet, huolet, ilot ja toimeet. Te olette laulullanne saanut tämänkö- maosaisen kansan nskomaan uuteen, parempaan ja maloisampaantule- maisuuteen. Te olette juuri se oikea Karjalan runonlaulaja, siitä me teitä sybämmestisesti kiitämme ja kiitämme Teitä siitä, että olette persoonallisesti saapunut tänne juhlaamme, meidän keskellemme itse joyiamaan tämän laulun, jon- ka Te meille olette lahjoittanut. Moimakas eläköönhuuto kohotettiin ..Karjalaisten laulun" laulajalle. <ähän kiitollisuuden osotukseen lehtori Hannikainen mastast seu- raaamin sanoin: ..Tähän kunnian- osoitukseen, joka minun osakseni tässä näin äkkiä on tullut, en osaa tällä keuaa mitään roastata, enkä tahdokkaan siihen mastata, lausun maan, että olen karjalainen". Koko juhlayleisö lauloi kpörien kanssa yhdessä yksiäänisesti mielä kerran ..Karjalaisten laulun" ja kohotti moimakkaan eläköönhuudon Karja- lalle. Nyt olisi ollut mieskuoro- jen muoro astua esiin ja laulaa ohjelmaan otetut kolme miesää- nistä kappaletta, mutta sen he jät- timät tekemättä, jonka muoksi seu- rasi Ahteismoimistelunäy- tös kollega Joh. Fr.Blomqmistin johdolla. Sarja saumaliikkeitä oli mies- ja naismoimistelijain nuo- rella maliojoukolla esitettämänä. Kun tormisoittokunta oli mielä soittanut F. Kuhlaun „Ke- mätlaulun" ja R. Kajanuksen so- mittaman ..Vegesachin marssin", niin seurasi ilojen päättäjäisiksi Palkintojen jako. Lehtori P. I. Hannikainen jakoi palkin- not laulukunnille ja tormisoitto- kunnalle, mainittuaan mielihymäl- lä että laulukunnat olimat tehneet uutteraa työtä. Esityksissä oli sel- mästi tuntumissa johtajain uut- tera työ ja laulajain into. Myös tarkka ja huolellinen harjoitus oli jättänyt jälkiä. Etenkin yhteislaulu oli täsmällistä. Laulajat tarkasti noudattimat johtoa. Kuorojen ko- koonpanossa ilmeni merrattain hy- mä tasapaino. Ei mikään ääni tullut liiaksi esiin, maan tasamoi- maisesti. Tosin joskus, maikka mer- rattain Harmoin, olisi ollut suota- tamaa jonkun äänen tuntumampi esiintyminen. Maaseudulla ei ole helppo saada korkeita tenoreja eikä symiä bassoja. Palkintotuomarien tehtämä on monessa suhteessa arka. Kuitenkin he omat muistaneet, että ollaan siinä osassa maata, jossa on oikeus maatta. „ Jolla paljon on, siltä paljon maaditaan". Palkintoina jaettiin laulu- kunnille kunninkirjoja: I p. Jo- ensuun musiikkiyhdistyksen sekakuo- ro ja Kylänlahden sekakuoro, sekä III p. Rääkkylän nuorisoseuran se- kakuoro ja Ilomantsin nuorisoseu- ran sekakuoro. Tormisoitto- kuntia olikin juhlassa maan yksi, nim. Joensuun musiikkiyhdistyksen soittokunta ja se sai I p. Urheilupalkinnot jakoi kollega Joh. Fr. Blomqmist. Pal- kintoina oli kunniakirjoja ja I p. mukana myös hopeapikari. Lopettajaissanat lausui opettaja P. Puhakka kiittäen laulajia, soittajia, urheilijoita, joh- tajia, juhlapuhujia ja kaikkia oh- jelman suorittajia ynnä yleisöä siitä rohkaisusta, jonka he tässä juhlassa nuorisoseuratyölle antoi- mat. Tormisoiton säestyksellä ja yksi- äänisesti laulettua ..Maamme" ja isänmaalle korotettiin kolminkertai- nen „eläköön". Joensunn musiikkiyhdistyksen or- kesteri antoi konsertin kansan opiston juhlasalissa, alkaen klo 6,30 illalla. Sisäänpääsyliput myy- tiin lyhyessä ajassa kaikki ja suuri määrä ylimääräisiäkin lippuja, mutta sittenkkn enempi osa ylei- söstä, jotka halusimat kuulla ja nähdä orkesteria, jäimät omen ul- kopuolelle. Ohjelmassa oli: Meyr beerin ..Sämelsarja oop. Huge- notit", Beethomenin ..Menuetti", Bachin ..Gamotti", hra Hitzacker soitti yksinsoittona miulullä johtaja Taneli Hurrin säestyksellä Smend- senin ..Romanssin" ja Sarasaten ..Habanera N:o 2" (Espanjalai nen tanssi). Sen jälkeen koko or- kesteri esitti Mendelsohnin „Lem- menlaulun", Sporin ..Faust-Po loneesin", Mozartin ..Sämelsarja oop. Don Juan". Hra Hitzacker soitti mielä yksin hra T. Hurrin säestyksellä Järnefeltin ..Kehtolau- lun". sekä suomal. kansanlaulut: „En moi sua unhoittaa poies", ,.Woi äiti parka ja raukka" jayh- den ylimääräisen pikkukappaleen Orkesteri soitti Nomacekin Suo- malaisia kansanlauluja: „Oi sinä korkea kuningasten kuningas", ..Taimas on sininen ja malkoinen", ..Minun kultam kaitaluinen", „Lin jaarirattaat" ja lopuksi Paciuksen ..Porilaisten marssin". Tamattoman raskas ja kuuma ilma salissa rasitti soittajia, että maikutus kappaleiden esityksessäkin oli lamaannuksissa. Klo 9 esitettiin sitten mielä sa- massa huoneessa näytelmäkappale ..Neiti Elisabeth" tungokseen asti täydelle huoneelle ja sillä an- siokkaalla tamalla, jolla kappaletta wiime taimena täällä Joensuussa näytettiin, Nounza E. Weissen- berg, joka esitti nimiosan ja har- joitti kappaleen, sai kauniin kukka- mihkon. Niittylahden arpajaisissa sai päämoitou: Hemosen neiti Halttu Helylästä, kultasormuksen rouma E. Eederherg Joensuusta, hapeasermnstn emäntä Kettunen Ilomantsista, mehnäjauhosäkin kauppias Pnpponen Joensuusta. Kansanopistalaisten tow«?riko^ koukseen Niittylaydella ottt osaa 120 en- tistä oppilasta (toisena päimänä juhlilla oli noin 200 ent. oppi- lasta). Termehdyssanat lausui johtaja I. H. Hakulinen, nuori- solle kansanmalistustyöstä puhui emäntä Liekko Hakulinen, Mikko Uotisen runon ..Nuorille" lausui Katri Anttonen, kanteleen soiton jälkeen Hanna Pääkkönen puhui tomerimuistoille, Anni Kokki 15 muoden aikana kuolleiden tomerei- den muistolle, ^atifi Anttonen Karjalalle, Aina Kärki toi termeh- dykset Sääksmäen kansanopistolta ja johtaja Hakulinen puhui mielä kehotussanoja uskollisuuteen työssä. miran sijaisuuden amoimeksi julis- tamisesta on peruutettu ja on sen sijaan sama mirka, johon on yh- distetty opetusmelmollisuus myös- kin suomenkielessä ja johon on ryhdyttämä syyskuun 1 p:nä 1911, sekä saman miran sijaisuus tule- mana lukumuotena julistettu haet- tamaksi 56 päimän kuluessa kesäk. 29 p:stä lukien.^ Eläkkeitä. Sortamalan seminaarin eron- neelle lehtorille A. Th. W. Genet- ille on senaatti myöntänyt 4,800 markan muotuisen elinkautisen eläkkeen ensi syyskuun 1 päimästä. Samoin on Joensuun tyttökou- lun entiselle kolleegalle I. M. Alo- paukselle senaatti myöntänyt 3,500 markan muotuisen elinkautisen eläk- keen. Walwonta torikauppias E. Kinnusen konkurs- sissa oli eilen. Ensimäinen esiin- huuto on 1 pnä ensi tulemaa elo- kuuta. Toimitsijaksi malitsimat melkojat yksimielisesti kaupungin- palmelija Ero Mannerin. sakotettuja. Pielisjoen silloilla komastt aja- miscsta sakotti maistraatti erästä kauppiasta 20 markkaa. — Sa maten sakotettiin kahta miestä juopumisesta 20 markkaa kum- paakin. Markain kulkijoita Joensuun kanawasnlussa. Tänä kesänä on Pielisjoessa kek- sitty sellaisia kuljeksijoita, joita ei ole ennen tamattu Hasanientä ylempänä mirrassa. Nyt niitä on nähty Ilosaaren rantamesillä, mieläpä kosken yläpuolellakin, ai- na Pötkännienien tienoilla asti. Mielä kumniempaa on ollut huo- mata, että nämä oudot kuljeksijat käyttämät maltion rakentamaa ja ylläpitämää kanamasulkua hymäk- seen harminaisilla matkoillaan. Toissa iltana tällainen uskalikko joutui Joensuun kanamasulussa tumattomilla retkillään ilmi. Kun alus, jota marten kanamaportti amattiin, oli laskettu sulkukama rista pois ja porttiluukut suljettu, nosti kuljekstja päätään medeil- pinnalle, Sulkumartija kohta oi- malsi, että tarkotus oi: pujahtaa käsistä kanamamaksua suorittamat- ta, ja iski mierasta keksillä päähän. Vedenpinnalle kellahti oikein liha- ma hyle ja nostettiin kuimillen. Muualta Suo mesta. H enkin, akuutus-osakeyhtiö Salama. Henkimakuutusosakeyhtiö Sala- man hallintoneumosto on puheen- johtajakseen malinnut senaattori O. Muorenheimon ja mara- zuheenjohtajaksi senaattori A. O sm. K air a m on. Johtokunnan jäseniksi on hallin- oneumosto malinnut senaattori G. E. Fellmanin, senaattori Aug. Hjelt in ja tohtori R. L ö s q m i s t i n sekä johtokunnan marajäseniksi rakennusmestari Nest. L. Eskolan, senaattori Hugo Rautapään ja pankin- johtaja Anders Miksenin. Ahtiön toimitusjohtajaksi on ma- ittu tullihallituksen tilastokontto- rin johtaja maisteri Samuli S a- rio. Perheuutisia. Kihlauksensa omat julaisseet maisteri, nti Maija Kalmari, maltioneumos I. R. Danielson- Kalmarin ja hänen maimonsa Jennyn, o. s. Heurlin, tytär ja c iIof. maisteri K.N.Rantakari. U. S. Kenraalikuwernööri Scyn saavui tänä «amuna luotsilai- ma ..Saimaalla" Joensuuhun. Virkamiesten esittely tapahtuy raatihuoneella. Koululaitos. Jlmotus Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon saksan- ja rans- kankielen kolleganmiran sekä saman Muualta Poh- jois-Karjalasta. Kansakoulut. Kerimäen kunnan Maaran kou- lun opettajaksi on malittu opettaja Juho Piirainen Polmijärmeltä. Qlatvin kylpylaitokseen Samonlinnassa omat kylpymieraiksi ilmoittautuneet m. m. Olga Ma garosf Ilomantsista, opett. P. W. Pekkarinen Rääkkylästä, maratuom I. Niiranen Pielisjärmeltä. Apteekit. Kiteen apteekin erioikeudet on senaatti myöntänyt promiisori F H. Knifsundille. Liikemaailmasta. T. k. 4 p:nä pidetyssä Läske- län tehdas o. y:n muosikokoukses- sa malittiin yhtiön johtokuntaan eroamismuorossa olemat johtokun nan jäsenet homineumos Seth Sohlberg ja nimituomari E. Po- lon uudestaan. Tilintarkastajiksi malittlin tohtori W. Zilliacus ja insinööri H. Arppe sekä heille moralle tehtailija K. Nissinen. Kulkutaudit. Läänin kumernöörille ilmoitet- tua että Tohmajärmen pitäjän Wärtsilän kylässä useita lapsia on sairastunut tulirokkoon ja kurkku- mätään, jota miimekftmainittua tautia on Kesälahden pitäjässäkin ilmestynyt, joku jo kuoleman seu- rauksellakin, on mirc-nomaisille annettu toimeksi vqhtqä marokei- no;hin tautien lemenemistä pas taan. Maapsliistt. Läänin kumernöorin tekemän ehdotuksen johdosta on Pielisjär- men piiriin, asemapaikkana Kolin kylä, määrätty kuluman muoden marrask. 1 päimään saakka asetet- tamaksi yksi ylimääräinen poliisi- konstaapeli K0 mkn kuukauspal- kalla. Eläintautia. Läänin kumemöörille ilmoitetaan että Pielisjärmen pitäjässä useissa kylissä,karjaan on ilmaantunut tun- tematonta tautia ja hemosiin mai keaa päätautia, jota paitsi Enon pi- täjän Enon kylässä pari elukkaa on kuollutkin. Läänineläinlääkärit I Elis Hänninen ja H. W. Helander omat määrätyt ryhtymään toi- miin taudin lemenemisen ehkäise^ miseksi. Kiinteimistön kauppoja' Maanmiljelijä T. Jumonen on myynyt omistamansa osan We nälä nimisestä perintötilasta n:o 10 Kiihtelyksen kirkonkylässä maan- milj. A. Stensorssille 2.750 mar- kan kauppahinnasta. Samoin on maanmilj. P.Mav nkainen myynyt omistamastansa Kärkkälä nimisestä perintötilasta n:o 1 Kiihtelyksen kirkonkylästä yhden palstan räätäli P. Wäns källe, 1:den palstan poliisi M Karjuselle ja jälellä oleman osan piha palstaa, rämän kuun 2 p tehdyllä kauppakirjalla maanmilj P. Turuselle Komerosta. Hinna 1 tuntemattomat. Aiheeton hullujenhuoneeseen sulkeminen. Helsingin raastumanoikeus ju- listt perjantaina päätöksensä neiti Thyra Strömbergin jutussa. Raas- tumanoikeus katsoi selmille käy- neen, että tohtori Löfmegren ei ollut noudattanut tarpeeksi suurta tarkkuutta ja että pros. Sibelius Lapinlahden mielis airashoitolai- toksen johtajana oli rikkonut moi- massa olemia määräyksiä mas- taan, jonka muoksi heidät kumpi- kin tuomittiin mirkamirheestä, toht. Lösmgren 150 ja pros. Si- belius 300 markan sakkoon. Neiti Strömbergin oikeudenkäyntiapu- lainen homioikeuden auskultantti neiti Agnes Lundell tuomittiin toht. Simenin ja pros. Sibeliuksen kunnianloukkauksesta yhteensä 300 mkn sakkoon. Prof. Sibelius ja toht. Lösme- gren samoin kuin neiti Lundell ilmoittimat tyytymättömyyttä pää- tökseen. Suomen edustajain lvalitsemi- nen duumaan ja tvaltak. nen- tvostoon. Kenraalikumernöörin palattua heinäkuun keskimaiheilla tarkastus- matkaltaan itä-Suomesta ryhdy- ään malmistamiin toimiin suo- malaisten edustajien malitsemi- eksi maltakunnanduumaan ja -neu- mostoon. Maalit on määrätty pidettämiksi syksyllä, jolloin Suo- men eduskunta kutsutaan ylimää- räisesti koolle. Jos eduskunta kieltäytyy malit- emasta edustajia Menäjän lain- äädäntölaitoksiin, niin heti jäte- tään uusi järjestys suomalaisten edustajien malitsemisesta malta- 'unnanduumaan ja -neumostoon. Maalimalmistukset toimitetaan mastanimitetyn kenraalikumernöö- rin apulaisen Lipskin mälittömällä johdolla, kertoo perjantain ..Birsh. Wjedomosti". Kuten ylläolemasta näkyy, ei ole kysymyksessä Suomen maa- l i l a i n muuttaminen niinkuin „Wib. Nyheter" ja ..Työ" uutisen käsittimät. Luotsilaitoksen wenäläiStyttä- minen. Rjetsh kertoo: Pian ratkaistaan kysymys Suo- men luotsilaitoksesta. Se komitea, joka meriministeriössä asetettiin ja jonka töihin kaksi suomalaista senaattoria on ottanut osaa, on yksimielisesti tullut siihen loppu- tulokseen, että Suomen luotsilai- tos on alistettama meriministe- riön alaiseksi. Komitea on kai sitä mieltä, että luotsilaitoksen järjestely muuten moidaan pitää muuttumatta. Kysymyksen luot- sien palkkauksesta on komitea jät- tänyt amonaiseksi ja on kysymys lykätty nnnisterineum oston rat- kaistamaksi. Lähes 2«y-wuotiaita haaste- taan käräjiin. Mirallisessa lehdessä on luetta- mana seuraama haaste: ..Naumon, Korppoon ja Houts- karin pitäjäin käräjäkunnan kihla- kunnanoikeuden tänä päimänä te- kemän päätöksen mukaan kutsutaan täten kauppalaimakapteeninleski Susanna Claesson, omaa sukua Grund ja syntynyt 28 p. syyskuuta 1714, hänen tyttärensä, kauppalaimakapteeninleski C a t harina Charlotta Sala ni us, omaa sukua Claesson ja syntynyt 1744, ja miimemainitun tyttärentytär, mallesmannintytär Maria Charlotta Meskel, syntynyt 16 p. marraskuuta 1809, joilla kaikilla tiettärvästi on mii- meksi ollut asunto ja koti Naumon pitäjässä, mutta jotka sittemmin omat kadonneet, miimeistään mai- nitussa käräjäkunnassa muonna 1911 pidettämäin talmikäräjäin ensimäisenäoikeudenkäyntipäimänä oikeudelle ilmoittautumaan, uhalla, että oikeus muutoin- ellei laillista estettä ilmesty, julistaa heidät kuolleiksi: jonka ohella kaikkia niitä, jotka moimat antaa tietoa siitä, elämätkö kadonneet mai omatko he kuolleet, täten kehottekaan saman ajan kuluessa siitä oikeudelle il- moittamaan. Käräjäpaikalla, Las- saksen talossa Krppoon pitäjän Galtbyn kylässä, 18 p. kesäkuuta 1910. Kihlakunnanoikeuden puolesta: Oskar Mesterling." Tämä on humittamaa puolta w:n 1901 asetuksesta koskema ka donneen henkilön julistamista kuol- leeksi. —Saa nähdä saapunematko haastetut oikeuteen!! Suuri tehtaankauppa. A. Ahlström O.-D. on toimi nimeltä Paul Mahl & C:o Aktie- bolag mastaanottanut Markauden tehtaan kaikkine siihen kuulumme laitoksineen ja jatkaa liikettä omas- sa nimessään sen entisessä laa- juudessa, rakentaen laimoja maa- ja merikoneita y. m. Isännöit- sijänä ja teknillisenä johtajana on insinööri Hj. Sundström. Mieliin painettawaa näinä aikoina. Minun mielestäni on Sallimus johdattanut meidänkin kansamme maiheita, ja siitä minä ajattelen: Jumala on jo liian paljon mai- maa nähnyt tästä Suomen kan- sasta, että hän enää möisi työnsä ja teoksensa hukkaan heittää. Min- kälaatuiseksi Suomen kansan tule- maisuus muodostunee, sitä emme moi tietää, mutta sen me tiedäm- me, että sillä kansallista tulemai- suutta on. Epäileminen tässä koh- den on estänyt monta miestä te- kemästä mitä hänen olisi tullut ja mitä hän olisi moinut tehdä kansalleen. Sitä mastoin luja ja marma luottamus tulemaisuuteen antaa moimia toimimaan, ja tä- mä luottamus ei koskaan saa hor- jua. G. Z. Urjö-Koskinen. (X. San. 2 k. ja S. Y. L. 8 k. Velkojat Nahkuri T. Vehviläisen konkurs sissa pyydetään kokoouturnaan T. Vehviläisen kauppatalolle Joensuussa 29 p:nä Heinäkuuta kello 4 j. pp. 1910 keskustele maan ja päättämään: 1) pesän omaisuuden rahaksi muuttamisesta; 2) velallisen perheen elatuk sesta; 3) uskottuin miesten palkasta, ynnä muista pesää koskevista asioista; ja muistutetaan, että poissa olevat saavat tyytyä läsnä olevien päätöksiin. Joensuussa 11 p. Heinäkuuta 1910. Uskotut miehet. Heinämaiden huutokauppa allekirjoittaneen omistamalla Höytiäisen pohjamaatumalla Kontiolahden kylässä toimitetaan vähissä erin tämän heinäkuun 18 päivänä alkaen kello 10 e. pp. I. Väurynen. (S 8 1 k.} Myrskyn tuhoja Etelä- Menäjällä. Odessasta, heinäk. 1 pnä. Ei linen myrsky, joka satamassa ai- heuttt muutamia yhteentörmäyk- siä ja haaksirikkoja, on piirikun- nassa särkenyt yli 30 taloa; myös- kin karja ja milja omat kärsineet Ulkomailta. Hirtvei» kuumuus Pohjois- AmerikaSsa. Neymorkista, heinäk. 6 pnä. Poh- jois-Amerikan 12:ssa suurimmassa rantakaupungissa on 3 päimänä attunut kokonaista 171 kuoleman- tapausta auringonpistoksen joh- dosta. Pakokauhu Neymorkissa on suuri. Lasketaan yli 1,300,000 asukasta jättäneen hirmeän kuumuuden ra sittaman kaupungin. Italian edustajakamari. Roomasta heinäk. 7 pnä. Edus- tajakamarin istunnot omat keskey- tetyt määräämättömäksi ajaksi. Lentoyritys Tanskasta Ruotsiin. Kööpenhaminasta, heinäk. 7 p. Ruotsalainen ilmapurjehtija pa- rooni Cederström ja tanskalainen ilmapurjehtija Smendsen yrittimät tämän kuun 6 pnä lentää Köö- penhaminasta Malmöseen. Anka- ran tuulen takia ei yritys onnis- tunut. Cederström laskeutui Salt- Holmin saarelle, Smendsen palasi takaisin lähtöpaikkaan, jossa 21 minuuttia lennettyään laskeutui maahan. myydään tämän heinäkuun 27 p:nä klo 10 e. pp. Rääkkylän Onkamossa tilalla N:o 37 herra E. Relanderin alaikäisen pojan tavaroita: vaatteita, ruoka-asti oita, haroja, niitto-, tuulto- ja silppukoneita, kärriä, rekiä, tii- nuja, korvoja, pyttyjä, 1 sepa raattori, maitoastioita ynnä muu ta irtainta. Rääkkylässä Heinäkuun 10 p 1910. Juho Laakkonen. Huoltaja. (K. S. 1 k.) Perukirjoitus pidetään Rääkkylän pitäjän On kainon kylässä tämän heinäkuun 26 p:nä keila 10 tilalla N:o 37 herra Eemeli Relanderin kuole man perästä, johon pyydetään saapumaan kaikki velkojat ja maksajat ja jos kellä mitä pesän asioita on selvitettävänä. Rääkkylän Onkamossa Heinä kuun 10 p:nä 1910. Juho Laakkonen. Huoltaja. (K. S. 1 k) Kalkilla maailman kulmilla on .Non plus ultra* parran ajokone tyydyttänyt ostajansa, parhaiden todistaa sitä 2000000 koneen menekKi viime vuonna. on eifv:'i:p»on hienotae teknikkojen monivuotisten ko- keiluj u onnistanut tulos. Toit']njatorjk;un *_-i sillä voi haavoittaa itaeäi-n ! ir'e ke $t <">ä niki ni.ia nopeasti, kevyesti ja sair.otin s ;!eiksi knr);- iin munkin parran. Äärimmäisyyteen kelut.-tty t>ön. ;i ko ja koneelli nen paijotUiav;i]mihhh; tpk-vat iiuihloll.seksi myydä t.itä eriiionviista ^.i. ainoastaan 2 Ulk:Ha 99 p, kapp.df». Yii-5.ru; v.- j Suomessa V. Kröger, v.'upuri 21. viettää Onttolan voimisteluseura «Terä» Höytiäisen kasarmilla 17 p:nä tk. vaihtelevalla ohjelmalla. Näytöskappale »Paranivat*, — Pääsymaksut 50 p. — Alkaa klo 5 j. pp. Lopuksi yleinen sillan- silitys. Huvitoimikunta. (K. S. 2 k.) (K. S. 1 k. 4 s. 45 mm.) Tämiinkcsäincn erran Heinätys oikeus myydään zaikanpäällä huutokaupalla Kirk- !olan ttlan heinämailla N:o 21 Puson kylässä t. k. 18 pnä, kllo 10 a. p. alussa ilmoitettamilla eh- doilla. Huom! Myynti aletaan pihasta. Pusossa 9. 7. 1910. Eero Tutisen perilliset. Kontiolahden seurakunnan kirkollismak- suja viime kirkollisvuodelta kannetaan kuntamme huoneella lauvantaisin, kuluvan heinäkuun 16 pnä, 23 pnä, 30 pnä ja ensi elokuun 6 päivän lauvantaina kello 2—6 j. p. p. Senjälkaen mahdollisesti jääneet rästit ryös tön kautta peritään. Kontiolahdella Heinäkuun 6 pnä 1910. T. Sinkkonen. (K. S. 2 k.) Huutokauppa. Hevosm. V. Ratilaisen konkurssi» pesän omistamat yksi ruuna- hevonen ja lypsävä lehmä myy dään julkisella huutokaupalla Ratilaisen asunnolla torstaina ;. k. 14 päivänä kello 1 päivällä. Toimitsija. Huutokauppa. Ell'ei laillista estettä tule, myy dään julkisella huutokaupalla tiistaina t. k. 19 p:nä kello 10 a. p. Seppä Hulkon talossa ulos ottoon kirjoitetut yksi sepän sor vi, lehmä ja ompelukone. Ulosottomies. (K. S. 1 k. 4 s. 40 mm.) Lauantaina t. k. 16 p:nä klo 5 j. pp. myy dään huutokaupalla omistamani tilan N:o 31 Lehmoa, nurmilla tämän kesän yhden kerran hei- nätysoikeus, alkaessa ilmoitetta villa ehdoilla. Onttola 11 /t 1910. Ilmari Pesonen. (K. S. 1 k. 4 s. 30 mm.) Torstaina t. k. 14 p. klo 10 ap. myydään tämän kesän kerran heinätys- oikeus. Hammaslahden Saarella tilalla Nro 50. Hammaslahdella n ji 1910. Juho Vartiaisen perilliset. Tilan ahtauden takia myön vapaaehtoisella huutokau palla talossani Niinivaaralla, tors taina t. k. 14 p. kello 5 i. käy tettyjä ja vähän uusiakin huone kaluja, muutamia vanhempia höyläpenkkiä, höyliä, sahoja y. m. sekä käytetyn polkupyörän F. V. Ter8. Vuokrata halutaan pienempi kamari ja keittiö, osaksi kalustettuna tai ilman, nyt heti r vastaus t. 1. konttoriin nimim. S—i.