U:o 77 1910 Sanomia öulun Saapungista ja läänistä Perjantaina Heinäkuun 8 päivänä. Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: UlkomailU Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — fuolelta vuodelta 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: — kuukaudelta —'• —: 40, Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto | a konttori Kauppuretakatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:äsn illalla. Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56. lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 pennlft ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. MaakuntaläHetysjuHlat alkamat lauman- tai-iltana rukoushuoneella kello 7 ja jatku- wat sunnuntaina, maanantaina ja tiistaina. Lähemmin painetuissa ohjelmissa. 7:nä sunn. Kolminais.-Päiwästä saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipäimäsaarnat suomal. kello 10 ja ruotsal. kello ' 21, pastori Haahti. fg Kollchti tulee Sisälähetysseuralle edell. ja Pakanalähetykselle jälk. haamilla. Jltasaarna suomal. kello ö, lähetyssaar naaja Korhonen. Kollehli tulee Diakonaatille edell. ja Pa- kanalähetykselle jälk. haamilla. Kello G i,-p., jos ilma on suotuisa jatke- laan pakanalähetysjuhlia Linnansaarella, muutoin rukoushuoneella. Puhumat: pas- torit Megelius ja Haahti sekä lähetyssaar naaja Korhonen. ,Cutom.! Siltamaksua Linnansaarelle et ole 6 - 1 2 7 i .-p. Murhemielin ilmoitan, että rakas mieheni Rakennuttaja pitkällisen taudin kärsittyään nukkui hiljaisesti kuolonuneen Oulussa 7 päivänä heinäkuuta 1910, 54 vuoden, 5 kuukauden ja 26 päivän iässä; sy väksi suruksi minulle, neljälle lapselle, iäkkäälle äidille, sisarille, veljelle, lap senlapselle, vävylle sekä muille suku laisille ja tuttaville. Anna Heikkinen. Herra opeta meitä ajattelemaan, että meidän kuoleman pitää. BHen meidäi Ilmoituksia. Heinätorin koululla keskimiikkona t. k. 13 p:nä kello *28 i.-p. raamatunselityksiä. ylioppilas Fonselius y. m. Emankeliumijuhlaa mietetään Muhoksen kirkolla ensi sunnuntaina, kirkossa saarnaa jumaluusopin ylioppilas Fonselius. Juhlaa jatketaan kirkon jälkeen useilla puheilla. Metodisti-rukoushuoneessa (Isokatu 6:, käytävä Limingan kadulta) Sunnuntaina saarna kello 11 a.-p. hyvästi- iättöjuhla kello 6 j. pp. Past. M. PITKÄNEN. MuMMil Oulussa alkaa ensi lauantaina kello 7 i.-p. rukoushuoneen kartanolla ja jatketaan sun nuntaina ensin kirkossa ja sitten, jos ilma on suotuisa kello 6:lta Linnansaarella, jonne on vapaa pääsö kello 6 ja ^ 2 7 välillä, muutoin rukoushuoneella. Saatavien ohjelmien mukaan jatketaan juhlaa maanantaina ja tiistaina. BJtl Asianajajia. rahastoissa v. rn. loini. J. Lakari. F fll (11 IIII toimittaa virastolsvi . u. ULLILA V ^ Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta P.:!ieiin 11:0 5 31. Avoinna 10—V2I2 a.-p ja 3—5 i .-p. Oulun läänin nittaus- ja Omistaja Varamaanmlttari J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita , monen mallisia 30 markasta korkeam piin hintoihin. Tilauksia vastaanote taan kiitoilisuudella. Aistikas työ. Helpot'hinnat. Tuomainen & Kumpp. Klvivelstämö, Oulussa. Koulukatu 26. Telef. 312. HllflKI I J ^ aa " e rekikelillä kuljetettavat IlllUul.! tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Rautarlstlen tilauksia välitetään. Kalajoen Kivihiomossa valmistetaan Kauniita ja halpoja mustasta ja harmaasta graniitista sekä val koisesta marmorista. Kivet lähetetään laatikoissa ilman eri maksua kaikille rautatieasemille Suomessa. Hmtailmoituksia lähetämme pyydettäessä. Kalajoen Kivihiomo. Omistaja A. SANTAHOLMA O.-Y. Siroja ja halpoja NM Pylväitä y. ra. iuoUut. Rakkauden kaipauksella ilmoitan, että Herra on nähnyt hyväksi poiskutsua pitkällisen taudin sairastettuaan rakkaan vaimoni IBS Hill M (o. s. Kauralan) elettyään täällä 45 vuotta, 6 kuukautta ja 21 päivää; suruksi ja kaipaukseksi minulle, 1 pojalle, 4 tyttärelle, 1 sis kolle sekä sukulaisille ja ystäville. Matti Häll. S. V. 151. valmistaa Klvenvelstämö Alatornlolla. Patsaat valmistetaan parhaaksi tunne tusta mustasta kivestä sekä lähetetään rahtivapa.isti rautatiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pyydettäissä. V. Dufvan Oulussa ja Raahessa ^ Saadaan uusiaikaisimmat va- ^ lokuvat sekä kaikenlaiset ryh- ^ mälaitteet, joista löytyy mal ^ leja nähtävänä. Päivystäjä- 1 ■■ ■■ 1 _ ■■ " »» laakarina toimii ensi sunnuntaina tohtori E. VIKBERG. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kui» ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Ouln. HUOffU HUORA.! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN * K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen ? Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. ... . , Ä Matkustaa maaseudulle Asianajaja Oulussa, Aleksanterlnk. 8. u it varatuomari. ICcinkOSki toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin Varatuomari . . ... teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. m A nrrkicollo irlAlcftlla saamme ilmoittaa, että olemme kel- VUlodllC yiCIoUlIC loseppä Oulasvirran talossa Kaup- purienkadun varrella avanneet yleisön käytettäväksi halvan ja ajanmukaisen Kahvilan & Biljaardin nimeltä „KHSTOLA". Kahvila & Biljaardi on avoinna kello 12 illalla ja tarjoillaan siellä kaikkea mitä hyvin järjestettyyn raittiuskahvila-liikkeeseen kuuluu. — Sulkeutuen arv. yleisön suosioon piirrämme: V. & U.-seura »PYRINTÖ". O BBS Vanhin kotimainen Henkivakuutusyhtiö KALEVA, perustettu v. 1874, henkivakuutuskanta yli 100 miljoonaa, rahastot yli 29 mil joonaa. myöntää henki- A pääomavakuutuksla sekä aikaisille että lap sille 5:stä Ikävuodesta alkaen, opintovakuutuksia koululaisille, elinkor koja y. m. kaikista helpolmmllla A edullisimmilla ehdoilla. Täydellisimmät tapaturma- A salrausehdot. KALEVA-yhtlö on kotimaisista yhtiöistä ainoa, joka avustaa keuhko tautisia vakuutettujansa parantoloihin. Koko liikevoitto jaetaan vakuutetuille. Voitto-osuudet vanhem mille vakuutuksille ovat tehneet viime vuosina 60—80 % vuotuisesta vakuu tusmaksusta. Yhtiön asiamiehiä allamainituissa paikkakunnissa ovat: Oulu K. A. Fellman. Bror Hägg. E. Kaijanen. J. Keskitalo. P. H. Korkala. Vald. Lagerbohm. Oskar Lampa. Hugo Lindqvist. Emil Skogstedt. Aström & Aström. Oulu, Toppila J V. Kaijanen. Oulujoki A. Koura. Oulun-Salo Heikki Pelttari. Alavieska August Teräs. Haapajärvi C. E. Ahnger. Haapavesi J. Nummela. Hailuoto Juho Kästämä. K. H. Kesti. Haukipudas Tuomas Holma. Himanka J. Tuliniemi. II J. A. Tuominen. H. Veijola. Kajaani E. E. Nordlund. J. H. Rosenqvist. Kalajoki John Poukkula. J. A. Lankila. Kannus Fr. Tainio. Mikko Oja. Kannus, Vällvllrre J. Kerola. Kello Joel Manninen. Kemi Onni Kemppainen. A. Lindsten. G. Snellman. A. Granroth. Kemi A Karlhaara K. Österman. Kemin maaseurakunta M. Vahtola. Kemijärvi F. O. Bäckmand. Kempele J. Anttila. Kestilä J. Heikkinen. Kiiminki J. H. Puirava. Kittilä A. R. Lindgren. Kuhmonlemi Juho Huotari. Kuivaniemi Juho Mursu. Kuolajärvl Matti Alapeteri. Kuusamo A. Ervasti. K. Koivunen A. Korhonen. K. V. Laitila. S. A. Palvola. Ville Posio. Eljas Rajala. J. S. Törmänen. Kärsämäki F. A. Björklund. Liminka A. Halleen. V. Juustila. Merijärvi J. P. Alaranta. Matti Niemelä. Muhos A. Arölä. Muonlonlska V. Hämeenaho. Nivala J. E. Petterson. Laakso Oulainen J. A. Niemelä. Paavola J. Heilala. Paltamo D. Keränen. Pello Mj. Gahmberg. Piippola Aapo Korpela. Pudasjärvi Evert Paavola. Pudasjärvi Ranua K. Marikainen Pulkkila C. R. Kjellman. Puolanka Jaakko Saariaho. Pyhäjoki P. Salo. Pyhäjärvi Eljas Jatkola. L. Junttila. K. Murtomäki. K. G. Schmidt. Raahe O. Heiskari. H. Stenlund. A. Sutinen. G. Swanljung. J. Swanljung. Rantslla Juuso Kurikka. Rantslla Slpolankylä A. Kor tekangas. Reisjärvi Juho Laurila. Revonlahti Aug. Hentilä. Ruukki J. Simelius. Rovaniemi Anton Kanerva. Hilja Kutila. E. A. Tuisku. H. Eloranta. Sievi F. J. Haikola. Sievi A Rautio D. Verronen. Siikajoki J. A. Kasteli. Simo M. Vuolevi. Simo A Jokikylä Fr. Vuolevi. Simo A Kalllonsaha A. V. Lindsten. Sodankylä A. Tervo. Sotkamo Edv. Heikkinen. J. A. Tervo. Suomussalmi B. E. Bisi. Säräisniemi Juuso Häikiö. Taivalkoski K. G. Nevala. Temmes Benj. Rusila. Tervola S. A. Kuusisto. Toholampi Veljekset Kivelä. Tornio V. Hakanen. F. V. Jernstedt. Tornio A Kuusiluoto H. Oinas. Turtola J. O. Esko. P. Kettunen. Tyrnävä H. Kaakinen. H. Markkula. J. H. Oravainen. Veteli A Pulkkila A. F. Raunio. Vihanti J. Rautiainen. Ylitornio K. J. Säippä. Ylivieska U. Forsman. N. M. Rinne. Ylivieska A Raudaskylä I. Kauppi. Ylivieska A Nlemelänkylä K. Kontio. Oulun läänin piiritarkastaja M. E. O. Luukkonen, os. Ou lu, kesällä Ii. Talletuskonttokuranttltili on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttltilille merkityt rahat kasvavat korkoa ko rolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokuranttitililtä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokuranttl sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä oloa pankissa. Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. Matemaattiset Kurssit toimeenpanee allekirjoittanut Oulussa hei näkuun 20 p:stä alkaen. Kurssit järjeste tään eri osastoihin, joten niihin sopii ottaa osaa sekä alempien että ylempien luokkien oppilasten ja ylioppilaskokelasten. Lähemmin Osote: Muhos. Tyko Reinikka. Ylioppilas. Vakuuttakaa Itsenne tapaturman varalta! ■Vakuuttakaa omaisuutenne! tulipalon ■n Ui varalta! ,Kullervon" Ja „PohJolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. Oulu, Heinäk. 8 psnä. f* f seasta. (Jatkoa 75 niroon.) Mitä tulee siihen seikkaan, että me- not saataisiin tasaisesti jakaantumaan eri paikkakuntien meromelmollisten kes- ken, niin on huomattama, että nykyisen järjestelmän mukaan tientekorasitus painaa hymin epätasaisesti tienteko- melmollisia. Edellä mainitun komi- tean hankkimain tietojen mukaan teki tientekorasitus muotina 1894 mant taalia kohti esim. Mehmaan kihlakun- nassa keskimäärin 42 mk. 20 p:niä. Hollolan kihlakunnassa 88: 22, Ran tasalmen kihlakunnassa 109: 45. Hel singin kihlakunnassa 149: 99, Jkaalis- ten 182: 23, Sortamalan 272: 91, Ilmajoen 219: 54, Sälöisten 230:24 ja Kemin kihlakunnassa 234: 36. Koko maassa oli tierasituksen keskikustannus manttaalia kohti sanottuna muonna 145 mk. 93 penniä. Maikka enim- män rasitetuille paikkakunnille annet- täisiinkin hallituksen ehdottaman perus- tuksen mukaan maltion apurahoja, ei silti saataisi tierasitusta riittämästi tasoitetuksi. Niinpä, käyttäkäämme tässä ylempänä mainittuja esimerkkejä, Sortamalan kihlakunnan tientekomel- molliset joutuisimat manttaalilta edel- leen maksamaan tientekorasituksen me- noihin 177 mk. (>() p:niä muodessa, kun manttaalin menot samaan tarkoi tukseen olisimat Mehmaan kihlakun- nassa 135 mk. 4<> p:iä ja Hollolan kihlakunnassa 89 mk. 44 penniä sitä pienemmät. Ia yhtä epätasaisesti epäilemättä jäisi tierasitus eri paikka- kunnissa painamaan, jos hallituksen ehdottama tierasituksen suoritus tieäy- rien mukaan tulisi toteutetuksi. Har» maan asutuissa paikkakunnissa, missä olot owal edelleen kehittymättömät, kerääntyisi mm. tieäyrejä edistyneem- piin paikkakuntiin merraten marsin Ivähän, ja nousisi siis tierasituksen menotarme kutakin tieäyriä kohti siellä korkeaksi. Tierasitus tulisi siis edelleen raskaimmin painamaan taloudellisesti heikoimpia seutuja, joiden tietarme kumminkin on yhtä suuri tai suurem- pikin, kuin kehittyneimpien paikkakun- tien, missä maanteitä — rautateistä puhumattakaan — jo on riittämästi rakennettu. Sitä paitsi on huomatta- maa, että maanteitä niinkuin muitakin yleisiä kulkunenmoja tarmitsemat kaikki kansalaiset. Maantiet eiitrnt sentähden edusta paikallisia tarpeita, maan koks yhteiskunnan etua. Ahdessä rautatei- den ja kanamien kanssa ne muodosta- wat maan kulkulaitosmerkon. Maan- teiden tekeminen ja kunnossapito on siis katsottama yhteiskunnan asiaksi. Näistä syistä omat kaikki eduskunnan laki- ja talousmaliokunnat muodesta 1907 alkaen ajaneet tierasituksen siir tämistä maltion mastattamaksi. Ma- liokunnassa asianymmärtämäin amulla tehtyjen armiolaskujen mukaan tulisi maanteiden kunnossapito maksamaan noin 4 miljoonaa markkaa muodessa, uusien maanteiden tekemiseen menisi noin 900,000 markkaa ja amustukseksi kyläteille, jotka edelleen jäisimät tieosa- kasten tai kuntain mastattamiksi, an- nettaisiin noin 100,000 markkaa muo- dessa. Tiemenot tulisimat siis ole- maan kaikkiaan noin 5 miljoonaa markkaa muodessa. Tämän melkoisen menoerän siirtäminen kruunun suori- tettamaksi armeluttaisi hallitusta, niin- kuin Mechelinin senaatti aikanaan jo antoi tietää, ellei eduskunta samalla pitäisi huolta siitä, että tarpeelliset marat olisimat siihen tiedossa. Sitä paitsi eduskunnan sosialistiset ainekset, jotka kyllä eimät ole juljenneet kieltää, että oikeus ja kohtuus maatii tierasi- tuksen siirtämistä kruunun mastatta- maksi, omat koettaneet kaikilla keinoin estää tieasian ratkaisua, heistä kun on näyttänyt, että se maltiomeno, jonka tierasitus kruunun huostassa ollen tulisi kysymään, haittaisi itsekästen sosiaallisten pyyteiden toteuttamista. Joka tietää, millä häpeämättömyydellä sosialistit kaikista periaatteellisista nä- kökannoista huolimatta ajamat sitä, mikä kulloinkin näyttää oleman heidän tarkoituksilleen edullista, saattaa ar- mata, että merukkeita ja kujeita ei sillä taholla ole yhtään jätetty koette- lematta, jotta saataisiin tieasia este- tyksi tulemasta oikealla tamalla rat- kaistuksi. Ensin keksittiin siltä taholta, että maltion makinaisia tuloja ei olisi tiemenoihin käytettämä, koska niistä pääosan muodostamat tullitulot, mitkä suurimmaksi osaksi muka lähtemät mä- hämaraisten kansanluokkain kukkaroista. Näiden huomautusten ja mastamäit- teiden johdosta, muut laki- ja talous- »valiokunnan jäsenet katsoima! aseman maatiman asettumaan sille kannalle, että olisi ehdotettama erityinen tiemero tiemenojen larmetta -varten kannetta- matsi, jota meroa kaikki nykyiset tiera situksen alaiset tulisimat suorittamaan tieäyrien mukaan, huolimatta fti:a onko heidän muositulonsa jotakin mää rättyä rajaa korkeampi tai alempi, kun sitä mastoin uudet meromelicolli- set maalla saisimat tieäyrejä masta 800 markan ja kaupungeissa 1,500 markan mähimmästä muositulosta. Mutta maikka täten oli mukauduttu sosialistien maatimukseen, niin ei asia heistä nytkään ollut hymä. He muka atkvimat nyt sääliä pikkutilallisia, joi- den täytyisi edelleen mähistä muositu- loistaan suorittaa ainakin yhden tie-