I.suvsntsins msslklluuli IS p:nS Wo 32 — ISI0 Sataknutolaiuen osakunta mietti 1. k. 15 p:nä Vuosijuhlaansa ylioppilastalon musiikkisalissa, minne kolmisenkymmentä osakunnan Van hempaa ja nuorempaa jäsentä oli juhlapumussa saapunut. Esitelmän soiden muodostumisesta Suomessa piti metsäkonduktööri I. Wiro. Ali- oppilas I. Pentti puhui muosijuhla- päimän merkityksen johdosta. Mai- najille (sen. Ignatius) puhui yliopp. A. Inkilä. Puheen isänmaalle ja kotiseudulle piti yliopp., neiti Eewa Hermonen. Inspehtorille, prof. I. I. Mikkolalle puhui yliopp , neiti Esteri Haapanen. Osakunnan kuoro, yliopp. T. Haapasen johdolla lauloi useita lauluja illan kuluessa. Ihtei- nm illallinen syötiin samassa paikassa ja aamuyöhön kesti leikkien laulaen yhdessäolo. — Cygnaeuksen 1vv-wnotis- syntymäpäiväksi on kaupungin kansakoulujen opettajiston keskuudes taan wal;tsema 10-henkinen toimi kunta ryhtynyt juhlarvalmistuksiin. Mikäli olemme kuulleet, aijotaan merkkipäimänä toimeenpanna isän maallinen juhla Teatteritalolla ja oppilaille erityinen juhla Uudella kansakoululla. — Nuija» seuruStelukokous oli ivnme keskimiikkoiltana. Pia nonsoiton jälkeen piti kultaseppä Isak Saha esitelmän matkoiltaan Saksassa. Kun Karhun sekakööri oli laulanut muutamia lauluja, esitti Porin Näyttämö hetkisen mäliajan kuluttua ..Mustalaisen". Kappaleen joustaivaa ja huolella tulkittua esi tystä- seurasi runsaslukuinen yleisö mielenkiinnolla ja palkitsi Vilkkailla kättentaputuksilla. Loppuilta kului hilpeässä seuruste lussa. —Osunstoimintapäitvät päät- timät maalaisseurojen edustajat eili sessä kokouksessaan toimia täällä ensi huhtikuun 10 ja 11 p:inä. Luennoit sijoita pyydetään Pellenvolta ja Sa takunnan Maanwiljelysseuralta. — Porin Karhn tekee huomen na sunnuntaina huivimatkan Fleimii- kin Tapiolaan. Lähdetään rautatien asemalta kello 10 junalla a.p. ja jat ketaan matkaa jalkaisin Enäjärmen asemalta Tapiolaan. Perillä mirkistämä ohjelma! Jokainen hankkikoon omat emääl; ainoastaan kahmia ja mirmokkeita on perillä saatarvana. Kaikki kansallismieliset termetulleila nuorten humiretkelle! — Porin näyttämö kokoontuu harjoitukseen tänään klo 4 i.p. ta- malliseen paikkaan. „S. M. ja P. Vt.", koko kappale. LatomatyS tätä nume- roa toarten lopetettiin eilen jo kello 7 iltopäimällS, jotenka selostus myö hemmistä tapahtumisia ei ole ehtinyt lehtemme tähän numeroon. LltMtM lvalttalllisekji PiiMise» pyjillö ei Fatllkllita" illllesty eH IllMllitllillll eikä PSlisiaiselt jalkeistna tiistailta, joten am. ilmittajm pyydetaM «iihiu uu- vleroiiis ltikmavsa ilNoitslset toimttimm ViiNeistaas enfi tiistai- tahi torstai- lehteemme. Edustaja Pykälä puheenjohtajaa nimittämässä. Keskiviikkona oli eduskunnanjmasta- aseltama mirkamiesasiain maliokunta koolla puheenjohtajaa Valitsemassa. „Porwarit" äänestimät edustaja K. Söderholmia, sosialistit toimittaja S. Nuortemaa. Kumpaistakin on Valio kunnassa 7 ja niiden lisäksi I maa laisliittolainen, edust. K. K. Pykälä, jolla si's oli rotkailumalta käsissään. Ia hän käytti sitä: Ed. Nuorterva tuli Valituksi, Kun maalin tulos oli ilmoitettu, pyysi ed. Schybergson puheenvuoroa ja lausui: ..Eiköhän herra Pykälä olisi hywä ja nimittäisi Varapuheen johtajankin että minä pääsisin pank- kiin? Minulla olisi ivähän kiire!" Edustaja Pykälä ei kuitenkaan ollut halukas enää Varapuheenjohtajaa ..nimittämään", mutta siitä huolimat ta tuli siihenkin toimeen malituksi sosialisti, ed. I. Järivinen. Joku ..porrvari" — kenties ed. Schyberg son — katsoi parhaaksi, että wara- puheenjohtaia otettaisiin samasta ryh mästä kuin Varsinainenkin ja antoi äänensä sosialistien ehdokkaalle. Pykälä itse ei siis tullut marapu heenjohtajaksikaan. — H. S. — ikansankousertin antaa Soi tannollisen seuran orkesteri sunnun- taina t. k. 20 p:nä kello 5 i.p. Työ- mZenyhdistyksen talolla seuraamalla ohjelmalla: Umertyyri oop. Romanlique, Keler- Bela: Aamulaulu, R. Schuman; So tilaan ilo, Spindler; Finaali oop. ..Oberon", Weber. — Umertyyri Ma riatta, Gade; Konsertti Poloneesi, Beissig, «solo ^ orkesteri): Serenaati Roccoco, Meyer-Helmund: Finland, Eräs kansalainen. — Nnorte» Nuija n o 3 on ilmestynyt sisältäen: Sananen koulu nuorisollemme; Käytännöllisen työn alalta: Mirallinen osasto; Liittomme työmaalto; Aleissilmäys kansanopis toihimme; Kirjallisuuskatsaus. — Ilmestynyttä kirjalli- snntta. Werner Söderström O. An kustannuksella on ilmestynyt: Rudolf Abelin: Huone- kasmien hoito — kasmit ruu kuissa ja mullassa kasmamina, mal jakoissa pidettämät irtokukkaset —, suomentanut Walter M. Linnaniemi. 166 simua ja useita liitekumia, hinta 1: 25, sid. 1: 50. Oman Maan 57 mihko sisältöä monta armokaSta kirjoitusta. Maltio- neumoS Danielson-Kalmari kirjoittaa Gabriel von Haartmanista, Valtio miehestä, joka oli Nikolain aikaisen wirkawaltaisuuden täysimerisimpiä edustajia, mutta samalla maamme silloisen kotimaisen hallituksen ainoa merkkimies ja m. m. waltiowaraimme hoidon järjestäjänä kerrassaan kor- maamaton. Waltioneuwos Aspelin- Haapkylä kirjoittaa maisema-maala uksesta Suomessa, erityisesti kiinnit täen huomiota Werner Holmbergin taiteeseen. Pros. E. G. Palmea kir joittaa Suomen puolustuksesta Ison Vihan jälkeisinä aikoina ja etenkin Augustin Ehrensrvärdistä, Miaporin luojasta. Prof. Allan Serlcch'us esitää Jaakko Forsmanin elämän työtä. Prof. Arthur Hjelt kirjoittaa suomalaisen Raamatun historian. — Mihko sisältää Vielä lukuisasti huo- mattamia päimämuistoja. Luonto tieteen malossa, 26 mihko, sisältää päälehdessään hauskan esityksen fonografista, kai kille tunnetusta Edisonin keksinnöstä, joka Valaisee tärkeitä sysikalisia lakeja. Toinen kirjoitus »Aurinkokuntamme Valtias" selostaa harwinaisen opetta malla tamalla uusimpia hamaintoja auringon pinnasta. Katsauksessa tieteen työaloille on kaksikin kirjoitus ta H Myn pyrstötähdeStä, kumaus pamianien pyynnistä y. m. Nuori M oi m a, aikakauslehti, jota Werner Söderström Osakeyhtiö kustantaa, on julaissut kolmannen numeronsa, tälläkin kertaa erittäin sisältörikkaana. Tämä mirkeä aika kauslehti ilmestyy Vuodessa 20 ker taa ja maksaa 6 mk. mutta on myös osastottain tilattomana. Topeliuksen Talmi-iltain tärinäin ja Hall Cainen Valkoisen profeetan 12:s mihko on ilmestynyt. Samalla on ilmestynyt Tolstoin Anna Kareninan 2:nen mihko. Kaikki kuulumat Werner Söderström Osake yhtiön sarjaan «Merkkiteoksia mca- ilmankirjallisuudesta". Mihkojen hinta on 60 penniä. A nnn ette von Droste-. Hulshoff, Juutalaispyökki Tapainkumaus Mestfalin Vuoristosta. Saksankielestä suomentanut I. A. P. 90 simua. Hinta 75 p:iä. Tekijätär oli nerokkain ja omintakeisin kaikista Saksan naisrunoilijoista. Kirja on ilmestynyt Werner Söderslrön Osake yhtiön kustannnksella. — Untta nnorisokirjalli- suutta. Aamukellot, kirjoitta nut Adolf Schmitthenner. 30 siw. Hinta 25 p. Kustannusosakeyhtiö Otaman kustantama. Kylmä sydän, kirjoittanut Wilhelm Hauff. 32 siw. Hinta 25 p. Kustannusosakeyhtiö Otaman kus tantama. Nämä oimalliset nuorisonkirjaset kuulumat Teumo Pakkalan toi mittamaan sarjaan ..Mailta ja me- riltä" (N:o 3 ja 4), jonka tarkoituk- sena on tarjota Suomen nuorisolle halpaa, mutta hymää ja armokasta sekä mieltäkiinnittämää lukemisto. Näitä perin helppohinta>sia, hymä. sisältöisiä kirjasia on mitä lämpimiin, min suositeltama. Sarja, jonka en> simmäiset numerot, ..Karkuri" ja »Taistelu paalumajalla" nimiset kev tomukset, ilmestyimät ennen joulua, ansaitsee huomiota ja kannatusta. Aapinen, kirj. Teumo Pakkala. Toinen painos. Hinta 75 p. Ota. wan kustantama. l>Äisi.Luowsst». — Satulinnan ensi Viikon uu det ohjelmat nähdään ilmoitusosasi tossa. Käytä Voimasi hymeen palmeluk seen. Uhraa itsesi, Voimasi ja kykysi hymeitten alttarille. Taistele hymeit ten puolesta. Silloin sinä löydät tyydytystä sydämessäsi ja teet inhi millisen welwollisuutesi. Tuomarit. Ikaalisten tuo miokunnan tuomariksi on senaatti ni mittänyt Pomoon tuomiokunnan tuo marin A. I. Björnmikin. Mehmaan tuomiokunnan tuomari K. H. Arola on Vapautettu pitä> mästä tuleman huhtik. 1 p:nä alka mat lakimääräiset talmikärSjät Laiti lan, Uudenkirkon ja Pyhämaan pitä jien käräjäkunnaSsa ja on howioikeu denauskultantti Lauri Malli määrätty sanotut käräjät pitämään. — Unfi tapa tvaltioapnjen jakamisessa. T. t. 15 p:nä esitel tiin silviilitoimituskunnasta erinäisiä senaattiin jätettyjä anomuksia apu rahojen myöntämisestä tutkinnon suo. rittane den kätilöiden palkkaamiseksi. Niinpä oli Kaumatsan kunta ononut 200 mkan suuruista Vuotuista jat kumaa maltioapua. Lääkintöhallitus puolsi anomusta, että sanottu apu raha myönnettäisiin Viideksi Vuo deksi eli tammikuun 1 p:ään 1915 asti. Asianomainen kumernööri eh dotti lausunnossaan samaa ja niin teki asianomainen esittelijäkin, mutta senaatissa asiaa käsiteltäessä päätet tiin sanottu apuraha myöntää aino astaan yhdeksi Vuodeksi. ^ Poliisit. Ikaalisten nimis- miespiirissä palwelewan poliisikons taapelin Kaarlo Wileniuksen palkan on senaatti korottanut 600 mkasta 800 mkaan, K. W. Mäkisen 550:stä 750 mkaan ja W. Tuomijoen 500:sta 700 mkaan. — Hnkkunut löydetty. Kolme kuukautta takaperin hukkui Keikyässä Kokemäenjokeen heikolta jäältä teh- taantyöntekijä Manda Landen. Sil loin etsittäessä ei hukkunutta löydetty. T. k. 16 p:nä ilmaantui ruumis Kei- kyän lauttauspaikassa, josta ylikul- jettaja weti sen rantaan. Ruumis oli Virran mukana kulkeutunut pari kilometriä hukkumispaikasta Aetsän kosken yläpuolelta. ^ Miestappo. Wiime tiistai- illalla olimat itsell. Herman Manne- lin, Ahlaisten Lampin kylästä, ja Juho Lindberg, Merikarmian Tuori- lan kylästä, juopuneina lähteneet Lampin tien Varrella olemasta Ris tikallion torpasta. Sen jälkeen ei ensinmainittua miestä löydetty mis tään ennenkuin omaiset ilmoittimat asiasta Viranomaisille. Wähän mat- kaa äsken sanotusta torpasta johti- wat merijäljet metsään, joita seura ten poliisi F. Lehto ja taloll. I. Mattila toissa päimänä löysimät Mannelinin kuolleena makaamassa erään kimen takana. Mainajalla oli rinnassa sywä puukonhaawa, joka merkeistä päättäen oli maantiellä lyöty. Mies oli jaksanut sen jälkeen kulkea noin 100 metriä ennenkuin oli kaatunut. Toinen miehistä, Juha Lindberg, manguttiin torstaina epäluulonalai- sena murhaan. Hän lienee jo teon tunnustanutkin. — Murhattu Man- nelin oli perheellinen mies. — Kumoonajo, joSta oli kuo lema senranksena. Kun opettaja E. A. Perttilä ja Vuokraaja A. Harjanne t. k. 16 päimän illalla klo z7 palasimat Söörmarkun kansakou lulta, tapasimat he Finpyyn ja Söör markun Välisellä tiellä noin 2Vz km- päässä Finpyystä kumoon ajetun reen ja hemosen tiellä seisomassa. Heti lähemmin selkoa otettuaan tapahtu- masta huomasimat he, eitä kuormassa oli ollut kaakeleita ja pari kolme säk kiä kauroja, jotka olimat kaatuessa Vierineet tien oheen. Säkkien Välistä näkyimät miehen jalat. Kun säkit olimat otetut pois, maitiin Vetää estin mies, joka jo oli kuollut. Ruumis oli Vielä mallan lämmin, joten se ei Voinut olla siellä kuin korkeintaan 10 minuuttia jo siitäkin päättäen, että mainitut henkilöt Viipyimät Söör markun kansakoululla noin 15 mi nuuttia eikä heitä sinne mennessä tullut ketään mastaan. Wainaja oli siis ajanut koulun ohi heidän siellä ollessaan. Maikka onnettomuustapa uksesta oli kulunut niin mähan aikaa, oli kuitenkin miehen henkiinherätys- yritykset, tekohenkitys ja hieronta, tur hia. Mainaja oli nähtämästi saanut Voimakkaita tärähdyksiä päähänsä ja rintaansa, kun oli kaatunut päin suu ren kimen kylkeä, ja kuormassa olemat suuret säkit lentäneet hänen selkäänsä ja päällensä, samoin kaakelit, peittäen hänen yläruumiinsa kokonaan. Siellä makasi mainaja päällään kimen ja säkkien Välissä, jalat olimat kimen päällä. Kun henkiinherätysyrityksistä ei tullut mitään, lähti op. Perttilä, Vuokraaja Harjanteen hemosella il moittamaan tapahtumasta poliisin?!- ranomaisille jälkimäisen jäädessä Var tioimaan mainajata ja hänen tawa- roitaan. Poliisikonstaapeli Jnbsrgin paikalle saamuttua tutkittiin lähemmin tapah tumapaikkaa ja nostettiin rekeen ta- warc>.t ja Vainajan ruumis ja ajet tiin kunnantalolle, jossa nimismies asuu ja jossa poraillaan pidetään talmikäräjiä. Siellä tunnettiin, että näin onnettomalla tamalla kuollut oli talollinen, leskimies Herman Olion- quist Ahlaisten Alakylästä. Mainaja oli iältään 55-wuotias ja jätti jäl keensä joukon turmattomia lapsia. Ruumis Vietiin Noormarkun seura, kunnan hautakappeliin. Miinojen Vaikutuksesta lienee Vai naja ajanut Varomattomasti tällä kapealla ja Vaarallisella tiellä. Tämä oli jo toinen kerta kun tällä tiellä kohtasi matkustajaa kuolema tien oheen kaatumisen kautta. SMllNllll arw. kuukausi- ja ml jännesnmostkerran ti taajia kehottekaan a joissa uudistamaan ti tauksensa, ettei synny keskeytystä tehden tä hetyksessä. Nuoriso- ja umamies- Päilviit Pohjois-Sata kunnan kansanopistolla Kankaanpäässä. Ensimäin en efitelmäpäitvä. Päirvät alkoimat sunnuntaina t. k. 13 p:nä nuoriso-ohjelmalla. Opiston amarat suojat olimat kertyneet kan saa täpösen täyteen, läheltä ja kau kaa. Näyttää siis tämä opinahjo metäivän yleisöä puoleensa, milloin siellä waan hommataan suurelle ylei sölle kuultamaa ja nähtZrvää. Oppi- lasköörin laulettua: ..Maikt' pien on joukkomme", astui puhujan paikalle opiston johtaja J.Tormelainen, lausuen innostuneita sanoja kansan- opisto-aatteen synnystä ja kehityk sestä sen kotimaassa Tanskassa, joss 2 ..henkisyys" ja taloudellinen toiminta kulkemat käsi kädessä! Wielä kurvasi puhuja Suomen nuorison kehitystä nuorisoseurojen työn kautta puukko junkkareista Valistuksen eturimin taistelijoihin. Uksimielisyyden ja nuo ren innostuksen Voimalla kehotti puhuja nuoria ryhtymään rakenta maan maamme rikkinäistä kansaa ehjäksi kokonaisuudeksi, ja lausui ylei sön termetulleeksi näille ensimäisille maakuntapäimille Pohjois-Satakun- nan kansanopistolle. ^ Tämän jälkeen esitelmöi opettaja A. Päiivike nuorisoseura-aatteesta. Mainiten siitä suuresta simeellisestä Voimasta, joka on kansalaiset yhdis- tänyt töhän aatteeseen, kuinka se kykenee tempaamaan mukaansa raa'an nuorison ja siitä Vähitellen muokkaa maan kypsyneen ja elinmoimaisen kansan, kehoitti puhuja nuorisoa Voi makkaaseen Valistustyöhön. Kansalaisten kotiopinnoista esitel möi johtaja Tormelainen, luo- den laajan katsauksen siihen, kuinko historian tunteminen opettaa ihmisen etsimään syntyjä symiä ja hankki maan itselleen yhä uusia tiedon läh teitä. Puhuja mainitsi, että täösä suhteessa omat n. s. lukuyhdistykset hymänä apuna kattopinnoille, joita kehoitti perustamaan. Olisi luettama ensin historiallista, sitte kansantalon- dellista kirjallisuutta. Näin sac> ihminen historiallis-kansantaloudelli - sen pohjan. Maataloudellinen kirjal lisuus, joka antaa ammattitietoja j^> maahenkeä, on myöskin tärkeä, sillä heikko on se kansa, joka ei omista Voimakasta maahenkeä, kestämään ajon hyökyaaltoja. Keskustelussa ilmeni harras halu lukuyhdistysten perustamiseen ja koti- oMnoihin, tahdottiinpa niitä uloiet- tamaksi aina liikkumaan rautatie- ja tukkityöläisjoukkoon saakka. Kunpa maan ei tuo keskustelussa ilmennyt into jo kotimatkalla haihtuisi taimen tuuliin. Seuranäytelmistä alusti oppilas Lyydi Marttila, kehoittaentar koin Valikoimaan esttettämät kappa leet. Keskustelussa kannatettiin alus tajaa ja lausuttiinpa, että näyttelemi nen maaseudulla huonoilla Voimilla on kokonaan suuri erehdys, jota ei muuten woi korjata, kuin lopetta malla koko homma. Enemmistö kuitenkin näytti kannattaman näytel mäin säilyttämistä, maan kuitenkin tarkalla Valikoimisella ja kritiikillä, ettei yleisön makua kokonaan pilata. Kotiseutututkimuksista esitelmöi joh taja I. Tormelainen, tuoden esille sen suuren simistyksellisen ja isänmaallisen merkityksen. Mainitsi kuinka kansalliseepoksemme Kalemala on syntynyt juuri tuollaisen kotiseutu tutkimuksen kautta. Se on nyt ase teltu maailman kirjallisuuden helmien joukkoon. Kansan on luotavia histo riansa, mutta sen on myöskin osat- tawa kirjoittaa historiansa, sellainen kansa woi maikeimpinakin aikoina omistaa Voimakkaan isänmaallisen mielen. Kehoitti nuorisoa ryhtymään tuohon työhön, kokoomaan Vanhuk sien suusta tiedot kansamme entisajan henkisistä ja taloudellisista riennoista. Toimottamaa olisikin, että Satakun nan nuoriso nyt alkaisi pitää huolta tämän unhotetun kolkan historian kirjoittamisesta. Jokamuotisista nuoriso- ja maa- miespäimistä alusti oppilas W. To m- m il a. Alustaja puolusti jokamuo- tisten ..väimien" Viettoa kansanopis- tolla. Keskustelussa yleisesti kanna tettiin alustaia-, sekä ehdotetuin mielä lisäksi järjestämään sopimia retkeilyjä läheisiin taloihin, sekä pitäjäin Väli- siä urheilukilpailuja y. m. nuorison kisoja. Päimä olikin jo liukunut ehtoolle ja aika oli siirtyä oppilasten nuoriso seuran iltamaan, joka runsaalla ja Vaihtelemalla ohjelmallaan Vir kisti esitelmäin mäsyttämiä mieliä. Ohjelma oli sisältörikas ja mieliä kiinnittämä ja loppui Vilkkaasti esi tettyyn näytelmäkappaleeseen: „En ollenkaan muista".? Toisen päitvän aamulla kello 10 kokoonnuttiin taasen opistolle. Esitelmäsarjan alotti pas tori E. W. Elomaara esitelmällä maanmiljelysharrastuS Raamatun Valossa. Tästä Varsin mieltäkiin- nittälvästä aiheesta toi puhuja esille monta ajateltamaa kohtaa, kuiina historian alkuaikoina Luoja asetti ihmisen Viljelemään ja Vartioimaan maata ja tuoden raamatun todistuk. silla esille sen Voimakkaan maahen- gen, joka Israelin kansalla oli. Maanrviljelys kulki käsi kädessä uskonnollisten rientojen kanssa, jota todistamat suuret uskonnolliset juhlat, jotka samalla olimat elojuhlia, joissa kiitettiin Luojaa sadoista. Samaa on huomattama meidän kansastani' me. Keski-Pohjanmaa oli ennen mil jelemätön erämaa ja kansa laiskaa ja näki nälkää maan suurten herä työliikkeiden kautta muuttui kansan mieli, ja on se nyt ahkeraa ja maa miljeltyä. Tulisi maan enemmän kuin tähän asti Vetää Vanhempaa ja roakamampaa polmea mukaan maanViljelysharrastuksiin. Warmaa muuten onkin, joS kaikkialla papit, pastori Elomaaran esimerkkiä seura ten, ryhtyivät ajamaan tältä kannal- ta maataloudellista rientoja, niin me saamme Vanhuksetkin mukaan, sillä hekin löytämät silloin pohjan toimin, nalleen. Maisteri I. Puuma la luennoi maataloudesta, tuoden esille moimak. koasti sen huutaman epäkohdan, kuinka tilat perintötaman mukaan joutuwat waan yhdelle talon lapsista, näin karttuu tilattomain luku ja talot Velkaantumat, tästä olisi luowuttawa. Onpa Kankaanpäässäkin kyliä, joissa on noin 2,000 asukasta ja ainoas- taan 20 taloa. Sitte Vielä raken- nushulluus ja huono kannanhoito, jossa hämitämme noin 39 mk. eluk- kaa kohden, tuottamat suurta tappi ota maataloudessa. Ihmekö ettei kannata! Keskustelussa iskettiin ankarasti kiinni maakysymykseen. Ehdotettiin, että isät panemat mieleensä puhutun ja jakamat suuret tilansa kaikkien perillistensä kesken. Mentiinpä niin- kin pitkälle, että ehdoteltiin Viljelys- pakkoa ja maaomaisuuden yksinomais- ta Verottamista! Kun tämä tapah- tui pormareitten puolelta, niin kuin- kahan pitkällä sosialistit jo lienemät- kään! Myöskin painostettiin erikoi sesti kuntien Velivollisuutta puuttu maan tilattomain asiaan. Tämän jälkeen luennoi metsäkonsu- lentti Rautajärwi luonnollisesta metsän nuorennuksesta, selitellen niitä metsänhoidollisia hakkaustapoja, jotka hän katsoi edullisemmaksi luonnonsie- mennykselle. Uhtenäisyydestä Vuokralautakun tien toiminnasta alusti johtaja Tor melainen. Ollen itse Vuokralau takunnan puheenjohtaja, tunnusti hän suuren kokemattomuutensa ja maikean aseman. Monestakaan asi- asta ei ole Vielä muodostunut mi tään juridista kantaa, sillä kihlakun nanoikeudetkin antamat samasta asi asta erilaisia tuomioita. Ehdotti keskustelua, ..niinkuin eduskunnassa kin, ensin palkoista". Keskustelukin osotti, ettei Vuokralautakunnat sanot- tamasti tunne tehtämäänsä, sillä mi tään marmaa ..yhtenäistä" mielipi dettä ei saatu syntymään siinä lyhy essä keskustelussa, mihin aika riitti. Kipeän tarpeen Vaatima olisi siis erityinen muokralautakuntien juridi nen neurvoja, tästä miime muonna olikin paljon puhetta pääkaupungin lehdissä, maan mikä lie nyt asian pimittänyt. Päirvällisen jälkeen luennoi mal- tion maatalouskonsulentti, insinööri Arola maanmiljelyskoneista, koh distaen esitelmänsä koneiden suureen merkitykseen maatalouden palmeluk- sessa, kuinka työ tulee halmempaa, oikealla ajalla tehdyksi ja kunnolla suoritetuksi. On maan erittäin tär keää, että koneille Varataan riittä- mästi työtä. Lopuksi huomautti hän siitä suuresta epärehellisyydestä, joko konekaupassa on Vallinnut, kun liik keet eimät julkaise nettohintaluette- loita. Semmoisen alun nyt on otta nut Hankkija. Keskustelussa tuotiin esille erittäin räikeitä epäkohtia, joita kiertämät kauppamatkustajat omat koneita myydessään harjoittaneet. Keskustelun loputtua alkoi oppi lasten maamiesseuran järjestämä iltama runsaalla ja maihtelemalla ohjelmalla. Kolmantena kokonspäiwänä alotti esitelmät neiti Li ndh kalas tuksesta ja kalaniviljelyksestä, selitel len kalojen rauhoituspiirien tärke yttä, sekä kutupaikkojen jamuunkak- miljelyksen tärkeyttä. Agronoomi Martta Mattila puhui karjan kesäruokinnan järjestä misestä, kehoittaen laidunmaitten pa rantamiseen ja laidunlohkojen säästä miseen lieka- ja sisäsyötön amulla. Keskustelussa tuotiin paljon malaise- mia esimerkkiä lieka- ja sisäruokinnan kannattamaisuudesta. Sitte luki neumoja Soini maisteri S aulin lähettämän esitelmän kyl- möfiemenestä ja siemeniviljelyspii- reistä. Kun esitelmä, joka oli erit täin armokas, tulee kokonaisuudessaan vainettamaksi ..Satakunnan Maamie> hen" seuraamaan numeroon, niin jätämme sen lähemmän selostelun. Muutamista juurikaswiwiljelyksen menestymisen ehdoista esitelmöi neu- woja A. Sipilä, mainiten sellai siksi 1:si taistelun rikkaruohoja Vas taan, jotka Voimat niellä sadosta aina 90 pros., 2 ruokamullan syiven- tämisen syyskynnön yhteydessä jouk- koauran amulla ja 3:si runsaan sie- menmää än ja huolellisen maankäsit telyn kylrvöä toimitettaessa, sekä 4:si taimiston oikealla ajalla harmentami- >en ja mian kuokkeuttamisen ja per kauksen. Sitte luki hän mielä maisteri Saulin esitelmän juurikasmien stemeniviljelyksestä, joka myöskin tulee kokonaan painettamaksi ..Satakunnan Maamieheen". Päimölusen jälkeen kertoi neumoja Matti Soini tanskalaisen mallimil- jelijän Gorgen (^ergensenin elämän työtä paikkakuntansa maatalouden kohottajana ja hartaana suomalais ten ystäivänä, ..suomalaisten isänä", kuten hänen lempi-nimensä kuuluu. LannanhcidoZta puhui neumoja Sipilä, teroittaen mieliin sitä suurta tuhlaustc-, joka huolimattomalla lan- n?nhoidolla saadaan aikaan, mikä 10 lehmän talossa moi nousta aina 400 ä 600 markkaan Vuodessa. Ai noa keino, jolla lantamarat saadaan tarkoin tallelle on turmepehkun täyttö kuiivikkeena sillä se sitoo haihtuman ja juokseman lannan sekä estää sen palamista, joka on hymin tärkeää. Neumoja I. Mäkinen luennoi sitte metsän myyntitamoista, selittäen numerojen amulla, kuinka äärettömän suurta tappiota maamiehille tuottaa järjetön meisän myynti. Olisi sem tähden myyntiä ajateltaessa aina tuv mauduttama helposti saatamaan am maitimies'en apuun. Lopuksi johtaja Tormelainen teki yhteenwedon pidetyistä esitelmis tä, sekä toimoi, että lausutut sanat vysyisimät kuuliiain mielessä ja kantaisimat hyödyllisen sadon. Mielä mainittakoon opiston hy mäksi toimeenpannut arpajaiset, jotka onnistuimat merrattain hymin sillä armat menimät kaikki kaupaksi, sekä hupaiset kertomukset ja reippaat laulut, joita esitelmien mälissä saim me kuulla. Tässä en malta olla erikoisemmin mainitsematta kerto musta ..MaatiaiSrotunen". jonka luki oppilas Soini. Ollen itse hyivä tyyppi maatiaisrotuisesta, synnytti kertomus milkasta iloisuutta kuulijoissa. Maukkaat päimälliset ja mirkistämät kahmit, kaikki opiston oiman kyökkimeStarin tuotteita, on mielä mainittama, ja niin olen osa puilleen kertonut poissaolemille näi den ensimäisten Pohjois-Satakunnan maakuntapäilvien menon. Paljon saimme siellä kuulla opettamaa ja wirkistäwää. Toimottamaa olisi, kun ensi muonna samanlaiset „päiwät" järjestetään, että silloin taasen lukui> sasti tapaisimme toisemme aina „Kih> niön perukoilta Pohjanlahden ran nikoille". !a, Kartanonkyliin uiurha- yritysjuttu. Sosialistinen salaliittoko murha yrityksen toimeenpanijana? Tiistaina oli taasen Humppilan y. m. kuntain kärajäkunnan wäli- käräjissä esillä Dpäjän pitäjän Kav tanonkylässä lokakuun 18 p:nä 1908 asemapäällikkö Karl Fredrik Lind strömiä mastaan tehty homioikeudesta takaisin kihlakunnanoikeuteen lykätty murharhayritysasia. Kihlakunnan- oikeuden puheenjohtajana oli Tamme lan tuomiokunnan «varsinainen tuo mari asessori Elis Furuhjelm. Mur hayrityksestä syytetty puuseppä Otto Mäkinen oli tuotu oikeuteen Hämeen linnan läZninmankilasta ja amusti häntä tälläkin kertaa maratuomari F. Heimo Helsingistä. Mirallisena syyt täjänä esiintyi kruununnimismies Fr.drik Salenius. Asemapäällikkö Lindström ja Kartanonkylän omistaja Pehr Alfred Collin olimat kumpikin itse saapumilla, amustaen edellistä lakit. kand. I. A. Nikkilä Turusta ja jälkimäistä Loimaan piirin kruu nunnimismies, maratuomari Mauri Lindström. Asiassa kuulusteltiin neljättäkymmentä todistajaa, joista main muutaman puheet edes hiukka sen walaisiwat tuota hämärää asiaa. Poikkeuksen teki kuitenkin työmies Joose Samela, joka marsin makuutta- masti kertoi, että kysymyksessä ole man murhayrityksen oli toimeenpan nut eräs salaliiito-seurue, johon kuu lui kolme Apäjän sosialistien keskuu dessa hymin tunnettua ja luotettua miestä, nimittäin maalari Otto Mar janen, agitaattori Armo Kallionen ia sukulunastustilan haltija Johan nes Kölli, mäittäen sitä mastoin Otto Mäkisen oleman miattoman. Lisäselmitysten hankkimista marten siirreltiin jutun käsittely taas ensi huhtikuun 5 päimään, jolloin Otto Mäkinen on Vangittuna tuotarva oikeuteen ja tulee Otto Marjasen, Armo Kallioisen ja Johannes Köllin Vangitsemisen uhalla silloin olla saapumilla. — T. S. — Kansallisteatteri» nnfi li särakennus. — Waltiolaina- hakemnS hylätty. Suomalaisen Teatteritalon osakeyhtiön kokouksessa helmik. 10 p. 1908 johtokunnalle an netun tehtämän mukaisesti anoi sa nottu johtokunta heti sen jälkeen ylei- sistä maroisia 150,000 mkan suu ruista maltiolainaa Voidakseen Kan sallisteatterin tontille, sen pohjoisra jalle Kaisaniemen puistoa mastaan rakentaa kirvisen makasinirakennuksen. Tällainen lisärakennus on käynyt Välttämättömäksi teatterille sen jäl keen kun Arkadiateatterin makasiinit on hämitetty, Lainasta sitoutui joh tokunta maksamaan 9,000 mkan muc- tuisen lyhennysmaksun, joka tekisi 6V„ alkuperäiselle lainapääomalle ja josta 4° o olisi korkoa ja jäännös kuoletusta. Lainahakemus oli miime tiistaina käsiteltämänä senaatissa ja hylättiin se. — Jäänrepeämä Suomen lahdella. — Kalastajat pelas tuneet. Torstaina Mipurin läänin hallitukselle saapuneen tiedonannon mukaan omat nyttemmin kaikki kalas tajat pelastuneet. — Inkeriläiset ka lastajat pelasti..Tarmo". Koimisto- laiset pelastuiivat omin neurvoin. Se jäälautta, jolla he olimat, ajautui tiistai iltana Koimusaaren rannikolle. Sitä pääsimät kalastajat kuikkine pyydyksinecn maihin. Se jäälautta, jolla oli uuskirkkolaisia, ajautui mai hin samoille paikoille, mistä oli läh tenytkin ajelehtimaan. Rannalta käsin lähdettiin heitä meneillä auttamaan ja omat he kaikki pelastuneet, osa pyydyksiä kuitenkin jäi meren saaliiksi. ..Tarmo" on palannut Helsink in. — Kansallismielisen Nuori- soliiton w«ofiloko»S ja kesä juhla Vietetään ensi kesäk. 11, 12 ja 13päiwinä Jywäkylässä. Ohjelma on mielä keskeneräinen, mutta sen merran Voidaan mainita, että ensi- mäisenä päimänä, laumantaina on Virallinen Vuosikokous, sunnuntaina kansanjuhlat ja mahdollisesti sen yhieydeSsä arpajaiset sekä maanan taina yhteinen humimutka. — N. N, — Jäälautoilla ajelehtineet kalastajat yelaStett». T k 16 p:nä Mlipurm läänin hallitukselle saapuneen tiedon mukaan on nyt kaikki Suomenlahdella jäälautoilla ajelehtineet kalastajat pelastettu. — Suomalaista teatteriaikakaus. lehteä puuhaillaan parhaillaan Hel singissä, tietää Karjala. Lehden tarkoituksena tulee olemaan teatte rimme toiminnan seuraaminen sanoin ja kumin. Näytenumero ilmestynee mielä tässä kuussa. — Maanantaina on Gutseit ^ C:n toimesta sanottu irti asunnoistaan 40 perhettä Hietasen sahan työmäkeä 14 Vuorokauden kuluessa eli enst kuun 1 p:wään mennessä. — Käkisalmen kylpylaitokselle, kor- ivaukseksi 9 Vapaapaikasta, jotka oli myönnetty kansakoulunopettajille y. m. on senaatti myöntänyt 1,125 mk. — Viipurin lääninsairaalan uu den talousrakennuksen kalustoon ja tarmekaluihin on senaatti myöntänyt 33,000 mkan määrärahan. — Unkarin ednstajakamarin hajoitnS. Wien, maalisk. 15 p:nä. Keisari on hymäksynyt Unkarin pää- minislrrin kreimi Khuen-Hedermoryn ehdotuksen, että edustajat, mori hajo tetaan maalisk. 22 p:nä. Unohdettu—kadotettu. Jerusalemissa Valmistaudutaan pääsiäistä Viettämään: on päästäisen malmistuspäimä. Suuri kansan pal jous on kaupunkiin kokoontunut lä heltä ja kaukaa kantaaksensa uhrinsa temppelissä ja tamanmukaisilla juhla menoilla täyttääkseen Vanhinten sään nöt. Mutta Israelin prosetta ja messias, hän, elämän Herra, joka uli kansaansa etsimään ja lunasta maan, joka Vaelsi ympäri, teki hy- wää ja auttoi kaikkia, hän, jonka ih- meellisiä sanoja suuret kansanjoukot ennen riensimät kuuntelemaan, hän — on unohdettu. Hän on pilkattu, rääkätty ja hämäisty, ja ristiinnau- itsemis-tuomio on julistettu hänen ylitsensä. Ja nyt kulkee hän Jeru- alemin katua myöten kantaen ris- tiänsä: hänen seurassaan on kaksi pc- hantekijää, jotka niinikään kantamat ristiänsä ja roomalaiset sotamiehet aattamat heitä täysissä aseissa. Tämä urullinen saatto kulkee kaupurgn porttia kohti ja ulos kaupungista Golgatalle, ristiinnaulitsemis-paikalle. Moi, Israel on hyljännyt mesjwan- a ja auttajansa! „Hän tuli omainsa ua, mutta HZnen omansa eirvät o'- aneet häntä mastaan". Ainoastaan oukko maimoja häntä sääli ja surn ie kulkimat pcrästä ja itkimät Jee- uksen Natsarealaisen surkeata kuole- mato. Pääsiäisjuhla lähestyy nyt kaikissa kristityissä maissa ja kristityn nimcä antamat aikomat tamanmukaista juh- aa Viettää. Mutta kuka muistoa ristiinnaulittua Herraansa, itse pää- iäisjuhlan ruhtinasta/ Kuka tahtoo muistossa ja elämässä seurata häntä ristin tiellä? Tahdotko sinä, luki- ani, sitä tehdä? Mai käännytkö sinä Välinpitämättömänä hänestä pois, unohtaen hänet- Kuinka moni, moni ristitty unohtaa Herransa, jonka ni meen hän on kastettu! Kuinka moni haluaa ainoastaan omaa nautintoa, maailman tamarata ja kunniata. Vä linpitämättömänä Jeesuksen Natsa realaisen ristinkuolemasta! Moni tun' nustaa itsensä kristityksi, mutta ris tiinnaulittua Kristusta ei hän ajat- ele eikä seurao! Monessa sydämessä a monessa perheessä on Herra ja Mapahlaja, joka on kärsinyt ja kuollut meidän syntiemme tähden, tuntema an ja unohdettu. E kö somellu ai mon meidänkin aikaan tämä e-vanke- iStan sona: „hän tuli omainsa luo, mutta hänen omansa eimät ottaneet )äntä iraStaan"- Kulkiessaan Golgataa kohti kääntyi Jeesus itkcivien Vaimojen puoleen ja anoi heille: ..Jerusalemin tyttäret, älkäät minua itkekö, maan itkekäät itseänne ja lapsianne. Sillä kalso. päiwät tulemat, jolloin — - he ru- >eamat sanomaan muorille: langetkaa meidän päällemme, ja kukkulalle: zeittäkää meitä. JoS he tämän teke- wät tuoreessa puussa, muä sitten uimassa tapahtuu?" — Miiä rakas Herramme näillä sanoillaan tarkoit taa? Hän tarkoittaa, että tuskan ja roaiman aika, sanomattoman tuskan aika, jolloin epätoimo ihmisen iral- oittao, on lulewa syntien tähden. Kun juutalaiset, Herran oma kanst', olle oli annettu laki ja pros<tMset upaukset, jonka keskuudeöja „sana tu!i ihaksi", hylkäsi ja ristiinn-uliisi elä män Herran, mitä sitten oli muualla ihmisten kesken tapahtuma? Tuskan ja lvaiman aika kohtasi juutalaisia Jerusalemin hämitykseSsä a heidän maansa auuoksi tekemisessä. Mutta tuska ja maima ei ole ainoas taan ajallinen ja maallinen. Paljon saurempi ja waltawompi on si?Ali nen ja hengellinen tuska synrin ja epäuskon tähden. Miten käy sen ih misen, joka etsii rauhansa ja onnensa nautinnossa ja himojensa tyydyttä misessä, kun nautinnan esineet kerron otetaan pois? Eikö pimeys, epätoimo ja ikuinen kaipaus silloin l.Skkvdu hänen päällensä? Missä silloin on rauha, sominta ja ilo? Onneton, ka dotettu!'. — Jonka sydZmessä itsek- käisyyden, ylpeyden, rvihan ja koteu- den henget pitämät maltaa ja chiaa- wat hänen elämänsä kulun, — miten käy hänen, kun kerran hänen sisälli nen olentonsa alastomuudessaan hä nelle paljastuu? Eikö polttama epä toimo ja kauhislaiva tyhjyys häntä maltaa? Onneton, kadotettu! — Kun ajallisuus Väistyy ja katoaivaiset kap paleet kaikki lakkaamat tarjoamcsta miehätyStään, kun ruumiillinen tuska ja kuoleman kipu tulemat, miten käy ihmisen silloin, ellei ristiinnaulitun Jeesuksen, Jumalan Pojan, elämä, sominta ja rauha ole saanut sijaa hänen sydämessään? Etkö kuolema ole hänelle kauhistama pimeys ja ammottama kita, joka hänet nielee? ..Muoret, langetkaa meidän päällem me, kukkulat, peittäkää meitä!" Dstäiväni! Kantaessaan ristiänsä ja mennessään kuolemaan ihmisten syntien tähden on Jeesus hyljätty ja unohdettu; mutta ihminen, joka ei Jumalan Pojassa saa soivintoa ja elämätä, on kadotettu.