N:o 217 (111) — 1910 KESKl-JSUOMl Lauantaina syyskuua]24 p:aä k. S. K. 2 SOI kkunapaperia, paljottain ostettun« suurella liin- nai,alennuksella. Pumpulia, lii - vistyslistoja, pumpulista sekä ku mista, happoa ja happopurkkeja, saippuaa saatavana K-8. Rohdoskaupassa. Smfm omptli- I IM in pa< M! 2464 (L 46780). Q | silloin on jo ke^hty pieni, alku ma.l-kai- lijaliikenkesn livetä m iseksi näille maille vt se maalaiAväestönkin keskuudessa. Mutta Uki ei suinkaan ole joka mäelle rnettawa tällaista tornia ajot- ielemaankaan. 8"O Tukkihuutokauppa. Lauantaina ensi lokakaun ,I5 päivin& myydkln JyviakylAn kaupunginsäj Wabl- grauin hotellissa kello 11 päivillä, heti val tion tokkihuntokaupan jälkeen pidettävällä hnntokaupalla Jyväskylin kaopuugin.met- ■usA noin 12,617 kasvavaa leimattua puuii rankoa. Päiden luettelo on kaupungin Ra- katoimikontton»a saaUviaaa. — Myyaa- ehdoiata ilmoitetaan hnutokauppatilaisuu- deasa, jolloin myöskin Bakatoimikonttori pidAttU oikeuden hy vtluiya tai hyljätä teh dyt tarjoukset. Jyväskylän rabatoimikont- loruaa syyskuun 21 päiväni 19.0. Anton Heinonen. 8410 1—2 miehille kuten: Paitoja, Kauluksia, Kalvosimia, Etumuksia, valkosia ja kirjavia Yöpaitoja, Alushousuja ja Nenäliinoja M. G. OKSALAN Herrain Pukimo. ivalliopäilwWuksumuksessa mainitaan. Sen Ipksi edustajille jaeitalviiksi lä hetetyt lakiehdotukset euvät läykä niitä waatimichva, miÄä perusiusla.it ajset- tatvat lainmukaisille aiolteille. Malltio. päimäjärjes.ytjen mukaan tulee halli- ■tulf'i<cn lPuolNla eduskunnalle Mtlä- ilvien lalkichdoltuSten olla keijarin ja lsuluriruihtiiiaan antamia jef-ä Hallitus- miutöon 21 §:n johdosta suoinalaisen waliiMieerin tvarmeniamia, jota- waÄcm MenÄjän mi.nisterineuwosto >ei >woi antaa laitiehdoiuksia! Suomen eauskunla. LeOMi »jMnmnsli» IikiMM. Ehdotuksia ei oieta käsiteltälviksi. Cduskmman eilife-sä istunnossa te?i eduskumiallle. Tästäkin syystä on mi- ikoskoivat Sivomon lait olisi keisari Suomen perustuslakeihin ja edustun» ta sen hyivälksiMt. Eikä Venäjän uusia pevuSrusiakesa laadittaessa ollm ailomuÄakaain muu.itaa Suomea pe- ruslusialke-ja. Tullkintatietä on kuitenkin koetettu ojottaa, er.nä Wenäjän perustuslakien 2 am. maminit sisäiset asiat o^oal main Paikallista Suoinen asioua, join- moinen lt>uÄi.ma> on waswi!t teikkea järkeä. LiDsi, kun Älelsanieri 1 :n ivachmisii Suomen perusiusiail.ei h an pannu: ehdoksi, emä Wenäjän eluja puhemies seuraaitvan ilmoitutsen: Siinä armollisessa amoimessa kir- korkeimmille mäille, joilta aukenee laa-, ja näköala 'ympäristöönsä, aikaansaa» teloa. 3le waatuvai llilli uhrauksia. A ulia myös jo meille itsellemme pal- tujeivat niitä. Oman ltoirmme taun:s:t»»'.tseksi olemme avcilmma tekemään aineellisia uhrauksia, joua jäisimme >.»» jc m uu desta nautintoa ja hi/v:n siellä :riih- ty.sinune. Aiavan iamaien olkaamme Ivaimrit tokomuän Pieniä uhrauksia, jokia oma enemmän lvoiijimm» naui- iia kvlijemumme kautieudesta. Tämä iuonio alvaa tyllä meille suiocha, jos itje si:ä «chdomme. Muonio on 'juuri openajakt». Ia kauniin luonnon kedellä seijoec-jaan tuniuu lku-m olisi jui>iadiicc-;a ktrtosja, «.isjä ympärislö ivaikutsaa niieliä- yl:ntäwästi. Darsinktn jus taia kau nista kuomoa jaa la.«elia ympäris- löään korkeammalla uarotckjOoIta. Tällaista korkeampia nä.ökohiit. jaa- daan rakentamalla natöiurneia sinne, missä jo luonto ikäänkuin ivaatii it» jelleen tällaisia fuiau .h'.nuu:e»ja pal- jaiicjin. £:id4<icwmne jau efitaiciiti. Sta.iu» iv.-oreila on mitä laajin n.ur.u.. ^.-.Unamäärlin jc^a tuljoLlj-, jos nv.iii jkda ci.st ne^ölorni. 2u;iui:en Jvon-= n;:*maei:ä ja Äänncin.i^.ä. Taarijär- n>.I> luomo l^kee Mstker:auuice» jella-i- s.'u ^>a.kuiu'.'jen luin a-.uisi luonnos jumiin ji3l>lafux|Uii}in. Ia jcu linoit- i:jid iejäfoKUiöc«ict5n cu ^uiu nuori m o r |i<>n i)äähameevftan iä:)ucä;'ic:iui.c r.-^U)aa jo lkuliutuua wertauö:a. Mui> :a koko Puäjäi.i,ä, jola juhi.ivia näio- e:amäliä on täi>n:vä, c; oi: at n oa la taa n näköiornia. iturionr'i>Län ilaidaesa on jo HeramÄi, mille mainiosti sopisi n^!io:olni no^aa. Liriin ollut cilcinus se ra >5M:aa. ^u ::a icfcutäim je tc-o: n cut jööni)t. >^amc^n on m ma n mäen laljeni;- tpifla 2aÄijörn>eii naotijojcutoa siis- li talo. ^c.uen kaSlv^::aivaa ja miellä kL k omivaa, mi ie n o.n<»>. •fixT-euimn rakka uita ncis:<ulawaa ulisi ;ä£Le nuo- rifoXIe ja stlle atwcöe, joka tuolla rnu>- riscj<uw:a'li>fla ftvisläioia sutjliv.un ja U '.ainiaan ckvieivää, kä.veltä csiui. jo- nain kinaan llauniiiia lesaiununiai- iliana joukolla nu^rlioleuran t-alolia H.rcmäelle ja ja^aa siellä ohjantaan- je. nous:a Heramäen uafötorr»':iv ja jec.dt! siellä jyttyncillc lunieilfcen i.V.i.UiUvn Hxiifolliivcn loc.tuuius. cna iä:ä maata a n sai: sn ralasla.i ja sen cice:: li)ö-5^'nnellä. Muiua auou. i lou kon axirrella se ikiioiovni wielä i»e- neijc mai.'.'aili>ja>llc ja c:na:U'.!i pii.ijuii ih:l'/sclle h:ldlisi t n::h!ikifii Jäijiu!» pnifcisi. Tämä Tcarijärnxn citmertf: sopii osapuilleen muillekin Vies».-luomen pa^kkslunnillc, joilla on jamallaisia NtNöolamäuä ja nuor.soieiiroiu. Ae laÄomme inu öieski-^uomen nusli-sojeurojvn pyhäksi n?^voll^suu- deksi cman «ft>:iicuiuin : ,a luonnon kau- n-:u::u ^c^aan sen ici):ii:i'iiu. c:ui ru.> tl)wä: puuhaamaan näkötorneja hus- mulunnmille näköalamäille omassa pi- läjä§!öän. Mftnxria/.ien näiötorui «cÄ n:».'!'»aa. Ta.vall.'. lai l!a n^osien learr:Ili se '!«!>!:!!! ii;l!a C^k^ca ^obuan, jos on „iiu^, iJou-ne:n:i.n: Cc, huixna:'.;im in; ll c Pa to.ik nä.öl0t.l-'U!e auianec ci!i^.^dis.i)sl',n ir.ui;i:u-:«i. Paac.sta on, c t;ä nuor is-icuroien ta! n.i:;Dciifxi paikka.'unna!l.Ä:e.» yhd's' n;slcu -:o'.cne^ta rchdi :-:ää--» asi>.tc-ia puu- ha..-.,,. l/.si:.>'slä ^crcii ,s:ä j. e. bo daan cstan «u:.ani:je5i! kan: ia.i. Tällaisia uhrausta an:a!:jee kyll.'! jteök>»Tuomen luonnon kauneus. Ja nun Mlchdo-toma osiitää Mheenaoleivia tunnau laitosten annettavat. Tällai- llaki(hdoru!.^na eduskunnan käsitellä- se?n ehtoon kutienkin kesÄ. 17 (oli) € ^ lll ^ un ^ on kutsuttu yli- loiisi. ip:n laki 'Perustuu. Huomautti lopuksi, määräiMe walt>iopäiwille, mainitaan^ Tämän Mnoimtsen jätteen pu>he« euä kesäk. 17 (30) p:n lati yksinään eöuskunnam -tehläminä, e:r.i sen tulee: niics teÄkoytm isiunnon l'/ 2 tunniksi, ÄZenäjän ipvrusiuslakienkin kannalta 1) ^taaiia tarkemmat määräykset -pi- jona eduSiajilll» olisi tilaisuus harkita on MiyiM !lai.iuvas:aisesja järjes» ia järjestgösestä, missä jäseniä Suo- jai>iuntoa. — Istuntoa soitettiin taas lyisesjä. inen juurmchrvManmaan iväes.östä i'»o ^,30 ich. \ ^eijen la^insäädättnön mefsi on esi» wa>l.'laon itval talku nn>a n n e uw osto on ja Ed. W rede (vuorj.) huv-manÄ, et- eily ltvalliakmlnan yhteyttä ja siinä ma'.iakmma>nöutrmai,n, setä toimittaa :ei iiene ketään, joka oi hyiväksyisi pu° kohden tvedotiu Wenäjän ^rusi>usla- janottujen jäjemen Vaali:; 2) aniaa hemiehen laujsunnossaan esiitämiä nä- tien 1 M)tälään. Sellainen tvetoami- tö:ohii>a. Wifin-e keM. 17 (30) p:nä iien on kui^nkm oifeudeton, koÄa toi- anneltu laH on todella sitä laatua, et- nen Z toÄisiaa Suonion stjäijen itse- tel sitä ettsiiMän moi panna eouskun- hallinnon, nan lcchoua mi.nkäänlaise.t ikäsitielyn 3!iin kauan tuin nykyinen Ivältiolli- aiaisetst. M»n»:>lun lain jäännökset ei- nen suunia on vallalla Venäjällä, ei wär tarkoita wain soiltenkuitten muu- wiijaimmaikaa>n esitykset woi Suomea lLslen tekemisiä Suomen perustusta-^hiMiliää. Mi>iä w0l.nme. on, että kechin, waan olennaiiilia Kiilaan tu^! niin juuressa luin pienessäkin pysym- !nc>a Suomen wal:ioiääniv. Tuomen me Suomen oikeuden kannalla. taibjunto kahdesta kakichdolutsesta, joista toinen i'osikee muiden ÄenGän alamaisien asemamisia 'oikeuksillaan yydcnmeroisitst Suomen kansaläiisien 'ta-nsia ja ioi-nen niitä ma.lusa, jotka n>alliv.ra>hastosia oli.si keisaritunnan >!va!ialuniianrahasroon lehiäivä Suo- men karrsawisten persooliallisesti suo- ritenaroan aseiiockvollisuuden sijasia. Perusieeita edellälerroluille ,eh:uiville tvalti 1-pä i«:oälku tii utu u i yc^j a lu !il«ia an Wai:aii!nnannemvos:on ia ivalMu»- -na-iwummut ht):vc>.'jy:uääti sekä 17 (30) Pnä tesak. 1V10 arm. lvayloisx.luun teisarilu>nnc!n 'k'li;iti lmboa Suomea i'os:e,t,sin biifii ja cj-eiuvieii jäöiämi* sen jarjeslykseslä, joilla on yle!s!vatta- tUMiallinen il.erk.tys. Muä tulee niihin olo.teisiin, joiden nojalla es-us.'unnan pitäisi maimtiu- loa^tiosääniö 'takaa meille oiäenden oiiiaan ilaiilsäädäntöön, omaan halli- Ed. Jonas Eastien (nuors.) pvilmi iaaijalii Suomen ja keijarikitn- lnlieen, Äjeiveroluso^ieiioen jelä he»- ivckismn isuihtciuen 'ici}i::diiiijc^iä Ö fn i a o'.naiju'u0en. >iiii:a oUeuksia; lajiiji-jcfle asi-eelleen. Wiii:asi Siioniin eixCäuminillu- »venäläinen lak- louj- ^ ihMistjMvailiuM-utsiin y. ay. ja yhiyi ltaa. H(.s. ylemm lamjäädänlöjärjeKtijs '>ic,pu!si ed. Wreden ehdottamaan ensi- ulcuaa iiaiiksÄdännön laajoille QloiU>e jijuäifcen iponi>een. öiunto itVsrcijkmiili kello ja suo t;ilai.su'ubcn »vieraan halliluksen to:mcenpanoon ja mahoellisuuden lou- ja:': e: laiva G mas kello G:lta. itv:u iheii'tiiökohlaisla tur.vallljuutia. Tcötll isien perustuslakien lurivaa- OfO O i.p. M c-jiuin tasittMM ryhtyä, ei m»ään - { miSta Suonien kaniaiaisren o:keuksis- ■:a ei jäist yisilään Ioukka>.'.»'.ai^a. näirii'jcH ilo in apuunpa», sai onnu itijc äiuuieet todistulsen siuä, enä tä.nä »väi:e on o.lea. Sa:»a »odislvs on ÄCltäjän e.i«na-is:en iaaiaiaiso.keutsia ttskcivasja minivlerineumosion lai.- chdoluil^sja. Iot eduÄku>nta nyi ryhiyisi laaii- -iiiaan esi.ciHä »vaalijärjes-tellnää ja ailian.aan icafuntoa Wcnäjän alamai sia tug-kaasia la>tiehooiuiscs:a, jääl tä: si cöusluiKa itijcnjii syypääksi pe- ruslusiain riAo:n:lseen, wieläpä yriiyk- jee n !saot:ca tauon t)atl!:usiapa maas- ^:nine woiinaan. Eduskunia ei siis ',wo: uintia, it-uänx. puhemiehen lachuntoon. Tällaisensa tapaulsessa ei ole yleensä tarpeen nimenomaisia;'ää- arin. esiuMä cöellÄerrou!»:a ovaali- jäijesiyl!ses,sä o^e eduÄUnnalle jä:e:ii), ja kosia »viiine kejäc. 17 (30) p:nä anncusja >kei>sariiun»an laisja inää- rälöän, euä Suouien eouAkimlian :u- iee wal)wis:aa mainittu- livaa-lijärjcs- työ, näyttää wal: iopä: >vätu: suiimlje o ja edi.lll):eiläiväii, eitä waitiopäiwäl omasta atoileestaan ^iiknuuaisiivat tuo» >vaa^järjes:yl>n ja ie>n nojalla sitxn louiiittaMoat »vaalin. Siläivastom on senaatin lÄsusosas- ton wa'taPul)eenjohlaja puhemiehelle l .t. Iti pna -roi-muetnssa kirjeenä cou»- tajille ja>:<iai;vi'tsi iäye::änyt 'a^vetii- j-e.i määrän.jumnen- ja ru'0:siii'iiclisiä ikäännÄsiä Wenchän iitiiiistetiitcaiuos- ton tctemisra la>:i.chdoiirksis:a, joista eduskunnan Ä:>si anilcnasvo laujunio. M:e, mutta tösja tapau-l'jesja on Eduskmmalle täten annetiujen teh- osiolla, nÄncnomaijlella päätötsellä läw:en läyrlälnij^en ja siitä jchluZvaun suurempi ta-Niaivuus. ajlut.i efutdernijeeti uäyden on tuilrn- yhtenä hMiä o>!i c-ttä usia on erin» iin olelÄZilvo. chuomiaon cnä lesäk. 17 omci^n löTeä. Ei saa naynäi. sillä, (M) Pnä 1910 wah>wis:etuilla 5uäu« | et-ä wain passiÄvisesti hi)wä!'sylään nölsiUä ei »voi «cÄa lain »voimaa Suc-' pu!h<michen meneueiy. Toinen ihy o!'., .mcssa, ar-e 1'uat lai koit taival tärkeissä el.ä edus>:uiman piiätös myös on pe- >kohd:n kumota Suomen lainsäädäntö- ^ rusleluineen !saaletta>'.va halltistjan tie- jarjestiMä ja.Suomen tanjo.tr ifiiouui» solsi. Puhuja chöotti, iusiustciu asiasta päättyi lello 9 illalla, jolloin n/hoyuiin äänestämään tehdyistä ehdotut.!sis:a. Enstist totesi puhemies, että hänen -.äijiin män^-j uöl. i chdo i;t Isi e n itot o:a- tnistapa Äi tullut hyiväkiyiylsi. Huutoäänestyksellä hy- .:v u k sy ti: iin s i 11e n e o. W re- den tekemä ehdoin s, joten asia n f ä s i ■ r e i iji oli lopp u- a u t. ScnjÄt«n 'fyhdyuiin lkaii^ietemään eduslumialle jätettyä, ioijeösa palikassa '.nc.nivana oi«-roa esiti)s:ä alamaisen adressin lä'hei:ä:nises:ä H. M. >leisa- riilc. GH-öc-tuTscn esitti cd. Selätä. ■iUv;itittf.ua «siasta jatkui ni yöhön. Parhaat Koneet telidaa-, tioUisuua-, saliko-, mylly-, turpiini- ja maanviljely*- «aatte rdallisimmin Könekaappa-OsakeybtJö AATRALTA. H«i«nfci Tampere. Viipuri, Vaaaa. Pyytäkää meiltä hintailmoitukaial 2172 6-0 sijaan on taivalla» joka on lvieras val. on toimituskmmatt mirkamiesttu lat» liopäilväsjärzestykselle, eduskuntaan lä-!i^^tva euä hänm täyniinjs siellä ru« -MrjÄa, j«i. « imimt "'iifnT" ««• '"•» jäijennÄlstösi tvalltopäiiväkulsnimlkjes. ja maimtvuja ilainjäädäntö-asiouakoö- koivista minislermeuniosion lakichdo- tnksista. . jiaikeZso siinä, johon tässä on <wu- taitu, ilmenee niin hywin ien ajeman lailvattomuus, zchon Suomen edus- tunta näillä waliiopäiivillä on asete:- m, kuin je wakawa waara, jonka alai- jvi!si vjänmaan kalleimmat edut iätä nM»ä oivat joutuneet. Allokirjoltia- ne iden mielellä tämä kehoirtaa edus- kuntaa a>lantaijella adressilla täänty- mään ke ia r in ja juurtruhiinaan puo- teen. Täsjä asiakirjassa olist eouskunnan lähitmä saaietlaava Lteisar:llijen ma- »'Xihdolltsia. — Senaatin »vastaus tenraaliku» tvernöörin kyselyihin Vaasan triwiali- taulusta, ^tuten tu>nnetlua, on »cnraa» lilnmernoövt p> tahoesu ennaliänyt PYYioa ermätsiä lieto>a Waajan tri- wia»!kouiusta. !>^t)uemmin on jtna«na ^rlollisloimtilustunla tenraatilucier- nootin ItMychtn anlanui ?ai» {»«tft* «an lvasiaulöien: Atujetouin johdosia jaa:oimituskun« .a layettaa ipameiun kertomutjcn jano» iilsia oppilaiiotijesla ja jen touuuinas. ta. öiomu on perustettu jilloijcn ten- raaiumvernöövm ttcmit Per Brahen .oimesia Ihe>mi«iuun 3 pnä 1041 ja sijoileuim ie aiRsi Uudenkaariepyya taupuidkiin, josta je luotsin ikmtuilaan »iaarte ll:n las.iMä 1684 sitrreuitn laajaan. Aje.ukjella 21 piitä, lejälk. _ . . . { imu mumet.iin toulu ylä-aikeiskou- lesteeim rtetoon Suomen kan,an aja- [a fim jaatin tus edellämainitusm ieidt. 30 p:nä paotöfjeat mMaam 26 pnä h uh rt l. 1870 annetusta ke^aritunnan laisia. Edus- ylzdismtiin Chkkujan lukioon, muodos tuma on Ma mm ästettäin kuin wii- te.ii.n näistä «ppitai.i>kjls.a me 'tomotuusja teijarille ja luur.ruh- ruotjataine-it li/seo. La luneiviä, ena „ . „ - - oppi:aitot>ella on ollut '.nita >uttt.n tinaalle peru-tecll^ii ejutanyt, Evaksi, se fmtNi j>ui)eciiaU,^tva, jrlloin ivat-mtsteltatva- - j>uni ainoan opillisen \i* na oUiu. ialll>aa0antöl0iMi loullkaa ^ivt-tytien ahjona Eleia-^cyianinaalla. Suomen perusausiaieja tifu ote laÄ- »tomun meckiiystä oj-siiaa. je, eträ lt>esu loiMtottaiiviSja ytsisiään teija- nlunnan tainj-aaMiition jarjeSiykjesjä. Dciilta lienee tarpevn, että eduskunta, oun je mjt ensi kertaa on koolla iu jaitleen tuin. toinia laki on amtetm, ^euiarillUäe ^ia-jes.eeulle ata-maijes- ti ojoilaa ja iilnumaa, ellä Suomen edustunta, totäla ujeinma.niiulla >kci- jariti-iiiiian kulia ei jaaia olla Suomea n>eliv0'i>tiMvaa lain »voimaa, ci lwoi vtjhtyä io.mttn, jo?ta uetätjiivät tämän .atn joioeuamista. Tätnän ilmoiiiami» nen ia perusteleminen nai)ilaä sila .atpeelliijeimnMa, kun edutstunia on luisuttu kokoon juuri juoritiautaan touiiiu puheitaoletvan kejäk. 30 ftnä aiuictmi aain johsosva. Samalla tutisi edus.unnan aörcssis» -ja julkikauiua ne tuntiet »a käsitykset, jotka ^ M)chi'sen ichan-ala>sen aseman jvhiR.-sta ivalliiljÄvai Suomen kansas. ja ja joiden itamuoiiuucu lämmöijenä he tienä on Suomen ta n san edustajain lMivolliju>us. ^inme koj.'so aisianmukaijeksi lehdä jri!.'.äperaisiä chdotus:» adressin stjäi- ty/sesiä. »vielä ivahommän jen muo° oss:^.. »vaati olisi tämä oicnxi ivalio- ^uniiaii tehtiältvänä, johon louvomme eoustuniian l-ähettäivän 'tämän alo:e- tirjetmän. Wiila:en stihon, mitä edellä on esi- etieilinicm lmtt 4,000 oppilasia siellä oli jaanut. op.ll^en sitvtstytjenjä. Äer- loml.ijesja luetellaan opettajain ja eiupääsja yi-ioppikiksi päässeiden op- ptlaiöen nimet. — Kylätiet. KulvernöörinmiraSlS on wah!iviÄlanur Wi:taiaaren pitäjän Iurivanlijitäin t.eojakas:en iekeman js- pimukjcm Iunvanjänven fijiäticn ra- tei«tam.ijesia ja junnosjapitämijcslä. — Maanmittaustoimitukset. Waa« san läänm tucvemöört on wahwista« nui jeuiaixvar maatratuaustoimiurf» jei: ^aramaonmittari st. T. Peltosen loimittaman llohkomiisen Purran 0,5 ma'ntiaäl'i>jesia tveroialas^r erotetulla loerotilaUa Äittain p.tajän Wasklwe- oen itikassa suen, eit-a Petromemen. lohiaistun ojan, joka on iitanitaallill- taon 0,0^3 ja jonka kauppahinnan oiva.: yhteensä 7,000 marktaa, omt-ia- j-tsi nmt auUtvr entinen mtollmn I:.hc Heitti Riltala tvatmoifa kanssa; Iittalan jätelle jääny: oja, joirta edcl- teen omistaa wlokas Ä.ntton'. Rikala on 0.023 mani-laakia. ^aramaaninulari Z. ,5. Ä arpi on !iohlomiöl0.'mi-tuit^n sUmijanven piiä- jäojä Petloiipään werota>.osia eroleiul- la Äiätelän wecotiialla jeuraertoakla latvalla: 2?^äkellan lcilLaism o>a. jonka ikaup- pahinta on 1.2ö0 mailaa ja j>onka o.niSfaja^tst siicn on lullut itsellinen .telty, jca-mme iwailtt^pä'.liväjärjestyk>en^.^^,^^^ ^tjmiunen on litanitaaliliaan haa oi!loukla ^eroma iijeänsä. Ne t ul isin-al -senwuc»ist o lm, nai silta, osti ellä eduskunta, hvvalsi^n puheinie- hen lau-sMtnon, alamaisesia kirjelmäs- laa n .aiuu.r :air.a<i-»i Zuonieii p:ruo:us= 1 ja ii moi liaksi Hl M. »leisarille, että lokeja. Mutia saiio.u-i 'jäannökser ei- ivät ole isyniyileet siinä järjest'ylsessä kuin maa>mme peruö:usla:'t >vaati'vat. 1772 >ioU'L'deii Hallikilsinuodon ja 190G tvmden im ltiopäiiväjärj es iyks c:i mu kaa.'. Vieisari ja ju>uriruh:inas Luomen evustuiinan iuoslumuksella säätää la- cbuc-tunta pu^cuiiehon csittmntllä pe- rusxilla ei oie »voinut ottaa käsitelläk- se?n waltiopäi!oÄuti'N!liil'sc.si'a c-lciorn 'laiiehdoi-utsia. ilu.n fuitenlin on tehty adressi- ehoc:us, niin chdoui pckjuja. eitä päätö> tchiMin chdoUmon, jot:a ei iLja suomelle, inin-tä o!icsjz> teisarilla sama asia iu'!in iiähdes.a eri kirjeiniits- ^ juuri ruhtinaalla on oikeus hallin- sä esiietylst, »vaon jompitnmpi nienci- nollisia ttoiä, j. 0. ilman NKilliopäi- cciijuvpa itäyteiyisi. .väin -myötäiivaikutusia antaa ajeiuksia! Cd. Me e-h el i n vyM puheeiuvuo- criiiliti aloilla, ivoim.issa-oteivan lain ron kannatlaailsoen cd. Ww)eä. Hän rahoja noudailaen. Perus: asla iii Eduskunta ja utittiiuen lisciim. Nuvisiiomalainen puolue, maalaisliit- to ja suomalainen puolue tehneet esi- tykjen adressin lähettämisestä lorlcim- paan paikkaan. EdiUÄun-nan kansliaan jätettiin myöhään torstai-iliaita näin kuulutva c[ii 1)3 advessin läHettämisestä- korkeim paan paijaan: Tuomen kansan eduÄnnta on tätä itylyä koolla o>t<o!suhte-issa, joilla ei ole ivertaan^a maamme h:s:oriassa. Ati>me -kejA. 30 pttiä on keiisariku-n- uitcjc anneltu laki n. s. w<r!iaku>l>ien- lainsaäoämiön järjesiyljestä, laki, jo- ia iMoitiaa mitä sylvimmälle käymän muulo>tsen loÄneenpatioa siihen sisäi- jecn iiftnäiMeen, jota maainine pe- t^6 §:n 2 tohdan nojalla täten kun» nioiitaen ehdottaa, että oduZkun:.», katsoen n.'kyi sen Kenian ia>tvat>tomaan luon- toon, päättäisi lähclää veijarille ja Suuri ruhtinaalle sellaisen ala- maiisctt adressin, kum edellä on ^sunnnilel.:u. Helsingissä, ftiyskuuat Tl p. 1910. Eero Hahl. Kyösti Kallio. E. N e w a n k i n 11 a. E. N. Setälä. O n n i T a k a s. Inho Torppa. ,012; Äiuusdan jölelle jaäny. kania tila omistaa edelleen :aioll:neii Wih- lori Pe^Äarinen on 0,1)79 mantiaalia. — Läänimvirkamiehet. Viitasaaren piilin 'irutmunnANtsmteheUe I. Xurrhnioitillc on sairauden myönneity pyyiämänsä mirkaero islia ^ uailis ay.rn.yleisia uutisia. iliijari ja Suuriruhtinas loi ime elvk. 9 ptnä anii>ewlla aivo imellä kirjeellä nät'öl'e,)Lti.:. Kesät. 17 (30) ipäuvän liumnm eduöitunnan näille ylimääräi- oli jo esirtäiiyi peru^yyt, miksi edus- j rni-tuslakieirsa nojalla on »vuosisadan Ifuittj ei wot Myä käsittelemään mi- nanitiiiul:. SenMeen on H. Minja NMlrincMostcm kmieydotucna, ja li- säist >:ä.ä Mnzstä :uÄtvat eikeudell'.- su tciii laatijoille ilijelleenlin on uavm sille n^.i^päÄviCe, oiuiain «sanot,in lö»':»)iiyt olla Mvilla. Nyt Äist meillä lain mUai-soZii laatimaan siinä eöelly- vttitoulin ■'it/ij.fä :(-o.:taa ininän lain - l.iyi määrä.»Met Suomen wäesiösiä 'Ulahdotiotnu-us. Lenäjä-n periistuÄa-' ieiiariluluian edusuÄaitoksii.n »väliltä- k)i- ei '.voida Ifctv-citGiT S'.ictnes'a. Sen' »vien jäsenten »vaalisia sekä loimitta-- cci -ci&iii.iuui: eduslunimn »viimeksi.>:na.'i-n nä.den edusiajion »vaalm, osit- muuttamisesi a »voidaan ienivuo-tsi säätää ainoastaan edusktliuian suostu- »nifi-sella st^iiä järjesujtsessä kuin n-al- tiopätmäjäi^jcs^s tanem-min määrää. Sä-ätino^ei kesäk. 17 (30) ptitä 1910 fitu-.vvtvtcin o.o.u Mtyneer yksino»naon tv.'!lu!äi>'nä lainsäasänlötoimenpi?ee- :: ä '1 c i j a r idt n r.o; t la iiii ä-.vo ituölauo^itn kauna. Nuo qaännötjel samoiniuin ni-iihin perus:u-:val määräykset ei>vät siis »voi olla ti>el!vo::«!tv:a Suomen ^ loilioiuussa antama alainaiuen.ktr- lain main.-tun ko.sarilkunnan. lain no- tanska isille, ei Sitomen »viranomai- > je^mä. \\o f M MVlamaan lausuntonsa kahdesta sille e! a Suomen eduskunnall-. Niitä! Ln esi-:e::>y Ducden 190» venäjän laSiehdom^sta, joista toinen koskee ei »voida noudattaa SiiÄnesla. l.pcrustiM»in 2 artikla sen 'läsiuiiscn Venäjän kanlM:sille Suomessa rule- Täö ä jo>i)luu, että Suomen edus- ellä »-c4arifunna^ia noidaan iii.it otvcui|teit «laajintami^-ia, io:iun :u,:it a ei :voi ma»n pcruMAaleja r:k-^saäiää laiesa sekä kcharikuluiolle et:ä Siiimon lvailtioivoroisia sotilastarkoi- toti.aiia ii>hiisä tuoli i cpii i ; !uii k U'!'i U'in n'U, o me Ile. i'l:noa' uiayioflntc.i menet- !:.< sia Naiten suoriiettaiiäi- rahamak- je-!>, anncttujen tehiätvien täyttämä! ieiy olisi kuiteuikin, etiä Suoii>c:i edus- jpza. Koivon mliuanja e: ed-u^unia seen, eikä eduskunnan puhemies »voi kunnalle olisi anneiku laillinen esitys oi e iaanm iivasiaanoitaa mitään esikyl- käsiieltäwiksi esiltää niitä asioita, jotka Iwas:aalv<M muutoksen tekemisestä siä keisarina ja snurtruhtiMalt2-. sen — - Eläintieteen proseösorinmirka yliopistossa. Lllmoinnaoletvuan eläin- lieleen prDfeSfariiinimaun aicni. kon sistori 6MuvÄ/o«a Liia>no.iiaise:, ne- dciuiuiml .»saston ehootuijitn uiu.'a>- sesti eusimäiselle sijalle dojenni K. M. ^e:vanderin, toiselle dojfniti A. £. i.' u 1 ih erin jekä kolmannelle sijal- ie doseiilti N. E. N oro e n s 5 > ö l- 0 i n. — Tämän »vuoden nienosääntöehd?- tuÄ. ^uu>lei!nan mukaan esitellään ku- luioan.Miiodcm menoiääiitöehdoius bor- 'keimmcsja Paikassa t.k. 26 pnä. — Ministeruvaltiosihteerin loma. Hulliiu'i1jcn Sana »saa i tasa ilmoittaa: Suinen minisierMalliesihteeri ken- raaliiiint-nantt-i Langhosf on. maÄns- .acesa.'.>n armollisesli hänelle miynne» .ylle lemälle uWo,ma.lle. jättänyt arm. 1 ä st ijstä -m rn iiit :t i :val t i osihieerin w i - ra n apulaiselle, 'howi:c'Umestari- von E i i e r i 1 l e. — Senaatti ja sanon,alcl,tin»iehct. Naliioivarali.n.toimilusktUi.ian >v. l. päällikiö, 'senaattori öedlund, on — tietää HM. — antanu: mainitun toi» mituslunnan wah:imeStaiillc maa- roykjen että hän ei *,.> laskee, ketään K« niua'icif>: i>ke rt u jaa to im itu -:Tu n nan huoneustoon. Jos jonkun sellaisen sinenkin onnesi uisi sinne lunke^.ua esim. »va>hliimeslaritl aitoillcr käydessä. Jyväskylästä ja Keski-iSuomesta. — cuomalaisen Naisliiton jäsenet utiooniuituar ensimäison kerran tänä jytst)n<! -oinipelukokoutseen Kunnallista- tolle tänään «lauantaina klo 7 >U). Suo- lMcaa oil>isi, elia jäjenet itiin lukui sasti luin jarinfin jaapu:si»val. Tiia:- suvdesja. 'karaietaan myös jasemuaf- juja. — Jyiväskylän tuoirn. ja urh.scuroin .»vÄtlsia lOtiMi^aiita jalkctaan huomen» na /junnuniaina t'lo ä a.p. — I. M. A. pokaaliammunnasta hu-en.cnna ^uomauietaan nucia kitpai- ujotta. Ne«t'jänienä eli ylimääräisenä palliiitona on lahjoitettu meialli. Ku- paiiu Maa i>lo 10 a.p. — Kauppakadun IS tn pihassa ta» .pahtunut puukotus. Eilen innoitti pitilkeli.:aja ntinenjä. Hän cn lyöm:es IKxuii Reiav i nen imukaan Veh- ntaa liMlä. Häncr on w. i 001 :uo- mtuu Pahoinpiieilystä, jcs.a kuolema oli jeuramsena, 3 louodeksi ö kaukaa- oetsi iu'rilusl)uoneeseeiu PiNltonaja oli aiivan iii n a n stiijta hyötaiuity Karosen pääll-. Puukotettu mi ;o eillen ipa«.jon parempi.. — Markkinoitten aikana oictiii.i Kesli-Suomen eläinsueje 1 istyk- K't toimeöio pois omis:ajil:aan kaik- i';aa,t 20 huonoa he?vos a. Puttaelsa juiPmniit^se-ta- oli ka:k- kiavn 20. PikkMvarkaulksista pidäteitiit, ö hen- tiiixi. Keski-suomen Maaniviljelys- sturaii kiertämä naisten käsityökoulu allaa lyökairtensa Toimakaa kirkonky-