Torstaina 3 p. Helmikuuta KARJALATAR N# 13 — lSW etavUn kuvien teatterissa r u s i OHJELMÄ: 1. Elävien kuvien valmista minen. Läpeensä mieltä kiinnit tävä kuvasarja. 2. Maidonmggjä imettäjänä. Perin koomillinen. 3. Raajarikko eli sotamuisto. Suuremmoinen murhe näytelmä. 4. VäärSnrahan tekijät. Jännittävä seikkailu kuu luisan salapoliisin elä mästä. 5. Taitamaton tanssija. Erittäin koomillinen. 6. Paperrossien valmistus. Erittäin huvittava todel lisuuskuva. Yli ohjelman: 7. Pikku pojasta tehdään merisotilas. Hauskoja kuvauksia me risotilaan elämästä. Kaikki kuvat jännittäviä ja hauskoja. lakoon sinua maimaista syntistä!" Toiset sauvat kuulla toisia lausei ta, jotka olimat aimau sopimatto- mia niin pyhiin toimituksiin. — Tämä pappi lopuksi hukkui -1 pnä marrask. 1799. (Lika häneltä jää nyt yhtään lasta, Leski meni uusiin naimisiin Raahen kirkkoher- raUe Gabriel Borgille. Nurmeksessa oli sauman aikaau kappalainen Salomon Samenius, josta emäseurakunnan kirkkoherra!- le Koski-Jaakolle oli yhtä paljo huolta. Samenius näet saattoi, niinkuin Kynsiniemen Kotalahdes- sa tapahtui, unohtua ryyppimään talon nuoren isännän kanssa, kun hänet oli kuoleman ivanhan isän- uän luo haettu, kunnes tämä iva- lirtaen lausui: „pappi parka lör- pöttelee, Eerikka raiska rinnalla." Silloin Samenius suuttui, polki jalkaa ja lähti pois. Kotonaan Lahdentaus-Aholassa hän otti mi- hittämiä ja kastettaivia mastaan likaisessa kyökissä myöhään ilta- sella, kun hän maatöistä joutui, joissa hän oli uuttera. Kirkkoon hän tuli myöhään. Näin malitti- wat seurakuntalaiset häntä mas- taan romastin tarkastuksessa 19 pnä maalisk. 1781. Kirkkoherraa mastaan hän osoitti epäkunnioi- tusta ja itsepäisyyttä ja ehtoolli- sella hän ei näy käyneen kymme- neen muoteen. Pitäjällä hän esiin- tyi ruokottomasti. Tällaisia oli- wat w a li s tus aja n papit näil- läkin tienoilla. Mutta tiettämästi he omatkin ainoat laatuaan näis sä seurakunnissa. (Samenius oli Nurmeksessa 1772—1811, jolloin kuoli. Telkien maalaisseuran »vuosi- kokous pidettiin tammik. 26 p;nä Selillä A. Silmennoisen talossa. Ensiksi luki seuran esimies tekemänsä wuosi- kertomuksen ja sitten rahastonhoi- tajan tekemät tilit ja tilintarkas- tajain lausunnon. Tilintekijälle ja johtokunnalle annettiin tilimapaus. Johtokuntaan malittiin eroivuo- rossa olemain sijaan Otto Tanni- nen Mönnistä uudestaan ja Juho Riikonen Seliltä, marajäsenen Jan- ne Kettusen sijaan malittiin A. Martikainen. Tämän muoden joh- tokuntaan siis kuulumat maanmil- jelijät H. Varis, M. Hiltunen, H. Eronen, Juho Riikonen Selil- tä ja Otto Tanninen Möimistä mäkinaisina ja Eero Eskelinen. I. Waris ja A. Martikainen wara- jäseninä. Seuran esimieheksi ma- littiin entisen jyrkästi kieltäydyttyä maanmiljelijä I. Eskelinen jama- raita H. Waris. Rahastonhoita jaksi Markku Hiltunen uudestaan. Tänä muotena päätettiin toi- meenpanna kilpailuja kesannon- hoidossa, suoumiljelyksessä, turme- pehkun käytössä, rehu- ja juuri- kasmimiljelyksessä, hakamaan- ja järjestetyn metsänhoidossa. Johto- kunnan laatima tulo- ja meno- arivio hymäksyttiin sellaisenan kun johtokunta esitti. Muualta Suo mesta. Nuorsuomalaiset omaa menettelyään artvos- telemassa. Olemme useatkin kerrat wiime aikoina joutuneet selostelemaan, miten nuorsuomalaisen puolueen järkemimmät ja ajattelemimmat ainekset omat miime aikoina olleet pakotetut lausumaan hyteinkin jyr kän hylkäämän tuomion siitä yltiöpäisestä, seurauksista mälittä- mättömästä menettelystä, mikä heidän puolueessaan miime aikoina Heikki Renmallin, Jonas Castrenin y. m. ruotsinmielistä lähentelemien ..pääskysten" johtamana yhä enem- män on päässyt mallitsemaan ase- maan. Tuorein esimerkki siitä, mi- ten makamat, harkitsemat nuorsuo- malaiset omat katsoneet olemansa pakotetut lausumaan esim. puolu- een enemmistön kannasta soti- las kormauskysymyksessä miime eduskunnassa hylkäämän armostelunsa, on miime lauman- tain „Keski-Suomessa", missä nuorsuomalaisen puolueen entinen kokenut ja kymykäs edustaja, agro- noomi K. W. Kosketin kirjoit- taa m. m: «Mitä erityisesti sotilaskysymyk- seen tulee, esiintynee tämä tälläkin kertaa maikeimpana ristiriitakysy- myksenä. Paljon se on jo tuhoa tuottanut ja mannaan yhä tuhoi sammaksi se käy, jota pitempään sen selmitys saa jatkua. Pelkällä kielteisellä kannalla pysyminen ei paranna ascmatamme eikä säästä miljooniamme, se päinmastoin pa hentaa oloiniilS jci heikonlaa oikei!S- taisteluamme. Toisellaista menette! ii ä on ajcitelt ^ wa. Meidän puolestamme on selivästi osoitettaiva, että kansallisen oleinul- semme säilyttämiseksi olemme wal- miit ristiriitoja poistamaan." senaattori von 5lothcu, joka miinie perjantaina astui mir- kaansa, ei kuulu osaaman puhua muita kieliä kuin menättä. WaltioneuwoS Th. Ncin, joka on asetettu ehdokkaaksi muu- tamille nuorsuomalaisen puolueen listoille Uudellamaalla, selittää kantaansa nuorsuomalaisten ilta- lehden torstaisessa mrossa. Hra R. on sillä kannalla, että kansain- me ei ole mastustettama kaikkia maltakunnanlainsäädäntöä koste- mia ehdotuksia, kunhan ne edus- kunta hymäksyy moimaan. Soti- lasnnljoonat moidaan myöntää määrätyksi lyhyeksi ajaksi, kunhan korkein malta tunnustaa edusknn- nan lainmukaisen merojenmyöntä- inisoikeuden. Hra R., esitettyään muutannlla yleispiirteillä kantan- sa erinäisissä edistys- ja uudis- tuskysymyksissä, lausuu lopuksi sen mielipiteen, ettei edustajia pitäisi yksityiskohtaisilla puolueohjelmilla ennakolta sitoa. Valitulle on suo- tama kussakin erikoiskysymyksessä päättää masta sen jälkeen kun hän on kuullut syyt ja mastasyyt. Ruotsalaiset kannattamassa nnorsnomalaiSten toimintaa. Miime tiistai-iltana pitämäs- sään puoluekokouksessa on Porin ruotsalainen kansanpuolue yksimie- lisesli päättänyt äänestää nuor- suomalaisien maalilistaa n:o 4, jossa ehdokkaina omat asessori Edward Hannula, prosessori E. N. Setälä ja maanmiljelijä K. A. Härkälä. ! Porin ruotsalaiset eimät ole ai- noat, jotka kannattamat heimo- laistensa nuorsuomalaisten toimin- taa kaikessa, milloin itse eimät ruotsalais-nuorsuomalaisen yhtei- sen edun muoksi ole tilaisuudessa' asettua johtamaan asemaan. Omat-! han ruotsalaiset Tampereella, Vii-! purissa y. m. paikkakunnilla päät- täneet myöskin antaa äänensä nuorsuomalaisten ehdokkaille. \ Ja kumminkin mäittämät nuor- suomalais-pääskyset, ettei heillä ole minkäänlaista »yhteyttä" ruotsa laisten kanssa. | Kainons on turhaa lapsetti-' silntta, kun mieli tekee edus- kuutaan, i ajattelee marinaankin Hämeenlin nassa ilmestymän Hämetär-lehden toimittaja A. Tarjanne, jul- kaistesiaan tehdessään seuraaman maalisyöiin itsestään: t ..Toiinittaja Tarjanne on tuttu' jokaiselle Hämettären lukijalle. Hänen s e l m ä (! ?) käsitysky kynsä, monipuoliset pe rusteelliset tietonsa m a l-. tiollisis s a j a yhteis kun -' n a l l i s i s s a kysymyksissä ja, luja, horjumaton uskonsa oikeuden' moittoon, omat Hämettäressa joh- tamana lankana. Hän on täysin ansainnut äänestäjäin luottamuk- sen." Kyllä kai Hämeen jäykät „pe- rnstuslailliset" osaamat nyt näin erinomaiselle herralle äänensä an- taa, joka muiden ihmisten esille- lyjä turhaan odoteltuaan on tur- mautunut itsekiitokseen. !. Kuollut. Höllä sunnuntaita mastaan kuoli Helsingissä ent. pääposti- tirehtööri Carl Hjalmar La- g e r b o r g. Wainaja oli syntynyt Oulussa '1842 ja antautui sotilas- uralle. Käytyään kadettikoulun tuli hän mänrikiksi lie- ja mesi- kulkulaitoksen insinööriksi. Teknil- lisiä opintojaan jatkoi hän Ziiri- chissä, jota paitsi kämi tutkimus- maikoilla ulkomailla. Oli muka- na Pietarin radan rakennuksella ja tuli ratainstnööriksi mainitulla radalla, sekä 1877 liikennetirehtöö- rin apulaiseksi rautatiehallitukseen. W. 1887 muutettiin mainajapää- postitirehtööriksi ja järjesti maam- me postilaitoksen täydellisesti ajan- mukaiselle kannalle. Tästä mi- rasta täytyi hänen m. 1903 olo- suhteitten pakosta ottaa ero. Wai- naja oli myöskin useoissa komi- teoissa jäsenenä. Postijnttu. Pääpostitirehtööri Pielari Ja- malainen on senaatin oikeusosas- toon malittanut Turun homioi- keuden päätöksestä, jolla hänet tuo- mittiin edesmastaukseen siitä että hän oli kehoittanut postimirkamie- hiä pidättämään lumatonta kir- jallisuutta ja ulkomaan arpajais- houkutuksia sisältämiä postilähe- tyksiä. . Suuri lahjoitus Wiipurin kau- Pungille. Viime perjantaina päimätyssä, Viipurin maltuustolle lähettämäs- sään kirjelmässä ilmoittimat kon- suli Rothe-mainajan perilliset seu- raten kauppahuone Carl Rothe & C:on omistajan kauppaneumos Wilhelm Rothe -mainajan, hänen poikansa, kauppanemvoksien Carl ja Emil Rothe-mainajain toimo- mnksia ja miimemainitun ja hä- nen puolisousa Martha Rothen mälillä 2"> pnä marraskuuta 1894 laaditun testamentin määräyksiä, lahjottamansa, koska mainittu toi minimi nyttemmin on lakkautta- nut liikkeensä, kauppaneumos Wil- helm Rothe-mainajan perustaman .^Nostro pensionskonto"-nimisen, sanotun kauppahuoneen tiallussa tähän saakka olleen rahaston, joka pnä lokak, 1909 nousi 72,000 >n:kaan, Miipurin kmlvunc^in wal- tuuston huostaan. 5?ansallis-!^sakc-Patttki. Pankil, hnllintoneumosto päätti laumantaina pitämässään kokouk sessa ehdottaa yhtiökokoukselle, että iv. 1909 moitosta jaetaan 15 pros. osinkoa. Samoin päätti hallintoneuivos- 10 ehdottaa yhtiökokoukselle, että pankin osakepääoma korotetaan ja että yhtiösääntöihin tehdään sel- lainen muutos, että osakepääomaa moidaan ilman erityistä lupaa korottaa aina 30 miljoonaan markkaan. „Turwa" parantola suljetaan. Laumantaina oli juoppoparan- tola Turman johtokunta kokoontu- tunut keskustelemaan parantolan tilasta ja tulemaisuusmahdolli- suuksista, sen johdosta, että johto- kunnan apuraha-anomus oli kor keimmassa paikassa hylätty. Kos- ka mitään mahdollisuuksia paran- tolan toiminnan jatkamiseen ei moitu keksiä — yksityistäkään amustusta ei ole lumassajaraha- marat muutenkin omat jo useita muosia olleet niukat — päätti ko kous sulkea parantolan sekä irti- sanoa johtajan ja potilaat toukok. 1 päimäksi. Kertyneen melan suo- riltamiseksi päätti johtokunta myy- dä lilan metsästä tarmittaman määrän. Taas postimekselin tväärennys. — yritti siepata lähes 1H,OöO mk. Viiine miikon torstaina man- gittiin Vaasassa suutari E. Sep- ponen Forssasta suurenpuoleises- ta mekselin määrentämisestä, jolla yritti siepata Pohjoismaiden Osake- pankin konttorista 17,888 mk. Mies lähetti erään alaikäisen po- jan pankkiin miemään mekseliä, jolloin huomattiin, että mekseliä 011 raapittu ja siihen tehty muu- toksia, sekä että se mekselin kohta, jossa mekselin suuruus tamallises- ti on numeroilla läivistetty oli lei- katlu pois ja toisesta mekselistä leikattu paperikappale pantu seu sijalle ja siihen pantu numeroilla jämistetty luku 17,888. Asiasta ilmoitettiin poliisille, samalla kun jätettiin pojalle, joka oli tuonut mekselin, suljettu kirje- kuori, joka pojan tulisi miedä sil- le, joka hänet oli lähettänyt. Po- liisin seuratessa jonkun matkan päässä poikaa, lähti tämä rauta- tien asemalle, jossa hän jätti kir- jeen eräälle mieshenkilölle, joka oli matkalle menossa paraillaan läh- tömalmiissa junassa. Etsimä po- liisi pidätti miehen. Toimitetns- sa kuulustelussa tunnusti mies tehneensä ennenkin samallaisia pe- koksia. Ufotutkimusten knstannukfct. Senaatti on myöntänyt tulli- hallitukselle 5>,000 mkan määrä- rahan aseiden salakuljetuksen joh- dosta tapahtuneiden tutkimusten kustannuksiin. Linnankosken „Ikniseen tais- telmin", joka tässä kuussa esitetään Kan- sallisteatterissa, on Erkki Melar- iin sämeltänyt musiikin. Näytel mää esitettäestä käytettämien pu- kujen sommittelussa on apuna eräs tunnettu suomalainen taitei- lija. Kaikki ne »varkaalle kelpaa- wat. W. k. 2(5 päimän mastaisena yönä marastettiin Alimeden Por- tinhoikasta talollisen A. Wakkilai- sen nametasta kaikki 12 kanaa. Ainoastaan kukon jätti maras jä- lelle. Varkauden tekijästä ei ole tietoa. Zuurlakkotapahtumia pengo- taan. Kenraalikumernöörin kanslian maatimusten johdosta on Mikke- lin läänin kumernööri maatinut Samonlinnan ja Heinolan kau- punkien maistraateilta tietoa ja selmitystä siitä, milloin ja kenen käskystä on mainittujen kaupun- tien poliisipäällikkyys ja malmon- ta siirretty asianomaisilta kruu- nunpalmelijoilta, kruununmou- deilta ja nimismiehiltä miskaa- leille ja maistraateille, maikka lä- mä päällikkyys ja yksin malmon- ta semmoisissa kaupungeissa ja yhdyskunnissa, joissa ei ole täy- vellistä poliisilaitosta, kuuluu 18 p. helmik. 1904 annetun armolli- sen asetuksen mukaa» kumeruöö- reille ja heidän alaisilleen kruu- nunmoudeille. — M. S. Kamala tulipalo Iiilsiässä. W. k. 25 päimää masten yöllä klo 3 aikaan paloi Nilsiän Veh- kalahden kylässä n:o 2 rouma M. L. Kiljanderin omistamalla Hipsola nimisellä tilalla nametta- rakennus poroksi. Nametta oli asuinrakennuksesta jonkun matkan päässä ja mäentörmän takana, joten tulta ei huomattu sinne, niutta tuparakennuksessa, joka on lähempänä namettaa, heräsimät ihmiset tulen maloon. Silloin oli jo koko namettarakennuksen sisus tulen mallassa. Eläimet, joita oli 8 nautaeläintä ja kanoja noin 20—30 mälillä, olimat jo ihmis- ten paikalle saapuessa kärsineet tuskaisen kuolemansa, joten nii- den pelastamisesta ei moinut ol- la kysymystäkään. Tulen malta oli hirmeä ja oli se nähtämästi alkanut nametan sisästä, sillä ih- inisten saamuttua paikalle, oli na- metan sisus kokonaan tulen mal- lassa ja tuli alkoi tunkeutua ulos akkunoista ja omista. Kysymyksessä on nähtämästi ka- tala murhapoltto, sillä namettara- lcnnuksessa ei ole kidassa esim. pidetty tulta koko taimena ja tu- len kanssa ei myöskään oltu edel lisenä iltana nametassa liikuttu. Tainn epäilys heräsi heti, inuttci jälistäkään ei mallitseman lumi- pyryn tähden moitu saada selkoa. Toimottamasti lähempi tutkimus saattaa selmyyttä tähän, niin ka^ malaan tapaukseen. Rakennus oli makuutettu Suo- men malaisten paloapuyhtiössä (>00 markasta ja eläimet samassa yhtiössä 800 markasta, mutta nousee mahingon määrä paljon suurempaan summaan. Nametan ylinen oli täynnä olkia ja eläin- ten rehuja, jotka joutuimat nekin tulen uhriksi. Tapaus on omiaan osottamaan miten raakoja ihmisiä mielä yh- leiskunnassamme löytyy. Katalien kostosuunnitelmien mälikappaleiksi otetaan miattomat eläimet, jotka sanomattomia tuskia kärsien saa- mat somittaa ihmisten mäliset rii- dat ja rettelöt. — Samo. Harbinista. Harbinista ilmoitetaan, että Japanissa tapahtuu paraillaan osittainen sotamäen liikkeellepano, jota pidetään symänä salaisuu- tena. Liikkeelle asetetut joukot omat määrätyt Hioroniin, sen oimisionan esikuntakortteerin, joka on lähellä Wladimostokia ja jossa näinä päiminä on saatu malmiiksi sunremmoiset kasarmit. Nana- nissa, pohjois-5iorean päälinnoi- tuksessa, rakennetaan kokonaista patterimerkkoa. Linnoitusmäkeä on lisätty 3 jalkamäkirykmentillä ja 25 linnoitustykillä. senkin ostettamalkeen koneelle. Sa- moin kaikki mahdolliset alennus- prosentit ja kassa-alennukset, jotka sitten moipi maanmiljelijä käyttää omaksi hymäkseen. Tilaisuutta sii- hen tarjoaa kaikki lukuisat maa- miesseurat ja osuuskunnat, kun main tahtoo näitä hymäkseen käyt- tää. ?)!aanmiljelijäin pelastaja tällä- kin alalla, niin kun monella muul- la, on osuustoiminnallinen yhteis- osto' ainoa ja järkiperäinen. Se on mielä mälttämärönkin, koska se^ on omiaan mitä suuremmassa' määrässä kohottamaan yksityisten hywinwointia, sekä koko maanmil-, jelijäluokan taloudellista asemaa.! Ulkomailta. Maatalouskoneitten ostosta. Mitä korkeammalle päästään kehityksessä maanmiljelyksen alal- la, sitä mälttäinättömämmäksi käypi uudempien maatalouskonei- den tarme maanmiljelyksen pal- meluisessa. Mutta sellaisessa ta loudessa, jossa ei mielä ole siir- rytty monipuolisempaan ja moi- maperäiseen miljelystapaan, ei parempien maanmiljelyskalujen hankkimisesta ole sanottamaa hyö- tyä, koska tässä tapauksessa on maatalouskoneille siksi mähän työ- tä ettei hyöty mastaa niihin uh- rattujen rahojen korkoa ja kuole- tusta. Masta sitten, kun moimaperäi- sen miljelyksen, järjestetyn ojitta- inisen ja moimakkaan lannoi- tuksen kautta saadaan miljelys- maat oikeaan kasmnkuntoon, on koneistakin se hyöty, inikä niistä todellisuudessa on tarjona. Monimuotinen kokemus täällä Suomessakin on jo selmästi osot- tanut, että nykyaikaisten maa- talouskoneiden käyttö kohottaa no- pein askelin maanmiljelystä sille asetettuuii päämäärääu ja että kaikissa niissä oloissa, joissa mil- jelysmaat omat konetyölle kelpaa- massa kunnossa, saadaan koneit- ten amulla maanmiljelystyöt suo- ritetuksi monta »vertaa helpomal- la kuin ihmistyöllä, joka nykyään tulee komin kalliiksi. Melkoisen j suuri on nykyään se koneitten ja^ maanmiljelyskalujen luku minkä • maanmiljelijät muosittain jo os-^ tamat. Ainakin osittain on jo; huomattu se hyöty, joka maa-! talouskoneissa on tarjolla. Nmt- pä on käynyt, että isäntä, joka' edellisenä kesänä on mielä, esim. ankara niittokoiteen mastustaja,! jo seuraamana kesänä sen itsel- '. leen hankkii. Kymmeniin tuhan- ^ siin nousee muosittain se rahamää- rä jonka maanmiljelijät käyttämät maatalouskoneiden ostoon ja kui- tenkin itse kaupankäynti on ny- kyään mielä enimmältä osalta mitä suurimman huijauksen alaisena. : Tssä suhteessa on maanmiljeli- jät kaikkialla saaneet maksaa kal- liitä oppirahoja, eikä maanmilje- lijät ota, toisten ja uhraamistaan oppirahoista miisastuakseen, maan ostamat aina jatkumasti konekau- pustelijain kiihoituksesta usein huo- noa tamaraa, maksaen moninker- täiset hinnat, yksityisten konekaup- piaitten hymäksi. Tämänlaiset epä- kohdat kaipaamat pikaista korjaa- mistä ja käännös siitä tuleekin, kunhan maanmiljelijät maan huo- maamat sen ylitsemuotaman koh- teliaisuuden, suloiset puheet, tupa- kat, y. m., joita kaikellaiset kiertämät konekauppiaat pitämät malttinaan, tuleman heille liian kalliiksi. Eikö olisi syytä ostettaissa maatta sen- laisia maatalouskoneita, jotka omat julkisissa konetarkastukstssa tai käy- tännössä hamaittu kestämiksi ja käytännöllisiksi. Ei nykyään enää tarmitse tyytyä hintaluetteloiden ja kumien katsomiseen maatalous koneita ostettaessa, maan on os- taja oikeutettu maatimaan tarkas- tus- tai käytännön koetustodistuk- Rantatieonnettomuus. Lontoosta, tammik. 30 pnä. Brightonin ja Lontoon mälinen pikajuna, joka kulki 40 peninkul-' man nopeudella tunnissa, joutui' Sloats-Nestin aseman luona mai-i kean onnettomuuden alaiseksi. > Kaksi maunua suistui kiskoilta ja kaatui, jolloin kymmenen henkilöä kuoli ja 20 haamottui. Tnlmat Rauskassa. Ätieliala Parisissa toimoton. 10,000 henkilöä työttömänä. Alareinin marrella sijaitsemat kaupungit uhatut. Parisi, tammik. 25 p. Mieliala! Parisissa on toimoton. H li 10,000! henkilöä on tulmien johöosta jää=' nyt työttömäksi. Liikenne useilla kaduilla on hengenmaarallista. ] Medanissa on Oopperatorin pe- ^ rustus meden uurtamana sekä' majoo ja katulyhdyt kaatumat, halvimmilla hinnoilla Vallankumoukselliset omat uutte-, rassa toiminnassa, jonka tähden ^ piiritystila julaistanee. i Laimaliike Reinin joella on: inelkein keskeytetty ja kaupungit Alareinin marrella uhatut, samoin myöskin Kruppin tehtaat. ^ Parisi, tammik. 31 pnä. Vesi on yöllä alentunut mielä 20 sent. ja alentuu yhä. Alä-Seinen mar- silta saapuu rauhottamia tie- toja. Parisi, tammik. 30 pnä. Met- ropolitain radan asema Templen luona täyttyi äkkiä medellä. Bas- tiljin luona on mesi alentunut 30 sent. Tuiman tähden on Bas- tiljin luona sijaitsemaan kolmeen taloon syntynyt halkeamia, niin että talot on täytynyt marustaa tuilla. Englannin maaleista viimeiset numerot. - Lontoosta, tammik. 31 pnä. Valittu on 272 liberaalia, 271 unionistia, 80 natsionalistia ja 41 työmäenpuoluelaista. Välit- tamana on enää main O edus tajaa. { Kutsumus T"" • 1 • •• Tulia, Savea, Sementtiä, Riveitä, Akkunalasia, Kattohuopaa, Lukkoja, Saranoita j. b. ». a. ! Rakennustarpeita halvimmilla hinnoilla Nleiseen, koko maata käsit- tämään Oppilasten ja ^ nuorten työntekijäin teos- ten näyttelyyn Oulussa 1 2 3 p. Heinäk.—1 p. Elok. ! 19 10. I Täten kutsutaan kaikilla teolli-^ suuden aloilla työtekijöitä koko' maassa ottamaan osaa siihen^näyt- telyyn, joka toimeenpannaan Ou- lussa Heinäkuun 23 päimästä—1 PO Ml | — SelkieukgISn Nuoriso seura panee toimeen yleiset päimääu Elokuuta 1910. sU moittautumiskaamakkeet omat pa- lautettamat ennen Maaliskuun 10 päimää F. O. F. Jokisalolle. Os.: Oulu. N ä y t t e l y e s i n e i t t e n luokitus: I Luokka: Metallityöt. 1) Palo-aseet: ruiskut ja pum- put; 2) Karkeat ja hienot sepäntyöt; 3) Vaskenmakajan työt; 4) Läkki-, lemy- ja maskisepän työt; 5) Kulta- ja hopeasepän työt; 6) Kellosepän työt; tieteelliset ja sähkökoneet; 7) Emaljoidul teokset. II Luokka: Puu-, kori- ja tuo- hityt. 8) Puusepän-, koristeleikkaajan- ja polttopiirtäjän työt, sormarin työt, sekä paju-, juuri-, rottinki- ja tuohiteokset. 9) Ajokalut (kärryt, reet, luo- kat, länget, aisat y. m.); 10) Puuastiat, sukset ja men- heet. III Luokka: Maalarin-, koris- temaalaajan ja kultaajan työt. I V Luokka: Nahkateokset ja turkikset. 11) Ztahkurin työt; 12) Suutarin työt; 13) Satulasepän- ja merhoilijan työt; 14) Turkkurin työt. V Luokka: Pumut, kudonta- tuotteet ja huopateokset. 15) Kankaat ja kudontatuot- teet (sukat, lapaset, ihopaidat y. m.); lainakirjaston hyväksi Eero Es kelisen talossa t. k. 6 p:nä al- , käen kello 5 j. pp. monipuoli- ; sella ja hauskalla ohjelmalla. Toimikunta. K (..U IA 1 . 1 I 16) Liinamaatteet; ' 17) Naisten pukutyöt; 18) Koru- ja korko-ompelukset; 19) Miesteu pukutyöt; i 20) Lakit, kramatit ja hansik- kaat; j 21) Huopateokset. VI Luokka: Kirjapaino-, kir- jansitomo-, piirustus- ja maloku- ' maustyöt. 1 VII Luokka: Asfaltti-, se- mentti- ja samenmalajain työt. VIII Luokka: Kimenhakkuu- ja hiomismistyöt. IX Luokka: Leipurin- ja so- kerileipojan työt. X Luokka: Säilykkeitä, mak» karateoksia ja mirmoitusmesiä. XI Luokka: Kalastus-ja met» sästysneuivot. XII Luokka: Leikkikalut. Jos joku sellaisen ammatin tai käsiteollisuuden harjoittaja, jota ei ole otettu ylläolemaan luetteloon, j ilmoittaisi ottamansa osaa näytte- ^ lyyn, niin somittaa näyttelytoimi- kunta sellaiset näyttelyesineet joko edellämainittuihin luokkiin tai jär- jestää sitä marten uuden luokan. Oulussa, joulukuun 29 päimä- nä 1909. - Näyttelytoimikunta. suuri valikoima H. Pääkkösen Rautakaupassa. (K. S. 1 k. i s. 30 mm.) Hammaslahden lainajyvfistöön otetaan eloja vaa taan olevan knnn 14 päivinä joille on mnistntettn makeani- sesta. Hammaslahdella */» 1910. Johtokunnan puolesta : P. Kettunen. Pesua ja silitystä otan vastaan kauppias S. Hut tusen talossa Torik. 12 Ester Kortelainen. (K. S. 1 k. 4 s. 27 mm.) Vuokrataan kesfik. 1 pisti 4 huonetta ja keittiö eli S huo netta ja keittiö, käytävät, kyl pyhuoneet y. m. mukavuudet sekä 1 huone ja keittiö, vaunu- liiteri ja talli hevosmiehillä P. Vuorisalolla. Vuokrattavana kamari ja keit tiö sekä tarpeelliset alk«* suojat H. Takiaisella Keski katu 14.