Tiistaina 19 p. Huhtikuuta KARJALATAR N:o 43 19:0 Rihloissa: Alma Dahlström Aukusti Korhonen (K. S. 1 k.) Nuijan Kaisssssion käsityökokous on tänäiin tiistaina t. k. 18 p:nä klo 5 i. p. raati huoneen salissa. Jäsenmaksuja kannetaan. Nyt saapuneita ia f myy huokealla J. Hakkarainen. saatavana Ä. Heinosella. Vuokrattavana l:si kalustettu huone Rantakadulla N:o 17 E. Weckström. Mitä yleensä kansakoulutyön käytännöllisen elämän tarpeita wastaawammaksi tekemiseen tulee, niin opettajistolta ei moitane maa tia mallan paljoa silloin, kuin kai- kista kouluista malitetaan sitä. etteimät ne palivele tarpeellisesti elämää. Uudistuksen pitää tulla ylhäältä ja simnltapäin. Talou delliset y. m. esteet, jotka nykyisin pakottamat esim. puutarhanhoito- opetuksen monissakin kansakouluis- sa mäkisinkin olemaan maan teo- riaa, omat raimattamat kuntien ja maltion toimesta pois. Käy- tännöllisille aineille on maratta- ma riittämästi aikaa. Ia ennen kaikkea, opettajia on rumettama malmistamaan enempi kuin tähän asti elämää marten. Tähän miiineksi mainittuun seikkaan onkin jo kiinnitetty kau saneduskunnankin huomiota. Maa laisliittolaisten taholta on edus kunnalle jätetty anomusehdotus, jossa pyydetään eduskuntaa ryh- tymään asianinukaisiin toimen- piteisiin, että maatalousopetus saataisiin mäkinaiseksi oppiaineeksi maamme seminaareihin. Anojat sanomat hartaasti toimomansa yleisen oppimelmollisuuden aikaan- saamista, mutta myöskin nykyi- sen opetustaman muuttamista. He eimät tahdo kansakouluista muodostettamaksi minkäänlaisia ammattikouluja, tahtomat maan sitä, että kansakoulunopetus kyke- nee antamaan termeen ja mankan perustan jatkumalle ammattiope- tukselle sekä samalla herättämään oppilaissaan halua ammattitaitoa itselleen hankkimaan. Niinkauan kuin kansakoulunopettajain mal- mistaminen seminaareissa tulee tapahtumaan samoja opetussuun- nitelmia seuraten kuin tähänkin asti, niinkauman on anojain mie- lestä maikeata, melkeimpä mah- dotonta tyydyttämästi makmiskaa kansakoulunoppilaita yhteiskun- nallista tehtämäänsä mastaanot- tamaan ja omaa leipäkysyinys- tään ratkaisemaan. Jos sitämas- toin kansakoulunopettajat saatai- siin perinpohjaiseminin perehty- mään maatalouskysymyksiin, moi- simat he myöskin opetuksesta pois- taa, siitä omat anojat marinoja, ainakin osan niistä epäkohdista, joita siinä nykyään käytännölli- sen elämän »vaatimuksiin näh den on. Anojain tarkoitus on siis hywä. Toinen asia on, tulematko niaa- laisliittolaiset ja sosialistit käsitte- lemään tähän kuulumia kasmatus- kysymyksiä puhtaina leipä- ja maalaiskysymyksinä, joka pilaisi kokonaan hymän tarkoituksen. Missi raja on näet silläkin, kuinka pitkälle käytännöllisen elämän maa- timat uudistukset kansakoulun alalla saamat ulettua. Maalainen. W:llä äänellä 81 mastaan hy mäksyttiin mietintöön liittymä ponnet. Ensimäiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus perintökaaren 9:unen lu mun 1, 2, 4, 5 ja 7 pykälien muuttamisesta ja asiaa koskema lakiivaliokunnan mietintö. (5d. ^Kostonen mainitsi, että arm. esityksen perusteluissa sano taan, että siinä jätetään eduskun nalle esitys jäämistömerosta. Esi tykseen ei kuitenkaan sisälly tä laista asetusta, joten peruste luissa on amiettu määrä tieto Seikka on kumaama nykyiselle hallitukselle. Teki lisäksi pari huo maukusta mietintöön liitettyä mastalausetta mastaan. Asia ly kattiin suureen maliokuntaan. Ensimäiseen käsittelyyn esitet tiin työmäenasiainmaliokunnan mietintö palkkaussääuuöii kumoa mistä tarkottamien eduskunnan esitysten johdosta. Ed. Sillanpää puhui yh tenä esityksen tekijöistä laajasti kumoamisen puolesta selitellen sa malla palkkausoloja. Ed. Kaarne puhui samaten esityksen tekijänä innokkaasti sen puolesta kuivaillen palkkausoloja. Ed. G r a n s e l t puolusti mie tintöä lausuen, että palkkausolot omat järjestettämät yleisellä lain säädännöllä ja asia jätettämä ka siteltämäksi yhdessä palkollisolojen uudellen järjestämistä koskeman mietinnön kanssa. Ed. Pohjola esitti laajan lausunnon palkkausolojen paran- tamisen puolesta. — Asia lykät- tiin suureen maliokuntaan. 'Ainoaan käsittelyyn esiteltiin työmäenasiainmaliokunnan mietin- to työkymyttömyys- ja manhuns- makuutuksen järjestämisestä. Ed. Renmall ehdotti asiaa zöydälle ensi iviikon ensi istun- oon. Ed. Granfelt puolsi ivalio- unnan ehdotusta. Hän katsoi, ettei päämäärää moida saamut- taa ennenkuin on olemassa tav 'at tiedot asiasta, joita malio- unnalla nyt ei ole ollut saata- missä. Englannissa käytännössä olemalla makuutuksella on hymiä in puolia, mailka eimät armio- laskut pidä sielläkään paikkao.iisa. "aksassa moimassaolema makuu- mustapa on meille someltuinaton. Toimoi lopuksi, että eduskunta hymäksyisi mietinnössä olemat ponnet. Ed. von Troil lausui, että makuutuksen järjestäminen olisi ^ätettäiva sillensä, kunnes on saa- tu selmä täydellisen sosiaalisen makuutuksen mahdollisuudesta ja asia palautettama maliokuntaan. Ed. Wera Hjelt lausui pää- asiassa olemansa mietinnön ja ponnen lannalla, tahtoi kuitenkin esittää kaksi toimomusta, jotka maitokunnassa olimat joutuneet ivähernmislöon, nimittäin, että asten puolesta saataisiin suorit- taa maluutusniaksu ja että syn- nynnäiset raajarikkoiset henkilöt sai- kivat myöskin erityisillä ehdoilla makuutuksen. Es. M e e h e l i n esitti sekä mie- tinnöstä että myöskin mastalau- "eista poikkeaman mielipiteen eh- dottaen asian sen muoksi lähetettä- maksi maliokuntaan. Ed. I. Castren kannattipöy- dälle panoa. Asia pantiin pöydälle ensi mii- on ensi istuntoon. Esitettiin eduskunnalle ed. K i r- m e e n y. m. mälikysymys, joka oski eduskunnan toisilla maltio- päimillä m. 1308 hymäksymän 'unnallisasetuksen »voimaan saat tamista, ja ed. Pärssisen y. m. mäli- kysymys, koskema »väkijuomien kuljettamista rautateillä koskeman kiellon kumoamista. Wctlitysr>mr)kset pantiin pöydälle e»»si istuntoon. Kirjallisuusseura»', kerto- mus sille rnyönnctyistä ^0,000 markan suuruisen »valtioamnn käyt tämisestä pantiii» pöydälle ensi istunlocrn. Huhtik. 15 p. Ilmotettiin puneen t. k. .'i eduskunnalle saa- pnä tapahtuneen lähetekeskustelun johdosta adressi Peräseinäjoelta. 'Adressi on jo ennen lehdissä julaistu. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin ehdotus asetukseksi tuulaakimaksu- jen perusteista ja hymäksyttiin lopullisesti talous- ja suuren ma- liokmman asiaa koskemat mietin- nöt. Mietinnöihin liittymistä anomusponsista syntyi keskustelu. Ponnet kuulumat: että eduskunta alamaisessa mas- tauksessaan lausuisi toimomukse- naan oleman että asian johdosta annettamassa hallinnollisessa ase- tuksessa tuulaakimaksun laskemi sen perusteiksi eri kaupungeissa mahmistettu prosenttimäärä alen- nettaisiin, ja että saman prosentin korkein raja määrättäisiin 1 pro- sentiksi, sekä että eduskunta _ alamaisessa »vastauksessaan anoisi, että K. M. antaisi seuraamille maltiopäimille armollisen esityksen tuulaakimak- sujen poistamiseksi. Välikysymyksiä. Mäkijuomain kuljctuskicllon lakkauttamisesta jättimät keskiwiikko»»a H. Pärssi- nen, Walpas-Hänninen y. m.sos.- dein. ryhmän puolesta eduskun- nalle ja on se sisällöltään seuraa- iva: Luomen kansan eduskunnalle. Erinäisten anomusten johdosta päätti senaatti alussa »vuotta 1W9 rajottaa mäkijuomain lähettämistä maltion rautatieradoilla, joiden lii- "enneohjesääntöön tehtiin sitä tar- ottamia muutoksia ja lisäyksiä. ;o edellisellä muosikymmenellä oli zalliluksen toimesta saatu kielle- tyksi mäkijuomain postissa lähet- äininen ja rautateilläkin oli mäki- juoinain käsitamarana kuljettami- »»en lakkautettu. Sekä laki että ylei- nen »väkijuoinaliikettä mastu-taiva mielipide, mikä moimakkaammin on ilmennyt kieltolakimaatimukses- a, on painostanut tehokkaampia mäkijuomain lähettämistä koske- wia rajotuksia. Kaikenlainen mä- kijuomain lähettäminen poikkeaa niinitt. kokonaan siitä »vähittäis- myynnin määrittelystä, jonka w. 1892 annetun palomiinan ja muit- en poltettujen mäkijuomain myyn- tiä ja kuljetusta koskeman lain 4 :n 1 kohta mähittäismyynnistä antaa, ja jonka mukaan mainit- uja »väkijuomia saa myydä mä- jittäin ainoastaan noudettamaksi. Sama käsitys ilmenee myös p»l- leena oleman lain 15 ja 62 §:§fä. Tunnettua on myöskin, että mo- nessa kaupungissa »vallitsemain mäkijuomain kaupan lakkautus moi olla jossakin määrin tarkotustaan mastaama ja tehoisa ainoastaan sillä ehdolla, että mäkijuomain lä hetteleminen rautateillä on kielletty On malitettamaa, että tätä näin lainmukaista ja luonnollista mäki- juomain lähettelemisen kieltoa, jon ka ulottaminen »»»uihinkin »väkijuo miin tuin poltettuihin on ollu hallituksen mapaassa mallassa, masta m. 1909 ryhdyttiin toteut tamaan. Suurta paheksumista on sen »vuoksi kaikkialla »naassamme he rättänyt se äkkiarivaamaton pää tos, jolla senaatti »viiine kuussa riensi kumoamaa»» mäkijuomain lä hettämiskiellon rautateillä. Kun nykyinei» hallitus ei ole ilniotta »»ut mitään pakottamaa tai jär jellistä syytä, minkä »vuoksi masta m»loden merran »voiinassa ollut, lakiin perustuma, todistettamasti yleiseksi hyödyksi maikuttanut ja helposti malivottaiva »nääräys on ollut harivoje»» mäkijuoinakaup piaide»» eduksi kun»otta»va, esitäm me senaatin asianomaisen jäfevicn mastattaivaksi lysyinykseen: 1) millä perusteilla »väki juoinain kuljettamisen kielto rautatiellä on kuinottu, ja 2) mitä keinoja senaatti aikoo käyttää mäkijuomatur »neluksen ehkäisemiseksi? ltufista kunnallisasetuksista. edelläinainittua mälikyse- lyä, omat eduskuunai» sosialistiset jäseuet eduskunnan hymäksytlä- »väksi jättäneet uusista kunnallis- asetuksista seuramvasisältöisei» »väli kysymyksen: „Wuoden 1908 toisilla maltio- päimillä hyiväksyi eduskunta puo- lestaan uudet Maalais- ja kau- p»n»kikuntaii» ku»»nallisasetukset, 'Asetuksen kunnallisista »vaaleista ynnä Asetuksen taajamätistei» maa- aisyhdysklmtain järjestämisestä eräissä tapauksissa L~> pnä kesä- uuta 1898 annetun asetuksen • ci 9 ^:i» »nuuttamisesta. Ä!utii maikka siitä, kun eduskunta sano- tut asetukset hymäksyi, on kulunut yli puolitoista muotta, ei näiden asetustei» kohtalosta ole kuulunut mitään, »vaikka kyllä useita sekä ainoilla että jälkeisillä »valtiopäi- »villa hymäksyttyjä asetuksia on saatettu asianinukaisen käsittely»» ekä wah»vist»iksen alaisiksi. Kun kuitenkin puheei»a olemat asetukset, »vahivisteiuiksi tultuaan, »voisiivat tuoda »»»uutoksia työtä- tekeivä»» kansanluokan oikeudellisiin oloihin antamalla tälle luolalle mahdollisuuden ottaa osaa kuntain asiain hoitoon, sekä samat asetut at toistivat mukanaan pienen Val- tiopäiiväjärjestykse:» 32 $:,» uoja en eduskunnalta lupaa saada asianomaisen senaatin jäsenen »vas- tattaivaksi esittää kysymyksen: mitä senaatti on tehnyt tai ai- oo tehdä näiden asetustei» moi- maan saattamiseksi? Yleisiä uutisia. Senaatin oikeusosaSto. Uusia senaattoreja nimitetty. Korkeiinmassa paikassa on se- naalin oikeuöosaston jäseniksi ni- mitetty hoivioikeudenneumoS A l f ed Agathon Liuksiala ja Mäutyharjuu tuomiokunnan tuo- »nari Benjamin A n n e b e rg. Asetukset sahanAmaksuistn ja sahat»» Puutaivaran tvieuti- tnUiSta ivahivistcttu. Korkeiniinassa paikassa tapah tuneessa esitteliistä on mahmistet- tn asetus sahausrnaksuista setä asetus sahatun pu»itamarai» mien- ti tullista. ZlriiZ. esitys leimasuostunnnSta on tvahivistettu korkeimmassa pai- kassa. Täästöpaukkiasetukse» muutta- Mlneu. Korkeiinnlassa paikassa tapah- tu»»eessa esiltelyssä oi» hyiväksytty asettis n»»»utoksesta säästöpankki- asetukseen kesäkuun 19 päimältä 189.'^. Vtyöuuettyjä lvirkaeroja. Pietarista huhtik. 16 p:,»ä. Tu- run homioikeuden marapreside»»tille Fredrik Francis Bruunille ja ho- wioike»ldenneu»voksille G. M. Te- Lirille ja ö!. von Meiidtille on esittelyssä korkeimmassa paikassa !»lyöi»netty hakeniansa mirkaero ja eläke. K e n r a a l i k u »v e r nöörii»kanslia»» osastopäällikölle Artishessille on 'orkeiimilassa paikassa rnyön»»etty hakemansa mirkaero. Walt akunnanlaiusäädäutöasia perustuslakiwaliokuuuassa. Perustuslakimaliokunnan aset- aina jaosto maltaku»»nanlainsää- däntöasiaa marte»» o»» ryhty»»yt tarkasteleinaa»» erästä malmiste- eman keskustelun perustuksella malinistettua luo»n»osta eduskun- nan mastalikseksi arin. esitykseen maltakunnanlaiirsäädäntöasiasta. ^ Luonnoksen tarkastelu mienee lä- himinät päimät. Csitys ammattieutarkastuksesta senaatissa. Senaatissa esitettiin torstaina ^enraalikumernöörin kirjelmä, jon- a mukaan senaattia oli käsketty «»»tamaan lausuntonsa edilskun- nan mastaukseen arm. esitykseen ammattien tarkastuksesta. Se- naatti päätti pyytää teollisuus- hallituksen lausuntoa. liyytiasetusteu huojentami- «en. Senaatissa käsiteltii»» tk. 14 p. kenraalikumernöörin kirje, jossa puydettiin senaatin lausuntoa edus- kunnan alamaisen anomuksei» joh- dosta, joka koskee kyytirasitusten huojentamista. Senaatti päätti »vaatia maan kaikkien kumer»»öö- rien lausuntoa. yliopisto» tvuosirahasääuuön' 7 , f pa .. : "P 1 ''',.' muutosehdotus. Ilmoloja koske>o,m pon,»ehdoluk,i i-c>„aatt> ,Idätti tf 14. n f m-- l 0li '1 a m - n», ehdotetaan. Kajaaniu kihlakunuau komileau mietiutö on äskettäin jätetty senaatille, ja esitellään se maanmiljelystoimitus- ku»»nassa ensi perja»»taina. Laajassa mietinnössä oi» seikka- peräinei» historiikki kihlakunnan »vaiheista ja eri elinoloista, päät- tyen selontekoon kihlakuiman ny- kyisestä tilasta. Mietintö päättyy useihin eri ""in, Senaatti päätti tk. 14 p. kor- keii»»paan paikkaa»» alistaa teke-^ mänsä ehdotukset muutoksiksi »naa- lisknun 18 p. 187."> annettuui» arm. asetukseen, joka sisältää uu den »vuosirahasääi»nvn Suoinen yliopistolle sekä 11 p. marras- kuuta 1886 sa»»ottuun muosiraha- ^ sääntöön annettuihin lisäyksiin.' Ehdotuksen nulkaait tulisi yliopis- mäkinaisten että »valtion asettama komissioni kailli kihlaluiuiassa okiuat kruunun »vilieiyslelvoiset maat ja suot sekä telisi »valniiin ojitus- ja palstotussuunnitelman niitä »var- ten iiiivei» lailtainisctsi untisti- loiksi: että maaiiiviljelys- ja uutisivil- jelyssilunnitelinan toleuttainiselsi myönnettäisiin »valtion »varoista puoli miljoonaa »»»arlkaa. niitä aika»»a lail!N! ton mäkinaisten professorien ja yliopiston ylimääräisen kirjaston- 1( . hoitajan saada ivuotuista palkkaa ^ paitsi yliopistosta suoritettua' ( 1,000 markan palkkauserää r.,<>00 mk. palkkaa, 1,000 ,»»k. korotusta ja 10 muoden paliveluksesta,, 1,000 mk. palkkiota sekä lukuun- ottamatta niitä prosessoreja, joilla .... . .... r 11 '* t jeuran p(tuueutt'eeu otcuaiunx p»- Uii ivavlcn lu; osnuskassojen hoidettaiuaffi cätrte teit sitä »varten kaiöum;.:;i sään nösten mittaan: että erityinen suonivilieiys.agro noonii kihlaiuimai'. »naaniviljelus on mapaa asunto, 200 rarahoja. yliopiston töinään huolta »rntjely^rahaston »nk. »vuol- KMi meneivä 1,000 kauserä muutetaan mirantoiini-.^ l etta inaataloilSncuivouen linna ruspatttiotj». ! kihlakunnassa niuutenlin melkoi- Määräraha magneettisen kar-! Usätiaiftii^ ^ iQnQit)onnt^iotijut fontttccin Senaatti on päättä»»yt korkeim-1 ^^lZttamnvsa järjesty!?es^ a seta paan paikkaan alistaa, että Suo-' ^vtlainon ^ etta Hgryiisinmcu rei- men magneettisen kartan laatimi- me^stvisja ryhdyttä»?»'.»»: seksi meteorologisen keskuslaitoksen! kustannul^lla a»- n»enosääi»tööi» saataisiin ottaat'.' ! me;»re»tticn^ lativaieuvut Ka- 18,000 mkn määräraha, eixintäin; kansia yydlstettännn tcle- 1-'> »vuodeksi muodesta 1911 lu-! sovrn.joydolla, jota unniat lUtapu kie>» sekä että malmistaivat toin»en- ^ lc»ip»vät: . ^ piteet sanottua työtä »varten myö»»-1 kolnie ^ jairastupaa (Jiut)- nettaisiin täksi »vuodeksi 24 tuhmr-l mooii, Hyryiyalmeile ja Puola»»- nen markan määräraha. matka- Nuorten taiteilijain apurahat. Senaatti on päättänyt jakaa nuorten taiteilijain matka-apura- Hat tänä muonna seuraamasti: golle) kihlakuntaan perustettainii»: että kttnnille »»lyöniiettäisiii» »val- tion apua diakoinssain palltaaiiii- seksi sairashoitoa marten: että köyhää ja harmaanasuttua kihlak»mtaa rasittaman uyti)i!cu ^ kansakoulupiirijaoi» sijasta kansa- k u »v a a in a t a i t e e l l i s e t f ti=) „ tihlakuiinassa saatai- peiidit taiden»aalari I. I.Ruo--!?'" järjestää, n»in että »varsina»- kokoskelle !'>,000 »nk., taiteilija Ar-!^^ yleinptä fnniafciUuja oliv. thur Harald-Gallenille 3,000 »nk.i^ch^lp?, mutta se»» sijaan peru-, ja kuivaniveistäjä Emert Porilalle »kcttaisiin kiertämiä nleinpia tansa. 2,000 mk.; s ä w e l t a i t e e I l i s e t sti pendit säiveltäjä Lemi Madet- ojalle 2,000 mk. sekä näyttelijä Hrjö Somersalmelle, yliopp. E. ^>l. Li»»dholmille, sellotait. C. E. Waseniukselle ja sellotait. A. Ls- »verlundille 1,500 mk. kullekin: l a u l u s t i p e n d i t Ingeborg Liljebladille, laulajatar ?a^n»ar. Parmaalle, pia!»otaiteiiija Elli' Uotilalle, »viulutaiteilijoille Heitti' 5tai»saselle ja Sulo HursusdU 1,000 mk. kullctiu; »i ä t) 11 ä tn ii t a i t e e I li set pe ndit näyttelijätär Helmi Li»»- delösille ja Anni Pitkäselle 2,<>00 mk. jkouluja, joissa 2—•! luolan kurssi " opeteltaisiin päätettäiväksi »oarjU naisissa kouluissa. Joensuusta ja I ' I ■ « ■ ! . ?! (itiPnon«TR ^OCstltiJVii V.n:i pidettiin »vii.ne l~i v:nä tohlon ' f i ; Q|l»Nlt05]0. kvrvus sunitimlnina t. I. A. Sanostcönlin Mälikysymys Suursaarella ja Tytärsaarella toimittamatta jääueitteu edusknutawaalieu johdosta. Wiipurin lää»»in läntisen maali- piirin sosialistiset edustajat jätti- »vät perjaittaina eduskunnan kans- taan »välikysymyksen sen johdosta, etteimät Suursaaren ja Tytärsaa- ren asukkaat moineet ottaa osaa äskeisiin eduskuntamaaleihiu. Wäli- kysymyksessä pyydetään eduskun- nalta ^lupaa saada asianomaisen hallituksen jäsenen mastattaivaksi esittää kysymyksen: Minkätähden hallitus ei ajoissa toimittanut pe- rille Suursaaren ja Tytärsaaren waalilautak»mnille asetettuja »vaa lilippuja roiime edustajaivaaleja marten. Mlteis»»»etsät. Lei»aatissa esiteltiin perjantaina keuraolikunzernöörin kirje ja ini- »'.isteri»valtiosil)teeri»»miraston kir- jelmä, iiiitkä koskemat ehdotuksen aatiinista edilskunnalle ani»etta- »vaksi esitykseksi eräänlaatuisista yhteismetsistä. Senaatti lähetti asian maliokuntaan, joka on ase- lettu tekemään erinäisiä muutos- ehdotuksia metsälakiin. BZeuäjäu historian ja »valtio- tieteen prosessorimoirka. Tohtori N. L. Lehtosen ehdolle- pano Venäjän historian ja mal- iotieteen prosessormmirkaan kar istettiin lopullisesti yliopisto!» kon- istorion kokouksessa miiine keski- iviikkona, jolloin tohtori Lehtonen lopullisesti pantiin ehdolle mai- nittuun mirkaan 27 äänellä 13 mastaan. NiMvanuiemeu keskuslaitoksen ylilääkäriksi on senaatti puolestaan nimittänyt aman laitoksen ensimäisen alilää- ärii», lääketieteen lisens. A. Lind- r o t h i n. iluskultauteiksi Wiipurin homioikeuteen on otettu t. k. 11 p:nä m. m. lakitieteen ylioppilaat E. W. Kuokkanen ja W. A. A. a l n» i. Henkikirjoittajat. Rantasalmen kihlakunnan hen- ikirjoittajan mirkaan on senaatti puolestaan nimittänyt Haapajär- wen kihlakunnan henkikirjoittajan K. B. Steniuksen. ))!etsänhoiwlaitos. Iisalmen hoitoalueen metsän- hoitajan-mirkaa omat hakeneet met- änhoitajat N. H. L. Backmait, G. E. Hirn, G. O. Mallin, met- änhoidontarkastaja I. Hackstedt a lahjoitusmaan metsänhoitaja E. Mäntymaara. leganivirlaan ei oleiimoitlantrnutt kelaan hakijaa. Helsingin suomalaisen realilyseon »voi»»»istel»lnkollegan »virkaa on ha- kenut m. n», kollega Joh. Fr. Blom- qivist Ioensullsta. Joensuun—Nurmeksen rauta- tie. Senaatti on oilentrannt ne- ja ivesiralennusteii yllttallifuksen pyy- lämään tarjoufna liekojen, silto jen y. m. Dantlimi^vut Iomimm' — S jhiuuetsei» raniatieralennusta luavteu. Pohjoi^-5tarjaia!i tin kclNttatiZStihdiStyisen f?- konkscssa 1', p. t. k. »naanmi ljelysieura>.» hlioneusrossa käsiteltiin scuraa»via asioita: Luettiin kaufanopisiou ja euiä»»- läkoul»:»'. tili?' liliivuodella i e »o.s — 1-»''> icld liliiit&uavtajiCi! laun:»»- i' 1 , jt"ilta nojnUa nuii.aivniih» ti!i- ijup(ii;s -i.iiveimsllisiUe. Aot.cr-uaiuavna ia uvtv;i!iaiviC't j iicarci» Heini; ';:^v]yiai r c!: JL H. M. Ä>ir:amo!l folVi r>r.i ivarn.nauen jäzencn C. Cvpm.v.iiu sijaa:» w.it:ti:t:i iffiairuom.ui f-. Saloheimo, aflronoc>«ni it. O. :)icino:a ja ruunia o- Hirmonen. Eroo:i-isw»wrossa o':wa ivarajä- sen A!-iia Lackstr^ut »valitliin uu- delleen. Katsottiin mäittäizkättömäksi ra- keutaa kansanopistolle iäfttyö- ja auiinrakenztus scl.'i .o.ä..ä^tclu- >.a».e!tNt!S. ^ i 15' IV VlU'u\u'iU' ; Ci iii nivtaunu^a.j/io: o;i;oar !tä:)'iä»ul!lä. Suiuäi: {uaiitaniiilUitii-Ui: iUai. a zvuoraa:u!u^. ja ukiUVM nä- nen, jota marien o.i tuo- ta-lnusanvio täsillä. -jav.nä »uai. nitur Uiätaiiuiisarivior päättyivät senramviiu summiin: käsityö- ja ajmuuia- kennukseen . . . 24,6:)2: 7~> W o iillistelurakei-.uuk- scen iii,! M); — PäärakcmtitUeit kUu= iooi.paitoon . . . V-.ii.-: 20 Taiteeuhärrai 'ajat Joensuun Näatcluiäsjiuaa i" liaittiusseuraa h> . \i, • Ilosaaren teatt^x ital-.:i Jaiiantai*ua 2:i p. ja .^'nnur.' i . m 2t p. t. k. kio 3 i. Musta siipi. S-ntiytökFiacn auytoif:.':. Ki!j. Kaario Älra. ii :• y 1 i ppuj a . 2: 7,l>. 2: 1: ,">0 ja 1 »nk.; ;rirv 1: *.(», I: . 75 ja 50 1'. my}'!..'in i. - lirlyiäntöiliin torstai: n: 1- j>. ■ > J o ' n s n ii n i. ' 1 1 ! l K :i :i j> ;i H S a (Jilil. 2 f -"I: :' : •! - >«'>'»!»>,»ii» suniiii.',laina ii," iii •> > ! kli i v!ii !.> . : . ' l' |. U !, n f !• : V U:- VJijt. S»Iil. 4^,210: cuapOiU: Cii u'.;Ua. sioiic: Cutiya vCileiv.~. iv".,i i.■.*,.;uiriiit- la [eitvaaroat :nääiät: yksityiselle kohdakkoiit iiHusintaiua . . . y,(n rP: — Valtiolle .... 2N,:W: :!H ^a iaii;an*vttt.'u '-a. i:■ ;■ : [ c yo a u »o j i a ; a. - uMtiin |il:c v. . . i"cs:ä l'OM ; ::'Hia.: o.v. . .. . Kyiyittykjesta oi! . nan ennen tekemää pää:.-'.,c2.. . sa sauiaa miellä, eitä o:: mii tällä kertaa mainitun iv <. .. lähettäminen iticammar*.a:ii» .. u^sta. 2 .»ma s ia n: ~i'.- pidcitännii: iivpaiaiuin -.Ui::.:: .. 0i:-.:a osaa pit.ia:,uL; ii.:, ;;: i .■■■ mälli iltama, j;aa U; ' }Vi.O : Ui; .1 C. • .. -.1 ; :. i! C ' i i .1 . ; -i 1'T. 'vi;'. i;:il'." ;. : -% "tlUIUUI -.a - tlHtilii"; OVUniili. ii ilO ioimitunta pilämaan hnciu". ..a::- leliniskä, joka ioi>»i'kun:a tualUicv »nyöskin henkilöt kappalei>e»; cfi= tyksiin', mainittuun töimiCumu^t m limat: rouioa tietee .. Jievg, neiti Hilja Pöntinen, as:-. - noonii H. C. :7ieh:ola, n:lto R. Käkelä ja toimiltajc. A. Hurmerinta, miiineksi mami: tu .. ioinnkluinan koloon ku-s'.''at''i. :»!!k. KesknSlelliin ji^lajc sesta. yllä mai>iitn!!e joita oli haken löt nimittäin: n:- ijhdiotnls.'lle .!t sellraaivat henti- a) Kapelli m ostariksi: Samuli Kitmpuumfi zialmola, Nikolai Bogdanoss Suomen rau- tatieläistei» kapcllimest. Pietarilta, Paul Kaetsch tapelliinesl. K ristii- nasta, H. ^risehgesell kapekkimesl. Oulusta, Sa»»t. Hallaivuo Hel- sinki, Toimo Saarenpää smvel- täjä Helsinki, .y,oh.n'.nes Ayräv laulunopettaja Turku, Heikki ^ei- nonen Äiipuriu orkesterista, Einil Hällström kapellimest. Porista, Otto Tarola Joensuusta, Sandström kapellimesr. Inkoosta, Th. ^)!annerström kapellimest. Pie tarsaaresta, Herinan Hi:',acler herttnallinen homimnsiilkeri ja ton- serttimestari Meining?ni<'i.<i. kaksi jotka ei»vät tahdo iiiiiieänsä julkai»ra»vaksi. b > Orkesterin j ci t o r rr> i s v i x- to ku»»n a n j o h tnja k s i: Kapellimestari :Uobevt Kärkkäi nen, Hanko, kapellnneztari Pani Kaetseh, 5irisliina. c) T o r m i s o i t k o i it n n a n ja kuoron j o ht aj a k si: Kapellimestari W. Tuominen, Helsinki. d > T o r w i s o i t t o k u n nan j o h- tajaksi: Orkesterisoittaja Kalle Iarmi, Vii puri, Soittotaiieilija Otto Eriviiig, Oulu. e) Orkesterin j a k u o r o n johtajaksi: Laulu- ja soittotaiieilija Taneli Hurri, Joensuu, kapellimestari Otto Sarola, Joensuu. s) K o n s ertti »n e st a r > k s i j a t o r iv i s o t t t o k. johtajaksi: Kapeliiniestari Otto Sarola, joensuu, Hoivimusikeri ja konsert- timestari Herman Hitzaeker, Ätei- ningen. g) Konserttimestariksi. Otto Sehuehard, Oulu. ^)llämai»»ittuihiu »virkoihin t:iu- ivat yksimielisesti »valituiksi: Or- k e s t e r i n ja s e k a k u o r o n j o h- tajaksi laulaja ja urku- r i Taneli Hurri Joe u- suusta, sekä ivarajohta- jaksi, konserttimestariksi ja t o r w i s o i t t o k u u n a n joh- tajaksi h e r t t u a l l i n e n ho- w i »n u s i i k k e r i ja konsertti- mestari Herman Hitzacker M e i n i n g e n i s t ä. Soittajien malinta toimitetaan mahdollisesti tällä »viikolla. .koululaitos. Joensuun suomalaisen klassilli- sen lyseon maantieteen, luonnon- historian ja kaunokirjoituksen kol- uoomi Rieharo :)ruhanen. ^oeirsuiln kauppa-apuiai^e» iih^i^thkfcllä jahuna:!'.n.!a tavpäteiita. .^n!n:t- taja T. K ö n c »t e n r iii cfuelutöu entisajan lauppaotoista 'pohjois- Karjalassa. Puhuja lei: selkoa 10.-lra ivuosnadan ajalta saakka jolla ajalla nautittiin kahivia ia Karjalan kaupunlien jakauppaloi- den rakeilliussuuunitelmista, sekä sitten iitiöai niyöhäiseinmistä syn nyistä. Esitelmän liistorialliucn flfciltö io-jti oiiipäävM-t oman pmk- tatnntamme alnikehnostä ja kuu»»- tcIHhi otcifö fiia tavtTaanunfenc. Herra Auft. i-iilracn jotjbolta lau loi «r.icefitoro u-eaiilpia »'..uneroi- tet hijiodUd mcne^;i}tfcUvi, sca i .11= 1'ecii hra E. Pakaru>.cu lansui ra- non ,.Aill". Soinokunnan ioireU tua muutamia kappaleita, nähtiin nä»)itämv!cä kaksiiiäylvksine!: huivi- näytelmä ..Kiiparosijal", jota su- jui kohtalaisen hynnn. parhaiten suoriutlti osassaan Esko. Seurasi sitten »voiniisteluseura ..Varman" esittämäc sauiva- ja ic£hici:iit'cct ja hauskat pyrainiidit. jotla laitti snoritettiin foifes>:i. "Juiibeii peräsrä jaettiin pailinimt iviinte •alioisista hiiiUokiipailitisra, joiden ka saajain niinet jo ennen on !eh= desiämme julkaistu. Lopuksi oli hilpeä tanssi. Olisi ollut suota- ivaa, elä yleisöä olisi saapunut runsaanunin tähän hauskaan tilai- suuteen. ÄausallislttieiiStett tntoitcu liittu „5iaiewan wcsa". teli »viime sunnuntaina hanskan käivelyretkeu Haapajoen yuukoselle. Ä^atkalle lähdettiin Ilosaaren sil- lalta kellon alottaissa yytä päi- ivältri ja osa osanottajista saapui '.vähän »nlivhempää!». Perillä odotti tuuma kahmunmnu lurau- matkailijoita jo:;o;u'a käntlmtni läjiisi kiiman, tiun lalnvtt oli juo:»:, alettiin yleinen kokous. Ensimäiseksi otettiin käsitellä- »väksi osaston nimi, jonka ratkai- m oli rähait ttlaisimteen jätetty. Joensuun kansallismielisen »»uori- soliiton nimeksi otettiin „Kale- m an »vesa". Olemmehan Ka- leivalan juurta ja juuresta on »»ouseiva nuori »vesa kasmamaan ja »vaurastumaa!» suureksi ja mah- kamaksi puuksi, se puu on Ka- leivala, »voimakas ja mahtaioa, jonka joka solussa oit »virta aiv a kansallisuuden kirkas mahla ja koko ruiiko todistaa lujaa teuvet- --i,' yo^-in vo-.-iiium erainnva ! , .liiUKl.lC. ! i;' AIV' '■. ' jrii..o no», a tauc»!, E. Iumone»» setä te ei '«!. KimUnma, tciuuttaja T. Könönen, kaiPpa-apul. V. T»:ru- iren, ioiutittaja A. Hurmerinta, lvalounvaaja H. Hurincrinla ja yerra 2itc Hiuvone-:. Keskusteltiin sm e lcsäjuhle:-.. »vietosta tale:oan iciäi; aitana ja nnniilieltujsn raleiinustöit-en paatctum, ctid pannaan toiiiic- - »'. la-acuit kulut ja enusor fakeiiiiu-s-1 nlei»:en ruioiniana öiolille tai j.. lvsllu e>!.'at si^ niitee-na Smk. t hsuii-'. inuu!-,u!'. se-nlivan:: - s ; . ^ a ' ian kaihen paä-1 j»c. :na:^rll:sta Uja; ui-: p. ivlivitl lVCu'L : ;u" !! C '.t ViUdliulv' j a:um mk. _ ieta ;euji[; ; . criminca to'.,i!Uun:a. jr a., a iiiaiji r.:lenii::staa:ra; ; aa; —, iull.r-.i:: .»eidit H. H-i!-;.;:.*:' ja »icmaa-.t tela ioaa:aaaaa ioa'.-.;!>»», ja Va Huc tiouiiuaa ha arin aan malluutel:!»:»} viuii:, i^iinuisi inuini-n: phiofimta. .... , jtutsisjaiia. Tama:» trimiiu aua: Kokoukieu puheenjohtajana un- atlec ottaa seikoa tai»uöv;a, mi kokouksen »valilsemana agro- paitasta y. m. mai-SoUile-' paitasta y. n». iijaaDoiuaaia aarr £oote»uista selloista, jcui !.-an • listat, joihin osaiiof.aj.rt ;i'.'i!aa inerlitä niinensä, että saadaan set- »vyys iitatkaii kia!!r..a'. u; ■; i f ::::• on mitaut ciiniviv.iiiu tuniiui ■ L ,;;, me inaiiunanna ',w;aarcn tcai-J c uä kaupniiliiaiie: »aiaaa.ara. revnaiaiif!. Ooje!n:a aikai m;;a:l-|auamionm tai;ä:» taa.auaca: ia Uyudtsuilieu torm:!o::tokun:»a»: ka- alkamat äuäd !nu '; ; v'eaa ;v; ;a roiflisiäroää mai- ! a ns ra a jr Piocttiin »oiimclsi mui;*.;;'.: kylyntykjCäia paacuya »aaia.vna, mrovct pistiivät leikiksi. Jatkettiin taas kokousta ja c-\a- tiin knsyinyksen alaiseksi er-usn-.ji.-a läi>ettäini>»eit edustajalolouksecn. ]o a paj t aa.'.u r . v \aiaai^i^..a- .i II — IN u:r.ci icfäiitfeitc.t - Dcjfd. Paäietti»:' iiiaeaa:, • iCiua» iviofau" pu'?lc^tit tai a <aaa ltiiaa, jaiin joatitri ui: ii»aU;,-.i v.U. Si iroilistr.a ja lotaattaja rl. Hittmerir.ta ja hetd-äit :varaa.:a »ivi; 1" tä, ^nivonen ja hra 2ia:a.e. Virkkula. Kokous lopetettiin tähän janaa ret pistiivät taas leikiksi, jota sa- kettiin siksi kunnes lähdettiin a! a- ta kuuden feuturoiUn takasin Uu: punkiin. Onnea sinulle nuori ..Kaihoaa »vesa", tasiva, »roirnisni ja uarr tu, lol)^ta lanraji otos aa:aaa;a. (ciuitä oi ia:; nlt Karja.aa rraarr- jen ja laala:ra, ora alla ar.rii^ Ii* iv" roihin, iralon siementä yli kai'. .m, a:ia ;o.a.a; on siitä hmvää nuijaa ta>.:ra:va, jota sitten iioitcr. mciintac naut tia ! Ty^ittichcn nmimo näyteltiin täkäl. toraoaennijaisiisi- se?', naisosaston loi:neenpane:nas- sa iltamassa »viime lauro.uuaiaa tyo-.väenyhö. talolla. Hapra'eaa : a parhaiten suoriutui To an o ojaa- saan, joka erittäiiiki:» 4;i;cu naa- teisen lopussa ja ^n»esja -uir.'.-.-. sessä oli erittäin oinustan":. ncraeiä on atainntaiaa vi'...-.: ejnor. i>:imca"ä nät,toksis'-ä oli jjtalutitkiii onnistu.-u?. »>:uf.a rtlhipuaii ali '.Hiviolla ai^.rn cp.r- emiismnut. Kolmantena on.anti- sunkauppias", joka ensi kok,?unk'c-.- saan oli hriivä, toinen Ui aksi p-:a jon liioiteltu. Homsanttun: osa oli aiman epäamiistuneissa ka- sissä, joka suorittikin osnuia räi keällä kilju»»nalla, n»uut ojat on.- ivat sangen heikosti esitetraia. H—a. M c ts äoty v-i c urat. Ilomantsin »netsäStysieuia.'. o > jejääniiöille on uudelleen auottu läänin kmvernööriu »vainojs- tusta. n . L > >2 65 53 v *- -■