N:o 279 (142) - 1910 KESKI-SUOMI Tiistaina joulukuun 6 pnä K. S. R. lvn Puusepät Ja Suutarit huomatkaa! Suomen Viri- jfc Virni8«atehtaan hyväksi tnnnottua LAKKAA ja PULITUURIA palloissa aekk irtaaltaan, helpoimmalla K,-S, Rohdoskaupasta Kuollut. ! Saralla ilmoitan, etu mieheni maanviljelijä Kasper Manerus pitemmän aikaa mirastettaaan rau hallisesti nakkdi kuoleman aneen Laa kaan Pekkalassa ttmin knan 4 pnä 1910, 74 iklyuodellaao. Kanuaoi btntft kaipaavat l*p«et, saknlaiaet ja taitavat Heta Siiloa Manerus. (o.». Bjtanen) Haitaoa toimitetaan tiistaina 15 p. joolukoota klo 12 | liv HU Lankaan haataoamaallv 4<<26 1-1 Pelastuurnellassi, Paulinin talossa Tierailee ja jobtaa kokouksen Staa- pikapteeoi Sireniis tänään ja tuorst 6 ja 8 pnä tk klo. 8 i p. 4X22 1-1 Tukkia otetaan sahattavaksi Miekkalahden Höyrysa halla Viitasaarella 4828 1—1 Halutaan vuokrata 1 p*tl kesikaota 1911 hnoneasto kaupan» gissa Piirisotilaspätllikkö-Hall tnst* vanpa •uaittva viisi kamaria ja keittiön; akka- noita huoneistossa täytyy olla vabiiiU<n kahdeksan, llrnoitabset tohtiva ennen 9 p&ivtt joalnknnta Hallitnksoon Kallervo- kad illa joka plivfc klo 9—11 aamapftivftUl. 4821 1 - 2 Sattuneelta gyy tä muistutetaan Suomen Kaupunkien Yleisen Palo- apuyhtiön osakkaita siitä, että yh tiön ohjesäännön 5 §:o määräyksen mukaan to ! Takuutuksensaaja ot taa lisävakuutusta toisessa vakuu tuslaitoksessa ainoastaan siinä ta pauksessa että hän ryhtyy vakuu tettua rakennusta muuttamaan t»i parantamaan, ja vasta ilmoitettuaan aikomuksensa yhtiön asiamiehelle paikkakunnalla, sillä uhalla että hän muuten menettää vakuutus oikeutensa Kaupunkien Yleisessä Paloapuyhtiössä, niinkuin yhtiön ohjesäännön 6 §:ssä määrätään. Helsingissä marraskuun 24 pnä 1910; Säomen Kaupunkien YMsen Palo- apuyhtiön ' jkunta, Axel Lille. IA. A. W»nerberg, 4JJ7 1—1 ruspalkan edellytyksenä olemien las- te>l tulee olla alaikäisiä. Perusteluis- jaan eduskunta nimenomaan Huo mauttaa, että se ei ole katsonut ole- wan syytä somelluttaa nykyisin »voi- inassaolemaa määräystä senkin jäl keen. kuin jokin korotetun peruspa!- kai, edellytyksistä on lakannut ole- masta. — ylihallituksen mielestä ei tätä korotusta olisi pitänyt riistää opettajalta, jonka lapset cimät tosin enää ole ala-ikäisiä, mutta jotka e'.)kä huivinkin kipeästi kaipaamat amus- tucta in. in. lastensa »varhaisempaa lasmatusta ja koulutusta »varten mahdollisesti tekemäinsä »velkain suo- ritnkseen, ja olkoonpa että jokunen opettaja joutuisikin tämän säännök- sen kautta aiheettomasti nauttimaan f crheellisyyden nojalla saatua palkan isäystä. niin toiselta puolen näitä poikkeustapauksia warten toimeen- pantama wirallinen malmonta opetta jiston perheolojen muutoksista palk koja maksettaessa neljä kertaa »vuo- dcssa on kolvin suuritöinen ja tiu.:- taa warmaankin hnomattmvia luo- tannuksia waltiolle. Ei näin ollen ylihallituksen mielestä olisi ollut syy- tä poiketa tässä kysymyksessä 11)07 Muoden »valtiopäimäin hymäksymistä ja edellämainitun lain Malmista- mistä periaatteista. 16 §:8fä esitetään kansakoulun opettajan eläkkeeksi 1,000 markkaa; nykyään o» miesopettajan eläke 1000 ja naisopettajan 750 .nk. Jo aikai- senimin on ylihallitus alistuksessaan */- 1907 esittänyt, että täysi eläke olisi perheellisyyden perusteella koro- tettu peruspalkkaa nauttineille kan- sakoulunopettajille 1,500 ja toisille 1,000 markkaa, ja Ylihallitus olisi sentähden suonut, että eduskunta nyt olisi yleensä korot tanut kansakoulunopettajani cläkkeen jonkun ivcrran edullisemmaksi sekä myöskin määrännyt perneolojen no- jalla korotettua peruspalkkaa nautti- neeu opettajan eläke-ednt »vähän korkeammiksi kuin perheettömän o- peliajan. Tällaista järjestelmää pi- täisi ylihallitus oikeudenmukaisena, koska kansakoulunopettajille, jotka merrattain nuorina woi»vat saada täysin Palmelleen eläkkeen, saattaa o- pettajatoimesta erotessaa» useinkin clla wielä alaikäisiä lapsia. Kaikissa tapauksissa on lasten elättäniineu ja kaslvattaminen estänyt heitä kokoo- masta mitään säästöjä ja sitäpaitsi on suhteellisesti huono eläke omiansa pitämään kansakonlnnovettajia toi- messaan kauemmin kuin opetuksen et un kannalta olisi suotaivaa. ^ ja 16 § sisältämät myöskin huo mattaman periaatteellisen muutoksen nykyisiin säännöksiin. Edellämaini- iun lain 24 /i 1908 armollisen asetuk sen 24 /r. lf>08 mukaan on määräMuo- sien pallveluksesta myönnet.ämän palkankorotuksen ja eläkkeen ehtona palmeluksen nuhteettomuus. Tämä „i!iihteettomuden" maathnus on ase tusehdotuksen 8 ja 10 ZZ:Ssä jätetty pois niillä perusteilla, jotka eduskun- ta on kirjelmänsä 19 simulla esiltä- iv;,t. Alihallitus, Maikka se inyöntää- kin näiden huomautusten oleman eläkkeen saantiin nähden huomiota ansaitsemia, on kuitenkin sitä miel- ta. että puheenalainen »virkamiehiä yleensä koskema nuhteettomuuden- maatimus olisi kansakoulunopetia- jiinkm nähden edelleen ollut säilytet- tämä. Sitä »vähemmin olisi ollut syytä tässäkään kohdin luopua edus kunnan hiljattain hymäksymästä pe- riaatteesta, kun käytännössä suhteet temuudcn-maatimus on sanqen har- Ivoin ollut esteenä Palkankorotuksen ta!>i eläkkeen saamiselle, unitta lie- nee »varmaankin usein ollut omiaan n'.visluttamaan opettajia käytöksensä ja m^rkamelmollisuuksiensr huolehti- misesta. Vielä katsoo ylihallitus tci.itywi'in sä kiinnittää huomiota siihen, etiä 2i-.unellä simulla lauiuttu ajatus parin opettajaseminaarin innntta- nnsesta alemman kansakonlnnopetta- jien Malmistnslaitoksiksi tuntuu ko mi,! rohkealta. Vaikkapa järjestet- täisiinkin erityiset kurssit ylioppilai- den ja jatko-opiston läpikänneiden Malmistamista Marten nlemnuin kansakoulun opettajiksi, mikä toiinen- pide seminaarienkin edun kannalta olisi »varsin tonvottama, niin tulee henkilökunnan »vaihdos kansakoulun- opettajiston keskuudessa tähänasti- sesta kokemuksesta päättäen »vastai- snndessa olemaan siksi sunri, että ny- kyisten seminaarien lukua ci olisi syytä Mähentää. Jos opettajatarme niyöten antaa, niin olisi mielmim- min oppilasluku seininaarilnokill.i a- lennettama. 3) Ehdotus asetukseksi oikeudesta mapantuksixn uskonnonopetuksesta ei ylihallituksen puolelta oli antanut aihetta mihinkään huomautukseen. Vaikka yilhallitus, kuten edellä esitetystä selmiää, olisikin suonut jotkut yksityiset säännökset puheen alaisissa asetusehdotuksissa toisin kuulumiksi, niin ei se kuitenkaan kat- so näitä huomautuksiaan semmoisiksi, että ne saattaisimat olla esteenä nui- dcn asetusten MahMistamiselle. Op- pimelmollisuuskysymystä on maas- samme kauan ja monipuolisesti Malmistettu. Käsitys oppilvelmolli- suuden tarpeellisuudesta ja »väittä- mättömyydestäkin on jo täisin Mo- laantunut ja nämä aatteen toimeen- panoa tarkoittamat asetusehdotukset omat sekä periaatteelliselta suunnit- telultaan että yleensä yksityiskohdis- sakin ajanMaatimusten mukaisia se- kä pääasiassa onnistuneesti olojem- me mukaan laadittuja. §!)lU)flfl.itii3 sentähden mitä hartaimmin puoltaa armollista Mahmistusta näille edus> kunnan hymäksymille asetusehdotuk- sille ja toimoo, että ne tulemat osal- taan tehokkaasti edistämään ja mah- Uistamaan maamme kansakoululai tosta. teeri K. I. Satvouius on liittänyt lausuntonsa. — Juojär»ven mesistön kana»voi- inineu. Sittenkun korkeiiumussa paikassa Miinie lokak. ^0 pnä on myönnytty siihen, että Juo.ärMen »vesistön kaiiamoimista Marten, tie- ja Mesirakennusteu ylihallituksen te- kemän ehdotuksen mukaan, saadaan käyttää »valtion Maroja, silloin kuin »vallioMarain tilaan nähden hamai- taan mahdolliseksi, aina l,?i !)>),0l 'l> mkn asti, suoritettamiksi neljän »vno- den kuluessa, on tie- ja Mesiraken- nustei: ylihallitus tehnyt esityksen, että kyseessäoleMaa työtä Marten a- setettaisiin ylihallituksen käytettäiväk- si M. 1911 Marten 300,000 mk. — H»>wiiksytty oppikirja. Konluiil ha!- !inis on suostunut siihen, citä tolji&ri llaj. £fcr=S3[omin laatimaa ..!cUonisstpin >pääpiirt>?«!t" saadaan i'iä (ciriofoHlujen jotk?!urssei?'^ la- we>is- ;c ratttiusapcdulscn oh^cim, ivie- liipci ?ansakculiiopetuks.'slakin, >^l-:ona c^ctiaiillc. hul>mautt«n luncnkln, kirjan lawri:tren kQ^socn, cttrt oppilaita rocU iveircta sitä itficHcen hankkimua.i. Määrärahat 1911 wuodett varsinaisille taltvikärajille. Alawuden ruomiokuute: Helmikuun 1 pna Äla^uden ja Kuortaneen pitäjäin sekä löysän saarnalunnan käräjäkunnassa kärä- jätalossa Alamuden pitäjän Älamu^ den knlässä. Helmikuun 27 pnä ^appajäriven, Eivijarlven, Kortesjärlven ja Viinp-'- !in pitäjäin käräjäkunnassa käräjä- talossa ensinmainitun pitäjän kir- konk»?lässä. Maaliskuun 27 pnä AlazärMen ja Loimn pitäjäin sekä Lehtimäen kap pelin käräjäknnnassa käräjätalossa ensinmainitun pitäjän Ala;är»ven ky- pyk. 13 luMun mukaau sa mainitun teoksen julistamista menetetyksi. Hän huomauttaa kuitenkin, ettei hä- nen Maatimuksensa perustu täydelli- seen Makaumukseen siitä, että majes- teettirikos on tapahtunut. Maan ai- noastaan todennäköisyyssyihin. Turun holvioikeuden -t:llä osastoi- la oli perjantaina käsiteltämänä ma- jesteettirikosjuttu ,.Wakka-Suomi"- lehteä Mastaan lehden marrask. 4 p. numerossa 1909 olleen otsikolla „To- tilasmiljoonat" Marusteinn kirjoi- tuksen johdosta. Wastaaja, ,.Wakka- Suonien" aputoimittaja, urkuri P. Leppänen, joka on ilmoittautunut knseessa oleman kirjoituksen laatijak- si, ol' itse oikeudessa saapumilla lak. kand. Antti Mikkolan amustamana. 5iannewiskaalimiraston edustaja »va rat. G. Lindeberg toisti kannekirjel- män sisällön, missä kannemiskaali G. Schtidergson aikaisemmin oli esiin tuonut, että puheenalainen kirjoitus käsitellessään arm. esitystä sotilaSive- rosta M. 1909 Maltiopäimille syyttää H. Majesteettiaan mieli»valtaisesta menettelystä, minkä Muoksi kanne- »viskaali Maati Mastaajalle edesivas- tuura N. L:n 13 luw. 2 pnk. nojalla. Kun Mastaaja ci ollut Mielä lähene min Moinut tutustua spytekiriel- mään, Pyysi hän lykkäystä. HoMioikcus lykkäsi jutun enem- män käsittelyn tammik. 20 päilvään 1911. — Viralliset waaliwnlmist»kset. Häineen läänin pohjoisen »oaalipii- rin keskuslautakunnalla oli lauan» taina kokous Hämeenlinnassa iaapu- veitten Malitsi^ayhdistysten perusta- miskirjojen tarkastamista Marten. ?^i,tä oli kerääntynyt yhteensä 24, jotka kaikki hmväksyttiin. ?!amä Malitsijayhdistykset '«kau- tulvat puolueittain seuraatvasti: n n o r s u o m a l a i s t m 8. smiinct- tarelaisten 8. sosialidemokratien 5 sa kristillisen työmäen 3 Malitsijayhdis- tystä. Talvivaatteet ja muut vaatetustarpset ostetaan parhaiten M. G. OKSALAN Herrain Pukimosta. Viime lauantaina kuoli Kor- pilahdella maanMiljelijä Johan' Perälä 56 Muoden ikäise- nä. Lähinnä jäiivät mainajaa kaipaa- maan puoliso, iäkäs isä, lapset ja si- sarukset. — Rakennuspiirustukset. Maist raatti päätti eilen kumernöörin »vah- iristettamaksi läl)<ttää Tuomen luth. em. yhd. Jymäskylän haaraosaston tontille n:o 3 31 neliössä rakennet- laivaksi päättämän rukoushuoneen piirustukset. Äiinteimistökauppoja. Asioitsi- ju Tuomas Vartiainen on ostanut aczronoomi Ä. Aimolalta yänen omis- tamansa °/>- Ahllund'in perikunnan ^ talosta n:o 77 Nikolain- ja Asema- ^ katujen kulmassa. Veturinkuljettaja I. Vainio on myynyt neiti Ida Sylanderille o- mistamansa asuinkartanon Touru- l»n talon maalla Jy»väsk»>län pitä- jä i samannimisessä kylässä. Aaupan Mälitti Jymäskylän Äiin- teimistö- ja Asioimisliike Tuomas Vartiainen. — Elinkeinoilmoitus. Torikaup^ painivan sai maistraatilta eilen Kas- taa Oskar Heikkilä. — Sakotettuja. Posinisäännön rikkomisesta ja hurjasta ajosta tuo- miitiin eilen eräs ajuri yht. 2.» mkn ja eräs torikauppias 20 mkn sakkoon. Huhtikuun 18 pnä papuan ja Nur- inon pitäjäin käräjäkunnassr >lert- tnlan palstatilalla Lapuan pitäjän kirkonkylässä. Jymäskylän tuomioknnta: Helmikuun 2 pna Jymäsknlä.i ja Petäjäiveden pitäjäin läräjäkunnas- sa Kuokkalan talossa ensinmainitun puäjän Jylväskylän kylässä. Maaliskuun 13 »>nä Aenrunn, Multian ja Pihlajmvesen pitäjäin Jyväskylästä ja Keski-Snornesta. JywLSsylän tefttiOifen seuran cilcniltaiscssa kokouksessa keskustel- tiin maisteri ^lrlvi Kuhan ali o- läräjäkunnassa^ Aromaan kartanos- trfien perustuksella Jymäskylän Yli- j?...^ euruun ^^^än suolahden k',-!ooistokysymyksestä. Lähempi selos- "?"»>ikuun 13 »„» «Ml j»!- i5i |tu ' Virtain pitäjäin käraiäkunnassa raatvaan leh.ee>!. Jussilan talossa Ähtärin pitäjän P länteen kylässä. Caarijär»vcn tuomiokunta: >.>- V i rall i a\ny .ra .yleisiä uutisia. NmMukNiimiii ich ..diii- Oe. Nykyinen »v. t. prokuracttori. 5^enraaliku»vernööri on »vaatinut senaatilta kaikkien niiden senaatin istuntojen pöytäkirjat, joihin nykyi-- nen p,. t. prokuraattori, esittelijäsih- .helmikuun 1 pnä Äinujärmen pi- täjän käräjäknnnassa Seppälän ti- lalla Heinolahden kylässä. helmikuun 20 pnä Karstulan pi- Uijan käräjäknnnassa Korpelan ti lalla Karstulan kylässä. Maaliskuun 20 pnä SaarijärMen ja Uuraisten pitäjäin käräjäkunna^ sa Toiivolan kartanossa ensinmaini- tnn pitäjän SaarijärMen kylässä. Viitasaaren tuomiokunta: Tammikuun 31 Pnä Konginkan» kaan ja Sumiaisten pitäjäin käräjä- kunnassa nimismies 5losti Llnnlan Hinvilan talossa miimemaiintun pi- täjäii Sumiaisten kylässä. Helmikuun 28 pnä Viitasaaren pitäjän käräjäkuunassa käräjäcalos- sa Haapaniemen kylässä. Maaliskuun 14 pnä Pihtiputaan pitäjän käräjäkuunassa Kankaan majatalossa Pihtiputaan kylässä. Huhtikuun 19 pnä Laukaan pitä- jän käräjäkuunassa Männistön »vie- raskedissa Laukaan rautatieaseman »vieressä. Jämsän tuomiokunta: Helmikuun 1 pnä Korpilahden pi- täjässä: maaliskuun 27 pnä Kuh- moisten ja Padasjoen piräjissä ja IL pnä huhtik. Jämsän pitäjässä. — Suomen Pankin jymäskylän diskonttokoinitea m. 1911. Pantkimal- tnusmiehet omat jäseniksi iäkal. Suo- ii'en Pankin haarakonttorin diskont- tikoniileaan »v:ksi 1911 määränneet. A. V. von Zmeygberg, hoMineumoT; Huqo Parmiainen. prokuristi; »rara- jäseniä: Hj. H. Hollmerns, »vara- tuomari; Anshelm Röunebercj, nimismies. — Kuolleita. Sunnuntaina kuoli kotonaan Uudellakirkolla T.l. neiti Aino Kauppila, joka palmeli tä- käi. Kotiteosaitan kirjanpitäjänä. Vainaja oli syntynyt m. 1891 touko!. 9 p. Kämi Kotkan kauppaopiston, iosta sai päästötodistuksen m. 1900. I " i Toimi sitten Brändön osuuskaupassa Vaasassa ja Mietoisten osuuskau- >passa, kunnes tuli täkäl. Kotiteosui- tan palmelukseen noin »vuosi takape- ^rin. Majesteettirikostuttuja. Painoylihallitus on senaatille e- sittänyl nostettalvaksi kanteen niajes- teettiriloksesta erään Helsingin kirja- kaupan omistajaa neiti Agnes Kos- klsta mastaan siitä, että hän on pitä nyt kaupan Erastomiu nyttemmin tekalvarikkoon otettua kirjaa „Mar- rioteu^'. Samoin on painoylihallitus esittä- nyt kanteen nostamista »Laatokan" »vastaalvaa toimittajaa fil. maisteri Jaakko Laurilaa ivastaan leyden n:ssa 127 Miime marrask. 12 pnä ol- leen kirjoituksen „Painowapaus u- hiin alaisena" johdosta. Kuten ennen on kerrottu, on kor- kehumassa paikassa käsketty nosta maan kanne kustannusliike Tarmon toimeenpanemaa johtajaa hra A. B. Sarlinia Mastaan sen johdosta, että inaiiiituu liikkeen kustannuksella on julkaistu P. Krapotkinin teos «Hir- mulvc.lta Venäjällä 1905—1909." Homioikeudelle jättämässä »virka- kirjelniässään katsoo kanneMiskaali G. Schybergson kirjan sisältämän H. M. Keisarin kunniaa lonkkmlvia soi- maukjia. KanneMiskaali Maatii hra A. B. Sarlinille rangaistusta rikoslain 2 Sunnuntaina kuoli Laukaan Pek kalassa maan»v. Kasper Mene- r i> s. Vainaja oli syntynyt elo k. 9 p. 1837 ja jäimät häntä lähinnä sure- maan puoliso, synt. Mutanen setä 3 'puikaa ja 2 tytärtä. 1 Kasper Maneruksessa meni ma- nau majoille yksi Lauk ran kunnan merkkimiehiä. Hän oli miehuiucn- s a päimiuä mukana kaikilla kunnal- lisen elämän aloilla, eikä Main mu- kana. Maan aina työssä ja toin.essa kaikkialla, missä miestä tarmittiin. Ja paljon häntä käytettiinkin kun- nallisissa luottamustoimissa. Niin- pä hä» oli 9 Muotta kuntakokouksen esinuchenä, <Z Muotta pappilan nurla- talolautaknnnan puhee ijohtajana, mvuilukuisten kunnallisten tomite- ain puheenjohtajana j.n.e. Vielä hän m. m. oli Laukaan timnan e- dvöia^ana Aleksanteri I1:n patjaan paliastamistilaisuudessa. Kuntalaisten tunnustuksen ja kii- tollisuuden osoitukseksi sai Manerus kluumenisen muotta sitten erotessaan kuntakokouksen puheenjohtajan loi- mesta lahjaksi hopeaisen kahivikalus- ton. Cnnemmin hän jo oli saanut kuntalaisilta kultakellon. yksityisihmisenä »vainaza oli s.io- ra ja rehti suomalainen ja sanialla hymin pidetty seuramiehenä. Kepeät mullat pitkän päimätyon tehneen manhuksen tomulle. -- Varsinaisessa kuntakokouksessa Saarijärvellä t. k. 3 pnä kcckiu-tei- tiin jit päätettiin seuraamista a>ioie- t.i: Julaistiin kunnallislautakunnan laati!!!a meno- ja tuloarlvio tulen.aa Muotta Marten. Eräällä muutoksella se hymäksyttiiu. Kunnan mev .ozen peitteeksi tulee sen mukaan evsi u>:na Merotnksella kannettamaksi faifliann 84.F50 mk. Suurimmat menoerät 011'cit: kunnan kassaan 38.950 mk, Maiivaiskassaan 25,000 mk. ja inant- taalitassaan 8,000 mk. päätettiin että »oiljamakllsiinin korkorästejä rahassa snoriiettaissa »vasiaa 14 p. ruislitraa. 9 p. :>l,:a- litvna ja 8 p. kauralitraa. 2uJcmart muoden kaikki kunnalliset kuulutukset päätettiin suloista kaikis sa kolmessa Jylväskylän sanomaleh dessä. Siilien Uuraisten kanssa pidettä- mään yhteiseen kuntakokoukieen, j.'n- ka hile" antaa läänin fr.menioijrin lucatnuo selitys eräässä Saari,'är- »vei: kii koita Multian rajaan ai>. tun ii-aantien rakentamisasi issa, »nilit- tiin Saarijärmen edustajiksi a^.ron. A. Poppius ja A. Norden!tr>n.^ sekä talokkaat Aug. Samonen ja Viktor Soidinmäki, Maralle tai. Julio Kuut- to ja Matti Rossi. >Ioska kunnallislautakunnalle oii kerrottu Honkalan koulun korjuutta- jäin menneen yli maltnnkiiensa ja kunnallislautakunta oli sen johdosta kieltäytynyt maksamasta kaikkia koi- janskusrannuksia kuntaa kuulematta, päätettiin koululle lähettää asiaa tut- kimoa» maanw. Anq. Mannila ia M. Nossi, joiden tulee sitten lausun- ior;ja uudelle kokoukselle esittää. — Samassa yhteydessä annettiin maan- »r.iij. I. Vesteriselle ero sanotun kou- lnn jolitokunnan jäsenyydestä, ja si- jalle »valittiin tal. Eerik Apaala. Torppari Iisak Hiljalalle myön- nettiin korMausta palaneesta riibes- tä ja irtaimesta 397 mk, sa tal. Taa- M>.tu Suopellonmäelle kahdesta ukko- sen tappamasta lampaasta 25 mk. 5ioska korkeammissa paikoissa oli mieläkin keksitty sotakin Mikaa kun- nau monimaiheisessa palosäänuön ch- dotnksessa ja kumernööri oli sen jäl- leen passittanut takaisin, Pantiin sitä taas kaksi asiantunteMaa mieta paik' kaamaan. Niiksi katsottiin hrat Äuz. Mannila ja R. Ksellman. — KunlalokoukseSsa, joka p:'jc:titn 4*tvpiul)5n; kunnan fjuoncclla iv. t.n pna. j Pirttiin seuraarvista : Äjuiniicijrlji antamaan ]eT' ;:;?r t i:i!sccn tunnon vahasisnhoitai.n. seniiscs:a. avaliftrin 11. ÄoJftlin. antajalji tilinurtaöiajain xan-.ata tehtyyn wati:ukseen ta.i Ä h» toii CrKiImir.cn. ^u.'!ö!al)den pohj-oisen purin iansakiu- I<uu ».'.lfcnnufetormifuntcan •lii! :tuut : Hortta, 'iubnamäft ju A. SBciJJoia. ^ulaiolii» päiiiöi .r.uta» valturiualitiiv asiaöso. liuDcvnööfin päa:ös. 'iplla iu:in':iiin ckcosa Näitiscn y.in. ivctitii» l-KM t.nodcn wiinQwcrovahojcn iaur.ä- miseötä. entinen torppari Mutti Ruppa paä. tetiiin tuslantaa johonkin :nicliwikiä» iin hoitolaan. oi piuittlhj palkata lääkäriä k.njmään ^i'wäskn!ästä Korpilahdella, kunms saa» daan oma kunnanlääkäri. — Hcukiuiakuutukseu hyöty. Pol- mclijatar Ida Tarhanen Uuraisilta on »vapautettu Makuutusmaksuisiaan henkilö. O. Y. Fenniassa i p:stä syyskuuta tänä Muonna. Hän on »nyös oikeutettu käteisen työkymytto- myyseiäkkeen saamiseen — 100 mk. Muosittain siksi kuin täyttää 50 wuri« ta tahi kuolinpäimäänsä, jolloin ma kuutus summa 1,000 mk. suoritetaan pcrilnsille. Ida Tarhanen on saira5- tnnut ja tullut kymyttömäksi palme- lnkseen. Siemä apu aikanaan pu- l'-un se selmää kiellä henkilvakuutuk» sen lnzödystä. 51. — jiimtlotzkelta. «Äen !yö siemenensä. ls>'dänkäpynsä", oli tapana sanoa muinalsailuislon maanmieöten keökuu» desja. larklaa huzlia ne wanhan aian maanwi!j«lijät piiiivät siemenw!«» joista, ttiä n>ertaslwat siemenet sydä» mecn. Uhlä wäärää tun siemenen hä- N!'ttänuncn on, on myös?i.i sicmenten sc!ei".iS c?äUäwillä w'.ljoi!!a. Tämän '.'.r» j?!::ajalla on 2v-wuoti^«n kokemus lai» najy!väs:ön hoitajana, siitä miicn wa« binf>olIi§t<i on tuoda laina§loih'.n \ a* mätiömiä jywiä siomemvaiasioihin. Wu- hceltii^en kesien tähden jollainen nuiliii l.en-ee ollut monin paikoin, pyy- däu huomauttaa lainain maksajia, «t:ci i^nnullinniä Wwiä saisi tuoda sie» ineiur-araetoihin. Ln niminna l.us« m'i>oiloteliawa, että useimmat lai» »aajai virat wÄhäwara-.sia pilkun>i^e?i« joitä ja jc»? ne sre>m«nnö!icn aikana sca» wat i!<ilnä:t»miä on seuraus sanjicn itämä warakkaalle. ivaan ä:utin tuntuvampi wcchinko sii:ä on mäliäio.:» raisclle lainaajalle. £n iymisiä, jrtka keuroawa» tarkoin ma^aeSsaan ed:2ä« mainittua lhymää tapaa, tuctvat warmo» ia ja i:än?iä siemeniä, joc-!:n Imenee j.'N» koösa nahcmmin huolcUina, joi:ten Ivuokn l^cnee Ivaroirus paikallaan. s. ä. — Luhellä kuolemaa o!i heivonen älli nlichcllä, x>ka miline kuu'» .0 p.ns ajo. luuJaan Ii r totta Pcllos-jailncn Tämä salmi on hywin rrataS, c::a jaa «vanhana-kaan ollessaan taizdo siinä kestää. Äyt Iun jää alkuaankin oli hyivin huo» noa ja f,in wicUi on satanut lun:a, niin on se t iynyt t>^a huonc-mmatsi. Ma.mlusta saimcsia kulciaan lyllä Y» li.ic, mu«a «i ai.von suorina t:c:ä. 5'caln-.:tu mies, ouio Iun oli, ::fa ticnyi iian hiioriouitj, ajoi kuitenkin ihan suo raan ja sillä seurauksella, eitä pä petti» ti n ja hellinen putosi sulaan. ?!irhen amunhuudo» kuulma riensi irälca joka taholta jäälle. 2Biun«l« on» fiistutriiti saamaan hetvcnen fakilla p^« n:wii:;illu ivo h:vc uimalle jäälle ja aie» .: n fitte ifa kyy!ia lämpoiscen fucjcur.. ^äa a)i: sitsi heikkoa, cnä «i w»:iu men- nä cnsin'ään hcivosen etupuolelle ja >a» kanakin se ru:isi, joion amiajat pe.ka'»» lailli wajoaa:vnsa ahto^an ajunt?» ,!>ajo'llc. Kaikeksi onneksi se kuitenkin S'elasiusiyö:ä »vaileuin saurcSit pimciiJ. Jos ci hewl>s:a oltaisi jaa:ir yloi. n::n olisi siitä koitunut inicI^cUc a:ta liuiTi nfo sillä hcwoncnkin oi' Uscn h.)w ssä »voimissa ja nuor.. £uu* remjvac war«va is uutta pitäisi matkusta jien fit itcnfin käy mää, »varsinkin kun ti» n».'.! tunne paittakmrnan särmiä. pi:ai ;t toki käydä lyiymässä, miStä jää kestää ja m s.ä tl>hti' ajaa. - Keuruun vanhaa kirkkoa ci au- uettu Seurasaaren ulkomiiseolle, niin kuin jo tunnettu o». Samansa otat- suttiin, että keuruulaiset aikoivat itse piiäa huolta sen tulcmaisiiudcll: scti- luitamisestä. Mutta se o» erehdys, sen torjaamisesla ci zle ollut pudet- ra. el ajatustakaan. Jos ci kuka-rn tabco siitä niitään niafsat, niin tul- fou» se mieluummin poltto» uiksi lönhille. niin armeli joku ukko kirkon- lotouliessa. Vanhan kirkon käyttä misen johonkin muuhun tarkoituk seen tn kuitenkin tuomiokapituli fiei- täiiir»i. Siis odottaa Äeuruunk-.n wan° haa kirkkoa sama kohtalo, kuin uaa- puripiläjie» Pihlajameden ja Petäjä^ meden jo aikaisemmin hyljättyjä kirk- koj «l. 5keuruun Manhan kirkon koyta- 10 tulee olemaan surullinen. — Hcls. San. - mäti ilmianto. S. k. 18 p. 011 Jymäskylässä ilmest. :yo,väen» lehdessä »Sorretun Holmassa" kir» joitus, jossa kerrottiin Sydänmaan aseman kirjurin E. Sandmarkin ja saman aseman asemamiehen A. Mi- nilankaan olleen metsässä poltt.imas» sa »oiinaa, josta toimesta olisi polii si heidät tamannut. Kun juttu oli alusta loppuun saak» ka Maletta, herätti se asianoinaijissa henkilöissä heti epäilyksiä ja asiata ryhdyttiin tutkimaan lehdeltä saatu- jen tietojen perusteilla. Selmille on- fin saatu, että uutisen kirjoittajan samoinkuin kolmen todistajan nimet on-at kaikki määrennetlyzä. Kasia» laa on huomattamasti koetettu muul» taa mutta ou siinä niin paljon yh> teista erään tunnetun henkilö» kasi- ulan kanssa, että »voidaan olla jok seenkin »varmoja ilfitijöiitckijä» dc» r:lle pääsemisestä. Luullaan uuti- sen lähettäjällä olleen jotain kaunaa »Sorretun Voimaa" samoinkuin kaikkia niitä henkilöitä »vastaan, joi- denka nimet omat sekotetut tähän a- siaan. Asian johdosta ^Sorretun Voi- niaa" mastaan nostettu kanne tulee piakkoin esille Jymäskylän raastu- p.auoikcudessa. — Hels. S. Suomi Englanulu sanoma- lehdistössS. ,Times"-lehdessä perjautaina mastaa Korewo prof. Vestlakcn tun»