fö:o27 1910 Sanomia öulun kaupungista ja läänistä. Maanantaina Maaliskuun 7 päivänä. IBBESaS Tilaushinnat: Oulussa: 4: — 2: — Koko vuodelta Puolelta vuodelta Neljännekseltä l: ~ Kuukaudelta : 35 Postissa: 4. — 2: 20 —: 40. Ulkomailla 10: — 5: — Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLÄRE. E. A. OULASVIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppurei*- kadun puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ää& illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainoa konttoriin sekä leh des ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaaaotetaau lehden konttorissa ja on »iiden hinta 1:112, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen se-iraavaa päivän numeroon, ovat jätettävät lehden koatto riia edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään mäihiäkin saaomalehfia palkkiotta. Kirkollisia tietoja. Atvioliittoon kuulutettuja. Työmies Herman Henrik Laukka ja om- peliatar neiti Hilda Aina Moilanen, mo- lemmat Oulun kaupungista. Kuolleita. Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. ■= Zormari Pehr Anters Roitomaa w. Parturinoppilas Jaakko Piirainen ltt w. Lapsi Aarne Johannes Tallqnnst 3 w. Tiistaina illalla. raamatunselitys kirkossa kello Torstaina kello ' ^ 7 i. p. ruotsalainen ahtisaarna rukoushuoneella. Torstaina raamatunselitys rukoushuo- neella kello ^28 illalla. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. f. fi. OLLILA? toimittaa asioita virastoissa m. Osoite: OULU. Ilmoituksia. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 °/o 3 „ n 4 1 /a B 2 4 1 „ - 3 1 /* » vaadittaessa 3 „ Talletuskonttoku- ranttitilillä 6 „ Säästökassatilillä 5 Juoksevalla tilillä 3 » Helsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, cimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ta ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemista ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuin ammattikunnalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. HUO M ■ B HUOSVL! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähäJlä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan iälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- iejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle. Oulun Talouskoulussa Torikatu 36 alkavat jälleen t. k. tuksia vastaanottaa jatar. 29 p:nä. Ilmoi- koululla johta- Johtokunta. Oulu, Maalisk. 7 p:nä. tv* ■WJJW MtfMiiiiiiiiirfit Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! «Vakuuttakaa omaisuutenne tulipalon sj varalta! „Kullervon" ja „Pol\jolan" asiamies Oulussa W. Kuhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. virka Suomen maalaisten Paloapuyhdis- tvksessä Oulun piirissä julistetaan tä ten avoimeksi johtokunnalta haetta vaksi ennen tämän kuun 16 päivää. Vuositulot nousevat yhteensä noin tuhanteen markkaan. Kolmentuhan nen markan ylöskantotakaus vaadi taan. Helsingissä, maaliskuun 1 p. 1910. Johtokunta. Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita monen mallisia 30 -o--— markasta korkeam piin hintoinin. Tilauksia vastaanote taan kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot hinnat. Tuomainen & Kumpp. Kivlvelstämö, Oulussa. Koulukatu 26. Telcf. 3 12. Hfinni I ^ aa " e rekikelillä kuljetettavat liuUäJ.! tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Rautaristien tilauksia välitetään. (!) il Sananen herjausten torjumi seksi. Se seikka, että kaksi suomalaiseen puolueeseen lukeutumaa henkilöä, joilla ei kuitenkaan puolueessa ole mil- loinkaan ollut mitään huomattamaa asemaa, on omalla mastuullaan suos tunut menemään senaatin talous- osastoon, näyttää ..perustuslaillisille" antaman sopimaa aihetta tuttuun ka- gaalinalkutukseen. Kun mielä lisäksi pari nimellistä suomalaiseen puoluee- seen kuulumaa henkilöä on näitten miesten senaattiin menosta yksityisen käsityskantansa uskaltanut julkilausua, ja siitä saatu lisäaihetta koko puolueen sättimiseen. Maikka emme ole pitäneet tarpeel- lisena kiinnittää mitään huomiota sii- h en mitä täkäläinen ..perustuslaillis- ten" äänenkannattaja pitää armolleen someliaana suomalaisesta puolueesta ja mäliin siihen lukeutumista henki- löistäkin lausua — lehden heikkoushan tässä suhteessa on hymin tuttu sen omankin lukijakunnan piirissä — niin tahdomme tällä kertaa tehdä poikkeuk- sen. Wiime torstaina ja perjantaina il- mestyneessä ..Kaleman" numeroissa oli johtamain paikalla kirjoituksia, joissa mastoin todellisuutta, suomalai nen puolue pannaan kannattamaan suomalaisten miesten senaatin talous- osastoon menoa, mieläpä niitä „onnen- onkijoitakin", joitten lehti näkee taas heräämän. Tähän tullakseen on leh- den tietysti tarminnut käyttää tamal- lisiä kagaalitemppuja. Se on sirotel- lut kirjoituksiinsa tällaisia lauseita: ..Mutta monista jälkeenkäsin ilmen- neistä seikoista näkyy" • ..Merkit miittaamat siihen", että suo- malainen puolue rupeaa kannattamaan nykyistä senaattia. Lehden perjantai- nen kirjoitus päättyy seuraamaan sel- wään ponteen: ..Näkyyhän kokonainen puo- l u e*) mastoin äskettäin lausumaa kan- taansa yhä enemmän kallistuman sii- hen mielipiteeseen, että tätä ilmiötä (onnenonkijain heräämistä) on puolus- tettama, kun se muka sittenkin yleistä parasta tarkoittaa. Ja kun tämä mie- lipide yhä makiintuu, niin on asia malmis ja onnenonkijoita nousee uusia ja yhä uusia ja koko tuo entinen liuta on jälleen kunniapaikoillaan". Tällaisen kielen käyttäminen oikeas- taan mapauttaisi kaikesta sananmaih- dosta. Siinä lehden mäitteessä, että suo- malaisen puolueen keskuudessa on joi- takin yksityisiiä jäseniä, jotka omat maatineet puolueen kannatusta senaa- tin talousosastoon menemille suoma laisille miehille, on toki jotakin perus tetta. Mutta kun lehti mäittää suo malaisen puolueen „yhä enemmän kal- listuman" kaikellaisia onnenonkijoita kannattamaan ja puolustamaan, on se mitä hämyttömin herjaus puoluetta kohtaan eikä semmoisenaan saa jäädä ilman mahdollisimman jyrkkää ivasta- lausetta puoleltamme. Ketä „Kalema" heräämillä onnen- onkijoilla tarkoittaneekin, kunniatonta on ilman muuta julistaa onnenonki- joiksi niitä yksityisiä henkilöltä, jotka omasta tahdostaan tahtomat maataan tärkeillä mirkapaikoilla Palmella. Mielä kunniattomampaa on siinä yhteydessä, jossa ..Kalema" onnenonkijoista yleen- sä puhuu, metää kokonainen puolue onnenonkijain puolustajaksi. Eihän onneksi mikään puolue maassamme ole mielä niin alentunut, että se olisi edes keskustellut siitä, kannattaako se on- nenonkijoita mai eikö, mielä mähem- min siitä „äskettäin" kantaansa lausu- nut, niinkuin „Kalema" julkeaa mäit- tää. Ja puolueen taholta, missä tällai- sia herjauksia taman takaa heitetään suomalaista puoluetta kohtaan, jona- kin hetkenä haikeasti malitetaan eri- puraisuuttamme ja lausutaan hurskaita toimomuksia yksimielisyydestä ja yh- teistoinlinnasta puolueitten kesken Me emme totisesti tarmitse etsiä on- nettomuutemme syitä maan rajojen ulkopuolelta. Omassa keskuudessam- me ne omat löydettämissä. Ne oma syntyneet ja kasmaneet siitä herjaus- kylmöstä, jota täällä on toistakym- mentä muotta ..perustuslaillisten" ta holta harjoitettu ja jota yhä katsotaan sopimaksi harjoittaa. Tästä ryhmästä moidaan täydellä syyllä sanoa, että se ei ole mitään oppinut eikä mitään unohtanut. *« varmennus meidän. Pohjoisten kuntiemme puolesta Waltiopäimillä 1877—1878 lausut tiin, että säätyjä jo toiseen kertaan maimattiin sangen paikallista laatua olemalla kysymyksellä. Nyt täytynee kuitenkin mielä samalla kysymyksellä maimata nykyistä eduskuntaa. Asia koskee kontrahteja, joita olima tehneet, toiselta puolelta maltio ja toiselta puolelta Kuusamon sekä Ke mijärmen ja Kuolajärmen kunna Kontrahteja tahtoi maltio purkaa, mutta kunnat ei. Silloin maltio tur- maantui 18 § Hallitusmuodossa 21 p:ltä elokuuta 1772 ja pyysi maltio- päimiä purkamaan kontrahteja. Kunnat taas turmaantuimat kont- rahteihinsa, jotka sananmuodon mu- kaan olimat pysytettämät moimassa ikuisiksi ajoiksi ja joissa mainitut edut oli turmattu tekijäin jälkeläisille. He eimät siis uskoneet että säädyt möisi- mat suostua hallituksen esitykseen ja purkaa näin lujiksi makuutetut kont- rahdit. Niinpä, kun asia oli esillä min 1872 maltiopäimillä hallituksen esitys ei aamuttanut hymäksymistä. Silloinen hdistetty maltio- ja talousmaliokunta ehdotti, että Kuusamon, Kemijärmen ja Kuolajärmen pitäjissä liikamaat toistaiseksi pyykitetään ainoastaan mäliaikaisen pois-eroittamisen kaut- ta, jonka toimeenpanemisessa koh- tuullista lukua pidetään kuntien toimoista heille annettaman tyn- nyrialan-lumun suhteen, joka on määrättämä mähintänsä kahteen- toistatuhanteen «12,900) tynny- rinalaan jokaiselta mäliaikaiselta manttaalilta, jonka ohessa kunnat pysytetään oikeudessansa ei ai- noastaan porojen syöttämiseen en- tisellä tamalla maan myöskin metsästykseen ja eläimenpyyntiin sekä kalastukseen pois-eroitetulla kruununmaalla niinkuin myös siellä heidän raimaamain niittyjen käyttämiseen: ollen erityistä maata annettama semmoisille uudista- loille ja torpille, joita tutkitaan moitaman itsenäisiksi tiloiksi muut- taa, sekä muut mastamainittuin tilalajien omistajat, jos he uudis- taloistaan luomutetaan, niihin pannuista miljelys- ja rakennus- kustannuksista täydesti kormatta- mat, sekä jos riita syntyy, moiko uudistaloa eli torppaa itsenäiseksi tilaksi muuttaa, kysymys siitä ratkaistaan kompromissin kautta, jonka asianomistajat malitsemar ja jonka päätöksestä muutosta ei saa hakea. Mainittama lienee sentään se mitä maliokunta tätä ennen oli kontrahtien kumoomisesta esittänyt. Ponsi malio- kunnan mietinnössä tässä suhteessa kuuluu seuraamasti: että maan säädyt alammai- suudessa ilmoittaisimat että he puolestansa hymäksymät, että Kuu- samon pitäjäläisten kanssa kesä- kuun 22 p:nä m. 1789 sekä Ke- mijärmen ja Kuolajärmen pitä jäläisten kanssa saman kuun 1.'» p:nä tehdyt ja Kunink. Päätöksen kautta Huhtikuun 27 p:ltä 1790 mahmistetut knihtikontrahdit, nyt muuttuneitten olojen johdosta kumotaan, niin hymin mitä tulee mainittuin pitäjien mapauttami- seen liikamaan pois eroittamisesta, maiden mittauksesta, isojaosta ja meronpanosta, kuin myöskin pi- täjäläisten melmollisuuden suhteen sota-aikana asettaa ja ylläpitää määrätty joukko sotamiehiä sekä rauhan-aikana suorittaa makansi- maksuja, joissa osissa asukkaat mainituissa seurakunnissa pan- naan samanlaisten määräysten alaisiksi kuin maan muu mäestö, kuitenkin ilman mähennystä niissä erioikeuksissa, joita heille Lapin- maan asukkaina saattaa olla ma- kuutettu. Näin maliokunta. Mutta mastalau- seissa on miimeisenä tohtori F. Ny- landerin mastalause, jossa koko ku moomisen oikeus tehdään epäilyksen- alaiseksi ?a jossa ehdotetaan muun muassa että seurakuntain omaa mieltä tulisi asiassa kuulla. Tämä masta lause kuivannee jonkinmerran sitä, niitä luultiin seurakunnissakin. Pitkäksi tässä kämisi kumata tilaa selmittämämmästi, eikä se ole tässä tällä kertaa toimot- tamasti tarpeenkaan. Säätyjen asian tilaa, tunnettua mai tuntematonta, kumaama mastaus kuu-I sessä äänestyksessä entinen P. E. luu loppuosaltaan näin: Sminhusmud. Hän oli nuorsuoma- . . laisten, ruotsikkojen ja maalaisliitto- arivelleet muu.muu.. (ai8tel Ahokas. Sosialistit äänestimät kontrahtien ja fiifjen perustettujen tietiiSti tyhjillä lipuilla. Se on niin oikeuksien ja melmollisuuksien ku- helppoa ja edesmastuutonta. Ja niin moomista suotamaksi, mutta toi- mukamaa agitaattoreille selta puolelta tulleet siihen ma- L , ~ arQ P.^ m * e ^si t I tr xx- • r» r e x kolmen aanestyklen lalkeen sonaltstl kuutukseen, ettet mtela o.e saatu Suomalaisen puolueen edus- semmoista luotettamaa selmitystä tajat äänestimät omaa miestään A. paikkakunnan mäestön tarpeista Listoa. 'Nuorsuomalaiset ja ruotsiko: ja oikeudenmukaisista toimeista äänestimät yksituumaisina, kuten ta sekä siellä mallitsemista omitui- ruotsitko Söderholmia. Maa- .--x \ <• <.x-sx ■ * x latslnttolaiiet aanestuvat kaikki ^ . okoiuhteista, joka on tarpeen Mecheliniä. Siis hekin ruotsikkoa niin perinpohjaisen ja yksityisten Uusi ensimäinen marapuhemies on etuja mitä likimmin koskeman nuorukainen, entinen ylioppilas, ny muutoksen tekemisessä. Säädyt kyinen toimittaja. Neljättä muotta omat j n e sitten oli hän mielä Oulun sosialisti- puoluekokouksessa läsnä pormarina. Lyhyesti säädyt ehdottimat komitean, suomalaisen puolueen lehtien kirjeen- jossa olisi yhtä monta kuntain ja yhtä maihtajana. Ja ensi maalien aikana, monta hallituksen ehdottamaa eli ma- silloin jo sosialistien ehdokkaana, ma- litsemaa henkilöä, ottamaan selkoa hä" .!uom-itarelaiMe" ysläwiI. 'leen, etta matkea on tukahduttaa syda- mensä ..suometarlaisuutta". Mutta nyt seuraamien maltiopäimien pöytä-lomat sosialistit jo asettaneet hänet kirjoista huomataan että olot omat ensimäiseksi miehekseen haukkumaan peräti tuntemattomat ja että komitea „suometarlaisia". — Kehitys käy muutamilla nuorella ijällä nopeaan .... » . „ , , . . r ,. i Toiseksi ivarapuhemieheksi tuli, niin eifa asiaintila ollut lainkaan selmen- ikäfat kolmen äänestyksen jälkeen, ruot- nyt. Kunnat luutimat että kontrahdit sikko Söderholm. Suomenmieliset ää- pitämät, eimätkä suostuneet niin mi- nestimät Listoa, sosialistit enimmäk hinkään selmittelyihin komitean kanssa, seen tyhjillä lipuilla ja maalaisliitto Mitä sitten näin ollen tapahtui seu- M e ! .^«Mmättä knnni heille ; ' aktia nnn rakkaaksi kanneesta herra raamilla maluopauvilla, on lemmmse- Mechelinistä. naan selmillä, eikä lie syytä tällä Kuten näkyy, on tämä puhemiehis miimyttää nykyistä eduskuntaa muulla tön maali marsin kumaama. Ei niin kuin mainitsemalla, että maltiopäimät paljon sen muoksi, että se taaskin huolimatta siitä etteimät kunnat mi- "umuomalaisten ja rnotstkkoj-n ...... .... . ^ . ... .. kayman kasttadesia suomalaista puo- hmkaan koimnn suostuneet kuitenkin luetta mastaan, sillä tämä asekumppa- tekimät päätöksensä. nuushan on ollut nuorsuomalaisten Nyt omat kunnat ivasta, ja masta ivirkana koko sen puolueen elinijän. nyt nähneet seuraukset mi Kumaamampaa on sen sijaan, että hin yksipuolinen kontrahtem kumoo- maal-,Änltola',et. nuo mukamas! suo . ^ , malm en kantamaeston edustaiat, aa mmen on ivienyt ja olisimat nyt, saa- nestimät ruotsikkoa ennentmin kuin tuaan kokemusta, m a l m i i t n e u- suomenmielistä. Nämä manttaalirasi iv o t t e l u u n. Siksi ja isoksi osaksi tusten patenttiparantajat tarkoittimat juuri siksi uskaltaisin ehdottaa, e ^ä osottaa kiitollisuuttaan Mecheli .... . ^ A „ r nille siitä, että Mechelinin senaatti etta eduvkunta uudelleen a set- laitatti eduskunnalle tieasiasta esityt taisi komitean, johon ottaisi sen, jota ei ainakaan kukaan manttaa maltion kustannukset- limies ole kiittänyt ja joka ei edus la osaa yhtämonta seurakun- kunnassa kelmannntkaan mihinkään. .ien asettamaa jäsentä ja »htä- monta hallituksen asettamaa, otta- puolesta juuri edustaja Listo on maan selkoa, millä ehdoilla oikeas- tehnyt suurimman työn. Herra Meche- taan kunnat omat suostumaisia linin muistakaan toimista maanunlje sominnossa hyiväksymään pur- äijäin erikoisaseman parantamiseksi ci t -f -X «" r taida tietää kukaan kuolemainen niin au sen. seka ka.ke-ta m,ka asiaan mU4fe mmta ^ustaj. Liz.» on jo kohta 20 muotta ollut tunnetuimpia on nyt kokemuksen kautta työntekijöitä juuri maalaisolojen pa tultu huomaamaan että uudista- itämiseksi, niin torpparialalla kuin , w ;,+iu t * cv t manttaalnasttustenrin alalla, ^a, ku Jo t. jotta kontrahdin mukaan p.ta>a- te „ n)iitattu> täUä ,„ iime£fi ma Y nituUa lätyten luostumuksella, maikkapa ää- alalla hän eduskunnassakin laki- ja tiettömälläkin, omat alueille perustetut, talousmaliokunnan puheenjohtajana on omat hallituksen puolelta kohdanneet tehnyt kaikkein suurimman työn tie ihan oamistaniatonta wa?tu«w pqr- >° kyytiasian järjestämiseksi oikealle ........ •' kannalle. Mutta se oli kuttenkm hra km.>knS,aan paasta maanom.sta- joka sai maalais- likli tiluksiensa perusteella pannun liittolaisedustajain kannatuksen osal- manttaalin mukaan. Seikkaa malaise- leen. mat maltiopäimien pöytäkirjat ja muut olisiko tämä kohteliaisuus ollut syntyneet asiakirjat tarkemmin. I kiitollisuutta siitä, että sotilasmiljoo Kun kuitenkin jo silloiset säädyt osaksi katsoimat melmollisuudekseen tur- mata rikotun kontrahdin sortopuolelle nain suoritus on Mechelinin keksintöä / Mutta maalaisliittohan mastustaa ra- hakormauksia! — Mene ja tiedä! Maalaisliittolaisedustaiissa on, niin- joutuneen asianomaisen asemaajatnumi- kuin liiton äänestäjissäkin, mielä äsken wat, että tällainen seikka olisi aliAettama s»°m-l<>is«-n puolue-se-n lukeutuneita ...... . , .... t'.' t xr xx- pekm aanestilvat ruotsikkoa ia ylimystä säätyjen harklttamatst, katson etta ny- ennenkuin kansanomaista suomenmie- kyinen ednskuntakin tässä möisi mie- listä. — ,Liitto"-lehti on toitottanut. lensä lausua ja ehdotan siis: ] että nämä äänestäjät ja edustajat omat sen muoksi luopuneet suomalai- että ellei eduskunta mielä mää-1 sesta puolueesta, kun suomal. puolue raä komiteaa asian remisiooniksi ei muka ole toteuttanut ohjelmaansa. koko laajuudessaan, eduskunta .kuopnjat kai siis toteuttamat. ... ........... mikäli ^e heistä ruppuu, nta ohielmaa. ku.tenkm paatta,s. ^ ^ He alottimat sen toteuttamisen asetta- että pitäjäläisten ..äänettömäl- malla ruotsikon suomenmielisen edelle, lä" lumalla syntyneet uutisasu- On totta, sellaista ohjelmaa tukset nyt heti asetetaan manho- ki suomalainen puolue ole koskaan to- jen talojen »veroisiksi oikeuksissa. * eu t ^? ni J*'. f e ^kä sipien ivastakaan ryhdy. Äcaalaiset, tunnette fai rtemurin- A. M. H—o. Kirjt M\\\0i tunnette kai notn, kuinka ..liiton" edustajat omat puhemiesmaalissakin katsoneet teidän maalaisetujanne? Jos maalaisliiton edustajat olisimat äänestäneet suomen mielisten kanssa, niin kuka olisi enää moinut uskoa heidän maalaismielisyy- teensä. Mutta kun he äänestimät ruotsikkoa, niin on heidän maalaisnu- tensa kaiken epäilyksen yläpuolella. . .. Niin kai. Surkeutta ja raukkamaisuut Tänään, keskiivilkkona, malitsi uusi ^ on monenlaista, eduskunta puhemiehensä. Maalien tu- \ los on kumaama. Nuorsuomalaisiin lukeutuma, sosialisti ja ruotsitko kelpasi eduskunnan ensimäisille sijoille, mutta! Eduskunnan työ on siis alkanut ei suora suomenmielinen. ..perustuslaillisuuden" merkeissä. Sillä Puhemieheksi malittiin jo ensimäi. ..perustuslaillisuutta" kai puhemiehis- Sisältö: Puheiniesten luaati. „Perustu<5lailli suutta".