Torstaina 3 p. Marraskuuta KARJALATHAN «JEKta N:o 125 — 1910 »S» Ronva E m m 1 V & ä n & n 6 n y* ? p urist ?- myy Joensuun Seurahuoneella torstaina 3 p. ja perjantaina 4 p. Marraskuuta ..«s** Naisten talvitakkeja, muffeja zs kaulureita, käsitöitä, villashaaleja, alushameita sekä muuta talvikaudelle sopivaa muotitavaraa. H U O M.! Suuri varasto turkisnahkoja. (K. S. I k.) _____ asetusta koskee, se että tässä ase- uksessa muutoin sanamuodon sel- myyteeu nähden on sangen paljon toimomisen maraa. joten tuollai- nen menettely moi aiheutta mielä- kin suurempaa oikeusepämarmuut- ta. — Viimeksi esitettyyn käsityk seen yhtyi enemmistö, 11 jäsentä, jotamastoin 7 jäsentä yhtyi alus- tajan antaman mustaukseen. 1 S. U. T. Mattisenlahden Maalais seura ja Nuorisoseura toimeenpanevat ILTAMAT ensi sunnuntaina tk. 6 p:nä Mik ko Turusen talossa. Ohjelmassa : puhe, esitelmä (maanviljelysseu ran konsulentti), satu, runo, seka- äänistä laulua, näytelmä sekä leikkejä. — Alkaa klo 4 j. pp. Toimikunta. (K. S. 1 k.) Wahwistettujen suul listen torpan umok- rasopimusten kes- iälvyysaika. Lainopillisen yhdistyksen keskuso saSton kokouksessa lokak. 21 p:nä oli m. m. keskusieltamana kysymys: Kuinka kauan pyysyy moimassa kihlakunnanoikeuden torpan y. m. muokrauksesto 12 päimänä maa- liskuuta 1909 annetun asetuksen 7 §:n nojalla mahmistama suulli nen muokrasopimus? Luoden katsauksen miime muosi- kymmenien aikaiseen maanmuok- ralainsäädäntöömme huomautti alustaja, howioikeudenneuwos K. Söderholm, että tämä lain- säädäntö pääasiallisesti on pyrki- nyt turmaamaan ^vuokranottajia ja niiden joukossa likinnä torpan- ivuokraajia muokramälipuheen no- jalla heille luomutetun maan hal- liutaan nähden. Siinä tarkotuk- sessa määrättiin muonna 1892 astaSta auuetossa asetuksessa että nmokramälipuheet oli laadittama kirjallisesti sekä että »välikirjoissa oli jotta ne olisimat pätemiä. mai- uittama eräät ehdot, niinkuin muokrakausi, muotoisen muokran määrä j. n. e. Kun suullisia wuok- ramälipuheita tästä huolimatta edelleen oli olemassa, täytyi 1902 muoden laiSsa maanmuokrasta maalla malmiStaa tilaisuutta sil- le, joka suullisen mälipuheeu no- jalla miljeli toisen maata, saada sopimukselle turwaawa muoto. Maiuiton lain 63 pykälässä sää- detään nimittäin, että tuollainen ivuokramies on oikeutettu maan- omistajalta saamaan kirjallisen mälipuheen sekä että, maanomis- tajan emätessä sen, muokramies on oikeutettu maatimaan muokra- ehtojen ottamista oikeuden pöytä- kirjaan, joka siinä tapauksessa käy mälikirjasta. Muokramiehen etua silmällä pitäen annettiin laissa paitsi mälittömiä ohjeita tuollai- siin mälipuheihiu nähden määrää- mällä niiden moimassaoloaika 10 muodeksi, maikkei laissa ollut sää- detty mitään yleistä lyhintä wuok- rakautta. Samallaiseen järjestämäänsuun- taan jatkui myöhempi lainsäädän- tö. Muoden 1908 toisille maltio- päimille asiasta annetun esityksen 1 § 2 mom. on määräys että, jos muokrakirjassa ei ole määräystä «uokra- ajasta tahi jos mauokra- aika on määrätty lyhemmäksi py- kälässä säädettyjä yleistä lyhintä 25 muoden muokra-aikaa, on wä- lipuhe olema mainitun ajan moi massa. Se joka suullisen wälipu- heen nojalla taikka sellaisen sopi- muskirjan nojalla, jota mainitun lain perusteella asetettu muokra- lautakunta ei ole tutkitut, on al kanut miljellä toisen maata taikka siihen rakentaa rakennusta, saa 6 §:n mukaan tuomioistuimessa maatia mälipuhetta wahwistetta- maksi, ollen sen lisäksi kuitenkin määrätty että muokraehdot eimät saa olla muokramiehelle ilmeisesti kohtuuttomat sekä että muokralau takuntaa on asiassa kuultama. Muokrasopimukseu moimassa olo- ajasta ei 6 H:ssä ole määräystä, joten täytyy olettaa 1 §:n 2 mo mentin määräystä oleman tässä kohdin käytettämä. Siinä tarko- tuksessa maatalousmaliokunta pa- nikin ehdotuksensa mastaamaan 7 §:ääu miittauksen 2 §:n 2 moment tiin (esityksen 1 §:«)• Näin olisi asia ollut aiwan selmä. Mutta asian toisessa käsittelyssä Suures- sa maliokmmassa lisättiin 2 §:n 1 mom. jälkeen uusi, sitä sisällystä olema kappale, että majamaltaisen omistama torppa, lampuotitila taikka mäkitupaalue on annetta- ma muokmlle mähintään niin kauaksi kuin majamaltaisuutta kes- tää taikka, jos se perustuu tuo- mioistuimen päätökseen, mähmtäin 5 muodeksi. Sitämastoin^ ei mi- tään lisäystä enää tehly 7 §:ään. Ei ole mitään syytä olettaa, et tä tässä yhteydessä olisi ollut tar- kotus muuttaa 7 H:n sisällystä niin, että tuomioistuimen wah- mistuksen marassa olemaiu muok- ramälipuheitten moimassaoloaika olisi käynyt 1902 muoden maan- muokralaissa säädettyä 10 muoden aikaa lyhemmäksi, kun Suurima- liokunta oli pidentänyt muokra- ajan esityksen ehdottomasta 3>' muodesta 50 muodeksi. Päinmas- toin tarkoitti koko tämä lainsää- dännön uudistus muokramiehen oikeusaseman edelleen mahmista- mistä. Maikkakin 7 Km tulkinta 2 §:ään tähtäämään nimenomai sen »viittauksensa mukaan on loo- gillisesti mahdollinen, osottaa kui- tenkin koko lain luonne, että tässä on olemassa ilmeinen huomaamat- tomuus. Tämä seikka huomattiin- kin maltiopäimäpäätöksen toimitus- työssä, mutta muodollista oikaisua ei silloin pidetty mahdollisena. Mainittu seikka on sentähden liki- miten merrattamissa painomirhee- seen. Tulkinta, joka ei ota tätä huomioon, on sentähden aiman liian ahdas. Asetus kokonaisuu- dessaan nimittäin niin jyrkästi osottaa 7 §:ssä oleman miittauksen ! erehdyttämäksi, että tätä seikkaa ei 'moi jättää huomioon ottamatta, maikkakin ristiriitaa jonkun lain paikan sanamuodon kanssa yleen sä tulisi tulkinnassa mälttää. ! Esittämiensä syiden nojalla alus- taia mastosi kysymykseen niin, et- , tä muokrakausi kysymyksen tarkoit- >tamissa tapauksissa on 50 muotta, »ellei ole kysymys majamaltaisen j omistaman maan muokraamisesta, i jossa tapauksessa muokramälipuhet- »ta ei saa mahmistaa 5 muotta ly- ihemmäksi ajaksi. Mastoin alustajan käsitystä huo- mautettiin keskustelussa, että aina on määrällistä panna johonkin lampaillaan ajatusta, joka on sa- namuodon kanssa ristiriidassa, marsinkin kun tämä, niinkuin maan- muokra-asetuksen 7 §:ssä on laita, ei mie sinänsä mielettömään tul- kintaan. Sillä, joka lakia käyttää, ei useinkaan ole käsillä niitä läh- teitä, jotka moimot selittää sään- nöksen synnyn, ja lain oltua pi- temmän aikaa moimassa tuollais- ten seikkain tiedoksi saaminen yhä enemmän maikeutuu. Saksan Ri- koslainsäädännöstä on nyt puhee- na olemaa kysymystä malaisema esimerkki. Saksan maitokunnan m. 1871 mahmistettuun Rikoslakiin oli päässyt erinäisiä määriä miit- tauksia toisiin lainpaikkoihin, joten monessa tapauksessa muutoin kä- sittämättömän komia rangaistuksia tuli säädetyksi. Mutta lakia kat- sottiin kuitenkin oleman käytettä- mä selmän sanamuotonsa mukaan, kunnes uuden lainsäädäntötoimen kautta oli aikaansaatu tarpeelliset oikaisut. Sanamuodon kanssa ris- tiriitaisen tulkinnan maarallisuutta lisää mikäli uutta maanmuokra- VIeisiä uutisia. Kuluwan wuoden meno- Asuntokysymys. Mitä on asuntokysymys? . Tähän on maikea antaa lyhyt mastaus, sillä samoin kuin suuri n. k. yhteiskunnallinen kysymys itse asiassa käsittää ryhmän eri- koiskysymyksiä, joista asuntokysy- mys on yksi, min tämä alikysy- mys laajana ja monihaaraisena muorostaan jakautuu uusiin ali- kysymyksiin. Se on maakysymys; sen ratkaisu on oleellisesti riippu- mainen maanomistuksen jamaan- hallinnon muodoista. Se on ra- kennuskustannuskysymys: siihen maikuttamat rakennusaineiden ja rakennustyön hinnat sekä ne maa- timukset mitkä huoneistoille ase- tetaan mukamuuteen ja miellyttä- myyteen nähden. Se on luotto- kysymys, koska rakennustoiminta riippuu rahamarkkinoiden yleises- tä tilasta ja erittäin siitä tamas- ta millä kiinteistö- ja rakennus- luoton myöntäminen on järjes- tetty. Se on kysymys, joka lä- hesesti kuuluu maltion ja kuntain liikennepolitiikan piiriin. Se on lainsäädäntökysymys, sillä asu- musoloihin maikuttamat sekämaan- hallinto että asuntomuokraa kos- temat lainkohdat. Se on hallin- nollinen kysymys: asemakaamain järjestely ja rakennusjärjestykset moimat joko estää tai edistää sen suotuisaa ratkaisua,- asunto- mirastoilla, asuntolautakunnilla, asuntojentarkastuksella on siihen nähden tärkeä merkitys. Se on järjestäytymiskysymys, asumus- olojen parantamista tarkoittamat sekä herättämästi ja malista- wasti toimimat resormiyhdistykset että rakennusyhtiöt ja -osuuskun- nat että myös muokralaisten yh- distykset. Mutta kaikki tämä eri- muotoinen toiminta tähtää yhtei- seen korkeampaan päämäärään. Hymien ja huokeiden asuntojen saamiseksi kansan laajoille kerrok- sille taistellaan talouden, tekniikan, lainsäädännön ja hallinnon kei- noilla, sen muoksi että asuntoky- symys on ihmisille elämänkysy- mys, sentähden että se on kult- tuurikysymys. Ahteiskuntajärjestyksemme ra- kentuu perheeseen. Asunto ou per- heen suoja, sen kuoressa kehittyy moni hento siemen, ja jos tämä suojaama kuori on miallinen, on myöskin siementen kehitys, tule- maisuuden toime maarojen alai- sena. Nämä maarat koskemat sekä ruumiin että myöskin hengen termeyttä. Asuntokysymys, tämä yleinen kulturikysymys on samalla kan- sallista ja kansainmälistä luon- netta. Kansallinen on se siinä suhteessa, että se koskee kunkin Emättyjä määrärahoja. M. m. seuraamat määrärahat, jotka senaatti aikaisemmin muo- sien 1908—09 lisäarmioiden yh- teydessä oli päättänyt alistaa myönnettflmiksi, omat jätetyt huo- mioonottamatta muoden 1910 menosäästöä laadittaessa: Suo- men sarmasenttiselle yhdistykselle aikauslehden julkaisemiseksi 1,00<> mk., muosikst 1908—10—11—12; sairaanhoitajatar Tyyne Karls sonille yksityisen sairaalan yllä pitämistä marten Tampereen kau pungissa 4.000 mk. muoststaiu ? mU?^>en aikana muoden 1909 alusta lukien,' tuberkuloosi» mas- tllstamisyhdistykselle ptk. j? muodeksi lukien heinäkuun eiisl: mäisestä päimästä 1909; Suonien termeyshoitoyhdistykselle 5.000 mk. 3 muodeksi lukien ensi päimästä tammikuuta 1909. Myönnettyjä määrä- rahoja. Kuluman muoden menosään töön on m. m. otettu seuraamat määrärahat, jotka senaatti on eh dollisesti esittänyt myönnettämiksi tänä muonna: lisäystä apuraha- jen myöntämistä marten kiertä- mien sairaanhoitajattarien palk- kaamiseksi senaatin käytettämänä olemaan muotoiseen määrärahaan 3.000 mk. »vuosittain. M. m. seuraamia määrärahoja, jotka senaatti miime kemäänä katsoi oleman syytä kuluman sekä alempana mainittamien muosien menosääntöehdotuksen yhteydessä alistaa myönnettämiksi kuitenkin siten, että määrärahain ottaminen mainittujen muosien menoarmio- ehdotuksiin tuli riippumaan mal- tiorahaston tilasta aikana, jol- loinka kunkin muoden menoarmio- ehdotus lopullisesti esitetään mal- tiomarain toimituskunnasta, ei ole moitu ottaa huomioon kulu man muoden menosääntöehdotus- ta laadittaessa: Ruomeden kun nalle 1,800 mk. muodessa muo sikst 131.0—15 keuhkotautiparan tolan ylläpitämiseksi sekä 559: 95 kerta kaikkiaan kormaukftksi raken- nuskustannuksista ja 1,800 mk. niinikään kerta kaikkiaan paran- tolan sisustamista marten; K. A. Hoffströmille 10,000 mk. muosit- tain muosina 1910—13 yksityisen lapseenpäästölaitokseu ylläpitämi seksi Tampereella; Suomen kirkon sisälähetysseuralle 1,800 mk. muo- sina 1910—14 kustannus apuna 12 tylsämielisen paikan ylläpito- misestä. «itomen asiat ministeri- «e»wostossa. Pietarista, lokak. 29 p. Mi- nisterineumoston ratkaistamaksi on Suomen senaatti jättänyt esityksen 10,000 mkan määrärahan myön- tämisestä yleisistä maroista Suo- men meripelastusseuralle, 5,000 mkn myöntämisestä Menäjän me- ripelastusseuralle sekä määrära- hain myöntämisestä muinaistie- teelliselle toimikunnalle Helsingin uuden museorakennuksen ylläpito- miseksi. Waltiopäiwäknstannukset w. 1911. H. M. Keisari on tapahtuneessa alamaisessa esittelyssä sumainnut armossa määrätä maksettamaksi eduskunnan osottaman 700,000 mk arnn'^lnäärärahan maltiopäl- mäkustannu^en suorittamiseksi m. 1911. Pelikorttisuo^unta. Tapahtuneessa esittelyssä on mahmistettu eduskunnnan hyk?ak- symä asetus pelikorttisuostunnasta m. 1911. yhdysradan waatimat muu- tokset rautateittä. H. M. Keisari on esiteltäessä senaatin anomusta saada muoden 1911 ylimääräiseen menosääntöön merkitä maltion rahastosta 907,o.)4 mkn suuruisen menoerän muutos- ten toimittamiseksi rautateillä, jotta Menäjän rautateitten liikkumaa kalustoa moitaisiin näitä ratoja pitkin kulettaa, sumainnut sallia, että sanottua tarkatusta marten maltiomaroista ennakkomaksuna suoritetaan 453.577 mk. ehdolla että tämä ennakkomaksu lähim- mässä tulemaisuudessa täydelli- sesti kormataan kulkululaitosrahas- ton tuloista. Samalla »n käsketty senaatin antamaan maltiopäimille esityksen niin hymin yllämainitun ennakko maksun kuin myös toukokuussa suoritetun 453.877 mk. ennakko- maks?>n, yht. 907,554 mk. suunti- sen täydellisen kirmauksen maksa- misesta kulkula itosrayaslböia mal- tiorahastoon. Maltiou komiteat. Pappispalkkain uudestaan jär jestämistä marten asetettu komitea piti perjantaina miimeisen istun- non tällä kertaa. Komitea on alus- tamasti lukenut ja käsitellyt pap- pispalkkain järjestämistä ja mir- kataloja koskemia asetuksia sekä Ruotsin maltiopäimien tänä muon- nq hymäksymiä asetuksia pappis- palkkain järjsstämistä. kymmenyk- sien vakauttamisesta k«/uu!?ulle kir- kollisrahastosta, pappi?» emerui- palkoista y. m. Komitea on päättänyt ruomio- kapitulien kautta pyytää seikkape- räisiä tietoja papiston palkoista Suomessa y. m. tietoja, joita ei mirallisista lähteistä saada, ja nii- den kokoomista ja järjestämistä marten asettanut eri maitokunnan. Aikaisemmin pyydettyjä tietoja pappismirkataloista ei mielä kaik- kia ole saapunut. Komitea kokoontuu ensi kemäänä käsittelemään tilastotietojen tulok- sia ja Ruotsin niitä uusia asetuk- sia mirkatalpista, joita ei tähän istuntoon saatu. Piiripäällikkö E. Degerholmin rankaiseminen. Kuten aikaisemmin on kerrottu, kieltäytyi ensimäisen rautatiepiirin päällikkö Edward Degerholm jät- tämästä piirihallinnon käsitellä- mäksi erinäistä asioita. Tämän johdosta jätti rautatie- hallitus kirjelmän senaatille, jossa se jlmoitti pidättäneensä toistaiseksi D:n mitasta ia antaneensa maroi- tuksen hänelle, jättäen senaatin asiaksi ryhtyä enempiin toimenpi- teisiin. Astasta on edelleen jkä^nyt kirje- maihto senaatin, rautatiehallituk- sen \a hra Degerholmin mälillä. Asia on ollut käsitxltämänä se- naatin talousosaston istunnassa miime mjikolla ja lienee senaatti päättänyt langettaa hra Teoerhol- min 1,000 mkn sakkoon tottelemat- tomuudesta mirassa. Asia kuuluu mielä riippuman jossakin määrin kenraalikumernöö- ristä, jonka tietoon se saatettane? ennenkuin päätöstä on pidettämä lopullisena. (Erotettu. H. M. Keisari on kenraaliku- mernöörin esityksestä sumainnut erottaa korottamatta leuraamaan armoluokkaan ja ilman oikeutta kantaa mirkapukua, luotsilaitoksen alikapteenin A. R. Laurenin sen joh- dosta, että hän aikoo siirtyä Han- gon satamakapteeniksi. Uudet painoasiamiestoimet. Painoylihallitus on nyttemmin senaattiin lähettänyt ehdotuksensa sille tämän muoden menosään töä mahmistettaessa myönnetyn 107,800 markan suuruisen määrä- rahan jakamisesta. Painoylihalli- tus ehdottaa, että Uudenmaan lääniin, asemapaikkana Helsinki, asetettaisiin 4 painoasiamiestä. joista 2 saisi 5.000 ja 2 4,000 mkack muotoista palkkaa ja joitten mirkamelmollisuuiena olisi tarkas- taa 3i sanoma-, 190 aikakaus- ja 08 ammattilehteä: Turun ja Po- rin lääniin 2 asiamiestä, joista toinen 5,000 ja toinen 3.000 mar- kan palkalla ja joitten asemapaik- kana olisi Turku ja Pori sekä mir- kamelmollisuutena tarkastaa 14 sanoma-, < aikakaus- ja 3 am- maltilehteä; Hämeen lääniin, ase- mapaikkana Tampere, 1 asiamies 5,000 markan palkalla ja melmol- lisuudella tarkastaa 11 sanoma-, 10 aikakaus- ja 3 ammattjlehseä.^ Miipurin lääniin 2 asiamiestä, toisen asemapaikkana Mupun, toi- sen toinen 5.0')0 ja toinen 3,000 markan palkalla sekä yhteisenä melmollisuutena tartas- taa 23 sanoma- ja » aikakai!?? lehteä; Kuopion ja Mikkelin lää- neihin 1 yhteinen asiamies, asema- paikkana Kuopio, palkkana 4.000 mkaa ^ekä melmollisuutena tarkas- taa !•» sanoma-, ja 1 aikakaus lehti: Maasan lääniin 1 asiamies, asemapaikkana Maasa ja palkaksi 5^000 mkaa melmollisuutena tar- kastaa 18 sanoma-, -V aikakauS- 1 ammattilehteä sekä Oulun lää- niin 1 asiamies 4.000 markan pal- kalla, melmollisnutena tarkastaa i'4 saneina- ia 4 aikakauslehteä. kansan tärkeimpiä elinehtoja eikä ole ratkaistamissa ottamatta huo- mioon kunkin kansan erikoisia oloja ja perinnäisiä tapoja. Kan- sainmälinen se taas on siinä, että kaikkialla omat uuden ajan sa- mansuuntaisesti kehittyneet yhteis- kunnalliset ja taloudelliset olot epätyydyttämien asetusolojen poh- jana. Erityisesti on aikamme suurkaupungeissa kaikissa maissa hamaittamissa yhtäläiset piirteet mitä ihmisjoukkojen ahtautumi- seen tulee, ja näin ollen on myös- kin parannuskeinoihin nähden toi- sella kansalla toisilta paljon opit- tamaa. On maan muistettama ettei toisia sokeasti jäljitellä, että muualta saadut herätteet omat malettamat kotoisten olojen maa- timiin muotoihin. Teollisuuselämän kehittyessä, kaupunkilaismäestön mahmasti kasmaessa on meillä Suomessa miime muosikymmeninä alettu kiinnittää yhä enemmän huomio- ta asuntokysymykseen, sen pohti- miseen ja asumusolojen paran tamista tarkoittamiin toinienpi- teisiin. On yhä enemmän seu- rattu aiuntoreformityötä ulkomail- la ja yhä useamassa kaupungissa täällä kotimaassa toimeenpantu asumusolojen tilastollisia tutki- muksia. Nämä tutkimukset, joita on suo- ritettu Helsingissä (1900), Vaa sassa (1900), Miipurissa (1901), Oulussa (1902), Turussa (1905), Pietarsaaressa (1906), Kuopiossa (1907), Hämeenlinnassa (1908) ja Tampereella (1909) antamat merrattain täydellisen kuman mä- hämaraisten asumusoloist a Suo- men kaupungeissa; noiden 9 kau- pungin asukasluku käsittää nimit- täin noin 75 % maan kaikkien kaikkien kaupunkien asukaslumusta. Tuo kuma ei ole lohdullinen. Työmäki asuu suurelta osaltaan niin mähäisissä asunnoissa kuin mahdollista, sellaisissa, jotka kä- sittämät ainoastaan yhden huoneen tai keittiön. Helsingissä ja Tu- russa omat tällaiset asunnot %, Tampereella ja Maasassa puolet, muissa kaupungeissa mähemmän osan, aina ^'n, tutkituista asun- noista. Asutaan siis ahtaammin suurissa kaupungeissa kuin pie- nemmissä. Maamme niin usein ja mielellään kehutussa pääkau- pungissa on 25 °, 0 tutkituista asunnoista sellaisia, joissa on mä- mähemmän kuin 10 m^ ilmatila- muutto asukasta kohti siis omat termeydellisessä suhteessa perin epätyydyttämiä. Missä näin surkeihin termey- dellisiin oloihin mielä liittyy se simeellinen tuho, joka luonnostaan seuraa yömuokralaisteu pitämi- sestä muutenkin ahtaissa asumuk- sissa ja josta tämän kirjoittaja Joensuusta ja likitienoolta. Niittylahde» kansanopisto alotti taas toimintansa tk. 1 p. klo 1 12 päimällä, jolloin opist. joh- taja H. Hakulinen lausui opis- roii ovpjlaat ja opettajat tevroe- tulleiksi. Agronomi Tatu viissi- ne»» selitteli pitemmässä puhees- saan lauietetra „oma apu paras apu". Opettaja Lintula puhui kotiteollisuuden tärkeydestä. Zlg- ronoomi Rein.ola piti lämpöisän puheen, jos? a erikoisesti tahi oi te- roittaa mieliin, että kansanopisto pyrkii ennenkaikkea kasmattamaan rakkautta kaikkea omaa ja kotoista kohtaan, tahtoo synnyttää, kehit- tää jokaisessa kotirakkautta, joka itsekutakin kiinnittäisi kotiturpee- seen. Rma Tyyne Nissinen lausui runon. Illemmalla oli mielä seurustelu- ja tutustumia- illatsu, jossa pidet tiin pienempiä puheita, tarinoitiin ja yhteisesti laulettiin Opistoon on tähän mennessä ilmottautunut kaikkiaan 52 oppi- lasia, jotfa kumminkaan eimät mielä kaikki ole saapuneet. Olisi erinomaisen suotamaa että kaikki saapuisimat aiman ensi tilassa, jotta työ pääsisi heti alussa tay- delliseen käyntiin. Uusina opettajina tulemat toi- miinaan agronoomit Tatu Nissi- nen ja K. Lintula. Joensuun Nuijan ja se» nais osastvfl kokous on tänään klo 6 i.-p, kaupungin kokoushuoneelle. Malitaan edus- tajai piirikokoukseen ja myöskin Ztoijan toimikunta. Hinaaja-alus r ,2uboI(i" lähtee tänään särkemään jäätä aikomuksella päästä mielä Liek- saan, mutta eiköhän main mälillä tie nousene pystyyn, sillä komin paksua kuuluu jää jo oleman Pie- Räätäli Tuomainen, joka tuonnottain »vietiin remol- merin kuulan lämistämänä yl. sairashuoneelle hoidettamaksi, on nyt jo päästetty kotiinsa. Tuo- mainen on jo melkein terme,mut- ta meni sairautensa aika kummin- kin niin heikoksi, ettei moi mielä kohtakaan oikein tarttua työhött Wankeutee» tuomittuja. Tiistaina t. k. 1 päimänä tuo- mitsi täkäläinen raastumanoikeus tästä kaupungista kotoisin oleman on asianomaisilta itseltään saanut kuulla lukuisia malituksia, siellä on tosiaan asuntokysymys kunkin perheen yksityiselämää koskemas- ta kysymyksestä kehittynyt yhteis- kunnalliseksi kysymykseksi. On tunnustettama, että meillä Suomessa sekä maltion että muu- tamien kuntien puolelta on ryh- dytty toimenpiteisiin olojen pa- raatamiseksi. Mutta maltion lai nananto yleishyödyllisiin raken- nustarkoituksiin ei ole noussut enempää kuin 3,5 miljoonaan markkaan ja tämän lainanannon tähänastisista tuloksista on lau- suttu painamia epäilyksiä. Kun- tien toimenpiteet taas eimät myös ole suuria maikuttaneet, ne omat olleet muutamia pisaroita mereen. Ei olekaan julkisten maltajärjestö- jen puolelta täydellinen apu odo- tettamissa. yksityisestä yritteliäi- syydestä ja yksityisestä yleishyö- dyllisestä toimeliaisuudesta riip- puu suuressa määrin asuntokysy- myksen ratkaisu. ^Niinkuin aikai- semmin jo huomautettiin, kaima- taan tälläkin alalla järjestäyty- mistä, tarmitaan järjestöjä, jotka toimimat asuntokysymysten selmit- tämiseksi ja yleishyödyllisen raken- nustoiminnan edistämiseksi tai suo rastaan harjoittamat sellaista toi- mintaa. Tällaisten järjestöjen työ on mälttämättömänä täydennyksenä työmiehen Hugo Kontion juopu- mifesta, mirantoimituksessa ole- roan poliisiin mastustamisesta ja pahoinpitelemisestä pidettämäksi 2 kuukautta ja 24 päimää mankeu- dessa. — Samaten tuomitsi raas tumanoikeus työmiehen Kiihtelys- maaran pitäjän Mnlon kylästä ^anne Kauppisen juopumisesta ja poliisin mastustamisesta yhden kuukauden 2 päimän mankenteen sekä työmiehen Helsingin kaupun- gista Ferdinand Kytösen puukotuk- sesta pidettämäksi kolme kuukautta ivankeudessa. Hewoshoitokilpailn. Työhemosten ja marsain hoitoa parantaakseen Pohjois-Karjalassa, panee Hemosjalostusliitto toimeen hemoshoitokilpailun ensi taliven aikana piirissään kaikissa muissa pitäjissä, paitsi Kuusjär- mellä, Polmijärmellä, Liperissä ja Kontiolahdella, joissa pitäjissä sa maatofiamen kilpailu oli jo miime taimena. Tähän kilpailuun ilmoittautu- uUsta marten on lähetetty ilmoit- tautumislistoja kaikille maalais- ja hemosystämäseurain, sekä ori- yhdistysten esimiehille. Ilmoittau- tua tutin, siis moi sen seuran esi- miehelle, jonka jäsen hän on. Woi- dakseen kilpailuun ottaa osaa tu- lee osanottajan olla jäsenenä jos- sakin maataluudelljsessa seurassa. Kilpailussa armostellaan: t > tal- lin tarkoituksenmukaisuus, jossa otetaan huoiuioon miten makoisa ja länlmin talli on. Välttämät- jtömästi ei suilckaau maadita. että I talli!! tulee olla sisustettu ko^pi- ' talli. Pääasia on, että talli on tarpeeksi tilania. kuima, maloisa ja lämmiil. 2) hemosten työkunto, jossa huo- mioon otetaan se minkälaisessa li- hassa työhemosia pidetään. Ei maadita, että hemosten tulee olla kantakirjassa, tyypiltään suomalai- sil? }• N, e., olkoon ne mitä rotua tahansa, kunhan ne maan omat sellaisessa moimassa, että ne jak- samat lyötä tehva. ■ l) hemosten ruokinta. Huomi oon otetaan ruokkimistapa, ruoka- astiain puhtaus ja soimien tarkoi- tuksenmukaisuus. 4) hemosten puhtaus. Erittäin- kin puhtaudelle ärmosiettarssa pan- naan suuri armo, koska siinä suh- teessä usein?ntiten enempi laimin- lyödään. Suka ja harja tietysti tulee löytyä joka tallissa ja erit- toinkin katsotaan, että ne on pi- detty puhtaina. Likaisilla plchdis- tusmälineillä ei koskaan saa he- mosta puhtaaksi, mutta puhtaan hemosen niillä moi kyllä liatä. tj) marjojen hoito yleensä. Kaikki mikä koskee marsojen hoitoa ote- taan huomioon, niin kuin ruokin- ta, puhtaus liikunta y. m. 6) manhempien hemosten ja marsojen kamioiden hoito. Suurin paino pannaan marsojen kamioiden hoitoon, sillä ne huonosta hoidos- ta kaikista enempi saamat kärsiä Seurat kussakin pitäjässä ehdot- tamat sopimia henkilöitä paikallis- palkintotuomareiksi. Liiton toimi- kunta sitten malitsee ehdottelujen perusteella. Paikallispalkintotuo- marit käymät tarkastamassa omas- sa pitäjässään, jotamastoin konsu- lentti tulee käymään kaikkien kil- pailioiden luona. Jos maan ehditään, niin käy- dään tarkastamassa kaksi kertaa, syys- ja kemär taimella. Ensim- mäisellä kerralla olisi tarkoitus an- taa neumoja ja ohjetta, toisella kerralla masto tarkemmin armos- tella ja katsoa jos edellisellä ker ralla annettuja ohjeita on lainkaan seurattu. Kaikenlaiset kilpailut on aina pidetty tehokkaina keinoina uudis- tusteu, korjausten ja parannusten aikaansaamiseksi. Korjauksia japa- tannutna aikaansaadakseen päätti HemosjaiostuZlj ittokin toimeenpan- na täntän kilpailun ja tekl jen sii- nä toimossa, että hemosten omis- tajat todellakin käsittämät tämän tapaisen kilpailulajin tärkeyden ja ottamat innolla siihen osaa. Ja kun kerran omat kilpailuun otta neet osaa, todellakin toimisimat siihen suuntaan, että heille itsel- leen ja erittäinkin heivän kotieläi- milleen Heinosille on kilpailu tuot tanut mastaamaa hyötyä. miranomaisten toimenpiteille toi- selta puolen ja mallan yksityiselle yritteliäisyydelle ja harrastukselle toiselta puolen. Useissa maissa onkin jo näitä järjestöjä olemas- sa. Puolimirallista laatua omat Belgian ja Ranskan lainnojaises- ti asetettamat asuntolautakunnat. yksityisluontoista yhdistyksiä taas omat Saksan eri osissa asumus- olojen parantamista ajamat seu- rat, Jtämallan asuntoreformin keskustoimisto, Böömin tshekki- Iäisten mastaama yhdistys, sekä äsken perustetut yhdistykset Unka- rissa ja täällä Suoniessa. Wiime mainittu ..Yhdistys yleishyödyl- lisen rakennustoiminnan edistä- miseksi" ei rajoita tehtämäänsä yksinoman siihen, minkä sen nimi ilmoittaa, maan se tahtoo mai- kuttaa muidenkin toiiPNpiteiden aikaansaamiseksi, jotka omat omi- aan parantamaan asumusoloja etenkin työmäenluokan keskuudes- sa muun muassa antamalla tie- toja henkilöille y. m., jotka har- joittamat puheenalaista toimintaa. Aluksi on yhdistys päättänyt he- rättää yleistä mielipidettä pane- maila toimeen sarjan julkisia esi- telmiä asuntokysymyksen eri aloil- ta. Nuori yhdistys on jo kerin- nyt saamuttaa mirallistakin huo miota; Maasan kaupuuginmal- tuusto on nimittä äsken päättä- nyt maatia sen hallitukselta lau- Niille k. kirja tammojen omis- tajille, jotka omat saaneet kierto- kirjeen, tahtoisin huomauttaa, että ne kiertokirjeet eimät »viidellä pen- nillä tulellaan takaisin, maan on Liitto saanut niistä maksaa sakko- rahoja. Postikuluja mälttääkseiuie moitte tuoda niitä tänne, kun sa tutte muutenkin kaupungissa kulke- maan, mutta jokatapauksessa ne on palautettama tämän muoden aikana. T. P. Perheuutisia. Amioliittoon mihittiin Turussa miime sunnuntaina sämeltäjä Se- Palmgren ja laulajatar Mmkki Järnefelt, Muualta Poh- jois-Kanalasta. Papisto. Rääkkylän pitäjänapulaisen Mirkaan maaliehdolle asetetnt on osotettu maalisaarnansa pitämään: Kuimaniemen m. t. kappalainen I. W. Teräsmasara tammik. 8 p:nä, Kiurumeden kirkkoherran apu- lainen K. O. Holsti tammik. 15 p:nä ja Jäppilän m. t. kirkkohra I. Liukkonen tammik. 22 p:nä. Äaalikysymys on tammik ^!<p:na ja maali helmik. 12 p:nä. Waa- lin toimittajaksi on määrätty Toh- niajärmen kappalainen A. Kytö. Metsäpirtin m. t, kirkkoherraksi' on it. i p.siä toistaiseksi määrät ty K o il t i o l a h ö e n m, t. pua- jänapulainen H, I. Helin. Juuan piiajänapulainen P. A. Moberg on termeyden hoitoa marten saanut mirkamapautta tk. 1 p:stä toistaiseksi ja kirkkoherra!! apulainen K. K. Heikkilä toistai- täiseksi määrätty oman nurkansa ohella hoitamaan pitäjänapulaisen tehtämiä. S5ö" 03 sxs i szs sr AS .'VJ (-Jr'* %vzr SZ esi S33 S-"?' Sk? ■iuomavrii Pieltsjärrven tuoniio£u;inan tuo mari homioikeuden asessori Egmard Wahlberg on mapautettu toimit- tamasta tämän muoden lakimää- täiset syysläräjät Viurmeksen pitä= jiiu käräjäkunnassa ja on ne mää rätty toimittamaail homioikeudeii- auskultantti Oskar Liljesors. Kuopion piirin piiri-inftnoöri»i mirkaa hoitamaan, siksi kunnes makinaisesti täytetään, ou mää, rätty manhempi insinööri E. W. S k o g s t r ö m. Maanmittaukset. Läänin kumemööri ou mää- LK rännyt maramaamittari Eino Schroederin toimittamaan , rajankäynnin merotilalla n:o l Tohmajärmen pitäjän Tohmajär- - men kylässä. e» S hiJS {?.'S Rnutikanpat. Läänin kumernööri on oikeutta- Ej nut kauppias Antti Roinppasen »z?» muun kauppaliikkeensä ohella Kon- tiolahdeil pitäjän Puson kylässä LK myöskin harjoittamaan ruudin kauppaa päätöksessä lähemmin määrätyillä ehdoilla. Knlkukanpat. Läänin kumernööri on oikeutta- nut loismiehen Rautamaaran pi- täjän Alakeyrityn kylästä Olli Rossisen käydä kulkukauppaa kaik- kialla Suomenmaassa kotimaisilla tehtaan ja teollisuuden tuotteilla. Warottawa heikkoja jäitä. Näin syksysin on lapsilla aiman erityinen halu päästäs koettelemaan jäiden mahmuutta. jolle matkaile monikin jää. Nytkin jo tänä syk- synä on heikot jäät saaneet useita uhreja. Manhempien on tarkasti pidettämä silmällä noita älyttömiä pienokaisia, etteimät pääsisi qkstu kuljeskelemaan jokien ja lahdel mien rantamille.? Maanjako-oikeudet. Pielisjärmen tuomiokunnan tuo- mari, homioikeuden asessori O. E, Wahlberg on määrätty Pielis- järmen pitäjän maanjakooikeuden puheenjohtajana ratkaisemaan ne riitaisuudet, jotka omat johtuneet lopetetusta halkomisesta tilalla n:o 30 sanotun pitäjän Wiekin ky- lässä. sunnon eräästä miime toimena laaditusta Maasan kaupungin asumusolojen kehittämistä tarkoit- tamasta mietinnöstä. Tämän yhdistyksen perustamisen kautta on asuntokysymyksen käsit- tely meillä joutunut mäkinaiselle kannalle. Se ei enää ole maan satunnaisten alotteitten marassa ja sen harrastajille on luotu mah dollisuus keskitetyin moimin ja asiantuntemien erikoisselmittelyjen nojalla toimia kansamme kulturi- edistyksen Hymäkst tällä tärkeällä alatta. On maan toimottama, että yhdistyksen muoromaikutus yleisön ja erittäinkin kunnallisteir miranomaisten kanssa tulisi muo- dostumaan milkkaaksi ja ettei yh- distyksen elinmoimaisuus jäisi ki- tumaan tarpeellisen kannatuksen puuttteeseen. Sillä se työ, minkä se on ottanut suoritettamakseen. — pitkä, sitkeitä ja kärsimällisiä pon- »istuksia kysymä työ.— on tär keimpiä. mitä kotiemme teriveen elämän, nousemien polmien simeel- lisen hengen ja yhteiskunnallisen rauhan iurmaamiseksi on tehtä- mä. m as" T 9 3 £3 SMil as »-* ta cn o C/2 »3 tri LS SO s» < s» S 05 m n es St s 5 5