N:o 42 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Lehden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapainon konttori, Sehlöterin kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. Neppenström'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen Ja M. Oinosen kauppapuodit. (36:s Vuosikerta) Joensuussa Lauantaina 16 p:nä Huhtikuuta Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Tolefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p, kuukaudelta 50 p. — Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop., kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TAHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7- 9 ap. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja G pää jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamillisct kuolemanilmoitukset maksa vat 3: 50 4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: , surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. — Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päivänä en nen klo 4 i. p., sen jälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Päivälista. POSTIKONTTORI 1 Idetään avoinna marraskuun S p:stä 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, ^ sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano malehtiosasto kello 8—10 ap. T.lievien postien osasto kello 8—10 aamup. ja klo 6,30—6,45 illalla. Arkipäivinä: L ihtevion postien, sekä posti- osotua-. säästöpankki- ja sano- malehti-osasto klo 8 ap.—^1 ip. ja 4—7 j 6 ip. T.lievien postien osasto kello 8 ap.—Vii ip. ja 4^/z'' i P- sekä 6,30—7 illalla. Huom.! Sisäänkirjoitetut, vakuu tetut ja postietuanti-lähetykset kuin myös tavarapaketit ynnä postiosotukset ovat jätettävät postikonttoriin, joutuakseen klo 11 ap. etelään lähtevään junaan, ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 5,50 ip. lähtevään ju- naau ennen klo 4.30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip., arkipäivinä klo 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä v aras tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.— x [i 1 ip. ja 4—Ya6 sekä 1 /-/I—7 illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo 8--10 ap. ja V* 7 —' ip* Posti lähtee: postikonttorista joka päivä : k: o 10,15 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 5 ip. rautateitse Pielisjärvelle y. m. pohjoiseen, k'o 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ■ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelle, Sotkumaan, Taipa leelle ja Utraan, k 1 ) 7,30 ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka päivä: k'o 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m. pohloisesta rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ja lau vantai Kuusji leelta, järveltä ja Taipa- klo 4 ip. joka torstai Kuusjär- veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, k:o 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja Sotkumasta, kb 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: E ?htori A. Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schluterin kirjakaupan luona olevat klo 9,15 ap. ja 4.15 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kiihotettava venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schliiterin kirjakau pasta ja Ansu Hämäläisen se katavarakaupasta. Pi.riääkäri S. P. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A, Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. ja5—6 j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 9—10 e. pp. Sairaalanlääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. sekä pyhäpäivinä klo 9-»lD a. p. Asunto Rautakatu 1. | Hammaslääkäri G. Lindholm Ni kolainkatu, Vuorisalon talo, 1 p:stä maalisk 1910. Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankkiko inisario E. Broms'iii talos=a Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilla joka arkipäivä klo 9—11 a. p. Kaupungin kätilö E. Ikonen ta vataan teurastaja Karin talossa Merimiesk. 32. Vaivaishoitojohtokunnan esimies tavataan joka arkipäivä klo 4—5 ip. Suomen pankin konttori kello 10:stä e. pp. kello 2:teen j- pp. Ka^sallis-Osake-Pankki kello 10 —2 päivällä. Yhdyspankin konttori kello 10—2 e. pp. Pohjoismaiden Osake -Pankin konttoori kello 10—2 päivällä. Rahatoimikamari pid-Hään auki joka arki keskiviikkona ja lan- vantaina kello 5—6 ip. raati huoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 10—1 ja 6 7 ip. kiareerauksia varten. SähkÖsanomakonttori on avoinna joka päivä kello 8:sta aamulla kello 9:ään illalla. Joensuun kaupungin Säästö- ankki pidetään avoinna >oka cskiriikkona ja lauvantaina klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovai- joka arki keskiviikko klo 6—7 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorisonkirjasto kaup. talolla on avoinna joka tiistai kello 4—5 ip. Kansankirjasto pidetään avoinna kinojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirj jen lainaamista varten joka arki torstai kio 7— 8 i. p. ja joka arki lauantai klo 6—8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo V 2 1—'V- Puu kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan Maanviljelysseu ran toimisto kaupp. H. Sura kan talossa on a/oinna arki päivisin kio 9 a. p.—kio 6 i. p. ja klo 10 a. p.—klo 2 i. p. o:> sihteeri ynnä muat toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. liMirstii | < I aina saatavana Joensuussa Malmikatu 26. H. Litmanen. tili- y. m. kirjanne ja seinäkart tanne sitomossani. Kouluvihko jen ostajille edullisin ostop. Sei nätaulut laitetaan siroista teh- dasiistoista. Kuvastimia tilauk sen mukaan. Työ ensiluokan. Hinnat kohtuulliset. Kunnioittaen: D. A. Paasikivi. Nurmes, P. Kilpeläisen talossa Kuosikkai*a ja sopivia Haisten pallloitj. saatte aina hyvin valikoidusta pait- tookaupastani huokealla v 4 f M. Koivula, J CEiiSliilS JsiGiSliSlCISlitS (Omistaja K. H. Lundholm) JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. Suurin kiinteimistätoimisto Pohjois Karjalassa ja Savossa. Välittää maatilain, kaupunkitalojen, met säin, huvilain, kauppakartsnoiden y. m. kiinteiir.istöjen kauppoja. Kaut tamme myytäviä maatiloja on ny kyään yli 150, joista useimmat ovat hyvillä liikepaikoilla olevia metsä' tiloja. Seikkaperäinen maatiialuet- telo nro 2 lähetetään pyydettäessä Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävän? yhteensä noin 25. Joensuun As5oi3r"stoirn?sto. Torikatu 6 — Tel. 180. Vakuuttakaa kevosiin&r Turun * *J SS S t $ — Asiamiehiä i •Joensuussa; V. Kontiolahdella: Jf. I! - V-. Pielisjärvellä: M. HOT?i*da» , a. JOENSUUSSA Nikolamk 20 - Tel. 73 (Omist. I. E. Tuiskunen.) Valmistaa Vesikattoja galvanoi dusta ja mustasta rautapellistä. Myy va Peltiuunia. Paisto-uunia ä 5 m. Kuparisia hella- kattiloita. Kahvipannuja. Kastrulleja, katti loita. Liimapannuja. rastosta Kylpyammeita, useampaa lajia, myöskin n. k. »Ituhnen . Umaventtiilejä, Ruiskukanimja, Kaikenlaisia Läk- kiastioita y. m. H. Kinnusen Kk. II Joensuussa vastapäätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- tikivistä tilausten mukaan. Hintakyaelyihln vastataan. Viipurissa - Rautatienkatu 5 Aseman vastapäätä Tarjoaa siistejä ja halpoja huoneita, alkaen Smk. 1: —. Kunnioittaen: L. HÄNNINEN. I Ompelukone- ja Kutomakone- sekä Polkupyöräliike -- Viipuri Pohjolan ja Maununkatujen kulma. Telefooni U45. Kun kaunista tilckiii vaatteisiis' tahdot Ja kukkaros hyötyä samalla katsot, Käy Joensuuhun Antti Lehikoisen* luo Hän halvalla Kay sorin- hyvän suo. Jos sarkaan, nahkaan tai silkkihin Sä tahtonet tikin kaunihin, ^iin Kayser on aina vainuina Vuosikymmenet ompelee vahvana. Vaikk' linnoissa uljaissa koristus Matalan majankin somistus On sirous, komeus Kayserin >; Ja kuulotkoV — Käynti on hiljaisin. * A. Lehikoinen. Joensuu, Malmik. 11 P. Kopponen, » Niskakatu 12. i^uomatkaa! isidtois- ja — KäiilysiäffliMa — on hyviä maanviljelys- ja metsätiloja myytävänä. Lä hempiä tietoja antaa Niinivaa ralla E. J. Mönkkönen ja kau pungissa Juho Turunen. Te lefooni 2.17. Vieraskoti Rauha tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Ruoka- miehiä otetaan. Ilmoituksia. Asianharrastajain toimesta esitetään Joensuun Nägtelmäseuran ia Raittiusseuran hyväksi Ilosaaren teatteritalolla lauantaina 23 p. ja sunnuntaina 24 p. t. k. klo Vi 8 !. Musta siipi 3-näytöksinen näytelmä. Kirj. Kaarlo Htra. Lähemmin vastedes. (K. S 2 k.j maksaa korkoa TalletisSuiiEle: 8 Join k. ir>!:«aäo.iatsells 6 9 M 5 °!o 4 ^2 °|o 4 o| 0 3 1 1 „ 3 °|o T»lletii.«koattokurantiitiiill5 5 °|o bäästdkassatillilä 5 °| 0 Juoksevalla tilillä 3°|o 2 u |0 IMiob Latiasiainloioiisly !nA910!!l!CC0 11 Neiti K. Parrlaisen talossa. JUClI^ULIOOCl .. - - Puhelin Nro 148 - - Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN. Matkustetaan maaseuduille. Nurmeksen ksnttorL Ottaa ranojä korko* kusvauuan. Edalliam tallentajille on Talletuskonttokuranttl. Siinä niakset**n korkein talletuskorko psnustan korko k*li-ie5ti vnode*»*, joten se kasvu Xo-ko» korolie pnoli .-acMHtifcin. Bfthoj» voi läherää pankkiin po«- Ilaanoiiitarit! k * n 1 a « k u-. Tilasin-, Toimitaskirj*-. Kar*ta- •eiitT*-. Hisällya- y. m. lomakkeita Näitä kaikkia saa avii.a JSB3SBS3 Kirjspaios- 9.-Y:o ppsri^Dpssta. . 0.-Y:n Kiriänsit. J. Kp. Y:s toimeenpanee imin Ilosaaren teatteritalolla Sunnuntaina t. k. 17 p:nä klo 7 illalla seuraavalla ohjelmalla: Alkusoitto (Musiikkiyhd. torvi soittokunta) Puhe (Toimittaja T. Könönen) Laulua (Mieskööri) Runo (Hra Eino Pakarinen) Nägtelmäkappale: »Kilpa kosijat», 2:ssa näytöksessä. Voimistelua V.&U.-seura »Var ma» : a) Sauvaliikkeet b; Telineliikkeet e) Pyramiideja. Tanssia! Pääsylippuja ä 1:50, 1: —, 75 p. ja 50 p. myydään teatteritalolla sunnuntaina klo 12—2 päivällä ja klo 6:sta illalla. Huvitoimikunta. Pari lausuntoa juutalaisista. nn®mummuun®mu® Manunne ruotsalamen puolue ja sen jäljessä häilyen osa nuor- suomalaisesta puolueesta, sekä so- sialislit maalimat, että juuialai- sille olisi täällä omet amattama ja kaitsalaisoikeudet ntt?önnettäwä. Tenmuoisi on syytä ajatella, nnn- kalaisiksi olot meillä muodostuisi- mat, jos tuo maatimus toteutuisi. Ulkomaiden kokemus siitä antaa meille sellaisen esimerkin, joka pu- huu lahjomatonta kieltä. Lainaam nie tähän nyt ainoastaan pari niistä, toisen Unkarista ja toisen Puolasta, molemmat monin mer- roin suuremman ja moimakkaam- man kansallisuuden keskuudesta kuin Suomen. Tunnettu unkarilainen Suomi-ystämä tiede- ja kansan- mies Bela Wikgr on kertonut maansa juutalaisista m. m. seu- raamaa: ^ „Waikka i!e unkarilaiset maa- dimmekin maallemine ja kansal- lemme suurempia oikeuksia, olem- me itse ■ asiassa moitettn kansa, jolla ei ole mitään, mitä se möisi omakseen niinittään. Olemme us kollisesti muosisatoja puolustaneet maatamme »vihollisia mastaan ja moittaneet mainerikkaita sotia, mutta meidän alueemme on kui- tenkin malloitettu ja me olemme joutuneet määrällisen mihollisen omiksi. Tämä »vihollinen ei ole tullut ase kädessä, maan omat sen päämoimia taistelussa olleet suun- naton omeluus ja »viisaus, joita mastaan emme ole olleet kyllin moiinakkaita puolustautumaan. Juutalaiset oivat »valloittaneet Un- karinmaan ja omat sei» isännöitsi- jät niin »valtiollisessa kuin talon- dellisessakin suhteessa. Kauppa ja teollistms on juuta- laisten hallussa, samoin sanoma lehdistö. Pankinmnistajina omat juutalaiset, puolet lääkäreistä ja asianajajista oi» juutalaisia, j. n. e. Ätahdotonta on enää mastustaa heidän toimiaan, sillä he»»kilö, joka sitä uskaltaisi, olisi ehdottomasti mennyttä »»»iestä. Paraimmat palmeluspaikat oivat j»:utalaisten hallussa. Ja jos un- karilaiset koettamat jotain yhteis- »voimin aikaa»»saada, niin juuta laiset eimät lakkaa ennenkuin oivat saaneet sen hämitetyksi, jollei muu- te»t niin raha»» moimalla. Ja heidän isänmaanaan on yk- sinomaan afsääri. Jos he saamat täällä tashrnsa täyteeit rahaa, niin ^ matkustamat he muualle ja siellä' on sitten heidän isänmaansa. —| Omasta mielestään ei heillä ole' minkään laisia welwollisuuksia sitä kansaa kohtaan, jonka lakien suo-! jassa he oivat saaneet miljoonia' kerätyksi. ! Maaseudulla juutalaiset omis- tamat suurtiloja ja kokonaisia kyliä, i Heidän johdossaan on myöskin maaseutulaisten elämä, sillä j»»u- talainen on työnaittaja ja unkari- lainen työntekijä. Unkarilainen kaimaa rahat maasta ja juutalai- neu panee rahat taskuunsa. ; Pahinta on se, että juutalaisten omeluus pyrkii syömän tamoin kansamme lihaan ja mereen, »»iin että rehellisyys ja moraali on suu- ressa maarassa. Kansalla ei ole isänmaallisissa asioissa enää sitä innostusta, mitä se on ennen tun- tenut. Mitä me enää näistä mä- litämme, kun knitenlin olemme me- i»ettäi»eet Unkarimme juutalaisille — on nykyään kansan suuren osan mielipiteenä. Ja Unkarin sosialidemokratinen ike oi» — juutalainen assäärilii- te, jossa johtomiehet omat juuta- laisia. Minä ei» tunne hymin Suomen kansan luonnetta, mutta ajattelen, että se tulisi taistelemaan juuta- laisten konnamaisuuksia ja epä- rehellisyyksiä mastaan samallaisilla aseilla kuii» me täällä. Jos olen oikeassa, niin on selmä asia, että te tulette joutumaan saman koh- talon alaiseksi kuin mekin. _ Minä ajattelen, että jos te to- siaankin tahdotte ottaa jonkun mie- raan heimon itseänne häiritse- mään ja nylkemään, niin olisi kym»»»enesti edullisempaa ottaa »neidä»» maantierosmot, mustalai- set, kuin juutalaiset. Edellisten hyökkäyksiä moi kumminkin lain amulla torjua, mutta juutalaisten »»ylkymenettelyä mastaan ei ole ainoatakaan lain pykälää. He te- kemät hyökkäyksensä lain turmin, mutta niillä onkiit paljoa suurem mat seuraukset kuin tamallisten rosivojen hyökkäyksillä". Sellaisiksi omat olot muodostu- ueet Unkarissa senjälkeen kun siellä juutalaiset mapaasti maahan las- kettiin. Katsokaainine, kuiitka makoisiksi omat juutalaiset muodostaneet olot Puolassa. Eräs siellä pal- jon matkustellut ja sen »naan oloja hyivin läheisesti tuntema suoma- lainen kirjoittaa »n. n», seuraamaa: „J»:utalaisilla on erityistä sa- laisia riettauden pesijä koulunuo- risoa »varten (niin. Puolan suu- rissa kaupungeissa, Varsomassa, Lemberqissä ja Krakomissa), joi- hiu houk»»ttelemat (ilmaiseksi) alun toisellakymmenellä olemia nuoru- kaisia saadakseen heistä tulemai- suudessa kundeja. Usko tai ole uskomatta, mutta 50" (l :lla (siis puolella) kolmas- ja neljäsluokka- laisia on kuppatauti! E»»täs tuo katala juutalainen sanomalehdistö! Ja ne lukematta- niat roinaanit, nomellit, koko rau- tatieasemaiu kirjallisuus, riettaat kuma- ja postikortit! Ja kaikki käy simistyksen ja edistyksen »ti- mellä. Juutalaisuus mihaa kristinuskoa ja johdonmukaisesti koko kristittyä yhteiskuntaa. Se tahtoo tuhota »vastustajat ruu»niillisesti ja hen kisesti. Se anastaa käsiinsä pää- oinat, palmelee kapitalismia, jonka pääedustaja se onkin. Se toisinaan kaitnattaa sosialismia, saadakseen työkansa»» mieraantumaan usko»»- nosta ja isänmaasta. Ia aina se palmelee »vallassa olijaa. Juuta- laisista moi Suomi nykyhetkellä saada innokkaita ruotsakaistutta- jia, jonkun vuosikymmenen pääs- tä kaikkein hartaimpia menäläis- tyttäjiä. Sopii koettaa jos on roh- keutta. Silloin Suomi on lopulli- sesti perikadoi» oma. Kansa on sorrettu, mailla uskoa, simeellisyyt- tä, sen ruuiuista ja sielua jäytä- mät taudit, »vapaa Suomen »nies on tu»»»»ottoman keinottelijan tah don orja. Ettäkö o:i muka juuta laisessa jalojakin tuuteita? Rakas- taahan tiikerikin pentujaan; mutta luonnonmietti ei ole mielä hyme. Sietää main tarkastaa Puolan juutalaisten kasmonpiirteitä. Mitä niistä kumastuu? Tylsyys, nau- tiimon himo, silmässä kiiluu ra- han ahneus, nenämarressa miek- kaus. Zliuita iln»eitä ei näe. Koko ihminen o»t kuin malmeilla nuk kuja. Raittiuskansa saa juutalaisissa pahiinmat ja kukistamattomat mi- holliset. Alkoholi on ase, jolla wo merenimijä tietää hallita kansaa. Entäs koronkiskonta. Pelissä »vel kaantuneet, jotka tahtomat lainata salaa, kääntymät juutalaisen puo- leen, ja sitä tietä menemät maat ja mannut. Ja mitä moi tuollaiselle juur- tm»eelle pahalle lainsäädäntö, kun kuitta ostaa äänet, säätää lait ja lahjoo oiketldet". „Jos minulla olisi ääni kuin ukkosella", lisää kirjottaja, ..ja moi- sin puhutella jokaista Suomennie- mellä asumaista, niin huutaisin huutamasta päästyäkin: Suo- malainen, älä päästä maahasi juutalaista"! Suuri maamiehemme I. W. Snellman sanoi aikanaan: „Kan- sakunta rakastaa omaa elämäänsä ja on oikeutettu panemaan säily- misensä korkeammalle kaikkea muu- ta »naailmassa". Mutta edellä kerrottujen kahden esimerkinkin ma- lossa oi» lukijan helppo päättää, kuinka kehnosti on kansan säily- minen päämääränä niillä, jotka täällä esiintymät »»ykyään juuta- laisten asianajaji»»a. Lukijan on helppo päättää, kuiltka päätöntä