N:o 29 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Lehden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapainon konttori, Schliiterin kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. Neppenströin'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Oinosen kauppapuodit. (36;s Vuosikerta) Joensuussa Lauantaina 12 pnä Maaliskuuta Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p., kuukaudelta 50 p. — Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop. kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: tähvo Könönen. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torat, ja lauant. klo 7—9 ap. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja 6 p:iä jälestä lekblin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamilliset kuoleinanilmoitukset maksa vat 3: 50-4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä -ilmoitukset 2: , surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. — Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päivänä en nen klo 4 i. p., senjälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Päivälista. POSTIKONTTORI pidetään avoinna marraskuun 8 p:stl 1909 toistaiseksi: Hammaslääkäri G. Lindholm Ni kolainkatu, Vuorisalon talo, 1 p:stä maalisk. 1910. Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankkikomisario E. Broms'in talossa Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilla Sunnuntai- ja juhlapäivinä: is I j°k a arkipäivä klo 9—11 a. p. Lähtevien postien, sekä P° 8 "* | Kaupungin kätilö E. Ikonen ta- noAtna- aoäflfnriflnkkl" IA SÄQO~1 osotus-, säästöpankki- ja sano malehti-osasto kello 8—10 ap. Tulevien postien osasto kello 8—10 aamup. ja klo 6,30—6,45 illalla. Arkipäivinä: Lähteviin postien, sekä posti- osotua-, säästöpankki- ja sano- vataan teurastaja Sarin talossa Merimiesk. 32. Vaivaishoifcojohtokannan esimies tavataan joka arkipäivä klo 4—5 ip. Suomen pankin konttori kello 10:stä e. pp. kello 2:teen j. pp. Kansallis-Osake-Pankki kello 10 2 päivällä. i-Sm Laliasiaiitoiiist aina saatavana Joensuussa Malmikatu 26. ll. Litiuaneu Joensuussa Omistaja: Varalnomari J. J. LESKINEN. „ Neiti E. Parviaisen talossa. .. - . kahelin N:o 148 j - - (U. S. ja H. S. 3|k. 4 s. «U..-Z z.z 2 „ 105 mm.) ' Matkustetaan maaseuduille. malehti-osasto klo 8 äp.—Vai .o. •, ,, ip. ja 4 V,6 ip. Yhdyspankin konttori kello 10—2 Tulevien postien osasto kello postien 8 ap.—Vai ip. ja sekä 6,30—7 illalla. 7,6 ip. tili- y. m. kirjanne ja seinäkart tänne sitomossani. Kouluvihko jen ostajille edullisin ostop. Sei nätaulut laitetaan siroista teh daslistoista. Kuvastimia tilauk Pohjoismaiden Osake -Pankin 1"? mukaan. Työ ensiluokan konttoori kello 10—2 päivällä. I Hinnat kohtuulliset. Rahatoimikamari pidetään auki I joka arki keskiviikkona ja lau- Huoin.'. SisäänkirjoiUtut, v&knu- vantaina kello 5—6 ip. raati- \ tetnt ja postietuanti-lähetykset huoneella. kuin myös tavarapaketit ynnä Jo ^aun Tullikamari podetaan Kunnioittaen: D. A. Paasikivi. Nurmes, P. Kilpeläisen talossa postiosotnkset ovat jätettävät postikonttoriin, joutuakseen klo 7 ip. avoinna kello 10—1 ja 6 O»»TOinoajtXuosifiRaita ja sopivia Joensuun kaupungin Säästö- joiseen 6,60 ip. lähtevään ju naan ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip, arkipäivinä klo 11 ap. ja 6,30 ip. >ankki pidetään avoinna )oka | teski viikkona Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä varus tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.—'/ai ip. Ja 4— x /ä6 sekä 7a7—7 illalla,!Kansankirjasto pidetään avoinna sunnuntai- ja juhlapäivinä kloj kirjojen vastaanottamista var- »—10 ap. ja V»7—7 ip. ja lauvantaina] klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovatl joka arki keskiviikko klo 6—71 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorisonkirjastol kaup. talolla on avoinna joka! tiistai kello 4—5 ip. tiaisten palttoita saatte aina hyvin vali koidusta palttookaupas- tani huokealla. Koivula. klo Posti lähtee: postikonttorista joka p&ivä: 10,16 ap. rautateitse Viipu- elsi Vieraskoti Rauha riin ja Helsinkiin y. m. etelääni J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirjojen lainaamista varten joka arki torstai klo 7—, . , .. 8 i p. ja joka arki lauantai i ' ar J oaa matkustajille siistiä huo- klo 6 8 ip. Ineita, ruokaa ja kahvia. Ruoka- 'miehiä otetaan. sekä Venäjälle ja ulkomaille, fclo 6 ip. rautateitse Pielisjärvelle y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai j ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelle, Sotkumaan, Taipa-1 leelle ja Utraan, hio 7,30 ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka pfcivlt: klo 10,46 ap. Pielisjärveltä y. m. sunnutaina klo V f 1—päiv. kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan Maanviijelyssea-1 ran toimisto kaupp. H. Sura-| kan talossa on avoinna arki päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i. p. ]a klo 10 a. p.—klo 2 i. p. on sihteeri ynnä muut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. J Ilmoituksia. Joensooii Hasiikkiyliilistys. Sunnuntaina 13 p:nä maalisk. klo 11 R i li *> '• (Omistaja K. H. Lundholm) JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. \lm maksaa korko; T&Hefubsiilo s 6 kuuk. irtigäBomisella 2 f* vaadittaisi» Talletusfeoattrtkurainttitilillä SHästftkäftsatilillä Juoksevalla tilillä 5 °>o 4 4 |2 °|O 4 °|o 3 '>2 oj 0 S°IF 5 °|o 5 °|o 3°!o Joensuun Yhteiskoulussa julistetaan haettavaksi ennen . huhtikuun 16 päivää. Pääaine on venäjänkieli, opetusvelvol lisuus 25 viikkotuntia. Toistai seksi, koska koulu ensi luku vuonna toimii 4-luokkaiseua, on tämän opettajan hoidettava myös saksankielen opetusta ja sopi muksen mukaan jotakin muuta ainetta.- — Valtion realilysooihin vaadittua virkaankelpoisuutta omaavalle maksetaan palkkaa 3,500 mk. vuodessa, vihkojen kor jauksesta ja ylitunneista eri palk kio. Opettaja määrätään aluksi kahdeksi koevuodeksi. Hakemukset ovat lähetettävät allekirjoittaneelle johtokunnan puheenjohtajalle. T. Turunen. Pankinjohtaja Ehdotus asetukseksi kyytitoimesta. i Nurmeksen konttori. Ottaa rahoja korkoa kaavamaan. Edullisin tallentajille oc Tailetuskonttokurantti. Siinä maksetaan korkein talletuskorko Ia pannaan korko päaomaan kahdesti vuodessa, joten »e kasva» corkoa korolle puolivuo*] ttain. Rahoja voi lähettää pankkiin pot tinakin. tiloja. Seikkaperäinen maatllaluet- telo n:o 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä 1 2. Kauppi: yhteensä noin 25, Joensuun Asioimistoimisto. Torikatu 6 — Tel. 180. pohjoisesta rautateitse, Suurin kiintei mistä toimisto Pohjois-1 klo 6,30 ip. Viipurista ja Heisin- ll Sav 2!! a ; . Välittää . f-,.. ... .. -rj .. maatilain, kaupunkitalojen, met-l gista y. m. etelästä sekä Vena- säin, huvilain, kauppakartanoiden jäitä ja ulkomailta rautateitse, y. m. kiinteimistöjen kauppoja. Kaut- klo 2,30 ip. joka tiistai ja lau- ismrne myytäviä maatiloja on ny- vantai Knniiiärveltä ia Taina- yU 150 > j° ista useimmat oyat hieltä J J iaipa hyvillä Uikepaikoilla olevia metsä- klo 4 ip. joka torstai Kuusjär- veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja Sotkumasta, klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen,! Pohjois-Karjalan kirjapainon | ja Maistraatin talon Schliiterin kirjakaupan luona olevat klo 9,15 ap. ja 4,16 ip. ja postikonttoorio edessä pos tien lähtiessä. Joensuussa; T. kallio. Kirjelähetyksiin on, siltä varalta| Kontiolahdella: J. Riisäuea. että ne tulevat takasin, parasI PielisjärveHä: M. Hosfeanej) merkitä lähettäjän nimi ja osote.' Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava JOENSUUSSA Nikolaink 20 - Tel. 73 venäjäksi. (Oinist. I. E. Tuiskunen.) Ulkomaille meneviin lähetyksiin valmistaa Vesikattoja galvanoi- tulee merkitä paitsi osotepaik- dusta ja mustasta rautapellistä. kaa myöskin osotemaa (valta- ,, kunta). Myy varastosta Niinä aikoina, kun postikonttori Peltiuunia. ° n ™ lettU ' postimerkkejä Kuparisia"ifell^' saatavana Schitltenn kirjakau- kattiloita, asta ]a Ansa Hämäläisen se- Kahvipannuja. LYSEOLLA. ohjelmä: 1. Donizetti: Potpourri oop. mentin tytär. (Orkesteri.) Ryk- Yksin. Sorsa. Merikanto: Ku^na istuit, maa iloitsi, (Sekakuoro.) Vakauttakaa hevosena* Turun HeYosYakuuiiB- yhtiössä. Asiamiehiä i Z. Melartin: 4. Mozart: Beethoven : 5. Ole Bull: Jliiller: 6. Eaoh : Pacius : »Kysyjät», I osa kan taatista > Kysymysten portilla». (Sekakuori ja orkes teri.) Pyhäin marssi. Menuetti. Paimentytön sunnun tai. Satu, valssi. Gavotti. Porilaisten marssi. (Orkesteri.) KODLUTARPElfA im kirjan. 0.-Y:d PajEPäas 1 M, Johtaja: Taneli Hurri. i Kannu Iit Pääsylippuja ä 50 p. saliin ja rajoitettu määrä lehteripaikkoja a 25 p. tänään lauantaina Joensuun Rohdoskaupasta ja huomenna sun nuntaina klo 2:lta ovella. Kannattajajäsenet saavat pääsylippunsa ovelta. Kansallismielisten Nuorten E «tavarakaupasta. | Kastrulleja, katti loita. iLiimapannuja. Kylpyammeita, useampaa lajia, I myöskin n. k. »Kuhnen». Ilmaventtiilejä, Ruiskukannuja, I Kaikenlaisia Läk-| kiastioita y. m. H. Kinnusen Piiriääk&ri S. F. Parviainen vas-l ta&nottaa sairaita arkipäivinä | klo 9—11 e. pp. ja 6—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 9—10 e. pp. Sairaalan lääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 6 —6 ip.].,., . ± . sekä pyhäpäivinä klo 9—10j UkiTW ™ tilaustan mukaan. «. f. Ajaaito EAcUkata L | fflatakysalylhln Taatetaaa. ilosaarella on tänään lauantaina t. k. 12 p:nä klo l j -i7 ip. Ohjelmassa on soittoa, puhe, laulua, lausun toa, kertomus, satu y. m c haus kaa. Sekä nuoret että vanhem pikin väki ovat tervetulleita. Ovirahaa ei kanneta. Joensuussa vastapftätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- Torstaina 11. k. 17 p:nä klo 4 — 6 i. p. kan- [netaan Raatihuoneella viime vuo- |den kruununveroja. Joensuussa Maalisk. 9 p. 1910. A. Petrelius. Waltiosäädt)tlle annettiin jo wal- tiopäimillä —11)05 avm. esi tys kyydinpidon ja kyytilaitosten järjestämisestä. Älsianomaineit wa- liokunta ei sitä siiloin enn.ättänyt ivalmistelemasu kästteiiä. Että esitystä laadittaessa, jota nyt asiasta on annettu Eduskun nalle, on Huomattu tarpeelliseksi muutamissa kohdin poiketa —1!)05 waltiopäiwille annetusta esityksestä. Kyytitoimesta moimassa ole- maa lainsäädäntöä tarkastaessa on ensiksikin tullut harkittamaks huojennuksen aikaansaaminen kyy. tirasttukseen, joka manhastaan on ollut erioikeudettoman maan suo- ritettamana, kun manhempina ai- koina ei ollut mahdollista wel- moittaa muita kansanluokkia kuin maanomistajia olemaan osallisena sanottuun rasitukseen. Tässä koh- den omat olot kuitenkin nyt oleel- lisesti muuttuneet sen lisääntyneen merkityksen rouoksi, minkä muut maakiinteistöstä riippumattomat 1 asianhaarat maaseudullakin omat I saaneet. Ollen yleinen asia ei kyytirasituksen sentähden nyt enää tule olla, sanotaan arin. esityk- sessci ainoastaan yhden ainoan kansalaisryhmän melmollisuutena, waan kaikkien yhteiskuntaluokkain. ! Tästä syystä onkin ehdotettu, että maltion olisi olettama toimekseen kyydinpidon suorittaminen koko- naisuudessaan. Tämä tulisi ktti- lenkin liian kalliiksi, kun maltiolle siitä johtuivat menot, airoa» to- dennäköisesti, tulisiioat melkoista suurentmiksi kuin nykyisten kyyti- welwollisten kyydinpitomenot. Tä hän nähden ja kun luomen rau tatiemerkon ja kulkuyhtenden sisä- mesillä kehittyessä maantietkin yhä enemmän omat menettäneet mer- kityksensä suuren yleisen kesltis- kusliikkeen mälittäjinä, näyttää samoin kuin tien kunnossapilora- 'situs maalla, myöskin kyydinpito oleman pysytettämä etupäässä paikkakunnallisena asiana. Kni- tenkin on katsottu kohtuulliseksi että ivaltio kyytilahossa olemain kruununpnistojensa ja muun käyt tämättömän kruununmaan puo lesla ottaa osaa kyytitoimen kus tannuksiin, niinkuin tiekustannuk- sistakin on ehdotettu. Jos kyytitoimi siten tehdään jollakin paikallisella alueella kai- kille yhteiskuntaluokille kuulumaksi asiaksi, niin johtuu tästä, että osallisuus sen kustannuksiin on järjestettämä samallaiselle perus- ^teelle, kuin muista paikallisista menoista on moimassa, s. 0. kun- nallismerotuksen alaisen tulon pohjalle. Marojen taksoitusta ei tässä kuitenkaan ivoida toimittaa! kunnallisten meroäyrien nojalla, ^ koska yhtä meroäyriä mastaama tulo saattaa olla määrätty eri suureksi kyytilahkoon kuulumissa eri kunnissa! maan on tarpeen nyt puheenalaista tarkoitusta marten panna merotettaivalle tu- lolle erityisiä, koko kyytilahossa yhtäläisiä ..kyytiäyrejä". Pää- asiassa yhtäpitämästi sen kanssa, mitä Armollisessa esityksessä tei- den tekemisestä ja kunnossapidos- ta maalla on ehdotettu, olisi kui- tenkin sen ohessa mähempimarais- ten yhteiskuntaluokkain eduksi sää- dettämä, etlä muositulo — paitsi kiinteimistöstä tai teollisuudesta saatu — kun se on 800 markkaa mähempi, mapautetaan kyytirasi- tttksesta, ja että sitä suurempi tulo aina 2,000 markkaan asti ottaa siihen osaa suhteellisesti nouseman asteikon mukaan. Vii meksi mainitun laatuista tuloa olisi siläivastoin kun se nousee 2,000 markkaa suuremmaksi, we- rotettama samoin kuin kiinteimis- töstä ja teollisuustoiminnasta saa- tamaa tuloa. Tämäu eroamai- suuden siitä, mitä tiekustannuksis- ta on esitetty, aiheuttaa se seikka että ne syyt, jotka maalimat, että suuremmatkin maaslcr ja teolli- suusyrityksitä kertymät tulot otta- ivat osaa tiekuslannuksiin suurem- molla osuudella kuin muut kun- nallismerotuksen alaiset tulot, ei- roiit täysin pidä paikkaansa, ktut on puhe kyytirasituksesta. Kuntain kyydinpitomenot oivat eri paikkakunnissa olleet hymin erilaiset. Se epäkohta, että kyyti- rasitus samaan kyytilahkoon kuu- himain kuntain kesken on epäta- saisesti jaettu, tulisi tosin poiste- luksi sillä, etlä kustannukset niiden kesken jaettaisiin kunkin kyytiäy- rien Uuvun mukaan. Eri kyyti- lahkojen kustaitnukset tulisimat sitäivastoin myöskin mastedes olemaan hymin erisuuruiset. £11 sentähden katsottu oikeudenmukai seksi, että myöskin mumentaini- tussa suhteessa tehdääu tasaus ja tasauksen perusteeksi on otettu manttaalin keskikustannustensijaan kyyliäyrin keskikustannus. Niin- ikaäit ja kuit kyytitoimen kustan- nukset oivat suuresti maihdelleet eri kuukausina, on näyttänyt asian- inukaisemntalta, että tasauksen pe rusteeksi pantamaa keskikustan- ntista ei kerta kaikkiansa laissa ivahivisteta, maan että se tosiolo- jen johdolla määrätään aina yh- deksi kyytikaudeksi. Kun kyytitoi- inen kustaititukset eimät kyytikau- den kuluessa muutu, ei ole tar- peen, kuten tie>ttekorasitukseen itäh- den, tvuositlain laskea keskikus- tannuksia. Vuosien 1904—190ö maltiopäi- mille annetun arm. esityksen mu- kaan olisi kyydinpito yleensä kyyti- lahon kokonaisuudessaan tointitet- lettama urakalla. Täslä sään- nöstä tehtiin poikkeuksia eräissä tapauksissa siten, että kyytilaitoS^ ten moimassapitäminet^ ja kyydin- piko saatettiin antaa sen kunnan loimitettamaksi, jossa kyytilaitos on, ja silloin saattoi myöskin luonnossa suoritettama kyyditys tulla kysymykseen. Tämä saat- taisi kuitenkin johtaa kohtuuttomiin mielitvalcaisuuksiin. sentähden ei uudessa asetusehdotuksessa olekaan myönnetty oikeutta eräissä la- pauksissa siirtää kyytirasitusta yk- sityiselle kttnnalle. Toiselta puolen näyttää taas se ehdotus, eitä manttaaliin pantu maa eräissä tapauksissa moitai- siin meliooittaa suorittamaan kyy- ditys luonnossa sellaisia kormaus- ta mastaan, jonnnoisesta urakka- tarjousta ei ole ivoitu saada, ole- mait ristiriidassa uudistuksen yh- den päätarkoituksen kanssa, joka on maas:a suorilettaman kyyti- rasituksen poistaminen. Nyt enää näyttää tuskin olemankaan mi- tään karmetta pysyttää tätä poik- keusta uralkajärjestelmästä. Kun hankittujen tilastollisten tietojen mukaan luonnossa suorittaminen j ilmeisesti näkyy osoltaman pyrki- *mystä suuresti mähenemään, niin eimät mitkään epäilykset estä ko- konaan poistamasta tätä suorit- tamistapaa kyytitointa koskemasta lainsäädännöstä. Samalla kuin kihlakunta yleen- sä pysytettäisiin kyytilahon aluee- tta, niyöntää uusi asetusehdotus kuitenkin poikkeuksia tästä. Eräis sä osissa maata omat olot sellai- set, etlä muutamat samaan kih- lakuntaan kuuluivat kunnat liike- yhteyteen nähden omat siinä mää- rin toisessa asemassa kuin kihla- kuiita ylipäänsä, että olisi ilmei- n en kohtuuttomuus melmoittaa uiitä ottamaan osaa kyytirasitiik- seen samalla laivoin kuin toisia . Tämä koskee erittäinkin muutaniia ulkosaaria ja kuntia ulkosaaristossa. Sellaisille kun- itille myönnetään sentähden oi- keus muodostaa eri kyytilahko, siinäkin tapauksessa että yksimieli- syyttä tästä, kyytilahon kesken ei moida aikaansaada. Edellä esitettyjen näkökaiitain mukaisesti on uusi lakiehdotus asiasta tehty. Kuu tämä ehdo- tus edellyttää, että maaomaisuu- teen liittymä kyytirasitns poiste- taan, on siitä niinenomailien huo- mautus <»8 ^:ään. Tästä johtuu myöskin, että se erotus, joka kyyti- rasitukseen nähden nyt onolemas- sa toiselta puolen tuon rasituksen alaisen kienteimiston ja toiselta puolen taas siitä mapautettujen tilojen, nimittäin säterien ja piiri- talojen mälillä, menettää nierki- tyksensä. Wiimemainittujen tilo jen haltijan tulee, samaten kuin