lorstsi'" lorstAna dokuun 4 p:ns Tuskin edeS ^adkunnan Sanomain toimittajat ,a.tumat olla niin type riä? M'lä hodyttämät näin ollen edellä- VÄ Oulaiset kysymykset ja puheet .^c>"Uzisen rannikkomäeStön keskuu- d->a nouseman simistyneen luokan .oiminnan ja tuon mäcstön kielellis ten taipumusten kehittämisen mäki- mallalla estämisestä! Eimät kerras saan mitään, maan omat semmoiset puheet paljasta pötyä. Ruotsalainen rannikkomäestö kehit täköön asutusalueellaan niin korkean germaanilaisen stmistysmuodon kuin mahdollista, Mä suomalaisuuden asian ajajilla ei ole mitään sanottamaa. Mutta sen fljaan kyllä fiitä ruot salaisesta kulttuuritoiminnasta, jota suomalaisessa Suomessa ruotsinmieli nen yläluokka suorittaa ja jonka a ja o on tuon samaisen luokan mai- kutusmallan turmaaminen maltio- ja fimistySelämämme ja taloudelliseen toimintaamme johtamilla paikoilla Sen kulttuuritoiminnan oikeutusta emme me suomenmieliset tunnusta emmekä sen kannattajille ruotsalaisen mähemmistökansallisuuden oikeuksia myönnä, maan taistelua heitä mas taan käymme. Ja sitten maSto, kun heidän moimansa on murrettu, moi suomalainen kulttuuritoiminta suoma laisessa Suomessa saamuttaa korkein,, man kukoistuksensa. Se on kantani, ja se on myös suo> menmielisten kanta yleensä. Toimoakseni Satakunnan Sano main toimittajat eimät nyt ainakaan jää epätietoisiksi kannastani, jonka selmille saamisen aiman erikoisen se lonteon muodossa he lehtensä sun nuntainumeron kirjotuksessa katsoimat niin tuiki mälttämSttömäkst. Satakunnan Sanomat, samalla kun se puhuu suomalaisen kulttuurin ko> hottamisesta, terottaa myös sitä, ett?i> wSt nuorsuomalaiset tahdo mäkimal> lalla ruotsalaisen kansallisuuden kuld tuuriharrastuksia painaa alas, maan antamat ruotsalaisten Vapaasti ke hittää niitä. Siis taas tuo sama »suomi ylös, mutta ruotsi ei alaS!" Siinä siis ollaan! Suomalaisuuden malta-asemasta Satakunnan Sanomatkin puhuu, mut ta samalla se terottaa lukijoilleen että ruotsinmielisiä ei niitäkään saa hätyyttää. Meidän tulee siis nuorsuomalaisten kannan mukaan maan antaa edelleen, kin noiden ruotsinmielisten rauhassa pitää itsestään se käsitys, että he omat ruotsalaisen kulttuurin etuoikeu lettuja edustajia täällä, antaa heidän rauhassa kaikkia suomalaisuuden py rintöjä mastustaa. Hymyilemään saattaa Satakunnan Sanomain kerskuminen nuorsuoma laisista kirjailijoista. Mutta huonon asian palmelukseen kaikki kelpaa. Niinikään on ollut humittama huo> mata, millä hartaudella Satakunnan Sanomat kirjotuksissaan moneen ker< taan on puhunut minun typeryydet täni. Tuo jankuttaminen on puheen alaisissa lehden kirjotuksissa muodos tunut semmoiseksi pelastuksen köy dekst, jota pitkin luikerrellen se on koettanut päästä asiallisesta mastoa misesta. Ajattelemat lukijat omat kummin kin jokseenkin helposti moineet huo mata, että eimät ainakaan Satakum nan Sanomain kirjotukset ole aiman suuren miisauden todistuksia olleet. H. P- » Wiime kirjotuksessani on latomis mlrheen muoksi suomalaisen puolueen kieliohjelman maatimus yliopistoon nähden tullut kuulumaan: »Maan yliopistossa ja muissa korkeakouluin sa suomenkielellä". Tämän kohdan tietysti tulee kuulua: „Maan yliopis, tossa ja muissa korkeakouluissa on opettajien mirkamelmollisuuteen kuu> luma julkinen opetus tapahtuma suo menkielellä". H. P. sIM »Mz, - Geuaati» talouSosaSt». Elokuun ja syyskuun aikana hoita mat senaatin eri toimituskuntien pääl likön mirkao: Varapuheenjohtaja Mar io» talousosaston, senaattori Raine- alo oikeuStoimituSkunnan, senaattori Markoni simiilitoimituskun nan, senaat- ori Hosiainom kamari- ja kauppa- ja eollisuustoimituskunnan, senaattori Ikaatz kirkollis-, maanmiljelyS- ja iulkulaitostoimituskunnan sekä senaat ori v. Kothen elokuun aikana ja se noattori Hedlund syyskuun aikana maltiomaraintoimituskunnan päällikön mirkaa. ^ Turun hvivioikeus. Ensi- mäisellä osastolla omat Virantoimi- uksessa elokuun aikana: marapresi- dentti W. Hirmikanta puheenjohtaja na sekä asessorit F. Stenström, K. Raade ja E. Tähkäpää ynnänotario W. Snellman jäseninä; toisella osastolla toimii puheenjoh tajana aseSs. Hj. Bronikomfly ja jäseninä asessori A. Gruner, miskaal. S. of Björkesten, sekä mcrat. K Eriksson. Sihteerinä toimii elokuun ajan notario H. R. Tormilainen. MiSkaalin tehtämistä huolehtimat 1 osastolla Varatuomarit H. Hjelt ja P. Stodigh sekä 2 osastolla nota rio O. Hate ja marat. W. Wasa> stjerna, joista ensinmainittu samalla hoitaa kannemiskaalin toimia. — 1S10 wu»de» me»oarwio esiteltänee senaatissa huomenna. 4 p. öloll. — PormeStariuwirkaa elo kuun kuluessa pormestarin, Vapaa herra H. von HellenS'in jatkumon mirkamapauden aikana hoitaa oikeus neumosmies, maratuomari K. R Bremer. — B. T. — TerttetzSlautakuuuau k» kouksessa tiistaina päätettiin uhkaa man koleramaaran tähden ottaa yli määräinen termeydenhoidon tarkastus mies ja kehoittaa talonomistajia huo, lehtimaan puhtauden pidoSta talois saan. Rahatoimikamarille päätettiin lähet tää kirjelmä, jossa ehdotetaan, että siisteyden muoksi olisi toimitettoma marjain kauppiaille jonkunmoiset pöy> dät, etteimät tarvitsisi marja-astioi taan katukäytämällä maassa pitää Samoin ehdotetaan, että kauppatorin eteläisellä syrjällä sijaitsema muka muuslaitos, yleisen toimomuksen mu kaan, säädyllisyyttä loukkaamana pois tettaisiin, marsinkin kun sen miereen on äskettäin amattu ruokatamarain kauppa. Sitäpaitsi päätettiin ehdottaa, että termeystarkastaja Mikholmille hankit täisiin kaupungin kustannuksella pu> Helin. — Rautatiet. Erinäiset Heinoon aseman seutulaiset omat senaatilta anoneet, että rautatiehallituksen esitys Heinoon aseman lakkauttamisesta hy lättäisiin. — Seisahduslaiturit. Rauta ttehallitus on hylännyt filos. tri Hj Hjeltin ynnä eräiden muiden henki löiden anomuksen, että Porin radalla kilometrille 234 Karkun ja Heinoon asemien mälille rakennettaisiin seisah duslaituri. kruunun toöktajs Kirjoittanut Felix Lilla. (Suomennos »Satakunnalle"). II. Eräässä pimeimmän Lontoon pa- hamaineisimman maraSpesän pihahuo- neessa istui miisi miestä korttia pe laten. He näkyimät oleman milliyty- neitä ihmisiä, manhoja rikoksellisia, huolimatta siitä, että nuorin heistä oli tuskin kaksikymmenmuotiiS, eikä manhin ollut yli kolmenkymmenen. Omi omattiin ja sisään aStui kuudes jo harmaapartainen suuttuneen näköi nen mieS. — Termetuloa, Tom Burdett, huu» simat toiset. — Pitäkää termehdyksenne itse, mu risi miimeksi tullut. — No, no, mitä sinä murjotat? Tom löi nyrkkinsä pöytään niin, että lasit kilisimät. — Mailmassa ei enää löydy re hellisyyttä, pauhasi hän. Toiset remahtimat nauramaan. — Sepä kuuluu kauniilta sinun suustasi, mutta miksi sitä kerrot meille. — Minä tarkotan luonnollisesti, Lahtinen, marat. W. Armekari, mais teri A. Sauria ja kultaseppä Isak Saha, päätöksensä, tuomiten paloapu- yhtiön maksamaan maanmilj. Kun naalle koneen Vakuutussumman, kum minkin Vähennettynä 10 °/»:lla sen ohdoSta, ettei palokalustoon nähden oltu kaikkia ehtoja noudatettu. Somintolautakunnan kulut suorit- aa palomakuutusyhtiö; asiallisten ku ut kuitattiin keskenään. — Huolimatvuta poStin kä- fitteltzä. Maanantaina kun täkä iäisellä rautatienasemalla postiljooni Alinen käsitteli Pihlamasta ja Repo saarelta Poriin palautettuja tyhjiä poStisäkkejä löysi hän ihmeekseen erään Plhlaman postiasemalle m. k. 23 p:nä Porista lähetetyn postisäkin pohjalta armopsstia 2 makuutettua ja yhden sisäänkirjoitetun kirjelähetyksen. Wa> kuutetun postin armo oli 300 mk. Postiljooni Ylinen mei makuutetun postin täkäläiseen postikonttoriin, joSsa alettiin löytöä selmittää. Mikäli olem me saaneet kuulla, oli posti tamalli sessa järjestyksessä jätetty Pihlamaan, josta postia kulettama postiljooni oli saanut kuitin armopostin jättämisestä. Miten sitte lie Pihlaman asemalla postia käsitelty, sitä emme tiedä, mut ta huolimatonta se käsittely näyttää olleen, koskapa armoposti jätettiin sä> kin pohjalle ja palautettiin sitte säkki »tyhjänä" takaisin. — Sos.-dem. — Itsemurhayritys. Tiistai aamuna klo puoli-8 aikaan hyppäsi Ulmilan Harjunpäästa kotoisin olema irtolaisnainen Aleksandra Josifiina Sundmall Porin kirkon kohdzlta Ko kemäen jokeen. Muutaman minuutin kuluttua eräät miehet metimät häne kuitenkin maihin. Tällä mälin ehti tyttö menettää tajuntansa ja ainoas taan keinotekoisen henkitykfen kautta saatiin hän »virkoamaon ivasta sitte kun hänet oli tuotu poliisilaitoksen pihamaalle. Tultuaan tajuihinsa alkoi tyttö raimota, kun hän huomasi itsemurhayrityksensä tulleen estetyksi Poliisilaitoksesta Sundmall Vietiin köyhäintalolle ja oli hän koko matkan sekä mielä perilläkin hymin raimona Muutaman tunnin rauhallisesti nu kuttuaan oli raimokohtaus menny ohi niin että hän illemmällä saatto» tyynesti puhua. Tytön kertoman mukaan oli itsemurhayrityksen syynä rakkausasiat. Aleksandra Sundmall on syntyny m. 1890. Hän oli miime aikoina miet> tänyt Porissa epäsäännöllistä elä> mää. --- WarkaudeSta tuomittu. RaastumanoikeudeSsa tuomittiin tiis taina joutomies Karl Emil Lindroos Kiukaisten kappelin Köylypolmen ky lästä kolmaskertaisesta Varkaudesta kahdeksi muodeksi kuritushuoneeseen Muussa suhteessa lykättiin osia yh diStämistä marten Ulmilan kihlakun nanoikeuteen, koSka häntä syytetään myös UlmilaSsa tehdystä markau desta. Lindroos oli heinäk. 14 p:nä ma rastanut talosta n:o 40, 1 kaup osassa kesäpäällystakin. — Päätthuyt palokormaus juttu. Maanmiljelijä K. Kunnaan ja Kiukaisten y. m. kuntain paloapu yhtiön mäkisessä jutussa palomakuu tuksen myöntämisestä K:lle palaneesta puimakoneesta antoi eilen Peipohjalla kokoontunut somintolautakunla, johon kuuluimat marat. U. Nuotio puheen johtajana ja jäseninä paloosiamies Fr ettei enää ole rehellisyyttä tomerien kesken. — Mitä se merkitsee? — Minä kysyn teiltä, missä omal ne kaksi suurta rubiinia, ne kahdeksan suurta smaragdia ja ne kaksitoista suurta oikeata jalokimeä? Nämä te kemät luettelon mukaan yhteensä kaksi kymmentäseitsemäntuhatta puntaa ja niiden pikkuhelmien hinta on main kolme tuhatta puntaa. Niistä minä kyllä tiedän, mitä ette ole salannet minulta. — Mistä sinä puhut? — Siitä, mistä kaikki ihmiset pu humat. Ettekö ole lukeneet sanoma lehdestä. Siinä se on kuitenkin kyllin selmästi! Hän heitti lehden pöydälle ja eräs nuorista luki siitä jalokimiluettelon puoliääneen toisille ja he katselimat ihmeissään toisiinsa. — Mitä tämä merkitsee? Tietääkö kukaan noista suurista kimistä? Kaikki Vakuuttimat innokkaasti, ettei heillä ollut aamistustakaan niistä. ^ En ainakaan minä niitä piilot tele, sanoi Tom katkerasti, — enhän minä ollut mukana siellä sisällä, en minä ole enää niin Voimakas ja not kea kuin te, mutta minä seisoin us kollisesti mahtina. On siis selmää. /Ves/S vu/k/o, Arkkipiispa — ja arkkipiispa. Tässä Suomenmaassa on kaksi ark- kipiispoa. Toinen asuu Turussa ja öinen Viipurissa. Se arkkipiispa, joka asuu Auran rannalla, on hymin maatimaton herra. Matkustaessaankin tarmitsee hän rau- tatiemaunussa main samallaisen tilan kuin muutkin kuolemaiset. Ja aina kin aikaisempina Vuosina matkusteli hän joskus main kolmannen luokan maunussa. Korkealle hän pyrkii, maikkei kirkollisessa ivirka-crwossa enää sen korkeammalle pääse. Loma- heilinään tutkii hän taimaan tähtiä, päästäkseen oikein käsittämään Luo jan suuruutta ja kaiken inhimillisen mähäpätöisyyttä. Ja ainoastaan kor keimpaan maalliseen maltaan ja moi' maan medotessaan sanotaan hänen suurena esiintyneen: kohottaneen juh lallisesti kätensä korkeutta kohti ja sanoneen edustamansa sitä maltaa ja moimaa, jonka edessä maailmat ma- pisemat ja joka tuomitsee maapallon madtamintenkin teot ja toimet. Miipurissa asuma arkkipiispa edus taa suuren kirkkokunnan korkeinta maltaa tässä maassa. Hänen ulko nainen esiintymisensäkin on sen ar mon mukaista, ja hän maatli kun nioitusta kaikkialla. Hän matkustaa Suomen rautateillä erityisessä ensi- maisen luokan maunussa ja asemalla on hänen käytettävänään olema kei sarillinen odotushuone. Kun hän äs kettäin matkusti Sortamalaan, sattui hänen Maununsa olemaan korjatta- mana rautatien konepajassa, eikä M siis moitu hänen pyhyytensä käytettä- mäksi jättää. Sen sijaan marustimat rautatiemiranomaiset arkkipiispan käy> tettämäksi junassa erityisen Vaunu osaston. Tämän osion on arkkipiispa käsittänyt loukkaukseksi ja motittanut kenraalikumernöörille tästä loukkauk. sesto. Kenraalikumernööri puolestaan on maatinut senaatin rankaisemaan Miipurin asemaxäällikköä! — Tampereen PyriuuSukau salutvälifiiu «rhellulilpailui hi» t. k. 13 ja 14 p.nä ottaa m. m osaa Porin Tarmon mieslinjuolsu joukkue 1,600 m. miestinjuoksussa. — Ulwilau maalaiSseurau iltamassa Mainio-Mattilassa ensi sunnuntaina on seuraama ohjelma: amauspuhe, esitelmä, näytelmäkappa- leet Salaliitto ja Paranimat, kerto mus, runoja, humiposti, tormisoittoa ja lopuksi tanssia y. m. Saapukaa nyt oikein joukollc; älköön sade, eikä mikään olko esteenä. Ohjelma tulee olemaan susi armokas, että sitä sopii tulla kuulemaan ja näkemään man- hempainkin ihmisten. ^ Oikaisu. Lehtemme miime n:ssa oli erehdyttämäSti kerrottu, että Suomen TeollisuuSnnliokunnan kes kuskomitea on puheenjohtajansa, kul taseppä Isak Sahan kautta lähettä nyt termehdyssähkösanoman Ruotsin Käsityöläisjärjestön muosikokoukselle. Teollisuusmaliokunnan puheenjohtaja na on kunnallisneumos V. v. Wright, joka edusti keskuskomiteaa mainitussa Vuosikokouksessa. että te olette piilottaneet kimet pet- tääksenne minulta osan saalista. Mut ta nyt on teidän petoksenne tullut ilmi. Heti tänne parhaimmat aar teet, muuten teidän käy hullusti, us- kokaa se! Toiset makuuttimat itsepäisesti, ettei mät tietäneet mitään kimistä. Manhus katseli heitä uhkaamasti. — Luuletteko te, että minä annan tuollaisien kukonpoikien metää itseäni nenästä? kysyi hän pilkallisesti. — Te olette tosin lamallanne minun op pilaitani, mutta minun kasmatukseni joutuu teidän kauttanne häpeään. Mitään sellaista ei minun nuoruu- dessani olisi tapahtunut tomerien kes- ken. Siihen aikaan jaettiin rehelli sesti. Nyt on lopussa uskollisuus ja luottamus, sanon minä! Mailma tu lee huonoa huonommaksi, tämä on kurjaa! — Ei suinkaan nyt sentään niin huonosti lie, Vanha Tom — — Eikö? Annatteko osan saaliis ta, roistot! Kiiruhtakaa! Jos an- natte sen heti, niin en ole mihoissani tällä kertaa. Mutta pitkää aikaa en teille anna ^ — Ole nyt rauhassa, Tom ja päästä meitä kuulemasta sellaista. Ei meillä ole jalokimiä, joista pu hut. — Chicago» Suomalaiselle Ka»sallistittolle vn pastori G Blomgrenin osotteella saapunut seu> raama mastaus liiton Suimen edus kunnalle ja sen puhemiehelle läheltä mään kirjelmään: „Se lämmin terivehdy?, jonka Chi> cagon Suomalainen Kansallisliitto asettamansa komitean kautta on!ä hettänyt Suomen eduskunnalle, on saapunut allekirjoittaneelle, ja saan minä, kun eduskunta ei enää t^ukok. 30 päimän jälkeen ole koolla, täten lausua sydämelliset kiitokset siitä osan otosta, jot.? Te olette osottanect meille nykyisenä huolestuttamana ai kana, Teidän luottamuksesta?ne edus kuntaamme ja kansaamme. — „Wiel' uusi päimä kaikki muuttca moi". Erinomaisella kunnioituksella: P. E. Sminhusmud." kllijM»» K — JlmeSthutzttä aikakaus kirjallisuutta. Puutarha n.o 7. I-S2N»ZASMZtS. Satakunnan N. L.n laulu-, soitto- ja urheilujuhlat olimat Lapissa miime sunnuntaina ja maanantaina. Kilpailuissa saa mutettiin seuraamat tulokset: Laulussa sai I palk. Kaumat san sekakuoro, joht. kanttori O. Met sola ja II palk. Lavin mieskuoro joht. kanttori F, Kiminiemi. Molem mat palkinnot olimat kunniakirja ja tahtipuikko. Soittokunnista sail palk. Kauttuan torrvisoittokunta, joht. F Puloheimo, kunniakirjan ja tahtipui kon. Urheilukilpailussa soi mat Tyrmään nuorisoseuran urheili jat uudelleen haltuunsa kunniakilmen. Euran nuorisoseuran urheilijat sai- mat kehotuSpalkinnon, keihään ja kiekon. Seurojen saamuttamat piS!e- määrät olimat: Tyrmää 1,16^, Eura 1,066,««i. — Hymä, silloin eroamme, mie het! Mutta minä lupaan, että saatte katua tätä! — Lopeta nyt jo »valituksesi. Mene kotiisi nukkumaan, äläkä tule takaisin ennenkuin olet paremmalla tuulella. !Z Tom meni, hänen katseensa oli synkkä, hänen nyrkkinsä kokoonpuriS- tetut. Sen he saisimat maksaa, hän näyttäisi heille, ettei manhaa Tomia rankaisematta petetä. Hän meni suoraan poliisiasemalle ja pyysi saada puhua mr Fergusonin kanssa. — KaS, kaS, sehän on Tom Bur dett, manha tuttu! Mitäs teillä on sydämellä? Luultamasti pitkä synti- luettelo? — Minä tulen tekemään teille suu ren palmeluksen, sir! — Ja mitä se koskee? — Julokimimarkautta mr Miliisin luona. Poliisihan ei ole mielä pääs syt jäljille? — Ei. sen pahempi. — Minä lupaan auttaa teitä, mut ta minä maadin lumatun palkinnon kolmesataa puntaa. — Kun jalokimet saadaan takaisin on palkinto niin marmaSti teidän kuin jos rahat jo olisimat taskus sanne. — Ja minä turmaudun lakiin, joka Mieskohtaisissa kilpai- uissa: Kiekonheitto: A. Ahti 30,2s-s-30,^60,?!', L. Pohjola 26 ,86 -1-33,-8^60,n ja N. Knuutila 28, -s-31,«?-60,os. Kolmiloilkaus: F. R-mtojoki li. . N. Knuutila 11,>« ja L. Pohjola 10,30. 200 m. juoksussa: N. Knuutila 24 ,8, Rautajoki 25 j: Nummmm 25,«. Mieskohtaisissa kilpailuissa jaettiin kussakin lajinsa eri palkinnot. — Rauma» Phteis-Lyseou johtokunta on miime lausvantcina pitämässä kokouksessa väättänyt ly seon johtajan toimen toistaiseksi jär jestää siten, että lehtori Aug. Alho hoitaa johtajan mirkaa. Alal"o'kien matematiikan m. t. opettajaksi on johtokunta ottanut uliopp. Wäinö Saarialhon. —Oikeusueulvosmiehe» »vaa li Raumalls. Miime rvuoden tam mi!. 30 v. toistamiseen toimitetussa Raumaa oikeusneumosmiehen maa lissa sai maratuomari Armo Ruuth en!nnn5t äänet. Maalista motet tiin kumernöörille, joka mahMsti maalin. Tämä kuivcrnöorn päätös on moiltenut lainmoimzn, jo en Va ratuomari Ruuth tulee '.virkaan ni- mitotettämäksi. — L?kZaawa palostp«yytiö. Urjalan p ^loc>puyht'ön ylimäärÄ» seSft ylU'.ökokoukstssa maanantaina «ahVistettun edsllissssä kok:)u!se^ss tehty päälös yhtiön t^iminr^a lak kauttamisesta tämän muoden lopn5sa. Rahamc.r jaetaan ennei: ensi huhtik. 1 päimää. Lakkauttamisesta joh'u- mia asioita asisita t^im-ltamaan Va littiin 3<m ehinen toimikunta. — We»älä»se« soia»väcs Wsnäj'n orme^jakunnk.n päälli kön, kenraali Laimin gin noZt. rna kun- nianl>ukkausju!tu Sosialistin e-'.t mastaamaa toimittajaa Ali Autolta mastaan Softatistin miime muodm n:ssa 176 olleen kirjoituksen „MuUo- sstnielaisia ilmiöitä" johdosta oli ti!sta''n, 'opu^isesti käsiieltä!?ä^ä Tu run raa?tu!ranoikeudeSso. Kantajaa edusti kapteeni W Aleksejem j.' mas. taajata purisihtecri I. Merivirta, jo:a pai fi yleinen syqt'äjä, N?^.ra- tuom. H. Nirdfors markansa puolesta oli saapmvilla. Oikeus katsoi että puheenalainen kirjoitus loutkoa 22 crme jakuntca, mihin nähde n ZlaUonen luomi tiin R. L. 27 luwun 3 2 kohd ni mu kaan julkisesta soimauksena 200 mkn sokkoon mastaama 30 päimän man keutta. Meriivirtli ilm >itti iyy!ymZ-.!ömyyt> tä päätökseen. — Tt;mpereeu !alouskoul«u t. k. 1ö p:nä alkamalle kurzsills on oppilaasi hymäksi)tty »'. m. seuraa mat hmkilö.: Szjma Sirnoka Punla laitunelta, Hellin Blombsrgh Sii?ci sisto, H:lda Hm ja S'grid Sot ka Tyrwnä!tä, F. Joutsen!»h'.i ja Suoma Korh^ne^ L .n?iaSta, A>.na Misvri ja Maria Salonen. Hanti siöta, Impi Hannus M>'ri^r»v:alta, Hilda F ska Tyrväältä, Helmi Jaak kola Punkolaitumslto, Hiid^i Anttila Kiukainsto, sekä Anna Toimola ja Ellen Kjjaisto Mouhijärlve!lS, nu. meksimairittu mapaaoppilaana. — Mähäärokkoa Turussa Wame maanantaina saapui Turkuun Räämelislä kaljaasi Ad.i, jonl^i l muri, nimeltään Aticrg, jo !^i'.v^n Rä imelstä lähtiessä oli s >ir2swnu isonrokon l:e^imp2än -nuo .'?.in, nii: sanottuun lvähään rok^o^n «Wario lo^). Laimasia oli mukana toi^nkm mies, jossa ei ainakaan mielä sekään huomattu mitään taudin oireita. Se'c hän että luiman kajuutta, unSsä sai ras oli maannut, puhdistettiin tar koin. Tauti, mäharotko, jcta laiivmi sai rastaa, on marsin tarituwaa luotua, maikkakaan ei lähimainkaan ain^kuz- lettomaa. — U. A. lupaa mapauden sille, joka p.lljastaa jmkun rikoksen. Ha, ha, silloin olet it^e ollut mukana, Tom! — Otetaanko minut kcuununtodis- taj^kst, m^i ei'ö? Otetaan, sii!.ä menen takuuseen, Burdett. — Hywä, silloin moitie kirjoittaa todistukseni pöytäkirjaan. Nyt kirjoitettiin kaikki täydellisessä järjestyksessä. Manha pahantekijä ei ollut outo asioissa. — Onko niillä mv.dellä mannoutu- neella kimet luonansa. — On, ja miuml osani cn tässä. Tom oUi taskustaan pienen kukka ron ja ojensi sen poliisipäällikölle. ^ Mutta moisihau olla mahdol lista, eitä tomerinne omat jo pääs täneet käsistänsä osan. — Eimät ole, sillä meillä oli aiko mus miedä ne Iinathan Lemisille, mutta hän on nyt Amsterdamissa, ja me tahdoimme odottaa häntä, sillä hän maksaa paraitcn. — Hm, ihmeellinen kauppias tuo Lemis, mutta k-kseljAs ja miekas. Ei olisi ollut hullua saada HZnetkin kiinni täeM asiasta, mutta siitä ei nyt moi z olla puheltakoon. Mielä yksi lysy-' mys, Burdett. Aiinkätähden te itse' asiassa olette ilmiantajana?^ 86 — MI AslÄMjoLoMisto Turusf?. Eerikinkatu 3. Puh. 464. Hdwivilcudennotario ' ^ Hovioikeuden- - Liikealalta. Kansuli Wlad. ^.sconoff osti heinäk. 28 p. äitinsä, rouma Liina Sosronoffin omistaman osuuden raumalaisessa toiminimessä Lehtinen ^ Sosconoff. joten konsuli Al^d. Sosronoff nyt siis omistaa yksinään mainitun toiminimen. — R. L. - Pidätetty m«rtowsr«?s. Miime lauantaina pidätettiin R K- malla 19 muotias mer'm :ehenpoika E. Andrell, kotoisin P->rin koupun- giZta. A. oli m. !. 21 päimän mas- t-usena yönä ollessaan matkalla koti paikalleen läänin mankilasta, jossa oli ollut kärsimässä 3 kk. mankeu?- rongustusta, joka hänelle oli tuo mittu mer-palmeluksesta karkaami- seöic., murtautunut Liedon pitäjässä MÄntelän Säterin lukittuun mintti- huoneustoon ja anastanut sieltä eräästä huoneesta melkein uiden pottupySrän, toisesta takin ja h?usut sekä kolmannesta, joösa sanoi pareil laan talon mäkeä nukkuneen, kappa leen pal-oattua sianlihaa. Käytyään si!!em^,ttn Turun kaupungissa, missä myi crAlle miehelle mainitut housut 2 inistä M «ennietä, tuli A. Rau^ mulle ja myi Raumalla pyörän Johan Korille 63 markatta. Os'.Lj-'. ci kuitenkaan ehtinyt mielä tauppayiunusta suorittamaan kuin pienemmän määrän. Hän näetepä:- ti, ettei myyjä ollut pyörää rehelli sellä ta malla han(kir.ut. P sliistmi- ranomaisten saatua tietää, eitä pyörä on norasiettu, otettiin se takawarik- koon ja sumassa p-dätetuin anastaja- kin, jslla oli yllämainittu marasta- ma ..sa talki. A, jo?a on lopulta tunnustonut tupah^uneen, tulee w:etämäks? L piirin ni^i?michen luokse lä hempää toimenpidettä Darten asiassa. - L -S:m'. ^ Kalaktajai» ka«»skuopisto. P.'rh^ll.on on saaristoa kiertämässä Suo-nenlohdm rannikolla yliospilos- os-ckl'r.t'en lähetti selmittämässä kuks- LsjaAäe'töi!e kalaZlajain kansanop's- A komus olisi sa di toimeen jon kin? -n?n kil^stajain kansanopisto, ta- mal!is'e.-k m iLlaiskansancpistojen mal liin, kuit akin sillä erotuksella, että ka lastajiin anunaltia käsittelemät aineet mlisilv,>t Vallitsemiksi. Aineiksi vn eh d.^tetlu: uskonto, äidinkieli, maantieto, laskento, sää- ja ilmasto-oppi, histo ria, merenkulku- ja yh'eiskunta-cppi, luonnont eto, kalastus, käsi'öyt, laulu ia tal?us-oppi. Koulun työsunniiel, maan ote.tu taloudenhoito- ja etu pZässä ruuanlaitto-ppi omat aineita, joilli kolastajaln taloudessa on pal> jon merkitystä. K?lastc»j^lla on aina !öp! n.tuden tu ret^a kalca ja siitä hän näppärä emäntä mähällä lisällä u,oi jotukin toimeen saada. Aikomuksena olisi sijottaa opisto rannikolle Lomiisan j>; Miipurin mc lille. O.^pa ajateltu op Ston paikaksi Zdzors-!:n saarta Mehkal.chdilla. Op- pita ks"! tui.si tietenkm kalast.januoru' kaisi?, ja neitosia ja o'isi lukumuesi m^lsu esim. 40 mk. Oppiaika tulisi olemaan noin miisi talmikuukautta Ennen opiston alkamista toimitetaan koemerkintä kalastuksessa, samoin en- simaisen muoden oppilaista. — L-Sn. Ättiatalousyhiiistizs pkrBttttli MiinlS sunnuntaina oli joukko Prr- niöit me.sänosästajia kokoontunut Puorsk!)'än kartanoon lesku->teleinaan metsänho doll ses a yhteistoiminnasta paikkaku'?n:lla. Tilaisuudessa puhui lounais-Suomen maanmilielysseuran metsänhoidon reumoja E. Nummila n'.e!sä:«lcu»r,hd!slysty!ststS, nnden merkitylftstä, työtamasta ja toimin nassa, setä sel?Sti Pelkrson söän!ö;ä metsätalousyhdi^tylsiä marten, jotka säännöt kesku lelussa käytiin läpi py- kä!ä pyknlätiä j^. hyväksyttiin pienillä m>.!utl.ksi^a. Keskustelun lopuUua — Oileuietun mihan tähden, herra poliisipäätl>.kiö. Nämä raukat salasi- mat minulta suurimman osan saa liista, nimittäin ne suuret jalokimet ja helmet, joiden armo on kaMym- mentaMsemäntuhulta punt»a. Siitä, mitä mmä sain, ei Lemis olisi mak- sanut kuin korkeintaan satakaksikym- menlä puntao: saan suuremman moi- ton näin ja saan mielä kostaa noille pettureille. Poliisipääsiikkö nauroi. — Meidän onnistui siis kuitenkin narrata teitä, sanoi hän. — Mikä onnistui? — Onnistui »oziuaa teidät kama luudessa. Jalokimiä ei ole maras- t-.ttu kolmenkymmenen tuhannen maan ainoastaan kolmen tuhannen punnan armosta. Sanomalehdissä ollut luet telo oli ainoastaan paula ja siihen olet käynyt, manha poika. No, sehän oli sinun eduksesi. Tom Burdett seisoi kuin salaman lyö.nänä, Puula! M:uä tyhmyri, joka olen k,uv?.uud!lla moitettu! Minun oppi- l!on> eimät siis ole pettäneet minua, mielä omat markaat rehellisiä! Ja minä olen — mutta eihän mielä ole myöhäistä marottaa heitä ja mirä menen heti ^ Hän aikoi syöstä omesta uloS, päätettiin paikkakunnalle pirustaa yh- d slys nimeltä ..Perniön metsätalous- yhdistys N.o 1" ja säännöiksi hyniäk- syttiin keskustelussa läpikäydyt sään- nöt. yhdistykseen liiteitiin 19 taloa, joiden yhteenlaskettu metsämaan pinta» ala on noin 7,800 tynn. alaa. Sa mujen luku yhdistyksen alueella on 63. Ahdistys perustettiin 5 muodeksi ja olkaa toimintansa ensi morraskuun l p:s ä. Yhdistyksen palmelukseen tulee Emon metsäkoulun tutkinnon suorittanut neu- woja. Yhdistyksen toimikuntaan ma- littiin maanmiljelijät F. Kertonen, Johan Laurila ja Paulus K^ren Per niöstä. Tietääksemme on tämä metsätalous- yhdistys ensimmäinen laatuaan lou- nais-Suomessa ja on sillä niinollen alunottajan, tienraim?ajvn kunniakas armosija. M käli olemme kuulleet ol laan tällaisten yhdistyksien perusta- mishommissa useilla seuduin, mu'ta perniöläisille lankee nyt kunnia olla et-.-rimin miehiä, uran uurtajia metsä- osuustoimintLmöen rimeissä lounois- Suomessa. Onnea puuhille.— U. A. Huittiue». Huittisten Maamiesseu ran kuukausikokous pidettiin ^1910 Nanhian A!a-JuuseloSsa. Kauniista ilmasta huolimat a oli ko koukseen kerääntynyt hymin mähän osanottajia. Kun ensin oli päätetty muutamista seuran juoksemista osi oista, saimme kuulla maamiehenneu- moja Salon «valaiseman esitelmän siitä matkasta, jonka hän m. m. teki miime kesäkuussa Rumsiin, Tanskaan ja Saksaan. Samaisia m.atkakerto- muksia olemme jo lukeneet tämänkin tehden palstoilta, mutta elämä esitys maikuttaa paljoa paremmin. Seuraama Maamiesseuran kokous päätettiin pitää Kimiraunassa t. k. 21 p:nä. Saapukaa silloin miehissä ja naisissa kokoukseen. Hukkuneita. M^cimntaina t. k. 1 pmä hukkui uimi. retkellä suutari Ohlmar.in Näikänmaasta kaksi lasta, p?ika ja tyttö, 12- ja 14-muotioat, Sammal-jokeen jonkun matkaa Vuol teen torpan yläpuolelle. Sammaljoki iulmii. Mii- me perjantaina sattunut ankara scde on paisuttanut Sammal-joeu monilta paikoin yli äyräillensä. Maltamana se kuohuu ja kohisee manissa koskis sansa kuten kemäällä konsanaan ja kuljettaa heinät y, m. mitä eteen sattuu mukanaan. Toisin paikoin on se paisunut monen scdin metrin suu- ruiselsi peittäen allensa niittämättä- mät heinät ja ni-tetyt korheet sekä ru'ot, mielävä lunkien latoihin, joihin jo on saatu kuimia heiniä ennemmin koottua. Rukiinleikkuu on täällä par aikaa täydessä mauhdissa. Mä use ammat koittamat saada ruliinsa lei katuksi kauniitten ilmojen «vallitessa. Hymän puoleinen onkin laiho yleensä, loskin jotkut maanmiljelijät saamat huonomman tuloksen. Kuntakokouksessa heinäk. 30 p:nä määrättiin Automiesten vaikka seuraamaksi kolmimuotiskau- deksl sekä m^littiin ehdokkaat. Moli- !> ilsi tulijat keskipiiäjälle K. Kuiko, M. A'osärkkilä ja E. Heikkilä, Sutti- lan piiriin lautamies Hakuni, A. Keinonen ja K. Tiuttu sekä Keikyän piiriin R. Hossc», K. Jarttu ja K. Tala-Markula. Lopulsi luettiin kuirernöörin kirje, jossa ilmoitettiin, ettei Huittisten kunnalle ole myönnetty lisälainaa tilattoman mäestön lainarchastosta. Urheilukilpailut järjesti Huittisten Kisamnkot heinäk. 30 p:nä. Wi!siotteluöso, johon kuului 100 metrin juoksu, pituus- ja korkeushyp py, kuulantyöntö ia kiekonbeitto, sai I vczlk-nnou O- Mohala 373.7 pis- .cellä. Il n >!?. M. Käki 372,1 pist.. Ill p. F. iZtiemelä 343,N pist , IV p. ll. Ryti 343,30 pist. ja V P. I. Saarnen 336,3 pist. Kiivailu oli jäsenten kesken. 2,000 m. kestämyysjuokiuSs.', jo- bon oli pääsu mopaa. sai I palk. W. Käki, aika 6 min. 31,2 sek., II ll. Ruti, III W. Lehtinen, IV E. Ros- nell ja V F. Niemelä. Merikarwia. Yhteiskunnan po hja: er- roksista. Tämän elokuun ensi päimän illalla näytettiin täällä soiic.- liStista yhteiskuntaa sanoin j^ kumiu. mutta poliisipäällikön käskystä astui kaksi poliisipaimelijaa estämään häntä. - Ei, nyt on myöhäistä, manha meit lka. Me tiedämme nyt kaikli, mitä n.eidän tulee tietää. Tunnin kuluessa saamme kaikki miisi roistoa kasiimme, eimätkä he jää ansaittua rangaistusta maille. Teidät, Tom, täytyy meidän pidättää pariksi tun niksi, sitten saatte mapautenne ja ne lumatut kolmesataa puntaa. Miekää hänet nyt uloS. Tarkkojen selitysten amulla saatiin markaat kiinni ja heiltä otettiin saa- limsa. Heidät tuomittiin moneksi muo- deksi ..Bolanybayhin", mutta Tom s^i pitää mapautensa ja hänelle mak settiin lumattu palkinto, mutta sittem min hänestä ei ole kuultu mitään. Kun Willis oli saanut takaisin hel- mensä ja jalokimensä sanoi hän Oli- mer Rebntsille: — Rakas mämy ja yhtiökumppani, minä ihailen sinun Viisauttasi ja ne roasi ja pyydän sinua itse menemään Beatc ceu luo ja ilmoittamaan hä nelle, eitä minä onnittelin hänen Va lintaansa! Ja jonkun ojan kuluttua meni Oli- wer R.lierts naimisiin upporikkaan jalokimikauppiaan ihanan tyttären kanssa.