Lauantaina 29 p. Lokakuuta KARJALATAR N:o 123 - 1910 Mekytlämm ja paras iholvvide on Creme Jrolane, sillä se telee ihon pehmeäksi ja sileäksi sekä estää kylmän ja kastean ilman rvahingolli sen ivaikutukien idoon. Myydään aplee- keissa, rohdoskaupoissa y. m. ä SO p. Apteekkari F. B. Knifsund, ^amonlinna. (K. S.) roksisten puurakennusten rafenta mistä, kuten asemakaamaehdotuk- sessa oli suunniteltu. Kätilöt. Lääkintöhallitus on puoltanut Kaawin kunnan anomusta saada 250 mkn muotuinen maltioapu kä tilön palkkaamiseksi. Kontiolahden kuntakokouksen päätöksestä wiime syysk. 26 pltä, jolla kunta- laiset äänten enemmistöllä päät- limät jättää sominto-oikeuden rat- kaistamaksi Monnin kansakoulu- rakennuksessa johtuneet tilit, on läänin kumernöörille jätetty eräi- den kuntalaisten puolesta kirjallis nen w alitus. Tiesuunnan tutkimuksia. Läänin kumernööri on määrän- nyt maramaamittari Kalle A n t- t i s e n toimittamaan tiesuunnan tutkimuksen Liperin pitäjän Lipe- rinsalon kylästä n. k. Salonnenän laimalaiwrilta rakennettamasta maantiestä sekä tekemään siitä kar- tan ja kustannusarmion; wara- maamittari Ossian Söder- l u n d i n tutkimaan tiesuuntaa Märtsilän asemalta Tohmajänven —Kaurilan kyläntielle; sekä wara- maamittari K. M. K o s t i a n pi- tämään yleisen kokouksen tienteko- welwollisten kanssa siitä, ketkä tientarmitsijat olisimat melmoitet- tamat kunnossa pitämään tien jat- koa Polmijärmen ja Juuan pitä- jien mäliseltä rajalta ja siitä eteen- päin siihen tiehen joka yhtyy Nun- nanlahden—Kuhnustan kyläntielle. Rakennuspiirustuks et lisärakennuksia warten Nurmeksen työmäen omistamalla tontilla n:o 6 Nurmeksen kauppalan 10:ssä korttelissa, on Läänin kumernööri asianomaisten noudatettamaksi wahwistanut. Pälkjärtven kuntakokouksessa t. k. 17 oli taas käsiteltämä ky- läntieasiat ja päätettiin anoa mal- tion apurahaa tientekoa marten noin 5,000 markkaa. Näillä ra- hoilla tehtämä tie alkaa II- jalan majatalon läheltä ja päät tyy Ruskealan rajaan Tenka- ahossa. Toisella sijalla ehdotet- tiin kyläntietä, joka alkaa Raimion homilta ja päättyy Pälksaaren py- säkille, ja kustannusarmio oli 2,000 markkaa. Tie-asiasta wi- rastoille anomusta tekemään wa- Iittiin maanmiljelijät F. Jouhki ja H. Immonen. Suurta huomiota puoleensa saanut tie-suunta Hietaniemi ja Termassalo Kiteen rajalla, jäi heikon kannatuksen muoksi raha- awun anomus toistaiseksi. Tä- män tiehankkeen innokkaimpain puuhaajain puolelta, kuten kylä- kertomukset tietämät on tuo kuu- luisa ilmianto tehty. Pälkjättven ilmiantojuttu. Kuten kerrottu on kenraaliku- mernöörille tyhty ilmianto erään lausunnon johdosta, joka esille tuo- tiin Pälkjärmen tuonnottain pide- tyssä kuntakokouksessa. Niinkuin myös on tunnettu, oli kenraaliku- mernööri tuon ilmiannon huomi- oonsa ottanut ja lähettänyt asian- omaisten miranomaisten kautta tiedustelun asianomaiselle. Mikäli Laatokka on saanut tie- tää, aiheutuu ilmianto seuraamasta tapauksesta. Pälkjärmen eräässä kuntakokouk- sessa oli käsiteltämänä Hietanie- men ja Terwassalon'wälinen kylän- tieasia. Kun sitä malmistelemaan malittamaan komiteaan ehdotettiin m. m. erästä henkilöä, joka was- ta mähemmän aikaa on ollut paik- kukunnalla, josta hän taas piak- koin luultamasti tulee pois muut- tamaan, ilmoitti eräs toinen kun- takokouksessa ollut henkilö ei moi- mansa ehdotettua kysymyksessä olemaan komiteaan kannattaa. Wie- lä lisäsi hän perusteluunsa esi- merkkinä sen, ettei ..laukkuryssiin- kään" moi luotta sillä he myöskin omat kunkin paikkakunnan mähä- aikaisia asukkaita. Mikäli luul- laan, on koko ilmianto aiheutunut tuosta „laukkuryssä"- sanasta, jo- ta eräillä tahoilla lienee pidetty hymin loukkamana. Komeron sonniyhdistys pani toimeen nuoren karjan näyt- telyn t. k. 15 pnä Juho Turpeisen talossa. Palkinnot jakaantuimat seuraamasti: Maanrviljelijä Juho Turpeisen toismuoteistlle hiehoille Heluna 1 palkinto, Bhtiösonni Toimon jälke- lainen Ihana 2 p„ oman sonnin jälkeläinen. Lemmikki 3 p., s:n son- ni Jeska 3 p., isä tuntematoir., majaamuoteisista saman omistajan sonni Aapo 1 p., Toimon jälkeläi- nen, hiehot Annikki 2 p., oman sonnin jälk. Amer 3 p., s:n. — O. Siljanderin toismuoteiset hiehol Palmu 1 p., Ikosen ..Aapon" jälk., Toimikki 2 p., Toimon jälk. — Juho Laukkasen toismuoteiset hie- hot Tenho 1 p., ..Toimon" jälk., Tuulikki 3 p., s:n, majaamuotei- sista saman somistajan hiehoista Ormokki 2 p., Onerma 2 p.. On- nikki 2 p.. Omena 3 p., sonni Oi- wa 2 p., kaiM «Toimon" jälk. — P. Suhosen toismuoteisista sonni Teppo 1 p., hiehot Muisto 1 p., Ystämä 3 p., kaikki..Toimon" jälk., majaamuoteisista saman omista- jan hiehot Tuttu 2 p.. Turma 2 p., „Aapon" jälk. — Juho Ikosen toismuoteiset hiehot Simuna 1 p., ..Aapon" jälk., Suliki 2 „Toi- mon" jälk., majaamuoteiset saman omistajan sonni Jörö 1 p., hieho Omena 2 p., ..Toimon" jälkeläiset. Osanottajia näyttelyyn oli saa- punut mähän, johon lienee mai- kuttanut se, kun tiedettiin, ettei ra hoja yhdistys saanut mistään pal- linnoiksi maikka se niitä oli pyytä- nyt maanmiljelysseuralta ja Ko- meron meijeriosuuskunnalta. Mei- jeriosuuskunnan kokouksessa pari isäntää pani mastaan, enemmistö tosin puolteli 25 markkaa annetta- maksi eikä paikkakunnallamme mie lä annetakaan mitään armoa kar jan jalostamiselle, kunhan maan on lehmä, ei sitten mäliä. On taloja, joissa on kymmeniä lehmiä ja paras lehmä, joka on poikinut syksyllä, on lypsänyt 1,500 kg. pai- koille lypsykautena. Luulisi niin, jotta ei se markka ole turhaan miskattu, jos se menisi karjamme jalostamiseen, sanoo kirjoittaja. Ilomantsin maalaisseuran ko- kouksessa tk. 23 p. jaettiin palkinnot maa- talous kilpailuista ja tulimat pal- kituiksi. Pikkumiljelijäin koko- taloudessa: III palk. A. ja I. Tolmaset 120 pist. III palk. Tuomas Tossamainen 115 pist. III palk. Feodor Kareinen 110 pist. IV palk. Antti Kahelin 90 pist Juurikasmi- ja rehumil- j e l y k s e s s ä. I palk. Pekka Leppänen 62 pist. I palk. Mikko Piiroinen 60 pist. II palk. Antti Määttänen 57 pist. II palk. Heikki Hukka 56 pist. II palk. Manu Niemi 55 pist. II palk. Risto Lehikoinen 51 pist. III palk. Jmana Lautanen 44 pist. Turmepehkun käytössä. II palk. Mikko Ikonen 36 pist II palk. Risto Tahmanainen 36 pist. III palk. Antti Määttänen 34 pist. III palk. Jaakko Suihko 33 pist. III palk. Olli Pesonen 32 pist. Ilomantsin kiertämälle maa- mieskoululle, jonka maltioapu kes- tää muoden 1911 loppuun, päätti kokous anoa maltioapua sitä seu- raamaksi kolmeksi muodeksi. Ano- maan malittiin seuran esimies P. Leppänen. Seuran johtokuntaan malittiin muorossa eroamien sijaan talolli- Mikko Kontturi ja O Lackström marsinaistksi ja H. Hukka mara- jäseneksi. P.-K. maanmiljelysseuran kier- tokirjeen johdosta' jossa tiedus- tellaan mielipidettä yleisen maan- miljelysnäyttelyn pitämisestä Tam perella m. 1912, piti kokous sitä suotaman. Meiset iltamat oli Mattisenlahden N. seuralla mii me sunnuntaina maanmilj. K. Karttusen (Lahden) karjatalolla. Ihmisiä oli yli puolensadan. Ohjelman aluksi laulettua lau- sui seuran esimies mieraat terme- tulleiksi, op. neiti Anna Nauma- nen lausui ponnella lämmintä isänmaallisuutta uhkuman runon, käsitöid. op. neiti Maria Piiroinen esitelmässänsä puhui makaita sa- noja nuorison malistuksen tarpees- ta, Anni Kolehmainen luki erään n. ]. jäsenen kirjoituksen „Syksy". Kahmiloman oltua lausui runon Maria Hyttinen, esitelmän raittiu- desta piti Allan Hynynen ja An- ni Lappalainen luki kertomuksen. Jaettiin humiposti, laululle leha- hettiin tuontuostansa. Nuorison leikkiä oli lopuksi, eroten tästä ky- länpäiden meljeskokouksesta 10 i. p. lämpöisin mielin. On muuten surkuteltamaa, että kun naapuritaloon oli r o s k a m ä- k i laatinut nurkkatanssit, niin sinne niinkin merellisestä ti laisuudesta kun ylläkerrottu oli, meni monta — häpäsemään itse änsä. Kun moisia mehkeitä pidän isän- maan onnen mastaisina ja suu- resti simistystä, sekä hymiä tapoja alas painamina. Toimoisin har- taastt yleisen syyttäjän tarmok- kaasti toimien saattaman sellais- ten tilaisuuksien suosijat, toimeen- panijat ja niissä kämijät hymin ansaittuun syytteeseen! — n. Maalaisseura» hommista Mattisenlahdella moi tällä kertaa kertoa seuraamaa: tee- iltamat pi- dettiin K. Kermisen talossa t. k. 16 p. iltana. Ohjelman aluksi laulettua Karjalaisten laulu ter- mehti yleisön seuran esimies I. Hietala puheella, puhuen koneiden kannattamaisuudesta maatalous- töissä. Maanmilj. O. Tuppurai- nen kertoi näkemiänsä ja ha- maannaista Lahden maanmiljelys- näyttelyretkeltä. Luettiin mielä pari hyödyllistä kirjoitusta Peller- mosta ja Maanhengestä. Lau lulla tietysti liistaroitiin eri esi- tykset toisiinsa, joten illan ohjel- ma muodostt armottaan kokonai suuden. Samassa tilaisuudessa jaettiin myöskin palkinnot tämän muoden kilpailuissa palkituille seuraamasti: Rehu-jajuurikasmikilpai- lusta I p. O. Tuppuraiselle ja I. Hietalalle, II p. O. Karttuselle ja I. Karttuselle (Homin) III p. sai K. Kerminen, M. Niemeläinen ja Rr. Sinkkonen, Metsänhoitokilpailussa sai: II p. K. Karttunen (Lahden) ja P. Karttunen, III p. O. Kart tunen, P. Westman ja Sink- konen, IV p. I. Hietala, M. Nie- meläinen, M. Turunen ja K. Karttunen (Homin). Pienmiljeliäin kokotalouk- sien kilpailussa sai: III p. I. Hyttinen ja Maria Ronkainen, IV p. K. Kerminen, M. Niemi- nen ja P. Karttunen, V p. Rii- mus Sinkkonen ja I. Mielonen. — Enempi kyläläiset harrastusta yhteispyrinnöissä, sillä tällaisissä tilaisuuksissa luulisi maahengen kasmaman. Kyläntiet. Läänin kumernööri on t. k. 21 p:nä antamallaan päätöksellä mel- moittanut asianomaiset tienteko- melmolliset rakentamaan mähin- täin 3,56 metriä lemyisen kylän- tien Waltimon pitäjän kirkolta ti- lalle n:o 22 Haapajärmen kyläs- sä johtaman kyläntien päätekohdas- ta mainitun Haapajärmen kylän sekä Simakkajoen ja koiramaaran kylien kautta tilojen n:o 1 ja 2 kohdalle saman pitäjän Simatta- maaran kylässä, ja sitä sellaisena mastaisuudessa pitämään tarpeen- mukaisessa knnnossa. Tien raken- tamisen alottaminen ja malmista- minen jää siksi kunnes siitä lä- hemmin määrätään ja tulee tien- tekomelmollisten, jos he haluamat saada maltioapua tien rakentami- seen, siitä tehdä eri anomus. Samoin on kumernööri melmoit- tanut rakennettamaksi samanlaisen kyläntien Rääkkylän pitäjän Pöt- sönlahden kylän n. s. kylänran- nasta Oramilahden salokylänkaut ta Rääkkylän kirkolle menemään maantiehen. Unsia kyläntien rakennuksia. Läänin kumernööri on t. k. 17 pnä antamallaan päätöksellä mel- moittanut asianomaiset tilain ja tilaosain nykyiset ja mastaiset omis- tajat rakentamaan ja mastaisuu dessa kunnossa pitämään mähin täin 3,56 metrin lemyjsen kylätien, joka lähtee Pötsänlahden n. s. ky länrannasta ja kulkee Rääkkylän kirkolle menemään maantiehen. Maapoliisit. Läänin kumernööri» tekemän esi tyksen johdosta on Rääkkylän ni- mismiespiiriin määrätty asetetta- maksi yksi ylimääräinen poliisikons- taapeli ensi marrask. 1 pstä muo- den 1911 loppuun saakka 50 mkn kuukausipalkalla ja asemapaikkana Onkamon kylä. »yunythslaitokset. Senaatti on lääkintöhallituksen esityksestä päättänyt, että Nur- meksen kauppalassa olema synny- tyslaitos ylläpidetään edelleenkin muosina 1911—13. Wiilsiwät puukolla miestä käsi- »varteen ja anastiwat wiina- kannun. Rääkkylän maantiellä n. k. To- losen mäen rinteellä tk. 23 pnä iltahämärissä hyökkäsi neljä mies- tä Uuno Paakkunaisen kimppuun, kaatoimat alleen ja anastimat 4 litran miinakannun. Alussa tieten- kin oli Paakkunainen lujasti pidel- lyt kannusta kiinni, mutta kun joku miehistä oli puukolla käsimar- teen miilletellyt joitakin naarmuja, niin jo oli sitten pitänyt rakkaasta miinakannusta luopua. Käsimar- ressa olemat haamat eimät kuni- minkään ole määrällisiä. Anasta- jat omat Rasimaaralta tunnettuja miehiä. Paakkunainen pääsee kai myöskin tiliä tekemään lumatto- masta pirtunkaupustelusta. Miinan myynnistä tuomittu. Sortamalan syyskäräjillä maa- nantaina tuomittiin työmies Heikki Omaska, kotoisin Kiihte- lysmaaran pitäjästä, lumatto- masta miinan kaupasta 100 mkn sakkoon ja suorittamaan Sorta- malan kunnalle 20 mk. Hukkunut. T. k. 26 p. läksi Nurmeksen kauppalasta maanmilj. Juho Kle- metinpoika Oinonen kuljettamaan menheellä soutaen kauppalasta ostamia tuultokonetta ja silppu- konetta kotiinsa Mustanlahden taloon. Mastoin marotuksia hän jatkoi Maltimonniemeltä ilta- myöhällä yksin matkaansa. Mutta armattamasti tuuli kaatoi men- heen kumoon Haapajärmellä ja mies koneineen joutui myörymiin aaltoihin. Seuraamana päiivänä löydettiin menhe ja tuultokone tuuliajolta, mutta soutajaa ei mielä eilen ollut löydetty. Näin tapaturmaisesti kuollut oli 26 muoden ijässä. Tilankauppa. Taloll. August Sundström on myynyt maatilansa Tohmajärmen pitäjän Järmentaus kylästä 11,500 mk. kauppahinnasta talolliselle Heikki Miettiselle Kiihtelyksestä. Kaupan mälitti A. A. Haarasen kaupanmälitystoimisto Joensuus- sa. Muualta Suo mesta. Henkilvakuutusosakeyhtiö Sa laman johtokunnalla oli tk. 25 p:nä toi- nen kokous makuutushakemusten tarkastamista marten. Makuutuk- sia myönnettiin 6 9 0,000 mk. Toini Topelius. Iöllä miime maanantaita mas- ten kuoli Norjassa nti Toini Mat- dhilda Topelius. Runoilija Zachris Topeliuksen tyttärenä oli hän isältään perinyt sadunsepittäjän lahjan. Jälkeensä onkin hän jättänyt sekä rikkaan että monipuolisen aarteen pieno- kaisille. Qppilaitteu lukumäärä tvaltion oppikouluissa. Asianomaisten rehtorien ja joh- tajattarien kouluylihallitukselle lä- hettämäin tietojen mukaan otet- tiin maltion oppikouluihin syys- lukukauden alussa uusia oppilai- seuraamat määrät: lyseoihin 1,325, tyttökouluihin 851 ja alkeiskou- luihin 188. Oppilaiden luku oli lukukauden alussa lyseoissa 6,840, tyttökouluissa 3,116 ja alkeiskou- luissa 806. Maltion lyseoita on maassam- me 26, joista suomenkielisiä 20, tyttökouluja ja jatko-opistoja 18, joista suomenkielisiä 14 ja alkeis- kouluja 7. Kieltäytymisiä. Ruotsalaisen puolueen edustaja, maltioneumos M. Hallberg on kiel- täytynyt ehdokkuudesta. Tohtori N. R. as Ursin, jota sosialistit olimat pyytäneet ehdok- kaakseen Hämeen l. pohj. maali- piiriin, on kieltäytynyt ehdokkaaksi rupeamasta. Myöskin sosialistiset edustajat rouma Sandra Lehtinen ja P. Aakula omat ehdokkuudesta kiel- täytyneet. Professori Ttählberg kieltäy- tynyt ehdokkuudesta. Turun läänin pohjoisen maali- piirin nuorsuomalaisten piirihal linto päätti minne maanantaina yksimielisesti pyytää piirin yleis- ehdokkaaksi pros. K. I. Stahlber- gia. Pros. Stählberg ei ole kuiten- kaan katsonut moimansa myöntyä tähän pyyntöön, maan on sähkö- sanomalla kieltätynyt ehdokkuu- desta. Newausilta yhdysradalla. „Pet. Gasetan" tietämän mu- kaan on kulkulaitosministeri jät- tänyt maltakunnanduumalle Suo- men ja Menäjän rautateitten mä- liselle yhdysradalle tuleman Ne- mansillan rakennussuunnitelman. Uuden sillan pituus tulee olemaan 250 sashenia ja lemeys 20 sashe- nia. Laimaliikkeen ylläpitämistä marten Nemalla tulee siltaan kes- kelle käännettämä osa. Tämän känntösillan kääntökoneisto rakenne- taan tarpeellisen maikuttamaksi sil- lan nopeaa liikuttelua marten. Ali 2,000 umpisuoleutuleh- dustapauSta seitsemän wuo- den kuluessa. Muosina 1901—1908 on Hel singin kirurgisessa sairaalassa käsitelty 2,283 umpisuolentuleh- dustapausta. Näistä on toimi- tettu leikkaus 1,033 tapauksessa. Näistä on parantunut 931 ja 102 tapauksessa on kuolema seu- rannut. Enimmän kuolemanta- pauksia eli 39" n on sattunut sellais- ten leikattujen joukossa, joilla tau- dinpesä on jo ollut mädäntynyt. Myöhään leikatuista on kuollut 18 pros., mutta ainoastaan 5 pros. aikaseen leikatuista ja 3 pros. sellaisista, jotka omat leika- tut sairaudesta mapaalla mäli- ajalla. Nämä numerot omat otetut Suomen lääkäriseuran toimituksis- sa olleesta prosessori Ali Kro- giuksen yllämainittuja asioita kos- kemasta kirjoituksesta. Osuustoiminnan edistäminen tvaltion puolelta. Pellermoseuran esimies, pros. Hannes Gebhard on senaattiin jät- tänyt kirjelmän, jossa hän anoo, että hänelle, jotta hän möisi erota y lim ääräis en-prosess orinmirastaan yliopistossa ja kokonaan antautua Pellermoseuran johtoon, myönnet- täisiin 5,000 markan muotuinen rahamäärä, laskettuna siitä al- käen, jolloin hän olisi saanut eron mainitusta yliopistomirastaan ja siihen saakka kun hän tulee 60 muo- den ikään tai sitä ennen ehkä työ- kymyttömäksi, sekä että hänelle tä- män ohella makuutettaisiin miime- mainitusta ajasta alkaen makset- tama elinkautinen eläke, joka olisi suuruudeltaan sama kuin mikä hra G:lle tulisi hänen nykyisestä prosessorinmirastaan. Jos tähän hänen anomukseensa suostutaan, sitoutuu pros. Gebhard myös suo- rittamaan loppuun Tilattoman mäestön alakomitean tilastollisen tutkimustyön. Nleinen taideteollisuusnäyttely Helsinkiin iv. 1913. Kuten tiedetään suunnitellaan Helsinkiin m. 1913 yleistä taide- teollisuusnäyttelyä. Kilpailuun pii- rustuksista näyttelyhuoneustoja marten on 5 eri ehdotusta jätetty. Niistä on ensimäisen palkinnon saanut arkkitehti E. Saarisen eh- dotus. 2 palk. sai arkkitehti W. Thome. Mielä on ostettu arkkit. Jungin ja Emil Fabritiuksen yh teinen ehdotus. Tuomen Höyrylaiwayhtiö alen- taa woin kuletusmaksuja. Suomen Höyrylaimaosakeyhtiö on nyttemmin tehnyt sopimuksen hallituksen kanssa moin kuletus- maksujen alentamisesta. Nykyisin omat rahtimaksut kesäisin 41 mk. ja talmisin 47,3 mk. 1,000 kg:lta. Ensi marrask. 23 pistä laskeutuu rahti 34< inkaan 1,000 kg:lta läpi muoden. Tuuri metsästyslinna. Masraa, jonne Portugalin ku- ningas Manuel pakeni mallanku- mouksen puhjetessa, kutsutaan ta- mallisesti tuolla aiman maatimat- tomalla nimellä ..metsästyspamil- jonki", mutta on se itse asiassa lomattoman suuri linna. Raken nus muistuttaa ulkomuodoltaan suuresti Escorialia, josta aihe näh- tämästi on saatu, ja kuuluu lin- nassa oleman 866 huonetta, 2,500 akkunaa ja 5,200 omea. Kirkko, joka muodostaa tämän suuren ra- kennuksenakeskustan, on sisäpuo- lelta kokonaan kallisarmoisten mi- tä erimärisimpien marmorilemyjen peittämä. Erikoista mielenkiintoa herättää kirjasto, jonka kaikki kirjat omat sidotut malkeistin pergamen- ^ ttikansiin. ' ! Cintra, jota eräs englantilainen ' runoilija, Southey, on sanonut! maailman ihanimmaksi seuduiksi,! on kuuluisa Pena-linnastaan, Por-; tugalin kuningasperheen mielui-! simmasta oleskelupaikasta. Se! sijaitsee kosteikan tamoin keskellä erästä maakuntaa, jossa kaikki on kuimaa, karua ja hedelmätöntä. Kasmullisuus on marsin runsas, ja sieltä täältä kumpuamat kris- tallikirkkaat lähteet esiin. Itse lin- na sijaitsee eräällä korkealla mäellä ja on mieltäkiinnittämä sekoitus maurien ja keskiajan kristittyjen rakennustaiteesta. Se oli kerran noiden mahtamien maurilais-mal- laittajien Alhambra, ja se tuli sit- temmin heidän seuraajiensa suosi- inaksi kesäasuinpaikaksi. Sawoulinnan konepajan kon- kurssissa oli malmonta t. k. 24 p:nä. Kaik- kiaan esiintyi 44 saamamiestä, useat mielä monen puolesta, mal- moen yhteensä lähes 300,000 mkn saatamia. Suurimmat saamamie- het olimat isännöitsijä Auk. Ero- nen, kauppias Antti Eronen sekä maanmilj. Aleks. Jumonen ja Walter Eronen yhteensä 156,133 mk. 54 p., Walter Eronen 50tuh. 400 m:kaa, Kuopio—WiipurinHöy- rylaima-Osakeyhtiö 15,000 m, Ferd. Schmal 10,000 mk., O. A. Credit 9,000 mk. j. n. e. Toimitsijamieheksi määrättiin raatimies Alb. Turunen ja homi- oik. auskult. Unto Nemalainen ja ensimäinen esiinhuuto ensi inar- raskuun 14 päimäksi. »aha palanut. Maanantai-iltana klo 9 ajoissa paloi Ätsärissä Ostolan aseman mierellä olema Ostolan höyrysa- ha perustuksiaan myöten. Sahan omisti hrat Lönqmist ja Johans- son ja oli se makuutettu ..Pohjo- lassa" 40,000 markasta. Wahin- ko tehnee noin 60,000 mk. Ruotsalaisen kansanpuulueen waalijulistus. Ruotsalaisen kansanpuolueeit kes- kushallinto on julaissut maaliju- listuksensa. Siinä painostetaan j m. m. siitä, että nyt on malitta- j ma edustajia, jotka, kuten edelli- selkin edustajat, toiminnallaan moimakkaasti ja yksimielisesti tl-, maisemat Suomen kansan kaikkien! kerrosten käsityksen oikeustaistelus-: samme, sekä kehoitetaan puolueen malitsijoita lukuisasti saapumaan! maaliuurnille kansalaismelmolli- suuttaan, isänmaan puolustusta, suorittamaan. Ameriikkaan Pääsyä kotvenue- taau. Kanadan hallituksen antaman' ilmoituksen mukaan on jokaisella^ siirtotaisella, joka marras-, joulu-,' tammi- tai helmikuun ajalla saa-; puu Kanaadaan, ottama rahaa maallenoustessaan 50 dollaria (Smk. 262: 50) paitsi pilettiä lo- ^ Pulliseen määräpaikkaan asti. j Tästä säädöksestä ei tehdä poik-! keusta niidenkään siirtolaisten suhteen, jolka matkustamat suku- laistensa tai tuttamiensa luo. Piispa Sergius lähtee Suomesta. Rjetsh kertoo, että pyhän sy- noodin piireissä Nomgorodin ark- kipiispan seuraajasta puhattaessa on myöskin mainittu arkkipiispa Sergius. Tämän ehdokkuutta kannattamat muutamat synoodin jäsenet, jotta pitämät hänen me-^ näläistyttämistyötään Suomessa! oikeauskoisuudelle määrällisenä.' Sitä paitsi on hän 5 miime muo- den kuluessa kuluttanut aikansa paikallisiin asioihin eikä ole kir- soittanut yhtään jumaluusopil lista teosta. Luullaan, että hän Nomgorodissa ryhtyy jatkaamaan tieteellistä työtään. ! domenettä mukanaan sotamäkeä ja ruokatamaroita ensi apua mar- ten hätään joutuneille. Sisäasia- ministei on matkustanut Saler- noon ja meriministeri Casamoccio- laan, Terretel Grecossa on 5 hen- kilöä saanut surmansa ja muuta- mia puroja on tulminut yli äy- räittensä. Useat seudut omat tul- man mallassa. Raitiotieliikenne Salernosta Ancariin on lakannut. Salernossa on sattunat talojen lu- histumisia. 12 henkilöä on saa- nut surmansa ja 9 haamottunut. Wenäläiswastainen liitto pe- rustcttu Parisissa. Retshille sähkötetään Berlii- nistä: „Lokal-Anzeigerille" ilmoitetaan Pariisista, että siellä on perus- tettu liiga, jonka tarkoituksena tu- lee olemaan mastustaa Ranskan maltiomarojen kuluttamista muit- ten maltioiden eduksi. Liiga on ilmeisesti mihamielinen Venäjälle. Lähimmässä tulemaisuudessa se alkaa julkaista lentokirjasta ot- sakkeella ..Todellinen tila Wenä- jällä", jossa kirjasessa tehdään selkoa siitä, mihin tarkoitukseen Menäjän hallitus on käyttänyt Ranskasta saamansa rahat. Tuurtvallat hywäksywät Por- tugalin tasawalla«. Par isistä, 22 p. lokak. Hama- sill toimisto ilmoittaa, että Ra ns- kan hallitus on suostunut yhdes- sä Englannin ja Espanjan halli- tusten kanssa esittämään malloille Portugalin nykyisen mäliaikaisen hallituksen tunnustamisen. Myöhemmin — kun on saatu marmuus perustuslaeissa maini- tun järjestyksen moimaan saatta- misesta, on lopullinen tunnustus annettama. Ehdotuksen on ensin tehnyt Englannin hallitus. Saksa on jo antanut suostu- muksensa. Hyvää Kirjallista. Suomalaisen Sanomalehtimies- liitou albumi ilmestyy ensi kertaa täksi jouluksi, laajana ja armokkaana julkaisuna, tällä kertaa omistettuna Meur- manin, Jalaman ja Lounasmaan muistolle. Julkaisu, jolla ei mielä ole marsinaista nimeä, malmistu- uee kirjakauppoihin marrassaskuun puolimälissä. Ensimäisiin arkkeihin on tähän asti ladottu: Erkki Almbergin muistelmasar- ja etupäässä serkustansa Antti Ja- lamasta; E. S. D.-K:n muistelmia Aga- thon Meurmanista; sikermä Oskari Uotilan runoja, poiminto mainajan jälkeenjääneistä papereista; ! Hj. Nortamon «Priki Eusrosiina" sämellyksinensä; Aleksandra Gripenbergin tutkiel-' ma ..Muuan sosialistinen ro- maani": ! Kaarlo Hemmon ohjelmaruno ..Suomalaiselle"; j Pertti Uotila suomennoksia Bertil Gripenbergin runoista; Vihtori Simosen ..Silmänrä- päyskumia saksalaisista puolue- kanslioista"; K. Emil Jaakkolan »Käynti Egerissä, matkamuistelma Unka- rista". Julkaisusta tulee lähemmä 300 ison simun laajuinen; sen sisältö- nä on kirjoitelmia mitä maihtele- mimmiltä aloita, runsaasti kumi- tettuina. Ennakkotilaajille on ase- tettu hinnaksi 3 mk.; kirjakauppa- hinta tulee kalliimmaksi. Knstan- tajana on Suomalainen Kustan- nus O. A. Kansa, jonka kanssa Suomalainen Sanomalehtimies- liitto on julkaisu-oikeudesta sopi- nut. ! H. Pääkkösen Rautakaupassa. H. Pääkkösen Rautakaupassa. ••• ia y. m. konetarpeita lajiteltu valikoima «. PMKKÖSEli RÄilTlKllMJ. (Kyllösen) H. Pääkkösen Rautakaupassa. Koniiiikalosseja, Poko- ja PaltMankaita, Villa- ja PniiDligaitoji, Sakkia ia Käsinsitä sekä muitakin ruoka-, vaate- ja taloustavaroita myöpi koh tuullisilla hinnoilla J. Hakkarainen. Pikku uutisia. Ulkomailta. Hirmumyrsky Italiassa. Taloja luhistunut. — Ihmis henkiä tuhoutunut. Casamocciolasta, lokak. 25 p:nä Jschian saarella on rai- monnut hirmumyrsky Casamoccio- lassa ja sen ympäristöllä on muu- tamia taloja tuhoutunut. Kaikki talot omat liejun mallassa. On tamattu yksi surmansa saanut henkilö. Pelätään talojen luhis- tumisia. Amalsissa ja Salernos- sa sai hirmumyrskyn aikana mo- ni ihminen surmansa. Hallitus on lähettänyt Jschiaan 2 torpee- „Ushkuiuik" suomalaisten sitvis- tySoloista. ..Rossijan" palstoilla esiintyy taas pitkistä ajoista nimimerkki Ushkuinik kirjoituksella, jonka ot- sakkeena on ..Määrää idealisoi- mistä". Kirjoituksessa kerrotaan siilä määrästä käsityksestä, joka Menäjällä yleensä mallitsee Suo- men kulttuurioloista. Suomalai- sia pidetään Menäjällä muka simistyneinä, että heidät on ase- tettu esikumaksi menäjän kansalle. Tästä on luonnollisesti seurauk- sena se, että useat menäläiset pa- heksumat sitä että Menäjän halli- tus koettaa yhdistää Menäjän ja Suomen lähemmäksi toistaan ja saattaa Suomessa mallalle wenä- Iäiset olot. Mistä tämä johtuu? Siihen mastaa Ushkuinik: „wenä- Iäisistä oppikirjoista, joista menä- läinen kasmama poimi ammentaa tietonsa". Hän ottaa esimerkkejä parista maantiedon oppikirjasta, joista toisessa sanotaan: suoma- laiset omat melkein poikkeuksetta lukutaitoisia, uskonnollisia, rehelli- siä ja mierasmaraisia. Huoneissa on seinien ympärille asetettu mal- keitä puulamitsoita. Näitten edes- sä on puhtaaksi pesty pöytä". Toisessa oppikirjassa sanotaan: ..Suomalainen talonpoika ei sääs- tä marojaan asuntonsa rakenta- misessa; huoeet omat tilamat ja hymin kalustetut". Tämä ei ole totta, sanoo Ushkuinik ja koettaa kumota mäitteen lainaamalla pit- kän otteen Ilmari Kiannon teok- sesta „Pyhä miha", jossa kuma- taan oloja ..Karjalan kunnassa". HUOMA Ostan ajan korkeimmalla hinnalla: bmmas-, Saukon-, Uäätan-, Ketun-, Kärpän-, Oravan- Rlyyn Kankaita sekä kaikkea sekatavaraa kohtuullisilla hinnoilla Joen suussa & Nurmeksessa W. A. Ipatoff. Saattakaa kotiin! Kaksi viikkoa kateissa olleet kaksi pentukoiraani, joilla kum mallakin on omistajan nimila put kaulassa. Toinen on punainen ja tuntee nimen (Riffe), toinen punainen mutta valkeita pilkkuja tuntee nimen (Ruffe). Koirat tai tieto niiden olin paikasta tuotakoon palkintoa vastaan Joensuun Seurahuo neelle Rudolf Johanssonille. (K. S. 1 k.) Ottakaa kiinni! Nuori mustan valkoinen Englan tilainen Setteri narttu juoksi pois kodistaan t. k. 15 p., koira jonka nimi on Nellu pyydetään hyväntahtoisesti palkintoa vas taan tuomaan allekirjoitaneelle. Joh. Fr. Blomqvist. (K. S. 1 k.)