N:o 21 1910 Maanantaina Helmikuun 21 päivänä. Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: — 10: Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 öi — Neljännekseltä 1. — Kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. O U LAS VI RT A. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppureta- fcaduH puolella). Konttori avoimia klo 8:sta aamulla 7:aän illalla. Puhelin 56, toim<stooa ja kirjapainoa konttoriin sekä leh den ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mt., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtMn palkkiotta. Awioliittoon kuulutettuja. Työmies Jaakko Pitkänen ia talontytär Kaisa Jemiina Iisatta, molemmat Oulun kaupungista. Kuolleita. Suutari Juho Feliks Stenqmist :18 ro. Perämiehenrvauno Anna Aleksandra Taskinen 42 w. — Itsellinen Ebba Enka Ritola 54 w. — Leski Lomisa Mäkelä 78 w. — Lapsi Eila Softa Markkanen 1 w. Tiistaina raamatunselitys kirkossa kello i illalla. Torstaina kello * -'7 i.-p. ruotsalainen ahpsaarna rukoushuoneella. Torstaina raamatunselitys rukoushuo neella kello ^ 2 8 illalla. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari, f 9 0LL1LA toimitlaa asioita virastoissa y. m. Osoite: OULU. Helsinki, Iso Robertin I, katu 7. Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. Torikatu 14, Alex Häggin talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita raliain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuic ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sahkö-osote. Seppänen, Oulu. HUOMJ HUOM.! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Ilmoituksia. kokoontuvat illanviettoon tiistaina t. k. 22 p:nä kello 7 i.-p. Ohjel masta tarkemmin uutisosastossa. Nuijan Kalevala-juhlan Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. iMatkustaa maaseudulle. 20 markasta korkeam piin hintoihin, kauniis ta graniitista valmistaa ^rw,<iW kokoontuu Nuijan huoneustoon huo menna tiistaina t. k. 22 p:nä kello V28 i.-p. Jokainen! maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 °/o 3 ,. .. 4Va „ 2 „ 4 1 S Va vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitilitlä 5 „ Säästökassatiiiliä 5 Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! ■Vakuuttakaa omaisuutenne! Koneellinen kiviveis- tämö RAAHESSA. Puhelin 93. I Hinnat nyt talven ajalla erit- ].! täin halvat. Hintaluettelolta lähetetään pyydettäessä. HELPPOTAJUINEN KONSERTTI SEURAHUONEELLA Tiistaina helmik. 22 päivänä kello V2 8 illalla. Pääsy 1 mk., koulunuorisolta 50 p:iä. Solisti: Herra Becker „Cello". Oulun Työväentalolla Keskiviikkona helmik. 23 p:nä 1910 kello 1 /-i 8 i .-p. VIINI. 3-nävtoksinen kuvaus Unkarin kan c an elä mästä lauluineen. Kirj. GEZA GARDONYI. Suomennos. Pääsylippuja myydään Työv.-yhdist. lip pumyymälässä riäytäiitöDäivinä kello 12— 2 :tee 'n ja 5:ltä näytännön loppuun. mielestämme waatiwat, että se laimin- lyönti, joka täällä on tässä suhteessa tapahtunut, nyt korjataan. Kansakou- lua marten on tarpeen saada muosit- täinen määräraha jaettamaksi opetta- jille opetuksen kuuntelemista marten muitten kaupunkien kansakouluissa tai seminaareissa. Ulkomaisia opintoretkiä marten olisi niinikään myönnettämä 500—000 markan suuruinen apuraha ainakin silloin tällöin. Suljemme nämä ehdotukset »valtuus- ton suosiolliseen huomioon. Yleisiä uutisia. Oulu, Helmik. 21 p:nä. tulipalon «sn varalta! „Kullervon" ja „PohJolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. •"TTMin Pääskylän Kasvitarha- ja Keittokoulu Kempeleessä alkaa S.nen oppijaksonsa huhtikuun 1 p:nä. Kouluun otetaan nais- ja miespuolisia op pilaita, jotka ovat täyttäneet 18 vuotta ja omaavat Kansakoulun oppijaksoa vastaavat tiedot. Oppilasmaksu on 30 mk. 6 V2 kuu kauden oppiajalta, 14 oppilaalle annetaan koulun lopulla 100 mk. apuraha. Hake mukset lähetettävät ennen maaliskuun 20 päivää osoitteella Kempele. Fia ja Filip Saalasti. Rullakartiineja myytävänä OMIUI KAHMII Kirjakaupassa. Korjattuuni laiminlyönti. On pidetty tarpeellisena malmistaa maamme koulujen opettajille tilaisuutta opetuksen kuuntelemiseen toisilla paikka- kunnilla. Lisäksi jaetaan joillekin opet- tajille muosittain apurahoja ulkomaisia opintomatkoja »varten. Kansakoulujen opettajillekin on miime muosina tarjou tunut mahdollisuus saada ulkomaisia opintoretkiä marten matkarahoja. Tar- peetonta on käydä osottamaan, miten tarpeellisia tällaiset retket omat ja un- ten paikallaan pienet uhraukset tässä suhteessa. Kansakoulujen tuhansiin nousema opettajisto ei kuitenkaan ole tässä suti- teessä aiman samassa asemassa. Maa- laisopettajia marten on marattu eri- tyinen määräraha kansakoulun kulun- kiarmioon opetuksen kuuntelemista war- ten. Kaupungeissa palmelemat opetta- jat eimät ole yhtä onnellisessa asemas- sa. Maamme suuremmissa kaupungeis- sa lienee marsinaisen kulunkiarmion ul- kopuolella marsinkin miime muosina osoitettu maroja (tamallisimmin annis- keluyhtiöitten moittomaroista) tähän tarkoitukseen, jopa toisinaan ulkomai- siakin opintoretkiä marten, mutta enim- missä kaupungeissa ei ole katsottu tar- peelliseksi malmistaa kansakoulunopet- tajille tilaisuutta lyhempiaikaiseen ope- tuksen kuuntelemiseen muitten kaupun- kien kansakouluissa. Omituista on, että Oulun kaupun- ki, missä muosina 1898—1905 myön nettiin muosittain 300 markkaa tähän tarkoitukseen, on miime mainitusta muodesta alkaen kuulunut jälkimäisten joukkoon. Kansakoulun johtokunta on kyllä säännöllisesti ehdottanut, että tä- hän tarkoitukseen osoitettaisiin aikai- semmin hymäksytty määräraha, mutta yhtä säännöllisesti on maltuusto esi- tyksen hylännyt. Lienee näin allen syytä ottaa asia julkisuudessa pu- heeksi. Aikaisemmin myönnetty 300 mark- kaa jaettiin kahteen 15,0 markan suu- ruiseen apurahaan, joka melmoitti saa jansa kuuntelemaan opetusta kuukau- den ajan toisten kaupunkien kansakou- luissa tai seminaareissa. Matkarahan saaja sai sitä paitsi itse palkata miran- sijaisen. Kuuntelumatkarahain kieltämi- nen katkaisi yhä lukuisammaksi kasma- ivalta opettajistolta tilaisuuden tällai siin koulutyötä edistämiin opintomat- koihin. Harmalla opettajalla on niin paljon asianharrastusta, että hän omas- ta kukkarostaan ottaisi suorittaakseen kuuntelumatkan aiheuttamat menot, joi- hin kuten sanottu kuuluu miransijaisen palkkaus ja matkakustannukset. Marsinkin miime aikoina on kansa- konlualallakin pantu alkuun uudistuk- sia, etenkin harjoitusaineiden (piirus- tuksen, käsitöitten, laulun) opetuksessa, joihin käytännössä tutustuminen olisi marsin tarpeellista. Maikkapa olisikin muosittain jaettamana mainitut kaksi apurahaa, niin ei tätä hymää yli 50 nousemassa opettajistossa komin usein saman henkilön osalle sattuisi. Kansakoulun etu maatisi mielestäni- me tekemään mielä enemmänkin kou- luharrastuksen ylläpitämiseksi ja elmyt- tämiseksi opettajistossa. Joku matkara- ha, maikkapa harmemminkin, ulkomais- ta opintoretkeä marten, olisi mieles- tämme mälttämättömän tarpeellinen koululaitosta marten, jossa lasketaan koulukasmatuksen perustus noin 1500 lapselle, ja jonka opettajistossa on jä- seniä, jotka omaamat sen mierasten kielten taidon, mitä tällaisten matkara hain saajilta on maadittama. Mikäli ulkomaisiin opintoretkiin tilaisuutta oli- si, sikäli opettajat luonnollisesti pitäi- simät huolta siitä, että kykenemät mat- ka-amun saannin ehdot täyttämään. Mainittakoon tämän yhteydessä, että Oulun kanpunki on takamuosina amus- tanut opettajia pienillä matka-amuilla yliopistollisiin lomakursseihin, yleisiin opettajakokouksiin ja 1905 Köpenhami- nassa pidetlyyn pohjoismaiseen koulu- kokoukseen. Parikymmentä »vuotta sit- ten lienee joku opettaja saanut pie- nemmän apurahan ulkomaista opinto- matkaakin marten. Kansakoulumme etu ja menestys dän Suomen kenraalikumernöörimme, kenraaliluutnantti Seynin amata Mei- dän nimessämme maaliskuun 1 pimäksi kulumana muonna uuden lain mukaan kokoontumat Suomen suuriruhtinas- kunnan maltiopäimät. Suuremmaksi makuudeksi olemme Me tämän omakä- tisesti allekirjoittaneet. Nikolai. Tsarskoje Selossa helmik. 1—14 pnä m. 1910. * Senaattorien ja senaatin talousosas- ton jäsenen Saarikosken toimeksi on arm. annettu Maltiopäimäjärjestyksen §:n 21 nojalla tarkastaa kokoontuman eduskunnan jäsenten maltakirjat. Milii ttKiliiopMlöQolit imiliiiiDiil. Senaatin maltiomarain toimituskun nan min 1909 eduskunnalle antamasta kertomuksesta maltiomarain tilasta m. 1907 näkyy että kustannukset ensimäi- sistä edustajamaaleista tekimät 438,895 mk. 48 penniä. Tämä summa jakaantui seuraamalla tamalla: Aleisiä kustannuksia, jotka omat mer- kityt »valtiokonttorin tilille, 153,801 mk. 34 p. Uudenmaan läänin tilille 84,077 mk. 45 p., Turun ja Porin läänin 39,710 mk. 78 p., Hämeen läänin 10,442 mk. 93 p., Miipurin läänin 40,930 mk. 14 p., Mikkelin läänin 17,005 mk. 50 p., Kuopion läänin 32,080 mk. 58 p., Maasan läänin 29,852 mk. 48 p. ja Oulun läänin osalle 29,728 mk. 22 p. Huomattama on, että nämä numerot koskemat muoden 1907 maaleja, jol- loin kustannukset luonnollisestikin nou- simat suuremmiksi kuin seuraamista maaleista. Muiden menojen muassa sisältyivät yllä olemaan summaan kus- tannukset maaliuurnain hankkimisesta ja niiden lähettämisestä maan 2,484 äänestysalueeseen. Lisäsyynä sen muo- den maalien suuriin kustannuksiin oli tietysti myöskin tottumattomuus uuteen »vaalijärjestelmään ja siitä johtuivat toimet saadaksi sitä käymään moitteet- tomasti. Että kustannukset seuraamista »vaa- leista omat olleet paljoa halmemmat kuin ensimäisistä, näkyykin maltioma- raintoimituskunnan kertomuksesta »vuo- delta 1908, joka parhaillaan on pai- nettamana. Siitä käy näet selmille, että maltion kustannukset muod. 1908 maaleista tekimät kaikkiaan 150,040 mk. 54 p. Näistä kustannuksista tulee maltio- konttorin tilille 37,910 mk. 35 p., Uu- deninaanläänin 42,234 »nk 40 p., Tu- run ja Porin läänin 10,377 mk 43 p., Häineen läänin 9,000 mk 90 p., Mlk- kelin läänin 11,745 »nk. 52 p., Kuo pion läänin 11,993 mk. 3 p., Maasan läänin 25,032 mk. 90 p. ja Oulun läänin osalle 049 mk. 89 p. Kuten ylläolemasta näkyy, on osa »vaalikustannuksista merkitty »valtio- konttorin, toiset erät taas eri läänien tileille. Edellisiin »nenöihin kuulumat sellaiset erät kuin »vaaliuurnain hank- kiminen (m. 1907), maalilippujen pai- nattaminen y. m., jälkimäisiin taas kustannukset keskuslautakunnista eri maalipiireissä, maaliluettelojen laati- misesta j. n. e. Osa »vaalikustannuksista on taas kuntien suorittaminen, kuten maalikoine- roiden. maalihuoneuston ja kansliatar- peiden hankinta ja äänestysalueiden jäsenten palkkaus. Tarkkojen tietojen saanti kaikista näistä on tietenkin san- gen maikeaa, mutta noussemat ne yh teensä maan yli 500 kunnasta jolti- seenkin määrään. Maalikustannuksiin täytyy myöskin lukea »valitsijoilta hukkaan menneet työ- päimät, joiden armo, kun »valitsijoita on ollut yli 800,000, nousee myöskin tuntuivaan summaan. Muoden 1909 maaleista ei mielä ole laadittu kustannuslaskelmia. terni Mcrg erotettu mitasta. Hänen Majesteettinsa Keisari on korkeimmassa paikassa alamaisesti esi- teltäessä keisarillisen Suomen senaatin esitystä, joka koski senaatin talous- osaston maltiomaraintoimituskunnan kamreerin Peter Axel Rikbergin teke- mää mirkamirhettä, nähnyt hymäksi kuluman muoden helmik. 14 pistä lu- kien eroittaa kamreeri Rikberg miras- taan. Samalla on Hänen Majesteet- tinsa sumainnut armossa määrätä, että senaatin esitys kanteen nostamisesta kamreeri Rikbergiä mastaan mainitusta mirkamirheestä on jätettämä huomioon- ottamatta. Kuten muistetaan, kieltäytyi maltio- maraintoimituskunnan kamreeri Rik- berg nimellään »varmentamasta senaa- tin »viime marraskuun 30 pnä teke mää päätöstä, jolla senaatti päätti antaa maltiokonttorille määräyksen so- tilas-apumaksujen, 20 miljoonan, suo- rittamisesta Suomen maltiomaroista maltakunnanrahastoon. Tämän joh- dosta teki senaatti korkeimpaan paik- kaan alistuksen, joka nyt on siellä esi- telty ja ratkaistu yllä mainitulla ta- malla. — Uusi kirkko Raaheen. Sen johdosta että Raahen manha kirkko joku aika sitten paloi, on Raahen kau- pungin kirkollinen seurakunta senaatilta anonut uuden kirkon rakentamista mar- ten 150,000 mkn kuoletuslainaa. Uuden kirkon rakennuskustannukset on kaikkiaan laskettu nouseman 235,000 mkaan. — Auskultantiksi Turun ho- wioikeuteeu on otettu luutnantti O. L. Pohjanheimo. — Seminaarit Kajaanin semi naarin kristinopin ja historian lehto- rinivirkaa, johon myöskin kuuluu mel- mollisuus opettaa ruotsinkieltä, on hakenut yhteiskoulun johtaja Harri Linnaniemi. — Siitosoriin ostamista tvar ten on Metelin oriyhdistys senaatilta anonut 1,500 mkn apurahaa. Maan- miljelyshallitus on puoltanut myön- nettämäksi 1,000 mk. Suomalaisen puolueen edus- tajat ensi eduskunnassa: K. Ojanen, O. Laine ja Hilda Kä- kikoski (Uudenm. l. maalip.), Ida Irjö- Koskinen, M. Sipilä, Auq. Hjelt, I. Rannikko ja K. O. Knuutila (Turun l. etel.), I. K. Puasikimi, L. Ingman, F. O. Rapola, T. Junnila ja I. Seppä-Murto (Turun l. pohj.), I. R. Danielson-Kalmari, Artturi H. Mirk- kunen ja A. Osm. Kairamo (Hämeen l. etel.), E. Nemanlinna, E. S. Zrjö- Koskinen ja K. Kaakko-oja (Hämeen l. pohj-), I- Arajärmi ja I. Tulikoura (Miipur. l. länt.), H. Repo, E. Pulli- nen ja O. Muorimirta (Mtip. l. itäin.-. M. Soininen, I. O. Peurakoski, B. Anneberg ja I. Ripatti (Mikkelin l. maalip.), H. Rautapää (Kuop. l. itäin.,. M. Honkajuuri, A. K. Arjö-Koskinen ja K. Lanne (Maasan l. etel.), M. Malmimaara, I. Torppa ja I. Mal- kamäki (Maasan l. pohjoin.), A. A. Listo, A. Koiivisto ja I. K. Marmik- ko (Maasan l. itäin.), A. Lagerlöf I. M a h e ja S. H a a p a n e n (Ou lun. l. etel.) ja I. M a a r a 1 a (Ou- lun 1. pohj.» yhteensä 42. MlilliHiimiiiii iutiiiiiiiiiiini. Kenraalikulvernööri Seynille osotettu aivoin arm. kirje. Me Nikolai Toinen Jumalan ar- mosta Menäjän Keisari ja Jtsemal- tias. Puolan Tsaari, Suomen Suuri- ruhtinas, y. m. y. m. y. m., teemme täten tiettömäksi, etlä Me olemme kat- soneet hymäksi armollisesti käskeä Mei — Senaatti. Korkeimmassa pai kassa tapahtuneessa esittelyssä on efit- telijäsihteeri Filip Grönmall nimitetty senaatin oikeusosaston esittelijäsihtee- riksi. Samoin on määrätty, että senaatin maltiomaraintoimituskuntaan on ase- tettama yksi ylimääräinen mirkamies laatimaan pankkitilastollisia tietoja ja on hänen palkakseen määrätty 5,000 mk. — Waltiopäiwäkustaunnkset tv. 15)10. Korkeimmassa paikassa on mahmistettu eduskunnan myöntämä 700,000 mkn suuruinen ariviomäärä- raha 1910 min maltiopäilväin kustan nusten suorittamiseksi. — Rautateiden wirka- ja pai welusmiehet. Kuten jo »viime nu- »nerossa mainitsimme on korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä »vah- mistettu armollinen asetus siitä, että Suomen »valtionrautateitten mirkamies- tai palmeluskuntaan kuuluma henkilö, joka mirantoimituksessaan esiintyy juo- puneena, on heti erotettama. — Waltio!ainoja hetvosteu rastuslaitoSten perustamista warten. Suomen Eläinsuojelusyh- distys on senaatilta anonut, että ylei- sistä maroista mahdollisimman pian myönnettäisiin noin 100,000 mk. jaet- trnvaksi 10,000 mkn suuruisina lai noina yhdistyksille ja yksityisille, jotka tahtoivat perustaa hemosteurastuslai- toksia. — Lääkintöhallitus. Senaatti on hylännyt lääkintöhallituksen esityk sen, että sanotun hallituksen apteekki- ja eläinlääkintöasiain asessorinivirat muodostettaisiin lääkintöneumoksenmi- roiksi. — Suojelukaswatus. Korkeirn- massa paikassa on hylätty senaatin esitys, että sille myönnettäisiin oikeus alistusta tekemättä myöntää yhdistyt- sille, kunnille ja yksityisille henkilöille heidän perustamiaan suojeluskasmatus- laitoksia marten määrärahat ehdolla, että nämä määrärahat eimät nouse yhteensä 30,000 »nkaa suureinmiksi muodessa. — Kansanopistot. Itä-Pohjan maan kansanopiston johtokunta on se- naatilta anonut, etlä opistolle 3-muo- tiskaudeksi morrask. 1 pistä 1909 lukien myönnettäisiin 6,000 mkn apuraha, opisto yhteydessä toimimalle isäntä- ja einäntäkoululle 3,000 mkn apuraha sekä marattoinia oppilaita marten 2,000 mkn erä. Rl Gulun kaupungista. — Kaletvala-juhlan tvietto Cu lussa. Perjantaina pidetyssä Oulun Nuijan kokouksessa oli keskustelun- alaisena täkäläisen Nuorsuomalaisen yhdistyksen johtokunnan puolesta tehty esitys yhteisen Kalemala-juhlan toi- meenpanemiseksi täällä. Esitykseen päätti Oulun Nuija »vastata seuraa malla kirjelmällä: „Arm. kirjeenne johdosta t. k. 13 p:ltä saamme ilmoittaa, ettei Oulun Nuija ole katsonut »voimansa suostua tarjoukseenne yhteisen Kalemala-juhlan järjestämisestä ja »viettämisestä, koska mielä ei näy oleman sitä toistensa kunnioittamista ja ymmärtämistä ole- massa, joka on oikean juhlatunnelman »välttämätön edellytys". Kokouksessa asiasta keskustellessa huoinautettiin, että täkäläisessä nuor- suomalaisten äänenkannattajassa on juuri näinä aikoina ollut törkeitä sol- »vauksia suomalaista puoluetta kohtaan, mikä ei suinkaan ole omiaan puolueita lähentämään. Sitä mastalmkoisempi oli Oulun Nuija yhteistoimintaan ryhtymään, kun ne aikaisemniat yh- teistoiminta-yritykset, mitä nuorsuo- »nalaisten taholta on tehty, omat jär- jestään heidän toiniestaan sittemmin rauenneet, mieläpä mäliin hymin louk- kaaivalla tamalla suomalaista puo- luetta kohtaan. Olisi myöskin yhteistoimintaa eh- dottamilta odottanut sen merran hie- notunteisuutta, että olisimat tarkoitta- maansa ryhmää nimittäneet omalla nimellä. Mutta sitä ei Nuorsuoma- laisen yhdisen arm. johtokunta tehnyt, maan sepitti Oulun läänin pohjoisen maalipiirin keskuslautakunnan mallin mukaan nimen ja osoitti kirjeensä »Manhan suomalaisen puolueen joh- tokunnalle." Ja se on muka Oulussa! — Nuorten Nuijalaisten ilta masta tahdomme »vielä huomauttaa. Ohjelmassa on: laulua, satu, lausun- toa, muosikertomus, keskustelukysymys ja miimemuotisten lahjakirjain jako. Saapukaa runsaslukuisesti!