Torstaina 24 p. Marraskuuta KARJALATAR N:o 134 — 1910 Kiteen kuntakokouksessa marrask. 14 p. asioita käsiteltäessä määrättiin, että ..Siesman" sillan tekoasiasta ei wielä anneta lau- suntoa, koska konrahdin mukaan teettäjä on mastuunalainen wuo- den ajan. joten uusi tarkastus on silloin pidettäivä ja sen johdosta päätettäivä. Potoskan kansakoulun johtokun nan ehdotuksesta muoden ajalla otetaan koulurakennus käsitellä- maksi sekä määrätään korjausten teennästä. Paloruiskiljen ^hankkiminen kun- nan rakennuksille jätettiin tänään määräämättä, sikseen. Lainajniväslön syömämeloista on maksetlmva korot. Pääoma saa jäädä toiseen aikaan. Kansanopiston johtaja E. E. Takala ja agronoomi A. Brander olimat hommanneet useampia pii- rustuksia uusia kansakouluraken- nuksia marten. Ztäistä piirustus merkitty n:o 2 tuli hymäksytyksi; siinä ei ollut mitään komeutta, ivaan tarpeelliset ja käytännölliset koulu- ja opettajan huoneet! sille piirustukselle kouluylihallituksen hy- mäksymistä hommaamaan ivaltuu- tettiin samat henkilöt: jäljellä ole- wat koulurakennukset tehdään kaik- ki samaa mallia, joten huomattiin säästettämän noin seitsemän, kah- deksan tuhatta markkaa aina yhtä koulua kohti, siihen -verraten mitä nämä äsken rakennetut koulut omat tulleet maksamaan. Riihikylän kansakoulun raken- nustoimikunnaksi tuli sen koulun johtokunta. Maanmiljelijä M. Rau- tiainen mapautettiin, Potoskan kansakoululle kuuluman tilan omis- tusoikeuden hankkimisesta ja hänen sijaansa tuli kauppias H. Hukka. Maanmiljelijä H. Ilmonen ma- valitettiin Potoskan kansakoulun johtokmmasta ja hänen sijaan- sa tuli »valituksi kauppias H. Huk- ka. Maanmiljelijä W. Malista ei mapautettu uuden maantien raken- nuslautakunnasta. Opettaja W. Sutinen mapau- tettiin työtoimensa perusteella tak- soituslautakunnasta ja hänen sijaan- sa tuli malituksi kunnallislauta- kunnan esimies H. Hakulinen, ion- ka tulee kutsua taksoituslautakun- ta kokoon. Kun kokous ei moinut päästä täysin seliville Matkaselän kansa- koulun rahaseikoista, jätettiin se asia tuon koulun johtokunnan ja kunnan rahastonhoitajan kesken selmitettämäksi. Saman koulun ra- kennusesttys hyljättiin pitäen tuon- laiset asiat kuulumana muosimeno- arrvioon. Tarkastettua ruunun nimismie- hen toimittamaa kestikiemari- ja resermitalojen pito- ja kyydityksen- tekotarjouksia, huomattiin, entis- ten »vaatineen useimman puo- ta mieläpä jonkun lähes kaksikol- matta osaa enemmän kuin ennen, uudetkin tarjousten tekijät katsot- tiin oleman luotettamia kansalaisia, jota paitsi heiltä asetusten mukaan maaditaan mielä takaus tuon wi- ran täyttämisestä kaikessa suhtees- sa; niin päätettiin puolustaa uu- sia pienemmän palkkaan maatinei- ta, tuoden esiin kokemuksen perus- teellä hamaittuja seikkoja. Maanmiljelijä S. Perttulan nostamaan juttuun kunnan asia- mieheksi malittiin kirjakauppias T. Eerikäinen. Samana päimänä malittiin III :n maanmuokrapiirin lautakun- taan kuoleman kautta poisjääneen Antti Parkkosen sijaan maanmil- jelijä Antti Karhinen Riihikylästä ..Ryhjän". Tientckomäärärahoja. Senaatti on kuluman marras- kuun 4 pnä myöntänyt Pielis- järmen kirkonkylästä Miekin ky- lään menemällä kylätieltä lähte- män ja Rominiemen taloon Miekin järmen rannalla päätty- män kylätien rakentamisen amus- tukseksi ^00 markan määrära- han. Eläintautia. Läänin kumernöörille ilmoitettua että määrällistä, tuntematonta tautia on ilmestynyt karjaan Kiih- telysmaaran pitäjän Hammaslah- den kylässä, on piirieläinlääkäri Arel Söderman määrätty n)hty- mään toimiin taudin parantami- seksi. Tuberkuliinitarkastuksia. Läänineläinlääkäri H. W. He- lander on määrätty toimittamaan asetustenmukaisen tuberkuliinitar- kastuksen tilanomistaja Einar Hal- bergin omistamassa karjassa Enon pitäjän Enon kylässä. Pitennetty rangaistusaika. Muuttaen Kaamin pitäjän kärä- jäkunnan kihlakunnanoikeuden pää- töstä miime syysk. 16 pltä, jolla mökkiläinen Kaamin kylästä Juho Heikki Hiltunen tuomittiin pahoin- pitelystä pidettämäksi 6 kuuk. ku- ritushuoneessa, on keisarillinen Miipurin homioikeus t. k. 10 pnä antamallaan määräyksellä tuo- minnut Hiltusen mainitusta ri- koksesta pidettämäksi yhden muo- den kuritushuoneessa. Waiwaistalon johtajat. Enon maimaistalon johtajatta- ren maalin, jolla leskirouma Iida Johanna Midberg siksi malittiin, on läänin kumernööri hymäksy- Nyt. Wenäläisen sotawäen majoi- tus. Senaatista tulleen määräyksen mukaan on Lahden kaupunki mää- rätty maksamaan menäläisen so- tamäen majoituskustannukset. Kus- kannukset nousemat n. 4,000 mkaan kuukaudessa. Muualta Suo mesta. Suomalaisen puolueen uuden talon lvihkijäiset Helsingissä mietettiin miime lauantaina. Juh- laan oli saapunut suojat täyteen, noin 2,000 henkeä. Illan kulues- sa saapui onnentoimotussähkösano- mia lähes 30. Kun Apostolin jouhiorkesteri oli soittanut sikermän suomalaisia kan- sanlaulaja, astui maist. I. Koi- mistoinen pitämään amauspuhet- ta, jossa hän selitteli talon puu- han maihcita ja kiitti lopuksi nii- tä, jotka maikuttamammin omat talon aikaansaamiseksi toimineet. Samalla hän ilmoitti talon ni- meksi annetun „Heimola" ja toi- moi, että uusissa suojissa kansal- lifen työn tekijät hyivin miihtyisi- wät. Tämän jälkeen kansallismie- lisen nuorisoliiton sekakuoro esitti neiti B. Klemetin johdolla „Wa- pautetun kuningattaren". Sitten astui yleisön innokkaasti terivehti- mänä mapaaherratar Ida Aalberg- Uexkull-Gyllenband lausumaan hra Alpo Noposen kirjoittaman aatte- hikkaan juhlarunon ja sai osakseen juhlayleisön hartaat suosionosotuk- set. Wäliajan perästä soitti jäl- leen Apostolin jouhiorkesteri, jon- ka jälkeen näyttelijä Irjö Somer- salmi lauloi muutamia lauluja etemällä lamallaan. Sitten astui toht. E. Neman- linna pitämää:: juhlapuhetta. Puhuja miittasi siihen, että se juhla, jota nyt mietettiin, oli koko- nansa omistettu niiden aatteiden asialle, jotka omat ja omat olleet suomalais-kansallisen liikkeen oinat. Niinkuin kaikki aatteet omat nä- mätkin syntyneet suurten yksilöit- ten sydämissä. Se joka on lähte- mättömimmin niihin painanut per- sonallisuutensa leiman on I. P. Snellman. Ei niin, kuin olisimat kaikki ne, jotka omat suomalaisuu- den hymäksi työskennelleet, olleet hänen filosofisia hengenheimolai siansa. Mutta enimmältä osalta on niin ollut laita. Snellman oli filosofi. Hänen kansallinen herä- tyshuutonsa lähti filosofisesta elä- mänkäsityksestä. Se sisälsi paljon totuutta. Mutta että se sai sen aikaan, mikä siitä syntyi, se perus- tui siihen, että kansamme elämä silloin juuri maali hänen herätys tänsä. Kokonaan ei Snellmanin suuri ohjelma kuitenkaan mielä ole toteutunut. Kansallamme ei mielä ole sitä kansallista eheyttä, minkä hän katsoi mälttämättö- maksi. Eikä silmämme moi nähdä sitä aikaa, milloin tämä eheys olisi saamutettu. Meidän tulee näin ollen kysyä: moimmeko ja missä määrin edelleen kulkea Snellmanin miittomaa tietä suomalais-kansal- lisessa asiassa? Warman mas- tauksen möisi main malituin ih- misnero, se joka moi nähdä kauas tulemaisuuteen, antaa tähän kysy- mykseen. Ja masta tulemaisuus moi selmästi nähdä, minkä mer- ran Snellmanin opissa ja kansal- lisessa ohjelmassa oli inhimillisesti kaivomaista filosofista ajattelemis ta, joka ei pidä yhtä todellisuuden ja sen maatimusten kanssa. Mut- ta marmaa on että Snellman ja hänen suuret hengenheimolaisensa omat jättäneet meille monta suur- ta ijäti pysymäistä toiminnan miit- taa. Niitä on hänen realinen, his toriallinen käsityksensä kansojen elä- mästä ja sen maatimuksista, hä- nen panemansa suuri merkitys kansallisuudelle ja kielelle ja, en- nen kaikkea, hänen ylemä ihan- teellinen elämänkäsityksensä. Ei haimoille ja alhaisille puolepyy- teille ole halumme, lopetti puhuja, mihkiä tätä kotia, joka kohta on ottama mastaan kansamme edus- kunnan, maan näille suomalais- kansallisen liikkeen suurille ja yle- mille aatteille: kaikelle mitä me parhaina hetkinämme parasta tun- nemme ja tahdomme. Tämän jälkeen suomalaisen työ- mäenliiton sekakuoro, Wuokkoset, kansallismielisten nuorten liiton naiskuoro ja Kansallisteatterin mieskuoro esittimät kahteen kertaan maist. A. Launiksen sämeltämän ja rouma Elina Wuorenalan se- pittämänjuhlakantaatin. Sämeltäjä itse johti kantaatin. Lopuksi yli- oppilaskunnan laulajat esittimät useita hartaasti kuultuja lauluja. Wielä pidettiin useita mapaita pu- heitä, jonka jälkeen juhla lopetet- tiin ..Maamme" laululla. Juhlaan saapuimat m. m. seu- raamat sähkösanomat: P i e l i s j ä r m i: Terme pirtti täysinesi, Satalauta lapsinesi, Waja mierahaisinesi. Terme kuu kumottamasta, Päimäkulta paistamasta. Heimon uutehen kotihin ^uurehen sukutupahan, Kaunihisen kartanohan. Lieksan Suomalainen Seura. Joensuussa: Uljaana liehu- koon suomalaisuuden lippu uuden upean talomme miiritangossa. — Kansallismielisiä joenj uulaisia. Lyseo Lahteen. Lahteen puuhataan parhaillaan lyseota, joka tulisi käsittämään sekä reali- että klassillisen linjan. Miopisto. Historiallis-kielitieteellisen osas- ton malitsemat asiantuntij at, joilta oli pyydetty lausuntoa germaani- laisen filologian professorin miran hakijain dosenttien T. E. Kar- sienin ja Hugo Suolahden päte- myydestä ja keskinäisestä etemäm- myydestä, omat nyt antaneet lau- suntonsa, jotka miime lauantaina osaston kokouksessa amattiin. Asian- tuntijoista antoimat professorit Behaghel, Ehrismann, Kluge ja Siemers, katsoen kummankin ha- kijan pätemäksi, etusijan dosentti Suolahdelle, professori Roethe taas dosentti Karstenille. Pros. H. Paul Munchenistä oli lausunut, ettei hän moi ottaa antaakseen rat- kaiseioaa lausuntoa hakijain keski- näisestä etemämmyydestä. Historiallis-kielitieteellisessä osas- tossa oli pros. I. Mandelstam ehdottanut, että nykyinen slaami- lainen filologian ylimääräinen prosessorinmirka muutettaisiin mar- sinaiseksiprosessorinmiraksimenäläi- sessä ja slaamilaisessa filologiassa ja että ylim. prof. Joof. I. Mik- kola siihen kutsuttaisiin. Ehdotus ei osaston puolelta tällä kertaa johtanut toimenpiteisiin. Sttomcn toinen yliopisto aijo- taa» saada Lahteen. Tätä asiaa on jo lähes muoden ajan malmistettu lahtelaisissa sule- tuissa liikemiespiireissä ja siinä karkotuksessa on lähetystöjä käy- nyt Helsingissä ja Helsingistä taas muutamia professoreja Lahdessa. Viimeksi Lahdessa pidetyssä suo- malaisen Tiedeakatemian kokouk- sessa aijottiin asia saattaa julki- suuteen, mutta syystä tai toisesta asia sillä kertaa jäi tekemättä. Aluksi on tarkotus saada muuta- mia tiedekuntia aikaan esim. syy- sis-matemaattinen. Muutamia lah- jotuksia lienee jo lumassa. yhteistoiminta kunnallislvaa- leissa. Waasan Nuijan miime kokouk- sessa luettiin Waasan nuorsuoma- lajien kunnallisklubin kirjelinä, jossa ehdotettiin keskusteltamaksi yhteistoiminnasta kunnallisissa maaleissa. Merkittiin tällainen toimenpide mielihymällä ja lausuttiin ilo siitä, että ehdotus nuorsuomalaisten ta- holta on nähnyt päimänmalon. Asiasta keskusteltiin innokkaasti. Lopuksi päätettiin kirjelmään mas- tata myöntämästi. Neumotteluja marten asetettiin -'i-miehinen ma- liokunta, johon tulimat hrat O. Hellemaa, A. Hautala, M. Kiwi- nen, O. Seppänen ja O. Marti- kainen. Ervästykseksi malitulle ko- mitealle annettiin muutamat kes- kustelussa ilmenneet ja kannatusta saaneet seikat. — Waasa. te huolehditte yksinomaan Leosta". Sen hän sanoi tyttärilleen. Klo 6,5 hengitys alkoi nopeasti heiketä, tunto nähtämästi säilyi. Parin kolmen minuutin kamp- pailu elämän ja kuoleman mä- tirtä ja mihdoin kuolema.' Tolstoi näytti eläessään itse sen paikan, mihin hänet oli haudat- tama, nim. Jasnaja Poljanassa oleman puistikon taakse uimahuo- neelle miemän tien marrelle. Wainajan toimon mukaan hau- dataan hänet hymin yksinkertai- sesti ilman juhlamenoja toimo- maansa paikkaan. Pyhä synoodi ja Leo Tolstoi. täksi päimäksi. Ehdotus hymäk- sytään kaikilla duuman jäsenten äänillä äärimmäisten oikeistolais- ten ja muutamia natsionalistien ääniä mastaan. Istunto on päät- tynyt. Hautaus. S a s e k a s t a, marrask. 22 pnä. Klo puoli 3 i.-p. jatkui hymäs- telyä mainajan työhuoneessa amo- naisen arkun ääressä, jonka jäl- keen sen kantoimat ulos maina- jan pojat, talonpojat ja ylioppi- laat. Ihmisjoukko laskeutui pol- milleen ja lauloi „ Ikuista muis-1 toa". Tie haudalle kulki puutar-; Oletteko tyytytväinen nykyiseen simistys- tilaanne? Siinä ta- pauksessa ei tämä ilmoitus Teitä koske. — Mutta jos ha luatte kehittyä, lukemalla parasta malistuskirjallisuutta. niin suosittelemme Teille seuraamia teoksia: Jerusalemin 'Filosofian alkeet', Spencerin 'Kasmatus', Foersterin 'Elä- män ohjeita'. Paimenin 'Suomen maltiopäimäin historia', Bernfteinin 'Sosialismin edellytykset'. Millin 'Naisen ase- ma', Kraepelinin 'Biologian alkeet', Peltosen 'Puhetaito'. Malitkaa itsellenne joku mielenne mukainen harrastus- ala ja symentykää siihen; siten on moni löytänyt kirjoista aarteita. Werner Söderström Osakeyhtiö. Jupl- han läpi. Edellä kulkimat lähe .. , S . ' tystöt ja lauluköörit sekä heti ar- Marraskuun ^0 pna keskusteli- f un jäteSfä mainajan leski Tol- Kuin julmistunut poika ,ra 5!* f^Höodtniaienet_ko.o läheiset sukulaiset ja yli-! terin pmman kysymystä olistko poistet- oppilaat. Hautaa ympäröi suun- sä sotaan nouset mastaan maail- tama kirkonkirous ja Tolstoi otet- na t on jhmispiiri. Kaikkialla mal- j maa, - kinonia^ene^st^ litsi mitä mallikelpoisin järjestys, sen kurjuuden sa tahdot karkoit- ! Palmalla klo 3 ilmoitti mmis- H^taa ympäröi 10 tammea ja - taa terineumoston puheenjohtaja P. se talonpoikain kaimama. Saat- kaikk' kerrallansa taikka pienin Stolypm pyhän jynoodm ylipro- tuli haudalle klo 3 i.-p. Sillä! erin. kuraattorille, etta han oli saanut ^kaa kun arkkua laskettiin hau- Sun siihen pakko sisällinen mie, Jtjajanm laamn kumernoorilta taan, oli koko yleisö polmillaan' saat itses unhottaa ja alttiiks .ruhtinas ^bolenMta sahkosano- jg lauloi ..Ikuista muistoa".! antaa; !man, zosja ilmoitetaan, etta ^.ol- Puolen tunnin kuluttua oli tuore, mut tuskin huomaat, kun jo sua .' °. m ., f P e ^ e , on ., ,': Ioni ! ! uroe ? hautakumpu kokonaan peitetty ku-! kantaa .noonlle tarkoin täyttämänsä mm- #ln 1 I nuoiiuc lanoin iai}iiuumn|u iuui= f;rr Q TOitbrita ' najan tahdon, nim. ettei toimi- »uoli '» i -p teta mitään kirkollisia toimituksia, suoritettu ei lasketa hänen haudalleen sep- ' peleitä, hänen hautajaisissaan ei ' pidetä puheita ja että hänen ruu- -miinsa mitä pikimmin kätketään ei pidetty. Klo t main kunnian- oli kaikki loppuun Ja ja mallanhimon tie. emme > Ciitine ja teot. isänmaallisuus! Me tiedä, min tulen tutkittamaks meidän on tää huolten kulta pakko mielä miedä; siit erota on meidän mahdoton kuin äidin hellän tutun kehdon takaa, miss' ainut lapsi tuskissansa ma- kaa. i maan pomeen. | Tämä ilmoitus teki maltaman : maikutuksen pääministeriin ja sy-' ^noodin yliprokuraattoriin. ~ . .. j Pyhän synoodin ilta-istunnossa Kirjoitettu isuomalayen puo- ^ ilmoitti yliprokuraattori korkeim- lueen talon „Heimolan" wih- ^ ÄÄTÄ S; .» .. \ Tolstoin palautetuksi oikeauskoi-. j sen kirkon helmaan. Sitten kes- Mun nimellein te minkä teette kusteltiin lähes kolme tuntia. huoneen?" > Mielipiteet jakaantuimat. Istun- Niin ^ahme lausui Israelille, ^ ^ meidän kerallamme kulleissaan ' nossa oltiin sitä mieltä, että jos ja rvielakin on mahma totuus ,e; ^ nähnyt iloa ja kyyneleitä Tolstoi olisi elänyt kauemmin, hän tai tiedämmekö jonkun täällä luo- kuullut vulitaat kiuokaukset on itse olisi palannut kirkon helmaan,' neen j 0 tf' omat nousseet Vckutta kohti, mutta nyt kayoen ,eka Leo Tol- sen rakennuk,en muodon, Holmit, ^ulen nähnyt silmissä mi stoin että hänen perheensä tah-! pylmäät, j -toon, on kysymyksen hänen kirkon mi käsittäisi kaikkein korkeimman x^n toimoon maihtui aika toi- yhteyteen ottamisestansa annetta- \a razoituksiin paikan ahtahan \ raoton, roa raueta ja Leo Tolstoi jää siis sitoisi hengen aamistukset ylmäät? ^ luonnon-tuores on ja puhtoi- pyhän synoodin päätöksen no- > j ^en jalla kirkosta erotetuksi, eikä hä- O,i suuret tunteemme, mut työm- f uin f ir j a§ Suomen Se kehdost' asti seurannut on meitä tää pyhä rakkautemme synnyin- maan; ; »elle saa pitää sielumessuja kreik- j kalais-katolisissa kirkoissa. Duuma ja Leo Tolstoi. | se, minkä I kun aate, i MIN Kansalaisopinnot. Noudattaen toisen yleisen kan- sanmalistuskokouksen kehotusta on malistusjärjestöjen yhteistoimikmi- ta maliimut asiaaharrastamista eri tiedonaloja edustamista henkilöistä kokoonpannun Kansalaisopintojen johtokunnan, jonka tehtämiä mar ten mainittu kansanmalistuskokous hymäksyi seikkaperäisen ohjelman. Tähän johtokuntaan kuulumat trit. A. K. Cajander, Zach. Castren ja I. Forsman, prof. Zlrmi Groten- felt, trit M. Helenius-Seppälä ja Erkki Kaila, lakit. kand. O. Kar- hunen, prof. Guft. Melander, trit Heikki Ojansuu ja Max Oker-Vlom, toimistonjohtaja A. Ruokosalmi, tri I. E. Siniila, prof. W. Sö- derhjelm ja I. H. Weiinola sekä tri Wäinö Woionmaa. Johtokuii- ta piti ensimäisen järjestämän ko- koukseiisa äskettäin Helsingissä Kan- sanmalistusseuraii toimistossa ja malitsi puheenjohtajakseen tri Kai- lan, marapuheenjohtajaksi tohtori Voionmaan ja sihteeriksi hra Ruo- kosalmen. Käytännöllisiä toimeii- piteitä marteii asetettiin pienenipi maliokunta, johon mainittujen mir- kailijoiden lisäksi kuulumat tri Fors- man ja lakit. kand. Karhunen. Johtokunta päätti ensi aluksi laatia eri tiedonaloilta lyhyet mal- likurssit tutkinto-opintoja marten sekä sittemmin laajempia kirjatuet- teloja mapaita opintoja marten. Johtokunta ottaa myöskin tarkas- taakseen eri malistusjärjestöjen ta- holta mahdollisesti tehtämiä kurssi- ehdotuksia ja toimii muuten sen ohjelman toteuttamiseksi, joka edel- lä mainitussa kansanmalistusko- kouksessa sille hymäksyttiin. Kaikissa kansalaisopintoja kos- kemissa asioissa moidaan kääntyä tämän Kansalaisopintojen johto- kmman puoleen, jonka osote on: Kausanmalistusseura, Helsinki. me halmat; j- £££" M " teemme, roajaroaf|i f en luoma lähde polvestasi poista, , .. } aa ''. , I niin kuima olet ruoko laineiden, henki saapt maahan^ ,. , sa/mat, .. !Mut huudettuhan, kieltää sit ei ^ ^ hienom, kaunem snta ha-, ^ Pietarista, marrask. 21 p. ; „,iää I ■•= t ... )? ata ' Tuuman istunnossa johti pu-! ' !myos huulin likaisin on isan- hetta Gutshkom, joka lausui Sä sielussasi joskus laulun kuulet - , ma " a ' r . duumalle seuraamat sanat: Jjan- helkkymän kuin mirta ho- rakkauteen on tehtaanleima maatamme on kohdannut raskas veinen 1 lyöty j suru- Kuollut on kreimi Leo ^ ystämilles laulaa tahdot sen j" markkinoille raastettujamyöty, m rkolaiemi ts T o l s to, suu- 0 siinä myöskin onnistumas ^ - ««ppa isanmaallmen, 'ri ajatteliza, suun taiteilija ja luulet- mut alla halpa omanmoiton kuona, ' "ero. Menäjän ylpeys ja koko sä .voitkin äänet sämeliksi liit- k°rpi-kansa riitameden luona ' on kahakoitu Herraa kiusaten. ' On loidontuneet rajat Kaanaan henkes . ' * sä ; ihmiskunnan kunnia. Laupias Jumala amatkoon hänelle taimaan' ^ut maltakunnan. Ehdotan, että duu- siks kultamaljaksi ma nousemalla seijomaan kun- nioittaisi hänen muistoaan ia' m { merkiksi yleisestä surusta, joka meitä on kohdannut, keskeyttäisi ^ä tämän päimäisen istunnon. Kaikki peestas, nousemat seisomaan lukuunotta- j- en gbirt symällä on sielussas. matta muutamia äärimmäisiä, oikeistolaisia. 'Ja rakkautes, elos sisin malo, Puheeniohtaja ehdottaa duu- sun lempes olentohan kalliiseen, man paatettamakst istunnon kes- ^ piilee pomessas kuin helmi tultasi et täyttä niihin saa, U- « «^jrnrt fyyli lienee |iPm,68(m Mmm meSa1 Ue ewi--rih!°m«-'Z-llei-si. kuoren main saat ilmi ho- ^oÄ«^tume^ahrataan^ i Kun työlle isänmaalliselle on 'taas koti kaunis saatu katon alle, siin' eläköhön tunne tahraton, mi horjumatta joukon huudan- 1 , nalle keytyksen. ; ^ ; a [ 0 Samyslomski pyytää puhemuo- ^ säteileevi onnen sudämeen- i ^ säihkymättä uhkaa mahtajain - Huutoja masemmalta: °l- j t ' 'S juZSÄ MW», i" ote °m°° noudat- toimin- roa. kää salliko keskustelua, äänestyk- saat" sieluas"''sen" "luona "lämmi-' .. .. tain leeii! j' ' ' tellä. — i mm °^ aa neumoza ja ©amijslötosfi: SBastustan Mut helmes muiden nähtäiväksi .... ^ . . ta . a ' . tehtyä ehdotusta Tolstoin muis-, aroa(1/ . sut etta &uomt kunmata saa. ^ duuman | e tummuu kohta julki tulles-- Alpo Noponen, töitten keskeytyksellä. Syyt omat.' ' | V V M" c asiallisia. j 0 § hellyytes ei ole naurettamaa, Muodolliiesti katsoen, ettei ajat- r c kömpelöksi, heikoks huomataan, telijoitten^ tahi taiteilijoitten tahi oppineitten kuolema katsomatta Aun elon kurjuutta sa katselet, '<11)11}»^^ \ QfkQ luhen miten etemia neromiehia ^in pyörteisiin niin monet me-, »^'llylUIll lU.ltd loUo» olleet, ole tapaus joiika > nehtymät. omat olleet, ole työt olisi fe§fet)=' näet orpoin hädän, äitein kyy- (Jatk.) tettamat. Jos tahdotaan kun-i releet nioittaa kysymyksessa olemaa henki- jg kasmoillansa surun uurteet Edelleen on mainittama sota- loa, mm ie tapahtua toisella tamalla^ symät, mies Antti Lind, Pielisjärmellä duittnan töitten keskeyttami- f a fulat sääliin, pomes sykkäilee, tuonoin kuolleen oppettajatar An- ^„ 0It, ?|. maa . « sun mieles kotvaa kohtaloa soi- na Elisabet Lindin isoisä. Hän malttamattomia.^ On sitä paitst maa, oli syntyisin Nurmeksen Lintusia, olemassa asiallistakin syitä. Tols- j en määryyden sun tuntos tuo- Kustaa 3:nnen sodan aikana kulki toi on miinie aikomaan kieltänyt | mitsee, j Nurmeksessa upseereja, jotka pestä- kirkon, maltion, perheen ja ykst-' ^ ihailetkin kärsimien moimaa ...' simat miehiä Kuopion kumernvörin mnt mM ^et? — Sun suuri Simeon Wilhelm Carpelanin Ms-'h^oV käsissään'kahta kimeä mas- on kieltänyt kaiken sen rmta mei- j hellyytes , kysta, ja silloinhan as elettiin Kar- takkain ia kvsvi' Olenko minä dan maltakuiinalliien laitokjen tm-^uo jonkun lantin kouraan kerjä- jalan jääkäri-joukkokin Joensuu- ^ herrat teidän tiellänne^" Petäjän hun. Nämä upseerit meimät nuo-' takana pensaassa hänellä oli per- Ruokolahden äänestysalueen vaaliluettelo vuoden 1911 edus- tajavaaleja varten on yleisön nähtävänä allekirjoittaneen asun nossa tk. 20 päivästä alkaen sa man kuun 30 päivään asti Liperissä 20 p:nä marraskuuta 1910. Vaalilautakunnan puolesta: IA. Lappalainen- Puheenjohtaja. (K. S. 1 k.) Kätilön ja siihen yhdistetty rokottajan toimi Kuusjärven kunnassa il moitetaan täten hakukelpoisten haettavaksi ennen joulukuun 19 p:vää 1910. Hakijan tulee olla koneellisen lapsenpäästötutkin- non suorittanut tai ainakin si toutuu lähimmässä tulevaisuu dessa sen suorittamaan. Palkka edut ovat molemmista toimista yhteensä 500 m:kaa ynnä vapaa ruoka ja kyyti toimituspaikoista (paitsi rokotusmatkoilla), sekä synnytysavustuksista palkkiota virkamiehiltä 5 mk., talollisilta 2 mk. ja mökkiläisiltä y.m. 1 mk. Ylimääräisestä hoidosta 1 mk. vuorokaudelta. Köyhille apu il maiseksi. Asunto on oleva Kuus järven kirkolla. Molemminpuo linen irtosanomisaika 3 kk. Kuusjärvellä 21. 11. 1910. Kunnallislautak. puolesta: P. A. Karttunen. (E. s. 1 k.) Höyrylaiva »LIPERIIN" viime kesän aikana jääneitS ta varoita saavat omistajat perii tuntomerkillään kauppias Olli Pitkolta Joensuussa. (K. S. 1 k. 3 s. 25 mm.) Rääkkylän Maamiesseuran vakinainen kokous pidetään 4 p. jouluk. klo 3 lp. Rasivaaras- sa P. Hirvosen talossa. Pudotettu krimminnahka- muhvi kadulle. Rehellisen löytäjän pyydetään tuomaan se räätäli Markkaseen. Saramon Kuoppamaaralta oli eräs Pekka Lasanen Joensuussa Karjalan jääkärimäessä 1808 ja otti sen mukana osaa m. m. kuu- luisaan Koljonmirran tappeluun. Tunnettua on, että Kustaa 3:nen sodan aikana (1788—90), jolloin Anjalan miesten henki lemisi Kar- jalaii jääkäreihin Pielisjärmelle asti, monet äskettäin asetetun jää- kärimäen sotilaat karkailimat. Siitä on Nurmeksessa esimerkkinä erään Waltasen menettely. Hänet oli mäkisin miety sotamäkeen. Mutta hän sai jotenkuten tiedon, ettei so- tamieheksi rupeaminen ollut pal- kollista. Hän sen nojalla karkasi jääkereistä ja tuli kotiinsa Nur- mekseen. Hänen mukaansa läksi muitakin. Kerran hän sattui kir- kolle, kun upseereja tuli näitä kar- kureita takaisin hakemaan. Nämä alkoimat häntä kierrellä, mutta hän mihenkilöinä tulee suojella ja tu-i Iäisen, kea. Tolstoi-mainajan toiminta alastomalle säässä taimen jäisen ; hcrnen ivnmemuostnaan on ollut tuot rippehiä maatehylkyjes, laadultaan hajoittamaa, meidän ~ työmme on luomaa, (hymäksymis- tä oikealta), hän on kuollut rii-'^jx dassa kirkon kanssa. Kirkko on! ruman, >kieltäytynyt hautaamasta häntä.!mut tästä sielus rikkaudesta Kunnianosotus, jonka me hänelle sun tekos suorittaa niin kurjan taalla osottaistmme. olist kirkolle. hinnan, heitetty taistelumaatinius, (ääniä oikealta: se on totta, keskustasta: Mut ei ole totta), se on kirkon ja maltion, tuuden Leo Tolstoin kuo- lema. Tolstoin miimeiset hetket. Astapomosta, marrask. 20 pnä. Kello 5 aamulla tapahtui sydämen toiminnan huomattama huonontuminen ja kreimitär pääs- tettiin sairaan luo. Kaikki lapset olimat läsnä. V!äkyi main heik- koja merkkejä, että sairas on tun- nossaan. Tolstoin miimeisinä ymmärret- täminä sanoina olimat: ..Pyydän teitä muistamaan, että maail- massa on paljon ihmisiä, mutta ren Antti Lindin pasjaripoiakjeen^ tuska. Hän miittasi sinne ja ky- . pääkortteernnsa Tohmajärmen; : „Owatko teidän kaulanne mah- Sun säälis kaunis on, on suu-' Jouhkolaan ja muuttimat siellä hä-jemmat kuin tuo petäjä?" Kiin- rinta, i nen nimensä. Siellä oli Lind' niotosta ei tullut mitään. Mutta elää kätköss' ahtaan ihmis- useita muosia. Sitten tulimat up-i upseeri, nimeltä Stolt, seurasi häntä seeritkin Lieksaan. Siellä Lind ^ Haapalahden Sormusten taloon ja pääsi talolliselle Rusaselle kotimä- ^ ; a koetti häntä siellä mangita sa- myksi. Tälläisenä hän oli Nilsso- noen: ..Jos sinä olet mahma Malli nm.mukana kuormastoa miemäs- ^se nimi oli Maltaselle jääkärimäes- sä, kun Jtaniemessä piti antautua, s^ annettu), niin minä olen mah- pomees mailta maloa, to- Kerran menäläiset häneltäkin tie- ma Stolt" Mutta Maltanen uritti ~ dusttmat Tiaista lumaten miittä- jlyödä häntä kimäärinperällä,mut- mälisten siteitten rikkomista. Mut- '^oi joskus lentää sytyttämä säen sataa ruplaansa, ja Tiainen oli ai- ta mielä tärkeä seikka: duuma on niin oudon liekin sieluus mirit-, man lähellä, Kemppaalan riihessä, maltakunnallinen laitos, jonka j täen mutta eipä hän sitä ilmaissut, muoksi sitä kutsutaankin maltakun- manhan rauhas takeet riis- ^ Sodan jälkeen hän möi tilansa nanduumaksi. Tolstoi on kieltä- j täen. ! Lieksasta ja meni Muhokseen Kon- nyt maltakunnallisen aatteen ja Sä silloin näet, mit' ennen näh- tu nimiselle tilalle. Mutta takai- ta muut ennättimät wlla merityö- tä ehkäisemään. Eikä Maltasta taidettu saada enää sotamieheksi. — Hän asui myöhemmällä iällään loisena Alikylässä Hämälän pai- kalla n:o 22. Kerran kämi hän sin teki mieli Pohjanmaalta ja niin ^ Oulussa erään talon edestä. Muu- maltakun nallisten laitosten oikeu- i nyt et: tuksen, kieltänyt eritoten malta-'työss' uupuneiden selät kyyryiset, tuli hän syntymäpitäjäänsä Nur-!tamässa korwe^aikÄ^ lunnanduuman oikeutuksenkin.zoten > näet miljoonittain nääntymätä. mekseen ja osti Lahdentaus-Aho-! t eHa oli kuollut loismummo ioka hänen kunniolttamiiensa maltakun- lasta, lan. Vanhoilla päimillään hän oli pyrkinyt näpistelemään matka- ?^.iseDa laitoksessa, jonka oikeu- mut toiset hoippuimat näet he- möi senkin Juones ja Lauri Tu-' miesten kuormista Talossa kysyt- tukienkin han on kieltänyt on mi-, kuntasta; ( nisille ja rupesi manhalle tomenl- ttln matkamiehistä mummolle mei- nusta itsenja kieltämistä. (Aania näet minkälaisen elon taytyis leen maiurl Nllslomlle keräämään 'saajata. Nämä esittimät: „Wal- X ...» ™ l •* a. T . —, uujuiu. Jiuiiiu k uiuuui; oikealta: se, on totta). Mma pl- olla, oikeusiuttuia aMamiksi. Nlls,on^ancn. meisaahan sinä!" Tämäal^ dän tätä kerrassaan sopimatta-, mut ympärilläs kaikk; on hunnin- oli innokas asianajaja. — Antti' f 0 j medellä: „ Sotkamo ja Pielisjärmi mana ja loogillisesti määränä,j golla, ^Lindin poika Petter Lind, opetta- minkä muoksi panen keskeytystä sydäntä arkain kourii kädet tylyt, jattaren isä, joka asui Muuttonie- mastaan puolestani mastalauseen.' lamass' on rehdit, kunniassa hy-; men mökissä Lautiaisen rannalla (Kättentaputusta oikealta, sihinää j lyt, ! ja kuoli sukulaistensa luo Alikylän masemmalta). l ja ihmisyyden pyyteet ihmisyys ' Ollilaan 1866, oli Paamo Ruot- Puheenjohtaja asettaa äänestet- lyö maahan niinkuin kesän kukat salaisen herännäisyysliikkeen tukia istunnon keskeytyksen > syys. — > Nurmeksessa. iloitkoot ja riemuitkoot: kadonnut on kanan maras kuollut kuorman katselija!" O. St.