tLuvsntsins msslisleuun s p:nS ki:o 2K - IZlö ««« N « . «o? s a» A <Z s M S <z » s .L. s « S « »» s S « « «. s « .« L .« s »» » »» » S ^ « ^ k? -»-» 8.1- « .is «, z, s «» »» L « L --Z « -S » « « NS a» S « L ^ .-L»- >. «s «.— «»» « .3 ^ L «.S Z « ^ 2 s Z-« ?L -!.« «S «c: s » « » L^z «..S. 8 »s^ « Z « 'L « » »« «- tt 5»»- T5 5» ^ r,»« »Z :« « « S »^»O Z S Zk 8! ^56 « W Ä Kirje Pktllligtll. l„Satakunnan" kirjeenmaihtajalta). Pietari, I. 3. 1910. B»dgetti-kesk«stel«je» joh dosta waltal««»a» d«»«assa. Kun täällä äskettäin »vierailleet ranskalaiset parlamentin jäsenet käy dessään Valtionpankissa pitkin moni lukuisia, waltawia käytäviä ja läpi raskaiden rauta-omien olimat m. m rahaministeri Kokowtsowin seuraa mina saapuneet maanalaiseen raha- Holmiin, min kääntyi miimeksimai- nittu itsetyydytyksen Valaisemalla katseella edellisten puoleen tilaisuutta marten sopimalla esitelmällä, jossa puhuja aluksi lausui mielipahansa ranskalaisessa aikakauslehdessä ,.La Remne" äskettäin olleen kirjoituksen johdosta, joSsa kirjoituksessa Menäjän rahallista hyminmointia nimitetään ..Venäläiseksi petokseksi". ..Sallikaa minun, hymät herrat, jatkoi herra Kokomtsom, esittää Teille tämä tuon ..Venäläisen petoksen" laboratorio." Samalla osoitti puhuja kädellään korkean huoneen pitkin seiniä lätti asta kattoon sijoitettuja hyllyjä, joilla lepäsi osaksi kultalemyjä, jokainen puudan painoinen ja pituudelleen V» arsinaa, osaksi symetrisesti järjestet tyjä pusseja Valmiiksi lyötyä kulta rahaa. Tässä huoneessa Te näette sanoi herra Kokomtsom — kultaa 900 milj. ruplan armosta; jokainen lemy maksaa 20,000 ruplaa eli 53,000 frangia" j. n. e. Tämän herra rahaministerin toi meenpaneman ..taikanäytelmän" kuin myöskin hänen muuten liian maloil san näkökantansa johdosta Venäläis ten raha-asiain loistamasta tilasta nykyhetkellä huomautti ranskalaisten puolesta paroni dEstournelles de Constant m. m., että ranskalaiset eimät moi armostella Menäjän rik kauksia sen kultamäärZn nojalla, mikä tässä on nähtSmänS. „Te olette^ jatkoi senaattori, rikkaita maa-alanne rajattomuuden muoksi. Te olette rikkaita sen neitsyeellisen ponien, lyh- jentymättömien luonnon aarteiden tähden, rikkaita nuorista elämistä moimista ja yksi rikkaus on Teillä mielä — minä tarkoitan Teidön nuori parlamenttinne". Sanotaan, että herra Kokomtsomin puhehalu tällä kertaa äkisti keskeytyi. Repliiki oli kait' hänelle liian katkera, hänelle, joka aikoinaan oli maltakun nau duumassa lausunut nuo hiSto riallisiksi käyneet sanat: »Jumalan kiitos, meillä ei ole mi tään parlamenttia". Periaatteellinen keskustelu maltion budgettiehdotuksesta on nyt jatkunu kolme päimää ja olemme sentähden nyt jo tilaisuudessa tarpeellisella asian tuntemuksella määrittelemään näiden keskustelujen yleisen luonteen. Ensiksikin eimät kansanedustaja? lainkaan näytä oleman yhtä mieltä herra finanssiministerin optimistisen näkökannan kanssa, koskema maan muka loistamaa raha-asemaa, maan selittämät he tämän ilmiön hetken satunnaisuudeksi, johon syynä etu päässä on miime muoden hymä sato. Toiseksi on keskustelu antanut etsi- mättömän aiheen alistaa hallituksen miimekuluneen muoden toiminta yleen sä ankaran armostelun alaiseksi. Maltion raha-asiat omat likeisim- mässä yhteydessä maltiollisen elämän yleisten ehtojen, maitokunnan yleisen politiikan kanssa. Ansio siitä, että keskustelu on liikkunut tällä maltion- etujen laajalla alueella, kuuluu yksin omaan oppositsiooni puhujille. Tätä oppofitsioonin menettelyä ei herra finanssiministeri ole moinut käsittää. Hän ihmetteli, minkä tähden koko ojan esitetään kaikenlaisia tav p-ettomia maatimuksia, kun hallitut sen toimintaohjelma kumminkin on niin perin yksinkertainen ja selmä Sillä ei hän. herra Kokomtsom lain> kaan aio muuttua miksikään nopea- Porin kirjv. 9. Eduskunnan puhemieZten maa li» johdosta. — Jatkoa waali- petosjupakkaan. — Rikos »isän maallisuutta" mastaan. Eduskunta on työnsä alottanut. Kuten tunnettua, omat sosialidemo kraatit maalaisliittolaisten kanssa nykyisen eduskunnan enemmistönä. Tällaisten tietämättömien ja kemyt- mieliSten ainesten muodoStaiSsa enemmistön, ei luonnollisestikaan saata suuria toimoa eduskunnan toi- Minnasta. Asian ollessa tällaisen, olisi luullut kunkin pormariryhmän taholla haluttaman toimia siten, ettei kuilua niiden mälillä suurennettaisi, maan päinmaStoin koetettaisiin mah. dollisimman paljon saada niiden keS. ken aikaan entistä suurempi tois tensa ymmärrys. Tämän luulon on eduskunnan puhemiesten maali osoittanut mää räksi. Tässä maalissa sosialis teista puhumatta — menettelimät nuorsuomalaiset ja ruotsinmieliset tamalla, josta käy selmille, että he eimiit halua pormaripuolueiden kireitä Maiseksi Akillekseksi, maan katsoo parhaimmaksi, että hallitus Venä jällä toimii samoin kuin..kilpikonna", tuo »viisas, käytännöllinen, edistys mielinen kilpikonna, joka liikkuu tosin hitaasti, mutta mormaSti..eteenpäin". Muuten saamuttaa hänen katkeruu tensa oppositsioonin puhujia mastaan sellaisen ylimallan, että hän ..unhoit- taa" puolustautua pääsyytöksiä waS taan. Niinpä maikeni hän asiassa, joka koski hallituksen haluttomuutta uu- destajärjestää maltion kontrolli duu min toimomusten mukaan. Hän karttoi ryhtymästä Väittelyyn syistä, että menäläiset arvopaperit nykyään omat niin korkeassa hinnassa, ettt maikka emisfioonikurssi iviimeisestc Venäläisestä ulkomaisesta lainasta oli niin alhainen, 80,5 sadalta, on näiden armopaperien hinta siitä huo limatta jo elokuussa 1909 noteerattu 97,s sadalta, Valmistaen täten nyky ään tilaisuutta, kuten herra Kokomt. som itse huomautti senaattori d Estour- nelleS ille edellämamitussa tilaisuu dessa — ranskalaisille kapitalisteille ja näiden armopaperien omistajille muotuistuloihin aina 17 °/o:iin saakka Käniisi tässä pitkäksi kertoa kai kista niistä asioista, jviSta Kokom tsomin politiikkaa moitittiin, mutta johon hän katsoi porhaammaksi olla miStlamatta. Me moimme wain huudahtaa: onnellinen se maa jonka kotkan siimet herra finanSsimi niZteri on kiinnittänyt kilpikonnan selkään! Mutta me kysymme main. eihän herra finanssiministeri suinkaan maan rajattomassa optimistissaan sekoittane harmaata kilpikonnaa mustaan kra puun? Eilispäimän keskustelut liittimäl uuden tekijän asian malaisemiksi s. sairaaloisen kysymyksen ..isänmaalli- sesta" ajometsäStyksestä mleraita kansallisuuksia maStaan. Tämän asian ottaminen esiin oli langennut kreimi Bobrinskin osalle eli, kuten häntä sattumasti nimitetään ..isänmaallinen soittokone", joka kauan ja rauhassa miruu hyllyllä, kunnes sitä kosketetaan rumpunappukoilla Erinomattain oli se juuri miimeksi- mainitun loistama puhe, joka aihe utti, ettei ..isänmaallinen soittokone" enää pysynyt hyllyllä, maan alkoi antaa itsestään rumpuääniä. Duuma sai aluksi tietää hauskan piirteen nat> sionalistisen ryhmän koto-oloista. — Ryhmä on, sanoi kreimi, anta nut minulle tehtämäksi esiintyi sen puolesta, koska minulla on. . . maltama ääni. Hillitsemätön naurutulma ja itse pintaiset kättentaputukset seurasima! tätä tiedonantoa. Tarmitaan siis maan maltama ääni esiintyäkseen herrojen natsionalistien jahtajano! Todellakin sattuma amo- mielisyys. Tähän ominaisuuteensa olisi kreimi huoletta moinut lisätä mielä seuraa mat asianhaarat: — Koska minä en häpeä silloin kun on tarmis sanoa jotakin aiman päinmastaiSta sille, mitä minä puhun tänään ... tai — Koska minä kyln?Zwerise-ti määristelen mastustajani ajatuksen ja syytän häntä häikäilemättä isän maanpetturiksi... tai — Koska minä moin milloin hy Vänsä näytellä mitä hymäns^isän maallisuutta, maltakunnallMutta uskonnollisuutta, mahtipontista esiin tymistä ja mihan lemittämistä . . . Kaikki nämä ominaisuudet tulimat erinomaisella tamalla esiin kreimin lyhyessä puheessa, mutta mitään asiallista siinä ei ollut sen seikan selvittämiseksi, missä järjellisessä yhteydessä hänen teoriansa ..nalsic- naliSmista" oikeastaan oli badgeUi- ehdotuksen kanssa, tuo natsionalism', joka joku aika sitten melmoitti hänt^i lähettämään termehdyksensä meljes puolalaisille Meikselin marrella, mutta joka myöhemmin ei estänyt häntä siitä huolimatta koota kuumia kimiä samaisten puolalaisten päiden päälle, kun kysymys koski Venäläisen papis ton mäkimaltaista muutaman katoli laisen kirkon anastamista. Lopuksi mälejä parantaa ja siten suurentaa eduskunnan kykenemäin ainesten mai- kutusmaltaa asioista päätettäissä maan sen sijaan yhä enemmän suh teitä huonontaa. Puhemiesten maalissa he kokonaan syrjäyttimät Suomalaisen puolueen maliten: puhemieheksi nuorsuomalaisen. Sminhufmudin, ensimmäiseksi mara- puhemieheksi sosialistin, Tannerin ja toiseksi marapuhemieheksi ruotsinmieli sen, Söderholmin. Sosialistit tarmittaiSsa Sänesteli- wät tyhjillä lipuilla. Suomalainen puolue eduskunnan suurimpana pormaripuolueena ei siis saanut sijaa puhemieSneumostoSsa. „Peruswslailliset" ja sosialistit olimat täStä asiaSta entistä yksimieli- sempiä. Hellät omat niiden, patamanhoil- listen ja äärimmäisten uudistusten harrastajain Välit. Hellät ne omat olleetkin. Millä alttiudella eimätkö sosialidemokraatit aina ole perustuslaillisille rengin- palmelusta tehneet. Ahtenä esimerkkinä tästä omat eduskunnan eri kerroilla suorittamat puhemieSten maalit. Ensimmäisen yksikamarisen edus- untamme puhemiehiä malittaiSsa, oli Suomalainen puolue yhtä suuri kehotti puhuja kaikkia, jotka »rakas tamat Menäjää" lämpimästi kannat tamaan maltion finanssipolitiikkaa sekä lisäsi: ^ Oppositsioonin puhujat (jotka eimät rakasta Menäjää) pyrkimät tekemään tyhjäksi hymän maikutuksen loistamalla tamalla saamutetusta budgettitasapainosta. Se seikka, että duuman budgetti- Valiokunnalle on onnistunut saada budgetti tasapainoon ilman mailiin- kia — mikä muuten ei ole tapahtu nut 22 miimeksi kuluneen muoden aikana, — näkyy antaneen paljon miettimisen aihetta taantumuksellisille piireille. Tämä tulos moi, näet, olla omiansa aikaansaamaan symän mai kutuksen meromaksajain laajoissa kan sankerroksissa ja siitä syystä nostat tamaan näiden silmissä luottoa kan saneduskuntaan. , TZten koettaa..SemstHina" näyt- tää, että budgettimakokunta on mää rin alentanut summat menopuolella koska hallitus itse paremmin tietää mitä summia sen menot maalima?, ja että maliokunta main haluaa tul la siihen, ettei hallituksen käsissä lopulta osoittautuisi ainoatakaan ma paata kopeikkaa. Toinen isänmaallinen lehti taas munitsee esimerkin siitä, mitenkä epämukama itseasiassa budgettimalio kunnan olemassa-olo on, se kun m m. on tiedustellut meriminisleriöltä sitä, mihin tarkoitukseen ja minne oma' kulutetut ne yli 20 mi!j ruplaa jotka maltakunnanneumosto myönsi 4 panssarilaiman rakenta mistä marten, näiden kaimojen ra kennus kun, näe^, mielä ei edes ole alkanutkaan. Maikka ministeristä aluksi joutui asian johdosta hieman tukalaan asemaan, niin selmiydyttiin pälkähästä kuitenkin marsin mveli aasti. Asetettiin näet komitea «tut kimaan" asiaa ja tämän komitean puheenjohtajaksi määrättiin kaikkein pätemin henkilö - laiNainrakennus päähallituksen esimies! Sillä »välin kun tämä komitea tutkii" asiaa, arme lee kait meriministeristä, niin anne taan meille uusia summia 4 panssa rilaiman rakentamista marten. Ja sittenkin me moimme kerta kaikkiaan tehdä selkoa kaikesta sekä lraltaku,! nan duumalle eitä maltakunnan neu- mostolle. Ansaitsee tämän yhteydessä tulla tässä mainituksi seuraama „Goles Praudyn" kertoma tapaus. ..Muuan maikutusmaltainen ja meriministeriöä lähellä olema henkilö perusti sokeritehtaan. Osoittaakseen auliuttaan maikutusmaltaisen henkilön edessä päätti ministeriö, eltä laimas ton miehistöä marten oli hankittama tehtaan sokeria. Kun sokeri löhetet tiin tarkastettamaksi erääseen ministe riön laboratorioon, j?nka chesst nimenomaan huomautettiin tutkitta- maksi lähetettyä sokeria myötä seu raamassa ..paperissa", että ..soken on sen ja sen maikutusmaltaisen hen kilöa tehtaasta". Mutta ei auttanut sittenkään. Toinenkin laboratorio selitti sokerin kelpaamattomaksi. S itä huolimatta käski ministeriö, että sokeria oli hankittama laimaston mie histöä marten"! Tällaiset tosiasiat silmien edessä on selmä, että maltakunnan duuman budgsttimaliokunnan olemassaolo näyttäytyy marsin epämukamaksi. Ja me ymmärrämme sentähden marsin hymin, kun..Semstshinan" makuuttaa, että maitokunnan ..ansiot" omat herättäneet huomiota, ja että „aika, jolloin moiset ..ansiot" isänmaan edessä tulemat kuitattamiksi, ei liene aiman kauan odotettamissa" . . . Budgettikeskustelujen aikana mal- takunon duumassa huomautti herra Kutler m. m., että maillingiton bud getti moi helposti kärsiä haaksirikon ivaltakunnanneumostossa. Herra Kutler tuskin lienee aamis tanut, että hänen epäilyksensä miltei heti, kun ne olimat lausutut, tulisimat toteutumaan. Siitä huolimatta kämi niin, että samaan aikaan kun herra Kutler piti puheensa maltakunnan kuin toiset porvarilliset puolueet yh teensä. Puhemieheksi olisi silloin saattanut tulla suomenmielinen. Mutta sosialistit tarjosimat ..perustuLlailli selle" auttaman kä:en>ä ja äänestimät yhdessä näiden kanssa Swinhufwudia Nyt, kun Suomalainen puolue ei ole yhtä suuri kuin toiset porrvaripuolu, eet yhteensä, äänestimät sosialidemo kraatit tyhjillä lipuilla. Nythän kykenivät ..perustuslailliset" yksinkin Valtaamaan puhemieSpaikat, joten sosialidemokraattien ääniä ei tarmittu. Näin suurpääomain omistajat sosi alidemokraattisia edustajia tanssitta- wat ja panemat nämä renqin-palme- lusta tekemään. Pari Viikkoa sitten tekemäni Viit taus nuorsuomalaisten ja sosialistein »vaalipetoksiin on saanut koko suur- perustuslaillisen rintaman, Husmud- stadsbladetista Sosialidemokraattiin asti, nousemaan sotajalalle. Komin omat sanani koskeneet ywälle. Sekin on omansa osoitta maan minun puhuneen totta. Parastaan ..perustuslailliset" ja osialistiset lehdet omat panneet hauk- kuakseen minua ja Satakuntaa. Omat ensin sanoneet, mitä itse maan omat osanneet ja lisäksi lainanneet tois- duumassa, niin kokoontui Marian palatsissa maltakunnan neumoston finanssi Valiokunta, joka mälittömästi ryhtyi tekemään tyhjäksi budqetin maillingittomuuden siten esim., että tulopuolelta poistettiin edellytetty »valtiopankin tulojen moitto -erä, 16 milj. ruplaa, että ei suostuttu muu tamiin duuman ehdottamiin lyhen nyksiin kauppa- ja teollisuusministe riön tmdgetiSsa, että on mastoin Valtakunnan duuman tahtoa myön- nettämä taos 13 milj. ruplaa uusien sotalaimain rakentamista marten j. n. e. Tästä näkyy siis selmästi, että budgetin mailiin gittomuus myöskin kulumaan musteen nähden moidaan liyt jo sanoa oleman olemattomissa. Maltakunnan neumoston kuulu missa piireissä ollaan siis, kuten näkyy, oltu erinomaisen herkkiä ja Valppaita ottamaan muStasotnialai- sen sanomalehdistön maroitushuudot ohjeeksi. H- I, H. Eduskunta. Sd»s?»nna» aloajaifet. Torstaina neljännestä mailla 12 kokoontuimat idi^tajat Palokunnan talslle, josta kello 12 siirtyivät Niko lain kirkkoon amajaisjumalanpalue- luiseen. Maltiopäimäsaarnan piti pastori K. I. Nordlund Ps. 62: johdosta, joka kuuluu: „Te kansat, toimokaat Häneen joka aika, »vuodattakaa! teidän sydämenne Hänen eteensä. Jumala on meidän turmamme, Selz." Kirkosta siirryttiin maltaistuinsa- liin, jossa kenraatikumcrnööri Seyn amasi maltiopäimät H. M. Keisarin nimessä lausuen: ..Kaikkein korkeimmasta käslystä ja Hänen Keisarillisen Majesteettinsa korkeassa nimessä termchd?n minä eduskunnan jäseniä ja julistan nykyi set '.varsinaiset maltiopäimät oma tuiksi." Puheen tulkitsi suomeksi ja ruotsiksi kenraali Markom. Puhemies Sminhufmud n.'.!?- tasi seuraamin sanoin: ..Eduskunnan puolesta zlmituon minä sen ^!amai>en kunnioituksen ja onnentoimotulsm Hänen Keisarilliselle Majesteetilleen ia Suuriruhtinaalle." Tayfi istusto torstai»». Maltaistuinsalista si rryttiin täysi- istuntoon Palokunnantalolle ja ni menhuudon jälkeen ilmoitti puhemies, että sihteerinä tulee toistaiseksi toimi maan ent. sihteeri homioileud^ no taaria I, Aharva, yleistulkkina toi mittaja K. W. Puuska ja yksityis- tulkkina toimittaja K. P. Manuelin. JstumajärjeSthS. Kansliatoimikunta ehdotti, että cdu-- tajat istuisimat ryhmittäin niinkuin edellisilläkin maltiopäimillä. Ed. Py kälä tahtoi saada suomalaisen puo lueen cdiic taiat cikealle ja ed. nen myZZ'i" suomalaisen puolueen edustajat ojalle ia so!<al>demolraa- tit masemmalle. Ed. lausui että molemmat edelliset jat om^t jo^taw^>n puhuja s?lä eh dotti että edustajat istuisimut niin kuin ennenkin. Kun mielä muutamat puhujat olimat »vastustaneet edustaja Pykälän tekemää ehdotusta kehoi.ti puhemies ed. Pykälää jättämään eh dotuksensa kirjallisesti sillä muuten ei ehdotusta oteta äänestettämäksi. Kun ed. Pykälä ei pyydeltyä kirjallista ehdotusta esittänyt, raukesi hänen te kemänsä ehdotus ja eduskunta päätti pysyttää eri ryhmät manhoilla pai koillaan. Suljet»» istunuon pöytäkirja. Ed. Söderholm pyysi sen jälkeen puheenmuoron huomauttaen, että on ollut tapana, että istunto, jossa neu motellaan puhemiehen maltaistuinsa^ lissa pidettämäsiä puheesta on ollut salainen ja esitti, että eduskunta päät äisi julaista salaisen istunnon pöy täkirjan, koska syytä sen salaamiseen ei enää ole olemassa. Eduskunta päätti julaista pöytäkirjan. tensa minulle omistetut ruikutukset ja sättimiset. Kysymyksenalaisella kirjoituksellani tulin siis hankkineeksi kogaali-lehdille niille mieluista ja termetullutta kir- joittamisaihetta. Tietäisipä niiden olla kiitollisia minulle siitä. Ne eimät kumminkaan ole katso neet woiwansa minua riittämästi pehmittää, koskapa omat kerjänneet suomenmielisiä amukseenl!) ..Helsingin Sanomain" miime sun- nuntai-numerossa tätä kerjäämistä hartaasti toimitettiin. Siihen yhtyi- mät sitten m. m. ..Satakunnan Sano mat" ja..Sosialidemokraatti". Jännityksellä ystämykset nyt mar inaankin odottamat, mitä he tuleman oisiwat, minun ja tämän lehden osaksi lankeamaa selkäsaunaa, jonka uomenmieliset, lähinnä Suomalai sen puolueeseen lukeutuivat tämän Vaalipiirin maltiopäimSmiehet suorit- aisimat. Hieman utelias olen minäkin nä- emään, täyttämätkö pyydetyt kogaa- ilehtien hartaat pyynnöt. Tosin kyllä omat suomenmieliset aina osoittautuneet perin hymäntah- toisiksi sekä ylenmäärin oikeudentun- oisiksi, ollen siten aina malmiit hymittämään Vääryyttä kärsimiä, Walitsija«iehet. Malitsijamiesten lukumäärän eh dotti puhemiehistö samaksi kuin en nenkin eli 43:ksi, mikä hymäksyttim. Malitsijamiesten maali toimitettiin eilis-päimän iswnnossa. T«ltit. KanSliaioimikunta ehdotti, että näil läkin maltiopäimillä asetettaisiin ylei nen tulkki, joka tulkitsisi ruotsinkieliset lausunnot suomeksi ja suomalaisten lausuntojen ponnet ruotsiksi se?ä sa moin yksityinen tulkki ruotsalaisen kansanpuolueen edustojia marten. Ehdotus hymäksyttim. Arm. esityksiä. Istunnon kestäessä jätettiin edus kunnalle arm. esitykset kyytitoimesto, perintökaaren lumun 1, 2, 4, 5 ja 7 I:n muuttamisesta sekä tuulaaki- maksun laskemisen perusteista. Is tunto päät. yi kello 3,20 i.p. t. k. 4 mii ktllv U M Puhetta johti puhemies P. E. Sminhufmud. Ed. Halonen isos. > oli sairaudm tähden istunnosta poissa. Ed «s ?«lma» sihteeriksi »valittiin yksimielisesti kansliatoimikun nan puoltama miran ainoa hakijo, eduskunnan ent. sihteeri I. Ahzmo. Pöydälle pa«tawaksi ensi tiistain istuntoon esitettiin ja hy- mäksytliiu arm. esitykset perintökaaren 9 lumun l, 2, 4, 5 ja 7 pykäläin muutoksista, tuulaakimaksujen laske misen perusteista ja kyytitoimesia. Edvskuvua» pai«at«stöide» wal»oja. Kansliatoimikunta ehdotti päätettä- mäksi näilläkin maltiopäimillä asetet- tamatsi erityisen painatustöiden mal Jsiunto päättyi kello 12,30. Seuraama istunto on ensi tiistaina kello 12 p:llä. Zlml »mMl, Walmist«swaliok«»taau on suomalainen puolue ehdokkailseen asettanut ed:t L ston, Tcroan, Kai- ramon, Junnilan, Honkajuuren, Käki kosken, Peurakosken, Maaralon, Ran nikon, Ojosen, Koimiston ja Mirk- kusen. Mi! «Mä. Jakotoimilusten suorittaminen. Maatalousseurojen Keskusliiton maltuuskunta on senaatilta anonut, että senaatti ryhtyisi asianmukaisiin tcinuumt^isiin, että maltio suorittaisi etumaksuna maamittarikustannukset myö skin rälssi tilojen puolesta se?ä amustaisi muut tokustannusten suorittamista tilusloh komistoimilutsissakin; että maltio edullisilla lainvilla he> po.!a'si katlkia jakotoimitulsiSta syNl talvia m^lisucrituksia, marsinkin met sätilien suhteen: sekä että jaonjärjestelytoimitusten yhtey deSsä toimitettaisiin tutkimuksia jako kunnossa löytymien mesiperäisien mai den kuimaamisen suhteen ja annettai siin määräyksiä tällaisten töitten suo rittamiseen maltion amustuksella. Kun nämä ehdotukset, mukä Suo men maatalousseurojen keskusliiton maltuu?kunta on esittänyt, omat mar sin Ii-cj-.kantLisia ja tärkeitä, esittää maanmiljeluShallitus, xM niiden tar kempi selmittäm.inen ja ehdotuksen laatiminea jätettäisiin erityiselle »va liokunnalle, johon kuulu si yksi tai kaksi edustajaa metsähallituksesta, maanmittaushallituksesta ja maan- miljelyshallituksesta. Tällaisen »valio kunnan kokovnpanosta seuraisi myös, ettei sen tehtäivä tulisi tuottamaan maltiolle mitään mainittamampia ku luja. Af!!,Nl:ioi!Zimt!-io Eerikinkatu S. Puh. 4Si. Omistajat: HomlZtteudnmvianv LLä-nc Kiwi >a Hcwiol!euden- kanslisti Santer? i-a^rnijoki. — RaittwSwäe« la«s««to kieltolaista. Turun raittiuSpiirin Vuosikokoukseen 27 p. helmik. kokoon tuneet edustajat omat Marsinais Suomen raittiuSwäen puolesta lau suneet sen makaman toimomuksen, että eduskunnan 1K p.nä marraskuuta 1909 hylväksymän kieltolakiehdotuksen lopullista käsittelyä mahdollisimman suuressa määrin joudutettaisiin, ja että senaatti puolustamalla sitä kor keimmaSsa paikassa mahmistettamaksi asettuisi kannattamaan Suomen kan san suuren enemmistön hartainta toi- momusta. Iit«sta»»«kset koleratvaa- ra» torjumisesta. Lääkintähalli- tus on pyytänyt koleramaoran tor jumisesta johtuwien menojen peittä miseksi 450,000 mkan määrärahaa ai kaisemmin käyttämänsä 35,lM mkan lisäksi. — Uliopisto. Lauantaina t. k. 12 p:nä tarkastetaan Huittisten kun nanlääkärin lääket. lis. A. C. Mcche- linin julkaisema mäitösk-rja: „B drag till järnmägshygienin, särstildt med afseende lustundersökningar i finsta järnmägsmagnar. En studie i järn> VägShugieni". Helsingissä 1t>10. 8 :0 72 s. 1 taulu. rakentamaan sopua ja esiintymään hienotunteisesti. Mutta tokkohan he nyt sentään omat..perustuslaillisten" ja sosiulistien- määräyksistä »valmiit hyökkäämään „Sa'akunnan" kimp- puu: 7 Vtiin hienotunteista he sentään envät mohda olla? Eiköhän ole, suoraan sanoen, liikaa perustustail- lis-sosialistien taholta odottaa heiltä sitä? Olen, ainakin toistaiseksi, sitä mieltä. Mitä itse kysymyksenlaisiin Vaali petoksiin tulee, huomautan mielä »vain, e!tä riittämästi todistuksia ma kuuttamaan asian oleman siten, kun olen puhunut, on. Mutta ne eimät ole »virallista oikeuden istuntoa marten tarpeeksi sito mia. Useilla paikkakunnilla näistä Vaalipetoksista jokseenkin runsaasti puhutaan. Asian johdosta ei näin ollen moi enempiin toimenpiteisiin ryhtyä. Tässä yhteydessä lausun toimo- mukseno, että senaatti antamiinsa maaliohjeisiin liittäisi määräyksen, että »vaalilautakuntain on keskuslau takunnille ehdottomasti palautettama kaitki käyttämättä jääneet maaliliput ja äänestäjäin ääneStäiSsään pilaa mat ja uusiin Vaihtamansa liput. M bmv, Rmjme» ttöttamm Pori» ksvMki- jt umsemlimasta. Tuomiokapitulin määräyksestä oli Porin kaupunki- ja maaseurakunta kutsuttu eiliseksi kirkonkokoukseen an tamaan tarkat ja seikkaperäiset tiedot siitä, kuinka mainittujen seurakuntain papiston palkkaus järjestettäisiin siinä tapauksessa, että Reposaari läheisine luotoineen muodostettaisiin eri seura kunnaksi sekä selmityksen siitä, onko ja miten sanottujen seurakuntain yh teinen omaisuus joettama eron kautta syntymien seurakuntain kesken. Tuo miokapitulin määräämänä puheenjoh tajana toimi kokouksessa Ahlaisten kirkkoherra F. A. Fröberg, kruunun asiamiehenä oli nimismies K. I B!cm- qmist. KirkkoneumoSto oli tätä ennen kä sitellyt asiaa ja »valinnut komitean, johon kuuluimat pastori L W Hägg- ström, kirkonisännöitsijä C von Re- h2usen ja opettaja M. Latma, teke mään kysymyksiin lausuntoehdotuksen tälle kokoukselle. Komitea ehdotti, että kirkkoherralle ja lappalaiselle Porin kaupunkiseura kunnasta tulemat paikat Vähennettäi siin, jos Reposaari ja siihen kuulu mat luodot erotetaan eri kirkkoherra kunnaksi, noin 10 eli 900 inkalla, mutta »virallisen apulaisen paikkaa, joka on määrätty 3 000 mkaksi, ei mottaisi »vähentää. Papiston palk kaus tulisi tämän kautta olemaan ka upunkiseurakunnasta:kirk- koherran paikka 7,800 mk., josta hän maksaa »viralliselle apulaiselle 2,000 mk., ja kappalaisen palkka 3 900 mk., josta hän maksaa apulaiselle 1,000 mk. Maaseurakunta maksaisi kirkkoherralle luonnontuotteina, kym menyksinä ja rahassa 4 ,682 mk. 42 p. ja kappalaiselle samoin 2.544 mk. 73 p. Kirkkoherran polkka tekisi siis molemmista seurakunnista yhteensä 10,482 mk. 42 p:iä, kappalaisen 5,444 mk. 7l p:iä ja »virallisen apulaisen 3.000 mk. Ehdotuksensa perusteella huomautti komitea, että koupunki ja maaseura kunta moisimat siis kyllä ilman Re posaaren apua palkata papistonsa, mutta maikeampi olisi reposaarelais- ten toimeentulo muuton tapahduttua. Reposaaren on kirkkoherralle siinä ta pauksessa maksettama 5,000 mk , luk- kari-urkurille 1,400 mk. ja mahtimes- tarille y. m. 1,000 mk. eli yhteensä 7,400 mk. Sitä Muhdollisuutta aja- tellen, että Reposaaren sahayhtiö lo pettaisi liikkeensä, tulisi papiston palk kaus majamaan Repoiaarella (kun sen »väkiluku silloin »vähenisi noin 400 henkeen , noin 5» mk. hengeltä ja 8 mk. 56 pnä »veroäyriltä, sitä mas- toin että se nyt tekee 3 mk. I p. hen geltä ja 6l) p. »veroäyriltä. Kirkonkokous hymLksyi yllä esitetyn papiston palkkausta koskeman asian. Seurakuntain omaisuu- de n jaossa puolsi korutta repo- saarelaisten ehdottamaa menettelyta paa hywäksyttäwäksi. R?posaarelaii. ten ehdotus sisältää sen, että soc-ren nykyinen kirkko ja mitä siihen kuuluu sekä hautausmaa jäisimät Reposaaren, muu omaisuus Porin kaupunki- ja maaseurakunnan omaksi. Tämäkin ehdotus hymäksyttiin. Pöytäkirjan tarkastajiksi »valittiin pastori L, M. Häagström ja opettaja M. Latma. Siten suurin kiusaus Vaalipetosten tekemiseen poistuisi. ..Suomettarelaiseksi" moi päästä muutakin tietä kuin Valtiollisten puo- luekäsitysten muoksi. Siitä on eräs pikku juttu todistuksena. Hiljakkoin osti porilainen, herra Thure Bäckman Tuusulassa oleman ennen erään taatusti ruotsinmielisen omistaman kartanon. Mainittu omis taja oli taloaan jo aikaisemmin kau- pitellut ja olisi ostajankin sekä hy män hinnan saanut, mutta hän ei moinut sitä myydä, kun ostotarjouk sen tehneet olimat olleet suoma laisia. Suomen ruotsalaisten »isänmaalli- suuteen" kuuluu, nähkääs, sellainenkin kohta, että heidän hallussaan olemia maatiloja ei millään ehdolla saa myydä suomenkielisille ihmisille. No, niin. Kauppoihin ryhtyi sitten alussa mainittu porilainen, herra Bäckman. Kun hänen ruotsinmieli syyttään ei ollut syytä epäillä, myy- tiin tila hänelle halmemmasta hin nasta kuin. mitä siitä aikasemmin oli tarjottu. KaS, siinä »isänmaallisen" uhrautu- maisuuden ihana kukka. Herra Bäckman ei kummutkaan Junaiujärjestelli Porin radalla. Rautatiehallitukseen jätetyssä kir jelmässä tammik. 14 p:ltä on Porin ValiuuSto ehdottanut että Porin rc- dall-» ensi kesäaikataulun moimussa- oloaikana otettaisiin käytäntöön kir- j-lmässä lähemmin esitetty junain- kulkujärjestys. Tämän johdosta jl- moittaa rautatiehallitus Porin Val tuustolle kirjelmässään helmik. 22 p:ltä, että kesäaikatauluehdotusta, joko on lähetetty senaatin mahmistetta maksi, tehtäessä on P>orin—Tampe reen mäkisellä rataosalla otettu huo mioon seuraamat junamuorot Porista lähtemät junat: Klo 6, > a.p. sekajuna n:o563, joka saopuu Tampereelle klo 1 j, pp. ja yhtyy siellä pohjoiseen ja etelään me- nemiin juniin n:ot 356 ja 355. Klo 12, " j. pp. postijuna n:o 561, joka saopuu Tampereelle klo 5, i.p, ja yhtyy Toijalassa junaan n:o 531 ja Riihimäellä junaan n:o 3. Klo 3,u j. pp. taivarajuna, johon liitehän 3:nnen luokan maunu, koh taa Pe pohjassa junaan n:o 562 ja saapuu Tampereelle 12, >. yöllä. Pos- tihallitus järjestää postin kuljetuksen tällä junalla Porista Tyrmäälle, josta posti seuraamana aamuna klo 5,^ a.p. lähtee Helsinkiin. Poriin saapumat junat. Klo 7,47 a.p. sekajuna n:o 5ti4 Tyrmäälle, tu den mukanaan myös postin Helsingistä. Klo 7,.- i.p. postijuna n:o 562, joka lähtee Tampereelta klo 2,^ j .pp. ja jolla on yhteydessä pohjoisesta ja etelästä tulemien junien n:o 355 ja 356 kanssa. Klo 8,^ i.p. tamarajuna, joka on Varustettu 4 :nnen luokan malkusta- jamaunulla, lähtee Tampereelta klo 10,!, a.p. Moltuuston toirvomia kepeitä ma'' kusta-ajunia ei rautatiehallitus ole moinut puoltaa syyttä että matkus- tajain lukumäärä Tyrmään-Porin mälisellä rataosalla on näyttäytynyt niin pieneksi, etteimät tällaiset junat kannata. Syynä siihen, että rauta tiehallitus on lakkauttanut junia, joita yleisö ei ole käyttänyt ja joita yleisö ei Vastaisuudessakaan tulisi käyttä mään, ei ole ollut se, eitä kirjanpidon ollessa järjestettyä nykyisellä tamalla Porin radan kustannukset näyttämät suuremmilta kuin todellisuudessa, maan se, etteimät mainitut junat tr- delltsuudessa ole kannattanee^ sano taan kirjelmässä. KcSkuskansakoulurakcunuS. Rakennuskomitean kehoituksesta oli arkkitehti Usko Nyslöm, jonka laati ma piirustusehdotus oli kouluraken nusta marten saanut »valtuusmiesten kannatuksen, saapunut tänne miime näytä olleen niin korkeasti „ison- maallinen" kuin oli otaksuttu. Hänpä meni ja myi tilan eräälle suomenkie listen kansalaisten muodostamalle yh tiölle. Lienee saanut hymän hinnan, enemmän kuin, mitä itse oli maksa- nut. Tätä hänen ei kumminkaan olisi pitänyt tehdä, sillä pääkortteerissa julistettiin hänen joutuneen suoritta mansa myynnin muoksi kauheaan ma- loon. Loppusanoissa selitetään hän „suo- mettarelaisekst", jommoisten kanssa on marottama tilankauppoihin joutu- masta. Miltähän nyt mahtaa herra Bäck- manista tuntua? Jaksaneekohan hän kestää ..suomettarelaiseksi ' muuttu- mistään? Kenties Voitaisiin hän mielä ottaa ..isänmaallisten" yhteyteen, jos hän, esim., lahjoittaisi koko tilan hinnan ruotsalaiseen ..kulttuurirahastoon" ia esittäisi katumansa myyntiänsä. Kuinkahan mahtaisi olla ' Jussi. l.