Luorstuinu HurraskuuQ 3 IiNSri 1910 - I7:o 1LS - 3 PalStoittamiStoimiSto. Maaum.iustuöSri Konrad Söderholm 13S2 Tilrill. Humalistolatu 8. Puh. 10 43 Marraskuun 3 p:nä. Mhillkä l>Il Mittäm - raittiiislisllln fthteeii? Siiheu kysymykseen, jonka olemme asettaneet näiden riwien otsikoksi, Vas taa »armaankin jokainen raittiuden yStäwä: Suhen on pyrittäviä, että sää täisin maahamme kieltolaki! Se vastaus on kyllä osaksi oikea ja osaksi tyydyttävä. Sillä, toden todella, meidän on pyri»täwä kieltolakia kohden. Mutta ellei raittiusasiaa ajeta miioän muuta simällä pitäen kuin waon sitä, että saataisiin kieltolaki, niin eipä to dellakaan kansamme tule onnelliseksi railtiuSkansaksi. Ei, meidän on kyllä pyrittäivä kieltolakia kohden, mutta sa malla kuin siihen päämäärään pyrim me, tulee meidän myös pyrkiä teke mään kansamme sellaiseksi, että se ci kaipaa väkijuomia. Silloin waSta se on oikea raittiuskansa. Nyt kun Väkijuomia »vielä saadaan maassamme verraten helposti, tapah tuu tuhkatiheään, kuten sanomalehti uutisista on saatu nähdä, että salaisia viinanpolttimoja keksitään milloin mis säkin sisäosissa maatamme. Se ojot- taa, kuinka hirmujen suuri vakijoma- himo kansassamme on. Jos uyt aivan äkkiä saataisiin kieltolaki, min voimme ajatella, kuiuka viinaa poltettaisiin sa laa jota kylässä ja kuiuka kamalasti väkijuomia kuljetettaisiin solaa maa hamme. Juoppous rehotttaisi melkein yhtä suuressa laajuudessa kuin nyt, eikä kansamme, kutea yllä huomau timme, suinkaan olisi mikään raittius, kanjal Sillä kansa, joka on väkijuo mia maistamatta ainoastaan silloin kuu se ei niitä millään mahdollisella tavalla saa, ja sitten Heli niittä salaa saatuaan juo itsensä sikahumalaon — se ei ole mikään raittiuskansa! Ei, raittiusasiaan nähden on teh tävä tarmokasta työtä väkijuomaha iun vähentämiseksi kansasta niin Pal jou tuin mahdollista. Ja se ei ta pahdu ainoastaan väkijuomien saami sen vaikeuttamisen kautta, vaan yhiä paljoa kansaa simeyskannan korotta misella. Tässä viimeksimainitussa suhteessa voivat naiset, erittäinkin vuoret nai set, saada aitaan paljon hyn>ää. Nuo ret naiset! huudahiatte, hywät lukijat. Kuinka he sen voimat tehdä? AiaStous: He voivat tehdä sen suen, että ei vät ota seurusiellakseen nuorten mies ten kanssa, jotka nauttivat väkeviä juomia enemmän kuin kohtuus sallii! Monin paikoin näemme vuoren iytön, vieläpä kaksikin tyuöä, hoitelevan nuorukaista, jota jalat eivät enää kannata. Ja vielä pahempi, kokoon tuvat tytöt juoppotavsseihin, joissa nauretaan ja otetaan osaa juopuneit- ten iva- ja kokkapuheisiin, jotka ovat mitä raainta ja epasiveellisintä laa tva. Mutta kuu se äsken vietä iloi nen joukkue riitautuu — siten se ilo tavallisesti aina loppuu — ja yhtyy hurjaksi tappelujoukokst, silloin lM neitoset siunailevat ja voiivotteievat tuota joukkoa — mutta sillä hywS. Ensi kerralla mennään taasen juoppo- tansseihia! Suomen vuoret neitoset! Ryhtykää taisteluun epäsimeyttä ,a juoppoutta VaStaan. Ahlykää jnomalakkoihm sekä nnoriso- ja raittius -seuroihin, missä niitä on. Toimikaa yhdessä nuoru kaisten kanssa, että uusia semmoisia seuroja syntyisi ja erittäinkin, että vuoret mieLtuttavanne tekisivät juoma- lakon! Ja ennen kaikkia: älkää seu rustelko sellaisten nuorten miesten kanssa, jotka ovat viinaan meneviä. Älkää lupautuko puolisoksi kellekään mie- helle, ennenkuin hän kokonaan on lak kauttanut väkijuomain nauttimisen — josta voitte saada selvän, panemalla koetuszjm: vuoden tai kaksikin! Suuri on neitosten vaikutus vuoriin mie hiin! Tässä parilla sanalla tehty pieni Viittaus siihen, mihin päämäärään raittiusasian suhteen olisi pyrittävä ja mitenkä siihen päämäärään voi daan päästä. Auran Kelvyt-Olut on siivilöity hyviu pastööriste- 8400 ratto mieto mallasjuoma Makulatuuria Turun Lehden louttarisr» Perhe-uutisia. — kihloihin ovat menneet: Näytteli jätär Elll Tompuri ja lakit. kand. L^uri af Heurlin. — Uudenkaupungin yqtetstyieoa reh tori. maisteri Matti ÄMalari ia neiti Sai ma Ahtiteu. — Farmaseutti Eetu Koski ja uti Bertta Autere Uudestakaupungista. — Vihittyjä. Avioliittoon on vihitty: Helsingissä vnme sunnuutaiua prokuristi KluSmau ja ueiti Ester Wegelius, tamreeri E. itvegeliukseu tytär. — Ä>nme lauantaina Hyviuiaallä ylioppilas ueiti Anni Mepota >a vat.ooutatarlastaia H. Paasitiivl. — Lau antaina morsiamen totona Äiaaajau Idän pään Heiktilassä neiti Lyydi Kostineu ja pel tiseppä Ritu Salmisaari. — Hopeahäitään viettivät viime maa nantaina Tampereella paulvillatehtaaa loneeu» käyttäjä Joyuo Oskar Su.tuvuori <ent. D^m- berg) ia vuimoUja Maria Matilda, lynt. Bro, lastensa ja iastemastenla setä tuttava piirinsä tesluudessa. — Kultahäitään viettivät tiistaina Han gossa tuotilpaaUysuues I. B. Btomqvisl ja hänen vaimousa Lovisa, o. s. AieZteryolm. — Tyntymäpätviä. 70 vuotta täytti toispäiioaaa laä«>amaamittari Miipuria lää nissä W. Heleuius. 5 0 muotia täytti eilen Helsingissä Suo men kauppapanlin johtaia A. Luudqvist. — öu vuolla täytti eiten taujaioululuartastaja A. M. Jo.nsjon. — öt) vuotta täyttää huo- uieuua arllitehtl Ä. Töttersirom Hameeulin- naSsa. Uoimintoja. — »Merellä olen minä syntynyt ia latvalla olen mtaä luotn". HcyriMma Coucordian vali lisääntyi laivan viime itas- tisten mailalla yhdellä tytöllä. Äiti ja pilku tulokas voivat hyvin ja jäivät Kristiinaan. — Mansikan kukkia tavattiin vielä tois- päivänä satavan saarella! — Monta vanginvartija-kokelasta. Kakolan va ginvarlliatoutuun otettiin tois- päivänä 106 oppitasta. — Helsingin Sirkuksessa on kuukauden ojan ollut täymäs>ä länuittävät painikilpai- lut, joihin on ottanut ojaa totmattakymmentä maa>lman kuulua painijaa. Ensi pattinnon 2 500 mk., tuttapokaaliu ja kultamitalin >ai kuuluisa virolainen A. Aberg^ lisänimellä ..maailmanmestari", voittamalla kaikki toiset painijat. Toinen palkinto löOO mk. jaet tiin tasan suomalaisen Iivari Tuomiston, saksalaisen Koruatzkyn ja böhmiläi en Pospuchilin teskea, saaden kulin 5<X) mk. Mimemaiuittu täytti koko lilpailun ajan kasvoillaan mustaa naamiota, ehdolla, että hän riisuu sen pois. saatuaan yldeu häviön. Naamionsa takia olikin hänellä koko kilpailun ojan nimenä »Mustanaamio". Mime lau- antaiua käänsi Aberg hänen selälleen I tun nin S min. ottelun jälkeen ja silloin naamio rmuttiiu ia hänen oikea nimensä saatiin tie tää. Sitte han, loukattuaa» jalkansa, tun nusti Tuomiston sunnuntaina voittajalsi j tunnin ottelun jälkeen. Kornatzky taas hä visi Abergille ja »naamiolle", mutta voitti Tuomiston. Miidennen palkinnon 250 mk. sai Tunisista, Afritasta, kotoisin oleva uee- teri Mourzuk ja kuudennen ylimääräisen palkinnon Koreasta kotoperää oleva Mu-cha- uu-ra. — Paljaita nelosta. Helsingin Työväen- säästSpaiittun pantiin viime lokakuulla ra haa säästöön yhteensä mk. MllllM kotimllllltil. — Sockeubakan rautatieonuet- tomuuden searaukfia. Karjan tar- kaStuiplirin liikennetarkastaja Öller on saanut rautatiehallitukselta varo tuksen, ja Senaatti oa määrännyt, että hänet siirretään toiseen tarkastus- piiriin. — Koululaitos. Kansakouluntar kastaja, tohtori A K. Ottelin oa ni mitetty Porvoon ruotsalaisen klassillisen lyseon historian ja ruotsinkielen lehto riksi. — Katala ilkityö. Yöllä maa' nantaita vasten k:lo 2,40 aikaan hei- tkttiirl Svinulan osemapaällilön Mox Motiis'in makuuhuoneen ikkunasta si.älle kolme »oin kahden kilon painoista kimeä. Kilvat hoitettlin niin voimakkaasti, että ne siinkoilivat huoneen Vastakkaiseen seinään, puhkoen tapetit ja lattian korkki maton. Ilkityön tekijöistä ei ole tietoa. — Kamala onnettomuns. W. k. 23 p:nä tapahtui PöllökkätässS Suur saaren sahalla kamala onnettomuus, jonka uhritfi joutui erään sahan työ miehen 15 vuotia» poika Wäiaö Jor- ti'ka. Hän oli muitten mukana tullut kaljoinaan sahaa, kun se nyt pitempi aikaisen korianksea jatkeen pantiin koe- käyntiin. Ä.kiä murtui eräs hihna» pyörä pirstaleiksi ja muutamia pirsta leita fiilä sattui Jortikan päähän murs katen sen kulonaan. Kootema seurasi tietysti heti. Pyörä oli vallan uusi eikä siinä nytkään ollut hihnaa päällä. Pyörä, jonka läpimitta oli 1,5 metriä, meni niin tarkalleen pirstaleiksi, ettei siitä jäänyt muuta kuin tuppl akselin ympä- ritle. — Aarkans. W. k. 25 p. huo mattiin, että Teiskon lainamakasiiniin oli murtaudu tu, siten että kattoon oli tehty reikä, jonka jälteen varas oli Päässyt makasiiniin sisäpuolelta »vai- maispojan" kassalaatikolle ja saanut ne ehkä muutamaa kymmenen markkaa, joita armeliaat ihmiset olivat sinne ''annee' Maailman suurin höyrvlailva. Lehtemme tiistai-numerossa viime viik. kerrottiin, että maailman suurin höyry laiva .Olympic* — ei „Olympier", kuten nimi silloin tuli väärin mainituksi — lokak. 13 pnä laskettiin telakalta Belfastissa Irlannissa. Täs,ä on nyt tämä jättiläislaiva kuvattuna juuri telakalta laskemisen älkeea. Se on 860 jalkaa pitkä, kun tähän asti suurimmat valtamerihirviöt „Ma retania- ja ..Lusitania" ovat vaan 760 jalkaa pitkät. Huomatkaa, kuiuka pieni tähän laivaan verrat tuna sen kokkapuolella vedessä olema vene miehineen oa! — AakkausmerknSytelmi Auo piossa. Mime numerossa kerroimme, että Kuopiossa muutama päivä sitten löydettiin eräs nuori mies ja nainen kuolemaisillaan ampumahaavoista, joita kummallakin oli. Hyt on saatu selville, mikäli „Sawo" kertoo, että kyseessä on kaksois itsemurhan aije kahden rakasta vaisen kesken. MieS on kuopiolaisen kauppias Tapanisen poika Otto Tapani nen ja tyttö Anni Kil>unen, huutokauppa- kirjuri. Heillä on ollut aikomus mennä naimisiin keskenään, mutta pojan van hemmat olivat sen kieltäneet. Jälkeensä- jättämissään ja vanhemmilleen lähettä- missaän kirjeissä he ilmoittivat aiko vansa kuolla yhdessä, koskei heidän suoda yhtyä maan päällä ja pyytävät tulla haudatuiksi yhteen hautaan. Kuitenkaan eivät haavoittuneet ole viellä kuolleet, vaan on heidän tilansa munttumaloia. Tytöllä on ylsi ampuma- hi ava vatsassa ja miehellä on oikea keuhko ammuttu läpi ja ampumahaava ohimossa. Miehellä oli löydettäessä vieressään revolveri, jossa oli kolme täyttä ja kolme tyhjää patruunaa, joten hän on ampunut kaikki kolme laukausta. — KSpeilmStö» ilkityö tehtiin Humppilassa, kun t. k. 29 p. vasten yöllä Meriojan kansakoulun pihalla kaa dettiin mehiläispesä kumoon. Merkit viittaavat henkitöihin, joita ei uskoisi mainiin» raakamaisen työn tekijöiksi. Asianomaiset, joita väyttää olleen kaksi itse toimessa, mutta joiden syyllisyyteen otaksuiaan yksi tai kaksi kuulumaa vielä lisäksi, saanevat oikeudessa vastata bar baarimaisesta teostaan. Mastaisen va raksi on pesät varustettu itsetoimivalla vangitjemis- ja hälytyslaitoksilla, kertoo T. S. — Ahkapellstt tuomittiin maa nantaina Lahden kihlakunnanoikeudessa hevosmies E. Herttanen ja liikemies Heikki Penttilä Messukylästä kumpikin 100 mkn sakkoon. Syytetyt olivat viime toukokuun 26 P:nä pelanneet korttia 3,000 mkn panoksella ajuri Ris» tolan luona Lahden kylässä, jolloin Herttanen voitti 1,500 markkaa Pentti- Iältä. — Manki hyppSst pois j«nasta ja tuli ammntnkst knoltaatst vii me louantaina lähellä Salmisen ase maa Kuopion radalla. Manginvariija Salminen oli viemässä häntä Kuopios ta Mikkeliin. Mailla juna oli täydes sä vauhdisia, hyppäsi vanki ulos vau nusta ja pääsi keikauksesta vahingoilta. VZartija hyppäsi perästä, mutta hän loukkasi itseniä. Siitä huolimatta hän lähti ajamuan takaa pakenemaa vankia ja ampui kaksi laukausta revolveris taan pakenevaa kohtaan. Toinen kuula sattui vankia selkään. Mies pakeni erääseen torppaan, jossa heitti henkensä saamansa haavan johdosta. Manki oli nimeltään Savolainen ja oli hän van gittuna hewoswarkaudesta. — Sprii» nauttimisesta »«ollut. Wiime perjantai -iltana olivat muuta mat itsellismiehet Kurun Hamari» ly. kässä kokoontuneet Kiviojan torppaan nauttimaan mukanaan tuomaansa sprii tä. Aöllä kun miehet poistuivat tor pasta ja olimat ehtineet jonkun matkan päähän siitä, kaatui yksi heistä, itselli nen Juho I omäki yhtäkkiä tajuttomana maahan. Toverit kaotoimat hänet ta kaisin torppaan, missä hän klo 4 aikaan sunnnuatai-aamuni kuoli, tulematta ta juihinsa. Mainaja oli noin 40 vuotias ja naimaton. — Arjata» osuuskauppa myyty Urjalan osuuskaupan kokouksessa v. k. 31 pnä päätettiin myydä osuuskauppa kiinteiZiistöineea, irtaimistoineen ja ta- varavarastvineen kaupan nykytielle joh tajalle. hra F O. Wallentu!selle. Kaup pasumma on lähes 150,000 mk. Was- taanotto tapahtui t. k. 1 pnä. — Itsemurha. Maanantaina päätti Joutsenossa kaupp. Lundströmin vaimo päivänsä nauttimalla karboolia. Paikal le kutsuttu lääkäri voi vain todistaa hengen ähteneea. Syytä itsemurhaan ei tiedetä. Mainaja oli 23 iv. ikäinen. — Kuomatta»» ^uolistjaoriin kauppa. Maanviljelijä I. F Sipilä Olaasta on myynyt tunnetun »Riuska" nimisen juoksijaoriinsa vcratuomari Wilho Soinnolle Tampereelta 3,000 mkan kauppahinnasta. ..Riuska" on Hämeen tunnetuimpia »menijöitä". kirjallisuutta. Wteiskun«al!i«e» ttstkirja. Tätä huomattavaa Kansanva listusseuran julkaisemaa kansa- laisteosta oa ilmestynyt uusi suuri kak- soisvlhko 10—11 (sivut 433—528). Teoksen monipuolisesta arvokkaasta si sällyksestä on tämäkin vihko hyvänä todistajana. Siinä on 14 tiedemiehen arvokasta kirjoitusta eri yhteiskunnan aloilta, sellaisista aioeista, jotka suora naisesti koskevat kansaa. Kun tämän suuren merkkiteoksen vii meinenkin (12) vihko pian valmistuu, oa meillä valmiina käytännöllinen käsi kirja, joka sisältää yhteen paikkaan koot tuna ja aakkosellisten hakusanoin ma kaan järjestettyinä, perustavat, selvät asialliset ja rii'tävän laajat esitykset omaa yhteiskuntamme kaikilta tärkeim miltä aloilta. Teokseen oa kirjoitta nut yli 60 tieteenharjoittajaa ja eri koisolojen tuutijaa toistasataa kirjoi tusta. Kansanvalistusseura» Fietoka- le»tert m. 1311. Tämän kansalais- ja kotielämässä niia tärkeäksi käyneen tieto- jo hakukirjan kolmas vuosikerta ilmestyy hyvissä ajoin ennen joulua ja tnlee sisältämään 4 varsinaista osas toa, joihin sisältyvät lyhyesti, asialli sesti ja tarkkuudella kaikki kansalaisille tärkeimmät tiedot ja opetukset. I:a osa käsittää Maltiollisea käsi kirjan, Il:a Lait ja asetukset, lll:s Tilastollisen käsikirjaa ja 1V:s Käytännön käsikirjaa. Tietokaleateri toimitetaan useiden valtioa virastojea ja ammattimiesten suosiollisella avulla. Suurinta huolta pannaan tietojen tarkkuuteen ja luotet- tavaisuuteea. Kirja sisältää suurea joukon tietoja, joita ei saada mistään muusta teoksesta. Tarkka ja selvä asiarekisteri sekä kullatta sivulla ole vat otsikot tekevät kirjan snuanatto- maa tietomäärän helposti ja nopeasti käytettäväksi. Tietokaleateri ilmestyy entiseen ta paan noin 300 sivuisena. Hinta väri kuvallisissa vaatekansissa 1 mk. 75 p. Tilattavana kaikissa kirjakaupoissa ja asiamiehillä, joita otetaan kaikkialle, missä sellaista ei ennalta ole. Äimiä tietoja. — Osuuskauppojen vararikot. Putikou osuuskauppa r. t. oa jäuänyt Kilvenaavan tuomiotuunan tuomarille wararikwanomutjeii. — kansanopistot. Hartolan kansanopis ton agrouomiopetta>atsi on valittu agronomi H. I. Linna Toijalasta. — Kaunis lahjotus. Ent. neuvoSmieS Edvard Enberg ou Kuopion vanhain ystä väin yhdiSlyuelle tahjottaout 2.2ö? mln tat- letastodiStut>ea. — Valituksia tuomarintvirasta. Ases sori E. Tayiapäa oa lvatiltanut senaattiin. ÄLaasan homiolteuden ehdocmjeSta Saariiar- wea tilomioluullaa tuoinarlowira«« täyttämi- seisi. Turun Siemenkauppa. — MajeSteetttrikoSjuttuja Painoyli hallitus ou tehnyt esitylsen lautein nostami sesta majesieeltiritolseSta sanomalehtiä Hel singin Kaikua ja Ka-jalaa vastaan. — Sunnalltnen mielisairaala on pää tetty perustaa Wiipuriin. Kustannusarvio nousee 42b,000 martkaan. — Elojuhla- W. k. 27 p. vietettiin Sa halahden tiriossa elojuhlaa, josta tulot täy tettiin diakouaattirahaston kartuttamiseksi. — Rovaniemeläiset ovat ryhtyneet puu- haamavn Noioaniemea kirkonkylän saamista kauppalaisi. — Ansoilla ltUUUU pyyntiä — häpeä sanoa — näytään harjoitettavaa hyviu mo nessa paikoin Perä-PohjolaSja. — Säntyönopettajattareksi Hartolan kansanopistoon ou valittu neiti Hertta Jär vinen. — Lähetyssaarnaajat Mhtori Alho ja Erkki Lehto lähtevät täältä Asrikaan ensi lauantaina. — Lavantautia on taas ilmestynyt Kuo pioon runsaanpuoleisesti. Kuopion lahden vedestä illallaan sen taaS leviävän, ja on tuota vettä lähetetty Helsinkiin tutlittavaksi. Wlä ja toista. — Outoja nakertajia. Kemin Tai valkoskelta ilmotetaan Perä-P:lle, että Kemi joelle Taivalkosken seuduille ou tänä syl>ynä ilmestynyt huomattavassa määrässä harvi naisia hiiriä, jotka ovat tavallisia huriä kookkaammat, isoimmat aina 19 sentimetriä pittiä, ja näyttävät olevan samaa ro.ua kuin joku vuosi takaperin Kemin seuduilla esiinty neet nnrmiklojeu nakertajat. Häntä näillä nakertajilla ou ainoastaan 3 sentimetriä pitkä Hiiret nakertavat suuressa määrin maan pin taa ja pelätään, että ne talven tultua teke vät melkoisia vahincoja heinäladoissa. Maikka kissat tappavcttin näitä outoja elukoita, niin eivät lnmminkaan niitä syö, ainoastaan joku pieuempi kelpaa kissan suuhuu Nakertajien retki näkyy jlliilltantovan lännestä itää kohti ja kuuluu niiden ääni tirskuttavalta eikä vikisevältä kuten tavallisten hiirien. — Oikeuden jäsen jäänyt päih tyneenä nukkumaan tnomaripai- kalleen. „Rajavahti" kertoo- Wanha maantapa tosin pitää melkein kuin asiaan lnuluvaua, että lautakunta nukkuu. Mutta se lienee sentään vähä» niinkuin tavalliinn- desta poikkeavaa, että joka „vcuhurska« tuo. mari" uinahtaa niin sikeästi, ettei herää edeS silloin kun päivän „työ* ou päättynyt ja saapi lähteä kotiin untansa ranhaSsa jatka maan. Niin kävi kuitenkin Salmin kihla knn- nanoikendessa toissa lauantaina. Kun korkea oi euS iltasella lopetti istuntonsa, jäi munan lautamies peulille paidalleen nukkumaan — sikeään uueen ja aikamoiseen humalaan vai puneena. KäräjärahvaS ilakoi ovella äänek käästi tälle näylle, mutta lautamies jatkoi vaan päivän työtänsä, kunnes joku ystävä ravakasti miestä ravistelemalla sai hänet hereille. Toispäivänä kuoli täällä lyhemmän sairauden jälkeen ksupp. F. O. Lind' berg 38 vuoden ikäisenä. Mainaja oli jo nuorena antautunut kauppa-alalle, ollen hänellä m. m. pienemmän ajan liike Levoa sahalla Paraisilla, josta muut» Turkuun C. ck F. Äkermanin liikkeen palivtlukseeu. Sittemmin hän yhdessä kauppalaput. C. Rensorsin kanssa osti ent. Björkmanin liikkeen, jota sitte yh dessä hoitiivat. Lähinnä häntä suremat puoliso, lapsi, äiti, sisar sekä laaja ys täväpiiri. Oulun läänin talousseuran metsän hoidon konsutentti Fredrik Loue kari (Lundq vist) kuoli tv, k 30 p. lyhyen ankaran taudin jälestä isänsä maantalla Kemin maaseurakeanus 26 vuoden ikäisenä. YyytSKSS TmaMlil-Miim 1 mk. pullo MolfGMergin NinikanMa Linnankatu 15 b. LK3S Maanantaina kuoli Helsingissä arkki- tehti Carl Theodor Höijer 67 vuoden ikäisenä. Hänen suuunittele» miaaa rakennuksia on Helsingissä monta, kutea Kansankirjasto, Ateneum, Kämpin hotelli, Grönqvistin talo, Palokunnan talo y. m. Häntä suree lähinnä puo liso, kotoisin Raotsista. Kokkolassa knoli v. k. 25 pmä leski rouva Anna Sofia Renlund 92 vuoden ikäisenä. W. k. 30 pnä kuoli Haapajärven kihlakunnan kruununvouti Charles Emile Ahnger Haapajarvellä. Äainaja oli syntynyt Iisalmen pitä jässä 1844. Konttoristi Johan Henrik Ti monen Akaan Miialasta kuoli Tam pereella v. k. 27 p. 60 vuodea ikäi senä. Lähinnä surevat häntä leski ja lapset. VensMts. — Suomalainen saanut Aewast« koleran ja kuollut. Lokakuun 22 p. on Pietarissa eräässä sairaalassa kuol lut koleraan merimies Tobias HilSka, kotoisin Koivisttlta. Hilska oli pudon nut laivasta Nevajokeen ja seuraavana päivänä sairastanut koleraan, johon sitten sairaalassa paria päivän perästä kuoli. — Hikeauskoisnudest» tuopn- minen. Uskonvapausjulistuksea anta misen jälkeen huhtik. 30 p:n 1905— heinä!. 1 p:vään 1910 välisenä aikana on oikeanskoisnudesta roomalaiskatoli- laisunteen siirtynyt 233,000 henkeä, niistä 16,800 Puolan tsaarikunnassa ja 62,000 läntisellä alueella. Samaua aikana on luterilaisuuteen siirtynyt 14,500 ja mnhametinuskoon noin 50,000 henkeä. Sitäpaitsi oa juutalaisuuteen siirtynyt 400, buddhalaisuuteen 3,400 ja 150 henkeä on palannut pakanuu teen (Siperiassa). llltzomssllt». — Jälleen mellakka ZZerlinissä. Ber lisistä, marraskuun 1 p:nä.: Lokakuun 31 päivää vastaan höllä on täällä jälleen sattunut vakavia epäjär jestyksiä, tällä kertaa sotilaskentällä Ber linin pohjzisa emän luona. Joukko pno- likasvuisia poikia hyökkäsi poliisia kimp puun, joka turvautui aseihin. 1 hyökkää jistä haavoitin hengenvaarallisesti. — Milloin Anderln kuoleman tuomio panuaa» täylilntöön? Se riippuu tuomitun mielentilasta. Lain mukaan on hänelle myönnettävä aikaa kuolemaan valmistuatseen, ja vankilan- saarnaajan afia oa ratkaista, milloin vanli on katsottava valmistuneeksi te kemään viimeisen vaelluksensa. — Zlnstmmauaikaiset sotamarus- tnRset Ohjattavan sota-ilmalaivan Clemant Bmrdin on Englannin armeija päättänyt ostaa 18.0OO puuna» (450,000 markan) hinnasta. 24 jaa. Minä muistutin häntä siitä, ett? se olisi minusta mukavinta, jos hän sanoisi, että me tn- lemm: viettämään hauskaa ehtoon. — No, kysyi hän minulta iloisella äänellä, onko se sitte todellakin niin, että te annatte mi nun taluttaa itseänne. — Tietysti, varsin mielelläni, ja minä olea vakuutettu siitä, että minun vanhempani katso vat sitä sangen hyvillä silmillä, että te tulette meidän kanssamme. Hän meni muutaman askeleen isääni vaStaan ja anoi häne^e: — Kuulitteko, mitä neiti Lotta senot minulle, sallitteko te, että minä tulen? — Minä, sanoi isäni, olen jo sanonut teille sen ja siitä on jo kuusi vii.koa, kun minä mie lihyvällä annoin teille luvan seurata meitä, jos tyttäreni rakastaa teitä . . . Se oa yksin hän, jolta teidäa tulee pyytää sitä. Hän läheni minua taas, lankesi vielä pol villensa kerran ja sanoi minulle: — Neiti, jos .e sn oiitsette minun seurata it seänne teatteriin, niin esitelkää minut siellä sul hasellenne j^. vapauttakaa minut siitä epävar masta asemasta, olenko vai en teidän »uleva välit, unne . . . Sanokaa, saanko seurata teitä teaatteriin? Minä vastasin aivan hiljaa: saatte. Mutta hän kuuli sen ja sitä seurasi hellä k^den puris tus, ja kua haa ei uskaltanut sy>eillä minua, kiiruhti hän syleiicmiän ämäni todi niinkuin 21 kninka sydämellisesti minä rakastin häntä, joka heitä oli minulle lähettänyt . . Minusta oli juuri kuin nämä kauniit kukkaset hänen puoles tansa puhuisivat minulle rakkaudesta. Kun perjantaina ja varsinkin jo lauantaina nämä rakastamani kukkaset .nrullisina notkistivat kauniua päitänsä ja kun heidän lehtensä putosi vat, kellastuivat ja kuivuivat niin tunsin minä myös itseni aivaa surulliseksi. Minä pidin tä män ikäänkuin jonakuna ennustuksena siitä, että hän ei kauemmil» rakast i.:a. ^ Mutta sunnuntai tu: > cn mukana uusi kaunis kukkakimppu, joka oli aiman veres, ihana ja hyvän hajuinen. Tämä vakuutti minua siitä, että hän rakastaa minua sangen hellästi . . . Minä odotin kukka kimppua yhtä suurella kärsimättömyydellä, kuin sulhastani ja sen näkeminen saattoi sydämeni sykkimään Yhtä taajasti kun Juan'inkin näkemi nen. Hänen nimensä oli Juan, nimi joka oa sangen ivaikea ääntää. Sitte saa?ui neljäs kukkakimppu. Mutta minä en voinut pois heittää laka-iuneita kutkia, vaaa säilytin ne, vaikka kuivuneina huoneessani eräässä kaapissa. Tahtomattani tein minä ensimäisen rakkauden tnnnusmisen hänelle, erään kukan kautta. Kun minä tavallisesti aina sain lakastuneen kukka kimpun sijaan uuden, otin minä edellisestä la- kastumattomat kukat ja panin ne lemnkini poi- KuNa-sviKon historia v.