lorstsins Mlukuun 18 p:nS N:o 143 — lSIV — J«ha« PostiwarkaxS. Ät- särin ia Mirtam wälikäräj>llä oli t. k. 12 p. uudelleen käsileltämänä In han poSttrvarkauSjmtu. Oikeudessa kuuluStelttin joukko uusia y'eisen syyt täjän haaStamta todistajia, joiden to» d slukststa ei kuitenkaan selivinnyt mitään sellaista, joka olisi osattanut, että homiotkcuden aikasemmin Vapaalle jalolle päästämä rautatien kirjanpitäjä Torsten Söderström olist syyllinen. Tletsen syyttäjää mäittäessä että ma- jauS löytyisi rautatien kassassa on rautatiehallitus antanut tilaisuuden tarkastaa, löytyykö maillinkia. Kun tällaSta selostusta ei mielä ollut oi keudelle saapunut, lykättiin jutun kä sittely toistaiseksi. Hra Söderström on ryhtynyt uudelleen hoitamaan Vir kaansa. — RaaZtutt ««oikeudessa ei len tuomittiin ajurnpoika Martti Isak Taimonen poliisin «vastustami sesta, juopumuksesta j? rähinästä 3 kk. Vankeuteen. 6 henkilöä tuomittiin järjeStyZrikok- siSta 20—70 mkn sakkoihin. — Kiimaa» lählemä lähetyssaar naaja, ent. opettaza Juho Hyytinen puhuu täällä rukoushuoneella M kon- kadun 28:ssa huomenna perjantaina kello 3 i.p. ja sunnuntaina kello 11 o.p. ja kello 5 i .p. — Oopperauäyiöksiä Porii». Puheissa kuuluu olleen iämeltäjäin S. Palmgrenin ja O. Merikannon kanssa, jotta edellisen ruotsinkielseen tekstiin sämeltämä ooppera, Daniel Hjorth, ja jälkimäisen suomenkielinen oovpera Elinan surma esitettäisiin täällä Parissa ensi tammikuulla. Jas ehdoista somitaan, pitäisi saadun sä Veltäjän suostumus Diniel Hjorth- oopperan esittämiseen. Rauma Maikki JZrnes-lt.Palmgren esittäisi siinä Sig rid Slählarmin ja Katrin osat. Säes tyksen suorittaisi Turun orkesteri. Merikannolta ei Vielä ole lvciStaus saapunut. Vieläkään käsitä, miten kantaja on mmnut siitä loukkaantua. Kirjoituk sessa lausutaan yleisin sanoin pue. luStuSosianajajan tehiämistä mietteitä, jotka jokainen kansalainen mahtanee hymäkjyä. Kukaan tämän kaupungin asianajajista ei sitä^izöslään vle pitänyt »tseään loukMmana, paitsi kantaja. Mlitä kantaja on saanut aiheen siitä loukkaantua, on, kuten sanottu, Vieläkin minulle sakisuuZ, sillä kantajaan enempää kuin keden kään muuhunkaan et siinä sanallakaan ole niitattu. Ed.-llä oleman nojalla ;a kun ky symykseen tulleet kirjoitukset eimät suinkaan kantajaa loukkaa, rohkenen siis anoa, että minua ivastaan äi män aiheettomasti nosteltu kanne kokonaisuud-ssaan kumottaisiin ja kan- tai- Velmoitettaisiin korvaamaan ku> luni asiassa. W^s:aaja lätti lyhennysotteen usein mainittujen käräjien pöytäkir jasta. TUä julktluettaeSsa kuulu» Mallin painostamista kohd-sta joku oleman pöytäkirjassakin melkein sa- «aLta sanaan samoin kuin Satakun nan kanteenalaiseSsa selostuksessa. Hra W^lli kutsutti asiassa todis tamaan lautamiehet Frans Kaapelin Nakkilasta, Frans Mäkisen Paluk- elta, maanmiljelijä B. A!a-Lindin Söörmarkusta, kalastuksenneumoja I Sylmänleen, vsioitsija K. E. Milja- len ja liikeapulaisen John Sich^n, Ala-Lindi ja Sylmänne eimät olleet saapuneet. Todistajat sanoimat olak- umansa, että P^rin kirjeellä oli karkotettu Mallia. Siinä ei kammin kaan kenestäkään erityisemmin pu- huttu. Kun todistajat oli kuultu teki Mslli loppumaotimuksensa, joSsa hän m. m maali ..Satakunnan" roskaamalle toimittajalle vankeusrangaistusta. M-staajan asiamies toisti kanteen kumoamisesta tekemänsä Vaatimuksen ja vvvsi kuluja. PZä öisen antamista marten lykät. Uin asia ensi tiistaihin t. k. 20:teen päimään. Herra Lauri Mallin nos tamaa painokannejuttua käsiteltiin raastumanoikeudessa wiime tiistaina. Oikeuden puheenjohtajana olt pormestari H. von HellenS ja ..Satakunnan" astamiehenä varatuo mari K. I I b-rg. Herra L^uri Mallin toistettua kan teensa ja mäireliyä, että Ulivilan »äukäräjä-uutisesla olist määrin se lostettu hänen esiintymistään, lausm mastaajan asiamies K. I. Jrberg m. m. seuraamaa: Satakunnan n:ssa 115 olleessa ker tomuksessa Ulmilan mäukäräjäin 10 menosta, on kantaja katsonut kun niaansa loukkaamaksi ensinnäkin sen kohdan, jossa puhutaan pahoinpie lyStä ja Varkaudesta syyitecSiä olleen Juho E-vert H?awtswn cmuStami- seSta tässä oikeudenkäyntkilaisuudessa. Kantaja ei ole tahtonut Vieläkään kieltää, ettei se kaksinpuhelu, joka ju tun alussa tapahtui hänen ja oikeu den puheenjohtajan Välillä olisi oi kein kerrottu. Kertomus olikin aiman oikea, sillä kun W. istunnon alussa ilmoitti amuStamansa Haamtstoa mi käli koski pahoinpitelyä, huomautti puheenjohtaja, ettei oikeus hymäksy sellaista osittaista amuStuSta. Kun W. tästä huolimatta pysyi Haamiston apuaneh nä, et liene liian rohkeata siitä wetää se johtopäätös, että W ..suoStui" amust^maan Haamistoa koko jutussa, sillä ellet M olist pu heenjohtajan huomautukseen tyytynyt, olist hän armattamasti luopunut koko toimesta. On muuten maikea käsit tää, että W. on ottanut loukkauiuak^ seen tästä, sillä lainsäädäntö ei suin. kaan kiellä markaudeStakin syytettyä ihmiStä oikeudenkäynnissä amusta masta, joten kantajaa ei ole syytetty mistään lajinvastaisesta teosta. Kir joituksen sanamuoto ei myöskään anna aihetta sihen käsitykseen, että l^lni olisi tahtonut leimata M:a henkilöksi, joka ajoa mitä juttuja tahansa tai muutenkaan loukata M:a. Asian meno on Vain lyhyesti kerrottu ta pahtuman mukaisesti. Toiseksi on W. muka loukannut lehden kertomus Eclingm lapsen murhaa koskeman jutun, joSsa M. esiintyi syytetyn Kalle Haapasen apumiehenä, kästttelvstä ia Väittää W., että kirjoittaja olisi w'i' tänyt W:n ..oikeuden kdcSsä tekaisseen malheelllsia Väitteitä" ja »kehottaneen päämieStään koettamaan ma>hetellen pelastumaan syytteestä". Sellaista ei kuitenkaan ..Satakunnan" puolelta ole ensinkään mäitelty, maan on leh deSiä main kerrottu yleisen syyttäjän, nimismies Firlingin lausuneen oikeu deSsa. eitä H rapanen „on tehnyt wäi'öksenlä" (joka kokonaan poikkesi hänen aikaisemmasta tunnustukseS taan) ..apumiehensä Viittauksesta." Tämä kertomuksen kohta on mvZS aiman tositapahtuman muhinen, sillä niin syyttäjä todellakin lausui, kuten kihlakunnanoikeuden pöytäkirjastakin näkyn. JzZ mainitut sanat loukkaa wat W, saa hän käär.tvä kanteincen nimismies Färlirgiin eikä minuun sillä minä en woi Vastota sellaisesta mitä nimismies Färling on lausunut eikä W toisaalta tahtone Väittää, ettei sanomalehti olisi oikeutettu kertomaan mitä julkisessa oikeudenkäynnissä on tapahtunut eli mitä siinä syyttäjä VaStaaja y. m. omat lausuneet. Moös kin lienee lehdellä, kuten muillakin oikeus «kummastella", joS Vastaajan puolelta esitetään oikeudessa aiwan toisenlainen kertomus tapahtumasta kuw poliisikuulustelussa, joten ei täti i kirjoituksen kobtaa, mvöskään Voitane katsoa loukkaukseksi. Mielä on kanta jaa mu?a laukattu sillä, että on lau suttu W:n osoittaneen »suurta tietä Mättö mvattä mäittäeSsSSn, e!tä lää käri muka ei ole oikeutettu ottamaan palkkiota oikeutta närien laatimas taan ruumiinawau?vSytSNrjan kck- soiskvpo-leesta". Keisarillisen senaa tin fiiviilitoimituSkunnan kirjeellä Tu run ja Porin läänin kum-rvSSrille 12 päimällä joulukuuta 1906 n.o 1923 on lääkäreille mvönnettv oikeus ottaa maksu puheeksltulleeSta kaksois kappaleesta, joka fltä ennen oli ollut annettawa ilmaiseksi, ja siitä asti, mikäli tiedän, omat lääkärit tuon maksun myös kruunulta Velloneet ja saaneet. Jttän sen muoksi arw. oikeuden kalkittomaksi, onka W. osoit tanut tietämättömyyttä moi eikö «väit täessään. ettei lääkäri saa sellaista ma^ua kantoa. Mitä sitte tulee ..Satakunvan" n »sa 117 olleeseen Porin kirjkekeen, täytyy minun heti tunnustaa, etten — Suomalaisen puolueen maalijulistukseen, joka on luet- tamana toisessa paikassa lehteä, kehot tamme lukijoitamme tutustumaan. -Ruotsalaiset ja sosialis tit »hteiStoi minnaSsa. Porin ruotsalaiset ja sosialistit tulemat huo menna verjautaina pidettämäSsä r-as u mankokoulsessa joukolla äänestämään »re- roäyriperuSteita edelleenkin 4M markaksi SoiiaUdemokraatti" kehottaa joukkoa >n pientä kukkoroaan puolustamaan" jo nncmään nzaltatirjavsi le d -n toimitut seen. .B öraeborgs Tidiing" taas „la^- kee" suurkuki-roisten patruunainsa .'q dämelle" lämän saman 400 mkn wero- äyriperusteen tärekyden. — Sosialistiiob loderrain .pienten" ja ruotsalaisten m>l jonäärien suurten kukknroiden .puolusta mi^en" ei täällä Porissa nykyään ole ensinkään ristiriidassa keskenään ... — Pastori Uoti tabtoo olla rauhassa". Paslori Juho Uoti, jolle T^run tuomiokapituli on myöntänyt lvirtamapautta toistaiseksi, on senaaiilro pyytänyt, että hänelle myönnettäisiin «irkaivopautta S murdeksi, kuten hän oli pyytänytkin »nioidakjeea sen aja» olla rauhasia muualla". » — Sieltä täältä. Rautatiehalli tus on ehdottanut hylättämätsi toiminim Finlayson ja kumpp: ynnä useain tampe relaisien liikemies'en aikoinaan tekemän anomusta, että Tampereen—Porin ri^ dalle Amurin kaupunginosaan Tampe reelle rakennettaisiin raulatieasem 1 ja että haarara^a johdettaisiin Korlelahden sata maan Näsijärmen rannalle. Tampereen ruotsalaisen lyseon 7:nnev luokan opilas Ewar Stephan ampui it sensä miime maanantai-yönä. Pohjoismaiden oiakepankin Turu»> konttorin apulaisjohtajaksi on otettu «va ratuomari Harald Hällström. Meteori nähtiin Peipobjassa nnime maanavtoi-iltana. Se le st ttäi ellä tai maalla kulkien etelästä pohjoiseen wiis- tosti. Hetkisen ajaksi peitti meteorin walo kuun näkymästä. Pyhämaan Luodon kirkon markaitten kiinnisaamiseksi pää ti seurakunta kirkon kokouksessa nnime sunnuntaina antaa 100 mkn palkinnon irark-iittea kiinnisaa- jalle sekä lisäksi 2U > mk ios ebtoolliSas- liat saadaan takaisin käyttökelpoisina. Työjohtaja I. Heinimadan »varari kossa Möiärmellä oo meltoja 43 m, kauppias N. Raittisen »vararikossa Tam pereella ivelkoia L44 23ä ml 44 p. ja kaup vi s Wilyo KoSNsen worar.kossa Tam- pkreella n>slkoja N8,<XXZ mk. Ne!tt Elsa Midbom on nimitetty opet tajattareksi Perttulan tylsämielisien kas vatuslaitokseen. Filos. maist. Ernst Hentunen on avo- nul päästä ylikielenkaanläjän nvocem- makst apulailelsi senaattiin. ..Pohjalainen" nimisen sanomalehden, jota ensi wuod?u aluSta alkaa ilmestyä MaasaSsa, päätoimittajaksi on w"lit u sanomaleddentoimittaja A. F. Schulz Helsingistä. Helsingin asukasluku on hen keä. Maanwiljely8hallitulse» esitykses ä 00 senaatti myöntänyt Suomen ivoin wien- ni-i walwom,Sta marten jatkuman 2.VV0 mkn määrärahan. Senaatti on päättänyt antaa määr5y?- sen, että penniurahoja lyödään 50.^0, > mkn armosta. Senaatti on pääitänyt tehdä alistuk sen säästöpankkien tarkastajan uuden opu- laisenmiran perustamisesta 4>v!X! mkn muvsioalkalla. Walt: on asiamieheksi säästöpankkien keS'uSosakepankkiin on määrät y toistai seksi säästöpankkien tarkastaja G. Järne felt. Missä wiipywät Kankaanpään kausanopistoarpajaisteu voitto jen kerääjät ja ennakks- arpam myyjät? Niin, parsillaan pitä si olla käymässä suuret arpa ai<!walmiStukset, uim Sata kuntalaisen osakunnan Kankaanpään kan sanopiston hywä'si tämän joulukuun 80 p nä toimeenpanemia vrpajaista marten. Vtäiden arpajaisten kautta pitäisi kokoon faalaman stemoren summa KankaanoäSn köyhän kansonoviston elämän pid kkeelsi Mutta suurtakaan humua ei tästä ilse asiassa jo niin kauan n-ireillä olleesta arvajaiShommasta ole kuulunut, ei wie!ä nytkään, maikka arpajaispäimä on jo niin perin lähellä^ . Ja kumminkin omat aina tällaisten suuren arpajaisten edellä ennen semmoi nenkin helske. jySke ja puheen porina kuuluneet, e'tä äänet omat kaikuina kie rmeet m»hintäin kymmenen peninkulman laajuudella joka puolella arpajaispaikk» kuntaa. S dat innostuneet naiset oivat neulaa kaytelleec niin »vinhasti, »ttä liikunnosta iyntynyt lämpö on tunkeutunut monen mälinpitämäitömän knimän svdänkuoren lämitse ja tehnyt mielen niin lämpimäksi arpajaisia loht^-nn. Neulan käytön oheS^a omat naisemme heinäsirkkavarm en lamoin sa nonneer lna- jall> pitäiiä ia lyliä moittoja nrvajaifia iv-rten keräämässä ja ennailoarpoja myymässä. Ja kylläpä omat asiansa toimeksi vaa- «eet. Ei o!e anttanut mastuSreleminen. Koivasydimmisimmänkin, mölinpilämät- tömimmänkin ja iäästeliäimmänkia on ollut pakko raha'ukkaron'a suuta hellittää. Näillä arpaj ,sten bymillä hengettärillä on ollut riirtämästl keinoja taimultaa .luomakunnan iv .ilnaat", miehet, suosi ollisiksi, että nämä pelokkain s> dämin omat nöyrinä kyselleet! „mi!ä saisimme loman lahjoittaa listaan?' ..Montako arvaa moiite minn"e myydi?" Onpa silloin kauniimman sukupuolen Miehittämät edustajat osanneet pitää arp naistensa puolia. Mutta nurkumatta on labjoitettu ja oStettu, sillä naiset ne omat, jotka maailmaa hallitsemat. DKsjä omat kailki Kankaanpään kan- "vopistoarpajaislen hqmär hengettäret? Miksi he omat niin syrjässä ja niin ko- w n hiljaisia? Mikst he eimät samoa kylästä kylään, talosia taloon jamv!iStä mökkiin määräämässä, mitä meidän miesten on lahjoitoilettaiva, paljonko arvoja osteitama. Mmä ja kanssani moni muu odotamme tei ä ja me pyydämme lähtekää liitteelle kantamaan meillä kultakin.pakkomero", mutia suloiven.pakkomero" Kankaanpään kansanopiston hymälsi! Ni n, kieriköön pian kaikn pohjoisesta, idästä, lännestä ja etelästä kertoen maa kuntamme satoien naisten mielet läm mittämistä työstä joulukuun 30 p:nä pidettämien arpajaisten dvmätsi Nuori Topias. WM!illl8 js tsilis. Tietosanakirja. Toi«e» osa. Säänv.öAsesti, ke^keqmättömässä sarjassa cn jatkunut suurceok! en, T'.e- toionokirjzn mihkojen tlmeSlymiaen. Wlime muonna hy-vissä ajoin ennen ivulua oli ensimäin en osa s a Mc. mana walm'.ina aistikkaisiin, luziin kansiin sidottuna. Erncmaijella täsmälli syydellä mikä et sutnkaon ole ta- mallista mihkoteoksta julkaistaessa — on Tietosanakirjan toimitus saanut nyt tämän muoden tuloksena n?al» mtiksi toisen osan, yhtä arvokkaana ja ansiokkaana. Tällä sta säännölli syyttä noud^ttoen j ilkaisee toimitus teoksen täydellisenä lumaltuun aikaan. Nyt ilmestynyt toinen osa alkaa sanasta ..Comcater" ja päättyy -ih n". Siinä omat siis muu- ta laiset alkukirjaimet C, D, F ja G, jotka antamat tälle vialle sen luon» teen. Tämä toinen osa on sisällyk seltään pöäasiaksa lansoinmäliötS, iamaa mitä lamataan yleisissä siw>s» taSsanakirjoissa. Sttnä on latinasta oh.uivien simistyssanojen selityksiä iskä melkein suunnaton loukko lylzem- oiä tai pitempiä ulkomaalaisten merkkihenkilö.tten elämäkertoja. Mo- eZta saattaa tami osa ensi mtte- mältä tuntua mieraalta ja turhan, ork^lt?, mutta kun hän antautuu it ä tcrkemmin tutkimaan ja marsin, ?>n kun ryhtyy sitä jokapäiväisessä tarpeessaan apuna käyttämään, hän -o rmaSti huomaa aiman pian tä- mänkm osan suuren nurkttykien. Si>nä onkin selitetty lukem to n joukko luuri suomalaiselle outoja siiviStyss?. ^ojz, joiden merkitykset omat kymin mure e ojalle myös ftmistyneisim iukeutumille hämäriä. Tuontuostakin uulee sanoja käytettämän aiman hassunlur sessa mer ity'sesiä. Nyt -vo'wat käsitykset selwetä T etosana- kirji^n turhautumalla. Olisikin eri tä n tärkeätä, että tätä ianakirjia alettaisiin jo käyiännössä Viljellä odottamatta koko teoksen ma'- mistumista. Tämä on k ria, jo?a e- iaa rö yttyä hyllyllä. Nyi jo se oysiyy monen monesta pulasta pe- lllstamaar». Tietosanakirjan toinen osa käsittää 1723 palsiaa <864 simua). Simä on M94 hakusanaa ja 592 tekStikumaa. Liitteitä on 15, joissa on monia ku- m a sekä 5 kar-taa, m. m. FennoS- kavd.an geologinen kartta. Tämän omn toimittamiseen on kirja ltajina ottanut osaa kaikkiaan 146 eri henki» ö5, siis on tämäkin osa laajan yh- eistyön tulo?. Kun kultakin alalta omat m^rA- n iset ammattimiehet ja csianluntija: olleet kirjoittajina ja kun toimnuS on kutakin selity tä w :rten sup stanut lan mahdollisimman c-htaalsi, om^>t k rjoitukset saaneet yleensä aiman ly hyen j? marsin täsmällisen muodon. Itiin ollen moi muutamassa rimissä siiäl yZ cäreUömän paljon, kokonai nen maailmankatsomus tai laaja his- tori-llmen maidde. Juuri tämän suppeuden muokii T etosavakirj an wo> suikeu^ua pää isin llmen ydin kai- 'esta siitä, mitä kokonaiset parhaim- inatkm kirjaSlot sisältämät. Tietosanakirja toimituZ yön maike- uden ja oman laajuute.-sa muoksi ii- mestny use-mman muoden knluessa, ykil osa muodeSsa. Koko teoksen il mestymisaikana tap htuu luonnolli sesti monituhatlukvise^sa tiloa':a!un- nassa paljon mnuw?sia. Usea ehkö -väsyykin melkein lakkaamattomaan mihkotulmaan. Mutta jo^teo^ta ale- raan käytännössä käsitellä, katoaa 'ylläslyminen. Jsko.isessa osassa smd an kok?nainen NrjaSt!'. TeoS on kä!^ännöllisim?iä ja tärkeimpiä kirjoja, M'tä kenelläkään moi nll?. Suur! on Detosa takirjan til'ajair luku. T?osta kuulu ku tznkin olem .n mie'ä tilattomaksi saatanana. Nyt lienee edullisinta tilata teos kokon- t> sissa osista maStaanotellamaksi. Näin ei ole pelkoa w'h?o'.en katoamisesta. Tuskimpa main T etosanakirjzn yli^ painos jää joutilaaksi, sillä kuta enemmän tähän teokseen tu'usiutoan. kuta useomoia osia siitä ilmestyy, sen armo'kaammaksi, sen miellyttäiräm mäksi se osoittautuu. A. R. ILM-8WM8t3. Maalaisen mietteitä tvaalien kynnyksellä. Ensi maalien suhteen on meillä kuitenkin syytä juuri !yt enti'tä enemmän käsdä tositoimeen. Kan saliamme on käytämänä ankara tais, telu oikeuksiensa puolesta. Meillä tahdotaan riistää mäkimoimin koikk se, m'.Iä meille on rakasta j 1 k ^t^ta, minkä turmissa olemme kehity?se«. «Lmme pLäaieet niin pitkälle, kuin nyt olemme. Meiltä tahdotaan riiStää se perusta, jolle koko kansallinen elä mämme ja toimintamme on rakennet tu. TäStä johtumat muun muassa eduskuntamme alituiset hajoituksel. Kun se tinkimättä on seisonut laillis ten oikeuksiemme takana, on sen kerta kerran perään täytynyt lähteä hajalle. Ahdistajamm» eimät tietystikään toimo, että eduskunnan kanta uusien maalien kautta muuttuisi. L iin mii- saita he omat sellaista uskoakseen. T irkotus on toinen ja symällisempi: tahdotaan saada meidät mäsytetyiksi ja mälinpitämältölmkft. Kun tämä tarkotus kerran saamutettaisiin, kun saataisiin Suomen kansa yleisesti Zttämään äänioikeutensa käyttämättä, niin olisihan silloin hymä julistaa koko sivistyneelle maailmalle: Suo men kansa on muutoksiin tyytyväi nen, ne omat Harmat polittkoitfijat, otka pitämät suurta ääntä. I.se kansalla ei muka ole mitään hommi amme mastaan! Näin ei saa käydä! Nyt kun koko stmtstyneen maailman myötätuntoi nen huomio on kiintynyt meihin ja rauhalliseen taisteluumme oikeuksiem me puolesta, juuri nyt tulee meidän näyttää, että kaikki olemme malmeilla. Meidän on o!otettams, että tcdella ansaitsemme äänioikeuden, että ansait semme molistuneen, oikeuksistaan ja melmollisuuksistaan tietoisen kansan armon. Käytämöllä äänioikeuttamme on me>dän näy!ettämä, että jokainen isku sisällistä itsenäisyyttämme maS- taan koskee yhtä paljon jokaista Suomen kansalaista, alhaisemmasta ?liiäisempään cSti. Naisissa ja mie hessä on meidän käytämä m^al uur- nien ääreen. Meidän on, jos mah- dollista, saaiama äänioikeultoon käyt täneiden prosenttiluku suuremmaksi kuin koskaan ennen. Meidän tulee näyttää, ettemme mäsy, että olemme malmut käyttämään äänioikeuttamme, milloin tahansa mitä siihen maaditta neekin. Mutta kctä meidän sitte on äänes- t'.ttäu)ä^ Joka puoluehan kehuu maa oh leimaansa parhaimmaksi. Tällainen kysymy; kohoaa marmaan- kin monen kansalaisen huulille. Ei- mäthän mielä läheskään kaikki ole muodostaneet itselleen marmaa Vaka umusta. Löytyy paljon niitä, jotka mäittänzät, että päävaino ensi maa leissa on pantama siihen, että jokai nen köyttää äänioikeuttaan. Simu» asiaksi muka saa jäädä, kelle äänensä antaa. Kaikki puolueelhan omat samalla kannalla ulkonaista maaraa ^ast^an. Silälliset osiamme taas eimät nykyaikana tule kasyrry^een, ne eimät merkitse mitään. Näin kuulee monen ormeleman. Tuo katsantokanta ei kuitenkaan ole oikea. Nykyhetkellä on kenties enemmän ku«n koskaan ennen syytä miettiä, kenen hymäksi metSä tuon aljon merkusemän punaisen mi!won. Et emme mielä vle saaneet ky?äksem. me jyrkästä, monessa suhteessa tur miollisesta puoluejaostamme, sen osatti selmään suom lusten puoluei- d?n yddisiymis- eli liittoutumiSbonk- keen r -ukeaminen. Olemme yksimie lisiä siitä, että meidän on taisteltama oikeuksiemme puolesta, mutta itse taiStelutamaSta saattaa olla ja tulla eri mieliä, Puo?uej'vn perusteella iiis maaleihin käymme. Kenen hy- mäksi äänemme annamme? Taistelussa oikeuksiemme puolesta on suomalainen puolue aina tvyneSti, järkemästi ja harkitsemzsti suhtautu nut itäiseen maaraan. Silloin kun muut omat toimottomina peräytyneet, illoin omit suomalaiseen puolueen eturicoin miehet seisoneet yhä rinta, -n Ssa, pelastaakseen ed's sen, mitä velastettamissa on. Suomalainen vu^lue ei milloinkaan ole noudatta nut tuota jyrkkää, somitteluihin tai- oumotonta politiikkaa, joSta..perus tuslaillisemme" mielä joku aika sitten kerskailimat. Mielä Vähemmän on se noudattanut so^alistien sakeata, uhmailem^a, tyyntä järkeä ja harmit- ->miS'y'yZ mailla olemaa menettelyt. Suomalainen puolue on aina koetta» nut säilyttää Mahdollisuuden asiain sominnpi iseve ja onnelliselle ratkai sulle. Ett! se siinä ei ole onnistu nut, ei ole meidän syymme. Ja yh'ä lujasti kuin mikä muu puolue tahansa on suvin l -inen puolue pitänvt ja oi ämä kiinni kansamme laillisista oikeuksista. Mää tulee tuohon mäitteeseen, että kotoiset asiamme ryt muka olisimat 'oiZarrvoisia niin on sekin määrä. Jauri komien vitojen ahdistaessa on kansamme sisäistä kehitystä koetetta va maalia, on koetettama saoda mah dollisimman paljon parannuksia yh teiskunnallisella ja taloudellisella alal la. P>kkuvorannuksetkin omat terme- tulleiia. Sisäisen cd!Styksen alalla on suomalainen puolue myöskin hu- min täyttänyt melmollisuutensa. Se ei ole kumitellut eikä moatinut mah dottomia, yhteiskuntaa mullistamia muutoksia kuten sosialistimme, sosia listimme, joika luvoamat paljon, mutta täyttämät rvähän. Se ei liioin ole menetellyt kulen ruotsinmieliset ja heidän mukanaan manhoilliiln osa nuorsuomalaisia: seiSlyt paikallaan keditvksen ja edistyksen jarrun-?. Tun- nvlliseZtl on suomalaiseen puolueeseen kuuluma osa eduskuntaamme täyttä nyt melmollisuutensa. Suurimmasta osasta kaikkea sitä, mitä eduskuntam me on saanut aikoihin, saamme kiit tää s.iomaloiSta puoluetta. Mutta mikst puhua tästä, miksi lietsoa puoluemihan liekkiä. Kun jo kainen SLnimaltoinen, ajattelema kan salainen mertaa eri puolueita toisiin sa, mertaa sitä mitä ne omat ohjel missaan lumonneet ja, miten ne omat lupauksiaan täyttäneet, niin on bän saama yhtä ja toista ajattelemisen aihetta. Hän on huomaama, että kaikista puolueista on suomalainen suttlue parkiten täyttänyt melmolli- smitensa. Ja suomalaisen puolueen ehdokkaitten hymäksi on hän silloin myöskin äänensä antam"! Maalainen. Puolueemme maali- toiminta. Waalip!irimme Suomalaisen puo lueen yleiSehdokaS jumaluusopin toh- tori Lauri Ingman tulee ennen maa leja pitämään esitelmiä seuraamissa paikoissa: Tapaninpäimänä, j-uluk. 26 pnä Kokemäellä, jouluk. 27 pnä Po ri Ssa, 23 pnä LamiaSsa, 29 pnä Mouhijärmellä ja 30 pnä Tyrmäällä. Suomalaiset seurat ja seurojen toi mihenkilöt! Kutsukaa heti toimikun tanne koolle järjestämään yllämai< nittuihin esitelmätilaisuuksiin moni- puolinen armokas ohjelma, hankkikaa tilamat huoneuStot ja pitäkää huoli siitä, että tilaisuuksiin saapuu run saasti yleisöä. Muilla paikkakunnilla toimimat suomalaiset seurat! Järjestäkää ko kouksia ja juhlia. Pyytäkää eduStaja- ehdokkaita puhumaan, lainatkaa raa- puripailkaknnnilta opua. Tulinen maalitoiminta nyt jo mauhtiinsa! Jälellä on enää 2V, miikkoa. — E«»malaise» p «»l«ee» kokouksia pidetään ensi tiistaina t. k:n 20 p:nä klo i.p. Parkanossa Päi- mölässä, keSkimiikkona t. k:n 21 p:nä klo 4 i.p. Karvialla kansakcu'ulla, torstaina t. k:n 22 p:nä Kankaan päässä mast'edeS lähemmin määrällä- mässä paikassa. Näissä tilaisuuksissa puhuu m. m. lääninromasli R. Grön m all. Suomalaiseen puolueeseen lukeutu- mia kansalaisia kehoitetaan joukolla saapumaan kokouksiin. Kunnallinen eläinlääkäri on Kokemäellä ja naapurikuntain käytettämSnä ollut kolme kuukautta ytstlyiseStä alotteeSto. Mutta on tä mä jo ehtinyt enemmän kuin tar- veeksi osottaa, miten mälttämStöv kuntain eläinlääkäri on. Ja ymmär tääkin sen, kun ajattelee, mitkä armot nykyään karjassa ja hevosissa omat. Nyt on kysymys, miten saadaan sa- nonu eläinlääkäritoimi pysymäisesti jäämään. Ja se saadaan jäämään siten, että lehtämä saatetaan mäki- naiselle kannalle, jolloin kuntain palk kauksen suuruinen maltioapu sen moki- naistuttaa. Si?ä aikaan saamaan pidetään kuntain yhteinen kokou». Kun Kokemäki siihen nähden, että eläinlääkärin asuvto olisi siellä, suos tuu kuntain amustuksesta suoritta maan läheS -/Mesta, niin ei lienee syytä uSkoa että muut kunnat täsiö rvaStaan dora»fiwat marsin pien ä osaansa. Älköön tässä enää motita- maltomia esteitä nouskokaon; sillä yhtä huutama on ollut kotieläintemme kärsimykset kuin nä dm omistajilleen tuottama mahtuko, kun tauti tarraa tai rupee muu tuho, jo?d?n edessä karjan omistaja useimmiten seisoo neumottomana ilman oppineen lää kärin opua. Ja manha puoSkoro!, min en sekä mielä — noitiinkin tur- mautummen omat monta jaloa koti eläintä ensin kidutettuaan kuzpp^ar m'eneet ja omistajalleen saattaneet kuluja, jotka marmaan omat suurem mat kuin mitä hän osaltaan nussit- tain oppineen eläinlääkärin valikauk- seen tulisi suorittamaan. Meneslv- köön siiS hanke ja toteutukoon myös ja kopoale edistyStehtämää tär'eäl ä miijelyksen alalla on taas suoritettu! Koulukeitto tunnustettiin hyödylliseksi Kokemäen osuusmeijerin mäliaikaiseSsa osuus kunnan kokouksessa t. k. 5 p:nä, jol loin kokous päätti muutamain koulu keiton harrastajain pyynnöstä myyd i kucrttua ma>t?a koulukeitoille 1 pen niä halmemmalla kuin muille eli 2 0. litra. Tämmöisen osuuskunnan päätöksen ottamot koulukeiton har rastajat maStaan ei main hinnan huojennuksena, maan yh'ä paljon t-ivlukeittotoimen tunnustamiseksi, hy- mäkn, tarpeelliseksi sekä lasten kou lunkäyntiä ja heidän hyminmointiaan ed Stämuksi ja kehottamaksi toimeen- piteeksi. Samoih n aikoihin kämi piiritalkastaja eräässä Kokemäen kou lussa, missä säännöllinen koulukeittr on ollut käynnissä. Hän lausu': ..Näkyy, että täällä on koulukeitto olemassa — lapset omat moimak- kaamman näköisiä kuin niissä kou luissa, missä tätä laitosta ja tointa et ole''. Ja eikö lasten ja numson e>-nen ja ensi kädessä tul st olla ruumillisesti termettä ja moimakkaito! Silloin he myöskin henkensä moim lla jaksamat redon murut paremmaksi murentaa ja sulattaa. Kahdessa Kokemäen koulunsa on koulukeitto jo ollut säännöllisesti toi messa ja 2 muuSsa koulussa w--lmis- tutcan scamac-n soma laitoS ja tcimi ehkä jo ensi suk>y«tä olk-zen miimeiS- tään. Ja eliöön miipykölään kou- man ennenkun kouluissa yleensä on koulukeitto nostamassa punaa muuten kalpeille poskille ja samalla termeyttä ja moimac! — Ka»sa?o«l«ie» valtio- avut. Apuopettajaltiren palkkaa miseksi on myönnetty Euran kunnan Kirkonkylän koululle 900 mk ja Tyr rvään kunnon Tyrmäänkylän koululle lcmoin: ehdilla, että käsilyghuoneessa yhcaikca opetetaan enintään 36 cp- pilasta. — Hiippa?»»»»» «utiNa. Mmlieddolle Pyhämaan uuden kirk koherrakunnan kirkkoherranmirkcan asetettiin tämän kuun 12 päimänä 1:ksi Kaumatsan m. t. kappilainen W. Mahermuori, 2:ksi Honkilohd n m. t. kappalainen W. A. Suojamaa ja 3:ksi Maarian w. t. kirkkoherra 1. W. Mierumäki. — Zl»»rahoja kätiliiide» pa!??aamisee». Senaatti on myön tänyt tutkinnon suorittaneen käijlön valkkaamiseksi Suodenniemen kunnolle 200 mkaa siitä päimästä aikoen, jona kätilö on kuntaan otettu, ei kutten kaan aikaisemmasta ojasta kuin tam mik. 1 p:«tä 1911, tommik. 1p:mään 1916 ehdalla, e'-lä kunta suorittaa sa. min merran, sekä Karmian kunnolle 250 mk ehdolla, että kunta suorittaa saman merran. — Sa»sa?oul»« oppilaide» kätztiä«i»e» tyS HS». Kun Nikkilän pitäjän Laito merei kansakoulussa käytetään oppi laita pihan puhdistukseen y. m. tvö dön. joka rastttaa marsinkin pitkä mätkäistä oppilaita, pvysimät useat laSten Vanhemmat, että kuntakokous kieltäisi moilen menettelyn, joSsa tar- koitukseSsa he koettimat saada asiaa kuntakokouksessa esille. Mutta kun kuntakokouksen puheenjohtaja kieltäy tyi asiaa esille ottamasta, on nyt toropan I A. Huhtapelto jättäryt Turun ja Porin läänin kumernöörille asiassa malituksen 143 pykälään, jossa kunnan welmolliiuudetfi asete taan malmoa juuri sitä, ettei kansa- kouluoppilaita liiaksi rasiteta. — K«« eläi» tappaa toise» eläime». Loimzan ja Alastaron pitäiäin käräjäkunnan kihlakunnanoi keudessa maatt Punkalaitumen Kos:i- lan kylästä kotoisin olema torpoart M. Kannisto miime kemäänä Alas- taron pitäjän Kojon kylästä kotoisin olew5n palstatilallisen Juho Mainion suorittamaan hänelle kormausta 225 mk siitä että Mainion hemonen oli miime tammikuun 26 pnä potkinut Kanniston hemzsen kuoliaaksi Urjolan pitäjän Huutojärmen kartanossa, kun eläimet olimot mainitun päimänmzS- taisena yönä somassa »ojassa. Asta kämi jonkin merran pulmalliseksi, koskei laissa säädetty rangaistusta sille, jonka eläin toiselta toppaa eläi men, mutta Velmotti kihlakunnanoi keus kumminkin Mainion osiossa mastao. W?inio hikt tuomioon muu tosta Turun homioikeudelta, joka t. k. 12 p:nä antamallaan päätöksellä py- 'ytti kihlakunnanoikeuden päätöksen moimaSsaan. -K- ppalaiseutvaolissa Lam milla miime sunruntaina saimat ää niä: Somerniemen w. t. kappalainen A. Mäkinen 359, Kankaanpään kap palainen E. W. Elomaora 2 ja I.. kin w. t. kirkkoherra K. E. Airilc, 2,618 ääntä. PaStori Elomaora oli erityisesti pyytänyt, eltei häntä ää nestettäisi. — Karku» «aamlessesrau iohtvkusta on pSättänyr panna ensi muonna toimeen kilpailuja kar- ian-, lannan- ja kesannonho dossa ja pyy!öä niitten palkitsemiseen opu- rahaa Satakunnan maanmiljelys- mralta. Seuran jäseniä kehoitetaan rekemään ilmoitus osanotospa k-wa>- uihin ennen tammikuun 15 päimää oijriesimiehille, jotka pitämät huolta viiripalkintotuomarien malinnasta. Ile-set pa!kintowom-r>t malitaon ensi ylisessä kokouksesla joka pidetään joulukuun 27 pnä Snkulla kunta kokouksen päätyttyä. — TalouS- ja keittokurSnt- Satakunnan maanmiljelysseuran kier- äwä talous- ja kentokurSst, neiti Martta Malmin jobdo^a, lopeitl Kn- ko.sissa b miikkoisen toimintansa t k. 9 toimittuaan Kiikoisten kylän Mal milla. Osanottajia oli kursseilla lä hes 30, useompia ei tilojen ohtauden äbden moitu ottaa maStaan. Osvi- ailten malmisetta käytiin erittäin ihterasti maisielemassa, olipa toisi- naan ruoan HM.sia niinkin paljon, ettei kaikkia mo>tu sijoittaa ruokaile maan. Monilukuinen joukko eri ruo- aiojeja edd-ltlinkin Valmistaa sillö lyhyellä ajalla, jonka kvrssit kestimä! >a bymönmakuisiksi niitä yleensä kuu lee knteltämänkin ja sopii siis toimoa näiden kurssien saaman edeS mähä- 'en machtelu^ siihen monesti hymin- kin yksitoikkoiseen ja malmistumatto- m^an ruokailujärjestelmään, joka me llä maalaisilta on niin yleinen. Mutm kaipa.sipa jonkinlaista „oppi» kurssia" ruokailija?kin, sillä marsinkin stlloin, kuin ruokamieraita oli run iaammin, tahtoi pöytien ympärillä olla Vähemmän sopimaa tu?goSta Oli nim. monta, jotka ehdottomasti lah oimat ensimäisinä s?ada maistoa »utta ruzkclajia, ja sitte taas kiirees ti lisää. Naiset ja ne miehistäkin, joilla ei ollut niin komaa kiirettä, sai- mat jäädä syrjään ja katsellen naut ita. — KMotSte» sSSStSpa»?i» isäuuistH maliisi m. k. 30 p. pitä mässään kokouksessa säästöcankin 'ilmtarkastajiksi kulumalle m>-odel!e stori I. T. Tarmon, tilallisen E. Pohjc-lan ja konstaapeli W. Mirta- sen, sekä maralle meijeristt K. Kuust- murron ja kauppias E.Järmenpään. — Pori» ia T«r«» piiri» ase«apääLiköillä oli kokous t k 10 p. Timpereello. Käsiteltämänä ?l« etupäässä kqiymys pkuten eläin ten kusetuksesta m^ltion r '. t teille, «kokous lausui mieliyiteenäun, e?tä olisi pidetiämä huolta si'tö, et'ä kpä- ^odlia vienten eläinten knljetulsk^s - -k"-waanuiöso, m tä elä.z:suoje us- "älökohUin tu'ee, sakiaiMn korjatuksi. Z inä tarkoturseSsa olisi ete?k:n kiin- itsttäm^ huomiota kysymykseen mi ten „Gak"-maunut saataisiin tyydyt- cä^rän lämpöisiksi. — Mainlttuia maunuja olisi lähelettämämäärättyiiiä miikon pä'.minä, esim. moiiunjen yh- uydsSsä, luUiunotts-matZa läde yksiä kokonaisin maunuin, jo!'a pitäisi saa va Nbetlää muillakin junilla. Kokous katsoi tämän odella tarpeel liseksi kmmittää ra>'.tatieh>illituks-n huomiotta siihen, että rykyään moj- miSsa olemat määräykiet elLinien ku-jetuksesta yleensä kaipaamat tc.r- l»s:usta, vvd^Stamisla. Ajon lyhyu- den muoksi ei kuuenkaon katwilu mo taman tässä yhleydsssä kosketella eri y skohiia. Koökci pu'-ze!nj:-htoja mizlS UwL'.tti rautl-tiehcllituksen liikennetjrehtLSr n halunreen kuulla haaraosaston mieli- siteen ptkatumor^rahdin minimiui^ä- rän korottamisesta, keskusteltiin siitä- kiu. Kokous katsoi kohtuullisesi, että ivähin maksu ptkatamsrasta mLLrät- täisiin 1 markaksi. Sitäpaitsi olisi -väkijuomien rahtimaksua pikatcmara- na kuljetettaessa korotetlama ej 50 maan 100 prosenlillo. — Aam. — Kuolleita. Miime lauman- taina maiput Euran Naarjolla kuo loa lepoon maanmiljelijä Iisakki Konstantin Hakakause (Pe- lander) 68 muoden ijässä. Mainaja sairasti pitemmän aikaa himuttauzaa syövää, joka pari mi>k!oa sitten kaa toi hänet tautimuoteelle, kunnes rau hallinen kuolema kovetti kärsimykset. Mainojaa kaipaa lähinnä leski ja 4 tytär.S ja 4 poikaa, 2 Veljeä ,'ekä joukko muita sukulaista ja tuttamia. — Perhe-ilta«a« miettimät Pomarkun raittiuSseurat t. kln 11 p:nä nuorisoseuran taloll". Iltaman 011 hommannut Kirkonkylän raittlu?- leura j i mu?den seur in jäsenet olis it kutsumieraina. Ohjelmana oli yksi äänisiä laulua, puhe, runoja, kerto mus, kumaelma ja lisäksi leikkiä. — Sangen ikämän Vaikutuksen teki se, että Kirkonkylän nuoret miehet miltei tyyten olimat poissa tilaisuudesta. O a häpeSllä mainittamo, että raittius- osta on todella taantumassa bymSösS kirkonkylässämme. Ei ole siis perät, tömtä huhut, jotka kertomat, että se ! Tietosanakirja. 2:neu osa on ilmestynyt. maamme etemintä miestä ja naista kirjoittajitta. 1728 suurta, tiheään painettua palst-a. 80S4 lameammin tai suppeammin letitettyä hak»sa»aa. ZS2 erinomaista, huolella Valittua tekStik«»aa. I.? arwokas?a, hienoa liitettä, jnsta Z erityisesti Tietosanakirjaa morien Valmisteltua karttaa. Hinta SÄ «k kangLskonsisso; 2:t m? nahkaselkäisissä kansissa. ..Tietosaualirja» toinen osa on mienyt teossa niin paljon eteenpäin, et ä si!ä jo moidaan käytännössä avulähteenä pitää. — Teos ensimäisenä olallaan ja laajana omintakeisena yrityksenä tähttää hyioi» tarkouukseusa» suomaloiselle katzttäjäialle pare»m!» kuin «itkää» «lkomaalaiset tietosanakirjot. Musi Suometar.) ..Suomenkielelle mieraat alkukirjaimet C, D, F, G, omat tälle osalle määränneet enimmä'seen suomalaiselle lukijalle mieraita oloja, asioita ja käsineiiä kosket eleman sisällvksen. Teoksen lilaajat eimät tuosta hämmästyne. Kotimaiset alkukirjaimet tulemat kyllä jälleen seuraamien osien sisällyksen tutun: mailemmoksi tekemään. — ^ Teltttzkset ovat lyhyitä, pääaftallina ja täsmällisiä, luvat walaisetvia j» hh»i» o«st?t«»eits." lHelsirgin Sanomat.) T^etosauokirja» kokonoisuudessaan moi tilata myöskin mädittäin makset?amaksi. Tilauksia Vastaanottamat kaikki k-rjakaupct sekä lukuisat asiamiehemme maaseudulla. Aellis«kichM>;iBiö. Helsinki. ia se äsken rippikoulusta päässyt poika juopottelee. Manhemmat o tc. kaapaS huomioonne tämä ja tarttu kaa osiaan! Jlahuttamana keikkana on mainittoma, eltä paikkakunnan nuorisoseuran johtomiehet ymmärtä mät, mikä on vd'n nuorisoseura- samoin kuin raitliusseura-aatteessakin, eiiä se nim. on itsekasmatuksen kautto sacda nuoriso muodost maan itsel leen simeellisiä, kesrämiä pohja-aat teita, ja tämän tötden he ilolla ot tamatkin osaa railkusseuran toimin toon, josta omuliaisuudeSta ja osan otosta raittiusseuralla onsyytä olla kiitollinen. — Pakststilaukaupps. Ajuri Akseli Mirta Pzrista on mianmtlje- >iiä Edlvard Kiapelilta P. rin maa seurakunnan Kokemäensaaren kylänä ostanut n. k. Sätti,Igw palstan 13,000 markan kauppahinnasta Pakkohuutokaupalla myytiin eilen Ulvilan UudsllakoimiS^olla leSki So- fi, Nummen V2 taloa ja V? palstaa Korkeamman tarjouksen 750 m? teki suutari Fredrik Nylander U- dzitakoi- mistolto. — Til<t«y«utteeSsa jää paljon uulisia ja kirjotuksi a odottamaan muorocan. — Paiuoka«ue. „Wipuriu" ivastaaman lo:mMajan F. -s. EllaS- P^uanreen puolesta oteltiin t. k. 10 ). W ivurin rac stumanoi'ei.deSta „Tuö"-lehden makaamaa toi- tnkloj^a M. A. Airolaa m.Sta^n m^iziituesa lehdessä otsakkeella „Wä- hän 'oman portaan' lakasemista por- Vareille" olleen !'!r^oi!u?sev jold^st', mastoin pc rem»? ia tittciiZ ikldyn bcrj)uklen m. m. toimittaja P ^anieeStc.. KoSka mainittu kirjoitus räkyy o!e- m-u marsin mooli-Lmksi tehty ja lemmoisena kiertää luultamasti kaikki sosi'l>st.s.'t sanomalkhdit, ottaa toi mittaja Pauaiine hoasteen jokaista kl/cL mastaan. jossa muin ttu k-r- joituS on julkaistu. — W;!p. V ouNMItä. — Hi»weä rajähdtzS. C^lga. rysta (A'berian piirisiä), jruluk. 11 p. Länst-Komd-m hnlikaiu-okstssa on räjähdyksen kautta 60 kaiwostyöm!eStä saanut surmansa. — Ska»d:»awilaiue» pankki Parifii». Tukholmasta jou luk. 14 p. Jihtamoin skandinami- laisten pankkien ulotteesta ja Rans kan miranomaisten suoslumu'lel?a on Parisissa verustettu pankki B mque d-S poys du Nord. Osakepääoma, 25 mi!j. frangia, on täysin merkitty. — Euglanuiu »saalit. Lon- to o Sta zouiuk. 14 p. Klo 1 asti yöllä oli malittu 240 unionistia, 199 mapaamieliStä, 59 R 'd!n»?d'!aiSta, 36 työmäen puoluelaista ja 8 O Brienin kannattajaa. — B-duiuit ha»ittzsret?ellä. Konstantinopolista, jouluk. liv. Wi- rallisesti ilmoitetaan, että beduinit omat Vallanneet ojemat Gerdihosin tiellä, hämittäneet sähkölennältimen ja r-kk^nset radon. Juna, joka ru letti pyhiinmaeltajia ja sotamäkeä on suistunut kiskottta. MatkuStojain kohtalosta ei ole tietoa. Paikalle on lähetetty sotamäkeä. Konstantinopolista, jouluk. 11 p. Jman Jahia on 4,000 ratsumiehen kanssa mallannut Taisin piirin Jeme nissä. — Brasilia» kapiua k»kiS- tett». Rio Janeirosta, jou luk. 13 p:nä. T. k. 12 p:mää maS taan völlä yrittimät kapinalliset pae ta. Suuri joukko on pidätetty. Hal lituksen srtojoukot vn-at miehittäneet Col'rosin saaren. Järjestys on pa lautettu. BerlinistS, jouluk. 13 p. Brc» stlian lähettiläs on saanut sähkös no- mon, jossa kerrotaan, ettei kopinca alk .nect «uinkaan upseeriarmossa ole mat jotllashenkilör, maan osa ristei lijä Rw Grarde de Sulin miehislöä. C^lirasin scareua on ly°kittili dSmil- tänyt kaikli rakennukset. Kavpur- qissa on mahingoitlunut sekä yleistä, että yksi yisiä rakennuksia. .!> i 1V0 !oupungin a-ulasta on jo?o saanut urmansa tai baa^ottunut, kapinalli- ia M. Hallituksen sotajcukot oma- menettäneet 100 miestä. Parlamentti on päättänyt julistaa v irityStilan. Walt'o!!.«es tosn?» ks- Wnm? Nistam.a klo 12 aikaan päimällä Helsingistä Pietarit-, ti-lkmaSZa junassa oli »sukko scnkeja. H-.ukan ennen Pittariu ascMlle s.,a- pum Sta stzöksyi svc.unu?ta u'os junan '.viclä täyttä wauZ;'ua kiitäessä muuan -vanki, joka oli nimekseen ilmoittanut Pas^l Maskotti. Maritosc^ilsat n- Tät uSkaitareet ampua peläten satut- ta-va; sa putkalla olemaan ihmtstuu- qsksesu. Näin pääsi m^.nki, jota pi dettiin tärkeänä maltiollisena rjkokiel- lisena, pakenemaan. KotitarkastuZ ÄstrSm w»ljeSten konttorissa Pieta- Iriss-'. Miime lauantaina toimeen pantu» Pietar S!a suuri jou?'o koti- tarkiStiMa cri l^kkecndarjo!tt.<jc>m kontti-reissä. K ititcrkc siust?n kero o B.rsh. MjrdomoSti aiheutuneen se- N>'-atter'i Givnin käskystä tykislö- y!!h llitukseösa toimil^tun ssnoattori- t^rkoötuksen joddosta. M. m. toi- meenpuntiiu ttrkka tutkimus nululai- seu nahkaliikkeen meljeksct Aströmin tebdoSlen konttorissa talossa n:c> 9 8:nnen linjan marrella M is. Ostro m:lla. Konttorin kirjat oiettiin taka war 'koon. Konttorin johtajen E R. Äströmin asunnossa toimeenpantu kotitarkastus olt tulokseton. — S»«ri ra«totteo»>«ttto m»«S. KiomaSta sädkötetään Go- los Moskcoylle, että D nitihinin cse- inalla lounaisilla r dailla eräs sotilas juna, joSsa olt 800 r -kryqttia, on törmännyt vlzteen t morajunon kanS^ ia, jolloin 5 maunua särkyi ja 10 henkeä pahasti haamottut. Tikeusutnrlia japanissa. Lontoosta ilmoitetaan Politikenille- Sasha Krapctkin. poismatkustoneen rubtinas Kr .potkttijn pc-ika, julkaifte Taily ?tewsissä mastaZcuseen kuclc- mantuomiota masiaan, jonka Jopc- nin korkeir- o!keusiStu!n cn Vahw!5- anut - Alussa 26 iayan!!a?§ta soflc- mastacn — joukossa on useita naisia — jotka alio.keuS on katsonut !yyl-!sikst salaliittoon keiscriLista per hettä massan Krapotlin mäittää eltä asiata cn äsitelty suljettujen omien takara, ja Vaatii japanjlaista hallitusta esitl,^- määu Europan san?m-.'lehdiStölle tc- distuksia, ennenkun se murhaa L«> ihmistä, joista ei tiedetä muuta kuin että päämies, tri Kotoku, on kääntä nyt M^rr n, Tolstoin ja Krcpotkin n kirjoja japaninkielelle. Kropatkin s-?- noo tunemarsa Kotolun etemäkft nlosocfiksi ja tiedemieheksi. Häne.. mastalauseeskensa yhtyy Japanin pääkonsuli Nem-Horkissa, joka myös kin kuuluu Kowkun jhiilij.ihin. Miime torstaina pidetum Souih- plcce Jnstilutessa julkinen mastal..u. lekokous. Nem-IorkiÄsa pidetlnn sa maan aikaan ule-ta m.^talausekokovk- sis, joita johti F-rreAssrciaiion, joka vddistys maat,» I p^nin dalliluSta käsittelemään juttua julkiieS'.?. Tästä anarkistien salaliitosta Ja panin keisaria mastaan sähkötetään seuraamaa: Tokiosta, jouluk. 11 p:nä. jiej- sarillisessa oikeudessa 01» sulettujen omien takana alettu tutkia juttua 26 anarkistia mostaan, joita svytetään rikollisista hankkeista keisarillista per hettä maSta,n. On rvhdytly waro- maisuustoime^viteisi in svy'etiyjen Var tioimiseksi. ka soen siib? että on saa- punut uhkauskirjeitä.