Torstaina 26 p. Toukokuuta KARJALATAR N:o 57 — 1910 jotka jo ennen omat harjoittaneet suomen kielen opintoja, saapua ke- säksi Nurmekseen niitä jatkamaan. Mastaus on lähetetty myöntämä. Anttolan kotitartvesaha. Lautojahan maamies tarmitsee yhtenään hymin monellaipin tar= toituksiin. Lautojen käsinsahaami- nen ou työlästä ja tulee kalliiksi. Siellä siis, missä suurempia höyry- tai mesimoiinaiua sahoja ei ole lä- hellä, tulee usein pula. Mutta tästä epäkohdnstn ivoimat ainakin kaikki puimaosuuskunnat päästä hyminkin helposti, hankkimalla esim. sellaisen kotirarwe,ahan kuin onttolaisilla nyt on. Rahoja ei tarmitse paljon liikutella missä maan löytyy kunnossa olema Ia- kobssonin tai joku muu lokomo- biili — ja, sanokaamme, joku tar peeksi ivoimakas mesiputous. Sa- halaitos kaikkineen päiivineen inak- saa mk. Ja sitä on melkein delpoinpi siirtää paikasta toiseen kuin Jakobssonin höyrykonetta. Maanmiljelysjeuran rakennnsmes- tari !?. Samolainen antaa piirus- tukset ja monttööri Tolmanen te kee rautaosat. Mutta ettei Teidän tanvitsisi sittenkään sikaa säkissä ostaa, niin pistäytykää ensimäi- sessä sopimassa tilaisuudessa jakassa, Mallen perill. talossa, jossa saha on mielä mäliaikaisesti sijoitettuna. Kuntain lainat. zieis. senaatti on nähnyt hy- maksi oikeuttaa Wiekin rukoushuo- nelr.ntalaisten ottamaan rukous huoneen rakentamista »varten 15,000 markan suuruisen lainan 10 muotta pitemmällä maksuajalla. Tubcrkuliimtarkastuksct. Piirieläinlääkäri I. Elis Hän- uinen on toimittamassaan tuber- kuliinitarkastuksessa huomannut, että maanmiljelijä A. E. Tutisen karja on nystyrätaudista mapaa ja muuten erittäin hymh, hoidettu sekä että nametta oli aiman ajan- mukainen. Tilattoman lväestön lainakas- sat. Läänin kumernööri on antamal- laan päätöksellä mahmistanutKiih- telysmaaran kuntakokouksen pää- töksen miime maalisk. 14 pltä, jolla kunta on päättänyt ottaa 100,000 mk. suuruisen pitempiai- kaisen kuoletuslainan tilattoman mäestön lainakassan perustamista marten kuntaan. ^ortatoalan diakonilaitoksesta päästettiin miime sunnuntaina 'Anni Hiltunen Polmijärmeltä seu- rakuunan diakonittareksi Luumäelle. Riikolan W. & M. T. Taimi Tohmajärtvcllä miettää, kuten ilmoituksesta näkyi, kesäjuhlaansa kesäk. 12 p. Ohjelma on huolella harjoitettu ja koetettu saada niin armokkaaksi kuin mah- dollista. Se sisältää kaikkiaan pa- risenkymmentä ohjelmanumeroa. Pääosan tiett)sti muodostaa moi- mistelu, jota onkin marattu run- saasti: mapaa-, sauma- ja rengas- liikkeitä sekä pyramiideja. Wielä mainittakoon näytelmät „Nolla" ja »Tiukalle otti" sekä kumaelma. Toimonne urheilunharrastajien kauempaakin — uskaltaisimmeko — Joensuusta saakka tuleman nuoren seuramme toimintaa, saa- pumalla joukolla juhlaamme, jos- kaan ei katsomaan esityksiämme, joista ei tietysti moi suuria maa- tiakaan, niin ainakin ihailemaan luonnonkauneudestaan kuulua ky- läämme. Siinä toimossa olemme järjestäneet urheilijoille kolmiotte- lun: kuulantyonti, 400 m. juoksu ja mauhditon pituushyppy. Urhei lijat pudistakaa hetkeksi kaupungin tomu jaloistanne ja saapukaa edes kerran kisailemaan raikkaan luon- non helmassa! Ja työhön ja häli- nään kyllästyneet: jättäkää heltei- nen kaupunki ja tulkaa ahmimaan tuoretta lehtien lemua ja tuomien tuoksua! Esim. lauantai-iltana so- pisi jo saapua, että ehtisitte tutus- tua edes Kypärämaaraamme. Eikö tehdäkin kesäk. 12 p:nä humiretki Tohmajärmen Riikolaan? Lämpi- mästi marmasti mastaanotamme ja hauskaa 'lupaamme. Lausuin- me Teidät jo edeltäkäsin sydämel- lisesti termetulleiksi! Samalla toi- momme, etteimät lähiseurat järjes- täisi samaksi aikaa juhliaan. Wielä kerran: termetuloa kaikki! Pohto. Tohmajättven Järwe»ltakaa kirjoittaa meille Moukka: Kaunis ja aikainen kemät on tehnyt meidät reippaiksi ja toimo- rikkaiksi. Nyt on maamiehellä toi- mon kultainen aika, kun hän aika- seen ja hymillä säillä sirottelee sie- mentä peltoonsa. Mutta näinä päiminä on luonto heittänyt kar- maita marjoja toimojen selkeään pikariin. Ainakin tk. 21 päimää masten oli niin koma halla, että se mioitteli kauran oraita useimmas- ta paikasta. Miten lienee käynyt rukeitteukin. Manhat sanomat nii- denkin oleman nyt alimmillaan. Maalaisseura »valitsi opintoret- kille maanm. Otto Karttusen ja August Sundströmin sekä emäntä Anna Tuppuraisen, Maralle maan- wilj. Paamo Erosen. — Nuoriso- seura piti hauskat iltamat hellun- taipyhinä. Opettaja Olga Wäistö piti puheen, jonka mertaista har- moin olemme tilaisuudessa kuule maan. Ohjelmassa oli mielä runo, kertomus ja neliäänistä laulua opettaja Mäistön johdolla, sekä näytelmäkappale »Lukkarin arki työt". Ileisön käytös siimoa ja hilpeää. Lunta satoi Märtsilässä toissa yönä maan ai- wan malkeaksi. Wasta myöhään aamupäimällä lumi suli pois. Näytti hymin omituiselta puut mihreässä lehdessä ja maa mal- keassa lumimaipassa samalla ker- kaa. Paljo hctvosia on kuollnt Nurmeksessa miime aikoina. Ris- timaaran Tolmaselta kuoli hewo- nen taimella eläinlääkärin talliin, Kalamäen Kortelaisen hemonen piti pääsiäisen aikaan tappaa kaup- palassa suolikuumeen muoksi. Lieksa-nlatkalla on kuollut heroo- ilen kauppias Mauraselta ja toi- nen Mikko Heikuralta. Äsken kuoli hemonen ajuri Autti Turuselta kotiin ja Lipinlahden Antti Jko- seita »netsääi». Mujejärmen Väi sänen oli taas tullut mäkitumastan- sa komin huonolla heivosella kaup- palaisteu perunainaita kyntämään; sen keksi äsken perustettu eläinsuoje- lusyhdistys ja nitisti senkin hemosen hengiltä. Mieheltä jäimät ostetut potatit ja romastin takuulla ma- kasiinista saadut siemenjymät toistaiseksi Porokylälle, kunnes hän sai rahaa kerjäämällä mie- rasta hemosta palkatuksi. Kiertokvnlunvpettajikfi ja sc- minaariin aikoiville. Toisessa paikassa lehteämme ole- massa ilmoituksessa kehoitetaan niitä, jotka mähillä kustannuksilla haluamat malmistautua kiertokon- lun ja piklukouluu opettajiksi sekä kansakoulun opettajaseminaarei- hin, ilinoittautunman heti ja mii- meistään ensi syysk. 15 päiivänä Kuortaneen kiertok. jaesisemin.joh- tajalle K. Vesalalle, joka lähettää heti lähempiä tietoja ilmaiseksi. Opettajamirkoihin ja seinin, pää- seinisessä on ollut erinomainen me- nestys. Pcrhenutifia. kihlauksensa omat julkaisseet kansakouiuu opettaja hra Feodor Äiiikkulainen, Sortamalasta, ja opettajatar nti Alina Pesonen, Li- peristä. Muistoja Kaarle X Kustaan sodasta. Viime lauantain numerossa mainittu Kajaanin linnan pääl- likön Sakarias Palinbaumin kirje, koskema kominta Lieksassa tässä sodassa suoritettua tappelua, kuu- luu suomennettuna näin: »Usein on »venäläinen tänä ke- sänä ahdistanut meikäläisiä, mut- ta Jumalalle olkoon kiitos, ilman suurta mäeu hukkaa on heidät lyöty takaisin. Nyt 7 pnä elok. 1657, kui» minäkin olin puuhaa- »nassa hymää järjestystä Pielis- järmelle, rohkaisten ja totuttaen mäkeä rohkeuteen ja järkähtämät- töini)yteen, jouduimme taas teke misiin erään 300 miehen suurui sen »vihollisosaston kanssa, joka mähän aikaisemmin oli täällä ympärinsä pahoin niellastanut, ja oli »vihdoin heidän aikeenaan ryöstää ja polttaa koko pitäjä. Mutta koman kahakan jälkeen meidä»» mäkemn»e tuhosi 85 mies- tä paikalle, paitsi niitä, jotka syök- synvät heivosineen ja kampsuineen jokeen. Meikäläisistä kaatui 8 miestä ja haamoittui 4, jot- ka omat lääkärin hoidossa (Ka- jaanin linnassa). Juinala aut- takoon edelleen! Wäeswllä on kyllä tekemistä sellaisten kelmi- joukkojen pidättämisessä maan rajojen ulkopuolella: kuitenkin löy- lyttää se niitä toisinaan hy- mästi". Viimemainittu lause on main tilapäisesti totta: »venäläisten tor- jujina omat olleet Lieksan puuliu- nan päällikkö, luutnatti Markus Arjvnpoika ja hänen L0 rakuu- naansa, jotka olimat otetut talon- poikien rengeistä ja joita asukkai- den tuli ylläpitää, sekä luulta- masti paikkakunnan harmalukuiset luterilaiset asukkaat. Kreikanus- koijista kertoo Palnibaum eräässä toisessa kirjeessään: »Pielisjärmen ja Liperin ta- lonpojat — muita pitäjiä ei ollut kaan pohjoishnmassa Karjalassa mielä silloin — oivat pyytäileet menäläiseltä lupaa hyökätä Ka- jaanin ja Oulun lääniin; ne omat pahimmat »vihollisemme, sillä he tietämät tiet ja paikat". »Osa rahmaasta ei tahdo enää auttaa, maan pakenee mahdista metsään ja tahtoo lyödä ja hukuttaa up- seerit jotka heitä pitämät silmällä". Luterilaisten kohtalosta hän taas kertoo, paitsi jo kerrottua: ..Jotka eimät heti tahdo an- tautua menäläiselle Käkisalmen läänissä, niitä kiduttaa menäläi- nen kauheasti: hän murtaa kylki- luun toisensa jälkeen ruumiista, leikkaa pois lihan jalkojen alta paljaalle luulle, etteimät he saa karata j. n. e." Toiselta puo- lelta osoittimat Pietari Bra- henkii» upseerit hämmästyttämää ankaruutta. Kuten jo mainittiin kreikanuskoiset suorittimat sodan aikana maksuja sekä Käkisalmeen että Kajaaniin. Palmbaum ker- too, että ruotsalaisten joukkojen upseerit olimat Ilomantsissa ja Liperissä antaneet köyttää ja sitoa kylänmanhimman ja useita ta lonpoikia sekä miedä heidät lei- riin, kunnes olimat saaneet leh- mät ja lampaat ja kaikki mitä ta- lonpojalla oli. Pielisjärmellä oli hänen kuitenkin oiinistunut tor- jua moiset mallattomuudet. Millaisen tilaisuuden keinotte- luunkin tämä surkea sota tarjosi, siitäkin on olemassa muistiin kir- joitettu esimerkki. Saakoon tässä mielä sijansa seuraama ote Palm- baumin kirjeestä: «.,5.-^ »Emerstiluutnantti Drakenstiär- na kirjoitti minulle, että korkean- jalosukuiset maltaneumoskunnan jäsenet omat päättäneet, että hä- nen tulee mäkineen asettua siihen, missä Pielisjärmi ja Liperi ta- paamat toisensa, mäkeä ei mi- nulla ole hänelle lähettää. Kuo- piossa on joukko kulkureita, ka- rannetta sotamiehiä ja porivareita — ensimäinen Kuopion kaupunki oli olemassa Pietari Brahen ai- kana 1<>53—16/8 — jotka oivat oleminansa upseereita ja ottarvat talonpojilta palkakseen kaksi ja kolme tynnöriä miljaa »viikkoa kohti; minun täytyy keksiä keinoja, miten »nenetellä sellaisten kon- imin suhteen. Päällikkö pitäjäs sä ou jonkun merrai» pehmeä, talonpoikain luutnantti on pelkuri ja lisäksi kimuloineii, nimismie hestä he eimät mälitä, romasti ei »voi heille mitään". Muuten mainitsee Palmbaum Kuopion ja Iisalmenkin mäes- töstä, että rahmas inainituissa pitäjissä oli hymin niskoittelemaa ja tahtoi antautua menäläiselle, ellei sitä makamasti ,voitu ehkäis- tä. ,.He omat hymin tottelemat- toinia ja piiloutuivat metsään". Eihän se itse asiassa kumma ol lutkaan, sota ei ole leikkiä: sissi- sota tuopi aina julmia seu- rauksia. Vihollisjoukot näkymät saapu- neen täniie Aunuksesta ja Vienan Karjalasta Monkeri (Jlomant- sin kohdalla ja S o l o k k o i n l u o s- t a r i) sekä Venäjän Ke m i mainitaan heidän lähtöpaikkoinaan. Venäjän Karjalaa nimittää Palm baum Tzimitzin lääniksi. Tzir- nit.s inerlitsee mustaa m unk- kia ja on Höytiäisen rannalla talon nimenä: Sirnitsä eli Sir- nittä, koska siinä seudussa kerro- taan »nuiiioin inunkin asuneen. Palinbaumin T',inut', tarlottaa Solokkoinluostarin päällikköä. Tä- mä luostarihan sc lähetti iniehiä Pohjanmaallekin Pekka Vesasen aikoina, kuusikymnientä »vuotta aikaisemmin. Tuskin tarmitsemlne tässä mai nita, että Kaarle X Kustaan sota ei muuttanut sotimiei» »valtakun tien rajoja. Liperin, Pielisiärmen ja Nurmeksen m. 105(> poltettujen kirkkojen sijasta hämitettiin rau- han tultua pohjoisimmasta Kar- jalasta kaikki kreilkalais-katoliset kirkot ja sen uskoinen mäesto suu- rimnlaksi osaksi siirtyi Venäjän puolelle. Edellisessä osassa tätä kirjoi- tusta oli pari painomirhettä. Nurineksen kappalainen siihen ai- kaan oli nimeltään Laurentius Laureiltiuksen poika Hallitius. Kuhasalon ja Komperon hautuu- maiden «vastustaja ja Liperin pap- pien esi-isä oli Posseiiius. »V!uo- ressa Karjalassa" oleivassa Juho Lukkarisen Liperikirjoituksessa sa- notaan Liperii» kirkko poltettu» m. 1(3(35. Se on myöskin painomir- he, jossa kaksi »viimeistä numeroa omat maihtuueet. O. K. viimalta öuo mesta. Suomcu kysymys lykkääntynyt. Suomen kysyiiiylsen käsitteli) duumassa on esiintulleesta syystä lykkääiitynyt tuoniienimaksi, sanoo S. Pet. Zeit. Koko huomio on kes kittynyt nyt esiintulemaan äänes- tykseen siirtyiniseksi lakiehdotuksen lukemiseen. Suuri jourko lokakuu- laisia aikoo äänestää siirtymistä main siiliä tapauksessa, että halli- tuksen ehdotuksesi» tehdään tärkeitä muutoksia ivapaanneliseen henkeen. M. m. esitetään maatimus suh- teellisistä maaleista. Perjantaina pidetyssä ryhmäkokouksessa, jossa duuman eiitinen presidentti S Ji. A. Hon»jakoiv ja V. M. Rodjaiiko asettuiivat ehdotusta mastusta- maan, tehtiin päätös lokakuulais- tei» enemmistön kannattamaan suuntaan. Tämä päätös ei kuitei»- kaan ole sitoma, sillä pidettiin uusi kokous, jossa keskusteltiin mielä lakiehdotuksen lukemisesta. Suomenkomissionin kertomus on jaettu duuman jäsenille. Suomea koskeman lakikysymykien käsittelyn alkaminen tällä »viikolla ei kuiten- kaan näytä otaksuttamatta. Suomi ulkomailla. Roomasta sähkötetään: Edustajakainarin puhemies on saaimt mastaanottaa »valtak»lnnan duuman puhemiehelle lähetettä- mäksi seuraaman lausunnon. »Allekirjoittaneet Italian parla- meiitn» jäsenet julkilausumat har taan toiivomuksen, että »valtakun- nanduuina säilyttäisi Suomelle sen historiallisen järjestyksen. Esitäm me tämän toiiveen maltakuuuaii- duuman auvoisille jäsenille yksin omaan halusta ilmaista solidari- suuteinnie ja myötätnntoisuutem- me kansalliselle periaatteelle." Se»»raa 45 allekirjoitusta. Nii- den joukossa Enrico Ferri, Ma- ragnoni, Morgani, da Felice, di Palma Bollemborg ja Turatti y. m. Rahaministeri 5iokowtsew ja waltakunnanneuwoston jä- sen Pahlen. Hbl:lle sähkötetään Pietarista: Rahanrinisteri K o k o m t s e m on ministerineumostossa tuonut ilmi mastaisen mielipiteensä Suo- mea koskemaan maltakuntalakieh- dotukseen nähden. Häi» selitti S»lo- mella oleman tsaarin mahmista- man autonomian. Maaw edusta- jat maltakuunanduumassa ja mal- takuunanneumostossa eimät tarjoa Suomelle mitään kormausta siitä. Rahaministeri lausui myöskin eri- ämän mielipiteensä »nuka malta- kuiita-asioihin kuulumain kysymys- ten luettelosta. Se koskee symästi Suomen sisäisiin asioihin ja laa jentaa kuulumattornasti maltakun- talamsäädännön alaa. Se lisää Menäjän lainlaadintalailosten työ- tä, joittenka ilman sitäkin on rocii- kea suorittaa työtaakkaansa. Raha ministeri piti oikeana, että ehdo- tus joko laaditaan uudelleen otta- malla huomioon ne toimomukset, jotka Suomen edustajat sekakomi- teassa omat lausuneet tai että maltakuniiaiilaiusäädäiinön aluetta huomattamasti supistetaan. Tulisi maikeaksi someltaa ehdotus käytän töön. Kreimi Pahlen on selittänyt oleivaii dynasnsista syistä Suo- niea koskeman maltakuiitalainsää- dännön mastustaja. Hänen mie- lestääi» tulisi Venäjäi» hallitsijain traditsionia olla suojella Suomen oikeuksia. Ztuinka monta ääntä „meillä ou" duumassa. »Ruskija Vjedomostin" Pieta- rin kirjeeiiivaihtaja tietää, että duuman oppositsionia, s. o. kädet- teja, työryhn»ää ja sosiaalidemo- lraarteja Suomen kysymylsessä marmasti kannattamat ei ainoas taan edistysmieliset (progressistit) ja niuhamettilainen ryhmä, »vaan myöskin puolalainen kolo. Viral- lifen luettelon mukaan ou näiden yhteenlaskettu äänimäärä 140. Jos edellytetään, kuteu Pietarin lehdet omat kertoneet, että oppositsionia kannattamaan yhtyy myöstin kym- menkuiita ääntä lokakuiilaisista, oii ivaltakunnan laiusäädäntöehdotnk- sen mastustajilla käytettämänään noin 150 ääntä duunran 440 ää- »estä, — edellyttäen, että kaikki omat istiNiiiossa läsnä. Viime päiminä on kuitenkin ollut täys istunnoissa saapumilla enintäin ^50—360 edusniiestä. 5Laltiosihtcerittwirastcon asia- paperien siirtäminen waltio- arkistosta Pietariin. Maanantaina saapui Helsinkiin Hänen Biajesteettinsa Suomen kanslian »vanhempi apulaistoimis- tosihteeri maltioiieumos R. V. Ur- sin ja »valtiosthteerilimirastoi» ar- kistonhoitaja maisteri K. Monen niinisterimaltiosihteerin määräyk- sestä maltioarkistosta ottamaan ja maltiosihteerimvirastoi» arkistoon Pietariin miemään kaikki ivallio- sihteeriiiivirastolle kuuluivat asia- paperit, jotka aikass»mni»r oli jä- tetty Suomen maltioarkistoon. n»ä asiapaperit omat muosilta 1808 -1840. Kurssi kohoaa. Suomen 4', prosentin obligat- sionin kurssi on tk. 18 p. Lontoon pörssissä kohonnut98' ,.:sta09:ään prosenttiin punnalta. uomi-yhtiö» apnlaisjohtajaksi on otettu Kansallispankin Vaasan haarakonttorili johtaja hra K. H. Majaiitie, joka toistakymnientä muotta on toiminut yhtiön asia miehenä Vaasassa. Sineu pikajuna Pietarista I- matraUe. 5iulkulaitosn»iiiisteriö on ehdot- tarnit Silomen rautatiehallitukselle että Pietarin ja Viipurin mälillä pantaisiin kulkemaan öinen pika juna, jolloin pietarilaiset moisimat tehdä matkan Imatralle yhden päimän kuluessa ja joula kautta myöskin helpotetaan yhteyttä Kar- jalan radan kanssa, jolla kulkee paljon turisteja. »iiuri maatilankauppa. Varatuomari I. W. Brummer oi » illyynyt omistamansa Terma- laniinen kartanon, joiika muodos- tamat Termalammen eli Eriks- bergin säteriratsutila n:o 3, Haa- ran perintöaukumenttitila n:o 4, Teirlän perintöratsutila n:o 2 ja Hiiskan perintöratsutila n:o I Ter- ivalamiuen kylässä Vihdin pitä- jää, tilanomistaja Johan Adol- phille. Kauppahinta yli 700,000 nik. Vastaanotto tapahtui heti. Irtaimisto seurasi kauppaa, jonka mälitti Niklas Järnefeltin maan mittaustoimisto. Jälleen aihetta epäillä suoeel- lisyysrikosta. Jyiväskylän kuuromykkäni kou- lussa on äskettäin saatu aihetta epäillä, että eräs mainitun koulun miesopettajista olisi ollut sopimat- tornissa suhteissa koulun naisop- pilaisin». Oppilaiden tähänastiset todistukset sisältämät hymnikin ras kauttamia seikkoja. Asia tulee lä- hiiumässä tulemaisuudessa toden- näköisesti mirallisen tutkimuksen alaiseksi. — Suomal. (Ritvat tahdo tilallisiksi. Tk. 21 p:nä piti kirjoittaa kaup- pakirjat Suomen maltion ja Ver- nitsan lahjoitusmaai» ka»»tatilasta »nuodostettujen pikkutiloin japals- tatilojen ostajain »välillä. Aikoi- iiaan olimat tiluksen torpparit ano ueet, että jos heille annetaan itse näiset, nykyisin miljelemästään lah- joitusrnaasta lohkaistut tilat rvä- hittäismaksuilla lunastettamiksi, niin ne luopumat nykyisistä torp- parioikeuksistaan. Mutta kui» nyt piti kauppakirjat allekirjoittaa, kiel- täytyi 19 torpparia sitä tekemästä. He selittämät tahtomansa pitää torpanmuokrasopimuksensa edelleen- kin, ellei heille anneta tiluksia sa- malla hinnalla, jolla »valtio aikoi- naan on ne ostanut. Metsää he sitäpaitsi eimät tahdo. — Ainoas taan kymmenen torpparia allekir- joitti kauppakirjan. Torppain Vuokrasopimuksista on jälellä 20 muotta. Työmero on torpista niin paljon, että se ra- haksimuutettuna mastaa kolminker- taisesti itsenäisten tilain muotuis- ta lunastusmaksua. Kun torppa- reille huomautettiin, että he nyt tekemät huonon teon itselleen ja jälkeläisilleen, mastasimat he itse kyllä toimeentulemansa ja jälke läiset huolehtikoot omista eduis- taan. Ilmeisesti on joku sosialisti- agitaattori saai»ut miesten mielet muuttumaan — minkä puolueen nimellä lieneekin asiaansa aja- nut. Entisen sitoumuksen nojalla olisi nyt »valtiolla malta myydä tiluk- set toisille ostajille ja jättää nämä kieltäytyneet torpparit torpittakin. itä tuskin kuitenkaan tehtänee. Luultamiuta lienee, että Vernit- an tila »vuokrataan yksityiselle ja ne torppareista, jotka eimät ole tiluksiaan ostaneet, jontnn^ivat te- keniään työmelmollisuutensa ylsi- tyiselle muokraajalle. ^käivin seuraus tästä asian käänteestä oli se, että myöskin ne > tilatoiita, joiden piti saada it- senäisiä tahi palstatiloja Vernit- san mailta, jäimät nyt edelleen tilattomiksi. Monet heistä olimat jo ryhtyneet ivalmistutsiin tilojen sa ivastaanottoa marten, joten heille syntyi tuntumia mahinkoja. Sentähden kuulumat nämä tilat- tornat oleman ylen katkeria noita kaupanteosta kieltäytyneitä torp- pareja kohtaan. Pattkkikawai!us Heinolassa. Pankinjohtaja Allan Hammar- ström oi » syntynyt l!>!74,'tuli Poh joismaiden osakepankin paliveluk- seen 1890 ja määrättiin haara konttorin johtajaksi ensin Ntarian- Haminaan ja 1001 Heinolaan. Kamallukset oivat tehdyt pitemmän ajan kuluessa ja saatiin selmille sen kautta, että Hammarströrn. jota oli ottanut morfunia, joutui lääkärin hoitoon ja matkusti Hel- sinkun Piäniiikön sairaalaan ja . k. 14 p:nä pankki joutui toisen miehen hoitoon. Vangitseminen tapahtui »viime lauantaina. ?urkki uhkaa Tessalian anasta- misella. Wien, pänä toukok. Turkin hallitus on jättänyt Kreikalle ulti- X<?sZkuut-». — Paikkaa on 150 matumin ja maatii, että kuuingas inarlikgg. Vil-ksan on astmtava Irjön on kieltäydyttämä ottamas- ensi Ltokuun 1 päivä. Ia ivastaan kreeitalaisten uskolli- Saarivaarassa Toukokuun 23 suudelimalaa. Vastaisessa tapauk- p:nä 1 t)10. essa ryhtyy Turkki heti toimen- JoMofrtmta. piteisiin Tessalian anastamiseksi. . ? •. Kreikan halliins on pyytänyt lylkäystä kuninkaan poissaolon mueksi. Odotetaan maltojen tule- ivan ottamaan heti Kreeta Hat- tnunsa estääkseen turkkilaisten niaa- innnousun, joka aiheuttaisi heti Koska täu-zgn Roinpp^I-in kan- odansyttymifen. sakouiutslon lc3»'jan!ai(lunkuuto- Konstaiitinopoli, toukok. 21 p. kauppaan ei ssapuuut huuto- Turklilainen eökaaderi, johon kuu- niin tarjotaan uudestaan luu 4 pansfarilaimaa, 2 risteilijää, ensi kesäkuun 3 päivänä maini- miinalaimaa ja 2 kuljetuslai- tu S koulun klc> 10 e. pp. maa, joissa on 1700 sotamiestä lainalla saan ilmoittaa, etta «nontcit a\\a bnnman umliotuu- \xaz\a. Lakiehdstus hyiväksytty muu- tamilla mnittolsiZla. Pietarista, toukok. 18 pnä. Sitomeii kysymystä käsittelemä maliokuuta lopetti kolmannessa is- tunnossaan lakiehdotuksen pykälit- täin käsittelyn. Kahdeksannen artiklan hymäksyi maliolimta Haritonomin komitean laatimassa miiodossa, toisin sa- noen lakien julkaisemisen tulee ta- pahiua ei kaksinaisessa maan yh tenäisessä muodossa hallitseman seiiaatiii kautta ja että edelleen maltakunnanneumoston suomalais ten jäsenten maltuuksien aika alen- netaan yhdeksästä kolmeen »vuo- teen. Sitte maliokuuta määritteli mal- talimnauneumoston suomalaisten jäsenten lumun kahdeksi sensijaan, että lakiehdotuksessa oli ehdotettu yhtä. Valtakuiiuan duumau jäsenten luku määrättiin miiden sijasta nel jäksi jättämällä pois »venäläisen asujamiston edustaja. Tätä paitsi hylkäsi maliokuuta hallituksen chdotukseii maltakunnan duilluai» ja ueumoston suomalais- len jäsenten »valitsemisjärjestykse tä, säätäen, että nämä jäsenet tu- lemat malitsemaai» Suomeu mal- tiopäimät sellaisista henkilöistä, jotka ivastaamat maalilain »vaati- muksia. Lopuksi Markoiv 2 lausui toi- ivoniuksensa Viipurin läänin yh distämisestä keisarikuntaan. Ää nestyksessä tuli tämä toiivomus hylätyksi seitsemällä ääiiellä miittä ivastaan^ täiitäu ohella enelnmistö inyönsi, että on aita yhdistää tei- sarikuntaan lähimmät »venäläisty- neet Viipurin läänin kuusiat. Miiikätähden »valiokunta on eh dottanut jätettämätsi duumasta pois Suomen menäläisten asujan- ten edustajan, se selmiää malio- kunnai» puheenjohtajan seuraa- masta selitykjestä: Lakiehdotuksen se kohta tarkoittaa erityisesti ivenä- läisiä humilaiiomistajia Viipuri,» läänissä. Sillä tamoin ei olisi Suo- men menäläisten etujeii edustusta siitä tullut. Keitä nuo humilan- oniistajat enimmäkseen omat? A- sianajajia, lääkäreitä, y. m. sellai sia. Parhaassa tapauksessa olisi saatu sieltä duumaan kadetti, joka lausunnollaan olisi main loukau nut menäläistä asiaa. Jos tahdo- taan saada näiden humilaiiomis- tajain ääni kuulumille, ou heidän auilettaiva äänestää Pietarin lää- nissä, tahi on Viipurin lääni ero- tettama Suomesta. Tästä myös selmiää osittaiu »niksi Viipurin läänin erottamia sesta puhuttiin. Pietarista, toukok. 19 puä. Duuman maliokuuta Suoinen ky- symystä marten ei ole, tarkastel- tuaan eduskunnan maliokuunan jäsenille lähettämän mastauksen, hamainnut siiuä miiikäänlaisia uu- sia »»äkökohtia, joita maliokuuta ei aikaisemmin olisi ottanut huomiooi». Tämän johdosta ei maliokuuta ole katsonut tarpeelliseksi ryhtyä uu- teen, ensiksi tekemänsä päätöksen tarkastukseen, mutta on lopullisesti mahmistauut duumalle jätettäivän lausuntonsa. Ulkomailta, «a f I WiMS!Z opettajan sfirki Polvijärven kunnan Saarivaa- ran kansakoulussa julistetaan haettavaksi sanotun koulun joh tokunnalla ennen 26 päivää ensi (Iv. S. 1 k. 4 s. 75 mm.) Kuulutus. ia sitä paitsi tykistöä, on lähtenyt % - 8aa . elukoitaan ei tunnetut " I[e - P^Uttönäon englanti- ^ n merelle. lainen laiioasto-ohjaaja, amiraali Villams. Eskaaderin päämääränä tää ed-^vastuun uhalla, sekä sa malla kiellän heinäpeltojen yli M. Sutinen, koulun talonhoitaja. Kunnan valtuuttama. m ^onodon-saari, mivsä se odot- kulkemasta ja tietä pi-äinäst-l. aa lähempiä maaraytjta. ^ l!omppalassa, u 'n 1910. Asema kärjistyy yhä Balkanin nicmilnaalla. ; Siinä koiiserenssissa, jonka suo- ^ jelusmaltojeu edustajat Konstan- - tinopoli?sa »oiiine lauantaina piti- >.vät päätettiin antaa tietoja Kree- tan miimeisistä tapahtumista ja mielentilasta. j otaministeri Mahmud Schem- ■ , , V , , ket pasha, jota nykyään olelsii ka- kiiluman toukokuun vina-alueella, on lähettäuyt ähkö- II»» 1 ™™ ^f 1!o , 10 f-P- sanoman, jossa ilmottaa, että hän e t <*a< • f leipuri ritkasen entisensä talos>a » pÄ ' u - ? " 'llbaman yli- Vitk , sea koakarsälposän jälellä inyi.et _ ^njraiittrt ja etta Haiten 0 ! ev;;a irtainta, niiden muassa * 3u )' e , ( ; 1 l' a ialkeen he »nnkuntmuat yksi lypsylehmä, sekä osake- uskolli)uuttaan ^.urkiu hallitukselle, kirjoja kuin myös epävarmat ^yamnnsteri on »linottanut, saamiset. että Albanian kapinan moidaan. Eero Manner. pitää päättyneenä. | * otaministeriör» tiedonannon inukaau tullaan liikekannalle pane- maan neljä resermiarmeijakuutaa ja lähetetääii heti Kreikan rajalle. ^ Kuusi pataljoonaa oi» jo »natkus-' tauiit .Salouikiiu, josta »uarssi-^ mat rajalle. \ t /''slaimavto on saanut kas-; Maakauppias Tahvo Haarasen tyu lcih;ea ©gecnt merelle. 'kauppatalolla periantaina ensi- Kteitiin kuningas §)qö on päät- tulevan Kesäkuun 10 päivänä tänyt palata Ateuaau maiu uou- kio 10 e. pp. myydään huuto- tamaan siellä olemia perheensä kaupnlia Tahvo Haarasen kon- jäjemä. | kurssipesälle kuuluvaa kauppa- otantiiiisteri Zorkas on seliltä- y. m. t ivaraa: lenlnkikangT^ti, nyt eroamansa, jos kruuuunpriussi reton!:i-», bomssiinis, flanellia, seuraa kmtiugasta kotiin. Ja jos oivina::, huivia, kattonauloja, Zorkas erona, uhkaa ..hajonnut" jännes-koja, kirveitä, la-si- ja sotilasliitto uudella kapiualla. : posiiininstioita sekä 1 käsivoi- Thessaliassa 011 kaikki malmiina mainen nastapuimakone y. m. uutta talonpoikaiskapinaa marten. }'• m. Tohmajärvellä 17 p. Toukok. 1910. Uskotut miehet. (K. S. 2 kj i~ | u — ? aaiosisippj. PII* Lapsia rokotetaan Ltontiolah-! den kunnassa: 1 »ucus. Kiteen kuntakokouksessa Maauautama Ke>äk. 6 pnä Ilt>. Kosäkuun 6 p:nä käsitellään ja 9 e. pp- Paiholassa I. Pajui»ifrv seuraavista asioista: men tatossa n:o >^. Samana p.! MöärZtään henkilöt sadantu- ^ päimällä Jakokoskella M.'hannen markan valtiolsinan ot- Hassisen talossa. Sam. p. tlo 3 j. tamisasiaan. Kenen toimeksi jä- pp. Äiönniii kansakoululla. Sam.' tetään Juurikkakylän kansakou- p. klo B ip. Selkiellä, Eero Eske-Alulle kuuluvan talon hoito? tii lisen talossa. -hin toimenpiteisiin ryhdytään Tiistaiua Kesäk. 7 puä klo 0 e. -tohtori Tikan aitain su«jaami- pp. Kulhossa P. Räsäsen talossa, ssksi kuntalaisien hevosten sär- Saui. p. klo 11 e. pp. litrassa kemisen suhteen ? Olisiko kun- työiijohtajan asuunossa. San», p.! lian puolesta syytä johonkin toi- tlo 1 j. PP. Jiksenmaarassci Wal- z menpitoeseen kansakouiuuopett». kamon Antti Variksen talossa. !i au > palkan säännölliseen sa ami ani. p. klo 3 j. pp. Uudella sa-:^n ? J. Tuhkasen vaatimus Halla, työnjohtaja Partasen luona. kuonan tiedoksi knnnal- SaiN. p. klo j. pp. Penttilän ja hsl-iutakunnan ja tohtori Tikan Niinimaara.l lapset Sirkkalan A. ^»-ka^tusiause kunnan rahaston Varilse.i lesken talossa. Sam. y t - J ~ Tuhk.sen se- llo 7 . pp. V!utalau lapset Mus-! °'7' "y vabsy taanko kunnalhs- I Sfrt j lautakunnan esnmehen toiminta „ l t " .... „ .. f., Ivirkatehiäväinsä suhteen y. m. Keskuvnkkona Stc|ar. b pna «o j Tuh!tasen esitys kär äjäta!on [ , e .' PP- -'loljilian läpi et, .Ihtiitmu-. ,- a kent:uTiisest::i y. m. Luetaan fatjeu talolla, «cim. p. klo 1< e.. kunnaliistilit ja päätetään niiden ^^tolci»! tcip!et, Pctvt(»]su NiYl-| suhteen. Emäntä M. Pennasen U)kid. toCim. p. klo 12 päiio. ShtN-i ,jyy n tQ päästä pois Haarajärven uasniemellä H.^ Raassman talosi a. ^fcansakoulujohtokunnasta. E.Hei- ' ' ' "" 1 non pyyolö päästä uuden maan- iant. p. klo ä j. pp. Lehmossa Pekka Mutasen talossa. Perjantaina Kesäk. 19 piiä klo e. pp. Varparaiinalla I. Rä- tien rakennustoimikunnasta, sekä saman tien työnjohtajatoimesta. Yhden jäsenen vaali Närsäkkä- öi)N talossa. Sam. p. klol^päim. Iän kansakoulun johtokuntaan, ^iomppalan homilla. Sam. p. klo Kansakouiutonttimaan ostami- 2 j. pp. Romppalan päätylässä, sesta Riihikylän koululle. Luor- lahden kansakoulun laittamisesta parempaan kuntoon. Raittiuden ystäväin esitys katsotaanko hy väksyttäväksi väkijuoniain kul jetus rautateillä. Kiteellä Toukokuun 21 p:nä 1910. Tuho Kankkunen. (K. S. 1 k.) pp. Romppalan päätylässä. Junnu Romppasen perill. Sam. p. klo 4 j. pp. Puson Sutilassa. Sam. p. klo <> j. pp. Heraniemellä Kettulassa. Maanantaina Kesäk. 20 pnä klo 10 e. pp., Ahoilla S. Lukkarisen talossa. Sam. p. klo 2 j. pp. Kir konkylän ja Pyytimaaran lapset, rokottajan kotoiia. Tarkastukset toimitetaan seuraa- malla miikolla samoilla aikoina ja samoissa paikoissa. Kontiolahti, 24. 5. 1910. Lasten rokottaja. (K. S. 1 k.) auppias Erik Parviais-vaina- jan jälkeenjättämästä omai suudesta perukirjoitus pide tään Hammaslahdella vaina jan kauppatalotta 3 p. Ke säk. 1910. — Asianomaisia pyy de! ään saapumaan mainittuun tilaisuuteen. Juhana Parviainen. H 1 Ilmoitus. Kaikki, jotka ovat tuoneet kellonsa korjattavaksi allekir joittaneelle, niin perikööt en nen Kesäk. 1 päivää tahi sen perästä talostani kel os^ppä R. Ruusulta, sillä liikkeeni muutan Viipuriin, Karjalankatu 14. Emil Bruns. (£, g. 1 k.> Venäjän kurssi on tänään . — 266: 66V3 3 kte. . . -- — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk. p. Mk. p Lontoo a/7. . . 25; 39 25: 22 3 kk. . . . — — 25: — Parite! a/V . . 106: 60 100: — S kk. . . — — 99: 30 Antverpen a/v . 100: 30 70 3 kk. . . — — 38: 81 Berlin a/v . . 123; 80 123: 30 3 kk. . . . — — 122: iO Lybekki a/v . . 123: 80 123: 31 u 2 kk. . . . — — 122: 10 Hampuri a/v . 123. 80 12!!: 3 ) S kk. . . . — — 122: 1>) Frankf. a.M. a/v 123: 80 123: 3 J 3 kk. . . . — 122: 10 Amsterdam a/v 209: 90 —: — 3 kk. . . . ; 206: 20 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a/v . 139: 20 155: 70