liktsillz kulltiliuun >2 40 I8IV aseman historialliseen selmittelyyn. Musertamaa oli hänen todistelunsa esillä olewan alotteen laittomuudesta ja siinä ilmenemän katsantokannan perusteettomuudesta. Esittämällä jou kon historiallisia tosiseikkoja, hän aut tamattomasti kumosi ministerineumos- ton selitySkirjelmäSsä olemat mäitteet Suomen oikeudellisesta asemasta. Ministerineumoston puheenjohtajan lakiperuSteluiSsa, joita eduskunnalle ei mielä ole jätetty suomennettuina, mutta jotka jo omat olleet sanoma» lehdissä painettuina, tahdotaan teh dä mitättömiksi ne historialliset asia kirjat, joihin Suomen maltio-oikeudel- linen asema perustuu, siinä riiste tään kaikki merkitys hallitsijoin ma kuutuksilta ja sanoilta. Muserta- masti Danielsson—Kalmari ulko muistista luettelemalla sarjan eittä mättömiä historiallisia tosiseikkoja ja todistuskappaleita todisti, että Suo men kansan mälitön oikeustajunta on oikeassa, katsoessaan Suomen malti oksi. Nimen „waltio" on Suomelle ensi kerran antanut Keisari Aleksan teri Imen ja hän on myöskin sano nut Suomen kansan oikeuksia pyhäksi. Kuten sanottu, oli todistelu mitä sitomin siitä, että se historiallinen esitys, jolla ministerineumoston pu heenjohtaja koettaa todistaa lakiehdo tuksensa oikeutusta, on huutamassa ristiriidassa kumoamattomien tosiasi ain kanssa, ja näin ollen määrä. Sel- miksi mastakohdikfi tulimat esitetyiksi ministerineumoston mäitteille hallitsi jan sanat, lupaukset ja mitä juhlalli- simmat makuutukset. Jhmeteltämää oli puhujan sielullinen Voimakkuus ja henkinen joustamuuS esittäessään ulkomuististaan Vuosilukuja ja päi mämääriä, siteeratessaan hallitsijain lausuntoja ja makuutuksia y. m. tosi seikkoja kymmenittäin, hapuilematta tai missään kohdassa Vähääkään hämmentymättä. Puhujan ei tav minnut kertaakaan Vedota siihen tai tähän historian tutkijaan, maan hän ilmoitti asian oleman siten, sillä hän itse on nähnyt alkuperäiset asiakirjat Valtakunnan arkistossa. Puhujan lopetettua malttaman esityksensä, kai kui salista kaikkialta moimakkaat hy< mä-huUdot. Edustaja G. G. Rosenqmist käsitteli asian simeellistä puolta ja edustaja Setälä tulkitsi kansan tunteita, kansan, jonka oikeudet sen laittomat hallitusmiehet uhkaamat tuhota. Hänen puheessaan oli myös kin lennokasta, intomielistä uskoa siihen, ettei mikään mahti kykene hä- mittämään Suomen kansan sisäistä olemusta sen kansallisuutta ja kansal lista simistystä. Erittäin huomatta man lausunnon antoi mapaaherra R. A. Wrede. Hän «viittasi erikoisesti siihen, että hallitsijain armo tämän tapaisista ehdotuksista auttamatta masti kärsii. Tähän asti on meillä totuttu pitämään hallitsijan antomaa sanaa pyhänä, tästä aikain e saata enää niin olla. Monarkinen periaate on Suomessa järkytetty enti seltä maltasijaltaan kansan maltiolli- sessa käsitystamassa. Tämän, enti sen hallituksen jäsenen, maltillisen ja asioita tyynesti harkitseman lakimie hen lausunto oli jyrkkä, multa epää- mättömän tosi. Erittäin huomattama oli edustaja Jngman'in lausunto siitä, että se ainoana annettuna lausuntona käsit teli asian käytännöllistä puolto. Maassamme on hämmästyksellä ky sytty, sanoi puhuja, miksi Menäjän nykyinen hallitus tällaista tietä koettaa päästä tarkoitustensa perille. On kysytty miksi eieduSkun- nalle anneta tilaisuuttakaan laillisessa järjestyksessä, maltiopäimäjärjestyksen määräämällä tamalla harkita ja päät tää niistä määräyksistä, jotka Wenä- jän hallitus maltakunnan etujen kan nalta katsoo tarpeelliseksi. Kun joku ^toimenpide on katsottu maltakunnan yleisen edun kannalta Välttämättömäksi ja siitä en annettu lakiemme säätämässä järjestyksessä arm. esitys, on eduskunta tyydyttä Muistelma mennki- sOkstii. Kaikkihan myöntänemät sen tosi asian, että kulunut talmi on ollut har- minaisen leuto. Mistä tämä lauhkeus johtuu, sitä tuskin kukaan kuolemat- nen moi marmasti sanoa. Muuta- mat sanomalehtisepät omat esittäneet menneisyyden lauhkeita taimia, sekä niitä seuranneita kemät- ja kesä-ilmoja, ja näistä sitte ennustaneet minkälai nen kesä muka nyt on tulossa. Men neisyyden tapahtumista, ilmoista y. m. minäkin pyydän tässä lukijan suosiollisella lumalla hieman kertoo. Mutta ennustaja-lahjaa ei minulla ole, kerron maan näkemiäni tosiasioita. „Wuonna kuusikymmentä kuus, tuli Suomeen laki uus", lauletaan man- haSsa runossa. Tuo muosi, kuusi kymmentä kuusi, oli ilmoihinkin näh den merkillinen. Silloin oli lauhkea talmi. UseaSti satoi mettä, joka wei pois lumen niin ettei jäänyt muuta kuin liukasta jäätikköä. Kyllä sitä taas tulla lopotti hymää mauhtia, mutta se meni samoin kuin edellinen kin. Toisinaan Silläkin, maikka täh- det mälkkyimät kirkkaalla taimaalla ja kuu kumotti täydellä terällä, mesi tipahteli nopeasti räystäiltä. Oli toi- nyt nain tehdyt Vaatimukset. Esi merkkinä tästä moi mainita m. 1879 asemelmollisuuslain, m. 1894 Valtio- päimillä hymäksytyn lain linnoitus- esplanaateista, ja lain rangaistuksesta Valtiosalaisuuksien lemittämiseötä, joka hyväksyttiin 1897 m. maltiopäimillä. Erityisesti huomautti puhuja, ellei täällä ole kieltäydytty ottamasta ras kaitakaan taakkoja kannettomaksi Val takunnan edun tähden. Siinä suh teessa on muistettama 1899 m. mol- tiopäimien päätös korottaa maamme asetettawa Vakinainen sotamäki 5,600 aina 12.000 mieheen, samoin esitykset sotilasasian Väliaikaiseksi järjestämi seksi w. 1904—5 ja 1907 maltiopäi millä. Mitä erityisesti tulee suomalaisen puolueen kantaan asiassa, on se aina ollut se, että kansamme ei sowi pyr kiä Vapaaksi siitä osallisuudesta Val takunnan puolustukseen, joka kohtuul lisesti Vastaa Suomen Voimia, eikä muistakaan melmollisuuksistaan Val takuntaa kohtaan, mutta että kansal lamme myöskin on oikeus Vaatia, että sen oikeutta ei muuteta eikä rasituk sia tai uusia melmollisuuksia sille säädetä muussa, kuin maan perustus lakien säätämässä järjestyksessä. Tä män käsityskannan on suomalainen vuolue aina tuonut peittelemättömä-ti estin, koska ja missä se on kulloinkin näitä asioita käsitellyt, niin hymin puolueemme taholta anneiuissa lau kunnoissa edellisillä waltiopäiwillä, kuin vuoluemme tätä asiaa koske missa sanomalehtikirjoituksissa. Jos Suomen kansa asettuu tälle kannalle, ei Menäjällä moida pysymästi yllä pitää mielipidettä, joka maatii niiden oikeuksien l ämittämistä, joita kansam me tähän asti on nauttinut. Istunnon loputtua oli mieliala eduskuntapiireissä kohonnut melko lailla. Painostama, lamauttama tunne oli melkein kadonnut. Lausun not, jotka yleensä olimat asiallisia ja harkittuja, olimat omiansa kohotta maan mieltä ja Virittämään uutta toimoa. Jokainen tiesi, että ankaran koettelemuksen ajat omat kansallamme kestettäminään, mutta jokaista samal la myöskin elähytti toimo siitä, että kansamme melmollisuudentunto ja eit tämätön oikeus lopultakin maittaa. - la. sleiM ml» — Sv,vvv «arka» määrä raha suomalaisen tirjallisuu- de» kohottamiseksi. Tuonnoin kerrottiin H. Majesteettinsa sallineen muoden 1909 tulo- ja menoarvioon lisättäväksi 30,000 mkn määrärahan suomalaisen kirjallisuuden kohottami seksi. Senaatti on aikasempain mää räysten mukaan päättänyt antaa maltiokonttorille käskyn maksattaa Kirjallisuudenseuralle määrärahan myös Vuodelta 1911. Muosilta 1909 ja 1910 on se jo maksettu. — Isästä- ja emästäkö»!»- je» sekä ka»sa«opistoje« apu rahat. Kouluylihallitus on senaa tilta tiedustellut, Voidaanko 1910 Vuoden menosääntöön otettawaksi eh dotettuja määrärahoja isäntä- ja emäntäkouluille ja kansanopistoille käyttää tänä Vuonna tarkotuksiinsa, maikka ei 1910 muoden tulo- ja me- noarmiota mielä ole mahmiStettu. Senaatti on päättänyt maksattaa tänä muonna isäntä- ja emäntäkouluja marttn 100,000 mk , mutta kansan opistoille masta sitten, kun kuluman Viirden suosluntamenosäänlö on wah- Vistettu, — Taimie» k«let»s rauta teillä. Senaatti on päättänyt, että metsäpuiden taimia ivaltionrauta- teillä kuljettaessa pikatamarana laske taan rahti toisen luokan mukaan. sineän pakkasiakin, jopa kireitäkin, marsinkin kemätpuoleen. Kemät cli pllkänlainen ja kolea, kesä miileä ja sateinen. Silloin satoi yhtenään MaanmiljelystSitä ei tahdottu saada mitenkään tehiyä. Keskellä heinän- aikaa tuli sellainen tuima ettei moista ole sittemmin ollut. Ennenkuin iso tulma tuli, saatiin jo osaksi heinää tehtyä ja latoihin kootuksi talmen Va ralle, mutta ei kuimina ja hyminä. Mähämaraiset panimat orsia latoihin seinästä seinään kannattamaan heiniä, että tuuli möisi niitä Vielä ladoissakin kmmcta. Varakkaammat taaS suo- lasimat heiniä latoihin. Mutta sade kiihtyi, tulma tuli. Useat tekemättä olemat niityt jäimät meden alle, ei heinien kaimojakaan näkynyt, paikat- tain kuljettiin meneillä pitkin niittyjä. Missä heinät jo olimat ladoissa, nousi mesi alhaisemmilla paikoilla la toihin ja Virtasi yli heinien. Minä näin omin silmin useitakin isoja latoja, joihin oli runsaasti suolaa pantu, täysin meden mallassa. (Hamaintoni peruStuu pääasiallisesti Mouhijärmen pitäjään, etenkin Mälikköjärmen ran noille. Osittain myöskin Mouhijär men naapuriseurakuntiin: Suodenie- meen, Lamiaan, Karikuun ja Tyr- määseen). Pienetkin purot ja joet paisuimat niin, että myllyt ja sillat limistimät matkoihinsa, Alamammilla paikoilla olimat maantiet niin Veden Vallassa, ettei oudompi tahtonut osata niitä myöten ajaa. Muutamien ta- — Sokeai» kirjat. Senaatti on myöntänyt 2,500 mk. määrära han täydellisen kirjapainon hankkimi seksi Helsingin sokeainkoulun sokeain kirjojen painattamista Varten. — Tuure» waliok»»»a» hifi- ttzittulkikfi on otettu toimittaja A. Schiitz. p.ll — Työttömyhskystzmys. Wii- me torstaina olimat kaikkien Turun ja Porin läänin kaupunkien, paitsi Naantalin, pormestarit, yksi kruunun- nimismies ja 2 kruununVoutia lää nin kuvernöörin luona neumottele- massa niiden 200,000 markan joh doSta, jotka on aiottu työttömyydestä koituman hädän liementämisekst. Määräraha pidettiin komin piene nä, sillä jos se on jaettama kaikkien kuntien kesken, ei siitä jokaiselle yksi tyiselle kunnalle suuriakaan koidu. Kokoukseen osaaottaneiden tiedonanto jen mukaan ei työnpuute Viime tal wena ollut kominkaan tuntuma tässä läänissä muualla kuin Porissa ja sen ympäristössä. — Dlemmäu halliutotutki» »o» on suorittanut Ivaramaamiltari, homioikeudenauskultantti I. N. Lauri, Porista. — Waltio»ra»tateide» kesa- aikataul» astuu moimaan touko kuun 1 p:nä. Porin radan aikatau lun on senaatti wahwistanut rauta tiehallituksen ehdotuksen mukaisesti. — Pori» saaristolaispurjeh dusseura on saanut luman toimeen panna arpajaiset maalis- tai touko kuussa, joissa myydään 10,000 arpa lippua ä 25 pnä ehdolla kuitenkin, ettei pidetä minkäänlaisia puheita tai esitelmiä. — Kruu««»5oiljawarastot. Maaliskuun lopulla oli miljaa Porin kruununmakasiinissa 1,997 hl. rukiita, 1,551 hl. ohria ja 1,093 hl. kauroja sekä Hämeenkyrön kruununmakasii nissa 244 hs. rukiita, 2l6 hl. ohria ja 57 hl. kauroja. — TVekseliprotesteja tapahtui mukilla 27 p. maalisk.—2 p. huhtik. koko maassa 191, joista Porin osalle tulee 6. — Rahatoimikamari» eilisenä kokouksessa myytiin huutokaupalla seuraamien ka'avesien Vuokra-oikeus 3 w. ojaksi ensikuun 1 pistä lukien allamainituille huutajille: Mäntyluo don talvikalastus kalastaja I. Slut- bäcklle Mäntyluodolta 200 mkan muosimuokrasta; Ritakallion kala- Vesi kalastaja Aron Hallsbergille Reposaarelta 60 mkn muosimuolrssta ja Reposaaren eteläniemen kalavesi kalakauppias K. A. Nordlundille Po rista 80 mkn muosimuokrasta. Kaupungin rannassa olemat kala Venepaikat myytiin myöskin huuto kaupalla yhden vuoden ajaksi ja nousi mvk:a 14—66 markkaan. Vene paikkoja on 10. Samoin myytiin myymäkojuja Var ten Varatuista paikoista 5 Vuokralle yhden muoden ajaksi. Niiden Vuokra nousi 10—65 markkaan. Sähkömalon hankkimisesta teurastus laitokselle oli termeySlauta- kunta tehnyt ehdotuksen. Rahatoimi kamari päätti puoltaa 128 mkaa myönnettämäksi sähkömalolaitteiden hankkimista morien. Itse malo tulisi jäämään muokraajan kustannetta- maksi. Kaupunginagronoomin anomusta, että hänen potkansa ensi kesäkuun 1 p:stä korotettaisiin 3,600 mkaan, päätti rahatoimikamari puoltaa hänen työalansa suureen laa jennukseen ja ansiokkaaseen palveluk seensa katsoen, kuitenkin niin että ko rotus astuisi Voimaansa masta ensi Vuoden alusta lukien. lojen pihoissakin kuljettiin meneillä toisesta huonerimistä tsiseen. Kun tulma laskeutui, alkoi maa- miehille tulinen kiire: miljoja korjat tiin, peltoja muokattiin ja kylmettiin, heinää tehtiin ja ennen tehtyjä kui- rvattiin ajaen heinät pois ladoista nurmikolle. Miljaa tuli Vähän ja huonoa, täysin sadekesän Viljaa. Syyskylvöjä ei voitu yleensä tehdä yhtä runsaasti kuin ennen ja pellot, marsinkin savimaat, tulimat huonoon kuntoon. Siitä kylmöstä tulikin muo den 1867 surullisen huono sato. Mi- konpäimän edellä ja jälkeen tehtiin wielä heinää. Taimella tuli sitte kar jan rehusta tuntuma puute ja eläi met saimat kuolettamia tauteja mus tuneista, homehtuneista heinistä ja puute oli niistäkin. Seuraamana taimena (1866—67) tuli runsaasti lunta, koko joukon yli tamallisuuden, ja oli ankaria pakkasia, joiden maikutuSta mielä tuntumaSti lisäsi namakka pohjois- tai koillistuuli. Kemät oli pitkä ja kylmä. Touko kuussa tuli mielä runsaasti lunta. Kesäkuun aluSs? oli mielä Vähäisis säkin järmissä jääpeite. Kesäkuun 3 p:n aamulla Varhain minäkin käwe- lin muiden mukana Mätilköjarven jäätä myöten. Rannoilla jää kyllä jo oli kappaleilla, mutta yöllä oli pakkanen sitoi ut jääkappaleet niin lu jasti yhteen, että puolikasmuinen mie henalku saattoi niitä myöten huoleti kämellä. Tuli sitte lämmin päimä ja — Huutokaupalla myytiin ei- len tohtori Th. Aspin mararikkope» sälle kuuluma talo ja tontti n:o 4 kaupungin ensi osassa. Talon huusi raatimiehenleski Hilda Holmberg 120,000 mkan hinnoSta. — Niinkuin muistetaan maksoi tohtori Asp talos ta noin pari muotta sitten 140,000 mk. — Eli»kei»oilmoit»s. Maa- larinsälli FranS Harell ilmoitti eilen maistraatille alottawansa täällä maa» lariiiikkeen. — Kuulustelu toimiteltiin mais traatissa eilen t. k. 11 pmä K. Ahl strömin talossa tapahtuneen tulipa- lon johdosta. Mitään uutta ei il maantunut. — Pori» lailsaliike. Rauma lainen kuunarilaima Uljas, kapteeni A. Strand, saapui eilen aamuna Mäntyluodon satamaan ollen siis ensimäinen tämän purjehduskauden saapuneista kaimoista. Laima tuli painolastissa Hankoniemestä. Se las taa nykyään Kyläsaaren asemalla olemia kapt. Nordlundin parruja Saksaan viedäkseen. — KausalaiSkokouS pidettiin sunnuntaina kello 5:ltä Alphan ta lossa Raittiusliiton ja Alphan toi mesta sen johdosta, että senaatti on rautatiehallituksen lausunnon mukai sesti mäkijuomakauppiaitten anomuk sesta kumonnut asetuksen, jolla mäki- juomain kuletus maltionr luisteillä kiellettiin. Kokouksen avasi ja alusti kysymyk sen räätäli K. M. Lehmus, joka Va littiin puheenjohtajaksi, pöytätirjaa laatimaan valittiin kauppa-apulainen Smen Oksanen. Useita puhemuoroja asian selvittä miseksi käytettyä päätti kokous lähet tää kirjallisen mastalauseen senaatille ja rautatiehallitukselle sekä laatia ja pyytää pääkaupungin sanomalehtiä julkaisemaan paheksumislausunnon Helsingin mäkijuomakauppiaille. Kir jelmiä laatimaan ja perille toimitta maan malittiin kokouksen puheenjoh taja sekä kultaseppä Isak Saha, maanvilj. P. Sallinen ja maisteri E. Granit-Jlmoniemi. Pöytäkirjantarkastajiksi valittiin kauppias F. Alho, räätäli F, V. Nordqvist ja toimittaja Arjanne. — MaamieS- ja os»«stsi- miutapäimät. Porin ympäristön maamiesseurojen toimesta pidettiin täällä palokunnantalolla sunnuntaina ja eilen maamiespäiviä. Luennot alkoivat sunnuntaina klo 6:lta. Aluksi laulettiin yksiäänisesti ..Pellermon- laulu", jonka jälkeen maanviljelijä Edv. Kaapeli lausui termehdySsanat. Kansanopistonjohtaja Juho Torve lainen piti sitten laajan, lähes kaksi tuntia kestäneen luennon osuustoi minnan synnystä, kehittymisestä ja sen varsinkin Englannissa ja Tara kassa miltei kaikilla taloudellisen elä män aloilla saamuttamista tuloksista. Puhuja kuvasi erittäin ansiokkaasti osuustoiminnan tärkeyden taloudelli sen elämän tukena ja vähäväkisten turvana. Esitelmän jälkeen laulettiin „Jos sydän sulla puhdas on". Saa tiin sitten kuulla sisältörikas luento maitotalouden järjestämisestä, jonka piti Tampereen ymp. meijeriyhtiön toimitusjohtaja W. W. Sipi. Esi telmän johdosta syntyi vilkas kes kustelu, jossa m. m. lausettiin toivo muksena, että porilaisetkin rupeisimat järjestämään maidonostonsa siten, että aina saataisiin tarkastettua ja kaikin puolin määrentämätöntä mai toa. Toinen kokouspäimä alk-tt klo 9 aamulla maisteri Jussi Puu malan luennolla kasvien ravinncn- ottomaatimuksiSta. Puhuja seikka peräisesti selitti, miten on lannoitta minen eri kasmeja marten järjestet tävä. Sen jäleStä seurasi konsulentti G. A. Mattilan esitelmä pellavan- miljelyksestä. Esitelmässä tehtiin sel- mää pellamanmiljelyksen tärkeydestä iltapäivällä rajullainen tuuli rikkoi jään ja ajoi rannoille röykkiöihin, missä niiden sulaaminen keSti useita päiviä. Juhannuslehtoja ei sinä ke sänä saatu, sillä loimuissa oli silloin masta marsin pienet lehdenalul, »hii ren korvalla". Kemätkylvöjä tehtiin myöhään, vielä heinäkuun alkupäi vinä kylmettiin ohraa, mutta siitä ei enään mitään satoa tullut, sillä elo- kuussa oli jo tuntumia halloja. Tuli täysi kato ja surkea nälkävuosi kaik kine kauhuineen oli edessä. Tuon suuren katomuoden edellä esiintyi useita mähempiä katomuosia, joten köyhyys ja puute askel aske leelta, mutta marmasti ja tuntumaSti laajeni. Jo muutamina muosina, mutta Varsinkin taimella 1866- 67 syötiin ..seotettua" leipää ja puute rupesi siitäkin olemaan; ruista ei enään läheskään riittänyt leiväksi. Puutetta ei ollut ainoastaan tilatto milla ja torppareilla, maan myöskin talollisilla. Moniaat pikkutalot eimät enää maineet kunnolleen veroja an suorittaa. Leimän saantiin luomutet- tiin j? useassa perheessä mitä maan Vähänkin anvokaSta oli. »Pisin sor mi suuhun pannaan", sanottiin. Köy hyyden ja puutteen tuottamaa kärsi mystä lisäsi ja täydensi tarttuva rutto, lamantauti eli lämmintauti, niinkuin sitä kansan keskuudessa ni mitettiin. Se alkoi ison tulman jäl keisenä talmena ja tuhosi pari Vuotta; kesällä 1868 se tyyntyi. Kemättal. maatalouden simutuotantona. Luen noitsija Valaisi esitystään lammilais ten pellarvanäy'teiden sekä pellaman puhdistamista esitt.nvkn kumien, työ kalu- ja osaksi konemallien amullc-. Pienen kahmUoman jälkeen puhui konsulentti E. Karsten karjan rodun parantamisesta ja torkMusyhdistyk-- sen tarpeellisuudesta. Metsäkonsuleiuti N. Kivalo luennoi sitten metsiin nuorennusalojen valmistuksesta, sevt- täen luontoisen nuorennuisen tärkeyt tä, jota puhuja piti mnitc nuorennu?- tapoja edullisempana. LopettaM- puheen pitl metsänh oidonneu-roic E, Koljonen, toivoen, ei!ä näis^lm päivistä koituisi vastaama hyötö maahengen heräämiseen ja yleensä maatalouden kehitykseen vahdcn, ja kiittäen sekä luennoitsijoita että pui mien hommaujia uhrauwvoiiuud?S- taan. Mteisesti '.sulettiin lopu'st „Kansalaislaulu". Valitettava seikka on, että osan ottajia oli yleensä niukanlaisesti. Kaupunlikiset loistivat mstte-n kmo- na?n poissaolollaan, maikka l-ienn. olimat heitäkin marten suunvitell-tt. — Pori» ympäristön karjau- tarkastnsyhdistys xeru^.tim ei len W. P. K:n talossa pidetys-L karjanomistajain kokouksessa. Mdis tykscen liittm heti !0 jäsentä N0'N 400 lehmillä. Toimikuntaan valittiin I. A I >e- kow, A. Kuuri-Riutta, E. Kao,.eZi ia I. Laurila sekä emlntl Mandi Sjö- g?c?. — Sotak««»a» liste» ka«ppaosa?eyht!ön yh tiökokous pidettiin miims lauavt.-i- illalla W. P. K.a talossa. 5iun. ko kouksen oli omannut maisteri K. G. Ollonqw'st, wa!'.'tiin puheenjohtojaksi prokuristi F. Mälkönen ja pöytäkir- juriksi maratuomari K. I I b^rg. Luettiin Vuosikertomus ja myönlM- tiin tiliutarkastajain lausunnon pc- ruSLeella tililvapsus asianomaisille:i- liweiwoL-sille. Dhtiön viime VUtden «oiits 27,347 mk. 23 p:iä päätettiin joh'-k»Nnan ehdotuksen mukaisestt seuraa vasi!: vararahastoon 2,330 mk. 4 p., osakkeiden omistajille 14.258 mk. 50 p. eli 5 ysaksi-ääom-ill:, kaup p>tta'on orvon lizhennnkietsi 10.0L0 mk. ja muobzn 'o> ia t^ippiotil-ile 758 n^. 66 p J?ht?kunnal'. jäsenten pai!k o te.tiin pysyttää enncllaa». J^htoluu- nasta erovuorossa olleet maanvilj. I. F. Paiin-Sunr.iemi ja muistin K. G. Ollonq vist valittiin uudellee -. W?rijäs?ne'si astoitstja D. Kivinie men tilalle valittiin varatuomari K I. J^b-rg. Tilin?a:kas'ajikil ^alittnn uudellcs-. paloasicmieZ A. Almqvist ja risti W. Harju: varaile kauppias K. Rttcla. Pöytäkirjan ltnkaeta.iN mali^ui' prokuristi B. M. keen'oh'aja N. Tuominen. — L»»theri!aise» kirkoi-yslä Wäi» yhdistyks?» V«ofiktz.»o?:s pidettiin yhdislyks''.-: rukoushuoneensa Viime su!>nun'a!-!l'.an,?. nhd.i- tyk-en puheenjohtaja, vas ori L. W. Häggström o i aluksi pitänyt raa - a lUttseliiytsen, alettiin varsinc--nen vucsikokou?, joSsa puheenj>?ht.-jcna toimi rehtori L. H. Sandelin ja kir jurina opettaja Mauri Lahtinen, Aluksi luettiin vuosikertonva?, josta selvisi, että yhdistys on viunelin vuonna koettanut ympäristössään herättää elävää kristillistä elämää. Se on p-nnut toimeen suuria uskon nollisia juhlia, joista isoimmat ovctt ollee: Pukanaläheiylsrn, Merimicslä- hetyksen, Sisä'öhetyisen ja Pihäk-?u- luyhd styksen i yväksi. Z)hdi^ylsen vuc-rttn naiöten os<:?to on toiminet diakonissa Summasen johdolla ja on sillä ollut oma hen gellisten laulujen naiskuoro, jota rouva H. Jäkälä on menzstylsellä johtanut. Ahdistuksen vanhoje-i oin- peluseura rn työskennellyt rou Constance Lahtisen johdolla. Sen vella 1867 se raivosi jo lu val tavana. Se oli kuolettama rauti j? paljon kaiken ikäistä se tuhosi. Mon- Hij5rwellä oli sillain w?nha ka.v.-lai- nen Brat der. «Kuoli tcsÄä 1869 kSMnsS matkalln oLessa,u,). Eräänä pyhäaamuna mainittuna kevättalvena ukko siuna!t yhteen rupeaman ^0 ruumista haudan lepo m. Kun ulko tästä toimesla päästyään iaa;".'.! sa- kar.stoo», niin hän siellä kyinclsilmin lausui toisille kirkonpalvelljaiUe: ..Sel laista työtä en minä ole e:.nen kos kaan tehnyt. Olen kyllä vanha pap pi, muita en milloinkaan ennen o!e niin montaa ruumista yhteen rupea maan siunannut". Eikä kukaan, ei manha eikä nuori, voinut ilman mie- lenliikutusta sellaista tointa katsella. Mallaavana tunki jokaisen mieleen ojatuS: »kuinkahan pian nunänn tuon ne h^.ud.n hiljaisuuteen mullataan!" Tuskinpa oli yhlään asuntoa, missä ei silloin sairastettu. Iksiiyisiä siellä ja täällä pääsi vähemmällä kivulla tai pysyi mallan terveenä. Mutta kyllä ne olivat hyvin harvinaisia. Kun sairaan jalat rupesivat ajettu maan, pidettiin sitä varmana kuole man merkkinä. Lääkärin hoidosta ei kuullut puhuttavankaan. Minkälaista silloisissa aloissa saattoi !?p,-htus, siitä kerrottakoon tässä pieni esimerkki: Eräässä mökissä asui keski-ikäinen mies Vaimonsa kanssa. Maimo sai rastui kesällä 1867. Jonkun ajan kuluttua sairastui mieskm. Molem- As;M?mw?m5tv Turuss:.. Eerikinkatu 8. Puh. 484. ? Onustaizt: Honnoiteudennolano Wmnc jknii ja Hswioiieuden- lN's!isli Simtcr! saarnijoki. iulot ovat käytetyt omc.n yhdt ^-yksen w p -,kanalähetyksen hyväksi, yhdistyksen hnoneustoa on käytetty minen, suun edustalla olevan lahden matoluus merta vasten suojattu lk seikka, että joki niin pit känä juoksee irtonaisiin maalajeihin tänäkin wu°nna pyhäkoulunopettaja'» uomä7Ain o!!w!ä" mistä se alituiseen irroittäa aineksia ja Vie mukanansa suulle asti harjoituksiin, pyhäkoulun pitämiseen ja rippikouluhuoneena. Tulija on yhdistyksellä tilien mu kaan ollut 2,310 mk. 60 p:iä ja me- noja 2,453 mk. 86 p:iä. Kun mii- mLvuoden säästö otetaan tuloihin, jää tälle vuodelle säästöä 93 mk. 70 U-.L. Lahjoina ou yhdistys saanut rahaa ustilta eri henkilöiltä, joista suorimmat omat: nuoncn osastolta 67 n.?,, rouw7. A!. Lönnq^ift'l!ta 50 mk. ja Vanhojen ompeluseuralta l60 -n.'. Urlurahusio^sa cn 644 mk. 70 en:iiä. Wussiker!omus hyväksyttiin nm-s- tutuksetta Tilintekijälle ja johtokun nalle myönnettiin t-l>.mapaus. Joh- sts crsVvorossa ^'evat kaup pi?' I. F Grönvall ja Ä!.a>ri Lahtrien malittnu uudelle?n. Thdi«ty'.seSsc! on jäseniä 133. Lo-s pmsi piti esitelmän rehtori L. H. Ssnd.!'n profeettu Jerezniasta, jossa puhuja laveasi; selitti sen ajan hi-t, touaa. Asiallista esitelmää kuunnel tiin hartaudella. — Kvtise«t»tzhdicthkfe» fi?okc-Akssssa icu!va.!-'-i"a pui yli- opp. V. Hsri'-b?5'elnän Koke mäenjoen. laakso^uod'istuksi? a niiden rutkimr-st^n peru-nslle, j?i'a hän :?jänS yhdessä yliopp. E. Rii hiahon kenssa yhdiZlyksen emusluk- ssll^ !.li tehnyt. Pä^asiallisimpa-aa tÄrivttukser.a vii ollut maapvransten eVu'-.z "ttaa selvää ni-L2ke?r.!sten mahrotaldesm ja laadusta eri osissa laaksoa ja suistomaalla. Kumattuaan er: laaksomustoja ja' laatso^ysteemin syntyi, siirtyi esittäjä Rauman radan kanssa tekemään s-lvää irtonaisista maa-' lajeista, j n ahtamina kerroksina petttäväl maahan Porvoon Raahen c:'.neu zaa? uua . ^ . syntyneen laakson ja joihin p!» fit- i t-.n?m>n on N?!!y'stn uomansa kaima»zJanoisten n-a, Eusimäisel poraukset t imitett-m ^ Lomiisan Täällä en iuoturpeen I — Esitelmän jälkeen luettiin muosi- ja tsiikertamulset, jotka hymäksyttiin. Toi- niitettiin sitten johtokunnan waali, jolloin erovuorossa olleet jäsenet ma. littiin kaikki --udelleen. Puheenjohta jaksi tuli r»htori L. H. Sandelin, marap.joht. rma M. Juselius, rahos- tonhoit. rehtori E. Lagerblcd, sihtee- riksi maiSt. S. Fontell sekä muiksi jäseniksi tyttökoulun johtajatar L. K-ianlinna ja maisteri E. Granit- Jlmoniemi. Liikenueylöskauto Pori» rautatieasemalla teki miime maa- Nukuulla Smk. 40,416: 64, jakaan tuen seuraavasti: Matkustajaliikenteestä . 14,933: 6l Rahtitavarasta . . . 21,029: 30 Pikatavarasta .... 1,532: 93 Paketeista 45ö: — Maidosta (pileteillä) . . 22: 35 Hevosista 174: 25 Koirista 22: 50 Karjala 91: 50 Ajoneuvoista .... 35: 85 Lisäys llllasoorin y,m.liike) 236: 30 Yhteensä 38,537: 59 Makasiininvuokrasta. . 13: 55 Jälkimaatimuspalkkiota . 109: 60 kuuluisesta .... 6: 25 Sisäänkirjoitus-maksusta (tyhj. astioita) ... 17: 25 Ihteensä 146: 65 Kannettu yhdysliikenteestä: 1,279: 105: 50 6: 30 131: 30 77: 45 131: 85 ' 5^? N alla 'mrez niin mahma: Ahteensä 1,731: 40 kerrouet, «it-ä Is mtr pitkä pora eiz . riittcny: mitä läpäisemään. Suurim- Z Maksettavaksi laskettu summa smk. maksi osaisi ou san>i sinertävää, kau-! 32,417: 83 ja 2 rpl. 88 kop. msta ierroks-llism glacialisamea.' rerrorMlSta H. ti!: .-n ja K^i imäe i välillä o.: taatsi.5s-'? m .rlotivisora raallalla, r/ut- ^oicmäellä esiintyy taas saviker roksia. väittäkin paljoa ohuempia kuin Huttusissa. KcrroSjärjestyZ ja samien laatu au samanlainen kuin ylempänäun, Kokemäen ja Haria- vallan rajoilla alkavat savet antaa sijaa hiekkakentille. Täällä ei poralla kovin syvälle tunkeutua, mut'a sitä parempi oli lyrkislä raa» laausla:ut"-a kercasjär-eStystä. Alin aa cn ult 15 mtr vcchva kerros hy vin puhdasta, punertavaa glceiali- hieta? jr vlempänä vuorottelevat '.'oststlaei-uäiet savi- ja hieiakerrokset. Pä>.^'a-.-'a 'ar--anlaisena jat uu ker- läpi 9takkilan pitäjän. -ää'lä näyttää puuttuvan tus o>''-U!iam-:- — Kuollut. W.ime lauvantaina kuoli Oulun sairaala-sa rautatie,.tir sun Julius Fruios Polen. Mainaja oli syntynyt lludessakaarlepyyssä mar ras!. 20 p:nä 1874. Nimitettiin säh- kötläjäksi Halstilan asemalle 1903 ja toi'elsi kirjuriksi Ilimieskan asemalle 1908. Naimisissa oli mainaja talor- omistaja N. Palmgrenin tyttären Elli Palmgrenin kanssa. - Pori» Karh»» perhe iltä- ma pidettiin lauantaina Kansallis- kodissa. Neiti Saara Tuukkasen esi tettyä pari pianokappaletta, piti pu heenjohtaja, raut.kirjuri A. Mantala t-rvehdyspuheen, minkä jälkeen Kar- :?oh'v.'; a'ac alchiv mieskvartetti lauloi muutamia luona tchdy'ssä s la^l^ja. ensi kerran tu^-. ... va onutuiSta m^st?a tai hymin tum-Z He.>'.'^n Vanajan jatkeen louim m.inliarmaata s l^ea, jo:a muualtakin ^ hra G. Valtonen neiti S. Tuukkasen mia>tamme on löydeny. Delta"a t mukasoitolla Emil Kaupin „Wen ?uk- toimitettiin varauksia pSäosic.lli!eL:i -»essa" sekä duettona Timorin ..Ko- rcl'mtla lmjalta, mm. 5>ar^npaan, si^stten". Sitäpaitsi lauloi nti Tuuk- ^o:nnmcen ,Z n. >. K-la, oranko h- Melkein iöka koddaSsa^>v,t. k->'. eu Merikannon ..Kottaraisen", tiin täälläkin päällimmäisen tulva-Z Meisö palkitsi reippoat esitykset milk- savikerrckien alla mustca savea, ja t kailla suononoscitulsilla. usi".w.mi... paikoin niin p^sulta.^että! Mielä piti toimittaja Jussi TiinuS poraUn ei uoitu sitä läpäistä. Muo dostusta ou silitetty Litorma-ajan kerrostumaksi, mutta näyttää sen muo dostumista jatkuneen nykyaikaan asti ja vieläkin jatkuvan. Se nähtävästi 'yntuy dier.oimmsta, runsaasti orgia- nisia air.ekäa sisältävistä liets-aineiS» ta. jotka sittemmin j'ea suun siirty essä ulos? iin joutu-vat karkeampien -'.ine'-tcn p:itiS'n. Alueei reunoilla -i mustaa lavea tavata, vaan tulee hellä siuvemznät^ä u^.->t.'an glaciali- kävi, kute-i mustan saven allakin siellä, missä s? voitiin läoäistä. Suistomaa on horisonttaari-suun- nesse kaivanut huvin nopeasti ja 'a?maa samoin ed>lleeu. Noin 500 wu-desia sen reuna vn siirtynyt ulvs- väin no-n 18 klm. Deltan nopeata kasvamista edistävät maan kohoa» mtt bs si"e makasivat suiraina sa- m-'s.' vuoteena, naa: i'r:i'a ei ollut. Auvan läheisi K-nk^-ana xyhä- aam.-n- poikkesi eräs !äb'p nkkainen ra^ >>f t mennessään kcnsom. an sai -vaimoa. Wa nio oli mollan tmauo, mies oli ivähän parempi ja luuli i's?:'.!ä voimal^aamvalsi ku h?ln cl.k.-an. Miss kehoali zvteructa menevää!' vaan kirkkoon ja w,>?uu'.>i, et.ä k^-llä he tulevat toimeen. Wieras läkt». Mclkein samassa alkoi vai- M )lle iviimeinen laistelu, kuolema teki työnsä. MieS aikoi mennä naapu riin kertomaan tapahtumasta, yritti nousta vuoteesta, mutta turhaan, moimaa ei enää ollut riittävästi. Siinä sai ukko tuskissaan maata ruu miin vier-Ssä iltaan asti, jolloin joku ta?s iul> kaisomian. Päirvät kuluivat ja syksy läheni. Mllzaa saatiin marsin mähän, mutta mäh ut sitä oli kylvössäkin. Toimo petti, petti perinpohjin. Kylmöön saaliin vieläkin mähemmän kuin edel lisenä vuotena, köyhemmät kylmimät marsin mähän, toiset eimät ensinkään. Tuskin oli uutisen makuun päästy, kun mi.ja alkoi loppua. Kevätsieme- nen v. raam>se.'ta näin ollen ei voi nut olla puhettakaan. Kyllä näytti tulevaisuus synkältä, tuntui juuri kuiu elömä loppuisi ihan si-hen paik kaan. Alutta henki on sentään rakeS, elämää toivottiin mailta ei tiedetty nillä piti elettävän. Leimän masti- melsi alettiin Valmistaa jauhoja puh- esitelmän n. k. leikareista ja näyteltiin „5^rhujen kynsissä". — Köörilaulue esitti Karhun sekakööri pariin tomiin. Karkelon lomassa oli mielä „Myk- kä palvelija", ..Gramosooni" ja Hu- miposli. Rattoisaa yhdessäoloa jatkui pilku- t tnneille. Pori» Karhu» jvhtokuu- ««» kokouksessa eilen illalla ky- mäksyttiin Porin Karhuun 10 uutta jäsentä. — Seuraama kokous, joka oli aiottu pitää ensi perjantaina, pää tettiin siirtää pidettäväksi perjantaina t. k 29 p:nä. — Mappuna päätet tiin toimia ratto.sa iltama. Ohjelman d'st?!u s'a ja kuimatuista jäkälistä, ohr^nolsista, herneenmarsista jopa heiutsläkin. Jäkä'äleipä oli kyttä vaaletto, mutta ei siitä kuitenkaan yli-e.isä pidetty; luultiin senkin tamal- taan t-sänneen kuolevaisuutta. Enem män fidctuin olki- ja hernevarsi- leiväitä. Ei tahdottu saodi ruis jauhoja sen vertaa, että clisi moitu kunnollinen taikinan juuri tehdä. Tai mella saatiin toimeen joukunlaisia hätäaputöitä, mutta marsin mähässä määrässä. Niissä maksettiin palkka jauhoissa (-venäläisiä mattojauhoja). Naiset ja lapsimaiset miehet saimat päimältä 2, täysikasmuinen mies 3 ja hevosmies 5 naulaa ruisjauhoja. Kyllä silloin sai yksityinenkin huoke alla työväkeä. Ei palkasta tullut kysymystäkään, joS maan oli antoa jonkinlaista ruokaa. »Mahapalkalla nyt saa työmäkeä", sanottiin yleensä. Mutta työnantajia oli perin vähän: tilapäisten pikkutöilten ja isompien tö tten antajia ei ollut ensinkään. Työntekijöitä oli taaS miljalti. On nellinen se, joka pääsi johonkin työ hön. Ei silloin mälitetty työnlaa- dusta, ei malitettu työpäimän pi- tuutta eikä palkan vähyyttä. Talvi 1867—63 oli ankara, lunta m pakkasta aiman runsaasti. Sil loin oli maikea pitää teitä kunnossa, marsinkin kujapaikoiSsa. Eräänkin kerran, muistaakseni helmikuussa, lu- mimyrsky tukki kujapaikat ihan aito jen tasalle. Kun asianomainen ei