N:o 20 — W>3. KAIKU, Perjantaina Helmikuun 18 päivänä. Herkules-aitaus maatilojen ja huvilamaiden aitaamiseen. Hinta juoksevalta metriltä 75 p:niä. Myy Oulun Uusi Sähköliike. Puhelin 3 58. Kansallispankin talossa. Puhelin 3 58. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. nut ilmoittaa kaikki, mitä niistä julki- suuteen annetaan. Konferenssin puheenjohtaja on pää ministeri Stolypin ja jäsenet kenraa- likumernööri Seyn, rahaministeri Ko- komtshem, maltakunnan kontrollööri Haritonom, oikeusministeri Shtsheg- lowitow, senaattori Garin, maltakun nanneumoston jäsen Deutrich ja ken- raali Borodgin. — Puutavaran vientitulli. Suomen maatalousseurojen keskuslii- ton päätöksen mukaisesti on liiton wal- tuuskunta senaatilta anonut, että pie- nemmän pvutamaran mientitulli ei olisi entisestään korotettama sekä että puu- tamarain mientitullien ja sahausmak- sujen kautta kertymiä maroja mastaa- wa määrä mastaisuudessa käytettäisiin ainakin pääasiallisesti yksityismetsäta- louden hymäksi. — Uitto olojen järjestäminen Ruotsin vastaisissa rajajoissa. Senjohdosta että tod. maltioneumos Schwartz, joka muodesta 1908 on ot- tanut osaa kansainmäliseen komiteaan uitto-olojen järjestämiseksi Ruotsin ja Venäjän mälisissä rajajoissa, on nyt- temmin saanut eron jäsenyydestään komiteassa, on hänen jälkeensä määrät- ty meliorationiosaston johtajan apu- lainen, homineumos S. P. Saksimom. — Miopisto. yliopiston konsis tori on asettanut fysiologian ja lää- kintämoimistelun opettajan mirkaan ensimäiselle ehdokassijalle tohtori D. Ranckenin ja toiselle sijalle tri K. Tas- kisen. Metsänhoitajan mirkaan on konsis- tori asettanut ehdolle 1) metsänhoi- taja B. Helanderin, 2) maisteri G. Langin ja 3) metsänhoitaja I. O. Peurakosken. — Koululaitos. K a s m atus- opillisia matka stipendejä omat m. m. hakeneet: opettajatar H. Tolmauen, lehtori A. I. Pietilä, fil. maisteri E. I. Reinilä, lehtori P. A. Rantaniemi, fil. kand. Eema Hei kinheimo. Saksan- ja ranskankielen stipendejä: opettajatar A. E. Hägg. Menäjän kielen stipende- j ä: lehtori W. Hannelius. Kuuntelustipendejä: kollega A. H. Blankett ja fil. maisteri W. Friman. — Nuorten taiteilijain stipen dit. Filos. maisteri, suomalaisen maa- seututeatterin johtaja Erkki 5iimijärmi on senaatilta anonut 3,600 mkn apu- 2tlaailman mmoa. Maalien tulolfct. Ko koontumis- ja sananma- paus. — Seurauksiako suos- tuntaselkkauksista? — Seit- semäs puolue. — ..Telefoo niluettelo Pohjois Suomes sa 1010". — Palkka ennen kaikkea. Eduskunta-maalien tulokset oivat nyt tiedossamme: olemme taas menet- täneet muutaman edustajapaikan. Ikä- wä seikka — mutta ei kuitenkaan aa- mistamaton. Olihan mastustajillam- me nyt, jos koskaan, tilaisuus loistaa ..laillisuudellaan" sotilasmiljoonakysy- myksessä. Ja kylläpä sitä joka puolue tahtoi ollakin laillinen, alkaen sivenska solkpartiasta hamaan ..kristillisen työ- mäen" piskuiseen laumaan asti. Jo- täinen niislä teroitti laillisuuskaapunsa suomalaiseen puolueeseen miitaten, löi rintaansa ja sanoi: minä kiitän, etten ole kuin tuo tuossa. Ia kansa uskoi! Mutta oli syytä meissä itsessämme- kin. Tarkoitan ogitatsioonin laimeut- ta. Eihän ollut tosin meillä suuria summia käytettämänä tähän tarkoituk- seen, mutta sitä »voimakkaamman olisi mllut olla mieskohtaisen agitatioonin, jokcchan ei tule kalliiksi. Että agita- liooni saa suuria aikaan, huomaa par- yaiten siitä, että niissä maalipiireissä. rahaa näyttämötaiteellisten opintojen harjoittamista marten ulkomailla. — Eläkeanomus. Lakkautetun Särkelän kasivatuslaitoksen johtaja E. E. Tolmanen on senaatilta anonut täyttä eläkettä sekä pitkän 34 ja puoli muotta kestäneen palmeluksensa perus teella sitäpaitsi ylim. apurahaa. — Erikoisoikeudet. Kihlakun nantuomarin leski Alma Snellman on senaatilta anonut oikeutta saada kor- mauksetta asua Laanilan entisellä tuo- marinmirkatalolla Oulun maalaiskun- nassa, kunnes senaatti ehtii lopulli- sesti päättää sanotun tilan käyttämi- sestä. Gulun kaupungista. — Oulun Nuijan kokous on tänään klo 7 illalla. Keskustellaan Kalemala-juhlasta y. m. Kehoitamme Nuijan jäseniä lukuisasti kokoukseen saapumaan. Nuijan Naisjärjestö kokoontuu sa- maan aikaan. — Nuijan köörin harjoitus sunnuntaina täsmälleen klo 12 päiw. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo pion). 17 p. helmik. 1910 annettiin mirkamapautta pyynnöstä Alatornion kirkkoherralle G. Junneliukselle helmik. 15:sta päimästä huhtik. 13:n päiwään termeytensä hoitamista marten ja mää- rättiin mirkaa sillä aikaa hoitamaan Alatornion kappal. L. Grönholm. — Kansantajuiset luennot. Ensi sunnuntaina klo 4 i. p. luennoi klas sillisen lyseon moimistelusalissa lehtori T. W. Salonen. Aihe: „ Piirteitä Menäjän historiasta". (Moskomalai- nen aikakausi). —Oulujoen lohenpyyntiyhtiön kokouksessa keskimiikkona malittiin edelleen esimieheksi I. Pikkarainen ja maralta A. Jsteri, johtokuntaan S. Haapala Oulusta, A. Kinnunen, Mu hokselta, H. Ermasti, Oulunsalosta, I. Märttö-Kauppila Oulujoelta. Kirjuriksi Raadin padolle sekä yh- tiön kirj. malittiin edelleen A. Jsteri, Muhoksen padon kirjuriksi uudestaan yliopp. Aarne Aulis. Kaikki entisillä ehdoilla. Kalansiitoslaitoksen johtokuntaan wa- liitiin maanmilj. H. Kauppi, Korhonen ja I. Pikkarainen. Patoisännäksi Muhoksen padolle ma- littiin A. Kinnunen ja Raatin padolle S. Saarinen. Tilintarkastajiksi I. K. Hela ja A Keränen. Tilintarkastajain lausunnon perus- teellä myönnettiin tilimapaus. Päätettiin pyytää Oulun l. Ta- lousseuralta 600 mkn apurahaa siian siitosta marten. Malittiin toimikunta joka ^valtuutettiin huoltamaan kalain myynti sekä mahdollisesti muihin tar- koituksiin kosken luomuttaminen pyyn- tikaudella. Malituiksi tulimat A. Kin- nunen, Juho Kärnä, I. Ermasti, Antti Prokkola, S. Saarela, A. Is- teri, I. Kauppila, A. Hiltunen, I Pikkarainen, H. Kauppi. — L:o. — R. y. Pohjan Leimun ko- konksessa toissa-iltana malittiin joh- tokuntaan neiti Miitasen tiialle hra K. Niemelä. Dl. raittiuskokonkseen edustajan wa- litseminen jätettiin toistaiseksi. Talonostokysymyksessä ei ivieläkään tehty lopullista päätöstä. Entisten tarjousten lisäksi oli nim. ilmoitettu eräs talo myytämäksi, jonka myynti ehdoista selmän ottaminen jätettiin talonostotoimikunnalle. Päätettiin tiedustella Osuuskaupat- ta, olisiko se ja millä ehdoilla halukas muokraamaan yhdistykselle edelleen ny- kyistä huoneustoa. — Arpajaiset on r. y. Pohjan Leimu päättänyt ensi heinä- tai elo- kuun ajalla toimia rakennusrahastonsa kuten Oulun l. eteläisessä, missä jo- tain toimittiin, saatiin sama määrä edustajia kuin ennenkin. Mitä tulee kärsimämme tappion laatuun, min sitä ei somi pitää mi- nään kormaamattomana, se on tamal- linen poliittinen ilmiö: mielipiteet maihtumat ja niiden mukaan puolue- olot. Niin tapahtuu esim. Englan- nissa, missä puolueolot lienemät ke- hittyneimmät: jokin puolue moi kadot- taa siellä jopa puoletkin edustajistaan joissakin maaleissa, kun sen ajama kanta silloin näyttää sopimattomatta, mutta olosuhteet muuttumat ja niiden mukana ihmisten mielipiteet ja »uin moi tuo puolue ajan kuluttua taas päästä moiton puolelle. Näin tulee käymään Suomessakin, jos maaleja mielä saadaan toimittaa; kunhan kansa on huomannut nykyisten „laillisten" päättömän politiikan heikkouden, kään- tyy se pakosta suomalaisen puolueen aatteita kannattamaan, jotka omat ai- noat mahdolliset pelastamaan kansam- me nykyisestä pintehestä. Mutta isänmaa moi tästä tappios- tamme saada surkeat seuraukset. Nyt kun sosialistit ja maalaisliitto yhdessä muodostamat eduskunnan ehdottoman enemmistön, moimat ne yksissä neu- moin tehdä maikka millaisia sarmipää- töksiä. Ja siltä sakiltahan moi odot- taa ihan maikka mitä! Sotilasmil- joonakysymyksessä, joka luultamasti tulee kokoontuman eduskunnan ensim- mäiseksi asiaksi, ratkaisemat he samalla Suomen kysymyksen. — Moiko Suo ja raittiustyön edistämisen hymäksi paikkakunnalla. Hommaa puuhaamaan on malittu nti Fanni Luukkonen ja hrat E. Raita ja I. Ahmala. — Iltama Suomalaisen Työmäen- liiton toimesta pidetään ensi sunnun- taina klo 7 illalla Nuijan huoneustos- sa. Iltamaan, jonka ohjelma on toi- sessa paikassa lehteämme, kehoitamme lukuisasti yleisöä saapumaan. — R. y. Pohjan Leimussa on uusien jäsenten mastaanottoiltama huo- mennä klo 8 illalla. Ohjelma on ju- laistuna toisessa paikassa lehteämme. — Kansankonsertti on palokun nantalolla sunnuntaina klo 4 ip. — Suuren osuustoimiuualli sen vapaa-iltaman toimeenpanee Oulun osuuskauppa jäsenilleen ensi sunnuntaina kello puoli seitsemän Työ- mäentalon juhlasalissa. Ohjelma näh tämänä ilmoituksessa. Pääsyliput saa- tamana osuuskaupan myymälöissä. — Hevonen valjaista keskellä katua pääsi toissapäimänä muutamalta maa- laiselta Torikadulla. Hemonen meni ta- saista juoksua, kun reki miehineen yht'äkkiä jäi paikalleen, hemosen jatkaessa matkaansa. — Äänestyksen tuloksia kertoes samme on Säräisniemen Sä- räisniemen äänestysalueen suomalaisen puolueen ehdokkaita äänestäneiden luku jostain erehdyksestä tullut ilmoitetuksi olleen 58. Pitää olla 113; mikä tä- ten oikaistaan. — Mesilaitokset. Talolliset Matti Aleksanteri, Aate ja Kristian Jussila omat läänin kumernööriltä saaneet lu- man omistamalleeu Törmälän verintö- maalle n:o 3 Haukiputaan pitäjän sa- mannimisessä kylässä Haukiputaanjoen haaraan rakentaa kolmella kimiparilla käymän mrbiinimoimaisen myllylai- toksen. — Maanmittaustoimituksia. Maramaanmittari Jsidor Jansson on määrätty toimittamaan tilusmaihdon kruunun ja Lohen perintötalon mälillä Pudasjärmen pitäjän Ranuan ky- lässä; maramaanmittari A. Myrberg toi- mittamaan osittaisen rajankäynnin kruu- nun ja Suoperän eli Mirtalan talon n:o 7 mälillä Pudasjärmen pitäjän Kuren kylässä; ja maramaanmittari Frans Gestrin toi- mittamaan rajankäynnin Etelänkylän lohkokunnassa Pyhäjärmen pitäjässä. — Tullituloja on miime tammi kuulla täkäläiseen lääninrahastoon ker- tynyt: Oulun tullikamarista . 34,000: — Raahen 3,500: — Kemin 4,500: — Tornion : — Yhteensä 42,000:- Arkkchm Zunntliukstn MchyritlAnttu. Neljäs käräjäpäivä. (Miina Tikkasen todist.) Sitten oli Johansson mennyt kyökkiin, pitäen rauhattomuutta, uhkaillen todist., joka oli mennyt hakemaan kirkkoherraa, jot- ta hän kieltäisi J:tä. Silloin oli rou- ma hypännyt sänkykamarista, johon oli yllätyksen jälkeen mennyt, tullen hänen puhuessaan kirkkoherralle rau hattomuuden pitäjästä, karjumaan to- distajalle: „mene pois sinä hurja, roisto ihminen, mene pois talostani, koska tulet kantelemaan Johanneksen päälle", mäittäen silloin ja sittemmin jälkeenpäin, ettei I. ole juomuksissa. Rouma oli käskenyt toisenkin palmeli- jan menemään talosta pois. Silloin oli I. ollut hymin julman näköinen. Rouma oli mielä sanonut: „mitä se Miinalle kuuluu; hän ja Johannes saamat olla missä tahtomat." Pal- melijan oli täytynyt mennä yöksi Mart- tisen puolelle, johon ..pruustinna" ja Johannes olimat tulleet omen taakse koputtelemaan ja kysyttäessä ketä omen takana oli, olimat sanoneet: „pruus- tinna" ja Johannes. Kesällä oli sänkykamarina eteläpuo- linen minttikamari; kirkkoherra oli noussut 6 tienoissa ja kun todistaja oli mienyt roumalle 7-seuduissa suuda mettä ja kahmia, oli J:sson milloin tullut, milloin mennyt mintille, mii pyen siellä usein kauemminkin, ollen mälistä tunnin, jopa kaksikin. I. ol saanut tulla sisähuoneisiinkin rapasin kengin; siitä oli palmelijoita moitittu mutta ei J:tä. Rouma oli käskeny palmelijain katselemaan J:tä lempeästi sanoen itse aina katsoneensa häntä rak kaasti ja lempeästi. J:tä ei olisi saa nut käskeä mitään tekemään ja jos puita, mettä puuttui, oli se palmeli jäin syy. Mielä on kumaamaa Johanneksen ja ..vruustinnan" mäleihin sekin, että I. sai nukkua aamusella niin pitkälle kuin tahtoi ja päimälläkin halunsa mukaan. Rouma oli silti sanonut J:n aina nouseman marhain. Oli kerrankin ollut amaimet kyökistä poissa ja todistajan koputtaessa oli I tullut amaamaan, hämiten sitten sisä huoneisiin. Kerrankin oli rouma nuhdellut to dist., joka oli sanonut kirkkoherralle että I. oli juomuksissa. Mastaaja oli puhunut todistajallekin amioeros taan, jota puuhasi. Asiamies Procope kieltää to- distuksen armon kokonaan. Tahtoi yllämainittua henkilöä uudelleen kuu lusteltamaksi, koska hän puhui useam- malla tamalla. Tämän jälkeen pyörtyi todistaja, nähtämästi oikeussalissa oleman ras- kaan ilman tähden, jonka aiheuttajana oli osaltaan tamaton mäkijoukko, ehkä- pä tähän osaltaan P:n puhekin mai- kutti. Onneksi oli paikalla tohtori Hartman, joten todist. pian selmeni. Todist. Emert Manhapi- ha oli luullut J:n ja mastaajan pi tämän yhtä. Oli tullut siihen huo- mioon. Todist. Edward Kuure ker- toi asuneensa pappilassa lokak. 12 p:stä alkaen. Oli kuullut ampumisesta, mutta ei sitä nähnyt. Oli kerran kyy- dinnyt mastaajaa kaupunkiin ja sieltä palatessaan odottanut asemalla, sillä Johansson tuli silloin Kemistä ja kun oli huono ilma, niin J:kin pääsi sa- massa hemosessa. Mastaaja ja I olimat keskustelleet matkalla ruotsiksi, jota todistaja ei ymmärtänyt ja oli kotia tultua mastaaja kysynyt, josko todist. osaa ruotsia. Kertoi remolme- rinmarkaudesta, jonka I. oli todist mienyt, mutta sittemmin takaisin an- tanut. Pitkään näyttää oikeus menymän sillä yksiä todistajia kuulustellaan tun nittain. Nti Nummeliniakin kuulus teltiin kokonaista 4 tuntia. men kansa tämän ratkaisun jälkeen pestä kätensä? Jo on kokoontumis- ja sananma- pauden kimppuun hyökätty. Kenraali- kumernööri on nimitt. hylännyt Hel- singin kirjaltajayhdistyksen anomuksen saada toimeenpanna arpajaiset sekä hymäksynyt Ruotsalaisen teatterin elä- kekassan samanlaisen anomuksen ainoas- taan sillä ehdolla, ettei siinä tilaisuu- dessa saa pitää minkäänlaisia puheita tai esitelmiä. Edellistä anomusta oli- mat sen lisäksi paikalliset »viranomaiset puoltaneet, joten ei ollut syytä pelätä mitään sopimattomuuksia tapahtuman. Mikä lienee ollut tarkoituksena tällai- silla kielloilla ja rajoituksilla. Viides käräjäpäivä. Tiistaipäimänä jatkettiin klo 11 to- distajien kuulustelua, jolloin kuulustel- tiin seuraamia: Todist. Sofia Luntta tuli pappilaan miime muoden lokak. 15 pnä. Todistajaa tullessa taloon oli mastaaja määrännyt, että ellei kukaan ole kyökissä, pitäisi palmelijan ottaa kyökin amain mukaansa. Ennen läh töään Helsinkiin oli mastaaja antanut määräyksen, että amain oli pantama kyökin omen pieleen ulkopuolelle. Eräänä sunnuntaina lokakuussa oli mastaaja käskenyt todist. sanomaan renki J:lle, että tämä toisi puita :vint- tikamariin. Kun sitten todistaja oli mennyt tölväisemään ulos, oli amain otettu kyökin omelta ja pantu omen pieleen. Todistajan ollessa taloustoi- missä puolen tunnin ajan, oli renki I. tullut minttikamarista ja kysynyt naurahtaen ..pruustinnaa." Kun kirk- koherra heti jälestä tuli kysymääu rou- maa, oli I. juossut minttikamariin, josta sitten tulimat yhdessä alas. Rou- ma sanoi olleensa huonetta kuntoon laittamassa. Päimää ennen J:n poismenoa, näki todist. rouman puheleman jonkun mies- henkilön kanssa pimeässä huoneessa klo 8 iltapäimällä. Oli huomannut mieshenkilön J:ksi. .Kertoi minttika- marikohtauksesta, kuten nti Numme- lunkin. Mastaaja oli maroittanut, ettei saisi puhua J:n käynnistä kenel- lekaan. Nummelin oli usein moittinut kirkkoherraa pahaksi, puhuen hänestä imallisesti. Palmelijat olimat maati- neet Nummelinin poistamista, tai muuten he poistuisimat, kun mastaaja oli käskenyt niin tekemään, huomaut- tamalla, että Nummelin juoruaa pal- melijoiden päälle. Ilman seurauksia ei jääne myös- ään leimasuostunta-selkkaus, siihen miittaa se, että kenraalikumernöörin kanslia on alkanut keräillä tietoja niistä mirkamiehistä, jotka selkkausten aikana omat ottaneet mastaan tai an- taneet asiapaperit leimaamattomina. Pian saamme seitsemännen puolueen: nuorsuomalaisuus on juuri kahtia pa- kahtumaisillaan, ei liian lihamuuden, maan matsanmäänteiden tähden. Se maalien edellä siinä sakissa..Helsingin Sanomain" kannattajain ja..Suomal. Kansan" joukon mälillä puhjennut ilmi-sota, mikä sai alkunsa yleisehdok- kaista Uudenmaan läänissä ja jonka päämaalina on kysrnnys, kumpiko näistä saa mallan ..perustuSlaillisuu- den" puolsuomalaisena johtajana, on nyt kehittynyt siihen mittaan, että pesäero ryhmäin kesken näyttää mölt- tämättömältä. On aikomus saada koolle lisätty puoluehallinto perintöjä jakamaan. ..Helsingin Sanomalaiset" ryytyisimät kyllä main yksinkertaiseen puoluehallintoon, jonka jäsenet omat enimmäkseen helsinkiläisiä, nrntta ..pääs kyset" maalimat lisättyä puoluehallin- toa, loska toimomat maaseutulaisista saamansa kannattajia. Aina onkin tällä Renmallin ja Joonaksen sakilla ollut pyrkimyksenä kosiskella maalaisia. Luultamasti saadaankin tästä Loinen maalaisliitto. Että asia on makama, sitä todistan m. m. eräs ..Helsingin Sanomain" miime miikolla julkaisema kirjoitus, jossa sanotaan: „Meidän mielestämme ei ole muuta kuin yksi mahdollisuus olemassa. Jollei ole mahdollista saada täysin lojaalista ja sa- nialla myös puolueen keskeisessä esiinty- misessä siedettämää yhteistoimintaa aikaan, niin erotkoot ryhmät, toimien kumpikin omasta puolestaan sekä yhdessä enintään main jonkinlaisena mapaana maaliliittona. Puolueemme keskusjohto on asetettu miime aikoina suhteellisilla maaleilla. Pantakoon kerran taas enemmistömaalit Loimeen, puolue itse ratkaiskoon, mihin suuntaan se tahtoo asioitaan hoidettamaksi. Jos puo- lue ottaa lannattaakseen ..Suomalaisen Kansan" ryhmää ja sen menettelyä, niin meillä ei ole siitä mitään sanomista, mut^ ta annettakoon sen sitten myös yksin hoitaa asiat omissa nimissään ja mastata niistä." Eräänä iltana oli mastaaja kolme kertaa kutsunut J:n kahden kesken jut- telemaan ja samana iltana oli renki I. ahdistellut todistajaa, jolloin todis- taja oli peloitellut häntä kantajan kut- sumisella. I. oli silloin lausunut: ..tulkoon, niin lyön hampaat sisään." Amiopuolisoiden mälit olimat kireät, sillä heidän mälillään oli usein kiistaa. Kirkkoherra oli aina ollut lemollinen eikä todistaja ollut nähnyt hänen koh teleman roumaa huonosti. Uuden muoden päimänä oli todistaja löytä nyt sänkykamarista kahdeksi remäistyn kirjekuoren, semmoisia kuoria oli mas- taajan kirjoituspöydälläkin ja kuin mastaaja tuli pappilaan, kun häntä tahdottiin kotitarkastuksen muoksi estää sinne pääsemästä, seurasi tod. mastaa jan jälessä ja näki tämän ottaman jonkun paperilapun ja heittämän sen rikkiremittyään palamaan uuniin. Ma st. sanoi olleensa niin liikutet tu, kun häntä tahdottiin sulkea pois kotoa ja puheli todistajan kanssa pa- perilappua uuniin heittäessään, mutta ei muista repineensä sitä. Asia m. Termonen ilmoitti mastaajalle, että kun kirkkoherrakaan ei asunut pappilassa, ei mastaajankaan sopinut sinne mennä ennenkuin perin- pohjainen kotitarkastus oli pidetty. Asia m. Procope, että kun mastaaja tuli 16 p. tammik. pappi laan, oli Kuure sanonut, että muut pääsemät sisään, maan ei mastaaja, joten selmää on, ettei tarkastuksen joh dosta oltu kielletty sinne menemästä, semminkin kun oli kielletty mastaajalle antamasta ruokaa pappilassa ja että nimismies Möller oli kieltänyt mastaa jalta pääsyn sisälle, mutta pormestari Turpeinen oli sanonut mustaajalla ole man oikeuden mennä sisälle ja oli mas- taaja sitten mennytkin, kun tarkastus- kin oli pidetty eikä mastaajalta oltu poliisitutkinnassa maadittu amaimia. Mastaajalla kun lisäksi oli parhaat maatteet päällään, tahtoi hän päästä senkin tähden sinne, jotta möisi ne yk- sinkertaisempiin maihtaa. Todist. Strömmer sanoiwl- leensa pappilaan 2 p. marrask. ja oli lähtenyt seuraamana päimänä pap- pilasta; oli kerran käynyt mastaaja Johanssonia hakemassa asemalta ja oli todistaja Nummelin ollut omella mastassa J:nia ja oli todistaja käy- nyt mastaajan pyynnöstä J:nia pu huttelemassa minttikamarissa ja oli ollut puhetta sanomalehtikirjoituksesta- kin. Todist. oli sitten mennyt Jo- Hanssonin kanssa Haaparannalle, saat- taen kerran sieltä asemalle. I. oli sitten eräänkin kerran käynyt pappi- lassa juomuksissa ja oli kirkkoherra ajanut J:n ulos. Silloin oli hän lau- sunut: ..Mielä minä kerran käyn tässä alossa ennenkuin menen Ruotsiin." Todist. oli kyydinnyt mastaajaa, joka oli itkenyt koko matkan, asemalle. To- disr. sanoi mastaajan kohdelleen hymin kaikkia palmelijoitaan ja oli todistaja nukkunut yhden yön kansliassa, kun mastaaja oli pelännyt yksin nukku- mistä rakennuksen toisessa päässä. Todist. Hartikainen oli kyydinnyt mastaajaa Karihaarasta Ke- miin ja oli I. seisonut tiellä ja hy- lännyt reen kannaksille. Mastaaja oli aikonut kirkkoherra Joutselan luo mie- raisille, mutta mennyt ensin Alitalon matkailijakotiin muuttamaan pukua: oli nimit. todistajan kuullut mene- man asemalle, josta tuli eräs tutta- mansa, jonka kanssa oli aikonut men- nä iltamaan. Hemosta maljastaessaan ähtöön, oli I. ollut tallissa, mutta mitään puhumatta lähtenyt sitten maantielle. Todist. R i c k h a r d B o r r e oli oli puhellut usein J:nin kanssa ja oli moittinut kantajaa, mutta kiittänyt mastaajaa hymäksi; tod. oli nähnyt saaneen kaksi kirjettä, joista I. oli polttanut toisen; toisinaan oli tod. nähnyt J:llä ruotsin setelirahan, maik- I. sai palkkansa suomen rahassa, joulukuun 31 p. sanoi I. menemänsä Haaparannalle ostamaan uudeilmuoden onjakkia, eikä sanonut miitsimänsä äydä pappilassa, kun pruustinnakaan ole kotona. Todist. I. Pietilä kertoi Johanssonin hänen hautaa kaimaes- aan puhuneen, että rouma matkustaisi Helsinkiin ja hän Luulajaan ja kaikki palmelijat lähtisimät talosta. Johans- on oli mielä haudalla sanonut, kun oli puhe kkhrasta, ettei se ole kirkko- herra etkä pappi, maan perkele. Todist. Eema Pietilä sanoi k: el SKSSraHKnMI aas Hauskana ilmiönä tässä pesäeroju- tussa on nuorsuomalaisten maalais- lehtien kantansa ilmaisu: ne jotka tä- hän asti omat hypelleet ..Helsingin Sanomain" hännästä ..Suomal. Kan san" perään ja päinmastoin, omat nyt osoittaneet, kumman noista katsomat omaksi emokseen. Täkäläinen pääsknslehn ..Kaleiva" on myös tehnyt tiliä itsensä kanssa — ja heittänyt luotaan ..pääskyisyy- den." Asiasta kirjoitti se pääkirjoi- tuksen, jossa itse puolestaan ilmoitti jättämänsä ..Suon,. Kansan" ja ma- kamasti maroitti Loisiakin eksytyksen tiellä kulkeneita tekemään samoin.*) — Moin onnitella ..Kalemaa" tästä wae- lista. Nyt pesäeron hetkellä huomaamat joidenkin seutujen nuorsuomalaiset ole- ivansa tvailla äänenkannattajaa. Niin on tapahtunut m. m. Mikkelin seudun ..nuorille." Siellä ilmestyy muuan ..Suur-Saivoksi" kutsuttu pääskyslehti, joka kaiken kykynsä mukaan koettaa osoittaa uskollisuuttaan ..Suom. Kan- salle." Tähän asti se on tietysti ollut yhteinen molemmille ..perustuslaillis- nuorsuonlalais-ryhmille", mutta nyt omat siis ..manhat nuorsuomalaiset" <se tullee ..Helsingin Sanomalaisten" uudeksi mmeksi) ilman äänenkannatta jaa. Kuitenkaan eimät he niin hemin tahtoisi jättää ..Suur-Samoa" „pääs- kysille", maan lupaamat sen mi»'lä ot- Johanssonin kerrankin ensin kyytin- neen roumaa, mutta kun piti lähteä kkhraa kyytiin, oli sanonut, että kun saa hemosen ..trilloihin", niin ajaa, että se kuolee. I. oli sanonut, että ison Miinan saisi tappaa helmettiin. Todist. sanoi J:n puhuneen ruotsia, mutta oli hän kuitenkin puheen kä- sittänyt. Todist. Anna Halko m a a- ra oli tullut pappilaan 7 p:nä niar- rask. Kertoi murhatapauksesta samaan tapaan, kuten olemme sen jo ennem- min sanomalehdistä lukeneet. Puhui J:n käynnistä pappilassa sieltä läh- tönsä jälkeen ja kuinka sitä oli tah- dottu salassa pitää. Kertoi, että J:tä oli elätetty kuin lintua häkkiin mintti- kamariin. Nti Nummelin mei lämpi män ruuan mintille, tietysti rouman käskystä. Todist. ei ollut tiennyt, lnikä^mieras oli, mutta oli armannut sen J-fsi, kun kuuli nimeä mainitta- man. Aamulla oli sitten mastaaja mennyt :lo 7—8 mälillä alushameisillaan ja punaiseen aamuröijyyn puettuna saali hartioilla minttikamariin, sillä todista- ja oli nähnyt pruustinnan tuleman sieltä. Raumakin oli udellut todistajalta, oliko mitään huomannut —ei sanonut huomanneensa. Oli hänellekin mali- tellut, että miehensä ja hänen mälit omat huonot. Olipa kerrankin mastaaja käskettä- nyt J:tä kansliaan, mutta todistaja ei tiedä, menikö hän sinne. Kirkkoher- ra oli silloin ollut kirkossa. Mastaaja oli tutsunut usein J:tä pimeään tar- joiluhuoneeseen. Kerrankin kun I. noudatti tällaista kutsua, oli kkhra jo ollut nukkumassa. Todist. Anna Halkomaa- ra kertoi mielä, kuinka mastaaja hä- nen ollessaan miime perjantaina kyökin puolella käräjätalossa, oli siellä tart- tunut häntä käteen, kehottaen häntä puhumaan totta. Todistaja sanoi menneensä hämilleen, kun ei ollut ma- lehtelemaan lähtenytkään, samoin oli rouma sanonut Luntallekin ennen oi- keuden alkamista. Kertoi rouman kut- uneen Johanssonia siihen kuuluisaan ..tarjoiluhuoneeseen ". Todist. Erika Wasserman oli tullut miime muoden kesäkuun alku- päiminä taloon, muistamatta tarkem- min aikaa. Sanoi samoinkuin useat edelliset, että I. oli puhunut mihamie- isesti kantajasta. Kerrankin oli I. ahdistellut kyökissä palmelijatar So- iaa ja todistajan peloitellessa että kirkkoherra tulee, oli I. sanonut kiro- en: ..tulkoon maan, niin lyön ham- paat sisään". Sanoi nti N:n kehoit- aneen palmelijoita lähtemään talosta, un ..pruustinnakin" lähtee ja jättä- mään kkhran yksinään. Miime iltana ennen mastaajan Helsinkiin lähtöä oli odist. nähnyt hänen itkemän, moittien otielämäänsä onnettomaksi. Lähties- ään Helsinkiin oli todistaja nähnyt rouman suuteleman kirkkoherraa. Nti Nummelinin ei ollut kkhra sanonut telineen mustaajasta hänelle. Kertoi amaa kuin M. Tikkanenkin edellä ker- rotusta kohtauksesta J:n kanssa ..tar- oiluhuoneessa" ja J:n elämöimisestä yökissä, jolloin todistaja oli rouman arjumisesta niin säikähtynyt, että ei aksanut olla ylhäällä. Mastaaja oli kehoittanut todistajaa pitämään Johanneksesta ja rakasta- maan häntä, sanoen, eitä kummapa olisi, jos ei todistaja möisi niin foh- eliasta miestä rakastaa. Joka päimä oli mastaaja nuhdellut palmelijoita iitä, ettei J:tä kylliksi palmsltu. Jo- Hansson ja mastaaja olimat kerran syksyllä olleet leipomatumassa monta tuntia yhdessä. Samoin myös kerran oli I. ja mastaaja olleet kauan aikaa pimeässä mierashuoneessa kantajan ollessa silloin kansliassaan. Sanoi mastaajan sanoneen, että Johannes pelkää juopuneita ja että hänen tar- mitseisi tulla sisään nukkumaan. Kertoi nähneensä J:n menemän minttikama- riin tabi sänkykamariin rouman luo, miipyen mälistä kauankin. Kertoi mastaajan sanoneen kirkko- herraa hulluksi ja huonoksi papiksi. Todist. oli nähnyt J:n ja rouman saunassa. Siellä olimat muka kylpy- mesien taittelemisessa puuhailleet ja olimat miipyneet kauankin aikaa. Mastaajan asiamies sanoi saunassa olon siksi tapaukseksi, jolloin laitettiin uutta alustaa pyykkikoneelle. Todist. sanoi, ettei tarmittu mitään alustaa pyykkikoneelle. Kuudentena käräjäpäivänä alkoi istunto klo 1 •> 11 a. p. T o d. Luntta uudelleen kuultuna kertoi, että oli mastaajan Oulussa käydessä tod. Nummelinin nähnyt ol- leeu kirkkoherran luona puhelemassa, maan ei tiedä, mistä olimat puhelleet ja oli ivast. sitten kysynyt todistaja!- ta, oliko tod. Nummelin käynyt kkher- ran luona, jota tod. ei mastaajalle sanonut. Mastaaja: että kun tuli Oulus- ta, oli ^Nummelin aiman toisenlainen kuin ennen ja luuli, että neiti Num- melin puhui juoruja kantajalle. Tod. Fanny H a c k z e I l ifrtoi olleensa syyskuussa ja lokakuussa pap- pilassa ja oli I. aina apuna mahtaa- jalla kaikissa töissä miipyen usein puo- lia tunteja samassa huoneessa wast. kanssa ja oli nähnyt mast. ja J.°n menemän yhdessä kerran minnikama- riin, jonne tod. oli mennyt noin V-1 tunnin kuluttua ja katsonut akkunasta sisään ja nähnyt siellä mast. ja J:n istuman pöydän mieressä ja olimat siellä miipyneet noin V-2 tunnin ajan O Tästä sai Kalema-parka kuitenlin pari aimo kormatillikkaa „Suom. Kansalta", joten se lienee taas epäilemällä kannalla, mille puolelle kallistuisi. taa armoihinsa, jos se tekee parannut- sen. He kirjoittamat sille ..Helsingin Sanomissa" m. m.: „Jos „Suur-Sawon" kantaa emme saa muutetuksi, syntyy tietysti uusi nuorsuoma lainen lehti Mikkeliin, joka ei ote „Suoma- laisen Kansan" johdon alainen. Joulun edellä se jo oli syntyä kun maltunsmies- maalit Mikkelissä toimiteltiin tarkoituksella saada mäkijuomakaupat amatuksi l p:stä kesäkuuta, mutta nuo»suomalaisten edusta- jakokous „löi laudalta" ..pääskyset" ja an toi „wiimeisen maroitukscn." Tästä tokouk- sesta ei „Suur-Sawo" hiiskunut sanaakaan." Näin on nyt asiat siinä joukossa. Oulun puhelinten omistajille on taasen lahjoitettu ..Telefooniluettelo Pohjois-Suomessa 1910." Aika näp- pärä laitos muuten. Siinä on koe- tettu, kuten manha hymä tapa maatii, osoittaa mitä kauneiilta huomaama!- suutta länsimaiselle kielelle. Seurauk- sena onkin, että rakas ruotsi siinä päällä-päsmärinä pröystäilee. Mutta kun asiaa ajattelee, niin tun- tuu kuin tuo ruotsi olisi siinä saatta- nut suottanpäimäisiä tuluja telefooni- yhtiölle, sillä eihän oikeastaan pelkästä kohteliaisuudesta sitä kohtaan kannat- taisi painattaa tuota luetteloa melkein toista mertaa paksimnnaksi kuin »nitä tarme maatii. Että kaksikielisyys näin supisuomalaisilla seuduilla, on aiman tarpeetonta, jopa hankalaakin, tietämät yhtiön johtoherrat marsin hymin; itsekin omat he pakoitetut hakemaan suoma- laisista osotteista tarmttessaan esim. ..ertra kurhusia." ja oli I. sieltä tultuaan kehunut to- distajalle, että I. oli minnikamarissa ol- lut lumattomissa suhteissa. Ja oli tod. ollut kerran J:nin kanssa kahden kes- ken ja oli I. silloin ottanut puukon- päästä kiinni ja uhannut, että I. tappaa kkherran ja oli I. uudistanut tämän uhkauksensa mielä kahtena seu- raamana iltana, mutta oli tod. saanut käsimarresta J:ia kiinni, kun tämä oli aikonut kirkkoherran luokse ja oli I. jälestä päinkin puhunut, että pruus- tinna on rakas, mutia kirkkoherra saa ..mapaapiletin helmettiin", että tod. oli nähnyt mastaajan usein antaman Johanssonille juomarahoja hänen kau- pungissa käytyä, että oli joka päimä lämmitetty minnikamaria ja oli tod. ja Luntta kantaneet puita sinne, että sekä mast. että kantaja olimat molem- mat hänelle hymiä. Procope: että kysymyksessä ole- massa minnikamarissa on kaksinkertai- set omet, joista toisessa on pieni lasi, niin ettei moi nähdä sisälle, jos mo- lemmat omet omat kiinni. Toisen omen on täytynyt olla auki, loska todistaja oli nähnyt sisään, eikä omeja heitetä auki, jos asiat olisimat olleet niinkuin todist. on sanonut, ja että on käynyt selmille, että J:lla on ollut murha-aikeita jo aikaisemmin, eikä siis mast. ollut kehoittanut siihen, maan oli tuo puhe J:nin omaa keksimää, kun tälle oli selitetty, että pääsisi puo- lella rangaistuksella, jos kehoittaja löytyisi. T o d. L u n t t a ei tiennyt mitään minnikamarin lämmittämisestä eikä muista mieneensä sinne puita. Tod. Nikodemus B ö k a r e oli huomannut myös hymäin mälien mallitseman mast. ja Imin kesken ja nähnyt aina heidän yksissä liikkuman sekä pihalla että souturetkillä y. m. Tod. oli kesällä pappilassa tapahtuneen markaudeit päättänyt oleman Imin töitä ja kun oli soutanut mast. kau- pungista tämän poliisitutkinnosta tul- lessa (I. oli silloin ollut putkassa^, oli mast. itkenyt ja sanonut itkemänsä säälistä Johanssonia kohtaan. Pitkin kesää näki tod. Iillä mäkijuomia, eikä tällä ollut monta selmää päimää ja oli I. sanonut saamansa rahaa mas- taajalta, mutta yhden kerran oli saa nut meljeltäänkin ja että mast. uscii: kielsi J:n olleen juomuksissa, mut!?, kun selmäan se huomattiin sanoi mast. J:n ottaneen main yhden ryypyn ja että todistajasta näytti mastaaj-- ole man syypää elämän onnettomuuteen. Tod. Juho Ruotsalainen puhui samoa kuin edellinen. Tod. Wäinö S a i f u i a oli huomannut m:lla ja J:lla olen-an lu- hempiä ja pitempiä kohtauksia. Ktr- rankin oli tod. kuullut Imin meT-emäa kamariinsa ja kohta jälkeen jonkun toisen, jota luuli mustaajaksi ja ui amain ollut poissa suulta ja olimat he miipyneet sisällä noin 3 tunnin ajan, ennenkun kuuli tuleman sieltä pari henkeä, joita luuli J:ksi ja m:>n ja oli tod. kohta tan?an:nlt J:n ja kysynyt, mitä kuuluu pruustinnalle, jolloin I. oli kääntynyt poispäin ja ikäänkuin häpeissään sanonut: „(Si mitään". Usein oli tod. nähnyt Jm juomuksissa, ja että kantaja ainakin todistajalle oli siimo ja oli pruustin- nakin herttainen. T o d. M a r i a S a m i k u j a ru- kui samaa kuin edellinen ja tunsi Kuten nimi osoittaa, tulisi tuon luettelon käsittää koko Pohjois Suo^ mea, mutta ei siellä sentään ole Pod- jola-osuuskunnan jäsenten luetteloa, maikka osuuskuntakin on yhteydessä täkäläisen telesooniyhtiön kanssa. Onko yhtiö täten tahtonut tehdä kiusaa omille tilaajilleen maiko Pohjolan jäsenille, on ivaikea sanoa, mutta molemmat siitä omat saaneet turhaa harmia. — Kaumankohan Pohjois-Suomessa mielä kärsitään moistakin tyverää peliä Norjassa on ma!riopäimämieb;e!: palkkoja päätetty alentaa, koska p.ten toimotaan kielenpieksäjäin ja ..myktäin" edustajain katoaman maltmpäimiltä >a sijaan saataman kunnollista mäkeä. On nimittäin huomattu, että kun pal- kat nykyään omat 12 kruunua päi- mässä (mastateu siis jokseenkin :neikä- Iäisten maltiopäimämiesten ja-naisten palkkoja), :noni turhanaikainen suun- soittaja ja suutaan amaamaton ..mal- tiomies" „aiaa" itsensä suurkäräjute yksistään tuon palkan tähden. temmin tulee palkka olemaan 2 ,800— 3,000 kruunua muodessa eikä mal.o- kuntatyöstä makseta eri palkkoja. — Millaiseenhan irmiiu meikäläiset edus- kunnassa istumat akutaattorit metäisi- mät suunsa, kun täälläkin rumettaisim palkkoja alentamaan! Sipo.