N» 126 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina kesäkuun 5 pmä — Konsertteja. HeGngstn Kansal lismielisen Nuorison «sekakuoro (johto- ja Dagmar Klemetti) antaa konsertin Iylväschlächä miesseminaarin juhlcisa. lissa sunnuntaina 12 p:nä ASk. Äo puoli 9 i.p. Ohjelma on Lokonaifuu»- dessaan luettaavana crtji schvulla ole- tPfl^fa iitmoituSsessa. Samaan aikaan antaa kansallisteat- terin näyttelijä Emert Suonio un- karilarsen lkansanlaulu-illan Kunnallis» talolla esittäen unkarilai,sessa kansalks- pmvussa mukaansa tempaamia milloin hehkmvan tulisia, milloin ihanan suru- voittoina unkarilaista lauluja, kuten Mustalaislaulu, Homospaimemn hää- marka, Rnusu haudalta y.m. Klo V, 3 samana päiimänä an- LiMeen paÄvelutseSsa olejvat henZilA» niiden joukossa tirchtööri. owat toansi» tut. — Tur. San. — Sereniuksen asejuttu. Senaatti, gonne Prokuraattori ltvalitki SereniuL. sen aMutussa, on >nht antanut sntä päätöksen. Smaatti «i katso riittÄvästi sekvi» tetyn, että Serenius, Lehtoranta ja Soevinainen olisilvat myöneet aseita henkilöiAe, jo^ka oJpnat tchneet itsen» sä syypäiksi Maltiopetoksen tvollmista- >mitseen. Senaatti on kuitettkin katso- nut ölavan olemassa seikkoja, jotka te- kmvät luultakvaksi, että Heidiin toifo» tuksenaan oli ollut tämä, mutta riittä- mäin selimitysten puutteessa on senoat- 7" ti wÄpau.tanut was:aajat kmbesta ^ ^ deAvasiuksesta täZsä «tsioSsa. samoin. — Kuollut. T.k. 1 P :nä Tuoli Kuo piona keuhkotautiin ent. sosialistien Kirjallisuutta ja taidetta. ikilsiimilm mWlMts!i SiMtöfi Jean Sibelius saanut kutsu». 28. 1911 Roomassa toimeenpantalvan musiiAijonyvessin komitealta on Jean Sibelius saanut seuraaivan kutsukirjeen: Rooma, toukok. 27 p. 1910. Kuuluisa mestari. Tuleman ivuoden huhtikuussa, niiden tjuhlallisuMien aikana, jotta toimeen- pannaan Italian hht>enälse!si juliStami- >sen b0-Ovuotispäiwänä, pidetään Noo- maslsa kansaimvAinen musiikkitongressi. Talkeehsi tämän kongressin. joSta war« unkarilaisten laulajain lvasbunotossi. Backmanin kantaatti, joika aikoinaan esitettiin Hämeen Pohjan tvihkiäisissä . ^ ^ . . Tampereella. j k a njsamÄ uslvij a P. I. M o m m o 32 lmaan tul?e miltä suurianvoiiin !aide H^singin K. N:ten s?kakööri antaa niuoÄen iljä^ä. Wainaga oli puolueen >hM^ menesAMclle on kongressin jär>jes- sitäpaiijsi konsertteja matkan warrella punaisempia akitao!.>toreita. ^chvä komitea, jonka puheenjohtajana mi» seuraoaoi^sa paikoissa: Lahdsssa kesäk.' — Unkarilaisten laulajain saapu- nulla on kunnia olla, päättänyt asettaa 6 pnä, Jcknsän Mteiskoululla 9 pnä Mnen Suomeen. Joensuun kaupun- kanisainmältsen kunniakomitean, iohon klo 8 iH., Korpilahden kacha>koululla gjMvaltuusto on myöntänyt 1,000 mk. ^ tuiee «bcwi,mmÄ ja kuuluisimmat hen?i- ' Iöt sätveltailteen alalta kaikista kansois- ta; ja Teidän nimenne kuuluu luonncl- Ylisesti niiden joukToon. Mieluusti us- Zon, etteNe kiellä komitealta- kallisartvoiS- ta ja innokkaasti toiwvttua apuanne, jo- ika t«HMaaSti on tvaititttaliva sen pää- määrän saawuGamiseksi, jonka komitea on itselleen asettanut. Suosiollisen tvaS- taMen toitvosisa, edeltäpäin kiittäen Teitä tvimi<owerieni puoleSta, on mi- millä kunnia Ämoittaa Teille niiden kuulluisain mustMi-micSkn nimet, jotta pait>si T«itä olvat kutsutut kunniakomi- tean jälsenKsi. Otitak.ia j.n.e. (Komitean jäsenten nunct.) Puheenjohtaja 20 pnä SLo S iJp. Kyjiymy^sessä olSvat kuorot oltvat tvanhaslaan lU>l>netuchixvW ja lsaotlvut- taneet suosiota, miSsä owat esiintyneet- kin. Taiteili,ja E. Suonio taas on jo ennättänyt tulla »vachain kvarsrn tun- netukst unkarilaisten laulu-iltojenisa kautta, joilla hän on koonnut innostu- neen kuulijakunnan, missä waan on «jfiinchttyt. Mistä lauluilloista, jjoita hra Suo» nw on antanut kaikissa Ete^lä.Suo- an en -kaulpungeissa, laatsmvat eri ar- wostelijat m.m. !seuraawaa: Heisin- gis sä annetuista laulu-Moista: »Elvert Suonion Un!karil. laulu-iltaan Mmi Iii« tiMmci mist» Smtst«. MoZtustuspuolueiden johtajat P. I. Jefremom, krcitvi A. Uiwarow je>kä useat puolueettomat edusmiehet oivat jättäneet, duuman puhemiehelle wÄiWymykjen W i i v u- rin läänin asiassa. , Pian jäietään duumalle luomea lyÄvaen talolla oli^ kokoontunut sali koAtewa >la!kiehdotus, joka tarkoittaa täpösen täyteen Yle isoa, atun toista tu- S «.n e n yhdistämistä rahi ainakin lä- halia yemea. — - Ohjelman lo>p- hcirrtpää lliinäimiÄä 5s:sari?untaan. La- puosan lauloi hra suonu» aikvan mu- ^j^ornsla on wallaisiu niin hymin kaania lnnPactvasn, . uxiitioffis^iiKi kuin lainopilliselta, mut- MyrM^ia iitoiiPnrtiMtreiUK — — — j c ei finanÄsi- eikä taloudellisella kan- Slottpertm aniazalla on lpulska aani, Miimemainittu olin kuitenkin joka waikultaa komeasu erttlainkin p>t- ^ ^onomasli tarpeellista, koska walio- tissä kestikorkeirsa sa^ÄlSilu — 7^ ^ ^'unnvssa ohd-ocetliin ja kannatemin *Hki «uomolla on meille kyllä o HY- ^.ipurin läänin yhdisiämislä leijan- imin tunnellu jwn.a ja kaunis «mlu- >^nlaan, jota ehdotus duumassa war- ääni. Milä ^uykicen iulee Ä»wal^ ne ^ maankin lullaan toisiamaan. Ennen hymin «jiletlylä kattniiia laulluja, jot->^^^ ikuiienitin ^miteitäivä, minkälai- ka oliwat Uirkarin kansallisuudelle tu- tulle surulle sompia kieliä " Wiipuris s a annetusta lawlu- illas:a CiTjoitetacn: „Einien Suonion Unk. k.laulu-ilia oli sangen hau--^a ja «virkiscckvä tilaisuus. Hra S. cn osu- nut oikeaan lvaiilessoan laniän alan, Wä hänellä <m kcikki t-ar^oit!<mxu e- dellyas.scl onnistuakseen hymin. Ääni on miellytiämä, tai.pui!sa ja tatpeelsi woilmakas tchväisoen wa!kuiussen kon- sertu^ali^a. CstiyölaPa on 'mu^aai^sa lempactvaa. ja on siinä eloisuutta tulisuulla iMv'/.':aeÄsa, sa.noii^un runnella ja imäliltöinäsli irai^.ullaLvo^ ^idäimMellisyyllä, mis/sä iä:nä tuloe k>>- ststnyllseen. Näiden apujen puolcs:a on hän oikea mies lälä alca, joten hän lmcihdolliftmman tc^denmukaisesli pys- lyy cisiintuc-maan Unkarilaisien elämän täitä kannalla. Suurta nautintoa tuonikin hänen konjserttinsa -ohjelman kuuleminen. Meisö ckikin sumesä ihastunut kuulemiinsa, waa- tien melkein TciflFi laulut toistotta- uodCft ". Paljon muitakin kiittÄviä aavoste- linja on meille näl)tetty. Kchoitamme pitämään tÄnän tilaisuuden muisiis- sa. — Auskultantiksi otti Witpurin holMioikeus toi hm e li isminä ylioppilas ArzöEinar S utv il u od on. sell ta!.'ouldelliset seurvuiset :ulewat ole- tnoan «lalkiehdotu>ljen Wväkswnis?llä ja MiipMin >lä>änin yhdiö^ämisellä. Senläit^cin llva.!^y^jäl> lieduslele- «vai: 2) Mitä 'feuraitksia tuottaa 'keisari- kunnan tehdasteolliijuudelle tullirajan poistaminen ja Viipurin läänin yh- dislämi-nen. Meillä on ylsiiyisia tie- loja, enä Menäjjän teollisuuden mun — Senaatin historia. Suomen Historiallinen Seu-ra on uskonut maamme fenaatin lsatawuotisen histo- rian ki>qjoittamisen fillof. iisentsiatin K. W. NaHalan tehtätväG. Sitä luul- takvasti tulee kahst laajaa osaa. Se- naatin historian alkupuolen herra N. ljo on tväitöskirjassaan käsitellyt. — Kansallisteatteri» johtokuntaan on teatterin hallintvneuivoslo ro :fifi 1910— 11 tvailinmrt johtokuntaan entiset jäsenet uuiielleen, nim. tri Juhani Ahon, lehtori Emil Genetzin, tri Santeri Jwalon, maist. Fredr. Lindströmin ja prof. O. E. Tudeerin; samoin warajÄ'enet, maisteri W. E. Liullsialan, rwa Ellen Miesmaan, prvf. I. I. MMolan ja arkkitehti Drjö Sadeniemen. Näyttelijäin pyynnön jahdoSta saada Pari henkilöä näy'ttelijäkunnasta johto- kuntaan pääM hallintoncuivosto, että Momailta. Sltiln kmB IMuSsl". Ei palaa maahansa ellei erinäisiä ehtoja täytetä. Käyttäen hyväkseen tilaisuutta päästä jvkftkin aÄaa rauhaan koti- maansa stkalmista oloista ja nöyryyt- täwästä asemastaan riitaisten puo- lueitten loikkipallona, lähti Kreikan kuningas Englantiin kuningas Edwar- din hautajai-stm. Täällä sai hän ta- wata tallvallaan maanpaossa olleet Voi. kansa ja neuwotella muiden maiden hallitlstjain ja hallitusmieslen kera. ^Seurauksena an ollut ft, että kunin- gas on Päättänyt Pysyä pois maltakun- nastaan M, kunnes hänen alamaisen, sa hiukan malttawat mielensä ja en- nenikaikkia, kunnes sallitaan myöskin hänen poikiensa palata kotimaahan.' Tämä yritys kälittaä hymäitseen täl« laista sattuman suomaa kiristyslilai. osuutta moi kuiivttkin hänelle merkitä Ilvaltaistuiilmen menettÄmisen, kuten allaolesvat tiedot osoittamat: Lonöoosta Umoitetaan että Kreikan kuninkaan ja Ateenan hallituksen wä- iillä jo?a päitlvä tapahtuu milkas s äh- kösanomien »vaihto. Kuningas kieltäytyy yhä edelleenkin pccktatmasta kotia ja sallimasta kenen- käan omaisistaan palata, ennenkuin hallitus takaa hänelle täyttämänsä muutchnia chtqsa, jotka hän on aset. tanut. HMticksen sanotaan taas omasta puolestaan jÄittäneen, että jos kunin- gas pftjltyy kieltäytymisessään, täytyy sen nimittää tvaltakunnanhoitasa. MikÄi Ateenasta lennätetään, on Theotokis vuottamatta matkustanut Ksrfusta Atenaan. Monet pitämät juuri häntä tulevana tvaltakunnanl hoitasana. Xaums valikoima,: VftrillifiiJa v&lkosi* keeipiueroita» Pnmpnli-alpaUcft altuhanuiti. Kesihattuj», Keefisakettia, aadekepsiL Englantilaisia ja kotimaisia pampuHkankaita, Villa* ia pumpuli- masliioeja, Pitsikankaita — koristenauhoja. Lexunkikankaita Tärillialä ja muBtia, Verhoja uusi Uhetyf. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Pohelin 65. — Uusi tulo- ja »varallisuustvero Ruotsissa. Tukholma, kesä?. 2 P. Waltiopäiwät hywäksyiwät -tänään hal- lituksen esityksen wlo- ja »varallisuus, »verosta. Ensimäinen kamari 96 ää- nellä 44 waAaan. Toinen kamari ää- nestyksetta. JlmaUupallinnot. S a n t L o iti» sist a, kesäk. 2 pnä. Jlmapurjehdus- seuran p-resckentn on julistanut 40 tuh. dollarin palkinnon annettatvakfi sille, joka aeroplanilla lentää 650 enffl. peniick. matkan Indianapolis—St. LouiS—Chicago—JndianopoliK. Yleisön osasto. _ . Taloustoimiin tottunut, re hellinen ja kunno llin en naispalvelija saa paikan. Vastaus t L konttoriin. nimimerkille A. Kunnollinen Siivooja saa työtä kes&n aikana. Lähemmin Keski-Suomen konttorissa. Heijostenmäen-koskessa Karstulan pitäjässä kielletään lail lisen edesvastauksen uhalla kaikel* lainen kalastus sekä kalojen häirit seminen rannoista. Huhtikuun 20 päivänä 1910. HelJostenmäBB kosken rookraalaL 1462 a—8 Mustalais-Lähetysjuhlaa on aikomus »viettää Viitasaaren k i r ? o k l a, lseuravitvalla ohjelmalla: Juhannusaattona kokoon» nutaan .Porthanin" luonnon chanas- .. , „ . , , . M sa puistossa. Ko 12 p:llä. Tenvehdys. pelastaa kansansa tanssimalla. Muitoiui Zeme ilrt. Alimm (opiiiL S a l o ni kist a, kesäk. 2 P:nä. Euuöien kapinaillisjoukkajen ilmesty- misen hohdosta Djakowon ymp'iris- töött, on kaupungissa majaillut turkki- toinen joukko-o-saÄo wetäy:ynyt Raho- imiishiin, jonne Pääwoiwat omat kes- kiteiyt. Piakkoin odotetaan Djakomon lähellä olvman amneijan Mfivän hyök- käämään sotaministerin persoonalli- ^esti johtamana». Hl)ökkäyksen pilkis- tyminen waikuttaa pahentawasti aasia- lai/siin joukloihin, jotka yleensäkään ei- wät tahdo ottaa osaa tähän »veljes- muiihaiiseen sotaan. raolle haaroille kuten e,mt. puu. ja! tarjottaisiin tilaisuus nimenomaan Paper -tooll., n udelle ;cU ^lita luottcnnushonkilöä. jotka tar- .lainen Mismninen tu ee tuottamaan ^llen tookoai käänt.)ä johtokunnan tNUO MetMpia |CUraut |ta. pMccn ja joiden kanZsa johtokunta, jos Me emme ole lainkaan Milla fe ^ ^ fM m<tU mi ^ ,UU1 ; luu b>;:pu. m kasteluihin. Lin laanii yhdistetään tahi <?uomi as» srmiiAoidaan, Suomen melat tahi osan niistä tantaaklsensa. Me emme ollen» !kaan tiedä, ikuinka suu>ri se osa melois- ia on, joka lankeaa Miipurin läänin osalle. Kaikin puolin Pätemän sellvityksen woisi antaa »vain rahaministeri. kikku-uutisia. Kenraalikumernööri Seyn oli toiZsapäiilvänä pämninistori stolypi- VeMjÄtÄ. — Talonkauppa. Neiii Maria Ttreng on ostanut hra Th. Strei^in nin puheilla, omistaman toilon n:o 105 iJlMisky-! lä->sä. K.iluippasmntma tuntematon.' Ulkomallle matkusti eilen „Wel Kauipan wälilii Jtä-.HSmeen aisrormis- lamolla" senaattori fueitoi Berg. to ija Fiinteiimistötaiimisto, Wäinö ^ Saarinen. Iy:räskl)lä. — Miljutin tanmttautin StslypiaiS. Nvw. 28reitqa" »väittää lväärätji «Rjvt- — Luterilaisen ewankelimniyhdis- GiM" ollavtta tietoa [iitä, että nianha tyksen saarnaaja >pastori Niiniwaara ^'otamarsattka Miljutin olisi marottanut f ... 1 " V Ci " ..... O. I . «»n ! « XiamiÄ -Tz., • •vm saarnaa täällä 'Teuirakuntatcilossa ensi lest'Mii'.>kona No 7 i.p. Miinalta Suomesta. — Huijausliike paljastettu. — Lyy- pektiläisiä tavaran ..tullnajia" maagittu. Mchdoirtlin on seln>inw)t muuan !tau- »vanaAaa kestänyt petkutuSjutm. Äoin Zolmen w:n ajan on Turrun tullikamariin saapuneista tatvaralähvtyffiStä huomat- tu spuuttutvan erilaiisia ta1va'.'oita, kuten !ahwia. jauhoja, kenkiä y.m. Liikemie- He4. joffa otvat tilanneet jonkun määrän iatvaroiia. oivat huomanneet, että niistä on milloin suurempi. miZoin pienempi määrä puuttunut, mu>tta iva:55a asiaa on perin pvhjin koet«ttm tutkisrella, ei tä- hän asti ole kyetty seli!>tä>mään. mihin tatvarat maikan lvarrella ctvat häipyneet. OnOtuinen sattuma on nyttemmin luo- nut »valoa täihän hämärään arlvotul^een ja samalla on tullut ilmi kokonainen ii» loäjouähie. Kun taaS hiljattain Stelä- AmeoickaSta Hampurin ja Lyypekin kaut- ta Suo-meen täheteÄäiviä tawaroita oli last«t>tawa laavaan, tarkasti lai.-van päällystö wiimbmoinUussa kaupungissa tatvaralähvtyiksiä. Silloin huomattiin et- tä eLim. k<chwisÄi-t oliwat melkoisesti painossa lttventynevt. Täsui häiväin- nosta annet-tiin tieto Lyypekin salapoiii- sille, jota pian sarvin selw>ll« asian oi- kean laidan. Muuan sikäläinen kul«tuS- hWö, jonka «chtÄvänä on tällaisten '.äpi- kuMtatvarain kusettaminen rautatiease- matta laitvarantaan, on järjesielmälli- Pesti ha^jattanut tatvarain »tullausta. MainÄnlla kuletusyhtiöllä oli varta tnaäten ra ?ennsttu makasiini, josta -nct. tettva kch-is. lankatta 9. n tvabtatkunmanneutvoston jäseniä Tuomen audanomian HÄvittämisestä, ja sisältää se otdeen eräästä Miljminin lyttären i- 1'änisä nimessä kirjoittamasta kirjeestä, ajossa päinivaStoin sanotaan, että Milju- tinin miÄestä Suomen suunnatUMlillcr waÄimMilla ei ole minkäänlaista «i historiallista eiiä juriidis-ta oikeutusta ja «ttä Mil-jiotin täysin kannattaa Sta« lypinia tämän taistelussa Suomen tvaa» <unuch'ia »vastaan. Lvhti ei ltistystikään jätä käyttämättä ti»laMultta syytää haukku^inisia „Rjet>jhin" niÄoille. — Menäjän waltakunnan tväkiluku on »Menäjän Muosiikirjan" (Je>ihegod- ni'k Rossii) lwuodelia 1909 esittämien tilastollisten tietojen mukaan lisäänty nyt wu>oidesta 1897 muoteen 1909 31,199,000 hengellä ja teki taminik. 1 pnä 1909 160,095,200 henkeä, jois- ta »venäläistä 65 pros, tataareja 10,„ pros., puolalaijsia 6„ pros. (Puolan kuningaskunnassa on puolalaisia 71, 8 prof. koko mäestöStä), f u o m a I e i« sjia 4,„ «prof., juutalaisia 3, 9 pros., liettualaista ja MtiläPä 2, 4 pros., jnf. isalaista 1,« pros. — Kolera Menäjallä. Pieta rista, kesäkuun 1 pnä. Taurian ja MohileSvin kuwernementit on julistet- tu koleran uhkaamisst. puheen !>Vkä ejsitÄmän sisÄähetyksestä on »Lepolan »vatchus" lmvannut pi- «tää. AhteiSlaulua säestyksellä, toimitaan. Msr^yislaulua on eräS jokea neiti lu- mannut esittää. E!sitel!män Romanilahetyksestä pitää matkaisilhteori JohmSson. Saarnan mustalaisille sa puhutte- "fua, heZdän omalla, kielellään, pitää isama. Illalla jaetaan Romanien lapsille pieniä 7uwakirjoja, kuwa-aapism sekä waMeit>a, s«oiden ostamiseen paikkaknn- talaiset on>at Wväntah:oisesli anta- noet »varoja. I uhan nnsp ä i m ä n a 2 4 Pnä >kels älk. kllo 8 aamulla on hartausko- firns lHteiskoululla. iSUo V2 10 rippil^sien hKinnotus >kii?oZsa, jossa toimii ro iva sn Viökku- >la. K i>rlk o n a>ja n jälkeen ^atke- taan juhlaa Por.hanin puts.ossa. tahi — Kreetan kysymys. Konstan- Ntwri intiaanityttö, joka nimittää itseään »Aihelo, Oneidahcimon prin- >seÄsa" ja on fen Päällikkö Taliditon'in pojaniylär, jaka 1823 johdavri hei» -moiiisa jäännökset Wisconsiniin, aikoa lkertoa Euvopalle perikaioon menemän Punaiisen rodun traa^illiie^ historian. Tuo nuori imiaanitar, jonka nimi porvvavilliisacha Äämäsjä on Laura C-ornÄins, on. ajeitanul päämääräk» seen lachanlsa pelastamisen. Hän on täytti)! täpi etevimpien tomujen ja suorllianul lakitieteen lohtorintutkin- non Wilsconsmin ylioplstosia. pan on vena kerralta kaänchiM Ämerikan hai. illutlen puotec>n koettaen hanktta hei- unolailsilleen uutta kotia ja uusia elin- l.ncil)>dollisuu!t!sia, muna turhaan. Siksi hän nyt ailkoo hakea apua Europasta. Hän et s»:ä tarkoitus^ tvancn l«ch« do käyllää hanktimiaan tietoja. Haa ei Me seisomaan kateederissa ja lu» avaamaan punaisten metjunsä kärsi» ti nopvli, k^säik. l p: Turkin lähet- husat. ^hleiNaulua Marten on Plchä- tiläs Areenasta sähköttää Portille ^oti!l»-lloulukirja otettava ntukäan. Veni^sekocn ilmoittaneen Kreetan juo-1 Muhkeat m a t k u s l .t j a l a i- jelusivaltojen konsuleille, että muha- wat tucviat ja wiciwäl juh!awicra.ta. mettilaiiifel edustajat päästetään edus»! W i rw o<k?e i t a: kahmia, teetä, li» kuckaan jlllman Malantekoa. Muhamet- monaadia, isiffä «voileipiä Firnumaidon tilaisille tuomareille ja muille Mirka- «kanssa, isoakaan halwalla maksulla T.:r r ~„^:r: 1 a.aonaan punaisien ivniiena :arn» tjhieiskoueulla, los ilma estaa kokoan- crkä heioän miholltLtenja wuä- tumana Tuomon helmaan. Ommt kansansa kielellä hän iöartau.pulheita pitämät u>eat /u- N)eSo:a suv 1 saamaaiUnaan: tanssilla, intiaaititanÄsilla hän tahtoo michille ei tehdä minkäänlaisia esteitä wetoolljisuuGenisa täyttämisessä. Partsista, kesäk. 1 p:nä: Ha- »vastlle sähkötetään: Kreetan hallitus on lvastvnnut konjsulien noottiin, että fft tekee faiCferisa järjestyksen ja tur vallisuuden palauttamiseksi muhamet- tilaisten keskuudessa, mutia Pyytää ToiZvotaan isuurta osanottoa hanvi- naineen isuhlaan. Kaikiki terw e t ulle!!a! Juhlatoimikunt-?. — Miksi Jussi suurensi «maa >«r- suchelu^tchen^'Ellistä "kannatus PerÄaUm s°ppä on «uollut. ta, sillä asiain M)kyinen tila ei M* m,brnn huutokauP...a hänen peru- kestää lowumattomas:k Kreeta ei » an ' ÄymmencAa penmsta on a ->..-t!u. loppumattomat .voi olla olemassa ulkopuolella Kreikan injdUMöitdfsia. Helleenien hallitustapa on Kreetalle ainoa mahdollinen. Kree. talaffett wott<Svat, etteimät suojaus- mallat halua pitää Kreetaa nykyisessä chömassaan, maan Miipymättä juostu- wat Kreetan yhdistämiseen Kreikan famlsa. Kreeta ckisi hnlle tästä ikui- •jfestt kiitMinen. K o n >s>ta nti n o p o l i s ta. keiÄ. 1 p:nä^ Portti on Kreetan suojelus- imMoille innoittanut tvastalauseensa Kreetan hallituksen anonutsta »vastaan Ilvatzvistuksen saamisesta Kreetan kansälliskokouklsen julistamalle Kreik- ikaan liilttymijelle. Miit <ta tlcxpitI'to jää renki Jussi yksinään hunta^Isi. — Kio-liine ja puoli on tarjettu. Ensi- mainen, toinen ja . . . — Täyteen neljä markkaa! huutaa JuG. — Neljä on tarjoltu! Ensimäinen. toinen ja . . . lol . . . — Neljä ja ka?siky !NN «ntätviisU äriä- see Jussi. — Ruojaako sinä iääh>t omain tar- joustesi yli? kt)isä>set Ma'.t:lan Äalle. — Kajohan, kun minua on kaksi cri anicstä käskenyt frtä huutamaan, niin nyt ne saaHvat kilpailla Hinna-Zta keöte- näntsä. . . . Neljä miisilyminentä! . . . .'sitlää kaitsacha hi-iorian. Hän kl>rjoittaa iästä eräässä amrri- ^ala.se^ja aikKausktrjasi^: .Mor tumua nauret:awulta, että mlnä, joka monta muotta olen uutte- rasti kehittäM itseäni heoelmällisecn sosiologiseen nMön, nyi aion astua rtiin Evälle, eitä maa'.aan laÄvoni ja eisiimiyn ramppiMalosqa. Mutta v «inä latson oleavani pakotettu min teke mään >saäwunaolieni sen suuren pää» määrän, jonka olen itijlelleni aseuam»k. Minä tdpxm auttaa ka Iisaani. Mutta kailki, mitä minä olen lukenut yliopis» tossa, ei woisi olla minulle niin suu- relsi kuin taiw, zvnka esi -ijät awat nmnulle opettaneet. TanH tun. luu minuÄa palHaalia 'keinolta tuo<>a nv.^uu t tamalla tervalla illmi, mii m Mi» nä tahdon ja mitä minun tät)tyK) ja- noa. Ia rahat. jm:a minä lotwon tä. icn an>saits«lvani> minä aion käyttää suuimiiellmieni toteuttamiseksi. Minä aion ostaa maata'kan>salleni ja ojottaa Amerikan hallitukselle, mikä on «sen mel!molli>suus. Kansani koko sota- <ja ikärsinÄMhis. torian minä aion esuiää halvainnolli- ■'esti tanssillani, aina siitä suuresta a. 'c4ta alkaen, j>olloin isieni maa ulottui 2:t Leimrence,joesta Flvridan nvemi» maalle, suvulliseen nykyis^teen saakka. — Kirotun kiusallista. MoSkotvaSsa on tapahtunut perin hullunkurinen sen- jsuArilsÄMaus: MoLkaivan sensuurikomi- t«a antoi näet hiljan niäärÄMen, että imiuuan KalugaSsa ilimcstynyt kirja ni» melitä „HewoSten maailmassa" on ctet- tatva takatvarMoon. .koska se muka si- säbsi mrtä suurimmassa määrässä siweet. tömiä kuwau>ksia wenä'.äis:stä seuraelä- mästä". Sen jAk«en kun käsky jo oli pantu täytäntöön, saatiinkin selmille, et- <tä kirjan oli kivjorttanut Kalugan kuwer- nöörin puoliso, ruhtinatar GorÄshakowa. HämmäZtyllsen, minkä tämä huomio he- väl>ti, sanotaan olleen suur«mmoisen. Jos »vaan millään keinolla täavisi päinsä suo- siteltaiisiin erittäin hakuÄa liljaa nyt sopimana luZemisena koulutytöille. — Tolmatshen» 'lausunut myöskin painaman sanansa Suomen y.m. raja- maiden kysymyksistä. Odessan liittolai- set otvat c^kettäin pitäneet kokouksen Suomen kysymyksen jchldosta. Kokouk. se^a pulhui MLN. kenraali TokmatsheM sanoen Suomen, Kaukaasvan ja Puo- lan klLlMystä mahdMi^eklst ainoastaan stiiä si^tä, että ltvenälläisten keskuu- dessa on »pettureita". Kenraali kehot, ti monarkistqja liittymään yhteen ja tukemaan Hall musta. Kvkms päättr kiirehtiä Suomea Zosklvan lakichdo» tuijen MteHä. - 20 - Vapaasti ulkoa hän tahtoo" puhua. Ja hänen kauneilla nuorilla kasvoillaan purppuroivat innos tuksen ruusut. Mustat kiharat ohimoilla ovat kuin runoilijan seppele. Silmissä on lämmin henkevä kiilto. Valtioneuvos silmää poikaansa isällisesti ihastu neena. Sitten hän katsoo toisiin herroihin ikään kuin hän tahtoisi kysyä: näettekö? Ja kaikki ne näkevät, että Harrypa uskaltaa! Kuvernööri siristää silmiään ja nousee ylös. Sa moin muutkin. Harry alkaa ääni tunteellisesti värähdellen. Hän näkee nuo herrat tuolla sekavana epämääräisenä ihmisryhmänä, josta hän ei yksilöitä eroita. Kaikki seoittuu suureen epämääräiseen sielulliseen hämä ryyteen. Siliä hän on kuin sumussa, josta hän ei tiedä, miten selviytyä. Nyt vasta hän tuntee, mi ten hän on mielenliikutuksen vallassa ja miten hä nen jäsenensä värähtelevät. Mutta siltikin suusta kuohuu kuin runsaasta läh teestä sanoja... kultaisia... hyvin kauniita sa noja ... — Sinä ruotsinkieli! Sinä äidinkieli, kaunis ja soiva! Sinä korkean sivistyksen henkevä tulkki! Sinä sydämeni ja sieluni paras aarre! Sinulle auet koon nytkin ääneni ylistykseksi! Pohjanlahti on vain se sininen silta, jonka yli sinä kuljet mo lempiin koteihisi. Sillä sinulla on kaksi kotia: Suomi ja Ruotsi. Näissä molemmissa kodeissa on sinua vaalimassa lastesi rakkaus. Sinulle me kohotamme - 17 - Helpotuksen huokaus kuuluu suuressa salissa, missä asetutaan eri ryppäissä istumaan. Kuvernöörin tulo on jäykistävä alkunäytös, joka uhkaa tulla ikäväksi. — P—le! Kuivin suinko tässä istutaan? puhkeaa puhumaan merikapteeni Hartman, joka ei suinkaan ole vesiselvä nytkään. — Veli odottaa ja suussa maistuu pian makealle, lohduttaa maisteri Littov. Viinuri kantaa korkealla ilmassa suurta malja- kulhoa. Hänen on aivan hiilenhehkuva sen pai nosta. Asettaa sen sitten suurelle pöydälle huo neen keskelle, mille on jo kasattu patteri hiottuja laseja. Mutta kestää odottaa ennenkuin siihen maljaan käsiksi käydään. Vihdoinkin pienen salongin ovi aukeaaa ja valtioneuvos johtaa kuvernöörin saliin. Herrat hypähtävät kohta pystyyn tuoleiltaan. Mutta kuvernööri ojennetuin käsin pyytää istu maan. Valtioneuvos viepi kuvernöörin suureen noja tuoliin salin perällä ja itse käy istumaan taka- alalla olevan pöydän taa, millä on kirjoitusneuvot, jotenkin lähelle kuvernööriä. Nyt kaikki istuvat — Rehtori Heideman. Olkaa hyvä! Tänne! Rehtori Heideman astuu varpaillaan niin hie nostellen kuin se hänelle onnistuu, sillä hän on vain köydenpunojan poika, mutta sentäänkin tä män Seuraklubin sihteeri.