N:o 17 1910 KAIKU. Perjantaina Helmikuun II päivänä. Ajanmukainen, monipuoleinen Naisten ja Miesten (perustettu v. 1879) A. A. HÖGSTENILLÄ, Oulussa. at kokoontumat yhteisiin kokouksiin keskustelemaan „wastaisesta toimin- nasta", sekä samalla mässäämään. Kun johtajat jotakin mahdottomuuttaan aikomat toteuttaa, sanomat he: „niin sanoo Karl Man" siinä tai siinä teoksessa. Ja naurettamaksi joutuu se, joka uskaltaa ajatella toisin kuin hän. Hän se on sosialistien luoja ja oikea epäjumala. Ia hänen pahin erehdyk- sensä onkin siinä, ettei hän tiennyt tai ottanut huomioon, että löytyy yksi pieni maa, jossa ei eletä tehdastuot- teillä eikä kaimoksilla, maan maanmil- jelyksellä ja karjanhoidolla. Ia niin ollen jää häneltä huomioon ottamatta, että hänen keksimänsä teoria ei somi siihen maahan. „Mutta tehtaan ja maatyömäen edut omat samat", sano- mat sosialistit. KatsokaammeKun tehtaan työ- iväestö, saadessaan ainoastaan 50 p. tai 1 mk. tunnilta palkkaa, joka, ..Työmiehen" lausunnon mukaan, „ei riitä suolaankaan", tekemät lakon, lä- hetetään lakko-amustusliput liikkeelle. Maalaistyöläisten keräämistä kassois- ta annetaan ja maalaistyöläiset lah- joittamalkin lakkolais-„towereille" a- pua. Tehdastuotteita saamme sen jälkeen ostaa muutamia kymmeniä prosenttia kalliimmasta kuin ennen. Mutta samahan se sille on. Rehemä nä sosialistit huutamatkin: ..älkää nuolko sitä ruoskaa, jolla teitä lyö- dään!" Eipä se ruoska tästä ole ko- minkään kaukana. Silloin kun maa- laistyöläiset auttamat lakkoa, auttamat he omien tarmetamarainsa kallistumis- ta. Ja kyllä tehtaan työmäestö, en- nen lakkoakin, elää komeampaa elämää kuin suuri-perheinen torppari jouluna. Mutta mennäppä lakonalaiseen laitok- seen työhön! Se on suorastaan mah- dotonta. Iloista takaisin paluuta tie- tää lakkomahdin musta bromninki tai tiilikimi! Ia kyllä sosialistinen ma^ listus on pitänyt siitä huolen, ettei ammattitaitoinen ..rikkuriksi" lähde. Erään sahatyöläisen kuulin kerran ke- human, että hän ennen jotakin ma- rastaa, „että pääsee linnaan, jos ei muuten elä, ennen kun menee lakko- alueelle työhön". Niin..jaloa" todella meikäläinen sosialistinen tehtaan työ- mäestö on. Ia ..termetuloo joukkoom- me kyntömiehet, kuokkaajat", laule taan. Saarnatkaa maan aatettanne roh- keasti! Wielä moi torppari uskoa, että lakkomoitto on hänen ivoittansa. Wielä moi kansa teidän jälessänne huutaa: „a!as pormarit! Eläköön sosi sali-ratti!" Merkit miittaamat sii hen, ettei ole kaukana se aika, jolloin suomalaisen kankea kieli ei siihen enää tatou - I, P, Ptffu uutisia. - Hätäjarrulla pysäyteltiin keskimiik- kona täältä, etelään meneroä postijuna wä- hää ennen saapumista Lapuan asemalle. Pysäyttäjää ei laivattu. * — Puhtaasti „pernstnölaillista" lehtiä on tilattu Tornion kaupungin ja Palokun- nan lukusaleihin, niinkuin Helsingin Sano- mat. Suomalainen Kansa, Äaleiva, Perä- Pohjolainen. Tornion Lehti ja Tornion Uutiset. Kaupungin lukusaliin on myös ti- lattu Nya Pressen ja U. Suometar, josta miime mainitusta täytynee huudahtaa, „ar- mosta kait tuo onneton lie päässyt muiden joukkohan"! ,Kaikua" ei saa luullakseni kummassakaan lukusalissa. Syy kait lie- nee johtokunnissa. Muualta Suomesta. — Tehdas tväärässä paikassa. Wiime kesänä ilmoitti Mikkelin läänin kumernööri tie- ja mesirakennusten yli- hallitukselle, että hän oli huomannut rakennuspaikalla toimittamassaan tar- kastuksessa Hirmensalmen pitäjässä oleman Kissakosken parhaillaan raken- nettaman massatehtaan tehdasraken- nusten oleman kokonaan toisessa pai- kassa kuin mitä perustamiskirjan mu kaan tulisi olla. Tämän johdosta toi- mittamassaan tarkastuksessa huomasi tie- ja mesirakennusten ylihallitus asian ilmoituksen mukaiseksi ja jätti Mikkelin läänin kumernöörin tehtäiväksi ryhtyä asian maatimiin toimenpiteisiin. Wii- me laumantaina antamallaan mälipää- töksellä on Mikkelin lääninhallitus määrännyt Kissakoski Aktiebolagin, zos se tahtoo pitää tehtaan rakentamas- saan paikassa, anomaan miikon ku luessa päätöksen saantipäimästä uu- den perustamisluman mainitulle teh- taalle. Venäjältä. Mierasheimoisten koulut. Duuman kansanmalistusmaliokunnassa on ollut käsittelyn alaisena kysymys mierasheimoisten koulujen perustamis- ta koskemasta lakiehdotuksesta. Ehdo tuksen mukaan niissä kihlakunnissa. joissa enemmän kuin toinen puoli mäestöstä ei puhu menättä, saadaan perustaa mierasheimoisten lapsille omakielisiä alkeiskouluja, jos kyseessä olemalla kielellä on oma kirjallisuus ja jos koulun ympäristössä on noin 50 menättä osaamatonta lasta, jotka kuu- himat samaan kansallisuuteen. Kieliin, joilla on oma kirjallisuus, lasketaan puolan, liettuan, saksan, tattarin, mi- ron, lätin, armenian ja grusian kieli. Opetus äidinkielellä pannaan alkeis- kouluissa toimeen kihlakunnan koulu- neumoston puolesta, jos siitä on tehty anomus tahi päätös kunnankokoukses- sa. Koulujen kurssin päättämillä maa- ditaan mähintäin, että he sujumasti puhumat ja lukemat menättä, osaamat kertoa luetun ja kirjoittaa menättä sa- noja määntämättä. Valiokunnan esittäjä Komalemski leimasi nämä säännöt puutteellisiksi, mutta parempia ei ole moitu aikaan- saada. Edusm. Tshihatshem osotti, että sellaisia sääntöjä on mahdoton laatia koko Wenäjää marten ja muu- tamilla korjauksilla ei niistä saa kalua. Kansanrvalistusministeriön edustaja mastusti niitä kasmatusopilliselta kan- nalta. Ulkomaalta. päitten ammattien alalla samoin kuin palkatut palmelijat osallisiksi manhuu- denamustuksesta, joka muodostetaan pakollisilla ja mapaaehtoisilla osakas ten suorittamilla maksuilla sekä mal- tion myöntämillä lisämäärärahoilla. Makuutetut saamat tämän lisäksi muo tuisen elinkautisamustuksen joka koo- taan työnantajain amustuksilla ja mal tion myöntämällä lisämäärällä. Ne palkannauttijat, joiden muosipalkka nou see yli 3,000 srangin, eimät ole lain säätämien melmotusten alaisia ja ne, joiden muosipalkka myöhemmin kohoaa mainittuun summaan, lakkaamat tämän kautta kuulumasta makuutettujen luok- kaan, mutta saamat kuitenkin pitää saamuttamansa oikeudet. Wakuutuk- senalaisten henkilöjen lukumäärä nou- see 10 ä 11 miljoonaan. Kun muosikautisten pyrkimysten jäl- keen molemmat lakiasäätämät kamarit omat päässeet yksimielisyyteen itse tule- man lainsäädännön pääperiaatteista, moidaan lakiehdotus nyttemmin pitää perille mietynä ja että Ranska lähei- sessä tulemaisuudessa moidaan lukea niiden maiden joukkoon, jotka. Saksan esimerkkiä noudattaen, omat ottaneet käytäntöön laissa säädetyn pakollisen manhuudenmakuutuksen. — Ruotsin kuningas sairastu nut umpisuolentulehdukseen. Tuk Holmasta, helmit. 8 pnä. Kuningas on sunnuntaita mastaisesta yöstä al- käen potenut ähkytuskia. Maanantain illalla näkyi selmiä umpisuolentuleh duksen oireita. Lääkärit päättimät he- ti toimittaa leikkauksen, joka suoritettiin keskiyön aikana ja jonka sairas hymin kesti. — Tnlwat Ranskassa. West on nyttemmin kokonaan häminnyt Chaillotin kaupunginosasta Parisissa ja Bois de Bouloqnessa on se tuntu- masti alennut. Meden mallassa omat sensijaan mielä Longchampsin kilpailu- rata ja Poloklubin kenttä. Ne alueet, jotka omat olleet meden mallassa, tar- joomat surullisen näyn. Iumissyn kohdalla on Seinen mesi melkein enti- sellään. Kadut omat mapaina medes- tä. Sensijaan on asema mielä tukala Athis Maison Alfortissa ja Alformil- lessä. Maison Alsortissa ja Alfortmil- lessä laskee mesi. Nanterresin koh- dalla on mielä suuria maa-alueita sekä 170 taloa meden mallassa. Noin 20,000 henkeä on joutunut kärsimään julmista. Sitäpaitsi on monta tuhatta työmiestä ilman työtä, koska tehtaat seisomat. — Suuri tehtaaupalo. Wol- merhamptonista (Staffordin kreimikun- ta) helmik. 7 pnä. Wiime yönä paloimat Baylisin rautalankatehtaat. Työttömäksi on jäänyt 3,000 miestä. — Kaitvosonnettomnnksia. Jn- dianasta (Pensylmania), helmik. 6 pnä. Kaupungin lähellä sijaitsemissa hiilikaimoksissa tapahtuneessa kaasurä- jähdyksessä on saanut surmansa 11 työmiestä. Kaimos on osaksi luhistu nut. — Insinööri Ekenberg kuollut. Lontoosta ilmoitetaan, että insinööri Ekenberg on kuollut mankilassa hal- maukseen. Mutta toiselta puolen epäil- lään Ekenbergin myrkyttäneen itsensä. Sillä jo kaupunginmiskaali Mestlingin käydessä Lontoossa oli Ekenberg yrit- tänyt myrkyllä surmata itsensä, maikka yritys silloin epäonnistui. Ekenberg möngittiin Lontoossa mii' me lokakuun 14 pnä epäiltynä tireh tööri Hammarille Tukholmassa ja ti- rehtööri Sjöholmille Göteporkissa oso- tettujen pommipakettien lähettäjäksi. Koska hänessä ilmeni mielenmikaisuu- den oireita, mietiin hänet aluksi Hsko- mayn sairaalaan. Mutta pian huo- mattiin, että mielisairaus oli ainoas- taan teeskenneltyä. Lääkärit selitti- mät hänen oleman termeen ja hänet mietiin poliisituomioistuimen eteen kuu- lusteltamaksi. Sitten siirrettiin hänet Brirtonmankilaan, jossa hänet selitet- tiin mangituksi. Siitä saakka on tut- kimusta käyty. Käsialan tuntijat se- littimät, että murhayrityksen tekijän ja Ekenbergin käsialat omat aiman saman- laisia. Zhä enemmän todistuksia hän- tä mastaan tuli ilmi ja miime kuun lopulla selitettiin Ekenberg syylliseksi ja tuomittiin luomutettamaksi. Ekenbergillä oli Lontoossa suuri la- boratoriumi, missä aika ajoin työsken- teli 12—14 ruotsalaista insinööriä. Luboratoriumi sijaitsi Ekenbergin ko- mean humilan kellarikerroksessa. Hän sai kokeilujansa marten amustusta Ruot sin maltiolta. tvanlnulbenmakuutus Ranskassa. Ranskan senaatti on samoin kuin edustajakamari käsitellessään lakiehdo- tusta manhuudenmakuutuksesta hymäk- synyt pakollisen makuutuksen periaat- teen. Senaatin päätöksen mukaan tu- lemat kaikki palkannauttijat teollisuu- den, kaupan, maanmiljelyksen ja ma- Oulun torihinnat. Helmikuun 10 p:nä 1910. Talkkunukset 35 p. kilo. Ruisleipä, kova 40 p. kilo. Ruisleipä, pehmeä 30 p. kilo Ohraleipä 40 p. kilo. Leslyleipä 45 p. kilo. Vehnäleipä 60 p. kilo. Jästileipä 30 p. kilo. Potaatit 4 mk. 50 p. hehto, 25 p. kappa. Sipulit 35 p. kilo. Maito 35 p. 2 litraa. Meijerivoi 2 mk. 60 p. kilo. Ruokavoi 2 mk. 50 p. kilo. Tali 1 mk. kilo. Tuore naudanliha 1 mk. kilo. Tuore lampaanliha 1 mk. 40 p. kilo. Tuore vasikanliha 60 p. kilo. Tuore sianliha 1 mk. 45 p. kilo. Tuore siika 1:50 p. kilo. Tuore taimen 2 mk. — p. kilo. Tuore hauki 1 mk. 40 p. kilo. Tuore siiahka 2:— p. kilo. Tuore maiva 45 p. kilo. Elävät mateet 1 mk. kilo. Suolattu lohi 4 mk. kilo. Suolattu siika 1 mk. 60 p. kilo. Suolattu silakka 50 p. kilo. . M 9 mk. Vi, 5 mk. V2 astia. Palvattu naudanliha 1 mk. 10 p. kilo. Palvattu lampaanliha 1 mk. 40 p. kilo. Palvattu sianliha 1 mk. 75 p. kilo. Palvattu poronpaisti 1 mk. 60 p. kilo. Kalanmäti 4 mk. — p. kilo. Punasta 20 p. litra. Juusto 60 p. kpl. Kananmunat 30 p. pari. Lehmänkieli 1 mk kpl. Rimapuut 14 mk. svli, 6 mk. kuorma. Koivuhalot 18 mk. "syli, 8 mk. kuormaa. Mäntyhalot 17 mk. syli, 6 mk. kuorma. Kuusihalot 17 mk. syli, 7 mk. kuorma. Heinät — m. häkki, 8 p. kilo. Oljet 50 p. kupo. Maatiloja otetaan myytäväksi ja palstoitettavaksi. Lähemmin J. H. LUOMA. ® varamaanmittari. Oulu, Kirkkokatu 53.— Puhelin 513. ©OQOGQQQQQOQO Huutokauppoja. (K., L. ja P.-P. l.sti) Kuulutus Koska nykyisen vuokraajan oikeus kruu nun omistamaan Simon pitäjän edustalla olevaan Ykskuusen kruununlohikalas- tukseen loppuu ensin tulevan maaliskuun 14 päivänä, tulee sanottu lohikalastus uudel leen tarjottavaksi vuokralle enimmän mak savalle julkisella huutokaupalla, joka maa nantaina kuluvan helmikuun 28 päi vänä kello 12 päivällä toimitetaan sekä täkäläisessä Lääninkonttorissa että Kemin kaupungin Maistraatissa, vaih toehtoisesti kahden tai kuuden vuoden ajaksi tulevan maaliskuun 14 päivästä lu kien, Tarkempia tietoja vuokraehdoista ynnä muista saadaan virkatunneilla Läänin konttorissa ja Kemin kaupungin Maistraa tissa sekä huutokauppatilaisuuksissa, jolloin huut( .halullisten on jätettävä päteväksi to distetut ominaistakuut kruunulle tulevan vuokran maksamisesta sekä vuokraehtojen täyttämisestä. Oulun lääninkonttorissa, helmikuun 9 päivänä 1910. Kuvernöörin viran puolesta : OskarSilen. K.Lindström. Huutokauppa. Vapaehtoisella huutokaupalla myydään maalisk. 1 p:nä 1910 kello 10 a.-D. Luok kaan perintömaa N:o 1, veroltaan :i /:a manttaalia Sievin pitäjän Jyrinkin kylässä. Tilalla on peltoa ja niittyä yhteensä 56 tyn nyrin alaa, metsää laajasti ja metsätuotetta yli talon tarpeen. Tekomaata 14 tynnyrin alaa. Tilan hinnasta tulee puoli suorittaa kaupan tehtyä ja loppu huutokaupassa il moitetulla ehdolla Tunnin mietintöä jan pidätän huudon hyväksymisestä itselleni. Seuraavana eli maalisk 2 p:nä myydään kaikellaista irtainta omaisuutta. Lähempiä tietoja joko suullisesti tai kirjeellisesti antaa allekirjoittanut. Sievissä, helmik. 8 p:nä 1910. Hjalmar Maunula. Halmelusta halutaan. Arvoisat liikemiehet huomatkaa! Palvelusta haluaa ehdottomasti raitis säännöllinen, kirjanpitoon tottunut mies, palvellut jonkun verran kaup pa-alalla ja metsätöiden johtajana, sahaliikkeeseen tahi kauppa alalle. Ne arvoisat liikemiehet, jotka tä män huomioon ottavat pyydetään ilmoittamaan tämän lehden kontto riin nimimerkille »Haluava". ll)uokrattawana. 3 huonetta ja keittiö sähkö- ja vesijohtoineen vuokrattavana heti A. A. Högstenillä. 2:si puotihuoneistoa on vuokrattava Tuomiyhtiösssä: l:si A. E. G n puotihuoneusto kulmassa vuokrataan heti ja 2:si kellarikerroksessa Koulukadun varrella, toinen 1 p:stä kesäkuuta. Vuokrattavana sali, kamari ja keittiö sekä sali, Kamari, keittiö ja eteinen 1 p:stä kesäkuuta, Kan- sankatu, Tuoppalan talo. S ia vuokrattavana ensi päivästä kesäkuuta Rau tatienkatu 13. K. LOHI. varastohuoneineen vuokrattavana 1 p:stä kesäk. Torikatu 48. Kaksi huonetta ja keit tiö vuokrattavana sa massa paikassa. V. OKSA, Torikatu 43. Vaahteri- | Niinipuu- ' myöpi halvimmalla F. O. F. JOKISALO (Jurvelius). HUOM.! Jälleenmyöjilie iso alennus. LcHll^öJQ j a kaikenlaisia Hevosvaljaita ^ , 1 . 11 J myopi halvimmalla F. O. F. JOKISALO. Isokatu N:o 35. Suurin varasto Suomessa Unrlrl/nil j"^ lajia, nuotanosia» rysiä, IbllulUjQ pauloja, sisäänkudotulla lyijyllä ja korkeilla, lankaa, väriä, kohoja, kork- kikaarna, y. m. y. m sekä kaikenlaatuisia n. k. uistimia, siimoja, !, koukkuja, vapoja y. m Hinnat halvimmat. Sll Tavara parasta iii n Kai Hintaluetteloja lähetetään pyydettäessä. Fritz Schröder . Helsinki. vuokrattavana Asemakadun varrella. Lähemmin Äström & Äströrrs. Puhelin N:o 70. l:si päivästä Kesäkuuta 1910 Sali, 4 kamaria, vinttikamari ja keit tiö, kadulta käytävän kanssa; sekä 2:si kamaria ja 2:si vinttikamaria sekä keittiö, sopivat parhaiden sen- J lisille, jotka pitävät ruokavieraita tai koululcisia Maalari Mattilan talossa, Kirkon vieressä. My?töwänä. Laivurit huomatkaa! Hyvässä kunnossa oleva skuunari- laivan riki: 2 mastoa, vantit, vaje- rit, plokit, zinkit y. m. y. m. sekä osa hyviä seiliä, noin 40 syltä an k- kurikettinkiä, 2 vesi tynnyriä y. m. myydään halvalla Kokkolan sata massa Yxpilassa. Lähempiä tietoja saadaan Ylivieskan Höyrysahan konttorista. (K. listi) Myytävänä kuivia Koivu-IIInll||* Seka- W. Huhanantti. Puhelin 4 36. Nimismiehille! täi! A OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikau passa, Oulussa. Rakentajat, Rakennusmestarit, Sepät huom f »G Kilpuan Höyrysahalla on aina saa tavana sahatuita lankku ja lauta tavaroita, joku määrä jo höylättyi- näkin. Hylkyiautoja helpolla, sama ten kuin kilpukoita ja hyviä pajahiiliä. Valkama & Ruokokoski. Lasten vaatteita Naisten pukinetarpeita Lasten kappoja, huiveja ja lakkeja Kudottuja puseroita ja kappoja. herraiu ja naisten Qul/kio Englantilaisia ... OUlilYId* Pitsejä, brodyrejä, garnityrinauhaa Flanelleja. Satiineja. „Viyella. w A. DAHLBERG'illa Kansallispankin talossa. Ilmoituksia. Lithenin Yksityinen Kauppakoulu Helsinki, Wladimirinkatu 17. Turku, Uudenmaankatu I, eli Nikolaintori 5. niinhyvin vanhempia kuin nuorempia naisia ja herroja varten aiottaa uudella 10—12 viikon oppi lukukaudella Helsingissä I päivä ja Turussa IO päivä Maailskuuta. Opetusaineet ovat: kaksinkert. ital.-ame- rikkal. ja maanviljelvskirjanpito, laskento, kauppalaskeiro, kauppakirjeenvaihto, kaup pa oppi, kauppamaantiede, kielet ja yleiset kauppa- ja konttoritehtäviin kuuluvat aineet. Kirjanpito-, Konttori- ja Konekirjoi- tuskursseihin vastaan otetaan oppilaita joka päivä. Pyytäkää koulun ohjelma! Paikanvälitysta toimitetaan kaikilla lii kealoilla. (H. 462) Carl A. E. Lithen. Kaikenlaista UlititjH»! ti niinkuin: miesten alusvaatteita, nais ten puseroita, poikasten ja tyttösten pukuja y. m. ottaa vastaan Katri Myllylä. Kalajoen Pitkäsenkylässä. HUOM.! Työ tehdään hyvää, työ palkka kohtuullinen. Huomatkaa! Suurempi määrä vakinaisia maidon lähettäjiä halutaan Oulun Osuuskaupaan. Tuottakaa tavaranne ulkomailta suoma laisilla laivoilla! Rahtitulot jäävät siten ko timaan hyväksi. Määrätkää tavaratilauksenne Hamburg'ista ja Lubeck'istä kuletettavaksi meidän lai voillamme. Asiamiehet: H. M. Gehrckens, Ham burg; Jäde & C:o Lubeck. YVaasan—Pohjanmeren Höyrylaiva-Osakeyhtiö. F»-^ Tr " «V o. Ylläkuvatut poronmerkit aijon pan na käytäntöön. Jos jollakin on vastaan sanomista, ilmoittakoon 30 päivän kuluessa. Pudasjärvi, Sara järvenkylä helmik. 9 p:nä 1910. Matti Ollila. Kofouffta. (K., L., K. T. l:stn Vielä huomautetaan O. I. Kotiteollisuusyhdistyksen Vu o s ikokouksesta 14 p. Helmik. kello 12 Talousseu ran huoneustossa. alkaa toimintansa tänään perjantaina 11 päivänä kello 1 /_> 8 illalla. Johtokunta kokoontuu samaan aikaan. Ajuri Herman Hyvärisen konkurssipesän Velkojat kokoontuu kauppatoiminimi Lehto & Nousiaisen konttoriin tässä kau pungissa torstaina ensitulevan Maa liskuun 3 p:nä kello 3 iltapäivällä päättämään : 1) Pesän omaisuuden rahaksi muuttamisesta; 2) Velallisen ja hänen perheensä elatuksesta; 3) Uskotun miehen palkasta y. m. pesää koskevista asolsta; ja huo mautetaan konkurssisäännön mää räyksestä, etlä poissaolevien velko jain on tyytyminen läsnäolevien pää töksiin. Oulussa 8 p:nä Helmik. 1910. Uskottumies. Huweja. O. I. N.-seurojen liiton toimesta on ILTAMA Lumijoen N. s. talolla sunnun taina t. k. 13 p. alkaen kello 7 ip. Ohjelmaan kuuluu m. m. puheita, lau suntoa, laulua, näytelmäkappale „Ei sovin toa ennen uhria" ja leikkiä. Sisäänpääsy 75 ia 50 penniä. ILTAMA Lumijoen n. s. talolla paik. seu ran hyväksi maanantaina, 14 p. alkaen kello 7 i. p. Ohjelmassa puheita, lausuntoa, näyte'- mäkappale ..Oikealla uralia' ia tanssia. Sisäänpääsy 75 ja 50 p:n;f.. Toimikunta. M NÄYTTÄMÖ Kansallis-Pankin talossa. * * * OHJELMA: I. Boireau kaksin taistelussa. Humoristinen. 2. HM lo a Jännittävä seikkailu. 3. Kauniisti väritetty taide filmi Pygmalion. Daniel Richeltä. Esittänyt Mr. A, Lambert Come- die Francaisesta. I Niisin ■4 5J Ihana luonnonkuva. i luller mafovaras. Hauska ja hupaisa pilakuva. J N E. Uni iii. Tässä hienosti väritetyssä kuva sarjassa näemme kaikenmoisia eläimiä. Apinojen esiintyminen kuvan viimeisessä osassa on nauruher moja kutkuttavaa. r ft. a .4 rHn LI Ou^un työväen Sairas» ja Hautau8ka»8an sairaan hoitajatar Neiti RIIKA LAN KINEN asuu Isokatu N:o M. Telefooni Nro ."'.M. Vastanottaa sairasilmoituksia sri, päivinä klo 8—10 e. pp. ja klo V>6—Vi 7 j. pp. sekä sunnuntaisin ja juhlapäivinä klo 8—10 e. pp. Oulussa, Osakevhtiö Oman Kannan (Kaiun* Kirjan 1910.