N: O 18 — 19IO. KAIKU. Maanantaina Helmikuun 14 päivänä Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kiinieimistökauppoja iVlaanmittaustoimia y. m. — Kulkulaitosrahasto on wii- me muoden aikana tuottanut säästöä 14,900,000 markkaa eli yli 4 Va milj. markkaa enemmän kuin eduskunta oli armioinut. Se on käynyt mahdolli- seksi tulojen lisääntymisen ja menojen mähentymisen kautta. — Aistiwialliskoulut. Oulun kuuromykkäinkoulun johtajaksi on se- naatti nimittänyt Turun kuuromykkäin- koulun opettajan sil. maist. Edward Liiekin. — Toimitusmaanmittari syyt teeseen. Maaanmittausylihallituksen pyynnöstä on läänin kmoernööri mää- rännyt Kemin piirin nimismiehen L. Helteen nostamaan kanteen mirkamir- heestä maramaanmittari E. Vuopiota mastaan sen johdosta, ettei tämä ole maanmittausremisioneissa esittänyt las- kua niistä 5,366 mksta G2 p:stä, jotka hän Kemin maalaiskunnan Lautiosaa- ren kyläläisiltä oli kantanut ennakko- maksuina ollessaan mainitun kyläkun- nan ivesijättömaiden toimitusmaan- mittarina. Tämän ohella on ylihallitus mel- maittanut Muopion 200 mkn sakon uhalla w. 1911 remisioonissa anta- maan laskun mainitusta toimituksesta. IDaalin tulokset. Äänten laskeminen on nyt suoritettu melkein kaikissa vaalipiireissä, joten maalien tulos on tiedossa. Saapu- neitten tietoten mukaan faairat eri puolueet edustajia: Uudenmaan läänissä: suo ma!. puolue 3 (iviimetfi 4>, nuorsuo malaiset 1 (1), ruotsal. puolue 10 (0), sosialisti- 9 (9). Turun läänin pohj. maanpii rissä: suomal. p. 5 ('•")), nuorsnomal. 2 <'2i, sosialistit 10 >9». Kristillinen työmäki on menettänyt sosialisteille yhden vaikan. Turun läänin etel. maalipii- rissä: suomal. p. 5 «' », nuorsnomal. 1 <1), ruotsal. p. 5 i5), sosialistit 5 <5>, kristillinen työm. 1 li). Hämeen läänin etel. maalipii- rissä: suomal. p. 3 ('3), nuorsuomal. 1 il>, sosialistit 7 (7). Hämeen läänin pohj. maali- piirissä: suomal. p. 3 <-'>), nuorsuo mal. 1 (li, sosialistit 7 (7i. Wiipurin läänin länt. maa- lipiirissä: suomal. p. 2 (3), nuorsuo- mal. 4 (4), maalaisliitto 1 (0), sosia listit 7 ('n. Wiipurin läänin itäisessä maalipiirissä: suomal. p. 3 (4), nuor- suomal. 4 <4), maalaisliitto 5 (4), so sialistit 5 (O). Mikkelin läänissä: suomal. v. 4 (4), nuorsuomal. .3 < 2 >, sosialistit 7 >7). Maalaisliitto on menettänyt ainoan paikkansa. Kuopion läänin it. maalipii- rissä: suomal. p. 1 (1), nuorsuomal. 3 (3), sosialistit 7 n). Kuopion läänin länt. maali- viirissä: nuorsuoinal. 4 (4), maalais- liitto 1 il), sosialistit K CS) Wa a s a n läänin it. ivaalipii- rissä: suomal. p. 3 i3), nuorsuomal. 1 (1), maalaisliitto 1 Cli, sosialistit «; i«i). W a a s a n läänin ciel. maalipii rissä: suomal. p. 3 (4), maalaisliitto 1 il), ruotsal. p. 0 il»), sosialistit " il). Wa a s a n läänin pohj. maali- viirissä: suomal. p. 3 i4), maalais- liitto 1 (0), ruotsal. p. 5 <•>), sosia listit 1 il). Puolueryhmitys maltiopäimillä näyttää tuleman seuraa- ivaksi: sosialidemokrateja 86 (84) suomal. puolue 42 (48) nuorsuomal. puolue 28 (28) ruotsal. puolue 26 (25) maalaisliitto 17 (14) (Sulkumerkkien sisällä olemat lumut osottamat edustajien lukua miime mal- tiopäimillä). Näin ollen tulisi sosialis- teillä ja maalaisliittolai- silla yhdessä olemaan e h- doton enemmistö 103 ääntä. Tähän asti saapuneitten tietojen mukaan jakaantumat äänet eri puo- lueitten kesken seuraamasti: suomal. puolue 173,537 nuorsuomal. 113,586 maalaisliitto 53,291 ruotsal. puolue 107,065 sosialistit 314,931 krist. työmäki 17,149 (Dulim kaupungista. — Oulun Nuijan puheenjohta jaksi on johtokunta malinnut maisteri O. Rauhamaan uudelleen, wara- puheenjohtajaksi kauppias F. F. Ruot- salon, taloudenhoitajaksi rouma Ai na Helaakosken ja sihteeriksi opettaja W. Katajan. — K alew ala-juhlan päätti Ou lun Nuija perjantaisessa kokouksessaan panna toimeen t. k. 28 p:nä. — Oulun kansakoulut. Ka- jaanintullin kansakoulun johtajaksi on kansakoulujohtokunta määrännyt sano- tun koulun opettajan E. A. W. Ki- wekkään sekä johtajattareksi samaan kouluun opettajatar M i i l a W a h l- g r e n i n. — Ensimmäinen Oulun lää- nissä tvaltion pientiloiksi jaetta lvaksi ostaman talon osittaminen Päättynyt. Wuouna 1906 osti mal- tio 14 Säräisniemellä asuman tilatto- man pyynnöstä Knuutilan perintötalon n:o 5 sanotun pitäjän Wenetheiton kylässä aikomuksella jaoittaa se tilat- tomien kesken. Wuonna 1907 asetet- tiin erityinen komisioni, johon esimie- heksi määrättiin maramaamittari I. Haataja, tilan jakamiselidoitusta teke- mään. Komisioni sai Ulan jakoehdoi- tuksen malmiiksi muoden 1908 alussa, jonka jälkeen senaatti, hymäksyen ehdo- tuksen, määräsi mielä samana muonna osittamisen heti toinieenpantamaksi. Nyttemmm on osittaminen lopetettuna rekisteröity. Tilasta on muodostettu 18 itsenäistä tilaa, joilla kullakin on peltoa ja niittyä 1—4,5 ha, miljeltä- mää suomaata 2,5—9 ha ja kasma- maa metsämaata keskimäärin 20 ha. Mielä on tiloilla ysteismetsänä käy- tettämänä kaikkiaan 568 ha »verollista maata. Pientilain hinnat maihtelemat 868 markasta 2,029 markkaan, riip puen kunkin tilan miljelystilusten kun- nosta ja pystymetsän armosta. Sftu- kille muodostetuille tiloille on osakkaiksi ehdotettu paikkakunnan tilatonta mäes- töä ja katsoen muodostettujen tilojen miljelystilusten ja metsänarmoa ei tilojen ostohintoja, joitsi on jaoitettu maltion tilasta maksama 27,000 mark- kaa, moi pilää korkeina. Innolla omatkin ehdotetut asukkaat rakennus puuhiin ryhtyneet, sillä jo miime syk- synä oli asuttamilla alun toistakym- mentä miisiseinäistä tilan metsästä rakennettua uutta asumusta. Jos maanmiljelystöitä jokuraan muosi sa- malla innolla jatketaan niin on tucut oston tarkoitus s. o. yhä useampi oma koti saamutettu. — Tontin huutokauppa. Per jantaina myytiin rahatoimikamarisi a kaupungin omistama rakentamaton tontti n:o 163 III kaup. osassa, pinta- alaltaan li59,75 m-, huutokaupalla, jolloin korkeimman tarjouksen 3,9.^!5 mk. 90 p:niä teki arkkitehti K. Sande lin. — Peltoasnnnot. Kaupungin termsyspoliisi toimittamassaan tarkas tuksessa jarrvm. E. Juutisen Kajaanin maantien marrella olemassa peltoasun- nossa oli huomannut, että siellä käy- tetään aikoinaan karmihuoneeksi raken nettua huonetta ihmisasunnoksi, joksi on ailvan kelpaamaton. Asia oli per- jantaina maistraatissa käsiteltämönä ja kielsi maistraatti mastaajan mai- nittua huonetta käyttämästä ihmis- asunnoksi 5l> markan sakon uhalla en- neukun se on laitettu sellaiseen kun- toon, että termeydenhoitolautakunta sen tarkoitukseen käytertämäksi hymäk- syy- — Oulun Liikeapulaisyhdis- tyksen wuosikokous pidetään yhdis- tyksen huoneustossa huomenna k:lo 8 illalla. — Oulun Työiväenopiston työ ohjelma tällä miikolla on seuraama: Maanantaina klo 7.39 työm. yhd. puurakennuksessa laskentoa. Tiistaina klo 7.30—8.30 samassa paikassa esitelmä sähkömalaisluksesta, maist. Wäinö Kallio: klo 8.30—9.30 oikeinkirjoitusta. Torstaina klo 7.30—8.30 esitelmä lehtori Rantaniemi; klo 8.30—9.30 ainekirjoitusta. Perjantaina klo ,.30—9.30 keskus telua. — Sinsonia-kousertti on huo menna klo V-2 8 ill. Seurahuoneella, johtaa hra kapellimestari H. Frisehge- sell. Ohjelmaan kuuluu: I. Ouiverture „Phödre", Massenel. 2. Hymne a St. Cäcile, (^ounod. lj. Wa- riationen öfmer Slarvisk Thema ur „Cop- peliä", Delibes. 4. Faust Fantasie pour Wiolon solo, Wianiawsky. (Herra Kon- serttimestari D. Batsoort). 5. Fareniell Symphonie N:o IS moll, Haudn. ai Allegro as sai, b» Menuett, c) Finaln Presto. 6. La Serenade ja Malse des allouttes. Les Millions d'Arlequin, Drigo. 7. Bar- carolle, Tschaikoivsky. H. Soiree b'(Stc TOftffp gUrtfhtmfcI. — Hylätty järwenlaskemisha- kemus. Talollisten Juho Hämeen- niemen, Juho Aittoniemen y. m. ano- muksen saada laskea Kuusamon pitä- jässä sijaitseman Alisuolijärmen, on lääninhallitus hyljännyt, koska miran- omaisten antamista lausunnoista kämi selmille, että järmen laskeminen tuot- taisi mahinkoa sen kanssa suoranaisessa yhteydessä olemille kulku- ja lauttaus- mäylille ja laskemisesta moidaan odot- taa muutoksia järmen säilyttämisky- kyyn sekä kun hakijat, siihen nähden että isojako Kuusamon pitäjässä ei mielä ole päättynyt, eimät olleet moi- neet hankkia selmitystä, kenelle järmi kuuluu. — Rakennustoimi Oulussa. T. k. 11 p:nä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset kartanon- omistaja Kalle Henrik Kyllösen omis- tamalla tontilla n:o 69 Oulun kau- pungin midennessä kaupunginosassa ja n:o 45 Uudenkadun marrella tehtämää lisärakennusta marten. — Perintökirjan on senaatti m. k. 25 p:nä antanut: talolliselle Erkki Jalmari Matinp. Kiimalalle eli Kiimamaalle puoleen Kiimalan l k manttaalin kruununtaloa n:o 55 Kiimingin pitäjän Kiimingin kylässä: talollisille Lauri Heikki Niemelälle ja Jaakko Kallungille neljännekseen Lampelan :! /]<; manttaalin kruununtaloa n:o 10, Kuolajärmen pitäjän Sallan- suun kylässä: talolliselle Hannu Pekka Heikinp. Lampelalle Siimolan 'M manttaalin kruununtaloon n:o 40 Kuolajärmen pi- täjän Sallansuun kylässä: ja katekeetta Nils Vilhelm Holmber- gille Holmbergin Vi _> manttaalin kruu nuntaloon n:o 6 Utsjoen pitäjän Nuorgamin kylässä. — Maanmittaustoimituksia. Maramaanmittari Elis Lassila on määrätty aukaisemaan piirirajat Ala- pörhölän ja Anundin perintötilain n:o 11 ja 15 Alatornion pitäjän Laima- niemen kylässä, mälillä ensinmainitun tilan ulkometsäpalstassa Karungin pi- täjän sydänmaalla: maramaanmittari Elis Lassila toi« mittamaan tilusmaihdon Pääkkölän ja Satan perintötilain n:o 4 ja 5 mälillä Kolarin kunnan Sieppijärmen kyläs- sä; ja maramaanmittari Arel Ahrenius toi- mittainaan halkomisen Pesosen perin- tötilalla n:o 1 Reisjärmen pitäjän Kankaan kylässä. Maramaanmittari Arel Ahrenius on määrätty toimittamaan halkomisen Tialan perintötilalla n:o 16 ja Puron- takasen perintötilalla n:o 18 Reisjär- men pitäjän Kankaan kylässä: maramaanmittari Elis Lassila sa- moin toimittamaan halkomisen Sirkan perintötilalla n:o 1 Ylitornion pitäjän Sirkan kylässä: ja kommissioonimaanmittari Olli Pajari toimittamaan ijonjaon Muotra-nimi- sellä kruununtilalla n:o 48 Kittilän pi täjän 5luimasalmen kylässä. — Mallasjuoma!» lvalmistus. Oulun läänin mallasjuomatehtaissa on mallasjuomain malmistamiseen mii- me muoden neljännellä neljänneksellä käytetty maltaita seuraamat määrät: Oulun kauvungissa: Toppilan mal- lasjuomatehtaassa 34,100 kg.. Kosken- niskan 15,462 kg., Mustansalmen 3,145 kg.. Nuottasaaren 10,300 kg. ja P. Johanssonin mallasjuomatebtaassa 4,0.'»i> kg.: Raahen mallasjuomateht. 3,07ii kg.: Kajaanin mallasjuomat. 7,590 kg.: Torniou mallasjuomateht. 10,050 kg.: I. Kanniaisen mallasiuomatehtaassa Kemissä 1,840 kg.; E. A. Anderssonin mallasjuomateh- taassa Kemissä 2,880 kg.: ja K. W. Autin mallasjuomatehtaassa Romaniemellä 1,040 kg. yhteensä on sanottuna aikana lää- nissä käytetty maltaita 94,433 kg. Edellämainituista mallasmääristä suorittimat kruunulle suostuntameroa Toppilan mallasjuomatehdas 14,151 mk. 51 p., L^oskenniskan <;,184 mk., Mustansalmen 1,256 mk., Raahen 1228 mk., Kajaanin 3,036 mk. ja Tornion mallasjuomatehdas 4,020 mk. sekä tehtaiden silmälläpidosta johtumien kustannusten törmäämiseksi Nuottasaa ren mallasjuomatehdas 20<» mk.. B. Johanssonin 90 mk., I. Kanniaisen 36 mk. 80 p., (5. A. Anderssonin 57 mk. 60 p. ja K. W. ?lutin mallasjuo- matehdas 20 mk. 80 p. Ujrkkoherrii Zliililtlillkstn Uiirhgyntljsjiittli. Nomva Iuuueliuksen tulo Tornioon. Rouma Junnelius astui Tuirassa junaan nais- ja miesmanginmartiioi- neen. Sinne oli kokoontunut uteliaita aika joukko, tietysti naisia, jotka mak- susta mistä hymänsä olisimat tahto- neet nähdä rouma J:ta. — Sama nä kemisen halu toistui koko matkan ja melkein joka asemalla. Kuuluimatpa jotkut naiset sanoman, että olisimat an- taneet mitä hymänsä, jos olisimat saa- neet millaistakaan häneen. Kaikkien ih- meeksi katseli rouma rehellisesti junan Kemissä seisoessa, maunun ikkunasta. Uteliaiden harmiksi jäikin rouma martijoineen Kyläjoen asemalle, josta hemosella saapui '/a 11:sta tienoissa Tornioon, Hentun taloon, jonka kar- tanolla torniolaiset kohottimat hurraa- huuden hänen saapuessaan. Rouma oli main hurraajille sanonut: ..hälvetkää toki". Aönsä kuului hän muuten miet- täneen rauhallisesti. Alatornion käräjätalotta. Ensimäinen käräjäpäimä. Jo aikaisin aamupäimällä, noin kym- menen tienoissa oli tullut useita to- distajia ja sanomalehtimiehiä Alator- nion käräjätalolle, jonne on noin neli- sen kilometriä Tornion kaupungista, mutta he suuresti pettyimät, sillä oi- keudenistunto alkoi masta klo yhden tienoissa ja ensin käsiteltiin erästä kon- kurssiasiaa. Wasta päimällisloinan jä- lestä eli noin neljännestä yli miiden näki taajalukuinen yleisö, joka täytti käräjätalon kaikki huoneet, odottaman- sa henkilön tuleman martioineen. Asianomaiset kutsuttiin saapumille ja jutun käsittely alkoi. Kihlakunnan oi- keuden puheenjohtajana toimi Tornion tuomiokunnan tuomari, homioikeuden asessori Selim Wiktor St e- n iu s. Wirallisena syyttäjänä oli Ala- tornion ja Karungin pitäjän kruunun- nimismies B. I. Ossian M u l- l e r, kirkkoherra G. Junneli uksen maltuuttamana asiamiehenä maratuo- mari Jimari Termonen Ou- lusta. Rouma Junneliuksen aputaisena esiintyi maratuomari Ossian Pro- c o p e Tampereelta. Astuessaan käräjäsaliin näytti rou- ma I, alussa oleman hieman hermos- tunut, mutta vysyi sitten tyynenä koko ajan. Sali oli täynnä uteliasta ylei- söä, sanomalehtimiehiä, joita oli koko- naista kaksitoista kappaletta, oikeuden jäseniä asianomaisia amustajineen lu- kuunottamatta. Lähemmin puolensadan suuruisen to- distajajoukon kuulustaminen jäi seu- raamaksi käräjäpäimäksi. Dleisen syyt- täjän syytöskirja luettiin: siitä kämi selmille Ruotsin alamaisen Johan Wil- liam Johanssonin tunnustuksen mu- kaan, että rouma Alma Junnelius oli yllyttänyt mainittua Johanssonia mur- haan ja sitäpaitsi ollut tumattomissa suhteissa hänen kanssaan. Kaiken tä- män muoksi maati mirallinen syyttäjä rouma Junneliukselle rangaistusta ylly- tyksestä murhaan ja amiorikoksesta, pyytäen senmuoksi tutkintoa asiassa. Tämän jälkeen luettiin kirkkoherra Junneliuksen jättämä kirjallinen selon- teko perhesuhteistaan ja huomioistaan kotielämässään. Selonteko oli haus- kasti kirjoitettu ja mielenkiinnolla sitä seurattiinkin. Mainitussa selostuksessa ilmeni pal- jon seikkoja, joita jo ennen on sanoma- lehdissä kerrottu. Entisten lisäksi moim- me kertoa, että rouma I. oli erityisesti mihannut palmelijatar Miina Tikkas- ta, jonka epäili kertoman kirkkoherralle suhteistaan, syyttäen hänen pitämän yhteyttä mainitun palmelijan y. m. palmelijain kanssa. Kirkkoherran selostuksesta ilmeni rou?van erityinen myötätunto renkiä kohtaan, ionka hän oli nionet kerrat huomannut. Olipa itse tamannut ren- gin useasti roumcn puheilla. Rouma maati, että renki saisi es- teettomästi pappilassa käydä, sanoen että jos hän oikea amiomies, niin ei hän uskoisi panettelijoita, maan luot- taisi häneen. Kerran, kun tuli perin- nosta puhe, oli rouma uhkaillut kirk- koherralle, että jos pojalleen antaa pe- rintöä, niin ei se tule elämään kauan. Olipa rouma maatirnit itselleen seu- ranaistakin, johon kirkkoherra myön- tyi, kummeksuen pyyntöä. Wielä oli rouma sanonut, että häntä maimaa murha-ajatnkset. Kirkkoherra oli käsit- tänyt rouwan tarkoittaman itseään. Mirallinen syyttäjä uudisti maati- muksensa, johon n-aratuomari I. Ter- monen yhtyi k:rra Junneliuksen asia- miehenä, sanoen täyneen selmille, että rouma Jnnnelius oli harjoittanut Jo hanssonin kanssa lihallista yhteyttä, nmatten aivioliiton pnrkamista ja että sitten muut seikat käsiteltäisiin. Vastaajan a s i a m i e s ma- r a t u o m a r l P r o e o p e lausui, että hän rioa Junneliuksen pyynnöstä katsoi melmollisuudekseen lausua sanan hänen puolestaan, sanoen, että asian omainen itse mastaisi, jota onkin hänen tehtämänsä, mutta ennenkuin ryhdy- tään tarkempaan käsittelyyn, tahtoi lausua mastalauseensa potiisilutkinto pöytäkirjaa ivastaan, kun ei syyttäjä, maan kantajan asiamies on johtanut kuulustelua ja sanelemisessa läsnä ollut, mitä pöytäkirjaan on pantu ja että poliisitutkinta on maikuttanut, että lehdissä annettiin sellainen malo asialle, kuin miksi se on niissä baivaittu ja että on koetettu siten maikuttaa ylei- seen opiniooniin, maikka ei tuo mai- kuttane kihlakunnan oikeuteen. Lehdissä on tuotu esiin, että »vastaaja olisi murhannut toisen miehensä, eläinlää käri Oskar Hellmanin, maikka selmä on, että niin ei ole tapahtunut, sillä tuon olisi pitänyt tulla ilmi, kun ruu- mis amattiin erään henkimakuutus- asian muoksi ja että selmää on, että tuollaisten tietojen on täytynyt tulla asian omistajan puolelta, kun niitä muut eimät ole moineet täällä tuntea. Ja, että, kun on kysymys niin törkeäs- tä teosta, kuiu murhayrityksestä, eikä kantajan asiamies moi tuntea niitä seikkoja, joita moi esille tulla, pitää hän mälttämättömanä, että asianomis- taja itse saapumille tulisi. Kun myös- kin olisi tärkeätä Johanssonin kuulus- telu, tahtoi hän kysyttämäksi syyttä- jältä, mihin toimiin on ryhdytty, ai- nakin hänen kuultamaksi saamisekseen, armellen, että kun Ruotsissa toimite- tun tutkinnon pöytäkirjat eimät liene edes mirkateitse tulleet, niin ei moi an taa niille täyttä armoa, marsinkin, kun päimämäärät eimät lyö yhteen tosiseik- kojen kanssa ja tuntuu, etteimät aina- kaan kaikki asiaankuulumat pöytäkirjat ole täydellisiä. Tämän lausunnon jälkeen sukeusi mastaajan ja kantajan asiamiesten kes- ken sanasota. Varatuotari Procopen esitys oli niin makuuttamaa, että sai rouma Junneliuksenkin hymyilemään. Tähän ivastasi kantajan asiamies, maratuomari I. Termonen, että hän ei ole toiminut lakimastaisesti ja on kantajan asiamiehenä saanut tehdä kysymyksiä asiallisille miranomaisten toimittaessa kuulusteluja, sanoen mah- dottomaksi, että hän on panuut todis- tajan suuhun toisellaista puhetta, sel- laista näet eimät miranomaiset olisi sallineet. Samoin sanoi huhujen lemit- tömiset eläinlääkäri Hellmanin kuole- masta y. m. tietojen antamisesta kan- tajan ja hänen puoleltaan turhiksi pu- heiksi. Ei ollut toistaiseksi mitään syy lä asianomistajan itsensä saapumiselle oikeuspaikalle. Aleinen syyttäjä, nimismies B. F. Möller ivastasi, että hän itse suu- rimmaksi osaksi oli toimittanut kysely- jä, maikka myönsi Termosenkin tehneen kysymyksiä, mutta, että itse oli tehnyt osan muistiinpanoja, osaksi poliisika- marin mirkailijat, ollen siten kaiki lail lisesti toimitettu. Haaparannalla oli mirall. syyttäjä itse pitänyt kaksi kuu- lustelua, joista toisessa oli mainitun kaupungin miskaali pitänyt pöytäkir jaa. Sanoi miskaali Migardilla kyllä löytymän pöytäkirjan ensi päimältä tammik., joka ei suoranaisesti koske tätä asiaa. Jätti tämän jälkeen oikeudelle ko- pion kirjeestään kumernöörille ja hä- nen mastauksensa, josta kämi selmille, että hän oli ryhtynyt toimenpiteisiin Johanssonin saattamiseksi oikeuspai- kalle, mutta, että )tordbottenin läänin hallitus ei ole katsonut moimansa suos- tua pyyntöön, koska se koski kansain- mälistä sopimusta, jonka mukaan ei mielellään luomuteta jonkun maan kan- salaista toiseen maahan tuomittamaksi siellä tapahtuneen rikoksen takia. Asia siis toistaiseksi raukesi. Varatuomari P r o c o p e lausui, että hänen mielestään oli kantajan asiamies I. Termonen saktillisesti pi- tänyt poliisitutkintoa ja sanellut, mitä pöytäkirjassa löytyy, joten ei ole oi- kein, että mirallinen syyttäjä käyttää poliisitutkintoa omanansa. Hänen mie- lestään ei siis maratuomari Termonen moi kyllin objektiimisesti asiaa harkita ja mitä Johanssonin tunnustukseen tu lee, on T. selittänyt, että jos Johans- son tunnustaisi tehneensä murhan mas- taajan yllytyksestä, möisi hän päästä puolta mähemmällä rangaistuksella, pi täen siis luonnollisena, että tuollainen puhe on moinut simistymättöinään Johanssoniin maikuttaa. Varatuom. Termonen lisäsi yi- läolemaan, että ei ollut sanellut pöy- täkirjaa, joskin oli ollut saapumilla Haaparannalla kuulustelussa ja että Johansson oli tehnyt tunnustuksensa mankilan saarnaajan kehoituksesta ja mapaasti hänen saapumilla olematta- kaan. N l e i n e n syyttäjä: Perätön- tä on mäite, että on kehoiteitu JohanS- sonia ilmiantamaan rikollensa. Maratuo m. P r o c ope sanoi asian oleman, kuten on mäittänyt ja että täytyy tehdä näitä muistutuksia, näytläätseen, miten Johanssonin tun- nustus on syntynyt. Oikeuden istunto loppui klo 8 il- lalla. 5oisena käräjäpäilvänä t. k. 11 p:nä alkoi intit n käsittely t:lo 1l>:nen aamupäimällä. Vähitellen saa- pui asianosallisia, todistajia, yleisöä, niin että tungos jo kahtatoista käy dessä oli tumaton, encten sitä miv. a a kuin päimä iltaan kall'stni. Oikeuden käsittelyä seuran kolo piiiträn rouma Junneliuksm tytär michensä tohtori Hartmani" kanssa. Istunnon alussa kysyi oikeuden pu- heenjohtaja, onko voiuva I. tehnyt it sensä syypääksi niihin rikoksiin, joista häntä syytetään. Rondoa kielsi koko naan kaiken yhteyden Johanssonin kanssa, sammnknin että hän olisi yllyt tänyt murhaan. Puhekielenään käytti rouiva ruotsin- kieltä, jonka sitten luonnollisesti puheen- johtaja suomeksi saneli pöytäkirjaan pam taivalsi. Alussa oli rou:va makama, eikä puhe tahtonut oikein luistaa, mutta sitä niukaa, kun hän sitä jatkoi, näytti rouivakin innostuman, puhuipa usein oikein makuuttamastikin, tehden liik keitä, kasmonilmtnden maihdetlessa pu- heen mukaan, heltyen toisinaan kyyne- liin, toisinaan taas iloinen ilme kas- moillaan. Ja paljon hän jaksoikm, torjuen pala palalta kaikki syytökset, kertoen asian oleman niin ja niin. Lakkaamatta puhni hän neljä tuntia, lukuun, ottamatta asianajajansa tekemiä huomautuksia oikeudelle ja oikaisuja puheeseensa silloin tällöin, niin että olisipa siinä saanut olla toinenkin naishenkilö hänen kanssaan kilpaile- massa. Illalla puolusti hän itseään pari tuntia samalla kestämyydellä. Aluksi kertoi rouma Johanssonin tulosia pappilaan ja kuinka hän sää- listä oli päässyt sinne työhön ja että hänen seurustelunsa Johanssonin kans- sa oli mälttämätön, kun I. oli ruot- salainen. Hänen oli pitänyt olla tulk- kina kalkissa asioissa, kun muuten ei mainittua J:ia olisi ymmärretty. Sa- noi syyksi Katajamäen eroittamiseen olleen sopimattoman käytöksen, juoru- jen lemittämisen y. m. Puhui hellästi Johanssonista, kertoen hänen olleen reippaan, kätemän ja uutteran, siksi oli kehoittanut miestään, että I. ta lossa pidettäisiin. Sanoi käyttäneensä häntä apunaan kaikissa taloustöissä. kun huomasi hänen niihin kykenemän, enemmän kuin entiset palmelijat. Sanoi juorujen syntyneen hänen suosiostaan Johanssonia kohtaan mai- nitun J:n alussa osoittamansa runnot- lisuuden tähden. Kertoi sitten, että hän erään kerran Johanssonin taloon saapumisen jälkeen tahtoi ..telesoneerata" kansliahuoneesta, jonka kautta puhelin uudesta rakennuk- sesta menee talosta ja huom.isi sen suletuksi. Käytyään pyytämässä mie- heltään, että hän antaisi hänen puhua, meni mastaaja päärakennukseen telesoo- nin ääreen, ja huomasi sen taasen su- letuksi. Mentyään uudestaan miehensä tykö kysymään, miksi ei saanut puhua, oli miehensä kirkkoherra I. kiristänyt hampaitaan, nostanut nyrkkiään ja sanonut: ..sinä kirottu sika, maras, pii- ka". (Tässä kiristi rouma hampaitaan, kohotti nyrkkiään, osoittaaksensa muka miehensä liikkeitä). ..Sinun kanssasi teen mitä tahdon". Oli sitten hyökän nyt hänen päälleen, mutta ei saanut lyöneeksi kun mastaaja peräytyi omesta ulos. Tämän jälkeen oli hän, rouma I., mennyt päärakennukseen ja ottanut hattunsa. Palmelija Miina T. oli kieltänyt mastaajaa siinä tilassa me- nemästä ulos. Hän tuli Kirkkoputaan rannalle ja rupesi itkemään. Vastaaja kertoi tulleensa tuollaisesta huonosta kohtelusta niin sairaloiseksi, että aina sai sellaisten kohtausten jälkeen kramppia, mennen tiedottomaksikin. Oli aikonut heittäytyä jokeen ja hukuttautua. Sil- loin oli huomannut Johanssonin tule- man perässään. Tämä oli kysyttyä tulonsa syytä, sanonut kuulleensa ta- pauksesta ja oli rehoittanut roumaa ystämällisesti palaamaan kotiinsa. Pa- lattuaan pastori Grönholmin luota, jossa oli käynyt mieraisilla, oli hän senjälkeen kieltänyt Johanssonia puhu- masta kellekään, että oli hänen kanssaan jutellut. Kertoi sitten murtomarkaudesta pav- pilassa, joka oli saattanut palmeliiam ja heidän epäilemänsä Johanssonin mälit huonommiksi. ( j Kuivaamaa on seuraamakin mastaa- jan kertoma tapaus siitä hellyydestä, millä hän kohteli Johanssonia. Was- taaja oli nimitt., kuultuaan I. joutu neen Tornion putkaan juopumisesta. pyytänyt niinismies Mölleriltä, että pääsisi I. katsomaan ja oli siellä kysy' nyt ..Juhanilta", kuten rouma puhees- saan Johanssonia nimitti, pappilassa tapahtuneen markauden johdosta, oliko I. syypää siihen. Silloin sanoi Jo- Hansson, että ennen ampuisi itsensä kuin tekisi sellaista pappilanmäelle, jot ka olimat hänelle hyivää tehneet, sa- malla itkien. Rouivakin oli pillahta- nut itkemään: hän sanoi aina tule mansa helposti liikutuksiin. Silloin oli hän pyytänyt Johanssonia mapaak- si, ja niin hänet päästettiinkin. (Mai- nittua tapauSra kertoi rouma erl?yise!lä hellyydellä!. Rouiva koetti selittää, kuinka hän oli nähnyt Helmi Hei ff urin iltasin Johanssonin kamarissa ia lamannut heidät sylitysien, koettaen siten palme- lijastaan tehdä Johanssonin morsioin- men, kertoen tinata tytön edellinen kihlaus oli mennyt hukkaan tytön suti- teestä Johanssoniin. Rouioa sanoi I. maksaneen miehille takaisin pidättämänsä miinarahat. Jo Hansson oli ainoastaan ientiihDen pei tattu edelleen taloon, kun tuol-aisetle iiuorelle miehelle on muka maarallis:a jäädä paitatta. .Kuu rouma oli kerrankin itrennt ur nillifen ja fovrona*aifen aunnansa ia kotiseltkausien tähden, oli Johansson lohdutellut ia sanonut, ettei hän moi nähdä rouioan noin itkeooän. Romro oli silloin kysynyt Johanssonitta. w!i- toiko hän tehdä hänelle sellaisen palme lntien. ena ampuisi hänet. Johansson oli kieltänyt jo sanonut, että iniUmtä romoa moi pyytää häneltä nan h^ meätä, kun I. piti ronmasta tait.'-- sen tnnvynden tähden, jota oli olo:tia- nut häncä onneronla kohtaan. 'i>ian sen jälkeen oli Johansson matkustanut .Karihaaraa::. Vioin miikon kuluttua Johanssonin menosta sanoi r^uma saaneensa hänellä kujeen, '.ossa Jo hansson oli knttänyt rakastetlamaa ..pruiisiiniMu", joka tempeälla kädel lään oli pelastanut hänet häpeästä. San:assa kirjeessä kiitti I. '.viimeisis tä ia kaikesta häntä kohtaan osoletus ta hyivyydestä, sanoen mannoneenia pyhän malan, että hän mapanttain roumau sellaisesta miehestä, joka eli saattanut hänelle niin paljon häneäa ja loukkauksia. Rouma I. sanoi miettineensä pal- jon sitä, mitä Johansson olisi tarkoit- tanut kirjeessä olemalla ..slita" sana!- la. aikoen kysyä sitä pastori (Grön holmiltakin, mutta ei ollut tullut siiä tehneeksi. Lopuksi oli hän ajcuelau kaiken kirjeessä oleman uhkauksen lar- selliseksi liioitteluksi. Rouma tunnusti tamanneensa Jo hanssonia parin kuukauden ajalla aina silloin ja tällöin simumennen, terran .Kemin kaupungissakin, jossa I. rou- man ajaessa kalua oli tullut reen kan naksillekin. Silloin oli rouma ollut tapaamassa tuktamiaan Kemissä. Hän oli käskenyt I. tiedustella huonetta, joka oli saatukin ylitalon majatalosta. Johansson oli tullut sisälle tiedustele- maan pappilan oloja. Hetken perästä oli rouma käskenyt I. pois, joka me- nikin. Ei ollut mitään sen kummem- paa tapahtunut. Miina Tikkasen tullessa 16 p:nä lo kat. talosta pois, oli heti senjälkeen ilmestynyt Kansan Tahtoon kirjoitus, jossö puhuttiin pappilan oloista, mai nittiin muun muassa, ..että piika ajel- tiin pois ja rosmo pidettiin roumalle seuraksi". Sanoi kirjoituksen olleen Miinan laitoksia, koska oli lumannut.