Tiistaina 1 p. Marraskuuta KARJALATAR N:o 124 — 1910 ilmaiseksi! Syys- ja jouluostoksianne var ten pyytäkää kuvitettu luette loni. Siten ostatte halvimmalla kelloja, koneita, kulta- ja hopea- tavaroita, soittimia, korutava roita, kihlaesineitä y. m. Jäl leenmyyjille edulliset ehdot, monta palkintoa, joista lähem min hintaluettelon ohella. Eino Louhivuori, Vaasa. (H. 3011) Rukoushuoneet. Senaatti on myöntänyt Wie'in rukoushuonekunnalle lö,000 mkan maltiolainan rukoushuoneen raken tamista marten. Rautatierakennukset. Joensuun—Mrmeksen rakenteil- la oleman radan rahastonhoitajaksi on määrätty Kristiinan maraston- hoitaja Heikki Saarelainen ja hä- nen sijaansa marastonhoitajaksi Kristiinaan eiit. rautatienkirjuri Robert Smedlin. Henkitvakuutusyhtiö salaman asiamiehiksi 'Nurmekseen omat ru- menneet kauppias Otto Gustass- son ja opettaja Wäinö Hakala ja Pielisjärmelle lennätinpäällikkö H. Tanner. Lausumme yhtiön paik- kakunnallemiue termetulleeksi ja ke- hoilainme kansalaisia lukuisasti tässä puhtaasti suomalaisessa yh tiössä henkensä makuuttamaan. Ohjesäännöt. Wärtsilän diakonittaren ohje säännöt on läänin kumernööri mahmistanut mk. ^6 p. Myönnettyjä arpajaislupia. Kenraalikumernööri on antanut luman pitää arpajaiset Pohjois- Karjalan Hemosjalostusliitolle ensi muoden maalis-, huhti- tai touko- kuulla. Tuberkuliiuitutkimuksia. Tohmajärmen piirieläinlääkäri on määrätty toimittamaan tuber- kuliinitutkimuksen Tohmajärmi Osakeyhtiön omistamalla Jouhko- lan tilalla, jossa on 67 nautaa, sekä Tohmajärmen Kemien kylässä tolollisen Heikki Hirmosen tilalle, jossa on Id! nautaa. Ilomantsin hetvosystätväm yh- distys on anonut lupaa saada ensi tam- mik. tai helmik. ajalla Jlomant- sin kirkonkylässä toimeenpanna yleiset arpajaiset yhdistyksen toi minnan jatkamiseksi tarpeellisten rahamarojen hankkimista marjen. Läänin Mantilaan passitettuja. Kiteen piirin ruununnimismies mk. 17 pnä lääninmankilaan tör- keästä markaudesta passittanut Uukuniemen pitäjästä kotoisin ole- man työmies Jooseppi Tiaisen ja Kiteeltä kotoisin oleman työmies Pekka Lipposen, jotka edellisenä yönä lukitusta aitasta Kangas- järrven kylässä oliivat roarasta- neet m. m. noin 300 mk. rahaa ynnä muutakin irtainta. Miehet tulemat rikoksistaan mastaamaan paikkakunnan oikeudessa. Raakuutta. Miesmurha. Miime kuun 30 päimän mas täisenä yönä muutamat Panka- kosken lotjamiehet pitimät pahaa eläinää Lieksassa häiriten rauhal- listen ihmisten kulkua ja uhkail- len toisiaan. Päimän maletessa löydettiin yksi metelöitsijöistä, Taa- mi Lehikoinen, syntyisin Juuasta, maantien ojasta kuolleena. Wäki- mallan merkkejä kuuluu oleman ja pari epäluulonalaista micstä on mangittu. Lähempi tutkimus kaiketi lähemmin paljastaa tämän- kin tapahtuman alkujuuret. Sen nyt jo kuitenkin moimme sanoa, että mäkijuomalla tässäkin taas on uhrinsa. Hewosen kauppoja. Kimenmeistäjä P. I. H. Turu- nen on ostanut maanmiljelijä P. Samolaiselta Sopu-nimisen oriin Maltimon Karhunpäästä. Sopu on 3-muotias ja Eino Makaan sukua. Tulirokkoa liikkuu Rääkkylässä Onkamon ky- lässä. Tähän asti tunnetaan jo 24 tapausta, joista 3 on päätty- nyt kuolemalla. Piirilääkärin toi- mesta on kylässä toimitettu nyt puhdistuksia ja amattu Elias Paka- risen talossa »väliaikainen sairaala, johon on hoitajattareksi pyydetty diakonissaa Sortamalasta. Oikaisu. Wiime numerossa kerrotun huk- kuneen nimi on Oskar Klemetti, eikä Oinonen, 28-wuotias. Muualta Suo mesta. Ruotsin kirjaltajain uusi työsopimus. Kun meidän maassamme par- haillaan malmistellaan kirjalta- jäin uutta työsopimusta, on wer- tailun maralle syytä mainita muutamia yksityiskohtia Ruotsissa w. k. 1 pnä käytäntöön otetusta kirjaltajain työsopimuksesta, joka pysyy moimassa heinäk. 1 pmään 1914. Ruotsin kirjaltajain työsopimuk- sen mukaan omat palkat pysyte- tyt entisellään. Konelatojaksi saa- pi työnantaja ottaa henkilön, joka siihen pystyy. Konelatojan ei siis tarmitse olla tutkinnon suorit- tanut kirjaltaja. Työnantajalla on täysi oikeus johtaa ja jakaa työtä sellaisille- kin henkilöille, jotka eimät kuulu työntekijäin järjestöihin Työntekijällä tulee olla työhön tullessaan kahden miikon minimi- palkkaa mastaama summa talle- tettuna pankkiin tai säästöpankkiin. Ellei talletettua summaa pankissa ole, on työnantaja oikeutettu mä- hentämään kullakin miikolla mak- settamasta palkasta 10 pros. siksi, kunnes kahden miikon minimi- palkka on työnantajan hallussa Nämä määräykset omat tehdyt makuudeksi työsopimuksen rikko- mistä mastaan. Riitaisuuksien maralta on ase- tettu sekä somintolautakunta että sominto-oikeus, jotka molemmat sijaitsemat Tulholmassa. Sominto- lautakuntaan kuuluu •"> jäsentä ja sominto-oikeuteen 7 Palotvaknntusyhtiö Fennian johtajaksi on yhtiön johtokunta malinnut marraskuun 1 päimästä insinööri John Rundqmistin sekä määrän- nyt kamreeri I. Sireliuksen, toi- mitusjohtajan ollessa estettynä hoitamaan tämän tehtämiä. Tapaturmamakuutusyhtiö Pat- rian johtajan paikka täytetään tällä miikolla ja huhu mainitsee tämänkin johtajaksi otettaman in- sinööri Rundqmistin. Sergei rankaisee puuttutvasta in- Arkkipiispa alaisiaan nosta. Rjetsh tietää ilmottaa, että arkkipiispa Serqei on erottanut Miipurin kreikk. katolisen seurakun- nan kirkkoherran, romasti M. Ka- sanskin Suomessa oleman meljes- kunnan pyhän Sergein ja Henna- nin puheenjohtajantoimesta s e n muoksi, ettei hänen toi- m i n t a n s a ole o l l u t m e n ä- läistyttämisohjelman kans- sa yhdenmukainen. Hänensijal- leen on määrätty Suomessa hy min tunnettu arkkimandriitti Kyp- rian. Asetuksen mukaan on män meljeskunnan tehtämänä har rastaa uskonnollis-simistyksellisiä tarkotusperiä. 25 muoden kulues sa on romasti Kasanski nuhteetto- masti hoitanut meljeskunnan pu- heenjohtajatointa, eikä miltään taholta ole häntä mastaan tehty malituksia. Arkkipiispa Sergein mielestä ei Kansanskin toiminta kuitenkaan mastannut hänen po- litukkaansa. Tämän ohessa on arkkipiispa muuttanut meljeskun- nan asetuksissa sen pykälän, jossa määritellään puheenjohtajan maa likelpoisuus. Eroamisia Tuomen Kirjaltaja- liitosta. Enemmän kuin kaksikymmentä grafillisilla aloilla Helsingissä toi- mimia johtajia ja alijohtajia on miime tiistaina Helsingin Kirjalta- jayhdistyksen puheenjohtajalle il- moittanut luopumansa Suomen Kirjaltasaliitosta. Samanlaisia eroamisia on miime aikoina ta- pahtunut useampiakin. Monet eronneista jäsenistä omat aikoi- naan olleet Suomen Kirjaljalii- ton perustajia ja toimihenkilöitä. Periaatteelliset syyt lienemät ai- heuttaneet eroamiset, sillä eroama säsen menettää m. m. oikeutensa sairas- ja hautausapurahoissa. Nuorsuomalaiset toisistaan. Hels. Samissa kirjoitetaan Jy- mäskylän äskeisestä raatimiehen maalista: „ Nuorsuomalainen yhdistys asetti siellä yksimielisenä nuorsuomalai- sen ehdokkaan. Mutta osa nuor- suomalaisiin lukeutumia päättimät- kin äänestää ruotsalaisten ehdo- kasta. Ja, mikä mielä kummalli- sempaa, kaupungin nuorsuomalai- nen lehti esittää maalipäimänä nuorsuomalaisten ehdokkaiksi sekä ruotsinmielisten . että nuorsuoma laisen yhdistyksen ehdokkaat, an- taen pienen puoltolauseen ensin- mainitulle." Pari päimää aikaisemmin Hels. San:t antoimat samanlaisen kau- niin todistuksen erinäisten nuor- suomalaisten suomenmielisyydestä. N. Pr:n kronikoitsija oli ennusta- nut että jos suomalaiset puolueet liittoutuisimat, niin ruotsalaisen puolueen edustajaluku eduskun- nassa kohoaisi A0:een, koska osa nuorsuomalaisia äänestäisi ruotsa- laisten listoja. Tähän mastasimat Hels. San.°t. „Hywin uskottamaa, mallankin kun tietää että eräitä „ nuorsuo malaisia" tähänkin asti on äänes- tänyt ruotsalaisen puolueen lis- toilla. Ne omat niitä nuorsuoma- laisia, joitten mielestä kaikki suo- malaisuus on häiritsemää natsio- nalismia, mutta ruotsalaisuus su- maitsemaisuutta," Toisin sanoen: juuri mitä kan- sallismielisellä taholla aina on monista nuorsuomalaisista mäi- tetty. Waasassa heitetty kitviä wenäläisen papin asun- toon. Keskimiikko-iltana kello puoli 11 aikaan harjoitettiin Maasassa sikä- laisen menäläisen papin A. B. Punshanin asunnon edustalla, Pit- jauhot oli kuljetettu ja joka ennes- kaan kauheita hämityksiä. Useim- känkadun 71:nnessä, törkeätä ilki- tään on tunnettu miinasaksojen mistä taloista on jälellä maan maltaisuutta. Kadulta heitettiin lumatuksi maaksi. Waiwaloisen ja yksi kerros. Asukkaat pakeniioa näet kolme kimeä, mainitun papin pitkän etsiskelyn jälkeen löysimät kellareihin, mutta kun mesi tun asunnon ruokasalin kahdesta ikku- etsijät kormen komerosta aiman kihe sinnekin, niin oli asukkaitten nasta sekä mieressä asuman maa- ensiluokan tehtaan täysine mehkei- tultama ulos, missä he joutuimat lari Heleniuksen huoneen akkunas- neen. Kahdeksan ammetta oli tay-! rankkasateen alaisiksi; useassa pai- ta yksi kiwi sisään. Ilkityöstä il- tetty sikunalla, josta nähtämästi kassa omat muorilta alas myö- moitettiin heti sattumalta paikalle aijottiin „köyriksi" ilolientä wal- ryneet kalliolohkareet kasaantuneet saapuneelle tarkastuskonstaapelille. mistaa. Kaikki tynnyrit, keittoas- kahdeksankin metriä korkeiksi röyk- Tapahtuman johdosta pidettiin tiat y. m. tehtaassa löytymät ka- kiöiksi. On helppo ymmärtää, sitten poliisitutkinto, mutta sen tu- . pineet menimät pieniksi sirpaleiksi etteimät rakennuksien seinät moi- toksista ei mielä anneta sanoma-^ kruunun komissa kourissa. Wah- neet mastustaa tällaista painoa, lehdille tietoja. Jlkimallan teki-, mana mirtana juoksi „miinalaa- Ne, jotka olimat paenneet kaduille, joista ei mielä ole tietoa, maikka > ma" kostutellen kormen sammalia olimat mielä suuremmassa maa- eräs henkilö lienee jo ollut pidä-^ ja kimiä. Paluumatkallaan kuu- rassa kuin ne, jotka olimat etsi- tettykin. Kun kimet heitettiin ikku-kuivat kruununmiehet löytäneen neet turmaa kellareista. Jschias- noista melkei yhtaikaa sisään, lie- j mielä toisenkin miinatehtaan, jos- sa ja Lacco Amenassa omat ku- nee ilkityöntekijöitä ollut useampia->sa myöskin kaikki kappaleiksi pirs- mat samanlaiset, kin kuin yksi. j toimat. ..Tomerien" aineellinen ma- Kaikki kolme kaupunkia omat Poliisitutkinnossa on käynyt il- mi, että ikkunat lyötiin rikki klo neljännestä maille 11 illalla. Wä- hää aikasemmin oli myöskin n. k. Kapsäkin kaupunginosassa rikottu ikkunat eräästä torpasta, jonka muoksi armellaan ilkityöntekijöitten oleman joitakin hulikaaneja. Sisään heitetyt kimet olimat sangen isoja, yksi painoi 1'kiloa. Kimet oli otettu kadulta pastori Punshanin asunnon edustalta. Mitään muu- ta mahinkoa kuin ikkunain särky- minen ei tapahtunut, eikä huo- neessa kimiä heitettäessä sattunut olemaan ketään. Pastorin palme- lijatar, joka pari päimää aikaiseni- min oli synnyttänyt kaksoset, sai- rastui kuitenkin pelästyksestä. Pas- tori Punshan lienee sähköteitse teh- nyt tapahtumasta ilmoituksen ken- raalikumernöörille. Pidätetty hen- hinko nousee useampiin satoihin. ainakin puoleksi häminneet. Alus- sa näytti sittä kuin olisi pyör- Nuori nainen ja mies löydetty remyrsky Jschiasta suunnannut metsästä määrällisesti haa- kulkunsa eteläkaakkoiseen Sorren- Ulottuneena. ton, Amelsiin ja hiukan poh- Keskimiikko-iltana klo 8 seuduissa joifeert Salernosta, mutta nyt löydettiin Walkeisen pysäkille joh- alkaa saapua myöskin Ne ape- taman tien marrelta noin kilo- l i s t a ja Mesumiuksen eteläpuo- metrin päässä Kuopiosta nuori tietoja hämityksistä. Nea nainen tajuttomassa tilassa ja pelistä itään olemat seudut Itä merisenä. Hän tuotiin läänin- "an ihanimpia. Useammat niis- sairaalaan, jolloin huomattiin että tä omat kärsineet hämityksestä niin häntä oli haamoitettu ampumalla, paljon, että niitä on maikea enää Noin klo 10 seudussa löydettiin tuntea „ samoiksi. Itse Neapelissa sitten mähän etempää saman tien näyttää kärsineen eräs suuri lasi- marrelta merisenä ja tajuttomas- tehdas. Aiman odottamatta no- sa tilassa nuori mies, myöskin peammasti kuin sen moi kuma- ampuma-aseella haamotettuna. takkaan, syöksyi sateen piestessä Hänkin toimitettiin mahdollisim- maata laamajoukko tehdasalueelle man pian lääninsairaalaan hoitoa ia täytti tehtaan alemman ker- saamaan. roksen nun nopeasti, etteimät . . Armellaan että rakkausseikkailut omistajat ja työmiehet ehtineet kilö on syyttömänä päästetty ma- omat johtaneet näm surullisiin ryhtyä mihinkään pelastuspuu- paaksi. Kulikowan kenttä. Nom. Mremjassa kertoo joku Piskomatom Pietarin kaupungin Miipurin puoleiston asukkaiden ministerineumoston puheenjohta- jalle malittaneen Kulikoman ken- tän pakkoluomutuksen johdosta Suomen maltiolle, jonka kautta on käynyt mahdottomaksi rakentaa Polyteknitsheskaja-katua. Pakkoluo- mutuksesta on annettu kaikkeinkor- kein määräys m. 1908 kun sitä- tapauksiin. Mies lienee ensin h"n, maan saimat tyytyä katse- ampunut naista ja senjälkeen it- lemaan mitenkä kaikki koneet ali seään. Molemmat omat kuopio- kerroksessa tuhoutuimat. Mierel laisia. On mielä epätietoista sen myrskyn.sortaman rakennuk- moimatko he jäädä eloon. *" * sen hirret särkimät tehtaasta lo- put, mieläpä hajoittimat tyämäen asunnonkin. Tehtaan 200 työ miestä on työttömänä ja sen , omistaja kärsi noin puolen mil- joonan markan mahingon. j Torre del Grecon luona , saamutti rajuilma huippunsa mas- Taistelu juoppoutta ivastaan. ^ rcettä . >aamista kaataen, myrsky oli nun ... Maltakuunanduumanlähimmis- ankara, että akkunat särkyimät ja mastoin kaiken korkein määräys , sä istunnoissa käsitellään kysymys- l^amat^ risteuimat tomen tm- mainitun kadun rakentamisesta on tä taistelusta kansan juoppoutta ^ei omat tu!cossaja hen- annettu jo m. 1902. Tämän joh- mastaan. genmaaralliset kulkea: nuta peit- dosta Piskomatom kysyy onkoedel-- Komitea, joka on laatinut laki- j ?, Pat|u liejukerros ja kallion- tilien määräys kumonnut jälki- ehdotuksen, lähetti sen näinä päi-, 'i£ re «« , . , . , , ... , mäisen, mai onko pakkoluomutus minä kaikille maltakunnanduumanliukkaat joutuimat tietysti kau- tapahtunut tarkoituksella tai epä-'ja neumoston jäsenille. Lakiehdo- hun maltaan ja koemmat pakene- huomiossa, mai onko somellutettu tuksessa ehdotetaan joukko hymin pelastautua, , koettaen^ sa- yhteen molemmat määräykset? tarkkoja toimenpiteitä, jotka anta- pelastaa nuta marjaisia Miimeksi mainittu tapaus olisi mat koman iskun kansan juoppou- omaisuudestaan, mitkä ollut ajateltamissa, jos yhdysra- delle. ^ nnela olimat zaljella. Pormes- dan pää olisi rakennettu Kuliko-i Lakiehdotuksessa määrätään, että . w . ' e . pelastus- man kentälle. Mutta niin ei ole, miinakauppoja saa amata kirkon- I. .n nruhti sen kanssa pa- käynyt. Sitäpaitsi on ollut ole-^kyliin ja kyliin ainoastaan kunta- hommin karsineelle kadulle Menti massa ehdotus, että kentälle ra- kokouksien lumalla, jonka lisäksi Sertembrelle, missä eras rakennus kennettaisiin majoja, parakkeja tai näissä kuntakokouksissa saamat nai- oli. luhistunut haudaten alleen talleja sotamäkeä marten mutta ne setkin olla äänestämässä. karji perhekuntaa. Kolme saatun moidaan rakentaa kauemmaksi. | Tuskinpa on alkoholimyrkyllä saumoista ruumuna, muut on- „... u , t ir . i sen pahempaa mihollista kuin on n>at mmkeasti haamottuneita. Y^enncllato.sta hetkellä ! menäläinen nainen, ja kaksi ääntä , Samaan aikaan rmmosi myrs- ^Sa"mws,a taannoin etta O:n ^ ^ ja maimon - yhtä mie- Z myöskin Porttctssa ja asemalle Pohjanmaalla oh eraatta ^ en ääntä mastaan takaamat rait- Re g in as , a Täälläkin on ra- maanantai-iltana kokoontunut iouk- tiudelle pikaisen moiton menäläisissä kennukya zortunu . Uhrien luku- °waraan lanteen matkaamia Alissa. Lisäksi sanotaan lakiehdotuk- aa et kuitenkaan Miela tun- ahneen. Odotettm myo- ^A^ että miinakauppoja moidaan .. ... hastynytta postijunaa | niissä seuduissa, joissa mä- , Caracasista tulleen sahko- Kilman zunan kansia porhal- mutu Qn ^ 500 henqen. Edelleen „ mukaan on fatffien tatfie aiernalle polkupyörän,eas,a fieUetään miinaa myymästä yh- ^ '^a alkanut Iuffua nuorukainen, eint nuora,ojoufosta be(Ie ^ nqeUe enenpää ' ämpä- rut + t0 ' Kaksi rnttotapaus a on manhan Mielitiettyn,a jota pm- riä että miinakaupat aikkialla todennettu. Kirkot ia koulut l Sa? )a saamattomuu- suljetaan klo k illalla pyhien aat- °n suhettu. ?!.ff!2 ena oIt TT 1 ,U toina ja pidetään suljettuina klo ^valtameren taak,e. Nuo- 10 p V) ^a n jälkeisenä päimänä.' lukarnen tmmuttelee Yttoa ,atta- Mielä ehdotetaan lakiehdotuksessa,' uaa" matkan,a mutta tahon ei etfö ,^inan astemäärä alenet-! ^ tuiskea tyttäremme lupaa suostua lisiin 40:stä 25:n. Saa nähdä Lyhemmän sairauden jälkeen muulla ehdolla kum etta nuoru- lieneekö tämä komitean lakiehdo- on Siamin kuningas Kulalongkorn kamenkin mukaan zunaan ia Tam- ^ ^ duumassa ja neumos- kuollut toissa sunnuntaina. Hän Pe ov ^ 5m r f 0 "'-, , f f tossa. Mutta jos liämä sen hy- nousi maltaistuimelle muonna Pitkät armelut eimat nyt kel- mäksymät, tuntuu siltä kuin jo täl- im - Kuningas-mainaja oli ys- manneet, ,a mmpa urhomme suo- Iätin o[i) - t otettu aimo askel rait- tämällinen ja miellyttämä sekä rittautm yhteen matkaan, sa- tiusaatteen eteen Menäjällä. mas,a juna rciheljt ja lakp, ja * asemakello löi 12 lyöntiä. Siamin kuningas kuollut. Päimän parin perästä nuorini-. komme palasimat kihlajaisretkel- tään, ja elänemät nyt onnellisena amioparina. Tullipetosyritys, josta olisi woiuut olla kamalat seuraukset. 50 kg. ruutia ..Primulan" dunkeypannussa. Ulkomailta. Luonnonmullistukset Italiassa. Hämityksen jäljet. simistynein kaikista Aasian hallia sijoista. Siamin kuningaskuntaan kuuluu 10 milj. asukasta. Sia- j Min kuningaskunta saa monesta »uudistuksestaan olla kiitollinen ^ kuningas-mainajalle, sillä hän jär- j jesti maassaan meriliikkeen uudel- le kannalle, lakkautti täydellisesti ' perinnöllisen orjuuden. Mainaja teki simistystarkotuksessa matkan Intiaan ja alankomaalaisiin siir- maihin. Hän mähensi maassaan buddalaisten juhlapäimien lukua. Italian sanomalehdet kertomat hänen aikanaan Siamin kuningas- j kauheita yksityisseikkoja rajuilman kunta liittyi kansainmäliseen posti- f f - tuhoista. j liittoon, kaikki tärkeimmät hallin- ' Kenties ei missään Europassa non- ja tevllisuudenkeskukset yh- " ole tilkunkaan maata, jota moi- distettiin sähkösanomalinjoilla ja bu ,r täisiin min suurella syyllä sanoa. rautateillä. 'n' ^ paratiisiksi kuin Neapelin lahtea M. 1882 mietettiin Siamissa rimtirt ^ "'2- ja Salernon poukamaa, mutta nykyisen hallitussumun 100-muo- ei niyöskään toista, joka kulki-Utista hallttusjuhlaa. Tällöin oli Täntnn joka askeleella kertoisi niin, Siamissa näyttely, joka selmästi selwää siitä onnettomuudesta, jon-' näytti, kuinka korkealle jo silloinen < mn ; fnt ?LSrr ka uhreiksi sen asukkaat omat jou->siamilainen teollisuus oli kehitty- SJm a f tuneet. j nyt. Tahtoen tutustua mäestön- pan)aimmista ^ hvyrylmmmstam- Miseneumista näyttämät sä tarpeisiin ja toimomuksiin ku- s/si> ^ Pracidon, Jschian ja Caprin ningas pukeutuneena yksinkertai- ^ ^ ^ saaret kuin mitkäkin mereen hei-!siin maatteisiin kämi eri yhteis- tetyt suuret jalokimet. Jschiaa kunnallisissa laitoksisf^ ja sekaan- / eimät matkailijat tamallisesti huo- tuen mäkijoukkoon koetti päästä i!» !!!, f maa, ja enimmäkseen juuri Nea-!selmille mallalla olemasta asiain mnrrifnua i - pelin ja sen ympäristön asukkaat ^ tilasta. Näitä kulkujaan hän r41r ' a /' sen tuliperäisellä maaka- tuntemattomana jatkoi aina sii- I konehuoneen lähellä tai Maralla ja useilla kuumilla läh- j hen asti, kunnes lopullisesti sai muualla erikoi- Nyt on tämä ihana saari. selmille kaikki mälttämättömät pa- ^ " muta- ja samipaljouksien maiku- rannukset. Uskonnostaan sanoi rusfrt päällikön hal- suksesta, jotka rankkasade toi alas' kuningas: „Me tunnustamme muorilta ja myörytti yli Casa- uutta buddalaisuutta. Meidän Kaksi suurta tviinapolttimoa micciolan, Lacco Amenon ja Is- pitää moimiemme mukaan tehdä hämitetty, l,OoO—2,000 lit- chian kaupunkien yli, muuttunut enemmän hymää. Me emme hal- raa sikunata kaadettu maa- sorakasaksi. meksi kenenkään uskontoa, emmekä han. ! Italialaisiin lehtiin pelastuneit- mainoa ketään uskontonsa tähden. Nimismies E. Kutmosen ja po- ten pakolaisten antamain kerto-, Minä, niinkuin myöskin hymäk- liistkonstaapeli A. Kaupin tietoon musten mukaan on hämitys seu- syn kiristittyjen simeyskäsitteet". dun eteläisimmissä osissa kumaa maton. oli tullut, että joku ennestään tunnettu miinasaksa oli ostanut Äänekosken kirkonkylästä eräältä kauppiaalta isomman määrän jauhoja. Kun tämä kauppa he- rätti kruununmiehissä epäluuloa, niin he lähtimät liikkeelle m. k. 21 pnä ja suuntasimat matkansa Mämmen kylälle, jonne mainitut Kuitenkin harjotettiiin Siamin homissa muutamia manhoja sta- Casamicciola näyttää kärsineen mialaisia tapoja. Keskellä taru enimmän. Klo 9 aikaan tuo-! maista pääkaupunkia, kallisar- na kauhunyönä oli rankkasade moisine ja mahtamine kirkkoineen korkeimmillaan, ja se liejupaljous,kohoo europalainen palatsi, joka kimet ja mesimäärä, joka Monte! on tullut maksamaan 8 milj. mk. San Nicolan muorelta syöksyi Pääkaupungissa on myöskin idän alas kaupungin kaduille, sai ai- laajin haaremi. Kuninkaan mai- Omaa vahinkonsa uhalla kiel län pojilleni velaksi antami sen lukuuni. Juho Bäis3nen, Lieksan kylästä N:o 97. mojen lumun moi määritellä ai- noastaan suunnilleen. Ulkomaa- laisten kertomuksien mukaan olisi kuninkaalla lähes 800 maimoa ja sanotaan hänen jo 45-muotiaana omistaneen 150 lasta. Koko täs- tä suunnattomasta maimolumusta tunnustetaan ainoastaan kaksi mi- rallisesti. Näitä kuningattaria nimitetään ..oikean käden ja ma- semman käden kuningattariksi" ja on heidän oltama mälttämättö- mästi kuninkaallista sukua. Mut- ta kun ei koko Intiassa ollut yh- tään kuningassukua, oli kuningas- mainaja pakotettu malitsemaan nämä puolisot omasta kuninkaal- lisesta huoneesta. Kuninkaan kuolema tuli odot- tamatta, sillä hän sairasti mähän aikaa. Hallitusistuimen perilli- senä on kuninkaan manhin poika Maha-Matsiramud, joka on syn- tynyt m. 1880. Port-Arthurin satama awattu kansainmäliselle liikenteelle. Port-Arthurista, lokak. 24 pnä. Hallitusmiranomaisten, kiinalais- ten ja ulkomaalaisten edustajien läsnäollessa mietti japanilainen siirtokunta juhlaa sen johdosta, että Port-Arthurin satama amat- tiin kansainmäliselle kaupalle. y. m. konetarpeita lajiteltu valikoima Mllllll IB !! laineita:: (Kyllösen) H. Pääkkösen Rautakaupassa. Kirjailijat ja teatteri. Nykyinen teatteri ei tyydytä kir- jailijoita. Se käy ilmi heille teh- dyistä kiertokyselyistä, joiden kaut ta on tiedusteltu heidän mielipi- dettään liäytteliöistä ja teatterin yhteiskunnallisesta maikutuksesta. Toiset kieltämät siltä kaiken maiku- tuksen, toiset myöntämät, että sib lä on maikutus, mutta turmiolli- nen. Kaikki tai melkein kaikki omat yksimielisiä siitä, että teatteri ei ole mitä sen pitäisi olla. — Että nykyinen teatteri, sanoo Saint-Georges Bouhelier, on nau- rettaman arkipäimäinen ja kurjan pintapuolinen, siitä on koko maa- ilma samaa mieltä. Ja suuri runoilija Emile Ber- haeren julistaa: Eräät huomauttamat, että näy- telmäkirjailijat omat uhranneet lii aksi yleisön maulle ja että toiselta puolen mieraat maikutukset omat edistäneet teatterin rappeutumis- ta. Juutalaiset kirjailijat, sanoo I. Nictus, omat tälle niinkuin kaikil- le muillekin aloille tuoneet loista- man ja hajoittaman henkensä. — Latinalaiset kansat huomaut taa Camille Lemonnier, omat jää- neet kauaksi jälkeen pohjoismaisis- ta kansoista, mitä tulee yhteiskun- nallisen estetiikan muodostamiseen teatterin lautta. Ja Kristianian yliopiston pro sessori Kristian Aars mäittää, ed tä teatteri itse asiassa on turmi- ollinen laitos, koska se lisää suur- ten kaupunkien muutenkin malta- maa metomoimaa ihmisiin. Kaikenlaista. Montako päätä on kotkalla. Tsaari Nikolai ensimäisen ajoilta kerrotaan seuraama juttu: Pietarhomin leirillä huomasi eräs kadetti muutamana päimänä suuren linnun lentämän ohi. — Ah, katsokaat, kotka, kotka — huudahti hän ihastuneena. Päimystäjäupseeri heitti pikaisen silmäyksen lintuun ja sanoi sitten mihaisesti. — Pöllöpää, monta kuukautta olet jo saanut kantaa keisarillisella maakunalla koristettuja nappeja etkä mielä tiedä, että kotkalla on kaksi päätä! Liikemies. ylioppilas naistuttamalleen: Mi- nä olen osakas isäni liikkeessä . . . — Kuinka teillä riittää aikaa siihen? Tehän opiskelette. . . — Se käy hymin päinsä. . . isä pitää huolen tuloista... mi- nä taas menoista. Venäjän kurssi on tänfiän . 268: 20 266: 66»/» 3 kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan knrssit Uk p. Uk. p Lontoo a/v. . . 25: 38 25: 20 8 kk. . . . — — 24: 96 Pariisi a/v . . 100: 99: 80 3 kk. . . . — — 99: 10 Antverpen a/v. 100: 10 99: 40 3 kk. ... — — 98: 50 Lybekki a/v . . 124: — 123: 40 2 kk. . . — — 122: — Hampuri a/v . 124: — 123: 40 8 kk. . . . — — 122: — Berlin a/v . . 124: — 123: 40 3 kk. . . . — — 122: 20 Frankf. a.M. a/v 123: — 123: 40 3 kk. . . . — — 122: — Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. ... —: — 206: 80 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Tukholma a/v . 139: 40 138: 80 Köpenham. a/v. 139: 40 138: 80 Kristiania a/v . 139: 40 138: 80 Chigago a/v 5: 23 5: 16 Piks- ja PaltttiBkalti, la- ja PDmpnlipailBja. (ia ja sekä multakin ruoka-, vaate-ja taloustavaroita myöpi koh tuullisilla hinnoilla J. Hakkarainen. HUOM.! Ostan ajan korkeimmalla hinnalla: Saukon-, ITäätäH". Ketun-, Kärpän-, Oravan- Myyn Kankaita sekä kaikkea sekatavaraa kohtuullisilla hinnoilla Joen suussa & Nurmeksessa W. A. IpatofT. ILTAMAT toimeenpanee Rasivaaran Nuorisoseura Kie3vaaran Rasissa 6 p:nä Mar raskuuta 1910 vaihtelevalla oh jelmalla. M. m. näytöskappale »Suutarin mökillä», kuvaelma y. m. Lopuksi tanssia. — Alkaa klo 4 j. pp. Johtokunta. (K. S. 1 k.) Kuulutus. Väliaikaisessa kuntakokouk sessa Kontiolahdella marraskaan 12 päivänä kello 10 e. pp. käsi tellään seuraavat asiat: 1. Tarkastetaan majatalojen pitoa ja kyyditystä koskevassa huutokaupassa marraskaan 9 päivänä tehty pöytäkirja ja va litaan kunnan ehdokkaat maja talojen ja kyydityksen pitoon vuosina 1911—1915. 2. Kysymys työmiehen Ville Partasen sairaan tyttären Tii nan lähettämisestä lääkärin hoi toon Joensuuhun kannan kus tannuksella. Kontiolahdella, lokakaan 29 päivänä 1910. I. Wäyrgnen. Pielisensuun itäisen äänestysalueen vaaliluet telo on nähtävänä tästä päivästä alkaen t k. 16 p:vään vaali» lautak. jäsenen H. Parviaisen asunnolla, ja on oikaisuvaati mukset. jätettävä viimeistään tk. 19 päivänä ennen kello 3 ip. vaalilautakunnalle tahi sitä ai kaisemmin allekirjoittaneelle. Haapajoki, l jn 1910. Juho Kukkonen. Rääkkylän äänestysalueen vaaliluettelo vuo den 1911 edustajavaalej a varten on yleisön tarkastettavana alle kirjoittaneen asunnossa t. k. S p:stä alkaen 12 p:ään asti. Vaalilautak. puolesta:. Onni Hirvonen.