Torstaina 13 p. Lpkakuuta KARJ ALATAR N:o 116 — 1910 joka oli nojautunut kyynärpää!- lään pöytään, näyttänyt hymin mäsyneeltä. Kun seuraamana päi- mänä ä:llä wnnilla meni kahmia miemään oli huoneessa mielä sa- mat miehet, paitsi ei Kilpeä. Will- man nukkui toisessa ja Reinikainen toisessa sängyssä, maan muut malmoimat. Laine oli sanonut, ettei ollut nukkunut koko yönä. Laskua maksaessaan oli Laine au tanut 300 mk setelin, jonka lähet- ti omermartijan kaupungille maih- tamaan, ja oli owenwartija il- moittanut jo äsken käyneensä maih- tamassa yhden 500 mkan setelin mas- taajalle. Noin pari eli kolme muotia sitten kertoi todistaja olleen Reinikai sen ja Lainneen syysmarkkinoin aika na täällä, jolloin olimat myöskin pahoin riitaantuneet erään mat kustajan kansa. Mastaaja Reinikainen huomautti, ettei hän ole ollut täällä todistajan mainitsemana aikana. Kun oltiin tarkistettu mainitut poliisitutkinnon pöytäkirjat, alkoi todistajien kuulustelu. Todist. Rob. Pehrsson sanoi klo 9 aamulla istuneensa pianohuoneessa, minne oli myös- kin mastaaja Hänninen tullut, joka »viipyi siellä ehkä noin tun- nin merran. Ei nähnyt Hännisen kuiskaileman, mutta oli kuullut mastaajan jotakin puhuneen „ Pun- kaharju"- laiman ostosta. Laine oli kerran käynyt Hännistä hake- massa. Raatimies Parmiainen kertoi saman kuin edellinen. Sa- noi Hännisen olleen niin juomuk- sissa, ettei ollut hänen puheisiinsa kiinnittänyt mitään huomiota. Dl. syyttäjä anoi noin parin miikon lykkäystä mainetodistuksien ja lisätodistajien hankkimista mar- ten. Pidätetyt pyystmät päästä ma- paalle jalalle. Hl. syyttäjä maati mastaajien edelleenkin pidättämistä sillä pe- rusteella, että on ilmeisestt sel- mille käynyt, että Willman'illa on ollut mukana suurempi rahamää- rä, joka on häminnyt ja selmityk- siä esitetty siitä, että mastaajat omat olleet kaiken yötä samassa lukitussa huoneessa. Raastumanoikeus teki päätöksen, jonka mukaan mastaajat omat edelleenkin säilytettämät mangit- tuina. Juttu lykättiin t. k. 17 p:ään, johon mennessä on yl. syyt- täjän hommattama kaikki tarpeel- liset mainetodistukset ja todistajat. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Nurmeksen tvalmistatvan kou lun opettajaksi on malittu jatko-opiston käynyt neiti Kerttu Kirjalainen Otamasta. Koulu tulee ensi tilassa alkamaan Nurmeksen yhteiskoulun piirustus- huoneessa. Talon kauppa. Maanmiljelijä Erik Kuittinen Nurmeksen Pohjoispään Tuomas Kuittisen perillisiä, on ostanut maanmiljelijä Sameniukselta Liu- halanniemen talon Valtimon Mus- taltajärmeltä 20,000 mkan hin- nasta. Uuno Cygnaeuksen satatvuoti- sena syntymäpäimänä oli Nurmeksessa lupa kansakoululla ja yhteiskoulu!- la, ja molemmilla pidettiin pienet muistohetket suurmiehen työn kun- maksi. Lapsi Palanut. Laumantaina t. k. 8 pnä kaatoi Nurmeksen Samikylässä maanmil- jelijä Ruokolaisen 8-muolias tytär päällensä sumppipannun, ollessaan yksin sisällä. Isä main oli pihalla halkoja hakkaamassa, kun huonees- ta alkoi surkea huuto kuulua. Pa- lohaamoista nousimat niin komat tuskat, että lapsi raukka heitti hen- kensä, maikka usein jäämät eloon pahemminkin palaneet. Maanmittaukset. Läänin kumernööri on määrän- nyt maramaamittari E m i l P e t- t e r s o n i n asetusten mukaisessa järjestyksessä toimittamaan talon- halkomisen merotilalla n:o 6 Enon pitäjän Sarmingin kylässä sekä ti- lustenlohkomisen merotilalla n:o 6 saman pitäjän Löytöjärmen ky- lässä. Maantiesuunnan tutkimuksia. Läänin kumernööri on määrän- nyt maramaamittari E m i l P e t- t e r s o n i n kruunun kustannuksella tutkimaan tien suuntaa Salmimaa- ran talon läheisyydestä Muroo- maaran Pielisjärmen pitäjässä, te- kemään siitä kartan ja kustannus- armion. Kihlakunnan lautamiesten pal- kat Kaatvilla. Kaamin kuntalaisten tekemän malituksen läänin kumernöörin pää- töksestä syysk. 5 pltä 1908, jolla kihlakunnan lautamiesten palkat korotettiin 100 mksi, on keisarillisen senaatin oikeusosasto hylännyt ja mahmistanut läänin kumernöörin antaman päätöksen. W«rkaus. Wiime tiistaita masten yöllä marastettiin Kontiolahdella Leh- toin kylässä taloll. Iisakki Kalli- sen lukitsemattomasta liiteristä kaksi lampaannahkaa. Mähäinempä on saalis tällä kertaa ollut. Tuberkuliiuitarkastukset. Koska talollinen Kaisa Justan- der. Enon pitäjän Enon kylästä, epäilee karjassaan, jossa yhteensä on noin 20 eläintä, oleman nys- tyrätautia, niin on piirieläinlää- käri H. W. Helander määrättty tuberkuliinilla tarkastamaan mai- nittu karja. Toaulahden karjanhoitoko»- luun on 20 hakijasta Hymäksytty op pilaaksi m. m. Hanna Halonen Uimaharjusta. Kansakoulut. Sen johdosta että Polmijärmen kuntalaiset kunnankokouksessaan miime huhtik. 30 pnä sillä kertaa hylkäsimät Sotkuman kansakoulu- piirin johtokunnan tekemän ehdo- tuksen lutherilais- uskontoisen tapu- opettajattaren miran asettamisen sanottuun kouluun, on läänin ku- mernööri, kansakouluil tarkastaja A. Sadomnikomin tekemän mali- tuksen johdosta, t. k. 4 pnä anta- mallaan päätöksellä kumonnut ker- rotun kuntakokouksen päätöksen ja melmoittanut Polmijärmen kunnan hett ryhtymään maadittamiin toi menpiteisiin että puheena olemaan kansakouluun tulee asetettamakst ensituleman kemätlukrrkauden alus- ta lisäksi lutherilainen apuopetta- jatar, joka saa nauttia asetuksissa säädetyt palkkaedut sekä että mai- nitussa tarkoituksessa hankitaan myös sopima opetushuoneusto. Tapaturma. T. k. 6 pnä sattui Korpimaa- rassa talollisen pojalle Mikko Ker- miselle sellainen onnettomuus, että hän taittoi oikean jalkansa sääriluun kohdasta. Onnettomuus sattui niin mähällä, että ei oikein moi uskoa. Kämellessä sileällä pihamaalla oli nuorempi meli pistänyt jalkansa takaapäin Mikon jalkojen mäliin ristiin. Tämä kaatui silloin ennenmainitulla seu- rauksella. Jalka meni poikki. ;iis leikinteko loppui surkeaan seuraukseen. Kiteen osuusmeijerin höyry- saha on nyttemmin malmistunut. Kat- tamistyö on tosin mielä keskeneräi- senä, mutta koneet omat jo olleet parisen miikkoa käynnissä ja mal- mistaneet erilaisia tarpeita sekä sa- harakennukselle että ulkopuolisillekin tilaajille. Saha on rakennettu meije- rirakennuksen yhteyteen ja saa käyt- tömoimansa, samoinkuin myllykin, meijerin höyrykoneesta. Paitsi lank- kuja ja lautoja malmistetaan myös- km kattopaanuja ja päreitä ja tun- nustaakin työtä sahalle kertymän runsaasti, kunhan rekikelin tul- tua päästään tukkia luokse medät- tämään. PuhelinmySnnytykset. Senaatti on myöntänyt m. m. seuraamiin puhelinmyönnytys ano- muksiin: Kontiolahden kirkonky- län telesooniosakeyhtiön anomukseen saada myönnytys sanotusta ky- lästä Joensuun kaupunkiin ase- tettamaan telefoonijohtoon simnjoh- toineen. Lentokone wai mikä lienee ollut se, jonka ääntä saim- me kuulla miime lauantai-iltana Kuusjärmen Miuruniemen Kermi- län talon Tetrisuolla ollessamme ojan kaimussa minä ja tomerini. Tapaus oli seuraama: Läksin o- jalta lähellä olemasta astiasta juomaan. Siihen saapui tomeri- nikin ja silloin alkoi kuulua ilmas- ta komanlaista kohinaa. Selmään kuulimme suurten siipien miuhketta paljon suurempani kuin täällä len- tämien lintujen. Joksahti mielee- ni paljon puhutut lentokoneet ja että saisimme nyt sen kapineen o- min silmin nähdä. Paikalla oli iso petäjä, muuten ympäriinsä laa- jalti aukeaa, juoksin petäjän toiset- le siivulle nähdäkseni, mutta en nähnyt mitään ja kuuleminen kesti main hetken. Kello oli 10 mailla miisi. Se oli meistä kuummaa, ettemme nähneet mitään, maikka kahdet tarkat kormat olimat kuule- massa. Ilma oli aiman tyyni ja taimas kohdaltamme pilmenlimas- sa. Näkyi kuitenkin sen läpi sini- taimas, läntinen taimas oli pak- sussa pilmessä. Tämä tuntui meis- tä salaperäiseltä, ettei osannut a- jatella sitä eikä tätä. Lieneekö sa- maan aikaan kuultu muualta sa- manlaista ja lieneekö tähän aikaan ilmakoneita liikkeissä. Ehkä oli se kulkenut niin ylhäällä, ettemme paljain silmin olisi moineet sitä erottaa ja ehkä mauhdin komuus esti, jotta kuulimme sitä niin mä- hän aikaa; ääni tuli kormiimme päämme päältä, mähän lännen puolella meistä. Tomerini oli ol- lut kuuleminaan sen äänen etelään päin menemän, minä en saanut siitä selmää. Kaikki kuulemamme jäi meiltä armoitukseksi. I. K. Rosmojen kujeita (manha maltimolainen tarina). Rosmojoukko päätti maantiellä ryöstää rahtikuormia. Kaksi ros- woa pysähtyi tien miereen ja ru- pesi maantien ojasta onkimaan, toiset menimät suuremmalla jou- kolla etemmäkst. Rahtikuormat saapuimat onkijani luo. Ajajat pysähtyimät ihmettelemään, mitä sellainen työ hyödyttää, antaen hemostensa jatkaa matkaansa „Ei tämä mitään hyödytä, mut- ta toisessa kohti se tonkasee", nä- mä mastasimat. Sillä aikaa kuin ajajat nauroi- mat mokomalle kalanpyynnille, he- moset joutuimat suuren rosmojou- kon kohdalle. Nämä kämimät kuor- mien kimppuun ja ryöstimät ne. Toisessa kohdassa se tonkaisikin. Muualta Suo- Puolueet yhteistoimintaan ensi eduskuntatvaaleissa. Puhemies Zwinhufwudia haastateltu. Santarmit keskeyttäneet juma- laupalmeluksen. Suomen rautateitten Pietarin aseman palmelijakunnan huoneus- tossa tamataan joka torstai-ilta pitää rautatieläisille sekä suoma- lainen että ruotsalainen hartaus- hetki. Kun miime miikon torstai- na t. k. 6 pnä pidettiin hartaus- hetkeä ja pastori Eriksson par- tulisi mitään merkitse- tos ei mään. Sama tasamaltalainen on myös- kin ilmoittanut ettei mallankumous suinkaan tullut odottamatta, maan että tasamaltalaiset jo kauan omat sitä odottaneet. Puolue oli kui- tenkin toimonut, että hallituksen muutos olisi tapahtunut rauhalli- sesti, yksinkertaisena tuloksena kan napakorkeutta samoihin aikoihin kuin Berlinissä. Berlin ja Hono- lulu omat jokseenkin mastakkai- „ _ .1. aseman palmelijakunnan yuoneus- silla puolilla maapalloa, joten ITlnSIfl tossa tamataan joka torstai-ilta siis napamälin toiselta näistä » —" " f paikkakunnista täytyi mähentyä ja toiselta samassa määrin lisään- tyä, jos napa liikkui. Kokeet on- nistuimat erinomaisesti ja että napa todellakin liikkuu. Silloin haillaan oli suomalaista saarnaan- kutsuttiin koolle kansainmälinen san yleisestä tahdosta, mutta sa lopettamassa, tuli sisään kaksi retkikunta pohtimaan keinoja tuon hallitsemien taipumattomuus ja . Suomen rautatieaseman santar- äsken keksityn napaliikkeen tärkein- j huomaamattoniuus on saanut ai- mia, jotka komalla äänellä tiedus- paa tutkimista marten. ^ kaan sen, mitä nyt on tapahtu- ..Samon" haastattelija on puhu- telimat, mitä kokousta täällä pi-j Päätettiin perustaa samalle le-' nut, Kuningas Earloksen kuole- tellut eduskunnan puheenjohtajaa detään. Kun mahtimestari selitti meysasteelle, mutta mikäli mah- ra an m. 1908 olisi pitänyt olla Sminhnsmudia, joka eduskunnan että tilaisuus on hartaushetki ja dollista eri pituusasteille tähti-. hallitsijalle ja homille opiksi, on mahdollisesta hajotuksesta ja uusis- että kohta alkaa ruotsinkielinen tieteellisiä asemia, joiden tuli sa-^ kysymyksessä olema tasamaltalai- ta maaleista lausui seuraamasti: saarna, poistuimat santarmit huo- man ohjelman mukaan tutkia na-,nen lausunut. Sen sijaan omat Suomen kansa on jo liian mon- neesta. Mutta pian senjälkeen pakorkeutta useampien muosien, ne mirheet, määrinkäytökset ja ta kertaa aiman suotta alentunut kun ruotsalainen hartaushetki oli kuluessa. Asemat perustettiin 8!»"-rikokset jotka nostamat kansan tanssimaan menäläisen mirkamal- alkanut ja pastori Eriksson oli pohjoista lemeyttä. Kolme niistä ^ epätoimoiseen mastarintaan Fran- lan pillin mukaan, kun tämä mir- juuri lukemassa puheensa tekstiä tuli Pohjois-Amerikaan, yksi Sar-: con diktatuuria mastaan yhä li- kamalta eduskunnan hajottamisen tulimat edellämainitut santarmit diniaan, yksi Turkestaniin ja ykstisääntyneet. Sanomalehdistöä on kautta niin monasti on koettanut jälleen sisään ja maatimat, että Japaniin, Ne omat nyt olleet ■ roainottu kaikilla keinoin, sanoma- uumuttaa meitä tiheään toisiaan ^ toimitus on heti lopetettama. Ei- pian kymmenen muotia käynnissä ; lehtimiehiä ja muita roaltiollisia iff — Mt/lf /»i rtiS ntt i _ trt rtllfrtuartt > • V-VA rA f f * frt»» i /v lamilla maalitaisteluilla. To- ^ mät auttaneet läsnäolijoiden seli- ja eimät uusiutumien maalien j tykset, että tällaisia hartaushetkiä tn seuraamilla sin antaneet kylläkin armokkaila i henkilöitä on mangittu ja pelkän tuloksia. On huomattu naman! ilmiannon perusteella saatettu tulokset ole olleet mihollisillemme' on säännöllisesti joka miikko pi- kulkewan'jokseenkin epäsäännöllistä, j tutkintotuomariu eteen, jolla on miksikään iloksi, päinmastoin, i detty ja että lisäksi näille kokoon- Pyöreähköä rataa, tehden kierrot-- rajaton malta. Lukuisia kansa- mutta sittenkin oivat he moi-! tumisille on saatu Pietarin konsis- sen noin 14 kuukaudessa. Eri! laisia on karkoitettu maanpakoon,! neet tuntea salaista iloa siitä, että j torin ja kaupunginpäällikön lupa, kierrokset suuresti maihteleivat, - kotttarkastukset omat kuuluneet' niin monasti omat saaneet täällä' maan oli jumalanpalmelus lope- Tuurimman tähän asti huoma- päiväjärjestykseen ja kaikkia kei- , -vf > tun läpimitta on wähä yli I-i met- ' noja on käytetty kansanliikkeen tu- tämän lumalli- riä, pienimmän taas ainoastaan; tahuttamiseksi. Mitä sietämättö- keskeytetyksi säännöllisen edistys-^ tettama. ja »valistustyön, pakottaen kansa-- Mikä aiheutti — — — - laiset tamallisista tehtämistään' sen hartaustilaisuuden lopettami- muutamia metrejä. Esim. muon-j min ja julmin tyrannius on wal- kiihkeään »vaalitaisteluun, jonka'sen ja kenen käskystä santarmit na 1905—1900 oli »vaihtelu san- linnut ja sekin nimellisesti wa- ' ' toimimat, ei ole tietoa. \ gen suuri ja on sittemmin hiukan z paainieiinen hallitus, joka joku ' pienentynyt. ! kuukausi sitten muodostettiin, on Torpecdotvene ajanut höyry- ^ Tällainen kiertoliike on pienuu- - toiminut salaa käsikädessä taan- laiiva „Turson upokslln. j tensa takia siksi maikea tutkia,! tumuksen kanssa. Maan suuret ..w. iv.i ,, } -} 1 " l?"umimi Sergejesfin xttä tarmitaan ehkä muosikymme-! kauppa- ja teollisuusyhdistykset ta heikkenemään. Ei ole miksikään ^ kumppanin rahtihvy- ,^^n tarkkoja hamaintoja mielä,! laatimat tuiman »vastalauseen knnniafs? flinsaslemmp pttei fp tn ^y^atma „^ut]o , mcituutettu cimenfuiit on päästy marmuuteen i tällaista hallitustapaa mastaan, lamanderisja ja lastma 1ti,b1- ^ olemassa olosta, saatikka sit-, multa hallitsija kohteli imalla uu- nnutaa »auboia. lierneita. mmtta. . , L. distuksen yslämiä, samalla kun kestäessä katkeruus eri puolueitten mälillä on saatu enttstä enemmän kiihtymään, säännöllinen edistys- työ hetkeksi pysähtymään ja yhtei- nen puolustusmoimamme sen kaut- kunniaksi kansallemme, ettei se jo aikaisemmin ole tehnyt tätä menä- läisen mirkamalla kiusantekoa tyh- jäksi, kun meillä kerran on tepsi- mä keino sitä mastaan. Tämä keino on mallai» yksinker- täinen: Jos kansaamme taaskin yritettäisiin ..rangaista" sillä, että- (X. 8. 3 k. 4 s. 110 mm.) Siiiiri irtaimiston huutokauppa. Julkisella konkurssihuutokau palla, joka pidetään maanantai na kuluvan Lokakuun 31 p:na, alkaen klo 10 ap. Kiihtelysvaa ran pitäjän Hammaslahden ky lässä Lähdekorvan tilalla itse paikalla, myydään maanviljelijä Antti Pakarisen konkurssipesään kuuluvaa irtainta omaisuutta, niinkuin: hevosia, lehmiä, si koja ja lampaita y. m. Samassa paikassa huutokau pan jälkeen pidetään velkojien kesken kokous, jossa keskustel laan ja päätetään velallisen ja hänen perheensä elatuksesta yn nä muista pesää koskevista asioista; ja muistutetaan velko jia konkurssisäännön säädöksistä että poissaolevat saavat tyytyä läsnäolevien päätöksiin. | Hammaslahti, 12 p:nä Loka kuuta 1910. Uskotut miehet. KontioiabdGn kirkonkylän MaijBriosuusKnnnan ' ylimääräinen kokous pidetään • meijerillä tk. 20 p:nä klo 10 e. pp. >ja päätetään siinä lopullisesti j koneiston uusimisesta sekä hal kojen hankinnasta. Kontiolahti, 12. 10. 1910. Hallitus. (K. 8. 1 k.) puutaa jauhoja, herneitä, ryyniä. ten mitattu sen suuruutta, y. m., olt mnme lauantaina kap- > ' teeni Suven johdolla matkalla j Pietarista Miipuriin ja päässyt amoimelle merelle Jukkolan ja Seimästön mälillä, ajoi äkkiä no- eduskun a hajotettaisiin ja meidät peakulkuiuen menäläinen torpeedo-' - v 1 ■ ' 1 - mene „Jskusmi" täydellä mauh- dilla niin koioasti teskelle laimaa. pakotettaisiin uuteen maalitaiste luun, olisi kaikkien eri puolueiden muodostettama keskuudessaan yksi ainoa maaliliitto jokaisessa maali- piirissä ja asetettama ehdokkaiksi kaikki nykyiset maltiopäimämiehet. S. o. meneteltämä samoin kuin puolueet ..Suomi"-yhtiön miimei- sessä maalissa menettelimät. Siten tehtäisiin tuo hajotustoimenpide kokonaan tehottomaksi ja säännöl- linen asiainkulku keskuudessamme ei tulisi maalitaistelun kautta mä- hääkään häirityksi. Olin sitä mieltä, että miime maaleissa olisi jo ollut kansamme armon mukaista niin menetellä, mutta malitettamasti olimat puo- lueolomme mielä silloin niin „ri- saiset", ettei sitä näytty kyetyn mielä toteuttamaan. Sen jälkeen on puolueoloissamme toki jonkun- laista parannusta tapahtunut. Sähkösanomia „Karjalattarelle". että se tunkeutui ..Tursou" sisään ff n ja pääsi raasta jonkun ajan f u =. luttua irti. „Turso" alkoi heti täyttyä medellä ja majota. - Pelastusmeneet laskettiin heti mesille ja miehistö, joista kaksi oli ehtinyt hypätä torpeedomeneen hallitus nimitti erään Francon lähimmistä ystämistä senaatto- riksi. Tällöin selmisi kaikille, että kelmoton kuningas oli main leikki- ;kalu klerilaalien ja taantnmuksel- ! listen käsissä, jotka tahtoimat hal- ! Iita maata mielensä mukaan. I Siihen toimittiin kuitenkin armei- ; jan ja laiivaston tukea. Tasa- ! maltalaiset saiivat sentään niiden- keskuudessa paljon kannatta- i jia ja nain läheni kumous lähe- j nemistään. Kun sitten loppujen ! lopuksi muuan kreikkalainen up- Olisi näinollen armeluttama fie:f= J fo§ta", lähti „Armon" saapuessa koudeu merkki kansassamme, jollei - jatkamaan matkaansa. Sitä en- tätä aatetta mielä nytkään kyet- täisi toteuttamaan, — niinä luu len että me jo siihen kykenemme. Kaiken edelläsanotun lisäksi olisi tällainen moimakas toimenpide kansamme puolella — samalla kun se olisi riittämä osotus miholli- sellemme heidän tarkotuksieusa lap- sellisuudesta — merkkitapaus par lamenttien historiassa, jossa simis- tynyt Eurooppa taas huomaisi jo- tain uutta suomalaisten maltiolli- sessa taistelussa. Helsinki, lokak. 12 p. „ , . Ranskan pohjois-radoilla ylei- seeri murhasi etemän kansansuo. kannelle, nosti komia hatahuuto>a. lakko. Paikoittain ratapenqer siossa oleman läälärin, professori Toimimmi Cederberg & Cniomis- r z-yöbaluisia mastu. e- «omsardon, joka oli tasamaita- tama hoyrylmma ..Armo kulki 9 h 1 layen puolueen etemimpiä edus- lonkun matkan paas,a ohiye, mut- taan makimaltaiiesti. Posti kul- ^^a, luuli kansa että kysymyk- ta hätähuudot eimät sinne kuulu- jetetaau automobiileillä. Ensi yö- sessä oli taantumuksellisten toi- neet. ..Turjon" perämies juoksi tm yleislakko rautateillä. meenpanema maltollinen kosto ja 'illoin Ylös komentokannelle ja i manhempaa ja 27,SGG täslä tuli sitten se kipinä, joka sy- St nu°.emp°° mossa", joka suuntasi kulkunsa sotapalmelukseen 21 päimäksi. ! * majoaman laiman luo pelastaen ' ^ • - . - Portugalin kansa on yleensä Cyanaeus-jullla. köyhää. Itse Lissabonissa on ko- ^ konaisia kansankerroksia, jotka ei- r , f/yf 10 „ wät kykene hankkimaan edes ka- Helimkt, lokak. 12 p. loja, niin kalarikkaan meren ran- .. „. + ■ v f Cygnaeus-juhlaa raietettim YM- nalla kuin asumatkin, maan joiden r H'w»'ssä »M. Turso on". lasta Cygnaeuksen 'lesken luona . kurjuudella elämien " »Armosta" heitettiin majoa- ja hautapatsaalla kukkastermeh- taa mahaan"ei Mu" mikään wai- maan himaan hmauskoysi etta dyk,ella. Juhla yliopistolla. Kou- kea asia. Tasamaltalaiset lehdet " . . laataynn matalalle, luilla ^vmäsknlässä iublia. mniZto- löimät bälvtv-triimnna mäittään jälellä oleman miehistön. Menäläinen torpeedomene, joka oli kappaleen matkan päässä „Tur- Noin kolmen tunnin kuluttua kui- tenkin huomattiin, ettei ..Tursoa". moitu estää majoamasta niin kauan, että ehdittäisiin matalikolle. ^ Hinansköysi senmuokst katkaistiin ja „Turso" majosi hetken kuluttua ' pohjaan. Tämä tapahtui 9/>r>; patsaalla ja seminaarissa. Uutistoiniisto. Niinkuin sanoin, uskon siksi pal- iltasilla. Uppoamispalkalla on ^ jon hymää kansastamme ja eri '^^1 hymm symä, niin että lai- - Ulkomailta. puolueitten johtamista aineksista, että täällä kyetään tässä mainit- tuun toimenpiteeseen ryhtymään, jos menäläinen mirkamalta mielä- kin yrittää ..rangaista" kansaam- me eduskunnan hajottamisella. Lyhyt waltiopäiwäkausi tuli edust. Aug. Hjeltille, joka masta on saapunut ulkomailta, ja Aug. Eroselle, joka oli saapu- nut eduskuntaan senaattori B. Annebergin sijaan. Jlmotns sn- tä, että heidän maltakirjansa oli tarkastettu esitettiin näet eduskun- nassa miime lauantaina. Iv min. sen jälkeen lausui puhemies tu- tuksi käyneet sanat »Täysistunto on päättynyt". Pöytäkirjat kateissa. Kemin kaupungin rahatoimi- kamarin pöytäkirjat kolmen muo- den ajalta omat kateissa. Wal- tuusto pohtii kysymystä mitä olisi tehtämä, jotta paperit löytyi- simät. 4 bcatcä hukkunut. Aikaisin miime miikon keski- miikko-aamuna lähtimät Oulun- salosta amonaisessa kalastajame- neessä tilallisen maimo Briita Nauska sekä hänen täysikasmui- nen poikansa Otto, torpparin mai- mo Lissa Fält ja itsellisen maimo Sofia Kukkonen Ouluun. Klo 12 olimat he lähteneet Pikisaa- relta takaisin Ouluusaloa kohden huolimatta paraikaa riehumasta myrskystä, otettuaan ensin Lind- grenin myllystä siellä olleet käyt- teensä. Mutta kun heitä ei alkanut seuraaman päimän iltana kuulua kotia, tiedusteltiin Ouluusalosta puhelimella, josko he olimat läh- teneet kaupungista, ja kun tähän oli mastattu myöutämästi moitiin pitää jo marmana, että oli ta- pahtunut onnettomuus. Perjantain aamulla alkoimat hukkuneiden omaiset etsimisen ja löysimätkin meneen rikkirunneltuna Hietasaaren merenpuoleiselta ran- nalta lähellä Mustansalmen suu ta. Meneen jauhosäkitkin. man nostaminen käynee mah-. dottomaksi. - Onnettomuuteen että kuningas oli kunniaton mies ; ja huono isänmaan ystämä sekä että yksiiimallan ylläpitäminen tulee maalle kalliiksi. Tällä ta- moin tuli tasamaltalainen liike . hymin pian kansan suosimaksi ja monarkistien tekemät hairahdukset edistämät sen lemenemistä yhä enemmän. Monarkistit Portugalissa ja lienee i Lemottomuuksia Hondurasissa, kaantuimat kahteen osaan: ma- i s „ » • u tr ' Nem-Aorkista, lokak. 10 p:nä. paamielisiin ja manhollisiin, jotka ,yynatorpeedoweneenmirheeUuu'n Sanomalehti ..New York" on saa- eimät ohjelmansa puolesta sentään ohjaus. ..^stusniin päällikkö nut sähkösanoman Guatemalasta, eroa toisistaan juuri nimeksikään. Omaiider on^ llmotttanut nähneen- että Amapalassa Hondurasissa vtämä molemmat puolueet olimat ! '.^uyon mastolulet ja ma- ^ asumat ulkomaalaiset oivat pam- mallassa muorotellen, mennen semman puolen lyhdyt, mutta „ect saatuaan kuulla, että kaupuii- häikäilemättömyydessä niin pit- ^en stzaan etta ie ohp ohjattu gin kommendantti on antanut käs- fdUe, eitä julkisesu tekimät keske- wa>eni!nalle, kääntyikin ?e oikeaan ^ kyn mangita kaikki englantilaiset nään sopimuksia siitä, montako jolloin yhteentörmäys sattm. ja amerikalaiset sekä otlaa heidän muotta toinen tai toinen kulloin- omaisuutensa takamarikkoon. Eng- kin piti maltaa käsissään. Par- lännin konsulin, jota sotamiehet lamenttimaaleista, siinä merkityk- ampuen ajoimat takaa, onnistui sessä kuiii asia käsitetään perus- . tr,mh,äfi u paeta. Komendantti ai- tuslaillisissa maltioissa, ei oikeas- gita Englannin maltiolli- taan saattanut miime aikoina pu- \ sen asiamiehen syyttäen häntä yl- huakaan. Se puolue, joka oli lytyksestä mallankumoukseen. Hän saanut mallan haltuunsa, malitsi s uhkasi siinä tapauksessa, että Eng- ehdokkaansa parlamenttiin ja nä- Helsingin tähtitieteellinen obser-' lännin konsulin paikalle kutsuma mä ilmoiltautuimat sitte maali- matorio on ryhtynyt yhteistyöhön. sotalaima näyttäytyy polttaa kau- päimänä sen tai sen paikkakunnan useitten suurten Euroopan tähtie-j pungin. ^ edustajiksi. Kun yksi puolue oli ' päässyt maltaan, karkoitti se kaikki ! mirkamiehet miroista ja täytti ! näin syntyneet paikat omilla puo- > luelaisillaau. Luonnollista on, että tasamaltalaisten helposti on- suistui saada suuret joukot tällä Mallanknmonkseu syyt. - tamoin loukattuja mirkamiehiä ' puolelleen. ..Berliner Lokalanzeigerille" len-^ Upseerit ..laimastossa", johon nätetään Pariisista, että syynä kuuluu kolme manhanaikuista ris- «.uur» irtaimiston huutokauppa. Torstaina 20 pmä tätä kuuta myydään Honkamaaran H. Jääs- keläisen perillisten tilalla N:o 44 Hainmaslahdella kaikki talon ir- tain omaisuus: 1 suurempaa la toa ja 11 puumäliä nurmi- ja peltoheiniä, suurempi summa re- huja, turnipsia, potattia, puitua ja puimatonta eloa, 200 metriä metrin pituisia halkoja, 9 hymää loka-, marras-, joulu- ja tammi- kuulla poikimia lehmiä, kanta kirjaan merkitty palkinnon juossut tamma, rekimedoksi tulema lii- uakko-tammamarsa, työruuna, lam- paita, sikoja ym. ym. Matka Hammaslahden asemalta 4 kilo- metriä. Hammaslahdella 11 p:nä Loka- kuuta 1910. Elias Mustonen. Alaikäisen holhooja, j (K. S. 1 k.) Ciiiiaina tk. 25 päimänä kello 10 e. pp. myydään mapaaehtoisella huuto- kaupalla Pielisjärmen Tupakka- lassa talollisen Juho Toiwas-wai- najan perillisten tilalla 1 niitto» kone, silppukone y. m. irtainta omaisuutta. Samalla tarjotaan miljelysoikeus ' Me tilalle lyhem- ^ mäksi aikaa. Pielisjärmi & Kylänlahli, 10.10. 1910. j Juho Toitvauen. i Holhooja. ] (K. S. 1 k.) ! i (K. S. 1 k. 3 8. 20 mm.) mämän kuun 8 p. hävisi Leh- mossa ajokarjasta lehmä, j D lautasille leikattu F. S. i& Kiiniottaja tuokoon sen palkintoa vastaan Joen suuhun Sirkkalaan. Huomattawa tähti- ^ ' töintuskin paeta. Komendantti ai- tuslaillisissa maltioissa, ei oikeas- ItLlttulUtU ttttNMUv? koi mangita Englannin maltiolli- taan saattan työ. ?0rsAit3. m^^täväaä I^iperili Simananniemellä. Pikku uutisia. teellisten laitosten kanssa tutki-! maan napojen liikkeitä. Työtä u * , marten on yliopiston konsiskorio <VaUaUnUU0Uv myöntänyt marat kahdeksi muo- deksi ja tulee hamaintoja tekemään pros. A. Donnerin johdolla yli- oppilas Irjö Mäisälä. Useat tarkat tähtitieteelliset ha- mainnot miime mnosisadan loppu- puolella osoittimat kaikkien kiinto- tähtien asemassa jaksottaisia muu- toksia, joita selittääkseen täytyi otaksua itse maan kiertoakselin ja kansan keskuudessa malliuneeseen teilijää ja jokunen torpeedomenhe, mieltenkuohuun on ollut kunin- niuodostamat oman erikoisen luok- kaan tuhlailemaisuus ja hänen kansa, joka on tunnettu pelotto siis myöskin napojen muuttaman: liian julkinen suhteensa erääseen muudestaan. Toimettomuuteen asemaansa. Tuntui näet siltä ranskalaiseen naiseen, jonka hän tuomittuina kun olimat, tarttui kuin olisi tähtitornien napakorkeus — mälimatka pohjoisimmasta —' muoroon kasmanut ja mähenty- nyt jonkun merran. Tällaisia muutoksia huomattiin ensin Pnl- komassa. Ilmiöitä ei aluksi kyet- ty selittämääu. Oli kyllä totuttu siihen, että kaikki mitä aikaisem- min pidettiin muuttumattomana onkin muutosten alaista, kunhan maaii hamaintomme omat tar peeksi tarkat muutoksien määriin- ottamiseksi: kuitenkin ajatus, että maan namatkin muuttaisimat ase maansa maapallolla, ei silloin mielä johtunut tähtitieteilijäin mieleen. Kun kuitenkin Potsda- missä hiukan myöhemmin hno- mattiin samat muutokset alettiin luota oli löytynyt! asiaa tarkemmin tutkia ja otettiin kysymyksen mahdollisuus, että ol- Sofia Kukkosella oli 3 alaikäis- tun tekemisissä napojen liikkeen tä lasta, jotka nyt jäimät äidit-^ kanssa. Lähetettiin retkikunta Ho- tömiksi. oli oppinnt tuntemaan Pariisissa yleinen tyytymättömyys heihin ja joka ennen kumousta oleskeli helposti ja he asettuimat pian ta- Lissabonissa. somalialaisten puolelle. Tasamal- Muuten on muuan Portugalin takaiset maltasimat kuitenkin par- oloja lähemmin tuntema henkilö lamentissa sijan toisensa jälkeen, ..Emening Nems'in" amustajalle jatkaen entistä innokkaammin kii- lausunut, että Portugalissa oli jo hoitustyotääu sekä Lissabonissa kaikki kypsynyt mallankumousta että maaseudulla. Aiman miime marten, jota tasamaltalainen puo- aikoina oli hallituksen politiikka lue jo pitkät ajat on malmistel- yhä lisännyt kansajoukkojen tyyty- lut. Elokuun alkupäiminä saapui mättömyyttä. Uudeksi syyttömäksi pari tämän puolueen johtamaa kipinäksi muodostui sitte mielä henkilöä, Magelhaes Lima ja Rel- tuuma naittaa kuningas jollekin mas, Lontooseen, makuuttaen Eng- ulkomaalaiselle prinssessalle. Por- lännin hallitukselle, ettei kohdak- tugalilaiset näet mihaamat kätke- koin tapahtuma yksinmallan kukis- rasti kaikkea ulkomaalaista ja tus ja tasamallan muodostami- tasamaltalaiset puoluejohtajat yllä- nen ollut aiheuttanut mitääu pitämät tätä mihaa minkä moi- muutoksia Portugalin ja Englan- mat. nin mäkiseen liittoon. Tulos täs- Siinä ne perusteet, joilla tasa- tä käynnistä olikin mitä parhain, maltalaisten onnistui nostaa lai- sillä Grey myönsi, että liitto oli masto, osa sotajoukosta ja Lissa- tehty molempain k a n s o j e n mä- bonin mäestö kapinaan yksinmal- Apua ortvolle. Tässä äskettäin matkusti rauta- tiellä eräs miisaudestaan tunnettu jumaluusopintohtori. Samassa mannussa sattui myöskin olemaan muutamia sosialisteja, jotka tunsi- mat tohtorin. Tomerien päähän pälkähti tehdä pilaa hänestä ja panimat miisaimpansa, joka oli oi kein punainen agitaattori, tätä puu- haa toteuttamaan. Agitaattori menee mastapäätä »hengen mies- tä" istumaan ja sanoa tokasee pil- kallinen hymy huulilla: ..Pirukin on sitten jo kuollut". Tohtori ru- peaa kaimamaan rahapussia tas- kustansa, ottaa sieltä markan ra- han ja tarjotessaan sen agitaatto- rille mirkkaa osanottamaisena „Täs- sä olisi teille roponen amustukseksi, koska olette ormoksi jäänyt. Mi» nä olen aina säälinyt orpoja". Agitaattori ei jatkanut. nolulu-saarelle tutkimann sieltä lillä, joten hallitusmuodon muu- taa mastaan. Vaniljan kurssi on tänään 3 kk. 268: 60 266: 66»/, — — 2GS: 60 Uikomaan kurssit Mk r. Uk. p Lontoo a/v. . . 26: 35 25: 10 S kk. . . . — — 25: 82 Pariisi a/v . 106: 50 99: 30 3 kk. . . . — — 99: 90 Antverpen a/v . 100: 10 99: 50 S kk. . . . — — 98: 80