S:o SS isio. KA I A £*yv ■ Keskiviikkona Toukokin 25 >ä annettaisiin eduskunnalle armollinen esitys. P C RETTIG L C 9 TURKU W///////tri£ M/////&/A ' 7///////7/A " < MsMQ/t ?//?/////. ^ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. m Lä£&& , 'Sj££ iVäi-Sifukatu 21 T»» liUlö Puhelin 533 iC Kiinteimistökauppoja Ma;inrnittaustoimia v. m. 4. b) kohdassa mainituille »verotus- esineille yksi tieäyri jokaisesta täyden sadan markan lulosta, ja luetaan muosituloksi (poist.) kruununvuistoista ja muista kruunun metsämaista niiden antama kokonaistulo. Jos »verotettama saa yhdessä kun- nassa »vuosituloja 2 g:n sekä a) että b) kohdassa mainituista merotusesi- neistä, omat nämä tulot laskeltaivat yhteen ja siten saatamalle summalle pantama tieäyrejä niinkuin a) kohdan merotusesineistä säädetään. Jos jollekulle yhdessä kunnassa edel- lä tässä pykälässä olemain määräys- ten mukaan pantujen tieäyrien luku yhteensä nousee yli »viidenkymmenen, on kuhunkin täyteen kymmeneen war- sinaiseen tieäyriin siitä yli pantama yksi lisä-äyri; jos marsinaisten tie- äyrien luku nousee yli sadan lisättä- köön kuhunkin täyteen kymmeneen tie- äyriin siitä yli kaksi lisä-äyriä, ja jos marsinaisten tieäyrien lukumäärä on yli kolmensadan, on jokaiseen kymme- neen tieäyriin siitä yli lisättämä kolme lisä-äyriä. Sen erityisen hyödyn mukaan, joka meronalaisella armioidaan maalla maantiestä oleman, on hänelle lisättä- mä tieäyrejä yli tässä säädetyn mää- rän, kuitenkaan ei enempää kuin korkeintaan miisikymmentä prosenttia siitä. 4 §. Tieäyripano on, paitsi tulolle 2 §:n d) kohdassa mainituista mero- esineistä, toimitettama kunnallisivero- tuksen yhteydessä, someltaen mitä kun- nallismerojen taksoituksesta on säädet- tynä. Joka ei tieäyripanoon tyydy, ha- kekoon siihen muutosta kunnallisme- rojen taksoituksesta säädetyssä järjes- tyksessä. 5 §. Sittenkun tieäyripano on kun- nassa loppuun toimitettu, on tieäyrien lumusta miipymättä, »valituksia odot- kamatta lähetettäivä ilmoitus kuiver- nöörille, jonka tulee Keisarilliseen Suo- men Senaattiin toimittaa tieto läänissä pantujen tieäyrien yhteen lasketusta lukumäärästä: ja on Senaatin, maan- teistä tehtyjen kulunkiarmioitten perus- tuksella sekä ottaen huomioon tarkoi- lusta marten saatamat muut tulot, niin myös mitä merorästeinä ehkä jää saamatta, määrättäivä, minkä »verran samana muonna on tiemeroa täysissä rahayksiköissä kultakin tieäyriltä kan- nettama, ja antaa Senaatti siitä ylei- sesti julistettaman päätöksen sekä ku- »vernöörien kautta kullekin kunnalle erityisen tiedon. 6 §. Kunnissa taksoitetun tiemeron maksuunpano ja ylöskanto on kuntain toimitettama kunkin piirissään. 7 §. Kannetusta tieiverosta suorit taa kunta maalla piirissään olemain maanteitten aiheuttamat menot; ja tulee kunnan ennen maaliskuun lop- pua seuraamana muonna tästä tehdä ja kumernöörille lähettää tili. Jos kunnasta kannettu tielvero ei riitä edellisessä momentissa mainittu- jen kustannusten suorittamiseen, on puuttuma määrä lumernöörin maksu- määräylsellä läänivrahostosta kunnalle lähetettämä. Jos ylijäämää syntyy, on se lääninrahastoon ennen maalis- kuun loppua toimitettama. Kaupungissa kannettu tiemero on lääninrahastoon »»»aksettama ja tili siitä kumernöörille lähetettämä muosit tain ennen joulukuun loppua. 8 tj. Läheisiä kuntia sekä tie- ja »vesirakennusten ylihallitusta kuulus- tettuaan on lumeruöörillä malta mää- rätä, onko ja minkä taksan mukaan suoritettama erityinen maksu lossin tai lautan tai suuremman maantiesil- lan taikka kalkisralenteisen tien köyttä- misestä: ja on tumernöörin päätös sellaisessa asiassa alistektaiva Senaatin lutkitta ivaksi. Wohwistettu taksa nyt sanotuista maksuista on nuutattama julki näky- u.ään pcälkaan tien tai ylimenopaikan zuiereen. 0 Tämä asetus astuu »voimaan 1 päivänä tammikuuta 1915; ja on Senaatin asic.ua antaa kiemeron tak- loitusta, ykösiautoa ja tilitystä mar- ten ehkä tGnmitaiuat tarkemiuat mää räykset. Maliokunta edelleen ehdottaa, että eduskunta alainaisesti anoisi tutkimuksen toimittamista tie- ja katu- rasituksesta kaupungeissa sekä että siltä ehkä uiheutuma asetusehdotus yleistä kulkuyhteyttä mälittämäin kaupungin- teiden ja katujen rakentamisesta ja kunnossapidosta pääasiassa yhtäläis- ien perusteiden mukaan kuin maan- teistä säädetään, annettaisiin edus- kunnan hymäksyttämäksi. Maliokunta on esilläoleman asian yhteydessä ottanut käsiteltämäkseen erään anomusehdotuksen kyläteitä ja tilusteitä koskeman lainsäädännön uu- distamisesta. Kun maliokunta on asettunut kylä- ja muihin paikallisteihin nähden sille kannalle, että tällaiset tiet jäisimät nii- den tehtämiksi ja kunnossapidettämiksi, jotka näitä teitä tarmitsemat tai niistä hyötymät, niin ei maliokunta ole saat- tanut kannattaa anomusehdotuksen te- kijäin esitystä, että annettaisiin mal- mistettamaksi lainsäädäntöä siihen suuntaan, että kyläteiden kunnossapito jätettäisiin kuntien ja niiden kaikkien asukkaiden huoleksi; ja ehdottaa malio- kunta sen muoksi, että anomusehdotus, mikäli se tar- koittaa kyläteitä koskeman lainsäädan- nön uudistamisesta, ei antaisi edus- kunnalle aihetta toimenpiteeseen. Mitä taasen tulee siihen anomus- ehdotuksen osaan, joka kohdistuu tilus- teista moimassa olemaan lainsäädan- töön, niin maliokunta ehdottaa, että eduskunta anoisi lainsäätämis- tointa tilusteitä koskemain oikeussuh- teiden järjestämiseksi sekä että siitä annettaisiin eduskunnalle armollinen esitys. Maliokunnan mietintöön liittyy kaksi mastalausetta. Ensimäisessä ehdotta- mat maliokunnan sosialistijäsenet, että eduskunta päättäisi hylätä ky- seessäolemat asetusehdotukset sekä mie- tintöön liitetyt ponnet, paitsi mikä kos- kee tilusteitä. Toisen mastalauseen on allekirjoit- tanut ed. Julius Grotenselt. Hän ei ole moinut yhtyä maliokunnan enem- mistön mielipiteeseen, että nämä ase- tusehdotukset olisimat laadittaroat nii- den pääperiaatteiden mukaan, joille eduskuntaesitylset asiasta raukeamat. Tie- ja katurakennukset kaupun geissa. Kun maliokunta on ehdottanut, että myöskin kaupunkilaiset »vel.voitettaisiin tulojensa puolesta käymään maantie- rasitukseen osalliseksi, on maliokunnan enemmistöstä näyttänyt oikeuden ja kohtuuden mukaiselta, että ne tiet ja pääkadut kaupungeissa, jotka maantei- den jatkona johtamat maalta kaupun- gin kauppatoreille, satamiin tai rauta tieasemalle, tulisirvat maltiomaroilla tehtämiksi ja kunnossa pidettämiksi. Ei kuitenkaan ole ollut säätämissä riittä- miä tietoja siitä, kuinka suuren osan kaupunkien tie- ja katumerkosta mai- nitut pääkadut tekemät, eikä siitä, kuin- ka suuria muosimenoja ne armiolta maalimat, yhtä mähän kuin siitäkään, minkä järjestelmän mukaan kruunun tientekomelmollisuus kaupungeissa olisi suoritettama. Tämän kysymyksen rat- kaisu on sen tähden jätettämä masi- Ulisen selmityksen maraan. Esillä ole- man asian yhteydessä olisi kuitenkin syytä pyytää hallituksen toimenpidettä siihen, että tutkimus kaupunkien tie- ja katurasituksesta tulisi tehdyksi ja että eduskunnalle annettaisiin siihen perus- turva armollinen esitys kaupungeissa olemain, yleistä kulkuyhteyttä mälittä- mäin teiden ja katujen tekemisestä ja kunnossapidosta yhtäläisten perustei- den mukaan kuin maanteistä maalla säädetään. Tämän johdosta maliokunta ehdot- taa, että eduskunta alamaisesti anoisi tutkimuksen toimittamista tie- ja katu- rasituksista kaupungeissa seka että siitä ehkä aiheutuma asetusehdotus yleistä kulkuyhteyttä mälittämäin kaupungin teiden ja katujen rakentamisesta ja kunnossapidosta pääasiassa yhtäläis- ten perusteiden mukaan kuin maan- teistä säädetään, annettaisiin eduskun- nan hyiväksyttämäksi. Kylätiet ja tilustiet. Maliokunta on esillä oleman asian yhteydessä ottanut käsiteltämäkseen erään anomusehdotuksen kyläteitä ja tilusteitä koskeman lainsäädännön uu distamisesta. Kun maliokunta on asettunut kylä- ja muihin paikallisteihin nähden sille lannalle, että tällaiset tiet jäisimät niiden tehtämiksi ja kunnossa pidettä miksi, jotka näitä teitä tarivitsemat tai nnstä hyötymät, n,in ei maliokunta ote saattanut kannattaa anomueehdo- tuksen tekijäin esitystä, että anottaisiin malmistettamaksi lainsäädäntöä siihen suuntaan, että kyläteiden kunnossapito jätettäisiin tuntien ja niiden kaikkien asukkaiden huoleksi: ja ehdottaa malio- kuitta sen latoisi, että anomusehdotus, mitali se tar- koittaa kyläteitä koskeman lainsäädan- nön uudistamisia, ei antaisi edustun- nalle aihetta toimenpiteeseen. Mitä taasen tulee siihen anomus- ehdotuksen osaan, joka kohdistuu tilus- teistä moimassa olemaan lainsäädän- töön, niin maliokunta ehdottaa, että eduskunta anoisi lainsäätämis- tointa tilusteitä koskemain oikeussuh- teiden järjestämiseksi sekä että siitä Täyfi-ist«nto toiikok. 21 Pnä klo 2 pättvällä. Puhetta johti ensimäinen marapuhe^ mies W. Tanner. Ensimaiseen käsittelyyn esitettiin maltiomarainmaliokunnan mietintö ar- moll. esityksen johdosta erityisen so- tilasmeron suorittamisesta muodelta 1911. Maliokunta ehdottaa, että eduskun- ta K. Majesteetille ilmoittaisi, että eduskunta ei ole moinut sanottua esi- tystä hymäksyä. Ed. Kairamo ja Arajärmi esittimät mastalauseessaan, että sotilasasiain mäliaikaiseksi järjestämiseksi m. 1911 Menäjän maltakunnanrahastoon suori- tetaan 12,000,000 mk. sekä että mal- tiomarainmaliokunnan on otettama tämä menoerä huomioon järjestet- täessä 1911 muoden tulo- ja meno- armiota. Toisessa mastalauseessa ehdottamat maliokunnan sos. dem. jäsenet mietin- nön palauttamista maliokuntaan pe- rustelujen muuttamista marten. Ed. Kallio huomautti, että tässä hallituksen esityksessä ensi kertaa py- ritään toteuttamaan miime syksyistä julistuskirjaa. Perusteluihin nähden on ollut erimielisyyttä. Maliokunnan enemmistö on ehdottanut esityksen hyl- käämistä oikeudellisista syistä. Ajan mähyyden tähden kannatti mietinnön lähettämistä suureen maliokuntaan, maikka olisikin toimonut perusteluja toisenlaisiksi. Ed. Arokallio teki selkoa asian mai- heistä ensimäisillä maltiopäimillä sekä osotti, että myötämielisyydellä ei ole mitään moitettu. Meillä ei ole muu- ta melmottamaa sotilaslakia kuin muoden 1878 asemelmollisuuslaki ja kun sitä ei ole perustuslaillisessa jär- jestyksessä kumottu, eimät suomalai- set saata mihinkään sotilasmeroon tai- pua. Ed. Mechelin ehdotti asian lähetkä- mistä suureen maliokuntaan ilman asiallista keskustelua, koska se kuitenkin tulee suoritettamaksi maliokunnassa käsiteltäessä maliokunnan mietintöä numero 10 '.varojen osottamisesta so- tilasrakmstojen tulojen täydentämiseksi m. 1910. Asia meni suureen maliokuntaan. Pari esityslistalla ollutta asiaa pan- tiin pöydälle. Istunto päättyi klo 2,40 ip. Maliokunnat. W a l t i o m a r a i n m a l i o k u n- n a n ensimäinen osasto on saanut malmiiksi mietintönsä arm. esitykien johdosta erityisestä muodelta 1911 suoritettamasta sotilasrverosta sekä ma- rain osortamisesia »vuodeksi 1910 soti- lasrahaston täydentämiseksi. Maliokunta ehdottaa, että eduskun ta päättäisi Keis. Majesteetille ilinoit- tao, ettei eduskunta ole moinut hy- mäksyä »nainittuja arm. esityksiä. Mietintöihin on liitetty muutamia mastalauseita. W a l t i o iv a r a i n m a l i o k u n- nan toinen osasto on toisessa lukemi sessa käsitellyt mietintönsä luotsi- ja majakkalaitoksesta 21 pnä huhtikuuta 1908 annetun asetuksen 1 lumun 1 §:n c-kohdan muuttamista tarkottamieu anomusehdotusten johdosta. Malio- kunta on päättänyt ehdottaa, että edus- kunta yhtyisi anoinaan »nainitun ase- tuksen anomuksenalaisen kohdan muut tamista, mikäli se on selitetty koske- man suomalaisia rannikko-aluksia. S i m i s t y s w a l i o k u n t a on soannt malmiiksi mietintönsä määrä- rahan myöntämistä pelastamaa siiveel- lisyystyötä marten tarkottaman ano musehdotuksen johdosta. Maliokunta ehdottaa eduskunnan anottaioaksi, että mnodeksi 1911 myönnettäisiin simeelli- syystyön amustamista marten päätän- pungissa ja »nuissa suuremmissa kau- pungeissa 50,000 mkn suuruinen mää räraha jaettavaksi mietinnön peruste- luissa miitatulla tamalla yksityisille turma- ja suojakodeille. Mietintöön omat »valiokunnan so- sialidemokraattiset jäsenet liittäneet mastalauseen, jossa ehdottamat edus kunnan anottamaku, että hallitus riit tämällä »näärärahalla amustaisi suu- rempia kaupunkikuntia sopiman työn ja kodin hankkimisessa säännölliseen elä- r.,äntapaan pyrkimille prostitueeratuille naisille: sekä että ensi »vuoden meno- sääntöön tätä tarkatusta marten otet täisiin 50,000 mkn määräraha. vleisia uistisia. — Zkulkulttitosrahastv wuvnna (5duskunnan malt!oivaraii.!i.'a- lickomian toinen osasto on saarna malmiiksi mietintönsä armollisen esi tyksen jnhdosta, joka koskee kuHukat- tosrahasioa »vuodeksi 1911. Malio kunta ehdottaa mietinnössään, että sukkulailosrahaston 1911 innoden ku lunliarmion siirtona »val- tiorahttstosta, korivauiseksi postiiikvlje- tuksesta merkitään 1 milj. »nk. Maliokunta ehdottaa eduskunnan hymäksyttämäksi kukkukaitosrahastolle »vuodeksi 1911 seuraaman kuluiikiar- »vion: tuloja: säästö »vuodelta 11)10 Smk. 8,100,000, »valtionrautateitten kokonaistulo Smk. 44,000,000, osuus »vähittäismyynti- ja annisketuyhtiöiden nettomoitosta sekä palo:viinarahoista 12,870,000, korkoja Smk. 200,000 ja siirto maltiorahastosta kor>oau't'selsi postinkuljetuksesta Smk. 1,000,000 eli yhteensä Smk. 00,170,000; m e n o j a : rvaltionraulateitten :va- kinainen »nenosääntö Smk. 87,500,000, eläkkeet ja erinäiset määrärahat Smk. 520,000, »valtiokainain muosilnaksut sekä proivisionit ja kulut Smk. 8,484,000, korko laa»nannikäräjäjy!:»ä- rahastolle Smk. 154,100, korko mal- tiorahastolle Smk. 105,000; määrärahoja: uutisrakennus- töihin »valmiilla radoilla arlviolta Smk. 8,909,404, liikkuman kaluston Maini- seen anviolta Smk. 415,000 maltion- rautateiden hallintotalon mal»niiksi ra kentamiseen maluorahastosta annetun etumaksun korivaamiieen Smk. 207,600, lisää Samonlinnan—Elisenmaaran ra dan »valmiiksi rakentamiseen Smk. 180,000, Joensuun—Nurmeksen radan rakennukseen Smk. 1,760,000, Seinä- joen—Kristiinan—Kaskisen rataraken- nnkseen Smk. 7,000,000, rautatiitulki- mutsiin Smk. 50,000 ja ylijäämä Smk. 5,814,776 eli yhteensä Smk. 66,170,000. Armollisessa esityksessä oleman eh- dotuksen kulkulaitosrahaston mahmista- mi seksi olettamasta kuoletuslainasta eh- dottaa »valiokunta hylättäiväksi. — Zlrpajaisluwan saa«tia tiu kennetaan. Kenraalikumernööri on kirjelmässä maan lääninhallituksille huomauttanut siitä miten nykyään on tullut tamaksi hankkia maroja ei ai- noastaan yleisiin simistys- y. m. tar- kotuksiin, maan myös puhtaasti yksi- tyisten henkilöiden aineellisten etujen lisäämiseksi arpajaisilla. Tämän muoksi on kenraalikumernööri katsonut tar- peelliselsi että entistä parempi selko otetaan sekä anojista että heidän tar koituksistaan. Tätä ivarten on ken- raalikuivernööri laatinut erikoise»; kaa- »vakkeen, joka lääninhallitusten puo- lesta tulee täyttää. Jos arpajaisilla kerättämä määrä on suurempi kuin 5,000 mk. tulee anomusta seurata selonteko anoman seuran kolmen miime muoden toiminnasta. Jos arpajaisten toimeenpanijat omat menneet ulkopuo- kelle saamiensa oikeuksien, esim. siten että oivat myyneet suuremman määrän arpoja kuin mitä lupa sisäliää, omat sellaiset seikat olettamat huomioon tois- tamiseen lupaa anottaessa, eikä lupaa silloin ole innöiinettäivä. — Uudenmaan läänin kuver nööri eroo. Uudenmaan käänill ku- »oernööri Mar Teodor AksiHan on jät tänyt erohakemuksen. Johtuneeko eron pyyntö niistä seit- kaukiista, joihin aikakauskirja „Päi- män" julkaisemisjuttu on antanut ai- hetta? Helsingin lehdet tietämät Uu- denmaan lää-nn kumernöörin saaneen kenraalikumernööriltä täskyn ryhtyä sellaisiin toimiin, että senaatin oikeus- osaston päätös »nainitun lehden jul- kaisemisen lakkauttamisesta pannaan täytäntöön 24 tunnin kuluessa. — Pohjoismainen koulukokous Tukholmassa. Koska ensi elokuun kuluessa pidetään Tukholmassa yleinen pohjoisinainen koulukokous, ja kun olisi erittäin hyödyllistä kansakoulujen ja kansanopistojen opettajille saada käydä tässä kokouksessa, missä olisi erinomai- nen tilaisuus nähdä ja kuulla mitä edistyksiä koulun ja etenkin kansanope- tuksen alalla on miinie aikoina tehty, on tonlutoimen ylihallitus esittänyt, että tässä kokouksessa käyntiä marten ylihallituksen käytettäiväksi asetettaisiin 2,000 mkn määräraha, josta ylihalli- tus saisi jakaa 100 mkn suuruisia »nat- kastipendejä eteiville kansakoulujen ja kansanopistojen opettajille ja opetta- jattarille. — Kansantalouden professo riksi Teknilliseen korkeakouluun ou opettajaneumosto ylsi:»iie!isesti p-iättä- nyt esittää kakitiedelten tohtori Heikki R e n m a l l i n. Bulun kaupungista. — Rahatoimikamarin ko5vuk fessa maananlai.ia t. k. 28 p:nä pää- lettiin senraamista asioista: Puutarhuri (5. B e r g s t r ö m oli pyytänyt eroa »virastaan, päästäk seen siltä jo kesäk. 15 pnä. Kamari päätti suostua pyyntöön sillä ehdolla, että jos »väliaikaista puutarhuria ei saataisi, tukisi B:n olla »virassaan lo- kak. 1 p:ään. H o l l i h a a s t a y. m. »n a a- alueista r. k. 17 pnä huutokau passa tehdyt tarjoukset kniiväksyttiin. Samoin 18 pnä tauppahallin myymä löistä tehdyt tarjoukset. A l a l a a n i l a n t o r p p a r i k o n- rahdin n:o i> Hyväksyi rainan sitr rettämäksi E. Komukanekta I. Komu- kaiselle; samoin konrahti n:o 1 Antti laineelta Isak 5^'oukkarille. R a k a t o i m i k a m a r i päätti an taa raken!tus?on'ttoriu toimekii tebdä ehdotus Lefpikorp: nl»niie»i Akalaani ian siirtokunnan dneid^n n'ä!:ktä olo »van koriven muokrao.misesta »''iljrlys- muiksi. Ma:utu tovpi tulisi pair-ioi» tettaivaksi '/.. j a • suuruisiin alueihin. R a h a t o i n» i l a m a r i u m i r- k a i l i j a t lulewat iiauitunaaii kesa!o- maiisa siten, että mhaston^ioitaja laa loman kesätuuu ajaksi, sijaisena tain- reeri; kirjanpitäjä Hemäkumi ajaksi, sijaisena kanireeri: kamreeri elokuuii ajaksi, sijainen kirjanpitäjä. Kunnallissairaalan alueel- la ole»va torppari S. Mikkonen oli tarjonnut kaupungin lunastetta»vaksi torppansa 0,000 mkan k'.uvpabinnasta. Kunnallissairaalan johtokunta oli puol tanut lunastamista kaupimgille sillä perusteella, että se nykyisin olisi hrl pommalla saatan.>ssa,^ maiklei suä kim- nallissairaala ensiaikoina tarmitse.^ Ra kennusko»ttlori armioi torpan 5,700 mkn arivoisetst. Kamari hylkäsi tar- jouksen. M a l t u u s t o oli pyytänyt raha- toimikainarin lausuntoa Oulun Osuus- kaupan anomuksesta, jolla anomuksella Osuuskauppa pyytää kaupungin raken nuttamaan »vesijohdon Hallitus- ja Pakkahuoneenkatujen mälille. Kamari päätti antaa maltuustolle hylkäämän lausunnon, kun rakennuskonttorin tie- dustelun mukaan eimät mainittujen ka- tujen marrella olemar talonomistajat siihen yhtyisi. Rakennuskonttori oli armellut »vesijohdon tuleman maksa- maan 3,400 mk. Eri ammattiosastojenyh- teinen humitoimikunta oli pyytänyt saada rakennuttaa Hietasaa- ren kansankentälle tanssilaivan. Ano- muksen rahatoimikamari hylkäsi. — Lahjoitus Oulun snomal. yhteiskoululle. Mnme lauantaina tuotiin täkäläiseen suomalaiseen yhteis- kouluun kirje, joka sisälsi 2,000 mark- kaa rahaa sekä lahjakirjan, jossa lah- joittaja »näärää, että rahasta on »nuo- dostetta»va stipendirahasto marattomia ja lahjakkaita ylioppilaskokelaita mar- ten. Lahjoittaja nimittää itseään „kou- lun ystämäksi." Lahjakirja tukee ju- laistaivaksi piakkoin ilmaantuivassa kou lun muosikertomuksessa. — Ei myönnetty kiinnitystä. Kuten ennemmin on kerrottu anoi Ka- jaanin Koski- ja teollisuusyhtiö kiinni- tystä 3!e»valan perikunnan taloon 1 U osaan tässä kaupungissa. Mille?tema- lan puol-sta sen 18,729:58 maillingin makuudeksi, jonka mainittu Reivata on yhtiölle saattanut ja josta jo on Ne- malan Kajaanissa ole»va oinaisuus kiinnitetty. Asia oli maanantaina tois- tainiseen raast. oikeudessa esillä ja oli saa:vuttu perikunnan puolesta kiinni- tystä mastustamaan, koska pesä on jakamaton. Oikeus ei myöntänyt kiinnitystä. — Elinkeinoilmoituksia. Nah kuri Antti Aukusti Nurmi ilmoitti ei- leu maistraatille alkamansa täällä har joittamaan nahkuriliikettä ostainassaan nahkatehtaassa ^Nuottasaarella. Kauppias Alfr. Hautala ilmoitti ei- leu maistraatille lakkäuttaivansa täällä harjoittamansa kauppaliikkeen. — PoUisjjärjesLyssen rikkomi sesta sakotettua eilen iätäk. raasiu- ivanoikeudessa miinatta »niestä 5 »nk. — Juopnmisesta sakotettiin eilen tätäl. raastuloanoikeudessa kuutta hen- kilöä. Sakot »vaihteli-vat 20—80 mar kan mälillä — Maitokauppaa kielsi eilinen raastuu-a»i0ueus naisen Hulda Salon jatiauiasta 50 markan sakon udalla, koska bän ei olluk tehnyt minkääli- laista ilmoitusta maitokaupastaan tä- räl. maistraatille. Kaupanpito kiellet tiin siksi kunnes mainittu Hulda Salo tekee säädetyn ilmoituksen maistraatille ja hankkii kaupalleen sopiman myymä- län. — Tuomittuja. Oskar Numme lin, joka tuonnoin marasti täällä ol- leesta ampumateltasta 80 markau 15 pennuin armosta pientä tamaraa, tuo- niittiin eilen tästä 2 »vuodeksi »van keuteen ja sen jälkeen olemaan 8 u-uotta kansalaisluottainusta »vailla. Mikael Paummerl, joka eräästä tä- käläisestä pyöräkaupasta osti pyörän »naksaen siitä osan rahalla, osan »ver selillä, jossa oli »väärennetty nimi, sekä oli sitten myönyt pyörän Tor- raossa, tuomittiin eilen raastinvanoi- keudessa 2 kuukaudeksi mankeukeen. — LaiivaUike. Eilen saopni ruot salainen höyryalus „Ragnar", ottaak- seen puutaivaraa Marjakasia ja Pate- niemestä. — Ilufi höyryalus. Oulun ko nepajalla on ivulntistumaisiUaan Iin untoyhtiölle tuleiva Ormo niininen yi- naaja-alus. Alus on 50 engl. jalkaa pitkä ja »varustettu 100 md. hea^os- moinmisella corupoantkoneella. Ukko- asultaan tulee siitä erittäin siro, tuiea! kaikki loisetkin mainitun konepajan »vak-1 lnistamat alukset omat. — Laiiva tu lee tyoskenteleinään Iijoen suulla. — Paljon njojäilä on ajautunut Pohjanlahden pohjoisosaan, maikem- taen lailvaliikettä. Ekiinpä ei muuan kaimakaan »voinut eilen päästä tänne jäiden tähden, maan myöhästyi se nii tä murtaessaan niin, että sitä odote kaan masta tänään saapuivaksi. — Unkarilaiset ylivppslaslan- lajat saapuivat ensi kesänä heinäkuussa kouserktimakkalle Suomeen. Aiatkoik laan tuleivai ne käymään ni. n-. Ka- jaanissa ja Oulussa. s — oii täkäläisessä i kauppakoulZissa huomenna klo 10 ap. j t — BlaasetttntetZtteri »-Jyiidiej tänään G usta s von M^ser'--'. !uäi>-! toksisen »limulnki .,U u s: kirjaston ! h o i t a j a." ! —- Ä^altuno^vn kokous on huo- j menua tiu ii ip. j — Palot.irka^tuci ioiinNetaan! tänään Pikisaaressa ia Toppikansal-! messa sekä kiiioiue-lna Tuirani^aalla. j — Soittajaiset antaa M. P. .K:n^ soittokunta Hupisaarilla huomenna kko; 8 iikalla. — Sairanssnhteet Oulussa iviitne »viikon ajalla: Tuhkarokkoa 21 Keuhkokatarria 14 xBatM- :a iaolikatorria KUTilllVoluää ... Hinkuvskää . . . Watsa:-iuwe-ta . . Mesirokioa.... Ruusua Aimokalmontulehdusta Pussitautia . . . iktilvelleiniä . . . Kuppatautia . . . 10 2 1 1 2 1 1 1 Hhi. 00 siuuiH ia iiiiiiii""* Nyt kun Alolaanilan ja Toppilan tilat omat joutuneet kaupungin mälit- töinään hallintoon, oivat kaupungin järjeslykseupitoakueetkin melkoisesti laa- jentuneet. Kumernöörille perjantaina lähettälnässään ehdotuksessa voliisika- mari m. m. huomauttaa, että tämän kautta on Oulun kaupungille tullut lisää 4 kilometriä »valtatietä, joka on kahden puolen tiheään asuttu. Tämän lisäksi tukee mielä „Mälilvainion" asu- niukset, johon »valtatieltä on kilometrin matka sekä „Työ»väen siirtola", johon myöskin on kilometrin matka samalta maltatieltä. Niinhymin „Wäluvaimo" kuin „Työwäen siirtola" omat -rasta pari kolme muotta sitten perustetut ja kasmamat yhtämittaa. Kun asumukset yleensäkin omat kaupungin laitapuo- lella helpomiuat, siirtyy sinne etu- päässä sellaista yleisöä, joka maatii polusin puolelta kaitsemista ja jo nytkin on mäkinainen asukasluku Ala- laanilan maalla Oulujoen kirkkoherran poliisilaitokselle antaman tiedon mu- kaan noin 1,000 henkeä. Näin ollen on poliisilaitos hymän järjestyksen ja turmallisuuden ylläpitä- miseksi sanotulla alueella esittänyt, että kumernööri ryhtyisi sellaisiin toimen- piteisiin, että kaupunki »velmoitettaisiin sopimalle paikalle sanotulla alueella hankkimaan martiokonktorin, sisältämä -vähintäin kolme säilytyshuonetta vi- dätettyjä »varten, joista yksi naisia -varten sekä yhden konttorihuoneen ja yhden päilvystyshuoneen kuin. myös asunnot vkikonstaapelille 2 huonetta ja kyökin sekä .variiialke r»hde:> huo- ueen ja kyökin, jotka fniuour.tt olisi »vel'.volli»:ell puämääu yllä setä läiu- mittä-nään ja ivalaisemaa.-. kuin. myös- fin konttori-, väimystys- ia läiiytys- huoneet kalustamaan. .uurella alueella tar-vitaan mämMäat kaksi -vartiota ja :oartiotoimen ykläpiiäm?- seen niillä kuiuminkm 8 miestä, jos »vartioimista toimitetaan yötä väuvää, mitä onkin tarpeellista kesän aika»'.a Toppila»tsalmessa, jossa liike kestää läpi muorokauden, tahi 0 miestä, jos »vartioiminen otaksutaan tarpeelliseksi ainoastaan päiväsaikaan. ^Näiden li säksi tar-vitaan 1 ylikonstaaoeli ja 1 martija. Siinä tapauksessa, että poliisilai toksen kumernöörille tekemä entinen ehdotus nykyisten ylimääräisten kons- taapelien. muuttamisesta mäkinaisiksi tulisi hymäksytyksi, »voisi poliisilaitos siirtää kysyniyksessäoleivaa tarkoitusta ivarten käytettäiväksi korkeinkaan miisi konstaapekia, joten tämän lisäksi tar- mittaisiin 1 ylikonstaapeli, 1 »vartija ja 1 tahi 8 konstaapelia, jotka kaikki tulisimat nauttimaan niitä palkkaetuja, kuin heille nytkin on mastaauissa toimissa myönnetty, eli ylitonstaape- li Ile palkkaa 800 -nk. ja palkkiota 600 :»ik. »vuodessa, konstaapelit palkkaa 600 mk. ja palkkiota 400 n.k. j.: rvar- tijalle palkkiota 750 nik. »vuodessa, tuin myös tamaumukaiset ivuokra- ja »vaaterahat. Siinä tapauks.>c-sa, etiä tä'l>.ä eadorus katsottaisiin tuottaivan kaupungille odottamattoman suurta menoa, oii poliisilaitos toisena chtso turseiman esittänyt, että bonkittaisi.n »viisi raisuheivosta. jossa tapauksessa erityisen »vahtikonttorin ha»lkst:nine:: ja ylläpitäminen moitaisiin »välttää martiotoimi hoitaa kaupungin vartio- konttorista rauukutku.oahdeäla niiu, etiä kaksi heivosta olisi aina uUona ia taksi lepäämässä ',etä »viides heivonen tarkastusta ja satunnaisia turoni:.', »vartei», jonkalaiseen »vartioLoimeea riittäisi nykyinen »nichistön iutumäärä, tlin n im. ylimääräiset iulu-rummt py- sytetyiksi. Ratsuheu-osten hankkimiseksi on po liisilaitos laatinut se »raaivan kusta-:- nusarivion: 5 heivosta ariviolta 800 mk. 4,<!00:-- 5 ratsaslusneuivot ä 250 l.25t>:- 5 sapelia ä 25 n,t. 125-- cll kerta kaikkiaan - josta mahdollisen ylijäämä?: poliisi- koitos takaisin suortttaisi. Muotiasiasi lastannut siksi e siivilään kuiiliu ye-ooseu ia ralsastusneiiioojea ylläpttäitiifetsi aruäolta ä «»uo ett niiteensä S.»'.^ .'i.00:>: Poliisiin toi] »t fäy'.että:vänä on ni.knaän -ar- peelllsess.^ kunnossa ole:oa talli, joka »vaatisi ainoastaan pienentiuä-t muu- toksen »viidettä Heinotta »vor:e»'.. - Läänittwirlamiehct. k>.;ou. järmell viirin namsniies I. Kuusi!>>i,to on lääkäriilt odi S: '.il s elia näytetyn ,'o.i raudeu takia saanut mirla.oapauila kuuden iui tun ajaisi, ensitule i. oii k. fttf. 1 p:sta lukien, ja on pol.isikoii.' taapeli Eero Mi^kkula möär.itty sili i aikaa hoita:naall nimisnit>.hen'.virkaa mainitussa piirissä.