V ; 72 ÄIKU, Maana/naina Kesäkuun 27 päivänä. ■i iijihi 1 " 1 i"wr i asettaa halvimmalla Kansallispankin talossa, Kirkkokadun varrella. Puhelin 3 58. ' "ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kassaakatu 21 Puhelin 533 Kiiateimistökauppoja Mna*mittaustoimia y. m. esitys hemossiitoksen edistämiseksi oso- tetun määrärahan korottamisesta 160,000 markasta 190,000 markkaan; senaatin esitys 20.000 markan suurin- sen mäliaikaisen lisäniäärärahan myön- tämisestä käsityötaidon edistämiseksi maalaiskansakouluissa: sekä senaatin esitys, jossa senaatti anoo arm. lupaa saada asettaa komitean tarkastamaan toukok. 6 pnä 1879 annetma kätilöi- den ohjesääntöä. — Su «m en kysymyksen Pohti minen waltakuuuanneuwostossa alkoi wiime tiistaina. Päimäjärjes- lyksen mukaan oli aluksi käsiteltämänä 26 maltiomarainmaliokunnan erinäisiä niäärärahoja koskemaa mietintöä, jonka jälkeen ryhdyttiin käsiksi Suomen kysy mykseen. — Keisarikohtans. Luotettamas ta lähteestä on saatu tietää, että Sak san keisarin ja tsaarin aiottu kohtaus tulee tapahtumaan heinäkuun miimei sinä päiminä. Tsaari lähtee keisari Bilhelmiä mastaan, oltuaan ensin läsnä Pietari suuren kunniaksi Riiassa toimeenpantamissa juhlallisuuksissa, ja jatkaa sitten matkaa perheineen Darm stadtin suurherttuan homiin. Keisari kohtauksen paikkaa ei wielä tiedetä. — Apulais merenkuluutarkas tajau toimi. H. M. Keisari on Suomen senaatin esityksestä määrän- nyt, että Suomen yleisistä marsista käytettäköön 1911 muoden tammikuun l pstä lähtien toistaiseksi 6,000 mar- kan määrä muodessa palkkioksi yhdelle apulais-merenkuluntarkastajalle, jonka pätemyyteen, oikeuteen kormauksen saan- tiin miMmatkoista sekä mirkamirhees tä syyttämiseen on somellutettu 27 p. huhtik. 1899 merenkuluntarkastajan asettamisesta annetun armollisen julis- tuksen määräyksiä. — Muurin murhaajat wapau tetut. Kenraalikumernööri on ilmoit- tanut prokuraattorille sotilaspäällystön Pietarin sotilasprokuraattorin lausun- non mukaisesti mapauttaneen Muurin murhaajat edesmastuusta. Tämä wapauttawa päätös perustuu siihen käsitykseen, että sotilaat olisimat olleet itsepuollustuksen tähden pakoite tut käyttämään aseita ja aiheuttamaan Muurin kuoleman. Ainoastaan juo- pumuksesta omat sotamiehet saaneet tamanmukaisen rangaistuksen. — Prokuraattorin wirka. Nyt temmin lienee tehty ehdotus uuden prokuraattorin nimittämisestä ja esitel- tänee asia korkeimmassa paikassa 8— 10 p:n päästä. Toistaiseksi ei tiedetä, kuka on ehdokkaana kyseessä olemaan mirkaan. Kuten tunnettua, on nykyinen w. t. prokuraattori, esittelijäsihteeri, lakit, tri A. Charpentier anonut tulla mapau- tetuksi prokuraattorin miran hoitami- sesta, mutta hänen anomustaan ei se- naatti ole mielä käsitellyt. — Meuäjäu historian ja wal- tiotieteen prosessoriksi on kansle- rimirasto nimittänyt lehtorin, silos. lisensiaatin Uno Ludwig Lehtosen. — Raittiuskurssit. Koulutoimen ylihallituksen lausuntoa on maadittu Suomen Opettajain Raittiusliiton ano- muksen johdosta saada heinäkuun lo- pulla toimeenpanna Helsingissä kolme päimää kestämät raittiuskurssit. Dli- sallitus on lausunnossaan huomautta- nut m. m. että tosin raittiusopetusta jo nykyäänkin annetaan maan kansa- kouluissa ja seminaareissa termeysopin yhteydessä, ja tulee tämä opetus yli hallituksen järjestämänä tästä lähtien saamaan entistä huomattaivamman si- jan mainittujen laitosten opetussuun- nitelmissa, mutta kun opettajamalmis- tus raittiusopetuksen antamiseen näh- den on ollut aiman puutteellisella kan- nalla tähän saakka, jonka muoksi opet tajain on täytynyt erikoisharrastuksesta siihen perehtyä, ehdottaa ylihallitus että yleisistä Maroista myönnettäisiin 1,000 markan suuruinen apuraha pu- heenaolemien kurssien toimeenpanemi- seen. ehdolla että kurssit laajennetaan »vähintään kuusi päimää kestämikst. sekä että kursseihin osaaottamien opet- tajain amustamiseksi myönnettäisiin 500 markan apuraha, jaettamaksi mä- häisinä, korkeintaan 30 markan amus- tusmäärinä. — Kansakoulujen waltio«wut. Apua on myönnetty 100 mkaa nais- käsitöiden opettajattaren palkkaamiseksi Mmieskan kunnan Niemenkylän kan- sakoululle. — Kansakoulunopettajain yli- opistolliset jatkokurssit. Ensi lu- kuivuoden aikana aiottuihin yliopistot- lisiin jatkokursseihin on hakenut 298 kansakoulunopettajaa ja 14 muualta eli yhteensä 312. Hakijoista oli Ou- lun piiristä 13, Lapin 4, Kannuksen 6, Kajaanin 6. Opettajille amuksi aiotusta määrärahasta on johtokunta päättänyt antaa m. m. seuraamille opettajille: Santeri Haapaselle Hyryn- salmelta, Juho Kustaa Heiskalalle Zlimieskasta, Hanna Kokolle Iistä, Walo Nuotiolle Romaniemelts ja Katri Tuorille Limingasta. Jatkokurssit alkamat syyskuun puo- limälissä, jos eduskunnan myöntämä summa täksi muodeksi hymäksytään. Jos se taas edelleen mähennetään, niin kurssien aikaa lyhennetään ja nii- den alku siirtyy lokakuuhun. — Kansakoulujen käfityöka luStojen tvaltioapn. Alistukses miime helmikuun 1 päimältä on kou luylihallitus Keisarilliselle Senaatille esittänyt, että menosäännössä olemaan määrärahaan käsityötaidon edistämi seksi maalaiskansakouluissa myönnet täisiin 20,000 markan tilapäinen lisä määräraha ja että sanottu määräraha 1910 muoden menosäännössä korotet täisiin 20,000 markalla, minkä ohessa ylihallitus on jättänyt Keisarillisen Senaatin harkintaan, olisiko sanottu määräraha edelleenkin 1911 mnoden alusta lukien maltiorahastosta mene mänä korotettama 33,000 markkaan mai olisiko ehkä käsityökalustojen ynnä muiden hankkimista maalaiskansakou luihin sopimimmin amustettama suos tuntamaroilla, jossa tapauksessa meno erä hamaintomälineiden hankkimiseksi olisi armollisessa esityksessä suostunta maroista suoritettamista menoeristä muodeksi 1911 korotettama 33,000 markalla ja tähänastinen menosään nössä ollut määräraha käsityötaidon edistämiseksi maalaiskansakouluissa jä tettämä pois. Asista miime maaliskuun 10 päi mänä esiteltäessä on Keisarillinen Se naatti, joka suostuntarahaston nykyi- seen tilaan nähden on katsonut mah- dottomaksi ottaa mitään määrärahaa käsityötaidon edistämiseksi ehdotukseensa armolliseksi esitykseksi marojen osotta- misesta kansakoululaitosta ynnä muuta marten muodeksi 1911, päättänyt Kei- sarilliselle Majesteetille alamaisimmin esittää, että määrärahaan käsityötai- don edistämiseksi maalaiskansakouluis- sa armossa myönnettäisiin 20,000 markan tilapäinen lisäys kuin myöskin että, jos maltiorahaSton marain ha- maitaan riittämän, puheenalainen mää- räraha saataisiin 1910 muoden meno- sääntöehdotukseen ottsa 33,000 markan suuruisena armiomäärärahana. Sen ohessa on Keisarillinen Se naatti, siihen nähden että kyseessä ole ma määräraha jo useampana muotena nykyistä amustamistapaa seuraten on osottautunut riittämättömäksi, käskenyt ylihallitusta toistaiseksi keskeyttämään amustuksien maksamisen kansakouluihin muonna 1910 hankituista käsityöope- tuksen mälineistä, kunnes saadaan sel- mitys siitä, riittämätkö tähän tarkoi- tukseen osotetut marat amustuksien an- tamiseen nykyisten perusteiden mukaan mai täytyykö ehkä näitä perusteita entisestään supistaa. Gui«n kaup»ngi»ta. — Kantakirja- ja tvarsauäht ely Oulussa pidettiin täällä tiis- aina ja keskimiikkona. Näyttelvyn oli tuotu ennen kantakirjaan merkit- yjä ja sittemmin marsoneita 10 he- mosta. Näistä palkittiin 2 palk. Loola, omist. maanmilj. M. E. Flydström Paamolasta: Sopu, kaupp. I. Nou- iäinen Oulusta; Mirkku maanmilj. I. Kimari Haukiputaalta. 3 palkinnotta saimat seuraamat: Lempi, omist. maanmilj. I. Pikkarai nen Oulujoki; Tuima maanmilj. P. Isola Oulun Salosta; Piiju, maan- milj. I. Hannus Kiimingistä. Marsinaiseen kantakirjanäyttelyyn oli ilmoitettu 37 tammaa, joista kan- takirjaan tuli merkityksi 12 nimittäin: Hötkä, omist. asioitsija A. E. Ham- mar Oulusta; Elli, ajuri M. Marti - mäki Oulusta; Ellu, maanmilj. I. Knuutila Oulujoelta; Mappu, kaupp. I. Rönn Oulusta; Lillu, N. Heikkilä Oulujoelta; Perho, maanmilj. I. Ki- mari Haukiputaalla sekä seuraamat, otka saimat kukin 3 palk. ja kunnia- irjan, nimittäin: Pilkka, teurast. I. Kandelberg Oulusta; Wappu, maan- milj. I. Kontio Oulujoelta; Maiju, maanmilj. I. Pottala Lumijoelta; Sumu, maanmilj. S. Tuomikoski Li- mingasta; Mirkku, maanmilj. A. Säisä pailijaa. Tyrnämältä: Sirkka, maanmilj. Heikki i Pienemmän sarjan ensimäisenä tuli Kinnunen Oulujoelta. perille G. Kerttulan 1,3 malöörin suu- _ ,. 4 , „ . ruinen „ Glory", jonka siemää ja ke- Tultpalon alku. Wnme ;u- Mfua tflmmtti katsella. Sen hannuspmmana mahää maille 12 an- purjehdusaika oli 2 t. 23 m. Toiseksi nettnn palomerkkejä fcufen huomat- r ^ A. Höqstenin omistama 2 ma- tnn päässeen malloilleen Rautatienka- ^^in suuruinen ..Suprice", purjeh- dulla olemassa Stenmksen talosta asu- ^sajalla 2 t. 42 m. 33 sek. ja kol- man rautattenkonepaian mestarm Ee- uneksi E. Kerttulan..Märtha", jon- rolan asunnossa. Eerola itse ;a ha- fa nialööriluku on 0,98, ajalla 2 t. ne» mmmonsa olimat mahaa ennen ^ ^ 22 sek. Kuten ylläolemista palon alkua etelään lähteneellä postt- purjehdusajoista näkyy, sai pienem junalla matkustaneet^ Anunkaan. mässä sarjassa ensimäisen palkinnon Tul: ehtt hnllyttaa jonkun merran ^ toisen „Märtha". hellan miereista semaa. Samu tur- Muuten kaikki alukset paitsi Hj meli semapapertt, ikkunamerhot y. m. Ä^min „ Carmen", saapuimat mau tappaen m. m. 4 kanarianlmtua hak- r ^ 0 ^j Q perille, eikä Carmenillakaan o 's s f « . ^ CA ~ ne suuria olleet, kolistelihan main kol- J"?* +f°r l -c ro r f e * f me kertaa kareja, mioittuen hieman, markasta ruotsalaisessa palomakuutus- yhtiössä Skäne; palon kautta tullut — „Jris" tarttui Juhannusiltana mahinko on laskettu 500 markaksi. matalalle Ojakylän rannassa Hmluo- Tulen luullaan päässeen malloilleen dossa. Masta sunnuntaina pääsi se hellasta, jonka sammutettuun pesään pälkähästä oli pantu papereita. — Uimaknrsseihin on ilmoittau- - Raiskausko wai raiskau «^uu.tt pu°l.lenkymmmtä mi-stä ja M yritys? Miime juhannus-aattoiltana *"!!? !?' K°!°a saa on luonnollisesi, oli eräs manhanxuoleinen mieshenkilö u.mahalmsten nnhm pyr- houkutellut muutaman kahdeksannella mutta nyt, kun ilmat naqtta. muodella oleman tyttösen kaupungista keholtamme wan- sen mieressä oleman Puunjalostusteh- paastamaan lap>enia kursseille, taan kartanolle, jossa oli mienqt tyt- ^lm°'t ?utua wo. >oka ilta klo K tösen halkopinojen taakse. Tyttösen mmala.tokiella u.maopetw,a Mart, kertomuksesta ei ole mielä erityistä sel- kaiselle. minnyt ja hämäräksi asia jäänee, kun — W & N.-senra „Pyrinnön" tapaukseen ei ole todistajia. walwiaisiin Hietasaarella, oli kerty- Epäilyksen alaisena on pidätetty nyt aika paljon juhannusyön miettäjiä, eräs manhanpuoleinen mies. huolimatta koleasta ilmasta. Enem- - .... män mielä oli yleisöä juhlapaikan ^Mntt f, !!r ^ ulkopuolella pitkin saaren eteläistä elatUtvakuutusyhtton warf»ual- pienten nuotioiden ääressä kah- ueu yhtlokokons, jonka olisi pitänyt kaikkineen, olla miime lauantaina, lykättiin jäsen- Muuten ohjelma onnistui niinkuin ten mahalukuisuuden tähden tuonnem- mimn tamallisesti aina ulkosalla maksi. onnistuu. Mieltäkiinnittämimmät oli — Juhannuksen imettäminen wat urheilut, joista saatiin seuraamia Oulussa oli hymin rauhallista. Wäke- tuloksia: miä maistaneita kyllä oli, mutta ne- Juoksussa 1,500 mtr. matkalla oli kään eimät isoja rauhattomuuksia ai- 1 osanottajaa, joista parhaimpien tu kaan saaneet. Kaupungin putkassa oli kokset: Johansson (Pyrintö) 1 palkinto yömieraita ainoastaan 8 henkeä. Jär- aika 4,^5,:! minut.; H. Jämsä (Woi jestys oli muuten mallikelpoinen. ma) II palk. 4,56 ,8 minut.; I. Inkala (Msima) III palk. 5,02//-> minut. Laiwaliike. Miime keskimiik- Kolmiottelussa, johon kuuluima kona saapui tänne englant. höyrylaima kuulantyönti, pituushyppy ja 100 mtr William Cory lastatakseen Bergbomin juoksu, mainitsemme main eri ottelijoin toiminimellä propsia Haukiputaalta. pistemäärät: H. Koskela (Pyrintö) I Tuorstaita masten yöllä ja tuors- palk. pistemäärällä 233,58, H. Jsteri tai°aamuna saapuimat: engl. höyry- (Pohja) II pal?. 230,89 pist., O laima Malentia lastatakseen Bergbo- Mahlberg (Pyrintö) 228,38 pist. miltä ja Höckertiltä propsia Iistä ja Haukiputaalta. Saksal höyrylaima Phoenir, tullen Torniosta, täydentääkseen lastiaan sa-, « 0 • batamaralla Toppilan ja Korkeasaaren r , ^arfö^ttt^infltfa.nc Lapm kiy fnfiniftii rr * > lakunnan itaosim lahti laanm kumer nööri t. k. 24 p:nä. Keskusteluko kouksia kunnan miranomaisten kanssa dettämäksi kolme kuukautta yleisessä työssä. Akiesmnrha Raa hessa. Juhannusta masten yöllä tapahtui mieshengen hukka Ansaranta-nimisellä niemellä, joka on Raahen-Salosten puolella Lapaluodonhaminaa masten. Sanotulla niemellä sijaitsee kaupuste- lija I. Koskisen omistama rakennus, jossa K. pitää ruokakauppaa. Sinne oli tullut kaksi tuntematonta miestä ja ryhtynyt juomaan mukana olemia olu miaan. " Ä Oulun Teollisuusyh- distyksen jäsenet kutsutaan Oulun kaupungin Raati huoneella lahesiyvän heinäkuun 4 päivä kelio 8 j. pp. alkavaan ylei seen kokoukseen keskustelemaan ja päättämään seuraavista asioista: l:o Yhdistyksen sääntöin 3 §:än toisessa kohdassa mainituista asi oista : 2:o Yhdistyksen rahastojen vas taista hoitoa koskevan sääntöehdo tuksen hyväksymisestä ja niille vah vistuksen hankkimisesta. 3:o Jäsenen valitseminen teolli- suudenharjoittajain yleisen kokouk sen sekä oppilas- ja nuorten teolli- m. mahdollisesti esilletuievista asioista. Oulussa kesäkuun 25 p:nä 1910. Oulun eollisuusyhdistyksen puolesta: J. H. PEKURI. O. L. Cajanus. Siili MdH» irtaimistoa sahoilta. Englant. höyrylaima Carinbahn, joka myös tuli Torniosta täydentääk-, ^ ff t ,.. ± or - .. ^ seen lastiaan sahatamaroilla Toppilan 5 ^ l *" 0 -? 0 , fabaUa dankylassa klo 10 e. pp., hemak. ^ Ruotsal. parkkilaima Selma lasta- Sn-M» klo IN e. pp> ja g p:nä takseen lankanpäitS Marjakasta^ »sioella samom klo 10 pp Pa- Miime lauantaina saapui enqlanti- uumatka tapahtuu No.,an ,a Ruo».n lainen höyrylaima .Brunhildalas- >a laapunee luw-rnoor. Ouluun tatakseen Oulun lauttausyhdistykseltä I ^ , ,.r^ a I, aa Ijl propsia ja täyttääkseen lastiaan Hau- ff'?."?'" waralaanm>chteer> A. W Lmdholm kiputaalta Bergbomilta. Kunnianloukkauksesta antyömies Aappo Hyi haastattanut työmiehen maiinon Wil oli Lääninhallitus. Myönnet k°nepaw^^^ Jmar Poppiukselle r ' ' rr - ^' — 1 lääkärintodistuksella näytetyn sairas h-lmiina PiMen miime lauantailli-! .-°k>a w.rkawapautta ensituleman seen raastmvanoikeuteen. Mastaajan b-m.ak^ 1» p:st° seuraaman elok^lo olisi todistajien kertomuksen mukaan p-??? W?a. on laamn kumernoor, pitänyt kutsua Hyttistä halonmarkaaksi .""»«-annyt hauen si>a.se seen siksi °,- ja että hän olisi kantanut puita mai maralaanmichteer, a. W, Lmd taajan liiteristä. t » olm,n - Oikeus lykkäsi jutun edelleen käsitte- — Wirkawapautta ensituleman lemisen ensi heinäkuun 25 päimäksi, heinäk. l p:stä seuraaman elok. jolloin kantajan on kannettaan jatket- p:mään saakka on läänin kumernööri tama ja mastaajan, jonka mies oli myöntänyt Oulun kaupungin poliisi- mäittänyt häntä hermostuneeksi, on mestarille A. Lindqmistille sekä samalla tuotama lääkärintodistus sairaudes- määrännyt poliisilaitoksen m. t. sihtee taan. Hyttinen melmoitettiin maksa- rin Herman-Mallinin sill'aikaa hoita- maan todistajien kulut. maan poliisimestarin tehtämiä. — Taitamatonta höyryweueeu ~ ®^kc. Utsjoen hoitoalueen kuletusta. Juhannuspäimänä oli „Jm- mildennen martioplirin ent. metsän- pi"-nimisen aluksen johto joutunut epä- martijalle Matti Sarrelle, joka omasta mannoihin käsiin. Varsinainen kulet- Pyynnöstään on saanut eron sanotus- taja oli kuulemma lemähtämässä, kun ^ toimestaan, on hänen loppmjakseen oli edellisen yön malmonut. Meri- yleisistä maroista eläkkeeksi myönnetty merkit simuutti tilapäinen ohjaaja mää- 100 ^kaa rahaa muodessa, tammik. rältä puolen. Pikisaaren mirtaan tul- ^ p:stä 1910 lukien, ua ajoi alus karille ja kohta siitä — Biljaardiupito-oikeus. Moi- päästyä toiselle. Olipa höyrymenhe mistelu- ja urheiluseura ..Pyrintö" on mähällä törmätä Hietasaaresta päin läänin kumernööriltä saanut lmvan mastaan tulemaan „Jris"-nimiseen Kauppureinkadun n:ssa 15 kelloseppä alukseen. Merkkisingnaaleja jo annet- A. Oulasmirran talossa yleisön tiin, mutta ohi toistensa höyrymenheet käytettämäksi pitää lnljaardia. onneksi pääsimät. — Ei tiedä miten . . olisi käynyt ihmisiä täynnä oleman Maanmittaustotmrtuk^a. aluksen, j-llei eräs täkäläinen lääkäri Maramaanmittari Kalle vturmela on olisi ohjaajaa mähän komistellut ja määrätty toimittamaan halkomisen Ke- neumonut suuntaa, mihin oli ohjatta- lahaaran, Siuruan ja Koimulan pe- mn I rintötilalla n:o 9, 11 ja 12 Pudas- järmen pitäjän Ranuan kylässä; Kilpapurjehdus tapahtui ei-I Kommissioonimaanmittari Olli Pa- en Oulun purjehdusseuran toimesta. I jart samoin toimittamaan halkomisen Siihen otti osaa 5 alusta. Maltion Kurmin perintötilalla n:o 1 Termolan uotsilaima ..Malmoja" lähti klo 11 pitäjän Runkauskylässä; euduissa Toppilan salmesta palkinto- maramaanmittari Ossi Teräs sa uomarien kera ..retille", josta pur- moin toimittamaan halkomisen Haka ehdus alkoi klo 11 ja 39 min. Il- lan perintötilalla n:o 12 Kemin pita ma oli kylmänlaista ja aika namakka jän Lautiosaaren kylässä: 'aakkoisiuuli puhalteli, ollen paremmin maramaanmittari Lennart Michmann puskapäistä, kuten maamesillä tamalli- toimittamaan maanpalstaamisen Esko esti. Ilan verintötilalla n:o 2 AlamieSkan Alukset ohjasimat kulkunsa Kyrön- pitäjän Alamieskan kylässS; ja aria kohden, jonka kierrettyä meni- maramaanmittari Elis Lassila toi- mät länsireimarin ja Armidan ympä- mittamaan osittaisen rajankäynnin Ol- ri. Koko matka oli 11 meripeninkul- lilan perintötilalla n:o 7 Nlitornion maa. ^ pitäjän Armas saaren kylässä. Kello kämi jo kahta, kun ensimäinen l ?lus läheni loppumääräänsS Se °li wnt°an kolmeksi M ^u^?nen^.Ai^ilra^^onka ^.rjeh- ^'zdeksi, ensituleman heidäk. l.P.-ä t s -t r- n l o • m r t lukien, on laanm kumernoort maaran- dusaika oli 2 t. 8 mm. 19 sek. -5oi- . . e , eksi tuli Hj. Äströmin 3,5 malöörin talollisenpoian Kalle ^ntmp. 5vo- uuruinen ..Carmen" ja purjehdusaika ^ a ' oli 2 t. 11 min. 05 sek. Anitra jou- — Jrtolaisuudesta tuomittu. ui siis suurempien sarjassa ensimäi- T. k. 21 pnä tuomitsi läänin kumer- eksi. Toista palkintoa ei moitu ja- nööri Termolan pitäjästä kotoisin ole- kaa, koska sarjassa oli main kafft kil- man itsellisnaisen Helmi Maria Mari- ' kaisen ensikertaisesta irtolaisuudesta pi- Tästä oli K. kieltänyt heitä "uusti-öntek-jäin teosten näyttelyn ja kehoittanut pois menemään; toinen wtmeenp!>ne.->-n toimikuntaan seita * . + , .. . ^iii.* I V. Hl rruinnnllicocii miehistä poistmkm, mutta tomen ru->^' pesi mellastamaan kaikin tamoin sekä raakameitsellään hätyyttämään siellä olemia ihmisiä, uhaten tappaa jokaisen huoneissa olijan, mutta he pääsimät pakosalle, paitsi K., joka jäi sisälle mel- lastajaa mastustamaan. Mies ei maan tahtonut jättää taloa, mutta mielä rajummasti alkoi reuhaamaan ja uhaten meitsellään lyödä K:ta. Mihdoin K. otti haulikkopyssynsä pe- loittaakseen miestä, mutta ei hän sii- täkään mälittänyt, maan tarttui K:hon käsiksi ja rumeten meitsellään lyömään K:ta kaulaan. K. oli useat kerrat kiel- tänyt miestä mellakoimasta sekä kehoit tanut rauhallisesti poistumaan uhaten muuten laukasta pyssynsä. Mies kai- kista kielloista huolimatta jatkoi maan pidetään tulevan heinäkuun 1 ja 2 tappeluaan K:n kanssa, jolloin hänen päivänä Oulun-Salon Filppulassa, täytyi itsensä puolustukseksi laukasta. . . ^ ..... Luoti meni miehen kaulaaau ja f.eltä l ossa p»>--"Ullton 'ahdcn myydään ylöspäin päähän. Laukauksen perästä j 5 hevosta, niittokone, 2 hevoshara lähti mies kämelemään, mutta pääs- tyään noin parikymmentä syltä, kaatui hän maahan, jossa puolen tunnin ku-1 jelyskaluja sekä kaikki talouskalut. Maksuehdoista huutokauppatilaisuu dessa. Oulun-Salo, 25 p. kesäk. 1910. Juho Pelttari. tuttua heitti henkensä. Ampumisestaan ja koko tapauksesta meni K. sitte ilmoittamaan poliisille, jolle kertoi olleensa pakotettu laukaise- maan ampuma-aseensa oman henkensä puolustukseksi, sillä mies oli ollut niin komasti tappelunhaluisena, ettei mikään muu keino sille tepsinyt. Murhatun nimeä ei ole sen parem-, . . min saatu seläntie, kuin että taskus- . kellollaan, Mika heinaladosm saan olemasta rahasäiliöstä löt)bettiin | pttrancaän y. m oluen tilauslippu, johon oli merkitty nimi Lönnberg. Raahen kaupungin, - . - -- poliisilaitoksella on myös säilössä eräs _ „ f™, . . ja pohzois- passi, jossa on nimi Juho Lönnberg kellolmset.sotaMalla ia jos ryyppyyn ja kotipaikka Porin maaseurakunta, futaan zossakm suuremmassa maen- Hymin luultamaa on, että murhattu kokouksessa tai juhlapaikalla, niin puu- on tämän niminen henkilö. kot heilumat ,a merta rmskaa. Har- Jatkuma poliisitutkinta näyttänee, .. n . e sanomalehtiin loutumat. onko murha todellakin tapahtunut r^!, in P a f|^ en sai muuankm itsensä puolustukseksi, kuten K. on x^-->tyomies K. Kaupvinen Kellon nuori tonut. Koskinen on pidätetty. taulu Mikcks juhansusgönä. 5 henkeä h a a m o t t u n n t. soseuran talolta eräästä iltamasta läh- tiessään sellaisen haaman käteensä muutamilta hulikaanelta, että siitä mielä kärsii. Lyöty oli aimait syytön. Ilrotyöntekijä oli tunnettu puukonhei- luttaja V. Moilanen, apunaan toisia etemiä silpojia. Kellon nuorisoseura on jo kauan ollut buonossa buudossa ja ompa kumer- nöörikin toista muotta sitten antanut Kellon nuorisoseura oli järjestänyt I sille maroituksen, että talo tulee sulje- juhannusyön miettäjäiset paikkakun- tuksi, jos jotakin pahempaa sattuu, nalla olemalle Rapinkentälle, joka on Tämän onnettoman juhannusyön pe- lähellä merenrantaa. Sinne oli ko- rästä se luultamasti on päätetty asia. koontunut paljon nuorisoa, niiden j^u- . Paikkakunnalla on main yksi poliisi kossa hieman liikutettujakin, jotka yön j a hänen on mahdoton remetä joka kuluessa olimat huumaustaan lisänneet suunnalle marstnkin sellaipna aikoina, seurauksella, että pian syntyi nahinaa, kun on juhlia eri haaroilla laajaa joka aiheutti kamalan puukotusnäytel- j aluettaan. Nytkin oli niitä Patenie- men työmenyhdistyksellä. Kellon rait- puukotusnäytel >nan. Jostakin mankasta mihasta löi ta- lokkaanpoika Heikki Hookana talokkaan- poika August Annalaa kädellään mas- ten kasmoja, Annala antoi heti sa- maila mitalla takaisin. Tämän jäl tiusseuralla ja surullisen kuuluisalla nuorisoseuralla. Poliisi ei ollut tapahtumapaikalla koko yötä, syystä, että Patenniemen sahanhoitaja oli pyytänyt nimismiestä keen kertoi Annala meljelleen Jimarille lähettämään hänet Patenniemen työ- Hookanan käytöksestä häntä kohtaan, mäenyhdistykselle. Jimari kohta kipasi lyöjän tykö, he^ ^oin laajalti asutulla ;a mäkink- ristäen tälle nyrkkiään, mutta samassa taalla paikkakunnalle olisi mastaisten tuli meljelleen amuksi Hookanan meli onnettomuuksien maralta lisättämä ro- Kusti ja niin »veljekset iskimät Jima- liisimoimia tai kohotettama poliisin 700 ria puukolla, sattuen samainen isku mkan palkkaa suuremmaksi, jotta mmsi apuun rientäneeseen meljeensäkin, joka palkata apulaisen marsinkin juhla iltln- masta meliensä baamaa sitoessaan na, sillä poliisin asunnosta Patennie- meenkin on 5 km. huomasi itsekin iskun saaneensa. Tap pelun hetkeksi tauottua sekaantui rii- taan työmies Armid Simi, jonka luullaan Hookanaa lyöneen, maikka! asiasta ei mielä ole täyttä selmyyttä ^ Romauiemeu ktrkkoherran ^aatn. Poliisi K. Kakon saamuttua Maalissa eilen jakaantuimat äänet paikalle klo 1 aikana yöllä, taukosi seuraamasti: Romaniemen kappalainen merinen ottelu, poliisin miedessä aut- ^ Laitinen sai (»,111 ääntä 43!) ajiensa kanssa pahimmat mellakoitsijat uhlapaikalta. Mutta poliisin mentyä oli tappelu uudestaan alkanut, kosta yömies Eemeli 5kaakkuri oli pahasti haamoitettuna myöhemmällä. Haamoittuneet omat seuraamat: Jimari Annala, jonka haamat omat pa- simmat, sai haamoja kaulaansa, hartioi- linsa, rintaansa ja reiteensä. Hän oli niin hutikansa, ettei pystynyt tarkem^ min kertoinaan tappelun syistä. Au gust, Annala sai luuhun asti ulottu- u'an liaainan rintalastansa päälle. Heiksi Hookaiialla on pahin haama oikeaii;'i>olisen laman alla kyljessään a pienempi kasmoissa. Hänenkin ?aama»isa olimat pahat. ^)llämaini un meljellä Kustilla oli haama pääs- ään, Eemeli Kaakkurilla hartioissa, ulmassa ja nenässä. Kaikki haamoittuneet mietiin heti äupunkiin lääkärin hoitoa saamaaii. sikäli olemme kuulleet, eimät saadut liaamat ole hengenmaarallisia. Heti lääkärinlausunnon saatuaan, yhtyy nimismies asiaan, joten tap pelupukarit saamat oikeuden edessä ehdä tiliä teoistaan. Muuten tätä kirjoittaessa, ei poliisi ollut mielä ehtinyt asiaa kokonaisuu dessaan selmille saamaan, kun kaikki appelijat ja haamoja saaneet olimat suomuksissa ja unentöppyrässä, mikä äänestäjältä, Utsjoen kirkkoherra P. R. Heikinheimo 202 ääntä Iti äänes- täjältä ja Teuman kirkkoherra E. Lundqmist 25 ääntä yhdeltä äänestä- jältä. — Tappelu Pateniemen työ mäenyhdistyksen juhannusjuh lassa. Lehdessämme kerrotun meri- näytelmän lisäksi, moiirnne samalta paikkakunnalta kertoa toisestakin tap- pelusta. Työväenyhdistyksen juhannusju!, laan oli kertynyt aika joukko juhli,:na paikkakuntalaisia ja näytti siitä tule- ivankin jotakin. Mutta illan kuluessa tuli humalaisia, ioukossa sahantyöniie- hiäkin. Ensin tuupattiin muuan mies eie:- sen ikkunasta sisään, niin. että lasisir- paleet sinkoilimat pirstaleiksi menneeltä ruudusta. Sitten keräännytiiin maan- tielle, jossa kolmen miehen kesien syn- tyi tappelu, seurauksella, että kaupun- tilainen, tunnettu rantatyömies Peli o- maa löi sahantyömies Koposen ojan- rintaan niin, että jalka poliren mie- restä risahti poikki. Mielä otisimat miestä enemmänkin pehmittäneet, ellei- mät toiset olisi häntä suojelleet niin, että lopuksi itse suojaan pääsi. Mies tuotiin heti kaupunkiin. Muuten oli