N:o 226 — 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona lokakuun 5 pnä — Kiinan raha asitt. Peking, lo- s. o. talvella häviää yhtä suuri mää- fof. 2 p:nä. Rahoin nisteriö cn ios- rä vvtta kuin kosäknukitusioa. kenur ensi wu0)cn uloarmion sisältä- Ehkä talvella sattuu suuria tuli- wän mlivfl 297 mu;, ja menoja 333 paloja? inilj. länio. n>ajaust<l siis 30 inilj. Rahatoimikamarin tilastoon on tä- Euurimmai menoerät cttxn solilaslnr- miin vuoden tammikuussa merkitty ko!l>u>!'sun 190 nuij.. kulkuloitosiarloi- jiin 50 m iii- ja korkoihin 50 milj. Niitä näitä. Jlmapurjehdus. Lento PyreaeUten yli. Parisisra ilmoi:s'aan, eitä ranska- laisen ilmopurjeht.jun Tabuteaun, jonka on onnieiunm leniiiö Pyreneu- ten yli Biarrii^'is'<i Tan Teliasi iin, o-doleraan palaaman Lataisin Biorriiz'iin myöskin ilman ha!ki. San -Zcbasli<in'!ssa malliisi talva- ton riemu Taiuneaun loskeuniessa ma<^on m. m. Espaiijlin kuningas- parin läsnäollessa. Tabuteoun kone on j^armon-biplaa- nimallia. Tukholman lcntoivlikko päättynyt. TukHolmasia, lokak. 2 P:nä: Vapaaherra Cederström lensi känään 9'/z minumissa 2 peninkulman pit- kän radan, läh.ien .'rnis^ikalt^ ja kierieän Eläiiuarhan H an tuiuut ; agens Nyheterin" palkinnon 1,000 'dollista missään maailmassa kruunua. Semoroiiffo on nyi päätty nyt. Jlmapurjehdusonnettomnus. M etzistä, lokak. 2 p:nä: Lkiuo- maikalla Trierin Metzin maliliä 'Pinosi ilmopuirjehuja Haas toiiouieen Mosel-wirtaan. Haas loukkaantui kuo liaaksi ja kone pilaantui. En^slinäisen palkinnon eiäisyysien- nosia, 20.000 mk., sai J«mnin. Uusi korkeusrckordi lennossa. M o u r m e l o n de Grand, lokak. 2 pnä: Vinnuilen cn biplanilla si- tvuiruanur korleusrekcrdin nousemcl- la 2,760 me:rin korkeilleen. Pysäyiet- 'tyään moottorin >hän liukui alas 13 minuulissa. 64 tulipaloa, joista 6 on ollut »kes kinkertaista" ja 58 „pientä". „Suuria" ei ole ollut yhtään. Jos kadonnut vesi lasketaan tu lipalojen tiliin, niin tulisi pienen kin tulipalon osalle 3—5,000,000 ämpäriä vettä arvoltaan 2—3,000 ruplaa, puhumattakaan siitä, että tällainen vesimäärä olisi lyhyessä ajassa hukuttanut kokonaisen kau punginosan. Siis, veden häviämisestä ei voida syyttää katujen kastelemista, suih kulähteitä tai tulipaloja. Mihin katoaa näin ollen kym menkunta miljoonaa ämpäriä vuo rokaudessa? On olemassa vain yksi selitys: ne eivät katoa mihinkään, niitä ei yksinkertaisesti vesijohdossa ole ollutkaan, sillä vesimäärä lasketaan »koneitten tekemien pyörähdysten mukaan". Tavalliselle kielelle käännettynä nämä sanat tarkoittavat, että vesi määrä lasketaan koneissa käytetty jen polttoaineitten, öljyjen y. m. mukaan. Asiantuntijat selittävät tämän sei kan näin: Olkoonpa Pietarin vesijohto mi ten huono tahansa, ei kysymykseen saata tulla mii jaardien ämpärien katoaminen, semmoinen ei ole mah- On — Automobiilikilpailu Vanderbil- tin pokaalista. B e r I ■ n, loka k. 2 p: Tämänpämxiisi-iä auioittobiilikilpai- tuisia 3knkrf):l::n polaalisia moitti sen Grant, joka minne muonnakin sen lvoitii. Kilpailuissa hu::ti muutamia on nettomuuksia. joissa 2 henkilöä kuoli ja murtamia haamoiliui. luultavinta, että Pietarin vesijohdon tarpeisiin vaaditaan fantastinen mää rä polttoaineita ja koneöljyä, ja ku lujen peittämiseksi esitetään sitten kadonnut vesimäärä. Jos kerran kunkin ämpärin saan tiin tarvitaan tietty määrä polttoai neita, ja jos tarvittavaa vesimää rää ei löydy, niin mihin joutuu vas taava määrä polttoaineita? Tältä taholta olisi esittävä seli tys vesijohtopanamaan. Tämä seikka on sitä paitse lä heisessä yhteydessä veden laadun kanssa. Huolimatta siitä, että v. 1908 ter veysvaliokunta on IMVMMMM Keski-Suomen Kirjapaino Jyväskylässä valmistaa nopeaan, huolellisesti ja kal kille edullisilla hinnoilla :-: kaikellaisia kirjapainotöitä anMHan—m kuten: Tili-, vuosi-, y.m. kertomuksia ja julkaisuja. — Tilikirjoja ja verokuitteja. — Osake-ja kunnia kirjoja. — Toiminimipainoksia kirjepapereihin ja -kuoriin. — Lasku-, vekseli- y.m. lomakkeita, llmotus- y.m. reklaameja. — Päivätyö-, pääsy-, ravintola-, y.m. lippuja. — Shekki-, tukkimitta- y.m. kirjoja. — Keräyslistoja, ennakkoarpc : sekä arpalippuja. Vahvoja ja hyvin liimattuja s I s- I CO 09 CO f aa lamana tämä« lehden konttorissa. vaatinut asetettavaksi filtreihinno peusmittareita, ja vaikka on jo eh tinyt kulua 3 kolerakautta, puhu tamien kuulustelujen kautta on saatu selville, että ne työmiehet, jotka kärräsivät hiiltä lotjista, työn sivät saman kuorman usonmman kerran hiilikasojen ympäri ja mit tauttivat sen joka kerta uudelleen, tuon tuostakin! On ihmeteltävää, ettei näin ollen Kuulutuksia Kuulutus. Kirjekuoria u posfipaperia fleii lefadei konttorissa. Tilipaperis (kmtitirut) takl-Sooan koittrlssa Palvelusta haluaa. Kauppiaa EI. Lehmosen sekä Ta- ole puuttunut enempää kuin 314,000 puutaa. - , ..... , i Vajaus huomattiin vasta v. 1908 lollisnn J. Lahmose^, V. Minkkisen mattakaan näitten mittarien hinnan j lopussa, kun aiottiin tehdä tiliä ™ ... rj , , mitättömyydestä, ei pyyntöjä ole ! hiilijäunnöksistä. lli.Iikasoja mita- 5; kmkkl H anka «^n otettu huomioon. | tessa tarkastajat saivat selville, että P l a J^ n öäkiomäen kylässä, kon- Filtrit ovat muuttuneet koleran hiiltä oli vain 706,729 puutaa, kun! kurssipesäin velkojat kutsutaan istutuspaikoiksi, sillä vesijohtovesi tilikirjojen mukaan olisi pitänyt j täten kokoukseen Hotelli Vahlgre- säännöttömän ja liian nopeaan filtre- ■ oUa 1,882,699 puutaa. oiin Jyväskylän kaupungissa ensi rauksen tähden on usein hka,sem-| Vesijohtoascman mekanikko Uit- lu l aw . marraskuun 14 vuotia tSyffSnyt kansakou lun läpikäynyt vilkasluonteinen ja rehellinen poika haluaisi jotakin sopivaa tointa mieluimmin kauppi- i alelle. Vaat, pyyd. nimimerkillä:! OdotfsV). Vastingin postiaseaia. 8529 l—l Hämmästyttäviä tie toja Pietarista. 250,000,000 impirii fettl katoaa tuodessa Pietaria vesijohdosta. Retshissä kirjoitetaan: Pietarin vesijohtoa ympäröi sa laperäisyyden verho. Noin kolmannes, jopa väliin enem män, sen hankkimasta vedestä ka toaa. Noin 200,000,000 ämpäriä jää vuosittain merkitsemättä tileihin. Vesi ei itsessään maksa mitään. Vasta kun vesijohto on sen nosta nut ja jakanut, saa se vissin hin nan. Näin ollen vesijohtoveden hin ta syntyy koneitten työstä, poltto aineista, öljystä y.m. Mihin joutuu tämä kadonnut vesi? Ehkä tämä tavaton vesimäärä ku lutetaan katujen kastelemiseen? Ovathan Pietarin kadut, etenkin lai takaupungissa tavattoman likaiset. Kuitenkin voidaan objektivisesti todistaa, ettei katujen kasteleminen ole syynä tähän. Talvella ei katuj a kastella j ä siitä huolimatta katoaa 30 pros. vedestä 4 p:nä kello vesi *. .. .! Iin koettivat peittää vajauksen esit-1 . .. . Asiantuntijat kertovat, etta vesi tämällä aivan mielivaltaisia tilejä, i tHmaan toimimj «miesten pa'koista pilataan tahallaan vesijohtopana- . y r ; t y S epäonnistui, vaikka heitä oli j» mahdo'lisesti muista pesiä kos- man salaamiseksi. ... I tukemassa vesijohdon hoitaja Ha- ! ke/ista asioista, sekä huomautetaan Kun kysymyksessa on yhden hen- n( , c ] (e kilön elämä, silloin asetetaan jal -j , , keille koko poliisilaitos, mutta tässä l 4 , nUrovo m. m. Jaskt hnlen kulu jutussa on kysymyksessä tuhansien j luksen vesimäärän mukaan henki. ' Tarkastajat kumosivat helposti Tällaiset syytökset eivät voi jäädä tällaisen todistustavan, etenkin kun ilman vastausta, ja me olemme var-, i tso vesijohtokomitea pitää tällai- mat, että asianomaisten on annet-| s ® n laskemisen «koneitten kierrok- paa kuin suorastaan Nevasta otettu royo ja Mu(m apulaisensa Borodu- ; ^ kes kuolemaan ja päät- konkurssi säännöa määräyksestä etta poissa olevat velkojat saavat tyytyä läsnäolleiden päätöksiin. Hankasalmella 1. 10. 1910. tava vastaus. II. Pietarin hiiiipanama. Jo muutamia kuukausia sitten venäläiset lehdet kertoivat, että Pietarin kaupungin keskusvesijoh- toasemalla oli havaittu suuri hiilen- vajaus. Nyttemmin on ilmestynyt tarkas tuskomitean antama selonteko Pie tarin rahatoimikamarin tilien tar kastuksesta vuodelta 1908, ja siinä löytyy muutamia mieltäkiinnittäviä yksityiskohtia, jotka ovat omiaan antamaan hiukan valaistusta asiassa. Selonteosta huomaa, että hankki jat olivat jättäneet tuomatta va rastoihin 314,901 puutaa hiiliä. Hiilien vastaanottajat saivat hoi sien luvun mukaan" hyvin arvoi tuksellisena. On otettava huomioon, ettei vesi- johtokomitea itsekään ole takavuo sina käyttänyt tällaista laskutapaa, vaan laskenut kulutuksen koneen käyttäjien esittämän vaunujen lu vun mukaan. Mutta v. 1908 täytyi turvautua arvoitukselliseen laskutapaan. Tässä suhteessa on huomattava, että v. 1908 katosi vesijohdon kul jettamasta vedestä 30,7 pros. Saa daksemme tästä jonkunmoisen kä sityksen, otamme esimerkiksi Moskovan. Siellä vesijohtoverkko kuljetti vuonna 1908 kaikkiaan 1,999,343,142 ämpärillistä, Pieta rissa taas katosi samana vuonna 2,743,392,000 ämpäriä. Veden katoaminen ei ole mikään uusi ilmiö Pietarin vesijohdon his- 8528 Toimitsijamiehet. 1—2 Metsärikas TALO, Mmall* hyvft viljelystil*, 14 km. rmtfcti»- Memalta Ke*ki-Boom*»ui, pmUb-*l» noin 1500 t. a. Karja* voidaan ruokkia 80 & 40 nautaa. HyvA laidun ja kotitarvemylly. Tilaisuutta vilj. liaUmiaaan. MetaAstA laetta 15 jalan kork. 5—20 tuoman vahvoja ha vupuita 61,787 runkoa *ek& joku mtirt koivuja ja hyvk halkometsä. Meut on ai van uittovftyULn varrella. Kiinne lainoja 89,000 mk. Vapaa el&ke-kiinnitykailtl. MyydUn 95,000 m;kalla. LAhemmin Jräl#' Miiisfi-uAsoiisliile oobu YartlitoL (cortUt, PH-ttp-!ao2«, 6nct*mBÄ känään ja ftumalacn. H» K t|> QvutifiSc. Perjantaina Itllo s q^. tUmtxamHn ia Uiunaele, Kalmarim, Rarltitiaca, Wa»trnLim. kiwiprwe?t. Siltasaarel le. Huopanaan ja L-ppäUiSn ja «m. milaan selä Vo 10.S0 tH. reen. ToitoaZZaan, Ruta lahdelle. ttU «nmmäelle, Joutsaan. Hartolaa». Gy»« mään ja Nusraaunsim. Lanantaina klo L a^>. Nu«r«n««» ja Aorpilahdelle. V» 11 af XKklofleDt. klo 9,06 i. Emniarsiin, Kongmkankaall», Ilmolahdelle, Wiitasaa«ll« Suo» wanlahdelle. klo 10 Lj>. Uuraifill» |a Lannevedelle. t i MuiStnt»»: Sitäpaitsi läh«r«täZn Pihti» putaalle ZteÄitoiiLona. Perjantaina ja baiuvantaina &> 8JX> i.p. sietoia Iaiu-< ta. ¥*>ti tulee: Jola päiwä rautateitse !lo 8.SI a.p. ja klo 8.49 ip. etelästä ja pohjois/Sul. Joka päiwä rautateitse klo 7.M a^>. ja klo 8.M lp. Laukaasta. Suolahdelta ja Äänekoskelta. Hi«ta»»<ta, Parane» laita ja Saarijärtveltä. Joka p<nwä klo 7 a^>. Haapako«k«lta, Sai» melasta klo 7L0 ap. sunnuntaina klo V.Sl ap. Sar»t>la«ta. 5ialmariSia. 5tiwijärweltä. Wa?tt«» giSta, Mahlulm. PyIlöiunöelO. Hu»« panosta, KinnulaSm ja LeppiläStS ja klo 8.30 ip. Pih:iputaalta» Töiiiasa» relta, Jlmolahdelu». Konginkankaalta ja SumlattSta. Maaiuiniaina ^lo 4.30 cp. Riujramotfi*» ta, TysmäStä, HariolaSia. Jouisaeia, L«iwonmäellä. Ruta^ihd-Sta. Toiwa» kasta ja Orawasaare«la, Ke 5 ip. MuurameSta ja Korpilahdella. TiiS:aina kello 8 £1 ap. Kiwijärweltä. Wasnngis:a. Karstulasi, tlalmariS» ta. Pylkömnäeltä, Mahlalla. Huopa- naSta, KinnulaZla ja LcppäläZiä, ku> V.M a^>. Tikkakoskella ja klo d ip. MuurameLta ja AorpilahdeUa, Lanne- vedeltä ja Uuraisilta ja klo ä.äQ Lp. konginkankaalta ja Sumuttfieta. F 51 w 111 s t a. Kirkkoherran kanSlia pidetään aukr maa» >.intaina, ksskiwiikkona ja lauaiua-.na klo 9—11 ap. 'dan'alliS-Lsake-Panki.« konttori <n»ki :aia arkipäimä klo 10— -2. iunmen pankia touttni auil joka ttrJ:» Keskiwiik!ona klo 8.51 ap. ftdtSruljSui, taa tehtävänsä ilman silmälläpitoa: toriassa. Siitä on kuulunut väli ja saapuivat aina liian myöhään työpaikalleen. Heidän poissaolles saan heidän tehtäviänsä hoiti joku työmies, joka yhdellä kertaa sai pitää huolta hiilien vastaanottami sesta useammassa eri varastossa. Oikeastaan tätä ei voida kutsua vastaanottamiseksi. Todistajien an» tuksia v. 1904 alkaen jolloin se oli 12 pros., mutta siitä lähtien on se yhä kasvanut. Huutokauppoja. Huutokaupalla jonka allekirjoittanut metsänhoitaja toimittaa metsänvartija Passin luo na Petäjäveden asemalla myydään 8 pnä lokakuuta kello 12 päivällä 150 ä 200 rakennuspuuta jotka ovat lautassa rautatiesillan korvassa. Os tajan tulee huutokauppatilaisuudessa suorittaa puitten hinnan. 8514 Karl Brander. 2-2 — 46 — 1735 määrää hallitus, että varsinainen kollega saa palkakseen 78 hop. taal. ja ylimääräinen kollega nuo edelleen myönnetyt 8 tynnyriä jyviä molemmissa kouluissa. Vuosikymmenien vie riessä ja uudistusten muihin kouluihin sattuessa pysyy Hämeenlinnan koulu aina vaan samallai- sena. Siellä on edelleen, kuten jo 16-satalu- vulla, opettajina rehtori, kollega ja apologista, joka samalla on laulunopettaja. Tämä koulu on todellakin hallituksen silmissä lapsipuolen ase massa. Vuoden 1749 konsistorion selonteon mukaan hiippakuntansa kouluista on Turun kathedrali- koulussa jo 8 opettajaa ja laulumestari, nim.: rehtori, konrehtori, lehtori, varalehtori, kolme kollegaa, apologista ja director cantus. Näistä z:mas kollega, varalehtori ja laulunopettaja eivät nauti valtionpalkkaa, vaan yksinomaan teinira- hoja. Täten on Turun koulussa lehtori, vara lehtori ja z:mas kollega enemmän opettaja voimia kuin muissa trivialikouluissa. Rehtori saa palkkaa 150 hop. taal. valtiolta ja teinirahoja 95 hop. taal., konrehtori valtiolta 100 hop. taal ja teinirahoja 90 hop. taal., I:llä kolle galla valtiolta 78 hopea taaleria ja teini rahoja 78 hop. taal., II:lla kollegalla saman verran, M:Ua kollegalla teinirahoja 103 hop. — 47 - taal., apologistalla 50 hop. taal. ja teinirahoja 90 hop. taal., lehtorilla on valtiolta 250 hop. taal., mutta ei mitään teinirahoja, varalehtorilla teinirahoja 40 hop. taal. eikä muuta ja laulun opettajalla teinirahoja 47 hop., taal. Porin kou lun rehtorilla on valtionpalkkaa 150 hop. taal. ja teinirahoja 80 hop. taal. Konrehtorilla vai- tionpalkka 100 hopeat, ja teinirahoja 70 hopeat. Ylempi kollega nautti ennen yksinään valtiolta 78 hopeat., mutta kun toinen kollega jo kauan sitten asetettiin, jaettiin palkka kahtia, niinettä ensimäinen kollega nyt saa 39 hopeat, ja lisäksi teinirahoja 100 hopeat. Alempi kollega saa val tiolta 39 hopeat, ja teinirahoja 43 hopeat. Apologista saa taas valtiolta 50 hopeal. ja teini rahoja 60 hopeat. Laulunopettaja saa teinirahoja 33 hopeat. V:sta 1715 lähtien on hopeataalerin arvo vähentynyt lähes puolella, tehden nyt noin t mk. 88 p. nykyistä rahaamme. Kun triviali- koulujen opettajien nykyinen valtionpalkka mää rättiin teki se meidän rahassamme noin 2 mk. 85 p. Siis on alennus noin t mk. meidän rahas samme. Tämä tietysti sai suurta vahinkoa aikaan opettajien muutenkin pienissä palkoissa. Eihän esim. Turun koulun rehtorin palkka tehnyt nyt meidän nykyisessä rahassamme kaikkiaan täyttä 500 markkaa, vaikka se edellisen arvon mukaan Myytävänä. □□□□□□□□□a Jyväskylän Kunnallis- talolla faitra klo 10—2. uddySpankin konttori auk' joka arkipäitoä f 1 o 10 2. LlihztiSmaidcn Otakepankm konttori asrmmux joka ark'väiwi klo 10 — k p. JvniLskylän Täästörankki on amoinna jofca arkipäimä klo 10—2 ZylväLkylän »teinen sairaS» ja ha«ta«?» «pur-haSto puultfioä M. Kumpufen Iucnn maanantaisin Ho 7—3 i.p. öhkdlennätinkonttori awoinna arkipäi» w:nä klo 8—2 ja 5— 7 sekä pyhinä flo P—11 ja e—7. IvmSikylS» Tullikamari on avli kello 1G--1 päiw. Pak.ohuone tullausta tvarten llo 10—1 piimällä. J»wilfk»löa asema» kaikki touniStot pi» eeiään aiwoinna arkipä'winä klo?—10 c.p., 11 ap.—»2 i.v. ja 4—3 14». s»kä pyläpäilvinä klo S—9 a.p. Stahatoimikamari pidetään atooinna joka erk'päiwä kello 10—11. Kaupungin vouti tawataan asunnossaan klc 10—-11 ap. Ses:työlSisvhdiStykse« firfaSto aakt sun» nnr>taisin klo 1—2 pättvällä. SanppalaiSsenraa kirlaSt» sunnuntaisin klo 12—1 päitvällä. Postikonttori piettään auki UmlaL 1 v: ifi toistaiseksi.' Lähtemä ja tulema osaSto sekS Posti- osoituS ja poStisääStöpankkitoimilto: Sunnuntaina ja juhlapaitoina klo 8—10 aamupäivällä. Arkipäiwinä Ilo 8—12 ja 5—7 i.p. Po»ti lähtee: Kalmarista, Mahlulta ja Pylkönn»ä«!» tä, klo 6 ip. Muuram:Sta ja K^rvi» lahdelta ja klo 8.30 ip. Pih:-puiaalia, Miilasaarella, Jlmolahdelta. Kongin- kankaalla ja Sumiaisisla. Torstaina llo 7.39 ap. KarS:ulaZia, kai- marista, Kiwijärweltä ja MaZt^ngiSla. klo 4.30 ap. Nuoramoisista. sysmäSiä, Hartolasta. Joutsasta, Leiwonmäellä. Rutalahdesta. TomxtkaSla ja Lrawa- saaresta, klo 9.30 Tikkakoskelta ja klo 6 ip. MuurameSla ja Lorpilahdelta, Uuraisilta ja Lannavelxltä. Perjantaina klo 7.39 ap. Karstulasta, ttalmarlSta. Mahlulta ja Pylkönmäel- tä. klo v ip. Korpilahdelta, Muura- mesta ja klo 8.30 ip. Pihtiputaalta, Viitasaarelta. Jlmolahdelm, Kongio- kankaalta ja Sumiaisista. Lautoanlaina klo 4.30 ap. Nuoramoisista, SySmäStä. Hartolasta, JoutsaSla, Nu» talahdella. ToimakaSta, Oratvasaare»- ta ja klo 8^1 ap. Karstulasta. Kalma- riSta, Kiwijärweltä ja VaStingista, klo 9^0 ap. Tikkakoskelta ja klo 6 ip. U uraisilta, Korpilahdelta ja Muu» ramesta. Kirjelaatikot kaupungilla tyhjeauetäSa: K«llo 7 ap. ja '/, 8 «p. Poslilonlloorin seinällä olewa laatikko wielä wähää ennen poSlin lähtöä. Rauwtieasemalla ol«wa laatikko »vähää ennen jmvan lähtöä. fcuom.l Frankkomerkkejä myydään poSti- konllorissa arkipäiuxinä llo > a.—8 p. ja 6—8 ip. f elä sunnuntaisia ja juh lapaikoin Ilo k—10 ap. ja 7—8 ip. myydään keskiviikkona ja tors taina tk. 5—6 p:nä Syys- ja Talvikappoja, Kävelyha» meitä, Poikain Pukuja, Puseroita, villa-, silkki- Jas petsikankaisia se kä kaikenlaisia Alusvaatteita Suurimmalla kunnioituksella: Tampereen Uusi Pusero- ja Kappaliike. □□□□□□□□□□ 8627 1-1 Vekselinlankeamiskirjoj a myytävänä Keskl-Suomgi fcoattortea. . Lasku- ja Yekselilomabkeita myydään Keski-Suomen konttorissa. Joka paiwä Ho 7.64 ap. ja 8.C5 t p. rau tateitse pohjoiseen ja etelään. Joka päiwä klo 0.07 ap. ja 9.05 i.p. rau tateitse Lampaaseen, Suolahteen, täne» koskelle, Hietamaan, Parantalaan ja Saarijättoelle. joka päiwä 'lo 10 a.p. Haapakoskelle ja Salmelaan. Sunnuntaina K» 2 a.p. Muur<nn«en ja Korpilahdelle, klo V.05 i.p. Lännen?e» delle, Uuraisille, Mahlulle. Pylkönmäel» le. Kalmariin, Karttulaan, AaStin kiin, Kiwi-lärwell«. Pihtiputaalle, Wii tasaarelle, Jlmolahdelle ja Suovan» lahdelle. Kello 10.30 ip. Oratvasaa- reen, ToivxSkaan. Rutalahdelle. Lei> ivenmäelle, Joutsaan. Hartolaan» Sy* mäirn ja Nuoramoisitn. Maanantaina Ilo 9.06 t. Kongmlankaal U ja Sumiaisiin sekä Mahlulle. Pyl« tönmäelle, Kalmariin ja Karstulaan. Tiistaina «klo 2 ap. Muurameen ja Kor- pilahdelle, klo 11 a.p. Tikkakoskelle, klo 9.05 ip. Sumiaisiin, Ksngi?kankaale. Jlmolahdelle» Wiita-saarelle, Pihtipu- taalle. Kalmariin. Karstulaan, Wa«» tinKin ja «totjörtoellt sekä klo 10 tj). UuxaiPe ja Lannevedelle AeSkUoiiAlma klo L ap. Mimrameen ja Korpilahdelle, klo v.vv i. Lannew-delle. Uuraisille. Mahlulle, Pylkömnäelle. Kalmariin, Kar»tulaa« ja ZSiitasaarel- le. Ilo 10I0 ip. Orawasaareen, Toi- tocSUm, Rutalahdelle. Leiwonmäele. Joutsaan, Hartolaan, ^Smään ja Nuoramoisiin. Torstaina telo S a.p. Muurameen ja Korpilahdelle, kello 11 a^>. TA- kaZoSkelle, klo S.0V i^>. Mahlulle. Pyl- ZSmnäelle, KÄmariiu, Karstulaa». Wa«tinkiw. Kiwijärwelle. Ttrmiaifiin. I U»ngw>«Saall«, Jlmolahdelle. »Iita- Aunain kulut IywSstyläu radalla. Haapamäki—Saalahti: HaapamkeltK 6.0O <up. 12.00 p. 8 .10 ip RtaruuUa 5J50 m 1L60 . IJI ■ Asunnalta 8.17 m lJO lp. IM ■ Petäjävedeltä 7.05 . S.12 . 7.40 . Kintaubelta 7.35 8.M . 8.02 • D« sangasta 8i23 • 8.25 • 8.28 m Zywiisr»lii»» 8.49 • 8^0 m 851 m Zy«i»kylUt» 0.07 • 4.00 m 9.05 m Leppä»edeltä 9L5 m IM m 9.29 m Laukaasta 10.08 m UM m 855 # KuusaaSta 10.20 m 6.17 . 10.09 m Tuolahtee» 10.4S m 5.45 • 10.30 0 Saolahti—Haapa««t: SaolahdeSta «Uv «p. 11.» <q>. a.45 i ». Kuusaasta 6.40 » 12i8> ip, 7.19 » Laukaasta 6^5 » 12.41 m ?L7 » L«ppäwedeltä 7.17 » 1.0L m 8.05 , Z,wSSkylSS» 7M . 1.30 . S.Z0 . Zyw»sr»lS»tk 7^54 . 1.47 . SM . MesangaSta 8J22 , SJ0 . 9.28 . Kintaudelta 8.58 a 8.00 . 10.05 , PetSjÄvedeltä 0.10 . 8J6 P 10J0 « Asunnalta 9J50 . 4.18 , 1L11 • Keuruulla 10.12 . 4.55 . 11ÄJ . Haapamklle 10.42 . 650 . 12.14 . Tuolahdea—UntbSIta radalla: Aäneioelelta VL0 a. 10.00 a. 5.00 i. S.30 i. Suolahteen V^S . 10L5 . 6.35 .10.05 . Suolahdesta 6.15 . 11.00 . 8.00 .10. Ui . t&nelotSelU «J50 . 11Ä . «Ä . HÄ . Jyväakyläaai, Keiki-Suomen kiijapamoaa mu