Nro 17 — 19IO. KAIKU. Pe.jantaSna Helmikuun II päivänä. Oulun Uusi Sähköliike. Puhelin 3 58. Kansallispankin talossa. Puhelin 3 58. (Ent. A. E. G.) Asettaa halvalla johtoja ja myy va- rastostaan kaikenlaisia sähkötarpeita. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. mukaan on allamainituilla henkilöillä nykyään määräys olla toimimiebinä ulosotonhaltijoin luona Oulun lää- nihsä: Oulun läänin kumernöörin luona: Lääninreistraattori Kaarlo Anshelm Junnila. Oulun kaupungin maistraatin luona: Lääninreistraattori Kaarlo Anshelm Junnila. Kajaanin kaupungin maistraatin luona: Raatihuoneenmahtimestari Emil Piirainen. Tornion kaupungin maistraatin luona: Kaupunginkamreeri Mathias Hartman. Kemin kaupungin maistraatin luona: Kaupunginmiskaali Johan Alfred Ny man. — Vaaliluettelojen laatimi nen. Senaatti on päättänyt määrälä henkikirjureille maksettamaksi etumaksua maaliluettelojen laatimisesta y. m. — ^Vuokralautakunnat. Teh tyjen anomusten johdosta on senaatti määrännyt, että m. m. Kannuksen kuntaan on asetettama muokralauta kunnat ennen kesäkuun loppua. — Kajaanin maantviljelysseu ran johtoknnta on senaatilta ano- nut, että Seppälän maamies- ja kar- jakkokoulun opettajalle, agronoomi Emil Hynniselle ja seuran sihteerille maisteri H. I. Linnalle myönnettäisiin lannoi- msaineitten sekä siementamarain näyt- teenotto-oikeus seuran toiminta-alueella Maanmiljelyshallitus on anomusta puoltanut. — Kansantvalistusseura on se naatilta anonut 0,000 mfn lvuotuista apurahaa 8 muodeksi tämän muoden alusta lukien kirjastosihteerinmirkaa marten, jonka hoitaja samalla toimisi myös kirjastonhoihonneumojana maas samme. — Kunnallislautakuntain ja kcmsakoulunjohtokuutain wapaa kirje oikeus. Uudenmaan läänin ku mernöörin asiasta tekemän esityksen johdosta on keis. senaatti nähnyt hy- mäksi myöntää täyden mapaakirje-oi- keuden maan kunnallislautakuntain pu- heenjohtajille kaikissa mirka-asioissa ynnä ulottaa maan kansakoulujen joh- tokunnille tätä ennen suodun postira- han mapauden myöskin heidän kir- jeenmaihtoonsa kunnallislautakuntain kanssa. — Työntekijäin suojeleminen ammatintvaaralta. Koska amma tintarkastajat oivat teollisuushallituk- selle ilmoittaneet, etteimät poliisimiran- omaiset ole seuranneet 15 p. huhti- kuuta 1889 annetun asetuksen teolli- suusammateissa olemain työntekijäin säojelemisesta 28 pykälää, jonka mu kaan he omat melmolliset lähettämään tapaturman johdosta tehdyn poliisi- kuulustelupöytäkirjan asianomaisille ammatintarkastajille, on teollisuushal- litus pyytänyt kumernöörejä huomaut- tamaan alaisilleen poliisimiranomaisil- le, että lain määräyksiä on tarkasti noudatettama. — Lahjoitus yliopistolle. Ali- opistolle on eräs henkilö, joka ei ha- lua nimeänsä mainittaman julkisuu- dessa, lahjoittanut 2,000 mk., hoidet- tamaksi Viktor Lösgrenin stipendira- haston nimellä. Kun rahasto on kas- manut 4,000 mkn suuruiseksi, anne- taan siitä muosittain stipendi mies- tai naispuoliselle ylioppilaalle, joka aikoo antautua sanomalehtialalle (ei sosialisteille). — Hotvioikeudet. Auskultantiksi Turun homioikeuteen on otettu Waa san homioik. auskult. I. F. Taimiala. — Vapautusta Suomen ala- maisuuswelwollisuudesta on ano- nut työm. I. A. Mikstedt Oulunsa- losta. Vulun kaupungista. lv- lki. Wiime tiistaina mietti tämä kan- sallinen pankkilaitoksemme 20-wuotista juhlaansa. Helmikuun 8 p:nä 18 9 0 amattiin nim. pankin pääkont- tori Helsingissä. Samana muonna perustettiin muutamia haarakonttoreja maaseudulle. Oulun haarakonttori amattiin joulukuun 1 p:nä 1890. Kansallis-Osake-Pankin syntyminen on luettama hedelmäksi siitä kansallis- suomalaisesta herätystyöstä, joka mii- me muosisadan loppupuolella on mo- nella muulla alalla luonut kansallisia laitoksia. 1880-lumun lopulla alkoi suomalai- suuden miesten rimeissä kiintyä ylei- sempi huomio myös kansallisen liike- elämän kohottamiseen. Muutamat nuo- remmat miehet alkoimat rohkeatuumai- sina puhua suomalaisesta pankista. Tulinen Lauri Kimekäs tahtoi tuu- masta ryhdyttämäksi toimeen. Hän sai hankkeensa käytännöllisiksi apulai- siksi kaksi nuorta miestä, lakit. kand. Otto Stenrothin ja toht. Aug. Hjeltin, jotka olimat kansantaloudellisissa tut- kimuksissaan innostuneet yleensä ta loudellisiin kysymyksiin. Kemäällä 1889 kutsuimat nämä miehet erinäisiä pääkaupungin suomen- mielisiä yksityiseen kokoukseen keskuste- lemaan suomenmielisten oman pankin perustamisesta. Ajatus pidettiin ko- kouksessa erinomaisena ja sen toteutta- minen katsottiin erittäin suotamaksi. Mutta niin heikoksi käsitettiin mielä suomalainen taloudellinen moima, että epäiltiin, tokko tarkoittamia maroja saataisiin kokoon. Olihan mälttämä- töntä, että perustettaman suomalaisen pankin tulisi moida kilpailla entisten suurpankkien kanssa, joiden takana oli jo kymmenien muosien toiminta sekä käytettämänä merrattain runsaat omat sekä talletusmarat. Oli peljättämissä, että nuo pankit rupeaisimat mieromaan niitä suomalaisia liikkeitä, jotka olimat näiden pankkien marassa. Suomalai- sen pankin täytyisi moida auttaa näi- täkin ehkä pulaan jätettämiä suoma laisia liikkeitä. Pankkihankkeen alulle panijat oli- mat kaikesta huolimatta toimerikkaita. He luottimat suomalaisen kansan ta- loudelliseen kykenemäisyyteen ja ar- mattamasti myös odottimat, että, maikka pankki ei alussa moisikaan pääomaansa saada toisten pankkien mertaiseksi, suomalainen kansa kuiten- fin antaisi sille talletuksillaan was- taamassa määrässä apua, joten suo- malaiset liikemiehet uskaltaisimat sen maraan heittäytyä. Miehet lähtimät liikkeelle maan eri osiin kokoomaan pankille kannatusta kansan keskuudes- ta. Lämpimällä myötätuntoisuudella otettiin hanke ivastaan msaseutukau- punkien suomalaisissa piireissä. Ja ennen pitkää olikin osakepääomaa mer- kitty yli 1 Va miljoonaa markkaa. Kun asia oli päässyt näin hymälle alulle, kutsuttiin uusi kokous Helsin- kiin. Tässä kokouksessa kesäkuun 27 pnä 1889 hymäksyttiin pankille sään nöt ja malittiin useista ehdotuksista nimeksi „Kansallis-Osake Pankki". Pää- oma päätettiin 2 Va miljoonaksi mar kaksi. Säännöille saatiin asianomainen mahmistus ja perustama yhtiökokous pidettiin lokakuun 12 pnä. Ensimäi- seen marsinaiseen hallintoneumostoon malittiin pros. Alsr. Kihlman, kaupp. P. Sidorom, lääninsiht. E. Forsman, pros. E. G. Palmen, isännöitsijä Arthur Sommer, konsuli Eugen Wolss, kaupp. Viktor Rydman, toht. Matti Äyräpää ja asianajaja Lauri Kimekäs. Puheenjohtajaksi tuli ensin lääninsih- teeri Ernst Forsman, sittemmin pros. Alsr. Kihlman, joka oli tässä tärkeäs sä toimessa 11 muotta. Lokakuun 14 pnä malitsi hallinto- neumosto pankin toimeenpanemaksi johtajaksi kauppias Otto Hjeltin sekä muiksi mäkinaisiksi jäseniksi konttori- päällikkö R. Laethenin ja lakit. kand. Otto Stenrothin sekä marajäseniksi kaupp. I. G. Södermanin ja lakit, kand. Ernst Boreniuksen. Hanke oli tähän saakka onnistunut erittäin hymin. Todeksi oli näyttäy- tynyt, että se hengen kylmö, jota suo- malaisuuden miehet olimat tehneet, oli myös taloudellisia harrastuksia nosta- nut. Kaunis innostus oli pankin pystyttänyt. Toimeet olimat hymät. Nyt oli main käytännön näytettämä, miten toimeet toteutumat. Ensimäisen toimimuoden lopussa oli pankkiin tehty talletuksia 7 milj. mk. ja pankin osakkeet merkittiin 212 mar- kan hintaisiksi (nimellisarmo 200 mk.) Mutta sittenkin yrittimät pankkiin kiinnitetyt kauniit toimeet luhistua rau- nioiksi. Jo seuraamana muonna huo- masimat pankin toimintaa läheltä seu- ranneet henkilöt, että pankin maroja sijoitettaessa ei oltu noudatettu sitä maromaisuutta eikä yleensä niitä peri- aatteita, joita heidän mielestään alka- man pankkiliikkeen toiminnassa olisi pitänyt noudattaa. Käsitettiin, että pankissa mälttämättä täytyi tapahtua johtajan muutos. Olisi ollut pankille eduksi, että se muutos olisi hiljai- suudessa tapahtunut. Niin ei kui- tenkaan käynyt. Syntyi haitallisia erimielisyyksiä, jotka kuitenkin päättyi- mät siihen, että pankin ensimäinen joh- taja sai mäistyä. Pankkia johti nyt mäliaikaisesti hra Otto Stenroth. Etsittiin uutta marsi- naista johtajaa. Käsitettiin, että nyt oli tarpeen saada johtoon kokenut, ete- mä pankkimies. Oli erinomainen onni pankille ja suomalaisen liike-elämän edistymiselle, että johtoon saatiin juuri tuollainen taitama pankkimies. Pohjoismaiden osakepankin Helsingin konttorin johtaja hra F. K. N y b o m oli tämä mies. Hän oli johtanut puheenaolemaa pan- kinkonttoria siitä lähtien kuin se pe- rustettiin, siis jo yli 18 muotta. Tä- hän asemaansakin nähden hän oli en- simäisiä maamme pankkimiesten jou- kossa, samoin kuin hän julkisena hen- kilönä maassamme oli yleisesti tunnettu ja yleistä arrvonantoa nauttima. Alusta pitäen kaikki tunsimat, että Nybomista nuori pankki sai mitä tot- tuneimman pankkimiehen johtajakseen. Mutta sitä kenties uutta johtajaa lä- hemmin tuntemattomat lienemät alussa epäilleet, miten käy uudessa johdossa niiden kansallisten periaatteitten, joiden hengessä pankki oli perustettu. Pan- kista moi tulla liikkeenä etemä, mutta se ei mielä merkitse sitä, että pankki samalla ottaa kansallista liike-elämää kohottaakseen. Ne, jotka uuden johta- jan lähemmin tunsimat, eimät epäilleet tätäkään. Ja kokemus on osottanut, että F. K. Nybom on Kansallis-Osake- Pankin juuri kansallisena lai- t o k s e n a säilyttänyt samalla kuin hän on sen taloudellisena liikkeenä ko- hottanut maamme aiman ensimäisten joukkoon. F. K. Nybom ryhtyi toimeensa Kan- sallis-Osake Pankin johtajana touko- kuun 1 p. 1892. Heti näkyi, että nyt oli tarmokas ja taitama mies ohjak- sissa. Näitä ominaisuuksia johtajalta tarmittiinkin. Pankki oli joutunut asemaan, jossa sen täytyi kärsiä tun- tumia tappioita. Luottamusta siihen oli horjutettu ja tila oli marsin ma- kama. Kahtena muotena ei pankki moinut jakaa mitään osinkoja osakkail leen. Kun sattuneet tappiot olimat korma- tut, alkoi pankki m. 1894 tuottaa moittoa. Talletukset lisääntyimät niin että ne 10 muoden kuluttua pankin pe- rustamisesta nousimat yli puolen sa- dan miljoonan. Wiime muoden lo- pussa oli talletusten määrä 182,270,000 markkaa sekä lisäksi juoksemalla tilillä yli 8 miljoonaa markkaa. Sellaista kehitystä, mikä Kansallispankilla on ollut 1894 jälkeen, ei ole millään liike- laitoksella maassamme ollut. Liike on kasmanut huimaamasti. Osakepää- omaa on monesti lisätty. Par'aikaa on merkittämänä 5,000 uutta osaketta 600 markan hinnasta. Pörssihuuto- kaupassa nousimat osakkaat äsken 700 markkaan. Pankilla on nykyään 85 haarakont- toria, joista toisilla omat omat uljaat talot. Pankin johtokunnassa on aikojen ku- luessa tapahtunut paitsi johtajanmaih- dosta seuraamat muutokset: W. 1892 erosi johtokunnasta hra I. G. Söder- man. Hänen sijalleen tuli mäkinaiseksi hra Ernst Borenius sekä marajäseneksi hra A. Boxström. Herrat Borenius ja Laethen erosimat johtokunnasta 1907 muoden lopussa. Heidän sijal- leen tulimat lakit. kand. Kaarlo Ca- stren sekä maist. Almar Renqmist. Wiime mainittu siirtyi kuitenkin enti- seen toimeensa Otaman toimitusjohta- jana m:n 1903 lopussa, ja kesällä 1904 erosi pankista myös hra Kaarlo Castren. Jo m. 1900 oli johtokun- taan apulaisjohtajaksi jo m:sta 1901 johtajaksi tullut Kuopion haarakontto- rin johtaja, maratuomari Anders Wik- sten. W:n 1904 alusta tuli johtokun- nan jäseneksi maisteri Wilho Soini ja samana muonna marraskuussa pormes- tari I. Ax. Lemonius. Hra Otto Stenroth erosi pankin johtokunnasta toukokuussa 1906. Hänen jälkeensä on johtokunnan jäseneksi tullut ent.se- naattori Werner Hjellman. Nykyisen johtokunnan muodostamat siis: F. K. Nybom pääjohtajana, Anders Wiksten, Wilho Soini, I. Ax. Lemonius ja Werner Hjelman. Kansallis-Osake-Pankki antoi tiis- taina kaksikymmenmuotisen olemassa olonsa johdosta Kämpin hotellin ylä- ramintolassa juhlapäimälliset, joilla läsnäolimat pankin pääkonttorin koko henkilökunta, lukuisasti maaseutukont- torien johtajia ja osa henkilökuntaa ynnä joukko pankin ystämiä ja osak- kaita. Puheen pankin hallinnolle ja henkilökunnalle piti tämänmuotisten ti- lintarkastajain puolesta senaattori A. O. Kairamo. Puheeseen mastasi hal- lintoneumoston puheenjohtaja, senaat- tori Seb. Gripenberg. Pankinjohtaja A. Wiksten vuhui haarakonttorien jäse- nille, joiden puolesta mastasi pankin- johtaja G. Sidorom Wiipurista. Pan- kinj., senaattori W. W. Hjelman piti puheen pääkonttorin henkilökunnalle, jonka puolesta pankinprokuristi P. Sarasto mastasi. Wielä puhuimat kauppaneumos I. Lallukka Wiipurista ja miimeksi prosessori, mapaaherra E. G. Palmen pitäen leikillisen, pirteän puheen rahantarmitsijoille ja lainanot- Lajille, jotka tosiaan korkorahoja suo rittamalla omat hekin jonkun merran pankin menestykseen ropojansa kanta- neet. Wielä julkiluettiin suuri joukko sähkösanomia, joita pankille oli run- saasti päimän merkityksen johdosta saapunut maan kaikilta kulmilta. H?aaltn tulokset. Eteläinen lvaalipiiri. Kuhmoniemi: Lentiira: sp. 18 (89), ns. 69 (75), ml. 86 (41), sl. 31 (76), hyl. 1. Lammasperä: sv. 8 (40), ns. 10 (27), ml. 44 (116), sl. 8 (18). Katerma: sp. 28 (45), ns. 39 (51), ml. 10 (27), sl. 13 (28). Kieksi: sp. 41 (72), ns. 15 (31), ml. 13 (20), sl. 18 (25), hyl. 1. Sotkamo: Laakajärmi: sp. 19 (27), ns. 29 (80), ml. 1 (6), sl. 9 (15). Äänestyksen tulos on nyt tunnettu kaikista äänestysalueista. Omassa maalipiirissä oli äänestäjäin luku (su- lukkeissa miime maalien koko määrä): S u o m a l a'i n e n puolue ~ 9,125 (10,942). Nuorsuomalaiset ja ruotsikot 4,142 (4,842). Maalaisliitto 14,058 (15,216). Sosialistit 10,497 (11,846). Hylättyjä lippuja oli kaikkiaan 266 ja lippuja, jo'ssa oli muutettu ehdo- kasten järjestystä, 219. Hylätyissä maalilipuissa oli seuraa- mia mirheitä: merkitsemättömiä (ilman punaista miimaa) 17, miima maali- lipun selkäpuolella 84, merkitty enempi kuin yksi lista (ruutu) 48, miima mää rällä paikalla 88, määrä numeroimi- nen (ainoastaan ykkönen merkitty) 35, numeroiminen miimattu 13, musta kynä 3, leimaamattomia 5, liikoja merkkejä 27, nimi pyhitty pois 1. Muissa maalipiireissä otteilla äänes- täneitä ei ole mainittuihin lukuihin laskettu. Valituiksi tulemat: suomalai- sesta puolueesta: Lagerlöf, Haapanen ja Wahe (miime nu merossa ollut tieto oli erehdyttämä, sillä laskut olimat silloin imelä lopul lisesti tarkistamatta»: nuorsuomalaisten ja ruotsikkojen eh- dokkaista Castren. maalaisliittolaisista: Kallio, Karhi, Saalasti, Leino ja Heikkinen; sosialisteista: Mäkelin, Hoikka, Ko- mu ja Törmä. Pohjoinen lvaalipiiri. Ennen kerrottujen lisäksi on laskettu mielä maalin tulos seuraamissa äänes tysalueissa: 5? u o l a j ä r m i; Wuorijärmi: sp. 10 (!)), ns. 1 (8), ml. 65 (35), sl. 44 (53), millit 5, 2. Hautajärivi: sp. 92 <79), ns. 1 (lj, ml. 29 (54), sl. 7 (4), millit 1, hy lätty 1. Lopulliset äänimäärät omassa maa- lipiirissä omat: Suomalainen puolue 4,107 «5,575). Nuorsuomalaiset ja ruotsikot 2,598 (3,125). Maalaisliitto 5,116 (5,520). Sosialistit 4,541 (5,867). Malituiksi omat tulleet: suomal. puolueesta: Waarala. *) sp. = suomalainen puolue, ns. nuorsuomalaiset, ml. - maalaisliittolaisen jo sl. sosialistit. Kaarien sisällä olemat numerot merkitsemät edellisten maalien tu- loksia. nuorsuomalaisten ja ruotsikkojen eh- dokkaista Ahmamaara; maalaisliittolaisista: Junes ja Lohi; sosialisteisteista: Lehtonen ja Her- rala. Lapin lvaalipiiri. Kittilä: Kuimasalmi: Halonen 6 (16), Fräntt 76 (68), hyl. 3. köngäs: Halonen 76 (118), Fränti 1 (2).' Tepasto: Halonen 24 (39), Fränti 10 (13). Sodankylä: Keminkylä: Halo nen 42 (67), Fränti 5 (2), Kiminiemi 9 (13), hyl. 1. Sompio: Fränti 30 (24), Kiminiemi 4 (1). Symäjärmi: Halonen 13 (19), Frän- ti 38 (52). Muonio: Alamuonio: Halonen 35 (32), Fränti 47 (89), Kiminiemi 1 (3), hyl. 1. Mimuonio: Halonen 40(36), Frän- ti 6 (12), hyl. 1. Enontekiö: Halonen 45 (74), Fränti 7 (4), hyl. 15 siitä syystä, et- tä liput olimat suletuissa kuorissa, jotka olimat leimatut ja itse lippu oli leimaamatta. Mielä on laskematta Inarin ja Utsjoen liput. Tähän asti omat ääniä saaneet: Halonen 481, Fränti 585 ja Ki- miniemi 116. — Oulun Nuijan kokous on tänään klo 7 i. p. Käsitellään eri- näisiä asioita, joten kaikkien läsnäolo on mälttämätön. I o h t o k u n t a ko- koontuu miimeistään klo V2 7 i.-p. — Nuijan köörin harjoitus on sunnuntaina täsmälleen klo 12 päi- mällä. — Nuorten Nuijan johtokunta kokoontuu maanantaina t. k. 14 p:nä kello 5 i.-p. Nuijassa. — yksityinen pappein kokous pidettiin täällä keskimiikkona. Siihen otti osaa noin 30 pappia. Puheen- johtajina toimimat piispa I. R. K o s- k i m i e s ja tuomioroivasti E. L ö n n- r o t. Kokouksessa keskusteltiin seu raamista kysymyksistä: syistä lai- meaan kirkossa käyntiin maaseuduilla ja miten kirkossa käyntiä olisi elmy- tettämä sekä sisälähetyksen elmyttämi- sestä, järjestämisestä ja johdosta. Asessori I. A. Mannermaa selosti erästä saksalaisen professori Cremerin teosta, joka käsittelee saar- naa. Illalla klo 7:llä alkoi tuomiokir- kossa liturginen jumalanpalvelus, jos sa alttaripaliveluksen suorittimat pas- torit Kalaja ja Megelius sekä saarnasilvat past. Simelius ja tuomioromasti Lönnrot. Motetti- ja kirkkokuoro esittimät ju- malanpalmelukseen kuulumat laulut. Kansaa oli kirkko täpösen täynnä. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo pion.) T. k. 10 p:nä annettiin siitä tekemästään pyynnöstä Kuopion kirk koherrakunnan miralliselle apulaiselle Mar A. W. Kalamistolle siirtokirja Samonlinnan hiippakuntaan luettuna toukokuuu 1 p:stä. Samana päimänä annettiin malta- kirja Pyhäjärmen kirkkoherran mirkaan Pyhojärmen. pitäjän apulaiselle, Cmi- järmen nimitetylle kirkkoherralle Kaarlo S- Simeliukselle. W. k. 24 pnä suoritti tutkinnon saarnaluman saantia marten talollinen August Wilkuna Nimalan seuratun- nasia. — Pakollinen eläkekassa teol lisuudeuharjoittajia warten. On- lun teollisuusyhdislyksen maltuusto on maadiluksi lausunnoksi pakollisen eläke kassan perustamisesta teollisuudenhan johtajia marten hymäksynyt seuruamat asiaa harkinneen maliokunnan ehdotta- mat ponnet: 1) että olisi pantama toimeen mal- tion mälitnksellä pakollinen eläkelaitos, joka turmaisi manhuuden päimät sekä perheen kuoleman tapauksessa, johon laitokseen kaikkien teollisuuden harjoit- lajain, jotka eimät ole jossakin maka- maraisessa yhtiössä makuutetut, on yhdyttcuvä ainakin miidenteen luok- taan: 2) että niiden, jotka omat mapaa- ehtoisessa yhtiössä makuutetut, täytyy pakollisesta mapaaksi päästäkseen näyt- tää makuutuskirjansa ja että jos hän siitä eroaa, hänen on ehdottomasti yhdyttäivä pakolliseen; 8) että makuutnsluokkia olisi miisi, joista '.vuosittain jaettaisiin: ensimmäi- sessä kuoleman sattuessa leskelle ja alaikäisille lapsille sekä itselle 60 muo- den täytettyä 1000 mk., toisessa 800, kolmannessa 600, neljännessä 400 ja rviidennessä 200 mk., muodessa; 4) että osakkaan on maksettaiva sää detty sisäänpääsymaksu esim. 10—2 mk. eri luokissa sekä 10 tai 15 % -vuosimaksua. — Kotiteollisuus-iltamaa mie- tetään O. l. Kotiteollisuusyhdistyksen toimesta Maneesissa sunnuntaina t. k. 13 päimänä, kuten toisessa paikassa olemasta ilmoituksesta näkyy. Ei kukaan kotiteollisuutta suosima henkilö jääne saapumatta iltamaan, sillä onhan siellä muun hymän ohella kotiteollisuustarkastaja Lauri Mäkisen esitelmä pohjoismaiden ^kotiteollisuus- oloista ja saman esittämiä taikalyhty- kumia suomalaisista kansallispumuista, joita marmaankin kaikki neitoset rien- tänemät ihailemaan. Ja onhan sitäpaitsi täten oman etunsa ohella yleisöllä erinomainen ti- laisuus amustaa yhdistyksen pyrkimyk- siä. Siis kaikki kotiteollisuutta suosimat iltamaan. — Kansantajuisilla luentokurs seilla ensi sunnuntaina klassillisen ly- seon moimistelusalissa luennoi klo 4 —5 ip. leht. Salonen aineesta „Piir- teitä Menäjän historiasta" ja 5—6 ip. maist. ?!ylenius „Suomen katoo- lisesta kirkosta keskiajalla". Toisen luennon jälkeen esitetään mahdollisesti orkesterisoittoa. — Tulipalo. Tänä aamuna noin 4 tienoilla huomasi uuden puusillan rakennuksen mahti tulen oleman irti täkäläisen Siltayhtiön omistamassa pajassa, joka sijaitsee Linnansaarella. Tuli, joka ehti pahanlaisesti turmella pajassa olemia työesineitä, kuten pal- keitä y. m., saatiin kuitenkin pian sam- mumaan. — N. N. K. N:ssä puhuu jäse- n.ille ensi keskimiikkona helmik. 16 p:nä kello 7 illalla yhdistyksen matkasihteeri neiti A. Hytönen. Torstaina kello 7 illalla mietetään Rukoushuoneella yh- distyksen toimesta hengellinen iltama, jossa m. m. puhuu neiti Hytönen. — Kristillisen työuiäenyhdis- thkseu puhnjaseura alkaa toimin- tansa tänään klo V2 8 illalla Aleksan- terintorin kansakoululla. — Kansankonsertti on klassilli sen lyseon juhlasalissa ensi sunnuntaina klo 4 ip. Mllt kW!l!!W NltNsMcktll eilen illalla käsiteltiin seuraamia asioita: L a h j o i t u s m a a k y s y m y s. Kun ei saapumilla ollut riittämää määrää jäämittömiä maltuusmiehiä, jäi kysy- mnksen käsittely toistaiseksi. Sitä en- nen oli kuitenkin ehditty pari puheen- muoroa käyttää. Maratuomari P o r o p u d a s oli sitä mieltä, että nykyinen olotila lah- joitusmaa-asiassa olisi lakkautettama joko tekemällä sopimus peltojen halti jain kanssa tai turmautumalla oikeu- denkäyntiin. Ensi tehtämä olisi sanoa irti kaikki nyk. peltojen haltijat, joilla ei ole ennen tehtyjä sopimuksia kau- pungin kanssa. Nämä saisuvat kui tenkin käyttää lain suomaa lähtöaikaa, joka, jos irtisanominen heti tapahtuisi, kestäisi muoteen 1912. Tähän men- nessä olisi peltojen haltijoille annetta- ma tilaisuus ja kehoitus tehdä sopi- muksia kaupungin kanssa korotetuilla ^vuokramaksuilla siihen suuntaan kuin ensimäinen labjoitusmaakysymnstä har^ kinnut ivaliokunta eli ehdottanut. Na hatoimikamaria olisi keboitettaiva laa timaan ehdotusta muokrakontrahdiksi ja olisi nämä kontrahdit tehtäivät en- nen m. 1911 loppua. Niitä peltojen haltijoita ivastaan, jotka eimät suos- tuisi kontrahtia tekemään, olisi aita- naan rybdnttämä oikeudenkäyntiin. Pormestari Castren piti rarpeel- lisena, että maltuusto nimenomaan päättäisi, kuminalle kannalle se tässä asiassa asettuu: yhtyykö peltojen bal- lijain käsitykseen mai hymäksyykö sen kannan, joka ilmenee asiaa hartinneit- ten maliokuntain mietinnöissä. Jos mal- tuusto hymäksyy peltojen haltijain mie- lipiteen, niin koko kysymys raukeaa. Mutta jos se asettuu toiselle kannalle, niin olisi päätettämä, millä keinoilla kysymys tulisi ratkaistuksi. Puollusti kontrahtien tekemistä määräajaksi pel- tojen haltijain kanssa. Toppilan tilan yhdistä- minen kaupunkiin. Päätettiin kääntyä senaatin puoleen pyynnöllä, että Toppilan maa yhdistettäisiin kai- kissa suhteissa kaupunkiin. Valtuuston kokousten p ö y t ä k i r j a i n tarkastus, jos ta pormestari Castren y. m. esitti-vät toisin kuin nykyään tapahtumaksi, pää- teettiin jättää entiselleen, s. 0. edellisen kokouksen pöytäkirja luetaan aina ko kouksen alussa. Maksamattomat k u n n a l- l i s- j a m a a m e r o t. Rahatoimi kamari esitti, että 6,180 mk. 99 penniä matsamattomia kunnallis- ja maatve- roja eri muosilta saataisiin tileistä poistaa. Esitykseen suostuttiin. Sataman rakennu s m es- t a r i n mirka. Rakennuskonttori ehdotti, että toimi jätettäisiin makinai- sesti täyttämättä ensi muoden alkuun ja rakennuskonttori oikeutettaisiin käyt tämään tänä muonna 2,000 mk. yli- määräisen rakennusmestarin palkkaa- miseen. Päätettiin odottaa satamatoi- mikunnan lausuntoa. Kaupungin k i i n t e i m i s t ö- j e n tarkastus. Tarkastusmiehet olimat armioineet kaupungin omista- mat kiinteistöt ^talot, maatilat y. m.) yht'eensä 2,381,355 markan armoisiksi. Samalla ehdottimat tarkastusmiehet pienempiä korjaustöitä (m. m. Linnan- saaren ..Tähtitornin" paikalle tehtä- mäksi jonkullaista tarjoilupaikkaa).