N:o 97 191© Sanomia 6ulun Saapungista ja läänistä. Keskiviikkona Elokuun 24 päivänä. MW Tilaushinnat: Oulussa Koko vuodelta 4: — ä- uoieita vuodelta .2: — ' eljännekseitä 1: — X inkaudella —: 35 Postissa: 4: - 2: 20 Ulkomailla 10: - 5: — —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. O U LAS VI RT A. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto {«* konttori Kauppure:nkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7Mti illalle Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityi»puheiin 273. Ilmoituksia vastaaaotetaaa lehden konttorissa ja on niidtn hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilhsel kuolemaa-ilmoitukset vähintäin 3 m«.. ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syatymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivsn numeroo*, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. B3S O. y. Oman Kannan puhelimet; O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n.o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n.o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Torstaina klo 1 28 t.=p. hartaushetki ru koushuoneella. Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari F 0 BL1M toimi ^ aa as '°* ta v ! rast ° ,£;: " y. m. Osoite; OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10— V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Oulun läänin maanmittaus- ja Omistaja Varamaanmittari J. H. LUOMA Oulu. Kirkkokatu 57. Puhelin 513. Ilmoituksia. maksaa korkoa talletuksille: kuuk. irtisanomisella ö °/o 4 1 /a < ' n » ^ ' * H •-- n n 4 .. 2 1 hi „ vaadittaessa Z Talletuskonttoku- ranttitiliilä S 8äästökassatiiii )ä 6 „ JuoksevaHa tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. »»i.uiHHj MffnuMirftfrir ■rciii iffi itn Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne s tulipalon varalta! ,Kullervon" ja „Pohjolan 4 ' asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. H 11 ummimmMm ° Arpalippuja sekä numeroituja että nu meroimattomia. □ Q Numerolippuja voittoihin kiinnitettäviä. □ Pääsylippuja useaa eri väriä. p OMAN KANNAN □ Kirja- ja Paperikaupassa ö Oulussa, Kauppureink. 5. O □□□□□□□□□ □ □ □ □ □ Päävoitto Täydessä käynnissä oleva Arvoltaan yli 10,000 markkaa. Lehmineen, Hevosineen, Kauniine ympäristöineen ) Muita arvokkaita voittoja: KorSkCltci Orilta, sekä valjaissa että ilman, Pankkiosakkeita, Moottorivene, y. m. y. m. Voittojen arvo useita kymmeniä tuhansia markkoja! :: :: :: :: Ei mitään arvotonta! Koettakaa onneanne! % Arvan hinta 1 markka. Fnnakkoarnoia saa * avana asiamiehiltä. Ostakaa ennakkoarpoja, joita kokokirjoissa (10 kpl. = 10 mk.) saatavana hra J. E. TURTOSEN konttorista Tampereella. ::: Asiamiehinä Oulussa toimivat: isännöitsijät J. B. JÄRVIÖ, K. A. KORKEAKIVI ja K. VALAVAARA sekä toimittaja VÄINÖ OIKARINEN. Maaseudulle tilattaessa on maksu liitettävä mukaan. Arpajaistoimikunta. toimitta» kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- Varatuomarl . . teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. g= Olavi L. Helanen varatuomari. . . . . ... ^ „ Matkustaa Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. maaseudulle varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perin<i:-v.ä ja maksuja, välittää sav.piiaki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä h ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvi» lainopillisella k»«ix? ummattikcrtnalta. Matxutfetaaa maaseudulle Posti- ::t sähkö-obute. Seppänen, Oulu. Oulu, Elok. 24 p:nä Suomen lonttion kulki- Mv. Hallitsijalle lähettämässään kirjel- mässä 12 p:ltä kesäkuuta 1872 Suo men silloinen Eduskunta lausui, ettti liiketulot Eduskunnan myötämaikutuk- sella rakennetuista rautateistä ja ka- namista olisimat käytettämät Suomen rautatiemerkon laajentamiseksi. Edus- kunta sentähden anoi, että niin hyrvin Eduskunnan myötämaikutuksella sitä ennen rakennetuista rautateistä ja ka- namalaitoksista kuin myöskin Edus- kunnan myönnettämät marat kulkulai- toksia marten tai rautatielainojen wuo- tuismaksuihin hoidettaisiin ja tilitettäi- siin erinäisenä kulkulaitosrahastona, josta suoritettaisiin menot rautateiden ja kanamien liikenteestä, uusista rau- tatierakennuksista sekä rautatielainojen muotuismaksut. Tähän suostui hal- litsija Aleksanteri II, antaen lokakuun 2 pnä 1873 julistuksen kulkulaitosra- haston perustamisesta, josta rahas- tosta kulkulaitosten käyttö- ja korjaus- kustannukset sekä uusien kulkulaitosten menot niin myös muotuismaksut kul- kulaitoksia marten Suomen Eduskun- nan takauksella otetuista tai mastedes olettamista maltiolainoista olisimat suoritettamat. Kulkulaitosrahastossa olisimat myöskin tilitettämät tulot rau- tateistä ja Valkeakosken kanamasta sekä ne määrärahat, jotka Eduskunta 1872 muoden maltiopäimillä oli osot- tanut tai mastedes tulisi osottamaan kulkulaitosten parantamiseen tai rauta- tielinjain muotuismaksuihin. Kun kuitenkin eräs osa Helsingin— Hämeenlinnan—Pietarin rautatien tu loista oli edelleen mennyt yleiseen maltiorahastoon ja w. 1802 otetun rautatielainan korot ja kuoletukset oli siihen asti suoritettu erityisen kuole- tusrahaston maroilla, antoi hallitus tarpeellisen yhdenmukaisuuden saamut- tamiseksi 1885 muoden maltiopäimille esityksen, että seuraaman muoden alus- ta alkaen kaikki maltionrautateiden liikennetulokset pantaisiin kulkulaitosra- hastoon, josta myöskin suoritettaisiin 1862 muoden maltiolaina. Tähän Eduskunta suostuikin, ja sen johdosta antoi hallitsija 25 p. tammikuuta 1886 asiasta julistuksen, jonka malmistus- lauselmassa sanotaan, että se tapahtui »Suomen Maltiosäätyjen suostumuk- sella ja myönnytyksellä". Muodesta 1880 alkaen omat Suomen maltiorau- tateiden kaikki tulot ja menot tilitetyt kulkulaitosrahastossa, jonka tulo- ja menoarmio on Suomen Eduskunnan hymäksyttämä. Mihinkään kulkulai- tosrahastoa rasittamiin toimenpiteisiin ei siis saa ilman Eduskunnan suostu- musta ryhtyä. Tästä huolimatta on nykyinen hal- litussuunta Pietarissa miime aikana ryhtynyt toimenpiteisiin, jotka rikkomat niitä perustuksia, mille kulkulaitosra- hasto meillä on perustettu. Kemäällä m. 1899 määräsi hallit- sija, että uusia kulkulaitosmäärärahoja esiteltäessä olisi olettama huomioon Suomen rautatiemerkon yhdistäminen Menäjän rautateihin, jota marten rau- tatiesilta olisi rakennettama Nemajoen poikki. Sittemmin asetettiin m. 1904 yksinomaan menäläisistä miehistä ko- koonpantu komitea laatimaan seikkape- räistä ehdotusta tuon määräyksen to- Uuttamiseksi, ja ehdotti komitea, että Suomen pitäisi käydä mainitun yh dysradan kustannuksiin osalliseksi. Ko- mitean ehdotuksen hymäksyi hallitsija 7 p. toukokuuta 1904. Wasta tämän periaatteellisen ratkaisun perästä maa- bittiin Suomen senaatilta lausuntoa siitä, kuinka suuren osan yhdysradan rakennuskustannuksesta Suomi olisi suorittama: ja ehdotti senaatti tämän osan 2 '/•> milj. ruplaksi. Heinäkuussa 1904 määräsi sitten hallitsija, että Suomen maltiomaroista oli 2 V» milj. ruplaa maksettama Menäjän ja Suo- men rautatiemerkkojen yhdysrataa mar^ ten. Asian otti Eduskunta 1904—0.") maltiopäimillä puolestaan puheeksi. Eduskunta kyllä katsoi, että Suomen elinkeinoille saattaisi olla yhdysradas- ta hyötyä, jota asian selmittämältö- mässä tilassa ei kuitenkaan moitu tar- koin armostella, mutta lausui mielipi- teenään, että jos yhdysrata oli raken- nettama ja Suomen malliomaroja oli siihen käytettämä, olisi ensin tutkitta- ma, mitä hyötyä Suomen kaupalle saattaisi yhdysradasta olla. Muuten Eduskunta oli sitä mieltä, että kautta- kulkemaa yhdysliikennettä ei olisi Suo- men ja Menäjän kesken missään ta- pauksessa pantama toimeen. Sitä paitsi Eduskunta huomautti, että jos yleisen maltiorahaston maroja aijottiin käyttää apumaksuksi yhdysradan raken- tamiselle, siitä möisi aiheutua menoja myöskin kulkulaitosrahastolle, jonka tulo- ja menoarmio määrätään Edus- kunnan myötämaikutuksella. Tähän nähden, ja kun yhdysrata oli raken nettama maan rajojen ulkopuolelle ja aijottu annettamaksi erään menäläisen rautatiehallituksen kokonaan käytettä mäksi, minkä seikan jo yksinään olisi pitänyt aiheuttaa, ettei asiata olisi otettu ratkaistamaksi antamatta sitä Eduskunnan käsiteltämäksi. Eduskunta hallitsijalta anoi, että Suomen osalli- suudesta Pietariin rakennettaman yh- dysradan kustannuksiin Eduskunnalle annettaisiin hallituksen esitys. Tämä anomus, samoin kuin Suo- men senaatin kemäällä 1906 asiasta hallitsijalle antama samaan suuntaan käymä lausuntokin, oli turhaan tehty. Helmikuun 11 p. 1908 lausui hallit- sija, ettv kysymys Suomen osanotosta yhdysradankustannuksiin oli hänen ai- kaisemmalla määräyksellään jo lopulli- sesti ratkaistu, ja saman muoden lo- pulla hallitsija määräsi, että puheena olema apuraha oli yleisen maltiorahas- ton maroista maksettama saman muo- den joulukuussa. Suoritus tapahtuikin sitten muoden miimeisena päimänä, jolloin Menäjälle täällä maksettiin 6,658,125 mk. Tämä suoritus sai kuluman muoden maltiopäimillä sangen omituisen jälki- näytöksen. 1908 muoden toimilla mal- tiopäimillä, jotka olimat koossa syksyllä sinä muonna, olisi Eduskunta ollut ti- laisuudessa lausumaan mielipiteensä siitä, olisiko Suomen senaatin määrät- tämä apumaksu yhdysradan rakenta misen maksettamaksi. Tiedetään että silloisen senaatin jäsenet sellaista lau- suntoa yksityisesti pyysimätkin käänty mällä sitä marten erinäisten maltio- päimäin puolueryhmiin kuulumain mai- kuttamain edustajain puoleen. Mutta etupäässä Eduskunnan suurimman puo- lueen, sosialistien, maikutuksen kautta kämi niin, että hallitsijan määräämää apumaksun suoritusta ei silloin lain kaan otettu puheeksi. Jälkeenpäin oli- mat sosialistit ynnä heidän liepeissään eräät ..pormarit" kyllä miehiä siitä antamaan senaatille nuhteita, ja tästä saatiinkin kuluman muoden maltiopäi- millä — toimeen Eduskunnan päätös, joka sisälsi senaatille moitteen siitä, että senaatti oli mainitut merot mak- sattanut. Muistamme kai mielä, min- kä kiimaan keskustelun tämä kysymys herätti Eduskunnassa. Minkä merran totta mielä on syn- tynyt yhdysradasta Nemajoen poikki, emme tällä hetkellä osaa marmuudella sanoa. Tuon-tuostakin näkyy siitä Pietarissa oleman puhetta, mutta tus- kinpa ratarakennusta mielä on alotet- tukaan. Miime maltiopäimille anne tussa hallituksen esityksessä kulkulaitos- rahastosta ilmoitettiin kuitenkin, että oli tarpeen kiireellisesti panna toimeen muutoksia Suomen maltionrautateillä, jotta Menäjän rautateiden liikkuma kalusto möisi niillä kulkea. Tätä mar- ten ehdotti hallitus kulkulaitosrahas- tosta m. 1911 myönnettämäksi 899,354 markan määrärahan, joka jo oli etu- maksuna määrätty suoritettamaksi ylei- sestä maltiorahastosta, jotta työhön moitaisiin ryhtyä jo m. 1910 ja saat- taa se loppuun niinpian kuin mahdol- lista. Puheena olema määräraha olisi tarpeen muutostöitä marten, jotta Me- näjän tamaramaunut moisimat esteet- tömästi kulkea Suomen maltionrauta- teillä. Mutta jos menäläiset sekä tamara- että mattustajamaunut pan- täisiin Suomen radoilla kulkemaan, niin tarmittaisiin, erään sitä marten toimitetun tutkimuksen mukaan, muu- tostöihin noin 2 milj. markkaa: ja jos mielä menäläijet raskaat meturit, joi- den akselipaino on 14 tonnia, olisimat kustannukset muutostöistä meidän rau- Läteillämme noin 45 milj. markkaan. Eduskunta lausui, että se kyllä ei periaatteessa mastusta yhdysliikkeen järjestämistä Suomen ja Menäjän rautateiden mälillä, mutta tutkimus eräiden siihen kuulumien kysymysten selmittämiseksi on ensin toimitettama ja sitten tehtämä yhdistysliikkeestä mälipuhe Suomen ja Menäjän mälillä, ennenkuin Eduskunta moi suostua mi- hinkään kulkulaitosrahastoa rasittamiin menoihin yhdyslikenteen hymäksi. Edus- kunta sentähden hylkäsi hallituksen pu- heena oleman ehdotuksen. Mutta koko tämä juttu kumaa ny- kyistä suuntaa Pietarissa. Mallan- mahtiaan näyttääkseen asianomaiset mallanpitäjät, huolimatta täällä teh- dyistä pyynnöistä ja huomautuksista sekä mälittämättä siitä, mihinkä asian kulku eteenpäin mie, päättämät Suo- men asioita oman nollansa mukaan ja omat sitten loukkaantuneita, kun Suomen Eduskunta ei moi puolestaan auttaa suostumustaan siihen, että asiat täten johdetaan huonosti. Seuraamassa kirjoituksessa olemme tilaisuudessa mielä esittämään eräitä esimerkkejä ryssäläisten herrain häikäi- lemättömästä sekaantumisesta Suomen rautatieasioihin. Milii millit Ifliiif! Iiiiiiiniio! ijlini. Nltiopiiiiviikiitsii- Mkststa. Uusi Suometar, selostettuaan ensin, mitä marten ylim. maltiopäimät kokoonkutsutaan, ja huomautettuaan, että ne tehtämät, jotka esitetään nyt Eduskunnalle, omat tykkönään mieraat Suomen laeille ja laillisille asetuksille, lausuu: „Ei tanvitse sanoa, että mal tiopäimät, joiden tulee noudattaa Suo- men perustuslakeja, tulemat tämän mukaan suhtautumaan hallituksen esi- tyksiin. Tehtämä on tamallaan yksin- kertainen. Mutta siitä huolimatta on ilmeistä, että sillä on olema suuri merkitys, millä tamoin tämä tehtämä suoritetaan." Helsingin Sanomat lausu- mat, että Eduskunnan mastaus „ei iv oi olla nyt toinen kuin miime ke määnä, jolloin Eduskunta mastauk- sessaan mallakunnanlainsäädäntöesityk- seen lausui: Sellaista ehdotusla mas- taan on Eduskunnan mälttämätön teh tämä ollut puolustaa Suomen maltio- sääntöä. Tämä on samalla Suomen kansan elinehtojen puolustamista, sillä jos se omaan lainsäädäntöön perustu- ma oikeusjärjestys, jonka turmissa kaikki simistystyö tässä maassa on tehty, koko sen henkinen ja aineellinen elämä mersonut, joutuu Menäjän ma!- tiomallan puolelta ennakolta armaa- mattomien häiriöiden alaiseksi, syntyy oikeudellisen epämarmuuden tila, joka ehkäisee ja lamauttaa kaiken kehityksen". Hufmudstadsbladet kirjot- taa: ..Tietämätöntä ei moi olla Me- näjän hallituspiireissäkään, että mal- takunnanlainsäädäntöä koskema menä- läinen laki kumoaa Suomen perustus- lain. Jokaiselle yksityiselle edustajalle eduskunnassa täytyy olla selmänä Maltiopäimäjärjestyksen määräys, että ..hän on melmollinen noudattamaan perustuslakeja eikä ole sidottu mistään muista määräyksistä." Ei mitkään uhkaukset saa pelättää edustajia mel- mollisuutensa täyttämisestä." Suomalainen Kansa kirjot- taa, että ylim. maltiopäimäin koolle kutsuminen „on ensimäinen askel Ko- remon, Stolypinin, y. m. ohjelman toteutramisetsi, ..melmollisuuden täyttä misessä pysyttää Menäjä yhtenä ja jakamattomana." Tämä ensimäinen askel kohtaa tiellään Suomen Edus- kunnan, joka on marmalla, tyynellä, horjumattomalla, maan lakeihin ja esi-