i N:o 121 1 ®10 Sanomia Oulaa kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Lokakuusi 19 päivänä. BCTBi 2832 Tilaushinnat: K oao vuodelta . •'uoleita vuodelta * eljännekseitä Kuukaudelta . . Oulussa 4: — ' 2: — 1: - Postissa: 4: — 2: 20 —: 40. ulkomaina 10: - 5: - Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamuila. Toimittajat: M. PALLARl. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto {« konttori Kauppurcinkatu 5. Konttori avoin- ca klo S:sta aamulla 7:öän illalla Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoito jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ia värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. O. y. Oman Kannan 2jj^2BSS8S puhelimet; O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitaian asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Keskiviikkona kello 1 2 6 i.-p. pitämät ru koushuoneessa ruotsinkielisiä hartauspuheita neiti Lagus y. m. Pastori 0. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. F fl Rl IIIH toimittaa asioita virastoissc . 11. ULLlLA v. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakou luasio imisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 531. Avoinna 10—V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Oslon läänin nittaos- ja kiinteimistSjen välitystoiis Omistaja Varamaanmittari J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. m Osk. E. Hellemaa, Waasa. Laki- ja raha-asioita virastoissa ym. Lakiasiaintoimisto K. T. W\m ja M MM Hovioik. auskultantteja Oulu, Pakkahuoneenkatu 12, Pallas talossa. Telefoni 6 62. Kello 10—1. kauppias Högstenin talossa. Vastaanotto tavallisesti kello 8—11 e. pp. Puhelin 197. Ilmoituksia. Osakeyhtiö Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupan myyjän paikka on sopivain henkilöiden haettavana ennen kuluvan loka kuun 25 päivää. Hakemukset todistuksilleen ja palkkavaati- muksineen lähetettäköön osoit teella : Osakeyhtiö Oma Kanta, Oulu. toimittaa kaikkia asianajoon kuuiuvia tehtäviä, välittää kiin Varatuomari A . . iKl teinnstökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in taio. Matkustetaan maaseudulle Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Olavi IL Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterinko S. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulk varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimsia ia maksuja, välittää h japimki ja maa tilojen sekä metsien myyutia 1* ostoa, toimittaa metsiea leimauksia, lukemisia j arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopillisei':i Jraia aminattikaunait.:. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osoie Seppänen, Oulu. maksaa korkoa talletuksille: ö kuuk. irtisanomisella B °/o r 3E Palovakuutuksia «Pohjolaan" Tapaturmavakuutuksia «Kullervoon"' Henkivakuutuksia 99 Salamaan" vastaanottaa V. Huhanantti. Kansallispankissa. Puhel. 4 36. 3 m <£, 1 4 Vä 4 3 Va vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitiiillä 5 Säästökassatilillä 6 Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908, Johtokunta. Cygnaeus- kirjallisuutta: Uno Cygnaeuksen kirjoi tukset, nidottuna Smk. 5: — ja korukansissa Smk. 6: 50. Uno Cygnaeuksen muisto, nid. Smk. 2: 50. Uno Cygnaeus, »Suomen kansakoulun isä", Kuvaillut Gustaf F. Lönnbeck. Nid. Smk. 2: 50 Uno Cygnaeus, Suomen kan sakoulun isä, kirjoittanut Maikki Friberg. Hinta 10 penniä. saatavana Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. Oulu, Lokak. 19 p:nä. Ihiörii tuöömuuofrflkin vai kutus Unhoihin mokra- imuksiin. 11. Manhoihin sopimuksiin on säädetty noudatettamaksi myös muokrasopimuk- sen siirtämistä koskemia uuden asetuk- sen säännöksiä. Vuokrasopimuksen siir täminen tarkoittaa tässä koko muokra sopimuksen siirtämistä, niin että enti- sen muokramiehen sijaan tulee toinen, saaden kokonaisuudessaan hänen oikeu- tensa ja welwollisuutensa. Vanhankin muokraoikeuden saa siis siirtää sellai- selle, johon muokranantajan kohtuuden mukaan tulee tyytyä. Elleimät asian- osaiset tästä sowi, eikä muokrakirjassa myöskään ole aiman mapaata siirtä- misoikeutta myönnetty, niin päättää siirrosta »vuokralautakunta. Mitä sitä mastoin tulee siihen, jos muokramies tahtoo antaa jonkun osan muokra- alueestansa tai sen kokonaisuudessaan muokralle toiselle, pysyen kuitenkin itse ivuokramiehenä muokrantajaan nähden, niin siitä omat manhan lain säädökset moimassa manhaan sopimukseen näh den, uuden asetuksen säännökset ai- noastaan sen aikana tehtyihin sopimuk- siin. Ainoastaan täydellistä muokra- oikeuden siirtoa koskemat säännökset omat uudesta asetuksesta soivelletut myös manhoihin sopimuksiin. Myöskin muokrasopimutsen lakkaa- miseen nähden on uuden asetuksen säännöksiä noudatettama. Tässä koh- den möisi syntyä epätietoisuutta siitä, mitenkä on meneteltämä silloin, kun tuo taaksepäin »vaikuttaman asetuksen pitennysaika on kulunut, päättyykö sil loin muokrasopimus ilman muuta mai onko se irtisanottama sillä tamoin kuin manhoista sopimuksista aikanansa on ollut säädetty? Tähän ei saa suora' naista mastausta asetuksesta eikä mal- tiopäimäasiakirjoistakaan, mutta enem- män puolta tuntuu kuitenkin oleman sillä käsityksellä, että kun tuo lain sää- tämä pitennysaika on kulunut, silloin muokrasopimus ilman muuta loppuu. Jos muokranantaja kuitenkin tahtoo olla aiman marma siitä, ettei muokra- sopimus tule mielä sittenkin jatkumaan, kunnes ennen moimassa ollut irtisano- misaika on kulunut, niin hän moi, ennenkuin tuo taaksepäin maikuttaman asetuksen säätämä jatkoaika päättyy, toimittaa irtisanomisen ja sen kautta hankkia marmuuden siitä, että muokra jatkuu ainoastaan sen merran kuin laissa on nimenomaan säädetty. Manhoihin sopimuksiin omat somel- lettamat myös säännökset muokraoi- keuden menettämisestä; ja siis ei enää manhakaan sopimus moi lakata muista syistä kuin niistä, jotka uudessa ase- tuksessa nimenomaan on mainittu joh taman muokraoikeuden menettämiseen. Jos muokrasopimuksessa on mainittuna muita muokraoikeuden menettämisen suitä, niin niillä ei enää ole pätemyyt- tä; ainoastaan niistä syistä siis, jotka uusi asetuskin tunnustaa, on muokra- oikeus menetetty. Mihdoin on, maikka taaksepäin mai- kutiamassa asetuksessa sitä nimenomaan ei sanotakaan, uusi asetus somellutet- tama manhoihin sopimuksiin myöskin sikäli, kuin siinä on menettelyä koske- miä säännöksiä. Tämä sen yleisen oi- keusperiaatteen mukaan, että mikäli säädetään muutettua menettelyä nou- datettamaksi, niin se myös tulee man- hoja oikeussuhteita koskemaan siitä lähtien kuin uudet säännökset tulemat moimaan. Niinpä yhdestä seikasta on tässä kohden nimenomaan säädet- ty uudessa ajetuksessa, että nim. manhatkin muokrasopimukset moidaan registeröidä. Nyt on registeröiminen tullut kiinnityksen sijaan, ja olipa manha muoksasopimus ennen kiinnitetty ja kiinnitys uudistettama tai olkoonpa se kiinnittämätön, moidaan joka ta- pauksessa manha muokrasopimus saada registeröidyksi. Tähän nähden on se ero manhojen ja uusien sopimusten mälillä, että ennenkuin uuden asetuksen aikana tehty muokrasopimus moidaan rekisteröidä, muokralautakunnan on pi- tänyt se mahmistaa, jotamastoin muok- ralautakunnan mahmistusta ei tarmita manhoihin sopimuksiin, ne otetaan il- man sitäkin registeröitämäksi. Mutta jos asianosainen pyytää muokralauta- kunnan toimenpidettä registeröimisen toimittamiseksi, niin on muokralauta- kunnan ja sen puheenjohtajan otettama mastaan sellainenkin muokrasopimus ja toimitettama se rekisteröitämäksi. Manhojenkin »vuokrasopimusten rekis teröiminen on sellainen toimenpide, johon ei muokranantajan suostumusta maadita, mutta siitä on kuitenkin muokranantajaa kuulusteltama, jos ei hän jo muokrakirjassa tai erityisessä asiakirjassa ole antanut lupaa siihen, että muokrasopimus saadaan häntä kuulematta kiinnittää tai registeröidä. Huomattama on mielä, että muok- rasopimuksen rekisteröimiseen usein tarmitaan myös muokranantajan mai- mon nimi, sillä kiinteimistöä ei moi, jos on kysymys sellaisesta kiinteimis- töstä, joka on maimon yksityisomai- suutta, tai muoden 1889 jälkeen sol- mituissa amioliitoissa sellaisestakin, johon maimolla on naimaosa, pantata ilman maimon suostumusta, ja sen muoksi onkin parasta, jos muokrasopi- mukien alla ei ole muokranantajan maimon nimeä, hankkia hänenkin suos- tumuksensa rekisteröimiseen, jotta häntä ei erityisesti tarmitse kuulustella. Mai nituista syistä on parasta, että uusis- sakin sopimuksissa aina olisi myös muokranantajan maimon nimi, jolloin ei tarmitse mitään erityistä mutkaa sitä marten tehdä. Nämä seikat omat erityisesti huo- mattamat niihin sopimuksiin nähden, jotka omat tehdyt manhan lain aikana, mutta joihinka uusi asetus on ta- malla tai toisella tullut maikuttamaan. Kaikki tämä kuitenkin koskee, samaten kuin uusi muokra-asetus yleensäkin, ai- noastaan sellaisia muokrasopimuksia, joita moidaan pitää torpan-, lampuo- titila- tai mäkitupasopimuksina, siinä merkisyksessä kuin uudessa asetuksessa on nimenomaan säädetty. Kaikki muut sopimukset, jotka eimät ole niiden luon- teisia, jäämät syrjään uudesta asetuk- sesta, takautuma asetuskaan ei maikuta mitään muihin sopimuksiin, jotka jo ennen uuden asetuksen moimaantule- mistä omat olemassa, maan ne jatkumat edelleenkin manhain lain säännösten mukaan. Ja jos taas uusia sellaisia muokrasopimuksia tehdään kuten itsenäi- sen lilan muokralle antamisesta, sellai- sen alueen muokraamisesta, jossa ei ole mitään rakennuksia, maan joka on ainoastaan miljelysala, tehdaslaitoksen ja asemapaikan muokraamisesta j. n. e., yleensä kaikkia sopimuksia, jotka ei- mät ole torpan-, lampuotitila- ja mä- kitupasopinmksia, niin ne tehdään mast'- edeskin sen mukaan kuin 1902 muoden maanmuokralaissa on säädetty. Lapinmaan olojen parantaminen. Maantie Sodankylästä Inarin kirkolle. Lausunnossaan toukok. 11 pimältä 1908 n. s. ..neumottelukomitean" teke- mästä ehdotuksesta Lapinmaan olojen parantamiseksi, lausui Oulun läänin kumernööri ehdotetusta maantiestä, joka tulisi yhdistämään Inarin Kirkonkylän maan muiden paikkakuntien kanssa, että koska ennemmin asetettu n. s. Lapinkomitea oli ehdottanut Sodanky- lää, maan sittemmin asetettu neumot- telukomitea Kittilää sanotun maantien lähtöpaikaksi, olisi syytä tarkemmin antaa tutkituttaa noita kumpaakin maantiesuuntaa, jotta moitaisiin saada selmitys, kumpiko suunta olisi sopi- mampi, maikkakin kumernööristä jo silloin näytti Sodankylä sopimammaksi lähtöpaikaksi. Tähän lausuntoonsa on Oulun lää- nin kumernööri nyt senaatille lähettä nyt täydennyksen sen johdosta, että hän kuluneen kesän ajalla on käynyt näillä paikkakunnilla ja sen kautta saa- nut oman käsityksensä tien sopimam- masta suunnasta sekä Inarin Kirkon- kylässä pidetyssä kokouksessa kuulusi tanut paikallisten asujanten mielipi- dettä tästä. Tilaisuudessa annettiin kaikki äänet, paitsi yhtä sen puolesta, että Sodankylä tulisi maantien lähtö paikaksi. Tämän johdosta kumernööri nyttemmin on tullut marmasti makuu- letuksi siitä, että maantien tulisi alkaa Sodankylän Kirkonkylästä, kulkea pit kin Kitisen jokea Könkääseen ja siitä Muodsun, Tankapirtin autiotuman, Laanilan ja Kyrön kylässä oleman Törmäsen talon kautta sellaiselle koh- dalle Jmalojoen alijuoksua sanotun kylän sisällä, josta yhteisliikennettä Inarin Kirkonkylän kanssa kesän aikana möisi mätittää pienemmällä höyrylai- ivalla tahi Inarinjärmellä käytetyillä purjemeneillä. Tämän lyseessäole>van maantiesuun- nan ehdotus perustuu kumernöörin lausunnon mukaan seuraamiin seikkoihin: 1) että kesäliikenne Inariin, samoin- kuin raskaampien postilähetysten kul- jettaminenkin tapahtuu jo nykyisinkin tätä reittiä, jossa nknään kumminkin on ainoastaan polkutie. Myöskin tal- miliikenne tapahtuu suureksi osaksi tä- män tien kautta, jonka tien Kyrön kylässä oleman päätekohdan ja Inarin Kirkonkylän mälillä on hymä talmitie; 2) että tämä tiesuunta on lyhin tie Inarin Kirkonkylästä Romaniemen rautatieasemalle eli noin 335 kilomet riä, jotamastoin mastaama tiepituus Kittilän kautta on noin 357 kilometriä, joten Sodankylän tie niinollen tulisi olemaan 22 kilometriä lyhempi: 3) että tarmittaman uuden tien pi- tuus Sodankylästä Jmalojoen alijuok- suun Kyrön kylässä tulisi olemaan 1(>6 ä 170 kilometriä, kun taasen tie Kittilästä Inariin tulisi olemaan noin 195 kilometriä, siis noin 25—29 kilo metriä lyhempi, mikä seikka, koska kun kokemus on osoittanut, että teiden ra- kentaminen Lapinmaassa maksaa noin 4,000 markkaa kilometriä kohti, tulisi säästämään kustannuksia noin 100,000 mk. tahi, kun kustannukset 10,000— 15,000 mk. pienemmästä höyrylai- masta liikennettä marten Inarin jär- mellä otetaan lukuun, tulisi säästö kumminkin tekemään mähintäin noin 85,000 mk.; 4) että kun Kittilän ja Inarin mä- linen tie suurimmaksi osaksi kulkee karujen seutujen kautta, joissa uudis- talojen rakentaminen on mahdotonta. Sodankylän ja Kyrönkylän mälinen tie sitämastoin koskettelee seutuja, joissa on paljon suurempi mahdolli suus asumusten perustamiseen; sekä 5) että tämä tie koskettelee parhaim- pia Kruununmetsiä Inarin pitäjässä, jotka metsät sijaitsemat tämän pitäjän itäosassa. Näiden syiden perusteella ja koska nykyisin jo käy maltion mälttämättö- mäksi melmollisuudeksi ryhtyä toimen- piteisiin tämän pohjoisen maankolkan yhdistämiseksi maantiellä muuhun osaan maata, jota ilman mikään edistys pohjoisessa Lapinmaassa ei ole ajatel- tamissa, ehdoittaa Oulun läänin ku- mernööri: että maltio mälittömästi tahtoisi ryhtyä rakentamaan yleisen maantien Sodankylän kirkonkylästä pitkin Kitisen jokea Könkäälle ja sieltä Muodsun, Tankapirtin autiotuman, Laanilan ja Törmäsen kautta, sellaiseen paikkaan Jmalojoen alijuoksun marrella, johon matalalla kulkema pienempi höyrylai- ma moi kulkea; että tämän yhteydessä pienempi höyrylaima rakennetaan mälittämään liikettä Jnarinjärmellä: että tie kustannusten helpoittamiseksi rakennetaan korkeintaan miiden metrin lemyiseksi maantieojien mälillä; ja että korkeat, liikettä eslämät mäet mahdollisuuden mukaan simuutetaan. Yleisiä uutisia. — Postilain erikoisaseman lakkauttaminen. Senaatissa esitel- tin miime perjantaina kenraalikumenöö- rin kirje ynnä maltiosihteermmiraston kirjelmä sisältämä armollisen käskyn senaatille laatimaan ja Hänen Majes- testilleen lähettämään alamaisen ehdo- tuksen arm. asetukseksi postilain eri- koisaseman lakkauttamisesta. Senaatti päätti alistaa korkeimpaan paikkaan eduskunnan anomuksen mukaisen ase- tusehdotuksen sekä samalla esittää, että asetus astuisi moimaan ensi tam- mik. 1 p:stä alkaen. — Postinkuljetus Suomen ja Ruotsin tvälillä. Senaatti on hy- mäksynyt postihallituksen esityksen pos- tinkuljetuksen järjestämisestä Suomen ja Ruotsin mälillä talmipurjehduskau- tena marraskuun 1 p:stä 1910 touko- kuun 1 p:ään 1911. — Paiuoasiamiehet. Kysymys jälleen asetettamista painoasiamiehiKtä painoasiain ylihallitukseen tulee senaa- tissa tällä miikolla käsiteltämäksi. — Menäjän Valtakunnan säästökassat ja Suomen Posti- säästöpankki. Senaatin lausuntoa on maadittu eräästä keisarikunnan ra- ha-asiainministerin laatimasta asetus- ehdotuksesta, koskema säästöönpanojen siirtämistä enempää säilyttämistä mar- ten Menäjän »valtakunnan säästökas- soista Suomen postisäästöpankkiin. — Laukon jutut on senaatin oi- keusosasto nyttemmin ratkaissut. Se- naatti ei ole niitä ottanut käsitettä- mätseen osaksi sen muoksi, että useim mat malitukset on tehty liian myö- hään, osaksi sen muoksi, että jutut omar sitä laatua, ettei niistä moi ma- littaa senaattiin. — Lääkärinhoito Pohjolassa. Lääkintöhallitus on senaattiin esittänyt, että Inarin ja Utsjoen piirin lääkäri- palkkio korotettaisiin 5,000 markasta 8,000 markkaan, sillä perusteella, että on komin maikea lääkärinpaikkaa siellä pitemmäksi aikaa täyttää. — Työttömyystilastoa. Tilas tolliselle päätoimistolle on Ammattijär- jestön toimikunta tehnyt esityksen siitä, että ensi joulukuussa toimeenpantaman mäenlaskun yhteydessä maamme suu- rimmissa kaupungeissa otettaisiin sel- mille myös työttömäin lukumäärä. — Kaksi uutta varsinaista prosessorinwirkaa ehdotettu yli- opistoon. Prosessorit M. Ruin ja E. N. Setälä tekimät lauantaina His- torialliskielitieteellisessä osastossa ehto- tuksen, että perustettaisiin uusi ..koti- maan ja mertaileman kirjallisuushisto- rian" professorinmirka ja että romani- laisen silologian prosessori I. W. Söderhjelm siihen mirkaan ilman wi- ran amoimeksi julistamista nimitet- täisiin. Pros. I. Mandelstam ehdotti, että nykyisen slaamilaisen filologisen yli- määräisen prosessorinmiran sijaan pe- rustettaisiin uusi marsinainen proses- sorinmirka »menäläisessä ja slaamilai- sessa kielitieteessä", jonka piiriin siir- tyisi kielellinen osa nykyisen menäjän kielen ja kirjallisuuden prosessorinmi- ran alaa, sekä että slaamilaisen filo- logisen ylim. pros. I. I. Mikkola il- man mirkaa amoimeksi julistamatta m* niitettäisiin perustettamaksi ehdotettuun mirkaan. — Liikennetvirastojen kierto kirjeet. Maasan kahdennessatoista ylei- sessä kauppiaskokouksessa 1909 lausut- tiin se toimomus, että maan liikenne- mirastot, eli tulli-, rautatie- ja posti- hallitus julkaisisimat ja saattaisimat yleisön tietoon nykyistä sopimammalla ja tarkoituksenmukaisemmalla tamalla ne kiertokirjeet, taksat määräykset y. m. s., joita nämä hallitukset tamantakaa julkaisemat. Suomen kauppamaltuus- kunnan keskusmaliokunta on nyttemmin senaatilta anonut, että tällaiset mää- räykset julkaistaisiin ..Kauppalehden" ja ..Mercatorin" liitteinä, katsoen kes kusmaliokunta tämän julkaisemistaman liikeisännöitsijälle edullisemmaksi samalla kun se luottaisi merrattain mähän kus- tannuksia maltiolle. — Hotvioikeudet. Auskultantiksi Maasan homioikeuteen on otettu mais- teri A. I. Illikainen. — Pankit. Ahdyspankin Raahen haarakonttorin johtajaksi on määrätty hra I. Kerttula, joka tähän asti on ollut Iymäskylän haarakonttorin ma- rajohtajana. — Tullitulot miime elokuulla teki- mät yhteensä 4,<> milj., edellisenä muori na samana kuukautena 4,3 milj., tam mi—elokuulla tänä muonna 31,7 milj., miime muonna 29,8 milj. markkaa. Arummnmctsät j?crä- pohjolassa. Trämaruaktiebolaget Kemi anoi tuon- nottain, että se saisi ostaa 600,000 sahapuuta Wä-Kemin ja Etelä-Kemi- järmen hoitoalueista 3 markan 10 pennin ja 4 markan 25 pennin hin- nasta rungolta, jonka hakemuksen joh- dosta hatija on sittemmin metsähalli- tukselle jättänyt lisätyn hintatarjouksen 3 mk. 50 pnä rungolta sahapuista Ilä-Kemin hoitoalueesta Mauhtujoen tienoilta, samalla tarjoutuen 2 mar kan runkohinnalla myös ostamaan Nuortijoen marrelta aikanaan Petscho- ra-yhtiölle leimatut, maan hakkaamat ta jääneet sahapuut. Anomuksen joh- dosta on metsähallitus nyttemmin an- tanut lausuntonsa, ehdottaen siinä: että Trämaruaktiebolaget Kemi oi- keutetaan ostamaan Mä-Kemin hoito- alueesta, sen pohjoisosasta Mauhtu- joen suusta pohjoiseen päin olemien »vesistöjen marsilla sijaitsemista metsä- maista, mikäli sieltä metsämarat, tar- kasti metsähoidollisesti leimaten, riit- tämät, enintään 400,000 sahapuuta, jotka omat otettamat metsästä neljän muoden kuluessa: että puut leimataan samojen peri- aatteiden mukaisesti kuin on tamallis- ta yleisiä puutamarahuutokauppoja toi- mitettamissa sahapuiden leimauksis- sa: ja että sahapuiden hinnaksi määrätään 3 mk. 50 p. rungolta aina 7 kilo- metrin melomatkaan lukien ja 3 mk. 20 p. rungolta 7—10 kilometrin me- tomalkatta.