N:o 234 — 1910 KESKI-SUOMI Perjantaina lokakuun 14 ptnä j~l K. S. R Runsas valikoima Suuvesin, Hammasharjoja, Hiusvesi, Hmsh&rioa. Partavnt-ul ia konoita, Vuksibario a j» niteitä, Vaativ ja kyn*i-harjoja. Tiheitä kampo ; a, Pitkiä- (Friaceri-) kampoja, Pesusieniä. Sienipitimiä, Hnjnvesiä. Toilettis%ippua«, y.m. y.m. K.-S. Rohdoskaupassa Urakkahuutokauppa. antista. Perjantaina tämän kuun 21 p:nä kello 11 päivällä Rshstoviäkontto- rissa pidettävällä huutokaupalla tarjotaan ensi lusr askuun ai ».'«ta tulevan vuod nto.ikoknuhunsaakka orakalle: lunnreen veto kaupu r gin maanteillä, i«oo iumir 5 «n v«to ka duilla, pienen lumire^n vf»:o kau pungin kstu-o-ien ka. tavilla, avan tojen aukipito kaupi>rgin rannassa, kaupungin omistamien makkten sekä liXNk<iivojo i puktatnapito j i ▼eden reto seka puiden pilkkomi nen ka -pungia eri taioissa. Jyväskylän Kahatoinr konttoria lokak. 12 p:nä 1910. Anton Heinonen. HG65 1—2 j)äii;;i jättää asian eti.tjcu ivtl oku.i- nou hartiltaivalsi. Liitma 19 jä^utä. ■kUlou* 'lofatuun 7 pnä. Puyeen- johrujd artitchli ^loinficot leujui nutistosanojo seuran jäjcxtcöi'i sotu- kamreeri, H. H. \Mvf= fteöt ivdinajashi, joitio muistoa fun nu-itettiin i>iösnouf::naila. 31 o-l) tovi G. Palattder ehdotti til::uor;aö:u;;ou ipuoleeta lilnvapautta seuran ro.lkiica- rojc.i «hoitajalle, jonka seura myönsi kin. Seuran luuifimdiirrii määrät» t:t:i entinen 5 ml. ftorj<ut5M:oii joh- toja 31. A. Fra nisi. .piti csiteU in mi »Uudenaikaisemmista h i: s a u sta m o i st a". Läsnä 18 jäseniä. Kokouksessa marraskuun i7 p:nä piri Alimetsänhoilaja C. Tim gre n esitelmän ,/ivi e t s ä ol o i s i a V<to joa läänissä jo eritoten kruunun m aill o". Insinööri N K. I I i r r i piti esitelmän ,.W e s i. wo > misi a". fcsfctt-iTjn wc siir o imi en anpic-im':»to. Läsnä -21 jäseniä. i\lcfo:ifi;s\i joulukuun 11 piitä piti arkkitehti *>). B l o ns i t c b t esitelmän »K e t i le ol l i su u de n cdistä- mis e stä j« kotimaisen ? e o l- ltjuuden suosimisesta" 2ei:vo asetti iiiyjUctuntuin, j^ljon Naa lit: in <ntiich:i ^). 'ärbtnucDt, t»onfi:u jct.cjo A. Fredrikson, insinööri :H. iSitauman jo kauppias M. Cfsolo hal litsemaan. niityin io;menpttei|irtt seu ra tässä suhteessa möisi ryhiyä. Otet tiin uudes.aan kqsi.elta.Datsi ajanniu- fa.jtn saunalaito.sen perustaminen kaupunkiin. Seura pääni uudestaan kääntyä .roaltuuston puoleen firjeU mollii, jossa ehdotettaisiin kunnall-ien saunalaitoksen perui-taniit-ta toiji pc- rusietumxin osakeyhtiön o.mustamisu. Läsnä 20 jäsentä. Äiokoukscssa tammikuun ^3 vtnä tänä wuonna piri naanmittari V. Calainnius esitelmän »S uute m- Pie n k -ar t o t u s t ö i de n a l- kunnpanosla muutamissa Pohjanmaan pitäjissä". Luettiin Jymästylän kaupungin iva!- tuustolia saapunut kirjelmä, jossa valtuusto ilmoittaa asettaneensa «va liokunnan kaalimaan seikkaperäistä eh dotusta kunnallisen saunalaitoksen pc- riistämisestä kaupunkiin. Seurassa pidettävät esitelmät pääteltiin antaa pubutaksikirjoittaa seuran kustanni.k- fellu ja säilyttää seuran arkistossa. Läsnä 15 jäsentä. Kokouksessa helmikuun 1 < pnä pää- jettiin järjestää seuralle erityisiä klu- bi-il:oja kerran miikossa, joksi mää- rättiin maanantal-ilta, sit:<n kun eh- -ixotus liitNMisestä mahdollisesti -pe- rusl«ttowaan kunnalliskutviin oli hy- lättn. Viipurin kaupungin insinööri V. (Äagneur piri esuelinän „P rukwesisuhteista". Piirus tukset rulewaan »vesi. ja ll>kawiemäri- johtoon ^litvat nähläwä»ä. Läsnä 2>1 :fäfentä ja juuri joukko kaupungin tvaliuusmiehiä ja kaupunkilaisia. Kokouksessa maaliskuun 14 p:nä pi- ti maanmittari I. K a r P i o esirel- män »O i k e u s w e s i w o i m a a n", tehden >el>wää omistusoikeudesta kos-- kissa. Seura «päätti asettaa tvaliokun- nan, johon tulilvat maanmittari I, Karpio. piiri-instnööri P. Thure ja insinöörit I. E. Hammaren, N. Schauman, H. Backman ja M. I. «Eerikäinen fcTä tohtori H. Palander, harkitsemaan «siaa ja tekemään ehvo» tusta. mihinkä loimenpiteisiin seuro woiji ryhLyä. Keskusteltiin teknilli» sen kirjaston peruötamisesta seuralle. Seuran johtokunnalle jätettiin toimek- st laaria Mtyiskohlaise'npi ehdotus asiasta. Seura sai tvastaanoitaa k?r- ja-ki>joituksen »Wien am Ansan» des 20 tJakhchundert" arklitehti Arjö Blomstedtilu ipchjaksi tulnralle kir- jastolleen. Läsnä 15 jäsentä. Jywäskylässa huhtikuun 30 päiivä- nä 1910. M. I. Cerikciinen. kkskmR mm» WtkIliW-- W DitJDäiamiifäla. Scnamissa efttelliin eilen kenraali- kuivernöörin kirje, jos'a pyydettiin se- naatin lausuntoa fututiHiu :>'uoden määräaikaisten iva!tiopälwie:i tcke- mnitä anomuksesta etta niuodeksi J9J1 myönnettäisiin . 50,000 mkn määräraha suveellisyysiuör. awusta- uustc! wart«n pääkaupuugi-^ia ja mu is- ja suuremmissa taupung^.ssa. Senaatti päätti '.vaatia anoiuukses- ta Uudenmaan, Turun ja Porin, Ha- mccu, Viipurin, Äuopion, ja Waasan läänin tmvernöörien <er"ii Iväkintaha!- iituijen ja iwauvaisl)0'.do:'. tarla»teli- jau lausunnot. etäläi'. kannciia koske-^ on mohdollista, et:d foulujcu cppi- tvioikeuld-essa käsiteliäivänä. Kuten lor.ifirt omat ottanee: osaa tähän moi- muistetianee, aiheutui kaareen nosta- iil'«wa»n HÄviil^sniö.^ö», ' i;lifj'ill;tj3 nu.nen 'mainitun lehden lainan w:n ! el> N taa teitä käskemääl kansakoulu-. 34 ntssa wiime maaliskuun 3.) p:nä n jo>h:ajia ja johtajattaria tcro:ta-^ olleen kirjomksen „Waltiokaappaus ntlelun. MlMlllf ii! «Im loltflDBt Senaatin molempien osastojen täysistunnossa eilen esi'elt!in lenraa- likumernöörin kirje ja nilnis.erilva.- liosihteerin kirjelmä, joissa iluioliel- tiin. että H. M. Keisari on sunv.lnnut jallia senaatin H. K. Mtn.sa Hartin- taan esittää laiiehootuksia, jotta us- konn.olliset oloi ja »arpect Tuomessa w.iaiiivat. Senaatti as.':u aitaa uu:- m esittelyä wa,rten malmistelemaan ivaiiokunnan, johon tultivat senaato- rit Anneberg, Berq, VärnUind ja ^raatz. Eduskuntawaalit. S e ttaa; i it d i f e.u st o i m; t u i-f u n na 3 '<i iäiirttuiaii itiikille fumcri';:t>icille iir= Klrnä, jossa heitä lehoteiaan heti jt>aa- uiautatunnille ilmoittamaan, että niikn on ryhdyt.ämä ivaalilaiii 6, 1) ja 1£ §:n muiaan toimeitp:ie:u;n a'i= nts:ysluettc:ivjen loati.tn;»o;ft taintuif. 2 ja 3p:nä tapahtumia eDuftuutaUkia= le ja Marten. jrlmällä prof w^ssa asicsia. Äiric.mäi'. sisällöstä ei jullisuuieen luiivattu mitään tietoja. Mtiitetffin on Hb!, fi ; tii jostain saanut tietein, eitä se sisältää seutaaivaa: W. r. Violumattcit lauiuu 'siirni ensinnä- fin, ettei ®iipurin puoluekokousta. r'oi-:<i siihen ainotistmm asianMitaiscs- ti ivattuutetuilla edustaiilla oli pääsy- oikeus, ivoida pitää jmkisena fokouk- sciia Mitä itse puheeiee 1 ! tulee, oli pre;. 2. lulenui selostuksen iysyityt- s.'ssä, ijefa losli editökunnalle jätefä- wää lakicbdo>tus>ta k»'-kewain UieisniiiltQfunn. laaiua oi^oicu iskien a n lamisen järieslylscsui, jolloin alus- :aja Puheenia lopussa in. m. mie!:pi-- lei.ään Äi esi,ttä»'?t, eitei mainittu lakiehdotus tahkota muuia luin Tuo- mclle nxt^ivHtetun valtiomuodon hä- ivittämisui. woi iatsoa itfcröit sito- nvfsi eikä ottca !eucutal'een sellais- ta lainMdän!öjärjevryctä, joka ku- mocc. Suomen Malti^päi^v lie perus- i::slakien Mukaan kuu.uivan lainsää- däniöolkeuiden, -kuin znyöskin että jo- rniiru Sucinen fcni.Tui;i.irn on kaikilla laillisilla keinoilla !ar!nokka<ts?i was- tustettama söllaisen oikeudenloukkauk- s''n !0'teutta.nis:a ja siitä jöhtuwia toi- nttnpiieiiä. Wai5ka w. i. prokuraattorin mie- les.ä moiiaisiin fentics katsoa fin että pros. S. mNinintssa lila.s,uudessa oli ■rrii-itjymjt suttisessa kokouksessa sckä että iiänen lausuntonsa lopun woitai- sii!i!'.n katsoa sisäitämän jossain mää- rin kehotusta olla. noudattamatta wi- ranomaisia. on kuilenkin muistella- wa. e:tä ip-rof. S:n lausunto kohdistui ylsl!!0t'.!aan yllMit-ainittumi n.k. wa!ia- kunilanlainsäädäntöön. joka Maltiopäi- mäin ylisiin ie li se n lausunnon mukaan olm cimia-an raÄikalisella taiv-.illa ini.utjamaan maan perustuslakeja, soita kuitenkaan >ei Ivoida muuttaa il- inan nviltic!päiwäin myöläirxiikutusta, foton yllämainitulla lailla ei ivoida katsoa oleman stioivaa ivoima» Tuo- ine^sa, eitä sitä siis moi da lukea niihin iafrihin ja efiroallan lästy^hin, joita Rikoslain 1-6 luiuun 8 ptzkälä tarket ta a. Tälliä n ohessa on rrityiiesti huo- matiama, että pros. Tetäiä <h^ot:o- masti on -ausunul siihen suuntaa», ek- :ä chänen suosittaiinansa mas-arinnan on pyi^tiämä laillisella pohjalla. Äe- liotus kmntämään laillisia keinoja ei wo: tarlottaa rikospa eikä siinä iises- sään ilmene mitään rik^iellist.i. Ulläolemasta käynee seivästi ilmi, ettei prof. Setälän sanojen moida kat soa sisältämän mitään lainmasiaisto. D.k. Prokumattori ei siis katso moi- uvnm rich yä m il?iii ään toimo-tpitei- siin kantecn nostaimscksi pros. TetAää lvaskcan. trio o n ka nl;<i k o u lu n o v p - (•: i S e n etteivät He saa mttenlöäu trahingoit' ie>s sähkölennätinsoh oja sekä selittä- i.lään heille, että Mvilnasia olema ri- fotlori sanoiiinlaisten sohtcscit mahin- aoiitämisestä määrää, pai in kormaus- i-, >va'hilironieosia. rnvövii:i ankaran i r.fjf'siu-tKN. — Kulvcrnööricn wirkapukii. Tcnaati: -.'n päÄiänyt Oulaista csc utkcloelmaKsa venäjällä Hiljattain julaistur uud^ iiiäiiräyfsct kuwcrnöörien hi wcirakuwcr- nucricn olkalapuiAa^ riEckppujcn uuiu- tc.fjista olemme ennen tehneet selkoa. -- Suosituskirjeet keisarikuntaan tai ultimaille matkustamaan inniiräti,il!c henkilöille. Kntcn tunnetila, omat se- namiin >talonsos«ston eri toiininiSlunn^t :ä!>än asu 'toimittaneet fur*iri!^fiijcitä utkoiuaille tai 1 kei!s<mik»ntaun ma:k »v '.a- »'aan määrätyille Ivir'a»nchi'le. Nyt- t.'nm'in on senaatti pä-lii!än.it, cit:i t:!> "I-aifc 1 asiat on ofiftcl äiroä senaatin :a- '[rr.snjcSf-on tÄ)sistunnossa. — Maltioarkisto. T-naaiti on hy- wci!s>I)nyt tvaltioarkistonhoiloian cl?dn- tlilst!i, että hasoit«!!in Tuomea s^ia- lvä-.n ar»i«c-ta svvlotut. ariiöts-nitli- m.l^sen kannalta (Moottomat asia.'njat s^aiaisiin myydä jollciin ?aPer:!e!i aallc. — Tuomarit. Heutola.i tuomio- kunnan 'tuomart, homioik. csessori I. b'. Mikjomaa on mapaute.tl. toimit, taigasta tämän w:n Maritnaisei syys- iäräjät Tysmän pitäjän körajäkun- nassa ja on ne määrätty toimittamaan lMaratuomari Onni Heinokoski. röiihkeintä lajia. — Ketsarimalo.n lvan.nottu Maltiosääntö sen uhrina" johdosta, joka kirjotus oli tähdärty ^a- man kuun S7 P:nä annettuun armol- l.jeen manifestiin. Jutun ollessa homtoikeudesia esillä toimi kantajana Miskaali A. Grönrozs \u mastaaja. »Sorretun Moiman" mastaaiva toimittaja Jalmari Kirja- rinta oli itse saapumilla. mäitti, ■ettei sanotussa kirjotuksesi oltu Ma- Esteetin kunniaa loukattu, ivaan päin- M.stom oli siinä armosteltu Stolypt- nin lpolitiikkaa>. Sittenkuil kmmemiskialt oli euttä- nyt iolppumaaitmuksensa, ottt hl»vioi- keus asian loipullisesti ratkaistamaksi. Päätäs julistetaan masfedes. — Jywäskylän seminaarin harjoi tuskoulu. , Senaatti on iniiöntäny: ji- jäisen. Palkkaamiseksi Iymäskylän se- minaarin harjoi^tuskoulilti aivotnna o>'.'Maan iMcpettajan Mirkaan 1 '1 mk. kuukautisen määrärahan 4 kk. ajaksi. — H^vin kaupaksi meunqt kirja. Osakeyhtiö K. I. Gummern.kiea kus- kannuksella Cl>ilgnaeus-juhkaan ilinesty- nyt sa IlMsltilän seminaarilaisten toiniittana juliaisu »Tuikkeita t u l e <n \ y n t y :n ä s i j o ; l t a" myöliin wiilon kuluessa loppuun. 9fuoritle julkaisun toimittajille on täl- lainen m^öiätuntoisuus yleisön Puo- lelta hevinkin ilaHduttama katsoen sii- hen suureen Cygnaus-kirjalltsuusrul- ivaan, mikä näinä Miime alkoina cn kirjakauppoihin Virrannut. < i MinisLer:waltiosihteerin Piakkoin muta tapahtu vasta erosta owai Venäjän lehdet, marsinkin taan- turnukjelliset «viime aikoina sisältäneet päitrttiäin uutisia, kenraali L.uiii- ijcffin eroaminen on ntitkc jo päätetty afn ja >hänen aPulaiiciijaki'.! luullaati t.iettetvän sv maa r Tl n mukaam kuin föns. T .lie P te- iartita ilmoitetaan, et näissä huhuis sa liene nyt enemvää pcr^i-ä kuin en- nelikään. Tunneltt'a on. että kenraa- li Laiighosf on aikaiseinmi!'. eri kerto- ja piMäiiyr )vapautusla hänelle usko- tun mirmi hoitamisesta, ivaan on H. M. Keikarin lokmomutsesra kuitenkin jälleen suostunut c'DcfICvu jäämään paikoilleen. Nykyään hän :n ioirkn- louialla Englannissa, eikä siis ole ol- iu; miÄsään tekemisissä iviin.eksi ta pahtuneiden ratkaisujen kaneja. ?/Ieensä on tunnettua, et.ä Venäjän nl-tyisen toantuniulsellisen Nalltinkjen piireissä ei mitään niin hartaasti toi- iv o to kuin nytt>i sen rninisterimaliiosih- leeiin eroamista, saadalsee.', hänen ti- lalleen joku niisiä Suomen asiaiti! »e- ri^tstuntijoista", joille nykyään mi- U'silrineuVostossa ou meidän asiaim- me iv^lmisteleminen uskottu. Eri- teisesti kuuluisi hra Kor.'wclla oleman haiuo päästä Suomen asiain esitteli- iäksi H. Majesteet lleeiu Kun paikka, .vasioin >kaikkia toimomuksia ei näy tulemankaan awonaise^n, yritetään sa- nomalehtien aMulla siihen vaikuttaa. Srr. muoksi nuo luhkatiheään uudis- tuixmt huhut kenraali Langhoffin e- rnSta. Neljäö Kouluylihallitus. kansarouluntarkaZtajaittvitla perustetaan. — Viralliset lehdet, senaatti oll päättänyt, että Virallisia Lehtiä ensi w»onna julkaistaan jainaan tapaan kuin tähänkin asti ja määrännyt nti den tilaushinnat samoiksi kuin nych äänkin owat. . Tenaaiissa esiteltiin eilcit kenraali- kumcrnöörin kirje ynnä ann. Ma hm is- tertn asetuS 4:nnen kaniaÄ^luntar- kcrstajamviran perustamisesta koulu» ylthallitukseen. Senaatti Päätti sulaista .nm. ase» tuksen asetuskokoelmassa sekä päätti ja- samalla katsoen waltiowaraitt tilan sen wlliwan, että wirka on beti iul:stetta- Ma haettaMaksi. Kanne prof. C. N. Setalaa vastaan. A.t. prokuraattorin lausunto. 3- Prokuraattori on. kuten on mainit- tu, kenraalit, puoleen kääntynyt !ir-> — Määriirahat raitiilistyöii edistä miseksi. öiuiciv äslct.äiti lerrottiin. pryhittiin korkeilmmassa vaikcs-a ku lu mc. n muoden menoanviola wal,:ois- tet:<>ssa siitä pois senaatin ehdotta- >na 20,9>:l> nikn määräralla raitlins- työn edistämistä ^Marten. Pailsi iätä määrää esitti senaatti, että malriora- hastosta nn>önnettäisiin makjektamaksi 'ainaan tarioittiiscen, fu:cn wuoteen 19lw asti on tehty, :>5,000 mk. Tätä määrää ei ole 'pyyhitty menoarmiosia pois, jonkaiäk/den raitiiuÄnötä :var- ten on käytettämissä mainittu summa. Ecuskunta esitti, kuten tunnettua, mnönnetiämälst suosluntarahastosta 70,000 mk. — Nlimääräinen palkkivnlisäys. H. M. Keisari on t.k. 2 pnä tapahtu- necssa Ääntäisessä esittelnsn öenraa- lik.imornööriii eisityksestä myöntänyt, /tenraakilirmernöörin kan^ian päälli- lolle, todelliselle sa>!ancumokielie Pla- ton Jivanofsille ivuotuiscn 4.000 mkn persoonallisen ^isKpaikkion laskeitnn» jouluk. 4 ptsm 1909, jolloinka m-al- tioneuwos Itmnosf todellisuudessa astui kenraaliku-mernöörin kansitan Päällikön lmirkaon, kuitenkin niin. ettei iätä kisäpallNiota oie otenaiM huo-nt- oon eläkettä määrättäessä. — Senaatin kielenkääntäjät. Sc= naatti on möäränrnjt fil. utaist. I. G. Sonckin toistaiseksi hoitamaan senaa- rin tvanhemman suomenktcfcu kielen kääntäjän Mirkaa ja protokollasihteeri K. Malinin itmstaiseksi hoitamaan se naatin nuoremman suomenkielen kie lenkääntäjän tvirkaa. — Protokollasihteerin Masastjer- nan ja ylim. esittelijän Aionteltin ran- kaiseminen. Senaatin paä.ös proto- kolla,sihteeri Björn Masastiernan ja y- lim. esittelrjän Jmar Montellin jnh- teen oli seuraailva: Keisarillinen senaatti, ivra hämäiisi protokollaschteerr Wa>astjernan ja y lim. esiMifja Montellin kysiyin^ksen.' alaisella kieltäytymisellääii tehneen it sensö Mpäiklsi wirkawirheeseen. «n harkinnut oikeaksi yllämainitun ar mollisen aseiuksen nojalla (koskema Suomen senaatille annettua 5urinpi>to- rankaisu o idutta tammi k. 25 p:ltä 19.^) erottaa heidät senaatista hoita mistaan viiroista kuuden kuukauden ajaksi, lukien tästä päimästä (lokak. 6) sekä julistaa protokollaschteet: Laso- stjernan ja hlim. esittelijän Montellin sanottuna aikana menettämään kaikki mainittuja- »virkosa seuraamat palkka edut. — SähkolennätinjohtoM lvahin- goittaminen. Koulutoimen ylihalli- tus on lÄhettänyt jeuraaivan kierto- kirjeen kaikille kansakouluntarkastajil- le ia kansakoulunsahtokunnille: Kun Suomen sähkölennätinpiirin vääilik- kö on talvan takaa maan kenraaiiku- n.er.löörille illrnBittanut, että lposliini- ezttstäjiä oli tahallisesti rikottr sähkö- lennätinlinjoilla, mikä aiheuttaa kes- keyiyksiä johdoissa sekä melkoisia me» noja jätzkölennätinlaitokjellet ja kun Jyväskyläsiä j;i Keski-Snomesta. Cygilscus-juhlaa jatketiiin tmiclä eilen. — Seminaa rin suuri sekaköörr. etunenässä semi- n-aartn lippu ja eri luo-kkain liput, inarbsi kulkueessa tohtori A. H a g- f o i [ i n QvumvoIIe Ho 3 aamulla, jol loin juhkin lkunitiMvieia.tlle, i jättää lie tohtorilvanhukselle latilet.ttn motetti „5^<'rra>, sun annos ulottuu" sekä ,/Nahtamasti zvoZmaiiaastl" jonka jäikccn tarkastaja K. Äunel'us lausui tohtorille ^>uu.«inia lämpimiä sanojc,. Täntän jälkeen lähti tööri »Väitto» ui" lainalla toisen kitnntamieraan leh teri Jaakko Länkclän. luo laulu- tcimehMselle. £ihielntan ntu!k. an o!t klo 12 ptllci määrä lähteä huvimatkalle N u ta la n •"turiirhaloulutk, mutta heti aamusta näyni ilma uhlaamalta. P-saroita keitteli sillon tällöin ja miimein oli kä- sissä koma sade, joka- le.i inhjäksi koko homman. Tylsyttiin pitämään »Hu- mimatka" seminaarin käsityöpajassa, joiior. Po f o onnut t i'i rtf i n klo 12. Oh- ! el massa oli miesiöörm laulua; selos- tus pennkzihdistytsen suunnitelmasta Enan^eus-rahas.vn perustamiseksi, esta mhaÄosta koro>r tulemat käyte.'- älvälsi kvl/hken kansaloululastea a- mnstamiseksi. Sine seurasi humimat- ka-ohjelinan päanuinero, säästölaatik- fojen Ucfo -satvesta, joka tehtämä miel- ljtti useilta sangen suuresti. Lehiori ?)ijö Blomstedt piti kauniin ja innostaman puheen. — Pai s top e ru no in syönti lopetti tämän marsinatsen o'hjelma.n. Lopuksi oli leikkiä semi- naariu ivoimästelusalissa. Näin M lolppuun suhlitiu Cyg- naeus-juhlalt JywäMi!äss.i. Reippain rnielin kukin «marssi kotiinsa, innos tuneena jumen EMnaeukseit suurista aatteista. — Heikkomielistä kunnan hoito laista rääkätty. Meille ilmoitetaan seuruulta: Eräs heiklornte inen ior-- pcmytär Hilda Paidan on ollut lähel lä Mruruivn kirkontyiää oleman torp- txiri Emil Lahtisen hotdettaivana. Kaiken kesää on mainitusta torpasta kuuiunut tytön hätähuutoja: mutta joku >:viikko takaperin kohosi rääkkää- mii.en jo yli kaiken rajan. Ensin aa- mulla oli torpan isäntä maantiellä räätkäärnässä tyttöä, jota näkemään sattui Ipari nxiimo ihmistä. Nämä ta. pan tse n nähtyään olittuu niin kauhun mai.e.amina, että eimäl hetkeen ai'acn taktioneet saada sanaa suustaan. €lu siio isäntä mäsynyt aanutpäimän piek sämisestä kun Ut.apäimäfft oli muutet tu sanotun torpan renki tuota kuritusta iatkantaan 'itä en tie- dä inuita kyllä oli tyttöparia seuraa- ivatta aamuna surkean näköinen, kas- ruot kculki mustelmilla ja asetukn-m. — Asia näyttää niienetvän kaikessa hil- jaii>'l'^es'a, sa tnttöparka on edelleen- !iu noiden julmurien hotdotia. — Hämtlläisen osakunnan kuraatto rin maalissa liistai-tltana tui: maii- tnksi iu.?incttarelaisten ehdokas, niais- .-.ui AiKiKlrn K o s k e n a k k o. jo- ka iai 105 ääntä. ?>uorsuoi»aia'steii ehdokas, lääkei. kana. Akseli Nikula sat 105 ääniä. mahoin taimenansa, lirjallista elä mä n lyö iän sä, eitei hän omaltatunnci- tansa avoi ^muuhun lyöhön nihtyä. Se »li erchdysä, määrin hänen pyhintä kutsiimusia-nsa kohtaan. Jos Kilven aikana olisi lötMnlp waltionpalkin:o- ja, ei «Hän niitä war.naai.kaan oiisi saanut. Hän eli aikaansa, edellä maas- samme, hän awasi yletföJeiniue ja ru- no udellemme uuden alan, ioka silloin mielä oii wieras, Lksanen oltsi fal- linncn saa-nui, sillä häntä yie nen mte» lipide kannatti, mutta ei Ätmi. joka yksinoinattain taidettania rakasti. Ja mitä merkitsee rakasiao taidettansa? MtrjailijaXIe ei samaa kuin säiveltäjäl- ie tai kulvacunolaiteilijalle, silli kirjoi- l'.ja on märähtelemä, 'unteellinen sy- oän, jcka, l.iffuu reisillä apuncutvoilla futn nuo. Runoilijalle, kirjailijalle se merkttsee kaikli. Puhuja ei tarketta- nut 1'^otn tatvallisia kirjatl joita eikä amatöörejä, m aan t-ositaiteiltjaa, suur- ta runoilijaa, jommotnen Ätwi cli. Wot sinä Kiwi raukka, Icpetl» Iärne- se!:, j^spa olhsit edes aamiöranut mii- laisetsi finut kuitenkin ferrcn tunnus tetaan, ftnut, joka edesiakatsin, edes takaisin yksinäsi kammortesasi käneiit ja «sieliM hämätyltä runossakin »vai- k. ti. rt! ^eti juhlapuheen jälkeen iruran K>. men runo „Iläwyys", jonka Ida Aal- oercs lausui liikuttaivalN yksinkertaiies- ii, fuitJöten Jftinä semään runoilijan .oko sielun auiioillumijen. W'elä e- fittt rlva Aalberg V. A. .^ostennie» .nen kauniin runon »Esitaistelija" sil. lä taidolla, joka main hänelle on omi- natnen. T-äliajoilla piii myytäma.t Liiton .eiktlltstä iuihlaromaa.ita, mutta lte^ nee se jo ollut loppuunmyyiu, koska si- a ei näki)n>tr salissa. Kun Keski-^Suomen tööit jälleen o- li laulanut m.m. Sibeliuksen Ti)däme- ni laukun (Kimen sanat) ja Genetzin ..^arjci^an", la«usui hra Somcrsalmi E. von?Wiidenl>ruchin kirjoirtainar. ja Eino Leinon suomentaman »Noidan laulun", johon Mar Tchilling on sä- tveltämit melodramaattisen musiikin. Siinä asussa ja sillä säestykiellä, jonka * a II e ipiitälle, maikuitalmalle meiodrae- tiialle suoritti wanha iäesläjämesic- t in.tne L. Merikanto, teki hra Somer- iatn.en hienolla täsiniksellä ja iarwu- ta,s'a draamallisella moirnalla lau- lut.u melodraama marsia '.iikuitaivan vailutuksen. Lopuksi soitti nti Anna Forsell sie- tväl miulunurneronsa, nt: A. Pore- n ulien säestyksellä iaaden mitä wtlk- kainta suosiota osaksensa. Väliajan jälkeen alkoi karkelo, jota hanskan mielialan mallitessa ja laulu- en maihdellessa kesti aamupuoleen ^a.ka. Ikrama tuottaa kirjailijain- tolte kaikkea kunniaa. — U. S. Minii.Ua Snome-ta. Hameenlinnan sotaoikeus ; on ahkerasii .piuiuijr istuntoja. Mi-' käki tiedetään on tähän saakka etupääs sä kuulusteltu todistajia. Näistä mainittakoon Tammisaaren entinen poliisi A. Pop Kv. so>ka emersii Hor- jhkoi-Njer^iaiii murhan aikana oli Hä- ineenlinnassa kauppiaana ja jolla näh- tämäsii on ollut hyminkin paljon ket- rottawaa. Vangittuja neljää sotamiestä sai- sytctään .Hämeenlinnan lääninmanki- lassa ja luutnantti Eckeii-i kasarmissa, mutta alikalpteeni Z^eodorom oi. t'ie:ä m apealla jalalla. Keskilviikkchaimän juhlaselosiuksen i.'säksi mainitia!ke»on, että kaupungin- Malluusmiehet in corpore «ttiwar >osaa juhlaitila?suute»n Cygnaeuksen patiaalla. ^eskiwiil!kona tapahtui myös wal- tuusron toimeenpanema koululasten kestitseminen. Lapsia — seminaarin harjoituskoulujen ja kansakoulun cp- piktifca — «olt noin 350 ia alkoi keski tys kaupungin kansakoululla heti kun juhla Et^gnaeuksen puistossa oli 1'op- punut sM jatkui sitten noin klo kuu- teen. Kullekin lapselle annettiin Pato* si ruokaa iäman wuoden »Lasten ku» tvalchden" wuostkerta ia lehtori P. I. Hannikaisen toimittama »Lauluioive- ri". Tänä iltmo on Eytjnaeuksen pat- saalla wielä ju-hlsmalaistus kello —-9. / 2 — ^Sorretun Äoiman" inajes- teettirikosjuttu. ,/Sorretun Moimaa" »vastaan nostettu kanne majesteeltiri- koksesta oli maanantaina Vaajan ho» Suomen kirjailijaliitou Kiwi-iltama maanantai illalla oli houkutellut Hel singin Seurahuoneelle ptiriins<uaan nouseman yleisön, joka 'uurin.malla mielenkiinnoilla ja mieltyuiykjella seu- rasi illan hlpvää ohjelmaa. Kun Keskt-Suomen lööri herra H. Holmströmin johdolla oli esittänyt kol- nte laulunumeroa, seurasi Anvid Jär- nc''e!tin stidämellinen, koruton ja hy- lv in la uni itu puhe Aleksis Kiwcn muistolle. Siihen nähden eitä puhe myöhemmin ilmestyy painosta ja kos ka se -mielestämme menettää selostei- luno, tt>M>mme lvaui sen sisällystä koskettelomaan. Puhuja k ti ma n aluksi sitä kurjan köichää tilaa, mihin suuri runoikrjalvainaja mirme Kuosinansa olt joutunut eläessään nti Lönnqwis- tin lmajotalossa Lohjalla, missä mii- memainimn palvelijatar wiela »sotti jälkiä hänen alituisesta edestakaisin kämÄystänsä. Cpäilewänä, ristirii- taijenav kurjana hän siellä taisteli kuu- meiSta hengentaisteluansa lannistu- maita ihmisten kylmyydestä t<n iiit- tämätlömyydeslä. Miksi Kiwi ei woi. nut rmveta Ääiiämään itseänsä siwu- ttilcilla-, liikemiehenä, sanomalehiityöl- lä tahi suomennoksilla? Stksi että hän oli tosi taiteilija; suuri runoilija, jo- mi. — Suomen Kirjailijaliiton «vuosi kokouksessa maana n ai»,> sxlsinAisja .^tilliin mirkailijoiksi tulemaa toi- mtniakautta Marten seuraamat benkt- .ött puheenjohtajaksi ioht. Santeri I- r-olo, marapuhe^njoh.cictsi {-.rjailijd Einc Leino, rahastoitiiotiisaksl pan- kinj. Vt Äo Soini, sih.eeriks' kirjailija Viki Kärkkäinen, ja johtokuntaan ?- oellisten tf-äist kirjailija L. Lnerma '}<■. toimittaja Aufusr. Simelius, sekä matajäseniUsi kirjail-ja Anni Vianni- -'.ei, ja Nva Ellinvr Imalo. Tilintar- kastajiksi maisteri ?)rjö Weilin ja Lauri Hendell, ja nätden maramiehik- si kirjailija Aarni Konia ja talouden. heiiaja Emil Watnto. Palktntolau- aluntaan tulimat kuulumaan kirjai- jat Juhani Aho, Valter Kilpi, Ltto Manninen, Helmi Setälä ja Jalmari Hl-hk. Ta ma n mukaisia kirjatliiapalkintojo päätti liitto tällä keriaa clla jakamai- ta sifl.stä, että käytet.äivissä olemat matat oli jo aikaisemmin annetut !n<il ka rahaksi kirjailija Ilmari >1 i a n n o l l e. — sanomalehdet. Tampereen Sa nomain toimitussihteeriksi on makittu kirjailija Viki Kärkkäinen Hei- sina.stä. — Pitäjänmäen rautalicoancttomnuS. Pitäjärvnäcn rautatieonn:tlomuut:a los- iewa juuu oli maanantaina esillä Hel singin petäjän lihlakumunoikeudtösa, mutta lytättiin sen «nvmPi käsittely jou- luk. 15 p:n. — Venäläisen sotawäea kanteet ja- uomalehtiä »vastaan. »Suu: Tamcn" lvasiaaiva toiminaja V. sv. Zlmont iai l .k. 10 Pnä lvaslaanoltxia kitjalli- ien haasteen, jolla hänet kutsutaan raasiuimanoikeuteen kuluivan lokak. Il» ptnä tmastaamaan lehden ntssa 113 lokak. 4 Pnä 193-9 julkaistun, »Hami nan "Sanomista" lainatun kirjcttuksen ..Tatilasmieliivaltaa" johdosia. minkä kirjciluksen on katsottu loukkaamaa menäläisten so:ilashenk'lö den kun- ntao Kantasana ,'sitntyy w.t. kau- 'pitnginivvskaali Pekka Karjalainen prufuTCiattorutfuiTöfcton kchoitufjefeM. -• Suur.«'S. — fciiuennuttua «imiSmicde» kaSsaa toavlaat tuomittu. Tiistaina «ii Muucn» nrnivn kihlakunnan oikcul>fi> r a esillä jut tu iiicllisen poikia Eomil ja Topi ^Zcrg'- ia »nastaan jotka, kuten muistenancc, toiim: elokuun 21 p.n illatta yksiS',ä« tiruniin tearafeiUoat Äuvennam^n piirin nimiömirhen Eemil sak^niuksen !ont:o« riSta ljuifon yli 10,000 mkaa sisältämän kad>alippaan ja peirtievZt sen metisään. Sieltl? s« kuidenkin sittemmin Topi Nergin asotutsen mukaan lötjbcitiiit. CifcuS iatsoi o-saksi itebifttaj -itii 1<ij« snnnoista osaksi ltvastaajaii omis -a lun- nii-l-nifsisia ja kcrtmnn>si-ta s -t .ville tl'»- nt?n. että he oliivat lofinfct yllämaini tun warkauden, jonk«vuo!si se harkitsi a Pitää taiteensa elämän lähteen py- oikeasi tuomita Topi Nergin, joka ei hänä. Ja mikä on tositciiieilija? Sejtvielä ole täyttänyt IS vuotta, pidettä, joka niin palawaSti rakastaa > vaksi tvarrleudeSsa s kuukautta ja olr«