i.suvsntaiils tiglmiieuun 2K p:ng «:o 23 ISIS toimoakseni komin kaukainen, on rat kaisema, mikä huomio on annettama näille runoille, ja sen ohessa minkä oikeuden kuolemattomaan nimeen on se mies maittanut itsellensä, jonka maimaa ja tietoa meidän on kiittä minen niiden kokoamisesta ja järjes tämisestä". Paljon on käsitys Kale- malan runojen alkuperästä, ijästä ja muodostumisesta muuttunut niistä ajoista, jolloin nämä sanat lausut tiin, mutta käsitys Kalemalan ar mosta on nyt sama kuin silloinkin. Täydellä makaumuksella yhtyy nyky- aika niihin Runebergin sanoihin, jotka kirjoitettiin samana muonna kuin Kalemala oli ilmestynyt: »Täydellä marmuudella moimme päättää, että suomalainen kirjallisuus tässä runo elmassa on saanut aarteen, joka, niin esityksessä ja ulkomuodossa, kuin laa juudessa ja armossa, metää mertoja Kreikan taiteen kahdelle kauneimmalle mestariteokselle. Kaikki ne edut kuin näillä on esityksen suurellaiseSsa ja lemollisessa kulussa, kumien kestä mässä ja marmaSsa luomisessa, ne on myöskin suomalaisella runolla, ja se maittaa ne mahdollisesti, jos täy dellisen moi moittaa, luonnonkumaus- ten ylemyydessä ja yksinkertaisessa mahtamuudessa". Kalemalassa on Suomen kansa antanut kmvan sisimmästä henkiole- muksestansa. Siinä se myös on antanut ehtymättömän aatervaraston kansalliselle taiteellemme. Kaunokir jallisuutemme, kumaamataiteemme sämettaiteemme, kuinka paljo ihanaa innostusta ne omatkaan saaneet Ka lemalan runoaarteistosta. Ja ne taideluomat, jotka omat syntynee Kalemalan henkisessä ilmapiirissä luetaan taiteemme Paraisiin tuottei siin, niihin, jotka muodostamat kan- sallisen taiteemme ytimen. ..Kansan ahkeruudella ja toimella kokoeltu marallisuus moi hämitä, sen urhoudella rakennettu malta moi rau- eta, sen miisaudella säädetyt lait ja maltiolaitokset moimat tulla kumo tuiksi; mutta mitä se kirjallisuudessa on suurta luonut, se elää muosisc dasta Vuosisataan, muosituhannesta muosituhanteen, niin kauman kuin ihmiskunta on olemassa", sanoo Ju- Uus Krohn ja lisää: „Ja milloin Suomen kansaa ja Kalemalaa mai nitaan, on niihin aina liittymä myös kolmas nimi, ikimuistettaman Elias Lönnrotin". „Tunne itsesi", on miisaS elämän ohje niin kansoille kuin yksityisillekin Suomalainen! Jos et mielä tunne Kalemalaa, niin opi se tuntemaan Siinä kuulet oman kansasi sydämen sykinnän. Siitä opit rakastamaan ja kunnioittamaan esi-isiäsi. Ja joka isiänsä ja äitiänsä kunnioittaa, sille on kansojen Jkikaitsija lumonnut, että hän meneZtyy ja kauman elää maan päällä. Elias Lönnrot Ensi maanantaina on 75 muotia kuliinut siitä päimästä, jolloin Kale malan ensimäinen la'tas Valmistui Kun tämän johdosta kansalaisten huomio entistä enemmän kohdistuu itse kansaan, joutuu aiman itsestään saman huomion esineeksi myöskin se mies, joka tämän kansallisen aarre- lippaan on muosisataiskätköstä kaik- kien ihailtamaksi toimittanut. Juhli- eSsamme Kalemalaa juhlimme samalla Elias Lönnrotia. Tunnettu tosiasia on, että kansa kuntien historian eri aikajaksojen ikä puolella on tuon tuoSta milloin yh den, milloin toisen kansan keskuudessa noussut neroja, jolka omat kyenneet ja uskaltaneet kohottautua aikansa aatteiden ja häälymäin mielipiteiden yläpuolelle ja korkealta jalustaltaan »vastaansanomattoman mukaansa, tempaamasti johdattaneet kukin kan sansa kohti uutta, maloisampaa tule maisuutta, suursieluja, jotka kerran Porin kirje. 8. Hallituspakinaa. — Edus kunnan kokoontumisen joh doSta. — Hätä eduskunta enemmistöksi tulemisen joh dosta. — Mtykäämme waa raa torjumaan! Kaksi suomalaista miestä on äsket täin senaatin talousosaston jäseniksi rumennut. Molemmat he lukeutumat Suomalaiseen puolueeseen. Senaatin jäseniksi omat he kumminkin ryhty, neet riippumattomina puolueestaan sillä, kuten tunnettu, ei Suomalainen- kaan puolue ole nykyisissä oloissa katsonut moimansa hallitusedesmaS- tuuseen mennä. Nämä kaksi suoma- laista senaattoria omat siitä huoli matta katsoneet melmollisuudekseen hallitusmiesten tärkeällä paikalla pai- mella maatansa ja moimainsa mu kaan liementää hallituksessamme ole- ivain Venäläisten mieSten jo yksin asiain tuntemattomuuden muoksi maal lemme tuottamia haittoja. ..Perustuslailliset" ja sosialistiset lehdet omat tapansa mukaan hyökän neet näiden uusien senaattorien kimp- puun, koettaen erikoisesti „ selitellä" heidän senaattiin menonsa maikutti- mia. Hymiksi ne eimät näitä Vai kuttimia taaskaan ole hamainneet. toimittamillaan jättiläiStöillä kautta aikojen tulemat itseoikeutettuina pysy- mään kunniakkaassa johtaja-asemas saan. Kun Suomen kansan milli- elämä oli mierinyt ehtoopuolelle, kun se tietä hapuillen kuljeskeli uuden, fimiStySaikansa aamuruskoa odotellen, syntyi täälläkin suurmiehiä, jotka arkailematta tempasimat soihdun joh taja-käteensä ja oZtuimat tietä osotta- maan kansalleen. Kunniakas sija näiden johtajani joukossa on päimän sankarilla, kunniakkaampi kuin muilla sen tähden, että hän, Paikkarin tor pan köyhä poika, kykeni omon tar monsa amulla kiipeämään sille seppe löityjen kalliolle, joille toisten oli ollut paljoa helpompi nousta yhteis kunnallisen asemansa johdosta ma- remmin ja merrattomasti helpommin saamuttamainsa alkumalmistusten emästämänä. Mutta niinhän on aina ollut, että aikansa suurmiehet omat saaneet tais tella aatetaistelunsa ohella myöskin jokapäimäisen toimeentulonsa puolesta, ja masta näin Valmistautuneet suu reen tehtämäänsä, usein juuri tuol> laisina surumuosinaan masta elämän tehtäivänsä hamainneet. Poikkeusta tästä eimät myöskään Lönnrotin, Runebergin ja Snellmanin elämäker rat tee. Kukin heistä oli köyhä, sukuperältään tuntematon. Ja kum minkin — mitä olisi Suomen kirjo l lisuus ilman Kalemalaa, Kanteletarta ja sananlaskuja, ilman Runebergin teoksia, mitä olisi Suomen wal:iolli- nen ja yhteiskunnallinen elämä ilman Snellmanin työ:ä! „Jos Lönnrotin ylioppilas- ja pro. seSsorimuosien mälillä oli jo tapahtu nut suuri kehitys, on hyppäys mielä suurempi, kun mertaa Porthanin kuo leman aikuista Suomea, jolloin Lönn rot, (Runeberg) ja Snellman syntyi- mät, siihen Suomeen, jonka keskeltä nämä miehet 80-lumun alkupuolella poiStuimat. Viimeisinä Vuosikym meninä on kehitys mielä nopeammin kulkenut eteenpäin. R chmaankielestä on suomi kohonnut rikkaaksi simistys- kieleksi", — kertoilee tunnettu tanska lainen Kalemala-tutkija F. Ohrt, ja jatkaa: ..Hsrrasperheet" alkoimat 60- lumulta pääkaupungissakin ottaa suomea kotikielekseen, ja ohi omat nyt jo ne ajat, jolloin suomenkielellä ei ollut sijaa simistyneitten keskuSte- luisss, maikka mielä tosin ollaan kaukana siitä ajasta, jolloin kaikki suomalaisen kansallisuuden harrasta jat käyttäisimät suomea kotikielenään. Ja Suomen henkinen simistys on mersonut uusia Vesoja, — maikka muutamilla aloilla mielä Valitetaan- kin, että työmiehiä on mähän suureen tehtämään nähden. Sitäpaitsi näyt tää suomi etelä- ja länsiosassa maata saamuttaman alaa kansankielenä ruotsin kustannuksella. Sqmemmän kansallisen perusteensa tähden seisoo- kin suomalainen Suomi nykyään Voimakkaampana noista kahdesta. Kaikki tämä on saaivutettu taist. lulla, ankaralla taistelulla Jos kaikkien yhteinen toiminta ulos päin ja sen mukana tc >d ?llinen kan sallinen mopaamielisyys tuleni isuu- dessa säilyy, silloin woi sanoa, että Suomi kehittyy edelleen Elias Lönnrotin he n ke en". Näin korkealle asettaa ulkomaalai nen tutkija Lönnrotin. Ja mekö, suomalaiset, unohtaisimme suoranai sen melmollisuutemme! E», ei ikinä! Symästi kiitollisina tahdomme kaikin näinä päiminä kun nioittaa sen miehen muistoa, joka on pelastanut unholaan maipumasta kauneimman kansallisen muistopat saamme, joka on julkituonut Kalema lan. Näinä pöi-vinä, erittäin ensi maa nantaina juhlii Suomi myöskin I Lönnrotia! Msiii iMz, — Ueuaatti. Senaatti on mää rännyt senaattori Rainesalon simiili- toimituskunnan apulaispäälliköksi. Senaatissa esitettiin torstaina arm. amoin kirje protokollasihteeri Lind bergin nimittämisestä kulkulaitoStoi- mituSknnnan esittelijäsihteeriksi. Sen johdosta, että simiilitoimitus- kunnan esittelijäsihteeri Rainesalo on nimitetty senaattoriksi, on senaatti määrännyt protokollasihteeri Albin Pulkkisen hoitamaan toistaiseksi esit- telijäsihteerin mirkaa. Simiilitoimituskunnan protokolla- sihteerin Virkaa on senaatti määrän nyt hoitamaan kanslisti M. Sade niemen ja kanslistinniirkaa apulais- esittelijän, ekspeditööri K. Brummerin. Esittelijäsihteeri Filip Grönmall on anonut mirkamapautta ainakin maa liskuun loppuun. — We»äjä» historia» pro- fessori»wirka. Miopiston silosoo- fisen tiedekunnan historialliskielitieteel- linen osasto on miime torstaina seit semällä äänellä miittä mastaan ju listanut Menäjän historian prcfesso- rinmiran hakijan, filos. tohtori, leh» > tori U. L. Lehtosen Virkaan pä- t e w S k s i. — LäSki»tähallit»»S. Lääkintö hallituksen asessoriksi on senaatti puo- ! testaan nimittänyt lääkintähallituksen ! m. t. asessorin, lääk. lisensiaatti W, E. ! Grenmania. sen Seuran kannattamiseksi, joka mää rä annettaisiin kasmaa korkoa korolle siksi kunnes se nousisi 50,000 mkaan, lähetettiin malmistuSmaliokuntaan. Postinkulku Porin radalla. Luet tiin ja asiakirjoihin liitettiin senaatin päätös, jossa ilmoitetaan, ettei senaatti ole katsonut oleman syytä lisätä posti- kulkumuoroja Porin radalla. o, M W», k!At, Kll»pu«Wilial!»!igtl>ii kokous oli torstai-iltana, jolloin käsiteltiin ja päätettiin seuraamista asioista: Uudet »valtuuömiehet. Luettiin ja asiakirjoihin liitettiin maistraatin ilmoitus, etlä t. k. 13 p:nä toimite tussa kahden maltuuSmiehen maalissa olimat tulleet Valituiksi tri W. Ro senlew ja pankinjohtaja K. I. Olin. Äsken malituista oli hra Rosenlew läsnä tässä kokouksessa. Laina keskuskansakoulua Marten. Kun maltuustolle nyt oli saapunut ilmoitus, että maltio an myöntänyt Porin kaupungille 200,000 mkon lai nan ja Velkakirjan kaamake, päätti maltuusto, mahdollisten selkkausten Välttämiseksi, Valtuuttaa rahatoimi- kamarin allekirjoittamaan Velkakirja- sitoumuksen ja nostamaan rahat jrm- kun täkäläisen pankin Välityksellä, PäätöZ tarkistettiin heti. Kaupungin kiinteän omaisuuden tarkastajat» kertomus w:lta 1909 lähetettiin ivalmiStusmaliokuntaan lau sunnon antamista marten. Eräitä työttömyyden aibcutta- mia toimenpiteitä koskemaa ed^S- kunnan anomusta päätti Valtuusto puoltaa maliokannan ehdotuksen mu kaisesti. Apuraha-anomuksia. Mäkijuoma- ivoittomarain jakomaliokuntaan lähe tettiin Länsi-Suomen kansanopiston johtokunnan anomus 5(<» mkan myön tämisestä wäkijuomamoittowaroista, Satakunnan Nuorisoseurojen Liiton toimikunnan anomus 200 mkasta, Reposaaren W P. K.a 3,500 mkas ta, Kasmatuslautakunnon 3,500 mkaS- ta sekä Waiwaishoitohullituksen ano mus köyhäin kansakoululasten Vaa tettamista marten 7,000 mkasia. Soitannollisen Seuran anomus 10,000 n kan myöntämiseltä mäki- juomamoittoVaroista seuran toimin nan kannattamiseksi ensi soitantokau tena sekä anomus 10.000 mkan myön tämisestä samoista Varoista pohja rahaston perustamiseksi Soitannolli- HittäaputM porissa. Kaupungin työttömäin anomuksen johdosta päätti Valtuusto toissa iltana pitämässään kokouksessa raha toimikamarin ehdotuksen mukaisesti sisustaa waiwaistalon houruinhoito- osaSton alakerran samalla tawalla kuin yläkertakin on sisustettu ja myönsi tarkoitusta Varten 3,400 mk. Samalla päätti Valtuusto tehdyn ilmoituksen johdosta myöntää 500 mk. uuden lokajohdsn rakentamiseksi saman laitoksen naisosastoon. Raha- marat kuitataan arrvaamattomain menojen tiliin. Reposaarelaisten työttömäin ano muksen johdosta päätettiin maraa- mattomien menojen erästä myöntää ennen myönnetyn 1,000 mkan raha määrän lisäksi 1,000 mk. kauppasata man ja kirkon luona oleman Vene sataman kaimaustöiden jatkamista ivarlen Reposaarella. Hyläten Is äänellä 6 ääntä was- taan rahatoimikamarin ehdotutsen mkan myöntämisestä ruoka- annosten jakamiseksi Varattomille työttömille maimaishoitohallituksen Välityksellä, päätti Valtuusto myön tää 2,000 mäkijuomamoittorvoroista rahatoimikamarin käytettämäksi sopi main hätäaputöille» järjestämistä marten. Rahatoimikamari melmoitet- tiin ilmoittamaan, millaisiin töihin myönnetyillä Maroilla on ryhdytty. laulua, kumaelma ..Lönnrot runo- lähteellä", yhteislaulua, muorolausun- toa, kuorolaulua, Kalemala-aiheinen näytelmäkappale ..Kilpakosijat". Lo puksi Maamme-laulu. Pääsylippuja ä 1: — ja —: 50, on ennakolta myytämänä kultaseppä I. Sahan puodissa ja Lindroosin Kan salliskaupassa sekä omella ennen ilta man alkua. Kehottamme kansalaisia nais- ja mieslukuisasti saapumaan tähän ar- mokkaaseen juhlatilaisuuteen. — Stautasalme» kihla?us s au he»ki!irjoittaja» wirkaa on t. k. 23 p:nä päättyneen hakuajan kuluessa hakenut m. m. Ulmilan kihlakunnan henkikirjoittaja I. Olsoni. — Suomalaisen N»ija» ko kouksessa miime keskimiikkons piti op. E. A. Ahonen ansiokkaan esitel män kotiteollisuudesta, jota kokous- yleisö mielenkiinnolla seurasi. Kokouksessa käsiteltiin useampia seu raa koskemia asioita. M. m. Valit tiin Nuijan rahastonhoitajaksi aikai semmin malitun kauppias K. Ritalan ! kieltäydyttyä kauppias F. Alho. .Ml t dNMlckl. Turudsu. Esrikinklitu 3. Puh. 4S4, Omistajat: Homioikeudennomrio kiwi ja Howioi!euden^ kanslisti Santer? s-iarnijzki. Kesäaikatauln Worin radalla. Senaattiin lähettämässään ehdotuk sessa aikatauluksi ensi kesäkautta mar ten l. tuleman Touko?. 1 p:stä lukien toistaiseksi, ehdotetaan m. m. Porin radalla tehtälväksi seuraamat muutok set: Sekajuna n:o 563 lähtee Ponst^ klo 6,e. pp. (nyt I. - j. pp > ja saapuu Tampereella klo 1 j. pp. lnyt 10,^ j. pp.) Tämä juna on Tampe reella yhteydessä junien n.ot 355 j? 366 kanssa. PoriSta saadaan tämän kautta suoranainen junayhteys Hanko niemeen ja Helsinkiin, jonne juna saapuu klo 7,-^ j. pp. Sekajuna n:o 564 saapuu Poriin klo 7,>? e. pp. Postijuna n:o 561 lähtee Porista klo 12,i„ j. pp. ja juna n:o 562 saapuu Poriin klo 7,, j. pp. Tamarajuna n:o 1221 lähtee P» rista klo 3,^o j. pp. Tamarajuna n:o 1222 saapuu Poriin klo ! j. pp. Molempia tamarajuma seuraa yksi 3:nnen luokan matkustajairaunu. Juna n:o 565 lähtee Tyriväältä klo 5,si e. pp. ja saapuu Tampereelle klo 7>- > ja on yhteydessä junan n:o 361 kanssa Helsinkiin. Tamperelais- ten anomudeen saada juna n:o 565 lähtemään Tyriväältä klo 6,. - e. pp. ja saapumaan Tampereelle klo 9 e. pp. ei ole moitu suostua, koska silloin tärkeä yhteys junan n:o 361 kanssa lakkaa Tampereella, Sen sijaan on järjestelyjuna n:o 1224 muutettu lähtemään Tampereelta klo 4,^-e. pp. ja saapumaan Karttuun klo 7,., e. pp. josta se palaa Tampereelle klo 9,-o e. pp. KMzsll ensi maanantaina alkaa klo 8:lia i.p. Kuten jo ennen on kerrottu, on juh lan ohlelma seuraama: Alkusoitto, yhteislaulua, maisteri Ewa Heikinheimon esitelmä, kuoro-! — Pori» s«omalaiSte» laS- te«tarhvjen ka»»atusyhdistyk- se» tv»ofiror»«rseSfa eilen esitet tiin molempien lastentarhojen «vuosi kertomukset, wiime muoden tilit ja seuraaman muoden kulunkiar>v!o. Ti- likertomus osotti, että tuloja on yh teensä edellisen Vuoden säästön ja maltuuston myöntämien anniskelu- yhtiön moittomarojen kanssa ollut 12,360 mk. 32 p:iä ja menoja mo lemmista lastentarhoista yhteensä 7,984 mk. 03 p. Säästöä seuraa malle kalenterimuodelle jää 4,376 mk. 29 p:iä. Johtokunnasta eroamismuonsia oliwat neiti Jna Hänen ja rwa M, Muorisalo, jotka malittim uudelleen, kirkkoherra K. I. Kimekkään ja moka- siinimies G. Mannisen tilalle Valit tiin lehtori F. O. Rapola ja neiti Lilli Kiianlinna. Marajäseniksi tuli- mat malittua rouwa E. PesoniuZ ja kauppias F. Alho. Tilintarkcstaiiksi malittiin pakkahuoneentarkastaja W. G. PesomuZ ja tuomari Wäinö Ar- :vek.:ri. Johtokunta Valitsi keskuudestaan puheenjohtajaksi neiti Kiianlinnan, Varapuheenjohtajaksi rwa Wur.risa< lon, rahastonhoitajaksi neiti Anna Pzlmroosir, schteerintointa hoitamat edelleen molemmat lastentarhojen joh tajattaret — N. N. K. H:» w«ofikoko- ukseSsa Viime keskimiikko-iltana lu ettiin yhdistyksen sihteerin, neiti H?lja Lönnqmistin laatima Vuosikertomus, josta käwi selmille, että yhdistyksellä on muoden kuluessa ollut rukouskoko- uksia 35, raamatunluku-iltoja aina maanantaisin ja 10 jäseniltcm a. Kaksi yleistä kokousta on ollut ja yksi ! hengellinen hymin onnistunut mirkis- ItyZilto. Mdistyksen keskuudessa on toiaunut ompeluseura lähetySasian edistämisek,"'. Myyjäiset, joika jou- luk. 8 p. toimitettiin, tuot iwat 210 5651 m'- P-iä. Säästölaatikkojen ja kolehtien kautta on kertynyt 311 mk. 50 pnä. Kukkaslähetyksiä on sam-nn kuin ennenkin toimitettu sairaille. Ny kyinen jäsenluku on 68. Paitsi edel lämainittuja eri läheiystoimiin uhrot- luja Varoja, on yhdistyksellä ollut tuloja 167: 40 ja menoja 161: 80, jotenka säästöksi jää 5: 60 p. Johtokunnalle ja rahastonhoitajalle myönnettiin tilimapaus. Johiokun- nasta eroamismuorossa olimat neidit Amalia Henriksson ja L>da Töraroo?, jotka kumpanenkin Valittiin uudelleen. Marajäseniksi Valittiin riva S of Forselles ja neiti Lilli Kiianlinna. Ennestään kuulumat johtokuntaan neidit Inkeri Kalliala, H lja L Znn- qmist ja M. Selinä sekä rma I. Wuolos. Tilintarkastajiksi malittiin nti A',na Andersson ja r-va E. Wa- sara. N. M. K. Y:« w«ofito- ko»lS pidettiin miime torst .ina t. k. 24 p:nä. Laulettua laulun, pastori W, Martio luki psalmin 95 sekä piti rukouksen. Tämän jälkeen yhdisty? sen sihteeri, ratamestari A. Sairunen luki laatimansa »vuosikertomuksen josta käwi m. n:, seboille, että yhdis tys on muoden kuluessa toimeenpan nut 45 kokousta, joista 8 yleistä i tcmaa, 2 yle!ssi'.vistäwää esitelmä tilaisuutta, 5 raamattukurssia ainees ta Av. Te.it) ja 30 hartaus- sekä raamatunkeskustelukokbusta. P uhu- jina kokouksissa omat esiintyneet^ pastorit Kimekäs, Tienari, Martio Siweniuk>, Sandelin, Louhimuiri ins. O. c f FarselleS, lähetysopp. Alho opettaja Lahtinen, kuuppiaar Aarni salo ja Mikki, nieliänhoidonneulvoja Koljonen, llsioitsija Komulainen, kir- konmahtimestari Lehto y. m. Johta- kimta on kokoontunut 3 kertaa. ^ distytsen jase:>?nku on 58. Johto kuntaan Valutun uudelleen eroomis- muorossa olemat, metsänho'donneu woja E. Koljonen ja ratamestari A Sairanen sekä uudeksi jäseneesi säh kötyö-nies I. Grönqmist Vakinaisiksi ja puuseppä N. Mopanen marajase» rieksi. Enn -Stnän kuuluivat johto kuntc-cn pnslori W. Wartio, kou: piaat 5?. W. Mikki ja Akan Ac -rvi salc>, insinööri O. of Forselle?, tir- kminzahumestori W. Lehto ja diakooni W. Huttunen sekä Varajäseninä kaup pal-velija E. Rosenberg ja suutari E. Pohj^lvirta, TiZintarkaStaj kft wal-ttiin kauppias M. Taimi ja räätäli W. Lauren selä ivarall? opettaja I. A. Samon lahti .a asem-miesten esimies K. F Holmberg. Johtokunta kokoontui kohta Vuosi kokouksen jälleen ja malitsi se keskuu destaan puheenjohtajaksi pastori W Wanion. Varapuheenjohtajaksi kaup pias A. Aarnisalon, sihteeriksi — kun ratamestari A. Sairanen kieltäytyi — kirk-znniaht-mestari W. Lehdon rahaKionhoi^ij.ksi kauppias A. Aar nisa'rn ii kirjistonhoitajatst aseina mie -ten esinms K. F. Holmberq'n. — Porm Zljvriyhdistyksei» wttvs -?oko »s oli Viime kevkimiitko »llolla Aphan huoneustossa. Lue tusta Vuosikertomuksesta ilmeni m. m seuraamaa: Uhdistyksellä on ollut 7 Vakinaista kokousta, joissa on etupäässä käsi telty yleiiiä ja ammatillisia kysy- nuzksiä. Johtokunta on ollut koolla 12 kertaa. Md'styksen toimesta pantiin toi meen kilpa-ajot t. k. 5 p:nä. Jäsen ten irirlistykseksi toimittiin 2 reli- retkeä, ensikerralla P'.h'a?raan ja toi sella kerv. lla Frvitala^n, sekä peruna- re-ti. Johioluntaau oivat Vuoden kulu essa kuuluneet ojurit F. (tzustcfsson, puhee!ij-hwjana. I Hellstedt ivara puheei!j.'htaiana, O. Anttila, rahas- tonho^taiana, E. Lalmela, sihteerinä, sekä jäseninä F. Elomaa, I Aallo ja K. Laiho, Varajäseninä E. Steen ja E. Rintakosti. Tilikertomulsen mukaan oli kulu neena Vuoteena tuloja 266 mk 50 p. ja meloja 263 mk. 77 p. Rahas toon on jäänyt Vuodelle 1910 sääs töä 816 mk. 23 p. Johtokuntaan malittiin alkamaksi Vuodeksi I Hellstedt, puheenjohta- !:!>!. E, Rintakoski, wara;'uheenjoh- tai^.lsi. O. Anttila, rahastonhoita jaksi. (5 Salmela, uhteerikft. I Aa!:o. Elomaa ja dinftafssLN 'ek-.? Varalle Ä. Haylmun ja K Forsit'. TitintarkaSlajitsi W Grön fors ja E. Steen sekä moralle V. Kurki ja K, Lallia, Wararikkssfioits. Wal- monta oli t, k. 24 p.nä suutari I. GaleniuZ-m^inajan marankoSsa, jol loin pesästä walVottiin 27,235 mkaa. ..Satakunnan Sanomat", esim., su- maitsi uusia senaattoreja jo heti etu käteen nimittää ainoastaan itsestään mälittämiksi tamallisiksi lemenemiSha- luisiksi herrasmiehiksi". No, eipä maksa maimaa muistella ..perustuslaillisen" parjauStaidon näyt teitä. Sen taidon suuruus ja surul lisuus omat yleisesti tunnetut. Huomiota ansaitsee sen sijaan se seikka, että uudet senaattorit hallitut- seen menollaan eimät ole moittaneet uomenmieliStenkään yksimielistä tun nustuSta. Astan johdosta on eräissä Suomalaisen puolueen lehdissä huo mattaman painamasti koetettu osoit taa, että puheena olemat senaattorit omat hallituksen jäseniksi ryhtyneet riippumattomina puolueestaan, täysin omalla yksityisellä maStuullaan. Onpa ..Aamulehdessä" lisäksi koko tuikeasti annettu tietää, että heidän ei olisi pitänyt nyt senaatin jäseniksi rumeta. Mainittu lehti samalla teroittaa eri tyisesti mieliin, että meidän tulee pe- rustaa toimomme yksinomaan edus- ^untaan ja odottaa siltä hallituspulan a mMollisen aseman selmittämistä «Aamulehden" asiaa koskeneeseen kirjoitukseen mastaa samassa lehdessä mapaaherra, kansanedustaja E. S Irjö-Koskinen. Lehden kirjoituksen sen osan joh- >oSta, jossa todistellaan, ettei suoma- aiSten miesten nykyään somi astua hallitusta täydentämään, lausuu ed> E. S. N.-K. m. m, seuraamaa. „Koko todistelu nojaa ilmeisesti tuohon »perustuslailliselta" taholta lai nattuun perin kuluneeseen lausepar teen „myötäwaikuttamisesta". A'.wan kuin lämä koskisi yksistään kotimaisen hallituksen jäseniä, eikä yhtä hymin maamme kaikkia Virkamiehiä. Ne, jotka jyrkästi Vaatimat, että jokaisen mirkanuehen on ennen jätettämä paik kansa kuin taipuu ..myölämaikutta maan", omat ainakin johdonmukaisia; mutta paljastamat tosin samalla koko maltiomiisautensa mahdottomuuden. A:lehti luultamasti ei ole tällä kan nalla". Eduskunnan pystymäisyydestä sel- mittää maltiollinen asemamme lausuu led. E. S. Y .-K: „ Tämän kirjoittaja ei kuulu niihin, jotka harjoittamat jonkinmoista urhei lua huutamalla kaikkiin ilmansuuntiin nykyisen eduskuntamme kelmottomuut- ta. Onhan se yhtä ja toista saanut toimeen. Se pystynee paljoa enem päänkin, joS saa aikaa harjaantua. N teinen ja yhtäläinen äänioikeus, joka sen toimintakykyä on haitannut, on toisaalta marsin maltaiseSti kohotta nut kansamme harrastusta yleisiin asioihin. Mutta mitä maltiolliseen käsityskykyyn tulee, josta tässä lä hinnä on kysymys, siitä ei tosiaan maksa maimaa puhua. Toistaiseksi eduskunta nähdäkseni tässä kohden on esiintynyt niin heikkona, ettei siitä ainakaan nykyhetkellä ole kansallemme mähintäkään tukea, mutta sensijaan kvllä melkoista maaraa. Näyttää kuin A:lehti jo olisi ennättänyt unohtaa maalitappion, jonka Suom. puolue sai kokea kolme miikkoa sitte. Ia tuosta tappiosta kostu Imat m. m, sosialidemokratit, joiden koko Valtiolli nen suunnitus rakentuu Menäjällä odotettavaan kansankapinaan! Eipä näin ollen nykyoloissa luulisi paljo- kaan Voiman perustaa uuden Edus kunnan maltiolliseen toimintaan: ellei jo suorastaan ole jouduttu sille kan nalle, että edellisten maltiopäimäin „emme woi"-politiikkaa perästäkin tu lee katsoa meidän puolelta ainoaksi järkemäksi. Valtiollisessa elämässä ei mikään saata olla sen tuhoisampaa kuin tuu lentupain rakentaminen ja korulausei den latelu. Seuraukset niistä tulemat aina samat: että kaikki menee ihan päinmastoin kuin toimotaan. Tosi asiat omat tunnustettamat; ja tosiasia tällä hetkellä on, että kuljetaan hy- mää mauhtia samanlaiseen sekasor toon kuin miime sortomuosina. Toi nen yhtä marma tosiasia on, että Eduskuntamme on tähän asiaintilaan marsin tuntumaSti ..myötämaikutta- nut". Lopuksi huomauttaa ed. E. S. U.- K. siitä minkä tulee pitää pääkysy- myksenä, kun armoStelemme suoma laisten miesten hallituksen jäseniksi ryhtymistä. Kirjoituksen tämä loppu osa kuuluu: ..KysymyS on nyt main siitä, tuot- taako maalle ia kansalle etua, että suomalaiset miehet yksipintaiseSti py. sytteleimät poissa Virkapaikoilta, joilla moistmat, ei tosin saada aikaan suun nanmuutosta Menäjän maltiomieSten taitamattomassa politiikassa, mutta monella tamom liementää niitä seu rauksia, joita se tuottaa meidän kan sallemme. Tätähän koski kysymys ammeinkin, kun suomalaiset hallitus- miehet, panettelun ja parjauksen mus taamina. tyynesti täyttimät isänmaa!- lisen lvelmollisuutensa. Suomalainen ouolue tuskin Voinee häpeän tuuteitta muistella, miten yksinään nuo miehet niloin aluksi sailvat seisoa. Pitääkö nyt samanlaisen arkamielisyyden saa- Ida uudistaai Muutamat merkit sinne oäin jo Viittaamat. Mutta masta- lauseitta Suom. puolueen rimeistä se lei tule tapahtumaan". Minusta maoaaherra E. S. Arjö- ! Koskisen kirjoitus on järkemää pu hetta ja osoittaa, että on makamasti harkittama, mikä hallituskysymyksessä !on maallemme enimmän todellista I hyötyä tuottama kanta, ennenkuin I armoStelu langetetaan. -s- Ensi tiistaira uusi eduskunta ko koontuu. Matoisilla toimeilla ei sen kokoon tumista saata termehtiä. Huolimatta siitä, että mähemmistöpuolueet omat Valinneet lukuisasti paratta miehiään, joiden pystymäisyyS eduskuntatyöhön on taattu, on u»wen eduskunnan työ kyky olema entistään huonompi. Sen aikaan saa eduskunnan nykyinen enem mistö, sosialidemokraatti ja maalais liittolaiset, jotka kaikki omat lainlaa- dintatyöhön jo yksin tietämättömyy tensä muoksi mahdottomia. Tähän liittyy täydellinen kymyttömyys ar- moStella asioita. Enemmistön oL?ösa tällaisen, on luonnollisettä t'>ö ei moi sajua, ei sitteakä^u, maikka iöähemmistöpuo- lueiden pystymät miehet miten tun- lioll:se"ti ?a ahkerasti työskenietisi- mät, Valittu edus?un'a ei lisäksi tainne olla pulmkäinen. Miljoonakysymys joutuu :aos sen käsiteltämäksi ja sexä saattaa ajaa maanisät ja äidit ennen pitkää kotiin taas. Suomalainen puo lue, nuorsuomalaisista »Helsingin Sa nomain" ryhmä ja kenties jotkut ruot sinmielisistäkin omat miljoonain myön tämisen kannalla, mutta niillä Voi milla ei Voida mitään sosialidemo kraatteja ja maala-K !iittola'.sia Vas taan, jotka edelleen Varmastikin aset- tuwat päinwast-ttselle kannalle. Suu- rin osu ruotsinmielisiä ja nuorsuo malaisista ..Suomalaisen Kansan" ja ..Satakunnan Sanomain" kaltaisten lehtien edustama ..pääskys"-ryhmä omat lisäksi sosialidemokraattien ja maalaisliittolaisten kanssa samaa mieltä, joten miljoonain myöntämistä Vastuvtauzaiu puolue on olema edus- kunnan maltamana enemmistönä. Ja se se tekee eduskunnan koossa olemisen kenties koko eduskuntalai toksemme aseman ^ maaranalaiseksi. Suuri hätä on sosialidemokraateilla maltaan päästä ja yhtä suuri hätä maltaa pitää, täytyy huudahtaa hei Ensimäinen esiinhuuto määrättiin ta pahtumaksi macuisk. 17 x:nä ja toi- mksijamieheksi Varatuomari I. E. Lindqvist. — Pori» SaartstolaiSpnr- jehd«sse»ra« patviljoskia mar ten on rakennusmestari K. Elonen laatinut piirustukset, jotka seuran joh. tokunta on hywäksynyt. Pamiljonki rakennetaan Lyttylään, seuran omis tamalle maapalstalle. Piirustukset omat halullisten urakoitsijoin nähtä- Vänä kultaseppä A. vN, Ranteen luona. — Pori» Tarmo» teli«ewoi- mistelukilpailuihi» on ennen mainittnjen lisäksi ilmoittautunut 5 Voimistelijaa Helsingin ..Katajaisis- ta" sekä 2 Finlayson K kumpp. Voi misteluseurasta Tampereelta. Kaikkiaan on kilpailuihin ilmoitta», tunut 30 Voimistelijaa, joista 5 Hel singistä, 15 Tampereelta ja 10 Po rista. Kilpailu tulee siis olemaan jotenkin jännittämä. — Suome» «eStar«»Skilpai- l«t pikaluistelussa suoritettiin ei len ja toi°sapäiw2nä Wi puri8sa tal- mikisojen yhteydessä. 1,ö0 0 m tr. matkalla saarvutti I. Mikandsr ? rhaan tuloksen 2 min. 41'/, sek. 13:sta saapui porilainen A. Kyykostt aj ula 2 min. 46 sek. 5,000 m tr. matkalla sai Mikander niinikään parhaan tuloksen 9 min. 47-, , sek. Hra Kyykiski oli järjestyksessä ll.sta, aika 10 min. 47 sek. — Porilaive» höyrhlaitva Ilmari wioittuu«t. — Enfim- maine» perämies hutk»««t. Laiman omistajalle tänne saapuneen sähkösanomatiedon mukaan on höyry- laima Ilmari, jonka piti samana päimänä saapua Nemportiin, kohdan nut matkallaan myrskytuuli t. k. 2n nä, jolloin laiman ensimäinen pe- rämics E. Soren hukkui. Laima ja lasti mahinkoittui jon- unmerran. Lastina o!i Ssor^ista otettua fosfaattia. — T. — HSyrylaiwa OSms o» miime kesktVttkkona saapunut St. Louisiin, jossa se ottaa maapäbkinä- lastia Marselleen. — B. T. — Pori» Raittiusliitto toi mii iltaman Kansalliskodissa sunnuli- taina t. k. 27 p. kello 6 i.p. Armok- kaasta ohjelmasta mainittakoon neiti S. Polminiemen puhe, runo ja esi- telmä. Wapaa pääsy. — N. M. K. N'5 Viettää »vuo sijuhlaansa huomenna sunnuntaina loseon juhlasalissa alkaen kello 5 i .p. Viittaamme ilmoitukseen ensi siivulla. ^ Kaleivala juhlakööri» wii- meine» harjoitus on huomenna sunnuntaina klo l l a .p. Kaikkien köörin jäsenten läsnäolo Välttämätön! — Kirjetvaihtoa. S osia li- demokraatti, Kaasmarkku. Käykää toimistossamme jonakin toi- mituspäimänä. Toimitus. MOMsct Virheet IS tIlljlltt- kRmOet leljtMAt immisessa SNdöme heti ilAoittmM suo- M» kgvttoriilZlNt. on maailmaukuutu täAärien lämpimäS'.! snonltnma ivalimistaivli rmvintomne l -p iilte ja sairaille henkilöille. Miivdään -TvteckeiSsa ja rohdoskauvoissa. 3N>9 dän nykyisiä hommiaan ja touhujaan ajatellessa. Eduskunnan enemmistöksi omat he owasti pyrkineet ja nyt kun he so- ialiStiftn maalaisliiton kanssa encv^ mistön muodostawat, miettimät he keinoja, miten päästä Vetäytymään yrjään heille kuulumasta asemasta. Sosialidemokraattiset lehdet käsitte- eirät komaSti kysymyksiä, pitäisikö puolueen täyttää eduskunnan puhe- mieSpaikka ja pitäisikö sen Valita Valiokuntiin niin suuren määrän jä miä kuin sen eduStajaluku oikeuttaa mai eikö. Tunnutaan sosialidemokraattien kes- !uudessa kalliStuttaman sille kannalle, että puolueen ei pitäisi »alita Valio kuntiin niin paljon jäseniä kuin Voi taisiin saada eikä myöskään täyttää eduskunnan puhemiehen paikkaa. Mikähän mahtanee olla syynä sii- ien, että röyhkeät ja Vallanhimoiset osialistijohtajat eduskunnan enem mistöksi päästyään eiwät haluaisi Lyttää kaikkia enemmistön oikeuksia? Heillä on kyllä siihen syynsä. Koko nykyisen eduskuntalaitoksem me olemassaolon ajan omat he lak kaamatta huutaneet: Valitkaa meitä duskuntaan siksi paljon, että pää semme enemmistöksi, niin kyllä toi meenpanemme parannuksia ja toimi tamme kaikille yllin kyllin hymää. !ansa on täyttänyt heidän toimo- muksensa, äänestänyt heidät enem-