Tiistaina 5 p. Heinäkuuta KARJALATAR Nro 73 — 1910 Joensuusta ja likitienoolta. PohjoiS-Karjalan laulujuhla. Aikasemmiu on jo sanomaleh- dissä kerrottu, että Pohjois-Karja- lan ^Nuorisoseura mieltää tämän- kesäisen ivuosijuhlansa yleisenä pohjoiskarjalaisena laulu-, soitto- ja urheilujuhlana Niittylahdeu kan- sanopistolla tk. 9 ja 10 pnä, s. o. ensi lauantaina ja sunnuntaina. Ensilnäinen juhlapäimä, lauan- tai, on marattu kansanopistolais- ten tomerikokoukselle, laulun, soi- ton ja ivoiinistelun harjoituksille ja laulu-, soitto- ja urheilukilpai- luille. Saman päimän iltana on inyös ^viulutaiteilija Sulo Hurs- tisen konsertti. Palkintotuomareiksi laulu- ja soittokilpailuja marten on seuran johtokunta pyytänyt leh- tori P. I. Hannikaisen ja säivel- tctjci Toiwo saarenpään. Äilpai- lijnt malitseivat toiset kaksi ja nämä malitsemat sitte iviidennen. Urhei- lukilpailun palkintolautakunnassa on seuran puolesta maist. I. F. Blomqmist ja lehtori Aaro Mark- kanen. laulun ja soiton johtajina omat lehtori P. I. Hannikainen ja laulaja Taneli Hurri. Moimis- teluu johtajana on maist. I. F. Blomqivist. Toisena juhlapäimäuä alkaa juh- la klo 11 ap. Niittylahdeu nie- inessä, jossa lauletaan aluksi „Ju- mala ompi linnamme" ja termeh- dyspuheen pitää johtaja I. H. Hakulinen. Täällä järjestytään juhlakulkueeseen ja kukin seura ja kööri nimikilpineen, nlarssitaan saattueessa juhlakentälle, jossa on marsinainen juhlakonsertti. Juhlakonsertin ohjelma alkaa kaikkien köörien ja soittajain esittä- mada koraalilla „Oi Herra siu- naa Suomen kansa", jota seuraa juhlapuhe. Aikasemmin juhlapu- hujaksi suostuneen toht. Erkki'Kai- lan tultua ulkomaamatkan takia estetyksi, pitää juhlapuheen toht. E. Neivaulinna. Juhla-esitelmän taas pitää kansanop. johtaja ANkko W. Erich. Kirjailija Rafael Enqel- berqin kirjoittaman juhlarunon lausuu kauppias Eino Pakarinen, juhlan seka-, nais- ja miesköörit laulamat, esitetään yhteismoimis- telunäytös. Lopettajaissanat lau- suu op. P. Puhakka ja juhla lo- petetään Maamme-lauluuu. Mläolemassa on jäänyt mainit- sematta, että juhlakonsertin erikoi- seksi numeroksi on asetettu „Karja- laisten laulu". Tämäu maakunta- laulumme, joka on jo yli kymme- nen muotta manha, karjalaiset nyt juhlanumeronaan esittämät sepittä- jän ja sämeltäjän omalla johdolla. Laululama, joka on rakennettu arkkitehti Ilmari Launiksen piirus tusten mukaair, poikkeaa melkolailla tähän asti käytännössä olleista laulujuhlalamoista. Parhaillaan kuuluu oleman painossa juhlaopas, josta juhlamieraat saamat yksityis- kohtaiset juhlaa koskemat tiedot. Myös on mainittama, että juh- laa» on „Nuori Karjala" toimit- tanut julkaisun nimeltä „Nyy- rikki II". Ennemmin on jo mainittu, että joku määrä yösijoja marsinkin juh- laan osaaottamille on marustettu. Tyyny, peite ja pyyhe on main matkaan pantama. Junien kulku on mahdollisimman mukamasti koetettu järjestää. Juhlan aikana kulkemat seuraa- mm ylimääräiset junat: lauantaina t. k. 9 pnä klo 8,30 ap. Joensuusta Niitty- lahteen, klo 10 ip. Niittylahdesta Joensuuhun; sunnuntaina t. k. 10 pnä klo 8,30 ap. Joensuusta Niitty- lahteen, noin klo 10 ap. saapuu ylimääräinen juna Sortamalasta Niittylahteen, jonka lähtöaika Sor- kamalasta ilmoitetaan torstain lehdessä; klo 12 yöllä Niittylahdesta Sor tamakaan, klo 12,15 Niittylahdesta Joensuuhun, josta heti tämän ju- nan tultua lähtee ylimääräinen juna Pielisjärmelle. Pohjois Karjalan kansanopis- ton suuret arpajaiset omat miime Miikkoina olleet wa- kaman työn ja runsaan huomaa- maisuuden alaisina ja näyttää niistä sitä mukaa muodostu- wan entistä ehommat. Hymin omat kauppansa saaneet, kuulem- ma, ennakkoarmatkin. Moni myö- jä lienee niissä neumokkaisuuttaau käyttänyt, mutta ei turhaan. Kirja on kansilleen tullut ja moit- tolippuja moni ostanut ja sitte todistajain läsnäollessa jo enna- kolta ne armat medetään. Ja ne moitot! Jokainen sen ..Sulon" ottaisi, mutta yksi onnel- linen sen marmasti saa. Kolmi- muotias reinia liinaharja ori se on nyt jo ÖOO markan armoi- nen. Pätii sillä kyytiä ottaa. Hy- mä alku säästöönpanoihin tulee sille, ken moittaa 150 markan pankkikirjan. Mutta minä aina- kin ottaisin 120 markan kirjaston, kustannusyhtiöitten kauniin lah- jan, kun en noita kalliimpia saisi. Tai kun onnistaisi niin, jotta sai sin Lönnrotin kipsisen rintakuman, tai jonkun gobelenin, rekiryijyn tai 40 mkn pöytälampun. Eikä äiti panisi pahakseen, maikka myö- räisin kotiin kaikkein suurimman mehnäjauhosäkin y. m. s. Kyllä olisi otettaman ja otetaankin aika naan. Puheita ja esitelmiä ei saa pi- tää, on tietty ehto nykyajan ar- pajaislumissa. Eikä niitä pide täkään. Laulu ja soitto kuitenkin kaikuu ja mieliä mirkistää. Ar- pajais-iltana on myös Joensuun Musiikkiyhdistyksen konsertti sekä taiteenharrastajain esittämä näy- töskappale ..Neiti Elisabeth". Moittokokoelma on nähtämänä puutarhakoulun huoneustossa en nen arpajaisia ja niiden aikana. Moitot jaetaan arpajais-iltana klo 7:stä lähtien. Perimättömät en- nakkomoitot lähetetään postiteitsi henkilöille, jotka ennakkoarpoja möimät ja näiltä saakin arpalip- punsa mukaisesti käydä moittonsa noutamassa. Sittenhän tamataan! Arpa-Kalle. Näytelmäkappale „Neiti Elisa beth"^ kirj. A. Börjeson, suomensi Antti Jalama, näytellään ensi sunnun- taina ^)Uittylahdessa Pohjois-Kar- jalan kansanopiston hymäksi. Näy- telmä, joka siis esitetään Pohjois- Karjalan laulu-, soitto-, ja urheilu- juhlan toisena s. o. marsinaisena juhlapciirvänä, on erinomaisen puh- dashenkinen ja sanan parhaassa merkituksessä hieno kappale. Juhla- yleisö on niarmaan niin hymin itse näytelmän kuin myöskin sen näyttelemisen tarkoituksen muoksi täyttämä kansanopiston salin mii- meistä paikkaa myöten sitäkin suu- remmalla syyllä, kun näytelmän johto ja esitys on taiteellisessa suh- teessä taatuissa käsissä. Näytelmä- kappaleen johto ja nimiosan esi- tys on rma E. von Meissenbergillä ja samoin on muihinkin osiin on- nistnttu saamaan paikkakuntamme parhaita näyttelijäkykyjä. Niittylahdcn laulujuhlilla antaa konsertin Joensuun Mu siikkiyhdistyksen Orkesteri. Kon sertti on toisena juhlapäimänä sunnuntaina illalla klo 7. Kaupunkien asemakaatvat. Senaatti on hymäksynyt Joen- suun kaupungin rahatoimikamarin anomuksen sanotun kaupungin ase- kaaman nnuittamisesta. Muutokset koskemat pakkahuo- neen rakentamista laimarantaan kaupunpintalon rakentamista pak- kahuonepuistoon, tyttökoulutalon rakentamista Pötkänniemen puis toon, kauppatorin itäisen puolen ja raatihuouetontin järjestämistä puistoiksi. Kansalliskonekauppa- uimisen o.-y. säännöille Joensuusta omat hrat I. Herckman, E. Ke- jonen ja A. Wickström anoneet se naatin mahmistusta. Luokkakokous. Joensuun tyttökoulun V luokan oppilailla muodelta 1904 oli täällä Joensuussa luokkakokous miime lauantaina. Silloisista 19 oppi- laasta oli 10 merestämässä enti siä koulumuistojaan. Kokoonnuttiin Ilosaarelle ja sunnuntaina tehtiin kaimalla huivimatka Paiholaan. Ztajn tuuli puhalsi sunnuntaina neljännellä tunnilla hetkisen kaupungissa ja kaatoi lähimetsissä jykemiä puita juuriltaan. Joensuun Uimaseuran uima- näytös oli miime sunnuntailla t. k. 3 pnä täkäläisellä uimalaitoksella. Näytännöt alkoimat klo 1 päi- mällä. Joensuun Musiikkiyhdis- tyksen tormisoittokunnan soitettua ensin alkusoiton, esitettiin muuta- mia uintinäytteitä. Kun tämä ohjelman numero oli suoritettu, seurasi sitten medessä riisuutumista, joka oli humittamaa katsella. Uima- laitoksen opettaja Ero Martikainen piti sen perästä esitelmän uinti- taidon tärkeydestä. Esitelmä on painettuna toisessa paikassa lehteä. Esitelmän jälkeen seurasi näyte „ hukkuneen henkiin mirottannses- ta", jonka jälkeen soittokunta ka- jautteli muutamia kappaleita. Esi- tettiin sitte sukelluksia, joihin kuu- lui a) symyyssukellus, b) pituus- sukellus. Humorillisesta puolesta pitimät huolta uimalaitoksen glom- uit, joiden esittämät hauskat ja hassunkuriset hypyt y. m. humit- timat yleisöä. Tämän jälkeen oli ohjelmassa hyppyjä ylhäältä tor- nista ja erittäinkin muutamat näistä hypyistä olimat kauniita ja hymin onnistuneita. Taas oli glomnien muoro esiintyä, jotka tällä kertaa laskea huristimat ilma- rataa myöten, mutta ennenkuiu matka oli päässä, niin tipahtimat nuo lemeäpöksyt alas meteen, joten ei muuta kuin uusi yritys; mut ta tulos oli aina sama. Esitys oli hymin humittamaa katsella. Wielä oli ohjelmassa loppuhypyt. Ohjelman mäliajoilla sekä muuta- mien numeroidenkin aikana soitteli soitokunta ja loppuhyppyjen pää- tyttyä kajahti sotilaspojan marssi, joka ilmoitti, että tämä jotenkin hyminonnistunut uimanäytös oli tällä kertaa loppunut. jToimottomaa olisi, että tällaisia tilaisuuksia olisi tarjolla kesän aikana useamminkin. Mutta mikä mielä enemmän olisi se, että otettaisiin innokkaammin osaa työskentelyyn uimataidon edistämiseksi, niin nais- kuin mies- puolistenkin keskuudessa. ^ Tässä- kään uimanäytöksessä ei esiintynyt ainoatakaan naista, «ilmastaan suoritettiin se poikien kesken. Kun kerran on koulu omassa kaupun- gissamme, niin kilmail olisi siihen liityttämä ja joka ainoa uinlatai- toiseksi, niin paljon mähempään jäisimät nuo surulliset onnetto- muustapaukset purjehdus- y. m. inatkoilla, joita tämäkin kesä on niin suuressa määrässä mukanaan tuonut. Meisöä mainitussa näy- töksessä oli sangen mähän, joka näyttää oleman niinkuin jonkun- laisena todistuksena siitä, että oi- keata harrastusta ei ole uinnin edistämiseksi paikkakunnalla. Elinkeinot. Monttööri I. Tolmanen ilino it- ti eilen maistraatille aikomansa tässä kaupungissa harjoittaa kor- jauspaja- ja malimoliik että. sakotettu. Kiihtelysmaarail lukkaria ja pos- tinhoitaja I. P. Ikosta sakoitti raastnmanoikeus eilen 40 markkaa siitä, että Ikonen eräällä miime kemättalmella ..Karjalattaressa" olleella kirjoituksellaan oli loukail- nat entisen poliisikonstaapelin po- jail Erik Wilho Gröhilin kunniaa. Sitäpaitsi oikeutti raastumanokeus Erik Wilho Gröhnin Ikosen kns- tannuksella julkaisemaan raastu- manoikeuden päätöksen joko „Kar- jalattaressa" tahi ..Karjalan Sa- uomissa". Tuomio hemosmies Wasili Ratilaisen kon- kurssissa julistetaan ensitnleman elokulm 22 päimänä. Urheilun alalta. Pohjois-Karjalan W ja 11. pii ri» kokouksessa 4 VI110 käsiteltiin muun- muassa seuraamia asioita: Edel- lisen kokouksen päätös, että muo- sijuhlan yhteydessä pidetään koko maata käsittämä koliniottelu, pe- ruutettiin senmuoksi, että samaan aikaan on S.K.N-liiton kuniukuus- kilpailut Helsingissä. Että piirin muosijuhla (27—28 pniä elot) saa- taisiiil niin suureksi kuin suinlin, lähetetääil m. ja u. seuroille jo ajois- sa kiertokirjelmät juhlan ohjelmas- ta ja opastusta ja amustusta ailnetaail pyydettäessä. Kilpailut tuleivat suoritettamiksi pääasiassa seuraaman ohjelma» nuikaan: lau antaina 27 p:nä elok. klo 3 ip. anlpumakilpaitllt ampumaradat- la 7."> m. matkalla klo li ip. hemosradalla 100 m. jlioksu maa lais- ja kaupunkilaisseurojen kol- miottelusta, klo 1 7 ip. kenraali harjoitus yhteismoimistelua mar- teil urheilukentällä, klo 8 ip. teli- uemoimistelukilpailut työmäen ta- lolla. Liikkeet, joitta kilpaillaan, omat nähtämissä tämän muoden Suoineil Urheilulehden 3-nurne- rossa simulla U5, iv liike tasajal- ka hyppy mauhdilla jää maail pois. Kutakin seuraa saa edustaa 5 jä sentä, joista 3 parhaat suorituk- set ratkaisemat tulokset. S u n n u n t a i n a 2 8 p. elok. klo 8 ap. hemosradalla. 400 m. miestinjuoksu !sekä kmipunkilais- että maalaismoinlisteluseuroille, 1 km. miestinjuoksu ainoas taan maalaisseuroille. Kuhunkin joukkueeseen saa kuulua 4 jäsentä. Matkat saa jakaa edustajien kes- ken mielin määrin. Pohjois-Kar- jalan mestaruuskilpailut pyöräi- lyssä 1 ja 10 km. matkoilla. klo 12 p. urheilukentällä yhteismoi- niistelunäytös, kolmiottelujen lop- pusuoritus ja 50 m. pikajuoksu naisille. klo 4 ip. kansanjuhlat Jlosaa- rella, jossa suoritetaan maalais- seurain moimistelukilpailut (ohjel mat ensi lehdessä) estejuoksu, moi- mailuja sylipainissa y. m. Juh- lapuhujaksi ja kilpailuihin osan- ottamien urheilijain tarkastajaksi päätettiill pyytää tohtori E. Back- bergiä Nurmeksesta. Piiriin hymäksyttiiu seuraamat m.- ja u.-seurat: Komeron „Weljeys- Werkko"; Tohmajärmen Riikola» ..Taimi"; ZNittylahden „Osmo". Samoin hymäksyttiiu kysymykses sä olemien seurojen sääilnöt. Itä-Tuomen maatiaiskarjan näyttelyssä Komvolassa saimat palkintoja in. m. seuraa- wat: VI luokassa siitoseläimistä 1 palk. 80 mk. maanm. I. Tahma- naisen Ranssi Hammaslahdelta; 2 p. 40 mk. maanm. H. Watasen Juhlikki öiiittylahdelta, I. Tahma- naisen Lempi ja H. Watasen Mulikki; 3 palk. 20 mk. I. Tah- manaiseil Ilmatar, maanm. P. Kontkasen Lilla Hammaslahdelta, O.-y. Gustaf Cederberg «fc C:n Ihana Joensuusta, I. Tahma- naisen Sisko ja agr. A. Ceder- bergin Lysti Liperistä. VII luokassa: Ryhmän miides osa kunkin maanmiljelysseuran alueella löytymistä sonniyhdistys- sonneista: 2 palk. 05 mk. Poh- jois-Karjalan maanmiljelysseuran alueen sonnit ja 4 palk. 50 mk. Jtä-Karjalan maanmiljelysseuran alueen sonnit. Kunniapalkinto annettiin sille pienmiljelijälle, joilka näytteillä ole- ma karja osotti oilnistuneinta kar- jan kasmatusta ja sai sen nlaan- miljelijä H. W a t a n e n Kiihte- lysmaaralta. Muualta Poh jois-Karjalasta. Tuomarit. Leppämirran tliomiokunnan ttlo- niarinmirkaan loppui hakuaika tk. 1 p:ilä ja omat sitä määräajan ku- luessa hakeneet: asessorit T. A. Kiljailder ja A. E. Andersson, por- mestarit G. P. Alopaeus, A. Ol- soili, G. Lagerlöf, O. Calamnins, K. W. Walden, ent. homioikeuden kanilemiskaali H. Gnseff, homioi- keudennotario L. Milskman ja ioa- ralääilinsihteeri U. Ailderssin. Näis- tä on homioikens asettanut 1:lle ehdokassijalle asessori Kiljanderin, 2:lle pormestari Alopaeukien ja 3:lle asessori Anderssonin. Mäntyharjun tuomiokunnan tuo- marinmirkaan loppui hakuaika ei- len. Sitä omat määräajan kulu- essa hakeneet: asessorit T. A. Kil- jander ja E. Forsström, pormes- tavit G. P. Alopeus, O. Calam- nius, ent. homioik. kannemiskaali H. Gusesf, ent. homioik. notario L. Wilskman ja maralääninsihteeri U. Andersin. Näistä on homi- oikeus 1:lle ehdokassijalle asettanut asessori Forsströmin, 2:lle por mestari Calamninksen ja 3:lle ho- mioik. liotario Wilskmanin. Papisto. Kauppias H. Pääkkönen y. m. omat malittaneet senaattiin Sa- monlinnan hiippakunnan tuomio- kapitulin päätöksestä koskema Juu- an kirkkoherran maalia. Wupnrin uuden yhteiskoulun matematiikan ja luonnonhistorian opettajaksi on otettu maist. E. Kalliala ja laulunopettajattareksi ilti Maria Tarasheimo. Maaain ittaukset. Läänin kuwernöörinwirasto on määrännyt maramaamittari Kalle "Anttisen toimittamaan jaon Höy- tiaisen mesijättömailla Polmijär- men pitäjän Sotkuman kylässä: sekä maramaarnittari Juhaili Saa- relaiseu toiinittamaan osakasjaon merotilalla n:o 2 Waltimon seura- kunnan Siivakkajoen kylässä. Perheuutisia. Kihlauksensa omat julaisseet yli- opp. uti Hertta Suppaneil Helsin- giötä ja polyteknikko Wilho Airio Jlomailtsista. ^lmioliittooil mihittiill m. k. 2i pnä morsiamen kotona Rääkkylän Kiesmaarassa nlaanmiljelijä, kan- sanednstaja Pekka Pennaneil Ke- sälahdelta ja talollisen tytär Em ma Hirmonen Rääkkylästä. Eläintautia. Lääilin knmernöörille ilmotetaail punatautia raimoaman Wärtsilän tehtaalla suuressa määri» ja lää nineläinlääkäri Arel Söderman on määrätty ryhtymään toimiin tau- din lemenemisen ehkäisemiseksi. Lehmä hukkui hetteeseen öiurineksen Pohjoispääil Ikolasta kesälaitumella Kuohatiu salolta miime tiistaina. Samaan silmäk- keeseen sortui talosta muutama muosi takaperin niinikään lehmä ja ritapaikka aidotettiin silloin, mutta kettnlpyytäjät perkkasimat raadon hetteestä ja särkimät aidan. Ja miksi ei sama temppu möisi mieläkin uudistua? Muualta Suo mesta. Kirjapainoalalla uhkaama selkkaus. Sen jälkeen kun Kirjaltajaliitto sanoi irti nykyään moimassaole- man palkkanssopinlllksensa, on Gra- sillinen työilantajaliitto puolestaau sanonut irti saman sopimuksen. Keskimiikkoua jätti Suomen Kir- jansitoino-oinistajain liiton sihteeri Suomeil Kirjansitojain liitolle mai- nittujen liittojen mälisen työsopi- inuksen irtisanomisen. Samalla jä- tettiiil Kirjallsttojain liitolle uusi tarissiehdotus, jossa pääasiassa eh- dotetaau nliniinipalkan alenta- mistä. salapoltto Jaakkimassa. Kummallisen sattuman kautta löydettiin aiman kylän keskellä ole- mistä metsistä miist miinakeittiötä. Jo pitemmän aikaa on huhuiltu, että kylässä olisi ..samotoita", mutta siitä ei ole saatu täyttä marmuutta. ..Keittäjät" tietysti saamat ansai- tnn rangaistuksensa. Lippujen »vainoaminen. Wiime miikon lopulla saapui eräs Horttanassa asuma menä- läinen sotilaslääkäri moottori- meneellä Wiipuriin. Weneen pe- rässä oli punakeltainen lippu. Sataman suulla moottori pysäy- tettiin ja lääkäri kutsuttiin erää- seen sotalaimaan. Sen päällikkö oli komin ailkaralla päällä, sanoi aikoileensa ampua moottorin upok- siin ja kysyi miksi moinen lippu meneessä liehui. Lääkäri selitti sen oleman meneen lipun, eikä sellaisena kai maarallisemmankniil ne monet punakeltaiset ja muun märiset liput, joita näkyy ripus- tetun moneen paikkaan, m. in. itse sotalaimaankin. Lääkäri sai poistua tämän selityksen annet- tuaan. Sähkösanomia „Karja!attarelle" Helsinki, heinäk. 4 p. W. t. prokuraattori Charpentier erotettu. Kenraalikumernöorin esityksestä on oikeusosaston esittelijäsihteeri, m. t. prokuraattori Charpentier erotettu. Waltakunnanlaki- ehdotus wahwistettu? Noivoje Mremjan mukaan on H. M. Keisari mahmistanut mal- takun,laillaki-ehdotukseu. Uutistoimisto. Hinaajahöyry „Tulema" upon- nut. Kun herrasmäki Haloset ja eräs toiminimi Collin ja Kumpp. mir- kailijoista Samonlinnasta olimat miime keskimiikkona Tulema-nimi- sellä Collin ja Kumpp. omista- malla hinaajalla humimatkalla Utrasmedellä, Saimaalla, törmäsi Tulema n. s. Murasaarta kolme kertaa perättäin medenalaiselle ki- melle ja sai niin pahan muodon, että heti mainitun saareil rantaan päästessä upposi. Uppoamispai- kalla oil niin paljo» mettä, että kailsi on medenpinnan tasalla. — Tulema on manhin toiminimen hinaajista, mutta mielä hymin käyttökelpoinen ja nopeakulkuinen. Se oli makuuttamatta. Esitelmii jonka täkäläisen uimakoulun opet- taja Eero Martikainen piti miime sunnuntaisessa uimanäytök- sessä uimalaitoksella. 5iunnioitettaivat kansalaiset. Uimataito maassamme ei ole niin yleinen kuin se möisi olla ja kuiil sen pitäisi olla. Kun ajatte- lemnle kesän helteisiäpäimiä, maam me tuhansiaj ärmiä ja lukemattomia jokia, niin luulisi, että joet ja jär- met omat täpösen täynilä mirkis- tyksen hakijoita reippaita uimareja. Mutta luulo on toista ja todelli suus aiman toista. Huolinlatta siitä, että uinti on luonnollisin ke- säurheilu ja ettei sen, niin kun, useideil muiden urheilulajiei? har- joittamiseen tarmita mitään mäli- neitä, ei se ole läheskään niin laa- jätte leminnyt kuin muut kesäur- Heilut. Ziiillä on harrastajia kaik kialla, missä urheiluaate yleensä on jotakii, kannatusta saamuttanut, mutta uinti on mallan takapa- julla. Uimataidon leivittäminen on jätetty parinkymmenen uima- seuran huoleksi, jotka jo maaham- me omat perustetut ja missä seu- raa ei ole, siellä uimataito on harivinaista jopa usein melkein tuntematon. Tämmöinen on asiain tila ja sillä on sangen ikäivät seu- raukset. Meidän mesirikkaassa maas- samnie on hukkuneiden lukumäärä hirmittämäu suuri (keskinl. 000— <00 heilk. muosittaiu) sellaiset suu- ret onnettoluuudet kuin tässä tois- sa kesänä sattui Kauhajoen Num- mijärmellä, jossa meneellinen lap- sia (yht. 15) joutui surinan suu- huu melkein rannassa ja joista ainoastaan yksi uimataitoinen poi- ka pelasti itsensä ja pienen wel- jensä selässään, sekä myöskin ne suuret onnettomuudet, jotka tänä kesänä sattuimat Helsingin ja Jaak- kiinan lähistöllä, ne omat maka- mia muistuttajia että meidän olisi kaikin keinoin saatama uimataito yleiseksi ja jo lapsuudessa saamu- teltamaksi taidoksi. Uimataitoinen henkilö pystyy auttamaan ei ai noastaan itseään pälkähästä, maan moipi pelastaa muitakin meden- hädästä ja olla ensiinäisenä apu- na hukkuman henkiin herättämi- sessä. Peräti useinhan sattuu, että medenhätään joutunut on maalle saattaessa tunnottomaksi taintunut ja aiman kuolon kalpea. Hukkuma on riipaissut mettä keuhkoihinsa. Kun nyt medessä on hymin pie- ni osa ilmassa tamattamaa, ihmi- sen hengitykselle mälttämätöntä happikaasua, tukehtuu hukkuiva me- teen, häil kuolee ^happikaasun puut- teestä. Sentähden hukkuman mir- maittaminen etupäässä tarkoittaa poistaa tukehtumisen maara toi- mittamalla ilmaa keuhkoihin, käyt tämällä n. k. tekohengitystä, joka on mälttämättömästi suoritettama mapaassa ilmassa tahi miileässä huoneessa, jossa akkunat omat anki. — Pyydän tässä siteerata Sliomen Meripelastusseuran käsi- kirjasta muutamia ueumoja, jotka omat aijotut ohjeeksi pelastajille: 1. Toimita työsi nopeasti, sillä jokainen silmänräpäys on kallis, mutta pysy lemollisena, äläkä ka- dota mielenmalttiasi pelastustyös sä ollessasi! 2) Riisu haitallisemmat maate- kappaleet: kengät ja takki! 3) Ui hukkuman luo sitten, että moit tarttua häneen takaapäin kiiili! 4) Jos hukkuma uppoo ennen kuin olet hänet saamuttanut, täy- tyy sinun sukeltaa hänen jälkeensä- Pienet ylösnousemat ilmarakot il maisemat tyynessä medessä on- nettonmuspaikan. Seisomassa me- dessä nousemat ilmarakot kohti- suoraan medeupinnalle, juoksemas- sa minosti mirran suuntaan. Koetan tässä sitten lyhyesti esi- tää miten tekohengitys toimitetaan. — Amataan nopeasti ihonmyö- täiset »vaatekappaleet yläruumiis ta ja myötäiseltä ettei mikään estä meren ja lihasten mapaata liikettä. Sitten asetetaan hukkunut selälleen maahan ja kokoonkääritty takki la- paluiden alle — ei päänalle — jotta rintakehä laajenisi ja tekohen- gitystä möisi paremmill suorittaa. Ettei kieli painnsi nieluun ja siten tekisi tyhjäksi kaikkia pounistuksia sulkemalla kuin pumpunläpvä hen- kikurkun päätä, on se medettämä nenäliinalla ulos ja joko kästu pi- dettämä ulkona tahi jos pelastaja toimii yksin tahi saamattomien apulaisten kanssa, on parasta sitoa kieli kiinni leukaan samalla on suus- ta poistettama näljä ja mahdolli- nen lika, ettei se maluisi henkikurk- kuun; sitten tartutaan huKuneen paljaisiin kyynärmarsiin keskipai noille ja lemollisessa tahdissa teh- dääli liikkeet ylös ja alas. Ensin taimntetaan käsimarret rintaa mas- ten ja painetaan lujasti rintake- (K. S. 2 k. 4 s. 170 mm. ?iell5jarven kunnan kuntakokouksessa kunnan- huoneessa Maanantaina kuluman Heinäkuun 25 p.nä klo 11 päi- mällä käsitellään seuraamat asiat: 1) Päätetään siitä muosikerto- muksesta ja tilinteosta, jonka kun- nallislautakunta antaa edellisen muoden hallinnosta. 2) Maaditaan senaattiin seli tyksen antaja maimaistalon raken- tamista marten kuoletuslainan hakemusta koskemassa asiassa. 3) Esitetään Tie- ja mesiraken- nusten ylihallituksen kirjelmä, kos- kema osakeyhtiö W. Gutzeit k C:o mireillepanemaa oikeusjuttua, jos- sa osakeyhtiö maatii suurempaa kormausta rautatietä marten ote- tusta maasta, kun mikä pakkolu- nastuslautakunnan armion perus- teellä on mahmistettu yhtiölle maksettamaksi, ja malitaan asia- mies malmomaan kunnan etua mainituissa jutussa. 4) Muoden 1!>04 kadon joh- dosta pienmiljelijoille otetusta wal- tiolainasta säännönmukaisen osan alennusta hakemaaikmalitaan asia- mies. 5) Päätetään maimaistalon ra- kennusta marten mäliaikaisen lai- nan ottamisesta hellkimakllntus ..Suomelta". 0) Kasmaiviin ilmoituskustan- nuksiin katsoen keskustellaau ja päätetään, mitkä kunnalliset ilmoi- tukset toistaiseksi julaistaan sano- malehdissä ja katsotaanko tarpeel liseksi tätä ilmoittamistapaa laa- jentaan useainpiin sanon,alehtiin kun tähän asti. Pielisjärmellä, 2 p. Heinäk. 1910. Juho 5tärki. ; Heiiiaif^fkios omistamillamme vaokraamatto- millä nurmilla myydään huuto kaupalla maanantaina t.k. 11 p:nä klo 11 ap. pihassa ja klo 1 päi vällä Ilaapajoella. Joensuussa, 4. 7. 1910. Joensuun Ymp. Osuus meijeri. (K. S. 2 k.t hään, niin että rintakehä todella supistuu. Toisessa liikkeessä wie- dään käsimarret lemollisessa luk- keessä ylös ja taaksepäin. Sitten taas cnsimäinen liike, sitten toinen j. n. e. kunnes luonnollinen hen- gitys palajaa. Jos hukkunut on ollut ainoastaan muutaman mi- nuutin medessä, moi miltei aina palauttaa hänet henkiin, ellei hal- mausta ole tapahtunut. Onpa näennäisesti kuollut ivasta 4 tunnin ahkeran tekohengityksen jälkeen saa tu mirkoamaan, joten tekohengitys- liikkeistä ei ole eilsi toimottoinuu- den mallatessa herettämä. Miten paljon siunausta tuot taisikaan se, että kaikki omaisimat edes sen merran uimataitoa, että kykenisimät oman henkensä medei,- maarasta pelastamaan. Mutta moidaanko toimoakaan että uima- taito menee eteenpäin, elleimät sitä muut harjoita kuin lapset, jot- ka kesäisin kädet pohjassa järmien rannoilla pulikoimat. Ehdottomasti oil ensimäineil ja paras keino uimataidon lemittä- miseksi toimeenpanna uimakursseja niiil taajassa kuin suinkin. Mo- nesta näyttänee tämä keino enem- pi hankalalta, mutta uäin ei kui- tenkaan todellisuudessa asian laita ole, jos main hitusenkaan hymää tahtoa ja innostusta löytyy. Mel- koisen pienillä aineellisilla uhrauk- silla moidaan saada jokaiseen kau- punkiin, jopa jokaiseen kyläänkin toimeensa pystymä innostunt uima- opettaja, mähänkin innostusta ja halua edes hiukan, niin satoja pie- nen kansamme poikia ja tyttäriä säästyy muosittain ahtolan armot- tomasta syleilystä. Wai onko meil- lä Suomessa liikaa asukkaita? Kannattaako niitä uhrata hyljättä- män lemäperäisyyden takia ja in- nostuksen puutteen tähden. Tähän tulee meidän kaikkien yhtenä mie henä mastata: ei! Te, jotka aineellisesti kykenette, edistäkää uimataitoa marloillan- ne! Manhemmat te, jotka rakas tatte lapsianne, rakastakaa koko pientä kansaamme, hankkikaa po- jillenne ja tyttärillenne uimaope- tusta! Ja mihdoin Te itsenäiset, termeet ja reippaat nuorukaiset ja neitoset, kulkekaa tämänkin asian eturinnassa, oppikaa hallitsemaan ahtolan maltaan oppikaa ymmär- tämään, mikä suuri merkitys pii- lee uimataidossa! Venäjältä. Burtsetoin ankara syytös Zto» lypiuiä ivastaan. „B e r l. T a g e b l a t t"ille sähkö- tetään: Pariisissa ilmestymän me- näläisen lehden ..Pariski Listokin" mukaan on Bnrtsemilla aikomus maatia pääministeri S t o l y p i- nin ja suojelusosaston päällikön Gerosiinomin mangitsemista, koska hänellä on todistuksia siitä, että olimat piilottaneet Asemin, suuri ruhtinas Sergein murhaajan. Burt- sew oil sanonut „Olen makuutet tuna siitä, että Stolypin ..Gerasi- mom ja Asem muoden tai kor- keintaan kahden kuluttua kohtaa- mat toisensa syytettyjen penkillä!" Hänen hallussaan olemia asia- papereita ei moida mielä julkais- ta, mutta tulemat ne aikanaan julkaistamiksi ..Pariski Listokissa". Karjanhoitajiksi aiko via nuoria naisia ja miehiä kehoitetaan jättämään kirjallisen ha kemuksensa ennen 5 p:ää elokuuta jollekin seuraavista karjatalojen omistajista: O. Y. G. Cederberg & K:ni, Joensuu, Penttilä, jossa on 6, harjoittelupaikkaa; Agronoomi Aar" ne Cederberg, Taipale, Saariniemi' 2 h. paikkaa, tilanomistaja Onni Hir vonen, Rääkkylä, 1 h. paikka; maan viljelijä P. Kontkanen, Hammaslahti, 1 n. paikka; maanv. H. Watanen, Niittylahti, 1 h. paikka; kauppias J. Kuokkanen, Liperin Harjula, 1 h. paikka; maanv. H. Nuutinen, Pielis järvi, Märäjälahti, 1 h. paikka ia maanv. P. Nevalainen, Kelvä, 1 h. paikka. Hakemuskirjaa tulee seurata 1) papintodistus, josta näkyy hyvä maine ja täytetty 18 ikävuotta, 2) lääkäPintodistus siitä että hakijalla on terve ruumiinrakennus sekä että hän on tarttuvista taudeista vapaa, 3) oikeaksi todistettu jäljennös kan sakoulun päästötodistuksesta tai todistus siitä, että hakijalla on aina kin kansakoulun kurssia vastaavat tiedot, 4) holhoojan tai edusmiehen suostumus, jos hakija on vajaval- tainen, sekä 5) sitoumus siitä, että hakija suostuu alistumaan niiden määräysten alaiseksi, jotka kar- janhoitohai-joittelulaitos -asetuksessa ovat säädetyt. Saapuneista hake muksista tekee karjanomistaja eh dotuksensa Maanv. seuran Johto kunnalle, joka harjoittelijan lopulli sesti hyväksyy ja määrää. Harjoit telija saa karjanomistajalta 12 mk. 50 p. palkkaa kuukaudessa sekä täy den ylöspidon. Harjoitteluaika kes tää 1 pistä tulevaa marraskuuta 1 vuoden eteenpäin ja saa harjoittelija sen loputtua todistuksen ja puolto- lauseen tietopuoliseen karjanhoito- kouluun päästäkseen. Joensuussa 4 p. heinäk. 1910. Toimen puolesta: H. O. Heinola. Muuruveden tanieskoilna alkaa lukuvuosi tulevan marraskuun 1 pnä. Oppilaaksi otetaan 18 vuot ta täyttäneitä miehiä ja naisia ja tu lee kouluun pyrkijöiden ennen syys kuun 15 päivää lähettää omakäti sesti kirjoittamansa hakemukset al lekirjoittaneelle koulun johtajalle. Hakemusta tulee seurata : 1) päästö todistus kansakoulusta tahi todistus vastaavasta tietomäärästä ; 2) lääkä rin todistus; 3) papintodistus; 4) luo tetun henkilön todistus, että hakija on ottanut osaa käytännöllisiin maa taloustöihin ; 5) vanhempien lupa kirja, jos hakija on alaikäinen, ja päästökirja, jos hakija on toisen pal veluksessa. Varattomille, etupäässä torpparien ja pikkuviljelijäin pojille ja tyttärille annetaan koulun puolesta aina 100 mk. asti apurahaa ja tulee apurahaa haluavien liittää hakemukseensa invös varattomuuden todistus. Koulun lukuvuosi kestää marras kuun 1 p:stä toukokuun 15 p:ään ja koulumaksu tältä ajalta 20 mk. Kort teeria sekä ruuan kanssa että ilman on koulun lähistöllä kohtuhinnasta saatavissa, josta y. m. koulua kos kevista asioista lähempiä tietoja an taa pyydettäessä allekirjoittanut. Muuruvedellä 26 p:nä kesäkuuta 1910. Walfr. Gartz, koulun johtaja. O s o t e : Muuruvesi. (Sav. S. 1 k.) Heinämaiden huutokauppa. Tämänkesäinen yhden kerran heinänteko-oikeus allamainituilla niityillämme myydään huuto kaupalla vähemmissä erin maanantaina u ( h kello 10 e.pp. Iiksen niityllä alkaen Korttei- selta; ja tiistaina 12 7 klo 10 e. pp. Pil kon niityllä. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o. K. S. 1 k. 4 s. 185 mm. KU>«1»S. Nurmeksen kunnan kuntako- kous pidetään kunnanhuoneessa Wanhallakylällä maanantaina hei- nakuun 18 p:nä, klo 11 e. p. p., jolloin: l:fsi. Esitetään läänin Herra Kumernöörin päätös Jokikylän koulun paikkaa koskemassa mali- tusasiassa. 2:ksi. Malitaan kunnan puo lesta edusmiehet siihen yhteiseen kuntakokoukseeu, joka Nurmes-Kaup- palan, Waltimon ja Rautamaa- ran kuntain kanssa pidetään ensi elokuun 8 p:nä klo 2 j. p. p. seu- raamista asioista: a) esitetään Keis. Senaatin päätös 31 /s 1910 apu rahan myötämisestä Koppelojär- men—Hiirenjärmen^tien rakentami seen, b) päätetään tämän tien ra- keittämisestä ja mastaisesta kun- nossa pidosta; ja c) maltuutetaan asiamies nostamaan ja kuittaa- maan apurahat. 3:ksi. Malitaan kunnan puo- lesta edusmiehet yhteiseen Nur- meksen ja Waltimon kuntain kun- takokoukseen, joka ensi elokuun 8 p:nä klo 11 e. p. pidetään täällä kunnanhuoneella seuraamista asi- oista: a) esitetään Lääuiuhallituk- sen päätös 20 /« 1910 Paloapuyh- distyksen uusista säännöistä, b) päätetään toimenpiteistä näiden uusien sääntöjen mahmistamisen johdosta. 4:f|l Päätetään mihin toi menpiteisiin olisi ryhdyttämä Ko- talahden tilan mökkien suhteen. 5:ksi. Alistetaan kuntakokouksen hymäksyttämäksikunnallislautakun- nan ehdotus Mikonsalmen sillan korjaamisesta ensi kesänä. Nurmes, heinäkuun 2 p. 1910. N. <*. Mainio. Venäjän kurssi on tänään . 268: 50 266: 66V» S kk. , . . — — 263: 60