Lauantaina 13 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 90 — 1910 (K. S. 1 k. 2 s. 120 mm.) ■ 1 Avattuani talossani Nikolain- ja Koskikatujen kulmassa, pyydän sulkeutua arvoisan yleisön suosioon. Joensuussa 13 p elok. 1910. H. Surakka. (K. S. ja V. >». 1 k.) ■Öilbrt .ualimcu Eino Kuitti»?» ^ocufmt. j Matkustajalaiva jPUNKÄHÄRJU ! lähtee [oensuusta Savonlin naan joka tiistai, torstai ja lau- 'ivantai klo 2 j. pp. R ä ä k k y- ! 1 ä s t ä klo 5 aamusella samoina 'päivinä Joensuuhun, i Savonlinnasta Joensuuhun teeiltama rukoushuoneella liuo- maanantaina, keskiviikkona ja mennä klo 5 ip>, jossa useita pu-s P ei *i an t a i na klo ^ )■ PP » poiketen heitä ja kuorolaulua. Oviraha; viililaitureissa sekä meno- että vapaehtoinen. j tulomatkalla. ! Lähempiä tietoja saapi laival ta ja Joensuussa sataniamestari L. Savolaiselta, telef. 11:0 208. N. M. I Y:n yhteisbanli! slottaa neljännen lukuvuotensa tulevan syyskuun 1 p:nä klo 1 päivällä. — Sisäänpääsy- tutkinto ja ehdollisesti luokalta siirrettyjen oppilaiden kuulus telu alkaa elokuun 31 p:nä klo 11 e pp. Raulia Elo. Keshi-Karjalan Devosysläv. seura toimeenpanee kesäradallaan 1 p. syysk. 4:ssä sarjassa: I:o) 4 v. vanhat oriit ja tam mat; lI:o) 5-vuotiset ja vanhemmat valtion ajoissa palkitsemattomat kk. oriit ja tammat; 111 :o) 5-vuotiset ja vanhem mat valtion ajoissa palkitut kk. oriit ja tammat; IV:o) 5-vuot. ja vanhemmat oriit ja tammat jotka eivät ole k. kirjassa. Sisäänkirjoitus samana päivä nä klo 9—11 a. p. kesäradalla ja klo 1 ,4 j. pp. tuotava hevoset kesäradalle tarkastettavaksi, jon ka jälkeen kilpailut alotetaan. Johtokunta. (E. S. 2 k.) Elifienkimei Teatterissa FOTO ensi näytännöt sunnuntaina tk. 14 p:nä klo 8 ja 9 j. pp. Eatuilmoituksissa mainitut, näihin näytäntöihin aijotut ku vat eivät ole saapuneet, joten ensimäisenä ohjelmana näyte tään seuraavia, hyvin hauskoja ja jännittäviä kuvia. OHJELMA: 1. Möller saa vieraita eli kahden vallattoman lapsen kujeet. Hassunkurinen pilakuva. 2. Pelaaja. Mainio taidekuva. 3. Bern, Schweitsin pääkau punki. 4. Anoppimuorilla on epäi liksensä. Taiteellisesti näytelty pi lakuva. 5. Ritari Jancelot ja ruhti natar Elaime. Historiallinen draama ritarikauden ajoilta. 6. Rakastuneet. 7. Kuvia Mexikosta. Pääsymaksut: 1 mk., 75 p., 50 ja 30 p. Lapset 25 ja 15 p. Näytäntöjä joka päivä toistai seksi klo 8 ja 9 j. pp. Uusi ohjelma joka maanan tai ja torstai. Kelloseppä H. Rasin talossa - Joensuussa Suvantokatu 4. Myyn hyviä ja uudenaikaisia tasku-, seinä- ja pöytä-kelloja, kellonperiä, polkupyörän osia y. m. — Korjaustyöt valmistaa huolellisesti ja takauksella. — Hinnat ehdottomasti halvimmat. Kontiolahden kunnan säästöpankin velal liset käykööt maksamassa vuo sien 1902—1903 lainat kokonaan sekä 1904 lainoista osat ennen ensi syyskuun loppua, jonka jälkeen ne nlos peritään. Kontiotiolahti 10. 8. 1910. Hallitus. (K. 9. 1 k.) Utran lainakirjastoon kuuluvat kirjat pyydetään hyvänt. tuomaan kir jastoon takaisin. Kirjastojohtokunta. IK. 9. 1 k.) NlimSSrkiifct waltiopiiiwSt. Menäläiset lehdet fevtoiiuat en sin epämääräisenä huhuna ja sit ten marmana tosiasiana, että edus- kuntamme kutsutaan piakkoin yli- määräisille waltiopäiwille. Nt)t oraat nämä tiedot, jotka mv at noi den lehtien mukaan tulleet aika- naan Karjalaltarenkin lukijoille tunnetuiksi, saaneet mastoin luu- loamme eittämättömän mahmis- tuksen. 'Armollisella amoimella kirjeellä on eduskunta kutsuttu ko koon syyskuun 14 päimäksi. Suo- men eduskuntaa maaditaan »va- litsemaan Suomesta jäseniä »val- takunuaiineulvostoou ja -duumaan sekä antamaan lausuntonsa ehdo- fuksista, jotka koskemat muiden Venäjän alamaisten saattamista oikeuksiinsa nähden yhdenmerlai- siksi Suomen kanssalaisten kanssa sekä rahakorivaukseu suoriliamises- ta henkilökohtaisen aseraelmollisuu- den asemasta. Eduskuntamme hajaantui mas- ta kolmatta kuukautta takaperin kokoontuakseen waltiopäiwäjärjes- tyksen mukaisesti helmikuun I päi- wänä, , f jollei Keisari ja Suuriruh tinas muuta muoden päiivää mää- rää". Saman waltiopäiwäjärjes- tyksen mukaan kuitenkin »Keisarin ja Suuriruhtinaan mallassa on kutsua eduskunta kokoon ylimää- räisille maltiopäimille". Tällai- sisla ylimääräisistä »valtiopänvis- tä säätää maltiopäiiväjärjestys: .ylimääräisillä maltiopäiivillä otettakoon käsiteltämäksi ail»oastaa>» ne asiat, joita »varten eduskunta on kutsuttu kokoon taikka jotka Kei- sari ja Suuriruhtinas muuten eduskunnalle esittää, niin myös mitä sellaisiin asioihin erottamat- tomasti kuuluu". Ja „älköön yli- määräisiä »valtiopäiiviä määrät- täkö alkamaan aikaisemmin kuin »viidentenätoista päiivänä sen jälkeen kuin kutsumus annettiin". Kutsumus on annettu siis hy- missä ajoin ja sisältää ne asiat, joita käsittelemään eduskunnan on kokoonnuttaraa, raaltiopäiiväjärjes- tyksen mukaisesti. Käsiteltämiin asioihin nähden sitämastoin on tarkotus noudattaa »valtakunnanneuivoston ja -duu- man hymäksymää ja sitten armol- lisesti mahdistettua lakia uiiden Suomea koskemain lakien ja ase- tusten säätämisen järjestyksestä, joilla on yleismaltakunnallinen mer- kitys. Tässä laissa säädetään m. m., että maltakunnanneumostoon ja ivaltakunnanduuniaan kuuluu Suo- men Suuriruhtinaanmaan wäes- töstä jäseniä, jotka raalitaan wal- takunnanneuraoston ohjes äännön ja maltakunnanduuman maatilain perustuksella, kuitenkin siten, että Suomen eduskunta malitsee kolmen muoden ajaksi kaksi jäsentä wal- takuiinanneuraostoon ja että »val- takunnanduumaan kuuluu neljä jäsentä, jotka jäsenet Suomen Suu- riruhtinaanmaan mäestöstä »valit- see Suomen eduskunta. Ja tässä laissa säädetään raaltakuunanneu- moston ja -duumnn päätettärviksi m. m. Suomen mäestön aserael- raollisuuden sekä myöskin muiden sotilastarpeita karkottamien mel- mollisuuksien suorittaminen ja sel- laisten Suomessa asumain Menä- jän alamaisten oikeudet, jotka ei wät ole Suomen kansalaisia. Mi tä tällaisia asioita koskemat laki- ehdotukset, jotka sitäpaitsi kuulumat Suomen eduskunnan toimimaltaan tai koskemat eduskunnan käsittele- miä paikallista Suomen lakeja, antaa miuisterineumosto, ennen kuin nämä lakiehdotukset aliste- taan maltakunnanduuman har- kittamaksi. Suomen eduskunnan lausuntoon. Lakiehdotukset,jotkamiuisterineu- moston tai maltakunnanduuman päätösten mukaan omat eduskunnan lausuntoon annettamat, toimittaa eduskunnalle ministerineumoston puheenjohtaja Suomen kenraaliku- mernöörin »välityksellä. Eduskun- nan lausunnot sille täten jätetyis tä lakiehdotuksista annetaan niillä marsinaisilla tai ylimääräisillä wal- tiopäimillä, joiden tarkastettamaksi ne on lähetetty, jos lakiehdotuksen jättäminen eduskunnalle on ta- pahtunut miimeistään kaksi kuu- kautta ennen istuntokauden lop- pua: päinmastaisessa tapauksessa lausunto annetaan seuraamalla lakimääräisten raaltiopäiraien is- tuntokaudella. Nämä lausunnot kaikkine asioihin kuulumme liittei neen jätetään menäjänkielisinä Suomen kenraalikuraernöörin mä- lityksellä ministerineumoston pu- heenjohtajalle edelleen toimitetta- miksi asianomaiseen paikkaan. El- lei eduskunta anna lausuntoansa edellä mainitun määräajan kulues- sa, niin asianomaista lakiehdotus ta käsitellääu edelleen ilman sel- laista lausuntoa. Että mapaan kcmsau raapatta edustajia, kansaneduskuntaa, jonka ensimäisiin kunniamelmollisuuksiin kuuluu laillisten oikeuksiemme puo- lustaminen, maaditaan ntaamme perustuslaeille »vastakkaisen yleis- ivaltakunnallisen lain nojalla puo- lestaan myotäraaikuttamaan maamme maltiollisen ja kansalli- sen itsenäisyytemme, sanalla sa- noen koko kansallisen olemuksemme tuhoamistyötä, se tällä hetkellä täyt- tää kansalaisten mielet mitä ma- kamiinmalla ja raskaimmalla huo- lella. Päimä päiraältä näin raaan raaikendet kasraamistaan kasma- mat, joita eteemme miritetään ja jotka meidän on simeellisin moi- min ja henkisin asein kestettämä ja moitettama. Alutta olkootpa ne kuinka suuret tahansa, olemme nia- kuutetut, että eduskunta koettaa parhaan mukaan kulkea oikeuden järkkymätöntä polkua ja matamalla, anvokkaalla taivalla osottaa meille ivihamielisen hallitussuuinmn sor- lotoiinet oikeassa »valossa. Jalul- koon eduskunnan päätös olemaan mikä hymänsä, marmana pidäm- me, että se syntyy ainoastaan sen tietoisuuden ohjaamana, mitä isän- maamine uhattu, peräti raaaran- alainen asema parhaan ymmär- ryksen mukaan kulloinkin maatii. Asia oli sitte esillä uudessa ano- musehdotuksen muodossa eduskun- nassa. Kaksilla maltiopäiraillä työ- raäenasiain »valiokunta on siitä raalmistanut samaan suuntaan käymän mietinnön, joka, kuitenkin raasta raiime istuntokaudella eh dittiin loppuun käsitellä. Ja edus- kunta päätti hallitukselta anoa arm. esitystä inraaliditeettiraakuu- tuslaiksi, joka olisi rakennettu sa- moille perusteille kuin ylempänä mainitun komitean laatima suun- nitelma. Täinä kysymys on siksi suuri- armoineit ja mieltäkiinnittämä, että se helposti houkuttelisi puhumaan enemmänkin kuin mitä tila tällä kertaa sallii. Tyydymme kuitenkin nyt main lisäämään, että komi- tean ehdotuksen mukaan olisi muil takin kuin toisen työssä palmele- millä tilaisuus yhtäläisillä ehdoilla liittyä puheenalaiseen eläkelaitok- seen. Tätä etua eiraät sentään kaikki kansalaiset saisi nauttia, raaan ainoastaan ne, joiden rauo- situlot, silloin kun »vakuutukseen liittymät, eiraät nouse Smk. 2,500 ylemmäs. Eduskunta puolestaan lausui suotamaksi, että puheenalai- f nentyöraäestön inraaliteettimakuu- |tus aikaa myöten raoitaisiin laa- jentaa yleiseksi kansalaismakuutuk- seksi, johon kaikkien, »varakasten kuin marattomainkin, tulisi liittyä, j mutta ainoastaan ne jotka mää- Evättyyn ikään ehdittyänsä tai sitä t ennen tijökijroyttömitji jouduttuaan olisimal määrätyllä niarallisuus- 'asteella, pääsisimät muosieläkeltä 'nauttimaan. Lausuttiin lisäksi se toiiuonlus, että makuutusmaksuja 'saisi suorittaa yhfaikaa suureiil- Työmäeuasiat maltiopäimillii. 11. Liiallinen huoli huomispäimäs- tä ei juuri kuulu meidän kansal- lisiin heikkouksiimine. Eletään enim- mäkseen „kädestä kärsään", ftim lainaksi saadaan, tehdään »velkaa: eletään hetkinen herroiksi eikä pi- detä komaa kiirutta takasin inak- sulla. Pelataan kai, että hiukkanen säästämäisyyttä tekisi meidät mam- monan orjiksi! Sanottu koskee etu- päässä nuorta kansaa: sillä elatuk- sen murhe kyllä aikanaan kiristää enimpiä ihmisiä. Mntta maikea on »vanhemmiten osata, mitä ei nuorena ole oppinut. Tunnustaa kuitenkin täytyy, että puhe säästä- misestä on toisinaan hymin komaa puhetta: esim. perheelle, jonka raiik- kohtiot kaikenkaikkicmsa nousemat tuskin 20^'markaa ylen»n»äs ja jos- sa useat nälkäiset lapsensuut maa- timat raraintoa. Maan kokemus toisaalta osottaa, että sellaisissakin oloissa säästöönpano termeyden päiminä ja säännöllisten työsuh- teiden mallitessa, mielä on mah- dollinen. Seinmoista tarmoa näkee joskus niukintmissakin taloudelli- ^ sissa oloissa. Mutta siiloin täy- tyykin hellittämättä noudattaa sääntöä: älä osta sitä, mikä on hyödyllistä, äläkä sitä mikä on tarpeellista, maan ainoastaan sitä, jota ilman et ravi tulla toimeen. Helposti kuitenkin käsittää, ettei säästäminen siinä taloudellisessa asemassa, jossa meidän työraäes- tömme, kaupungissa kuin maalla- fin, elää, raot tulla miksikään ylei seksi säännöksi, ellei siihen muuta keinoa keksitä kuin kukin yksityisen tahi kunkin perhekunnan oma raa- paaehtoinen säästämäisyys. Tätä tietä ei oke pitkälle päästy siellä- kään, missä sentään paremmin kuin meillä osataan pitää kiinni rahapenninlaidasta: Europan suu- rissa simistysmaissa esim. Sak- sassa on jo parikymmentä muotta ollut moimassa laki, joka säätää pakollisen työkymyttömyys- ja raan- huusraakuutuksen kaikille toisen palmeluksessa määrättyä korkeinta palkkaa nauttimille. Ranskassa on samanlaatuinen laki äskettäin hy- mäksytty. Tämä suuri kysymys on nyt meilläkin astunut päimäjär- jestykseen, eikä oikeastaan muuta puutu kuin arm. esitys, joka saa- tanee ensi raaltiopäiraille. Hallitus näet m. 1004 manhan säätyedus- kunnan anomuksen johdosta, asetti komitean näitä asioita tutkimaa» sekä laatimaan lakiehdotusta. Ko- mitea lopetti työnsä toissa rauon- na, julaistuaau laajat tutkimuksen- sa. Pääasiallisesti se on asettunut samalle kannalle, joilla saksalainen työlväen ausiokyivyttöinyys- ja manhuusmakuutus toimii. Jokai- sen, toisen palmeluksessa oleman miehen kuin naisenkin puolesta tulee miikottain suorittaa mää rätty maksu, nauttimansa palkan mukaan eri suuri: tämän miikko- maksun toimittaa maltiolle työnan- taja, mutta puolet hän sitte pidät- tää itselleen palkollisen tai työläi- sen palkasta. Kenen puolesta tä- mänlaista suoritusta on tehty mä- hintäin 3 muoden aikana (150 miikkomaksua), saa 05 muotta täy tettyään, tahi jo sitä ennen työ- kymyttömäksi jouduttuansa, mää- rätyn rauosi-eläkkeen, jonka suu ruus riippuu raiikkomaksujen suu ruudesta ynnä maksuajan pituu desta. Waltion puolesta tulisi, ko- mitean laskujen mukaan, noin 0 miljoonaa (aluksi tosin raähem- mau) »»»arkkaa »vuosittain panta- maksi tämän makuutuksen hymäksi. minkin erin kuin komitean ehdo- 'tuksessa esitettyinä miikkomaksuina. ! Sosialisteilla on, kuten arra. .lukijat hymin tietämät, ollut täs- sä kysymyksessä alunpitäin omat ! tuumansa, mähintäin 3.~»0 inarkan ! muosieläke jokaiselle 55 muotta täyttäneelle Suomen kansalaiselle, jonka muositulot eimät nouse mää- rättyä summaa korkeainmalle: sa- moin kaikille, jotka ennen tuota ikää omat joutuneet ansiokymyttö- miksi: ja kaikki tämä, ilman että eläkkeen nauttijan tarmitsee sitä marten penniäkään panna likoo- maan. Englannissa on nyt, mä- hän paremmin kuin muoden, ollut käytännössä samansuuntainen elä kejärjestelmä, ja siihenpä sosialis- timme mielellään metooraat. Maan erotlikset tuon englantilaisen ja tämän meikäläisen mälillä omat ! melkoiset. Ensimainittu takaa jo- ( laiselle erääseen määrättyyn ikään > !ehtineelle, jonka taloudelliuen ase-' s ma ei tarjoa toimeentulou ma- !kuutta «korkein- muositulo ä 7Ji<>j > markkaa) määrätyn eläkkeen, joka! - lasketaan käännetyssä suhteessa! ^ hänen silloisiin rauosituloihinsa. ! Ikäraja Englannissa on — 70 i muotta eikä tätä jokseenkin kor- keata ikää ennen työkymyttömyys -tule lainkaan laskuun. Sittenkin j maltion meimt englantilaiseen elä- z kelaitokseen nousemat yli 150 mil- i joonan markan. Meillä jossa eläk- «keensaajain luku yksiu iän perus- teellä ennen sitä työkymyttömiksi joutuneita lukuunottamatta, moi- daan laskea 270 tuhanneksi, tulisi maltion muosittain maksaa yli 100 miljoonaa markkaa eli lähes yhtä paljou kuin kaikki nykyiset maltio- tulot. Englannin raaltiotulot nou semat 50 kertaa korkeammalle kuin meidän, ja sittenkin siellä paljo epäillään, käykö tuo toimeenpantu mauhuusraakuutus ajanpitkään ra- hallisesti mahdolliseksi. Mutta mei- dän sosialistejamme eimät raha- asiat huoletakkaan. He omat suu- ria kullantekijöitä. Yleisiä uutisia. Kaikkein korkeim- mat käskykirjeet. Waltiopäiwäkutsumus. Pietarista, elok. 10 p:nä. (Mirallisesti.) Me Ätikolai Toinen Jumalan armosta koko Menäjän keisari ja itsemaltias, Puolan tsaari. Suo- men suuriruhtinas y. m. ilmotam- me kaikille Suomen suuriruhtinaan- maan uskollisille alamaisillemme, että Me heinäkuu» 7 20 p:nä 190(i mahmistamamme Maltiopäimä- järjestyksen 19:nnen pykälän pe- rusteella olemme katsoneet hymäksi kutsua syysk. 1 14 p.ksi 1010 ko koon ylimääräiset raaltiopäiraät 2 kuukaudeksi: jonka johdosta maltio- päimien jäsenten tulee: ensiksi maltakunnanneuivoston ja malta- kunnanduuman hymäksymän ja Meidän mahmistamamme lain heinäkuun 17 30 p:ltä Suomea koskemien yleisraaltakunnallista merkitystä oleraien lakien ja ase- tusten toisen artiklan nojalla laa- tia tarkat säännökset raaltakunnan- neuraostoou ja duumaan Suonten Suuriruhtinaanmaan edustajiksi malittaraien jäsenten maalista sekä toimittaa näiden jäsenten maali: toiseksi saman lain ensimäisen artiklan seitsemännen kohdan no jalla antaa lausuntonsa seuraa- mistä lakiehdotuksista: muiden Menäjän alamaisten oikeuksiinsa nähden yhdenraertaisiksi saattami sesta Suomen kansalaisten kanssa sekä Suomen maltiorahaston raal- takunnan rahastolle henkilökohtai sen aseraelmollisuuden sijasta suori- tettamista maksuista. Tämän joh- dosta käskemme Me raaltiopäiraäin jäsenten yllämainittuun aikaan saa- puinaan Helsingin katipuukiin Mei- dän hallitsijan tahtoamme täyttä- määki. Nikolai. Pietarhoivissa 27 p:nä heinäk. ^ p:nä elok. 19U> Ministerimaltiosihteeri Langhoss. Kenraaliknwernöiiri Seyn määrätty omaamaan wal- tiopäiwät. Me Nikolai Toinen Jumalau armosta koko Menäjän keisari ja itsemaltias. Puolan tsaari. Suo- men suuriruhtinas y. m. ilmotam- me täten, että Me olemme näh- neet hymäksi kaikkeinkorkeimmasti käskeä Suomen kenraalikumernöö- rimme kenraaliluutnantti Seynin amaamaan Äteidäu nimessämme syyskuun 1 14 p:ksi kokoonkutsutut Suonlen suuriruhtinaanmaan yli- määräiset raaltiopäiraät. Varmemmaksi «vakuudeksi olem me Me tämän omakätisesti alle- kirjottaneet. Nikolai. Pietarhoivissa ~7 pinä heinäk. !> pinä elok. 1!>1«>. MiniSlerimalliosihteeri Langhoss. ^cnnnttori {<•. 9J. Nniiicsalo määrätty tarkastamaa» edus- tajicn »valtakirjat. Korkeimmassa paikassa tapah- tnneessa esittelyssä on senaattori E. N. Nainesalo ivuonna 19<><; auuetuu maltiopäiiväjärjestyksen 21 pykälän nojalla määrätty tar- kastainaan »valtakirjat eduskuu- nan syysk. 1 14 päimäksi kokoon- kutstituilla yliinääräisillä maltio- päiraillä. Ednskunnan esitys määrärahan lisäämisestä uusia rautatie rakennuksia marten hy lätty. Esittelyssä korkeimmassa pai- kassa on hylätty eduskunnan esi- tykset määrärahan lisäämisestä uusia rautatierakennuksia marten ja luokkajärjestelmän poistamises- ta maltionrautateiltä. Samoin on hylätty eduskunnan esitys etu- maksuna ivaltionrahastosta suori tetun >! miljoonan markan siirtä misestä kulkulaitosrahastoon. Sa- ntalla on määrätty, että sanot- tn rahamäärä heti on poistetta- ma kulkulaitosrahaston pääoma tililtä jv sillä hyivirettämä raaltio- rahastoa. 5t e i s a r i Parin Darmstadtin matka. „Berl. Tgblnlle" sähkötetään Tarmstadtista tk. 5 pnä: Menäjän Keisariparin Fried- bergissä oleskelun maralle on lin nan ympäristössä ryhdytty mitä laajasuuntaisimpiin marokeinoihin. Hessenin homimarsalkka Nngern- Sternberg raalraoo persoonallisesti töitä ja asettuu elok. 15 pstä läh- tien pysymäisesti linnaan asu- maan. Kaikki miemärit, jotka las- kemat linnan ympärillä olemaan kaimantoon. on tarkastettu ja raa- rustetaan raskailla rautaristikoil- la. Linnan puuportin sijalle pan- naan rautainen ja kaikki tarpeet- tomat sisäänkäytäraät oit suljettu. Pääkäytäraä »varustetaan sitä paitsi »vielä suoja-aidalla, saman- tapaisilla kuin ennen aikaan käy- tettiin tullietuuksissa. Muuan leskirouraa, joka eräässä linnan puiston »viereisessä ja linnaan kuuluivassa talossa piti täyshoito- laa, sanottiin irti, ja kaikki huo- neet, jotka tuolla roumalla tähän asti m» ollut, jätetään salapolii- sien käytettämiksi. Maltion tulo- ja menoarwio wuodclle INtv. Seilaatin malmistama ttllo- ja menoarraio kulumalle »vuodelle ilmottaa »valtion tulot 144,441,300 markaksi. Wiime »vuonna oliraat ne 131,733,0«>0 n»k. Lisäys oi» siis 12,708,300 mk. l. noin 0,b)1 pros. Lisäys muine »vuonila oli 5,572,000 mk. l. 4,56 pros. Lisäyksen »vaikuttaa pääasiassa kruunu»»n»etsistä 4,700,000 »nar- kalla enei»tynyt tulo, rautateistä 1,700,000 markalla, tuontitullista 2,100,000 inarkalla, palomiinan- malinistuksesta 2,(i80,0()0 mar kalla sekä inallasjuomasuostui»- nasta 50«>,«»>0 markalla eitenty- neet tulot. Menot oivat taasen ilmoitetut 128,404,030 »narkaksi 4 p:ksi, jota »viime muonna »vastaa 122,112,224 mk. 30 p. Lisäys on siis <i,231,805 ,»»k. 74 p., »vastateil noin 5,10 pros. Miime »vuonna oli lisäys edel- liseen muoteen »verraten 8,307,854 mk. 18 p. l. <»,41 pros. Tulo- ja menoarmioehdotus lä hetettiin senaatista raiime maa nantaina kenraalikuraernöorin kans liaan, josta se lähetetään edelleen luultaraasti ensi maanai»tama. Ehdotusta laadittaessa on Wenä- jäi» mii»isterineuivoston jäse»»ille lähetetty korehtuuriarkkeja sikäli kuin työ on edistynyt ja siis me- näläisillä rairanontaisilla on ollut tilaisuus malmistaraasti tutustua tulo- ja meuoarmioehdotukseen, jo- ten sen tarkastus moitai»ee suorit- taa tumallista lyhyemmässä ajas sa. Kaikkein korkein mahmistus »voitanee i»äii» saada ennen H. Ä!:nsa ulkomaanmatkaa ja ehdo- tus tullee takaisin »viimeistään ensi kuun alknpäiminä. Waltiowaraintoimituskunta on jo saanut määräyksen ryhtyä laa- timaan yksityiskohtaista »nenoar- raiota ja »valmistunee se raiimeis- tään syyskuun alkupuolella. Tä- män jälkeen ryhtny senaatti laati maan »vuoden 1911 tulo- ja me- noarrvioehdotusta, minkä esitöihin ryhdytään mahdollisesti jo aikai- semminkin. Esitys kulkulaitosrahaston me- nosäännöstä wahwistett». Esittelyssä korkeimmassa paikas- sa on mahmistettu arm. esitys kul- kulaitosrahastou menosääi»nöstä. (^läkeanomus hylätty. Korkeimmassa paikassa tapahtu- neessa esittelyssä on hylätty kam- reeri P. A. !?>tikbergin anomus saada lakkautuspalkkasäännön mu- kainen eläke, samoii» senaatin esi- tys eläkkeen myöntämisestä kam- reeri Rikbergille yleisten perustei- den mukaa»». Lääuinmaauittarit. Eroa mirastaau ja asetuksen- n»ukaista eläkettä on anoiiitt?)!ik- kelii» läänin läänininaaiiinittari, kainarii»eil»vos Georg 5t'asiinir La- dau. L. on syntynyt 1843 ja ni mitetty miimeksimainittnnn ivir- kaan 1805. 5ioululaitos. Konlnnlihallitiis on jnlistanut haettaiviksi opellajattaren «viran Kuopion sokeainkoulussa :'>0 p:än kuluessa sekä saman »viran sijai- suuden ensi syysk. alusta toistai- seksi ja siksi knnnes »virka ivaki- naisesti täytetääl» l4 p:n kulues- sa, lukien molemmat t. k. 3 päi- ivästä. Koulutoimen ylihallituksen esi- tyksestä on .senaatti rinnakkais- osastojen ylläpitämiseksi erinäisis sä oppikouluissa myöntänyt n», n», mainitut määrärahat: rinnak- kaisosastojen ylläpitmniseksi Kuo- pioi» suomalaisen klassillisen ly- seon 1—3 luokilla 14,000 mk. Koulutoimen ylihallitiiksen esi- tyksestä on senaatti päättänyt että rinnakkaisluokkien perustaniista ja ylläpitoa »varten Turui», Kuo- pion ja Oulun kuuromykkäkoulus- sä myöiinetään 11,025 markan »nääräraha. Samalla oi» senaatti päättänyt alistaa korkeimpaan paik- kaan että sanottua tarkoitusta marten »vastedes »vuosittain ote- taan »nenosääntöön 34,8 <5 mkn määräraha. ^työnnettyjä eronpyyntöjä. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on luotsipääl- likön apulaiselle ,vapaaherra I. Jndreiiiukselle ja luotsilaitoksessa palmelemalle eiverstiluutnai»tti von Bonsdorffille inyöuuetty heidäi? ki- »vuloisuuden »vuoksi pyytämänsä mirkaero. Wiipnrin howioikcns. Uhteen asessorin Mirkaan on ho- mioike»ls esityksessääi» senaatille asettamtt ensimäiselle sijalle hoivi- oik. notarion E. I. Grönbergin ja toiselle sijalle hoivioik. notarion Euk. Sopaseu. Miipurii» hoivioikeuden sihteerii» miran täyttämiseksi senaatille teke- mässään ehdottlksessa on homioi- keus asettanut ensimäiselle sijalle homioik. notario E. I. Grönbergin ja toiselle homioik. notario Euk. Sopasen. Homioikeudeu registraattoriksi nimitti hoivioikeus eilen kanslisti Birger Fagerströmin. Kanslistin »virka Miipurin ho- raioikeudessa on julistettu hetettä- ivaksi 30 päiraän kuluessa lasket- tuua t. k. 10 päirvästä maiiiit- tua päiivää kuitenkaan lukuui»otta- liiatta. Sotilasmiljoonat. Nyt malmistuueesta »valtion tulo- ja menoarraioehdotuksesta oi» kysymys sotilasmiljoonista koko- naan simuutettu ja tähän on syy- nä se, ettei mielä ole hallitsijan päätöstä muoden 1910 eduskun- nan »vastauksen johdosta esitykseen sotilasrahaston tulojei» täydei»tä- misestä. Senaatti oi» sen sijaan alistanut H. Aiajesteetilleei», että julaistaisiin erityinen tulo- ja me- lloarraioi» lisäsäädös, mikä koskisi sotilastarkotuksiin suoritettamaa apnmaksua. Seilaatti on nimit- täin toisaalta ollut sitä mieltä, että on mahdotonta ottaa sotilas- rahastoon pienempää menoerää kuin 11 milj. mk. mikä on mää- rätty armollisessa manisestissa 7 päimältä syyskuuta 1909 sotilas tarkotuksiin suoritettamaksi apu- maksuksi ja toisaalta on ollut mah- dotonta päättää sotilasrahaston menoanviota »vajauksella. Näin ollen ei myöskään ole »voitu etu- maksuna »valtiorahastosta raiime lalrvena raaltakunnaiirahastoon luoivutetjuja 2,000,000 markkaa merkitä menoksi, ,i»i»»kätähdei» soti- lasrahaston nyt laadittu tulo- ja »uenoarraio päättyy 2,000,000 »nar- kan laskettuiin säästöön, ^täin olle»» ainoana mahdollisena toi meilpiteenä on pidetty sitä, että ivnoden 1910 »valtion tulo- ja »nenoarivion ehdotuksesta kokonaan poistetaan »naulittu menoerä, ja näin on »neiieteltykin. Mutta su inalta on maltiorahaston lasketus- ta ylijäämästä tarmittu 9 »uit joonaa markkaa siltä »varalta, että sotilasmiljoo»»ien suoritukseen on tarpeel» lisämaksu raaltiorahas- tosta. Tämän »vuodeii huhtikuulla on senaatti esittänyt korkeimpaan paik- kaan, että »»iistä »uäärärahoista, jotka eduskunta puolestaan on kat sonut tarpeelliseksi kausakoululaitos ta ja erinäisiä siivistystarkotuksia ivarteu »vuonna 1910 ja joiden yhteinen määrä on 8,620,000 mark kaa ei raoida suostuntarahoista suorittaa enempää kuin 6,949,000 mk., teki senaatti kesäkuulla ehdo- tuksen niistä määrärahoista, jotka ennen muita olisirvat suoritetta- raat mainituista 6,949,000 mar kasta. Tämä rahamäärä oi» ky- symyksessä olemassa tulo- ja me- noarraioehdotuksessa otettu hiio- mioon edellämainitui» ehdotuksen mukaisesti. Kun kuitenkin raaltiorahaslon »vakinaisista rahoista kaikkien suo- ritusten jälkeen, niiden joukossa ylimääräisiä menoja 2,5(i5,uoo ja yllämainitut 9 miljoonaa sotilas- tarkotuksia marten, jää 508,91^ »narkan ylijäämä, oi» senaatti esit- tänyt, että iliiden »liitä tarkotuksia »varten, joihin ei riitä määräraha suostuiltarahastosta huhtikuussa ehdotetun jaon mukaml saataisiin muonna 1910 »valtiorahastosta suorittaa yhteensä 320.000 mark- kaa oheenliitetyn luettelon >i»»i- kaan, sanottlt 32u,0»«> „»rk. on nlyös otettu tlilo- ja »nenoarivio- ehdotukseen. S-Z zss s&' OS I &2 Joensuusta ja §F likitienoolta. 1 CT3 SA m Ls' cT CO I »z GS5 &S Poyjoi^-Knrjala» »»aantvilje liiafcutnn johtokiinnn» ko kous pidettiin t. k. 11 pnä. Kokolit- sessa oli esillä m. n», senraaivia asioita: 1> Otettiin huomioon, että maan- iviljelyshallitus oli hymäksynyt karjakkojen jatko- ja tarkaslnskar- jakkojen malmistuskurssin Joen- suun tietopuolisella karjakkokoululta alkamaksi 15 p. t. k. sekä »vah»vis- tanut kurssia »varten laaditin» työ- ohjelmail. 2) Suuremmat rnaarniespäiraät' päätettiii» syyskuui» loppupuolella toimeenpanna Tapion päimieii yh- leydessä Lehinm» kansakoululla ja kalastusuäyttelyn ohella Sotku- massa. Maamiespäimien ajan ja ohjellnan tarken»pi »nääräämine»» jätettiin sihteerin ja hoitoraaliokun- nan huostaan. 3) Araonaisena olemiin karjan- hoitoharjoittelupaikkoihin oli un»- peen menneen hak»:ajan kuluessa saapunut yhteensä 23 hakemusta, jotka kaikki täyttiraät asetuksien määräämät kelpoisuusehdot. Ha- kemuksien perusteella järjestettii»» uudet harjoittelijat harjoittelupaik- koihin seuraaraalla taivalla: Agronoomi Aari Cederbergin luokse Saariniemelle: Olga Lyy- dia Ätäkelä, Ähtäristä ja Elli Sorsa Taipaleelta: Btaanrailj. Pekka Kontkasei» luok- se Hamniaslahteen: Ätikko Hir- monen, Pielisjärivei» Miensuusta: Maaiimilj. P. Nemalaisen luo Kelemälle: Miina Turunen Kon- tiolahdelta: Penttilän homiin: Iida Marti- kainei» Hammaslahdelta, Lyydia Turunen Maltiinosta, Aina Ma- ris Kontiolahden Jiksenraaarasta, Jiva Leskinen Rääkkylästä, A»»»»a Pakarinen Rääkkylästä, Maria Hyttmen Liperistä, sekä ylimää räisinä : ^ida Peitnanen Enon Sariviiigii» kylästä ja Johanna Kallinen Kontiolahdelta: Liperin Harjulaan: Maria Ko- ponei» Liperi»» Komperosta; Ataa»»milj. Oniii Hirmosen luo Nääkkylään: Lyydia Hirmonen ■ Kiihtelysraaaralta, tai hänen kiel-, täytymisensä »varalta Aliina Tah- raa»»ainen Kontiolahdelta; Ä!aa»trailj. I. Tahmanaisen luo Hammaslahteen: Ätiina Mänskä Rääkkylästä: Maanmilj. H. Matasen luo Niit- tylahteen: Olga Maris Kontiolah- den Jiksenraaaralta: Maaiiivilj. H. Nuutisen luo Pie- lisjärmen Märäjälahteen: Aino Kuittinen Liperin Kaatamasta. 4) Sen johdosta, että maan- miljelyskesäkonsuleutti, maisteri A. M. Nieminen oli, tultuaan »väli- tuksi Hämeen—Satakunnan maan- »viljelysseuran sihteeriksi, eronnut seuran palraeluksesta, nostettiin ky- symys siitä, millä tamoin maan- milj.-kesäkoi»sulentin toimi olisi lop- pukesäkst järjestettämä. Km» sih- teeri huomautti, että yksistään paikallisseurain kilpailujen tarkas- tukset meisiraät tämän toimen hoi tajalta koko ajan lokakuun loppuun asti, päätettiin, ettei koetetakaan agroi»oomi-siivistyksei» saanutta »niestä toimeen hankkia. Ätuuten jätettiiii sopiivm» miehe»» tiedusta- minei» hoitoivaliokuitnan asiaksi. 5) Äietsänhoitokonsulentin toin»i päätettiin uudelleen julistaa enti sillä ehdoilla haettmvaksi ennen syyskuu,» loppua. Ilmoitus paii- naan kaksi kertaa pääkaupuugin suurimpiin suomalaisiin lehtiin ja kerran Tapio-lehteen. 0) Äietsänhoidonopastaja Aiig. Hytönen oli ilmoittanut tulleensa ivalitiiksi toiseen toiineen ja pyy- tänyt päästä irti seuraii palrae luksesta, sekä todistusta toiniin- nastaan Pohjois-Karjalassa. Näi- hin pyyi»töihin stiostuttiin ja pää tettiin todistuksessa antaa Hyto- selle hyivät »vieläpä kiittämätkin arivolaiiseet. Toimi päätettiin en- lisillä ehdoilla julistaa t. k. lop- puun meiinessä haettaivaksi ja ilmoituksessa maiiiita, että toimen hoitajan asuinpaikkana on joko Liek- sa tai mieluun»!uin Nurmes. 7) Metsänhoidonopastaja Jlnta- kangas oli anonut, että hänen toi- meiisa järjestettäisiin kokomuotiseksi 100 markan kniikaiisipalkalla ja py- fsai LSÄ B < -t v» Ui w » ^ vs c n v- v» M^» so < U3 S U3 o a 3" S- ST r»