'«JW Tiistaina 7 p. Kesäkuuta KARIALATAR — •>.» J - — -— N:o 62 — 1910 Keskinäinen - Vakuutuslaitos SAMPO Palo-, Tapaturma-, Meri-, Lasi- ja Murtovarkaus vakuutuksia. Pääasioimist» Joensuussa Ä. DANIELSON. Os.: Suomen Yhdys-Pankki. (K. S.lkj >/ P. Kainulaisen huonekalu- ja Joensuun keinu tuoli-liike Joensuussa Puh. 66. Myytävänä Ruumiinarkkuja sekä nyt tul leita erittäin somia ruumiin- pukuja, aivan halpahintaisiakin P. Kainulainen, Joensuussa - Puh. 66. Lieksassa m y y p i samoja ruumisarkkuja ja pukuja Liek san aseman luona A. Saarelainen. Huom.! Hinnat halvat. Puh. 35 Kp. %n kokous kaupungin kokoushuoneella tors taina t. k. 9 p:nä klo 8 j. pp., jossa valitaan edustajia Mikke liin ja Viipuriin, keskustellaan kauppa - apulaisten iltakoulun alottamisesta ensi syksynä sekä muista tärkeistä asioista. Jokai sen jäsenen pitäisi saapua vält- tämättömästi kokoukseen. Esimies. Smk. 6: Kannastavedettävän hyräkäyn- tisen miehen ankkuritaskukellon myy ja lähettää 6 markalla Kelloseppä J. E. JUVENIUS, Tampereella. Huom.! Suuri kuvallinen hin taluettelo kelloista, kultasormuk sista, kellonosista y. m. y. m. lä hetetään ilmaiseksi, asiamieheksj ryhtyville. (H. 806) Joensuu—Savonlinna. Ajanmukainen, nopeakulkuinen, mat kustajille mukavaksi sisustettu HöjTylalra )) LIPERI" Kapteeni A. Nukari, ▼Siittää liikettä Joensuun ja MavonUnnan välillä, ottaen mokaansa matkastavaisia ja r»h- «i tavaroita. Lähtöajat Joemnngt* Savonlinnaan Maanantaina, Keskiviikkona ja Perjan taina kello l /aii j. pp. Savoollnnasta Joensuuhan Ttfstalna, Torstaina ja LaaTantaina kello 1 piiTtlli. Joensuusta Ristlnpohjaan Laavantuna kello 11 illalla. Säfcfcivalo laivalla. Lähempiä tietoja antaa kapteeni lai valla ja Olli Pitko Joensuussa. Liperin Höyryvenhe-Osaus- kir.ta r. 1. illansuu, Savonlinna, Lappeenranta ja Wllpuri. XatknstsjahSyrjUiTH »ILMARI tt Kapteeni A. A a t o 1 a. kulk ee tknft kesinä JOENSUUN ja W1J PURIN Vilillä, poiketen Raäkky- U&n, Vuokalaan, Enonkoskelle, Ora viin, Savonlinnaan, Puumalaan ja Lap peenrantaan; mukaansa ottaen mat kustavaisia ja rahtitavaraa. Laiva lÄhtee: Etelään: Joensuusta joka tiistaina klo 5 aamua. Savonlinnatta joka tiistaina ei ennen klo 7 Ut. Lappeenrannasta joka keskiviikko klo • aamus. Pohjoiseen: Wiipurista joka laavantaina klo 1 /ai aamua. Lappeenrannasta joka laavantaina heti Dtiyanan tultua. Savonlinnasta joka sunnuntaina klo 6 aamusella. Likampiä tietoja antavat herrat: Petter Parviainen & C:o Joensuussa. Otto Kaisla, E. Manner, Savonlinnaa. Viipuria»* [ Joansuu, Savonlinna, Lappeenranta, Wilpuri ja Pietari. Nopeakolkoinen Höyrylaiva „SAKP0" Kapteeni K. T. Hägglund, kalkee t £nä kesinä Joensuun ja Pie tarin välillä, poiketen paitsi ylempänä mainituissa paikoissa, myöskin Vuoka laan, Enonkoskelle, Oraviin, Puuma laan ja Koivistolle, mukaansa ottaen Matkustavaisia ja rahtitavaraa. Laiva lfihtee: Etelään: Jaellutta joka Tiistaina klo 10 iltaa. SaveallaiasU joka Keskiviikko a a klo 12 päiv. LtppeettMKMU joka Torstaina kello V*5 aamus. Vilpuilta r H Utas. Fohjciseen: Pietaritta joka Lauvantaina k! j 4 ilta?. Tilpuista joka Sannuntaina klo Vi 4 aam. Lappeeiruasfta joka Sunnuntaina heti u tajun an tultua. SavtUiliaata joka >faaoautaina kello 6 aam. lähempiä tietoja antavat herrat: Petter Parviainen & C:o Joensuussa. Manner & Kurki Hj. HSckert Wni'Uni.-.a. Sitontcu kysy mys dnumassa ciillh. Toukok. 3 p. Tk. 3 . ulotettiin Suomen kysy myksen käsittely maltakunnan duu- massa. Hallituksen aitiossa istui- nmt pääministeri Stolypin, raha ministeri Kokowtsew, oikeusminis teri Stseglomitom, maltakunnan kontiollööri Haritonom ja Suomen kenraalikumernööri Seyn. Puhetta johti Gutshkom. Suomen kysymyksestä teki laa- jalti selrvää maliokunnan esittelijä kreimi Bennigsen, puoltaen Suo- men oikeuksien tuhoamista. Tä- män jälkeen piti loistaman M heen Suomen puolesta perustus- laillisen puolueen johtaja Milju- koro. Lokakuun rhhmän tuhoaman kannan esitti von Anrep. Sosia- listien puolesta esiintyi Gegetskori puolustaen Suomen asiaa. Oikeis- tolainen Samyslomski piti sitten mihaisen puheensa. Wielä von Anrep selmitteli lokakuun ryhmän kantaa. Lopullisessa äänestyksessä pää- tettiin sitten Suomen kysy mys käsitellä duumassa kiireellisenä 186 äänellä 120 mastaan. ..Kadetti" Miljukomin puhe. Miljukom katsoi kysymystä en- nakolta päätetyksi, mutta ilmoit- taa että oppositioni ottaa osaa keskusteluun, jotta asia tulisi kai- kin puolin selmitetyksi. Puhuja pysähtyi ensin selmittämään kysy- myksen juridista puolta sekä sen maltakunnallista mälttämättö- myyttä osottaen, että tarkastetta- mana olema lakiehdotus on loo- gillisesti mahdoton, ei ainoas- taan poliittinen mirhe tai erehdys maan myös käytännöllinen mah- dottomuus. Seikkaperäisesti armostellessa esittelijän selostusta ja ministeri- neumoston puheenjohtajan selitys- kirjelmää, tulee Miljukom siihen loppupäätökseen, että maikka pidet- täisiinkin epäillyttämänä Pormoon aktin kaksipuolisesti melmottama moima, niin on muistettama, että kuitenkin yksipuolinenkin melmolli- suus on melmollisuuS. Puhuja kumoaa mäitteen, ettei Pormoon aktin juhlallisella lupauk- sella muka olisi moimaa, koska ne maltiopäimät muka olimat laitto- mat ja huomauttaa, että tämän ajatuksen kannattajain on tunnus- tettama, että myöskin Suomen sisäinen järjestys on luonteeltaan kansainmälinen, sillä kummankin säätää Haminan rauhansopimus. Puhuja omasta puolestaan ei anna Suomen sisäiselle järjestykselle kan- sainmälistä merkitystä, koska kat- soo, että Suomen kansainmälinen asema on määrätty Haminan aktilla ja sisäinen «valtiollinen jär- jestys Pormoon aktilla. (Kätten- taputuksia masemmalta). Pääministeri Stolypinin puhe. Pääministeri Stolypin, kään- tyen duuman jäsenten puoleen lausui toimomuksenaan, että he ymmärtäistmät jos hänen, tällaista historiallista kysymystä käsitelles- sään, täytyy puhuessaan hallituk- sen nimessä noudattaa, kuten kaksi muotta takaperin, mitä suurinta hillitsemäisyyttä ja maromaisuutta. Kaikki kirjotetut normit jotka määräämät Suomen aseman mal- takuntaan, nähden ja kaikki ne lainsäädäntöasiakirjat, jotka koske- mat Suomea miimeisen sadan muoden kuluessa, kantamat jälkiä mitä erilaisimmista maltiollisista ja historiallisista mirtauksista, jot- ka omat keskenään mastakkaisia, mäliin riippumaista satunnaisista olosuhteista ja tapahtumista. Wii- meaikainen armostelu osottaa sel- laista halua ja taipumusta ar- mostella hallituksen Suomen poli- tilkkaa. Se mäittää sen johtuman puolueellisista syistä. Pääminis- teri pitää yhtenä pää-asiallisena melmollisuutenaan mapauttaa ky- ! symyksen kaikenlaisista yksityiskoh- j dista, jotka maikeutcamat sen rat- i kaisua sekä sen sijaan esittää mal- i tiollifen katsantokannan mapautet- ituna näistä haitallisista simusei- ! koista. Suomen suhdetta Nenä nään koskemien oikeuksien, asiakir- j jojen ja aktien paljous tekee mah- ; dolliseksi jokaisen teorian helpon puolustamisen. Tätä marten ei edes tarmita erityistä omantun- nontarkkuuden puutettakaan. Tä- hän riittää joku ennakolta saatu mielipide. Mutta tämä tie ei ole hallitusta marten. Olkoonpa maan, että hallituksen historialliset ja po- liitilliset toimenpiteet tekemät mo- nelle mahdottomaksi käsittää, miksi hallitus on nostanut Suomen ky- symyksen. Suomi kukoistaa eikä den, määräsi m. 1891 jätettämäksi maltakunnanneumostolle Suomen senaatin laatiman suunnitelman hallintomuodosta ja käski m. 1893 malmistamaan lakiehdotuksen ylei- sestä maltakunnan lainsäädännös- tä ja jättämään se heti maltakun- nan neumostolle. Aleksanteri III:nert ajatuksen to teutti nykyinen hallitsija. Nyt, häiritse ketään, ja mälien kärjisty- i jolloin yleismaltakunnalliset edut mistä pidetään joko turmiollisen ^ eimät mitenkään ole turmatut ja erehdyksenä taikka tunnottomana maltakunnan moimattomuuden ku- seikkailuna. Alutta asia ei kuiten-'wa näyttää täydelliseltä, sanotaan kaan ole niin yksinkertainen. Wuo- meille, että on mälttämätöntä odot- den 1905) sekä seuraamien muosien ^ taa. Mutta odottaminen merkitsee selkkaukset jättimät tämän kysymyk- hämiämistä ja hämittää ehkä isien sen amonaiseksi, ainoastaan miran- perinnön, omaisten rikollinen toimettomuus Esittäen yleismaltakunnallisen möisi pakottaa hallituksen maikene-, lainsäädäntökysymyksen historiaa, maan tästä asiasta. (Keskust. ja oik. hymä-huutoja.) Tärkeä kysymys suomalaisten asemelmollisuudesta on ratkaise- matta jättäminen ole mahdollinen, mutta ryhtyminen sen ratkaisemi- seen on samaa kuin Suomen kysy- myksen nostaminen, että juuri tässä on esiintynyt kaikki mastak- kaiset näkökannat, sekä hallituksen, että suomalaisten. Hallitus katsoo, että suomalaisten asemelmollisuu- den suorittamattomuus ja osan- ottamattomuus sotilastarpeitten menoihin maikuttaa mahingollisesti yleismaltakunnallisiin etuihin ja niitten asemelmollisten lukumää- rään, jotka kutsutaan menäl. ku- mernementeistä. Suomalaiselta nä- kökannalta koskee tämä kysymys perustuslakia ja on senmuoksi rat- kaistama yksipuolisesti maltiopäi- mäin päätöksen kautta, eduskun- nan, joka pyrkii palauttamaan eri- tyisen suomalaisen mapaajoukon ja joka tässä näkee ainoan täydel- lisen ratkaisun tälle kysymykselle. Ei moida sanoa, että hallitus täs- sä asiassa olisi toiminut maro- mattomastt taikka maltaivana ha- luamatta mähentää menoja simis- tystarkoituksiin, joita on ylläpidetty maltion rahaston amulla. Hallitsija ehdotti eduskunnalle, että se etsisi tarpeelliset rahat eduskunnan ma- roista. Nyt jo toinen eduskunta mastaa tähän täysin lailliseen hal- litsijan maatimukseen jyrkästi kiel- tämästi. Tämä tapaus kätkee itse asiassa koko menäläis-suomalai- sen kysymyksen. Aksi kahdesta, joko suostua siihen, että eduskunta, kuten senaattori Nyberg lausui, ratkaisee yleismaltakunnallisia ky- symyksiä yksipuolisilla päätöksillä taikkka etsii muita keinoja yleis- maltakunnallisten kysymysten rat- kaisemista marten. Mahdollisesti maltiomiisaus kehottaa luomaan Suomesta mapaan itsenäisen mal- tion, joka on sidottu Wenäjään ainostaan yhteisillä ulkonaisilla eduilla, ja luomaan Pietarin port- tien eteen kiitollinen ja tyytymäi- nen kansa. Jokaisen järkemän halli- tuksen, joutuessaan selkkauksiin maltakunnan osan kanssa, tulee tehdä itselleen täysin selmäksi, mit- kä omat maltakunnan edut antau- tumatta petolliseen itserakkauden tai kansallisen kiihkoisuuden tunteen maltaan. Luotuaan katsauksen menäläis- suomalaisten suhteitten historiaan todisteli Stolypin, että ne aikakau- det, jolloin Suomen yhtenäisyys saamutti huippunsa, eimät ole an- taneet Wenäjälle suomalaisten myötätuntoisuutta, eimätkä niin- muodoin tuottaneet simeellistä moittoa eimätkä myöskään moi- neet saada suomalaisia sitomaan lujemmin taloudellisia etujaan kan- san kanssa, joka oli saman lain ohjattamana eikä niin ollen anta- nut heille mitään aineellisia etuja. Suomen eduskunnan yhtenäinen työ on luonut sellaisen lainsäädän- tötaman, joka Stolypinin mielestä ei moi olla edullinen Wenäjälle. Mainitun joukon lainsäädäntö- faktoja todistaa Stolypin. suomalaisten eritykset kieltää We- moimassa olemia lakeja asettamat Suomen itsenäiseen ase- maan kansainmälisissä liitoissa y. m. samanlaisissa. Perinpohjaisesti käsiteltyään ky- symystä, miten Suomen maltiol- linen itsemääräämisoikeus aineel- lisessa suhteessa maikuttaa Wenä- jään, lausuu hän, etteimät suoma- laiset esim. ota osaa korkeimpiin keisarikunnan laitosten ylläpitämi- seen, sillä he moimat sanoa, ettei- mät muuta kuin mahinkoa nämä laitokset ole Suomelle tuottaneet. (Kättentaputusta masemmalta). Stolypin laskee, että proble- maattisesta oikeudesta Suomen hallitsemiseen jokaisen menäläisen, olipa se sitten manhus tai nuoru- kainen, maimo tai mies, täytyy maksaa 6 kopeekkaa muodessa, jota mastoin jokainen suomalainen saa Suomelta lahjaksi 3 ruplaa 19 kopeekkaa. Tästä käy selmille, min- kä muoksi Suomi simistystarkotuk- siin moi käyttää kaksi kertaa enem- män rahoja kuin Menäjä. Simeel- liset, maltiolliset ja aineelliset tap- piot, jotka johtumat siitä, että yleismaltak. asioita ratkaistaan Suomen eduskunnan päätöksillä, eimät moi tulla merratuksi siihen oikeuteen, joka hallitsijalla on hal- linnolliseen lainsäädäntöön. Lap- sellistä olisi ajatella hallinnot- lisen lainsäädännön amulla moi- taman suojella ei ainoastaan yleismaltakunnallisia etuja, maan mieläpä Suomessa olemien Wenä- jän kansalaisten etuja, kas siinä yy minkämuoksi Wenäjän eduista mastaamat henkilöt eimät moi olla tuntematta ja huomaamatta, että Suomen asiain ottama suunta yhä enemmän ja enemmän aiheuttaa Venäjälle tappiota. Keisari Aleksanteri II teki anka- roita suullisia huomautuksia mal- iopäimille, Aleksanteri III:a§ huo mattuaan saman ^ Stolypin osottaa, että molemmin puolin on sen mälttämättömyys tunnustettu ja moidaan ainoas taan kysyä, minkä miraston tulee määrätä yleisten maltakunnan ky- symysten kulun suunta. Todellisesti nojautumat suoma- laiset kaikissa näissä kysymyksissä Aleksanteri I:sen sanoihin ja hänen antamaansa perustuslakiin sekä manhentuneen perustuslain muut- tumattomuuteen ja lauseeseen, että „ näitä lakeza moidaan muut- taa ainoastaan hallitsijan ja edus- kunnan molemminpuolisella suos- tumuksella". On tultu siihen lop- putulokseen, että Wenäjällä on oikeus päättää ainoastaan ulko- maisia, kansainmälisiä suhteita kos- kemissa kysymyksissä, mutta että kaikki sisäiset kysymykset, maikka ne koskisimat maltakunnan etuja, moi daan rattaissa ainoastaan Suo- men eduskunnan kautta taikka hal- linnollista tietä. Siten lemitetään oppia persoonallisesta tai reaali- liitosta. Jatk. Yleisiä uutisia. Senaatin oikeusosaston vara puheenjohtaja. Kesäkuun 1 pnä annetulla kaik- kein korkeimmalla julistuksella on Turun homioikeuden presidentti Damid Wilhelm Äkerman nimi- tetty senaattoriksi ja senaatin oi- keusosaston marapuheenjohtajaksi syyskuun 30 pm ään 1912. Senaattorien mielipiteiden jul- kaiseminen. Senaatin marapuheenjohtajalle on tehty ilmoitus, että sanoma- lehdissä on ollut julaistuna eri senaattorien mielipiteitä, joita oli- mat lausuneet kahta asiaa käsitel- täessä. Niiden ilmaiseminen sotii senaatin ohjesäännön 10 tz:ää mastaan. Toinen uutinen koski meritullirajan ulottamisasetuks en julkasemista Suomen asetusko- koelmassa ja toinen kysymystä 2,000 mkn myöntämisestä kansa- koulun- ja kansanopistonopetta- jille stipendeiksi käyntiä marten Tukholman koulukokouksessa. Kuka edellisestä asiasta on sanomaleh- dille antanut tietoja, ei tutkittaes- sa ole saatu selmille, jälkimäisestä taas on oman ilmoituksensa mu- kaan tietoja antanut asian esitte- lijä protokollasihteeri Malin ja häneltä on sen johdosta arm. asetuksen nojalla muodelta 1902, mikä koskee senaatille myönnettyä kurmpito-oikeutta, maadittua seli- tystä 8 päimän kuluessa. Kieltolakikysymys. Raittiuden ystämät omat jät- täneet senaattiin kirjelmän, jossa 14 eri kunnassa pidettyjen kansa- laiskokousten puolesta pyytämät, että senaatti jouduttaisi juomutus- että'juomia koskeman kieltolain moi- maanastumista ja että mäkijuo- main kuljetus rauteillä kiellettäi- siin. Mikkelin läänin lääninsihteerin »virka. Mikkelin läänin kumernööri II- mari Wuorinen on määrännyt kouluylihallituksen sihteerin Sa- muli Kosken kesäkuun 6 pstä hoi- tamaan Mikkelin lääninsihteerin mirkaa siksi kunnes mirka täyte- tään makinaisesti ja uusi miran- haltija on astunut Mirkaansa. Joensuusta ja likitienoolta. Hankipuron maa- ja lvesialneen pakko- lnotvutuksesta. Ennen on jo tässä lehdessä lä- hemmin selostettu, kuinka Tie- ja mesirakennusten ylihallitus on se- naatille ehdottanut Haukipuron maa- ja mesialueiden pakkolunas- tamista maltiolle ja uusien meto- tielaiturien rakentamista Joensuun kanaman tarpeeksi. Alihallituksen enemmistö on, niinkuin mielä muistettanee, ehdottanut lunastet- tamaksi koko alueen kansakoulun luota aina Mäsatamakatuun asti ja mähemmistö ainoastaan osan siitä alueesta eli kansakoulun luota noin korttelin n!o 22 poikki kulke- man palokadun kohdalle saakka. Senaaatin kulkulaitostoimituskun- ta maati sittemmin kaupungin maltuusmiehiltä lausuntoa niiden alueiden pakkolunastamisesta, jot- ka tuon mähemmistön ehdotuksen moimattomuu-'mukaan olisimat hankittamat, ja samalla selmitystä, paljonko näi- den alueiden pakkolunastaminen likimäärin tulisi maksamaan. Nyt omat maltuusmiehet anta- neet maaditun lausunnon ja esit- täneet asiasta seuraamaa: Silloinkuin Joensuun kaupun gin maltuusmiehet kirjelmällään, 30 p:ltä kesäk. 1903, Kuopion pii- rin piiri-instnööriltä tiedustelimat maltion oikeuksia kyseessäolemaan maa- ja mesialueeseen sekä tuli- siko, jos niitä ei mielä ollut ole- massa, maltio niitä säädetyssä järjestyksessä hakemaan, aiheutui tämä tiedustelu siitä, että alueelle Joensuun kamaa marten rakennet- tua maltion metotielaituria oli monta muotta sitä ennen, niin- kuin miime muoteen asti mielä senjälkeenkin, pidetty niin peräti huonossa kunnossa, että se oli me- totielaiturilla käymälle yleisölle hengenmaarallinen. Maltuusmie- hillä oli syytä luulla, että maltio olisi katsonut metotielaiturin jo kanamalle tarpeettomaksi ja että kau- pungilla siinä tapauksessa olisi ti- laisuus sen paikalla laajentaa li- sääntyrvää tamara- ja laimaliikettä marten omaa laituriaan, jonka kaupunki oli Niskakadun päähän aikoja ennen kanaman malmistu- mistä rakentanut. Mitään maa- ja mesialueen pakkoluomutusta sen lisäksi, mitä kanamaa rakennet- taessa pidettiin kanamalle tarpeel- lisena, eimät maltuusmiehet enem- män silloin kuin perästäpäinkään ole ajatelleet kaupungin eikä mal- tionkaan puolelta tuleman enää kysymykseen. Se paikka, jota senaatille nyt on kuitenkin pakkoluomutettamaksi ehdotettu, on ainoa mahdollinen, mitä kaupunki moi lokajohtojen saastuttamattoman meden otto- paikkana ja kaupungin pohjois- puolella halkojen lossauslaiturina käyttää. Jos nyt tämä alue niin- kin rajoitetulta osalta, kuin Tie- ja mesirakennusten ylihallituksen mähemmistö ehdottaa, joutuisi maltiolle, niin kaupunki jäisi kana- man yläpuolelta ilman sellaista laituripaikkaa, joka lairoojen py sähtymiseen ja tamarain lossauk- seen ja lastaukseen someltuisi, sillä ylempänä tätä aluetta Pielisjoen mirta on niin moimakas, että lai- turin pitäminen ja laimojen py- sähtyminen on siellä mahdoton. Mitään laituria sanotun alueen ulkopuolella, Uläs atamakadun pääs- sä, ei koskaan ole ollut, jota paitsi nyt, kun maltion tyttökoulun talo on päätetty rakentaa sen kadun marrelle rantapuistoon, on, kuten senaatin kirkollisasiaintoimituskun- nan asiasta antamasta lausun- nosta ilmenee, se paikka epäile- mättä katsottama tamarain los- saukselle ja lastaukselle someltu- mattomaksi. Niinkuin kokemus on osottanut, kaupunki, sekä laima- että tamara- liikkeen muosi muodelta kasmaessa, kuitenkin laituria kanaman ylä- puolella mälttämättömästi tarmit- see, sitä enemmän mielä sellaisina aikoina, jolloin, kuten hymin usein tapahtuukin, meden alhaisuuden muoksi laimat eimät pääse täydessä lastissa Joensuun kanamasulun lä- pi, maan niiden täytyy lossata ja lastata kuljetettamia tamaroita kanaman yläpuolella. Sellaiseen suureen ja raskaaseen tamarain muuttoon on maltion metotielai- turi ollut liian kapea ja kemyt- rakenteinen, eikä sitä tiettämästi ole siihen käytettykään, maan on kaupunki kyseessäolemalla alueella kunnossapitänyt oman laiturin ja liikenteestä tällä omalla laituril- laan nauttinut satama- ja liiken- netuloja. Kaupunki on päinmas- toin antanut ja antaa edelleenkin mapaasti, ilman mitään korivaus- ta maltion pitää kanamaliikenteen tarpeeksi alueella metotielaituria ja käyttää amuksi myöskin mälil- läolemaa kaupungin laituria. Kun näin ollen ja marsinkin kun Tie- ja mesirakennusten yli- hallitus on mihdoinkin ja masta miime muonna aiman uudesta ja perinpohjin korjannut kuntoon alu- eella maltion metotielaiturin, eikä muutoinkaan ole syytä luulla, että maltio ryhtyisi niihin merrattain suuriin uhrauksiin, joita ei ainoas- taan ehdotettujen uusien laiturien rakentaminen, maan niiden lisäksi myöskin alueen pakkolunastus, jossa alueen tärkeä asema ja kau- pungin nauttimat melkoiset sata- ma- ja liikennetulot tulisimat ar- mion suuruuden määrääjiksi, maa- tisimat, niin eimät maltuusmiehet tällä kertaa ole malmiit antamaan maadittua selmitystä siitä, kuinka paljon maa- ja mesialueen pakko- lunastaminen edes likiniäärinkään tulisi maksamaan. Niitaten sellaisiin näkökohtiin, mitä tässä on esitetty, maltuus- miehet sitten lausunnossaan ano- mat, että mireillä olema kysymys maa- ja mesialueiden pakkolunas- tamisesta Joensuun kanamaa mar- ten saisi raueta. Määrarahat uusia ratoja warten. Joensuun—Nurmeksen ja Seinä- joen—Kristiinan—Kaskisten rata- rakennuksia marten oli esitykseen otettu 5,000,000 mkaa; eduskunta on esittämillään syillä ehdottanut mainitun summan yksinomaan Joensuun—Swrmeksen rataa mar- ten sekä lisäksi mielä 4 milj. mkaa S e inäjoen—Kristiinan—Kaskisten rataa marten, jotapaitsi eduskunta m. 1909 päättämiään rautatiera- kennuksia marten on muodeksi 1910 marannut tulo- ja menoarmioon 500,000 mkaa. Koska on toimot- tamaa — lausuu senaatti — että rautatietyöt kulumina muosina toi- mitetaan nykyisiä rautatietöitä marten aikasemmin tehdyn työoh- jelman mukaan ja kulkulaitosra- haston^ marat, koska säästö m. 1909 osottautuu melkoista suu- remmaksi, kuin alunpitäen oli las- kettu, näyttämät sen salliman, on senaatti puoltanut, että ehdottama määräraha nykyisiä rautatieraken- nuksia marten hymäksyttäisiin. Sitämastoin on senaatti, koska eduskunnan muonna 1909 päät- tämiä uusia rautateitä, joihin näh- den eduskunnan päätökset eimät mielä ole saaneet mahmistusta, ei missään tapauksessa moida alkaa rakentaa jo 1910, ollut sitä mieltä, ettei eduskunnan tätä marten ma- raamaa summaa 500,000 mkaa otettaisi huomioon kulumana muon- na. Nurmeksen yhteiskoulun kolmelle yläluokalle on senaatin kirkollisasiaintoimituskunta ehdot- tanut 3,000 mkn ivaltioapua. Wärtsilän yhteiskoulun arpa- jäiset oivat Ziiittylahden juhlien muoksi siirretyt heinäk. 24 p:ksi. Helsingin kauppakoulusta on päästötodistuksen saanut Anna Ryynänen Pielisjärmeltä. Kansallisteatterin jäsenet antamat näytäntöjä, paitsi Joen- suussa tk. 15 ja 16 p., myöskin Lieksassa tk. 18 ja 19 p. Pohjois-Karjalan tvierasnimi- sistä sumuista on maisteri A. R. Saarenseppä (Cederberg) julkaissut Kansanma- listusseuran Kotiseutututkimusten sarjassa erityinen mihkosen. Tä- mä paikkakuntamme historian eri- koistuntija antaa tässä uutteraa kokoilemistyötä maatineessa tut- kielmassaan hauskoja historiallisia tietoja iloin 130 sumun juurista ja maiheista. Useimmat näistä muualta tulleista, mierasnimisistä sumuista omat parin miimeisen muosisadan kuluessa talonpoikais- tuneet, suuresti laajentuneet ja kasm aneet mitä uskollisimmin kiin- ni uusiin karjalaisiin kotiseutuihin- sa, joiden mäestöstä monikin niis- tä muodostaa sangen huomatta- man osan. Tämä kirjanen on mitä armokkain lisä Pohjois-Kar- jalan simistyshistoriaan, eimätkä yksin noitten sukujen sadat, jopa tuhannet jäsenet, maan kaikki muutkin, jotka haluamat symem- min silmätä Suomen talonpoikain kulttuurihistoriaan, mielenkiinnolla lukemat hra Saarensepän hauskan kirjasen. Tuomen Taideteollisunsyhdis- thksen armonnassa Helsingissä armotttin m. m. seu- raamat moitot: 115. Kirjaside. K. Paasio, 35: —. N:o 3801. Relander Anni, nti, Wärtsilä. 136. Kahmipannun myssy ja sermiettejä, M. Elenius, 40: 50. N-°o 2377. Österholm Liina, kaup pias, Joensuu. 200. Rintasolki, pak. hop., Eric Ehrström, 80: —. N:o 4764, Iko nen Mikko, tulokas, Ilomantsi. 211. Hopearasia, O. Meckman, 100: —. N:o 3213. Kaikkonen O. A., Nurmes. 221. Rahipäällys, L. Palmgren, 105: —. N:o 1938. Hällström R., lapsi, Siikakoski, Taipale. Pohjois-Karjalan laulu-, soitto- ja urheilujuhla Niittylahdella, on lopullisesti mää- rätty pidettämäksi 9 ja 10 päi- mänä heinäkuuta. Juhlapuheen pitäjäksi on lupautunut tohtori Erkki Kaila Helsingistä. Pohjois-Karjalan kansanopis- ton arpajaiset asianomaisella lumalla pidetään iltiittylahdella 10 päimänä heinä- kuuta. Ulkoilmakonsertti. Wiime sunnuntainen ulkoilma- konsertti, jonka J oensuun Musiikki- yhdistyksen tormisoittokunnan oli määrä antaa Rantapuistossa, täytyi sateen sattuessa siirtää ensi torstai-illaksi. Jos nimittäin ei silloin sada, on konsertti klo ' „ 8 illalla johonka ohjelmia myydään mesimyymälöissä 5 pennin mak- susta. Hankkikaa aikanaan ohjel- ma, että ette jää ilman. Kuollut. Eilen illalla maipui kuolemaan Nurmeksessa sikäläisen lennätin- konttorin hoitaja Otto Hjal mar P a l d a n 31:llä ikämuodella. Wainaja syntyi Joensuussa 8 p. helmikuuta 1880 ja käytyään 4'luokkaa klassillisessa lyseossa, an tautui 1900 lennätinlaitoksen pal- melukseen. Toimittuaan ensin Joen- suun ja sitteil Sortamalan kontto^ rissa, määrättiin 1906 lennätin- konttorin hoitajaksi Nurmekseen. Noin miikko sitten sairastui hän milustumisesta keuhkokuumeeseen, joka aiheutti ennenaikaisen kuole- man. Wainajaa lähinnä kaipaa- mat ijäkkäät manhemmat, sisar ja meljet sekä puoliso Helli Turu- nen ja 2 poikaa. Joensuun Puuseppäin a.-o. mietti 10:n muotista juhlaansa Ilosaarella miime sunnuntaina. Yleisöä oli sateisen sään takia niu- kanlaijestt. Ohjelma alkoi I. T. D:n tormisoittokunnan alkusoitolla, jonka jälkeen puuseppä E. Sorjo- nen piti termehdyspuheen, runon lausui kelloseppä E. Luukkonen, jonka perästä edustaja I. W. Sai- nio piti juhlapuheen. Kertomuksen yllämainitun a.-osaston toimin- nasta esitti puuseppä W. Nema- lainen. Sitten alkoi ammattiosas- tojen mäli'et juoksukilpailut, jossa edustettuina olimat ainoastaan Kirjaltajain ja Puuseppäin a.-osas- tot. Tulokset olimat seuraamat: I palk. sai S. Hartikainen, kirjalt. a.-o. 3,09.6, II palk. I. Päiminen, puusepp. a.-o., 3,10.», m p. W. Tuppurainen, puusepp. a.-o., 3,15.6, IV p: I. Raatikainen, kirjalt. a.-o., 3,19.5, lähinnä olimat W. Nema- lainen, puusepp. a.-o., 3,22.^, A. Wäänänen, kirjalt. a.-o., 3,23 ja A. Huotinen, kirjalt. a.-o., 3,31. Kilpailuissa suoriutui moittajana Puusepp. a.-o., yht. laskettu tulos 9 m. 49,2 s., Kirjalt. yht. laskettu tulos 9 m. 53,01 s. 5tiertopokaali tuli puusepille, inuina palkintoiilv jaettiin urheilua kehittämää kirjal- lisuutta. Cliukeinot. Kauppias K. Ollikainen jakoni- toristi R. Wäisänen, molemmat Kuopiosta, ilmoittimat eilen maist- raatille aikomansa tässä kaupun- gissa amata ja harjoittaa rauta- ja rakennusaineiden kauppaa, toi- minimellä »Karjalan rauta- kauppa". Samaten ilmoitti kelloseppä Urho Koski, !->awonlinnaslci, ai- komansa harjoittaa kellosepän työ-. liikettä ja kellokauppaa. Welkojain kuulustelu nahkuri I. E. Hintikan konkurs- sissa oli eilen. Pesäluettelon mu- kaan on pesässä maroja 91,565 mk. 95 p. ja melat 90,395 mk. 07 p. josta 30,025 mk. takaus- melkaa. Malmonta on 5 pnä ensi syyskuuta. Uskotuiksi mie- hkksi tulimat maratuomari Jal- mari I. Leskinen ja I. E. Hin- tikka itse. sakotettu. Erästä maalaista sakotti maist- raatti eilen tumattomasta maa- laistamarain mälittämisliikkeen pi- tämisestä 5 markkaa. SS 5T * S' «s CO Muualta Poh- jois-Karjalasta. «s CD o3" Mäntyharjun tuomiokunnan tuomarin tvirka. Miipurin homioikeus on päät- tänyt senaatille ehdottaa, että ma- ratuomari T. Könönen määrät- täsiin hoitamaan Mäntyharjun. tuomiokunnan tuomarinmirkaa siksi kunnes se makinaisesti täyte- tään. Kansakoulut. Samitaipaleen Kirkonkylän kan- sakolllun opettajaksi on malittu opettaja Niilo Juho Suikko Ilo- Mantsista. Päästötodistuksen on saanut Hämeenlinnan esisemi- naarista Lyydia Johanna Pusa Kiteeltä, Jymäskylän kuuromykkä- koulusta Juho Puhakka Kiihtelys- maaralta, Jtä-Samon käsityökou- lusta Kalle Wäänänen Kiihtelys- maaralta ja Heikki Halonen Kuus- järmeltä. Siikasalmen maamieskoulu- asia. Kuopion läänin kumernööri on lausunnossaan, jonka hän on se- naatille antanut Siikasalmen maa- mieskoulun kannatusyhdistyksen anomuksista saada mahmistusta niinhymin sanotun kannatusyh- distyksen kuin Siikasalmen maa- mieskoulun sääntöehdotuksille kuin myös mainittua maamieskoulua marten yleisistä maltiomaroista apua perustamiskustannuksiin ker- ta kaikkiaan 3,000 mk. ja muotui- seksi maltioamuksi 12,800 mk. ensi marraskuun 1 pstä lukien, mitä lämpimimmin puoltanut näiden. hakemusten hymäksymistä, koska on ihan mälttämätöntä, että Poh- jois-Karjalan alkuperäisellä kan- nalla oleman maanmiljelyksen aut- tamiseksi ja kehittämiseksi tässä Kuopion läänin osassa löytyisi edes yksi maamieskoulu, jossa annetaan etupäässä aminattiope- tusta maanmiljelyksessä simuelin- keinoineen. Maantiesuunnan tutkimus. Läänin kumernööri on määrän- nyt maramaamittari O. I. Piip- posen asetusten mukaisessa jär- jestyksessä aukasemaan ja tutki- maan tielinja Kontiolahden pitä- jästä Jakokosken asemalle tehtä- mästä uudesta maantiestä. Läänin wir?amiehet. Juuan piirin ruununnimismies, filosofian maisteri Oskar Liljefors on saanut mirkamapautta kahden kuukauden ajaksi luettuna t. k. 1 pstä, jolla ajalla läänin kumer- noöri on hänen Mirkaansa mää- rännyt hoitamaa:: entisen määpe- lin Juho Säämäsen. Sitten kun Ilomantsin kihlakun- nan mirkaa tekemä henkikirjoittaja A. F. Airanne on tullut nimite- tyksi uuteen mirkaan on läänin kumernööri määrännyt Tohmajär- men piirin ruununnimismies Wäi- nö Mielonenoman Mirkansa ohella toistaiseksi ja kunnes toisin mää- rätään hoitamaan Ilomantsin kih- lakunnan henkikirjoittajan mirkaa. Paloapuyhd istykset. Siihen nähden mitä makuutus- tarkastaja häneltä maaditussa lau sunnossaan on esiintuonut, ei lää- nin kumernööri eilen antamallaan päätöksellä ole moinut noudatetta- maksi mahmistaa Pälkjärmen kun- nan paloapuyhdistyksen ohjesään- töjä. Tilan kauppa. Maanmiljelijä K. Heiskanen Kiihtelyksen kirkonkylästä on myy- nyt omistamansa Drjölä-nimisen perintötilan ' ;<ji manttaalia nah kuri I. Keräselle Ilomantsista 10,000 mkn hinnasta. Irtain ei seuraa mukana. CD QS CO m 09 I SS es 55* sr WS SS CP S " «s: co f 3 B vs SS VZ < v- "i VZ U» mm O c n Sa Ui os ST < vs t=t v» O Mi SL ST