lorstsina syyskuun 23 p:»S ki:o »0 — isilZ S « . LL — LR N- M L L H) « «L « « s » « »» « »«^ « » NS « « « .-L -- « -» S »« « ^ «> ^ a» -S L « A L 'L »s »»» » -L « s ^ Z ^ «s L ?L .« ? 'L -T -»- S -L L .-L » « » T T G S «» « !L . »» zz « »» » « « iL S ?? «— <S « « » ^ '^7 s »L « ^ .S s A xL ^> ... ZZ « ^ ^ ^ 'Z ? rs S Q> ».«-«», SS »-» « L ^ -« «7 s » <2 ^ « ^Z -»» « « Z Z -S '«- »» « » -«->> » « s 'Z Z -« K -z » » N »- az» « «L »S .«--v Tästä johtuu, että Suomen EduS. kunta ei woi, maan perustuslakeja rikkomatta, ryhtyä maltiopäiväkutsu- muksessa annettujen tehtävien täyttä miseen. Sitä paitsi edustajille jaeltamiksi lähetetyt lakiehdotukset eivät täytä niitä waatimuksta, mitkä perustuslait asettamat lainmukaiselle alotteelle. Waltiopäiwäjärjestyksen mukaan an- netaan lakiehdotukset Eduskunnalle Keisarin ja Suuriruhtinaan armolli sina esityksinä, joiden, Hallitusmuo don 21 tz:n johdosta, pitää olla suo malaisen Valtiosihteerin marmenta- mat. Keisarikunnan Ministerineu- mosto ei moi antaa lakiehdotuksia Suomen Eduskunnalle. Kaikista näistä syistä Eduskunnan Puhemies ei ole katsonut mahdolli seksi esitellä waltiopäiwäkutsumuksessa mainittuja asioita Eduskunnan käsi teltärviksi. Eduskunta on yksimielisesti hymäk- synyt Puhemiehen Maltiopäimäjär jeStykseen perustuman menettelyn ja saa Teidän Keisarilliselle Majesteetit lenne alamaisuudesta ilmoittaa, että Eduskunta edellä esitetyistä syistä ei ole moinut ryhtyä kä> sittelemään armollisessa maltiol päimäkutsumukseSsa mainittuja asioita. Eduskunnan puhemiehistö allekir joitti tiistaina tämän hallitsijalle lähetettämän kirjelmän, jonka jälkeen se toimituSmaliokunnan toimesta IS hetettiin kenraalikumernöörin kanS> liaan. HtllKiMuillllSM on laskenut julkisuuteen h enk ivc kuutustaulustonsa, jota laa joissa piireissä on odotettu suurella mielenkiinnolla; — korkomakuutuksia, laStenmakuutuksia y. m. koskemat tau lustot ilmestyvät masta lähimmässä tulevaisuudessa. Ansaitsee lyhyesti tehdä selkoa nyt ilmestyneen tauluS- ton huomattamimmiSta kohdista. Mitä ensin itse tauluihin tulee, pis» tää heti silmään, että taulustossa on ainoastaan kuusi taulua, joissa ylei sölle tarjotaan kaikkia niitä erilaisia henkimakuutuSmuotoja, mihin meillä on totuttu. Kun tauluista kuitenkin jotkut jakaantumat eri ostin, on tau lujen luku itse asiassa 11. Taulut näyttämät muutoin oleman selmät ja sillä tamoin järjestetyt, että kuka ta hansa niistä pääsee Vaikeudetta pe rille. Hymänä apuna omat tässä suhteessa ne lyhyet selostukset, jotka kunkin taulun alkuun omat somite- tut. Mennäksemme lähemmin eri tau luja tarkastamaan, huomaamme, että etusijalla niissä on n. s. yhdistetty henki- ja pääomamakuutuS. Se käsi tyskantahan onkin nykyisin yleisesti moitolle päässyt, että tämä makuutus tapa on edullisempi, kuin koko elin- ijän suoritettamilla vakuutusmaksuilla tehty henkimakuutus. Taulu I käsittää kertamaksu- makuutuksen, joko siten, että Va kuutussumma saadaan nostaa määrä- ijässä — kuolemantapauksen sattuessa ennemminkin — taikka ottamalla ma kuutus ainoastaan kuolemantapauk sen Varalta, jolloin kuitenkin silloin kin Vakuutussumma saadaan makuu tetun täytettyä 90 Vuotta, jos hän niin kauman elää. Muutoin kerta- maksuinen makuutustapa on kyllä edulliseksi katsottama jo senkin puo lesta, että fiinä ei Vakuutusmaksuista ole sen enempää huolehtimista ja kun moitto -osuuS on luonnollisesti kor keampi. Ellei »vakuutusmaksua toh- MKlMMN Ktlll- lumifili. Eduskunta. — Kansallisteat teri. — Seurasaaren ulko museo. Tärkeä oli miime perjantaillinen eduskunnan istunto, tärkeä ja ehkä merkillisin, mitä maltiopäimiemme historia tietää kertoa. Jo tuntia en nen istunnon alkua rupesi muodos tumaan ihmisjono eli n. s. „köö" Palokunnantalon edustalle, odotta maan kärsimällisesti sisäänpääsyä. Istunnon alkaessa viimatkin lehterit täynnä miimeiStä paikkaa myöten. Paitsi suurta joukkoa maaseutusano- malehtien edustajia oli läsnä myös ulkomaisiakin kirjeenmaihtajia. Niinkuin tunnettua, ilmoitti puhe mies, ettei hän woi esittää eduskun nalle mitään arm. esityksiä, syystä ettei hän sellaista miralliseSti ole saa nut. Ja ehdotti, että eduskunta tekisi Keisarille ja Suuriruhtinaalle alamai sen ilmoituksen, ettei se näin ollen moi mihinkään toimenpiteisiin ryhtyä. Kaikista päivän kuluessa käytetyistä puhemuoroiSta käwi ilmi, että kaikki ryhmät hymäksymät puhemiehen me nettelyn. Tuon ilmoituksen suhteen syntyi masta erimielisyyttä. Suuri osa eduskuntaa kannatti nim. erikoi sen adressin lähettämistä, jossa laa jemmin tuotaisiin ilmi kansan ja edus kunnan huoli niistä toimenpiteistä, joita Venäjän puolelta Suomea ja sen perustuslakeja maStaan on suun niteltu. Sekä adressin puolesta että sitä mastaan puhuttiin paljon, hy- dota yhdellä kertaa suorittaa, Voidaan siitä 85 °/g maksaa Velkakirjalla ja loput käteisrahalla. Näin syntyneen melan saa sitten mielensä mukaan maksaa. Taulussa II tapahtuu maksu jen suorittaminen määrä- ajan (esim. 5, 10, 15, 20 tai 25 Vuoden) kuluessa, mutta loppuu luonnollisesti makuutetun kuoltua, joS kuolema sattuu ennenkuin mainittu määräaika on umpeen kulunut. Ma- kuutuSsumma on joko makuutetun it> sensä noStettamiSsa määräijällä (esim. 45—70 muoden ikäisenä) taikka hä nen kuoltuaan, jos se ennen tapah tuu. Aiman samoin on asianlaita, joS Vakuutettu elää 90 ikävuoteensa aSti tai sitä ennen kuolee. Ilman pitempiä selityksiä huomaa jokainen, että lyhyelle maksuajan suorittamia ajalle asetettu henkimakuutus on edul linen, koska makuutusmaksuiSta pää see siten pian mapaaksi. Täyteen maksettu Vakuutuskirja on sitä paitsi paperi, jolla on aina pysyvä, Vie läpä kaSwawa armonsa ja jota moi- doan esim. luottoa tarmittaessa käyt tää. Taulu III on niin sanoaksemme suurta yleisöä Varten. Sen mukaan suoritetaan Vakuutusmaksuja koko maku utuSaikana ja omat ne siis luonnollisesti huokeammat kuin edellisessä taulussa. Vakuutussumma moidaan tämänkin taulun mukaan asettaa nostettamaksi joko määräijäs sä — kuoleman sattuessa aikaisem minkin — taikka masta makuutetun kuoltua, jossa miimemainitussakin ta paukseSsa Vakuutussumma kuitenkin saadaan Vakuutetun täytettyä 90 rouotta, joS hän niin kauman elää. Huokeiden maksujen muokst someltuu tämä taulu kansan kaikkien kerrosten käytettämäkst. Erityisen huomion ansaitsee taulu IV siinä esiintymän, masta äskettäin käytäntöön otetun Vakuutusmuodon n. s. nuorisomakuutuksen Vuoksi, jolle myös on annettu „opin tomakuutuksen" nimi. Tämä makuu tustapa on meikäläisissä oloissa tär> keäarmoinen, sen amulla kun opin- tiellä olemalle mShämaraiselle nuori solle tehdään mahdolliseksi opintojensa päätökseen saattaminen, niin ettei Va rojen eikä luoton puute ole esteenä. Vertaillessa joittenkuitten toisien hen- kimakuutuSyhtiöitten n. s. opintoma- tuutusta Salaman nuorisomakuutuk- seen, huomaa Salaman nuorisorva- kuutuksen järjestelyn ja sen tarjoamat edut niin filmäänpistämikst, että täy tyy edellyttää mainitun yhtiön Va kuutusten tuleman hymin suosituiksi. Taulu V käsittää Varsinaisen pää- omamakuutuksen, jota hymällä syyllä Voidaan sanoa myös „ lahjoi tus Vakuutukseksi", sen amulla kun mukamasti saatetaan Verrattain Vä häisillä Vuosimaksuilla tehdä lahjoi tus, joka on saajan, henkilön tai lai toksen, nostettavana määräpäimänä. Maksujen suoritus lakkaa makuutetun (lahjoittajan) kuollessa, jos se tapah tuu ennen mäSräpSimää, mutta Va kuutussumma saadaan joka tapauk sessa määröpSimänö. Taulussa VI on Vakuutus kah delle hengelle eli n. s. yhteis. Vakuutus. Kun esim. amiopuolisot yhteiskotinsa parasta walwowat muu tenkin, sopii heillä olla yhteismakuu- tuskin, jossa Vukuutusmaksuja suori tetaan toisen makuutetun kuolemaan asti ja makuutussumma heti kuole mantapauksen satuttua jälkeenjääneelle suoritetaan. Myöskin liikekumppa- nukset Voimat liikkeensä lujittamiseksi edullisesti käyttää yhteismakuutusta. — Taulu Vl> sisältää niinikään yh- teismakuutuksen, sillä erotuksella kui> tenkin, että Vakuutussumma on sää tämissä molempien makuutettujen min ja ormokkaasti. Ainoastaan sosialistit eiwät Voineet luopua la moistaan, maan sotkimat jos jotakin itsestään ja «muista herraspuolueis- ta" saaden koko cduSkunvan ja lehte rit mallan iloiselle tuulelle, niin ma- kama kuin hetki muuten olikin. Ää nestyksessä pääsi moitolle se mielipide, että main yksinkertainen ilmoitus on Keisarille ja Suuriruhtinaalle asiasta tehtämä. Adressia kannattimat kaikki suomenmieliset, enemmistö nuorsuo malaisista ja maalaisliittolaisista ja joukko sosialisteja sekä joku ruotsalai nenkin. Toimitusmaliokunta sai tehtämäk- seen tuon ilmoituksen laatimisen tämän Viikon maanantain istuntoon, josta yleisö kaiketi oli odottanut taas jota kin erikoista, koska oli täyttänyt leh terin kaikki paikat. Mutta siinä se pettyi. Ainoatakaan puheenmuoroa ei käytetty, maan hymäksyttiin Valio kunnan ehdotus heti sinänsä. Lopuksi puhemies ilmoitti, että eduskunnan seuraamasta istunnosta ilmoitetaan mast'edeS. Tuo ilmoitus taitanee Viipyä päättäen siitä merkitsemästä hymystä, joka lemisi yli eduskunnan puhemiehen tiedonannon kuultuaan. — Jännitettyinä näkysät kaikki odot taman mitä kuuluu, kun eduskunnan alamainen ilmoitus on Keisarille ja Suuriruhtinaalle ehtinyt. Kansallisteatteri on aina syyskuun puolimälistä näytellyt suuren norja laisen runoilijan Henrik Ibsenin kir joittamaa puolittain huminäytelmää »Nuorten liitto". Kappale on ensi- mäinen tekijänsä pitkästä yhteiskunta- näytelmien sarjasta ja kirjoitti Ibsen sen maanpaossa ollessaan w. 1368. eläeLsäkin 25 Vuoden kuluttua wa kuutuksen ottamisesta taikka toisen Vakuutetun kuoltua, jos se ennem min tapahtuu. Erittäin sopima on tällainen makuutus tehdä naimisiin mennessä, niin että makuutussumma saadaan nostaa hopeahääpäimänä. Mitä Salaman Vakuutusmaksui hin tulee, on niitä laskettaessa pi detty silmällä toiselta puolelta sitä, ettei maksuja aiheettomasti asetettais liian korkeiksi, mutta toiselta puolen myös sitä, kttä ne joka tapauksessa riittämät takaamaan liikkeen maka> maraisuuden. Verrattuina esim. Suo> mi-yhtiön mastaamiin maksuihin, owat Salaman maksut useassa kohden huo keammat. Vakuutusehdoista erikseen. MziZMÄZ. KM olmit» ylimmMes mltiMime» lllSkmlset. Eduskunnan waltiowarainwalic- kunta on päättänyt ehdottaa anot! a- maksi, että koolla olemien ylimääräis ten maltiopäimien kustannusten suo rittamiseksi myönnettäisiin Suomen mallionmaroista maliokunnan käytet tämäkst 260,000 mk., sekä samoin päättänyt pyytää senaatin maltioma raintoimitnskuntaa ryhtymään toimen piteisiin, että tarkoitukseen heti saatai fiin käytettämäkst 100,000 mk. Eduskunnan «nrkaili- jäin palkkiot. Eduskunnan waltiowarainwalio- kunta on päättänyt eduskunnan sih teerin palkaksi 1,500 mk. kuukaudessa maltiopäimien koossaoloajalta ja 1,000 mk. kuukaudessa sen jälkeen seuraamien maltiopäimien alkuun Notaarin palkaksi on maliokunta päättänyt 700 mk. kuukaudessa ja kanslistin palkaksi 500 mk. kuukau dessa. Ruotsalaisen kansliaosaston päällikön palkaksi 1,000 mk. kuukau dessa, yleistulkin palkaksi 50 mk. täysi istunnolta ja yksittMuikin palkaksi 35 mk. samoin täysi-istunnolta, suo malaisen pikakirjouuSkanslian päälli kölle 1,300 mk. kuukaudessa ja ruot. salaisen pikakirjotuskanslian päällikölle 1,300 mk. kuukaudessa ja ruotsalaisen pikakirjotuskanslian päällikölle 900 mk. kuukaudessa sekä mzltiomarain maitokunnan kamreerin palkaksi 300 mk. kuukaudessa ja sihteerin palkaksi 100 mk. kuukaudessa. Ktsamuluttt. Hänen Majesteettinsa Keisari on esiteltäessä t. k. 18 p:nä kenraaliku mernöörin asiasta tekemää esitystä suvainnut määrätä, että sotilaSivi- ranomaisille on miipymSttä luomu- tettama seuraamat maa-aluee!: Noin 15 desjatinan suuruinen maa- alue, joka sijaitsee Hausjäriven pitä jässä, ja jonka omistaa kartanon omistaja Torsten Nordensman; noin 26,6 deSjatinan suuruinen, kolmentoista eri maanomistajan omis tama maa-alue, sijaitsema lähellä Koumolan asemaa sekä noin 16,5 desjatinan suuruinen, kolmen eri maanomistajan omistama maa-alue, sijaitsema Korian aseman lähellä. Samalla on määrätty, että näiden maa-alueiden muodollinen palkoluo- wu!uS tapahtuu maStu wost'edes laillisessa järjestyksessä. Juuri tämä seikka suureksi osaksi se littääkin, miksi hän tässä näytelmäs sään niin kirpeästi ruoskii synnyin maansa silloisia mailmanparcntajia, puoluepukareita ja onnenonkijoita. Ja toiselta puolen taaS juuri tämä hänen ivallinen katkeruutensa kumata Nor jan senaikuisia „nuoria" ja ennen kaikkia heidän johtajaansa, asianajoja Sterisgärdia, jota luodessaan Ibsen lienee pitänyt esikumanaan kuuluisaa runoilijameljeään Björnsonia ja hä nen mzltiollista toimintaansa, joita molempia kohtaan Ibsen silloin kan toi kaunaa, juuri tuo hänen imalli- nen kumaamiStapansa sai aikaan sen, että kun «Nuorten liitto" ensi kerran esitettiin Kristianiassa seuraamana Vuonna, niin sille Vihellettiin. Ja ehk'eipä tuo silloisissa oloissa niin ihme liene ollutkaan, sillä ei tosiaan kaan mahtanut olla ..nuorille" mar sin imartelevaa nähdä kumottaman itseään ja pyrinnöttään tarvolla, jolla Ibsen sen teki. Kaikki henkilöt koko tuossa pienessä yhteiskunnassa, jossa kappaleen toiminta tapahtuu, omat kaikkea muuta kuin täydellistä. Kaikki he omat niin erinomaisen suuria isän- maan-ystäwlä ja tietysti samalla mapaudenharrastajia juhlapuheissa nimittäin, mutta itse teossa on kaik kien heidän pyrkimyksiensä päämäärä »varallisuus, taloudellinen hyvinvointi ja siihen he pyrkivät epäpuhtaita jo pa raakojakin teitä käyttäen. — Niin kuin moi huomata, on aihe sellainen, että mastinetta siihen on olemassa ei main Norjan silloisessa yhteiskunta elämässä, maan myöskin kieltämättä nykyisissä meikäläisissäkin oloissamme. Kappaleen esittäminen näyttämöltä on kieltämättä sangen Vaikea, joS tahtoo saada esille sille kuuluman — Se«aati« la»s«»toa on Vaadittu eduskunnan Vastauksen joh doSta arm. esitykseen sotilasmeroSta w:lta 1911. — Mikkeli» lää»i> lääni» sihteeri» wirka. Kenraalikumer- nööri on yhtynyt senaatin päätökseen koulutoimen ylihallituksen kansakoulu osaston sihteerin, lakit. kand. Samuli Walee Kosken nimittämisestä Mikke lin lääninhallituksen lääninsihteeriksi. — Wir?aer»a«om»S. Senaa tin oikeusosaston esittelijäsihkeri K, G. Kollin on pyytänyt eroa miras taan ja eläkettä sekä mirkamopautta stkst ajaksi kunnes pyyntöön on suos tuttu. M A v, Wi «eslusrausakoulutalou peruslimeu laskemis- juhlallisnudct. KeSkuSkansakoulutalon rakentamis, ta koskemat Valmistamat toimenpiteet omat siksi pitkälle edentyneet, että pe ruskimen laskeminen moidaan koh> datkoin suorittaa. Tuo toimitus tullee, niinkuin tumallista on, tapahtumaan erikoisin juhlamenoin. Koska nyt parin miikon kuluttua »vietetään Suomen kansakoululaitos, sen järjestäjän, Cygnaeuksen synty, män 100-muotiSmuiStojuhlaa, niin eiköhän katsottaisi olevan paikallaan juhlallisuuksia täällä lisätä siten, että keskuSkansakoulutalon peruSkimen las, keminen juhlallisuuksilleen silloin suo- ritettaisiin? Paitsi yleistä kansakou lun juhlapäimää, kehottaa siihen Vielä sekin, että silloin täkäläinen kansa- koululaitos Viettää omaa 50-muotis- juhlaansa. Me puolestamme pidämme erittäin suotamana, että puheena ollut perus kimen laskeminen Cygnaeus-päimänä toimitettaisiin ja pyydämme sen muokst täten kiinnittää asianomaisten huo mion asiaan. Maikka se töiden ja muiden asianhaarain Vuoksi vaikea! takin näyttäisi, niin pitäisi sittenkin yrittää järjestää ja kiiruhtaa, niin että tässä lausuttu ajatus voitaisiin silloin toteuttaa. — Maanjako-oikeudet. Ho mioikeus on Vapauttanut Honkilah den kappelin maanjako-oikeuden pu heenjohtajan, »varatuomari K. I, Jnb ergin sairauden muoksi toimimasta puheenjohtajana siinä maanjako-oike, udeSsa, jonka ratkaistamakst omat määrätyt ne riitaisuudet, mitkä ovat syntyneet maramaanmittari Kelpo Mohlosen toimittamasta halkomisesta Komoisten yksinäistilalla n:o 1 Hon kilahden kappelissa, sekä määrännyt hoziioikeudenauskultantti Juho Nes tor Laurin toimimaan mainitun maanjako-oikeuden puheenjohtajana. ^ Luotfilaitokse» tirehtööri, emersli Samsonosi kävi viime vii kon lopulla tarkastamassa Kallon majakan ja luotsipaikan. — Kr»»»»««etfie» «yy«ti. Senaatti on hyväksynyt kauppahuo neen W. Rosenleni, ja kumpp. t r- jouksen ostaa 5,282 tukkipuuta Tur kin sotilasmirkatalosta Huittisten pi täjässä 11 mkan hinnasta tukista. — G«»llisee« ylioppilaStut- kiutoo» ilmoittautui viime maa nantaina m. m. Porin suom. jatko- luokilta 2, Porin ruots. yhteiskou lusta 1, ja Porin klass. lyseosta 3. luontevuuden. Kansallisteatteri on onnistunut kuitenkin mallan oimalli- sesti tehtämässään, ja mielä suurem malla syyllä on se myönnettämä, jos otetaan lukuun, että pääasiallisesti teatterin nuoremmat moimat olimat tulessa. Totta kyllä että pääosan, asianajaja Stensgardin esittäjän hra Teppo Raikkaan moimat eimät riittä neet saamaan esille kaikkea mitä olisi pitänyt. Mutta osa olikin vaativa ja esittäjä sentään Verrattain nuori, ja muutenkin olihan tämä masta en- stmäinen suurempi tehtämä, joka hra Raikkaalle on uskottu. Sen huomioon ottaen on myönnettävä, että hän sit tenkin suoriutui odottamattoman hy min, muutamissa kohdin mallan kii- tettämästi. — Alusta loppuun kiitet- tämä oli sen sijaan Teuvo Puro. Hän on Kansallisteatterin nuorem masta näyttelijäpolmesta se kyky, joSta ehkä saadaan enimmän toimoa. Marsinkin luonne-näyttelijänä on hän niittänyt laakereita. — Urho Somer- salmea tekisi mieli moittia liiallisesta yksipuolisuudesta. Nämä tällaiset tamalliset osat näkymät oleman hä nen sanontatamalleen, komealle ole mukselleen ja juhlallisille liikkeilleen liian „arkipäiwäifiä". Hän vaatisi aina jotakin sellaista kuin tuo hänen suurta mainetta ja ihastusta saa- muttanut Tttus-luomansa oli. — Emert Suonio ja varsinkin Kirsti Suonio soimat mehemällä humoril- laan yleisön kesken näytöstäkin puh keaman suosionosoituksiin. — Muut osat hoidettiin tasaisesti ja Varmasti ja viimatkin ne yleensä Vanhojen taattujen näyttelijäin käsissä, sellais ten kuin Knut Meckman, Aapo Pih lajamäki. Aleks. Rautio. Iisakki Lattu, — Gatak»»talaise» Osa!»»- »a» arpajaiset Kankaanpään kan sanopiston hyväksi pidetään täällä ensi jouluk. S pnä. ^ Esityslista Porin Kaupun- ginvaltuusmiesten kokouksessa tors taina, syyskuun -^8 päivänä 1910 kello 6 i .-p. 1) Pöydälle pantu kysymys pump- pukaiivon rakentamisesta 8 kaup, osaan. 2) Rahatoimikamarin kirjelmä, kos kema Merokonttorin aukioloaikaa. Z) Sm kirjelmä ynnä Kaupungin insinöörin selitys sen johdosta että ent. Sofiegartenin saha-alueeu läpi johtava rantatie viime kemännä 107 markan kustannuksella on pantu pa rempaan kuntoon. 4) S:n kirjelmä ynnä Kaupungin insinöörin lausunto anomuksesta, joka koskee vuokraoikeuden uudistusta tont tiin N.o 9l) (i k. o. länsipuolella. 5) Kansakoulujohtokunnan kirjelmä ilmoituksella johtokunnan virkailijain valitsemisesta. 6) Käsityölaitoksen johtokunnan kir jelmä, koskeva sanotun johtokunnan puheenjohtajan palkkiota. 7) Työväen opetuskurssikomitean kirjelmä, koskema sanotun komitean jäsenten toimintakautta ja uudelleen valitsemista. 8) Katujen kiveämiskysymystä kä sitelleen komitean ehdotus kaupungin katujen kiveämisestä. 9) Raatihuoneen puistokysymystä käsittelevän valiokunnan kirjelmä, koskema knvikaiteen rakentamista Alek- sandrankadulle raatihuoneen puiston reunaan. Iv) Äikennelvaliokunnan kirjelmä, koskema lähetystön ivalitsemisla ueu m ottelemaan ensi muoden kesäaikalau lun järjestämisestä junainkulkna mar- ten Porin radalla. 11) Malmistusivaliokunnan ivalid seminen muoden viimeiseksi neljännes seksi. 1^) Terveyslautakunnan kirjelmä lausuntoineen kunnan sairaalan vuok raamisesta yksityisille lääkäreille. 13) S ui kirjelmä lausuntoineen kan sakoulnn koululääkärin ynnä ham maslääkärin viran perustamisesta. — Ka»p»»gi»walt»»Sto. Muoden vaihteessa ovat seuroavat 10 maltuusmiestä eromuorossa: G. Manninen, Edv. Mallenius. R Wahlroos, F. A, Juselius, H. A. Lrcnnder, Hj. Idman, G. Midbom, W. Rosenlew, K. I. Olin ja K Stähl. — Eli«kei»ol»pa. Rva Edla Emelia Malja Porista on saanut luvan harjoittaa muotitamaran kaup paa Raumalla. — Tulipalo. Eilen aamulla klo 6 :n jälkeen syttyi talonomistaja Rik hard Rosenbladin omistama talo ton tilla n:o 317 kaupungin 5:ssä osassa tuleen ja paloi pienessä ojassa rap, piolle. Paitsi isäntämäkeä asui ta, lossa Vuokralla ajomies Isak Aalto, jonka hallussa olleesta konttorista näyttää tuli saaneen alkunsa. Minkä johdosta tuli on syttynyt, siitä ei olla selmillä. Rosenbladin Minnillä ollut irtain omaisuus joutui tulen uhriksi ji oli se vakuuttamatta. Aallon omaisuus oli vakuutettu Sampo yhtiössä 1,0L0 mkaZia, vaan pelas tui se melkein kaikki. Talo oli va kuutettu Kaupunkien yleisessä palo yhtiössä 4,000 mlaSta. Talon kärsimä vahinko on arvioiltu 3.300 mkakst. — Talo»ka»ppa. Eilen tehdyllä kauppakirjalla myi muurari Johan Nordlundin perikunta maalari Juho K. Solanderille ja hänen maimolleen talon ja puolen tonttia n:o 201, 5 kaup. os. 6,000 mk. kauppahinnasta. Vastaanotto tapahtuu lokakuun 1 p:nä. — JärjeStySrikokfista sai raas tuvanoikeudessa eilen 4 henkilöä 20 —120 mkaan sakkoja. joitten nimillä on yhä vanha kai kunsa suomalaisessa teatterimailmaSsa. Koska monet Satakunnan lukijoista lienemät melko tietämättömiä, mitä Seurasaaren ulkomuseo on ja tahtoo olla, saattaa olla paikallaan muuta ma sana siitä. Viime syksynä se perustettiin tuo ulkomuseo Helsingin läheiselle Seura- aarelle. Sinne muutettiin silloin kaikkineen päimineen oikea Vanha suo malainen torppa, Niemelän torppa eräältä Keitelejärven luonnoniha- nalta niemeltä Konginkankaalta, jossa se erään nouseman sahan tiellä olisi purettu ja siis tullut täydellisesti hä» vitetyksi ilman että siitä olisi ollut kenellekään hyötyZ. Taiteilijat Aksel Gallen-Kalela ja Irjö Blomstedt sen löysivät ja hamaitsimat, mikä tawa- ton kansatieteellinen arvo sillä oli. Heidän kauttaan tuli se tunnetuksi Helsingissä ja tällöin eräs asiaan lämpimästi innostunut henkilö lah- oitti muutamia tuhansia markkoja torpan muuttamiseksi Seurasaareen, joSsa se nyt sijaitseekin myös nie mellä, mielä wiehättäwämmällä kuin Keiteleen niemi olikaan. Muutkin yksityiset henkilöt omat kannattaneet rahallisesti yritystä. Sellaisessa kun nossa kuin torppa nyt Seurasaarella sijaitsee, on se tullut maksamaan yli 10,000 markan. Ja minkälainen on tuo torppa? Ensiksikin ovat torpan kaikki raken nukset ja esineet kertymistään kerty neet saman suvun Viidessä polvessa, jotka ovat asuneet torpassa yhteensä molentoista Vuosisadan ajan. Ra- ennukset oivat koko lailla lukuisat. Tärkein on tietysti itse samutupa, MM « SllMMl. V5 AfmnHotsiynstc Turvssn. Eerikinkatu S. Puh. Omistajat: Homioikeudennotario Wämö Kiwi ja Honnoileuden- kansl'sti Santeri Saarnijot,. — KolmaSkertaisesta war- ka»desta tuomittiin raastuvanoi keudessa eilen itsellisnainen Amanda Uusiluoto Hinnerjoen pitäjästä 1 vuodeksi kuritushuoneeseen ja menet, tämään kansalaisluottamuksensa 5 vuodeksi. Tuomittu tunkeutui eräänä päivänä Luotsinmäen ramintolaan mieden sieltä yhtä ja toist? vaate tavaraa. — 4 kk. wa»ke»tee» tuomitsi raastulvanoikeus eilen renki Frans Nurmen, joka miime torstaina, kuten muistetaan, löi Mellinin jälkel. pi hassa puukolla poliisikonstaapeli A, Korpea käsimartcen. — Lä »fi -S »ome» Karjaaja- loSt»SyhdiStykse» ka»taso»»i »ätzttely pidetään täällä Johannes- lehdon vieressä tZnään. Näyttelyyn on ilmoitettu kaikkiaan 61 sonnia, joista osa on jo ennemmin kantakir jaan mer?itty. Näyttely avataan kello 8 aamulla. — Pori» Karh»lla on tämän toimintakauden ensimäinen kokous tä nään klo puoli-9 i. Kansalliskodissa. Paitsi tamallisia toimintakauden alussa esiintymiä osioita on m. m. yhden johtokunnan jäsenen maali, jzlen Karhun olist mahdollisimman lukui sena saanmttama. Kokouksen loput taa illanmietto. Uudet jäsenet t«r- metulleel! — S«omalaise» N»ija« seka- köiiri» harjoit»s tänään torstaina, alkaen puoli -8 i.p. — Pori» maase«rak»»»a» k»»takoko»kseSsa t. k. 28 p nä käsiteltiin seuraama asioita: Kunnallislautakunnan jäseniksi tä män vuoden lopussa eroavien sijaan valittiin: Aittaluodolta vuokraaja K. Grönroos ja varalle kruun. torp. K. Grönsors; Hyvelästä maonvilj. A. Kuuri ja varalle A. Sundmall; Ruosniemestä: maanvilj. Mltko Hok kanen ja maralle its. I. Huhtala: Tuorsniemeltä suutari I. Rurdsten ja varalle maanvilj. potka W. Tom- milo; Pchlavasta työmies Juho Se lin ja varalle mktpl. I. Kankaanpää Kansakoulujen johtokuntain jäseniksi malmiin eroavien sijaan seuraavat: Ruosmemen maanmilj. A. Kuuri ja us. I. Huhtala, Rauman maanvilj. A. Laine ja räätäl. O. Forsman, Kokemäensaaren maanviljelijät I. K Valli-Jaakola ja I. G. Landtmee- tari, Lyttylän koneenhoit. E. Aromaa ja maanvilj. I Kitoja, Preiviikin maanmilj. S. N. Vanhakartano ja torpp. E. Langsanta, kaikki uudelleen, Pthlavan työnj. S, Sjöroos ja kontt. E. Engblom ja Toukarin maanm.p. F. Stenfors ja torpp. Frans Leino. Holhouslautakunnan jäseneksi uudel leen malittiin maamittari F. O. Tim- gren. Kunnallisten tilien tarkastajaksi valittiin opett. I. Honko. Kunnolle noudatettavaksi vahvis tetun Järjestyssäännön 3 Alän mu- kaan malittiin järjestySmiehilsi kun- taan kolmen seuraavan vuoden ajaksi seuraavat: Aittaluodon piiriin kr torp, K. Katava, Preiviikin v. mktpl. I. Rintala ja maanmilj. W. Mallin, Pietniemen p. työm. I. W. Laine, Rauman p. teurast. A. Nie minen ja seppä H. Halminen, Tuors- niemen p. suutari B. Nylund ja mktpl. H. Nordlund. Vuolteen p. maanv I. Rotkus, Wiasved°n p. maanvilj. K. Nissilä, Kokemäensaarenp. koupp. K. Sainio, maanv.p. K. Eklöf ja suutari N. Hankonen, Pihlovon v. kaupp. N. Suominen ja mktpl. F. Österlund, Pyterin p. seppä I. Blom gren, Ruosniemen p. tts. I. Huhtala >a työm. A. Aalto. Hymelän p.torv. poika Juho Hjulberg ja mktpl. O Halminen, Toukarin p. maanvilj. V. Minhatalo ja Lyttylän p. maanmilj. W> Keskinen. Taksoituslautakunnan jäsenille pää tettiin maksaa polkkaa 2 mk. kokous päivältä ja valimin niilsi: Atttaluc- dolta vuokr. K S.öblvd, Hyvelästä työm. Fr. Heimonen ja Varalle maanvilj. I. Vannas. Kokemäen- saar. maanvilj. I. G. Lardtmestori ja työm. K. Vuorinen sekä vorolle mktpl. Juho Korsman, ^aumwaisiz. ta torp. I. Halin ja varalle torpp. K, Koivumäki, LytlyläStä taloU. Frans Edmik ja varalle tololl. V. Keskinen, Pielniemeltä maanvilj. I. Alikartano ja maralle mktpl. I. Kuusisto, Preimiikistä, maanviljv. V. Vallin ja maralle kalastaja 5. Peltomaa, Raumalta xuust. vuoir. 5?. Langi ja maralle mktpl. Matti Mn, Ruosniemestä maanmilj. I.F. Hokkonen ja sahantyöm. A. Kivi mäki sekä varalle lautamies K. Mi lan, Toukarilta torpv. W. Leino ja varalle maanvilj. V. Vanhatalo, Tuorsniemeltä maanvilj. N. Friisi ja verolle maanvilj. p. K. Tommi la, Viasvedeltä maainittari F. O. Timgren ja murolle maanmilj. K. Nissilä, Ayteristä torpp. K. Sjömcll ja maralle torpp. V. Kaanaa, Män ty- ja Uniluodolta rataesimisS K. Silmola ja v .ralle työm. Frans Johansson se?ä Pihlaman uhan alueelta kontt. Merikoll>o ja varalle sahanhoit. A. W. Lindholm. Päätettiin asettaa tutkijalautakunta ja malit.iin siihen jäsen.k!! se^rnamat: mnLnmiljelijät I. H. Ke-?!?. K. KvöZ- t-'Z, A. Kuuri-Riulta, J.A.Jaakola, A, Laine, W. Norrbacka, S. ^i. Wanha?ortano, maninittcri F. O. Timgren, tvömies A. Kimimaki, sa hanhoitaja A. V. L ndd^lm, torpoa- rit Juho Pihlman ja Frans GrSn- roos, muokraaja K. Lundhclm ja opett. I. Honko. Esitettiin Porin viirin kansakoulu, jen tarkastajan kirjelmä, koskema kansakoulun amaamista Viasveden piirissä sekä sitä seurannut koulu ylihallituksen tiedonanto siitä, ettei senaatti ole katsonut olevan syytä muuttoa sitä kuvernöörin päätöstä, jolla kunta velvoitettiin maksamaan 300 mkaa sakkoa, kun ei määräaikana amannut koulua sanotussa piirissä. Asiasta päätettiin tehdä tarkastajalle ilmoitus, jossa mainitaan syyt, miksi kunta ei ole voinut sanottua koulua avata toimeensa. Samalla päätet tiin, että sanottuun piiriin rakenne taan koulu ni'n että se voi alkaa omissa huoneissaan toimensa luku- muodm 1910—1911 elusla, n va littiin sitä marten kolmihenkilömen «maanvilj. I. H. Kesti ia Erik Ek lund lekä moomittari F. O. Tivgreni rakennustoimikunta, jolle annettiin täysi valtuutus rakennuttaa koulu täyteen kuntoon, sittenkun kunta on hyväksynyt rakennuksia varten laa ditut piirustukset ja kustannusarvion. jonka yhteydessä on porstua, kamari ja sauna. Aittoja on miisi. Talli ja sen yhteydessä luhti. Navetta, riihi ja sikopahna. Kaikki nämä ra kennukset piirittävät kehänmuotoisesti pihamaantapaista, jonka keskellä on matala kota, joSsa »vanhoina hyminä aikoina poltettiin viinaa, ei ainoas taan talon tarpeiksi, vaon myöskin naapurien. Rakennustapa on oikeata Vanhaa suomalaista. Rautaa ja nauloja ei paljon löydy, ovatpa sa ranatkin ovissa puusta vain, oike asta visasta. Savutuvassa on kaksi kuusiruutuista lasi-ikkunaa, joitten le veyS on suurempi kuin korkeus. La- keistorvi on tehty sisältä lahonneesta puunrungosta. Tuman takaseinässä on n. s. susireikä, josta vahdattiin ja ammuttiin liian rohkeita susia paukkuvina pakkasöinä. Pitkäksi Venyisi yrittää edes osa- puillenkaan luetella kaikkea, mitä tuo torppa sisältää. Kaikkien noitten eris- kummaisten pikkuestneitten lukumäärä, joita ihmeteltävän kekseliäästi ihmi nen on taloutensa avukst laittanut mitä alkuperäistmmistä aineista, nou see aina 500:aan. On selmä, että siinä on rikas ja marsin arvokas kansatieteellinen aineisto sille, joka ha luaa niitä yksityiskohtaisesti tutkia. Ja nuo esineet eivät ole kasatut yh- een paikkaan, kuten tawalliSta on museoissa, maan omat ne kaikki mää rätyillä, taloudessa välttämättömillä paikoillaan. Helsinkiläiset omat todella hamain- neet, minkä aarteen he tässä mon- hassa torpassa ovat saaneet, sillä pilkin kesää on se ollut kuin jokukin )yhiinvaelluspaikka. Aina kolmeen- uhanteen henkeen on siellä käynyt yhtenä ainoana päirvänä. Onpa käy /Ves/S tm/k/s. — AdreSfikysh«tzS eduskuu- »assa. Allaolemista numeroista käy selville, millä tavoin eri puoluervd- mät jakaontuirrot lopullisesti adressi- kylvmykscstä äänestettäessä. Adressin puolesta äänesti: Suomal. puolueen edustajia 40 Nuorsuomalaisia 13 Maalaisliittolaisia 12 Sosialisteja 19 Ahl- 84 Adresfiehdotusta vastaan äänesti: Nuorsuomalaisia 12 Maalaisliittolaisia 5 Ruots. kcnsonpuol. edustajia Ä Sosialisteja 6l Yh'. 103 MsimielileSti äänestivät siis — joko puolesta tai vastaan — ainoas taan suomaloisen puolueen edustajat ja ruotsikot. — »oo w»otiSm»istopäi. toääusä vietti Oulun kaupunki vii me maarantaina. nyt siellä paljon ulkomaalaisiakin. — Talven aikana on se auki ainoas taan sunnuntaisin jonkun tunnin. Paljon puhuu meille suomalaisille tuo savutorppa keSki-Suomen kaukai silta korpimailta. Sen äänettömct suojat opettavat meille, nykypolvelle, paljon asioita, joista me olemme vä linpitämättömiä olleet. Rehtejä suo malaisia. meidän om a esl-isiämme on vakavissa askareissa liikuskellut tuolla pihamaalla, xide^yt noita esineitä, koskenut noita jykemiä ovia, nähnyt ilon ja surun, enemmZn toki surun ja »»stomkälimisten, päimiä tuossa mustuneessa tuvassa. Sillä kovaa ja karua on varmaan ollut elämä taistelussa k rpea ja nälkää vastaan. Mitä tietäisikään kertoa meille esim. tuo porstuassa saunan oven takana seisova suuri puuhuhmare, joSsa hal lan kohdatessa on survottu jauhoiksi noita kankean nahan tapaista pettu- levyjä, joita tuvan takaseinässä kul kevalla kahdella orrella on vieläkin kuivamassa. — Tässä tuvassa, tuon nokisen kurkihirren alla, on kuulunut asukkaiden raskas hengitys pitkinä talvi-öinä, kun Otava on kirkkaana majan yllä loistanut ja nälkäinen susi tumon nurkissa hiiviskellyt. — Paljon on Niemelän torppa lähen tänyt meitä meidän muinaiseen omaan erämaakulttuuriimme ja on herättä nyt harrastusta maahamme ja kan saamme ja rikastuttanut käsitystäm me niistä. Ja sitä Niemelän torppa tahtookin, että me, nykyinen poimi, kunnioittavalla rakkaudella pysähtyi simme kaiken tuon elämän eteen, mitä se sisältää. Sitä marten on se ulko museoksi tänne Helsingin kynnykselle tuotu. Setä.