liistsins joulukuun 2V p:nS N:o 145 — ISI0 ^Ioi>i>>U!iIiii^u valikoima uuNiuk^ia ^.^uinui. Xakk>^!i i» I.>5tl>>> I<!ikki><al»ici ''>>Nä>n kslv^Na. Mz kröMMt. Vljönk,it>! 8. Vielä i(c>> Ikävät j„li>mImnNu><>>-t toks iinisin IvUN IIL tli^l N»<Niin» i» I.un,Iir-I!US I^iisi-^uoiix-o ja porin ^uuiim- z» sniwi>>i» I.vimiooss^ Mteikö tässä maakun nassa olisi woimia? Etteikö tässä Turun ja Porin lää nin Pohjosessa Vaalipiirissä olisi waalito>m>ntawoimia? On. Suomalaisella puolueella niitä on liiaksikin. Ii se on juuri tuo moimain run saus, mikä on Vahingoksi. Sillä hy vnnrvointi, yltäkylläisyys aina, kaikki alla ja kaikessa main Veltostuttaa. Niin tässäkin. Liika warmuus, toi> fiinsa luottaminen Vaikuttaa sen, että kukaan ei tee mitään; jokainen rauho't taa main itseään sillä luulolla, että kyl läpähän ne toiset panemat maal.toimin nan käyntiin. Näin joudutaan lopulla sellaiseen umpimutkaan, ettei mitään toimintaa missään näy. Ja silloin tietystikään ei yksikään uskalla sunoa suoraan, että syy on hänessä itseS sään, maan rumetaan syyttelemään „wäsymyStä", moimain puutetta j.n.e Se on kaunista mäsymvstä, kun ei wie?ä ole mitään yritettykään. Mistä siis on Väsytty? Toimettomuusko on jo hautonut lamaan ? Moimia. Niitä meillä kyllä on, kun main käytetään. Onh?n meillä ensinnäkin aikaa. Tästä maaleihin saakka on kokonaista kaksi:o'.sta (12) Vuorokautta. Ia niin pitkän oj-n kun hymin käyttää, niin siinä kerkeää jo saodz paljon wal mist^>. Toiseksi on meillä Valiojoukkomme, neljitnsta edustajoehdokasta. Kun sellainen joukko lähtee liikkeelle, toi mii, vitää kokouksia ja puhuu nämä kaksi miikkoa, niin tulee siinä jo maali malistusta joka-ikiseen pitäjään. Tie lystikään eduStajaehdokkaamme, joi dea kaikessa tulee itse edellä osottaa hymää esimerkkiä, eimät nyt kehtaa kaan n?e?äytyä syrjään melmollisuu- tensa täyttämisestä, maan lähtemät h-ti jokainen kiertomatkalle maali» piirinsä syrjäisimpiinkin kyltin. Ko'manneksi on tämän maalipiirin 42 kunnassa jokaisessa 1lX)^W0 toi mintakykyistä henkimä, se on noin 5,090 - 8, 0(X) miehen suuruinen ar- me ja. Moimia meillä kyllä on, kun main ne pahnaan liikkeelle. Aiheeton on malituS moimain puutteesta. Kun nyt näin on asianlaita, niin tunnustakaamme main suoraan ensin itsellemme, että olemme suuria mete- lyksiä. Lähtekäämme sitten naapu rimme luo, katsokaamme häntä suo raan silmästä silmään ja sanokaamme hänelle masten naamaa: kyllä se niin on, nahjuksia olemme. Taka sen it^etutkimuksen ja katu muksen tehtyämme on aika käydä pa- r-znnu'seln käsiksi. Kaikki tähän astiset laiminlyönnit on korwa'tawa. Syyllisyytensä elköön kukaan antako itseään masentaa. Koikki moidaan w!e'ä kormata. Onneksi on tässä »vielä maaleihin 12 muorokautta. Kun nyt joka kylässä beti ryhdytään maa- litoimeen ji tehdään työtä kaksitoista päimää, niin moidaai siinä jo vksi tälläinen maalipiiri kääntää maikka nurin. Porm kirje. 43. Jo»lukirjallis«»tta. Maassamme ilmestyy jo Vuotui sesti sangen runs ?a 'ti uutta kirjalli suutta. Hymii Vaihtelemaa ja kir jomaa on tämi sekä sisällöltään, että armoltaan. Dleensä ei uusi, marsin kaan kaunokirjallisuuden piiriin kuu» luma kirjallisuus, kohoa erikoisen kor kealle eikä ole mielet ehdottomasti Valloittaman y'ewän hengen, rikas- aatteisuuden ja taiteellisesti eheän sommittelun osotuksena. Mutta jou kossa on kumminkin monta tyydyttä- wää ja hymiä päämääriä tamottele maa kirjaa, joiden lukeminen tuottaa hyötyä ja Viehätystä, amartaa näkö piiriä ja tutustuttaa erilaisiin ajatus suuntiin ja aatteisiin. Niiden osta minen ja lukeminen on siis kunkin Velmollisuus ja kullekin hyötyä, hu- wia ja taiteellista nautintoa tuotta maa. Kirjallisuuden ostoon meitä toiseksi welwottaa se, että me sen kautta kukin lisäämme kirjallisuuden menekkiä ja siten edistämme kirjaili jain työskentelyä sekä kirjallisuuden laajentumista ja laadussa kohone- mistä. Jokaisessa äänestysalueessa on vyt heti järjestämä esitelmäkokouksia suomalaisen puolueen jäsenten kesken. O naSta keskuudesta on ensin walit- tama yksi puhuja, toinen naapurikun nasta, kolmanneesi ja pääpuhujaksi joiu eduskuntaehdokkaista sekä neljän neksi, j?S niin monta katsotaan tar peelliseksi, tilattakoon telefonitse pu huja maalipi rin kansliasta Porista. Kyllä moimia on kun main läh dette liikkeelle. Ja niin Vähällä maimalla kun tämä kaikki on toi meenpantu. Määrätään kokouspaikka ja a k<?, kutsutaan nuo puhujat, toi- mi etac-n heti kokousilmoitus »Sata kuntaan", lemitetään tietoa paikkakun nalla yksityiseslikin, mennään sitten joukolla kokoukseen. Siinä kaikki. Iksin tein mmdaan siinä sitten koko uksen loputtua oman wäen kesken jSrjeslää Vealitoiminnan juoksemat tehtämät, ..Satakunnan" tilausten keräykset y. m. Mitään ei pidä vdot taa ulkoapäin. Ilse on ryhdyttävä heti nopeasti toimeenpanemaan tällai. sia kokoukiia joka kylässä. Oma apu paras. Toimettomana uinumat mol mat main liikkeelle. Hankkikaa tar mokkaalla toiminnalla luottamus omiin Voimiinne. Naiset maaliin! Allamainittu huudahtuS on tun nu-^lauseena Suomalaisen puolueen ehdokaslistalla numero 11). Tämän liotan ehdokkaat omat: ensimäisellä sijalla opettajatar Saida Polminiemi, toisella ja kolmannella yleiSehdokkaat, lakitieteentohtori I. K. Paasikimi ja jumaluusopin tohtori L. Ingman. Maikka listan kotipaikkana on Pori, niin ei ensimäisellä sijalla olema ehdokas, neiti Polminiemi, ole silti Porin paikallisehdokaS, maan on hän maalipiirimme Suomalaisen puolueen naisten yhteisesti asettama. Wiime maaleissa ei ollut meikälÄ sillä listoilla ainoatakaan naisehdo kasta. Me naiset pidimme sen mieliä masentamana epäkohtana, jonka pää timme ensi tilaisuudessa korjata. Nyt se on tehty. Ehdokkaamme neiti Saida Polmi niemi on yleisesti kunnioitettu, wal- tiollisen elämän Virtauksia seurannut ja kaikkia hymiä aatteita harrastama nainen. Hän on sitä paitsi maali piir mme omia lapsia, sen keskuudessa kymmeniä Vuosia uutteruudella työ? kennellyt, tuntien kaupunkilais- ja maalaisoloja. Neiti Saida Polminiemi on aino aStaan yhdellä listalla. „Ei ole suuriakaan toimeita läpi menemiseen, turha siis sitä listaa äänestää", tuuminee moni. Ei niin. Päinmastoin. Me olemme kaikissa maaleissa olleet mukana Viemässä 8 edustajaehdokasta eduskuntaan. Epäi> lisimmekö nyt yhden ainoan naiseh dokkaan läpimenoa, me, jotka muo dostamme toisen puolen äänestäjien lukumäärästä. Meillä on siis kyllä moimia, jos main olisi samassa mää rässä hymää tahtoa. Ktrran maltiollisesti herättyämme, me huomaamme, että me llä et ole yksinomaan oikeutta, maan suoranai nen melmollisuuSkin pitää tarmolla huolta, että tästä Vaol piir Stä tul-e Suomalaisen puolueen naisillekin omo naisedustajansa ajamaan lainsäädän nössä naisten sydämellä olemia asi oita. Katsokaamme ajoissa eteemme, ettemme ole itse myötämaikuttamassa, jotta Vaalilaissamme olema oikeus naisien Vaalikelpoisuudesta muuttuu kurveiksi kirjaimiksi. Siis, naiset, joukolla maaliin! Listamme on: N:o 10. Pori. Suomalainen puolue. Naiset maaliin! Polminiemi, Saida, tyttökoulun opettajatar. Paafikim', I. K. lakitieteen tohtori Ingman, L. jumaluusopin tohtori. Maalaisnainen. On siis minulla, niinkuin jokaiselle simiStyksen yStämällä, syytä lausua kehotuS: uusia ja hymiä kirjoja osta maan! Näin jouluksi niitä runsaam min ilmestyy ja tällöin niitä myö» on oStettama. Joulun aikaan niider oSto myöskin helpoimmin woi tapah tua, koskapa kerran on yleinen topo ostaa joululahjoja yStämille ja omai sille ja koSka hymä kirja aina on paraS joululahja. Miimemainitun seikan joululahjain oStajat ehdottomasti muistakoot. Lukijaini kirjain oStoa helpottaak seni julkaisen tässä lyhyen katsahduk sen ilmestyneeseen syys- ja joulukir- jallisuuteen. Mlkään armoStelema tai tyhjentämä esitys ei tässä luon nollisestikaan woi tulla kysymykseen, mutta kirjain ostajille moi tästä siitä huolimatta olla hyötyä, koskapa yh dessä kohden tapaamat lueteltuina huomattamimmat uudet kirjat sekö toisiin nähden jonkun miitto uksen nii den sisällöstä ja armosta. K»«ta»n«sliike „Sa«sa" on nyt, niinkuin edellisinäkin jouluino julaissut joukon armokkaita ja hymiö kirjoja. Alkuperäisistä suomalaisista mai nitsen ensiksi Suomalaisen sanoma- lehtimiesliiton albumin I, ..Suoma- lainen". Se on omistettu Meur- manin, Jalaman ja Lounasmaan Suomalainen puolue. I. I nkinlaisiSta su:m vaisuuden liik keistä Suomessa Voidaan puhua jo Ruotsin mallan aikana. Mutta Var sinaisesti yhteiskuntaa muodosta maksi, julkisen elämämme kaikkia aloja waltaawaksi se kehittyi masta I. W, Snellmanin ja hänen seuraajiensa Vaikutuksesta. Näiden miesten aat teista ja heidän Välittömän toimin tansa kautta on myöskin syntynyt se maltiallinen puolue, joka nimittää itseään Suomalaiseksi puolueeksi. Voi dakseen ymmärtää mitä Suomalainen puolue on ja mihin se pyrlii, on si S iutuStuttama ennen kaikkea I. M Snellmanin ja hänen lähimpien oppi- laittensa. näistä ennen muita Nrjö Sakari Drjö Koskisen katsantokaniaan ja aatteisiin. Tällaisessa kirjoituksessa sitä luonnollisesti ei käy yrittäminen kään. Ainoastaan joitakin majanaisia Viittauksia saatetaan ohimennen tehdä. Sellaista ..simistyStä", joka et o'.e kansallinen, sanoi Snellman»ainoaS taan ulkonaiseksi tottumukseksi", joko on '..samankaltainen kuin apinan tai kairan kouluutuS". ..Kansan, joka ei koskaan pääse sen korkeampaan stmiS- tykseen, täytyy itsensä kukistua ia hä- mitä kansakuntana olemasta." Mutta itsenäinen simistys woi tulla ilmi wain kansakunnan omalla kielellä. Suomensa oli siis luotama kansallinen simiStyS, ja se saattoi Snellmanista tapahtua oinaastaan suomenkielellä. Suomalaisuuden liikkeen käytännöt lisen chjelman tärkein kohta Snell manin mukaan oli näin ollen suomen kielen kehittäminen kirjakieleksi. Mutta tämä ei saanut edeS toistaiseksikaan muodostua suomaka suuden miesten ainoaksi vaatimukseksi ja tehtämäksi. Jo w. 1345 hän sanoo: „Ken siis armelee, että suomenkielen ensin tulee olla Viljelty kirjallisuuden kieleksi, en- nenkun se woi Vaatia itselleen sijaa opeiuS- ja Virallisena kielenä, hän tietäen tai tietämättään tahtoo ai niaaksi tuhota nämä maatimukset." Hän ..tahtoo nähdä bedelmän ennen juurta ja kasmua. Tilkka millähän kielellä on ollut kirjallisuus ja Va kaantunut kirjakieli ennen, kun se on ollut opekuskielenä koulu Ssa. lain sää- ämisen ja hallinnan kiekenä " „Sua- menkieli on tänä hetkenä yhtä sopima kuin milloin tahansa oteitamakst ove- 'uskieleksi kouluissa ja Viralliseksi kie> leksi," Suomenkieli hallitsemaksi julkisen elämämme kaikilla aloilla, oli Snell manin päämäärä ja on edelleen Suo malaisen puolueen. Mutta tätä kaikkea ei moitu saa- muttaa ilman suomenkielistä simisty- nyttä säätyä. Sellainen on luotama. Ja sitä aikaan saamaan oli pyrittämä kohta eri tietä: ruotsalaiStuneen sää yluokan oli suomalaiStuttama ja suo- makailen kansan itsensä keskuudessa oli kehitettämä tuollainen korkeamman simiStyksen omistama aineS. Edelli nen näistä teistä oli Snellmanin ai kana tärkein, jotta mottiin alkuunkaan vääStä. Mutta yhtä suuren merki tyksen tietää Snellman antaa jälki mäisellekin, joka tätä nykvä jo on merrattomaSti tärkeämpi ja ainoa, jok" lopullisesti saattaa johtaa verille. Tärkeäksi muodostui näin ollen jo heti suomalaisuuden liikkeen alkuajoilla sen suhde rao!salaisiin lruoksalaiStu- neeseen yläluokkaan) ja ruotsalaisuu teen. Ruotsinkielen vastaisen aseman suh- een Suomessa anveli Snellman, eitä le on „aina olema melkoisen opetuk sen aineena suomenkielisissä kouluissa, ja etenkin sen taita kuuluma tieteelli seen simiStokseen Suomessa. Mutta yleiselle kirjalliselle fimiStykselle se ii uke olemaan minään Välttämättö mänä ehtona." Tarkemmin sen mää ritteli Arjö-KoSkinen, joka lausuu, että ruotsinkieli ei ole mikään »yleinen stmistyskieli". maan on täällä »his toriallinen kieli, jonka juuret jonkun «vuosisadan kuluessa omat tunkeutu neet jokseenkin symölle keskuksiimme", niin että ruotsi on ollut „lain käy- öksen ja kaiken Virkatoimen" samoin kuin simistoneitten ja kirjallisuuden kielenä. «Tämä historiallinen asian laita tosin on muultumaillllaan, eikä kuinkaan ole vusytettärvä." „Warsin jyrkkä ja asiallinen muukoS ei saa 'ulla kysymykseen" ja »historiallisille seikoille" »kauan jääpi joku jälkimai- kutus". Sen täbden on ..ruotsinkieli oppiaineena oppikouluissamme barioi- tettama. Maon sa"omme myöskin: ..ainoastaan sen muo'si". Mutta »ruotsi et missään tapauksessa tarmitsisi tulla siihen määrään opituksi, että jokainen kimistynvt suomalainen möisi sitä käyttää toisena äidinkielenä". »Suo menkieli SuomeKsa, niinkuin ruotii Ruotsissa, ranska Ranskassa j. n. e.". muistolle ja sisältää useita kirjoituk sia näiden elämäntyöstä sekä joukon muita suorasanaisia ja «unopukuista kirjoituksia. Miittaan main manalle menneen Oskari Uotilan ennen jul kaisemattomiin runoihin, jotka runol liselta armoltaan ja runoasultaan omat aiman harminaisen korkealla asteella olemia ja joille runoniekkaim- me tuotteet ani Harmassa tapauksessa merioja wetäwät. Sangen puoleensa wetäwä on kirjassa olema Hj. Nor tamon »verrattoman hauska runo ..Priki Efrosiina" sekä A. Törnuddin sämel siihen. Erikoisesti porilaisille mielenkiintoisuutta tarjoaa R. Grön- mallin kirjoitus: »Suomenkielisen sa- nomakirjallisuuden alkuajoilta Po rissa". Riikka Alhon esikoisteos, ker- tomuSkokoelma „Kuopu S", on suur ta tunnustusta saanut osakseen ja todistaa tekijättärensä omaaman pal jon luontaista kirjailijakykyä. Lauri Pohjanpään „Mie- li-aloja on runokokoelma, jonka kumien kirkkaus ja rytmin jousta- muuS antamat parhaan lupauksen nuoren tekijän Vastaisiin tuotteisiin »nhden. Maiju Lassilan »Tulitik kuja lainaamaSsa" on mehe- wZ, raikasta huumoria uhkuma ku maus PohjoiS-Karjatan kansan elä mästä. oli hänen tunnuslauseensa. Sitä var ten hän maati ennen kaikkea suomen kielisiä oppikouluja, sen sijaan, että Snellman tahtoi kaksikielisten koulu jen kautta Vähitellen suomalaistuttua yläluokan ja samalla eStää simtStyk- semme kahtiajakoa. kmi» M A ^ Tuomalaineu Nuija, Nais järjestö ja Porin Karhu kokoontuivat tänä iltana kello 8 Kansalliskaliin. M. m. pitää opettaja G. V. Lehto nen puheen tässä tilaisuudessa. Muus ta ohjelmasta mainittakoon koksin- laulu ja ..P riki E fro siin a n" esitys. Kaikki suomalaiseen puolueeseen lu- keutumat termetulleita! Saawuttawa ehdottomasti lukui- sasli! — P«rl« Ka »h«« «a« kokouksessa miime sunnun taina pääteimn Viettää uuden Vuo den aatta-iltama. Objelma tulee mo nipuolinen, m. m. »Priki Efrosiina", näytelmäkappale, laulua, hauska tans si y. m., y. m. Soi'toa ja l ulua ei iltamasta puutu, joten siitä siis tulee kaikin puolin rattoisa. Mralliset tvaaliuml- mistukset. Turun ja Porin läänin pohjoisen Vaalipiirin keskuslautakunta kokoon tui eilen Turussa ja hymäksyi kaikki sille jätetyt Vaaliliittojulkilausumat ja päätti lopullisessa yhdistelmässä julkaista: Vaaliliitto A:n alla vuorsuomo- laisten Vaaliliittoon pyrkineet 14 Valitsijayhdistystä; Vaaliliitto B:n alla Suomalaisen puolueen Vaaliliittoon pyrkineet IS Valitsijayhdistystä; Vaaliliitto C:n alla kristillisen työmäen Vaaliliittoon pyrkineet 6 Valitsijayhdistystä ja Vaaliliitto D :n alla sosialdemzk- raattien Vaaliliittoon pi »rkineet 7 Valitsijayhdistystä. Äänten laskeminen alotetaan tam mikuun k p:nä klo 10 a.p. ja toimi tetaan se entisessä läänin maanmit tauskonttorin huoneuStoSsa manhan akatemian talossa Turussa. — Kankaanpää» ka«sa»opiS- to» arpajaiset, Mottoksi näihin arpajaisttn omat Kankaanpään kan sanopiston tämän lukumuoden oppi laat lohjottaneet upean reklpetton. Toejoen perkauskysymhs. Toejoen yhdyskunnan asukkaot, joitten määrä nousee 2000 henkeen ja jotka suurimmaksi osaksi kuulumat Ulmilan pitäjään, omat anoneet Tu run ja Ponn läänin kumernööcin toimenpidettä siihen, että Porin kau punki ia Ulmilon kunta ynnä toimi- nimi Rosenlew C:o Velmoitettat- siin perkaamaan Kokemäenjoen Toe- joki-nimiren m rranhaara termeydel- tisten syitten takia. Kumernöörin esi tyksestä myönsi senaatti maroja tutki muksen toimeenpanemista ja perkaus- ehdotuksen laatimista narlen. Astan malmiStelemiSta Marten piti insinööri H. K. Malm t. k. 12 pnä Toejbella kokouksen, johon olimat saa puneet Porin kaupungin, Ulmilon kunnan ja toiminimi Rosenlew ck C:in edustajat sekä Toejoen yhdys- kunnan maltuutetut. Tilaisuudessa Toejoen Valtuutetut esiltimät ne ter- mevdell sistS syistä johtuivat näkö kohdat, jotka omat pakoittaneet yh dyskunnan tekemään perkauSanomuk- sen, kun taaS msinitut muut edusta jat taloudellisia seikkoja silmällä pi täen maStuStimat anomusta. Asianomainen piiri insinööri on nyt laatinut ehdotuksen ja on lausunto asiassa lähetetty tie- ja Vesirakennus ten ylihallitukselle. Lausunnossaan ilmoittaa piiri-insi nööri, että termeydelUset olot joen «varrella omat erittäin huonot, koSka ..Kansan" käännöskirjallisuudesta mainitsen: SmenHedinin ..TranShi- malajan", jonka toinen osa tänä syksynä on ilmestynyt. TeoS on kaikkialla herättänyt suurta huomiota. Clara Tsehudin »Marie Antoinette" on parhaita muis telmateoksia, mitä on suomeksi jul kaistu samoinkuin P. Krapotki- nin..MallankumouS miehen muistelmia". Kirjalla on suuri kulttuurihistoriallinen armo. Bj. Björnsonin ..Liput liehu massa" on tekijänsä ensimäinen marsinainen romaani, jossa hän amo- mielisesti ja lujaluontoiseSti käsittelee kaSmatuSalaan kuulumia seikkoja ja Vapauden asiaa. Uusista nuorisokirjoista mainitsen »Kapteeni Singletonin seik kailut. Tämä puhdaShenkinen nuo risokirja ansaitsee huomiota. Ennen ilmestyneistä kirjoista omat huomattamat: C. Be ring-Lii S- berg'n »Napoleon", joka on erittäinkin koululaisille erinomainen lahjakirja, Victor Hugon »Kur jat", A. H. Wirkkusen„Agat- hon Meurman, Muistelmia I"; Anna Kailan »Pikku An. nin elämästä", joka on hymä lastenkirjo; Paawo Mtrkkusen »Elämän Varjopuolella" suuri osa yhdyskunnan asukkaista, osaksi köyhyytensä, osaksi tietämättö myytensä takia käyttää Toejoen mettä juomamedekseen ja taloudellisiin tar peisiin, sillä asukkailta puuttuu puh das wesi. KoSka jokeen kaodetaan kaikenlaista roskaa ja si hen likamesi pääsee Vapaasti Valumaan, niin rai- moamat kulkutaudit, etupäässä keuhko ja matsataudit yhdyskunnassa. Sitä paitsi tukkien ja puomien ahtautumi nen jokeen synnyttää haitallista häi riötä liikenteessä. Näitten syitten nojalla ehdotetaan, että Toejoesta kaiive.taisiin suora ka< nama Kokemäenjokeen, jotta mesi ali- tuiseSti pääsisi Vaihtumaan ja että lauttauSsääntöön tehtäisiin se muutoS, että joki saisi olla mapaana tukeista. Laadittu kustannusarmio päättyy 27,000 mkaan, joSta, joS Porin kau> punki ja Ulmilan kunta melmoitettai siin suorittamaan työ, edellisen osalle tulisi Vu ja jälkimäisen V. kustan nuksista. — BliopiSto. Joulukuussa suo ritetussa ä dinkielisessä koekirjoituk> sessa pro gradu hisrorialliskielitte!eel> l sessä osastossa on hymäksytty m. m. op. kand. A. Inkilä. HiStorialliS-rielitieteellisessä osaS toSsa suoritetuissa koekir-oituksissa pro exe: citio latinassa on hymäkiytiy m. m. M. O. Rapola, V. G. Kauko ranta. M. R. Liesi, L. Pentti ja R. O. Marpelaide sekä latinassa ja sak- saSsa H. K. Paloheimo, L. V. Kiiski ja B. U. Mallin. — Porin »oltifUaitoS. Porin poliisimestari M. Sräre on saanut mirkamopautta tämän jouluk. 2Zp:S!ä ensi tammik. 7 päimään; jonka ohess" voliisikamarinsihteeri, Varatuomari U. Nuotio on määrätty poliisimestarin Virkaa sill'aikaa hoitamaan. — «a «ppia» F. E. F-g-r strS«i» liike asetett» hallt»ro- »llaa», T. k. 14 p :nä oli Porissa kauppias F. E. Fagerströmin iukku ja Vähittäiskauppa sekä Viinikauppa yhtiön osakkailla kokous, jchon myös oli kutsuttu liikkeen metkojta. Koko ukieSja päätettiin asettaa liike hollin totilaon ja torjota kauppamoraSto yhdellä kertaa myykämäkst. jotapaitsi otetaan maitaan tarjouksia pesän kauppakiinteimiStöStä. Meikojain ko kous, joSsa tarjoukset hymäksy ään elleimät liikkeen ostat sitä ennen ole järjestyneet, pidetöän ensijtammik. 20 v:nä. Malmosina toimimat maiSttr' Axel Dmgren ja kauppias F E. Fägerstlöm itse. — Werot»Swaltt«?set. So sialidemokraatin" kertoman mukoon on löänin kumernööri alentanut Po. rin iyömäen osuuskaupan maliiuksen johdoSra osuuskaupalle m. 1909 tu loista taksoitetuSta 70 Veroäyr siä 3 meroäyriä. Päätökseen tyytymät tömänä tullee osuuskaupan hallitus jatkamaan malituSta. — Tapat»»»» Tamperee» ra»tatie»ase«alla. Miime per- jantaina klo 6,30 i.p. sattui Tampe reen aseman menemäin tamarain makasiinin edustalla. Maunuja mies- moimalla lykättSeSsä sellainen tapa turma, että asemamies I. A. Palo- heimon jalka luiskahti jolloin hän putost pää edellä laiturin ja maunun mätiin. Maikka hän päähänsä saa neen täräyksen takia menettikin osaksi tajuntansa, oli hän kuitenkin kyennyt heitämään itsensä seljälleen pitkittäin raiteen ja makasiinin Väliin, jolloin ainoastaan hänen oikea kätensä jou tui liikkeessä olleen tyhjän ivaurun alle. Pyörä kulki pitkittäin HZnen kämmenensä ja ranteensa yli, jolloin ne ruhjoon uimat, ja kämmeneen tu i ammottoma h^ama. Samoin o!i hä nen käsimarsilihaksensa kyynärpäätä myöten osaksi ruhjoutunut, Maikko pyörä kulki hänen kämmenensä yli, ei siinä kuitenkaan ole huomattu minkäänlaista luuruhjemammaa. G myöskään muissa osissa ruumista mitään erityisempää ole huomattu. — Fo»lurahojakStzhille.Seu- raowista kassoista tulee seuraamat määrät jouluamuStuksina jaettamaksi: Theodor Mölisin apurchaSto 452: 10, rouma Fager n 360: —, Elisa bet Stenvallin 132: —, KarMno Sundmallin 66: —, Carl Dawa d n 1.000: —, Anlti ia Ewa Ahls>röm n 600: —, Oskari Frimanin 1.102.8ä, Thure za Elin Roltedtin 1190: 60, Anni ja Vidtori Siöhalmin 361: 37, G. SmenSbergin Työläisapurahast. 2,870: 40. Anders Mauriiz Grund- strömin 3.705: 28. M. 11.849: 60. Paitsi sitä tulee yksityisistä kas soista jaettawaksi 4,000 mkkaa. ^ Ty?tt?«ät. Maimaishoito- hallituksen eiliseen kokoukseen tuli kaupungin työttömäin lähetystö Vaa timaan joko työtä tai elatuksen amuS- tuSta. Työttömäin joukon ilmoitit- s mat he noin 1K0 perheeksi. Johto kunta päätti tehdä ilmoituksen heidän Vaatimuksistaan kaupungin maltuuS- ltehille nyt heti. sekä »Äidin mietteitä ja neu- woja", suosittu kodin hartauskirja. Siirryn sitten Wer«er CöderstrSm osake- tzht». kirjoihin. Niitä on paljon, joukossa etemimmät tietokirjamme. Olkoon aluksi mainittuna ilmesty- neet »Oman Maan" mildeS ja »Luon to tieteen Valossa" teoksen kolmas nide» osottaen nekin näiden teosten suurta armoa ja merkitystä. Erityisesti ansaitsee tulla huoma tuksi suuri maakuntateoS »Karja lan kirj a", jonka »vertaista alal laan ei meillä ennen sitä ole ilmes tynyt. Jokainen ken tahtoo tutustua siihen, mikä kansassamme on erikoi sinta, mielenkiintoisinta ja ken tahtoo oppia tuntemaan isänmaansa eri osia myöten, ei jätä hankkimatta tätä sisättörikaSta loiStoteoSta. Alkuperäistä suomalaista kaunokir jallisuutta on Werner Söderströmin kustannuksella tätsiktn jouluksi huo- mattamaSti ilmestynyt. Ensi sijassa sen joukossa omat Maila Tal- mion »Tähtien alla" ja Kyös ti Milkunan »Aikakausien maihteeSs a". »Tähtien alla" teoksessaan suosittu kirjailijatar antaa kehotuksen pyrki mään kohti kauniimpaa, jalompaa, henkemämpää elämää. Se sisältää, nn — Satak«»»a» Elä!«s«oje- l«StzhdiStykfe» ke«Z»Stotm!- k»»ta oli koolla eilen ja päätti ylsi- mielisesti kannattaa sitä anomusesi» tystä, jonka Helsingin Eläintenystä- wät omat päättäneet tehdä kduskur. nalle naispukuihin käytettämien pitku- lintujen ja lintuosien maahantuonnin kieltolain aikaansaamiseksi. Pöytäkirjaan merkittiin, että keS- kustoimlkunta oli kaup-rgin kansa- koululaitoksen ll:sen luokan oppilaille miime perjantaina ja laumantaina mie'etyissä kuusijuhlissa jLeltamalst lahjoittanut 3ä0 kp!, suomen- ja 40 kpl. ruotsinkielistä lastenlehiistä, ni mellä »Pieni Eläinsuojelus." Jotta Eläinsuojelusyhdisiykseen sat iaisiin nykyistä enemmän jäseniä koulujen piireistä, pääteltiin tässä tarkoituksessa lähettää keräyslistoja eri koulujen johtajille. Mielä päätettiin kehottaa armeli aita ihmisiä toimen kuluessa Vie mään ulos pikkulinnuille asetellulle ruokailupöydille tai sopimiin vailkoi- h n pihoille perheissä kertyivät le°- wän ja muitten ruokamorojen murut, ryyniMeet ynnä muut, mitkä lin nuille ruuaksi käymät. — Gatak>»«a» raitti» Zpii- ri» toimikunnalla oli wiime sunnun taina kokous, jossa päätettiin toistoi ssasi keskeyttää kiertämän raittius- puhujan toimi, kun pi rin r hawc rat omat loppuneet. Herra B. Kcrwelle lausuttiin kiitokset innokkaasta työstä aatteen hymäksi. R ittiuscsia onk.n piirissä saawuttanut kannatusta, koska läheS 20 uutti raittiuSseuraa on perustettu sillä ajalla, minkä kier tämä puhuja piirissä liikkui ja muu tamia manhojakp! seuroja on herä tetty toimintacn. Puhuja otetaan kemättalmella uudelleen kilriämään, jos toimikunta onnistuu sasmaan Varoja. — Pori» aj«riyhdiStl,kse« hewosap»re«?aa» sää»«»t on läänin kumernööri mahmis anut. — Sa«ppatawarawaraSto» ia liikeh«o»e«sto» ka»pp«. LeSkirouwa Mcr a Stenroos Ponsia on ostonut kauppias K. Kaskisen kuolinpesän Heinoon r mtatieoseman luona omistaman kauvpakart-mon tamaramaraStoineen. K iupp^h:n?aa emme tunne. Mastaanotlo tapahtuu tammik. 1 p:nä. — Laiwaliike jatkuu. Wi me lauwantai-vörä saapui Mäntyluodon satamaan räämeliläinen höyryl. »Her- riette" mukcnaan 4,400 sättiä Rc- lermonin rmSj.uhsja. Jauhot tuli- mat toiminimi Tarkiainen, Enlund ^ Giers'llle. — Epäl«»Ionalais«»a rv.ime torstaita maSten yöllä kuupung n kestlkiemarissa tapahtuneeseen pitku- markauteen xidätli etsiwSpo!iist sun- nuntai iltana JZmijärmen W h^n- ky'ä«!ä kcto fin o!ewan lorpc>n:ui'ä- ren Maria Rajalan. — Pori» NätzttSmö esittää Tcpaninpäimänä t. k. W o:nä kello V-8 i. Teatterissa Topelivk en kirjoittaman ö-nöyiöksiien murderäy- telmSn »Regina vzn Emmeri z". Pääsylippujen hinnat owal: par ketti Smk. 2: —, parlerr .' N:t 1—130 Smk. I: 50, muut riivit ja amfiteatteri a Smk. l: ; peräieh- ter>: ensimäinen riwi a Smk. , muut rimit ä Smk, 1: 50, sin^uleh- leri: ensimäinen rimi ä Smk. 1: 50, muut rimit 75 p. Maalaisten sopii tilata telks'onitse lippvja Satakunnan konttorista. — Tapaturma sattui Manhan- sahan isännöitsijälle Edw. Malleniuk- selle hänen ollessaan miime torstaina erään hollantilaisen kanssa s.b^n lautatarhaa katselemassa. Herra Mallenius asettui raitiotieltä ulkoile malle laudalle huomaamatta että seuralaisensa laudan keStänzviM ar- maamatta astui myös sille. Laula katkesi ja miehet putosivat m^ch n. jolloin M, jouduttuaan olle lrulk si kylkensä ja r ntcnsa. W imma on myöhemmin saanut aikaan keuhko- pussin tulehduksen. — Puukko kädessä kotirau haa rikkomaSs». L^umantai- l a- na kun Uudella Koimistolla eräässä talossa yksiiyiseSsä perheenä mielei- tiin iitaseuraa, tuli teurastaja Frc- stell sinne ja ryhtyi lovulta puukko ködeSsä »huonetta tyhjentämään". Lähetettiin sana poliisille, joka saa- muttuaan otti puukon pois ja toi mitti miehen selkiämään. niinkuin siitä on sanottu, niin paljon makamaa, sytyttämää uskoa ihmis- luonnon kauniimpiin ominaisuuksiin, niin paljon Vaikuttamia, jopa suo rastaan järisyttämiä kohtauksia, että sitä woi pitää Maila Talwiou tähän astisena parhaimpana tesksena. Kyösti Milkunan »Aikakausien Vaihteessa" sisältää kuusi kertomusta, joissa kuivataan kansamme elämää 1500 -lumulla. KyöSti Milkuna cn jo kahdella edellisellä teoksellaan koh distanut itseensä suuren huomion ja saattanut kirjallisuuden ystämät odot tamaan häneltä paljon. Hänen tämä uusi teoksensa täyttSäkin odotukset. Suureen kykyyn ilman Vähintäkään näkymää tarkatusta tehdä ajon ylei set olosuhteet hamainnollisiksi, liittyy näissä kertomuksissa ViikaS ja läm- min ihmiselämään kohdistunut mieli- kumituS, jota erittäin hienotunteinen taiteellinen maisto hallitsee. Kumauksiin lupaa tekijä jatkoa. MuiSta kotimaisista kaunokirjalli sista, Werner Söderströmin kustan nuksella ilmestyneistä uutuuksista mai nitsen: Etno Kaliman »Maal la", joka todistaa tekijässään suurta sisäistä Voimaa ja hillitsemiskykyä, Marja Salmelan »SymiStä hetteistä", ja John Berghin ..Piilopirtissä", kumaus »son- wchan pakolaisista ilmestyy yht aikaa suomeksi kuin alkuteoksena ruotsiksi. Km t Älimjslii, AfisnsjoLoimisto Turussa Eerikinkatu S. Puh. 4S4. Omistajat: Homtoikeudennotario Wäinö Kiwi ja Honnoikeuden- kanSlisti Santer' Saarmjoki. — ^Joulupatoja" on PelaStus- arme>ia taaskin asianomaisen luman saatuaan asettanut useampaan eri paikkaan karpungissamme. Armeija toiivoo, e!tä y!eisö, etenkin parempi osaiset anteliaina uhraistmat roponsa patoihin siten ivalmistaen jouluiloa köydille. Miime Vuonna joulupa dalla kerätty summa tuotti iloa niin kuin muistetaan moneen todellisen awun tarreessa olemaan köyhään ko tiin. Tänä joulunakin kerääntyneisiä Marcista ja niiden käytöstä iulee ar meija yleisön tietoon saattamaan tilin. Toilvsttamasti vata'eräy5 nousee en tisiä suuremmaksi. — Regiua vau E««eritzi» S:u»e» uaytötseu hariotuS tänä iltana klo ' ,.8 Te atteris s a. Pyy detään kaikkien niiden, jotka miime taimenakin amustimat näytöksen esit tämistä, saapumaan harjotukseen. — Regiua vou Emmeritz. kuoro» harjoitus huomenna kes- kimiikkona kello 8 i. KansalliSkcdissa. Mälttämättömästi kaikkien miime t lmena mukana olleiden sekä Nui jan nykyisen sekaköörin jäsenten saa- muttama. — Kohtalon oikkuja. Muutamat ..perustuslailliset" liikemiehet tässä mielä nykypäimiin saakka owr>t ylpeästi ja jyr kästi röqbkeilleet, eitä heidän lii^cist^än ei ilinä ilmoteta „suomettare'a siZsa" sa nomalehdissä. Mutta kohtaloa oikuksiko ivoitanee kutsua fitä sattumaa, eitä miime aikoina ou tuhkatiheään ukei-sa kaupun^ geissamme ollut..suomeitnrelnjsissa" leh dissä ilmoituksia juuri noiden samoieu kopeileivnn .isänmaallisten" liikkeiden hallintotilaan asettamisista, warar>koisra ja konkur^silopouunmmznneistä O sinä pyhä luristuslaillisuus, kuinka sinä pal kitset kansala'skatlismuksesi oppien seu raajia. — Miten Kristiinassa lahjoi tetaan kunuau maroja ruotsa laiselle yhteiskoululle! Kristii nan maistraatin tulo- ja menoarmioeh- dotuklessa w:kfi i9il on ruotsalaisen yh teiskoulun hymäksi merk''tq ll mk, Tulovualella on tosi > 6.750 mk erä, joten todellisesti on kysymyksessä 3S.t!0 mk ruotsa ailen koulun hymälsi. Suoma laistin taholta tijotaon tämän suhteetto man lahjotuksen muolst pan- a ivZstalause. Kr^tiinaSsa on olemassa suomalainenkin yhteiskoulu, mutta sille ei sumaila antaa penniä ään. Niin, mitä olette omin käsin tehneet nettoset ja nuorukaiset.' Tuntuupa kutu monen teistä olisi pakko nolona mastata: emme matitetta- mosti mitään. Kuulkaa, tämmöinen on todella ikämä tunnustus. Teidän onkin seu muoksi mielä nämä jäiellä olemina päiminä uuttcrasli ponnisteltama poistaaksenne tämän syyllisyyden ja häveän kartioil tanne, Mielä on muutamia päimiä ja viihdeiltoja aikaa. Mielä fiiS ennätätte kulm oman moittonne malmist-io! Py- hmsinä aikoina, jolloin ei marsinainen lyonteko luonnistu, sopii mainiosti lol>- zoia kerätä ja arpoia myydä. , Iiikutte?a-in, niin pitäkää keräyslistat >a arpakirjat taskuissanne! Joka tilaisuus on käytettä mä! myös to sillenne, miten tärkeätä on, että kaikkialta arpajaisjuh» laau tänne Poriin lähdetään. Kuu on palzon joukkoa koossa, syniyy helposti innostus ja kua innostus ou korkealla, tekemät arm^t kauppansa ja silloin on loppu bymä ja niinmuodoin kaitli hymin. Intoanne kiittää Kankaanpään kansan opisto ja ne nuorisopormet, jotka malon- Ilppua kohottamaan sen suojissa oppimat. Nuoret, näyttäkää mitä nuori, hymälle asialle lämmin mieli aikaan saa! Nuori TopiaS, UNi-MMä. suomalaiset seurat, suo malaiset miehet ja naiset Turun ja Porin läänin pohjoisessa maanpiirissä. Mitään erityisiä lähettejä, kiertämiä puhujia y. m. kokousten järjestäjiä Turun ja Porin läänin pohjoisessa Vaalipiirissä ei nyt pidä eikä saa odottaa, maan jokaisen pitäjän jokai sessa äänestysalueessa on heti itse pantawa toimeen esitelmäkokoukfia toisessa paikassa lehteämme olewcssa kirjoituksessa osoitetulla lomalla. Edustojaehdokkaat on pyyd-ttänä ko kouksissa pitämään esi:elm?ä. Muita puhujia omien lisäksi on telefoonitse kutsuttama Porista, Raumalta, Tu rusta ja Tampereelta. Porissa Voi daan käänlyä puoluesihteeri!.?, opet taja I, N. Koskiseen. OmaSta alotteeSta on joka paikassa kokoukset järjestettäviä, pu hujat hznkittama, Vaalityö saatama hymään Vauhtiin ja sitä sitkeästi jatkettama toisen Vaalipäivän iltaan saakka. — Sieltä täältä. Senaatin mir- kamiesten tarkastus- y. m matkoja mor ien on sena-itti päättänyt ostaa noin 2) ä mka hintaisen automobiilin. Miime torstai-iltana sai Taimassalossa työmies Oskar Stenroosin S muotias tyttö tulen maotteisiinsa kaataessaan pa laman lampun päällensä ja paloi niin pahoin, että seuraamana aamuna knoli, Maneeri kunts, yhtyen Euran j-1 Hon kilahden kuntain aikaisemmin tekemään anomukseen, on anonut, että kalaslus PqhZlärrvessä py^qteltäistin yhleifenä. Säkylän kuntakokouksen esim eZ on Toimitus alettnn klo 10 a.p, A uksi Lumiau uuden kirko» wihkimi»en tapahtui tavanmukaisin juhlallisuuk- ! stn miime sunnuntaina t. k. 13 pnä. meisattiin Virsi n:a 195, jo! a johti tilaisuutta marten harjotettu seka kuoro. Piispan sijaisena ja hänen määräämänään Ulmilan romaSti K. »nunut mahmistuTla eddotusselle Iso- ja Mähäsäkyläu kansakoulupiirin zakami- sesta. Hankkijan myyntimäärä nousee tänä muonna suuremmaksi kuin milloinkaan ennen, Jo marrasluun loovuun men- c->« nessä oli nimitt-iin Hanlkijin kulumani toimitti ivihkiMisen. Hä- mucden myynti Smk 3,379,337. i nen amuStazinaan toimimat Kokemäen Sttviilimiraston leski- ja oroorahas- , romasti E. O Setälä, Rauman kap- tosia on määrätty ma setiamaksi eläkieilsi pzlainen Prjö Wuorinen, Eurajoen '.N,->54 mk '.7 v, kuluman muod,n jä ki- ! kappalainen Jaakko Markkula ja Lu- t.?ssa -aänisiä asumille eläk- kirkkoherra Hermonen. Ro- Suomen panlin Waasan konttorin pan- ^-5^b^N puhuttua 34mnen kin!omisnrion mirlua on hakenut m, m. ! Psalmin ^ v märsyjen johdolla ja Porin kcntt.rin kassanhoitaja A. Tim- kun amustajat olimat lausuneet sopi» gren. Wakka Suomen tortastusqhdistys ill :n tarkastajalsi on malittu neiti Alina Koli- niemi Kokemäeltä ja tisltäytymisen ma lalle neiti Lempi Lehtinen Mouhijärmeltä. Scnaaili on hyljännyt rautatiehalli tuksen eddotuksen uuden aseman rakenta misesta Tampereelle. Kihloihin omit menneet neiti Hilja Maijala ja meijerinisännöitstjä Wilho Jalonen Tyriväältä. Satakunnan maakunuon nuori wäki, neitoset ja nuorukaiset! Kun olen ottanut Kankaanpään kansan opistoarpazaiset sydämen asiakseni ja t>i!>t^isin. eltä koko maakunnan rväeslö siieil tekisi, niin kSäuvynpä teidänkin vuoleenne ja etupäässä juuri teidän, le Stttakunnan nucret. Teidän parastinne kansanopisto mä- litiömästi malmoo ja harrastaa. Teissä se tahtoo innostusta työhön ja mallstuk- seen herättää. Oletteko tulleet ajatelleelsi, että juuri te tä nämä puheena olemat arpajaiset sen muoksi melmotlamat parastanne nii den hymäksi tekemään - Saanko kysyä, uulä jo olette tehneet? Lletteko moittoja keränneet ja arpoja myyneet? Llelteko moitioja malmista- neet^ wia raamatunlauseita, luettiin Jiä» meidän rukous. Sitten piisvansijai- nen luki Kirkkolain 297 ja 299 pykä lät ja lausui kiitossanoja Lumian seu rakuntalaisille etenkin sen johdosta, että seurakunta jo niin aikaiseen oli ryhtynyt maroja keräämään, että kirkko saatiin Velattomana malmiiksi. Puhuja kehotti sitten seurakuntaa vh- tymään kiitosvirteen 339, jonka jäl keen ja Herran siunauksen luettua alettiin tamMnen jumalanpa lmeluS, joSsa saarnan piti romasti E. O. Setälä — ^Vihkiäistilaisuudessa oli huonosta kelistä huolimatta mäkeä Vähintäin 2Ms> henkeä. „Sydäntalmi" on nimenä jou lujulkaisulla, joka yhdistää use den eteivimpäin kirjailijain kaunokirjallisia tuotteita. Armokkaita käännösteoksia omat: Tolstoin mestariteoksen..Anna „Kareninan" ensimäinen osa, Selma Lagerlöfin „Anti- kriStuksen ihmetyöt", Man- zonin „Kihlautuneet", Eg- gen ..Sydän", Grillparze- rin „Sa pph o". Muista kirjoista ansaitsemat tulla muistetuiksi Menziesin „ Maa ilman uSkonno t", joka esittää ihmikunnan kehitystä uskonnollisista aamiötuksiSta uskonnolliseen tietoisuu teen, „Paawo Mirkkusen" »Jeesus ja k ewätelm ä", pu- heitä ja esitelmiä kypsymälle nuori solle. Hiltyn ..Moiman sa la i s u u S", Kra epe li nin «Bio logian alkeet", Millin »Nai sen asema", saksalaisen reformi- sosialistin Berns teinin ..Sosia- liSmin edellytykset ja s o- si a l idemokr atia n tehtä- wät" ja Kljutshemskijn „Wenäjän h iStoria". Lastenkirjoista luettelen amerikka laisen opettajattaren Jane And- remsin „Seitsemän pientä sisarusta", jotka elämät pyöre- ällä, amaruudeSsa leijailemalla pal lolla, ,.Sa tupirtti", uusi laSten vuittiste» kunnanvaltuus ton kokouksessa t. k. 17 pnä päätettiin seuraamista asioista: li Tarkastettiin kunnallislautakun- nan laatima tulo- ja menoarmio kun- nan-, maimais- ja manttaalikassoille muodelsi 19ll, zoka ebdotuS on jo ollut tässä lehdessä. Ehdotus hymak» sytliin muuten sellaisenaan, pausi kirjasarja, Anni Smanin „LaS- te n näytelmi ä", Kuinka on opittu lzntämäSn" y. m. Mielä luettelen Werner Söder strömin kirjoista: Raamatunkäännös komitean ..Uuden Testamen tin" suomennoksen, Santeri Iwalon erinomaisen „E rämaan taistelun", M. Tarkiaisen »Aleksis Kimen Seitsemän meljeStä", Allan Serlachi uksen ..Lainopin alkeet"; usean etemän lakimiehen kirjoittama »Kansantajuinen lakiasi ain käsikirja", E. G. Paime nin" Suomen maltiopäi- mäin historia". Gunnar Suolahden »Suomen his toria a ikak au sitt ai n"; P ik- tor Löfgren-LounaSmaan muistelmat »Elämäni taipa- le el ta"; Sofokleen »Antigo- ne", Skomg ard-Petersenin »Nuorison kirja", Fr. M. FoerSterin »Elämän ohjei ta" ja »Osaatko elää", Jeru salemin »Filosofian alkeet" ja Höffdtngin »Sielutie teen pääpiirtee t". Ota«a» syyS- ja joulu-uutuudet muodostamat niinikään runsaan Valikoiman hymää kirjallisuutta. Kotimaista kaunokirjallisuutta on