Lauantaina 12 p. Marraskuuta KARJALATAR N:o 129 — 1910 Mnjessa puurakfi muuttaa ivcden pchmcciksi ja ihon fileäfft. Se on ivältlämälön lisäys pesu- ja knlpl?- meteen. Koteloivia s 50 p. ja 25 p. Myy dään apteekeissa, rohdoskaupoissa y. m. Apteekkari F. B. Knifsund, Zaivonlinna. Pietarin—Antrean rautatie. „Rjetsh" kertoo, että tk. 8 p:nä oli rautatiedepartementin uusien ratojen komitean kokous, jonka puheenjohtajana toimi departemen- tin johtaja 9?. E. Giatsintoro. Kokouksessa käsiteltiin insinöörien Gesdingin ja Norpen anomusta saada rakentaa sähkörautatie Jukin kautta pitkin Käkisalmen seutuja Antreaan. Karjalan radalle. Rau- tätien pituus olisi Pietarin kumer- nementissä '»6 mirstaa ja Wiipu- rin läänissä 76 mirstaa. Radan rakennuskustannukset omat arwi- oidut noin 6,700,000 ruplaksi. Mainitun radan lähtöasema stjait- stsi Miipurin kaupungin osassa, lähellä erästä toisen luokan raitio- tielinjaa. Kuljetusmoima aiotaan ottaa eräästä Suomessa olemasta koskesta. Lyhyen keskustelut? jäl- keen katsoi komitea toimottamaksi Pietarin kumernementtiin nähden, että mainittu rata rakennetaan. «uomalainen ooppera Helsinkiin. Aino Ackte, Emmy Ackte, Wäinö Sola, William Hammar, Oskar Merikanto, Agnes Poschner, Ida Korander, Edward Fazer, Robert Kajanus, Jean Sibelius, Eino Rautamaara, Erna Gräsbeck ja Signe Liljeqmist omat Kansallis- teatterin johtokunnalta anoneet saa- da muokrata Kansallisteatterin näytäntömuodeksi 1911—1912 ja mahdollisesti myöskin seuraamaksi muodeksi kotimaisten oopperanäy- täntöjen järjestämistä marten kah- tena iltana miikossa esimerkiksi tiistaisin ja torstaisin tai maa- nantaisin ja torstaisin, kunnes uusi oopperahuone on ehditty ra- kentaa ja saada kuntoon. Joka näytäntöillasta tarjoutuu oopperayritys maksamaan korkeim- man muokran mitä tämä uusi ja kaikenlaista maikeuksia mastaan taistelema yritys katsoo moimansa suorittaa, nimittäin Smk. 500: —. Laskien 15—20 iltaa syyskaudel la ja 25—30 kemäällä tulisi sum- ma, jonka oopperayritys teatterille muokrassa maksaisi nousemaan aina Smk. 20,000: — tai 25,000: — koko näytäntörvuotena. Wenäläinen agitatsioni Englannissa. »Manchester Guardian" kertoo, että kaikkiin Menäjän konsuliroi- rastoihin Englannissa on lähetet- ty lukuisa . määrä tunnettujen Suomisyöjäin Behrendstn, Suwo- rowin ja Ewrenowin kirjoittamia lentokirjasia lemitettämiksi Englan- nissa. Tarkoitus on täten koettaa muokata yleistä mielipidettä Suo- mea mastaan. Kotitarkastus ja tvangitsemi- nen Helsingissä. Maanantain illalla toimitti ri- kosasiain komisaario W. Takanen mukanaan 5 salapoliisia ja »venä läinen salapoliisipäällikkö Kedmin kotitarkastuksen Helsingin yliopis- tossa opiskeleman ylioppilaan Ma- sosfin asunnossa, joka asui Tikku- rilassa lehtorin rouma Grusellin luona. Masoss oli Tikkurilassa asu- nut pari kuukautta ja oleskellut Suomessa pari muotta, jolla ajal- la ei sanonut kertaakaan käyneensä Venäjällä. Kotitarkastuksessa otet tiin takamarikkoon kaikki Masossin yksityinen kirjeenmaihto ja kirjat. Masoss mangittiin ja mietiin Hel- sinkiin kello 9 aikaan illalla. Dlioppilas Masoss on kotoisin Molgan tienoilta ja on syntyään syrjääni. Aikaisemmin on hän opiskellut Pietarissa, mutta muutti 2 muotta sitte Suomeen, jossa hän on asuskellut Helsingissa. Hän ei ole ollut yliopiston kirjoissa, mutta on ainoastaan seurannut luennotta niissä aineissa, joita hän on opiskellut, pääasiassa suo- menkieltä. Elantonsa on hän saa- nut osittain antamalla tunteja menäjänkielessä, osittain amusta- jana Suomalais-Ugrilaisen seuran menäläis-suomalaisten kansanhei- mojen sanakokoelmia järjesteltäessä. Mikäli ylioppilas Masossin tutta- mat kertomat, on hän miettänyt sangen hiljaista ja maatimatonta elämää eikä ole ottanut osaamin- käänlaiseen yhdistyselämään eikä kokouksiin. Mangitsemisen syistä on kerrottu, että ylioppilas Masoss täällä oleskellessaan on tutustunut Ostroumossin perheeseen, josta, kuten tiedetään, kaksi tyttäristä on joku aika sitten mangittuina miety Wenäjälle. Kerrotaan että rvan- gitun neiti Ostroumossin paperien joukossa on tamattu Masossin ma- lokuma, joka on antanut aihelta epäilyksiin, että jonkunlainen suh- de poliittisessa merkityksessä on ollut Masossin ja neiti O:n mä- lillä, jonka perusteella on ryh- dytty toimenpiteisiin Masossia was- taan. Wälikatto pudonnut rautatien hallintorakennuks ess a. Maanantaina k:lo 3 aikaan pai- nmllä kuului Helsingin rautatien hallintorakennuksessa ankara jy- räys. Aluksi ei oltu oikein sel- millä mistä oli kysymys. Pää- raiteen suuntaan rakennetun simun neljännessä kerroksessa oltiin tun- teminaan, että jyräys kuului alta päin. Kolmannessa kerroksessa huo- mattiinkin eräässä suurellaisessa sa- lissa mälikaton pudonneen melkein tyystin lattialle. Pudonnut lai- piokerros "oli noin runsaasti desi- metrin lvahrvuinen betonikerros, joka muodosti huoneen marsinai- sen katon. Katon pudottua pal- jastuimat neljännessä kerroksessa sijaitseman mastaaman huoneen betonipalkit ja lattia. Mälikaton mukaan tulimat alas luonnolli- s esti siihen kiinnitetyt sähköjohdot ja -lamput. Onni onnettomuudessa oli, että laipio putosi sellaisesta huoneesta, jota mielä ei ollut ennätetty ottaa käytäntöön. Sanotussa kerroksessa sijaitsee postimaunuosaston huo- neusto, aseman santarmiston huo- neisto ja löytötamarain toimiston huoneisto. Mikä putoamiseen on syynä, on mielä maikea sanoa, luultamasti huono teko. Mutta jos se kerran on syynä tähän harminaiseen ta- paukseen, on maikea ymmärtää, kuinka lemollisella mielellä sellai- seen rakennukseen moi astua. San- gen ymmärrettämä onkin rauta- tiehallituksen mirastoissa tapahtu- mapäimänä mallinnut hämminki ja pelonalaisuus. Kaikki halkea- mat ammottamat nyt uhkaamam- pina entistään. Huomattama on myöskin, että kysymyksessä olema rakennus luo- mutettiin rautatiehallituksen käy- tettämäksi jo ison joukon toista muotta takaperin. Helsingin laitvatveistämön a- hteen lunastaminen. Helsingin lisätty kaupunginmal- tuusto on päättänyt tiistaina os- taa Helsingin laimameistämön alueen 1 milj. markalla. senaatin wirkamiehet. Senaatin mastaperustettuun toi- seen menäjänkielen kielenkääntäjän- mirkaan on senaatti puolestaan nimittänyt senaatin ylim. kielen- kääntäjän, alikapteeni P. Londe- nin. Mikäli kerrotaan, tulee ensimäi- nen apukamreeri senaatin maltio- marain toimituskunnassa I. W. Wartiomaara, joka on nimitetty kassööriksi Suomen maltiokontto- riin, määrättömäksi edelleen ole- maan m. t. kamreerina maltio- maraintoimituskunnassa. »VV »vuotta on ensi tanimik. 31 p:nä kulunut päimästä, jona Waasan kaupunki sai kuningas Kaarle ömneltä kau- punkioikeutensa. Juhlamalmistuk- siin ryhtyminen on kaupungissa jo otettu puheeksi. Nuorsuomalaiset keskenään. Uudenmaait nuorsuomalaisen piiritoimikunnan kokouksessa lauan- taina kertoo Helsingin suomenkie- linen iltalehti insinööri Backbergin tehneen ehdotuksen, että Hels. Sa- nomain ryhmän olisi tehtämä maaliliitto suomalaisen puolueen kanssa sulkemalla sen ulkopuolelle mainitun iltalehden ryhmän. Waik- ka ehdotus on hylätty kokouksessa, on iltalehti asiasta hymin ärtynyt ja maalaa ehdotuksen tekijän niin pahanpäimäiseksi kuin suinkin osaa. Niin, kuinka on saatettukaan aja- tella ryhmän erottamista Hels. Sanomain ryhmästä, jota edelli- nen niin lämpimästi rakastaa. Akseli Gallen-Kallela lähtenyt määrälliselle karamaaniret- kelle Afrikan sisämaahan. Kuten tunnettua, on taiteilija Akseli Gallen-Kallela jo kauemman aikaa oleskellut Afrikassa. Ztykyi- fin on hän määrällisellä kara- maanimatkalla Afrikan sisäosiin, seutuihin, jonne ei kukaan europa- lainen tähän saakka ole mielä us- kattanut lähteä. — Tamp. S. Salmin tytöt ja Krasnostokin luostari. Tänne saapuneiden tietojen mu- kaan on toinen pappi Jsakijin Krasnostokin luostariin miekottele- mistä Salmin tytöistä kuollut. Joukko muita Salmin naisia, jotka olimat menneet Krasnostokiin, on palannut kotiseudulleen. He kumaamat synkin märein Suo- mesta saapuneiden nomiisien ilo- tonta joi komaa elämää yllämaini- tussa luostarissa. Kotia palan- neet tytöt omat innokkaasti maroit- taneet salmilaisia ystämättäriään kuuntelemasta menäläisten pap- pien houkuttelemia puheita ja ke- hoittaneet heitä olemaan matkus- tamatta Krasnostokiin ja olemaan ottamatta nunnanhuntua. Haastattelujen aikakaudella. — Kurjaa sanomalehtimoraalia. „ Suomalaisen Kansan" nume- rossa 246 oli kirjoitus: ..tarkastaja A. Sadomnikoss ja Karjalan kan- sanmalistustyö" sekä ..Karjalan" numerossa 247 ..Kansanmalistus- työ Karjalan rajamailla. Kaksi haastattelua"-niminen kirjoitus. Sekä ..Suomalaisen Kansan" että ..Karjalan" kirjoitukset omat sa- nasta sanaan samat ja kumpai- nenkin lehti sanoo edustajansa pu hutelleen tarkastaja Sadoronikofsia sunnuntaina 23 p. miime loka- kuuta. Tämän johdosta ilmoittaa tarkastaja Sadomnikoss tiistain ..Helsingin Sanomissa", että hä- nellä „ei ole ollut mitään Haas- tattelua näitten armoisien lehtien edustajain, yhtä rvähän kuin muit- tenkaan lehtien edustajain kanssa". Samalla ilinoittaa hra tarkastaja, että näissä keksityissä ..haastat- teluissa" esiintuodut tiedot omat sitäpaitsi „ epätarkkoja ja harhaan miepiä, mieläpä semmoisiakin, joissa minä olen kokonaan toista mieltä". Tarkastaja S. ilmaisee symän mielipahansa ja hämmäs- tyksensä moisen meikäläisessä sa- nomalehdistössä ennenkuulumat- toman menettelyn johdosta. suomalaisen pnoluetalon »Hallituskatu 15" mihkimäjuhla mietetään kuluman marraskuun 19 p:nä. Taloyhtiön osakkaita pyy- detään miimeistään ensi maanan- taina tk. 14 p:nä emien klo 2 ip. ilmoittamaan Suomalaisen puo- lueen kansliaan, Hallituskatu 15, haluamatko saada 1 mai 2 pääsy- , lippua juhlaan. Pääsylippujen ! hinnat omat: istumapaikat 5 ja 4 markkaa ja seisomapaikat 3 mk. ; Ohjelmaan kuuluu: soittoa, amaus- puhe, kuorolaulua, juhlaruno, yk- , sinlaulua, juhlapuhe, juhlakantaatti ,ja A. L:n laulua. Dhteentörmäys Pöljän pysäkillä. Tamarajunan tullessa Jisalmes- ta päin Pöljän pysäkille tiistai- j iltana törmäsi se simuraiteilla ole- ^ maa 6 tyhjää ja 10 kuormitettua ta- ; maramaunua masten niin ankaras- ^ti, että kaikki tyhjät maunut ja yksi ^ kuormitetuista särkyimät. Törmän- !nyt meturi rikkoutui myös niin, ( ettei se kyennyt maksaa jatkamaan. Junamiehistö, samoin tamaraju- I nassa olleet matkustajatkin eimät .saaneet mitään mammoja. Ta- ! pauksen tähden saapui juna 3 t. 28 min. myöhästyneenä Kuopios- ta lähetetyn meturin mukana. Tapaus lienee ilkimallan tulos. Mikäli tähän saakka on selmille saatu, on se aiheutunut seuraa- masti: Simuraiteille oli yhteen kytketty kolme tyhjää tamaramau- nua, joista yhden oli nähtämästi jokin ilkimys päästänyt irti. Tuuli - lienee sitte kuljettanut irrotetun i maunun pääraiteelle, jolloin mau- !nu kulkiessaan on amannut maih- !teen, niin että se johti tuleman junan simuraiteelle. — S:tar. Keuraalikmvernöörin loma. St. Pet. Herold kertoo taaskin, että kenraalikumernööri Seyn lä- \ himmässä tulemaisuudessa lähtee ^ mirkalomalle. Kaarlo Luodon „Totuuks'a" on ilmestynyt menäjänkielisenä „Praivda"-nimisenä käännöksenä Pietarissa maltakunnankirjapai- Enosta. Käännös on marustettu alkulauseella, jossa luodaan kat- saus niihin tapahtumiin, jotka omat saaneet Luodon kirjoittamaan tämän kirjan. Lapin talwi. 28—30 asteen pakkanen oli Kittilässä y. m. pohjanperillä Pyhäinmiestenpäimänä eli mar- raskuun 1 pnä. Seuraamana päimänä lauhtui itiin että oli ai- noastaan 7 astetta kylmää, siis äkilliset sään »vaihteet! Sähkösanomia „Karjalattarelle" Adressi Suomen puolesta. Helsinki, marrask. 11 p. Tuuman jäsenille saapunut 400 rauhankamarin, senaatin jäsenen ja ministerin allekirjoittama ad- ressi Suomen hymäksi. Uutistoimisto. nien samansuuntaisen anomuksen, jossa edesmastausta maaditaan P. Miljukomille ja Menäjän kansanliiton jelisamet- talveksi gradskilaisen Nikolo-Georgiemskin osaston jäsenien edellisen tapaisen anomuksen. Ensimäisen osaston puheenjoh- tajan A. Saburomin määräykses- ^ tä lykättiin yllämainittujen mali- tuksien käsitteleminen marraskuun 2 päimään m. l. j t Inde nt enttihuijausta jatkuu' Yhä. ; Kiemistä lennätetään, että yli-, indenttihallisitus lähetti äsket- täin Kiemin intendenttilaitokselle saappaanpohjia sisältämän lähetyk- sen. Vastaanottokomitea huomasi lähetetystä 50,000 saappaanpohja- parista enemmän kuin puolet ai- man kelmottomiksi. Kadun puhtaanapito Ä. M. Koivulalta. Summntailukemista Hän etsi lepoa. Ulkomailta. Pääministeri P «tolypin se- kä duumaujäsenet A. (gutsh- kow ja P. Miljnkom oikeu- teen. Maltakunnanneumoston ensimäi- sen osaston istunnossa käsiteltiin t. k. 8 p:nä ministerineumoston puheenjohtaja P. Stolypinin sekä duumanjäsenien A. Gutshkomin ja P. Miljukomin saattamista ylem- pään rikosasiainoikeuteen malta- kunnanneumoston ensimäiseen osas- toon tulleiden seuraamien mali- tuksien ja anomuksien johdosta: Mirkamapaan maltioneumos K. Solomjeman toukokuun 28 pnä 1910 allekirjoittamassa anomukses- sa pyylää anoja, että rikosasi- alliseen edesmastaukseen saatettai- siin sisäasiainministeri Petr Ar- kadjemitsh Stolypin, Aleksander Jmanomitsh Gutshkom ja Paml Nikolajemitsh Miljukom, ensinmai- nittu julkaisemistaan kiertokirjeistä, jotka omat omiansa laajentamaan juutalaisten oikeuksia, mutta toiset kuulumisestaan ulkomailla olemiin mallankumouksellisiin järjestöihin. Menäjän kansallisliiton pokroms- kilaisen osaston jäsenien, joka osasto sijaitsee Semastopolin kaupungissa, anomus on päimätty kesäkuun 10 p:nä 1910 ja maaditaan siinä rikosasiallista edesmastausta P. Miljukomille maltakunnanduumas- sa pitämistään puheista, joissa malittajat näkemät itsemaltiaan keisarin kunnian ja armon rikolli- sen loukkauksen. Menäjän kansanliiton bobryis- kiläisen osaston jäsenien samanta- paisen anomuksen, jossa edesmas- tausta maaditaan P. Miljukomil- le samasta syystä kuin edellisessä anomuksessa ja lisäksi maaditaan edesmastausta A. Gutshkoiville. joka duuman puheenjohtajana salli moisien puheiden pitämisen. Menäjän kansanliiton nomo-tsu- mashko-adamskilaisen osaston jäse- Portugalin tasatvallan tunnustaminen. i Lissabonista ilmotetaan „Time- sille", että Englannin, Ranskan, Saksan, Ahdysmaltojen, Espanjan ja Italian lähettiläät omat saa- neet hallituksiltaan maltuutuksen tunnustaa Portugalin tasamaita, i Portugalin sosialistipuolueen kes kustoimikunta on päättänyt olla tekemättä maikeuksia mäliaikaiselle hallitukselle. Samalla on toimi- kunta ilmoittanut että se myöhem- min esittää muutamia mastamäit- teitä mäliaikaisen hallituksen jul- kaiseman painolakiehdotuksen joh- dosta, joka ei tyydytä todellisten demokraattien maatimuksia. , ! Katsaus kuluneen wiikon tär keimpiin tapauksiin. Ulkopolitiikan alalla on Potsda- milt hallitsijakohtaus ja sisäpolitii- kan alalla alkeisopetusta koskema lakiehdotus duumassa olleet huo- mattamimmat tapaukset äsken ku- luneella miikolla: Edellinen on ollut mitä milk- kaimman pohdinnan alaisena oi- kean leirin lehdissä, joista kiihkeim- mät vmat pitäneet sitä Menäjän kansainmälisen politiikan täydelli- sen käänteen enteenä. Niiden mie- lestä on ystämyys Englantiin ja Ranskaan aiman sopimaton, jota mastoin liitto Saksan kanssa olisi luonnollinen ja manhoihin tradit- sioneihin perustuma. Tätä koh- tausta pohtiessaan on mainittu- jen lehtien mieleen johtunut jos jonkinlaista kumitelmia. „Now. Mremjan" Menshikoiv tiesi kertoa sellaisen ihmeen, että kohtauksen aikana piti pohdittaman kysymys- tä maltillis-mapaamielisten sano- malehlien lakkauttamisesta ja yh- teisestä taistelusta sosialismia was- taan. On marsin merkillistä se, että „Rossiakin" mainitsi kohtauk- sesta puhuessaan, että sen yhtenä tarkotuksena oli..manhollisen maa- ilmankatsomuksen" tukeminen. Nämä omituiset otaksumat oli- mat saaminaan mahmistusta itse ulkoministeri Sasonoivin kannas ta, sillä samalla taholla pidetään häntä taatusti nalsionalistina. Ulkomaiset lehdet eimät kuitenkaan mene näin pitkälle, maan pitämät häntä main terämänä diplomaat- tina, jolla on riippumaton ja luja luonne. Ei edes Saksankaan leh- distö luule, että Menäjän politiikka kääntyisi hänen johdossaan jyr- kästi uudelle uralle. Englannin ja Ranskan lehdet, muutamia poikkeuksia lukuunotta- matta, omat aiman rauhallisia hallitsijakohtauksen johdosta. Tuuman istuntokauden uusin- tuessa rohkeasti alkanut sisäpoliit- tinen elämä on milkastunut. Syy- nä tähän ei liene kuitenkaan niin paljon pohdittamana olema laki- ehdotus alkeisopetuksesta kuin duu- man puheenjohtajapula. Kuta enemmän Gutshkomin ehdokkuutta pohditaan, sen hämärämmäkst asia muuttuu. Sillä sen lyhyen ajan kuluessa, jona hän on ollut pu- heenjohtajana, on hänen ympäril- leen kertynyt niin paljon tyyty- mättömyyden sähköä, että se nyt mäkisikin purkautuu näkymiin. Toisekseen on kuitenkin huomat- tama, että määrällisiä kilpailijoita ei hänelle ole esitetty eikä tois- täiseksi ole juuri pohdittukaan muiden ehdokkuudesta. Kun siis Gutshkom on ollut ankaran armos- telun alaisena, osaksi hänen oman- kin ryhmänsä miesten puolelta, niin ei se sentään tarkota siirty- mistä jonkun muun maltiollisen ajatussuusnan kannattamiseen, maan se merkitsee mielenosotusta sitä mallitsemaa maltiollista ryh- mittymistä mastaan, jonka edus- tajana Gutshkom on. Keskustelut mainitusta lakiehdo- tuksesta tamallaan kumastamat tuota mielenosotusta. Sillä jos kerran niin selmässä ja yleisesti tunnetussa kysymyksessä, kuin al- keisopetus on, ei duuman keskus- ta moi päästä yksimielisyyteen hallituksen kanssa, niin näyttääpä siltä, että koko asia kärsii haaksi- rikon. Ja jos näin tapahtuu, niin kärsii samalla lokakuulaisuus pal- joa suuremman haaksirikon. Kuin' esim. Suomen kysymyksessä. Tämä johtaa ehdottomasti ajattelemaan, että duuman käy mallan maikeaksi tehdä hedelmällistä työtä, kuten on tapahtunut ennenkin. Ja syy- nä tähän, niin kuin aikaisemmin- kin on ollut, on keskinäisen luot- tamuksen puute duumassa ja hal- lituksen pelko kansan ja yhteiskun-! Eräällä äidillä oli lapsi, joka sairasti. Aluksi äiti ei uskonut mitään maaraa oleman tarjona, kunnes lääkäri eräänä päimänä tuli sisälle ja sanoi, että parane- misen toimeet olimat hymin mä- haiset ja ettei lapsi moinut elää kauan. Tämä sanoma tuli niin kuin salama taimaalta. Lääkärin mentyä kiiruhti äiti huoneeseen, missä lapsi makasi, alkoi puhella lapsen kanssa ja koetti humitella sitä. „ Rakkaani, tiedätkö, että kohta saat kuulla taimaan soittoa? Saat kuulla ihanampaa laulua kuin koskaan olet kuullut maanpäällä. Saat kuulla meisattaman Mosek- sen ja Karitsan mirttä. Pidät- hän paljon soitosta. Eikö tämä ole ihanaa ajatella, armaani?" Mutta pieni, mäsynyt, sairas lapsi kääntyi poispäin ja sanoi: „Oi äiti, minä olen niin mäsy- nyt ja sairas, jotta uskon, että tulisin huonommaksi kuullessani kaikkea tätä soittoa". „No niin", sanoi äiti, ..saat kohta nähdä Jeesuksen. Saat kohta nähdä serasit ja kerubit ja kultaiset kadut", —■ ja niin hän jatkumasti kumasi taimaan iha- nuutta, kuten se on esitetty Jt mestyskirjassa. Pienokainen kääntyi taaskin poispäin ja sanoi: „Oi äiti, minä olen niin mäsyksissä jotta uskoit että tulisin huonommaksi näh- dessäni kaikkea tätä ihanuutta!" Mihdoin äiti otti lapsen sy- liinsä ja painoi sitä rakastamaa sydäntänsä masten. Silloin pie nokainen kuiskasi: „Oi äiti, juuri tätä minä ha- lajan. Jospa Jeesus main tah- toisi ottaa minut syliinsä ja an- taa minun lemätä". Kallis ystämäni! Oletko sinä mäsyksissä ja raskautettuna syn- nin tähden? Oletko nääntymäi- silläsi tämän elämän lemottomuu desta? Sinullekin on lepo tar- jona Jumalan Pojan helmassa. Yleisöltä. Lieksalaiset, katkaiskaa pää pedolta. Kun jokin edullinen liikepaikka rautateiden kautta tulee yhdistetyksi muuhun maailmaan, niin silloin tamallisesti erialoilla toimimat lii- kemiehet tekemät laskuja, mitäliik- keen haaroja siellä on edullisinta rumeta kehittämään. Malitettamaa maan on, että silloin ja mieläpä etunenässä tuppautuivat sellaiset- kin liikkeet, joista ympäristölleen on maan pelkkää kirousta. Lieksa on nyt joutunut tällai- seen ajankohtaan. Tarmittaisiin maan pikkaisen pääomia ja tar- mokasta toimintaa, niin kylämme ennen pitkää olisi omalla tomin- nallaan nousema yhdeksi Pohjois- Karjalait paraimmista liikepaikois- ta. Mutta nyt malitettamasti, ennenkuin paikkakunnalle siunaus- ta ja hyminmointia tuottamista laitoksista ehditään uneksiakaan, niin jo tekee tänne tuloaan mus- ta härviö, juomateollisuus, jonka ainoina jälkinä kaikkialla omat nälkä, kurjuus, raakuus, kirous ja kuolema. Sangen »viattomassa muodossa se tänne hiimiskelee Jonkin joensuulaisen panimomesta- rin ihmisrakkaissa aimoissa on puhjennut sellainen kaunis ajatus, että lieksalaisia olisi onnellistutet- tama sahti- eli kaljatehtaalla, maan tuollaisella mitättömällä, johon pääomia tarmittaisiin maan noin k o l m e kymmentätuhatta. Mikä suuremmoinen uhrautumat- suus! Lieksalaisille kaljatehdas, jo ka maksaa 3 0,00 0 mk. Ei, her- rat panimomestarit, kyllä siinä on alla haudattuna niin suuri ja il- keä koiran raato, että sen jo huo- nommillakin aistimilla älyää. Teidän aikomuksenne on, kun se suoraan ja peittelemättä paljaste taan, saada tänne ajanmukainen Oluttehdas. Herrat panimo- mestarit tietysti pitämät ajan erinomaisen sopimana tällaisille harrastuksille, moihan nyt Mar- kossien aikana olla hymä tilaisuus saada maikka mitä erikoislupauksia, kun ensinnä maan kansan silmän lumeiksi saadaan jonkin merukkeen amulla oikea tarkoitus peitetyksi. Mutta eiköhän sentään kansa ruk- ka hajanaisuudestaan ja kansalli- sesta kehnoudestaan huolimatta ole siksi miisas, että se jyrkän was- talauseen panee moisia todellakin kansan, nylkemisyrityksiä mastaan. Onhan meillä olemassa raittius- ja nuorisoseurat. Ne yhteisesti ottakoot johtaakseen yleistä paikka- kunnan mielipidettä ja saattakoot herrojen panimomestarien tietoon, millaisena yhteiskunnan hymänte- kijöinä kansa heitä pitää. Lieksalainen. nan edessä. Helposti kaupaksi käyville KANSANVALISTUSSEURAN KALENTERILLE 1911 ja TIETOKÄLENTERILLE 1911 otetaan innokkaita asiamiehiä kaik kialle, missä niitä ei ennalta ole. Kansanvalistusseuran Kalenteri on 30 ilmestymisvuotenaan kohon nut kaikkien kalenterien ja joulu- alpumien kuninkaaksi vanhimpana, laajimpana, monipuolisimpana ja si sälly srikkaimpana perhekalenteri- na. Leviää joka joulu kymmeniin- tuhansiin Suomen koteihin. Kansanvalistusseuran Tietokalen- teri taas on loppumaton tietolähde kansalais- ja kotielämässä. Sisällyk- sensä tavattomaan monipuolisuuteen, tietojensa runsauteen ja arvoonsa nähden on Tietokalenteri alallaan ehdottomasti korvaamaton teos jo kaiselle. Pyytäkää tilauslistoja ja asiamies- ohjeita Toiset yleiset Kirjallisuusarpajaiset vapaan kansanvalistustyön tukemi seksi ovat nyt alkaneet. Voittoina arvokkaita tietokirjoja, suuria koru- teoksia, taiteellisia kuvatauluja, suu ria seinäkarttoja y. m. 580 en laatua. Päävoittoina 2 taidemaalausta (750 mk.), 2 taikalyhtyä kuvineen (400 mk.), 2 kirjakaappia (300 mk.), 2 Tie tosanakirjaa (360 mk.), 3 Omaa Maa ta (240 mk.), 10 Europpa-loistoteosta (560 mk.), 17 suurempaa (200—50 mk.) kirjastoa y. m. Arvan hinta 25 pen niä, silti joka 3:s voitto. Arpoja myyvät kirjakaupat, kus tantajien maaseutuasiamiehen kirjas- toienhoitajat y. m. Arpoja saa myös lähettämällä vastaavan rahamäärän (2 , p. arpaa kohti) suoraan Kansan valistusseuran toimistoon, jonne myös tarmokkaat arpojen myyjät voi vat ilmoittautua. Pyytäkää painettua voittojenluet- teloa KÄNSÄNVÄLISTUSSEURÄLTÄ Helsinki, Eerikink. 3. e o Parasta tekoa Pinnillä- ja Merilieiiii- Patjoja. Aikuisille ja lapsille | " 1 llsgilia käytännöllisillä väreillä maalattuna. Höyheniä. Olli Pitkon talossa. Suuri Jouhi- ja Resoori- Patjoja. MpfcScfäiäf I Ketun, saukon y. i V VClbdMajcll. peltoelukoiden raudat saapuneet ja myydään: 3: 50, G: 50, 8: 50, II:—, 25: —, 30: — ja 35: —. Abram A. Raivio, Hämeenlinna. Huom.! Ketunpyyntikirja raudoil la, saadaan 1 markalla. (H. 3993) äänestysalueen vaaliluettelo vuo den 1911 edustajanvaaleja var ten on yleisön tarkastettavaksi nsillepantuna A. V. Honkasalon asunnossa t. k. 11 päivästä sa man kuun 24 päivään. Samalla tlmoitotaan, että vaali toimite taan kunnantalolla ensi tulevan tamm kuun 2 ja 3 päivänä kel lo 9 epp. kello 8 jpp. Kiihtelysvaaralla 19 ll /iil0. Vaalilautakunta. jotka ovat asioissa Vallin- niemessä olevan kauppa- juotimme kanssa, kehoite- taan selvittämään asiansa ja käymään tilillä t. k. 20 päivään mennessä. Kaltimon Puuhiomo- Osakeyhtiö. Kuulutus. S£nJ)teft)§n>aaran turinan m&lU aikaisessa kuntakokouksessa kunnan talolla 19-y u 10 kello 10 epp. kes kustellaan seuraamista asioista: Ottaako kunta kannattaakseen Ni- man kansakoulun apuopettajatta- ren palkan. Luetaan kyläteiden tarkastuslautakunnan lausunto ja kustannusarmio. Malilaan jäse- niä Mulon ja Oskolan kaitsakou- lujen johtokuntiin. Luetaan Wih- lakosken sillan mastaanottajien lausunto. Annetaan lausunto ma- jatalojen pitoa ja kyyditystä roro. 1911—15 koskemista urakkatarjouk sista. Kiihtelysmaaralla 5 p. marrask. 1910. A. W. Honkasalo. A!uutama sangen ystäwällinen sana Lieksan nnorsnoma- laisille. Tk. 9 päiroän illaksi oli Lieksan Nuorisoseuran jäseniä kutsuttu ta- manmukaiseen syyskokoukseen, missä m. m. oli keskusteltamana alka- ivan toimintakauden työohjelmasta y. in. tärkeistä asioista. Kutsua olikin yleisesti noudatettu. Mutta mitäs ihmettä, seuran kokoushuo- neessa pitääkin muuan kuorolaulu- harjoituksiaan (kuulon mukaan jo- rakin nuorsuomalaisten iltamaa roarten). Ne nuorisoseuran jäse- net, jotka eimät kuoroon kuuluneet, istuivat sirouhuoneessa ja tuskit- telemat, milloin tässä alkuun päästänee. Käroipä seuran sih- teeri roirallisesti ilmoittamassa, että olisi alettama seuran roiralli- nen kokous, johon kuoron johtaja oli lyhyesti roastannut: „ Kyllä tiedetään", sekä jatkoi harjoituksia ja olisi kait edelleenkin jatkanut koko illan, koskapa tuntuimat koko laitti loukkaantuneen, kun seuran roirkailijat lopulta keskeyttiivät kuoron harjoitukset. Että tällainen menettely on uhmaa nuorisoseuraa mastaan ja suuressa inäärin omiaan lamaut- tamaan seuran toimintaa, on it- sestään selmää ja siksipä rohke- nenkin mastaiiuuden maralle lau- sua sen hartaana toimomuksena, että ei ainoastaan tällainen me- nettely jäisi uusiutumatta, maan että myöskin jokainen nuorisoseu- raan tukeutuma jättäisi puolue- pyyteet ulkopuolelle yhdistyksen. Sellaiset jäsenet, jotka nuorisoseu- rassakin luulemat moimansa puo- lueharrastukset kaikkein korkeim- maksi, ne eimät hiluistakaan ym- märrä nuorisoseuran ihailleista ja he juuri omat niitä, jotka moiivat itseensä täydellisesti somelluttaa sanat: „ Sytytä sinä, minä sam- mutan". Lieksan N:seuran j.äsen. Juu'an kylän äänestys alueen v. 1911 vaaleja varten on alle kirjoittajan kotona yleisön tar kastettavana tällä marraskuulla 14—24 päivään. Juho Huttunen. Kauppias. (K. S. 1 k. 4 s. 30 mm.) Rääkkylän t. k. 15 päiväksi kuulutettu kun takokous siirretään sattuneeBta syystä t. k. 20 päiväksi, alkaen klo 2 i. p. P. Piironen. "Taksi huokeampimaksuista Saunaa on arv. yleisön käy tettäväksi avattu Joensuussa Juho Lappalaisella. (K. S. 1 k.) Honkavaaran äänestysalueen vaaliluettelo v. 1911 edustajavaaleja varten on allekirjoittaneen luona tilalla N:o 33 Hammaslahti, yleisön tar kastettavaksi esillepantu t. k. 10 p:stä 23 p:ään. Hammaslahti, 10. 11. 1910. Väinö Muukkonen. Vaalilautakunnan puheenjohtaja. (K. S. 1 k.) HUOM.! Ostan ajan korkeimmalla hinnalla: Ummas-, Saukon-, Uä.ä.t5LXL-, Ketun-, Kärpän-, Oravan- Klyyn Kankaita sekä kaikkea sekatavaraa kohtuullisilla hinnoilla Joen suussa & Nurmeksessa W. A. Ipatoff.