N:o 54 & & Sanomia Gulun kaupungista ja Jään isiä. Keskiviikkona Toukokuun II päivänä. •*' »'7'^ ^ =m*~& :■ »jmniii ■nmimniMU!! s •*»<*» 'fr-:- *» Tilaus hl n n at: Oulussa: Postissa: Koko vuodelta 4: — 4: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 —: 40. Ulkomailla 10: — 5: — Kaiku ilmaantuu maanantaina» keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: «K. PALLARI. E. A. O U LAS VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudeahoitaja. Toimisto j«t konttori Kauppureinkatu 5. Koattori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ään U)aU;< Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. iimoituk&ia vastaanotetaan lehden konttorissa jz on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamiiliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 ;nk., ris tistä ja värsyistä maksetaa» erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen »iurasvtn pöivvn cumeroon, ovat jätettävät lehden kontto- ri.n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin »asomalehtiia palkkiona. SSE2SS &3&S35B &S9E saas O. y. Oman Kannan puhelimet; )a O.-y. Oman Kannan kirja- paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa,lOulun Suomalaiseen toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja | arvostelemisia v. m. niin hyvin lainopilliselta kuia ammattikannalta. Matkuf f staan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osota Seppänen, Oula. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo-| mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle I (irkoiiisia tietoja. PakanaläHetyspiirin perheiltama torstaina kello x ':?8 i.=p. rukoushuoneella. Puhuu tuo- mioromasti Lönnrot. As«ana1a)iS' ^s^najoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. Antti Karikoski B= toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari pyrkiviä uusia oppilaita kehoitetaan ilmoittautumaan koulussa torstaina toukokuun 26 pnä kello lie. pp. Sattuneesta syystä huomautetaan, että koulun oppimäärät eri luokilla ovat samat kuin valtion realilyseoissa. Oulussa toukokuun 11 p:nä 1910. N. Lilius. M. Rosendal. Ueisumltakunnallinen f f ♦» J9f iamfaaoanto* Ferustuslakimalioknttnan mietintö. „VleiswaltakunnalliSten asiain" Kcntoriaika 10—2. Puhelin 203. HtJOifLf HUOIML! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja] halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. F. BLLDJ toimittaa asioita virastoin v. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin ii.o 5 31. Avoinna 10—Val2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Ilmoituksia. AIRAKSINEN te K:N1 O.-Y. Talletuskonttokuranttitili 011 edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttitililie merkityt rahat kasvavat korkoa ko- ttesäKuun ja jou- ra- rolle, siten, etiä kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokuranttitililtä voi myös nostaa koron käteisenä hana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokurantti sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettaja oloa pankissa. Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. Uusi keksintö. HlislMlä varusteita kiloMansi tavallisia telefooneja varten. Kapteeni R. Laguksen patentti kierretään vanhojen kansien sijalle kuulotelefoouiin. Sen edut ovat: a) Aurifonikansi on koko pinnaltaan korvassa kiinni, joten ääniaallot suo raan pääsevät korvakäytävään; b) Kannessa oleva reikä on tehty si- t n että se tarkalleen vastaaman ne ttien piiriä, jonka kautta kalvon täristysala on tullut suuretnmaksi ja voimakkaammaksi; c) Torvi on tehty sellaiseksi, että se sopii kaikkiin korviin ja voidaan tarpeen sattuessa tuossa tuokiossa joko ottaa pois tai kiertää kiinni. Se on välttämätön pitemp nialkai siksa keskusteluissa sekä vähakuu loisille, se kun suuresti lisää äänen voimaa. d) Torvi on terveydelle edullinen, koska jokainen voi helppohint.ii- suuden takia ostaa itselleen sel laisen ja kukin käyttää vain omaa torveaan. Hinta on Smk. 5: Saatavana SSä kappaleelta. *!L. pyrkivät uudet oppilaat saavat suo rittaa tutkintonsa joko keväällä, toukokuun 26 p:nä kello 5 i.-p. tahi ensi syksynä, syyskuun 1 p:nä. Pyrkijöillä olkoon ilmoittaessa pa pinkirja ja todistus ennen saamas tansa opetuksesta. Lähempiä kou lua koskevia tietoja antaa haluaville allekirjoittanut, tavattavana joka arki päivä kello Vall—V-2 12 e. pp. A. VVenell. Ensi kesäkuun alusta alkaen vas taanottaa allekirjoittanut Oulussa Pallas-talossa. L. EKLUND. Parhaimmat urpil (4861, Myllyjä, Sahoja ja muita Vesivoimalaitoksia varten Tampereen Pellava-ja HanisO.Y:ltä tai Metallikonttorin kautta. Tutkinto- ja Päästötodistus- Nucrten Ystäväin yhdistys välittää puunsahuuta, puutarhatyötä, keveäm- pää työtä rakennuksilla y. m. Yleisö kääntyköön näissä asioissa tuomio kapitulin vahtimestari I. Väänäsen puoleen. Telef. 1 25. Nuorten Ystävät. (K. 2:sti.) Myytävänä. Topin tiilitehtaalla Lapin ase man läheisyydessä Raahen rautatien varrella on myytävänä sekä normaali- että takka- ES Lähemmin ilmoittaa Topin Tiilitehdas O.Y. Postiosoite: Raahe. Kansakouluille: Kaavakkeita myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. HUOM.! Kaavakkeisiin painetaan tilaajain vaatimuksesta] kansakoulun nimikin. Kuulutus. Suomen Valtionrautateillä on l:ltä vuosineljännekseltä 1910 ulosotta- matonta tavaraa osotettuna seuraa ville henkilöille: Kovjoki: Jakobsson, Johansson. Jeppo: Sandqvist. Pietarsaari: Viermaa, Eerola. Kannus: Niemi, Nikunen. Oulainen: Mattola. Ruukki: Heikkola. Oulu: Paavola. Tornio: Öberg, Aho, Kuit. omis taja, Koskela, Määttä, Johansson, Vikström, Hahl, Tulijoki. Rovaniemi: Haapanen, Nilson, Seppänen, Kyyhkynen, Ekholm, Es- patordt. Asianomaisia omistajia kehotetaan ennen heinäkuun 7 päivää perimään tavaransa uhalla, että ne muuten myvdään. Helsingissä, Liikennekont- torissa, toukokuun 7 päivänä 1910. Axel Sievers. v t. määritelmää ei ole aikaisemmin synty neissä asiakirjoissa siinä asiassa, jonka ratkaisemiseksi miniskerineumoston pu- heenjohtaja nyt on esittänyt lakiehdo- tuksensa, eikä myöskään tämän ehdo tuksen selityskirjelmässä. Tämän sa- nontataman rinnalla käytetään lause- tapoja ..Menajän luomuttamattomat oikeudet ja elinedut", „yleismaltakun- nallista merkitystä olemat lait ja ase tukset". Muita yritystäkään ei ole tehty objektiimisen perustuksen antami- seksi scn kysymyksen armostelemiselle, mitkä ne Suomen lainsäädäntöasiat owat, joitten pitäisi katsoa oleman koko »valtakunnalle yhteisiä. Sittenkun on lueteltu lakiehdotukseen otetut 17 asia- ryhmää, sanotaan selityskirjelmässä: »Luulisi kyllä, että kaikkien tässä luet- telossa mainittujen asiain läheinen yh- teys koko »valtakunnan leikä ainoas- taan Suomen) elujen ja oikeuksien kanssa on itsestään selmä eiCd kaipaa lähempää todistelua, maikka tietysti todistuksetkin »voidaan luoda esiin, jos niitä tarmittasiin". Niiden sadan wuo- den ajalta saatu kokemus, joitta Suo- ui on ollut yhdistettynä Menäjän anssa, ei mahmista tuman „ läheisen yhteyden" ..selmyyttä", mitä noihin 17 asiaryhmään tulee. Ia kolonaan se himmentää ministerineumoston puheen- ofytapit ehdotuksen 4 an., jonka mu- aan noihin 17 ryhmään »voidaan li- ätä mitä asioita tahansa. Sitä, mitä ..Suomen sisäisillä asioil- a" on tarkoiteltu, malaisce myös se eikka, että käytäntö kuluneen ivuosisa- käsi'tää dau aikana ilman »nuuka ja ilman mi rään tunnettuja epäityt-iä on foiuel:a itut sila Suomen »valtio sään».östä joh uwaa periaatetta, että lain, joka on, telemässä lumuöia ene-nvää kuin olema Suomessa nioimassa, mlee.^olla > »nuuollakaan Menajän perustuslaeissa yntynyt sen verusiuslakten utukaan. j ole sanotin, että teifaritunnan lain- Kotiteollisuustuotteita kuten: niinitöitä, paju-, rottinki n- ja pärekoreja, korihuonekaluja, Rauman pitsejä, Kempeleen nauhaa, keinutuolin mattoja y. m. Hyväntekeväi syys laitoksella, avoinna 10—6. Tilauksia välitetään. Oulun Nuijan toimesta Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne^ tulipalon >» varalta! ,,Kullervon" ja ,,Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 38. 6?W-- /ii Rullakartiineja myytävänä Dii! Haa P'fj! Niitä IVä a a n v i I j e I ijö it ä Haapajärven kihlakunnassa, jotka aikovat tämän kesän aikana arvioittaa tilansa Hvpoteekki-lainaa varten, kehoite taan siitä ilmoittamaan allekirjoittaneelle' arviomiehelle, mikäli mahdollista tämän toukokuun kuluessa. Kestilä, toukok. 5 p.nä 1910. Heikki Kiiskinen. Suomat. Maaseututeatteri Oulun Maneesissa Keskiviikkona toukokuun 11 p:nä kello 8 i.-p. Elinan surma 7 kuv. murhenäytelmä. Kirj. GUSTAF v. NUMHRS. Siinm^nppg Klassillisella Lyseolla tors taina 12 p:nä toukokuuta kello V2 8 i .-p. OHJELMA: Torvisoittoa Avaussanat (Rehtori Westerlund.) Laulua Runo (Näyttelijä Iivari Paatero). Juhlapuhe (M.tisteri O. Tolvanen.) Laulua Viulunsoittoa Maamme tnan peruuttamattomana perustuslaki na, kunnes Suomen hallitsija ja edus- kunta yhtäpitävällä päätöksellä sen muuttamat tai kumoamat. Itse Wenäjän perustuslakien edellä mainittujen säännösten tarkastuskin vioittaa, että niitä ei ole annettu Suo- melle. Määrä on siis iväite, että pe- rustuslakien mukaan 1 ja 8ii art. on Wenäjän lainsäädännön asia säätää ..yksinomaan Suomelle määrättyjä" lakeja, jos ne koskemat „muita kuin main sisäisiä asioita", miimeiset sanat käsitettyinä usein mainitussa ahtaassa merkityksessä. Sillä 7 art., jossa sa notaan että Keisarillinen Majesteetti käyttää lainsäädäntömaltaa yhdessä maltakunnanneumoston ja maltakun- nanduuman kanssa, sekä <S<> art., jonka mukaan uutta lakia ei moida antaa, ellei se ole maltakunnanneumoston ja maltakunnanduuman hymäksymä, eikä panna ivoimaan, ellei Hänen Majes- leettinsa Keisari sitä ole mahmistanut, eimät ole tarkoittaneet eimätkä moineet kumota 1772 muoden H. M:n 40 §:iä eimätkä myöskään heinäkuun 29 päi- mänä 190(> annetun W. I:n 73 £:iä, joiden mukaan lakeja Suomelle sääde- tään keisarin ia suuriruhtinaan sekä eduskunnan ys)täpitäwällä päätöksellä eikä eduskunnan hymäksymä laki moi tulla moimaan, ellei keisari ja suuri- ruhtinas sitä muuttamatta mahmista. Tähän tulee lisäksi että Wenäjän pe- rustuslakien lainsäädäntöä koskeman lumun johdantona olema säännös, art. 84, kuuluu: „Wenäjän Keisarikuntaa — (>i siis Venäjän maltakuntaa, joka n'.i>ö^>in Su.oinen suuriruhti- naskunnan'» — hallitaan säädetyssä järjestyksessä annettujen lakien mar- maila perusteella". Eilä lakeja käsit- Pääsylippuja ä 1 mk., 50 p:iä ja 25 p:iä saatavana Oman Kannan kirjakaupassa. Tänä aikana on siis lakeja Suomessa säädetty kaikilla yhteiskuntaelämän aloilla, niisiä asioissa, jotka nnt fcifiiiä oleman ehdotuksen mukaan cundtaisim Suomen lainsäädännön purista, kuu niillä muka on, niinkuin sanotaan, ..yleismaltakunnallinen merkitys". Jos sitä mastoin ajetutaan sille kannalle, että niin pian kuin jonkin Suoman asian moidaan katsoa koskeman keisa- rikunnan etua — kysymys, josta saat taa olla eri mieliä ei ainoastaan eri atkoina, ivaan myös santaan aikaa — se ei enää ole Suomen sisäinen asia, niin tämä sisältää että lait, jotka pukän ajanjakson kuluessa yhteiskuntaelämän kaikilla aloilla omat syntyneet hallitsi jan ja kansan yhläpiiä.oän pääiötjen kautta silla maltioiäännön makuutta- malla pohjalla, että niitä ei moida muussa järjestyksessä muuttaa, nyt moitaisiin toisessa järjestyksessä pois- taa ja niiden sijaan panna uusia, mil- loin keisarikunnassa mallusema mieli pide sitä ivaatisi. Tämä merlilsisi siir tymisiä oikeusjärjeslytsen alalta mie- imallan alalle. Oikeutta turioaaioan lainsäälämän järjestyksen sijaan astuisi silloin hetken maihtelemista käsityksistä riippuma politiilka. Maikkakin selityskirjelmässä myön- nekään, ettei LScnäjän perustuslakien 2 artikla oikeussisällyksensä puolesta ole mikään uusi määräys, ei tämän yhteydessä ole ainoastaan tuo jo määräksi osoitettu tämän artiklan sisällyksen tulkinta, maan myös mäite että Menäjän lait, semminkin perustuslait, jo tätä ennen olisiroat olleet moimassa Suomessa, minkä seikan ei sanota oleman „ miten- kään epäiltämissä, maikkei niitä Suo- messa koskaan ole erityisesti julkaistu." Ettei Menäjän '.valtiomuoto sem moisenaan tullut Suomessa noudatet- tamaksi on osoitettu todentamalla, että Suomi sai maltiosäännön, jola mää- rää hallitsijan ja kar.saneduskuilnan keskinälset oikeudet sekä niiden muut- tamisesja noudatettaman järjestyksen. Mutta tämä asiaintila ei ole miiut-- tunut Menäjälle -vuonna 1!K)(> annet tujen perustuslakienkaan lauua. Sem moista olettamusta ei »voida esittää jo senkään »vuoksi, että Hänen ttcijurUli- nen Äiajesteettin.sa jonkuii aikaa »iti- den il»ahi;.nstalnisen jälkeen myös mati- »visti kieinäknun 20 pnä 1'.>;!«» anne tun Siloinen Suuriiuhttnaa»unaun Maltiopäiiväjärjestukseii, joka sen 8() säädäntömalta 'voi antaa Suomessa so-vellettaivia lakej-.i, s. o. lakeja tämän maan »viranomaisten ja asukasten nou- datettamiksi. Eduskunnalle on myös tunnettua, että keisarikunnassa on sen »nielipiteen asiantuniemia ednslajia, että uusien perustuslakien säätämä järjestys lakien säätämiselle maltakuiinanduuinan ja ivaltakuzinanneumoston kautta ei ollut aijottu ulotettavaksi Suomeen, jolla aina on ollut eritmnen lainsäädän tönsä, sekä että näinä uudet perustus lait eimät ole keisarikunnan ja Suo men lainsäädäntösulUeitten alalla saat- taiieet moimaan mitään muutosta, niinkuin käy selmille siitäkin, että »nai- nittujen perustuslakien 8(» artiklan sääuuös lv altalu >in av. n ei» iv o ston ja lval^akitnnanduu»»:aii toimiivallasta on oteltu helinituun 20 päiivanä 1 OOti annetusta armollisesta julistuskirjasta, jossa Suomea el n»ai»»>la muutoin kuiu ilmoittamalla että Hänen Keisarillinen Majesteettinsa on aikanaan antaiva asianmukaiset ohjeet keisarikunnalle ja Sitomen suuriruhtinaanmaalle yhteis- ten lakiehdotusten käsittelyn järjestä- miscstä. Wenäläisiä lakeja Suomessa. Sen selityskirjelmässä puolustetun periaatteen edelleen tukemiseksi, että keisarikunnalla on oikeus säätää lakeja Suomelle, mainitaan «historiallisesti kieltämättömänä tosiasiana", että Suo- messa on somellutettu ja ollut moi massa lukuisia myöskin keisarikunnan lainsäadänlöjärjestyksessä annettuja la- keja. Selityskirjeliuässä tosin sen ohel la sanotaan, että ..niainittua periaa- totta oivat menälais suomalaisten suh teitten alalla kuitenkin kanan hintmen- täneet jyrkät »vaihtelut lainsäädännön käytännössä". Tässä olisi selitys myös siihen, että Suomen lainsäädäntö on »tunkeutunut sellaisille aloille, jotka säännöllisissä oloissa olisi pitänyt olla Menäjän yleisten maltakunnanlakien alaiset." Selityskirjelmässä luetellaan joukko Menäjän lakeja tahi asetuksia, joitten armeliaan tulleen Suomessa noudatet- ta»viksi laeiksi. Tämä luettelo on täyn- nä »vääriä tietoja ja osottaa puuttu- ivaa käsitystä sitä, mitä jonkun maan »vounassa oleinalla lailla tackoiietaan. Täsjä hin)ii!ciiiu'Ual'oon lyhyesti ai noastaan : l) että asetukset ja johto säännöt, jotka on teisarttavnasta an- ncttu mirkaioinlinnan ohjeelsi Suomeen siioitetuissa »venäläisissä sotajoukoissa, Menäjän kruunulle tuulumassa Suo-