1910 l^:o 86 Äizkins Mm 8 M 1910 ^:o 38 Likkinz curun Levl! Hänttfen Kanta- ja Kristiinan- katujen kulmassa Hastaxäätä AäästöxanKKia Koimittts: Alakerrassa, kolmas owi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. Kutzekmet: Zlmoiws- ja Tilauskouttori (8 aH.—7 i.p.) . . Toimisto (10—12 a.p. 5—7 i^,.) 14 41 Kassakonttori 7 45 Kirjapaino ja faktori ... 29 Toim.johtaja. ..... 991 z! 84 ia Hilaushmnat: Turussa Postik. Koko wuod. ... 3:— 4: — Puoli „ ... 1:60 2: — Nelj. , . . . —:90 1:20 Jrtonaisnumerot S p. Hlmoitttsten hinnat: Tekstin edellä 9 p. millimetri. Tekstin jäleStä 7 p. , LZähin ilmoitushinta S0 p. Vastauksesta: LO p. paitsi ilmottuShintaa Httnm Hehteä ^ seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. Ote almanakasta. M«at, «lok. » pu Holge» KeSkisiiLo. «lok. » tu Veera. Sää-olot Tumssa. Viime lauantai»a: Lämpömäärä: korkein -s- 23, ali» -j- 14. Ilman suhteelliuen kosteuS: S7 Tuulen suuuta: Lounainen. Aurinko o» paistanut : 12 t. 55 m. Toispäitvänä sunnuntaina: Lämpömäärä: korkein 26, alin -j- 12. Ilman suhteellinen koStniS S? ^ Tuule» smmta: Eteläinen. Aurink,. o» paistanut: 11 t. 40 m. Eile» maa«a«tai»a: Lämpömäärä: korkein -j- IS, ali» 25. Ilman suhteellinen koSteuS: L7 »/^ Tuule» smmta- Kaakkoinen. Aurinko o» paistanut: 12 t. — m. Lurun Levli sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: 28:s ylel»e» ratt!i«s»oto«s. Joh. tavan kirjoituksen paikalla. Aoleravaara. Ae»raalit«ver«SSri ja rantatiet Hän tahtoo määrätä virkamiesten päte vyyden. Audenmaanliänille »»st Raver- «ööri. S»o«e» astetta ministerinenvos- to»sa Se fe»U«» an Meniji» valtio» suoritettava. Muuan korvausauomuS. ^limSiiriitset valttopiiiviit fit- te»»i». Rjetsh vahvistaa huhun. Mnsta taSinettiZo taimessa^ Sanomalehtiä pidätetty. Kummallisen «»ti«e». Otettava Varoten vastaan. Kir«»i»e» pa»o»a»s« Hlawi«- juhlilla. Katovuosi Aanslassa, Muoden- tulotoiveet aivan huonot. Monivaiheine» murhadraama Lontoossa. S«r»» esi»aupu»iiipappie» toi- miuta. Auwia: Maantieteellinen oppitunti metsässä. — Naismurhaaja, tri Crip pen. H. Keisarimierailu päät tynyt. Pietarista ilmoitettiia heinäkuua 31 pnä: Keisarillinen huvijahti Staudart, mu kana H. M. Keisari, Keisarinna l» lap set on saapunut Kroustadtiu satamaan ankkuriin. Keuraalikumcrnööri ja rautatiet. SS» tahtoo mttrStä vlrRamies te» pätevyyden. Kenraalikuvernööri on lähettänyt se naatille seuraavan kirjelmän: »TarkaStaeSsaui senaatin huhtik. 19:- tenä pnä 1909 antamaa Suomen rau tatiehallituksen ohjesääntöä, en voi olla kiinnittämättä hnomiotani siihen seik- kac-n, että tämän ohjesäännön 59.nteen pykälään on sovitettu kokonainen jouk ko vaatimuksia niiden henkilöiden päte vyyden suhteen, jotka haluavat omata yhtä tai toista virkaa rautateillä. Ottaen huomioon, että näiden henki löiden virkaan nimittämisen toimittaa voimassaolevien asetusten mukaan se naatti Suomen kenraaliknveraööria suostumuksella, minä omasta puo lestani en voi tnannStaa oikeaksi, että itse määräyksiä mainittujen henki löiden pätevyydestä voisi senaatti yksin antaa ilman maan ylipäällikön ennak kosuostumusta. Tähän katsoen pyydän senaattia otta maan uudelleen tarkastettavakseen ky symyksen yllämainittujen henkilöiden pä tevyyttä koskevista määräyksistä sekä sitten ilmoittamaan minulle tuloksista.'' Kenraalikuvernöörillä on, et senaa tin valtaa vähentääkseen vaan omaSta puolestaan halu sauva myös sanansa rautatien virkamiehiä arvostellessa virkakelpoisuudesta. Suomen asiat ministeri neuvostossa. Pietarista, heinäk. 30 p:nä. Suomea kenraalikuvernööri on jättänyt minis terineuvostoon Suomea senaatin esityk set 1) 34,500 markan myöntämisestä Artjärven kaunalle tilattoman väestön lainarahastosta, 2) varojen myöntämi sestä Heinolaa naisseminaaria varten, 3) varojen myöntämisestä teknillisen korkeakoulun laboratoorioita varten, 4) varojen myöatämisestä Tampereen uutta yleistä sairaalaa varten. Samoin on jätetty ministerineuvos tolle seuaatin lansunto eduskunnan vas tauksesta arm. esitykseen yksityispankkien, säästörahastojen, palovakuutus^ ja keski näisten paloapuyhtiöiden ajoittaisesta verottamisesta sekä kirjemaihto keisari kunnan valtioa säästökassojen ja Suo mea poStisähköleunätin säästökassojen välillä säSStöönpanoja koskevasta kysy myksestä. Uudenmaan läänin uusi klltvernööri. Mikäli mnutamat venäläiset lehdet itsepintaisesti väittävät, olisi Uuden maan läänin kuvernöörin virkaan ni mitetty valtioneuvos Engraf Ny man. Musta kabinettiko toimessa? Wakka-Suomi kertoo: Kun tuonnottain lähetettiin ristisi teessä Wakka-Suomea Saksaan ja Sveit siin, eivät -seat lähetykset päässeet vas taanottajalleen ja jäivät säännöllisesti saapumatta. Sittemmin osoitettiin lä- hetykset Ruotsin kautta ja siitä saakka ovat saapuneet määräpaikkaansa. Tämä viittaa siihen, että lähetykset, jotka menivät Menäjän kautta, ovat joutuneet joihinkin mustien komeroiden tyyssijoihin. Otaksumista tukee vielä äskettäin lehdissä näkynyt uutinen siitä, ette» »yöskäLa ...Sosialchemokraatti" Maantieteenopetustunti metsäkoulussa. Grunevaldin metsään likelle Berliniä on perustettu koulu kivuloisia lapsia varten. Lapset oleskelevat aamusta varhain myöhäiseen lltaan raittiissa metsä-ilmassa, ja taiivasalla puitten keskellä on heidän koulusalinsa. Kuvamme esit- taa meille maantieteenoppituntia tässä omituisessa koulussa. viime kesäkuusta saakka ole päässyt We näjän rajan yli Menäjän puolelle. — Mustat kynnet siis näkyvät olevan toi messa. Mimääräiset valtio päivät sittenkin. Venäläinen lehti »Rjetsh* vahvis taa ennen tnlleen tiedon ylimääräisten valtiopäivien kokoonkutsumisesta syk syllä, kerloeu, että esitys siitä nyt on lopullisesti ratkaistu myöntävästi. Ken raalikuvernööri on ehdottanut valtio päivät kokooukutsuttaviksi syyskuun 14 p:kfi. Valtiopäivien on laadittava jär jestys 2 jäsenen valitsemista varten valtakuunannenvostoon ja 4 jäsenen valitsemiseksi tuumaan sekä toimitetta va niiden vaali. ÄMmaMnl uutinen. Otettava varoten vastaan. Lontoosta ilmoitetaan Ruotsin leh dille, että Canadan Pacific-radan joh> toknnta on päättänyt lähettää liikkeelle suuren joukon asiamiehiä ja aikoo niil lä värvätä satatuhatta (100,000) suomalaista Canodaan. Suoma laiset tulisivat siellä muodostamaan oman eusi-luokkaisen siirtokunnan ja tulevat he saamaan maita ilmaiseksi ja mouia muita suuria etuja. Tällä yhtiöllä on miljoonan aarin suuruisia maa-aloja AlbertaSsa, jotka se aikoo kansoittaa. Kun Menäjä nyt temmin on tehuyt tiettäväksi suoma laisille aikeensa Suomea kohtaan, us kovat Canadan rautatieherrat, että suomalaiset nyt ilolla lähtemät koti maastaan heidän karjakseen, he kun tarjoovat niin mainiot edutkin. He uskovat varmasti saavansa kokoon satatuhatta suomalaista ja tämä val tava joukko .finnejä" kuleistaan Pai kalle yhtiön omilla lairvoilla. Suomalaisille ou siis paradiisi cttvoinna; ei muuta koin astua waan portista sisään. Mitähän tästä suu- remmoiseSta hankkeesta Stolypin ar vellee? Me puolestamme jätämme tiedon omaan arvoonsa, vaikka sen julkaisemmekin. Hirmuinen pakokauhu Olavin juhlassa. Savonlinnassa perjantaina pidetyillä Olavia juhlilla, Savonlinnaa kylpy laitoksen juhlasalissa, sattui saman päi vän illalla kamala tapaus. Kuu esitet tiin melodraama .Miranda-, sattui siinä poltettava beugaalitulitikku pu toamaan näyttämön lattialle. Kun sa massa laskettiin esirippu alaS luuli yleisö tulen oleivau valloillaan. Salis sa oli 800 henkeä ja koko väkijoukko hyökkäsi huutaen ovi< ja akkuuoita koh den, jotka kaikki lyötiin säpäleiksi. Pa lotoimet alkoivat soida ja palokunta riensi paikalle. Kuului korvia särkeviä huutoja ja naiset pyörtyivät ja kaatui vat toiste» jalkoihin. Muutamat par- veekkcella olevat hyppäävät alas ja muutamat aikoivat viskautua alas toi sen kerroksen akkunoista kadulle, kun rauhoitushuudot vihdoin moittimat kan san melun ja väki alkoi vähitelleen asettua. Sitä ennen oli kuitenkin paljon väkeä saanut joltisiakin mammoja ja koko kasino oli kuin ryövärien pesä, ovct ja akkunat säpäleinä. Wäkijoukko oli parvekkeella hyökännlll, yli soitto kunnan, jolloin yksi soittaja sai käsi vartensa katkaistuksi ja soittokunnan torvet sotkettiin säpäleiksi. Juhlaa jatkettiin kyllä, mutta suuri osa yleisöä poistui; toiset kannettiin pois pyörtyneinä, toiset menivät vam> mojaau parantelemaan, useat — eten kin naisista — vaatteitaan kuntoon panemaan, sillä usealta naiselta olivat vaatteet menneet aivan piloille ko vassa melskeessä. Kukaan ei onueksi me nettänyt henkeään eikä varsin vaikeita vammojakaan toki kellekään koitnnnt. Monitvaiheinen murha juttu Lontoossa. Muryaal-, kr! tzrippe». Lontoossa, tässä kaikkien mahdolli suuksien kaupungissa, on noin kuukausi sitten paljastunut eräs monivaiheinen murhajuttu, jonka uhrina on tähän asti ollut ainakin kaisi naista. Heidän kaikkien murhaaja on tässä ylläkuvat tuna. Hän on Lontoossa lääkärintointa harjoittava amerikkalaissyntyinen 50- w»otias tohtori Crippen. Wiime helmikuussa alettiin huhuilla, että Cm toinen 3S-wuotias »vaimo, jolla oli laaja tuttamapiiri ja aateli nen sukupuu, oli äkkiä, kadonnut. Jois sakin lehdissä lausuttiin, että hän olifi äkkiä kuollut eräässä kylpylaitoksessa. Kun t:ri Crippen myös oli kadonnut paikkakunnilta ruvettiin epäilemään jo tain vähemmän tavallista tapahtu maa. Kun poliisit tarttuirvat asiaan sai oletettu murha yhä enemmän vahvi ketta. Poliisin etsiskelyt tuottivat lo pulta sen tuloksen, että kyseessä olevan kylpylaitoksen kellarista, 2 metriä maa han sisälle haudattuna, löydettiin muo dottomaksi silvottu naisen ruumis. Tä män tunnettiin varmoista merkeistä olevaa rva Crippenin ruumis. Samoihin aikoihin oli t:ri Crippen nähty erään naisen seurassa. Tämä nai nen otettiin kuulusteltavaksi, jolloin hän ilmoitti olevansa eräs koueellakir- joittajatar jo ennen olleensa Crippenin sihteerinä, ja mainitsi lisäksi, että hän nykyisia oli Crippenin rakastajatar. Naista ei voitu vangita kun toimot- tiin hänen kauttansa saatavan Crippen kiiuui. Kun heitä seuraamana päivänä mentiin vangitsem» an, olivat he jo silloin — kadonneet. Koko poliisia huomio alkoi nyt kiin nittyä juttuun ja samaan aikaan, kun poliisit lähtiivät pakenevia takaa-aja- maaa alkoilvat tuomarit tutkia Crippe nin entisyyttä. Silloin saatiin selloille, että C. oli jo toisissa naimijissa ja että edellinen maimonsa oli myiis äkkiä kuol lut. Tämän lvaimon lvetjea kautta saa tiin sen lisäksi tietää, että Cr^pcn oli monet kerrat pakottanut waimoni» tik kauksen alaiseksi ja ilmaa syytä. Sitte kolmannen leikkauksen jälkeen oli vai mo äkkiä kuollut, mutta asia oli jäänyt silleen. Parlamentin alihuoneessa nostettiin välikysymys tapahtumasta ja moitittiin poliiseita kun laskiivat Crippenin pa koon. Samalla myönnettiin 6,500 mkn palkkio hänen kiinnisaamisestaan. Asia tuli uyt yhä mutkallisemmaksi sen kautta, että poliisit olivat Crippe nin jälillä ja tiedettiin hänen matkus tavaa paljaaksi ajettuna ja naisen pu vussa Amerikkaan ja rakastajattarensa seurasi häntä, myös tuntemattomaksi naamioituna, miehen puvussa. Poliisit olirvat heidän jätillään Chicagossa, kuu yhtäkkiä saapui Parisista sähkösanoma, joka kertoi että Crippenin rakastajatar on siellä eräässä hotellissa ampnnnt luodin sydämeensä ja kuollut paikalla. Lontoosta saapui toisia polii seita heti paikalle, mutta he eivät voi neet tuntea naista, ainoastaan naisen jälkeenjättämästä kirjeestä selvisi, että hän todella oli Crippenin rakastajatar, nti Clara Neves. Hän ilmoitti pöy dälle jättämässään kirjeessä että hän ei tahdo enää enempää elää maailmassa. Kirjeessä oltiin tuntevinaan naisen käsi alaa, mutta voi se yhtähyvin olla t:ri Crippeninkin kirjoittama. Nyt otettiin miestä etsiä Ranskasta ja saatiinkin tietää, että hän oli ollut Bruelles'issa. Sieltä johtivat jäljet taasen Espanjaan, jonne pölisit meni vät perästä. Sieltä ilmoitettiin hänet eräässä paikassa saadun kiinni, mutta se ei ollutkaan sentään Crippen, sillä pian sen jälkeen ilmoitti erään laiman kapteeni, joka laivallaan meni yli At- lännin Antwerpenistä Canadaan, että Crippen on hänen laivallaan.; Canadan ulkosatamaan saapui sitte määräpäivänä 4 Allantilaivaa, mutta Crippeniä ei niistä löydetty. Miimeiset tiedot Crippenin monivai heisesta kulusta kertoivat, että hän taas oa kotikaupungissaan Lontoossa. Eng lannin Scherlock Holmesia tapaiset etsi- wät poliisit eimät kuitenkaan enää moi päätellä missä tämä mies oleksii, filtä hän oa osoittanut olewansa aiwan saa- muttamaton, joten mies fiis on yhä ka reissa ja pysyneekin. Bruellesissa olles saan oli heitä ollut kaksi, ollen heillä nimensä Robertson. Silloin oli vanhempi Robertson ollut sileäksi ajeltu ja ilmaa silmälasia. Sanomattakin oa selvä, että ajojahti ja salaperäiset murhat omat nostatta neet jännityksen kansassa korkealle mo nissa valtakunnissa ja ennenkaikkea Lontoossa. » Myöhemmin tullut sähkösanoma ker too, että murhaaja Crippen on van- Quebeckissä rakastajattarensa, neiti Ne- wes'in kera. Pariisia eräässä hotellissa itsensä surmaunut nainen ei ollutkaan Crippeuiu seuralainen, neiti Neves, kutea ensin uskottiin, vaan seurasi hän Crippeniä pakomatkalla puettuna mie hesi- Katovuosi Ranskassa Parisista lähetettyjen tietojen mukaau oa koko Ranskaa kohdannut kansallinen onnettomuus; oa noet odotettavissa to dellinen katovuosi. Mikäli Grignon maanviljelysopiston pros. Äarthault on laskenut, olisi ka- louiuoden Ranskalle aiheuttama vahinko 2:n miljaardi» markan suuruinen. Ei ainoastaan lviljat, maan myös perunat ja tviiniiviljelys ovat aivan odotta mattoman huonot. Koleratvaara. Lääkintöhallitus ou julaissut seuraa» van varotuksen: Katsoen siihen' että maahan tuodaan suuret määrät hedelmiä ja vihanueksia Etelä-Menäjältä, jossa kolera oa laa jalti levinnyt, hnomautetaaa yleisölle siitä vaarasta mikä uhkaa syötäissä ko« leraseuduilta tuotuja hedelmiä ja vaikka keitettyjä hedelmiä on pidettävä vaa rattomina on kuiteukiu pidettävä huolta niiden käsittelemisessä enne» keittämistä ettei jouduttaisi koleraa tartunta-aineksien yhteyteen josta syntyy kolera. Lääkintöhallitus oa yhdessä valtion- ravtateittea ylilääkärin kanssa päättänyt ettei koleravauuuja enää kutea ennen on ollut laita koleraivaaran nhateSsa liitetä seuraamaan junia. Sen sijaan asetetaan koleravauuuja seuraaviin paikkoihin:, Pietariia 2, Shuvalovoon, Valkeasaaren, Kuokkakaan, Terijoelle ja Perkjärmelle kuhankin 1, Miipuriiu 2, Autreaaa, Sortavalaan, Elisenvaaraan Simolaan, Kouvolaan, Riihimäelle ja Keravalle 1, Helsiukiin 5. Sairaanhoi, tajattaria oa kaikissa matkustajajunissa, jotka saapuvat idästä Miipuriiu, Imat ralle ja Sortavalaan sekä vielä Simo laan, Kouvolaan ja Riihimäelle meue« viSsä jnniSsa. Zen ZmtsZn VeoZjZa vM zmrittickom. Kenraali G. Ramsay oli viime tam mikuussa anount erään kasakkasotnian tallaamasta kylvetystä niitystä Helsin gin pitäjässä vahingonkorvausta 11S mk. 50 p. sekä pyytänyt samalla kuver nöörin ryhtymään toimenpiteisiin, ettei vät sotaväenosastot turhaupäitea yksi tyisten omaisuutta mailla liiKuessaan turmelisi. Tämän anomuksea johdosta pyysi sittemmia 22:sea armeijakunnan päällikkö, että anottu korvaus myöuuet- täisiin Suomea valtioa varoista. Se naatti kuitenkin hylkäsi tämän esityksen, koskei vahinko ollut aiheutunut manöö verin tahi harjoitusaikana. Nyt on se naattiin saapunut ilmotus, että mai nittu korvaus suoritetaan Menäjän valtioa varoista. Merityö Angelnle- Kinailu pttttyi revolverllaukattk- sella, jota wei ihnrishenge». Miime lauantai-iltaaa tapahtui tans siaisissa Kauamäen talossa Augelnie- messä kamala verityö. Tanssiaisissa olimat m. m. nuorukainen Kiwi, kotoi sia Tyrväältä, ja kauppias A. Karlstedt Halikosta. Kun jälkimäinen moitti Ki meä siitä, että häa seurusteli häae» sisarensa kanssa, kiimastni tämä siitä niin pahasti, että otti taskustaan rewol» merin, jolla ampui Karlstedtia, sillä seu rauksella, että tämä heti kuoli. Ampuja on 24 ja ammuttu oli 20 vuoden vanha. Suomen pankki menettää Paukkiliike Haller, Söhle ja K:t, joka lokakuussa 1907 teki vararikon oa ja kanut saamamiehilleen kaikkiaan 10 H, niin että Suomen pankki, jolla oli saa tavana tuolta liikkeeltä yli 2 miljoo naa markkaa, saa siis vaan noia 20c tuh, mk. Aika vahinko fiis! Stvjetin saitvartelnja. Miime keskimiikkona kirjoitti meuäläinea lehti „Swjet" Tukholma» rauhankongres- sista seuraamaa: Tukholma» rauhankongressi» lopullinen ohjelma on wahwistettu. „Huo- mattamampien" ulkomaalaisten joukossa odo tetaan sinne tvenäläistä kadettia, rnhtiu-u' Dolgorukomia ja suomalaista kadettia, Leo Mecheliniä. Mistä he tulemat puhumaan, siitä eimät ruotsalaiset lehdet kerro. Mieles tämme möisi ruhtinas Dolgorukom täöllä kertoa, kuinka häu (rauhan uimessä) söi pii» rakotta parisilaisten pankkiirien luona samalla knu kehoitti heitä olemaan myöntämättä Me- näjälle lainaa. Leo Mechelin taas möisi kertoa, kuinka hän loi Suomen „waltion", kuinka hän otti ruhtinas Obolenskm ja N. Gerardin »vangiksi, Moimaliitosta y. m. Lau- olisiivat eväilemättä mieltäluuoittävät