Lauantaina 19 p. Helmitomta KARJALATAR N:# 20 — 1910 hoojana, sekä Sergei Leskinen, Wa sili ja Irina Hodju, Dmitri ja 'Alina Kolju sekä Marsa Leskinen^ pesiin ^eskis-mainajan oikeuden omistajina, ynnä riva Nohrström sekä Torsten ja Elna Emilia^ Ny inan kuin myös ivaratuomari Jwar Poppius ja apteekkari Frans Bern hard 5tnissund, Hedlundin konkursf pesän toimitsijoina, sekä tilanomis Kosonen melivotettaisiin yhteisesi rahi kenellä maroja oli seurakun nalle ivahiiiqonkorivauksena suori! lamaan n,k. !)4 p. korkoi neon ynnä oikeudenkäyntikulut, kuulusteltaessa hra ^luminen ja hänen asiakumpvaniusa roäitti luät, että Auminen, Lindroos, Sa- lonen, Leskinen. Nohrström, -Uyi.ian, Hedlund ja Kosonen oli mai Laukkasen tehtyä maraiikon yksinomaan edellämainitun takaus sitoumuksen nojalla takausmiehinä e.kä inakoilsijoina toistaiseksi jat- kan.eet urakkatyötä, .Hosia nämä yenlilof, sen kautta että Ioei'.suun ''enrakunia sitten malmontapäiivänä Laamasen konkurssissa l«> p. lokak luin oli laiininlyönyt malmoa nraUakontraiiliin perusruivaa saa- laivaansa, olimat tulleet lvapaiks takauksesta ja niin ollen oliivat oikeuletut jättämään urakkatyön teske.i, ja ,vastnstiwat kmuietta Zen lisäksi toiset heistä mielä huo- inaulliivat. eltei seurakunla ollut pul)eenaolcwaa heille tuntematonta saalaivaa ivalrvoiiut Salosen ja ,"V Lec-fiscn jälkeen olleissa muosi- haasleissa, Siten seurakulita oli senkin kautta menettänyt heitä ivastaan kannemaltansa asiassa. Täniän jälkeen Smvonlinnan raastii'.vanoikeus julisti -ö p. heU mif. 1!>"7 päätöksensä ja katsoi että seurakunta oli laiminlyönyt ivalivoa Talosen ja Leskisen sitou- inuksesla johtumaa saatamaansa näiden jälkeen olleissa wuosihaas- leissa sekä mainittujen mainajain oikeudenomistajat sen kautta oli- wat tulleet mapautetuiksi puheena- olemasta sitoumuksesta, eikä seura- kunta masten^ muiden mastapuol- tensa kieltoa ollut »voinut toteen- näyttää sen ivahinaon määrää, joSta nämä laiminlyömisensä kaut- la täyttää urakan olisimat melmol- liset seurakuniialle korivausta suo- rillamaan. Naastuivanoikeus stteii hylkäsi kanteen ja welwoitti seura kunnan suorittamaan mustaajille oikeuskuluja yhteensä 400 mk. Joensuun seurakunta metosi täs- vaastumanoikeuden päätökses- lä Viipurin homioikeuteen, joka oii tutkinut asian ja antanut pää töksensä kuluivaii helmikuun 10 p Hoivioikeus on katsonut asiassa seliville käyneen, että Anders Au- ivinen, Kaarlo Lindroos, Juho Salonen, Jefim Leskinen, Oskar Hedlund, Petter Juho ^Kosonen, 7,da Hulda Emilia Siohrströni ja Torsten ^tyman oliivat Laukkasen jouduttua konkurssiin 1901 pitä- missään kokouksissa ^päältäneet yh- teisesti täydentää Laukkasen kesken- jättämän rakennusurakan ja heti sen jälkeen seurakunnan rakennus- toimikunnan suostumuksella ryhty neet jatkamaan rakennustyötä ke- säkimhun 1902, jolloin he siitä oli- ivat omasta alotteestaan luopu- iieel, sekä että rakennustyön lop- puunsaattaminenurakkamälipuheen mukaiseen kuntoon oit seurakunnat- le tuottanut kustannuksia yhteensä ■">:>,028 mk. 94 p. yli alkuperäisesi! soivitun urakkasuinnian, johon näh- den ja kun seurakunnalla ei ole ollut aihetta walwoa Laukkasen kanssa tekemänsä urakkakontrahdin johdosta mitään ^saamista Lauk- kasen konkurssissa, koska.Auivinen ja hänen ylempänä mainitut myö- täpuolensa jo emien Laukkasen kon- kurssissa pidettyä wakwontaa oli- wat rakennustyöhön ryhtyiieet, ho- ivioikeus, joka pitää näytettyiiä, että Juho Salosen ja Jefim Les- kisen edellämainitut oikeudenomis tajat Salosen ja Leskisen jälkeen toimileltnssa ivuosihaasteissa oivat saaneet tiedon Salosen ja Leskisen puheeiiaoleivan takaussitoumuksen johdosta heille mahdollisesti koitti- ivasta korwaus>velwollisundesta, harkitsee oikeaksi, muuttaen raas- tuivaltoikeuden medonalaisen pää- tökseii, ivelivoittaa Anders Auivi- sen, Kaarlo Lindroosin. Emilia Charlotta Salosen, omasta ja ala- ikäisten lastensa puolesta, Hugo Tauno Salosen, Otto Ardivid Sa losen, Viktor Jaatisen, iviimemai- iiitun Emil Juhana Salosen hoi- hoojana, Sergei Leskiseii, Masili jwanoss Hodjun, Dmitri Alekse- fejeff Koljuii, kahden miimemaim- ritn ivaimojeitsa Irina ja Anna Leskisen edusmiehenä, Marsa Les kisen, Ida Hulda Emilia Nohr- strömiit, Torsten Nymanin, wai- lvonsa Elna Emilia Nymanin edus- miehenä, Oskar Hedlundin kon- kurssipesän ja Petter Juho Kososen yhteisesli tahi kenellä heistä on maroja Joensuun kaupunkiseura kunnalle suorittamaan maaditut •">3,628 mk. 94 p. miiden prosen tin korolla oikeudeitkäynnin alusta cli <> päiiväslä lokakuuta 1905 lukien, mutta saa Joensuun kau- punkiseurakunta asian laatuun näh- den itse kärsiä kulunkinsa oikeuden- käynnissä. Zoeusuttn suomalaiselle konlnllc koulutalon rakentamista marten on senaatti 1910 muoden meno- armioon päättänyt ottaa 200,000 mkan määrärahan, jos maltion tulot sen myöntämät. -Äkkiä kuolleen kerrotaan Nurmeksen Sammolla erään myllärin. Waimo oli kuul- lut _ yöllä main muutamia korah- duksia ja kun hän oli rumennut tarkastamaan, oli mies juuri hen- kensä heittänyt. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Maapoliisit. Wanhempi poliisikonstaapeli Pol mijärmen ruununnimismiespiiriss P. H. Rissanen on lääiiiii kuiver liöörille osoitetussa anomuksessa pyytänyt että hänen ivähäinen palkkansa ">5>0 in. muodessa ko rotettaisiin 9«>0 markkaan ivuo dessa. RaittiuScsitelmä. T. k. 13 pnä esitelmöi tohtori Matti Helenius-Seppälä Nurmes kauppalänlalolla klo 1 päiivällä snnrelle kuulijakuiiiialle. kieltola kimme kehityksestä aina seii nykyi seen ivaiheiseen asti. Lämmöllä ja suurella asiantuntemuksella esitti puhuja niitc näkökohtia, mitkä ivaikuttiivat seii, että kansa mähi telien alkoi tajuta, ettei tuo luu tu ..elämän mesi" — mäkijiu ntat — ollutkaan elämän, maan uolentaii nestettä. Wasta miime muosina on tiede tullut amuk raittiusmäelle, tuomiten alkoholin mahiiigolliseksi pienemmässäkin määrässä itailtittuna. — Tarkkaa maisina kuunneltiin tätä harmi naisen hymää esitystä ja moimak ailla käsieiipaukutuksilla palkittiin puhuja. .xuii Nurmes lähimpine pitäji neen on muodostanut oman rait tiuspiirilt, niin heti esitelmän jäi- een jäi pieni joukko raittiusrväkeä valitsentaan Nurmeksen raittius ziirille piiritoimikuntaa, johon ma ittiin: rouiva 'Aiini Söderströin hra Damslen Rautamaaralta opettaja Erkki Peltonen, pankin ohtaja Juho Pitkänen, urkuri I Z. Ristiharju ja opettaja Wäiiiö Hakala. Khra Tamsten ja op Peltonen eimät olleet tilaisuudessa läsiiä, mutta toiivottiin heidän maaliin suostuman ja sen muoks zäätettiiii heille heti asiasta ilmoit- taa ja pyytää ottamaan toimi ivastaan. Wielä illalla klo 6 pnhiti toh- ori H.-S. W. P. K:n iltaiiiissa m. m. ulkomaitten kieltolakitaiste- luista ja raittiusmäeii samvutuk- ista siellä. Paljon oli nytkiii kuu- ijoita. — Luulen inoiie» tulleen näittenkin esitelmätilaisuuksien kaut- a makuutetuksi raittiustyön oikeu- tctuista maatimuksista. Toiivot- amaa olisi, että tohtori Helenius- Seppälän käynti paikkakunnallam me olisi saanut raittiusmäen eloi- ämmäksi ja kuulijat myötätuntoi- iksi raittiuspyrkimykstlle. Sydä- mellineit kiitos käynnistänne ja armokkaista esiteliitistänne tohtori Helenius-Seppälä. W. P. K:>i iltamat onnistuima mallan mainiosti, eikä ihntekään un saatiin niin arivokas ohjel- manlisä, kuin tohtori H.-S. esitel- mä niihin, muuteiikin oli ohjelma zymili malittu. Rahallineii tulos "olmattasataa markkaa. Kaletvalajnhlan »vietosta on nostettu puhetta Nurmekses- 'akin. iiteen kuntakokouksessa tämän ktmn 1 p:nä käsiteltiin! Raittiuden ystäiväin pyytäniää 100 mk. aivustusta ei katsottu moi- taivan kunnan maroista myön- tää. Eläinivakuutusyhliön sääntöihin hymäksyttiin lisäys, että yhdistys ei saa alottaa liikettään ennenkuin Iivosia ja nautaeläimiä oii ilmoi- tettu makuutettamaksi yhteensä 30,000 mk. armosta, ja että yhd. oiminta lakkaa, jos makuutus, umma pysymästi alenee mainit- tua armoa pienemntäksi. Kangasjärmen kansak. johtokun- nan jäseniksi, I. Matikaismaina- jan sijaan, malittiin mainajan poi- a Jaiine Matikainen kuluman ivuo den loppuun. Kunnallislautakunnan muosiker- ornuksen suhteen päätettiin muis utuksena, että siinä olisi maimais- talon tuloista ja menoista mitä 'arkemmin mainittama, esim. myy- tyjen sikojen hiiiiioista, kylivön ja adon suuruudesta y. m. Täydelliiieii tilimapaus myön- nettiin ainoastaan kirkonkylän ja Matkaselän kansakoulutileistä, mut ta Riihijärmen, ökärsäkkälän ja ' kiteenlahden kansak.tileistä sekä ainajymästön tileistä ehdolla, että !aikki tilintarkastajain lausunnossa olemat muistutukset omat tulleet marteenotetuiksi ja tilit niiden mu- kaan korjatuiksi. Selitystä antamaan kumernöö- rille usean Närsäkkälän y. in. ky- listä tekemääit malitukseen uuden maantien keon suhteen, malittiin lautamies I. Btultanen Ruppo- maarasta tahi 'valtuuttamansa. Rak.mestari P. Kautoseu lasku matkakuluista, Smk. 28: 90 hy mäksyttiin maksettamaksi. Muuta laskua hän ei saa esittää kun- nalle. Malliomvun nostajaksi kansak.- taloja marten malittiin: Juurikan koululle tal. R. Hurskainen, Pu- hoksen kaupp. O. Wahrinan, Kan- gaskylän tal. P. I. Tqiikkynen ja Kiteenlahden kaupp. M. Björn. Kunnan asiamieheksi kaupp. P. Liimataisen ja uuden maantien rak.toimikunnan mälisessä jutussa täkäläisessä kihlak.oikeudessa, johon kunta on haastettu kuultamaksi, malittiin tal. I. Kankkunen Rup- pomaarasta. Päätettiin tilata 1 mkt. „Kun- nallislehteä", jonka maimaistalom- me johtajatar tilaa ja toimii pos- tista kuntahuoneelle. Kunnalliset ilmoitukset päätet- tiin julkaista edelleenkin ..Karja- lattaressa", ..Karjalait Sanomis^ sa" ja ..Rajamahdissa". Päätösten tekeminen siitä, mon tako työpäiivää teiikaa kohti käy tetääii uuden maantien tekemiseen tänä muonna ja ajetaanko soraa tämäii talmen aikana uudelle maan tielle, jätettiin siksi kunnes saudaan hra kuivernöörin päätös sanottua lyötä koskeman närsäkkäläisteit y m. »valituksen johdosta. Uuden maantien rakentamisen suhteen toimineiden henkilöiden palkkalaskuista päätettiin päimci palkka alennettamaksi kahteen mark kaan ja kyytirahaa ainoastaan yhdännepäin. Lautamies ehdokkaiksi O.Jump pasmaiiiajan sijaan malittiin talp Alitti Toropainen Päätyöltä ja tal. Juho Rouivinen sekä talp Viktor Toropainen Kiteeii ky Iästä. Illmen muokralautakunlian raa rajäseneksi I. Matikaismainajan sijaan ivalittiiit ivainajan meli ^iaiti Matikainen Kaiigaskylästä Rääkklilästä. ?Kääkkyläii Nuijan muostkokous pidettiiit t. k. 13 p:uä kaupp. P Kankaanrinnan talossa. Aluksi piti Nuijan esimies m misnnes E. Kemppainen lyhyeh kön puheen. Seiijälkeen malittiin kokouksessa puhetta johtamaan mai iiittu Nuijan, iviime muotinen esiinies, joka luki muosikertoinukseii ja tilit. Johtokunnalle ja raha »varainhoitajalle poliisikonstaapeli E. Hirmoselle myönnettiin täydel inen tilimapaus. Johtokuntaan malittiin sitten poiseroamien sijaait melkein kaikki entiset jäsenet unbel leen. Säästössä olemat rahama rat päätettiin tallettaa kunnan sääs töpankkiiii. — Sennalla pidettiin Nuijan johtokunnan kokous, jossa malittiin puheenjohtajaksi uudelleen niinismies E. Kemppainen, m a ra puheenjohtajalsi op. A. Pesonen irjuriksi ja rahastonhoitajaksi po iisikoiist. E. Hirmoneii. Tilaisuudessa saatiin kuulla miu- unsoittoa pianonsäestyksellä, sekä yksiäänistä laulua. Toimokaamme, että Nuijan toi- niintä edistyisi edelleenkin, mieläpä nionta kertaa ivilkkaammaksi kuin nyt ensi muotenaan. kipinästä se tuli syttyy. Ilosanoman aimat nurmekselaiset paljon huol- ta tuottaneen sataman ja rauta- ien ristiriitakysymylseen. Tie- ja ivesirakeiiiiusten ylihallitus on näet suostunut nurmekselaisten pyyn- töön, että alikäytäivä tehtäisiin aimarannan kohdalle. Tosin se tulee maksamaan useita kymmeniä uhausia, mutta ivälttämätön se olikin. — Mikonsalmeii yli ei saa- tu rautatien yhteyteen hemossiltaa "en ivuoksi, että silta oli jo ennä- tetty tilata ulkomailta. Cdnskunnan kokoontnlttinen. Senaattorin ja senaatin talous osaston jäsenen Saarikosken toi- meksi on arm. annettu maltiopäi- mäjärjestyksen 21 §:n nojalla tar- astaa kokoontuman eduskunnan jäsenten maltakirjat. Wiipnrin hotvioikeus. Nlimääräisteii mirkailijain palk- kaarniseksi on senaatti Wiipurin homioikeudelle myöntänyt 1 (>,8 <)0 mkan lisämäärärahan. .slertomus diakonaatti- toiminnasta Rääkky-- län seurakunnassa w. 1009. .^Tehkää teillenne ys- tämiä määrästä mam- monasta, että koska te tarivitsette, niiii hekor- jaamat teitä ijaiikaik- kisiilt majoihin." Luuk. 10: 9. Mammona- ja määrä mammo na-sanoilla on raamatussa ama huono kaiku, syystä että nämä "aitat tuomat julki kuinka ajallinen hymyys, silloinkin kun se on oi- eudella saatu eikä ainoastaan illoin kilin se on lainivarjolla tahi määryydellä hankittu, oli ivaaral- inen ase mihollisen kädessä eksyt- ämään ihmisiä pois elämästä umalasta tahi edelleen kahlehti- maan niitä, jotka ennestään omat ydäinensä tähän katoomaan maa- maaii ja sen menoon kiinnittä- neet. Sentähden Herra maroit- aa: älkää tamaraa kootko maan päällä, kussa koi syö ja ruoste raiskaa ja kussa markaat kaima- mat ja marastamat, maau koot- kaa teillenne tamaraa taimaassa. ;a tätä rakkaan Vapahtajamme ehoitusta pitäisi meidän useasti aarnata, syystä, että ihmisten ydämet tahtomat näinä miimeisi- nä aikoina tulla yhä enemmän ja enemmän raskautetuksi ylensyömi- 'ellä ja -juomisella ja elatuksen inurheella. jtieltämätön tosiasia ainakin on, että ihmiset juoksemat enempi maallisten kuin taimaallis- ten tanzarain jälkeen. Sanoimme äsken, että mam- mona-sanalla on huono kaiku. Eikö sitte ajallinen hymyys ole- aan Jumalan hymää antoa. On, rakas ystämäni. Mutta sinun ulee oikein tätä lahjaa hoitaa, miljellä. Sinun tulee mennä ja myydä tavarasi ja jakaa maimai- 'ille, sinun tulee käyttää ajallista lymää niin että sinä sillä Juma- an kunnniaksi palmelet lähimmäis- cisi. Meillä on tähän aina tilai- suutta kodeissa ja perheissä, mut- ta ei meillä ole aina tilaisuutta näin järjestelmällisesti tehdä, teh dä sitä pitkittymästi ja tehdä niin, että köyhäin ja sairasten asia tu- lee taidolla, hellyydellä ja rakkau- della yleisemmin malmotuksi. Jot- ta hymäntekeiväisyystoimenpiteet tulisimat tällaisiksi, niin näissä tarmitaaii paljon rukousta ja Ju- malan sanan Ivaloa ja tätä kaik- kea saadaan masta silloin kuin amuliaisuustyö tehdään Kristuksen seurakunnan puolesta ja ni- messä. Me emme kiellä, ettei maail- mäntin lasteii taholta ja taholla tehtäisi paljon hymää. Mutta jos hymäiitekemisellä ei ole Kris tuksen rakkaus pohjana ja ihmis- ten sielujen maittaminen Juma lalle tarkoitusperänä, niin sillä ei ole sitä kaiitamuutta kuin on sillä' työllä, mikä tehdään silmälläpitäen jumalan kunniata ja ihmisten sielujen autuutta. Jos sinä rakas ystämäni tämän käntät, silloin sinä myöskin käsi- tat, että hymäntekeminen kuuluu kristillisiin amuihin, joista on etua ei ainoastaan sille, joka sitä osakseen saa mutta myös sille, joka sitä harjoittaa, ja tämä etu tulee tekijälleen itsekunkiu hymäksi ei ainoastaan iviimeisellätuomiol- la, mutta usein myös jo tässä maailmassa. Ja siitä syystä Wa- pahtaja omiansa usein tähän ke- hoittaa, samalla kuitenkin teroit taen, ettei tätä tehtäisi ulkokullai- suudessa ilman uskoa ja ilman rakkautta ja että tehtäisiin niin, ettei maseii käsi tiedä mitä oikea si tekee. Tähän suuntaan on koetettu tässäkin seurakunnassa suunnata se diakonaattitoiminta, josta tässä alempana pyydetään selkoa tehdä. Wuoden 1909 tilien mukaan on rahastossa ollut Edellä kerrotuista tileistä myös näkyy, että yksityiset Rääkkylän seurakuntalaiset omat mapaaehtoi sesti keränneet karkotukseen suuria summia, eikä tämä ole ainoa muosi, sillä toimeen on jo muodes ta 1907 alkaen mapaaehtoisia >va roja kysytty. ?!yt alkamat kuitenkin entise säästöt mähetä, joka asia pyyde tään asettaa rukouksessa Herran eteen ja Herran seurakunnan eteen. Tiakonaattitoimikuntaan oma kuuluneet itseoikeutettuina seura kunnan molemmat papit: kirkk» herra E. Blomberg puheenjohta na ja pastori K. A. Lauri toimit sijana ja rahastonhoitajana, rou mat Hilda Hirmonen ja Emma Lauri, neiti Helena Hirmonen kauppias P. Kankaanrinta ja suu tari Matti Kurki mäkinaisina jä jeninä sekä marajäseninä emännät Anna Puhakka. Maikki Turtiai nen ja Ema Kemppainen ynnä opettaja A. Pesonen, joka mii meksi mainittu yhdessä kanttori A. E. Saarelaisen kanssa oii myös ma littu tilientarkastajaksi. Rääkkylässä, 15> päimäiiä hei mikuuta 1910. Tiakonaattitoimikunnan puo lesta : Si. A. Lauri. Tuloja: säästöä miime tilistä: Rahaa kissa -ääölöpan- Smk. 5~) 8: <>0 Sunnuntailui!?mista Imnalallineu wiisans. l. Tuloja m uo- den aikana: Myyjäisistä " 1909 . . . '. Dt y y jäisten ivir- mokkeista . . . Säästölaatikosta 1909 . . . , iollehti kirkossa " V 1909 .... E l o juhlista J 1909 .... äästö laatikosta ,, 1909 . . Hoitopäimistä 31 1909 . . . ; Kankkuselta . 1909 . . . ; Korkorahoja Sääs töpankista . . 113: 16 15: 20 10: 08 0: 3' 140: 7.9 r»: 91 12: 18: 84 Summa Smk. 889: 73 Menoja: Matkarahaa diako nissalle . . . Postirahoja. . . Ompelutarpeita Lääkkeitä.... Tiakonissan palk kaa iakonissan asuu- tomuokraa . . !mk. 10: I 44: 94 530: 80 120: — Mteeusä Smk. 717: '»9 II. Säästöä enj tiliin: Rahaa säästöpait- Smk. liahaa kassassa 109: Summa Smk. 889: 73 diakonissan päimäkirjan mu aan on hän muoden aikana hoi- taiiiit 209 eri sairasta lyhemmän tahi pidemmän aikaa. Satunnaisia kuume-, hammas- ja päänsärkytapauksia on ollut i7, lamantautisia 4, silmäsairaita 11, kaularöhkäisiä 5, erilaisia mat otautia potemia 17, kormaruisku- tuksia tarmitsemia 14, inflnensas- "a 5, riisitautisia ö, reumatismi- ia 10, keuhkotautisia 4, aimotu- berkuloosia sairastamia 1, keilhko- uumeessa 3, umpisuolen tahi matsakalmon tulehduksessa 6,meto- tautisia ö, palaneita 1, hinkuys- ässä 9, hoitanut 20 henkilön haa- moja, paiseissa ja rohtumissa ol- eita 12, hermosairaita 2, tuli- rokkosia 7 ja tuhkarokkosia 31 heu- ilöä. Tämä luettelo on jo kylläkin pitkä. Mainitsemista ansaitsee mielä, että diakonissa piirilääkärin, ohtori S. F. Parmiaisen erityi- estä määräyksestä on kokonaista 14 muorokautta ollut hoitamassa erästä tulirokkoa sairastamaa hen- kilöä ja että hän on miipynyt yh den kerran 8 muorokautta, toisen kerran 7 muorokautta j. n. e. sa- maa sairasta hoitamassa. Kun kaikki sairaskäynnit luetaan hän käynyt sairasten luona 249 eri kertaa, puhumatta käyn- neistä maimastalolla (4) ja pyhä- koulupidoista (9) sekä manhojen ja köyhien luona käynneistä (12). Nllä kerrottu jo puhunee puo- lestaan diakonissan tarpeellisuu- desta ja siitä työstä mitä hän on tehnyt. Se myös osottaa, että diakonissa Aino Pekkarinen, joka on ollut Rääkkylän diakonissana, on onnistunut maittamaan seura kuntalaisten luottamuksen ja rak- kauden. Erään kuuluisan lääkärin ja luonnontutkijan tapana oli luon toa ja ihmemoimaa katsellessaan usein puhjeta sanomaan: „Oi tuo- ta Jumalan rikkauden ja miisau- den ja tunnon symyyttä!" Rooin 11: 33. Tuo mies näki Jumalan teoissa suuren käsittämättömän miisauden. Tosiaankin, jos sil- mäilet luomakuntaa ylöspäin ja alaspäin, tapaat kaikkialla suures- s a tai pienessä, iviisauden symyyt- tci, jonka edessä järkesi seisahtuu ja sinun on huudahtamiiren: kuka on Herran inielen tuntenut, tai kuka on ollut Hänen neumonan- tajansa? Luo silmäsi taiivaan amaruu- teen ja lennä ajatuksissasi tähdes- tä tähteen, maailmasta maail- maan, hamaan siihen asti kunnes saamut luomakunnan rajakiiveen; et saamittakaan rajakimeä, et pää sekään perille asti, mielikmvitukse- st siimet lamaantumat ja moimat- tomina ajatuksesi horjumat takai fin maahan. Tutkiessa mesipisa- raa, huomataan siinä milisemän elämiä, ja näyttää se jo koko maa- pallolta, jossa asuu lukeinattomia luontokappaleita. Tarkastele ruo- hoa hieiioine, ihmeellisine suoiii- neen, ja ihmisruumista sen tai teellisine osineen, silmän ihmeellis tä kristallia, korman salaperäistä kiertokäytämää, käden hienoa hipi ää, meren herkeämätöntä kierto- kulkua, — niin, kun näitä tarkas- telet, olet tekemä hamainnoita, jotka pakottamat sinua huudahtamaan ihmetellen: Oi tuota Jumalan rikkauden ja miisauden ja tunnon symyyttä! Kun käännämme mielä katseem me tuohon suureen jumalallisen rakkauden lahjaan. Poikaan Jee sukseen Kristukseen, niin hämmäs tys mattaa meidät. Ei kukaan inhimillinen olento olisi moinut ajatella keinoa, millä lamalla tä- mä synnin turmelema ihmiskunta tulisi jälleen saatettua tuohon ai- kuaan autuaalliseen tilaan, ma- pahdettua synnin, kuoleman ja perkeleen mallasta. Sen teki - Jumala, lähettäen oman rakkaan Poikansa kärsimään ja kuolemaan maailman syutein lunastukseksi. Siinä on jumalal- linen rakkaus, että Kristus on tehty meille miisaudeksi, manhurs- kaudeksi, pyhitykseksi, ja lunastuk- seksi. Tunnustakaamme mekin it semme pieniksi jumalallisen mii sauden edessä, ja painukaamme kasivoillemine Hänen eteensä nöy- rästi tunnustaen: Ei, Herra löydy mertaistasi, on mittaamatoin kunniasi, ei riitä kiitos kaikiimin, Sä elon kaiken alkujuuri, Sua ympäröipi maltas suuri kun malomaate loistoisin. Ei korkeutes kaukomäärim moi kuolemainen katsahtaa, ei kyllä aatos äärten ääriin Sun istuimelles tähtein taa. Lauantaina t. k. 2G p:nä klo 12 päimällä pidetään Haminaslahden kansakoululla huutokauppa, jossa tarjotaan urakalla hankittamaksi noin 60 m. kattopäreitä ja karta- non sekä eräiden ulkohuoneiden kattaminen. Takaukset ivaaditaan. Tarjoukset alistetaan kunnan hy- rväksyttäiviksi. Muut ehdot ilinoi- tetaan toimituksen alkaessa. Johtokunta. Huututus. Kuntakokouksessa tk. 28 p:nä Ilomantsissa päätetään mii- namoittorahain käyttämisestä ja malitaan niideii nostaja. Ilomantsissa Helmikuun 12 p. 1909. Ilomantsin Kuntakokonksen Esimies. (Rajam. 1 k.) Kanlantajuinen Lakiasiain Miime miikolla jo huomau timme tämän lehden yleisölle, että olemme ryhtyneet kustan tamaan lakiasiain selitysteosta, jonka tekijä on kihlakunnantuo- mari Julius Taraste. Teos on aiottu niin helppo- tajrnseksi että jokainen saa sii- tä selmän. Se on järjestetty hakeiniston muotoon, siis siten että kaikki lakiasiat, jotka otak- suttamasti tulemat kysymykseen, omat asetetut aakkosjärjestyk- seeii. Jokaisesta asiasta siinä kohdallaan selitetään, mitä sil lä lainopillisesti tarkoitetaan ja mitä laki siitä sanoo. Tällai- sia hakusanoja on tässä 1000- simuiseksi aiotussa teoksessa tu- hansittani. Laki sisältää säännöksiä, jot- ka koskemat läheisesti joka ih- miseen nykyisessä yhteiskunnas- sa. Niitä tuntematta ei juuri tule toimeen, jos tahtoo mält- tää selkkauksia; jokaisen tulee tuntea sekä lainmukaiset mel- mollisuuteiisa että oikeutensa. Monesta asiasta näitä sään- nöksiä on melkein lukemattomia. On mahdoton pelkän termeen järkensä amulla niitä tuntea, ja niiden tutkiminen marsinaisen lakikirjan ja asetuskokoelmain amulla ei ole mahdollista muil- le kuin ammattimiehille. Tä män ivuoksi pidetäänkin lainse- litysteoksia armokkaina ja erit täin hyödyllisinä lisinä kansal- liskirjallisuudessa. Tämän teoksen kirjoittaja on tunnettu käytännöllinen tuoma-i mari. Ou kuitenkin tärkeätä tieteellisiä lakimiehiä että hal- lintolainsäädännön erikois' unti- joita, jotta teos olisi mahdolli- simman luotettama. Tämän muoksi omat seuraamat henki- löt muodostaneet keskenään tar- kastajakunnan, joka malmoo jul« kaisua alusta loppuun: lakitie- teen tohtori ja lainmalmistelu- | kuiinan jäsen F. O. Lilius, lakit, tohtori ja ent. senaattori I. K. Paasikitvi sekä rikos- oikeuden professori Allan Ter- laehius. Näinä miehethän omat kaikille tuttuja. Teos ilmestyy mihkoina tai niteittäin. Mihkoja tulee enin- täin 30 ja on jokaisen hinta 50 penniä (kokoonsa nähden mihot siis omat huokeanlpia kuin min- kään nykyisen suuren mihko- teoksen). Niteitä tulee 6 ja on jokaisen hinta 2 mk. 50 p. Jos tilauS tehdään ennen tämän helmikuun loppua, saa tilaaja teoksen malmistuessa il- maiseksi 1 mk. 75 p:n hintaiset kannet. Asiamieheksi moi rumeta ku- ka tahansa luotettama hmkilö. Jos hän lunastaa kirjakaupas- ta tai marsin, asiamieheltämme 5 teosta (mihkoina tai niteit- täin), saa hän itselleen kuuden- nen ilmaiseksi. Jollei kirjakaup- piasta ole läheisyydessä, moim- me mekin suor?.an myöntää sa- mat edut. — Jos teos on Teil- le ja naapureillenne tarpeelli- nen. ryhtykää toimeen mielä tä- nään, tai ainakin ennen tämän kuuu loppna. Jo nyt on sangen paljon ti« että hänellä on tukenaan sekä' lauksia tehty. Werner Söderström Osakeyhtiö PoMoossa. IVlÄÄmiespäiviÄ eli mastalouäollisia koskustoluko- konksia jatketaan edelleen seuraa vassa järjestyksessä: Kiihtelysvaaralla: -1 )>. hehnik. klo 3 i. p. Mulon kan- akoululla ; 2-' p. lielinik. klo 3 ip. Kiihtelyksen kunnantalolla; 23 p. heltnik. klo 12 p. Keskijär- ven Matti Vänskällii: 24 p. hehnik. klo 3 ip. Heinävaaran Olli Koljosella; {| Kontiolahdella: ! 25 helmik. klo 3 ip. Mönninvaaran Heikki Puhakalla. j Tohmajärvellä: i 28 helmik. klo 3 ip. Patsolan J. Piii'oisella ; ! | Pälkjärvellä: j j 1 p. maalisk. Makarinvaaran Mat-! ti Immosella; i 2. p. maalisk. Iljalan Nuorisoseuran talolla. j Koverossa: | 4 p. maalisk. Öllölän Heikki 8uho-' sella; 5 p. maalisk. Kauravaaran majata-' lossa ; i ti p. maalisk. Herajärven Pekka I Meriläisellä. ! i Enossa: j 8 p. maalisk. Kuismanvaaran ma- : jatalossa; I 9 p. maalisk. Enon kirkonkylän j kansakoululla; > 10 ]). maalisk. Enonsalon Mikko Tykkyläisellä. Kontiolahdella: 13 p. maalisk. Kunnasniemen Heik ki Kettusella. Esitelmät aletaan joka paikassa klo 3 ip. paitsi Keskijäpvellä, iossa niitä aletaan jo klo 10 a. p. — Koet- takaapa maamiehet lukuisasti ko koontua omista asioistanne pohti maan. Joensuussa 18 p. helmik. 1910. Toimea puolesta: H. O. Reinola. Ssssstaiies ktmn on luonteeltaan vaatimaton, »it keä tarmokas ja pirteä. Oi kealla tavalla jalostustyötä har joittamalla voitaisiin tällä alal la maassamme sauvuttaa erin omaisia tuloksia. Asian tärkeys niin yksityisille kuin koko maalle onkin viime vuosina vhä laajemmissa piireissä tul lut selväksi. Valtion haroi- hoidonneuvoja agronoomi AXEL ALFTHAN on nyt julkaissut teoksen, jos ta on oleva tälle asialle suurta hyötyä. Kirjan nimi on ja sisältää se kaikki hevoshoi- don edistämistä koskevat voi massa olevat asetukset, joista tämän vuoden alusta voimaan astunut asetus suomalaiscnihe- vosrodun parantamiseksi on tärkein. Asetuksiin liittyy se lityksiä niiden käytäntöön so- velluttamisesta sekä liitteitä. Sitten on kirjassa neuvoja sii toshevosten hoidosta ja var- Bain kasvattamisesta sekä lo puksi Keupmtekoon tottunut tiskimics saapi van himman miehen paikan heti J. Pitkolla. (K. S 2 k. (3-4) s. 40 mm.) ostaa Olli Pitko. Mesien Uarsanäyneiyn pitää Onkamon Oriyhdistys yksi-, -aksi-, ja kolmimuotisille (talmisille) leivosille Tikkalan pysäkillä Maa- iskuun 14 päimänä. Sisäänkir- oitu» alkaa kello 9 aamulla.- Johtokunta. „ luettelo aakkosellisesti järjes- t"ttynä. Siinä luetellaan kaikki 1906 vuoden jälkeen yleisissä ravikilpailuissa sekä yleisissä orinävttelyissä palkitut hevo set. Kirja sisältää 242 sivua ja maksaa nid. 2: 75 sekä vaa- tekansiin sidottuna 3: 40. Jo kaiselle hevosmiehelle joka ha luaa seurata aikaansa, on tämä kirja välttämätön käyttöopas. Kustannusosakeijhtid OTÄVÄ. Tarmokkaita asia miehiä halutaan myymääii Maanmilje- lys-. Meijeri- ja Ompelukoneita. Hymät maksuehdot, halmat hm- nat, nopea ja rehellinen toimitus. Ikonen & C:o. Kone- ja Kalustokauppa. Nima as. (K. S. 2 k.) Wuokrataan. Asunnon tumassa saapi nyt heti pieni perhe, sopima myöskin h* mosmiehille. H. Kinuune» Kimenmeistäjä. Wnokrattawana kamari ja kyökki 1 p. kesäkuuta Niinimaaralla Paawo Nevalaisella. -f