N:o 276 - 1910 KESKI-SUOMI Peqantaina joulukuun 2 pna -TL K. S. R. 1501 Paras ja kaikenlaiseen pesuun sopiva saippua — on — Castoria soap. Hinta 6C p. pala, 2: 40 aski. saatavana K.-S. Rohdoskaupasta Ilmoituksia, Suomei Teollisuudephariolttalaii kesklnäl- Stl piloapujddlstjksei osakkaat kutsu taan täten varsinaiseen yhdistyksen kokoukseen, keskiviikkona joulu kuun 14 p. 1910 klo 3 i.p. Yh distyksen konttorissa Helsingissä. Kokouksessa otetaan esille Yhdis tyksen 16 §:n 3 monnissa mainitut asiat sekä valitaan tilintarkastajat Helsinki marraskuun 15 p. 1910. Johtokunta 4076 (P-.I.T9C8) 8-8 Uudenaikaisten käsityömallien piirustusta TMtMDOtta» 4267 Anna Nystän, Suomen Pankin tilofg». 1—1 Kuulutuksia vää ennen vaalia Raatihuoneen ete- hisessä nähtävänä. Jyväskylän kaupungin Raatihuo neella marraskuun 21 päivänä 1910. Maistraatin puolesta: Theodor Lilius. 4144 B-3 Kuulutus. Kunnallisvaaleihin osaa ottamaan oikeutettuja kutsutaan täten ylei seen Raastuvan kokoukseen tämän kaupungin Raatihuoneelle keskiviik kona tulevan joulukuun 14 p:nä klo 6 Lp., jolloin valitaan kahdeksan vai- tuusmiestä kolmen vuoden ajaksi tämän vuoden lopussa vuorossa eroavien Lehtori E. Vänttisen, Kaup pias R. Ruthin, Pankinjohtaja J. Karlstedtin, Kauppias Joh. Rosen bergin, Toimitusjohtaja II. Parviai sen, Kelloseppä E. Keilänin, Apteek kari E. Mansneruksen ja Maalari J. Tiilikaisen sijaan. 2:o Valitaan tulevan vuoden ve ro tuslau takun taan viisi jäsentä kus takin Kunnallisasetuksessa maini tuista eri ryhmistä; 3:o Valitaan kahdeksan jäsentä tulevan vuoden tarkastuslautakun taan; sekä 4:o Valitaan kuusi jäsentä kau pungin tämän vuoden tilejä tarkas tamaan. Vaalitavasta ilmoitetaan, että vaa lilippu on kelpaamaton, jos siinä on enempi tai vähempi ehdokkaita kuin edellä määrätään, tahi jos lippu on valitsijan allekirjoittama. Ja ilmoi tetaan vielä, että valtuusmiehinä toimivat nykyään paitsi yllä lue teltuja: Herrat H. Hollmerus, A. Kettunen, E. Kaistinen, EL Ahlqvist, A. Mitro- fanoff, V. Hänninen, K. Rikala, F. Vessman, V. Peltonen, A. Fredrik son, J. Koskinen, M. Kumpunen, J. Väistö, K. Backman, P. Thuure ja J. IL Aalto, jonka tähden, jos jonkun näidenkin nimi on valtuusmiesvaa- lilipussa, se on kelpaamaton. Raastuvankokouksessa saa ääni valtainen käyttää yhtä valtakirjaa, joka on valtakirjan antajan itse al lekirjoitettava sekä varustettava hä nen sinetillään tai kahdella todis tajalla. Saastuvan kokouksessa käytet tävä ääniluettelo on kahdeksan päi- kuulutus. Vaasan läänin itäisen vaalipiirin Keskuslautakunnan kanslia kau pungintalossa Vaasan kaupungissa pidetään avoinna hakemuskirjain vastaanottamista varten tämän mar raskuun 17 päivästä alkaen joka arkipäivä klo V, 5—Vz 6 i.p. Samalla katsoo Keskuslautakunta tarpeelliseksi huomauttaa asian omaisia vaalilain 20 §:asä olevista säännöksistä siitä, mitenkä pyyntö valitsijayhdistyksen ehdokaslistan julkaisemisesta on tehtävä ja erit täinkin vaatimuksesta että hake mukseen, jossa sellaista julkaise- mistä pyydetään on oleva merkit tynä julkisen notariuksen tahi muun nimitetyn viranomaisen antama to distus aiitä että asiamies omakäti sesti on allekirjoittanut hakemuk sen, jonka todistuksen tulee olla to distajan nimikirjoituksella vahvis tettu. Vaasa marraskuun 12 päi vänä 1910. Keskuslautakunnan puolesta: Eskil Palman. Elävissä kuvissa OPIKSI ja HUVIKSI OHJELMA. 2—6 p. jonluk. 1. Pkthön viikkolehti No 20. 2. Jalo peuraa metsästys Brittiläisessä It4-Afri- ktu*. 8. Kuningas Manuel yksityiselä mässään. 4. Max LinderMn temppuja. 5. Italialaisen sotalaivaston harjoitukset. 6. Linnoja ja kaupunkeja Italiassa. Ihmeen kaunis luonnonko a .7. Huolen hetket. 8. Egyptiläisiä tuhatvuotisia raunioita. Ei mikään kuva ole ennen täällä näytetty! 4266 1—1 4166 J. V.Broman. 7—11 Huveja. Jyväskylän Suomalainen Seura toimeen' anee Suuret Myytävänä. Kirjakaupoista on saatavana ARVI KUHAN kirjoittama Jyväskylän Yliopistokysymys. Hinta 25 p. Myydään Yliopisto- rahaston hyväksi. 4269 1—1 □ □ □ ja fcu jälkeen kaikki tästä rahamää- £3 Q Q Q tästä suoritettawat menoerät mcno= p» arm-ossa huomataan iraltiovnljaSton 13 eifä suostuntarahaston menoina. gJJ Tällainen suostunnan myöntäminen ^ hallituksen käytettämäksi ilmoilta- matta määrättyjä tarkoituksia, on uscn tapahtunut Ruotsissa ennen Suomen yhdistämistä Venäjän wal- taiuntaan ja onpa se ollut onnnais- takin manhalle ruotsalaiselle lmdget- tioikeudelle. Menettelytapa on mielä omiansc. laajentamaan huomatta- masn hallituksen toimimaltaa, hal'i- tukselle kun tunnustetaan imisi iva- pans mitä snostnntarahastosta myönnettyjen Marain käyttämiseen tulee. Mutta toisaalta huomauttaa se- naatti, että aina w:sta 1863 on ollut tapana, että hallitus on pyytänyt ja Maltiopäilvät myöntäneet missejä, tr.dävättljjä tarkoituksia Marten, se naatti on myöskin sitä mieltä, cttä uuden Maltiopäimäjärjestyksen tun nettu säännös, että eduskunnan on osoiicttaMa Maroja „niihin tarpeisiin, joit in Mäkinaiset Maltion tulot eimät riitä", edellyttää, että tarpeet jaetaan kahteen ryhmään, joista toiseen kuu- lumat ne tarpeet, joihin Maltion wa- kinaiset tulot riittämät, ja toiseenne, joihin nämä tulot eimät riitä. Ia MiimemainittuiHin tarpeisiin on käy- tettämä eduskunnan osoittamia suos- tuntamaroja. Senaatti on senmuokst fttä miclui, el tn eduskunnan kyseessäolema mc- licticiyiapa, maikkakin se »voisi tuot- taa eräitä etuja, sisältää jyrkän poik keamisen järjestelmästä, joka on puolisen ivuosisataa ollut moimassa Suomessa ja symälti juurtunut '»aamme finanssihallintoon. Poik- keamisen tästä järjestelmästä tulisi tapahtua Masta perusteellisen har- m Jyväskylässä jouluk, 2 p:nä Suostuntarahaston me- »ojääulö OuoDeUc 1011. Senaatin lausunto eduskunnan was- tauksesta arin. esitykseen suoötunta- rahastosta. Senaatti un nyttemmin antanut länsiin lonsa eduskunnan maztaukjcs- ta ar»!. esitykseen Marojen osoittanii- sc>ia itiihiii tnrpcinia, joihin mafi= fiuurta jäUccn cifö muuten kuin sel nai^e. maltioiitulot ci.vat tuta. 'miin lain perusteella. Sitäpaitsi ei _ Manut itaaii eduskunnan paa ok- - lausuu senaatti - muuttaa ien ponnet huomauttaa leinialti, et.ei ,.h^,äan seurattua periaatetta, ilman eduskunta talla kertaa oleosourarnit eU; , fumotaan hallitsijan päätös 81 U.iv.nauuirahatosta nntaaa Maroja tammik. 1008, mikä päätös si- maarattmlun tarkoitukinn, kuten Mallmpäimäkustannusten, lulaitoffen menojen seksi. ivaan on edu □ B □ , t , sältäu. että eduskunnan päättämiä austen, kansakou- ^ ^ uo ^t un toia on kannettcuva ja käy- n j.n.e. pou.an.i-- tc-ttcuv-ä kuten ennenkin, ilman että IS kun ta iyaftittUÖ.-! romaani kansallisen herätyksen ajoilta on K. A. JÄRVEN kirjoittaman uusimman kirjan nimi. Se on imestynyt Sanomalehti-osakeyhtiö Keski-Suomen kustannuksella. Sivuluku on 251. Hinta 3 mk. Siron kansilehden on piirtänyt taiteilija Antti llalonen. Toinen arvostelu: »Huolimatta siitä, että suomalaisuuden taistelu esiintyi kansamme historiassa viime vuosisadan toisella puoliskolla valtavana yhteiskunnallisena liikkeenä, jonka laineet vyöryi vät yli maan ja kaikkien kansankerrosten, ei tätä ihanaa suomalaisen heimon nousuaikaa ole lähimainkaan niin suu ressa määrin kuin odottaa sopisi kuvattu kotimaisessa kauno kirjallisuudessamme. Ja kuitenkin on kaunokirjallinen muoto ainoa, missä nuo kansallisuusaatteelle niin jalot vuosikym menet voidaan elävästi esittää, kehoitukseksi, mielten kohot tamiseksi ja isänmaanrakkauden syventämiseksi nykyisessä nuoressa sukupolvessa, joka muuten yhä enemmän vieraan tuu suurista kansallisista esikuvista ja kylmenee niille. Juhani Ahon »Kevät ja takatalvi* on ainoa huomattavampi teos kansallisen herätyksen ajoilta. Pienempiä kuvauksia ja kerto muksia tältä alalta on myös olemassa ja etenkin P. Päivä- riuta monissa teoksissaan koskettelee noita kysymyksessä olevia aikoja ja aatteita — muistettakoon vain hänen ro maaniansa »Torpan poika«. »Harry* on kertomus nuoresta, sivistyneestä miehestä, jonka suku on lähtöisin supisuomalaisista esivanhemmista, mutta aikojen kuluessa ruotsalaistanut. Romaanissa tutustumme ensinnäkin siihen aatteellisesti tyhjään ja siveellisesti mädän tyneeseen elämään, jotka nuo ruotsalaistuneet nousukasyli- mykset viettävät. Tämän ylimystön nuori vesa Harry Nican- der, oululaisen valtioneuvos Nicanderin (esivanhempain nimi Nikkilä) poika, joutuu pääkaupungissa ylioppilaitten keskuu dessa riehuvien kansallisuustaistelujen pyörteisiin, kuuntelee suurta Snellmania ja lopulta ankarien taistelujen jälkeen kääntyy suomenmieliseksi huolimatta vanhempiensa vastus tuksesta ja siitä, että isänsä hänet tämän askeleen tähden karkoittaa kodista. Esityr. on lämmöllä, vakuuttavasti ja vaikuttavasti kirjoi tettu. Tapaukset tuntuvat kaikki todenmukaisilta ja uskotta vilta. Maisteri Tervon ja hänen uuden lehtensä »Sala man» raju taistelu Harryn kotikaupungissa raivoavia ruot sinmielisiä vastaan ja heidän määrättömän vainonsa alaisena, kaupungin ruotsalaisen hienoston henkisesti autio elämä, jota koetetaan peittää juopottelmhin ja hurjasteluun kan salta piilossa, reipas ja hurja ylioppilaselämä, Harryn — lahjakkaan, mutta luuu.-hikk.ian ja taipuisan — nuorukaisen sisällinen taistelu ja hänen lopullinen voittonsa — kaikki on teoksessa kuvattu elävästi ja puoleensa vetävästi.« (Mikkelin Sanomat) □ □□□ □ □ ten Maluontnlojen täydennykseksi a- settanui määrätyn rahamäärän, koi' kuittaan 7,380,000 mk. suostuntara- hasion maroista hallituksen käytctlc- irif si. Tämän zälkeen senaatti iaajacti eiictcict 'esityksensä siitä, miten tämä edustuman päätös suhtautuu Sun nien unrim.aMa olemaan Inibiieltioi» fenteen. öiisin miittna senaatti t.m- tof :> pniä 189!) annetun arm. au= tulien ,,Suomen maltiomnvnshiii kassa- ja tililaitofiai nudestaanjär- jestäinisestä" 2 F:ään, joka kuuluu: »Vainon tulo- ja meiioarmioon on pantama fniffi niiden Maltio.varas uni rahastojen tulot ja menot. ji'i= deu mc.v.it oivat aiotut säännöllises.i ka!>telt..!vat'n Mnotuihten liMltiotat- peiden tyydyttämiseen; si-. on silloin k.i'.so:ta>va. että eri rahasioier. tnioja si* menoji ei yhdistetä yhdeksi eräksi. :ui't iiiV.cc- että tnlo- ja menoarv.-ies- * _ • i i . ... i la selmästi näkyy, mihin raliastoon Uua&tum. laulaa, «atu, MM. I ntl Iufcm ,; u .. Iämä ei 'trienioan järjestä Suomen bud- Getrioi keuden Ivaltio-oikzudellisla Arpajaiset Kunnallistalolla lauantaina jouluk. 3 p:nä, alkaen klo 7 illalla. Ohjelma: Soittoa, laulaa, soittoa.' — Savon Jääkäri, (hist.-romant. näy telmä 3 kuvaelmasi, kirj Thooda- linda Halmsson), Kuvaelma (^Näki poikaruu8usea u ). — Lopuksi ylei nen karkelo. Pääsymaksu: 1 mk. ja 50 p. fucltu, maan mainittu ase.us sisäl tää ivoin erinäisiä määräyksiä MoU ti on mei-o- ja tuloarmion muodclli- sesta järjestämisestä. Tämä ilmenee jo cse? uksen synnystäkin, k kun on hallinnollinen asetus. Mainittu sään- irvokkaassa voittokokoel- ^ >>o< ei estä siirtämästä Maroja toi- massa oo uudenaikainen huoneka- ra ' )ay1 °' J ^ a *°' , ' ccu lusto, 100 mk. ja kaksi 60 mk. sääa- niitä sekoitetaan tvaltio-, sotilas- tai! muiden hallituksen rahasroien ivaroi- hin seka että miimeinainittujcn ra- hasrojeu käyttämismalta kuuluu yk- smomaan hallitsijalle. Senaatti lausuu sitteu, enä nyt e- dnstunnan kanssa syntyneessä suos- tuntakonfliktissa, mikä lähinnä on yhteydessä sotilaskorivauksen kanssa, jatkuma maltiorahaston ja suostun» rarahaston menojen eroittamin.en on ainoa keino, millä Malliorahasto moidacm pitää erillään ristikeyoasta ja tomu Moidaan saada koskemaan ainoastaan suostuntarahastoa. Tämän jälkeen senaatti lausun-- O O □ □ □ □ O O qaa nnn□□aaa aaaa aaaso sekä erinäiset m lymäksyttämässä muodossa, kansa koululaitosta ja muita suostuntara- lmsion Maroilla kustannettatvia tar- peiia Marten ei myönnettäisi m.iroja. Senaatti ei halua kuitenkaan käjit- taa mainittua päätöstä miksikään eh- dolii. Senaatti huomauttaa, cttä w. I!'<>6 1000 maltiopäimät omat an taneet samallaisia lausuntoja, mnua lialiituv on jättänyt ne huomioonot- lamatta. Senaatti ei katso monasti i.iainittua päätöstä sitomaksi ehdoksi, kcska on yksinomaan hallituksen asia t,osiaai; käsittelee kysymystä siitä, j »uiarätu, mihin menoihin luallioma- ivoinaanko, maikka noudatettaisiiukin i vaston tvakinaisten tulojen i.'oid.'.an tähänastista budgettijärjestelmää, > l.-.!soa riittämän, sekä mitkä mliciä eDiivfitimaii suostuntarahastosta töpankkikirjaa, kankaita, upeita mattoja, keinutuoli, arvokkaita om peluksia y.m. y.m. Arvaa hinta 50 p. 426* Arpajaistoimikunta. i-i fueht estä sitä, cttä Maltion inenoar- Miossa joku erä ilmoitetaan otetta- Man jostain niäärätyötä raMstoörz. Maikka menoerää Marten tarmitra- ivat Marat sitä ennen on siirrelty jostain toisesta rahastosta. Aäy sen Muoksi kyllä päinsä, eitä eduskunnan päätöksen mukaisesti suostuntamaroista myönnetty riha- määrä siirretään Maltionrahastoon, Nlioppilaskunnail uuden talon vihkiäisjuhlista. (Cmalta kirjcenVaihiajalto). 2. A! ate e mis et i u H1 c p i u Malliset Seurahuvneello. Stcflo 6 laumantat-titana, dfoinjut sur.remmoiset juhlapäimällisct Seu rahuoneen kauniiksi koristetussa suu- ressa salissa. Aunniapöydissä istui- wat kutjumieraat keskellä salia; näh- ttui siinä Manhan ylioppilaspclwen harmaahapsisia ikämiehiä, oli siinä yliopiston entisiä opettajia ja nykyi- ntr. opettajisto, ulkomaitten ji koti maan edustajia y.m. Aleivän jalo ja Htttfemä, mutta samalla mapaa ja to- lurillitien tunnelma painoi leiman sa tämän illanmieton menoon. Puheitten sarjan alkoi prof. I. I. Mikkola. Hän puhui innostamas- ti isänmaalle, painostaen sitä kuinka tyhjä ja mailla tunnonrauhaa on ih. ntincn ilman isänmaanrakkautta. Hän lopetti: ..Isänmaa! ihana pyhä äiti, kasmakoon luja uskollisuutemme sen tulemaisuuteen ja täyttyköön py- hin rukouksemme sen Mapauden puo- lesta. Wiwat patria!" Ulkomaisille ylioppilaille puhui yli- oppilaskunnan puheenjohtaja mais- teri Herman Stenberg, wiro- laisille Miron, ruotsalaisille ruotsin- kielellä. Virolaisten puolesta kiitti yliopp. M ö t t u s. muistuttaen m,e- Iiin sitä aikaa, jolloin esimanhem- pcmme kukkimat käsikädessä ja tri- woen että lämmin heimowelzeys ala- ti lulisi »vallitsemaan Suomen lalp bci; molemmin puolin asumain mcl-^^^i^' Eläköön Suomen ylioppi- jtviaiifaiii luäliUa. 9iumialaiy!eii Xaati" puolesta puyui kiitoksen tunteita^ ylioppilaskunnan hallitnriea pu- luudin ylioppilaskunnan puueenjoh- heeulohiaia yliopp. A r m o ^ n k i l ä taja f il. toht. i ii D q M i i t. lausuen tutti raleiiuustoimikuutaa, arkkiteh- m. m. seuraamaa: „meidän yliopis-^teja, ratennusmestareita, rateniius- tojemme historiallisella alulla on yh- ^ työmiehiä ja kaikkia niitä, jotka oli- teiset juuret ja siis yhteinen altnsi-^ mut ottaneet osaa uuden talon r.tlen- lvistys', — joskaan ei Suomen kehi- tamijeen. tys »viime aitoina ole enään rulkenut l »imitehti Armas Lindgren niitä teitä, joita ennen yhdessä kul- toiivoi ylioppilaitten muhiman uu- jettitn, maan on yksin astunut omaa x„-ssa talossaan, ^a arkti.ehtuurin rataansa, niin ei se suinkaan ole ^ää- ihanteita kosketellen hän mainitsi, nyt jälkeen Ruotsin kehityksestä, niitten ei suinkaan pyrkiivän aiuoas- maan on pystynyt luomaan sellais- taan nykyaikaa miellyttämiin kaunei- ta. jota se asiain toisin ollen olisi muotoihin ja mukamuuksiin, tuskin mielä luonutkaan. ! ivaan myöskin mukamuuksiin, jotta ll.y^iUamiä ivaroja käytiaä, huoli- i.iatia eduskunuaii nimenomaisesta i.>ää!ölsestä näiden Marain siictäiin- se^.tä maltiorahastoon, sekä samalla smuyneestä päätöksestä siitä, että jos ivalnorahaston tilinpäätöstä teh- läessä osoitttautuisi, että bud.iettikal- kvvlin loppusumma todellisuuoessa on muodostunut edullisemmaksi kuin eouskuuta on laskenut, sanotusta sur- rosta oli mähennettämä mastaama rahamäärä. Sisältääkö tämä päätös elidon suostunnalle mai ei? Senaatti katsoo kysymyksen tästä oleman jos- sain määrin kiistanalaisen, ja lisää, että jos senaatti käsittäisi mainitun !v.i'>at niinmuodoin on otetta-rnt mal- lio-, sotilas- ja sotilashuoneiaha?- toictu. Senaatti kcttsoo mani seuraa- mia eduskunnan päätöksiä »i:eroiksi l atniuksclle, nimittäin: 1) että edus kunta cit osoittanut suostuntarahos- iooit korkeintaan 7,230,300 mk. eri näisiä menoja Marten sekä ö) että pelikortti-, mallasjuoma- ja leima^ siiostunnan tulot lyhentämättöminä luetaan suostuntarahastoon knulu- miksi. Ehdotustaan asetukseksi suostunta- rahaston M. 1011 menosäännöstä se- naatti perustelee yllä sciostclliilla niikiunallaan sekä mielä seuraamilla näkökohdilla: päätctsen sisältämän suostminalte > ~ , asetetun ehdon, niin ci senaatti, snka' « a ö s t o n muodcn 1.N0 lopu-.-|a piisuy ylläkerrotulla periaatteellisella 011 eduskunta armioinut 2,200,000 tannallaan, Möisi tehdä mnnia kuin >'°'arkaksi. esittää hallitsijalle, ettei kyseessäo!e-^ Tniet aksiiseista (inallasjuonm- n>aa suostuutaa olisi käytettämä, että !a pelikorttisuostunnasta) on nrmioi- uusi esitys asiasta annettaisiin ensi tu fhteensä 2,530,000 m:ksi drntto. eduskunnalle, sekä että, siksi kunnes eduskunta on hymäksynyt esityksen Leimasuostunnan kokonaistulot on erlvioitu nouseman 2,500,000 m:ksi. chjätsi ja kokonaiseksi sekä häivittämät tuuttaneron!" ^.oytort G r ö n m i k luu,ui m. m.: „— — — olioon meillä iljanteita, mitä tahansa, esttumia mitä tahansa, tc:mainamme me minkä iuati|iä inetueja tahansa, niin otemme me tämän maan.pojat tuitentin aina ]aiaaa kaii|aa. tslatoön Snomi!" vapaaherra H. Ät. x j ö-M o s ki- ii e n piti hehtuman puheen luona- niutjeUe iiaiiiiiaaiiinie tulemaisuu-^^cmiseen^saatta"jä'ftn lomassa lau- teen. Han lausut lopuksi: »nuori g £. j a Akademiska sänö?ö- Ipctiei! muistataa etta ainoastaan se u „ linflen Axski-yön aikoihin tarjot. tonsa hukkuu, joka itse yututtaa it- futfuIu t era iflc illalliset senja. luottamus tiun-; uuben taIon « juhlasalissa. Siellä iituanuiic tulemaisuuteen on parasta P-^tiin puheita, runoja lausuttiin ja Moskoman yliopiston rehtorin terivehdykset. Liatloisata hilpeätä tllanmiettoa kesti sitten aamuun saakka. fatecmifct tanssiaiset piocitiin sitten sunnuntai-ilmna ivanhan ylioppilastalon juylasalissa. Siellä soitteli aluksi Akateeminen or- fcvteri taiteilija Wäinö Mäkisen johdolla. Tanssia kesti aamun malke> korkoiutot 100 m:ksi •:ulr>t 200 markaksi. Suostuntarahaston marain yhteis- määrä olisi näin muodoin 7.230.300 n.k. Näitä laskelmia mastaan ei ie- naatilla puolestaan ole mitään r.iuis- tutet tamaa. Menot. Leima- ja pdikouii* uiOv.uiiiian kalo- ja lnalmontafn-:-» tannufici armioi eduskunta l;i7,<«>0 'nk:ksi selä mallasjuomasuostunimn sam.it kustannukset &0.000 markatn. Zx.'aItt0oäimäkuötannukset on jo mahmislettu 700F>00 mk:ksi. ^r-ietä on itntclliti kokoclmain hoitamiseen merkittr 25.000 mkn mcnocrä. Sit- te ikun menosäännössä mielä on eri- näiiiä menoja Marten oieuu lmo- u-toon 200 litkit menoerä, nonscmat te.vsii luetellut menot 042,200 tv.kn; siis dii kansakoululaitosta ja erinäi siä simistyötarkoituksia Marten nilcl» lä 0,268,100 mk. Mitä miimeksimai- nittun määrärahan käyttämiseen '.n- lee, n:in miittaa senaatti toisessa vaikassa lehteämme kerrottuun lau- suinoonsa ja ehdotukseensa M:n 1011 k-tnsakoulumenosäännöksi. selostellun perusteella alistaa senaant roahroistettamaksi näir. kun- lu.van asetuksen suostuntarahaston '.lenosäännöstä Muodelle 1011. 3J:' c ii o ] a: fianto-- ja .rahooir .u- fiivlaiuiuksia: leima- ja pelikorni- suosi uiutaeta 137,000:—; nuiUa;-» juomasuostunnasta 80,000:—* kn:-- tnir.uikict muodcn 1011 maltiop>:i- n istä sekä säätytalon, arkiston ia kiri.tston hoidosta 700,000.- ; Viii- toliin kokoelmain hoito 25,000: — ; lnoärärakia kaniakoululaitosta ja iti- ratsia siroistystarkoituksia mavuM C,28s,tOO:—; erinäisiä menoja 200 tr.f. Summa 7,230,300 Smk. J" a i o ja: Säästö muiden !0V» lo.mssa 2,200,OC>0:—; seuraame.i>i fmKitiniain bruttotulot: loi;nai:ui^ ti.nta 2,500,000: —, matlaöSuomn» fiTiv-tuma 2,480,000:—; pilifortt*» juonimia 50,000:—; korkoja 100;— ja trir.oitin tuloja 200:—. Sumina 7.2:-o.oOO Smk. Aliopp. W. H ouerg kiitti yli- o^at tuleman polmen tvaatiinusien 1 0 / tnu ' ie f c '' ja kolminkertainen mieskmartetti »ston opettajia, ylioppilaskunnan mutaisia. Hän toimoi, että tämäkin ^ .. henkisiä johtomiehiä heidän juurelta ^usi talo pysyisi mahdollisiinman ^+7^i» jc jalosta työstään ja kohoisli lopuk- ajat mutamana ja käytännöliise- nä eri ylioppilaspolivien tarpeille. paras, niinkä te tulemalle polivelle si kiitollisuutta uhkuivat saiuii|.i m.t sijaiskanslerille, maltioueumos Th. e t n'ille, ja yliopiston nykyi selle rehtorille, prof. I. A. H e i k e l'« ille. (O-kertainen eläköön-huuto yli- opistolle. Waltion«uwos Rein puhui ivas- taukseksi yliopiston opettajain vuo- lesta. toimoen uuden ylioppilastalon kaiken muun ohella maikuttaman yhä milkkaamman yhteyden aikaansaanti- se!s! eri ylioppilaspiirien mälille. Hän lopetti: „£>n lansuttu mielipi teitä. että maamme tarmitsisi toisen- Uliopp. &. Sl os k im ies puhui nytyiien ylioppilaspolmen kiitollisia kumeita manhalle polmelle, sille joka niin paljon on uhrannut niille ihan- teille, joitten toteuttamisen oma: mo- nille uskoneet. Lopuksi kohotti hän Äaist. H e r m an St e n 1> e r g liitti Teknillisen korkeakoulun yliop- pilasyhdistyksen edustajia adressia- ta, jonka ylioppilaskunta oli saanut mc.staan ottaa. Maisteri Einar Heikel puhui sujumalla latinan kielellä laajasti eri eläköön-huudon taveille' f.t.j. niiUe. joitten lounasta' rnfpnnpttii»!. 1U0si0It0sotuksin. Tämän jälkeen puhui rehtori I. A. laulajia) helkytteli iloisia säme leitä, rouoroon Apostolin soittokun- ViraJ Iisi» y .m. yleisiä uutisia. MMuMti mMmii. Senaatissa esiteltiin eilen kenraali- kumcrnöörin kirje, jossa pyydeläon senaatin lausuntoa eduskunnan ano- mm esitysten kanssa. Syötyä siircyt- »tukien johdosta, että työmäenopis. tiin jälleen tanssiais-saliin. toien amustamisecn ensi Muodein Tähän loppuimat ylioppila^kun- myönnettäisiin 30,000 mkn määrä' iän suuret juhlat, joista kaiku on kii- i'i:Mt yli koko maan ja sen rajojen^ ... .. suurin manha ylioppilastalo rakennettiin Nieinurakennusmestarien puolesta naii rinyt yli ylikin. ylioppilaskunnan uusi talo on nyt aukaissut kodikkaat suojansa otia- ! maan wastaan ja suojaamaan „fan« san toimon" harrastuksia ja pyrin- tö>ä. L. 5>--uen. f ii: yliopiston. Se on aate, jonk-r suomalaisen aineksen yhteydelle. Sit- minä luulen ennen pitkää toteutti- mau. Mutta toimokaamme, että maik- ka useampiakin yliopistoja maahan syntyisi, niin Suomen ylioppilasten Malinen yhteys aina Pysyisi lujana. Yhteisen simistyksen tukemana. Tui- ivotan onnea ylioppilaitten uudelle u, r ji ic, r ..ori *.O puhuen ensin Suomen ruotsalaiien „ '\ - ■ - - • Tainan paalle kaiahuietnui akate- ten kohdisti hän puheensa toimomuk-! ylistyslaulu ..Gaudeamus ssen, että nuoriso koettaisi perehtyä 'K'tur . sosiaalisten kysymysten onflelinoihi.i ylioppilas K. Do n ii e r luki i:th= ja omaksuisi aatteet, jotka M. 1799 laai: saapuneet onnittelusähfösano- kajahtimat ilmoille sanoissa: map.aus, wcheys, tasa-arwoisuus, »Eläkööt ne suuret aatteet, jotka tekemät kansan mat, ja prof. Mikkola Wienin yliopiston rehtorin, kuuluisan^ oi- keusoppineen. prof. B e r n a t z i k in Hiekoittakaa katukäytalvät! enaattt paatti ottaa asian uudel- leen tutkittamakseen sen alamaisen esityksen yhteydessä, joka tulee edus- kunnalle annettaMaksi lisämaram myöntämisestä »vuodeksi 1911 kansa- koululaitcsta ja erinäisiä simistys- tarkoituksia Marten. Kotiseutututkimuksen edistäminen. Tenaatti puoltaa periaatteessa tduc- kuuna» anomusta. Senaatissa esiteltiin eilen kenraa- lilmvernöörin kirje, jossa pyydetään