Pi:o 39 ^anomia 6ala n Saapungista Ja läänistä. 1910 Keskiviikkona Huhtikuun 6 päivänä. gggggg Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Keko vuodelta 2: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 4: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —. 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona )a perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARi. E. A. O LI LAS VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppure n kadi n puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:äin illalla, Puhelin 56, toim ! stoon ja kirjapainon konttoriia sekä ich- den ilmoituskonttoriiu 400. Ilmoituksia vastaauotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta I:ilä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 pennie ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tisiä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 \\ ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontio ri n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. ■SBSSBES38S! Kirkollisia tietoja. Torstaina raamatun selitys rukoushuo neella kello *'2 8 illalla. Puhumat past. Veqelius ja kirkkoh. Borg. Aslsnajsji». Asianajoa iahastoissa y. m. toim. J. Lakari. F. 0. ÖLLILft toimittaa asioita virastoissa y. rn. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaisct kansakouiuasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 531. Avoinna 10— 1 /j12 a.-p ia 3—5 i.-p. Kuollut. Että rakas äitimme laaria Haggren (o. s. Carlborg) uskossa Vapahiajaan vaipui kuolon- uneen maanantaina 4 p:nä huhtikuuta 1910 kello 10 a.-p., 87 vuoden. 2 kuu kauden ja 2 päivän ijässä. Rakkau den kaipauksella jäämme muistele maan häntä me lapset, lastenlapset ja lastenlastenlapset. veli sekä muut sukulaiset ja ystävät. Lapset. Syriämmellisellä kaipauksella ilmoitan, että rakas puolisoni ja äiti (o. s. SimiJ vaipui kuolonuneen uskossa turvaten Vapahtajaansa Kalajoella huhtikuun 2 p:nä 1910, elettyään täällä murheit ten maassa 63 vuotta, 10 kuukautta ja 27 vuorokautta; lähinnä jäivät häntä kaipaamaan paitsi minua, 1 poika, 1 tytär, 1 miniä ja 1 lapsenlapsi, 1 veli ja lukuisa joukko sukulaisia ja ystäviä. Antti Kustaa liutaan ia lapset. Uusi Virsik. n:o 207. Lapset. Vanha Virsik. 392. v. <j. Täten ilmoitamme, että Jumala vii saassa neuvossaan on hyväksi näh nyt poiskutsua ajallisen kuo leman kautta rikkaan äitimme, entisen ta lonemännän Lesken Anna Pietarilan (o. s. Aho» jo'<a kuoli Oulussa 4 p. huhtikuuta 1910 7K:lla ikävuodellaan. Rakkau della muistelemme häntä l:si poika, l:si tytär, l:si vävy, 1 :si miniä, 8 las tenlasta, 2 lastenlastenlasta, joka täten kaukana oleville sukulaisille ja tutta ville ilmoitetaan. Ilmoituksia. Nimismiehille! Varat. A, Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa,! omu, »ukt ik. S PMS. toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupuski- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja | arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuia ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sälikö-osote: Seppänen, Oulu. SttÖllltil HUORA.! oifniiirt ja mm laiset liiallmipiliiiiil. noastaan lausuntoa on eduskun- nalta »vaadittu, mikä lausunto joutuu maltakunnanneumoston ja duuman tarkastettamaksi. Se seikka, että pe- rustuslakimme antamat eduskunnalle ILJiZ SMHZ 01 iratkaisumallan tässä asiassa, nöOIflii Tuskallisella mielellä lukee sitä seli- e i näytä nykyisiä mallanpitäjiä mähää- tyskirjelmää, jossa tarkemmin perus- kään armeluttaman. tellaan niitä ehdotuksia, joilla nykyiset Perin makama ja uhkaama on se menäläiset mallanpitäjät aikomat ker- asema, johon kansamme on joutunut, rassaan hämittää sen- erikoisen oikeu- Se on uhkaamampi kuin milloinkaan a tr RH \l i beai,en ^ -valtiollisen aseman, joka ennen. Astuuko kansamme entistä yk- MlraAlvSiiy Eliy vt 8\ai«3 V» > »I Suomella on 100 muoden aikana ol- simielisempänä tuntemattomia kohta- lut. Toisessa paikassa olemasta kir- | loitansa kokemaan, wai käykö se keske- joituksesta moimat lukijamme tarkem-^nään riidellen uhkaamiin ivaaroihin? näihin perusteluihin tutustua. Kauppaan viemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähäJlä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävyksei ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink, 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Antti Karikoski Varatuomari OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn tafo. ED MM Rajoitumme seuraamassa koskettele- maan ainoastaan muutamiin tämän! monessa suhteessa merkillisen asiakir- jan kohtiin. Ne julistuskirjat, joilla Menäjän ^Valtakunnan- •f f * «« vt * f f i f» imitjaaoanto* Sitä lakiehdotusta, jonka ministeri- keisarit Aleksanteri Iistä alkaen omat toimfttaa kaikkia asianajoon I juhlallisesti makuuttaneet ja mahmi^-! neumosto on laatinut ja joka on, ku- kuu-u vi-, tehtäviä. välittää käin .aneet maamme uskonnon ja perustus- Ueit». iätett, maitakunnanduumall- -eimistSkaupp»!-. I..-. .... - -.-..Il- Suomen eduskunnas seurasi -n Kontoriaika 10— 2. Puhelin 203 lait sekä ne etuudet ja oikeudet, joita I ielitnskirie Malkmtetaan maaseudulle. | itsekukin sääty erikseen " f ~'' (4861) Parhaimmat Ra e g s m Turpiinit Myllyjä, Sahoja ja muita Vesivoimalaitoksia varten TaiDperegn Pellava- ]a iiaiita-Teoliisu&s 0. Y:Itä tai Metallikonttorin kautta. Kun arme- ja kaikki sen I lemme, että lukijat mielellään tahtomat asukkaat yhteisesti omat konstitutsionin ^ tutustua niihin perusteluihin, joilla Suomen itsehallintoa ivastaan tähdä- tylle lakiehdotukselle »venäläiseltä ta- mukaan nauttineet, lumaten säilyttää ne loukkaamattomina, ja joilla julis- tuskirjoilla Suomen kansalle ?n taattu erikoinen oikeudellinen ja maltiollinen asema maailman muitten kansojen jou- kossa, nämä julistuskirjat selitetään hallitsijain armon osoitukseksi ja mer- rataan niihin aivoimiin kirjeisiin, joita IP ä ä m i n i s t e r i n e h d o t u k s e e n, hallitsijat omat antaneet Menäjän j o k a k o s k e e y l e i s m a l t a k u n- maltakunnan muitten alueitten, jopa nallista merkitystä o le m ai n yksityisten kaupunkienkin asukkaille. > Suomea koskemain lakien hoUa koetetaan saada oikeudellista lei- maa, julkaisemme tämän asiakirjan pääkohdat. Sclityskirjelmä z i Dhtä helposti suoriudutaan tässä „selityskirjelmässä" Pormoon maltio- päiniien ikimuistettamista tapauksista. Neyers (Zrosses Konverstions-Lexikon, 21 nidettä, Brockhaus' Konversations-Lexikon 17 nidettä, Nordisk Familjebok, Tietosanakirja, noin 20 nidettä, noin sekä 8 nidettä, ] maltio-oikeuden muita suurempia kirjateoksia toimitetaan rahtlvapaastl mukavasta J Puhe sopimuksesta 5 kruunun kuukausimaksusta. ja asetusten säätämisen järjestystä. Valloitettuaon entisen Nuoliin Suomen, Aleksanteri l:n juhlallinen makuutus ja I lahjoitti keisari Aleksanteri Siunalttt sille säätyjen uskollisuuden,vala, jonka kei- fe™ JJJfyfliÄÄ sarl sanoi hellällä liikutuksella otta-j ja etuoikeudet. ^Aleksanteri I:sen esimerkkiä mansa ivastaan todistuksena ka mapaachtoisesta kuuliaisuudesta, ne I laisluimelle noustuaan arm. julistuskirjat omat nykyisten mallanpitäjien mielestä ^ merkityksetöntä kohteliaisuutta eikä hallitsema £>._ M. Keisari arm. julistuskir missään nimessä molemminpuolinen. n>Ua mapaaehtoinen ja lainmukainen sopi- tuaan Suomen suuriruhtinaskunnan ycritt- mus. jollaisena me suomalaiset niitä ~ Ä pidämme ja joksi etemät ulkomaiset taa uskonnon, perustuslait, oikeudet ja etu tuntijatkin ne käsittä- l ..«»■»* Iuu>i>l,dli„ask.mna„ leimataan StiiiliiligEl Iii SmliDig; il liitorlra N MMn : kautta. ===== Luotettavia asiamiehiä otetaan. ===== -L maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 °/o 3 n 4 l /a . 2 „ » 4 1 „ » 3V2 „ vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitillllä 5 Bäästökassatillllä 5 Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne! tulipalon «n m varalta! OMAN KANNAN Kirja-ja Paperikau passa, Oulussa. »»Kullervon" ja »»Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhananttl. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. „taruksi" ja hallitsijan makuutus on jälleen „armon ja jalomielisyyden yk sipuolinen teko", joka ei muka mel- maittanut sen antajaa pitämään yllä Suomen oikeuksia ja etuuksia. Jyrkästi kielletään Suomelta ert- tyisen maltion oikeudet. Erityisen Suonten maltion aatteen on muka paikallinen sanomalehdistö, tiede ja koulu saaneet suuren osan Suomen kansaa makaumuksen piiriin! Kun täten on niin sanoaksemme kai- kukin sääty erikseen ja kaikki siinä asumat alamaiset, niin ylhäisemmät kuin alhaisem matkm tämän maan säädösten mukaan tä hän asti omat nauttineet, luivaten wasf- edeskin säilyttää nämä oikeudet ja etuoikeu det rikkomatta ja horjuttamatta ivoimassa ja ivaikutuksessa. Mainitut arm. julistuskirjat kuin myös- kin muut niiden kaltaiset maltioteot eiivät jätä epäilystä siitä, etlä Venäjän hallitsi- jäin jalomielisestä tahdosta Suomelle on suotu laaja sisällinen itsehallinto. Tämän mukaisesti ivmmassa olemain »valtakunnan perustuslakien ^:ssä 2 sanotaan, että Suo men suuriruhtinaskuntaa, joka muodostaa Wenäjän maltatunnan eroitlamattoman osan, sijällisissä asioissa Hallilaan erityisillä säädöksillä erityisen lainsäädännön perus- teellä. Äiutta toiselta puolen on yhtä epai- lemätöntä, etteilvät edellä mainitut Wenä »»«Oman Kannan xx» ••©Kirja- ja Paperikaupassa. 0091 #®o Us Oulun piirin Hevossiitosliiton »että perustu- 6«.«<n oifeubeUifen j ja maltiollisen rakennuksen alta pois, Nuotsin ja Snomen lamsäädäntöteot toste t ~ t :tt: f» peruskysymystä Suomen suhteesta Wenä- kun faitfl se. Ml h tn ertkotnen kansa 'jään. Wanhoissa ruotsalaisissa lainsäädän nen ja maltiollinen asemamme perus- töteoissa ei ilmeisesti tätä kosleivia nor- . ... .s tj.ir.ts»» ui tn lneja Ivoi olla. Lamoin olisi myös turhaa tuu, ilman muuta . .... ' . etsiä niitä Venäjän mallan aikuisesta Suo eihän senjälkeen ole mitään esteitä men paikallisesta lainsäädännöstä. Se ju yksipuolisesti ruiveta Suomen km>M tarjoantaan mallan uusia ja outoja ta, on syntynyt ia on olemassa ninjan ko ■ s,., tonnan iKuotsiii ja Siionien laeista xiippit ja sen ertkotvta asemaa hamitta.vta ! ^ Tämä käsite on Menä.än ja Ruot lakeja niitten lakien ja asetusten si- siu mälisten lansainivälislen sopimusten - iitY-mjatr» ninoettinon <^udenkaupuntUN. Turun, Wäni!än, Hami- jaan, ;mtten turmissa ameettmen \a 1 mn jso,,, t u „mistmim tosiasia, että Venä- uvan huhtik. 19 p:nä kello V2 10 ap., jossa henkinen hyminmointi ON täällä l)U0- jä on lopullisesti maUoiUanut ruotsalaisen käsittelyn alaisena seuraava, asia,: mattamasti edistynyt, ja jotka eimät Su?m-N. j°-« "r, _ «bii^tg fflrnaiau 1) esitetään Liiton vuosikertomus kulu-1 ...... . ^ I lerpuiltaan, ^vtonlen 11 rl \' Edustajiston ja Toimikunnan Kevätkokous Didetään O. 1. Talousseuran toimistossa ku- millään tamalla ole olleet haitallisia I nalla Ivahmistetluaan ivaltansa Äuomen sille .valtakunnalle, jonka etujen m M messä niille nyt hautaa kaimetaan. oikeudet, jotka juridisesti omat eittämätlö Maikka Haritonomin komitean we-1 *" «j^aSan" wÄ tn «m rtaa jl!ii3tu«titjoiUe näläisten jäsenten ehdotus jo tähtäsi ja amoimille kirjeille, joilla suomen mäes < (rr ^ utx(( x»jfs /» ■ lön erityiset oikeudet ja etuoikeudet on mahdollisimman pttkalle tassa hamt on mälistä annettu kolonaan tyssuunnitelmassa, niin on pääminis- epäominainen ja asiaankuulumaton jonkin .eri ehdotuksessaan mennyt missä kohdin mieläkm pitemmälle, nen Suomen ,valtiosäännöille, jotta lupauk m >öiili>misesla X«!^t>°l.jann>aan »«.«». | Määräys, että Suomen sisäisen halli. w tuksen perussäännökset säädetään ja nielle noiislessaan. ?iäiden arm. julistus muutetaan nleisessä lainsäädäntöiär- Urjain ja amoiivien kirjeiden mertityksellä muutetaan y tainiaavantoiar > . ^ kuitenkaan mitaan yhtentta >ellaijen jestyksessä, tekee mahdolliseksi yleisessä \ tulkinnan kanssa.' ne eimät ole oikeastaan lainsäädäntöjärjestyksessä tehdä mitä neelta vuodelta: 2) tarkastetaan toimikunnan esittämä tam- makantakirjaanotto-ohjesääntö yhtenäisyy den saavuttamiseksi tammoja kantakirjaan otettaessa: 3) päätetään rnsi kesän tamma-, kanta- kirja- ja varsanävttelystä 4) valitaan 3 jäsentä Liiton puolesta kan takirjaanottolau takun taan ja palkintotuoma- reiksi pideltäviin näyttelyihin: f>) keskustellaan konsulenttikysymyksen järjestämisestä Liitossa; 6) keskustellaan ja päätetään avustuksen tosliito Ile Oulussa inaalisk. 31 p:nä 1910. Toimikunnan puolesta: Heikki Koskela. J. Poutala. Rullakartiineja myytävänä muuta kuin hallitsijan armon osotulsia >suo tuja aivoimia kirjeitäSitä paitsi on sei tahansa, maikkapa esim. kokonaan hä- Uusia amoimia kirjeitä hallitsija suouu mittää Kii^men eduskunta tuontuostakin ei ainoastaan Suomen mäes- Mutaa suomen eousrunia. Ji:nan myöskin Menäiän maltahmnan Täysin yhtä tämän Suomen oikeuk- \ muiden alueiden, mieläpä yksityisten kau- sia kieltämän katsantokannan kanvsa ! V alituisesti lausiittu mielipitee- on se käsityskanta, jonka mukaan nämä nä: n että Wenäjä on saanut Suomen sen ^ (X,tam„n suostumuksesta, joka on lausuttu uudet latt omat saadettamat Suome Pormoon maltiopaimillä, jolloin tehtiin so- eduskunnan myötälvaikutuksetta. Ai- > pimus keisari Aleksanteri I:n ja Suotuen kansanedustajain kanssa: 2) että tämän so pimuksen mukaan keisari Aleksanteri I lupasi antaa Suomelle itsenäisen maltiollisen ole muksen erityisen maltion, maikkakin Wenä jään yhdistetyn, oikeuksilla; ja H> että tä män keisari Aleksanteri I:n lupaukseen me toamisen tähden, joka on tapahtunut Hami nan rauhansopimuksessa, se on saanut kan sainivälisen oikeudellisen melmoiluksen luon teen. Vaikka tämä käsitys on ilmeisesti risti riidassa eittämättömien historiallisten ta- pahtumain kanssa, niin on asianmukaista, koska se on jotenkin laajalle leminnyt, tar kastaa sitä niiden tosiasioin yhteydessä, joi hin sitä yritetään perustaa. Sodan Nuotsia ivastaan alkoi keisari helmikuun lopulla m. 1SOS, ,varmasti at koen malloittaa ja yhdistää Wenäjään sen osan Suomea, joka silloin kuului mielä ^iuotsin alueisiin. Wenäjän aieiden ensi- mäisten moittojen jälkeen hallitsija dekla- ratsionilla maalisk. K! pilta m. 180S il moitti kaikille (5uropan malloille, ..että täSt' edes se osa Suomea, jota tähän asti on kutsuttu ruotsalaiseksi ja jota Wenäjan jou' kot eimät ole muuten moineet malloittaa. knin erinäisiä toisteluja kestämällä, katso taan Wenäjäu aseiden malloittamaksi alu eeksi ja ainaiseksi on yhdistetty Venäjän keisarikuntaan", yhdistämisen luonne nä kyy täslä deklaratsionista selmästi: Suomi, joka muuten ei ollut koskaan ennenkään ollut maltiona, muuttui Ruotsin alueesta Wenäjän alueeksi. Että keisari Aleksanteri suhtautui Suomen saamiseen juuri sillä ta malla, näkyy täysin selmästi myöskin hänen omakätisestä kirjeestään maalisk. 24 <huh tik. 'm p:ltä m 1 SOS keisari Napoleonille, jonka neumosta sota oli alettu. „Mina tein", kirjoittaa keisari, ..ruotsalaisesta Suo mesta Wenajan maakunnan. Kuten Teidän Majesteettinne saneen byivin ariveli, maali sitä pääkaupunkini turmallisuus." Vas- taukseksi Europassa silloin kaikkimoipa kei sari ?!apoleoa ^'ayonnesla läheltämässoän kirjeessä huhtik. 20 p:Uö m. 1S0S lausui mielihnmänsä: kirjeessä helmik. 5> 17 p:ltä 180!» hän taas lausui keisari Aleksanterille suhtautumisensa Ruotsilta otetun rajamaan kohtalossa tapahtuneeseen muutokseen seu raamilla sanoilla: ,.Iloitsin suuresti saatua ui tietää että olette ivalloittanut Suomen ja liittänyt tämän maakunnan laajoihin alueisiinne" Kaikkien näiden lausuntojen kanssa on tändellisesli sopusoinnussa Hami nan rauhansopimuksen £ IV, jossa mitä tarfimmalla ja eitlämättömimmälla taivalla on osoleltu, etlä Ruotsin suomalaiset lääni! kuin myöv 'Zlhmenanmaan saaret ja osa Länsi-Pohjaa Tornionjokeen asti on luomu- tettu Wenäjän keisarikunnan omaisuudeksi ja hallitsijavaltaan ja siihen ainaiseksi yh distelly. Tämän sopimuksen kaulla on mai nittujen alueiden Taktillinen tuleminen We nujän maakunnalsi, jonka oli aikaanfaaniti asemoima, saanut kansainmälisen oikeuden kaikkia maalimuksia lyydyllämän juridisen käsityksen. Tällöin Suomen mäeslön suos tumuksesta ei ollut puhettakaan. Siitä paättimät sotaoniii ja hallitsijan tahto. Itse Suomessa keisari ^lleksauteri mallilsi sodan alusta alkaen malloiltajana ja We näjän haliuiijana. Ilmoittaen julistuskin jatlaan maalisk. 20 pillä >m. l.> ISON jncl kein koko ruotsalaisen Suomen maltanlses la, keisari lausiii seuraamaa: „Tämän maan. joka täten on aseillamme malioitettu. itye yhdistämme täslä alkaen ainaiseksi Wenä jän keisarikuntaan ja olemme siitä syystä käskeneet ottaa sen asukkailla uskollisuus malan Meidän »valtaistuimemme uskollisina alamaisina." Tässä julistuskirjassa ei lain !aan mainittu Suomen mäeslön sno>.Uu musta, eikä myöskään, että sille olisi säily tetty joitekuita erityisiä oikeuksia. Siitä huolimatta tämän julistuskirjan perusteella mäestö teki uskollisuusivalan Venäjän kei sarille. Keisarin aikomus jättää Suomessa >voi maan entinen järjestys ilmoitettiin myö hemmin julistuslirjassa kesäk. 5 17 p. lsos Mainittuaan Suomen asukkaiden malan teosta Venäjän ivallikan alaisina ikuisina uskollisina alamaisina ja keisarin lujasta päätöksestä pitää Suomea ..ehdottomassa ja ikuisessa yhteydessä Venäjän kanssa", julistuskirjassa lausuttiin seuraaivaa.' „Suo men asukkaat! Painukoot nämä totnudel teidän sydämiinne. ^ieidän maltaistui memme suojeluksen alla on paljon kansoja: heidän kohtalonsa omat Meidän sydamel lemme kaikki yhtä kalliita. Tultuanne m ei dän keisarikuntamme nhleyteen, olette le soomullaneet heidän kanssaan yhläläisel oikeudet. Teidän maallenne ominaisten ja Mndän tanttamme pyhästi säilytettyjen manhojen lakien pohjalla aivautuu teille uusi toiminta' ja työala." Tässä julistus kirjassa tosin on keisarin lupaus säilyttää »vanhat lait Suomessa, multa tämä hallit- sijan tahdon ilmaus oli joka tapauksessa armouosotus, aiman mapaa kaikista sopi muksen ivelmoiluksista. Sen kannan puolustajat, että Suomen yhdistäminen Venäjään on tapahtunnt sen asukkaiden kanssa tehdyn sopimuksen perus tuksella, »vetoamat etupäässä Pormoon mol tiopäimien tayanksiin: he »vakuuttuivat, että sellainen ..yhdistäminen" 01: tapahtunut „molemminpuolisen maltioteon kantta: toi seita vuolen 'Aleksanteri I on ivahivistanut maan perustuslait: toiselta puolen säädyt tämän »vahmistukseu perusluksella oivai tunnuslaneel 'Aleksanteri Lsen Snomeu hallitsijaksi". Tämä kanta on täydellisesi! ristiriidassa maalisk. 15, 21 p:n julistt.skir jan suoranaisen ajatuksen sekä niiden olo suhteiden^ kanssa, joiden »vallitessa se jnl kaistiin. Julistuskirjassa on selmästi oso tettn, ettei keisari Aleksanteri Lsen mallan alkuna Suomessa ollut sopimus mäestö» kanssa, »vaan ..Korkeimman sallimus": ettei keisari toiminut tämän »väestön edessä päällensä otetun melmoitukseu takia, ivaa» että hän itse katsoi hymäksi n n d e s t a a n >s. 0. entisen, isos w:n kesäk. r, 17 p:n ju lisUiskirjasfa annetun lupauksen uiyttä miseksi» »vahmistaa Suomen asuttaille hei dän perusluslakinsa, oikeillensa ja etuutensa Sitä paitsi oli maa jo ivalloilellu >maik ka fotoa »vielä jatkui ja Jliuotsin armeijan suomalaiset osastot taistelimat Venäjän armeijaa »vastaan >. Koko korkein maita Suonien yli oli todellisuudessa keisari 'Alet santeri I:n liisissä. Mitään suostumusta asukkaiden puolelta hallitsijamaltausa toteut tamiseksi keisari ei tarivinnnt. Toiselta puolen ei edusmiehillä ollut mitään oikeut