N:o 182 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntailla elokuun 14 pnä odottmnaan onntta >kor?eampaa tarjousta. Huudot noujkuat hitaasti, mutta tjuuio* kaupan pitqiii esiintyi hywin maltillisena ta U tullisidte tDafuutetnJf.fi .siitä, tahtoisin ehdottaa teille jotakin. Tollma^shmi nousi ja limuusi TCjxHk* ]a odotti yhä uusia tarjouksia. Pennillä rille. kerrallaan tarjoukset lohosilvat tohoa- mistään, ja nousrtvat wihdoin neljään markkaan. Nehän markan kohdalla wa- sara sirten napsahti pöytään. Jos huutokaupan pitäjä rtlisi ollur hä- täinen, olisuvat puut menneet 3:sta mar- kasta 20: siä pennistä «kappale, m ulia rauhallisena ollen hän sai niistä 4 mk. kaPpaileeita. Tämä Lv:n pennin eroilus puuta kohden tcitcc yhteensä 8,627 mk. 20 p.. jaflfa Mwltii> tuli hyötymään metsän hoitajan häläilemättömyydm kautta. — Maltillisuudestaitin on siis hyötyä! — T. S. — Poimintoja tyttökoulkloisca a!::c- wih»Sta. ^Hotociseen kuulua nahka, lyl- kiluut, suitisct ja katviot. Zlnia.i niitä ei tämä sielvä eläin »voisi elää". .Hnvvnen on Yhtä Jo kuin lcöti-ikäi- nen mies". »Aun mc matkustamme ^r!a:in!-?sa l»o- tvattsc-nvne. että siat siellä >uu.ulv«it pc:- he«n jäseniin. Ne istutvat . esen a.iils- sä. luisuvat ulos ja sisään ja anaiianxr; ne hatstKtt tuolit, joita on talossa . «/S:t Bernhardin lvi ra t owcrt erittäin wii,'aita. Ne omat polastaneet monen maiffn-stajan hengen kaatamalla palototi- naa heidän suuhunsa". .TourastuÄlaitcl.'sissa on suuremmoi- sia häränpaisteja, jotka kerran oma! ol leet lehmän omaisuutta". ^Lehmä on auvan sonnin niiköinen, mutta sonni tc?ee enemmäm pahaa". Alhaalla odottaa meitä automobiili. Dkin onnellinen, jos suostutte ajamaan kanssani kaikissa sairaaloissa. Tahdon että tulette wa?uutotuW siitä. ettei mc il- la ole ainoatakaan iolerasairasta. Li^kinistä ei ollut perin iloinen aja» tus ajaa automobiilissa ToKmatiheivin kanssa. — Onneton hetki, — ajatteli hän, jos Buvtscw fuuke tämän . . . Okn hu kassa. iDfUttia aisiaa ci iooi auttaa, oli ajetta- wa. Äutomobiili tiili ncPeasti pitkin O- dcc>san ka t uija. — 2ci«! — komensi kenraali kaupun gin sairaalan luona. ^tcnruaUi ja reportteri iucni4Diit sairaa laan. — gjlös! — komensi ikenraaili, ettekö näe, cftä i:apotittcxi smoaiiisee kä>)dä luo nanne. AlavMi noujiiuai ylös ja muodoStiioat rintmman. — Nay itäkää sairaita I — komensi Kenraali. Lääkärit itvciivät lvicraat sairashuo neisiin. — £nfo Mcra;aii-aita? — kysyi ken- ra-aili. — Sata sairasta . . . alkoi lääkäri, miunta huimasi pian ja jatkoi: — Ci uittenKän, teidän yl häilyy ien- ne! — M uita mitä tautia nämä sairasta- ivat? — ftjifaji rcipcirtteri arasti. — Di itä sairaita suimaitscttr tysti.i? — Näitä ... Ja noita, jotTa tuolla eri armoluojaa. Syytöskirja tulee nxiliniiksi jylMuusisa. Asia tulee esille oikeudessa 'luultowasti/ joulukuussa. Kenraali Poil!ja!kowia tulee puo.uStc- maan ent. Mladimirin Piirioikeuden prokuraalttori Shalanow. Virallisesti erotettu 12 intendenttiä. KeÄMiikkona, sotmnimsterin julfai- sctuolla tääftjfirjeeOä »n 12 huomat- tawaHa asemassa olcwaa intendenttiä eroltettu Niirastaan, jotka intendentit on asetettu ftMteeseen ja jo mangirtu ja joiita, jäiiijtetään asM Pieiari- Paawotlin lmnassa, osalLst päÄvahdis- fa. Erotetut Mvat piiri-intendenltien apulaiset. Mos?owan sotilaspurissä, — itoetäti Matkewiksh ja Odessan öiversti Wastl!jew, ^2:n armeijakin- nan «irinei.ja--intendentti ömersti Tu- l«v. P nrfiivt en!b e n liihalliiu tl e u ensimäi sen chaston päMikkö ölversti Akimow, pääinlettdonttilhallitukson teknillisen kö-' m'i«an jäsen ÄveMiluutnantti Miki- iti, 'rÄvvraNxrrastÄjen J)ti'!ar:Q»ra ; ct Pietarikjsa — L>werstilmllnonttj Glo° toTD, Krmnemshugissa — ölverstiluut- nanttj Tomin, To>mba:Msa — öivers- ti-luum. Kalming, Jrkuiiskissa — öioersiiiluutn. Fantshen'ko, Wiapo- rin l'mna-inten>denlri öwerst!luuln. S o lka l! j s k i, Jivanqorodin linna- Emile Loubet. Ranskan entinen presidentti, joka on puyeenjMajana Köpenhaminan kansainwälises-sä hywcmtekewaift)ys- kongressissa. Hyvin lajiteltu varasto f Hienoja vilk-, alpakka-, maaliini-kankaita. Valkosia j p ique & Morsiofltarpeita: huntuja, kakkia, sokkia. Hienoja ralkosia silkkinen äliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. Kirjallisuutta ja taidetta. Artvotas teos touluhygie- nian alalta. Piakkoin jsmestny toh:ori Mar O l e r-B l o m i n kirjoillama uusi^ •laaja teos K o u l uh yc; i e n i a I a ä- ^äreiile j a k o u l u m . e h : l l e. .Slurja yli 400 si.v ta ja cn eril tä: n runsaasti kuw'!-"N'.. 2t ;rfej selkoa fi>ul/ui:iui>rijo"iime Kiiuccn fvIii= rivien tärkeiinmiötä ed^nmusisiii ja an-M !pa!ijon if>i)ööi?ntua .int.öoid ).i o»Sjciia kouluolojen ji;it n- irciiioilie ■fcfä oppilajille ia lääkärille. Teos on enst.näinen 'laatua-.^' i>!:fi > ja Umcs- il?i) »tusnnnusosakeli^io C; kus- taiiiiuisclla. intendoiuti öwersl>iluut>n. JljuHkin, Jrkulstin kuormastoPajan hoiiaja ömerstiluulnanttj Birukow. Venäjältä. Kolera ja Tolmatshem ni^'utAra>!. 1-nuait, iipjcÄin . . . Ja mikn sinisiä ne otrar. tLäÄäri tahtoi tvasta>ta, mutta kenraa- li llc-Äkcytti hänct ja ilmoitti Ponklvasti: — Niillä on nuhaa I — Muma.miiffi asetetaan kuumia pul loja niitten jaloille ja tvadsan päälle? — Te on uusi keino nuhaa Ivastaan I — fcifmsi To>llmatsHcw. — Erlich on sen fa':fini)t. Silä kutsutaan „4>rcParaatitii 6<>7". Vnrn he tuiliiixit ulos 'sairaMjiionecstrt, täcJfi Tc^umtsl>cw Lipkiniä automobii liinsa. — Näe tlkkö nyt, että kaikki on Soul* hMta, toiwon, -että te ificjoitatk . . . flkipcriiciri tietysti lupasi kirjo*.taa, nuiitta huciinaittti luaroiuaSti: -— Mutta miksi ci teidän ylhiiisyyton- n-c >ivoi antaa kirjoittaa tästä ..liirto- la ie-te n" lehdissä? — Ei niitä uskotaI Siihen määrään ei ud^ra, et:ä toisinaan ihan naurat' taa. 3',,'s »siin. ..liittolaisia" lclidcssä ii-i»oi:etaan, että se ja s« kuuluisa lau lajatar auiaa konseptin (maanantaina, niin yleisö ehdottomasti ostaa pilettejä tiisiaiJfi, — Onk>o se mahdollista? — Ätfimtan teitä. Ukisö ajattelee näin: »Painettu maanantaina, se tah too jlaiioa, ef:ä kvnsertti on t ; iiiaina, sillä ^liittolainen" lehti ci woi waleh- dclla". Ei, pytybän teitä painattamaan omaan lohtc-enm . . . >itc>nraali sanoi erittäin hellästi report terille jäähiIiväisct. — Te siis kirjoitatte! — kysyi ken raali. — -Ehdottomasti! — lupasi rcpoi.tc* ri. Äjateltuaan otsa hiessä usseita tunteja Lirikin Kirjoitti: „. . . ftekrasairaita ei Odessassa ole, eikä liioin ruttolsairaita. Olomme iti: nähnet, <tki olle. Joka päitvä saapiai sairaaloihin kitMrne-nittäin ihmisiä, jot ka sairastamat nuhaa. Nuhan oireet o- >val ai>il>a<n samallaisct 'fiiin kolerankin. I Sairaat ■tuntaixrt ankaria tuskia wat- !sac-sa; heidän kaÄvon>sa musienemat ja ktio>kivaiisuus on talvattoman suuri. Mutta mitään yhteistä «i sillä ole kole ran kanssa. Hän wei kirjoituksenisa toimitukseen ja kahden piimän kuluttua sakotettiin sitä lehteä, jossa Lipkin lyöSkenkli 300 rup lalla lväärien huhujen lewittcuniscstä nuhasta. ilcnraa'Ii Toilmai^shmv ilmoitti lEdes sään, tttä jokaisesta »väärästä uutisesta hän sa>'o«ttaa Aiv ruplaa. Ja niin faitti lictÄvät, että OdcAsassa ei ok koleraa. Luettuaan tämän ilmoituksen, huoka si Lipitin: — Oivatko sitten kolera, rutto ja nu- ha?in Menqjän kanisan ikiiton jä-ssniä, niin että niistä ei saa kirjoittaa. Ja raaipaiskn korttiansa taustaa hän jaiiffoi: — 300 rupffaa! Kowin «kalliisti ken« raa>li Tolmadslhct», ottaa automobiili» kyydistä. Mammutin hammaS löydetty. War« scwasta, elok. 11 p:nä. T.'ern<lvitsan seu- duilla on metlsästä löy^eliy maata kai- nxltae^sa puoltatoista metriä pitkä mammutin hammas. Vuturlinin murha. Kerrotaanl, että eruyijsen tärkeitten asiain tmkintotuomarin Meksandro» ^^ar,okaa.^umka «« tväänie- joka toimittaa tutkimuksia Bu. " iurlinin nchrchiykisen johdosta, on Nilr.assa onnistunut saada scAville O' Brien fre Lacyn ja iti Pamshenkon ksko rikollinen suunnittlima. O' Brien de Lacl)n on enää mah- 'Do-ionta- fidtriä osallisuuttansa tähän törkeään murhaan. Mäljää ennen Bututlil»>in lMrkytyslä pulhui O'Brien de Laicil) useasti lukuisille we>lkojilleen, että Ihän wlee kclhia perimään erään iifuftrlenfa, jo lika omaisuus anvioi- da..>n muuiaimiD mi'l'j»vlvikst rupliH. Äum inyrkyiys Äi tKpahtuniil.Muis- ti'NX!>t inuomet nämä de Lacyn lsanat. T!u.ä i^noiietliin myöskin jutun tnt- iijalle Ai^jaiidriÄville. Eräs lsuuri rahamies Vilnassa on ?l>K<)saNdrowille jättänyt kirjeen, jossa O' Vrien de iLach Mtäen ivekseli^msä maksuajan lykkäys:ä samalla lausuu, eitä hänen aineellinen asemansa tulee lähimmässä tulesvaksuuSdcssa parane man. Hu>cimawt^en suktila isonsa >vai- icasia kt.u-bit^io. O' Brien de Lacy kir- traikuÄi Ituanidrmuksvllisiin koi» maaZsa kuin pommi. MadrMssa ilhneni halli- tuk:en »voiton johdosta suurta iloa. Öau< tvantaipäiwön kuluessa (saamari San Se bastianiin jalkaisin muutamia sa»ja niaalaisia, joille tvasliokunta ei ajoissa oi* lut Mi nyt! iofomitlaa ttiotoa pä-äto!"'cn muipttantisfeaki; ffuuiTtuöon ajsian, pailasi- tvat h< lakaisin. Muutamat papit, joita faahct Isuiuirohiko jouffllo maalaismiekn» osoittajia, Whsiwät fotatoöffleä mhdcsiitätx hakoon ähuaifucm: «tntitä ammutaan!" ja jättöni uskollilsqt Taarnattajanisa oman ouncnsa nojaan. Mivanomaiset pituväi sitikn huollata, että nämä ckoimicheMin ko- ti seuduilleen. Jlleuimällä tvvmivvttpanlivat muutamat tterikaalien agvtaailarit omin päinsä miel«lnosoiitMsen, jeffia sat aitaan hetki- liStii bäioiötä, ja aiheutti cttiä jouKo wä- f-eä tvangichtim. Kun San SebaManin sulvernööri Alo 10 aikana ajoi baskilaisen rii.birt ohi, ÄjmeZtyi etää Bilbaost» ok- tna mies Munaan ja Huusiz »Kuolkoon Canalejas. Mas Espamäa!" Kun ku- tverndöri TmÄi nämä samat, pysähdytti hcm ttaimumtfa ja fäsMti ojsastvn »por» toarilaodia" HMemaan ikluibin ja war» tioimaan lsrtä. Mei-sö, jvta pian Ze-rtyi suuri määrä Mubin edustalle, paih>ch'ui aäncktäästi bilbaolai^en epäisänsnaalli- sia ftitufcrtja. Silloin ltoksli tmumdan, t* Ulkomailta PM ftloftift. Shattar ja Bhagir khanit »vangittuina. Tauris, elok. 10 >p: vangittu- jen Satilvr Hamn ja Bagir khanin puMMiset waatiwat säihköteitse hei- dm iivclpanhiamilstaian. Mäestö on wä» lmjp itämä il ömäist! suhtauitunut tiedon- rääu seuraDsa AulSeiva h«l!Uö huudon: „Alas EspanjaI liejuun on valmistunut: Lehtori August AUion ja harjoitus koalan opett&j&n Juho Jussi lan kirjoittama aasi Kansakoulun Mittausoppi Kiija sisiltaä 72 sir., 104 ku vaa ja maksaa gicL 63 p. Tuloa- Tihko 5 p. Tämä uusi kansakoulun mittau»- oppi perustuu lasten itsetoimintaan ja sen kautta saavutettuun havain toon. Itse askartamalla, mittaa malla, laskemalla ja suorittaen käy- tännölLsiä tehtäviä oppii lapsi mit- tausopilliset seikat käytännöllisesti eikä tiijasta lukemalla. Tällainen oppiminen herättää oppilaissa mo nipuolista harrastusta ja palvelee niin muodoin kasvattavan opetuk sen yleistä tarkoitusta. Kustannusosakeyhtiö OTAYA Helsingissä. 2792 1—1 antoon heidän wangiisempestaan. Persia ja Venäjä. Teheran, e^Iok. 11 lp: Persian hallitus on lausu mut olevansa jäydel- lecn «valinis kormaamavm Menäjän ÄamaMe bahtiarien ryöstöjen kautta fl)i?N)nett wahi>Mt. — Prof. Erlichin itusi sqphiliÄlää- ke. Frankfurt a .n M a : n, cl ok. 12 P:nä: Prosessori H e r z h e i m e r on kauipumgin sairaalassa stiurelle kuu, iiji.fuitn «QlIe piiänyt esitelmän Erlichin parannuÄäälkleen tuloksista käytän nvssä ja owat ne hänen lausuntonsa niukaan hämmäslyt:äwän edullisia. Hänen käy:>ettälvänään on ollut 4,000 soittaa, että Jim minun sukulaiseni' > tapausta. ^2,000 suhteen woidaan sa> kuolee, olen minä ainoa Perillinen, ja »oa parannu!s:awan pelastaneen po- sillojen luu!!tal:vasli, ette tule kammaan t.'Iaon wäMä>mätiömästä perikadosta, sitti, <tfä rtate tchneet minulle suuren Kysymys Huippumuorista. 'n r„ » -r Kristiania, e?ok. 11 p: Nuolsa» "i"' ^ ? 11 iekwllle, olnvat kai?- ^^j^^MjZ^orjasaiscn kMitean a- !_ utn f nrr,n m-,» a ^t fir*, ri , at( , h1ftlj . k<.Aku!Mut HuWuwU0rkeN! on mennyt nMtttu-irfsiaiia ja fasfctostCI flJMjmljllsiStä 0wai j >-')h!>in»t toiimenpileisiin niiden rat-kaisc- ki O' Brien de Lacyn Dkul»ise: jeen scapuesisai a!lvan tenveuä. kuinka j«-'icntioa .hi,ii toi d^.äpäiit a?.vata e? j r änä!äit lloMinec-t. Waltioiden tfjtomk» r.Ofjsinan .rikkaan fu-tulouchki lmutttia läjh» ti samalla juciSj'emaan. Hänet saatiin Jiiticrtfin pian liinni, ja polliisin onnistui wain waiwoin saada tvöKijooÄoin «Kt«yZsi häntä paihompilelemäiM. Eräs ihupmari, joka pian isc>n jäl/een saapui paikalle, määräsi kaiW lasnäolcvvatt baskilaisen kiubin jäisienctl, ?uiwulttaan noin 150, lvan- gutaivitsi ja wi«löwM waunuissa wan- tilaan. Wangiti^>jcn jjouffta&ia an Vas kien ja Navarran maakun-ncm katolisen N-aliolkunnan esimieis. Bilbaossa vallitsee «Iloihin näihden :<?t)d'.)Wwä lttvoMisuus. LtaitvoSchömi» he: ctvait toxm päättäneet jattaa !al>5oa, mu!ta sisäministpri cm saapunut paikka» kunnalle ja rylhtynyt sowittmnaan riita- puolia. N^isön ja sanonnalchdistön myö- tätunlto kapinallisia kohtaan laimenee lai- ntennnistaan. Bilbaan?OApun<zm hallin- io cn lahjoHdanut laAolaisille 1,500 p^s-e- taa ja at>hfit>ril)jt toirrutnpitcisiin rmoin- n 'i. -ja^-misolsi heille. KaiHKalta Espan- jai-i-? on laKcl'rimiteolle lähetetity raha» a'r>iivtuÄa. Kaitvastien c<miÄajat «vaT pliaministe-rille lähettäneet sächkösano» man. loSsa »valititatvalt cMä sisäministeri R<ish fertoo: itctrran ilmoitettiin Si;Vfiniöc, erään ison odc^salaisen lehben rcpcTOtcrille, et tä häntä uJLona c-bcttaa j.>!u ifcnraali. — Minuako kenraali? — lysyi hiint» mac-n)m;t Lipkin. — Niin, teitä! — toisti >>xi!i.oclija. Veinit aifrnmobiiliv-sa ja odottaa. Hän kujin M)si teitä puheilleen. Ensiiniäinen Lipnnin ajatus oli sala- mana hd :.:äti )ä pihalle. Mutta suurilla tvoi-manponniStldksilla hilliten itseään hän (tui teniin pidänäytyi tästä. — Zos kenraali on saaipimifl: Iuo?s:ni, se sanoa, että minä xflcra hänelle taypeen, — ajattdli Tcpcirkri. — Mutta jos minä olen Aarnelle tar> Jmtn, niin tuolkoon hän miniur luokseni tänne ylös. Ja. tlahottaiotuen suoraasi lkuin seiwä?, sanoi Liptin paltvelijalle: — Sanrfaa meidän 'Jcirraailillc.minn', että hän tuftoon tänne . . . ^ttoclija lkaqsoi /unnioiitii>?sclla hcir- raan>sa ja meni. Hciken kuluttua saapui kenraali. — Tuokaa antedfsi, jos hiiirinsm — alloi tämä. — Minä imien duoksenne. . . Eilloin Lipkin fatsaihii kenraaliin ja aiwan kangistui hämmäsryAscStä ja kau- husta. Hänen edessään ijieisoi .... itse Toiimatshcw. — Tei-tei-teidän ylhäisyytenneI — e- pätvuvoissaan ulisi iiiptlin. — Suokaa anteeksi, jumalan nimessä . . . — Ei, antaikaa minulle andceZsi! sanoi Zenraaili — mielimoletvästi hy myilen. — Tuokaa anteeksi, r»Soilen teitä. — <ri, surtkaa te minulle, rukoili ken- raali. — Minä, niin sanoakseni tunkeu» dun wieracrseen asuntoon . . . Tiedän, vdrä se ei ole hywä. Se ei cfl« pc^ustnis» laillista . . . Mutta, mitä tehdä. . . . £n paAo . . . Minulla olisi teille suuri PYl)Mö. — Ol?aa Hywä, käskekää! — vloKsaan lausui Lipkin. — Teidän sananme on mi- nulle lati, enemmän kuin llaki, sillä mitä loiki on? Tänään se on la<ki, muitta huo- Tnaina se ci ole laki. Käskekää, tcidän ylhäis>)ytcnt»e. Tolina itsihav istui ja al!koi esittää pyiyntöään: — Sla-3, asia on niin. etiä sanoma'cl>- det avat alikanevt lewittää ihichua, että meillä muka on Mera ja rutto . . . Mutta eikö se sitten ole totta? — sanoi Lipkin Varomattomasti. Tolinatshom «i tvaStannut ja katsoi Lipkinia katseella, jollaisia soitoat odesia- laisille TÄcni. Thuwalic«v. Karangasow heisi.j s.iktUaisla ja tekikvat Määrinkäy ja itso!hän, Tolmatshew. TiettMi. tietysti. Toleraa ei olle! — dcn, waan ^mlMikin kuolcmait? Uh:ä mickläkiinnmöV-.ä tieloja on saciu myööksn wari.':clauli>jatiar:l:ä, joka Mlnassa tunnetaan nimellä Lau- ra. Matkustaen usein maatilaltaan Vienaan oii O' Brien de Lacylla kuu» foarijrttoirt wuokra!lu ko'?si huonetta eräästä Milnan hotellista. Täällä O' Brien de Lacy tapasilin salaa Pie- :arisia saapuneen tri Panishenkon. Cräon kerran oli saaPuwilla myös- kin Laura. Hän kuuli tosia wain kei>iust<>lun !lo',ipuosain, mutta muis- taa, eriä keskustelu koski Luturliuiä. DuiikiimBstlle on tärkeätä saada to- lceniuHtetlstsl, että O' Brien de Lacy tapasi tri PantMirkon useampia ker- juuri, Mlnassa. Kuten iunnet- iua on övisimeMnainitiu kuulustMsisa sÄiltäiHt! matkustaneensa Miinaan M joista sa>sraan imi o ja syökästi kieltä- nyt tc.>wann>eensa O' Brien de Lacya. Kuulustelu Bul-urlinm m'.irN>iyksen johdosta tulee PääiiPnään elokuun alussa (w. i.) Asm wlee esille Pieta» rin yi i vi oikeudessa lnultM^ast: mar- raskuiusisa. >aaau- pääsjseer yksiinielKMeen sen sowilte>?uelhdotelman suhteen, ioka. tui- laan cstt^ämääln kliseessä olclwien wal- wjen hallimtsille. Espanjan kulttuuri- taistelu. ISO henkeä wangittu San ScbaS- tianissa. Tcn iT-cbaiÄia>niÄsa iM.iii to ii mc sim» nuntai, ihuirilinuatlta Itaifaalicn ithfaiif* sista, obdiitantattcjmaar rauhalliiseSti. BcrV Tagcblattin Madridin ZivjevMvaih- tuja Ifnrto» isiitä svuraaitvaÄi: ■San Gebacittianiasa, joika on setaffuäMt Niichi1.tämänä, oli lauloaniain iltapäi» ivä^onsiertiSsa suuren bMwardin »artrl» la tiamoMfiina^t y7oi>söa; ci Maan niujt» tänl/i wäliMijlvän Tkrikaailicit HankkeiAa. Sanoma että neNjäs baskilaisen maaklin- nau wa>lioffimta oli iliuqpunuit suimn!t«- lu» ivurcm micilonqsioisutlZsen hanMceZta, miscksi, joihinka hänicllä ei «le ollu^t oi- 'e>ii!a. Canalejas tvastaisi että hän t^- tclliic jfi fannaittaa sisäiminiiatenrin efiin- !hm'slä. Ministeri wiip»H wiolä jonku-n Bilbaossa. Hallituö alkaa j» lue» fgt? tofpumattvmiin neuwot«i«lluihin kai» wostcn omistajain kanSsa, ja uhkaa kr.:- sr.a iolajouko-t kaitvvikMa pois, jollei s-- '.l>intoa pian saada aikaan. Mieliala maassa. Canalcjaksrn miniÄeriAön tarmok- taat toijmcmpiteet txtxit nxjifititancct ra::- ho;:.aivasti ikoiko föapanjaan, Intix Veri. Ta.^cvlcttin firjccrcixritljtajja erääösi r.^ö- hcuimiiösä sählkösanolmaAsa. Mainen mie- llpide on että Canälcjas täBä esiinty misellään on estänyt ivorenlwuodat.:!sen ja surun kansoilta. Tyytyiväinen m°eli- a'.a »ecllitsoe -sentvuoZsi suurimmassa o- sc-.s>a kansasta. E: ainoastaan ^Tan Sebastianissa. Iraan myoÄin Estellassa, jotka ka-rliStiea Nniinc Zapinan aikana oli heidän pää- pail.'imsa, etoa* ffllcrifaaUt luJäuneot uiicl.nosc^iKsiAtia. Ne ,sotaväenosasto», jotka lähetettiin Tasollaan, Olidcen ja Corellacn, missä piti ilmaantua Z&v&U tomuailta, otoat palantueet lyhjin tuimia tuta isin. Barce-lonasAa vallitsi jonkun» moinen mielitentuohu. RamVlastakadul» lc' synti)' kahaLa radikaalien ja llcrik.u:» l^u ti ällillä, niin että poliisin täytyi sk» laanlua. San Sebastianissa wa2i?^'« rauha. Osa mielenosoittajista on palan* n;;: totia. Luullaan kaupungissa oleSZe^ lnvcn noin 2,000 wivraöta 5atol-i!aiSt«. Ivalta he pysyivät ailuan ranchallisina. Uöllä tncananitaita toaStaan ^aa^iii kau» puntiin uUkoministeri Gsrcia Pric». Hän ^.euivotieli Zmoernöövin, pocmeöta» r-n ia soaa-joullZozen päällikön lanSsa, ja sctawäcn osaston päätottiin antaa ®: ; » pt;a /kaupungissa tvielä muutamia pai» w:ä ?>e papiit, jotta saacnasti»?^Sm 'aarr-c.nivair Haminaa lakia ja eiiwa!:aa naitac.n, tullaan asettamaan snytirc» i:-.'ti. Canalejas on selittänyt etri ra^l, hau :fa'.'i>mwien San Sebastianissa nyt o n u auu. - N!iele«mu.,tos Vatikaanissa. J!cj.ir.asta ilmoiltetaan Be-rl. Tagoblai» *c::a lUriltaalit luopuimat Saa ?e» laÄtian^csa toimeonpantawaksi suum::tsi» Iu-r-tit rniclenolMiHkscsta itsen s ä pa a» w ; ii äökyÄä ja ctiä munrtlk: .t .ncr» f:: filiaiuot paatvin tulleen hamai:?''-» maau i^itmvausa talppialle, jos yan ja:» taa ttscpäiSrä taiZnelua Espanjaa halli» t'.>-:-ta r.'ac'taan. Uhä yleisommin alitaaa lo-.noa molemminpuolista sowintoa. — Turtista. K o n s: a ntin o» Poli. elo?. 12 p: Virallinen Tanin iehi, moittii cnkarasri kirjoilukjeösaan 3>:l!qarian halliiinsla Buiqar:an lähe- :ys:ön tietie nannan johdosta ascmasia A'.akedoniatisa, katsoen sen oleman se» ki!an>umisla Turkin sisäisiin asioihin. Ätinos-laarVka tänne saapunut lähetystö, jonka määränä oli paima wns:alause saaren ftttvernööriä Kapas- si-Cssendia ivastaan, on sisä-asiain mi- nisierin tormesia tvanqiifu. — Uusi Albert». Valparaiisosta säh- kö:«ään „New-Iork Herckdille", että Chilen entinen rahaministeri. Set» nias, on poniu sMlec^seen kavvalluk» sesia. Tslmastn sanotaan kawa!llaneen wal- tion avaroija 30 milj. >nrk. ZilckcAjM Kciijiilii. Intendentit Pietari-Pamvalin lin- nassa. Pieiari-Paaivailin linnassa, eli pää-^ iuai)Dti.-ia istuu tätä nytlj.i 9 henkeä: ni m. ic>d. ivaliioneuMos Kcseivitjh, in- lendenill ÄtZorosheinin ja Tjelw!vjki, sekä PääinienideittchaNtubsen nsimäi- scn osaston päälliköt Dutom, Luihin- ski, Aiajl)kcwiaA ja Atimoiv. i'iaitä pansi neliä on Freihardt, jota syyte tään iataisien hintojen ilmoitÄmises- ta hauktisoille, ja 5loreisHa. itaitki nämä intendentit, paltsi Ko- reiiha, l>autliwat hywää palkkaa ja oli- N-at huomaltaiivassa asemassa. ÄashtcwW ja Dutow owaj inr. ttli-in:endentin kenraali Rostovin lä- aitoi Liplkin hädissään. — Pur?ehduz on; mevcttkMu on. Mutta Moraa tahi ruttoa .. . jumala lvarjeilloon. — Niin. niin. — lausui kenraali. — Tehän itse sanotte, ettei ol«. Mutta. Jofc> ivkiensa jämän sukuilaijuuden kuririsja. Moskoman intendentit. Kuusustelu Maskowan iniendentii- en jutussa on päättymässä. Kaikkiaan haosletaan oikeuteen yli 1V0 Henkeä^ - 200 - kyinecn, jonka nuput olivat kullatut, iltakeskuste- luineen rumasta ja ilkeästä sisiliskosta ... se kaik ki... se kaikki, jolloin lapsi näki herranenkeleitä kultaisine siipineen ja joka ilta keskusteli Juma lan kanssa. — Silloinko mamma sairastui, kun minun kir jeeni tuli? kysyy Harry. — Niin. Se koski minuunkin niin... niin jul masti. Siis minä olen syynä mammankin sairau teen? — Mutta älä ota siltä siltä kannalta, rakas Harry. Mammahan oli jo vuosien mittaan niin läpikidu- tettu ... niin paljon kärsinyt. Tarvittiin vain sysäys ja jalat eivät kestäneet enään allani. Et sinä, ra kas lapsi, ymmärrä mamman surua. Niin niin niin, nyyhkii mamma. — Minun pitää mennä noutamaan pappa pois. — Jos tunnet itsesi vahvaksi, niin mene hänelle sanomaan pääkaupunkiterveisesi. Mutta aina muis ta, että hän on sinun isäsi. Harry tiedustaa mammalta lähemmin sitä uutta »kauheaa". Ja lähtee. Ennen ei hän milloinkaan osannut kuvitella kaan ottavansa tällaisiakin askeleita omassa kodis saan kuin nyt ulosmennessään. Sillä niissä askeleleissa on sellainen raskas paino kuin kengät lattiaan naulautuisivat. Mamman hiilenhehkuvat katseet tuntee hän se lässään vielä kadullakin astuessaan. - 197 — Ah! Miten tärisyttävä näkö Harrysta! Hän ottaa askeleen kohti mennäkseen syleile mään mammaa. Mutta peräytyy. Ottaa uuden ryntäyksen ja pureutuu vedet sil missä kipeään äitiinsä. Mamma ojentaa kätensä syleilyyn ja vastaan otto on nyt hellä ja sydämellinen. — Joitko sinä? kuiskaa mamma. — Join, vastaa Harry hyvin hiljaan. — Etkö muistanut mammaa? — Muistin, mutta minulla ei ollut voimia... ei tahdonlujuutta ... se on perinnöllistä, mamma... eikä sille mitään mahda. On syvä hiljaisuus. — Mikä sairaus sinua vaivaa? kysyy Harry. — Vanha sydämen vika. — Missä hän on... pappa? — En tiedä. Kun tuli tieto, että tulet kotiin ... silloin hän vihasta räjähti. Pahoja uutisia pääkau pungista sinusta oli hän jo sitä ennen saanut Oih! Hän oli kaksi vuorokautta kotoa poissa. — Onko »Promenad" vielä c emassa? — Ei. Se on hävitetty. Mutta siellä kosken ta kana on jotain uutta kauheaa. — Ja siellä on pappa. Mamma ei vastannut. — Onko pappa ollut sinulle paha, rakas mamma ? — Syksyllä lähdettyäsi oli hän kuin toinen mies. Illatkin istui kotona, kirjoitti .Österbotteniin", luki