Tiistaina 8 p. Helmikuuta KARJALATAR N:§ 15 — 1910 Joensuun Väkijuomain Vähit- täismggnti-Osakeghtiön osakkeiden omistajat kutsutaan täten saapumaan var ainaiseen yhtiökokoukseen, joka pidetään kaupungin raatihuo neessa torstaina ensitulevan Maa liskuun 10 p:nä kello 5 j. pp.. keskustelemaan ja päättämään yhtiön ohjesääntöjen 20 §:ssä mainituista asioista. Joensuu, 26 p. Tammikuuta 1910. Johtokunta. Kim-1 Vilkas- Aaroja, Raäij- Hai- JiiiirifeasviiiyivyKBiiBiU. Ma- PraaalMaMslBita. DSÄREYUTiö UH, Heisiski. Edustaja Joensuussa: OSKAR HAARANEN. Tilankauppa. Maanmiljelijä Paaivo Koponen Kiihtelyksen Hammaslahden Elo ,vaaralta n:o 18 on myynyt maa- tilansa meljekset Eskelisille Pälk- järmeltä, kauppahinta tuntematon. Kaupan mälitti asioitsija A. Haa- nen Joensuusta. Urheilun alalta. Äarajan hiihtokilpailuissa. jotka oliwat miime sunnuntai-aa- muna, samvutettiin seuraamia tu- loksic.: Sinto Hartikainen 55 m. li s., E. Lauronen 50 m. 21 s., Antti Hirmonen -">7 m. !Ä> s., Saul Hartikainen 00 m. 40 s., Meikko ^iemalainen «il m. 07 s. Tulok- st a huononsi suoja keli ja koma wuli. Matkakin oli kai yli 1» km. Katajan johtokunnan kokouk sessa eilen illalla päätettiin lähettää Mii- putissa tk. 23—27 päiminä pidettä- wiin urheilujuhliin, painimisessa osaaottamaan Armas Hirmonen, moimistelussa Otto Puustinen ja luistelussa, ellei Luistinseura lä- hetä, hra Arel Lihr. Juuassa pidettämiin hiihtokil- pailuihin päätettiin lähettää osan- ottajat. Kiteen Tammen yhteyteen on perustettu myöskin naisosasto, johon on jäseniä liit- tynyt hywä määrä toistakymmen- tä. Ivythän se alkaa Tammi olla kuin pieni yhteiskunta konsanaan. Tämän kuun 13 p:nä menee seura mierailemaan TohmajärmelleKan- tosyrjän Moutilaiseen. Mattiseulahden nuorisoseura miime sunnuntaisissa perheiltamissaan päätti seuran w.- ja u.- osaston herättää taas hen- kiinsä. Voimistelun johtajaksi tu- li lyseolainen Wäinö Sutinen. Anttolassakin ollaan jo moimisteluseuran perus- tamispuuhissa. W.- seuran pe- rustamis kokous on ensi sunnun- taina klo 5 ip. maanmiljelijä Olli Partasen talossa. Tilaisuudessa tulee puhumaan Piirin sihteeri ly- seolainen Ate Hinvonen. Kowero» nnorisosouran w.- ja u.-osasto on ottanut nimek- seen „Meljes-weikko". Kootkoon paljon kaloja kmverolaislen uusi „ meikko"! Muualta Poh- jois-Karjalasta. Tuomarit. Kiteen tuomiokunnan tuomari, homioikeudenasessori Jwar I. Paqm ale n on saanut mirka- »vapautta kuluman helmik. lop- puun, jolla ajalla tuomarin mir- kaa hoitaa homioik. vusk. Oiwa Huttunen. Valituksia ehdollepanoista. Ent. kannemiskaali H. Gusess on senaattiin malittanut ehdotuk- sesta Pielisjärmen tuomiokunnan tuomarinmiran täyttämiseksi ja ent. pormestari A. Routamo (ent. Easelius) ehdotuksesta Sortamalan tuomiokunnan tuomariiviran täyt- tämisestä. Wahwistettu yhtiöjärjestys. Lounais-Laatokan ja Muonis- lahden muolukimi o. y. nimisten yhtiöidm yhtiöjärjestykset on se- naatti mahmiötanut. Läänin »virkamiehet. Kiihtelysmaaran piirin ruunun- nimismies Ernst Zimmermanin ulosottoapulaiseksi neljän kuukau- den ajaksi, luettuna t. k. 1 p:stä, on läänin kuivernööri määrännyt poliisikonstaapelin samassa piiris- sä Matti Karjusen, ruununnimis- mies Zimmermanin edesmastauk- sella ylöskannon suhteen, toimit- tamaan sakkojen ja sellaisten inää- rättyjen säätämien ulosmittauksia joista puhutaan ulosottolain moi- maanpanemisesta annetun armol- liieit asetuksen 27 Msä ja helmik. 27 pnä annetussa asetuksessa si- sältämä määräyksiä ulostekojen y. m. ulosmittauksesta. seurakuntien hautausmaa. Kontiolahden seurakunnalle on senaatti myöntänyt luman omis- tantastaan pitäjän apulaisen asun totilassa lohkaisuttaa ja seurakun- nan hautausmaaksi käyttää kahden hehtaarin suuruisen maa-alan. Hylätty anomus. Senaatti on hylännyt Nurmek- sen kauppalan anomuksen, että Joensuun—Nurmeksen rautatielle Mikonsalmen yli rakennettaman rautatien yhteyteen rakennettaisiin ajo- ja käyntisilta. läinsuojelusyhdistyS 'Nur meksen kauppalaan. T. k. 4 p. kokoontui useita kan- salaisia Nurnieksen kauppalan talol- le, 9!urmeksen hemosystämäseuran alolteesia keskustelemaan eläinsuo- jelusyhdistyksen perustamisesta. ohtori E. Hänninen puhui muu- tantin sanoin mainitun yhdistyksen tarpeellisuudesta. Päätettiin liittyä Suvinen ylei- seen eläinsuojelusyhdistykseen ala- osastona. — Asiaa edelleen aja maan malittii'.'. toimikuntaan rou- wa A. Söderström, neiti (Hrandom ja hra M. Calonius. Paloapuyhdistykset. Mesannon kunnan paloapuyh- distyksen uudesti laadituille ohje- säännöille on anottu läänin ku- mernoörin mahmistusta. Oriyhdistykset. Läänin kumernööri on t. k. 2 p:nä antamallaan päätöksellä nou- datetlamaksi mahivislanut Juu'ai» pitäjän Muokoi» oriyhdistyksen oh- jesäännöt. Zoaulahden kuuna» lahjoituS- rahasto knltnan huostaan. Soanlahdeukuntalaisetomaljpäät- täneet kunnan lahjoitusrahaston nostaa pois lääninrahastosta ja panna kunnan säästöpankkiin talle- tettamaksi ja lainoina kuntalais- ten kesken jaettamaksi. Rahastolle uutta sääntöehdo- tusta laatimaait on malittu toi- mikunta, johon kuulumat insinööri Winter, kauppias F. Kallio, Onni Partanen, opett. W. Aarnio ja I. Z!ikkinen. .Kulkukaupat. Kauppias Kontiolahden pitäjän Pielisensuuu kylästä Otto Pitkä- nen on saanut asianomaisen lu- man yhden muoden aikana kaikki- alla Suomenmaassa käydä kulku- kauppaa kotimaisilla tehtaan ja teollisuuden tuotteilla. Rokkotantia liikkuu Kuusjärmellä. Kirkonky- Iän kansakoulusta on jo muuta- mia oppilaita taudin tähden ero- tettu. llnsia kansakouluja. Kahta uutta kansakoulua ollaan aikeessa rumeta rakentamaan Kuus- järmelle, nim. Maljasalmelle ja kirkonkylään. Kulkutaudit. Enon pitäjän Rahkeeit kinkeri- kunnissa on miime aikoina rai- monnut jokin tuntematon kulku- tauti, josta tuskin kukaan on päässyt mapaaksi ja hymin useita on tauli mienyt tuonen tumille. Joensuun piirilääkärille on tästä annettu tiedoksi tarpeellisia toi menpiteitä marten. Liperin diakonissan palkkaami- seksi on senaatti myöntänyt 300 mk. »vuotta kohti tämän muoden alus- ta ltikien ja Lääkintähallituksen maksettamaksi. Tilattoman wäestön lainara- haston käyttämistä kosketvis- sa määräyksissä, jotka senaatti huuhtikuun 7 p:nä 1902 on uoudatettamaksi ntäärän nyt, säädetään m. m. että kunnat ja muut mälittäjät eimät ole oi- keutetut niistä lainoista, jotka he sanotusta rahastosta lainaamil- laan maroilla ntuodostetuista lai- nakassoista antamat tilattomille, ottamaan korkeampaa korkoa kuin 3 prosenttia muodessa, ollen mälit- täjät itse senaatin joulukuun 5 pnä 1898 antamien määräyksien mu- kaisesti melmolliset suorittamaan kyseenalaisesta rahastosta saamis- taan lainnoista korkoa ainoastaan 2 prosenttia muodessa. Keis. Majesteetin Arm. mää- räykseit mukaan elokuun 24 (syys- kuun 6) päimältä muonna 1909 on mainitusta rahastosta erinäi- sille kunnille myönnetyille lainoille määrätty kuntain suoritettamaksi koroksi 3 "/, prosenttia muodessa, ja saamat kuntain lainakassat näistä lainamaroista tilattomille annettamista lautoista ottaa muo- tuisena korkona 4 prosenttia. Nyt omat kuitenkin nämä kah denlaiset lainat, toiset korkokannat- taan 3, toiset 4 V.' prosenttia, päätetty tästä edes' lakkauttaa kassain^ kirjanpidon mutkikkaisuu- den sekä helposti aiheuttamien selk- kauksien tähden lainain ntyöntä- misessä. Ia senaatti on miime joulukuun 0 päimänä tapahtunees sa esittelyssä nähnyt hymäksi mää- rätä tiedusteltuaan sitä ennen hä- nen ylh. kenraalikumeruöörin miel- tä, että kuntain ja muiden mälit- täjäin muodostamat lainakassat omat oikeutetut niistäkin lainoista, jotka tästedes tilattomille annetaan Maroista, jotka lainakassa on tätä ennen saanut lainaksi tilattoman mäestön lainarahastosta, otta maan korkoa 4 1 prosenttia muo dessa. KuunaUislverotus 5iiihte!ys- »vaaralla »o. 1910. 2,(JOO markan ja sitä suurem- mistä tuloista. Hammaslahden kylästä: A.Pa- kannen 2,500, I. Mirekoski 0,000. M. Turusen peril. 2,500, T. Tah- manainen 2,000, Iisak Simosen perill. 17,700, A. Martikainen 2'500, nimism. E. Zimmerman 3,500, H. Waris 2,000, I. Halo- nen 2,200, A. Halonen 2,200, O. Lappalainen 2,500, I. Var tiaisen tila 7,500, H. Puustisen perill. 2,000, T. Soinisen perill. 2,500, W. Muukkonen 2,000, opett. A. Tanskanen 3,300, I. Tahmanainen 5,200, I. Musto- neu 2,000, S. Hakkarainen 2,000, H. Leppänen 2,000, E. Soininen 2,000, I. Partanen 2,300, P. Kontkanen 2,300, &. Zimmerinan 4,500, O. Melartin 3,500, I. Kinnunen 2,200, T. Parmiainen 2,000, O. Simonen 4,300, H. 2,500, M. Lukkarinen 3,700, P. Kemäräinen 3,000, opett. H. Pa- karinen 2,000, kaupp. I. Holo- painen 0,800, K. Tahmanainen 3,000, I. Mononen 5,100, G. Cederbergin tila 7,000, Heinä- maaralta: I. Hassinen 3,400. S. Hassinen 2,500, Piipponen 2,000, H. ja I. Jortnanaiset 3,200, H. Jormanainen mäläinen 4,soo, 7,300, Huhtilantmilta: H. Lehi koinen 2,000, O. Leinonen 2,000, A. Rautiainen 2,400, A. Eronen 2,500, Kirkonkylästä: P. Marti kainen 5,200, luk. I. P. Ikonen 2,000, romasti W. Martiomaara 12,<>00, pastori E. ^Nyholm 4,500, opett. W. Ikonen 2,300, M. Ker- »vineit 3,500, Mulosta: O. Ker minen 3,000, P. Kerminen 7,' >< )0, H. Matanen 2,000, I. Mustonen 2,000, i. MUberci 2,5 oo, i. Lei- lwnen 3,500, W. Kerminen 2,400, A. ja W. Sorsa 2,200, M. Mie losen perill. 3,500, F. Notkola 3,800, I. Kerminen 2,500, P. Kahelinin tila «;,000, P. Laitinen 3,000, I. H. Hakulinen 11,000, W. Jiierninen 2,500, Oskolastai S. Eronen 2,200, A. Atyllerin tila 2,100, I. Hämäläinen 2,000, Palolta: A. Härkösen perill. 2,4>»0, P. Jalkanen n:o 14 2,000, P. Myller 2,400, Röksästä: P. War- tiainen 2,000, Uskalista: I. Ero- sen perill. 2,000, Moudinkylä M. Kettunen 2,200, H. Mariksen leski .',500, P. Hä- H. Manninen Kansakoulupoika yrittänyt am- pua opettajansa. Miime miikolla Wirolahden Ors- lahden kansakoululla oli 3 oppi- lasta työmuorolla, jolloin eräs oppilas, työnjohtaja Pohjolan poi- ka, yritti remolmerilla ampua to- meriaan, mutta kun opettaja tuli mäliiu, niin ampui poika laukauk- sen opettajaa kohden. Kuula ei kuitenkaan sattunut. Opettaja lä- hetti pojan remolmerineen isänsä luokse. Isä hukkasi remolmerin, mutta poika maan armeli, että, „WiUä saadaan uusia." Pari päimää myöhemmin löi samanen poika tomeriaan puukol- la. Haama ei ole kuitenkaan hen- ^enmaarallinen. — E. S, Waltion ratvikilpailnssa Hä- meenlinnassa tk. 4 p. oli manhempien hemosten sarjassa osanottajia 24. Tulokset tässä sarjassa olimat seuraamat: I palk. kauppias lyr. Butten- hossin Wiipurista ori „Eino-Wa- kaa," enn. 5 m. 2,8 sek. (Uusi en nätys talmiradalla). II palk. kauppias Fr. Butteu- hossin Viipurista ori „Walpas," ennätys 5 min. 8.8 sek. III palk. eläinlääkäri L. I. Fab- ritiuksen Turusta ori ..Hilpuri," ennätys 5 min. 18,4 sek. IV palk. maanmilj. F. Hinkan Lempäälästä, aika 5 min. 23 sek. Äiuorten hemosten sarjassa: I palk. »naanmiljelijä I. Hui- dun ^)li-Härmästä tamina „Ama- 11 a" enn. 5 min. 31,4 sek. II palk. maanmilj. F. Kaukolan, Kuhmoisista, ori „Roima," ennät. 5 mii». 35,5 sek. III palk. Pöytyän oriyhdistyk- sen tKmina ..Oppi" enn. 5 min. 51,0 sek. Taasko osuusmeijcri »urin? Heinolan osuusmeijeriit osak- kailla kertoo „Heinolau Sanomat" olleen ylimääräisen kokouksen maa nantaina. Osuuskunnan taloudel- linen tila kuultm oleman niin ki- reä, että aijottanee luomuttaa liike konkurssitilaan. Asiasta pää- tetään lopullisesti lauantaina t. k. 12 p:nä pidettämässä osuuskun- nan kokouksessa. Koma kohtalo näkyy mainoo- man osuusmeijeriluiettä Mikkelin ä. Lppaiaisseurue »natkalla Tak saan. T. k. 1 pnä matkusti suurempi seurue lappalaisia rautateitse Ro- ivaniemeltä Hankoon, jatkaakseen sieltä kaimalla matkaa Hantpuriin ja esiintyäkseen siellä Hangenbeckin .kuuluisassa eläin- ja kansatieteelli- | sessa näyttelyssä. Seurueeseen kuului 7 miestä, 0 naista ja 4 lasta. Manhin oli 70 muotias ukko ja nuorin 3-muotias tyttölapsi. ~ itäpaitst on heillä mukauaan 4 4,000, Eronen 2,200, Harjula 5,000. Puhakka 2,900, M. asemap. A. F. Muualta Suo mesta. Naisten kotitalousopetus. Naisten kotitalousopetuksen jär jestämistä marten asetettu komi- tea on senaattiin jättänyt kirjel- män, jossa se huontauttaa symen- tyessään sen käsiteltämänä olemaan asiaan tulleensa huontaamaan että pisimmälle kehittyneissä maissa on naisten kotitalousopetukselle suo- tu hymin tärkeä sija naisten kas- matuksessa ja että siellä käytän- nössä olemien opetusjärjestelmien ja oppilaitosten kautta on saamu- tettu marsin huomattamia tuloksia ja toiselta puolen, että meillä koti- maassa samassa suhteessa ei mielä ole kominkaan pitkälle päästy, että järkiperäistä kotitalousopetusta meillä yleensä hymin mähän tun- netaan, jopa niinkin, että monella niistä, joilla naisnuorison kasma- tus on marsilaisena eläntäntyönä, käsitys kotitalousopetuksen tärkey- destä näyttää oleman perin hä- inärä. Koska kuitenkin on suota- ma, että kysymyksessä olema asia tulisi tunnetuksi uiin laajoissa pii reissä kuin suutkin ja muutoinkin olisi toimottamaa, että komitean töitten tulokset tulisiivat sikäli kuin ne malmistumat julkisuuteen, pyy- tää komitea, että se saisi liitteenä mietintöönsä painattaa riittämän laajan selonteon kotitalousopetuk- sen nykyisestä tilasta kotimaassa ja etemimmissä simistysinaissa ja julaista tämän liiteosan, johon sillä jo on ainekset koolla, ennen- kuin ivarsinainen mietintö wal- nnstuu. Zäästöpaukkieu keskusosake- pankin hallintoneumosto on malinnut pu heenjohtajakseen t.ri K. A. Palo- heimon ja marapuheenjohtajakseen kunnallisneumos C. W. Äkerluit- din, ntolemmat uudelleen. Tule- man huhtikuun 11 p:nä kokoontu- malle yhtiökokoukselle on hallinto- neumosto päättäityt ehdottaa pois- tojen jälkeen käytettämänä oleman muosimoiton ii,612 markkaa 70 penniä jaettamaksi siten, että ma- rarahastoon siirretään 4,205 mark kaa 25 penniä, joten se nousee 5,000 markkaan, ja 2,347 markkaa 51 p. jätetään säästöön seuraa- maksi muodeksi. Hallitttksen mara- miehiksi on malittu maukilanjoh- taja I. W. Castren ja lakit. kand. E. Böök. Eromuorossa pankin hallintoneumostosta olimat arman nojalla jäsenet K. A. Paloheimo ja T. Junnila sekä marajäsenet K. Ojanen ja A. Listo. toa, panemat »venäläiset prosesso- rit kiihtyneinä muutainain saksa- laisten prosessorien Suomen kysy myksen johdosta julkaisemasta kir- jeestä tarmokkaan »vastalauseen tämän ilmeisesti harhaanjohdet- tujen henkilöiden ajatteleniatto- main toimeitpiteiden johdosta. Suomei» ja keisarikui»nan muiden osieu mälisten suhteiden tulee pe- rustua selivään ja horjumatta- maan oikeuteen. Suonten kult- tuuria ei tällöin ntikään uhkaa yhtä mähän kuin sen niaakuntait- sehallintoakaan. Wenäja ei salli kuitenkaan, että menäläisten me rellä »vallotet»tsta n»aakunnasta kansainmäliset politikot mitään kei noja pelkäämättä yrittimät tehdä jonkun »luden maltion. Liittyen hallitsijaansa ja yksiniielisenä hai- lituksen, maltakunnan duuman kanssa, Menäjän kansa itse ratkai- see Tuomen kysymyksen keisarikun- nan kaikkien osien onneksi, syrjäis- ten neumoa kysymättä. Pietari, 4 p. helmik. Hleis- menäläinen kausalliuen klubi ou ot- ta»»ut harkittavakseen lausuunoi», jonka muutamat ulkomaiset oppi- neet omat julaisseet Menäjän po- litiikasta Suomea kohtaa»» ja on khibi päättänyt lausua symän tyytyinättömyytensä tän»än seka»»- lumisen johtosta Menäjän sisäi- siin asioihin. Klubi laus»iu oso- tetun, että ulkoniaiset oppineet omat tehneet mitä törkeirnpiä »vir heitä kysymyksessä Suomen »vai- tio-oike»!dellisesta aseinaöta. Klu bi todistaa sen mäitölsen epäto- denmukaisuudeu, että Aleksanteri 1 olisi mallotettuaan Suomen tunnustanut sille ivaltion aseman ja pyytänyt maan asukkaiden lu- paa maan yhdistämiseen sekä et- tä Menäjän hallituksen nyt alka mat toimenpiteet uhkaamat Suo- »neu simistystä häiviöllä. Klubi olettaa, että ulkomaisen j»t!istuk- zarei» kaupunginosan sekä Concor- desillan ja Pont des Arts'in mä- Iillä olemien kortteleiden. Se 01» työ, joka maati useita muosia, jos tyydyttämä uudestirakentaminen ylipäänsä mielä moi tulla kysyn,nk- seen. .siatso, aurinko menee mailleen . . . Kirj. Am»a Maria Roos. Tuo»nei»»,os. Laaja oli näköala piispan pa- lätsin ulkopuolella olemalta suu- relta parmekkeelta: koko Bysantti oli tuolla kimaltelemme kattoineen, rohkeasti^ kaimasta tamoittele»vine torninhutppuineen ja malkeine au- ringonhohteisine mtiureiueen. Ja tuolla kaukana näkyi mälkkymä Bosporo taustana sinertämiä kuk- kuloita. Mutta 3!iketas piispa, joka kii- maasti käyskenteli edestakasin par- mekkeella ei huomannut ihanaa näkyä, joka lemisi hänen silmäinsä eteen. Hän puhui kiihoittuneella äänellä kirjurilleen, nuorelle pa- pille, joka nöyrän näköisenä se»»- rasi häntä hänen rauhattomasti käivellessään. — Ntiten ylpeästi esiintyykään tämä Phokas, huudahti piispa. Aiman marmaan täytyy hä»»en itselleen tummstaa olemansa mää- rässä, ja kuitenkin puolustaa hän itsepintaisesti mielipidettään. Ja kun osoitan hänelle mitä selmim- millä syillä ja oppineitten ja hy- min armossa pidettyjen kirkkoisäim- »ne teoksista lainatuilla la»,seilla että asia on käsitettämä niinkuin niinä kirjoituksessani olen esittänyt iSSik "°s Masiltsikoss eli telttaa, 0 poronnahliota mal- jaineen ja suuri joukko kaikellaisia talouskapineita ja Lapin tama- roita, m. m. poron sarmia, nah- koja y. ui. Poroja ei ollut muka- ua, sillä niitä kuulutaan santaan näyttelyyn jo aikaisemmin miedyn. Lappalaisista oli 13 kotoisin Jna- rista ja 4 Kittilästä, enimmäkseen kaikki tunturi- eli kota lappalaisia: ja ensi kerran astuimat nyt junaan muut paitsi Juho Jomppanen, joka oli malittu seurueen johtajaksi ja on e»»ne»tkin ollut matkalla täl laisilla uudenaikaisilla „ajopeleillä." Perillä seurue »viipyy pari kuu- kautta ja heidän n»atta»»sa kustau- taa hra Haqenbeck Hampurista. sen, silloin tekeytyy hän pilkalliseksi sen allekirjottajat omat niiden har-' salatakseen neumottomuuttaan. haanjohtainia, jotka salaainalla^ Sinä kuulit itse, Eutykes, »nitenkä eräitä asiakirjoja ja »väärentä--hän mastasi minulle kokouksessa tä- mällä toisia sellaisia omat mää-!»»ään! Mikä hämyttömyys! Mut- rentäneet historian ja luoneet ole- ta minä annoin hänelle sanan sa- mattomia oikeuksia. Sekaantuini-- nasta . . . seilaa»» oivat julistuksen allekirjot-! — Niin tosiaankin, teidän kor- tajat rikkoneet kansaimvälisen koh-! kea-ar»voisuutem»e mastaus oli teliaistluden sääntöjä ja saatta-?satt»»»va, kiirehti Eutykes sa»»o ivat »vaaranalaiseksi »valtojen mä-k maan. Iillä naapurisoivui», jonka säilyt- < — Hän suuttui, sen kyllä huo- täininei» on yksi niistä pääi»»ää-?ntasi, jatkoi piispa. No niin, eipä ristä, jotka klubi on itselleen aset-! haittaa! Hänelle tekee ehkä hymää tanut. Omistaen tuhatmuotisen soppia, ettei sellaisia asioita puhuta ivaltiolliseit olemassaolon, kansa-! minulle rankaiseinatta. laissimistyksen, ruhti»»aansa, la-j Piispa keskeytti hetkiseksi käme- kinsa, kaitsallisen tietoisuutensa ei: lynsä. Hän katseli hajai»»ielisenä Venäjäntarivitseulkoinaisiamiina-!taulua, joka kimineltämä»tä lemisi uksia siitä, ettäinitämaltiollisiaperi-, hänen eteensä, aatteita sen on soivelluttaiva ja i»»in-> Aurinko alkoi jo lännessä »ne»»- kälaisen johtosäännön sen tulee'nä n,ailleen. Kaikki tuhansien kirk antaa olla ohjaa»va»»a. Lausun-^ kojen ja linnojen tornit ja huiput >»o:t ou allekirjottanut starshinan' olimat kääriytyneet kimaltelemaan, neuivoston puheenjohtaja ruhti-' ruusuiseen autereeseei», siuertämät ^kukkulat tuolla kaukana olimat 'saaneet ametisti»» kaltaisen märi- ^ miivahduksen, ja Bosporon kiilte- >mällä pi»»»talla kulki mirta tulta >ja purppuraa. } Piispan silinät, jotka äsken mi- ! hasta liekehtimät, saimat lempeäin- Ulkomailta. 'nlwa Parisissa. Seinen mesi on alkanut laskea.! Dcntrichm lakiehdotus. Odo- tetaan licmcnnyotä. Duuinapiireissä kerrotaan, että Teutrichin tmtnettua lakiehdotusta melkoisesti liemeimetään, kun se joutuu miilisterineumoston pohdit- ta»vaksi, kertoo perjantaina „Birsh. Mjedoinosti". Lakiehdotus on »»yttemmii» jätetty ininisterineuivoston tarkastetta- maksi. Luomen kysymys. Waltiollinen klubi tekee »vastalauseen. Maltiollisen klubin manhinten neumostou miime kokouksessa Pie- tarissa pohdittiin kysymystä mas- talauseeu panemisesta saksalaisten ja hollantilaisten prosessorien Suo- »nelle suosiollistett kirjoitusten joh dosta. Mastalauseen julkaisemi- sen mälttämättömyyttä kait»»atti- wat laajaan ja leiveästi prof. N. S. Tagantsem (ent. suomalaisme- näläisen koinitean puheenjohtaja) sekä M. W. Krasorvski. Wasta- lausehanketta »vastusti n», m. I. N. Miljutin. Kiihkeän kiistan jälkeen päätti manhinten neumosto puoltaa mas- talauseei» pauemista klubi»» ni- messä. Tämä päätös tehtiin 13 ää»»ellä 5 mastaan. Päätöksen »nukaan on paittama »vastalause sekä sitä mastaan, että oli sekaan- uuttu Mänäjän sisällisiin asioihin, että myös mainitun kansainmäli- sen mastalauseei» itse ydintä mas- taan. Odessalaisten prosessorien »vastalause. — „Suomeu maa- knntaitsehallintoa ei uhkaa mi- kääu waara". Odessa 5 p. helmik. On ju- laistu seuraama yliopiston 28 pro- sessorin allekirjoittaina julisttts: Pitäen suuressa armossa saksa- laista tiedettä ja Saksan kansan maltakunnallisuutta, sekä ka»»salli- suutta että isänmaallista itsetun-' sessä. mait ilmeen, nähdessään tämä»» I uinaileman ihana»» iltaruskon. ! — Katso, aurinko menee mail- j leen . . . sanoi piispa. Samalla hetkellä oli kuin hä- Ja olipa jo aikakii», sillä tulmat, nen sisäisten sil»näinsä edessä olisi joittenka »veroisia saa hakea — jotain lei»»»ahta,»ut. »»tuutannen tiedonantojen mukaan! H^n näki taimaan sädehohteen moi niitä merrata ainoastaan »v. yläpuolella aima»» kuin tulikirjai- 1085 sattuneisiin tuimiin — alkoi- * min kirjoitettuna muutamia kai- mat jo muodostua kansallisonnet- .kista pyhimmän kirjan sanoja: tomuudeksi. \ ..Alkää antako auringon laskea Tuhansittain ihinisiä on tullut ■. roihamie yli!" kodittomiksi, ja n,uitakin turmiolli- Ja yhtäkkiä oli kuin olisi peite sia seuraksia on tuimalla ollut.' pudonnut hänen silmiltään. Lihan, munien, moin y. »n. hi»,-?. Hä»» ymmärsi, että Jumala on nat oivat kohonneet ja useissa kau- ^ suuri ja nie olemme pieniä. Hän punginosissa ou tullut puute lei-' ynimärsi, että on synti katkerin ja mästä, kun monet suuret leiponiot kiimoin ajatuksin särkeä sitä rau omat meden mallassa. Ätuuta- ha" ja sopusoinnun maailmaa, mat leipurit koettimat käyttää ti- Juinala jokaisena suloisena laisuutta hymäkseei» korottaakseen ja malorikkaana iltana antaanteille leimän hintaa sanoen syyksi jauhon kangastaman kuman. puutteen. Mutta leipurien liitto! Hän seisoi hetken hiljaa, tais- päätti keski»viikko»»a pitäinässään telien itsensä kanssa, kokouksessa toistaiseksi olla korotta- i , Sitteu kääntyi hä»» äkkiä kirju- matta hintoja. t rinsa puoleen: On myöskin pelätty öljyn lop-^ — Kiiruhda, poikani, ota muuli- puivan, kun mesi on tulivinut ma- aasi ja ratkasta nopeasti Maria- rastoihin eimätkä laimat, joittenka luostariin, pyydä saada puhutella pitäsi tuoda öljyä kaup»»nkiin, pää- apotti Phokasta ja sano hänelle se, kulkemaan. Ja öljyä tarmitaan heti kun sinut on miety hänen kuitenkin tamallista enemmän, kun luokseen: „Niketas piispa pyytää sähköjohdot »no»»in paikoin omat terivehtää sinua ja sanoa: Katso katken»»eet. !a»trinko menee mailleen . . . !" Suurena haittana omat »nyös- Main nämä sanat tarmitsee sinun fin rotat, jotka meden maltaan sanoa. joutuneista kloakeista tunkeutuivat j Eutykes kiirehti heti talliin, otti kattpunkiin. Ja omatpa apachitkin' sieltä harmaan »nuulin, satuloi ryhtyneet toimintaan. He esiinly- sen nopeasti, nousi sen selkään ja wät suurissa joukoin syrjäisemmis- ratsasti Marialuostariin. sä kaupunginosissa harjoittaen kai- j Apotti Phokas istui katkerin kenlaista.ilkimaltaa. Poliisi ei yk-? mielin kantiniossaan, tutkistellen sinään woi pitää heitä kurissa, kaikenlaisia kirkkoisäin ja muitten maan on täytynyt kutsua amuksi oppmeitten miesten kirjoituksia löy- ratsumäkeä, joka oi» tehnyt suora- taakseen aseita sitä juinaluusopil- naisia hyökkäyksiä heitä mastaan. lista mielipidettä mastaan, jota Etukaupungeissa tarjoutumat uä- Niketas piispa puolusti. Tyyty- mä huligaanit miemään pois ta- mätiin ilme laihoilla, terämäpiir- maroita meden maltaan joutuneis- teisillä kasmoillaan, kohotti hän ta taloista, ja jollei poliisi olisi päätään, kun muuan munkki as- ponnistanut kaikki moimansa es- tui sisään, tääkseen heitä moisesta ilkimallas- j — Täällä on Niketas piispan ta, olsimat he marinaankin saaneet' lähettiläs — sanoi mukki — eräs runsaan saaliin. «pappi, joka pyytää heti päästä Luotettaivie»» arivioiinisten mu-' puheillesi, isä. kaan nouseivat tähänastiset mahin-— Anna hänen tulla, sanoi got yli 100 miljoonan frangin, apotti lyhyesti rypistäen kulmiaan. Kuukausia, ehkäpä muosia on tar-! Eutykes astui sisään, pee»», ennenkuin mauriot o»vat täy-! — Niketas piispa pyytää ter- delleeu korjatut. Aksistään Or-; »vehtiä ja sanoa sinulle: „Katso leansin aseman murtuneen suoja-' aurinko menee mailleen . . ." muurin rakentamiiten on työ, joka ^ Ihmetellen loi Phokas katseensa teknikoille tuottaa suuria »vaikeuk-- pieneen, kapeaan kammion ikku- sia. Luultiin rakennuksen oleman utaan. Täältäkin näkyimät mälk- kaiken maaran »»Ikopuolella, mutta! kymät medet, kimaltelemattor»»it ja mesi kaimoi itselleen kulk»»tien ^ ametistin ^»väriset kukkulat. Ja muurien lämitse. Johtoputkien ja apotti näki, »niten aurinko Utteksi- tunneleiden risteilemän »naanalai-! massa, suloisessa hiljaisuudessa sen Pariisin kokonaan uudestaan' maipui näköpiirin taa. rakentaminen on kenties kysyn,yk- - Ja äkkiä olimat hänen edessään Ainakin on »»äin laita La- apostolin sanat: Parhaimmiksi tunnetuita ja huokeimmiksi huomatuita Prii mus- ja Voitto- separaattoreja, keveä- ja hilja- käyntisiä on saa tavana edulli simmilla mak suilla ainoastaan minulta sekä asiamiehil- täni. P. Vuorisalo, Joensuussa. f äten kiellämme laillisen edes vastuun uhalla poikamme Juhon kanssa kenenkään kauppoihin ryhtymästä ja velanannon lukuumme. Talollinen Juho Tahvanainen, Hammaslahti N:o 58. Kuulutus. Lauvantaina t. k. 26 p:nä klo 9 e. pp. myydään paikan päällä Värtsilässä kauppias I. A. Kemp paisen konkurssipesän kaiken laista irtainta omaisuutta. Värtsilä 5 /al0. Uskottumies. ssr«l Ne henkilöt, jotka orat tyyty mättömiä nykyiseen kunnallia- taksoitukseen ja taksoitusperas- teihin, saapukoot kokoukseen sunnuntaina t. k. 13 päivänä klo 4 j. pp. kunnanhuoneelle. Muutamia tyytymättömiä. <K. S 2 k.) räyytävlinä tahi vuokrattavana pienempi talo, jos .*a on 3 kamaria j« keittiö sekä tarpeelliset ulko huoneet. E. Lihr, asemalla. (K. S. 2 k.) ..Älkää antako auringon laskea mihanne yli!" Ja kuin maha tulessa, suli hä- nen sydämensä komuus. Hänen terämissä harmaissa silmissään syttyi lempeä hohde, ja hänen ääne»»sä kuului suopealta kun hän sanoi: — Poikani, mielä tällä hetkellä, ennenkuin päimä on ehtinyt las- kea muorteit taa, tahdon lähteä herrasi, piispan luokse. Ja hän kutsui luokseen yhdeit palmelemista meljistä ja sanoi hänelle, että hänen malkea, purp- puripäitsinen muulinsa kiireimmi- ten tuotaisiin estin. Ja useitten munkkien saattamana, jotka kulki- mat jalan, lähti hän kiireesti mat- kalle piispan palatsia kohti. Mutta hän ei ehtinyt puolitie- he»»kään, ennenkuin kohtasi Nike- tas piispan, joka ratsasti tasa- juoksijahemosella suuren pappi- ja munkkijoukon saattamana. Sillä piispa ei ollut saanut rauhaa aja- tellessaan, ettei hän ehken ennen yön tuloa saisi tietää, tahtoisiko hä»»en riitameljensä kokonaan unoh- taa ja antaa anteeksi. Ja kun he nyt kohtasimat toi- sensa, joka tapahtui juuri amoi- mella paikalla pyhä,» kirkon edus- talla, nousimat molemmat kiireesti ratsailtaan ja kiiruhtimat toisiaan mastaan syleilläkseen toistaan. Eikä kumpikaau heistä moinut sanoa mitään kyyneleiltä, jotka mirtast- mat heidän silmistään. Mutta kaikki ihtniset, jotka sei- soimat heidän ympärillään torilla, ihmettelimät suuresti, sillä oli kai- kille tunnettua, että nämä molent- mat jo pitkät ajat olimat olleet riidassa keskenään erään teolooczi- sen kysymyksen muoksi. Tiedettiin- hän myöskin, että he juuri sinä päimänä olimat eräässä kokouk- sessa maihtaueet komia ja kiimatta saitoja keske»»ään. Mutta piispan ja apotin seuralaiset selittimät pian kansalle mitä oli tapahtunut. Ja pian lemisi tuo puhe kukomalkean tamoin torille kokoontuneitten keZ- ken. Ja muutamat alkoimat itkeä liikutuksesta ja nähtiin, että monet lähtimät ihmisten luo, joitten kanssa he pitkät ajat olimat rii- doissa ja ojensimat heille kätensä sanoen: „ Katso, aurinko menee mailleen ..." Ja mielä ennenkuin auringon miimeinen hehku lännessä oli sänt- munut, oli koko kaupungissa le- mmnyt huuto: ..Katso aurinko me- nee mailleen ..." Ja sanottiin, että monet sadat ihtniset sinä il- taita olimat sopineet riitameljtensä kanssa. Ja kun seuraamana päimänä muuan naiiten kertoi, että hänen pieni poikansa, joka oli istunut ikkunassa ja katsellut auringonlas- kua, äkkiä oli huudahtauut sanoen: „Katso, katsohan enkeliä!" ja äi- tinsä kysyessä sanonut nähneensä enkelin kulkeman yli taimaan ja ojentama»» kätensä siunaten kaupun- gin yli — silloin ei ihmetellyt ku- kaan, joka tämän kuuli, maan kaikki sanoimat, että marmaankin tämä ilta oli ollut siunattu, jolloin Herran enkelienkin piti iloita näh- oessään rauhaa maan päällä. Tapahtui monta muotta jälkeen- päin, että joku Niketas piispaa, joka silloin oli hymin manha mieS, alkoi ylistää hänen puhujalahjoiS- taan sanoen, ettei sitten Johannes Chrysostomuksen aikain Konstan- tinopolissa ollut sellaista saarnaa- jaa ollut kuin Niketas. Silloin hymyili manha piispa ja pudisti päätään. — Main yhden hymän saarnan olen minä pitänyt, sanoi hän. Ja siinä ei ollut kuin neljä sanaa...