N:o 263 (134) — 1910 KESKI-SUOMI Torstaina marraskaan 17 p:nä K. S. R. 2501 Metallien kiillotus ja puhdistus aineita Color, Sampo, Voima, Ceolio, Pataolin, Solen, Geolin ja Pnhdistcr-hyytoiöi iftatavaaa', j j K.-S. Rohdoskaupassa Naiskampaaja 4<»-R MIA OIIRBOM W. Kammoson talossa. ficn nuorsuomalaisten tähän asti hyMäksymän ohjclinan Pääkysumystä. Nimittäin näissä yhtynmlistoissa on kaikissa niissä listoissa, joissa on Liiton nimi, tunnuslauseena: „Kan- sallisuus ja laillisuiis". Wain niissä li.toissa, joissa on paljaita nuorsuo malaisia nimiä, on tunnuslauseella: »Laillisuus ja kansallisuus". Tämä oil pieni asia, nmtta puhuu paljon 2e puhuu sitä selwää kieltä, että suomettarelaiset edelleen panemat lo- kooniuksen perustaksi kansallisuuden (-kielikysymyksen) eikä laillisuuden. 2-: Vuhnu sitä setmää kieltä, että tä- käläise» suomettarelaiset hyiväksyivät sen »Suomalaisen" kiriolnksen, josta piirikokou» tahtoi nimenomaan kysyä heidän kantaansa, mutta josta he piirikokouksellemme antoitvat kierte- kiriä haStauksia. Näinkin ollen oivat rouwa Häs- tesko ja herrat Koskelin ja Äartiai- nen katsoneet itsellään oleman »val- tuuden toimia aikaan »vaaliliiton suomettarelaisten kanssa. Ja siten meidän ymmärtääksemme tässä yh- tymispuuhassaan poikenneet siltä tieltä, minkä piirikokouksemme milt- toi heille. Kun toht. Z. Castren «Heljinkin Sanon.issa" esitti tuon paljon puhu- tv?, kokoomusajatuksen, pani hän sen pohjaksi suuren waltiollisen kysymyksemme. Niin sen ymmärsi N. Suometarkin. Sillä se kirjoittaa ko- koomuskysymyksen johdosta seuraa- maa: »Missä tarkoituksessa miritet- tim nuorsuomalaisten kesken ensin ajatus suomalaisten puolueitten yh- tnn .iscstä ensi Maaleissa? Jo hra Zacy. Castrenin ensimäille» ja mielii sclmemmin hänen toinen kirjoitu!- senja Hels. Sannssa osotti että tä- ma tarkoitus oli etupäässä, melkein- vä yksinomaan niin sanoaksemme ul- koinen. Ahtymisen tuli osottaa ulos päin. venäjälle ennen kaikkea, että suomalainen kansanaines maassam- me, jonka kysymys oikealta menette- ! malla nuorsuomalaisten puolelta. ! Mutta on toinen asia, kuinka st jak saa saada kannatusta. Ia ios nuor- suomalainen puolue tämän tähden tässä maailpiirissä ensi maaleissa ha- jaantuu, niin näiden kolmen työ on huono palmelus puolueelle. Eilen illalla klo 1 / t ö toi agronoo- ini K. W. Koskekin meille sen ilmoi tuksen Waasan läänin itäisen maa- lipiirin nuorsuomalaisille, jonka jul- täisemme toisessa paikassa lehteäm- »e. Siitä näkyy, että suomettare- laiset omat peräytyneet yhteisestä »vaaliliitosta, joten piirikokouksemme teleinä lista lopullisesti jää Moi- maan. Edellinen oli silloin jo »valmiiksi ladottu ja etusimulle Malmiiksi pai- liehukin. Näin ollen jää se nyt ma inioinaan asian kulkua. Virallit)iay.m.yleisiä uutisia. — Hymäksytty oppikirja. Lehtori, tolnori K. E. Kimirikon julkaisema oppikuja »Koulun eläinoppi" on hy- mäksytty käytettämäksi maan alkeis- oppilaitoksissa, kuitenkin ehdolla, jo- ka säädetään 8 / a 1872 annetun kou lulain 80 §:sfä. — Waltioapua anottu Suonten Tiedeakatemialle. Senaattiin jättä mästään anomuksessa on Suomen Tiedeakatemia pyytänyt 10 000 mkn Maonnsta Maltioapua magneettisen obserlvatorion ylläpitoon sekä 13,000 mk. Muotta kohti painatuskustau» j ruksiksi, minkä ohella akatemia anooj tähän asti julkaisemiensa teosten' painatuskustannusten korvaamiseksi, kerta kaikkiaan 18,000 mc. j — Suositukset. Kuten ennen vlein-! mc kertoneet, on kenraalitumernööri ^ ilmoitianut senaatille, ettei hän »t>oi; käsitellä kaikkia niitä snosittelu-ano- muina, joita ulkomaille aikomat hen- kilot jättämät eri Mirastoihin, en- neukuin senaatti on käsitellyt näitä vnomiiksia ja antanut niisiä lausun- tonsa. Senaatti on nyttemmin anta nut maan knMernööreille käskyn la lyiamasia suuressa »valtiollisessa liettää tällaiset anomukset senaatliin .. . rt t; irtfrtm,» i tarkaslettalviksi, eniiciikuin ne Jähcic- Qlidiiainmc lotapuo|,'.M oh ;aia,iu i6jin ienraaIi , tunjclllBBrin , kahteen mastakkaneen leirnn. nyt enää ei ole tällä tamalla kahtia^aettn. maan yksimielinen maamme oikenk- sien puolustamisessa. Esitt.hän lira Miksi. — Korwausauomus. Mikkelin lää nin ent. Menäjänkielenkääntäjä Alek- ^sander Räsänen, joka sanoa ilman Castren tosin nnnkä mitäkin muuta- laillista syytä olleensa pakotettu eroa- fin ehdotuksensa tueksi. Joukossa oli maan mainitusta kielenkääntäjän tiltiksessä. Mutta ilmeisesti oli mai- nltjemamme ulkonainen tarkoitus ehdotuksen tekijälle pääasia. Ja kuta enemmän ruotsinmieliset, peljästy- neinä suomalaisen kansanaineksen mahdollisesta kokoutumisesla, kuivi- wäl nuorsuomalaisia ahdistamaan hra Castrenin ehdotuksen johdosta, sitä selMemmin näyttäytyi, että siltä »vähältä osalta kuin puolueen johta- »vissa piireissä kannatettiin hra C .n julkituomaa ajatusta, se tapahtui »vain tarkoituksessa osottaa ulospäin kansamme yksimielisyyttä snuressa maltiollisessa asiassamme. Cmme tahdo sanoa mitään pahaa ta»tä tarkoituksesta. Sillä onhan se semnioisenaan marsin kaunis, ja »vallankin uskomme sen asianomaisis- sa lähteneen parhaista isänmaallisis- ta maikuttimista. Mutta marmaa on, etlä niin kauan kuin nuorsuomalai sessa puolueessa ainoastaan tämä ulospäin kohdistettu tarkoitus tun- tuu kehoittaman suomalaisen kan- samme eri ryhmiä Maltiollisesti lähe- neniään toisiansa, tämän yhtymisen ajatus ei ole toteutumiseen kypsä. Asia on näet se, että yhtyminen, jolla ei ole muuta tarkoitusta, kuin osottaa Venäjälle, että suomalainen^ kansamme on yksimielinen suuressa Valtiollisessa asiassamme, ei saata tässä kansassa synnyttää sitä innos» tuksen lämpöä, joka tällaisen yhty- hän ei ole onnistunut mitään tointa saamaan. — Postilaitos. Konsiili lankaan postitoimituksenhoitajan Mirkaa on hakenut 26 henkilöä. — Kumottu waali. fiuioenidöri -en kumcnnut Töysä>n kunnan kuniziokoulsen päätöksen.»viime syyskuun IS p:l?ä min- kä tautia Alokas Grffi. Piin ia n en cli >walittu kunnallislautakunnan esimicljck* si sekä welwoitchanut Töysän kunnan lci- mittamaan uuden mau11a puheenalaises sa suhteessa. Jyväskylästä ja Keski-Suomesta, %iörinoiiioli)iifn iiiioliifni mc. Ptirilokoulsm tekemät- tistat. k» V Jyväskylän pitäjä. Äoskelin, Karl W i l l i a m, niisen alla tulee olla. Älköön »neitä 1 ngwnoomi ja maanMiljelijä, Jy»väs> Määrinkäsitettäkö. Me tahdomine ^ kylän pitäjä, tällä sanoa Main sen, että itsestään selmä asia ei ketään »voi innostaa." Niinkuin näkyy, tahtoo U. S:kin kokoomuksen pohjaksi panna kan- s a l! i s u u s k y s Y m y k s e n. Juu- ri tämän Muoksi arlvattamastikin ko- koomus suomettarelaisten ja nuor- suomalaisten kesken yleensä kaikkialla maassa on hyljätty. Täällä se nyt on rakennettu kolmen ihmisen woi- Koskelin. Karl Villiä m, agronoomi ja maanMiljelijä, Jymäs- kylän pitäjä. H a »veri, Juho, kansakoulun- opettaja, Wimpeli. Asiamies: tsrppari K. W. Wi- h e r s a a r i. Wiitasaari. Keuruu. 5; o l h o, A. E., sahanomistaja, Keuruu. Äoskelin, Karl Ä i l! i a m, agronomi ja maanMiljelijä, Jymäs-- kylän pitäjä. Luukkonen, Jaakko, »naan- Mitjelijä, Laukaa. Asiamies: metsänivartija Alsred M ö r ä, Keuruu, Pohjoislahti. Lappajärivi. H a lv e r i, Juho, kansakoulun- opetlaja, Mimpeli. W e s t e r i n e n, Jalmari, kansakoulunopettaja. Suolahti. Jalkanen, Kustaa, maan- teiljclijä, Wiitasaari. Asiamies: kirkonisäntä Juho Harju, LappajärMi. Äänekoski. W e s t e r i n e n, Jalmari, kansakoulunopettaja, Suolahti. H a m e r i, Juho, kanjakoulun» opettaja, Wimpeli. Jalkanen, Kustaa, niaan- miljelijä, Miitasaari. Asiamies: konttoripäälliklö Armi .Kauppila, Suolahti. Laukaa. Koskelin, Karl Willia m, agronoomi ja maanlviljelijä, Jmväs- kylän pitäjä. Luukkonen, Jaakko, maan lviljelijä, Laukaa. Kolho, A. E., sahanomistaja, Keuruu. Uusia ehdokaslistoja Mielä »voidaan perustaa. Valitsijayhdistysten perustamis» asiakirjat omat lähetettävät t.l. 20 priimaan mennessä piirisihteerille, joka myös kysyttäessä antaa kaikkia maalia koskemia tietoja. Suomalaisen ja Nuor-! suomalaisen puolueen > waa>iliitto: j JyiväSkylä. | M askelin. Hameri. Miitasaari. Jalkanen. HaMeri. Lappajärivi. Öamori. Jalkanen. Taarijärlvi. Mannila. Koskelin. Listo. Keuruu. Raekallio. Koskelin. Listo. Karstula. Martvikko. Listo. Koskelin. Jymäökylä. Heikkilä. Listo. Alawus. Koimisto. Listo. . Tunnuölausee:: Laillisuus ja kansallisuus. Kansallisuus ja laillisuus. Kokouksen aivasi t:n K. Jalfa=\ n e n piihiien muutami'.'. sattutvin sa noin kaslvatusopillisen »'hdic-tyksen tarpeellisuudesta sellaisessa koulu- kaupungissa kuin JyMäskylä. Puhu- ja huomautti, että kaö>oattaialta »vaaditaan paljon. Ei ainoastaan oppiaineen opettaminen kuuiu hänen tchtälviinsä, »vaan hänen on myös kehitettämä opilaan luonnetta. Näi den tarkoitusperien saumuttamiseksi ol i ii opettajien keskeinen yhdistys terlvetullut. — Kokouksen puheenjoh tajaksi Malittiiu sen aivaaja. mielisesti päätettiin perustaa tänne kasivatusopillinen yhdistys. Laaja keskustelu syntyi sitten yhdistyksen to: mi iltataivasta. Pääasiassa näytti- »vä: puhujat oleman sitä mieltä, että yhdistyksen toiminta saataisi Milk- laakji ja puoleensa »vetämäksi. — Turkein niin pohtimaan yhdistyksen järjestelyä ja »vastaista toiminta- tapaa, Malittiiu toimikunta, johon tulimat: t:ri Jalkanen, tarkas- taja Kunelius, johtaja Kuha sekä lehtorit Blomstedt ja O k- s n l a. Ennen lukukauden loppua päätettiin kokoontua ja siksi on »nai- nitun toimikuuuan annettama lau suntonsa. Johtaja A. Kuha alusti sitten ritassisältöisesti ja erittäin kauuo- puheliaasti kokouksessa alulle pantua kysymystä, suomalaisen tiedeakate mian kutsumisesta tänm: ja nialidol- lisesti yliopiston perustamisesta Jy- »väskylään. Edellinen »Iiii ensi sijassa peittakuntamme suomenkielien opil- lifen simistyksen tienraimaaja t:vi W. Schilot-mainajan lOO-muotismuis- toksi, iiuitta myös nykiiiieii henkisen eläiiiän kohottamiseksi. Sillä mikä olisikaan sen ellvyttämämpää kuin kuulla suomenkielisten eturimin Iinesten luennoiman eri aloilta tääl- lei. — Tämäkin ehdoius sai kokouk- sen yksimielisen kannatuksen ja sen toteuttamiseksi Malittin toimikunta, johon tulimat neiti Seppälä, joi.' taja R n h a ja lehtorit Peltonen, N änttin e n ja Blomstedt. Jylväskyläu yliopisrotysymyksen pani alulle t:ri Schildt-ivainaja lah- jvitiacn sitä Marten melkoisen rahas- ton. joka nykyisin lähenez 1.'>0,000 m£. — Tämän »jriiyisen toieuttani!- iien. jov se tahdotaan verille miedä, maatii uutteraa toimintaa ia asiaan innoöiumista. Siksipä antoikin yh- dist»>? edelliselle toimikunnalle tcljtä- i oiit st henkilöehdotuks'!! yliopisto- asiaa ajamaan maliitamaan n^alio- kuntaan. Johtaja Kuhan alusiukseii »ulkui- sc.unie kokonaisuudessaan lehtemme seuraamassa numerossa. reeltä ja kolmannelle sijalle ronMa Fanny S p o l a n d e r. Jämsästä, fcfu »varaehdokkaaksi maanlvilj. A »g. H e l in i n c n, Kuhmoisista. - - Asia mieheksi »valittiin asioitsija Mikko Ani'!, Jämsästä. * Heinolan nuorsuomalaisilla oli ko kous »valitsijayhdistyksen perusta» mistä »varten toissa-iltana, mutta luu kaupuugissa jo oli perustettu ylsi ivalitsijayhdistys, ei toista enää pää- tetta perustaa. Sensijaan päätettiin toimia siihen suuntaan, että maaseil- dulla perustettaisiin »välitsijayhdis- tys, Heinolan kihlakunta kotipaikka- na ja ehdokkaina maisteri Joose S a- j a n i e m i, ylitarkastaja lino V r a n d e r ja kolmannella sijalla jo ko Kartio tai Tauttu. Nuorsuomalaisten § sanomalehtimiesten ; JUHLA-ALBUMI, jolla on hieno ulkomuoto ja arvokas sisällys, ca myötävänä Keski-Siiomoii konttorissa. Z X C7I O O 3 s» tr c o X o v» talloisin nautitut Toissapäiivänä toimitettiin Keu ruun käräjillä melkojain kuulustelu maanMilj. Herman M a k i l o i l a n j l*a »vararikossa. Oikeudelle jätetyn pesä- luetielon mukaan nousemat pesän lvo- rat 108,000 ja melat 56,000 ni:kaan, minkä lisäksi tulee mielä isompi jouk- ko mekseli- ja takuusitoumukiia. Wel- monta pesässä määrättiin toimitetta- natsi ensi maalisk. 1 p:nä ja pesän- hoitajiksi määrättiin nimismies Wolter Saxen ja sahanhoitaja Äol- demar Rantahalnie. tä sorto ja MääryyS ehkä ajaksi oivat iclt icnnce: ja korottama kansamme snhen paittaan, mitä sill« tansatuniain jontoi* ■fuuluu. Puh««n jälteen lauletun „n:ecnalaisten" laulu. I. E. Nahanhan kirjsitiaman runon .Pclasia^at" lausui laidotlca^li neivi Hildur Äiriankn. Z^'.e« lä oi; ohjelmassa M. Forssin esi:c.'mä si» wceliisl)ydcS:ä, n-cin Li^ne 5«oStise.L tau» fniirca ja kumaelma „3uin;ikiS:t)t:o". Wa'eä oli runsaasii ja fipjnp.i.ify ivapaa. Tämä seura peruötctiiin w::me huh:i« kuuösa ja cn scn toimima ollu: erinäin wi^kaKia. Kokouksia on pioeny usein, joiden ohjelmissa on ollut pukeita, esi» tcinuii ja kes.'usieluja, usciöia tn kysy» myljieiä. 5)mpa seuralla puzujascuru» f m. jola lokooniuu lerta ioiifejja. I .f. 2.'>—2H p. Rymättylässä pidcnamiln rait» iauikurssiin on seura malinnui maanw. o- E. Wahang<in ja neiti ^da kallion. — Tuurista tirjoiaeiaan meille: T:ä» mä kylässämme vilkastuu yhä. Nuori» sojciuaiin on f aamut lu«n olcmassaolol» Ictn. E. P. N. S. johrokunla on t.!:n t:? pnä pitämässään ko!outs:ö''a hyiväks?» nyt s.?.innöi Tuurin nuor:so>cur<:ilc. ^:« i.ip.'.i:si o ii .Tuurin k-ansu!?i:.'iln 'oh:o« iunia myöiuänyl louiun !>zsni)ö« huonccn kokoushuone«ksi nuorisoseuralle. Tällä päätöksellään se on osoittanut >»m» märiatvänsä nuorison harrasiukset. Tällä wii!clla aliatoat ne toiwo:ut j<::» !ci:'uiijt: Tuurin kansakoululla. Stjacn» itrjoinic i?iini:cuiin kcc-fiauifkin-i !c!lo C ulalla Cpciiajina tnlcivat iciminia-n Iciiii»n cv. Äin» SSuovcIa *« Töusä, ku loni. kouiun op. L. Pcrälä. Tciioonune jo:!a — Tuurct rliittittsknrssil JyiväS- kyläc-sä t.t. 26—28 p. Tämän kuun 26—28 p. toimeenpannaan täällä Jymäskylässä raittinskilrssir. joihin luennoitsijoiksi on lupauiunut ete- »vimpiä asiantuntijoita ;a snosituim- ia tlit :imaan »vajauksen simrä ja an pia puhujia raittiusasian ja yhteis- kuntakysymysten alalla Niinpä toh- tori Heleuius-Seppälä tulee useini- niissä luennoissa esittämään rait tiusliikkeen kehitystä, sen nykyistä — Jyväskylän kunnan kuuta- kokouksessa miime lauantaina käsitel- uin seuraamat asiat: Esitettiin Äuivernöörin päätökset sahanoinistaja Niilo Ahlgrenin, ta- iouisen Otto Hagelinin ja työnjoht. Matti Ruuskasen malitukiien johdos' ta kunnallismeroituksesta muodelta 1i)0t> za päätöksiin tyydyttiin. Samoin esitettiin tilanomistaja Kunsia-itin Vernhardin »veroitusioa^ liiuspäätös, josta päätettiin Malit- taa Keisarilliseen Suomen Senaat- tiin ja asiamiehiksi Malittiiu suntio .karjalainen ja talollinen Jal- inari Rauhaniemi. viljamakasiinin johtokunnan esi- tylsectä päätettiin, että kun paikka- klninaUa tuli »viimekesänä huonon- lainen »riljasato ja laadultaan huo- noa Miljaa niin lainoja ci kanneta sisään muuta kuiu kaslvut. maan saa län.än kurssin osancr:aj:.''i laitti »velalliset uudistaa lainansa uusilla suinkin owar tilaisuudessa sliven! »velkakirjoilla. Kuitenkin '.e jotka ^ — Taas tulipal, Ätsärisiä. Perjan» tahtoivat maksaa, saamat s>n tehdä, ^ .^.^tona t.k. ii p:nä, no-n kymmeniä jcs tuolvat sellaista Miljaa, että ma«,; lvr ;& c kahdeksan sy^yi Inhan rau^iruu» kasiini,, johtokunta »voi hytväksyä.^ | tian. tuimilla laudoilla kä? -uy r.ihl ja Kun niljamakasiini oli mitattu j<l^u:nvushuone sekä rchul^to palamaan, tultu »iiiiä huomaamaan mojausta: ztun'<.stului»en sammu.usjc.utlo «ti ruliissa 67 hl., ohrissa 57 hl. 59 l.. ja kauroissa 4 hl. 90 niin päätet- tiiii »valita fohncmiehir.en »vsliokun- Jalkanen, Kustaa, »naan- »viljelijä, Miitasaari. Kolho, A. E., sahanomistaja, Keuruu. Asiamies: suntio Inho Karja la i u e u, Jyiväskylä. Miitasaari. Jalkanen, Kustaa, maoit* Miljelijä. Miitasaari. KastvatllsoPiMnen yhdistys paniilii täällä muuiamien asiaan in- nostnneiden alotteesta ati:(Ic oikeas taan jo »viime »viikolla. Silloin pää- tettlin kutsua koolle jonakin sopiivana päiivänä tällä Miikalla kt.upuukimn-e eri koulujen opettajia perustamaan kasmatusopillista hhoistystä. Toissa pöilvänä olikm kehoitusta uondattaeil saapunut lähes VV opet tajaa koolle kaupungin sutseniäotä eri koulusta täkäläisen kauppakoulun hnoneustoon, joka oli tilaisuutta »varten hymin kodikkaasti erittäin opetnsopillisesti koristettu. Kauppa- kouli! n uudenaikaiset opet»is»välineet olimat pantuina näkymille, hytvin »valitut halvainitolliset kartat seinil- le, taivaranäytteet.ynnä »imut »väli- itect pöydille. .... ^ . tilaa muualla ja meillä sekä miten raittinsasiaa nyt olisi ajettatva. T:ri Heikinheimo tulee käsittelemään si- iveellisyyskysymystä. Pankin johtaja, maisteri Snpinen luennoi aineesta: Mitä raittiuden hyivätsi moidaan iclibci asuntopulaa lieMentämällä. muista luennoitsijoista, joita on toi- »vo saada, mainittakoon »vielä neiti Maria Stenroth, joka pnhun »valko- uauha-asiasta. Kurssien ajalla tulee ninös järjestettäväksi illanMiettoja ja leskustelutilaisuuksia osanottajil- le. Knten siis näkyy, tulee raittius» asia saamaan monipuolista ja asian- tuntemaa Malaistusta, jotapaitsi mo- uet muut kansamme elämälle »nitä tärkeimmät kysymykset tuleivat käsit» telyn alaisiksi. Woinee sen »vuoksi pi tamaan siitä lausuntoa, jonka jälkeen a-ia otetaan nukelleen kuntakokouk- sessa käsiteltämäksi ja päätettämäksi. Toippari Juho Varakkaalle niyön- nettiin palolvahingon korloausta 18.", markkaa ja läkkiseppä ?ldolf Heikki- Iälle ^ t mk. — Pctajämcden kuutalvkouksessa t.t. K- pnä inyouuetlilu taupp. Hec- mau ^uhlniau iue oileus omista- ir»oi1an>ansa. Milään palan^aoia ra!cn« nulscsia ci woitu pelastaa. Lähellä ole» beinillä -täytciiy lato saa:,in löin» ?usk'.n suvjclluZsi uhkxiaw-2.la ivaaraiia. Za-.nniuiuslöiiä »vaikcutn i?, euä pclc» padalla ci ollut ainaalataa t paioru.-- !ua. '.ukuunortamatta pieniä läiiruistu» ja cikä myöskään palobal^ivr. Noin puo» lentcioia lunnin lulucssa oli rakcnniiv P6l, nnt pcruSiuIsiaan myöt Kailli o- ii -vatuuna^naionia, jo:j:i oinic:aMe terra Aug. Arson Äeir!n?r'ille intä toi» :v.i tuntuma »vahinko. Jok! oliii tuullut olisi tuli hdp&sri w»inul lewi:ä lähellä ma»jaan ^etaiaivarakaupassa myydä ticiciin konttorrral«nnu:sl:n. — 1.3. ruuna ja dynamiittia-, — selitysiä ' . ...„ , . r ■ »«Utaoufjaii, tettuu' '.r ' 1C """ £1110 o«»i<l«i li)iiu«iDUjli»l« nccon- C|U '" ScUl> 12 uiaisna. »valittiin antamaan lautak.! —' ^atwatiike l»pp»massa. Ta.lviic» estUiies Kalle Taipale; — tuimallis-. 1 l0l " c<n ujetai.iiut Ästii» tautatuiilian ja Maiivaishoidon esi- järu,cn ^ijaiUMn tDC!i«:on lantut, oi» mieheip. il »vuoden ajatji, luticii tu- tcac^.an jaitli muut pausi „B>cliamL". leivän »vuoden alusta, »oaiiltliu yksi- &- ; cji;uui;cUa natyiväi uilrvch::wun >:. m. mielisesti talollinen Nestor ziicma; m«itus«ljalaiwat Hämsä, Lahti — Kosrensaaren ja Saukon kansa- ta vcincia. Äcllamo aito» watii:aa Ui» tontut päätettiin rakentaa Koslen- «ysmää^ niin kauan tuin '.ääcoicet saareii tehtaan lahjoittamalle tontil- ^ jauuoa-t ja lulieuamista nuyll«u ie lv. l'J12 mcimc»|a, jonta tomm llwn - ^>taananiaina oli juurin osa Äic» tää Marmana, että Äeski-Snomen ^ on inaaninittar» lohkaissut »namitun M.uivt» pinnasta jo jääkuoren pcutä» raittiuLMäki ja kaikki niuutkin kan- { tehtaan omistamasta inaasia ja seli- mänä. sanune raittiutta ja siMeellistä kohoa-! rysiä tulverimörille antamaait Malit- ^ j» a ^ ea takauöiattu. Ennen inistä harrastamat kansalaiset käyt '* :: " tä»väl hymäkseen tätä harlvinaista ti ^Utu inaanlvilj. Ltug. -Xaistila, iclostamaslainnie oiteudenkäynnislä tanjalou. j, ^ ga!u ,, liat .' ujätsi lunopettajan maihdo» naisopettajan seuraamaa- , vr paitals. jätettiin koulun piirUäisten. Oikeudenkäynnin aika.,a kuulustel- wäok»ilän osaöto toimeenpanee joulu- ^ Huolctil, jotta saaiva tuelle ella kuten ^chistajana pankin »varajohtajaa laisuutta. — Suomalaisen Naisliiton Jy kun-i 7 p:nä hauskan iltaman, jonka vliielinasta lupaa tulla erinomaisen mieltäkiinnittälvä. Niin että »va- rotkoon jokainen, nuori ja »vanha, mies ja nainen jo edeltäpäin sen il lan Mapaaksi. Jotakin siellä on jo- laiselle. Nuorsuomalainen valitsija» yhdistys, perustettiin Jämsässä »viime maanantaina. Ehdokaslistalle, joka, kuten ennenkin, tulee yhteiseksi Kor- pilahdeu, Jämsän ja Kuhmoisicn lesken, asetettiin ensi sijalle »naau- miljelijä Wihtori Salminen, Korpilahdelta, toiselle sijalle toimit- taja K. W j l j a k a j n e n. Tam^e- »'.-aisteri K. A. K y l ä v r ä, joka — paitsi muuta — todisti, että takaus- itioumusla koko ajan oli pankissa parhaaksi näkeivät ehdolla, ett'ei luu» nalle saa tulla mitään kuluja. — coorijäruicn läntisen Maalaisscu- rr.n -yo on nyt tehi.iynyl niin yuiailr, iajacVttjV uurälT ^'osk.ieeukm "tulee', ci:d ensi sunnuniaina tämun k.n 20 pnä vminaistalautseua. Viiciaii terran kello 4 i .p. on Mahlun lanjaioululla lo»' uusimisen aikaan oli ^csli» kvus. jossa maanwilj«lijälle lärkea: aftcU ■ rcn tclesonoinut pankkltN ja janonul oivat keskustelun alasina. Saapukaa x, haluamansa nyt enää itoutua poiktaluntalaiset lukuisasti kokoukseen. UiU1It)im kuin täytetakaukseen. Maan sillä cuia etunn« on si.na kyjvmykjejia. ^hän ilmotukseen panlin puolella e» — Iltaman toimeenpani jiareiuian sell enempää huoliliota pantu. Lola. luussa M. 1909 oli pankiuioylala AS. G. A n g erm o yhdelle takausmie» LLahanga-ntylän rai«tiu«seura ,-ädc sunnuntaina rämän k:n t3 p:nä Her» man Wahangan talossa, l: sa liolliftsta asemasta, ja milä se w.iatii > ollut siihen mitään »vastannut jokaisella «kansalaiselta. Lopulsi puhuja takauLmiesten suostumusta sitö oltu kehotti luottanulan siihen. e::ä Tuomen saatu. Todistaja muistctt. Maikkei kansan parhaimmat ja arivollaimmat o» »varmuudella tahtonut sitä sanoa, et- I)jcl»nassa o- helle, maisteri Mesterlundille, anta- li jcuran esimiehen termchoyspuhe. jos» ^uut tiedon Koskisen MGU, Uusia li sä hän puhui nykyisestä ivaikeaöta ».'al- motiiksesta, mutta hra ^esierluud ci liolliscsta asemasta, ja milä se w.iatii ollut siihen mitään »vastannut eikä minaijuudet tulemat olemaan sen oppa» na. kunnes taas kaitselmuksen »voimakas käsi on jälle«n maasta noStatva sen. min» tä hra Koskinen Kaiisallis-Ljakepan- kin johtajan huoneessa johtajain An» gerMon ja Kzläjen läsnäollesja^ ja»