■f Lauantaina 28 p. Toukokuuta KARJ ALAT AR N:o 58 — 1910 ja kolmannelle dosentti K. M. Le- manderin. Suomalaisen lakikielen apulai- seksi on ehdotettu lakit. lis. H.Hel- luinen. Matematiikan apulaiseksi on eh- dotettu dosentti S. Johansson. Patoloogisen anatomian ynm. professoriksi on ehdotettu dosentti A. L. Mallgren. Wiipurin howioikeus. Kolmen homioikeuden nnskaalm mirkoja omat hakeneet notariot E. I. Grönberg, E. Lindberg, K. E. Suren ja päätti homioikeus pro- kuraattorille ehdottaa Mirkoihin ni- miteltämiksi nämä hakijat. Rotarion Mirkaa oivat hakeneet honnoikeuden raistraattori E. G. Mikberg ia maratuomari T.Bois- m cm. Waltiopäiwäin pSättäjijiset. Kenraalikumernööri on tehnyt esityksen rvaltiopäimäin jnhlallisis- ta päättäjäisistä toukokuun 30 päimänä. Perustuslakien voimassa- pitänlinen. Täysistunnossaan torstaina hy- mäksqi eduskunta perustuslakima- liokunnan mietinnön eduskunnalle tehtyjen anomusehdotusten johdos- ta, jotka tarkottamat perustuslakien »voimassa pitämistä ja päätti siis anoa että Keisarillinen Ma- jesteetti armossa tahtoisi moimas- sapitää Suomen perustuslait sekä määrätä että ne näistä laeista poikkeamat toimenpiteet, joihin »viime muosina on ryhdytty, oma aikaistamat tahi peruutettamat. Luotfllaitokse» wcniiläiöti>t- täminen. Eduskunta hymäksyi torstaina perustuslakimaltokunnan mietin- nön Suonien luotsilaitoksen aiotuii uudestaan järjestämisen stllensä jättämisestä ja päätti siis anoa että Suomen luotsilaitoksen muo- Nostaminen tuenalaiseksi laitokseksi saisi perustuslain »vastaisena ja muutenkin turmiollisena raueta. Joensuusta ja likitienoolta. Leimasuostuntas elkkauks et. Kenraalikumernööri on Kuopion lääninhallitukselle lähettänyt kirjel- mäii, jossa määrätään syyte nos tettani aksi kaikkia niitä lääninhal lituksen mirkamiehiä mastaan, jotka ivuoden alussa sattuiieen leima- suostuntaselkkauksen aikana eimät suostuneet noudattamaan laitonta asetusta. Waltakirja Joensuull suomalaisell tyttökoulun historian, maantieteen ja suomen kielen kolleganrvirkaan on annettu sil. kand. A. Salmelalle. Joensuun kauppakoulussa tapahtumat lukumuoden päättäjät- set tänään klo 11 ap. Käsityö- ja tehdasyhdistyksellä on ylimääräinen kokous ensi maa- namaina. Lähemmin ilmoituksessa. Käsityö- ja kntomakoulun työt omat koululla yleisön nähtämänä tänään klo 12 päimällä. Kirkkokokous on huomenna jumalanpalmeluksen päätyttyä. Käsiteltämät asiat omat mainitut toisessa paikassa lehteämme. Wakituiscn palokunnan kaluston tarkastus ja ruiskujen koettelu on tänään klo 6 ip. Karjakkokurssin lopettajaiset alkoimat tänään klo 8 ap. karjanhoitokoululla. Päästötodistuksen saimat seu- raamat: Amalia Ahtiainen Jääskestä, Maikki Anttilainen Jääskestä, Mimmi Haapasalo Taipaleelta, Anna Hackman Jääskestä, Anni Hiltunen Iisalmelta, Agatha Hä- mäläinen Kuopiosta, Maiju Hä mäläinen Kiihtelyksestä, Alina Karppinen Kuopiosta, Maria Kei- näiien Kuopiosta, Katri Kiiski Jääskestä, Ida Korhonen Rauta- maarasta, Ida Maria Korhonen Kuusjärmellä, Alma Kotelo Rau- tamaarasta, Elin Laukkanen Kiih telyksestä, Anna Lehmonen Rääk- kylästä, Maikki Martikainen La- pinlahdelta, Simiä Mannerkorpi Pielisjärmeltä, Annikki 3!ewalai- nen Pielisjärmeltä, Erik Edward Pellikka Pielisjärmeltä, Milma Pi rinen Kaaroilta, Anna Leppänen Karsikosta, Aino Suomalainen Nääkkylästä, Aina Mänskä Rääk- kylästä, Maikki Vartiainen Kaa roilta, Josesiina Nissinen Liperistä ja Ida Häsä Jääskestä. 22 oppilaista otti karjakon pai- kan kesäkuun 1 päimästä, 4 palasi kotiinsa. Paikkoja oli tarjona yli 30. Zl. O. N. R.n raittiustutkin- nossa, joka pidettiin täällä lyseolla hel- mikuun 26 pnä on Helsingistä saapuneiden todistusten mukaan hyroäksytty alemman kurssin suorittaneista seuraamat: Meikko Liimatainen, Lauri Hirmonen, Taami Kiiskinen, Urjö Kankaan- rinta, Rainer Mrrkkula, Heikki Lampen, Aulis Könönen, Toirvo Multaneir, Juho Halonen, Arin Ryynänen, Eino Liimatainen, Pekka Kurki, Antti Tuominen, Prjö Tahmanainen L. T. Turu- »en, Aslak Göös, Onni Mänskä, Drjö Ihalainen, Erda Hallberg ja Martti Hämäläinen. Osanottajista omat Erda Hall- berg tyttökoulusta ja Juho Halo- nen yhteiskoulusta, muut ly- seosta. Laajemmau kurssin suorit taneista hymäksyttiin kaikki osanottajaa, tyttökoulusta Maikki Romppanen ja Lyyli Ihalainen Lyseosta: Ate Hirmonen, Antti Hintikka, Iisakki Hymärinen, Uno Pesonen ja Kalle Väisälä. Laajempaa kurssia suorittaneis ta olimat joensuulaiset enstmäi- set. «. L. Il:» Joensuun osaston eilen pidetyssä kokouksessa käsitel- tiin M. m. seuraamia asioita: S. i\ U:n yleisiinkesäkilpailuihirr, jotka pidetään kahdessa ekok. 13 ja 14 pnä, malittiin edustajaksi urhei- lussa Wäinö Hukkanen, Antti Wah- teri, Armi Ryynänen, Armas Blornqmist js M Hirmonen. Woi- mistelukilpailuissa edustamat osas toa Antti Aahteri, Iisakki Hymä- rinen ja Armi Ryynänen. Poh- jois-Karjallin laulu-, soitto- ja ur heilujuhlissa ^iittylahdella toi- nreenpantamiin urheilnkilpailmhin 400 m. miestinjuoksuuii otetaaii osaa, jos juoksijat saadaan kokoon. Piirin mnosijuhlissa 27 —28 pnä elof, otetaan osaa kaupunkilaisseu- rojen mälisun koliniotteluihin, 400 m. miestin juoksuun ja seurain- mälisiiir telineivoiinislelulilpailui- hin. yhteisohjelman suoritukseen pannaan Miehiä nii,i paljon kun saadaan jäseniä koolle. Urheilun ja raittiuden alalta lupautumat useat seuran jäsenet pitämään esi- telmiä kotiseudullaan. Konsertin autoi Joensuun Musiikktyhdtstyk- sen orkesteri ja laulukuoro toissa iltana lyseolla. Ohjelman al- koi orkesteri Meyerbeer'in mahta- malla kappaleella ..Sämelsacja oopp. Hugenotit", jonka esittämi sen nuorelle orkesterille moi kiitok- sella mainita. Sekakuoro lauloi Guillaume Dusay'n „Oi sumi su- loinen", Ole Bullin „Kun maan melu haipuu" ja Ferenc^in „Un- karin hymni", jonka onsomittanut R. Faltin. Olinellisesti suoriutui kuoro esityksissään. Herra Otto Errving johtaja T. Hurrin säestyksellä soitti trumpetilla soo- loil Lineke: ..Ruusu, tulppaani ja neilikka" ja Paciuksen ..Laps' Suo- men". Taitama trumpetisti, jota meillä oli tilaisuus jo toisessa kon sertissä kuulla, sai osakseen milk- kaat suosionosoitukset, joten hänen oli esitettämä ylimääräinen soolo- kappale ja soitti hän Karl Ek- manin „ Tuomi oli mirran reu nalla". Sitte taas orkesteri soitti Mendelssohn'in ..Lemmen laulun" ja Spohrin ..Faust-Poloneesin", joka wnm? mainittu sai yleisö» sille tuulelle, että se oli esitettämä mielä toistamiseen. Pienen mäli- ajan jälkeen tutusttitti konsertti- mestari Hermann Hitzacker ensi kerran itsensä joensuulaisille, soittamalla Beriotin pitkän ja paljokysymän ..Fantasiia Baletti kohtauksia" (Fautasie- Seene de Ballet). Esitys, joka oli kaupun gissamme harminaista kuulla, hur- masi yleisöii kokonaan, niin että se jo kappaleen puolimälissä pie- nen mäliseisauksen aikana puhkesi suosionosotuksiin, mutta sitten masta kun solisti pääsi loppuun, olimat suosionosotukset maltamat, joista ei tahtonut loppua tulla sittenkääir, maikka hän soitti mielä pari yli- määräistä iviulusooloa, nimitt. G. F. Händel'in ..Meiiuetto" ja Giom. Batt. Marlin'in..Gamotte", molemmat Willy Burinester'in so- mittamat. Orkesteri soitti taas ©lucfiix ..Gamotti oopp. Don Juan", Schumann'in..Haameilu" (Träumerei) ja Schubertin „Sä- melleikki" (Scherzo). Sen jälkeen lauloi sekakuoro Palmgrenin «Ta kamailla" ja ..Bökehrääjä" ja lo- puksi orkesteri ja sekakuoro yhdessä Melartinin «Isänmaalle op. 61. R.o 1". Riemastunutta yleisöä oli sali täynnä ja sen kiitollinen tunnustus nähtämästi aiman yksi- mielinen. Helppohintainen konsertti. Joensuun Musiikkiyhdistyksen orkesteri ja sekakuoro an- taa huomenna helppohintaisen onsertin lyseolla klo 5 i.-p. Oh jelma on erittäin armokas ja ke- hoitomme yleisöä niin runsaasti uin mahdollista tilaisuuteen saa- purnaan. Niitäkin, jotka rviirne tors- aina olimat konsertissa ja saimat Atustua sen illan ohjelmaan, ke- soitetaan saapumaan huomenna, illä silloin tarjotaan muutamia uusiakin esityksiä, m. m. konsertti- mestari Herman Hitzacker esiintyy solistina uusilla soolo- kappaleilla. Täytyköön siis lyseon juhlasali ääriään myöten täyteen An sisäänpääsyhinnatkin omat halmat, kuten lehtemme ilmoitus- osastosta näkyy. Samalla kehotetaan orkeste- rin jäseniä saapumaan huo- mennä sunnuntaina harjotuk- siin täsmälleen klo 12 päimällä lyseolle. Paloapuyhdistykset. Nurmeksen ja Wattimon kuntien paloapayhdistyksen ohjesääntöeh- kotukselle on anottu läänin kumer- nöörin wahwistusta. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Lieksa kauppalaksi. Tämä kysymys ei ole enää ai- wan uusi. Jo noin kymmenkun- ta muotta takaperin teki Pielis- järmen kunta tässä ensimäisen anomuksen senaattiin. Kysymys kuitenkin silloin, kaikki asiaan kuu- lumat mirkakunnat kierrettyään, raukesi tuloksettomiin, kaippa liiaii kypsymättömänä, kuntalaisten mielissä kauppala- ajatus ei kuitenkaan moinnt jää- dä kaumaksi aikaa unobduksiin. Noin k«!si muotta takaperin pan- tiin asia uudestaan mireille, aluksi kuitenkin hiukan uudessa muo- dossa. Siltä maralta että kaup- pala-oikeuksia taaskaan ei niyön- nettäisi, ajateltiin n. k. taajemmin asuttuja yhteiskuntaoikeuksia ja lähetettiin pan henkeä tutkimus- matkalle Turun ja Tampereen seuduille, missä tällaisia yhteis- kuntia on olemansa. Tulos tästä oli kuitenkin se, että katsottiin täl- laiset oikeudet lufuitnnn riittämät tömiksi marsinkin sen mitoksi, että maail lunastus, kauppa ja kaikjii- puolinen liike, järjestynen yllä- pito ynnä monet muut seikat, jot- ka etukädessä juuri parannusta kaipaamat, eimät niiden kautta olisi tulleet paljonkaan entisestään muuttumaan. Ei ollut muuta neiimoa kuili ryhtyä uudestaan entistä suuremmalla tarmolla ha kemaan täydellisiä kauppala oikeuk- sia. KokoMsill pidettiin, ul«Äwa kerättiin, lähetystöjä maliltiin ja marustauduttiin kaikin puolin iviemään kysymys tällä kertaa onnelliseen loppuun. Tulliinpa jo niin pitkälle että miime kesänä kämi asiairomainen senaatin jäsen «paikan päällä" ottamassa asiaan kuulumista seikoista perinpohjais ta selfoa. -?sa hän, samoin kuin kumernövri ja muut alemmat mi ranomaiset, joiden mielipidettä asiassa on kysytty, omat puoles taan lämpimästi kannattaneet täy- dellisten kaiippalaoikeuksien niyön- tömistä. Muudan niaan pakko lunastilsta koskema malitus ia senaatissa tapahtuneet henkilömuu- tokset omat kuitenkin asian lopul- tista ratkaisua näihin asti mii- myitäneet. Mutta sikäli kuin nyt marmasti tiedetään, on kumer- nööri aiman näinä päiminä lä- hettänyt paperit miimeisen kerran senaattiin ja senpä muoksi kylä kuntakin taas aiman äskettäin wa- litsi lähetystön Helsinkiin asian tärkeyttä suusanallisesti selittää mään ja sen ratkaisua jouduttu- maan. Tällä kannalla on nyt tämä kauppala-kysymys, joka jo muosi- kausia on Pielisjärmen ympäristö- Iäisten mieliä jännityksessä pitä- nyt ja johon mielenkiinto tätä ny- kyä kuten armata sopiikin, on suu rempi kuin koskaan ennen. Paik- kakmmalla ja laajalla alalla yrtt päristössä onkin kauppala-asiaan nähden main yksi mielpide ole- massa. Ia marsinkin nyt rauta tieliikenteen alettua on ilmaantu- nut uusia seikkoja, jotka yhä pai- namammin main puhumat kaup- palaoikeuksien puolesta. Suuri olisi pettymys, jos kysymys tu- loksettomiin nytkin raukeaisi. Mut- ta missään tapauksessa, siltä ai- nakin tuntuu, ei moi olla kun "y- hyen ajan kysymys kun hanke on saapa onnellisen ratkaisunsa, sillä siksi ajan tarpeen maalima tämä edistysaskel on, kirjoittaa Hels. anomille E. K. Papisto. Vaalisaarnansa Rautamaaran kirkkoherran mirkaan on m. t. kirk- koherra siellä H. R. Damsten osoi- tettu pitämääii tuleman kesäkuun 12 pnä ja Nurmeksen kappalainen A. A. Oramala ivaalikysymyksen ja maalin toimittamaan Rauta- maaralla kesäk. 19 pnä. Läänin »virkamiehet. Liperin kihlakunnan ruunun- moudiksi nimitetty senaatin yli- määräinen kopisti A. R. Wik- strand ilmoittaa astumansa mi- rantoimitukseen tuleman kesäk. 1 pnä, asuntopaikkana Joensuun kau- punki. Maanmittaukset. Läänin kumernööri on määrän- nyt komisionirnaamittari Sigurd Rosenbergin lainmukaisessa järjes- estyksessä toimittamaan tilusten- lohkomisen merotilalla n:o 5 Weh- kalahden kylässä, merotilalla n:o 11 Luikonlahden kylässä, meroti- lalla n: o 2 Kortteiskylässä ja me rotilalla n:o 61 Maarianmaaraii kylässä Kaamin pitäjää. Koivaa pakkasta ja lunta. Wiime päiminä on Rautamaa- ralla mallinnut ankara pakkanen. Niinpä on halla kolme kertaa pan- nut ohran laihon Hankamäen ja Palomäen mälisillä seuduilla. Sa- mailla seuduilla satoi lunta tk. 24 pnä niin runsaasti, että sanotun päimän iltana oli maa noin tuu- mau paksuisen lumimaipan pei tossa. Haawan lehdet omat myös- kin paleltuneet. Pakkasta on öisin ollut aina 4 asteeseen saakka. Kuntain paloapuyhdistykset. Siihen nähden mitä makuutus- ctrkastajalla on ollut muistutta mista Kuusjärmen kunnan palo- apuyhdistyksen sääntöehdotusta mastaan, ei läänin kumernööri ole myöntänyt niille mahmistusta. »ortalvalan kauppakoulusta sai tk. 25 p. päästötodistuksen m. m. Kuho Holopainen Kiteeltä, Ju ho Lampen Pälkijärmeltä, Katri Romppanen Kontiolahdelta, Tauno Tarkkonen Kiteeltä ja Wäinö Juho Wahlman Kiteeltä. Kaltimon kansakoulun lukukausi lopetettiin tk. 25 pnä tamanmukaisella juhlallisuudella. Paitsi lukuisaa oppilasjoukkoa oli tilaisuudessa läsnä lasten man- hempia ja joiikun merran muuta- kin yleisöä. Kouluhuone oli tilai- suutta marten kynnöksillä korts- tettu, jota paitsi hauskan maiku- tuksen tekimät myös seinille jär- jestetyt koululastLi: lcisityot ia lu- kuisat pikkuinaalailkset. Sittekuu opettaja oli kuulustel- l,st oppilaita usvissa eri aineissa, jaettiin näille koulutodistukset. En- nen jakantista piti opettaja lyhyen puheen, jossa lausui mieleenpan- tamia sanoja sekä lapsille että las- ten manhemmille. Kun todistukset oli jaetm, aStm oppilas Hilma Lappalainen esiin ja antoi opetta- jalle uushopeaisen leipäkorin inuis- toisi ja kiitollisuuden Lotukseksi op pilailta. Tämän jälkeen puhui mielä isänni'itsijä P. Hakuiineli inuuta- inia saiioja oppilaille, kehoittaen heitä mielessään pitämään kou- lussa saadut neiimot ja opetukset kesälomallakin ollessaan sekä kiitti opettajaa innokkaasta korilutyöstä ja bymästa evistytseslä koulussa. Tämä oli miimeinen lukumuosi, kun koulu oli toimessa kirkonkylän kansakoulu» haarakouluna. Ensi syksynä alkaa se toimensa 9. a Ui- nwn koulupiirin omana kouluna ja oppilaiden paljouden muoksi kahdella opettajalla, jos tarroitta- ma lisähuoneusiv saadaan, kouluhuoneuslo tulee myös raken nettamaksi kahta opettajaa marten ja tulisi se,i olla malmis tuleman muodcn syksyyn mennessä. K,n»sjärwen malmilöyvö». Senaatti on päättänyt myöntää Kuusjärmen malmilöytöjen tutki- miseeii 85,900 mkn ennakkonräärä- rahan. Toiminimi Hackman >!cC:oontar- jonnut geologiseii toimiston käytet- tämäksi 85,000 mk., siis puolet kus- kannuksista, jotka on lgskettil 70 tuh. m:ksi. Maatilankauppa. Maanmiljelijä Antti Piiroinen on myynyt V, B manttaalin suu ruisen Tönskälän maatilansa Li- perin pitäjän Ristin kylästä osakeyhtiö W. Gutzeit & C:lle 16,000 markan kauppahinnasta. Muualta Suo mesta. Neutvottelnkokous nykyisen waltiollisen aseman johdosta. Maanantaina tk. Iii pmä Jy- mäskylässä pidetyssä suomalaisen puolueen neumottelukokouksessa, jossa oli koolla edustajia useista Jymäskylän ympäristön kaunista, hymäksyttiin nykyisen maltiollisen aseman johdosta seuraamat pää- töslauselniat: etlä yleismaltakunnallinen laki- ehdotus kerrassaan polkee Suo melle mahmistetut perustuslait ja että sen toteuttaminen olisi mitä järkyttämin isku Suomen kansaa, sen nykyisyyttä ja tulemaisuutta kohtaan. Sen muoksi päätti kokous lausua sen hartaan toimomuksen 1) että maan korkea hallitsija sumaitsisi ottaa huomioon Suo^ men eduskunnan tässä asiassa jul- kituomat perustelut ja näkökohdat ja peruuttamalla nyt sunmtellun yleisrvaltakunnallisen lakiehdotuk sen, säilyttää maallemme sille mahmistetut perustuslait rvoimas- sa: ja 2) että ne muutokset ja somit- telut Menäjän ja Suomen mäli- sissä suhteissa, mitkä ajan olleii omat käyneet tarpeellisiksi, toteutet- täisiin laillista tietä, perustusta- kiemme säätämässä järjestyksessä, jossa tapauksessa Suomen kansan puolelta epäilemättä oltaisiin alt- tiit tyydyttämääii Menäjän puo- lelta tehtyjä kohtuullisia maati- muksia, mitkä eimät, nyt ehdote- tun yleismaltakunnallisen lain ta- paan, tee kansamme kansallista ja maltiollista olemusta mahdotto- maksi. Lehtori Wäinö Kiivilinnan eh- dotuksesta hymäksyttiin seuraama suunnittelu sille työlle ja menette- lytamalle, jota suomalaisen puo lueen tulisi kokominakin aikoina tehdä ja seurata. Kokous katsoo tarpeelliseksi lau- sua käsityksenään: että suomalainen puolue on wel- mollinen mastaisuudenkin maralle mahdollisimman lujasti järjesty- mään moidakseen täydellä tarmolla maileissakin oloissa toimia maan hymäksi; että samalla on ryhdyttämä miipymättä ja täydellä tarmolla kohottamaan kansamme sisäistä »vastustuskykyä, jossa suhteessa kokous erikoisesti katsoo tarpeelli- seksi panna painoa sille: että kansamme taloudellinen wastustuskysy ja elinwoima saa- daan niin suureksi kuin suinkin; että kansamme taaskin oppii ymmärtämään, että sen tulee säi- lyttää s e uskonnollinen pohja, minkä, se on esi-istltään perinyt, jos mieli sen ajan koettelemisissa pystyssä pysyä; että makama, luja, uhrautuma, oman itsensä unohtama, ponnis- tuksiin ja tarmitttaessa kärsimyk- siinkin pystymä simeellinen henki ja elämän puhtaus saadaan le- miämään: että suomalaista kansallistun- netta, kansamme elämäksi tekemänä henkenä ja sen elämän lujimpana takeena kaililla käytettämissä ole- millä keinoilla nostetaan ja lemi- tetäcin, jossa suhteessa ei mikään määrä sominnollisuus saa meitä estää suonialais-kaiisallisesta työs- tä kaikilla aloilla, missä se main on mahdollista. Siihen nähden, että tänrä sisäl- line» kasmattamistyö o» enitenkin suunnajtama nousemaan polmeen, pitää kokous erikoi sen tärkeänä teroittaa sen suomalaiskansallisessa hengessä ja makarvalla simeelsisellä pohjalla cehvyn nuorisotyön merkitystä, joka tunnetaan kansallismielisen nuorisoliikkeen nimellä, jq ivelmoittaa kaikkia kansallisniie- lisiä auttamaan ja kaikjn tamoin tukemaan tätä liikettä. Laillisuusanomukset eduskun- nassa. Perustuslakimaliokunta on saa- iiut malmiiksi mietintönsä edus- kunnalle jätettyjen laillisuilsano- musteii johdosta. Mietintö, jos- sa on kaksi liitettä, jaettiin keski- miikfona eduskunnalle. Waliokun- nan sosialidemokraattiset jäsenet omat mietintöön liittäneet masta- laussen. ^tä-2nomen maatiaiMarja^ näyttely Koutvolassa kesäk. 29 p.— heinät 1 p. 1910. On hymin armattamaa, että yllä- nrainitun näyttelyn aikaria oii Koumolassa suuri tungos. Sen muoksi, kuten lehdessämme ole- masta ilmoituksesta liäkyy, kehoit- taa näyttelyn majoitustoirnikunta kaikkia näyttelyyn aikomia ennen kesäk. 20 p:wää ilmoittamaan toi- mikunnan puheenjohtajalle, pan kinjohtaja Hj. Hultin'ille Koumo- lassa siitä, minkä merran ja minkä hintaisia makuupaikkoja näyttely- ajaksi kukin haluaa. Samalla il moittaa majoitustoirnikunta, että paikkojen hinnat maihtelemat 75 p:in ja 2 mk. 50 p.i» »välillä ja, että kunkiii näyttelyyn aikoman oii hymä ottaa peite ja päänalunen mukaan. Muuten, kuteii eri lehdissä jo aikaisemmin oii kerrottu, näyttää näyttelystä kaikin puolin muodos- tuman kerrassaan suurenmoinen. Ziäyttelyrakennukset, mitkä jo omat työnalaisina, tulemat kerrassaan mahtamat ja itse näyttelyohjelma nyt jo ilmotettujen elukoiden lu- kuun y. m. katsoen näyttää tule- man aikaisemmin maassamme toi- meenpantuja karjanäyttelyjä huo- mattamampi. ltnsi kansanopisto. Tk. 21 p. pitämässään kokouk- sessa Samonlinnan kaupungin kan- sakoululla päätti uuden Jtä-Sa- moon perustettamaksi aijotun kan- sanopiston kannatusyhdistys lo- pullisesti perustaa kansanopistoii ja sijoittaa sen Samonlinnan Pääs- kylahden tilalle, jonka puolesta eniten lahjoituksia ja kanuatussi- toumuksia on tehty. Kokouksessa hymäksyttiiii opiston kaiinatusyhdistyksen säännöt ja malittiin jobtokiintaan mäkinaiseksi lehtori W. Juutilainen ja neiti Ilma Eerikäinen Samonlilmasta. opettaja Juho Mainio Säämin- gistä ja maanmiljelijä T. Silmen- noinen Kerimäeltä. Kaksi paikkaa jätettiin, toinen Samolaisen osa kunnan ja toinen Samonlinnan kaupungin maltuuston täytettä- miksi. Marajäseniksi malittiin rou- ma Maikki Sikiö ja tohtori O. A. Kallio Samonlinnasta sekä rata- mestari Siltamuori Kuleiinoisista. Kannatusyhdistyksen johtokunta melmoitettiin niin pian kuin rnah- dollista saattamaan opiston mai- kutukseensa. Koska opisto päätettiin perus- taa Pääskylahteen, luopui Puhok- sen kansanopiston johtaja E. E. Takala tarjouksestaan opistonsa siirtämisestä Jtä-Samoon. Kauppaneumos And. Auminen ilmoitti lahjoittamansa opiston pe- rustamiskustannuksiin 1,000 mkaa ja 200 inkaa kannatusamuksi miio- sittain 5 muoden aikana. — Sa- mol. Aliopiston rehtori papin wir- kaa toimittamassa. Eräänä päimänä yliopiston reh- torin »vastaanottaessa maaseudul ta saapuneita ylioppilaskokelaita ja kirjoittaessa heidän nimiään yliopiston papereihin, sattui erääl- lä heistä olemaan niinhymin pa- pinkirjassa kuin koulutodistukses- sakin kaunis suomalainen ristimä- nimi Helmi. Tämä ei kummin- kaan näytä olleen hra rehtorille mieleen, koska hän kuuluu alka- neen kaikkien saapumilla olemien kuullen selittää, ettei Helmi mi- kään nimi ole, ivaan tulee nimen olla Hedmig, ja niin oli tytöstä tehty yliopiston kirjoihin Hedmig. Oma nimi Helmi kuuluu toistai- seksi ainakin saaneen armon olla sulkumerkkien sisällä uuden nimen perässä. Puuttuu main että hra rehtori ylioppilastodistusta an- taessaan jättää sulkumerkitkin pois saadakseen tämän ylösrakentamai- sen ristimistoimensa mielestään kai kunniakkaaseen loppuun. — u. e. Tuuri tulipalo Jyväskylässä. Ali Zv eläintä palanut. Tiistaina klo 1 päimällä pääsi tuli irti Jymäskylän pitäjän Puup- polan kylässä Puuppola-nimisessä talossa. Tuli lemisi niin komaa mauhtia, että 20 minuutin kulut tua koko talo, johon paitsi suurta asuinrakennusta, kuului koko joukko ulkohuoneita, oli perustuksiaaii myöten palanut. Liekkien uhriksi joutui koko talon karja, noin 40 lehmää ja puoli tusinaa sikoja. Hemoset saatiin pelastetuksi. Palaneeii talon omistaja Naa- tikainen oli paloaikana maantien teossa 1 km. päässä, ja e>menkuin hän ja muut apuun rientäneet sammutus,niehet ehtimät paikalle, oli koko rakennus ilinitulessa. Syy tulen irtipääsyyn on toistaiseksi tuntematon. Talo oli irtaimistoineen makuu- tettu pitäjän palomakuutusyhtiossä noin 450,000 m^ta. Mielipuoli poika murhaunut äitiusä kirweellä. Miime laumaiitai-aamuna mur- haft Raiitasalmen pitäjän Ranta- salon kylässä torppari Otto Rau- tiaisen asunnossa lälsiämeaä asu- ma leskiivaimo Karoliina Lappa- laisen niielenmikainen poika Kalle Lappalainen äitinsä, lyömällä kir- meellä monta ammottamaa haa- maa päähän, joista kuolerna seu- rasi heti. Temi tchtyäan lähti mur- haaja pakoon, mutta saatu,, kui- tenkin kiinni ia 'chiranoinaisten toimesta lähetettiin Mikkelin tää- ninivankilaan. Mamtitu Kalle Lappalainen on !o pitemmän aikaa ollut mielisai raana ja hoidettiin häntä Ranta- salmeii kuiinan ivaiivaistalon mie- lisairaalassa, josta äitinsä oli hä- net inuutamia päimiä sitten takai sin miekotellut luoksensa asumaan, yllämainitulla surullisella seurauk sella. W altakunu auneuw oston Tuomen walivknnuan istunto. Pleiset keskustelut päätty- ueet. Maanantaina oli maliokunnan neumoston Suomen maliokunnan muoroistunto, jossa oli esillä ky- symys yleismaltakuiiiiallisesta la- kiehdotuksesta. Ensiinäisenä esiintyi M. M. K o m a l e m s k i. Hän ehdotti, että pysytettäisiin oikeuden poh jalla eikä ryhdyttäisi maltiokeikauk- seen. M. M. Komalemski koetti todistaa, että smverenisten wal- tioitten on alistuttama oikeuden perusteitten alaiseksi, eikä siksi Suo- men perustuslakeja moida muut- taa Menäjän lainsäädännöllisten laitosten kautta ilman Suomeu maltiopäimien myötämaikutusta. Tämä olisi ristiriidassa m. 1906 maltiopäimäjärjestyksen kanssa, jonka on mahmistanut H. M. Keisari. Tätä asiakirjaa on myös kin maltiopäimäin jäsenten nou- datettama antamansa ivalan pe- rusteella. Onko tämä lakiehdotus — ky syy Komalemski, — tarpeellinen? Sotilas-, meri- ja ulkopolitiik- kaa koskemat, jotka lakiehdotuksen mukaan kuulumat yleismaltakun- nallisiin asioihin, ratkaistaan muu- tenkin kaikkeinkorkeimmassa hallin nollisessa järjestyksessä ilman lainsäädännöllisten laitosten apua. Hallinnollisessa järjestyksessä rad kaistaan myöskin rautatietaloutta koskemat kysymykset. Muut laki- ehdotuksessa mainitut kysymykset omat puhtaasti paikalliset eikä niitä moida pitää yleismaltakun- nallisina. Ollen sitä mieltä, että lakieh dotus on luonteeltaan enemmän deklaratiminen kuiii käytännöt Unen Komalemski huomautti, että lakiehdotus on mahdoton ..ihmisoikeuden deklaratsionin" kan nalta. Korvalemskille raastaa Deut- rich. Hänen mielestään on, pi- dettäkööiipä Suoniea maakuntana tai rvaltiona, kerta kaikkiaan maä- rättämä, että, jos Suomen pe- rustuslait joutumat ristiriitaan yleismaltaknnnallisten lakien kans- sa, on riita aina ratkaistama miimeksirnaiiiittujen eduksi. Sitte Deutrich käsittelee kysymystä de- legatsionien mahdollisuudesta Me- näjäli lainsäädännöllisissä laitok- sissa. Delegatsioni-ajatuksen puo- lustajain metoominen läiisieuropa- laisten maltioitten käytäntöön ei Deutrichin mielestä ole makuut- lamaa Suomen poikkeudellisten suhteitten tähden Menäjän keisari- kuntaan. Jollei Suomi olisi kei- sarikunnan osa, niin lakiehdotuksen periaatteiden lvoimaan saattami- neii möisi tapahtua siten, etlä Suomelle julistettaisiin sota, kuten Englanti teki buureille. Mutta Menäjän on tarpeetonta ryhtyä tällaiseen toimenpiteeseen, sillä la- kiehdotus moidaan toteuttaa ylei- sessa lainsäädäntöjärjestyksessä. Jos taas suomalaiset mastusta- mat, niin on lakiehdotus saatet- tama moimaan eksekutimisessa järjestyksessä. R. A. Smerem medotenKup- lemoskiin ja muihin auktoriteet- teihin todisteli, etteimät Suomen perustuslait ole luonteeltaan jär- kähtämättömiä. Kenr. S u h o t i n oli sitä miel- tä, ettei nykyiseen Suomeen moi da sorvelluttaa niitä normeja, jotka syntyimät silloin kun suuri ruhtinaanmaa yhdistettiin Wenä- jään. Kulttuuristaan Suomi Kaupungin karja muutetaan sunnuntai-aamuna Niinivaaran laitumelle. It.ihatolmlkaKiarl. Lasten rokottaminen Enon kun- liassa toimitetaan tänä rvuonna seuraamassa järjestyksessä: Maanantaina kesäk. 6 pnä Kuusjärmellä Juho Turusessa klo 10 a.-p. Samana päimänä Ait- toivaaralla Janne Pesosen myl- yllä klo 1 j. pp. Remonkylässä aniakoululla klo 4 j. pp. Tiistaina kesäk. 7 p»ä Pirtti- maaralla I. H. Hassisessa klo 9 a.-p. Samana päimänä Särmin- gin kiemarissa klo 12 p. Kan- 'aalla Antti Pennasessa klo H . pp. Kirkolla neiti Hukan asun- iiossa klo 5 j. pp. Keskimiikkona kesäk. 8 pnä Lep- pälänpään kiemarissa klo 10 a.-p. samana päimänä Kuusjärmellä Laukkasessa klo 1 j. pp. Kulti- mon kiemarissa klo 4 j. pp. Torstaina kesäk. 9 pnä Enon alon kansakoululla klo 11 a.-p. Samana päimänä Paukkajalla la J ä 4 j. pp. Perjantaina kesäk. 10 pnä Luh- ^pohjassa Rantalassa klo 11 a .-p. Samana päimänä Kuisman kie- märissä klo 2 j. pp. Lauantaina kesäk. 11 pnä Wal- linniemessä klo 11 a.-p. Tarkastus toimitetaan seuraa malla rviikolla samoissa paikoissa ainoina aikoina, ja muistutetaan että kaikki rokotusijässä olemat ap>et on tuotama rokotukseen kun myöskin tarkastukseen. Enossa toukokuun 10 päimänä 1910. Kunnallislautakunnan puolesta: Aug. Nissinen. Vuokrattavana yksi huone ja keittiö 1 p:stä fcesäk. Niinivaaralla. K. Poutiainen. (K. S. 1 k. 4 s. lö^mm.) Huonaita saatavana 1 päivästä syysk. täysihoidon kanssa opettaja Kyllösen uudessa talossa Rouva G. Häggmanilla. Pieni kesäasunto vuokrattavana Höytiäisen kana valla. Lähempiä tietoja antaa R. F. Göös. aa kiittää Menäjää, ja siksi sen on toteltama Menäjän lainsää- dännöllisiä laitoksia. Ent. m altiosihteeri U e x k u l l von Hildebrandt sanoi, että lakiehdotuksen puolustajat näyt- tämät oleman sitä mieltä, että tarkotuksen saamuttamiseksi Suo- meeu olisi heti lähetettämä kaksi armeijakuntaa sotamiehiä. Maltakuunankontrollööri Hari- t on o min lyhyen puheen Meen hra Stahomitsh kääntyi Ta- gantsemin puoleen kysymyksellä, miksi hän oli muuttanut mielipi- dettään asianomaisen lakiehdotuk- sen julkaisemista koskemassa ky- ymyksessä. Aikanaan Tagantsem oli ollut sitä mieltä, että yleis- maltakunnallinen lakiehdotus moi- daan julkaista ainoastaan Suo- men maltiopäimien suostumuksella. Miime istunnossa oli Tagantsem ilmoittanut, että hänen mielipi- teensä m. 1906 lokakuun 30 p:n jälkeen oli muuttunut sen jäl- keen kun Meiiäjä oli saanut lain- säädännölliset laitoksensa. M. A. S t a h o w i t s h i n mie- lestä oli tämmöinen selitys riit- läniätön, sillä lokakuun manifestin kautta oli H. M. Keisari luomut- tanut ainoastaan osan oikeuksis- taan lainsäädännöllisten laitosten käytettämäksi, mutta manifesti ei missään suhteessa ole mähentä- nyt Suomen kansan oikeuksia. Edelleen Stahomitsh luki keisari Aleksanteri I kirjeen ja Speranskin esityksen, sossa saiiotaan että Suo- men perustuslaki rajottaa itsemal- tiudeu etuoikeudet. Tagantsem mastasi, että m. 1906 lokakuun 30 pmään asti Menäjällä ei ollut olemassa yh- teiiäisiä normeja lakien julkaisemi- sessa, mutta kun nykyään sellai- set normit löylymät, on Suomen ivaltiopäimien mielipide tarpee- ton. Puhemuoron käytti myöskin Stishinski y. m. Ileinen keskustelu lakiehdotuk sesta päättyi tähän ja ensi istun- liossa ryhdytään yksityiskohtaiseen käsittelyyn. Komitean jäsenet omat saaneet duuman Suomen maliokunnan mietinnön, jota he tulemat nou- dattamaan yksityiskohtaisessa kasit- telyssä. Ulkomailta. Sota Kreikan ja Turkin välillä tulossa? Salonikista, toukok. 25 pnä. Dibrassa tapahtuneessa kokouksessa merkitsi Nisa bey mapaaehtoisia so- dan maralta. Salonikissa pidetyssä kokouksessa, johon otti osaa 80 edustajaa, päätettiin yksi- mielisesti ryhtyS sotaan Kreikan kanssa.