loiTtsins tniktikuun 28 p:nZ kj.g 47 — ILIlZ « S s ^.« »« ? ^ » »« r«S » T! ^ K-^ « ^ L» ^ s « ^ S. .« « « « « » 'S s ^»- a» « « « 8 « .°L « « « « a» S » « « « zz « ^ Z Z « Z « rs » S zz t- -L S »-> Z ^ « '? « « « » « r« i« »22 » ^ LL <S ^ r«" '« « ? D <t .M» ^ »^» s » » « .« «- « L. « -s »j 'L « ?» « rt »« « ^ ni N c>, 5^. « A s s Z s « I LllZ « niitten niukaiset merikortit esim. stllä tienoolla, missä keisarilaima Stan- darc ajoi tuntemattomalle karille, omat ,venäläisten itsensä tekemät, joten suo» malaisia ei siinäkään suhteessa moida syyttää huolimattomuudesta. Siihen sijaan on kyllä tamattoman paljon esimerkkejä siitä, kuinka Venä läiset meriupseerit omien Virallisten karttojensa opastuksesta huolimatta usein ajamat Suomen saaristossa ka» rille ja turmelemat ohjaamiaan aluk sia. Sen mukaan kuin julkisuudessa näkyneestä ehdotuksesta woi päättää, onkin asianomaisten »vilpittömänä tarkoituksena pidättää luotsilaitoksen palmeluksessa paikalliset luotsit ja up seerit. U hätäänhän eroamalta riistää lain mukainen eläke, kun sitä mas toin palmeluksessa pysymille makuu tetaan uusia lisä-etuja. Nämä seikat miittaamat siihen, että luotsilaitoksen palmeluksessa olemien henkilöitten ei sallittaisi tuntea mitään maikutusta siitä, että heidän oman maansa laill> sen laitoksen palmelijoista muutettai siin mäkimaltaisesti ryöstetyn laitok- sen palmelijoiksi. Moodburn-juttua taas tuskin moi- tanee hymällä omallatunnolla siirtää Suomen luotsilaitoksen syyksi. Se tutkimus, jska asiassa syntyneessä oi keudenkäynnissä Pietarissa toimitet tiin, todistaa, että Venäläisten upsee rien liiallinen ja hätäilevää »Valp paus" teki mahdottomaksi suomalaisen luotsin kaikki maromaisuuStoimenpi- teet. Mitenhän lukuisiksi, oikeammin epälukuisiksi kämisimätkään tämän tapaiset ja muut selkkaukset — puhu mattakaan muista suunnattomista »vaaroista —, jos luotsilaitoksen ko- man kokemuksen koulussa »vastuun- alaiseen tehtäväänsä perehtynyt hen kilökunta pakotetaan eroamaan ja si jalle asetetun kokemattomia! Menäjän simistyneen yleisön mieli pide, johon luotsi- ja majakkalaitok- semme menäläistyttäjät ylempänä mainitussa kirjelmässään myöskin metoamat, lienee hymin heikkona tu kena ..uudistuksen" toimeenpanemi selle. Painamana, joskaan ei kysymyksen ratkaisuun puoleen tai toiseen lopulli sesti ja määräämästi maikuttamana seikkana sopinee tämän yhteydessä mainita, että naapurimaiden kauppa y. m asian ratkaisusta humitetut mi> nisteriöt eimät kai tule myöskään ummessa silmin tähystelemään silloin kuin heidän maansa kauppalaimaliike uhkaa joutua tuhon omaksi Suomen rannikolla. Miltä MM» meille aiottu sotilamm? Jokainen suomalainen on erityisellä mielenkiinnolla lukenut nykyisen senaa Iin esi yksen siitö, miten täällä sotilasi mero aiotaan Harteillemme laskea. Jo ensi muodzlta tuonne 10:neen miljoonaon nous^iv? erä laskettaisiin kunnallisen m?roäänimäärän mukaan malsetiamaksemme. Seuraa itsestään hiljainen kysymys siitä, mitä tuo uusi mero merkitsisi. Tarkastellessa moipikin siitä saada jonkun käsityksen. Aiman miimeisiä numerotietoja ei luonnollisesti ole käy tettämänä, mutta muodesta 1907 asti eimät ne suurestikaan ole muuttuneet, ja sanotulta muodelta on semmoisia säätämissä. Maalaiskunnissa silloin maksettu maksi »verotettu tulomäärä nousi liki 8,5 miljoonaa (lähemmin mainittuna 8,414,997) mcrkk..an. Kaupunkikun> nissa nousi samalla koottu määrä hiu kan yli 7,s miljoonaa (lähemmin mai nirtuna 7,543,426) markkaan; siis yh^ teensä tasalumuissa 1K miljoonaa. Näin ollen, kun tuohon lisättäisiin kyseessä olemat 10 miljoonaa (tietysti nyt main oluksi tuo summa) nousisi merotettama erä 62, s prosentilla. Kun< nallismerojz maksamina jokainen koh valtaan taidamme näin ollen hiukan arwostella, miltä szttlasivero tulisi tuntumaan. Samalla kiintyy huomio siihen, mi hin kunnat nykyään suurimmat meno erät uhraamat. Kaupunkikunnissa maksetaan koulutoimeen 4,283.036 m!,, terveydenhoitoon 1,465,038 mk., hallintoon, järjestyksen ylläpitoon ja lainkäyttöön yli 3 miljoonan mkan j. n. e. Maalaiskunnissa maksetaan koulutoimeen 4,164,162 mk,, kunnal lishallintoon 711,652 mk., termeys ja sairaanhoitoon 701,909 mk., kor> koihin ja kuoletukseen 1,173,111 mk j. n. e. Nämä numerot edelleen muo delta 1907. Tuossa lopussa luetellut suurim mat kuntain menoerät omat luettamat Välttämättömiin inhimillistä kehitystä tarkottamiin asioihin. Mutta sotilas- mero heti kohoaisi tuntumasti jokai sen yllämainitun menoerän edelle. Eduskunta. TöOistunts tiistain, hvhtik. H ?:»ii klo k i.?. Puhetta johti puhemies P. E. Smin- husmud. Senaattori Rainesalo toi esittelijä- sihteeri A. Dederholmin seuraamana eduskunnalle joukon äsken hymäksyt- yjä arm. esityksiä. Ilmoitettiin, että ed. B. Anmberg tultuaan senaattoriksi nimitetyksi ei enää moi ottaa osaa suuren malio- kunnan työhön. Niinikään ilmoitet tiin 5 eri paikasta saapuneen sähkö sanomia ja pöytäkirjanotteita tunne tun S p:nä tapahtuneen lähetekeskus telun johdosta. Esitettiin arm. esitys leimasuostun- nasta ja ehdotti puhemiesneumosto sen maltiomarainmaliokuntaan. Ed. Arajärmi lausui asian joh dosta, että on malitettamaa, että näin tärkeä asia tuodaan eduskunnalle niin myöhään. Muitakin tärkeitä uusia meroja koskemia esityksiä on masta nyt tuotu eduskunnalle ja hallitus ei kai moine olettaa, että nyt enää jä- lellä olemana mk na moitaisiin kaik kiin näihin asioihin perehtyä. Esillä- oleman esitysehdotuksen suhteen, jossa hallitus sanoo oleman Välttämätöntä uuden mekselimeron kautta sastaman kokoon I V2 miljoonaa mk., huomautti puhuja, että tällainen mero on liian korkea ja tulee korkokannan paroillaan ollessa korkean ja maassa odotettaes sa sen alenemista tamattoman ras kaasti painamaan maan kauppaa ja teollisuutta. Ed. Kotonen huomautti, että esityksessä sanotaan suostuntatulojen korottamisen oleman mälttämättömän rahallisista syistä ja tämä on kai hyminkin uskottamaa sen jälkeen mitä Valtiotaloutemme on miime aikoina joutunut kestämään. Ed. I. Castren kehotti maltio- marainmaliokuntaa tarkoin harkitse maan onko nykohetkellä ollenkaan mqönnettämä suostuntoja hallitukselle Muoden 1909 eduskunta lausui käsi tyksenään, että maltion juoksemat menot omat Valtion mäkinaisista Ma roista suoritettamat. Siitä huolimatta määrätään, että kansakoululaitoksen ylläpitämiseen maltiomaroista suori tettu summa on maksettama takasin suostuntarahastosta. Valiokunnan on harkittama tätäkin seikkaa. Asta meni malnomarainmaliokun- taan. 3 :nteen käsittelyyn esitettiin suuren Valiokunnan mietintö ehdotuksen joh dosta muutoksiksi torpan, lampuoti tilan ja mäkitupa-alueen Vuokrasta maalisk. 12 p:nä 1909 annetun ase tuksen 32 ja 34 tz -.im. Parin puheenmuoron jälkeen hy- mäksyttiin lopullisesti maatalousma- liokunnan ja suuren Valiokunnan hyl käämä kanta asiassa. Toiseen käsittelyyn esitettiin suuren Valiokunnan mietintö palkkauSsään> nön kumoamisesta. Puheenmuoroa asiassa käyttimät ed. Rosenqmist huomauttaen, että so> sialidemokraattieu Vastalauseessa mää rin selostetaan työmäenasiainmalio kunnan enemmistön kar -taa, Renwall puhuen mietinnön puolesta, jossa eh dotetaon, että asiassa tehtyjen cdus- kuntaesitysten annettaisiin raueta, Sillanpää, Kopila, Koaiu ja Nuov tema puolustaen sosialioemolraattien Vastalausetta, Junes puhuen wa!io kunnan micun; Sn puoZesta, Pykälä tohtoen merkltä, että hän tulee äänes tämään Vastalauseen puolesta, Ah mamaara kannattaen mietintöä ja lausuen, että Valiokuntakin pitää pal> kollissääntöä Vanhentuneena ja tav kotustaan Vastaamattomana, mutta että lainwalmistelukunnalta on odo tettamissa ehdotus tässäkin suhteessa. Mietintö hymäksyttiin 103 äänellä 79 Vastaan, joten siis eduskunta päätti hylätä asiassa tehdyt esitykset. Huutoäänestyksellä hymäksyttiin tehtäväksi ed. Kellosalmen y. m. mäli kysymys sinä, mitsi maalilippuja ei ajoissa toimitettu Suursaaren ja Ty tärsaaren maalilautakunnille. Kertomus suomalaisen kirjallisuu den edistämiseksi myönnetyn 50,000 mkan määrärahan käyttämistä mar ten asetetun toimikunnan toiminnasta 1909 esitettiin sen jälkeen. Puhemies, neumosto ehdotti asian msltiomarain maliokuntaan. Ed. Talas pyysi saada toimi> kunnan huomioon sulkea, että myös kin alkuperäinen suomalainen kirjalla suus tulisi palkituksi. Ed. Fränti painosti suomenkie lisen kasmatusopillisen kirjallisuuden tärkeyttä ja huomautti, että tällä alalla on toimomisen maraa. Toi> moi, että »vastaisuudessa toimikunnan humanistinen osasto ottaisi huomioon sa mainitunlaisen kirjallisuuden. Ed. Alkio yhtyi ed. Talakseen. Asta meni waltiowarainwaliokun taan. Ainoaan käsittelyyn esitettiin maa- talousmaliokunnan mietintö uutismi! selyksen edistämisestä miljelyspakko> periaatteen mukaan karkottaman ano- muSehdotuksen johdosta. Maliokunta ehdottt anomuSehdo tusta hylättämäksi. Jswnto keskeytettiin kun asiasta oli 8 puheenmuoroa käytetty, ja siir rettiin jälellä olemat puheenmuorot ja muut päimäjärjeStyksessä olemat asiat seuraamaan täysi-istuntoon. Täysi-istunto päättyi klo 12,45 yöllä. — A»o««Sehdot»S S«ome« luotfilaitokse» e»«allee« jättä misestä. Eduskunnalle omat ed. Hugo Lilius ynnä 22 muuta nuor suomalaisen puolueen edustajaa jättä neet anomusehdotuksen, joka päättyy ponteen, että eduskunta Keisarilliselta Majesteetilta alamaisuudessa anoisi, että Suomen luotsilaitoksen aijottu uudestaan järjestäminen saisi raueta. Samansisältöisen ruotsinkielisen ano muksen omat jättäneet ed. R. A. Wrede ynnä useat muut ruotsalaisen puolueen edustajat. MikysMykset MktttlM. Välikysymykseen mäkijuomain kul jetuskiellon kumoamisesta Valtion rautateillä tulee mahdollisesti Vastaa maan senaattori, kreimi Berg. MM M», Suomen asiain estttely korkeimmassa pai- kassa. Korkeimmassa paikassa tapahtu neessa esittelyssä on H. Majesteettin sa käytettämäkst määrätty malt^ora- hastosta tulema rahamäärä on muo den 1910 alusta korotettama 344,000 markkaan, niin että H. Majesteettinsa käytettämänä olema summa, sotilas- rahastosta somaan torkotuiseen mää rätyt 56,000 markkaa mukaan luet tuina, tekee yhteensä 400,000 mk. Korkeimmassa paikassa on myön netty tilattoman mäestön lainarahas tosta 10,000 mk. Aution tilan osta mista marten tilattomille jaettamaksi. Korkeimmassa paikassa on myön netty Suomen maltionmaroista 3,000 mk. jaettamakst senaatin määräyksen mukaan neljänä stipendinä alkeiskou lujen menäjänkielen opettajille ja opet tajattarille kielen käytännöllistä opis kelua martzn. Korkeimmassa paikaösa on mää rätty, että kackkein korkeimmat asetuk set syyskuun 6 päimältä 1906 ja elo kuun 25 päimältä 1909, jotka asetuk set koskemat cmpuma-aseiden Suc- meen tuonnin rajoittamista, eimät koske niitä aseita ja ampumatarpeita, joita tuodaan keisarikunnasta maahan sijotettujen sotajoukkojen tarpeeksi. VMiMMtllmstss Tuoma eiisi» mliokusta. Maltakunnanneumosto malitsi mii me lauantaina pitämässään istun nossa maitokunnan käsittelemään pää ministeri Stolypinin lakiehdotusta niiden Suomea koSkemain lakien ja asetusten säätämisen järjestyksestä, jotka ow)t luonteeltaan yleismalta- kunnallisia. Neumoston istunnossa oli läsnä 142 jäseniä, joista mosem- mistolaisten ehdokkaita ääneöli 14, keskustan ehdokkaita 63 jz oikeiston ehdokkaita 65. Malitutsi tuli ma- semniSton ehdokkaista kaisi, ni mittäin: professorit M. M. Koma- lemsk j ja D. D. Gcimm; keskus- tan ehdokkaista yhdeksän, nimittäin: M. A. Stahomitsh, mapaahra I I. Uerkull vzn Gyldcnband. I O. Kor- win>MUemsklj, A. A. Saburom, N. S. T.gantsem, S. S. Manuhin, P. M. Kaufmann, W. F. Deutvch ja A. B. Neidhardt, sekä o i k e i s t o n ehdokkaista myöskin yhdeksän, nimitt.: P. P. Kobqlmskj, N. A. Mjasoje- dom, N. N. Suhotin, A, S. Sti- shinstij, N. O. Smjerjem, D. I. P.hno, A. P. Strukom, P. N. Dur- nomo ja ruhtinas A. A. Shirinsk'j< Shihmatom. Somremennoje Slomon tietämän mukaan omat pääministerin lakiehdo tuksen jyrkkiä maStustajio, paitsi masemmistolaisia Kowalewskm ja Grimmiä, keskustaan kuulumat M. A. Stahomush, Uexwll v.m Gylden- bard, Kormin-Milemsktj ja A. A. Saburom, jota paitsi Tagantsem, Manuhin ja Kaufmann moimat hy- mäksyä lakiehdotuksen ainoastaan suu rilla muutoksilla. Muodollisesti jouluimat siis oikeis tolaiset Vähemmistöön, koska he sai- wat maliokuntaan main 9 jäseniä kes kustan ja masemmiston saadessa yh teensä 11. Keskustaan kuulumista maitokunnan jäsenistä omat kuitenkin Deutrich ja Neidhardt oikeiston kan nalla, joten oikeiston moitto Valio kunnassa katsotaan neumsstopiireiSjä jo etukäteen ratkaistuksi, tietää Retsh. Maltakunnanneumostopiireissä pu hutaan paljon Suomen asiain malio- kunnan malitsemisen muodollisesta puolesta ja huomautetaan, että se on ristiriidassa neumoston työjärjestyk sen tarkan ajatuksen kanssa. Aksi niistä henkilöistä, jotka eimät hymäksy Valiokunnan »valitsemista paa, on m. m. »valiokunnan jäseneksi Valittu keSkusryhmään kuuluma M. A. Stahomitsh. Kysymys Suomen luotsilaitolsen wcnä- liiistyttiimisestä. Suomen luotsilaitoksen »venäläis- tyttämistä marten asetetulla mena- läis-suomalaisella komitealla oli maa nantaina kolmas kokouksensa, missä suomalaisina jäseninä viimat läSnä amiraali Mirenius ja emerstiluut- nantti FileniuS. Sanomalehdissä nä kynyt tieto, että komiteaan mielä kut suttaisiin kolme suomalaista luotsi- upseeria, ei ole oikea. Tässä komitean kokouksessa ei tehty mitään päätöksiä eikä keskustelussa kaan ilmennyt erikoisempaa. Ensi kokous pidetään pääsiäisen jälkeen ja jätettäne? koko ehdotus Suomen luotsilaitoksen uudestijärjes- tämiseStä, sitten kun komitea on lop- puunkäsitellyt sen, Suomen senaatille, jotta se saa tilaisuuden antaa siitä lausuntonsa. — S. U. T. Hallituksen eduStajilfi on duuman Suomea koskemaa laki ehdotusta pohtimaan maliokuntaan määrätty Suomea koskemien lakien järjestyskomitcan puheenjohtaja Ko- remo sekä maltakunnanneumoston malnosihteerin apulainen Lipskij. — ho!»ioike«s. Se naatti on päättänyt kcr?eimpaan paik kaan alistaa, että Turun homioikeuden Varapresidentiksi nimitettäisiin entinen prokuraattori W. Hirmikanta ja sa man homioikeuden neumoksiksi homi oikeuden asessorit Hj. Broni?owsk« ja R. W. Msntin. — Te«aatti. Senaattori He- sjainom on määrätty kamaritoimitus- kunnan m. t. päälliköksi. Muskunnan kuyneuslo- kllsMM. Palokunnan talin johtokunta on tarjouksessaan maatinut 40,000 mar kan suuruista Vuotuilta muokraa ta lostaan, käytettynä siten kuin tähän astisten waltiopäiwäin aikana. Osakeyhtiö Hallituskatu 15 (suo- mal. puolueen talo-yhtiö) on jättänyt tarjouksen, jossa ehdotetaan: 1) jos O.-D. istuntokausien Väliaikoina saa käyttää ramintolahuoneustoa ja mah dollisuuden mukaan muita eduskun nalle luomutettuja pienempiä huo neita, on muosimuokra 32 000 mk ; 2) eduskunta saa täyden yksinomai sen käyttöoikeuden muokrattamaan huoneusroon ja on muosimuokra sil loin 35,000 mk. Wuokra-aika 1 p:Ztä tammik. 1911 kesäk. 1 v:ään 1914. Kysymys oli toissapäimänä kan!» liatoimikunnan käsiteltämänä, mutta mitään lopullista päätöstä ei mielä tehty. MlikysMys Tsmen iisltstil E«g!llmli» alsjmeessa. Lontoo, huhtik. 27 p:nä. Ala huoneessa teki Whigt Greylle seuraa mat kolme kysymystä: 1:?si. O-iko Grey k innittänyt huo miotansa lausuntoon Menäjän ja Suomen »välisistä suh:us:a, jonka kahdeksan etemää europalaisra oikeus oppinutta ja kansainmälisen oikeuden erikoistuntijaa on allekirjoittanut? 2.ksi Woiko hän tZmZn johdoöta tehdä esituknä Menäjän hallitukselle? 3:ksi. Onko Suomen autonomiaa tunnustetlu ja makuutetiu jollakin kans','.inwälisellä sopimuksella? Tähän mastasi M'c Kinnan Wood nähneensä lausunnot sanomalehdissä, ja että Britannia ei ole osallisena senlaatuiseen kansainmäliseen sopimuk seen, jotenka hän ei moi selittää sel laisia sopimuksia, joihin Eiglanti ei ole osallisena eikä myöskään moi tehdä minkäänlaisia esityksiä. LslskyMset ttimtlN Tuoma ksöklvM lllkiejdotvtsesta. Kysymystä Suomea koskeman laki ehdotuksen käsittelystä duumassa ku lumalla kemätistuntokaudella ei loka> kuuloisten duamaryhmä ole Vielä kä sitellyt. Lo'akuulaiset eimät näytä oleman yksimielisiä tästä lakiehdotuk sesta. Uhdeltä puolen on olemassa pieni, mutta maikutusmaltainen ryh mä, jonka jäsenet omat lakiehdotuksen periaatteellisia Vastustajia, satoiselta puolen taas muutamat huomattavat lokakuulaiset, maikka moimatkin hy- mäksyä lakiehdotuksen yleiset perus teet, eimät pidä toimottamana eikä mahdollisenakaan sen loppuun käsit telemistä kiireellisesti ennen kesälo maa. He omat sitä mieltä, että maik kapa oikeistolaisiin ja natsionaliskei hin, jotka »vaatimat lakiehdotuksen heti käsiteltämäksi, yhtyisi lokakuulais- ten enemmistö, niin ei lakiehdotusta mottaisi sittenkään loppuun käsitellä kulumalla istuntokaudella, Tvimo duu man istuntokauden jatkamisesta tässä tarkotukseSsa on turha, sillä jo touko kuun loppupuolella alkaa olla Vai keata saada duuman istuntoihin alinta laillista määrää jäseniä koolle ja ke säkuun puolimälissä on se ihan mah dotonta. Sitä paitsi on duuman odo- tettawa Suomen waltiopäiwäin lau suntoa, ja sen käsitteleminen rinnan lakiehdotuksen kanssa Vaatii paljon aikaa, ainakin 1—2 kuukautta. — Retsh. 0 ^ Soita»«ollise« seura» waltioap«. Senaatti on päättänyt w. 1911 menosääntöehdotukseen ot taa, jos maltion warat sen sallimat, m. m. Porin Soitannolliselle seuralle myönnettämän 6,000 mkan apura han, josta 1,000 mk. orkesterilaulua marten. Korin kauppiaat ja kotimaisen teollisun- den edistäminen. Porin kauppayhdistys ja Porin KauppiaSklubi oliivat kutsutut koolle teatterikahmilaan miime tiistai-illaksi keskustelemaan yhteistyöstä teollisuu» denharjottajain ja kauppiasten »vä lillä kotimaisen teollisuuden edistä miseksi. Kokouksen arvasi prokuristi E. A. Lyd-cken, joka myös sitten toimi ko kouksen puheenjohtajana. Sihteerinä oli »varatuomari I. E. Lindqmist. Kysymyksen olusu kauppa-asta-nies Olof Nykopp Helsingistä. Alistuk sessa huomautettiin etenkin siitä, että maahamme tuodaan jo noin 120 milj. markan armoZta enemmän tamaroita kuin niitä miedään ulos. Meiske-kusieluSsa yleensä kaikki pu hujat katsoimat tällaisen mienti- ja tuontisuhteen perin luo-mottomaksi. Erittäinkin meidän maassa, jossa ei ole kullan ja hopean tuotantoa, on tämä suhde maan omiaan huonontu maan. Muutamain kauppiasten puo lelta Väitettiin, että moitto monistu kotimaisista kamaroista on vienempi, koskapa ei moida yhtä hymin koti maisilla kuin ulkomaisilla tuotteilla harjoittaa keinottelua. Myös huc- mautetliin, etteimät kotimaiset tuotteet ole niin hymiä kuin ulkmnaiset. Toi sella puolen taas osotettiin, että mo nessa tapauksessa kotimaiset tuotteet moittamot ulkomaiset. Huomautettiin m. m. siitä hymastä menestyksestä, joka tuli Ruotsissa ja Saksassa suo malaisten kauraryynien osaksi, mutta kun näissä maissa asetettiin tuntuma suojelustulli, täytyi me.käläisen tc,mä rän perääntyä kauppamarkkinoilla. Eikö siis olisi meilläkin asetettaiva eräille tamaroille suojelustullia? Mielä huomautettiin siitä, ettei täällä ole sitä harrastusta ja tarmoa, jota tu lee yleisöltäkin odottaa, kun on kysy myksensä kotimaisen tevllisuudea edis täminen aina maanmiljelyksestä alkaen. Ensimäiseen kysymykseen: „Eikö tarmokas kotimaisten tavarain tar jonta kauppiasten puolelta ol st omi aan melkoisesti lisäämään niiden me- neNiä omassa maassa?" mastattiin myöntömästi. Toiseen kysymykseen nähden: „On- ko kauppiasten moitto kotimaisista ta- waro!5ts yleensä pienempi kuin uiko- maisisio, mai tarjotaanko jälkimäisiä kauppiaille tehokkaammalla tamalla?" mäittimät kauppiaat, että moitto kott- maisista tamaroista on yleensä pie^ nemp>, koska yleisö tuntee tamaran hinnan. Ulkomaalaiset tarjoamat suu remmalla tarmolla tuotteitansa, meiltä puuttuu kunnollisia kauppamatkustajia. Kolmas kysymys kuului: „Onko epäkohtia olemassa kotimaisen teolli suuden ja tukkukaupan keskinäisissä suhteessa ja jos on, mitä? Onko marsinkin tehtaiden pyrkimys tukku kaupan syrjäyttämiseen eduksi teolli suudelle?" Keskustelussa katsottiin kyllä epä kohtia oleman teollisuuden j» tukku kaupan keskinäisissä suhteissa, mutta arveltiin, että asia on korjaantumassa, tukkukauppiaitten yhdistyksen kuutta, Mielä katsottiin, että suurteollisuuden h ars otto jz in tulisi käyttää tukkukaup piaiden »välitystä, koska maan Har moin samat henkilöt omaamat niin kauppa- kuin teollisuuskykyjä. Neljäs kysymys kuului: „Miten saataisiin teollisuus ja kauppa yksi mielisesti ja itsetietoisena päämääräs tään yhdessä työskentelemään koti maisten tamarain markkinoin laajen tamiseksi? Mihin toimenpiteisiin olisi siinä suhteessa kauppiaötaholta ryh dyttäviä ja missä määrin s.iattaisi niitä teollisuus edistää?" Kokous ka'soi, että pitäisi saadz teolllsuushallitukseen erikoinen csasco pitämään huolta teollisuuden moni puolisesta kehittymisestä. Samoin tulisi saada kotimaisen hallituksen kauppa- ja teollisuustoimituskuntaan erikoinen osasto, jonka tulisi malmoa maan teollisuutta ja kauppaa ulko- maillctin. Mielä arrveltiin, että teol- lisuusnäyttely olisi omiansa edistä mään kotimaisen teollisuuden tunne tuksi tulemista ja menekkiä. Toimot- tiin, että KauppamoUuuskunto, Te.'!» lisuusmaliokunnan keskustoimikunnan ja Suomen Työnantajaliitto ryhtyi- stmät yhteistoimintaan, jotta keksit täisiin keinoja kotimaisten teollisuus tuotteiden menekin edistämiseksi. Tulee toimoa, että mähitellen koti mainen teollisuus ja kauppa alkaisi- mat ymmärtää toisiansa ja mitä maan edut maatimot. ^ Palkankorotusta 10 muo den palmelukseSta on myönnetty seu raamille poliisikonstaapeleille Porissa: ylikonstaapeleille B. O. Toimoselle ja O. F. Mutaselle kummallekin 150 mk. Vuodessa, poliisikonstaapeleille G. A. Liljeqmistille, N. Grönroosille, A. A. Termoselle, O. Tuomelle, K. M. Sten manille ja F. W. Manteelle kullekin 100 mk. »vuodessa. PoliisikonStaape- leille I. A. Heinoselle Eurajoen pitä- jästä ja I. Pekkolalle Hämeenkyrön pitäjästä kummallekin 60 mk. muo- deLsa. —Howioike«de« päätöS La»- «eri» j»t»Sfa. T k. 25 p:nä an tamallaan päätöksellä on Turun ho- mioikeus ratkaissut norjalaisen lai- manmarustajan Ole Stawe ^nnesen Tjörmen kauppias G. A. Lanneria Vastaan nostaman jutun Hiittisten saaristossa haaksirikkoutuneen höyry- AjmnHotoMkio Turv»sö. Eerilintatu S. Puh. D Omistajat: Honz^sikeudenv.vtar,^ Wii'i! Kiwi ja Hvlriciieude.i^ anZliZti Santer? «aari".WI?. laima Zinan hylkytcimarain tumatto masta anastamisesta sekä, muuttaen kihlakunnanoikeuden tuomion, jolla L. tuomittiin ensikertaisesta, erittäin ras- lauttamain asianhaarain Vallitessa tapahtuneesta Varkaudesta pidettä- Väksi 10 kuuk. «ankeudessa sekä mak samaan erinäisiä kormauksia, tuomin nut Lannerin 6 kuukauden mankeus- rangaistukseen kamalluksesta, mistä rangaistuksesta kuitenkin luetaan pois 3 kuukautta, syystä, että Lanneria kauman on pidetty mankcudessa, jota mastoin kihlakunnanoikeuden päätös muissa kohdin on mahmistettu. — Laimanmarustaja Tjörrven asiamie henä on ollut asianajotoimisto Grön man k Frei ja kauppias Lannerin asiamiehenä Matti Smanljurg, - Päättävyt r«»»ia»lo»r- ka»Aj«tt«. Tiistcina oli raastu- ma -oikeuden toisessa osastossa mii- dennen kerran esillä työmies Wille Rovs'in alkajaan ..Sosialidemoiruc:- tin" mastaamaa toimittajaa maSwan lehden miime Vuoden 127: ?sä nume- rossa olleen Karkun kirjeen johdosta nostama kunnianloukkausjuttu. M^i nitu?sa kirjeessä sanottiin N-!oö'la m. m. ..makkeltuurakoplan j i peli- helmetin johtajaksi". Aikaisemmin suoStui kantajz Vapauttamaan lehden edesvastuusta ja maati sen jälkeen rankaisua kirjeen kirjoittajalle, joksi toimittaja F. Koskinen ilmoitti työ mies Abraham Alfred Salmisen, Karkusta. Kantaja oli mieskohtai- sesti saapumilla maratuomc^ri Uuno Nuotion amustamana, samoin mas- taaja Salminen maratuomari Lauri Malli amuStajanaan. Jutussa kuultiin Vielä kahta tod s- tajaa, jotka mäittimät „makkeliuuran" oleman erään paikkakunnalla tanssi tun tanssin nimen, ..pelihelrvettiä" sen sijaan eimZt tienneet Karkussa tai muuallakaan löytymän. Eimät myöskään moineet todistaa, että kan taja olisi ollut korttipelin johtaja. Pitiivät kirjoitusta paikallaan eikä ensinkään liioiteltuna. Päätöksessään oikeus katsoi totcen- näyt -tyksi, että Vastaaja on, ei kui tenkaan vastoin parempaa tietoa, loukannut kantajan kunniaa mainit semalla häntä makkeltuurakoplan ja pelchelmetin johtajaksi, mistä syystä Vastaaja Salminen tuomituin herja uksesta 150 mk. sakkoon tai maksu- marojen puutteessa 25 päimän wan- keuieen ja kormaamaan kantajan oikeuskulut 180 markalla sekä maksa maan todistajilleen yhteensä 46 mk. Mastaajan apumies ilmoitti tyy tymättömyytensä päätökseen. ^ Maalariammattiosasto» rahawaroja koSkewa oike«S- Eilen oti raostumanoikeU' dessa kolmannen kerran esillä Porin maalariammaUiosaSton maalari Karl Oskar Salosta mastaan nostama oikeusjuttu, jossa ammattiosaston »val tuuttamana asiamiehenä maalari Kustaa William Karimaa maotii <>!c>stolle Saksen hallussa cllutta ^sa?ton kassaa 260 mkaa 5< penniä. Se?ä iliiiiautoja että mas^aoja olimat tumpiUn saapumilla. Kun juttu m. k. 15 p:nä lylättiin, määräsi oikeus ammattiosaston asia miehen tuomaan nähtämäksi osaston tili- ja pöytäkirjat, säännöt y. m. asiaa Valaisemat paperit. Asiamies jä!t-kin nyt oikeudelle mainitut kirjat ja osaston säännöt sekä erään maa- larien liittohallinnon lähettämän kir jeen, ja huomautti, eitä osastolla säämöjensä mukaan on päätösmalta niisiä asioissa, jotka omat sisäisiä. Liittohallinnon kirje taas osottaa, että liitto ei maadi rahoja, jos osaSto on toiminnassa, Li^jeeSsä mainittiin luitentili, eitä tänä muonna moimaan astune den liiton sääntöjen mukaan omat Ponn osaston melkein kaikki zäsenet erotetut, ja osastokin siis laan nut olemasta. Pöytäkirjat osottimat osaston kokouksia pidetyn säännölli sesti maalisk. 8 p:Stä 1899 syysk. 10 päuvään 1908. maan senjälkeen masta jouluk. 19 p:nä 1909. Tili kirjan mukaan olimat ttlit tarkastetut säännöllisesti muoteen 1907, jolloin tilintarkastus oli toimitettu -'/w. Sitä seuraama tarkastus oli tapahtu nut wa^ta ^/l-09, ollen saldo silloin Äig: ^>7. Asiamies py'yi edelleen n^äiueeszään, et>ä osasto ei ole Zaan- maikka se tuon ajan onkin ollut toimimatta. Wv»taaja Salonen tahtoi tietää, kokka ss!!<iinen johtokunta on osas- t^lle ivMtu, joka on Valtuuttanut Kzrimaan ajoinaan tätä asioa, kut ka sen omat »valinneet, keitä siihen kuuluu ja missä se on. Osaston asiamies ianoi johtokuntaan l' >tt)> Valitun 3 »vakinaista ja 3 Varajä sentä, joiden nimet hän mainitsi, mutta myönsi näistä kolme poistu neen paikkakunnalta. Mastaaja puo lestaan huomautti, että mainitut hen kilöt eimät kaikki ole osaston jäseniä ja että tätä johtokuntaa ei ole walit- tu sääntöjen määräämällä tamalla. Sääntöjen mukaan on koko johto kunta »vastuunalainen osaston Va roista, mutta kun mainitut henkilöt eimät kaikki ole edes paikkakunnalla, ei mastaaja tahtonut antaa sellaisen johtokunnan päätöksille mitään armoa. Ilmiantajan puolelta kuultiin sitten todistajina yömahti Frans Palmua, työm. Aksel Lindholmia, ylikonstaap. Emil Anttilaa ja etsimäpoliist Emil Granströmiä. Kaksi ensinmainittua todistajaa olimat olleet Karimaan seurassa kun hän oli »vaatimassa Saloselta tilikirjoja ja kassaa. Kir jat oli saatu, maan rahat oli Salo nen lumannut antaa parin miikon aikana. Ilikonstaapeli Anttila oli ollut läsnä etsimässä osastossa »ide tyssä poliisitutkinnoSsa, jolloin Salo nen oli sanonut käyttäneensä rahat omiin tarpeisiinsa ja että hän ei ollut tietänyt kenelle ne olisi pitänyt luomuttaa. Jotakuinkin samoin lau sui miimeinen todistaja. Aleinm syyttLj-Z jätti oikeudelle Suc.men maalarintvämekijäin liitto» hallinnon sihteerin Smame Lehtosen hänelle lähettämän kirjeen, jossa ilmoitetuin, että Porin osastoa ei ole olemassa, ja et:ä henkilöt, jotka omat Valtuuttaneet Karimaan asiaa aja- maan, eimät ole olleet pätemiä sitä tekemään. Karimaa, lausuttiin kir» jeessä edelleen, ei ole sen parempi rahojen Vastaanottoja kuin Salonen kaan niiden hoitajana, wci5N rahojon ainoa oikea verijä on maalarien Uit- lohallinto. Asian näin ollen yleinen syyttäjä luopui edeswaStuuwaati- muksestoan ja katsoi, että juttu on suoranainen riita-asia, jonka Vuoksi luomutti oikeudelle hänen haltuunia annetun kassan, lausuen, ettei hän tabdo olla sen kanssa missään teke. misi^sä. Ammattiosaston asiamies toisti ennen tekemäniä moatimuksen. Sa moin mostoaja toisti kaiken ennen lausumansa ja »vetosi erityisesti sään töihin, joiden mukaan sonoi toimi neensa. K?ska raastumanoikeus katsoi tar peelliseksi kuulla maalarien liittohal- i lmnon mielipidettä asiassa, lykättiin jutun käsittely ensi toukok. 31 p:ään ia melmoitettiin ilmiantoja, jos toh- too jutun käsittelyä jatkaa, haastatte maon tähän istuntoon liittodallinnon edustojan. Todistajilleen tulee ismi» antajan suorittaa yhteensä 14 mkaa. ^ JLrjestySriZokfista sai raaStumanoikeude^a eilen 3 henkilöä sakkoja 15—30 mkaan. — Guomalaise» tzhteiöko»- per»stamista harrastawia de«!il?itä oli eilen illaksi kuisuuu Palokunnantalolle. Kutsua oli nou dattanut ncin 15 henkeä. Kokouksen amasi hra M. Latn o, joka myös Valittiin sen puheen johtajaksi. Sihteeriksi malittiin hra K. Huhtala. Astasta sukeutuneen keskustelu:- jälkeen päätettiin perustaa kannatus yhdistys ja hymäksyttiin sääntöehdo tus. Päätettiin panna listoja luk- keelle kannatussttoumusten merkitse miseksi. Kannatusosakkeen suuruus määrättiin 20 inkaksi. Sitoumus kes tiä 3 Vuotta. Lukusuunnitelmasi'.-! lausuttiin emäsiyksinä eriälviä nmu- piteitä, Wö'!ai!a'ften toimikuntaan malit tiin roumac M. Muorisalo j-z Ä, Au?r sekä herrat K. Huhtala, (5. Granit-J monien»!, A. PippimMlu ja M. Latma. — MeSkala» p»«hio«o osa ketzhtiö» tzhtiSk»ko «s pidettiin täällä toisia-iltana. Ahtiön johkokun» taan malittiin patruuna Walter Ahl ström puheenjoht., konsuli Hugo Ro- senlem ja kaupp. A. Grönselt, marall? apteekkari G. Midbom ja metsälchoi- taja H. Borg. Tilintarkastajiksi ma littiin kaupp. Hj. Midbom ja apteek kari B. Sundblom, maralle maist. Erik Rosenlew. ^ Liikkee«ka«ppa. Parturi I. A. Palin on myynyt täällä harjoita» mansa parturiliikkeen parturi U Kct- tuselle, Helsingistä. Uusi omiSlaja on ottanut liikkeen haltuunsa j» jai kaa sitä entisessä huoneustoSsa. A«oll«t. Eilen anmuna tto 3:n aikaan kuoli täällä noin 5 m. keuhkotautia sairastettuasi» telesooni- mekanikko Jakob Nikolai Malli 37:llä ikämucdellaan. Oltuaan ensin nuo ruutensa muodet merimiehenä, tuli mainaja roin 15 m. sitten Porin te- lesooniyhtiön palmelukseen, ollen tässä toimessa 13 muotta, 7m muoden ajcn työnjohtajana, Mainaja otti osaa muutamien edistysseurojen toimin taan. M. P. K:n jäsenenä hä 1 niin ikään oii toistakymmentä muoti Lähinnä suremat mamajata puolist- ja 3 lasta. — Ha»ta«S. Eilen haudattiin Uudelle hautausmaalle Peipohjan ase-- man sähköttäjä Armid Rofa.'lH^g»'er, Ruumiinsiunauksen toimitti romast: K. O. Krast. Kun omaii/t ja suku laiset olimct laskeneet seppeleensä h^u- dall^> laokimat Porin radan ivirko- mic-ten seppeleen oseinaväSllikkö A. Hanhin ja kirjuri A, Wantala. joista »viimeksi mainittu lausui mui-!- tosanat mainvjalle. Pcipchjon ase man ivirkamiestm ja paimelijakunna» seppeleen t.Ski kirjun W. Leppänen. — Siahtitawara« lähettäjille huomattavaa. Uuden juna -aika- taulun mukaan lähte? tamarajuna täältä toukok. l p:Stä alkaen kello 3, > i.p. Jos rahtitamara samana päi- mänä ennen kello 11:Sta jätetään si sään, menee se mielä sen päimän ju nassa, maan muussa tapauksessa jää makaamaan asemalle seuraamaa ju naa Varten. Jälkiivaatim uksia makse- taan tamaratoimistossa samasta päi- mästä alkaen kello 12-1 päimällä. — J««ai» k«lk» Porin radalla uuden aikataulun moimaan astuessa toukok. 1 p:nä on julaistu lehtemme tämän n:ron päimälistassa. Wapaasoittoa Reposaa rella. Mapunpäimä-aamuna esittä- wät Reposaaren sahan ja T. A:n soittokunnat yhdistettyinä soitonjoh- taja. urkuri A. Tuukkasen johdolla klo 7 sahalla ja klo 8 satamassa. Mu siikkia harrastamaa yleisöä kehotte kaan ajoissa tulemaan ensimäisen kesäpäiivän tarjoamaa humia kuule maan. — 10-«arkkase»saljoli eräs ta- lonomistaja eilen »vähältä menettää