HIO 72 «iilö» Id J!L I HHL U» Waanen':&!';;s Kesäkuu 27 ^sv^no, tappelun alottanut kuuluisa pukari, jota on joyfuy itfeääntin kolhittu. Tapauksen perästä lakkautti juhlan klo ' 211 illalla työiväenyhdistykssn mahtimestari ja niin estyi näytelmän jatkuminen, jossa poliisikin olisi saanut osansa, jollei olisi ehtinyt pois, häntä jo piirittämän jätkälauman keskeltä. Olisipa asiain näin ollen suolamaa, että Pateniemen sahallekkin saataisiin makituinen järjestyksenpitäjä, joka möisi sopimalla ajalla juopuneet niillä seuduin pidettämista juhlista pois toi- mittaa, maikka onhan tosin sahanhoi- taja lumonnut järjestystä sahalla ja sen ympäristössä pitää. — Puukotus Pattijoella. Ju hannusyönä tapahtui Pattijoella Mi- jonkari-nimisellä saarella, jossa patti - kokisilla oli ivalmiaiset, ankara tappe- lu, joka päättyi siten, että kulkurityö- mies Lahti löi Pattijoelta kotoisin ole- maa työmies Lampelaan puukolla neljä ammottamaa haamaa, joista kaksi käsi- marteen, yhden silmän alle ja poskeen sekäyhden läpi rinnan. Tappelu oli saa- nut alkunsa aiman mitättömästä lei- killisestä sanamäittelystä. Puukotettu toimitettiin heti lääkäriin, joka ei mielä moinut marmaan sanoa miten miehen hengen käypi. — Oulun raittiuspiirin kesä juhla Hailuodossa Juhannuspäimänä onnistui hymin. Laulua, puheita, lau- suntoa ja näytöskappale Lemmennosto ii. m. oli ohjelmassa. Ohjelman suo- ritukseen otti osaa Hailuodon r.-seura, Pohjan Leimu ja Kellonkylän „Kytö III:s." Aleisöä oli runsaasti. — Oulujoen kunnan tvaltuus- ton kokouksessa t. k. 22 p.nä käsi iduin ja päätettiin seuraamista asioista sittenkun puheenjohtaja, maanmiljelijä I. Pikkarainen oli lausunut joitakin sanoja kuolleen maltuusmiehen, työ mies Frans Oskar Hietalan muis tolle. Luettiin ensin Oulun kihlakunnan tuomarin kirjelmä, joka koski lauta- nnesehdokkaan asettamista. Ehdokkaiksi tulimat eri piireistä seuraamat: ent lautamies Kastell, A. Kärki, H.Kaup- pila, ent. lautamies I. Saarela I Kontio, K. Kolehmainen, H. Tikkanen I. Alatalo ja I. Termaoja. Veroista, jotka tulemat ulosmit tauksen kautta perityiksi, päätettiin hy 'väksyä maliokunnan enemmistön eh d^tus, ettei mielä sakkotoimenpiteisiin niissä ryhdyttäisi. Oulunsuun kansakoulun maan pals tätiläksi erottamisesta päätettiin, että '.valtuusto myöntää 100 mkan muok ratt niiltä ivuosilta yhteensä, jonka koulu on maanmilj. I. Pikkaraisen alueella ollut ja päätöksen jälkeen joka muosi 10 mkaa muosittain, että saa Tattiin häneltä kauppakirjat, jotta kan- s.'.koulun maa moitaisiin palstatilaksi soittaa. Pikkarainen suostui päätök- i>en. Luettiin kumernöörin päätös kansa- koulupiirijakoehdotuksesta, joka koski Madekosken kansakoulua. Asia annet- ti m raueta ja päätettiin panna uusi piirijako toimeen, jolloin tulisi lukuun otetuksi myöskin kysymys Laanilan, Koskelan ja Oulunsuun kylien kansa- kouluihin pyrkimien oppilasten jär- j estämisestä. Samoin katsoi maltuusto moimansa ottaa piirijaon yhteydessä pohdittamak- seen kysymyksen apuopettajan ottami- sesta Koskelan kylän kansakouluun, johon oli pyrkinyt miime kemäänä 60 uutta oppilasta, maikka 50 on kat- sotku korkeimmaksi määräksi, joita yksi opettaja moipi opettaa. Syksyllä ar- weli ehdotuksen tekijä pyrkijäin lumun nouseman 79:neen. Toistaiseksi pää tettiin käyttää tilanahtauden poista miseksi mainitun koulun lähellä olemaa Raakkulan koulua. Maltuusto väätti asettaa maliokun- nan, jonka olisi pohdittama piirijako- asiaa. Siihen malittiin yht. li henki- löä, yksi kustakin piiristä, jota uusi jako koskee. Valituiksi tulimat seu- raamat maltuusmiehet: Koskelan kou- lun puolesta Koskela, Laanilan Hin- tan koulun Laukka, Oulunsuun koulun Lassila, Madekosken Kauppi, Pikkara- lan Tikkanen ja Sangijoen koulun puolesta Kiwi. -Lainan ottamisesta Sanginjoen kan- sakoulun rakentamiseen oli koulun joh- lokunta pyytänyt maltuuston suostu- mistä, koska koululla, jonka on oltama ivalmiina ensi elokuun alussa, on en tisestä 8,000 mkan lainasta jälellä main muutamia satoja. Maltuusto ei katsonut moimansa ratkaista asiaa, maan jätti sen kuntakokoukselle. Johtajatoimen järjestämisestä Laa nilan kansakoululla syntyi kiimasta sa- nanmaihtoa. Kansakoulujen tarkastaja O. Rauhamaa oli nim. ehdottanut johtajantoimen jakamisen ylläsanotulla koululla, mutta koulun jodtokunta oli asettunut kysymystä mastaan, suos- tuen kuitenkin pitkäin keskustelujen ja kinailun jälkeen ehdotettuun muutok- seen, koska koulun ent. johtaja opet taja Tuohino oli ottanut mirkaeron ja paikka oli julistettu amonaiseksi. Muutoksen kautta tulisi yllämainittuun kouluun johtaja sekä johtajatar, mutta heidän palkkaetunsa eimät tulisi muut- tumaan muulla kuin, että johtajatar tulisi saamaan puolet tyttöoppilasten oppilasrahoista ja johtaja puolet poi- kaoppilasten oppilasrahoista. Asia pantiin pöydälle. Pyyntö, että Erkkolan maalla asu- malle rautatientyömiehelle Matti Aho- lalle, joka on 6 kuukautta maannut sairaana ja joka suuren lapsijoukon kera on puutteessa, myönnettäisiin ko- konaan mapautus kunnallismaksuista, jätettiin seuraamaan kokoukseen. Maltuusto päätti tästä lähtien sa kottaa jokaista jäsentä, joka myöhäs- tyy kokouksista neljännestunnin. — Kansakoulut. Oulujoen kun nan Kormenkylän kansakoulun opetta- attareksi on kahdestatoista hakijasta malittu Anna Emilia Sipilä Remon- ahden Keskikylän kansakoulusta. Temmeksen kunnan Kärsämänkylän ansakoulun piirustukset on hymäksytty naisopettajan koulua marten. Sairasapua on lumattu Siikajoen Ylipään kansakoulun opettajattarelle Aina Armelalle, riippuen kuitenkin apu siitä asetetaanko kouluylihallituk- "en käytettämäksi eduskunnan päättämiä maroja. — Kylmää oli Pudasjärmellä Iu- Hannusta masten yöllä, sillä lämpö- mittari näytti main 2 lämpöastetta. — Rippilapset Tyrnäwällä las- ettiin Ehtoolliselle Iuhannuspäimänä. Kirkko oli kaunistettu koimuilla ja leh- dillä, kansaa oli kirkko täynnä. — Metsäwalkea . oli päässyt mal- loilleen Iuhannussa aamupäimällä Oulunsalon Lumijoen puoleisella ran- nalla, mutta onneksi oli tuuli sellainen, ettei se edistänyt malkian lemenemistä. yhteisillä ponnistuksilla saatiin tuli il- tapäimällä sykehtymään. — Kuusamosta 13 p:nä kesäk. Miime kuun loppupuoliskolla mallin- neet kylmät ja koleat pohjoistuulet hi dastuttimat täälläkin kasmullisuuden alkuun pääsemistä. Mutta sittemmin tämän kuun alussa muuttuimat taas ilmat erittäin herttaisen lämpymiksi, että kasmullisuuskin on jo edistynyt melkoisesti. Lehdet puissa alkamat olla täysikokoiset; ruis näyttää tähkää ja kemätkylmöt tekemät pellot mihreiksi Ankaran tuulen ja paisteen maikutuk- sesta alloimat sittemmin kylmöt kärsiä tuimuudesta, mettä kun ei ole satanut sitten tämän kuun 5 päimän, jolloin koman ukkosilman mallitessa satoi maan kosteaksi. — Kätilöt. Hailuodon kunta on anonut 300 mkan suuruista muotuis- ta maltioapua kätilön palkkaamista marten. — Tyrnäwän osuusmeijerissä maksettiin toukokuun kermasta 9 pen- niä maitokilolta 3,45 %. — Tyruäwäu seudun osuus meijeri r. l. osuuskunnan kokous on Tyrnämän nuorisoseuran talolla „Mäinölässä" ensi torstaina t. k. 30 p:nä klo 4 j. pp. — Tuhkuria on ollut Kellossa jo kuukauden päimät liikkeellä, mieden useasta talosta pienokaiset haudan po- meen. Nytkin sitä on parasta-aikaa mainitulla paikkakunnalla. — Oulunsuun Nuorisoseuran suuret arpajaiset ja kansanjuhlat onnistuimat miime juhannusiltana erit- täin hymin. Meisöä oli enemmän kuin toimoa osattiin ilman niin koleana ol- lessa. Juhlassa esitetty näytelmäkap pale ..Mustalaiset", onnistui merrat- tain hymin sikäläisiin oloihin katsoen. Juhlassa pidetyistä mieskohtaisista kilpailuista kuulantyönnissä, 100 mtr. juoksussa ja pituushypyssä, tultiin seuraamiin tuloksiin: I palk. Koskela, pistemäärällä 231,78; Lindblom II palk. 230,80 pist.; Mahlberg III palk. 228.26 pist. Juhlan loputtua seurasi iltama, jossa ..jalalla koreasti pantiin". Muuten armoilla oli hymä menekki, sillä ne sanottiin myödyn kaikki. — Kestilän osuusmeijeristä maksettiin toukokuulla tuodusta mai dosta keskihintana 10 penniä litralta, korkeimpana hintana oli 11,6 p. — Pakkanen oli Rautiossa ju- hannusaattoa masten yöllä palellut- taen osaksi perunanmarret ja lehdet, jotka päälle olimat ehtineet. Pitkälli- sen tuimuuden perästä saatiin mirkis- tämää sadetta juhannusta masten, jo- ten pakkasen jäljet toimottamasn pe- runamaissa pian katoamat. Muille kemätkylmöille ei liene puhuri mahin- koa tällä kertaa tehnyt. — Pakkanen teki tuttamuuttaan Kestiläslä t. k. 20 päimän »vastaisena yönä. Maa oli yleensä aiman mal- konen, tehden perunantaimet pehmeiksi, ainakin Hymölänrannan kylässä. Sa- moin lie ollut muuallakin. Toimoa sopii, että muut korsitouot lienemät jääneet odottamaan. Heinänkasmu on hymällä alulla, marsinkin kunnossa olemilla kedoilla. — Oli käydä huonosti nuoren miehen, Ilmari Keihäskosken, Kestilän Hymölänrannalla aukastessaan myllyn- ränniä. Hän nimitt. oli porannut pieneen kirveen symän ampumareijän ja pannut ison latingin, rumeten sii- hen korkkia lyömään rautaisella..loas- tikulla". Mutta mies sattui jotenkin horjahtumaan lyödessään, silloin jyr- säsi tikun nokka säkeneen, josta ennen aikaa syttyneet ruudit ja mura puhal- simat silmille, sytyttäen »vaatteet ilmi- liekkiin, joita hän ryhtyi heti sammut- telemaan, saadenkin ne pian sammute- tuksi pudottautumalla meteen. Riisuttuaau huomattiin rinta hie- man palaneeksi, samoin nenä, kasmot ja kädet, toinen käsi pahoinkin. Toi- sesta silmästä ei saatu selmää, maikka näkökin siitä olisi mennyt, ainakin sen munuainen oli yhtenä merimaksana, joten täytyi heti lähteä Haapamedelle saamaan lääkärin apua. Onneksi ei sattunut „laastikku" päätä kohti, maikka se lensikin tietymättö- miin. Kimipalasista olisi henkikin moi- nut mennä. Nyt pääsi miehemme pa- lohaamoilla. — Rukiit owat tähkineet Kes- tilässä 2 miikkoa ennen juhannusta ja ompa Marttakin tyydyttämästi, jota- mastoin ohrat omat pienet, ylettyen kuitenkin sammakon sukkarihmaan, sa moin lienee perunan kasmua estänyt emäinen kuimuus ja nykyisin mallalla- olemat kylmät tuulet, maikka saatiin- )an sitä kastettakin aikalailla t. k. 15 p:nä koman ukonilman mallitessa. Aivoin kirje Oulun läänin Autvernöörille. Koska maaseudulla edelleen kiertelee monenlaisia huhuja maanmiljelijä E. M. Pentzinin maimomainajaa kohdan neesta kuolemasta ja yhä epäillään asiaa toisenlaiseksi kuin mimmoiseksi sanomalehtitiedot omat sen esittäneet ja mielä lisäksi halmenneiaan niitten mi- ranomaistenkin toimintaa asiassa, jotka sen kanssa omat tekemisiin mirkansa puolesta joutuneet, alistamme me Hra Kumernöörin harkittamaksi eikö olisi oikeudentunnon rauhoittamiseksi syytä julkaista kaikki ne asiakirjat, jotka kuo- leman aiheuttamista tutkittaessa omat syntyneet. Täysi tieto asiassa olisi tietenkin omansa poistamaan määrät käsitykset ja saattamaan asian oikeaan maloon. Olemme puhutelleet tämän lehden toimitusta ja se ainakin on lumannut asettaa palstansa käytettämäksi tähän julkaisemiseen, ja armatenkin muutkin täkäläisten sanomalehtien toimitukset suostumat julkaisemaan kyseenalaiset asiakirjat. Maalaisia. BOT Arw. Kaiun kuukau si-, neljännes- ja puolilvuosi- kerran tilaajia Pyydämme ajoissa uudistamaan tilank- sensa, jottei keskeytystä leh- deu jakamisessa syntyisi. Heinäkuun 1 päilvästä tä män tvnoden loppuun mak- saa Kaiku ainoastaan 2 markkaa. Pikku uutisia. — Kymmenennessä pohjoismaisessa konlnkokonksessa, joka pidetään ensi elo- kuun 9—12 päilvinä Tukholmassa, tulemat seuraamat suomalaiset koulumiehet pitämään esitelmiä eri aineista, nimittäin: professori 28. Ruin, kansakouluntarkastaja, tohtori A. Lilius, rehtori, tohtori P. Mirkkunen, yh- teiskoulunjohtaja, neiti L. Hagman, rehtori M. Hagelstam, professori W. Masenius, maisteri Fj. Berndtson, lehtori A. Törnudd. Ruotsista ja Tanskasta on ilmoitettu 14 esitelmää tai keskustelukysymystä kummaS- takin, Norjasta 1). Kokouksen yhteydessä järjestetään näyttely, joka käsittää osaksi yleisen osaston pääasiassa uudenaikaisia kou- lusisustuksia ja opetusmälineitä, eri aineiden mukaan järjestettyinä. * — 12,000 markan edestä palomiinaa myytiin täkäläisestä miinakaupasta Juhan- nuksen edellisenä maanantaina, tiistaina ja keskimiikkona. Kun miinamyymälä oli auki 4 tuntia päimässä yllämainittuina päiminä, niin tulee joka tunnin osalle 1,000 mkaa. — Kireiksi malitetaan raha-mkoja, mutta miinaan noin pienet summat kuin 12,000 kyllä joutamat. * — „Za»thoksen" hylky tuotu Cu- luun. Kemiläisen höyryaluksen „Zanthok- sen" hylky on joku päimä sitten tuotu tänne Toppilansalmeen. Kuten muistamme upposi yllämainittu laima miime syksynä Haukiputaan edustalla olemalle Kropsun matalikolle, mieden mu- kanaan 2 laimamiestäkin. tunnettu haaksirikkoisten kaimojen nos taja Juntunen oli hylyn ostanut huuto- kaupassa 800 mkalla. Nyt on hän sen meren pohjasta ihmisten ilmoille saattanut. * — Lleuraalikutveruööri ja »venäläiset koulut. Kenraalikumernööri Seyn on kol- men menäläisen koulun perustamista mar- ten Salmiin lahjoittanut (>,000 mk.. Karja lan »veljeskunnalle ^,000 mk. ia 1,000 mk. lastenjuhlaa marten Walamossa. Uutta menäläistä koulua lienee suunniteltu Polmi- järmelle. Opettajiksi kouluihin otettanee nunnia Krastonohin luostarista. — O. F. — Kihloihin omat menneet Helsingissä Kullermo m akuutusyhtiön pääkonttorin mir- kamies Toimo Korpi ja ylioppilas, neiti Tyyne Aulis, Kansallis-Osakepan- kin pääkonttorista, sotaromast» Viktor Au- lis'en ja hänen puolisonsa Auroran, o. s. Strömmer, tytär Oulusta. Samoin omat kihlauksensa julkaisseet kirjaltaja Jussi Milppola ja neiti Jenny Keskitalo. Niinikään omat kihloihin menneet yliop pilas Kustami Lounasheimo Mii- purista ja neiti Thyra Merikallio Oulusta, makasiininhoitaja Alex Hellman'in ja puolisonsa Edlan, synt. Ahlberg, tytär. * — Wihityt. Juhannus iltana mihittiin amioliittoon Haukiputaalla Rauhalan hu- milassa arkitehti Ilmari Launis Hel- singistä ja opettajatar neiti Esteri Reinilä Oulusta, pankinkomisarius Edm. Rehnbäck'in ja puolisonsa Elisabetin synt. Hellman tytär. — Qnko nmpisnolcntulehdus tarttu- wa? Lääketieteellinen aikakauskirja The Lancet julkaisee erään tri Touald Hoodin kirjeen, jossa esitetään että umpisuolentuleh- dus on tarttuma. Hood luulee, että tauti moi mikrobien kautta siirtyä toisesta henki- löstä toiseen. 15 muotta sitten oli tauti hymin harminainen, kun se nyt sitämastoin esiintyy hymin laajalti ja paljon maaralli- sempana kuin ennen. Lääketieelliset aukto- riteetit asettumat hymin epäilemälle kannalle Hoodin teoriaan nähden. * — Auringonnousua katsomaan oli Romaniemellä Ounasmaaralle kerääntynyt Juhannusyön miettäjiä noin 3—4,000 hen keä, mutta aurinkoa ei näkynytkään, sillä taimas meni pilmiin klo r :?12 tienoilla yöllä. * — 800 markkaa yhdessä apajassa sauvat muutamat Mustolansaaren kalasta jat Kotkan läheisyydessä toissa sunnuntaina. Kalastajat olimat nuotanmedossa Hirsisaaren luona, saaden yhdessä apajassa 2(5 lohta, joista jokainen painoi yli 10 kgr. * — Paholainen nähty Helsingissä? Hämeenkadun '»:ssä, Kalliossa kerrotaan näh- dyn itse pääbeltsabubi. Se oli jo aikaisem- min kemäällä antanut tietoa saapumisestaan sanotussa talossa sijaitseman sekatamara- kaupan hoitajille kolistelemalla marastohuo- neessa ja tissuttelemalla siellä edestakaisin. Mutta t. k. 7 p. oli se sitten ilmestynyt oikein kirkkaalla päimällä kaupan palmeli- jattarelle tullen äkkiä lukitusta »varasto- huoneen omesta puotiin. Se oli noin parin kyynärän korkuinen, kiharatukkainen, kaita- kasmoinen mies, parta harmaa ja pitkä. Vaatteet olimat olleet harmaat, jonkunmoi- nen mutta oli liehunut harteilla ja päässä oli ollut keltainen kaski, samaa mallia kuin poliisilla. Seuraamana päimänä ilmestyi paholai- nen taas tytölle, ilman että tämä saattoi ymmärtää mistä. Oli pasteeraillut tytön ympärillä ja mulkoillut kamalasti, niin että pieni lapsi tytön sylissä rupesi itkemään. Tytön kysymykseen, mitä hän tahtoi oli hän mastannut kolkolla ä 'inellä: — Luita! Kaupan omistajatar oli silloin miskannut palaneita luita hänen jälkeensä, mutta seu- raamana päimänä oli paholainen niillä m is- kellyt tyttöä. Olipa kerran nakannut litran mitankin. Muuten oli se pyrkinyt tekemään kaikellaista lapsellista ilkeyttä. Kerrankin omistajatar ennen torille menoaan nosti suuren karpalolaatikon jauhosäkkien päälle. Silloin kuuli hän kolkon äänen sanoman: „Tellää sinä se mihnä tykkäät, kyllä minä sen kuitenkin laajan", ja torilta tultua oli laatikko lattialla kumossa ja karpalot hujan hajan. Koko Kallion kaupunginosan maltasi kau- histus ja samalla hillitön uteliaisuus. Kaikki tahtoimat »välttämättä nähdä päimän san- karin. Joka ilta toisella miikolla on poliisin kertomuksen mukaan sadottain akkoja tässä tarkoituksessa tungeskellut Hämeenkadulla ja järjestyksen pito on monesti maatinut aiman ylimääräistä mäkeä. Poliisimiesten selityk- set, makuutukset, maroitukset omat kaikuneet aiman kuuroille karmille. Toisen miikon lopulla rupesi lemiämään huhu, että poliisi on pirun manginnut. Silloin alkoi pyhiin- maellus neljännelle psliisiasemalle, sillä tuo kuuluisa sarminiekka oli kerrankin saumoja myöten syynättämä. Ja huhuttimpa että poliisi olisi pannut paholaisen pulloon ja mienyt kirurgiin. Asiasta on toimitettu oikein poliisitutkin- tokin ja kuulustelu neljännellä poliisiase- mada. * — Pakanuuden aikainen kalmisto. Nakkilassa Soinilan kylässä Penttalan ta- lon maalla teki muuan toippari tänä ke- määnä puutarhamaata, jolloin hänen maata kaimaessaan tuli esille useita muinaisen asu- tuksen jälkiä, pronssi- ja rautaesineitä, m. m. pronssinen kaularengas, rintasolkia, sor- muksia, keihäänkärkiä y. m. Esineet lähe- tettiin Helsinkiin tntkittamaksi ja annettiin tieto löydöstä muinaismuistoyhdistykselle, joka lähetti paikalle tri Alsr. Hackmannin. On hamaittu, että löytöpaikalla on paka- nuuden ajalla ollut kalmisto. Kaimauksia toimitettiin miikon päimät ja otettiin tällöin talteen 00 muinaisesinettä. Kaimaustöitä jatketaan ensi kesänä. * — Salaisia kiertokirjeitä on „Golos Moskmyn" tietämän mukaan lähetelty Suo- messa etupäässä metsästys- ja ampumaseu roille. Kiertokirjeiden sisällys pidetään an- karasti salassa. Muualta Suomesta. — Keisaritvierailn Undellakir- kolla. Miime keskimiikkona ankkuroi keisarijahti „Standart" Uudenkirkon pitäjän Jnon patterin luo ja H. K. Majesteettinsa kämi katsomassa patte- rirakennustöitä. — Kotiteollisnnsopettajain ke säkurssit.*) Kotiteollisuusopettajille järjestettämät, ensimäiset kesäkurssit al- kamat tänään ja pidetään niitä kuu- kauden päimät Helsingissä Teollisuus- koulun huoneustossa. Paitsi kurssien johtajaa, tarkastaja Lauri Mäkistä, tulemat opetukseen ja esitelmäin pitoon ottamaan osaa useat opettajat. — Luennot kursseilla tulemat käsittele- mään etupäässä opetusoppia, kansan *) Myöhästyminen ei ole meidän syymme. Toim. taloutta ja tyylioppia. Luentojen, ope- tuksen ja harjoitustuntien kautta tul- laan selmittämään marsinkin seuraa- wien aineitten opetusta: ammattitie- toa, ammattipiirustusta, kustannus- laskentoa ja sommittelupiirustusta. Työharjoituksina tulemat olemaan etu- päässä kasmimärjäys, pukuompelu, huone- ja ajokalujen maalaus sekä masken pakoitus. Teollisuushallitus on jakanut 25 opettajalle 80 markan apurahan kulle- kin näille kursseille saapumista mar- ten. Kun mapaa asunto on kurssien huoneustossa marattu muillekin koti- teollisuusopettajille, jotka tuomat mu- kanaan peitteen, lakanat, kormallisen ja pyyheliinan, ja marsinkin kun se- naatti äskettäin on myöntänyt 50 pros. alennuksen matkalipuista kaikille näi- hin kursseihin osaa-ottamille kotiteolli- suusopettajille, moinemat kouluja yllä- pitämät seurat amustaa muitakin kuin jo apurahan saaneita opettajia, näille hyödyllisille jatko-opinnoille Kun ei- mät kaikki opettajat ainakaan omilla Maroillaan moi saapua koko kuukau- deksi Helsinkiin, muodostetaan kurssien loppuaika 13—20 p. heinäkuuta mah dollisimman mukaan omaksi kokonai- suudeksi ja saamat nekin, jotka mii- meistään 13 p. heinäkuuta saapumat kursseille, lumatun junalippualennuksen. Tällöin on huomioon otettama, että kukin säilyttää tulomatkalla käyttämän- sä yksinkertaisen junalipun painumat- kaakin marten. Täydennettynä koti- teollisuustarkastajan antamalla todis- tuksella kursseihin osanotosta kelpaa se paluumatkaakin marten lähtö-asemalle saakka. — Soekenbaekan rantatieon- nettomnns. Rautatiehallituksen toi meenpanema tutkimus onnettomuuden syiden selmillesaamiseksi ei ole tuonut päimän maloon mitään uutta. Kuten tunnettua, on syy joko Huopalahden maihdemiehen tai tamarajunan konduk- töörin — enemmän kuitenkin kai mii- memainitun. Rautatiehallitus on kehottanut niitä henkilöitä, jotka maatimat kormausta onnettomuudessa kärsimistään mau- rioista, siitä ilmoittamaan rautatiehal- litukalle. Kapteeni Fitschukoss on ano- nut amustusta maimonsa hoitoa mar- ten sairaalassa, kuitenkaan mainitse- matta mitään summaa. Rma Karin Gustafsson, rantatieon- nettomuudessa kuolleen tirehtööri F. M. Gustafssonin leski, on anonut, että hänelle myönnettäisiin 2,499 mkn suuruinen muotvinen amustus, ja jo- kaiselle hänen lapselleen siksi kunnes he omat täyttäneet 21 muotta 1,290 mk. muodessa, sekä että yhtä suuri määrä myönnettäisiin myös G.-mainajan 75 muoden ikäiselle äidille. Ellei muo- tuista apua moida myöntää, pyytää rma G. kerta kaikkiaan 80,999 mk. Sitäpaitsi anoo hän hetimiten etukä teen maksettamaksi 1,899 mk. — Miljoonalahjoitus. Testa mentissaan on kunnallisneumos G. A. Petrelius-mainaja määrännyt, kuten sähkösanomassa lyhyesti kerroimme, että hänen "omaisuutensa, muutamia lyhennyksiä tehtyä, on jaettama seu raamalla tamalla: Turun kaupungille 59,999 mk., jonka korot omat käytet- tämät heikkojen ja kimulloisten työn- tekijäin maalla oleskelemisen kustanta- miseksi; Turun kauppaseuran eläkelai- tokselle 50,999 mk.; Suomen kauppa- apulaisten eläkerahastolle 19,999 mk.; Turun mapaaehtoiselle palokunnalle 19,090 mk.; Turun roumasmäenyhdis- tykselle 10,000 mk.; Porin roumas- mäenyhdistykselle 10,000 mk.; Turun lasten työkodille 10,000 mk. sekä Tu- run kaupungille Turun maistraatille asetetun lahjotuskirjan mukaan 500,099 mk., jonka korot käytetään kaupungin kaunistamiseen ja yleishyödyllisiin tar- kotuksiin. Alijäämästä, joka nousee noin 2 milj. markkaan muodostetaan rahasto nimellä Lastenkoti-rahasto, jonka tu- loilla olisi perustettama ja ylläpidet- tämä koti orpolapsille, jolle perusta- jäin mukaan annetaan nimeksi Johan- na ja Gustam Albert Petreliuksen las- tenkoti. Rahastoa ei saa käyttää en nenkuin se on kasmanut 2 milj. inkaan. — Onnettomuus Helsingin edustalla. Drumsön luona tapahtu- neen hukkumisonnettomuuden uhrit, lumultaan ti, nimittäin Agda Tammi- nen, Martta Manelius, Helmi Pönti nen, Hilma Sumanto, Hjalmar Ek- ström ja Timo Kari, omat kaikki löy- detyt ja haudattiin eilen klo 4 \. p. yhteiseen hautaan Helsingin uudelle luth. hautausmaalle. — Juhannuksen wietto Helsin gissä oli merrattain rauhallista. Tap- peluita ja puukotuksia lienee itse kau- pungissa sattunut muutamia. Lähei- sillä saarilla sensijaan oli hiukan le- mottomampaa. Poliisi korjasi aatto- iltana kaikkiaan 139 humaltanutta put- kaan selmiämään ja Iuhannuspäimänä 21. Kirurgissa sidottim kaikkiaan 38 henkeä, joista 13 puukotettua; suu rempia ruhjemammoja oli saanut ö henkeä, kahta on ammuttu, joista toi- nen kuollut. Muut omat saaneet lie- mempiä mammoja. Joidenkin puuko- lettujen tila on hi min armeluttama. — Murha Helsingin Pitäjässji. Juhannusaattona syntyi Helsingin pi täjän kirkonkylässä talonpojan Hjal- mar Nyqmistin ja erään Richard Rul!af(artiineja myytävänä Treskmannin kesken tappelu. Se päät- tyi seurauksella, että Nyqmist sai re- molmerinkuulan maksaansa. Haamot- tunut mieliin kirurgiin, mutta kuoli hän saamastaan haamasta Juhannus- päimänä. Mikäli tiedetään, on am- puminen tapahtunut itsepuolustukseksi eikä murhaamisen tarkoituksella. Mä- kijuomilla ansionsa tässäkin. — Poliisi murhattu. Juhan- nusaattona klo 11 aikaan illalla piti poliisikonstaapeli Turusen miedä Kata- rinanniemeltä Kotkassa muuan juopu- nut poliisikamariin. Mies tuli aluksi tyynesti poliisin mukana, mutta yht'- äkkiä meti hän esille puukon ja iski sillä Turusta sydämeen, niin että tä- mä silmänräpäyksessä kuoli. Mur- haaia pääsi pakoon eikä häntä mielä ole saatu kiinni, mutta hänen jälsillään ollaan. Murhattu poliisikonstaapeli Turu- nen, joka oli tunnettu hymin kelmolli- seksi poliisimieheksi, oli noin 35 muo- tias ja jätti jälkeensä maimon. — Junaonnettomuus Tampe- reen asemalla. Kun meturi n:o 425 saapui miime tiistaina klo 19 aamupäimällä Karkusta Tampereelle, törmäsi se Kyttälän sillan yläpuoli- sessa maihteessa kahden lankuilla las- tatun maunun kanssa yhteen, niin, että maunu kuormineen suistui radalta ja maunun toisen puolen kohotti meturi ylös ilmaan, joten se jäi kallelleen. Meturista määntyi osa etupuolesta ja eräs johtoputki katkesi. Ratakiskotkin määntyimät määriksi. Ihmishengen hukkaa ei kuitenkaan tullut. — Julma puukotus. Urjalassa Järmiönkylässä tapahtui t. k. 16 p:nä julma puukotus eräissä häissä. Riidan aiheuttamana iskettiin talonpoika Mat- tilaan Kalmolan Lintumaan kylästä puukolla toistakymmentä haamaa, joista hengenmaarallisiakin. Haamoittunut on huonossa tilassa. 3 urjalaista on pi- dätetty. — Wesikauhu Jtä-SuomeSsa. Lääkintöhallitus on päättänyt esittää Miipurin läänin kumernöörille, että kaikki ne osat lääniä, jotka on julis- tettu mesikauhun saastuttamaksi, yhä edelleenkin julistettaisiin kuuden kuu- kauden ajaksi ensi heinäkuun 3 päi- mästä lukien. — Ruotsalais nsrjalainen po- ronlaidunkomissiooni kokoontunee Helsingissä loka- ja marraskuussa ryh- tyäkseen malmistamiin roimiin mietin- tönsä laatimista marten. Nykyisin työskentelee komissiooni Kirunassa Ruotsin Lapissa. — Englantilainen sansmaleh timies Suomen oloja tutkimassa. Englantilainen sanomalehtimies S. G. Hobsson oleskelee nykyään Helsingissä Suomen maltiollisiin oloihin tutustuak- seen. Venäjältä. — Hirwittäwä tulipalo Mo- hiletvissa. Mohilemista on tullut t. k. 19 ja 29 pnä tietoja siellä mallitse- masta kauheasta tulipalosta. Koko- naista 859 taloa on palanut ja 10 henkeä saanut palossa surmansa. Tuli lemisi aina 2 mirstan päähän kaupun- gista. Irtaimistoa saatiin main mitä- iön määrä pelastetuksi. Mahingot nousemat satoihin miljooniin. Suojattomiksi on jäänyt noin 3000 henkeä. Tulipalon syytä ei mielä tie- detä. Mohilem on Moskoman esikaupun- geita. — Cnsimäinen koleratapaus Pietarissa. Pietarista kesäk. 22 p:nä. Täällä on kuollut koleeraan eräs maimo, joka oli saapunut Per- sian rajalta. — Palanut kauppala. Kov- nosta, kesäk. 22 pinä. Deraoknon kauppala on palanut. Mahinko on 100,009 rpl. — Raesateen tuhoja. Odessas ta, kesäk. 22 p:nä. Raesade on tu- Hannut 490 desj. puutarhoja. Ma- hinko armioidaan 399,999 ruplaksi. — Hirmumyrsky Volgalla. Astrakanista, kesäk. 22 p:nä. Hirmu- myrsky Volgalla heitti rannalle kaksi matkustajahöyrulaimaa sekä paljon pie- niä aluksia. Kaupungissa repi se irti liikkeiden kilpiä ja kaatoi puita. — Weuäläiset waugiuueet per sialaisia Poliiseja. Kun Tabrisin kenraalikumernööri oli hylännyt Me- näjän pääkonsulin pyynnön saada apua sen johdosta että persialaiset poliisit olimat pidelleet pahoin erästä Menä- jän alamaista, omat menäläisten jouk- kojen Täbrisissä olemat päälliköt an- taneet pidättää 19 poliisia siltä ka- dulta, jossa pahoinpitely tapahtui. — Duuman kulunut istunto, kausi. Toissa lauantaina loppui oi- keastaan kolmas istuntokausi, sillä jä-