luskains kvinslluuli S o:nZ näytti, että kulungit oli kuitattama asiallisten kesken, jatkoi Uotila asizan- sa homioikeudessa. joka 10 pinä hei- mikuuta 1909 mahmisti kihlakunnan oikeuden päätöksen muuttumattomana. Asian ollessa homioikeudessa sai Kustaa Strömberg tietoonsa, että hä nelle olikin tuomittu Uotilalta 75 mk. oikeudenkäyntikuluja. (Uotilan saa massa ja homioikeudelle antamassaan päätöksessä sanotaan: »Kihlakunnan oikeus on kumonnut Juho KuStaa Uotilan asiassa ajaman kanteen, mutta säännöksen mukaan O. K:n 21 luumn 3 H:Ssä kuitataan oikeudenkäyntikus tannukset asianosaisten kesken"). Saa mansa tiedon mukaan hankki Kustaa Strömberg todistuksen'Ulmilan tuo miokunnan tuomarilta, joka osoittikin, että hänelle oli kulungit tuomitu. Tämän nojalla leki gUlmilan piitrin nimismies sitten takavarikon Juho Kustaa Uotilan luona 21 p:nä tam mikuuta 1903, mutta kun asia oli sil loin Vielä ratkaisematta homioikeu dessa, jäi toimeenpano toistaiseksi. Tänä kemännä sitten käwi nimis mies Varmentamassa takamarikon. Kun Juho Kustaa Uotila esitti lain- woiman maittaneen homioikeuden pää töksen, joka, samoin kuin Uotilan saa ma kihlakunnan oikeuden päätös, näyttämät, ettei häntä ole tuomittu mitään maksamaan Strömbergille, an toi nimismies valitusosoituksen Uoti lalle, joka nyttemmin asiassa on kään tynyt läänin kumernöörin puoleen saadakseen selmyyttä tähän kummal liseen juttuun. — Muua» korwa«Sriita päättynyt. Karkun osuusmeijerin osuuskunnan hallitukselle ja rakennus mestari Oskari Mäkiselle toimUuita- »nansa haasteen nojalla on Päärooli W:htori Passi kihlakunnanoikeudessa kertonut, että osuuskunta taimella w. 1906 urakalla teettäessään Paatvali Wihtori Passin, Palrvialan kylässä omistamasta Passin Verotalosta Vuokratulle maalle osuuskunnan mei jerirakennusta sekä Oskari Mäkisen ollessa rakennuksen urakkamiehenä pyytänyt sacdz muokratontin wie- ressä olemalla Pessin wiljawainiolla säilyttää meijerirakennukseen käytettä- wiä kimiä y. m. rakennustarpeita. Tähän olikin PaSsi suostunut sillä ehdolla, että rakennustarpeet meijerin Valmistuttua korjattaisiin pois. Kun sitten meijeri malmistui, ei rakennus tarpeita korjattukaan mainitulta Pas sin omistamalta wiljawainiolta pois, maan oli se täynnä suurempia ja pienempiä kimiä, jonkamuoksi sitä ei moitu miljellä, josta taas syntyi Passille useamman kymmenen markan suuruinen mahinko, jota Passi on maatinut kormattamaksi. Päätöksel lään onkin kihlakunnanoikeus rvel- maittanut rakennusmestari Mäkisen kormaamaan yllämainitun mahingon. Tästä päätöksestä malitti Mäkinen homioikeuteen, mutta homioikeus ei ole katsonut Mäkisen esittäneen syytä muuttaa kihlakunnanoikeuden pää töstä asiassa, joka siis pysyy lujana. — Noormarku» wälikäräjillä iviime laumantaina käsiteltiin m. m. seuraamat asiat: Mararikkomaatimus. Ho- wioik. notario Harald Boucht Waa- sasta, waati nahkuri K. A. Miljasta Pomarkun kirkonkylästä, konkurssiin, mutta maatimus hyljättiin, kun hakija ei moinut esiintuoda perusteellista syytä. Hakija tuomittiin maksamaan käräjäkuluja 43 mk. 47 p. Meljensä murhasta syy tettiin torpanpoikaa Juho Eemeli Hautakhtea, Pomarkun Kiilholman kylästä, mutta asia lykättiin talmikä- räjäin 4 istuntopäimään tai mälikärä- jiin, jolloin syyttäjän on efiintuotama mahdollisimman tarkka selmitys syy tetyn mielentilasta teon tapahtumisen aikana. Miinanmyyntijuttu taloll. maimo Hilda Mikkolaa, Harjakan kaalta, mastaan nostettu miinanmyyn tijuttu oli esillä kolmannen kerran, mutta hän Vapautettiin syytteestä ja ilmiantaja its. Nestor Lindfors, sa masta kylästä, tuomittiin maksamaan todistajapalkkoja 3 mk. Näpistelijä kasmatus- laitokseen. Its. poika, alaikäinen, Juho Rikhard Grönroos-Fristedtiä syytettiin siitä, että hän oli Koimu- mäen lukitusta aitasta, jonne oli mää rällä amaimella tunkeutunut, mienyt 10 konmehtia, Juho Toilvosen pihalla olemasta laatikosta anastanut 1,300 kastematoa ä 75 p. sata orms yht. 9 mk. 75 p., sekä Wille Korkeamäen pelolta marastanut nauriita 10mkn armosta, ottanut martaasta 3 leipää, kirstusta 1 malokuman ja 1 kulta sormuksen, armo 8 mk. Oikeus kat soi selmille käyneen, että poika oli mienyt Toimoselta ensi iltana 170 matoa ja toisena 40 matoa, joista myydessään oli saanut 1:20 penniä, ja Korkeamäeltä kymmenkunta nc li ristä. Näiden pahantekojen tähden tuomittiin poika mietämäksi kaSma- tuslaitokseen ja äiti maksamaan Toi- moselle 1 mk. 20 penniä. —Merikarvia» tvälikäräjillä t. k. 1 p:nä oli sepänpoika Frans Richhard Rööperi, Siikaisten pit. Lemäsjoen kylästä, joka miime tou ko?. 9 p:nä oli isänsä, seppä Juho N:o 73°— 1810 on maailmankuulu lääkärien lämpimästi suosittama wahwiötawa rarvintoaine lap- fille ja sairaille henkilöille. Myydään apteekeissa ja rohdoskaupoissa. ML,S Rööperin pajarakennuksessa raudan^ kappaleella lyönyt talollista Aleksi Mattilaa päähän niin pahoin, että tämä siitä sai maikean ruumiinmam- man, tuomittamana. Kun ei moitu katsoa selmille käyneen, että teko olisi tarkotukseSsa tehty, tuomittiin hänet Nikosi. 21 lum. 5 tzm 3:nnen koh dan mukaan 1 muodeksi kuritushuo neeseen ja kormaamaan Mattilan ku lut 384: 10 pennillä. Sama Roopen tuomittiin jatke tusta näpistelystä metämään sakkoa 75 mkaa ja kun tämä yhdistettiin edelliseen, tulee Rööperi kerrassaan pidettämäksi 1 m. 8 päimää kuritus huoneessa. Tuomittu melmoitettiin maanmiljelijä FranS Kahrille kor maamaan näpistelemänsä tamarain armon 7 mkalla ja oikeuskuluja 40 mk. Molemmat nämä tuomiot ali?- tettiin, ja R. passitettiin läänin man- kilaan. — JkätväSti Päätttzwä »ai- majuttu. Miime tiistaina käsitel tiin Hämeenlinnan raastumanoikeu- dessa Hugo Nurmen (Lönnrotin) Lu nnaita ja neiti E. F. Antilan Lem- päälästä mäliStä naimsjuttua. Mii me toukokuun keSkimaiheilla oli Nur mi Lempäälässä oleskellessaan puhe miehen kautta sopinut naimisiinme nosta Antilan kanssa. Tutustuimat sitten toisiinsa Lempäälän asemalla samana päimänä, jolloin naimiSkaup- pa somittiin. Antila kertoi heti Nur men pyynnöstä sanoneensa rahansa irti pankista Tampereelta, kun N:n piti ostaa talo Miipurin läänistä. Saapuimat miime toukokuun 22 p:nä Hämeenlinnaan kihloja ostamaan, jol loin A. noöti N:n pyynnöstä rahan- sa Pohjoismaiden Pan'ista. Nurmi osti yksin kihlat Otaman kellokaupas ta ja lisäksi wielä 5 kelloa, joita sa noi aikoneensa matkalla kaupita. Wie- lä oli Nurmi..kihlajaiSkalaasia" mar- ten ostanut konjakkia, miinaa, miiniä ja likööriä yli 100 mk:n armosta. Illalla 6:n aikaan oli N. eronnut A:sta. Kun ei sulhasta pian kuulu nutkaan takaisin, läksi morsian ilmoit tamaan huolensa etsimälle, joka pidätti sulhasen yöjunalla samana iltana. Kaikkiaan oli N. saanut A:lta rahoja 4,500 mk., joista 4,039 mk. 85 pen. on takaisin saatu. Nurmi on ennen rangaistu petoksesta ja Väärennykses tä Helsingissä. — Juttu lykättiin heinkä. 25 p:ään, jolloin Antilan on mälttämättömästi oltama saaapumilla ja Nurmen mangitsemisen uhalla. — Häm. S:t. — Julma» kohtelun uhriksi joutui eräs Haminaholman lähellä awma Mahaksi-Miitalaksi kutsuttu 60-muot. ukko miime perjantai-yönä. Nukkuessaan yksin huoneustossaan, rikottiin okkuna ja sisään tuli eräs juopunut naapurinsa, joka miinan millitsemänä, toki ilman asetta, hak kasi ukon niin pahoin, että tämä nyt on musteen omana. Aluksi oli jul muri tarttunut ukon pitkään leuka- partaan ja kiskassut hänet siten mus teestaan lattialle sekä sittemmin raa hannut häntä siitä pitkin lattiaa pot kien ja kohlien samalla. Tapahtu man johdosta on pidetty poliisitut- kinto ja tullee juttu oikeuden käsitel- tämäksi. Zkarwia. Karmian maamiesseura toimeen panee kesäjuhlan ja iltaman heinä kuun 9 p:nä Kantin kylän FranS Kantin talossa. Tilaisuudesta uhkaa tulla oikein suurenmoinen juhla, jos merkit paikkansa pitämät. Samana päimänä ja samassa pai kassa on Satakunnan maaiuvlljelys- seuran sonninäyttely. Isännät, tuo- kaappz sonninne silloin näytteelle palkutamikst ja kantakirjaan merkit tömiksi. Ojureille saan myös ilmoit taa, että otatte lapiot ja nyörit mu kaanne, sillä maamiesseura toimeen panee ojanluontikilpailun samassa paikassa. Kelpaa sinne Kanttiin silloin jokai sen mennä, joka mähänkin haluaa hymää ja armokasta nähdä, ja kuul la. Satakunnan MaanmiljelySseu- ran neumojat tulemat silloin myös luennoimaan. Itse iltaman ohjel- masta en tahdo sanoa mielä niin mitään. Mutta tule ja katso, olet sinä sitten manha tai nuori, ulkoseu- rakuntalainen tai karmialainen. Ruu miin raminnoSta tullaan myös huol ta pitämään. Lopuksi on tanssia, jolloin jokainen malittunsa maissiin miepi. Tätä iloa ei ole Vanhoilta kaan kielletty. Terwe tuloa siit! Muodentulontoimeet omat nyt parantuneet, kun on saatu mir- kistämää sadetta koman kuimuuden ja sen ankaran hallan jälkeen, joka oli m. k. 21 päimää mastaan. Se turmelikin perunan taimet kokonaan ja kaatoi ohran ja kauran oraita paljon. Kirkonkokous pidetään t. k. 10 p:nä kirkon sakaristossa, jossa luetaan julki kirkolliset tilit ja tilin tarkastajain kertomus miime tilimuo- delta. Kyntäjä. M?" Uuökkkas pllolivil05i-tilAlik- zenne! Smmn Nuorison M» kokous Eurassa. (Omalta kertojalta.) HkolmaS kokouspäivä. Keskimiikkona alkoi keskustelukokouS kello 8 aamulla. Oli mielä kolme kysymystä, jotka kiireimmiten käytiin läpitse, kokousaika kun näet jo lZheni loppuaan. Kysymykseen: Miten olisi paikallis- seurojen jäsenten suhtautuminen joh tajiinsa, tukeakseen näitä heidän mui keassa asemassaan? oli alustuksen laatinut M. Puhakka, ja luki tämän alustuksen A. Inkilä. Alustuksessa moi huomata pääajatuksina, että nuo risoseurain jäsenten on tuettama joh tajiansa, johtajain on tomerillisesti suhtauduttama johdettamiinsa, työ on tapahtuma kansallisella pohjalla. Kokous hymäksyi alustuksen sellai senaan. Kysymykseen: Keskusseurojen sih teerin suhtautumisesta paikallisseuroi- hin, oli alustuksen laatinut R. Ho relli, jonka alustuksen kokoukselle luki M. Latma. Alustuksessa huomau tettiin, mitenkä sihteerille olisi tärkeätä tuntea eri seutuja, mieläpä n. s. joh tohenkilöttäkin keskusseuransa alueella, onnistuakseen paremmin tehtämiSsään. Lyhyen keskustelun jälkeen tämäkin alustus hymäksyttiin kokonaisuudes saan. Hra K. Harju aluSti kysymyksen: Keskusseurojen alueiden piirijaosta ja näiden piirien työn käytännöllisestä järjestämisestä. Alustus päättyi seu raamiin ponsilauseisiin: Kokous lausuu toimomuksenaan: että nuorisoseurojen keskusliitot ja ettaisiin aluepiireihin, joissa Vähempi luku esim. kymmenen tahi kaksikym mentä paikallista seuraa sopiman kul kuyhteyden Varrella liittyy säännöl liseen muoronMutukseen keskenään; että keskusliittojen johtokunnat pi tämät huolen piirijaon toimeenpane misesta alueellaan, mutta että jatkuman toiminnan jättämät sitten piirin omaksi huoleksi, kuitenkin siten, että kunkin piirin sihteeri on muo- romaikutuksessa keskusliiton johtokun nan ja nimenomaan sihteerin kanssa, joSsa suhteessa on tärkeintä: että piirien lyhyet Vuosikertomukset tulemat aina keskusliiton muosikirjaan. Piirien kokouksissa suotaloon huo- mattama sija keskusteluille elämän periaatteellisista ja käytännöllisistä ky symyksistä. Lisäksi toimittakoon kunkin kokouk sen yhteyteen näytelmäkilpailuja, koti- seutuselostuksia, seuralehti-, urheilu', kertomis-, miulun- y. m. soittokilpai- luja sekä muita kehittämiä työtapoja. Äänenkannattajan lemiämisestä alu eellaan pitäisi kunkin piirin olla ikään kuin mastuussa. Muutamat sanoimat odottaneensa, että tämän kysymyksen yhteydessä olisi määrätty keskusseurojen maantieteel liset rajat. Puheenjohtaja huomautti, että on olemassa jotenkin tarkka suun- nitus keskusseurojen rajoista, jossa on lueteltuna kunkin keskusseuran alueelle kuulumat kunnat. Ainoas taan senmuoksi, että on jälkeenpäin, kuin tuo suunnituS on tehty, synty nyt uusia keskusseuroja, olisi tuossa suunnituksessa tarkistelun maraa. Hra Inkilä tahtoi kiinnittää koko uksen huomiota erittäin ponsilauseiden siihen kohtaan, jossa äänenkannatta jan lemenemisestä puhutaan. Pyrki jän tilaajamäärä on perin alhainen ja kun S. N. L. ei ole saanut mal- tionmaroja, ei se moi nyt, kuten en nen, Pyrkijää apurahalla amustaa. Kokous hymäksyi lyhyen keskuste lun jälkeen hra Harjun ponnet sellai senaan. Kokous olikin nyt käsitellyt kaikki ne kysymykset, jotka sen ohjelmaan oli merkitty. Kokouksen lopussa kirjailija Santeri Alkio lausui nyt eroamalle puheenjohtajalle tohtori Z. Castrenille kunnioituksen ja kiitollisuuden tunteet siitä armokkaasta työstä, jonka hra Castren nuorisoseuratyössä on tehnyt. Hra M. Keränen lausui myöskin tunnustuksensa ja kiitoksensa eroa malle puheenjohtajalle tohtori Z, Ca strenille. Näihin puheisiin tohtori Castren mastasi. AamiaiSloman jälkeen kokoonnuttiin mielä Pirtille jäähymäisille. KokouS tosin oli jo Virallisesti loppu. Pu- heenmuoron sai kuitenkin mielä mais teri I. H. Kala. Hän lausut muu tamia muistosanoja äskettäin kuolleen ent. yliopp. Juho Hietasen muistolle ja hänen esityksestään päätttmät nuo risoseura-asian harrastajat pystyttää hautakimen tämän nuorisoseuratyön tienraimaajan houdalle. Lopuksi puheenjohtaja tohtori Z. Castren lausui toimomuksenaan, että nuorisoseuratyön tekijät yhä pyrkisi. wät työssään eteenpäin. Suomi odot taa, että kukin täyttää mekmollisuu- tensa. Suomi odottaa, että jokainen sen nuori mies ja nainen täyttää melVvllisuutensa. Tietoisina tästä työtä jatkettakoon. Puheenjohtaja kiitti kaikkia, jotka kokouksen menestystä tamalla tai toisella omat edistäneet. Tämän jälkeen kokous loppui yh teisesti lauletulla Maamme -laululla. Toisena kokouspäimänä oli entisten edustettujen seurain lisäksi mielä edus tetuiksi ilmoitettu kaksi keskusseuraa, nimittäin Suursamon ja Eteläpoh janmaan keskusseurat ja kolme pai kallista seuraa, joten kokouksessa koko aikana oli edustettuna kaikkiaan 48 järjestöä. Kokouksen aikana saapui kokoukselle Limingan nuorisoseuralta seuraama sähkösanoma: Edustajamme ei moinut saapua. Toimomme innostusta ja menestystä yhteisille harrastuksillemme. Niinikään oli rma Löthman lähet tänyt termeisensä. Osanotto kokoukseen ei ollut niin suuri tuin mitä edeltäpäin olisi luul lut ja mitä paikallinen toimikuntakin nähtämästi oli edellyttänyt Valmis tuksia tehdessään. Tuntui siltä kuin jonkunlaista herpaantumista nuoriso- seuramäen keskuudessa olisi olemassa. Oikaisua. N:rossa 70 sanot tiin O. Rekun ollesn Kiikoisten nuo risoseuran edustaja: pitää olla Kiu kaisten n.seuran. Herra M. Keräsen esittämän lau sunnon, Alkion alustaman kysymyksen ponsiehdotusta pohdittaessa, joSta mii me numerossa kerrottiin, piti loppu osaltaan tietysti kuulua: omatko ne kansalliselle olemuk sellemme ja sen säilyttämiselle eduksi tai ei. K. Kirjelmä ttmerikan suoma- laistlta eiluLkunnan pukemiekolle. Eduskunnan puhemiehelle on saa punut Chicagosta seuraama kirjelmä: »Suomen eduskunta! Kork. kunnioitettu puhemies, herra tuomari P. E. Swinhufwud! Helsinki. Suomi. Kun kansamme Valtameren tällä puolella suurella kelvottomuudella on seurannut tapahtumain kulkua rak kaassa isänmaassa, Menäjän halli tuksen sortotoimenpiteitä ja erittäinkin sen miimeistä häikäilemätöntä päätös tä kokonaan tuhota Suomen kansalli nen oikeus, sen autonomia, maa maa na ja kansa kansana, olemme suurel la riemulla huomanneet maltiopäiwien isänmaallisen ja pelottoman isänmaan oikeudesta kiinnipitämisen ja metoa- misen sen kaikkien Menäjän hallitsijain ja niin myös nykyisen pyhillä, pe ruuttamattomilla keisarimakuutuksilla ja maloilla mahmistamiin loukkaamat tomiin perustuslakeihin. Ja on Suo malainen Kansallisliitto Chicagossa kokouksessaan t. k. 22 p:nä yksimieli sesti päättänyt täten saattaa teidän tietoonne, maamme maltiopäimäin ja Teidän, kork. kunnioitettama puhemies, sydämellisen ja symän kiitollisuutensa siitä, mitä te olette tehneet yhteisen, rakastetun Suomalaisen isänmaamme hymäksi. Makuutettuina siitä, että. maikkakin me olemme pieni osa Pohjois-Ameri- kan Mdyismalloissi oleskelemista kan salaisistamme, meidän lausuntomme tulkitsee kaikkien suomalaisten yhteisen ajatuksen, me tahdomme erittäin lau sua julki ilomme ja kiitollisuutemme eduskunnan kiitettämästä yksimielisyy destä maltakunnanlainsäädäntökysy- myksessä ja lausumme samalla Var man makaumuksemme, että kansamme ja maamme edustajat myöskin Vas taisuudessa osottamat todeksi, että Suomen kansa ei moi kunniaansa pet tää. Chicagon Suomalainen Kansallis liitto. Sen tätä tarkatusta marten malitsema toimikunta: Gustaf Blomgren. Joseph Mattsson. John Berg. Allmar Engström." — Kiwittz>ntekijäi» ja maa larien lakot päätttzneet. Lau- Vantaina allekirjoittimat kimityörii- taan osallisten työntekijäin ja työn antajain järjestöjen edustajat yleisso pimuksen työolojen järjestämiseksi Hel singin rakennusteollisuudessa, sitten kuin alimman tuntipalkan takaamista urakkatöissä koskemaan sopimuksen kohtaan oli tehty selmennyS ja työn tekijäin taholta luomuttu maatimuk- sesta, että jo yleissopimuksessa olisi määrättämä pyhätyön alkamisen ja päättymisen kellonlyönnit. Työnantajain puolelta ei sopimus ta allekirjoitettu, ennenkuin kimityön- tekijäin ja -työnantajain erityisen palkkasopimuksen perusteista oli so mittu ja niissä m. m. määrätty, että kilvityöntekijäin palkat yleensä pysy tetään entisellään. Yllämainittu yleissopimus allekir joitettiin myöskin maalarityönantajain ja lakontehneitten maalarintyöntekijäin puolesta. Työt ulotettiin eilen. — MajeSteettirikoSjutu», jo ka oli nostettu..Sosialistin" toimit tajaa Ali Aaltosta mastaan, ratkaisi Turun homioikeus eilen, mapauttaen hänet syytteestä. — Pilalehti Kurikka lS n:o on painoylihallituksen toimesta otettu takamarikkoon koska 'siinä ollut eräs pilakuma ja sen alla olema kirjoitus on katsottu loukkaaman H. Majes teettinsa kunniaa. »Kurikkaa" maa taan aiotaan noStaa kanne majesteet tirikoksesta. — Asejutut. Helsingin raaStu- manoikeus antoi eilen päätöksensä Hansenin asejutussa ja tuomitsi kont toristi Holmin amunannosta 3 kuuk. mankeusran gaistulseen. Salakuljetuk sen amustamisesta tuomittiin proku risti Lmndeberg 400 mkn ja HuS- qmarnan ent. johtaja 500 mkn sak koon. Muut juttuun sekaantuneet Vapautettiin. M. m. tuomittiin Porin Uusi rautakauppa maksamaan 46 mkaa kruunulle ja F. E. Fagerström 12: 50 p:iä. — Lähde» hel«eti«ko»eeu- keksijä kauppios Ninne tuomittiin Lahden raastumanoikeudessa eilen keksinnöstään 3 w. kuritushuoneeseen. Rinteelle ennestään tuomittu ran gaistus tähän yhdistettynä, tulee hänen kärsiä lurituShuonerangais- tusta 3 m., 1 kk. ja 20 päimää sekä luopua kansalaisoikeudestaan 4:ksi muodeksi. — Helsi«giSsäjaWiipuriSsa wa«gitut heukiltt lähetettiin eilm Pietariin. Mteensä on Mihaile- mitshin ilmiannosta Vangittu 39 henkilöä, niiden joukossa 21 sota miestä. — »o. wanha asuin paikka tawatt» UskelaSsa. Ju hannuksen jälkeisenä päimänä oli toh tori A. Hackman maisteri G. Tope liuksen amustamana johtamassa kai- maustöitä Uskelan Jsonkylän Puon- tiin talon maalla Palomäen rinteellä. Paikka sijaitsee kaakkoon ja etelään mieltämällä töyräällä, jonka alapuo lella Uskelan tasanko alkaa. Ainoas taan muutaman neliömetrin alalta löydettiin sargen armokas kokoelma esineitä aikaisemmalta rautakaudelta. Niistä mainittamimmat olimat sangen kaunis ja harminainen solki, ranne rengas ja ketjut, useat neulat, helmi koristeet, kilmen kupara, kädensija ja suuri joukko kuparakantaisia kilpinau- hoja. Lisäksi löydettiin meitsiä, kei hään kärkiä, kierresormuksia y. m. Kun paikalta löytyi myös paljon luun palasta, on siinä ollut joku hau tauspaikka. Useimmat esineet löytyi- mät kahden kiwen mölistä, jotka kimet muodostimat matalan uurnan tapai sen kolon. Muutamia irtonaista ki- mimukuroita o!i maan puitteena. Paik ka kartotettiin ja malokumattiin. Löy döt omat ainakin noin 1.200 m. man- hoja. Lisätutkimuksia tullaan teke mään Vastedes samoilla paikoilla.— Maasa. — Ankara «yrsky, joka per- jantai-iltona ji laumantaina raimosi kautta maan, leki Turussa ja sen lä histöllä useissa paikoin tnhoa, kaa taen puita ja turmellen istu:uksia. Ellistä mastaan yöllä kaatoi tuuli Turussa erään Käsityöläiskadun mar- rella rakenteella o'ewan kimirakennuk- sen päätyseinän ylimmän osan, nutä suurella ryskeellä paiskautui mieressä oleman peltiseppä Kareliuksen tehtaan ja maraStohuoneen katoille, murska ten Viimemainitun huoneiston katon ja tuhoten huoneistossa oleman ta maramaraston. — Topograafit lttztäueet salawiiuaVoltti«o». Alamuu della kerrotaan että menäläiset „topo< grafit" omat siellä rakentamistaan tähystystorneista kiikaroidessaan kek- sineet salamiinapolttimon ja löydös tään tehneet ilmotuksen poliisille. Ei moi muuta kuin toimoa lisää samal- laisia onnenpotkauksia, lausuu Poh> janmaa. Muut lehvet. Äbo Underrättelser-lehti kiinnittää sekin puolestaan huomio tansa siihen malitettamaan tosiasiaan, että useat tärkeät mirat meillä omat nykyään täyttämättä, nimittäin 2 ku- mernöörinpaikkaa, joiden lisäksi luul- tamasti 2 pian tulee amonaiseksi, sekä useita tärkeitä tuomarinmirkoja. Muun muassa omat maamme kaikki homi- oikeuksien presidentinivirat täyttämät tä. Huomautettuaan, kuinka suuria haittoja tämmöiseltä asiain Lilasta koituu maallemme ja että mirkamies- ten Vapaaehtoinen poistuminen pai koiltaan on hymin terivetullut tapah tuma juuri nyt, kun tahdotaan huo miota herättämättä muodostella Vir kamieskuntaamme uudensuuntaiseksi, jatkaa lehti „On siis päirvän selmä, että täl laisia joukottain tapahtumia mirkojen amoimeksi jättämisiä on mikäli suinkin mahdollista ivältettäkvä. Täytyyhän kyllä myöntää, että hallinto- tai wir- kamies nykyisen järjestelmän Valli tessa moi joutua sellaiseen asemaan, ettei häneltä woi kieltää mapaaehtoi- sen eroamisen oikeutusta. Mutta sit tenkin, lienee niin että kukin Virkamies toimii miisaimmin ja maallensa edul lisimmin, jos hän koettaa pysyä Mi rassaan niin kauman kuin main suin kin mahdollista on, — se on, niin- kauman kuin hän sen moi tehdä pa nematta toimeen lainmastaisia mää räyksiä tai muuten noudattamatta nykyistä järjestelmää. Jokainen eroa minen, jokainen luopuminen antaa Vallanpitäjille niin sanoaksemme mak suttoman tilaisuuden sijoittaa tärkeille Virkapaikoille henkilöitä, jotka omat Vannoneet uskollisuutta nykyiselle po litiikalle. Kenraalikuvernööri Seyn ei enem pää pyydäkkään kuin saada nähdä perustuslaillisien ja isänmaallisten miesten Vapaaehtoisesti jättämän Mir kansa niiden selkkausten ja harmien tähden, joita laille uskolliset huomat- tarvissa Miroissa olemat nyt saamat kokea — ja tästälähtien mielä suu remmassa määrässä joutumat kärsi mään. Tämä on tosiasia, jonka jokai sen Virkamiehen näinä aikoina olisi syytä pitää muistissaan." Burtseio syyttää Sto- lypinia prowo- laattorilsi. Berliner Tagtblatt ille sähkötetään Parisista. Parisissa ilmestyrvä Venäläinen lehti ..Parishki Listok" kertoo, että Vurtserv aikoo Vaatia Vangittauiaksi pääministeri Stolypinm ja suojelus- osaston päälllkkön <^erafiniom>n, koska hänellä on todisteita suhen, että nä mä piilottamat suuriruhtinas Ser gein murhaajaa Astffia. Burtsemin sanotaan lausuneen: Olen makuutettu siitä, että Stolypin, Gerasimoni ja Aseff ennen muoden tai korkeintaan kahden kuluttua tapaamat toisensa syytettyjen penkillä. Niitä asiakirjoja jotka Vurtsemilla on hallussaan, e, Voida Vielä julaista, mutta tuleniat ne Maistamiksi piakkoin ..Parishki Listokissa." Moskomalaiselle ..Ktro Rossii" leh- delle on lähetetty Parisista samanlai nen sähkösanoma. Tämän johdosta kysyy Golos Moskmy imallisesti, että mikähän malta se on, joka moi aset taa syytteeseen Stolypinin. GoloS Moskmy pitää uutista tyhmyyden ja tietämättömyyden tuotteena ja N. Mremja..julkeutena". lÄetethjz kirjvlkki». Pyydetään Satakunnan palstoilla sijaa seuraamalle: Marinaankin ennenkuulumatonta ilkeyttä todistaa se, että Lukkarilan» nan nuotta-apajalle on tuotu suuret määrät kimiä, sillä kaikista merkeistä päättäen niitä ei olisi sinne kasaantu- nut sellaisia röykkiöitä ilman ihmis käsiä. Näyttääpä siltä, että jok»! olisi siirtänyt sinne saunan tai riihen kiukaansa. Apajan tällaisessa kun nossa ollen saamat nuottamiehet joka nuotanmedolla nuotassaan lohien ase masta suuria kimiä. Sanomattakin on selmää, että tästä koituu hyivinlin tuntuma mahinko apajan nykyiselle Vuokraajalle. Mutta onpa siitä hinkoa Suomen Valtiollekin, jonka omaisuutta mainittu kalamesi on, sillä se moi tulla kalastukselle kelpaamal tomaksi. Sietäifipä moisen teon har- joittajat joutua lMiseen edeZmastau^ seen ilkimaltaisuudeZtaan. Surkea todistus yllämainittu kai kessa tapauksessa on lähimmäisen rakkauden puutteesta ja pahansuopa suudesta. Täydellä syyllä »voidaan sanoo, että sellaiset ihmiset owol mailla kaikkea ihmisyyttä, oivatpa unohtaneet tuon »vanhan, mutta kui tenkin aina uuden käskyn: Kaikki, mitä te tahdotte, että ihmiset teille tekisimät, niin tehkää te myös heille. Nuottamies. Suotamaa olisi, että paikkakunnan muutkin lehdet ottaisimat hylväntah- toisesti ylläoleman palstoilleen. Nöyrö kysyW lmtuuttMt! Miten tulkitaan Uuden maanmuok ra-asetuksen 05 ! Sen ensi mo mentin mukaan »vuokralautakunnan puheenjohtajan palkkio maksetaan maltion maroista. Mutta toinen ja kolmas momentti säätää: katselmuk sista palkkion maksamat joko etukä teen i kunnat, tahi sitä tarwitsemat yksityiset. — 2—3:nesta momentista ei käy selmille tuleeko puheenjohtajan palkkionkin katselmuksista kunnan tahi yksityisen suorittaa eli »nakft- taanko se maltion »varoista ? Illämainittuihin kysymyksiin pyy- dämme nöyrästi hyiväntahtoiSta »vas- taustanne tässä lehdessä. Joukko »vuokralautakunnan jäseniä. pllril! M. p. K. Sammutusosastvn >1 kompv. loktioiiluu harjoitukseen keskiiviikloua helmikuun pmä klo 6 illalla. Mälttämättömästi laitti. A'72,1 Päällik». Porin W. p. K:» Pelastusosaston I ^kiipi>ä > komppanian hnrjoitus täiMn tiistain,', t, k. 5 p »ä kello 3 i. p. 3035 ,1 ikompp. päällikt». — Z23 — kulki liuulet ^Iiteenpn^errettuina. t'u,> luM piirre lumen kasvoillaan tuntui vi^rsalt^ silm^iu lelnpeään ilmeeseen verrattuna. Viliclain laski luin kätensä kit'in käsivsrrelle ja de kävelivät pitkin puis- tökättävää missä märMä oksilta tipabteli vesipisaroita ja valot kaupungista välkkyivät ikäänkuin utuliarson lävitse. »Kit Kennccl/». sanoi t^ttö, »olette niies olevi- nanne ja sorrutte ensimmäisen vaikeuden kolicl»te«5a teitä. Olen kauan aikonut pukua kanssanne ja n> t <>n sopiva tilaisuus. Olette ottaneet elämän liian kev/eltä kaavalta, kilpailitte stipendistä, saitte sen ja — ette sen jälkeen ole telin/t mitään. Uinä tunnen tuon sei- kan, sillä eräs opettaja lukukursseissa on kertonut sen minulle.» »l^erra (^atlicart», keskeytti Kit jurosti. »Npä», sanoi Uar/, »mutta sedän on ^dtlentekeva. ^.sian laita on kuten sanoin, vaikk en ole ennen siitä puliunut, mutta kun n^t alatte pukua lukujenne jättä- misestä pukua minä suuni puktaaksi.» »Uitä minä voin tekdä?» sanoi Kit, joka miltci loukkaaatui. 'luolia tävalla ei kukaan ollut pukunut käaelle. »Ensimmäisen vastoinkäymisen kokclatessa olette valmis luopumaan kaikesta. Kit Kennedy». liän kääntyi kiivaasti Kit in puoleen — ininä olen enem män mies kuin te, vaikka olenkin vaan t^ttö, Uutta kolmannestatoista ikävuodestani olen elättänet itseäni ja auttanut vankempiani vuokramaksussa. lensin ei takclottu antaa minun tulla opettajattareksi koska isä oli vapaa ajattelija ja piti esitelmiä, mutta tulin siksi kuitenkin. Lamasta s^xstä useat vankemmat eivät an- taneet lapsiaan minun opetettavikseni, vaan ottivat ne pois koulusta. Hliaä menin keitän koteikinsa ja lapset - ZZZ — tuie^ ^aacla parcimmail kuiu niinnn. !^I)t teitl^t, nnt.t Liuun tulee tekclä». Kit Ii^päkti ) ja tarttui lujin kom in t>iv> nii'.''. käteen. »Il^vä», ^anoi ja vika oli kokonaan kallon- nut-, mutta mikä sinuz oikeastaan vaivaa? K) ll.^jc ku mieltäsi painaa. Oletko saanut ikävi.i uutisia k>>tc>u »kn», sanoi Xit, >ke voivat lievin». lv^i^ Lirier ravisti päätään. »Oletpa kovin itsepäinen», sanoi kän. »Käsitän ^ttc-t titkclo minulle kertoa sitä. Aluista vaan. >^tt^ jo^ olet pulassa, käänny vaan minun puoleeni.» Kit meni ulos. I^ä^tti siltä, kun olisi kän pelun- n^t kaikkea tuota /stäv^ttä, joka kaikkialla käntä koktasi. Ilän juoksi nopeasti portaita ala??. Oli kostea, pilvinen ilta. Katukäytävät olivat lokaisit ja kadulta tuli vastenmielinen lö^kkä. L/nkkänä astuskeli Kit eteenpäin ja kulkiessaan kirkkaasti valaistujen m/) mäl.i ikkunoiden okitse, missä kaunista, loistavaa kauppata varaa oli näktävänä, tunsi kän sydämessään viklovaa tuska». Kit'ista oli koko mailma musta ja pimeä. Ilän kulki Lurgeoa llall'ia rautaristikkoaidan si vuitse. säällä oli käa ensi kerran tavannut IVlar)' liissetin. Ilän nosti päänsä ja tuossa noin parikein- mentä askelta känestä tuli kaunis t^ttö käntä vsst?.an pitäen kainalossaan kirjansa. Ilän kulki niin vutkcast^ ja kauniisti Kit in mielestä. Kit p/säkt^i ja ojcns, Iiänelle kätensä, ^ttö alkoi kertoa, että kerra <^atc- kart oli istunut keidän luonaan niin kauan edellisenä iltana, että känea äitinsä oli kaukotellut väs) ln^kse8tä. Kit ei sanonut mitään. Hän kääntyi takaisin t>lon kanssa ja lie kulkivat kitaasi» kotiinpäin. Vkt'äkkiä taukosi Uar^ n iloinen vilkas pukelu.