N:o 112 - 1910 KESKI-SUOMI Perjantaina toukokuun 20 p:nä Jyrää kylän lyseoon tapahtuu maa nantaina t k. 30 p:nä kello 9:stä aamupäivällä, ja tulee oppilaiksi pyrkijäin silloin olla varustettuina asianmukaisella papinkiijalla ynnä rokotustodistuksella, todistuksella ennen käydystä koulusta sekä lyijy kynällä ja viivoitetulla kirjoitus paperilla. Jyväskylänä toukokuun 13 p. 1910. K. J. Jalkanen. 1886 i_i Kauppalaisseuran laina kirjasto suljetaan kesäkuukausien ajaksi, jonka tähdea kirjojen lainaajia pyy detään tuomaan takaisin lainaa- manaa kirjat tämän kuukauden ajalla. Kirjastonhoitajat. 1834 1-1 Yirallisiay.m. yleisin uutisia. Ed«Sku«nanpanttiwaltuus- mieSiets waali. iPanNiwal?o?unn<m jäsenet ja var»- jäsenet selkä edu-Ämman vÄitsijamie- hck kokoontuivat eilen klo 1 päivällä toimittamaan Suomen pankin ^ankki- tvaktuuSmiesten ja tilintarkastajain tvacrlia. PalrkkivaliuuSmiehiksi «välit- ti-m uudelleen eroamisvuorossa ole- »vatprof. St. I. Stählberg 32:tto ään. ja kauppaneuvos Gösta Bjvr- it nJ)t im samoin 32 äänellä. Lähin nä ditoct kirvesmies Marri Paasi- tvllori 26 ja maisteri Wäinö Vuoli joki Ä2 ääntä. . !Wa>rainiehi ksi valimin: ensi- inäMsi «fltteliljSflhteeri A. L i s t o, toisslst 'lakiriedeften tohtori G. G r a n- f e 1 1 , «kolmanneksi liiäkintäneuvos G. R. Idman, neljänneksi maislsri O. Hallsten, viidenneksi sii. toht. H. M. I. Relander, ka.M uudelleen, ja kuudenneksi kauppias I. Saniahol- man sijaan "maannMjelijä Kyösti Kalpio. . lTAintarkastajiksi valittiin entiset praf. Ernst Bonsdorff, toiinittaja Wäinö Tanner, lakitiedeiten kandit. Jonas Castren jamaanwiljei>isiteuwos K. W. Bru>ncrona sekä näiden tvara" mieheksi kauppaapistonjohtaja työsti Järvinen, ^maisteri P. R. Kor^iscari, fi>l. ltlcchl. Artvid Neovius ja :ounul«ja Eero Erkko. Suun gfrtt mMminMssli. P i etari, tou?ok. 13 s: Minis terineuvosto on käsitellyt sen torfasj- intatoofjt lähetettyjä Suon»."» Suuri- ruhtinaanmaana koskemia asioita, n'> den joukossa Suomen ^enaa-tn ala- ma itsen ehdotuksen Suomen nwlt:o|)äi» Wien lausunnon mukaan armolliseksi csiu^seist Marojen han?kittu.'esta iv: ksi 1910 niihin tarpeisiin, joihin lvakinai- seit lvaliron tulot eÄvck riiti. Minis- tt^ineuvosrolla ei puoles^e/ln ollut mttään muistm^amista senaatin ja kenraalilkuvernöörin kysymyksvi. suh teen ehdottamia toimenpileiiä nws* taan. — Ulkomaisten pankkiyhtiöiljen oikeus harjottaa pankkiliikettä Suo- messa. Eoustunnan pankkitvaliokunta on täsitelllyt loppuun ja valmistanut mietintönsä eduÄtuniaesityks.ut jol)dos- ta, «joka sisäliää «hdotu'lsen asetukittsi Hiimll rifoffcnfa. Jatkoa. — Hyvä, minä lyön vetoa tviisiiym- mentä iföilliniiä, «Mette muista sanoa, missä olitte kello yhdentoista ja lahden- toista toÄillä jonakin iltana, jonk^. l:ille mainitsen. — HytvAsynl huudahti T.. otcl esiue muistikirjansa ja pani sen «teersä pöy dälle. Loseph seurasi hänen esimerkkihän, sit ten "kutsui hän minua. — Ätrjoita tähän jtvfin päilväaiaärZ. H<ma Hän, Heittäen merkitsewän katseen minuun, ja pani eteeni paperilapun. — Mikä hymänsa, Itfräfi hän. lun oiin epä- rotarinani, kuten katsoin palwel:j«-n -rel- VollisuudeZsi. — Kirjoita päiuvä, kuukau si ja tvuosi, mutta älä mene muuialuin tocleintaan kaisi «vuotta taaksepäin. Kirjoitin hänen käskynsä mukaun, m!e- lihywästä hymyillen saadessani ottaa o- saa herrain illamviettoon, ja panin sit ten paperilapun herra Smith'in 'tien pöydälle. Aika, jonka olin toalinnut. oli tietysti heinäkuun 17 päiwä 13M. H«r>ra T. tuli tummanpunais-ksi kas- »voiltaan luettuaan numeroni ja näytti lotvan lsiiltä, kun olisi hän tahtonut mie- kumttmin Pa«<a kuin »vastata h rra Ulkomaisen PanNiyhtiön oikeudesta harjollaa paM il ii ket tv Suomessa. Masiokunta ehdottaa että eduskunta hyväkshist mietinnössä olevan asetus- ehdotuksen. Mietintöön on valiokunnan puheen- johtcha senaattori I. K. Paasikivi liit- tänyt wastalauseen, jLssa ehdo-liaa, että eduskunta antaisi asian toistais^si raueta. ^— Eduskunnan taloudenhoitajan tvirkaa on eilen päättyneen hakucjan kuluessa hakenut amoastaan eduskun- nan iwaltiowamMwaliv^unnan nykyi- mn kamireui W. E. L i u k s i a l a. — Määräraha keuhkotaudin »vastus- tamiseksi. Talousvaliokunta on kän- tellyt loppuun määräraha»! myöntä- mistä keuhkotaudin wastustamiseisi tackvttMian anvittvusehdotuksen .ja tvoAnistamit siilä eduskunnalle Amet- tawan mictintönisä. Meuokmita on PöätläM ehdottaa että myönnettäisiin 200,000 anfVi suuruinen wuotuinen määräraha kotmcn »vuoden aikana Tu- berkuloosin waÄustaim ityhdiÄyl^elle waliokunnan H itämien perizaiteiden mukaan ja tilinlekolwelwolli-suud?lla täytetlckväj.!si keuhkotaudin »vastlusta- innftkfl. — Nhdysrata. WM<zlku»na!>duu- mon »viime lauantain istu>nncÄa oli m. IäsltcHläiwMä i!aficU)b : otus Ne- )»aai ■tfii raknmtntven Suomen ja ©etHöijäii roulaticiDettfcija attyö : vin-= wäan rataan kuululvan 'sillan raken- nuskusiannulMo. Duuma bnivÄM ehdo tuksen 300,000 ruplat ir.ioi Jir;:fTon MMtämiseslä töittM nior o:'iic-ro ivarten sekä 2,572,000 ruplan määrä rahan myöntÄnifts:ä jatkumia töitä »varten. — Kansaloulunopettajain piirustus- kurssit. KoululLilhailitus on senaatin kii^koAisasiam toimi>tuskunnail liedus- tÄun johdosta ilmoutanut, «itä aina- km wielä -kesällä 1911 on erittäin tarpeellista Panna toimeen sainallaiiet kuiOsil ^ansakoululvcipe^ajain pevehi)!j«t- lämisetsl uuteen piirusitlsopetuklcn suuntaan, kuin »viime fejännftii psbct= .liin ja tänä kesänä on Päät-Ä) pitää, lsa chdottaa kockm/tihallkus, että lule- >tvan ivuoden nrenosäännösjlä ivarattai- sim taökoiltusta warten 3150 mk. — Waltiopäiwäkustannukset Iv ma 1911. Eduskunnan wLltiowarain!v^ liokunnan ivinen vsasio on tvawi!sta- nut mietintönsä crat. ösitylsen johdos ta wa>r>o!jein <!sottamiiesta walt:opäi!v>i- !kuÄannuswn >suorittami!seen >v. 1911. Wa!liokunia ehdiatlaa mietinnössään, joka tänään jaetaan Eduskunnalle, että eduskunta Päältäisi WoÄll>päum>jar- jeStMen 79 piMLssä mainittujen yleisten menojen suorittamiseen 1911 wuvden NxikiiopäKvistä sekä huoneis- ittii w>iÄr«Mii!see!i eduH5unnan istun toja ^varten Mnä Säätytalon kirjasi to>n ji> orffi^tcrn hvliteo warten muodeksi 1911 osotiaa kaiMaan 700,W0 mkan suuruisen >ii?äärärahan. — Uusia 5 markan seteleitä lasket tiin Niii!keelle toissapäivänä. Ztiid-en Tclfc M 11X6, 5 sm., siis en li siä hiu- kan pienemipi. Wäri on sininen. — Pohjoismaiden Osakepankille on senaatti. in»>önlänyt tuttxrn haarakoni- lorin Perustamiseen Markanleen. — Säästöpankkien tarkastus. s!iiö- womiien hattMmiiel!si ^ääslvpank!'en tarkastusta warten on ftnaaiu korot- tanut kolmea tarikotAseen myonneiiiiä määrärahaa lchreensä 2,700 markalla, joka on oteiiawa menosääntöön, muita kuitenkin kuiuwaa Muoila mariei'. ai- noasiaan se määrä, jota lankee ajalle k^Auun 1 P:stä wu>oden loppuun. — Naiset »virka-alalla. Hvivioikei'.- denouskultcmtii Agnes Amanda ^!un- dell on senaatin oikeusosastoon mol;i= tanut Turun hatviovkeuden touko k. tZ p:nä 1910 julÄtmnan päätölsen joh- dosta. missä pääiölsessjä haneitä emäitiin oikeus td)M tuomaruttvala. Walrtu!ksessaan hän mjm. huomauttaa, että tvailkkakin wu>oden 1734 lain laati- jat ocvat ajatelleet wain mieslienkilöä tuomariksi, niin woita!snn ja pitää lakia tulkita ja sMelluitaa mnuilunei- den Ät^^uhreiden mukaisesu, 'ja 'kun nyttemmin naisille on myönne::y Pää- l^iop^toon ja oikeus siellä suori^iaa mirkatutkinioja sokä koska si:ä paiisi Turun hovioikeus on ottanut maiiita- jan auÄulltt-ntiöst. uii-it ei sa^oiun ho- Smiith'in wÄinpiiämattömään kysi>wäan katseeseen. Mihdoin sanoi hän: — Olen antanut teille sanan'., ja !ah- don rf-ert pitäMn. Hän heitti minuun katseen, joka ajoi minut takaisin nurkZaani. — Mimm «i Za-i tarlvitse miinita ni- miä, zoÄ minulla olisi jotain arkaluon- toista kcrrottawana? jotkoi hän — Mitä wieläl tvasäasi Tmiih. — tvain tqpanchset ja paikka. — Enkokso tavpeellisoksi «mainita paik- kaakaan. Kerron teille, mitö in. Ka tua ja ,talon numeroa «n ol: luivannui mainita. — O likoon menneeni, huudahti ?o'cph. — ansaitkaa wiisi!ynrmentä shillinkiän ne, ja puhukaa! Todistakaa rnui?tinne tarNkuus kertomalla, missä otitte — han katsoi paperiipala-Kta. aiivankuin ei oliji muistanut päiwää — illalla heinäkuun 17 päiwä>nä 1851, niin ol«n tyyiywciincn. — Olin ensin klubilla, sano': herra T.. — Men menin erään naisen luo, jvka oli minun tuttalvcmi, ja wiiw!>i» siellä kello yhteentoista. Hänellä ol'. sininen muÄiimhame — mitä se dli? Olin ilmo-ittanut läsnäoloni rikko- ■molla yhden krfin. Helene Zab>tuilla o- •I* sellainen hame sinä iltana, jona näin hänet ja hänen miehensä balkonqilla. — Tarkoitatteko lasin hölinää? was< tasi Joseph. — HoS tuntisitte lähemmin HMoikeMn- pitäisi eÄäa häittä sää- detyn auskul^taMan fulittua hoita masta juomarm tehtmviä. Mim. senaatin koipisui Astrid Nan- cken on isukulpMestaan huolimatta saanut oikeuden ipitää pöytäkirjaa se- naatin talousosvKton istunnoisja. C' == — Waasan läänin kutvernööri ei saa ^virkalomaa. 'Esittelyssä korkeimmassa paikasi^ on hylätty Waasan läänin ku° wevnöörin K. öe Ponti-n lääkärinto. ^istuksen nojalla sairauden takia ano- tma^:n >kuukauden wirkawapaus oikeu- della olesWa mainittuna aikana utko- mailla. Senaatti oli anomusta vu^>5- tanut. w — Nhtiöt. Isännöitsijä Otto Hy- wärinen PetäsÄoedeltä on anonut wa!hwistuZta tchtiön »Osakeyhtiö Te- mintailpaleen PumvjakastusUike" sään- noille. Osakepääoma on 50,000 mkaa. — Hylättyjä »valituksia. Seimatti on hyöännyt tallollisen E. Lehtosen y.m. waWulksen Mavisan läänin kuwcr- nöörin ipäätökseistä, joka kosSee Sa»ri- ijärvven «kumnon KalHmarin piirin kan- !sa!koulun Paikkaa, talollisen Joh. ja OM Koivvikon «vallituksen Waasanlää- nin kuwernöörin Päätökseslä asiassa, joka käskee Saari.jÄrwen kunm.n Lin- nan Piirin kansakoulun Paikkaa ja kou- luyllihallitukjen walitu?sen Maasaniää- nin ku>wernööri>n päÄökftst!», jolla Sumiaisten kunta on oikeutettu tois- ita>Wsi puämään 'postitoimistoal kun- nan kansaikoulMakennuksessa. Jyväskylästä ja Kesk i-Suoiii estsi. — N. s. Aleksanteri Toisen matka- rahaa owat eilen päätityneen hakuuia:>. ltuluesisa habeneet jumaluusopin yiiop. Lauri Puolan n e ja ma.u>-viljelys- ltaloudeÄisen osasbon ylioppilaz Niilo August Lehtonen sekä täkäläiscn lyseon 8:nnen luokan oppilaji Sigurd Wilhelm~ Forss ja Weilko Koi- w i s t o. MaAaraha on 2,400 mkn huuruinen josta 4 wuotena 'kunkin iufitfaube.i alussa malsetaan 300 mk. — ZLirkaeronanomus. Iywäskl)iiäir seminaarin matemätii>kan lehtori N. Ojala on anonut eroa wirasi<ian. — Wappukukkea myytiin kaupungis samme wiime iivappuna icht. ^,7 5 0 ikappaletta ja on niiÄä saatu i>ul>das tulo Smk. 342:50. — Wapaasoittoa on tänä iltana Lounaispuisiossa ilo '/o8—'J, jos il ma on suotuisa. — Höyrylaiwaliike. O.kaisuksi höy- ryÄuva »Tojiinen" kutkmvuoro-illnoi- jcklseen l^htnnme keskillviikon numeros- sa on aneilta Pidetty lhuomouttamann, ettei »Toimi" kudekaan Nutalahteen. kuton?i!l'moiluHe!s'sa mainitaan, maan seuraa edelleen niirä ^Muiouoroia. joika ilmoitetaan lehlemme tässä nu- merossa. — Suomalaiset derby-kilpailut Qc3- ka 5eskiwiiMlehdessämme ollm selvs- tus K.--S:n HÄvosjalostusyhdisiystMl Liiton toimikunnan kclouksesia oli aviicheellinen, miMi se kos^i n.s. derbt>- !li'tipa!i'luja, Ijulkailsemme ny: kokonaisuu- dessaan toimi>kum?an pämölseii. joka luutuu: Toimikunta kannatti .'impuncisit hanketta ylimMaan ja hywäksyi ehdo tetun yleissuunnan kichailuj-n suhteen sillä nimenomaiMa ehdolla, että kuni- ma>n'kin ilmoitetun llvarsan wanhem- misia Pitää olla kantakirjaan merkitly, sM jos ei siten d';si, niin liitto tulisi loimiwaan aoaÄoin woimassa-olewia aisetuksen määräämiä sääntöjä puhtaan sucnnalaisen hcwosro!>un jÄostamiser ja kehittämisen pkä kaniäkirja-järjes- je?mä>n suihkeen. pMvclijani, ette äuot^ ihmetttlisi, sillä hän tapaa pudottaa lattiaan aina jota Icllmannen lasin kuilvatcssaan astioita. Herra T. jatkoi: — Hän oli naimisissa, ja minä luulin oletvani lhänen ra?ka.utensa esin.'. mutta — tästä tvoitte nähdä, että viihiln totta kMocsjsani tuon illan tapauksis:a — hä nellä ci näyttänyt oletvan a^Ivistiista- kaan minun tar°koitutsistani ja bän ino5» tui ottamaan minut »vastaan !w,i> siitä >syystä,. Ottä hän, lapsi parka^ luuli w»i- tvansa Ylpöllä sanalla palauttaa minut jänjcstykseen ja »vapauttaa itsensä mi- nun husmioni esineenä olemisesta, joka jo oli miwcnnut herättämään huomiota. Sinä Mana näyttelin woi.iet>>n Maikka siliäwastoin uveimmitcri rl.-rt ol lut tvoiätajana. Te olette sattuneet l^)- tän^iii-n ijiritri ?ai?ista epäedullisiniinan päiivän aliiTianakastani ja — Hän jatkoi 'kcr.kHtmröt-acin, mut. 1 n j'ilel- läoleiva oli niin kaikkea mer?itt)srä n.»ail- >la, Äten sitä »viitsi enää tähän kopioida. >En ihmettele ollenkaan. wai??a Joseph Smi^h tvaatisickin k»ksi kertaa enemmän kuin tanxrllista. Hänen apunk,ihan on wienyt ttruciiä aimo oÄkeleen ereenpäin! Olen ko?o päiwän ivertaillut saamia- ni tietoja muodostaa^se-ni oi.?eci?'i todis-> ietun tväidtämän, ijonka siÄen esittäisin päämiehillbni. Mutta juuri, kun olin tvalmis, kubsuilivat he minut luokseen, ja «sieltä sain niin odottawatt«m^n tchtä- — Epärehellinen asiamies. Wiime perjantaina lähti Muuramen .yömäen- yhdislyksen iaftm wcch>ti«miestari Ii Mi Nieminen kotoaan Muuramesta ^JyllväsMään sanoen tulemansa teke- mään tiliä Fantvmistaan rahoista — Nieminen oli nimittäin henklwakuw- tusoisakelMiö Fennian asiamies. $}()= tiön tÄÄäisessä Barettorissa hän ei °kui!ten'kaan waan lähti :oältä lauantaina rau^tateÄse Helsinkiin, m is- tä hän siiten lähetti tänne kaikki osia- ^niesjpaiperinsa. Asiasta on ilnvoitettu He>l>smgin e^saoälle poliisille. Nieminen oli wiime viikolla kerä- teSsään Zvakuutusinatsuja eräille henki- löiM sanonut, että hän luultawastii »viimeisien keraan kerää maksuja. Mielipiteiltään oli Nieminen kaik kein lpunaisimPia sosuMteja ja tun- nettiin hänet PaiMkunnalla rettelö- halluisÄsi miehM, joka ei sopinut le- nenkään kanssa. — Tulipalo. Toissapäiwänä syltyt tulipallo Hackman & S:on omislamas- !sa Uudessa talossa Viitasaaren Niini- tahdossa. Tuli oli saanut oikkunsa fi- penistä, joöta karjÄlyökistä oti lenta- nyt noltvetan katolle. Mähässä ajassa tuhclsi tuli naitvetan, johon paloi muu- tamio lampaita W ttx»si'kouajapäära- kennuksen irtaimrisMneen. — Pala neet rakennuM cätaxit wakuu:<tut Wiita>saaren kunnan lpalmvakuuiusyh- tiössä 10,500 ^markasta. Asioitsija Walter Wiikin irtain «maisuus ol: niinikään wÄknutet-tu. — Jtä-HSmee» HemoSjaloStuSyhdiS- tySten Liiton tämän kesäisisi ^i itomma- kaniakirzanäyttelyissä palkitaan ja kan- tackipjaan msr>ki<tään Ritan piiciSsä löyti)- wiä tammoja ja tammadvarso^ seuraa- wiAsa osastoissa: 1) S-wuotiaat ja wanihe?MNt:t tammat kantakirjaan merkitsemistä ivirten; 2) Kcmltakirj-mn ennen h^.v.Äsytyt tammat, jotka «vat wiimeisen palkitse- misen jäLkeen tvdiSteRawasti rvarsoneet kantanixjaoriista tai esii^N^vä' näytte- >l!hssä imenxm ivassansa kans'a taikka» o- tvat nähtänväsii tiinettä kantc-kirjaori.ö- >ta. TullaSlsecn tässä osastossa huomi- oo-notctuILsi pitää tvätttämättä kuniakic- ja- ja astwiustodiAtu?set olla m:lk.u-a; 3) l-wuc>tiaat warsa>t rotua ja hoiioa ■s«ilmalla pvbäen. lPaMnitvtiiomareina owat cläinlä>ikä« ri U. Heininen. asemapä.^ll!i^"> A. Leist5n, >ja liiton neutvoja A. ?ocsell. jol- le 4äGä tilaisuudessa on ir^.-oitettaiva ^anitakirjatammosen a-Z!tut^<>mi'e-?ta. war« somiseÄ<i, omistajan muiiioZ:^ h.m. Duuma ja Europan yleinen mielipide. Purishkewitshin julistus. PurishkÄvitsh teli ivaltakunaanduu- man »viime istunnvssa yli sadan duu- man jäsenen nimessä seuraavan ilinoi- tulksen: ^Sanomalehdistä on tullut t:el0o:n- me, että duuman puhcenjoh:ajalle on : MiopnaalaMa saapunut kagsi ilmoi- tusta Mcnäjän politiikan johdosta Suomessa. M Nelv Castlen kaupPakMnarilta, toinen Belgian edus- tajakaimareilla ja senaattoreilta. Kat- soen Taikenkattaisen muunmaalaiseen sekaantumisen meidän sisälsi'.n koti- asioihimme s<M.van aikaan meidän kan- sclllisaÄvo<mine alentumisen, jollei sel- laista mastaan wichyinättä osoicia jyr5köä waslusiusta duuman puolei:<i. ehdotamme me, jos sellaista dooellakin vn wpchtunut, että duuman Puheen- johtaja pälautiaisi herroi'lle englanti- lailftlle ja belgialaisille heidän sopimat- tomct anomuskirjelmänsä Suomen puolesia, osoitaialla samalla läheltä- jille heidän tekonsa ilfeijfoett ja että heidän scipimaton sekaantumiseitsa ei wie mihiiMän tulokseen. > Adressit duumassa. Birih. MejdoiiNsti kertoo, et.'ä duu- man >puhem^sneuwost'0 on paäuauy! (tixin, että kokonansa unohdin selloa mru>han syistä. Minä ja muu a.uat w:r- kalvcHistäni menomme huomenna I>cS- sc»)'n kukkuloille katsomaan tn r )icr; I'.- bitz'in «nnenku>ulumawnta ampumara taa. III. Asian?ul?n on itmnä. Rou>va ^abiiz tahtoi tehdä ikputt tästä ikämiSi i *ol!c« Ma oloAa ja että hänen .niohcnsä mielentilaa uudelleen tarkemmin tutkii- täisiin. TäStä stMtä kuulusteltiin t<'b- toria uudelleen, melkein samilla sella kuin edelliselläkin kerralla. Kolme nelljjästä ^imlustclijasta. piti h i.itä n> e- lipuollcna lhuo>lima<ta siitä. rtt'i lääkor:. jo?a 6li asimut tohtori Zabii;'i". foton.' oli .toista mielipidettä. Toht. r> pafiit.5 avKKJisi heidän ajatuksensa ja v',l>si innok- LaaSti. että hänen sallittaisi>n näit'ää heille ampiimataitoaan todiS!>!k>c?n si::a «ttä hän ali normaali fyYsilliicSsä ?ut)- teeslsa. Tällä kertaa suostuttiin hän. n pi^YN' äöönsä. >ja kun hän »vaimonsa luuli ti - män hhtyr hänkin mi-ehens i t'i'.N>t^'ön tahtoen tutkintoa jcrtkeftcrttxifä samaan suuntaan. Mutta kiin sitten ot.ttiin pistooli kiille, kadotti hän jälleen rohkautensa ja pyysi hastaaÄi, että koetus jätettä sini seuraa- »vaan päiSvään, ja tapahtu'si jossain olla lähettämättä »vallio?unti'n ulko- maisten ^vastalauseita, eikä niitä MMään Milueta duuman istun- »roSso. Maötalauseet kiitetään ainoas- tvan duuman asiakiirjvihin. Rossija, Englanti ja Tuo men tullikysymys. Rossi.ja, jonka miek?stä suonuilalset taitatvasti juonitellen oivat saaneet eng- lantiloisille uskotelluksi, e:rä tzleisivalta. kunnallinen lakiehdotus tuiee tullitarif- fin kohoamisen kautta waiku'tcin'aan hai- tallisesti Englannin kauppaan, tekee pit- käösu kirjoituklsessa selkoa siitä, ettei a- naniaita ole sellainen, sanoen m.m.: Euomen Suuriruhtinaanmaan tulli- lainsäädäntö kmrluu hallinnolliseen lain- säädäiÄöön ja on kokonaan halliisijun määrättätvissä waltllpäilvi«i i ri'fpu- matta. Tullitariffien määrääminen ja muuttaminen on ollut halliisi jan etuoi keuksia j» ennenkuin Suomi yhdistettiin. Menäjään, ja sellaisena se on pysynet :Z« hän asti, maitta tvaltiopäiwä: owat u- scamman Zerran koettaneet saada sen kä- siinsä. Sa.malla an syytä huomauttaa. e:tä ky,stM)ksesisäolcwan lakiekidorukscn 3 artiklan 11 ?ahdan mukaan ratkaistaan ainoastaan Surimea ja muita keiiari- kunnan osia losketvot tullikysymykset .'ikä suinkaan aio-ta tehdä muutoksia simä tukilainsäädännössä, joka koskee keisari- kunnan kauppasuhdetta .muihin wa!ioi^ hm. ja joka määrätään krisarikunnan ja ulZotvaltojen wätill.i woimaSsaolewU- la scpimuiksilla, muäta nämä sopimukset otvat koskeneet tähänkin asti keio keisari- ki-ntaa Suvinen Suur,riihiinaanmaa sii- hen luettuna, jollei niissä ol- mitään erikoista muistutusta Tuomeen nähden. W. 1WS maaliÄk. 1 pnä moimaanactu- n<cn w. lö04 heinäk. 28 pnä lehdon lisä sopimuksen mukaan Wenäjäii hallitus ki- ion i ui, ennenkuin se ryl^.iy yhdisiämäön Suomea keisarikuntaan tullin suhteen, on sen siitä annettawa Uitte ainakin 2 touotta ennen. Samaan aikaan Ä>cnä- jän hallitus ilmoitti, että yhdisiäminen tulre todennäköislesti '.apahtumaar. wä- hiltlle» rii1täwäÄi pitkän ajan ku-u^tzsa. Siäin oLen ei yl^isioal!a.'unnall>5:a mcrkiti>stä olc»vi«n Suomea iotzkeivicn lokien jul?aisemisjjärjcstysiä koskemasta l<?lichdotilIseAsa woi olla minkäänlaisia tyabingollisia seuraukna ulko^valtozen k<!i!ppalslchteille luomen kanssa ja kaup- p>zii>aailman pelko on aih?<!vn. Nyöskään ei liene tarpc.'toma fa'c< mauttaa, että kauppakamarien on :oä- hemmän luote>ttawa suomalaisien agi- taattorivn?eNtomuki'iin. sillä heidän :ar- koivuisenaan on myötätunnon saalvutta- n.inen poliittisissa tarko^u?sissa. ?cä-MQ agitaattorit kÄitteletvät totuut- ta iiian »vapaasti, koskipa se sitte poli tiikkaa rt<ii talmrdellisda elämäj. Käyt täen hytväksecn luottamusta h- hyn,'.n taitawaÄi ja etenkin häikäilemänä joh- tc.mat harhateille. Englantilaisten kauyzalamar-.en lau- sunnv-issa an sutä paitse -räö risnriitai- nu, kchta. jossa, on nähtiivä5n pujabta- nut suomalaisten ansiosta: Suomen kausen edullisuus Englannille. Todellisuudessa o-n a r i<,nlcitt diivan päinwastainen. Ensi sijalla suomen kaupassa on Satza. Sille on kauppa e- d»ksi. siliä se m») tamaroiiacn Suomeen j2'i miilij. mcrrkalla ja oSiaa mi j. Englanti on toisella nialla. Se oeiaa Suomesta 75 mi>l»j. markat., ja -ny» R milj. <?di,it tässä su>htee?sa o^?at suoma laisten puolella. Eng >'ain,!lle ci. sii?. pe- r.aatteeFa o'!e suurom-paa merliiyc-t r si>- tä. 'tulieciko tulliiarissi S»ome5s» muut- tumaan »vai ei. Muutokset enoät .ule ko5!e>naon Suomien ivimtiä — puiira- ivarain jo woin — mutia näillähän >.>»- sinoma<m on merkichstä Englantiin näh- den Sutimalaisat tietä»vA tämän b',.v-«. he rtoot puhuneet en ^.aniilaisille ai- wan toista ja — saanee-t beidä' onkeensa. AoNllitolseMe lvtviliisAta- mm. Ulkomaiden liikemaailman huomio kiintyy yhä enemmän asiaan. Sanomalehdessä Le Journ.vl de Bois, Tiimber Trades Jourua<^ o' London'in ranskanki^isessä painokses- sa on iulaisnnia seuraaiva iieio luot,'.- M-ctsäSsä. missä oltiin turtvasi- asiaan- ikuulumatti-milta katsojilta. MaiKa asian Pikainen ratkaisu olii' ollut suotatva, tahdoimme kui'eniin iiiit- äää hänen piMntönsä, ja niin :ul.n mi näkin näkemään tämän synkän mnihe- näytelmän surulllisen lopun. Sattuu joÄus tapauklsia. jotka :e!e>vä: niin s»>wän «vaitutirks^n. että m^d^n .muisto «lää niyöhemPienkin ko'cmusicn jävkcen. Maukka cÄcnlin pitäny: säin:o- nä unohtaa kaikki n« surullii ■: Kifkjuf. tri, joihin niin usein saan olt.'a osaa to- distajcma. en kuitenkaan ole wo>nu. kar- koittaa mielestäni erästä tavaus a. ?ar- koitan s^ut lima ttoamvme tohtori-., ja fta* ncn wa«»ionsa kanssa Jci^s.t, yn. ?>»' rink>o 'läheni jo taiwaanrania.i, sen pu- nertalva »oal» lanlesi suoraan edeSsän- istutrxrin kiiudcn henk.tön ^ la-?:voille TMori istui mainionsa tens'i perässä ;<je«i»t häneen päin käännettyinä. t»ä nen silniänsä o?iwat auki ja tuijoltimat suoraan aurmvkvon; silloin maita käs.« iin, millaista olisi olla saf«t .'. rin^on lpdtoHe ja kaikelle muulle näköhermo.hin »vaikuttamalle. Hänen tvaimonia oli luo- nut katseensa alas. ja hänen kolveilla kaÄvvillaan näkyi liikuttama, s.^ivä toi- moton iJm*. Jos hänen mitVnsii olisi tuoiivut nähdä hänet sellaisessa, olisi hän marinaankin unohtanut jäät emi a kl»« myyten-sä. joka sai hänen waimonsa luo- pumaan kaiZiita yrityksistä sovinnon ai» hallituksemme ffuMmtellusta tvenZ- läisiytiälMliMä. «Erittäin painolva ?qsyn«yK o» ay- kyisin tullutl päiwäjärjesrykseen Suo- mesisa, nimittäin kyjsyinhs Suomen wochlaitoksen Äestämisestä Venäjän meriministeriön olmsöksi. Ensi silmäyksiä tÄnä saattaa näyt» tää merkinHeitömÄtä, mutta luotsit» eli 90 pro«i. heisiä, eimät tule olisru- maan tähän toimenpiteeseen, vaan pi. iÄväi Paremlpana erota toimestaan. Suomen kui?uwä!ylät >owat erittäin llvoarallista, ellei laavoissa ole juoma» lailta tuoleja, jvika oivat syntyneet jsaaristoöiia ja htstvästi tuntemat kaikki retlut ja w««raLiset paikat. ^ Äos suomalaiset eroavat ja heidän . en tulee venäläisiä luotseja, olisi täinö ainoasiaan heikko takuu laivan» varastajille, koska venäläiset tuotsu eivät tarpeM tunne Suomen vesiä LoUmtuLoycna kailkesia voisi siis olla •meriliiffcan sesjaus sa luonnollisesti >pysälM,me?kein k«?o liikealalla. » ' OlstMecVa »Suomi ja Englannin liikemiehet" on ^ Cardiffissa ilmesty» van »South Wales Daily .Newsin" toukokuun 13 pm numerossa kirjoi» tus, miissä voimaiklaasll vastustetaan jsuunnilMua Suomen luotsilattoksen venäläislyttämistä ja huomautetaan niliÄä suur:s:a vaurioista, jo taEng» lännin kaulppa lärsqi, jos suunnitelmat io:eute!:aisun. Lehti huomauttaa alu?» si siU, «kuinka cpäluoiet.-alo a ovet venÄäiset v ialliset vakuutukset siitä, eilei Suomen sihäistä hallintoa tulla muuclamaan, selosiaa siuen perinpoh- jaijesti ja täi)sin oikein luoiUysymt^» sen «)di>nkohtia ja lopeötaa kirjottujen, sa seuraavin sanoin: »Venäjän hallituksen suuunileliujen loMmpileiden ensianäinen ja suoranai» sin tulos culee siis olemaan Suomen rannil.Ikojen mMisen luoisipatlveluksen tä$>ellii;ien i uhoamin en. Tämä merkit see luonnolliseni suä, että sekä vie- mille eitä monille suomalaisillekin loi- käy mahdatomotsi kut?ea Suo» f »en ntciillä, sillä ne laimapääll.M, joika olisivat Min rohkeita — ettem me sanoisi iMö>päi.siä — yrittääkseen tätä, lpiankin huornaislivat, eueivär lrakuuilosot t^>n>o! ( ^>ifi muita kuin niin iCrfeita tva^uutuAmaksuja, eu.'i !ai. tvclinvaruÄajille oi.sl mitään huöiyä l^Ävau<a läi!)enälm:'se»L Tuonien <vc» sille. Tämä tac- lietäisi huoinatlitvoa :vchiinloa Enn.'.annin laivanm^iisiaia. liuolle, sillä suurin osa Suomen w <niiis:ä '.oi.racoan u!kcma:sllla lai- voila. — esim. Co tli puuianiara — ja \t)ä iuurcuipi osa näistä Kutovista on en^lc>it>l-laisia. ,\laii'fi Suoncsia fäy:e:-ty kivihiili viedään Enct'.onntn s^:.«!nis:a hn.vin l^nvoin muilla kuin enq>.1 n:iia'_ul[a kV.mo\lla". i£cr.nax';a kirjo'iulscssaan ilmoiitoa lchri, c:'.ä Bristciin kauppakamarin presidenki edellisenä päivänä olr kääiuiystyl iirjerllisrsti ulkoministeri GkrtVi puoleen huo:naut:acn »siitä va- hai'.as:a Enfl."annin kaupalle, jo-la lienee seurautiena Wenäjän halli. iMen suunniiiielcmasta Suomen ny- Lisien riihen muuttamisesta". »Luul- tÄvaa on", >a:kaa lehti, »että muukin Bristolin 'kaimnxin »varrella olevat fr:ulpuiio,;«r tulicnvtt teleinään santan- laisia esttylsiä, erittäinkin miiä tulee pu to^a wa ra ka upipaa n." — Lr stol i n taupp^.^^iicrin iprcsidciitii painosti tirjeessään sitä, ei'tä ..Englannin Suo men kauppa on eri^äin metu^t^Klli- ne n ja että jus tull^citcc y.m. ali^.e- iaan «.oenÄuis^n viran omaisten alle, niin tulee tämä valuttamaan tukoa- ivasii maiititiunn kauppaan. Mitä Englannin satMncilaupunkeiyin tulee, niin näiden lii>kemiesjärjestöjen etua tu'lee toskcimaan kilx'äÄi etenkin se, jos Wenä>jän minisieriö ottaa haltuunsa^ luo!!ii!.a-.:c^en, 'sillä tunnetui Ntaarar ja fo!'lcilot Su«nen rannikolla vaati- wo. minäin hu>o'ielliÄa purjehuniista ja lu.'Kausia. j^'a. tullakseen varma?, si, vaMii pv.äai^ais^a kokemusta ja cpetusia. Tämän kamarin puolesta ptjydän .minä täien mitä kunnioitta- w«l!inin esntää, että te koetatte keksiä jonkun keinon »ttchttjäksenne sellaisiin 1 oimev!pi'ieisiin, >joi:a voidaan «katsoa toiwouc<N'itsl Englannin kaupan etu- jen >tuKvaainis<Isu" kaaitsaamise^si heidän walillään. Heidän edessään olemalla penkillä islui poliisipäällikkö ja lääkäri ja siellä, luultatvasii potiisipäällilön taskusta, Kntlui pienen lellon yksitoil^in.eit raksu- tus, tjctrta piti «lla «tohtorin ampumaesi- neenä. Minä ainoastaan kuulin kellcn n.^lsu- tuksen. maikka hnHiärillämme pidettiin» fin invc-ltoijta .mckua. tu"f ; n kuuli hänen maimAisokaan silä katseessaan kä- si .p?dän>iä maSten painetlu.ia w:rran toista rantaa, jolla hänen tnlctcaisuu- tent'a rattkai^laisiin. Hänen miehensä oli joko todolkinen rikoksentekijä ^abi K?^in Iumakan rankaisun esineek»" joutunut onneton ihmincm. joka ansait>i ^'aiiltcttia >ja «rlituisen. uskollisen huo» leiqzitmi5a. Auringon heÄiäeKsä <viim>:!».^ tuli punaisia säteitään wcden yli. laski ivene rantaan, ja- «n>inä oliivin zenrmn Z<-l 1 . ia tvene«ötä. Samalla rch?enin huc«nautlaa: — L>'-?vt!a!kaa minuun kuten o^iSnjlS.-». a nainen vc»«va. Suitrcfsi hämmästys?esse^i a'ko' hän MapiZta ja hän koi minuun ka-secn. jol- lai,scn »vain olen nähnyt lapeilla. hiinen katseenpa ofti aina iuollc:'nen an- kariniden lapsellisuuden sekoitettu lei- ma, zonNa tapaa usein nunnilla, enkä minä tullut seKvuoksi antanet sille st- tä huomiota, minkä s« ehkä »lisi ansain»