l.auvsntain? kulMuun lö p:ns N:o 4? — ISIV KNksNVllKMltllS. Siitä mallaamasta kehityksestä huo limatta, joka miime »vuosikymmeninä kaikissa maissa on ollut hamaitta- missä henkimakuutusalalla ja jota ku- mastaa se seikka, että efim. Saksassa henkimakuutuskanta 25 muodessa on kaSmanut nelinkertaiseksi, on tultu huomaamaan, että henkimakuutus näi hin asti käytetyissä muodoissa ei moi saamuttaa jalansijaa lähimainkaan kaikissa kansankerroksissa. Ruotsissa, jossa on noin 5V,> milj. asukasta, on 28,000 henkilöä ottanut henkimakuu- tuksen. Saksassa, jossa on 60 milj. asukasta, on marsinaisia henkimakuu- tuskirjoja moimassa 2,600,000 kpletta. Englannin 44 milj. asukkaalla on moimassa niinikääa 2,600,000 henki- makuutuskirjaa. Meidän maamme ! miljoonasta asukkaasta on 123,000 makuutettuna. Marsin pieni osa ikään ja termeyteen nähden makuutuskelpoi- seSta «väestöstä on siten tullut osalli seksi henkimakuutuksen wottamasta hyödystä. Täin5 tosiasia johtuu siitä, että henkimakuutus edellyttää jommoista- kin säästämiskykyä. Tosin henkima kuutus säännöllisine maksuineen kas- mattaa säästämäisyyteen, mutta useille, tai oikeammin useimmille ihmisille on kuitenkin '/-. tai muoden makuu- tusmaksun säästäminen ylimoimainen asia; toisille se ou taloudellisesti liian maikeata, toisilla on riittämätön kyky järjestää menojaan. Tämän johdosta omat henkimakuu- tuslaitokset luoneet uuden toimimuo- don, jossa säästäminen on mahdolli simman helppoa. Tämä muoto tun netaan nimellä kansanmakuutus. Kansanmakuutuksen luonteeseen kuu luu: 1) että makuutusmaksut suoritetaan pienin erin, yleensä miikkomaksuin; 2) että maksut kannetaan makuu- tuslaitoksen toimesta makuutetun ko toa, joskaan laitokset eimät makuu- tusehdoissaan tähän sitoudu; 3) että makuutus, milloin makuu- tusmaksua ei ole määräaikana suori tettu, pysyy moimassa merrattain pit kän ajan, 2—3 kuukautta, minkä ku luessa makuutettu moi suorittaa mak sunsa; sen ohella myönnetään työn seisausten aikana tamallisesti pitem pikin lykkäys makuutuSmaksujen suo rittamisessa tai helpotetaan muuten makuutuksen moimassa pitämistä; 4) että makuutus päätetään haki joille mahdollisimman mähäistä wai- waa tuottamalla tamalla ja sen muoksi myöskin ilman lääkärin tarkastusta, mikä kormataan siten, että makuutus astuu täyteen ivoinkaan masta 1—3 louotta käsittämän n. s. karenssiajan kuluttua; ja 5> etlä Vakuutussumman maksami nen myöskin tehdään mahdollisimman mutkattomaksi ia nopeaksi. Tämä Vakuutusmuoto on merrat tain lyhyenä aikana saamuttanut laa jaa jalansijaa, moninkertaisesti enen täen makuutettujen henkilöiden luku määrää ja suurentaen henkimakuu tuksen mälityksellä säästettyjä pää omia. Englannissa on suurimmaksi osaksi parin kolmen miimeisen Vuosikymme nen aikana kansanmakuutus niin le- minnyt, että enemmän kuin puolet Englannin koko asukaSlumusta on makuutettu. Muonna 1908 oli näet siellä mcimassa lähes 28 milj. kap paletta kansanmakuutuskirjaa, yhteensä 7 miljcardia Smkan crmosta. Kan- sanw zku utusyhtiöiden makuutusrahas- tot nousimat m. 1907 880,000,000 Sm°.can ja Vuotuiset makuutusmak- sutulot 310,(.00000 Smkaan. Suo ritetut makuutusmaksut tekimät mainit tuna muonna IM,000,(XXI Smkaa. Saksan kansanmakuutus oli mielä w. 1890 mähäpätöisenä henkimakuu» tustoiminnan liikehaarana, mutta muonna 1308 oli jo moimassa noin Porin kirje. 13. -nellman-päimän juhlamal- mistuksiin tarmokkaasti käytä- wä! — Joulukuun 10 päiwä Irjö Sakari Hrjö-Koskisen muiStopäiiväksi. — Nuorsuoma laisten mieleiset simistyksen tyyssijat. — Notkeaselkäisten touhut. Snellman-juhlapäiviä lähestymis tään lähestyy. Majaa kuukausi sii hen enää on. Siitä huolimatta ei juuri monellakaan taholla ole kuulu nut puhetta tuon päimän kansallisena juhlapäimänä mieltämisen Valmistuk sista. Ihäkö torkutaan? MM mitkäs- teilaan, kun tehtämänä on suomen- heimon suuren herättäjän muiston kohottaminen yläpuolelle tamallisten kuolemaisten muistoa, sen elämäksi ja innostamaksi kirkastaminen jokai sen suomalaisen sydämessä? Keskuudessamme mallitsemina olleet ruotsalaisuuden kannattajat pitämät muosittain ruotsalaisuuden päimiä, joina he keräämät maroja, miettimät keinoja ja itseänsä innostuttamat säi lyäkseen tuon mieraan hengen eläh dyttäminä läpi aikojen. Ulkonaises tikin he nuo päimänsä loistamiksi 7,100,000 kansanmakuutuskirjaa yh teensä 1,725,000,000 Smkasta. Kaksi suurinta saksalaista kansanmakuuwS- yhtiötä, Victoria zu Berlin ja Fried- rich Wilhelm, joilla m. 1908 oli moi massa yhteensä 5,325,000 kansanma kuutuskirjaa 1,250,000,000 Smkasta, kantoimat mainittuna muonna niistä yhteensä 95,000,000 Smk. makuutus- maksuina. Ruotsin tärkeimmällä m. 1899 pe rustetulla kansanmakuutuslaitoksella Tryggillä oli m. 1903 päättyessä moimassa 183,000 makuutuskirjaa 125,000,000 Smkan armosta ja sen makuutusmaksutulot viimat 5' . milj. Smk. Toisella kansanmakuutusyhtiöllä De Förenade oli moimassa 66,000 makuutuskirjaa 50,000,000 Smkan määrästä. Tanskan m. 1896 perustetulla Vas taamalla laitoksella, Dansk Folkesor- sikringsanstaltilla, oli m. 1909 päät tyessä moimassa 124,000 makuutus kirjaa 52,000,000 Smkan armosta ja sen makuutusmaksutulot olimat 2' , milj. Smkaa. Nämä numerot riittänemät osoitta maan, että kansanmakuutuksen amulla useassa maassa parin muosikymmenen aikana on lemitetty henkimakuuwksen tuottamaa hyötyä monin merroin laa jempiin kansankerroksiin kuin mihin marsinainen henkimakuutus on kyen nyt tunkeutumaan, ja että muutamiin kymmeniin tai korkeintaan pariin mk. nousemista miikkomaksuista on kerätty suuria pääomia kansan taloutta el- myttämään sen sijaan, että ne ilman puheenalaista sääStämismuotoa olisi- mat juosseet hietaan. Nämä tulokset omat sekä yksityis ten makuutettujen että taloudellisen kehityksen kannalta siksi huomattamat, että kansanmakuutuSta maStaan teh- tämät muistutukset niiden rinnalla jäämät toisarmoisiksi. Nämä muis tutukset omat: 1) että makuutusmaksut täytyy aset taa korkeammiksi kuin tamallisessa henkimakuutuksessa; 2) että kustannukset tulemat mel koista suuremmiksi; ja 3) että mitättömiksi käymien ma kuutusten määrä on huomattamasti suurempi kuin tamallisessa henkima kuutuksessa. Kaksi ensimäistä muistutusta su lautumat oikeastaan yhteen. Sillä mikäli makuutuSmaksujen korkeam- muus riippuu ankarampien kuclemai- suustaulujen käyttämisestä, mastaa se joko lyhyemmästä elinajasta joh- tumaa pienempää mahdollisuuttamuul- lakaan tamalla saada samaa säästö- tulosta aikaan tai palautuu liika- määrä moitto-osuutena makuutetuille takaisin. Suuremmat kustannukset ja niiden aiheuttama suurempi makuutuSmaksu jen kuormitus taas riippumat ensi sijassa siitä, että pienien makuutus, maksujen taaja kantaminen maatii suurempaa kantopalkkiota kuin muosi- ja puolenmuoden maksuajan kanta minen. Tämä palkkio onkin eri mais sa 10, 12 tai 15 "o miikkomaksuista. Toiseksi tulee pienten makuutusten hoito tietenkin kalliimmaksi kuin suu rien. Samansuuruisista tuloista on näet monin merroin useampain makuutusten hoito maksettama, jos kohta toiselta puolen erinäisillä kan- sanmakuutustoimintaan someltumilla teknillisillä keinoilla hoito saatetaan mahdollisimman yksinkertaiseksi ja si ten kutakin makuutusta kohti huokeam maksi kuin tamallisessa henkimakuu- timksessa. Englannin suurimmassa kansanmakuutusyhtiyssä Prudentia- lissa kuluu 40 °/o Vakuutusmaksuista kustannuksiin. Merrattain nuori yh tiö Dansk Folkeforsikringsanstalt on saanut kustannukset alenemaan 31' z <Vo:iin, ja on tämä suhdeluku ilmei sesti alenemassa. Ruotsalainen yhtiö Trygg tarnntsee 36 °/o Vakuutusmak suista kustannuksiin. Mutta Viktoria M Berlin on saamuttanut 24 <>/<>:n hoitokustannukset. Jos »viimemainit tua lukua armoSteltaessa ottaa huo mioon, että kantopalkkiona kuluu miik komaksuista noin 10 enemmän kuin tamallisista Vakuutusmaksuista, tekemät. Kaikkien pitää saada nähdä ja tuntea ruotsalaisuuden moima ja loisto. Mutta me suomalaiset, me emme heimotunteemme emmekä kulttuurim me edistämiseksi ja juhlimiseksi saa mitään huomattamaa toimeeen! Joku maatimaton juhla-iltama siellä ja täällä erityisinä merkkipäimi- nä. Ei mitään sytyttämää ja mu kaansa tempaamaa juhlatunnelmaa. Ja kumminkin meillä olisi niin sopima päimä, jonka suomalaisen heimotunteen ja suomalaisen hengen läpitunkeman kulttuurin juhlapäimäksi moisimme kohottaa, toukokuun 12 päimä, I. W. Snellmanin-päimä. Tehkäämme kerrankin loppu uneli aisuudestamme. Ryhtykäämme jo kaisessa maamme kolkassa toimiin tuon päimän suurena juhlapäimänä mieltämiseksi. Alkakaamme tämä toi minta heti! Marttukoon tämä toiminta sellai seksi, että tuosta päimästä muodos tuu todellinen juhlapäimä, jonka maikutus tuntuu kodin, koulun ja julkisen elämän kaikilla aloilla. Suomen kansallisen herättäjän kemälstä muistoa toukokuun kahden tenatoista juhlikaamme! Heräämän luonnon kemätpäimää samalla miel täkäämme! Alkakoot heti kaikilta suunnilla tu lemat miestit kertoa, että suomalai- omat muut hoitokustannukset katsot- tamat jotenkin Vähäisiksi. Varsinai senkin henkimakuutuksen alalla olisi 14 °/<>:iin nousemat hoitokustannukset Vilkasta hankintaa harjoittamassa yh tiössä katsottama sangen kohtuulliseksi. Moinee niin ollen sanoa, että kansan- makuutu? on hoidettamiSsa siten, että se tulee tamallista henkivakuutusta main sikäli kalliimmaksi kuin Vakuu tusmaksujen kantaminen pienissä eris sä Vakuutettujen kotoa Vaatii. Ja ainakin kun niin pitkälle päästään, täytynee myöntää, että on parempi säästää kalliimmalla tamalla kuin — olla säästämättä. Mitä taas mitättömiksi käymien makuutusten lukuisuuteen tulee, on Dansk Folkeforfikringsaustaltissa kes ken wakuutusaikaa lakanneiden ma kuutusten luku miime muosina ollut 10' z °/o makuutuskannasta ja Trygg'- issä samoin 10^ "/o. Saksan kan- sanmakuutusyhtiöissä on se keskimää rin ollut 6' z °/o ja erikseen Victoria zu Berlinissä 4Vz "/». Tässäkin osoit tautuu, että on saamutettamissa mar sin tyydyttämiä tuloksia, erittäinkin kun pitää mielessä, että kaikissa näis sä mielä nopeasti kasmamissa yh tiöissä uuden toimintamuoden mar- rella päätetty makuutuSmäärä, josta suurin osa kesken aikaansa lakanneita Vakuutuksia johtuu, on marsin huo- mattama Vanhaan Vakuutuskantaan Verraten. Sen lisäksi on warteenotettawa se kaikkialla saawutettu kokemus, että suurin os i kesken aikaansa lakanneis ta makuutuksista on sellaista, joista on maksettu main muutamia Viikko- maksuja, ja että Vuoden ajan Voi massa olleet makuutukset omat osoit tautuneet marsin pysymiksi. On mielä olettama punnittamaksi, missä määrin tällainen makuutus- muoto someltuu meidän maamme oloihin. Kansanmakuutus edellyttää ilmeisesti merrattain taajamäkisiä yh dyskuntia ja someltuu mäestölle, jolla on pienet, mutta jotensakin säännölli set tulot ympäri muoden. Kansan- makuutusta ei siten käy yrittäminen leivittämään maatamiljelemään mäes- töön, jolle tamallinen henkimakuutus paremmin someltuu, eikä myöskään sesonkityömäestölle, joka niinikään moi käyttää tamallista henkimakuutusta suorittamalla muosimaksun hymän työkauden aikana. Erityisen hymin someltuu kansanmakuutus sitämaStoin teollisuustyömäestölle ja palkollisille. ylläesitettyjen periaatteiden mukai sen kansanmakuutuksen on miime kes- kimiikkona pidetty Suomi-yhtiön ma- kuutuksenottajain edustajakokous päät tänyt ottaa käytäntöön meilläkin. Eduskunta. AOistnto huhtikuu 15 z:ilS kello k i.,. Puhetta johti puhemies Sminhus- wud. Ilmoitettiin eduskunnalle saapu neen t. k. 5 p.nä tapahtuneen lähete keskustelun johdosta adressi Peräsei näjoetta. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin ehdotus asetukseksi tuulaaki maksun laskemisen perusteesta ja hymäksyt- tiin lopullisesti talouswaliokunnan ja suuren Valiokunnan asiaa koske mat mietinnöt. Mietintöihin liite tyistä anomusponsista syntyi keskus telua. Ponnet kuulumat: et'ä eduskunta alamaisessa wa5tc>- uksessaan lausuisi toimomuksensa oleman, että asian johdosta annetta- wassa hallinnollisessa asetuksessa tuu- laakimaksun laskemisen perusteeksi eri kaupungeille mahivisletut prcsentli- määrät alennettaisiin sekä saman pro sentin korkein raja määrättäisiin yhdeksi prosentiksi, sekä että eduskunta alamaisessa ivasta- uksessaan anoisi, että Keisarillinen Majestetti antaisi seuraamille ivaltio- nen kansa malmiStuu suurta kansal- lista juhlapaimää miettämään! Snellmanin rinnalla tulisi Suomen kansan muosittain juhlia myös Irjö Sakari Irjö-Koskisen muktoa. Snell manin aatteiden käytännössä toteutta misessa suoritti hän niin suuren osuuden, ettei kukaan muu tässä maassa ole siinä suhteessa pystynyt hänen rinnalleen kohoamaan. Suomalaisen kulttuurin saamutuk- set perustumatkin maltamalta osal taan siihen isänmaalliskansalliseen työhön, joka nimenomaan Arjö-Kos- kisen johdolla tässä maassa on suori tettu. Ja, ennen kaikkea, perustuu tähän työhön se maikutusmalta, jonka suomalainen kansallisuus on maassaan tähän aSti saamuttanut. Irjö Sakari Zrjö-KoSkisen muis tolle Suomen kansa sen muoksi myös erityisen juhlapäimän omistakoon. Huhtikuun 23 päimän, Yrjönpäi- män sellaiseksi muodostamiseesi on jo heikkoja yrityksiä teh lykin. Mutta tuo päimä ei oikein karko tukseensa somellu lähellä oleman Snell- man-pätmän muoksi. Ei mitenkään käy laatuun Viettää kahta kansallista juhlapäimää parin Viikon ajalla. Arjö-KoSkisen muiston juhliminen on sen muoksi tapahtuma jonakin muuna päimänä ja siksi erinomaisesti somel- päimille armollisen esityksen tuulaaki- maksun poistamiseksi. 99 äänellä 81 mastaan hymäksyt- tiin mietintöön liitetyt ponnet. Ensimäiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus Perintökaaren 9 lumun 1,2, 4, 5 ja 7 pykälien muuttamisesta ja asiaa koskema maitokunnan mietintö. Asta meni suureen Valiokuntaan. Ensimäiseen käsittelyyn esitettiin työmäenasiainmaliokunnan mietintö palkkaussäännön kumoamista karkot tamien eduskuntaesitysten johdosta. Asia meni suureen Valiokuntaan. Ainoaan käsittelyyn esitettiin työ- mäenasiain Valiokunnan mietintö työkyVyyttömyys- ja wanhuuswakuu- tuksen järjestämisestä. Asia pantiin pöydälle ensi tiistai-istunton. Esitettiin edustaja Kirmeen y. m. Välikysymys, joka koskee eduskunnan muoden 1908 toisilla maltiopäimillä hymäksymien kunnallisasetuksien moi- maan saattamista ja ed. Pärssisen y. m. Välikysymys, koskema mäkijuo- main kulettamisesta maltion rauta teillä annetun kiellon kumoamista. Mälikyselyt pantiin pöydälle ensi tiistaiksi. Kirjallisuudenseuran kertomus sille myönnetyn 50,000 mk. maltioamun käyttämisestä pantiin pöydälle tiistai- istuntoon. Istunto päättyi klo 10 i.p. Seuraama istunto on ensi tiistaina klo 6 i.p. MälikusMuksiä oäuLkun- nassa. Eduskunnan kansliaan omat ed. Juho Kirmes ja 12 muuta sosialisti- edustajaa jättäneet mälikysymysehdo- tuksen sen johdosta, että maikka edus kunta jo muoden 1908 toisilla mal- tiopäimillä puolestaan hymäksyi uu det maalais- ja kaupunkikuntain kun nallisasetukset, asetuksen kunnallisista maaleista ynnä asetuksen taajamäkis- ten maalaisyhdyskuntain järjestämi- sestä eräissä tapauksissa 15 p:nä ke säkuuta 1898 annetun 5 ja 9 tz:n muuttamisesta, niitä «vieläkään ei ole noudatettamaksi mahmistettu. Mäli- kysymysehdotus päättyy ponteen: mitä senaatti on tehnyt tai aikoo tehdä näiden asetusten moimaan sacittami- seksi? Keskimiikkona jätettiiu eduskunnan kansliaan ed. Hilja Pärssisen ja 28 muun sosialistiedustajan allekirjoit tama mälikysymysehdotus sen joh dosta, että senaatti on kumonnut mä- kijuomain kuletuskieltomääräyksen. Wälikysymys päättyy seuraamiin pon siin: 1) millä perusteilla mäkijuomain kuljettamisen kielto rautatiellä on ku mottu, ja 2) mitä keinoja senaatti ai koo käyttää mäkijuomaturmeluksen e käisemiselsi? Eilen jätettiin eduskunnan kansli aan kuuden sosialistiedustajan alle- kirjoittama »välikysymysehdotus sen johdosta, ettei Suursaaren ja Tytär saaren mäestö epäsuotuisan liikeyhte- yden Lähden mantereen kanssa tänä muorna moinut maalilippujen puut teessa ottaa osaa edustajamaaleihin. Mälikysymysehdotus päättyy ronieen: Minkätähden ei hallitus ajoissa toi mittanut perille Suursaaren ja Ty tärsaaren maalilautakunniLe esotettu- ja maalilippuja miime edustajamaa- leja marten? MjZ MM, ^ H. M. Keisari» käytt»- lvarat. Senaatissa on esitelty ken- raalikumernöörin kirjelmä, mikä kos kee kysymystä Hänen Majesteettinsa käyttömaramäärärahan lisäämisestä. — Senaatti päätti tchdä alistuksen 50,000 mk. lisäyksestä. MallionrahaStosta menemä osa on tähän osti ollut 294,000 mk. ja soti- laSrahastoSta menemä osa 56,000 mk. tuu Irjö Sakari Arjö-Koskisen syn- tymäpäimä, joulukuun 10: S päimä. Kun kaikkien muidenkin suurmies- temmz juhliminen suoritetaan heidän syntymäpäiminään, niin miksi ei myöskin Arjö-Kvskisen. Miten lieneekin syntynyt ajatus miettää Irjön-päimää hänen kunni akseen, missään tapauksessa siitä ei pitäisi pitää edelleen kiinni, maan aiman heti yleisesti päättää, että joulukuun 10 päimä omistetaan Irjö-Koskisen muistolle. Tämmöinen päätös on mikäli mahdollista, ennen ensiIrjön-päimää tehtämä ja siten osoitettama, että unohtuuut se päimä ei ole, maikkapa sitä ei nyt yleisesti juhlitakaan. Niissä paikoissa, joissa jo ehkä on ryhdytty malmistuksiin huhtikuun 23 päimänä juhlimiseksi, suoritetta koon malmistukset loppuun, mutta nimenomattain siinä mielessä, että joulakuun 10 päimänä maSta marsi- naiset juhlamalot tuikkimat, juhlasä- meleet kaikumat ja sydämmistä lähte- mät sanat tulkitsemat Suomen kan san kiitollisuutta miestä kohtaan, joka, kansan „oman hengen" kohotta misen tämän maan Valtiaaksi, siuna usta tuottamaksi elämäntehtämäkseen omasi. Suomi-yhtiön miime keskimiikkoi- Koko summa tulisi alistuksen mukaan nousemaan 400,000 mkaan. — Waltiowarai« tila w. lSV7. Senaatissa on esitelty ken- raalikumernöörin kirjelmä, jossa se naatin arm. käskystä kehotetaan an tamaan lausuntonsa muoden 1909 maltiopäimäin kirjelmästä, mikä kos kee kertomusta maltiomarain tilasta m. 1907. Kuten tunnettua teki edus kunta puheenaoleman kertomuksen joh dosta useita huomautuksia ja ehdo tuksia, jotka se pyysi annettamaksi se naatille toimenpiteisiin ryhtymistä marten, joita ne aiheuttamat. Senaatti lähetti asian keskuudes taan malitsemaansa rcha-asiain ma- liokuntaan. — SValttotvarai» jakamine» kahtee» rahastoon. Senaatin talousosaston istunnossa on esitelty maltiomarain toimituskunnasta ken- raalikumernöörin kirjelmä miime maa- lisk. 21 p:ltä, jossa hän Pyytää, että senaatti tahtoisi käsitellä kysymyksen ehdotuksesta kesäk. 23 p. 1904 annet tujen määräysten selittämiseksi, jotka koskemat Suomen suuriruhtinaskun nan kulunkiarmioehdotusta. Senaatti on päättänyt kirjelmän johdosta ehdotuksenteon keskuudes taan asettamansa roha-asiain malio- kunnan malmistettamaksi. — Korwa«sta Atamauia» rhkmeuti» oloSta S«o«eSsa. Senaatissa esitettiin wrstaina ken- raalikumernöörin kirjelmä, jossa maa- ditaan Suomen yleisistä Maroista korvaamaan ne menot, joita hänen H. M. Perintöruhtinaan atamanian rykmentille koitui kun se tilapäisesti komennettiin Suomeen. Senaatin päätös pidetään salassa. — Kyytirafitus. Senaatissa esitettiin torstaina kenraalikumernöö- rin kirje, jossa pyydettiin senaatin lausuntoa eduskunnan alamaisen ano muksen johdosta, joka koskee kyyti- rasituksen huojentamista. Senaatti päätti maatia maan kaikkien kumer- nöörien lausuntoa. — Tuomen «agneettineu kartta. Senaatti on päättänyt kor keimpaan paikkaan alistaa, että Suo men magneettisen kartan laatimiseksi meteoroloogisen keskuslaitoksen meno- sääntöön saataisiin ottaa »vuotuinen 18,000 mkan mZäräraha eniritäin 15 muodeksi muodeöta 1911 lukien sekä että malmistamiin toimenpiteisiin sa nottua työtä marten myönnettäisiin täksi muodeksi 24,000 mkan määrä raha. — Useiden maahantnonti ja kauppa. Senaatin talousosaston yleisessä istunnossa on esitetty mal tiomarain toimituskunnasta kenraali- kumer-iöörin kirjelmä, joka koskee asei den maahantuontia ja kauppaa. Kirjelmässä kehottaa kenran.i?uwer- nööri senaattia jouduttomaan pää töstään tehdä esityksiä asekaupan aset tamisesta ankaramman malmonnan alaiseksi muustakin järjestämisestä. Samalla kehottaa kenraal'kuwer- nööri ryhtymään myös asekuletu-ten estämiseksi tehokkaampiin toimenpitei siin antamalla tullihallitukselle käskyn, että se malmoisi tarkemmin, ettei asei ta luistettaisi erinäisten metallilaiva- rain nimellä, kuten kenraalikumernöö- rin tietoon tulleiden ilmoitusten mu kaan kuuluu tapahtuneen. — DliopiSton »onofiraha- säänt». Senaa ti on päättänyt kor keimpaan paikkaan a-istaa tekemänsä ehdotuksen muutoksiksi mcalisk. 13 p. 187'» auettuun arm. asetukseen, joka sisältää uuden muosirahasäännön Suo mea yliopistolle, sekä marrask. 11 p. 18^6 sanottuun wuosirahasään?öön annettuihin lisäyksiin. — We«Sjä» historian ja »valtioticteei» professori»»»?» Tohtori U. L. Lehtosen ehdollepano Menäjän historian ja Valtiotieteen prosessorinmirkaan tarkistettiin lopul lisesti yliopiston konsistorin kokouk sessa t. t. 13 p:nä, jolloin tohtori sessa edustajain kokouksessa omat nuorsuomalaiset antaneet uuden todis tuksen puolueettomuudestaan ja simis- tyskäsityksestään. Kokouksessa osoitettiin, että Suo mi-yhtiön johtokunta, jossa on nuor suomalainen enemmistö, on auliisti myöntänyt suuria summia lainoina eri paikkakunnilla olemia sosialidemo kraattien puoluetaloja marten. Mutta samainen johtokunta oli kieltäytynyt antamasta lainaa, esim., Tampereella olemaan Hämeen-Pohjan rakenta mista marten, maikka takuun luotet- maisuutta mastaan ei ollut »vähintä kään epäilystä. Kun mainitussa keSkimiikkoisessa kokouksessa tätä räi- keätä epäjohdonmukaisuutta ja mieli- maltaa ihmeteltiin, selitti nuorsuoma lainen, johtaja Mallden, että Hä- meen-Pohja-yhtiölle ei oltu myönnetty lainaa, koskapa ei Suomi-yhtiön rahoja ole katsottu moitaman lainata puoluetalojen rakentamista marten. Eri paikkakuntien sosialistien puolue- talojen mäitti herra johtaja palmele- wan simiStystarkotuksia (!!!) ja siksi oli niiden rakentamiseksi rahaa an nettu. Nyt sitä tiedetään missä paikoissa herra Malldenin mielestä simistyStä jaetaan. TyömäenyhdistySten ta loissa! Niissähän puhutaan pilkallisesti ja hämäisten uskonnosta ja muistama- Lehtonen lopullisesti pantiin ehdolle mainittuun mirkaan 27 äänellä 13 mastaan. —Nuorten taiteilijain matka- apurahat. Senaatti on päättänyt jakaa nuorten taiteilijain matka apu rahat tänä muonna asianomaisen lau takunnan tässäkin lehdessä julaistun ehdotuksen mukaiseZti. — Näiden li säksi on senaatti omista käyttöma- roiStaan myöntänyt näyttelijä Iisakki Latulle 2,000 m:kan matka-apurahan. Sen sijaan on senaatti tällä kertaa hylännyt asiantuntijalautakunnan esi. tyksen, että senaatti lautakunnan eh> dottamien apurahojen lisäksi mahdol lisesti käytettämissä olemista Maroista myöntäisi mielä neljä tuhannenmar kan matka-apurahaa, mutta on se naatti päättänyt korkeimpaan paik, kaan alistaa, että tähänastinen sämel taiteilijain matka-opurohamäärä, 8,000 mk. korotettaisiin 4,000 mkalla muo- tuiseSti ja että tämä lisäys rajatto mana siirtomäärärahana olisi ma- paasti käytettämissä joko 2,000 mkan ja 1,500 mkan suuruisten matkc-apu- rahojen enentämiseksi toi uusien matka- apurahojen antamiseksi. Tenaatin wirkamiehct. Protokollasihteeriksi senaatin kulkulai- tostoimituskuntaan on nimitetty sa man toimituskuunan kanslisti G. Albrecht. Cnmes lllMllitos. Meriministeriön hydrogronsen osas ton lakiehdotus sisältää pääasiassa seuraamaa: Suomen luotsilaitos alistetaan ko konaan Menäjän meriministeriön, lä hinnä sen hydrografisen osaston alai seksi. Luotsilaitoksen kaikki HSyrylai- mat, merenmittauslaimat ja jäänsär kijät jätetään kormauksetta meriminis- teriölle. Ne luotsilaitoksen upseer t, jotka haluamat pysyä palmeluksessa, tule mat saamaan tästä 15 ' „ palkkion, jotamastoin ne upseerit, jotka eroa mat, erotetaan eläkkeettä. Samoin luotsit, jotka jäämät palmelukseen, saamat joka miides muosi koko tule man palmelusaikansa kuluessa 100 mkan palkankorotuksen. — N. Pr. KaupMgiMllltmistiin kokous pidettiin torstaina, jolloin päätettiin seuraamista asioista: Pöytäkirjantarkastajiksi malittiin hrat ^sak Saha ja F. Mikm^n. Ääsityölaitoksen johtokunnan oh jesäännöt hymaksyttiin Valmistus- maliokunnan ehdottamilla muutoksilla ja lisäyksillä. Johtokunnan puheen johtajan palkkion määräämisen pi dätti »valtuusto itselleen; johtokunta saa tehdä ainoastaan ehdotuksen. Laitvatelakan siirtämiskysymys annettiin rahatoimikamarin ehdotukset mukaisesti raueta. Mielisairashoitokomitean mie tintö hymäksyttiin muistutuksetta. HuuhtomalaitoS. 22 äänellä 6 mastaan päätti maltuusto, purkaen entisen päätöksensä, rakennuttaa kiin teän huuhtomalaitoksen Aittaluodon rantaan 4,340 mkan kustannusarmion mukaan. LLerokonttorin aukiolo-ajaksi ke säaikaua määrättiin 10—2 päimällä sekä perjantaisin 6—7 i.p. Tien keskiriihille päätti »valtuusto rakennuttaa 3,000 mkan kustannuk sella. Tie tulee olemaan mtr. pitkä ja alkaa Mladimirinkadun pääs tä. Rakennuskustannukset kuitataan Väkijuomamoittomaroista. Urheilukenttä. Urheilukentän ym- päri rakennettamasta cidan ja ken- kamista asioista. Niissä näytellään ja hoilataan kaikellaisia raakoja ret- kutuksia. Niissä juovoiellaan, tapel laan ja tehdään murhis. ^tiissä suunnitellaan ryöstöyr tnksiä y. m. y, m. Herra Malldenin mielestä on se kaikki kai simiStystä, kosipa nuo talot hänen ja Suomi-yhtiön nuor suomalaisten johtokunnan jäsenten Väitteen mukaan palmelemat simiS tystarkotuksia. Siinä kuulette, hymät maaseudun nuorsuomalaiset, miten korkealle tei dän helsinkiläiset johtajanne simistys- tason asettamat. Nyt tiedätte myös, missä paikoissa teidän tulee käydä simistymässä. Huutakaa siis: eläköön työmäenyh- distysten talojen simiStyselämä! Suomi-yhtiön makuutetut, olkaa iloista! Teidän rahoillanne Palmel laan stmistystä. Ruotsinmielisille notkeaselkäisesti pokkuroiminen on nuorsuomalaisten toiseksi luonnoksi muuttunut. Tämän notkeaselkäisyyden muoksi omat ruot sinmieliset heille Viskanneet milloin yhden, milloin toisen armopalan. Näiden armopalojen joukossa on aina huomattamimpana osana ollut rahal linen anzustus. Ämeriäät ruotsin mieliset pohatat omat kannattaneet Mi Hlimlijoki, AurusI^. Eerikinkatu 3. Puh. 484. Omistajat: Honnoikeudennoiario Wäin>) Kiwi ja Hon-ioikeuden- ansli?ti Simteri Äaarnijoki. tälle sijoitettamain penkkien rakennut- tamiren lykättiin siksi kunnes saadaan kustannusarmio irroitettamasta kan gasaidasta. TyöttömyySkomitean mietintö ei antanut aihetta mihinkään toimenpi teisiin. Iohanneslehdon kesäravintola päätettiin 16 äänellä 7 mastaan, jot> ka annettiin raittiusramintolan puo lesta, muokrata muodeksi enimmän tarjoomalle. Hnmila-alueeksi päätettiin kaup pias F. Branderille 25 muodeksi muok rata 8 aarin ala Kmistinluodolta 16 mkan muosimuokralla. Concordian satamamaksut. Con- cordia o.-y:n anomus, että Concordia Vapautettaisiin erinäisillä ehdoilla suorittamasta satamamaksuja tänä muonna, hylättiin. Waasa—Pohjanmeren höyrylai va o. y:n anomus saada siemennystä satamamaksujen suorittamisessa hy mäksyttiin satcmohallituksen ehdotuk sen mukaisesti. Soitannollisen seuran johto. Hrojen E. Granit-Jlmoniemen ja B. H. Jägerroosin anomuksen johdosta saada mapautus soitannollisen seuran jäsenyydestä, koskei heitä kumminkaan miime aikoina ole kutsuttu johtokun nan kokouksiin, päätettiin maatia se litys soitannollisen seuran johtokun nalta. Muut esityslistalla olleet asiat pan tiin pöydälle seuraamaan istuntoon, joka pidetään ensi miikolla. Wäkizuomakauppojen Voittorahat w:l'ta 1909. Kaupungin osalle Anniskeluyhtiön miime muoden moittomaroista tulema summa tekee 85,059 mk. 78 p. ja Porin Väkijuomayhtiön 50,241 mk. 29 v:iä eli yht. 135,301 mk. 07 p.iä. Edellisen muoden moittomaroista on nostamatta eräs 2,000 mkn kanna- tusapu. Moittomaroista on jo ennakolta myönnetty seuraamat amustukset: Köyhäin kansakoululasten maatettamiseen . . . Uimalaitokseen .... Satakunnan museolle. . Soitannolliselle seuralle . Kiertämän sairaanhoita jan palkkaan.... Hätäaputöihin .... Tietä marten keskiriihille Luistinradalle .... Huuktomalaitosta marten Tyttöjen ammattikoulun tolousoscsto .... 5,500: — 8,600: - 6.412: - 10,000: - 1,000: - 4,000: - 3,000: — 400: — 4,340: - 650: — Yht. 43,902: - Mäkijuomaivoittomarojen jakoehdo tusta laatimaan asetettu maliokunta on päättänyt jakamatta oleman mää rän, 93,399 mk. 07 p:iä, jaettamaksi seuraamasti: Malmistama poikien am mattikoulu .... 6,050: — Köyh. kansakoululasten maatettamiseen . . . 3,000: — Kansakoulu!, kesälomasiir- tolat 3,000: — Kansakoulu!, kasmitarha 1.000: — Porin kaup. lastentarhat 7,550: - Arbetets männer'in las tentarha 2,000: — Köyhäinlcsten työhuone 3,000: — Dorc^syhdistys , . . 300: — KIslvatuslautakunta . . 3.500: Porin diakonaattiyhdistqs 2,200: - Pelastusarmeija (slum) . SOO: — Roumasyhdistys työnmä- litykseen ^,000: — Tyttöjen malm. ammatti koulu 725: — Käfltyöläiskoulu . . . — Porin suomenkiel. tyttö- koulu 3,000: — S:n jatkoluok. . . . 6,000: — nuorsuomalaisten sanomalehtiä ja tehneet lahjoituksia heidän maali- rahastoihinsa. Tuo mieras mammona on tullut nuorsuomalaisille komin rakkaaksi. Sen muoksi unohtamat ja uhraamat he kaiken muun ja omat malmiit mihin nöyryytyksiin tahansa. Muis tutan maan miime muonna eduskun- tamaalien aikaisesta touhusta. Maa lien kynnyksellä pääsi Satakunnan Sanomiin pujahtaman lause, jossa sanottiin nuorsuomalaisten taistele man myös ruotsalaisuutta mastaan. Tämä nuorsuomalaisten taholla ennen kuulumaton röyhkeys herätti ruotsinmielisen herrasmäen keskuu dessa suuttumusta. Siitäkös nuor suomalaisten joukossa hätä käteen. Sydän kurkussa heidän johtomiehensä ensimäisenä maalipäiivänä juoksimat ruotsinmielisten pomoja lepyttämässä makuuttaen, että Satakunnan Sano- miin pujahtanut lause on anteeksi, antamaton erehdys; ei heidän puolu- eensa ruotsalaisuutta mastaan tais tele. Suuttuneet leppyimät, mutta nuor suomalaisten suomalaisuus oli sen kautta osoittautunut olemattomaksi. Nyt jälleen on siltä taholta huo mattamasti kerjäämistarkotuksessa käyty mahtamia kumartelemassa. Kumartaminen on tällä kertaa suoritettu tämän maalipiirin koko Kankaanpään kansan opisto 2,000: — Kansankirjasto ja lukusali 4,000: — Porin M. P. K. . . . 10,000: — Raittiusseura Alpha . . 1,500: — Satakunnan raittiuspiiri 500: — Porin työmäenyhdistys l,500: — naisosasto .... iM): ^ Satakunn. nuorisoseurain Mo 200: - Rauta- ja metalliammat- tiyhd. foittok. ... 500: - Kotiseutuyhdistys . . . 200: — Eläinsuojelusyhdistys . 1,300: — Smensbergin ukkokoti . 600: - Rottien hämittämiseen . 1,000: T'Mrkuloosisairososasto. 5,00«>: - Työmäen opetus- ja luen tokurssit 3,000. - Työnmälitystoimisto . . 1,000: - Kauppahalli 5,674: 07 Reposaari: Kansankirjasto ji lukusali 1,400: — Lastentarha 3,000: — Diakonissa 1,200: Raittiusuhdistys . . . 200: — M. P. K l,500: TySmäenyhdistys: soittok. 500: — Luistinrata . . . . . 100: — Yhteensä Smk. 135,301: "7 — Porin suomalaisen klas- fillisen lyseon historian ja suo menkielen opettajan mirka, johon on astuttama toukck. 1 v:nä 1911, on julistettu haettamaksi 56 päimän ku luessa t. k. 12 p:Stä lukien. — Tornion pormestarintoir- ka. Maasan homioikeus on määrän nyt homioik. ausk. Paaivo BsrgiuS en hoitamaan Tornion pormestarin Mir kaa, kunnes se natinaisesti täytetään. - M. sa. — Mirkaeron ja 3,000 mkan elinkautisen eläkkeen on senaatti myön tänyt Helsingin kihlakunnan kruu- nunmoudille M. Leikkolalle. — Liikealalta. Ent. Kaunis saaren sahan isännöitsijä Konrad Mickskdt on otettu Romaniemen höy rysaha-osakeyhtiön isännöitsijäksi. — Elinkeinoilmoitus. Satu laseppä G. A. Ekman ilmoitti mais- traatille torstaina alottamansa täällä satulasepänliikkeen. Hra Ekman on ostanut merhoilija O. M. Sepin satulaseppäliikkeen ma- raston. — Satakuntalainen osaknnta on päättänyt vitää arpajaiset ensi syyskuun 3p:nä Porissa Kan kaanpään kansanopiston hymäksi. — Laitvaliikettä. Eilen kämi „Aura II" kaupungin rannassa pa laten heti kun oli sokerilastinsa pur kanut. „(5 o ncordi a" laskettiin tors taina laimatelakalta ja lastaa kau pungin rannassa ensi matkalle läh teäkseen. Reposaarelle saapui eilen klo 6 aikaan kuunarilaima „Brawo", kapt. K. Saari, puutamaroita lasta- takseen. Satamassa on sitäpaitsi eräs toinenkin kuunarilaima, joka saapui torstaina. — Maantviljelystöissä hää- ritään jo yleisesti Porin ympäris- töllä. Toiset kyntämäl. toiset muok kailevat syk>yllä kynnettyjä maitaan. Kauran kylmä tulee näm ollen ta pahtumaan ennen mappua. — PianorahaSto» kartatta- misiltamasta tänä iltana Kan- salliskodissa huomautamme Vieläkin. Iltaman ohjelma on siksi armokaS ja monipuolinen, ettei se suosittelua kaipaa. Iltama alkaa klo L i p. nuorsuomalaisen puolueen nimessä ja selkäänsä taimuttelemassa omat käy neet puolueen täkäläiset tunnetut johtomiehet, hrat Latma ja Pip- pingskold. Herrat omat Vieneet puolueensa nimessä herroille M. ja R. Ahlströmille omistetun adres sin (!) tunnustuksen osoitukseksi ad resstn saajain innokkaasta amustuk- sesta ja toiminnasta nuorsuomalai suuden hymäksi. Kuulemani mukaan kuulumat kum minkin herrat W. ja R. Ahlström ruotsalaiseen yhdistykseen. Mahtaa olla suurenmoista nuor suomalaisuuden hymäksi ruotsalaisen yhdistyksen mälityksellä suoritettu työ! Mitä armelette? Epäilyksiä herättämää tätä tietä suoritettu nuorsuomalainen toiminta ja amustus joka tapauksessa on. Eimät edes kaikki nuorsuomalaiset moi tätä tietä hymäksyä, koskapa paheksumat koko adressipuuhaa. Mutta nuorsuomalaisen puolueen johtajat tarmitsemat puoluehommis- saan rahaa ja kun ei ole itsellä, niin mieliZtellään ja pokkuroidaan ruotsin mielisiä rikkaita. Tämä heidän kei- nonsa on aina ennenkin medellyt ja metelee kai — ajattelemat he edel- leen. Eiköhän »vetele? Toimottamasti. Onhan työmies palkkansa ansainnut. Jussi. '