r-" N:o 4 (3) — 1910 KESKI-SUOMI Torstaina tammikuun 6 pm& titti. Ja trfö sitten tsaarilla oiisi oikeutta ottoa nvMvcmcmtajNseen keitä haluaa. Hemmoteltua -kansaa on Suomen kansa kun se »vastustaa niin viatonta toimen- pidotta kuin «nnisterinemvoSton «san- otto Suomen hallintoon ja lainsäädän töön. Ja kirjoittaja wäittelee sitden näitä pe- rusteita vastaan ja huomauttaa erikoi» sesti ministerineuwoStlm osanoton joh dosta Suomea lainsäädäntöön ja hallin- toon. että «e suinkaan ei ole niin wia- tonta laatua kuin «venäläiseltä taholta tahdotaan tehdä uskottavaksi, koska se syrjäyttää n- autonomiset oikeudet, joita Menäjän haallitsijat Suomelle oivat lwa- Venäjä.' ht,lli:s»jat Tuomelle owat wa- tuultan??t monin tupauksin. ja joihin nön iperustcella otvat luottaneet ja tur- tutuneet ja jcihin heillä on syytä luot- taa .ja viitota. Ajanpitkään ei ehkä tooiba estää Mnäläistä »tshinovntkaa" lo-siaiiaSsa turisemasta Suomen itse- hallinto"-»ikeutta, mutta sitä ttM)tystä ci .tsbinosvnikalle" ole ainakaan ann«t- :ava. ctm se saa uskotella maailmalle. <ttä tämä toimenpide, tämä kuristami nen, olisi muka hywä tajö Tuomelle, ja ciiä se c» olin sille lainkaan Ivahingol- lista. Tämän saman järjestelmän ^viatto- muutta' käytännössä kirjoittaja valaisee mainitsemalla useita esimorkkc^ä järjes- teeman käytäntöön sovelluttamijesta, niistä kyiynchtjistä, jotka ministerineu- tvoston mi^estä koskevat myöskin keisa- rikuiman etuja, kuten määrärahojen an- tamiset tcollisuuskouluja ja sairaaloita varten y.m. za kysyy lopuksi, yhtyen mos- korvalaiiekn pros. Kokoshkiniin: olisiko enää mitään Suomen kysymistä, joka ei koskisi Menäiän etuja, jos hänen esimer- kiksi tuom^nsc tapauksetkin sen tekevät. Suomalaiset waatiwat vain, että, jos Suomen oikeusperusteita tahdotaan muuttaa, se tehtäisiin perustuslain mu- laisessa järiestyksevsä Suomen oduskun- nan kautta, kivatko he fiirui »vaatimuk sessaan «väärässä? kysyy kirjoittaja. — SiiiistSvSishyS »valtio» rautateillS. Äskettäin piti erään hankolaisen toimi- nimen lähettää r.uriKc joukko tyhjiä astioit..,. jo,»a se oli ostanut rautatiehal lituksella «rään ulkomaalaisen toimini- men lastuun. Astioita laivaan lastat- taessa f ; ertäi;ti)imät kuitenkin työmichet suoritiamaö 'a työtä sovitusta palkasta, kun astioista, joissa oli ollut kiwihiili- tervaa, karoliinia ja muita samallaisia aineita nnelä lähti huomattatvasti niis sä olleita alkuperäisiä aineita, jonka nmoksi työmicklen vaatteet pahasti tah- laantuivat lastattaissa. Toiminimi, pi- täen aiiata tiukan omituisena, ryhtyi näistä 'MX: astiasta bkrcmaan jätteitä ja tHiiifi siten iiihcn merkilliseen kulovseen, että hän tl;ön suoritettuaan sai koko naista 32. sanoo kolm«kymmentäwiisi as tiaa hiukan Ulotettua, mutta siltä Tui» jenkin täysilclpolsta tavaraa, kertoo H:ö. tontiksi. Jungblutih on Myöskin tun nettu M^ixaamielisten aatklden kan nattajaksi. K.crikaalit owat tämän nimitlyksen, joldcsia suorastaan jo-n» tuneet suunnit:can, Jungbluth kun on i vapaamuuraria ja tlerikalifissa leh dissä ?eH>:etaan Belgian kanisaa wa- romaan tätä miestä, jonka Malta ja maikutus :iyt on nousemassa. Levottomuutta herättäviä huhuja Konstantinopolista. Konstantinopolista lennätetään „Berl. Tageblattille" että siellä on liikkunut huhuja kapinasta, johonka sotamiehet Skutarin kasarmissa olisi- Mat tehneet itsensä "syypäiffi. Toiselta puolen puhutaan kristittyjen ja muha- mettilaisten välisistä kahakoista. Tot Cehu ja tuottorshu. LViimeisdon tut kimusten mukaan tulee elatusrehun si- sAtää 1 r.y. kutakin 150 lkg kohti eläi- men elämästä painosta. Mutta, kuten tiedämme on munamalkuaisaineilla sangen lärleä tchtämä eläinruumiissa ja koska ainoastaan niistä munamval- kuaisaineista, joita rehussa löytyy, eläin moi tarmittaman munawakkuais- määrän saada, on »välttämätöntä, että elatusrchussa löytyy wähintäin ^e määrä, jonka eläinruumis wälttämät- lä tavmitsee. Sangen eriämiä anicTipt» teitä on ollut siitä, mikä «flsi tv äh m munamrlkuaisainemäärä, minkä eläi- men tulisi saada elatusrehussaan. Tanakassa tehtyjm kokeitten mukaan on tultu huomaamaan, e-ttä täihän asti pidetty Mähin munaMalkuaismäärä olisi aiman liian korkea. Käytännössä pidämme, äimiin »vielä wast'edes, tä tä sulamaa munawalkuaisainemäärää Kirjallisuutta ja taidetta. ta lienee kuitenkin ainoastaan eitä 65 gr kmakin 100 kg elÄvää painoa muutamille vatalioonille on annettu fohti, maikkapa se todellisuudessa saat- — AikalauSlrhtiä on ilmestynyt: S u oj e l u s ka sva t us .n:o 2. Si sällys: Muutamia havainnotta uMo- maa-ma»?alta kesällä 1908, kirj. M. Sy- dänhcimo. — Muarelan kasvatuslaitos (ö kuvaa), kirj Adolf von Bonsdorff.— Kasva tielautakuntia perustamaan l kirj. Hädän tuntija. — Lasten..vapaa kirja" Englannissa, kirj. I. H. Tunkelo. — Mitä olisi tehtävä suojoluskaAvatusolo- jcn tunnetuksi tekomiseksi? alust Kurkela. — Suojellusta kaipaavia. 1, kirj. I. W:o. 2. lkirzj. I. H. T. — Puu- tarhatyöstä joutilaille kaupunZilaispojil- le. — TuojoluckaZtvatuksen thö-alalta — Kasvattajille kirjallisuutta, litj. I. H. T. — Kiljevaihtoa. — Jlimoikiksia. 1 I Suoman Kristillinen Ra i t- tiuslehN n:c t. Sisällys: Tilaus- ^ ilmoitus. — Lukijakunnalle. — Merkki päiviä raiUiukalalla Tammikiuussa. — tähden, kirj. K. W. Hurmerin- >ta. — Hengellisestä raittiudesta sana- ! ncn. — Maamme «irsimäiset ehdottomat Viime kesänä vieraili lukuja jouk- raitiiusftuc.it. Hilda Hellman ija oversti to W :N 'i.ön duuman jäseniä Englan- K. O. Broady. — Suomen äideille. — nissa. 2en Ehdosta ort nyt aikeena Pikku havaintoja raittiusliikkeen a»u- En-glaiini» ^v.rlameniin jäsenten ta- ojoilta. — Uutisia. — Ilmoituksia, holla :?hdä luultalvasli ensi toukokuus- j Suomen Museo, 4 vihcko. Sisäl- sa tva^lamicreUu Pietariin, duumaa ^lys: Arbete af G. Haupt i Finland, af! terlvehl'mään. Tarpeellisiin alkuwal-^> F. — Äorjmiksista Käkisalmen Iin-, misleluihin ru jo richdylll) ja niisiä > »alla. kirj. Iul>ani Rinne. — Prediksto- ^ päättäen räl.nää tällä hetkellä siltä,^rna i Sjundcä. af K. K. Meinander.— - tuin a-kees'a tulisi toukokuussa tai ei -i ^cgrafnings?lalsen pä Klirkogärdsön vid ^ nakin tule lv- ci ii »vuoden aikana täysi to-!Porkala. as I. Re. — Ruuhilöytö. kirj muutamille pataljoonille on annettu täysiä patrooneja, sm johdosta että Stambulissa on löydetty jukisiuksia, loissa Maaditaan sulttaanin erottamis- ta Seurauksena oli että sotamiehet yöllä hudiksensa ammuskeliwat, josta siiten huhut syntyilvät. Ne le»vistwät sitäkin helpommin, koska sotamiesten ja muhamettilaisen asusamiston kes- kuudessa ylipäänsä on olltu hlflvin tiyi)= :1)mättömiä Lrislittyjen ottamiseen so- taiväkeen. Mutta „Vcrl. Tageblattin" kirjeen- Hrnhtaja lausuu kuitenkin l»puksi, että mielet jäll??n Avat kuohuksissa ja että monella laholla pelätään lewottomuuk- sia. sillä tNNtymärtömyys melkein?aik- k'alla ilmenneeieei' sekasortoon on hy- win suuri taa olla vieläkin pienemipi. Laatiessa rchusekoitw!sia esim. 350 kg painamille lehmille, tulee siis huomioon ottaa, et- tä rchun tulee muodostaa noin 2^, r.y. sekä että tässä rehu määrässä löytyy n. 230 gr munaMaVkuaisaineita (350 X G5 — 227, b gr). Kun tällä lailla lehmän elatusrehu on saatu määrätyksi, määrätään sen tuottorehu maidon Paljouden mukaan siten, että kulakin 3 ma i: ok iloa kohti tulee ljiflii refuu)fftffö, sisältäen sulamia muna!walkuaisai>:eita maitolitraa koh- ti lMähintään 37 gr. Maito^kilosisältää näet keskimäärin 37 gr munaZvalkuais- aineita ja esim. 10 kg maitoa motta- lvan liohimän rchussa tulisi niinmuo- doin löylyä vähintäin 370 gr muna- ^valkuaisaineita. Ääytännossä pide- tään kuitenkin tätä munaZvailkuaismi- nimiä Mähän 'korkeammalla eli 45 jo- pa 50 gr. 10 kg lvpsäwän ja 350 lg pai- nM'an lehmän elatus- ja tuottorchu Englannin parlamentin ja- seniä Helsinkiin. — Nhtcentörnläys merellä. — Toi nen laiwoista uponnut; 13 henkeä huk kunut. Lontoosta, tammik. 3 P:nä. AaMalla merellä Irlannin ja sisältää siis yhteensä 230 gr 4- 450 Englannin »välillä on kaksi englanti- laista bönrvlaiwaa törmännyt yhteen. Toinen laiwvista upposi, jolloin huk- kui 13 her.kca. (Äi 500 gr) — 630 gr sulamia muna ^valkuaisaineita ja rehuyMöissä, ela- tusröhu 2,zz -j- tuottorchu 3 ,z — 5,«z r. y. Rehnsekoituksia laatiessa olkoon siis ohjeena, että rehun tulee sisältää yh- den rehuWkön kutakin 150 kg eläiinen elävästä painosta sekä niinikään yh- d«n rehuyksikön jokaista 3 maitÄiloa tohti, jossa rehumääräsjä tulee löytyä G5 gr sulawia munawal!kuaisaineita lutakin 100 k, kohti elÄvästä painos- ta ja lvälhintäin 37 gr, mutta mie- luummin 45—50 gr ikutakin maitoki- 'io-a foihti. Sopivia rehuseiko il Uksia laatiessa äl- Mitä karjan taliviruokintaan tulee, ^ köön kchtettäkö Mia Yli 4 kg eli siis 7 - , . - . ^ ... ^ saatamme sanoa, että järkiperäisen 1 »• Hemiä annettakoon mähintäin 1». ^?rtce-saan tan^anmuka.ie-sa kuu- ^ >-a^>on sa upir e, a, \ j. 3- f ar .j r u oT 111 no n ensimmäinen pääehio 2, 5 <5, n kg. »raan ei juuri yli 5 6 kaunkal!atikicsiaan hie n luunnitel->M. — Kulttuur>hwtor,alli,.a tutki- . . . „ . Taloudellista. Talwiruottnta nalre- tassa. Hupsia. -19- kausikal^atikscsiaan Kie ii suunnitel masta Review as RevieMs" mii-^muksia w. »M, kirj. Juhani Rinne, me numerossaan lausuu lisäksi: ..Olisi Hi;a-'ä ics duuman Mieraat Moiiatsiin i.tuäskil' otlaa mastaan Hel- singissä. »r,sm on eräs Europail huo- mattaivimpia Pc.rlamenn>eja — ainca Parlamenin. joi-tn naisilla on oikeus clla jäienina" »Heli. ?anrmoin" Lmuoon kirjeen- nxnh'«i«. jr ka anasta kertoo, fehoittaa Euome^ia i!)f)bi<tiärt>affi sellaisiin toi- menfitcisun. rt ta rämä en^lnn:ilatiel- m»skolvalainen on, kirjeevsään Venäjältä. — Hytvää tarkottama ehdotus. Eräö tee runsain -n.i oin tämänkin tilaisuu den kalitta ii-ao>lemme. Tässä hyö dyssä Kköön myöskään mähäksi aavat- tako sitä oppia, minkä Tuomen kan- san edustajat Moiivat saada joutues- saan viikkokin lrcin hetkeksi tekemisiin maatlmaa jo!/awan eduskunnan jäsen^ t"n kanssa. ^jliku-iiutisig. ruokaa ja juomaa. Tällaisia ilmaisia kopekoiia ulisi oteitana mastaan ai noastaan kruunun ja hyiväntekemäi- sylisseurojen laitoksissa. Nä n ollen möisi anvunantaja olla varma siitä, e tei hänen antamansa avustusraha joudu viinakauppaan. on, e;rd kulin k>hmä ruokitaan sen ^ eli siis 2 r. y. Käytännöllisen mu- mukaan kuin se waatii ja tuotanno>l- tavuuden vuofiy olisi mikäli mahhol laan kormaa. 20 kg liMmälle leh- lisiä kaikille «lehmille määrättävä sa- imitte ci siis tule a »taa samaa rehu- n>a heina-, olki- ja ruumen määrä, määrää kuin 15—10 f.g lypsäville leh- joten n-s ainoastaan juurilkaÄvi ja mille ja eht'i)imt lehmä ei Svaadi sa- Mäkirehumaarä »vaihtelisi. Iuurfkas- anaa rehumäärää kuin esim. 12 kg:aa ^ejakin tulisi kuitenkin niin Paljon lnpsäivä lehmä j.n.e. nuljella joka talossa, ettei niitä lar- ' Kun Toelypftjillii olemme saanut vitsisi iilokaupalla joka lchurälle an- nähdä kunkin lehmän inaidontuotan- niskella, wa<ii'. enä ainakin joka ryh- non, inääräämine scn perusteella, mi- ^ a '^i lehniät sa simat saman mää- ten pal!jon kullekin lehmälle on rehua ™". Äuinka -pahon juurikasveja leh- aimeitaira. Zichujaon helpottamiseksi "iälle moi antaa on ollut riidanalainen ". «. Tanskalaiset ja ruotsalai- 30—40 kg Päivässä, saatamme sanoa, että paljon kuin on. Juu- ^thun. rirasmil o^vat karjan parhaita rehuja Tämä ryhmittelyn voimme t^hdä semtvuoisi niitä mikäli mahdollisia, esim. seuraamalla talvalla: >lulee kaytiaa elalusrchussakin ja tuoi- ! icrehussa öljytal^knjen kera. 1 nihmä 12—16 kg lyps. kcs>kil. 13, 5 fg 1 Wätirebu.ia käyietään meillä talon- aknen on mahdollisimman Hallpa. Kov» keaprosenttisissa kakuissa tm Lnma» waskuaisaine tMallisesti haKvempt. Llljykakuista pidämme monesta maapähkinä ja rapsikakkuja parhaim- pina. Erittäin sopiman mäkirehusekoi- tuksen saamme 50 lpros. kauranronheis- ta, 15 pros. rapsi- ja 35 pros. maapäh- kinäkakkuja sekoittamalla. Mahdolli» sesti wielä solpimammaksi tulisi se, jos puolet kauranrouheista vaihdettaisiin mehnänleseihin. 1 kg edellämainittua mäkirehusokoitusia sisältää noin 211 gr sulamaa munavaLkuaisainetta. Jos ylemPänä olemassa esimerkissä, kauranrouheitten sijaan käytettäisiin tätä Mäkirehusekoitusta, tarwittaisiin sitä noin l,? kg antamaan lehmälle ianvittama 353 gr munaMalkuaisai- netta. 1,7 kg ennen mainittua wäki- rehusekoitusta maksaa noin 29 p. eli siis lehmän koko rehumäärä 77 p. teh- dm noin 7., p. maitokilolle. Tämän ainoan esimerkin pitäisi Makin sel- mästi näyttää, eitä kauran yksinoma!» nen käyttäminen wäkirehuna kypsyleh- mille on mitä suurinta taloudellista tuhlausta. Ostorehua on siis käytettäZvä ja niinkuin edellisestä käynee selville etu päässä öljykakkuja ja niistä sellaisia, jotka omat munamakkuaisrikkaimpia. Paitisi ylläolcmaa mäkirehusekoitusta voidaan esimerkkinä mainita seuraa- mat: 25 pros. iauranrouheita, 25 pros. vchnäbeseitä, 15 lpros. rapsikakkuja ja 35 pros. maapähkinäkakkua, joka sekoi- tus sisältää noin 218 gr sulamaa mu- namalkuaisainetta kg kohti. 25 pros. läuranrouheita, 25 pros. leseitä, 25 pros. auringoirsiemenkakkuja ja 25 pros. maapählinÄaktuja — 215 gr muna- »oalkuaista kg kohti. Mitä rehusekoitukseen kokonaisuu- dessaan tulee, riippuu se tietysti talon rehumaroista mitä ostorehua käyttää tahdotaan y.m. seikoista, jaten emme lähdo mitään esimerkkiä antaa, maan toivomme että edellisestä pääpiirteet tään käy selville, miten M meneteltä- mä. Lopuksi tahdomme Mielä huomaut- taa, eitä tuottalvan karjantruokinnan tärkeimpiä maikutlimia on, että ruo- lkinta kautta koko Muoden on mahdolli- simman tasainen. Useiinmin lolppu- lvat juurikasmit kevättalvella eikä hei niäkään ole svkMä tarkoin punnittu, joten, kun huomataan niitten ivähene- Män, heinäannosta kemättavvella su- vistetaan. Lehmä laihtuu ja maito- määrä Mähenee äkkiä. Jos tämä nwi- t>on mÄieneminen olisi main jsatunnai- nen, niin siitä ei olisi paljon janotta- vaa, koska ilisätyllä Mäkirehuannoksella se pian korjautuisi, multa kokemus on näyttänyt, että «vähentynyttä maidon- antia on miltei mahdoton korjata, pu- humattakaan, että se tapahtuisi ilman taloudellisia tappiota. Erään skoonelaisen tarkastusyhdis- tyksen kokemuksista voimme »nainita. miten muuan lchmä, jonka maitoinää- rä poikimisen jälkeen oli 17 >kg tasaisen Muosirui>tinnan tuloksena antoi '5,204 ig mailoa, inutta pari muuta lehmää, joisia toinen lnpsi 19 kg, toinen 23 kg poijittua, antoivat Ivain 3,118 kg ja 4,017 kg vuodessa. Tasainen wuosiruokinta on siis ht>- vin tärkeä. Ämitännössäkin lienee suuremmitia maileuksitta toteutetta- Missä asianhaarain asettamat waati- mutset läsi.i suhteessa. 93. S. Multian WslWW V. 1910 E idetään yleisölle avoinna knnnal- stalossa joka kuukauden ensimmäi senä ja kolmantena arkilauantaina klo 10-12 a.p. Säästökorko on 5 °/o, lainauskorko 6 •/»• Pankin balutuksen jäsenenä, esimiehenä, varaesimiehenä ja rahastonhoitajana toimivat samat henkilöt kun kulu neena vuonnakin. Multialla jouluk. 31 p. 1909. Säastöpankio hallitus. 67 1-1 Kuulutus. Suuri irtaimen huutokauppa. Tiistaina tämän kuun 11 pai myydään julkisella huutokaupalla Saarijärven Kalmarin kylän Eero lan talossa, hevosia, lehmiä, rukiita, ohria, silppuja, maanviljelys- ja rii- hityskoneita, työ-ja ajokaluja, vaat teita, taloustavaroita ja kaikenlaista irtainta omaisuutta mitä talossa löytyy. Luotettaville huutajille myönnetään maksuaikaa sopimuk sen mukaan. Saarijärvellä 2 pnä tammikuuta 1910. Vihtori Ahola. Taavetti Eerola. Alaik&isten holhooja. Leski. 68 1—1 Kuulutus. Kivijärven kunnan lainsjyvästön maksamattomia rästiä vielä jyväs tään kannetaan perjantaina tammi kuun 14 pnä ja velkakirjat uudis tetaan lauvantaina saman kuun 15 päivänä kirkonkylän kansakoulun käsityöhuoneella, johon on johto kunnan myöskin saavuttava uudis tettujen velkakiijain tarkastusta ja hyväksymistä varten. Kivijärvellä joulukuun 30 p:nä 1909. K. Pasanen. 69 M. Poranen. i-i — Professori R. Faltin, merlki- mies Tuomcn musiikkielämässä, täytti eilen 75 ■n.uotM. — TenaattoriHuHut. Tulevana torfltio- loflraintoimUuSJunn-an päällikkönä mai nitsee e:,iö hubu tvaltiokonitc-rin johto- jtin valtioneuvos I. Höckcrtin. — „2u>jrf' ja luvaton afetbentuonti. „2at)jet" torcoa. että <?seidentuonti Suo meen on kenraali Seynin tultua Suo- men kenroalituvernöörikji heti saatu patjasktiiKsi, veikka Gerardin ja Böck- inannm aikinii kako juttua väitettiin lo- rukffi ja lojaalien suonialais-raukkain harjaamiseksi. Lehti toilvoo. ettei jutun tulkimusta toimitettaisi niinkuin Gerar- d>n ja Böckmannin aikana, ivaan niin cilä Tuomen asestautmniseen bimtaisiin tarwittaivaa valoa. — Tuuman natsionaliStiryhmän jäse niä aikoo duuman jouiluloinan aikana kay!»ä muuiamissa Suomen kauyunqeis- sn tutusniaksecn itse paikalla »väestön mielialaan — kertoo .Golos Mojdvi)". — Pi.Uarin—Wirpurin rataosalla, kertoo «Nov. Ä>remja", vartioivat ny- tnään sotila-?pa:rullit kaikkia sllto^ja. —■ Cn fiinolin tullut askeleita yhden mirh «n osaksi M vuotta tulee täim ävuonna ^'o>s:elje»ni Karl Rosenberg ybsin beitanee?, Kaakisten kaupungin postel- joanin t^htäivät. Kuir juossa ^lahdesta kat>ustaan^ tunnetuvsQ kaupungissa ny- kiisin on jz kolme puolentoista tilomet- rin mittainta katua poiÄikatuineen, tullee siinä virkatoimissa kävtlbävälsi pai* R.iUäin r>—7 lilsmetrin vaiheille, joista SO vuoden palvelusajalla tulee kilomet- rcis'ä puolisen mitzoonaa. Hra R. ei liene pitkällä palvelusajallaan nauttinut lainkaan wapaasäiwiä. Suup.K. Ulkomailta. Uutta ttmfca Belgian ho- wissa. 2 8—12 a 4—8 „ „ 4 1 —i 5 „ ehtineet llchmät 10 ,2 n 6 ,y n 3<o ii Crj rohuiliöäräii laskemistoMoisia, joita o»it täytaivirössä ollut, on rehun Idsfeminen >rehuy!isi>kön Perusteella sekä y?siilkertai«'. että helppo. Rehuyksi- töllä larkoitetaan sitä lukua, joka näyt- ■tää, 'paljonko ta rivi taan jotain muuta rchuainetia. jetta .sillä olisi yhtä suuri MvintoaMo -fuin 1 :fg sekaviljan rou- „ ... a . , _ ! heitä (bls>kdicid.sgrö>pe), jo>ka akkuaan uinolteiaan „Berl. Ta-^^ vertailun Perusteena. N.k. tar- : . >iastuskirjanvi:o komitean laatimien Ällnlitgas .ltberi 1:>en h«v.«ia ta- laskuperustieitten mukaan muoidostuu pahtuu ny.y^an mieliakiiiinittaivia ^ ^ (— rehuykstkkö) seuraavasti: ayoita. jc-rfa heiattaioat tangen suur= j ia huomicia maassa. Kuningas on j >kaura>nrouheita = 1 r.y. pöatttiiu::. eno; hän pysytä Miroissa ^, t> mallasiruja — 1 „ uinoatakaan ^.'cfoldin aikuijista >ho- \ 2 n <j.merif. mehlnänleseltä — 1 „ miherroista. kreivi T'Oultrömont. ^ ^Mäl. wchnänleseitä =1„ ylihomiiiiarialkka, ja Carton de Miart, ruskeita rehuMchnäjauh.— 1 „ intendentti ja rahastonhoitaja, oli- n kuori ma l t. puuMillasiemeii- vai kumpikin tv. f: n 27 pnä lätsiä is- > kat-kuja — 1 „ andionsstlla. Koko >httvivirka»uehis° * w rehuvehuäjachoja^ 1 tm aiotaan tonneeitpauna ..mtoreiv 0 , 7 „ pellavai"siemeirkat'kuia = 1 „ nus", lolia tulee o>!emaan myosfm 1 o 7 , ropisi kaikuja — 1 „ nMltioHirt.M merkiiyksensä. Kolme-l ^ auringontukailkaikuja ^ 1 kymmeniä muotia Nvat paroonlt Gos-^^ ^ sesamikakkuja 1 „ siner. j.'!sl..'. toinen on ollut Leo-poldin ^ kuohittuja puuvillasiemen- y?sitpissil'lesrii>ä ja toinen hänen si^ f.Qffu ,ja mililisianja intendenttinä, olleet hy- 0 , G „ inaapchkiuäkakkuja Ilmoitus. Korpilahden pappien saatavia ja kirkollismak uja kirkoll svuodelta poika isoloisin ivielä melkein yksino- maa-ir kauraa. Piciion munail^kuais- llTkan^etaan^vesip^oleisllta Mutanen pappilassa maanantaina tammikuun 10 pnä. Rutalahden ky lästä tiistaina 11 pnä loppuosa ve sipuolelta, pekä yhteinen rästi n k nn- to pidetään koko pitäjästä Niitty fin aivan liian kalliiksi. Tatoallinen rchumäärä, ui ikä talon-- poikaisoloissa käytetään lienee noin 6 kg heiniä ia A—5 Pg olkia. Jos otak summe että puuttuma muna>MalIkuais- määrä olisi aiiiicttcMa ikaurairrouheis- \ sen pappilansa 17 pnä tammikuuta, sa, tulisi kauianrouheiia lv lypsä- ^ mivkä jalestä sekä kirkollismaksut välle 350 kg pai naavalle lehmälle noin eitä pappien saatavat tulevat ulos- 4,7 kg. 6 ky apilasheinää ja 4 ?g kau- oton ksutt» perittäviksi, ranollia sijäliää n-äet -noin 322 gr su-! Kor ilabdella tammikuun 2 pnä lavia munavalkuaisaineita ja eroitus 19lO. Sevsrus Pukkala. i—i Kuulutus. Lauvantaina tulevan tammikuun 15 päivänä alkaen klo 12 päivällä pidetään Laukaan Kuntalassa vä liaikainen kuntakokou*, jossa: 1. Annetaan iausanto majatalo jen ttrjontahuutokaupoiqsa tehdyis tä tarjouksista ja päätetään niiden johdosta. 2. Päätetään Anton Tikkasen vai- vastalolle ottaa isesta tai muuten hä- n Ilo annettavasta vai vasa vusta. 3 Päätetään itsellisen lapsen Ida Minkkiseo lähettämisestä sil— mätauti^airaalaan. 4. Tarkastetaan maacviljelyalai- narahastojen tilit vuodelta 1909. Laukaassa 30 p. jouluk. 1909. Oli! Voutilainen. i—i ., 2 -„ apilasheinää — 2,5 „ timoieiheinää = :J, 0 „ niitlyhelnää — 3—4 kg. kuivatlua milhanta- rehua — 5 kg »clvaheinää — 4—G kg suviviljanolkia — vin hymisiä väleissä Belgian konjer- valiivis^en ja klerikaalisten lhollitus- li n kaiiö-a. ?ähän saakka oli oleteltu heidän olc.ivr.u ailrait mälttäiiiättömiä uudellekin kuninkaalle, he ovat tar- koin leivillä kuninkaan omaisuuden hallinnon >.a keko siwi>li>iviraston yksi- »viskohdisti. Mutta Albert 1 on lä-!^—g ^ <,l<mia ^«ruumenia män oletuksin ^ottanut Mäardfsi.! n _ 8 i^viijanolitia Vanhat ^rvohfnfilöt saamat, komeilla ritarimerkeillä ja ulkonaisilla kun- nianosoitaksilla marusrettuina, erota ja jättää paikkcttsa uusille miehille.^ Äreimi T'L.uliremontin seuraaja ei Zvielä ol.- nimitetty! ehdokkaana mainitaan eiupäässä kreimi Assc^he. ^ Tämän itucLcd, joka on jo kauan aikaa ^ ^ ^ kivnupiimää !.llut uude.r kuninkaan läheinen'ystä- \ laidunpäimä »vasiaa vä, mäit-tään oleman läpeensä Ma- paamielisen michen. Muita eri>koises- ti merkille painattaa on, että kunin kaan sota-asiain opettaja, kenraali Jungbluth, on nimitetty kenraaliaju- 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 10 kg polttaneita ja lanttuja — 1 12 -kg nauriita 10 kg vihantarchua 6—10 kg painorehua 15 kg naatteju 15—20 kg rankkia 8 kg kuorittua maitoa = 1 = 1 = 1 = 1 = 1 = 1 = 1 2—G 358 gr (680—322) löyilH 4, 7 f g lau- ran>rouheita. 15 p. mukaan kg tekee se 90 P. Laskien 'siihen .silien 6 kg hei- niä ä li P. sekä 4 >kg fa uran olki a ä'3 p. j tulee siiS llehmän reihumäärä maksa- ^ liiiaan 148 P. eli 14,« p. kilolta. Kun | siihlen loi elä on laÄettama karja nlhoi-! tajan paskat, eläimissä ja navettara-' kennuksessa tiiimi olcwa-n pääoman! «korko y.m. menot, niin »nlMnettänee etiä karja tuottaa — tappiota. i Maitohinnai korotetaan ja jhmise: loalittMat k i kiva n kalliita aikoja ja mahdottomia maitohintolja. Maan viljelijät tuskislÄcqvat ja luumimat, „ettei maaiiSviljÄys ka »nata imäikikiit kuu on niin iällisiä". Ja ettei se kan- nata. se ei suinkaan minun mielestäni näin ollen ole mitään merkillistä. Tus- tinpa löytyy yhtä ainoatakaan maata- loudm monista erikoishaaroista, jos sa todellisuudessa tehtäisiin niinkuin pitäisi. Olisin /lirclfein ^valmis sano maan, että tnaaiÄviljelyksemme olisi paljon paremmalla tolalla, jos kaikki fyöt ja tehtÄvät tehtäisiin aivan — ■päinvastoin kuin nyt. Tällainen epätaloudellinen ruokinta on kuitenkin kaikeksi onnetsi autella- missä jos maaMvHclijämme tulisivat käsitiämään ja ymmärtämäM muna- »valkuais rikkaamman ruokinnan mält- täinäliömMden. Ziehuaineista omat öljykakut muna- valtuaisritkaiimnat ne Tun sisäliämät 12—25—10 pros. sulatvaa munaval- kuaisainetta, kama Main 7—7, S Pros. Kuulutus. Lauvantaina tämän tammikuun 15 päivänä kello 1 i. p. pidetään Karstulan kunnantuvassa kunta kokous, jossa l:si. Esitetään torpp. Emil Stoltin kunnanverojen ulosmittauksesta Ka- vernöörin päätös. 2:si. Pöytäkirja kievarein huuto kaupoista esitetään. Karstulassa tsmmik. 1 p. 1910. Vihtori Tolppila. 70 1-1 72 Saarijärven Raittiuseuran ILTAMA pid«tUn Nuorisoseuran talolla 9 p. tammik. alkaen kello 6 illalla. OHJELMA: Lsulua, Puhe, Runo, Laulua Esitelaiä, Kertomus, : Näytelmä: .Suojelusenkeli", I 3 näytöksinen. | Sisäänpääsy: 6 ensiriviä 75 p. , muut 50 p, lapsilta 25 p. JOHTOKUNTA. m 1—1 R .., ... L h s , Iltaman Ryttylan tila Luhangsn Srdan- maan kylässä vuokrataan. Tilalle toimii Nyi ölän kylän nuoriso Purun voi elättnä G—9 lehmää, 2 hovosta talossa palor.iiskun hyväksi tam Hakkuuta ja Ajoa on Siatavana: Vesargin- Kiiitau- den—Asunnan asemien lähi töllä, sekä Keuruulla Puhjoidabd n ky- lesjä. 62 1-1 Lampuotitila vuokrataan. i?)frmoiiKM!i ei luonnollisesti ölfyMfu j jalkaan pidä täyttää, maan seko ii uksissa Kussakin tapaukjiessa tarmittaivaa ^muun MäkireHun kanssa. Ltjykakkuja r-ehunpatjoutta määrättäessä sekä rehu-1 csraessa ja valitessa on luoimollisesti sekoituksia laatiessa ja'aimne rehM. silmällä pidettämä että isaadaan hymiä ikäänkuin kahteen «Nihmään s.o. elatus-1 kakkuja ja sellaisia missä muncttvalku- j» lampaila. Lähempiä tietoji vuokraehdoista y. m. antaa allekirjoittanut. Lubarka 2 /i 1^10 OöOite: Eva Sofia lulla. Luhanka, Hakanen. i-i Kilpa-ajot mik. 16 pnä vaihtelevalla ohjelmal la alkaen klo 4 i .p. Sisäänpääsy 40 p. ja lspsilta 25 p. Lopuksi tasssiL TOIMIKUNTA. 65 1-1 VT* # i •• M *1 M Nnta naita. — Lontoossa pikkurahat" lopussa. t > u*- . ,, , ! Lontoossa ON liykyisin paljon helpompi pTIio H , P ' J a9n M^laiss^ura j ^ {aftinji fulta= ^ hopearahaa kun ?T'^- 12 - pn8 - Sl ' \mamui kupariraha. Monetkaup. aamuna klo"f Nurma"^C™ fj oa i. om ^.i«ntouoffi pakotetut pyt)> tamaan c»tajiett maksamaan tasaisella JOHTOKUNTA, rahalla, heillä kun ei ole rjittÄväSli