lorstains joulultuun 15 p.nZ N:o >43 — ISI0 psrliaimpia ZälisIMz- s» IllxllKmeits. MrMlleitZ jz Mtiloits. Illrdiiiiejz sz ketroleomimmttoreitZ V, m. i!>vv > >>ui!is!iiinun ««» Ilel^lvki. I>Inst/,iÄ l'orissa ^rtl»ur Ilelle. ZMZRU» lÄkkis, ensilnokksist», englsiitilziztz vslmistett». toimittsz llosezzti ja linokealla v. V. AliK05 IIel>iuki. 1'm'issa: ^rtknr Ilello. Alaatilain i» kaupunkitalojen oStoa ja myyntiä välittää sekä tekee esi tyksiä palstotuksissa K. E. Wiljase« Kiisteli PoriSsa Drjönkatu 10. PuhelinIS 64. Httttlttttm Lsjksss Muorikatu ö. Puhelin 245 Vaatteita — polttiai sesta. Tässä lehdessä kerrottiin muutama miikko sitten prof Grotens.ltin wirit tämäölS kysymylseSiä: etkö maanmtl jelqkjeSsä melllä mottaisi nykyistä paljoa enemmän tuottaa sellaisia r^aka- aineita, j?ita kotimainen teollisuus muoroStaan möisi jalostaa? Ja ar- welt'in oleman ilmeistä, että jos maanmiljelyksemme töhän kykenee, sellaisen tuotannon aik ansiamtsella olisi suuri kansantaloudelli en merki tys. MaanmiljelijZt sa,simat uusia tulolähteitä ja konmainen teollsuus saisi r^iaka-aineita omasta maasta. Kentiksi möisi, — niin armel iin wie- lä — jcs iällä tamoin b^'pahintaista raaka-ainetta olisi läkel ä, siis m. m. ilman suurta k"letu?kustannukfia saa- tawi?s -, maahamme syntyä teollisuu- denh aroja tyydyttämään ainakin oman maan tarpeen monella sellai> sella olalla, jolla nyt täällä kulute taan ulkomaalaista tamaraa. Tämän j zhdosta lienee paikallaan huomuutlaa, että mikäli teollisuuden alalla manhaStaan tunnetut ja hy< mäksi käytetyt raaka-aineet omat alka neet käydZ riittämättömiksi j? ylen kallnkst, sikäli koetetaan ulkomailla suurella innolla ja kaikin moimin et siä luonnosta uusia ennen käyttämät tömiä aineita. Mainittakoon main »vereksin esimerkki. KcingiSteollisuu- d>-ssa murilnkin on nyky nkana raa'a- aineiden riittämättömyys tullut kipe ästi tuntumiin, On ien muoksi tehty ko°eita ei'ö pumpulin sij sta moist käykää poltt>a'sta eli nokkosta, wi- holais:a. W en ssä onkin todella on nistut u kutoa karg^St?, mi?läpä hy- mää, kaunista ja testämää kangiSta, tästä h^lo-.na pidetystä kasmista, jokn on Sakessa yhtä yleinen kuin meillä Suomessa j: jota si>S ei tarmita kau kaa, merten takan, sinne ku'eita!'. Polttiaisen kaikki nesteet puurretaan tuimille ja vo'stewan siitä myös kaikki wa'suainen°m; jälelle jää main s«zy e!i solumre. jota käy langaksi kehrääminen. 1>Ä) kilosta polttiaisia saadaan 13 kiloa lankoja, niiden ar mo 9—10 Suomen m^r'kaa. Poltti- aislanka on lujaa ei'ä haurasta mi tenkään ja sen märjääminen on niin ikään käynyt aika hymin päinsä. Kanq sta polttiiislinqMa on jo kudota, kuten sanottu, ja ma^tteit: tch y. Kysymys on nyt main kudon- ti suurcsja määrin, mailman markki- niin maralle. Tey-iti rumetaan polttiaista masite milj^lemään. Eu» ropassa polttiainen menestyy mel- keinpä kaikissa ilmanaloissa; lienee'ö hallanarka ensinkään. E^nuStetaanva jo, että sen miljelemisellä tulee ole maan yhtä suuri merNtyS tällä puo len ..ravakkoa'" kuin pumpulin milje- !emi«ellä Amerikan neekerim^liioiska. Eitä me hitaat suomalaiset! Mikä moima saa maanmiljelijämme ja teh tailijamme hereille komistetuiksi? — Kamala HK. Näinä väimlnä on 50 muotta kulunut fil? ofi Schooen- bau^rin kuolemasta (syy-kuun 2l v"ä 1860) ja ssn iohdosta on sokialaisissa sanomalehdissä ollut useita vikku suttuja tuosta kuuluisasta filosofi->ta. M m. kerrctaan seuraama tapaus, jonka sinotoan tavahtuneen hänen kuolemansa jälkeisenä yönä. ^,!owfin ruumis lepäft paareilla hänen tyShuonee»saan, jossa hän oli kuollutkin, ja kaksi nuorta ylioppilosta. Ech?penhauerin filosofian durmautu- nutta ihailijaa, malmoi hänen ruu miinsa äärenä. Muutamat maha- kynttilät heittimät häilymän malon sen päälle mustaksi m?rhotuSsa huo- ne:Ss?. Nuoret miehet puhelimat kuiskaillen, katsellessaan tarkkaamasti ruumista. Ahtäkkiä näyttivät Scho- penhauerin kasmonpiir eet elOtuivan, ne säieilimät ja samalla kuului kili- semä ääni, ikäänkuin joikin olisi pudonnut laltiille. Maritat pe!äs!yiwät ääreitZmästi uskaltamatta liikahtaa paikaltaan. WaSta hetken kulutwo, kun he näki- mät, ittei ruumis muuttanut asento aan, h^ipi toir.^-l heistä ruumiin luokse ja huomasi kauhukseen, että Schopenhauer!» koSmojen ulkcmuoto oli aiman muut'unut. Sen sij^on että ne ol mat olleet pröreät ja täy teläiset mikä antoi niille sellaisen il meen, suin oltsi hän nukkunut main rauh llista unta, olimot kasmot nyt terämät ja fisäänvainuneet. Mikä luonrollilksti lisäsi ylioppilaitten hämmästystä. WaSta aamun koitteessa, kun päi- mänmalo tunkeutui ruumishuoneeseen, uskalsimat he rumeta hakemaan sitö esinettä, joka pudotessaan oli heitä yöllZ niin komin säikäbyttä^y» P't- kän etsimisen jälkeen löysivät he ruu misarkun alta filosofin tekohampaat, jotka kasmolihaSten jäykistyttyä cli- mat irtautuneet suusta ja putosimot yöllä lattialle. — Milioo»a ja ovet«Starkoit»kfii«. Stutgar- tissa kuoli hiljattain eräs tehtailija Robert Basch, joka 25 muoden ikäi senä kekst sytytyslaitteen benzinimoot- toreihin ja keksinnöllään ansaitsi suu ren rmaisuuden. T?stamentissaon on hön määrännyt m. m. 1 mili. Saksan markkaa tutkimus- ja opeius- tarkoitukfiin. Keuea morsian? Kirjoittanut Mauri Jokai. SuomenroZ. Theodor Szobr^czi oli paraikaa Pestissä oStaaksensa morstcmellensa koristetta, kun sat muStllla reuna lla marustetun kirjeen, jossa ilmoitetuin, että hänen morsiamensa, jonka kanssa hänen kahden unikon päästä oli mää rä mihille mennä, ei enää ollut hä nen omansa, sillä hän oli kuollut; olt jo haudattukin, suurella komeudella, puoli pikkukaupunkia oli siinä tilaisuu dessa ollut liikkeellä. Koettakoon loh dutella useään. Tämän tiedon saatuaan Sz?br!'t'cz osti itselleen hymän pistoolin, lataft sen ja matkusti kiireesti kotia sillä lujalla päätöksellä, että menisi ar maansa hzudalle ja siellä ampuisi itsensä kuoliaaksi. Syntymäkaupunkiinsa saamuttuaan hänen omaisensa ja yStämänsä maS- taanottimat hänet säälimällä surulla, koettimatp? muutamat häntä lchdu- kellokin, joka ei kuitenkaan onnistu nut. Hän antoi heidän puhua, hän ei kuunnellut heitä, ei iskenyt heidän nähden: hän tiesi jo, mitä hänen oli tekeminen. HZn meni päimällä hautausmaolle. ottk-n mukaansa saattajan, joka näytti hänelle mas:a täytetyn haudan, jonka eteen olt pistetty yksinkertainen vuu- risti. HZn ei antautunut minkään, laisiin m'elenl>ikutuksiin, ei itkenyt, ei moimotellut. antoi maan kylmäveri sesti määräyksiä, minkälainen hauta kiwi oli hankittama ja millä tamoin kukat olimat sen ympärille istutetta, mat, sekä merkitsi hymästi muistoonsa paikan, jotta yöllä osaisi sinne takai sin. Hänen tuttamansa luulin» t hänen tvyneydellä suruansa kärsimän - jo kiittimät häntä siitä. Mutta hän odotti main yön tu loa. P k^ukaupuvgiSsa joka ihminen me nee mkaisin lemolle. Szobr i cz ei kohdannut elämää olentoa oiva hau tausmaalle asti. ja si-llä taas — kenpä siellä olisi elämä? Kuu oli mielä taim^anrannon yläpuolella, helppo oli osata tietä, joka mei hänen morsiamensa haudalle. Sen maaiean- harmaa kumpu näkyikin jo hymän matkan päälzän. Sinne tultuaan Sz bru'czi häm> mästyi; kummun juurella lepäsi koe. mot sitä mustaan painuneina, mies. Eh'ä hän kui«enkin oli erehtynyt H5n astui hilj?a puuristin eteen ja näki siinä seilrästt morsiamensa nimen. Tui tun'e naton siis m^rm?ankm oli j^ku jui pimut mies. joka oli eksy nyt tä ne ja tähän nukkunut H^n kasetti mieheen kädellään, be- ränäSksensä häntä. Tämä hypähti Mlähtyne-nä v'ös ja huusi tuimcsli: „Mitä tahdotte^" »Tahdin tietää, mitä te täällä tee:t«^" ..Näetlehan sen: minä rukoilen." „Ja miksi olette tullut tälle paikalle rukoilemaan?" „S'ksi, et'.ä tällä paikalla tahdon kuolla." „Mikä oikeuS teillä on tällä pai- kcllo rukoilla ja kucllo?" „Se että tässä on morsiameni ha»ta." Si?br luuli tulemansa hulluksi. Hän lähti tänne päättäen kuolla mor siamensa hzudalla, ja kaS, täällä hän tapaa mieraan miehen, joka katselee häntä yhtä tummin silmin kuin hän kin häntä, joka tahtoa surmata itsen sä niinkuin hänkin ja joka nimittää haudassa lepäämää morsiannkseen, aiw 'n kuin hän itsekin. „Hymä herra", sanot Cz blii>-cz''. ..leikinteko ei minua nyt miellytä; menkää Herran nimeen ja jättäkää minut yksikseni." „M>näkö menisin pois ja jättäisin teidät täi-,ne? Ii mitä te täällä tah dotte?" „En tosiaankaan muuta kuin mitä te sanoitte tahtomanne: tappaa itseni." »Oletteko mieletön?" ..Lieneepä mulla syytä siihen. Mor siameni lepää tässä haudassa." „Hywä herra, te loukkaatte minuc! Hän »li minun morsiameni." „Mikä teidän nimenne on?" „Se ei kuulu asioan; en minäkään kyin teidän nimeänne. Te soimaatte sekä minua että naista, joka on kuol- l>!»: luulottelelte, eitä hän oli kervqt» mielinen, että hänellä yhtä hoom^a ^li kaksi sulhasta. Jos te. kuten mäi» ^Ztte, tabdotte tappaa itsenne, niin l^en-e teillä piStool^ minullakin on. meidZn ei t^rmitse mennä kauas, sei sotaan haudan kummassakin päässä >a lemutaan siitä " „Te llä on erinomainen onni oino ehtiä sgnoa. mitä m'nä ajattelen; minäkin aioin tehdä saman ehdotuk sen." .Marsin hywä; astukaamme pai- koillemmk!" He asettuimat ampuma-asemaan, tähläsimät. kumpikin piti pistoolin suuta toisen sydäntä kohti: ..Y'si. kaksi .. Stllom molemmat yhtä haamaa laSkimat nostetun aseen. „J?takin juolahti mieleeni." »Niin minunkin, mutta te ennä- tätke aina etekn'." «Minä ajattelen, että mainaja itse paraiten saattaisi ratkaista, kummanko meistä morsian hän todellakin oli.' »Minäkin sitä ajattelin; hänellä täytyy olla kihlasormus sormeSsc; sille, jonka r.imi on sormukseen piir rettä " »Aiman oikein. Meidän täytyy kai< maa esiin ruumisarkku." »Tuolla puoleksi laimetussa hau dassa näkyy oleman pari lapiota." »HymS, otet.an ne ja rumetaan työhön." »Sillä meiS.ä, jonka sormus on ruumiin sormessa, on oikeus ampua tseänsä päähän, toinen hautaa hänet morsiamensa kanssa yhteen hautaan ja menee sitte tiehensä." Miehet aiettimat aseensa miereiyZ ten; tarttuimat lapioihin, kaimoimat auki haudan, paljaStimat ruumis^ arkun, kiskoimat irti kannen ja löysi- mät Vahanuken, jonka kaSmot olimat ihan samanlaiset kuin m orsia men. Mutta tämä, morsian — ken tietää, missä hän nyt on, paettuaan molemmista sulhasistaan — kuinko monennen sulhasensa kanssa? cZltetethjZUiMki,. Kehoitus Satakunnan nuo risoseuroille! Jokainen oimaltanee, miten suuri merkitys perimätiedolla on historian tutkimukselle ja kansamme entisten maiheiden tuntemiselle. Erittäinkin on mu Siitietoja suurilta sota-ajoilta, kuten Ison mihan ja Suomen sod^n ajoilta, mielä parhaillaankin eri tie noilla olemassa. Toimoen, että juuri Ilon mihan ja 1803 - 09 muoden sotaa koskemat kertomukset ja tarinat mahdollisimman tyystin tulistivat tal teen korjatuiksi, rohkenemot allekirjoit taneet ehdottca liiidm yleis s keruuta yli koko Satakunnan Siträ tarkat tukiessa käännymme Satakunnan nuo risoseurojen puoleen, jotka nimen omcan omat kotiseutututkimuStyön ottaneet ohjelmaansa ji joille etu päässä uskomme kansamme mennei den maihe-den oleman rakkaita. Sc- malla kehoitamme nuorisoseuroja in nostamaan jäseniään samoinkuin mui takin asi^a harrastamia hmkilöitä kyseeSsäolema n keruutyöhön. Pie ninkin tieto Ison mihan ja 1803 - 09 muoden scdon tapauksista toi yleensä main silloisista oloiSta, elämäs:ä ja henkilöistä on termetullut ja lisää sckä yleisiä tietojamme noista maihekau- sista etiä myöskin käsitystämme siitä, mitä kansamme itse on elämänsä mur- roSajoista ajatellut ja tuntenut. Toimomme, ettei tämä ehdotus jää kuolleeksi paperille pannuksi toimo mutsekst, maan että se saisi maakun nassamme ansaittua huomiota osak sensa ja että keräukseen nyt alkamana pyhien aikana ryhdyttäisiin. Saapu neet t°edot samoinkuin lähettäjien ni met, jotka kunkin tulee lähettämäänsä tiedon toi muiStiinmerkintöän kirjoit taa, tulemme toimittamaan julkisuu teen. Lähetykset sopii osoittaa clle- kirjoittaneelle ja olisimat ne lähetit ä- mät ernen tammik. 20 päimää 19l1 Armo J"ki!ä. Jalmari I otkola. Helstnki. Helsinki. Länsi.Satamvk. 9. Myökatu 9. Kaikkia Satakuntaan lemiämiä leh teä pyydetään julkaisemaan ylläolema. XiskiikÄ. MmKllklllilll! osUllS- Illlllplill r. l. jäsenille ilmoitetaan täten, että tulemat maksamaan lisämalsuivelmollisuutta, mikä tekee IS markkaa jäsentä kohti, osuuskun nan melkejen suortttamise st enren 15 pä'« wää enfi tammikuuta osuuskaupan rahas tonhoitajalle, seppä A. Rantamuorelle, eaemp en maksujen mälttämisekfi. Merilarmialla joululuua S p:nä 19lg. Merikarlvian Lsuuskanpan r. l. hallitus. Kiikoisten kuntakokous pidetään kunnanbuoneella Toukolan kou lulla tämän joulukuun L9 p:nä kello a p, jolloin läfitellään seuraamat asiat: 1. Päätetään maltiolatnan ja rvaltio- awun baillkimiseZta Myönteen piirin kansakoulun rakeutamiSla mc-rteu sekä »valitaan koululle rakennustoimikunta ja määrätään koulun nimi. 2. Hymäksqtään kuonan tulo- ja meno- arwio ensi nmodelle. S. Päätetään Huittisten Kansanopistolle amuStu sen myöntämisestä. 4. Päätetään kunnallisten kuulutusten jutkai enusesra ensi muoden ajalla. v Päätetään kätilön palkan korottami sesta. Kiikoisissa joulukuu» 10 p:nS 1S10. F. Alaj.ki. Porin maaseurakunnan Kokemäensaari» SäneStySalueen maali- lautakunta on tammikuun 2—3 väiminä 1911 pidettämiin edustaj maaleihin wa- Itnnut waattneuwojalst opett. H. Roineen. Päimällisloma- pidetään maolipäimtnä klo 1—S i.p., joSta «aalioikeutetutlle huo- mauretaan. Kokemäensaari, joulu!. 10 p:nä 1S10. Gdw. »«apeli. Puheenjohtaja. Sat. San. Sos.dem. Töörmarkun kansakoulupiirikokous pidetään sanotulla koululla tämän kuun 29 p:llä klo 11 a. p. seuraamista asioista: 1 Tarkastetaan tulo- ja meno-arwio muodelle 13 >1. 2. Malitaan johtokuntaan jäseniä ero- amismnorosla olemien fijaan. Söörmarkussa 10 p:n» jouluk. 1910. Johtokunta. Kuulutus. Torstaina tämän kuun 22 päimäaä kello 10 aamulla pidetään Ulmtlan kun nan marfinaine» kuntakokous kunnan- huoneella jossa keskustellaan ja pääte tään seuraamista osioista: 1. Luetaan kunnallislautakunnan laa tima meno- ja tulo armio muodelle 1911. 2. Milloin enst muonna kunnallismerot kootaan. 3. Mimmoisen piirustuksen mukaa» Harjunpää» kansakoulun lisärakennus rakennetaan. 4. Malitaan kunnalle tu'ewien miina- mrrorahojen nostaja sekä kuolleen fijaan kunnallisien tilien tarkastaja ja tilatto man mäeStön lainarahaston komitean jäsen. 5. Saadaanko miime kemäänä laina makasiinista annetut ruistainat jättää kantamatta tulemaan syksyyn osti. K. SLuoriteraanko ja milloin Friitalan kansakoulun päärimi. 7. Myydäänkö Lääkärin talo» metsästä ehdotettu määrä tukkipuita. 8. Malitaan tarpeellinen määrä jäseniä ja »varajäseniä t. k. 27 p:nä pidettämään yhteiseen kuntakokoukseen. S. Järjestetäänkö uudelleen holhous lautakunnan jäsenten palkat. 10. Korotctaanko Toejoen kansakoulun toisen aou-opettajattaren palkka S0 mar kalla muosittain. 11. Rakennetaanko tahi muuteako han kitaan Toejoen kansakoululle tilamampi käsityöhnone ja moimisteluhuone ja pal kataanko sinne pvika-oppilaita marten käfitö>den apu opettaja. 12. Järjestetöän lovullisesti Harjun pään kansakoulun käsityöduoue-ana kun nan ja Hariunpään tilallisten mälillä. 13. Annetaanko ja kuinka paljon Huittis ten kansanopistolle kannatusapua. 14. Missä sanomalehdessä kunnalliset ilmoitukset enst muonna sutaistaan ja IS Luetaan mirastojen päätöksiä y. ml asiakirjoja ja malitaan tarpeellifiä asia miebiä. Ulmilassa joulukuun 3 p:nä 1910. H. S. HZaj«»e». Ulwilau y. m. kuntain Paloapnyhdistyksen Mali- aikainen kokous pidetään keZkimiikkona t. k. 21 p:nä kello 10 a. p. Porissa Nikolainkatu 12 seuraa mista asioista: 1. Käsitellään kauppias Emil Oinosen Pihlamasta palokormanS-astaa. 2. Malitaan asiamiehiä tarpeen mukaan. 3. Pääietään missä yhdistystä koske mat iimoitukset ensi muonna julaistmm. IhdiStyksen kokouksen jälkeen pidetään johtokunnan kokous. Oietaan myöskin mastaan uusia makuutuksia ja huomaute taan että enst Uudestamuodesta alkaen on muofimalsu 1 mk. 60 p.iä tuhannelta markalta. Ulmila joulukuun 10 p:nä 1910. I. S. Tpi.kttlS. ZlMlmkllll GsllilS- Mtiitnllk ostetaan suurempi määrä halkoja huuto'aupalla, joka tämän kuun 19 v:nä klo 12 päimällä toimitetaan mei jerillä. SamaS'a tilavuudessa tarjo taan urakalle muodeksi 19li «aido»- oj» Ahlaisista, Pomarkusta ji Noor markun eri kyliltä sekä tvoin-ajo Poriin. Noormarkku, 10 p. jouluk. 1910. 6113.2 Hallit»S. Kokemäen kunnan «varsinainen kuntako'ouS p detään kun- nanhuoneella tiistaina t. k. Lv pnä klo Iv e. vv. seuraamista lysymytsistä: 1. Käsiiellään muutosehdotus yhteisen eläinlääkärin palkkauskysymyksessä. 2. Esitetään amustusanomuS Huittis ten kani-inooistolle. 3. Määrätään kunnan tulo- ja meno- armio m:lle i^u. 4. Laaditaan miinamerorahojen jako ja malitaan niiden nosi-na. 5. Päätetään kunnanlääkärin palkka ukseen saadun maltiozmun edelleen pyy tämistä ja malita-in siihen asiamies. ti. Päätetään maimaStalon Pellojen muokranm>seSta tai itse miljelemisestä ensi lyksyStä alkaen. 7. Päätetään maalilautakuntien pal koista. 8. Esitetään märiäri Syrenin muokra- mälikirja hymätsyttämäksi. Kokemäelläp. jouluk. 1910. >k. Hallamaa. Sat. San. ja Sos.dem. Noormarkun kunuau ensimälien alueen maanmuokr-»- lautakunnan kaiselmnksista tulemat päi- mäoalkat ia kyytimaksun en" ia toisetta muosipuoliskolta tänä muonna kokoo alle- kirjoiliaunt. sonoitua lautakuntaa käyttä neittä^ luonaan tämän kuun 27 p nä klo 10—1, Muut kylät, paiisi Söörmarkku, sia m-itsaa mvös mylläri F Mäkelälle Firbzyssä, mainitulla ajalla. Pilliion m ksna muo ranantajat ja mnokramiehet, puoliksi kumpikin. Söörmarkussa 12 p.nä joulukuuta 1910. I. A. Kuulutus. Marsiuainen kuntakokous pidetään Ahlaisissa kunnanduoneessa torstaina joulukuun 22 p:nä kello 10 a. p., jolloin I. Päätetään mapaitten oppikirjojen y. m. koulutarpeiiten antamisesta kun nassa toimimien kansakoulujen oppilaille w. 19 lt. 2 Päätetään kunnallisten kuulutusten julkaisemisesta sanomalehdissä m. 1911. 3. Paciteiään Ablaisten leStikiemorin sijoittamista koskemasta riidasta johta neitten kustannusten maksamisesta. 4. Pöätetään kunnallisten rahastojen meno- ja tulo armioSta ja se» hymäksy- miseStä muodeksi >911. Ahtainen, 1 p:nä jouluk. 1911. S. A»berg. Tämän knnn:»! p:nä klo 10-2 kootaan Noormarkun kuuna» maanmiljelyslainarahnsron korot ja pää omat tältä muodelta kunnanhnoneella Noormarkku, Finnpyy, 11 p:nä joulu kuuta 1910. T. W. Ritkove». Porin maaseurakunnan lainamakasiini ylimääräisenä kertana amoinna t. k. 17 p:nä klo 1U o p. ja on silloin taikki ulkona olemat lainat puhtaassa ja rithikuimaSsa Miljassa maraStoon tuotama, uhalla, että sen jäiestä maksämattomat tulemat lail- jisesti uloshaettamiksi. Porin maaseurak. 10 p:n» jouluk. 1910. Makafii«i» j»htok«nta. HsÄilaiMjzi. Huutokaupalla, joka pidetään KotmtSton kansakoululla keskinnilkona joulukuun W p:nä kello 1 «äimällä, myydään rakennuSiätteitä, ku ten kattopäreitä, telineptiruja ja romu rautoja, ehkäpä muutakin. Huudot paikalla maksettamat. Samalla tarjotaan palossa särkyneitten kimitolppien fiiaan uusia hankittamakst ja aitojen korjaus toimitettamakfi sekä muu toma kuutiomeiri koria tuotamakst. KoimiSio, joulukuun S p:nä 1910. Joht»k««ta. Xinnuliiken ZiiljzkMM Xolcemsells ^»osiiis» monipuolista var.istogitu. tliisimpa-i »alitunnnil. joulunäyttely l<^llc>i>c>ppil L»Io>-pn t^lo^ii, jos>» lövtvv ^uuii valikoima lsst^n kaluj» ia »ikuisten taloustavaroita, ionlukuiissn koijat» ita v. >». v. »> Käglcää katsomassa! ?srlia!ts ja srvotckaimpLs ^ouluistijojs ovat Xapsäkit, Xäsilautcut, Radamassit, I^ompalcot, /ai- lcineet, päallzzslcengat, Ka lossit, Hevosen valjaat g. m. mvv suuresta ja monipuolisesta v^rsstosta smviinpiln Iiintc>i!nn !VI. l-I. 'saimsii tsMz- jz ^zlkioellziiiiiiz. korissa. lelet. 168. z. Qckksnkn. lsaNgS50525t0. kkilist. M9. 7sw?ers. I3i)j. k Xiint>.ät kiimat. I!ät«>isiuvvitti. lUutlöv»» ^!aa.<! iui»II,> jälkivaatimuksi ll.^ 1'alviilau6< k>>i 8»o»>it«n >mll>-ta, ai-itilclcsa^ta vara^to.tani: AKtestvi» piiltii» H» puku- L» piiserokankalta uusissa väri vivad6uI?L!Lsa ja kudoksissa. puvuiksi ja koristeiksi. V t t» tleili» IIl Luureramoinen valikoima. AitUvj» läkptSn pz^'ckott«p--!«ä! ^ ouIulLsi! Aidsia, zolceriz. jsvliojz. rxxiiejs. rllzmoits. Illll- llvjz. leelZ js kzzlcsolz. ^rsmellejz, Mrmelzstejz zekZ leoleiM wM» eri IsjiZ x. m. f. m. dslszllz. Isrkisinen. Lnllmä S eiei-5'illa. ^Ifs!.svsl. Viiw« vuoim» ^lnarpiss» tvlitvjsv >10- keitten muliilitll oo ^l^t^ paljo e«Is!IZ> muit». Xuu icuorii -t, IM »p»remmin Icuiu iiilp »ilöv»t Söp »r»attorit. niin tuot ta» ss omist»j»IIssu noin md xli- ms>irsi?on vuosivoiton. Ls^>»r»».ttvrin Kiovan ^k>l>zssä vuoäess» käviaä siis se, joka käyttää ala-arvoista Zsparaattoria. ^Ilsn /Vsmisslo. Tonokunpp» ?orissa. lZlinnsi' Unäroozjn ^ptooklcsri 1u8vliulcson talossa Illtitlzui jz vWM dzlvsllz. .9 ?»inokuv» on maanuv» p»rk»imm»^»j tnnnottli». ItI IlllRalUl U^ttvLni p»Ijott»iu ja v»tuttäill Isinrl X. ö. tzivesllz. Tampereellä Laut»tlentcatn 2t suosittaa kiviksi tnnnnstottuja konvitaan kouluille ja ^ksi- t^isiUs soitannon karrastaMv. I^uottslo läkststään pz^ästtässsä ilmaiseksi. oststaan korksimpUn Iiintoiliiii 5. L. fsgerström ills I^orisss. LIIs kaljan Vsstetu5liMee85ä Isolinnsnlcatu 14 pukolin 277 1°alviail«tkautt» vartea lö/t/x aistikas varasto naisten ja lasten takkeja, poikain kavaijia sekä oatikatavaroits, vuori- j» kappsplxx^/^.' leimioki» jA kappas-imettia, puseroita ja dameika, oeulooaatarpeita sekä trukoosukkia ja kuopstokveleits m. X- UI. ^laivat luauat. Huutokaupalla myydääa ensi tammikuu» N» p:uä kello lö päimällä puoli Lepistö» uiautt. suurui sesta perintötalosta n:o Poniarkun kappelin kirkon kylässä, ehdoilla, jotka lähem min ilmoitetaan paikalla, sekä irtain 17 ja päivinä, alkaen klo a. p., ilmoitta malla, että karja ja karjan rehut myydään N p:uä ja tvilja, pellonkalut ja koneet l8'p:nii. Pomarkussa 1Z p:uä joulukuuta Perikunta. Tila nlyMmuij. Macaalla kuutokoupall-', joka pid.' tään ilse paikalla t. k. 22 p:nä kello 12 piimällä, lähemmin ilmoi e uilla ebdoilla, myydään Huiltisten pitäjän Potilan kylässä sijaiisemz Tato- niminen lohkotila. Kauppahinnasta on he i suori ettoma 1,M0 mk. ja wastattc.wa tilalla olemasta laine sta 4,000 mk. sekä jäännös sopimuksen mukaan. Jos tila menee kaupaksi, myydään myös oka irtaimistoa. Keikyä, jouluk. 13 pmä 1910. Mille L»«iw»»r'. S?t. San. MutokliiMllll joka pidetään Harjamallan piirimieli- sairaalassa joulukuun 23 p:nä 191V kello 10 a. p., tarjotaan wähimmän waatiwalle laitoksen ruoko-, poltin- aineet y. m. hankittamiksi ensi muotta marten. Kokemäettä jouluk. 13 p:nä 1910. Toimikunn in puoleeSta: A. Lauri. Konkurssi- Ensi perjantaina ja laumantaina kello 10—1 ja 3—7 myydään apteekkari I Ju- seliu^ea taloZsa K Alejesim ja D Andre- jenm konkur simaraston tomaroita. vim. miesten ja naisten pukukankaita, «valmiita miesten pukuja, mieSten housuja, urheilu ja millapairoja, 12(1 paria muorillisia kin taita, pöytäliinoja, nneZten ja naisten turkinmuoria, 75 astrakaanipnuhkaa (bsa), uusi rekimälly, kasar i! reki, y. m. Sat. San. Sos.dem. Tämä» kun» LU p:»ä kello 12 päimällä huutokaupataan Söör» marknn Iansakou'ulla koululle hankilta- matsi 20 syltä puoliksi koiivu- ja selahal- koja sekä ni den pilkkominen. Söörmarkussa lv pmä joulukuuta 1910. Johtoku»t». WWW. Rnvstuz. Sekä lasten että nuorison ja it senne kasivattaminen ei ole helppo asia ja sen muoksi on Teidän käytet- täivä sitä apua, jonka moitte saadz kirjallisuudesta. Sarja ..Aikamme si- meellisyyskysymyksiä" pitäisi joko ko konaisuudessaan tai osittain olla joka kodissa ja kirjastossa, sillä tohtori Paawo Wirkk»se« toimittamana on se paras alallaan. Siinä olemat numerot omat seuraamien henkilöiden kirjoittamat: Fr. Klarveness, Ellen Sandelin, Mox Oker-Blom, Mary Word Allen, Alfr. Fournier, Maria Furuhjelm, Pietari Päimärinta, Paa- wo Mirkkunen ja Henrik Berg. Tu tustukaa siis sarjaan lähimmässä kir jakaupassa. RS Mili» 6 k- MM. Helsinki. 715,1 Saapunut: M imN lnntlli, Villsvslms sekä Zluiviskzlojz Aksel Gblomllle. Hiitvaa saap«» joka ilta. ttctunphytiijSt! Am eri Alaista, heti tappamaa Ketun- myrkkya (strykniniä) saatamava ainoaS- lann Uudenkaupungin apteekista tzcktu» »t». (wabinta,n v" lativasta) suoria, oksattomia ja ter- meitä Komutukkcja ostetaan Porin Pnnnaulatehtaalla Karjarannassa. RllolllltllMlllKllUPllll Pilsltilriösa Vltllkllhvtteell lsnll saapunut: Banaaneja, Baldtvinomcuia, Tyroolilaisia omenia. Tuoreita fitruuneja, Almeria wiinirypäleitä. Kaikenlaisia tuoreita säilykkeitä. Tuo- retta meijerimaito. Ensiluokkaista juuStoa ja hymiä sillejä. Woima- olntta, hymä pöytäjuomi. I. P. Aensen. HS7ls»7ja lsutojs ja listoja, höyläämättömiä lautoja, hylkylautoja. puhtaita, puolipuhtaita ja hylkylankkuja myydään Psri» PAliullltehtttllt KarjarannaSsa. Työhemuen myytämänä Maamittarik. 2. I. (5'blom ^^aitoa myytämänä aamuisin 16 p:iä litra Elisabetinkatu 18. H alittaan ostaa pian poikima hymä ledmä. Lähemmin Arjönkatu 22. Säkkejä oStaa korkeimpiin hwtoihw 3S3 Lewuri M. B. Lai»e. Vvoknttmu. ANuoIr»ttamana huone osalla keittiöön 1 p^ztä tammik. Maamittorinkatu 2. I Eiblom. avuokrattamana nyt heti tai tammi- kuusta, kalustettu, lämmin ja fiiSti huone. Lähemmin A. Petiersson. Hriönkatu lv. P ienempi määrä käytettyjä post merkkejä myytämänä Jsolinnankatu 19. Karsten. l. S. että suuret limtaluetteloai io ja il, sisältäen tull aat noin z.ooc» esineelle, ovat juuri ilmest/aeet ja läketetääo jokaiselle ilmai seksi pesettäessä. Xen takansa voi ruveta asia- imekeksi 50 °/„ palkkiota vastaan, /os kaluatte saäcla tavaraa kalvalla eli ansaita rakaa, niin kirioittakaa lieti. M. Loitin-, kello- ja korutavara- kauppa. T»r>u Bkfittzi«e» Kauppakoulu Turku, Kaskenkatu n:o 6 alottaa uudella kolmen kuukauden ovpi- lukukaudella tammikuun lv pmä. Ope tusaineet owai: kaksinkertainen italialai nen, amerikkalainen ja m-ianmiljelyskir- janpito. laskento, kanppalaskento. kouvpa- kirjeenmaihto, kouvpa oppi, k >uppamaau- tieio. kielet ja yleiiet konttorityöt. Ptfi- tyisiä kursseja annetaan kirjanpidossa eri aloilla, konekirjoituksessa yhdistetyn 10- sormisen järjestelmän mutaan H. m. aineissa. Harjvituskonttvri ovvilaita marten. — Pyytäkää koulun vbjelma. Oppilaat omat saarieet ed llifia loimia m m pank'eihin. makuutus- y. m. kont toreihin, Uudet oppilaat moimat ilmoit tautua suullisesti tahi kirjeellisesti. Läbempiä tietoja annetaan pyynnöstä. PaikanmälityStä kaikille liikealoille. Oskar Zetterblo». kaikkia uusimman ina! lista, ottaa tetidäkseen haimalla Emma ZlSn. Armseltinkatu 14. »«» Kn1llwan levit- tämään „8stslcuntss". 3uurem^>iiil otetÄÄN useampiakin. leikatkaa irti ja lähettäkää tämä lippu deti osoitteella „8atakuuta" ?ori. Rupsau „8atakuQiiau" le- vittäjäksi ^irni Ammatti- Osote — LM Vori, Tatadnuia» kiri«p»i»« t9ia.