N:o 43 — I9IO. K AI KTT Perjantaina Huhtikuun 15 päivänä. Sähköjohtoja asettaa halvimmalla Oulun Uusi Sähköliike. Puhelin 358. Kansallispankin talossa. Puhelin 3 58. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. owat erityisten laitosten pääjohdossa, lain- säädännvlliseen tarkastukseen, taikka oivat ne tarkastettamat erityisissä maltakunnan neuivoston lah, duuman keskuudessa muo- dostetuissa komiteoissa. Näiden toimenpitei- den täytäntöönpanemiseen suomenmaalaiset säädökset ja »virkakunnat eiwät moi ottaa osaa, mutta ne woiwat ottaa laajasti osaa Suomea koskemien lakiehdotusten edelläkäy- vään malmisteluun, antamalla osotuksiaan sekä sen kautta että heitä otetaan jäseninä tahi maltuutettuina kysymyksensä olemiin malmistelemiin komiteoihin. Katsoen mah dolliseksi sen, että senaatin tahi maltiopäi- mäin puolelta ei tahdottaisi antaa näitä osotuksia, olisi hyödyllistä määrätä, että jos osoituksia ei anneta määrätyn ajan kulues- sa, kysymyksenalaisen asian käsittelyä moi- oeen jatkaa ilman tällaisia osotuksia. Esityk- siä Suomea koskemien yleimalakunnallista merkitystä olemien lakien ja asetusten jul- kaisemisesta lullaan epäilemättä useimmissa tapauksissa tekemään keisarikunnan kysymyk- sessäolemien mirkakunlien puolelta. Kuiten kaan ei ole syytä kieltää Suomenmaan kor keimmilta mirastoilta, kenraalikumernöörilta ja senaatilta muodostaa tällaisia esityksiä. Tässä suhteessa on Suomen senaatilla ole- massa tunnettu aaalogia, ministerien ja mirkakunlien päällikköjen samallaisesta oi- keudesta, jotka hekin tekemät esityksiä lain- säädäntvjärjestriksessä hankittuaan tähän edelläkäymän korkeimman suostumutken. Edelleen ei näytä oleman esteitä sille, ettei Suomenmaan senaatti saisi, noudattaen sille kuulumia säännöksiä, tehdä esityksiä Suo- menmaata koskemista, yleismaltakunnallis- ta laatua olemista laeista ja asetuksista. Tällaiset esitykset omat esitettämät kenraali- kumernöörin kautta ministerineämostolle yleisesiä järjestyksessä, joka on esitetty ensi mälsen taklehdotuksen kuudennessa pykälässä, jossa on olemassa sääntö, että esitykset yleis- maltakunnallista merkttystä olemia kysymyk- siä koskemiksi laeiksi ja asetuksiksi, jotka Suo menmaan kenraalikumernööri tahi Suomen maan senaatti on mahmistanut, oivat jä tettämät lenraalikumernööörm kautta minis terineuivostoon. Määritellessään yleismaltakunnallisten la kien julkaisujärjestytä selityslirjelmä miit taa siihen, että Suomenmaan maltiopäimil- lä täsjä asiassa moi olla ainoastaan annet- tamana neumottelema äänensä. Suunnitellun järjesleimansä mukaan mattiopäiiville jäte tään täysi mahdollisuus antaa osotuksiaan ei ainoastaan tallissa sille kuulumissa ty- symytsissä, maan muutamissa tapauksissa myöskm muissa Suomea koskemissa asioiS- sa, jonka ohella maliiopäimien päätösten oiteudenmukausuuden amoiua tuomareina tulemat olemaan maltakunnanduuma ja maltakunnanneumosto sekä korkein malta Senmuoksi tustin tällaista järjestystä moi- tanee vilää mähmtäkään maltiopäilviä ah- distamana ja louktaamana, ja tuskinpa mal- tiopäimät moinemat, jos tahtomat pysyä lain pohjalla maalia lameampia oikeuksia yleiSivaltakunnalllssa asioissa. Ratkaistes saan kysymyksen yleisivaltakunnallisten ja paikallisten Suomenmaalaisten lakien ja asetusten »välisistä suhteista edellisten yli- herruuden hyiväksi, stlityskirjelmä mielipi- teitteniä mahmistutseksi ja selitykseksi tuo esiin esilläolemaan kysymystä koskemia ase tuksia ulkomsialaisesta lainsäädännöstä sekä etemien maltio oikeuden tuntijoiden mielipi- teitä. Lopuksi huomautetaan, että, kun Suo- menmaan mäestö saatetaan lähettämään edusiajia osaaottamaan maltakunnanneu- mastoon ja maltatunnaiiduumaan, nousee mälttämättömyys määrätä säännökset siitä, missä järjestyksessä mainiltäjen malkunnan- neumoston ja tuumat jäsenten matkakulun cjit ja menot sekä palktio omat suoritettamat. Suomenmaan raha-asioioen hoito on tytkä- nään eroitettu koko keisarikunnan taloudesta ja sen muoksi on vikeudenmutuiSta että Suo- mi itse maksaa edustuksensa yleiSivaltakun- nallisissa lainsäädlintölaitoksissa. Tämän ohella on käytännöllisessä suhteessa paljoa mukamampaa aluksi suorittaa yllämainitut menot samalla tapaa kuin laitti muutkin maltakunnanneumoston ja duuman jäsenten menot, niin. että matkakustannukset ja palk- kio suoritetaan maltakunnanrahaston ma- roista, ja sitten kormataan ne sille maksa- maila yhtäläiset summat Suomenmaan Ma roista. siksi torpan, lampuotitilan ja mäki- tupa-alueen »vuokrasta maaliskuun 12 päimänä 1909 annetun asetuksen 32 ja 34 pykäliin. Ed. Mäkelä (sos.) puolusteli edus- kuntaesitystään ja sen takana olemaa sosialidemokraattien mastalausetta. Ehdotus meni suureen maliokun- taan. Esitettiin puhemiesneumoston ehdo- tus työsuunnitelmaksi täysi-istuntoja ja »valiokuntia marten. Ehdotuksen osa, koskema täysi-istun- toja, hymäksyttiin keskustelutta, sa- moin perustuslaki- ja multioivarain- maliokuntia koskema osa. Täysi-is- tunnot tulemat pidettämiksi säännölli- sesti tiistaisin ja perjantaisin. Laki- maliokuntaa koskema osa aiheutti muu- taman puheenmuoron ja äänestyksen, mutta hvmäksyttiin lopulla sellaise- naan. Talousmaliokuntaa ja laki- ja talousmaliokuntaa, simistysmaliokun- taa ja mirkamiesasiainmaliokuntaa kos- kemat osat hymäksyttiin keskustelutta. Maatalousmaliokunnan osasta syntyi taasen keskustelu ja hymäksyttiin sel- loisenaan. Keskuslelutta hymäksyttiin työmäenasiainmaliokuntaa ja pankki maliokuntaa koskema osa. Puhetta ryhtyi tämän jälkeen joh- tamaan enfimäinen marapuhemies W Tanner. Esitettiin maltiomarainmaliokunnan kirjelmä, koskema puhemiehelle maltio- päimäjärjeslyksen 13 pykälän mukaan tulemaa kormausta ja hymäksyttiin se keskustelutta. Kormaus on sen mu- kaan samoin kuin ennenkin 2,500 mk kuukaudessa. Esityslistalla jälellä olemat mietin- nöt pantiin pöydälle ensi perjantain istuntoon, paitsi yhtä, joka jäi myö- hemmäksi. Istunto päättyi klo 8,10 i.-p. Seu- raama istunto on tänään klo 6 i.-p. — Marojen hankkiminen nii hin tarpeisiin, joihin wakinaiset »valtion tulot eiwät riitä. Ken- raalikumernööri on maatinut senaatin lausuntoa eduskunnan kirjelmän joh dosta, jossa kiirehditään esityksen anta- mistä eduskunnalle marojen hankkimi- sesta niihin tarpeisiin, joihin makinai set maltion tulot eimät riitä. — Senaatin wirkamiehet. Se naatin kulkulaitostoimituskunnan pro- tokollasihteerinmirkaa omat hakeneet sa- man toimituskunnan kanslisti G. E F. Albrecht ja tie- ja mesirakennusten ylihallituksen sihteeri A. H. Tollander sekä senaatin kirkollistoimituskunnan kanslisti W. Selinheimo. Eduskunta. Täysi-istunto huhtik. 12 pnä Ho 6 ip. Puhetta johti puhemies P. E. Sivin- hufmud. Romasti Grölimall oli esittänyt 'valtakirjansa ja ryhtyi edustajatoin- taan suorittamaan. Suureen »valiokuntaan oli ed. Bo- monin sijalle tullut ed. Eronen. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus asetukseksi tuulaakimaksnn laskemisen verusteista ja hymäksyttiin suuren ma- liokunnan mietintö asiassa. Malio- kilnta ehdotti asetuksen hymäkfyttämätsi sekaisenaan. Ensimäiseen käsittelyin esitettiin maatalousmaliokunnan mietintö nume- ro 1, joka sisältää ehdotuksen muutvl- Eduskunnan malitsijamiehet kokoon- tuimat täysi istunnon jälkeen toimitta- maan eräitä maliokuntien täytemaa- leja. Waltiomarainmaliokuntaan malittiin marsinaiseksi jäseneksi ed. Rapola-mai najan sijalle saman maliokunnan ma- rajäsen ed. Rannikko ja hänen sijal- leen marajäseneksi ed. Grönmall. Mirkamiesasiainmaliokuntaan malittiin marsinaiseksi jäseneksi ed. Liliuksen si jalle ed. Astala ja talousmaliokuntaan marsinaiseksi jäseneksi ed. Tuomen si jalle ed. Miettinen. Malioknnnat. Maatalous m aliokunta on periaatteessa päättänyt toisessa lukemi- sessa, ensi lukemisen mukaisesti ehdot- taa hylättämäksi edustaja Huttujen tekemän anomusehdotuksen arm. esityk- sen antamisesta laiksi uutismiljelykjen edistämiseksi miljelyspakkoperiaatteen mukaan. Suuri maliokunta on yksi tyislutkltsi ottanut toimittaja A. Schiit- zm. Talousmaliokunnan mietintö tuulaa- kimatsun laskemisen perusteista on suu- ressa maliokunnassa hymäksytty sellai- senaan. VleisiA uutisia. Hänen 21lajcstccttinfa käyttömarat. Senaatissa esitettiin tiistaina ken- raalikumernöörin kirjelmä, mikä koskee kysymystä Hänen Majesteettinsa käyt- tömaramäärärahan lisäämisestä. - Senaatti päätti tehdä alistuksen 50,000 mk. lisäyksestä. Nykyään omat nämä käyttömarat suuruudeltaan 850,000 markkaa, jos- ta summasta 294,000 markkaa mal- liorahastosta ja 50,000 mk. sotilas- rahastosta. — Suomen menosääntöehdo- tuksen laatiminen. Senaatissa on esitetty kenraaltkumernöörin kirjelmä, jossa pyydetään senaattia laatimaan ehdotus selitykseksi muoden 1904 kesä- kuun 23 (10) p:n säädöksiin, mitkä koskemat Suomen suuriruhtinaskunnan menosääntöehdotuksen laatimista. Asia lähetettiin senaatin raha asiain malio- kuntaan. — Waltiontakuun myöntämi nen Hypoteekkiyhdistyksen ulko- maisista lainoista. Senaatti, jolle on anneltu loimeksi laatia uusi ehdo- tus arm. esitykseksi eduskunnalle mal- tiontakuun myöntämisestä Suomen Hypoteekkiyhdistyksen ulkomaisista lai noista, käsitteli tiistaina tekemänsä ehdotuksen ja päätti sen alistaa kor- keimpaan paikkaan. — Ehdotus päät tyy seuraamaan ponteen: Keis. Majesteetti on tahtonut antaa eduskunnalle harkittamaksi ja päätettä- mäksi: moidaanko ja millä ehdoilla — sekä huomioonottamalla, että jos lisämaksu hallituksen takaamasta lainasta tulisi tarpeelliseksi, eduskunta sitoutuisi myön- tämään erityisen H. Majesteetttnsa hymäksymän suostuntameron, jonka tulot ennen kaikkea käytettäisiin mal tion takuun tyydyttämiseksi — Suo men Hypoteekkiyhdistykselle myöntää maltion takuu aina 75,000,000 mark- kaan asti makuudeksi sitoumusten täyt- lämisestä, joihin yhdistys hankittuaan joka kerta siihen hallitukien luman, saattaa rumeta ulkomailta lainoja ot> taessaan. — Päitvälliset antoi eduskunta eilen puhemiehelleen Helsingin seura- huoneella. — Eduskunnan istunnot tul laan tälläkin istuntokaudella pitämään säännöllisesti joka tiistai ja perjantai sekä tarpeen tullen myöskin etupäässä keskimiikkona ja laumantaina. Suuri maliokunta kokoontuu sään- nöllisesti maanantaisin. — Sotilasmiljoonat. Kenraali kumernööri on ilmoittanut senaatilla että lokakuun 7 p:nä 1909 annetun manifestin nojalla ja siihen nähden että maltiopäimille m. 1909 jätetyn sotilasapumaksua koskeman esityksen kolmannen kohdan lopussa määrätään että sotilasrahaston täydentämiseksi muodeksi 1910 ja seuraamiksi muosiksi on maltiopäimien osoitettama maroja on Hänen Majesteettinsa katsonu mälttämättömäksi, että erityinen soti- lassuostunta hymäksytään. Kenraali- kumernööri kehoitti tämän johdosta senaattia miipymättä ryhtymään laati- maan ehdotusta esitykseksi erityisen so- tilasmeron määräämisestä, joka mero »vuodelta 1911 on osoitettama makset- tamaksi suostuntamaroista. Äskettäin päättikin senaatti alistaa korkeimpaan paikkaan keskuudestaan asettamansa maliokunnan laatimaan esitysehdotuksen asiasta. Esitysehdotuksen mukaan tullee so- tilassuostuntana kannettamaksi meroa 10,000,000 mk., joka esitettänee suori- tettamaksi niin, että kukin kun nallismeron maksaja ottaa sen suorittamiseen osaa sen tulon perusteella, josta hän on merotettu kunnalle, saamatta lukea tästä summasta pois niitä eriä, jotka asianomainen asetus muuten myöntää. — Mielisairaidenhoito. Dleis- ten rakennusten ylihallitus on saanu tehtämäkseen antaa lausuntonsa erään komitean laatimasta ehdotuksesta, joka koskee mielisairaiden hoidon järjestä- mistä maassa. Mihallitus on hymäk- synyt yliarkkitehti Jac. Ahrenbergin antaman lausunnon asiassa. Snnä lausutaan johtamana periaatteena, että maltiolaitoksen olisi mahmistettama määrätty suunnitelma komitean mie- tinnön osoittamaan suuntaan. Tämän suunnitelman mukaan rakennettaisiin aikaisemmin määrätyn ajanjakson, 20 —25 tahi 30 muoden kuluessa laitok sia mielisairasten hoitoa marten tar- koitukseen sopimiin maan eri osiin. Samaan aikaan näiden rakennus- töiden kanssa järjestettäisiin siirtoloita sellaisille maltion omistamille tiloille (esim. Viipurin läänin lahjoitusmaille), joita ei ole moitu edullisesti myydä tahi muuten käyttää. — Ratkaistuja kuntain awnS tnsanomuksia. Pyhäjärmen kunnan maimaishoitohallituksen anomuksesta on senaatti myöntänyt „Työhön kokonaan kykenemättömien henkilöiden hoitora- hastosta" sokeain Juho Kauniskankaan ja Jenny Miliina Kauniskankaan kou- kutiamista marten Kuopion manhain sokeain työkoulussa 150 markan muo- tuiset apurahat kumpaakin kohti kahden muoden ajaksi, tammik. 1 p:stä 1909 lukien. Samoin on senaatti Enontekiön kunnan anomuksesta myöntänyt edellä mainitusta rahastosta raajarikon Miina Josesiina Laurilan kouluttamista mar ten raajarikkoisten työkoulussa Helsin- gissä 300 markan muotuisen apurahan kahden muoden ajaksi, niinikään tam- mik. I pistä 1909 lukien. Sitämastoin ei senaatti ole katsonut oleman syytä suostua Mikiimingin kunnan maimaishoitohallituksen ano- mukseen, että sille maltiomaroista myönnettäisiin 400 markan suuruinen muotuinen apuraha tylsämielisen Lyydi Katariina Mikkojen hoitamista marten Sortamalan diakoonilaitoksessa, eikä Oulaisten kunnan kunnallislautakunnan anomukseen, että sille „Työhön koko- naan kykenemättömien henkilöiden hoi torahastosta" myönnettäisiin yhteensä 1,000 markan suuruinen muotuinen apuraha Juho Williami Jylhän ja Helga Amanda Suomelan eli Aniak- sen hoitamista marten samassa dia- koonilaitoksessa, koskeimät puheenaole- mat henkilöt ole kehityskykyisiä. Niinikään on senaatti jättänyt huo- mioon ottamatta työmiehen Kaarlo Heikki Hotin, Romaniemen pitäjästä, anomuksen, että hänelle mainitusta hoitorahastosta myönnettäisiin apuraha hänen sokean poikansa Richard Wal- ter Hotin kouluttamista marten Kuo- pion sokeainkoulussa, koska anomusta ei oltu tehty asianmukaisessa järjes- yksessä. — Tullilaitos. Konttorikirjuri Tornion tullikamarissa K. A. Win- qmist on määrätty ensi purjehduskau- den olemaan ylipäällysmiehenä Tor- nion Röytän lastaussatamassa, jonka aikaa ylim. kamarikirjuri K. W. Wa- anne hoitaa Minqmistin konttorikirju- rin tointa. — Paloiviiua asetusten rikko misen ehkäiseminen. Oulun läänin kumernööri on anonut, että hänelle edelleen kulumaakin muotta marten myönnettäisiin 2,000 mk. erinäisten miinapoliisien palkkaamiseksi ehkäise' mään palomiina-asetuksen rikkomisia. — Tukkiennitto. Kemijoen laut- tausyhdislys on senaatilta anonut lu- paa saada tänä muonna alkaa laut tauksen Kemijoessa 20 päimää ennen määräaikaa. — Käräjäkunnat. Koska halli tuksessa on tekeillä uusi oikeudenkäyn tijärjestys, on senaatti tällä erää hyl jännyt Enontekiön ja Kuolajärmen knntain anomukset, että mainitut kun nat muodostettaisiin eri käräjäkunniksi — Suomen Pankin tila maa lisk. 31 p. Pankin setelinanto-oikeus on mähentynyt sitten maalisk. 15 p:n hiukan yli puolella eli 0,580 milj markalla, johtuen siitä, että setelinan toa mustaamat marat omat mähenty neet 0,114 milj. markalla ja menäläis ten mekselien summakin on mähenty nyt. Kotimaisten santamain summa on kasmanut 1,133 milj. markalla. Se telien määrä mäheni 0,342 milj. mar kalla sekä pano- ja ottotilillä olema marat kasmoimat 1,143 milj. mav kalla. Pankin käyttämätön setelinanto-oi keus oli kuun lopulla 33,973 milj markkaa. — Waltaknnnanlainsäädäntö asia ja duuma. Duuman Suomen asiain maliokunnan lokakuulaisiin ja natsionalisteihin kuulumien jäsenten kesken omat yksityisneumottelut alka- neet. Niiden tarkotuksena on malmis- taa duuman keskustan jäseniä malio- kunnassa tapahtumaa yleismaltakun- nallista lainsäädäntöä koskeman laki ehdotuksen tarkastukseen. Paitsi duu man jäseniä ottamat yksityisiin neumot teluihin osaa Deutrich, Koremo ja Borodkin. Duumamaliokunnan esitte- lijä kreimi Bennigsen on Uutistoimis- ton kirjeenmaihtajalle ilmoittanut, että Suomea koskeman lakiehdotuksen hy mäksymistä moidaan yleensä pitää aiman marmana, sillä sen yleisiä pe- rusteita mastaan ei ole mitään masta- mäitteitä olemassa. Lakiehdotuksen puo- lesta tulemat äänestämään ei ainoas- taan oikeisto ja keskusta, maan myös kin huomattama osa edistyspuoluelai- sista. Tämän ohella ei moida olla huomaamatta, että masemmistolais- lokakuulaisten joukossa on syntynyt aije alustamassa käsittelyssä kuulla paitsi Haritonomin komitean menäläisiä jäseniä myöskin Suomen edustajain mielipidettä. (Dulun kaupungista. — Oulun Nuija naisjärjestö! neen kokoontuu keskustelu- ja seurus- telukokoukseen tänään klo 7 ip. Keskusteluaine: Suomalaisen puo- lueen kanta suur-maltiollisessa asias- samme. Naisjärjestö kokoontuu klo 0 ip Tärkeä asia keskusteltamana. — Kouluuuorisoliitou ilta masta, joka on huomenna lauantaina Maneesissa alkaen kello 7 illalla pyy- dämme lukijoitamme huomauttaa. Il- taman ohjelma on iangen armokas ja puoleensa metämä. Mainittakoon siitä puhe, orkesterinsoittoa (pääasiallisesti kotimaisia sämellyksiä), miulun soittoa (Wilho Ahrnberg), laulua. — Koulu- nuorisoliiton kööri, joka maisteri Kesä- niemen johdolla on erityisesti tähän iltamaan malmistautunut, esittää m. m. Melartinin uuden, reippaan sämel lyksen, „Nuorten laulu", (Eino Lei- non sanat) jonka sämeltäjä on Suo- men koulunuorisoliiton marssiksi omis- tanut. — Ohjelman päänumero on sittenkin Topeliuksen herttainen 2-näy- töksinen näytelmä: »Seikkailu saaris tossa" — Prinssi Adolf Fredrikin seikkailu Suomen saaristossa m. 1707. Kappaleen kaikki osat omat nuorten »näyttelijäin" käsissä. Toimottamasti tällainen ohjelma, josta ei lopuksi tule puuttumaan kar- keloakaan, houkuttelee sekä nuoret että manhat mukaan. Pilettejä myydään eri koulujen op- vilasten mälityksellä — myöskin ennen iltaman alkua mielä omella. — Tapaturma painissa. Keski miikkona loukkaantui täkäläisellä polii silaitoksella konstaapeli Autiolta solis- luu hänen painiessaan Drjö Saarelan kanssa. Heitto oli loukkaantuneen oma ja tapahtui luun katkeaminen niin sie- mästi, että masta käden herpautumi- sesta asianomainenkin tajusi mahin- gon. — Puukotus. Keskimiikkona klo 4 tienoissa oli Torikadulla jonkun moista tappelunnujakkaa, jossa kello- lainen Emil A. Lopakko löi eräältä tomeriltaan tempaamallaan puukolla Peltomaa-nimiseltä mieheltä peukalon halki. Lyöjä pidätettiin toistaiseksi. — Postijuna myöhästynyt. Eilen illalla etelästä tulema post>juna myöhästyi tunnin sen johdosta, että Tampereen ja Haapamäen mälillä oli meturi särkynyt. — Oulun Teollisuudeuharjoit tajain Eläkelaitoksen yleinen wnosikokons on raatihuoneella tä- nään klo 0 illalla. Kokouksessa tul- laan käsittelemään sääntöjen 24 ja 25 §:ssä määritellyt asiat. — Kansantajuiset luennot. Sun- nuntaina klo 4 i.-p. jatkaa luentoaan lassillisen lyseon Voimistelusalissa rehtori S. A. Westerlund simistyshis- orian alalta. Luennon jälkeen on aulua. Pääsy mapaa. — R.-y. Pohjan Leimun woi- misteluseura Woimau yhteyteen on päätetty perustaa naisosasto, jonka harjoitukset alkamat tänä iltana klo 8 Leimun talolla. — Liittykää jäseniksi! — Henkikirjoitus. Huomenna apahtuu henkikirjoitus tonteilla n:o 71—no H kaup. osassa. Maanantaina kirjoitetaan tontit n:o 111—150 II kaup. osassa. — Säästöpankki Sammon isän- äm kokous on tänään klo 5 i.-p. pan- kin huoneustossa. — Mnositntkinto täkäläisessä me- rikoulussa on huomenna klo 10 a. p. — Esitelmä naisasiasta pide tään sunnuntaina klo 6 i.-p. klassilli- sen lyseon Voimistelusalissa. Mapaa pääsy. — Kansanlaulu konsertin anta mat kanteleensoittaja S. E. Karja- lainen ja laulaja Olli Palo- m a a r a ensi tiistaina klo 8 i.-p. työ- mäentalolla. — Kansankonsertti on nantalolla sunnuntaina klo 4 palokun ip. Nllkllll fiiiipiiiiilin UltuusmiM eilen illalla oli esillä seuraamat asiat: Tuiran ja Alalaanilan torpparien torpparikont- rahtien tarkastamisesta te- ki hra F. W. Pentzin ehdotuksen. Hän esitti, että kontrahdeista poistettaisiin se kohta, jossa puhutaan, että torpan rakennuksissa ei saa muokra-ajalla asian- omaisten lumatta tehdä korjauksia, ja että torpparille muutettaissa maksettai- siin kormaus tontilla tekemistään töis tä, eikä yksin rakennusaineista, kuten nykyisen kontrahdin mukaan tapahtuu sekä yhden muoden muokra ylössanot- taissa; siis toinen ja kymmenes pykä- lä kontrahdeissa olisi korjattama. — Asia ei antanut maltuuston puolelta aihetta mihinkään toimenpiteeseen. Oulun Laimapäällikköyh- distyksen pyyntö saada kau- pungilta lahjaksi tontti Toppilasta ai- jottua merenkulkijain lukutupaa mar- ten, joksi sopimaksi on huomattu lou- nainen kolkka n. k. poliisitontista Top- pilan tilan alueesta, lähetettiin raha- toimikamariin, rakennuskonttoriin ja satamatoimikunnalle niiden lausuntojen saantia marten. Anniskeluoikeudet ensi an- niskelukaudeksi myönnettiin samoin kuin tähänkin asti, nimit. Oulun anniskelu- yhtiölle koti- ja ulkomaan mäkijuomain, palomiina- ja miinien kauppaoikeudet sekä Raatin ramintolaoikeudet. Suo malaiselle klubille ja Seuraklubille klu- bioikeudet ja ramintol. Lundbladille 14 äänellä 9 mastaan Seurahuoneen ra- mintolaoikeudet. — Hra Pentzin pani mastalauseensa Lundbladille myönnet- tyä oikeutta mastaan. Maneesin laajennuksesta, josta Teatterirahaston johtokunta oli tehnyt esityksen, päätti maltuusto kysyä palotoimikunnan lausuntoa. Rakennusmest. H. Roini- n e n pyysi saada laittaa omistamal- leen pellolle kalkinsammutuslaitoksen. Pyyntöön suostuttiin ja korotettiin pel- lon muokra 7 mksta 80 p:nistä 75 mk:aan. Mesijohdon rakentami- sesta Kirkkokatua pitkin Pakkahuo- neenkadun kulmasta Hallituskadun kul- maan päätti maltuusto, että johto ra kennetaan, jolloin Seurahuone ottaa siitä mettä mähintäin 200 mk. edestä ja sulkee nykyisen maanalaisen kaimonsa. Johto rakennetaan ensi kesän ajalla ja rahat otetaan tuleman muoden meno armioon. Petroleumisäiliöt. Ins. I. Hallen'in ja kaupp. I. M. Montin'in hakemuksesta saada laittaa petroleumi- säiliöt Toppilaan esitti satamatoimi- kunta hakemuksiin suostuttamaksi raha toimikamarin esittämillä ehdoilla. Wal- tuusto päätti suostua Hra Hall<^n'in pyyntöön rahatoimikamarin esittämillä ehdoilla. Hra Montuvin pyyntö hy lättiin, koska ei oltu hänelle saatu so pimaa paikkaa, mutta moi hän tehdä pyynnön uudelleen ja esittää sopiman paikan. Rakennusmest. W. Wikku- l a n pyyntöön saada muokrata 25 muodeksi 1,021 m- suuruisen maa-alan Löytynsuon rautatieraiteiden mierestä ementtiteosten malmistusta marten päätti maltuusto suostua, määräten muokraksi 10 p:niä neliömetriltä ja muokra-ajaksi 25 muotta. Jos kau punki tarmitsee tätä tonttia ennen, se aa sen tarmittaissa takaisin. Neiti Sofia Toppelius'en lerikunta oli maltuustolle lähettänyt kirjelmän, missä pyydettiin maltuustoa muuttamaan päätöstään perikunnan Pokkitörmän jääkellarin paikan muok- raamisesta. Maltuuston puolelta ei asia antanut aihetta mihinkään toi- menpiteeseen. Kiinnity slainan-otto-oi- ' e u t t a humilatontilleen n:o 40 Hie- asaarella pyysi H. Lundmall. Pyyn- öön suostuttiin. Kaupungin edustajaksi Seurahuoneyhtiön kokoukseen maltuu- ettiin m. t. kunnallispormestari Snell- man. Malmistusmaliokimtaan malittiin uudelleen hrat Poropudas, Riekki, Askren, Tuomainen ja Louekari, maralta Meckman ja Westerlund. kmk lMttiintitii mttslickllMji Tämän lehden 31 n:ssa julaistussa kirjoituksessa kerrottiin Kuusamon Ala- kitkan metsänkauppajutusta yhtä ja toista, joka oli omiansa herättämään mielenkiintoa tähän laajakantoiseen ky- symykseen. Olemme nyt tilaisuudessa tarkemmin selostamaan parin Kuusa- mon kyläkunnan (nim. Alakitkan ja Törmäsen) metsäjutun maiheita. Marrask. 27 pnä 1900 päimätyllä kontrahdilla ja siihen syysk. 24 pnä 1903 tehdyllä lisäyksellä oli Mariatta Trämaruaktiebolag ostanut kaikilta Kuusamon pitäjän 3:nnen eli Alakitkan lahkokunnan perintötiloin omistajilta ja kruununtilain haltijoilta kaikki sano- tun lahkokunnan mäliaikaisesti erote- tussa yhteismetsässä löytymät petäjä- ja kuusipuut, jotka 7 metrin korkeudet- ta ^ omat 25 sentimetrin läpimittaiset sekä sitä suuremmat 2 markan 25 pen- nin hinnasta puulta muun muassa silla ehdolla, että ostaja saisi ulosot- taa puut 7 muoden kuluessa siitä lähtien kun asianomainen hakkuulupa saataisiin. Tätä lupaa ei ole kum- minkään saatu, maikka on useasti haettu. Sen sijaan on senaatin kama- ritoimituskunta kirjeellä lokak. 20 p:ltä 1906 Oulun läänin kumernöörille il- moittanut, että senaatti oli Alakitkan lohkokunnan tilallisten hakemuksen joh- dosta, mikäli koski lahkokunnassa ole- mia kruununtiloja, jättänyt edellä mainitun kaupan mahmistamatta sekä määrännyt, että lohkokunnan metsä saataisiin metsänhoitomiranomaisen toi- mesta leimauttaa ja huutokaupalla myydä. Tämän päätöksen mukaisesti tarjottiin Oulussa elok. 10 p:nä 1907 toimitetussa yleisessä huutokauPassa »perintö- ja kruununtilojen maita kä- sittämän Alakitkan lohkokunnan alu- eelta" leimatut 155,681 tukkipuuta ostettamaksi. Kun ei siinä tehty tar- jous tullut hymäksutyksi, tarjottiin sa- mat puut ja saman lohkokunnan mail- ta lisäksi leimatut 302,726 puuta el: yhteensä 458,407 puuta seuraamana muonna Oulussa pidetyssä tukkihuuto kaupassa ostettamatsi. Huutokaupassa oli konsuli H. Äslund tarjonnut 144,079 puusta 2 mk. kappaleesta, Marjakka Trämaruaktiebolag 138,800 puusta 1 mk. 50 p. ja 175,528 puusta mk. 75 p. eli Vaihtoehtoisesti koko puumäärästä 1 mk. 75 p. rungolta. Huutokaupan jälkeen oli sahanomista- ja Emil Granfelt tarjonnut edellä mainituista 175,528 puusta 3 mk. 25 p. puusta. Senaattiin jättämässä kir- jeessä tarjosi Marjakka Trämaruaktie- bolag näistä samoista puista 3 mk. rungosta, mikäli ne kuuluimat sano- tussa lahkokunnassa olemille kruunun- tiloille. Lohkokunnan maltuutewt asia- miehet olimat puollustaneet hra Gran- seltin tarjouksen hymäksymistä. Lokak. p:nä 1908 senaatti hymäksyi hra Granseltin tarjouksen »kruununtiloihin nähden". Samalla senaatti määräsi, että lohkokunnan mielä myymättä ole- mat 282,879 puuta olimat tarjotta- mat uudelleen ostettamaksi m. 1909 toimitettamassa huutokaupassa. Elek. pnä 1909 Oulussa pidetyssä huu- tokauvassa tarjosi toiminimi N. Rusa- noff-son Arkangelista 144,079 puusta 2 mk. 60 p. rungosta (korottaen sit- temmin tarjouksensa 2 mk. 75 p:iin) ja sahanomistaja Emil Granfelt 138,800 puusta 2 mk. 70 p. kappa- leesta. Lohkokunnan maltuutetut asia- miehet olimat puolestaan hylänneet hra Granfeltin tarjouksen, mutta hy- mäksyneet Rusanoff sonin tarjouksen, minkä myöskin senaatti syysk. 29 pnä 1909 hymäksyi, määräten samalla, että mielä myymättä olemat 138,800 puuta omat tänä muonna uudelleen tarjottamat ostettamiksi. Marjakka Trämaruaktiebolag oli marrask. 10 pnä 1908 ja heinäk. 8 pnä 1909 anonut haastettamaksi suu- ren joukon Alakitkan lahkokuntaan kuulumia tilallisia Kuusamon käräjiin saadakseen alussa mainitun kauppa- kontrahdin julistetuksi pysymäiieksi ja kaikkia lohkokunnan perintötilallisia si tomaksi ja samalla hra Granfeltin kanssa tehdyn kaupan mitättömäksi. kokoontuu keskustelu- ja seurustelu- kokoukseen tänään kello 7 lp. Keskusteluaine: Suomala sen puolueen kanta suur-valtiolli sessa asiassamme. Naisjärjestö kokoontuu klo 6 i.-p. Tärkeä asia keskusteltavana. täkäläisessä Merikoulussa pidetään lauantaina t. k. 16 p:nä kello 10 a.-p. Johtokunta. Pohjan Leimun Kokous ensi sunnuntaina klo 4 talon ostosta. pp. Päätetään Esimies. Juttu on ollut sitten mireillä ja tulee uudelleen käsiteltämäksi mälikäräjissä ensi heinäkuun 18 p:nä. Miime jouluk. 29 pnä oli Marjak- kaycitiö ja konsuli L. Candelin nuor. kääntyneet Oulun läänin kumernöörin puoleen anoen, että toiminimi Rusa- noff son, joka oli alkanut hakkuuttaa Alakitkan lohkokunnan metsää, sekä sa- hanomistaja Granfelt, joka miime tal- mena oli hakkauttanut samasta met- sästä noin 60,000 tukkipuuta ja luul tamaa oli, että hän kulumanakin tal- mena alkaisi metsää hakkauttaa, kiell?t- täisiin laillisen edesmastauksen uhalla hakkauttamasta tukkipuita pubeenaole- man Alakitkan lohkokunnan alueel'a sekä pois miemästä jo hakatulta puita, joka kielto olisi pysytettämä moimassa, kunnes edellä mainittu riitajuttu loli- kokuntalaisia y. m. mastaan on lopul- lisesti ratkaistu. Sahanomistaja E. Granfelt ja toi- minimi N. Rusanoff-son omat ano- muksen johdosta maadituissa selityksis sään mäittäneet, ettei Marjakka Trä- maruaktiebolagin ja Alakitkan lohko- laisten mälillä ollut minkäänlaista lo- pullista kauppaa syntynyt, maan oli näiden kesken tebty ainoastaan jon- kunlainen kauppaehdotus, jonka lopul linen sitomaisuus oli jätetty riippu- maksi erinäisten ehtojen täyttämisestä, joita ebtoja ei oltu koskaan täytetty, kun kaikki lahkokunnan osakkaat eimät olleet kauppaehdowsta allekirjoittaneet, eikä se koskaan ollut saanut asian- omaista lain säätämää mahmistusta. Sen muoksi ei Marjakkayhtiö mastaa- jien mielestä ollut koskaan saanut min- käänlaista oikeutta lohkokunnan metsis- sä löytymiin puihin. Lohkokunnan osak- kaat olimat yhteisesti anoneet ja saaneet luman myydä julkisella Oulun läänin kumernöörin kuuluttamalla huutokau- palla ne puumäärät, jotka mastaajat olimat ostaneet ja nämä kaupat oli senaatti hymäksynyt samoin kuin kaikki lohkokunnan osakkaatkin, joilla mas- taajain mielestä oli laillinen oikeus mainittujen puitten myyntiin. 'Näihin nähden mastaajat anoimat, että myön- netty hakkuukielto (annettu miime tam- mikuussa), joka moi tuottaa äärettö- miä mahinkoja ei ainoastaan »vastaa- jille maan myöskin Suomen kruunulle ja koko Alakitkan lohkokunnalle, peräy- tettäisiin. Maaliskuun 29 pnä on kumernööri antanut asiasta näin kuuluman pää- töksen °. Tämän asian ja mitä asiakirjat sen lisäksi sisältämät olen minä tutkitta- maksi ottanut ja siihen nähden, mitä hakijat anomuksensa tueksi omat esittä- neet ja kun hakijat omat asettaneet täällä säilytettämän asianmukaisen täy- simaraiseksi todistetun takauksen, katson minä, nojautuen Ulosottolain 7 lumun 1 ja 3 §:iin oikeaksi, pysyttää »voi massaan mälipäätöksessäni miime tam- mikuun 5 p:ltä myönnetyn kiellon tois- täiseksi ja mikäli se mastaaja Gran- seltia koskee siksi kunnes edellämainittu Kuusamon pitäjän käräjäkunnan kihla- kunnanoikeudessa mireillä olema oikeu- denkäynti on lopullisesti ratkaistu sekä mikäli se mastaaja N. Rusanoffia kos- kee siksi kunnes kysymys sanotun toi- minimen edellämainitun kaupan pysy- »väisyydestä on asianomaisen oikeuden antaman päätöksen kautta lopullisesti ratkaistu, ja tulee hakijan laillisessa järjestyksessä loppuunsaattaa mielä mainitun oikeudenkäynnin sekä kuuden miikon kuluessa tämän jälkeen nostaa oikeudenkäynnin toiminimi N. Rusa- noff-fon'ia mastaan sanotun toimini- »nen kanssa tehdyn mielä mainitun kau- pan julistamisesta mitättömäksi, uhalla että nyt inyönnetty kielto lakkaa mi- käli se mastaaja Granfeltia koskee, jos edellämainittu oikeudenkäynti jätetään alkamatta ja mikäli se »vastaaja toi- minimi N. Rusanoff-sonia koskee, jos nyt määrätty oikeudenkäynti määrätyn ajan kuluessa jätetään nostamatta, ja aamat mastaajat asian näin päät- yessä itse kärsiä kulunsa asiassa ollen ieto tästä kiellosta annettama mastaa- ille ulosottomiehen kautta. Päätöksestä on 30 päimän »valitus aika homioikeuteen. Kun edellä olema oli jo ladottu, saimme tietää, että Marjakka Träma- ruaktiebolag ja Leon Candelin nuor. t. k. 12 pnä allekirjoittamassaan hake- »nuksessa o»vat „esiintulleesta syystä" pyytäneet, että kuivernöörin »viime tammikuun 5 pnä antama puiden bak- kuu- ja poisivientikielto, mikäli se kos- kee toiminimi N. Rusanoff-sonia, »vii pymättä peruutettaisiin. Eilen antamallaan päätöksellä on ku- mernööri täinän johdosta p e r u u t- tanut antamansa kiellon Rusanoff- soniin nähden. Pulma on siis yhdessä suhteessa selmennyt. Mitta „esiintulleet syyt" täinän peräntyinlsen yhteen asianosai- seen nähden omat aiheuttaneet, siitä ei ole »vielä tietoa. — Kaupunkien tvirkamiehet. Sittenkun Tornion kaupungin porines- tari Pekka Edivard Turpeinen äsken- kuluneen maalisk. 18 p»»ä on nimitetty Oulun kaupungin kunnallisvormesta- riksi, on Maasan homioikeus t. k. 11 vnä määrännyt hoivioik. ausk. Paaivo Bergiuksen hoitamaan pormestarinmir- kaa Tornion kaupungissa, kunnes se tulee makinaisesti täytetyksi. — Torppariolojen parantami nen Suomussalmella. Suomen Lähetysseuran Lestadiolaisen Haara- osaston aputoimikunnan puolesta on läänin kumernöörille jätetlii kirjelmä, jossa torppariolojen parantainiseksi Suomussalmen pitäjässä esitetään: että käytännöllisesti ja tietopuolisesti kokenut ainmattilnies yhden tai kahden rukennus- ja maanmiljelystöihin pereh- tyneen maaniviljelijän amulla määrät- täisiin ensi kesän aikana poimittamaan Suomussalinen pitäjässä sijaitsemani torpparien ja uutisasukasten osuinuk- silla asumus- ja maanlaatututkim tksia seliville saadakseen näiden eläinis- ia maaniviljelysmahdollisuudet ja teke- mään siitä johtumasti parannusehdo- tuksia: että jos ja missä tämä tutkijalau- takuuta haivaitsisi nykyiset asumispai- kat epäedullisiksi jatkumalle asumiselle, ien tulisi pitäjän alueella tahi sen ra- japitäjissä etsiä ja esittää — jollei sellaisia ennestään jo ole tiedossa -- kruununmaasta liikepaikkojen lähistöl tä Utlsia »viljelyskelpoisia alueita siir- taloiksi torppareille sekä laatia suunni- tel»»»a sen asuttamiselle ja sinne muut- taivain torpparien aivustaiiliselle lai- noilla y. m.: että tutkimustyö aloittaisiin Suo-