lauantaina I^okskuun 1 pmä 1910 - N:o 114 - 3 Palstoittamistoimisto. Maanm.iusiuööri »«urad Söderholm- 1392 Turku, HuylaliStokatu 8. Pub. 10 43 Lokakuun t p:nä. Kirje Nietsristil. Jos alkaisin »ylimmästä päästä", uiin on laaja Weuäjäu valtakunta tä tä vykyä ilman hallitsijaa. Keisari Nikolai on mm. parhaillaan korkean perheensä kanisa keisarinnan kotiseu dulla hakemassa lepoa Korkeitten hen kilöitten olo tulee kestämään marras- kmchuu asti. Keisariperheen mukava on tietysti suuri seurue, ylhäisiä her roja ja naisia. Tärkeimmät tvaltakunnanasiat lepää- wätkin sentähden ja ratkoistaon »vasta Keisarin konmpalattuo, K'itenkin kul- leivät tiedot Pietarin ja keisariperheen olinpaikan wäl,llä joka päivä sähkö- teitse. Myöskin useimmat venäläiset mi nisterit omat matkalla, kuluvat .tar- kasmkjllla" eri osissa maata ja merta. Pääministeri itse Siperian aroilla kul kee. Huhuuiin hänen kuitenkin keskeyt tämän matkansa koska pcäminiSterm oloa keisarin läheisyydessä pidetään tar peellisena asioiden esittelyssä. UselSia ministerimuvtoksiLta puhu taan myös. Nykyinen ulkoministeri ni mitettäisiin lähetnläc si Pariisiin, mis sä lähettiläs Nelidow äSketiäin kuoli. Kansanioa'.istusllnmsleri Echvarzn seuraajaksi tulisi kreivi Musin Puschlin tahi waltakunuanneuwoSton jäsen Ta- gaatsev, jäsen eräässä Suomen asioita koskemassa komiteansa. Mielipiteiltään ei kuitenkaan minis- teristö tule muuttumaan, sillä luon nollisesti herra Slolypin ottaa virka- kumppaneikseen wain sellaisia, jotka omat samanmielisiä kuin hän itsekn. Niin että Suomen asioiden kulkuun mitään muutoksia parempaan Päin ei ole toivottamissa. Suurta huomiota oa täällä herät tänyt se, että kalsi suurinta saksalaista lehteä on saanut itselleen tuontikiellon. Syynä tähän on ollut uöissä kahdes sa lehdessä olleet kirjoitukset keisarin olosta Saksassa ja tapahtumista Ve näjällä. KieltomääräyS on syntynyt itse herra pääministerin toimesta. Näitä kahta saksalaista lehteä on Ve näjällä lewinnyt noin 20 tuh. kappa letta, joten vahinko »iille on sangen suuri. Siitä huolimatta vakuuttamat mainitut lehdet, että ne tulemat pysy mään entisellä kannallaan Menäjän kysymyksissä. Menäjän yleinen karjanäyttely avat tiin Pietarissa syysk. 21 pnä komeassa 200 metriä pitkässä ja 45 metriä le veässä Mikaelin maneesissa. Näytte lyssä on myöskin Suomella oma osas tonsa. Kurkijoen maanviljelyskoulusta on näyttelyyn lähetetty itä-suomalaista maatiaiskarjaa. Suomen paviljongissa on paitsi karjaosaStoa myöskin osasto karttoja, kuvia, tarkastusyedistyksessä tarvittavia esineitä y. m., näytteille pantu maanviljelyshalliluksen toimesta. Suomen paviljonki on saanut osak seen suurta ihailua. M. m. on suuri ruhtinas Nikolaj Nikolajevitsch käynyt siellä ja antoi tulkitsijan itselleen tehdä selkoa suomalaisen karjan ominaisuuk sista j. n. e. Erittäinkin oli se häm- mZstyttänyt näyttelyssä kävijöitä, että suomalainen karja pienestä koostaan huolimatta kuitenkin on niin lypsyky- kyiStä. Tässä karjanäyttelhssä oli kyllä muutakin nähtäroää. EriroluiSta kar jaa kaikkialta Meaäjää oli tuotu kuu- dettasotaa päätä. Oli siinä joulko ammuvia eläviä! Hauska oli katsella erästä joukkoa — lypsyvuohia. Sa nottiin otidea lypsävän keskimäärin noin 5 litraa päivässä ja hintaa niistä pyydettiin viisikinkymmentä rup laa. Pietarilaiset mitä ostivatkin — sillä vuohen maito on täällä „ hy vässä kurssissa". Ihden korkeimmasta palkinnosta sai kin Suomen paviljonki, ja sen se kyllä ansaitsikin; siitä olivat laikii yksimie lisiä. » Tarkastukset eri »virastoissa jatku vat yhä edelleenkin ja uusia kavalluk sia ja mielivaltaisuuksia ilmenee tuh katiheään. Ihteenaikaan kerrottiin, että näistä tarkastuksista tehtäisiin loppn, koska ne liian paljon jullituovat ja paljastavat mädännäisyyden Wenä- jällä. Matta, niinkuin sanottu, tar kastuksia jatketaan. Ehkäpä viistä joskus loppu tulee. Miimeisekfi on nyt määrätty, että meriviraStoSsa tutkimus on tehtävä. Asia on väet sellainen, että rahoja ou kyllä laivojen rakentamiseen annettu, mntta ne eivät ole riittäneet. Uusia ja taasen nnsia miljoonia on jälleen tLrMttn. Marmaankio on tutkimus osoittava, leitten taskuissa rahat ovat. Kolera »vielä Menäjällä riehun. Pietarissa sairastuu nykyään keskimää rin noin 40 henkeä ja kuolee 15 päi vässä. Mutta sisäosissa Meaäjää oa tauti tietysti vielä enemmän levinnyt ia kuolevaisuus on myöskin paljon Mremvi. Rutto ei kuitenkaan vielä ole voittanut mainittavampaa jalan sijaa. Mranomaiset ovatkin nyt ol leet valppaampia kuin ennen estä mässä taudin levenemistä. Lopulta kin ovat jotakin oppineeK. Ja onhan parempi myöhään kuin ei milloinkaan. Suomen asioita seuraavat täkäläiset sanomalehdet sangen innokkaasti. Suu rinta suuta soittavat tietysti Novvje Wremja, Rossija, Smjät ja sen sellai set, vaalien että Suomi on miekalla ja tulella taivutettava tottelemako. Mutta ou Suomelle myötämielisiäkin lehtiä, jotka koettavat valaista lake jamme ja oikeukjiomme ja puolustavat taistelua, jota Suomessa käydään maan lakien ja aseman turvaamiseksi. Mhäistö yn enimmäkseen »novoje^ tvremjalaiuen", muut, jotka asiaa ym märtävät, meidän maamme puoltajia. Suomalaiset Pietarissa ottavat yh teisellä sydämellä osaa kaikkien Suo messa asuvien kiMsalaiSten kanssa maan osioiden kulkuna ja toivova», että vielä uusi aiki koittaa, jolloin keskinäinen ymmärrys, lain ja oikeuden pohjalle perustettuna, vallitsee Suomea ja Me näjän välillä. Matti. Tietoja kansan merkkipäiwistä. Lokakuu. 1. Paikoin kutsutaan ensi maanan taita Mikkeli» jälkeen Kövrin päiväksi, jolloinka Köyrin rukiita kylvettiin. Toi si» paikoin kutsutaan fitä .vanhain maanantaiksi". »Oravan päivä" on 5 viikkoa jäl keen AUlkelin. Kun vanhalle Mikkelille lehti läh tee, niin vanhalle Jyrille kesä tnlee. 20. Kasperilta siika kutee. 23. Sisuun siltoja tekevi, millä Martin maalle tulla, PyhäinmieSten pyörähellä. Simo siltoja tekevi,! Martti maata vahvistaapi, Antti aisoilla ajatvi, ja- laisilla janlkuroipi, Nikolaus nivoopi kiinni. Jakoaika lasketaau paikottain olevaa „ kuukauden aika eunea PyhäinmieSten päivää". Toisin paikoin sanotaan sen alkavaa 28 pnä lokakuuta ja loppuaian 10 pnä marraskuuta (Timosta Mart tiin). Wielä toiset lukevat sen 1 päi västä marraskuuta 10 päivään eli Marttiin ja toiset Martista yhdeksää yötä eteenpäin. JoS jakoaikaua ou päivänpaiste, «iin Juhannuksena oa pouta ja tulee hyvä heiuävnosi. lisktujs. — Lsv vuotta oli w. k. 2S kulunut kft» ningaS Kustaa Waasa» kuolemasta Tukhol massa. — Sorsia kadskfissa. Torstai-yöuä ka tosi Kupittaalta koksi sorsaa. Kun ue olivat hyviu kesyt, ei ole lunltavaa, ettS »e itse owat pötkineet tiehensä, vaan on hyvin luul ta» a a, että joku pitkäkyntinen on »vienyt ue paistikjeen! Tilakauhiuta o» nykyisillä Helsingin markkinoilla merrattaiu korkea, mm. 3: 50 kuudestatoistaosa tynnyriä, 5: 50 ja 6 mk. kahdeksannes sekä 9 mk. neljännes. Joskin hinnat luultavasti lähipäivinä alenemat, py synevät ue kuitenkin korkeampina kuin witme vuonna. poimintoja. — Lustannnkset n«u^ew«t k«l,inker- taisekst. Helsingissä rakennetaan paraillaaa uutta kirkkoa a. s. Kallion kaupunginosaan. Sen kustannusarvio teti silloiu luu ralenta- maan alettiin, korleiutaau Säv,(XX> mk. Nyt ei kirkko vielä ole läheskään valmis, mutta jo on se maksanut paljon yli tuon kustau- nussummau, ja varmana pidetään, että se valmistuttuaan tulee maksamaan ainakin 1,200.000 mk.l Semmoisia ne ovat, ue kustannusarviot! — Leuto ei alkanut vedellä. Aikaisem min olemme kertoneet, mitenkä kaupp. Niko- lajeff Helsingissä o» han.kumt itselleen lento koneen, jolla vikoi ruveta leutetemään. Len tämisestä ei ole kuitenkaan tullut edeS yh tään kuunollista yritystäkään, ja nyt on hra N. Tukholmassa tarponut lentokoneensa os tettavaksi, sillä Helsinki on hänen sanojensa mukaan sellaiue» kaupunki, ettei siellä voi lentää. Koneeu myyntihinta, joS joku halukaS ostaja ilmaantuisi, kuulun olevan S,500 kruunua. — kolme «astkkaa synnytti joku aika sitten Laitilassa Untamalan Heimkkalan leh mä. Wasikat elävät kaikki kolme ja ovat täysi» kehittyneitä. — Juopuneita korjasi Helsingin poliisi keskiviiUona, jolloin siellä oli markkinat, alun kahdetsattakymmentä henkeä. Kyllä siiuä mah toivat olla pääkaupungin potkat täyteen ah dettuina. — Ollko se poika »ai ttzttö? „Tampe- reen Sanoyiai»" eUisnumeroSsa o» luettu vana näin kuuluva ilmotus: „S Y n t y n y t. Kanvan kaivattu jymy Tampereella syyskuun Läntenä päivänä." (Vanhempain nimet.) Richard Hallin taidenäyttely. V. ^ Turun Siemenkauppa. K -> Taidemaalari Richard Hall. Poraillaan ou täällä Turussa, Taidemuseossa Puolalanmäellä, avoinna (kilo 11 o.p.—4 i.p) Richard Hallin taidenäyttely — jota tur kulaiset, jos oikein armaamme, hyvin vähän ovat huomioon ottaneet. Tämän Suomessa — Porissa — ulkomaalaisista vanhemmista syntyneen, jo nuorena Suomesta pois siirtyneen ja ulkomaalla, ensinnä Tukholman taideakatemiassa, taideniekaksi kehittyneen maalarin tauluja katselee mielellään. Hra Hall oa on nistanut varsinkin muotokuva -maalarina ja näyttelyssä onlin hyvin monta hänen maalaamaansa muotokuvaa nähtävänä. Julkaisemme tässä taideniekau omaa muotokuva» ^ häu on kuvattuna istumassa työpöytänsä ääressä — sekä pari jäljennöstä näyttelyssä olevista muotokuvista. Aeiti de Heer. Rouva «Letestu. TumMgHllllKKi. MeiökatsauS kaSsa-arvioLta syysk. 1910. Tnlot: Talletettu vastakirjoilla 1,823 erässä 547.835:77 Sisäämnaksettnja lainoja . . 18,541:67 Karttuneita korkoja .... 11,731:65 Nostetta juoksevalta tililtä . 230,000: — StoStettu talletustililtä . . . 250,000: — Karttuneita maksuja talletus- kammioSta 10: — Maksettuja vuokria huonenS- totsta 1,560: — KodinsääStölaatik oiSta . . . 5:50 Talletuserien luku 1,877 ja summa .... S.mk. 1,059.674:59 KaSsasSSStö elok uulta . . . 40,4«1:K1 S.mk. 1.100136:10 Meuot: UloSotett» Vastakirjoilla 1.2L8 eräSsä S33,S42:10 Annettuja lainoja .... 231,500: — Wiety juoksevalle tilille. . . 150,000: — Menoja pankintalosta . . . 437:11 Maksettu palkkoja, palkkioita ja muita hoitokustannuksia . . 5,773:80 Muita menoja 7:75 Ulosottoerieu luku 2,436 ja sNMMa .... S«k. 1.021,560:56 Kassasäästö lokak nuhnn. . . 78,575:34 18358 S.mk. 1,ie0,13»i. 10 Perhe-uutisia. — Kihloihin owat menneet: Herra R. Nyman Helsingistä ja neiti Losnje Sund ström M?rseUIestä Ranskasta. — Wtvttthjä. Avioliittoon ou vihitty: Helsingissä merikapteeni G. Th. Hjelt ja nti Lilian Maria Kasien. — Antreasja v. k. 26 pnä tilanomistaja Ossi de Pont ja row«S- tiutytär nti Martta Eriksson. — New-Uor kissa v. k. 27 p. ueiti Eva vou Knorring ja hra W. Oncken. — Hämeenlinnassa opet taja K. R. Kairila Naantalista ja »ti Ma ria Suolahti H:linuaSta. — Luopioisissa v. k. 2S puä agronomi Wäinö Pätiälä ja neiti Aino Evinjalo. Etzutymäpäiviä. 60 vuotta täytti eilen Suomen Nuorten Naisten Kristillisen Ihdistykseu puheenjohtaja, sotakamreerin rva Louise af Forselles. SO vuotta täyttää huomenua kustan taja Werner Söderström Porvoossa. Mmlta kotimMll. — S<n»nttelt» ranniktorat» Kelfingisti Zfietartt». Niinkuin en nen olemme kertoneet, on insinööri Al bert af ForselleS erään nlkomaisen yh tiön puolesta pyytänyt lupaa rakentaa rannikkoradan Helsingistä Pietariin. Tie» ja vesirakennusten ylihallitnS on siltä vaaditussa lausunnossa tästä anomuksesta ehdottanut, että anomus hylättäisiin, koska sen on tehnyt hen- iuö, joka ei ole Suomen kansalainen ja anomnS koskee ulkomaalaista yh tiötä. Insinööri af Forselles on Ruotsin alamainen. Huhtik. 15 p. 1889 annetussa ase- tullessa jäädetään, että lnva yksityisen rautatien rakentamiseen voidaan myön tää ainoastaan Suomen kansalaisen anomuksesta suomalaiselle yhtiölle. — Suomen FiliteMjaseuran 20 :een näyttelyyn on määräajan ku luessa ilmoittautunut 113 uäytteille- panijaa. — Asemapäällikköä puukotettu. Ku» viime sunnuntaina Sairaalan ase malla häädettiin erästä juopunutta miestä, työmies Jalmari Hämäläistä, pois asemalta reuhaamasta, sai asema päällikkö A. Meuuerstrand häueltä ueljä punkoniskna. Haavat eivät sentään ole hengenvaarallisia. — Maitokuski ryövätty ja puu- katettu. Maanantaina päivällä klo 2 aikaan ilmotettiin Talia hovista Ta- likkala» vartiokonttorii», että hovo- maitokuski oli ryövätty matkalla Wii- purista kotiin. Ryöväys oli tapahtunut siten, että Perojoen ja Häyryn hovia välillä Pyöriäistensuon kohdalla oli metsästä karannut tuntematon mieS kuskin kimp puun puukko kädessä. Naisen kovasti puolustellessa itseään löi mies puukolla useita kertoja käteen. Saatuaan anas tetuksi rahalauknn, joSsa oli 60 mk., pakeni mies metsään. Naiueu ajoi kiireesti Talin hoville, josta hänet toimitettiin Mipuriia lää ninsairaalaan sidottavaksi. Ryövääjää ei vielä ole saatu kiinni. — A«orma ihmiä t«n«ottomlkst maa»tie»»oj «a«. K»n Jalasjärvellä talollinen Herman Hirvelä w. k. 25 pnä puolenpäimän ajoissa oli paluu matkalla viemässä hautaan Rinta- Marttilaa vaariu ruumista, Pillastui hänea hevosensa ja riuhtasi Mikko Kau non Peräseinäjoelta hevosen kuormineen maantieojaan. Kuormassa olevat hen kilöt loukkaantuivat uiin että meuivät tunnottomiksi. Hirvelä sai hevosensa pysähtymään vasta pappilan riihen edessä olevaan anmaan. Hevosen kaikki jalat loukkaan tuivat verille ja rintaan tuli 20 cm. pitkä haava, jonka paikalle haettu eläin lääkäri sitoi. — Suuri «arkaus. W. k. i? ja 18 p:vän välisenä yönä murtauduttua kauppias K. A.. Saariseu sekatavara kauppaan Hollolaa UskilaSsa. Täältä veivät varkaat suuren joukou kankaita, kalossia,^ paperossia ja muuta sekatava- raa. Kaupau omistaja on luvannut 50 markaa palkinnon varkaitten il maisijalle. BZarkaitteu jäljille ou uyt onnistuttu pääsemääu ja oa kolme heistä vangittu Asikkalassa, kertoo L. S. — Aulkea ryöstö Zoutseuossa. Toispäivänä aamupäivältä kuu 69- vuotias talollinen Tahvo Pätilä Jont- seuou kirkonkylästä meni lämmittämään riihtään, saapui riiheen 2 tuntematonta miestä, löivät Patilän tainnoksiin ja ryöstivät häneltä mukanaan olleet ra hat yli 4,000 mk. sekä taskukellon. Toi nen miehistä oli pudottanut ja jättänyt riiheen lakkinsa ja sijaan ottanut Päti lä» kahakassa niinikään lattialle pudoa neen lakin. Viipurista oa lähtenyt etsiviä ajamaan ryöväreitä takaa. Priima Salsaa heti kuiumyöSkin myöhemmin hankkii halvalla 8K3S Rudolf Gardberg, Linnankatu 15 b. Humalistokatu 13. Alakulatuuria Turun Lehden kouttorissa. — Karhujen tuhotyöt Metsä pirtissä. Pitkin koko viime kesä» ovat karhut Miikkulaisissa tehneet tuhojaan, surmaten kymmensittäin lehmiä ja he vosia. Asukkaat panivat toimeen met- ästyksen, joka kuitenkin onnistui huo nosti. Seurauksena siitä oli, että kar- >ut kulkivat yli rajaa Suomea puo lelle ja asettuivat Metsäpirtin saloille, aattaen aikaan melkoista vahinkoa. Niinpä toissa sunnuntaina lä?si Heikki Paukun vaimo Jreat'aan kylästä vie mään karjaa laitumelle salopalstalle, mutta kohtasikin karhun, joka oli hymin äkäinen. Eukon ei auttanut muu kuin >alata kiireimmäu kaupassa kotiin. Karja ei pelastunut karhuu kynsistä vaan urmasi otso kolme lehmää. — Marasta ammuttu. Tiistain vastaisena yönä varastettiin Lopen Leppäniemellä vaatteita y. m. ZLarkauS zuomattiin ja lähdettiin voroa takaa ujamaan. Eräs torpanpoika ampui va - rasta reiteen, joten hän saatiin kiinni. Waras on kotosi» Forssasta ja on hän äskettäin päässyt vapaaksi vankilasta. Moron »imeä ei toistaiseksi tiedetä. — Ae Massassa tapahtuneet «euäläiseu papin ahdistelut. Toi meenpannussa tutkimuksessa on käynyt selville, että 2 aikasempaa tapausta, iolloin eräs Poikanen ou viskannut lu mipallolla Waasan venäläistä pappia ja pari tyttöstä sattunut sylkemään men nessään hänea ohitseen, ovat tosia. Toi set ovat sitävastoin olleet aivan mi tättömiä; viimeinen, jonka johdosta il mianto on tehty, on kokonaan perätön. Äimiä tietoja. — Senaatti- Senaatin oikeusosaston esit- telijäsihteeri K. G. Collin on pyytänyt eroa virastaan ja eläkettä sekä virkavapautta siksi kuuneS eronpyyntöön oa suostuttu. — Vaasan lääni» uust kuvernööri, eversti Widnäs ryhtynee näinä päivinä vir kaansa hoitamaan. — Venäläistä sotaväkeä saapuu Kale vaa mukaan Ouluun ylsi pataljoona ja vii pyy se siellä vuoden päivät eli siksi kunnes kasarmit Lahdessa ja Kouvolassa saadaan valmiiksi. — Pirtun salakuljettajia tuomittu. Sortavalan raastuvauoikeudessa tuomittiin v. k. 26 pnä 8 pirtun salakuljettajaa yhteen sä 1,470 markan sakkoihin. ^ Kälviäu lirkaSsa kävi v. k. 24 p. vasten yöllä varkaita särkemällä ikiunat. Mnuta eivät saaneet kuin edellisen sunnun tain kolehdin. — Räättäst vaimoaan. Kuusankoskella v. k. 23 päivän illalla rupesi työmies Kalle Högman pieksämään vaimoaan, pieksäen pa hanpäiväiseksi, niin ettei vaimo pääse liikku maan. Olisi ehkä käynyt pahemminkin, jos ei naapurit olisi kerinneet apuun. — Luentomatkalle Amerikaau lähti tiistaina „toiueri" U. Sirola New-^)orkin to- versitten kutsumana. Mahdollisesti jää S. yhdeksi tnrSsirandeksi, luennoimaan Amerikan työväenopistoon. — Saarisjärtve» laskeminen Wirroilla- Maanmitj. H. tkoslisaarinen za A. Kangas niemi Wirroilta omat anoneet 2,800 markan waltioapua Saarisjärmen laskemiseksi, — ttansakoulnpuutarha o»i yksityisten uhrauksilla laatu aikaan Kuopiossa. — Nnfi kirkko RäisätSiin. Räisälän kir konkokous on päättänyt hymätsyä arkkitehti Joses Stenbäckin luonnospiirustukset seura kunnan nntta kirkkoa varten. Kirkkoon tulee istumasijoja 1,000 hengelle. — Täysi talvi Rovaniemellä. W. k. 21 p. vasteu yöllä ou Rovaniemellä satanut niiu, että maa ou aivan lumen peitossa. Seuraavan päivän aamulla klo 6 aikaan osotti lämpömittari 14 astetta pakkasta. Jär vet ovat suurimmaksi osaksi jäässä. — Uust kirkk» Käkisalmeen. Käkisalmen kaupunki ja maaseuratuuta ou auouut 90 tuh. mk» valtiolaivaa 10 vuotta pitemmäksi ajaksi uuden kirkou rakentamiseksi. — Suomalalue» Amerikassa, yrittäuyt räjäyttää Vaimonsa dy- uamiitilla. Suomalainea NeStor Ma janen Bessemerissä Amerikassa yritti joku aika sitten surmata kamalalla ta valla vaimonsa tämän työpaikassa- Mies oli hankkinut dynamiittia ja sy tytyslankaa sekä muita varustimia ja meni sitteu vaimonsa lnokse. Mntta sytyttäessä dynamiittia ei häu päässyt kään paikalta pakoon ennenkuiu dyna miitti räjähti. Räjähdys turmeli pa hasti miehe» kasvot ja muutakin ruu mista. Huone rikkoutui ja koko talo tärisi räjähdyksen vaikutuksesta. Mutta vaimo^ pelastui vahingoittumattomana. Nainen on ollut erossa miehestään kuusi kuukautta. Hän hakee tästä avio eroa. Kamalan aikeensa palkaksi saa Majanen -nyt parannella haavojaau paikkakunnan sairaalassa. ZunnuktailckMs. Jeesus laSten ystätvä. Herttaisimpia kuvauksia Jeesuksen elämästä on varmaankin se. kun hän otn hänen luokseen tuodut lapset sy liinsä, panuen kätensä heidän päällensä siunaten heitä. Sydän lämpenee tuota suloista kuvaa ajatellessa. Isä ja äiti — kerro lapsillesi tuosta yhteisestä ys. täväStä! Kalliita ja rakkaita ovat lapset Jee sukselle. Paljoa oa häu heistä maksa nut. Tuli lapseksi, jättäen taivaan Isän asunnon, kulki köyhänä täällä maa» päällä, jotta ihmislapset hänen köyhyytensä kautta rikkaiksi tulisivat. Lasten edestä hän kärsei Getsemaanessa, kuoli Golgatalla, niin että lapsillakin nyt on taivas avoinna ja Jumala so vitettu ja lepytetty. Jeesuksella on siiS suuren rakkautensa kautta ja johdosta oikeus lapsiin. Onhan äidilläkin oikeus lapseeusa, mutta yli äidin oa oikeus Hcrrau Jeesuksen, Hänen, joka on sa nonut: Minulle oa annettu kaikki voi ma taivaissa ja maan päällä. Avuttomat ovat lapset. Hoitoa ja vaalintaa he tarvitsevat, ja kyllähän hyvät isät ja äidit heistä huolta pitä vätkin. Mutta maallinen apu o» niiu Pian katoova. Senpätähden tarvitse vat pienet niinkuin suuretkin Herran Jeesuksen Kristuksen hoitoa. Ja ystävä lastea tahtoo rakkaudessansa heitä var jella, armollansa heitä kannattaa tämän pahan maailmaa ylitse. Hänen apunsa on pysyvä, sillä hänen käsivartensa ei vät väsy. Mitä Herra Jeesus kerran on luvannut, sen hän myös pitää. Manhempain ja opettajien velvolli suudet lapsiin nähden ovat suuret. Muistakaamme rukouksissa kantaa lap. set Herraa eteeni Paljon puhutaan kodeissa yhtä ja toista — mutta vä hää Herran kanssa, niin aivan liian vähän, ja kuitenkin tulisi vanhempaiu ja opettajien olla esimerkkinä lapsille. Ku» suuret ovat Herralle vieraina — niiu eihän ihmeellistä ole, että lapset vieraantuvat ystävästään Jeesuksesta, joka heitä rakastaa. VmmärtämättömyhdessäSn opetnslap» set nuhtelivat uiitä, jotka toivat lap- siaau Jeesuksen tykö. Mutta tästä Wa- pahtaja närkästyi. Sallikaa las- teu tulla minua tyköui, sillä senkaltaisten on taivaau valtakunta, niiu vastasi Herra Jeesus. Mouet meidänkin aikanamme tahtovat kieltää lapsia Jeesukselta. Usea opettaja, moni isä ja äiti sen tekee sen kautta että unohtavat puhua pienokai sille Mapahtajasta, hänen rakkaudestaan heihin. Olkoon sentähden vanhempai» ja opettajien, omaisten ja holhoojien sydämen asiana lapsijoukoillekin näyttää sitä Jumalaa Karitsaa, joka poisotti maailman synnit! Ja lapsina mieleltämme ou meidän kin oltava taivaaseen kulleissamme. Siuue emme pääse luottamalla omiin apuihimme. Herran Jeesuksen armoon turvaten, kusi lapsi isän ja äidin apuuu turvaa, käyvät askeleemme päivä päi vältä fitä kotia kohti, jossa yhteinen ystätvämme JeesuS on. Hän meitä ter vehtii sanoen: Minnn rakkaani — nyt saatte ijäisesti nähdä mitä silmä ei en nen ole nähnyt ja kuulla mitä korva ei enneu ole kuullut! L. I. R. W. k. 26 p. kuoli Mesilahdessa po liisikonstaapeli Anshelm Sinisalo lähes 50 vuoden ikäisenä. W. k. 26 pum kuoli Miipurissa Pe ron naulatehtaan omistaja Wolde- mar Alexander Berg 64 vuo de» ikäisenä. Torstaita vastaan yöllä kuoli Tar pereella tehtailija I. Ruuskaue». 43 vuode» ikäisenä, jättäen jälkeensä puoliso» ja 4 lasta. Waiuaja oli hoi tanut Tampereen villakutomotehdasta se» perustamisesta saakka eli 15 vuotta. ZLälipaloja. — Hotellissa. Eräs matkustaja istun sängyn laidalla kello kädessä: — Kello on jo 6 eilä minua herätetä. Tu len varmaankin junalle liian myöhään. — Syntymäpaikka. Missä sinä olet syn tynyt tyuöparka? Äiti iauoo, että minä olen syntynyt köy hyydessä.