4-N:c> 106-1910 liistairiÄ Sz^skuua 13 pma P:rjant> ina kuoli »verenmyrkytykseen Lemin kirkkoherra Maximilta a Kristian Talvast 67 wuoden »vanhana. Pöpiisi »vihittiin Tatvast w. 1869 ja toimitettuaan papinmirkaaHii- tolassa, Kerimäellä, Samonrannassa ja Hartolassa, malittiia hän w. 1899 kirk tsherraksi Lemiin. Sahanomistosa Mikko Kurenie> m i Taipalsaarelta kuoli »viime perjan taina 43 w. ivanhana. Mainajalla oli tuntu.va ioaiku.us oman pitäjänsä kun- na.1isivsa asioissa, toimien mvös kirkon isäntänä. Paikkakunnallaan oli hän nuor suomalaisen puolueen huomattavimpia johtomiehiä. Terijoen asemapäZllikkö Henrik Cristian August Siems kuoli t. k. 7 pnä 56 »v. ikäisenä. T. k. 7 p:nä kuoli Turussa neiti Maria Loivisa Tealea 87 w. ikäisenä. — poliisit raisia-ijina. Kijewistä ilmoitetaan seuraama tapaus: Kaupun kiin saapui t k. 6 p:nä nuori tolon- poikaistyttö ja kysyi passissa olemalta poliisilta yokortteeria. Poliisi wei hä net erään talon talonmiehen asuntoon ja raiskasi hänet siellä. Sitte saapui »vielä kaksi polisia, jotka tekimät saman rikoksen. Nainen ilmoitti ilkiteosta po liisiasemalle. Ensiksi mainittu poliisi ampui itsensä peläten rankaisua teos- taan. — Linnaan Suomen kysymy»« sestä. Wilnassa on »Poljska Sarja"» lehden toimittaja Dmohowski tuomittu kuukaudeksi linnaan Suomen kysymystä kosketteleman kirjoitujen johdosta. — Fapeturma paussarilaimalla. Norfolk, syysk. 9 p:nä. Monroen lin noituksesta saapuneen ilmouuisen mu kaan on panssarilaimalla „ North Da kota" Ogiencityn luona syttynyt kove- rasma palamaan, jolloinka huhujen mu kaan kolme henkeä kuoli ja 11 haavoit tui. — Kuparimyrkytys. Sofiasta, syysk. 9 pnä. Manöövereillä Orhanin läheisyydessä o'.vat erään jalkan)älipa- taljoonan upseerit saaneet myrkytyksen kupariastiassa säilytnystä maidosta. Ihdeksäntoista upseeria on sairaana lä hetetty Sofian sotilassairaalaan. — Ruhtinaallinen aivioliitto te keillä. CettiNlesm sähkötetään että siellä huhuillaan e.iä Serbian perintö- prinssi Ate!santeri tulee menemään kih loihin meni: laisen suuriruh^incan Pie tari Nlkolajetvushin tyttären suuriruh tinatar Maria Petron?nan kanssa. Suu- riruhtin2t )r on 'ahde'jant^i?ta ivuoden »vanha, peruitöpr.ncsi Aleksanteri tuee joulukuussa kahdenkymmenenkahden wuo- den wanhoks-. Zksslizten KuuliiAizZs. Ikaalisien kauppalan seurahuoneella pidettiin elok. 28 p, kuntakokous, jossa keskusteltiin ja pääteuiin >curaawista asioista: Lautamies ehdokkaiden valitseminen kolmet.i seuraawa-fi »vuodeksi oli kokouk sen ensimäistä tehtäviä ja ehdot/aitsi useampien äänestyksien jälkeen tuli va lituksi seuraamat henkilöt. Ikaalisten kirkonkylän piiriin: K. Ahtola, talolli nen Aleksi Hallia ja puu eppä K. Malli. — Watulan piiriin: eninen lautamies Jsokki Iso-Hannu, H. Tuuri ja Mala- kiaZ Laakio. — Riitialan piiriin: Frans Kujansuu Heittolassa, Ariv.d Nlaneu Kiinalasta ja Ale^.i Orhanen Höhiö- lästä. — Luhalahdea piiriin: entinen lautamies Jsakki Haikara, Adam Ala nen ja Juho Juhonpoika Dl'Oja (nuo rempi). — Kovelshden hiiriin: entinen lautamies K. Koivisto, T. Jukola Önni ja Isak Markkola. — Lautamiesten vuosipalkka 100 mk. päätettiin pitää entisellään. Sitten tuli tuo jo niin monta moni tuista kertaa kuntakokouksessa keskustelua alaisena ollut Kotvelahdea tie- ja filta- jut:u, josta ei koskaan ole selvitty il man kinastelua, ja puheen aihetta se toi kokoukselle nyt'in. Ennen ehdotetun Äo- velahden poikki rakennettavaa sillan si» jaan ehdotti nimismies laitettavaksi lautan lahden ylimenoa varten. Mut^a toiset tekivät tämänkin ehdotuksen tar- kotustaan vastaamattomaksi, kun pai kalla johon lautta tulisi sijoitettavaksi käy kova virta ja rannat ovat kovin al>-nkoiset, jotea kevättulvien aikana lauttaus kähisi miltei mahdottomaksi. Wallan uuden käänteen sai tämä koko tiejupakka kun opet. W. Korhonen teki uuden ehdotuksen, että maantie rakennet taisiin peräti Kotvelahden itäistä raa taa pitkin j?ten vältettäisiin niin lau tan kuin sillankin rakentamiset. Ehdo tus sai kohta paljon kannatusta, muun- muasi^ vfi^öri Tönroos sanoi oikein ihmettelevänsä sitä, kun ei tätä ehdo- ti sta jo aikoja sitten ole esille tuotu, kun kustannuksetkin vähenisivät ainakin toisella puolella ja fillä tulisi tiet jo kumpasellekia puolelle Kovelahtea. Korhosen ehdotusta puolsi vielä se» kin seikka, kun piiri-insinööri, joka on tarkastanut nykyään käytännössä olevan Kovelahden eteläisen tien, on antanut siltä sellaisen lausunnon, että se on alusta asti kehnosti suunniteltu; tiellä näet välttämättä täytyisi tehdä korjauk sia, joidea kustannukset hänen tekemänsä arivion mukaan tulisivat nousemaan 3,725 mk. Kun saman insinöörin te kemä kustannusarvio tiestä ja sillasta jotka on suunniteltu tehtäväksi suoraan Ko.-velahdea poikki tältä ennen maini tulta tieltä, tulisivat nousemaan yh teensä 20,000 mk. niin kokous katsoi kaikkein selvemmäksi hyljätä kaikki nämät entlset ehdotukset ja ruveta toteuttamaan Korhosen tekemää ehdotusta. Asiasta päätettiinkin pyytää heti kuvernöörin lausuntoa, joka arveltiin jo saatavan- ktn syysk. kokoukseen. Silten seurasi kysymys hajonneen Kar run sillan uudestaan rakentamisesta. Malittiin siitä huolehtimaan erityinen toimikunta. Seuraava i.sia oli kievari- ja kyy- dittzshuutojen hyväksyminen. Tässä asiassa tuli myöskin esille paljon erimielisyyttä, kun toiset vaativat niitä sijoiteltamakji sellaisiin paikkoihin, joika olisimat sopi vampia matkustajaliikenteeseen katsoen To.set tacs katsoirvat olevaa velvolli sia niiden saamaan kiemarin pidon, joi- dcn huutosumma oli pienin. Monien »vastakkaisten äänestyksien jälkeen, jotka ol.!?at mennä jo heikompiälyisen Ym märryksen yli, päästiin kuit:n?in tästä kin asiasta selville. Kieivarit tulivat seuraamiin paikkoihin: Ikaalisten kir kon kylässä Rahkolaan, Kilvakkalassa Uudelle-Salvalle ja Heittolassa Har toselle. Päätettiin suuren oppilasjoukon takia hanttia Ikaalisten kirkonkylän kansakoa- luun apuopettajatar, jolle valtioatvun lisäksi kuata maksaa palkkaa rahassa 100 mk. ja vuokraa tvartea 150 mk. Tuotiin esille vaivaistaloa johtajan kysymys siitä, josko häa saa ottaa luok sensa harjottelijoita ja kuinka paljoa kunta vaatisi jos nämä hajottelijat saisivat myöskin ruuan ja asunnon vaivastalolla? Kokous suostui ehdo tukseea vaatien tällaisilta harjottelijoilta asunnosta ja ruuasta 35 mk. kuukau dessa henkilöä kohli. Viimeksi nostettiin vielä kysymys siitä mitä oa tehtävä sea johdosta kun vesi Kyrösjärvessä oa viime vuosina noussut paljon yli sen määrän, kun se oli Kyröskoskea laskemisen jälkeea ja kua Kyrösjärvea rantamailla asuvat tilanomistajat saavat kärsiä suuria tap pioita juuri tämän veden kohoamisen takia. Mlkkaaa keskustelua jälkeea pää tettiin valita toimikunta ottamaan ensin selvää siitä, mikä aiheuttaa tämän ve den kohoamisen. Soffi. Sitä ja tiitii. — A««erokielti. Koko maopallon asukaslulu on likipitäen 1,544,000,000 henkeä. Niistä oa 535 milj. kristit tyjä, 175 milj. muhamettilaisia, 10 VU'-j. juutalaisia ja 823 milj. muihin uskontunnustuksiin kuuluvaa; niitten joukossa on: 300 milj. C?nsuciiiksen opin seuraajaa 214 milj. bramalaisia ja 121 milj. buddalaisia. Sillä tapoa tulee jokaisen tuhannen maopallon asuk- kc-m kzhdalle 346 kristittyä, 114 mu hamettilaista, 7 juutalaista ja 533 toi- > sia uskontoja tunnu-tavia henkilöitä. — Maailman msnykn sanoma lehti on kiinalainen „King Cvo" Pe> kyissä, joka ensi vuonna voi viettää 1,000-vuotista riemujuhlaansa. Se al- koi aim. ilmestyä v. 911. Pekingin valtionarkistossa on kappale jokaista ilmaantunutta numeroa, ja kerrotaan, että lehden viimeisin numero oa aivan samanlainen kuin ensimäinenkin kirjasi miltaan, toimitustavaltaan ja paperil taan y. m. Ei ole aina ollut hauskinta olla tä män lehden toimittajana. Päätoimitta jan oli päällään vastattava lehden si- sällyl,estä ja ivuosisataia kuluessa on 15 päätoimittajaa mestauu, kua lehteen Ui päässyt livahtamaa- Etakin, mikä ei vallanpitäjiä miellyttäl.u. Uskonto ja mieli sairaudet. Useia saa lehdissä lukea itsemurhis ta, joihin »uskonnolliset mietteet" olisi vat antaneet aihetta. Woihaa tyllä jos kus sattua, että uskonnollisista syistä mielenhäiriö voi tulla, muna syynä ei suinkaan ole uskonto-asiaia oikea miettiminen, vaon enemmän se, että hengellisiä asioita tuumaillaan vää rällä tavalla. Uskontoa vastustavat tahtovat eri tyisellä mielihyvällä painostaa itsemur hia »uskonnollisista syistä", fillä onhan siinä muka sitten todistus, minne uskon to vie ja kehoitus välttää kaikkea us konnollisuutta ihmisille turmiollisena. Eros tanskalainen hermolääkäri on äskettäin julaissut tutkimuksiaan tästä kysymyksestä ja vetoo myös monien etevien hermolääkärien lausuntoihin, joissa auo lääkärit vakuuttavat, että tosi uskoaaollisuus oa voimullinea lääke mielisairautta vastaan. »Uskovainen ihminen ei niin helposti joudu mieli sairauden uhriksi ja voidaan helpom min parantaa kuin muut". Professori Kraepelius paljoa luetussa käsikirjas saan ei mainitse mieli airaudea syiksi ollenkaan uskontoa. Samoin professori E. Meyers vuonna 1907 antamassaan teoksessaan ei mainitse sanallakaan us kontoa mielisairauden syynä. Toh ori Koch sanoo itse tulleensa tekemisiin aina kin parin tuhannen hermo- ja mielisai- raan kanssa eikä sano yhdenkääa näistä tulleen sairaaksi uskonnon takia. Näin puhuvat asian ymmärtäväiset, mutta mikäs estää sittenkään syyttämis tä uskontoa, kun ei paremmin ymmär rä tai kun on paha tahto. Etsiköön jo kainen rehellinen ihminen syitä ny'.yai> kaisiin miel!sairau!'iin ja itsemurhiin ja varmaan on huomaama syy'si juuri to dellisen uskon puutteen. Kasvata lap sesi Jumalaa sanan valossa ja opeta heuä pitämään elämässään Jumalan käskyt ja m.kä seiraus heitä silloin koh- taisipa on Jumala heitä auttava. »Kyllä Jomala omat hullunsa paran taa" sanoi eräs suomalainenkin lääkäri ja varma oa, että J?raelin lääkärillä on vieläkin Gileadin parantavaa voi detta! Gri aloilta. professoreja nekin! Eurooppalaiset naiset näyttämät vie lä oleman aikalailla takapajulla Ame rikan ul^aist.-. tyttäristä, ainakin s.itä päättäen, että lauluisessa lännessä äs kettäin on perustettu uufi akatemia, jossa nuoret naiset saamat oppia kau niisti ja s-rosti nukkumaan. Mrs Grace Dompman, akatemian johtajatar, pai- nosiaa Amerikan marakkaisiin perheisiin lähettämissään kiertokirjeissä, että nuor ten tyttöjea tulisi uinnittää suurta huo miota siihen, e:cä he nukluessaankia säi lyttäisivät kauneutensa. »Naisprofesso- rien" toiminta alkaa iltasin, jolloin hie noston nuoret naiset suvaitievat asettua levolle. Monet kaunottaret menettävät sulouteusa jouduttuaan unen helmoihin. Muutamat nukkuivat suu auki, toiset rumassa asennossa ja toiset taas rypis tävät nuk!ue-saan otsansa niin kovin, eitä näytti vät ivanhouia ja ilkeiltä, Kaikki lama tieiysti rumentaa nukku vaa. Akademia nuUumisen taitoa var ten opettaa auoria tyttöjä makaamaa» kauniisti ja asettamaan tukkansa kau niisti, muua kuitenkin terveellisesti ja mukavasti. Heti kun nuoret naiset ovat nukahtaneet alkajat »noisprofesforit" tehdä huomiottaan. Jolleivät nämä ole tyydyttäviä, herätetään lluktunut ja hä nelle opeketaan kasvojen ilme, jonka täytyy hurmata jokaisen. »Nukkumisen taidon" oppikurssi vie vähintään 6 viikkoa. Kun ty'öt vaia ovat oppineet tuatemaaa olemansa huomioa esineenä nukkuessaan, voivat he »opiskella" it sekseen. Ilufi hattumalli. Amerikan naismaailma oa nyttem min myös puolestaan seurannut rans kalaisten sisariensa esimerkkiä ja on kek> sinyt uuden naishatun. Siinä ei ole sulkia, ci röyhelöä, ei tylliä, ei kukkia, eikä harjoju, eilä mitään muutakaan. Ei; hattu on vaan paljas »koppa", jo hon taitava maalari on maalannut kuvia. Uudesta kuosista on tulemassa tai teilijain kultakaivos, ei vain maisema korttien ammaltikulvaajille, maan myös kin eteville taiteilijoille, sillä kukaan aai.ien ei tahdo esiintyä seurapiireissä, päähineessä, jonka jokin nurk/amcjtari on maalannut. Muuan yritteliäs maa lari Pegajus, jossa on hylvä annos liikemiesneroa, oi: jo toimittanut hiitta- luetrelon, missä tarkoin mainitaan nais- hattujen erilaisista taidemaalauksista koituvat kustannukset. Luettelossa esi tellään 26 eri korkeata lintu- ja koris- ielajia, Puiiariiitcsatalielen sivelemi- sestä vaaditaan 10, korpista 100 sekä pöllöstä 150 dollaria. Herra Pegasus joka ei turhaan ole nimisensä, (Pcgasus tarkottaa runohe- poa), tahtoo maalauksiinsa yhdistää ru nollista »viehätystä ja kehottaa sentdh- den liiketuttavilla» valitsemaan lin nun, jossa ilmenisi kantazattarensa ver- tauskuma jonkunlaisena mimahduksena. Niinpä suositellaan perheenemännille, joilla on ollut runsaasti lapsia, haika ran kumaa, oopperalaulajattarelle sirosti sipsutteleman Västäräkkiä sekä tieteen työ mailla liikuksilville pöllöä vertauskuval lisena hatankoristeena. Sekataumraa. — Hillea työ» ritari oa Kuus joella mökkiläinen Tuomas Jäsesmäki. Ukko on jo ensimäistä vuotta yhdeksän nellä kymmenellä, mutta siitä huolimatta on tänäkin suvena hakannut kaskea 15 kuuden sylen pituis-a sarkaa. Ukko on raivannut itselleen kolme torppaa ja ollut puolisona kolmella emännällä, jois ta nykyinen on aivoa tuonelaa ovella, joten ukolla todennäköisesti oa kolmas leskeys edessä. Lukemattomat tervas kannot on tämä työn jättiläinen ma^s tä vääntänyt ja oa itsekin näköjään kuin punaisin tervashonka. Rlllltllticil «ilikjch Turun Lehden lonttortSs». Läntinen Rantakatu 19. Jalkineita ja Kalosseja syyskautta varten. MiiiMs- Za SoUanaykaa myy ehdottomasti halvimmalla O ^ k Maariankatu k Puh. 12 34 (Kuvschinoffin talossa) i?l )57 Mlliknätaiat f Nyt saatuna: Kauniita matlavaippoja «^UtlUvtUM, Mvltl.. Turun Wanukaupp«, Aurakatu 12 13347 Kultajeppäyhttöu talo, Kauppato in laidassa. s Axtekari Al. TNertnin sokeroittuja -'WW karNMn MM. Gcrattu keino Umpikantta S 5 F... ... -z. " ynnä siitä syntymiä waiwoia, vitukuin pyör rytystä, päänkipua. heugeuahdistusta. rasitusta, suolteinvelttoutta. limanmuodostusta, ruokaha luttomuutta, maksatautia, hemorroideja y. m., y. m. wcstaau, uuden vaikutus on erittäin suloinen ja mieto, louka nmoksi uaiset, vieläpä lapsetkin nauttimat niitä mielellään, ja niitä pidetään tuimasti ivaiknttanna suoloja katkeria »vesiä ja seukaltMa parempina. Jokainen laatikko on varustettu tähän painetulla suojelusmerkillä ja jo- lainen käytäntö-osoitus on varustettu nimikirjoituksella. Hinta laatikolta 1 markka. Omat saatavina 1591 maamme kaikissa aptckcissa. IS vzake/lMö Ozcsr Mck Eerikinkatu 9 — Hurku — H*uh. 3 89 suosittelee hyvintunnetwja ensiluokkaisia tavaroitaan, kuten: Konjakkia Rommia Liköörejä Miniä ja Punssia Pyydämme yleisön kiinnittämään huomioonsa siihen, että hiunat omat samat kai'illa Mini-ja Mäkijuomakauppiailla tässä kaupungissa; yhdeu liikkeen etemyys toisen rinnalla rippuu siis maan tamarain laadusta. Lentolehtisten kantta levitettyjä hintailmoituisia on otettava mastaan suurimmalla varovaisuudella. K245 Koetelkaa, Vertailkaa ja arwostelkaa. Kunlutilkslll. T. S , u. A. ja S-i t. j 1 k. 70 mm. 5e nuoriso. joka tänä »vuotena aikoo käydä rippikoulua ilmoittautukoon Tuomiokirkon sakaristossa: suo- menkieliset pojat tiistaina t. k. 13 p:nä klo 10 a.p. ja suomen kieliset tytöt samana päilvänä klo 4 i.p. sekä laitti ruotsinkie liset keskimnttona t. k. 14 p:uä klo 10 a p. Turussa, syysk. 10 p. 1910. Pastorintvirasto. HilutstkanppoM. ZMM tilaisuus DkeuutlMille! Perjantaina IL ja lauvanteina 17 p!Nä t. k. alka?z klo 10 a v ia 4 i o. mvy- däan Mapaalla huutokaupalla, liilkken lovct^ tamisen jobdvsta, talossa Nio 11 Eerikin kadun varrella, pihanpuzlisessa ralenlllnseSja, toiminimi G. A. Serea ja Kumpp. kaupva- tavara«arasto, jota on: dobmella, semior- teja, pumvulikaukaita, kretonkeja, bomaseeta, teetä, ryyt-jä, lamppuja, nauhoja, uappia y. m. lyhyttavaroita y. m., y. m 16340 Alex. Stenberg. Puh. 4 9S. Sukkia ja Mauttnja Manttuja ja Sukkia suurille ja pienille i?v64 Emil Brännlundilla, Humalistonkatu 8 b. Hoaraliike P.iniarhakatu 23. NobelinPetroleumia Nemskyn ja Waasan Steariinikynttilöitä myy paljottain ja vähittäin Harald Färdig, 15008 Eerikinkatu b. Ruumisarkkuja ja Metalliseppeleitä myy dauoimmaUa ^ SS. LinSqVtft, W. kirllok. 34 Rlakulatuuria Turun LehSe» konttorissa. D öuurin walikoima ^ N HMM ja KsMita Z Sch ^ ^ .... ^ K Klslsga Turun Haufilkatehtaan ^ 13032 myymälässä. Aurakatu 1. ^ KriLtciin hyrvää «» »»« VUNIS ä 1: 25, 1: 50, 2 mk. ja 2: 60 pullo myydän Harald Aärdigin Mini- ja Mälijuomakaupassa, 13951 Eerikinkatu 5. Kun hylvää saada taidatte huomautia I. E. Äavuuder niille, jotka limo- naatia tarmitjemat. Tehtaita Turussa, Nou siaisten Numniella >a ^Limaalla. Puh. v LO. Nn tjuonon Hhljiiii Mahdatte 13ö46 haimalla, hymiä lajeja, myöskin paah deltuna jc Mhettuna myy 801 c. Sr. Lmaderg'jn jälk. ttaikki nahkatavarat loppimnmyi,d>iän si- iäänostoyiutoihiu. Morsiamez ruunuja, seppeleitä ja ieabuSieila. Muolimaatetusta mas.allnotetaau. Muotimakajiini Linuau- kadvlla, kauppahalli» w>ere»jä. Puh. 2 09. 1667 VAN- ixnnxreita myytämänä Tlllllll Lchdtll Kirjapainossa, Läntinen Rantakatu i s>. Paltvelukseen halutaan. T S. 1 k. t. j. SS mm. Sallliniilies. s: joka on jonkun verran taitava muurauksessa, seppä, joka on halukas tekemään sekalaisia töitä, sekä kaksi muonarenkiä, kaikilla pie nehkö perhe ja tarpeelliset todistukset, halu' taan Koiviston kartanoon Pöytyällä ta, P.tkämSen Keskitaloon. Lähemmin ilmoittaa peytori B, Siöblom, Pitkämä.i, Turku. T. S. ja U A :n 3 P.P. t. j. 1 k l5 mm. Ojankailvajat saavat työtä Koiviston kartanossa Pöytyällä. 1VS93 Kalutaan ostaa. »Mm ostetaan korkeimpaan hintaan talossamme Kauppatorin var rella Aurakatu 12 b. A.B. Mttkckk N.Y. Seka-ilmoiluksia. Tnrnn vanhin ja luotettaww Yks. Kattppako«r«, u»2!» «askenkatu N:» 6, aulaa y'si!yisia ja yhdistettyjä täydellisiä lurs e a katsinkert. ttal. ja amertkkal. kir» jiii plöossa konttoritöi ssä ja konekirjot» t> tscssa y- m. ainepa. Harjoitus» tvnltort. Pyytäkää louluu ohjelma! Altalurssit klo 7—v. Ilmoittautua vot zoka päivä klo 9-2 ja 4—S. Oma pai» kanwälttyStoimiSto- Paikanvälitys mak- svton oppilaille ja isännille. Oskar Zettertlom. Huom ! Osoit. Kaskeukatn V. Mkzsmttomst kuutollzilMrzIiU Miekkulan huutokaupasta kootaan asuuuoS- siani Turussa Birgeriukato 13 tiistaina t. k. 13 pnä ilo -S i.p. sekä keSNmiilloail 14 p:aä samana c.. koneeakäyttäjä I. Blou»- qivistin luona Naantalissa. Turussa 8 pmä sy scuuta 1910. (U A.1.40) 16854 Frans Lindroos. Ompelijattaret ja kouekutojattaret aavat työtä. (-,.S.2.12) tö833 Carlsson ^ E:o. Mcnäjän kirkkokatn S4. Millat ja Lumput ovat, knten tähänkin asti, edulli simmat tuoda Antskogin Myymälään, Aurakatu 12 a, Kauppatorin laidassa, siellä ne ostetaan tai vaihdetaan parhaan laatuisin lankoihin, kan kaisiin, Viltteihin ja saaleihi». Walmistettawia talvaroita, knten kankaiden värjäystä, präS- säystä ja valkaisemista sekä vilt tien peioa ja uudistamista vas taanotetaan. 839S Työ ensiluokkaista ja hiuta halpa! Ammatti-ilmoituksia. Z. G. »Ilim, L?»!:,.,-. 4673 Linnankatu Ib d. MiMmtolll ja illiraStMj. K423 L. FaSritiuS. K. E. katu 2 b, puh. «05. valltlää talontauppoja. Immin kulut. Junat lähtenmt Turusta: Aamupäivällä. 5,00 Paimioon. 7,30 Saleou, Karjalle, Helsinkiä. Porvoon, Tammisaareen ja Haakoon. 9,21 Toijalaan, Tampereelle, Poriin, Ran« malle, Jyväskylään, Suolahteen ja ^aaiaan. 12,09 Forsman, Toij^aan, Tampereelle, Hä- uieenlinnaun, Helsinkiin ja Loviisaan. 12,Sö Saloon, Aarialle, Helsinkiin ia Por- w»vn. Iltapäivällä .j,10 Toijalaan, Tampereelle, Helsinkiin, Jy väskylään, Suolahteen, Äaaiaau, Uusi- kaarlepyyhyn,Pietarsaareen, Kokkolaa^ Raaheen. Onlnuu, Kemiin, Rovauie- meeu, Tornioon, sekä Hämeenlinnaan, Loviisaan, Kotkaan, Haminaan, Mik keliin, Kuopioon, Ziialmeen. Kajaniiu, Lappeenrantaan, Wiipuriin. Imat ralle, Savonlinnaan, Sortavalaa^ Joevsunhnn ja Pietariin. 3,20 Saloon. S,VV Saloon, Karjalle^ Heljin!!'?, Tammi saareen, Hankoon, Wiipuriln, Imat ralle, S-ivouliuuaau, Sortavalaa^ Joeujuuhuu ja Pietariiu. 3.2V Humppilaa» ja Forssaan. 8.V5 Saloon. Junat tulemat Turkuun: Aamupäivällä. 7,20 HnmppilaSta. 7,30 Paimiosta. 9.46 Perniöstä ja Salosta. 1^09 Pietarista, Mipnrisk, JoensunSta. isortaval.ista, Savonlinnasta, Imat ralta' Lappeenraunasta, Kazanista, Iisalmelta, Kuopiosta Mikkelistä, Haminasta, Kotkasta, Hämeenliuuasta, Toruiosta, Kemistä, Oulusta, Raa hesta, Kokkolasta, Pietarsaaresta, Uusi- kaartepyystä, Maasasta, Suolahdesta, Jyväskylästä, Tampereelta. Lovii sasta, Toijalasta ja Forssasta. Iltapäivällä. 1.47 Helsingistä, Hangosta, Tammisaaresta Karjaita ja Salosta. 3,47 Helsinqistä, Kujalta ja Salosta. 4,40 HelMgistä, Riihimäeltä, Tampereelta, Hämeenlinnasta, Porvoosta, Lovii sasta. ToijalaSla ja Forssasta. 7,14 SaloSta. 10,40 Helsingistä, Mipnrista, Rippeen raa nasi, Porvoosta, Lo'.vn asta, Lah- de^'!a, Häu'.eenlinnasla korista, Äaw> malta, Tampereella, ^.'lialasia ia ForSlasta. 11,4!i Helsingistä, Hangosta, TamunjaareSta, Karialta ja Salosta. Turku 1910. Turun Kirjep. ja Sanomalehti O. A.