I^uvsntsinA liulitilcuun g p:nS VsIkkMNZnlzmzzMniijzziz eijuMnnzzzz. o 33 — IW ÄMttiri?Ms«M>mrii lmsuti. Tiistaisessa lähetekeskustelussa mai tokunnan lainsäädäntöä koskeman orm. esityksen johdosta lausui senaat- tori Daniel-Kalmari seuraamaa: Paitsi kumoaman sisäliyksensä kautta poikkeaa päiväjärjestyksessä olema arm. esitys monessa muussakin koh den aiman oleellisesti edeltäjistään. Hallituksen esitykset omat tähän asti Maltiopäimäjärjestyksen edellytyksen mukaan olleet Keisarillisen Majestee tin ehdotuksia Suomen eduskunnalle. Tällä kertaa lakiehdotus nimeltäänkin on ministerineumoston puheenjohtajan ehdotus. Ennen on Keisarillinen Majesteetti sumainnut ilmoittaa, mitkä asianhaarat omat aiheuttaneet lakieh dotuksen ja määränneet sen sisällyksen. Hän on tehnyt sen silloinkin, kun on ollut kysymyksessä main pienoinen lainkorjauS, mähäinen muutos olemiin oloihin. Nyt sitä mastoin lakiehdo tusta ei ole seurannut mikään perus telu. Vallanpitäjät eimät oie katso neet tarpeelliseksi ilmoittaa Suomen eduskunnalle, minkätähden tämän edus kunnan tulisi myötämaikuttaa niiden oikeuksien kumoamiseen, jotka keisari Aleksanteri I omasta ja seuraajiensa puolesta ikuisiksi ajoiksi on makuutta nut Suomen kansalle ja jotka nämä seuraajat sitte kukin muoroonsa, myös- kin meidän nykyään hallitsema Kei sari ja Suuriruhtinaamme, omat mah- mistaneet ja joiden oikeuksien turmas sa Suomen kansa on elänyt muosi- sadzn kehittäen aineellista ja henkistä hyminmointiaan. Ainoastaan sano- malehdistä olemme Voineet tutustua yhteen osaan sitä selityskirjelmää, joka liittyy lakiehdotukseen, kun se äs kettäin jätettiin Valtakunnan duuman käsiteltämäksi. Näin ollen saattaisi näyttää luon nolliselta, e.:ä me ilman minkäänlaisto keskustelua lähettäisimme esillä oleman esityksen maliokuntaan. Mutta maiti- olomme käsitettäisiin ehlä määrin ja kun keskustelu jo on alkanut, pyydän saoda muutamilla huomautuksilla ma laista mainitun selityskirjelmän sisäl> tämää historiallista esitystä. Selitys kirjelmässä ajetaan sitä mielipidettä, että se oikeus määrätä Suomen koh taloista, jonka malloitus on antanut Menäjälle, on täydelleen rajaton Niillä vakuutuskirjoilla, jotka keisari Aleksanteri I ja hänen seuraajansa omat Suomen kansalle antaneet, ei muka ole mitään meratystä Suomen ja Menäjän mälisten maltio-oikei-del' lisen suhteiden määräämisessä. On määrin, sanotaan, merrat niitä Ruot sm kuninkaiden »vakuutuskirjoihin, sillä ne ow!it main niiden armon osotusten kaltaisia, joita hallitsijat omat antaneet ?vz'takunta.'.sa muille kin alueille, mieläpä yksityisille kau> pungeille, esim. Mähän-Menäjän, Grusian ja Jtämerenmaakuntain asuk- kaille. Ei käy tunnustaminen, niin makuutetaan, tällaisille asiakirjoille minkään pysymän, horjumattoman lainsäännöksen merkitystä, sillä sehän olisi järjetöntä; eihän kansan elämä siedä seisahdusta eikä liikkumattomuut ta. Huomaamme siis tästä ivanhan sanomalehtimäittelyiNä tunnetun ta- sitteid.».» hämmennyksen. Sitoman Voiman tunnustaminen h makuutuslirioille muka tietäisi, ettei mikuutetuija lakej? saa muuttaa muut tuneiden olojen, ajan maihtelemain tarpeiden mukaan. Sellainen tulkinta olisi todella järjetöntä, eikä Suomen kaan kansan elämänmaatimukset sel laista siedä. Mutta eihän Suoman taholta koskaan ole muuta sanottu, kuin että hallitsijat makuutuksillaan omat sitoutuneet jättämään Suomen l iit järkähtämättämästi moimaan, siksi kuin nänä lait muutetaan näiden la kien itsensä määräämässä järjestyk sessä. Porin kirje. 13. Maltakunnarilainsäädäntöasia eduskunnassa. — Helsingin Sa nomat senaattori Danielson— Kalmarin puheesta. — Muod- dollisuuksista johtumaa hanka luutta. — Lönnrotin päimä ja kaupungin kansakoulut. W.ime tiistaina suoritettiin edus kunnan istunnossa maltakunnanlain- säädäntöasiassa annettua arm. esi työtä koskema lähetekeskustelu. Aksimieliseksi, makamaksi ja juh lalliseksi se muodostui. Kaikki puhu jat, jotka esiintyimät, koettimat kukin sanoa sanottamansa hetken makamuut- ta ja asian tärkeyttä silmällä pitäen. Täydelleen eimät siinä kaikki onnistu neet. Sosialidemokraateilla näyttää oleman mahdotonta juhlallisimpina- kaan hetkinä tyystin mapautua siitä holtittomasta puhetamasta, jonka käyttämiseen agitatsioonipuheissaan jz sanomalehdissään omat niin har taasti totutelleet. Mutta parasta tehdä siltäkin taholta yritettiin. Moimakkaasti ja makuuttamasti osoitti eduskuntamme, että maltakun- nannanlainsäädäntöehdotus toteutet- Entä omatko sitten llkrainin kasa- koille, Grusian tsaarikunnalle, Kiemin kaupungeille, Miron, Liimin ja Kuu rinmaan asukkaille annetut amoimet kirjeet samaa laatua kuin Menäjän hallitsijain makuutukset Suomen kan salle? Erilaisuus on oleellinen. Ol lenkaan koskettelematta riitakysymystä, mihin oikeastaan amoimet kirjeet ai koinaan omat melmoittaneet Menäjän hallitusta, olkoon muistutettu, että useat niistä sisälsimät erikoisen poik keusmääräyksen n. k. majesteettiklau- suulin, joka pidätti hallitsijalle ja wal- takunnalle korkeimman mallan, ja joka toisinaan määräsi senkin, että wah- mistetut erikoisoikeudet jäisimät woi- maan, mikäli ne someltuimat malta- kunnan yleisiin lakeihin. Valtiosäännön rvahrvistamisetzti tämän sanan nykyisessä merkityksessä ei yhdessäkään niistä ole puhetta. SelityskirielmAssä kuitenkin sanotaan, että nämä amoimet kirjeet mallankin Itämerin maakunnille annetut, omat ikäänkuin esikumia Suomelle anne tuille makuutuksille. Asia ei ole sel lainen. Niitä ei ole malleina eikä esikumina käytetty. Sen sijaan säi lyneet historialliset todistuskappaleet näyttämät, että juuri Ruotsin kunin kaiden Munhat Vakuutuskirjat omat olleet malleina: niitä on pidetty sil mällä silloin kun Aleksanteri I:n Va kuutuskirja »valmistettiin. Ja kuinka toiset viimatkaan ne muodot, kuinka toinen se järjestys ja juhlallisuus, mitä Aleksanteri ensimäi- nen noudatti antaessaan Suomen kansalle makuutuksensa. Mastamaini- tuista eri maakunnille lahjoitetuista amoimista kirjoista useimmat syntyi» mät siten, eltä alueen mäestä joudut tuaan Menäjän maltaan ja Vannot tuaan hallitsijalle uskollisuudenmalan, lähetti yhden tai useamman edustajan hallitsijan tahi hänen edustajansa luokse rukoilemaan entisten paikallis ten laitoksien ja oikeuksien säilyttä mistä. Mastaukseksi tuli arm. suos tumus. Siinä kaikki. Pormoossa oli järjestys päinmastainen. Maalis kuun 25 p.nä 1809, niinkuin jokainen meistä tietää, keisari allekirjoitti Va kuutuskirjansa. Kaksi päimää myö hemmin hän tuomiokirkkoon pystyte tyltä maltaistuimelta luetutti kokoon tuneille Suomen maltiosäädyille tä män makuutuskirjon, jätti sen sitten maamarsalkalle jz sen jälkeen masta Suomen maltiosäädyt mannoimat hal litsijalle uskcllisuusmalan samalla myös sitoutuen malallisesti noudatta- maon ja pitämään pyhänä Suomen perustuslait. Selitvskirjelmässä syrjäytetään tä mä Pormoon tuomiokirkossa tapah tunut maltiotoimitus nuka tasaukse na, jolla ei ole sanottamasti mitään merkj-ysiä. Olihan Suomi silloin jo «valloitettu. Olihan h Misijamallan käyttäminen keisari, keisarilla, joka jo muotta aikaisemmin ili julistanut Suomen yhdistetyksi Menäjän malta- kuntaan ja kirjoittanut Napoleonille: „Minä tein ruotsalaisesta Suomesta menäläisen maakunnan". Senjälkeen kansa oli pakotettu mannoinaan us kollisuudenmalan ja hallitsija oli ju- listuskirjassaan 5 17 päimältä kejä- kuuta 1808 lumannut säilyttää Suo men uskonnon ja sen manhat lait. Kaikki oli siis jo järjestetty sillain, ku^i Pormoon maltiopäimät alkoimat. Suomen säädyt eimät maineet tariota Menäjän hallitsijalle mitään. Niit ten suostumusta, niin on selity skirjel- mässä sanottu, keisari ei torminnut. Hön oli kutsunut säädyt kokoon aino astaan muutamien neljän erikoisky- symyksen tähden ja niissäkään hän ei pyytänyt säätyjen päätöksiä, maan ainoastaan niiden lausuntoja. Tämä korkean-mirallinen esitys asian me nosta on crehdyttämä ja määrä. Se jättää pääkysymykset Vastausta maille. Minkätähden keisari katsoi malucpäi- mät niin tärkeiksi, että hän keskellä tuna on rikas meille mahmistettuja perustuslakeja kohtaan ja aikaan s-usi armaamatonta tuhoa maallemme ja sen sivistyselämälle. Samalla huomautettiin, että sen toteuttaminen ei keisarikunnankaan kannalta katsot- tuna tuottaisi Vähintäkään etua, maan sen sijaan antaisi suuren kola uksen sen armolle simistysmaltiona. Suurimman huomion herätti Suo malaisen puolueen johtajan, senaattori Danielsor-Kalmarin puhe. Tämän lehten lukijat moimat sen tästä samasta numerosta kokonaisuudessaan lukea, joten minun ei tarmitse sitä selostaa. Tässä puheessaan hän taaskin osoitti, että maltakunnanlainsäädäntö- asiaa koskeman ehdotuksen historialli nen esitys, siis sen perustus, on Val heellinen ja määrä. Tämäkin puhe osoitti, että paljon korkeammalle muita tässä maassa, kohoaa hän maltiomiehenä ja Valti ollisena puhujana. Muutkin pääpuhujat, tohtori Lauri Ingman, professorit Setälä ja Ro se» qwist, senaattori Wrede sekä herra Mäkelinkin, kukin osaltaan kunniak kaasti täydensimät kokonaismaiku- tusta. Toimottamasti Vastaisessa oikeus sotaa itse saapui maahamme ne awaa- maan? Minkätähden tuli hän toisen kerran ne itse päättämään? Minkä tähden antoi hän juhlallisimmalla ka malla, noudattaen Ruotsissa Vanhas taan seurattuja muotoja, Hallitsija- Vakuutuksen, maikkakin hän aikaisem min oli jo lumannut säilyttää maam me lait ? Ja minkätähden otti hän Suomen kansan edustajilta uSkolli- suusmalan, maikkakin tämän maan Väestö edellisenä muonna jo oli pa kotettu mannoinaan uskoll »suuSwalan Voittajalle? Tekikö hän kaiken tä män main saadaksensa lausuntoja säädyiltä muutamissa erikois^isioissa, jotka eivzät kuitenkaan missään tapa uksessa suurelta osaltaan Voineet tulla järjestetyiksi ennenkuin rauhan palat- tua? Ei. Asia on niin, että keisari edelleenkin tarvitsi Suomen kansan suostumuksen ja myötämaikutuksen moidaksensa suorittaa Suomen yhdis tämisen Menäjän »valtakuntaan sillä tamalla kuin hän katsoi maansa edun sitä maatiman. Tämän ymmärtämi seksi muistettakoon mitä tarkoitusperiä Menäjän- hallitus Suomeen nähden oli tamoitellut aina Uudenkaupungin rauhasta asti halki koko 18-muosisa- dan. Keisarinna Elisabethin mani festi wuodelta 1742 ja Katariina toi sen toiminta osottamat keisari Alek santerin edeltäjiltään perineen sen ajatuksen, että Menäjän sotilaallinen ja Valtiollinen Vaikutus oli ulotetta- wa Pohjanlahteen asti, ja ulotettavia Suomen kansan myötämaikutuksella. Sitä paitsi Menäjän asema Eu roopan maltojen keskuudessa silloisen sortomaltiaan rinnalla, oli niin Vaa rallinen Tilsitin nöyryyttämän rau hanteon jälkeen, että Suomen pysymä yhdistäminen Menäjään ei näyttänyt turmatulto, jos se rakentui yksistään sotaonneen, moan siihen tsrmittiin Suomen kansan oma tahto, sen rak kaus uutta hallitsijaa, sen uskollisuus Menäjän maltaa kohtaan. Jz sen lisäksi maikutti keisarin ylemä, ihan teellinen mielenlaatu ja hänen halunsa poistaa se häpeä, jonka Napoleonin määräyksestä ja ilman edelläkäynyttä sodanjulistusta alotettu sota Venäläi senkin silloisen simistyneen yleisön silmissä oli Menäjän hallitukselle tuottanut. Kaikki nämä asianhaarat — se on historiallisesti todistettu — maikutti- wat sen, että keisari jo scdan alussa kutsui Suomen maltiopäimät kokoon. Tämä kutsumus tosin sitte sotatapa- usten tähden lykättiin tuonnemmaksi, mutta se ei estänyt keisaria edelleen pitämästä kiinni päätöksestään koet taa moittaa Suomen kansa uuden olo tilan kannattajaksi. Sitä tarkoitti m. m. niinsanotun Suomalaisen Lähetys- kunnan kutsuminen Pietariin. Me olemme äskettäin sanomalehdistä lu keneet, että muuan maikuttama menä- Iäinen maltiomie? on lausunut epäi lyksiä siitä, tokko Keisari Aleksanterin Suomea koskemat, suomalaisille lau sutut puheet omat niin aiman tark kaan jätetyt jälkimaailmclle, No h?- mä. Maltcikunnan arkistossa Pieta- r ssa on keisarin omalla kädellä kir joitettu pohjakirjotus siihen puheesem, jolla hän m^staonotti Suomalaisen Lähetyskunnan jäsenet linnassaan. Ja siinä hm sanoo: ..Makuuttakaa Suomm kansalle, että sen uskonto, sen etuoikeudet aina tulemat olemaan minulle pyhät." Pyhät ..fccres" — o'.i se sana, jota hallitsija käytti siinä tilaisuudessa, jolloin maltakun- nan korkein edustaja ja Suomen kan san luottamusmiehet ensi kerran kot- soimat toisiansa kasmoista kasmoihin ja perustus laskettiin tulemaisuuden kohtaloille. Me uudistamme maan keisarin omat sanat silloin kun me lausumme julki tunteemme ja kun me ilm-tamme, että ne oikeudet, joiden pyhästä noudattamisesta hän kehotti lähetyKkuiitaa antamaan Suomen kansalle ilmoituksen, omat meillekin, Suomen kansalle, pyhät. (Näni edus kunnasta: Hymä!) Nämä oikeudet eimät sallineet Suomen Lähetyskun nan antaa keisarille sitä myötämai- kutusta aseman Vakaannuttamiseksi, jota hän halusi. Lähetyskunta eimoi- nut toimia laillisen eduskunnan mal lalla. Siitä selmille tultuaan jasoa- tuaan tarkat tiedot Suomen maltiol- taistelussamme eduskunnan tiistai- iltaisessa istunnossa alkanut waka- wuus, armokkuus ja yksimielisyys jatkumasti ilmaantumat. Edellä mainitusta senaattori Da- nielson-Kalmarin puheesta omat mui denkin puolueiden lehdet erittäin myötätuntoisesti puhuneet. Niinpä m. m. Helsingin Sanomat teki. Lehti kertoi siitä seuraaivasti: ..Suurinta huomiota herätti wal- tioneumoS Danielson-Kalmarin laaja puhe, jossa hän kohta kohdalta osoitti Valheelliseksi ehdotuksen historiallisen esityksen. Puhe oli taitamasti suun niteltu ja Vakaumuksen Voimalla se lausuttiin. Kun hän Vastasi syytök seen, että suomalaiset määrin selittä mät maatansa Valtioksi, muistutti, että se, joka ensiksi kutsui Suomea Valtioksi, ei ollut suomalainen, maan Suomen Valloittaja ja Menäjään yhdistäjä, ja kun hän lopuksi Var man asiakirjoihin perustuman todis telun johtopäätökseksi sanoi, että kaikki ehdotuksen Väitökset olimat perättö miä ja siis määriä, niin käwi huma us kautta koko huoneen ja notkahtipa Vähän herrojen senaattorienkin kan keat niskat. Edessämme seisoi ja puhui jälleen se Joh. Rich. Daniel son, joka parikymmentä Vuotta taka perin niin etewästi puolusti oikeuksi- amme tieteellisillä teoksillaan." listen lakien sisällyksestä keisari kutsui Suomen waltiopäiwät kokoo» Por mooseen. Siinä puheessa, jolla hän amast maltiopäimät, lausui hän s el mästi, milä hän niillä tarkoitti. „Olen lumannut säilyttää", niinhän kuului' mat hänen sanansa, „te?dän Valtio sääntönne. Kokouksenne täällä takaa teille lupaukseni täyttämisen. Tämä kokous on tekemä käänteen teidän Valtiollisessa olemassaolossanne, se on määrätty lujittamaan niitä siteitä, jotka lnttäivät teidät asiain uuteen järjestykseen, täydentämään niitä oi keuksia, joita sodan kohtalo on minulle antanut." MimsterineuVoston puheenjohtajan selityskirjelmässä ilmoitetaan, etteimät Suomen maltiopäimät Voineet enen tää e'lwätkä Vähentää Keisarin oike uksia Suomeen nähden. Keissri itse sitävastoin sanoo, niinkuin kuulemme, että tämä kokous oli määrätty täy dentämään hänen oikeuksiaan. Hän katsoi tämän täydennyksen saawutta> neensa, kun maan lakien mukaan ma- litut edustajat, mastaan otettuaan hänen hallitsijamakuutuksensa, Suo men kansan nimessä Kaikkimaltioan kasinojen edessä mannoimat hänelle uskollisuus malan. Ja hän oli oike assa. Siitä hetkestä aSti Suomen kansa on katsonut itsensä fiweellisesti< kin melmoitetuksi uskollisuuteen hallit sijalle ja Menäjän maltakunnalle Haminan rauhanteossa Menäjän mal- tuutettu käyttikin sitä oikendentäyden- nystä, jonka Keisari Pormoon maltio- päimillä oli Suomen edustajilta saa nut. Tosin selityskirjelmässä jälleen mäitetään, että Suomen kansan suos- tumukse-ta ei Haminassa ollut puhetta, mutta niin hymin Menäjän kuin Ruotsin rauhanneuivottelijain miral- liset kertomukset todistamat että tämä mäite on perätön. Selityskirjelmäin laatijoin pitäisi toki tuntea lreimi Rumjantsemin kirje keisarille elokuun 28 päimältä, syyskuun 9 päimältä 1809, jossa tämä Menäjän Valtuu tettu ilmoittaa torjuneensa Ruotsin Valtuutetun ehdotuksen erinäisen Suo men oikeuksia takaaman määräyksen ottamisesta rauhakirjaan sillä huo mautuksella, että se tapa, jolla keisari on Voittanut itselleen Suomen, oli kokonaan toinen kuin kaikki edelliset valloitukset. Olihan keisari, ..olihan te>dän MajeSteettime", kirjoittaa Ramjantsem, ..maittanut suomalais ten rakkauden, esiintynyt ennen rau hantekoa heidän hallitsijanaan, heidän keskuudessaan, kutsunut heidän mal- tiopäimänsä kokoon, omannut ne ja itse mastaanottanut heidän uskolli- suusivalansa." Muistamme että selityskirjelmässä tahdotoau esittää asia siten, että Suo men yhdistäminen Menäjän malta- kuntaan on tapahtunut melkein koko naan samaon tapaan kuin Grusian tai minkä muun malloitetun maan tahansa. Keisari Aleksanterin ulko ministeri, maltakunv.an kansleri, sitä- mustoin puhui Ruotsin maltuutetuille, puhkii omalle hallitsijalleen siilä, kuin ka mähän oli yhtäläisyyttä ..comme peu d'ana'og'e", Suomenmaan mal- loiiukjen j-i kaikkien aikaisempien maa- aiueiden saamutusten mälillä. Kum piko on oikeassa? O.> olemassa rno- nenmonta todistuskappaletta jo mai nittujen lisäksi siitä, mitä keisari Alek santeri käsitti makuuttaneensa Suomen kansalle. Selityskirjelmä syrjäyttää ne kaikki maitiololla, mutta johta kaamme kuitenkin pari niistä mie leemme. Maaliskuun 27 päimänä m. 1810 keisari antoi perin merellisen julistus kirjan, jossa hän mainitsee, että hän siitä hetkestä a-ti, joLoin kaitselmus oli jättänyt Suomen kohtalon hänen käsiinsä, oli päättänyt hallita tätä maata mapaana kansana, joka naut tii niitä oikeuksia, mitä sen Valtio sääntö sille takaa. Kaikki mitä hän senjälkeen Suomeen nähden oli tehnyt, sen piti makuuttaa Suomen kansalle malliollisen olemassaolon oikeudet. Tämän asiakirjan muosisataispäimänä maaliskuun 27 päimänä 1910 ilmes tyi se toinen julistuskirja, jonka jär- kyttäminä me täällä olemme ja jonka liitteisiin kuuluu myös.in se selitys- kirjelmä, joka koettaa tehdä luulta- maksi, että keisari Aleksanteri ei ole Helsingin Sanomain sa noissa, niin kauniit kuin ne omatkin ja niin todellisuutta Vastaamina kuin ne muuten jokainen pitääkin, on lopussa minusta kohta, jota ei aiman maitiollen senaattori Daniel son-Kalmarin isänmaallisen toimn- nan osapuillekaan tuntema moi si ivuilta. Tarkoitan sanoja: „Edes sämme seisoi ja puhui jälleen se Joh. Rich. Danielson, joka parikym mentä muotta takaperin niin etemästi' ! puolusti oikeuksiamme tieteellisillä teoksillaan." En ota aprikoidakseni, mikä on näiden sanojen sisin ajatus. Mutta siitä huolimatta sanon, että se Joh. Rich. Danielson, joka parikymmentä muotta takaperin niin musertamasti osoitti Venäläisten hyökkäykset Valtio sääntömme perusteita maStaan Vää riksi, on kaikki nämät Vuodet ja marsinkin kymmenen Viimeistä muotta saman korkean isänmaallisen tunteen elähdyttämänä paljon toiminut ja puhunut tämän maan kansallisten ja maltiollisten oikeuksien puolustuk seksi ja säilyttämiseksi. Hän on monta kertaa neumonnut ja osoitta nut, mitä olisi pitänyt tehdä ja mitä pitäisi tehdä, jotta ei sen tapaista, joka tätä maata nyt niin turmiota antanut Suomen kansalle mitään eri näistä Valtiollista olemusta. Eimätkö sitten tämän kirjelmän laatijat katso itseään ivelmollisiksi ottamaan huo mioon edes seurzamia sanoja hallit sijan käskykirjeessä 14/26 päimältä syyskuuta 1310 Suomen kenraaliku- mernöörille: ..Järjestäessäni Suomen olot minun tarkatukseni on ollut Kil taa tälle kansalle Valtiollinen ole massaolo." (Hywä!) Mielä sana arm. julistuskirjasta 9/21 päimältä helmikuuta 1816. Uu sin tutkimus on näyttänyt, mikä oli syynä tämän julistuskirjan antami seen. Muutamat keisarikunnan kcr- keimmista hallitusmirastoista, m. m. Hallitsema Senaatti olimat, ollen epä- selmillä Suomelle makuutettujen la kien kantamuudeSta, koettaneet ulottaa toimintaansa myöskin Suomeen. Sil loin keisari antoi mainitun julistus kirjan. Niitä, jotka rehellisessä mie lessä epäilemät hallitsijan tahtoneen makuuttaa Suomelle pysymiä, aino astaan Suomen eduskunnan myötä maikutuksella muutettamia roalnvllisia oikeuksia, moimme me suomelaiset pyytää tarkoin perehtymään tähän asiakirjaan, joka sisältää uuden, en- tislä selmemmän hollitsijaivakuutuksen. He tulemat siitä näkemään että keisari juuri turmataksensa Suomeen asetta mansa hallituksen riippumattomuuden keisarikunnan kcrkeimnnstttkin laitok sista ja näyttääkseen niinkuin hän sanoi, sen mälitöntä suhd?!ta hallitsi jaan, antoi sille ..Keisarillisen Senaa tin" nimen. Ja he tulemat näkemään että hän samalla uudestaan ja sillä kertaa nimenomaan kaikkien korlenten seuraajiensa puolesta ja ikuisiksi ajoiksi makuutti Suomen erinäisen Valtio säännön pyhän noudattamisen. Älkäämme kiistelkö sanoista. Moim me jättää tieteen ratkaistamaksi, onko Suomi, sillä kun on järkähtämättö mäsi! noud?ttama maltiosääntö, mutta se kun myöskin on erottamaton osa Menäjän maltakuntaa, nimitettämä maliioksi. Mutta niiden syytösten johd.sta, joita selityskirjelmässäkin esitetään, sentähden että me suoma laiset katsomme maatamme maltioksi, olkoon muistutettu, että se mies, joka ensimäisenä juttiseSti mainitsi maa tamme tällä nimellä, hän ei ollut suomalainen. Se, joka teki sen, oli Suomenmaan mailoittaja, Suomen yhdistäjä Menäjän maltokuntacn, Menäjän keisari Aleksanteri I. Hän teki sen Pormoon maltiopäimille jät. tämissään orm. esityksissä. Ja luon nollistahan onkin että tämä hallitsija, joka mirallisissa puheissaan ja asia kirjoissa sekä yksityisemmissäkin liv jeissään puhui siitä, eitä hän on ko> rottanut Suomen kansan kansakuntien armoon ja antanut sille maltiollisen olemuksen, käsitti ja nimitti Suomea maltion nimellä. Toisin ei myöskään ollut ke'.sari Nikolai l:n ja hänen malrizmiestensä laita. Olisiivatko Menäjän perusmslait muodelta 1834 4 Ässään ryuuten puhuneet Menäjän Valtaistuimeen yhdistelystä Suomm waitcistuime5ta. Se mies, joki kir joitti tämän pykälän, Menäjän edkä kuuluisin maltio- ja lakimies, Valtio Meeri Mikael SperanM rli memo riaalissaon keisarille Vuonna 1811 sanonutkin: Suomi on maltio eilä mikään kumernementti. Keisari Nikolain aikaista käsitystä malaisee sitäpaitsi se huomattaiva tosi asia, että Menäjän hallitus niinä ai koina monen monituisessa sopimuk sessa ulkomaltain kanssa käytti se!> laisia lauseparsia kuin Menäjän ala maiset ja Suomen alamaiset, Menä jän satamat za Suomen satamat. Mmc jän laimat ja Suomen lainat j. n. e, lauseparsia, jotka näyttämät, että sillain käsitettiin Suomea eri^yi seksi maltioksi. On tarpketonta pu hua siitä, kuinka keisari Aleksanieri II käsitti ne oikeudet, jotka hän muo roonsa maallemme mahmisti ja laa jensi, hän, joka omatessaan täällä Helsingissä syyskuun 18 päiaiänä 1863 Suomen maltiopäimät, lausui: ..pyjyen lujana siinä perustuslmll?- sesti rajoitetun ruhtinaan mollan pe riaatteessa, joka Suomen kansan ta poihin on juurtunut ja jonka ilmauk sena kaikki sen lait ja laitotset omat". Ilman syyttä Suomen kansa ei ole tuottamasti uhkaa, tapahtuisi. Ja jos nämät puheet ja neumot niin hymin eduskunnan saleissa kuin muu allakin tämän kansan keskuudessa, olisi marteen otettu ja niitä Valtiol lisessa menettelyssä ja kansallisessa kulttuurityössä noudatettu, olisi, se on Vakaumukseni, asema nyt paljoa Valoisampi kuin se on. Mutta, surullista kyllä, ainoastaan noin neljäs osa kansaa on niitä seu rannut. Se moi ma ei ole ollut riit- tämä ratkaisemaan Valtiollisia pul- miamme ja horjumattomasti turwaa- maan kansallisen olemuksemme ja yhteiskunnallisen edistyksemme elin ehtoja. Ja niin olemme joutuneet silmästä silmään katsomaan maaraa, jonka torjuminen näyttää käymän yli »voi miemme. Mitä Joh. Rich. Dinielson nyt maaran hetkellä puhuu on samaa, jota hän parinkymmenen miime Vuo den aikana eri kerroilla on ilmitue- nut kehoittaissaan toimintaan isän maan Vastaisen onnen turmaami- pystyttänyt muistopatsasta tälle unoh tumattomalle hymäntekijällensä. En tahdo pidemmälle jatkaa näitä huomautuksia, niin paljon kuin olisi kin muistuttamista sen kumauksen johdosta, jonka selityskirjelmä antaa meidän kansamme maltiollisista har rastuksista alkaen 1860-lumulla. Luu len jo sanotulla osoittaneeni, että se historiallinen esitys, jolla ministeri neumoston puheenjohtaja koettaa to distaa lakiehdotuksensa oikeutusta, on huutamassa ristiriidassa kumoamatto mien tosiasioin kanssa, ja näin ollen määrä. (Hymä, Hymä!) Mitä tässä olen sanonut, sen olen pääkohdiltaan pian kc-ksi Vuosikym mentä takaperin ollut pakotettu sano maan erään laajan Suomenmaan Valloitusta kurvaaman teoksen joh dosta. Mutta niiiipä nyt onkin, että se historian käsitys, joka aikaisemmin esiintyi puoluekirjoituksiss?, on nyt saanut sijansa korkean Virallisessa, maamme oikeuden tuhoamassa asia kirjassa. Lakiehdotus, joka rakentuu tällaselle pohjalle, ei moi olla — sii tähän saatamme olla makuutettuja — keisarikunnc.nkaLn etujen eikä Menä jän kansan oikeudentunnon mukainen. (Hymä, hymä!) Jz Suonelle sen toteuttaminen tuottoisi sitä määrä töntä onnettomuutta, jonka l in hor juttaminen yhteiskunnassa tuo muka- naan ja josta meillä jo on ollut run saasti esimakua. (Hymä, Hymä!i Eduskunta. TW-istuick Mk. 8 ?:«S klo K U. Puhetta johti Sminhufmud Ed. A':g. Hjelt sai sairauden takia mapau- Asi2N.^MMLto Surusfu. Eerikinkatu S. Puh. 4S4. Omistajat- Honnoikeudsniivtiiri!! >6 Horvioikeuden- anSttst, Santer, ^Saarniioki. Huutoäänestyksellä mietintö tässä kohden keskustelutta. Kertomus Suomen ZW ejMunta lMmE? hymäksyttin I ja lcppuosa^ Tammikuun 1 päimänä Ml pZät postisäästö- tyy aika, joksi eduskunta on muok- pankin tilasta ja hoidosta V:n 1908 lähetettiin panlkirvaliokuntaan: Maltiowarainwaliokunnan ehdotus kirjelmäksi Keisarilliselle Majesteetille arm. esityksen antamisen joudutti misesta, koskema Varojen hankkimis ta niihin tarpeisin, joihin makinaise Valtion tulot eimät riitä, hymäk- syttiin. Pöydälle tiistai-istuntoon pantiin maatalousmaliokunnan mietintö n.o 1, torpan, lampuotitilan ja mäkitu> va-alueen Vuokrasta maalisk. 12 p 1909 annetun asesuksen 32 ja 34 H:n muuttamisesta koskeman eduskun- taesityksen johdosta; sekä puhemies neumoston ehdotus työsuunnitelmasta täysi-istuntoja ja maitokuntia Varten Istunto loppui klo 7,6 i p. Seu raamci istunto on ensi tiistaina klo 6 i.p. Waliok»n«at. TyöwLenasiainwaliokunta on kol mannessa lukemisessa käsitellyt ano musehdotukset työkymyttömyys- ja wanhuuswakuutuksen järjestämisestä sekä Valmistanut asiasta eduskunnalle annettaman mietintönsä. MÄ MM, Senaatin alistukset. Se naatti on päättänyt tehdä korkeim lääkärin todistuksen nojalla mapau- paan paikkaan alistuksen mahwistet> tusta istunnoist.: 4 mukon ajaksi ja tamaksi senaatin laatiman ehdotuksen seksi. Kunkin Vaalipiirin keskuslautakun nan tehtämänä m. m. on antaa kul- ed. Anneberg täksi ja ensi Viikoksi. Ed. Boman Vapautettiin suuren Valiokunnan jäsenyydestä. Ensimaiseen käsittelyyn esitettiin talousmaliokunnan mietintö n:o 1, joka sisältää ehdotuksen asetukseksi tuulaakimalsun laskemisen perusteista. Keskustelutta hymäksyttiin asetuseh dotus ja asia meni suureen malio kuntaan. Mietintöön liitetyt ano- musponnet tulemat käsiteltämiksi masta 3:nnen lukemisen yhteydessä. Asetus kuului: TuulaakimakM laskemisen perus teeksi on niinkuin tähänkin at ti mah- mistettama määräprosentu luutaakin alaisten tamarain tullimaksuista. Lä hemmät määräykset asiasta l.mat annettamat hallinnollisessa järjestyk sessä. Tämä asetus on moiiraksa 1911 muoden tammik. 1 p :?tä muoden loppuun asti. Ainoaan käsittelyyn esi ett .in ma-- tioworammali!?kunnan mietintö l>:i 1 Antellin kokoelmia hoitamaan asete tun Valtuuskunnan kerttu!s.'n joh- dosia m:na 1907 - 03 ja —09. Mie tintö hymäksyttiin keskustelutta. Ainoaan käsittelyyn esitettiin p^nt- kimaliokunnan mietintö 1 LÄng- m Niin stipendirahastojen hoidolta ja niistä kertyneiden korkomarojen käyt- ^ esityk e'si, että maltiorahastolle kor> mättäisiin siitä aikaisemmin suostun tarahastson etukäteen myönnetty summa. Määräraha, joka esitykses lä ehdotetaan siirrettämäksi, nousee 3,118,300 mkaan. — S»ome» rahoja sa»tar meille. Kuten muistettanee, mää rättiin hiljattain korkeimmassa pai kassa, että ne mahingot, mitkä m 1903 sattuneitten ..epäjärjestysten" aikana koituimat erinäisille santav miston palmeluksessa olemille henki löille, on korwattawa Suomen ylei sistä Varoista. Tätä asiaa koskema kenraalikumernöörin kirjelmä ja minis- terimaltiosihteerin kirjelmä esitettiin senaatissa miime torstaina ja päättikin senaatti käskeä maltiokonttorin tarka tusta marten maksamaan kenraali- I9lt! - kumernöörin kansliaan 14,928 mk. 23 p. ^ Wa»gitse«isk»l«ja wal tiolti». Senaatti on myöntänyt 1,932 mk. 34 p:iä koimistolaismur- haajcn etsiskelemisestä aiheutuneitten kutujen kormaamiseksi ja 765 mk i kustannuksiin, jotka omat aiheutuneet toimenpiteistä sacda maasta poistu nut toimittaja A. Mustonen mai>gi> tuksi Amerikassa. Senaatti on myöntänyt kormauk tä-nisestä. Ed. Paasikirvi kosketteli maliokur-, nan puheenjohtajana eräitä mietil!- » .. nön kohtia, mainiten ettei mähem- ^ suorittamiseksi 8 puntaa mistö Valiokunnasta ollut mietintöön tqytylväinen, maikka ei ollut Vasta lausetta liittänyt. Ed. Renmall ei ollut tyytymäinen mietinnön ehdottimmarcjen jake luun. Eduskunnan hzltuuu uskottu-! ^yy-la, ena eyooiu jen marojen käyttäminen ?u^lu?tarko-. sohausmaksun ja mie.-ititullin tuksiin kutea mietinnözs i on ehdoteltu ! puutamaroista maasta työmäenarkistmlle, näyttää oleman j samalla tamulla kuin luke- turmiollinen alku. ! mattomat muutkin puhtaasti suoma- Ed. Aikio mastu-ti mietintöä, eh-! ^ <«at on jätetty pietarilaisen dottaen poistettamaksi lyömäenarkis-, humäksymiseStä riippu» loille ehdotetun 3,0l>» mk., ruolsalai-! ^ asetus, jenka olisi pilänyt selle kirjallisuuden seuralle ehdote.un 3,000 mk. supistettamaksi 1,200 mkn, - seksi asioitsija K. Niemen Tampereelta koituneiden kustan Sahausmaksua ja Vientitullia ei voida kantaa. Syystä, että ehdotus asetukseksi Suomalaisen kansakoulun ystämille annettama'si 2,000 ja Raittiuden Ustämille Kylmäjän kannattamiseksi 2.000 mk. Ed. Kallio kannatti Alkiota. asettua moimaan tämän muoden alus ta, siten on jäänyt julkaisematta, ei mitään sahausmaksua eilä Vienti tullia moidz maasta mietämistä puu- tamaroista kantaa. lekin »valitulle edustajalle eduStajL- maltakirja. Äänten laskemisen pää tyttyä nämät maltakirjat annetaan, Izs sitten joku malituista edusta jista kuolee tai sairauden muoksi Vapautetaan eduStajatoimesto ^n, as- tuu sijalle maramies. Hänkin tar- mitsee maltakirjan. Sen allekirjoit tamista marten keskuslautakunta kokoontuu läänin pääkaupunkiin. Mutta Välistä woi sattua siten, että Valtuutettu maramieSkään ei ole mahdollinen toimeen. Hän lähettää Valtakirjansa eduskunnalle anoen Vapautusta, joka myönnetään. Ti- alle on taaskin tulema Varamies, jolle niinikään täytyy antaa malta- irja. Sitä Varten keskuslautakunta älleen kokoontuu ja allekirjoittaa Valtuutuksen. Täten on käynyt omassa Vaalipii rissämme lehtori F. O. Rapolan kuo leman jälkeen. En woi olla tämän johdosta huo mauttamatta, että kyllä on mähän nurinkurista, että jokaisen tuollaisen yksinäisenkin maltakirjan allekirjoitta- mistä Varten on pidettämä aiman erityinen keskuslautakunnan kokous. Tuota nimen piirtämistä Varten joutumat siten toiset keskuslautakun nan jäsenet matkustamaan kymmeniä rannut Palokunnantalo^ istu .itojoan marien. Kun oman talon hanke on toistaiseksi rauennut ja eduskunnan siis edelleen on muokralla asuttama, on kansliatoimikunta tiedustellut Hel singin mapaaehtoisen palokunnan johtokunnalta, millä ehd-illa tämä luomuttaisi talonsa edelleen kolmeksi Vuodeksi eduskunnan käytettämäksi. Mestauksessaan on johtokunta il- maittanut, että sen mielestä eduskun- nan nykyään maksama »vuokra, 22.0N0 mkaa muodesst, > n liian pien». Palo- kunta wM yksistään tzlon toisesta kerroksesta saada, sitä tilapäistarkoi^ tuksiin Vuokraamalla, yhtä suuren Vuotuisen Vuokran, jolloin simuhuo. neet ja kolmos kerros jäisimät mielä kunnan käytettämäksi. Jos alin ker ros muodostetaan puotia uoneustoksi, moidaon siitä — armelee johtokunta — helposti saada 20,000 markan muolro. Näin ollen katsoo johto kunta täytymänsä korottaa eduskun- nan muokran 40,000 markkaan. Mie luimmin palokunta kuitenkin möisi koko t-lon Valtiolle. Tämän vastauksen johdosta on kansliatoimikunta antanut eduskun nan taloudenhoitajalle toimeksi tiedus tella, olisiko kaupungissa säätämissä joku toinen somelias huoneusto edus kunnan istuntoja marten. Paitsi Ritarihuonetta, lienee ajatel tu Kansantaloa, Suomalaisen puo lueen pian Valmistumaa kokoushuo netta ja Koiton taloa. — senaattorien oikeus saa da entise» »virkansa. Mikäli Ä, U. on saanut tietää, lienee senaatto- riehdokkaita esiteltäessä määrätty, että enaatin jäseniksi mastaisuudeSsa ei aa ehdottaa henkilönä, jotka senaat- iin menemisensä ehdoksi omat pan neet, että he saisimat pitää entiset Virkansa eroamisensa Varalle. Ainakin yhdessä tapauksessa lienee eräs ehdokas, määräyksestä tiedon äatuaan, kieltäytynyt ehdokkuudesta. — Apurahoja teatteriopi»- toja warte». Kansallisteatterille lahjoitetuista n. s. Haglundin ja Chydeniuksen stipendirahastoista on eatterin johtokunta tänä Vuonna myöntänyt ulkomaamatka-apurahat rouma H. Pihlajamäelle ja hra Urho Somerosalmelle, 300 mkaa ku iekin. Tattettijastipeiillit Anantuntijalautakunta, jonka se naatti on malinnut antamaan lau- untoansa tänä Vuonna jaettamista aiteilijastipendeistä, on ehdottanut, että allamainituille taiteenharjoittajille annettaisiin seuraamat matka-apu- rahat: Näyttämötaiteilijoille: Kansallisteatterin näyttelijättärelle rma Helmi Lindelöfille 2,000 mk,, ekä näyttelijätär Anni Pitkäselle 2,000 mk. Musiikin harjoittajille ämeltäjä Leemi Madetojalle 2M«> mk., näyttelijä 'Arjö Somersalmelle. ellonsoittajille Carl Maseniukselle ja A. Ösmerlundille sekä pianisti E. Lindholmille kullekin l,-!M mk., sekä pianisti Elli Uotilalle, laulajatar Dagmar Parmaalle, laulajatar Jnge- borg L>ljet'ladille, miulunsoittaja Sulo Hur^liselle ja miulunsoittaja Heikki Kansaselle, kullekin 1,000 mk. Kumaamataiteilijoille: aidemaalareille I. Ruokokoskelle ja Harald Gallenill? kummallekin 3tXX> mk. Sitäpaitsi on lautakunta päättä?'iji lisci- pyytää 4.000 mkn ylimääräistä määrärahaa stipendien lisäämiseksi. peninkulmia, näkemään maimaa ja kuluttamaan aikaa. Lisäksi tulemat näistä matkoista johtuivat kustan- nukset. Pitäisipä woida tuollaisen yksinäi sen Valtakirjan allekirjoittamisen suo rittaa Vähän Vähemmällä touhulla ja kustannuksella. Kuulin illalla huhuttaman, ettei kansakouluille tänään, Lönnrot-päi- ' mänä olisikaan lupaa. Jos tämä on totta, täytyy tämmöistä asianlaitaa symästi paheksua. Sitä suurempi syy paheksumiseen on kun muistaa, että alkupuolella lukukautta juhlimat kansakoulutkin, tietääkseni, parin toi sen suurmiehen muistoa, jotka miehet eimät kumminkaan woi olla suoma laisen kansan sydäntä niin lähellä kuin ..Sammatin poika", Elias Lönn rot. Saanen ehkä aiheen palata asiaan toiste. Jussi. ^5 R«ko«späiwikfi wno»«a INU cn senaatti hvmäksynut helmik. 9 p:n, toukok. 14 p:n, heinäk. 2U p:n ja lokak. 8 pui. kM g?, M, - Edustajapaikka lehtori F. O. Rapola-wai»aja» jälkee». Turun läänin pohjoisen »vaalipiirin keskuslautakunta oli koolla miime torstaina, jolloin annettiin Valtakirja lääninromasti R. Grönmallille Lamiasta piirilääkäri F. Hj. Nord- lingin sijalle, joka oli lehtori Rapola- mainajan maramies ja siis oikeas- taan melmollinen astumaan hänen sijalleen eduskuntaan, mutta jolle eduskunta on antanut Vapautuksen edusmiehen toimesta. Roivasti Grönwallin Varajäseneksi tuli maanmiljelijä O. Mäinölä Loimaalta, joka myöskin on Vaali piirin muitten suomalaisen puolueen edustajain Varajäsen. ^7 ^^^^vko»ksessa eilen wa- utnin ero^miswuorossa olleet jäsenet, tehtailija K. Grönfors, pormestari H. von HellenS, rehtori L. H. Sandelin; opettaja F. Wikman, maanmiljelijät I- Jaakola, K. Mäkitalo ja H. Uusi- Mattila uudelleen.