N", O 140 - «S !0. KAIKU. Perjantalra Joulukuun 2 päivänä. P C RETT16 l C* TURKU ZZ////Z0&- 2&///7///A Tuoreita Mignon ja Mixugen Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kausankatu 21 Puhelin 533 Ma. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. myy Oulun Uusi Sähköliike. Kansallispankin talossa, Kirkkokadun varrella. Puhelin 3 58. Kalajoen Kivihiomossa valmistetaan Kauniita ja halpoja mustasta ja harmaasta graniitista sekä val koisesta marmorista. Kivet lähetetään laatikoissa ilman eri maksua kaikille rautatieasemille Suomessa. Hintailmoituksia lähetämme pyydettäessä. Kalajoen Kivihiomo. Omistaja A. SANTAHOLMA O.-Y. "O piiu hintoihin. Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita monen mallisia 30 markasta korkeam- Tilauksia vastaanote- Alstlkas työ. taan kiitollisuudella. Helpot hinnat. Tuomainen & Kumpp. Kiviveistämö, Oulussa. Koulukatu 26. Telef. 312. f Maalle rekikelillä kuljetettavat Jlii.! tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Rautaristien tilauksia välitetään. (K 3:sti) Vuokrattavana I p:sta kesäkuuta 1911 huoneusio 3:ssa kerroksessa, sisältävä 6 huo netta, kyökki ja palvelijain- huone, varustettuna kylpyhuoneella ja muilla mukavuuslaitoksilla. Oulu, 1 p. joulukuuta 1910. i. kotiinpalannut ulkomaalta. Vastaan ottoaika kello 10—12 e. pp. ja 5—6 j. pp. Asemakatu 17. Puh. 3 41. Hammaslääkäri C. Eklund Osoite: Pallas-talo Pakkahuoneenkatu S Oulun Talouskoulussa Torikatu 36, alkavat jälleen Tammikuun 9 päi vänä. Lähempiä tietoja saa koululla johtajattarelta. Johtokunta. Koska kaupungin uudessa rakennusjärjestyksessä (§ 95) on määräys, että kesänaikana muu rattua kivirakennusta ei ensi tal vena saa käyttää asuinhuoneiksi, ynnä koska samassa järjestyk sessä luetaan asuinhuoneiden veroisiksi myös työpajat, myy mälät ja muut sellaiset huoneet, joissa ihmisiä oleksii pitemmän ajan vuorokaudessa, niin tahtoo terveydenhoitolautakunta, jonka velvollisuutena on näiden asiain valvominen, täten huomauttaa yleisöä, että lautakunta tulee vastedes ehdottomasti noudat tamaan näitä uudessa raken nusjärjestyksessä mainittuja määräyksiä. Oulussa 26 p:nä marraskuuta 1910. Palokunnantalolla ensi sunnuntaina kello 4 Pääsylippu 25 penniä. J- PP- Oulu, Jouluk. 2 p:nä. n IfelM. Urakka 11-1 vakuuttaa kaikenlaista omaisuutta kaupungissa ja maalla. Asiamiehet Oulussa : O. Lampa. Georg Hedman J. M. Montin. Ivar Lydman. V. Dufvan Oulussa ja Raahessa ^ Saadaan uusiaikaisimmat va- ^ lokuvat sekä kaikenlaiset ryh- ^ mälaitteet, joista löytyy mal- leja nähtävänä. Palovakuutuksia :66 99 1 Pohjolaan Tapaturmavakuutuksia 99 Kullervoon" Henkivakuutuksia 99 Salamaan" vastaanottaa V. Huhanantti. Kansallispankissa. Puhel. 4 36. a tarjous. Halukkaille urakoitsijoille tar jotaan täten urakalla tehtäväksi uutisrakennuksia Raahen Yhteis koulun tarvetta varten. Piirus tukset, kustannusarvio ja kont- rahtikaava ovat nähtävänä Ou lun lääninrakennuskonttorissa kello 11—2 päivällä, jossa lä hempiä selityksiä asiassa anne taan. Suletut tarjoukset ja päteväksi todistetut takaussitoumukset ovat rakennuskonttoriin jätettä vät viimeistään 30 p. joulukuuta kello 12 päivällä. Käskystä: Harald Andersin. ZmiiMtllli! Koska on leivitetty semmoisia »valeita, että Juokscngin kylän lohkometsistä (puu- luku noin -"30,000 kpl.» on kaikki sarat aja jille annetut, niin saamme täten ilmoittaa että on paljon »vielä tukinajosarkoja untamatta ja on niissä taajemmassa puita kuin annetuissa. Lähempiä tietoja antamat työnjohtajat Siikajoen metsäpirtillä, johon on noin <> km. Juoksemiin kylästä. Muoniossa Niunkijoella lähellä Kanqos- järmeä on myös tukinajoa mielä ja asumat työnjohtajat metsäpirtillä, joka on noin 7 km. päässä Kangosjärmestä. Hlitornio, Marraskuun 28 p.nä 1910. \i t 8 b is Olemme parissa kirjoituksessa käsi- telleet kysymystä huonohoitoisten ja pahantapaisten lasten kasmatuksesta sekä mihin toimenpiteisiin tässä suh- teessä olisi ryhdyttämä. Osoitimme, että moni marsinkin kaupunkilaiskoti kaipaa muitten apua ja tukea moidak- seen marjella lapsiaan huonoille teille joutumasta. Tulimme siihen tulokseen, että kansanlastentarhoja ja työtupia perustamalla ja ylläpitämällä kunnat woisiwat tätä apua ja tukea kodeille antaa. Nämä laitokset omat kaikkialla, missä niitä on perustettu, ottaneet tehtämäk- seen köyhien kotien auttamisen lasten hoidossa ja kasmattamisessa. Lastentarhoilla on, kuten olemme osoittaneet, kaupungeissa, esikaupun- geissa ja tehdaspaloissa laaja ja tär keä työmaa. Niitä onkin senmuoksi jo muosikymmeniä ollut olemassa suurissa sivistysmaissa ei ainoastaan kaupun- geissa ja tehdaspaloissa maan myös kin suuremmissa maaseutukylissä. Mo- nin paikoin pidetään itsestään selmänä asiana, että kaikkien lasten, jotka eiwät kotonaan saa tarpeellista hoitoa ja walwontaa, tulee ainakin joku osa päi mästä saada olla lastentarhassa. Kansanlastentarhojen merkitys et kaimanne pitempiä todisteluja. Olemme jo miitanneet siihen, mikä merkitys on sillä, että lapset saamat tilaisuutta luontaisen toiminnanhalunsa tyydyttä- miseen tarkoituksenmukaisen ohjauksen alaisena. Tällä ikäkaudella annetulla kasmatuksella on ratkaisema merkitys koko mastaiselle elämälle. Kokemus on niinikään osoittanut, että kansakoulut saamat lastentarhoista parhaat oppi- laansa, samoin kuin senkin, että kansa- koulu on usein melkein moimaton nii- hin oppilaisiin nähden, jotka omat saaneet miettää aikansa kaduilla ja ku- jilla ja tottuneet siellä hillittömään elämään. Aiman mähäiseksi ei myös- kään somi armata sitä aineellista hyö- tyä, mitä lastentarhat tuottamat köy- hille kodeille sen kautta, että äidit ainakin osan päimästä omat mapau- tetut pienokaistensa hoitamisesta. Lastentarhat omat aiotut 3—6 wuo- den ikäisille lapsille. Helposti kuiten- kin käsittää, että lapset senkin jälkeen kaipaamat tilaisuutta hyödylliseen ja humittarvaan toimintaan. Kaupunki- kunnissa ne tosin alottamat 7-muoti sina koulunkäyntinsä, mutta siihen kuluu ensi aluksi ainoastaan muutamia tunteja päimästa. Se „työnpuute", jota lapsi tähän aikaan joutuu kärsi- mään, kun ei koti moi sille someliasta askartelua tarjota, saattaa seurauksil- taan olla paljoa turmiollisempi kuin luullaankaan. Dhteiskunta on melmol- linen sitä poistamaan aiman yhtä hy- mallä syyllä kuin työnpuutetta yleen- säkin. On malitettama seikka kouluoloissa meillä ja muualla, että käytännöl- linen kasmatus on saanut »väistyä tietopuolisen kasmatuksen tieltä sillä seurauksella, että lapset koulun- käynnin päätyttyä omat haluttomia käytännöllisiin töihin, joita pitämät manhemmilleen ja palmelijoille kuulu- mina. Taitamattomuus, saamattomuus, jopa kykenemättömyyskin käytännöllisiin toimiin on tämän käsityskannan luon- nollinen seuraus. Tämä on antanut käytöllisen kasmatuksen harrastajille oikeutettua aihetta nykyisen kirjakoulun moittimiseen ja tuomitsemiseen. Englannissa huomattiin tämä epa- kohta jo aikaisin tai ainakin ryhdyttiin hankkimaan lapsille käytöllistä kasma- usta. Siinä tarkoituksessa perustettiin iellä käsityö- ja ammattikouluja ja määrättiin käsitöitten opetukselle huo- mattama sija pahantapaisia lapsia ja alaikäisiä rikoksentekijöitä marten pe- rustettujen parannus- ja pelastuskotien työjärjestyksissä. Tätä samaa tarkoi- tusperää silmällä pitäen ja antaakseen kansanopetukselle maassamme käytän- nöllisen suunnan otti Uno Cygnaeus kansakoulujen opetusohjelmaan käsityöt. Kehitys on kuitenkin malitettamasti kulkenut toiseen suuntaan. Tätä puutetta kormaamaan on esim. Myöskin käsityökoulut palivelemat sa- maa tarkoitusperää. Niitä on useam- manlaatuisia. Parhaimmat tulokset omat saamutetut niissä käsityölaitok- sissa, joissa oppilaat malmistamat kaupaksi käypiä esineitä ja saamat työstään maikkapa pienenkin kormauk- sen. Se on näyttänyt antaman intoa jatkumaan työhön ja siten synnyttänyt työnhakua ja kunnioitusta ruumiillis- ta työtä kohtaan. Sellatsiin kokemuksiin tultiin m. m. niissä käsityökouluissa, jotka olimat toimessa läänissämme muosina 1902 ja 1903 silloin sattu- neitten katomuosien johdosta. Sanomattakin on selmä, mikä mer- kitys tarkoituksenmukaisesti järjestetyil- lä ja johdetuilla käsityökouluilla ja las- tentyötumilla on. Niitten kautta kehi- tetään yleistä kätemyyttä ja käytännöl- listä älyä ja niissä lapset oppimat kun- nioittamaan työtä. Ruotsissa, jossa jo muutamia rvuosia sitten työskenteli 70 lastentyötupaa, pidetään niiden suurim- pana hyötynä ja pysymäisimpänä tulok- sena saamutettua käytännöllistä kuntoa ja siitä johtumaa tottumusta kaikkien jou- tohetkien hyödylliseen käyttämiseen. Ne omat myöskin osaltaan kasmattaneet kykyä tulla omin moimin ja neumoin toimeen. „Niistä ihmisystävällisistä aatteista, joita miime muosina on Ruotsissa lemitetty, on tuskin mikään moittanut niin yleistä tunnustusta kuin n. s. työtumat", kirjoittaa eräs ruotsal. sanomalehti. Niin Ruotsissa. Ne omat todellakin saamutuksia, joita kannattaa muualla- kin tamotella. Kannattaa niitä marten tehdä uhrauksiakin, sillä ne uhraukset eimät mene hukkaan. Oulussa toimimat lastentyökodit mastannemat jossain määrin näitä työtupia, mutta maatinemat mielä pal- jon kehittämistä fefa laajentamista täyttääkseen ajan tarrvetta tässä suh- teessä. Onhan tunnettua, että toime- tonta ja huonoille teille altista kasma- waa mäkeä on kunnassamme melkoinen määrä. Aksityinen hymäntekemäisuus on tehnyt joitakin alotteita sen hy- maksi. On toimitettu niitä kesäsiirto- laan y. m., mutta tarme on suurempi kuin mihin nykyiset moimat riittämät. On senmuoksi toimottamaa, että kau- punki käy uhrauksillaan entista enem- män tukemaan yksityisten pyrkimyksiä tässä suhteessa. Ehkäpä sitten ajan oloon muodostuu täälläkin sellaisia lastentyötupia, jotka Ruotsissa omat niin hymiä tuloksia tuottaneet. siolla suorlta säädettyä maksua, uhkaa rahatoimikamari ottaa heidän näyttely- kalustonsa takamarikkoon. — Taltvi- ja polkntiet Lapis sa. Oulun läänin kumernööri on se naatilta anonut, että 1910 muoden määrärahasta Lapin teitä marten Jna rin kirkon—Utsjoen nimismiehen mir- katalon mälisen tien kuntoonpanemista marten hänen käytettamäkseen asetet- täisiin korkeintaan 11,000 mk. sekä että töihin tarmittamat puut saataisiin maksutta ottaa lähimmästä kruunun- metsästä. — Laina Kolarin jakokunnalle. Kolarin jakokunnalle on senaatti eh- dottanut myönnettämäksi 250,000 mar- kan suuruista lainaa eikä 25,000:nnen, kuten miimenumerossa erehdyttämästi tuli mainituksi. . — Uliopisto. Ehdolle teoloogis- ten esikäsitteiden apulaisen mirkaan on konsistori asettanut I sijalle tri A. I. Pietilän ja 2 sijalle tri K. Pau- n u n. — Koululaitos. Saksan ia me- näjänkielen kollegan mirkaan Tornion alkeiskoulussa on hakenut fil. kand. K. Trast. — Seminaarit. Kirjastonhoita jaksi toistaiseksi on määrättr Naahen seminaarissa lehtori W. Helle ja Ka- jaanin seminaarissa johtaja W. Riht- niemi. — Katekeetat. Kittilän ent. kate- keetta K. Fr. Lindström on senaatilta pyytänyt lähes 30 muotisesta palme- luksestaan katekeettana 1,500 mkn muo- tuista raha-amustusta eläkkeensä li- säksi. — Wiaporin kapinasta tuo- mitut anowat armoa. Mankein- hoitohallitus on senaattiin lähettänyt 36 osallisuudesta Miaporin kapinaan 4 muodeksi kuritushuoneeseen tuomitun henkilön armahdusanomuksen. Sähkösanomia paastunrta wangittn ja ampunut itsensä. Helsinki, lp. jouluk. Kontto- risti Viktor Paasimirta pidätettiin tä- nään Shagenissa, mutta ampui itseään päähän poliisikonttorissa. ««» ms*» että G m myydään halvimmalla v ►! Oman Kannan Joulunäyttelys Oulussa Kauppureinkatu 5. •o CO namit 1 j Yleisiä uutisia. ©ulun kaupungista. — Senaatti. Esittelijäsihteerin mirkaa senaatin simiilitoimituskunnassa esittelijäsihteeri A. Broseldtin toimies- sa Hämeen läänin kumernöörinä on senaatti määrännyt hoitamaan mara- tuomari K. M. Sadeniemen ja hänen hoitamaansa senaatin kanslistin mirkaa maratuomari Juho Airaksisen. W. t. maltiomarainkamreeriksi on senaatti nimittänyt maltiokonttorin rahastonhoitajan I. W. Martiomaa- ran. Waltiomarainkamreerin apulaiseksi on senaatti nimittänyt Oulun tullin- hoitajan K. I. L a g e r l ö s i n. Hra L. on nimitetty mirkaan toistaiseksi pysyen edelleen nykyisessä Mirassaan. — Kajaanin maanwiljelys seura. Senaatti on myöntänyt Ka- jaanin maanmiljelysseuralle 15,500 markan määrärahan 1 agronoomin ja 5 työnjohtajan palkkaamiseksi. — Kajaanin yleinen sairaala. Senaatti on myöntänyt 800 mk. lisä- määrärahan kulumaksi muodeksi Kajaa- nin yleisen sairaalan polttopuita ja malaistusta marten. — Rotvaniemen kauppalaky- symhs. Senaatti on Oulun läänin kumernöörin kautta maatinut Roma- niemen kunnalta lausuntoa anomuksen johdosta, joka joku aika sitten jätettiin senaattiin, että Romaniemen kirkonky- lästä muodostettaisiin hallinnollisessa, maan ei kirkollisessa suhteessa erillään olema kauppala. Romaniemen piirin nimismieheltä on myöskin maadittu anomuksen johdosta lausuntoa sekä ky- sytty kauppalalle tuleman maan pakko- lunastuksen hintaa. Anomuksen joh- dosta pidetään piakkoin kuntakokous. — Markkinanäyttelijät ja ken raalikntvernööri. Kajaanin mark- kinoille saapuneet teltassa elämiä ku- mia näyttelemä! Musinsktj ja Stmer- son omat kieltäytynee! maksamasta Kajaanin kaupungille kumernöörin mah- mistamaa tatsanmukaisla meroa sekä maaweroa. Näytte'ijät saatuaan tie- tää toritaksan, pyysiisät siitä alennus- la, mutta kun heihin nähden ei moitu poikkeusta tehdä, sähkölttimät mainitut herrat Oulun läänin kumernöörille pyytäen alennusta taksaan, mutta kun mahmistettua taksaa ei kumernöörikään tahtonut muuttaa herroille edulliseksi, kääntyimät nämä maanantaina sähkö- teitse kenraaltkumernöörin puoleen, mäittäen, että heiltä muka kannetaan liikaa maksuja. Samana päimänä saapui Oulun lää- nin kumernööriltä Kajaanin pormesta- rille sähkösanoma, jossa kumernööri ilmoittaa kenraalikumernöörin kehoitta- neen, että malittajilta lie- mennettäisiin maksumäärää, mikäli asia koskee maksujen suoritta mista Kajaanin kaupungille. Pormes- tari ilmoitti sähkösanomasta kaupun- gin rahatoimikamarille, joka käsitteli nistai-iltana asiaa. Rahatoimikamari on päättänyt kan- taa maksuja mahmistetun taksan mu- knin ffcnJlei Wnftnffi ia kumvv. suo- — Oulun Nuija kokoontuu tänään klo 7 i. p. Keskustelua täkä- läisiltä nuorsuomalaisilta saapuneen kirjeen johdosta maltuusmiesmaalista ^taisjärjestön ompeluseura kokoontuu tänään klo li i. p. — Nuijan naisjärjestön myy- jäiset pidetään joulukuun 1(> p.nä. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo pion). Tutkinnon hakemusoikeuden saa miseksi mäkinaisiin papinmirkoihin suo ritti 29. 11. Tuomiokapitulin edessä Juankosken tehtaan saarnaaja E. I. Turtiainen, jonka tiedot ja taito kor- keimmÄlla kiitoksella hymäksyttiin. Riittämäin hakijain puutteessa on Tuomiokapituli julistanut Oulunsalon uuden kirkkoherrakunnan kirkkoherran- miran uudelleen haettamaksi 00 päi- män kuluessa 1 pstä jouluk. lukien mainittu päimä mukaan luettuna. Keis. senaatin nimitettyä m. 17 pnä Haapajärven kappalaisen I. A. Hei- lalan UlajörPen kirkkoherraksi on tuo- miokapitlili t. k. 1 pnä julistanut Haapajärn-.en kappalaisenmiran haetta- maksi <>0 paimän kuluessa aukijulista- mispäimä siihen luettuna. Samalla on tuomiokapituli määrän- nyt Haapajärmen kirkkoherran R. I. Heikinheimon oman Mirkansa ohella toistaiseksi hoitamaan Haapajärmen kappalaisen mirkaa. Kirkkoherra Heilala astui uuteen mirkaan t. k. 1 pnä. Keis. senaatin nimitettyä Romanie- men kappalaisen A. Laitisen Romanie- men kirkkoherraksi, on tuomiokapituli t. k. 1 pnä julistanut Romaniemen kappalaisenmiran haettamaksi 00 päi- män kuluessa, aukijulistamispäimästä lukien ja se lukuun otettuna. Kirkkoherra A. Laitinen astuu uuteen Mirkaansa toukok. 1 pnä 1911. Oulunsalon uuden kirkko- herraknnnan kirkkoherranwirkaa on m. k. 28 pnä päättyneen hakuajan kuluessa hatennt ainoastaan Oulunsa- lon m. t. kirkkoherra I. N. Meren heimo. — Cteläisen tvaalipiirin kes kuslautakunnalle on jätetty entisten lisäksi seuraamat ehdokaslistat: Piippolasta, tunnusl.: „Suo- malaisuus moittoon", ehdokk. Eskola, Samppa, maanmilj. Pyhäntä: Punt- tala, Antti, maanmilj. Liminka; Man- nermaa, I. A., tuomiok. asessori, Oulu. Ka jaanin kaupunki, „yksi- mielinen kansa — isänmaan turma", ehdokk. Haapanen, Santeri, opettaja Hyrynsalmi: Mannermaa, I. A., ases- son, Oulu; Moilanen, Pekka, maan- milj. Suomussalmi, maralta Wahe, I. maanmilj. Haapamesi. Kajaani, ..maikka kokee, eipä hylkää Herra, ehdok. Haapanen, San- teri, opettaja Hyrynsalmi; Moilanen, Pekka, maanmilj. Suomussalmi; Wahe, I., maanmilj. Haapamesi, maralta Eskola, S. maanmilj. Pyhäntä. Sotkamo, »sosialidemokratia", ehdokk. S. Termo, I. A. Komu, M. Hoikka. Oulujoki, ..sosialidemokratia", ehdokk. M. Hoikka, H. Törmä, S. Termo. Kalajoki, ..sosialidemokratia", ehdokk. I. A. Komu, S. Termo, H. Törmä. Suomussalmi. ..sosialidemok^- tia", I. A. Komu, K. Korhonen, R. Mikkonen. Kajaanin kaupunki, ..sosiali- demokratia", I. Piirainen, S. Termo, K. Korhonen. N i m a l a, ..sosialidemokratia", F. Miljamaa, I. A. Komu, H. Nokela. P a a m o l a, ..sosialidemokratia", H. Törmä. M. Hoikka, H. Ahmala. Muhos, ..sosialidemokratia", M. Hoikka, I. A. Komu, H. Ahmala. Liminka, ..sosialidemokratia", H. Ahmala, M. Hoikka, H. Törmä. Säräisniemi, ..sosialidemokra- tia". K. Korhonen, I. Piirainen, I. A. Komu. B l i w i e s k a. ..sosialidemokratia", H. Törmä, I. A. Komu, M. Hoikka. Raahen kaupunki, ..sosialide- mokratia", T. Koskinen, H. Ahmala, I. A. Komu. Haapajärmi, „ sosialidemokra- tia", H. Nokela, Jy. Miljamaa, M. Hoikka. Pulkkila, ..sosialidemokratia", H. Ahmala, K. Ahmala, I. Piirainen. Haapamesi, ..sosialidemokratia", A. Komu, T. Koskinen, F. Milja- maa. P a a m o l a, ..laissa maan turma", A. Castren, I. A. Niemelä, I. Pun- keri. M u h o s, ..laissa maan turma", A. Kinnunen, F. Luukkonen, I. A. 9!iemelä. Kajaani, T. Wilmi, M. Lukkari, A. Castren. Haapamesi, A. Hannula. K. Kallio, F. Saalasti. H a a p a m e s i. I. Wahe, L. Typpö, A. Mannermmaa. P y h ä j ä r m i, N. Paajanen, I. Wahe, I. A. Mannermaa. Kalajoki, Mannermaa, Haapa- nen, Wahe. iS i m i n f a,' Punttala, Typpö, Es kola. Raahen kaupunki, Manner- maa, Haapanen, Eskola. — Pohjoisen toaalipiirin kes kuslautakunnalle, on jätetty entis- ten lisäksi seuraamat ehdokaslistat: Kuusamosta, ehd. Maarata, Runtti ja A. Hiltula. Kemijärmeltä, kirk- koh. M. Heikinheimo, maanmilj. Hooli ja Runtti: Karu n g is ta, Heikki Hooli, Heikinheimo ja Runtti. Tornion kaup.: agr. K. Peräntie, Muoniomaara, Thau- mon. Kemin kaupunki, Peräpohjo- lan hymäksi, ehdok. M. Heikinheinio, Runtti, H. Hooli; A l a t o r n i o, la- ki ja oikeus, Liina Ahmamaam, K. Peräntie, P. Ahmamaara: Hauk.ipu- das, sosialidemokratia, Hilda Herrala, I. Lehtonen, A. Laakkonen: T o r- n i o n kaupunki sosialidemokratia, Lehtonen, A. Laakkonen, I. Juntikka: R o m a n i e m i, sosialidemokratia, A. Laakkonen, Hilda Herrala, H. Mart- tila. — Kansantajuisen luennon pi tää ensi sunnuntaina klassillisen lyseon moimistelusalissa klo 4—5 ip. mais- teri G. Kimistö, aineena: P o r m a- riston elintamat ennen isoa m i h a a. I- — Poika toarastanut isältään. Wähän epäsopuista elämää miettämät eräs isä ja poika keskenään tässä kau- pungissa. Poika, tunnetuimpia juoppo- renttuja, murtautui isänsä huoneeseen ja marasti polttoon sekä taskukellon. Isä turmautui poliisin apuun ja niin saa- tiin tietää, että potka sli jo ennättä nyt palttoon myydä ja juoda rahat. Isä sai lunastaa polttoonsa ja ilmoitti jo maatimansa poikaa lain eteen, mut- ta kumminkin antoi anteeksi. — Omituinen wieras. Erääseen taloon laitakaupungilla tuli joku päi- mä sitten myöhään illalla eräs huo- nosti menäjänsekaista suomea sokelta- ma kuljeksima mies, pyrkien mäkisellä sisälle. Mutta kun talossa ei ollut miesmäkeä kotona, ei mierasta uskal lettu huoneeseen laskea. Mies oli tästä huolimatta metänyt omea auki, jota naiset pitimät sisäpuolelta kiinni ja saikin omen raosta tupatuksi duo- neeseen paperilapun, jossa oli puoleksi menäjän ja suomenkielellä joku amun- anomus. Mennessään kuului mies mie lä uhanneen näyttää, mutta ei sano- nut, mitä näyttää. Mikähän tarkotus lie ollut tälläkin yömieraaksi pyrki- jällä. — Kuoli matkalla kaupunkiin. Miime keskimiikkoa masten yöllä kuoli matkalla Utajärmeltä Ouluun, talokas Iikka Roininen Utajärmeltä. Maina- ja oli tullut poikineen Konttisen kesti- kiemariin Oulujoelle klo 11:sta tie- noissa tiistai-iltana. Rumettuaan is- tumaan ja panemaan piippuun tupak kaa, kohtasi häntä äkkikuolema, kol- masti main korahti ja henki oli poissa. Pojat jatkoimat matkaansa kaupun- kiin, missä antoimat käymätalostaan telefoonilla tiedon tapahtumasta omai- sille Utajärmelle, jotta tietäisimät tulla ruumista hakemaan. Täältä mietiin arkku kuolinpaikalle, jotta matkamies möisi siinä jatkaa miimeistä taimal- taan. Mainaja, joka oli keski-ikäinen, on ollut kaiken ikänsä terme, eikä kuole- maansakaan ennen ole eritnisiä kipuja malitellut. Häneltä jäi maimo ja ai- täisiksi saapia lapsia. — SOO marlan {pvoiioman lainan on Oulun läänin talousseu-. ran hoitomaliokunta antanut 5:stä ha- kijasta seppä Heikki Heikkiselle Oulu- joen kunnan Oulunsuun kylästä. — Luistinrataa parhaillaan lai tetaan ja luullaan sen jo oleman ensi sunnuntaina tarpeenmukaisessa kun nossa, kunhan main nyt pakkasia tulisi. — Oulun kunnan työnwäli tystoimistosta haki työtä marras- kuun ajalla 125 miestä ja 0 naista. Dht. siis 131 henkeä. 2 tnönhakemus- ta uudistettiin, 4 hakijoista on ollut muilta paikkakunnilta. Naimisista on hakijoista 70. Työpaikkoja tarjottiin toimistoon kunnantöissä 09 ja yksityisten ltf työn tekijälle. Tarjotuista paikoista täytet tiin kunnantöihin kaikki haetut «>'->. nk- sityisten töihin ainoastaan li. Kunnantöihin sijoitetun 34 työnteki jän työaika on kestänyt maan jonkun paimän, jotamastoin jälelläolcmat U5 työntekijää omat saaneet pitempiaikais ta työtä taupungin metsätöissä. Kim yksityisten antamat työt omat olleet suurimmaksi osaksi tilapäisiä laatua, on toimiston tilaston mukaan 131:stä työntekijästä nykyisin työssä main 40 henkeä. Muuten on työnkysyntä ollut kuukauden miime päiminä hymin mä- häistä, jotamastoin työnhakijoiden luku on melkoisesti lisääntynyt. Se johtuu nähtämästi siitä, että paikkakunnallani- me tähän muoden aikaan omat kaikki työpaikat seisahduksissa ja kun suurem paa työmoiman kysyntää ei ole odo- tettamissa näillä talmikuukausilla, moi- mat työsuhteet kunnassamme käydä hyminkin epäedulliseksi työntekijöille. Työnantajilla on tilaisuus kääntyä toimiston puoleen työmäkeä tarmi: taessa. Naispuolisiakin työntekijöinä on saatamana. Toimisto on amoinna klo ^— 1 .4 <' ap- ja 4—0 ip. Puhelin 10 l. " Kansannainen" näytellään ensi sunnuntaina täkäläisessä Tuömäen Näyttämössä. — Suuret painir^paiw,l, jotta toimeenpanee R.-u. Pohjaa leimun M.- & U. seura ..Moima", alkamat huomenillalla klo ' 8 maneesissa. Osanottajia on ilmoittautunut, vaitsi paikkakuntamme moimisteluseuroisla, Miipurista, Turusta, Maasasta, Pie- tarsaaresta ja Torniosta. Mikäli?ivU täpäin moi päättää, tulemat nämäkll- pailut olemaan todelliset moiman- ja tekniikan näyttelyt, eikä mitkään jäuk- kämeteiset harjoitukset, sillä melkein kaikki osanottajiksi ilmoittautuneet omat jo entuudestaan tunnettuja, marinoja, ja harjautuneita painijoita. Kilpailuihin tulemat osaa oitamaan raskaammassa sarjassa in. m. tunnet tu painimestari 9)rjö Saarela, iviipu- rilainen painija Aro, turkulainen Oli.?, joista Aro on koko maatakäsit'älvis>ä painikilp^iluissa tullut toiselle sija!'.-' ja Oksa on pannut hartioilleen Tur -.ni kilpail. kansainm. kilpailuissa toisen i- kinnon saaneen tamperelaisen Lehmus- ton. Mielä ottamat osaa kilpailuihin maasalainen Salomaara ja meikäl^'i- nen Kuusisto. Keskisarjassa taas tu lee kilpailemaan m. m. oululaisille tun- nettu Pikkarainen. Kemyemmässälin sarjassa on sellaisia miehiä kuin Lei- monen Pietarsaaresta, Samonen ^u- rusta. Purra Torniosta, ja lisäksi meikäläiset Kandelberg ja Puhakka. Kilpailuihin ilmoittautuneita on jo kuikkiaan 23, mutta mielä moi liiku monellakin kilpailijalla kasmaa. sillä useita lupautuneita on, jotka eimät ole tehneet asiamukaista ilmotusta kilpai- luun saapumisestaan, ivaan omat yksi- tyistä tietä lupautuneet niihin tule- maan. Luonnollista on, että marsinkin Ou- lun painia harrastama ja urheilulle myötätuntoinen yleisö kilman rientää katsomaan tuota jaloa ottelua, jossa miesten termeimmät moimiaan koet tamat.