ä Ibl 167 (85) 39 vuosikerta Jyväskylässä tiistaina heinäkuun 2G p:nä 1910 Tilaushinnat: t-filvlloei »»Iv», (HniCityy {oka pilvi paitsi tnunsntnlna klo 8 a. p.): koko vuosi 7 mk. pw>!! vuosi; 4: — Ja knnkatul 75 p. — W tillille koko raod 4 rapL — iaerikaaa; fa ■lkaaallle 22 mk. l -pälfiliea ii I ih (Ilmestyy tiistaina, torstaina ,» tauvantalna klo 8 a. p.): koko vnod 4 mk.; pnoU vnod 2 mk. ja kuukausi 50 p. — WeiIJille 2 rapL — Aaerlkua ja alitalille 12 mk. Toimitus: K. A. lärvi, 0. Svtba. H. Kelnli, päätoimittaja. vastaava. toImltusitatMri. Toimisto ]a konttori vastaplltl rautatienasemaa. Puhelin n:o 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. Ilmoitushinnat: Tekstin adalll 8 penni» m/m )a tekstin fllkeea 6 pennll m/m. Vwxi- tOjnptalkBidsu Ilmoituksitta alennusta. Kooleman-nmoltiiksat 8—5 inkaan. Kihla»-, vihkimä |* ip tymSllmoltokset 2 mi - Vtihtolleiol taksia vtUtatlla ra aarnina krfkMlu tahffls. Hj. Hollmerus'^ Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. sSS Varatuomari* Vastapäätä rautatienasemaa. Toimisto avoinna 10 a.p.— 2 i .p. 153 Pormestari Eli S. KOJlllltO Asianajaja Jyväskylissä. Nikolainkatu 77. (Ahllund'in perik. talo.) 1870 Omist. Emil Rundqvist Hotelli Wahlgren Suosittelee ensi luokan kyökkiään ja ravintolaa. Ajanmukaiset matkustajahuoneet! Yksityisiä seurueita ja kokouksia varten erityishuoneita Uusi biljaardi! 1753 Rahäkurssi. Suomen Pankki 25 z. hcinäkuaut Xyyxii-, '»•ussi- ii 1(1 ()htO" I Pietari Ltu.U' VklMit . . Ai:lworp^s -r. m. uniapa':. Lyyptr.lt: Fraflifm i G. M Tukholma Kristiania . . KiHif,ei.5»rcina 2o8 50 2fifi. 60-'. •".0 S I' 1. il. 25: te !K) pp. —; — 1 r . 100- 60 !i0 pp. —: — I, n. 100: 3<) l'P- ~ — i. n 1:3. 110 '*0 liO. - - — ii n. Ii3; 00 '■<> l-7. - l ii. 1-J3; !»0 w pr- - : — 1 "j3. 80 "•••' i r - - i. n. 210. — IV- 5. 51. 80 1. n. lii!< 30 !. E . iS.i; 26.8: 60 «5: 18 25: 02 100: — W: 30 Mi»: 7i) !l8; 8.1 li* 40 i 12& 20 1 140 | Uj: 20 li:< 40 i lii: 10 i 1.3 30 i \U: 20 £00: 20 8.) 138: 80 iti''!; 8 ) kauniit kihlat, Zonith y.m. tarkkuuskcllot osteta n halvimmalla liik ut oestäni. Korjaukset tehdään hyvin. Robert Korte. Kelloseppä, Jyväskylä. Puhelin 215. 1086 SiiMn bägrgfa^aa, mtQgn =ia tiiliiejitocB = tuotteita suositetaan. iso Ali Niihijarmi. Hieroja- ia Sairasvoimistelija Zkanna £ehtinen Kauppalaisseuran talo. 31 mskmltsijlii: — Kirjansitoja — A. PELLIKKA JyTfc~-kr!&aB&, Tohtori K. Palander, sairaalan lää käri. arl'päiwinä kello 9—11 <up. ja 5—6 i.p., pyhäpäivinä llo 10—11 a.P. Tohtori WiLiam Vartiovaara, kau- punginlää.'äli. arkipäiwinä klo S—11 a^>. ja 4—6 up., pyhäpäivinä kello; tRM > huokealla 9—10 04). 32, Tohtori Kalle Rikala l päiwästä ^ Matkailijakoti „R A U H A" heinäkuina arkipäivinä klo 9—li! vastapäätä rautatienaseruaa. Kaikkia ammattiin kuuluvia töitä otan tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taalan kehyslistoja saari varasto. Salkkuja (portföljojä) val mistetaan. H no m.! Lainakirjastojen kirjoja sido- 100 Konttori, Toimisto ja Kirjapaino muutetaan elokuun I p:stä pankinjohtaja Fredriksonin taloon Kauppatorin kulmassa. Palvelukseen halutaan: j Kauppaan perehtynyt reipas mies.epulainen sekata varakauppaani sekä siisti nais-apulainen kangas kauppaani saavat nuoremman apulaisen paikat nyt hetij kun ilmoittautuvat joko suullisesti tai kirjeellisesti i T. E. Spetsille, Jyväskylässä. HUOM.! Etusija molempia kieliä puhuvalla kangaskauppa- apulaisella. 2573 1 -1 ap. Siistiä huoneita matkustavaisille. Hammaslääkäri Ttig Lund, arki- päivinä 10 —11 a.P. ja 3—t i.P. pait-! 5.» i_ •• • , , > si loiirtHinmrflji illapäiniällä. Matkoilla | SfltUlSSBppä J3 VfirhOlllJä ^ l 809 f ' 16—25 * ):ä5n ' jl). LEPPÄNEN, kauppatorin vartella. ' | ilevosvaljaita, matka- kapineita y.m. Tilaus- ja korjaustyöt tehdään ! huolellisesti. ic37 Liike- Ja ammaffiosoffelfa. Artturi V/akkola, asianajaja Jyväskyläksi, parturi Ollilalaen UloMa. lähellä Hotell Vahlgrenia. 43 Tavataan 10—2. — Pjholir 105 Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ake Lund. Raatimics Kammosen talossa Kauppa kadun varrella.' Avoirn<i 10—2. PaVhn 51 199 Varatuomari Harald Bouchi, 95 Asianajaja Vaasassa. Kaarlo Liukkonen, kruununnimismies, varatuomari Korpilahdella. 51 Ajaa asioita. Matkustaa tarvittava as, EINAR KEILANMN Kellokaupassa: Kokonaan uusittu varas to hopia-kuorisia tarkkuus tasku- k kelloja, niinkuin | ^enihr ja „Omega", valmiita kultasia "/s.| kihla- ja koru- .*J sormuksia, väril- lisiä ja valkeita —silmälasia. j[uoui.! Hinnat entistä halvemmat hin taluettelo asiani iohillo ilmaiseksi. Puholin N.o 138. 1031. Kirjapainohuoneustomme muuton tähden ei Keski-Suomi ilmesty huomenna, joten keski- j viikon lehteen aijotut ilmotukset pyydetään jät tämään torstain numeroon. Keski-Suomen konttori. SIDOROW ui > S H Ei ole myöhäistä vieläkään tilata TOVERI, mutta tilaus on tehtävä viipymättä. Hei näsato ci ole kaikin paikoin ol lut täysin tyydyttävä ja siksi on se saatava tarkkaan ja edullisesti korjatuksi. TOVERI antaa näissä siiliteissä suurimman varmuuden, silla TOVERI on kestävin, TOVERI on helpoin vetää, TOVERI niittää tarkimmin. Ilmoittakaa tilauksenne viipy mättä, että kone tiedetään va rata. Suomalainen Kalustokauppa O.Y. P. SIDOROVV Helsinki. Aloksanterink. 7. 2567 1 — 1 Keaki-Suomen Rakennusliike „TARE10" 08. Jyväskylä, talo N:o 123. Suorittaa kaikkia rakennusa laan kuuluvia tehtäviä nopeimmin ja kohtuullisimmilla hinnoilla. Eri koisala: Huvila- ja kaupunkiraken- nukset. Avoinna klo 12—2 1242 ZimisMi il ctMtlcilä myy Uusi RunmiSarkkukauppa alen- rietuill o hinnoilla. N. Vlom & Kumppani, 92 SVuroäftfolä. Castren & Snellman 5 —— Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telef. 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 35. A. E. Lahtisen Puusepänliike Nikolainkadun varrella suorittaa halvalla kaikkia puusepän alaan kuuluvia töitä. 6V Työ siistiä ja ajan mukaista. 1702 2075 Kuollut, K. OKSASEN Ruumisarkkuliike — Jyväskylässä — myy ruumisarkkuja 2—8 mk. ja korkeimpiin hintoihin Puhelin 94. 1291 ,.Vahinko el tule kello kaulassa". Omaisuutenno vakuuttaa odullisimmin POHJOLA. Asiamies Jyväskylässä 541 Arvi Koskinen. Theodor Lilius, pormestari Jyväskylässä. Aja* asioit» maan virastoissa. Matkas ta* maaftccdoDo. ■ Herrat Talonomistajat Huomatkaa! Sementti- ja asfalttiahan kuulu via töitä kuten: asfalttikatukäytä- viä sekä kaikkia sementti ja as falttitöitä >tan tehdäkseni huolelli sesti ja halvalla. Sopimuksia voipi tehdä rautakauppias herra A. Nie- meläisen kanssa taikka omistajan T. Airaksinen, Lahti. Puhelin 256. 1754 80-86 Parhaat ruumisarkut V. Hänninen. Puhelin 157. HUOM.! Hinnat alennetut. 1296 Jyväskylän Seurahuone Rauhallisimmat ajanmukaiset matkustajahuoneet kaupungissa. Ensiluokan ravintola. Yksityisiä seurue- ja kokoushuoneita. tsa Kesän aikana kaksi ulkoparveketta yleisön käytettävänä KULLERYO Tapaturmavakuutus Osakeyhtiö. Asiamiehet Jyväskylässä: U.Jaa tinen, J. Karjalainen, E. Mansnerus ja J. Tommila. 1503 Taivaan isä suuressa viisaudessaan kutsui luokseen ankaran taudin perästä nuorimman poikamme Ilo Eliksen Kangasniemen Jalassyrjässä hoinäk. 24 pnä klo 7 a.p. G v., 2 kk. ja 27 p:än ijässä. Elis-kultua isän ja äidin kanssa suurella ikävällä kaipaamaan jäivät 2 veljeä. 1 sisko, setä, 2 tätiä sokä lukuisat maat sukulaiset ja ys tävät. Hilda Ia Emil Tahvonen. U. v. k. 209. 1 ja 3 v. SIDOROVV K UI > e h 2570 1—1 Ilmoituksia, Jyrkkä päätös tilata TOVERI niittokone on nyt tehtävä. Silloin on siitä hyötyä sekä heinänteossa että kauran- -liitossa. lipäsuotuisassa kauras sa on käytettävä ainoastaan Tove ria, sillä Toveri niittaa tasaisemmin eikä karista jyviä. Toveri on kevein he vosille, mukavin ajoniehelle. Tilaus on lähetettävä viipymättä. Toveri voidaan silloin vielä saa da ajoissa. Suomalainen Kalustokauppa O.-Y. P. SIDOROVV Helsinki, Alcksanterink. 7. 2506 1-1 Suomen Reino Tammivuoren Nisu- ja Sokerileipomon tuotteita suositellaan. Hyvät ja halvat hää- ja hautajais- konvehdit aina saatavana. 286 Utusi Matkustavaisten koti. Kauppakadun varrella. Huoneita ja ruo kaa matkustavaisille y.m. ja kuukausittain samoin. Puhelin 120. 1380 Anna Slrenlua. Yhdys-Pankki Perusteltu 1862. Omat varat Smk. 35,000,000, maksaa korkoa ■M 5 Oi Talletustilillä muuttuvalla korolla ja Karttuvalla tilillä, sekä O 3o o. Juoksevalla mistä. tilillä olevista pääo- Jyväskylässä heinäk 26 p:nä. Sosialistit ,a yhteistyö „porwarillisten" lauösa waltakunnanlakikysy- mykscn johdosta. Jyväskylän Haarakonttori. 176 64-0 T. k. 10-17 p:nä oli sosialiStlm puoluenenmostossa esillä töniä kysymys. Sen alusti Yrjö Sirola. Hän cfitti m.m. seuraamaa: Väitellään puoluelehdissä parhaillaan yhteistoiminnasta pormari- puolueitten kanss>i. Siihen on si's neumoSton nyt kiinnitettämä hno- miota. AluStaja ei tahtonut alustaa kysymystä, niinkuin se useissa puolue- lehdissä on ollut esillä, s o. miltei pel- käStään periaatteellisesti ja teoreettisesti otettuna. On yritetty seltvitt^ö, tuotto yhteistoiminta missään tapauksessa tulla kysymykseen wai eikö. Alustajan mie- lcsiä olisi helpompi pääStä selville ky- symykscStä, joS käytäisi käsiksi tapauksiin ia kysyttäisi: millaista yhteistoimintaa halutaan ja mitä siitä on sanottama? ?)ht.iStoimintaa näytäön käytännössä toieutettaman parhaillaan yhteisissä ka n> s a l a i s k o k o u k s i S s a. joissa »eri puolueisiin kuulumat kansalaiset", useim- miten ..yksimielisesti", julistamat Suo- men kansan tunnettua käsitystä maltio» kaappauksin aikaansaadusta maltakuu naiilainsäädännöstä. Toisia paikoin on taaS työwäki meikäläisten kunnallisjär- jeStöj^n alottcesta kokoontunut juliSta maan, miksi juuri köyhälistön kannolta n.k. maltakunnanlainsäädäntö ja kuris tustoimet omat tehoisat ja miksi juuri köyhälistön on niitä maStustettama. Kun nyt kysyy itseltään, kumpi tapa näistä on tehoisampi, täytyy myöntää jälkimmäisellä oleman ilmeisenä etuna sen, että köyhAislön maltiollilesti mä- hyminänkin malmeutuneitten on helpompi tcmpantua mukaan tähän heidän luokka- tunnettaan ja käsitystään tyydyttämään maStalause- ja maStarintatapaan. ?)htei- sissä kansalaiskokouksissa usein ei tarjo- takaan, ei ainakaan sa^da yksimielisesti 'hymäksytyiksi esim. paheksumislausuntoja pormaripuohititte» taipumista ja niiden yhteiskunnallista taantumaisuutta was taan, ei myöskään moida saada aikaan tehoisia maStalauseita työmäea kansa- laiSmapauksia kuristamia mirkamiebiä maStaan, kun pormarislehdetkään eimät niid .n menettelyZ paheksu. Niissä moi' baan motn todeta kaikille tunnettu tosi asia, että Suomen kansa ei hymäksy oi- keukiiensi riistämisiä. Näin ollen olisi puolueneumoSton käsi- lyksenään lausuttama, että yhteistyö por- marispuolucittcn kanssa yhteisten kansa- laiSkokouSten muodossa ei ole hymäksyt» tämä, koska sen kautta jää tulkitsematta köyhälistön todellinen maStuStusperuSte ja erikoinen kanta. Vastaisuuden Maralta ei ole tarpeen ryhtyä armcluihi», koska ei marmaSti i tiedetä, missä muodvssa laittomuuksia ^ ja kuristuksia tullaan panemaan toimeen ' Aiutta jos esim. ajattelee maitarintaa mahdollista laittoman asemelmollisuude» ^toimeenpanoa maStaan, niin tulisi hh- > teistoiminta siinä maikeaksi, kun ogita- > tioniperusta on erilainen, pormarillisilla j — jotka mastarintaa tekisimat — lailli ! suusk^nto, meillä taaS sen ohella anti ! militaristinen periaate. ?)htcistoimintaa puolustetaan usein väitteellä, että maltiollisella alalla ja \ maltiollisissa kysymyksissä, joissa ollaan i yksimielisiä joittenkin pormariSryhmäia kanssa, moidaan olla yhteistoiminnassa, ja yhteiskunnallisiin osioihin nähden käydä luokkataistelua. AluStajan mie- lcStä oli tässä se mirhe, että koete- taan erottaa osioita, jotka omat erot tamattomat. Alustajan mielestä köy hälistön itsenäinen maitarinta ja por- marillistin nähden aina arvostelema kanta pakottaa näitäkin pysymään jon kinlaisessa vastarinnassa ja juuri siten vastarintaa todella mahmistetaan pa remmin kuin suostumalla yhteistoimin- taan, jota pormoristo pitää työmä.n ..järkiinsä tulemisen" s.o. luokkataistelun laimenemisen merkkinä. Vaikka siiS alustajan mielestä yhteis- toiminta tällä kertaa, näissä oloissa ja nykyisten pormariSpuolueitten kanssa ei näyttänyt hymäksyttämältS, ei hän tah- tonut kuitenkaan ehdottomasti mäittää ettei vastaisuudessakaan minkäänlainen yhteistoiminta olisi mahdollinen. Emme moi aamiStaa kaikkia tapauksia ja niihin suhtautumisia eikä lyödä sulkuja, jotka saattaisivat tulla esteiksi. Kuitenkin olisi neumoLton lausuttama, ettei järjeS- töjen olisi ryhdyttävä yhteistoimintaan omia päin, koska siten puolueen menet telytavan eheys kärsii, vaan olisi asiasta kysyttävä puoluetoimikunnan mieltä tai mieluummin odotettama neumoSton lau- snntoa. Oikeastaan möisi sanoa, että kun olot ovat niin paljon nykyisestään muuttuneet, että yhteistoiminnan halua laajemmalti ilmenee, olisi puoluekokous kin pidettävä sen harkitsemista varten. Ehdotti, että puolueueuvaSto asiasta keskusteltuaan antaisi muutamille jäse- nillecn tehtäväksi laatia ponsiehdotuisen. Keskustelussa valaistiin asiaa eri puo- lilta, kuvailtiin, kuinka oli yhteisissä