Tiistaina 29 p. Marraskuuta KARJALA TA R N:o 136 — 1910 Täten saan esiintuoda sydä mellisin) män kiitokseni kai- I kesta miesvainajani muistolle I odotetusta ystävyydestä sekä I suurem moisesta osanotosta, jo- I ka on tullut minun ja lasteni I rtcfllfsi (K. 3. 1 k.) Pelastusarmeija. Bnsain Eerola vierailee Tiistaina ja Keskiviikkona. Tervetuloa! (K. S. 1 k.) Nuijan Naisosaston käsityökokous ou tänään tiistaina t. k. 29 p:nä klo 5 ip. raatihuo neen salissa. toimi Joensuun kaupunginsairaa lassa (etupäässä kulkutauteja varten) julistetaan haettavaksi joulukuun 15 pä>vään mennessä. Hoitajattaren tulee samalla olla sairaalan taloudenhoitajana jn antaa toimeensa astuessaan hy väksyttävä takaus kannettavak seen tulevista varoista ja kalus ton hoidosta. Palkka on 50 Smk. kuussa ja vapaa elanto. Joen suussa marraskuun 28 päivänä 191*. O. Ä- Kosonen, Kaupunginlääkäri. (K. S.) •itetaan Joensuun lyseolle tänä tal vena noia 450 m 3 . Tarjouksia ote taan va «taan tämän viikon kuluessa joko rthtoriankansliassa (klo 11 ap :lll) tai kirjeellisesti (myös tele foonissa, N:o 137). K. Ä. We(gelius, rehtori. (K. I. 2 k. (toinen k. 10 /i2), Wiip. ja Karjala 1 k. 1 i. 120 mm.) Nakkari J. E. Hintikan kon- karaciin luovutetusta pesästä myydiin valallisen asunnossa JoamauuBsa keskiviikkona 14 p:nä Joulukuuta 1910 klo 9 a. p. al kavassa huutokaupassa, ja tar vittaessa vinlä seuraavana päi vänä, kaikenlaista irtainta omai suutta, kuten: useamman laa- toisia vuotanahkoja, valmiita nah katavaroita, nahkuriliikkeeseen tarvittavia työaseita, astioita, huonekaluja, ajoneuvoja y.m. y.m. Hki 4 hevosvoimainen, melkein uusi ja tiydellisessä käyttökunnossa oleva petroleumimoottori tarve- katuineen, josta täten halullisille ostajille ilmoitetaan. Huudot ovat käteisestl mak settavat. Joensuussa, 26 p:nä Marras kuuta 1910. Toimitsij amiehet. (E. S. 2 k. 1 s. 15 mm.) Hflva, käytettu myydään halvalla. Lähemmin t. 1. konttorissa. H alutaan ostaa ensi kuulla poi kiva hyvä lypsylehmä. Seppä S. Puurtinen. MMjuomalitte ja Valtuus kunta. Joka mähänkin on tutustunut meidän mäkijuornalainsäädäntöön, tietää, että tällaiseen kysymykseen moi useimmissa tapauksissa antaa ainakin kolme jopa toisinaan useam piakin mastauksia. riippuen siitä mitä puolta mäkijuomaliikkeestä kulloinkin tarkastelee. Meillä on, näet, erityinen miinalaki ja erityin nen olutlaki. Nämä eimät ole so- pusoinnussa, maan useimmiten ker rassaan ristiriidassa toistensa kanssa. Mitä moidaan oluen suh- teen, ei woida miinan suhteen ja päinmastoin. Mastaus tulee mielä mooimutkaisemmaksi sen kautta, että mäkijuomakaupalla tarkoite- taan kahta eri asiaa: ensiksi mä- hittäismyyntiä, jolla ymmärretään marflnaista noudettamaksi tapah- tumaa mäkijuornakauppaa; ja toi- seksi mökijuomain anniskelua, joka tapahtuu siten, että niitä tarjo- taan paikalla nautittamaksi. Nämä- kin kaksi eri kauppamuotoa omat kerrassaan erilaisten säännösten alaisina. Noidaksemme siis saada edeZ mähänkin tyydyttämän mas- taukseen, on erikseen tutkittama, mitä moioaan tehdä mäkimiinan ahniskelun suhteen, mitä sen mä- hittäiSmyynnin suhteen, mitä mii- nin anniskelun, mitä sen mähit- täismyynnin suhteen, mitä oluen anniskelun, mitä sen mähittäis myynnin suhteen, sillä kaikkiin näi- hin nähden on olemassa eri mää- räykset. Kunnia sille, jolle kunnia tulee. Miina on aina meillä ollut kun- niasijalla, onhan sitä syystä sanot- tukin kanlallisnektariksemme. Saa- koon se siis tässäkin etusijan, jol- lei juuri yllämainitustakaan syys- tä, niin ainakin siksi, että mäki- miinaa koskema laki on muita mä- kijuomia koskemia lakeja parempi ja eheämpi. Mitä rDäfittmrtaan tulee, niin määrätään keisarillisen asetuksen 9 päirvältä kesäkuuta 189:!, koskema palorannan myyntiä, 6 §:sfä että „Tammikuun kuluessa joka toinen muosi antakoon maistraatti kau- pun gin maltuusmiesten tai, mis- sä kaupungin maltuusmiehiä ei ole, raastumankokouksen päätettä- maksi, onko mäkijuomain mähit- täismyynnin ja anniskelun oikeuk- sia lähinnä tulemiksi kahdeksi myyn- timuodeksi annettama ja montako, kuin myös missä seuduin kaupun- kia mähittäismyynti- ja anniskelu- paikkoja ei saa olla". Tässä on selmä määräys, joka koskee sekä anniskelua että mähittäismyyntiä. Kaupungin maltuusmiehet omat siis oikeutetut myöntämään tai, jos niin tahtoivat, myös kieltä- mään miinakaupan, sekä, jos sen myöntämät, määräämään, mon- tako mäkimiinananniskelu- ja mä- hitläismyyntipaikkaa kaupungissa saa olla ja missä niitä saa olla. & kauan kun on kysymyksessä kielto, on kaikki selmä, sillä mal- tuustolla on oikeus ehdottomasti kieltää koko mäkijuomakauppa. Mutta kun tulee mäkijuomakauppa- oikeuksien myöntämisestä kysymys, silloin moi jo syntyä erimielisyyt- tä. Täytyykö myönnytyksen olla ehdottoman, niin että main mää- rätään kuinka paljo ja mihin kau- punginosiin liitteitä saa sijoittaa, mai moiivatko kaupungin malluus- miehet myöntää tämän kaupan määrätyillä ehdoilla? Moimatko he siis esimerkiksi sanoa: me myön- nämme oikeudet mäkimiinakaup- paan ainoastaan sillä ehdolla, että puodit omat auki main eräät määrätyt tunnit muorokaudessa tai sillä ehdolla, ettei juomia saa lähettää maaseudulle, tai sillä eh- dolla ettei saada myydä mähem- pää määrää kuin niin ja niin pal- jon. Tämä on mielestäni hymin tärkeä kysymys, maikka sitä tie- tääkseni ei ole käytännössä kos- kaan ratkaistu. Minä puolestani en ollenkaan epäile mielipiteenäni lausua, että kaupungin maltuusmiehillä on oi- keus tällaiseen ehdolliseen myöntä- miseen. He moimat miinakauppa- oikeuksien myöntämisessä asettaa rajoituksia niiden rajoitusten lisäksi, joita yleinen laki jo säätää. En nimittäin näe mitään syylä, min- kätähden pantaisiin kaupungin mal- tuusmiesten malittamaksi ainoas- taan ehdoton myöntäminen tai ehdo- ton kieltäminen. Koska heille on ker- ran jätetty malta myöntää tai kieltää eikä ole mähääkään miitattu, ettei möisi myöntää myös ehdoilla, niin epäilemättä lain henki silloin maa- tii semmoisen tulkitsemisen, että he omat oikeutetut siihen. He moi- mat siis sanoa esimerkiksi: Me myönnämme nuo oikeudet, mutta ehdolla että lauantaisin, ja maa- nantaisin tulee kauppapuotien olla kiinni. Näin on käytännössä teh tykin. Niinpä on esim. Jymäs- kylän kaupungissa koko lauantai- päimäksi määrätty mähittäiskaupat sulettamikst ja ellen erehdy myös koko maanantaipäimäksi. Nimikään moimat kaupungin maltuusmiehet rajoittaa myyntiajan esimerkiksi kello 10—4 tai yleensä kuinka kat- somat olosuhteiden maaliman, ja samaten määrätä anniskelujenkin aukioloajan. Paljon erimielisyyttä on myös siitä, miten on käsiteltämä kaupun- gin maltuusmiesten oikeus mää- rätä missä anniskelupaikkoja ei saa olla. Täytyykö tällöin raja määrätä adsoluuttisesti kaikkia ka- pakoita marten ja kaikkia myymä- löitä marten mai moimatko asettaa eri rajain erilaatuisia laitoksia marten? En epäile mielipiteenäni lausua, että mapaampi tulkitsemi- nen on tässäkin kohden paikallaan, että siis kaupungin maltuusmiehet esim. moimat määrätä ahtaam- man alueen yksityisille liikkeille ja sen sijaan myöntää noille yhteis- hymän edistämiseksi eikä oman moiton hankkimiseksi toimimien air niskeluyhtiöiden liikkeille laajem- man alan. Meensä on laki tulkit- tama niin mapaasti kuin sen sa- nat suinkin myöntämät, erittäinkin tällaisessa tapauksessa, jollainlain mapaampi tulkitseminen parem min mastaa sen henkeä kuin ah taampi. Tämä koskee kaupungin mal- tuusmiesten päätösmaltaa ainoas- taan silloin, kun he tammikuun kuluessa joka toinen muosi tekemät päätöksensä miinakaupan järjestä- tämisestä tulemaksi kaksimuotiseksi myyntikaudeksi. Jos he ilman ehtoja ja rajoituksia silloin myön- tämät sen, niin eimät he sittem- min keskellä anniskelukautta ole enää oikeutetut päätöstään muut- tamaan eikä siihen lisäyksiä tai ra- joituksia tekemään mihinkään suun- taan. Jos kuitenkin jostain sa- tunnaisista syistä tuntuisi tarpeel- liselta myyntikauden kuluessa teh- dä rajoituksia mäkimiinakauppaan, niin on ratkaisumalta kumernööri- mirastolla. jolla palomiinan myyu tiä koskeman keisarillisen asetuksen 21 §:n mukaan on oikeus kieltää mähittäismyynti aina silloin kun suurempi kansankokous sattuu. Sil- loin kun Suomessa suurlakon ai- kana mähittäismyynnit suljettiin, oli se siis aiman täysin laillista. Silloinhan jos milloinkaan oli suuri kansankokous ja silloin oli lääninmirasto ei ainoastaan oi- keutettu, maan melmollinenkin ker- rassaan kieltämään kaiken mähit- täismyynnin. Mitä anniskeluun taas tulee, niin moi lääninmirasto siinäkin suhteessa yllämainitun py- kälän mukaan kuulusteltuaan asian- omaisten paikallisten miranomais- ten mieltä keskellä anniskelukautta antaa tarkempia ohjeita, milloin se ^.saa tapahtua ja milloin ei. Tämän perustuksella katson siis, että lääninmirasto oli oikeutettu, mainitakseni taas esimerkkinä tuon suurlakko-ajan. kieltämään kaiken anniskelunkin niihin abnormistin oloihin nähden, jotka silloin ival- litsimat. Edelleen löytt)y eräs tärkeä mää- räys mäkimiinakaupasta. Kau- pungin maltuusmiehet moimat ni- nittäin monopoliseerata kaiken niin hymin anniskelun kuin mähittäis- myynnin, he moimat antaa sen yhden ainoan yhtiön hoidettamaksi. Tämän yhtiön moitto menee sil- loin hymiin tarkoituksiin. Osak- kaat eimät itse saa kuin 6° 0 ra hoilleen. Tamallisesti ei meillä mielä ole koko mäkimiinaliikettä monopoliseerattu, maan ainoas- taan »vähittäiskauppaa, jota mas- toin anniskelu ei, kotimaista mii- naa lukuunottamatta, ole yleensä monopoliseerattu. Me näenime siis, että kaupun- gin maltuusmiehillä on koko suuri malta. He moimat ehdottomasti kieltää koko miinaliikkeen, niin hy- min anniskelun kuin mähittäis- myynnin, he moimat antaa yhdelle ainoalle yhtiölle koko liikkeen hoi- dettamaksi yhteiseen laskuun yleis- hymän muoksi. He moimat edelleen, samalla kun myöntämät myynti- oikeudet joko yksityisille tai yhtiöille, määrätä kaikki ne supistukset, joi- hin katsomme syylä oleman, he moimat supistaa mähittäismyyn- nin maikkapa yhteen ainoaanpäi- mään mnkossa. Tosin kaupungin maltuusmiehet eimät moi näitä rajoituksia tehdä myöntikauden ku- luessa, jos oikeudet sen alussa omat annetut ilman mitään ehto- ja, mutta tämänkin snkan he moi- mat korjata sillä, eitä aina kun myöntämät tällaisia oikeuksia, liil- tämät siihen sen ehdon, että oikeu- den saajan tulee noudattaa niitä määräyksiä, joita he moimat kat- soa kesken anniskelukauttakin ole man syytä määrätä. Täten me- nettelemällä kaupungin maltuus- miehet moimat saada täyden mal- lan koko mäkimiinaliikkeeseen näh- den niinä aikana hymänsä, he sitä johtaa ja määrätä mielinmäärin, niinkuin itse tahtomat. (Jatk.) Yleisiä uutisia. Sotilasmiljoonain suoritus umodclta 1910. Tenaatti antanut määräyksen miljoonien maksamisesta. Kuten tunnettua, on sotilasapu- maksuja määrätty tältä muodelta maksettamaksi kaikkiaan 11 miljoo naa mk. Näistä suoritettiin jo miime kemäänä erityisen määräyk- sen mukaan 2 miljoonaa sitä mar ten täydennetystä sotilasrahastos- ta. Jälellä olemain 9 miljoonan maksamiseen tarmittamain marojen hankkimisesta annettiin arm. esitys, jonka eduskunta hylkäsi. Tämän muoden tulo- ja menoarmiota esi- teltäessä korkeimmassa paikassa pantiin menoarmioon 11 miljoonan mkn menoerä maltakunnan sotilas- tarpeita marten ja jotta tämä suo- ritus saattaisi tapahtua, merkittiin menoarmioon 9 miljoonaa siirret tämäksi maltiorahastosta sotilas- rahastoon. Senaatin laatimaan menoarmioehdotukseen ei mainittua menoerää oltu lainkaan merkitty eikä ministerimaltiosihteerin kirjel- mässä, joka seurasi mahmistettua menosääntöä, mainittu mitään näistä siirroista. Menäjän raha- ministeriön huomautuksen johdos- ta pyysi kenraalikumernööri syksym- mällä senaattia ryhtymään toimen- piteisiin mainittujen 9 miljoonan mkn suorittamiseksi Menäjän mal takunnan rahastoon. Tähän asti ei suoritusta kuitenkaan mielä ole tapahtunut ja on kenraalikumer- nööri äsken, mikäli kerrotaan, se- naatille lähettämässään kirielmäs- sä huomauttanut että mainittu rahamäärä, 9 miljoonaa mk. on miipymättä suoritettama. Torstaina tekemällään päätök- sellä on senaatti antanut maltio konttorille määräyksen suorittaa mainitut miljoonat. Alin hallinto-oikeudelliuen tuomioistuin. Täysi-istunnossaan perjantaina päätti senaatti eduskunnan ehdo- tuksen mukaisesti tehdä esityksen tuomioistuimen perustamisesta, jolle ylin hallinto-oikeudellinen lain- käyttö senaatin talousosastolta siir- rettäisiin. Wesijättömaitten muodosta- minen itsenäisiksi tiloiksi. Senaatin täysi-istunnossa per- jantaina päätti senaatti eduskun- nan ehdotuksen mukaisesti tehdä alamaisen esityksen erinäisten mesi jättömaitten muodotamisesta itse- naisiksi tiloiksi. Waltiopäiwäasiakirjain kään täminen »venäjäksi. Senaatin kielenkääntökonttoriin on, kuten ennen on mainittu, lai tettu erityinen osasto maltiopäi- mäasiakirjain menäjäksi kääntä- mistä marten. Tähän osastoon kuuluu 4 mirkamiestä, jotka lähin- nä omat yhden manhemman yli- kielenkääntäjän apulaisen alaisia, ja alotti se toimintansa torstai- na. Neuwottelewiksi jäseniksi rau- tatiehallitukseen muosiksi 1911—1913 on senaatti määrännyt kauppaneumos Hi. childin, insinöörit Adolf Eng- strömin ja B. von Haartmanin, tilanomistaja H. G. Paloheimon maanmiljelysneuivos Edrv. Björ- kenheimin ja kauppaneumos Juho Lallukan. Perimysmaan erikoisluonteen lakkauttaminen. Alamaisen lausunnon antamis ta marten eduskunnan alamaisen anomuksen johdosta perimysmaan erikoisluonteen lakkauttamisesta, on senaatti asettanut maliokunnan, jo hon kuulumat Saarikoski, Berg, Malin ja Peltonen. Asetnsehdotns jakolaitoksesta. Lainmalmistelukunnan tarkas- tetun ehdotuksen asetukseksi jakolai- toksesta ja asetukseksi, joka sisältää tarkempia määräyksiä sen somellut- tainiiesta, on senaatti lykännyt maitokuntaan, johon kuulumat se- naattorit Saarikoski, Andersin ja Käpy. lllosottolain muutokset. Alamaisen lausunnon antamista marten eduskunnan alamaisen eh dotuksen johdosta asetukseksi ulos- ottolain 4 lumun 5, 6 ja 7 pykä läin muuttamisesta sekä uuden ulosottolain moimaanpanemisesta sekä siitä, mitä sen johdosta on maarinotettama joulukuun 3 p:nä 1895 annetun asetuksen 27 pykä län muuttamisesta, on senaatti asettanut maliokunnan, johon kuu lumat senaattorit Saarikoski, Saa- rinen ja Anneberg. Prokuraattorin tvuosikertomuk- set. Alamaisen lausunnon antamis- ta marten eduskunnan alamaiseen mastaukseen prokuraattorin kerto musten johdosta, koskema lain käyttöä ja lakien moimassapitä- mistä maassa, muosilta 1907 ja 1908, on senaatti asettanut malio- kunnan, johon kuulumat senaatto rit Saarikoski, Saarinen, Malin ja Rainesalo. Muutokset perintökaareen. Alamaisen lausunnon antamis ta marten eduskunnan alamaisen mastauksen johdosta arm. esitykseen perintökaaren 9 lumun 1, 2, 3, 4, 5, ja 7 pykälien muuttamisesta, on senaatti asettanut maliokunnan, johon kuulumat senaattorit Saari- koski, Berg, Malin ja Liuksiala. Mirkamiesolot. Alamaisen lausunnon antamis- ta marten eduskunnan alamaisen anomuksen johdosta, mikä koskee maltiomaraston säätämistä mas- tuunalaisekst mirkamiehen mirheel- lisen menettelyn aiheuttamasta mahingosta, on senaatti asettanut maliokunnan, johon kuulumat se naattorit Saarikoski, Bärnlund, Käpy ja Hosiainoss. Saman maliokunnan toimeksi on senaatti jättänyt lausunnon mal- mistamisen eduskunnan alamaisen anomuksen johdosta mirkamiesolo- jen tutkimisesta ja niissä mallitse main epäkohtain poistamisesta. Ehdolliset rangaistus- tuomiot. Täysi-istunnossaan perjantaina päätti senaatti eduskunnan ehdo tuksen mukaisesti tehdä esityksen ehdollisten rangaistustuomioitten käytäntöön ottamisesta. Kiinteimistön hankinnan rajot- tamincn. Täysi-istunnossaan perjantaina päätti senaatti eduskunnan ehdo- tuksen mukaisesti tehdä esityksen erinäisten elinkeinonharjoittajien oikeuden rajottamisesta hankkia kiin- teimistöä maalla. Tolstoi-juhlien viettäminen Suomessa. Maan kumernööreille lähettä- mässään kirjelmässä on kenraali- kumernööri käskenyt näitä malmo- maan, että niissä juhlissa, joita mietetään kreimi Leo Tolstoin kuo- leman johdosta, ei tapahdu mi tään hallitukselle »vihamielisiä mie lenosotuksia. Kumernöörit omat lähettäneet tämän kenraalilumer- nöörin kirjelmän sisällyksen kruu- nunmoudeille. jotka taasen muo- rostaan omat siitä ilmoittaneet nimismiehille. Määrärahat kansakoululai- tosta ja erinäisiä sitvistys- tarkoituksia warten w. 1911. Senaatissa esiteltiin t. k. 24 p, H. M. Keisarin armollinen mää- räys seuraamien määrärahojen suorittamisesta suostuntamaroista muoden 1911 aikana: apurahaa kaupunkien kansakoululaitokselle 710,000 mk.; marsinaisten kansa- koulunopettajien palkkaamiseksi maaseudulla 3,700,000 mk.; meisto- ja käsityönopettajien palkkaamiseksi 150,000 mk.; maan kansakoulujen marsinaisten opettajain palkan- korotuksiin 980,000 mk.; samoin eläkkeisiin 206,000 mk.; kaupunkien kansakoulunopettasain eläkkeisiin 52,000'; kansakoulunopettajain sai- rausamuksi 70,100 mk.; opetus- mälineisiin kansakouluissa ja kan- sanopistoissa 65,000 mk.; yliopis- tollisten jatkokurssien toimeenpane- miseen kansakoulunopettajille 30 tuh. mk. ja kansanopistojen kan- nattamiseksi 240,000 mk. suomalainen tiedeakatemia. Senaatti on myöntänyt Suo- malaisen tiedeakatemian esityksestä 10,000 nikan määrärahan Sodan kylän magneettisen obsermatorion ylläpitämiseksi sekä yhteensä 1,000 mk. muotuista maltioapua paina- tuskustannusten kormaamiseksi. Lopullisia nimityksiä. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaatin päätöksiin yleisten raken nusten ylihallituksen kolmannen arkkitehdin Nikolai Mederin nimit tämisestä saman ylihallituksen en- simaiseksi arkkitehdiksi: Maasan ho- mioikeuden nnskaalin H. G. Zlmi- nofsin nimittämisestä saman homioikeuden sihteeriksi; Mynä- mäen kihlakunnan henkikirjurin Rubert Bergmanin nimittämises- tä Ulmilan kihlakunnan henkikir- juriksi, Haapajärmen nimismiehen F. W. Leinon nimittämisestä Haapajärmen kihlakunnan henki- kirjuriksi; Turun homioikeuden kanslistin, entisen homioik. ases- sorin G. I. Roinilan ninnttämi sestä asessoriksi samaan homioi- keuteen sekä yleisten rakennusten ylihallituksen ylimääräisen arkki- tehdin A. W. Stenforsin nimiltä- misestä saman ylihallituksen kol- manneksi arkkitehdilsi. Painoylihallituksen asia- miehet. Painoylihallitus on ottanut asia- miehikseen seuraamat henkilöt: H el sinkiin kolleegireistraatlori H. Lind- gren ja entinen poliisikomisaario O. Lyytinen 5,000 mkn palkalla sekä entinen mänrikki A. Ilkka ja entinen nimismies T. Kännin 4,000 mkn palkalla; Turkuun se- naatin ylimääräinen kopisti A Lindbom; Miipuriin entinen ni mismies P. Martikainen; Sorta- malaan entinen nimismies K. R. Mahlbäck; Tampereelle kont- rollööri E. A. Sjöström; Maa saan kolleegireistraattori entinen nimismies A. Ruotii; Ouluun konttoristi M. Määnänen; Kuo- pioon entinen nimismies I. Lindh ja Poriin entinen poliisikomisaario E. Malmberg. Joensuusta ja likitienoolta. Eräs testamentti rahasto. Manhernmat kaupunkilaiset mie- lä nmistanemat sahanhoitaja Paa- mo Toimasen, joka täällä Joen- suussa eli neljältä muosikymmen- tä sitten. Ennen kuolemaansa hän teki syksyllä 1870 omaisuu- destaan jälkisäädöksen, jossa hän määräsi erinäisiä maksueriä muu- tamille sukulaisilleen, hantausku- luihin, hautakimen hankkimiseen ja sitten loput ..Joensuun kaupungille hymiin ja ar- meliaisiin tarkotuksiin käytettämäksi". Lahjoittajan kuoltua testamenttia malmoi ai- noastaan yksi hänen sukulaisensa ja mainittu kaupunki. Pesänhoi- tajat jakoimat kuitenkin perintö- osuudet kaikille. Ja loppnselmi- tyksessä ja oikeudenkäynnissä iävoi mihdoin niin, että Joensuun kau pungille tuli ainoastaan se mää- rä, jonka pesänhoitajat olimat matkakulujensa ja tamallisten palk- kioittensa lisäksi itselleen mielä h mäksi laskeneet. Se niäärä ; 1,300 mk. ja maksettiin kaupun- gin rahastoon m. 1894. ? j Noin kymmenen muotia sitten katsoi maltuuskunta kohtuulliseksi, että kaupungin, joka oli malmo- nut ja mastaanottanut mainitut lahjoitusmarat, on kustannettama mainajan hauta kuntoon ja hä- nen kaatumaisillaan olema hauta- kimensä pystyyn. Ja niin tehtiinkin. Mutta silloin tuli myös selmille eräs seikka, johon ei tietääksemme huomiota kiinnitetty, maan jota mieliin palauttaaksemme olemme- kin nyt tässä ottaneet asian pu- heeksi. Selmille kämi, että nuo testamenttimarat omat ainoastaan satunnaisina tuloina mer- kityt kaupungin rahaston tileihin ja käytetyt kaupungin — tumal lisiin menoihin. Erityisesti minkään „hymien ja armeliaiden tarkoitusten" edistämisestä nimen- omaan näillä Maroilla ja niiden suhteen lahjoittajan miimeisen tahdon täyttämisestä ei sittemmin, sikäli kuin marmasti tiedämme ja muistamme, ole ollut kysymystä- kään. Meillä olisi nyt asiassa mal- tuuskunnalle pieni ehdotus, ni- mittäin se että nuo 1,300 mk. ynnä niille korot siitä päimästä lukien, jona marat kaupungille suoritettiin, erotettaisiin kaupun- gin rahastosta ja käytettäisiin lah- soittajan määräämiin tarkotuksiin Kaunista ja mahdollisesti samalla lahjoittajankin tahdon mukaista olisi muodostaa niistä nimen- omaisesti »faarao Toimasen rahasto", josta maan korot muosittain sitten käytetään hänen jälkisäädöksessään määrätyllä ta- malla. Seisoma rahasto säilyt täisi silloin mainajan muiston ja hänen lahjoituksensa siunaukset pysymästi myös tulemiin aikoi- hin. Koululaitos. Kollega I. Fr. Blomqmist Joen- suusta on nimitetty Helsingin suo- malaiseen realilyseoon moimiste- lun kollegaksi. Uskonnon ja ruotsinkielen kol- leganmirka Joensuun suomalai- sessa tyttökoulussa on hakijain puutteessa julistettu uudelleen haet- tamaksi 56 pinä kuluessa t. k. 18 p:stä lukien. I. Kp y:n perheiltamassa miime laumantaina Ilosaaren sa- lissa oli oikein kosolta iloisia „per- heitä". Ilta siellä kului rattoisasti iloisessa humalassa ja naurun re- mokassa. Meisön lausui teivetul- leeksi hra Qtto Hiltunen. Nähtiin sitten hullunkurinen näytöskappale „Ajatustenlukija ja macznetisoija". itä katsellessaan ei oikein tietänyt nauraisiko kappaleen hullunkuriselle sisällölle ivaiko näytelmän hullun- kuriselle esittämiselle. Hauskaa se main oli ja täydestä se meni kuin määrä raha. Hra E. Ahonen piti pilaesitelmän, jolle myöskin piti nauraa. Lopuksi tietenkin oli „Ai suta sumpmati rallaa, sulamalla rallaa rellullalee." 5iuollut. Tk. p. kuoli Tortamalan ylei- sessä sairashuoneessa Joensuun kauppakoulun toisen luokan oppi- las Aino Helmi Meisto la, mentyään sinne lääkärin apua saamaan ja onnellisesti kärsittyään maikeanlaisen leikkauksen. Neiti Meistola syntyi 1< p. elot. 1892 Joensuussa, sai päästötodistuksen täkäläisestä tyttökoulusta 1908 ja kirjoitettiin mainittuun kauppakou luun oppilaaksi syksyllä 190!». Hil jaista, ahkeraa ja sämyisää tome- ria kaipaamat lukuisat tomerit se- kä lähinnä manhemmatkirkonmar lija Heikki Meistola ja Josefina Turunen, meljet ja sisaret. Hautaus. Miime lauantaina laskettiin hau taan tullikaitsija I o h a n B r o- Holmin maalliset jäännökset mies- köörin laulaessa ..Hiljaa oi aiman". Ruumiin siunauksen toimitti pas tori N. I. Laamanen. Kaupun- gin maltuusmiesten puolesta m. m. laskettiin seppele haudalle. Nuijan naisosasto. Kuten toisessa paikassa olemasta ilmoituksesta näkyy, on Nuijan naisosaston käsityökokous tänään klo 5 ip. tamallisessa paikassa. Puheenjohtaja on lumannut poh- justaa jonkun keskustelukysymyk sen. Saapukaa joukolla kokouk seen! W. P. 5i:n syyskokouksessa snnnuntai-iltanaraatihuoneella ma Iittiin puheenjohtajaksi puuseppä E. Sorjonen ja pöytäkirjuriksi kaupp. I. Hakkarainen. Kuluman muoden tilejä tarkas- tamaan malittiin malokumaaja T. Ahokas ja kaupanhoitaja M. Hil- tunen, maralle kauppiaat O. Pitko ja I. Maris. Humitoirnikuntaan tulimat A Määnänen, M. Ztemalainen, M Hiltunen, T. Ahokas, R. Käkelä, E. Sorjonen (kokoonkutsujaksi), M Asikainen, O. Sarola ja I. Hak- karainen. Keskusteltiin sitten yl. palokun- talaisliittoon liittymisestä. Asia kumminkin jätettiin johtokunnan harkittamaksi. Miinamoittomaroja anoessa pää- tettiin johtokunnan huomioon saat taa kunnan miehistölle kaskien hankkiminen. Kokouksen pöytäkirjaa tarkasta- maan malittiin hrat E. I. Tuisku- nen ja M. Asikainen. Pohjois-Karjalan painimesta- ritnskilpailut toimeenpantiin miime sunnuntai- na täkäläisellä työm. talolla. Osan- ottajia oli 2 Lieksan Innosta, 6 Joensuun Katajasta ja 1 S L. U:sta. Aleisöäkin oli kokoontunut kohtalaisen runsaasti. Aluksi soitteli Joensuun Mustik- kiyhdistyksen tormisoittokunta muu- tamia kappaleita. Kun mielä moi- mist. opettaja I. Fr Blomqmist oli pitänyt terivehdyspuheen ja toiinitt. Eero Martikainen kerto- nut jonkun murrejutun, astuimat painijat marssin kaikuessa yleisön nähtämille. Esittelyn jälkeen alkoi sitten niskojen nujerrus, jota ylei- sö tuntui suurella mielenkiinnolla seuraaman. Painissa ei nytkum- minkään esiintynyt mitään niin erityisen jännittämiä otteluja. Useamman otteet olimat enempi jäykkiä ja liikkeet jokseenkin köm- pelöitä. Ehkä sitten olisi ollut jotakin katsottamaa, jos hra Hol- millä olisi ollut taitamampia mas- tustajia. Nyt hän main aiman kuin leikillään paineli poikain hartioita mattoon. Muista pai- nioista ansaitsee mainitsemista Juho Päiminen. Hänellä on kyl- lä enempi hinteloinen martalo, mutta huomiokyky tarkka ja sisuakin riittämästi. Lieksalaiset tuntui- mat myöskin jo oleman hymällä alulla. Palkinnot, jotka jaettiin heti painin päätyttyä, jakaantuimat seu- raamasti. Sarjassa alle 6 6,5 kg: 1 palk. Juho Päiminen, Joen- suun Kataja, 3 moittoa; ^ 2 palk. Eino Turunen, Sorta- malan rautatiel. m. seura, 2 moit- toa, 1 hämiö. 3 palk. Tuomas Kuittinen. Liek- san Into, 1 moitto, 2 hämiötä. Lauri Turunen, joka epäilemät- tä olisi tässä sarjassa päässyt palkinnolle, lonkkautui painiessaan jotenkin ja keskeytti. Sarjassa 6 6,5—71 kg: Taami Tamminen, Lieksan Into, Lauri Turunen, joka epäilemättä olisi palkinnoille päässyt, loukkasi itsensä painiessaan ja keskeytti: Sarjassa 66,5—73 kg! Taami Taniminen, Lieksan x >nto. Sarjassa yli 7 3 kg^ Mikko Holm, Joensuun sia- taja. Kahdessa miimeisessä sarjassa oli kummassakin main kaksi osan- ottajaa. Aiestaruusarmosta jakierlämäs- tä kunniapalkinnosta painittaessa pääsi moittajaksi hra At i k t o H o l m saaden toisen kerran wuo- deksi halttuunsa komean pokaalin. Kolmannen moiton jälkeen jää pokaali ikuiseksi omaisuudeksi. Hra I. Päiminen pääsi meslaruusav- mosta otellessa toiseksi mieheksi. Lopuksi mielä karkeloitiin. Lähetyspäiivät toimeenpannaan täällä ensi jouluk. 11—14 p:nä. Viittaamme juh lien kutsumukseen, joka on pai- nettuna yleisön osastossa. Llonkurssi. Entinen talonomistaja Heikki tukiainen, tästä kaupungista jätti eilen täkäl. raastumanoileudelte konkurssianomuksensa. Pesäluette lon mukaan on pesässä Maroja 6,125 mk. 10 pnä ja melkoja ,888 mkaa 60 piä. Melkojain kuulustelu ensi joulukuun 12 pai- mänä. Takotettuja. Työmies Erik Juho Juhonp. Loikkasta, Rantasalmelta, sakoitii raastumanoikeus eilen 50 markkaa ^ miinipullon anastamisesta. — Sa- maten sakoitettiin erästä talollista S Liperistä, juopumisesta 20 mark- O 3 kaa. L-^S ca" ST i EET Elinkeinot. C8i Seppä Juho Lappalainen sai m oikeuden harjoittaa saunaliikettä tässä kaupungissa. LZ. 12,000 markan tvarkausjllttll raaStitwanoikeudeSsa oli eilen kuudennen kerran tämänä. II. syyttäjä jätti oikeudelle ma- jotalon pohjapiirroksen ja ilmoitti todistajikseen mahtimest. Harald Midingin ja kauppamatk. Pekka Raution. Mastaajien Laineen ja Reinikai- sen todistajiksi ilmoitettiin liikem. Tuomas Jukka ja maalari Matti Paamilainen. Mastaaja Hintsasen todistajiksi ilmoitettiin liikem. Herman Kainu- lainen ja työm. Platon Toment- jess- Tomentjessin suhteen huomautti yl. syyttäjä, että hän oli lääkärit- tä pyytänyt todistusta D:in mie- lentilasta, mutta lääkäri ei ollut sanonut moimansa sitä antaa pi- ternniittä tutkimuksitta. Kun yl. syyttäjä ei montut to distaa Tomentjefs'iä mastaan teh- tyä estemuistutusta, niin oikeus päästi D. malakelpoisena todista- maan. Hl. syyttäjä asetti oikeuden tut- kittamaksi, josko todist. Jukkaa. Paamilaista ja Kainulaista moi- daan nyt kuulustella, kun Rautio on sairauden tähden poissa, niin hän ei ole tilaisuudessa täällä te- keinään niitä muistutuksia ja huo- mautuksia, joita möisi todistuksia ivastaan mahdollisesti tehdä. Oikeus ei katsonut Raution pois- saoloa minkäänlaiseksi esteeksi. Todist. Harald Miding kertoi palmeliatar Sanni Korhosen pyyn- nöstä käyiieensä 24 pnä syysk. ivaihtamossa pari 500 nikn seteliä, mutta ei sanonut tietämänsä, kuka > hänelle ne oli antanut. Sanoi mast. Hännisen olleen komasti juo-' mutsissa. Todistajat Tuomas Jukka, Matti Paamilainen ja Herman Kainu- lainen eimät saiioneet ollenkaan moimansa todistaa sitä, että todis- lajeiksi ilmoitettu Rautio olisi mas- taajien mihamies. Mastaajien esittämää estemuis- tutusta Rautiota mastaan ei oi- keus katsonut todistetuksi, joten Rautiota tullaan tässä asiassa kuulustelemaan. Todist. Tomentjess kertoi jotakin sellaista, että asianomistaja Mill- man olisi kerran oikeuspaikalla tarjonnut hänelle Kyllösen kamal- tamasta kellosta kormausta 45 inkaa mainiten samalla että Kyl- lönen olisi hymä mierasmies tässä asiassa. Asianomainen Millinan kielsi jyrkästi edellisen todistuksen. Dl. syyttäjä anoi lykkäystä kaup- pamatk. Raution ja ylikonstaapeli Närhin kuulustelua marten. Mo- lemmat mainitut todistajat oliioat nyt sairauden takia estetyt oikeu- teen tulemasta. Mastaajat ivastustimat asian lykkäämistä ja maatimat asian päättämistä. Raastumanoikeus lykkäsi mäli- päätöksellään asian lähemmän kä- sittelyn t. k. 30 p:ään, jolloin to- dist. Raution on saamuttama kuu- lusteltamaksi 50 mk. sakonuhalla ja samalla esitettämä lääkärin to- distus siitä, että hän tällä kerralla oli poissa sairauden takia. •TSS ca sa SiS I CO ftä* ssar ev» €9 £3. SS! 5 ss K--»» 6 < SS -s CA O C/l cn v- v» SS < SO S S» » Muualta Poh- Z jois-Karjalasta. sa AZ Papisto. Vaaliehdolle Lemin kirkkoherran Mirkaan on tuomiokapituli asetta- nut Siikajoen kirkkoherran, läänin- romasti A. M. Karttusen 1:lle, Iin kappalaisen K. M. Huomisen 2:lle