H:o 85 1910 Sun omia öulun kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Heinäkuun 27 päivänä, «saatu Koko vuodelta . huolelta vuodeit3 Neljänneksellä kuukaudelta . Tilaushinnat'. Oulussa 4: - 2: — i: — —: 35 Postissa 4: — 2: 2U —: 40. Ulkomailla 10: - Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLÄRI. E. A. O U LAS VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto ja konttori Kauppuremkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ään :uali» Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. SESBE1 Ilmoituksia vastaa*otetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta i:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 permiä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mx., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtien palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Antti Karikoski Varatuomari toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg*in talo. Matkustetaan maaseudulle. — ■ =a Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. I Kirkollisia tietoja. ,S>emätorin koululla tänään keskimiikkona kello ' l' 8 i. p. raamatunselityksiä. Asianajajia - Asianajoa rahastoissa y. m toim. J. Lakari. F . B. 0LL1LB toimittaa asioita virastoissa m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. uiiimus- ]3 mislöj Omistaja Varamaanmittari J. H. LUOMA Oulu. Kirkkokatu 57. Puhelin 513. SH arat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisin >a maksuja, välittää kauounki- ja maa tilojen sekä metsien myynti* u ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. sn. niin hyvin lainopilliselta Ku ib -immattiksnnaka. Matkustetaan maaseucUule. Posti- ja sähkö-oscve Seppänen, Oulu. Talletuskonttokuranttitili on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttitilille merkityt rahat kasvavat korkoa ko rolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokuranttitililtä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokurantti sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä oloa pankissa. Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. Ilmoituksia. saatavana 25 pennillä OMAN KANNAN kirja- ja paperikaupassa '* •• - - Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! «Vakuuttakaa omaisuutenne.» tulipalon •n varalta! ,Kullervon" ja ,,Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. tjMlffMlällltaihuilii n»IliiTllli >I 1 KUVALLISIA POSTIKORTTEJA Oulusta ynnä muualta, myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. Oulu, Heinäk. 27 p:nä. Ntimstii Pcrii-PolijolM on ainoa varma keino kär pästen hävittämisessä eikä aikeuta eläinrääkkäystä ja on myrkystä vapaata, saatavana 25 pennillä pussi OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. Tunnettua on, että suuret joukot irtolaista työkansaa muosittain rientää perä-pohjolaan tukkitöihin joista suuri osa jääpi pysymäisesti asumaan paik kakunnille, joihin omat työansioita lähteneet etsimään. Marsinkin Kuola- järroen, Kemijärmen ja Sodankylän pitäjät omat miime muosina tuollaisen siirtolaisuuden kautta mäkilukuansa li- sänneet muosittain useilla sadoilla hen- gillä. Ia kun ottaa huomioon, että useat perustamat perheen paikkakun nalla, edistäen mielä silläkin tamoin mäestön nopeaa lisääntymistä, jota paitsi paikkakunalla syntynyt ja kasma- nut mäestö myöskin lisääntyy uusien amioliittojen y. m. kautta, ei ole ihme että elämisen mahdollisuudet tiukkene- wat näillä paikkakunnilla marsinkin ti lattoman mäestön keskuudessa asumus- hankaluuksien ja elintarpeitten hinnan nousun takia, samoin kuin työpalkkain tasaisen alenemisenkin suhteen. Nämä seikat omatkin maikuttaneet sen, että miime aikoina suuri osa perheellistä irtolaismäestöä on alkanut kruunun- liikamailla runsaasti löytymille milje- lyskelpoisille niitty- ja peltomaille ha- kemaan uudistaloja, päästäkseen siten helpommin kiintonaisiksi maanomista- jiksi. Tämän seikan luulisi oleman maltion samoin kuin koko yhteiskunta- maltiollistaloudelliselta kannalta ila- huttama ilmiö, että irtolaistansa ha- lulla koettaa kiinnittää itseänsä „maan- kamaraan". Luulisi, että sama mal- tio, joka koettaa Lapin kihlakunnassa palkintojen jakamisella edistää maan- miljelyksen ja asutuksen laajenemista, edistäisi Keminkin kihlakunnassa uudis- taloin perustamista edes sillä, että myöntäisi asetuksen määräämillä eh- doilla uudistaloja ja kruunun torppia niitä hakemille irtolaisille. Mutta, kumma kylläkin, niin ei ole asian laita. Maikka katselmusmaanmittari ja usko- lut miehet, maikka kuinkakin maanmil- jelykseen perehtyneet olisimat lämpi- mästi puolustaneet haettua uudistalon perustamista: maikka niitty- ja pelto- tilukset möisi saada kuuteen palstaan, kuten asetus säätää, niin useinkin hyl jätään hakijan anomus ja hakija saa jäädä irtolaisena perheinensä elämään ^viljelyskelpoisten kruununmaiden yhä edelleen ollessa toimettomina. Todel- lakin kummallinen ristiriita moimassa oleman uudistaloin perustamista kos- keman asetuksen ja hallituksen pohjolan asutusta edistämän tarkoituksen ja itsi työssä esiintymän asutusmyönnön mä lillä! M'stä siis johtuu, että todelli- suudessa maltio on astunut ankaraksi uudisasutuksen mastustajaksi sen si- jaan, että sen tulisi asetusten mukaan sitä edistää? Siitä jokunen sana. Se maltion mirkakoneiston mäki- pyörä, joka kokee kaiken tarmonsa mu kaan mastustaa perä-pohjolan uudis- asutusta, on tuo kaikkimaltias metsä- hallitus, jolta myöskin, kruunun liika- maiden hoitajana maaditaan perus- tettamain uudistaloin lausuntoja, Ta- mallisesti, ehkäpä Harmoja poikkeuksia lukuunottamatta, antamat paikalliset metsänhoitajat uudistalon perustami- sesta epäämän lausunnon. Useinkin on tuon epäämän lausunnon penissä- meleenä, jos marsinkin uudistalon pel tomaalle sattuu jonkunkaanlaista petä jikköä se, että: hakemus on hyljättämä, koska hakija uudistaloa perustaakseen tahtoo maan käyttää metsäkeinottelua, perustettamalla uudistalolla; ei ole syysheinäniittyä; paikka, johon talo tulisi, tulee mastaisuudessa kruunun puistoksi y. m. soutamia tekosyitä, joita kuitenkin lääninhallituksessa ote- taan niin suureen huomioon, että ha- kemus usein hyljätään. Mutta jos paikalla, johon uudistaloa haetaan, ei ole metsämata siksikään, että saattaisi kunnolliset huoneet rakentaa, puoltaa useinkin nuo mirkailijat uudistaloa pe- rustettamaksi. Kuten kaikesta tästä moi huomata, tahtoo metsänhoitomiranomaiset kaikella tamoin ehkäistä uudisasutusta siitä yk- sinkertaisesta syystä, ettei maltion met sämaata mitenkään joutuisi yksityisten uudismiljelijäin hallintoon. Mieluum- min näkisimät nuo enin osa pyhää ..perustuslaillista" herrasluokka '.virka miehistöä Suomen metsäomaisuuden ryssän maltion rahastoissa kuin omain ansalaisten hallussa. On sitäkin kum- mempaa tuollainen pelko metsämiran- omaisten puolelta, koska kruunulla on oikeus 10 muoden aikana uudistalolle annetun majoituspäätöksen antopäi- mästä lukien, ottaa kaikki L metrin korkeudelta 22 cm. paksuiset ja 'sitä paksummat tukkipuut, joten ei luulisi oleman aihetta pelkoon, että uudista- lon perustaja möisi harjoittaa mitään metsäkeinottelua. Ei liene liikaa Suomen metsänhoi- tomiranomaisille huomauttaa tästä „pö- pön" pelostaan, elteimät mastaisuu- dessa noin joutomain tekosyiden pe rusteella olisi esteenä perä pohjolan uudisasutuksen lemenemiselle. Selmä järki pitäisi jo sanoa jokaiselle metsän- hoitomiranomaisellekin, että irtolais- mäestön maahan kiinnittäminen ja miljelyskelpoisten maiden asutus kruu nun maallakin on perä-pohjolan, sa- moin kuin koko Suomenkin suurin ta- loudellinen edistysaskel, jotamastoin irtolaisuuden ja tilattoman mäestön li- sääntyminen on maamme mastaisen taloudellisen taantumuksen itämin il- mto. Perä-Pohjolan asutuksen lemenemisen puoltaja. » * ri iin I:§ iiltiiitil kokous alkoi täällä Palokunnantalolla maa- nantaina kello 9 ap., jolloin oli ensin sisäänkirjoitus. Senjälkeen kultaseppä I. H. Pekuri lausui Oulun Teolli- suusyhdistyksen puolesta edustajat ter- metulleiksi, erittäin mainiten ruotsalai- sen edustajan, konsuli C. I. F. Ljun- grtmin. Kunnallisneumos M. von Wright Helsingistä lausui teollisuudenharjoit- tajain Keskuskomitean puolesta konsuli C. I. F. Ljungrenin, Ruotsin Käsityö- järjestön edustajan terroetulleeksi. Kon- suli Ljungren lausui julki Ruotsin teollisuusmlesten termehdyksen, toimot- taen parasta menestystä „ivanhan Suomen" hymäksi. Kokouksen arvaajan ehdotuksesta hy- mäksyttiin yksimielisesti puheenjohtajaksi kunnallisneumos W. von Wright. Sih- teeriksi ilmoitti kokouksen amaaja ote- tun toimittaja W. Watajan, joka hy- mäksyttiinkin. Sitäpaitsi on kokouksella pikakirjurina ylioppilas Raemuori. Astuessaan toimeensa kiitti puheen- johtaja hänelle osotetusta luottamuk- sesta. Hän toimoi lujempaa yhdisty- mistä tämän kokouksen aikaansaaman. Malitti sitä seikkaa, ettei maamme suur- teollisuuden harjoittajat ole ottaneet osaa siihen työhön, jota teollisuuden- harjoittajain keskuskomitea harrastaa. Varapuheenjohtajia malittiin kaksi, ni mittäin kultaseppä I. Saha, Porista ja toim.-johtaja G. F. Aströn, Ou lusta. Johtamaan komiteaan, joka pitää huolen jäsenten malitsemisesta tarmit- tamiin toimikuntiin malittiin edustajat I. Heiniö, I. H. Pekuri, I. Musto- nen, Lindroos, Iärmeläinen, Jäntti, Kaitanen, Eskola ja Alanko, sitäpaitsi kuuluu johtamaan komiteaan kokouksen puheenjohtaja ja molemmat marapu- heenjohtajat. Keskustelukysymykset alustuksineen jaettiin painettuina kokouksen osanotta- jille. Tämän jälkeen otettiin esille I:n ky symys : ..Katsottaisiinko meillä tarpeel liseksi perustaa n. s. oppilaslautakuntia tehdas- ja käsityöyhdistysten keskuu- teen?" Kysymyksen alustus päättyi ponteen: „että meillä muodostettaisiin käsityö- ja tehdasyhdistysten keskuuteen Ruotsin mallin mukaisia oppilaslauta- kuntia, joiden tehtämä olisi sellainen kuin edellä on esitetty". Alustaja: Tu- run Käsityöläisyhdistys. Lähetekeskustelussa toimat useat pu hujat ilmi sen seikan, että meillä Suo- messa on kyllä tietopuolista tietoa pal- jonkin, mutta se ei ole käytännön pal- meluksessa. Ruotsissa on oppilaslau takuntia, jotka omat yhteydessä kansa- koulujohtokuntien kanssa hymien oppi- laiden hankkimiseksi ammattialoille. Kysymys lykättiin maliokuntaan. 5?okous päättyi kello 1 12. Kello Va 1 jatkettiin kokousta. Aluksi puheenjohtaja puhui tämän kokouksen innokkaan puuhaajan tehtailija F. O. Jokisalo mainajan muistolle. Kokous kuunteli puhetta ylös nousten. Esille otettiin ll:n kysymys: „Eimätkö maamme ammattityöntekijät möisi ryh- tyä toimenpiteisiin, jotta ainakin suu- rempiin kaupunkeihin, missä on paljon käsityöläisiä saataisiin oppilaille ja nuo- rille työntekijöille koti? Alustaja Juho Heiniö, Tampere. Kysymys lykättiin l:n kysymyksen maliokuntaan ilman pitempää lähetekeskustelua. Kysymyk- sen alustus päättyi ponteen: „että K. K. koettaisi tehdä mitä se moi edellä- oleman kysymyksen kypsyttämiseksi sekä ryhtyä toimenpiteisiin, jotta suurempiin kaupunkeihin tulemaisuudessa saataisiin oppilaskoteja." lll:s kysymys: »Omatko koko maata käsittämät Teollisuudenharjoittajain ko- kausten yhteydessä toimeenpantamat oppilas ja nuorten työntekijäin näyt- telyt tarpeellisia?" Alustus päättyi ponteen: „että oppilas ja nuorten työn- tekijäin teosten näyttelyitä säännölli- sesti muosittain toimeenpantaisiin, niin että kahtena muotena peräkkäin järjes- tettäisiin paikallisnäyttelyitä ja joka kolmas muosi yleinen koko maata kä- sittämä näyttely, joka pidettäisiin Teol- lisuudenharjoittajain kokouksen yhtey- dessä, ja ettei sinä muonna paikallis näyttelyitä marten rahoja myönnet- täisi." Alustuksen oli laatinut F. O. Jokisalo-mainaja. Lähetekeskustelussa ehdotettiin, että ammattikunnat ja liik- keet kokonaisuudessaan saisimat ottaa osaa näyttelyihin, eikä ainoastaan op- pilaat ja nuoret työntekijät ja että pai- kallisnäyttelyitä pidettäisiin joka muosi, mutta yleisiä ainoastaan joka 4—5 muosi. Matka-apurahaa toimottiin myös; saataman. Kysymys lykättiin malio- kuntaan. lV:s kysymys: ..Kuinka moitaisiin käsityön- ja pienteollisuudenharjoitta- jille hankkia tietoja, miten heidän on meneteltämä hinnoitellessaan teoksiansa? Alustus päättyi ponsiin 1:ksi, etta annettaisiin Teollisuusma- liokunnalle toimeksi pyytää maltiolta apurahaa sopimain saksalaisten ammat- tilaisten kirjanpitoa ja malmistusar- molaskuja käsittelemien oppi- ja käsi- kirjain suomennosten tai mukailujen aikaansaamiseksi: 2:ksi, että kehoteltaisiin maltion am- mattiovetuskomiteaa ottamaan käteltä- mäkseen, miten käsityöläis- ja ammat- tikoulujen kirjanpidonopetusta moitai- siin siihen suuntaan järjestää, että se ivastaisi niitä maatimuksia, joita jär- kiperäinen malmistusarmon laskeminen asettaa, ja missä muodossa joko ny- kyisen matematiikan opetuksen yhtey dessä tai erityisenä aineena malmis- tusarmolaskentoa moitaisiin opettaa käsityö- ja ammattikouluissa: .'^:ksi, että käsityöläiset ja pienteolli- suudenharjoittajat joko ammattiliittoina tai muuten yhtyneinä palkkaisimat neumojan tai neumojia, jotka moisiivat amustaa kirjanpidon järjestämisessä ja ohjata malmistusarmolaskelmissa. Alustaja: insin. B. Muolle, Helsinki. Lähetekeskustelussa ilmeni, että kirja- sarjoja ilinestyy pian suomenkielellä, joten loppuponsien ensi ja toinenkin kohta esitettiin hyljättäiväksi. Toimot tiin saataman joko käsityöläiskoulujen ohjelmaan tai erityisinä kursseina ope- tusta kirjanpidossa ja malmistusarmo- hinnoittelussa. Kysymys lykättiin ma liokuntaan. V:s kysymys: Eikö olisi Teollisuus- hallitukseen perustettama kirjasto, joka käsittelee teollisuutta ja kätöitä, ja eikö olisi kehotettama kaikkia ammatti- yhdistyksiä lähettämään sanottuun kir- jastoon muutamia kappaleita kaikista painotuotteistaan?" Alustus päättyi ponsiin, että ..Keskuskomiteaa on ke- hoitettama toimimaan niin, että Teol- lisuushallitukseen muodostettaisiin pu- heenaoleman laatuinen kirjasto, sekä samalla melmotettama maamme kaikkia mirallisia ammattiyhdistyksiä sanottuun kirjastoon jättämään muutamia kap- paleita kaikista painotuotteistaan ja julkaisuistaan". Alustaja: Helsingin K. ja T. y. Kysymys lähetettiin kes- kustelutta maliokuntaan. Vl:s kysymys: „5i'un teollisuudelle on eduksi, että työnantajat pääsemät lyhyemmäksi aikaa ulkomaille näkemään ja tutustumaan ammattinsa kehitystä, niin kysytään, mihin toimenpiteisiin olisi ryhdyttämä, jotta saataisiin ma- roja sanottuun tarkoitukseen?" Alustus päättyi ponsiin: „1:o että K. K:n huoleksi jätetään tarkemmin kuulustella maamme miral- lisiä Käsityö- ja Tehdasyhdistyksiä, moisimatko he kukin paikkakunnallaan maikuttaa ja aikaansaada sen, että työnantajat suostuisimat säännöllisesti muosittain maksamaan ehdotetun 1 markan tai kokouksen päättämän mää- rän matka-apurahastoon: 2:o että, sittenkuin on saatu tietää, kannattamatko työnantajat maksullaan yritystä, K. K. ryhtyisi toimenpiteisiin saadakseen myöskin maltiolta kannatus- apua 3,000 mk. tai kokouksen päättä- män määrän edelläsanottuun tarkoituk- seen; sekä 3:o että, jos edellämainitut toimen- piteet hymäksytään, asian lopullinen järjestäminen, sääntöjen y. m. laati- minen, jätettäisiin K. K:lle huomioon ottamalla, mitä alustuksessa on tar- kemmin sanottu". Lähetekeskustelussa useat puhujat pitimät maltion kannatusapurahaa liian ptenenä, sekä huomauttimat, ettei ole aina tarmis enää lähteä ulkomaille opintomatkalle. Ja jos ulkomaallekin opinto-apuraha saadaan, niin on eh- toja tiukennettama. Stipendiaatin on palattuaan kertomuksessaan osotettama, että hän on sieltä jotain oppinut. Muussa tapauksessa maksakoon saa- mansa apurahan takaisin. Ruotsissa on jo jyrkennetty ehtoja, tulee tarkasti määrätä milloin matkalle lähtee ja otetaan huomioon minkälaisen ohjelman oppimistaan marten lähtijä on laati- nut. Tanskassa on erityinen matka- rahayhdistys, joka käyttää maroja ky- mykkäiden ammattilaisten amustami- seksi opintomatkalle. Kysymys lykät- liin maliokuntaan. Kokous loppui klo 3 j. p. p. Johtama toimikunta oli pitänyt ko- kouksensa ja malinnut kuusi maliokun- taa kysymyksiä käsittelemään 1 ja 11 kysymyksen maliokuntaan kuulumat herrat: Heiniö, Sahlstedt, Aalto, Mus- tonen, Liljamaa. 111 kysymyksen malio- kuntaan herrat: Aströn, Iärmeläinen, Immonen. Pekuri, Widemark. IV ky- sym. maliokuntaan herrat: Kekkonen, Koskiniemi, Saha, Toimonen, Lindroos, V kysym. maliokuntaan herrat: Oulasmirta, Stenberg ja Rynen. VI kysym. maliokuntaan herrat: Honkanen, Karmonen, Heiniö, Tuomainen ja Ammunet. l^ello 5:ltä oli arkkitehti Kekkosen esitelmä, joka on selostettuna toisessa paikassa lehteämme. Klo 7 ill. oli Merikosken lasku ja sen jälkeen illalli- nen Naatin ramintolassa. Tiistain kokouspäimänä oli ensin klo i aamulla käynti tehdaslaitoksilla. Klo 11 ap. malokumattiin osanotta ja^ Klo 1 j 12 käytiin asemalla saatta massa Ruotsin käsityöläisjärjestön edustajaa konsuli C. Ljungrenia. Senjälkeen siirryttiin Palokunnan talolle jatkamaan keskustelua. Merkittiin pöytäkirjaan ketä oli kut- suttu kokouksessa läsnäolemaan. Kut- sutuista oli saapumilla intendentti Pa- loheimo Helsingistä ja Oulun piirin ammattientarkastaja, sekä Suomen Työnantajaliiton sihteeri Emeleus. Vll:s kysymys: ..Kuinka moitaisiin supistaa luoton määrinkäyttöä käsityö- laisten ja pienteollisuudenharjoittajain luona?". Alustus päättyi ponteen, että ..kokous antaisi K. Km toimeksi kehottaa Käsityö- ja Tehdasyhdistyksiä sekä perustettamia ammattiliittoja nou- dattamaan edellämainittuja sääntöjä". Alustaja: Helsingin K. ja T. y. Lä- hetekeskustelussa ' ilmeni, että alustus on mähän maillinailien ja ehdotettiin lähetettämäksi Keskusmaliokuntaan tar- kemmin alustettamaksi. Lähetettiin ma- liokuntaan. Vlll:s kysymys: ..Olisiko maamme teollisuudelle hyödyksi, jos teollisuuden- harjoittajille olisi yhteinen suoma- laisia tuotteita suojema, registeröity tamaramerkki?" Alustus päättyi pon- teen: „että kokous jättäisi Teollisuus- maliok. keskuskoni, toimeksi hankkia yl. tamaramerkin kaama suomalaisille teol- lisuustuotteille, jota taivamerkkiä jo- kainen suomalainen ammatinharjoittaja möisi käyttää merkitäkseen tuotteensa s u o m a I a i f e k s i. 5?. K:n tulisi ammattiyhdistysten kautta tehdä ta maramerkki tunnetuksi sekä hankkia ul- komaalaisille jäljitrelykielto". Alustaja: I. Mustonen, Oulu. Lähetettiin ma- liokuntaan. IX:s kysymys: ..Mitä möisi teolli- suudenharjoictajain kokous tehdä koti- maisten taiteilijain laatimain ja eri ammateille somellutettujen mallien, pii- rustusten ja luonnosten lemittämiseksi maamme käsityöl. ja pienteollisuuden- harj. keskuuteen?" Alustus päättyi ponteen: ..eikö Suomen käsityön- ia pikkuteollisuudenharjoittajain olisi p>.>- rustettama esim. Helsinkiin kerran mno- dessa kokoontuma, taiteentuntijoista ja ammattimiehistä mudostettaiva lauta kunta, joka palkitsisi, monistaisi ja ha- luamille lähettäisi kotim. taiteilijain laatimia malleja, piirustuksia ja luon noksia eri ammattialoille malmistetta- mia esineitä, etupäässä tarme-esineitä marten". Alustaja I. H. Pekuri, Oulu. Lähetekeskustelussa tuotiin esiin, että teollisuusiniehistä muodostettu ma- liokunta asettuisi yhteyteen taiteilijain kanssa. Kysymys tunnustettiin erit täin tärkeäksi, maikka ratkaisu on mai- kea. Taiteilijain tonnisto olisi ehkä