1910 1^1:0 116 Äorzklvs liSkkuliB 1910 I^:o 116 Äorskinz IMU k B curun Levt! HS«chÄr Kanta- ja Kri»M«a«- Katvjea Kulmassa HkaFtaxäStä KäSetSxaaKKia Alakerrassa, kolmas ovi Krittiiaankadu» talmaSta lähtien Läntisellä Rautakadulla. Ilmoitus- ja TilauSkouttori (8 cup.—7 iH.) . . . . 84 Toimisto (10—1Z a^>. ja b—7 i^>.)...... 14 41 AaSsakonttvri ?4S Kirjapaino ja faktori . . . 2S ^oim.johwja 9 91 tilaushinnat: Torussa <to?o wuod. ... 3: - Vuoli ^ . . i 1:60 Velj. ^ ... —:90 JrtonaiSmimerot S p. PoStik. 4: — 2: — 1:20 Ilmoitusten Hinnat: Tekstin edellä 9 p. millimetri. Teksti» jäleStä 7 p. » Wähin ilmoitushinta K0 p. LoStauheSta: 20 p. paitsi ilmoitushintaa Hurun Hehteä seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. Mrun Oehtt LmeZthy kolmesti viikossa, nimib- tiin tiistaisia, torstaisin ja lau- «»taisin aamulla. Lehti kannetaan TuruSsa maksutta tunkin tilaajan kotiin. Ote almanakasta. Z^rStat, lo?ak. 6 p.: Brsuno. Pe?za»tai, lokak. 7 p ? Birgitta. Säa-olot Turussa. T»iSpSiwäuä ttistaisa. Ad»pS «äärä: korkem lv, ali» A. Zl«a» suhteellinen koSteuS SZ «/,. Tuulen snnnla: Kaaiioinen. vurink< o» paistanut: — t. — m. Eile» ieskUviilkoua. Lämpömäärä: korkein -s- S, alin — 7. Ilman suhteellinen kosteus: S7 */«. Tuulen suunta: Louaaweu.t Nurin ko o» paistanut: — t. — m. Lurun Ledti Mltää tänään m. m. seuraavat kirjoi tÄset: ?ati««« Johta- Wa» tirjoitukje» paikalla. Meltieliae» >s<«« lirjistyy Htolyp»» aikoo ponu» .koko ohjelma" Nimeen. — Korewo Suomea ministeri- »altiofihteerUsi. Ae»tttl«e» Mii. V«rt» Aeisariliste» «ke-Iel» Aried- Vergtssii. Päättynee t. k. 29 pnä. «h»ar»h»e»tt«. 12. BvotiaS poikanen venemee» alaS Imat ra» kuohuista. R«Pi»« Kansalta p»»«tllate«I!l»»de» S»sta«»issa. AySrtidat SaKsatsa. Puole» «il. jsvnaa «etallltyöläiStä lakkotilaa»? H» »Mi p-»pej«, mutta sn Fret»i Kirj. Jukka. A»»i«. Nykyajan rakennustekniikan ih«eitS. A. y. m. M H» Nykyajan rakennustekniikan ihmetöitä. Berlinin msL?a^ms->n rzu^'?n rakentaminen on tarjonnut monenlaisia vaikeuksia mfivöörien woitettaVa'ii: I-.urin za waik-in tehtävä tässä suurem- moilesia yrität, essä on iunnelm k?>-v>.ni:'e!: Arrce oirran alitse. Kuivamme tässä antaa mn !.'e »>':yt^en ^?n »e>t^>''n wureN ,nn -.'i»tz valmistustöistä. Mirtaz» on sille kohdalle, jo.!?n :unncl! r '-rrn iciau. v:>' 'lt virran leiveydeltä sulka r-keateiden kautta laitetti: pobjaan osti a'1a^ Kun sitten siihen, vesi pois pumppaamalla, on saatu vede >»piiZw.1 k-ii ^aAisv.>s'k-7. tvo d-in siihen kaivaa tunneli. Kun se on valmiikst kaivettu ja > u^.si, .'i-lkkiu. lz -ket^an vefi taasen uomaansa, ja sitten ryhdytään tointa samalla ta valla rakentamaan. LLalttoliincn asema kärjistyy. StskyPi» aitoo psnAa „Ko^s oh jelma»" loimee». ParisiSta sah!ö.'eL^Ln „Ru'koj? «le volle- lokak. 1 pnä: Figaron kirjeenvaihtaja Pietarissa ilmottaa, että Stolypm eduskunnan vastaukseen nähden on päättäu^ heti kokonaisuudessaan sowclluttLa kesäkuun 17/30 päivän lakia eika. kntm ennev oli aikomus, ainoastaan mahuellen panna se voimaan. A»rew« Suome» MinisterimaMo fihteerikst. Viikkokatsauksessaan mainitsee tois» pnä „Rjctsh", että hra Langhoffin si jaan kohta tulisi nimitetyksi Korevo. Hra Koretvo, jolla ou erittäin huo- mattaiva valtiollinen asema, on Suo men kiivaimpia vihamiehiä. Huhujen makaan olisi n. s. valtakunnanlainsää- däntö varsinaisesti HSncn työtään. Wenäläinen oikeuden käyttö Wiipurin lääniin! Pietarista ilmoitetaan ulkomaan leh dille, että hallitus aikoo tosia antaa Viipurin läänin hallinnollisessa suh teessa olla yhdistettynä muihin läänei- hi« »suomalaisessa rajamaassa", mutta ottaa venäläisen oikeudenkäytön käytän- tööa läänissä keisarillisella »väliaikai sella* julistuskirjalla, kunnes päätös valtakunnan lainsäädäntötietä vahvis tetaan! Onnetonta uhka rohkeutta. 1S -««otia» p»i»a«e« veneineen «t«s Im«tra» tuohaista. ToiSpäivänä päivällä lähetti ravin toloitsija Kriminski Imatralla 12 »sotiaan poikansa Markuksen leipuriin ottamaa» leivoksia. Toimitettuaan csi ansa meni poika, sensijaan että olisi pa lanut kotiinsa, Vuoksen rantaan Imat raa koSkca yläpuolelle ja irroitti ran natta veneea, jolla souti vastaiselle rannalle. Siellä hän tapasi erää» toi sen ikäisensä pojan ja kehotti tätä läh temiä» kanssaan soutelemaan. Kun tä mä ei kuitenkaan ollut siihen halukas, 5yppS'i dim : ?'>ee!?en ja työnnettyään sen lvci-.:!s la-mi kenties leikillä, ken- :>ez s ^ ^Hyväsri, tapaamme trrriu''. ^oudettuaan jonkun Utu-to2 uiauall.'! k^änfi hän veneea ai- kceu !0!'7 «a rantaan, mutta s.u.-iz oli p,-cne jo joutunut koskea pyör- icmja !p soutamisen tur- ha n airon pois ja hyppäsi kinaan ailocn kai uida ranlaan. Het- !'S'.ä v>y?semmin naUvöt kosken yl-j- puolslla pyy-npcsussa olevat nai et tyh» jan veneen kiitämän huimaajaa vauh tia putous a kohden ja jcn.'un maljan edellä aallvllla !ell^wan ihmisruumiin Ta>vantakc.a lo^lt^va: kuohut ruumiin puoli'.,, Ylös lr^dlstä pa'.naal>ken sen taas 'ylvyyuen. Sitien karasi sekä ruu mis et.ä vene koskeen. Kosken ala puolella löydettiin myöhemmin veneen pirstaleita, mutta Markus Krimiajkin ruumista ei ole löydetty. Neiti Oftroumoman asia. Neiti Maria Oftroumov lienee päivää ennen vangitsemiskäskyn antamista jät tänyt maan ja lähtenyt ulkomaille. Keisarillisten oleskelu Friedberg.ssä. Liittynee t k 2S p. Saksalaiselle „Vossische Zeitungille" ilmoitetaan Pietarista: Kuuleman mutaan lähtevät keisaril liset Friedbergistä lokak. 29 p. Tiedot H. M Keisarinnan terveydentilasta ovat suotuisat. H. M. Keisarin odo tetaan palaavan Tsarskoje Seloon marraskuun 8 pm tienoissa. Wäite tään, että H. M, Keisari ja keisari Milyelm, joka tapauksessa tulevat koh taamaan tmsenia lokakuun kuluessa. Mukan viipyy H. M. Keisari metsäs tysretkellä Skernevizzslä. Wallankumou!selli- nen kapina Portu galissa. Madridista, lokakuun 5 pnä: Eräältä saksalaiselta Lissa bonissa oleskelemalta alukselta saatujen t etojen mukaan on Lissabonissa puhjennut mallan- kumous. Sota-alukset pommit tamat kuninkaallista linnaa, jon ka katolle mallankumoulseaiset omat pystyttäneet tasamaltalai- sen lipun. Toisten tietojen mu kaan on luningas kapinallisten Työnsulku puunullateolli- suuden alalla Eng lannissa. Lontoosta, lokak. 6 p. Riitai suuksia puuvillateollisuuden alalla ei ole saatu sovitetuksi. Työnantajat ovat hylänneet työmiesten ehdotukset. Työriidat Saksassa. A«»ke« miljoo«aa «retallityölaistä latckotikaan? Hampurista, lokak. 4 p. Kes kustelut työmiesten ja isäntäin »vä lillä eiaiät ole vieneet mihinkään tu lokseen. Puolen miljoonan metallityö läisen odotetaan joutuvan lakkotilaan. Hampurista, lokak. 4 p. Me- tallitehtailijat ovat tehneet muutamia myönnytyksiä työmiehille, joitten hy väksymisestä työsulun julistaminen riippuu. Työmiehet ovat luvanneet antaa vastauksensa keskiviikkona. 40-wuotisjuhlaa viettivät Suomea lähetystyöntekijät Afrikassa Ondongassa viime heinäk. 9 p.nä. Silloin oli näet 40 vuotta ku lunut siitä kun ensimmäiset, luvultaan 10, suomalaiset lähetystyöntekijät saa puivat Ondongacu Ambomaalla. Juh lassa olivat saapuvilla miltei kaikki suomalaiset lähetystyöntekijät sekä noin 2,000 — 3,000 neeleriä, kristittyjä setä pakanoita. Ainoana 40 vuotta sitten Oadongaan saapuneista lähetys!aarnaa- jista oli saapuvilla, Martti Rautanen. Rautanen on koko tämän ajan siellä työskennellyt ja saavuttanut seudun ku- ninkaitteakln ja muitten päällikköjen kunnioituksen. Sankarillista uhrautu- tvalsuutta. Pari nuorta sisarusta Cardiffissa, Mcgde ja Dorothy Brockington, ovat arvelematta ja lankarllllscöti antautu neet vaikean leiUauNen alaiset,i pelas taaiseen 7-wuouaan veljensä käd:n. Pilku poika oli saanut niin pahoja palohaavoja oueaan käteensä, ei ä lää kärit mäarajivut sen poisleikattavaksi. Mi ainoa pelastuskeino oli kuitenkin olemassa, jos 'a.ttainin uutra tervettä iho.i, . uc>a.i leirien Pää töksen s'-n?-Ni 17 -.-uztiaS sisar heti o!en?a' sa ha'-?^-'4 ubrz^zumaan vel- Miä bu'rz!'i. >.'aa! .ricii empimisestä huolimat-a hn> v'zysi heitä ryhty- miäa H nukutettiin za suur>a ot-ttiin hänen reidestään ja si,citi'ttun n. elje» käteen. Jhonpclaset elw/!! i^tcukaan riittäneet, jojoin toinen sisc-r, 13 vuotias Do rothy tarjoutui antomaan' puuttuvan ihoa omasta ruumiistaan, ja meni yhtä sankarillijesti leikkau^pö Mlle. Pcika on noin 17 viikkoisen lääkä ri doidon jälkeen melkein terve ja on awuo.nut koulunköyunnsä. Reippaitten s^arreit on täytynyt 14 päivää maata mumeen omana ja arpia he saamat kansaa koko elumärisä ijän. „Tiesin kyllä miiä seurauksia leikkaus tuottaisi", sa noi Magdc, „mutta saamiani arpia ei miriun turwitje häwetä". Nlitä pappeja, mutta on pappl- parkojakin! Dksi sellainen pappisolio, johon pap- piparka nimitys jotakuinkin täydelleen soveltuu, on pastori Inho Halme, joka ikuisiksi ajoitsi on nimensä piirtä nyt Suomen kohtalojen mustaan tau luun. Siitä on kulunut jo yli 10 vuot ta kun hän nimensä taululle piirsi mutta yhä se ou siinä muistuttamassa suomalaisille välillis:sti Bobrikoffia. Asian selitylseen ja mieliin palautta miseen ei suuria selittelyjä tarvita. Lyhye-ti ja sattuvasti hänet henkilönä j? eeu kohottaa eiille viime numerossa mainittu uurinen, jossa hän »Halme" pyytää saada edelleen olla Halmeena — eli tbisin sanoen — pyytää saada muis tukaa, että hän se oli, joka Bobri- koff.n kuuluisan »helmikuu» ma nifestin" julkiluki useimmissa maam me kirkoissa. Samalla hän, esittäessään asiakaan, antaa rivien välistä hienotuutoisen ka valasti ymmärtää, että hän yhä vie- latm o» wa mis olemaan »Halmeena" eli kenraalikuvernöörin käskettävänä, kuuhun vaan tulee aika, jolloin hän voi avoimia otsia esiimyä. W.elä se aika ei hänen mielestään ole, jolloin yökön sopisi lentää, mutta ehka se pian saapuu. Ja jotta hänet silloin köydet täisiin valmiitst haarniskoittuna, niin hän hyvin mielellään edelleen nauttisi silä apurahaa, jota hän virkavapaana pappisuuehenä on jo pitkän ajaa »ar mosta" nauttinut. On hyvin uskottavaa, että armo hä nen päällensä yhä edelleen paistaa! Toinenkin on meillä pappi, joka ei ole ottanut huomioonsa savanlaStua: »suutari pysyiöön lesUSsaan." Hankin on Juho ia lus edellisen kaima. — Täydellinen uimen>a on Juho Uoti ja on hän aikaisemmin ollut pappina ASkaiSken koppettsia. Sieltä hän on tullut kaikkien lakipykälä» sSLstöje» mukaa» uloShSSdetykfi, kute» aikomaa» on kerrottu. Ku» pastori näki, ettei HSnellS taida olla pysyväistä kaupunkia heoga» vai niolla, nii» lienee hän muuttanut miel tään ja kääntynyt sosialistiksi. Tälle otaksumalle antaa vahvaa tukea se. että pastori Uoti, kutea »Sosialisti* kertoo, tulee pitämää» esitelmä» east sunnuutaiua Tnrnn Työväenyhdistyk sessä. Aineena hänellä kuulu» oleva» »Seurakuntien vapauteen (?) pyrkimi nen." Eihän tämmöise» asta» taka M tarvitsisi juttua nostaa, mutta ei ilkei mattikaan olla. Niin, että onhaa meillä pastoreita mutta on pastori-parkojakin! Millz Ei mine ymmere soome, mine ole roottalaine... Mime maanantaina sattui KansalliS-Osak»- pankissa täällä hauska tapaus, jota ei woi olla kertomatta. Eräs pankkialoja tuntema ton roumashenkilö pistäytyi sanotussa pan kissa asialla ja sai siellä kirjoituksilla täytet- tämäkseen erään asiaankuuluvan kaavakkeen. Wähän perehtyneenä pankkiasioihin »skalst hän kysyä eräältä jotenkin hieooSti puetulta nuorelta naiselta — jolla, olle» pankissa asialla, myös oli samallaine» kaavake kädes sään — mitenkä paperiin kirjoitetaan» jsttn se tulisi oileiu täytetyksi. Tähän neitonen hy vin armonsa tuntevasti toaStasi: »Ei ymmere soome, mine ole roottalaine; kylle zolu tvine sano". Joku toinen sitt« smoiki» ja rcmiva sai asiansa toimitetuksi. ZLielä ht- nen ollessaan pankissa joutui neitosenkin toi mittamaan asiataan, tapahtuen toimit»» -- tietenkin — ruotsiksi. Knitenkin kaikitenki» tali toimitus niin ongelmalliseksi naisellemme että hänen ruotsalainen sanavarastonsa lop pui ja tytön oli, hyvin harmaana naamal taan, ryhdyttävä selittämään asiataa» Mi katkeran vastenmielisellä su omenkielellil Mutta tässä ei ollut vielä kaikki. — gold pankin virkailija tahtoi vähä» ilvHtii nei? tosen kuorisimiStykselle vai mikä lie stih« syyuä ollut että kävi niin, ettei pankinviv» kailija »ymmärtänyt" neitosen suomenkielistä selitystä, maan oli kutsuttava tulkki antt»- jalsi. Sitte tapahtui, että tämä »roottalaine sröölinä" haasteli selivää suomea ja pankin- mirkailija ruotsia ja tulkki heidän välillSA» tulliisi toineu toisilleen kammankin «ielipiteet ja asia tuli lvpultaliu selmille, jolloin »eito» uen päästi Pitkän huokauksen. Lienee tarpeetonta kuvailla «liiti tunteita, jotka tiikkuimat ien SSlen nenivoa kysyn»,» roiiman mielessä, kun hän siwultakatsoja»» toiste» Mutana seurast kerrottua kohti»<t». Hän ei jelltään tahtonut e»Sä lisätä kiw«S kuorman päälle kysymällä neidiltä, joSko HS» tietäisi, mikä uimi o» maapallon Mä osalla^ jossa esim. Turku sijaitsee. Gri aloilta. Allumepäitvi. SyySk. 10:s päivä o» merkkipäivä kreikkalaisilla. Sinä päivänä »Set kuu me ensi kerran näyttäytyi! Wanha» ta- rnn mukaan Herodias tytär, Salome, sinä päivänä tanssi Herodeksen edessä Johannes Kastajan päästä. Ku» Jo hanneksen pää kultaisella vadilla tuo tua huoneeseen, sai Herodias Skkiniise» kramppikohtauksen sekä ankaran — kuu meen. Senjälkeen tämä tanti ou tullut tavalliseksi maan päällä. SyySk. 10 pnä menevät kaikki knumetta sairasta vat kreikkalaiset kirkkoou, uhraavat va hakynttilän ja ku» se o» loppuu» pa lanut, ou kuume muka tipo tiessään. Ikävä kyllä, ettei tämä keino oiaa tepsi. SikyKSmaloa ilma» la»Roja. Hra Waldemar Ponlse» AarhuflSsa TauskaS'a ou jo kauva» koettanut keksiä keinoa sytyttää sähkövaloa ilmaa laa koja. Aarhu» AmtStideude kertoo, että hr» P. on tehnyt jouko» o«»iSt»ueita ko keita ja ennustaa tämän kekfinnöa saa van aikaan suuria muutiksia valais tustekniikan alalla. Eräästä kokeilusta kertoo lehti sev- raavaa: Apulainen piti hehkulamppua km»- mäsiäkin kädessään. Poulse» sytytti ja sammutti molemmat lamput koneel laan jonkun maikan päaStä. Lamppu jen ja koneen välillä ei ollut mitääa yhteyttä Poulsen työskentelee edelleea keksin tönsä kehittämiset,i.