*<:o 58 — I9IO. KAIKU. Maanantai ia Toukokuun 23 päivän-i. ISODI o o o § WMMIllW-i ooooooooooooo myytävänä V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Kunnollinen etsit saa kesäk. 1 päivästä paikan Yks pihlajan kylpylaitoksella. Lähemmin Veljekset Friiseiltä Ykspihlajassa. Nisujauhoja vasta tulleita: Extra Granular (kar kea), Cioldmedal (hieno), Snowdrop (hieno), ldeal Granular (karkea myöpi päivän alimpiin hintoihin F. F. Ruotsalo, Oulussa. Ilmoitus e Kaiku lehden 50, 51 ja 52 nume rossa olleen ilmoituksen johdosta Kittilän kunnan Könkään kansakou lun opettajaviran ilmoituksesta jäi mainitsematta, että virka julistetaan auki kahdeksi koevuodeksi. Johtokunta. Umeistt tickt. _ - Arthur Lagerlöfin täyt- äessä Sv wuotta oli joukko suo- malaisen puolueen rvaltiopäimämiehiä muita puolueen jäseniä kutsuneet hänet ja hänen roumansa illallisille Fennian hotelliin. Puheen hra Lager- 'osille piti senaattori A. O. Kairamo a romua Lagerlöfille asessori K. Ny- man. * Raahen Puutarvarayhtiön palmelus- 'unnalta y. m. sai hra L. mastaan ottaa siron walokuwakokoelman. Raa hesta lähetettiin useita sähkösanomia, samoin Ruukista y. m. — Kuolleita. Peräti nuorena, mutta silti meikäläisissä oloissa erittäin harminaisen työtaakan suoritettuaan poistui eläintieteen dosentti silososian tohtori Antti Johannes Sil t a l a (Silsmenius) torstai-aamuna elä- wien joukosta Helsingissä. Vuosikausia kestänyt ankara tauti teki tuhojaan ja pakoitti Siltalan turmautumaan mai- keaan leikkaukseen, maikkei hänellä itsel- läkään ollut marmaa luottamusta ter- meyden, jota hänellä miehuutensa ai- kana ei päimääkään ollut, palaami sesta. Tohtori Siltala oli syntynyt Haa- p a j ä r w e n pappilassa elok. 4 p 1878; kuollessaan ei hän siiisi ollut imelä 32 nuotta täyttänyt. Hänen wan- hempansa olimat kirkkoherra Karl Wil helm Silsmeenius-mainajaAgnesStarck Dliopptlaaksi tuli Siltala w. 1896 Suomalaisesta Normalilyseosta, missä koulussa hän A. I. Melan oppilaana oli m. m. saanut sen luonnontieteelli sen herätyksen, jyka hänet johdatti elä- mänsä työalalle. Fil. kandidaatiksi tuli Siltala w. 1901 saaden korkeat armo- sanat, fil. lisensiaatiksi w. 1906, sil. tohtoriksi mihittiin hän w. 1907. - U. S. Kuulutus. Kaikkea niitä, jotka aikovat käyt tää maanvuokralautakuntaa Kemi järven pitäjässä tämän kesän ajalla pyydetään ilmoittamaan siitä jos mahdollista jo tämän kuun ajalla allekirjoittaneelle lautakunnan työn järjestämistä varten. Kemijärvi, 16 p. toukok. 1910. J. E. Kerkelä. Puheenjohtaja. Pyhäjoen nimismiespiirissä sijaitse missa kyytilaitoksissa miiden muoden ojaksi 1911 muoden alusta lukien, Oulaisten kunnan kirkonkylässä kaup pias Johan Albert Niemelälle, Meri- järmen kunnan Pirttimäen kylässä ta- lolliselle Juho Pirttikoskelle ja Pyhä- joen kirkonkylässä talolliselle Aleksi Annalalle. Mainituista toimista tu lee Oulaisten kunnan muosittain kor- mauksena suorittaa Niemelälle 2,000 mk., Merijärmen kunnan Pirttikoskelle .'>00 mk. sekä Merijärmen kunnan ja Sälöisten kappelikunnan Annalalle H00 mk., josta summasta Merijärmen kunnan osalle tulee 34 mk. •>2 p. ja Sälöisten kappelikunnan osalle 265 mk. 48 p, — Mahtvistetnt säännöt. T. k. 21 p:nä on läänin kumernööri malp toistanut uuden sääntöehdotuksen Me- rijärmen kunnan paloapuyhdistykselle. — Elinkeino-oikeus. Menäjän alamainen talollinen Minasjetdin Ib- niabjanoss on läänin kumernööriltä saanut luman kauppaliikkeen harjoitta- miseen Yliruokasen maalla n:o 21 Romaniemen pitäjän Korkalon kylässä. — Maanjako oikeuksien jäse net. Kuntalaisten maalin mukaisesti on läänin kumernööri määrännyt lau- tamies Wille Leipälän Haaxajärmen pitäjän maanjako-oikeuden jäseneksi. — Koskenlaskumiehet. Senaa- titt kulkulaitostoimituskunta on tois taiseksi kuitenkin ainoastaan ivuodeksi 1910 myöntänyt kahden Hyrynsalmen pitäjässä olemilla Seitenoikean-, Wää- rän- ja Siitinkoskilla toimiman lasku- miehen palkkaamiseksi 100 markan suuruisen lvuotuisen palkkion kummal- lekin. — Maalaispoliisit. Sittenkun senaatti on määrännyt, että Alator- nion nimismiespiiriin kuluman wuo- den toukok. 15 paimän ja marrask. 1 päimän mäliseksi ajaksi on asetettama ylimäär. poliisikonstaapeli, asemapaik- kana Röytän satama Alatornion pitä jässä, on läänin kumernööri sanottuun toimeen määrännyt työmies Kaarle Aukusti Laitamaan. — Arpajaislnpia Pyydettäessä hnomioonotettawaa. Maamme ken- raalikumernööri on hiljakkoin arpajais- lupien myöntämisen ehdoiksi määrän- nyt, että yhdistyksen, joka anoo sel laista lupaa, tulee hakemukseensa liit tää ei ainoastaan kappale yhdistyksen sääntöjä, kuten tähänkin asti on maa- bittu, maan myöskin, jos arpajaisten kautta saatama summa nousee yli 5,000 markkaa, kertomus yhdistyksen toiminnasta miime kuluneelta muo- delta. — Sotilaskasarmeja Suomeen. Hbl:lle sähkötetään Pietarista: Menäjän sotaministeri esitti duu malle ehdotuksen 11 miljoonan ruplan myöntämisestä kasarmien rakentamista marten Suomeen. — Tarnotvskajan juttu. Pitkän aikaa on Venetsiassa käyty oikeutta menäläistä aatelisroumaa Tarnomska- jaa mastaan, jota ynnä muutamia hänen rakastajiaan on syytetty erään aatelismiehen murhasta. Perjantaina julistimat malamiehet tuomion, jonka mukaan rouma Tarnomskaja tuomittiin 8 ivuodeksi 4 kuukaudeksi ja hänen rakastajansa Prilukom 10 muodeksi ja Naumom 3 muodeksi 4 kuukaudeksi mankeuteen. — Amerikassa kuolleita suoma laisia. Otto Alitalo Tyrnämälta on kuollut karbolihapon nauttimisen joh- dosta Hibbingissä 39 muoden ikäisenä. Anshelm Juntunen Hyrynsalmelta on kuollut Trimountainessa. — Meijerskaksi Karungin osuus meijeriin on 8 hakijasta malittu mei- jerska Hanna Leskelä. — Ensiluokan myrskykö lienee liikkunut Kuimaniemellä Särpön talon maalla miime miikolla, jolloin eräänä yönä noin kello 4 aikaan oli kaadettu kauppias I. Mursun omistamaa mas- ta pantua uutta aitaa noin 40 reh- taa? Oli nähty eräitä miehiä juo- mutsissa määnteleniän ja kaataman mai- nittua aitaa, kyllä on kummaa että mielä löytyy ihmisiä, jotka eimät salli aitainkaan olla rauhassa. Tuolla teol- la lienee symempi tarkoitus, mutta lie- nee mennyt hukkaan tällä kerralla. Läheltä näkijä. — Raahen Porlvari- ja Kaup- Pakonlnsta omat tänä kemäänä saa- neet päästötodistuksen m. m. seuraa- mat henkilöt: W. I. Byström Raabesta. Alli Erikkilä Raahesta, K. M. Haikola Siemistä, E. R. Lindeguist Raahesta, I. E. Mustonen Raahesta, Sofia Niemelä Paamolasta, Gerda Sahl- ström Raahesta, G. .E. Sandman Oulusta ja Gundborg Mangell Raa- hesta. — Raahen seminaarin puu tarhuriksi on otettu puutarhuri Os- kar Moberg Siuntiosta ja ryhtyy bän toimeensa 1 pnä ensi kesäk. — R. S. — Tyrnätvän osuusmeijeri maksoi huhtikuulla tuodun maidon ker masta 9,2 penniä kilolta, jonka ras- mapitoisuus oli 3,35 %. Tämä hin ta ei ole enää kun 0,6 penniä kor keampi miime muoden huhtikuun hin- taa samanlaisesta maidosta. — Luth. Vtvankeliumiyhdis- tyksen juhla Haapajärwellä oli helluntaina t. k. 15 pnä. Mäkeä oli kokoontunut Kontiolan talon suuri pirtti täpötäyteen, maikka juhlasta masta myöbäisemmällä saatiin tietoja lemitetyksi. Puhujana esiintyi juhlassa Luth. Emankeliumiyhdistyksen kolpor- tööri hra Terivo Oulusta. Ja maikka masten toimomuksia ei juhlaan saapu- nutkaan muita puhujia, joilla sattui olemaan moittamattomia esteitä, niin kuitenkin juhla onnistui, oltuaan laa- tuaan ensimäinen paikkakunnalla, har- minaisen hymin. Henkemat ja sisältö- rikkaat puheet sekä mirkistämät laulut kohottimat juhlayleisön miellä siksi pal jon, että se kohosi yli taimaallisen juh latunnelman. Kun juhla oli yksityisten toimeen- panema ja he olimat nähneet paljon maimaa sen muoksi, on siitä heille tuu- nustus annettama. Myöskin on toimottamaa, että mas- akin tuollaisia tilaisuuksia niin paljon kuin mahdollista koetetaan täällä ai- kaan saada ja yhteismoimin. Erit- täinkin olisi suotama, että paikkakun- nalle perustettaisiin Luth. Emank.-yh- distyksen Nuorisoliitto, koska täällä ei mielä toimi minkäänlaisia kristillismie- lisiä nuorisoseuroja. Luulisin, että sellaisella liitolla olisi hyminkin paljon tehtäivää, sillä „eloa on paljon, mutta työmäkeä mähän". Sen tehtämäksi ni- mittäin tulisi esitelmien ja keskustelu- jen kautta koettaa maikuttaa nuorisoon, saada nuoriso amaamaan sydämmensä emankeliumin suloiselle sanomalle ja sen kautta luopumaan niin paljon kuin mahdollista niistä epäkristillisistä har- rastuksista, joita heillä — niin mali- tettamaa kuin se on — nykyisin nä kyy oleman nuoriso- ja työmäenseu- roissa; näissä humiseuroissa, joiden objelmat enimmäkseen sisältämät maan tansseja ja humituksia. — Todellakin kaunis tehtaina! Liiton perustamisesta oli pienem- missä piireissä mähän jo puhettakin, mutta syksy katsottiin perustamiselle kuitenkin sopimammaksi kuin nykyinen muoden aika. Ja sopinee siis toimoa, että syksyllä ryhdytään tositoimiin. — Kuntakokouksessa Kuolajär tvellä toukok. 8 pnä 1910 käsiteltiin seuraamia asioita: 1:si. Luettiin miime huhtik. 4 pnä Sukulan kestikiemarissa pidetty pöytä- kirja kestikiemarien pitomaatimuksista muosiksi 1911—1915 tässä kunnassa olemista kestikiemarien pidoista, joi- denka maatimusten johdosta maadit- tiin kunnan lausuntoa ja päätettiin kestikiemarien pidoista antaa puolto- lauseet seuraamille: a) kirkonkylän kestikiemarin pitoon kauppias Jaako Kimelälle yhden maki- naisen ja yhden ylimääräisen kyytihe- mosen pitomelmollisuudella, jonka alin maatimus näiltä toimilta kokouksessa tekemänsä kirjallisen ilmoituksen mukaan teki yhteensä Smk. 950: —; b) Kellon kestikiemarin pitoon met- sänmartija Juho Frans Tapiolle sa- moin yhden mäkinaisen ja yhden re- sermihemosen pitomelmollisuudella ko koustilaisuudessa tekemänsä 2,000 mar- kan alinta muotuista maatimusta mas- taan; c) Märkäjärmen kestikiemarin pitoon edellämainituilla kyytihemosten pito melmollisuuksilla talokas H. Abiel Maaralalle Smkn 1,525: — muotuis ta palkkiota mastaan, minkä hän lo- pullisesti teki kokoustilaisuudessa: d) Salmijärmen kestikiemarin pidon samoilla kyydityshemosten pitomelmol- lisuuksilla Smk. 1,495: — alinta palk- kiomaatilnusta mastaan; e) Mukkalan resermitalon pito ja kyyditysmelmollisuus talokas Juho Erkki mukkalalle 100 mkn alinta muo sipalkkiomaatimusta ivastaan: 2:si. Kursun kestikiemarin pidosta ja kyydityksestä tehdyt maatimukset ja niiden lopullinen hymäksyminen jätet- tiin seuraamaan kokoukseen, koska tar- jouspöytäkirjasta ei käynyt selmille, mastoako Alutornien kunta myöskin muorokausilumun perusteella kestikie marin pitokustannuksista samassa suh- teessä kun mäkinaisesta kyydityksestä, johon seikkaan hankitaan asianomaisen pöytäkirjan pitäjän selmitys ensi ko koukseen. Samoin katsottiin kohtuut- toman korkeaksi resermihemosen pito maatimus johon nähden hankitaan ensi kokoukseen tietoja onko sen toimen ot- tajia Kursun kylässä alimmalla maksulla; 3:si. Saijan resermikestikiemarin pitomaatimus samoin katsottiin kohtuut- toman korkeaksi, ja kun marinalta ta- holta tiedettiin Alajoella oleman alem man maatimuksen tekijöitä ja halukkaita ottajia, lykättiin asian lopullinen hy- mäksyminen seuraamaan kokoukseen: 4:si. Selityksen antajiksi Oulun lää- nin Herra Kumernöörille Mikko Kan- tolan tekemään malitukseen kunnallis- lautak. esimiehen maalin johdosta sekä Puutamara osakeyhtiö Kemin ja talok. Erkki Alamaaran tekemiin »valituksiin kunnallistaksoituksen johdosta malittiin kauppiaanp. M. Alapeteri, opettaja I. E. Kumpulainen, talokkaat H. Alb. Maarala, Olli Isola ja kunnan esi mies K. A. Lepistö. Llipin M Seuran jobtokunnalla oli kokous Kittilän kirkolla kuluman toukok. 14 p:nä, jossa käsiteltiin ja päätettiin seuraamia asioita: M a a n m i l j e l y s- ja karja- talousretkikuntaan, joka läh- tee matkaan Romanienun rautatiease- malta tuleman kesäk. 19 p:nä, malit tiin osanottajiksi seuraamat 10 henki löä: Talokas Juho H. Mirauta, talon- poika Juho Aukusti Kaukonen, talok- kaat Erkki Pietillä, Erkki Kalle Nikki nen, Aukusti Erkkilä, Fredrik Paksu- niemi nuorempi ja talonpoika Oskari Palosaari, Kittilästä: talokas Juho Erkki Tepsa Sodankylän Sattasesta; opettaja Eemertti Leino Inarin Kn- rönkylästä sekä talollisenpoika O. F. Guttorm Utsjoelta. Muoniosta ja Enontekiöltä ei ollut ilmoittautunut ybtään hakijaa retkikun- taan. Sodankylästä, Inarista ja Uts- joelta yksi kustakin. Ojankaimuun neumojat. Tuleman kesäk. 15 p:stä seuraaman syyskuun 15 päimään kestämän työ kauden kuluessa määrättiin ojankai muun neumojat M. Lahti ja I. Kaar- lela työskentelemään seuraamasti: M. Lahti: talokkaiden M. Ali- talon, I. A. Ojanperän, Matti Han- himaaran ja Mikko Hanhimaaran luo- na, puolitoista miikkoa kullakin: Aapo Könkään, Oskari Jokelan ja Fredrik Palolan luona, yhden miikon kullakin, kaikki edelliset Kittilästä, sekä Kustaa Rissasen, Aaro Marttinin ja Robert Kujalan luona, Sodankylässä, yhden miikon kullakin. I. Kaarlela: Esaias Kentän, Antti Karmon. Juho Marjalan, Kalle Kujalan, I. E. Ollilan, Mille Maa- ran, Olli Maaran, N. Jaakkolan, Juho Jaakkolan, K. E. Mettiäisen, Heikki Jaakkolan ja Kalle Laakson luona. Sodankylässä, yhden miikon kullakin. Maalais- ja sonniyhdis- t y k s e t. Muonion Kätkäsumannon maalais- yhdistyksen, Inarin Kyrön kylän ja Kittilän kirkonkylän sonniyhdistysten säännöt hymäksyttiin. Inarin Kyrönkylän sonniyhdistyk- selle myönnettiin 100 markan amustus sonnin ostoon. Saman suuruinen amustus myönnettiin Kittilän kirkon- kylän sonniyhdistykselle, ehdolla että hankkimat hymäksytyn siitossonnin it- selleen. Muonion Kätkäsumannon maal.-yh- distykselle myönnettiin amustuksena pyytämänsä kääntöaura; Sirkankylän maal.-yhdistykselle Kittilässä yksi Mas- sin lapioäes ja Sodankylän kirkonkylän maal.-yhdistykselle pyytämänsä rulla- äes, kumpikin miimemainittu on asial- listen itsensä Romaniemeltä noudet- tama. Mesiperäisten maiden kuimaustoimet. Sodankylän kunnassa oleman Jee- siöjoen Kormusniman y. m. laskemis- lupaa, ennen toimitettujen tutkimusten ja kustannusarmion perusteella, pää tettiin pyytää läänin kumernööriltä. Talokasten Fredrik ja Hermanni Paksuniemen, Kittilän Könkäänkylästä, pyyntö heidän omistamansa Kotijän- gän suon kuimausta koskeman kustan- nusarmion laatimista tarkoittamat anomukset päätettiin toimittaa asian- omaiseen paikkaan sekä edelleen hoitaa heidän anomuksiaan maltioamusta y. m. Maatalouskirjastot. Koska Oulun läänin kumernööri kirjelmällään kuluneen helmik. 18 p:ltä on Maatalousseuran johtokunnalle il- moittanut, että kenraalikumernööri on ..rahastosta Lapinmaan edistämistä marten" myöntänyt, tehdyn pyynnön mukaan, 750 markan suuruisen sum- man maatalouskirjastojen perustami- seen seuran alueella, niin päätettiin kehoittaa kaikkia toimimia maalaisyh- distyksiä lähettämään pyyntönsä kir- jastojen saamisesta johtokunnalle ensi tilaisuudessa. Kirjastoille laitetaan johtokunnan laatimien mallisääntöjen mukaan säännöt. Määräraha jaetaan 15:sta 50 mkan suuruiseen osaan ja annetaan maalaisyhdistyksille malmiina kirjoina. Saapuneet kirjelmät. Suomen metsänhoitoyhdistys Ta pion, Maatalousseurojen Keskusliiton Maltuuskunnan sekä kalastusten tar- kastaja I. A. Sandmanin kirjelmät ehdotuksineen luettiin ja jätettiin mas- täisen toiminnan maralle arkistoon. Samoin Suomen osuustoimintaopis- ton johtokunnan kirjelmä. Osuustoimintalehti pää- tettiin tilata seuran kansliaan. Kiertämät käsityökoulut. Kuluman muoden lopussa päättyy nykyisen määrärahan aika, niin johto- kunta päätti tehdä uuden anomuksen saada edelleenkin käsityökoulujen yllä- pitämiseen y. m. muotuisesti 3,250 mkan määrärahan. Opettaja Malmion palkkaa suostut- tiin korottamaaa 100 markalla, lukien tuleman työkauden alusta. Käsityökouluja marten päätettiin ti- lata tarmittamat päilväkirjat, tilikirjat y. m. s. Kiertämä käsityökoulu Sodankylän Kuoskussa suostuttiin opettaja Mal- mion pyynnöstä päätettämäksi joitakin päimiä ennen Juhannusta, koska Mal- mio halusi päästä käsityökursseja ja näyttelyitä etelä Suomessa seuraa- maan. Inarin maanmiljelys- ja k ä s i t y ö n ä y t t e l y n ajaksi mää- rättiin tuleman syyskuun 16 ja 17 päimä. Näyttelypaikan, johonkin Jna- rin kirkon läheisyyteen, saamat inari- laiset itse määrätä sekä ehdottaa näyt- telytoimiknntaan kuusi jäsentä ja pu- heenjohtajan. Seuran kemätkokous. Sääntöjen määräämä seuran kemät- kokous määrättiin pidettämäksi A. Markukselan talossa Kittilän kirkolla tuleman kesäk. 11 p:nä kello 4 j. pp. Mirallisten asiain loputtua pitää kokouksessa esitelmän omalta alaltaan seuran palmelukseen astunut kalastuk- sen neumoja Abel Korhonen ja kysy- myksen Hemosjalostusliiton alkuunpanemisesta seuran alueella sekä sen tarkoitusperästä alustaa eläinlää- kari M. Mirtanen (pyydetty alustaja) tai hänen estettynä ollen seuran joh- tokunnan jäsen A. A. Neitiniemi. Lopuksi hymäksyttiin eräitä laskuja y. m. ftotirniiiifn tcoKiiiiiiiicn «Mii on m. m. osanotto ammatti- ja teolli- suusnäyttelyihin. — Mireä ajatusten maihto, makaa harkinta on aiman miime aikoina herännyt kotoisen teolli- suutemme tilaa tutkimaan. On poh dittu ja selmitelty eri puolia asiassa: yleisön suhdetta, kauppiaitten suhdetta ja ehkä mähin tuottajain s. o. tekijäin suhdetta kotoisen teollisuuden menesty- miseen. Rinnan juuri näiden kolmen onkin noustama omaperäisen teollisuus- elämämme elinoikeuksia puoltamaan; etupäässä kumminkin tekijä, sillä ensin on malmistettama hymää, kunnollista tamaraa. senjälkeen myytämä ja lopuksi ostettama. Mutta suunnitellessamme kysymyksen laajoja ääripiirteitä emme saa laimin- lyödä melmollisuuksiamme pienemmis- sä yksityiskohdissa. Tällaisia yksityis- kohtia juuri tuottajain s. o. tekijäin edistystä tarkoittamia toimenpiteitä omat m. m. erilaiset näyttelyt. Kuten tiedetään, on tänä kesänä Oulussa yleinen koko maata käsittämä erikoi- sesti nuoria työntekijöitä marten aijottu teollisuusnäyttely. Osanotto tähän näyttelyyn on kumminkin komin epä- tasaista, erikoisesti juuri me'dän poh- jalaisten puolelta. Tähän saakka näyt- telyyn ilmoittauneesta 500 osanotta- jasta on nim.: Oulusta 125, Kajaanista 12, Kemistä 4, Maasasta 3, Raahesta 2. Toisista Pohjanmaan kaupungeista ei yhtään osanottajaa. Mertauksen muoksi mainittakoon, että niinkin etäältä ja niinkin pienestä kaupungista kuin Hämeenlinna on 63 osanottajaa. Näinkö huonosti me nyt edustamme kuulua Pohjanmaan mahtia. Näinkö harmalukuisina me olemme edustetut, kun teollisuusmäki ympäri Suomen- niemen ensi kesänä luoksemme Pohjo- laan keräytyy. Ensi kerran ja kenties muosikymmenien ajalla uudestaan uu- distumatta on meillä nyt ollut tilai- suus tällainen näyttely luoksemme saada. Mikä onkaan luonnollisempaa silloin kuin että Pohjanmaan teolli- suusmäki sankoin parmin on silloin edustettu. Jlmoittautumisaikaa on mielä tämän kuun loppuun saakka. A. T. Pyydetään muitakin Pohjanmaan lehtiä julkaisemaan. j?ikku uutisia. — 5treiwi Miljutin esiintyy Suomen puolelta. „Hbl:lle" sähkötetään Pietarista, että !>4-wuotias sotamarsalkka kreiwi Mil- julin on, mikäli täysin luotettamalta tahol- ta kerrotaan, kirjoittanut Hänen Majestee- tilleen Keisarille kirjeen, jossa hän ivarottaa loukkaamasta Suomen oikeutta. — Naimahaluisia wauhuksia olimat ne henkilöt, joita kuulutettiin Kestilän kirkossa helluntaisunnuntaina. Molemmat sulhoista oivat täyttämäisillään 70. Toinen morsia mista on ainoastaan mähän yli 29 muoden ikäinen. Eipä muuta kuin hauskoja kuher- ruskuukausia nuorikoille! — (?t pitäisi ihmisten tarttua ihme- tohtorien koukkuun. Siinä taasenkin yksi marma todistus, että niiden tarjoomat lääk- keet omat pelkkää humpuukia. Eräs isäntä- mies on Asikkalassa sairastanut pitemmät ajat tautia, joka on tunnettu parantumatto- maksi. Hän myöskin tarttui tuohon kuului- saksi tulleen amerikkalaisen ihmetohtorin Kiv- din neumoon ja lääkkeisiin. Astäivällisiä kirjeitä saapuu maltameren takaa. Marmasti sanotaan potilaan paraneman, jos ivaan lähettää pyydetyn rahamäärän ja nauttii nuot lääkkeet. Tuskia kärsimä sairas lähet- tääkin r>f) mk. Nauttii lääkkeet, mutta mi tään apua ei ollut rohdoista. Hän kirjoit- taa lääkärille, että parannusta ei ole tullut. Taas tulee uusi mastaus ja »vaaditaan mie heltä (10 mk. Sairas oli jo siksi sentään miisastunut, että ei enään lähettänytkään rahaa. Mutta nyt tuo ystälvällinen pa- rantaja lähettää mitä häivyttöinimpiä par- jauskirjeitä hoidokkaalleen kiittämättömyy- destä y. m. s. - Taaskin yksi maroitus herkkäustoisille ihmisille noiden ihmetohto- rien petkutuksista. — L:ti Kirjallisuutta. Edv. Caltzer: ,,KASVIKEITTOKIRJA", saksan kielestä suomentanut Anna Ku- rimo. Kustantaja C. J. Bergström, Sairala. Sivuja 200. Hinta sid. 2 mk. 50 p. Ki ja sisältää yli 600 kasviruoka v. m. re septiä sekä paljon neuvoja ja sopii erittäin hyvin kaikille emännille ja keittäjille. Muualta Suomesta. rtfnuiun muosikertomusta tarkastaessaan lausuu makuutusammattilehti „Makuutussano- mta" seuraamaan tapaan: „Moimme mielihymällä merkitä, että nyt julaistussa muosikertomuksessa on otettu huomioon muosi sitten tekemäm- me muistutukset kertomuksen puutteet lisuuksista, joten muosikertomuksen amulla nyt todella saapi selmän yh- tiön asemasta. Tämä muosikertomus todentaa sen miime muonna lausumam me armelun, että yhtiö toissa muonna oli jälleenmakuuttanut melkoisen osan makuutuskannastaan moidakseen siten jälleenmakuutusyhtiöltä saadulla run- saalla promisionilla mähentäa omia hankintakulujaan ja sillä toimenpiteellä saadakseen tilinpäätöksen osottamaan moittoa. Miime muoden lopussa oli jälleenmakuutettu määrä 13,3 milj. eli lähes kolmasosa koko makuutuskan- nasta. Mertauksen muoksi mainittakoon että Kaleman makuutuskannasta on 8,7 prosenttia jälleenmakuutettuna ja Suo- mi-yhtiön makuutuskannasta ainoas- taan 2,9 pros. Kun nyt kyseessäolemana muonna yhtiö nähtämästi ei erittäin suuressa määrässä ole jälleenmakuuttamiseen turmautunut, moi yhtiön menoista pa- remmin saada todellisen käsityksen. Olemme aina epäilleet niiden oleman suhteellisesti suuret ja tämä tuleekin nyt todetuksi. Ahtiön hallinta- ja hoi- tokustannukset nousemat yhteensä Smkaan 705,4:17: 06 eli 43,8 prosent tiin kaikista henkimakuutusmaksutulois- ta jälleenmakuutusmaksuja mähentä- mättä. Jos nämä taas mähennetään makuutusmaksutuloista ja jälleenma- kuutuspromisionit toiselta puolen mä- hennetään kustannuksista, nousemat miimemainitut 62 V* prosenttiin netto makuutusmaksutuloista, mikä on ma- kamaraisessa henkimakuutustoiminnassa tähän asti kuulumaton, maikkakin ote- taan lukuun että V* makuutuskannas ta on n. k. kansanmakuutuksia. Dhtiö käyttää makuutusrahastoa ti- littäessään n. k. zillmerausta eli mä- hentää tilinpäätöksessä makuutusrahas- toon tapahtumasta siirrosta osan han- kintakustannuksista, myöhempinä icuo- sina kuoletettamaksi, jota tapaa muut täällä toimimat yhtiöt eimät käytä. Ellei Fennia olisi saanut oikeutta ku- luneesta muodesta alkaen käyttää mii- meksimainittua tilitystapaa, maan olisi tilittänyt makuutusrahaston samalla tamalla kuin muutkin täällä toimimat yhtiöt, olisi sen miimemuotinen tulos osottanut 61,409:10 mkn moiton ase masta tappiota Smk. 192,527:34. Edellämainitut suuret kustannukset omat tähän syypäät, eikä miime muon na yhtiölle sattunut erinomaisen edul- linen kuolleisuus ole moinut sen enem- pää tulosta parantaa. Knn ottaa lukuun edellämainitun Smk. 253,930:44 nouseman mähen- nyksen makuutusrabastosta ja sen sei- kan, että yhtiö edelleen Maroihinsa las- kee l 20,000 mk. järjestämiskustannuk- sia, sekä että kalustosta Smk. 81,701: 66 mastamoittomaroilla on telity mä- häinen poisto, tuntuu siltä kuin yhtiön tila miime muonna ei ainakaan olisi marmentunut. Enemmän kuin koko osakepääoma 409,500 mk. on kulunut kuolettamattomiin perustamis- ja han- kintakustannuksiin sekä kaluston hank- kimiseen." EXSSSSSI — Kuolleita. Rohdoskauppias apteekkari Henrik E l s b r a n d t kuoli Viipurissa miime tiistaina 50 muoden ikäisenä. Vainaja oli syntynyt Iissä. Oli pitemmän aikaa Amerikassa. Saamut- tuaan takaisin Suomeen perusti roh- doskaupan Miipuriin. Herttaisena ja ystämällisenä miehenä tuttamat häntä muistelemat. — Edustajiksi Oulussa ensi ke- sänä pidettämään yleiseen t°ollisuuden- harjoittajain kokoukseen malitsi Helsin- qin teollisuusybdistyS seuraamat hen- kilöt: peltiseppä P. M. Holmbergin, kultaseppä M. Lindroosin, leipuri N. Leinon, insinööri B. Muolteen, kelloseppä I. F. Midemarkin ja kun- nallisneumos V. von Wrightin, seka näiden maramiehiksi leipuri G. E. Lindbergin, kultaseppä K. Hägglundin ja räätäli L. Aallon. — Kansanopettajain o. y. Wa- listuksen wuosikcrtomus on pai- nosta ilmestynyt ja ehdottaa siinä joh- tokunta m. m. jaett^maksi muosimoi- tosta Suomen opettajajärjestölle 1,000 mk. Kansanlasten opintorahastoon 1,000 mk. Lastenkirjastojen jakami seksi inaalaiskansakouluille l,000 mk. ja Koulukeittoyhdistykselle 1,000 mk. Kirjallisuutta ja taidetta. CnmlOii Klislmis-o. i Sinnian fcaiatfirinlliiuus. Suomalaisen Kustannus-o.-y. Kan san tämänmuotisesta kemätkirjallisuu- desta mainittakoon: Smen Hedinin laajaa seikkailurikasta