55 --- *9IO« Perjantai-iife Toukokuin 13 ; .»a > * i ..Herrojen hierojat" koulunuoriso ja isäksi oli lakihnutoja .^1 ja kiinnitys- opettajisto ne alkamat leponsa, mat- asioita noin 20. kustaen muutamat stipendeillä ulko- Simiilijntuista huomat^aivlmmat oa maille ja toiset maapuistoihin pois kaupungeista purppuraisen auringon helteestä. Mutta meillä on toisin asiat, nyt täytyy meikäläisten astua auranknrkeen siinä toiwossa, että sat tuisi työstä saamaan palkan. Maa- miehen elämä Lapissa on niinkuin korttipeliä. Samanlaista on niiden elämä, jotka raskain askelin rääsy paulakengissä astelemat kohti tukkisa vottaa, missä saavi lumimedessä wi- rua »vilussa ja nälässä. Näin täällä - Lapissa eletään ja leipäkannikkaa an- saitaan sekä -veroja ja muita kulun keja makselaan. Ei ole monella tosi- kansalaisella Lapissa aikaa ihailla ke- sän lemveää tuoksua, paitsi niitä, jotka omat »valoisammalle elämän ulapalle päässeet. Oli mielä tarkoitukseni puhua eräästä joukosta, jota woi täällä meidän seu dulla nimittää surmiaiseksi, mikä kesä- iltoina lentelee edestakaisin akkunain takana. Tarkoitan keskuudessamme nousemaa nuorisoa, joka aiman jouti- laana kulkee kohti rappiotilaa. Heti kun armas »eivataurinko paahtoi ensi- maisen pälmen rantakedolle, jota muut- tolinnnt olifiiDat mar-naan käyttäneet lepopaikkaan, sen maltasi kylämme nuoriso tanssi- ja lovtttpaifatft, niissä sitten melutaan joka pyhä- mieläpä i:rfii>ämnnätin, tehden rauhallisille ih misille lemottomuutta. Kyllä on ko- min ori ano o a alentamaa tuollai nen elämä, olisihan jalompaakin ajan- »oiettoa teille, Sattasen suurilukuinen nuoriso, kuin nurkkatanssit ja kortin- peli. Teillä, nykyajan nuoriso, on ti- laisuus jalostua ja hankkia rattoisaa ajanvietettä. Meidän »varttuneemman nuorison on innolla herättämä työhön ikuisen roudan sulattamiseksi noitten vienten mesojen juurilla, joita ei ole mielä pohjolan myrskyt saaneet tur -nella ja joista meillä on se »varma toiwo, että he »vastaisuudessa , »varttumat semmoisiksi, jotka cm myrskyjenkään alla taitu, »vaan aste^ leivät rohkeasti sitä uraa, joka wie perille kaukana häämöttälvään pää- maaliin. Nuoruuden aika on kehitysaikaa elämäsjämme, jos se aika on kulutettu kaikissa, mitä '.hyrskyjen tuomat pyör- teet o-vat tarjonneet, niin »vanhuuden väiivät oivat muuttumat synkiksi ja uioumt mukanaan katkeran muiston nuoruuden päinustä, jolloin oli tilai- itiu? t 'la;nä^nän »valita se ura, joka mie onnelliseen tulemaisuuteen. Kysyy lylla uhraan aisuutla kieltäytyä eväsi- meellisistä tmiveista, mutta maima tu- !^e runsaasti palkituksi. Tällaista esitän nuorisolle, kansamme »nimelle. Täyttäkää toiiveet, jolloin »eitä jälkimaailma on siunaama. —a. uuiilia. Kautosen poropaliskunnan ja Kallon- kylän kyläläisten mäliset heinänmahin- gonkormaus- y. m. jutut, joita käsitel- tiin yksi istuntopäilvä kokonaan ja muinakin päiminä lisäksi. Suuria summia tuomittiin Kaukosen palkinen heinäin omistajille kormaukfia ja kulu- ja suorittamaan, jos kohta eräitä maa- timuksia perusteettomina ja toteennäyt- tämättöminä hylättiinkin. Eräs itsel lismies Aukusti Kyrö eli Heikkilä tuo- mittiin 50 mkan sakkoon heinäsuomain repimisestä. Seipiharjun kuuluisa poroin takama- rikko- ja myyntiiuttu oli esillä neljän- n en kerran kihlakunnan oikeudessa, maan lykättiin »vieläkin tulemien syys- käräjien, miidenteen istuntopäimään. Miina n myynnistä sakotettiin seuraamia: Ales Jeesiöjärmeä ja Erk- ki Wesmajärweä kumpaakin 75 mk. ja Hannes Pokkaa 80 mk., jonka lisäksi kukin heistä »velmoitettiin Kittilän kun nalle suorittamaan elinkeinomeroa 20 mk. Kaikki edelliset omat Kittilän Kni- roasalindta. Talonpoika Antti Laakso Kittilä»» Sirkankylästä tuomittiin juo- pumisesta ja huutamisesta yleisellä tiellä 40 »nkan sakkoon. Itsellinen Ales Ala Kittilän kirkonkylästä tuo- mittiin poliisinmustnstamisesta y. m. kuritushuone-vankeuteen 1 muodeksi ja eräs etelän mies Julius Koskinen puukonvaljasiuksesta ja mirkamiehen mastustanusesta y. m. kuritushuone »vankeuteen 1 muodeksi ja 15 muoro- kaudeksi. Oikeuden puheenjohtajana toimi La- pin tuomiokunnan tuomari Odo San delin. Asianajajia oli Romaniemeltä ja Kolaristakin. -T n l u> a Ounasjoessa on melkoisen korkealla ja nousee yhä, joten pelätään sen tuottaman tuhoja heinäladoille y. m. Jäiden lähtö alkoi Ounasjoessa toukok. 4 pnä ja on jatkunut monta päimaä. Nyt 9 p. on joki Kittilän kirkolta alkaen alaspäin sulana. Edel- täpäin pelättamänä ollut jäiden lähtö meni sentään jotenkin onnellisesti ohitse näillä seuduilla. Halleyn pyrstötähteä, jota niin mielenkiinnolla on koko maapiirin asujamet odottaneet, emme me pohjoi- sen napapiirin asukkaat ole mielä näh- neet. Epäilyttää, että tuskin saamme nähdäkkään, kun täällä »vallitsee öisin kin »voimakas »valon malta ja aurinko nousee aikuisin aamuyöllä. Tukinuitot pohjanperillä alkoi mat toukok. 3—5 paimien »vaiheilla. Lumi on lähes kaikkialla Kittilän ja Romaniemen seuduilla rantamailta ja kedoilta loppunut tätä kirjoittaessa, toukok. 10 pnä. Sydänmailla ja tun- tureissa on mielä lunta mähän enem mältä. Kylmötöihin aletaan ensipäi- »vinä, joissakin paikoin samoilla seu- buin, jos lämmintä jatkuu. näitä »varoja suoranaisesti puoluezärjes- öjen amustamiseen, ei waliokunnan pää- ökseen tullut muutosta. Ruotsalais-nuor- uomalaisemme omat hamamneet eduilleen oleman tarpeellista kosiskella sosialisteja ja tätä tekemät he sopimissa sekä sopimatto- missä tilaisuuksissa. Näihin saakka omat suomalaisen kansakoulun ystämät näillä Längmanin rahoilla ostaneet kirjoja köyhille kansakoululapsille, nyt aivustetaan niillä so- sialistinaisten puoluetarkoituksia; näihin saakka on näitä »varoja jaettu maaseutumu- seoille tarkoituksella tutustuttaa yleisöä kan- samme muinaisuuteen, nyt katsotaan tär- keämmäksi tutustuttaa niillä kansaa sosialis- tien mallankumouskirjallisuuteen. Kun tätä ajattelee ja lisäksi muistaa, miten äsken se- kitettiin tarpeelliseksi antaa Suomi-yhtiön maroja sosialistien taloihin, niin kummas- tellen ajattelee, minkälaisia mastapalmeluk- sia mahtanemat ruotsalais nuorsuomalai- semme sosialisteilta odottaa, sillä mähästä ei kai liene näin luisumalle polulle lähdetty. Eduskunta on nimittäin nyt saatettu ma- roillaan amustamaan suoranaisia puolue- järjestöjä ja kun tällä alalla kerran on al- kuun päästy — niin siinä lienee »vaikea saada aikaan seisausta, arivelce Wiip. Kihlakunnan lauta mie- h i E f i Kittilässä tuleivain kolmen »vuo- d'N ajaksi lukien »vuoden 1911 alusta määrättiin Kittilän talmikäräjien päät- •>essä toukok. 4 pnä seuraamat: Alo- i y l ä n piiriin eroaman A. A. Neitmiemen sijalle talokas Juhani Ala; Kaukosen piiriin entinen lauia- mies I. A. Ojanperä uudelleen; Ki t- lilän kirkonkylän piiriin eroaman Juho Anttilan sijalle talokas E. K. Alatalo; K e II o n t e l e m ä n piiriin entinen lautamies Juho Herraniemi: K u i ro a f a l m e n p i » l i i n samoin entinen lautamies Juhv Icesiömaa: K ö n k ä ä n k y l ä n p i i r i i »i eroaivan Pekka Hanhimaara j)ikku uutisia. NMck flUiiistflfi jofsaliöticR [« Lehtori Längman-mainaja lahjoitti ai- koinaan suuria smmia, joiden korot omat käytettämät ticteen, taiteen ja kirjallisuu den kohottamiseksi, sekä jätti eduskunnalle mallan määrätä korko-rahojen jaosta. Näi- hin saakka on jako tapahtunut ilman suu- rempaa erimielisyyttä ja erilaiset hymän- lekemäisyysyhdistykset omat hymien tarkoi- tustensa toteuttamiseksi saaneet tuntumia summia. Nykyisillä maltiopäimillä tuotiin jakoa tehdessä uusia näkökohtia esille. Pank »moremman sijaan talokas Mikko Han-! kimatiokunnassa, jossa asia oli malmistel himaara; S »r k a n k y l ä n p i»r»»n eroaivan Aukusti Erkkilän sijalle talo- las Juho Liiufua jo T e p a § t o n piiriin eroaivan Rikart Möykkysen sijalle talonvoika Alfrid Alitalo. Lakimääräiset t a l m i k ä r ä i ät pi- dtttiin Iärmelän tuomarin mirkatalol- '.a Kittilässä hulnik. 25 päimästä tou- '.nunn 4 päimään eli yliteensä yhdek- 'än isN!Ntopäiwään. Juttujen luku- •f;äärä noin IHO, joista rikosjuttu jen luluun kuulumia 24. Tämän li taniana, maatimat sosialistit, että rahoista olisi annettama 2,000 mk. sosialistien nais liitolle ja 3,000 mk. sosialistien kirjastoa marten. Siihen sijaan ehdottimat he ny kyisistä amustuksista poistettavaksi suoma- laisen kansakoulun ystämiltä 2,000 m ja maaseutumuseoilta 3,000 mk. Ja tämä »viisas ehdotus sai maliotunnassa sekä ruot salaisilta että nuorsuomalaisilta jäseniltä kannatusta ja tuli siis maliokunnan pää tökseksi. Eduskunnassakaan, jossa kyllä huomauretriin, miten kieroa on käyttää 225 eri lajia: 90 HQ&sdW H & O® m ii h A D .» ites yr MAä 15 pennistä 12 markkaan rulla Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Oulussa, Kauppureinkatu 5. HUOM.! 4,500 rullaa tapettia lop- puunrayydään tämän kuukauden aikana suurella hinnanalennuksella — Kiemurtelua. Eilinen „Kansan Tahto" koettaa pestä Wuotijoen pyykkiä, s. o., puollustaa Wuolijoen tunnettua mas- talausetta perustuslakimaliokunnan mietin- nössä. Kun on puollustettamana sellainen yksimielisen esiintymisen särkemisyritys, jo- hon ainoastaan puolet sosiatistiedustajista yhtyi, ei ole kumma, että lehden on maikea löytää järjeen pystymiä syitä Muolijoen ja kumpp. esiintymisen puollustamiseksi. Sanansaimarruksiin ja mateisiin täytyy sen senmuoksi turmautua. Jälkimäiseen ryh- mään kuuluu seuraama kagaalihotaisu: Mutta suometarlaisten kunnoton menettely ei kuitenkaan jäänyt maikutusta maille". Se muka sai 40 sosialistia luopmnaan yh- teisestä rintamasta. Hra Lagerlöfin kimp- pu»m lehtiriemun mieli tekee käymään, »nutta aseet omat tylsät eikä oikein löydä paikkaa, mihin iskisi. Huitaseekin senmuoksi tyhjää ilmaan. Mikä olkoon mielellään suotu. Joun». * — Liiau suuri tvastuntvaara. Äsket- täin on Persian shahi saanut »venäläisessä .Nadeshda"-ybtiössä miljooniin nouseman makuutuksen hengelleen. joka ei koko tätä summaa tahtonut ottaa omalle mas- tuulleen, on tarjonnut sitä jälleenmakuutuk- sina muille eri maiden yhtiöille. „Kalewa"- yhtiön osalle tarjottiin 30,000 mk., mutta yhtiön johtokunta katsoi mastumvaaran tässä tapauksessa liian suureksi eikä ottanut makuutusta mastaan. Muualta Suomesta. — Suuria lahjoituksia. »Mik kelin Sanomille" tehdyn ilmoituksen »nukaan on tuomari Emanuel Salo- heimo^mainajan jälkeenjättämistä ma- roista näinä päiivinä allamainituille laitoksille lahjoitettu seuraamat sun»- »nat: Mikkelin kaupunkiseurakunnalle 12,000 mt.; Mikkelin kaupungin sivistysrahas toon 3,000 mk.; Mäntyharjun seurakunnan raamat- tur«chastoksi, jonka maroilla jaetaan raamattuja wihittä»ville pariskunnille 5,000 »nk.; Mäntysarjnn kunnalle a) koululais ten amustamiseksi 10,00 mk., b) us kollisten palvelijattarien rahastoksi 5,000 mk.; Suomalaiselle Tiedeakatemialle 33,000 mk.; Suomalaisen Ksnsakouluu Dstämille 8,000 mk.; Suomen kirkon sisälähetykselle 40,000 mk.; Sortamalan emankeliselle seuralle 15,000 mk.; Merimieslähetykselle 10,000 »nk.; Tohtori Selma Rainioll? sairastu- maksi Ambo-maalla 3,000 mk.; ja Suomalaiskansallisten rientojen hy- mäksi Mikkelin läänissä 9,000 mk. — M)ä mädättnäisyyden il miöitä. Lahdessa on »vangittu muuan puuseppä, joka on pitänyt yhteyttä 14-ivuotiaan tytärpuolensa kansia. Juttuun on sekaantunut tytön äitikin, joka näyttää tietäneen näistä suhteista ja on sittem»»»in ollut amullisena kes kenmenojen aikaansamnisessa. Sur- keata! — Amerikassa kuolleita suo malaisia. Kalle Kortesmaa Dlitor- niolta on kuollut Duluthissa 2(> » vuo- den ikäisenä. Kirjallisuutta ja taidetta. ! Suomalainen yleisö on tähän asti tottumit ostainaan kirjansa jouluksi. Tähän on kaiketi maikuttanut se, että kirjat omat sopimia lahjoja, ja suuri osa yleisöä ostanee kirjoja main toi- silleen. Jos näin saa jatkua, ei kos- kaan moilane odottaa kirjallisuudellem me parempaa tulevaisuutta. Kaikki ete»vimmät kirjat jätetään Maistamiksi miimeisinä joulmviikkoina; ne kiistele- mät keskenään kirjakauppojen ahtaasta tilasta ja yleisön niukasta harrastut- sesta, ja moni etemä teos, jota ei kyllin räikeästi yleisölle suositella, jää marjoon. Maikea on juurtuneita ta- poja muuttua, mutta kuitenkin kiistan- tajat sitä yrittä»vät, jakaen kirjatuo- tantoaan vmpäri muoden. Kiinni tämme iällä kertaa lukijaiinme huo miota tämänniuotiseen kemätkirjallisuu- teen. Werner Söderström Osa- k e y h t i ö n kirjallisuus on huolelli sesti »valittu. Se sisältää melkeui kaikilta kirjallisuuden aloilta huomat- tamia teoksia. Tämän kustannusliik keen tarkoituksena on järjestelmällisesti laajentaa suonialaisen tirjallisuud<.'n alaa, hankkimalla perustamia teoksia sekä klassillisen kaunokirjallisuuden et- tä simistyselämälle tärkeiden tietopii- rien alalta. Huomattaroin tämän liikkeen teok sista tänä kemännä on karjalan kirja, jonka merkitystä kansalliskir- jallisuudessamme ei rootne liian kor keaksi armata. Se on loistamirnpia teoksia mitä suomeksi on olemassa ja antaa hyrvän käsityksen siitä harras- tuksesta, jota kaikilla tahoilla on omistettu Kalemalan kotiseudun tutki- miselle. Tunnetut tiedemiehet ja kir- jailijat omat auliisti antaneet awus- tusta tämän teoksen aikaansaamiseen. Se ansaitsee myöskin yleisön runsaan suosion kaikkialla, ei wain Karjalassa. Niistä tieteistä, joita Werner Sö- derström Osakeyhtiön kustannustmmi tänä kemännä suosii, on ensi sijalla filosofia, tiede, joka tähän asti ei ole onnistunut saamaan niin paljon huo- miota, että olisi edes sen alkeiskirjoja kannattanut suomeksi julaista. Ensi- mäinen tämän alan teos on pros. Jerusalemin Filosofian alkeet, joka miellyttämällä selivyydella esittää silososian tehtämän, sen menettelyta- wat ja sen eri alat. Se on teos, jota tiedonhaluinen lukija tutkii lähin- nä tieteeseen opastuakseen. Seuraama teos tältä alalta on Harald Hösfdin- gin Sielutieteen pääpiir- teet, teos, joka on saamuttanut eu- rooppalaisen kuuluisuuden ja lienee nykyään eteiviinpiä koko maail»nan- kirjallisiludessa. Piakkoin ilmestyy mielä uusi painos suuren englantilai- sen filosofin Herbert Spencerin teok- sesta K a s m a t u s. samoinkuin tä män maanmiehen John Stuart Millin teoksesta Naisen asema, jossa näkyy, miten filosofia käsittelee käy tännöllistä ajankysymystä. Toinen koko yleisön mielenkiintoa herättämä tiede, josta tänä kemännä on usemnpia teoksia ilmestynyt, on historia. On saatamana m. m. sellai nen harminaisuus kuin »historian isän" Herodotoksen historiateos, joka sekä aiheensa että miehätyksen ja ker- tomistaitonsa puolesta on merrattoinan armokas. Kotimaista historiankirjoi tusta sen parhaassa muodossa edus- taa professori Paimenin Suomen maltiopäimäin historia, jossa selmästi, hamainnollisesti ja suu rella asiantuntemuksella kerrotaan maamme itsehallinnon »vaiheet keski ajalta nykypäimiin asti. Tällainen kotiopi:»toteos kuuluu nykyään kaikkein luetta:vaan kirjallisuuteen. Näinä päi- »vinä malmistuu myös suomalaisuuden rintamataistelijan Viktor Lounas- n» a a n muistelmateos Elämäni taipaleelta. Lounasmaasta on sanottu, että hän pitkän ja maikean ajan kuluessa oli ikäänkuin lumiaura na, joka piti tiet auki suomalaisuuden työntekijöille, suurena kilpenä, jonka takana oli hy»vä taistella. Hänen muistelmansa sisältämät armokkaita muistoja. Wielä on julaistu tohtori Antti I. Pietilän kirjoittama ..suoma laisuuden isän" Daniel Jusle- niuk s e n elämäkerta, teos joka ai- beensa puolesta »varmaankin olisi luet- tama. Siirtyäksemme kaunokirjallisuuteen »voimme ensiksi mainita kolme koti- maista uutuutta. Maila T a l m i o on julaissut teoksen, jolla hän on »voit- tanut kaikki odotukset, sillä parin ko keilun jälkeen hän on nyt julaissut kerrassaan etemän näytelmän. Hänen ..Anna Sarkoilansa" on »vaihlttama ia näyttämöllisesti eheä nykyaikainen fieluelämän kumaus. Eino Kali- m a julkaisee piakkoin kaksinäytöksisen maalaiselämän kumauksen ..Kaupun- gista palattua". Eero Kerolan runokokoelma ..Maamieslanluja" saa- muttaa marinaankin maaseinunuorisos- sa paljon ystämiä; monet runoista omat laulettamia. Santeri Jmalon etpmimmästä teoksesta ..Erämaan tais- telusta" on uusi painos ilmestynyt. Suomennettu kaunokirjallisuus sisäl tää ainoastaan malioteoksia. Sellai- silta kertomataiteen mestareilta kuin Leo Tolstoi ja Alessandro Mangoni ilmestyy parhaillaan mih- koina kaksi »uuremmoista teosta „An- na Karenina" ja ..Kihlautuneet", joita moimme ehdottomasti suositella; ne kuulumat parhaaseen romaanikirjalli suuteen, mitä yleensä on olemassa. Sakari Topeliuksen ..Talmi- iltain tarinoista" julaistaan parhail laan uutta käännöstä, josta kaksi ni- dosta on »valmiina. Sofokleen ..Antioone" ja Selma Lageri ö- fin ..Suotorpan tyttö" omat rnolen»- mat ilmestyneet uusina painoksina, sel- laisia teoksia tulisi kaikkien lukea. Miellyttävää »vaihtelua kemätkirjal- lisuuteen tuomat ne teokset, jotka omat erikoisesti aiotut nuorille ihmisille. Niistä on hnomattamin N ii o r» W o i »n c, joka on ilmestynyt aika- kanslehden tapaan, muita on piakkoin saatamana myös kirjan »nuodossa. Tämä lehti on jo nyt sisältänyt pal- jon uusia herätteitä; se koettaa luki- joissaan »virittää uusia sekä tietopuo lisiä että kaunokirjallisia harrastuksia. Mitään senlaatuista ei ole ennestään ole»nassa. Tunnetulta luonteenkasma- tuksen opettajalta toht. F o ersterilta julaistaaa näinä päilvinä uusi teos ..Elämänohjeita"; se on jatkoa saman tekijän teokseen ..Osaatko elää?", ollen aiottu marttuneille nuorille miehille ja naisille. Toinen symähenkinen itsekas- »vatusteos on jo ilmestynyt: tanska- laisen papin Skomgaar d-P e t e r- tenin ..Nuorison kirja"; se puhuu nuorison sisäisestä jalostumisesta ta- malla joka tyydyttää lukijan uskonnol- listakin tarmetta. Lapsia »varten on Werner Söder- ström Osakeyhtiö julaissut kaksi Kol- misointu-yhdistyksen toimittamaa hy- mää käännöskirjaa: ..Satuja ja kerto- mutsia" sekä ..Pariton". Piakkoin il- mestyy myös tohtorinrcuiva Laina Päimänsalon kirja Ä idin hei- m a st a pulpetin ääreen. Hauska kemätkirjallisuuden haara on edelleen matkakirjallisuus. Wiime jouluksi ilinestynyt I. K. Inhan erin- omainen teos ..Suomen maisemia" lie nee monien muistissa. Piakkoin il- mestyy maisteri A. M. Tallgrenin ku mitettu kirja Rajan tuoltapuo- le n, joka sisältää kuivauksia turisti- matkalta Itä- ja Pohjois-Menäjällä. Kiitettämä yritys on Eteläsuomalaisen Osakunnan toimittama Helsingin opas, joka ilmestyy hienona kirjana, sisältäen lähes sata erikoisesti tätä teosta marten otettua kurvaa ja tois tasataa siivua laajan esityksen pääkau- pungin kokoelmista, rakennustaiteesta, historiasta y. m. Mielä on mainit- tama Hanna Faivorinin Maantie teellinen malmistuskirja, joka on aiottu opettajille, mutta sisäl tää yleisöllekin perin opettamaa luke- mistä. Puheenalaisen kustannusliiikeen jul- kaisema ammattikirjallisuus on aina ke- mäisin ollut runsas ja on sita nytkin. Etenkin on maatalouskirjoista pidetty hymää huolta. Mainitsemme ensinnä kaksi kukkaistarhakirjaa, jotka humitta- mat koko yleisöä, nim. tunnetun pomo- login Alexandra Smirnoffin teoksen Kukkaistarhaan hoito, joka on todellinen knkkaistarhurin tietosana kirja, sekä ruotsalaisen Rudolf Abeli- nin miellyttämän kirjan Huonekas- m i e n hoito. Maamiehille aiotussa kirjallisuudessa herättää suurinta huomiota kuuluisan saksalaisen tiedemiehen O. Kellnerin teos Ruokintaopin pääpiir- teet sekä tohtori I. E. Sunilan lyhyt Maanmiljelysoppi ja johtaja Juho Torivelaisen asiantuntemuksella kirjoitettu teos Osuustoiminnan opas. Liikemiehiä marten ilmestyy mielä kemäällä maisteri Jlm. Komeron kir- joittama Balanssioppi; tuonnot- tain ilmestyi uusi painos saman teki jän teoksesta Ruotsalainen kauppakirjeenmaihto. Näin monipuolista kirjallisuutta ei moitaisi ajanpitkään muosittain maas- samme julaista, jollei kustantaja möisi luottaa yleisön kasmamaan harras- tukseen. Onkin luonnollista, että yleisö oman hyötynsä muoksi yhä enemmän turmautuu kirjallisuuden auttamaan käteen. — Kirjallisuutta. K. I. Gum- merus Osakeyhtiön kustannuksella, Jy- mäskylässä, on ilmestynyt: Jeesuksen Dlösnouseminen. Kirjoit- tanut Eduard Riggenbach, jumaluus- opin professori Baselissa. Asianomai- sella lumalla suomentanut D. W. Pel- toncn. Hinta 75 penniä. Lyhyesti mutta kuitenkin selmästi ja perusteellisesti saksalainen professori tässä kirjasessa selmittaä ylösnousemis- kysymystä kristillisen tieteen kannalta katsottuna. 1:sessä lumussa tarkaste- taan ylösnousemishistorian lähteitä. 2:nen luku esittää ne tosiasiat, jotka tutkimuksen joka tapauksessa, olkoon us- komainen tai uskoton, täytyy pitää his toriallisesti »varmoina. 3:nnessa lu- mussa armostellaan erilaisia selitys- yrityksiä, joita on esitetty ylösnouse- »nis-uskon syntyn»isestä. Lopuksi huo- ma»itetaan Jeesuksen ylösnousemisen merkityksestä. Kun meillä tästä asiasta ei ennes- tään ole tieteellisesti perustettua yleis- tajuisa esitystä, niin luulisi että kaikki, jotka tahtomat saada marmuutta ja selmyyttä tässä uskomme peruskysymyk- sessä, rientämät hankkimaan itselleen yllämainitun kirjasen. Se on todella hymä kirja, jonka hintakaan sen Hans- kaan ja huolelliseen ulkoasuun nähden ei ole kallis. — Maantieteellinen suurteos. I. K. Inhan maantieteellistä kuivael- maa ..Saksanmaa" on ilinestynyt kol- mas mihko. 72 suurta kaksipalst. sim. 59 kum. Hinta 2: —. Kustantaja Kan- sanma!istusse»lra. Mihko käsittelee yk- sinomaan kansaa ja asutusta sisältäen ensinnäkin maantieteelliselle pohjalle rakentuman historiallisen katsauksen Saksan kansan historiaan muinaisiin- mistä ajoista uusiinpiin saakka ja sit- ten erinomaisen märikkään ja huivitta- man katsauksen Saksan eri heimoihin, saksilaisiin, frankkeihin, baijerilaisiin, thurinkiläisiin ia slaaivilaisiin. Malai- sema ja rattoisa on kuivaus miljelyk- sen ja asutuksen '.vaiheista ja siihen liittyivät talonpoikaisen koti- ja kylä- elämän kumaukset. Loppuosan »vihkoa täyttää perin hupaisa kertomus man- h oista saksalaisista kansantamoista. In han teos on aiman omaperäinen ja Hat- minainen teos aloilta, joista näin eh- jää esitystä ci ole ennen tarjottu suo- malaiselle yleisölle tuskinpa muukalai- sillekään. Lukukirjaksi, »valmistuskir- jaksi opettajille, mieläpä matkaoppaaksi on se erittäin sopiiva. Teos »valmis- tuu kokonaisuudessaan mielä tänä ke- määnä. Vihkoja myydään myös erik- seen. — Kirkkohistoria. Fredrik Niel sen—Jaakko Gummeruksen toimittaman Kirkkohistorian (>:s mihko on ilinestynyt painosta. Tässä mihossa jatkuu edellisessä mihossa alkanut mie- lenkiintoinen, kumitettu esitys Augusti- nuksesta, tuosta manhan ajan »nerkit- tmvimmästä kirkonopettajasta ja hänen rikkaasta personallisuudestaan. Tätä seuraa esitys opinkehityksestä: Arcio- laisen riidan alusta, Ätikean kirkonko- kouksesta, puoli-aräolaisuuden »valta ajasta, suurista puolueryhmityksistä, Nikean tunnustuksen »voitosta, Orige- nes riidasta, synti- ja armo-opista, Pelagiuksesta ja Augustiuuksesta, puo- lipelagiolaisuudesta, nestorialaisuudes- ta ja monosysitismistä. Teoksen yti niekäs, harras esitys tenhoo lukijaa sitä enemmän, mitä piteminälle teos jat- kuu. Tähän saakka ilmestyneet mihot antamat jo selmän käsityksen siitä, että teos tulee olemaan merraton kirkkohis- toriallinen tietoaarre. Teos julkais- taan noin 50 »vihossa, joiden hinta on 90 penniä. Kustantaja on Otama. — Uusia nuottijulaisuja. Kan- samvalistusseuran kustantamassa leh- tori P. I. Hannikaisen toimittamassa halpahintaisessa nuottijulkaisusarjassa omat juuri ilmestyneet: Miesäänissä lauluja. 17 Parhaita A Lasten Gurnrnipalloja Sa Seinä-ja Kattopaperia y. m. Käärepaperia. Voipaperia. Pergaminia, Valkosia ja ruskeaa. B. 8. BERGDAHLIN Kirjakaupassa. mihko (Nuottimarasto 64). Sisältää seuraamat P. I. Hannikaisen sämellyk- set: Pää pystyyn. — Kemätsointuja. — Kulkeissani mainiolla. — Pohjolan- maa. — Karjalaisten laulu. — Leimo. S e k a ä ä »; i s i ä l a u 1 u i a. 32 mihko. (Nuotti-varasto 63). Sisältää tunnetun sämeltäjäneron Joses Hayd- nin oratoriossa ..Vuodenajat" resita- timin ja ensimäisen kuoron sekä lyhyin piirtein tämän knulitisan sämeltäjän elämäkerran. Oratorisn on tunnetulla taidollaan suomentanut P. I. Haani- kainen. Kun Kansanvalistusseuran Nuottimarastoa jossa tähän asti jo on ilmestynyt 17 mies-, 12 nais-, 23 seka- ja 6 yksiäänistä mihkoa, käsittäen kohtapuoliin jo yhteeesä tuhatkunta sä- mellystä, yhä uusitaan ja täydennetään, tarjoamat seuran nuottikokoelmat laulu ja soittokunnille runsaimman ja helppo- hiiitaisimman malitsemismaran. Venäjältä. — H. M. Keisarin kesämatkat. Pietarista ilmoitetaan eräälle Ruotsin lehdelle, että Tsaari suunnitellulla Norjan matkalla tl poikkea Kristiaa- niaan, maan retkeilee laimalla pitkin Norjan rannikkoa. Jossain »vuonossa tapaamat hallitsijat toisensa. Myöskin Tsaari ja Keisari Milhelmin kohtaa- mistä samoilla »vesillä suunnitellaan. — Leskikeisarinna on Suuriruh tinas Mikael Aleksandromitsin kanssa matkustaneet Englantiin kuninkaan hautajaisiin, jotka tapahtumat t. k. 20 p:nä. — Senaattoritarkastukset. Otak suttiin kaikkiin senaattoritarcastuksiin tulleen seisahduksen pääsiäismiikoksi, kirjoittaa Birsh. Wjedomosti sunnun- tain numerossaan, mutta näyttääkin olleen tämä pikemminkin sotajuoni. Puolimälissä pääsiäismiikkoa alkoimat mitä ratkaisemimmat toimenpiteet War- somassa tarkastusta toimittaman se- naattori Neidhardtin puolelta ja toi minta siirrettiin itse koko i»»dende»»tti- laitoksen keskustaan Pietariin. Epäi- lemättä alkaa nyt päätaistelu. Tar- kastus on nyt saamuttanut huippukoh- tansa. Kolmatta »vuotta on jo käynnissä intendenttilaitoksissa tapahtuneiden mää- rinkäytösten tarkastus. Nyt omat nämä toistensa yhteydessä oleivat tar- kastukset iskeneet itse pahan keskus- taan. Nyt moidaan ja täytyy odot- taa että kailki selmiää. Ulkomaalta. issilfap.iii uufi liuunfiSöpnri. .Kuningas Arjö V (se on Englannin uuden kuninkaan nimi) joutui halli tuksen perijäksi 1892, jolloin silloinen perintöprinssi Edward kuoli. Hänet oli lapsuudesta asti kasmatettu lai- ivaston pal-velukseen. 12 muotiaana seurasi hän manhiuta »veljeään mat kalla maapallon ympäri ollen matkalla par: muotta. Manhemman »veljensä kuoltua täytyi hänen rumeta »valmis- tautumaan hallitsijan tehtämiin ja hän harjoitteli sitä marten laajempia opin- to ja. Weljensä kuoltua peri hän myöskin melimainajansa morsiamen Teekin prinssessa Mayn, joka on syntynyt 1867. .KuningaS S 3)rjö V muistuttaa ulko näöltään suuresti Menäjän keisaria, maikka hän on kookkaampi jo tumma- ihoisempi. Hänen sanotaan oleivan itseensä sulkeutuneen, mutta ne, jotka tuntemat häntä likem:nin, ylistämä: hänen suurta tiedonhaluaan, järkahtä- mätöntä »velmollisuudentimtoaan ja rakastettaman humoristista »nielenlaa- tuaan. 3<! muoden ikäisenä tuli hän iso äitinsä kuoltua ja isänsä noustua maltaistuim.elle perintäprinssiksi. Teh- tyään smnana »vuonna puolisonsa kera matkan Englannin alusmaihin — Australiaan, Etela-Asrikaan ja Eana- daan — sai hän permtöprinssien ta- manmukaisen armonimen Malesin prinssi. Myöbemniin (m. 1905—61 käivi hän jälleen puolisonsa kanssa Jntias- sa, ja tänä muonna aikoi hän lähteä uudelleen Etelä-Asrikaan. Uudella kuningasparilla on kuusi lasta. Wanhin eli nyk. perintöprinssi on syntynyt kesäkuun 23 p:nä 1894. Hänen nimensä on Edward. — Kreetan kansalliskokous. Lontoosta, toukok. 10 p.-nä. Reuterin toimistolle ilmoitetaan Kaenasta, että kansalliskokous on t. k. 9 pnä amattu; sen on toimittanut »väliaikaisen halli tuksen presidentti Kreikan kuninkaan ni- messä. .Kuninkaan nimeä mainittaessa kokouksen jäsenet ja yleisö toimeenpani äänekkäitä suostumuksen osotuksia Kr< e- tan yhdistämisen tm-niatsi Kreikkaan. Kokouksen muhamettilaiset jäsenet jät- tiioäe kirjallisen »vastalauseen. Presi- dentti kehotti uskollisuudenivalan kautia suomen painijat! .Joko Teillä on teos: Carl Allen, Käsikirja painissa ja atletiikassa Runsaasti kuvitettu, hinta 5: 75. Se ei ainoastaan Suomessa ole saanut hyviä arvosteluja vaan myöskin ulko mailla ja lienee parhaita teoksia alal laan maailman kirjallisuudessa. Saadaan kaikista kirjakaupoista. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. Marttinen A K:ni Kirjansitomo Kauppureinkatu N:o 26, Kellos. Oulasvirran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. LEO GUNNARl Kulta-ja Kelloseppä & Silmälasikauppa f Rovaniemellä JjU Omassa talossa Palokunnan taloa vastapäätä. Hyvin lajiteltu varasto : kulta- B ja hopeatavaroita, kelloja, * kiikareita, silmä- jakilolaseja y. m. y. m. Vakaviin ja halpoihin hintoihin. Kreikan kuninkaalle uudelleen ivahmis' lamaan päätöksen Kreetan yhdistämi- sesta. Walanteko tapahtui myrskyisten hy- »väksymishuutojen kaikuessa. — Perustuslaillinen Kiina. Peking, toukok. 9 p. On annettu julistus yhdeksännen kuun ensi päimä- nä amattamasta pääkaupungin neumot- telemasta kokouksesta Tsishengian, joka tulee oleinaan tuleman parlamentin perustana. Sen muodostaa 70 hen- kea, pääasiallisesti keisarillisen perheen, aristokratisen ja mirkamiesten piiristä. t.3listett^j3 kirjoituksia. -Asmtiis lUftfcstnjiHc! ^)!ykyäan kun metsästysseuroja on alettu tiheimmin perustaa, ja siten koitetaan turmata metsiemme riistaa, tulisi myös yhtä törkeästi mieleen painaa metsästyslain sekin puoli, joku turmaa kotieläimet eli loisin sanoen joka rajoittaa metsästämisen toisen mailla. Tämä kohta metsästyslaista on täällä Kalajoella ainakin ollut mel- keen tietymättömissä, hirivenammuntaa lukuun ottainatta, ja sen rikkoinisesla on kylläkin tuntumia mahingoita kär- sitty. Marinoina todistuksina omat ne lammasraajat, joita sptsnin lätä- köistä löydetään. Ia onko ihmekään kun sudentapaiset jahlikoirat kerran malloillaan saamat hypätä! Lupaa tilallisitta ei kysytä, jonka marmasti kai tietämät, ettei sitä moitaisi suodak- taan, sillä rantamaat etenkin omat kotieläinten tnyssijoja niin hiljaiseen syksyllä kun »vaan siellä ruokaa riit- tää. Usein luparajan tultua, jollonika eläimet omat »vielä laitumilla, kokoon tuu metsästäjät yksiin ja siinä ei ole enää kysymys metsästämisestä niin- kään kuin ..urheilusta". Jos lähteissä on jo somittu onpa joku olutkori tai konjakkipulloja muassa ja niitä mais- tellaan. Onneton on nyt se kotieläin, joka tähän saamusille joutuu, sillä laukauksia ei säästetä. On nähty, kuinka toiset miskomat ilmaan tyhjiä pnlloja toisten koittaissa pommeillaan niitä rikkoa. Ja monta muuta ta- mänlaatuista on tapahtunut, on niin julmasti ammuttu ja meluttu, että karjat saamat hyppyjaloin »väistyä ja säikähtyneinä hyppäämät mikä min- nekin. Olen kertonut näitä sentähden, että koska lailla tnrmataan metsiemrne riistaa, niin myös buomioon olisi olettama sekin puoli metsästyslaista, joka suojelee turioattoo.at koheläimem- mc »oavaina laitumilla ollen. Kalajoella 10. Juho.