lol-stzinz kv sSIiuul! Z v p:nS »i:o 71 lgio — TawarawaraSto«ka«ppa. Kauppias K. Bergroth Kokemäeltä on wiime perjantaina myynyt Vam- malan kauppalassa Tyrmäällä omis- kamansa kauppatamaramaraston sikä läiselle kauppiaalle F. Lehtoselle. Tawarawaraston armo nousee alun kolmattakymmentä tuhatta markkaa. ^ V»»pohja» lanln-, soitto ia urheilujuhlat mietettiin miime lauantaina ja sunnuntaina Kristii nassa ja onnistumat ne odottamat toman hymin. Laulukilpailussa sai- wat palkintoja: Sekakuoroista Kauhajoen sekakuo ro, joht. Lauttajärmi, II palkinnon, mieskuoroista Merikarmian mies kuoro, joht. Maihinen, I m ja Isojoen Mieskuoro, joht. W. Hautala, II palkinnon, sekä naiskuoroista Kauha joen naiskuoro, joht. neiti Mannila, I I palkinnon. Soittokilpailussa ei torivisoittokun- nille ensimäistä palkintoa tunnus tettu kelienkään. II palk. tuli Kari joen tormisoittokunnalle, joht. Hakala, ja III palkinto Isojoen Vanhanky län tormisoittokunnalle. Kristiinan miulusoittokunta, joka ryhmässään kilpaili yksin, sai I pal kinnon. Palkintoina oli tahtipuik koja metronoomeja y. m. Sitäpaitsi esiintyi kansansoittojo, »nekaanikko RauteH, Lumialta, jolle myös annetin Viulunsoitosta pal kinto. llrhulu- ja moimistelukilpailuSsa w eimät melkein kaikki palkinnot Vaa salaisen Klisto-seuran jäsenet. Juhlapuheen piti tunnetulla tar mokkaalla Lamallaan romasti A. Alanen, kosketellen siinä Suomen kansan menneitä ja tulemia kärsimyk siä, joista se kunnialla tähän saakka on selw:nnyt ja unittasi tien, jota myöten ne Vastedeskin kestetään. Puhe palkittiin Vilkkailla suosionosoi tuksilla. Rahallinen tulos juhlasta ja arpa jaisista oli myös hywä. Puhdas tulo lienee toista tuhatta markkaa. E-Pimaa. Rokemäensaari. HerännäiSjuhlaa mittetään täällä heinäkuun 3 ja 4 p:nä samalla lamalla ja samalla ohjelmalla kuin Pellisenäkin rvuonna. Puhujiksi omat lupautuneet paitsi oman seurakunnan vappeja, kirkkoherra Matti Merirvirta ja K. Hallio sekä maallikoita. Juhlassa tullaan samoinkuin ennen kin laulukirjoina käyttämään Vanhaa Virsikirjaa, hengellisiä lauluja ja Stonin Virsiä. Raminto- ja mirlvoitusaineita on myöskin juhlapaikalla halullisten saa- lamana. Juhla alkaa sunnuntaina klo 9 a. p. rukoushuoneella ja kestää koko päiivän sekä jatketaan maanan taina. Maanantaina luultamasti tulee puhumaan useampia pappeja, muita kin kuin ennen mainitut, sillä useammat pyydetyistä omat ilmoittaneet, ettei- wät ehdi sunnuntaina, ivaan mahdol lisesti maanantaina. LytttzläStä. Kun Miikilän talossa juhannus aattona Vietettiin häitä, saapui sinne illemmällä juopuneita kuokkamieraita ja kun heidät estettiin sisään tule mista, uhkailimat nämä mikä millä kin aseella kutsumieraita. Eteisessä muuan Kahaluodon mies simalsi Pihlarvasta olemaa Haamiston poi kaa puulla otsaan ison merihaaman. Ulkona kuokkurit Vielä jälkeenpäin tappelirvat keskenään ja lienemät sielläkin jotkut saaneet werihaawoja. Häistä olisi moinut muodostua hy- minkin julmat juhannusjuhlat, jos kutsumieraat olisimat mähänkin anta neet aihetta siihen. Mutta kun he järkemästi pysyttelimät kuokkureista irrallaan, eimät juopuneet saaneet isompia aikaan. Noormarkk». Tämänkesäinen kuimuu^s on sangen Vahingollisesti Vaikutta nut heinän kasivuun, marsinkin kui- milla pelloilla ja niityillä. Kuitenkin toimotaan, että näinä päirvinä saatu sade jonkun Verran houkuttelee uutta heinää juuresta mersoamaan. Kui> Vatuilla järvillä kuuluu oleman iv av sin mankka heinä. Täällä kun on sellaisia järmimaita runsaasti, niin ei tarmmne ensi taimena sentään hei näin puutetta nähdä. Miime unikolla olleet komat hallat omat tässäkin kunnassa melkein kaikki perunanmarret panneet, omatpa suu ret alat ruismainioitakin pilanneet. Perunamaat toki ehtimät mielä uusia marsia kaswattaa, joten niistä moi daan satoa odottaa, mutta toisin on kallan panemien ruis mainioiden laita. Murhemielin monikin maanmiljelijä katselee maalenneita rukiintähkiä, joita juuri heilimöimään odotti tai jotka jo näki hedelmöitetyiksi ja hennon, mai tomaisen jymän jo kasivun alussa. Eräskin maanmiljelijä kertoi katke ralla mielellä, että hänen peltonsa, josta oli odottanut ainakin 23 wan- haa tynnyriä jymiä, nyt on pakkasen panemana, tähkät »vaaleana. Hän ei kuitenkaan Vielä henno leikata korsia vihantarehuksi, sillä hän toimoo saa oansa pellostaan edes niin paljon . )wlä, että ne korivaisimat kuimatus ja puimismaimat. Tällaisen tuhon omiksi lienee main joutuneet hallan arimmat mainiot. Metsänp aloja on ollut tänä kesänä useamoiakin, miimeksi juhan nusaattona. Rudanmaan ja Lassilan kulmilla. Ne eimät ole kuitenkaan suurempia Vahinkoja aikaansaaneet, sillä ne omat huomatut melkein heti alussa ja sammutustöihin on ama heti ja tarmokkaasti ryhdytty. Run> saat sateet omat nyttemmin mapaut taneet metsien omistajat metsämalkei den pelosta. Heinäkuun 3 p.nä saarnaa me rimies. ja siirtolaislähetyksen asiamies maisteri Aarne Kaitila aamupäimällä kirkossa ja iltapäiivällä tehtaan kan sakuululla. H e rr a n e ht oo ll inen pide tään ensi sunnuntaina ja ripplivie- raita kirjoitetaan Viikon Varrella pappilassa. Maan poiveen kätkettiin mii me sunnuntaina täkäläisellä hautaus maalla palstatilallinen Vihtori Lind roos-Lammi. Mainaja ol: tunnettu erittäin ahkeraksi työmieheksi. Tais tellen vuutteen ja hallojen kanssa oli hän sitkeällä työllä rauvannut itsel leen korpeen torpan, jonka muutamia Vuosia sitte oli ostanut itsenäiseksi palstatilaksi. Juuri kun hän alkoi hengittää Vapaammin omalla kon nullaan, kohtasi hänet tuoni. Vai- najaa jäi suremaan puoliso ja lukuisa lapsijoukko. Noormarkun osuusmei jeri-osuuskunnan k o k ous pi detään meijerillä heinäkuun 4 pmä kello 11 a.p. Harjaioalta. Huutokaupalla tarjottiin t. k. 27 pmä tämänmuotiset lohi-, siika- ja nahkiaiskymmenykset ensin kukin ka lastuspaikka erikseen ja sitten kaikki yhdessä. Korkeimman tarjouksen, kaik ki yhdessä 520 markkaa, teki talollisen poika W. Mikkola, jonka kuntakokous semmoisenaan hymäksyi. Vertailun Vuoksi mainittakoon, että miime muo- tiset tarjoukset, mitkä hymäksyttiin, olimat yhteensä 180 mk. 50 p. Kuntakokouksessa t. k. 27 v:nä jätettiin Kaisa Mäenpään ja Aleksanteri II rahaston hoito tästä alkaen kansakoulujen johtokunnalle, samoin kestikiemar rahaston hoito kun nallislautakunnalle ja kunnan laina kirjaston rahastonhoito sitä ivarten malitulle lainakirjaston johtokunnalle. Kokemäki. Maakuntakeäjuhlien ivalmistuspuuhat omat pitä neet nuoret ahkerassa työssä. Illat myöhään omat niissä kuluneet laulu-, näytelmä- y. m. hauskassa harjoituk sessa. Ja entäs ne koreudet juhla paikalla. Eimät ole nekään sinne itsekseen tulleet. Perjantaiksi, jolloin juhlayleisöä alkaa saapua, pitää kai ken olla malmiina. Siltä moralta, että sattuisi siu nattua sadetta juhlapäiminä huike- nemaan, on suomalaisen seurantalon amara sali ja sen lähellä olema suuri heinäjuuli Varattu ottamaan juhla yleisön amariin suojiinsa. Ja missä muuten yhteiset iltamatkin pidetään. Vt iin että huoletta saadaan olla, satakoon tai soistakoon. Kiukainen. Kiukaisten Lähetys yh distyksen lähetysjuhlat o- wat Kirkolla heinä!. 10 pmä alkaen jo 9 p. illalla klo 7. Aineellisia ma- roja raminto a marten toimotaan tuo- taman ja niitä Vastaanottamat: Eu- rakoskella Paasio. Laihialla Järmen- pää, Paneliassa Maijala, Köyluvol- mella Liimatainen, Harolassa Uoti, Kiukaisten kirkonkylässä Mallin. A- mustukset olisi ilmoitettarva tahi tuo- tmrn miimeistään heinäk. 4 p:nä. Juhlasaarnaojokst tulee Lähetysseuran saarnaaja, opett. Mattila. Saame» zlmislin Lii ti»! kkstkikons Eurassa. (Omalta kertojalta.) Maanantaina 27 p. kesät, iltapäimällä oli koko- uksen osanottajain määrä tehdä ret keily Käräjämäelle, Neitsytlinnan Vuorelle, Kauttualle ja Pyhäjärmen Hiitolaan. Retkeilylle lähdettiinkin, mutta rimakka sade keskeytti sen alkuunsa. Palattiin jälleen nuori soseuran Pirtille jatkamaan kokousta. Kokouksessa hymäksyttiin keskustelun jälkeen ne ponnet, jotka erityinen ko mitea oli laatinut Suom. Nuorison Liiton toimikunnan taholta tuleman kirjallisuuden lähettämis- ja jakamis- järjestelyä koskemassa kysymyksessä ja jotka jo on lehdessämme olleet kokonaisuudessaan painettuna. Kuten jo olemme maininneet, luki Suomen Nuorison Liiton sihteeri ensimäisenä — maanantain — kokouspäimänä hra K. E. Lemälahden alustuksen kysymykseen: Miten olisi Voimailu ja reippausharrastukset maalaisnuc- rison kesken ja marsinkin nuorisoseu roissa järjeStettämä, jotta ne saatai siin maalaisnuorisomme elämän oloi hin someltumaan? Alustaja oli sitä mieltä, että Voi mailu- ja urheiluharrastuksia lamaut taa esimerkin, johtajan ja opastajan puute. Harrastusta ja innostusta monin paikoin jonkunmerran olisi, kunhan olisi tarmittamaa johtoa. Jokaiselle paikkakunnalle olisi kasma- tettama paikkakunnalla »vakinaisesti asuma moimailu- ja urheiluharjoi- tusten johtaja. Olisi pantama tässä tarkotuksessa toimeen kursseja ja näi hin kursseihin pitäisi eri seuduilta seurojen lähettäminä j. n. e. olla osanottajia. Tuollaiset kurssit laski alustaja tuleman maksamaan noin 250 mk. ja moitaisiin tällaisissa kursseissa opastaa ja kehittää noin 25 cl, 30 eri seuduilla sitten Voimailu ja urheiluharjoituksissa toimimaa joh tajaa. Aatteellista ja aineellista kanna tusta marten olisi eri paikoilla annetta- ma moimailu- ja urheilujuhlia ja kilpailuja. Naisten pitäisi myöskin olla mukana moimailu- ja urheilu- harjoituksissa. Kiertämiä neumojia olisi eri piireihin saatama näitä har- rastuksia elmyttämään, maikka Maro jen puute nähtämSSti »vaikeuttaa tätä toimenpidettä ja siirtää sen ehkä tule- maisuuteen. Kuten ennen olemme maininneet, malittiin lyhyen keskustelun jälkeen komitea kysymykselle loppupponsia laatimaan. Komitea ehdotti seuraa maa: KokouS lausuu toimomuksenaan, että Suomen Nuorison Liiton toimi kunta elmyttäisi Voimistelu- ja urhei- luharrastuSta nuorisoseurain jäsenten keskuudessa, joko toimeenpanemalla moimisteluopettajakurssejo, lähettä mällä kiertämiä neumojia tai muilla sopimilla keinoilla. Kirjailija Santeri Alkio aluSti kysymyksen: Millä tamalla moitai siin kansallistunnon symentämistyö nuorisoseuroissa parhaiten järjestää? Laaja alustus päättyi seuraamaan loppuponteen: Voidaksemme eri Val tiollisten puolueitten päätarkotuksiin symentyä löytääksemme niistä yhtei set, kansallisesti yhdistämät ainekset tyydyttämään kansallistunnon laaje nemia tarpeita, olisi nuorisoseuroja marten saatama paineluita esitelmiä eri puolueiden ydintarkotuksista edellä lausuttuun tapaan. Esitelmiä tulisi kirjoittaa kustakin puolueesta jonkun niiden omista jäsenistä ja niille olisi asiallisuuden muoksi asetettama se Vaatimus, että niiden tulee ollaselit- tämiä, mutta ei puoluetarkoituksessa yllyttämiä. Tämän kautta moitaisiin osaltaan selmtttää riitaisia puolue suhteitamme ja auttaa nousemaa nuorisoa pääsemään päimänkysymyk- siin nähden yhteistuntoa kaSmatta- malle yhteiselle kansalliselle pohjalle. Tämän lisäksi on hankittama erilai silta kansalaistoiminnan aloilta pai neluita esitelmiä, joissa asioita ma- laistaan kansallista taustaa Vasten huomioon ottamalla nykyajan synnyt tämät yhteiskunnalliset ja taloudelli set näkökohdat ja osoitettama mitä »vaatimuksia kansalaisille on niiden suhteen asetettama kansalliselta kan nalta katsottuna. Näiden esitelmien hankkiminen jää Suomen Nuorison Liiton toimikun nalle, jonka niitä tulee jakaa kaikille paikallisseuroille, niissä luettamaksi keskustelujen pohjaksi. 'Nuorisoseurojen jäsenten asiaksi jää persoonallisiin kokemuksiin nojaten jokapäimäisessä elämässä selmentää ja symentää kansallistajuntaansa ja siten itsekasmatuksen kautta mal- mistaa edellä esitetylle yleiselle toi minnalle kaikki menestyksen ehdot. Keskustelu kysymyksestä jäi myö häisen ajan muoksi seuraamaan koko- uspäimään. Hra I. Karhula aluSti kysymyk sen: Suomen Nuorisoseurojen muo- Maisesta seuralehtinäyttelystä. Alus taja piti seuralehtien kehittämistä nuorisoseuratyölle sangen tärkeänä. Seuralehtien jalostamiseksi ja kehittä miseksi alustaja ehdotti: Eikö nuori soseurojen seuralehtien Vuosinäyttely kesakokouksien yhteydessä olisi sopimin keino huomion kääntämiseksi tarko- tuStaan maStaamien seuralehtien syn tymiseen ja niiden toimintatapaan. Jos tämmöisen näyttelyn hyöty tun nustettaisiin niin sen toimeenpanemi sen käytännölliset maikeudet kyllä »voitettaisiin, jos asian ottaa huos taansa Nuorison Liiton toimikunta, joka näyttelyjä marten möisi laatia tarkat ohjesäännöt sekä ne nuoriso liikkeen äänenkannattajassa julaista. Tämmöisessä näyttelyssä moitaisiin niille seuroille, joiden seuralehtimuosi- kerrat seurojensa jäsenlukuun ja kir joitustensa tekijäin opintoasteeseen nähden omat edullisimmat, jakaa sopimia palkintoja. 'Ne olisimat epäilemättä suurimerkitykselliset seu ralehtien kehittämisasialle, Asiasta hetkisen keskusteltuaan asetti kokous kysymykselle ponsia laa timaan komitean. TiiStaiua kesäk. 28 p. kämi kokousmäki ensin Eitran kirkkoa katsomassa, jossa laa jalti kirkon ja paikkakunnan histo riasta teki selkoa pastori K. E. Sa- lokas. Kun sitten kirkosta taaS oli saa- muttu nuorisoseuran Pirtille, niin alettiin klo V -10 aikaan aamulla Tuomen Nuorison Liiton muosikokous. Aluksi S. N. L:n sihteeri E. I. Toimonen teki muutamia lyhyitä ilmoituksia Liiton toiminnasta. Ko kouksen osanottajille jaettiin Suomen Nuorison Liiton Muosikirja, joka kui tenkaan ei ollut täydellinen syystä, että neljä keskusseuraa oli jättänyt lähettämättä Liitolle kertomuksensa. Maisteri Joos. Sajaniemen johtaessa puhetta myönnettiin Liiton toimikun nalle tilintarkastajain lausunnon pe rusteella täydellinen tilimapaus. Sit ten teki A. Inkilä selkoa ..Pyrkijäs- sä" painetusta Liiton tulo- ja meno- armioehdottelusta. S. N. L:n toi mikunta on koettanut hankkia »varoja miime muoden aikana, »voidakseen pitää sihteeristöä sen mukaisena kuin miime kokouksessa oli toimottu sen oleman. Maroja ei kuitenkaan saatu ja senmuoksi täytyi sihteerin toiminta rajoittaa maan tärkeimpiin kanslia- tehtämiin, jättäen m. m. sihteerin matkat pois. Supistetussa muodossa täytyy toimintaa jatkaakin. Tuloksi ehdotetaan: Merotuksena noin 2,000 mk. siten, että kukin keskusseura maksaisi l00 mk. pohjameroa ja, joS jäsenluku nousee yli 1000, kultakin seuraamalta tuhannelta 20 mk., kirjallisuuden myynistä 200 mk. Säästöä miime muodelta 800 mk. Ihteensä siis 3,000 mk. Menoja olisi: Sihteerin palkka 900 mk.; toimikunnan jäsenten ja sihteerin »välttämättömiin matkakustannuksiin 400 mk. ensi kesäkokouSta marten 300 mk.: juoksemia menoja 400 mk.; painatuskustannuksia 1,000 mk. Hra Kemänen ehdotti «erotuksen järjes- tettämäksi niin, että pohjamero olisi 60 mk. ja kultakin 1,000:lta jäseneltä 30 mk. Asia jätettiin komitean wal- mistettamaksi, johon komiteaan Va littiin yksi jäsen kustakin keskusseu rasta. Komitea oli laatinut ehdotuk sensa hra Kemäsen ehdotuksen poh jalle, jonka mukaan siis kukin keskus seura maksaa pohjameroa 60 mk. ja sitäpaitsi kultakin täydeltä 1,000.lta jäseneltä, joita keskusseurassa on, 30 mk. Suomen Nuoriso Liitto on ollut aikeissa pitää arpajaiset. Lupa on saatukin jo ja annettiin Liiton toimi kunnalle toimeksi nuo arpajaiset toi meenpanna ja järjestää. Ensi kesäinen kokous päätettiin pitää Etelä-Karjalassa. Ko kouspaikasta lähemmin päättää Ete lä-Karjalan keskusseuran johtokunta Suomen Nuorison Liiton toimikun nan kanssa. Toimikunnan asemapai kaksi seuraamaksi toimintakaudeksi määrättiin Helsinki. Puheenjohtajan ja toimikunnan jäscnten maali. Puheenjohtajan ja toimikunnan jäsenten maalia marten asetettiin ko mitea laatimaan ehdotusta, kun sitä ennen nykyinen puheenjohtaja Z. Castren oli kieltäytynyt ottamasta edelleen tointa mastaan. Komitean ehdotuksesta malittiin puheenjohtajaksi kirjailija Santeri Alkio. Niin ikään malittiin komitean ehdokaslistaa mähän muuttelemalla toimikunnan jäseniksi seuraamat: maisteri A. Inkilä, professori A. Grotenfelt, maisteri I. H. Kala, kansanopiston johtaja R. Kojonen, rouma T. LöLh- man, tohtori F. A. HästeSko, mais teri Joos. Sajaniemi ja ylioppilas W. Peltolainen. Varajäseniksi ma littiin neidit Helmi Jalomaara ja Haarala. Tilintarkastajiksi malittiin tohtori A. W. Koskimies ja tehtailija M. Pietinen; Varatilintarkastajiksi mais teri K. Saari ja konttoristi A. Sa- deniuS. Pöytäkirjan tarkastajiksi malittiin hrat Kala ja Peltolainen. Tähän loppui muosikokous ja siir ryttiin taas keskustelemaan aatteelli sista kysymyksistä. Ensiksi luettiin ja hymäksyttiin komitean laatimat ponnet, jotka oli laadittu kysymyk seen Suomen 'Nuorisoseurojen Vuo sittaisesta seuralehtinäyttelystä. Pon net kuulumat: Vuosittain olisi kes kusseurojen mälillä toimeenpantama nuorisoseurain lehtien koko-wuosiker- rottaisia arrvosteluja. 'Niistä kukin keskusseura lähettäisi parhaat Vuosi kerrat, korkeintaan 3 kunkin keskus seuran alueelta, Suomen N. Liiton Vuosikokouksensa yhteydessä toimeen» panemiin seuralehtinäyttelyyn, jossa palkittaisiin parhaat »vuosikerrat. Seurasi sitten keskustelua S. Al kion alustaman kysymyksen johdosta ..Millä tamoin moitaisiin kansallis tunnon symentämistyö nuorisoseu roissa parhaiten järjestää?, joka jo edellisenä päimänä oli alustettu ja jonka alustajan loppuponsi jo edellä on mainittu. Astasta syntyi Vilkas keskustelu, joSsa hra Keränen m. m. laajalti armoSteli alustajan mieli piteitä. Lopuksi hra Keränen ehdotti, että kokous maan lausuisi lyhyesti: Suomen Nuorison toiminta on liik kuma täysin kansallisella pohjalla. Useat puhujat käyttimät laajoja puheivuoroja. Puhujista eimät lä heskään kaikki näyttäneet olleen alus- tojain kannalla. Epäiltiin m. m. moisimatko esitykset puolueista, jois ta alustaja mainitsi, olla sellaisia etteimät ne kiihottaisi puo'een tai toi seen. Armeltiin m. m. kotiopintojen amulla saamutettaman tässä asiassa tuloksia. Asia oli sen laatuinen, että se johti laajaan keskusteluun. Kokous keskeytyi le,!l.miseen ja päivällisiä, maan. K. — TnnnnitellLt laajat puhe- liljat Perä pohjolassa. — Ky- symyS waltioawn» mtzSntä' miseStä. Telefooni-osuuskunta Poh jola, jolla on aikomuksena ryhtyä raken tamaan suurta, Kemi- ja Tornion- jokien laaksot ynnä Lapinmaata käsit- tämää telesoonimerkkoa, on senaatilta anonut, että sille myönnettäisiin mal- tioapua seuraamien telesoonilinjain rakentamiseen ja kunnossapitämiseen, nimittäin: puolet kuntoonpanokustan- nuksiSta ensi tilassa rakennettamille linjoille Ilitornio—Muonio, Vaihto ehtoisesti Ylitornio—Pello—Kittilä— Muonio, Romaniemi—Kittilä, Ro- maniemi—SodankyIS, Kemijärmi— Pelkosenniemi ja Kemijärmi—Kuola- järrv'; samoin puolet kuntoonpano- kustannuksista tuonempana kuntoon- pantamille linjoille Muonio—Enon tekiö, Pelkosenniemi—Sodankylä ja Kittilä—Muonio; sekä kaikki kuntoon- panokustannukset sekä muotuisiSta kunnossapitokustannuksista puolet lin jalle Kittilä—Inari—Utsjoki. Anomukseen on liitetty kustannuS- armio, jonka mukaan nämä linjat tulisimat kaikkiaan maksamaan, yksin kertaisella langalla »varustettuina n. 233,000 ja kaksinkertaisella langalla n. 323,000 mkaa. Oulun läänin kumernööri on anta nut puoltaman lausuntonsa. — Ampnmatarpeiden sala- knljetnsj«tt«. Miipurin raastu- manoikeuS käsitteli eilen juttua kaup pias E. Sonne'a ja I. Freseä mas taan aseiden ja ampumatarpeiden maahan tuonnista tumattomalla ajalla sekä siitä, että mainitut herrat olisimat olleet aivullisina tullikamalluksessa. Päätöksessään oikeus hylkäsi edes- mastuumaatimuksen. — Kansanlvalistnssenra» lauln-, soitto- ja urheilujuhlat Terijoella, joita mietettiin perjan taina, lauantaina ja sunnuntaina, oli mat ohjelmansa monipuolisuuden muoksi marsin huomattamat ja on- niStuimat kaikin puolin hymin. Kaikkiaan otti juhliin osaa 3 nais kuoroa (59 jäsentä), !> sekakuoroa (213 jäsentä), 3 mieskuoroa (120 jä sentä) ja 7 soittokuntaa (80 soittajaa). Laulajia oli yhteeensä noin 20 laulu- kunnassa 375 henkilöä. Kilpailemia naiskuoroja oli kaksi, mieskuoroja kuusi ja soittokuntia kuusi. — Kadulta wiettz poliisi» aw»lla kasarmiin pieStätväksi. Juhannusaattona tapahtui Helsingis sä ennenkuulumaton tapaus. Mikäli U. S. on kuolettamalta taholta saa nut tietoonsa, oli se seuraama: Klo l:n ja 2:n mälillä yöllä kameli sikäläisen menäläisen lehden „F!n- ljandskaja Gasetan" faktori Im a n Serge jemitsh Tsarkom pit kin Ratakatua Yrjönkadulta päin Annankadun kulmaa kohti, Tultuaan sanottuun kulmaan jäi hän odotta maan jälessä tulemaa torvenaan kaup pa-apulaista Nikolai Lapinia. Sa maan aikaan tuli pitkin Ratakatua 6:nnen kenttäsantarmieskadroonan ali- ratsumestari Nikolai Golou- shin, huomattamasti juomuksissa, erään naisen seurassa. Tultuaan Tsarkomin luo sanoi Goloushin me- näjäksi tälle: „Roisto (nahal), kun katselet minua!", mihin Tsarkom mas tosi että hän odottaa toisenaan ja huomautti, että tottakai katsella saa. Goloushin huusi tähän: ..Vaikene" ja käski paikalle saapuneen konstaapeli A. Erikssonin sekä myöhemmin mielä paikalle tulleen konstaapeli G. Vin- bergin »viemään Tsarkomin Kampin kasarmiin. Konstaapelit huomaulti- mat että poliisikonttori on aiman lähellä ja että he kyllä omat suostu maiset lähtemään sinne, mutta tästä suuttui Goloushin, löi käsiään yhteen ja maati konstaapeleita heti miemään hänen »vastuullaan Tsarkomin kasar miin. Samalla ilmoitti Goloushin, että hän on komentantin adjutantti. Kun poliisit tällöin sanoimat että lie- nee parasta totella ratsumestaria, lähti koko kulkue: Goloushin, Tsarkom, Eriksson, Vinberg ja Lapin pitkin Annankatua Simonkadulle. Tiellä kysyi Tsarkom, miksi hänet »välttämättä täytyy miedä kasarmiin eikä poliisiasemalle, kun kerran hän on simiilimieS, johon Goloushin oli maStannut, että Tsarkomia tullaan ensin antamaan selkään raipoilla (myiparotj). Matkalla ei Tsarkom ilmoittanut nimeään konstaapeleille ja nämä luulimat häntä simiilipukuiseksi santarmiksi, jonka päällikkö Goloushin olisi. Kasarmin portille tultaessa ko mensi Goloushin konstaapelit soitta maan kelloa, mutta kun nämä eimät sitä tehneet, soitti hän itse. Kun sotamies oli amannut portin, tahtoi Goloushin, että Tsarkom astuisi si sään, mutta tämä kieltäytyi. Golou shin pyysi konstaapelien apua, mutta nämä kieltäytyimät. Silloin kämi Goloushin itse Tsarkomiin kiinni ja sotamiehen amulla työnsi hänet por tista sisään. Portti sulkeutui sitten kuin Goloushin oli antanut poliiseille määräyksen odottaa Tsarkomia puolen tuntia. Lapin oli pyytänyt päästä näkemään, mitä hänen tomerilleen tehtäisiin, mutta ei Goloushin sallinut sitä. Tämän jälkeen on Tsarkom «ar mojen todistajain läsnäollessa kerto nut tapahtuneen seuraamaa: Tsarkom, joka oli luullut, että hä net mietäisiin päimystyS-upseerin luo, mieliinkin erääseen huoneeseen, joSsa sotamiehet nukkuimat. Huutaen he rätti Goloushin miehet ja käski näi den noutaa raippoja, jotka piti kas taa suolameteen. Tämän jälkeen käs ki Goloushin antamaan Tsarkomille miisitoiSta raipaniskua ja ellei se riitä niin miistkymmentä. Hetken kuluttua saapuimatkin sota miehet. Tällöin pyysi Tsarkom an teeksi Golousinilta ja selitti olemansa miaton ja että oli määrin antaa hä nelle selkään. Goloushin antoikin armon. Goloushin mei sitten hänet takaisin portille sekä ilmoitti poliiseille, että hän on mapaa ja saa mennä, Samana yönä meni Tsarkom il moittamaan tapauksesta poliisilaitok selle. Mikäli Lapin on kertonut, olisi Goloushin kasarmiin mennessään sa nonut ennenkin näin mieneensä ihmi siä piestämäksi kasarmiin. — Gauomalehdet. U. Suo mettaren päätoimittajan tehtämiä hoi taa t. k. 25 p:Stä elokuun 10 p:ään, jona aikana toht, E. Nemanlinna nauttii kesälomaa, maist. Akseli Rauanheimo. — MerimieSpastoriksi Ham puriin on nimitetty pastori Eliel Sjöblom, joka ennemmin on ollut Merimieslähetyksen palmeluksessa, mutta tänä muonna oleskellut Kii nassa. Atskbiv ermiit dssum »uje- UititlltiimSk. Duuman puhemies Gutshkom on lähettänyt ensimäiselle apulaiselleen, ruht. Volkonskijlle »virallisen kirjeen, jossa ilmoittaa, että hän luopuu pu- hemiehentoimeStaan. Koska ruht. Volkonskij on poissa, annetaan kirje toiselle Varapuhemiehelle Shidlom skijlle, joka johtaa duuman miimeiStä istuntoa kesäk. 28 p:nä. Gutshkom on ilmoittanut puolue- yStämlleen luopumisestaan seuraa maa: Heti kaksintaistelua koskeman oikev. denkäynnin jälkeen minä sanoin, että pidän kaksintaisteluun osanoton sekä kaksintaiStelijain rankaisemisenkin tar peellisena. Päätin kärsiä minulle tuomitun rangaistuksen. Mutta ettei duuman puhemies tulisi kärsimään linnamankeutta, päätin luopua toi mestani, liiatenkin koska kesän aikana ei puhemiehellä ole mitään edeSmaS- tuumelmollisuuksia ja syksyllä kuiten kin tapahtuu uusi »vaali. Mitään maltiolliSta puolta ei tällä asialla ole. — 5kuole«a»ra«gaistukfia W. 1SVS pantiin Venäjällä täy täntöön 630. Telotetuista oli 2'^ so tamiestä. LdekthjZ IciiMklZ. KttsMmelise» Mrissliiti» ttMifisst mMarn»M» mittmille. Ahä uudistumien kirjeelliSlen seli- tySten ja määrinkäsitySten »välttämi seksi pyydämme huomauttaa, että ennakko-arpanumero ja maittaneille lähetetyissä mailoissa olema moittonumero eimät moi maStata toistaan muuta kuin harminaisissa poikkeustapauksissa. En- nakkoarpanumeroiSta moittaa jokunen, moittonumeroa mastaan aina »voitto ja arpoessa moi kullekin ennakkoorpa- numerolle sattua mikä moittonumero tahansa. Ei siis ole syytä puhua erchdykseStä tai epärehellisyydestä, niinkuin muuan »voittaja on yksin kertaisuudessaan ja häpeämättömyy- deSsään tehnyt, joS moittonumero ja ennakkoarpanumero eimät maStaa toisiaan. Sitä ne eimät yleensä kos kaan tee, muutenhan maittaisi jokai nen ennakkoarpa ja sehän on mahdo- tonta. Jymäskylässä kesäk. 25 p:nä 1910, K. N,-Liiton Arpajaistoimikunta. - „Miuä rakasta»". Siltä maralta, että olisi tarme sanoa nuo paljon merkitsemät sanat jollekin »vieraskieliselle, julkaisemme ne, kään nettyinä 27:lle kielelle: englantilainen sanoo: „J lome", saksalainen „Jä> liebe", italialainen, espanjalainen ja porttugalilainen „Amo", kreikkalainen ..Agapo", menäläinen ..Ljublju", bre- tonilainen „ Karan", japanilainen ..Vatakusi masuki masu", kambodja- lainen ..Khuhom sreland", tanSkalai- nen „Jeg elsker", puolalainen „Ko ham", baskilainen..Maitat-Zendent", unkarilainen ..Varok", ranskalainen „J'aime", turkkilainen..Serejoraum", algeris-arabialainen..Nehable", persi alainen ..DouSt darem", armeenialai- nen ..Gesirem", hindoStaanilainen „Main bolta", annamitilainen „Toit- hu on'g", kiinalainen „Ouihibouan", malaisilainen ..Sabyasuika", esperan- tolainen „mi amaS", molapykiläinen „Lofole", ruotsalainen „Jag älikär". kaupsn alalta. — Tallinna» silakkamarkki nat. Tallinnaan tuotiin Suomesta kesäkuun 12-25 p:nä l,375 tynnyriä suolatutta silakoita. 'Niistä saatiin tynnyriltä puolen tynnyrin astioihin suolattuna 6 ruplaa 50 kopekkaa ja nelikkoihin suolattuina 7 ruplaa. All>. Sandina», Z20 — n/t lici-NÄ Kennetl)', olkSit It)'vä ja tulkaa luokseni kuumenna samiaisellel tällainen opettaja tvtlella kasvatti oppilaissaan jalomielisettä ja )lev/^ttä. Kirjallisia tietoja lcMä saa kirjoista. Kun l5it palasi kotiin luennolta ) I»ä ecleUeeu sur ren menettämiään railoja, Kotilasi kän isänsä asuntonsa kok cl alla. Apumies» oli puettu mustaan takkiin, liarmai- siin liousuikin ja uusiin saappaisiin. Kaulus oli pulnlas ja joskasn ei puku ollut »ivan sopiva liänelle, usu tti kieaolta. »Iskilotteku tulla luoneeseeni?» k^s^i Kit ja astui e<Zellä väittäen tietä. »Apumies» seurasi. I oli niin toisennäköinen, joka raotti kyökin ovea »äkdäkseen tulijat, ei miten kään tuossa kalpeassa kirjotoukassa voinut tuntea msankulkijaa, joka siellä oli ka/axt edellisenä päivänä. Kua ke olivat ennättäneet viidenteen kerrokseen, p/sälit^ivät molemmat ja tuijottivat toisiinsa. »ka tavannut sivua eilen illalla mutta >kdente- kevä, voimme tänään t^neemmin puliellä toistemme kanssa», saaoi vaalia mies. »Hän ei sitä muistal- ajatteli poika ja iloitsi siitä. »Kit», sanoi apumies, istuutuen ja kataellen poi kaansa.» ei minun aikomukseni ollut sano» sinulle tuota eilen. Kenties menettelin ajattelemattomasi! ja tuk- masti, mutta sanat pujalitivat suustani. ^Ie ovat kui- tenlcia aivan todet. Mnä olen isäsi ja koska sinä sen tiedät aion o/t alkaa uutta elämää. Nlen sitä voi, en takdo elääkääa. Olen tänään tovannut mielien, joka on juurtajaksaia selittänet kaikki minulle. Olen tavannut känet uourena ^2iidl»aven'is!>ä. llän on »ii- - Zl7 - ties Iiän oli sukulainen? Li suinkaan Ulit ^än ollut ka donnut Iiuoneestanne?» »Li suinkaan, rouva (^liri^tison. Kaikki un pai kallaali,» sanoi Kit. »Kiitos humalan! Olen ollut niin kaukean levo sanoi emäntä sulkiessaan oven. Liiloin alkoi Kit miettiä, mitä känen tuli telidä. Likän liän voinut jättää lukujansa ja r^kt>ä enti-ieeii t^ökunsä kän kun jo oli nostanut stipendirakat ja 5i>- toutunut liarjoittamaan luentoja yliopistossa ja näyttä- määa todistuksensa kirjurille. Li liän myöskään voi nut elää rouva Ltiristisoa'ia kustannuksella ja lläneltä puuttui varoja laskujen maksuun. Alutta ei liän mitenkään voinut s/^ttää k/vänte- kijäänsä — isäänsä — varkaudesta, ^os tämä todel lakin oli ottanut rakat, oli kän varmaankin ollut sel laisessa tilassa, kun Kit oli tavannut känet tuona ilta päivänä, jolloin Kit oli sasaut stipendin ja lö^tän/t känet »Aletsäsian» ravintolakuoneessa. Kit veti peitteen ylleen, sammutti kaasuliekin, jota kävellä ei enää ollut varsa polttaa, ja istuutui ikkunan ääreen, /a känen valvoessaan putoilivat lu- mikiutaleet maakan ja l^kt^jea valossa liikkuivat ikmi»- varjot edestakaisin kadulla. NKI^SKVKMMLLKUl^llLL I.l/Kl1. Kaunis osoittautuu kä^täunöllisslcsi. Kit illä oli k/mmenen päivää miettimisen aikaa, sitten tuli känen maksaa rouva (^kristison ille neljän toista päivän ruuasta ja asunnosta. Vliopistomaksut olivat suoritetut, mutta miten saattoi kän maksaa rou- A)