Lauantaina 13 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 90 — 1910 Sunnuntailukemista. Onko ahneuskin synti? Minä olen laupias enkä w ihastu iankaikkisesti? tunne ainoastaan pahat tekosi ja että olet Herraa, sinun I u m a I a t a s i w a s - taan syntiä tehnyt. Jer. 3, 13. — Pintapuolisesti katsot tuna luulisi, että ihmisen pitäisi parhaiten tuntea itsensä sekä osa- ta annostella itseänsä ja toimian- ja; sillä onhan hän itseänsä likin- nä. Mutta tosiasia on ja koke- mus sen wahwistaa, että ihminen on niin turmeltunut luonnostaan ja synnin kautta soaistu, että hän ei tui,ne itseänsä. Itsensätunte- minen, erittäinkin omien mikojen ja syntien tunteminen on ihmiset- le. oli hän sitten sinnstynyt tahi siivistymätön, oppinut tahi oppi- maton, sangen maikea ja työläs asia. Sen aamistimat ja tunsi- ivat ivanhan ajan pakanalliset iviisaatkiin, kun tärkeäksi, juma- kalliseksi säännöksi asettimat lau- feen: „tunne itsesi!" Mutta oi- keata itsensätuntemista ja syntinsä tuntemista moi ihminen saamut- taa ainoastaan Jumalan sanan kautta. Missä ei Jumalan sanaa ole, tahi missä Jumalan sana hyljätään, siellä ei ole myöskään oikeata syntinsä tuntemista, waik- kapa olisi inhimillistä miisautta ja joitakin simistysopillisia järjes- telmiä. Sentähden sanoo apos- toti: ..lain kautta tulee synnin- tunto" (Room. 3,20). — Kiitos olkoon Herralle, hm Hän on meil le lakinsa antanut, joka moi opet- taa meitä tuntemaan syntimme ja moi sillä taivalla olla meille »opettajana Kristuksen luokse"! Jumalan sana sanoo, että „ah- neus on kaiken pahuuden juuri" (I Tim. li,10). Ahneudella tar- koitetaan semmoista mieltä ja ha- lua ihmisessä, että hän maan kat- soo omaa etuaan, ja pitää kor- keimpana pyrintönänsä koota ra- haa ja taivaraa omaksi nautin nokseen ja kunniakseen. Meidän materialistisella ajalla, jolloin ih- misten huomio on niin suuressa määrässä kiintynyt aistillisuuteen, ja taistelu leiivästä ja rahasta melkein kaikki määrää, on tämä, ahneus erittäin suurempia ja maa-' rallisimpia syntejä. Woi, kuinka moni ihminen onkaan tämän syn- nin orja, eikä sitä itse tunnekaan! Kuinka moni suurilahjainen ja luonnostaan hymää tarkoittama ihminen onkaan joutunut aineelli- suuden ja ahneuden kahleisiin! Ah- neus pettää ja sokaisee ihmisen hymin helposti. Ja moni ulko- uaisesti hurskas ja Jumalan sa- naa rakastama ihminen on jou- tunut ahneuden kautta lankeemuk- seen ja uskon elämästä mieraan- tunut, maikkei hän sitä itse huo- maakaan. Hän unohtaa walwo- misen, mieraantuu armosta ja hie-' not synnit hänet kietomat. Ahneus moi hymin »viihtyä yhteydessä itse-' manhurskauden ja jcmkko-kristilli- syyden kanssa. ! ..Mitä se auttaa ihmistä, jos- hän maikka koko maailman moit-- taisi ja sielullensa saisi mahin-' gon!" — „Tunne ainoastaan pahat tekosi". — Kuule Juma-' lan sanaa ja ota siitä maarin,' niin se moi tulla sinulle Ivaloksi/ joka malai^ee sydämmen sopu-^ kat ja synnin solmut. Ja sil- loin moit Jumalan Pojassa Ie- suksessa löytää Vapahtajasi ja Pelastajasi, joka on sinunkin syntisi edestä merensä muodatta- nut! YKSITYINEN KAUPPAKOULU, Helsinki, Pohjois-Esplanaadinkatu Nro 37. Turku, Kaskenkatu N:o 6, perustettu v. 1898, aiot taa uuden kolme kuukautta kestävän oppilukukautensa Helsingis sä syyskuun 5 p:nä ja Turussa syyskuun 1 p:n&. Opetusaineet ' ' ' fe ja konttorityöt. Yksi tyisia kursseja annetaan "kirjanpidossa, kauppaklrjeenvalhdossa, kont toritöissä ja konekirjoituksessa, Harjoituskonttori oppilaita var ten. Pyytäkää koulun ohjelma'. Ilmoittautua voi suullisesti tai kirjeel lisesti. Paikanvälitystä kaikille liikealoille. Liikkeenharjoittajat voivat koulun välityksellä saada kelvollisia apulaisia. (i. 47035) Oskar Zetterblom. kaksinkert. ital., ainerikkal. maanviljelyskirjanpito, laskento, kauppa- elu, vokse" kauppainaantieto, kielet ja käytännölliset kauppa- laskento, tavaranliinnottelu, vekseli-oppi, kauppakirjeenvaihto, kauppa-oppi. ölli raa täysikypsyys edellistä astetta sangen nopeasti. 3!yt jymä ei enään taitu sormien mälissä, maan taipuu taittumatta ja irtautuu helposti lakeista. Meden haihtumi- nen jymästä taukoaa ia se on nyt niin kuima kuin ulkoilma main sallii. Tätä astetta seuraa kuolonkyp- syys. Wanha kasmi on nyt kuol- lut. Jymä on käynyt komaksi ja katkeaa, kun sitä lujasti taittaa. Se marisee hymin helposti, sillä kaleet kuimumat ja kaikki yhteys manhan emäkasmin mälillä tau- koaa. Tällä asteella saa olki ja jymä helposti tummanlikaisen wä- rin, sillä kaikellaiset pikkuoliot, jotka elämät loisitta kuolleilla kasmeilla, lewiäwät nyt nopeasti ja aiheut- tamat tuon tumman märin. Jos jostakin syystä oltaisiin pakotettuja korjaamaan milja jo »vihantana, ei tätä siementä pidä käyttää kylmöön. Sen itämyys on näet heikko, siitä nousee heikko oras ja sato tietysti tulee ssitä mukaa. Wasta »viljan keltakypsänä ol- lessa, on. kuten jo mainittiin, useimmiten sopimin hetki sen leik- kaamiseen. Kylmösiementä otet- taissa moi odottaa mähän kauem-liruhtinas ja antaisin teille mie- minkin, mutta tällöinkin on wii-j lelliini anteeksi, mutta tähän ai- sainta alottaa leikkuu, ennenkun kaan ei niin suuri rikos milja on täysin tuleentunut, jos tahtoo mälttää siemenen marise- mistä pellolle. Kaura, samoin- kuin ohrakin, on siis niitettämä' i>on armahtaa toisen teistä,' toi heti, kun se tulee keltakypsäksi. ^ nen on ammuttama huomen Rukiista taasen saadaan paras jy- aamulla, mä, leikkaamalla se mähää ennen Nyt syntyi liikuttama taistelu täysikypsyysastetta. Jos ohrasta ^ meljesten kesken siitä, tahdotaan hienoja mallasohria, heistä oli luodista kaatuma. Wan on sen annettama täysin kypsyä hempi tahtoi kuolla, koska nuo- niin, ettei tarmitse kauan pitää remmalla oli enemmän aitaa elet- leet hänen ainoana turmanaan. Me lähetimme hänelle palkkamme, joka aluksi riitti hänen eläkkeekseen, mut-[ ta sitten hän sairastui ja lähetti meille sanan tulla kotiin, että hän mielä kerran ennen kuolemaansa näki meidät. Me tiesimme, ettei tähän aikaan, jolloin minä päi- wänä hymänsä moi syntyä tap-! pelu, saisi tilaisuutta matkusta- maan ja silloin päätimme — täyt-' tääksemme äitimme toimomuksen — karata. Ä!e hoidimme häntä, ja hän saikin termeytensä takaisin ja nyt me olemme palanneet ta- taisin kärsiäksemme rangaistuksen. — Minä uskon teitä, sanoi maa omaisuutta : hevosia, lehmiä, si koja, kärrejä ja rekiä y. m. Samassa tilaisuudessa tarjotaan myöskin Surakan kauppavarasto kokonaisuudessaan myytäväksi tahi ellei edullista tarjousta sii tä tehtäisi, niin myydään se pie nemmissä erissä. Toimitsijamiehet. (Raja-K. 3 k.) Maanantaina tämän kuluvan luun ritos moi jän- dä rankaisematta. Meidän täytyy! tehdä loppu näistä ijankaikkisista Elokuun 15 p:nä sekä seuraa- karkailemisista. Äitinne tähden tah- vana päivänä klo 9:ltä aamusella huti nrnmBtnn hiifen teistä: toi- myydään nahkuri T. Vehviläi- ohria pellolla, missä ne helpom- min kuin katoksen y. m. suojassa saamat epäedullisen märin. Kun milja on leikattu, asetetaan se pellolle kuimamaan jälkikypsy- mistä marten. Eri paikkakunnilla omat omat kuimaustapansa. Täl-' löinki on malntama sille osalle tämänä. „Äiti rakastaa sinua enemmän", sonoi hän, „hän surisi sinua enem- män kuin minua". „Ei, ei", sanoi nuorempi, sinä olet minua miisaampi, mäkemäm- pi ja toimeliaampi, sinä moit teh on malntama sille ojalle ^ä äitimme edestä enemmän kuin miljaa, josta kylmösiemen otetaan,! minä. Eihän hän moi elää ainoas- paras säilytystapa, maikkapa sekaan minun rakkaudestani", kysyisikin enemmän työtä ja mai-i riittää", sanoi maaliruhti- maa. Esim. niittämällä korjatut na§ liikutettuna. ..Tulkaa tänne käyttö- y. m. kaurat pannaan ny- - myydä sen konkurssipesälle kuuluvaa omaisuutta Joensuun kaupun gissa olevassa puodissa, niin- lmnpiko ^ kuin neuloksia, nahkoja sekä kaikke» muuta nahkakanppaan kuuluvaa tavaraa; sekä sitte kotonaan Haapajoella keskiviik kona edellämainitun Elokuun 17 p.nii alkaen klo 9:ltä aamusella : 1 hyvä lehmä, 1 hyvä tamma- hevonen, 1 sika sekä kauran ja perunanviljelykset, rekiä, kar ria y. m. taloustavaraa. Joensuussa o p. Elok. 1910. Uskotut miehet. y. kyisin ramallisesti sitomattomina seipäille, mutta siemenkaurat omat sidottamat pieniksi lyhteiksi ja pan- tamat sitten huolellisesti seipäille kuimamaan. Jälkikypsyminen on miljassa ta- pahtunut, kun se on kuimunut. Kuimuminen johtuu taas suoras- taan haihtumisesta. Kaikki seikat siis, mitkä edistämät haihtumista, jouduttamat jälkikypsymistä. Jos siis jättää kuhilaan ilman „hat- tua", tapahtuu kuimuminen ja noppienne kanssa, herrat upseerit, nämä kaksi heittäkööt arpaa elä- mästään, koska eimät muuten näy suostuman: se, joka heittää pienemmän silmämäärän, on kuo- lema". Nuorempi meli tarttui maljaan, ajossa nopat olimat, huiskautti ja . sai kaksi kertaa kuusi silmää, kor- . keimman silmämäärän. I ..Jumala olkoon kiitetty " huu- ^dahti manhempi ja tarttni muo- Arostaan noppiin. Kun ne putosi- mat, meni toinen kahtia ja molem- (K. S. ja li. S. 1 k. viini. s. 80 mm.) savukkeet ovat ehdotto- i masti parhaita. P. C. Rettig S C:o Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa juuain läh dön ja talon eri päätepaikoissa. Turku. liiaipat In! samalla myös jälkikypsyminen no- ^en kuusisilmäisten simujen mie peampaan kmn pämmastayessa oli mielä yksi silmän,'' Teltassa oli kuoleman hiljaisuus. Maaliruhtinas paljasti päänsä ja sanoi liikutettuna: „Ce oli miit- taus Jumalalta. Te olette mo- lemmat armahdetut." Kuulutulcsis. Miljankorjitusta. Kylmän oikeaan aikaan tekemi- nen on tärkeätä; yhtä tärkeä työ on sadon oikeaan aikaan korjaa- minen. Kaikki tietämät sen, että miljan saa korjata masta sitten, kun se on tuleentunut. Mutta aiman helppoa ei ole sanoa, milloin milja on niin tuleentunut, että se moi- daan korjata. Viljalajeilla erote taan näet neljä eri kypsyysastetta: maito- eli mihantakypsyys, kelta- kypsyys, täysikypsyys ja kuolon- kypsyys. Nämä eri asteet on tun- nettama, sillä ei ole laisinkaan yh- dentekemää; millä tuleentuntisas- teellä milja korjataan. Maitokypsänä on milja mielä mihantaa. Jymä alkaa silloin täyt- tyä paksulla, maitomaisella nes- teellä: tärkkelyksellä. Tätä rämin- toaineiden jymiin mirtausta jatkuu yhä koko tämän kehityskauden ajan. Jos tällöin korjaa miljan kuimettumat siemenet kurttuisiksi ja rumannäköisiksi. Ne omat komin kemyitä ja sellaisen siemenen itä- myys on perin huono. Keltakypsänä näyttää miljamai- nio keltaiselta. Korsi on kuimettu- nut, lukuunottamatta ylimmäistä nimeltä. Ramintoaineet omat ko- koontuneet siemeniin, jotka omat muuttuneet kiinteiksi, alussa maha- maisiksi, joten niitä moi helposti taittaa sormien »välissä. Tällöin jo ryhdytään tamallisesti ruista leikkaamaan. Se on kumminkin liian aikaista, sillä niinkauan kuin rukiin jymä on niin pehmyt, että se helposti taittuu, jatkuu rukiissa mielä ramintoaineiden mirtaus jy- miin. Silloin masta hm keltakyp sänä olemassa rukiissa jymä mai- keasti taittuu, on sopimin aika korjata sato. Tällaiseksi tulee se mähää ennen kun ruis saamuttaa täysikypsyytensä. . Jos on lämpimiä Umoja, seu- tapauksessa, olettaen kuitenkin, että ilmat omat suotuisat. On myös muistettama, että mitä aikaisem- min sato on korjattu, sitä pitem- män ajan se tarmitsee jälkikypsy- miseen. Meillä ei yleensä ole tapana — mutta pitäisi siksi tulla — että kylmösiemen korjataan — samoin myös käsitellään — aiman eril- lään käyttösiemenestä, jotta sen korjuusta y. m. moidaan pitää . erikoista huolta. Kun näin mene- tellään, paranee kylmösiemenemme suuresti, sillä usein on mahdoton- ta korjata ja säilyttää koko milja- ( Pohjois-Karjalan Työväen osuus- marastoa niin huolellisesti kuin kaupan r. 1. konkurssissa sekä kylmösiemen maatisi, jotta se olisi osuuskunnan jäsenet kutsutaan kelmollista ja antaisi hymiä sato-'kokoukseen, joka pidetään Elo ja. — Pellermo. jkuun 26 päivänä 1910 kello 4 i. p. Nurmeksen kauppalan ta lolla, saamaan tilin pesän ny kyisestä tilasta, tarkastamaan ftmthtifrt nrlMitIieitiöJ velko i ille ensimäisen osingon- ol<lUUll|U UMVU I jakoehdotuksen, sekä samallaase- m „, ,. a , . .. ... Itetaan esille ositteluohjelma li- Nutien historiallisten eimeitte» | a5maksuvelvollisuudesta maini _ joukossa, jolta talletetaan osuuskunnan jäsenille, kuin zollerilaisessa museossa Berlinissä, ? m^ög^in neuvottelemaan ja päät ön Myöskin kaksi arpanoppaa. jois--^z^,zz^ muista pesää koskevista ta toinen on kahtia. Näihin nop-.asioista; ja huomautetaan että piin liittyy seuraama kertomus: j poissaolevat saavat tyytyä läs- HoHenzollerin maaliruhtinas oli 1 näolleiden päätökseen. Nurmek- m. 1075 sodassa Ruotsin kanssa. Hän istui eräänä iltana teltas- saan muutamien upseerien miet- täessä ulkopuolella aikaansa nop- papelillä. Silloin aswi sisään jouk- ko sotamiehiä kahden karkulaisen kanssa, jotka etumartijat olimat manginneet. He olimat kaksi mel- jestä, jotka joku aika takaperiu olimat karanneet rykmentistä. He näyttimät uljailta ja rohkeilta. Maaliruhtinas katseli heitä kauan totisen näköisenä ja kysyi miimein, ennenkuin allekirjoitti kuoleman- tuomion, mikä heidät oli saatta- nut karkaamaan sotajoukosta. Manhempi kertoi: Silloin kun meidät molemmat otettiin sota- miehiksi, jäi manha äitimme yksi- nään maailmaan, me olimme ol- sen kauppalassa 8 p:nä Elokuuta 1910. Toimitsijamiehet. Huutokauppoja. Julkisella konkurssihuuto kaupalla, joka toimitetaan pai kan päällä Suistamon pitäjän Ulmalahdella, myydään tämän elokuun 25 ja 26 päivinä, alkaen kello 9:stä aamupäivällä kaup pias K. Surakan konkurssipesän Maanmittarit! Alanlaakn-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta selitys-, Sisftllya- y. m. lomakkeita ------- Naita kaikkia saatavana Junin lirluain- S.-I] gaierlkiipulL Liperin vaivastalon lastenosas tolla julistetaan täten haetta vaksi Liperin vaivashoitohalli- selta ennen ensi suyskuun 5 päivää. Hakijan tulee olla las tenhoitoon ja kasvatukseen ky kenevän ja hyvä olisi jos hän sen lisäksi omaisi tietoja ja olisi kykenevä sairas- ja houruinhoi- dossa. Palkkaedut ovat 250 markkaa vuodessa ja lisäksi saa hän ruoan vaivastalolla löyty vistä ruoka-aineista, vapaan kort teerin, valon ja lämpimän. Liperi, 10 p. elok. 1910. K. E. Saarenpää. Vaivashoitohallituksen esimies. (K. S. 1 k. 4 s. 70 mm.) Enon kirkonkylän Msosenra viettää Kesäjuhlaa Enon työväentalolla Kaltimossa Sunnuntaina tk. 21 p:nä täsmäl leen klo 6 j. pp. Sisältörikas oh jelma suoritetaan kentällä. Ur heilijoilla myös on hyvä tilai suus kilpailla »kolmiottelussa», josta jaetaan neljä palkintoa. Näytöskappale „Kokkovuorel- la" esitetään suuressa salissa y. m. y. m. Tervetuloa joukkohomme! Johtokunta. Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopettamisen vuoksi loppuunmyydään — joko yh dessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: Lasten Iei^i^alaja, kirjoitustarpeitä, kuten: kirjitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m. Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m. Valokuva- albumeja, Vc lojuva-feljyfoiä, Xifir^uu" ja s%itsi%irjoja, JPi%asäiIyttiiniä, Kiiltokuvia, Imufäeita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessäm me. Samassa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa Joenean—Yiipnri K 9 pr jP o' 3 P Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala „ Onkamo „ Tohmajärvi _ Kaurila , B Värtsilä . tul. » läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavala tul. „ läht. Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elis3:i~a;r.;tT]. Ä läht. Alho . Hiitola Ojajärvi Inkilä . Sairala Koljola Antrea 10.45| - 11.25 11.49! 12.04! 12.2BI 12.46' 12.58- 1.10! 1.27! 2.0li 2.1'.»; 3.03; 3.14! 3.24; 3.58; n n 91 J* 71 tul. läht. Hannila Kavan tsaari Karisalim Tali . . Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. H » » yi n n Viip. Hels. läht. 2.40! 3.43 — | 4.16 — j 4.35 — ! 6.12 — | 5.46 — 0.C2 — 6.00 — 1 5.! — 6.30 — 7.08 — ! 8.23 — ! 8.38 9.10; 9.53 9.46; 10.50 4.12(10.00111.18 4.40! 10.29 11.50 4.65 j 10.44 5.22)11.10 5.37 11.25 6.56 6.20 6.55 7.18 7.2?» 7.52 8.07 8.20 8.30 8.52 9.55 9.L7 9.29 9.S5 Viipuri—Joensaa 11.44 12.05 12.39 1.02 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2.39 2.51 3.02 3.14 3.22 12.53 1.31 2.01 2.34 3.17 4.25 5.07 5-55 6.32 6.5(5 7.35 7.54 S.T» 9.IÖ 9.55 9.7? 9.o? 7.15 5.31 7..1Ö 11.40 1.20 1123 2.2o 4.50 10.29 ! Pika- jana 6.25 m 9 & 2.40 8.00 CO jo a' n 9 | Viipuri . läht. ! Tammisuo i Tali . . Karisaimi Kavantsaari ' Hannila . Antrea ; Koljola i Sairala | Inkilä | Ojajärvi Hiitola Alho . Elisenvaara tul. . läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. » läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi B Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi n Onkamo. „ Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu. tul. » » H n 71 tul. läht. n n H n n n 6.50 7.00 7.13 7.25 7.38 7.51 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.15 10.36 10.55 11.10 11.38 11.68 12.23 12.37 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.09 4.32 4.50 5.10 5.29 5.48 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 2.26 2.45 2.55 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 5.14 5.30 6.02 6.51 6.32 7 .55 7.35 6.00 6.17 6.34 6.58 7.48 8.31 854 9.19 9.42 10.19 10.40 11.22 12.22 12.55 1.18 2.08 2.56 3.30 4.22 5.00 5.47 7.4? 8.i2 9.JT 10.34 11.S 11.35 5.51 5.55 6.01 6.34 6.59 7.32 38.01 8.26 (K. S. 1 k. 4 s. 58 mm.) Palvelukseen halutaan. Kaksi karjanhoitokoulun käy nyttä ammattiinsa täysin kyke nevää karjakkoa, nykyaikaisilla laitteilla varustetussa karjatalos- sa, sekä yksi sukkela palvelus tyttö, pienemmässä taloudessa etupäässä karjanhoitoa varten, saavat ensi vuodeksi paikan, lä hettämällä suositukset ja palk kavaatimuksensa Syyskuun 5 päivään mennessä osotteella: Karjanhoitoon innostunut. Pielisjärvi & Lieksa. Valmistava koulu Karsikon kansakoululla alkaa t. k. 18 p.nä klo 10 ap. ja varsi nainen koulu ensi lokakuun 1 p:nä klo 10 ap. Haaralanpa» hoita jaksi halutaan raitista, työhön kykene- mää ja kirjanpidon taitoista nuor- ta miestä tai naista. Lähemmin tämän lehden konttoorissa. Höylättyä ja höyläämätöntä lauta- ynnä lankkutavaraa myypi kohtuullisilla hinnoilla Rääkkylässä Toiminimi E. Hirvonen puhelimella ja kirjeellisesti. Hintakyselyihln vastaa J. Sa volainen, työnjohtaja. Asianajoa kaikella alalla toimii allekirjoit tanut. Asunto : Muurari Kären talo, Lasarettik. 8 Haaranen. Asioitsija. JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - Soda, Apollinaris ja Vischy Puhelin N:o 15. Myytävänä. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosla, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. b m SQ Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU ] 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. Maksupäiväkirioja (Vekselin lankeemiskirjoja) saatavana iDO-u.-iiia. IIIBBI ■ ■ ■ ■ ■ Kalaverkkoja, R ^ a "a si P a äi- kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. Halataan ostaa. Halutaan ostaa asuinhuoneiksi sopiva rakennus, jossa olisi eli josta tulisi 4 eli 8 huonetta. Tarjoukset tehtävät 2:n viikon ajalla kirkonpalv. H. Veistolalle, Joensuussa. Vuokrattavana (K. S. 1 k. 4 b . 15 mm.) Vuokrattavana 1 päivästä Syyskuuta 3 huonetta ja keittiö Papinkadun varrella H. Sorsalta. nuorta miestä eli koululaista saa siistin kortteerin P. Nuutisella, Neiti Kati Parviaisen talo. H e Asema 5T 2.^ sr s s S m s Sr •o Tp s» Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Yuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti ' 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Paukkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.1& 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 l 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — H ►o Asema O B.i S'm sr 9 •o » T3 V Joensuu . . . 6.16 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6 .56 Jakokoski . . 7.12 3 7.15 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03! 1 8.04 Uimahaiju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti . 8.46| 1 8.4V Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Yuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa .... 10.30 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä, n 4 J. pp.— „ 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joenracn Kirjap. 0>Y. 1910