*Y Torstaina 1 p. Syyskuuta KARJ AL AT AR N:o 98 — 1910 Rääkkylän Nuoriseuran vuo sijuhlaan tekee Höyrylaiva „Lieksa" Sunnuntaina Syyskuun 4 p. Lähtee Joensuusta klo 12 pai väliä ja palaa Rääkkylästä klo 3 seuraavana aamuna. Huom.! Torvisoittokunta mu kana. tekee höyrylaiva »Mikki" ensi sunnuntaina syy sk. 4 p:na lähtien Leppfilahdesta Joensuu hun klo 6 e. pp. ja poiketen Tii linieinessä, Rääkkylässä ja Ti kassa, takaisin Joensuusta klo 10 j. pp. poiketen samoissa pai koissa. Mukava pääsy Rääkky län kesäjuhlaan ja Joensuun Työv. Yhd. arpajaisiin. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o. Elävien kuvien Teatteri „foto" OHJELMA: 1. Apinain ja käärmeitten maassa. 2. Rosv® rakkautensa täh den. 3. Sisarenrakkaus. 4. Räjähtävä pommi. 5. Aave-kuva menneiltä ajoilta. 6. Salapoliisin uni. Näytännöt klo Va8 ja 7*9 ip. eiävUn kuvien teatteri Aino Uusi ja erittäin hauska ohjel ma vaihtuu tänään. Näytännöt alkavat klo 7 ip. Joensuun T. Y:n Kansanjuhla Ilosaarella 4 p. syysk. klo 2 ip. OHJELMA: Torvisoittoa, ter vehdyssanat, runo, laulua (miss- kööri), juhlapuhe. Pääsymaksu 50 p., lapsilta 25 p. ARPAJAISET klo 4 ip. rikkaalla ohjelmalla: 8 numeroa, m. m. 3-ottelu (kuu- lantyönti, pit.-hyppy ja juoksu). Arvan hinta 25 p. Joka kuudes voitto. Pääsymaksut: 25 p., lapsilta 15 p. Kansanjuhla-piletti oikeuttaa arpa jaisiin. ILTAMAT talolla klo 1 fa8 illalla. Ohjelma: Soittoa, »Valoon, vapauteen» (2 :ssa näytöksessä), kuvaelma, pukutanssi, yleinen tanssi. Pääsymaksut: Istumaan 1:50 ja 1:-. Seisomapaikat 75 p., lapsilta 50 p. Voittoja ulosannetaan iltamaohiel- man loputtua sekä maanantaina klo 6—11 ap. Ja klo 6 illalla. — Voitot ovat nähtävänä talolla sunnuntaina klo 8-5. HUOM.! Sateen sattuessa suori tetaan ohjelmat, paitsi kilpailuja, ta lolla. Arpajaistoimilcunta. (K. S. 1 k.) Jääksi nuorempaa koululaista sjurl saa asunnon ja täysihoidon Kettusen talossa. Pohjois-Karjalan Martta yhdistysten yhteinen Ja Ben yhteydessä näyttely pide tään Joensuussa käsityökoulun hnoneustossa Petreliuksen talos sa maanantaina tk. 12 p:nä al kaa klo 10 ap. Esitelmiä tule vat pitämään neiti Aino Haveri kasvisruuista ja mehiläishoidosta ja neiti Olga Autere kodin hoi dosta ja kananhoidosta. Näyt tely käsittää puutarha- ja siipi- karjatuotteita sekä käsitöitä. Näyttelyesineitä otetaan vastaan lauantaina klo 10—12. (K. S. 1 k.) Joensuun nais- käsityökoulu ■lkaa taas toimintansa syysk. 15 p:nä klo 10 ap. entisessä pai kassa Petreliuksen talossa maa- lisk. 11 pv. Koulussa annetaan opetusta kutomisessa, ompelemi- sessa y. m. käsitöissä. <K. S. 1 k.) Viipurin turnee (Joht. Iivari Paatero) Perjantaina syysk. 2 p:nä näy tellään Ilosaarella SEVILLAN PARTURI nelinäytöksinen ilveily, alkaa klo 8 ip. Ennakkolippuja myydään Roh doskaupassa. (K. S. 1 k.) Anaalin uiara- puheenjohtaja nje- mastaan ja tehtä- «isiään. Maamme maltiollinen sanoma- lehdistö on näinä päiminä kilman kirjoitellut senaattori Markoroin ohjelmasta, jonka hän wa!tiomie- helle komin aroomielisellä kamalla ja seikkaperäisesti on antanut tie- dokst Birsh. LVjedomostin haastat- telijalle. Luultiin muutamissa pii- reissä, että tuon sanomalehden haastattelija oli liian mapaalla kädellä piirtänyt kuivan Hänen Majesteettinsa neumonantajasta, mutta asianomaisen maikenemi- sesta päättäen lienee hänen mie- lestään kaikki siinä ollut niinkuin ollakin pitää. Kotimainen hallituksemme, kei- sarin suomalainen neumoskunta, on siitä lähtien, kuin sinne kan- sallemme airoon roieraat miehet saapuilvat, ollut kaikille monessa suhteessa hiukan arrvoituksen ta- painen. Mitä olisi sellaisella se- naatilla tehtämää, jota ei kannat- tanut mikään puolue eimätkä tiet täroästi yksityiset kansalaisetkaan? Oliko Menäjältä tulleilla todella- kin luontoa rumeta jarruttamaan sellaista työtä, jota kokonainen kansa ahertaa siroistyksensä kohot- tautiseksi? Kaikella mahdollisella selroyy- dellä hra Markom puhuu nykyi- sen senaatin asemasta ja tehtä- roästä. Hän puhuu stlminnähtä- roästi sillä tietoisuudella, joka mo- nin roerroin roäkeroämmälle kuu luu. Nykyinen senaatti on yksin- kertaisesti hallitsijan käskyjen täyt- täjä, ilman mitään omaa härkin- taa; kenenkään muun kuin hallit sijan luottamusta ei senaatilla lain mukaan tarroitse olla: ei routa; nmosienkaan senaatilla ollut hra Matckomin mielestä kansan eikä eduskunnan luottamusta; senaatti saa tuossa paikassa raha-asiat jär- estykseen; senaatille on tärkeätä, että duuman ja roaltakunnanneu- rooston malmistama laki pannaan Suomessa tarkoin täytäntöön; Suomen eduskunta menetelköön, uinka roaan haluaa, siitä ei wä- 'itetä mitään; sotilaskorroaus ote- taan roaltiorahastosta, ja jollei eduskunta pidä huolta enempien roarojen hankkimisesta sinne, niin lankoon koulut kiinni; menäläiset uleroat saamaan Suomessa kaikki maltiolliset ja kunnalliset oikeudet; maalilain muutosta ei ajatella, 'oska nykyinen maalisysteemi on zyödykst työläisjoukoille. Senaatin roarapuheenjohtaja asettuu ikäänkuin ilkkujatt kannalle. Mitä te, suomalaiset, surette ja pyritte? Uksi on tarpeellinen, ni- mittäin yleismaltakunnallinen lain- äädäntö; kaikki muut haaroeilut tulemat lopetettaroiksi, siitä on se- naatti huolta pitämä. Se senaatti, jolla ei ole Suomessa mitään luot- amusta, mutta jolla on turman- a menäläisissä kanuunoissa ja zistimissä. Hra Markom on lukenut Hus- roudstasblatedinsa hymästi ja op- piitut siitä kaikki meidän „ perus- uslaillistemme" surkeat, routa- muosien aikuiset malheet ja mää- ristelyt. Nyt hän märehtii jamat- "ii sitä manhaa kagaaliherjausta, ettei routarouosien senaattikaan wä- ittänyt mitään kansan eikä edus- Kirje !Joen$iii!$ta. Kaikki kelpaa ja täysi- painoisesta menee. — Kumaritta. Senaattori Markomin haastat- telu, jota miime lauantaina Kar- alattaressakin selostettiin, eli oi- Leastaan se, mitä hän pietarilai- elle haastattelijalleen nykyisestä asemasta on lausunut, se on sit- temmin saanut tässä ja muissa ehdissä ansaitun annostelunsa. Marsinkin huomattaroa oli entis- en Suomen kadettien omasta ja muiden tomeriensa puolesta Nya Pressenissä senaattori Markomille Maisema amoin kirje, jossa nämä aika nasemasti toimat ilmi har- minsa ja häpeänsä siitä, että Suo- men kadettikoulun tomerikunnan entinen puheenjohtaja — hra Markoni, joka w. IMI pääsi ka- dettikoulusta ensimäisenä upsee- riksi, oli aikoinaan tuossa luot- tamusasemassa tomeriensa kesken — on moinut omistaa sellaisen katsomuksen, mille hra M. on an- anut ilmauksen. He ..symästi ma- littamat, että heidän rimeistään on saattanut lähteä henkilö sellai- nen, joka toiminnassaan on yhtä määrällinen Menäjälle kuin Suo- mellekin". Eräs kohta senaattori Marko- min lausunnossa on kuitenkin mei- dän ..perustuslaillisillemme", war- kunnan luottamuksesta, maan hal- litsi maata muka yksinomaan We- näjältä tulleiden käskyjen mukaan. Kyllähän miikinkiläinen ja siihen liittynyt nuorsuomalainen sanoma lehdistö sekä agitaattorijonkko rou- tamuosina sitä käsitystä ahkeraan lemittelimäl, että routamu osien ..suomettarelainen senaatti" katsoi hyroäksi työkseen kaikki silloiset sor totoimenpiteet ja amusti ja myö tämaikutti mäkimaltaisten säädös- ten tekemisessä ja somelluttami- sessa. Totuus on kuitenkin se, min- kä epäilemättä hra Markomkin hymin tietää, maikka hän toista puhuu, että routamuosien senaatti moimainsa mukaan koki estää mäkimaltaisia toimia. Mikäli se tässä ei onnistunut, sikäli oli syy- nä se, että se oli tekemisissä ai- man yliivoimaisten olosuhteiden kanssa. Ja tämän lisäksi: routa- muosien senaatti oli malmis jät tämään paikkansa heti, kun ilmaan- tui niitä, jotka kansalaisten luot- tamusta nauttimina halusimat as- tua heidän tilalleen. Kun siis ny- kyisen senaatin roarapuheenjohtaja tahtoo uskotella jonkinlaista yhtä- Iäisyyttä oleman nykyisen ja rou tarouosien senaatin mälillä, mm hän on kai toiroonut moiroansa hiukan mirittää manhoja kanaali kieliä taikka hän puhuu yksinker- taisesti mastoin parempaa tie- toaan. Sitten Suomen kansaneduskunta on hra Markomin mielestä airoan joutama laitos. Puhuipa ja päät tipä se kuinka tahansa, sen pää tökset eimät merkitse mitään. „Hal- litus" toimittaa siihen katsomatta kaikki asiat oman mielensä ja duu- man mukaan. ..Hallitus" ei mä- litä roaltiopäiroistä enää edes sen roertaa, että miitsisi niitä hajottaa. S Min yhdeltä puolen. — Toisaalta senaatin roarapuheenjohtaja jälleen tietää makuuttaa, että roaalilakia ei tulla muuttamaan, koska ei ole maltion etujen mukaista roiedä kansalta maalisysteemiä, joka on hyödyksiä työläisjoukoille. Siis »vaalijärjestelmä on hyödyksi työ läisjoukoille, maikka eduskunnan päätöksille „hallitus" ei pane mi- tään merkitystä, ja maikka, sen mukaan kuin senaatin marapuheen- johtaja asioita ajattelee. Suomen lainsäädännöstä jo on lopullisesti erotettu yleismaltakunnallisekn jok- seenkin kaikki, millä jotain merki- tystä on, ja jäännös rooidaan roiedä, milloinka mieli tekee. Kun tällä kannalla olema henkilö roielä puhuu sellaisesta roaalisysteemis- tä, jonka kautta työroäki rooisi hankkia jotain hyötyä itselleen, ja jota muka juuri sen muoksi „hal- litus" ei aio muuttaa, niiit joko on hra Markomin ajatuksenjuoksu hatarampaa kuin oikeastaan luroal- lista olisi taikka laskee hän airoan liian suureksi Suomen työläisjou- kon yksinkertaisuuden. Tällä tein- pulla ei mitään moiteta. Suomalainen puolue on mii- meiseen saakka tahtonut niissä ra- joissa, jotka maamme perustus- laillinen maltiomuoto säätää, saa- da noudatetuksi somittelun peri- aatetta niiden ristiriitain poista- miseksi, jotka omat nousseet mal- tiolliselle alalle. Se on tässä poli- tiikassaan uskonut Wenäjän ta- holla löytymän hmää tahtoa asiain järjestämiseksi molempien maiden etua mustaamalla tamalla; sen on ollut maikeata uskoa, että pelkkä hämittämishalu pieneen kansaan nähden johtaisi suuren ja mahta- man maltakunnan hallitusta. Wii- meaikaiset tapahtumat ja nyt roii- meisimmäksi senaatin roarapuheen- johtajan tunnustukset osottamat selroääkin selroemmästi, ettei mi- kään soroittelu moi tulla kysymyk- seenkään. Maikka Suomen puo- lelta pidettäisiin omea kuinka arvoin- na tahansa, keisarikunnan hallitus tulee seinästä sisälle saadakseen seinän rikotuksi. Uusi Suometar lausui, lopettaes- saan asiasta pääkirjoituksensa, toi- momansa, että hra Markom kai- kesta huolimatta saisi kokea, että maailmassa on muitakin reaalisia moimia kuin pistimet. Me toi- momme samaa. sinkin ruotsinmielisille ja pääsky- sille, ollut kuin hunajaa sydämelle. Se kohta nimittäin, jossa hän sa- noo pitämänsä mahdollisena, „että »vanhasuomalaisilla ei nykyään olisi mitään mastaan mennä se- naattiin, mutta senaatin kokoon- pano manhan systeemin mukaan on ainaiseksi lopetettu. Manha- suomalaisia, hallitsemana puo- lueena, ei enää ole olemassa. Säilyttääkseen waikutuswaltansa maassa, ^vanhasuomalaiset käyr- täytymät, ikäänkuin niitten ja hallituksen mälillä ei roielä olisi kaikki niteet katkenneet ja he roielä moisiroat saarouttaa jonkinlaisia myönnytyksiä. Mutta kaikki tä- mä on turhaa. Heidän tehtämän- sä on päättynyt". Sitäkös „perustuslaillisten" on maittanut pureskella ja märehtiä Helsingin suurkagalilehdistä al- käen miimeiseen käenpiikaan „Kar- jalan Sanomiin" asti. Kerran- kin he saimat mielestään oikein pätemän auktoriteetin todistajaksi siihen, minkälainen kulunut riepu se »suomettarelainen puolue" oi- keastaan jo on. Niin että nyt sen taas saitte ihan kumoamat- tomasti kuulla! Minä en tiedä, onko senaattori Markom saanut kultaisista sanoistaan kukkasta Hel- singin perustuslaillisimmilta kau- nottarilta, tai rohkaisemia sähkö- sanomia Joensuusta ja Kuopion takaa y. m. siihen taroalliseen tahtiin, johon on jo totuttu. Sen minä olen maan nähnyt, kuinka haltioihinsa esim. nuorsuomalainen Yleisiä uutisia. Määrärahat kansakoululaitosta ja erinäisiä sitvistystarkotuksia warten. Eduskunnan myöntömi ä määrärahoja m äh ennetty 1,070,400 mk. Kuten jo sunnuntain numeros- sa kerrottiin on H. M. Keisari ku- luman elok. 25 pnä tapahtuneessa esittelyssä mahroistauut asetuksen, joka koskee niitä määrärahoja kan sakoululaitosta ja erinäisiä simis- tystarkotuksia marten, jotka tonkok. 25 pnä 1910 roahroistetun suos tuntarahaston kulunkiarroion mu- kaan omat suoritettamat sanotusta rahastosta m, 1910.. Tämän asetuksen mukaan tulee tänä muonna suoritettamaksi kan- sakoululaitosta marten seuraamat määrärähat: Apiimaksn kaupunkien kansakou lulaitokselle (armiomääräraha) 1,^00; tuh. mi.;;; aptlmaksu maalaiskansakonlnjen roarsinaisen opettajiston palkkaami- seen (armiomääräraha) ;s,550,000 Nik.; apumaksu opettajain ja opetta jatarten palkkaamiseen mies- ja naiskäsitöiden opetusta marten larmiomääräraha) 1<»0,000 mk.; määräraha palkankorotuksiin maalaiskansakoulujen marsinaiselle opettajistolle sarrojomäärärqhai 9:10,000 mk,, määräraha saman opettajiston eläkkeiksi(arwiomäärärahaM1.000 mk.; apumaksu kaupunkien kansakou lujen opettajiston eläkkeiksi (arroio- määräraha) 47,000 mk.; määräraha sairaitten kansakou- lunopettajain ja -opettajattarien amustamiseen 80,000 mk.; määräraha kirjasjoja marten maalaiskansakoulujen sekä pikku- ja kiertokoulun opettajille ja opet- tajattarille (rajaton siirtomäärä- raha) '!0 tuh. mk.; määräraha maalaiskansakoulu- jen jatkokursseja marten 74,000 mk.; määräraha stipendeiksi kuuute- lua ja opintomatkoja roarten 27,000 mk.; määräraha hamaintoroälineiden hankkimiseksi maalaiskansakonltiihin ja kansanopistoihin (rajaton fiirto määräraha) 100,000 mk.; määräraha yliopistollisten jat- kokurssien toimeenpanemiseksi kan- sakoulunopettajille ja -opettajatta- rille (rajaton siirtomääräraha» 60,000 mk.; apumaksu koulutarpeiden osta- miseksi maalaiskansakoulujen oppi laille (armiomääräraha) 20,000 mk.; määräraha kansanopistojen kan- nattamiseksi (rajaton siirtomäärä- raha) 250,000 mk.; Mteensä tulee kansakoululai- tosta marten siis suostuntarahas- tosta suoritettamaksi 0,949,000 mrk. Kuten tunnettua tekiroät ne mää- rärahat kansakoululaitosta ja mui- ta simistystarkotuksia marten, jotka roiime rouoden toiset roaltiopäiroät hymäksyimät, kaikkiaan 8,020,000 mk. Tarkastaessaan! eduskunnan tähän kuulumia päätöksiä, on se- naatti katsonut, että eduskunta ei ole sanotun rahamäärän peittä- miseksi osottanut suostuntamaroja ?uin 0,949,000 mk. Erotus, 1,070,400 mk., olisi siis senaatin mielestä ollut oikeastaan pakko menoarmiosta poistaa. Kun se- naatti kuitenkin katsoi, että yleisen maltiorahaston tuloihin muoden kuluessa syntyy 508,912 mkn yli- iäämä, ehdotti senaatti roiime ke- säkuussa, että tästä summasta •520,000 mk. käytettäisiin eduskun nan päättämäin kansansiroistys- määrärahain suorittamiseen. Mut- ta loput eli 1,350,400 mk. siitä Suomalainen Kansa" joutuisaa- dessaan hänestä suomalaisen puo- lueen mastustamiseen niin ylhäi- sen ja isänmaallisen asetomerin. Lehti julkaisi pääkirjoituksen „Har- haluulon loppu". Siinä se, no- aten „Wenäjän roirkamallan roi- rallisen ja itsotietoisen suomalai- sen edustajan" sanoihin, lukee kuolintuomion koko suomalaiselle puolueelle, jolle „ei enää jää mah- dollisuuttakaan pysyä elossa". Joka on siis totinen tosi, sillä kuten tuo lehti makuuttaa senaat- tori Markomin ..lausunnon kan- tarouus ei rooi olla mitätön Suo- messa". Niinpä niin! Jos korppi olisi tuomarina, niin harroa mies he- roosella kirkkoon ajaisi. Kelpaisi laklatkin lautamiehiksi, malamie- hiksi marikset." Ja näihin karhun- peijaisiin näkyistmät meidän „pe- rustuslailliset" oleman kehakat juoksemaan, roieläpä puhuen yksi- mielisyyden ja yhteistoiminnan rakentamisesta ja mahroistami- esta ehdottomasti kaikkien kan- alaisten mälille. Sellaisesta ylimyksellisestä mii- !inkipesästä lähteneenä ja ruotsin- Aeltä taitamana on senaattori Markom menäläistyttyäänkin roal- lan kemyesti omistanut ne „pe- rustuslaillistemme" opinkappaleet ..suomettarelaisuudesta", jota he omat saarnanneet Suomessa ja kalliilla kustannuksella marsinkin routamuosista alkaen kaikille Eu- ropan kielille sanomalehtiin toi- niittäneet. Ja nyt ne omat sa- snmmasta, johon eduskunta se- naatin mielestä ei ollut osoittanut roaroja, olisi ollut pyyhittämä, s. o. roastaama määrä eduskunnan hy- mäksymiä kansansiivistysnienoja olisi ollut tnlo- ja ntenoarmion mahmistamisessa hyljättämä. ^ke, mähennykset, jotka senaatti täten oli malikoinnt tehtämiksi eduskunnan hymäksyniään kansa- koulubudjettiin, oliivat seuraamat: määräraha maalaiskansakolilujen jatkokursseja marten oli alennettu 110,000 nikasta 74,0>>0 inkaan; lastentarhoja marten s:in I00,00i> mkasta 2.'>,ooo mkaan; kansanopis- tojen amustamiseksi s:in 'i20,000 nilasta 2.~>0,000 mkaan; raittin.s- tyotä marten s:in 70,0'.!<j nilasta r>.>/ii x) mkaan: luentokursseja mar ten s:n .'0,000 inkasta 20,000 inkaan, sekä inääräraha kansakou- lutalojen ja meistohuoneustojen rakentamiseksi s:m 1,000,000 mkas ta 250,000 mkaan. H. M Keisari on kuileiikin jät- täisyt hnomioonottanmtta senaatin esityksen, että yleisestä malliora- hastosta suoritettaisiin yUäinaimr- tn '120,000 mk. simima kansan- simistystarkotnksiiii. Eduskumtan päätläniistä niäärä- rahoista on siis lopullisesti pyy- hitty pois seuraamat: Apumaksu kaiisakonlutaloje.i ja käsityöhu..iiensloie>i raleiNamiseen 1 inilj. mk.; määräraha kaiisanopistojeii ra- kennusamuksi 100,000 mk.: määräraha raittiustyön kannat- tamiseksi <0,000 mk.; nlääräraha lueiilokurssien lan- nattamiseksi 50,000 mk.; inääräraha maalais- ja kau punkilaiskirjastojen mvtlstaiiiiseksi 05,000 mk.; määräraha kesämirkistyksen toi- niittämiseksi marsinkin kesäsiirto- loissa marattomille, etupäässä sai- vaille ja heikoille kaniakoululap- sille 50.000 mk.: määräraha kansanlasteiitarhaiii kanliattamiseksi 100,000 mk.: määräraha työmäenopistojeii aivustamiseksi .'!>>, 000 mk.; sekä määräraha köyhien kansakoulu- oppilaiden ramitsemiseen ja maa- tettamiseen 100,000 mk. ^>!yt mahmistetussa asetuksessa oii sen lisäksi mähennetty eduskun- nan myöntämä määräraha maa^ laiskansakoulujen jatkokursseja mar- ten 110,000 markasta 74,000 mark kaan ja määräraha kansanopistojen kannattamiseksi 320, 000 markasta 250,000 markkaan. yhteensä on siis eduskunnan myöntämiä määrärahoja iväken- netty 1,070,400 markkaa. Lakiehdotus »venäläisten oi- kenksiöta Suomessa. Uliniääräisille maltiopäimille jä- tettäroän menäläisteit oikeuksia Suomessa koskeman lakiehdotuksen perussäännökset omat kokonaisuu- dessaan ,^)iossijan" mukaan sen- raamat: I. Weliäjän alamaisille, jotka eimät ole Suomen kaiisalaisia, myönnetään Snomessa yhdenmer- täiset paikalliset kansalaisoikeudet. II. Henkilöille, jotka omat suo- rittaileet keisarikunnan korkeakou- lujen oppikurssin tai keisarikunnas- sa määrätyn tutkinnon, myönne tään Suomessa yhdenmertaiset oi- keudet kuin henkilöille, jotka omat suorittaneet oppikurssin mastaa- roissa Snoinen oppilaitoksissa tahi paikallisten sääiinösten määrää- män tutkinnon. Tässä suhteessa syntyivät epäilykset ratkaisee ken- raalikuroernööri yhdessä asiaiio- maisten ministerien ja ylihallitus- ten kanssa. III. Oikeus historian opettajan Mirkoihin kaikissa Suomen oppi- laitoksissa myönnetään saman pe- nisteen mukaan kaikille kristinus- koa tunnustamille Wenäjä>i ala- maisille. IV. Suomalaiset mirkamiehet, jotka omat maltion palmeluksessa samoin kuin lnyöStin . maalien kautta malitut tai muuteit ote- nansa hänen tulkitseminaan ehät- tämät ottamaan aseiksi siihen ka- talaan sissisotaan suomalaista puoluetta mastaau, josta he ei- mät näin makamassakaan mal- tiollisessa asemassa näy moiman lakata. Kuitenkin nyt kerta kaikkiaan on tuon asian laita sillä tamalla, että niin herrra Markom knrn .^pe rustuslailliset" saamat mielä nto- nesti tulla tunteinaan, onko mai ei suomalaisen puolueen osuus maltiollisessa elämässämme, juuri laillisuutemme ja suomalaisen kansallisuutemme rintamassa, ln- heskään mielä loppuun suoritettu. Siitä omat takeena puolueemme jo yli puolen mnosisadan ntitä moninaisimmissa maiheissa koetel- lut ja kiirastulen kestäneet peri- aatteet, joille puolue niin myrs- kyssä kuin tyynessä on aina us- !ollisena pysynyt ja edelleen py- 'yy. Juuri niiden, joita humit- ma yhäti puhua suomalaisen puolueen mallannälästä, senaatin himosta j. n. e., niiden sopii toki muistaa, kuinka suurella kauhulla suomalainen puolue on ajatellut ;a koettanut torjua sen päi- män tuloa, jona kotimaisen hal- litukseit kokoonpano on sellai- nen kuin se nyt on, sopii toki muistaa, kuinka..perustuslailliset" samaan aikaan huokasimat: „en- nen menäläinenkin kuin suomet- tarelainen" ja paniroat kaikkensa liikkeelle, että senaatti jäi auki, mieraiden täytettämäksi, ja sopii toki muistaa, kuinka mähön ..suo- tut mirkamiehet, jotka tahallisesti ehkäisemät Wenäjän alamaisia nauttiinasta Suomessa yhdenmer- taisia paikallisia kansalaisoileuksia saatetaau edesroastuuseeit keisari- kunnan yleisten lakien mukaan ot tamalla huomioon seuraamat sään- ' * laillinen syyte sanottuja henkilöitä mastaan liosletaaii Tuo- men kenraalikumernöörin ilmotiik- sesta Pietarin oikenshomin proiu- raaltorille; 2> kenraalikumernöö- rillä on oikeus someltaa sanottui- hin henkilöihin, tuoinareja kniten- kiii luhrnnottarnaita, rikoslaiii 1100 ijm määräykset (Lakikokoelma XVI nidos, 1 osa, m. 1 H!)2 pai nosi. Kysyinys niiden heiikilöiden erottainisesla, jotka korkein malta nimittää, alistetaan H. M. Kei- sarin ratkaistamaksi; :'>) oikeudelli sen tutkimuksen suorittamat Pieta- rin piirioikeuden tntkintotuomarit, ja 4) syytetyt tilomitaail Pietarin piirioikendessa yleisessä rikosoikeu- den järjestyksessä. V. Rikoslaki «Lakikokoelma XV nidos ^ iu. l.ss:, painos» täydeniie- täcin seuraamilla pykälillä: S 1423 Suomalaiset mirkamie het, sekä maltion palmeluksessa ole- mat että maalin kautta -valitut tai muuten ^ otetut, jocka omat es- taiteet Weuäjän alamaisia nantti- masra Suomessa paikallisia kan- salaisoikeuksia, luoinitaaii: 100—5oo markan rcchasakkoon. taikka arestia 1 kuukautta taikka mankeulta 2 kuukaudesta 1 muo- teen ja 4 kuukauteen, taikka roait- kenttä 8 kilnkaudesia 2 muoteen sekä menettämään muutamia eri- tyisiä, persoiiallisesti tahi säätynsä nojalla omaamiaan oikeuksia ja etuuksia. Tämän ohessa on tuomioistui- mella oikeus erottaa syyllinen mir- kaniies Mirastaan kuin myös rv.s- tää hänellä oikeus olla maltion palmeluksessa ja maalin kautta tahi muuten otettuna palmelemas- ta hallinnollisissa ja yleisissä lai toksissa yhdestä kymmeneen muo- teen taikfa ainaiseksi. VI. Erityiset, juutalaisia ja mus- takaisia koskemat Suonien lait säi- lytetään toistaiseksi moimassaknn- nes ne on tarkastettu. VII. Tämä laki on saatettama moiniaan 1 14 tammik. 1911. Joensuusta ja likitienoolta. Zoensunn—Lieksan rata. A s e in apäällikön mira ii hoitajat. Tohmajärmeii aseman asema- päällikkö T. T. Laurinus oii inää- rätty hoitamaan Lieksan ase- man aseniapäällikönmiran roiran- sijaisuutta. Ensimäisen liikennejakson liiken- netarkastajankonttoriii ensiinäinen kirjuri fj. F. Kalermo on mää- rätty hoitamaan K o n t i o l a h- de ii aseman asemapäälliköinviran »viransijaisuutta. Kulennoisten aseman asema päällikkö O. M. Massinen on mää- rätty hoitamaan K a ltim o n ase man asemapäällikönivir.^n 'viran- sijaisuutta. Tampereen as» man (inuur . kirjuri I. K. i-r mä., . rätty hoitame !, V... " !; -j aseman «fcr. ' > ransijaifuuttc. ; Silmolan a,.-i ; . . likkö A. NuOi/.i::r. . : . : j hoitamaan Uimaarju n fin mau asemapäällikönmiran miran- sijaisuutta. Seinäjoeil aseinan ensimäineil kirjuri G. Zl. Hägflbloin oit mää rätty hoitamaan Wuo »tisla h- den aseman asemapäällikönmiran miransijaisuutta. Lääninm irkam ieh et. Lääninkamreeri Ai. Bremerille senaatti 5 muoden palmeluk- sesta mymttänyt 500 nikn muo- tuisen palkkionkorotnksen lukieii hei- näk. 1 pstä 1910. Oppikoulut. Sisäänpääsykulkinto oli eilen yhteiskoulussa, tyltölonlussn ja lyseossa. ?) h t e i s k o u l u u n otettiin Alu sia oppilaita 54, niistä 1 luokalle >0, toiselle 4, kolmannelle 1 ja neljännelle 3. Tyttökoulu it ii hymäksyttiin kolmannelle luokalle l ja ensimäi- selle luokalle 21 uutta oppilasta. Lyseon toiselle luokalle hyiväk- syttiin 1 ja eiisimäiselle luolalle ->4 uutta oppilasta. f\ h o p i o n rahatoimikamari» kamreeriksi on maltuusknnta malinnut mais- teri Matti Rimpiläisen. Wiipurin turnee esitti eilen illalla Ilosaaren teat teritalolla 4-näytöksisen humiiiäy- telmän ..Uusi Ki rj ast onhoi- t a j a". Uusi kirjastonhoitaja, kuten muut kin Moserin kappaleet, on perin hauska huminäytelmä. Kappalee,, sisältöä ei mielä tässä ehdi lähem- min selostamaaii. ÄUtä kappaleen esittäniiseen tulee, niin joilut osat siitä esitettiin erittäin onnistuiieesti. kuteii esiin, räätäli Gibsonin osa, josta hra I i m a r i Paatero loi erinomaisen knmaii. Hra Paa- tero oli jo naamioitukseiisa puo- lesta min onnistunut, että hän heti näyttämölle astuessaan sai katsojat hymyilemään. Olipa to- dellakin oikein nautinto taas nähdä hra Paateroa näyttämöllä. Mitä muiden osien esittämiseen tulee, niin ne eimät päässeet lähimain- kacni edellisen tasalle, josta taas oli seurauksena, että kokonaiskn- maus ei ollut airoan ehyt. maan siinä siiloin tällöin pisti esiin hy- minkin huomattaman jäykkyyttä ja tottumattomuutta. Uleisö, joka täytti salin ja par- mekkeen, oli airoan nauruun pa kahtua. Suosiouosotukset harminai- sen -vilkkaat. Perjantaina näytellään Bean- marchais'in 4-näytöksinen komedia ..Seroillanparturi". Jokainen, joka tahtoo naurulla lisätä ikäänsä, menköön perjantaina katsomaan mainittua kappaletta. Kaupungin waltnusmieste» kokouksesta tiistaina ei tullut mi- tään, kun päätösroaltaista mää- rää maltuusmiehiä ei ollut läsnä. Walmistawa koulu alottaa syyslukukauteusa tänään klo 1 päimällä. Uudet oppilaat ilmoittautumat jo klo 10 ap. Joensuun Musiikkiyhdistys, kuultuaan, että kapellimestari Otto Sarola oli kieltäytynyt työmäeiiyhdistykseit torroisoittokun- nan johtajan paikkaa mastaan- ottamasta, tarjosi eilen Joensuuii Musiikkiyhdistyksen johtokunta hä- nelle yhdistyksen amoimeksi joutu- iteen I B-kornetistin toimen, orkes terisoittajan toimeen yhdistettynä. Hra Sarola on tarjoukseii hymäk- syiiyt, ja alkaa häiieu sitounnls- aikansa yhdistyksen palivelnksessa tästä päimästä. I.»:ta wapaa ulkoilma-kon- sertti aniietaan Raiitapnistossa täiiä il- "" ' o 1 Musiikkiyhdistyksen tor- tn"rtr toimesta. Sade- '"itetaan perjan- 3Xt' L»S I sr ST jaa es D3 QS m' I Eio* CO* S. ^3* M >icit hitui' Oli mettarelaisilla" tai..perustuslailli- sillakaau" nyt todella on mah- dollisnntta astiia maaii asioiden johtoon, tekeniään isänmaalle nii- tä palmeluksia, joita se nykyään kaipaa. Jos he tämän sumaitseroat muistaa, niin luulen, että tuo makeinkin paikka senaattori Mar- komin lausunnosta tuntuu heille niin koioalta ja tanvaalta pähki nältä purra kuin kaikki muutkin kohdat. Ehkä kerrankin myös seliviäist, mikä „luulo" näinä ai- koina on osottautuiiut todellakin — ..harhaluuloksi", joka uhkaa tehdä lopun itsestään ja kai- kesta. Syyskausi kaupungissamme mah- taa alkaa pienellä knroariidalla, sillä mielipiteet arkkitehti Lammit alttaritaulusta, joka on ollut kir- kossa nähtämänä, kuulostamat menemän hajalle. Toiset puo- lustaroat, toiset mastustamat sen hankkimista. Edelliset pääasialli- sesti tukeroat mielipidettään sillä raamatunlauseella, joka on kirkoir kuorissa luettamatta. Se mäite ehkä nyt kuitenkin on liiait rohkeaa. Mikään tuollainen lauselma ei nimenomaisesti kuulu enemmäii yhteen tuin toiseenkaan kuoriin, tauluun tai kirkkoon. Wie- lä roähemmin se sitoo hankkimaan alttaritauluksi juuri Joeiisuun kirk- koon enemmän sitä tai tätä maa- lansta. Ja sikäli fitin mtiistan, 1 M Urtitvrit. naan. AinoZsa . . iKuutif auPPfl-ii ui »itsrn on lääninhallitukjeenjättäniässään aitomuksessa pyytänyt maakaup- pias A. Ruupponen Kontiolahden pitäjän Pnson kylästä. ei tuomioromasti Schivartzber^iit kanssa, joka tuon lauselma» eh- Dotti, ollut mitään puhetta alttari- taulusta, tuleeko sitä olleiikaan ja minkälainen. 'Ainoana johtamana ajatuksena kirkkoa rakentaessa oli saada siihen kemäinen juhannus- tunnelma ja se ajatus määräsi rakennustyylin, sekä malaistus- ja märitysseikat kokonaaii. Niiit synkkä ja raskas maalaus kuin hra Launiin alttaritaulu ei mil lään kannalta suhtaudu sellaiseen keskustaan. Tai ^katsoja on nial- lan märisokea. Sellainen risti- riita, joka tieten, tahtoen siten syitnytettäisiin, maikuttaisi häirit- seivästi. Ja mikä siitä kärsisi? Znskinpa mikään niin paljon kuin se ylemä tunnelina, jonka herät- läntistä kaiketi kyseessäoleman taulun puolustajat tarkottamat. Kaikissa tapauksissa on ollut hauskaa kuulla, että tauluhar- rastusta on kanpuukilaisissa ole- massa. Silloin rauta taottakonn, kun se kuuma on. Ryhdyttäköön nyt tositoimella hankkimaan alt taritaulua kirkkoomme. Emmekö hän rooisi tehdä esim. siten, että ostetaan hra Launiin taulu ja sijoitetaan rukoushuoneeseen ja ttlataan toinen kirkkoon, sellainen kuin sinne harmonieeraa. Niin tyydytettäisiin eriäroät mielipiteet ja niin rooisiroat mahdollisesti kaupunkilaiset kannattaa molem- pia hymiä hankkeita. Tehtäisiin kerralla kaksi hymää palmelusta. Tappara. SO la" a < v- ~i SO VI •—»> 0 VZ --»» 01 Ca » S" «s v» 0 p m m 0 3" a g r 1