N:o 37 Lehti ilmestyy, tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Lehden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa M ^ \ t ^4 n' xii £j Jr (36:s Vuosikerta) Joensuussa Tiistaina 5 p:nä Huhtikuuta 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapainoa konttori, Schluterin kirjakauppa, kaupp. An.su Hämäläisen, F. Neppenström'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Oinosen kauppapuodit. Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p, kuukaudelta 50 p. — Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop, kuukaudelta G0 kop. Toimittaja: TÄHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7—9 ap. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja G pää jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamilliset kuolemanilmoituksct maksa vat 3: 50—4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: —, surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. — Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päivänä en nen klo 4 i. p., senjälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Päix/Qlicfa (Hammaslääkäri G. Lindholm Ni- ^ at'uneesla syystä siamme täten huomauttaa kaikkia kauppiaita ja sikurin käuttäiiM enä A Cli V CtllOlCt. i kolainkatu. Vuorisalon talo. ! S ostaessaan ' kolainkatu, Vuorisalon talo, 1 p:stä maalisk 1910. Piirii iah-iäukiiri H. V. Helander vastaanottaa pankkikom sario E. Broms'iu talossa Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. baapungir. viskaali T. Närhi on tavattavana poiiisikaraarilia joka arkipäivä klo !l—11 a. Kaupungin kärilö E. Ikonen ta- | vahaan teurastaja Karin talossa Mfrimiesk. 32. POSTIKONTTORI pidetään avoinna marraskuun S pistä. 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, sekä posn- osorus-, säästöpankki- ja sano malehti osa« r o kello 8—10 ap. j Tolevieji postien osasto ^eljo y a j va i s | 10 j t0 j 0 i n0 !, mma es j nlies 8-lOaamup. ja klo 6,30-b,4o tavataaa ' joka arki äivä k]o illalla. | 4— 5 ip . : Suomen pankin konttori kello Arkipäivinä: ' * Lähtevien postien, sekä osotus-, säästöpankki- ja malehti-osasto klo 8 ap. ip. ja 4— 1 /,6 ip. t l e. pp. Tulevien postien osasto keho. Pohjoismaiden Osake -Ps.uk'n 8 ap.—Vii ip. ja 4— l J t (i ip.! koiittoori kello 10—2 päivällä. ; sekä 6.30—7 illalla. Rahatoimikamari p-detään aoki joka arki keskiviikkona ja iau- Huoiq . ! Sisäänkirjoitetut, vakau- Rl/G AN SIKURIA huolellisesti tarkastavat, että jokaisessa paketissa löytyy selvästi painettuna: Ainoastaan Siarr & Ctin Rugan sikuri on maassamme monia vuosi kymmeniä tunnettu ja suos. laji. (K:la 4 k.) Iiii n 5-.S-) Viipuri, 22 p. maal'sk. 1910. Kunnioituksella Osakeyhtiö Fr. Richardt. Miia van!aina Hio 5—0 ip. raati-; tetut ia postietuanti lähetykset- huoneella. i • ' -i„ Joensuun iulLbaiuan ?! aina saatavana Joensuussa Malmikatu 26. IL Litmanen. ti if r"4i* kuin myös tavarapaketit ynnä. pid 1 e-sian : avoinna kello 10 —1 ja G 7 ip. postiosotukset ovat jätettävä:} *unu iu-x , postikonttoriin, joutuakseen klo 1 ^ aroeraussia vai.en. i. Sahfeosanomskonttori on avoi 11 ap. etelään lähtevään lunaan ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 5,50 ip. lähtemään ju- naau ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip., arkipäivinä klo 11 ap. ja 6,30 ip. »a iTaliatuSusilla: Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä v irus- tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.— l /il ip. . ja 4—Yij6 sekä 7*7—7 illalla, ^ JKansacjk-rjasto pidetään avoinna; sunnuntai- ja j lhlaDäivinä klo kirjojen vastaanottamasta var- ; 8—10 ap. ja 7*7—7 ip. joka päivä kello S.sta aamulla' kello ikään illalla. . .. ... . .... T , - e - f tm- v. m. kirjanne ja seniakart- Joensuun kauouESjin San.sro- . - J . , ... ■ -j ...:. 6 . , tänne sitomossani. Kouluvihko- ankki pidetään avoinna ;oka . . , ... . a . ..f. , ien ostajille edullisin ostop. Sei- eskivnkkona ia lauvautaaia 1 - , •.. - . . . . ,, . j. • - nataulut lauotaan siroista teh- 0 dasiistoistr». Kuvastimia tilauk- Kihatoimikarnarin istunnot ovat sen mukaan. Työ ensiluokan, joka arki keskiviikko klo 6—7, Hinnat kohtuulliset, ip. rahatoimikamarilla. I Kunnioittama: Z. Topeliuksen nuorisonkirjasto! ! kanp. talolla on avoinna j 'kai D. A. Paasikivi, tiistai kello 4—5 ip. ■ ^urms?, P. Kilpeläisen talossa. k';u£. vaadittane*!*.* TaU?tusko&tt<tärira»rti£?Uilä ^ itiJIHä 4uolL>tev&Ua tilUiä 5 °|o 1 f |a ' 4 'lo a »>2 { 3°|a ä °|o ö°|o 3 °|o Posti lähtee: postikonttorista joka päivä: klo 10,15 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 5 ip. rautateitse Pielisjärvelle y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe- riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelle, Sotkamaan, Taipa leelle ja Dtraan, klo 7,30 ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka päivä: klo 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m. poh loisesta rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä >a ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ja lau vantai Kuusjärveltä ja Taipa leelta, klo 4 ip. joka torstai Kuusjär- veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja Notkumasta, klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. ! Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schluterin kirjakaupan luona olevat klo 9.15 ap. ja 4.15 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa fra^kkeerata _ Suomen ulkopuolella meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjät j meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin ten joka arki tiistai klo 7—8 Kuosikkai'a ja i. p. ja kirj jea lainaamista! sopivia varten joka arki torstai klo 7— 8 i. p. ja joka arki lauantai klo 6—8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo V 2 1—V 2 2 piiiv." kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan M&anviijidyss«u- ran toimisto kaupp. H. Sura kan talossa on avoinna atki- valikoidusta pait- päivisin klo 9 a p.-klo 6 i. p .j tookau astani ja klo i0 a. p.—klo 2 i. p. onj sihteeri ynnä munt toimihen-» huokealla kilot varm-mmi-i tavattavissa. > „ . , M, Koivula. Pnlffnif ;; saatte aina hyvin '( . % 1 s ! i! ' -::M iti-Siis läliislaiatöiiist I aah ai «a mgy ä a ■■ ^elti K. Paryiaison iUenSUuOOa .. . . Puhelin N:o 1481 - - Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN Matkustetaan maaseuduille. Jiumi Isiiiilitiiistt \m " (Omistaja K. H. Lundholm) « JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. j Suurin kiinteimistätoiraisto Pohjois-! Karjalassa ja Savossa. Välittäil j maatilain, kaupunkitalojen, met-j säin, huvilain, kauppakartanoiden i y. m. kiinteimistöjen kauppoja. Kaut- ? k.,r\o» koro'l tamme myytäviä maatiloja on ny-l Viipurissa KauialienKaiu Dj kyään yli 150, ioista useimmat ovat Aseman vastapäätä ' ' ' ikoi"" - IT-mskssa ksntisri. Ot-iii rahoja korko* Va.w7auiiun. tallentajille on 1 aiietuäkoRttokucantfi, .Siiafi Diaksotaan kork '>ic taiSetUBkor^o a ;iäinr.j.r.Tj kork;> psä.'-on)*?."• kahdesti vflodeMa. joten »e ka«v*« e pcK-li? :o.<.>;K:r<. Haho;*s -'ni [•iherrtin pankkiin po«- hyvillä liikepaikoilla olevia metsä' tiloja. Seikkaperäinen niaatilalust telo n:o 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä yhteensä noin 25. Joensuun Asloimistoimisto. Torikatu 6 — Tel. 180. \ «ikUittMfcUa tie* «f Turun ggMVsbm' Tarjoaa siistejä ja halpoja huoneita, alkaen Smk. 1: —. Kunnioittaen: L. HÄNNINEN. Joensuussa: V. Kontiolahdella: PiölisjArv^liä : 5! |öi A. Kfflii Iiii. Ompelukone- ja Kutomakone- sekä Polkupyöräliike -- Viipuri i Pohjolan ja Maununkatujen kulma. 5 Telefooni 945. Kun kaunista tikkiä vaatteisiis' tahdot Ja kukkaros hyötyä samalla katsot, Käy Joensuuhun Antti Lehikoisen* hio Ilän halvalla -Kayserin- hyvän suo. Jos sarkaan, nahkaan tai silkkikin i Sä tahtonet tikin kaunihin, [Niin Kavser» on aina valmiina jVuosikymmenet ompelee vahvana. j Vaikk' linnoissa uljaissa koristus j Matalan majankin somistus On sirous, komeus Kayserin >; | Ja kuuletko? — Käynti on hiljaisin. A. Lehikoinen, Joensuu, Malmi k. li Kopponen, » Xiskakatu 12. flasnmiitarSt! i$ A i a n 1 a n k n-. Tilasto-, T'>imini«ikirj*-, Kart^a- Sisäliye- y ui. lo .-'i *kb -it* ----- nnnnnnnmtn ksiikkia »»» «v»na JeensiiQo Klriapeino- ymMmzttz. JOENSUUSSA Nikolaink 20 - Tel. 73 (Omist. I. E. Tuiskunen.) Valmistaa Vesikattoja galvanoi- tulee merkitä paitsi osotepaik- j dusta i a mustasta rautapellistä kaa m; kunta ^ i Peltiuunia. kaa myöskin osotemaa tepaiK-1' (valta-1 Niinä aikoina, kun postikonttori Paisto-uuniaäom. on sulettu, on postimerkkejä, Kuparisia hella- saatavana Schliirerin kinakau-! Tr kattiloita. r\aat_a ia Anan Hamilliiiann op - Kah>ipannuia. Kas trulleja, katti loita. asta ja Ansa Hämäläisen se- atavarakaupasta. Liimapannuja. Myy varastosta Kylpyammeita, useampaa lajia, myöskin n. k. sl^uhnen -. Ilmaventtiilejä, Ruiskukannuja ; Kaikenlaisia Läk- kiastioita y. m. Piiriääk§'l S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen _ vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. ja5—6 i vv.. sunnuntai» ja juhlapäi vinä klo 9—10 e. pp. Sairaalan lääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 6—6 ip. «Joensuu ssa vastapäätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- sekä pyhäpäivinä " klo 9 _iö tikivistä tflauaten mukaan, a. p. Asunto Rantakatu 1. 1 Hintakyselyihin vastataan. Vieraskoti Rauha tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Ruoka- miehiä otetaan. Ilmoituksia. Torstaina huhtik. 7 p. klo 5—6 i. p. kan netaan Raatihuoneella vielä mak samattomia ruununveroja. A. Peireiius. ip ti p repaporia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. iOULUTASfBlfA taniiD kirjan. 0.- Y :b Päjsritosässa. m ji iiiorieri iyi- tilipii M m siitin Kun ensi kesiii>een näyttelyyn ilmoittautuneita ei vielä ole kuin vähän yli neljäsataa ja kun suu remmallekin esineluvulle ollaan tilaisuudessa tilaa hankkimaan on Näyttelytoimikunta päättä nyt jatkaa ilmottautumisaiksa 1 p:ään Kesäkuuta, että nekin, jotka ehkä eivät vielä ole olleet tilaisuudessa osanotostaan päät tämään ja siitä ilmoittamaan voivat sen nyt tehdä. Ilmoittautumis-kaavakkeita on saatavana kaupunkien Teolli- suusyhdistyksiltä ja Näyttely- toimikunnalta Oulusta. Samalla huomautetaan, että jälkeen päättyneen ilmoittautu- mis-sjnn ei enään ilmoituksia vastaan oteta. Oulu 26. 3. 10. Näyttelytoimikunta. Heiniä myytävänä kohtuullisilla hin noilla Raivion kartanossa. Joosef Pitkänen. N:o 70 ja 77 ostetaan Joensuun Kirjap. 0.~y:n konttoriin. Meiswsltaknns nallistn lain- M? W •• - * sl»adllt,twu tms meenpauo. Asialuettelo ja perustelu. Tämän lehden iviiine numerosta Ivylää lukija luettelon niistä ajiois- la, jolka tulemat sisältymään hal- lilsijan nyttemmin hymäksy- maan lakiehdotukseen yleisivalta- kunnallisen lainsäädännön järjes- jcslnksestä. Se joka muistaa, mitä ivenäläis-suouialaisen seka- komitean ivenäläiset jäsenet maa- iiivat siirretläivätsi suomalaisesta lainsäädännöstä ivenäläiseen elikkä yleismaltakunnalliseen, haivaitsee, ettei tämä ministcriueunioston laatima luettelo perusteluineen sisällä oikeastaan mitään uutla. Uutta ja tärkeätä tällä hetkellä on ainoastaan se, että ministeri- neumoslon on onnistunut saada luettelolle ja perusteluille kaikkein- kortein mahivistus ja määräykset siitä, missä järjestyksessä asia on kulkema. TäSjä nimittäin: laki- ehdotuksen tarkastaa ja harkitsee mallakunnan duuma ja neumoslo. Suomen kansaneduskunta saa an- taa siitä ainoastaan lausuntonsa. Kun näin on tapahtunut menee asia uudelleen hallitsijalle, joka lopullisesti ivahivistaa luettelon laiksi ja menäläislen hallintolaitos- ten toimeenpantamaksi. Suonten luiiisäädännön piiristä on siis tojmimtht aitomus? fiictdd yleisivallarunnalliseen lains äädan- löon jokseenkin kaikki, mitä Idalla muosisadan kestäessä on pidelty itsehallintoomme ja perusluSlakei- hiinme kitulumana. Wenäläisestä harkinnasta riippuen pitäisi Suo- m en ottaa osaa mallakunnan ylei- siin menoihin: maamme asemel- mollisuusrasituksessa ei eduSkun- nalla olisi mitään fartamrmttau; " nomessa asumain menäläisten oikeudet annettaisiin Wenäjältä päin j. n. e. Mutia ei tässä kyl- lin. Suomen rikoslait lakkaamat olemasta moimassa mallakunnan etujen maatiessa, kansanmalistus- työssä on mallakunnan edut tur- mattama, julkiset kokoukset, yhdis- tykset ja seurat ohjataan Wenä- jäitä, jonka yhdistykset ja yhtiöt saamat toiminlaoikeuksia Suomes- sa, Suomen vainolainsäädäntö tehdään ivenäläiseksi, tulllsuhteet muutellaan, kuinka hymäksi näh- dään, yksinpä kirjallisen omistus- oikeudenkin alalla pannaan moi- maan yhdenmukaisuus keisarikun- nan kanssa. Suomen rahalaitos, posti, telesoonilaitos ja rautatiet tulemat järjestettämiksi sitä mukaa kuinka Pietarissa hymäksi katse- taan. Ilman muuta on jokaiselle suo- malaiselle selmillä, että tämmöi- nen luettelo tarkoittaa Suomen autonomian täydellistä häivittä- mistä, kuten sekakomitean suoma- laiset jäsenet jo omat osottaneet- lin. Mitä Suomen lainsäädän- non alaan mielä jäisi jälelle, se on pieniä rippeitä siellä ja täällä. Siitäkin sanoo käsiteltämäksi hy- mäksytty lakiehdotus, että Suomen sisällisen hallinnon perusteet muu- tetaan ja säädetään yleisen lain- säädännön järjestyksessä hallitsi- jan alotteesta. Ei siis siinä kyl- lin, että nimenomaan mainitaan useita aloja, joilla Suomen itse- hallinto tehdään tyhjäksi; jään- noskin muutetaan ja kumotaan hymäksi katsottaessa samalla ta- malla, jolla tämä yleismaltakun- nallinen lainsäädäntö nyt aluksi- kin aiotaan järjestää. Sitäpaitsi pannaan muutokset ja lisäykset tähän luetteloonkin toimeen yleistä lainsäädäntötietä. Minkätähden, jos kerran tahdottiin nämä kaksi takaporttiakin mielä amoimeksi jät? tää, luetteloa ollenkaan oli karmis laatia, se ei oikein tahdo järkeen mennä. Millä oikeudella keisarikunnan ntinisterineumosto aikoo tämän kuulumattoman mallankaappauk- sen tehdä? laatimissaan perus- teluissa mastaa ministerineumos- to tähän kysymykseen lyhyesti sa- noen: mäkemämmän moittajan oi- keudella. ökämä perustelut omat sen näkökannan puolustelua, että kaikki se, mitä Suomelle on lu- mattu, moidaan siltä ottaa pois, jos niin halutaan. Se mitä hy- mästä tahdosta ja armosta on annettu ja juhlallisesti makuutettu säilyttää pyhänä ja koskematta- mana, ei ole mitään sopimusta, jota olisi pakko pitää moimassa. Mitä on Suomella esittää tätä katsantokantaa mastaan? Ei muu- ta kun hallitsijamakuutukset ja muosisatainen niille perustettu ke- hityksensä. Ulkomaiset oppineet, kansainmälisten oikeuksien tutkijat ja inhimillisen kultuurin ystämät omat päimän selmästi todistaneet, puolueettomina tuomareina, että Suomella on itsehallinto, sellai- nen maltiomuoto, joka perustuu historialliseen totuuteen. Se ei ole mikään suomalaisen mieliku- mituksen tuote, sanomat he, maan historiallisesti ja tieteellisesti to- distettu tosiasia. Se nimittäin, että Suomi ei ole liitetty Wenä- jän maltakuntaan maakuntana, maan itsenäisenä elimistönä ma- paan sopimuksen kautta sumeree- nisen maltion kanssa. Ministerineumoston perustelut omat muuten oimallinen näyte menäläisen maltiotaidon menettely- tamassa. Siitä huolimatta, että luetellaan joukko asioita, jotka yleismaltakunnallisen lainsäädän- nön piiriin siirrettynä jo semmoi- seitaan tekisimät lopun Suomen sisäisestä, nimenomaan paikai- lifestä lainsäädännöstä; jo siitä huolimalta, että kaikki sekin, mistä luettelossa ei mielä ole tullut mai- nituksi muutetaan ja säädöstel- lään samalla tamalla kuin luet- letossakin mainitut asiat — kai kesta tästä huolimatta puhuu minislerineumoSlo p a i k a l l i s i s- ta suomalaisista asetuksista, jotka Suomen sisällisiä asioita koskemi- na muka säädetään erityisen lainsäädännön järjestyksessä. Laki- ehdotuksen koko asialuetteloista ja perusteluista ei oikeastaan mi- kään muu tule selmästi näkymiin kuin se, että suunnitellulla yleis- rnaltakunnallisella lainsäädännöllä ei ole mitään rajaa sinne taikka tänne. Suomen itsehallinto ja roaltiotnuoto on yksinkertaisesti niiskattu ilmaan, tehty olematta- maksi. B?ikäli siis Suomen kansan koh- talo on paperille pantujen teoreet- tisten säädösten ja periaatteiden marassa, sikäli näyttää Suomen kansan tulemaisuus ratkaistulta. Ei moi .olla mitään toimetta siitä, ettei yleismaltakunnallinen lain- säädäntojärjestys juuri tämmöi- senään, käytyään läpi eri mai- heensa, tulisi lopullisesti mahmis- letuksi. Eikä kansan elämä ole tällä ta- moin järjestettämissä. Täten syn- tyy tosin ääretöntä sekasortoa ja hallinnollista mielimaltaa, mutta luonnollinen kehitys ei ole takai- sin mäännettämissä. Suomen kansalla on edessä koettelemuksia, joissa kysytään sen kaikkea elämän tarmoa. Me tahdomme uskoa, että tämä tarmo luo itselleen elä- misen muodot ja oikeudet kaikissa oloissa, näyttäköön tulemaisuus kuinka synkältä tahansa.