Lauantaina 16 p. Huhtikuuta KARJALATAR N:o 42 — 1910 Valkonauha toimeenpanee Rukoushuoneella ensi sunnun taina klo 5. Puhujina opett. F. V. Terä ja nti Maria Stenroth. Vapaa sisäänpääsy. Kolehti Val konauhalle. Nti Stenroth puhuu ruotsiksi sunnuntaina klo tyttökoululla. 1/. 'i 2 päiväll eiavien kuvien teatteri Aino OHJELMA: 1. Rakkauden kohtaus vas taksilla. 2. Kööpenhaminan läheistö 3. Tavallinen historia. 4. Hellätuntoiaea varas. 5. Bertan pienet jalat. 6. Mies nakkinensa. 7. Vapaudensankarien rauis topatsaita Ämerikas sa. II osa. HUOII! Erittäin mieltäkiin nittivä ohjelma Kansallismieliset Nuoret lähtevät käTsIirstkills Haapajoen Kukkolaan huomanna klo 12 Ilosaaren sillalta. ▼ana. viime talvlkäräjäin pöytäkirjat jaetaan nimismies Ekholmin asunnossa lauantaina kuluvan kuun 23 päi- Tuomari. »»»tavan» Ä. Heinosella. wjh yj on sellainen puhe kuin erään lau sunto eduskunnassa miime muon- na, että juutalaiset muka Koisimat termeen lisän meidän kalpeaan fimistykseemme. ja kuinka päätön- tä myös heidän huutonsa ihmisyy- den maatimukststa. Olisipa waau juutalaisten päästäminen maahan „ edistystä ja laillisuutta", jonka ajamisellaan nuo juutalaisystämät kerskun? at! €di*kinti. Waliokunuat. Laki- ja talo us m a li o- kunta on kolmannessa lukemisessa käsi- tellyt loppuun arm. esityksen kyyti- toimesta ja »valmistanut siitä eduskunnalle annettaman mietin- nön. Toimitusmaliokunta malmisti keskimiikkona suomen- ja ruotsinkielisen tekstin kirjelmäksi waltiowarain maliokunnan nne tinnön johdosta, koskema Läng- männin testamenttirahaston ivoit- tomarojen jakamista. EduSkunnan »valitsija- miesten kokouksessa tiistaina täysistunnon jälkeen toimitettiin eräitä malio- Tapani Lösmingin seikkailut Karjalassa. Sadoissa Karjalankin kouluissa on arwattawasti tänäkin taimena luettu Topeliuksen meille kaiulle rakkaaksi käynyttä ja rakkauttaan- saitsemaa Maamme kirjaa. War- maan on luettu myöskin ison wi- han kolkkoja aikoja mainiosti ku- ivaamia Tapani Lösmingin seik- kailuja. Mutta tuskin olemme kirjan esityksestä huomanneet, että tämä mies ensimäiset seikkailunsa koki Karjalassa. Maamme kirja, niinkuin muutkin lukukirjamme jättää kurjan Karjalamme, war- sinkin Pohjois-Karjalan, lapsipuo- len osalle. Pohjois-Karjalasta on uusimmissakaan luiukirj oissamme tuskin muuta lukukappaletta kuin P. I. Hannikaisen „Kirkkowen- heessä" tai joku ainoa Reijosen kertomus. Ja niin tulee edelleen- kin olemaan, elleiivät karjalaiset itse pidä puoliansa. Muut eimät kallista huomiotaan tänne, kun he eimät tätä maan kolkkaa tunne- kaan, ellemme itse tee seutuamme tutuksi. Siihen työhön onkin mii- me aikoina moimakkaasti ryhdytty monien kirjallisten yritysten kautta. Topelius simuuttaa Lösmingin maiheet Karjalassa ja sen muoksi ne useimmissa kouluissakin jää- newät tietymättömiksi. Ne omat kuitenkin osaksi erittäin tärkeitä, koska ne antamat lisätietoja talon- poikien toisesta, w. 1710 Asläckia mastaan nostamasta kapinasta. Koetamme siis seuraamassa suo- mentaa Lösmingin päimäkirjan ensi- mäisen lehden sellaisena kuin Yrjö- Koskinen on sen julkaissut „Läh- teissä ison mihan historiaan". kuntain täydennysmaaleja. Wal- tiomarain »valiokuntaan ro «Uttiin marsinaisiksi jäseniksi edustaja Ra- pola-mainajan tilalle saman ma- liokunnan »varajäsen, edustaja Rannikko ja hänen sijalleen marajäseneksi edustaja Grönmall. Mirkamiesasiainmaliokuntaan wa- Uttiin mäkinaiseksi jäseneksi edus taja Liliuksen tilalle edustaja As- -kala ja talousvaliokuntaan edus taja Tuomen sijaan edustaja Miet- 'tinen. Adressi eduskunnalle tvalta- knnnanlainsäädännöstä. ; Peräseinäjoella on „Vapaan ! Sanan" inukaan pidetty kansa- laiskokons, jossa on keskusteltu eduskunnan yksimielisestä esiinty- misestä maltakunnanlainsäädäntö ehdotuksen lähetekeskustelussa. Ko- kouksessa päätettiiil lähettää edus- kunnalle adressi, jossa hymäksy- tään eduskunnan yksimielinen esiin- tyminen ja kehotetaan mastedes- kin tässä suuressa kysymyksessä osottamaan samaa yksimielisyyttä ja »voimaa. Adressi, jonka alle kirjoitti noin 600 henkilöä, lähetettiin suoraan eduskunnalle minne sunnuntaina. Yleisiä uutisia. Esityö sotilastverosta. Kuten tunnettu, on tehty ehdo tus sotilasmeron kantamisesta Suo- messa. Senaatti lienee nyttem- min päättänyt tehdä alistuksen, että asiasta jätettäisiin esitus edus- kunnalle ja että tarkotusta mar- ten laadittaisiin esitysehdotus. Tämän ehdotuksen inukaan mak- saisimat sotilasmeroa kunnallis- merotuksen mukaisesti »vuodelta 1811 ne henkilöt, joiden on suori- tettama kunnallisiveroa. Kyseessä oleiva meroniäärä lienee määrätty 10 milj. markaksi. Kuten tunnettu, otetaan »vero otilasrahaston mahmistamiseksi. ^ Asia on käsitelty salaisesti ja ^idetään esityksen tarkempaa sisäl- töä toistaiseksi salassa. Waltion tulo- ja meno- säännön järjestely. «enaatin laskelmia. Tenaatti käsitteli t. k. 12 p. ekemänsä ehdotuksen arm. esiiyk- 'eksi marain hankkimisesta niihin Isäämisestä. Senaatti päätti tehdä tarpeisiin, joihin »vakinaiset »val-Z alistuksen .">0,000 markan lisäyk- tion tulot eimät riitä. Senaatti isestä. päätti alistaa sen korkeimpaan miseksi 100,000 mk., sekalaisia »ne- noja 200 mk. ja maltiorahastoon 1909 lainana siirretyn määrän takaisin maksamiseksi 3,188,500 mk. yhteensä menoja 12,5,10,700 markkaa. Pääoma- ja kuponkimerosta, josta se»»aatti tuonnoin teki ehdo- tuksen arm. esitykseksi tulemana muonna laskettu oleivan tuloja 3,415,000 mk. Menoarvion laatiminen. Kenraaliku»vcrnööri tanvitsee „selity?fiä". Senaatissa esitettiin t. k. 12 p kenraalikumernöörin kirjelmä, jos- sa pyydetään senaatin laatimaa»» ehdotus selitykseksi »v. 1904 kesä- kuu»» 10 23 päiiväu säädöksiin mitkä kosleivat suuriruhtinaskun nan menoarmioehdotnksen laati- »nista. Asia lähetettiii» raha-asia- »valiokuntaan. Waltion takuu Tuomen hypoteekkiyhdistykselle. Senaatin ehdotus arm. esitykseksi. Senaatti, jolle oli a»»nettu toi- meksi laatia uusi ehdotus arin. esitykseksi eduskunnalle maltion- takuun »nyöntä»i»isestä Suon»en hypoteekkiyhdistyksen ulkomaisesta lainasta käsitteli t. k. 12 p. teke- mänsä ehdotukse»» ja päätti alis- taa sen korkeimpaan paikkaan Ehdotus päättyy ponteen: Keisarillinen Majesteetti on tahtonut a»»taa ednskunnalle har- kittamaksi ja päätettämäksi »voi- daanko ja »nillä ehdoilla sekä huo- mioonottamalla, että jos lisämak- su hallituksen takaamasta lainasta tulisi tarpeelliselsi, eduskunta sitou- tuisi »nyöntämää»» erityisen H. Majesteettinsa hyiväksymän suos- tuntameron, jonka tulot ennenkaik- kia käytettäisiin »valtiontakuun täyttämiseksi. — Suomen hypo teekkiyhdistykselle myöntää maltion takuu aina 75,000,000 markkaan asti »vakuudeksi sitoumusten täyt- tämisestä, joihin yhdistys ha»»kit- tuaai» joka kerta siihen hallituk- selta lurvai», saattaa rmveta ulko mailla lai»»oja ottaessaan. H. Ak. Keisarin kiiyttömarat. Senaatissa esitettiin t. k. 12 p. ke»»raalikuwernöörin kirjelmä, mikä koskee kiisymystä H. Acajesteet- tinsa käyttözvaramäärärahan li- täyttämisestä. Hakijat K. Enckell ja I. E. Sunila julistettiin »no- lernrnat »virkaan päterviksi äänes- tyksen jälkeen sekä 32 äänellä 4 mastaan. Tohtori Enckellin asetti 1:sel!e sijalle 26 konsistorin jäsen tä, tohtori Sunilan 10 ääntä. 4 prosessoria oli poissa. Myös toimitettiin ehdollepano sisätautien professorin iviran täyt tään, jotka puolusiimat 2,000 markkaa. Kauppias Otto Pitkäsei» arenii- tarjous 24 mk. »vuodelta 10 wuo- deksi »vuokrattamasta Lehinonsuo- alasta hymäksyttiin. Lehmon- ja Raadesuon karja- laitnmesta, josta miideksi wuo- deksi tarjotessa taloll. Wille Kei- näi»en ja seppä Pekka Surakka paikkaan. Zuostuntarahaston tulo- ja me- nosäännöksi ehdotetaan smraaivat tulot: säästö »vuodesta 1900 1,200 markkaa, lein»asuostum»as- ta 4, 17: j ,000 mk., jäämistömeros- ta 800,000 mk., pääoina- ja ku- ponkilverosta 3,415,000 mk., mal- asjuoinasuostunnasta 2 ,080 ,000 ink., pelikorttisuostunnasta 50,000 mk., korkoja 100 mk., sekalaisia tuloja 200, mk. ja lisäi)stä palo- miinaiverosta 2,000,000 mk. Ah- teensä 12,521,500 mk. Menot: »vero»»ka»»to ja tarkas- tuskustannukset leima- ja peli- !orttisuostu»»noista 137,000 mk. ja mallasjuomasuostunnasta 80 uh. mk., jäämistömerokustannuk- et y»»»»ä kitntien osuus tästä^ive- rosta 83,000 mk., maltiorahas- ton osuus tästä merosta 45,000 mk., kustannukset 1911 »vuoden »valtiopäiivistä sekä säätytalon ar- Riston ja kirjaston hoidosta 083,000 mk., määräraha kansakoululaitos- ta sekä erinäisiä simistystarkotuk- ia »varten 8,250,000 mk., Antellin 'okoelmien hoitoa marten 20,000 mk., kyydinpitorasituksen tasotta- ,.1689 24 p:nä jouluk. synnyin minä Narivassa. 1098 kon»ei»nettiiu isä »vaii»aja»»i konstaapeli Martti Lösming Käki- almei» lin»»a»väkeen ja n»inä sen- rasin rakkaita »vanhempia»»! sa- maan kaupunkiin. Ii03 paniivat rakkaat maiihem- pani »ninut Miipuriu kauppiaa-.. nimeltä Joakkim Freesin Iita, *) ja minä palmelin w:een 1(08. Mutta km» rohkeus iän mukaan asivoi ja sodan Jumalan seura Välkkyi joka päimä silmieni edessä, nytin ininä tilaisuutta saamani 'ormapnustin tähden lyödä isä»»- tääni niin, että hänen oli pakko pysyä kolme wiikonpäiwää huoneen lämpimässä eli poissa seuruste- usta talo»» ulkopuolella. Tästä teosta minä olisin miltei menettä nyt oikean käteni, jollei» olisi osan- nut pitää päimäkirjaa omasta ja isäntäni kaupanteosta. 1708 joulukuussa suositti kaksi Freesiä, Joakim ja Bontold, minua iveronivuokraajalle ja rajakaptee- nille, majuri Simo Asläckille irjuriksi, ja minulle tuli ylöskanlo ~ uorlahden kruununtilalla Kar jalassa. 1710 jouduin minä heinäkuussa erään »venäläisen joukon maugiksi, "oka tuli Käkisalmesta, ja sain monta oimaa simallusta, kun en ilmaissut talon omaisuutta ja he- wosia. Jäin kuitiksi pieuestä ra- hakukkarostani ja »vaatteistani, minut sidottiin köydellä käsilvarsista ja sain juosta heroosten mälissä Kiteen pappilaan neljänneksen pe- ninkulmaa**). Siellä riisuttiin mi- *) Runoilija Jaakko Jyrcejeu isä. "^Pappila oli Suolahdessa, kunnes se 1734 muutettiin lähemmäksi kirkkoa. Lausunto ivaltioivaraiu ti- lasta. Senaatissa esitettiin t. k. 12 p. keiiraalikumeruöörii» kirjeln»ä, jossa seitaatin arin. käskystä kehotetaan antamaan lausunto muoden 1909 maltiopäiivien kirjelmästä, mikä koskee kertomusta maltiomarain tilasta »v. 1907. Asia lähetettiin raha-asiaii»»valiokuntaan. T n o j e l n s k aswatus-lainsää- däutö. Lähettäen arm. käskyn senaa- tille m:n 1909 alam. anomuksesta yleisen lasten suojeluslainsäädän- nön aikamisaamiseksi, on ke>»raali- kuivernööri pyytä»»yt se»»aattia lä- hettäinää»» lausuntoiisa siitä. Sa- »nalla on kenraalikumernööri pyy- täiiyt sanottua asiaa koskemista asiakirjoista menäläisen kääniiök- sen 70 kappaleena. Asia esitettiin senaatissa tiistailta oikeustoimi- tuskunnassa mutta esitettiin se uudelleen oikeustoimituskuitnasla. Dliopisto. Kesliiiviikon kokouksessa oli kon- sistorilla käsiteltäivänä kysymys maatalouden prosessori»: »viran uutta paita ja housut, en i»äh»»yt edessäni »»»unta kuin kuoleman, sillä siellä malmistettiin suuria romioita. Mutta säilyit» kuitenkin Jumalan sallimuksesta ja sain lahjaksi »vanhan paidan päälleni. Sitten taas laahattiii» minua He inosten »vieressä ja oli meiitämä Kiteei» kirkolle. Akitta kun millä en päässyt tiliä tekemään meron- ivuokraajan tyttärien luo, jotka »nyöskin oliivat joutuneet »vangiksi Tohmajäriven pitäjässä Giöckma- nii» (?) talossa, karkasin keskellä päiivää köysineni kuljettaessa suur- ta kapulasiltaa, jota ympäröi suuri suo. Menäläinen osasto oli 300 miehen suuruinen. Minua ajettiin koivasti perästä, mutta anlarai» ponnistuksen ja juokseiinsen jälkeen tulin mihdoin toiselle suolle, jossa säilytin itseni jääkärien käsistä. Muutamia luutia sen jälkeen läk- sm maantielle ja aioin taas koti- puoleen eli Suorlahden kartanoon. Minulla oli niiniköysi kädessäni, enkä huomannut, ennenkuin was- taani tuli kaksi kasakkaa, jotka ky- synvät: ..Kudaa tyi jedesh (mini»e menet)"? Miilä ,vastasin: „Da- moi (kotiin)" ja sanoin suo»i»eksi: „Towerisi päästimät »ninut kotiin." Toinen ratsasti ääneti tiehensä, mutta toisella oli mielessä sitoa minut uudelleen. Hän pyysi mi nua pitelemään hemostaan, jotta hän laskeutuisi maahan. Mutta kun hänellä oli suuria myttyjä ja monta kattilaa satulaiisa takana ja hänen täytyi sen muoksi kumar tua syrvään »voidakseen heittää toisen säärensä yli toiselle puolelle, tartuin mi»»ä häntä niskaan ja hänen omalla miekallaan pistin hänet kuoliaaksi. Niin sain hä- neltä lähes tuhat taaleria kopee-, koita, joukon hopeasormuksia ja itämiseksi, jolloin 3:sta hakijasta.oliivat tarjonneet 305 mk. »vuo- dosentti T. W. Tallqmist yksimie-! delta, korotettiin arenti 400 mar- lisesti 1:selle sijalle, dosentti Rukaksi »vuodelta. Ehrström 23 äänellä 12 mastaan Rahatoimikamari makuutettiin 2:selle sekä dosentti W. O. Siiven ennen ensi toukok. 15 päimää an- 3:»»elle. , tamaan lausu»»not heivos- ja>»au- I ja ehdotusta säännöiksi eläinten j kuljetuksesta laatintaai» asetiti» ^ainoylihallitits on pyytänyt, ( 0n ,it CQU mietinnöstä. MJS"i Wal>n»stawaan malioluntaan suhen, etta maist. Herman votuasii H. Piipposen ■ ^kaiiemas a-^jelmä, jossa hä.» esittää Joen ^ 7ifs • »^ ? nö " a ' syystä rautatieasenian alueen yh- ettei lehden mlkm,eml,een oepyy-.^^ä.nistä kirkollisessa suhteessa detty asianomaista lupaa. Matsk!-^»^™ matti ei ole mielä käsitellyt asiaa.! ^ um[mn ^ m fcnfta Tuvknarit. j mi päätöksellä oikeudellisessa, hai- Leppämirran tuomiokuniian tuo- - lumottiseesa ja kirkollisessa uiäa- marin mirka on julistettu haetta -^atty kcuipmikiin yhvisteuamakn maksi 50 päimän kuluessa Utfien i' a ien toteuttamincii nippuu enoa t. k. 8 pstä {ainoastaa»» Kontiolahden kntlo- Saman iviran sijaisuus ou jit= f ^>crrait oikeuksista sanottiiu>i altice- listettu haettamaksi 30 päimän \ f "' uun rmvasti Piipponen eh kuluessa lukien t. k. 8 pstä. dottaa, että jos kaupunki sitoutilu hänelle muosittain niin kauaii kuin hänellä Kontiolahden kirkko- herrana ja hänen oifeudenomi^ tajitlaan on siihen oikeus maksa- maan 250 mk., lukieii 1 pstä toukok. 1910, nii,» ei hänen puo- testaat» ole estettä alueen nhdis tämistä mastaan. Uuden pakkahuoneen ja sata- SÄÄT f ", I Uotilalta tilaimitt, olitoat nyt n!r im « ^ ' 1 f {malluusmiesten nahtamina. Pak- pn gtnkamreen G. Nordgren: Kot- ^huoneen piirustukset hymäksyt- ka.ta »a ^akknarmen m.tiismtes sellaisinaan! satamakatoksen Läänin tvirkamiehet. Leppämirran piirin »nmisiiiies I. H. S. Holmström on Kuopion lääiiinhallitukseen jättämässään anoinuksessa anonut eroa miras- taai» ja elinkautista eläkettä. Kymin kihlakunnan henkikieju- rin tvirkaa kasta ja Säkkijärmen niimsmies Jwar Lindeman. Joensuusta ja likitienoolta. Kaupnngin waltunsmiesten kokouksessa, piirustuksia mastaan huomautet- tiin että iinrkkalaudotukset olisimat poistettamat ja että kimijalka ja pilarimälien ahtaus estämät tama- rakuormieii ajoa katoksen alle, josta syystä rahatoimikamari yh- dessä kaupp. I. Pitkon, P. P. Pariviaisen ynnä tullikaitsija I. Broholmin kaiissa maltuntetliin lähemmin tarkastamaaii, intiutat- tamaan ja hyiväksy.nään satama- katoksen piirustlikset. Sen tehtyä oii rahatoimikamarin haetkaiva joka pidettiin t. k. 14 p., tarkas- pakkahuo»»een ja katoksei» piirtis- tettiin, hymäksyttiin ja julkiluettiin! luksille asianomainen »vahmislus. edelliseti kokouksen pöytäkirja. s Pakkahuolieen mullttamiseen moi- Poliisikonstaapelit T. Tirkko>ien,!daaii aiman heti ryhtyä. Pii- H. Sorsa, K. I. Sutinen, Einit: rustusten »oalinistuskustannukset Olemus ja I. P. Päiivärinla osotetriin nraksettaivaksi satunnai- olimat anoneet muosipalkkansa \ siin menoihin määrätyistä »va- I,200 mk»» korottamista 1.400 misi ^ roista. ja ylikonstaapeli T. Närhi 1,400z siaupuiigin rake.inuSmestarille mksta 1,800 mksi. Maltuusmie- A. ÄZ. Piikaselle myönnettiin siinä het päättimät myöntää heille kai- ille kaksi palkankorotusta, ensin tapauksessa, että haiien urakkatar joulsensa lyseon moinnsteluhuo- sittenkuiu omat jo nuhteettoinastij ueiiÄtoti vafcutaniifeeta hytväksy- täyttäneet tai täyttämät miisi ja]tään, ensi toukok. alusta miideksi 'itten täyttämät kymmenen pai-.kuukaudeksi osittaista ivirkaiva- ivelusmuotta, kummallakin ker- ralla 10 prosenttia poliisikonstaa- zeleille heidän pohjapalkastaan 1,200 mksta ja ylikonstaapelille zänen palkastaan 1,400 mar- asta. Äiämä korotukset päätettiin 11 äänellä 3 ääntä mastaan lukea heille hymäksi jo tämän kalenteri- muoden alusta. Wiime muoden miinamoittoma- rat 77,729 mk. 27 p. jaettiin yleis- hyödyllisiin tarkotuksiin sikäli kuiii tässä alempana erittäin luetel laan. SDtuut erät myönnettiin yksimielisesti paitsi: sähkömaloa marten yleistin kokoushuoiieisiin 2,000 mk., 10 äänellä niitä 4 ääntä mastaan, jotka ehdottiivat ainoastaan 1,300 mk. kaupungin- talon rakennusrahastoon 10,000 12 äänellä niitä 2 ääntä »vas taan, jotka ehdottavat maan 8,500 mk.: ja kirkolliselle sisälähetykselle 1,000 mk. 10 äänellä niitä 4 mas- solkia ynnä »vihreän kauhtanan. Juoksin sitten heti metsään ja met sän läpi mainittuun Suorlahden kartanoon, annoin puida »viljaa ja toimitin ijaittäiii puolesta 50 tynnvriä rukiita ja 20 tynnöriä ohria hra emerstiluutnautti Slieivn- schantsille, joka silloin oleskeli Sa- monliniiassa Käkisalmen antautu inisen kautta toimettomaksi joutu neen miehistön kanssa. Syyskuussa otin ininä 80 tyn- nöriä miljaa mukaani ja purjehdin suurta Liperin järrveä (— Orimettä ja Pyhäselkää) K u k k o s e n s a a- reen. Siitä täytyi minun kiskoa yhdeksän peninkulmaa köydellä »vas- tamirtaa ja niin edelleen Lieksan eli Pielisjärmen homim; mihdoin täytyi meidän paeta edelleen Nut; mekseen ja lopulta Kajaanin Iin naait »vihollisen saapumisen täh den". Keskeytämme tähän Lösmingin esityksen suomeirtamisen ottaakseni- >ne hetkiseksi itsellemme puheen- muoroi». Tuo saapunut »vihollinen ei ol lut menälämen, roaan Aslackia »vastaan kapinoimat seudun ta lonpojat. Nämä näet olimat puu- haiiiieet koko kesän 1710 kapinaa, järjestyksessä toista ankaraa me- ronmuokraajaa mastaan Pielisjär- meil romastin Härkäpaeuksen, Nur- meksen kappalaisen pojan Erik Jokmanin ja talonpoikien Reittu Sormusen ja Sippo Nemalaisett johdolla. Ensiksi he olimat yrit- täneet saada Asläckin mangiksi, kim hän matkusti Kajaanista 'Nuriiiekseen, yhdeksän »niestä oli heitä muutamalla salmella ollut hänen tuloansa mäijymässä sär- f ien hänen meneensä ja anastaen hänen, hemosensa, mutta hän li- mahti heiltä kuin kärppä ja meni pautta, jolloin hait palkkaa raha toimikamarin hylväksyman sijaisen, siltnälläpitää kanputigili töitä ja antaa sijaiselleen tarpeellista amus- tusta. Kaupmiginkassövrin ikiixoiteti.ua »naksettaivieii »veroäyrien oleman 12,939, päätettiin kunnallismak- suja ylöskaiilaa miisi «5) niarkkaa »veroäyriltä. Kuiinalliskertomus tulta 1899 —1901 päätettiin painattaa Poh- jois-Karjalan kirjapainossa. Maistraatin pöytäkirjanote, jos sa anotaan 3(;o ml, »vuodessa nlosottoapulaisen palkkaamiseksi kaupunkiin lykättiin malm. malio- kuntaan. Saniaau maliokuntaan lykättiiii myös kaupungin uuden rakennus- järjestysehdotuksen tarkastusmalio- kuniian kirje, jossa jätetään mal- tuusniiesteti ralkaislaivaksi kysy- mys, miten kaupungin katujen, torien ja muiden yleisten paikkaili Lieksaan, josta hän »varomaisuuden muoksi alkoi kamaroitaan siirtää Nurmekseen ja Kajaaniin. Nur mekseen asii siis Löstviiigkin lie- nee saanut kuljettaa elolastinsa. Asläckin karkoitus oli talmi-kelin tultua medättaä ne Kaajaanin puoleen. Itse hän palasi sinne jo nyt artvokkainlen tmvaraillsa kanssa. Mutta sillä mälin man- noimal 'Nurmeksen talonpojat kir- kossaau uskollisuuden »valat» »ve näläiselle ja lähettävät lähettiläi tä Käkisalmeen näiltä apua hake maan. Ne kuitenkin saatiin kiin ni ja yritys raukesi Miitta yöllä masten maaliskuun 30 p:nä 1710 talonpojat lvaltasimat 500 miehen suuruisena joukkona Asläckin s Jiitv meksessa oletvan homin ja siihen kootun 5000 talarin artvoisei» oinaisiiuden. Tainalla he lähet- tiivät taas 50 »niestä Ätuolijär- rven salmelle eli Wälijoelle, jonka armattiin tuleman omaisuuttaan puoltamaan kiinniottainacin. He saiivat kiiniii main erään kirjitrln ja »ituut omia hänen renkijänsä jotka oliivat etujoukkona Nunuck seen päin kulkemassa, mutta nä- mä kun karkasiivat yöllä ja mei- mät sanan isännälleen, iiiin että häii tiesi ottaa mnkaansa sotanne- hiä, joitten kanssa hän tuki Nur mekseen, otti holvinsa takaisin ja poltti suuren miljaivarastonsa 400 tynnöriä, kun hän ei armellnt moirvaiisa niitä Kajaaniii puoleen kuljettaa. Lösmingin päilväkirjasta selmi- ää, että tuo kirjuri, joka renkejä johti, oli juuri Lösming, maikka hän kauuistellakseei» näyttelemään- ja osaa ei hiisku sauaakaan suo- malaisista talonpojista, maan on aina oleminaan tekemisissä meitä- Iäisten partioretkeilijäin kanssa. rakeiitaminen ja kunnossapito olisi mastaisuudessa parhaiden järjes- tettämä. Nykyisen rakennusjär jestyksen mukaan on jokainen kar- tanomaan omistaja täällä mel- mollinen omalta osaltaan raken- kamaan ja kunttossapitämään katu- osansa. Kuopiossa teettää kau- punki kadut omalla kustauituksel- laan, mutta talonoinistajain mel- ivallisuudeksi jää tehdyn kadun ylläpito mastaisuudessa. Mvrnta- missä pienemmissä kaupungeissa pohjaa ja tasottaa kaupunki ka dut, mutta niiden kimeäminen ja »vastainen ylläpito kuulut o at ta- loiioinistajille. Wa!ioku»inan eitein- mistö oit uuden rakeniiussäännön ehdotnsta tarkastettaessa katsoirnt että kadut, torit ja muut yleiset paikat oivat täällä kaupungin tee- tettäivät ja ylläpidettätväl. Tois- ten jäsenten mielestä oivat kadnt kaupnltgin tectettäivät, ivaan talon- omistajani ylläpidettäivät. Ä!uu- tamat taas otvat pitäneet sopi- lvimpana, että kukin talonontis- la ja teettää katnosansa, joka sit temntin jää kaupittuiin ylläpidet- täivälsi. Joku on tvielä ehdotta- nut, eitä kaduilleko ja ylläpito jäisi entiselleen. Katujen teon jättämistä kaupungin toimeksi on ivastustettu pääasiallisesti sillä perusteella, että yleinen mero- taakka kaupungissa suuresti li sääntyy, jos katujen rakemnis ja ylläpito jätetään kaupungille, ja sillä että ue kaupunkilaiset, jotka jo oivat kiivenneet ja kuntoon- panneet katnosansa, tulisi,vat siitä huolimatta pakotetuksi ottamaan osaa toisien katuosien tekoon. Jos miiincksiinainittua epäkohtaa koetettaisiin korjata siten että myy- tämiksi tarjottaivien karlanomai- deii pohjahinta korotettaisiin, niin olisi luultaivasti seurauksena, et- teiivät lie menisi kaupaksi/ Kuten edelläolemista lyhyesti maliokun- iiaii kirjeessä mainituista eri mie- lipiteistä ja perusteluista seliviää. ei lvaliokuiita ole moinut muo- dostaa itselleen itsenäistä mieli- pidettä siitä, miteii katujen teko ja ylläpito »vastaisuudessa olisi nyt järjestettäivä. Kuli »valiokuttta sitäpaitsi on otak- tunut, että maltuusmiestenkin kes- kuudessa epäilemättä löytyisi eri mielipiteitä tässä asiassa, niin lvaliokuiita, jonduttaakseen raken- tiusjärjestysehdotuksen lopullista hylväksyinistä, oli jättänyt mal- tuuskunnan periaatteessa päätek- mäksi, miten kanpungin katujen rakeniius- ja ylläpitomelmollisuus on mastaisuudessa järjestettäivä. Jäseniksi malmistaivaan malio- luittaan konkoknun alusta elokuun loppuun tuliivat »vuoronsa mu- kaan hrat Laine, Lampinen, Lavi- »»en, 5. I. ja P. P. Parmiainen ja V.V. Piipponen. Wiinawoittowarojeu jako. Kaupungin maltuusmiesteu ko kouksessa t. k. 14 p. jaettiin Joen suun mäkijuomaiit »vähittäismyyn ti-osakeyhtiön miimeivuotisesta nek- koivoitosta kaupungille tuleiva osa >29 mk. 29 p. yleishyödyllisiin tarkotuksiill tilitystä ivastaan seuraamasti: Joensuuti »nnsiikkiyh- distykselle eniiakolla myönnetyt .... 5,000: ■ Rantalait ja Ättislolan asemakaaivan piirns- tuskilpailua marten ennakolta myönnetyt 4, oo O : - Joensnun luistinseural le, ennakolta ooomk. ja iiyt 400 mk., yh teensä l,0oo:- Nuden kaupungintalon piirustuksiin . . . 5,000: - aman talon rakennus- rahastoon .... 10,ooo:- Jatkamine taas hänen sanoil- laan: ..Sieltä (Kajaanin linnasta) lä- hetti isäntä minut kolmen »vangin kanssa makailemaan Nnrinekseen Tiellä joudnitt taas ivenäläisten ryöivärien (-Niirinekseii talon poi- kien) ivangiksi, katkasin (se ei ollnl kllminakaciii niin omelalle miehel- le) ja kulin talollisen Oraman (Tortvisenluo Maanselälle toi- sen päiiväii koittaessa, juostuani kuusi peniiikulmaa yksinäni syys- yössä metsän läpi. Jonkun ai- kaa ivietettyäni paossa hankin erään rengin, nimeltä Karppinen, jonka tuli »viedä sana isännälle ni seikkailustani. Kun isäntä oli koonnut 20 läänin-sotan» iestä ja muutamia kirjureitaau ja renki äni!, tuliivat tie mastaani koi- mantelia päimäiiä ja ininä kään- ilyiii joukon mukaan, tapasin ryö- wärit (-Holvilassa olemat talon- pojati ja ajoill heidät heidän lin- noituksestaan (Sormunen oli Ho- ivilaaii laittanut hiukan mariis- tuksia tätä hyökkäystä odottaes- saan) toisena adiventtina jouluk. O p:nä iv. 1-10, poltin heidän (oikeastaan Asläckin) makasiinin- sa, sain 00 heivosta. Ia »ni- nä osastani aniniuiti 3 kpl. ja pistin yli 10 kpl. niiden paetessa kuoliaaksi. Sitten matkustimme taas Ka- jaaniin, minä pyysin eroa ja pait- tiin arestiin linnaan toisena jou- lupäimänä. Neljäntenä päimänä sain eroni ja 120 taaleria kupari- rahaa isännälläni ja matkustin hra kapteeni Salomon Enbergin (Asläckin edellisen Lieksan hoivin »vuokraajan pojan) kanssa Uudel lemaalle Liljentaaliin. Aresti tu- li siitä, että pyysin eroani! hän Joensuun kauppakou lun »valoon . . . Saman koulun kamia- tusamuksi . . . . Kaupun ginsairaalan tämän muoden hoito kustannuksiin . . . Saman rakennuksiin . Saman kellaria ivar- ken Puistojen hoitoon . . K n n n a l l i skertomuksen miv. 1899—1907 me- ^ noihin Zähkoivaloon yl. kokous- hitoneustoihin . . Kansankirjastolle ja lu- kuhuoneelle . . . Joensuun W. P. K:lle ^,, roumasmäen- ^ yhdistykselle . . . joensuu»» lastentyöko- dille ...... Joensuun »valmist. kon- lulle I oens unii yhteiskoti- lulle Joensuun tyttökoululle lukukansmaksuilsi Joensnun lyseolle sa- moin Joensuun elätusuoje- lusyhdistykselle . . S. Topeliuksen nuoriso- kirjastolle .... Kaup. kassöörille palk kioksi miiiiamoitto- marojen hoidosta Prokur. A. Waroselle kortvankseksi kilitap- piosta Palkinnoiksi rottien tap pamisesta .... Marttai) hdiS ty t se llc Walk onanhayhdistyk- selle Pohj.-Karj. kotiteolli- suusyhdistykselle. . Pohj.-Karj. »voim.- ja urh.- piirille . . . Joensuun sisälähetyk- selle Joensuun raittiuspii- rille Joensuun raitliusseu- ralle Joensuun käsityö- ja tehdasyhdistykselle . Joensuun uimaseu- ralle Kansakoululle taideteos ten jäljennöksiä ja suurmiesten rinta- kumia marten . . Joensuuti työmäen sai- rans-ja hautausapu- kassalle pohjarahas- to on Pohj.-Karj. nuorisoseu ralle Pohj.-Karj. kansanopis tolle Joensuun kirkoll. diako- naatille Puntarikosken tutki muksiin sähkölaitosta marten ooo: 4,001.»: ■ 7,210: 50 2.485: l,57o; 3,000: 2,000:- 2,000: -- 2,00!): - 1,300;-- 1,000: L',ooii: lUilii!;; Iiii); -— ... - -. - l_*t U); — 200: — 353: 95 300: — 200:- 300: 50c- 50": ilXF ZÄS SS --3 •f7^. SS 1,000'— " 1 ,000: — 500: " D 5oo : — 300: — CS S" S, 500: — 500: 1,000: i 720:. 'Stä 1, < 89:82 Tnmma i-mk. 1 7, 1 29:21 Kansallismielisten nuorten d.i JL welyretki ^ oi» huomenna. Kokoonnutaan Ilo- saaren sillalle ja lähdetään Haa- Sg pajoen Kukkolaan. Perillä kahivik ja paljon hauskuutta. K äsityöläisten kirjanpitoturs- seihin, jotka täällä alkamat ensi tiistaina kello 7 ip. kauppakoululla Joen- suun käsityö- ja tehdasyhdisltstsen toimesta, on ilmoittautunut lähes 30 osanottajaa. Kurssien johta- jaksi tulee kauppias I. Hakkarai- neu. yi. Kp. t):s toimeenpanee hanskan iltaman huomenna Ilosaaren teatteritalol la, alkaen kello 7 i. p. Ohjelma ilmoitusosastossa. (Asläck) ei tahtonut päättää mi- tiun". Tämän jälkeen ei Lösmingin toiminta koskenut erityisesti Kar- jataa. Tosin hän jonkun kerran ison ja pikku mihankin aikana makoili marsinaisen sotajoukon tie dustelijatta Kymijoen ja Pietarin tvälillä. Pikku mihan aikana hän kerran antoi sotajoukoille määrän raportinkin »venäläisten tulosta keskellä eselepoa ja sai paljo»» häi- riötä aikaan sotajoukoissa Hanti- nan seuduilla, pistettiin rautoihin ja mieliin Hämeenlinnaan, jossa hän 20 miikkoa kärsi kotvaa ivan- kenttä. Matta yleensä hän seik kaili Tuomen ja Ruotsin tvälillä, Warsinais-Suotnessa, Satakun nassa ja Uudellamaalla. Arjö-Koskiiien sanoo loppuar- lvostelunaLöftvingistä: „Löswiiigin luonteessa iiäkyy olleei^ kummalli- nen sekoitus jumalisuutta ja uh- kainielisyyttä. Hänen rohkeutensa ja sukkeluutensa sekä erinomaisen taidon muuttaa ruumiin ja kas- mojen muotoa tekimät häiieStä marsin oinlistuneen fisstsoturin, mutta korkeainpaa siiveellistä kan- taa ja todellista isänmaallista mieltä häneltä epäilemättä puut- tui". Hän näet mälistä tarjou tui rahasta Wenäjäitkin palme- lukseeu, »vieläpä polttamaan Rnot- sm saariskolaimastonkin. Akutta on muistettama, että mapauden- aikana isänmaallisuus oli yleises- ti hiiouolla kannalla. O. K. £2* j§T ss £3 < SS »"S VI *■*> ea xn ss lii SZ SS rr?» < S» C3 ua iFKi *S.i sr