N:O 34 — I9IO. K iL I K TI Keskiviikkona Maaliskuun 23 päivänä. Silloin oli rourva I. uudistanut ke- hoituksensa murhaan. Myöhemmin oli asiasta puhetta taman takaa. Toisi- "iar sanoi I. saaneensa rahaa rouma milloin ."> mk., milloin 20 kruu nua. Rouma I. oli lumannut, jos murha onnistuisi, antaa I:lle osan omaisuudesta sekä ottaa hänet luokseen Helsinkiin j. n. e. Johanssonin «tunnustukset" näytti- wät rouma I:a mähän hermostutta- wan, jonka muoksi hänen oli muutamia kertoja poistuttama oikeussalista pa- hoinmoinnista tointuakseen. Toinen kärazapaltva. Johansson jatkoi kertomustaan mur- han hankkeesta ja seurustelusta rou- man kanssa. Häntä kuulusteltin rou- wan miime käräjillä antaman kerto- muksen johdosta ja sanoi kertomuksen oleman kokonaan maletta. Myöskin sanoi hän useampien rouman todista- tien puhuneen mallan määrin. Sitten alkoi rouma puhumaan. Hän jutteli mistä syystä hän oli kiintynyt Jo hanssoniin. Se alkoi lokak. 31 pnä, jolloin hän meni itkien I:n luo, kun kkhra oli häntä jostakin syyttänyt. Iobansson sanoi, ettei rouman tar- mitse itkeä, sillä tunnetaan kirkkoherra, että hän on paha roumalle ja että verheriitaisuudel lähtemät mallan kirk- koherrasta. Rouma sanoi pyytäneensä Johanssonia ampumaan hänet, että hän pääsisi pois tästä pahasta maailmasta, mutta I. sanoi kuinka rouma moi sellais- ta pyytääkään, sillä hän on liian hymä ihminen kuolemaan. Kirjemaihdon hä- nen ja J :n mälillä sanoi alkaneen Jo- Hanssonin. Ensimäisen kirjeen sai hän miikko sitten kun I. oli pantu pois pappilasta ja mennyt Karihaaraan työhön. Kirjeessään kertoi suremansa rouman kohtaloa, ettei saa unta silmiin. Jo- bansson oli käynyt sitten pappilassa, mutta kirkkoherra oli hänet ajanut pois. Tämän jälkeen kirjoitti roumalle kirjeen, jossa kertoi olemansa katkeroittuna kirkkoherralle ja aikoi kos- taa. Rouma oli kielänyt kostamasta. Wielä kertoi rouma, että hän kun lähti Hikiin, oli I. Kemin as. saattamassa. Maunussa puhui I. liikuttamin sanoin roumalle ja kiitti häntä hymästä kolz- telusta. Tämä Iin puhe maikutti roumaan tuntumasti ja hän yhä enem- män sanoi kiintyneensä Johanssoniin. Rouma sanoi kaiken tämän puheensa oleman totta, mutta Johansson kielsi kaiken. Juttua jatketaan mielä tänään ja kenties huomennakin. Johanssonia ei luomuteta enää Suomen puolelle. Jutun enemmästä käsittelystä tar- kemmin ensi numerossa. Luli!» liioin tooinöintatilasto. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 2 p. maaliskuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Paikkakunnilla olemien osuuskuntien .oimihenkilöitä v. m. asianharrastajia pyydetään puuhaamaan kokoustilai- 'uuksia marten huoneet sekä ilmoitta- maan kokouksen paikasta paikkakunta- aisille. Kokoukset alkamat klo li i. p., ellei jollakin paikkakunnalla toisin ha- uta. — Tyruätvän osuusmeijerissä maksetaan helmikuulla tuodun maidon kermasta K),:; penniä maitokilolta 3,45 /o rasmapitoisesta. Korkein hinta 4 ,5 7o rasmapitoiselle tekee 12 ,4 penniä ja alin 3 % maidolle 9,« penniä. Hal- linnon kokouksessa t. k. 18 p:nä kes- kusteltiin alustamasti juuston malmis- tukseen ryhtymisestä meijerissä, juus- tokonsulentti Collanin kanssa, joka oli kutsuttu antamaan neumoja asiassa. Päätöksen teko tietysti jäi osuuskun- nan kokoukseen, josja se tulee jo tänä kemäänä esitettämäksi. Kulut siitä nou- sisimat noin 10,000 mk. paikkeille. — Milkasta liikettä Rotvanie- men—Kuusamon tiellä on tänä talmena — marsinkin miime ja tällä kuulla ollut. Wiime kuun loppupuo- lella oli markkinat Romaniemellä ja siellä oli kuusamolaisia noin 100 he moskuntaa. Samoihin aikoihin ja mähän jälkeen- päin tuli Romaniemeltä laimanmedät- täjät Kitkaan. Ja näihin aikoihin on taas satoja hemosia medättämässä rau- tatietarpeita Kitkasta Maaselän yli Limon puolelle rakennettamaa rauta- tierä marten. Tästä näet on nyt ja mastaisuudessa suuret puutamaran kuljetukset, sillä, kuten tiedetään. Kitkan medet juoksemat Wenäjän puolelle Tämän lisäksi Koron samotta — Ro- maniemen ja Kuusamon rajamailla on suuresti lisännyt liikettä mainitulla taipaleella. Ennen omat kuusamolaise melkein poikkeuksetta medättäneet tar- peensa Oulusta, mutta nyt Romanie- men radan tultua on suuri osa talmi- liikkeestä muuttunut Romaniemeen. L:o. n:o 1 o G 7 8 1) 11 3: 03 50 ast. moit. 3: 03 24 .. „ 2: Dl) 21 .. .. 3: - 29 „ .. 2:93 7 „ .. 2:92 9 „ „ 2:98 15 .. .. Dhteensä 155 ast. moita Korkein hinta oli 3. mk. 0>". p., keskihinta 3 mk. 00,:: p., alin hinta 2 mk. 92 p. p» — Tulirokko Oulujoella on le- minnyt pelottamassa määrässä. Sai- raita marten on, kuten olemme ennen kertoneet, muokrattu erityinen sairaala, jossa jo muutama potilas on kuollut- 5in. Tauti ei ilmene ainoastaan lap- iissä maan aikaisissakin ja marsin an- iarassa muodossa. Osa Oulunsuun kan- R c"-'.lun oppilaista on sairastunut. Taudin muoksi on m. m. peruutettu rippikoulun pito. Taudin suuremman lemenemisen muok- ii on mälttämätöntä noudattaa maro- keinoja, sillä sairaus on tarttuma. Tsi- momme, että piirilääkäri antaisi sano- malehdissä yleisölle ohjeita ja neumo- ja taudin maralta. — Kuollut. T. k. 5 pmä kuoli Mkiimingissä Anna Susanna Silta- koski, o. s. Kalamäki, synnytysmuotee- ieen i if» ikämuodellaan, jättäen sure maan ja kaipaamaan puolisonsa, 3 pientä lasta, äidin, 3 meljeä ja 3 si- larta ynnä lukuisan joukon uskonmel- uä ja -sisaria. Wainaja oli miniänä loistakymmentä muotta. „AH, kun on autuasta täältä eritä ja olla Kristuk 'en kanssa". Wainajan omainen. Pellerwo-Seuran neumoja Juho Wähä-Erkkilä puhuu osuustoi- '.ninnasta seuraamissa paikoissa: Maalisk. 29 pmä Kiimingin Kirkon- kylässä. :'>0 Ylikiimingin Kirkon kylässä. 31 , r Pudasjärmen Ala- Kollajan kylässä. Huhtikuun 1 p:nä Pudasjärmen Hete- järmen kylässä. „ Pudasjärmen Kir- ^ konkylässä. 4 „ Taimalkosken Kir- konkylässä. .» Taimalkosken Sir- — Konsertin antaa laulaja Pas Jääskeläinen Oulaisten Raittiusyh distyksen talolla toisen Pääsiäispäi män iltana. — Talousseuran wirkailija pitämät esitelmiä: Maalisk. 29 pnä klo 5 ip. Hailuo don Ojankylän Piehkolassa. Maalisk. 30 pnä klo 5 ip. Hailuo don kirkonkylän Nuorisos. talolla. Maanmiljelijöitä ja kalastajia pyy detään näihin tilaisuuksiin saapumaan — Kolme lammasta marastet tiin miime miikolla maanmiljelijä Lau nosen nametasta Limingassa. War kaista ei ole tietoa. — Suuri loistotähti nähtiin Li mingassa läntisellä taimaalla tänä aa muna klo V-2 5 tienoilla. Tähti oli hymin kirkas ja kulki nopeaan. — Tyrnäwän nuorisoseuralla oli iltama t. k. 19 p:nä Wäinölässä Ohjelma oli kauttaaltaan mukamata Tormisoittoakin saatiin kuulla monesta herran ajasta. Suotamaa olisi, että paikkakuntamme nuoret miehet innos tuisimat tässä asiassa siten, että saa täisiin keskuuteemme pysymäinen, har jam.tunut soittokunta. Aleisöä oli tähän tilaisuuteen saa punut aika paljon siitä huolimatta, että Kempeleen „tomerit" antoimat näytösillan samaan aikaan työmäen talolla. Ensimmäisenä pääsiäispäimänä, t. k. 27 pmä Tyrnämän nuorisoseuran jä senet tekemät rekiretken Dliremmekselle. Illalla on nuorisoseuran talolla ilta- ma, missä näytellään näytöskappale ..Tehtaan Tyttö". On se hauskaa päästä termehtimään naapureita. Muistaa jokainen, ken kynnelle kyke- nee lähteä tälle retkelle. Tällaiset yh- teiset rekiretket aina omat hauskoja ja mirkistämiä. Sitä hauskempi ja ra:- toisampi, mitä isompi joukko. — Hiihtokilpailu Pudasjär tvellä oli 19 p. maaliskuuta Hiihtoa harrastamain henkilöiden toimesta. Ke- li oli keskinkertainen. Wäkeä oli ko- koontunut paljon lähtöpaikalle ja ra- dan marrelle. Osanotto oli laimea, 10 ilmoitti ja 3 jätti kesken matkan. Pal- kinnot saimat: 1 p. H. Kantola, enn. 1 t. 3 m. 2 p. W. Hiltunen, enn. 1 t. 1) m. 3 s. 3 p. I. Kokkoniemi, enn. 1 t. 10 m. 20 s. 4 p. E. Marikainen, enn. 1 t. Il m. 5 p. K. Kansannima, enn. 1 t. 14 m. O p. P. lammela, enn. 1. t. 14 m. 3 s. 7 p. K. Taimaloja 1 t. 15 m. — Hiihtokilpailun pani toimeen Piipsjärrven nuorisoseura t. k. 20 päi- mänä Piipsjärmen jäällä. Hnhdeltä- mä matka oli 5 kilometriä. Kilpai- luun otti osaa 8 henkilöä, joista kaksi jätti kesken. Palkintoja oli • >, joista sai ensimmäisen 5 mk. I. Lepsu, aika 32 min. 3,0 sek., toisen E. Ahonen 4 mk. aika 32 min. 35 sek., kolmannen I. Lehto 3 mk., aika .">3 min., neljän- nen S. Isokangas 2 mk., aika 33. min. 10 sek., miidennen I. Rautionaho 1 mk., aika 3:! min. 15 jek. Naisten hiihto jätettiin toiseen kei taan kelin kehnouden takia. — Pyhäjoki Maalisk. 15 p. Taaskin aion mahan pakista meidän hommistamme, maikka eimät- hän nuo juuri paljon kannattaisi ai- kaa eikä aineita tuhlata. Talmi on ollut kaunista tähän asti, että ihmettelemään tulee monasti, kuin- ka ne luojan työt omat ihmeelliset. Täällä oli eilen 3 eri kokousta, jois sa oli juttua monenmoista. Kunnallis- lautakunta kokoontui kello 8 aamulla päättämään kunnantuman korjuusta,' josta on sanasotaa käyty melkein muo- den päimät. Wihdoin miimein saatiin! olisi paljon kirjoittamistakaan. Täällä asia siihen määrään, että mähän muo- eletään ja ollaan niinkuin hymäin so- dostetaan tuman ulkonäköä ja siisti- pii, kaikessa hiljaisuudessa ja keskinäi- tään sisältä. Työn toimeenpanijaksi sessä sominnollisuudessa. Mutta oli- malittiin Wille Kittilä. Myytiin ra- sihan sitä silti sentään jotain kirjoitta- kennusaineita mähän ja päätettiin tar- mistä täältäkin silloin tällöin, kun jota lainamakasiinista jymiä lainaksi main tulisi otetuksi kynä käteen ja pa- 3 prosentin korolla 1 päimänä huhti- periä eteen. uuta ja sitten toukokuulla taas siemen- Talmi on täälläkin ollut niin lau- miljaa. ha, että todellisen talmen tamoista ko- Sitten seurasi kunnankokous, jossa mine pakkasineen ja lumipyryineen ei malittiin yksi lautakunnan jäsen Pirt ole tultu tietämään sanottamasti mi- ikoskelle August Putaan sijalle. Siksi tään. uli Frans Halunen. Kuntamme tilit Maalien lemoton aika täällä meni uettiin, samoin tilintarkastajain kerto- aiman rauhallisesti. Akutaattoreista- mus, joissa ei ollut isojakaan muistu- kaan ei ollut huomattamaa mastusta. uksia. Eläinmakuutusyhtiön asiat tun- Tuntuu siltä kuin nämä tyruämäläiset umat oleman aiman semmosta sop- olisimat jo malmiiksi neumotut ja paa, joista eimät tilintarkastajatkaan mannotetut niin kuolettamiksi, että ne olleet saaneet selmää, maikka asiassa moi uskoa omin päinsä menemään oli miehet, jotka eimät olleet ensikerta- maaliuurnalle, ilman akutaattorien pi- aisia. Yhtiön esimiehen kanssa koetet tämiä itseänsä kehumia ja toisia sorta- iin selmitellä asioita tunti toista, mut- mia malmistussaarnoja. Yleisesti toi- a eimät ne tuntuneet paraneman. Ko- mottamaa on, että muuallakin alettai- o soppa heitettiin jatkokunnan ja yh- siin pyrkiä tällaiseen asemaan, näin iön selmitettämäksi ja maroitettiin ar- suurta luottoa nauttimaan, sillä olisi- moisaa esimiestä ' pitämään muosiko- han tästä ainakin se hyöty, että pää- ous, maikka määräaika on mennyt jo sisi kuulemasta noita ainaisia, maan- simu. Pitäköön johtokunta ja yhtiön maimaksi käyneitä puoluesaarnoja ja, osakkaat huolen näin tärkeästä asiasta, mikä tärkeintä, että paljon mähem- Tämä homma hautautui jo, mutta mässä määrässä tarmitsisi kustantaa miime talmena nostettiin se ylös oi- suuripalkkaisia tyhjäntoimittajia eli kein yhteismoimin. Saa nähdä, lui- agitaattoriherroja. Säästyisihän teiltä suuko mielä samaan kuoppaan.. Ei an- ja meiltä köyhiltä ne siemoset summat, neta mennä. mitkä ennestäänkin ohkaisiksi hamai- Otettiin esille kestikiemarin huuto- tuista kukkaroistamme meuemät agi kauppalistat, joista alimmat tarjoukset taattorien herraselämän ylläpitämiseksi, aina hymäksyttiin. parempiin tarkoituksiin. Eikä tarmitsisi Hymäksyttiin uusi palomakuutusyh- niin silmittömästi suuttua taksoituslau- tiön sääntöehdotus pienillä poikkeuksilla, takunnalle, kun se panee äyrin tai ja toimottiin, että pian saataisiin käy- pari hyminmoiman näköiselle miehelle, täntöön. Entinen oli huomattu hymin Aikanaan ollutta sekä sittemmin puutteelliseksi. kuollutta maamiesseuraa on muuta- Myöhemmin oli säästöpankin isän- mien asiaa ^ harrastamien toimesta nistön kokous, jossa puheenjohtajaksi koeiettu herättää uudestaan eloon malittiin Aleksi Kiiskilä. Pankin tilit Kaksi yleistä kokousta on jo pidetty, luettiin ja tilintarkastajain pöytäkirja. Minun, niinkuin monen muunkin mie- Kaikki oli hymin. Hallitukselle annettiin lestä tämä asia on siksi tärkeä, ettei tilimapaus. Tilintarkatajiksi tulimat kenenkään maanmiljelijän pitäisi sille entiset paitsi toiseksi maramiebeksi kau- osottaa mälinpitämättömyyttä, maan panhoitaja I. M. Tuuro. innolla ryhtyä asiaan, jotta Tyrnä- Esko. mällekin saataisiin maamiesseura. On- - Kirje Zllamicska» Talus- kylästä. Täällä oli kokous t. t. l:t' etta yhteistonmnnalla saadaan panon — Ajan hengen mutainen anomus! Torpparit A. I., viikko, Tamid, Matti, Antti ja Heikki Konttiset y. m. Heinä- meden pitäjän Wihtarin kylästä oivat enaatilta anoneet, että Heinämeden pitä- än Wihtarin kylässä olemat lilat numero 15 ja 16 otettaisiin tilojen nykyiseltä omis tajalta P. (Grönroosilta KK) markalla, millä hinnalla G. on ne itsellensä ostanut a tuomittaisiin anojille kantatilaksi, koska heidän esi-isänsä jo monla sataa muotta sitten, Ruotsinmallan aikana oivat nuo tilat mustasta kormesta pelloksi perkanneet ja asuttamiksi laittaneet, maikka marakkaam- mat omat ne silten köyhiltä miehiltä itse! lensä anastaneet". 'Anomuksesta ei käy' selmille, mistä ma- roisra nuo mainitut 122,000 mk. tilanomis tajille suoritettaisiin enempi kuin sitäkään, onko omistaja halukas muylnään tilojansa mistään hinnasta^ M. S. ' r Ä . ,vv Vff o e f ' j.' enemmän aikaan kuin yksin ^ maant. astaAa M,kko ^.akalon a- m - J ä - lolfa evrntten SJIeniatroen kuntataiSten a j[ aan faaniife8ta/ j' onta katson -hdo! toimita. M-r.,-rw,„a ol.km saapu- Se on nut.. fofouticen koko paljon. K°k°n§ oma , e [e f o o n i r, I, t i ö- T-l-i°o- roal# puh-°nMa,aks. ®,ca m » L im# ou i, iin fuu ' ti ettfi n) ^ iil0a , te. )a f t unfn 31u u6 . «kalan if 1 j ; ^oi sitä itselleen laittaa. Men>arwe,ta. Kokonkselle -I-tun. .^tietääkin sen tnik tarpeelliseksi, olchko maan.,e tarp-->--n Talu-kylazta ^ ^ ^ mainilsen. että suoraan Merijarmelle. -en tunnus.. kunnassa Etelä-Suomessa - ° °u- tarpeell. e st. mutta I.en laWo= otlen - jat famanIaifla mtia o ,t.a .Imauj. kat,.: .eni.mmo.nen Ta- > on «ma telesoon yhtiö. iohon osak- kalo-Kahmas-«yr.ala >a snta p.ta- ^ , l ^ ^rimmaks. >°° .ra.an yl. M°r,iarwelle. to.nen! j vuosimaksu on main A) ®r',!' 5 Ptta - ,an f"" 1 mar kaa. Tämä ansaitsee minun mie- yl. Meryarivelle. Ja-k.mma.n-n suun- ^ z j , ^ ^ ^ j j f ta .nom. keskustelussa. Mutta un ^ innostuneita -ns. t lassa tul. kyiymys. kutka rupeamat ata ^ ' telesoon yhtiotä asiaa perille iviemaan ja bakukustan-17>,. ' ... 1 nuksia maksamaan, niin asiaa p-rill- miemään ja haknkustan-^ rumettakoon tähän yhtiöön jäse- m. .a ma amaan, mm e. .tmaunut ^ „ Un monilukui esti kuin suinkin yhtaan, joka oujl pennmsa uhrannut. ' ' ' Puhuttiin muistaakseni kokouksen alus sa, että tästä tulee pitäjän tie, mutta sumun mallitessa a^oi se karille, kui- tenkin lähellä satamaa, että pian jou- tuimat pelastusmeneet amuksi. Kään- nettiin lehteä ja lähdettiin alusta. Tie päätettiin tehdä ensi kesänä pitäjän Tila. pikku uutisia. Kuinka wirkamieetwaliottt»nau pu PÄäkoskeii ruista* „Taviossa" kirjoittaa eräs lähettäjä: Meillä on monta paikannimeä, joiden eteen on liitetty sana „pyhä", maan koskia ei kuuluisia sen nimen kantamia ole kuin yksi, ja se on tuo kuuluisa „Pyhä" Oulu- joessa. Paikkakunnalla ei tarmitse mainita muuta sanaa kuin „pyhä", jokainen tietää, että se on Puhäkoski, mistä puhutaan. Pyhä se koski todella onkin. Ken kerrankin sen kuohuja on kiitännt. hänen mieleensä on painunut kmva jostain juhlallisesta, mahtamasta ja moimakkaasta, joka samalla on niin ylemää, ihmismieltä juhlistamaa, että kunnioituksesta sille „Pyhä"-nimen an- taakin. Monta kertaa juhlallisempi lienee koski ollut siihen aikaan, kun esi-isämme sille Py^ hän-nimen antoimat. Silloin sen rantoja peitti luonnon omassa hoidossa kasmanut metsä, tuo maamme kauniötaja ja pyhäksi tekijä. Silloin sen rannoilla marinaan kas- moi oikeita Kallen-petäjiä ja pilmiäpitele- miä kuusia, jotka nuo jyrkät rannat mielä jyrkemmiksi tekimät ja antoimar pauhulle yhä juhlallisemman soinnun. Se oli mar- maan oikeaa jumalien soittoa' Mutta nyt omat nuo rannat melkein au- lioiksi raastetut. Muhoksen kirkolta läh- tiessä ei Pällin putoukselle asti kosken poh- joispuolella ole paljon lainkaan metsää. Lepviniemessä ja Tahmolan talon seuduilla on mähän metsää säästetty. Kaikki muut paikat omat raiskatut. Kurjia töllejä on rakennettu pitkin kosken pohjoispuoleista rinnettä. 'Asiaa ymmärtämät, niiden mutana Suo- men Matkailijayhdistys, omat koettaneet tehdä moitamansa tämän epäkohdan kor- jäämiseksi, maan hidasta on toiminta tässä slihteessa ollut. On koetettu ostaa kosken rantoja maltiolle, jotka ilman poikkeusta kuulumat Muhoksen talonpojille, mutta liian kalliiksi on niiden katsottu siten tule- man. ^!yt miimeksi oli maltion puolesta tarjous näiden Pyhän penkereiden muok- ralle ottamisesta maltiolle. Sitä marten oli kokous Muhoksen Halolassa miime syys- kuun 19 päimänä, mutta talonpojat eimät luomuttaneet mitään maltiolle, jota he pi- timät „liian isona kerjäläisenä". On malitettamaa, että asiat tällä kan- nalla omat. Talonpoikien pitäisi ymmär- lää melmollisuutensa tässä suhteessa ja luomuttaa — jos eimät itse katso moimansa näitä autioita penkereitä metsittää mal- tiolle siedettämillä ehdoilla. Sillä tämä koski on meidän maamme kuuluisuils, jossa on sanqen milkas mntkailijaliike nyt jo ja tulemaisuudessa se nhä kasmaa. ^>os me emme kykene ulkolaisille näntlämäan kun toamme kauniin luontomme suojelemisessa raiskauksilta, emme me ansaitse tull.i kuu- luisaksi kansakuntien joukossa. Tämä tulisi painaa jokaisen metsänomis- tajan mieleensä ja erittäin Pyhäkosken par- taiden omistajain. Alkusanat «nti Martta Pohjanpalo). Laulua. Puhe «nti Fanny Luukkonen». Pianonsoittoa. Juhlapube «tarkastaja M. Lähde i. Soololaulua (utua K. Haroo). Runo «nti Hilma Pohjanpalo». Kumaelma „Aistit." Laulua. Esitelmä (tohtori I. Manner». Kumaelma „Termeys." Kanteleen soittoa «nti -.Karhinen ja kanttori O. Salmimuori». ')!äytelmäkappale ..Perintö." Maamme. Seuraamana päimänä jatketaan ko- koulita Yhteiskoululla klo 1 ;■> 9 ap. — Osuuskauppa kärsinyt suu ria tappioita. Mirtain osuusliike r. l:n tilintarkastuksessa on huomattu, että miime muoden aikana on liike kärsinyt 10,200 markan maiheille tap- piota. Puhdas tappio tekee muoden ympäri tf.~>0 mk. kuussa ja yli mk. eli 28 mk. 33 V_> penniä päimässä. Parisen muotta sitten haalittiin so- sialistisia osakkaita liikkeeseen niin paljon kuin suinkin saatiin, jotta olisi saatu pormarillisten perustama liike sosialistisiin käsiin. Aije onnistuikin. Osuusliikkeen perustajat eimät pitä- neet maraansa ja sosialistit moitti- mat sekä isännistön- että muissa maaleissa ja niin jäi koko liikkeen hoito johtajasta alkaen sosialistien ho- teisiin. Pahaa aamistaen luopuimat liikkeestä silloin suurimmat osakkeen- omistajat. Siitä alkaen on se luisunut alaspäin. — Pöyristyttätvä rikos. Mii me numerossa kerroimme Helsingissä tapahtuneesta murhasta, jonka uhriksi joutui '>-muotias tvtto. Nyttemmin on tullut ilini, että lapsen oli ensin raiskannut joku toistaiseksi tuntematon ihmispeto ja sitten hukuttanut uhrinsa meteen. Suomal. Kansa jo tiesi, että rikoksen tekijä olisi löydetty. Woi ai- koja, moi lapoja! rajalle rakkauden perusteella. Minä heenjohtajat walittiin. Kun mirkamies mähän epäilen, tuleeko tällä perusteella waliokunta kokoontui puheenjohtajia malit tie luoduksi. semaan, äänestimät „pormarit" ed. K. Sö^ Kokouksessa ollut. derholmia, sosialistit toimittaja S. ^.uorte- . maa. Kumpaistakin on maitokunnassa 7 ja Qnmpnuhmrttavtli* .li O' niiden lisäksi 1 maalaisliittolainen, ed. K. «Mtc«dU>. Taas alkaa t)umpuu= S lW51a j O 0a ftii oli rattaifira,a.ta K km nayttaim fetaqlt,a »aas.a.stn.ajatp n§(M „ l)än ,; luJvlen , a houkuttel-maOT ka,k«lla joutamalla .h- m mif.Ita tahoia. P.ta», olla .hm.Aen mm maMn ,„l°s °n pyml m.n musatta. -Iteuvat men.» kenen- S-h.,k.r-,s°n j» im.»^ kaan tuollaisten maa.lnmnk.-rta.am ^ ^ täIÄ 0[ .. ^ . j(l ni< humpuufta katsomaan, --n s.)aan initMifi n>arapu t, ( . c „ iob , nianti „, 0tt4 „, M opif. uhrata lefra taho parempaan Mfiftn Minulla oti» it,Sf,Än tarkoitukseen, eua tuollaistlle, lotta tiire' ?>itsi oikealla lailla ansatta joka- eöu8taja ^ tiM ci taitmSaat . ottut ^ vauraista leipaa»,- Jlmo.tuks.sia n- S „ M „ nIapu i lc , njo „ taiart „ nimittä lupaamat nauttaa ta.kk-a hymaa se a sn.ä .,,Ii fiil lijmeita, Wille c, muualla maa.lmaä a (i „ toim| , en „, nlit „ w f 1a|isti A mertaa ole miela koskaan ollut. Mutta' minen. mutta siitä huolimatta tuli siihen >är t t • t. r t >"""" Joku „pormari" kenties ed. kun menee katlornaan^,a rahan a uh* „ f0n w„oi parhaaksi. -„a w-> 1°° !"h«n..mm het. tammaa, -tta on L aput)ecujo( ,, aia oteltaifiin tuttu, nenästä medetyk,. ja o.k-.n L däW tnm war,umi„-nkm ia a„.m ää„.„sä l 'u- i t r c. --i • sosialistien ehdokkaalle, fitlllo luut .r. .Hrnistm JO rupeaman Klä ,varap,chc-nj-.. jntmartamaa.., ette. tuolla,stlla maata tojatfitoan kiertämillä humpuukimestareilla ole erikoisempaa näytettämää. Marotan teitä, romaniemeläiset, sekä kaikkia yli-1 ^ ls-i lakannutkaan. „^'omaniemen maalaisia tuhlaamasta Marojanne tuol- Sanomat" omat taas ilmestuneet. Toimi laisille humpuukimestareille. Pahinta tus ilmoittaa painohallitukse» tuottaneen ON, että kun ne pois lähtemät, niin | lehden ilmestymiselle maikeukna. heittämät ruokansa maksamatta. Mitä- on I — sosialistien lapsille on.ataapiskir toisessa ei koscaan ole ollut Sosialistit sanomat, ettei tietoinen so- Mitaan. sialisti moi kuulua mihinkään uskontokun Sopisi mähän muistuttaa niitäkin, taan. että kristinuskon miha saataisiin jotka tuollalsille antamat maataan. Ei juurrutetuksi jo lapsiin, ehdotetaan „Työläis kenenkään pitäisi antaa maata, johon nainen"-nimisessä lehdessä hankittamaksi sc- moisimat telttansa pystyttää. Äiime sialistinen aapiskirja. Siinä sanotaan maikkina-aikana oli puhetta siitä, ettei I ^jgtyciän, kun sosialistinen jalo aate on anneta maata ensi kerralla ja juuri ^ leminnyt Suomessakin jokaiseen toit- näille mestareille, jotka nytkin omat on monen sosialismin elähyttämän tulleet ihmisiä narraamaan. Mntta , vanhemman mielessä tierännvt kiisymys, olipahan eräs herkku- ja hedelmäkaup- i>liten saada sosialismin ihanteen juurru- pias nnn perso rahalle,^ että muokrasi tettua lapsiin jo pienestä alkaen. On myös pääsiäisen ajaksi tuol- oimallettu, että jos ensimäinen kirja, laisille kuuluksi tulleille tiumpuukimes- nimittäin aapinen, jossa lasta opetetaan tareille. Ottakaapa jo huomioonne lukemaan, olisi laadittu sosialistisessa hen- mastaisen maralta, ettette anna masta ^egsa, meisi se asiaa koko joukon eteenpäin maata. ^ Eihän ole aina marma, saat- u ^psen mieli kun on herkkä mastaanoita teko sitäkään mak^oa Mitä lupaamat. I ^aan ulkoapäin tulemia maikutuksic, möisi Nämä maroituyet ja liuomantukset sosialistisen aapisen amulla lasta lukemaan eimät ole minun mielestäni hiottelua, opettamalla estää lasta jo pienenä maan omat paikallaan. Zyriiiiiviiil kirjt. Aniharmoin näkee Kaiun palstoilla kirjoituksia Tyrnäivällä. Mitäpä täältä nne- mästä sisäänsä uskonnollista pimitystä". Ne, jotka tällaista puhumat ja kirjoitta mat, omat oleminaan kansan ystämiä ja sanomat johtamansa sitä oikeaan mapau- teen, mutta omatkin sen pahimmat miha miehet ja painamat kansan mitä katkeriin | paan orjuuteen. Muualta Suomesta. — Kuollut. Sunnuntaiaamuna kuoli Helsingissä lehtori Frans O s- kar Rapola umpisuolentulehduk- seen. Wainaja oli syntynyt Sääksmäellä m. ls(>2. Opettajaksi »valmistut tuaan toimi hän joitakuita muosia historian ja suomenkielen lehtorina Samonlinnan lyseossa, ja nimitettiin m. 1KD4 samallaiseen mirkaan Porin lyseossa. Wainaja oli harminaisen labjakas ja etemä koulumies. Hän on julkaissut useita oppikirjoja, osaksi alkuperäisiä, osaksi mukailtuja. Maantieteellisenä ja dramaattisena kirjailijana on mainaja myös jättänyt pysymäisiä jälkiä suo- malaiseen kirjallisuuteen. Rapolan toi- mittamana ilmestyi hiljattain m. m. ansiokas maantieteellis-historiallinen teos „Häme". Koulutoimensa ja kirjallisen tnönsä ohella otti mainaja innolla osaa sekä yhteiskunnalliseen elämään. Raittius liike kadotti hänessä monimuotisen har taan työntekijän. Turun läänin poh joisen maalipiirin Suomalaisen puo- lueen malitsemana edustajana on mai- naja alusta asti ollut kausaneduskun nassa, eikä se työ, minkä hän perus teellisenä ja laajatietoisena maliokunta- miehenä sekä lahjakkaana puhujana itse eduskunnassa suoritti, ole suinkaan mähäksi armattama. Vainajassa menetti Suomen koulu yhden parhaimpia tuömiehiään ja isän maa lämminsydämisen, jaloluontoisen kansalaisen. 5i'okkolan raittiuspiiriu wuvsikvkous pidetään t. k. 2S pnä Kokkolassa. Kokousta marten on laadittu seuraama ohjelma: Edustajain maltakirjain tarkastus, ohj^lmain ja merkkien jako Kotfolan Suomalaisella Hhleiskoululla —112 ap. Aamukahmit samassa paikassa, sklo 12 p. jumalanpalivelns kaupungin kirkossa. Saarnan pitää rehtori F. Lampola. Laulusta huolehtii rma Kimilinnan johtama hengellinen kuoro. Iuhlapäimälliset Emäntäkoululla klo 1 p. Maksu yleisöltä 1: Wiralliueu muosikokous alkaa Ä)h- teiskoululla täsmälleen klo ip. Wi- ralliset tehtämät ja keskustelua. Iltama Raatihuoneella klo * ip. Ohjelmassa: Pianonsoittoa »kanttori O. Salmi- muori. > Ulkomaalta. — Kauhea onnettomuus Wa- lesissa. Blaenchydochlaaksossa Wa- lesissa tapahtui t. k. 1'2 p.nä onnetto muus, jossa muutamat nuoret ihmiset menettimät henkensä. Erääseen man- haan hiilikaimokseen, joka sijaitsee Blaenchydochin kylän yläpi'olella, oli kokoontunut mettä. Tämä särki äkkiä sulut ja läksi mirtaamaan rinnettä alaspäin temmaten mukaansa useita ta- loja, jotka sattuimat tielle. Miimein saamutti mirta koulutalon, missä pa- rast'aikaa oli koolla lasta. Lapset maltasi kauhea pakokauhu, kun he nä- kimät meden mirtaaman amonaisista omista kouluhuoneisiin. Opettajat neu- moimat heitä nousemaan pöydille ja penkeille ja kahlasimat itse medessä, joka ulottui aina rintaan saakka, pe- lastaakseen lapsia. Vanhimmat heistä saatiin helposti pelastetuksi, mutta tu kalammassa asemassa olimat pienem mät. Kaikeksi onneksi sattui paikalle ioukko kaimostyömiehiä, jotka kantoimat lapset tuimille paikoille. Kaksi koulu tyttöä, toinen kuusi-, toinen kymmen- muotias, hukkuimat. Toisen ruumis tamattiiu usean sadan metrin päässä koulutalosta. Wesi mirtasi sellaisella nopeudella että se tempasi mukaansa suuria kal- lionlohkareita. Monta taloa tuhou- tui. Eräs nainen pienen tyttärensä kanssa sai surmansa. Eräältä mie- heltä, joka' kantoi lastaan käsimar- rella, tempasi mirta lapsen ja mei sen mukanaan. Monen sadan metrin matkan päässä saatiin se pelastetuksi, mutta henkiin ei sitä enää saatu herä- tetyksi. Aineellinen mahinko nousee useaan lataan puntaan. — Alfeina Kreikassa. Asema Kreikassa käy yhä monimutkaisemmaksi agraaririitaisuuksien takia, joita miime aikoina on puhjennut. Ateenaan ko koontuneet Thessalian talonpoikain edustajat omat asettaneet maliokunnan malmistamaan agraarilakiehdotusta. Tämän lakiehdotuksen mukaan tulisi Larissau piirissä jaettamaksi talonpoi- kain kesken 120 maatilaa ja Trikkalan ja Karditsan piirissä KO. Maatilojen lunastuksen tulisi tapahtua mähittäis- maksujen kautta, jotka maltion mirka- miehet kantamat ja antamat nykyisille tilojen omistajille. Puolueet eimät kuitenkaan tahdo puuttua asiaan kama- rin nykyisellä istuntokaudella, maan tahtomat sen lnkätä seuraamaan istun- tokauteen. Pääministeri on ilmoittanul thessalialaisten lähetystölle, että halli- tus ei moi näin laajaveräisessä muo- dossa auttaa talonpoikia. Thessaliasia on tämän johdosta toimeenpantu mas- talausekokouksia. Lähetettyjä kirjoituksia Nimimerkkiä «Kirkkomusiikin ystämä" käyttämä kynäilijä on Kaleman «ii.' nioon kyhännyt toista palstaa pitkän mielenpurkauksen sen johdosta, että „pari täkäläistä taiteilijaa" oli, kir- soittajan tietämän mukaan, saanut jyr- kän kiellon kirkkokonsertin pitoon Oulun tuomiokirkossa. Asia on ymärreltä- masti harmillinen niille, jotka olisimat suoneet, että tuomiokirkossamme olisi- mat taiteilijat saaneet laulaa ja soit- taa. «Kirkkomusiikin ystämä" ei kui- tenkaan ole jaksanut kohtaloonsa tyri- tuä, maan on rientänyt kiulkuaan pur- kamaan sanomalehden palstoilla. Wa