'JlO 1(3 ii}Oa Stmjj** »in JT 71 T TT TL keskiviikko a Lcka-^-m 12 p_.?va«it* ^m. >■:>_ dL »;■ - '— *— M w ^ Osk. Jalanderin Kirjakaupassa: Asbjörnsen ja Moe, Satukirja lapsille 111» sid 1:50 Bernstein, Sosialismin edelly tykset 3:50 Finne, Sysmäläinen, romaani 3: 50 Frenssen, Klaus Hinrik Baas 6: 75 Hornanlinna, Kellon salaisuus —: 75 Hupaista ajankulua, 101 hu vittavaa, osittain tieteellistä seuratemppua 2: — Kovero, Bilanssioppi . . . 2:75 Lönnbeck, Uno Cygnaeus . 2:50 Mill, John Stuart, Naisen asema 2:75 Oker Blom, Kouluhygienia nid. 8: — sid 9: 50 Paunu, Kristinuskon ja paka nuuden taistelua Intiassa . 3: 25 Raevuori, Tampereella pidetyn maanvuokralautakuntain puheenjohtajain kokouksen pöytäkirja 2: — Reimer, Christine, Kodin kirja 4: 50 Relander, Kaniinin hoidosta . —: 90 Scott, Vanha tarina Montro- sesta 3: — Limingan kirkonkylän wan- hin kansakoulu on pitkän harkinnan ja komien rii tojen tulos. Sen puuhaaminen alkoi jo 1863, mutta rvasta 1868 oli kun nan päätökseksi saatu koulun rakentami- nen. Sen innokkaimpia puuhaajia ottivat roniasti Julius Jm m. B e r g h, sekä maanmiljelijät Erik. Su- nila, Johan Foudila ja Johan Juus- tila. Nämä samat henkilöt kuuluimat ittemmin rakennustoimikuntaankin, kan- aen päilvän kuorman ja helteen, joka ei ollut aiman helppo sinä aikana kou- uasioita ajettaessa. Koulu rakennettiin iilistä, tilama ja korkea, joten se ny- yajankin ivaatimukset wielä jotenkin äyttää. Koulu saatiin malmiiksi 1871 ja en- simäinen opettaja Kaarlo Kokkonen oli dewä opettaja ja innostutti koululle suosijoita, joten se pääsi hymään al- kuun. Mutta hän ei miihchnyt kuin 2 muotta ja koulu sai maihtaa usein opettajaa. Niinä oli: A. Nyyssönen 1873—1876, W. R. Kahra'1876— 1877, G. Kunnari miihtyi pitemmän ajan 1877—98, toimien erinomaisella menestyksellä, kuten johtokunta annos telee, mutta seuraamat opettajat muut- timat pian pois, nim. H. Kunnas, I. Flinkman ja M. Luoma, jotka olimat muoden paikassaan. Sitten tuli 1901 Pa a m o Tapio, joka on mieläkin Mirassaan. Limingan kirkonkylän tyttö k an- sakoulu on perustettu 1882. Se on innostuksen tulos. Sen syntysanat on lausuttu mietettäissä Aleksanteri II riemujuhlaa m. 1880. Sen rakennus- toimikuntaan kuuluimat maanmiljeli- Juho Foudila, Jaakko Mustonen ja Juho Pietilä. Se malmistui pian ja alkoi toimensa syyskuussa 1882. Ensi- mäiseksi opettajattareksi tuli Katri F o u d i l a-T u o r i, joka on mieläkin samassa mirassa. Sick, Isoäidin puutarha . . 3: — Spencer, Kasvatus . . . . 2:5C Uno Cygnaeuksen muisto . 2:50 Valtari, Suomen merimies- lähetystoimi nid. 3: 50 sid. 4: 50 Osk. Jalanderin Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. on huomenna kello G i. p. Leipuri Antellin kahvilassa. nm Olkohon tääll' onnen aika taikka murheen aika ivaan. Konsaan ei se aita koita, konsaan ei se hetki lyö. Jolloin Suomes unhottuisi Uno Cygnaeuk- sen työ! Niilo Mantere. — Läänintturkamiehet. Sodan kylän itapiirin nimismies Armas Raas- sina on yksityisten asiain takia saanut mirkamapautta yhden miikon ajaksi, t. k. 10 pstä lukien, ja on hänen sijai- sekseen siksi aikaa määrätty poliisikons taapeli Juho Heikki Huotari. — Inarin kunnalle on senaatti myöntänyt 1,500 markan suuruisen maltioamun uuden kestikiemaritalon rakennusta ja siihen hankittamaa ka- lustoa marten Jmalojoen seutumille. — Maanjako oikeuksien jäse net. Jäseneksi Haukiputaan pitäjän maanjako-oikeuteen Niilo Grundström- mainajan jälkeen on läänin kämernöö- ri määrännyt sahanhoitaja And. Haltun. — Hyljätty maantieanomns. Alatornion pitäjässä sijaitseman n. k. Arpelan kylätien osakasten hakemuksen, että sanottu kylätien määrättäisiin ylei- seksi koko Alatornion ja Karungin kun- tain tientekolahkon ylläpidettälväksi maantieksi, on läänin kumernööri t. k. 7 pnä antamallaan päätöksellä hyljän- nyt, koska tientekolahko yhteisessä kun- takokouksessa on hakemusta mastusta- nut eikä kyseessäolema kylätie ole sen- laatuinen, että se tammik. 15 pnä 1883 yleisistä teistä annetun asetuksen 1 §:n määräysten perusteella on ylei- sena maantienä pidettämä sekä huo- mioonottamalla mitä asianomainen kruununmouti ja kihlakunnanoikeus omat asiassa lausuneet. — Kcstikiewor:t ja kyyditys. T. k. 10 pnä a^X^illaan päätöksellä on läänin kumernööri uskonm Oulun- salon kuntaan sijoitettaman refermita- lon pidon ja kyydityksen lviiden muo den ajaksi, 1911 muoden alusta lukien, talolliselle Juho Kaakiselle säädettyä kyytipalkkc.2 ja Oulunsalon kunnan muosittain suoritettamaa 114 markan suuruista kormausta mastaan. — Kylätiet. T. k. 12 pnä anta- mallaan päätöksellä on läänin kuiver- nööri welwoittanut Noukamaaran ja Sääivälän talojen rurot 2 ja 23 Kuu- samon pitäjän kirkonkylässä ja Mes- kuksen talon n:o 3 Masaraperän ky- lässä kaikki tilanomistajat rakenta- maan, siitenkun yleisiä maltiomaroja moidaan amustukseksi saada, sekä sit- temmin kunkin manttaalimääränsä mu- kaan syynikelpoisessa kunnossa yllapi- tämään miiden metrin lemyisen yleisen kylätien sanotusta kirkonkylästä kol- mannelta kilometriltä Kitkaan mene- mästä maantiestä Noukamaaran talo- jen kautta Meskuksen talsihin edellä mainitussa Masaraperän kylässä, sillä tamalla ja sitä suuntaa kuin kommis- sioonimaanmittari Artur Frömanin toimituskirjat ja kartta lähemmin osot- tamat. — Yli 30 Umotta toimineita kansakouluja on Oulun läänissä kaikkiaan 24. Ne omat alkaneet wai- kutuksensa seuraamina muofina: m. 1870 alkoimat Haap meden kirkonkylän, Romaniemen Kor^ kalonkylän ja Salon kappelin kan- sakoulut; w. 1870 Liminqan kirkonk.; w. 1872 Pudasjärmen kirk., Simon Simoniemen ja Raahen kaup.; w. 1873 Kajaanin kaup.. Ke- m i n Lautiosaaren, Oulujoen Ou- lunsuun ja Pateniemen; m. 1874 Oulun ja Tornion: m. 1875 Alatornion Zliran- nan, Haukiputaan kirk., Iin kirk., Muhoksen Ponkilan ja T e r- w o l a n kirk.; w. 1876 Kuusamon kirk., M u- h o k s e n Laitasaaren ja T y r n ä w ä n kirk.: w. 1878 Kemin kaup. ja Utsjoen Ontakosken; w. 1880 Dliwie s kan kirk. kan sakoulu. — Limingan kansanopistoon, joka alkaa taas lukumuotensa kuten tunnettu marraskuun 1 pnä, on opet- tajamoimia entisestä lisätty ja uudis- tettu. Maanmiljelysoppia tulee opet tamaan edusmies agr. Filip Saalasti ja karjanhoitoa ja meijerioppia Ta- lousseuran karjanhoidonkonsulentti agr K. Louhela. Herrat Saalastt ja Lou- hela tulemat ottamaan osaa opistoelä- mään ollen mukana opistolaisten kes- kustelukokouksissa. Marsinaiseksi luon- nontieteellisten aineiden opettajaksi on malittu opettajatar, ylioppilas Helmi Salmi. Neiti Salmi on ennenkin ti?i- minut kansanopiston opettajana. Joh- taja, johtajatar, ruuanlaiton ja talou- den opettajatar, uskonnonopettaja ja käsitöiden opettajat tulemat olemaan entiset. Limingan kansanopistolla on mielä runsaasti apurahoja marattomille op- pilaille jaettamana. Tänä muonna moidaan jakaa kaikkiaan 1,260 mk lukuun ottamatta tomerikunnan stipen dirahastoa, joka on jo hiukan yli 1,000 mkaa. Oppilashakemuksia moidaan lähettää yhä edelleen, sillä tilaa mielä riittää opiston suurissa hymin marustetuissa suojissa. — O. l. Kotiteollisnnsyhdis tyksen Pajntyöknrsfit alkamat ensi kuun alussa Limingassa Ketunmaan Juustilassa. Lähemmin ilmoituksesta — Limingan osuusmeijerin r. l. ylimääräinen kokous pidetään Li- mingan kunnanhuoneella ensi perjan- taina t. k. 14 p:nä. — Lapaluodon maantierostvo tuomittu. Wiime maanantaina oli jälleen esillä Raahen raastumanoikeu- dessa ryömäys Lapaluodon maantiellä ja oikeus tuomitsi syytetyn Viktor Puskalan ryöstöstä pidettämäksi 3 muotta kuritushuoneessa sekä mäkimal- lan yrityksestä 1 m. 6 kk., eli yhdis- tettynä pidettämäksi 4 w. 1 kk. kuri- tushuoneessa ja olemaan senjälkeen 5 muotta kansalaisluottamusta mailla. — Maltioapua käsityökalus- toja warten on myönnetty seuraa- mille kansakouluille: Oulujoen kunnan Sangijoen ja Muhoksen kunnan Mu- bosperän koululle kummallekin 53 mark- kaa 45 penniä. Iin kunnan etelä-Jin kansakoululle 70 markkaa, Temmeksen kunnan kirkonkylän koululle 60 markkaa. Sälöisten kunnan Piehingin koululle 56 markkaa ja Haukiputaan etelä-Kellon koululle 236 markkaa. — Haukiputaan, Pntaankylän kansakoulu.^ Kouluylihallitus on teh- dystä hakemuksesta hymäksynyt mies- opettajan palkkaetujen-uutisjärjestelyn, jonka mukaan sanotulle opettajalle asun- to-etujen kormaukseksi annetaan muo- tuisesti 200 markkaa, ja niinikään Kauppilan talosta muokrattu käsityö- huone, kuitenkin ainoastaan elokuun 1 päimään 1911, johon mennessä Putaan ■v - i . "f-L - Limingan kirkonkylän kansakoulu. koulun lisärakennuksen tulee olla mal- miina. — Osuuskunta „Pohjan Pel lon" maatilasta teki toissa päimänä pidetyssä konkurssihuutokaupassa kor- keimman tarjouksen 25,300 mkaa maan- miljelijä Jaakko Kauppila-Märttö Oulu- joelta. Tarjous hymäksyttiin. — Tyrnäwän nuorisoseuran uusi näyttämö alkaa olla jo malmis. Maalari Hautala Laihialta malmiste- lee huonekulisseja, maisemakulissit on maalannut kansallisteatterin kuliissi- maalari Helsingissä. Uusi näyttämö eri kuliisseineen on kaunis jä tekee se katsojaan maltaman maikutuksen. Ja kun uusi näyttämö on mielä lisäksi hymin tilama, on Tyrnämän nuoriso- seura sen puolesta tilaisuudessa esittä- mään suurempiakin maatimuksia sisältä- miä kappaleita. Nyt onkin aikomus ensi sunnuntaina näytellä hauska laulu- näytelmä »Seikkailu jalkamatkalla", jossa tulee kulissitkin monipuolisesti näkymiin. — Siis jokainen ensi sun- nuntai-iltana Mäinölään. — Wanki karannut. T. k. 2 p. mangitsi Kuusamon piirin nimismies paikkakunnalla nykyisin kirjoilla oleman kulkurimiehen Engelbert Kemppaisen epäluulonalaisena Kuolajärmen puolella tapahtuneisiin markauksiin. Mies aijot- tiin passittaa lääninmankilaan, mutta mangitsemispäimän jälkesenä yönä oli hän manginkuljettajan asunnossa olles- saan pistäytynyt ulos ja „nulisti" kä- siraudat pois käsistään ja miskasi ne kentälle, luikkien sitten käpälämäkeen, mart!oittensa sitä huomaamatta. Pikai- siin etsimispuuhiin on ryhdytty, mutta ei häntä ole mielä onnistuttu löytä- mään. Muu se muunakin menisi, mut- ta kun „himppu" jäi mielä suremaan. — Talwi näyttelee jo oireitaan täälläkin Kuusamossa. On näet ollut niin komia pakkasöitä, että lammet ja pienemmät järmet omat jo jääriitan peittämiä ja luntakin on sadellut tuon tuostakin, mutta sitä ei kuitenkaan ole sanottamasti maahan karttunut. Näin aikaiset talmentulon-oireet pelottamat „kalannuusaisia", sillä useissa järmissä olisi tämän kuun aikana nuotanmeto ja jos olisi ollut pitkä sula, niin se olisi ajanut monesta talosta pois ka- lanpuutteen. Riihenpuinti on tosin jo moniailta loppunut, mutta useimmilla on se mie- lä kesken. W. — Warkans kestikietvarissa. Taimalkosken Kariniemen kestikiemarin lukitusta ruokasuojasta katosi äskettäin 100 kiloa jauhoja, jotka oli sinne tal- lettanut kelin puutteen takia muuan rahtimies. Jauhot kuuluimat kaupp. Matti Naistakalle ja on niiden hinta 29 mkaa, jotka tallettaja saa näin ollen maksaa. Jkämä mahinko köy- hälle miehelle. Waras tunnetaan ja saanee hän pian mastata teostaan, kunhan kiini joutuu. — Lukurengas perustettiin tuon nottain pidetässä nuorisoseuran ko- kouksessa Mikiimingin Joloskylässä. Renkaasta muodostuikin merrattain moimakas, sillä siihen liittyi 21 jä- sentä. — Jäsenmaksua perittiin 1 mk. hengeltä. Nuorisoseura päätti myös- kin amustaa rengasta 10 markalla. Näin saatiin mähillä kustannuksilla siemoinen summa lukemiseen uhratuksi. Kirjat päätettiin tilata ensi tilassa Kansanmalistusseuralta Helsingistä. Asian toimittamaan malittiin H. Kää- riä. — Innostakoon tämä puuha lais- kimmatkin lukemaan! — Äkkikuolema kohtasi lokak. 3 pmän iltana kruuuun metsänmartijaa Niilo Raappana a, Kittilän Kaukosenkylässä, ollessaan muuraus- töissä lautamies Ojanverän talossa. Wainaja, jonka koti on lähellä Ojan- perän taloa, oli iltasella päimän lop- puessa aikonut mielä käydä muuraus- telineitään korjaamassa työpaikallaan rakennuksen yläosassa. Sinne .aen- tyään oli mainaja korjannut telineet ja miimeistä osaa liikuttaissaan oli kuolema kohdannut niin äkkiä, että telineen köydenuorakin jäi käteen, jossa asemassa ollen bän tamattiin myöhem- min paikaltaan kuolleena. Sydämmen halmaus luultamasti katkaisi mainajan elämänlangan. Jjäl- tään oli hän 70-muotias. — Kuolajärwen warsinaisessa syyskuntakokonksessa käsiteltiin seu- raamia asioita: Annettiin lausunto Oulun läänin kumernöörille talokkaitten H. Ab. Waa- ralan ja Olli Waaralan tekemiin wa- tituksiin kestikiemarien pitoa, marsi- naista- ja ylimääräistä kyyditystä- ja resermitaloinpitoa koskemista maati- muksista muosiksi 1911—1915, joihin nähden kuntakokous jo miime elokuun 14 päimänä oli antanut siltä maadi- tut puoltolauseensa. Kuntakokous nyt- kin yhtyi edelläkerrottuun kokouksessa annettuun lausuntoon, mikä miime elokuun 14 päimänä oli jo sanotuista maatimuksista ja niiden tekijöistä an- nettu. Kunnalle isossajaossa annettamain yhteismetsämaitten tutkijoiksi ja läänin maanmittaustöiden tarkastajan ilmoit- tamaan kokoukseen, joka pidetään ku- himan lokakuuun 24 p:nä kunnanhuo neella, tarkemman selon antajiksi, mil- tä paikoin yhteismetsät ehdotetaan, malittiin talokkaat Olli Isola, Erkki Piisilä, asioitsija Lauri ^Näsänen ja talokas Olli Kairala sekä näiden ma- ramiebiksi talokkaat Erkki Helppi ja Alpi Seppälä. Kunnanesimiehen, kunnallislautakun- nan esimiehen ja sairaalan talouden- hoitajan muosipalkkiot ensi malitsemis- kautena pysytettiin entisellään. Sa- moin päätettiin pysyttää kunnallistan- takunnan esimiehen, maimaishoidon esimiehen, kunnankirjurin ja rahaston- hoitajan toimet mielä yhdessä. Kunnallisten mirkailijain toimiin kolmeksi muodeksi eteenpäin muoden 1911 alusta lukien malittiin seuraamat henkilöt: Kunnallislautakunnan esimieheksi luk- kari K. A. Lepistö uudelleen, maraesi- mieheksi talokas Olli Uutela. Kunnallislautakunnan esimieheksi, kunnankirjuriksi, maimaishoidon esimie- heksi ja kunnan rahastonhoitajaksi ta- lokas Mikko Kantola uudelleen. Kun- nallislautakunnan jäseniksi: talonp. A. E. Eljaksenp. Törmänen, talokas Olli Ollinp. Virkkula, talonp. I. Erkki Jikanp. Harju l. Hautajärmi, talokas Heikki Kimelä l. Takala, talonp. Heikki Matinp. Kallioinen ja talokas Antti Tuutijärmi ja marajäseniksi talokkaat Olli Isola, Kalle Kantola ja Alpi Seppälä. Sairaalan taloudenhoitajaksi samoin kolmeksi muodeksi 1911 alusta lukien seppä I. E. Kesälahti. Termeyslautakunnan jäseniksi ja mai maishoidon piirimiehiksi malittiin Kur- sun kinkeriin talokas Pietari Kursu, Salmijärmen kinkeriin tal. Eljas Pirt- tila, Märkajärmen kinkeriin tal. Olli Maarala, Kellon kinkeriin talonp. Erkki Olp. Aatsinki, Kotalan kinkeriin tal. Ales Kotala, Lampelan kinkeriin tal. Antti Antinp. Mattila, Aholan kinkeriin tal. August Antinp. Poikela, Paloperän kinkeriin tal. Kalle Palo- järrvi. Karjan eli Sotkojärmen kinke- riin tal. Sippa Niemelä, Somajärmen kinkeriin tal. Juho Parkkinen, Kurtin kinkeriin tal. Olli Hautala ja Vuori- järmen kinkeriin talonp. Olli Pekanp. Törmänen. Lääkärin muotuisen lisäpalkka-aivun korotus 1,000 mkasta 2,000 mkaan hyljättiin. Kunnan manhempien merorästien perijöiksi ja lain kautta hakijoiksi niiltä, joilta ne moidaan ulos saada, malit- tiin poliisi Eero Mirkkula ja kunnal- lislautak. esimies Mikko Kantola, joilla on oikeus semmoiset rästisaatamat, joita ei moida marattomuuden tai muiden syiden takia uloshakea, pois- taa kunnan tileistä ja rästiluetteloista. Kätilön anomus saada maksuttomat polttopuut kunnalta hyljättiin. Kunnan valoapuyhtiön osakasten enemmistöllä päätettiin suorittaa kaup- pias Olli Särkelälle 6,000 mkn suu- ruinen palomahingonkormaus hänen miime kesänä palaneesta pirttiraken- nuksestaan kahtena muotena siten, että otetaan osakasten yhteisellä mastuulla 3,000 markan laina ensi muoden suo- ritusta marten sekä palomakuutuskas- sassa olemat rahat myös suoritetaan Särkelälle ja loppu kannetaan osak- kailta makuutussummansa mukaan. Laina kannetaan mastaisuudessa mä- hin erin myöskin osakkailta. Enemmät toimenpiteet kuntakokouk- sen puolelta perustetun uuden palo- makuutusyhtiön toiminnan alkamiseksi, kun yhdistykseen ei ole mielä liittynyt sääntöjen määräämää jäsenlukua, kat- soi kokous oleman tällä kertaa tarpeet- tomia. Kokous toimoo puuttuman summan uusia jäseniä lähimmässä tu- Omaisuudessa siihen liittymän, kun kuntakokous yhdistyksen aikaansaami- seksi on tehnyt kaiken, mitä sen moita- missä on ollut. Pöytäkirjaa tarkastamaan malittiin kauppias Olli Särkelä ja talokas Matti Mirkkula. — Otti Särkelän pirttiraken nuksen tulipalo. Kaiussa miime' ^heinäkuulla julaistussa uutisessa, joka .koski kauppias Olli Särkelän pirttira- kennuksen tulipaloa, mainittiin m. m. että palanut rakennus oli makuutta- maton ja että mahinko oli noin 8,000 mkan suuruinen, mutta asia tarkempani tietojen mukaan nn siten, että palanut pirttirakennus olikin palomakuutettu 6,000 mkasta kunnan palomakuutus- yhtiössä, jolla ei ole asianomaisesti mahmistettuja sääntöjä, maan joka on toiminut kuntakokouksen päätöksen no- jalla. Irtaimiston mahinko-armo on ainoastaan noin 800 mk. — Kun sitäpaitsi on mallalla joillakin semmoi- nen käsitys, että uutisella olisi julais- tussa muodossa tarkoitettu heikentää kauppias Särkelän luottoa yleisön ja marsinkin kauppamaailman silmissä, niin moin makuuttaa, ettei uutisella ollenkaan ole sitä tarkoitettu. Sillä Särkelä palomahingon tapahtumisenkin jälkeen kykenee täysin mastaamaan si toumuksistaan. Uutisen lähettäjä. — Kuolajärmen Osuuskaupan syyskokouksessa Vio 1910 käsitel tiin seuraamia asioita: Kokouksen puheenjohtajaksi malittiin työmies August Ahonen ja kirjuriksi kaupanhoitaja I. Sihmonen. Luettiin hallituksen laatima selonteko kaupan toiminnasta ja sen rahallisesta asemasta tämän muoden ensi muosi- puoliskolta, joka oli laadittu kaupassa pidetyn kirjanpidon mukaan, mikä yksi- mielisesti semmoisenaan muistutuksitta hymäksyttiin. Kaupan tiliasema kerto- muksen mukaan oli seuraama: Marat: rahaa kassassa ja kassakreditiimi- tillä Vt Smk. 4,036: 86, saatamia jc^nii- den korkoja Smk. 22,148:36, tamarama- rasto Smk. 62,211: 03, kiinteimisiö ja kalusto Smk. 10,764: 99, summa Smk. 99,161: 24. Melat: Maksa mattomat laskut Smk. 7,445: 78, lai- nat ja mekselit Smk. 64,864: 24, mak- samatta olemat moitto-osuudet ja korot Smk. 1,422: —, osuuspääoma Smk. 17,578: 60, mararahasto Smk. 5,218: 41, lainain korot Smk. 700: —, puh das moitto Vi muodelta Smk. 1,932: 21, summa Smk. 99,161: 24. Keskimääräinen myönti V2 muoden ajalla oli kuukautta kohti Smk. 7,735: 56 eli koko V2 muoden myönti 46,413 mk. 12 penniä. Hallinnosta arman kautta eronneit- ten marsinaisten jäsenten K. A. Lepis- tön ja I. E. Törmäsen sijalle malit- tiin K. A. Lepistö uudelleen ja jälki- mäisen sijalle käytännöllisistä syistä seppä I. E. Kesälahti sekä marajäse- nen eroon tulleen A. Ahosen sijalle, malittiin työmies Mikko Pikkumirta samoista käytännöllisistä syistä. Seuraaman muoden tilientarkasta- jiksi malittiin marsinaisiksi kansat, opett. I. E. Kumpulainen, ja poroisäntä I. E. Salla ja maratarkastajiksi työmies A. Ahonen ja talokas Olli Uutela sekä sitäpaitsi päätettiin pyytää sekä kuluman muoden että ensi muoden ti- lientarkastukseen kirjanpitoa täysin ym- märtämä henkilö, joko Suomen luo- tonantoyhdistykseltä tai Oulun läänin osuuskauppojen neumontapiirin hallin- nolta. Tilintarkastajille myönnettiin palk- kiot heidän antamainsa kohtuullisten laskujensa mukaan. Oulun osuuskauppapiirin piirikokouk- siin marsinaiseksi edustajaksi malittiin hallinnon esimies lukkari K. A. Le- pistö ja hänen moralleen työmies August Ahonen. Pöytäkirjaa tarkastamaan malittiin työmiehet Taneli Katainen ja Kalle Heikkinen. Huonosta kelistä ja ankarasta lu misateesta huolimatta oli kokoukseen saapunut 36 jäsentä, osa niistä ulko- kyläläisiäkin. — Kittilän kunnan kuntako kouksessa kuluman lokakuun 3 pnä käsiteltiin ja päätettiin seuraamia asioita: Kittilän kirkonkylän ja Könkaänky- län entisistä kansakoulupiireistä oli sitä marten malittu maliokunta tehnyt eh- dotuksen ja esittänyt Kiistalan, Rastin, Nilimaaran ja Jeesiöjärmen kylistä muodostettamaksi uuden, K u i m a - salmen, kansakoulupiirin. Koulu- paikaksi ehdotti maliokunnan enemmis- tö Rastinkylää, joka on piirin keskus, kun taas yksi jäsen mastalauseessaan ehdotti koulupaikaksi Kiistalan kylää. Kuntakokous hymäksyi piirialueen lisäten siihen piiriin mielä ehdotettujen lisäksi Pokan talot ja äänten enem- mistöllä päätettiin koulun paikaksi Kiistalan kylä. Tästä päätöksestä, mikäli se koskee koulupaikkaa y. m. muutoksia, maliokunnan enemmistön ehdotukseen, aijotaan tehdä malitus. Porohoito-ohjesäännön muutosta laatimaan päätettiin asettaa 7-henkinen toimikunta, johon malittiin talokkaat M. Termaniemi, Paulu Toi- mola, P. Hanhimaara ja Aukusti Torminen, asioitsija P. A. Maunu, talonpojat Aukusti Kaukonen ja Ju- hani Ala. Toimikunnan on tehtämä ehdotuksensa ja jätettämä se joulukuun kuntakokoukselle. Sirkankylän äänestys- alueen maalilautakunnan rahalliset menot suostuttiin maksamaan. Erään sillan uudestaan raken tamisehdotus Kuimasalmen kylän seu- duilla jätettiin huomioon ottamatta. Kittilä n—S odankylän ma an tieasiaan anomusta, jota Kellontekemän kyläläiset olimat ehdot- taneet kuntakokouksen kautta kunnan alotettamaksi, ei sellaisenaan saanut kannatusta, maan päätettiin kehottaa Kellontekemänkyläläisiä itseään alote- anomus tekemään, josta sitten kunta antaa maaditut lausunnot. — Lapin Maatalousseura. Seuran johtokunta kokouksessaan lokak. 1 pnä malitsi seuran kiertämäksi kar- pakoksi 14:sta hakijasta karjakon Ada Katariina Kankaan Sodanky- lästä, joka on suorittanut Ruonuan kaksimuotisen meijeri- ja karjakkokoulun sekä Päimälän kasmitarhakoulun kurs- sit. Karjakko astuu toimeensa tule- man marrask. 1 pstä. Karjakkoa olimat tilan- n e e t muutamat seuran jäsenet ja jär- jestettiin karjakon työohjelma niin että hän aluksi toimii maanmiljelijäin Pek- ka Niilimaaran ja Juho Sammu Kiistalan luona, Kittilän Kuimasal- mella, kummallakin 2 miikon ajan. Kittilän Raattamankyläläiset olimat lähettäneet seuran johtokunnalle pyyn- nön, että heidän kylänsä luona ole- malle Katimuoman suolle, joka on mal- tion muroilla kuimattu, laitettaisiin koekenttä. Johtokunta päätti, että koekenttä, mähintään 10 aarin suurui- nen, laitetaan sanotulle suolle, ehdolla että maanomistaja itse laittaa maan malmiiksi ja amustaa kylmötoimissa. Siemenet, apulannat y. m. annetaan seuran puolesta ja satotulos samoin jääpi maanomistajalle. pieniä tietoja kirjoista. Antanut U>crner Södcrström Osakcvhtiö ^porwoossa. Un [äänin «MiMM. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 21 pnä syyskuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 ti » 2 n 8 .. 11 2: 69 57 ast. moit. 2:6712 .. .. 2:60 6 .. .. 2:63,i 16 „ .. Nhteensä 91 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 69 p. keskihinta 2 mk. 67 p., alin hinta 2 mk. 60 p. Miimeiset tiedot. — Uno Cygnaeuksen muivto, juhlaiulkaisu, jonka toimitti Cygnaeus- juhlan järjestämiseksi asetettu toimikunta, on nyt ilmestynyt. Se si- sältää kirjoituksia tunnetuimmilta henkilöiltä kansakoululaitoksen alalla. Hinta 2: 50. — 2So:tto käytetään kansakoululaitoksen hyiväksi. — Uuden Testamentin näyte- kääsnös, raamatunkäännöskomitean jittkab semina, myytiin heti malmistuttuaan syys- kuussa loppuun. Se on nyt painettu uudes- taan. Hinta maatekansissa 3:15 tai 3: (50. jolloin painoksessa on paperi parempaa. — Herbert Spencerin „K asm a- tus", käänteen tekemä teos uudemmassa pedagogisessa kirjallisuudessa on ilmestynyt uutena painoksena. Professori Soininen al- kulauseessaan sanoo m. m.: „Harwassa kir- jassa huokuu meitä mastaan tieteen henki niin moimakkaana ja ylewän yksinkertaisena kuin tässä. Siinä on jotakin wapauttawaa ja samalla symää wakawuutta herättämää." Hinta 2:50. — Eino Kalima on ensi teoksenaan julaissut kaksi näytelmää sisältämän teoksen „Maalla". Molemmat omat kaksinäytöksi- siä. Ne omat mielestämme parhaita ly- hyempiä näytelmiä mitä on olemassa; so- pimat m. m. yhdistysten iltamissa esitettä- wäksi. Hinta 2:75. — Suuri menestys on Selma La- gerlösin nomellilla „Suotorpan tyttö", joka ilmestyi miime jouluksi. Toinen painos on kohta loppuunmyyty; kolmatta on ryhdytty painamaan. O. Mannisen suorittamaa „Wänrikki Stoolin tärinäin" suomennosta on nyt yh- dessä kuukaudessa myyty kuudettatuhatta kappaletta. Se on siis saanut yleisön ja opettajien tunnustuksen. Fr. W. Foersterin teos „Osaatko elää?" on nyt marastostamme loppunut, mutta ilmestyy pian kolmantena painoksena. Olemme kuulleet, että m. m. joillakuilla kansakoulun jatkokursseilla on sitä käytetty lukukirjana, joksi se kieltämättä hymin so- meltuu. Nykyään se on paras lahjakirja nuorisolle. Kemäällä ilmestyneitä teoksia: — Historiallisia romaaneja. Santeri Jmalon romaani „Erämaan taistelu" ilmestyi muoden alussa uutena painoksenr. Kansalliskirjallisuuvessamme ei ole monta armoltaan yhtä mankkaa teosta i(5:25.) — Wiime jouluksi julaistiin helppo- hintaisena painoksena Juhani Ahon „Panu", joka myöskin on historiallinen mestariromaani. 3!yt on Panua alettu käyttää lukukirjana muutamissa ylemmissä kouluissa. (3: 50.) — Kaksi osaa on ilmes tynyt Topeliuksen miehättämiä „Tal- wi-iltam tarinoita", jotka uudessa suomen- noksessa saanemat sijan tuhansien kotien kirjastoissa. «Osan hinta 3: 50, yhteensä 4 osaa.) r — "M 1 0 1 1 o on tänä muonna ku- lunur Salamun tappelusta, jossa päättyi Kreikan draamallinen puolustussota Persian mamlmamvaltaa .vastaan. Tämän sodan hlstor,ott,ya on H e r o d o t o s, jonka suu- remmomen historia-teos nyt on ilmentynyt suomeksi. „Kerto,ana ei Herodotoksella ole mertmstaan". ,3 osaa, yhr 10 — , Kreikan kirjallisuuden jaloimpia teoksia on myös Sofokleen draama „Antiqo- ne , jonka uusi pamos on ilmestynyt pa- rannettuna suomennoksena. .Helppohintai- sessa koulu- ia kansanklr,aslossa. hinta 1: — ) . ^ Luonteenkasmatus on ajan tu"nus,ana. Seuraamat kirjat koettamat stta edlstaa: ^^uo^i Moima nuorten oma aika- kausleht, sisältää zoka numerossaan herät- wta uusnn harrastuksiin. Puolitoistatu- hatta nuormoimalaista on jo olenm^s^ suurta nidettä ä 1:50. ^emaösa. _ «?•■* «foersterin uusi teos „Elä- man. ohjeita' antaa ratkaisemia »vastauksia lokalsen nuoren ihmisen kysymyksiin elämän- armoisista tehtämistä. 3:—. S k o m g a a r d-P e t e r s e n i n kristillis- yLniintn „.Jlii0nfort ftrjtx" ON femnut fuurcn ystämäpiirin. Se on maloisimpia kirioia mitä nuorisolle on kirjoitettu. 2: 75. — Uusi harrastu sala nuori solle. W. S. B:n hauska kirjanen..Kuinka on opittu lentämään" esittää harrastusalaa joka on miehättämimpiä mitä moi ajatella' Lentotaito kiinnittää ehdottomasti mieli- kumitusta. Lentotekniikan tunteminen on jokaiselle nuorelle lukijalle mieluista Kirja on runsaasti kumitettu. Hinta 1:50. — Kotoisia harrastuksia marten omat seuraamat kirjat huomattaivia: A l e r a n d r a S m i r n o f f, maamme etemin kukkaistuntija, on teoksellaan ..Kuk- kaistarhan hoito" antanut kaikille kukkain- ystämille oikean tietosanakirjan. Se selittää 1000:n monimuotisen koristekasmin hoidon On juuri nyt syksyllä tärkeä opas. Kanaas- kansissa 7 mk. Rudolf Abelinin kirja „Huonekas- mien hoito" on kirja, joka parhaiten herät- tää rakkautta kasmimaailmaan. Tekijä on ei ainoastaan taitama ammattimies, maan myös kauneusarmojen tuntija. Suomentaja on tohtori Walter M. Linnaniemi. Hinta l: 25, sid. 1: 50. Lauri Kr. Relander on julaissut pienen kirjan ,.Kaniininhoidosta". Se on tarkoitettu oppaaksi asianharrastajille, joita jo lienee paljonkin. On ehkä tulema aika, jolloin tämä harrastus muuttuu tuottamaksi elinkeinoksi, niinkuin se on jo monessa muussa pienmiljelysmaassa. Kumitettu 90 p. Toht. Reijomaaran kirjoittama 300 siivun laajuinen ,,Terweysliittokirja', on nyt ollut puoli muotta kirjakaupoissa. Lähes kään kaikki eimät mielä tiedä mikä merkitys tällä kirjalla on. Lyhyesti sanoen se on kansankotien perhelääkäri, joka opettaa käyt^ tämään luonnon omia parannuskeinoja. Hinta on yksi markka. LI Professori Mikael Soininen: Kansakoulun jatko-opetuksen uudistus. Ajankysymys kansanopetuksen alalla. Ilmestyy aivan pian. Muori Maamies, oppi- ja lukukirja maalaiskansakoulujen jatko- opetusta varten. Kuvitettu. 1: 85. Yleinen Kasvatus-oppi, Kolmas painos. 3 mk. Opetus-oppi. I osa 3: ÖO, II osa 3: 50. A. K. OTTELIN, Kasvatusopin historia. Kuvitettu. 4: 25, Sid. 5 Smk. FANNY STENROTH, Kansakoulun voimistelukaavoja. 3: 25, Sid. 3: 75. ELIN KALLIO, Voimistelun käsikirja. 123 kuvaa. 4:50, Sid. 5: 50. MAX OKER-BLOM, Kouluhygienia, käsikirja lääkäreille ja koulumiehille. Runsaasti kuvitettu. 8 mk., Sid. 9: 50. MAX OKER-BLOM, Sukupuolikasvatus. Opas kodeille ja kouluille. 2:25. GUSTAF F. LÖNNBECK, Uno Cygnaeus. Runsaasti kuvi tettu elämäkerta. 2:50. Uno Cygnaeus-Seinätaulu. Valokuvan mukaan v. 1866. Kuvakartongin koko 45X55 cm - 75 p. Kustannusosakeyhtiö OTAVA Helsingissä. S piffu uutisia. — Kihloihin omat menneet Oulun kau- puniin-insinööri I. I. H o l m i n q ja ku- parisepäntytär, neiti Dagmar y s t r ö m Oulusta. — 111 edustajaa oli läsnä miime lauantain istunnossa. K!) oli poissa, niistä 23 syynsä ilmoittaen. Suurin osa oli maa- seudulla, koska istunnon piti armeluiden mukaan alkaa masta eilen. — <5duskttnnan lauantaillincn istnn to oli miimeinen Palokunnantalolla, jonka muokra-aika päättyy tämän muoden lopus- sa. Ensi helmikuillla kokoontuu eduskunta Kiinteimistö-osakeyhtiön Hallituskatu 15 uuteen taloon. * — Uusi kulta ja kellosepänliike Ro- niemelle. Kuten toisessa paikassa lehteä olemasta ilmoituksesta näkyy, on oululai- nen kultasepänliike I. H. Pekuri aivan- nut haaraliikkeen myös Romaniemelle. Kun Pekurin liikkeen tuotteet oroat täälläpäin »vanhastaan hylvässä maineessa, niin on tämän uuden haaraliikkeen perustaminen Lapin- ja Perä-Pohjolan »pääkaupunkiin", sen seudun asukkaille marinaan termetullut. * — Ei tee wirkawalaa. Maasan läänin äskettäin Mirkaansa astunut uusi kumernööri O. Midnäs ei ole tehnyt säädettyä mirka- malaa. — Professori Robert 5lajanns Tori- noon johtamaan. Torinon soitannollisen seuran puolesta Italiasta on seuran sih teeri M. Siniqaglia lähettänyt pros. 5iajanukselle kutsun tulla ensi muonna joh- tamaan kahta niistä suurista konserteista, jotka toimeenpannaan sikäläisen maailman näyttelyn ysteydessä. Näitten konserttien johtajiksi kutsutaan erinäisiä kapellimestareja. Pros. Kajanukselle on tarjottu kahden sellai- sen konsertin johto toimomukfella, että olisi FRANCIS BACON: filosofiset mietelmät. Suom. Elof Kristian,son. 1:75. Filosofi ja valtiomirs Bacon, Shakespea ren kuuluisa aikalainen ja mainittavimpia uranuurtavia henkiä tieteellisen tutkimuk sen alalla, esiintyy tällä kansnntajuisimmalla teoksellaan suomalaisenkin lukijakunnan eteen. Yrfö Weilin S Kumpp. Osakeyhtiö. erittäin mieluista, jos sämeltäjä Jean Sibeliuskin tulisi mukaan. Orkesteri näissä suurissa musiikkitilaisuuksissa on ko- koonpantu IM:sta maliosoittajasta. * — „Waltionwarat sen sallimat." H M. Keisari on t. k. 2 p:nä tapahtuneessa alamaisessa esittelyssä kenraalikumernöörin esityksestä myöntänyt kenraalituweriiöörin kanslian päällikölle, todelliselle salaneuivok- selle Platon Iivanossille muotuisen 4,000 markan persoonallisen lisäpalkkon laskettuna joulul. 4 pistä l!»^>, jolloinka ivaltioneu- wos Jmanoss todellisuudessa astui keuraa- likumernöörin kanslian päällikön mirkaan, kuitenkin niin, ettei tätä lisäpalkkiota ole otettama huomioon eläkettä määrättäessä.