1°iistsiva Laskuun 27 xmä 1910 - ^:o 112 - S PalStoittamiStoimiSto. Maanm.iusinööri Konrad Söderholm- Turkn Humatistokatu 8. Pud. 10 43 1392 Syyskuun 27 p:nä. Mi!iickckeWostl!!l -tcht". Cduskunnan puhemiehen lausunto niistä. Eduskunnas täysi-istunnossa vnme perjantaina teki puhemies Svinhuf wud eduskunnalle seuraaman ilmoi tuksen: Ku» eduskunnan nyt pitäisi ryhtyä Varsinaiseen työhönsä, on minun tehtä vä sille seuraama itmotus: Siinä arm. amoimessa kirjeeZsä, jolla eduskunta on kutsuttu ylimääräisille tvalti päimille, mainitaan eduskunnan tehtäminä, että sen tulee 1) laatia tar kemmat määräykset siitä jiiriestyksestä, »iSsä jäseniä Suomen suuriruhtinaan maan »väistösiä Malilaan maltakunnan- neumostoon ja valtakunnand^umaan, sekä toimittaa sanottujen jäsenten maali; 2) antaa lausuuto 2 lakiehdotuksesta, joista toinen koskee »muitten Menajän alam isten saattamista oikeukjissaan yh deuvertaisiksi Su?men kansalaisten kera" ja toinen niitä mal uja, jotka maitalun- »anrohastosta olisi keisarilnunon mal tiorahastoon tehtamä Suomen kansalais^ te» persoonallisesti suoritettavan ase velvolli uuden sijasta. Perusteena edellä kerrotuille tehtaille valuopäiväiuuu muksessa viitataan valtakunnanneumo^- ton ja valta^uananduuman bymälsy- mään sekä 17/30 pnä kesak, 1910 ar^ mollisesti vchmistettuun keisarikunncn lakiin niitten Suomea koskemien lakien ja asetusten säätämisestä, joilla on yleis valtakunnallinen mirUiys. Mitä tulee niihin alotteisiin, joitten nojalla eduskunnan pitäisi mainittujen osioin käsittelyyn ryhtyä, ei mitciän arm. esitystä edeZäkerrolvsta »vaalijärjestyk sestä ole ed skunnalle jätetty ja kosla 17/30 pnä kesäk. annetussa keisarikun nan laissa määrätään, että Suomen eduskunnan tulee valmistaa mainittu Vaalijärjestys, näytään valtiopäimäkut- sumuljessa edellytettävän, että valt.o- päimät omasta alotteestaan valmistai- simat tuon vaalijärjestylsen ja sea «o jalla sitten toimittaisivat maalin. Sitä mastoin on keisarillisen senaa tin talousosastoa varapuheen sohtaja pu- hemiehelle 1K pnä ^ätä kuuta toimite tussa kirjeessä edustajille jaettaviksi lä hettänyt tarpeellisen määrän suomen- ja ruotsinkielisiä käännöksiä Menäjan mi- visterineumoston tekemistä laiiehdotuk fiSta, joista eduskunnan olisi annettava lauiunto. Eduskunnalle täten annettujen tehtä vien täyttämi-een ja sinä johtuvien asiain käsittelem.seen nähden on kuitenkin otetava huomioon, euä 17/30 Pnä kesäk. 1910 vohmMetuilla säcnnöksillä ei voi olla lain vmmaa Tuomessa, Nuo säännökset tarko ramat tärkeissä kohd n tumota Suomen lainsäädäntö r- jestystä ja Suomen kan an ittmanyca vikcntta verottaa itseänsä. Ne tulisi' vat senwuo'ii olennaui!:a osiltaan muut tamaan Suomen pirustuslal!a. D^utta sanotut säännölset eimät ole syntyneet siinä järjesty!,essä kuin maamme perus tusiait vaativat. 1772 vuod.n hal- kintomucdoa ja 1906 vucden valtio- päiväjärjestylsen mukaan Knsari ja Suuriruhtinas Suomea eduskunnan suostumuksella säätää lakia Suomelle, minkä ohessa Keisarilla ja Suuriruhti- vaolla oa oikeus hell-nnolli-ta tietä, se oa ilmaa tvallivpäimäin myötämaiku- tvSta antaa asetuksia eräillä aloilla moi maSsaolevan lain rajoja noudattaen. Perustuslain muuttamista voidaan scn^ vuoksi säätää ainoastaan eduskunnan suostumukjella siinä järjesti,essä kuin valtiopäimajärjestyksessä tor.emmin mää^ rätään. Säännöt,et 17/30 päimältä viime kesäk. sitäivastoin oivat syntyneet yksinomaan venäläiseuä lainsäädäntö toimenpiteenä keisarikunnan lamsäadäntö- taitosten kautta. Nuo säännökset samoin kuin niihin perustuivat maaräynet elmät siis ole velmoltavia Suomen kansalei si^e, eimät Suomea miranom. isille, ei vätkä Suomea eduskunnalle. Niitä ei voida noudattaa Suomessa. Tästä johtuu, että Suomea eduskunta ei voi maan Pe rustuslakia rikkomatta ryh tyä valtiopäiväkutsumuk- seSsa annettujen tehtävien täyttämiseen eikä eduskun nas puhemies voi käsiteltä väksi esittää niitä asioita, jotka valtiopäiväkutsumuk- seSsa mainitaan. Sea lisäksi edustajille jaettaviksi lä hetetyt lakiehdotukset elivät täytä niitä vaatimuksia, mitkä perustuslait asetta vat lainmukaiselle aloueelle. Maltio pSiväjärjestylM mukaan tulee halli tukien puolelta eduskunnalle jäletlämät lakiehdotukset olla Ke.sarin ja Suuri- ruhtiaaaa antamia sekä haXilusmuodon 21 §'.a mukaan suomalaina valtiosih teerin varmentamia, jotamastoia uäjän ministerin umosto ei voi antaa lakiehdotvlsiz Suomen eduskunnalle. Tästäkin syystä on m iun mahdoton esittää puheenalaisia lakiehdotuksia edus kunnan käiiteltäviisi. Cduskunnan keskustelu ja päätös puhemiehen lausunnon johdosta. Ed. Wrede huomautti, ettei liene ketään, joka ei hyvakjyisi puhcm'ehen lausunnossaan esittämiä näkökohtia. Ktsak. 17/30 pnä anneltu lali oa todella sitä laatua, ettei sitä ensinkään voi panna eduskunnan taholta minkaäulaisea kä sittelyn alaiseksi. Mainitun lain saän- vökiet eivät tarkoita vain joidenkuiden muutosten tekemistä perustuslakiin, vaan olenna siltc. ositta kumota Suomen val- tlvsääauön. Suomen valttvsäantö ta kaa meille oikeuden omaan lainsäädän töön, omaan hallitulleen, itscverotusoi- Icuden sekä hengen ja omaisuud-n. Naiiä oikeulsia edellämainittu venäläinen laki loukkua. N. s. yleinen lainiaadäntöjär- jestys ulottaa taiosäadännön laajoille aloille ja luo tilaisuuden vieraan hal linnon toimeenpanoon ja mahdollnuuden loukata hcnkuökohlaista tur.valllsuutta. Suomen kansalaisien oikeuksista ei jäisi ykjikaän loukkaamatta. Weaälaisen lain alkuunpanijat omat itse antaneet todis tuksen siitä, että tämä roaite on oikea. Sama todi-tus on Wenäjän alamaisten kansalaisoik.-^ksia S.-om -sa koskemassa m>i-.'stertneuwoston la^iehd^tnt^c-ja. J^s eduskunta nyt ryhtyisi laQtimaau edel lytettyä waolijc>r.csielmää ja antamaan kau>ua'onsa Mencijan alamaisten vtkeuk- sic, ko-k-masta lakikhdoiukjesta, saattaisi eduskunta itsensä syypäät,, perustuslain rikkomiseen, w:eläpä yrityl^eea saat.aa lauon hallitustapa maassamme voi maan. Eduskunta ei siis voi muu:a kuin yhtyä puhcmiehea lausuntoon. Täl laisessa tapau!/eZ''a ei ole yleensä tar peen nimenomaista päätöstä, mutta tässä tapaulse-sa oa nimenomaisella päätök sellä vahvistettuna asialla suurempi kantavuus. A^.cnä syyaä on, etta a>>a oa er nomailen tärkeä. Ei saa näyt tää siltä, että main passiiioisesti hyivak- jyiään puhemiehm menetiely. Toinen jyy on, eua eduskunnan päätös myös on perusteluineen saat:ttawa halliijljan tiedo.si. huhuja ehditti, että eduskunta hy- välsyen puhemiehen lausunnon alamai sesi kirjelmäv^ä ilmoitt-nii H. M. Kei sarille, että edi slunia puhemiehen tjlt- tämillä perusteilla ei ole vo>nut otlaa kuiitellulseen wLltiopäiwäkutsuu:u! ^essa olemia lakiehdvluljia. Kun kuitenkin on tehty adreSsiehdotus, niin ehdotti puhuja, että pcätös tehdään ehdollinen, joten ei jama asia tulisi kahdesti eri kirjelmässä esitetyt, vaan jompikumpi menettelytapa käytetyksi. Ed. Meche li a pyysi puheenvuo roa kanaatlaakseea ed. Wredeä. Hra Wreden esittämien perussyiden lisälsi, miksi eduskunta ei voi ryhtyä käsittele mään ministerineuvostoa lakiehdotuksia, esiiti puhuja vielä muita. Niinkauman tuin nytkinen valtiollinen suunta oa vallalla Menäjällä, eimät viisaimm-t- kaan ehdotukset voi Suomea hyödyttää. Mitä voimme, on, että niin suuressa kuin pienessäkin pysymme Suomen oi keuden kannalla. Ed. Jonas Castren Puhui laa jalti Suomen ja keisarikunnan välisten suhteitten kehittymisestä nykyiselle as- teelle. Mittasi moniin hallitsijavakuu- tulsiin m, ja yhtyi lopulsi ed. Wre den ehdottamaan e» jimäiseen ponteen. Ed. Nevanlinna lan ui edellis ten puhujain lausuntojen johdosta, että jos h^mätjytläisiin puhem.eyen lausun nossaan ehdottama menettelytapa ja il- mottttaisiin hallitsijalle vain lyhyessä kirjelmässä, jonka toimitusmaliokunta laa.isi, ettei eduskunta ole moinut ot- ta^ lakiehdotusta kasiteltäiväksi, niin ci tällöin perinpohjainen peruetelu voisi tulla kysymysten. Lausm, eltä omasta ja ryhmilaiSkensä mielestä olisi hallit sijalle perusteluni esitettcmä, että Sao- men kansa on lojaalisesti valmis ryh' tymään riitaiysymysten laillista tietä tapahtumaan setlvutelyyn molempien mai.ien etuja ja tarpeita tyydi)'täwällä tamalla ja etiä Suomi on malmis mu^ kautumaan niihin laillisiin Maatimuksiin, joita maltakunnan todilliSten tarpeitten mukaan voidaan Suomelle asettaa. Oli sitä mieltä, että eduskunnan ei olisi tehtämä ehdotuksen tapaista ilmotuSta hallitsijalle. Warmasti olisi onnelli sempi asian ratkaisu toisenlainen perus teltu adressi. Ed. Kotonen ilmotti, että sofiali- demolratinea ryhmä hymäkjyy täydelli sesti puhemiehen lausunnon ja siinä eh dotetun menettelytaman. Ahlyi omasta puolestaan ed. Wreden ehdotukseen. Ed. Manner yhtyi puhemiehen il- motukseen, mutta ehdotti piiemmän her- raspuolueita vastaan tc-hdätyn lausun tonsa lopulla, että eduskunta päättäisi asettaa perustuslakivaliokunnan ja an taisi sen tehtämäksi laatia perustellun, perustuslain pohjalla olevaa mietinnön eduskunnalle vattiopäivakutsumulsessa annelusta t^äiväsrä. Ed. Tokoi yhtyi puolestaan puhe miehen ilmotuk een ja lausui muun ohel la, että eduskunnan tvelmollijuus on sa» malla kuin se hywäk>yy puhemiehen lau sunnon lausua, että jokainen kotimainen virkamies, joka alistuu aoudattamaaa lc.utomia asetuksia, menettelee väärin. Huomautti, että eduskunra oa aina saa nut osakseen halmeljumista aiia kotimai sen hallitukeen kum venäläisten hallitus- viranomalStenkln puolelta ja kotimaisten vlronomaistemme menettely on v ikut- tanut esimerkkinä venäläisiin. Puhuja käsitteli vielä asioita sangen laajalti pu- huen pääasiassa pormareita vastaan. Ed. Schybergson ilmotti ed. Tokoin lausunnon kuultuaan menettä neensä halua käyttää pyytäväänsä pu- heenlvuorva. Ed Kallio ilmotti kannattavansa perustellun ilmotuksea tekemistä, mutta esitti myös laajasti, mitenkä kirjelmässä ei suinkaan olisi noudatettava ed. Ne vanlinnan ehdottamaa suuntaa yksipuo lisesti. Edusiuiuian velmollisuus oa esittää asia laajemmin kuin se oa toimi- LusvaliokunnaUe mahdollista. Ahtyi td. Wreden ehdotukseen. Ed. Setälä lausui hyväksyvänsä puhemiehen menettelyä ja kaanattt ed. Wreden ehdotusta hallitsijalle tehtäsään ilmotukseea nähden. Ed. Nuorteva yhtyi ed. Manne ria ia Tokoin esittämiin armosteleviin lausuntvtyin, mutta vastusti edellisen ehdotusta valiokuntaan lähettämijeZtä. Ed. Hultin huomautti, että edus kunta on monasti jo ennen ollut tilaisuu- desiä lausumaan kantansa laittomiin la kiehdotutstin nähden ja vttmelji n. s. voltalunnanlait.sacdännön ollessa käsi teltäiväaä. A>iat ovat jo putaaksi pu hutut ja nyt tulee vain osolt. a, että py symme puheittemme takana. Edustajien evsimäintn velmollisuus on noudattaa peru>tuslakia. Ihlyi puhemiehen lau suntoon ja kannatti ed. Wreden ensi. mäistä pontta. E. Perttilä yhtyi kannattamaan ed. Mannerin ehdotusta. Puhcm es keskeytti istunnon noin puolelji »uuniisi saadakseen neuivotella PuhemieSneuazoZton kansia, mvidaanko cd. Manncrin tekemä perustuskaklma- tiokunlaan tahettcmisehdolus, jota ed. Perttilä oli kannattanut, ottaa äänes- lettaVäksi. Kun istuntoa sitten jatkettiin ilmotti puhemies puhcmiesaeumoston harkinneen asi a ja etiä hän ei woi äänestyttää eydotusta, koska se ilmeisesti tartuttaa alamaisen adressin tekemistä ja koska alote siihen on tehtäma lvaltiopäirväjär- j-styksen 18 pykälän säätämällä tamalla. Ed. Manner lausui, ettei hän tyy dy puhemiehen jeulyljeen sekä pyysi vat- tiopätwäjarjes:y:se» 69 pykälän perus teella tutt'.tta.va'.!i, o.^ko hänen ehdotuk sensa äänestettäväksi ottaminen vastoin perustuslakia. Ed. Perttilä kannatti tätäkin Mannerin ehdotusta. Eduskunta päätti 141 ää- ! aellä 43 vastaan hyväksyä H puhemiehen menettlyn. Sitten ryhdyttiin äänestämään teh dyistä ehdo;u :,!?Z ?a. Ensilsi tocesi puhemies, että hänen käyttämänsä lakiehdotusten ilmot'amis- tapa oli tullut hy:oät,ytyksi. Huutoäänestyksellä hy väksyttiin senjälkeen ed. Wreden tekemä ehdotus,/o- te» asian käsittely on lop punut. AmHa Uk!jiii!lltg- Vliodki! Tillllijill huomautetaan tilauksen hy vissä ajoin uudistamises ta, ettei lehden lähettämi sessä syntyisi keskeytystä. .urun maksaa ivuoden loppuun kotiin- kanuettuna Turussa postissa tilattuna V Äv. — Wit>ittyjä. Amioliittoon on wihitty: Helsingissä lauivantaiaa opettajat Aino Ai ras ja K. W. L-itinen. — Turussa eilen neiti Anna Liisa Westerholm ja tvalutNllS- yhiiön lvirtamics A. Aoepel. — Lauantaina Helsing 'Siä n,erica!Zte.,t L. Lundqmist ja neiti Helene Hildcbrand, lotoisin Mitausta Venä jättä. ^ Eyntymäväiviä. 10 0 wuotta täytti wume lauantaina Äistossa pappilan maalla asiitva lesllmaimo N. Hannila. LLanhus on wietä erittäin hyioissä ruumin- ja sielun-woi- missa; nalv maan on huono. 70 muotta täytti sunnuntaina ent. Tu run ho!oioileudenncuwos K. I. Krakau Mänt sälässä. 60 touotta täytti sunnuntaina Siverian suomalainen vavvi, roiocisti Johannes Granö. — 60 wuolta täytti t. k. 23 pnä prosessori H E. L. Holsti. 55 muotta täytti lauantaina kansak. opettaja I. A. Klemola ZLanajasja. 5 0 touotta täytti perjantaina Helsingin kirurgisen sairaalan toimitsija W. Sandbcrg. lisstlljs. — RoSstja vakuuttaa erään ulkomaalai sen lausunnon johdosta, että „koko suomalai nen agitatstoni Länsi-Euroopassa nojautuu ylsiuomaan juutalaisiin ja sosialisteihin (jotka nekin enimmäkseen omat juutalaisia)". — Huonosti käwiwSt puuhat. »?YS" kertoo: .Huonoja järjestymään ovat Elisemvaa- ran palmetijat siitä päättäen, että äskeisestä aiotusta palmeliiain kokoukiesta ei tullut mi tään. Pari henkilöä näet saapui paikalle. Samoin oli asianlaita sekatyöläisiin näh den, joiden ammattiosaston perustamisesta t. k. 18 p. ei myöskään tullut mitään. Es teenä lie osaisi ollut se että samana päimänä oli työrväenyhdistyk>en ja edelliseltä pyhältä siirtynyt kuun. neurvostou kokous." « — Suomen yksityisomaisuuksien yh teinen arvo on laskettu tekemän niin suu ren summan, että jos se jaetaan tasaa jokai sen asukkaan kesken, tulee asukasta kohden 1,800 markan omaisuus. Merrannon touoksi mainittakoon, että Sak sassa ia Ranstassa tekee se noin 7.000 mk. asukasta kohti, Isossa Britanniassa noin 8 tuh. mk. sekä Pohiois-Auieritassa 6,500 mk. Ou maamme köyhä, sitst jää . . . — Eivät ymmärtäneet. EräS puutar huri Porista, nimeltä Maurits HaogaSoja, oli joku aika sitten lähettänyt kearaaliknmer- nöörinkansliaou eräitä piirustutsta mehäStyS- patviljonkia Marten H. M. Keisarille. Puu tarhurimme toimoi marinaankin ruplia itsel leen. Mutta sitä ei kenraalikuivernöörin kans lian mirlamiehet ymmärtäneet, sillä sieltä ou tullut Turun ja Porin kuvernöörille pyyntö tietojen hanlkimisesta siitä, mitä Han- gasojalla oli tarkoituksella. Nuimärläniättömyys ou suuri »iin ymmär- tämäijessä kcuraalikullzernööriukausliassa. «> — Eduskunnan käsittelyjä seloStellen kertoo Finljundskaia Gaseta puhemiehen ilmo- tukseu olleen ^kuulumattoman röyhkeää"; tvopaah. Wreden lausunnosta sanoo lehti, että se oli.leppymättömän separatistinen". Senaattori Mechelinin puhe oli „yhtä räi keä" kuin Wreden. Perhe-unitsia. — Kihloihin omat menneet: Nti Auni Sohlberg, tehtai.ija G. W. Sohtbcrgin ja häaea puoliiouja, synt. O.saveu, tytär, Hel singistä, ja pankin pro! unsti Pertti Sarasio. — Blioppilas B. MegeliuS ja ne!ti Greta Monrell Tiikuritan oiemonpaällikön K. F. Monlelliu tytär. — Konein>luöört John D. Lindell ja neiti Ka.-in Mulff. Auran KewytGlut hymin marastoonpantu, alko- holimietoa, mirmotttamalr 8400 poimintoja. -» Vöä snnrenee. Hurttian pellosta Kor pilahdella ou laimettu peruna, joka paiuoi 700 grammaa. — Ikiliikkujaa on Vehkalahdella «räS Summaa tylän entinen isäntä rakentanut useita muosia yhtämittaa. Laitos kuulun ole- Mau järeätä pumvalmistetta. Ihmeelliseltä kone uäyttää, mutta se mikä siinä kalkkein ihmeellisiltä on, on se — ettei sitä millään tamalla jaa käymään! — Pääskystä nähtiin Nerkoolla vielä t. k. 21 pnä. Pääskyset omat myöhästyneet, syys tä tun ne pesiivat tänä kesänä toisen lerrau. —Tapatnrmavakuntuksenhyöty Kaup pias Hugo Wuolewi Simosta, joka tapatsr- malautau.>en zohdosta sai surmansa, oli Ma- iuutettu Sampo-yhtiössä 40,000 markasta. — Erinomainen perunasato näyttää Siirin talossa Raisiossa tuleman, ainakin siitä päättäen, että sanotun talon perunamaasta, kuten U. A. kertoo, ou taivuttu ivarsi, jonka juurella oli kokonaista 6S perimaa. — 21 kiloa painava kurpitsa kasvoi tänä kesänä seminaarin ivhtaMU Relanderin puutarha-ja Uhinlahdessa. — Peloton hirvi tuki perjantaina torp. pari Jiak Hakuina perunamaan aidan mie leen Pyhärannassa. Siinä tuo meljäa ko meus toto totivan katseli perunan ylö ottoa. Taidettiinpa olla kummastuneita molem min puoliu. — Suomalaiset Amerikassa- Ari zonassa on kuollut sydänhalwauk,eea kauppias I. K. Engblm, kotoisia Uudestakaupungista, 35 v. ikäisenä. Suremaan jäivät lähinnä leski ja lap set. Muualta Kotimaalta. — SLHKSrautatke Ankeasta MeaLjäa rajalle. Niinkuin tunuet» tua, on valtioneuvos A. Engman se naatilta pyytänyt lupaa saada yleistä liikennettä varten rakentaa uormaali- raiteissa sähkörautatien Antrean ase maa ja Menäjän rajaa välillä sekä samalla pyytänyt oikeutta saada rataa pitkin rakentaa johdon sähköliikevoiman viemistä (siirtämistä) varten jostakin Muoksen koskesta sekä pakkolunaStukjen kautta saada tarpeellinen maa-alue. Rautatiehallitus, jolle asia lausun non antamista varten oli jätetty, eh dottaa useista eri syistä anomuksen hyljättäväksi. — Postilaitoksen tukot myy dyistä pos.iimrk>.istä olivat elokuulla 517,637 mk. 58 P. ja vuoden alusta elokuuhun 4,132,916 mk. 82 p. Vas taavat luvut edelliseltä vuodelta oli vat 470,014 mk. 9 P. ja 3,814,961 Mk. 13 P. Turun Siemenkauppa. Muinki vmsto N.ÄÄ"""' Pilsner- ja Laakni-Olntta '/> ja V, pulloissa meillä ja tilaukset maa seuduilla tehtaan hinnoilla ja seulisätsi toimi tetaan unelä läbetykjet 8565 x Rudolf Gardberg. Linnankatu 15 b. — Siirtolaisuus. Elokuun ajalla ou Hangon kantta siirtynyt maasta yh teensä 1,651 henkeä, joista 1,635 maassa syntyneitä suomalaisia. — Aussihzssitukse» tilastollisen tioultort» johtajan virkaa omat hake neet tulli hallilutsea toiset apukamreerit Rafael Ä.erblom ja maisteri Oskari Saari, komtorlkirjurl Gldeoa Lac^tröm, toinen akluari Harald Dahlström sekä silos. tohtori Martti Kovero, Rolf Thesleff ja Irjö Jahnsson. — Aoliist» murhaaja «augittu Wiime Juhannuksen vastaisena yönä mnrhasi Koltassa Katarinanniemellä eräs Matti Eerikinpoika Maaninen poliisi konstaapeli Heikti Turusen, tcmän koet taessa Micdä Manuista poliisikcinariin. Murhaaja päafi pakcnemaan, eita häntä etsiskelyistä huolimctta ole saatu kiinni. Nyt on kuitentin sahlöteirse ilmoi tettu Kotkaa poliisilaitokselle että Kot kan et .imä poliisi oa torstaina Maa gi anut Mannisen Lapin aseman luona lähellä Oulua. Wangittu tuodaan Kot kaan. — MalLeasaare» tulipalosta il. motetaan nyttemmin, että uutiset siitä omat olleet suuresti liioteltuja. Wahin- got nousevat kaikkiaan vain noin 25,000 ruplaan, mutta mainittava oa että kaikki oli vakuuttamatonta. Myöskin oa tieto neljän lapsen palamisesta pe rätön. Paloa luullaan murhapoltoksi. — KonnantyL. Perjantai-iltana juottivat muutamat miehet eräässä pur jealuksessa Helsingin satamassa 9-vuo" tiaalle poikaselle Otto Generalille väki juomia niin paljon, että hän eilisaa muna sen johdosta kuoli. Waltion kilpa-ajot Oulussa. T. k. 23 pum Oulussa pidetyissä valtion kilpa-ajoissa 3 km. matkalla saavutettiin seuraamat tulokset: Nuorempien hevosten sar jassa: 1 palk. Mikkolaa „Huima", 5 m. 53,4 s.; 2 palk. Westerisen Kivijär vellä „Wappn", 5 m. 54,8 s.; 3 palk. Kandelbergin Oulunsalosta .Irilys", 6 m. 0,2 s. ja 4 palk. Hautalan Ala- Härmästä „Tnima", 6 m. 3,4 s. Manhempien hevosten sar jassa: 1 palk. Maasan läänin hevosystä- väin „Tommi", 5 m. 26,6 s.; 2 palk. Nylanderin Kemistä »Arjö", 5 m. 27,2 s.; 3 palk. Wlitasaaren oriyhdistyksen „Nopsa", 5 m. 33 s.; 4 pulk. Hager- tin Siuntiosta „Wauhti", 5 m. 38,6 s.; 5 palk. Laukan Pnlkkilasta „Oima", 6 m. 7,8 s. ja 6 palk. Oravaisten Tyr- närvältä .Koiuo", 6 m. 9 s. Wieniä tietoja. — Nihdin tietopuolinen karjanhoita- jakoulu sijoitetaan ensi tvuodcn alusta Äour- lan kartanon maauMiljelysneumos E. af Häll strömin tilalle — Itä onnettomuus sattui t. !. 19 p. Häme.n tyrön pitäzän Wesijärwen kylässä Mähämuotian talossa. Jsaunän veljeltä Wille Heitkilältä ruhjoutui oikea jalka pui makoneessa uiin pahasti, että jalkapöytä meui kokonaan poiiki. — Matkun rukoushuone vihitään tar- koitulseensa Mittelinpai>vänä. W>hkimisen toi mittaa romasti It. Borg kello 11 aamnpäi- Mällä. — LSHcS 9.VV0 mkan edestä viinaa myytiin Ouluo anniskeluyhtiön lonnamyymä- lästä kolmena markunaiu aattopäimänä. — Pahoin puukotetuksi tuli Hämeen- Nonan marktiuain aattona Parolasta useita henkilöitä, m. m. torpanpoika I. Salo Tam melasta. Samassa Parolan kylässä ammuskeltiin hauakoilla ja remvUvereilla ihmisten asunto jen seiniin. — Savonlinnaa poliisilaitos on mää rätty uusi.taivalsi. Priima Saksan Wtä za toista. — SalaperSisS tekoja. Tämän knun ensi miikolla hamaitsi entinen talon emäntä Maria Mäki-Mattila Rauman maa- seurak., että hänen lehmänsä kyljestä oli lei katin noin 10 pennin kokoinen pyöreä nahan palanen. Sitä lehmän omistaja mähän kum masteli, sitäkin enemmän kun näki että se oli leilattu teräkalulla. Parin päimän kn- luttua oli leikattu toinen samaa kokoinen na- hanpalanen noin S tuumaa entisestä reiästä ja asetettu tuo äsken teilattu kappale edellisen haaivan päälle aiwa» kuin paikalsi siihen. Se kuitenkin siitä pian putosi. Lehmä oli käynyt laitumella varsin kodin läheisyydessä ja on sellainen että se tuskia laskee mierasta lähei- syyteeusä. On käsittämätöntä, miten salape räinen työ ou tapahtunut? Jos se olisi ta pahtunut 50 muotta takaperin, niin noidat olisimat marmaan tuou työa saaneet las kuunsa. mutta uyt ou sitä mahdoton käsittää. Ja mis>ä tarkotukjeSja se on tehty? heti kllinmyöski» myöhemmin hankkii halvalla/ 863Z Mols Gardberg, Linnankatu 15 b. Humalistokatu 13.,' MMieil T»ru» Lehden lo»ttori»st. Läntinen Rantakatu 19. - — Unessa aenvottiin rahat. Sellainen hauska tapaus sattui JuustilaSsa joitaliu aikoja sitteu. Eräältä työmiehen muijalta marastetliiu yksi 20 markau paperi raha lukitusta piirongin laatikosta hänen ol lessaan käymässä kaupungissa. Hän rupesi' syyttämään naapurin emäntää Martaaksi, sa- noen ettei kukaan muu tietäoyt piirougi» arvainten kätköpaitlaa. Tämä kyllä makuutti, miattomuuttaau, maan Loinen ei sitä ustount. Maimolla, jolta raha vietiin, oli myöslia sa-i maa» aikaa» kotona uoiu 13 wuodeu ikiiiue» tyttärensä tytär, «un tälliä ^Illlii että ra», haa kaimaltiin. sanoi hän uähueensä uuta eitä se raha oli eräässä perunakuopassa. Kiur- markaalsi epäilty tai luulla tämän, vaati yän tyttöä etsimään kans>aan rahaa. Knop» paan mentyään etsi muija rahaa eräästä ro»' taa reijastä, vaan ei töytänyt. Kun tyttöä rupesi etsimään, löysikin hän sen rutuuut PUB. ristettuna samasta paikasta. Sen jutun, iuka^ seu rahan sinne loukkuun pisti, ja siis oa, varas, kuulumat eu.ot jättämän tuomari»' ratkaistavaksi. » — Rakkauden asioiSsaki» o» monta mntlaa. Eräillä juuri päätty neillä Pohjanmaau käräjillä joutui eräs uei-' tonen sulholleen maksamaan 1,000 mk. kih» laukseu purkajaisia. Nuoret olivat menneet) joku aika sitten kihloihin, mutta morsian tnli kaupasta katumapäälle ja tahtoi kihlauksen purkaa, mutta täyänpäs ei sulho suostunut» kaau, vaau haaStoi lemmittyusä käräjtin./ Zieitonen ei kummutkaan halunnut mennä oi» keusherraiu pideltäväksi, vaan luopui enne» rahoistaan ja niin asia sovittiin. Nyt ei ol»' kultaa kummallakaan, mutta oupa sulhasella! rahaa. — „Konhon kantta kirkkoon"^ Turussa sanotaan «Halikon kautta Ruotsiini ja Laihialla ^Kauhavan kautta Maasaau", kuu tahdotaan osottaa jonkun tekevän työnsä omiwisesti tai muuteu käyttävän kiertoteitä^ Samaa tarkottaa Maassa käytetty sanontapa „Koahon kautta kirkkoon". Lause ou syntyy nyt, niin kerrotaan, siitä, että eunen säilytetä tnn seurakunnan kirkon avaimia Konhon kar tanossa, jouka kautta Miialau kylä» asukkaat! sitte ajoivat kirkolle, tuoden avaimet muka naan, eivätkä siis kulkeneetkaan suoraa tietä MS T. ?. 21 p:na vaipui synthmasev», dullaan Lemussa kuoleman uneea Peit telin poliisi Kustaa Reinhold Aaltonea 36 vuoden ikäisenä,/ Näin parhaassa ijässä manan majoille, joutunut oli jo kolmatta vuotta pote», nut hivuttavaa keuhkotautia, joka vii mein tempasi hänet saaliiseen. Wainaja oli, ennenkuin hän siirtyi/ viimeksi omistamaansa virkaan Pertte^ liin, muutamia vuosia Turun vanhan/ vaivaistalon johtajana. Aikoinaan hä» myös ahkerasti kirjoitteli Turun Leh«. teen. Lähinnä surevat häntä leski ja 4» lasta. » Nustitilallinea Juho Abraha» Eskola kuoli t. k. 19 p. Alastaro» pitäjän Nlinijoensuussa 32 vuoden ikä»»/ senä. Lähinnä suremaan jäi leski. Levyseppä Millehard Berg» ström kuoli viime torstaina Hämeen» linnassa 41 vuoden ikäisenä. Maina- jaa, joka oli syntynyt Lahdessa, kaipaa vat lähinnä puoliso ja 4 laSta. Merikapteeni Niklas Kaeklvnd kuoli t. k. 22 p. Sahalahden pappia lassa 64 vuoden ikäisenä. ' Lauantaina kuoli PLytyällä tilan omistajan puoliso MariaMcthilda Kuuskoski lähes 54 vuoden ikäi senä. Häntä surevat lähinnä puolise lapset ja lapsenlapset. VenMts. — AoMfimestarl» apulainen tuomittu kuolemaa». Jekaterino» slamista sähkötetään syySk. 23 pnä. Sotaoikeus on tuominnut kuolemaan eat. poliisimestarinapulaisen Golovkoa siitä että hän 1S08 oli surmaunut kolme vangittua, niiden joukossa erään saksa-- laisen. — Suuri »arkausjuuass». WerZ« polavooa kulkevassa pikajunassa v», rastettiin t. t. 22 p. eräältä asianaja jalta hänen nukkuessaan käsilaukku, jossa oli rahaa, arvopapereita ja jalokiviä muutamien kymmenien tuhansien rupliea armosta.