N:o 3 — 5910 KAIKU. Maanantaina Tammikuun IO päivänä. Yksi nuori «maava hyvät todistukset teräkalu jen teosta ja luotikiväärien korjauk sesta ja on työskennellyt 4 vuotta sepän työalalla, haluaa paikkaa. Ne jctka tämän huomioonsa oltavat pyydetään lähettämään tarjouksensa ennen tämän kuun loppua osotteella Haluava. Ruukki Mäkisen talo. Halutaan vuokrata 2 eli 3 huonetta ia keittiö t. k. 15 p:stä eli viimeistään helmikuun 1 p:stä. Vastaus pyydetään jättämään Kaiun konttoriin nimimerkillä „3 huoneen vuokraaja". Muhvi pudonnut. Löytäjää pyydetään tuomaan pal kintoa vastaan Aleksanterinkatu 12 (Westerlund). Helmikuun 10 päiväksi 1910 kuu lutettu kiinteimistö pakkohuuto kauppa peruutetaan täten. Oulun Raatihuone, tammikuun 4 p:nä 1910. MAISTRAATTI. Allanimitetty ylöskantaa Su nilan tilan Huutokauppa-saatavia sekä maista ja huoneista langennei ta maksuja Limingan kylän ma jatalossa keskiviikkona t. k. 19 p:nä klo 9—12 a.-p. Ja muistutetaan että kaikki mak sut ovat välttämättä maksettavat. Samalla ilmoitetaan halullisille et tä osa hakamaata, metsämaita met sineen ja pari luhtapalstaa sekä ra kennuksista iso makasiini ja kaksi osaa riihestä on vielä saatavana, ja voidaan kaupoista sopia mainittuna päivänä ja edellispäivänä etelä- junan tultua. Lapua, 5. 1. 10. Oskari Lahdensuo. tuma sekä maalaispoliisien lukumää- rästä, näiden ivenäjänkielen taidosta ja menäjänkielen taitoisten prosentti- määrästä poliisien koko lukumäärään sekä heidän menäjänkielen taitonsa laadusta. Huutokauppa. Vapaalla huutokaupalla myydään 5 32 manttaalia Pahikkaian perintömaata Kala joen Pohjan kylässä ensitulevan helmikuun 3 päivänä kello 10 a.-p. Kartano on hy vässä kunuossa. Metsää yli oman tarpeen ja sitten myydään kaikki talon irtain ja 4 päivänä heiniä, olkia y. m., y. m. Kalajoella tammik. 7 p:nä 1910. Perikunta. Palvelusta haluaa ompeluopin käynyt ja vähän kauppa-alia palvellut tyttö. Täysin rehellinen. Vast. heti nimimerkillä I. H. (K. lrsti) vähän käytetty halutaan ostaa Oulunsalon säästöpankkia var ten. Hinnasta ja koosta il moitettakoon kirjeellisesti Ou lunsalon säästöpankin halli tuksen esimiehelle. Suomen Urheilulehden tilauksia vastaan ottaa Kaarlo Merikoski. Lopullinen jako-osuus suutari A. Peltoniemen konkurssista on t. k. 15 p:stä alkaen nostetta vissa allekirjoittaneelta, jonka luona myöskin pesän tilit ovat asianomais ten nähtävinä. Kemi, tammik. 5 p:nä 1910. S. Rimpiläinen. Toimitsijamies. maisen tuntoinen. Iltasella muuttui jo koleammaksi. — Näpistyksistä pidätetty. Ke- min poliisi on pidättänyt täältä kotoi- sin oleman Yrjö Petter Samolainen nimisen, noin 18 muotiaan pojan, joka Kemissä miime miikon alkupäiminä on puodeista ja yksityisten asunnoista nä- pistellyt yktä ja toista pikku rihkamaa kierrellessään kaupungilla särmistä teh- tyjen maatenaulojen kaupustelijana. Muun muassa on pojalta talteen otel- tu käyrä hattuharja ja pienet sakset, joiden omistajia ei tiedetä. Wiimeiset tiedot. — Kenraalikntvernööri tvaatii tietoja maan poliisiwoimasta. Kenraalikumernöörinkanslia on kenraa- likumernöörin käskystä maatinut lää- nien tumernööreiltä mitä pikimmin tarkkoja tietoja kaikkien maassa toimi- wien poliisimiesten lumusta, kruunun- ivoudit ja nimismiehet mukaan luet- ZVaalit. Maalililiittoja perustaessa tulee keskuslautakunnalle jättää: 1) julkilausuma, jossa mainitaan kaikki ne malitsijayhdistykset ja niitten ehdokkaat, joitten kanssa liitto tehdään ja jonka tulee allekirjoittaa enem- män kuin puolet niistä samoista henkilöistä (asiamies allekirjoittajien joukossa), jotka omat malitsijayhdis- tyksen perustamiskirjan allekirjoittaneet, 3) keskuslautakunnalle osotettu hake- m us, jonka liittoon pyrkimän malit- sijayhdistyksen asiamies allekirjoittaa. Nämä asiapaperit eimät saa olla päimätyt ennen tammik. 4:ttä päimää. Paikkakunnan nimeä ja päimämää- rää ei saa unohtaa. Julkilausumassa tulee selmästi mai- nita malitsijayhdistysten kotipaikoiksi juuri samat paikkakunnat, jotka omat koirallisessa (punaisessa) yhdistelmässä mainitut. Jokaisen maaliliittoon aikoman wa- litsijayhdistyksen on annettama edellä- mainittu julkilausuma ja hakemus kes- kuslautakunnalle. Aika, jolloin nämä asiapaperit omat keskuslautakunnalle jätettämät, loppuu tämän kuun 17 p:nä klo 12 päim., jota ennen, sitä parempi, mitä pikem- min, asiapaperit omat lähetettämät puo- lueemme asiamiehelle kauppias F. F. Ruotsalolle Ouluun. — Papiksi tvihittiin Oulun tuo- miokirkossa miime perjantaina juma- luusopin ylioppilaat Matti Wilhelm Torminen, joka määrättiin Kemin maa- seurakunnan kirkkoherran apulaiseksi, Toimo Aapeli Janhonen, Haapame- den kirkkoherran miralliseksi apulaiseksi, ja Alsred Wirkkula, Kärsämäen kirkko- herran miralliseksi apulaiseksi. — Leimasuostunta ja oululai set kuolinpesät. ..Kalema" tietää, että Oulun raastumanoikeuden kunnal- lisraatimiehelle on jätetty konsuli Borg- mainajan kuolinpesän pesäkirjoituspa- perit. Suostunta-asiain nykyisin hun- ningolla ollen ei näistä papereista ai- nakaan mielä ole peritty mitään lei- mamaksuja. Eduskunnan määräämän suostunnan mukaan olisi maltiolle tästä koitunut leimameroa sentään aika siemonen summa, n. 80,000 mk. Kau- pungille tulemat maksut omat sen si- jaan jo suoritetut. — Painikilpailnt Pohjanmaan mestaruudesta tapahtuimat lauan- taina ja eilen Oulunsuun Pirtillä. Mestareiksi tulimat: raskaassa sar- jassa Yrjö Saarela Oulunsuun ..Pohjasta" jo kolmannen kerran peräk- käin, josta syystä sarjan mestaruusmyö joutuu nyt hänen omakseen, ja kemyessä sarjassa K. Kandelberg Oulun „Woimasta". Palkintoja saimat: raskaassa sar- jassa 2 p. A. Pikkarainen ..Pohja", 3 p. A. Lindqmist Oulun ..Pyrintö" ja 4 p. H. Koskela ..Pyrintö" sekä ke- myessä sarjassa 2 p. W. Haataja „Woima", 3 p. H. Karhunsaari (ent. mestari) ..Pohja", 4 p. Greus Oulun „Ryhti" ja 5 p. I. Inkala „Woima". Mäkeä oli tilaisuudessa runsaasti. — Ateenan kuninkaallinen lin- na palanut. T. k. 7 p:nä syttyi kuninkaallinen linna tuleen ja paloi osittain. — Cook löydetty Monakon pelihelwetistä. Tanskalainen „Po- litiken" lehti kertoo, että surullisen kuu- hasaksi tullut ..pohjoisnamalla kämijä" Cook on löydetty Monakon pelihelme- tistä m. k. 31 pmä. Cookin tunsi Casinossa pelipöydän ääressä eräs amerikkalainen pelaaja. Hän hyökkäsi Cookia mastaan ja pelaajien joukossa syntyi koma huuto ja melu. Cook kal- peni, mutta ei koettanutkaan kieltää, kuka hän oli. Syntyi käsikähmä ja monet kädet tarttuimat Cookiin raimokkaasti. Pai- kalle saapui poliisimartiosto, jolla oli pidättämismääräys. Sen oli saanut eräs impressaario, joka oli antanut Cookille suuria summia esitelmämat- koista, jotka nyt täytyi keskeyttää Cookin jouduttua suureen epäsuosioon. Cook mietiin Monakon ruhtinaan luo tutkittamaksi. — Awioliittoon toimittiin Turussa lauantaina sähkölennätin-mirkamies Toimo E. R. Laamanen Oulusta ja neiti Anni Maria W i i t a k a r i Turusta. Lisiii mflflfeutulöisen ajatuksiin. ..Maaseutulainen" Kaiun 149 nu- merossa lopetti todenperäiset ajatuksen- sa tuohon hymin tehtämäksi ansaittuun kysymykseen: kannattiko maalaisten mii- me maaleissa luopua suomalaisesta puolueesta saadakseen edustajikseen Lai- tisen ja kaupunkisosialistin? Sanon tä- tä hymin ansaituksi kysymykseksi, sillä mi- nunkin mielessäni on sitten miime maa- lien kytenyt kysymä ajatus: kuinkahan hymä mieli niillä maalaisilla on ollut, jotka puolueiden äänimääristä päättäen, silminnähtämästi omat luopuneet suo- mal. puolueesta, liittyäkseen maalais- liiton äänestäjiin, kuinkahan hymä mie- li heillä on ollut huomattuaan autta- neensa kaupunkisosialistin (Törmän) ja Laitisen eduskuntaan. Armattamasti heidän on täytynyt itselleen tunnus- taa, että heidän äänestyksensä tulos oli hymänlaisesti epäonnistunut. Mutta ehkäpä he näissä maaleissa lohdutta- mat itseään sillä ajatuksella, etteimät he enää Laitista malitse. Ja kyllä minäkin toimon, ettei maa- laisliitolla tällä kertaa ole sellaisia eh- dokkaita, mutta riippumatta siitä, mil- laisia maalaisia maalaisliiton ehdokkaat omat, on sittenkin sangen omituista ajatella, että suomalaiseen puolueeseen lukeutuneista täällä Oulun läänissä siksikin suuri osa on liittynyt maalais- liiton äänestäjiin. Omituista on tämä monestakin syystä. Ensiksikin siitä syys tä, ettei kukaan ole moinut mäittää, ettei suomalainen puolue olisi ajanut ja toteuttanut maalaisohjelmaansa. Mutta ennen kaikkea tulee kysyneeksi: mikä laa saomal. puolueen maltillisen harkitseman maltiollisen ohjelman kan nattajia äänestämään eduskuntaan mie- hiä, jotka esiintymät tuon yksinkertai- simmista yksinkertaisimman kagaalipo- litukan äärimmäisinä opetuslapsina - mielä silloinkin kun heidän oppi-isänsä jo omat huomanneet erehtyneensä. Ai- noastaan Harmat suomalaiseen puo- lueeseen kuulumista maalaisista liene- mät muuttanet maltiollista makaumus- taan, mutta silti he omat äänestäneet eduskuntaan aiman päinmastaisen me- nettelytaman miehiä. He äänestämät näitä, maikka heitä kohdellaankin maa- laisliitossa sananmukaisesti ..maalikar- jana". Se on: äänestäjiksi he kelpaamat, mutta eimät muiksi. — Maalaisliiton syntyessä liittyi suomalaisesta puo- lueesta — luullen kai lapsesta parem- paakin tuleman — sen toimihenkilöiksi maanmilj. F. P. Matturi ja agronoo- mi Saalasti. Maanmilj. Matturi on muistaakseni kerran kelmannut liiton maraehdokkaaksi. Agronoomi S. on tosin ollut joka kerta ehdokkaana, mut- ta erinomaisella huolella omat liittolai- set, uskollisina kagaaliperiaatteilleen, mälttäneet hänen malitsemistaan, kos- ka hän ennen on ollut ..suomettarelai- nen". Näin omat kagaalipolitiikan kan- nattajat maalaisliitossakin pitäneet kiinni mielipiteistään ja sysännet syr- jään ..suomettarelaiset" muusta paitsi heitä äänestämästä. Mutta kuinka omat menelleet suomal. puolueeseen kuuluneet? Juu, he omat ottaneet pot- kut mastaan ja sitä nöyrempinä äänes- tänret kagaaliherrain asiapoikia ehdok- käiksi ja eduskuntaan. Heistä ei ole merkinnyt mitään, että esim. mielä mähää ennen maalaisliiton perusta- maa kokousta Karhit, Lantot, Pikka- raiset y. m. Helsingin ja Oulun kagaa- lihenxin käskyläisinä talousseuran maa- miespäimillä koettimat maalaisilla huu- dattaa Jonas Castrenia (toiset porm. Arthur Castrenia) läänimme kumer- nööritsi. Ei ole merkinnyt mitään, et- tä mielä maalaisliiton perustamisen jälkeen yksi tämän mukamas „oman puolueen" itsenäisyysjulistuksen allekir- joittaja (K. Kallio) ilmoitti..Kalemas- sa" aikomansa edelleenkin olla yhtä hymä nuorsuomalainen kuin ennenkin, eikä kannattamansa koko allekirjoitta- maansa julistusta. Ei ole merkinnyt mitään, että maalaisliiton perustami- sen jälkeen samat perustajat olimat nuor- suomalaisten puoluekokouksessa puheen- johtajana (Pikkarainen), alustajina y. m. toimihenkilöinä. Nämä mainitut y. m. sa- manlaisetmaltiomiehetoivat kyllä kelman- neet suomalaisesta puolueesta maa- laisliittoon siirtyneille äänestettämiksi eikä heiltä ole kukaan maatinut synnin- tunnustusta. Mutta Saalastin piti antaa selitys: olinhan minä, en minä oikeastaan, olin minä, en minä, olin minä j. n. e. ..suomettarelainen", mut- ta anteeksi. Sillä tamalla omat n. s. ..perustuslailliset" maalaisliitossakin kohdelleet ja kohtelemat mieläkin suomal. puolueen maltiollista makaumusta kan- nattaneita*): mutta nämä pitämät main votkut hymänään ja koettamat kilman äänestää n. s. ..perustuslaillisten" asioilla juosseita ja juoksemia, kun nä- mä nyt esiintymät patenttimaalai- sina. Ei liene liikaa sanoa tämmöistä menettelyä suomalaiseen puolueeseen lukeutuneissa omituiseksi, marsinkin kun suomal. puolueen maalaisehdokkaat omat järkiään olleet kymykkäitä ja ko- keneita maalaisia — ainakin maalais liiton ehdokkaisiin merraten. Sitten toinen seikka, jota maalaisten sietäisi ajatella enemmän ennenkuin yh- tymät maalaisliiton äänestäjiin. Sitä nimittäin, että suomalainen puolue on edelleenkin ainoa puolue, joka ajaa kaikkia asioita suomalais-kansal- liselta kannalta. Se on ainoa puolue, jota meidän epäkansalliset ruot- sikkomme ja kaikenlaiset ..yleismaailmal- liset" sosialistimme ynnä muut „kos- mopoliitit" pelkäämät. Maalaisliitto tosin perustettaissa otti ohjelmaansa muka jyrkemmätkin kieliponnet kuin suomalaisen puolueen omat. Mutta *) Muistan tämän yhteydessä, miten jo maalaisliiton perustamassa kokouksessa hä peällisen puolueellisesti syrjäytettiin suomal. puolueen »vakaumuksen miehiä ensimäisestä !)-henkisestä toimikunnasta. Siihen kyllä kel- pasi tieten sosialistejakin (Oukka). Lantto main huusi: ..maalaisliittolaisen tuleekin olla sosialistin." patentin saanut luiskaktsmisen varoja „AVANSE" tehty parhaasta teräksestä. Ainoa kelvollinen luiskahtamisen varoja jäällä ja lumessa, pakkasessa ja suojan aikana, kaduilla ja teillä, metsissä ja mailla. Välttämätön kaikille! Miehille, naisille ja lapsille kävellessä tai työssä ulkona, sotilaille talviliikkeissä, ampujille kenttä-ammun nassa, merimiehille kylmänä vuoden aikana, rautateiden, raitioteiden ja tehtaiden virka- ja palvelusmiehille, metsästäjille, metsätyömiehille ja matkailijoille, kirjeenkantajille, poliiseille ja palomiehille. Kaikille, jotka tahtovat varoa onnettomuuksia luiskahtamisesta ja toimessaan tarvitsevat vakavaa Ja voimiasäästävää liikuntaa, on luiskahtamisen varoja „AWANCE" välttämätön. — Ei kerää lunta tai jäätä. Ei turmele lattiaa tai mattoja. Ei estä käyntiä! Säästää kalosseja ja kenkiä ja maksaa itsensä. ij, ^ Luiskahtamisen varoja „AWANCE" kiinnitetään kannan alle (jos tarvitaan ■ lMv/IIIOLIVdCJiB jalkateränkin alle) nastalla, joka sisäpuolelta päätetään. Kiinnittäminen kestää korkeintaan 2 minuuttia. Edullista on aina pitää erikoinen pari luiskahtamisvarojalle tarkoitettuja kalosseja (ehkä vanhempia) jollei paljaan maan tai suojan aikana turhaan luisk. varojaa kuluteta. Se joka kuitenkin tahtoo käyttää vaan yhtä kalossiparia, voi kuitenkin tarpeee tullessa veitsellä tai taltalla puolessa minuutissa irroittaa varojan. Säästä läheisiesi henki ja jäsenet hankkimalla heille varoja „AWANDE". El kukaan, joka kerran on koettanut varojaamme voi olla sitä ilman talvikuukausina. Muista ensiksi ja viimeksi että tyhmästi säästetty raha voi tulla hyvinkin kalliiksi. Suuruus n:ro 1 Herroille pari 2 mk. Suuruus n:ro 2 Naisille 1 mk. 75 p. Luiskahtamisen varoja sopii yhtä hyvin kalosseihin kuin nahkakenkiin. Tukkuvarasto: LUNDBERG «- K:NI O.-Y. Rautakauppa Oulussa. kuka on kuullut tai nähnyt maalais- liiton edustajien eduskunnassa esiinty- män edes suomalaisen puolueen rinta- massa saati sitten jyrkempinä. Ei ku- kaan. Yksinpä siellä on suomal. puolue näkynyt saaman ponnistella. Joka maalien jälkeen omat ruotsikkomme riemuinneet suomalaisen puolueen edus- tajain mähenemiseszä, koska se heistä on selmästi todistanut, ettei suomal. puolueen ..nationalistisella" ohjelmalla ole — niinkuin he sanomat — suo malaisessakaan kansassa kannatusta. Maalaisliitto ei ole heitä huolestutta- nut, sillä kaipa he jo ensi maltiopäi- millä näkimät, ettei siitä ole heille maa- raa. Tämä miimeksimainittu seikka on maaleissa otettama hnomioon. Suoma- lainen talonpoika ei tietysti kieleltään muuksi muutu äänestipä hän keitä ta- hansa, mutta ulospäin, maikutukseen katsoen, ei suinkaan ole sama, äänes- tääkö suomal. puoluetta mai muita. Jos malitsija äänestää suomal. puo- luetta, niin sillä hän ilmaisee takito- mansa tämän kansan asioita ajettamaksi siinä hengessä, missä suomalaisuuden liike jo on yli puoli sataa muotta toi- minut. Mutta äänestämällä mitä mui- ta puoluetta tahansa malitsija ei il- maise tätä tahtoaan. Sillä, kuten sa nottu, ainoastaan suomal. puolueen li- pun takana olemaa joukkoa meidän kaikenkarvaiset epäkansalliset aineksem me pelkäämät. Suomalaiseen puolueeseen kuuluu suora suomalainen! H- Muualta Suomesta. — Räjähdys Hotvinsaaren sa halla Kotkassa. T. k. 4 p:n aamulla klo 1 h 7 aikaan aamulla tapahtui Kot- kassa W. Gutzeit & Kumppanin omis tamalla Hominsaaren sahalla räjähdys, jossa yksi työmies sai surmansa. Sa- halla työssä olema Jalmari Tiilikai- nen oli näet parhaillaan höyrypannun luona jossakin toimessa, kun samassa yksi höyrypannun sisustormista räjähti rikki ja kuuma höyry ja tuhka mirtasi ulos tappaen miehen silmänräpäyksessä. Paikalle haettu lääkäri saattoi ainoas- taan todistaa Tiilikaisen kuolleeksi. Kirjallisuutta ja taidetta. Uusia kirjoja. Humoreskeja, kirjottanut Kaar- lo Terhi. Hinta 75 p. Tämä pikkumihkonen sisältää toista kymmentä lyhyttä lystijuttua yksinäis- ten hetkien humiksi ja humi-iltojen ra- toksi. — Kuuluu sarjaan ..humiohjel mien amuksi" N:na 4. — Sarjassa on ennemmin ilmestynyt murrejuttuja y. m. Pienokaisemmme ja nii- den hoito ensimäisinäikä- m u o s i n a, kirj. tohtori I. Lager- Holm, suom. Ilmi Koponen. Muuta- mia maatetuskumia. Simuja 118, hinta 1: 25. Tämä pikkukirjanen on mälttämätön kotikirja kaikille nuorille perheille. Suu- ri enemmistö lapsista kuolee ruuansu- latuselinten häiriöistä johtumiin tau- teihin ja jos kuolemaisuus olisi yhtä suuri läpi ihmisijän kuin se on ensi- mäisinä ikämuosina, niin olisi ihmis- suku ennen pitkää sukupuuttoon kuollut. On siis perin tärkeätä saada lasten ruokinta ja hoito tarpeenmaatimalle kannalle. Siihen tahtoo tämä kirja johtaa kaikkia äitejä ja siksi se on mält- tämätön joka kotiin. Luettelo m. 1909 kirjallis suudesta, joka on ilmestynyt kus- tannusliike Armi A. Kariston kustan- nuksella, on ilmestynyt. Sisältää ly- hyet, osaksi kumitetut selostukset lähes 100 uudesta kirjasta; luetteloa lähet- tämät ismaiseksi kaikki kirjakaupat. Venäjältä. — Snuriruhtiuas Mikaelin hautajaiset. Pietarista, tam- mik. 5 pmä. Tänään tapahtuimat Pietari-Paamalin kirkossa suuriruhti- nas Mikael Nikolajemitshin hautajaiset. Klo 9,30 kokoontuimat kirkkoon synoo- din jäsenet, ministerit, armeijan edus- tajat, maltakunnanneumoston jäsenet ja korkeimmat homimiranomaiset. Wä- hän myöhemmin saapuimat H. M. Keisari ja ruhtinaalliset henkilöt. Se- remonian päätyttyä kannettiin arkku keisarilliseen hautaan, jonne se lasket- tiin joukkojen ja linnoituksen tykkien ampuessa. Haudalle laski H. M. Kei- sari elämistä kukista laitetun seppeleen ja H. M. Keisarinna malkoisista ku- kista solmitun seppeleen. Sitä paitsi laskettiin joukko muita seppeleitä. Klo 2:n aikaan päimällä tarjottiin Talmipalatsissa aamiaiset, joilla olimat läsnä H. M. Keisari sekä ulkomaiset korkeat mieraat ja suuriruhtinaat. Ho- milaisille ja ulkomaalaisille lähetyksille tarjottiin toisissa huoneissa samaan aikaan aamiainen. Ulkomaalta. — Ryöstömurha rahanwaih- tokonttorissa Tukholmassa. T uk- Holmasta, tammik. 5 pmä. Tä- nään kello 10 aikaa ap. lamattiin Rydbergin hotellissa oleman Gerellin maihtokonttorin rahastonhoitajatar pää haamoitettuna makaamassa lattialla melkein hengettömänä. Hän oli ollut mähän aikaa liikkeessä yksinään ja näh- tämästi silloin joutunut rohkean ryö- mäyksen uhriksi. Kaikki konttorin kä- teinen raha on häminnyt. Rahaston- hoitajatar, jonka nimi on Victoria Hellsten, kuoli sairashuoneessa tunnin kuluttua. Rosmoista ei ole mitään tietoa. Rahoja hämisi 6,000 kr. — Jlmapurjehduksen uhreja. Bordeauxista, tammik. 4 pmä. Jlmapurjehtija Delagrange on eräällä koelentomatkalla pudonnut maa- han ja kuollut. Bordeauxista, tammik. 5 pmä. Delagrangen monoplaani oli ennen on- nettomuutto tehnyt kolmannen kierrok sensa 30 metrin korkeudella, kun myrs- kypuuska katkasi sen masemman siimen. Oikea siiipi rupesi painumaan, kone putosi erään kukkulan rinteelle törmät- tyään ensin erästä maunumajaa mas- ten. Delaqranqe, joka putosi pää edel- lä, kuoli paikalla. (D. oli ranskalai- nen ilmapurjehtija, joka m. m. oli saa- muttanut lentokoneellaan ..Bleriot XII ":lla maailmanrekordin lentonopeu- dessa. Delagranqe on jo kahdeksas ihmis henki, jonka Umapurjehduskokeilut omat maatineet majaan neljän kuukauden ku- luessa. Kolme muuta on samoin kuin Delagrange saanut surmansa lentoko neen jostain syystä miottuneena maa- han syöksyessä, muut neljä saimat sur- mansa ranskalaisen sotilasilmalaiman „Republiquen" perikadossa. Lähetettyjä kirjoituksia, fiifo W« MM? Kuka Lavin edustajaksi ensi edus- kuntaan? Lyhyesti ja suoraan sanot- tnna olkoon: kokenein ja kykenemin. Mies, jolla Lapin edistymisen asia on todella sydämellään. Mies, joka ei suulla suurentele enemmän kuin kun- nossa kykenee. Ja semmoinen mies on Yrjö Halonen, Enontekiöstä. Hä- net me Lapin asukkaat tunnemme. Tie- dämme, että hän on mies paikallaan suomalaiseksi Lapin edustajaksi. Siis kirjoitamme maalilippuumme: lukkari Yrjö Halonen, Enontekiö. Kittiläläinen. L)yhäjärwen kunnan vlei- nen tulo- ja menoarrvio m.lle J9W- Kunnan yleinen hallinto. Tulot: Hätäapurahast. korkoja . 200: — Miljelysrahast. korkoja . 150: — Valtiolta rokottajan pakkaa 125: — Koirameroista .... 200: — Maltioapu lääkärin palkk. 1,500: — Veroäyrin perust. kannet- tama 4,680: — Yht. Smk. Menot: Kunnall. lautak. palkka . Kuntakok. puheenj. palkka Kunnan rahast. hoit. palkk. Tilintarkastajain palkka . Meroituslautak. palkka . Kunn. kätilön palkka . . Kunn. rokott. palkka . . Kunnan lääkärin palka Petolintujen hämittäm. Henkikirj. otteesta . . . Oikeudenk. kustann. y. m. Maltiopäim. maaleihin 6,855: — 425: 80: 600: 200: 200: 350: 200: 3,300: 200: 100: 500: 700: Yht. Smk. 6,855: — Opetuslaitos. Tulot: Miinamerorahoja . . . 700: — Maltion apur. kasit. huon. 2,000: — Maltion apuraha opetus- mälin 600: — Veroäyrin perust. kannett. 14,620: — Yht. Smk. 17,920: — Menot: Maltiolain. kuolett. ja kor- koihin 2,120: — Msityislainain korkoihin . 900: — Melkain lyhennyksiin . . 2,000: — Opettajiston palkkaam. . 2,000: — Koulujen lämmit. ja malo 1,800: — Kouluhuon. muokria . . 300: — Lainakirjasi, ja satunnaiset menot 700: — Opetusmälineisiin . . . 2,000: — Mäki- ja Hiidenkyl. koul. 4,000: — Parkkinan j a Jokikyl. . . 2,000: — Yht. Smk. 17,920: — Waiwaishoito. Tulot: Maimaiskodista tuloja . 3,000 Henkilömaksuja .... 3,200 Satunnaistuloja.... 100 Veroäyrin perusteella kan- nett 8,700: Yht. Smk. 15.000: — Menot: Maimaiskodin taloud. hoito 1,400: — Hoitolaisten hoito maim. kodissa 5,000: — Hoitolaisten hoito yksityist. luona 2,700: — Sokeain kouluttamiseen . 600: — Sairashoitoon ja kyydit. 600: — Rakenn. ja palomaksut . 1,300: — Melkain ja kork. maksuun 2,000: — Satunnais menoilnn. . . 900: — Yht. Smk. 15,000: — Maantiet ja sillat. Tulot: Teollisuuslaitoksilta. . . 300: — Nhteismaitten muokria. . 250: — Manttaalip erust. kannett.*) 2,700: — Yht. Smk. 3,250: — *) Lisäksi Tikkalan salmen roomutielle 1,750 kuormaa someroa luonnossa, eli 40 kuormaa manttaalilta.