liiskin? kesäkuun 28 p:nä 8^IAKll^7A I«:o 70 — I8IV Altioen Alastarolta tamma ..Näpsä" kt. n:o 542 sai 3 palkinnon ja 10 mk.; maanmilj. I. Tuomalan Wam- nulasta tamma „Wavvu" kk. n:o 538 sai 3 palk. ja 10 mk.; maan- Viljelijä W. Alinaatun Mompulasta tammn ..Hippo" kk. n:o 530; maan- milj. T. Markulan Alastarolta tam. ma „Wappu" kk. n:o 537; maan- milj. K. Liukkaan Alastarolta tamma „Oiwa" kk. n:» 544 ja torppari I Palojoen Alastarolta tamma..Piiju" kk. 541. Ennen kantakirjaan merkityistä sai- wat palkintoja seuraamat tammat: 2 palk., 15 mk. ja kunniakirjan maanmiljelijä K. JaSpan Alastarolta tamma ..Leikki"; 2 palk.. 15 mk. ja kunniak. maanmilj. Eelu Jonkan Mampulasta tamma „Wanou"; 3 palk. ja 10 mk. maanmilj. N. Hui min Alastarolta tamma „Lempi". MstmuoMsta o riisto: 2 palk. 8 mk. maanmilj. II. Jso- talu oriista „Lenni". Vksimuotiststa tammoista 3:nen valk. 6 mk. U. Sipilä tam masta »Imu"; 4 palk. 4 mk. maan milj. P. Rautala tammasta »Kek kuli". Kakstnmotisista tamma Varsoista: 1 palkinnon 15 mk. ja kunniakir jan maanmilj. O. A. Sjöstedt tam masta ..Leikki"; 3 palk. ^ mk. ja kunniak. ja mylläri F. HulNala tam masta ..Pirkko", torppari F. Tuomi tammasta ..Hilpuri": 4 valk. kunniak. ja 5 mk. maanmilj. St. Paulkinen tammasta„Bruta". Kaksi- ja kolmimuottsia ei moitu ollenkaan palkita. — U. A. MuoSentulontoimect lesäkuulla 1V10. MaanwiljelyShaIliwksen ensimäin en muodentulokertomuS tältä muodelto, joka peruSwu sille kesäkuun jälkipuo liskolla saapuneihin tiedonantoihin, on Turu» ja Pori» lää»iSsä seuraama: Ruis on useimmissa pitäjissä tiheä, hymänpuoleinen ja yleensä ta- satähkäinen sekä pystyssä, mutta Mehmaan ja Ahmenanmaan kihla kunnissa enimmäkseen harmanpuolei- nen, samoin useimmissa Ulmilan kih lakunnan kunnissa. Ileiseen alkoi tähkiminen toukokuun 14-24 pai- wäin Välisellä ajolla, harmemmin sitä myöhemmin, sekä heilimöiminen k 12 päimänä kesäkuuta, jossakin kunnassa (Angelniemellä) sitä huo mattiin marsin aikaiseen jo saman kuun 3 p:nä. Toukokuun 20 päimän tienoissa kämi halla monissa kun nissa, mutta yleensä ei vioittanut, paitse aremmilla paikoin Vähän muu tamissa kunnissa, esim. Huittisissa, MampulaSsa ja Tyrmäällä. Sato näyttää tuleman aikainen ja myös uutista saadaan siemeneksi. Ohra kylmettiin toukokuun jäl kipuoliskolla, paikoin kylmö alkoi saman kuun toisella »viikolla; oras on yleensä tiheätä ja kaunista, eikä ole taudin mioittama, paitse Alastarossa pienessä määrin juurim idon kautta. Hleensä ei hallakaan ole tuhonnut, vaitse muutamissa kunnissa, esim. Tyrmäällä, hiukan kellastuttanut orasta. Kauran kylmö tapahtui huhti kuun jälkipuoliskolla, ja toukokuun edellisellä puoliskolla, jatkuen paikoin v!elä saman kuun kolmannelle Vii kolle; sää oli suotuisa; oras tavaili- sen tiheä tai keskinkertainen, Alasta rossa ja Siikaisissa y. m. Harman- puoleinen; halla Vioittanut orasta Vähäsen aremmilla paikoilla touko kuun 16—10 p:n ja 25 p:ntienoissa, mutta on oras myöhemmin sattu neista sateista Virkistynyt. Perunat pantiin maahan tou kokuun kolmannella ja neljännellä »viikolla osiksi wielä kesäkuun ensi- »täisellä, yleiseen hyvän sään valli- teSsa. Samoin nauriit kylmet tiin toukokuun jälkipuoliskolla ja omat taimet yleensä nousseet hymin, mutta kärsineet kuimuudesta ja osin maakirpuiSta. Laidun. Laitumelle laskettiin elukat yleiseen toukokuun jälkipuolis kolla tai kesäkuun alkupäiminä. Lai dun on tyydyttävä tai hymä, pai koin kuimuuden haittaama. Heinänkasmu. Apilas on ylimalkaan kestänyt talisen, mutta on erittäinkin ensimuoden nurmilla kuollut useissa Mehmaan ja Ahme- nanmaan kihlakuntain kunnissa sekä Huittisissa. Aleensä omat kylmönur- met hymät tai tyydyttämät, lukuun ottamatta edelä mainittuja pailka- kuntia. Niittyjä ei jäänpoltto ole Vahingoittanut, paitse Ahmenan- maalla metisemmissä paikoissa, ja heinänkasmu on luonnonniityillä yli päänsä hymällä tai tyydyttämällä alulla, mutta Mehmaalla, Huittisissa, Mampulassa ja Kokemäellä huono. Niittymato ei ole näyttäytynyt, mutta Tyrmäällä ja Harjamallassa Vähem mässä määrin. Säistä y. m. Tuimia on ollut ja tavallista korkeampia, mutta ne olimat lyhyttä eivätkä wottaneet Vahinkoja, kuitenkin on kewättulwa muutamin paikoin kylmöä hidastutta nut. Kylmät tuulet toukokuun lo- pulla omat kasivullisuutla osaksi kes keyttäneet, mutta myöhemmät sateet sitä taas wirkistiwät: osaksi on myös syyskylmä kärsinyt maan roudatko- muudeSta. on maailmankuulu lääkärien lämpimästi suoMama wahwistawa raivintoatne lap sille ja sairaille henkilöille. Myydään apteekeissa ja rohdoskaupoissa. -DS2.S Eläintauteja. Mehmaalla on karjassa ollut luomatautia suu ressa määrin. Lääsi» kutveruSSrin kertomus tämän kuun 21 p:ltä: Rukiin-ja mehnän oraat, jotka miime syksynä nousimat taajoi na ja kauniina, harmenilvat kylmän- kolean huhtikuun ajalla jotenkin, maan ollessa lumeton, mutta omat, sittenkun toukokuussa tuli lämmin ja kuukauden lopulla sadettakin saatiin, jälleen maurastuneet ja näyttämät nyt ylipäänsä lupaawilta. Tähkimi nen tapahtui tamattoman aikaisin ja läänin eteläosassa on jo heilimöimi nen tapahtunut. Kaura ja ohra kylmettiin myös- km tavallista aikaisemmin ja nous seet oraat näyttämät yleensä marsin kauniilta. Perunanistutus toimitettiin toukokuun lopulla ja tämän kuun alkupäiminä. Ruohonkasmu, jota ei ole haitanneet madot eikä tulmajäät, on hymin pitkälle kehittynyt ja lupaa tyydyttämän sadon. Heinänkorjuu moinee monessa paikoin läänin etelä osassa alkaa jo kohta juhannuksen jälkeen ja on mahdollisesti tilaisuus mielä toiseenkin heinänkorjuuseen syk symmällä. Karja Voitiin, kiitos aikaisen kevään, laskea laitumelle tamallista aikaisemmin. Wiljawarat latsotaan täysin riistämän erst elonkorjuualkaan. Tähänastiset yöhallat eivät ole taottaneet mainittamia Vahingoita. Maamies- ja metsii- piiitvia pidettiin Lassilassa t. k. 21-22 p:nä. EnsimäisenL kokouspäilvänä kokoonnuttiin kello 11 a p. koimuillo tilaisuutta marlen kaunistettuun Heik kilän taloon, jossa aluksi puhui mais teri Jussi Puumala innostunen lietsomisen tarpeellisuudesta elämän taistelussa, huomauttaen, että nä^ä tällaiset maamies- ja metsäpäivät omat omiansa lietsomaan uutta intoa maanwiljelijöihin. Sitten seurasi Varsinainen esitelmä lannan hoidosta, jossa puhuja erittäinkin painosti val- kosammalen käyttöä kuimileaineena ja linnassa löytyvien kaswinravinto° aire den kokoojana. Sitten puhumat konsulentti N. KiValo metsien hoi dosta nnden kaSmuijällä, neuvoja A. Sipilä esitelmöi wuorowiljely'si^tä ja sen eduista ja neumoja I. Mä kinen esitelmöi metsäin hakkauSia- moista, erittäin päätehalkauksistv. Sitten illalla oli maalaisseuran toi mesta MäntyläSsä iltama, jossa neu moja E. Koljonen piti esitelmän kansantaloutemme asemasta nyky hetkellä. Seuraamana eli 22 p:nä lähdettiin retkeilylle pelloille ja metsiin, mikä matka olikin hauska ja hyödyllinen. Sillä matkalla saatiin kuulla ja väh- dä hamainnollisesti esityksiä Vihanta- rehun Viljelyksestä, lannanhoidosta pellolla, karjan kesäruokinnasta, leh mien liekaamisesta, sekä metsässä, lai- dunmaitten hoidosta, apuharvennuk- sista, siemennyShakkauksisto, luontai sista metsännuorennustoimenpiteistä y. m. asioista. Siis opettamainen oli matka mailla ja metsissä. Wäli° paloina saatiin yhteislaulua. Kaiken muun hymän lisäksi olimat maalaisseuran toimihenkilöt, erittäin kin naismäki, Vaimojaan säästämättä avustaneet päimiä, muiden muassa toimineet molemmiksi päimiksi yhtei set päimälliset. Samoin pidettiin maamies- ja met- säpäimät Ziakkilan seurahuoneella t. k. 25 p:nä, johon osanotto oli run- saanlainen, olipa edustajia useista Vieraistakin kunnista. Kun aluksi maalaisseuran esimies V. K a apeli oli puhunut piimän tarkoituksesta, piti Pellermon konsulentt', metsän hoitaja S. A. Sohiman esitelmän maamme puukaupasta ja sen kehityk sestä. Puhuja teki selwää niistä osi oista, joihin metsäin omistajien on perehdyttäviä, kuin myöskin niistä osuustoiminnallisista toimenpiteistä, joita metsänomistajat voisivat käyt tää hymäkseen. Jatkona hra Sohl- unnin esitelmään selvitteli neumoja E. Koljonen metsänhoitoyhdistyk- siä, joita puhuja piti sopimimpana yhteistoiminnallisena hommana. Sit ten masta kun olot kehittyvät, Voi daan ajatella kehittyneempiä ja laa jempia osuustoiminnallisia metsätalo- usyhdislyksiä aikaan saatavaksi. Alustuksien johdosta seurasi sitten pari tuntia kestävä VilkaS keskustelu, jossa asiaa Valaistiin puolelta jos toiseltakin. Ja tuloksena keskuste lusta oli, että ote kokouksen pöytä kirjasta lähetetään Satakunnan maan- miljelysseuran johtokunnalle pyyn nöllä asiaa eteenpäin kehittämään, kutsumalla esim. metsä-asiaa harras tamista henkilöistä eri seuduilta Sa takunnan maakuntaa toimikunnan kokoon, jossa tiedustellaan, olisiko mahdollista aikaansaada metsätalous- yhdistyksiä seuran alueella. Ja jSse- niksikin jo ehdotettiin kysymyksen alaiseen toimikuntaan opettaja Weh- maa Kiiloisista, tilanomistajat P. Sallinen Ahlaisista ja E. Grönlund Nakkilasta. Sitten seurasi hra N. Kim al? n esitelmä metsän nuorennushakkauk- sista ja maisteri JuSst Puuma lan esitelmä sianhoidosta. Puhuja^ toi selmästi esiin, miksi ei suomalai neli sianhoito kannata. Suomalainen syöttää stkojaan Viljalla ja maidolla, jotavastoin tanskalainen syöttää re huilla ja nauriilla. Tanskalaiset myy. wät ulos sianlihaa noin 110 milj mkan edestä Vuosittain ja suomalai- »sn ostaa noin milj. markan edestä Vuosittain, Vaikka muuten on jokseen kin samat edellytykset molemmissa maissa sikain hoidolle. Siis tässäkin olisi taloudenhaara, jossa olisi kor jaamisen maraa. Mielä seurasi esitelmä hevoshoi- dosta, jonka piti agr. Pohjola. Puhujan kehotuksesta perustettiin Ori yhdistys Nakkilaan. Lopettajaissonoja puhui kokouksen puheenjohtaja Edw. Kaapeli, huo mauttaen kuinka tarpeellista olisi maanmiljelijöillekin liittyä yhteen ja yhteistoimintaan keskenään paremmin suoriutuakseen taloudellisessa taiste lussa, lausuen samalla kiitokset koko uksen hommaajille, esitelmän pitäjille, kuin myöskin muulle osanotto-yleisölle. Fiimcn Mmjoil tulon kchkolms ja Iimiti- kursfit alkoimat Eurassa miime sunnuntaina. Klo '.>:ltä oli n. k. lehtimajanjuhla m-seuran Pirulla. Ohjelmassa oli Kauttuan torvisoittokunnan esityksiä, ylioppilas A. Salakkaan tervehdys- puhe, runo, jon a lausui nti Ewa Mikkinen, jonka jälkeen juhlapuheen piti A. Honkavaara. Sitte näytel tiin Kiven ..Lea". Lopuksi oli leik kejä. Eilen aamulla kello 8:lta alkoi sitte edustajakokous. Puheenjohtajiksi Va littiin Z. Castren ja I. H. Kala sekä sihteereiksi A. Inkilä ja Toimonen. Terlvehdyspuhecn piti opett. M. Lativa ja avauspuheen tri Castren. Sen jälkeen tarkastettiin edustajain Valtakirjat. Edustajia oli saapunut 67, edustaen 43 eri n.-seuraa. Keskusseuroista olimat edustettuina Perä-Pohjolan, Oulunseudun, Warst- nais-Suomen, Jtä>Sawon, Etelä- Karjalan, Pohjois-Hämeen, Uuden maan, Kqminlaakson, Lahdenseudun, ja Satakunnan n.»s:n liitto, jota edus tivat opett. M. Laima ja maanmilj. R. Horelli. Nuorisoseuroja oli edustettuna Ko kemäen „WeljeyS", edustaja W. Huit tinen, Kokemäen n.-s. ed. R. Horelli ja Wilma Alavuo, Kokemäen „Py« rintö", ed. W. Rohtu ja W. Aakula, Lapin n.-s. ed. W. Arvela, Kauvat- san n.-s. ed. T. Ojala, Turajärven n.-s. ed. O. Saaristo ja I. Jussila, Nakkilan n.-s. ed. W. Kaapeli ja M. Ikonen, Hinnerjoen n.-s. ed. Edla Uusikartano ja A. Sankkila, Kullaan n.-s. kd. I. W. Merisalo ja Fanni Tuomola, Punkalaitumen n.-s. ed. Alma Tuori, Tyrvään n.-s. ed. Alina Milppala, Kiikan Knmajärven n.-s. ed. O. Raapanen, Euran n.-s. kd. I. Karhula ja Ida Männistö sekä Kii koisten n.-s. ed. O. Reku. Ensimäisenä keskustelukysymyksenä oli Suomen nuorisoliiton toimikun nasta tulevan kirjallisuuden jakamis» järjestely, jonka alusti A. Inkilä. Ponsilauseitten muodostaminen jätet tiin erityiselle toimikunnalle. Toimikunta esuti hyväksyttäväksi sturaavan ponnen: Suomen nuorisoliiton toimikunnan julkaisemien kirjojen painamiseen ja jakamiseen nähden pidetään suota- Vana, että keskusseurat julkaisemistaan tilastollisista tauluista lähettäisivät kooltaan ja lac dullaan määrätylle paperille painetun ylipainoksen, jonka suuruuden Suomen nuorisoliiton toi mikunta määrää. että Suomen nuorisoliitto korvauk seksi tilattujen taulujen ylipainoksista antaa kullekin keskusseuralle sorvitun määrän Vuosikirjoja näiden haara osastoilleen j-.ettavilsi; että Suomen nuorisoliiton muita julkaisuja lähetetään liiton toimesta postietuannilla näytekappale nuoriso seuroille keskusseuran antomain luet telojen mukaan; että keskusseurat velvoitettaisiin kiertokirjeillä haaraosastoille ennakolta antamaan k.hetykse-tä tieto ja sa malla ilmoittamaan, että lisäkappa leita saadaan keskusseuran välityk sellä; ja että lähettäessä keskusseuroille kir- jalliiuutta niiden välityksellä jaetta- vaksi tavallisia liiketapoja noudate taan. Ponsilauselma hyväksyttiin. Toisen keskustelukysymyksen „ Miten olisi voimailu- reippausharrostus maalaisnuorison kesken ja Varsinkin nuorisoseuroissa järjestettäwä, jotta ne maalaisnuorison elämän oloihin soweltuisiwat" alustuksen, jonka oli laatinut K. E. Levälahti, luki hra Toivonen. Ponsilauseitten sommit telemista varten Valittiin toimikunta. Klo 3:lta alkoivat leikkikurssit. Jllemmällä tehtiin humiretkiä Ke- räjämäelle, Neitsytlvuorelle ja Pyhä- järven Hintolaan. Kuten tiedetään, jatkuu lueniokurS- seja 4 päimää. Kullaa. Tulipalo. Juhannusaattona klo k» aikaan syttyi talollisen Kaarlo Nokin Lemanpellon kylässä sijaitse ma riihirimi tuleen ja paloi Vähässä ajassa perustuksiaan myöten. Pelas- tustyöt täytyi kovan tuulen Vuoksi rajoittaa lähellä sijaitsemien raken nusten suojelemiseen, tuon tuostakin run huomattiin useiden rakennusten katolla palon alku. Palanut raken nus oli Vakuutettu Kokemäen y. m. kuntain paloopuyhtiössä, mutta pal jon alle todellisen hinnan. Tulen luullaan saaneen alkunsa erään paimenpojan Varomattomasta tulen käsittelystä. Halla liikkui Huittisissa t. k. 23 p:wää Vastaisena yönä Vahin goittaen erittäinkin perunan taimia aremmille paikoilla. LähetySjuhlia mietittiin „Kar- hulaSsa" t. k. 22 p:nä. Kaunis ilma suosi juhlia ja mäkeä oli tamattomasti. Puhujina esiintyivät paSt. Haahti ja läh. saarnaaja Nerrye. Hyötymansikoita poimittiin täällä juhannusaattona. Ailasta muodentuloa. Humimatkan teki palokunta juhannusaattona..Mesille". Mukana oli noin 250 henkeä. Mesiniityn Salosella pidettiin iltama, jonka tulot käytetään paloruiskun hankkimi seksi Mesiniitylle. Jllemmällä yritet tiin Vähän tapellakin, mutta siitä ei tullut mitään malmista. Oli näet matkassa sellainen mies, joka pidätti. «rheil«kilpail»ihi» Kokemäe» maak«»takesSj«HIilla. Kaikkia Satakunnassa toimimia Kansallismielisen Nuorisoliiton alaista järjestöjä ..Karhuja" ja K. N.-Liit- toja" kutsutaan saapumaan näiden Välisiin urheiluotteluihin, jotka ta pahtumat Kokemäen kesäjuhlilla hei näkuun 2 ja 3 p:nä alkaen 2 p:nä kello 7 aamulla ja jatkuen samana p:nä klo 6 i.p. Kilpailualueina omat kuulantyöntö, pituushyppy sekä 100 m. juoksu ja edustaa jokaista liittoa neljä miestä, joiden kolme parasta tulosta kussakin urheiluaineessa las ketaan. Voittamalle liitolle lankea masta palkinnosta kuin myöskin siitä tuleeko palkinto kiertäväksi ja kilpailut Vuosittain jatkumiksi y. m. Vastaisista kilpailusäännöistä pääte tään heinäk. 1 p:nä klo 8 i.p. Kol melle parhaalle edustajalle annetaan mieskohtainen palkinto. Samassa pidettäviin yleistin mies kohtaisiin urheilukilpailuihin kutsu taan täten urheilijoita osaaottamaan. Kilpailualueet omat: kuulantyöntö, kiekonheitto (2,70 m. liituympyrästä), pituushyppy, korkeushyppy, 100 m. pikajuoksu ja 1,000 m. kestämyyS- juoksu. Kilpailussa jaetaan 5 pal kintoa. Molempiin kilpailuihin ilmoittau dutaan kilpailujen alkaessa. K. N.-Liiton Kokemäen kesä juhlien Urheilutoimikunta. K Nukkuma juna. Mitä raxtateillä saattaa tapahtua! Toista makkoa on maassamme ja ulkomaillakin kierrellyt hurjia huhuja nukkumasta junasta, joka t. k. 18 p:nä olisi löhtenyt Pietarista ja juna- miehistön ollessa symässä unessa malloimena kulkenut lähemmäs Wii- puria. Asiassa on toimeenpantu Vi rallinen tutkinto ja on sen toimitta nut liikennetarkastaja A. Lyyra. Asianomaisten Valkeasaaren ja Ollilan asemien Virkamiehistön anta mien raporttien mukaan simuutti ju> na v:o 1003 kesäkuun 13 p.nä Val keasaaren aseman kello 5,11 a.p. huo limatta asemamiesten antamista py- sähdysmerkeiStä Junan on aikatau lun mukaan seisottama Valkeasaa ressa 29 minuuttia ja oli sillä 5 mau- nunlastia tullin siellä tarkastettavaa Venäläistä tamaraa. Junan sirvuu tettua Valkeasaaren aseman, soitet- tiin sieltä Ollilaan ja pyydettiin ryh tymään toimenpiteisiin junan pysäh- dyttämiseksi siellä. 20 minuuttia en nen aikaansa saapui juna Ollilan asemalle, mutta höyryn Vähenemisen takia stkst hiljaa, että stellä aseman sähköttäjä ja asemamies hyppäämällä Veturiin ja herättäen Veturin mie> hiStön, saimat junan pysähtymään. Tutkinnon tuloksena on hra Lyyra rautatiehallitukselle ilmoittanut seu> raamaa: Kuten pidetyssä kuulustelussa sel> meni, owat sekä junan kuljettaja että lämmittäjä tehneet itsensä syypääksi koneella nukkumiseen sekä junan mie histöstä on ainakin osa nukkunut, mutta koska junan kulun seuraaminen ei kuulu heidän tehtämiinsä ei heitä Voitane suorastaan syyttää paitsi konduktööriä, joka on menetellyt ri kollisesti sallimalla kaikkien jarrumieS- ten Pietarissa aslua konduktöörimau- nuun ja oleskella siellä kuin myös osottanut neumokkuuden puutetta suu ressa määrin huomattuaan junan sivuuttaneen Valkeasaaren aseman. Liikennetarkastaja Lyyra on lausun tonsa kera lähettänyt kaikii asiassa syntyneet asiakirjat rautatiehallituk selle, jotta tämä möisi asiassa ryhtyä enempiin toimenpiteisiin. Kilijettc.ja Lindgren ja lämmittäjä Vepsäläinen pidätettiin heti tapahtu man jälkeen Virantoimituksesta. Kul jettaja L. on aikaisemmin palvellut erittäin ansiokkaalla tervalla ja on hän saanut kahdesti palkinnon kun on neuVokkuudellaan estänyt juna onnettomuuden tapahtumasta. Juha»««Smurhia. Poliisi «mrhatt». Juhannusaattona klo 11 aikaan piti poliisikonstaapeli Turusen Kot kassa miedä Katariinanniemeltä muu an juopunut mies poliisikamariin. Mies tuli alussa tyyneesu poliisin mukana, multa yhtäkkiä weti hän estin puukon ja iski sillä Turusta sydämeen niin että tämä silmänrä päyksessä kuoli. Murhaaja pääsi pa koon eikä hämä vielä ole saatu kän ni, mutta hänen jälillään ollaan. Turunen, joka oli tunnettu kelpo po liisiksi, oli noin 35 vucden ikäinen ja jätti jälkeensä vaimon. Toi«enki» m»rha Kotkassa. Juhannuspäivänä i.-p. joutui Kot kassa Tiutisen saaressa työmiehet Palmu ja Rekola riitaan keskenään sillä seurauksella, että Palmu löi Re kolaa puukolla rintaan, jolloin Rekola kaatui, minkä jälkeen Palmu vielä leikkasi Rekolan kurkun poikki. Sitten meni Palmu pyytämään erästä to veriaan soutamaan hänet Kotkaan, koska muka oli saanut tappelussa haaman, jota piti lähteä sidottamaan. Kun Palmu kumminkin huomasi jou tuvansa kiinni, meni hän itse poliisi- kamariin ilmottamaan tehneensä mur han. Syynä tekoon lienee ollut van ha viha. Sekä murhaaja että mur hattu ovat nuoria miehiä. Tappel» k«ole«a» se«ra»ksella. Juhannusyönä klo 1 aikaan syntyi Helsingin pitäjän kirkonkylän ja Eriksbölen Välillä maantiellä tappelu talollistenpoikain Hj. Nyqvijtin ja R. Träskmanin Välillä. Nyqvistin sanotaan juovuspäissään hyökänneen Träskmanin kimppuun, joka pelottaak- seen hyökkääjää otti esille revolverin. Nyqvist koe.ti nyt ottaa Träskmanilta remolmerin pois, mutta käsirysyssä laukesi revolveri ja Nizqvist haa- vottui heugenvaarallisesti. Nyqvist kuoli juhannuspäivänä Helsingin ki rurgisessa sairaalassa. Hän oli noin 26-wuotiaS. Helsiugi» kir«rgiSsa o» fidott» kaikkiaa» S8 henkeä, niistä 13 puukotettua; suurempia ruhjevammoja on saanut 9 henkeä, kahta on ammuttu, ja niistä on toi nen kuollut. Muut owat saaneet liewempiä vammoja. Nämä melkein kaikki omat maaseudulta, ainoastaan pieni osa kaupungista. — m«rhaj»tt»i. Ken raalikumernööri on lähettänyt proku raattorille kirjelmän Muurin murhan johdosta. Prokuraattori on nim., kuten muistetaan, kenraalikumernööril- tä pyytänyt selmitystä niistä rangais tuksista, joihin Muurin murhaajat omat tuomitut. VastauskirjelmäSsään kenraalikumernööri ilmoittaa, että so tajoukon päällikkö on yhtyen Pietarin piirioikeuden sotaprokuraattorin lau suntoon, käskenyt Vapauttaa syytetyt ja somalla langettanut heidät juopu muksesta kurinpitorangaistukseen. — Koulutarpetde» keSI «s- liike o.-y. Verner Söderström O. A., Kustannusyhtiö Otava, O. U. Akateeminen kirjakauppa ja O. I. Veilin <K Göös A. B. omat senaa tilta anoneet vahmistusta „ Koulu tarpeiden Keskusliike Osakeyhtiön" säännöille. Ihtiön toimialana on kaikenlaisten koulutarpeiden paljottais- kauppa ja muunlaisten koulutarpei den paitsi kirjain ja havaintoväli neiden kauppaamiseen. Osakepää oma on 15,000 mk. jaettuna 150 osakkeeseen, mutta voidaan se koroil taa 50,000 mkaan.Z — Kuollut. Viime lauvantai- iltana kuoli äkkiä Saarijärven tuo miokunnan tuomari K. R. Österlund 57 ikävuodellaan. — Uusi lipp«j»tt« Wiip«- riSsa. Kun Varatuomari I. Bro feldt juhannuspäilvän illalla mootto riveneellään saapui kaupunkiin Sa- lakkalahden satamaan, pysäytti eräS merisotilaskomennuskunta hänet ja hänet pakotettiin astumaan komennus- kunnan Veneeseen, joka lähti souta maan selällä olemaan torpeedolai- maStoon päin. Eteläsataman laitu rilla huomasi sotilaita komentama midjhipsmanni pari poliisia ja käski näiden Viemään Varatuomari B:n linnoituksen komendantin luo. Va ratuomari Brofeldtin meneen perässä olleen sinivalkoisen Suomen leijo nalla Varustetun lipun wei upseeri mukanaan. Komendantin luo sac- vutluz selitti Varatuomari B. asian, ja kun siellä oli muistiinpanot tehty sai herra B. poistua. Tuomari Brofeldt on valittanut apahtumaSta kuvernöörille. — Tofialtstie» «rothStä. Urjalassa t. k. 16 p:nä tapahtuneen puukotulsm uhri, josta tapauksesta miime tiistai-numerossa kerroimme, talonpoika Mattila Kalvolasta, cn nyttemmin kuollut haavoihinsa. Mur haajina olimat jo tuonnoin mainit- semcmme Aug. Fremling sekä Heikki Säily ja Aug. Antamo, kaikki Urja lasi. Tällaista on sosialistien „weljeyS". »> » >» Kumisit jeriiMlvii m!tio!!im T. k. 25 päimää VaSlen yöllä war>gitsi Pietarin suojeluSosasto Wie nin Virallisen kirjeenvaih?otoimiston edustajan, parooni Ungern—Stern- bergin. Vangitseminen on Pietc.- rissa ja ulkomailla herättänyt suurta huomiota. Itävallan lähettiläs Pie tarissa kieltäy.yy antamasta lähem piä tietoja. ..Rjetsh" ilmoittaa, että Venäläis ten Virallisten tiedonantojen mukaan Vangitseminen on yhteydessä ulko maisille malloille annettujen salaisten asiakirjojen kanssa. — NletSwe«äläi»e« kansa»- walistuSkoko«S. Semstvo-edus- tajain kokous Moskomassa on katso nut Välttämättömäksi kutsua yleis- Venäläisen kansanmaliStus -kokouksen kokoon joko helmi- tai maaliskuussa w. 1911. — Kolera. SevaStopoli, kesäk. 23 p. Turkin hallitus on määrän nyt 5 päiväisen karanteenan Krimiltä Konstantinopoliin tulemille laivoille. Pietari, kesäk. 24 p:nä. Uusista koleratapauksista ilmoistaan Sama rasta, Jvangorodista ja Tsarytst- nista sekä Gorodowin, Dmitrijemin ja Novogrudin kihlakunnista. Pietariste, kesäk. 23 p:nä. Tagon- rog ja Feodosta on julistettu koleran saastuttamiksi sekä Tambomin lääni koleran uhkaamaksi. Pietarista, kesäk. 25 p:nä. Tisli- sistä t. k. 22 ja 23 p:nä saapuneet kaksi epäiltämää sairasta onhawaitlu sairastaman koleraa. Jekaterinoslavista, kesäk. 25 p:nä. Taudin alusta on alueella sairastu nut koleraan 175, parantunut 10 ja uollut 39. Kaupungissa ei ole tau tia cllut. Donin RoStomista, kesäk. 25 p:nä. Koleraan on sairastunut 1,255 ja kuollut 384. KrementshugiSta, kesäk. 25 p. Nel jässä VvloStiSsa on kollraan sairas- unut 20 ja kuollut 7 henkilöä. - Ra«tatieo»»etto»u«S Meksikossa. Berlinistä, kesäkuun 24 p:nä. Meksikosta sähkötetään otilasjunalle tapahtuneesta rautatie- onnettomuudesw: Kuolleita ja haa- moltuneita on 37. — Kolera ulkomailla. Ber- inistä, kesäk. 23 p:nä. RuhlclieniSsä Ähellä Potsdamia koleraoireisiin sai rastunut Venäläinen työmieSsiirtv- ainen on kuollut. Myöhemmin toi mitetussa mikroskooppisessa tutkimuk- eSsa hamaittiin miehen kuolleen kole raan. llNpMl IIMMel. Kansat., Sat. San. ja Sos.dem. 2 k. Kaupuugi» tämä» w«oti«e« Heiniikasm myydään julkisella huutokaupalla isoilta niityillä maanantaina enfi Heinäkuun -t päiiväuä kello 1U e.pp. Rahatoimikama rissa ja Jsoltasannalta tiistaina saman kuun 5 päimänä kello 6 j.pp. itse paikalla. Ehdot ilmoitetaan huutokauppatilaisuu dessa. Pori, 20 p. lesäk. 1910. Rahatoimikamari. Nolo porin M. P. K. kutsutaan harjoitukseen tänään tiistaina kesäkuun 28 p:nä klo S i. K«»ua» päällikkH. Porin M. Zl. Km Pelastusosaston II koiiipp. kokoonlun kunnantalolle huomenna keskiviikkona täsmälleen kello K.i^ i.p. Huom! surusaatto. Kompp. päällikkt. ^ zi5 - j<ua I(it saapui kotiin, näici liän, että lViuva l tili stlson vielä, valvoi, llän cxlotti ja luuli SÄav^n.^ »'>!>- teits m^ötiäisestä ulkona olostaan, »uutta liäncn emän- n^llään oli aivaa toista kerrottavaa. »Herra I^evaect^», sanoi liäa lieti. -- täällä >.>11 ollut kauliea mellakka tei6äa incnt^änne. ° Hän p/sälit^i lier ^äst^ueenä. Litten jatkoi kän: »Herra Qrier tuli kotiin vasta ^Uclentoi^ta tienoitisa. lläa oli nimittäin tavannut jonkun Iieokilön kotiseu dultaan. ^sa sitten tuli eräs mies, joka näytti olevan maankulkuri ja liän taktoi välttämättömästi tavata tei- ltät. ^linä kielsin, mutta liän oli itsepäinen, miltei käskevä ja minä annoin liänea mennä kuolleeseenne ja oclotia joka lietki derra (^rier in tulevani, sillä kän ei tavallisesti ole mxöliään ulkona. Nenin sitten lei purille ja kun tulin takaisia oli ovi selkoselällään eikä ketään näkz^n^t. Katsokaa tarkasti ouko mitään ka- clonnut, sillä en saa ralituskaan unta silmuni ellen kuule, ettei mitään ole kadonnut minua täliteni». Xit meni kuolleeseensa, missä K.ot> Lirier jo nuk- kui sikeässä unessa. Xit astui pö> clän luo, jolla seisoi rasia, missä liän säilytti raliojaan. Lietän kerkesi lyö mästä, kun kän kuomasi, että rasia oli murrettu auki saranain kokclalta. lläa aukasi sen ja näki keti että stipendistä jälellä olevat kahdeksantoista puntaa oli puissal Häntä aivan p^örr^tti, mutta kän killitsi itseään ja meni ovelle, missä rouva (^kristison levottomana odotti. »Oliko mies» joka k^s^i minua, pitkä ja laika ja oliko känen tukkansa karmaa ja otsänsa kurttuinen?» k^s/i kän. »^ivaa niiil», kuudskti rouva (^kristison, »ja luu lenpa melkäin, että kän oli teidän näköisenne. Ken- ZlZ " I .tte ole uskoton, liart^IomLUs. I lup^ut aii^as- taan ovat ilman usk^a. sitäpaitsi ^Vl^xi^nder lztr^i ^ ci mitä te olette ollut, l^upaau, etteivät v^- luonne tai laps«.nue tule puutetta kärsimään.- liisset nousi. -Olette oikeassa», sauoi ->uutari sdmissä surulli nen loisto. »I^i mitään surullisia jääk^väi^iä asema-iil- lalla, kun juna läktee matkalle ^ön pimeydessä. I^iin on paras. Evästi kerra. Vaimo, peitä lapset. Al kona on kaukea m/rsk^. Nene sitten makaamaan, iilet varmaan väs^n>t. Käännän itseni seinään p<»in ja Koetan nukkua.» Kun Kit seurasi kerra Lisset'iä ulos, katsoi liän taakseen. Luutari oli jo käänt^n/t. l^aika, kiljainen vaimo järjesti känen pääalustaan ja toisesta säi^/stä nosti pieni kahdeksanvuotias t/ttö päätään ^lös. Ilän oli pannut rakau silmäkuoppaansa ja katseli veitikka- maisesti Kit iä. Lärjsttz^ rasia, l lerra liuiset ja Kit kulkivat ripein askelin auti oita katuja. Vll.doin saapuivat ke uudempaan kaupun ginosaan ja p/sälit/ivät erään korkean rakennuksen kokd^lle. Ikkunat olivat pin»eät, mutta ulkokä^tävän oven päällä olevasta lasiruudusta tunki kimmeä valo, niin että saattoi näkdä talonnumeron. Le oli 52, tuo luku, joka monen s> dämmessä kerättää muistoja tai vaallisesta korkeudesta, anteeksi antavasta rakkaudesta. l terra Inisset kumartui n^t kadulla ja kokoili lu- men alta pieniä kiviä kourallisen. Xiitä koetti kän viskata erästä ikkunaa kokden, mutta ei onnistunut siinä.