N:o lfr - 1S10 KBSKI-SUOMI Sunnuntaina tammScmm 23 paA !<w hakenuk. TZastail? oN ollut vchön- tötoä ja sen nojalla nyt suomettarelai» set tehnowät vaalista tvalituhen. — Lahjoja maalaiZkaksatosluille. S-0 lasten kirjaStva on Kamanopetrajain o.?. ^LalistuS" ^>äätt?n»: jakaa lahjoina maa-laiÄansaksul>l'.!le. Kirjastot on han» kidtu yhtiön tähua tarkotukieen inyöntä- millä »voittotvaroräa ja fifituij Isfin kir jasto 29 »valmiiksi sidottua »osta, joiden hinta yhteensä on S? mk. 50 p. IokaiSiq kirjastoa seuraa pa:re:ut iirjalnrttelrt ja lainauskortit. Kirjastot owat ha«:ta.vat „Aalistuk- sen"' johtokunnalta ennen tulewan mikuun loppua a »n hakijain :lmotet- tatva ^uoStutvatko he korw«iama^n p«'^ !auS« ia lähetysku»tannuksiS:a t0 mk. — EtuoiZeuS on sellaijiNv. kouluilla joissa ei «nnesttaän ole !aZten?ir!astoi. — Kamvila tverinäytelmä Talikka- kassa. Torstaina päivällä TI o puoli 2 aikaan tapahiui Wiipu>rin e>ikaupun- gissa Ta7ikkalassa kamala »erinniiirU in li. Puulyömies Wille Merta joutui riitaan traimonsa Sta.tin kanssa joka Päättyi siihen, että mies ampui brow- ningilla kaksi panosia »vaimon rin- taan. Lääkäri kursutiiin patfnlle, muna ei »voinut »vaimoa pelastaa. Poliisille ehri waimo sanea, et:ä lau kaus ali ammuttu tahallaan, ui ulia mies «väittää laukauksen tapahtuneen wahiigos>a. Vainaja c'It 30 wuot!as; »uiehen oui poli;ft huostaansa. — Venäläiset sotamiehet rauhanhäi- ritfijöinä. KcslimiiLko-iltana kun 5al>si toiminimi Axel Pihlgren a. y:n vative- lukscssa olemaa henkilöä, ajomies Einar Hosuman ja makasiinimies «ilcn Helsingissä .matkalla kotiinsa otilvat saa- puneet Piimälle sillalle, etisin» mainittua aiheettomasti tral wenaläi- nen 1'otamics, jc^ka parin tcwerima kera fulifi hcidaln takanaan. Sotamies näet tarttui yhtäkkiä molemmin kiisin taikaa häntä hartioihin scikä heitti hänet käytÄvälltä ascticlle niin rajusti, että H. oli ollut >w^ällä kaatua. Kun H. sota- miefjiltä >ku,-':n Mitä -tähän tekoon, ei hän saanut mitään muuta tvaÄausla kuin sen. että tcircrit paljastiivat mickkans.i. Siten ja Hossman PoiStuinxvt nyt .01- selle >käylätvälle ja jatkoitvat matkaansa siltasaarelle paja Hossman käänchi pc>- liisiFc-nötaapetin Puoleen knsyen, on?o sotamiehillä oi-keus työntää ihmisiä pois käytällvÄtä. Ko-nstaapoii sanoi, ettei so tamiehillä suinkaan ole sellaista oikeu>t- ta. inulla ajatteli, ettei poliisi tällaisissa lupauksissa n>oi tehdä >mit»än. Hän huo- mau m siitä, .fiiinka äskettäin oli käynyt kolmelle poliisikonstaapelille, jotka oli< >oar pidättäneet erään reuhtoiteivan me- rijotamichcn. Mchil liiiick itiiiftil toaalitinrin mrsilmlchil puolueen toaaliliitto on maalilipun olfeaJfa ylöuurkassa ja on maaliliitto sen näköinen kuin alempana esitetään. TäStä maaliliitoSta on kunkin nuorsuomalaisen äänestäjän «alittava mieluisensa lista ja siihen medettämä punainen wiiwansa. Nuorsuomalainen puolue. N:0 9. Jyväskylä. »Oikeus ennen voimaa." Friberg, Maikki, Tohtori, Hel sinki. No 10. Jyväskylän pitäjä. »Oikeus ennen voimaa.' 1 Koskelin, Karl William, Ag- ronoomi ja Maanviljelijä, Jy väskylän pitäjä. No 11. Keuruu. »Oikeus ennen voimaa." Koskelin, Karl William, Ag- ronoomi ja Maanviljelijä, Jy väskylän pitäjä. N'0 12, Evljärvl. ,.Oikeus ennen voimaa. 11 .. Haveri, Juho, Kansakoulun opettajat "VVimpeli. N:o 13. Lappajärvi. »Oikeus eaiei tsIul * — Haveri, Juho, Kansakoulun opettaja, Wimpeli, N:o 14. Pylkönmäki. »Oikeus ennen voimaa." Lauttamäki, Johan, Maan viljelijä, Saarijärvi. N:o 15. Saarijärvi. »Oikeus ennen voimaa." Hammarin, J. E., Maanvil jelijä ja Insinööri, Saarijärvi. N:o 16. Wiitasaari. »Oikeus ennen voimaa." Jalkanen, Kustaa, Maanvil jelijä, Wiitasaari. N:o 25. Äänekoski. »Oikeus ennen voimaa." Ilammaren, Johan Erland, Insinööri, Saarijärvi. N:o 26. Laukaa. »Oikeus unei voiiiL" Koskelin, Karl William, Ag- ronoorai ja Maanviljelijä, Jy väskylä. osim. TuHzlmai>s> joSka pyrstötähicä ei ainakaan ttxiclä cafetiäin olt.i huomattu. Vieläpä tammikuun 1? p;nä onni?:ut- lessa niin lähellä aurrnZoa. Mhöhe.mpi sähikösanoma ilmoittaa, et- tä pyvstötÄhti nt)h)ää'N liikkuu auimgos- tiin Helsingissä useiden walc>kuwauSyrI- ta poispäin. Tämän johdosta prof. Don- iysten jäl7een tod.^k >. ottamaa i bcll? I n«r avwelee. että pyrstötähden olisi pitä- iva>l<Mii!va pyrstötähdeStä. Helsingin tälz- | nyt >jo toissa päitvänä olla nähtäw.»sä trtorni, MaruZtertuna t.iyinieicillisiUä ' >M)öSkin Helsingin -tähtitornista. Kirk- !va<loLu»vaus?on?!^?, tule.' nyt ensi ky lvämiä er.iiij'"fe3ri panemaan Huomiota Halleyn vyrStö.ähden w.iloln'.vau?'>en. kaan auringonpaisteen tähden ei 'idä kuitenkaan wielä »le woitu hatvaita. mutta ifcoilootoan hatvainnon onnistn- ponkachl siepannut, on ,e lainattu ketiact Poytalunoja, (plyyssi-, villa-, liina- ia pumpuli-) Aleksanteri «nsimaisen hallitsijaw<rkuu- , ...... . . liuvkapoytaliiii^a ^a servettejä. Tähtitornin walzki:,nauv.o''/e määrätty ivan aurinFcai laskiessa, jolloin pyrstö- oh>jslma saa jonkun werran wäis>!yä syr- tahti on lounaisella taiwaalla. jään poikikeukisellisen astronoomisen 'avah- tuiman tieltä. ^lsätt'toön tviclä, et'ä wa<!vkuiwaaminen on I/jlutt na'i?cta pyrStöt-chdem nopean !:-l'unuan tähdcn. K U sh ka s ta, tammik. 21 p:nä. Sopimin aika me'.!!? tarkastaa PyrStö- Läntiselle '.aMllOÄe l>N Umest1)Nyt tähteä on huhtikuun wi:me'.sinä ja touko- kuun «nsimäisinä pa::sj-ii i. jolloin py-s- tötähden sydän nousee taitvaakle parl tuu- tia ennen auringon nousua. Jos silloin okiimme roakoeidi klo '? aifam aamul la, näin »voimme nahdZ pnrstötähdcn ZÄ PlMö ol: 6 astetta P'.kkä. loistatvan idässä. On ^uomattaiva, cttä pyrstö, jcika on auringolta pois Päin, I ■■ luuri loistama Pyrstötähti kirkkaine Pyrstö i n e e n. W i l h e m s h a v e n i 3 i o, tam mi k. 21 pniä. Eillis-iliana uäytteli lounaiisolla taimaalla PlMötähti. jon- tulksesta. Wirche ri ole siis aiwan pieni. — Suomen Kansallisteatterin näytte lijäin eläkerahastolle <M>at kansallisen näyttäimötaiteemme lämpimän hstäwän, Antti Jalawa-wainajan Perilliset lah- joittaneet 2,000 mk. Pyyheliina-kankaita eri lajia. Pölyliinoja. Tampereen pellavatehtaan tavaroille tilauksia vastaan otetaan. — Hra S. Jspänomits, meilläkin tunnÄtu unkaril. 'koulimopettaja, on Bud^pcStin..Urania" nimistä flivptiton- nätjttänuiä noorten laatinut ja painatta- miit pientä yleistajuista esitelmää TucinemnaaÄa: „Tuhanten jäävien! maa" .sekä ..Suomen ?ansa ja sen jiaviö- >MNUUtta. Mitä emmmän kapinalli- tys". Gsitykset huc?uivat, pintapuoli- nen 'Iiitf-e ihäutiiää, fftä suuremmin litta suudestaan ja wirheellisyyksistään huo-^ ikäwöii>ään. J?man lsitä ei tvaltioko- linratt .7, IlÄnmintä myötätuntoa Suomea^ neisll> woi ^työskennellä. Kun oikeita fohkian. Sänkyfilttejä eri värisiä. Wilh. Höglundin Kangaskaupassa Pohjoismaiden Pankin talo. Puhelin 65. — Enviit suomalainen mistä kunna kestä muut rinnalla, kun tyithön ryhtyy. i5!j:eou:i- sosi«i!iwallonkumoukselli!sla ei ole ok.'- massa, kaikotetaan Lopuhin Zipc- riaan, waitta fyjttnn tiedetään, ettei . , , , ~ A .. hän >ole'kumouksellinen. Muitten „ri- . jof<t on kaupuuik. Quebeckin maa- kollien" puutteessa ^ekjetäSn tvanki- ^a. on urakoit., ..ato .ni.nlm. Q Ac°valÄchki w. 190L kir- noinsee aikaisemmin ja on ji.s e.,.ä , — Cf t0 }ny RoSsiiSsa a >l ?aa prof. N. Brien. Gagne & Jennings lähettänyt , - a , :tTyi»fm atfatiemmtn tiolla ninhtnrotsin. ' ^ « uuu m . » -u u i . ' , ]0 Iltama N ]<l firiOl.itHeit jayoosia. K-.st.nchs oli haastattelutilaisuudessa Mia.sia Ä lvenä !.,..,er. opp:. ^..j.ch en eraa^ta jyo ^.lpa.l ^ta. jota, Mitä imerfilfie* tämä »vanhojen a cs„rr,*« neen lam erikoistuntijon lausunta oli si.cm.ala.sten ,a ran-alais-kanada- ia!waminen. asinitte» •3 n emien otf cubeJIif .»!a asemasta y&n lätsien iljomtesien tväillua pantu lot* naijän keisarikunnan yl/eydessä." Näistä meen eräällä rautatierakennuksella mai- henkilöistä kirjoituja mainitsee pvrses- nituSsa maakunnassa. Oli kaimettat^- myöskin Halleyn pyrstötähden ja maan i>f) t e e rat önni>äy?s c -r-t ä, minkä mahdollisuu den iktmluisa ranskalainen tähtitieteili- jä ja kirjailija Cariulle Flammarion sioitien esille ka!waminen, osioitten, joita ennen ci sukaan pilän»# rikolli sina? pf» aika sitten ositti, ja .josta mekin />...'isoillemme olemme kertonee». Tämän M«ewin. W. Donea'st-..i O. St - ^ . .. I nn W finmitTTOsniti T — Cmituiftn huhuja. N. Pr. kertoo, että huhujen mukaan tulemat kaitii 3uo= messua jmlynect su^.nalaicten kanSsa naimisissa oleUxrt «.lemiläiset rpsceril piak>!oin jiivvctt&uii , :'ti Suomeen sijoite tuista ivenäläisic-iä jou!>oista keisarikin,- nassa vlelviin joukkoihin. — Tulnvia »irkamiehiäkö Tuomea »varten? Marjalan" Pieiariu !'.r- joenlvaihlaja ilinoiima. että Pieiariii 2:ssa ja 7:ssä foik.nukio^sa n n !pää- leiiy rmveia opc::nmaa.-. sna halua- Wille oppilaille uu>mea ja nurjia. P»kku-ni«tisi». Halleyn pyr»tötäh^i huo« mattu ja walotvwattu Helsingin tähtitor» niata. Eräs Hbl:n aN:i?i.i>a en kä»iu>t daas- taitamassa pr-oi •! .rt ;1. Donneria Hel- cihdcsta kervoi prof. Donner, että l0>° ryrstötäih^cn aine .o f.i fi massa eri nai iiii yiflhifciplpaileita, niin «olisi >se s ci ff a, joka vapauttaisi.meidät mahdollisen ..yhtcen- törmäyksem" jvaaralta. Mitä pj)i'stöiäh- den stidiiimeen tulee, niin on kuitenkin nhtcentöpnuiiys nfi>t kysmivikseinalaiscssa topauksessa «iman mahdoton. Halleyn p^r-Mötiiihti ci nimitäin tule meitä !ä- hkiinimä^i lkuin aurink>o >meistä. Jos se olisi kiinteä kopapte ja jos >se poikkeaisi rabalitaan törmatiTfieen maan kanssa yh teen •— silloin niisi asia todellakin hytvin avtvelu>t!>Ära. T« lkuumentaisi silmän- eöpäyi!l>e,--i>r "kc?o tmeidän ilmakehämme ;a ehkepä iaivottomalla nopeudellaan lä- ivistäisi koko maapallon. Jos taaspyrs- tötähden fjKin on joutt» pieniä kappa leita. niin clisi l>f)tcentöi'nuii)tseotä sen- raiiffisena — suuri tahtisade. MannaÄi lkuitcinkin iapahtuu, että maa kul/ce Mstötähden pyrstön läpi. Tä.nä c>n lkuitenkin niin «hut, ettei sillä ole mitään merfitystä. Maa kulki lv:na V861 erään pyrstötähden Pyrstön läpi ilanan mitään seurauMa. sorit A. Lohwitskin, ?. "lndieje.vslin,na ojaa rautatien kummallekin puvl^n.! ———— Morten- Maa oli tasaista ja molemmin puol'n; sammu aumoista. Toiselle ojalinjafl: ttapomn niurhäjiittii, jenka asedi.i 5 suomalaista ja toiselle 15 raps- umutain.en sanoinalehlien fcviotnan kalais-kanadalaista. Kun suomalaiset ^ inaära laa» jtiu.lia csllle pääisi»vät linjansa päähän, oli ranskalai- uu l ie ^ ajlanihaarojen illiutulfiniien silla »vielä kaiwettawana 300 jalkaa ojaa. ^U0i>l, on, kuten „?cÄV. Wr. kertoo, fin, N. Sotffunotmn, N. Sexgeje-luin, jotf; jo ritvat kuolleet, f ck.i elossa oletrat pro sessorit N. Taganr'«vi.i, A. Äleksej?w.n. W. ToZciMin, I. J>vr-.»v-n. Perga. mentin, >W. Lakiinii, A Jitippolvin, E 5>cren.bt,fin, P. Puitorvslennn, lotto- i kilpailumatka oli ik.umimllakin puolen lcpaamasia, kuien ennen- pelaitut>rmel|aiia P«al!nin t*- | lott*. Kokoaksia , 4 i. p. ja klo 809 tfcnllD klo 11 *. p. illall* aotilaaTihkimys. T«nr* talo*! 1—1 Laskn- ja Tekselilomakbeita myydään KcsM-Knonieti konttorissa. libcraalir 9 ja Niöniäenpuolue yhden uu>den paikan. Puolueitten riHrnilys alahuonees- sa >on wiimeisren tietojen mukaan (eu* racnra: 163 unionistia, 219 liberaa lia. lyä-räeiipuoluelaiöta ja ir?«ntl- laista namonalisna mastasja. Ä^ontkiaan on walittu 382 palZa» inentiiehdokasta. Uusi ptirstötähti Helsingin tähtitornin johtaja pros Dcnner on iln^itta>nut. että uuden pyrs:ötä>l>den keksimisessä on Holsinkn. ilmoiteltu kahdella sähkösanomalla. Td ei linen sähkösanoina ilimoittaa, «ttä pyrs- tötä>l)ti on h<r>vaittu Johannisburgissa tingin tät>:hjin.c-h kn johdosta, että Transwaa.lis .sa tammikuun 16 PäiMänii fciutuiia Halleyn pyrstötähti y:n'ioin !u- «uringon noustessa ja sen jälteen fc.fä Ice näkymiin. Tre f. Donner olt kei tr-- ' e silloin dli B tai 10 asteen etäisyy» ni.t, ettii matiritu pyrstötähti l,uo>nat- auringosta lounaaseen Päin. «e tiin Helsingi i (ähtitoiitijs.i ;o uuditftimi 3O }):nä tviime .vuonna. Hetnnain täh:i- tornissa on »voimakkaammat koneet kuin ien alulle panem^'!si, jcsja tapauk- sessa talo olisi woinut lvalmisiu-i slMlukukauden ilknu.i 1911. Raken- iiukseen on -atotru järjestää kaikkeaan 15 Tueilttfldlifl, iooil yhdeejä olisi lilaa 300:lle. kahdessa 200:!le. mui?- sa pienemmälle mäciiilie kuulijoita, sekä joku määrä nei:a ope:iojia war:en. Mu:t>: ilo tämän huolestu.:«rven i >>iyin >itsen onnellisesta ratkaisusta ol: ti'an ai- kaineu. L.pullin?n ratka.m ei lvielä ole lapchrunut. Z)liovis:a ei kuiien- kaan »voi lakata toi'.vomcs:a ii'.zda lämä toimoinulsensa mahd.illisiiinilan pian tmcuicluksi. ; f i a f i n tlMiiN? on kaitk aan li2.',MO markan suu- ruista menoisia, koska tonun pe- rusian l.chempi tuikiminen on korot- lanu» .rakmnu?kus:annuksia 25,000 markalla ja sisustukseen on laskettu inenetvän 40,000 marl'kaa. Kemiallisen labotatorijon suunniteltu lisärakennus. lähec^yi aurinkoa. Pyrstötähden ,valo- tvoimalA^uus nät)ttää oleivan erittäin suuri, foäfa se »voitiin huomata sen ol- Osten->Tackenin sekä Hiensä. Nämä oppi neet, — lausuu tiriotiaia, — owat yhtä niteiltä siinä,' ettei W ' iäiä,i keisarikunta oli foflixwipanh! ivaliakunta, eikä se o!c minkään ivaltakunia-r kanSsa person^!- lises<sa eikä reali-unionisir, ivaan se tn yksi ja erottamaton luiiltahiuii, iuu'ta Tuoinen suuriruhtinaanmaa on via täs tä tvaltakunnasta, m-ia?:mia. aine, ra- jamaa, eikä missään lavaukjeSs: tvaltio. kirjoitusta jatkuu. — Lait ja wakuutuksct sotkeutuneet maakaisliittolaisten aimoissa. Maalais- liitto on myös ulosantanut maalijulis- tii.ison, linjoittaa Kansan Tahto. 3iimi julist.ullseÄsa on paljjon ikauniita sanoja ja >wielä wahwe.mma^si wak.iudck.si ottei- ta hallitsijawakuutuksisi>a. Mutta näit- ten kaunisssnaisten tvalk.iutuksien tubki- minen Nenee pannut aiwok<nnarit kuu- miksi liiton ivaalijul^istnllseir laatijoilla, kvsikapa on >tullut- pc ?hanpäiwäinen se- kaanmis. JMistuktseAsa nim. puhntacin ..tunnotusta" „Mdis!ys- ja tvakuukus- kirjasta Maaliskuun 1ö (27) päiivälta w. 18M", >ja wieläp>ä otetaan otekin siitä osia,tvperisita- ikäänkuin kaikeksi sitcaram- m<->1si ivakmi&elisi. Mu Ma tiljt on asia sillä taivalla, ja sen pitäisi olla „tunnet- tua" jokaiselle fainisaToitlun iHpilaallrtin, ettei meillä cl^e muuta Mdi-ltys- sa !va- kuuÄis- (pvo Zvakuus-) kirjaa, luin se. j»ka on cmcttu .Tukholmissa 21 päitvä H^mikuuta ,ja 3 p. Huhtikuuta 1789". Ja in itä taas iti.lee siihen otteeseen, jon ka .maalaisliitto on ^vaaliju'listulsens>a l>i.'nncllise^'ti yhtä pitkä. Venäjältä. kin, 'koska ulkcwallat eiivär ole suos- tuneei iiuowui!aii>can (Äaponin mur- saajia Nutenbergia ^ > L o n l o osia, tammik. 22 p:nä. ia ^.layon.a, valittu 184 unionistia, 153 libe- SS tvol» ira.tta hcloan^ftHlliiyylenia on tullut-32 iycwäenlpuoluelaista ja kln tebivi-etUi»x. Ruienbcrgin tied?t- ^ „alslonalistia. Unionistit Mat d... uin alavan ta.iella Lontoota, mu:ia ^ f Qun . cet <jo ( iitieroofit 9 ja !yöwäen „Lewollifuns"« Ziuchlinas Trubeöskoi kirjoitiaa o/i s ki I e sh e n odelj n i k" 'assaa n Venäjän niisistä ciloiÄa tit.m. seu- raci.oaa: lTutä nykyä äläihtÄvästi ollaan le- Ivotlomia 1'itä, että kapinallinen liike on loppumaissa. W. 1905 se oli kor- keiminillaan; »v. 1906 ja 1907 se tu- ka>hdutv'tiim: 190S!se oli Shenlkitoreissa ja tätä nij*1)ä se on kokonaan Ivaien- uu!t. Wa ll aiijku in^o u kse ll i se t järjestöt c:ir<iir Höiuitetnt. SGalidemokraaiit cidV'ä't toimi; ävallankuinouksellisei o- ivat lzäpcissään Asefia koskelvien pal- jasiustc,n johdosta; lpuihutaan, eitä Heidiin rlKnänsä useissa paidoissa o- wat lakanneet toimimasta. Mallan- kulnoukscllisista ei'kuu^lu enää mitään. NlicylpUasnuoriso oninnpskin ranhal. Englcnnin viranomaiset olvat >l-^pMue 1 Paikan, ^noilianeet hänen Zrangilsemisenia! mÄhdotiom^ksi, koska Menäjän tahol- ^ ;:i ei ole tiede:tl) iIlmoittaa hänen tmk- kaa osoieilaan. Goponin sukulaiset — Nuotsin '^aatnunr nyt trainzjan >rahoja 15,000 diskonttokorkoapn. T u k h o^l m< iäilntetään Lnonin van-^-'' 22 pum. Ruonm ii »oaltkopankki alentaa Tukh olmas- rupko, joita säilytetään Lyonin Pan-""- ™, t./- p:nä. Ruotsin um|. tissa Rybnitslin nimellä. Tu.kittaes-^ "cpantt. a.entaa maanania.na d:s- sa '!>u käyinsi ilmi, eitä Gapon ja Ryb- koil.io.orkon.a j.sia /- Prosenlt.in. uiijfi -on sama henlilö ja että Nybnit- ^ kin nimelle asetetun passin on Gapon saanut suoraan sisäa.siain ministeriös- iä. ! Nahan hoito. Ailvan samalla kannalla kuin kysy- «mjs aubitoriotalosta on kystMys ke- miallisen Laboratorion lijärakennuk- sesra, joka tuil si maksamaan 225,000 markkaa, jcatfa lisäisi tulee 40,000 markkaa sisustukseen sekä 25,000! markkaa erinäisten laboratoriotalon pohjakerroksessa okolvien huoneiden »oioelluttamisesta kemiallisen laitok- sen tarpeekst. Yliopiston kemiallinen laboratorio ei wastaa nykyajan ivaa- > IunuAsia eikä siitä eljdotetun iisäraken- n uksen kaan katissa tule mikään malli- iktitos; muiia ne suuret kustannukset ja se ajanhukka, jorka uuden labora- j iorion rakentaminen aiheuttaisi owat > scatianeet Touoi : ;cit csiinicihcn ja kon sistorin tyyleinään ylslnkertaisempaan jliÄrjestelyyn, joka 'fumrninfitt poistaisi ! nljfymin avallitsezran suuren ahtauden ! ja j<ka taottaisi siedettä'.vät olosuhteet Sparin livucisibymmenen ajaksi eteenpäin. Jos nykljinen asioimilla jatkuu pitem- ■ liian aikaa, niin riistetään sumelta ! olsatia ylioppilaita inahdcllisuus ti>ös- kennollä tahi iäylyy — kuten myös- kin on ehdotettu — osa kursseista järjestää kesäloman ajaisi, mikä kui- ' te»kin tuottaa erinäisiä kusiannulsia ja on woheiirmän sopimaa, kun yli- opisto tänä aikana on sulettu. Wa- rojen lopullinen myöntäminen malem- piin ny: mainittuihin tarkoituksiin kuuluu yliopiston iNjkyään hartaim- piin toi!womulslin. Auditorirakennus tulss» rakennet- tawalsi n.s. Hällsrröinin tontille Fa- bianinkadun 22 ja.Hallituskadun 11 kulmaan ja ulottuisi naapuritontille Hallituskadun 13. joicka ljiiopisio omilla waroillaan >on ostamit lähin- nä mainittua tarkoitusta ^Marten. Tä- mä kauppa osottautui muissakin suh teissa «dulliseksi, koska yliopisto tällä tawojn woi sykMlä 1908 alkaen tval- mistaa lisätilaa tälle tontille muu- »etuille sominaarikirjastoille,^ joten samalla kolme huonetta l)liop:ston pohsoiseissa sivustassa tulitvat wa- paiksi lueniosaleina kälytettälväLi. Biime sykMtä alkaen tuli myöskin faSji nmuta suurempaa rakennusta samassa talosja yliopiston laitosten haltuun ja, kuien aikaisemmin mai- tuttiin, jä^estettiin sinne ka'kst luen- tosalia. Mutta tässä esiiniyt) taas epäsuo- tuisa M)a-asta. Mi^pisto ei luon nollisesri woi Ajoittaa »varojaan kiin- teimistöön saamatta siitä kohtuullis- ta korkoa, isillä jos tämä tulisi peri- aatteessa käytäntöön, lseuraisi siitä, että ^iopiston rahastot jäistwät tu- loitta. Mi'0pisto on kärsinyt sen kaut- ta, että se on antanut kaikkien »vuok- ralaisiensa mAuttaa wal»nistaaks«en tilaa 'korkeakoulun tieteellisille laitok- .sille. Mutia kesäkuun 1 Päiwän jäl keen 1908 ei ylicpisto ale saanut mi- tään k an ra usta suureinmasta kiwi- tallosta ja kesäkuun 1 Päiwän jälkeen ! 1909 ei yliopistolla ole ollut niitään tuloja kiinteimistöstään. Jatk. UlkMnaiUa. Cngla»»nin waollt. LoI» to o 51 a. tammik. 21 p:'.lä. ^ Nahan ta.loiius vn o,.alsi suojclla i ruumista lirfoilMvm, taivalla ttri toifeU J la, turmiollisista tvaikututiista se!a erit täin wälirtää rulm.iinaineHsien erittä- .mi?tä. — Nahan frittäaninen on jo!) hikoilemisia tai raÄvaneritystä sekä wä« Hemma-Äsä määrissä haihtumista. Hiki 'i.nuiy nakan siiimmicsä osissa olem.sia hilirau>!>a<si^'a s^kä joutuu h.kitiet^eitten ruumiin linen. MiopipÄaskokouZsista ei Puhu- «lo l:ecu asti »viime yönä on »valii-j kc.ntta h .kire. ,s -.a nd*m <h . M miifiän. Iiu 1G3 un oniSlia, 137 liberaalit 23 >'nnalle. Ra-^ orittny nnn .kaan rau- Mallassackijain kBkuudMa on -ta-! NMäenpuoluelaista ja 53 natsionali5- jba..-.a ,a on ien iavko.tu» »naa nah.aa mä tosiasia berätlänyt suurta lewoi- tia. Un-.on -.Sii: oivat »vallanneet rl, »ehmcana ,a marteana. Wesi. ya ... —Tuojelustilat. Pietarisia, tammik. 21 p:nä. Erinomaisen suo- jelustilan ^voimassaoloaikaa Pietaris- sa ja Pietarin läänissä on jatkettu " 1 . 21 asti. - 20 - „Emme voisi olla onnelliäia ellemme te kisi työtä." „Mitä te teette?" »Minähän olen jo sanonut, että elämän- tyksemme ovat aivan erilaiset." „Ettekö voi antaa meille kaukaisinta aa vistustakaan siitä, mitä teette?" „Me työskentelemme itsemme parantami seksi ja toisten kohottamiseksi." „01iko teille mieluista tulla tänne tänä iltana ?" „Minusta on mieluista mennä miu ne ta hansa, kunhan voin tehdä jotakin hyvää." „Teidän pyrkiinyksenue on »iis tehdä hy vää?" «Jokainen elämä pyrkii siihen." „Tämän pitäisi rauhoittaa teitä epäilyk- sissänne, Markham." Niin olikin asian laita, sillä epäilykseni olivat menneet menojaan ja paljas mielen kiinto asiaan oli evään jälellä. „Onko siinä elämässä, jota nyt elätte, tuskia?" „Ei — tuskat kuuluvat ainoastaan ruu miiseen." „Eikö löydy sielun tuskia?" »Kyllä; voi olla pahoillaan tai pelois saan." - 17 - „Kuka se oli? Kuka puhui? Olitko se sinä, Markham?" „En, en ole hiiskunut sanaakaan?" „Se oli madame, joka puhui." »Mutta ei se ollut hänen äänensä." »Oletteko se te, mrs Delamare?" »Ei se ole mediumi; se on eräs voima, joka käyttää mediumin puhekykyä, sanoi tuo omituinen, syvä ääni. »Missä mrs Delamare on? Ei kai hänelle ole tapahtunut mitään pahaa? »Mediumi on onnellinen. Hän on nyt toi sella olemassaolon tasolla, lian on ottanut minun ja minä hänen paikkansa." ..Kuka te olette?" »Se ei merkitse mitään, kuk* minä olen. Minä olen eräs, joka ol®n elänyt niinkuin te nyt elätte ja joka olen kuollut, niinkuin te kerran tulette kuolemaan." Kuulimme rattaiden kolinaa. Eräät vau nut pysähtyivät naapuritalon edustalle. Aju rin ja kyydittävän kesken syntyi äänekäs kiista maksusta; se päättyi vihdoin ja vau nut vierivät takaisin sinne päin, mistä oli vat tulleetkin. Vihreänkeltainen pilvi leijui yhä pöydän yläpuolella, valaisten heikosti muualla paitsi mediumin ympärillä, missä valo oli kirkas ja räikeä. Sen koko voima näytti tahtovan keräytyä mrs Delam&ren