liistsins syyskuun 13 p:nZ 8^KUkt7^ tt:v 103 isio Tämä katsantokanta on kuitenkin jo Vanhentunut ja on pakoitettu siir tymään uudemman ajatussuunnan tieltä, ajatussuunnan, joka näkee maanmiljelijässä muutakin kuin maan yksinkertaisen kuokka- ja kyntömiehen. Se näkee maanmiljelijässä kauppiaan ja teollisuuden harjoittajan, yhteis kunnan tärkeimmän jäsenen ja kansa laisen maltioSsa. Mutta ennenkuin maannnljelijämme itse huomaamat tuon merkityksellisen asemansa ja ky- kenemät sitä hedelmällisesti täyttä mään, Vaaditaan heiltä ammattitie- tojensa ohella melkoinen yleinen kan- salaiSsimistys. Jos sitten siirrymme siihen maa- laisnuorisoon, joka hakee oppia am mattikouluissamme, emme siinäkään woi muuhun tulla kuin siihen, että mitä enemmän tuolla nuorisolla on yleisiä tietoja, sitä suuremmalla me nestyksellä moi tämä nuoriso käyttää hymäkseen saamaansa ammattiope tusta. Maamieskoulujen, siis niiden lai, tosten, jotka maatamiljelemälle nuo risolle ammattitietoja jakamat, pääsy maatimuksiin kuuluu, että kouluun pyrkijä omaa kansakoulutiedot. Mutta kokemus moninpaikoin maassamme on osoittanut, että kansakoulun käy neitä on itse asiassa peräti wähän ja on, näin ollen oltu pakoitettuja ottamaan oppilaiksi sellaisiakin, joilta puuttuu alkeellisimmatkin pohjatiedot Ettei maamieskoulussa käynnin tu> lokset tällaisiin oppilaisiin nähden mastoa odotuksia, on itsestään selmä, eikä kaipaa sen pidempiä todisteluja. Näitä kansakoulun käymättömiä marten on kuitenkin eräS mälitie, jota yhä enemmän tulisi nuorisomme ru meta käyttämään. Ja se on kansan, opisto, jossa kansakoulua käymättä mille annetaan erityisesti opetusta sellaisissa aineissa kuten lumunlas kussa, mittausopissa ja kirjoituksessa, joiden taito on mälttämätöntä kaikelle maanmiljelysammatilliselle opetukselle Emme kuitenkaan tahtoisi rajoittaa kansanopistoa portaaksi maamieskou luun ainoastaan kansakoulua käy> mättömille, maan pitäisimme sitä tav peellisena myöskin kansakoulun käy neille. On nimittäin niin, että kan> sakouluSta päästään jo 12-13 ijässä ja kun jatkokursseissa käyminen ei mielä meillä ole tullut niin yleiseksi kuin suotamaa olisi, eikä itse kurssit mielä kehittyneet n. k. jatkumiksi, niin unohtaa nuoriso kokolailla kansakou lusta saamansa tiedot. Tässäkin suh teessa tarjoaa kansanopisto apuaan. Se elmyttää entiset tiedot ja laajen taa niitä kelpo lailla. Sitäpaitsi on huomioon otettama se tost seikka, että Suomen kansanopistojen ohjelmassa on maatalousaineilla sangen huo- mattama sija. Maatalousaineilla kansanopistoissa ei kuitenkaan ole ammattiopetuksen luonne, maan tarkoitetaan näiden ai neiden opetuksella kansanopistoissa pääasiallisesti harrastuksen herättä mistä nuorisossa itse mzanmiljelys- elinkeinoon kuin myöskin kaipuuta hankkia itselleen perinpohjaisempia ammattitietoja marsinaisissa amma tillisissa maamies- ja maanmiljelys- kouluissa. Ja tässä pyrkimyksessään omatkin kansanopistomme koko lailla onnistuneet, sillä yhä useampi kan sanopiston oppilas jatkaa mielä tal» mikauden opintojaan maamieskou lussa. Näin ollen olemme tulleet siihen, että maanmiljelyselinkeino Vaatii harjoittajaltaan sekä yleisiä että am mattitietoja; sekä siihen, että yleiset tiedot, juuri sellaiset, joita kansakoulu jatkokursseineen ja sitten mielä kan sanopisto täydentämine ohjelmineen antamat, omat «välttämättömät hedel mällisen ammattiopetuksen pohjaksi. Tähän ylempänä miitattuun suun taan tulisi meidänkin nuorisomme tanskalaisen nuorison tamalla yleisen ja ammattisimiStyksensä hankinnan järjestää, moidakseen edes osapuilleen kohota tuon pienen, mutta elinmoi- paisen kansan tasalle taloudellisissakin pyrkimyksissään ja täyttää mahdolli simman hedelmällisesti se tärkeä teh- läwä, minkä kohtalo maanmiljelijälle isänmaansa palmeluksessa on anta nut. Muodostaahan maatalous koko elinkeinollisen elämämme peruskimen ja sen harjoittaja koko kansamme yhteiskunto-tojoudellisen elämän tär keimmän tekijän. Juho Tormelainen. MiZNtiM. Wimääräiset uialtio> pätivät. Maltiopäimäedustajat kokoontumat Helsingin Palokunnantalolla ensi keskimiiklona t. k. 14 p:nä klo 11 a.p., jolloin heidän on annettama malta- kirjansa senaattori E. R. Rainesalon nähtämäksi, joka on määrätty malta- kirjat tarkastamaan. Sitä seuraamana päimänä eli tostaina klo 10 a. p. on eduskunnan ensimäinen täysi-istunto, jossa puhe miehen ja kahden »varapuhemiehen maali toimitetaan. Perjantaina tapahtumat, kuten on mainittu, juhlalliset amajaiset. — Ueuaati» istu»to t. ?. s p.uä. Ke»raalik»wer»ööri Pyh tää iSt»»»o» pöytäkirjaa. Ken- raalikumernööri on pyytänyt senaat tia mahdollisimman lyhyen ajan sisällä toimittamaan hänelle pöytäkir jan senaatin talousosaston t. k. 6 päimän istunnosta, jossa käsiteltiin kysymys elok. 11 p.nä kaikkein kor- keimmasti mahmistetun »väliaikaisia toimenpiteitä aseitten ja ampumatar- peitten Suomeen tuonnin rajoitta mista koskeman miniSterineumoston päätöksen moimaan saattamisesta. ^ Taase» ««st aset»ksie» j»lkaisemiS«»oto. Perjantaisen mirallisen lehden mukana jaettiin uudelleen „ministerineumoston armol- lisimmasti mahmistettu päätös mäli- aikaisiin toimenpiteisiin ryhtymisestä aseiden ja ampumamarojen Suomeen tuonnin rajoittamiseksi". T. k. 6 p. jaettiin sama ..pZätöS" eri lehtisenä, jossa oli main suomennos. Nyt jae tussa paperissa on ensiksi alkuperäi nen menäläinen teksti ja sitten suo mennos ja ruotsinnos siitä, kaikki ilman muuta otsikkoa kuin „N:o 1" ja päimämäärä. — Se»raalik«wer»ööri »oS- taa ka»tee» professori Setä- lääwaStaa». Kenraalikumernööri on kehottanut prokuraattorinmiraStoa ryhtymään toimenpiteisiin kanteen nostamiseksi professori E. N. Setä- lää maStaan erään tämän nuorsuo malaisien puoluekokouksessa Miipu- rissa huhtik. 12 p:nä pitämän puheen johdosta, missä puheessa prof. Setä lä oli kenraalikumernöörin mielestä kehottanut tottelemattomuuteen lakeja kohtaan. M13 »i — Suome» walti«So»ttori. Maltiokonttorin lainopillisen tirehtöö rin mirkaan on mzltiokonttori puol tanut ent. pormestari A. Routamaa, joka on mirkaa Väliaikaisesti hoita nut. — Pori» poliisilaitos. Nuo remmalle poliisikonstaapelille August Aallolle on t. k. IS p:stä myönnetty pyytämänsä mirkaero. Konstaapeli Aalto on noin muoden ajan ollut po liisilaitoksen palmeluksessa. — Alpha» Näyttämö» joh tajaksi on suostunut rupeamaan näyttelijä Eino Salmela Helsingistä. — EltukeiuoilmoituS. Työ- miehenrvaimo Hilja AmeniuS il moitti eilen maistraatille ryhtymänsä harjoittamaan kahmila- ja ruokatar- joiluliikettä. — Pakkohuutokaupalla myy tiin miime laumani air a tohtori Th. Aspin konkurssipesän Karkun pitäjän Kuorlan kylässä omistamat Pentin, Miikarin ja Puljuksen maatilat. Ea- sinmain.tun huusi eläinlääkäri I. Engdahl Huittisista 28.000 mkan hinnasta ja kaksi miimemainittua kauppias F. A. Juselius Porista 30,000 mkan hinnasta. — Myyty eläwie»k»wien teatteri. Eilen tehdyllä kauppakir jalla omat kauppiaat Kalle Ritala ja Jalmari Ahde ostaneet herra Arm. Söderblomilta Turusta täällä sijait seman Puistoteatteri-nimisen elämien- kumien teatterin. Vastaanotto ta pahtui heti. Kauppahinta tuntema ton. — ZVekseleitä proteSteerat- tii» miikolla 23 p. elok.—3 p. syysk. koko maoSsa yhteensä 136, joista Porissa 7 ja Kristiinassa sama määrä. — H»lk»»ee»a löydetty. T k. 4 päimää masten yöllä katosi tietä mättömiin Seikun sahan halkojen- myyjä Armid Aleksis Niinimäki. Ainoa mitä hänestä tiedettiin, oli että hän edellisenä iltana oli ollut juopottelu- retkillä, jonka muoksi alettiin epäillä, että mies olisi joinkuin joutunut jo keen ja hukkunut. N lorailuihin ryh dyttiin ja jatkettiin niitä sunnuntai hin asti tuloksetta. Armelut olimat kuitenkin osunneet oikeaan, sillä sun nuntaiaamuna huomattiin Niinimäen ruumis kelluman Seikunjuomassa, josta se »edettiin maihin. Sunnun taina toimitettu ruumiinamaus todisti mainajan saaneen sydänhalmauksen ennen hukkumistaan. Niinimäki oli perheetön mies, syn tynyt 1379. - JärjeStySsäS»t»j-« riklo. miseSta sakotettuja. Raastuman- oikeudessa eilen sai 3 teurastajaa ku kin 10 mkn sakon siitä, että mastoin torisääntöä olimat ryhtyneet kaupan tekoon ennen klo 7:mää aamulla. Eräs pika-ajuri tuomittiin 15 mkn sakkoon sen johdosta, että oli esiinty nyt juopuneena toimessaan. 5 mkn sakon sai eräs henkilö, joka ei ollut pitänyt hallussaan olemaa käymälää tarpeellisessa tunnossa. —KilpaajoiSsa Tampereella sai nimismies B. Färlingin tamma Ujo laumantaina 3 km. radalla ojak seen S m. 12 sek., joutuen järjestyk sessä 5:nnelle sijalle. Parhaan ennä tyksen, S min., sai F. Blomin, Hel singistä, ori Ilo. Sunnuntaina sai B. Färlingin Ujo I:sen palkinnon sekä 2 kilometrin että tasotuS-(handicap)ajoSsa 2,500 metrin matkalla. 2 km. ajossa tuli ajaksi 3 m. 23 sek. — H»rjaa a«to«obiiliajoa. Sunnuntai-aamuna kun eräs Friita lan isäntä erään kaupunkilaisen hen kilön kanssa olimat Poriin tulossa, tulla pyrähytti ..hyrysysy" täyttä mauhtia Koimiston kartanon tuolla puolen heitä ivastaan. Miesten he- monen tämän huomattuaan nosti heti tenän ja pahasti kuorsuen kääntyi takaisin. Mutta juuri kun hemonen oli kääntymässä, tölmäsi automobiili sitä rintaan, jonka jälkeen hemonen hypähti maantien ojaan kaataen sinne miehet ja rattailla olleet maitokannut y. m. Hemonen loukkaantui niin että oli lääkärissä kuletettama; miehet myös saimat mammoja. Automobii- lissä olleet herrat pidättäytyimät kyllä sittemmin ja suorittimat 20 mkaa „wahingonapuna", mutta maantien ojaan jääneet eimät kuulemma aio tähän palkkioon tyytyä. — Waro- maisuutta, enemmän maromaisuutta herrat automobiiliurheilijai! — Pari kat»kahakkaa, tamal- lista isompaa sukeutui eilen poliisin ja juopuneiden mälillä. Klo 1 aikaan päimällä pidätti poliisi kauppatorilla juopuneena mellastaman maalarin Arttur Roströmin. Tämän tehdessä mastarintaa tulimat hänen juoma- tomerinsa etupäässä Veljekset Frans Oskar ja Frans Jmar Nordberg, Pihlamasta, apuun, koettaen saada Roströmiä poliisilta vois. Taistelun aikana löi Frans Oskar Nordberg poliisikonstaapelia salaa takaapäin masten kasmoja, tehden siten siis it sensä raakaan mäkimallantekoon syy pääksi. Nordbergit pääsimät kuiten kin sillä kertoa pakenemaan, mutta Roström saatettiin poliisiasemalle. Hetkinen jälkeenpäin saamuteltiin Nordbergit Mikonkadun päässä rau tatiesillan luona. Miehet tekimät heti raimokkaina Vastarintaa lyöden, pot kien, purren ja jos milläkin tamalla. Kahakkaan joutuneet kaksi poliisia saimat tosissaan taistella heidän kans saan kotman aikaa saamatta mähää- kään apua ympärille kokoontuneelta suurelta Väkijoukolta. Päinmastoin otti yleisö asiakseen puoltaa juopu neita mellastajia sekä irmis!eli polii sille kannustaen täten rikollisia. Eräs henkilö, joka oli käynyt köysiä hake massa, kiellettiin niitä antamasta. Näytti siltä kuin jos yleisö olisi suo nut järjestyksenmalmojille maikkapa mielä suuremman hengenmaaran. Täl lainen yleisön esiintyminen on mitä paheksittaminta ja se on Ksäksi syyt» teenaloistakin, sillä yleisön tulee tar- peentullen amustaa järjestyksenmal» mojaa eikä suinkaan Vaikeuttaa hä nen asemaansa. — Lopulta miehet tuotiin poliisikonttoriin ja saamat oi keudessa mastata teostansa. — Wapaa» »rheil» » mesta ruuskilpailut oli Suomen W. K U.-liiton Porin piiritoimikunta jär jestänyt piiriin kuulumien Voimiste lu- ja urheiluseurojen jäsenten kesken miime sunnuntaiksi urheilukentällem me. Kilpafuihin oli ilmoittautunut kaikkiaan 37 osanottajaa, mutta tie tystikin manhon hymän taman mu kaan joku jäi pois. Kilpailujen ulottamisesta on kunnia tulema neitosille, jotka laukauksen kuultuaan komasti innoStuimot kiuä- mään 100 m:n loppumaalta kohden. Ja pianpa he matkan suorittimatkin. Mestariksi julistettiin Tuomi Malin, Porin puumillatehtaan Pyrinnöstä, aika 15 sek. Seuraamat sitten jär jestyksessä Porin Tarmon jäsenet: Ella Hakaniemi, 15,z sek.; Saima Heimomuori, 15,s sek ; Eema Niini, 15,s sek. ja Lempi Aaltonen 16 sek. MieZten 100 m:n juokju oli kilpai lijoiden tasamoimaisuudea muoksi e«enkin merkille rantama. Porin T.rmon jäsenet O. Palin ja A. Manninen »voitettuaan ensin kumoi- kin erässään saoden suman tuloksen lähtimät sitten toisiaan «voittamaan. Kuulin kuitenkin, ettei kumpikaan etu sijaa ottanut, joten he olisimat saa neet wielä juosta saman matkan. Matta Manninen ei tahtonut kol matta kertaa koettaa, joten Palmista tuli mestari. Heidän aikansa oli 12,i sek. Koljosen Wäinö näkyy komasti kehittyneen niistä ajoista, jolloin minä hänen näin ensi laake reita niittämän — Porin lyseon pi halla. Ottipa hän nytkin Palinin ja Mannisen ajan omakseen, maikka soi kin raumalaisen O. Oraan kanssa jäödä enstnmainitsemaim kantapäiden taakse. T. Malanne Rauman Urhei lijoista ja T Rautajoki, Tyrmään W. P. K:n W"imasta, saimat kum pikin ojakseen 12 ,2 sek., samoin S. Heimo, Rauman seminaarin m. v:stä. Kuulantyönnössä oli 3 parhaan tulokset: I. Lebto, Porin vuumil- lat-chtaan Pyrintö, 10,29-^-11,46^ 21,75 m ; L. Tarkkila, Rauman s?» minoarm w. y., 9,52-^-11,85—21 37; K. Odman. Porin Tarmo, 9,784- 11.50-21,28. 110 m. aitajuoksu oli merkillinen siitä, että porittain juostaessa aina toinen meikko ennen aikojaan lopetti. Palin juostessaan Rautajoen kanssa louk- kasi jalkansa pakasti. Tulokset: M. MegeliuS, Porin Tirmo, 18.» sek.; T. Rautajoki 13 ,2 sek. ja W. Koljonen 19 sek. KolmiloikkaukseSsa oli O. Pali n, maikka hänen jalkansakin oli louk kaantunut, ehdottomasti ylimoimai- nen. Hän laikkasi 13,13 m. Toiset olimat: T. Rautajoki 11,97 m.; W. Koljonen 11,55 m.; K. Sahlsten, Porin puumillatehtaan Pyrintö, 11, 30 m. 400 m. sai juosta lopullisesti kii man yksin M. We g elius, 55,? sek. Keihäänheitossa oli ensimämen A. Järmeläinen. Rauman semin. m. v:Stä, 33,12-s-44,79^77.87 melr. O. Linturi, jonka minä entisen tutta. muuden muoksi olin asettanut ensi. mäiieksi mestnriebdokkaaksi sai maan tuloksen 39.82-s-35,88--75,70 metr. Tarmon Mantere on semmoinen mieS, jonka suhteen minä olen aina ollut optimistisella kannalla. Antaa mielä ajan hiukan kulua, niin saa- muttaa hän kilpailuissakin paremman tuloksen kuin nyt, kun hän heitti 29,01-^-41,11-70,12 m. Korkeushypyssäkin meimät rauma laiset mestaruuden. Tulokset oliwat: O. Linturi 151 ,5 ^-162,s—313 cm.; L. Tarkkila 151,s-s-159,s—311 cm.; T. Rautajoki 156,s-s-151,s—308 cm.; O. Palin 146,54-153,5^298 cm. 1500 m. juoksussa sai parhaan tuloksen A. Taipale, Tyrmään W. P. K:n Woima, 4 min. 31 ,2 se!., mutta kun hän tänä muonna on edustanut jotakin toista Voimistelu seuraa Piirin piirikunnan lumolla toimeenpannuissa kilpailuissa, ei sään töjen mukaan katsottu hänelle moita- wan mestaruutta antaa, maan an nettiin hänelle ylimääräinen palkinto. Toinen oli N. Tuominen, Porin Tarmo, 4' 34,g" ia tuli dän niin ollen mestariksi. Muutkin kilpailijat iaimat hymiä tuloksia. Mznninen ei ollut mukana. Kiekonheitossa oli Tarmon A. A nt- tila paras, huolimatta siitä, että hän huonoSti onnistuikin. Hänen tuloksensa ol>: 32,80-^-30,87^63.67 m. O. Linturin tu>"s oli 29,80-j- 28,78—58,58 m. ja O. Salon. Porin W. P. K:n Tarmo, 26,52-^29,81^ 56,32 m. 800 metr. juoksussakaan ei Man ninen ollut mukana. Tuimaksi muo- dzsiui ottelu Tnmon Wegeliuksen ja Rauman Urheilijain Kuusiston Vä lillä. Loppuspurtissa kuitenkin pyyh käisi Meqelius edelle, saaden ajakseen 2' 9,2"«". Kuusiston aika oli 2' 12,»". Pituushypyssä olin luullut Palinin maittaman, mutta niinvä e: käynyt kään tällä kertaa Mestariisi tuli T. Malanne, Rauman Urheilija!, 5.52-1-6,06—11,58 m. Toiseksi tuli O. Palin 5,55-j-5,W—11,38 m. ja kolmas L. Tarkkila 5,ö6-s-5,67-- 11,23 m. Sitten piti seurata moukarinheit toa. Olen marma siitä, että monella niistä porilaisista, jotka kilpailulta olimat tulleet katsomaan, ei ollut sel laista käsitystä kilpailuissa käyteltä- möstä moukarista, kuin on nyt kii vailujen jälkeen. Olihan tuo mou kari koko lailla tamalllsuvdesta poik keama. Paraiten rä!yiwät tekniikan tunteman Ko ljonen ja Lehto. Wii- meksi mainitun papeille merkitty tulos on 28,80 m. A. Kiminiemi Mokailun Vetämistä heitti 26,84 m. ja O. Salo 26,39 m. Saumonmarahypyssä sacdut tulok set osottamat, että yhä korkeammalle Satakunnassakin rumetaan pääse mään. Minä puolestani olin odot tanut, että joku nyt jo vlentää it sensä 3 m. korkeuteen. Mutta niin onnellisesti ei käynyt. Olen kuiten kin marma siitä, että Ellilän Toimo mielä niinkin ylös kapuaa. Tu'okset "l<mat: O. Linturi 2594-271— 5,30 m.; T. Ellilä 2 80-^-2.40--5,20; K. Odmon 2,80-1-2,22^5,02 m. 5000 m. juoksussa ia^tiin tulokset: A. Manninen. 16' 39,4", D Tai pale 17' 41 .7": M. Rosberg, Porin Tarmo 17' 50". Näin olimattin kilpailut lopussa. Mestareita vli tehty kokonaista 13, joista porilaista 11 ja raumalaisia 4. Hessu. — N. M. i?. toiminta on jälleen alkanut. Ompeluseura kokoon- t»u yhdistyksen huoneustosia (ent. Metcdistirukoushuone) ensikerran tä nään tiistaina sello 7 i. Niinkuin jo usecna lykivnä ennen toimii v-ns- komitea tänäkin syksynä myyjäiset yhdistyksen hymäksi. Onnistuakseen tässä pyydetään ystälvällisesti niitä naisia, jotka tahtoivat nuorison kris tillistä työ'ä kannattaa liittymään jäkeneksi vhd.styksen omoeluseuraan, josja Valmistetaan käsitöitä syys- myyjäisiin. N. M. K. D.n naiskomi.ea. — Pori» Karhu Viettää tämän toimintakautensa alkajaisillaman lau antaina t. !. 24 p:nä. 2S w»otta savomaiehti- miehemä tuli veriantoina oll-ekji toimittaja Cärl Johan Tollet Wii- nuriSsa. T. alkoi sanomatedtiuransa Porinsa 1885 ja siirtyi 1890 Wi>ou- riin, jossa nykyisin on Miborgs Ny- heterin kustannusyhtiön toimitusjoh tajana. — Salmilaistyttöje» l»os- tarimatka. Koti-ikäirä tuli muuta- mille salmilaistytäille, joita lähdettiin kuljettamaan Krasnostokin luostariin Menäjälle, koskapa omat palanneet takaisin kotiseuduilleen. Komin olimat mieroat olot ja mieros. outo kieli neitosta peliättäneet. E>wät olleet katsoneet mitenkään mainiansa tulla siellä toimeen. — R. K:!a. — Matti K»rikka kuuluu ole- wan uuden ..Sointulan" peruStamiS- puuhiSsa Malkosaarelle Amerikassa. LMliSZk j» Kyösti Alhon tirklo- lonscrtti miime sunnuntaina oli sekä huomat- tama taiteellinen saamulus konsertin- antajalle itselleen että miellyttäivä nautintohetki täkäläiselle mustikkia har rastamalle yleisölle, joka konserttiin oli saapunut — myöskin maaseudul ta — huomattawan runsaslukuisena. Urkuri Alho suoritti erittäin Vaati man ohjelman tehtämäänsä täysin »valmistuneen taitelijan »varmuudella, elämästi esiinloihtien suurten sämel- täjänerojen lennokkaat mielikumat Porin kirkon pikaista korjausta kai paamilla uruilla. Jo ensimäisen kap paleen, I. S. Bachin fantasian ja g-mollisuugan esityksessä huomasi, että hra Alho — edukseen kyllä — ei ole tahtonut liioin seurata uusien Bach- tulkitsijoin mirmatulia, maan noudat taa hän rauhallisesti, joskin luonnollt sesti omaperäisesti märittäen, sen wa kiintuneen koulun oppia, että sämel- kamoin on annettama laamaryöpyn lamoin seurata toisiaan, koska ainoas> taan siten ne ikäänkuin mälittömim min sulautumat toisiinsa ja mahta massa yhteissoinnussaan sulamat eheäksi kokonaisuudeksi. Myöskin huo mättämän selmä hyppelemien rinnak kaiSteemojen jaksoittelu ilmeni Bossin Pastoralen esityksessä. Kappale teki näinkin sangen edullisen Vaikutuksen, mutta olisi se epäilemättä mielä moit> tanut Viehätyksessä, jos urut olisi mat sallineet esittää sen niin registee, rattuna, kuin kuuluisa urkumestari on kappaleensa esitettämäksi merkinnyt. Juhlallista oli kuulla Mendelssohnin Sonaatti n:o VI, jossa tyyntä koraa lia aluksi ikäänkuin kaikuna seuraa alkuteema andante sostenutossa, pai suen juhlallisten akkordien maihtelei massa säestyksessä läpitunkemaksi can- tus firmukseksi allegro moltossa päät tyäkseen sitte rauhoittamaan loppu soittoon. Lämmöllä tulkitsi hra Alho Lullyn harmoonisen Rigaudon. Sitte seurasi Merikannon pari koraalialkusoittoa, joista etenkin f-mollissa sämelletty on maikuttamaa taidetta. Konsertti päättyi Lisztin mahta maan alkusoittoon ja fuugaan B A- C-H, jonka konsertinantaja esitti mu kaansa tempaamalla henkemyydellä. Urkuri A iho on opettajaltaan, prof. Faltinilta perinyt ankarasti tyylik- kään sämelmestarien (kuulukootpa sitte minkä koulun miehiin tahansa) teos- ten kokonaisläsittelyn ja yksityiskoh taisesti tarkan sekä manuaali- että pedalitekniikan, minkä muoksi hänen esittäminään konsertissakin esitetyt kap paleet moittimat loistossaan. — Tamperee» Teatteri esitti miime perjantaina 4-näytöksisen lau lunäytelmän ..Punainen lauk- k u" sekä laumantaina ja sunnuntaina 3-näytöksisen laulunäytelmän „C o r- nemillen kellot". Pari sanaa esitysten johdosta mos ta ensi numerossa. S. S. Cygnaeasjuhla-kirjallisuutta. Lähestymäksi Cygnaeus-juhlaksi ilmestyy Jymäskylässä K. I. G u m- merus Osakeyhtiön kustanta mana Jymäskylän seminaarin entis ten ja nykyisten oppilaitten toimitta ma juhlajulkaisu Suomen kansakou lun isän elämäntyön kunnioittamiseksi. Julkaisun nimeksi tulee »Tuikkei ta tulen syntymäsijoilta", koska Jymäskylän seminaari on en simmäinen ahjo, jossa kansakoululai toksemme toteuttamiseksi on käytän nöllistä työtä tehty ja jossa juhlitta- ma mainaja itse oli persoonallisesti sekä työssä että työtä ohjaamassa. Julkaisuun omat kirjoituksia antaneet useat Jymäskylän seminaarin enti setkin oppilaat, niiden joukossa muu tamat aikaMmpiinkin oopilaspolmiin kuulumat. Näistä mainittakoon vli- tarkastaja G. Lönnbäck, kansa kouluntarkastaja A. G. Hom iloi ne n, opettajat K. Koistinen' E m. Tamminen. Olli Wuo rinen ia Maria Erikson, kou lunjohtaja K. Werk k o, yliopettaja Herm. Niemi ja kirjailua Jo- hanneSLinnankoski. Muista kirjoittajista mainittakoon mielä semi- naorinjohtaja K. Raitio, lehtori D. Blo m stedt ja puutarhuri K. K alerm 0. — Albumi tulee run saasti somistetuksi kumilla. Taiteilija S. A. Keinänen, hänkin Jymäs kylän seminaarin entisiä oppilaita,on toimittanut märillisen kansilehden. Sisällykseen liittymiä kumia, jou kossa useita koko-simunkin kumia, alku- ja loppukoristuksia y. m., omat piirtäneet taiteilija I. H eiS k a sekä monet Jymäskylän seminaarin enti set ja nykyiset oppilaat. Julkaisu tulee siis Varmaankin olemaan san gen hauska termehdvS kaikille Jy- mäska?än seminaarin käyneille, mutta samalla myös kaikille muille, joille kansakoulumme on armokaS ja rakaS ja jotka sen tähden haluamat hetki sen miettää tämän muistojen tuvloh duksissa. — Julkaisu tulee noin 200 simun laajuiseksi ja tulee sen kirja- kauppahinnaksi 2 mk. 75 p. lLnsi»Zu<MSsiÄ. Kansalaiskokous nykyisen val tiollisen aseman johdosta pidettiin Mouhijärnien seurahuoneella miime sunnuntaina eri puolueitten yhteisesti puuhaamana. Kokouksen amasi kansanedustaja Aromaa, joka myös molittiin kokouksen puheenjoh tajaksi. Sihteeriksi Valittiin kirjan pitäjä W. Sankari. Edustaja Aromaa teki selkoa ny kyisestä asemasta ja alusti keSkuStel- tamaksi kysymyksen ..mille kannalle eduskunnan olisi asetuttama malta- kuiinanlainsäädäntökysymykseSsä?" A- sian johdosta syntyneessä keskuste lussa tehtiin ehdotus komitean asetta misesta laatimaan loppupontta. Ko mitean ehdottama ponsi, joka yksi mielisesti hymäksyttiin, kuuluu seu- raamaSti: ..Koska Suuriruhtinaanmaan asetus kokoelmassa miime kesäkuun 21 p:nä Mm öaaritMi. Asianajotoimisto Turussa. Eerikinkatu S. Puh. 484. Omistajat: Howioi!eudennmario Wäinö Kiwi ja Hoivioikeuden- kanslisti Santer' «saarniioki. lukaistu maltakunnanneuVoston ja maltakunnanduuman hymäksymä laki niiden Suomea koskemien lakien ja asetusten säätämisjärjestyksestä, joilla on yleismaltakunnallinen luonne, ku moaa Suomelle mahmistetun Valtin säännön ilman eduskunnan suoStu musta ja täydellisesti riistää meiltä sisäisen itsenäisyytemme, niin tahtoo kokous, johon eri maltiolliset puolueet Mouhijärmellä ottamat osaa, yksi mielisesti lausua, että Suomen kansa ei koskaan moi tunnustaa lain wel- moittamaa moimaa tällaiselle perus tuslakiemme mastaisessa järjestykses sä syntyneelle asetukselle, maan jokai nen kansalainen on pitämä melmolli, suutenaan kaikilla laillisilla keinoilla estää sen käytännössä toteuttamista. Samalla lausuu kokous symimmän kiitollisuutensa niille duuman jäsenille, jotka puolsiwat Suomen oikeuksia ja asettuimat Vastustamalle kanualle ky symyksessä lakiehdotuksesta." Samassa kokouksessa herätettiin ky symys yleisen koko Satakuntaa käsit tämän maakuntakokouksen aikaansaa misesta nykyisen aseman johdosta. Aietta toteuttamaan asetettiin 3-mie- hinen toimikunta, johon malittiin ta lollinen Wilho Rauma, torppari Janne Heikkilä ja apteekari E. Lessing. — Kokous päättyi Maamme-laululla. — Hiippa?»»»»» »»tifia. Maalisaarnansa Alastaron pitäjän- apulaisenmirkaa marten on Eivijär- wen w. t. kirkkoherra A. Hukkanen, joka on yksinään Vaaliehdolla, mää rätty pitämään ensi lokakuun 9 p.nä, jotenka Vaalikysymys on saman kuun 16 p:nä; Vaalintoimittajaksi on mää- rätty Metsämaan kappalainen W. M. Kaipio. — S»ome» sotilaSiviraSto» leSki- ja orporahaStosta on myönnetty 16,057 mk. 97 p:iä puo- lelta eläkemuodelta huhtik. 1 p:stä lokak. 1 p.ään tänä muonna tässä läänissä asumille eläkkeennauttijoille. ^ Jsojoe» kirkkoherra» waa- lij»pakka. Antamaan selitystä sii hen malitukseen, minkä poliisi JuSsi Peuralahti ja useat muut Isojoen seurakunnan äänimaltaiset jäsenet olimat tehneet miime kesäkuun 26 p. tapahtuneesta mainitun seurakunnan kirkkoherran maalista malittiin kir konkokouksessa Isojoen kirkossa kulu man syyskuun 8 :na päimSnä kansa- koulun opettajat Vihtori Hautala ja Eemertti Pousu sekä tilalliset Niko Talmitie ja Otto Mähähaara. Näyt tää siltä, että tästä maaliasiasta pitkälle kestämä ivaalijupakka syntyy, seurakunnassa kun suuri enemmistö tahtoo neljättä maa lisaarnaajaa, mitä kysymyspäimänä ei onnistuttu saa maan. — HällsorS-puolisoje» tes- ta«e»tti «araSto. Kankaanpään kania on anonut, että kirkkoherra H. I. Hällforsin ja hänen Vaimonsa Charlotta Hällforim eläissään lesta- mentilla lokakuun 7 p:ltä 1847 sano tulle kunnalle antama jymäsiö, ny kyään ilmotuksen mukaan tekemä 416 hehtolitraa 65 litraa rukiita, saatai siin muuttaa rahaksi. — Tähän ano mukseen on kumernööri myöntynyt ehdolla, että siten karttuneet rahat nimellä «Kirkkoherra Henrik Johan Hällfors ja hänen Vaimonsa Char lotta Hällfors-mainajain amustus- rahasto" Kankaanpään kirkkoneumos- ton hoidon alaisina talletetaan luo- tettamaan pankkilaitokseen korkoa mastacn ja että muotuiset korkorahat käytetään tarkoin seuraten sanotussa testomentiSsa annettuja määräyksiä, riippumatta amustuksen saajille ehkä tulemasta maimasamusta. — KysymyS kappalaiStvira» perustamisesta Parka»o» se»- rak»»taa» ra»we»«ut. Joulu kuun 20 p:nä 1908 pidetyssä kirkon kokouksessa päätti Parkanon seura kunta ryhtyä toimiin toisen papin- Viran, s. 0. kappalaismiran perusta- miselst seurakuntaan ja malittu komi tea ryhtyikin tehtämäänsä ja pyysi m. m. tuomiokapitulin määräämään jäämittömän papin pitämään kirkon kokousta puheenaolemasta asiaSta. Kun silläwälin kuitenkin oli uudelleen Vireille pantu kysymys Parkanon pitäjään kuuluman Kihniön kulma kunnan erottamisesta eri kirkkoherra kunnaksi, jäi yllämainittu pyyntö tuomiokapitulissa lepäämään, siksi tunnes kihniöläisten anomus päästä eri seurakunnaksi oli ratkaistu. Tämä tapahtui, kun miime kesäkuun 29 p.nä annetulla armollisella määräyksellä säädettiin, että Kihniön kulmakunta oli muodostettavia eri kirkkoherra kunnaksi. Sen johdosta on tuomio kapituli, kun yllämainitun komitean kappalaiSmiran perustamista koske ma anomus nyttemmin lopullisesti esitettiin, päättänyt, ettei anomus enää anna aihetta enempiin toimen piteisiin. jotenka fiiS kysymys kappa- laismiran perustamisesta Parkanon seurakuntaan tällä kertaa on rau- mennut. W»ojoe» tiloje» palS- toit»S. Helpottaakseen tilojensa maStaista palstoittamista on Wuo- joen kartanon osakeyhtiö anonut, että sen Eurajoen erinäisissä kylissä omis tamat samanluontoiset tilat yhdistet täisiiin kunkin kylän tilat yhdeksi maakirjatilaksi. — W«okrala»tak«»»at. Sen johdosta, että Kankaanpään kunnan pohjoisen Vuokralautakunnan puheen johtaja, metsänhoidonneuVoja I. Mä kinen tulee siirtymään pois paikka- kunnalta, Valitsi sanottu lautakunta sunnuntaina pitämässään kokouksessa puheenjohtajakseen eteläisen muokro lautakunnan puheenjohtajan, johtoja I. Tormelaisen. — Wahwistett»ja taloudel lista katselmuksia. Kun sääde- tySsä ajassa ei ole Valitettu Euran, Honkilahden, Kiukaisten ja Kullaon seurakuntain papiston Virkataloissa miime kesä- ja heinäkuulla pidetyistä taloudellisista katselmuksista, on tuo miokapituli noudatettcivalsi mahmi». tanut mainituissa taloudellisissa ka!' selmuksissa annetut päätökset ja mca- räykset. — NliopiStollisii» jatko?»rS- seihi» on saanut stipendin opettaja Heikki Rantala Huittisissa. — Sawo»li»»a» talo«Sko»- l»«» alkaneeseen syyskurssiin ou oppilaaksi otettu m. m. nti Aino Pohjola, Kokemäeltä. — SiitoSorii» kaxppa. Poh- jois -Korjalan hemoshoitokonsulentti T. Pohjala on myynyt siitos-oriinsa Taunon, Valtion kantakirjassa n:o 650, maisteri E. Grönlundille Nak kilaan. Hintaa ei ole ilmoitettu. — Mies «»rha»»«t »ai mossa. Eilen ilmoitettiin Kankaan pään poliisiiviranomaisille, että lähellä n. k. Soikan ahdetta MeneskoSken kylässä asuma Alfred Palin (puheli, messa kuului nimi eväselmästi) oli ampunut Vaimonsa. Nimismies läk- sikin eilen klo 7 i.p. paikalle tutki maan tapausta, mutta klo 9:ään, jol loin maaseutupuhelin suletaan, ei sen tuloksista mielä ollut tietoa. — K»oll»t. T. k. 8 p:nä kuoli Kokemäen Milliön kylässä ent. sa- hanasettajalFredrik Ferdinand Lunden 61 m. ikäisenä. Mainajata muistel lessa muistamat Vanhat kokemäkiläi- set kuinka hänen apuansa ennen manhaan karmittiin ympäri pitäjän. Hän näet oli aikoinaan pitäjän ainoa kelloseppä ja sittemmin ainoa lasisep- pä, jonka muoksi häntä kuletettim pitäjän toisesta päästä toiseen. M 20 muoden toimi hän sittemmin sc- honasettajana. Jälkeensä jätti mai naja puolison, 3 poikaa ja tyttären. — „Tuo«e» MetsästySyh- diStykse»»" afiamiesta sakotettu hirwie» ampumisesta lumat- tomalla ajalla. Talokas Jaakko Pihlaja Isojoen Kirkonkylästä sai äs- en päättyreillä Isojoen ja Karijoen untain syyskäräjillä sakkoa 125 markkaa luvattomalla ajalla hirwien ampumisesta. Hän oli miime talmen aikana ampunut kaksi hirmeä, joista nyt sai maksaa moisen tapporahan. Eilöhän olisi syytä ..Suomen Met- ästysyhdistykiellä" hankkia paikkakun nalle hiukan tarkemmin metsästysla kia noudattaman asiamiehen, sillä ei kai ole tarkoitus, että asiamies näyt telee esimerkkiä, miten metsästyslakia rikotaan. — Ultvila» käräjät. T k. 8 p:nä antoi Ulmilan kihlakunnanoikeus zäätöksensä Nakkilasta kotoisin ole maa irtolaista Drjö Mosanderia mas san nostetussa raiskausjutussa tuo miten syytetyn 6 muodeksi kuritus huoneeseen sekä maksamaan kantajalle 100 mk. kimuSta ja särystä sekä yh den Viikon sairausajasta 14 mk. y. m. kuluja 53 mk. 30 p. Asia alis tettiin homioikeuden tark^stettamaisi. Syytetty ilmoitti tyytymättömyyttä päätökseen. Työmies E. Miljanen Nakkilan Tattaran kylästä tuomittiin pahoin pitelystä 9 kuuk. Vankeuteen selä suo rittamaan erinäisiä kuluja 136 mk. Maanmiljelijä I. Mannas Hyme- lästä tuomituin 50 mkan sakkoon selä maksamaan 60 mk. kuluja sen joh- dosta, että hän oli tukkinut erään laskuojan, sekä 80 mkan sakloon ja suorittamaan 30 mkaa kuluja maan- Viljelijä F. Kuurin telefoonijohdon katkaisemilta. — Se»rattawa esimerkki. Ecäs Euran pitäjän Turajäriven kylän isäntä on päättänyt kustantaa renkinsä kansanopistoon. Teko on sangen kaunis ja esimerkiksi kelpcawa toisille näin kansanopistoihin pyrki- misaikana. — H»ittiSte» k»»»au«al- t»»sto» koko»ksessa t. k. 5 p nä päätettiin seuraamista asioista: 1) Luettiin Kiikan. Tyrmään, Kau- matsan, Kiikoisten, Punkalaitumen ja Mampulan kuntien mastaukset mat- tuuston alullepanemassa yhteisen piin- mielisairaalan perustamiskysymykses- sä. Kaikki mainitut kunnot olimot ehdotusta puoltaneet sekä ilmoittaneet määrän, kuinka monella sairassijalla ottaisimat osaa. Tämän perustalla ehdotettiin, että Huittinen ottaisi l<> sairassijaa. Päätettiin kumminkin yh teiselle kokoukselle ehdottaa, että pe rustaksi otettaisiin 1 sairassija kuta kin asukaslumun tuhatta kohti kussa kin kunnassa ja että tuo suhdeluku sitte korotettaisiin sellaisella lumulla, mikä olisi waltioapuun nähden edulli sinta. Kunnallislautakunnan esimies Juusela malittiin ottomaan sekoaa Viimemainitusta seikasta ennen yh- teis'ä kokousta. . 2) Honkolan, Jylhänmaan ,a Pa- lojoen kouluille päätettiin pyytää ro. kennusapua - 10.V00, 6,000 ja 6,000 mk.