Torstaina 29 p. Syyskuuta KARJALATAR Nro 110 — 1910 salmelta tai. Eero Nemalainen, Lipinlahdelta Mikko Heikura, Kop- raksesta Juho Mustonen, Kuokan- maarasta Paamo Okkonen (Lipin- lahti 21), Nurmeskylästä Juho Tuominen ja Juho Heikura, Pe- täiskylästä Paawo Pyykönen, Ta lvikylästä Paamo Turunen (Sa- mikylä 13), ylikylästä Heikki Pyy- könen ja kaupp. P. Timonen, Pa- lomäeltä lamp. Juho Korkolainen. Tutkijalautakunta myös asetet- tiin ja jäseniksi: esimies A. Kor- honen, tal. Heikki Ikonen, Juho Eskelinen, Juho Sarkkinen, Eero Ikonen, Paamo Kuittinen (Nnr- meskylästä), Heikki Tolivanen (Yli- kylä 15») ja Juho Lukkarinen Sa- ramolta sekä marainixhiksi tal. Niilo Kortelainen Saivikylästä ja Antti Ikonen Lipinlahdelta.^ D-iinarverorahat päätettiin käyt- tää kansakoulujen hymäksi. Makasiiniin ei tänä taimena kan- neta eloja, maan melkakirjat kor- koineen uudistetaan. Kuokkastenkosken kouluun ei ma- lita erityistä johtokuntaa, koska se kuuluu Jokikylän piiriin. Salmen kylän koululle paikkaa katsomaan malittiin toht. E. Back- herg, op. E. Peltonen ja tal. Niilo Kortelainen, miimemainitw kokoon- kutsujaksi. Kihlakunnan lautamiesehdokkaik- st malittiin: Höljäkkä: Matti Kak- kinen, Juho Mahanen, Antti Jko- nen: Saramo: Olli Kiiskinen, Heikki Piironen, Juho Lukkarinen; Sami- hjlä: Samuli Pyykkö, Paamo Lai tinen, Eero Nemalainen; Nurmes- kylä: Eero Ikonen, Juuso Hame- rinei», Aaro Rautiainen. Mioppilastntkinnossa Helsingissä on hymäksytty m. m. Antti Miiliäinen Nurmeksesta. (Ensimäistä nykyaikaista jylvi- cukuiwuuriihtä pohjoisimpaan Karjalaan laitatut- taa talollinen Lauri Suhonen Wal- timon Karhunpään Hirmikankaalle. Riihi tulee Pohj.-Karjalan Maan- miljelysseuran malliriihen mukai- nen monikerrokstsine uunineen ja ympäri riihen kulkemine lämpötor- mineen sekäkuimuuhyllyineen. Ky- lässä on höyrypuimakone ja jy- mien kuimaamisessa riihen lattioilla on kärsitty suuria mahinkoja. Sen muoksi päätti maanmiljelijä Suho- nen koettaa uuden puimataman maatimaa kuimuutakin. Riihtä malmistetaan maanmiljelysseuran neumojan Samolaisen johdolla, jo- ka tk. alussa Nurmeksen Salmen kylässä opetti nametan sisustusta. Samalla laitattaa maanm. Su- honen pirttiinsä uudenaikaista pais- touunia, joka tulee samantapainen kuin leipurien uunit, matala ja lämpöryörejä täyteen, niin ettei kylmää paikkaa jää mihinkään. Pakkoluowutuslautakunnan jä- seneksi maanomistajana puolesta malitsi- mat Nurmeksen pitäjän Höljäkän, Lipinlahden ja Nurmeksen kyläläi- set tk. 26 pnä Nurmeksen kauppa- lan talolla nimismies W. S. Wuo- rion johtaessa puhetta Wilho Wäns- kän Liperin pitäjän Liperin ky- lästä, joka on samassa toimessa ollut koko Joensuun—Nurmeksen radalla. Rukoushuoneen hankkiminen on Nurmeksessa nostettu puheeksi paikkakunnalla hengellisten harras- tusten »virkistämiseksi. On näet olemassa pakanaompeluseura, joka on pitänyt joka torstai-ilta kokouk siaan pappiloissa ja parikin kertaa perustettu Ziuorten kristillinen yh- distys, joka ei ole päässyt elin- moimaisekst, sekä raamatun luku- piiri, joka miime aikoina on mir- keästi toiminut yksityisten jäsen- tensä luona. Lisäksi omat papit pitäneet pyhä-iltoina raamatunse- lityksiä pitäjällä ja kotonansa. Heillä olisi tarkoitus tihentää niitä miikollakin pidettämiksi, esim. kes kimiikko-iltaisin, niinkuin useissa kaupungeissa on tapoina. Kaikki nämä erilaiset uskonnolliset kokouk- set alkaisimat menestyäkseen kai- mata erikoista huoneustoa, maik- kapa pientäkin, jossa saisi mapaasti ja tarpeen tullen kokoontua. Siitä asiasta pidetään kokous ensi pyhä- iltana raamatunselityksen yhtey- dessä klo 5 pienessä pappilassa. FaKina-Pekan päiväliirjam. ii Likaa, roskaa, nuhaa, yskää, röhää, päänsärkyä, hampaanjomo- tusta, kulmienkolotusta, nimellei- niä, lentsua, reumatismia, spiri- tismiä, hinkua, matsanmäänteitä y. m. y. m. Uh, aiman hirmittämää on taas ajatella syksyistä likaa, tauteja ja muita maimoja! Tulee tässä ai- man mäkisin ajatelleeksi, miten me ihmisraukat, me hermostuneet ih- miset, me mukamuutta rakastamat järkiolennot kestämme noita syksyn pahoja tapoja. Miksi tämä elämä on ainaista taistelua, miksikä ei yhtä hymin möisi olla ainaista, loppumatonta, kehittymää muka- muutta, ainaista nautintoa, ke- myttä ja huoletonta elämää? Mik- sikä ei ole aina kesä ja aina pyhä? Miksikä aina syksy uudistuu kaik- kine kiusallisine tuomisineen, jotka meidän mukamuuttamme pyrkimät aiman ilmeisesti häiritsemään. Tulee tosiaankin ajattelemaan, mik- sika meidät on todellakin kyhätty kärsimään kaikkea tätä. Tämä elä- mä tuntuu todellakin toisinaan Kun4akokouksessa Ilomant sissa t. k. 24 pnä päätettiin seuraamat asiat: Kunnankuittien lunastusmaksu päätettiin poistaa. Kunnallislau takunnan jäsenten palkka päätetä tiin pysyttää entisellään, nim. 25 —75 mk. muodessa matkan pi tuuden mukaan. Ryhdyttiin sit- ten loimittamaan kunnan mirkai- joiden maalia ensi tulemaa kolmia muotiskautta marten. Maali su- juikin tällä kertaa paremmin kuin oli edeltäpäin armattukaan, sillä tamallista sopusammalla tuulella näkyimät kunnanisät oleman. Kuntakokouksen esimieheksi wli opettaja Armi Lahtinen ja mara- esimieheksi maanmiljelijä Antti Kirjamainen. Kunnallislautakun- nan esimieheksi malittiin uudelleen leipuri H. Hukka ja maraesimie- mieheksi kauppias M. Pikkarainen. Muiksi kunnallislautakunnan jäse- niksi malittiin eromuorossa ole- mien kauppias Penttisen ja työn- johtaja P. Pesosen sijaan maan- miljelijät Matti Ryynänen, Kiwi- lahti ja Mikko Kiiski Sonkaja. Sitäpaitsi malittiin mielä lisäksi maanmilj. Pekka Karmonen, Ii- monkangas, joten tulemana toi- mintakautena tulee kunnallislau- takunnassa olemaan 5 jäsentä (ennen neljä). Warsinaisiksi tilin- tarkastajiksi tulimat metsänhoitaja Rob. Wadenström, asioitsija H. Oinonen ja tri Onni Lackström sekä maralle opettaja T. Kinnu- nen ja prokuristi A. Makaross. Lainajymästöjen hoitajiksi luteri- laiseen seurakuntaan malittiin maanmilj. Tuomas Tossamainen uudelleen ja kreikkalaiseen seura- kuntaan samoin uudelleen maan- milj. Antti Leppänen. Taksoitus- lautakuntaan malittiin seuraamat 20 jäsentä: Juho Tahmanainen, Maukkulasta; Matti Haapalainen Zonkajan Liepanmaarasta; H. Oinonen, Kirkonkylästä; Antti Waris, Jssakasta; Mikko Ikonen nuoremp., Kuuksenmaarasta; M. Bogdanoff, Möhköltä; Matt Ne- malainen, Nuorajärmeltä; Riku Maksimainen, Hattumaarasta; Ni- kolai Oleksinpoika Jeskanen, Ost- ronmaarasta; Kali Kuimalainen, Koitereelta; Jsäntä-Matti Tahrva- nainen, Putkelasta; Juho Kuima- lainen, Kakonahosta; Pekka Pu- hakka, Huhuksesta; HeiMKontturi, onkajasta; Heikki Tossamainen, Lauri Hattunen, Kuolismaa; Feo dora Martiskainen ja Mikko Pus- sinen. Samalla päätettiin perustaa tutkijalautakunta tarkastamaan taksoituksen johdosta mahdolli sesti syntymiä malituksia. Sa- nottuun lautakuntaan malittiin 8 jäsentä, nim. H. Hukka ja Sa- muli Romppanen ja taksoituslau- takunnan puolesta ja muiksi jä- setiiksi Juho Mononen Kuikkamaa- rasta; Heikki Kettunen, Honka- maarasta; Pekka Pesonen, Möh költä; Matti Romppanen, Mekri- järmeltä; Risto Tahmanainen Kangaskylästä ja Riku Turu- nen Ilomantsin kylästä n:o 12. Tilattoman mäestön lainara- haston johtokuntaan malittiin teu rastaja Heikki Ikonen, maanmilj. Mikko Kontturi ja Heikki Karmia nen. Holhouslautakuntaan malit- tiin eromuorossa olema kaupp. S. Romppanen uudelleen. Maan- miljelysrahaston johtokuntaan tu limat maanmiljelijät Otto Peso- nen Sonkajasta, Risto Lehikoinen Jknonrvaarasta ja Mikko Harti- kcrinen Heinäroaarasta. Kun näin oli maalit saatu toi- mitetuksi siirryttiin käsittelemään muita esityslistalla olemia asioita. Laamanni Nystenin lahjoitus rahaston korot päätettiin käyttää kahjoituskirjassa määrätyllä ta- malka kansakoululasten kirjojen ostoon. Nehmonniemeläisten tieanomus jätettiin huomioonottamatta, syys- tä että kaikki anomuksen tekijät olimat yhtiöiden lampuoteja, eikä he näin ollen moineet mennä sitoumukseen tienkunnossapitoon. Kuolismaan kansakouluraken- nuksen urokoitsija E. Ihalaisen anomus saada 450 mk. suuruinen palkanlisäys, hylättiin. Samoin hylättiin metsänmartija Heikki niin kiusoittamalta, rasittamalta ja painostamalta. Tämä elämä on kuin manukkeisen tukan ainais ta, loppumatonta selmittelyä. Mitä enemmän sitä koettelee selmitellä, sitä sotkuisemmaksi se main käy. Mitä marten me sitä sitten selmittelemme? Elämä on ratkaisematon problemi, se on sel- mittämätön kysymysmerkki. Elä- mää, tuota maikeaa problemia olen minäkin koettanut selmitellä koko tämän pienen ikäni, mutta se main edelleenkin yhtä selmittämät- tömänä, salaperäisenä edessäni kummittelee. Minäkin siis lienen jonkunlainen filosofi, mutta tuskin mielä teosofi. Teosofi on sama kuin spiritualisti, mutta spiritua- listi ei ole sama kuin filosofi. Teosofit ne moimat elää henkimaa ilmassa, mutta me filosofit ainoas- taan tässä materialistisessa maa- ilmassa. Filosofit omat kaiketi teo- sofisen maailmankatsomuksen mu kaan masta ihmisen kiertokulun keskimäisillä asteilla. Me filosofit emme tosiaankaan usko muuta kuin sitä, mitä me näemme tai kourallamme saamme kosketella. Oh, anteeksi, rupesin tässä ai- man liikaa filosofeeraamaan. En ole mikään filosofi, teosofi enkä spiritualisti, olen main jokseenkin huomaamaton sanomalehtineekeri, onka täytyy tehdä työtä, jos hän mielii syödä. Simosen anomus saada kunnalta kormausta karhuntekemästä ma» hingosta. Sitämastoin päätti kunta Kirilä Maksimaiselle antaa Smk. lvv: — amustukseksi leh män ostamista marten, jolta kar- Hu niinikään kesällä tappoi ainoat 2 lehmää. Kirkkoherra A. Airion anomuk- seen, saada luterilais-seurakunnan lainajymästön korkojymistä joku määrä luterilaisten kiertokoulu- oppilaiden oppikirjain ja opetus- mälineiden hymäksi, ei katsotttu moitaman suostua, maan kehoitti- mat muutamat puhujat kirkko herraa ottamaan asian esille kir- konkokouksessa, jossa he kyllä tu- lemat asiaa kannattamaan. Arpajaistuloja kosketva ilmi- anto. Sittenkun Kontiolahden pitäjän Pielisensuun kylässä oleman seppä Pekka Surakan hakemuksen joh dosta mainitun kylän asukkaat oli- mat marrask. 28 p:nä 1908 saa- neet kenraalikumernööriltä luman panna toimeen arpajaiset, joiden tulot käytettäisiin kansakoululasten maatetusamuksi, pidettiinkin sellai- set arpajaiset kesällä 1909. Z!yt- temmin lienee joku ilmottanut ken- raalikumernöörille, että arpajais- ten tuloista on 120 mk. 5 penniä käytetty muihin tarkotuksiin kuin mitä lupapäätöksessä on nimen- omaan määrätty. Kenraalikumer- nöörin kansliasta on Kuopion lää- nin kumernööriltä pyydetty tark- koja tietoja näiden arpajaismaro- jen käyttämisestä. Waltimon karhnt olimat Saramolta kääntyneet en- tisille mailleen Valtimon kirkon taakse, koskapa ne jo muutamia miikkoja sitten olimat tappaneet hiehon metsänmartija Kalle Lin- diltä Kermistä ja repineet siellä muitakin lehmiä. Eimätpäs tulleet kauppalan pyssymiehiä tapaamaan niinkuin jo heille ilmehtimän näyt- timät. Puolukoita on Nurmeksen kauppalassakin ol- lut kaupan runsaasti, maikka mar- joja ei ennustettu ensinkään saa- taman. Pielisen saarista niitä on poimittu moneen pitäjään ja paljo niitä on jäänyt paikkakunnalle, jos on Pietariinkin lähetetty. Hinnat olimat kalliita, 65—60—55 pen niä kapalta. Tilan kauppa. Rouma Hilma Enmald on myy- nyt omistamansa Wokkolan homin Leppämirran kirkonkylässä Torna- tor yhtiölle 350,000 mkan hinnasta. Kauppaa seuraa suurin osa irtai- mistoa. Wastaanotto tapahtuu 1 päimänä tulemaa marraskuuta. Kuntakokouksessa Kontiolah- della t. k. 26 pnä malittiin kuntakokouk sen esimieheksi kansakoulunopettaja Rob. Nuutinen Seliltä, kunnallis!, esimieheksi entinen esimies I. Tu- runen ja rahastonhoitajaksi taloll. Heikki Puhakka Mönnistä. Tapaturma. Kun maanmilj. Antti Nauma- nen palasi sunnuntaina Liperin kirkolta kotiinsa, säikähti maantiellä hemonen jotakin, seurauksena oli, että kärrit lensimät maantieramiin ja ajaja loukkasi kättänsä pahoin. Maatilankaupp a. Tilall. Juho Kasurinen on myy- nyt omistamansa osan perintöti- lasta n:o 149 Liperin pitäjän Li- perin kylästä asioitsija Antti Kart- tuselle 3,000 markan hinnasta. Mastaanotto tapahtuu heti. Kirjekortti Mattisenlahdesta. Perhe-iltamansa mietti täällä tä- käläinen nuorisoseura tk. 25 pnä Aläpihan Lappalaisen talossa. Wä- keä oli kokoontunut aiman tuman täydeltä. Kun oltiin laulettu, lau- sui Anna Lappalainen yleisön ter- ivetulleeksi. Sitten isäntä Otto Tup- purainen kertoili Lahden maan- miljelysnäyttelystä. „ Suomalaisen kirjallisuuden merkityksestä" esitel- möi opettajatar nti Impi Knuut- tila. Olipa seuran äänenkannatta- jakin »Ilmiö" jaksettu toimittaa. Siinä oli paljon sekä hauskoja että opettamaisia kirjoituksia. Lopuksi Minun piti main puhua siitä, miten maikea aika tämä likainen syyskausi on meille sanomalehti- miehille. Olipa maikka 12 B. sur- tin myrsky, niin lähde main kau pungille uutista hakemaan, hae niitä joka kolkasta, nuuski joka soppi. Mitä meille sitten ihmiset sano- mat? He meille imallisesti nau- ramat ja kysymät: Onko toimituksessa pitkät sakset? Me jos olisimme tamallista ihmi- siä, niin me suuttuisimme. Mutta me emme suutu, me main hymin leikillisesti hymyilemme. Me tie- dämme, että kiittämättömyys on juuri maailman palkka. Meillä on aina muistissamme sanat: „N um- quam sapiens irascitur." (ei kos kaan mihastu miisas ihminen). Me ihmiset nykyaikana olemme sangen hermostuneita. Hermostu- minen on aikamme muotitauti. Pienet tutilla syötettämät lapsetkin jo alkamat puhua hermostumises- ta. Jos joku nuori rouma suut- tuneena heittelee talouskaluja, niin heti sanotaan, että hän on niin hirmeän hermostunut. Hänen täy- tyy ehdottomasti mennä ensi kesä- nä kylpemään johonkin kylpypaik- kaan. Jos hän on rikas, niin hän menee ukkomaille; jos hänellä on Syörittiin hiukan piirissä. Siinä o puoli 11 tienoissa illalla läk- stmme sitten kotiimme tyytymäisi- nä illan humituksiin. ..Kekrinä" pidetään taas pienet maksu-ilta- mat, johon on jo m. m. näytel- määkin puuhattu. Tulkaapas lähi- kyläläisetkin Mattisenlahden iloihin ..kekrinä!" Rukiinoraat eimättänäsyk- synä ota täällä oikein loistaakseen. Wanhalla kylmetyt omat hymin Harmoja, uutisella kylmetyt omat sentään hitusen parempia. Wan- hemmat ukit jo ennustelemat ensi muonna tuleman huonon ruissa- don. Tänä muonna muuten tuli tän- ne jotakuinkin hymä ruissato, pui- taissa saadaan sadasta lyhteestä aina 150 litraa jymiä. Sitä saat- taa sanoa jo hymäksi kasmuksi. Ohrat ja kaurat tuottamat siihen sijaan tuskin puoltakaan sie- menestään. Siiin hupiin niiden miljelys meni nyt täällä. Perunannosto täällä alkaa jo olla lopussa. Perin wähän tu- lec nyt perunoitakin. Mähänpuo- leisesti tulee siis kaikkea miljaa, niin että kun kemäällä törky lop- puu, saa sanoa: „Mitäs nyt ny- kitään, kun papilta parta loppui?" Arttu. KestikiewarinPito- ja kyyditys- oikeudet annetaan Liperin kihlakunnassa seuraamilla paikkakunnilla seuraa- mina päiminä: Käämillä 4 pnä; Polmijärmellä 5 pnä; Kuusjär- mellä 7 pnä; Liperissä 8 pnä: Kontiolahdella 9 pnä; Rääkkylässä 10 pnä; Kiteellä 11 pnä ja Kesä- lahdella 12 pnä marraskuuta. Toimitus tapahtuu kunkin paikka- kunnan kunnantalolla klo 12 päi- mällä. Muualta Suo mesta. Wiipurin kaupungin oikeus- nenwosmiehen »vaalissa t. k. 27 p. sai suomalaisten puo- lueiden yhteinen ehdokas maratuo- mari Eino Nyyssölä 7,864 ääntä 966 äänestäjältä ja ruotsik- kojen ehdokas maratuomari Knut Ängelin 5,622 ääntä 382 äänes- täjältä. Kristiinan olot. Kristiinasta syysk. 26 pnä. Kon- kurssianomus jätettiin tänään raas- tumanoikeuteen toiminimi A. Carl- strömin puolesta. Suurimmat mel- kojat omat Maasan pankki, Poh- joismaiden Osakepankki ja Ihdys- pankki sekä Maasan sokeritehdas. Melkojain kuulustelu tapahtuu tk. 29 pnä. Rolvauiemellä täysi talwi. Romaniemen Sinetussa osotti lämpömittari tk. 21 pnä klo 6 aa- mulla pakkasta 14 astetta. Tuuli oli pohjoisesta ja lumi jäätynyt hangeksi. Järmet omat suurim- maksi osaksi jäässä. Pelasti lapsen oman henkensä uhalla. Tk. 14 pnä, kun Kemistä Ro- maniemelle kulkema sekajuna oli noin puolimälissä Paakkolan py- sakin ja Terrvolan aseman mälillä, huomattiin meturista radalla ka- melemän samaan suuntaan kuin junakin kulki pienen, armiolta noin parin muoden manhan lapsen. Jarrut pantiin toimimaan ja me- turi pyörimään taaksepäin, mutta pitkä juna kun oli, ei se alkanut seisahtua. Silloin juoksi lämmittäjä K. Kilpua meturin simukäytämää ja laskeutui häkille, josta hyppäsi, „luottaen kinttuihinsa", junan mie- lä ollessa melkoisessa mauhdissa ja sieppasi mitään aamistamatto- man lapsen syrjään. Jollei näin olisi tapahtunut, olisi lapsi ollut kuoleman oma. Lapsukainen, jonka koti on noin kilometrin päässä radalta, oli muu- ten eksyksissä. Mutta etsijänsäkään eimät olleet kaukana. Näiden jou keskinkertaisesti maroja, niin hän menee johonkin kotimaiseen kylpy- paikkaan. Nyt miime aikoina on rumettu myöskin hymin paljon käyttämään Kirmun „Kuhne-kylpö- möä". Paljon on myöskin ajas- taan jälellä se talo, jossa main ei ole jonkun huoneen nurkassa „Kuh- ne-ammetta" ja kirjahyllyt täynnä kuhnelaista kirjallisuutta. Ei nyt nykyaikana tarmitse olla kuin sink- kipellistä tehty amme ja Kuhnen termeydenhoito-opas, niin me olem- me malmitta lääkäreitä. Erin- omaisen miisas ja kekseliäs mies se Kuhne. Ei se todellakaan ole enää mikään tyhmä mies, joka saa „koko maailman" pytyssä istu maan. Itiin me olemme hirmeä her- mostuneita. Moi, miten me olem- me hermostuneita! Me emme enää tahdo kärsiä mitään, meille alkaa käydä tämä elämä sietämättömäksi ja koko maailma ahtaaksi. Me em- me löydä sijojamme mistään. Meidän hermostomme on mennyt aiman piloille. Me emme enää luota lääkäreihin, lääkkeisiin, laas- tareihin H. m. entistin söpötykstin. Meillä täytyy olla aiman uudet parannuskeinot ja uudet lääkkeet. Me suomalaiset olemme niin matkimishaluista mäkeä, että toi- sinaan rupee jo todellakin usko- maan, että ihmiset omat kehitty- neet apinoista. Jos ulkomailla her kossa oli myöskin lapsen isä, joka näin sai takaisin pienokaisensa. — Liitto. S-w uotias kuuromykkäpoika juotettu kuoliaaksi. Miime torstai-iltana saapui Ruoholahden satamassa Helsin- gissä olemaan pemajalaiseen jah tiin „Hilda", jonka laimurina on Gustaf Mauritz Larsson, eräs 9- muotias kuuromykkä puusepänpoika Otto Kenraali. Aluksessa sai hän mäkijuomia niin rnnsaasti, että hän meni tajuttomaksi. Kun hänen luultiin oleman nukuksista, toimitti laimuri pojan kajuuttaan nukku- maan. Seuraamana aamuna näytti poika oleman yhä sikeässä unessa, jonka johdosta laimuri ilmoitti asiasta poliisille. Pojan ,,uni" näyt ti kuitenkin siksi epäilyttämättä, että poliisi mei pojan heti Mariansai- raakaan, jossa selmisi, että poika oli joutunut alkoholimyrkytyksen uhriksi. Huolimatta lääkärien pon- nistuksista ei poikaa sairaalassa saatu tainnuksistaan mirkoamaan, maan kuoli sairaalassa laumantai- aamuna. Etsimä poliisi on ryhtynyt ta- pahtuman johdosta toimittamaan tutkimusta, joka ei mielä ole päät- tynyt. Selmittämättä on siis tois- täiseksi mielä kenen tai keiden toi- mesta poikanen noin tuhottoman määrän alkoholia sai, jotta se mei hänen henkensä. Aluksen miehet mäittämät, etteimät he siihen syy- päitä ole. Marmaa lienee kuiten kin, ettei moinen pikkupoikanen moinut mastoin aluksen miesten tahtoa heidän miinojaan niin tur- miollisessa määrässä nauttia. Toi- mottamasti poliisitutkinto pian sel- mittää kenen tai keiden syyksi tä- mä rikos on luettama. Henkllvakuutusyhtiö Salama on laskenut julkisuuteen henki- makuutustaulustonsa, jota laajoissa piireissä on odotettu suu- rella mielenkiinnolla; — korkoma- kuutuksia, lastenmakuutuksia y. m. koskemat taulustot ilmestymät masta lähimmässä tulemaisuu- dessa. Ansaitsee lyhyesti tehdä sel- koa nyt ilmestyneen tauluston huo- mattamimmista kohdista. Mitä ensin itse tauluihin tulee, pistää heti silmään, että taulus- tossa on ainoastaan kuusi taulua, joissa yleisölle tarjotaan kaikkia niitä erilaisia henkimakuutusmuo- toja, mihin meillä on totuttu. Kun tauluista kuitenkin jotkut jakaan- tumat eri osiin, on taulujen luku itse asiassa 11. Taulut näyttä- mät muutoin oleman selmät ja sillä tamoin järjestetyt, että kuka tahansa niistä pääsee maikeudetta perille. Hymänä apuna omat täs- sä suhteessa ne lyhyet selostukset, jotka kunkin taulun alkuun omat somitetut. Mennäksemme lähemmin eri tauluja tarkastamaan, huomaam- me, että etusijalla niissä on n. s. yhdistetty henki- ja pääomamakuu- tus. Se käsityskantahan onkin ny- kyisin yleisesti moitolle päässyt, että tämä makuutustapa on edul- lisempi, kuin koko elimjän suori- tettamilla »vakuutusmaksuilla tehty henkimakuutus. Taulu I käsittää kertamak- s »makuutuksen, joko siten että makuutussumma saadaan nostaa määräijässä — kuolemantapauksen sattuessa ennemminkin — taikka ottamalla makuutus ainoastaan kuolemantapauksen rv aralta, jolloin kuitenkin silloinkin makuutussumma saadaan makuutetun täytettyä 90 muotta, jos hän niin kauman elää. Muutoin kertamaksuinen makuu tustapa on kyllä edulliseksi katsot- tama jo senkin puolesta, että siinä ei makuutusmaksuista ole sen enem pää huolehtimista ja kun moiUo- osuus on luonnollisesti korkeampi. Ellei makuutusmaksua tahdota yhdellä kertaa suorittaa, moidaan siitä 85" 0 maksaa melkakirjalla ja loput käteisrahalla. Näin synty neen melan saa sitten mielensä mu- kaan maksaa. Taulussa II tapahtuu maksu- jen suorittaminen määrä- ajan (esim. 5, 10, 15 20 tai 25 mostumat, niin mekin hermostum me. Jos ulkomailla istutaan py tyissä, niin mekin istumme py tyssä. Niin, me olemnie herinoStnnei- ta apinointa. Me suomalaiset olemme myös- kin hymin mukamuutta rakasta- mia järkiolentoja. Me emme juuri muuta miilsi tehdä kuin maata ja syödä. Työtätekemään ei nieislä enää ala olla. Me olemine jo liian miisaita ja simistyneitä. tahdomme main elää sangen mu- kamasti, miettää hienoa, aiman ensiluokkaista elämää. Työ se niin hirmeästi hermostuttaa ja rasit- taa. Kenpä miisas ihminen mut sisi työtä tehdä. Paljon helpompi on maata ja syödä. Jos joku meillä mielä tahtoisi jotakin mak sun edestä teettää, niin me ko- peasti käännämme hänelle selkäm me, halmeksimasli häntä katselem me ja ylpeästi olkamme yli mas- taainme: Pormari, kapitalisti, me- renimijä, työmäen hi'ellä eläjä j. n. e. Me olemme liian simisty- neitä. Me emme tahdo enää työn- teolla pilata käsiämme ja hienoja »vaatteitamme. Me yleensä rakas tamme kaikkea mukamuutta. Me perustelemme yhdistyksiä, joiden tarkoitus on hämittäämaa- muoden) kuluessa, mutta lop- puu luonnollisesti makuutetun kuol- tua, jos kuolema sattuu ennen- kuin mainittu määräaika on um- peen kulunut. Makuutussumma on joko makuutetun itsensä nos- tettamissa määräijällä esim. 45— 70 muoden ikäisenä) taikka hänen kuoltuaan, jos se ennen tapahtuu. Aiman samoin on asianlaita, jos makuutettu elää 90 ikämuoteensa asti tai sitä ennen kuolee. Ilman pitempiä selityksiä huomaa jokai- nen, että lyhyelle maksujen suorit- tamisajalle asetettu henkimakuu- tus on edullinen, koska makuutus- maksuista pääsee siten pian ma- paaksi. Täyteen maksettu makuu- tuskirja on sitä paitsi paperi, jolla on aina pysymä, mieläpä kasma- ma armonsa ja jota moidaan esim. luottoa karmittaessa käyttää. Taulu III on niin sanoaksemme suurta yleisöä marten. Sen mu- kaan suoritetaan makuutus- maksuja kokomakuusaka- n a ja omat ne siis luonnollisesti huokeammat kuin edellisessä tau- lussa. Makuutussumma moidaan tämänkin taulun mukaan asettaa nostettamaksi joko määräijässä — kuoleman sattuessa aikaisemmin kin — taikka masta makuutetun kuoltua, jossa miimemainitussakin tapauksessa makuutussumma kui- tenkin saadaan makuutetun täytet- tyä 90 muotta, jos hän niin kau- man elää. Huokeidm maksujen muoksi someltuu tämä taulu kan- san kaikkien kerrosten käytettä- mäkst. Erityisen huomion ansaitsee tau lu IV siinä esiintymän, masta äs- kettäin käytäntöön otetun makuu- tusmuodon n. s. nuoris o ma- kuutuksen muoksi, jolle myös on annettu ..opintomakuutuksen" inlni. Tämä makuutustapa on »neikäläisissä oloissa tärkeäarivoi- nen, sen amulla kun opintiellä ole- malle mähämaraiselle nuorisolle tehdään mahdolliseksi opintojen päätökseen saattaminen, niin ettei marojen eikä luoton puute ole es- teenä. Vertaillessa joittenkuitten toisten henkimakuutusyhtiöitten n. s. opintomakuutusta Salaman nuo- risomakuutukseen, huomaa Sala man nuorisomakuutukse:» järjes- telyn ja sen tarjooinat edut niin silmäänpistämiksi, että täy tyy edellyttää mainitun yhtiön makuutusten tuleman hymin suosi- tuiksi. Taulu V käsittää marsinaisen pääomamakuutuksen, jota hymällä syyllä moidaan sanoa myös „lahjoitusmakuutukseksi", sen amulla kun mukamasti saatetaan merrattain mähäisillä muosimak- suilla tehdä lahjoitus, joka on saa jan, henkilön tai laitoksen, nostet- tamana määräpäimänä. Maksujen suoritus lakkaa makuutetun (lah- joittajan) kuollessa, jos se tapah- tuu ennen määräpäimää, mutta »vakuutussumma saadaan joka ta- pauksessa »nääräpäimanä. Taulussa VI on »vakuutus ka h- d e l l e hengelle eli n. s. yhteis- makuutus. Kun esim. amiopuoli sot yhteiskotinsa parasta malmo- mat »nuutuikin, sopii heillä olla yhteisivakuutuskin, jossa makuu- iusmaksuja suoritetaan toisen wa kuutetui» kuolemaan asti ja »va- kuutussumma hett kuolemanta pauksei» satuttua jälkeenjääneelle suoritetaan. Myöskin liikekump- pcinukset woiwat liikkeensä lujitta- miseksi edullisesti käyttää yhteis- »vakuu!»lsta. — Taulu VI" sisäl tää niinikään yhteisroakuutuksen, sillä erotuksella kuitenkin, eltä rva- kuuluSsuinina on saatmvissa m» lempien makuutettujen eläessäkin 25 »vuoden kuluttua Ivakuutetui» kuoltua, jos se ennemn»in tapah- luu. Erittäin sopima on tällainen makuutus tehdä naiinisiin men- nessä, niin että maku »llussumma saadaan nostaa hopeahaäpäimanä. Ätitä Salaman makuutusmak- suihin tulee, on niitä laskettaessa pidetty silmällä toiselta puolelta sitä, ettei »naksuja aiheettoinasti asetettaisi liian korkeiksi, mutta toi- selta puolen myös sitä, että ne joka tapauksessa riittämät takaa maan liikkeen makaivaraisutlden. Verrattuina esim. Suomi-yhtiön »vastaamiin maksuihin, oivat Ta- lainan maksut useassa kohden huo- keainmat. ilmasta työ aiman olemattomiin ja kohottaa palkkoja. Me tahdon»- me elää hienosti ja mukamasti. Meidän täv?ny saada hyivät ttilot Ennen »nuo^ltut niaat rupea- mat kas»vamaan rikkaruohoa ja »netsä»»tuotteet »netsään mätäne- »vät. Lapiot ja aurat ruostuivat. Kangaspu»»t ja pellamaloukut la- hoamat. Jauhohinkalot saaivat tyhjää odottaa kotoista miljaa, rii- het ränsistyivät ja t»»ulimyllyt kal- listelemat. Mitäpä me niistä enää »välitämme. Onhan meillä mielä rahaa, me nauramme kaikelle tyol- le ja tuotamine ulkomailla mitä me tarmitsemme. Me olemme liian hienoja ja miisaita tekemään työtä. Ä!e olemme mukamuutta rakaSta- »via järkiolentoja. Me tahdon»me elää m»lka»oasti. Me puhumme melkein aina »»iis tä ihmisistä, jotka oivat niin hir- meän halpamaisia, että ilkeäivät toista ihmistä takana parjata. Aie jokainen malittelemine sitä, initen me olemme turhista juoruista ja parjauksista saaneet niin paljon kärsiä, niin paljon itkeä. Ate ih- mettelemme ja kuminastelemnie, miten ihmiset todellakin »voimat alentua niin alas, että ivoiivat toisesta ihmisestä mennä lakana puhumaan jotakin pahaa. Se on Elävien kuvien Teatteri „[0t0« Näytäntöjä joka päivä klo 7 jaiip. OHJELMÄ: 1) Jeanne de Montreson. 2) Petollinen kuvastin. 3) Möller tah too mennä naimisiin isäntänsä tyttären kanssa. 4) Herttua Eng- hien kohtalo. 5) Leo Tolstoj. (U. S. 1 k. 4 s. 75 mm.) Kolmannen luth. väliaikaisen julistetaan haettavaksi 14 pii- vän kuluessa tästä piirästl lu kien Liperin kunnan Taipale#* kansakoulussa. Vuotinen palk ka kunnalta paitsi haettavaa valtioapua, kaksisataa (200) mkaa sekä asunnon että muun luon nossa maksettavien palkkaetuja* korvaukseksi sataviisikymmentä (150) mkaa. Virka on heti otat tava vastaan kutsun saatua. Taipaleella 29 p. syysk. löi#. Johtokunuan puolesta: J. Liimatainen. Osote : Joensuu, Taipal». nloitoblpaili Osanottajien vähyyden tlhdca ei kaupunkilaisten kilpailuja ole vielä tarkastettu, vaan kaboit- taa liitto vielä uudestaan hevos- Lenornistajia kaupungissa ennaa lokakuun 15 p:äfi ilmoittamaa» liiton toimistoon, jos haluavat ottna hevoshoitokilpailuun oaaa. Aikaisemmin ilmoittantnneido* ei luonn. tarvitse uudestaan il moittaa. Toimen puolesta : Toivo Pohjala. (K. 3. 1 k. 4 g. 31 mm.) Jos ei maksua tale t. k. ajalla, niin ensi lok &k. 1 p :nä kelio 10 ap. myydii* lirk- kolan tilalla ja Herajärvaa p*k- ja!'a valmiiksi tehtyjä kaiaiä uiman kesäisietä huntoaumnista. Pi:so«!:a syysk. 27 p. 1910. Eero Sutisen perilliset. (K. S. 2 k. 4 i. 48 mm.) Suuressa, vilkasliikkeisensä kir konkylässä, neljän tien risteyk senä sijaitseva kauppakartai* vuokrataan edullisilla ehdoilla. Lähempiä tietoja saadaan kont toristi J. Suomalaiselta Joen suussa pekä gllekirjoictaneelta. Kiteellä, 1910. Juho Puustinen. Oa. Kitee. myytäv§nä Tori- ja Yl&eatava- katujen kulmassa. LSbtmnla Ä. Heinonen. Liinavaatteita paikattavaksi otetaan vastaan Joensuun Neisk3sitflö- kouiulia. (K. -S. 1 k L m öydetty kellonperät. Omistaja saa periä S. Huttuselta. Venajaa kiMgi on tanEiiu 3 kk. ^8: 6^ » - 263: « meistä hymin ihmeellistä, se on meistä aiivan käsiltämätöntä. Me »oiheltelemine ja ihmettelemme. Riutta me einme ollenkaan huo» maa, että »ne itse olemme saman- laisia. Me olemme niin korvin itserakkaita järkiolentoja. Me itse olemme aina niin miisaita ja jä»> kemiä. Me oleinme neroja, mutta toiset suuria t»)hmqriä, moukkia. Meillä on kaikki asiat aina niin hyivässä järjestyksessä, mutta toi- silla aiman nurin. Me pystyn»- me tekemään maikka mallan mitä, mutta toiset omat suuria nahjuk- sia; he eimät pysty mihinkää. Me emme ole ollenkaan niin halpa- maisia, eitä me lähimäistämme takana panetteleisimme. M? kos tamme lähimäisemme aina pa» haaseen »valoon saattaa, me pu- hnmme hänestä yksinoinaän hy- ivää. Me emme ole samanlaista kuin toiset, jotka aina lähimäis- tään parjaa»vat ja panettelemat. IoS main kaiM ihiniset olisimat niin amoinielisiä, meljesrakkaita, rehellisiä ja järkemiä kuin me, niip maailma pian muuttuisi paratii» siksi. Pakina-Pekka.