Nro 277 (141) - 1910 KESKISUOMI Lauantaina joulukuun 3 p:na Lahden Raula- ja ieialiiSeoliisiiiislelitUs 01 Lahii, Puheiin 200. Höyrykoneita, MU" Valmistaa: '^fc.Myllykoneita, Lämmityvlai- Hoyrykattiloita Hoyrylaivoja, Lastiproomuja, Hmitasänkyjä, Raamisahoja, 1767 tokxia, Välivaihtoja, y.m. y.m. ©ST Taydellis»» saha- ja mriiylai- to-sia toimitam me halvimpiin hin toihin! 29 -0 I K. S. R. 1501 Paras ja kaikenlaiseen pesuun sopiva saippua P .P*lv4rinta uip-.kuv.ti y m. kerto- * mukfia (Syytetyt, Hienoa HerrasvUte», Erilaisia luont.nta, Siätyrajoita» ) H.nta 2 markkaa. I. Potaponko- K- t*nmns. Suomennos. Hinta J: 80 p. Vastu painolta ilmesty neet, ovat saata inu kaikista kir.afcau- poista ;a s lorann kustantajalta C. J. Bergströ tn'ilt&, Sairala. 427ft 1-1 Castoria soap. Hinta 60 p. palo, 2: 40 aski. saatavana K.-S. Rohdoskaupasta Vesiturpiinimme ovat saaneet ENSI PALKINNON! Uudenaikalsinta rakennetta! Ensiluokkaista työtä! Vettä säästäviä! Yksinomaan vuonna 1909 olemme myynee» 35 kappaletta! Yhteen sä on Suomessa meidän tekemiä turpiineja yli 25,000 hevosvoimaa! Kustannusarvioita ilmaiseksi. Tampereen Pellava- ja Rautateollisuus 0. Y. tai Metallikonttoori. 691 (P.I.4H0!.) 11-11 Paraimmat urheiluvälineet: BBDBBHDBBBBBaEaS OP □E sauvat ,...! keskisuomalaiset PIEKSUT, per2poh|2la : set Kallokkat, lappalaiset, Kelkat la Lasterreet, kurikkalaiset keskisuomalaiset tarjoa tsiiis: «j> rjp jr rae 332 m rs? Kaima-laivan osakkeita. Hintatr-r joukeia tämäo lehden kon: tor in nimim: ^Osake". 4-J77 1-1 .ivväskvlä8S8 m « jouluk 3 p:nä. Siioiiifn niin IfiiSjS» nassu. »SS «fi—60 Emil Kaistan uatta ja tarkoi tustaan va«ta*vaa mcalaul* työhuonetta suositetaan k ay. t &nr,öllis*ii& huono-, aiokalu- ja nimikilpi ciaalau paikkana. Puholin 118. 1771 Hl—O Herrat Ilmoittakaa ajoissa joulutavaroistanne JCeski-Suomessa." pr Kirkollisia ilmoituksia. SaarsavBOiot. Jpiskjläl kaupcnjl» kirkossa saarnaa: 2 Adventtina PliTfciaarna klo 10 ap Kolehti ,,Valkonauha" yhd st. 11 tasaama klo 6 i.p. Keskiviikkona: Hartaushetki klo K Lp. Konr. Vanne. Ailollitt. kuulut. Torpp. leskiv. Verner Johannes Bamsn ja palT. 8e*ilia Flinkman; kirjansit. Aaro August Happonen ja Tyyne Maria Hokka nen. Kuollut. N. N. K. Y:n jäsenillä on N. M. K. Y:n ja Lemin. Kristillisen yhdistyksen kanssa yhteinen joulukuusi-ilta sunnuntaina t k. 4 p. klo 6 i.p. nais seminaarin juhlasalissa. as 4282 1—1 Betalin rakotuhuoEeella Myyjäiset lanrantaina joulnk. 8p nä klo 6 i.p. 8un- n an tain kakoakaet ovat klo 9 aamulla ja klo « illalla. Toritaina klo Pooli 8 illalla hartaushetki. M. SIIMES 4278 1-1 I Kaiholla ilmoitamme ett& rakas poikamme Venne Johannes synt. 29 p:nft joulnk. 1890 muutti aa mulla 80 p.-nft marask. 1910 Petäjäve den Saloksella oi»,eilisenä sinne, mi ->sft ei enfta ole tuskaa eikä vaivaa, jota jj hin oli U&llä murheen laaksossa saa nut ktrsift a : na syntymistiftu asti. Htn j&tti nyt meidät isin, »id n, 4 veikkoa ja 8 siskoa sek» hoitajansa tänne odottamaan yhtceap&Bsöa. Edvard ja Hulda Salos. Oi jos Vennen kohtaisimme, Tuolla puolen Jordan-virran. 4274 1-1 Kokouksia Bakoushuoneella Toikkasen talossa san- Mutain* tk. 4 p. kello 11 ax. ja 6 illalla. V. Bepo. Kauppalaisseura toimii Reki- ja kävelyretken Keijon Hovilaan sunnuntaina tk. 4 p:ni kello 4 Lp., johon kutsutaan jisenii vieraineen. 4291 !-1 Ilmoituksia, Jyväskylän Teknillinen seura kokoontuu maanantaina joulukuun 5 pnä klo Vs 8 i.p. Hotelli Vahl- greniin, jatkamaan keskustelua yliopisto kysy my ksestä. Sihteeri, 4211 1-1 Kesän perästä tulee talvi. Niinollen, terveellisimm&n ja hauskimman joululahjan saa, kun hankkii itselleen ja perheelleen „K e s ä-H u v i 1 a n". Kolme haosksB ja halpaa huvilaa Jyväs järven ranaalia myytävinä. Lihemmin K.-S. B. TARMO. 4292 1-1 llufi n. s. lDCiItafumiaiitefi iefce piuhaaUacut cnfinuiiviii tuloaan We- luiiiin uialtafunnan duumaan. Ni- niirtäin ne niinte-teuiicunipotou lafi» cliiii.unfid, jotka syksyllä kokoontu neelle ja sittemmin ljajoteiitlle cito- ;i'oi! cduslunnalle jätettiin ..lausun- i'vn antamista"" »varten, mutka jos ta ..lausunnosta" eduskuulamiiic ji>r° käsli ficlia\)h)i, owut nyt intoilit buu= iiialle piiiimiiiivteriii eiväsitUiiina. Siufiinmmc mnistaivat, että ne koe luvat Lvenäjän alamaisten yhden- armoiiia oikeuksia Suomen muiden kansalaisien kanssa Suomensa ja luennon pakottamilta maksamaan jiuutn rahallista korlvau^a pers^o- nallisesii snoritettaivan aseivelivotii- sullden siiasta Wcnäjätto. Tämän lakiesitysten mukana kul. tewan ..johdannon" julkaisimme sun nuntain lehdessämme. 'Se henkii sa- | multaista Suomen perinpohjaista J sortoa jn Suomen perustuslakien jj.ivffäii loukkausta kuin itse ministe- ^ rineuivoston lakiehdotuksetkin. Mitä ensinnäkin aseivelmollisnnsasiaan !u- Ice, kuitataan se aiwan lyhyesti. Ke-s- ka niin. suomalaisten mieliala ei ole lellmneu, jota ivaaditaan uskollisella lvoltafunr.au sotilaalla, niin ei soivi heitä ottaa ivaltaknnnan sotajoukkoi- hin persoonallisesti palmeleuman, ivaan tn tämän »vuoksi olettama Suomelta rahallinen konvaus. Ei siis tule kuuluiviinkaan, niitä Suoun omasta puolestaan tästä päättää, suostuuko se maksamaan >uai ei, waikka asemelivollisuuslakiinme, joka on petustuslainluoutoinen, on yhä edcllecn kninoainatta ^erustuslail- lisla tietä ja siis sitoiva moleniinin puolin. Waltakunnanlain mukaan ne sotilasiniljoonat meille maksettamiksi ^anuaan, waikka me puoleltamme enune anna mitään sitomaa lvoimaa tälle waltakunannlaille, koska einme ole olleet sitä mukana tekemässä za olemme jyrkästi kieltäneet siltä edus- ku-.Nainme kautta lain woiman Suo- tuessa. Lwelasti kuitenkin Ä^enäjän pääininisteri selittää sekä omille kan- salaisilleen että ulkomaille, miten luonnollista on, että Suonienkin pi- lää maksaa weronsa ivaltakunncn puolustukseen, koska kerran Venäjä armeijoillaan suojaa Suomen tur» loallisuutta. ..Täinähän on mallan uikun", huudahtaa asioita lähemmin tunlemaion. Ja lisää: „On tietusti l'..oiniollioia. että Suomikin, kuten muutkin maat, saa kantaa sotilas- taakkaa, koska nyt kerran elämänme- no lvielä on semmoinen, eU'ei ilman pistimiä »voida rauhassa maapalloa asua." Me emme olekaan kieltäyty» neet suorittamasta asewelwollisuutta oman isänmaamme tunvaamiseksi ontten kansalaisten kautta omassa maassa. Päinivastoin olemme sitä erityisesti halunneet. Juuri »oenäläu reti wirkalvalta se meidän rakkaat aseivelivollisuuspataljoonainme ha- joitti. Emme myöskään kieltäydy taan oman eduskuntamme päätettä- li-äfiiz*) Mutta sitäpä ei anneta. Mci- däii omat »valtiopäiivämme eiivät saa päättä ä tässä asiassa, »vaan pää- töksen tekee »valtakunnan duuma, jol le sen oikeuden meidän luivatlaniine Menäjän wirkawalta on iiittänyt. Toinen ehdotus sitten koskee ive- näläisten yhdenarivoisia oikeuksia Suomessa kuin on maan syntyperät- siliä omilla kansalaisilla. Pääministe- ri Stolypin huomauttaa selityskirjel- niässään -- owelasti kylläkin —, että j suoi.ialaisilla Wenäjällä on samat oi- ^ keudet kuin itse »venäläisillä. Siisj kun tätäkin asiaa lyhyillä silmillä kat sotaan, uänttää todellakin siltä — ai nakin ulkomaalaisille ja ivenäläisille, jotka asioita eiivät tarkkaan tunne — että suomalaiset nauttimat täydet kansalai^.edut Wenäjällä, mutt.r »ve- naläisiltä Suomessa kielletään kaikki. Juuri näin esim. suuri englantilai- neu sanomalehti „S t a n d a i d" e- sittäa asian lukijoilleen. Stolypin aina taitamana watiio- ^ miehenä on osannut nyt juuri aluksi »valikoida ne Suomen ja Wenäjän „ ivcliiet kiistakysymykset, joima kaik- lein lielpoimmin sekä itse »venäläiset ^ että ulkomaalaiset johdetaan l,ar- ^ h.-.an. Sillä kun tätäkin uiäistä asiaa tarkkaan ja per.n-! ~~ polijaiicuiiiuii katsotaan, niin joit- ■ £3 tuli se kokonaan toiseen toalais-iQ nikseen. Suomalaisilla on tosin Yh-!^ denarivoiset oikeudet Menäjällä kuin _ itse »venäläisilläkin. Mutta jos suo- malaineu siellä todellakin vääsee oi- ^ keuden niukaisia etuja nautlimaan, ivaaditaan häneltä koko paljo itse' asiassa. Hänen täytny pakostakin ol-! la me.iäiänlielcn taitoinen >a teiniin ' . mukautua »venäläiseen yhteiskun- - taa». iKäivtä syistä ei tamata ^enä- j jället suomalaisia muissa toimissa ^ knin sotilaswiroissa ja hiukan liike- alalla. Muihin kuin sotilasivirkoih',! ei ole vuhettakaan suoniaiuisteu 'tse asiassa yrittääkään. Joku hariva poikkeus ehkä tamaiaan, mutta ai-l^ »van iatunnaisesti, jota tuskin kait'j^ naitua ottaa lukuun. Ja venäjän Q .valtakunta on niin suuri ja laaja, ^ eitä joku sata suomalaista ficfta on ^ samasta armosta kuin pisara meres»^«« i.i. viiden waikutus »venäläisen lan- jill.suuden heikontamiseen ei merkit^ se mi:ään. Päinwastoin useimmassa tapauksessa suomalaiset snlaivat suu reen ilaamilaiseen yhteiskuntaan o-.mn kielensä ja kansallisen m'ele.i>ä unohtaen. Eikä koskaan mitään pa- periä ivenäläisistä ivirastoisia Trenä- jälla vsuiva suomalainen !vo> saada omalla äidinkielellään. Tämä sanottuna suomalaisien oi- keutiista ja eduista Venäjällä. Katsomme nyt »venäläisten oi> fcuffia Suomessa. Jo meillä »voi- iiiassaoleivan lain mukaan pääsee jo» kanien »venäläinen helposti Suomen kansalaiseksi tekemällä siitä erityisen pyynnön. Ja sitten kun hän tn Suo- men kansalainen, on hänellä sauiat iDnt ja oikeudet kuin syntyperäisillä suomalaisilla. Mirkoihinkin hän pää- see aiivaii samoin kuin suomalainen i' i-\- Parhaat Koneet 2i7i tflidaa-, t^ollisiuns-, »aliko-, rryily-, tnrpniii- ;a !j~a- sastte pdullisimrnin Konekauppa-Osakeyhtiö AATRALTA. Helsinki. Taoppre. Viipuri. Vaasa. ry^täLäa mti.tä hir»tailmcituk>sia! 16-0 Miehille Villapaitoja, Kaul liinoja, Kud jttuja Vilklakkla, Urheiltipaitoja, viIImu , KttPineitä, nahasta y.m. V illaalusvaatteita. Sukkia, Välipohjia, Jalkineita, Kalossia, Lakkia, Hiihtolakkia, M. G. OKSALAN Herrain Pukimoliike. □ □□□ SAB.B.T E3 m m o m romaani kansallisen herätyksen ajoilta on K. A. JÄRVEN kirjoittaman uusimman kirjannimi. Se on ilmestynyt Sanomalehti-osakeyhtiö Keski-Suomen kustannuksella. Sivuluku on 253. Hinta 3 mk. Siron kansilehden on piirtänyt taiteilija A n 11 i 11 a 1 o n o n. Toinen arvostelu: »Huolimatta siitä, että suomalaisuuden taistelu esiintyi kansamme historiassa viime vuosisadan toisella puoliskolla valtavana yhteiskunnallisena liikkeenä, jonka laineet vyöryi vät yli inaan ja kaikkien kansankerrosten, ei tätä ihanaa suomalaisen heimon nousuaikaa ole lähimainkaan niin suu ressa määrin kuin odottaa sopisi kuvattu kotimaisessa kauno kirjallisuudessamme. Ja kuitenkin on kaunokirjallinen muoto ainoa, missä nuo kansallisuusaatteelle niin jalot vuosikym menet voidaan elävästi esittää, kehoitukseksi, mielten kohot tamiseksi ja isänmaanrakkauden syventämiseksi nykyisessä nuoressa sukupolvessa, joka muuten yhä enemmän vieraan tuu suurista kansallisista esikuvista ja kylmenee niille. Juhani Ahon »Kevät ja takatalvi» on ainoa huomattavampi teos kansallisen herätyksen ajoilta. Pienempiä kuvauksia ja kerto- m lks a tältä alalta on myös olemassa ja etenkin P. Päivä rinta monissa teoksissaan koskettelee noita kysymyksessä olevia aikoja ja aatteita — muistettakoon vain hänen ro maaniansa »Torpan poika«. »IIarry« on kertomus nuoresta, sivistyneesti miehestä,jonka suku on lähtöisin supisuomalaisista esivanhemmista, mutta aikojen kuluessa ruotsalaistunut. Romaanissa tutustumme ensinnäkin siihen aatteellisesti tyhjään ja siveellisesti mädän tyneeseen elämään, jota nuo ruotsal listuneet nousukasyli- mykset viettävät. Tämän ylimystön nuori vesa Harry Nican- der, oululaisen valtioneuvos Nicanderiti (esivanhempain nimi Nikkilä) poika, joutuu pääkaupungissa ylioppilaitten keskuu dessa riehuvien kansallisuustaistelujen pyörteisiin, kuuntelee suurta Snellmania ja lopulla ankarien taistelujen jälkeen kääntyy suomenmieliseksi huolimatta vanhempiensa vastus tuksesta ja siitä, että isänsä hänet tämän askeleen tähden karkoittaa kodista. Esityr on lämmöllä, vakuuttavasti ja vaikuttavasti kirjoi tettu. Tapaukset tuntuvat kaikki todenmukaisilta ja uskotta vilta. Mr.isteri Tervon ja hänen uuden lehtensä »Sala- man« raju taistelu Harryn kotikaupungissa raivoavia ruot- sinnriclisiä vastaan ja heidän määrättömän vainonsa alaisena, kaupungin ruotsalaisen hienoston henkisesti autio elämä, jota koetetaan peittää juopotteluihin ja hurjasteluun kan- falta piilossa, reipas ja hurja ylioppilaselämä, Harryn — lahjakkaan, mutta tuntehikkaau ja taipuisan — nuorukaisen sisällinen taistelu ja hänen lopullinen voittonsa — kaikki on teoksessa kuvattu elävästi ja puoleensa vetävästi.« (Mikkelin Sanomat.) □ □□□ □ □ O □ □ □ □ □ S u □ s o o m m M sannaein aannaBaannnBng että jos siilfu aivataan Venäjän tsi- noivnitoille eli »virkamiehille »vapaat ti päästä Suomen ivirkoiyi.i, ivoiuut He lännc samota sääskiparlve.t li'.»ey- deliä ja peittää Niinistöistämme ko- iäytiärnaUä ne ehdot, jotka suo» alai- kouaan suomalaisen ilman, ^.'enä- seitakin »vaaditaan. Siis ennen kaik- Iäinen ivirkamies, joka näillä uudcn tea tolii'.iaisten kielten taito. Mutia ^ „iain ' edellytyksillä saapuu Suomeen sama ivaatimus on itse asiassa suo-^vitkaniieheksi. on joka suhteessa t'.n- rnalaisen päästessä Wenäjällä >t>:r- j riiollntci' snoinalaiselle kiniallisvu koihin. Sillä suomen- tai ruotsinkie^delle. Ja jos heitä saapuu tänne par- lellä ei hän siellä toimeen tule eikä mittain, on pian wirastomnie tiyiin la 'uojeleinisesta ja päätti. scnaarU lausnnossaan esittää wahwistetia» ivaksi cdnstunnan hy»väksy:nä:i esi- tykien mainituksi asetukseksi. >'i>:en iiluistcttance, antoi tcoili» iirnshaUitiis puolestaan asetusehdo- tuksest.i tpaäivän lausunnon. tule knsiimykseenkään »virkaan ilman ivenäjäutielentaitoa. Mutta nyt täniä uusi ,.I«ki" teistä paiiiaivasta puolesta kielitaidosta ei puhu mitään. Tänne siis woi tulla sen mukaan ivirkoiyin joko aiivan uinmikkoivenä- iäisiä tai sellaisia suonien- j.a rnotsin- tielentaitoisia, jotka eimät luissacn lapauksessa täytä kieliasetnksen maa- iimuksia. Mikä siitä on seuraus sekä .virastojen säännölliselle kiilulle että »virastoja käyttäiville suomalal>il!e, on itsestään selmä. Sitten nuden „l.nn" mukaan tehdään We?iätällä suovitetut opinnäytteet päteiviisi Siio- messa loiransaantiin. Tämä nyt on toiin »vähemmän painama ajia, ivaik- 'a sillälin kun erikoiskohtiin men- nään, on suurikin kantamuus. Tuo- märiksi Suomessa ei sentään oikeut tane Venäjällä suoritettu tutkinto uudenkaan „lain" mukaan. Eikä kai muuten papiksikaan, ell'«i asianomai- ucn käänn») luterinuskoon. Mutta niiten estin, syntyperäinen menäläi- uen opettaa Suomen historiaa Luo- men kouluissa, on hyminkin arka ky» symys meille suomalaisille. Ja mikä tässä asian Pnolesia on erityisesti merkille pantalva, on se, *) Niin on ainakin »viime aifoiiia ^ jo inilioonain niaksoa monet pnolta- ^ neet, »vaikka löytynee »vielä sekin lyrk- r enuläistyneet. Luulemme, että juuri uuden „lain" ydinkohta tässä Wenäjän alamLi ^ten uhdenivertauttamisessa snoinalaisien kaneja Tuomessa, onkin jnnri saada tänne tottelelvaisia »virkamiehiä Sto- lypiuin politiikan perille ajamisessa Suoinessa. Sillä miten pcJjätänn Suonien omien »virkamiesten asettu- ivan passiilviseen mastariniaan uu- .een lakiin" ja järjestykseen nähden, osottaa se, että niskotteleioat suo- malliset »virkamiehet määrää uu- st „lcft" syytettämiksi Wenäjän tuo- mioisiuiniissa ja Venäjän rikoslain »lukaau. Tämä miimemainittu toimenpide oi', räikein oikeuden loukkaus, mitä ajatella »voidaan. Sillä ikimanha suo- malaincn lakiperiaate on, että Suo- messa tehty rikos on tutkiitalvt ja tuoinittaiva Suomessa sen oman lain mukaan omissa tuomioistui- niissä. - - Ag.ouoomitutkiunot. Senaa tissa ciiidtiiit tiistaina maaiilvilje- lyshallituksen esitys sellaisesta iel- ivennykscstä armolliscen asetukseen 7 p:ltä elokuuta l!KKf tiedonnäytieisiä päteivyyden osolltamiseksi opcttaja- ioiniiiii ja muihin »uirfoiliiu iixa.ui> miijflykjcn alalla, että Mustialan liiaanmilielys- ja meijeriopistossa suoi iteiiu päästötutkinto tuottaa sa- inan pälemyyden kuin sanotussa ase- lukiessa mainittu agronoomiatulkln- iv. Senaatti päätti selittää, että nul- lä, jotka silloin kuin uusi asetus as- tui moi maan oliivat suoritianeel knrssin 3.'i'ustialassa, on sama pä:e- ionys kuin mitä uusi asetus u'uka- ntian tuottaa. — Tuberkuliuitarkaötilkset. Se naatissa esitettiin tiistaina maan» >'^i'icl'.ishullituksen esitys, että kiima- iiuörit oikeutettaisiin määräämään asiLnomainen eläinlääkäri kruunun kustannuksella tutkimaan tnvcrkilli» nilla sii'os- tai sonninhdistiiksien sii- tossonnit ja se osa karjasta, jol'on sonni sijoitetaan. Senaatti päätti tehdä esiiyksen hallitsijalle. Vlralliöiay.w.yleisiä uatisia. ZsiimsMMt. sa esitettiin eilen kenra.:- :enaa ka mielipide, joka tämän maksun ko- fonacn hylkää jä tekee sen mmiamix \ [[tmcxn ^ x{n kirjelmä, jo^sa .. . . , .kutti »vanha ase»velwolltsuuslakliii>ne J ( , . , ' , asemelmollisuusaitassa suortttama-,ta on j, a peruuttamatta. ^a' llIta lvaadittun lauiuutoa eduskun- enaa^ rahallista kormausta Venäjälle, ji s sen maksun määrä ja muoto an'.i?> tälle mielipiteellä on myös tävsin oikeutettu Pohja. nan alamaisesta Mastauksesia arm esitykseen osetukseksi ammattimaaral- LNttNnIlti kiiA«lÄm!iii». Senaatin kauppa- ja teollisuuetoi. itiituskunta on eilen tehnyt senaaiil- le eldotnkscn määrärahain myöntä- misestä käsiteollisuuden edistämiseksi muosina 1J>11—13. Ehdotuksen luu raan nousisi Muotuinen määräraha käsiteollisuuden edistämiseksi seurc.a- masti: l!'aiskäsityökouluja war?.n 00,230 mk., mieskäsityökouluja mtr- ten mk., kieltämiä naistasi- työkouluja Marten 2!>,G50 mk., licr* täiviii luieskäsityökouluia maren 33,200 mk. ja käsiteollisuustuott-i» d:n myynnin neuvontatoimint-fH