?4:o 10 — W!O. E AI KV. Keskiviikko-m Helmikuun 16 päiviini. elämän mahdottomuutta, katsoen eroa amioliitosta parhaimmaksi, mutta kiel tää, että rahakysymys olisi ollut hä- nelle muusta merkityksestä kuin että hän saamillaan rahoilla troift tulla Toimeen kimuloisena ollen. Tämä huo- mataan siitäkin, että mastaaja, joka kuitenkin omisti puolet omaisuudesta, on selittänyt tyytymänsä neljännekseen raikka Vähempäänkin. On koetettu uskotella, että mastaaja olisi pelännyt jäämänsä kokonaan ilman rahoja ja että tämä olisi ollut syynä murhan- yritykseen, mutta tuollainen selitys on kokonaan Luonnoton, sillä on muistet- tawa, että keskustelut amioliiton pur- kamisesta olimat jatkettawina ivastaa- jan Helsinkiin lähtiessä ja että on ai- iran luonnollista, että nämät keskus telut olisiivat vieneet lopulliseen sowi- rukseen sekä wielä, että mastaaja oli täydelleen luotettavalta taholta saanut kuulla omaisuuden hukkaamisen estä- miseStä. Kantaja on koettanut johtaa kaiken syyn eripuraisuuteen mastaajan niskoille. Samalla kantajan asiamies on syytellyt Vastaajaa kaikenlaisista rikoksista ja uhkauksista. Nämä uh- taukset kuitenkin kieltää mastaaja ja konstateeraa, ettei kantaja ole mies, joka itse uskaltaa esiintyä Vaimoa ivastaan oikeudessa, jotta siten woi- laisiin asioita selittää. Termonen lausuu, että mastaa- san huomautukset eimät olleet oikeutet- tuja, ei hänen puheessaan ollut poh- jaa eikä perää. Konstateeraukset en- nen todistajain esiintymistä eimät tule kysymykseenkään. Jhtä mähän asiaan maikuttaa, onko kantaja itse tai asia- miehen kautta esillä, sanoen, että kuka hymänsä ei sellaisen kohtelun jälkeen moi tulla oikeuteen. Kirkkoherran mie- lentila oli järkytetty. Mihdoin oli päästy niin pitkälle, että moitiin alkaa todistajain papin- kirjain lukeminen, jäämääminen ja Vannottaminen. Todistajia oli kaik- kiaan 33, joista yksi, rouma Hanna Ahlholm Gellimaarasta, ilmoitettiin »vastaajan todistajaksi. Niistä tehtiin jäälvimmstutus muurari Malista was- taan, syystä, että Johansson oli hä- neltä Varastanut Vaatteet. Dleinen syyttäjä huomautti, että hänkin on to- distajaksi kelpamva, kun syyte J:ia ivastaan ei ole täällä käsiteltämänä Varatuomari Procope huomautti, että poliisi E. Kuurekin olisi jäämi todis- tamaan, koska I. oli anastanut hä- neltä remolmerin, maikka tosin asian- omainen ilmoitti, ettei hän tahdo siitä edesmastausta, koska oli sen jo takai sin saanut. Päimällisen jälkeen astui ensimmäi- nen todistaja romahti Johan- n es B. Lagus, jättäen kirjallisen todistuksen, jossa m. m. toi esille seu- raamat seikat: Sanoi maaliskuussa 1908 tutustu- neensa Junneliukseen, näki pappilassa täydessään epäsopua. Rouma oli ma- littanut olemansa kuin manki. Olipa rouma soimannut miestään mieraitten- nn kuullen, kerran ruokapöydässäkin. Jtie romasti I. oli aina osoittanut ihmeteltämää malttia, ollen aina tasai nen. Todistajasta oli näyttänyt, että ero olisi paras. Kerrankin oli mastaaja sanonut ro- eastille, että kerran tulisi kahden pa pin kanssa kuulustelemaan miehensä huonoutta, mainiten että todistaja nuhtelisi kantajaa ja toimittaisi pap- pilasta pois moitittamia henkilöitä, peläten asumista pappilassa. Samalla kertaa aikoi hän tuoda Vaatimuksensa esille. Pian pitäisi romastin tulla, lillä pian tulisi tapahtumaan jotain kauheata. Todistaja sanoi kirkkoherra Jllä olleen ajatuksia, että jättäisi wir- tansa. Todistaja oli kysynyt kirkkoherra ^:ltä, josko hän oli lyönyt maimoaan, mutta I. oli mastannut main säi käyttäneensä häntä lyömällä nyrkkiään pöytään. Vastaaja sanoi, että todistaja oli puhunut siksi kantajalle, kun kantaja oli hoitanut niin huonosti papillisia tehtämiään, ettei kulkenut seurakun nassa pitämässä hartaushetkiä, eikä yleensä mitään Välittänyt papillisista lehtämistään, maikka olikin sielnnpai- men. Mastaaja sanoi todistajan todistuk sessaan mainitsemalla sanalla ..kau- deaa" tarkoittaneen lopettaa itsensä. Tämän jälteen puhui hän, koettaen parastaan, sanoen, että hän oli pitä- nnt päämääränään main miehensä ja toko seurakunnan parasta. Todist. Alma Westerlund: Oli käynyt usein pappilassa, mutta hänelle oltnn siellä epäysrämällisiä. Muuten romva oli ollut katkera mies tään kohtaan, moittien häntä, maikka ei todist. ollut kuullut, että mies hän- tä olisi moittinut. Kthra oli aina vuolustautunut liemästi mastaajan moitteita ivastaan. Mastaaja oli ma tamistakin asioista puhunut kemeästi: hän oli todistajasta tuntunut omitui- 'em-nalta tamallisia ihmisiä. Monta terraa oli ivastaaja puhunut amio- erosta, oli käynyt siitä puhumassa tuomarille ja piispallekin. Toisinaan oli kuitenkin pitänyt sellaista ikämänä. Oli ivalittanut todistajalle ei saamansa rahoja käytettämäkseen. Todistaja oli eräänkin kerran miime marrask. mat kustanut mastaajan kanssa Ouluun, jolloin mastaaja oli sanonut hänellä oleman main kaksikymmentä markkaa, mutta otaksui todistaja rahoja enem mänkin olleen, kun mastaaja matkusti toisessa luokassa ja oli kaupungissa varisen muorokauita. Oli tarjonnut hänelle rahaa, unitta ei se ollut rou- makle kelmannut. Oli tiedustellut to- distajalta, tiesikö, että kkhra olisi si- ioittanut rahoja meljensä nimeen jo- h onkin pankkiin. Samaa oli ennenkin kysynyt. Mastaaja oli todistajan miime ker- ran hänet nähtyään ollut ikämällä mielellä ja sanonut palaamansa mat- kaltaan masta helmit', keskimaiheilla. Aina kuitenkin kun tuli puhe amio- erosta, oli pitänyt sitä ikämänä. Todistaja kertoi, että oli huomannut mastaajan nti Nummelinin kanssa olleen aina hymissä mäleissä, mutta miime mieraisilla käynnillään neiti Nm kanssa todistajan luona, oli mastaaja kertonut erään sormuksen kadonneen, oli sanonut, että ..kummallinen ta- lo, jossa kaikki tulemat Varkaiksi ja epäilyksen alaisiksi". Todistajalle oli rouma kehunut Jo- Hanssonia parhaimmaksi ja käytännöt- lisimmäksi mieheksi. Todistaja sanoi Johanssonin aina olleen kohteliaan, koska hän oli „tosi-ruotsalainen". Tod. Lotty Nordberg. Oli samoin todistajalle mastaaja moittinut miestään ahneudesta ja huonosta koh- telusta, käyttäen usein hänestä sanaa ..prutalitet", kiittäen Johanssonia, tar- joten keraan häntä todistajan valme- lukseenkin, johon hänen miehensä oli sanonut, ettei sitä laiskaa metelystä tahdo. Oli udellut todistajalta, mitä hän tekisi, jos hänellä olisi samallainen mies kuin mastaajalla. Todist. oli sanonut, että olisi mukautunut hänen luonteensa mukaan. Puhuessaan Hel- sinki-matkastaan, oli sanonut tahto- mansa olla siellä Betaniassa joulua Viettämässä, koska kotona oli kylmää, eikä sitäpaitsi saanut tehdä joulumal- mistuksia mielensä mukaan. Todist. Karl Emil ja Elin Nordberg. Todistajat eimät tun- teneet Valmisteluja murhaan. Huo- manneet hekin eripuraisuutta amiopuo- lisoiden mälillä. Kirkkoherran sanoi- mat olleen hienotunteisen, rouman epä- hienon. Oli ollut puhetta amioerosta ja maimo oli Vaatinut 100,000 mk., jotamastoin mies olisi antanut 30,000. Näytti heidän mielestään, ettei rou- malla ollut muita intressejä kuin amioero ja 100,000 markkaa. Oli- wat huomauttaneet mastaajalle, että parempi on sopia 30,000 markasta kuin olla epäsomussa ja että moisihan mies kuolla ja rouma ei sitten saisi mitään. Kun todistaja oli kysynyt, antaisiko kkhra omaisuutensa pojalleen, sanoi hän sen sanoneen kylläkin ja että möisi sen antaa muuanne, josta todistaja käsitti, että hän tarkoitti lahjoittaa sen johonkin yleishyödylliseen tarkoitukseen. Olipa kerrankin lausunut hra Nord- bergille Vastaaja, että jos kkhra po- jälleen lahjoittaa enemmän kuin osansa olisi, ei poika kauan sen jälkeen eläisi. Rma N:lle oli sanonut mastaaja kerran Johanin kanssa pappilasta lähteneensä pakoon erästä poliisikuulustelua, joka koski siellä tapahtunutta Varkautta. Tähän päättyi lauantain kuulustelu, jonka kuluessa oli puheenjohtaja niin- kuin ainakin osoittanut tunnettua ja ihmeteltämää tyyneyttä, hermostumat- ta turhista. Toisinaan kuitenkin kun asiamiehet kiistelimät, sanoi hän tyynesti: ..jos eimät herrat rauhoitu, niin lopetan koko istunnon." Neljäs kärajäpäitvä. Mä jatkui oikeutta, eikä sen loppu- misesta aiman äkkiä ollut mielä cuna- kaan maanantaina erityistä toimoa, sillä todistajain kuulustelu oli masta alussa. Todist. rouma Nordberg täy densi Vielä todistustaan, kuitenkin pääasia pysyen samana. Mastaaja oli heidän kahdenkesken ollessaan, kun tuli puhe 30,000, josta todistaja ku- ten edellä, teki ehdotuksensa, sanonut: „da sinnas kanske soncn icke längre midare till", mastaaj. sanoessa tarkoit- tamansa kirkkoherran poikaa Artturia. Tämän jälkeen oli mastaaja antanut todistajalle joitakin kirjeitä luettamaksi. Maratuomari Procope sanoi, että silloinkun todistus kirjoitettiin, on sen täytynyt olla todistajalla tarkem min muistossa ja kun illalla tuli esille eroamaisuus on tänään esilletullut se- litys jälkeenpäin keksitty, jotta tultai- siin yhteen tulokseen, joten todistus selle ei moi armoa antaa. Marat. I. Termonen pani mas- talauseen mastaajan asiamiehen mäi- tettä mastaan. Tod. Nummelin että oli tullut pappilaan 1 p. marrask. seuranaiseksi ja että jo ensi päiminä huomasi epä- somun amiopuolisoiden kesken ja luu- li todistaja alussa syyn oleman kirk- koherrassa, mutta oli huomannut myö hemmin asian todellisen jeikan kun mastaaja oli usein mieraiden pappi- laan tullen kehoittanm todistajaa pu- humaan pahaa kirkkoherrasta, ja oli mastaaja kertonut mielellään halua- mansa amioeroa, maan kun tahtoi (50,000 mk. eikä kantaja lumannut kuin 40,000 mk. ei mastaaja siihen summaan tyytynyt ja oli mastaaja pelännyt että kantaja lahjoittaisi omai suuttaan sukulaisilleen ja että mastaaja aina malitti kantajan antaman aiman liian mähän talousrahoja. Että tod. kerran kuuli J:nia telefoonilla pyy- dettämän Karihaarasta pappilaan, jon- ne I. saapuikin iltajunalla ja oli tod. hakenut J:nin asemalta ja opastanut hänet erääseen niinttikamariin pappi- lassa ja Viipyi todistaja J:nin luona noin tunnin jutellen sanomalehdessä olleen kirjoituksen johdosta, jolloin »vastaaja oli jo nukkumassa sänkyka- märissä. Aamulla wei todistaja klo 7 kahmia J:lle niinttikamariin, jonne mastaaja oli noin 15 min. ennen tul lut kemeässä aarnupumussa ja tuli mastaaja pois minttikamarista noin 10 min. siellä oltuaan. Myöhemmin kutsutti mastaaja J:nin luo myös Luutan ja Strömmerin juttelemaan sanomalehtikirjoituksesta ja että koko tämä J:nin pappilassa käynti pidet- tiin kirkkoherralta salassa ja että mast. oli kertonut J:nin joutuneen pois pap- pilasta ilmsn syytä ja oli tod. itsekin huomannut J:nin olleen hymin kohte- liaan ja palmelemaisen kuten mast. oli tätä kehunut, että tod. tultuann irtisanotuksi pappilasta, kirjoitti mas taajan kehoituksesta näin kuuluman postikortin J:lle: Nyt saamme antaa kättä toisillemme, sillä minäkin olen tullut poisajetuksi pappilasta siksi kun en rumennut kantamaan juoruja kirk- koherralle. Minä itse en tästä Välitä, waan pruustinnallehan se on ikämää, ja oli tod. erään toisen kerran kerto- nut J:nin olleen pappilassa ja illalla nähnyt 2 marjoa liikkuman eräässä malaistussa huoneessa, joita armeli J:ksi ja Vastaajaksi. Todistaja Mariana Tikkala piti Johanssonia relmottomana, mutta rouma tietysti erinomaisena, olipa käynyt todistajan päällekin, kun tämä uskalsi puhua J:n juoppoudesta. Mas- taaja sanoi Marianan itsensä käyneen J:n kimppuun. Sitten kertoi todist. erään nametassa tapahtuneen kahakan J:n ja hänen mälillään, johon rouma oli tullut mäliin. Ei ollut kuullut ampumista, mutta kun kuuli sen ta- pahtuneen, aatteli sen heti J:n syyksi. Todist. Miina Tikkanen sanoi rouman ja J:in mälit olleen hymät ja että rouma ei ollut uskonut, että I. joisi. I. oli kannellut roumalle to- distajasta. Kirkkoherrasta oli rouma sanonut, kun todistaja kehoitti rouman olemaan hänelle hymän: „Ei niin huo- nolle miehelle woi olla hyivä". Rou- malle ei sanonut missään kotiaska- reissä kelmanneensa amuksi muun kuin Johanin. Tästä syystä syntyi todis- tajassa epäilyksiä. Todistaja sanoi palmelleensa pappilassa yhteensä 25 muotta, eikä sanonut missään moista elämää lamanneensa. Kertoi erään rouman ja Johanssonin Välejä pal- jastaivan tapauksen. Johansson oli kerran tullut Haapa- rannalta hoiperrellen pappilaan jakun todistaja oli mennyt, käynyt sisähuo- neisiin. Kun todistaja meni kysymään roumalta, mitä illalliseksi laitettiin, ta- pasi hän I:n ja rouman seisoman mie- rashuoneen pimeässä käytämässä ai- man lähellä toisiaan J:n ollessa niin hutikassa, että tuskin pysyi seisomassa omea mastaan, silloin oli rouma hv- pännyt, nähtämästi hämmentyneenä siivulle, karjaisten: „ei mitään". (Jatk.i — Iltaman toimit Oulujoen Laa- nilan koulussa työskennellyt ompelu- seura Oulunsuun Pirtillä ensi sunnun- taina klo 5 ip. köyhien kansakoulunop- pilasten hymäksi. Ohjelmaan kuuluu esitelmä, kuorolaulua, runoja ja ku- maelmia. Pääsymaksy 75 p. istuma- ja 50 p. seisomatiloille. Hymään tar- koitukseen nähden kehoitamme yleisöä tilaisuuteen menemään. — Iltaman koulukeittiön hymäksi toimeenpanimai kansakoululapset miime sunnuntaina Rantsilan Nuorisoseuran talolla. Ohjelmassa oli pari muorokeskus- telua, laulua, lausuntoa ja kumaelma. Täysi tunnustus on annettama tälle lapsien hymää tarkoittamalle puuhalle. Jos se olisi moinut kääntää niin pal- jon Vanhempien huomiota tähän tar* keään asiaan, että he ryhtyisimät sen hymäksi työskentelemään, olisi lapsien tarkoitus täysin saamutettu ja hyöty suurempi kuin ne muutamat markat, jotka he iltamassaan saimat. Paha ilma lienee Vaikuttanut, että mäkeä oli iltamaan saapunut Vähänlaisesti. — Romaniemen käräjillä on sakotettu seuraamia henkilöitä: Torp- pari Aleksander Lintulaa, Romaniemen pitäjän Jaatilan kylästä, lumattomas- ta lohen tuohustamisesta 30 mrk. ja ja tuohustetun lohen myynnistä 30 mk. eli yhteensä 00 mk. Työmies Jal- mar Malsrid Ahoa Orimeden pitä- jäästä, juopumuksesta 20 mk. rähi- nästä 20 mk., Virkatoimessa oleman poliisin Vastustamisesta 50 mk. eli yhteensä 90 mk. Työmies Niilo Kor- hosta voissa olosta Vastaajana 175 mk. salkoon ja 300 mkn uhalla tule- maan ensi käräjiin. Robert Hietasta Sodankylästä lumattomasta miinankn- letuksesta 10 mk. Työmies Matt: Rii- kosta Piippolan pitäjäästä poissa olos- ta Vastaajana 275 mk. ja tulemaan 400 mkan sakon uhalla ensi käräjiin. Työmies Erkki Linnaa eli Termapu- ro a Saarijär.oen pitäjäästä poissa olosta Vastaajana 275 mk. sekä tule- maan ensi käräjiin 400 mkan sakon uhalla. Työmies Antti Rossia eli Uusi- taloa Limingan pitäjäästä poissa olos- ta mustaajana 100 mk. ja tulemaan ensi käräjin 150 nikan sakon uhalla. Työmies Heitti Juhonpoika Liuhaa Sodankylästä samoin 150 mk. Mikko Leskelää samoin 50 mk. ja tulemaan ensi käcäjiin 100 mkan sakon uhalla. Augusti Huttusta samoin 50 mk. sekä tulemaan 100 mkan uhalla ensi kärä- jiin. Työmies Emil Markuksenpoika Mehkalahtea Haapameden pitäjästä luwattomasta miinanmyynnistä 75 mkan sakkoon ja kormaamaan liikkees- tä meroa Romaniemen kunnalle 20 mk. Muuan heivoskauppajuttu käsiteltiin t. k. 10 p:nä. Räätäli Juho Moila- nen Roivaniemen pitäjän Korkalan ky- lästä oli myönyt hemosen miime lo kakuussa torppari Juho Nissiselle Ou- nasjoen kylästä 600 markasta. He- mosen piti olla kaikin puolin kelmolli- sen ja hymäntapaisen. Mutta kun ostaja otti kuorman ja lähti Viemään 7.VV.'-* •, '■ \.-ä Koe Il •&* S / H f:' ^ m □ □ O □ m fXI JKVV A* \4 m b Kainiiftia 12 Kana. Tuomaskuonaa ig > Fosfonhappoa. Kalisuolaa 37 11 Kalia sekä Luujauhoja. myövät LUNDBERG & K:NI O.-Y. Varastoon on uudelleen saapunut TÄHTI" Separaattori N:o O, kuorii 40 litraa. TÄHTI" „ N:o I, „ 125 K" 99 99 99 Parhaiksi tunnetut. Hoito yksinkertai nen ja hinta kaikkia muita halvempi. LUNDBERG & K:NI 0.-Y, RAUTAKAUPPA, OULUSSA. b.; mrm . -, .... i) «n M>>. 4M uymnMj »-"W!W^im m o □ o B n if, r: mu"! , S" ' • O □ sitä Kittilään, niin hemonen ei rumen- nutkaan Vetämään, jonka muoksi Nis- sinen seuraamana päimänä tarjosi Moilaselle hemosta takaisin. Kun Moi- lanen ei sitä rumennut ottamaan, Haas- tatti Nissinen Moilasen käräjiin petok- sesta ja maati hemoskaupan purka- mistä. Oikeus ei moinut Vastaajaa petoksesta tuomita, kun ei kantaja woi- nut näyttää, että mastaaja olisi tien- nyt hemosen tamat, mutta hemoskaup- pa muuten purettiin ja tuomittiin mas- taaja kantajalle maksamaan takaisin hemosen hinta ja sitäpaitsi mastaaja melmoitettiin kormaamaan 275 mklla kantajan kulut asiassa. — Roivaniemen Osuuskaupan tvarsinainen yleinen kokous pi- dettiin Osuuskaupan talossa t. k. > p:nä. Kokous alkoi klo 11 päimällä. Amauspuheen piti opettaja E. Muo- rio. Puheessa sanottiin oleman risti- riitoja hallinnon esimiehen ja muiden jäsenten mälillä sekä esimiehen ja kau- panhoitajan jälillä, mitkä puhujan mu- kaan olimat aiheutuneet siitä, että pu- huja oli omin lupineen ostanut suu- remman tamaramäärän eräästä kon- kurssipesästä, johon kuului kaikellaista rihkama- y. m. tamaroita, m. m. Hu- min kalliita ja hienoja lamppuja, pos- liinitamaroita, kristallipikaria ja juo- malasia, nisujauhoja, kalossia yli 1000 mk. armosta, kukkapurkkia „kaikki erit- täin hienoja". Näitä ei hallinto ollut ottanut mastaan. lTaivarat oli lähe- tetty jälkuvaatimuksella joten niitä en ole tilaisuudessa armostelemaan laatuunsa nähden.) Puhuja toimoi ja Vakuutti, että jos osuuskunta päättää ottaa ta- marat ivastaan, ne tuottamat satoja markkoja puhdasta Voittoa. Julisti kokouksen arvatuksi ja pyysi ensiksi esil- le tätä tamaran tarjonta asiaa. Pu- heenjohtajaksi malittiin maanm. Kalle Maunu ja kirjuriksi maanm. Janne Koimuranta. Ensin otettiin esille kaupanhoitajan palkkausasia, se kun oli lnkätty edelli- sestä kokouksesta. Palkka kuitenkin pää- lettiin pitää ennallaan. Sitten olisi pitänyt kokoukselle esit- tää kertomus kaupan toiminnasta, maan sitä ei esimies ollut malmista- nut, mutta lupasi hän suullisesti ker- toa kaupan toiminnasta, jota muut halliiinon jäsenet mastustimat. Esimie- hen esittämä selostus sisälsi maan syy- töksiä toinen toistaan häikäilemättö- mämpiä kaupanhoitajaa kohtaan asioiS- ta, jotka kuulumat hallinnon ja kau panhoitajan Välisiin asioihin eikä ylei selle kokoukselle. Hallinnon jäsenten puo- lelta selostettiin asiaa ja sanottiin, että kyllä aikanaan selmiää, miten paljon syytöksissä on perää. Kehotettiiil jäse- niä olemaan levollisia eikä herättä mään epäluulola ennen aikojaan, op. Muorion syytöksillä kun oli ainoana karkotuksena saada kaupanhoitaja eroon keinoilla millä hymänsä. Sanottiin op. Muorion sanoneen hallinnon kokouk- selle ja kaupanhoitajalle, että hän tuo kaikki huomionsa yksistään osuuskun- nan kokouksessa esiin, kun hallinto ja kaupanhoitaja olimat pyytäneet näiden mäliset asiat tuomaan esiin hallinnon kokouksessa, mutta sitä hän ei ollut tehnyt. Oli muutoin lumannut „riite- lemisen" ja kaikki semmoiset jättää sik- seen, jos kysyniyksessä ole^oat ta:varat otetaan mastaan' Kaupanhoitajan seloustuksen mukaan oli kauppa hymällä pohjalla, pienet »varastot y. m. s. Raha-asiatkaan ei- mät olleet huonot. Moittoa oli tuot' tanut kauppa yli 1400 mkkaa. On siis hymiä toimeita kaupan suhteen. Hallinnolle päätettiin maksaa patk- kiota 2 mk. 50 p. kokouskerralta sekä esimiehelle sen lisäksi muista töistä kaikkiaan 100 mk. Vuodelta. Hallin- toon Vallittiin I. P. Ilipukki uudel- leen sesä op. Muorion tilalle maanm. K. F. Maunu. Tilintarkastajiksi walit- tiin S. O. Keskuskunta ja herra E. A. Tuisku, sekä ivaramiehiksi herrat A. Skog ja P. A. Kauri. Hallinnon esimies Muorio sanoi ko- kouksessa m. m. että hän ei voi toimia osuuskunnassa, kun se ei ole rehellinen. mikä päätettiin merkitä pöytäkirjaan. Myöhemmin taas selitti op. Muorio, ettei hän sentään tarkota, että hallin- to ja osuuskunta omat epärehellisiä. Opettaja Muorio tuli eroamaan heti paikalla osuuskunnan hallinnosta ja hänen tilalleen Valittiin maanm. K. F. Maunu, heti toimeen astumaksi. Muorion oloaikaa olisi mielä piisan- nut toukokuun 15 päimään asti. Pöytäkirjan tarkastajiksi Valittiin maanm. I. A. Mitikka ja Pekka Ali- kunnari. Jäsenistön puolelta lausuttiin toi- momuksena, että osuuskunnan jäsenet yhä innskkaammin seuraisimat kaupan toimintaa jä että olkoon tämä wäli- näytös maan sytykkeenä asian eteen yhä Voimakkaammin ponnistelemaan. Syytökset, jotka tehdään pahassa tarkoituksessa, raukeemat itsestään tyh- jiin. Tunnettuahan on, että joka toi- selle kuoppaa kaimaa, hän itse siihen luistaa ja tuo sananlasku se näkyi pi- tämän paikkansa tässäkin asiassa. Kokouksessa oli hymin paljon osuus- kunnan jäseniä saapumilla. Osuuskaupan jäsen. — Arpajaisia puuhataan Haapa- medellä parastaikaa Keski-Pohjanmaan Kansanopiston talorahaston hymäksi. Ne toimeenpannaan tuleman huhtikuun 3 p:nä Haapameden talolla. Moittoja on malmistettu jo kokolailla: erityinen ompeluseura on koolla kerran Viikossa sitä marten kantauovistolla. Useita kal- lisarivoisia päämoittoja on myös tie- dossa. Keräyslistat ja ennakkoarpakirjat on näinä päiminä lemitetty yleisölle. Toi- mottaivaa on, että jokainen kansanma- listuksen ja kansannuorison parasta katsoma henkilö tekee moitamansa mah- dollisimman hymän tuloksen saamutta- miseksi. Arpajaisten tarkoitus onkin suurta kannatusta ansaitsema. Jo pi- temmän aikaa on Haapamedellä tuu- mailtu kansanopistotalon laajentamista, sillä nykyinen on peräti ahdas ja tar- koitukseensa riittmnätön. Mähänkin suu- remman oppilasmäärän sattuessa ei se mitenkään mastaa tarkoitustaan. Esim. taksi tarmittamaa käsityöhuonetta on täytynyt muokrata naapuritaloista ja samaten ei oppilasasuntoja ole opis- tolla ollenkaan. Maltioapua kyllä moi- daan rakennuksiin saada, mutta ei lä- heskään koko tarmittamaa summaa. Aleisön apuun, kansan karttuisaan kä- teen täytyy siis turmautua. Miriätä tointa siis maan, ja pian on Haapameden ränsistynyt kansan- opistotalo laajenema ja tulema tarkoi- tustaan Vastaamaksi. Marsinkin on nyt opiston entisillä oppilailla ja muilla opiston ystämillä tilaisuus näyttää työssä, minkä wer- ran Valistusharrastusta heihin on opis- to sytyttänyt. — Kilpa-ajot Haapawedellä. Henios-urheilu ja myöskin hemosrodun jalostamisharrastus on Haapamedellä ollut kauroan aikaa aiivan laiiiauksissa. Ei ole Välitetty mallikelpoisen siitos- oriin hankkimisesta paikkakunnalle, mie lä Vähemmin on huomiota kiinnitetty hemostemme knlknnopeuteeu. Kilpa-ajo- ja ei ole toimeenpantu 6 muoteen. Tä- nä talmena herätttimät muuta»nat asiaa harrastamat kysymyksen kilpa-ajoista, joka saikin yleistä kannatusta paikka- kuntalaisilta. Myöskin paikkakunnan herrasmäki innostui asiaan ja pani etupäässä keskuudessaan toimeen ra- hankeräyksen. Siten saaduilla rahoilla ostettiin 100 mkan hintainen hopea- „törppö" kiertopalkinnoksi Haapame- teen rajoittumien kuntien kesken. „Tör- pöstä" joka muosi kilpaillaan Haapa- medellä. T. k. 10 päimänä toimitetuissa kil- pa-ajoissa, joihin osanottajia oli 20 hemosta, jakaantui palkinnot seuraa- masti: Vanhempain hemosten sar jassa: 1 palk. 30 mk. ja kunniakirjan sai Jaakko Kontion Dlimieskasta tamma „Nella", enn. 3» min. 4S sek. 2 palk. CZSSSSQBai kirjoittanut Mikko Ilkka on erin- omainen opas kanatarhan omistajalle. Se maksaa ainoastaan I mk. 25 p. ja on sen kustantaja Kustannusosakeyhtiö O t a w a. Ulkomailta oStamme nyt muosittain kananmunia yli 2 miljoonalla mar kalla. Jos kaikki kananhoitajat osta- simat tämän mainion kirjan, woisiwat he itse helposti ansaita nuo Aksi m\mm mkkaa! S3^B9SSZ3£S Suomen painijat! Joko Teillä on teos: Carl Allen, Käsikirja painissa ja atletlikassa Runsaasti kuvitettu, hinta 5: 75. Se ei ainoastaan Suomessa ole saanut hyviä arvosteluja vaan myöskin ulko mailla ja lienee parhaita teoksia alal laan maailman kirjallisuudessa. Saadaan kaikista kirjakaupoista. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. M. Oramaisen Pulkkilasta ori „Ar- ivo", 3 min. 55 sek. 3 palk. Mille Säilyn Zlimieskasta ori „Juppe", 3 min. 55 sek. 4 palk. Juho Kanqas- ahon Haapamedeltä ori ..Anttila", 4 min. 5 palk. A. Laukan Pulkkilasta tamma ..Toimo". 4 min. 4 l ,'-2 sek. O palk. Maltu Mehkalahden Haapajär- Veltä ori ..Pilkku" 4 min. 5 sek. 7 palk. I. ?s- Lanton Pulkkilasta ori ..Pamauksen poika", 4 min. 0 1 /•_» set". Mielä saimat kunniakirjoja A. Raino jen Haapamedeltä ..Mörkö", 4 min. 11 1 .2 sek., Janne Eamimäen Haapa- järmeltä ..Mirma" 4 min. 12 sek. ia Pasi Jääskeläisen Haapamedeltä..Hii- enlintu" 4 min. 23 ' sek. u o r e in p i e n s a r j a s s a: 1 palk. 15 mk. Antti Milppolan Haapajäriveltä tamma ..Huima", enn. 2 min. Il» sek., A. Syrjälän Niioa- lasta tamma ..Leena" 2 min. 1.^ ' ; sek., Jy. M. Rahkoliinin Dlimieskasta tamma ..Mirma" 2 min. 33 sek. ja Konsta Kuokkasen Haapamedeltä tam- ma ..Leimu" 2 min. 20 sek. Pokaali-ajossa saamutti parhaimman ennätyksen I. Kontion Nlimieskasta tamma ..Nella" 3 min. 50 sek., joien ..törppö" joutuu Vuodeksi hänen hai- tuunsa. Radan pituus oli 1000 metriä, joka oli ivanhempieu heiuosten juostaVa kahteen kertaan. Nuoremmat juoksimat ainoastaan yhden kerran. Palkintotuomareina toimimat eläin- lääkäri Kunnas puheenjohtajana sekä maanmiljelijät I. Mahe, A. Jussila, R. Huikari ja P. Törn^mist Haapa- medeltä sekä A. Raitala )!imalasta. ja A. Niemi Pulkkilasta. Ajojen päätyttyä kokoonnuttiin Kan- sanopistoile yliteisille päimällisille, jo hon emäntäkouluu oppilaat olimat he- mosmiehille taittaneet oikein muhkean aterian. — Oterman maamiesseuran kokous pidettiin Holapan talossa t. k. O p. Siinä oli käsiteltämänä seu- raamia asioita: Myönnettiin täydellinen tilimapaus johtokunnalle ja rahastonhoitajalle. Ennenlmin päätettyjen kilpailujen lisäksi päätettiin panna toimeen koe- lypsy- ja metsänhoitokilpailu. Nhteisostoja päätettiin pauna toi meen nyt samoin kuin miime muonna- kin Kajaanin maanmilj. seuran mäli- tyksellä. Seuran luottohenkilöksi yh- teisostoja tekemään malittiin Heikki Virkkunen. Hymäksyttiin Kajaanin maanmilj. seuran lähettämät mallisäännöt Oter- man maamiesseuran eläinrohtolalle.