Hnj 150 39 vuosikerta Jyväskylässä keskiviikkona heinäkuun 6 p:nfi 1910 TNavsdinnst: S-Pll^vie» p**!», (llr*stTy kks ptfri ptM «nMrmitelr» k!o 8 a. p.): koko vaod 7 mk. poo 1 : traod; 4: — )a kvnluad 75 p. — Voljille koko vaod 4 rapL — Aacrikua; )• tlkotiUc 22 mk. 1-pilTiJin filiM (Qmestvv tiistaina, torstaina ja unvantalna klo 8 a. p.): koko vttod 4 mk.; ^uoll nod 2 mk. ja kackausi 50 p. — VulJlUe 2 rapL — AitrlUu ja ilkeailllc Toimitus: K. A. Jlrri, 8. Svaka. B. IMvala, päätoimittaja. votaava. ♦ nl " lt ^i , T >ttlt tw l Totmbto Ja konttori vastapllts notattenssemaa. PnbaHn a» B. Avolina 8 a. p.—7 L p. IbBoItastabuiat: Tekstiä »dalll 8 pemdl n/B |s Iskstfa Maa» 6 pamll m/a. Vmott- |i pO^aplalUUsta Dmoitnloista akomota. KaolemaB-Oaottakast S—5 »kasa. KBdaa»> vthkla: )a tjm- tymlHmoitaksat 2 nk. — Va&toHmttatala vIBiatlla —labflbh Hi. Hollmerus'££ Lakiasiaintoimisto Mäskylässä. w «/ •/ IntHtf tiktlvli * Varatuomari. Vastapäätä rautatienasemaa. Toimisto avoinna 10 a .p. — 2 i .p. 153 Pormestari E. S. Kä] älltO Asianajaja Jjvaslqriassi Nikolainkatu 77. (AhUund'in perik. talo.) 1870 Hotelli Wahlgren Omist. Emil Rundq-ist 1753 Suosittele® ensi luokan kyökkiään ja ravintolaa. Ajanmukaiset matkustajahucmeet! Yksityisiä seurueita ja kokouksia varten erityishuoneita Uusi biljaardi! "dg Rahakurssi. Suomen Puikki 6 p. heinäkunta Ik>in Pietari . . . LosUa , , , Paril«i . . . Antwerpen . . Berliini . . Hampuri . , Lyypekki . . huktut ». M ▲materdaa. . Tukholma , . Kristiania . . Kööpenhamina Myynti Osto- karasi. karasi L B. Lt-8 60 266. 66% 268: 60 Sd: 18 25: 02 100: — 99: 89 99: 70 98: 80 128; 40 122: 20 128: 40 122: 20 128: 40 122: 10 128. 80 122: 20 •0 pp. —: — U 25: 84 90 pp. - 1- n. 100-60 90 pp. —: — Li. 100: 80 90 pp. —: — L n. 128: 90 90 pp. —: — La. 128: 90 90 pp. —s — L n. 128; 90 90 pp. —: — 1. n. 128: 80 90 pp. —: — L n. 210: — 90 pp. —: — L n. 189: 80 L n. 189; 80 Li. 189; tO 806: 20 188: 81 183: 80 188: 80 Ailin» mstimItM Tohtorl G. Palander, sairaalan lää. käri. arkipäivinä kello S—11 <up. ja 5—6 i p., pyhäpäiminä klo 10—11 «up. Tohtori WUliam Wartiowaara, kau punginlääkäri, arkipäisinä klo S—11 <Lp. ja 4—S i^)., pyhäpäivinä kello S—10 lup. 32 Tohtori Kalle Rikala 1 päilväStä ihemätuura arkipäiminä klo V, 9—11 a.p. Hammaslääkäri Stig Lund, arki» päiminä 10—11 a^>. ja 3-^ i^>. pait- fi lamvaniaifin lltapäimällä. vos kihlat, Zenith y.m. tarkkauskellot osteta n halvimmalla liik keestäni. Korjaukset tehdä&nhyvin. Robert Korte. Kelloseppä, Jyväskylä. Puhelin 215. 1086 ZuIO» dimsxilii. uOm =ii tiidtia= tuotteita suositellaan. tse Alt Ntthijänvk. Hyvät kellot. Kellut, Sormukset, Silmäla sit ja Lämpömitta rit saa halvalla August Hännisen kaupasta. 2075 Liike- Ja ammafflosoffelfa. Artturi Wakkola r asianajaja Jyväskylääsi, parturi OUilaUen Uiosaa, lähellä Hotell Vahlgrenia. 48 Tavataan 10—2. — Pihelin 195. Hieroja- ja Sairasvoimistelija Zkanna fiehtinen 81 Kauppalaisseuraa talo. - Kirjansitoja - A. PELLIKKA Jyväskylänä. Kaikkia ammattiin kuola vi a töitä ota- tehdäkieni. Seinäkarttoja kiinnitetään k an kaalle ja kiillotetaan. Taalan kohysliatoja suuri varasto. Balkkaja (portfölj äjä) val mistetaan. Hiom.! Lainakirjastojen kirjoja «ido- taao huokealla 100 Matkailijakoti „R A U H A" vastapäätä rautatienasemaa. Siistiä huoneita matkustavaisille. Uusi Matkustavaisten koti. Kanppakadan varrella. Huoneita ja ruo kaa matkustavaisille y.m. ja kuokauaittain samoin. Puhelin 120. Jyväskylässä heinäk. 6 pinä. 1880 Anna Sirenlua. Reino Tammivuoren Nisu- ja Sokerileipomon tuotteita suositellaan. Hyvät ja halvat hää- ja hautajais- konvehdit aina saatavana. 286 K. OKSASEN Ruumisarkkuliike — Jyväskylässä — myy ruumisarkkuja 2—8 mk. ja korkeimpiin hintoihin Puhelin 94. 1291 Satulaseppä ja verhoil ja 0. LEPPÄNEN, kauppatorin varrella. Hevosvalj&it?, matka- kapineita y.m. Tilaus- ja koijaustyöt tehdään huolellisesti. 1637 Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ake Land. Bsatimiea Kammosen talossa Kanppa kadan varrella.! 5* Avoinna 10—S. Puhelin 188. Varatuomari Harald Boucht, 95 Asianajaja Vaasasta. Kaarlo Liukkonen, kraununmmitmies, varatuomari Korpilahdella. e: Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaesaa SnnMiii it £tMtltiiä my? Uust Ruuuniarkkukauppa alen» «etuilla Hinnoilla. 91* Vlom & Kumppani, 92 Snroöstolö. Castren & Snellman ^ . Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telef. 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 35. EINAR KEIUN IN Kellokaupassa: Kokonaan uusittu varas ta hopia-kuoriaia tarkkuus tasku kelloja, niinkuin aZaniM" Ja «Omega", valmiita kultasia kihla- ja koru- sormuksia, väril- lisiä ja valkeita silmälasia. Haom.! Hinnat entistä halvemmat hin taluettelo asiamiehille ilmaiseksi. Puhelin N.o 188. 1081. Koski-Suomen RakeiraualUktt „TARKIO" os. Jyväskylä, Tarmola. Suorittaa kaikkia rakennuFa • laan kuuluvia tehtäviä nopeimmin ja kohtuullisimmilla hinnoilla. Eri koisala: Huvila- ja kaupunkiraken- nukset. 1Z42 KULLERVO Tapaturmavakuutus Osakeyhtiö. Asiamiehet Jyväskylässä: U.Jaa tinen, J. Karjalainen, E. Mansnerus ja J. Tommila. 1508 Parhaat ruumisarkut V. Hänninen. Puhelin 157. HUOM.! Hinnat alennetut. 1296 »Vahinko ei tule kello kaulassa". Omaisuutenne vakuuttaa edullisimmin POHJOLA. Asiamies Jyväskylässä 841 Arvi Koskinei. Nuorsuomalaisen Puolueen PUOLUEKANSLIA "M Helsingissä, Kasarminkadun 23.88a, Päivölän talossa, on kesäkuukausi na avoinna arkipäivinä 12—3 Pu helin 5429. — Puoluesihteerin ko tipuhelin 68 65. Pohjoismaiden Osakepankki Eilisessä Keski>Suomcssa on jo ly» Hyesti koitella mahdollisella iylmämeri» ist)ij!>ellä lyhyesti mainittu, että Hallit, sija on ^wahwistanut sekä waltakun» nanneuwoston etlä duuman tekemän yksimielisen päätöksen waltakunnan- IkainsäädäntökWmyksesjä. Mn seljäsjä loissa Mana je tieto lehdellemme pää- kaupungista scxkpui ja sen tuoma tun- nolma oli yön tunnelma. Tuli mie- teen, oitä kansamme nyi seisoo kah dennellatoista h e tuella \a> että sen hetTcti takana on uhkaäcva yön pi meä. ^ll ii sija, johon me w i i in e k- s i kartella uskollisien Äantaisten lu jalla luottamuksella kiinni tarraisim- inc, on meidät jättänyt. Sillä Hän on omalla korkealla tädellään allekirjoit tanut meidiin kuolemaniuomiomme. ^Venäjän tftrkaioc'1 ta on nyi saanut ajeluksi iuipi :ahlon!sa Tuomeen näh- de n. Woi>simm<pa sanoa, eriä koko siivis- iynyl Europpa turhaan nousi vuoles- ia min e. Se ei mitään päätöksen tekoon auttanut. Me livoimme ymmärtää sen, et:ä We- näjäil air.ro »racdli tuon ^>>sy!>!yksen näin Pilkalle ivieiMvälsi, kun kerran älole oli tohiy ja ulkomainen loaiku- lus Puolestamme oli asiaan sekaunut. Me woiinme ymmärlää senkin, -että Suomi piti olla lvas:alahja wenÄäi- selle natsionalismille, joka oli niin ' J hi I » jon Hrannut werta ja rahaa Venäjän wallankumousliikkeeir tukahduttamisek- si; läinän!.'iMeen, joka uhkasi ilse lsaa- rin wal laisi ui n ta. Benäjän Suomi-slpjät, joiden pyy- teiden ^ajaisi nykyinen pää.ninisteri Siol>^'in on an-taunut. oivat aina esit- läneet Hallitsijalle Suomea kapinalli- isena maana, joka käy käsi kädessä Ve- iiäjän irallankumouksellisten tanssa. Täältä nuiä on muka auteitu-, täällä niille on annettu turmallinen koti- lpaikka, iTuomen kautta on aseet heidän i.aftmjä kuljeteltu j.n.e. tällaisia loppu- matiomia ipavjauösia on yhtenään Suo>ni-,w!hollisten taholla .palliisijan kohvaan toitotettu. Epäilemättä tämä t.vaikutus on ollut ^patjankin painamas- Lavppas ja Teollisuutta varten. Omat varat: Smk. 25,000,000: —. Talletustililtä Talletuskonttokuinntti tililtä Kodin Säästökassasta . . Juoksevalta tililtä . . .' 3 pros. korko. 5 pros. korko. 10 A. E. Lahtisen puusepänliike Nikolainkadun varrella suorittaa halvalla kaikkia puusepän alaan kuuluvia töitä. DM" Työ siistiä ja ajan mukaista. 1702 Theodor Lilius, pormestari Jyväskylässä. Ajaa asioita maaa virastoissa. Matka» IM maaseudulla. 52 Herrat Talonomistajat Huomatkaa! Sementti- ja asfalttialaan kuulu via töitä kuten: asfalttikatukäytä- viä sekä kaikkia sementti ja as falttitöitä otan tehdäkseni huolelli sesti ja halvalla. Sopimuksia voipi tehdä rautakauppias herra A. Nie- meläisen kanssa taikka omistajan T. Airaksinen, Lahti. Puhelin 256. 1754 24—86 Ilmoituksia. Kansallis osakepankki maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 % 3 „ . 47, . 2 n 4 . 1 , ■ »'/, . vaadittaessa 3 „ Talletus-konttoku- ranttitilillä J H » Sääatökassatilillä \ Juoksevalla tilillä 3 » 240 24—0 ei ole ollut muään »valtiollista enl'!- silyttä takanaan. Nouseepa silmien eteen tätä ajatel- lessa suuri kysymys, onko tämä mahdollisia. Onko madollista Paperi- ;>alaisella iapPaa siivislyskansa, jolla on takanaan monisatawuotinen historioi» linen ja luo Itiö Uinen elämä? Ei. sSlijHä se on mahdotonta. Jos meillä olisikin luo eniisl)ys, mutta ei elämänhaluista, käinminivemslä >n/kyisW!lä, joka laa- zasii syllii monemnoi>sesta yhieiskun- nallisesia >ja walliolliseslo uudistus- itiöstä, niin silloin se wielä olisi moh- l^ollis-ia. Äliutia ei nt>r. Me siis riipumme kahdennellatoista elämämme hetlellä wain Venäjän >iv!rkEvallan kaulaa m me smvittanlassa 'htruotöydesjä. Muna ttKtpa'.uuiw fiisi iv oi olla pi antin 'saopMiilla, joka nau- »M poikki leikta». Huomautimme jo edellisessä. e:tä ta(?doiiime mennä ymmäriämisessä niin pirtälle, enä Venäjän oma arwo ivaanii Suomen llijsymyksen lopullisen piiperillä 'hymäksymisen, kun «kerran ulkomainenkm waikuius oli siihen se- iautuniri. Eih«in 'suuri Venäjä salli muukalaisten sekautua sen »omiin st- Misiin asioHin". Niuua paperi on )vasia paperi. Sen käytäntöön panemi- jessa näkyy paperin lopullinen anvo. HMi.sija on woinut paperin muo- dollise-iii iivalxvisiaa. Muna «oi olla mahdollista, euä suä kaikessa anfa- ruudessaan ei tulla toteuttamaa»». Sto- lypinin pflhe wa^l0kunnanneuwosiossa Suomen tysymysiä käsitÄläessä anioi hiukan wchjausta tähän suuniaan. Muna se on wain olettamus, jclia puuttuu tosi pohja. Mutta kuitenkin kaikessa lapaukses- \a ''HMstoxPoipcrin käytäniöönpano näyt- täö, miten syivälle Menäjän v.'irkmral- ia aitoo meiihin iskeä ja kuinka helpos- ii meihin käy iskeminen. Ulkomaan siivistynyt mielvpide on aina- Päällä katsomassa tätä iskemistä. Ja siitä mielipiteestä on sentään Venäjän ar- . U'o ja Venäjän vccha-asiat hiMnkin j- H-Ikfli-an I°pull>z,<. Ich. ijjPpumi-. s»,-» me i»! nyl hyljännyt, meitä ei sittenkään ihyl. kää ihmiskunnan kehit«iks.'ssä Pohja» ivirtana kulkeilva n. s. simeellinen maailmanjärjestys. 3 y y äskylän Seurahuone Rauhallisimmat ajanmukaiset matkustajahuoneet kaupungissa. Ensiluokan ravintola. Yksityiaii seurue- ja kokoushuoneita. t87i £ w |n aikana kaksi ulkoparveketta yleisön kiytettävinl Heinämaiden huutokauppa. Lauantaina kuluvan heinäkuun 9 p:nä myydään huutokaupalla itse paikalla tämän kesäinen heinän kasvu Harjun rinteeltä Salmisen talon kohdalta kello 12 päivällä sekä heti senjälkeen viidestä noin hehtaarin suuruisesta eri pelto palstasta Syrjälän talon maalla Ni sulan rsialla, Harjun ja Nisulan ta lon väliltä, sekä myöskin veden ottopaikan lähistöltä. Jyväskylän Rahatoimikonttoriasa heinäkuun 4 pnä 1910. Anton Heinonen. 9860 dessään. Liehän täällä joitakin huimapäilä ollut. Mutta' Piläätö koko kansan jou- ,ua ljoidenkuiden kiihkoilijoiden tähden uhrattallvaksi? Hallitsija ei enää luota suomen kan» saan. 'Ia seniähden me nyt saamme Häneltä >kuolemantuomiomme. Maltackunnanlakimanisesli on nyt lcPullisesti ratkaistu. Kolmessa -kuu» kaudessa on 'särjetty Suomen maltiol- linen itsenäisyys, jota »vuosisatoja, cn rakennettu. W. 1362 annettiin suo malaisille ensi kerran oikeus ottaa ösaa Nuoisin kuni-nkcan ivaaliin. Ja siitä lähtien lmoimme laskea alun Suomen iMliolliselle itsenäist,ydelle. Tosin 'se Nuoisin »rullan aikana ei koskaan pääs- si,t siihen laaijuuteen kuin ollessamme Venäjän yhiei,desdä. Muna erityiseksi irvilliolliseksi alueelsi Tuomi silloinkin aina tunnustettiin ja oli se Ruotsin hallituksen silmissä kaukana ..tvoiito- maiden" ala-arwoisessa ase!nas:a. Se ei ollui koskaan tiimin, Miron, In>ke- r^n tai Äätisalmenläänin pnolinaises- >s<, 'ivapausasemaKsa. Mutta nyt tekee Wenäjän llvirkaival- ja Suomen, ajolla täiä nykyä on Iv^paa- mielisin parlamentti koko Europassa ja jota paalameuttia yksin Eiiglannin — lämän parlamenijisuuden tvanhimman kotimaan —lansa on ihastuksella mai° ninnut, Armenian, Grusian y.m. sem- moisien weriaise?si. Nekin lähettämä? pari kolme edustajaansa ivaltakunnan- duumaan. Maikka niillä tätä ennen Miten me aseiumme lyöntejä ja iskuja »vastaanottamaan? Siinäkin »voi olla paljon Venäjän wirkawalialle ennen aavistamattomia puolia. Kolmanneksi on wielä painamassa itse lain oma luonne, miten »vaikea sitä on käytän- nössä toteuttaa. Ihmiskunnan historia näyttää ennertfm kuolleina Mtyneiiä lakeja. Ja on mahld^ollista, että tämä- kin nyt tvcchmisietlu lvaltakunnanlain. säädäntölaki kuuluu tällaisten lakien joukkoon. Äkkäämme säikähtäkö nhkaalvaa yön pimeyttä. Menäjän kama ei ole mci- dän wihamiehemme, waan Menäjän wirkamc!lia. Ja tälle wirkawallalle on «Venäjän oma kanfa jo arkoja sit- i-en kuolemaniuoiniolä lukenut. Emci Mrisu Litn lesi> kiliiilstl kmch ftlifau 26-29 |:ui. <Jatkoa). Pi>tkän rupeaman perästä wih)oin päivälliselle käytiin. Jälleen keskus- lelua jai7ettacsia esitli mainittu :oi- mikunia kokoukselle scuroaivan ponsi» ehdotuksen: 1) eriä fortopinf.it ja koliseuiutul- kimusharraslukset oivat pidetlämät yh» renä tärkeänä puolena kansallistunnon iMenttämisliiössä, -joien nii-bcit .käytän» nöllitsessa toimeenpanossa on critoises» ti kan^llifuuden näkökantaa pide itämä silmällä: 2) eitä S. N. L:n Toi.niklnnan olisi koeieitÄixi hankkia eri puolueisiin kuuiluiivilta asioihin Perehtyneiltä kan» salaisilla perusiel-ruja lausuntoja ^'llaU sisia ^hleisluiinallisista, taloudellisista ja tvaltiollisista käsitteiÄä ja tysymyk» stslä, joiden icCmittämiicti katsotaan aulia>wan pyrkimystä yhteiselle tattsal» liselle Polvalle Liuon toimikunnan io» pnvalla kamalla iaateituna nämä tau» sunnot eri seuroin laotoon. Toimikunnan jäsen Äerären oli laa» tinul seuraaman Ponsichdoflman: Tuomen N. L.. jonka koko loiminia perusluu ?a'ir!allijelle pohjalle, katsoo nytyisen ajankohdan tvaali'wan nuori- sontii teellä erilyi^se» poniolvaa l>>ös. kenlelyä kansallisen yhltei^skunnan wah» ivistamiielsi ja snmentämiscksi. kokous h>»wäkfi>i yksimielisesti ici» milkunnan Ponsilause-lman. '^okemulsiaan kan'sa!!aisop:nnoisla ja kotiseutulutkimu?jesta esittiäväl tokouk» selle u>seat edusrajair. Lukurenkaai tumuiimar oleman par» hailen iäriesieuyjä Eielä-Aarjolan nuorisoseure-alueeUa. joka olt järjes- länyl iiseoPiskvluniön alueellaan. ^iotiseullululktmu-nuiiä oli monin paikoin järjes^eily. Taiakunnassa on keniles p<ira<ien järjesietiy n. s. krti- seutukeräily. Päi^vä olikin jo chnniu kulua niin enä oltiin Pakotettuja lyttäämään lä» lelläoleivat keskuÄelu?iMmiilsei seuraa, nxian Päiwoän, jolloin päätettiin fc>« lkoontua jo V-8 aikaan. Sangen anookkacm ja waihlelewa» cty] e luurien iltaman o(i S. Liiion taiimi?unia ja Satak. N. Liiton toimi» kunta järjestänyt Pirtille, joka alkoi heti kokouksen Päätyttyä. Iltamassa piti huolia >soilosla Kau::uan tormi» soilitokuma. Lennokkaan puheen edis- tylieslä ja Malisluksesta piti ylioppilas Armo I n>k il ä. Pulhirja mainiisi, elia katsahdus kansan muinaisuuteen on opetttfiKj jokaiselle miienkä ihmiskunta '.varmasti edisnfl>. Tilapäinen sorto kyllä Ivoi edisii>siä hetkeksi seisauttaa, mutta se maan n>i>iää ihmisten pyrki- myksen ja toiiiiinlat>alun iivikutukies- . . la ist>ä korkeainmalle. Senpä wuokst L,)hye-ti i>>»a yon P"neydes,a, ics,a ^ ^ r ()mi'icu Pelätä tutfia kaikkia Ä» miöitä yu^äriUtiäii, c-iTä tyytyä »van hoillaan olemaan. nyt kchdem,ella:o^ta tunnilla seisoin me. >wiittaa meille aamua kolme pe- lasiaiiixm kättä: orjiisi Venäjän n>a- paamielinen ja jalo kansa, jonka rin- -nassa lyö, »vaikka nyt tukahdettuna. Moimakas wapauden pyrkimi^s, toiseksi ulkomaiden meitä tunkema anvokas ja patjonkin waikutiawa yleinen mielipi- de ja kolmanneksi me itse. joika emme ensimäistä kertaa astu kansallisen koet- tÄemuksen kiirastuleen. Hallitsija on wain allekirjoittanut >paperin. joka on imelä kokonaan fiii>» tänköön panematta. Ja me luoiam- me. eitä I>vai'kka .Hollitsija, joka Ivolta* istuimelle noustessaan wahwis!i la-- kimme «ja lailoksemme, onkin meidät Tnhjeniäivän ja ivalaiseivan esitelmän satakunnan nuo- risosenrÄiikkeen historiasta esitti m n eräni Ij. ii. H orel! i. S.ingen iuur:a ihastusta herätti hra V. Anve- lan iau-lama raumanmurteinen laulu ..JeslanÄeer". joka oli ehdottomasti! toistetia?va. Sitä Pa.ilsi lauloi hän tunnetun niinikään Raumanmuneisen laulun..Meripoilitte weis". Sujumassa puheessaan S. N. L:n sch-.eeri ylioppilas E. I. Toimonen teloitti kaniallismiel^Mden inrfciutä näin u>hkaa!tvaii isänmaan loearan edellä. Puhuja Hautui m.m. että i'uo» malaisuus ja kar<wllismictistit)s on «kan- san elinehto. ei?ä se tunne saa kaniassa <k>>Iinelä ientähden että sitä on määrin käytetty. Hhanaan kuivaelmaan ^Väi»