Tiistaina 11 p. Lokakuuta KARJ ALATAR N:o 115 1910 Sunnuntai-iltana esitettiin Erck- mann-Chatrian ^-näytöksinen uni- näytelmä ..Puolan juutalainen". Tätä kappaletta malitessaan on Turnee täydellisesti erehtynyt. Kappale maatii onniswakseen erinomaisia rvoimia, hymää pu- wustoa ja täydellista näyttämöä. Z!äitä kaikkia kumminkin seurueel- ta puuttuu. Tällaisen kiertämän seurueen olisi parasta ottaa pal- jon helpompia kappaleita. Mitä näyttelemiseen tulee, niin jokainen tietenkin koetti parastaan, mutta sittenkin jäi kokonaiskuma hymin hataraksi ja puutteelliseksi. Hra Rosqmistin moimat eiwät riittäneet esittämään pormestarin perin kamalaa ja rautaista luon netta. Hra Aarnio santarmis ton kortteerin: estarina oli mukiin menemä. Muutamien osien esit täjissä oli joskus aiman kouraan tuntumaa kömpelyyttä. vieiti Lindblom palmelijattarena lii oitteli. Pumusto teki todellakin hymin köykäisen ja köyhän maiku tuksen. Rikkaan pormestarin ai noan tyttären häissäkin esiinny tiin arkipäimäisissä „työryysyissä" ^täyttämölle asetus oli perin puut teellinen. Muistelkaammepa esim sitä oikeuden istuntohuonetta niinhän se oli kuin markkinoille pystytetty sirkuskoju. Ztaamioitus oli useammalla aiman sietämä tön. Kappaletta malitessaan, kuten sanottu, on seurue erehtynyt. Yleisöä ei liene ollut aiman puoltakaan salia. i:y>00 markan warkausjuttu raastuwanoikeudessa. Se suuri markaus, joka tapah tui täkäläisellä kestikiemarilla w. ^4 päimän aamuna, oli nyt mii me lauantaina toisen kerran käsi teltämänä täkäläisessä raastuman oikeudessa. Puheenjohtajana toi mi kaupungin pormestari W. Wal lenius ja yl. syyttäjänä kaupmigin miskaali A. Hiltunen. Saapumille oli tuotu epäluulon alaisina pidätetyt Taametti Hin: sanen, Antti Laine, Alarik Reini kainen, Roope Huttunen ja Lauri Hänninen. Hintsasen ja Laineen asiamiehik ilmoittautui maratuomari Gunnar Kollis Wiipurista ja Hännisen ma- ratuomari Karl Sjöman täältä. 9)1. syyttäjä esitti todistajiksi kaj* teeni Karl Eemil Ström'in, leskiä maimo Anna Kermisen ja palme lijatar Sanni Korhosen. Hännisen asiamies esitti todista jikst parturi Pehrsson'in ja raatia mies Weli Parmiaisen. Kapteeni Karl Eemi S t r ö m' i ä, jolla oli kiire lai- maan, kuulusteltiin ensimäisenä Kertoja sanoi tamanneensa mast Hännisen laumantaina täkäläisellä kestikiemarilla, jolloin mastaaja oli ollut mahmasti juomuksissa Wast. Hänninen oli kuiskaillen puhunut todistajalle yhtä ja tois ta, josta todistaja oli saanut sen käsityksen, että mast. puhui josta fin suuremmasta rahasummasta Mastaaja oli myöskin sanonut, et- tä hän on ollut kuukauden päimät jännityksessä, mutta nyt on kuin linnasta päässyt. Oli myöskin puhunut jotakin „Punkaharju"-lai man ostamisesta. Mastaaja Hänninen teki sen huomautuksen, että hän on ollut niin komin juomuksissa, ettei hän ole ollenkaan tietänyt mitä hän on puhunut. Laimanostot ja muut sellaiset puheet sanoi mastaaja ol leen main leikkiä. Luettiin sitten edellisen oikeus- istunnon ja poliisitutkinnan pöytä kirjat. Poliisitutkinnan pöytäkirjoista il meni m. m. seuraama: Mastaaja ajuri Rober HeikinpoikaHuttunen Lap peenrannasta, syntynyt 1877, oli lähtenyt Samonlinnasta 22 p.nä syysk. „Liperi"-laimalla Joensuu hun. Samalla laimalla myöskin matkustimat Taametti Hintsanen Almar Reinikainen ja Antti Lai- ne, jotka jo ennen tuntemansa hen- kilöt tapasi jo Samonlinnan lai- malaiturilla Joensuuhun lähties- sään. Joensuuhun seuraaman päi män aamuna saamuttuaan sai kuulla, että aikomat ottaa asunnon majatalossa ja pyysi päästä hei- dän seuraansa. Majatalossa kuitenkaan heti ollut huoneita tyh: jinä, maan mähän aikaa odotet- tuaan saimat Reinikainen ja Lai- ne ramintolarakennuksessa huoneen n:o 7, ja jonkun ajan kuluttua sai- mat kertoja ja Hintsanen toisessa rakennuksessa huoneen n:o 10. Kämeli ensin puolen päimän aika- na Hintsasen kanssa kaupungilla ja illemmalla yksinään hemosia tarkastelemassa, joita ei ostanut, kun täälläkään ei tamannut mie- leistään. Meni mähää ennen il- tahämäriä majatalolla omaan huo- neeseensa, missä sillä kertaa ei ollut kerään. Mähänajan kuluttua me- ni hän ramtntolarakennukseen Lai- neen ja Reinikaisen huoneeseen, jossa oli Laine, Reinikainen, Hint sanen, Hänninen ja eräs tuntema- ton mies, jonka nimeä ei tullut tietämään. Miehet olimat pöydän ääressä nauttimassa kahmia ja konjakkia, jota tarjosimat kertojalle- kin. Jonkun ajan kuluttua tuli huoneeseen asioitsija A. Kilpi, joka istuutui samaan pöytään. Reini kainen, joka oli poistunut mähäksi aikaa, sanoi huoneeseen tultuaan, ettei talosta saanut mitään mäki- juomia, ja otti kahden eli kolmen litran pullon konjakkia matkalau- kustaan. Kun joku aika oltiin konjak- kia ja kahmia nautittu, alkoimat Hänninen, Reinikainen ja muistaak- seen myöskin Kilpi pelaamaan lei- ei kinpäältä norria, sekä mähän ajan kuluttua nakkipeliä. Kun Hänni- nen melkoi Reinikaiselta jotakin rahamäärää, pani Reinikainen en- sin pöytään 15 mk., ja kun tämä ei Hänniselle riittänyt, antoi Rei- nikainen Hänniselle 500 mkan se- telin, jonka muistellakseen Laine maihtoi pienemmäksi. Sitten mä- hän myöhempään, kertojan muis- tamatta mihin aikaan, esitti joku, kertojan muistamatta kuka, että lyötäisiin n. k. ..ulkonakkia" 3 mkan työrahalla. Kortit pöydälle jaet- tua, ottimat peliin osaa kaikki läs- näolleet henkilöt. Kun oltiin jon- kun aikaa pelattu, huomasi joku pöydän alla kortin, ja kun epäil- tiin, että Taametti Hintsanen oli kortin sinne tahallaan heittänyt, eroitettiin hänet pelistä. Sen jäl- keen paneutui Hintsanen huoneessa olemaan toiseen sänkyyn maata. Kun oltiin pelattu noin klo 1 eli 2 aikoihin yöllä, läksi Kilpi pois seurasta, eikä senjälkeen enää pa- lannut. Muistellakseen pelinai- kana, jota kesti aiman aamuun saakka, nousi korkein pietti 400 mkaan asti, joita muistelee olleen useammallakin miehellä, muiden muassa myös Willman'illakin, ei kuitenkaan kertojalla. Kun Kilpi oli poistunut, istuutuu hänen st jälleen miipurilainen kauppamat! Sebastian Sopanen, joka oli ai kaisemmin tullut huoneeseen. Ei muista oliko yön aikana käynyt ulkona, ainoastaan muistaa sen että sitten aamulla meni tamalli seen aamiais-aikaan ruokasaliin syömään toisten jäädessä huo neeseen, missä oli mielä useam pia hänen tomereitaan, mutta ei marmuudella muista mainita kuin Reinikaisen. Pelinaikana oli Rei nikaisen emäskonjakki toisessa pöy dässä, missä käytiin ottamassa naukkuja. Ei huomannut, että Millman, joka myöskin kämi ryyp pyjä ottamassa, olisi ollut juomu sissa, kun ei edes ollenkaan horju nut. Kertoja oli istunut Will man'in mastakkaisella puolella, ja ten ei tullut näkemään hänen ra hojaan eikä lompakkoaan, kun Wil man liikutteli lompakkoaan po miensa päällä. Muistelee kuin minkin Willman'in pelissä maih taneen kaksi eli kolme 500 markan seteliä pienemmäksi. Kun peli o! päimän maljetessa lopetettu, istui mat kaikki mielä pöydän ääressä konjakkia nauttien, Millmankin muiden muassa. Kun ruokaile- masta oli tullut huoneeseen, nautti Reinikainen toisten tomereittensa kanssa konjakkia siihen saakka, kun läksi „Osmo"-laimalle, missä tila"i toisen luokan hytin Lappeenran taan. Laimalta tultuaan meni huoneeseensa, missä ei taivannut ketään. Kun täältä aikoi lähteä ramtntolarakennukseen, tuli Taa metti Hintsanen käytämällä häntä mastaan, ilmoittaen maksaneensa niin hymin omansa kuin myöskin kertojan laskun. Menimät sitten heti takaisin huoneeseensa ja pa neutuimat maata, jolloin sai kuul la että Hintsanen aikoikin matkus taa junalla Viipuriin. Oli nuk kunut noin klo 9 iltasella, jolloin huoneeseen tuli naispalmelija kysy mään, jäisimätkö mielä majataloon yöksi. Kertoja ilmoitti hänelle mad kustamansa samana iltana „0& mo"-laimalla. Kun omenmartija tuli herättämään 1 (>,'>'>, ajatte! ettei enää ehtisi laimaan, joka läh tee täsmälleen klo 11 ip., ja päät tikin sitten jäädä yöksi majataloon Ei moi sanoa kuka olisi pelissä suurimman osan häminnyt eli maittanut, armeli kuitenkin Will man'in häminneen noin kaksi eli kolme 500 mkan seteliä, jotka ker- toja huomasi hänen pelissä maih taneen, mutta ei enempää. Ker toja sanoi pelinajalla maittaneensa 180 eli 185 markkaa, ja oli kerto jalla Lappeenrannasta lähdettyään ollut noin 475 mkaa. 500 mar kan' setelin, joka oli kertojalla po liisilaitoksella, joutui maihdon kaut ta Laineelta. Näki ainoastaan Reinikaisella, Laineella ja Wilk man'illa pelissä 500 markan sete leitä. Mastaaja Taametti Oll Albiininpoika Hintsanen Viipurista, syntynyt 1880 Sulka man pitäjässä, sanoi tulleensa tän- ne markkinoille maalaistamaran ostoon. Muuten kertoili jokseenkin amaan tapaan kuin edellinen. (Jatk.) Muualta Poh- jois-Karjalasta. Papisto. Muolaan kappalaisen mirkaa omat hakeneet Kurkijoen mt. kirkko- lerra Juho Maronen, Heinjoen irkkoherra P. Pakkanen, Miipurin esikaupungin saarnaaja N. Miti- ainen, Hiitolan kappalainen L. K. irelius ja Stankoma—Kolppanan Inkerinmaalta kirkkoherra K. I. H. Broms. Maltakirjan Hirmensalmen kap- palaisen mirkaan on saanut meri- miespastori H. E. Roine ja Ky- min kappalaisen mirkaan Pitkän- niemen keskuslaitoksen saarnaaja A. Penttinen. Näihin mirkoi- hin he saamat astua toukok. 1 pnä 1911. Seiskarin saarnaajaopetkajan mirkaan on nimitetty Koimiston m. t. kappalainen E. Hackman. Polmijärmen mt.kirkkokerra Kapiainen on määrätty kirkko- >erran apulaiseksi Käkisalmeen ja ■ äkisalmen kirkkoherran apulainen I. Noponen kirkkoherran apu- laiseksi Kerimäelle. Rautamaaran kirkkoherra! on senaatti nimittänyt saman ser rakunnan m. t. kirkkoherran H. N Damstenin. Määräraha postitalojen raken tamiseen. Senaatti on myöntänyt 25,000 markan määrärahan postitalon rakentamiseksi rautatieaseman alu eelle Nurmeksen kauppalassa. Kauppakoulut. Senaatti on myöntänyt Sorta malan kauppakoululle 2,500 mar kan maltioamun opetusmälineitten hankkimista marten. Kuolismaau kansakoulun kreik. katol. miesopettajan palkkaa miseen 900 mk. ehdolla, että kou lulle laitetaan kellari ja koulun tontille marataan riittämä ala maata koulun puutarhaa marten Ilomantsin kunta maksaa: koululle toimitetut pilkotut polttopuut, 1 ha miljelyskelpoista, pelloksi muo kattua, raimattua ja kimettyä maa ta, jonka kunta laittaa kuntoon ja opettaja sitten pitää kunnossa, kesä laidun 1 lehmälle ja talmirehu joko rahassa 120 markkaa muo- dessa tai luonnossa siten, että opettaja saa 2,000 kg. hymiä nur miheiniä tahi heinämaata riittä mäsiä määrässä sekä rahapalkkaa 400 markkaa muodessa. Kansakoulut. Kontiolahden pitäjän Pielisen suun kylässä asuman käsityönopet tajan F. W. Terän läänin kumer nöörille tekemän malituksen Kon tiolahden kuntakokouksen päätökses tä miime maalisk. 29 pltä, jolla kuntalaiset päättimät jättää teh dyn esityksen kansakoulun perusta- misesta öttinimaaran nimiseen osaan Pielisensuun kylää toistai- seksi, on läänin kumernööri t. 5 pnä antamallaan päätöksellä hylännyt, koskei koulun anojat ole kuntakokoukselle jättäneet mirallis ta selmitystä siitä, että kouluun pantamiksi ilmoitetut lapset olsimal kouluikäisiä. Ltuntain luottamusmiehet. Läänin kumernöörille ilmoite- taan että Pielisjärmen kuntako kouksen puheenjohtajaksi tulemien kolmen muoden ajaksi on malittu uudelleen entinen puheenjohtaja herra Juho Kärki ja marapuheen johtajaksi kauppias I. Kärki sekä kunnallislautakunnan puheenjohto jaksi maanmiljelijä Onni Niiranen ja marapuheenjohtajaksi kauppias Juho Ahonen molemmat Lieksan kylästä. Waltion apurahat »vesiperäis ten maiden kuitvauksccn. Senaatti on hylännyt asian omaisten maanomistajain ano muksen maltioamusta Tohmajär- men pitäjässä olemain yitfo= ja Mustalampien laskemiseksi. Eläintautia. Läänin kumernöörille ilmoitet- tettua, että Liperin pitäjän Lep pälahden kylässä hemosiin on il- maantunut maikeaa päätautia ja Tohmajärmen pitäjässä karjaan määrällistä, tuntematonta tautia, omat läänineläinlääkärit H. W, Helander ja Axel Söderman mää rätyt ryhtymään toimiin tautien lemenemisen ehkäisemiseksi. Maantiekokous. Insinööri O. I. Piipponen pi- tää t. k. 31 pnä klo 12 päimällä Kontiolahden Romppalan maja- talossa yleisen kokouksen tiesuun- nan tutkimista marten Puson ky lästä Juuan pitäjän rajalle. Ruu- nun asiamieheksi on läänin kumer- nööri määrännyt Kontiolahden pii- rin ruununnimismehen, solakani teeri I. Hultinin. «altttcit ja «awikyläu uusi maalaisseura Nurmeksessa on jo Ivoinut jakaa ensi kerran palkinnot kesannonhoito- ja pikku miljelijäin kokotalouskilpailuista Edellisissä kilpailuissa lankesimat palkinnot seuraamasti: 1 palkinto mk. rouma Aada Rauanheimo ärkimaaran Auma-aho. 2 p. mk. Armi ja M. Puumalainen Salmen kylä. o p. 3: 50 seuraa mille: Eetu ja P. Kuittinen Nur- meskylän Lukonpuro, Paamo Lai tinen Salmen kylä, Paamo Kar- jalainen Salmen kylä, Lauri Ke- lonen Salmen Ollila, Paamo Kor- honen Särkimaaran Pellerivola, Otto ja Eemil Kaasinen Jokikylä, 9ftilo Lemeinen Salmen kylä, Tah- mo Turunen Samikylän Rätisemä. Pikkumiljelijäin kokotalouskilpai- luissa saimat palkintoja: 1 palkin- non 8: 50 Heikki Pulkkinen Joki kylä (mökki oikein hymässä kun- nossa salolla). 2 p. 7 mk. Au- !usti Puoskari Salmen kylä. 3 p. 5 mk. Mikko Karjalainen Salmen -ylä. 4 p. 3: 50 Heikki Marti- 'ainen Samikylä. 5 p. 2 mk. Olli Kuittinen Jokikylä. Palkintotuomareina olimat paitsi Maanmiljelyss euran konsulenttia maalaisseuran puolesta: pehtori Wiljo Taskinen, talolliset Eetu Kuittinen ja Paamo Laitinen. Uudestaan piti »valita Nurmeksen kauppalan puolesta armiomies rautatien pakkoluomu- tuslautakuntaan, kun tirehtöri Birger Stenius tuomarin mää- räämänä jo ennestään siihen kuu- uu. Mmääräisessä kokouksessa auantaina malittiin ariviomie- zeksi maanmiljelijä Eero Ikonen lturmeskylän Pohjoispäästä. Muu- amat yksityiset omat myös ma- inneet Ikosen asiamiehekseen Nurmeksen Blikylän Mäkelän manhalta kartanon sijalta löyde- yistä plooturahoista, jotka lähe- ettiin nimismiehen mälityksellä Helsinkiin julkisiin kokoelmiin tar- jottamiksi, niinkuin laki määrää, ^ on yliopiston rahakokoelmiin os- tettu kaksi puolen talasin rahaa 30 mkan hinnasta. Toiset, kaksi talasin rahaa omat saapuneet ta- kaisin nimismiehen kautta perille toimitettamiksi. Eiköhän Nurmek- sen yhteiskoulu, köyhissä maroissa ollen, möisi saada lioista ainakin toista lahjaksi kokoelmainsa aluksi? Siten se jäisi paikkakunnalle ja tuottaisi hyötyä laajoille piireille. Kansallis-Lsake-Pankki on Nurmeksen konttoriansa marten ostanut lautamies Antti Nemalai-; sen talon Nurmeksen kauppalasta 2«i,000 m:kan hinnasta. Mastaan-' otto tapahtuu toukok. 1 p:nä. Atvioliittoon kuulutettiin miime sunnuntaina Nurmeksessa kauppias Otto Ahonen ja kauppiaan tytär Ester Kois- tinen. Nurmeksen seurakuunan on. Waltimon seurakunta j haastanut oikeuteen maatien Nur-' mesta jakamaan kanssansa kirkol-! lista kassoja, mirkatalokassoja, kirk-! koa ja mirkataloja, joista miime-^ mainittuja ei moi luonnosta jakaa,' maan pitää määritellä niiden ar- mot rahassa. Muistaaksemme ja ko on jo kerran toimitettu, joten tämä haaste lienee uuden tyyty- mättömyyden miriämisen merkki. Nurmeksen kirkonkokouksessa miime sunnuntaina malittiin Nurmeksen seurakunnan asianajajaksi oikeuteen nimismies W. S. Muorio. Nurmeksen kansakoulussa on oppilaita mähä yli 100. Neiti Mimmi Kroijeruksen Nurmeksen kansakouluille te- kemä 15,000 nukan lahjoitus ei ole saapunut perille, sillä mainajan sukulaiset omat teh- j neet moitteen testamenttia mas- - taan. Nurmeksen kirkonkokoukses-! sa iviime sunnuntaina malittiin Nurmeksen seurakunnan etua nou-, semassa käräjäiikäynnissä malmo-' maan asianajaja Wilho Selinhei-, mo Helsingistä. pieniä tietoja (iirjoista. Antanut Werner Söderström Osakeyhtiö ^porivoo^-li. Savolin on viimeisin uutuus emaliväreistä. Sapolinia löytyy kaikissa värivivahduksissa. Sapolin on paras nykyään löytyvistä kiilto- emaliväreistä, ei valu paksumpaan kaan maalatessa ja voi käyttää kuka hyvänsä. Sapolin on kevyempää maalata kuin muut kaupoissa löytyvät emalivärit. Sapolin sopii sekä uiko- että sisämaalauksiin. Sapolin on saanut kiitettävät lausunnot ko keneilta ammattimiehiltä. Sapolin löytyy valmiissa useampikokoisissa purkeissa. Sapolin on halvempaa kun muut kaupoissa löytyvät emalivärit. Sapolinia myy Joensuussa ainoastaan Wiimciset tiedot. — lino liiuincuulien mui«!D, jiii.ln inlfnim, ionin toimitti ti ti n ii a luliian jcirjcetfimifcffi aseteltu toimihiitta. on nt)t iliitfcttnim. 3c iiiiiltiiä tii;oitnfiiii timnctuimmilta tioiifiiöiltii faitiafoiiluliutot ien alallo. Hinta J: jij. ■- koitto tank tään IrtnjafouluIaitofKn tisirjätii. — II n S ni Tc-3 tamcntiii näntiliiännii-:-. Vrtflimitimtäänniic-tomiteiin jnltaiiema, nimi tiin tjeti nialmic-tuttnaiin imi;tu:!-:-irt lop pum:. Se on mu painettu uuSe-Macin •VMUtii niflatetiiniic-ia I."i tai 0'i, jolloii yaiitoticsta on paperi pateiiivaa. - \ievt>evt 3 penc e vi u „)ta;;eii tn-j", lääut.-eiitefettiä teoc- niifeiiimitvia p. öaflDiiiicc-ia tirjailiiuii^-jia, on iimcounu» uutena painotiena. "Inoiec-iovi Soininen a! lulnuiei'-iaan sanoo tit. m.: ...yanoa-jia Iit ja-ifa Iiuotuu meitä umc-taau tietein Iienti niin niommftnana ja »leivän iiliiitfevtaiKna tilin tiic-iii. Siinä on jotakin r.iaimnttnu-aa ja iamalta iiiroää tvokaivnnlta berättäirää". Hinta 2: j(.'. — ii' t n o Jialima 011 etni leotiiitaau ;n lak-int kaksi niiiuelmää uiältäioän ;eof'e ..".Oiaalla". Molemmat oivat fatiitiäMöiipi; "Jee oivat miele-jtämme parhaita liiliiuuipi näi)tehniä mitä on oiema-r-ia: ioviiva! ui. m. nh0ts»i -leii ittamic-ia eiitetiäivälii. viitta 2: 7."». — Suuri menec-tiic- 011 Selma Va gerlvim »»»»vellillä ..Suotorpan liitti.'", joka ilmec-tlii iviime jouluksi. loinen paino:- 011 kohta loppuuuimjimi: kolinatta on ntliJiit: painamaan. C. Mannijen iuorittamaa ..i^amilti Stoolin tärinäin" )uonienuo-:-ta 011 mu »!> fcc-iä kunkandec-sa muut» kuui?et>atul',all kappaletta. Se v» siis saanut »leiivn : opettajien ttninuc-tiifieii. ^■r. Ä. 7yoer->terin teoö Iiaatto elää'- Pohjois-Karjalan wanhimmat kansa koulut. ta, ynnä tehtaan kasarniielämän aiheuttamat ristiriidat, mieläpä mähämaraisuus ja monet muut seikat tuottimat alinomaa moiien- moisia maikeuksia. Mutta mitkään etumartijain rimissä, ja amoimin silmin nähnyt uhkaaman maaran, se ei enää saata maipua haamei- lujen suloiseeii uneen, niinkuin ehkä monikin lämmin isänmaan- eimät herpauttaiieet tämän kas- ystämä nyt tekee rauhaisassa ko- matuksellisille ihanteilleen uskollisen dissaaii. Suomen kansalta maadi- ja toimehikkaan raatajan työnhalua taaii suurimpia ponnistuksia, työtä ja innostusta. Kolmekymmentä- ja taistelua henkisellä alalla, jotta Senjälkeen kuin Brahean pikku seitsemän »vuotta hän herkeämättä sille mastakin suotaisiin olemassa- kaupunki Lieksassa lyhytaikaisille painoi palkeisiin ja näki yhä uuden olon onni", lastenkouluineen hämisi ei Pohjois- oppilaspariven hänen emästämä- Karjalassa pariin muosisataan ol- nään lähtemän elämän eri aloille. * lut minkää»»laista oppilaitosta. Eikä hän rajoittanut maikutustaan joissa opiitalkeita olisi jaettu. Täy- mami opettajapöydän ääreen, maan tyi tyytyä siihen sisältälumun ja kaikissa malistusriennoissa, »nil- nyt 011 nti: ivara>?to^lainme loppunut, mutta ilme-MtU) pian kolmantena painokieua. C tein me kuulleet, että m. m. joillakuilla kania koulin» jatfoftiMieiUa 011 ii tä käiiiittt) luku kirjana, joksi ie kieltämättä lmivin fonHlmu. yjtiftiäät» ie 011 paras lahjakirja nuorisolle. Kcwäällä ilincstyucitä teoksia: — Vistoriailisia romaane 1 a. San teri ^ ivalvn romaani ..Erämaa!» taistelu" iliite»lni w»odcn alusia niiiena paiuokieita. ftauiallistiriaUiim^ec-iamme ei ole litou: arivoltaaii nhtä ivantlaa teosta, iii: 1-- S'öinue joululii >iilaistiin IjilpDobintaiieua painoksena Inhani Ahon ..Pauu", jota imivskin on historiallinen nte-:-tariro;iiaati Änt oit Panua alettu känttää luhitiriar »Huutamisia t)lemmisiä iouluis'a. i'.',: ö 1 >. 1 - .ttakit oiaa 011 ilmestiini» I op e li u f ie u iviehättäiviä ..Talivi iltain tarinoita", jotta niidesia iuomeiinofiesja iaaueivat sijan tu haniieu kotien tirjac-toic-ia. (Ciau hiittä fin, nhteeitiä 4 osaa.» mii -; •«•!«»»!:» Itreitiin :*iaj immi!iim!i!»'al!:j.: liic-toiioitM;» 011 .< moinen htskvi i > metii. „Me;:o:aii laistaan." i-' d"! Jit\it:ii ti;; illt' miiöc- S o'ok!-.e 1; imi: painos 0:1 iuoin.uuoti.na. ia tatiiaiiiii ;a-:-to-:- r.t misiiir.a. jcn., eisiää: \V 11 o r i o i 1 Uht», iiialtää ;e »Hifiin Isan,:•>•,! nuor:'e-cimalai---:a liifenä ii i: At. O > i ohjeita" antaa r :-1. r i tt.ti': Ml UHLV-.U !nu;i ii t'i!; uu ut' : : . iuoni-Ma Kina i. .. r t o \v a n ; d '. 1 vi'; uin t::.' tiiun „ v . l iiU'V ' 011 Iii a" on ; aa:: ' n^tänjä^ii i in. n n-aloiiiu:.-;: mitä iiui^rnol h :oi:au;. . . — Unn Ha v ra-; tuo ii Ia otutti i Lii: "ii i.iai: aiilaa iota on vA: niila iniia u !.'i ti; r,r:i ia ;.:-ottoma:-ti r. UK-:a. V.ntL la: tuniauiu.u < ki U uuorvUo Inti ali c iniaiiK-M. > ninnvt-ni hm ii:.*.: -Viina 1: Si o i o i m a n a v ■tuliin iv:.: fcmaainat hv at : •auaraia: Vllcran^; in i maain::! tutfai-:-lunli;a ii;; Ka valaan hoito" au:;,w itu u tatfi:.:, : hai! itu-;. n. .co iainaä inoniiiuiotiiai to; K-i tain lioi-o imivi init lH'a nu häopa-a Ma; iiv ; a 7 mt. 'It u 5 o! i PC l n i t til i a .. vnou Ijoito" on hi ■ta r:vi;ai:ai fauna tav-iMnu-v luit au. "vtra o noavtaau tai a ii'a au mattimkv, um iaiin-,Uvar;uo; ; it !' ; il i ;a. rttonta;: lDDiovi -h-al »a* Viiluani, rui. I: ii?, i: Vauri Si i . :) ia n Da - on nai tinan ... i a 11 i nin l;oiDo->ta". c toiMtu od;v a hi u::avra-:ta:; n itiu. Cu vhta lu:.; iolluin tiima Ii a rv 15 muu:::;:: t:: viinfdnotii, i: iuhii U ' on :o mon, p iv uuul a i. .Uuioiiv ::u. :■ Toiit. . I 0 n ii a van Uroilla:'- unin laainii' -U , Ia ; L v:r:;i::oi:,"a' ollut puoli 10110 ;a tir;atau^oi> ; a. taan laitti iiiut UM lä niitä lälKi tiviaLia on. iauo- tanianlotivn . iii, jola i'i v . lamaan l n o nuo n omia vaia::::; .yuua en i; 111 iii Ui a. Kätilön uskonnon opetukseen. toimi julistetaan haettavaksi ... , Tohmajärven kunnassa 31 päi- ,, K ails ansiwistys ON seikka, joka . vii ii n tä tn kuuta. Palkka on kun- niin Hywin kristillissimeelli- nwlta 400 rnrk. vuodessa, syn- jota rippi- loin soitonjohtajana, miUotn lau- seltä ja humaaniselta kuin myös-' nytysavusta : säätyhenkilöiltä 5 ja kiertokoulut nuorille seurakun- lun mirittäjänä, milloin puhujana, kin malliollistaloudelliselta kannal- rnrk., talollisilta " ' tatit jäsenille tarjosimat. Marat- milloin seuranäytelmissä hän oli ta katsoen tunnustetaan oleman pai-eilta ja tomuus ja monet maikeudet esti- mukana työssä ja innostusta he- yhteiskunnan tärkeimpiä asioita. Vapaa kyyti asianomaisilta toi mät lahjakkaammatkin ja tiedon- rättämässä. Syntyipä koulun lä- Wuosi muodelta käypi yhä ilmei- mituspaikkoihin ja 1 mrk. vuoro- haluisimmatkin pyrkimästä kau- himmässä ympäristössä myös laa- semmäksi totuudeksi, että korkeampi kauclelta ^limääräissstä doiäosta "päivää" dseltavaksi" Oma- katiseen hakemukseen on liitot - isiltä 3 mrk., torp- py r kivin e julistaa Pohjois -Kiir- tyomiehilta 1 mrk. j a j an Maanviljelysseuraa j>-!:!') kuuta viisi 40 markan suuraist;' apurahaa ennen niarra.^k-aun kaisiin kaupunkeihin ja niissä ole- tuaan ensimäinen yhdistys „Il- kansansimistys ja siitä seuraama sekä köyhille on apu annettava roiin mieraskielisiin oppilaitoksiin. Marinen", jossa ahkerasti yleisiä yeisempi simeellisyys, suurempi ilmaiseksi. — loimeen on tul- Piti oppia kotona „oman pirtin asioita pohdittiin. Märtsilässä sii- työkyky ja toimeliaisuus sekä yltymä icutsamukssn saatua, orren alla, meikon meistolastusil- hen aikaan mirisi huomattamasti kansallistunne oirat yleisen maral- lrtisanomissiks on i kuukausi la". henkistä elämää, kirjallisia ja mui- lisuuden rikkain lähde ja luotetta- molemmin puolin. Xoneellisen Masta kun Joensuussa arvattiin ta simistyksellisiä harrastuksia. min takuu kansan pystyssä pysy-^",^^^^ suorittamalla on etu- ala-alkeiskoulu, rohkeni moni nuo- > Tämä antoi yllykettä ja rohkai- miselle". - °'^us. Aäunto on oleva kirkon- rukainen täällä maaseuduillamme sua sitten naapuripitäjiekkin kan-! kylavd!» Hakemukset lähetettä- ajatella lutumrall- 1SH,-mistä. ,°k°ulujm p.rustamis°.n. Seuraa- ' 7°°°lod.i- 19l° Kaukaisiltakin pitäjäin perukoilta mana muonna amattiin Poh- ! ^ > ?- - - alkoi nuoria miehiä samotauudel- jois-Karjalassa jo kolme uutta- «Liikoja toimomatta kansakou-, LuausMslautakunnau puolesta: le opinahjolle tiedonjanoaan tyy- kansakoulua, uimittäiu tommik. lun maikutukselta isänmaan tule-! dyttääkseen. . lö p. yksityisillä maroilla Kiteen maisuuteen simeellisessä ja talou- z Kansakoulujen perustamiseen ku- kirkonkylässä, johon otettiin opet- dellisessa suhteessa, saaitee kuiten-, lui mielä muosia. Sitkeä mau- tajaksi Johait Pulkkinen; syysk. 10 kin toimoa, että sinä päimänä, j hoilisuus, ennakkoluulot ja monen- p. Liperin kirkolle, opettajattarena jolloin ajan- ja tarkotuksenmukai-- laiset epäilykset tekimät jyrkkää Euqenie Hyypäläiiien: ja samana nen kaiisakoululaitos meillä perus- mastarintaa. Lisäksi 1^s!0-lumun syysk. IV p. Kontiolahden Selille, - tetann, maloisampi tulemaisuus alinomaiset katomuodetpitimätkar- johon saatiin opettajaksi seminaa- alkaa koittaa Suomen kansalle." salaisten luoiitaista yritteliäisyyttä rin käynyt Kalle Sorntunen tävä todistus varallisuur-.-^uhteeb- ta. Joensuussa 10 p.Lokak. 1910. Toinien puok -ta : H. O. Heinola. K. P. Hakulinen. (K. S 1 k.) ..Kansakouluopetuksessa on pi- Perukirjoitiis Raakoja malia ja valmistan edelleen. Joensuussa välittää kauppiai K. Poutiainen. Valmista lapikasnahkaa on myytävänä. Oksaojalla H. Tamminen. fRarj San.) Pol- muutoinkin niin lamauksissa, että mijärmeltä. Seuraamat koulut nii- kaikeiilaisia uudistuksia, joissa den jälkeen perustettiin: 1S71 Toh inaan uhraukset tulimat kysymyk- majärmelle Kemien kylään, 1H73 seen, melkein pelolla ja kauhulla Lieksaan ja Kuusjärmelle j. n. e. dettämä tarkoin maari siitä, että katseltiin. Jkimuistettaman kadon Kaikki saimat alussa työskennellä ne tiedot, jotka lapsi itselleen omis- jälkeen koittimat mihdoin suotui- jokseenkin epämukamissa muokra- ^ taa, eimät joudu jäämään kuolleeksi > sammat ajat, muoden tulot oli- huoneissa ja jokseenkin mähillä ja ^ muistitiedoksi, maan että hän alun-^ mat harminaisen ruiisaat ja keste- alkuperäisillä opetusmälineillä. piläiit^ saa oppia omassa työssään > tyt pitkälliset kärsimykset kannus- Sitteiikin työtä tehtiin rakkau-j tietonsa toteuttamaan; koko kansa- tiivat entistä ripeämpään sekä ta- della niihin ihanteellisiin aatteisiin,' koulussa, sen alimmalta asteelta \ loudelliseen että henkiseen toime- jotka Suomen kansakoulun isää! ylimpään asti, tulee sentähden liaisuuteeii. Selmisi kuin itsestään Uiio Cygnaeus oli maamme ensi- kaiken toiminnan tähdädä kasma- käsitys, että elämän ankarassa mäisessä seminaarissa marhaisim- ' ' taistelussa tarmitaan enemmän paan opettajapolmeen loitsinut. Ja tietoja ja taitoja, uusia neumoja sille työlle ansaitsee nyt hänen a keinoja. Monen pitäjän kirkon- muistojuhlanaan lausua kiitollinen okouksissa kvintettiin kysymyksiä tunnustus, ansakoulujen perustamisesta, maik- ^... ,, TI . . . „>llei laillista estettä ilmaannu, pidetään Matti Ilassis-vainajan Ij tulee a£ , r0n00mi j 00se Pi ,! jälkeen jääneestä omaisuudesta « käsen omistamat vapaatilat tk. 26 p.na 1910, johon pyyde- I, N;0 5 g 10 n • ^ pälk . taan saajain ja maksajani lahet- M järven itiijgn K J urikan kv . tamaan asianmukaiset paperinsa. lässä ensitulevan Marraskuun Jakokoskella 7. 10. 1910. ! 10 päivänä kello 3 päivällä rmi- Kaisa Hassinen ja lapset. ^ an päällä, pidettävällä pakko- (K. S. 1 k.) iiiialiito. Muualta Suo mesta. akin ehdotukset mielä toistaiseksi^ !erta toisensa perästä turhaan; raukesimat. „Alku on aina han- alin." j Kuka kuitenkin pani alun, kuka! ensimäisenä täällä toimeen ryhtyi?' Tohmajärmen pitäjä tai oikeas-^ aan Märtsilän tehdas. Tämän • tehtaan perustaja, joka teki uran- Waasan läänin uusi kuwer aukaisijan työtä sahaliikkeen ja rau- nööri tateollisuuden alalla, huolehti jo emersti Otto Midnäs, joka miime aikanaan työmäestönsä lastenope- miikon maanantaina astui mir- tuksesta. Hänen perillisensä tar- kaansa ei ole tehnyt laissa säädet josimat uudelle kansakoululle tar- tyä mirkamalaa. peelliset huoneet, työmäki ja lähi- Pj-tarin—.Siitolan rata kyläläiset sitoutuimat hankkimaan Tutkimustyöt Pietarin—Hiito- radalla omat jo edistyneet marat polttopuihin, maloon za r opettajan palkkaukseen. Poikakoulu M ... At1v .p> i opu «a TlX\i\ ymuuCf cnu mmjuiuiuu un L ~tui «I.itl » ..pääslyt fiautolon pilä- aioattKn 1 p. maraSt. 180» ja niin pit(äUe ' tttä w'N>°°"nt° "Ä" ÄLÄ i ää " »noastoan p,°,„ nS JiSSfnm mnSi matta 011 f" ä mM jäl-llä. lm, Äp™ «S5un l!»mSm tu,,iltu >° opettajaksi malittiin opettaja Kaarlo ^ : zintikka, maanmiljelijän poika Rautalammilta, joka oli käynyt ensin Kuopion ala-alkeiskoulun ja tten Jymäskylän seminaarin. Se uudisraimaajan työ, johon hän nuoruuden innolla ja luontaisiin opettajalahjoihinsa luottaen, ei ..Ainoastaan itse kansan kor- uinkaan ollut helpoimpia suori- keainpi simistys, eikä main muu- tettamia. Silloinen kotiopetus oli tamien sen yksityisten jäsenten iian heikko ja hämärä järjestel- simistys, saattaa kenties pelastaa Mällisen koulutyön perustukseksi! sitä hukkuinasta, niinkuin monelle ottumattomuus uuden koulunmaa- muulle on käynyt, ja säilyttää timuksiin, ennakkoluulot ja määrin- sille aseman kansakuntien joukossa, äsitykset oppiaineiden karkotuksen- Joka niinkuin allekirjoittaja kahden mukaisuudesta ja tarpeellisuudes- muostkymmenen aikana on seissut Uno Cygnaeuksen lausuntoja. mistä". L. Thurim (K. S. 1 k.) huutokaupalla myytäväksi maan viljelijä Kaarlo Salon tiloihin kiinnitetyn saamisten mtks;ik<i. Asianomistajat saapukoot huu tokauppaan oikeuksiaan valvo maan ja ovat saatavat tahi vuok raoikeudet, joiden ottaminen tusta työn kautta työhön." i . Kiihtelys.oaaran ' kunnan mäli-!"imuokan. ..Käytännöllisen taitaivuuden ja ffn iO pan toimitta j ri!1< s ilmoitettavat näppäryyden kehitystä ja tietojen Zatoll?. p. lokak. klo !<> e. PP- viimeistään siinä keskusteluja, käyttämistä elämässä on yhtä -ajltellaan seuraamia apotta. joka tilalla pidetään ennen ituu- mähän laiminlyötämä kuin lujan' Keskustellaan Heinämaaran ja tokaupan alkamista ja tulee ja makaman luonteen perusta- Kirkonkylän mälisen tien korjaut- vuokraoikeuden haltijan satualia "" " tamisesta. Hymäksytään Hepo-, ^ näyttää vuokrakirjansa toit! oi- Kissa- ja Marjopurojen sillain \ keaksi todistetun jäljennoks n kustannusarmio ja huutokauppa- siitä. Ilomantsin kihlakutman maatimukset. Keskustellaan lai- kruununvoudin konttorissa loi;a- ,.Jos tunnustetaan, että ainoa nan ottamisesta kuntamme raha- kuun 7 p. 1910. luotettama keino sen köyhyyden ja menojen suorittamiseksi sekä ma- kurjuuden poistamiseksi, jossa kan- lttaaii lainan ottajat. Hymäksy- samme kituu ja jota yleisesti ma- tään wiime^ kokouksessa lykätty litetaan, on se, että simeellisille pe- kunnallistiliasia roro. li)08 190!», rusteille nojautuiva simistys, työ- luetaan tilintarkastajain lausunto mireys ja taito sekä toimeliaisuus i?. keskustellaan tilimapaudesta ja järkeä toiminnan suunnittelu tilimelmollisille. Keskustellaan seu- tulemat yleisiksi, ja jos näitä eh- raamien kylänteiden tekemisestä toja ei saamuteta muulla lamoin hätäapulöinä: Huhtilammilta Us- kuin ajan- ja tarkotuksenmukaisilla kaljärmen kylän kautta Oskolaan, simistyslaitoksilla, niin onsemmoi- Paloin, Keskijärmen, Hominahon, sia hankittama, maikkapa siihen Heinämaaran ja Mulon sylien maadittaisiin suurempiakin pon- mäli>en ja Keskijärmeltä ^ahin nistuksia kuntien ja maltion puo- kautta Heinäroaaran maantielle, lelta." ^Luetaan herra kumernöörin pää- ^tös n:o 478 kunnallislvirkailijain * ; asiassa ja keskustellaan asian joh- ■' dosta. Malilaan jäseniä maan- ..Todellisen kansansimistyksen läh- miljelysrahastojen toimikuntaan, tökohtana ja keskustana on olema Malilaan kihlakunnan lautamies- korkeampi naissimistys, joka taas ehdokkaat. Walitaan kunnan puo- saa aikaan kotikasmatuksen uudis- lesta asiamies 2 pnä marraskuu- tuksen". ta pidettäivään Heinäroaaran ja Kirkonkylän mälisen tien maaii- mittarin kokoukseen. Waihtelun touoksi. ! Kiihtelysroaaralla 1 p. marrask. Hanna: Sanoitko itsesi irti 1910. paikastasi pääsiäiseksi? Amalia: Maihielun muoksi pidän kai tämän 3 kuukautta. 21. W. Honkasalo. VtenäjUn kurssi on tänäfin . 268: 60 3 kk. . . — 266: 66 2 /b - 263: 60 (K. S. 1 k. 4 s. -o ntm.> Ilmoitus. Maanantaina oleman Lokalttun ^4 päiivänä klo 1^' p. pi^el.ian Heikki ja Maria Parwiaise:i ioii- kurssipesän roelkojain kokous roe- lallisen talossa Oskolaii ^'ädclvaa- ralla, jossa keskustellaan ireista pesää koskemista «sijoista, muun muassa uskotun ja toiniilsiainie- hen palkasta ja muistuiet.ia!! kon- kurssisäännösten määräystä että poissa olijat saamat tmitty. läsnä olemien päätöksiin. Ostoiassa päimänä Lokakuuta 1!>1". Simo Kärnä toimisiamies. Täten firmoja kiellän kaikkia tnkki- omau vahinkonsa uhalla ostamasta tukkipuita ta lolliselta Heikki VartiaiseltaLeh- toin kylässä n:o 1, ennenkuin käy minulle tilansa kiinnitys- velan maksamassa. Juho Lukkarinen. Työmies, Lehtoi.