M:o 88 1910 Sanomia öulun kaupungista ja läänistä. «'.> «f" - v Keskiviikkona Elokuun 3 päivänä. QSS3S Tilaushinnat: Oulussa Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4. — 10: — i'uolelta vuodelta 2: — 2: 20 3: — ..Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 —; 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ta perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudeahoitajs. Toimisto }ä konttori Kauppurelnkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ään 'Mails Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hiuta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamiliiset kuolemaa-ilrnoiiukset vähimäin 3 ith ., ris tisti ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lähdin kontto ri n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehti n palkkiotta. r-W, i m v O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Awioliittoon kuulutettuja. Työmies Kalle Aleksander Hätälä ja neiti Hilda Sofia Tilus, molemmat Oulun kau- pungista. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterinko 8. leita. Hau ei tyydy käsityökaluihin, toimittaa Iakia8ioita tue- j hankkii palmelukseensa höyryn ja ja viraa | j onee ^ Uiman sama on ollut suoma- M1V18tUlMl85Ä toissa. ,, .. , , . ^ Natkus.-.-- puolueen la. a. Suurilla pon- nistuksilla on se hankkinut kielelliset oikeudet. On saatu jo saha ja höylä: ^ B — g . on perustettu suomalainen kirjallisuus, Antti Karikoski !<•"<** asianajoon kansakoululaitos y. m. uudistuksia kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- P an * u toimeen, teimistökauppoja. ^man oikein omat mastustajat sa- OULU, Torikatu 14, Aiex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle, | noneet ' että ruokahalu kasmaa syö- dessä. Suomalainen puolue ei tun- Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. ■= EB nusta rajoja aatteelleen, jonka l^ymäksi se työskentelee. Sen tehtämänä on ^Z.Z"L.^. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, suomalaisen kansan saattaminen täy- toimitta-, kaikkia lakiasioita raha in perimisiä ja maksuja, välittää kaupi:*ki- ja maa- teen isäntämaltaan iässä maassa. Ia tilojen sekä metsien myyntiä m ostoa, toimittaa metsiea leimauksia, Uikeniisia ja tarkoituksen toteuttamisessa on arvu>r.ei»;fnisia y. m. niin hyviii lainopilliselta kma ammattikamialta Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. Torstaina kello 1 2 S illalla hartaushetki rukoushuoneella. Puhuu lähetyssaarnaaja E. Lehto. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. f. 0. OLLILA toimittaa asioita virastoissa y. m Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin nro 5 31. Avoinna 10 —V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Holm läänin maanmittaus- ja "DK stia väli® Omistaja Varamaanmittarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 513. jjuujmu —aaa Ilmoituksia. Kiinniotettu viisi hevosta allamai- nituilla tuntomerkeillä: l:si 10 korttelia korkea, vaalean ruuni ruuna, tähti otsassa, vasem malle kaatuva harja, niskan kohdalta leikattu jouhet, valkeita pilkkuja sa toikin kohdalla, rautakello kaulassa; 2:si ruuni ruuna, tähti-otsa, noin 10 korttelia korkea, harja kahtia kaa tuva, rautakello kaulassa; 3:si laiha, ruuni laukki tamma, oikeassa poskessa valkosta, oikea etu- ja vasen takajalka valkoset; 4:si vaalean punanen, tähti otsa tamma, harja vasemmalla, valkoisia täpliä satoikin kohdalla; 5:si tumma mustajouhinen ruuna, 3 jalkaa ilman kengättä, jotka omis taja saa periä tuntomerkeillä Oulun poliisikamarista. Oulun kaupungin poliisikamarissa elokuun 2 päivänä 1910. A. Lindqvist. L.. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! stfakuuttakaa omaisuutennea tulipalon •n m varalta! ,Kullervon" ja „Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. n n RmmnRR Rullakartiineja myytävänä enymamen mälikappale kieli. Työ jatkuu niin kauan kuin on maailmassa suomalaista kansaa. Suomalainen puolue on ainoa marsinainen kansalli- nen puolue maassamme. Suomalai- sen puolueen oleellisesta tarkotuspe- rästä on johtunut, että sen on täy- tynyt esiintyä »valtiollisena puolueena. Talletuskonttokuranttltili on edullisin talletusmuoto. I Mihin suuntaan se tällä ajalla aikoi Talletuskonttokuranttitilllle merkityt rahat kasvavat korkoa ko- toimia, näkyy siitä, että perustusta- rolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou- kimme julkaistiin suomenkielellä. ■uituun viimeisenä päivänä lisätään pääomaan. Niitten muosikymmenien aikana. Talletuskonttokuranttitllilta voi myös nostaa koron käteisenä ra- . f ' . . . Hana kaksi kertaa vuodessa. °» 'at- Talletuskonttokuranttl sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla puoluetta ama parjattu. Sanotaan, asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä- ettei ole mitään uutta auringon alla. oloa pankissa. Tämä sorveltuu niihin parjauksiin, Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. | joita on fet|1 , tt) suomalaista puoluetta Tässä on esimerkkiä otettu Oulu, Elok. 3 p:nä. Siioniflliiiiifn jiiioluf fiiiini |n nyt. Tohtori A. H. Mirkkunen kos- ketteli Toijalassa kansallismielisten juh- lilla 26. 6. pitämässään puheessa työ- tä suomalaisuuden hylväksi ja suoma- laisen puolueen osallisuutta siinä en- tisaikoina ja mastaisuudessa. Julkai- semme alempana tämän isänmaallisen puheen hiukan lyhennettynä. Joka paikassa missä suomalaista kansaa elää, on suomalaisuuden asiaa ajettama ja maalittama. Se on mei- dän olemisemme ehto siitä syystä, että wasta silloin kun suomalaisuus sisälli- sellä moimallaan pääsee malloittamaan mielet, silloin kun koittaa meille aika, jolloin kansalaisten itsetunto on mei- dän elämänpyrkimyksiemme yhteenliit- täjänä, wasta silloin pääsee kansalais- ten yhteistunto lämmittämään sydä- miä. Eri kansallisuuksien oikeus maa- ilmassa perustuu korkeampiin säädöt- siin. Luoja on painanut aatelisleiman jokaiseen kansaan. Sama Luoja on määrännyt, että pitää oleman ihmis- kunnassa maihtelua, jonka edustajina omat erilaiset kansallisuudet, s. 0. juuri ihmiskunnassa tamattamat eri ominai- suudel. Juuri se on antanut ihmis- kunnalle kehitysmahdollisuuden. Ei ole maailmassa ollut kansaa, joka kan- sakunnan oikeudet ja armon on silvuut- tanut muuten kuin omasta kansallisuu- destaan kiinnipitämällä. Niin on lai- ta suurten simistyskansojen, niin on ollut laita pienten. Tämä koskee mei- tä suomalaisia, jos me tahdomme kan- sana pysyä ja säilyttää asemamme maailman kansojen joukossa. Oman kansallisuuden kehittäminen on meidän tärkein historiallinen tehtämämme. Se on ankkuripohja, josta meidän on kiinni pitäminen. Siinä on meidän ainoa turhamme ulospäin, siitä läh- tee meidän sisäinen eheytemme, se tekee meidät pystymiksi edistämään sisällistä köhitystämme. Suomalaisen kansallisuuden tarpeit- ten tyydyttämistä ivarten on syntynyt suomalainen puolue, on syntynyt ny- kyinen maltiollmen suomalainen puo- lue, jonka tehtämä on esittää Suomen kansan elämän maatimuksia. Ei ole kuulunut ainoastaan ruotsinmielisten rimeistä, maan myöskin muista laa- joista kerroksista ääni, joka kieltää tä- män puolueen oikeutuksen. Suoma laisen puolueen oikeutta ei tosin julki- sesti uskalleta kieltää. Tämän puo- mastaan. lueen oikens olemassaoloonsa on maa- Snellmanista, että kansakunnan tulee ilman järjestykseen perustuma. Täy- (uottoo omaan j^nsä. ettei mikään tWhän toki kansalla, joka on ikimuiS- ^ faa uitella enempää kuin toisista ajoista maassa asunut, sen säilyttämään. Sentahden puolesta wuodattanut mertansa, osot- suomalainen puolue on koettanut käydä tanut hengenkykynsä ihanissa lauluis- sielun tietä. Sen toimmia ei ole saan >a mihdoin itsetietoisuuteen herän- mitMn sosialistien kemylmielistä uh- neenä. täytyyhän semmoisella kansalla ^ilua. ei mitään ..perustuslaillisuut- toki olla omassa isänmaassaan oikeus Suomalaista puoluetta on sa- nauttia sille kuulumia etuja. Tätä oi- nottu myön,ywäisyyspu°lueeksi. Se feutta ei nyt julkisesti kielletä, mutta L„ roa , mig myöntymään esitettyihin on ollut ->ko>a. >ollo.n on täytynyt vaatimuksiin, jotka kansan etujen kan- w.stella näitten oikeuksien puolesta. satamat olla tarpeelliset, mutta Mutta maikka onl.» meillä päästy mm jot(a mmta Suomen perustus- f ° tttel heUctä 'u°nn°ll.sia °i- ^kia. Sillä on ivaatimus. että se keukpamme, mä.tetään kuitenkin, että ^ ja miM pane kansa- suomalamen puolue on tarpeeton. Tä- „^ranalaiseksi. on ma puolue on ollut, sanotaan, k,el,- j^jestettämä täysin oikealla lamalla. puolue. Mutta kun nämä maatimuö set on tyydytetty, niin on tämä puo- Se kanta on merkitty epäisänniaalli- seksi. Tämä on meille tunnettua, et- lue tarpeeton. Tällaisen mäitteen pe- + • + r-t. t - . <. ^ . / tet kannata siiyen enempää sanoia tuh- rattomyys kay selloille sntä, että suo- ^ matoisen puolueen käsinämät isän- Mutta niin s- sittenkin on. että maalle tarpeell.sek,, sadattuhannet. I°t. suomalaisen puolueen kanta on moit- a su en owa yhtynee. imäthän janut ja moittaa alaa. Meidän puo- chnnset ole tahdottomia wal,kappale,ta. tuetta koetetaan syrjiä yksin eduskun- jotta wo: tvetaa minne hyivansä. Mutta kannattaa tarkastaa onko omalle itselleen, joka takaa sille turman' maikkinakin päiminä. Maassamme on olemassa puolue, joka on penseä kan- sallisille maatimuksille. On kansallista heikkoutta ja sisällistä eripuraisuutta keskuudessamme. Surkeampaa on, että tämän oman pesän tahraaminen on mennyt niin pitkälle, että kokonaiset maltiolliset puolueet oivat eläneet siitä mäitteestä. Heikon täytyy totisesti olla kansallistunnon sellaisessa kansas- sa, jossa tällaiset ilmiöt omat mahdol- lisiä. Enemmän täytyy olla uhrautu- maisuutta. Tämä hetki, missä eläm- me, on kyllä omiansa työtä lannista- maan. Ei ole meillä enää kansallisen he- rätysajan aamuhetki, jolloin Suomen kansa ruhtinaista jaloimman johdolla käwi hengen kemättä luomaan, jolloin ansallisen työn suurten muistojen hetki oli. Nykyinen aika näyttää pimeältä. Se ei kuitenkaan saa heittää meitä epätoimoon. Paljon moidaan tehdä, ellei melmollisuudentuntoa ja hymää ahtoa puutu. Suomen kansan elämässä on toteu- unut: kärsimysten kautta käy kansain edistyksen tie. Sitä todistaa histo- riamme, kunkin paikkakunnan entiset muistot. — Mutta entisyyden tapah- umilla on osansa siitä kiinnekirjasta, jolla itse kansojen Jumala on tämän maan meidän suomalaisten asutta- maksi antanut ja jota meidän on mel- mollisuus säilyttää. Se oikeuttaa mei- dät isäntämaitaan nousemaan tässä maassa. Suomalaisuudesta ei mei- dän ole lupa luopua. Entisyyden muistot oicat meille todistuksena siitä, mitä suomalaisuus on uhrikseen maa- inut ja joita se on isiltä maatinut. Lemätköön rauhassa nyt sadoin kerroin tuhannet, jotka omat isänmaalle elä- mänsä ja henkensä uhranneet. Mutta mielä suuremman työn tekee se, joka osaa maiteina aikoina elää isänmaan puolesta. Tätä kysytään meiltä. )!ä- mä muistot melmoittamat meitä teke- mään paljon. Ohjatkoot nämä pyr- kimyksiämme kaikkien kerroksien yhteen- liitymiseksi! Silloin on moittomme marma. Suomen kansan turman täytyy meillä lähteä elämästä kansallistun- nosta. Sitä tarkoittaa suomalainen puolue pyrkimyksillään. Se entisyys, joka tällä työllä on, se rakkaus, joka siihen on pantu, ne turmatkoot sen menestyksen mastaisinakin aikoina isän- maan hymäksi. Yleisiä uutisia. nassakin. Siihen miittaa se seikka, . , . „ , että tällä kertaa ei annettu suomalai- suoma amen puo ue o ut kteltpuolue. puolueelle puhemiesneumostossa Mitä Snellman huomasi, sen hän sijaa. Se taas maikeuttaa pormaril ° n . i ulf j lau f u ? ut ystämilleen monissa listen puolueitten toimintaa. Edus- kirjeissään. Hän huomasi, että suo- kunnassa tuli esille, että suomalaisen malainen puolue oli henkisesti ja ai- puolueen kanta on sittenkin moitta- neellisesti maipumassa. Jos mikään massa. Maltiopäimäin amajaisten pu- inhimillinen maikutus, on tämä työ heen johdosta syntyneessä keskuste- ollut luomisen työtä kaikilla aloilla, lussa nimittäin tuli esille, että mal- Kohottaakseen tätä kansan henkistä ja tiilinen suunta moittaa alaa, yksinpä aineellista rappeutumista ei ole tar- perustuslaillisissakin. Useat asiat mal mittu muuta kuin suomenkielen asian tiopäimillä olimat suomalaisen puo- ajamista. Suurmiesten kirjoitukset lueen aikaansaamia. Pääasia kuiten- muodostamat suomalaisuuden liikkeen Uj n on, että meidän puolueemme aat- peruskirjat ja omat ne jokaisen saata- teet pääsemät moitolle ja moittamat missä. Ne todistamat, että Suomen niitten amulla ne, jotka omat puo- kansan elämässä ei ole alaa, jota suo- lueemme kiimaimpia mastustajia. Kun- malaisuuden suurmiehet eimät olisi kos- niallisempaa »voittoa ei moi saamut- ketelleet: maltiollista, yhteiskunnallista, taa. maanmiljelystä, tiedettä, taidetta, us- Olisi mielä katsottama, mikä on kontoa j. n. e. suomalaisen puolueen tehtämä nyky- Tamallansa Snellman perusti kieli- hetkellä. Jos kansallinen puolue en puolueen. Sitä työtä saattaa mer- nen on ollut tärkeä, niin tällä hetkellä rata kormen railvaamiseen. Kun uutis- se on iv'elä tärkeämpi. Komaa päi- asukas ryhtyy rakentamaan asuntoa mää mastaan. joka uhkaa juuria myö- korpeen, hankkii hän itselleen kirineen, ten syöstä pois kaiken sen, mitä kansa jolla hän raimaa tilaa asuntoansa y. on henkensä moimalla aikaan saanut m. tarpeitansa marten. Sellaisena kir- ei ole mitään muuta turmaa kuin se, meenä on suomalaisella puolueella ol- mikä lähtee elämästä kansallistunnosta lut kieliasia. Suomalainen puolue on Se on kansojen moima, joka nousee kehittänyt kansan kieltä. Se on koet- kuin hengen ilinestys maasta ja kut- tanut raimata pois ne esteet, jotka suu kansalaiset tulemaisuuden työhön lainsäädäntö on asettanut suomalaisen Kansallistunnon herättäminen on suo kansan kehitykselle. Suomalainen puo- malaisen puolueen suuri ja kunnia lue ei suinkaan ole silti tarpeeton nyt. kas tehtämä ja kunnioitusta herättä Se on kuin sanoisi kormenraatajalle: mä etuoikeus. Ja todentotta tarun ..Tyydy nyt, kun sinulla on kirmes!" täänkin elämämpää kansallista henkeä, on määrätty lääke:, iis. I. M. von Mutta hän hankkii muita mälikappa-' Ei ole meidän kansassa armonantoa Psaler. — Kolerawaara ja wenäläiset hedelmät. Lääkintöhallitus on ju- laissut seuraaman maroituksen: Katsoen siihen, että maahan tuo- daan suuret määrät hedelmiä ja wi- Hanneksia etelä-Wenäjältä, missä kole- ra on laajalti leminnyt, huomautetaan yleisölle täten siitä maarasta, mikä uhkaa syötäessä koleraseuduilta peräi- sin olemia hedelmiä ja mihanneksia. Maikkakin keitettyjä hedelmiä on pidet- tämä määrättöminä, niin tuottaa kui- tenkin niiden käsitteleminen ennen ken- tämistä sen maaran, että tällöin jou- tuu koleran tartunta-aineksia ruumii- seen ja synnyttää koleran. — Oivatko oppilaat tveltvolli set toimittamaan kansakoulujen siistimisen ja lämmittämisen. Tä- hän kysymykseen on Kuopion läänin kumernööri antanut mastauksen Iisal mella mirinneen riidan takia. Was- taus on samallainen kuin olemme jon- kun kerran ennenkin olleet tilaisuudessa kertomaan: kumernööri on kumonnut kunnan päätöksen ja melmottanut kun- nan pitämään huolta koulujen siisti- misestä ja lämmittämisestä. — Kun nan esimies on malittanut senaattiin. — Takatvarikkoon otetut aseet omat nyt senaatin määräyksen mukaan luomutetut sotilasviranomaisille. — Uskonnon tvaihdos. Pää ministeri on julkaissut seuraamat us- konnonmaihdoslakia selittämät sään- nökset: 1) Lääninhallitus moi sallia uskon non maihdoksen asetuskokoelman 6 ja 779 pyk. mukaan 1896 m:lta, s. m. jos uskonnon maihtajat, ilman sen uskonnon papiston myötämaikutusta, johon he kääntymät, sitä pyytämät. 2) Uskontonsa moi maihtaa ainoas- taan 21 muotta täyttänyt henkilö. 3) Emankelisesta Luterilaisesta, re- sormeeratusta, mennonitisesta ja bap- tisti-) uskontunnustuksesta toiseen sa- mallaise^n kääntymiseen ei maadita lääninhallituksen lupaa. Sellaisten henkilöiden on jätettämä leimamerkeillä marustettu anomus, jonka jälkeen pap- pi ilmoittaa siitä konsistoriulle. 4) Saa kääntyä kaikkiin kristillisiin uskontunnustuksiin, joiden oppia ci rikoslain kautta rangaista. Samoin on lumallista kääntyä manhauskolai- suuteen ja päinmastoin. Tämän määräyksen kautta kumo- taan kiertokirjeet heinäk. ■'> piitä 1904 ja marrask. 12 piltä 1907 (tv. l.> — Metsätyönjohtajien päitvä rahat. Senaatti on hylännyt metsä- hallituksen esityksen, että malnon pal- meluksessa olemille ja Oulun läänissä toimimille metsätyönjohtajille saataisiin maksattaa niistä päimistä, jotka he mirkansa takia omat mähintään 15 kilometrin etäisyydellä heille määrä tyistä asuinpaikoistaan, 2 markkaa päimältä ja muissa osissa maata toi- mimille metsätyönjohtajille 1 markka 50 penniä päimistä, jotka he mirkansa takia omat mähintään S kilometrin etäisyydellä heille määrätystä asuin- paikastaan. ^)ätewyvswaatimuksct rautatietvirkoiyin. Kenraalikumernööri on lähettänyt senaatille seuraaman kirjelmän: Tarkastaessani senaatin huhtikuun 19 pnä 1909 antamaa Suomen rau- tatiehallituksen ohjesääntöä, en moinut olla kiinnittämättä huomiotani siihen seikkaan, että tämän ohjesäännön 59 pykälään on somitettu koko joukko maa- timuksia niiden henkilöiden pätemyy- den suhteen, jotka hoitamat yhtä tahi toista mirkaa rautatiellä. Ottaen huo- mioon, että näiden henkilöiden mirkaan nimittämisen toimittaa moimassa ole- man asetuksen mukaan senaatti Suo- men kenraalikuivernöörin suostumuk- sella, minä omasta puolestani en moi tunnustaa oikeaksi, että itse säänuötte- lyn mainittujen henkilöiden pätemyy- destä möisi senaatti yksin antaa ilnum maan ylipäällikön ennatkosuostumusta. Tähän katsoen pyydän senaattia otta- maan uudelleen tarkasteltaivakseen ky- symyksen yllämainittujen henkilöiden patemyyttä koskemista inääräyksistä sekä sitten ilmoittamaan minulle tu- loksista. — Lopullinen nimitys. Ken raalikumernööri on ydtynyt senaatin päätökseen insinööri I. K. Koskisen nimittämisestä nuoremmaksi riksi tie- ja mesiylihallltukseen Oulaisten kunnanlääkäriksi Vulun kaupungista. Safiion tukkililiiitoklima alettiin täällä tiistaina Palokunnanta- lolla ja myytiin yhteensä 60.^114 tuk kia Oulujärmen ja Iin tarkastuspii- reistä. '— Tänään jatkuu huutokaup pa, jolloin niinidään Kemin ja Lomu tarkastuspiirien puita. Eri alueilta myytämistä puista lei)- tiin seuraamat tarjoukset. Oulujärmen tarkastuopiiri. H a a p a j ä r m e n hoitoalue: Tupasaaren kruununmaa: Wassiutorvi. Wälikang:s, Mäenpää, 11. :n. 1510^ puuta i\ 2: 41, Jy. A. Juselius, Pori. Hauktamäen kr. maa: Peninginmä- ki. Pienimäki, Ki^lmäkolo, ^iappäsen- kangas ja Hautkamäki, 5(>29 puuta ^ :>:71, A. Juselius, Pori. Pukätankaan kr. maa: Simakka ja Terivanema rämeineen 20000 m ' hiu- mo- ja propsivuita. El tehty :ar- jousta. Kalajoen hoitoalue: Etelä- sydänmaan tr. maa: Puutiktalan, Nuo- tiomaan. Puukkoniemen, Isokosken ja Nemajärme» kaiikaat 551)0 puuta :i 2: 28, Salmesen. P n h ä j ä r m e n o i t o a l u e 1 Kärsämänjäriven kr. puisto: Ilman- kangas, Hoiklanemansaaret, Lemäsuon- simukankaat ja Outonemansaaret 9440 puuta ä 5: i>2. Halla o.-y. Kotka. Samoin: Haudanjoen marsi, Mul- liffo, Wali- u. lu. kormer, Ahmskorpi,