l.suvant3M2 kelnukuun 12 p:nA L^KUktl^ Ag 17 IS!0 sankaan numeroon esim. Grashda- niniä, jossa ei olisi luettaman? artik kelia mallankumouksellisesta aikeesta lakkauttaa semstmo-päällikköjen mirat ja m^lita moloStintuomarit säätyyn venlstumattoman äänioikeuden nojalla. seatähd->n äärimmäinen oikeisto äänestää oppositsioonin kanssa maral- lisuusmaalsensusta mastaun, niin se, kuten monessa muussakin tapauksessa, tähtää kahta päämäärää samalla ker- taa: Vastustaen sensusta se kansan silmissä näyttelee demagogin rool'o toiselta puolen ja toiselta samalla alentaa ehdotuksen armoa «viirien silmissä. PelaStaakieen ehdotuksen lopullisen kohtalon luopuimat loka, kuuloiset aikaisemmin siihen tekemis tään ..Vapaamielisistä" parannuksia taan, joihin he taipuimat aikeeSsa maittaa sille oppositsioonin kannatuk- sen. Tämän kokokäänteen he tekimäl niin äkkiä, etteimät kaikki puolueen hidasluontoisemmat jäsenet edes ehti neet seurata jäljessä, kuten esim. ruh tinas Tenishem, joka jäi paikalleen kannattamaan parannuksia „omasto puolestaan". Toiselta puolen asettui puolueen oikeistoryhmä oppositsioonin kannalle ja maatii siis sensuSperiaatteen pois tamista. Mitä tulee itse ministeriin, niin on helposti käsitettämissä, kuinko maikeaan asema an hän on joutunut Pitämällä tätä silmällä, mottance hänelle antaa anteeksi, että hän siihen määrään on joutunut hämille, että on ehtinyt unhoittaa entisen kant-nsa maskin perustuman rauhantuomari- laitaken merkityksestä. Muramjemin aikochin hän oletti, että lämä täten järjes.etty laitos on maltakunnallis Vastainen ja sentähden mahdoton toteuttaa. Toisen duuman edessä hän innolla näytti toteen, että aino aStaan malitut rauhantuomarit moi mat mäestösjä herättää luottamusta — asianhaara, jota ilman oikeuden käyttö ei ole mahdollinen. Aiime duuman istunnossa puhui hän tästä lanoksesta Välttämättömänä paheena johon täytyy suostua! Asta ei ole mielä lopullisesti rad kaistu, eikä tämä ratkaisu meitä tällä kertaa lilkutakkaan. Me olemme yllä mainitu lla rimeM tahtoneetkin main karvata, Minkälaisten olosuhteitten malliteSsa nykyään tärkeimpiä malta kunnallisia uud stuksia aijotaan tote uttaa. Se sisäinen moima, joka kulumalla hetkellä on määrä^mZ maltiollisen elämän kululle ja luonteelle, jz joka samalla, kuten ylempänä! n olemme nähneet, mälillisesti vainaa leimansa kaikkiin uudistuSlarkoituksiinkin, on sanalla sanoen intohimoinen kilpailu koko Menäzää käsittämän natsionaiis- min ja isänmaallisuuden oikein ym märtämisessä j, toteuttamisessa. Me ticdämme, etlä iässä tarkoi tuksessa äskettäin. perustettiin koko Menäjää käsittämä liitto, joka miime päiminä on kuuluistuttanut itsensä julkaisemalla kansallisen ohjelmansa ja kans lliken Vastalauseensa. Mitä rähän ohielmaan tulee, ta- paamm: siinä manhan tutun säme- leen, j.!ei tähä^ osiaan nähd:r> tässä moimme olla lyhyet. Sama kaksimielinen moimassa-oleman järjes tyksiä ymmärtäminen, sama „uskon mapauS" sitä kieltämme rajoituksi neen. Edelleen omat näh ämäSti ohjelman mukaan marsin helposti ratkaistamissa kaksi maltiollista teh- tämäö: Menäjän tuotannollisten moi- main kohotus kansallisen itsekehityksen amulla ja sotamahdin uudelleen noS tatu?. Tämä komea aie tuntuu ly- tikkäältä ja pakoittaa edellyttämään, ettei oh!e?man laatijoita liiaksi mah lane painostaa t:e o suus siitä, mitä täsiä suhteensa Menäjän maltio? tulo- ja menoarviolla on kertomista. Lähimpiä tehtämiä ohjelman mteutca miseksi oa m. m. menäläisen kansal> lisea it etunnon ..kchityS" kiuluissa, sitä tyyoviä, josta Markom 2:nen ja K:ni sellaisella innolla maltakunnon duumassa omat saarnanneet. S't- tenkun tämä päämäärä on ?L2Mutettu. on «politiikka kouluista poistettama". Sitten seuraa pykäliä, joissa tarkem min kehitetään aikeet wikr?skansais- ten rajamaiden menäläistyttämiseStä Vorln kirje. 6. Waa!itulosten johdosta. — «Satakunnan Sanomat" pal- jastaivat kaulansa suomalai- suudea asiassa. — „Pirtti- läistea" orkesteri. Maalien tulokset omat jo tiedossa. Suomalainen puolue on menettä- nyt muutamia edusmies-sijoja. Sen sijaan omat sosialidemokraatit, m >a- laisliittolaiset ja ruotsinmieliset mas» laamassa määrässä maittaneet maa leissa, etupäässä sosialidemokraatit ja maalaisliittolaiset. Suomalaiskansalliset aatteet omat siten kärsineet tappion. Maltiollisissa asioissamme järkemää harkintaa ja maltillista menettelyä kannattama suunta tulee niinikään entisiä heikoin- Min eduskunnassa edustetuksi. Tämä ei ennusta hymää maollem» me. Isänmaan ystäwä ei moi nyt toimoa kansallisen ja maltiollisen elä mämme menestystä ehkäisemien Vai keuksien poistumista. Mutta kansa itsehän on saanut maaleissa sanansa lausua ja siten elä- n. e. Sen maltaman maltiollisen sosialismin kanssa, mikä ohjelmassa ylimalkaan esitetään, moinee kilpailla main sen miimeinen kohta, joka alkaa ..painetun sanan merkityksen laajen tamisella oikeuden, kohtuuden ja yh- ceisen hymän armostelemisessa", mutta loppuu ..erinäisten sanomalehtien Vallankumouksellisen, panetteleman ji iimeettömän toiminnan hillitsemisellä. Helppo on armata, ketä mastaan tämä uhkaus on tähdätty. Moi armata, että herrojen natsionalistien ..lähimäisestä" tehtämästä juuri tämä Mlee olemaan kaikkein lähin. Mainitsimme jo, että natsionalis tien toinen miimepäimien suurtyö on kansallisen mastalauseen laatiminen Tämä Vastalause on tähdätty saksa- laisia professoreja mastaan, jotka äskettäin, kuten tiedämme, julkisesti estintyirvät Suomen oikeuksien puo luStuksekst. LyhyeSti ja moimakkaasti makuuttaa natsionnalistien ktvbi tässä Vastalauseessaan, ettei se ole samaa mieltä ulkomaalaisten oppineiden kanssa, että Aleksanteri I muka olisi tunnustanut Suomen ..maltioksi, erik, seen Menäjästä"; että ..malloitetun Suomen yhdistämiseksi Menäjään olisi muka kysytty kansan suostu musta" ja että „menä!äisten hallnuk- sen nykyiset toimenpiteet tähtäämät muka erityisen suomalaisen kulttuurin häm itämiseen". Ku:en edellisestä näemme, näkyy klub.ssa jatkunut riita siitä, onko Vastalauseessa „ryhdyttämä" tai „ei ryhdyttämä asialliseen" asian poh dmtaan, päättynyt marsin onnelli sesti. ..Asiallisesti" on asiassa ikään» kuin marsin pontemasu mastattu, mutta samalla on kuitenkin sen „asi- allmen" puoli kerrassaan kadonnut. Päältä katsoen luetellaan Vastalau seessa ne yleisesti tunnustetut tosiasi t Suomen suhteesta Menäjään, joita ei suomalaiseltakaan taholta oli kielletty, mutta jätetään tarkempi määrittely tekemättä, joten mielimallalle siinä suhteessa marataan täysi mapaus. Mutta, kuten tiedämme, piilee kysy myksen ..asiallinen" puoli juuri tässä jolle liukkaalle jäälle natsionalisti eimät mnsaasti kyllä antaudu. Minkä mai- kutuisen tämä täten johdon mukai- suutta perusteellisuutta mailla olema mastalause tulee tekemään s ilsalaisim oppineisiin, saanemme ehkä pian näddä. Muuten jatkuu tämän asian poh dintaa entisellä häikäilemättömällä kuivuudella täkäläisen mustasLtnialai- sen sanomalehdistön palStoill >7. Nanpä esim. Semot>h:na huoma uttaa: „Sen muoksi ei „syty iimitu» leen kansallinen isänmaallisuus", että se aina on ollut säästämäinen sanois sa, mutta aulis teoissa, joilla on aika kypsynyt Suomeen nähden". Ei moitane kieltää tämän reumon käy tännöllistä mii>autto, sillä jatkumat sancnsaimarrulset omat main omiansa paljastamaan menäläisten wa!:io:ie teilijäin henkistä tyhjyyttä. Pi«?jdämme ylempänä esittämämme jiihdzsta tähän lopuksi lisätä seuraa ivat Retsh-srä lainaamamme sanat: „M'tä meidän natsi znalistten -ms muuten tarivitsee mälittää johdonmu kaisuudeSta ja Valtiollisesta aapisesta odj-lmia laatiessaan, kun h;>dZn puo> lellaan on „maa". Ellette usko, lukekaa Rossijaa. Siellä teille oso- tetaan päimän selmään, kuinka mähi- tellen ja johdonmukaisesti yhä juur tuu se mielipide, että maata painos, taa muukalaisisku! jätettä malloittaja kansaa, kokooja-kansaa aiotaan sen rajattomalla alueella pakoittaa miliei alistetun asem an". Tie'ysti „mall»iltajat" loukkaantu mat ..muukalaisiskusta" ja muistut tamat, mitä heidän rauhaansa sopii. Ensiksi pelotti Ruskoje Smomja „hymä, odo tak'0, kansa herää ja pydkäisee te-dät maan pinnalta pois". Sitten ryh:yi pelottamaan Semst shina-lehti. Ja nyt peloittelee jo itse Rossijakin: ..Tulkaa järkiinne, pakanat, ja alistukaa"! Ellette huoll neuroosia, ni>n muistakaa sitten: Te, eikä kukaan muu, vlette syypäät"! H. I. H. I. K. Sen jälkeen kuin ylläolema jo oli kirjoitettu, omat Menäjän kan- mänsä kulkua miitoittaa. Mitä har kitsemalonta tuleman eduskunnan enemmistö tulleekin tekemään tai mitä mälnämätömä se jättäneekin suoritta matta, siltä saa kansan enemmistö itse lopullisesti edesmastuun kantaa. Kuten jo sanoin, omat etupäässä sosialidemokraattinen puolue ja maa- läiskittä masta suoritettujen maalien kautta hyöiyneet. Siis ne puolueet, joiden olemassa olo perustuu luokka-aatteen pohjalle ja joiden koko toiminta on ollut kautta ajan puhtainta humpuukia. Suomen kansan enemmistö on näi den maalien kautta entistä selmem- min osoittanut, että se ei mälitä isän maan ja kansan kokonaisuuden me nestyksestä, maan että se kannattaa niitä, jotka eripuraisuutta ja mihaa kylmämät ja yksityisiä luokkaetuja tamottelemat. Sosialidemokraattinen puolue ja maalaisliitto muodostamat nyt edus kuntamme enemmistön. Sosialidemo kratia on siis uudessa eduskunnassa olema johtamana aatteena, sillä omat han maalaisliittolaiset miltei kaikissa asioissa aina yhtyneet sosialidemo kraatteihin. Tuskin sitä hullutusta sosialidemokraattien taholta on esitetty, an nimessä yhteisen mastalauseen ulkomaalaisten tiedemiesten tunnetun Suomea koskeman julistuksen joh- Zosta julkaisseet Menäläisen srbran- an, Menäjän historiallisen «alistuk sen harrastajain seuran, Slaamilai- sen hymäntekemäisyysyhdlstyksen, Me näläisen rajamaaseuran, Menäjän kansan liiton ja Mikael-Arkkienkelin liiton neumoStot. Myöskin Aleismenäläisen kansalli sen ylirppilasliiton neumosto on kai nut tarpeelliseksi laatia jonkunlaisen mastalauseen. sIM »Mä, Vaalien tulos koko maassa oli eilisiltaan mennessä seuraama: S«ouralai>e» p«ol«e I7S.VSH Nuorsuomal. „ 113 OVI, Ruotsal. .. 107,065, Sosialidemokr. „ 314,815, Maalaisliitto 53,291. Kristilliset 17,149, Maalaisi, ja kr. 5,690, Mapaita listoja 976, Kirjoiteltuja 568, Hylättyjä 2,840. Suomen asiat minis terineuivostosja. Kuten lehtemme miime numerossa jo lyhyesti mainittiin, on ministeri- neumosto käsitellyt ja muistutuksetta H. Majesteetilleen efitettämiksi bymät snnqt muutamia Suomea koskemia kysymyksiä. Käsittelyn alaisina olimat seuraa mat asiat: kysymys eduskunnan laatiman eh> dotuksen mahmistamisesta orm. ase tukseksi, joka koskee muutamia yhteis nautinnossa olemia metsiä: eddotus arin. asetukseksi Oulun me, rikoulun lakkauttamisen lykkäämisestä ja sen muuttamisesta merim!eskouluksi toukok. 14 p:stä 1910: niidzn määräysten muuttamisesta, jotka koskemat tilusten suojelemista kotieläinten tuottamilta mahingoilta; ja merenkuluntarkastajan apulaisen mi- ran perustamisesta: esitys 182,382 mkan 38 p:m myön tämisestä maltiorohastosta Kuopion läänin sairaalan kalustamiseksi, sekä esitys senaatin oikeuttamisesta myön tämään mäliaikaisesti maalaiskunnille lääkärien palkkaamisen amustomiseksi kulunkiarmion yli enintäin 25,000 mk. muodeSsa. AMlMsrahMos tik 1W Kun sencanssa miime muoden tou kokuussa valmistettiin ehdotus kulku laitoSrahastoa koskemaksi armolliseksi esitykseksi, armioittiin silloin saatami- na olleiden tietojen nojalla sanotun rahaston säästö muoden 1909 lopussa Smkaksi 9,293,900: 16. Eduskunta joka käsitteli tämän orm. esityksen miime marraskuussa, saattoi hyödyk seen käyttää puolta muotia myöhem piä tietoja ja armioi kulkulaitosro- haston säästön miime muoden lopusta Smkaan 10,283,900: 16, Maltiokont- torissa nyt tehdyn summittaisen b, lanssin mukaan nousi rahaston sä6s tö sanottuna aikana noin 14,900,000 markkaan eli siis yli 4Vz miljoonaa markkaa suuremmaksi kuin eduskunta oli sen armiain ut. Tämä ilahduttama tulos johtuu sekä rahaston tulojen lisääntymisestä että, mikä marsinkin on huomioon pantama, menojen mahenemisestä. Merrattuna kulkulaitosrahaston tulo- ja menoarmiossa muodelle 1909 ole- miin määriin, osottaa tulos yhteensä tulojen lisäystä ja menojen mähen- nystä noin 5'/, miljoonaa markkaa. jota eimät maalaisliittolaiset olisi lämpimästi kannattanee!. Meillä on siten ilo nähdä, mitä hymää tämä sosialidemokraattinen enemmistö kykenee maalle hankki- maan. Humpuukia omat kumminkin näiden sosialidemokraattisen enemmistön muo- dostamien puolueiden hommat kaikki tähän aSti olleet. Kannattamalla niitä on Suomen kansan enemmistö osoittanut, että humpuukin tehoisuu- teen se luottaa. Suotamaa maan olisi, etteimät tähän turmaamisen seuraukset tulisi sille kalliimmiksi kuin mihin sen moi- mat riittämät. Edellä olen jo huomauttanut, että suomalais-kansallisten aatteiden kan- nattajain luku on uudessa eduskun nassa olema entistä pienempi, maa leissa kun toiselta puolen ruotsinmie liset ja toiselta puolen sosialidemo kraatit omat maittaneet. Kummalta kin taholta mastuStetaan suomalais kansallisen kulttuurin kehittämistä. Nuorsuomalaiset omat ontuneet täs sä mälillä. He omat tahtoneet olla milloin suomalaisuuden kannattajia, Tulojen lisääntymisessä on pienempi merkitys ollut ,tse rau tateiden antamien tulojen lisäyksellä. Nekin omat kuitenkin kaSmaneet noin 780,000 markalla. Pääasiallisen osan tulojen lisäyksestä muodostamat palo- miinarahat, joita kulkuIaitoSrahastoon on moitu siirtää kaikkiaan noin 8,400,000 markkaa, maikka tulo- ja menoarmiossa oli siirto edellytetty ai noastaan 6,861,900 markaksi. Siis 1,538,100 markan lisäys, joka lienee yhteydessä palomiinameron korotuksen kanssa, ja maikuttanee siis mähentö- mästi kuluman muoden tuloihin. Kai?, kiaan teki tulojen lisäys muonna 1909, merrattuna tulo- ja menoarmioon merkittyihin määriin, läheS 2V? mil joonaa markkaa. Samalla kun tulot omat lisäänty neet, omat menot mähenty- ne et. Jz tämä mähennyS on sitä ilahduttamampi, kun se esiintyy yksin omaan mäkinaisissa menois sa. Eduskunnan muoden 1908 toi silli maltiopäimillä hymäksymässä, sitten malmistetussa tulo- ja meno armiossa oli Valtionrautateiden wa. kinainen menosääntö muodeksi 1909 merkitty 39,000,000 markaksi. Tehty jen summntaisten laskujen mukan nämät menot kuitenkin tekimät aino astaan noin 35,900,000 markkaan eli siis noin 3,100,000 markkaa laskettuja pienemmiksi. Tosin omat puheena olemat menot tamallisesti ennenkin osottautuneet sankettuja pienemmiksi, mutta tietääksemme ei erotus o.'e kos kaan noussut näin suureksi. Mah kollista on tietysti, että syntynyt säästö osaksi myös on seuraus liika runsaasta ennakkoarmiosta. — U.S. Seisajm-KMiM- KMtt« mtatie. Senaatti on asettanut tie- ja mesi- rakennusten ylihallituksen käytettä- mäksi 2 milj. markkaa Seinäjoen— Kristiinankaupungin—Kaskisten rau tatien rakentamista marten. — Waltiopäiwäk«staa«»kset w :lta 1SI1. Senaatti on päättä nyt tehdä korkeimpaan paikkaan eh dotuksen arm. esityksen antamiseksi maltiopäimäkuStannusten suoritta mi- sesta m:lta 1911. Efitysehdotuksen määrärahaehdotus päättyy 683,000 m:kaan, josta edustaja-valkkojen ja matkarahoin osalle tulee 296,0V0 mk., maltiopäimäin yleisten menojen osalle 290,000 mk., kirjaston ja arkiston osalle 34,000 mk., säätytalon meno säännön osalle 26,000 mk. sekä mal tiopäimäin mäliaikaisen huoneiston menosäännön osalle 37,000 mk. Kuten tunnettua oso limat 1909 w:n maltiopäimZt m:n 1910." maliio päimämenojen suorittamiseksi 700.lXX) markkaa. — PostiosotuSliike Weuä- jälle. Tiistaina maksoi Suomen po-tilaitos mähän yli 6 miljoonaa markkaa täkäläiseen menäläiseen ra hastoon. Timä summa oli se yli jäämä W?näjän ja Suomen mäli sestä postiosotusliikkeestä, joka mo lemminpuolista hyväksyttyjen lasku jen ja tarkastusten muk-:an tulee Menäjän postilaitoksen hymäksi miime lokakuussa päättyneeltä tilmjalta. Ra- Hat olimat pääasiallisesti Suomen liikemiesten suorittamia maksuja Ve näläisistä jauhoista. Se on kuiten kin main murto-osa siitä summasta, jonka Suomi Menäjältä tulleista ta- moroista muosittain maksaa. Niinpä tekimät m. 1908 suomalaisten ostok set 100 milj mk., jota mastoin niyyn- tisumma teki 67 milj. mk. — Pelikorttisuostuuta w. ISRR. Senaatin äskettäin korkeim paan paikkaan tekemän k sity-«ehdo tuksen mukaan tulisi m. 1911 kannet- tamaksi paitsi kesäk. 22 p. 1889 an- newn julistuksen mukaista leimamak- sua, suostuntameroa yksi markka kort- tileikiltä. Tulot pelikorttisuostunnasta m. 1911 omat lasketut 50.000 mar kasi. Mertauksen muoksi mainittakoon, että pelikorttisuostunta m. 1905 tuotti 39,661 mk. 20 p., 1906 39.026 mk. 40 p., m. 1907 97,990 mk. 20 p., m. 1908 6lX> mk, ja 1909 35,689 markkaa. milloin sen Vastustajia. Onpa heidän joukossaan esiintynyt Varsinaisesti kaksi eri suuntaakin, joista toinen on lähempänä suomalaisuuden asiaa, toi nen ruotsinmielisten pyrkimyksiä. «Satakunnan Sanomat" omat ai na kuuluneet jälkimäisen suunnan kannattajain joukkoon. Sen seikan olen minäkin toisinaan osoittanut. Tästä tarjoaa hymän todistuksen jälleen mainitun lehden eilinen pää kirjoitus, josta huokuu milpitön ilo sen johdosta, että Suomalainen puo lue on maaleissa menettänyt edus- tajasijoja. Tämän ilon Voisi käsittää, jos nuorsuomalainen puolue itse olisi nuo sijat Voittanut, mutta nehän omat joutuneet ruotsinmielisille ja sosiali demokraateille. Siis suomalais -kan sallisten aatteiden mihollisille. Näiden kasmama Voima on näh- tämästi suuresti rohkaissut nuorsuo malaisia ja m. m. ..Satakunnan Sa nomain" toimitusta. Puheena ole massa lehden eilisessä pääkirjoituk sessa näet uskalletaan entisiä rohke ammin, oikein »Suomalaisen Kan san", Heikki Renmallin äänenkannat tajan malliin, käydä suomalaisuuden ostan kimppuun. MU>M, — Port» ka«p»»gt« kausa- ko«l»laitokke» ylläpitämiseksi siiostuntamaroista myönnetyn mal- tioamun on senaatti kuluman muoden alusta lukien korottanut 49,000 mar kasta 53,300 markkaan. — Ka»p«»gi« poliisilaitos Senaatti c-n myöntänyt lehdystä anomuksesta Porin kaupungin poliisi kunnan mahmistamiseksi kulumana muonna yleisiä mar^ja lääninrahas- tosta lisäpalkkioksi mainitun poliisi, laitoksen poliisimiehille sekä muiden olosuhteiden mactimien menojen kor- maamiseksi yhteensä korkeintaan 12M0 mkaa muotta kohti. — W:lja»ka«t». Tämän muo den w!ljankannossa on Porin kruu- nunmakasiiniin suoritettu 684 hl. ru kiita, 450 h?, ohria ja W7 hl. kau roja. — Elinkeinoilmoitus. Työ- nuehenleski Lowi'a Peltomaa cn maistraatille ilmoittanut hajottaman sa jallinelikettä. — Taloukauppa. Eilen teh dyllä kauppakillalla on talonomistaja Richard Rosenblad myynyt kavp. 5:Ssa osassa omistamansa talon ja vuoli tonttia n:o 250 talonomistaja V htori Heikkilälle Tampereelta. Vas taanotto tapahtui heti. Kauppa hintaa emme tunne. Kaupan mälitn K. E. Majasen kunteimistömälitysliike Porissa. — K«»»allistakso!t«s päättyi eilen. — Mallasjuoma-asetusten rikkomisesta tnomittu. Päätök sellään elok. 26 p:ltä 1908 tuomitsi P ri,i raaötumanoikeus oluttehtailija H. GrönmalliN 3-kerwiseSta mallas juoma-asetusten rikkomisesta maksa maan sakkoa 300 mk. seka kuluja 30 mkaa. Hä.ien omistamastaan olut- myymälästä Porin kaupuogissa oli näet lauantaipänr-inä, nimittäin elok. I, 8 ja 15 p:"ä 1908 ncudettam^ksi myyty o!ulw, maikka se Turun ja P'rin läänin kumernöörin marrask. 24 p:nä 1s>05 antamalla päätöksellä oli kielletty. Mämainitusta raastu- mcnoikeuden päätöksestä mabttu hra Grönmall Turun homioikeuteen, joka nyt on raastumanoikeuden päätöksen mchsvivtanut. Kun tuomittu nyttemmin on kuol lut, niin mainittua sakkoerää, joka on katsottama persoonalliseksi rangaistuk seksi, ei lvoida kuol npcsästä ottaa. AsisnAjotoimisig TnkuA. E-ritintatu S. Puh. t^St, AmÄtaz.,^ Hoirioikeudennolario ^ Wmnc jnwi ja Howioi!euder- »ansl.sn iSaarmjoli. — Kuolleita. W:ime torstaina kello 3 aikaan iltapäimällä ku li täällä sydänhalaiaukseen maalarinleöki S> fia H e li ander lihes 60 m^otiaana. Saman päimän iltana kucli ylsi- tyissairaalzssa ent. kcurpias Johan Fredrik A hlqmist 40:llä ikämuo- deuaan. Nain kymmenkunta wuo'ta sitten oli mainajalla täällä muutamia muosia oma kauppaliike palmcltuaan sitä ennen opulcnsena silloisessa An dre s Stenin kauppaliikkeessä. Nuo ruudessaan toimi main, ja raittius- seura „Alphan" jäsenenä: Porin W. P. K:ntaan on mainaja kuulunut yli 20 mucden. — Kylmän kylivyu sai eilen klo puoli 3 aikaon leipuri Holmlundin voika, joka koulumatkallaan poikkesi joella oleman sulan laiteille. Jää petti ja poika joutui jokeen, joSia hä net muuan lähellä työskennellyt mie-Z pelasti. — Vuosikokous. Satakunnan Eläinsuojelusyhdistykiellä on kansa- kirjastohuoneessa Vuosikokous ensi maanantaina kello puoli-8 illalla, josta nhdistyksen jäseniä huomc-ute- taan. Muosikokouksen jälkeen pide tään keskustoimikunnan kokous. Porilaiset laiwat «lko- wesillä. Höyrylaima Ilmari saa pui miime keskimiilkona St. Ss riöta Nemportiin suolala-tissa. Höyryl. O -mo Iäksi toissopäilväui Diarseillesta St. Lousiin. - V, T. Kirjoituksessa sanotaan tamalla, joSta huokuu ilo ja joka tuntuu hel potuksen huokaukselta, että kansa maa lien kautta on osoittanut, että se ei moi hymäksyä Suomalaisen puolueen kielipolitiikkaa. Osoittaakseni minkälaista tämä kieli politiikka on, painatan tähän Suo malaisen puolueen kieliohjelman pon net. Ne omat: 1) »Suomen kieli Suomen kansal liskielenä on olema kaikkien maltton mirostojen ja miranomaisten sekä malriolmtosten kieli. 2) Suomenkielisillä paik kakunnilla ei maltio saa moi- massa pitää eikä kannattaa muita kuin suomenkielisiä oppilaitoksia. 3) Maon yliopistossa ja muissa korkeakouluissa on opettajain mirka- melmollisuuteen kuuluma julkinen ope tus tapahtuma suomenkielellä. 4) Maltton on tehokkaasti edistet- tämä ja runsaasti kannatettama sel laista pyrintöjä, jotka tarkoittamat suomenkielisen stmistyksen kehittämis tä." Suomen ruotsinkielisten paikkakuntain oikeudet turmaa ohjelman seuraama kohta: „Ruotsielis en asutusalu een Väestöllä on oikeus saada toimituskirjat ruotsinkielisinä kaikista Reposaaren satamaa» ajau tui eilen merellä ajojäitä. — Nekiretkellc h»ome»na! Kuten jo on ilmoitettu toimii „P.rm Karhu" rekireiken huomenna sunnun tama Pietniemen Alikartanoon. Lah detään kello 10 a.p. Kansalliskcdin luota. Karhun, Nuijan ja N lisjärjesiön jäsenet tuttamineen termetulleita! ^sta osanottajiksi merkitsemisiä marten on esillä Lindroosin Kansal liskaupassa. Perillä kahmia, perunoita ja mai toa. Moileimät ottaa kukin mukaansa Teatterissa «ähttelee h«o menua sunnuntaina OSkar RoSqviftin teatteriseurue Sha- kespearen 10 kumaelmaisen murhe näytelmän „Ro m e o ja Julia" Kehottamme yleisöä suurilukuisesti menemään katsomaan tämän maa ilman kuulun näytelmän esittämistä Näyttekminen olkaa kello 8 i. Alpha» näyttämö esittää huomenna sunnuntaina alkaen klo 8 i.p. R. Kiljanderin näytelmän „San: y Kortmmin koulu". — Huhuja ulkomaan lebdiS- sä. Lanloosja ilmeStyuiä The ? aln Mail sisälsi 5 oaimänä helmikuuta edellisenä iltana Pietarista saapuneen sähkösanoman, jossa kerrotnan sosia listien ja mastarintapuolueiden mol tosta Suomen eduSkuntamaaleiSso sikäli kuin sitä siihen mennessä tun nettiin, ja sanotaan sitten Pietarissa armeltaman, että eduskunnan kokoon nu tua se heti hajoitetaan ja perus tusl^.t suSpendeerataan ..jolnkin ajaksi". — Porilaisten marssi wuo!iaS. 50 muotta on tänä te manna kulunut siitä, jolloin Rune b>rg runoili Porilaisten marssin Wik!ä tallessa olema alkuperäinen käsikirjoitus on kirjoitettu kirjekorrille joka on leimattu 8 p. maalisk. 1860 — Käki kukkuuut helmikuus ss? T. k. 7 p. kerrotaan JywäS!y- lässä kuullun käenkukuntaa JqmSS- järiren takaa. Kukunnan kuulimai useat henkilöt, sanoen olemansa ma kuutetluja siitä, ettei se ollut matki mista, maan todellista käenkukuntaa. - K.-S. — Papukaijoiksi nimitetään Nom. Mreuijassa olemassa runoSsn saksalaisia professoreja ja Mecheliniä Sttomen omelimmaksi linnustajaksi. Satulinuan ensi miikon oh jelmaa kannattaa käydä katsomassa. KiMinzz j» iZiSs. Mr AMmKi» tmtlkriilttm esitti miime torstaina Topeliuksen näyl^linän „50 muotta m y ö- h -? m mi n". Scvrue suoritti tällä kerta?, kuten edellisenäkin iltana tehtämänsä kun noilisesti. Esinäytöksen suoritus kyllä jätti paikka paikoin toimomisen maraa mutta marstnaisen näytelmän esitys sen jälkeen cli asianmukaista ja su j uivaa. On sangen epämiellyttäkää nähdä toisinaan, miten tahdotaan kaikellmS ten sisällyksettömien ja teennäisten keinojen amulla aikaan saada maiku tusta, jota ei henkisesti kyetä synnyt tämään. Oskar Rosqvist n seurue on yleensä tuntunut olehan mapaa täini,iö>seSitt taiteilemisesta suorittaen ieh ärränsä luonnollisesti ja hillitysti saan-uttaeu siten langen hymän tulok sen ja tehden »välittömän maikutulsen. Esiintyminen ei luonnollisestikaan ai na ole mapaa puutteellisuuksista mutta ne eimät ole silmään pistä- iviä eiivätkä riko tarkotettua kokonais- maikutu^ta. Ja siksi seurueen näyt- telemi^tä mietenkiinnolla sturaa. Tämäi, kirjoitia-a ei katso tarpeel- tisetsi ryhiyä osien suorituin y'si- tyiskoht<:>seen selcsludeen. Mainit takoon kumminkin pääosien esittäjät, herra Oskar Rasqmst ja rouma niinä ^virastoista, joiden mir'a-alu? käsittää koko maan, samoin kuin niiltä miranomaisilta. joiden mirk'piirissä on yksikin ruotsinkielinen k»<n!a tai semmoinen suomenkielinen, j>?ssa mel koinen mähemmiStö on ruotsinkicl nen. Niinikään on tällä mäeslöllä olema oikeus edellä mainituille mirostoille antaa asiakirjat omalla kielellään." Mäoleman Suomalaisen puolueen kieliohjelman leimaamat ..Satakunnan Sanomat" sellaiseksi, joka ei kanna tusta ansaitse. Kysyn teiltä, te nuorsuomalaiset ja ..Satakunnan Sanomain" toimitta jat, mikä kohta tässä ohjelmassa on määrä / Te ette moi ainoatakaan kohtaa siinä sellaiseksi osoittaa. Leimaamalla siis tämän ohjelman määräksi, olette epäämättömäSti osoit taneet, että te ette mälitä tämär maan suomalaistumisesta. Se osoit taa myös, että olette myyneet kansa'- l.set ihanteet mistä muruista, joitv teille ämeriäiden ruotsinmielisien pöy. diltä on miskattu. Täkäläisillä nuorsuomalaisilla on. niinkuin sanotaan, oma orkestev. ..Pirtillä" se soittelee ja nuorsuoma- Maikki Nuoppiia, joiden näyttelemi nen paikka paikoin kohon !,-omatta- man karkealle sekä rouma Lyydia Nik kanen ja herra Wäinö Lehmus. Huomenna sunnuntaina esittää seu rue Syak-spearen lO-kumaelmaisen murhenäytelmän „Rome o ja Ju lia". Seurue on kaikkialla saamut- tanut tällä näytelmällä suuren me nestyksen. Kaikkialla omat huoneet sitä näyielläislä olleet ääriään myö ten täynnä. Toimottamasti Porinkin Teaatteri on lmomenna olema yleisöä täynnä. Näytteleminen aikaa kello i. — Konsertiöss, jonka rouwa H?naa Rosenlew useain to.sten täkä läisten soiton ja l?usun ystämäin alustuksella eilen illalla antoi, oli runsaasti yleisöä. Tämän kirjoittaja ennätti kuulla ainoastaan pari mii- meista ohjelmanumeroa, rouma H. Rosenleaun laulamat kolme laulua sekä orkesterin, seka'ö5rin ja A. Ny bergin esittämän Sib liuksen sämel- lyksen ..Snöscid", sanat Rydbergin. Rouma Rosenlemin lauluesitykset palkitsi yleisö Vilkkain suosionosoituk sin. Snosrid esitettiin sujumasti ja täs mällisesti: hiukan enemmän eloa, ää- nenmoimaa ja lci-?t.a olisi saanut olla. Laulajain äänet tuntuimat kau niilta ja hioutuneilla. Lausunto-osan suoritti rouma A. Nyberg. MeiZä oli stitjen erittäin ihastunut maatien sen toiStettamakst. lÄisi-LtiomöstI.. — Metsäkouduktöörit. Ken- raalikumernööri on suostunut senaa tin päätökseen metsäkondukiööri K. R Bcanderin nimittämisestä Kankaan pään hoitoalueen metsänhoitajaksi. — Lääni» nuorempi komiS- sioouimaanlittari. Kencaalikumer- nööri on suostunut senaatin päätök seen maramaamittari A. A. Maldonin nimittämisestä nuoremmaksi komis- sisonimaamittariksi Turun ja Porin lääniin. — Hylätty valitus waali- ehdotuksesta. Turun tuomiokapi tuli on hyljännyt Miljakkalan m. t. lukkari-urkurin N. Nikkilän malituk- sen kirkkoneumoston tekemästä maali- ehdotuksesta seurakunnan lukkari-urku- rksi. — Ikaalisten knnna» ano- muksen saada laina tila toman mä- eStön lainarahastosta on senc-atti hy lännyt. — Kätilö» palkkaamiseksi omat Kaunissaaren ulkosaarelaiset anoneet 400 mkan muotuista apurahaa. — Oluttehtaita sulettu. p':n olutt.hdas Huittisissa on lopetta nut näkemien mallaSjaomain mal- miSl!>.i'en. Aittamäen olut-ebdasHuit- tiuösa cn lopettanut oluen malmis- tukseu ja miime syksynä. - L, S. — Oluttehtaitteu tarkasta jat. Kun on ilmoitettu, että Karoin oluttehdas o. y. Huittisten pitäjässä on toistaiseksi lakkauttanut mallas- suomain malmistuksen, on läänin ku- mernööri katMnut tarpeelliseksi peruut taa apteekkari O5kcr Bromsille loka kuun 5 p:nä 1908 antaman määrä yksen olla tarkastajana sanotussa teh taassa. — Cräs kuoletuslaiua-auo- «us. K-ttojatir Iida Passilahti N^'rmarki"!a on a-onut 500 mkan kuoletussainaa kangasvuitten osta mista marlen. — Walantehnyt metsä«war- tija. Ra.man ra pilan mirkatolo- jm rakennuslautakunta on otianut Uotilaa Siuttilan kappalai°w'rkata- lm meti-inmariiiaksi itsellisen Joban Gabriel Ahlqmistin samaSta Uotilan kylä?:ä. Perjantaina t. 4 p:nä teki Ahlqmist Eurajoen kihla'unran- oikeudessa laissa sä detyn metsän- Vactijoi-olan. L. S. lai^tn, ..suomalaina" omaatuntoa miihdyttelee. Tämän „oman or^e-terin" kokoon pano on kumminkin hymin omimi nen. Sen muodostaa suurelta osalta täkäläisen Soitannollisen seuran or kesterin jäsenet. Kuten tunnettua, kannattamat kau pungin Valtuusmiehet orkesteria wuo- lttain suurehkolla summalla. Saattaa näin ollen panna kysymykseen, onko sopimaa, että orkesterin jäsenet muo dostamat rinnakkais-orkesterin edis tääkseen siten jonkun määrätyn puo- ueen tarkotuksia. Tämän kysymyksen sopii sitä pa- remmin tehdä, kun orkesterin johta- main henkilöiden taholta on joskus ennen perin karsain silmin nähty jon- kun yksityisen orkesterin jäsenen joh- raman aiman puolueettomainkin yh- distasten musiikkiharrastuksia. Tähän katsoen näyttää kummalliselta, että nyt orkesterin jäsenet muodostamat määrätyn puolueen keskuuteen aiman erityisen puolue-orkesterin. JuSsi. M5 V