N:o 19 1910 Sanomia GuJun kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Helmikuun 16 päivänä. i<oko vuodelta . Piiolelta vuodelta Neljännekseltä Kuukaudelta . . Tilaushinnat: Oulussa: 4: 2: — 1: — —: 35 Postissa: 4: — 2: 20 —: 40. Ulkorsvii;* 10: - 5: --- Kaiku ilmaaatim maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamullu. Toimittajat: M. PALLARI. ££. A. QULASVIRTA. Tavataan toimistossa klo 1C—12 päiv. Taloudenhoitaja. t oimisto ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppureia* fcadua puolella). Konttori avoinna kio 8:sta aamuli?. 7:ää» illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainoa konttoriin sekä leh des ilmoituskonttoriin 400. ilmoituksia vnsr;iar;o;etaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:ila ja 3:ila sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. RaamilHset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kilibus-, vihki- ja syntymä-innoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavaa päivää numeroon, ovat jätettävät Ic-hden kontto- riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään rnuihinkia saBom?leht : in palkkiot!*. Kirkollisia tietoja. N. N. K Iissä puhuu tänään kello 7 il- lalla jäsenille N. N. K. Dm matkasihteeri neiti A. Hytönen. Torstaina kello 1 2 7 i.-p. ruotsalainen Ahtisaarna rukoushuoneella. Rukoushuoneessa puhumat torstai-iltana kello 4/ 2 8 rehtori Rosendahl ja neiti A. Hy- tönen. Kollehti kootaan N. N. K. Im lä hetykselle. AsianajsjzZ. /XsiL.najoa rahastoissa y. m. loim. J. Laksri, k. 0.8LLILH ^ taa asiC11 Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg T in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Fuheiiii 203. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, fotrrittaa kaikkia lakiasialta raliain perira sin ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia ostoa, toimittaa metsieu leimauksia, lukemisia ja arvosteieiKisia y. m niin hyvin lainopillisella kuia ammattikunnaita. M&uustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. viras£0*.sSii Osoita: OULU. W SeiiBlieiino, M"° Roberi: ° LENNART MÄKELÄ ««M Helsinki, Vuorikatu 16. «s» Kuollut. Surulla ilmoitaiii me, että Jumala vii saassa neuvossaan näki hyväksi kutsua pois taasenkin rakkaan poikamme Aukustin, joka hivuttavan taudin kärsittyään nukkui kuolonuneen Taivalkosken Loukuskylässu MustaUalammilla 24 p:nä taminik. 1910, elettyän 11 vuotta ja 1 kuukauden; syväksi suruksi meille vanhemmille, viidelle siskolle ja kah delle veljelle sekä muille sukulaisille ja tuttaville. Briita ja Matti Kortetjärvi. Siell' on nvi Ida ja Selma, Jaakko, Matti, Kalle, Victor ja Aukusti luona Herran, Suo Jeesus että mekin kerran, Saamme sinne tulia Ja heidän kuulla, Veisaav. n voiton virttä sulo suulla. HUOMJ HUOMJ Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahvytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI 0. V. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterin k. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle. Talletuskonttokuranttitili on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttitililie merkityt rahat kasvavat korkoa ko rolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokuranttitililtä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokurantti sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä eloa pankissa. Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. eduskunnassa käwi sosialistien ja maa- aisliittolaisten suhde toisiinsa kuiten- in sellaiseksi, että oikeastaan on mai reata erottaa uudenaikaista maalaisso- 'ialismia siitä kansainmälisestä sosiali- demokratiasta, jota nykyinen työiväen- iike maassamme edustaa. Tämän „hymän yhteistyön" tuloksina saatiin aikaan muutamia mullistamia päätöt- iä. Toisinaan taas ratkaistiin arivalla yksin perustuslakikysymyksetkin! Kumpaakin puoluetta yhdistää sitä- paitsi yhteinen „herra-wiha". Maa- aissosialisteissa (maalaisliittolaisissa) on tämä kehittynyt siihen määrään, että sillä taholla on korotettu elämässä äamutettu kokemus kaiken yläpuolelle. Tietopuolista simistystä pidetään wal- an »vähäpätöisenä tekijänä eduskunta- työssä. Kun tällaisesta ..tuloksesta" on kat- sottu woitawan iloita, niin tottapa silloin iloitsijan: mielestä asiat luista mat oikeaa tolaa ja lisäksi hymällä mauhdilla. Meidän mielestämme on tätä „tulosta", kun sitä katsomme isänmaan edun kannalta, pidettämä onnettomuuden alkuna. Näihin asti omat ne ainekset, jotka tahtomat yh- teiskuntaolojamme säilyttää, muodos- taneet eduskunnan enemmistön. Pai- nopisteen siirtyminen mastuu- ja työ- kymyttömien eduskuntaryhmäin käsiin tietää mitä makaminta ivaaraa. Se on nyt tapahtunut ja se on äsken päättyneitten maalien merkittömin tu- los. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! ^Vakuuttakaa omaisuutenne^ Katkeralla surulla ilmoitamme, että Rakas tyttäremme Ida Kristiina s-airastettuaan muu Laman päivän ko vaa tuskaa nukkui kuolonuneen Pel- losenniemessä Sodankylässä t. k. 4 p:nä, elettyään ilonamme 7 vaotta. Häntä suuresti kaipaavat kanssamme 3 siskoa, 2 veljeä ja muut leikkitoverit. Kaisa feia ja »Mi Pelkona Mä lähden rciuhass', ilolla, Jos Herra päättää. Mä tyydyn, olen altistui, Kur. hän säätää. Niinkun Herra lupasi. Kuolema on vaan unta. Ilmoituksia. Haapaveden Kasvitarha- ja Keittoko ulussa ■alkaa, jos Jumala suo, 18:sta toimintavuosi 1 p. huhtik. kestäen loknk. 31 p-.ään. Op- pilasmaksu on 50 mk. Asunto ja ylöspito on oppilaan itse kustannettava. 16 oppi laalle annetaan valtio avustusta 75 mk. kul lekin ja ovat he vapautetut oppii asmaksusta. Ömakätiset hakemuskirjeet, j uhin on liitet tävä kansakoulu- ja papiniodistus, ovat lä hetettävä ennen maalisk. 15 p:ää allekir joittaneelle, jolta myöskin voi saada lähem piä tietoja. Nora Pöyhönen. Osoite: Haapavesi. (I- 44220) Voipaperia myytävänä OMAN KANNAf* Kirja- ja Paperikauppaan Oulussa. m tulipalon varalta! „Ku!?ervon" ja,,Pohjolan" asiamies Oulussa W. HuhananttL Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. Oulu, Helmiic. 16 p:nä. Huomatkaa! Yksi kokonainen ja yksi kuudestoista osa Kalajan järyiniittyä Reisjärven pitäjässä sekä kaksi miesosaa Kuo nan järviniittyä Haapajärvellä myy dään nyt heti enimmän tarjoovalie. Hintatarjoukset lähetettävät osoit teella : Frans H. Vickstrand. Vaasa. Ilmoittajat huomatkaa! ■ KAIKU"* välittää ilmoituk sia maamme kaik kiin sanomaleh tiin mitä edulli simmin. HBBB&OSQ El Et Maalien tuloCfcn johdosta. Kansa on sanonut sanansa. Maalin tulos osoittaa, että kahden miikon pe- rästä kokoontuman eduskunnan kokoon- pano on seuraama: sosialisteja 8l>, suomalaisen puolueen edustajia 42, nuorsuomalaisia 28, ruotsalaisia 26, maalaisliittolaisia 17 ja kristillisen työmäen edustajia 1. Suomalainen puolue menettää kuusi edustajapai kaa: yhden ruotsalaiselle puolueelle, kolme maalaisliittolaisille ja kaksi so- statisteille. Tappioita on sattunu Oulun läänin pohjoisessa, Waasan läänin pohjoisessa ja eteläisessä, Uu- dernaan, Wiipurin läntisessä ja Mikke- lin maaltpiireissä. Ensimmäisessä eduskunnassa oli suo- malaisella puolueella edustajaa toisessa ö4, kolmannessa 48 ja ny tulee olemaan 42. Tappioita siis kerta kerralla. Sellaista tosin tapahtuu kaikkialla, missä eri puolueet moimiaan mittelemät, mutta meillä on sillä tällä hetkellä aiivan erikoinen merkitys. Sosialistit ja maalaisliittolaiset, jotka miime eduskunnassa hymässä somussa seisoimat samassa rintamassa „porma- rillisia" mastossa, ja jotka päätty- neessä vaalitaistelussa kilpailimat siitä, kumpi! ryhmä tiukemmasti tulisi miljoonien myöntämistä mastustamaan, muodostamat neljännessä eduskunnassa ratkaiseman enemmistön, sillä onhan heidän käytettämänään 194 ääntä. Tämän „ tuloksen" luulisi herättämän muutakin kuin enemmän tai mähem- män julkista mahinqon-iloa siitä, että suomalainen puolue on taas mencttä- nyt muutanlia edustajapaikkoja. Tar- koitamme etupäässä nuorsuomalaisia, joitten moniaat lehdet omat jo ehti- neet tämän johdosta ilonsa ilmoille päästää. Tämä „tnlos" tietää nim. sitä, että meidän nuori eduskuntamme lähtee ensi kuun alusta purjehtimaan kahden sosialistisen puolueen yhteisissä merkeissä. Me olemme astumassa uuden kehityskauden kynnykselle. Maalaisliittolaisten taholta tullaan armatenkin mäittämään, etteimät he sosialisteja ole. Miimeksi hajoitetussa Itsestään seuraa, että häminneet puolueet koettamat keksiä tappion syitä. Velttoudesta ja maalikiihoituksen lai- meudesta on puoluettamme moitittu. Moipihan olla siinäkin syytä. Mutta eiköhän sittenkin ole maikuttamimmat svyt muualla etsittämät. Eihän mi- kään puolue moi ajan oloon pelkän akitatsionin amulla ja sen marassa menestyä. Ei liioin pidä paikkaansa se marsinkin nuorsuomalaisten taholta uudistettu manha herjaama huomau- tus, että Suomen kansa on muka ba- mainnut suomalaisen puolueen „myön- tymäisyyskannan" maarallisuuden. So- pinee tämän mäitteen torjumiseksi huo- mauttaa, että ..perustuslaillisien" ase- ma kolme muotia sitten, jolloin Suo- malainen puolue ensi kerran sai maa- leissa astua kantaansa puollustamaan, oli mallan toinen kuin nykyään, jol- loin sen suomalaisen siimen johtomie- het yksi toisensa jälkeen peräytyivät suomalaisen puolueen moititulle ,,myön- tymäisyyskannalle", eikä edes silloisissa suotuisissa oloissa »voitu suomalaiselle puolueelle antaa sitä nöyryyttämää iskua, jota niin suurella ponnella mal- mistettiin ja yritettiin. Symemmällä täytyy syyn olla. On sanottu, että syyt suomalais.?:: puolueen »vaalitappioihin omat itse olojen muut- tuneessa luonteessa. Suurlakon jäl- keisinä aitoina oli meidän kansallamme suuret kansallisen itsensä toteuttamisen mahdollisuudet. Suomalainen puolue laati kansallisen uudistusohjelman, josta jyrkimpienkin mastustajien täytyi antaa tunnustus. Tämä ohjelma pyysi luoda ..uutta Suomea" olemien olojen pohjalle. Se edusti tämän kansakun- nan korkeinta mahdollista itsensä to- teuttamista. Suomalainen puolue oli täten asettunut moimakkaasti elmyttä- mään sitä käsityskantaa, että kaikki tässä maassa elämät kansalaiset kuulu- mat yhteen, muodostamat yhden kan- sakunnan, jolla on yhteiset oikeudet ja edut malmott.nvina, yhteiset melmolli- suudet kannettamina. Se pyysi luoda täällä sellaiset elämisen mahdollisuudet, että rikas ja köyhä, ylhäinen ja al- hainen melmollisuuksieu suhteellisen jaon pohjalla möisi täällä elää onnelli- sena ja tyytymäiseuä. Tällaista oh- jelntaa ja sen ajajia ei mikään ryhmä tässä maassa olisi moinut '.vastustaa. Luokkamihankin, jonka lietsomisen sosia- listit omat ottaneet päätehtämäkseen, täytyy mäistyä kansallisen innostuksen ia isänmaan rakkaudeu tieltä, kun nämä tunteet pääsemät mieliä läm- mittämään ja yhdistämään. Wuoden 1907 edustamaalit omat siitä todis- tuksena. Mutta — sanotaan — Menäjän hallituksen menettely on tehnyt mah> dottomaksi kansallisen uudistustyön. Kieltolaki, kunnallislaki, oppimelmolli- suus-asia, tielaki, meroitusolojen uudis- tus y. m. kysymykset, joita on malmis- tettu ja joista jo osaksi on eduskunnan päätöksiäkin, omat puuttuneet tai uh- kaamat mennä maltiollisille kareille. Mutta samassa määrässä kuin moimia kokoamaan kansalliseen innostukseen rakentuman uudistustyön suorittaminen hiljenee ja keskeytyy, samassa mää- rässä hajoittamien luokkamastakohtien moima moittaa alaa. Siinä on luon- nollinen selitys sosialistien ja maalais- sosialistien moinnen kasmamiseen. Talla olemme myöskin tulleet kosket- taneeksi siihen, mitä kansamme etu kan- salliselta puolueelta marsinkin tällä het- kellä maatii. Moimia kokoamaan, kan- sallista innostusta sytyttämään uudis- tustyöhön Maikeissakin oloissa näyttää se maatiman, jollemme tahdo nähdä kansamme yhä enemmän pirstoutuman ja hajaantltneena omia luokkaetujansa tamottelemiin luokkapuolueisiin, joille kansallinen yhtenäisyys on omien etu- jen rinnalla mähempiarmoinen asia. Asema on kieltämättä sangen maikea. Monen mielestä on uudistustyö nyky- oloissa suorastaan mahdoton. Menä- jän hallituksen ja sitä lähellä olemien ryhmien ..kanta" on saattanut suuren osan Suonten kansaa siihen makaumuk- seen, ettei Suomen kansa millään uh rauksilla moi saada meitä mastaan tehtyjä hyökkäyksiä ja hä ^oitysaikeita raukeamaan. Valtiollinen ristiriita on kärjistynyt. Menäjän ntinisterineu- moston käsien kautta kulkemat kaikki korkeilnpaaii paikkaan meneivät asiamme. Kotimaisessa hallituksessa istuu menä- läisiä miehiä. Turhalta ja znahdotto- nialta tuntuu monen mielestä yrittää- kään näin epäsuotuisissa oloissa min- kään suuremman uudistuksen toteutta- mistä. Mutta sittenkin on yrittttämä. Kansiin täytyy Maikeissakin oloissa elää ja juuri maikeina aikoina se en nen kaikkea tarmitsee sitä elinmoimain lisäystä ja uudistusta, jota me uudis- tuksilla tahdomme aikaan saada, moi- dakseen sortumatta lantaa koettelemus- aikojen taakkaa. eiiöiiiolfliiiiu&fii Hiton Hös 1010. I. Suomalaisuuden suurjuhla tulossa. Jokaisella elinmoimaisella kansalla on merkkipäimänsä. Milloin on sel- laiseksi muodostunut jonkin suuren kansalaisen snntymäpäimä, luilloin jonkin maluollisen tapahtuman muosi- päimä, milloin jonkin muun kansalle tärkeän saamutuksen muistopäimä. Merkillisimpiä tapauksia Suomen kausan elämässä on epäilemättä kan- salliseepoksemme Kalemalan malmistu- minen 28 p. helmik. 18^',. Sen mer- kitystä on Julius Krohn kuivannut seuraamin sanoin: „ Ajatelkaamme köyhää, tuntema tonta, kormen kasmattamaa poikaa, joka astuu ulos maailmaan, palamana halusta ottamaan osaa ihmiskunnan suureen taisteluun kauniin, hymän ja jalon edistämiseksi. Kaikki häntä kum- mastellen katselemat, nauramat hänen tottumatonta liikuntoansa, pilkalla tie- dustellen, kuka hän on, että luulee itsensä mahdolliseksi niin monen suu- risukuisen ja kokeneen sankarin rinnalla seisomaan, ja millä hän moi todistaa kykenemänsä niin suuriin tehtämiin. Maan silloin hyivä hallia äkkiä antaa hänelle käteen kalliin, kirkkaasti säkenöimän miekan, isän ivanhan pe- rinnön, yhtaikaa epäämättömän todis- teen hänen kuninkaallisesta sukuperäs- tänsä sekä mahtaman aseen mastaisia omia sankaritöitä marten. Ja sen nähtyään pilkka ja nauru maikenemar, muuttuen kunnioitukseksi, ihastukseksi, ja nuorukainen itse tuntee ujoutensa antaman sijaa toimorikkaalle rohkeu delle. — Kuivailkaamme mielessämme tätä kaikkea ja muistakaamme, mitä meillä omakielistä kirjallisuutta siihen saakka oli ilmestynyt. Olihan suoma- lainen kirjallisuus, jos hartailskirjar pois luemme, masta ensimäisellä idul- lansa; sekin mähä, mitä löytyi, oli ala-armoista, melkein kaikki käännöstä. Silloin kuin ajateltiin Suomalaisen Kirjallisuuden Seura» perustamista, ei suinkaan rohjettu toimoa, että asian laita niin pian muuttuisi. Maan nyt tuli heti toisena Seuran toimitusten sarjassa ilmi alkuperäinen teos, joka oli asetettama paraitten rinnalle koko maailman kirjallisuudessa, suuri kan- san-eepos, jota ainoasti kreikkalaisten kertomaiset runoelmat »vertailussa moittamal. Eikä siinä kyllin: suoma- lainen kirjallisuus sai teoksen, joka kie- lellisessäkin suhteessa someltui esiku- maksi uudelle, masta-alkamalle taide- runoudelle." Mikäpä näin ollen on luonnollisem- paa, kuin että Suomen kansa miettää Kalemalan päimää suurena juhlc uansa ja kokoo siten iiselleen moimia mas- taisia ponnistuksia marten? Ja mi- käpä on luonnollisempaa kuin että tänä muonna, jonka osalle sattuu Kalema- lan 75-wuotispäiwä, tätä juhlaa wie- tetään päimän merkitystä mastaamalla tamalla? Siellä täällä maassamme on jo ryhdyttykin toimenpiteisiin asian johdosta, mutta jotta kaikkialla heti käytäisiin käsiksi ivalmistelnihin tuota 75-muotispäimää marten, olemme kat- soneet tarpeelliseksi huomauttaa asiasta näin yleisestikin. Jokaisella paikka- kunnalla olisi saatama jonkinlainen Kalemalajuhla aikaan ja sitä marten malittama toimikunta. Toimikunnan malitsemisesta pitämät luonnollisesti edistysseurat huolta. Mitä itse juh laan tulee, olisi siitä saatama armokas. isänmaallinen juhlatilaisuus, joka jät- täisi kansalaisiin mieltä-ylentämän muiston. Ohjelmakin olisi sen mukai sesti malittama. Etupäässä olisi luonnollisesti koetettama käyttää Kale- mala-aiheita sekä puheissa ja esitel missä että kaikessa muussakin ohjel- massa. Oppaaksi on erityisen sopima tanskalaisen F. Ohrtiii kirja..Kalema- la kansanrunoeluiana ja kansalliseepos sena". Mutta paitsi juhlimista olisi entistä enemmän muistettama kiinnittää huo miota Kalemalan lilkemiseen ja tutki miseen. 5ialemala-kirja!lisuutta olisi jokaisen kansalaisen marojensa mukaan hankittama: ja kaikissa kirjastoissa pi- täisi olla mahdollisimman täydellinen kokoelma tätä kirjallisuutta. Paitsi sitä iloa ja rikastumista, joka $afr- malan lukemisesta ja tutkimisesta epäi- lemätiä olisi seuraiiksena, olisi suurem- masta Ka! en-al aharras tuk s es ta setin suuri ka!:sallinen hyöty, että niitä ma- roja, jotka .Kaleivala-kirjallijuuden me- nekin kautta kertyisimät, ivoitaisiin käyttää mastaisiin Kalemalaii ainesten jnlkaisuihin, joita nykyisissä oloissa on maikea suorittaa. Samalla kuin toimomme, että kan- salaiset kaikkialla maassamme kiinnit- tämät huoiniotansa näihin asioihin, huomautamme erityisesti, että kaikilla niillä paikkakunnilla, missä ei mielä ole Kalemalan 7'»-muotispäimän juh- latoimikuntaa, se aiivan heti asetettai- siin ja sitten ryhdyttäisiin ripeihin toinienpiteihin juhlan miettämiseksi väi- män merkitystä ;vastaamalla tamalla. III Hl 'j Ijllll llllli rrTilll illllll ll H lllll IIIII H I■[!!!Hil '1 ' ■ Yleisiä uutisia. — Weiswa!takunnal!iuen lain säädäntö. „Golos Moiky" mainit- see, että yleisvaltakunnallista 'lainsää- däntöjärjestystä koskema lakiehdotus, jonka käsittelyyn ministcrineumosto on ryhtynyt, tulee lopullisesti ratkais 'a- maksi erityisessä neumottelussa, jofu pidetään Tsarskoje Selossa.