Lauantaina 15 p. Lphakuuta KARJALATAR N.-0 117 — 1910 kyllä, että isännyyden maan hän SulmunlailuKcimsta, Esaun mieli. Jokainen meistä muistaa tvielä tuota manhaa kertomusta Esausta ja Jaakobista. Esau tuli kotiin metsältä mäsyneenä ja nälkäisenä, ja kun hän näki, että Jaakob söi hernekeitosta, niin hänen mielensä heti rupesi sitä tekemään ja hän waati Jaakobia sitä hänelle anta- Maan. Silloin Jaakob lupasi ruokansa Esaulle, jos tämä an- taisi hänelle sensijaan esikoisoikeu- tensa. Esau lupasi sen ja wan- noi mielä malan, että hän esikois- oikeutensa antaa Jaakobille. Esau lausui: »katso, minä kuolen kui- tentin; mitä minun esikoisuudes tani?" Ja niin Esau sai herne- keitoksen, söi mieltänsä myöten ja läksi pois. — Esikoisoikeus oli kallis asia Israelissa: ei siinä esikoinen oli perimä ja enimmät tamarat, oli myös Jumalan lupausten ja siunauksen perillinen ja kannattaja. Esau kyllä tämän asian tiesi, mutta kemytmielisyy- dessään hän ei sitä sen enempää ajatellut. Jos hän olisi metsältä tultuansa malttanut mieltänsä ja itse malmistanut itsellensä ruuan, niin ei olisi tässä tilaisuudessa tullut kysymystäkään esikoisoikeu- den kadottamisesta. Mutta Esau seurasi hetkellisten himojensa maa- timusta ja menetteli sentähden näin kemytmielisesti. Tämän osan Esaun kertomuk sessa marmaankin muistaa luki- jani. Mutta ei ole kenties tar- kannut, mitä Esausta kerrotaan sitten myöhemmin. Kun Isak manhaksi tultuaan tahtoi esikoisen siunauksen antaa pojalleen, silloin oli Esau halukas sitä ottamaan ja kun tämä siunaus joutuikin Jaakobille, silloin Esau itkien ma- litti, ettei hänelle sitä annettu, ja silloin Esau rupesi mihaamaan meljeään, niin että tämän täytyi peläten henkeänsä paeta pois ko- toa. — Esau siis kumminkin sit- temmin tahtoi, mitä oli ennen kemytmielisesti halpana pitänyt ja hyljännyt. Ja hänen elämän- sä katkeroittui siitä, kun ei hän niitä oikeuksia saanut, jotka hän ennen oli pitänyt mähempiarmoi- sina. Mutta — mikä oli hyljätty, se oli hyljätty: Esau ei enää koskaan esikois-oikeutta saanut. Moni pitää tätä kertomusta mähäarmoisena. Mutta minä en moi sitä kyllin ihmetellä, mitä enemmän sikä ajattelen. Sillä tässähän on kerrottu asia, joka mieläkin tapahtuu joka päimä. Esaun ajattelemattomuus ja ke- mytmielisyys — sehän nähdään mielä nytkin yleisesti ihmisten kesken. Ihmiset tietämät, että Jumala on olemassa ja myön- tämät, että hän on pyhä ja man- hurskas, joka mihaa pahaa ja ra- kastaa hymää, ja kuitenkin hetken nautinto ja tamaran himo usein on maikuttimena heidän töissään ja toimissaan, hetken nautinto, joka tekee heidät synnin palmeli- joiksi. Mutta se ei estä heitä sitten myöhemmin maatimasta itselleen kuitenkin Jumalan suo- siota ja taimaan iloa. Kemyt- mielisesti moni ihminen täysin itsetietoisena hylkää perintöoikeu- tensa Jumalan maltakunnassa, asettaen omat himonsa ja miet- tinsä ylimmäiseksi laikseen, ja elä- mänsä lopulla kutsuttaa hän pa- pin luokseen ja tahtoo oikeutta Jumalan maltakuntaan, maikka kenties liian myöhään. Kuinka moni nuorukainen, joka on kas tettu Herran nimeen, jolle siis on makuutettu perintöoikeus taimaas- sa, ja joka on ensimäisessä Eh- toollisella käynnissään lumannut uskollisuutta Herralle joutuu haak- sirikkoon ja synnin lamealle tielle — ikipäimiksi! Eikö se ole surkea, mutta tamallinen tapahtuma maailmassa? Oli minullakin nuo- rena ystämä, reipas ja simeelli- nen nuorukainen; mutta maail- man miettelykset ja hetkelliset ereh- dykset ne hänet kaasimat ja nyt turhaan malitan: moi ystämäni, suruttomuden ja tympeyden tiellä — ikipäimiksi! Saman kokemuk sen on moni saanut tehdä. Dstämäni! Vaeltaminen Esaun mielessä tässä maailmassa on sangen määrällinen tie. Riisu päältäsi kemytmielisyys ja amaa silmäsi selmästi nähdäksesi. Mitä se auttaa ihmistä, jos hän koko maailman moit- taisi ja saisi sielullensa mahingon? on, siellä on hänen tamaransa. Sen moit selmään huomata joka keskustelustakin. Sinä puhelet jon kun kanssa yhtä ja toista. Mutta keskustelu ei suju. Äkkiä kummin- kin satut koskettamaan sellaista ai- netta, josta toinen sydän on täyn- !nä. Silloin on sydämen sulku amattu: mistä sydän on täynnä, siitä suukin puhuu. > Tahdotko oppia tuntemaan it- , seäsi? Kysy silloin, mikä on sy dämesi hartain halu. Tämä osoit- 'taa sinulle luonteesi ja olentosi yh- ! tä tarkkaan kuin magnettineula ! pohjoisen ilman suunnnan. Mis- sä sinun olentosi on, siellä on si- jnun tamarasi, missä sinun tama- j rasi, siellä on sinun sydämesi ja 'mimmoinen sinun tamarasi on, !semmoinen on sydämesikin. Jos löydät mielä ilosi maail- masta ja sen menoista, niin olet itsekin maailmasta. Jos rakastat mielä syntiä, niin olet synnin or- ja. Ell' et rakasta Jumalaa, hänen sanaansa ja hänen päimään- sä, jos nämä omat sinulle enem- män mastenmielisiä kuin mieluisia, jos rukous ei ole sinulle ilo, maan rasitus, n i i n s i l l o i n s i n ä m i e- lä olet kaukana Jumalan maitokunnasta. Mutta mitä minun pitää tehdä? kysyt ehkä. Sinä et moi mitään „tehdä", sillä tässä ei ole mähempää kysy- mystä kuin koko olentosi muuttuminen, niin suuri muuttuminen kuin jos sudesta tu- lisi lammas. Ja kuitenkin moit sinäkin sangen paljon tehda. Sinä moit olla hiljaa ja antaa tämän muutoksen olennossasi tapahtua. Dk- si on, joka ei ainoastaan moi, maan joka myöskin tahtoo sen tehdä. Herran Henki on jo kauan odot- tanut saadakseen sinussakin tehdä tämän ihmeitten ihmeen, synnyt- tää sinut uudestaan. Hän tahtoo antaa sinulle uuden luon- non tehdä sinut, maailman ja syn- nin palmelijan, himojesi ja haluje- st orjan. Jumalan lapseksi ja Jesuksen Kristuksen palmelijaksi. Ja kun kerran tämä ihme on sinussa tapahtunut, niin on myös kaikki järjestyksessä. Sydämmesi on löytänyt oikean tamaransa, ja sinne missä tämä tamara on, sin- ne on myöskin nyt sydämmesi pa- lama halu ja sinne sinä kerran saamut täydellisesti tamaraasi o- mistamaan. Missä teidän tawa- ranne on? Missäteidäntamaranne on, siellä on myös teidän sydämenne. Matt. 6, 21. Sel- mä luonnonlaki on, että ne, mitkä yhteen kuulumat, hakemat aina toi- nen toisiaan. Heitä kiwi kuinka korkealle tahansa ilmaan, maahan se kumminkin jälleen putoaa. Ka- la on syntynyt medessä, mesi on sen elämän piiri. Eroita se tästä piiristä, ja se sairastaa. Pane se jälleen mereen, niin se mirkoaa. Magnettineula ja pohjoisnapa kuu- lumat yhteen. Kääntele magnetti- neulaa minne tahansa, niin saat nähdä, ettei se saa rauhaa ennen- kuin se jälleen näyttää pohjoista ilmansuuntaa. Näin on juuri jokaisen ihmisen- kin laita. Mitä ihminen rakastaa, sitä hän kaikesta sydämestään ha- lajaa. Missä hänen sydämensä Kirjallista. Katri Kortesuo, Sirkka. Romaani. 209 sim. Hin- ta 2: 75. Kustannusosakeyhtiö Otaman kustantama. Esikoisteos. Amioliittotarina, jossa kumataan miten miehen ja maimon erilaiset käsitykset simeelli- syyden ja uskollisuuden maatimuk- sista johtamat ristiriitaan. Kerto- muksen eheys herättää huomiota samoin kuin koko teos, joka on kauttaaltaan mieltäkiinnittämä. Ylioppilaiden Keskusteluseu- ran julkaisuja: N:o 1. Waltio ja maltion- uskonto, kirjoittanut K. R. Brot- herus. 54 stm. Hinta 75 p. 9i:o 2. Ihmisen polmeutumi- n en, kirjoittanut Einar Fieandt. 86 sim. 40 kurvaa. Hinta 1 mk. N:o 3. Minna Canth, kirjoit tanut Helmi Setälä. 39 sim. Hin- ta 50 p. Rio 4. Juutalaiset j a m e, kirjoittanut K. Tallqmist. 67. sim. Hinta 75 p. Nyt omat ilmestyneet yllämai- nitut ensimäiset numerot sitä kir- jasarjaa, jota „Moppilaiden Kes- kusteluseura" on ryhtynyt malis- tustarkoituksessa julkaisemaan. Sarja tulee käsittämään yleista- juisia kirjoitelmia yhteiskunnallis- ten kysymysten, tieteen ja taiteen aloilta, tarjoomaan hyödyllistä, kehittämää ja mielenkiintoa herät- tämää lukemista suurelle yleisölle. Suotamaa olisi, että se pääsisi le- miämääm mitä laajimpiin piirei- hin. Marsinkin nuoriso- y. m. e- distysseurojen tulisi näitä kirjasia suosia. Dllämainittujen kirjoitelmien li- säksi ilmestyy sarjassa piakkoin useita muita, joista mainittakoon maisteri K. H. Hällströmin kirjoi tus periytymisestä, tohtori Zach. Castrenin kirjoitus simii- liamioliitosta, tohtori K. S. Laurilan esitys Preussinpuo- kalaisten kansallisuus- taistelusta y. m. Sarja il- mestyy Kustannusosakeyhtiö Ota- man kustannuksella. FENNIA, 10. muuttuva vähitellen keskinäiseksi, solmii henki- ja pääomavakuutuksia ylimääräi sen työkyvyttömyysvakuutuksen ja työ kyvyttömyyseläkkeen yhteydessä. Kan sanvakuutuksia myönnetään viikkomak- sulla aina 10 penniin viikkomaksusta. Z Yhtiön tarjoomat suuret edut vakuu tuksen ottajille saavuttaneet yleisen tun nustuksen ! Vakuutusmaksut hai vimmat j! Toimeliaita asimiehiä otetaan. Lähempiä tietoja antaa Joensuussa FENNIAN Piirikonttori, Koulumestarink. 14. dessa. Hinta 1 mk. 25 p. muo- sik. Julkaisija Kansanmalis- t u s s e u r a. Wirolaisia kansansatuja. Kansanmalistusseuran Nuori- sonkirjasarjassa, jossa pää- asiassa on tarkoitus julaista eri maiden kansansatuja, muttta myös muutakin lapsille ja nuorisolle so- pimaa kehittämää lukemista, on sarjan 7 n:ona ilmestynyt Wiro- laisten kansansatujen kokoelma, jonka sisältämät 20 eri satua on erinomaisella asiantuntemuksella Wiron parhaista satukokoelmista malinnut ja suomentanut Aino Kallas. Kirjaa sirostaa miro- laisen taiteilijan K. A. p i n b t e y n piirtämät kumat. Simuja 141. Hinta std. 1 mk. 50 p. (Gustaf F. Lönnbeck, Uno Cygnaeus, ..Suomenkan- sakoulun isä". Kumitettu juhlazul- kaisu. 200 sim. Hinta 2:50. Kus- tannusosakeyhtiö Otaman kustan- tama. Uno Cygnaeus oli yksi niitä suuria miehiä, jotka omat tehneet kansamme historian miime muosi- sadan jälkipuoliskolla niin merkil- liseksi ja monipuoliseksi, jotka omat raimanneet ihan uusia uria isän- maamme kehitykselle. Hänen elä- mäntyänsä on monessa suhteessa erittäin mieltäkiinnittämä, ja sii- hen tutustuminen maksaa kyllä maiman. Mämainittua, juuri il mestynyttä elämäkertaa suositte- lemme senmuoksi lämpimästi jokai- selle, joka nyt, kun kohta tulee sata muotta kuluneeksi »Suomen kansa- kun isän" syntymästä, haluaa tie- toa hänen elämänsä maiheista, hänen aatteistaan ja taisteluis- taan, tahi mahdollisesti aineksia esitelmään, joita lähestymissä Cyg- naeus-juhlissa kautta maan tul- laan pitämään. Kirjan esitys on mieltäkiinnittämä ja »valaisema: sen tekijä, kansakoulujen ylitarkas- taja, tohtori Gustaf F. Lönnbeck, on Uno Cygnaeuksen sukulaisena kuulunut hänen lähimpään tutta- mapiiriinsä ja siis perin pohjin tuntee kumattamansa. Julkaisu on runsaasti kumitettu, paino-asultaan armokas ja miellyttämä. Kaikenlaista. Hätvytön kamaripaltvelija. Kreimi <kamaripalwelijalleen): — Kolme askelta taaksepäin, kollo! Ettekö näe että seisotte marjoni i Kirjastolehden 4 n:o on ilmestynyt ja sisältää^ m. m.: Kirjastojen määräraha; taas pyyhitty. — Lukuhalun he-' rättämisestä. — Kenen omistamia tulisi kirjastojen olla? — Kaksi kir- jaa mapaan kansalaiskasmatuksen. alalta. — Mitä hyötyä on kunnal- lisesta kirjastolaitoksesta yksinään toimimiin kirjastoihin merraten?. — Mihin nykyinen aika melmoit- taa? — Uutisia kirjastojen työ- alalta sekä koti- että ulkomailta. — Kirja-armosteluja y. m. — Leh- ■ teä ilmestyy 6 suurta n:oa muo- Liian waatiwainen. Hra A.: — Talo, jonka moit minulle, on niin kostea että sieniä kasmaa kaikkialla seinillä ja lat- tioilla. Hra B.: — Luulitko sinä että siitä hinnasta kasmisi siellä ap- pelsiineja ja miinirypäleitä? Pahin. Runoilijan rouma(palmelijatta- relle): — Mutta miksi te mäittä- mättömästi haluatte muuttaa? Palmelijatar: Että ruoka on huononlaista, sen minä kyllä kes- tän, samoinkuin senkin etten saa illallisella olutta ja että maan har- moin pääsen ulos; mutta jo mii- kon päimät sitten alkoi herra lu- kea runojaan minulle ja sitä minä en todellakaan kestä. Uhrautuwaisuutta. Toimittaja (ilmotustenkerääjäl- le): — No, tuotteko te kerrankin ilmotuksen! Jlmotustenkerääjä (kainosti): — Niin, se on minun kihlausilmoi- tus. Kiertoteitä. Rouma: — Ja ainakin nyt pi- tää sinun kerrankin kiittää pientä, säästämäistä maimoasi, ukkoseni! Näetkös, tämän hatun olen minä itse pannut kuntoon, ja sen maq- tetuksen olen minä itse säästänyt talousrahoistani — ja nyt, eikö totta, sinä ostat minulle tähän hattuun sopiman pumun. Ei ollut mitään sitä wastaan. Tyttö: — Jospa isä tietäisi kuinka suuresti hän rakastaa mi- nua. Hän haluaa kuolla puoles- tani, sanoo hän. Isäukko: — Sanooko hän niin? No, se on toinen juttu — sitä mastaan ei minulla luonnollisesti ole mitään. Minä pelkäsin että hän. tahtoisi mennä naimisiin kans- sasi. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Leh toi: Maanvilj. Simo Hirvonen. Palholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Romppalassa: Hra J. V. Pälli. Polvljärvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U tr a s s a : Möhköasä: Hra Pekka Pesonen. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa : Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Taipaleella : Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J.;Hy värinen, Kaatamo. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. M ö n n i s s ä : Maanvilj. Heikki Puhakka. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. > P. Martikainen Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Kesälahdella: Hra Heikki Liukku. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen Saario. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Rääkylfissä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Hra Heikki Ikonen. Janassa: Kauppias J. Huttunen. Kuusj är ▼ ellfi: Kauppias J. Kuokkanen. YKSITYINEN KAUPPAKOULU, Helsinki, Pohjois-E<plannadinkatu N:o 87, Turku, Kaskenkatu N:o 6, perustettu v. 1898, alottaa uuden kolme kuukautta kestävän oppllukukautensa Helsingissä marraskuun 8 p:nä ja Turussa marraskuun 3 p:nä. Opetusaineet: kaksinkert. ital.-, amerikkal.- ja inaanviljelyskirjanpito, laskento, kauppa- laskento, tavaranhinnoittelu,* kauppakirjeenvaihto, vekseli- ja kauppaoppi, kauppamaantieto, kielet ja käytännölliset kauppa- ja konttorityöt. YKsi- tyisiä kursseja annetaan kirjanpidossa, kauppaklrjeenvalhdossa, kont toritöissä ja konekirjoituksessa. |S* Harjoituskonttorl oppilaita varten. Pyytäkää koulun ohjelma! Ilmoittautua voi suullisesti tahi kirjeellisesti. Palkanvälltystä kaikille liikealoille. Liikkeenharjoittajat voivat koulun välityksellä saada kelvollisia apulaisia. Oskar Zetterblom. (I. 48125) Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jun&in läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. lil Maksupäivä- - kirjoja - (Vekselin lankee- miskirjoja) Saatavana 1H0- L-IUL lain Mjitoia □0 □□ 00 Joensuun Kirjapaino- O.-Y. Kirjansitomossa. Kuulutus. Perjantaina kuluvan kuun 28 päivänä otetaan Hammaslahden lainajyvästöön siemen- ja syömä- eloja vastaan, Jotka siihen on velkaa. P. Kämäräinen. Jyvästönhoitaja. Kuulutus. Kontiolahden kunnan kirkol lisia maksuja kirkollisvuodelta 1909—1910 kannan Maanantai na, 24 päivänä lokakuuta 1910. Kontiolahden kunnan kunnal lisverojen rästejä vuodelta 1909 kannan lau'antaina 29 päi vänä lokakuuta 1910. J. Hultin. Kuulutuksia. Polvijärven kunnan kuntakokouksessa lauvantai- na tk. 22 p:nä klo 10 e. j>p. käsitel lään seur. asiat: Päätetään kartano- maiden ostamisesta Saarivaaran ja Kuorevaaran kansakouluille. Valitaan valtamies kihlak. oikeuteen vastaa maan Kontiolahden kunnan virittä mässä pitäjänraiaa kosk. jutussa. Häädetäänkö mökinmiehet Simo Su rakka ja Pekka Reijonen kunnan somerpalstoilta? Esitetään kuv. pää töksiä y. m. — Polvijärvi 8. 10. 10. Unno A. Varis. Huutokauppoja. Suuri irtaimiston huutokauppa. Julkisella konkurssihuutokau palla, joka pidetään maanantai na kuluvan Lokakuun 31 p:nä, alkaen klo 10 ap. Kiihtelysvaa ran pitäjän Hammaslahden ky lässä Lähdekorvan tilalla itse paikalla, myydään maanviljelijä Antti Pakarisen konkurssipesään kuuluvaa irtainta omaisuutta, niinkuin: hevosia, lehmiä, si koja ja lampaita y. m. Samassa paikassa huutokau pan jälkeen pidetään velkojien kesken kokous, jossa keskustel laan ja päätetään velallisen ja hänen perheensä elatuksesta yn nä muista pesää koskevista asioista; ja muistutetaan velko jia konkurssisäännön säädöksistä että poissaolevat saavat tyytyä läsnäolevien päätöksiin. Hammaslahti, 12 p:nä Loka kuuta 1910. Uskotut miehet. Ilmoituksia. Opetusta sellonsoitossa an taa Wilhelm Soetebier. Rantakatu (Hällströmin talo). Huom.! Haluaa myös vuok rata pianon. (K 8. 1 k > Ketunpyytäjät! Amerikalaista, heti tappavaa Ketun- myrkkyä (strykniniä) saatavana ai- noast. Uudenkaupungin Apteekista. (Uud. S. 6 k.) ostaa Juho Turunen, Niskakatu. JOammas- n a/tRo ja ostamme korkeimpiin hintoihin A.-B. Merkator O.-Y. Turku. Asiamiehiä ovat: Joensuussa: K. Kainulainen. Kuopiossa: O. W. Gröndahl. Lappeenrannassa: K. Mikon- saari. Myytävänä. Sattumalta erittäin huokealla viulu jousineen, laatikkoi neen y. m. tarpeineen myytävänä H. Hitzacker'illa. (K. 8. 1 k.) Kalaverkkoja, Ry u 8 ifja 81 P a ii- kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisaänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m sekä Kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz SehrOder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Vuokrattavana. Vuokrattavana marraskuun ensi päivästä kaksi kortteeria, kyökki ja kamari kumpasessakin, entinen Raati kaisen talo, Linnunlahti. Lä hemmin Muurari H. Riikonen. Joensuu-—Viipuri U 8 Ä o D » Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala . . Onkamo . „ Tohmajärvi _ Kaurila . " Värtsilä . tuL „ läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavala tul. . läht. Kuokkaniemi Niva . . , Jaakkima „ Ihala . . „ Elisen-aaratul. X läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . a Koljola Antrea tul. läht. Hannila . „ Kavantsaari „ Karisalmi . Tali . . , Tammiauo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. » » » Viip. Hels. läht. 10.46 11.26 11.49 12.04 12.26 12.46 12.58 1.10 1.27 2.01 2.19 3.03 3.14 3.24 3.68 4.12 4.40 4.66 5.22 6.37 6.66 6.20 6.B5 7.18 7.2§ 755 8.5? 8.25 8.35 8.55 9.55 9.T7 9.S3 9.58 Viipuri—Joensuu Viipuri . läht. Tammiauo . Tali . . , Karisalmi „ Kavantsaari , Hannila Antrea tul. läht Koljola . , Sairala . „ Inkilä . „ Ojajärvi . , Hiitola . . Alho . . , Elisenvaara tul. , läht. Ihala . . , Jaakkima , Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. , läht. Helylä . , Kaalamo „ Matkaselkä a Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu. tul. K 9 GC <d 9.10 9.46 10.00 10.29 10.44 11.10 11.25 11.44 12.05 12.39 1.02 1.13 1.36 1.61 2.06 2.27 2.39 2.51 3.02 3.14 3.22 2.4C 3.43 4.15 4.36 5.12 5.46 6.C2 6.00 6.53 6.3Ö 7.06 8.23 8.38 9.53 1060 11.18 11.60 12.53 1.31 2.01 2.34 3.17 4.25 5.07 5.55 6.32 6.5? 7.3 7.54 8.~ 9.iu 9.5a 9.4? 9.57 7.1& 6.3! 7.50 11.4(5 1.20 ►■d O A 0 s 6.50 7.00 7.13 7.26 7.38 7.61 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.16 10.36 10.65 11.10 11.38 11.68 12.23 1237 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.26 3.35 3.49 4.09 4.32 4.50 6.10 6,29 5.48 11.23 2.25 4.50 10.29 K 9> Pika juna 6.26 2.40 8.00 m o 1.30 1.39 1.61 2.02 2.14 2.26 2.46 2.66 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.66 6.14 6.30 6.02 6.21 6.25 7.55 7.35 6.00 6.17 6.34 6.58 7.48 8.31 854 9.19 9.42 10.19 10.40 11.22 12.22 12.55 1.18 2.08 266 3.30 4.22 5.00 5.47 7.47 8.i3 9.JI 10 ,3 IlS 11.® 5.51 6Z 6.01 6.34 669 7.32 8.01 8,26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Leka juna N:o 831. ►3 a hd H ¥ ▲ a a m • % 1 9 V 9 ■a Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 663 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.25 Haapalahti 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 8.09 10 8.19 Paukkaja . . 831 2 8.33 Kaltimo . . . 8.49 6 8.54 Jakokoski . . 9.18 5 9.23 Xontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 10.23 — — Sekajuna N:o 832. ▲ a e m a Tulee *0 l? £ i V* »f ««i. •o V tr 9 V Joensuu . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 2 6.23 Kontiolahti . . 6.35 10 6.53 Jakokoski . . 7.15 6 7.25 Kaltimo . . . 7.3 1 5 7.13 Paukkaja . . 8.05 2 8.5? Uimaharju . . 813 10 8.&3 Haapalahti 8.51 2 a55 Kelvä . . . 9.T3 2 9.^ Vuonislahti . . 9.33 10 9.35 Tiensuu . . iais 1 10.T3 Lieksa .... 10M — — Kantatien tavara» iekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 1- PP — » 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan I a ulosannetaan ainoastaan «ol aista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, Joka helpoati pilaan tuu. Joannin Kirjap. 0>Y. 1910