N-.O 145 »SIS KAIKU, Keskiviikkona Joulukuun 14 päivänä. O hjois-Suomen Maanmittaus toimisto. KaitsaMkatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoiinia y. m. '.vämme suurissa simistysmaissa, mar- sinkin Englannissa, samalla kun omat myötätunnolla puhuneet meidän oikeus- taistelustamme, kuinka he omat lausu- neet sen toimomuksen, eitä Suomen kansan eduskunnan on tehtälvä kaik kensa saadakseen mahdollisuuden mukaan somussa järjestää asiat, ettei Wenäjän taholta moida esittää oikeutettuja muistutuksia meidän lakejamme ivas taan. Suomalaisen puolueen käsitys wal- tiopäirvilläkin on ollut se, että tämä kanta on oikea, että sen mukaan on toimittama. Sentähden Teidän edusta- jänne omat katsoneet mälttämättömäksi lausua »vakaumuksensa tässä kohden silloin kun muut ryhmät omat tahto- neet tyytyä kieltämään niastaukseen Menäjän taholta esiteltyihin maatimuk- siin nähden ja makaumuksemme on, että edelleen on silmällä pidettämä sitä mahdollisuutta, eitä on Suomen puo lelta myönnyttämä järjestelyyn niissä kohdissa, joissa järjestely on mahdol linen ilman, että kansamme elinjuuria, toimeentulomme ehtoja silti heikenne tään. Ja minä woin iloksemme sanoa, että jos kohta ei wielä eduskunnan pää- töksistä ole näkynyt sanottamasti osot- teitä siitä, että tämä meidän käsityk- semme olisi päässyt laajenemaan, niin on kuitenkin merkkejä olemassa, jotka »viittaamat siihen, että samalla kun kyllä eduskuntamme masemmisto ed?!- leen esiintyy uhmailemalla tamalla, niin muissa ryhmissä alkaa päästä se käsitys maltaan, eitä kielteisen esiinty- misen rinnalla, oikeuksiemme tarmok- taan puolustamisen ohessa, eduskun- nan tulee näyttää ja kansamme tulee näyttää, että se ei kieltäy tekemästä kaikkea, mikä sille on mahdollista syn- tyneitten maltioNsten ristiriitojen sel- mittämiseen molemmin puolin tyydyt- tämällä ja nykyajan oikeuskäsityslä tyydyttämällä tamalla, kun kansallemme myönnetään tilaisuus tehdä tämä tay- sin laillisessa järjestyksessä. Siitä, että tämä kanta alkaa Urokö, luotsi kyllä esiintuoda esimerkkejä usei takin. Minä rajotun tässä mnttaamaan siihen mietintöön, jonka Lainmalmiste- lukunta on julkaissut, antanut hallituk- selle, Menäjän kansalaisille maassam- me annettannsta kunnallisia oikeuksia koskemista asioista. Tämä mietintö poikkeaa niin suuressa määrässä siitä, mitä mielä joku aika takaperin yleisesti niin muilla tahoilla kuin Suomalaisen puolueen keskuudessa lausuttiin tästä asiasta, että se lähteneenä miesten ta- bolta, joilla on merkitystä toistenkin puolueitten keskuudessa, osottaa koh- daltaan, että tässä tärkeässä kysymyk sessä pormarilliset puolueet alkamat lähennellä toisiaan, että yhteistoimin- nan mahdollisuus ehkä läheisessä tule- maisuudessa on suurempi kuin tähän asti. Ja tottahan myönnetään, että Suomen kansan keskuudessa, lähinnä niitten, joitten täytyy tehdä päätös Suomen kansan nimessä, selmiää käsi- tys siitä, millä lamoin me »voimme olla mukana asioita järjestettäessä uudelle kannolle, — - että täydelli nen palajaminen sille pohjalle, niihin yksityismääräyksiin, jotka omat suu- vimmaksi osaksi perintö toinlta muojt- sadoilta, el enää ole täysin ylläpidet- tämissä, että päinvastoin muutoksia on tarpeen. Muttei ivarmaa on, että eduskunnassa tulee edelleen olemaan suuri määrä edustajia, jotka luulemat, että Suomen kansan tulemaisuutta pa- raiten sillä suojellaan, että pannaan kaikessa mastoan jo että tähän kiel toon saadaan niin paljon uhmailemia ja löyhiä sanoja mastustajiamme koh- taan kuin suinkin suun täydeltä n oi- daan ilmoille saada. Ja featätjben on verin tärkeätä, että ne kansalaiset, jot ta omat siitä selmillä, että tuolla ta- moin ei Suomen kansan oikeutta ajan pitkään suojella, että he täysin joukoin, thein ti mi n tälläkin kertaa täyttämät ioelmollisuu?ensa ja lähettämät edus- luntaan miehiä ja naisia, että Suomen armo. Suomen kansan tule.vmsuuden säilyttäminen on näille edustajille tär keä makanmutsen asia, josta h? eimä! luomu. VieisiÄ uutisia. — Suomea koskevat lakieh dotukset duumassa. Maanantain Retshille ilmoitetaan, että lokakuulaiset ja natsionalistit omat päättäneet käsi teliä Suomea koskemat lakiehdotukset mielä joulukuun kuluessa. Tämä pää- tös on tehty hallituksen pakoitulsesta. — Ehdollisia määrärahoja. H. M. Keisari on t. k. 8 p:nä tapah- tuneessa esittelyssä sumainnut armossa sallia senaatin ottaa muoden 1911 me- noarmioehdotukseen ja siihen armiolas- kelmaan muotta 1912 marten, joka on liitettämä Suomen eduskunnalle jätet- tämään armolliseen esitykseen marojen hankkimisesta niihin tarpeisiin, joihin maltion mäkinaiset tulot eimät riitä, koetteeksi ehdollisina määrärahoina sel- laisia suunniteltuja, mutta sanottua menoarmioehdotusta ja armiolaskelmaa tehtäessä H. K. Majesteettinsa mielä lopullisesti myöntämättömiä määrära- hoja, jotka, jos ne sittemmin saamut- tamat H. K. Majesteettinsa lopullisen hymäksymisen, olisi suoritettama sinä muonna, jota menoarmioehdotus tai armiolaskelma koskee. mää 3 matkastipendiä, määrältään yh teensä 7,500 mk. omat m. m. hake- neet Aarne S. Amela ja insin. K. F. Aalto Oulusta. Stipendejä yht. 3,000 mk. alempien teknillisten oppilaitosten ja ammatti- koulujen opettajille sekä niiksi aikomille on m. m. hakenut arkkitehti Karl San- delin Oulusta. Stipendejä, yhteensä 12,000 mk., kauppakoulujen opettajille ja niiksi ai- korville sekä nuorille liikemiehille omat muun muassa hakeneet maisteri Jo- Hannes Latomaa Raahe, Eino Hemon- pää Oulu, sil. kand. O. H. Petäjistö Kemi, Samuli I. Anttila Muonio, I. H. Kurkela Oulu. ! — Kemijärven rantatieasia. Lokakuussa senaattin jättämässään kir- jelmässä omat Kemijärmen ja Kuola- järmen kunnat sekä Sodankylän itäi- nen osa asiamiestensä romasti M. Hei- kinheimon sekä talokkaiden M. Särke- län ja K. Samukosken kautta anoneet, että asetettaisiin erityinen, riittämää poikkakunnallista asiantuntemusta edus- tama komitea toimittamaan taloudelli- sen tutkimuksen rautatien aikaansaamis- ta marten Romaniemeltä someliaaseen paikkaan Kemijärmen rannalle. Anomuksen johdosta senaattiin maa- ditussa lausunnossaan huomauttaa tie- ja mesirakennusten ylihallitus, että nyt rakenteilla olemat rautatiet malmistu- mat masta muonna 1912 ja kun edus- kunnan muoden 1909 maltiopäimillä rakennettamaksi päättämien rautateiden malmistamiseen menee mähintäin 7 eli 8 muotia, joten nämä työt kestäisimät muoteen 1920 asti, moi otaksua että Romaniemen—Kemijärmen rata aikai- sintain 12 eli 15 «uoden perästä möisi tulla rakennetuksi. Asiain näin ollen ja kun radan rakentamista tulevaisuudessa ei moida päättää niiden numeroiden ja nutden tietojen perusteella, jotka niin monta muotta sitä ennen toimitetun taloudellisen tutkimuksen kautta on saa tu, ja koska ei myöskään Kemin—Ro- maniemen radan maikurns puheenaole vien pohjoisten seutujen elinkeinoihin ja »viljelysaloihin mielä ole tullut sel- mästi näkymiin, katsoo ylihallltus pi- tämänsä esittää, ettei nyt anottua ta loudellista tutkimusta ainakaan lähim- pina muosina pantaisi toimeen, maan että hakemus hylättäisiin. — Alkuopetuksen kehittäminen. Miime lokakuussa käski senaatti koulu- ylihallituksen antaa alamaisen lausun- tonla eduskunnan anomuksesta, että muodeksi 1911 myönnettäisiin 100,000 mkn suuruinen määräraha alkuopetuk sen kehittämiseksi maaseudulla, amus- tuksena opettajain palkkaamiseen ja opetusmälineiden hankkimiseen jaetta- maksi kunnille niiden ylläpitämiä pien- tenlustenkouluja marten. Hlthallitus on puoltamassa lausun- nossaan yhtynyt niihin perusteluihin, joita eduskunta on anomuksensa tuelsi esittänyt. — Rehtorin virantoimitus velvollisuus. Kouluylihallitus oli tehnyt esityksen senaattiin, että muu- tamissa alkeiskouluissa ja realioppi- laitoksissa rehtorit Vapautettaisiin o- sasta heille kuulumaa opetusmelmolli- suutta, jotta heille kämisi mahdolliseksi asianomaisen oppilaitoksen muiden opettajain opetuksen kuunteleminen sekä että tämän opetuksen hoitamiseksi me nosääntöön otettaisiin erityiset määrä rahat. Senaatti tehoittikin tämän johdosta kouluylihallituksen ottamaan harkitta- makseen, eikö samaa järjestystä ,voisi noudattaa maan tyttökouluissakin. Kouluylihallitus ei ole kuitenkaan kat- sonut tyttökouluissa tarpeelliseksi ker rottua toimenpidettä, maan on ehdot tanut, että kollegalle, joka 5-luokkai- sessa alkeis- tai realioppilaitoksessa hoitaa rehtorintointa, myönnettäisiin 3 miikkotnnnin helpotus hänen oppi tvelrvollisuudessaan; sekä että tämän opetuksen kustantamiseksi, lukien ensi lukuvuoden alusta, m. m. Kokkolan. Raahen ja Tornion alkeiskoulun sekä Oulun realioppilaitolsen ivirantoimi- luspalktiomäärärahaan osotettaisiin 420 markan suuruinen lisäys. Vulun kaupungista. I. Kuten miime numerossa kerroimme raukesi yhteistoimintayritys pormaril- listen puolueitten kesken. Suomalaisen puolueen taholla ei tämän jälkeen ole aiottu mirallisesti ryhtyä mihinkään toimiin. Nuorsuomalaiset sen sijaan omat laatineet oman ehdokaslistan, jossa on ehdokkaita kaikista yhteisneu- motteluihin osaaottaneista tyhmistä. Tämä lista sisältää nimet: Dahlström S. rehtori. L o u e k a r i F. A. opettaja. O c k m a n H. meturinkuljettaju. Poropudas W. maratuomari. Rauhamaa O. maisteri. Riekki F. A. kauppaneumos. Ruotsalo F. F. kauppias. Sohlberg K. Th. insinööri. Tuomainen W. kimenhakkaaja. Weckm o n R. luutnantti. N o r d m a l l K. insinööri lmuo- deksi 1911). Kuten näkyy omat kaikki Oulun Nuijan kokoomuslistaa marten asetta- mat ehdokkaat otetut tähän listaan ja täyttää se siis siinä suhteessa Nuijan maatimukjet. Nuorsuomalaisten lista eroaa siitä yhteisestä listasta, jota yhteisissä neumotteluissa suunniteltiin yhteen ehdokassijaan nähden, jonka nuorsuomalaiset omat nyt täyttäneet omalla ehdokkaallaan. Kun Nuija ajatteli yhteistä listaa ainoastaan nuorsuomalaisten kanssa, oli se sitä mieltä, että suomalaisen puolueen tuli saada 5 ehdokassijaa, jolloin nuorsuomalaisille jäisi 6. Tätä ehtoa ei nuorsuomalaisten lista täytä. Jollei maltuustossa ennestään olisi niin suhteettoman paljon ruotsalaiseen puolueeseen kuulumia jäseniä, möisi tätä listaa pitää kuta kuinkin tasapuo- lisena, maikkapa siinä ruotsalaiselle puolueelle onkin »varattu enemmän paikkoja kuin mitä sille pienuuteensa nähden moitaisiin kohtuudella maalia Kun nuorsuomalaisten laatima lista pääasiassa tyydyttänee suomalaisen puolueen tällä kertaa asettamia maati- muksia, niin ei meikäläisten sopine wä- linpitämättömästi maaleja simuuttaa. Olemmekin kuulleet, että suomalaisen puolueen taholla tullaan nuorsuoma- laisten listaa kannattamaan. Maaliin osaaottamalla tahdotaan saada mal - Luustoon juuri niitä miehiä, joita Nui- ja oli kokoomuslistaa kannattaessaan ehdottanut. Kun suomal. puolueeseen kuulumat ehdokkaat sitä paitsi omat yleisesti tunnettuja kykenemiksi maltuus- miestoimeen, niin onhan syytä auttaa heidän pääsyään maltuustoon. — Kansakoulut. Palkkausapua on myönnetty Paamolan Tikkalan kcrn-- lulle naisopettajan ja meisionopettajan sekä Puolangan Mäyrylän koululle opettajan ja naiskäsiiyöohjaajan palk- kausta marten. Apurahoja koulutarpeitten ostoon on?at saaneet Pyhäjoen Pohjakylän koulu 217 mk., Haukiputaan koulut 1,805 mk. ja Limingan kirkonk. koulu 231 mk. — Raittiustyön edistämiseksi opiskeleman nuorison keskuudessa on henkimakuulusyhtiö Suomen johtokun ta miime kokouksessaan myöntänyt «vuosittain antamansa 2.500 mkn suu- ! ruisen apurahan. — Kajaani» meijerirettelöu ! seurauksia. Homivikeudenneumos Sa- raste on 90 malittajan puolesta se- naattiin jättänyt anomuksen, että mal- ! tio ryh yisi asiaa amustamaan. > — Maltiou matkafttpendit. ' Senaatin nuorille teknikoille määrää- — Zlrviomiesten waali. ..Kau punkien paloapuyhtiön kiinteimistöä marten" kahden ,varsinaisen ja kahden mara-armiomiehen maali toimitettiin eilen maistraatissa. Varsinaisiksi ar- miomiehiksi tulimat »valituiksi hrat märjäri A. Holm ja rakennusmestari H. Roininen sekä matalta rakennus- mestari W. Lillkvist ja urakoitsija I. a . Ermasti. — Sataniatöiden rakennus mestarin toimi. Rahatoimikamari asetti toissa päimänä pitämässään ko- kouksessasatamatöiden rakennusmestarin toimen hakijoista ensimäiselle sijalle Kajaanin kaupungin rakennusmestarin Matti Karhun, toiselle H. F. Kerllu- lan, työnjohtaja Tampereelta, kolman nelle Kaarlo August Huomisen työn johtaja 3:ssa maanmiljelysinsinööripii- rissä. — Kivirakennuksissa asumi nen. Eilisessä maistraatissa oti jäl leen esillä termeyshoitolautakunnan esi- tys, että talonomistaja Johan Petter Majama kiellettäisiin pitämästä asun- tona miime kesän aikana rakentamus- saan rakennuksessa olemia kimihuoneita. Mutta kun termeyshoitolautakunnan lausuntoa ei oltu »vielä saatu huonei den tarkastuksesta, lykättiin juttu tam mikuun 13 päimätsi, jolloin mastaajan on oltama saapuioilla 20 nikan sakon uhalla ja mainitun lautakunnan on tuotama lausuntonsa kyseessäolemien huoneiden johdosta. — Hevosjupakka Päättynyt. Maanantaina oli raastumanoikeudessa käsiteltämänä jälleen maanmiljelijä P. Kandelbergin ja kokkolalaisen kauppiaan I. Rudbäckin mälinen hemosjupakka, jossa on kuulusteltu lisätodistajia Vaasassakin. Useita todistajia kuulusteltuaan, tuo- mitsi oikeus mastaajan maksamaan kantajalle 600 mkaa mälirahoina, sii- hcn luettuna 5"/» korko heinäkuun 11 pstä 1910, kunnes täysi maksu tapah tuu, ottamatta kuitenkaan huomioon kantajan maatimuksia 200 mkan mäli rahan maksamisesta kyseessäolemassa tilaisuudessa tapahtuneesta toisesta maihtokaupasta. Kulut kuitattiin asial listen kesken. Todistajien palkkioita tuomittiin molempien maksamaan hy mä määrä entisten palkkioiden ja ku- lujen lisäksi, jotka jo lähentelemät tu hatta markkaa. Molemmat asialliset ilmoittimat tyy- tymättömyyttä päätökseen. — Juopumisesta sakotettiin eili sessä raastumanoikeudessa kahta eri henkilöä, kumpaakin 20 mkaa. — Taistelu tanssiraitvoa tvas taan. Wiime sunnuntaina oli Oulun sos.-dem. nuoriso-osaston alotteesta ko- kous, jossa neumoteltiin siitä, mihin olisi ryhdyttämä, jotta tanssiraimo saa- täisiin paikkakunnallamme taukoamaan. Kokouksessa oli saapumilla Oulun lä hettymillä toimimia edistys- ja ammat- tiyhdistyksiä ja seuroja, kuten Oulun sos.-dem. nuoriso-osasto, r. y. ..Pohjan Leimu", Oulun työmäenyhdistyksen ammattiosastojen yhteinen humitoimi- kunta sekä W. ^ U.-seura „Sauma", palmelijattarien a. o. ja Suomen mal- tionrautate'.den konepajalaisten liiton Oulun osasto. Osanottajat olimat yk- simielisiä siitä, että olisi ryhdyttämä erityisiä tanssitilaisuuksia laklautta- maan ja että iltamissa olisi rajoitetta- wa tanssiminen kohtuulliseksi. Erityisiä päätöksiä ei tehty tällä kertaa, maan malittiin toimikunta malmistamaan ensi sunnuntaina asiasta lopullisesti pidet- tämää kokousta. — Kuollut. Miime lauantaina maipui täällä kuolonuneen talonemän tä Anna S osia Kauppi L3:lla ikämuodellaan. Lähinnä jäi häntä kaipaamaan puoliso ja sisarten läpsit. — Taidenäyttely Ouluun. Huomenna omataan taiteilija Artturi Heickell'in Helsingistä tänne seurahuo- neen lämpiöön järjestämä taulunäyt- tely, jossa on yht. 50 teosta, joista 35 alkuperäistä öljymaalausta ja aq- marellia. ?iäma omat muotokumia, maisemia ja laatukumia. Loput 15 omat jäljennöksiä, joiden joukossa sel- iäistenkin mestarien tauluista kuin Murillon, Rubensin y. m. Niitä on taiteilija jäljennellyt matkoillaan Sak- sassa m. m. Tresdenissä. Lnonnollista on, että oululaiset kil- wan rientä-vät tuohon harminaiseen yksityiStaidenäuttelyyn, sillä niitähän tarjotaan meikäläiselle yleisölle niin komin Harmoin. Sitäpaitsi on jo A Heickell'in taiteilijanimi siksi tunnettu että se takaa teosten näkemisen. H onkin meidän elemimpiä jäljentäjätai teilijoitamme ja sitäpaitsi on hänellä lukuisa joukko jo tunnetutta, onnistu neita alkuperäisiäkin teoksia. — Myyjäiset Lapin lähetyksen hywäksi toimii täkäläinen N. M. K A. tänään klo 11 a. p. huoneustos- saan o. y. Liudgrenin talossa. Ra- hallinen tulos myyjäisistä tulee Jna- rissa sijaitseman Riutulan turmakodin hymäksi, jossa N. M. K. A:n toimes ta jo useina lr uosina on hoidettu wan hoja ja puutteen ahdistamia Lapin asukkaita. Hymä ia ihmisystämällinen tarkoi tus kehottaa meitä muistamaan näi- täkin myyjäisiä. — Myyjäiset toimeenpanee Ou lun Sairaanhoitajattarien yhdistys sai raanhoitajien kesäkodin hymäksi per- jantaina klo lO.stä alkaen a. p. Lää- nin sairaalassa. — Kansankonsertissa tänään klo 8 ip. palokunnantalolla on seuraama ohjelma: Gade: Jälkikaikuja ..Ossianista", omert.: Eilenberg: Schmarzmaldin mylly, idylli: Melardin: Osia „Prin- sessa Ruususesta;" Merikanto: Scherzo: Pacius: Sotilaspoika: Collan: Maa- san marssi. — Nuijan Naisjärjestön myy- jäiset pidetään Nuijan huoneustossa perjantaina. Töitä otetaan mastaan samana päimänä klo 11 ap. — Oulun kaupungin valtuus miesten kokous on huomen illalla klo 6:lta. — Culnn Hiihtoseuran tvuvfi kskous pidetään klassillisella lyseolla tänään klo 8 ip. — Sairaussuhteet Oulussa .viime miikon ajalla: Keiihkokatarria 09 Watsa- ja suo li katarria ... 8 ^urkkuröhkää 14 Tuhkarokkoa 14 Vesirokkoa . . . Vihurirokkoa . . . Keuhkokuumetta . . Keuhkopussintulehdusta Influenssaa . . . ^)!imelleiniä . . . Matsakuumetta . . 1 Yht. 125 ESS3BB9 Maalilippuja ja wal- takirjakaalvakkeita perjantai- na tapahtuwaa ^valtuusmies- tvaalia lvarten on saataiva- na Oman Kannan kirjakan- Passa. — ^Vanginkuljettajaksi ja war tijaksi Muhoksen nimismiespnriin kol- men muoden ajaksi, tuleman 1911 muoden alusta lukien, on läänin ku- mernööri määrännyt talollisen Heikki Mainiokangas nuoremman. — Oikaisuvaatimukset waali luetteloja waStaa». Asianomaisten tekemästä maatimuksesta on senaatti määrännyt torppari Iisakki Mällisen ja hänen maimonsa Kaisa Mällisen merkittämäksi Limingan kunnan Ali- temmeksen äänestysalueen ensi edusta- janmaalia marten laadittuun maali- luetteloon. Sitämastoin suutari Sakari Kau- niston ja hänen maimonsa Malpuri Kaunistoil maatimus tulla otetuksi Kemin kaupungin maaliluetteloon on jätetty huomioonottamatta, koskei oi- kaisumaatimusta oltu asianmukaisessa järjestyksessä tehty. — Kylätiet. T. k. 12 pnä anta- mallaan päätöksellä on läänin kumer- nööri määrännyt rakennettamaksi ja mastaisuudessa syynikelpoisessa kun nossa pidettämäksi noin 4,700 metriä pitkän ja 5 metrin lemyisen tamallisen kylänen 2 Vj metrin ajoradalla niin- kutsutulta Hiltulanrannalta Pudasjär- men pitäjän kirkonkylän kirkkoherran- mirkatalosta alkaen Mursusaaren si- mutse Oulun—Kuusamon mäliielle yleiselle maantielle Kötölän kestikiema- rin läheisyyteen edellämaiiiitussa kir- konkylässä. — Ulosottomiehet. Kajaanin kihlakunnan kruununmouti on oikeutet- tu ulosottoapulaisena Hyrynsalmen ni- mismies piirissä kuuden kuukauden ai- kana, t. k. 10 p:stä lukien, käyttä- mään myöskin manginkuljettaja Abel Luukkosta. Samoin on Salon kihlakunnan kruu nunmouti oikeutettu ulosottoapulaisi- na tuleman 1911 muoden aikana käyttämään myöskin poliisikonstaape- leita I. I. Ukkosta Salon nimismies- piirissä, August Teroistä Kalajoen nimismiesplirissä ja Aukusti Junde- nia Paamolan nimismiespiirissä. — Sääntöjen muutoksia. T. k. 13 pnä on läänin kumernööri mah- mistanut Nimalan kunnan paloapu- yhdistyksen ja j; Kuuvanicmen osuus kaupan r. l. iaä.'^öihin tehnyt muu- muutosehdotutiet. — Muhoksen knnnasliölauta- kuuuau kokouksessti t. k. 6 päimänä laadittiin kestikiemaritaksa ivuodelle 1911. Tämän jälkeen laadittiin kulinan menoarmio muodelle 1911. Menopuoli päättyi suunnalleen 41,000 markkaan, jota kuitenkaan ei iv o id a mielä tar kalleen määrätä syystä, etteimät kaikki kansakoulut olleet menoarmioitaan mal- mistaneet ja lähettäneet kunnan halli- tukselle. antamain kolmen eri todistuksen perus- teellä, joissa kuitenkaan ei ole Juho Aappo Pujotta merkitty talolliseksi, heidän annettaisiin nostaa jakokunta- laisille tu!e:va osuus puheenalaisesta metsänhinnasta. Tämän hakemuksen johdosta huhtil. 14 p:nä 1908 antamallaan päätöksellä on lääninkonttori mielensä asiassa lau- sunut. ja kun lääninkonttori mertail- lessaan edellämainittuja asianomaisen kruununnimismiehen antamia todistuk- sia siellä olemaan henkikirjaan oli huo- mannut ei ainoastaan että henkikirjaan oli merkitty kysymyksessä oleiville Les kelän, Kursun ja Muonalan tiloille muitakin omistajia kuin ne, jotka kos- ketelluissa todistuksissa luetellaan, maan myöskin että monen tilanosan omista- jat eimät olleet henkikirjoitus toimituk^ sissa esittäneet omistusoikeuttaan se!- mittämiä asiakirjoja, niin läaninkont- tori sentähden ei saattanut antaa usein- mainituille todistuksille sellaista kysy- myksessä olemien tilojen omistusoi- keutta koskemaa todistusmoimaa. että lääninkonttori olisi katsonut mouvansa hakijoille, näiden tilain ainoina omis- tajina, suorittaa pyytämänsä 54,42!> mkn 22 penniin nousemat metsärahat. maan jätettiin asiakirjat takaisin haki joille ilmoituksella että heidän tuli nostaakseen nuo metsärahat. jotka lää- ninkonttori kumminkin siirtäisi pankki- laitokseen korkoa kasmamaan, edellä- mainittujen lilojen omistusoikeuteen nähden lääninkonttorissa esittää sel- lainen selmitys, että siitä täydellisesti käy ilmi, kutka henkilöt omat näiden tilojen lailliset omistajat. Tämän lääninkonttorin päätöksen johdosta omat Pajari ja Leskelä ma- liitäneet senaattiin, joka miime mat' rask. 5 p. on asiassa antanut päätök- sensä ja siinä katsonut, etteimät malit- tajat ole esiintuoneet syytä läaninkont- torin päätöksen muuttamiseen. LllW Iin MjMtilM». Alempana mainitut meijeri! omat oman ilmoituksensa mukaan saaivutta ne?t 23 pnä marrask. lähettäniästääi'. moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: 2: 1 1.5 53 a?t. 2:74 28 .. n:o i x. M0il. 6 7 8 11 2: 73 17 2: 75 21 2: 68 G 2: 72 12 Poroisännän toimesta va pautettu. Kolarin alasen poropalis- kunnan kokouksessa miime helmit. 16 p.nä tehdyn päätöksen, jolla kokous oli malinnut talollisen Edmard Kurun sanotun paliskunnan poroisännäksi kol- men muoden ajaksi, ensitulcman muo- den alusta lukien, on läänin kumer- nööri, mainitun Edmard Kurun mali- tuksen johdosta, t. k. 13 pnä anta- mallaan päätöksellä kumonnut, koska malittaja pehtori G. ^ahlanderin an- tamalla todistuksella oli näyttänyt, että hän on Kramsors Aktiebolag nimisen ruotsalaisen tutkiyhtiön palmelukiessa, että hän siinä loimessa on estetty hoi tamasta sanotun poroisännäntoinla. — Taltviteitten kunnossapito. T. k. 13 p:nä on läänin kumernööri mahmistanut Haapajär-1'en kunnan kuntakokouksessa miime lokat. 3 p:nä tehdyn päätöksen yleisten teitten kun- nossa pidosta kunnassa talmisaikana m. 1911, kumminkin ehdolla että, ellei talmitiet lapioimalla ja kuokkimalla pysyy auki, nimismies oikeutetaan kunnan kustannuksella lumireellä ajat- taman tiet auki. — Talviteitten kunnossapito. T. k. 9 pnä on läänin kumernööri mahmistanut Kärsämäen kunnan kun takokouksessa miime syysk. 26 pnä tehdyn päätöksen kunnassa olemain maanteitten aukipitämisestä ensi kolmen talmen aikana. — Maalaispoliisit. T. k. 13 pnä on läänin kumernööri määrännyt ent. poliisikonstaapeli Karl Helmer Tuoman ensi muoden ajaksi yllmäär. poliisikonstaapeliksi Sodankylän länti- ecn nimismiespnriin etupäässä ivat- roomaan paloiviina asetusten noudatta mistä. 1^EE^39^IES9I Jakokuntain määrärahat. Korkein keskihinta 2 mi. t>8 p. Ahteensä hinta oli 2 ni k. 72,.! p.. 137 ast. moita mk. 75 p. alin hinta 2 Helmikuun 1 p. 1907 oli senaatti uostunut siihen, että osakkaat Kuola- ärmen pitäjässä sijaitseman Kursun akokunnassa, johon kuuluu, paitsi uksi 'ruununtalo, kolme perintötilaa, nimit- läin Leskilä n.o 7. Kursu n:o 8 ja Muonala n:o 9 mainitun pitäjän Käs män kylässä, saimat sanotun jatokun- nan yhteisestä metsästä myydä määrä- mittaiset tukkipuut sekä myynnin sit emmin tapahduttua annettu ien mää- räysten mukaisesti lääninrahastoon naksettu osa saadusta metsänhinnasta. Sittemmin talolliset Juho Aappo Pa- ari ja Erkki Armid Leskelä, jolka akokunnan tilanhaltijat olimat mal- uuttaneet nostamaan heille tuleman osuuden metsäkauppasummasta, Oulun äänin lääninkonttorille jättämässään hakemuksessa, jonka oli allekirjoittanut 16 muuta jakokuntalaista, omat ano neet, että Kuolajärmen piirin kruunun- nimismiehen henkikirjan nojalla pu- heenalaisten perintötiloin omistajista — Vesijättömaiden verotta misesta ja niiden jaosta Oulun salon niemimaan ympärillä oli maanjako-oikeuden istun!o miime lau- antama Oulunsalon kunnanhuoneella. Maanjako-oikeuden puheenjohtajana o!i maratuomari P. M. Snellman. Kruu nua edusti nimismies E. Aitto, kir- kollismirastoa pastori N. Merenheimo. Mirkansa puolesta saapumilla olimat lääninmaamittari K. Harlin ja komi- sionimaanmittari O. Hakasalo. Kun ne tilain omistajat, jotka isos^ sa jaossa olimat saaneet maansa me- ren rantaan, olimat ottaneet omistuk- seensa myöslin ne maat, jotka ison- jaon jälkeen olimat heidän rautaansa maatuneet, niin nostimat noin * muotta sitten ne Oulunsalolaiset, joi: tenka maat eimät olleet meren ran taan isossa jaossa päässeet, kysymyk sen kenelle isonjaon jälkeen maatunee, maat oikeastaan kuuluuvat. Tätä mar- ten hakimat he kumernööristä mäaröyl sen jakamaan mesijätlömaat kaikkien Oulunsalon nlanttaalinomistajain kes ken. Komisionimaanmittari O. Haka salo toimiltikin sitten tämän jaon, mutta kun siinä syntyi riitaisuuksia omistusoikeudesta mesijältömaihin, alis- lettiin toimitus kihlakunnanoikeuden ja homioikeuden käsiteltäiv?lsi, jotka rat- kaisimat asian siten, että nuo mesijät tömaat kuulumat koko jakokunnan ti loille manttaalin mukaisesti eikä yksin- omaan niille tilanomistajille, joidenka tiluspalstat olimat isossa jaossa tul leet meteen sekä määräsiivät jaon, joka täten oli tullut keskeytetyksi, laillisessa järjestyksessä loppuun saatettavaksi. Toiiniiusta sitten jatkettiin iviinte kc männä ia antoi toimitusmaannttari ivatitusosotuksen tekemästään jaosta. Tästä malittimat muutamat Oulun- salolaiset ja oli heidän »valituksensa nyt maanjako-oikeuden käsitel:ä:vänä, joka tylkänään hylkäsi tehdyt u-afituf- set ja mahmisti toimitetun jaon, joten kysymyksenalaiset mesijäitömaat tulimat koko Oulunsalon jakokunnan tiloille manttaalin mukaisesti eikä aiuoastaai» rannanomistajille. Maanjako-oikeuden väälökseen Uinnf timat «vieläkin tyytyinättömyyltään sa mat ivaliitajat, joittenka malitukset olimat olleet maanjako -oileuden ralkaistamina ia tullee asia täten lo- pulliseSti Senaatin kasitellämäUi ja raltaistamaksi. — Kuolleita. Miime keskiviikko- na maipui kuolon uneen Roivan ',emellä Keskisuularin tilalla talonemäntä (Kreeta Mustaama H i n k l a c. s. Keskisuutari lähes 62 muoden ikäi senä. Leskeksi jäätyään hoiti »vainaja poikiensa a>oulla isohkoa maatilaa me- nestyksellä ollen paikkakunnalla ensi mäisiä, joka otti käytäntöön liudei: karjanruokintataman. Mainajaa jäi lähinnä suremaan 5 poikaa ja 4 ty tärtä sekä näitten perheer.