v Ti<r.;!:iina l."3 :\ joulu.;:';": A ! A !. A T A R N: o JK! Tuollaisen joukon säästätte rahaa III Parhaat tavarat ja tavalliset NURMEKSEN KIRJÄK AUPA S S A. Rakas poikamme <QuRani sjnt. */• 1904, kuoli odotta matta Paiholagga u /u 1910. Anna ja J*a ne Partanen. Jeasus syliinsä sulki sun Saojasi maailmalta. Suomalaisen puolueen vaalijulistus. Suomen kansalaiset! käsitöiden •▼at raatihuoneen salissa lauantaina t. k. 17 p:nä klo 11 ». p. Elävien kuvien Teatteri „foto« MytlatGJI joka arkipiivi klo I, 7 ]i t lp. Sunnuntaina klo 4, 5. ».?!>« ip. OHJELMA: 1. Sofia. Kuvia Bulgariasta. 2. Katarina di Medici tai Musta messu. 3. Juhlallisuudet Solon sult taanin luona. (Jaava'. 4. Pariisin salaisuuksia. Mil- joonanonistaja mur hataan. Filmi todista jana. 5. Ellmfin tie. — »Herran rukous". 6. Kirjavia kukkia. 7. Ilmanvaihtimet. Kuulutus. Tie- ja vesirakennusten Ylihallituksen siitä tekemästä pyynnöstä saan viidestä mar kasta sataan (100) markkaan asti määrätyn sakon haastol- Ia tämän kautta kieltää kai ken luvattoman liikkumisen Lieksan—Nurmeksen välisel lä rataosalla; jota noudatetta koon. Kuopion läänin Lääninkans- liassa, 2 päivänä joulukuuta 1910. E. W. Stenius. A. Aho. <£. 8. 1 K.» Jouluksi ennätämme vielä valmistaa monta paria Jalkineita sekä myydä ennen valmistettuja. Uudeksi vuodeksi sitä use ampia. Varsinkin vanhoja korjaam me koko joukon panemme pal jon puolipohjia sekä korkoja kohennamme, pajassani pauku tamme. Kenkiä kelle hyvänsä, lapsillekin laittelemme. Kiilloi- tusmusteita monta eri lajia, sekä rasva rasioita ja nauhoja on saatavana tosi halvalla. Muis takaa pistäytyä kysymässä A. J Honkaselta. Joenum torik. 8, puhelin 125. Huom.! Joululahjoiksi sopivia aamukenkiä. Ne maltiolliset uhkapilmet, jotka miimeksi kuluneina muosina omat rajan takaa taimaallemme nous- seet, peittämät nyt kauttaaltaan kansamme tulemaisuuden. Sen jälkeen kuin miime maalit tapah- tuimat, on meidän osaksemme Wenäjältä tullut mahtisääntö, niin sanottu maltakunnanlainsäädäntö- laki, joka riistää kansaltamme sen ikimanhat, isiltä perityt oikeudet ja mapaudet, tuhoaa maamme sisällisen itsenäisyyden ja ehkäisee sen omintakeisen, kansallisen kehi-' tyksen. Tämä mahtisääntö on saatu aikaan Menäjän lainsäädän- tölaitosten kautta, syrjäyttämällä. maallemme pyhästi makuutettu ! oikeus. Kun eduskunta miime maltiopäimillä ei katsonut moi-! mansa käsitellä tällaiseen maltiote-! koon perustamia lakiehdotuksia ja sillä tamoin olla osallisena maam- me perustuslakien polkemisessa, hajoitettiin eduskunta ja määrät- tiin uudet maalit toimitettamiksi ensi tammikuun 2:na ja 3:na päi- mänä. Suomalainen puolue on aina käsittänyt, että hymät mälit Kei- sarikunnan kanssa omat maamme menestymisen elinehto, ja että kansamme on sen tähden tunnol- lisesti täytettämä maamme ase- masta johtumat melmollisnudet. Uhkaamien ristiriitojen noustua Keisarikunnan ja meidän maam- me mälille, on Suomalainen puo- lue tahtonut, että Suomen kan- san tulee suostua sellaisiin maati- mukstin, jotka maltakunnan todel- listen etujen kannalta moidaan osottaa oikeutetuiksi. Mutta itse- tietoisuuteen herännyt kansa ei moi tekemättä rikosta itseänsä was- taan luopua kalleimmasta omai- suudestaan, esi-isiltä perimästänsä oikeudesta yksissä neumoin hallit- sijansa kanssa järjestää ja kehittää i sisäiset olonsa omien tarpeittensa, 'taipumustensa, ja oman luonteen- ' sa maatimusten mukaan. Sen muoksi pitää Suomalainen puolue kiinni siitä, että Suomen Keisari- kunnan suhdetta koskemat muu- tosehdotukset omat ratkaistamat Suomen perustuslakien mukaises- sa järjestyksessä. Suomen sisälli- sen itsenäisyyden ja kansallisen menestyksen ehtoja hämittämättä. Niin kauan kuin maamme sisäl- listä itsenäisyyttä mastaan miha- ' mieliset »virtaukset määräämästi maikuttamat Keisarikunnan halli- tukseen ja eduskuntaan, on kyllä mahdotonta Suomen ja Menäjän ; mälille palauttaa ehjiä ja molem- pia maita tyydyttäiviä suhteita. Mutta me uskomme, että Keisa- rikunnassakin on pääsemä mallit- semaksi se makaumus, ettei Suo- men sisällinen itsenäisyys ja me- nestys ole Menäjän maltakunnal- le mahingoksi maan päin mastoin eduksi ja kunniaksi. Tähän luot- taen ja makuutettuna siitä, että me suomalaiset moimme omalta osaltamme edistää aseman selmiä- .mistä ja meille onnellista ratkai- ; fua ainoastaan Suomalaisen puo- ; lueen periaatteitten mukaisella toi- ! Minnalla lähtee puolueemme näi- hinkin maaleihin. j Suomalainen puolue hylkää tä- ; män mukaisesti kaiken sellaisen ^menettelyn, joka möisi maikeuttaa i palautumista Suomen perustus laillisten oikeuksien pohjalle. Suo- ! malainen puolue mastustaa siis -pyrkimyksiä sellaisia kuin eräällä 'taholla maadittua suostuntamero- >jen kieltämistä. Tämä kielto ai- j heuttaisi main mielimaltaa ja se- kasortoa. Kansoille tarjoutuu main ani- Harmoin sellaisia mahdollisuuksia yhteiskunnallisten uudistusten to- teuttamiseen kuin ne, jotka meille puolikymmentä muotta sitten het- kiseksi amautuimat. Mutta jos edistystä moitaisiin saamuttaa ai- noastaan sellaisilla hetkillä, olisi yhtäjaksoinen kehitys mahdoton Historia ja meidänkin kansamme elämän kokemukset todistamat, että merrattoinasti suurin osa kaikista yhteiskunnallisen edistyksen tulok- sista on sitkeän, kominakin aikoina jatketun ja askel askeleelta eden- tyneen työn satoa. Harmoin jos koskaan joutuu kansakunta sellai- seen asemaan, ettei se saattaisi moi- miansa oikealla tapaa jännittä- mällä maittaa simeellisiä yhteis- kunnallisia ja taloudellista saamu- tuksia. Maikeat maltiolliset ajat käymät mielä maikeammiksi kes- tää, ja kansakunta moi niihin sor- tuakin, jos se olojen masentamana jättää suorittamatta ne sisälliset parannukset, joihin sillä olisi tilai- suutta. Sen tähden on kansakuu nan melmollisuus uhatussa ase massa ollessaan tehdä herkeämät- tä työtä oman kehityksensä hymäk st. Suomalainen puolue tahtoo, että stsällistä uudistustyötä on, puolueemme ohjelmassa lausuttuja päämääriä kohti pyrkien, tälläkin eduskuntakaudella jatkettema. suomalaiset! Me saattaisimme edullisimmis- sakin oloissa moittaa itsellemme kansakunnan armoisen tulemaisuu- den ja merkityksen ainoastaan omis- lamalla suomalais-kansallisen yh teistunnon. Me saatamme torjua turmat ja tuhot main suomalaisen kansallishengen yhdistäminä ja elähyttäminä. Johdamme tästä mieleen kansamme herättäjän I. V. Snellmanin sanat: ..Kansallis- henkeä saattaa taimuttaa, mutta ei murtaa, ja hämmästynyt jälki- maailma on näkemä sen kohoaman maasta esiin, niinkuin henki-ilmes- tyksen, uudesti muodostuneena, mutta itsessään samana inuuttu- mattomana henkenä, joka muosi- satojen mittaan on luonut itse kansakunnan." Aikana, jolloin maan hallitus on kieleltään ja mieleltään mie- raitten henkilöitten käsissä, omat suomalaiselle kansallisuudelle ja eritoten kansamme kielelle maimoin saamutetut oikeudet maarassa syr- jäytyä. Tällaisissa oloissa, jos milloinkaan, on suomalaisen kan- sallistunnon mahmistaminen kan- samme tulemaisuuden elinehto. Suomalainen puolue, joka tietää syntyneensä taistelemaan suoma- laiselle kansalle simistyskansan ase- man kaikilla inhimillisen elämän aloilla, tahtoo tarmolla jatkaa suomalaisuuden esitaistelijoin kan sallista työtä. Tuomen äänivaltaiset kansa laiset! Mihamiehemme omat koko maa- ilmalle esittäneet, että Suomen marsinainen kansa ei mälitä maam- me maltiollisesta asemasta. Olo- jamme tuntemat tietämät tämän kyllä perättömäksi syytökseksi. Mut- ta mihamiehemme saamat näille syytöksilleen näennäista tukea, jos kansalaiset mäsyneinä yhä uudis- tumiin maaleihin jäämät niistä pois. Kaikkien Suomen äänimal- täisten kansalaisten isänmaallinen melmollisuus on jo näiden mäit- teiden torjumiseksi saapua maali- uurnille ensi tammikuun 2:na ja 3:na päimänä. Äänestämällä sil loin Suomalaisen puolueen ehdok- kaita ajatte te suomalaisuuden, suomenkielisen kansan, suomalai- sen isänmaan asiaa. Suomalaisen puolueen maltuuskunta. Yleisiä uutisia. Leimasnostuntaselkkaukset. Kenraalikumernööri oli määrän- nyt m. m. Mikkelin läänin kumer- nöörin ryhtymään toimenpiteisiin niitten kumernöörin alaisten mir- kamiesten lailliseen edesmastuu- seen saattamiseksi, jotka eimät ol- leet leimasuostuntaselkkausten ai- kana kuluman muoden alussa kantaneet leimamaksua. Kumer- nööri kutsutti asianomaiset mir- kamiehet lumultaan 6 henkilöä kansliakuulusteluun, jossa kaikki muut paitsi yksi ilmoittimat me- nettelyynsä maikuttaneen sen että silloinen kumernööri von Knorring oli kieltänyt käyttämästä leima- papereita ulos menemiin toimi- tuskirjoihin, ja myöntyimät he takaisin kormaamaan kruunulle tästä aiheutuneen mahingon. Tä- män johdosta on kumernööri an- tanut muistutuksen kaikille muille asianomaisille paitsi yhdelle, joka ei ollut ilmoittanut menettelyynsä maikuttaneen kumernööri von Knorringin kannan ja jolle kumer- nööri on antanut marotuksen. Samalla määräsi kumernööri että ne kormaukset, jotka asianomaiset mirkamiehet, olimat lumanneet suo- rittaa, omat suoritettamat 14 päi- män kuluessa. Suomea koskemat kysymykset Maltakunnandunmassa. ..Rjetsh" kertoo, että lokakuu- laiset ja natsionalistit omat päät- täneet miedä Suomea koskemat kysymykset duumassa läpi joulu- kuussa (ennen talmi-istuntokauden loppua). Tämä päätös on tehty, päättäen duumapiireissä kulkemis- ta puheista, hallituksen maatimuk- sesta. ..Nomoje Mremja" tietää, että joulukuun 13 pksi oli määrätty Suomen kysymystä käsittelemän maltakunnan ensimäinen istunto, jossa käsitellään Menäjän kansa- täisien oikeuksia koskemaa laki ehdotusta. Lakiehdotuksen esitte- lijäksi oli määrätty kreimi Ben- nigsen. Miipnrin uusi suomalainen yhteiskoulu. Miipurin uuden suomalaisen yhteiskoulun johtokunta on anonut senaatilta 200,000 markan kuole tuslainaa oman rakennuksen ra kentamista marten koululle. Luonnontieteiden »petns yli- opistossa. Kouluhallitus on lähettänyt yli- opiston rehtorille seuraaman kir jeen: Koska erittäinkin miimeisinä muosina maan oppilaitosten luon- nonhistorian opettajamirkoja, maik- ka ne tuontuostakin omat olleet amoimiksi julistettuina, hakijain puutteessa ei ole moitu täyttää ja sitä mastoin semmoisiin opet- tajamirkoihin, joihin kuuluu joku muu opetusmelmollisuus ja joihin pääsemistä marten pätemyyseh- doksi on asetettu yliopistotutkin- toja, ilman »vaikeuksia on saatu mäkinaiset haltijat, on ylihallitus luullut asiakseen ilmoittaa tästä herra rehtorille siltä maralta, että teidän puoleltanne jotakin moitai- siin tehdä tämän epäkohdan pois- tamiseksi. Zakotoimitnksista aiheutuwa metsänhaaskanS. Suomen Metsänhoitoyhdistys Tapio on tehnyt Suomen Maa n:ittariyhdistykselle esityksen, että molemmat yhdistykset asettaisimat yhteisen komitean tutkimaan, mi- ten jakotoimitukststa johtumat met- sänhaaskaukset moitaisiin mälttää. Maamittariyhdistyksen toimikunta on malinnut komiteaan jäseniksi komisionimaamittarit John O. Hammarenin ja A. Hannikaisen sekä maramieheksi maramaamit- tari E. Tukkilan. Aikaisemmin on Suomen Metsänhoitoyhdistys Ta- pion johtokunta malinnut komitean jäseniksi metsäkonsulentti O. A. Purhosen ja tilanomistaja V. Hii denheimon sekä maramieheksi yh- distyksen sihteerin, metsänhoitaja S. A. Sohlmanin. Tarkoitus olisi, että komitea mielä tämän muoden kuluessa saisi ehdotuksensa malmiikst. Pelastuskoti naisalkoholisteja warteu. Leskirouma Mimi Nordberg jätti, kuten ennen on mainittu, senaat- tiin anomuksen saada sijoittaa naisalkoholisteja ja morfinisteja marten perustettaman pelastus- kodin Uudenkaupungin entisen re sermikomppanian rakennuksiin. Senaatti on puolestaan katso- nut suotamaksi että asian yleishyö dylliseen laatuun nähden rouma Ztordberg saisi kysymyksessä ole- mat resermikasarminhuoneustot käytettämäkseen. Koska tämänlaatuisista osioista kuitenkin elok. 14 p:nä 1902 anne- tun asetuksen mukaisesti on tiedus- teltama kenraalikumernöörin mieli- pidettä, niin on senaatti lähettä- nyt asiakirjat kenraalikumernöö- rille. Kaupunkien Polisilaitokset. Sen jälkeen kun kenraalikumer- nööri oli käskenyt Miipurin lää- nin kumernööriä miipymättä ryh- tymään toimenpiteisiin Haminan, Sortamalan ja Käkisalmen poliisilaitosten järjestämiseksi hel- mik. 18 p:nä 1904 annetun, po- liisikunnan järjestämistä niissä kaupungeissa ja muissa yhdyskun- nisfa, joissa ei ole täydellistä po- liisilaitosta, koskeman asetuksen mukaisesti ja Miipurin läänin kumernööri maadittuaan mainit- tujen kauvunkien maistraattien ja maltuustojen lausunnot lähettänyt senaattiin mahmistettamaksi kysees sä olemain kaupunkien poliisikun- tain uudet muosirahasääntöehdo- tukset ehdottaen samalla että po- liisikuntain johto jätettäisiin eri- tyiselle komisariolle, eikä paikka- kunnan nimismiehelle, kuten mai- nitussa asetuksessa määrätään, ja sitten kun kenraalikumernööri teh- dyn esityksen johdosta oli kehoit- tanut miipymättä panemaan toi- meen mainittujen poliisikuntain järjestämisen ja osottanut kumer- nööriä tekemään asianmukaisen esityksen mirkaatoimittamain komi- sarioiden palkkaamisesta kunnes senaatti on mahmistanut ylempä- nä mainitut muosirahasääntöehdo- tukset on Miipuri lääninhallitus senaatille esittänyt että yleisistä maroista myönnettäisiin m. t. komi- sarioiden palkkaamiseen Haminan poliisilaitosta marten 2,400, Sorta malan poliisilaitosta marten3,(500 ja Käkisalmen poliisilaitosta marten 1,500 mk. siksi kunnes mnosiraha- sääntöehdotukset on mahmistettu. Joensuusta ja likitienoolta. Uusia ylioppilaita. Mioppilastutkinnossa t. k. 12 p. Helsingissä on hymäksytty Nur- meksen yhteiskoulusta Elmi I. Härkönen. Hylätty waltioawun anomus. Senaatti on hylännyt Pohjois Karjalan maanmiljelysseuran ano muksen saada maltioapua karjan- hoitoharjoittelijoittensa retkeilyjä marten. Tuomarit. Liperin tuomiokunnan tuomarin mirkaa on homioikeus määrännyt L. Ilmari Paimenin hoita- maan t. k. 4 pstä tuleman hel- mikuun 20 pmään. Waiwashoitohallituksen esi miehen tointa Joensuussa ei ole kukaan hakenut. Huonoja hevosia osti Joensuun eläinsuojelusyhdis- tys jo eilen markkinoin aattopäi mänä — 1G kpl. Nuijan naisjärjestön myy- jäiset omat ensi lauantaina raatihuoneen salissa alkaen klo 11 ap. Näistä myyjäisistä tuntuukin tuleman kerrassaan suuremmoiset. sitä ai- nakin ennustaa se suuri ja komea käsityömarasto, joka silloin ylpeil- len ostajia odottaa. Ei ole to- dellakaan syksyn työ hukkaan men- nyt, siitä on todistuksena monen- moiset kauniit ja armokkaat käsi- työt, kuten esim. aiman miimeis- ten mallien mukaan tehdyt pöytä- ja tarjotinliinat, matot, kahmi- pannunmyssyt, kantoremmit, kau- luspussit, kirjankansien päällysti- met y. m. y. m. Kyllä siellä on sitten todellakin armokasta tama- raa. Ken siis tahtoo ystämilleen antaa armokkaita joululahjoja, hän kiiruhtakoon ensi lauantaina klo 11 ap. raatihuoneelle. Cläinsuojclusyhdistys kokouksessaan t. k. 12 pnä päätti tilata ..Nuorison Eläinten y s t ä ro ä n" seuraamille kansakou luille: Enon, Kaurilan, Hammas lahden, Mulon, Ilomantsin kir- konkylän, Kaamin Maarianmaa ran, Liperin Leppälahden ja Mat- tisenlahden, Toipaleen, Kontiolah- den kirkonkylän, Lehmon, Paiho- lan, Romppalan, Polmijärmen, Kuusjärmen, Juu an kirkonkylän, Kolin, Nurmeksen Samikylän, Pielisjärmen Koriseman ja Kylän- lahden kansakoululle. Kokouksessa oltiin yleensä sitä mieltä, että entistään snuremmas- sa määrässä on rumettama nuo- risolle opettamaan eläinsuojelus- aatteen suurta ja jaloa merkitystä. Dhdistys telikin tuon mainitun lehden tilauksen siinä tarkoitukses- sa ja marmassa toimossa, että sitä ahkerasti luettaisiin ja että opettajat koettaisimat puolestaan tehdä oppilailleen selmiksi siinä esitettyjä aatteita, neumoja ja tar- koitusperiä. Kaupungin maitvaistalon ruo katatvarain hankinta ensi muoden ajaksi tarjottiin mii- me tiistai- iltana rahatoimikama- rilla pidetyllä urakkahuutokaupal- la mähimmän maatimalle. Seu- raamat tarjoukset tulimat hymäk- sytyksi: 12 säkkiä ohraryynejä 11 mk. säkki toiminimi A. Pakarinen; 3 säkkiä maltaita 23 mk. säkki toiminimi A. Pakarinen; 4 säkkiä herneitä 15 mk. 50 piä säkki toiminimi A. Pakarinen; 16 ast. silliä 30 mk. astia toi- minimi A. Pakarine»; 200 kg. moita 2 mk. 50 kg. hallikauppias Kusti Asikainen; 600 kg. raamaslihaa 75 p:nä kg. hallikaupp. Kusti Asikainen. 3 ast. paloöljyä 19 piä kg. toi- minimi A. Pakarinen. Ruisjauhotarjous 75 säkkiä 13 mk. säkki, jonka teki toiminimi A. Pakarinen, hylättiin. Joensuun Musiikkiyhdistyksen konsertissa eilen illalla lyseon juhlasalissa lienee ollut yleisöä noin puoli huo- netta. Orkesteri, tormisoittokunta ja sekakuoro esiintyimät. Esitykset olimat suurimmaksi osaksi jo ennen täällä esitettyjä, joten emme käy tästä konsertista yksityiskohlaisem- paa selostusta laatimaan. Or- kesteri sai yleisön hartaista pyyn- nöistä esittää toistamiseen Rai- männin ..Unkarilaisen marssin" ja amaten sekakuoro Saarenpään .Mä uinun nuorella nurmella". Pohjois-Karjalan Maautvilje- lyssenran Johtokunnan ko- koukseSsa tk. 13 p:nä käsiteltiin m. m. seu- raamia asioita: Muodostettiin ehdotus Seu ran tulo- ja menoarmioksi tu- 'eroaa muotta marten ja päätettiin e entisen taman mukaan jakaa painettuna ensi perjantaina ko- Kontuloille paikallisseurain edus- tajille lopullista päättämistä mar- ten. kalastusopastajan toi- meen, johon umpeenmcnneen ha- kuajan kuluessa oli ilmoittautunut kaikkiaan 6 pätemää hakijata, ma- littiin kalastuksen neumoja Heikki Häyrynen Haukiputaalta, sekä hänen mahdollisen kieltäytymisensä maralta Puntarkosken kalansiitos- laitoksen hoitaja Aug. Korhonen. Sen jobdosta että Kuopion maanmiljelysseura ensi kesänä miettää 50-muotisjuhlaansa. oli tämän seuran sihteeri tiedustellut, haluaisiko Pohj.-Karjalan seura jollain tamalla ottaa tähän juh- laan osaa. Tähän päätettiin mas- tata myöntämästi, maan samalla huomauttaa, että mihinkään suu- rempiin rahoja kysymiin uhrauk- siin ei moida sitoutua, joten osan- otto tulee olemaan merraten maa- timatonta. Maanmilj. I. Pitkänen Pälk järmeltä oli pyytänyt Johtokunnan puoltolausetta sen johdosta että hän aikoo hakea lainaa sii- toskarjan ostoon. Karjanhoito- konsulentin lausunnon perusteella myönnyttiin tähän pyyntöön. Eräs 40 markan suuruinen opiskeluapuraha päätettiin jakaa kahtia Soanlahden maa- mieskoulun oppilaan Mikko Ket- tusen ja jonkun Niittylahden kan- sanopiston oppilaan kesken. Marokaa markkiuaweijareita ja tasknwarkaita! Näillekin markkinoille, kuten tu mallista, on saapunut aiman suu- ret liudat poliiseille jo entuudes- taan tuttuja markkinahulikaaneja ja miinasaksoja. Omatpa poliisit jo onnistuneet saamaan satimeen- fin pari pirtunkaupustelijaa ja joitakin taskmvarkaita. Pohjois-Karjalan Hewosjalos- tusliiton arpajaiset. Liiton toimikunta oli miime tiis- tain iltapäimäksi kutsunut paikal- lisyhdistyksien edustajia Liiton toi- mistoon toimikunnan jäsenten kanssa keskustelemaan arpajaisten toimeenpanoa koskemista asioista. Kutsumusta olimat noudattaneet Rääkkylän, Polmijärmen ja Kuus- järmen oriyhdistykset. Arpajaiset päätettiin nyt kun asianomainen lupa oli saatu, pan- na toimeen sunnuntaina 28 p:nä tulemaa toukokuuta. Päämoitoksi päätettiin hankkia joku kantakirjaan merkitty ori ja k:kirjaan merkitty tamma, kumi- pyörillä marustetut kilpa-ajokärryt, sulkareki, itäsuomalainen maatiais- lehmä, kilpa-ajomaljaat, maanmil- jelyskaluja y. m. s. Hemostenkär- ryjen ja maljaiden ostajiksi malit- tiin hra H. Porthan ja kons. T. Pohjala sekä lehmän ostajiksi maanw:t Olli Voutilainen ja Olli Vänskä Kuusjärmeltä. Pankki- lainan ottaminen rooittojcn osta- ntista marten uskottiin hroille M. Partanen ja Porthan. Dleiseen arpajaistoimikuntaan päätettiin pyytää seuraamia henki- löitä eri paikkakunnilta: Maanm. I Mallendahd, Pälk- järmi, Maanmij. Matti Mänskä, Keskijärmi, apt. E. Wuorinen, Eno, maanm. H. ^Nuutinen, Pie- lisjärivi, maanmilj. Mikko Hei- kura Nurmes, maanmilj. Tahmo Saarelainen Juuka, maanmilj. Olli Mänskä Kuusjärmi, maan- milj. Antti Karttunen Polmijärivi, em. Selma Hymärinen Liperi, maanmilj. Pekka Hirmonen Nääk- kylä, prokur. Wäinö Hirmonen Joensuu, kaupp. I. Holopainen Hammaslahti, opett. K.Massinen, Tikkala, maanmilj. Juho Hirmo- nen Kitee, kaupp. Drjö Partanen, Värtsilä, eläinl. A. Söderman Tohmajärmi, tilanh. K. Nyholm Kesälahti ja maanmilj. I. Par- tanen Niittylahti. Paikallistoimikuntaan päätettiin pyytää seuraamat henkilöt Joen- suusta: Rouma E. v. Meissenberg, tuo- mari I. Leskinen, kasööri I. Ui- monen, kirjuri I. Suomalainen, metsäherra W. Malle. tilanomist. Albin Kokko, tuomari K. G. Krook, kauppa-ap. Toimo Partanen, rou- mat Aino Pakarinen, B. Uimo- iten, B. Porthan ja Helander, neidit Martta Partanen, Kati Parmiainen, Helmi Niemelä, Sai- mi Tunkelo ja Malmström, eläinl. H. W. Helander, agronomit U. Bask ja H. O. Reinola. Tämän paikallistoimikunnan ko- koonkutsujaksi malittiin hrat E. Pakarinen ja T. Pohjola. Arpajaispaikan lähempi mää- rääminen jätettiin paikallistoimi- kunnan asiaksi. Ennakkoarpoja päätettiin kaupitella kaikkiaan 12 tuh. kpl. Tawanmukaisia talwimarkki° noita mietetään täällä parhaillaan. Kaik- kenlaista maalaistamaraa on tuo- 1» myyjäiset pidetÄän Joensuun Naiskäsityö- koululla lauvantaina joulukuun 17 p :nä alkaen klo 10 ap. (K. S. 1 k.) EBS1 tu kaupaksi tamallisen runsaasti. Hemoskauppoja tuntumat myslin tekemän oikein rasakasti. Hemoset muuten kuulostamat oleman enem- pi hymissä hinnoissa. 225 markkaa »varastettn. Eilen eläm. kum, teatteri „Fo- ton" etuhuoneessa suuressa ihmis- joukossa oli marastettu eräältä polmijärmeläiseltä Antti Simo Tu- kiaiselta 225 markkaa. Markau- desta on kylläkin ilmoitettu polii- silaitokselle,^ mutta lienee sangen maikea enää saada moroa kiinni. pakotettuja. Miime maanantaina sakoitti raastumanoikeus suutari Antti Kallenp. Laakkosta, Kontiolahden pitäjä Selkien kylästä, juopumi- sesta, meluamisesta ja poliisin mastnstamisesta 220 markkaa. Samoilen sakoitti raastuman- oikeus työmies Paamo Juhonp. Karttusta, tästä kaupungista, juo- pumisesta ja hemosen rääkkäämi- sestä 70 markkaa, sekä erästä pi- ka-ajuria hemosen kadulla kaitse- matta jättämisestä 8 mk. Leipuria syytetään siiwotto- mnndesta. Miime maanantaina syytti kau- punginmiskaali täkäl. raastuman- oikeudessa leipuri Heikki Miettistä siitä, että Miettisen leipomohuone on ollut siimoton ja käyttänyt lei- pomoa keittiönään. Lisänäytösten tähden lykättiin asia toistaiseksi. £Xi I m Lv ZFS Li»' set «s Maaliotteita hankkimaan! Jokaisen äänestysalueestaan poissa tai matkoilla oleman on hankittama maaliote. Sitä mar- ten on maltuutettama henkilö esint. seuraaman mallin mukaisella ival- takirjalla: Täten maltuutan ot tamaan asianomaisen äänestys alueen maaliluettelosta semmoisen otteen kuin moimassa- oleman maalilain 46 § edellyttää. kuun p:nä 1910. Nimikirjoitukset oikeaksi todista mat: cv ÄZ CO* Maltaktrjaan on merkittämä tarkkaan osoite, missä on asumut tammik. 1 p:nä m. 1919 ja se äänestysalue, jossa on ennen äänes- tänyt. ES" ^3 922 12,900 markan warkausjuttu raaswwanoikeudessa oli, kuten jo miime numerossamme lyhyesti mainitsimmekin, miime maanantai-iltana käsiteltämänä. Ul. syyttäjä uudisti syytteensä ja ilmoitti todistajikseen loisentyt- tciren Anna Laonrasen. kauppa- apul. Aleks. Puhakan, ent. sairas- hoitajan Wilho Laitisen Viipurista ja poliisikonstaapeli Kalle Tutisen täältä. Vast. Hännisen puolesta esitet tiin todistajiksi poliisikonstaapelit Paamo Turunen ja Mikko Hir- monen. Todist. Anna Laamanen myönsi kyllä käyneensä mast. Hännisen luona mankitumalla, mutta kielsi jyrkästi saaneensa minkääitlaista kirjettä mustaajalta. Ei sanonut myöskään maineensa tänne lähet- tää Viipurista kirjettä, koskapa on koko tämän jutun ajan oleskellut Imatralla. Todist. Wilhelm Laitinen kertoi lokakuun ajalla tamanneensa Mii- purissa erään Jimoksi kutsutuit miehen, jonka sukunimeä ja koti- paikkaan ei tietänyt mainita, ja tämä oli sanonut eräältä huono maineiselta naiselta kuulleensa, et- tä nainen olisi tuonut ne korttisa- kin rahat, joista sanomalehdissä on kerrottu. Joensuusta ja säilyttänyt niitä jonkun aikaa. Rahat kum- minkin oli sittemmin otetlu häneltä pois ja annettu 300 mk. säilytys- palkaksi. Jimo ei ollut tietänyt sanoa naisen nimeä eikä koti- paikkaa. Todist. Kalle Sutinen, joka oli ollut poliisi Turusen kanssa mast. Reinikaista ja Lainetta Rääkkylässä mangitsemassa, kertoi Reinikaisen silloin sanoneen, että hänellä oli Joensuuhun tullessaan ollut ra- hoia 1590 mk. ja pelissä sitten hä- minneensä 500 mk. Todistaja ker- toi myös mast. Laineen Hänni- selle „Ruttois"-laimalla sanoneen: ..Sinäkö p:le täällä olet poliisien oppaana!" Tuohon oli sitten mast. Hänninen sanonut, ettei hän tah- do yksin jäädä markaaksi, maan kaikki seurassa olleet henkilöt on saatama kiinni. Siihen oli taas mast. Laine sanonut: „Jos sinä panetat meidät täällä kiinni, pa- netan mmä sinut Miipurissa". Todistaja kertoi mastaajien olleen mangittaessa juomuksissa. 'ÄS ^s" S A» .,.4 S» < »S SS UI r** O Ui Sa ca sa ss !»<■ sa » H3 » cs 3" a s QS