Nro 133 1910 Sanomia 6aJan %aapangista ja läänistä. Keskiviikkona Marraskuun 16 päivänä. Tilaushinnat: Oulussa Postissa- Ulkomailla S ok o vuodelta i- — 4 10: - 1 uolelta vuodelta 2: — 2 20 5: — ■ eljämiekseltä 1: — K lukaudeita ,'>5 —: «('. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulta. Toimittajat: M. PALLARI. E- A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto 5» konttori Kauppurcinkatu 5. Kcnttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:äSn illalla Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. f Imoltukela vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä. 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintä n 3 mk., > is- tistä ja värsyistä maksetasn erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät leh^.fn kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. Pastori 0. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajaa. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. F B OLLILA t0 ' m ^ aa as '°'^ a virastoissa y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 531. Avoinna 10—Vs 12 a.-p. ia 3—5 i.-p. O u!p läänin Mittaus- ja isti Omistaja Varamaanmlttarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 513. Osk. E. Hellemaa, Waasa. Laki- ja raha-asioita virastoissa ym. Lakiasiaintoimisto k. i. mm ja h »M Hovioik. auskultantteja Oulu. Pakkahuoneenkatu 12, Pallas talossa. Te!eloni 6 62. Kello 10—1. 11 II kauppias Högstenin talossa. Vastaanotto tavallisesti kello 8—11 e. pp. Puhelin 197. Asianajotoimisto HASSELBLATT & BOXSTRÖM (Vanhin Pohjanmaalla.) Pääkonttori VAASASSA. Omistajat: varatuomarit K. J. BOXSTRÖM ja EDVARD EDELMAN. Ajavat asioita kaikissa Suomen oikeuk sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiämyös Amerikasta. Kuollut. Svdämen surulla ilmoitan, että Jumala viisaudessaan näki hyväksi poiskutsua rakkaan mieheni ja hellän lasten isän Konttoristi Johan Wilhelm Kaijasen joka lvhyen mutta ankaran taudin sairastuttuaan tyyneosti nukkui ikui seen uneen turvaten Vapahtajaansa. Oulussa 15 p:nä marraskuuta 1910 klo 12 päiv.. 32 vuoden, 7 kuukauden ja 8 vuorokauden ikäisenä. Katkeraksi suruksi ja kaipaukseksi minulle. 2:delle pienelle lapselle, isälle ja äidille, 6:deile veljelle, 5:delie sisarelle, anopille, apille ynnä muille lukuisille sukulaisille ja tultaville. Liisi Kaijanen. o. Perttunen. Herra, opeta meitä ajattelemaan, että meidän kuolennn pitää, < itä me ymmärtäväisiksi tulisin.me. Ps. 90: 12. BBBBSBB9R& Svdämmen surulla ilmoitin, että rakastettu mieheni Talonisäntä Kalle Vähäkyrö rauhallisesti vaipui kuolonuneen Lu mijoen Ylipäässä marraskuun 3 p:nä 1910. 63 vuoden, 9 kuukauden ja 23 päivän ikäisenä-, häntä jäi suremaan minä, 2 tytärtä ja 1 poika täällä ja 3 tytärtä ja 1 poika Amerikassa, 2 vävyä, 1 miniä ja lastenlapset ynnä muut sukulaiset ja tuttavat. Liisa Vähäkyrö. Kristus on minulle elämä. Kuolema on minulle voitto. Kuolinilmoituksia, Hautauskutsuja, Seppelenauhoja painetaan halvalla OMAM KANNAN Kirjapainossa Oulussa. Ilmoituksia. -naksaa korkoa talletuksille: ^ kuuk. irtisanomisella 5 °/^ i 4 Va ! - n 3V* „ vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttftilillä 6 » Säästökassatilitiä 5 Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. Antti Karikoski Varatuomari toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex HägflMn talo. Matkustetaan maaseudulle Kontouaika 10—2. Puhelin 203. W— > —a Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, oimittaa kaikkia lakiasioita ra hain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ;a ostoa, toimittaa metsiea leimauksia, lukemisia ja »rvjbieiemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuis ammattikaanalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote Seppänen, Oulu. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterlnk. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Vakuutus-Osakeyhtiö SKANDIA toimittaa Palo- ja Henki halvimpiin maksuihin. Koko henkivakuutusvoitto lankeaa vakuuttajille. Sahasta noin Smk. 75,000,1100. Asiamiehet Oulussa: J. G. Kerttula. Georg H. Hedman. (I. 43,925.) vuodelle 1911 :: saadaan tilata :: OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta. Palovakuutuksia .ii „Pohjolaan Tapaturmavakuutuksia 99 Kullervoon" Henkivakuutuksia „Salamaan" vastaanottaa V. Huhanantti. Kansallispankissa. Puhel. 4 36. Joyko Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan kotiseu- ::: tututkimuksis. ::: Hinta nid. 4: 50, myytävänä Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa. O. I. Eläinsuojelus- yhdistyksen kokous on tänään kello 6 j. pp. Nuor- suomal. yhd. huoneustossa, Isokatu 14. DLIMl©DTO Oulun läänin pohjoisen ja Lapin vaalipiirien Keskuslautakunta ilmoit taa. etlä lautakunnan kanslia pidetään avoinna lautakunnan sihteerin, varalääninsihteeri A. V. Lindholm in asunnossa Rantakatu 12, kuluvan marraskuun 17 päivästä alkaen, kello 3—5 j. pp., sekä että lautakunnalle tarkoitettuja asiakirjoja siis voidaan mainittuna aikana antaa, kuin myös että postilähetykset ovat mainittuun paikkaan osoitettavat. Samalla tahtoo lautakunta asianomaisille huomauttaa vaalilain 20 §:n säännöksiä ei ainoastaan siitä, mitenkä pyyntö valitsijayhdistyksen ehdokaslistan julkaisemisesta on tehtävä, erittäinkin vaatimuksesta että hakemukseen on otettava laissa nimitetyn viranomaisen todistus asia miehen omakätisestä allekirjoituksesta, jonka todistuksen tulee olla läsnä- olleen todistajan nimikirjoituksella vahvistettu, vaan myöskin siitä, että asiamiehen tulee laissa säädetyn edesvastauksen uhalla tarkoin valvoa, että jäsenten nimikirjoitukset ovat omakätiset. Oulussa, marraskuun 15 päivänä 1910. Keskuslautakunnan puolesta: J. U. NORDBERG. A. V. LINDHOLM. Palokunnantalolla tänään keskiviikkona kello 8 j. pp. Pääsy lppu 25 penniä. Oulu, Marrask. 16 p:nä. Suomalainen puolue. lii. Mtä rinnan kieliohjelman kanssa ke hittyi suomalaisuuden liikkeen ja sittem- min Suomalaisen puolueen muukin y h; teiskunnallinen ja m a l t i o l- linen ohjelma. Snellmanin ja suomalaisuuden liikkeen ohjelmaa mää- räämä korkein ohje on tässä kohden ollut kansakunnan edistys, sen kehitys yhä täydellisempään toteuttamalla it- seään: kansallisen miljelyksen moitto- kulku. Alussa oliivat suomalaisuuden mie- het taipumaisia etsimään tähän pää' määrään johtamia keinoja mapaamie- lisyyden johtopäätöksistä, mutta ioar- sinkin 18<i0-lumulta asti alkamat ne luopua taloudellisen liberalismin opeis- ta ja kääntyä n. s. historialli- sen koulukunnan kannalle. Jo Snellman puolusti usein m. m. suoje- luslulleja ja yhtyi kannattamaan työ- mäen suojeluslainsäädännö.i alotteita. Hänen oppilaansa Th. Rein, Arjö Kos- kinen iloisissa kirjoituksissaan myös A. Meurman) ynnä muut asettuiivat täydelleen kannattamaan valtion wä- liintuloa" heikomman hymäksi ja waa- tuvat siis tehokasta sosiaalipoliittista toimintaa. 1880 luivulla taivataan Suomalaisen puolueen miehiä perustamassa työ- mäenyhdistyksiä ja ajamassa mil- loin mitäkin yhteiskunnallis-malnol- lista asiaa. Tässä ei ole edes kaikkien tärkeimpien toimien miittaamiselle ti- laa. Sieltä täältä poimiaksemme saa- tamme main mainita, että jo m. 1881 pros. I. R. Ta niels o n Walwo- jassa maali eduskunta uudistusta, kak- sikamarijärjestelmää, joka silloisissa oloissa oli radikaalinen uudistusehdo- tus. Samaan aikaan ryhdyttiin kaik- kialla suomenmielisissä piireissä naati- maan ääniasteikon alenta- mistä pormarissäädyn maaleissa. 1882:n waltiopäiwillä tehtiin jo ääni- oikeusolojen parastamista tarkoittamia anomuksia. Ja seuraamilla eli 188."):n maltiopäimillä suomimieliset Jaakko Forsman, Johansson, Ta- n i e l s o n y. m. samoinkuin Arjö Kos- kinen senaatissa foettiroat saada ääni- asteikon rajoittamista ainakin kymme- neen. Kamariherra T a u b e ja Lau- r i K i m e k ä s esittimät samoilla mal- tiopäimillä kuuluisassa säätyjen yhteis- istunnossa ensi kerran ..mies-ja ääni"- periaatteen. Turhaan. Ja turhaan yri- tettiin raastumankokouksissa kerta toi- sensa perästä asteikon alentamista. Kun Suomalaisen puolueen jäsenet routamuosina joutuimat senaatissa enemmistöön, saimat he mkaan armol lisen esityksen m:n 1904—0r>:it maltio- päiiville. Tässä hallituksen, pormaris- ja talonpoikaissäätyä koskemassa esi- tyksessä oli hyljätty marallisuuteen pe- rustuma asteikko, mutta saattoi simis- tysmäärän. ijän ja perhesuhteiden pe rusteella saamuttaa korkeintaan kolme lisä ääntä. Ikäraja oli 27, muotta ja sensus kaupungeissa H00 mk. ja maalla .'»00 mk. Suomalaisen puolueen »va semmisto oli kuitenkin jo silloin asettu nut yleistä yhtäläistä ja »välitöntä äänioikeutta aja maan ja puoluekokouksessa m. 1904 hymäksyttiin periaatteessa sama kanta, jota puolueen edustajat maltiopäimillä sitten ajoimatkin. Maltiopäimäin „työ- lakon" takia ei asiasta kuitenkaan mie- lä malmista tullut. Kesällä 1905 aset tui Suomalainen puolue yleisessä ko kouksessaan entistä jyrkemmin yleisen, yhtäläisen äänioikeuden kannalle mal- tiollisissa ja lisäksi kirkollisissa maaleis- sa. Myöskin kunnallisesta äänioikeu- desta oli alustus, joka käwi samaan suuntaan, maikka «varsinaista päätöstä siinä ei tehtykään. Masta min 190(r.n puoluekokous asettui siinäkin yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden kannalle. Muista parannuspuuhista mainitta- koon main, että Suomalaisen puolueen i keskuudessa jo aikaisin kiinnitettiin huo- Lajiteltu varasto Sorsakosken tehtaan SSSSS^j Patentti LUISTIMIA löytyy LUNDBERG 5 K:NI 0.-Y:LLÄ, = Rautakauppa Oulussa. miota maalaismäestön ase- maan. 1891:» maltiopäimillä koetti pappissääty saada muokraoloihin eri näisiä parannuksia ja senaattori E n e b e r g malmisti uuden maanmuokra- lakiehdotuksen 1900:n maltiopäimille, jotka kuitenkin poistimat siitä useita niitä torpparien hymäksi tarkoitettuja kohtia, joita hän ja useimmat Suomalai- sen puolueen johtomiehet kannattimat. — W:n 1888:n säätykokouksessa anot tiin jälleen Suomalaisen puolueen ta- holta, että hallitus toimeenpanisi tutki- muksen, moitaisiinko ja millä tamalla maassamme aikaansaada yleinen, mal- tion määräämä ja suojelema t y ö- mäen sairaus-, tapaturma- ja ma n huus makuutus. Bhte- näistä, pykäliltään laadittua ohjelmaa ei Suomalainen puolue noina aikai- sempina aikoinaan julkaisut, joten sen kannan määrääminen kaikissa eri ky- symyksissä sanomalehtikirjoitusten y. m. perusteella maatii jo nyt kokonai- sen tutkimustyön. ..Manhojen" suomenmielisten johta- mien työväenyhdistysten päätöksistä ja asiakirjoista 1890-lumun alussa näh- dään kuitenkin helposti, että puoluees- sa lisäksi kannatettiin m. m. seuraamia asioita: ..yleistä koulupakkoa ja mak- sutonta kouluopetusta sekä kansakoulua pohjakouluksi", ..irtolaiskysymyksen jär- jestämistä maan palstoittamis- ja muokrasuhteita parantamalla", amma- tintarkastajain lumun lisäämistä, „työ- mäen tilaston hankkimista maltion mä- litvksellä", ..työmäen asunto-olojen pa- rantamista rakennuslainoja myöntä- mällä", ammattiyhdistyksien perusta- mistä, raittiusasiaa, 10-tuntista mak- simaalityöpäimää, ..asteettaisesti kohoa- maa merotusta" (Lauri Kimekäs» ja pakollisuusperiaatetta työmäenmakuu- tuksissa. Suurin osa puolueen m. 15)06 hy- mäksymästä yhteiskunnallisesta ohjel- masta oli siis jo toistakymmentä muot- ta aikaisemmin eri tahoilla puoluetta pantu alulle: kiivijalka oli tehty tälle Suomalaisen puolueen ny kyiselle laajalle ohjelmalle, jonka yksityiskohtien resereeraamiseen meillä ei tässä ole tUaa. Se alotettiin marsi naisesti m. 190') ja päätettiin seuraa- man muoden lokakuussa. Suurimman työn siinä omat suorittaneet I. R. T a n i e l s o n-K a l m a r i. H a n n e s eöh ard. I. K. P a a f i f i m i, H. G. Paloheimo, A. K. A r j ö- K o s k i n e n, L. I n q m a n, E. N e m a n l i n n a. Ph. Suuronen, A. L i s t o, A. O s m. K a i r a m o ja nti Aleksandra G r i p e n ö e r g. Jos sitä merrataan muiden n. s. por- marillisten puolueiden ohjelmiin, niin moidaan yleensä sanoa, että se etenkin kansallisessa ja sosiaalipoliittisessa suh- teessä on pitemmälle meneivä, mutta kirkollisissa kysymyksissä, maikka edis- tysmielinen niissäkin, maromampi kuin näiden. Eri puolueet eimät ohjelmansa sa- namuodon mukaan kuitenkaan eroa toi- sistaan läheskään samassa määrässä kuin toimintansa ja menettelytapansa puolesta. Tämä on pitänyt paikkansa marsinkin n. s. s u u r m a l t i o l l i- s e n kysymyksemme alalla. Suomalaisen puolueen kanta on aina ollut Suomen ja Menäjän suhdetta koskemissa kysy- myksissä 1) etlä kaikki muutokset Suo- men maltiosäantöön, maamme perus- tuslakeihin, omat toimeenpantamat näi- den lakien itsensä määräämässä järjes- tyksessä, 2) ettei kansamme moi luo- pua mistään sille kuuluman sisällisen itsenäisyyden olennaisesta osasta tai kohdasta, 3) mutta että kansamme ei tule kieltäytyä näissä rajoissa tyydyt- tämästä niitä maatimuksia, mitä muut- tuneet olot ja Menäjän oikeutetut edut moimat tehdä mälttämättömiksi. Toi- minta tämän miimemamitun kohdan pohjalla on aiheuttanut Suomalaisen puolueen ja muiden puolueiden mälillä symälle käypää erimielisyyttä, josta oireita saattoi hamaita jo 1890-lumun säätykokouksissa ja joka routamuosina kohosi huippuunsa. Suomalaisen puo- lueen tarkoitus oli silloin saada helmi- kuun manifesti laillisella tamalla ra joitetuksi ja siten pelastetuksi sisällisen itsenäisyytemme ja omintakeisen kansal- lisen kehityksemme perusehdot. Ja jot- ta tällainen uusi sopimus Suomen ja Menäjän mälillä olisi moitu saada ai kaan, koetti Suomalainen puolue estää ilmiriidan syttymistä kansamme ja sen hallitsijan mälille. Tätä tarkoitusta marten ja estääkseen uusia mäkimallan iskuja tuhoamasta kansaamme sekä pi- dättääkseen mirka- y. m. asemia joutu- masta menäläisten käsiin, pelastaak- seen institutsionit ia muodot parem- pien aikojen ivaralle tahtoi Suo- malainen puolue, että meidän on eri- naisissa tapauksissa ylimoiman edessä alistuttama toistaiseksi laittoman käs- kynkin alle tälle kuitenkaan koskaan lain pyhyyttä tunnustamatta. Toiset puo- lueet tahtoimat jyrkän, kielteisen me- nettelyn kautta saamuttaa kaikki oikeu- temme takaisin. Erimielisyys tästä me- nettelytapojen erilaisuudesta on ulot- tunut aina tähän hetkeen saakka, mut- ta on miime aikoina kuitenkin buomat- tamasti tasoittunut. Yleisiä uutisia. — Suomen maltion rautatiet ja Menäjän rautateiden liikku- wa kalusto. Senaatissa esiteltiin miime perjantaina kenraalikumernöörin kirje ja ministerimaltiosihteerinmiras- ton kirjelmä ntinä armoll. määräys 45:J,000 markan myöntämisestä en ft muodelta niitä muutostöitä marten. jotka oivat tarpeen Suomen maltion rautateillä, jotta lrenäläinen liikkuma kalusto möisi niillä kulkea. — Työwäenlaiusäädäntö. Se-- naatissa esitettiin lauantaina kenraali- kumernöörin kirje, minkä mukaan se- naattia on armossa käsketty antamaan lausuntonsa Suomen eduskunnan mas- tauksesta arin. esitykseen suojeluksesta ammattimaaraa mastaan. ja saman kirjelmä, missä pyydettiin senaatin lau- sunloa eduskunnan mastauksesta arm. esitykseen koskema lyötä teollisuusamma teissä sekä saman kirjelmä, missä senaa- tilta maadittiin lausuntoa eduskunnan mastauksesta arm. esitykseen ammatti' tarkastuksesta. Senaatti lykkäsi nämä asiat maliokuntaan. johon tulimat se- naattorit Mirenius, Berq. Kraat^ ja Saarikoski. — Lisätyn Poliifitvoiman yllä Pitäminen. Senaatti on päättänyt esittää korkeimpaan paikkaan, että lisä- tyn poliisimoiman ylläpitämiseksi maan kaupungeissa ensi muonna myönnettäi- siin 950,000 mk. — Kysymys nudesta asetuk sesta kaupunkien poliisilaitokset- ta. Senaatissa on esitelty kysymus uudesta asetuksesta koskema maan kan- punkien poliisilaitoksia, lainmalmisteln- kunnan tarkoitusta marten laatima asetusehdotus ja maan kaupunkimiran- omaisten ja kumernöörien siitä anta- mat lausunnot. Senaatti päätti lykä- tä asian uudelleen esiteltämäksi. — Laritshlinin luowutus. Se naatti on Turun ja Porin läänin ku- mernöörin asiasta lähetiämän kirjel- män johdosta selittänyt, että kuritus- huonemanki (^eorqij Semenoss Larit- shkin saadaan lähettää asianomaiselie