*i:o 127 — t9IO KAIKU, Keskiviikkona Marraskuun 2 päivänä* latua ilmiantaja oikeuteen: työmies Juho Antinp. Mäkelä Kemijärmeltä, miinanmyynnistä, tultama ensi kärä jiin 1W mkan sakon uhalla ja todis- tajaksi haastettu Aaro Halonen Kemi- järrveltä, poissaolosta 10 mkaa, tul tama ensi käräjiin 40 mkan sakon uhalla: työmies Juho Kettunen So- dankylästa, miinanmyynnistä ja pois saolosta 150 mkaa, tultama ensi kärä- jiin -50 mkan sakon uhalla: työmies Juho Tolonen Sotkamosta, miinan- myynnistä ja poissaolosta 1'>0 mkaa ja tultama ensi färäjiin 250 mkan sa kon uhalla: työmies Johan Aksel Aho Pihtiputaalta, miinanmyynnistä ja poissaolosta 200 mkaa, tultama ensi käräjiin 800 mkan sakon uhalla: Kaarle Venjam Alannepää Ylitorniota, wii- nanmyynnistä 75 mkaa ja maksamaan Romaniemen kunnalle 80 mkaa: työ- mies Armas Roimainen Iisalmelta, miinanmyynnistä sekä poissaolosta 125 mkaa, tultama ensi käräjiin 200 mkan sakon uhalla: työmies Edward Wäänänen Kuopiosta, miinanmyyn- nista 75 mkaa ja maksamaan Roma- niemen kunnalle 80 mkaa: makitup. Erkki Npola Romaniemeltä, miinan- kuletuksesta ja poissaolosta 20 mkaa ja tultama ensi käräjiin 40 mkan sakon uhalla; työmies Juho Wilho Hulkko miinanmyynnistä ja poissaolosta 200 mkaa: suutari Heikki Mällinen Limin- siasta, miinanmyynnistä ja poissa olosta 150 mkaa ja tultama ensi kä- räjiin 250 mkan sakon uhalla : todis läjäksi haastetun Emil Armid Koimis- ton on tultama ensi käräjiin 40 nikan sakon uhalla; työmies Arttur Niemi mäki miinanmyynnistä ja poissaolosta 100 mkaa ja tultama ensi käräjiin 200 mkan sakon uhalla: todistaja Freeti Karttusen on tultama ensi käräjiin 40 mkan sakon uhalla; työmies Matti Kilponen Kuhmoniemeltä, miinanmyyn- nistä ja tultama ensi käräjiin 100 mkan sakon uhalla: todistaja Juho Lassinp. Keräsen on tultama ensi kä- räjiin 40 mkan sakon uhalla ja itsel- lismies Malakias Matinp. Matjus Haapamedelta, joka oli syytteenalai- sena miinanmyynnistä sekä ryöstöstä, mutta kun ryöstöä ei moitu mielä to teuttaa, niin siinä suhteessa lykkäysi asia ensi talmikäräjiin ja on Watjuksen oltama silloin 200 mkan sakon uhalla saapumilla. Miinanmyynnistä tuo mittiin samanen mies 150 mkan sak koon ja maksamaan Romaniemen kun- nalle 40 mkaa. Romaniemen käräjät päättyimät 29 p.nä lokakuuta, kestäen 16 istuntopäi- mää. Käräjillä on käsitelty 316 huu^ toasiaa ja erittäin kirja-asiat, joita on ollut jotensakin paljo. Käräjärauha on ollut tamallinen. Juoppoja ei ole paljon ollut, mutta kuitenkin on tay- tynyt silti joitakin putkaankin korjata. Moni poika sai taas näilläkin kärä- jillä töistään mastata, mikä enemmän, mikä mähemmän. Korkeimman tuo- mion saimat Oikaraisen niemen hukut- tajat, nimitt. 3 muotta mankeutta. — Naamiohuvit pani Romanie men palokunnan humitoimikunta toi- meen 30 p. lokak. Wäkeä olikin ker tynyt jotenkin paljon. Mutta naa- miiituja sitä mastoin oli mähän. — Otermasta. Oterman järmi meni iäähän m. k. 21 p. Leutojen ilmojen takia ei se mielä ole miehen kantamaa. Järmen antimia on saa- tukin tänä kesänä tamallisen hymästi, marsinkin syyspuoleen. Oterman sonniyhdistyksen sonni sijoi tettiin m. k. 23 p:nä ensi muodeksi Holappaan. Päätettiin ottaa osaa sonniyhdistysten kesken toimeenpanta- ioiin koelypsyn pito- ja kantakirjanpito- kilpailuun. Toimon onnea ja menes- lystä sonniyhdistykselle sekä sen toi- Minnalle. — Hukutti itsensä. Lehtemme miime perjantaillisessa numerossa ker- roimme, kuinka Pyhäjoen Dppärinky- Iässä m. k. 16 pnä katosi renki Erkki Pisilä ja ettei häntä etsimisistä huoli- matta oltu löydetty. Vihdoinkin m. k. 23 pnä löydettiin kadonneen ruumis merestä. Wainaja oli masta parissakymmenissä. — Koh dakkoin pidettämä ruumiintarkastus osottanee, onko hukuttautuminen johtu- nut mielenhäiriöstä. — Turtolan maatalousseuran kokouksessa lokak. 27 pnä käsiteltiin seuraamia asioita: Johtokunnasta eroamain sijaan ma- Iittiin opettaja Martti Kanerma ja Akseli Matti. Edustajaksi Perä-Pohjolan maan- miljelysseuran kokouksiin ensi muodeksi malittiin I. O. Esko, maralta Akseli Matti. Tilintarkastajaksi pastori Juho Ki- mihariu opettaja Martti Kanerma. Pellermo leht?ä päätettiin seuran puolesta tilata ilmaiseksi ensi muodeksi kaikkiin niihin perheisiin, joissa on seuran jäseniä. Seuran ulkopuolella olemilta Pellermon tilauksia kerää- mään malittiin Juoksengin kylään Kaarlo Symäniemi nuor. ja Turtolan kylään Akseli Matti. Seuran tarkoituksen edistämiseksi päätettiin ensi muonna toimeenpanna kilpailuja maatalouden eri aloilla, joi den toimeenpanemiseksi pyydettiin Perä- Pohjolan maanmiljelysseuralta amus- tusta. — Kuntakokouksessa Kuolajär wellä - 4 /'io 1910 käsiteltiin seuraa mia asioita: 1:si. Talokas Iisakki Kujalan pa- rannuksillelaitto mielisairauden takia jätettiin tällä kertaa sillensä, koska muutenkin on hänen tilansa siksi pa- rantunut, että on toimeita hänen pa rantumisestaan. 2:si. Talokas Iisakki Kujalalle pää- tettiin antaa yleisistä kunnan marsista kormausta Smk. 100: — häneltä mii me syksynä palaneesta riihestä miljoi- neen, hänen marattomuutensa takia, maikkapa palanut omaisuus ei ollutkaan makuutettu. 3:si. Kunnan lääkärin lisäpalkaksi suostuttiin edelleenkin kunnan Maroista maksamaan muosittain Smk. 1,000: — kahden muoden aikana ensi muoden alusta lukien entisillä ehdoilla ja melivol- lisuuksilla, jos lääkäri niihin edelleenkin suostuu. 4:si. Kunnallisten tilien tarkastajiksi ensi kolmimuotiskaudeksi ensi muoden alusta lukien malittiin ivarsinaisiksi nimismies I. K. Kuusilehto, poliisi Eero Wirkkula ja asioitsija Lauri Näsänen sekä maratarkastajiksi talonp. Armid Aatsinki ja kauppiaanp. Matti Alapeteri. 5:si. Lisäjäseniksi taksoituslautakun- taan toimittamaan kuluman muoden taksoitusta yhdessä kunnallislautakun- nan kanssa malittiin seuraamat: K i r- konkylän kinteristä: metsän- hoitaja E. Hollmerus ja suutari P. Tiikkoja. Kellon k.: talonp. Erkki Ollinp. Aatsinki ja its. Matti Ollinp. Termo. Märkäjärmen k.: its. Erkki Maarata. Salmijärmen k.: lautamies Matti Pirttilä ja its. Fr. Hannula, Paloperän k.: tai. Kalle Muurola ja its. Heikki Juhonp. Hietajärmi. Hirmasmaaran k.: lautamies E. Herman Ahola ja itsel. Pekka Räisänen. Hautajärmen k.: its. Pekka Niemelä. O n k a m o n k.: tai. Erkki Kallunki ja its. Simo Simonp. Kallunki. Lampelan k.: tai. Jaako Lampela. Kotalan k.: tai. Ales Kotala ja its. Simo Kaa- ponp. Särkelä. Saijan k.: itsel. Matti Räisänen. Sotkajärmen k.: tai. Juho Kiminiemi. Kuola- järmen k.: itsel. Reeti Kairola. Kurtin k.: tai. Matti Hautala ja its. Erkki Erkinp. Soma. Muori- järmen k.: tai. Olli Lassila ja its. Erkki Salmela. Tuutijärmen k.: its. Sylmester Ahola. S o m a j ä r- men k.: talonp. Kalle Ollinp. Liika- nen. 6:si. Tarjottiin kunnanhuoneen pito ensi muoden ajaksi malon, lämmön ja puhtaanapidon kanssa mähimmän maa limalle. Mähimmän maatimuksen 35 mk. teki tal. Matti Mirkkula, jolle ko kous hymäksyi kunnan huoneen pidon mainituksi ajaksi. 7:si. Its. Juho Tuomaisen lasku, tekemä Smk. 36 itsell. Olli Niemelän hoidosta ja elatuksesta 4 miikon ajalta semmoisenaan hymäksyttiin hänelle mai- maiskassan maroista maksettamaksi. 8:si. Päätettiin anoa 1,000 mk. muotuista lisämaltioapua kunnan lää-- kärin palkkaamiseksi entisen maltio-amun lisäksi, jota hakemaan kunnan puolesta malittiin lukkari K. A. Lepistö ja po- liisi Eero Mirkkula. 9:si Holhouslautakuntaan jäseniksi ensi kolmimuotiskaudeksi malittiin tai. Erkki Piisilä, talonp. Armid Aatsinki, tai. Lauri Kursu, tal. Armid Leskelä ja its. Olli Erkinp. Kantola. — Kuolajärmen kunnan loh- kokuutain isojakokokous pidettiin kirkonkylässä talokas Olli Mirkkulan talossa lokakuun 24 p:nä, missä neu- motettiin asiallisten kesken, mistä pai- koin ja moneenko eri palstaan lohko- kuntain eri osakkaat tahtoisimat iso- jaossa sijoittaa niille lankeamat yhteis- metsät. Päätökseksi tämän johdosta tuli seuraamaa: 1:si. Kokous oli yksimielinen siinä, että yhteismetsät sijoitetaan korkeintain kahteen palstaan, pienempi palsta kir- konkylän yläpuolelle kahtapuolta Kuo- lajokea noin 5,000 tyn. alan armio ja loppu Kemin niemelle sieltä laskemien jokien marsille, mitkä maat yhteismet- sämaiksi kummastakin palstasta eri koisesti nimiteltiin ja merkittiin kokouk sen pöytäkirjaan. 2:si. Kokouksen puheenjohtaja, jona toimi lääninmaanmittaustöidentarkas- taja A. Tiger, lausui erikoisena toimo- muksenaan, ettei kokouksen pöytäkirjaan merkittyjä yhteismetsämaita leimattaisi, ennenkuin isonjaon kautta on lopulli- sesti kruunun osuus ja lohkokimtain yhteismetsämaat näistä eroitettu, johon yhtyi myöskin kaikki asialliset kokouksen puolesta, eli lahkokuntain osakkaat. 3:si. Kokouksen päätöksenä lausuttiin, että uudistalojen perustaminen yhteis- metsiksi ehdoitetuilta seuduilta on koko naan ehkäistämä lukuunottamatta niitä haettuja uudistaloja, joissa tiluskatsel- mukset on pidetty ja joiden suhteen saa esteettömästi jatkua ne toimenpi teet, että niistä saa uudistalot muo- dostaa, jos niille löytyy riittämä määrä miljelystiluksia. 4:si. Sen johdosta, ettei metsähalli tuksen puolesta ollut mirallista edus- tajaa Pohjois Kemijärmen metsänhoi- to-aiueesta, kun Kemin niemeltä ehdo- tettu yhteismetsä tulisi lohkaistamaksi tästä piiristä, maatimat metsähallitut- sen asiamiehet metsänhoitajat E. af Hellström ja E. Hollmerus lykättä- mäksi asiaa uuteen kokoukseen tai että ainakin metsänhoitohallitus saisi antaa lausuntonsa tästä asiasta. Edellistä ehdotusta jyrkästi mastustettiin, koska kokous oli laillisesti kuulutettu sekä että mirallinen tiedonanto myöskin oli annettu edustajain malitsemista mar- ten Kemin piirin yiimetsänhoitajalle. Jälkimäistä kohtaa, nim. lausunnon- anto-oikeutta muuten kannatettiin, jos metsänhoitomiranomaiset tahtomat sitä ?tua käyttää. 5:si. Tuomiokapitulin asiamies, joksi oli määrätty Kuolajärmen seurakunnan kirkkoherra A. Hakkarainen kirkolle kuulumia oikeuksia malmomaan, maati, että yhteismetsää määrättäessä otetaan myöskin kirkon ja kirkollisten mirkata- lojen edut huomioon, mitä maatimusta kaikki kohtuullisena yksimielisesti kan- nattimat. Sitä paitsi kokouksen puheenjohtajan määräyksestä luettiin myöskin maan- mittausasetuksesta ne kohdat, joissa määrätään, paljonko yhteismetsää mä- hintäin annetaan manttaalille siitä määrästä, mitä manttaalille isossa jaossa Kuolajärmellä, Kuusamossa ja Kemijärmellä koko .manttaalille anne- taan meronkannattamaa maata. Pää- tettiin laskelmain helpoittamiseksi ottaa yhteismetsää manttaalille noin 530 ha alaa. Kruunun asiamiehenä toimi kokouksessa nimismies I. K. Kuusi- lehto. Lohkokuntain puolesta oli saapunut runsaasti kokoukseen asiallisia osaksi mieskohtaisesti, osaksi maUakirjoilla ma- rustettuin edustajain kautta. Kauniim- min loistimat poissaolollaan Palope- rän ja Kurtin kinkerikuntain lohkojen osakkaat. — Erehdyttätvä oli se uutinen Kaiun 122 n:rossa, että postinhoitaja olisi kadonnut Kuolajärmellä ja olisi yhäkin tiellä tietämättömillä. Sillä tällaista tapausta ei lainkaan ole sat tunut Kuolajärmellä. Hautaperän posti miehen kelirikon pakosta tosin täytyi simuuttaa Onkamonkylä matkallaan ja kulkea Märkäjärmen kautta m. k. 10 p:nä, kun Onkamojärmen seudut keli- rikon takia olimat tiettömän ja suuria soita käsittämän matkan takia perin hankalat kulkea, sekä että postimiehen oli pakko, saadakseen postin joutui- sammin Aholan kylään kulkemaan jalkoinsa kipeytymisen takia ottaa postia edelleen miemään Niemeläs- tä Aholaan, talokkaan ja isojako- piirimiehen I. E. Anttilan joka toi- mitti sekä jätettämän että otettaman postin täysin säännöllisesti; sekä että posti on kaikin puolin olosuhteisiin katsoen saapunut määräpaikkoihinsa jos- km edelläkerrotuista syistä jonkunmer- ran myöhästynyt. Kirjoitus näyttää siis syntyneen nähtämästi jonkunlai- sesta ilmiantohalusta samoin kuin ne- kin ilmiannot, joita asian johdosta on Jaakko Onhaman, Hjalmar Mattilan ja Miljami Akolan jy. m. toimenpi- teistä tehty Kuolajärmen postitoimis- toon. — Kemijärtven Blikhlän äänes tysalueen vaaliluettelo on t. k. 7 päimästä alkaen saman kuun 17 päi- mään asti yleisön tarkastettamana I. E. Paunan talossa sanotussa kylässä. Alm läänin vckUMsto. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 12 pnä lokakuuta lähettämästään moista, mapaasti Hanqossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 2 .. 6 7 .. 8 2: 72 51 ast. moit. 2: 72 16 .. „ 2: 73 16 „ „ 2: 73 19 2:69 6 ff ff Zhteensä 108 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 73 p. keskihinta 2 mk. 72,2 p., alin hinta 2 mk. 69 p. tehdä toista penikulmaa pitkää kierrosta Märkäjärmen kylän kautla Aholan kylään. Tämä kiertäminen nioi toisinaan olla kiu- sallinen. Lokakuun 10 p.nä kipeytyimät pos tinkuljettajan jalat tällä matkalla, niin että häätyi ottamaan toisen miehen postia edel leen miemään. Tätä uutta „monoblaamia", „bil-bolia", „aeroplamia"' tai mikä sen nimeksi tullenee, on kuulemma oikein kirjallisesti tarjottu Kuolajärmen postitoimistolle tarkoitukseen käytettämäksi. Toimotan onnea yritykselle ja kiitän keksijöitä. Tarpeen se main olisi, kunhan keksijät opettaisimat postimiehille lentotaidonkin. Eräs. — «uuri satko Tunnettu miinan sala- kauppias Pekka Ernst Lauri eli n. k. „Tor- nion Pekka" tuomittiin Romaniemen kärä jillä miinanmyynnistä ja poissaolosta oi- keuspaikalta 300 mkan sakkoon ja lisäksi melmoitettiin saapumaan ensi käräjiin 400 mkan sakon uhalla. Mainittu kaupustelija on jo ennen tuomittu Sodankylän kiiräjillä miinanmyynnistä 1 muodeksi m ankeuteen, mutta ei näy maan uskoman „miina-knllan" miekkauteen. — Matti Kurikan sointulapunha. Toi- mittaja Matti Kurikka, joka on uuden soin- tulan perustamishankkeissa, on tiedustellut Canadan hallitukselta Malkosaaren nykyistä hallinnollista tilaa ja mastaukseksi saanut m. m., ettei hallitus halua tänä aikana ryh- tyä minkäänlaisiin sopimuksiin siirtolaisuu- den edistämiseksi British Columbiassa. Tä- män johdosta on Kurikka jättänyt sikseen suunnitellun lännenmatkansa Amerikassa ja mahdollisesti myös enemmät sointula-hank- keensa. — Clätvissi» kumissa »Maailman Im- päri" on taaskin uusi sisältörikas ohjelma m. m. urheilukilpailut Helsingissä miime maaliskuun 6 p:nä. # — Uuden, kuvallisen hintaluettelon on L. E. ^abritiuksen urheilukauppa lähet- tänyt toimistomme nähtämäksi. j?ikku uutisia. — wuotta täyttää huomenna pro- sessori Mikael Soinineu. Prosessori S. syntyi 3 p. marrask. 1800 Kuhmo- niemellä, jossa hänen isänsä, sittemmin piispa I. W. Johnsson oli silloin kappa- laisena. Tuli ylioppilaaksi 1879, maiste riksi 1883, tohtoriksi 1887, dosentiksi 1891. On ollut Helsingin suomal. yhteiskoulun johtajana, kansakoulujen piiritarkastajana, Heinolan seminaarin johtajana ja miimeksi kasmatusopin ylimäär. prosessorina. Toi- mittanut monta tieteellistä kasmatus- opillista teosta. Pros. S. kuuluu Suomen raittiusliikkeen etemimpiin merkkimiehiin. * — Nuorsuomalaiset toisistaan. Hels. San.issa kirjoitetaan Jymäskylän äskeisestä raatimiehen maalista: „Nuorsuomalaien yhdistys asetti siellä yksimielisenä nuorsuomalaisen ehdokkaan. Mutta osa nuorsuomalaisiin lukeutumia päättimätkin äänestää ruotsalaisten ehdo- kasta. I», mikä mielä kummallisempaa, kaupungin nuorsuomalainen lehti esittää maalipäimänä nuorsuomalaisten ehdokkaiksi sekä ruotsinmielisten että nuorsuomalaisen yhdistyksen ehdokkaat, antaen pienen puol- tolauseen ensinmainitulle." Pari päimää aikaisemmin Hels. Samt antoimat samanlaisen kauniin todistuksen erinäisten nuorsuomalaisten suomenmieli- syydestä. N. Pr:n kronikoitsija oli ennusta- nut, että jos suomalaiset puolueet liittou- tuisimat, niin ruotsalaisen puolueen edusta» jaluku eduskunnassa kohoaisi 30:een, koska osa nuorsuomalaisia äänestäisi ruotsalais- ten listoja. Tähän mastasimat Hels. San.l: »Hymin uskottamaa, mallankin kun tie- tää, että eräitä „nuorsuomalaisia" tähänkin asti on äänestänyt ruotsalaisen puolueen listoilla. Ne omat niitä nuorsuomalaisia, joitten mielestä kaikki suomalaisuus on häi> ritsemää natsionalismia, mutta ruotsalai- suus sumaitsemaisuutta." Toisin sanoen: juuri sitä mitä kansallis- mietisellä taholla on aina monista nuorsuo- malaisista mäitetty. * — Lentokonetta postiukulettajille omat keksimässä Kuolajärmen Hautajärmen posti- tietä marten talokkaat Jaakko Onkamo, Hjalmar Mattila ja Miljam Ahola. Tällä koneella moisimat postinkuljettajat lentää lekutella kelirikon aikoina Onkamojärmen seudut, ettei tarmitseisi syksyin ja kemäin Maalaisten ajatuksia Ilykyi- skstii asemasta. Julkaisemme alempana pari meille lähetettyä kirjoitusta nykyisen aseman johdosta. Ne kumastamat symien ri- mien keskuudessa elämää käsityskantaa ja toimeita ja semmoisina ansaitsemat erikoista huomiota. yhteistoiminta waaleissa. Tärkeimpänä ajan kysymyksenä on tällä kertaa yleensä maalaisrahmaan keskuudessa n. k. pormarillisten puo- lueitten yhteinen maaliliitto, jonka to- teutuminek kuitenkin on mielä aiman sattuman marassa ja syy on kerta kaikkiaan siinä, että jotkut kansalaisis- ta, etenkin johtohenkilöt, eimät näytä mieläkään komin raskiman luopua itsek- käistä puoluepyyteistään, — mai tah- tonematko he edelleenkin seurauksista mälittämättä ylläpitää eripuraisuutta ja riitaisuutta kansan keskuudessa oman yksityisetunsa muoksi. „Liitto"-lehden toimitus on jo ai- nakin kaksi eri kertaa ilmaissut mieli- piteensä yhteenliittymistä mastaan. Mistä tämä mastustus ja pelko joh- tunee ? Olen erityisesti kuulustellut, mikä todellakin olisi enemmistön mielipide sanotussa asiassa ja rohkenen sen mar- muudella sanoa, että maalaiskansa yleensä, Harmoja yksilöitä lukuunotta matta, puoluekantaan katsomatta on siinä toimossa, että olisi mälttämättö- mästi saatama aikaan maaliyhteys. Siihen yhtyisin ehdottomasti minäkin. Ajatellaanpas ensiksikin niitä asioita, jotka nyt malitulle eduskunnalle anne taan käsiteltämäksi. Eikö siinä tule esille meidän kaikkein yhteinen hymä, sillä kysymyshän on siitä, saammeko säilyttää oikeutemme mai otetaanko ne meiltä pois. Jospa nyt jo maaliliit- toja perustoissa toteuttaisimme kansa- laislaulun sanat: „Siis, kaikki ylös yhtenä miehenä Suomen onnea mai- momaan!" Olisihan se edes tuolla- kaan tamalla julkinen ilmiö ystämil- lemme sekä mihollisillemme, että he näkisimät sorron kasmattaman yksimie lisyyttä. Heitetään jo pois joutamat ennakko- luulot ja ryhdytään tositoimeen kokoa- maan, mitä on tähän asti hajotettu. „Msimielisyys on moimaa" on usein Maikeissa olosuhteissa ollut kansamme tunnussana ja luulenpa, että sen lau- suma totuus, joka on tähän asti paik- kansa pitänyt, sen tulee masfedeskin järkähtämättömänä pitämään. Näin huutaa ääni kansan symistä rimeistä. Mietteitä eduskunnan hajoituk sen jälkeen. Paljon on puhuttu kansan keskuu dessa siitä kohtalosta, johon eduskun tamme joutuu. Sillä kenpä lienee se kansalainen, joka ei jo edeltä olisi tien- nyt, miten tulee eduskuntamme menet- tekemään niiden tehtämien suhteen, jot ka sille annettiin miime mäliaikaisella istuntokaudella. Olihan kaikille, puolueeseen katso- matta, yhteinen asia käsillä. Olimat- han sekä edustajat että kansa jo edel täpäin sanomalehtien ja kokousten kautta- tulleet tietämään yleisen mieli- piteen. Ja niinollen eduskuntamme menettely oli pääasiassa tietty. Jo siitä alkaen, kun eduskunta ko- koontui, on puhuttu ja lausuttu mieli piteitä kansankin keskuudessa ja niiden lopputuloksena on ollut, että eduskun- ta lakkautetaan. Sitä mielipidettä on mielä mahmistanut Menäjän ja ulko maiden sanomalehtien lausunnot edus' kuntamme kohtalosta. Nyt on kuitenkin ne jännittäjien keskustelujen ja odotuksen aika loppu nut. Eduskunta on kohtalonsa saa- muttanut ja siitä on tieto leminnyt yli maan. Omatpa sen laineet tänne Lapin raukoille rajoillekin maimnkejaan tuoneet. Ne kertoiivat: Eduskunta on hajoitettu. Uudet maalit toimitetaan 2 päimänä tammikuuta ja eduskunta kokoontuu 1 paimänä helmikuuta. Monen kansalaisen suusta pääsi tuon uutisen luettua nuo helposti pulpah- tamat sanat: „Turhaa on käydä koko maaleissa, turhaa on koko eduskunta, silla maan leikitään. En perusta koko maaleista." Tämä on kuitenkin mää- rin. Eihän ollut turhaa miimeinen eduskuntamme kokoontuminenkaan. Il- moittihan se meille kaikille tärkeimmän mielipiteen hallitsijallemme. Mennet- telihän se, pieniä poikkeuksia lukuunot- tamatta, eli pääasiassa niin kuin kaik- kien malitsijain tahto olikin. Siis te- kimät mitä tehdä tulikin. Nyt maiitsemamrne eduskunta tulee kaiketi mahmistamaan tämän maina- jitten joukkoon tuomitun eduskuntam- me päätöksen. Jos nyt heittäytyisim me mälinpitämättömäksi, niin se olisi ensiksikin petos miimeistä eduskuntaa kohtaan ja toiseksi sortajamme sanoisi- mat miimeisen eduskuntamme menetel leen omamaltaisesti. Sortajamme näet luutimat marsinaisen kansan kyllästy män ja heittäytymän mälinpitämättö- myyteen, jotta koko mastustuksen moi- simat heittää ainoastaan eduskunnan syyksi eikä kansan tahdoksi. Nujerta- kaamme tämä mielipide ja riistäkäärn- me sortajiltamme se ase, jota he käyt- täisimät hämittääkseen koko kansamme olemassaoloa. Sen teemme käymällä yhtä lukuisasti ja mielä lukuisamrnasti kuin koskaan ennen maaliuurnalle, sillä »hetken työ tuhat muosihin maikuttaa." Usma. Muualta Suomesta. — Kuollut. Perjantai iltana mai- pui Helsingissä kuolemaan sanomaleh- dentoimittaja Onni Wilhelm A r i m a (Brummer) 45 muoden man- hana. Hän oli syntynyt Joutsassa, missä isänsä oli pappina. Tultuaan ylioppilaaksi 1884 Onni Brummer otti osaa silloiseen ylioppilaselämään täy- della sydämellään sekä reippaan luon- tonsa koko innolla. Hauskempaa tome ria ja terämärnpää nuorukaista Har moin tapaa. Brummer tuli 1889 apulaiseksi Hu- den Suomettaren toimitukseen ollen sittemmin monissa muissa toimissa m. m. „Kaiun" aputoimittajana w. 1908. Mutta Onni Brummerin moimat kuluimat aikaisin. Hän tuli aika ajoit- tain työkymyttömäksi ja oli pakoitettu oleskelemaan parantolassa. Lopuksi me- täytyi hän hiljaisuuteen syntymäpitä- jäänsä, missä eli kirjallisissa harras tuksissa ja amusti paikkakunnalla mi- rinnyttä kansanopistoharrastusta. Onni Brummerille oli luonto anta- nut suuret lahjat, jotka kuitenkin elä män ryöpyissä kuluimat suureksi osaksi hukkaan. — 11. S. — Höhrylaitva „Waasa" kär siuyt onnettomuuden. Höyrylaima „Waasa" tullessaan Lyypekistä poh- joista kohti, koski pohjaan Tankarin majakan ja Dkspihlajan mälillä, saa- den liemän muodon. Laima »vietiin Nkspihlajaan ja sen lastin tulee otta- maan höyrylaima ..Lapponia", tuodak seen sen edelleen tänne. Kirjallisuutta ja taidetta. — Uusia kirjoja. Kustannusliike Armi A. Kariston kustannuksella Hä meenlinnassa on ilmestynyt ja meille ilmoitettamaksi lähetetty seuraamat uudet kirjat: Anja rouma, romaani, kirjotta- nut II. W. Walakorpi. 222 siivua, hinta 2:50. — Viimeisimmillä teok sillaan on Walakorpi armostelijain yk- simielisten lausuntojen mukaan nous- sut nuorten kirjailijaimme eturimiin. Tässä teoksessaan käsittelee Walakorpi amioliitto-tarinaa. „81 3", uusia Arsmte Lupin'in ih- meseikkailuja, kirjoittanut Maurice Leb- lanc, ranskankielestä suomentanut W. Hämeen-Anttila. Charles Cromlnen piirtämin kumin. Hinta 3 mk. Laittomuuden aikana, näy- telmä 4:ssä näytöksessä, kirjoittanut K. O. Tanner, toinen painos. Hinta 1:50. Kappale kuuluu Armi A. Kariston kustantamaan sarjaan ..Seuranäytel- miä". Useista muistakin saman sarjan näytelmistä m. m. ..Kilpakosijat" ja »Särjetty sydän" on ilmestynyt uusia painoksia, joten nyt sarjan kaikkia nu meroita on säätämissä. — „Kirjallisia pikkuhclmiä "ni mistä pienoiskirjastoa on Armi A. Ka- rislon kustannuksella Hämeenlinnassa jälleen ilmestynyt kolme numeroa. Tä mä scirja on saamuttanut marsin suu ren huomion ja sen se kyllä ansaitsee- kin, sillä melkein kaikki sarjan numerot omat täysipainoisia helmiä. Nyt on il- mestynyt seuraamat: Neljä päimää, kertomus, kirj. Emile Zola, ran«kan kielestä snomen- tanut Timo Tuura. Hinta 75 p. S u u r w a r a s, kertomus, kirjoit- tanut Jenny Blicher-Clausen, suomen- tanut Emil Mannsteen. Hinta main -«-'nnri I^"„Huomattava voitto." "MZ VÄINÖ KATAJAN uusi kenomus OLLIN-MIKKO AAPON-ULLA JA ULLAN-EINO. Hirita 2 mk. «Olisimme valmiit asettimaan tämän kirjan parhaitten jouk koon tämänlaisessa kirjallisuu dessamme. Väinö Kataplle on se huomattava voitto." »Ulkoasu erittäin siro." „Lansi Suomi." Nyt juuri on myöskin valmis tunut saman tekijän romaani 2: id. 1! i\ Kuvaus Kiveliöstä. Miososakeylitii OTAVA, Helsingissä. Kotimaisia kuvakirjoja Kolmisoinnun kuvakirja N:o 1 — :1b. Kolmisoinnun kuvakirja N:o 2 : 75. Pieniä satuja, toimittaneet: Anni Svan ja Venny Soklan-Brofeidt: Petri ja Velho, —: 75, Älykäs haukka, —: 60, Pikku lasten tarina, — : 60, Lasiukko, —: 60. että ulkomaiset kuvakirjat eivät illuJulUufl , sovi meidän lapsillemme niin hyvin kuin nämä. Saadaan kaikista kirja kaupoista. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. Halvat kirjat eli n. k. kruununkirjat ovat naapurimaassamme Ruotsissa saavuttaneet vallan suunnat toman suosion. Muistakaa, että suomeksikin on kruunukirjastoa vas taava „puolentolstamarkan" kirjasto, jossa on ilmestynyt joukko arvokkaita teok sia niin huokeaan hintaan kuin 1:50 kpl. Siinä on jo seuraavat 20 numeroa: N:o 1. August Strindberg, Unelmia. — N:o 2. Gustaf af Geijerstam, Avioliiton il veily. — N:o 3. Knut Hamsun, Pan. — N:o 4. Alvilda Pxydz, Härön kartanon lapset. — N:o 5. Hilda Tihlä, Leeni. — N:o 6. Gustaf af Geijerstam, Pikku-Weikon kirja. — N:o 7. Venäläisiä kertomuksia (M. Lerrnonto\v. Bela ja A. Kuprin, Kadulta). N:o 8. L. Andrejeu-, Kertomuksia. — N:o 9. Olga von Baumgarten, Miten Port Artur kukistui — N:o 10. Leafcadio Hearn, Idän ääreltä (ja panilaisia kertomuksia). — N:o 11. Verner Humble, Ennen Mukdenia. — N :o 12. Ver ner Humble, Mukdenin taistelu. — N:o 13, Pietari Päivärinta, Pikku Mari. — N:o 14. Kmil Strauss, Tuonen turviin. — N:o 15. Elvira Willman, Lyyli. - N:o 16. Vuorit- salo, Humoreskeja. — N:o 17. Henrich Heine, Valikoima Runoelmia. -- N.-o 18. Annie Quiding, Pisara meressä. — N:o 19. K. A. Tavaststjerna, Valikoima runoelmia. — N:o 20. A. \V. Forsman, Suomalaista runoutta (Aineenmtikainen antologia suo malaisten runoilijain runoista). Saatavana kaikista kirjakaupoista. Yrjö Wielin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. 75 p. — Tekijä on meillä tunnettu \a paljon pidetty. Manina W a n i n i. Pallia- non herttuatar, kaksi kertomusta, kirjoittanut Stendbal «Henry Beyle», ranskankielestä suomentanut Timo Tuura. Hmta wain penniä. — Tekijä, noin sata muotta sitten elänyt ja maikuttanut kirjailija oli maansa huomattamimpia romantikkoja. — Huomattawa käännösteos. Leo Tolstoin Anna K a r e n i- nan alkuosa on nyt ilmestynyt. Tämä romaani on tekijänsä kirjallisen suu- ruudenajan loinen pääteos. Suomen- nos on maisteri Eino Kaliman suo- rittama. Ensi osan laajuus on 5!).' siivua ja hinta mk. r>0 p. Loppu puoli tulee noin 400 siivun laajuiseksi. Kustantaja on Werner Söderström Osakeuhtiö. — Huomattatva historiallinen julkaisu. Suomalaisen Kustannus- o.-y. Kansan kustannuksella on ilmes- tynyt Imen nide Wenä>än mallanku- mousliikkeen alkumaiheiden iohtajan, ruhtinas ja tiedemies P. Krapotkinin muistelmia nimellä Mallankumousmie- heii muistelmia, hinta mk. .'»<> p.: toinen nide ilmestyy piakkoin. Nuhti- nas Krapotkinin muistelmat omat kai- kille simistyskielille käännettyinä saa- muttaneet suurta huoniiota tärkeinä kultuurihistoriallisina kumauksina, ja tunnettu tanskalainen armostelija Georq