N:o 143 — (Oio. KAIKU Perjantaira Joulukuun 9 päivän* PCRETTlGitt TURKU Tuoreita "XH Mignon ja Mixugen myy Oulun Uusi Sähköliike. Kansallispankin talossa, Kirkkokadun varrella. Puhelin 3 58. Pohjois-Suoinen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Palokunnantalolla ensi sunnuntaina kello 4 j. pp. Pääsylippu 25 penniä. näyttää, että se aikoo pysyä oikeuk- siensa pohjalla eikä moi luopua maa- timasta, että sille makuutettu maltio- sääntö jää moimaan ja sitä Suomen kansa näin myös osoittaa hallitsijalle ja Wenäjän maltiomallan edustajille. Vlei5m uutisia. — Kysymys Miipurin läänin erottamisesta. Huhut miipurin lää- nin erottamisesta eimät taukoa, maan omat yhä enemmän kasmamassa. War- muudella kerrotaan että kreikkalaisen kirkon ylimykset ja muu papisto, joilla tätänykyä on suurin maikutusmalta Venäjällä, ajamat kiihkeästi Miipurin läänin erottamista. Asiain näin ollen eimät huhut suinkaan ole perää mailla maan on asema puheenalaisessakin koh- den marsin makama. Ei mikään ole nykyoloissa Venäjällä mahdotonta, jolloin kansalliskiihkoisuuden aallot käy- mät korkealla. — Myönnettyjä waltioapuja. Agronomi Tyilip Saalastille ja hänen maimolleen Sofia Helena Saalastille on senaatti myöntänyt 1,000 mk. jat- kumaa maltioapua heidän Kempeleen pitäjässä ylläpitämäänsä Pääskylän kasmitarha- ja keittokoulua marten. Senaatti ou myöntänyt Kainuun kansanopiston kannatusyhdistykselle 1,500 markkaa kannatusamuksi agro- noomiopettajan palkkaamiseksi kansan- opistoon. Suomen naisyhdistykselle on se- naatti myöntänyt ruuanlaitto- ja kas- mitarhaopetuksen järjestämistä marten kansannaisille 3.000 markan maltio- amun. — Apurahat kiertätvien sai raanhoitajattarien palkkaamista warten. Senaatti on myöntänyt kiertämien sairaanhoitajattarien palk- käämistä marten seuraamat apurahat: Ristijärmen seurakunnalle 400 mk. muodessa lukien siitä päimästä, jona hoitajatar on seurakunnan palmeluk- seen otettu, ei kuitenkaan marhaisem- masta ajasta kuin l/1 1910—1/1 1916, ehdolla että hakija maksaa mä- hintään 200 mk. muodessa. Alamiestan seurakuunalle 300 mk. muodessa samasta ajasta lukien ja ehdoilla, että hakija maksaa mähintään 250 mk. muodessa. Puolangan seurakunnalle 400 mk. muodessa samoin ja ehdoilla, että ha- tija maksaa mähintään 200 mk. muo- dessa. — Kastvitarhakoulut. Senaatti on hylännyt Haapameden kasmitarha- ja keittokoulun johtajattaren romastin leski Nora Pöyhösen anomuksen ettö Haapameden kirkkoherran mirkatalolla 14 muotta olleen mutta hakijan mie hen kuoltua w. 1907 Alamaan tilalle muutetun ja uudestaan rakennetun koulun sisustamiseksi sekä opetusiväli- neidsn hankkimiseksi myönnettäisiin 2,000 mk. — Eräs laina-asia. W. 1905 myönsi senaatti torppari Antti Moi- lasclle ja lukkari Juho W. Holmgre- nille Suomussalmelta 4,000 mkan ko- rottoman lainan kunnassa toimineen käsityökoulun käsityötuotteiden mälittä- mistä marten, ehdolla että laina olisi tokaisin makseltama kahdessa erässä. Nyt kun ensi erä joutuisi tänä muon- na kuluman marraskuun aikana mak- settamaksi omat lainansaajat jättäneet senaattiin anomuksen saada puheena- olemaa lainaa anteeksi 2,000 mk. sekä maksuajan pitennystä loppulomalle si- ten, että 1,000 mk. olisi maksettama ensi kesäkuun kuluessa ja 1,000 mk. kesäkuussa m. 1912. — Kruunun tukit. Arendt Berg- gren, joka on ostanut Kemin tarkas tuspiirin Tuntsan hoitoalueen metsäs- tä 129,152 leimattua tukkipuuta, on ilmoittanut senaatille että suuri joukko näitä puita on niin lyhyitä että ei niistä moi saada mirheetöntä tukkia. jonka muoksi pyytää ettei hänen tar- mitseisi hakata eikä maksaa tuollaisia armottomia puita. — Tileistä poisto. Senaatti on hymäksynyt Oulun läänin kumernöörin esityksen 27,328 mkn 4 p:n poistami- sesta tileistä, jotka rahat omat suori- tetut apureille y. m. kruunun puo- lesta. — Perä-Pohjolan telesooni johdot. Metsähallitus on, siltä maa ditussa lausunnossa siitä, olisiko tele- sooniosuuskunta Pohjolan r. l. Kemin ja Lapin kihlakuntiin rakennettamiksi aikomista telefoonijohdoista hyötyä metsänhoitolaitokselle, asiaa kannatta- nut ja puoltanut tehtyä maltioapu- anomusta, huomauttaen, että maltion metsätalouden kannalta tärkeämmät ja kipeimmin kaimatut telefoonijohdot oli- simat Mitorniosta Muonioon, Roma- niemeltä Kittilään. Romaniemeltä So- dankylään ja siitä edelleen Inariin sekä Kemijärmeltä kulkemat johdot, jonka muoksi metsähallitus esittää, että maltioapua myönnettäessä nämä joh- dot erityisesti huomioonotettaisiin. — Laitisen juttu. Kouluylihalli tus on erottanut opettaja A. Laitisen opettajamirastaan. Kuten muistettanee erotti asianomai nen johtokunta hänet ainoastaan muo- deksi. — Dliopisto. Lainopillisessa tietekunnassa suoritetuista suomenkie len koekirjoituksista on hymäksytty m m. Lyyli Hela, H. Remes, O. E. Ny- man, O. N. Heikkinen, E. W. Hirs tiö. Dosenttistipendejä ä 4,000 mk. muo dessa 3 muoden aikana on m. m. an- nettu desenteille I. Leimiskälle sekä I E. Sunilalle. Erohakemuksensa omat jättäneet yli määräinen prof. H. Holsti ja moimis- telulaitoksen yliopettaja prof. W. Hei- kel. — Germaanilaisen kielitie- teen prosessorinwirka. Historia! liskielitieteellinen osasto on päättänyt 12 äänellä 4 mastaan antaa etusijan yllämainittuun mirkaan dosentti H. Suolahdelle. (Duhm kaupungista. — Oulun Nuijalla on kokous tänään kello 7 illalla. Keskustellaan maltuusmiesmaalista. Erittäin tär- keää! — Nuijan Naisjärjestön kes- kustelukokous on tänään klo 6 i. p. Tärkeitä asioita? — Pikkujoulun wiettämisestä, jonka Nuoret Nuijalaiset panemat toi- meen ensi sunnuntai-iltana klo 6:lta ja josta jo miime numerossa mainitsim- me, huomautamme mielä lukijoitamme. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo- pion.) 1911 muoden diakoneattimuosi- kokoukset on tuomiokapituli määrännyt pidettämäksi seuraamissa paikoissa ja seuraamien henkilöiden puheenjohtajina ollen: Oulun tuomioromastikunnassa: Mu- hoksella puheenjohtajana Tyrnämän kirkkoherra P. Korpi, Raahen romasti- kunnassa: Rantsilassa, vuheenjohtajana Pyhännän kirkkoherra E. Borg; Kala- joen romastikunnassa: Merijärmellä, puheenjohtajana Pyhäjärmen kirkkoher- ra K. Z. Simelius; Kuopion romasti kunnassa: Tuusniemellä, puheenjohto - jana Leppämirrxn kappalainen D. K. Kröger; Iisalmen romastikunnassa: Pielamedellä, puheenjohtajana Lapin- lahden kappalainen A. E. S. Pakas- maa: Kajaanin romastikunnassa: Kuh» momemellä, puheenjohtajana Hyryn- salmen M. t. kirkkoherra I. W. Hir- monen: Kemin romastikunnassa: Ala- torniolla, puheenjohtajana Simon kirk- koherra K. Töyry. Mirkaanottokirjan päätti Tuomtoka- pituli 8/12 antaa Inarin katekeetalle Juho Heikinp. Aikiolle, joka 31/12 säädetyt koemuodet palmeltuaan ote- taan mäkinaiseksi. — Haudan hiljaiseen lepoon laskettiin toissa päimänä täkäläisellä hautausmaalla suomal. tyttökoulun kollega, maisteri Otto Wilhelm Wiktor Hohenthal'in ruumis. Kantajina olimat mainajan ystämät ja poikansa. Siunauksen toimitti so- taromasti V. G. Aulis. Haudalla lauloi tilapäinen mieskmartetti, samoin tyttökoulun oppilaat, jotka jo olimat laulaneet mirren märsyn ennenkuin ruumista lähdettiin miemään leposi- jaansa. Haudalla puhui rehtori M. Rosendal herättämiä ja kauniita sa- noja mainajan muistolle. Seppeleitä laskimat paitsi omaiset ja ystämät, myöskin asessori I. A. A. Mannermaa ja maratuo- Mannermaa ja tohtori W. Snellman yhteisesti Oulun entisen yksityislyseon iitollisten oppilasten puolesta. Mielä askimat seppeleitä tyttökoulun nykyiset ja entiset oppilaat, samoin Oulun jatko-opiston oppilaat; suuri joukko yksityisten seppeleitä m. m. maisteri Emil Härdh'in, laskettiin hautakum- mulle. Hautaustoimitusta oli seuraamassa suuri joukko oleisää. Hautauksen oli järjestänyt täkäläinen kirkollinen toi- misto. — Waiwaishoitohallitnksen ko kouksessa keskimiikkoiltana käsiteltiin m. m. seuraamia asioita: Maimaishoitohallituksen jäseniksi pää- tettiin ehdottaa malittamaksi asioitsija I. Kyllönen, mahtimestari A. Nyr- lund, romasti I. G. Snellman ja neiti A. Sundborg uudelleen sekä eroa- mien jäsenten työnjohtaja Kaihlan, toht. Liljeblomin ja kr.-mouti Tenge- nin tilalle rehtori W. Frigren, ases- sori I mari P. W. Snellman Waimaishoidon esimieheksi ensi muo- deksi päätettiin ehdottaa määrättämäksi nykyinen esimies mahtimestari A. Nyr- lund uudelleen ja maraesimieheksi ra- tamestari G. Jansson samoin uudel- leen. — Oulun W P. K:n ylimää- räinen kokous pidettiin toissa-il^ana kunnantalolla. Kokouksessa luettiin pa- lokunnalle saapunut kutsukirjelmä osaa- ottamaan Tampereen mapaaehtoisen palokunnan uuden talon mihkiäisiin sunnuntaina 11 pnä tätä kuuta. Pää- tettiin lähettää edustajia sanottuun ti- laisuuteen. Walituiksi tulimat apteekkari O. Hedman ja faktori G. F. Astren sekä maralta konemestari Helsten ja konttoristi K. Merikoski. Keskusteltiin sitten miimeisestä tuli- palosta ja sen yhdeydessä olemista seikoista ja mahdollisesti tarmittamista parannuksista. Päätettiin m. m. antaa kunnanpäällikön toimeksi sähkökellon laittaminen palokunnantalolta maras- tonhoitajan asuntoon, samoin päätet- tiin, että tähän asti palokunnan tar- peiden metäjille tulipalopaikalle mak- settu palkintoraha 15, 10 ja 5 mkaa, muutettaisiin niin, että ensimäiselle maksettaisiin 15, toiselle 10, kolman- nelle 8 ja seuraamille 6 ja 4 mkaa. Mainittujen tarpeiden metämiseen pää- tettiin lisätä hemosten lukua, jos kat- sotaan asiain sitä maatiman. Hemos- miehille päätettiin laittaa erityisiä lip- puja, jotta palkintorahain maksamises- sa ei tulisi mitään epäselmyyttä. — Oulun suomal. yhteiskou lun kannattajayhdistyksen wuosi- kokous pidettiin toissa iltana. Johto- kunnasta eroamismuorossa olemat rou- ma M. Bergdahl, piispa I. R. Kos- kimies ja kauppias I. Illikainen ma- littiin siihen uudelleen sekä maralta insinööri Th. Flinkman. Tilintarkas- tajiksi tulimat maisterit H. Karjalat- nen ja A. Jauho ja maralta läänin- kirjanpitäjä Mirtanen sekä lääninra- haston hoitaja Rehnbäck. — R-y. Pohjan Leimun ko- kouksessa eilen illalla päätettiin seu- raamista asioista: Hra Inkilän tilalle johtokuntaan malittiin hra Halonen. Seuran aatteelliselta toimikunnalta oli kokoukseen tullut esitys, ettei mi- tään raittiuskursseja panna toimeen, koska ne kysymät suuria rahamaroja, maan että sensijaan suurempiin ko- koustilaisuuksiiin otettaisiin maksun edestä aina joitakin kymykkäimpiä pu- hujia; päätettiin myöntää maroja jäl- kimäiseen tarkoitukseen. Seuralle päätettiin ensi muodeksi tilata seuraamat pääkaupungin lehdet: Työmies. Helsingin Sanomat, Uusi Suometar, Suomen Urheilulehti, Hel- singin Kaiku, Koti ja Ihteiskunta, Käsiteollisuus, Työläisnainen, Naisten ääni. Pohjantähti ja Kodin kumasto. Näiden lisäksi päätettiin pyytää kaikki Oulun lehdet ilmaiseksi; tilaukset ja pyynnön tekeminen jäimät kirjaston- hoitajan toimeksi. Oulun sos. dem. Nuonsoliitolta oli tullut kirjelmä, jossa pyydettiin malit- semaan edustajia kohdakkoin pidettä- mään kokoukseen tanssiraimon mastus- tamiseksi. Edustajiksi malittiin hrat Masama ja Hakala. Seuran aatteelliselta toimikunnalta oli tullut alustus, miten saataisiin uusimpia leikkejä toimeen yhdistyksellä. Hra Hakala alustuksessaan kannatti leikkikurssien toimeenpanemista. Alus- tus hymäksyttiin ja jätettiin aatteelll- sen toimikunnan ja johtokunnan huo leksi opettajan malitseminen kursseihin ja niiden toimeenpaneminen. Tämän jälkeen keskusteltiin raittius- lehti Kylmäjän lemittämisestä ja pää- tettiin se jättää aatteellisen toimitun- nan huoleksi. — Oulun waiwaistalon emän noitsiäksi on maimaishoitohallitus malinnut maimaistalon johtajattaren neiti Amanda Lindq niistin Koskelta (H. l.). Hakijoita oli kaikkiaan 33. — ja toista on hiljat tain zvaraStettu kaupungissamme. M. m. on muutamalta naiselta kadon- nut puuma, toiselta rahaa noin 15 mkaa. Eräästä perheestä on taas miety sormus. Näitä luullaan maras- telemain tyttösten töiksi, kun tähänasti omat poikaset näpistelleet. Eilen illalla ilmoitti täkäl. poliisi- laitokselle eräs rouma, että hänen asuntonsa eteisestä on marastettu nai- sen silkkinen päähuimi. — TyöwäenoPiston ensimiikon työohjelma on seuraama: Sunnuntaina: Kirjasto auki 1 /2 12—12. Luento kello 12, Uno Cygnaeuksen kasmatusopillissista aat- teista, (pohjakoulukysymys). Tarkas- taja O. Rauhamaa. Maanantaina: kello '/a 8 oi keinkirjoitusta. Tiistaina: Luento kello V2 8 sielutieteen alalta: Luonnollinen ja keinotekoinen uni. Maisteri H. Kar jalainen. Klo V2 9 ainekirjoitus. Torstaina: Klo Vs9 kirjanpi toa. Perjantaina: Työkauden lo- pettajaiset erityisellä ohielmalla isossa salissa klo V-2 8. — Kansantajuisen luennon pi- tää ensi sunnuntaina klo 4:ltä täkäläi sen klassillisen lyseon moimistelusalissa lehtori I. Kahilus. Aine: Lento- koneet. Lopussa laulua. — Ew. Lnt. Nuorisoliiton il tama pidetään Heinätorin koululla sunnuntaina klo V2 7 ip. — Konsertin antaa Alma Sil- mentoinen täkäläisen orkesterin suosiot- lisella amulla seurahuoneella ensi sun- nuntaina klo 1 h 8 illalla. — Oulun Työtväen Näyttämö näyttelee ensi sunnuntaina klo V2 4 ip. Björnsonin kolminäytöksisen näytelmän „Kun uusi miini kukkii." Samana iltana klo V2 8 esitetään alennetuilla hinnoilla »Hemos pai- m e n." — Sairaussuhteet Oulussa miime miikon ajalla: Keuhkokatarria 112 Watsa- ja suolikatarria . . . Kurkkuröhkää 20 Tuhkarokkoa Keuhkokuumetta 6 Ruusua Keuhkopussintulehdusta.... Influenssaa 6 Nimelleiniä Kuppatautia Yht. 164 Oululaisten ajatclta- toakfi. On surulla merkittämä se tosiasia, että samalla aikaa kuin kansa on odot- tanut kieltolain toteutumista käytän- nössä, on Oulun kaupungin maltuusto lisännyt kapakkain lukua. Kun samalla maltuustolle aikaisem min ehdotettiin, että se mähentäisi ka- pakoita tai mielä paremmin, käyttäisi kunnallista kielto-oikeutta, toi sen mal- tama enemmistö esiin tuon tamallisen, tunnetun mäkjuomaliikettä suosimoin mäitteen, että lähikaupungeista tulmaisi tänne mäkijuomia, joten ei juoppous mähenisi, maan sensijaan menettäisi kaupunki mäkijuomatulot, jotka omat niin kipeän tarpeen maatimat j. n. e. Lähtemättä tässä yhteydessä kumaa- maan noita mäitöksiä, sillä ne on kan- sa tuhansissa tilaisuuksissa, ja edus- kuntansa kautta kieltolakia laatiessaan kumonnut, tahdomme kiinnittää kau- punkimme mäestön mieliin sitä seikkaa, onko se aiman mälttämätöntä, että meillä täytyy olla mäkijuomaliikettä suosima maltuusto eli toisin sanoen: onko Oulun kaupungin maltuusto oi- keissa suhteissa kaupungin kunnallista äänimaltaa nauttimain kansalaisten mielialoja mastaama tässä kysymyk- sessä? — Niin ei moi olla. Sillä kaupunkimme asukkaat muodostamat nykyisen kunnallisasetuksenkin pohjalla niiden puolueiden ehdottoman enem- mistön, jotka omat puolueohjelmiinsa merkinneet yleisen kieltolain; eikä kun- nallisen kielto-oikeuden käyttöä moida millään järkisyillä selittää ristiriitai seksi yleisen kieltolain maatimuksen kanssa, maan malmistaisi se jo maata yleiselle kieltolaille. Sillä jos kaupunki menettäisikin mäkijuomamoittomaransa, tuntisi se marmaan mastaamassa mää- rässä työttömyysmaimaishoitoa y. m. sellaisten kysymysten aloilla, sillä sel- mää on, ettei lähimainkaan kaikkia niitä markkoja, jotka nyt päimittäin kannetaan kaupungin mäkijuomamyy- mälöihin, kuletettaisi toisiin kaupun- keihin. Kun maltuusmiesmaaleihin on ta- pana käydä puolueittain, niin metoam- me lähestymisiä maaleissa puolueiden kieltolakikantaan. Nuor- ja manha- suomalainen puolue omat täällä entis- ten maltuusmiesmaalien edellä hank- kiutuneet liittymään ruotsalaisia mas- taan, mutta ne hankkeet omat aina raumenneet. Mutta nyt, mikäli käsi- tämme, on näiden puolueiden keskuu- dessa mallalla suurempi halu liittyä yhteen siinä, missä tämä yhtyminen tuottaisi yhteisiä etuja, ja pidämme siis liittymisen ensikerralla mahdollise- na, ja siitä luonnollisesti johtumana, että nämä puolueet yhteisin moimin saamat samalla kunnallista kielto-oi keutta kannattamia jäseniä maltuus- toon. Kuten tietty on työmäen puolue ol- lut miimeisten maltuusmiesmaalien ta- pahtuessa maalilakossa. Jos työmäestö sensijaan olisi yleisesti käyttänyt ääni- maltaansa, olisi se moinut miedä läpi useita jäseniä maltuustoon. Me olisimme toimoneet, että työ- mäen puolue olisi nähnyt nyt lähes- tymissä maltuusmiesmaaleissa edulli- semmaksi käyttää äänioikeuttaan, koska sen kautta olisi ollut mahdollisuutta tämän, juuri työmäestöä painamim- min koskeman asian kulkuun maikut- taa. Pyydämme siis laskea kaikkien kiel- tolakipuolueisiin kuulumain kaupunkim- me asukasten harkittamaksi, eikö olisi maltuusmiesmaalien kautta tehtämä kaikki moitamansa mäkijuomain tur- mioiden ehkäisemiseksi kaupungissamme ja eikö osoittamamme menettely siinä olisi tehoisin. R.-y. Pohjan Leimu. — Lääninlvirkamiehet. Limin gan piirin nimismies Knut Mirzenius on yksityisten asiain takia saanut mir- kamapautta kuluman jouluk. 8 p:stä saman kuun 27 p:mään saakka ja on hänen sijaisekseen määrätty poliisikons- taapeli P. Leimiskä. — Tuomarit. Kun Lapinmaan tuomiokunnan tuomari Odo Sandelin on ilmoittanut olemansa toisen mirka- toimituksen tähden estetty toimittamas- ta Sodankylän pitäjän käräjäkunnas- sa mälikäräjiä, joissa on käsiteltämänä erityisiä rikosasioita, on Waasan homi- oikeus määrännyt homioik. ausk. Armi ia Pohjanpään kihlakunnanoikeuden pu- heenjohtajana toimittamaan mainitut mälikäräjät. — Walitnkset waalilnetteloja Mastaan. Senaatti on, mahmistaen ensi edustajanmaalia marten laadittu- jen »vaaliluettelojen oikaisemisesta teh tyjen maatimusten johdosta Oulun läänin kumernöörin antamat päätökset, määrännyt olettamaksi: Insinööri Jalo Lahja Tolmasen Oulun kaupungin ensimäisen äänestys alueen Vaaliluetteloon; räätälimestari Israel Ainasojan hänen maimonsa Susanna Ainasojan Kalajoen kunnan Pohjankylän äänes tysalueen maaliluetteloon; itsellisen Jaakko Heikinp. Lunkin Vihannin kunnan Kormenkylän äänes tysalueen maaliluetteloon; ja suutari Juho Juhonp. Tolmasen Romaniemen pitäjän Kirkonniemen äänestysalueen maaliluetteloon. — Palowiinan walmistus weroa on Maikkulan polttimo miime marraskuun ajalla täkäläiseen lääninra hastoon suorittanut 13,024 mk. — p ja muoden alusta yhteensä 100,809 mk 95 p. — Suomalaisen puolueen ko kons Nivalassa. Ensi tiistaina t. k. 13 p:nä klo 6 i. p. pidetään Nimalassa Vilkunan talossa Suoma- laisen puolueen kokous. Kokouksessa tulee m. m. esiintymään puolueemme yleisehdokas, asessori I. A. Manner- maa. Saapukaa lukuisasti tilaisuu- teen! — Waltuusmieswaali Raa hessa. — Suomalaisen puolueen lista mennyt läpi täydellisesti. Eilen illalla toimitetussa maltuusmies maalissa Raahessa meni suomalaisen puolueen asettama lista täydellisesti läpi. Listalla olimat seuraamat ehdok kaat, joista 4 on suomalaiseen ja 2 nuorsuomalaiseen puolueeseen kuulu- mia: seminaarin johtaja A. Holmström, rehtori H. A. Ingman, talonomistaja M. A. Nemanperä, kauppias H. Nord ström, nahkuri I. P. Saariaho, teh- tailija Thor Somio. — Iltama lvarattomien kansa kouluoppilasten hymäksi. Ensi sun- nuntai-iltana pannan Limingan nuori soseuran talolla toimeen iltama Ketun- maan kansakoulun marattomien oppi- lasten hymäksi. — Konkurssiasioita. Miime maa nantaina oli Kemin raastumanoikeu- dessa melkojain kuulustelu rouma Lai- na Helteen lokak. 17 pnä tekemän ha- kemuksen johdosta saada luomuttaa miehensä Lennart Helteen pesän kon- kurssitilaan. Maroja huomattiin pe- sässä oleman 6,151 mk. 51 penniä, melkoja lienee 15,000 mkan paikoille ja lisäksi epämarmoja saatamia 5,845 mkaa 15 pniä. Uskotuiksi miehiksi tuli- mat asioitsija M. Knuuti ja opettaja K. F. Lehtinen. Malmontapäimäksi määrättiin helmikuun 20 päimä. — Itsemurha. Eilen aamulla klo 7 aikana ampui itseään Kemissä S. Liuskin matkustajakodissa Sodan- kylässä nykyisin oleksinut työmies Jaak- ko Fiskari. Kuula kämi oikeaan ohi moon, särkien aimokopan. Mies eli kuitenkin mielä tapahtuman jälkeen klo kahteentoista asti päimällä. Mainaja, joka on kotoisin Oulun maaseurakunnasta, oli tullut edellisenä iltana mainittuun matkustajakotiin mu kanaan eräs naishenkilö. Itsemurhan armellaan tapahtuneen mielenhäiriössä. — Onlujärwen laitvaosakeyh tiön kokouksessa t. k. 1 pnä pää- tettiin heti rumeta rakennuttamaan uutta alulla olemaa laimaa ja mal- mistaa se ensi purjehduskaudeksi. Si- ten tulee yhtiölle kolme laimaa. Uusi laima pantanee kulkemaan Kajaanin ja Maalan mälille ja „Salo" muita reittejä. „Koitto" on hinaaja. — K.-K. — Salaperäisiä laukauksia. Kun t. k. 1 pnä oli postinkantaja matkalla Pudasjärmen Puhoksen ja Korpisen kyläin mälisellä sydänmaalla, noin 7 km. edellämainitusta kylästä jälkimäiseen päin, ammuttiin tien si- mulla olemalta kimikkoaholta kaksi ko- maa laukausta. Toisen laukauksen luoti minkui aiman postinkantajan se- län ohitse tien toisella puolen olemaan metsään. Ampujaa ei main näkynyt. Oliko kysymys ryöstömurhasta tai ilkeämielisestä säikäyttämisestä on mah- doton sanoa, mutta jos metsästäjä oli liikkeellä, niin sopisipa paremmin aja- tella missä ampuu, sillä kysymyksessä olemalla tiellä on usein kulkijoita. — Hautajärtven äänestys alueen äänioikeutetuista on miehiä 189, naisia 154, yht. 343. Manhin äänioikeutetuista on 81 muoden manha. Koetetaampa oikein tositeolla käydä tammikuun toisena ja kolmantena päi- mänä maaliuurnalla sillä sitä maatii entistä enemmän isänmaan etu ja ny- kyinen hetki. — Jkätvä tapaturma. Miime kuun loppupäiminä sattui ikätvä tapa turma maamviljelijä Matti Herukalle tai Aholalle Pudasjärmen Korpisen kylässä. Hänen työmiehensä Setti Mäisäseltä kaatui näet puu miesten paperipuunteossa ollessa isäntänsä pääl- le, seurauksella, että miimeksimainittu puun alle sortuessa meni tainnoksiin, puun runnellessa pahoin päätä, olka- päitä ja hartioita. T. k. 1 pnä oli isäntä yhä huonompi sisällisten mam- main tähden. — Epätietoista on tu leeko miehestä eläjää. Paikkakunnan diakonissa on häntä parhaansa mukaan hoitanut. — Sodankylän käräjillä saimat Kemijärmen miehet hirmien taposta sakkoja nimit. Ulrik Hietala 150 mkaa. Matti Stark 150 mkaa, Kustaa Maa- ninka 150 mkaa ja Matti Moilanen amustamisesta 30 mkaa. Kulujakin tuomittiin kolmattasataa markkaa. — Ei sekään „afääri" kaikkia metele, maikka koettaisi taitamastikin „pelata". Miinanmyyjiäkin sakotettiin useam- pia kymmeniä samassa oikeudessa. — Pyhäjoelta joulukuun S p:nä 1910. Haluaisin kysyä, onko Kaiun lukijapiiri jo tullut ajatelleeksi, että taaskin on mainitun lehden tilaus- aika käsissä, siksipä olisikin ajoissa käännyttämä lehden asiamiesten puo- leen, joita onkin melkein joka kylän nurkalla ja tilattama lehti hymissä ajoin. Asiamiesten kautta tulee näet tilaus halmemmaksi. Tuumaapas siis sinäkin Jaska naapurillesi, että eiköhän tilata tuo Oulun halpahintaisin lehti, joka sitäpaitsi on aitosuomalainen ja ajaa rehellisesti suomalaisuuden asiaa, antaen mielä tuoreimmat tiedot kai- kista muistakin asioista. Nyt siis py- häjokiset kilman toimeen, kun on toi- minnan aika, toimeen oman äänenkan- nattajan lemittämiseen. Limingan ky- lällä kuuluu Johan Pokela ottaman tilauksia mastaan ja häneltä saakin Kaiun perin halmalla, nunit. 3 mkalla 25 pennillä muosikerran. Jo talmi tapojaan näyttelee täällä- kin. Ensin syksyllä se teki tamallisen hymän pohjan nemamaille, mutta kun sitten on ollut suojailmoja ja lunta tullut, omat suot hautuneet ja maat sulaksi muuttuneet, niin että nykysin on marsinkin puidensaanti huonoa, samoin heinienkin kuletus pehmeiltä mailta. Tukkityöt omat alulla ja eikö niitä liekin kelpo paljon. Taas koetetaan paljonko hemonen jaksaa metää ja paljonko rahaa irti saa. Metsänkauppojakin on täällä tehty kosolta, mutta kyllä on tainnut useal- lakin tulla erehdyksiäkin, kun on niitä summassa myynyt. Jokunen taas on osannut tehdä paremmankin kaupan. Esko. — Kunnallislautakunnan ko- kons Pyhäjoella pidettiin t. k. 3 p:nä ja päätettiin siinä seuraamista asioista: Tehtiin tulo- ja menoarmioehdotus tulemalle muodelle ja päätettiin, että manttaalikassan menot tulemat olemaan 4,000 markkaa ja säästö 2,000. Kanto siis tulisi olemaan yht. 2,000 mkaa ja niinollen 20 p:niä manttaaliäyriltä. Ei siis liian suuri mero manttaalia kohti. Ahteisen kassan menot armioi- tiin 5,000 mkaksi. Marallisuusäyrin hinta tulisi niinmuodoin olemaan 1 mk. 25 p:niä. Ei siis kunnanmerojen- kaan pitäisi rasittaa. Tämän jälkeen laadittiin kestikiema- ritaksa ja asetettiin termeyshoitolauta- kunnan jäsenet kolmen muoden ajaksi. Jäseniksi tulimat Ippäristä: Santeri Miirret, Kalle Parkonen ja Heikki Nissilä (nuorempi): Etelänkylastä: Pekka Jsomaijala ja Juho Tuuttila; Pohjankylästä: Matti N^ikiiskilä ja Aleksi Muotila eli Merilä: Parhalah- delta: Janne Mattila ja Antti Mar- tola; Limingojankylästä: Pekka Ala- talo, Sanfrid Takalo (manhempi) ja Janne Nokela; Pirttikoskenkylästä: Heikki Haapakoski, Johan Samikangas ja Heikki Lunela. Lainamakasiinin hoitajiksi ja kirjan- pitäjiksi tulimat Wille Kittilä Matti Pisilän tilalle ja mittareiksi Johan Pokelan tilalle Kalle Keskitalo ja Erkki Maijala. Tehtiin ehdotus kunnalle, että se suostuisi hakemaan lupaa kumernöö- rinmirastosta, jotta saataisiin myydä lainamakasiinin jymiä isojen melkamies- ten hymäksi. Tämä marsinkin on hymä toimenpide niille, joilla on suuret me- lat ja kun eimät moi niitä jymillä suorittaa, saamat maksaa rahalla, ken haluaa. Makasiinin jymämarasto on muuten tätä nykyä hymänpuoleinen. Lopuksi huomautan kuntalaisia, että 1. k. 12 p:nä on kunnankokous. Siellä on asioita minkämitäkin. Myydään m. m. kouluille ja kunnanhuone^lle halkoja, muistaakseni 80 manhaa syl- tää. Esko. — Pyhäjärtven osakekauppa yhtiön marsinainen syyskokous pidet- tiin kaupan huoneustossa t. k. 5 pnä. Ensin luettiin kokouksessa kuluneen muoden tili ja malittiin sen tarkasta- jiksi tal. I. Kronqvist ja H. Leskelä. Kaupanhoitajaksi malittiin edelleen entinen hoitaja E. Koskimirta. Johtokuntaan lukk. M. Loppi pu- heenj., tal. E. Leskelä, H. Kyllönen, M. Niemi, I. Nokkoudenmäki ja O. Leskelä jäseniisi. Melkoja päätettiin ryhtyä perimään sisään ja melaksi antia mähentämään, koska on huomattu rajattoman metka- kaupan oleman suuretsi turmioksi ei ainoastaan kaupalle maan myöskin ostajille. — Pyhäjärtven kansallismei jeri osuuskunnan marsinaisessa, t. k. 5 pnä pidetyssä kokouksessa päätettiin m. m. seuraamista asioista: Malittiin ensi muodelle hallituskun- nan puheenjohtajaksi ja meijerin isän- nöitsijäksi lukkari M. Loppi V-_> % pal alla liikkeen bruttotulosta, eli 5 mkaa 1,000 mksta. Rahastonhoitajaksi malittiin kaupan- hoitaja E. Koskilvtrta, 200 mkn muo- sipalkalla: hallitusk. marapuheenj. ma- Uttiin kirkonisäntä M. Niemi, jäse- niksi tal. Eliel Niemi, I. Kronqvist ja H. Lohmansuu 15 mkan muosipaU kalla: marajäsen. suut. E. Kauranen ja tal. Eliet Leskelä. Tilintarkastajiksi malittiin tal. Heikki Leskelä ja muokr. I. Söderlund 50 mkan palkalla, mol. uudelleen. Myötim kerman meto urakalla ensi muoden ajaksi eri kyläkunnilta meije- rille ja ottimat metääkseen Jokikylältä orpp. Pekka Saaranen 3:15 p.tllä, Partkimalta tal. S. Laitinen 3 mklla, Lampaholta Sofia Kähkönen 3 mklla a ktrkolta sama 1:25 p:nillä kerralta. Jäät meijerille otti nostaakseen 54 mklla tal. Pertti Lehtomäki. Moinmedon otti its. Sam. Hymö- nen Iisalmen asemalle 1: 50 pennillä. Kiurumeden laimalaiturille 1 mklla ja Alimieskan asemalle 2 mklla driiteliltä, Myötiin halkojen hankinta meijerille niiden edestä, jotka muoden loputtua omat mielä tuomalta halro-osansa ja ottimat^ laittaakseen tal. I. Nokkouden- mäki 7:80 pennillä ja M. Laitinen 7:90 pennillä syleltä. Kirkonkylällä olema maidonlaskuase- ma pääteltiin kannattamattomana lak- kauttaa. Pellermoa päätettiin tilata ensi muo- deksi kaikille osuuskunnan jäsenille. Kiertämä karjakko päätettiin palkata osuuskunnan keskuuteen talmen ajaksi. Toimi julistetaan halullisten haetta- maksi. Moin rautatierahtimaksun korotta- mishanketta mastaan päätettiin yksimie- lisesti lausua julkinen paheksuminen, joka saatetaan asianomaisten huomioon pääkaupungin sanomalehtien kautta. Tuon runsaslukuisen kokouksen yksi- mielisesti tekemät päätökset tulemat toimottamasti taas osaltaan miemään eteenpäin tämän jäsenilleen niin mält- tämättömän tärkeän taloudellisen liik keen kehitystä. Meijeri onkin, marsinkin senjälkeen, kun se tämän muoden alussa suoritti uudistuksesta syntyneen metkansa lo pullisesti, kyennyt antamaan tyydyttä- miä tuloksia, jonka johdosta siihen on tänäkin muotena kermantuojia lisään- tynyt, toisten, pienempäin meijerien alueilta niin, että moin malmistus- määrä, joka miime muotena oli 800 dritteliä, tämän muoden marraskuun lopussa oli jo 815 dritteliä ja siitä saatu rahasumma pyöreissä lumuissa 113,000 markkaa. Maalais-kirie. Maalit omat meillä taas tulossa, kuten tiedämme, ensi tammikuun alussa. Niihin rientäkäämme joka mies ja nainen kenellä maan on äänioikeus. Hallitsija kysyy uudestaan ja yhä uudestaan Suomen kansan mieltä meille mitä tärkeimmässä kysymyksessä. Mastatkaamme^Näyttäkäämme, että täällä asuu kansa, joka on malmeilla ja tietoisena kalleimmista oikeuksistaan, ja niitä järkytettäessä huolestuneena käyttää lain myöntämiä keinoja, ilmaisee mielensä yhteistä tuhoa mas- taan. Mihdoinkin on näkynyt yhty- misen tarmetta Suomen kansa- laisten kesken. Jlahduttamaa on ol- lut nähdä, että yleisesti, yli maamme, on miimeinkään kyllästytty turmiolli- seen ja rikkirepimään puoluemihaan ja -mimmaan ja edes yhteisen maaran uhatessa tunnetaan yhteistoiminnan tarmetta ja kansallista yhtenäisyyttä. Mutta merkillistä on, että „Liitto"- lehden toimitus tuntuu olleen masten- mielinen tälle yhtyinishankkeelle, maikka moinee marmuudella sanoa, että mal- tama enemmistö maalaiskansaa on jo aikoja sitten ollut kyllästyksissä tuohon kaikkia erottelemaan puolue-elämään. Sillä kukin puolue sanoo tarkoitta- mansa isänmaan yhteistä parasta, ja siltä eimät somi yhteen, siis nimi main erona. Tätä kirjottaissa ei ole tietoa, miten käy puolueiden maali yhteistoi- minnan, mutta joka tapauksessa sen onnistuminen olisi olema ilolla ter- mehditty edistysaskel tänä synkkänä aikana. Talmi tekee tuloaan, mutta ta- malla, joka ei suinkaan ole ihmisen mieleen. Sulaan maahan rupesi sata- maan lunta, ja sitä on tullutkin nykyi- sin yhtämittaa, joten sitä alkaa olla ylimaissa useampia korttelia mahmalta. Sen armaa, että räme- ja suomatkojen ajamisesta näin ollen ei ole puhetta- kaan. Ja kun useammalla on kotitar- peet, kuten heinät y. m. tuollaisten matkojen takana, niin on monella kummat edessä. Ei pysty hankkimaan kotitarpeita, ja monen tarmitsisi jou- tua ansiotöihinkin mahdollisimman pian. Näyttää niinkuin Luoja tahtoisi panna koettelemukset kestettämäksemme kaikesta laadusta. Olemmeko me muuta Häneltä ansainneet? Ei muuta kuin rangaistuksen synneillämme. Armostaan Hän meille hymää suo ja antaa ajal^ lisiäkin tarpeita, niutta Harmoin muis- tamme tätä. Pudasjärmen L i m o j o k i m a r t i- set! Oletteko koskaan ajatelleet mistä merkityksestä teille osuuskassa- Homma olisi? Asiantuntijat talou- dellisesti kehittyneemmillä seuduin yksi mielisesti makuuttamat, että osuuskassa on ainoa marmin keino maurastumi- seen ja edistymiseen maatalousalalla mähämaraisitla seuduilla. Se on ly- himmin sanottuna sellainen „kylän- pankki", josta annetaan rahalainoja sopimilla ehdoilla. Ryhtykääpä tuumi- maan, limolaiset,sen laittamisesta kes- kuuteenne tai sarajärmeläisten kanssa yhteisesti. Tunnettuahan on, että tukki- yhtiönkin omat lakanneet antamasta „ennakkorahoja", ja moni tarmitseisi uiein saada lainaa. Osuuskauppa meillä on. Mutta sitä olen monen kuullut mieroman, senmuoksi kun „siitä ei an- neta melaksi". Mutta osuustoiminta on sellaista, että sen menestyäkseen tar- witsee m a r m a s t i n o u d a t t a a määrättyjä periaatteitaan, ja osuuskaupalle kun ei somi lainaus- liike, niin sen t ä y t y y olla lainaa- matta jos mieli elää. Osuuskassa on juuri sitä marten. Kunnassamme on tietääkseni jo kaksi osuuskassaa: Hete- järrvellä ja Ranualla, jotka on miime syksynä kaupparekisteriin kirjoitettu. Rumetkaapa harkitsemaan' Ztäillä sa- noilla olisi jo paljon moitettu, jos aate olisi herätyssanansa saanut. T. K —s. Pikku uutisia. Ken»aalikutvernööri ja lihanhinnal senaatille lähettämässään kirjelmänsä ja- noo kenraatikumernööri huomanneensa, että lihanhinnat omat miime aikoina tohonneel. mikä erittäinkin nyt joulun lähetessä tulee rasittamaksi köyhälle mäestölle. Semvuokn pyytää kenraalikum senaattia tähän seik- kaan huomiotansa kiinnittämään ja ryhty mään tarpeellisiin toimenpiteisiin hintojen laskemiseksi. * — Tasapuolilta. Liitolla" ei ollut roh keutta julaista M. H:n sille lähetl.iinää oi kaisua, mutta kyllä on lehdellä sen sijaan rohkeutta tarjota lukijoilleen, jotka eimäl luonnollisesti tiedä, mitä M. H. on kirjon- tanut, lähes palstaninitlainen ivastauksen-