Hl 67 - I9ls>, x> i-L X K, TJ. Maananu.inf» KesäVuyr 13 päiväusi. tavi K. P. lahdenperän toimeksi. Ensi tiistaina taafen käsittelee maistraatti iätä jupakkaa. Kun maistraatti on saanut selmills majauksen suuruuden, fitrtrjt) juttu raastumanoileuteen, joka tulee tutkimaan, kuka majankssen on syyllinen. — P. P. — Rakennustoimi Oulussa. T. f. 6 pmä on läänin kumernööri mahmistamtt piirustukset rakennusmes tari Miktor Mikkulan tontilla n:o 81 2:sl'a kaupunginosassa tehtämiä raken- nusmuutoksia marten; konttoristi I. I. Westman ja pan- kinmirkamies I. G. Kerttulan tontilla nm 80 8:ssa kaupunginosasta tehtämää uutisrakennusla marten; kunnallispormestari Pekka Turpeisen tontilla n:o 102 8:ssa kaupunginosas sa tehtämiä sasaadi- ja tulisijamuutok- sia marten; ja arkkitehti Karl Sandelinin tontilla n:o 168 3.ssa kaupunginosassa tehtä miä uutisrakennuksia marten. T. k. 8 pnä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset kauppias Jaakko Illikaisen tontilla n:o 27 Iissä kaupunginosassa tehtämää uutisraken nusta marten ja Oulun diakonissako- din tontilla nm 151 8:ssa kaupungin- osassa tehtämiä uutis- ja lisäraken nuksia marten. — Maalaispoliisit. T. k. 6 pnä on läänin kumernööri määrännyt ta- lollisen Simo Luttusen poliisikonstaa- peliksi Kolarin nimismiespiiriin. Mimäär. konstaapeliksi Kiimingin nimismiespiiriin, asemapaikkana Hau- kipntaan rautatieaseman lähiseutu, on kumernööri ensituleman marrask. 15 lahden kylässä talolliselle Pekka Tolo- selle, Paltamon kunnassa Mieslahden kylässä talolliselle Adols Heikkiselle ja Paltaniemen kylässä kauppias Antti Haatajalle sekä samat toimet miime- mainitun kunnan Neumosenniemen ky- lässä lampuoti Juho Karppiselle mar- rask. 1 p:stä huhtikuun loppuun. Kie- himän kylässä talolliselle Kustaa Jo- kelaiselle toukok. 1 p:stä lokakuun lop- puun ja Petäjälahden kylässä lam- puoti Leonard Moilaselle niinikään toukok. 1 pistä lokakuun loppuun. Mainituista toimista tulee kormauksena muosittain suorittaa Rimpiläiselle Ris- tijärmen kunnan 228 mk. 02 p. Paltamon kunnan 348 mk. 79 p. ja Sotkamon kunnan 824 mk. 59 p., Juho Leinoselle Sotkamon kun- nan 500 mk., Mikko ja Juho Leino- selle Kajaanin maalaiskunnan 120 mk. 82 p. ja Sotkamon kunnan 179 mk. 18 p., Toloselle Kajaanin maalaiskun- nan 825 mk., Heikkiselle Ristijärmen kunnan 425 mk., Haatajalle Paltamon kunnan 550 mk.. Karppiselle saman kunnan 800 mk., Jokelaiselle saman kunnan 700 mk. ja Moilaselle saman kunnan 375 mk. — Maanmittaustoimituksia. Waramaamittari E. Wuopio on mää- rätty toimittamaan halkomisen Wikiön perintötilalla n:o II Suomussalmen pitäjän Kiannan kylässä; maramaamittari Jsidor Jansson sa- moin toimittamaan halkomisen Kuo- puksen perintötilalla n:o 6 Pndasjär- men pitäjän Jinattiiävmen kylässä; maramaamittari I. W. Ikonen sa moin toimittamaan halkomisen Pihla- jan perintötilalla u:o 40 Hyrynsalmen pitäjän Ristijärmen kylässä; tcn'.mifioonimaantittari Otto Haka p:maan ^aaffa maaranilyt tamUyeiip- fi r 0 mittaamaan ja kartalle panemaan ^ ! sekä laillisessa järjestyksessä erottamaan työnnettyään yum.aar. polusikous- maalaiskunnan jakokunnalle kuu- lnmat mesijättömaat Oulujoen war- rella Merikosken niskasta alkaen fofä Toppilan ja Holstin salmissa: ja trtarcmuainittari Elis Raimio toi- nntramaaTi rajankäynnin Oulaisten seu rakunnan kirkon ja hautausmaan alueen sekä niitä rajotta.vien tilojen mälillä. taapelille Kuusiluodon saarella Alamr- nion nimismiespiirissä Antti Kärtkäi- selle pyytämänsä eron sanotusta po liisin loimesta, on kumernööri t. k. 4 pnä julistanut toimen halurkaitten dakukelpoisten henkilöitten haettamaksi s4 pänvän kuluesia lenjalkeen kum ruulutus siitä on Alatornion seurakunn aan kirkossa julkaistu. Hakemuskirjat omat mainitun ajan kuluessa jätettä- mäi Alatornion piirin nimismiehelle. Tointa tiistaiseksi ja kunnes se waki- naisesti tulee täytetyksi on lyömies Armid Mäenalonen määrätty hotta- maan. Sittenkun poliisikonstaapeli Pyhä- joen nimismiespiirissä G. A Termo nen häntä kohdanneen pahoinpitelyn lakia on tullut kykenemättömäksi itse lointansa hoitamaan, on entinen ali- upseeri Aleksi Kiiskilä määrätty tois taiseksi Termosen poliisitointa hoita maan. — Kestikiewar!t ja kyyditys. W. k. 81 pmä antamallaan päätök- sella on läänin kumernööri uskonut '.estikiemaritalonpidon sekä marsinaisen ^a ylimääräisen kyydityksen toimitta- misen Piippolan nimismiespiirissä si- iaitsemissa kyytilaitoksissa 19N muo- den alusta alkamaksi miismuotiskau- oeksi Kestilän kunnassa Mulkuan ky- lässä talolliselle Heikki Seppäselle, kir- konkylässä talolliselle Johannes Lato- Zalle ja Pihkalanrannan kylässä talol- i iselle Kaarlo Bäckmandille, Pulkkilan tunnan kirkonkylänsä talolliselle Armid Laukalle, Piippolan kunnan kirkonky lässä talolliselle Juho Anttilalle, Py- yännän kunnassa kirkonkylässä talolli selle Aatami Koskelle ja Ahokylässä talolliselle Juho Piipolle sekä resermi- talonpidon ja kyydityksen miimemaini- :un kunnan Wiuamäen knlässä talol- liselle Pekka Konolalle. Mainituista »oimista tulee muosittain kormauksena •uorittaa Seppäselle Kestiläu kunnan l 'G0 ml'., Latolalle sa-n.in kunnan 840 mk., Bäckmandille Haavameden kunnan 298 mk. 9 p., Kestilän kunnan 06 mk. 84 p., Nimalan kunnan 288 mk. 90 p. ja Pulkkilan kunnan 190 mk. 17 p.. Lautalle Pulkkilan kunnan 950 mk., Anttilalle Haapajärmen ja Haapame- >ien kunnan kumvaisenkiu 102 mk. 70 ia Piippolan kunnan 209 mk. 00 i)., Kostelle Piippolan kunnan 205 mk. ^0 p. ja Pnhannan kunnan 104 mk. '.»0 v-, Piipolle PyhännÄn kunnan 100 ja Konolalle saman kunnan 05 mk. Samana väimänä ja yhtä pilkätsi gMffl — Diakonaattiompeluseuran myyjäiset omat Koskelankylän kan sakoululla laumantaina 18 pnä kesäk. alkaen klo 10 ap. Pyydetään yleisöä muistamaan näitä myyjäisiä. — Weden ivaltaan joutui kaksi miestä Laanilan rannassa perjantaina, kun mene keikahti kumoon. Muitten amulla pääsimät miimein maalle. Wene tuli kumollaan alas Merikoskea miehen hattu mukana. — Tulipalo syttyi taas Siikajoella t. k. 11 p:nä. Tällä kertaa pääsi tuli irti osuuskaupan melkein malmiina ole- man rakennuksen alta. Koman tuulen ja kuiman ilman mallitessa paloi koko puotirakennus ulkohuoneineen sekä mel- koinen osa kauppatamaraa, kuten jau hoja ja suoloja y. m., joita oli eh- ditty sijoittaa jo malmiina olleisiin makasiineihin. Tarmokkaalla pelastustyöllä ju pai- kalle tuodun kirkon paloruiskun amulla saatiin pelastetuksi aiman lähellä olema Harjun talo, josta kuitenkin paja pa- loi. Tulen irti pääsyä ei marmuu- della imelä tiedetä, mutta otaksutaan sen syttyneen kulkujätkäin tupakoimi- sesta, joiden oli huomattu mähää en- nen paloa liikuskeleman rakennuksen läheisyydessä. Työmieliiälään ei työ- paikalla ollut, silla työt olimat olleet jonkun aikaa seisauksissa. Rakennus oli makuutettu Oulun läänin keskinäisessä palomokuutusyh- tiössä 5,500 markasta; irtaimiston sanotaan myös olleen maluutetun. — Suonpalo. Kun talokas Jaako Kantola Alikiimingin Huttulan kylässä t. k. 9 pmä naapurinsa kiellosta huo limatta sytti tulen ritosuolla kaima- miinsa sarkoihin, lemisi tuli siitä niin, että seuraamana päimanä, jolloin sank^ ka sami kutsui lähitaloin miehet sinne, tuli oli jo polttanut laajalti syttyjän omistamaa suota s^kä samoin yhden ladon, lemiten siitä talokkaiden H. Ali- Jisakan ja E. Hutun suosaroille polt- alan ajalsi on kumernööri uskonut 'amat *oimet Haapajärmen nimismiespiirissä sijaitsemissa kyytilaitoksissa Haapajär men kunnassa firkontylässä talolliselle herastuomari Matti Leppälälle, Kuo- non kylässä talolliselle Frans Järmi- tuonallc ja Kuusaan kylässä talolliselle ^ Juho Patkilalle, Reisjärmen kunnassa tirkonkyläsm talolliselle Juho Aholle, kangaskylässä iulollisenleskelle Johan na Pesolalle ja Kalajan kylässä talol- ^'.jelle Kaapo Änäkkälälle. Mainituista loimista tulee muosittain suorittaa kormauksena Leppälälle Haapajärmen kunnan 000 mk. ja Järvikuonalle sa- man kunnan 820 mk, Päkkilätle Haa pajärmen kunnan 204 mk. 0l» p., Haapameden kunnan 28 mk. 80 p. ja '.Uimalan kunnan 210 mk. 98 p.. Aholle Reisjärmen kilnnan 505 mk. ja Pesolalle saman kunnan 275 mk. seka Änäkkälälle Reisjärmen kunnan 198 mk. 90 p. ja Haapajärmen kunnan 101 mk. 10 p. Sanottuna paimänä antamallaan päätöksellä on läänin kumernööri us- konut 1911 muoden alusta alkamaksi miisimuotiskaudeksi Paltamon nimis miespiirissä sijaitsemissa kyytilaitok- asla kestikiemarinpidon sekä marsinai- •en ja ylimääräisen kyydityksen Ka- •äänin maaiai-kunnassa Kuluntalahden fylässä, talolliselle Kalle Rimpiläiselle, Mainuan kylässä, talolliselle Juho Lei noselle, Murtomäen kylässä, talollisille Mikko ja Juho Leinoselle ja Wuotto- > te!y pidettiin Älamieskassa Istolla taen niitäkin laajan alan ni?in 24 ä 80 sarkaa, joissa kumminkaan ei mi- tään kylmöä ollut paitsi paitsi Hutul la yhdessä osassa kauroja, jotka osaksi turmeltuimat. Muutoin on hymin ajattelematonta sytyttää kuimaa suota näin kesä kuu malla ja huimalla, sillä jos nyt esim. itätuuli sattui, olisi tuli lemennyl Kar jalaisen kankaaseen, jolla on useita ta loja lähellä palopaikkaa. Läusituulel- lakin, joka puhalsi mainitulta kankaalta päin, pääsi tuli, ennenkun sammutus- mäki paikalle ehti, noin 10 sylen pää hän kankaasta. Tuli ei mhläkään ole tyystiu ty rehtynyt, maan ehkäpä nyt malppai- den martijain amulla päästään suu- remmittä mahingoitta, nmikka sytyt- täjä niin huolimaton oli, että tulen sytytettyään meni sydänmaaniitylleen aitaa korjaamaan. — Katkesi kolme sormea. T. k. 11 päimää masten yöllä horjahti Ruukissa oleman Raahen sahan työ- mies S. Mykkänen muutamaan sirkke- liin niin pahasti, että oikeasta kädes- tään katkesi kolme sormea. — Jkämä onnettomuus nuorelle miehelle, jota on masta alle 20 muoden. — Kurkkumätä on raimonnut pitkin kemättä Paamolan kunnan Luo- huan kylällä, temmaten useita lapsia aikaiseen kuolemaan. — Pohjois Suomen karjanja- lostusyhdistyksen kantakirjanayt- t. k. 10 p:nä. Näytteille oli tuotu kaikkiaan 51 eläintä, joista suurin osa oli lehmiä. Ennen palkinnon jakoa lausui kon- sulentti Peltomuoma m. m. että näyt- lely ei ole mastannut tarkoitustaan, kun . kantakirjaan ei ole moitu ottaa kun kolme lehmää ja yksi sonni, siitä syystä kun muut näytteille tuo- dut eläimet eimät ole täyttäneet niitä maatimuksia, joita kantakirjaan otettamilta eläimiltä maaditaan. Syy siihen, miksi eläimet omat surkastu- neita sekä kehittymättömiä, on suureksi osaksi se, että sonnit, joiden jälkeläi- sistä rumetaan lehmiä kasmattamaan, omat huonoja. Kantakirjaan hymäksyttiin kauppias A. G. Naatuksen omistama lehmä „Raitis", joka sai II palkinnon 10 mk. sekä talokas Heikki Wiljamaan „Jlo- nen" ja talokas Antti Hannulan „Apyli", jotka kumpanenkin saimat III palkinnon 5 mk. Sen lisäksi saimat sonneista palkinnotta: II palkinnon 20 mk. Alamieskan sonniyhdistyksen sonni Julle, III pal- kinnon 5 mk., Juho Isotaluksen sonni Jyry ja III palkinnon 5 mk. Juho Takkusen sonni Paamo. Lehmistä, joista on pidetty mähin- tään muoden koelypsyä, saimat III palkinnon 5 mk. seuraamat: Herman Maunulan „Kirjanen", A. Takkusen, .Marjanen" ja Mikko Jutilan „Lei- monen". Mimääräisiä palkinnotta saimat: II palkinnon 5 mk. Fredrik Raution „Hirmi", Juho Isotaluksen „Malka- nen", Mikko Huhtalan ..Nuvpa' ja Matti Huhtalan „Mansiki". III palkinnon 8 mk. Fredrik Raution „Heimari", Juho Isotalon ..Kestili", Mikko Koutosen „Helmiki", Sesanias Koutosen „Tähiki", Juho Eskolan „Mansiki" ja ..Kultaruusu", Kustu Männitön „Torsuki", Albert Raution „Jv.hliki" ja Aukusti Teräksen „On- nenkukka". — Oli mennä metsän hywäkfi. T. k. 8 päimän iltana pääsi karkaa- maan Manhantalon emäntä Kestilän Hymölänrannalla. Hän on äskettäin tullut mielenhäiriöön, joten kylän mäen täytyi kokoutua seuraamana yönä ka- donnutta etsimään. Niin löydettiinkin mainittu emäntä 2 kilometrin matkan käyskenneltyään metsämaita, niittyla dosta, kaimautuneena heiniin. Hänellä oli kaksi pikku kirjasta kädessä, omen oli sulkenut ia kenkänsä riisunut. Otaksutaan hänellä olleen aikomuk- sena murhata itsensä, mutta tilaisuutta ei ollut, kun kotimäki hetimiten huu- teli perässä. Seuraamana päimänä häntä lähdettiin miemään lääkäriin. Mainittu emäntä on aina tunnettu ke- mytmieliseksi ja äkäsisuseksi. — Hyljättätvä tapa on Lumi- joen Dlipäässä se, että pyhäilloin ko- koontumat muutamat perheellisetkin miehet näreitköön aiman tien miereen korttia lyömään. Tapa tekeekin ajat- telemaan kulkijaan ikämän maikutuksen ja säälien johtuu ajattelemaan, mitä noidenkin poloisten puolisot ja lapset kärsimät, kun isä on tuollaisessa in- hoitamassa työssä. Moni maimo sen kyllä tietää. Kuinka monta perheon- nea on rikottu moisella teolla. Heit- takaa toki, hymät miehet, tuommoinen humittelu ja rumetkaa miettämään py- häiltanne todellisessa perhe-elämässä, josta on humia teille, puolisoillenne ja koko perheelle. Nuorille miehille ja poikasille tah- don huomauttaa, että elkää menkö noita pelimiehiä mahtimaan, maikka ne kyllä sen hymin sumaitsemat. El kää menkö, kun ei teissä kerran monta niin raukkamaista ole, jotka niihin yh- tyisimät. Pelihimo lvoipi kasmaa teissäkin, kun sitä seuraatte. Onhan esimerkkinä tuokin kaupunki- lainen, joka tänne saapui „Matiina", eikä moi muuta työtä tehdä heikon termeyt^nsä takia, mutta silti on ensi- mäisenä ja miimeisenä tuossa hurjassa sakissa, maikka kuolema kolkuitaa, että ei tahdo kädet lepoa saada. Heittäkää toki jo tuo ruma tapa, ettei tarmitseisi toiste jatkaa. Kulkija. — Siemistä, kesäk. H p. 1»10. Lammin, kaunis ja lupaama eli ke- mään alkupuoli. Tyytymäisin mielin katseli maanmiljelijä aikaista kesän tu- loa, joka houkuttelisin maamiehen en nen tumallista toukoaikaa peltonsa muokkaamaan ja siementä piristele- mään, että jo huhtikuun puolimälin tienoissa olimat jotkut iylmäneet kau- ransa. Lämpimiä ilmoja kesti touko- kuun alkupuolelle, mutta sitten kääntyi tuuli pohjoiseen. Komat hallayöt mal- kaisimat aikaisemmin kylmetyn touon oraat, samoin kuimuus ja koleat tuu- let harmensimat kokolailla rukiin lai- hoa. Harminaisen kuima onkin touko- kuu ollut. Koko toukokuussa ei sata- nut kuin neljänä päimänä ollen sade- määrä 10,5 mm. kaikkiaan, kun sitä- mastoin kesäkuun toisena muorokautena satoi 11 mm. Jatkuma sade onkin edistänyt kesän tuloa ja kasmnllisnuden kehittymistä jättiläisaskelin. Rukiin tähkiä nähtiin putkistansa pilkistelemän kesäkuun 4 pnä. Niityt alkamat näyttää jo oikeen rehemiltä, laitumet omat tulleet myös tuoreemmiksi, joten karjakin saa naut- tia kesän antimista ja Jumalan lah- joista. — Muistaneeko monikaan ih mislapsi Luojalle kiitosta antaa hänen monista antimistaan. —i—u. — Hukkunut. T. k. 7 päimänä hukkui Simojokeen, Simon Jokikyläs- sä, kotinsa rantaan torppari Aappo Kehusmaan toisella muodella olema poika. Hän oli pari muotta manhem- man mykän iveljensä kanssa mennyt rantaan ja kun isänsä noin 5 minuut- tia myöhemmin tuli rantaan, oli mykkä miittomalla näyttänyt, että meli oli pudonnut jokeen. Ruumis löydet- tiin mähän n'atkaa aiempana med^n päällä, mutta he^getönnä. — Suuri metsäpalo Rotvanie mellä. Keskimiikkona raimosi metsäpalo koman tuulen mallitessa Romaniemellä Härkälammin ja Sarjalammin mälillä, jonne on noin 1 peninkulma Roma- niemen kirkolta. Kun myrskyn tapai- nen tuuli puhalsi, pelättiin, että tuli ryöstäytyy laajoille aloille. Kiitoksella mainittakoon, että Kemiyhtiö ja Kemi- joen Lauttausyhtiö lähetti joukon mie- hiä amustamaan tulen sammutusta ja että myöskin kyläläisiä saapui hätään. Illan tullen saatiin metsäpalo sammu- maan. Noin 3—4 neliömetrin alaa ehti tuli tuhota. Kun mainitulla seu- dulla on lampia ja järmiä, otaksutaan kalastajain maromattomasti pidelleen tulta ja niin aiheuttaneen tämän met- säpakon. — P.-P. — Sohen saalis Kemin tie- noilla. Lohen saalis Kemin tienoilla on nykyisin ollut harminaisen runsasta. Eipä kymmeneen muoteen ole lohia niin runsaasti saatu kuin nykyisin. Kauppayhtiö M. Hirmulle Kemissä on miikon kuluessa tuotu kolmatta sataa lohta päimässä. Kaikki nämä lohet omat olleet merestä saatuja. Marsin- kin isoilla rysillä on lohen saalis ollut erittäin runsasta. Myöskin Kemijoessa on lohia liikku- nut hymin runsaasti. Könkään ja Töl- Unkarin padoista on saatu 70—80 lohta päimää kohti. Lohen hinta oli ensin 2 mt. 40 p. kilolta, maan runsaan saaliin takia on alennut 2 markkaan, jopa hiukan alle- kin kilolta. — P.-P. — Kirjeenwaihtoa. E. L. Wi- hännin Alpuassa! Ilmoittajaahan ni menne toimitukselle, joka sen pitää omana tietonaan. Emme julkaise kir- joituksia, joitten lähettäjästä ei ole tie- toa. Nimettömien lähettäjien kirjoituk set menemät paperikoriin. Toimitus. E3EEgB3B3 Arm. kaupunkilaisia, joilla on tilaisuutta ottaa huoneisimja asumaan täällä ensi keskimiikkona alkamiin 2 miikkoa kestämiin piirustus- ja leikki- kursseihin saapumia kansakoulunopetta- jattaria ja opettajia, pyydetään siitä heti ilmoittamaan maksuilmoituksen keralla op. W. Katajalle, Kaup- pureink. 0. Puhelin 581. pirfu uutisia. — Wihittyjä. Wiime lauantaina väl tyttiin täällä aitiioliittoon vankinmirkamies Johan Georg Kerttula ja neiti Ida Margareta W e s t m a n. * — Zlrpajaiötvoitoksi „Kansallismielisen Nuorisoliiton" arpajaisiin, jotka olimat ei- len Jymäskylässa, oli kultaseppä I. H. Pekuri täältä lähettänyt parin lappalais- mallisia hopeisia lusikoita. — 5»ulknwnorojen muutos. Onni II lähtee tästä pänvästä alkaen täältä Hai- luotoon joka arkipäimä paitsi lauantaina klo 2 ip. ja Hailuodosta Ouluun samoin klo 4 aamulla, paitsi maanantaina. Lauan- taisin lähtee höyryrvene täältä Saloon ja Marjallaan klo 2 ip. * — Ankara halla Ruotsissa. 4 astetta pakkasta oli Smalannissaa etelä-Ruotsissa yöllä t. k. 7 pänvää Ivastaan. Miljat ja juurikasmit omat pakkasesta suuresti wa- hingoittuneet. — Ilahuttawa tieto. N. Pr. kertoo, että Helsingin anniskeluyhtiö, joka muoden alusta korotti miinan hintaa sen natoksi, että miinamero oli noussut, on hamainuut miinan kulutuksen tuntumasli mähentyneen. yhtiön moitto on tämän talia iniodcn nel jän ensimäisen kuukauden aikana alentunut keskimäärin 10,(100 markalla kuulaudessa. Jos sama suhde mallitsee muoden loppuun saakka, jää yhtiön moitto 1.0,000 markkaa pienemmäksi. Hymää jatkoa! — Urhea tyttö. Joku aika sitten pidet tiin Hinnerjonlla hautajaisia erään manhuk- sen muistoksi. Tarjoajaksi pyydettiin eräs tyttö lähellä olemasta naapurista ja tar- joominen menestyi marsin hymin siksi, kun- nns tuotiin mäkijuomat tarjoojalle tarjoil- tamaksi. Silloin tarjooja jyrtästi lausui, et- tet hän tarjoo mäkijuomia, sillä tämän ta- lon ei pitäisi olla kapakka! Eikä hän salli- nut kenenkään toisenkaan tekemän sitä hau- t a j a i s talossa. Ia niin saimat »väkijuo mat jäädä tarjoomatta sillä kertaa. Jospa kaikki Suomen naiset seuraisimat tämän lytön esimerkkiä. Piampa silloin Suo- men kansa olisi raitis kansa. Muualta Suomesta. — Ampuma aseita löydetty. Helsingistä on sähkötetty t. k. 10 pnä Pietarin sähkösanomatoimistolle, että agronoomi Spären maatilalla lähellä Äiitkeliä on erään sillan alta löydetty kaksi kääröä, jotka sisälsimät (>50 kpl. smeitsiläismalllsten kimäärien patruu- nia. Patruunat löydettiin jo toukokuussa. Omistajaa ei ole saatu selmille. — Pekonen pyytämässä pal kintoa. Helsingin poliisilaitoksen ent. rikosasiain komisario W. Pekonen, joka äskettäin saavui Helsinkiin, on kenraa- likumernöörille jättänyt menajänkielisen kirjelmän, jossa hän määräyksen perus- teellä helmit'. 7/20 p:ltä 1907 anoo, että hänelle myönnettäisiin kormausta tai palkintoa hänen palmelursestaan Helsingissä. — Kenraclikuioeriiööri on lähettänyt anomuksen senaatin harkit- tamaksi. — Merityö wankiwaunussa. Miime perjantaina oli Turun läänin- mankilan manginmartija A. I. Palmu miemässä kahta mies- ja yhtä nais- mankia Sörnäisten kuritushuoneesta Tu- run Kakolaan. Mälillä olemalla Matkun asemalla pyysi manki Juho Fredrik Kor- h on en päästä mukamuuslaitokseen, josta tultuaan hyökkäsi äkkiä martija Palmun kimppuun, ryöstäen häneltä tikarin ja lyöden sillä pahoja haamoja martijaansa, joka pökertyi mannun lat- tialle. Sitten otti Karppinen mannussa olleet similimaatteet ja Palmun lakin, hypäten noin 5 km ennen junan Hump- pilan asemalle tuloa Maunuista ja li- mistäen metsään. Junan tullessa mai- nitulle asemalle oli Palmu ryöminyt mertamuotamana maunusillalle. Karkuri Karppinen oli Sörnäisissä mangittuna ollessaan haamoittanut erästä martijaa ja tuomittiin siitä 7 muodeksi kuritushuoneeseen, jota ran- gaistusta kärsimään hän nyt oli me- nossa Kakolaan. — Miehen pää murskautunut höyrywasaran alla. Tiistai-aamu- na klo 9,15 sattui Pormoon hemosen- kenkätehtaalla kauhea tapaus. Jolla- kin tamoin joutui työmies Leonard Granbomin pää junttamasaran alle. Kuolema seurasi silmänräpäyksessä. G., joka oli maalarimestari Granbomin poika Pormoosta, lie 20—22 muoden ikäinen. Kun niittokoneet on taasen saa puneet varastoon ja jokainen niitto koneen tarvitsija ajattelee minkä niit tokoneen ostaa, niin saan ehdoittaa kaikkialla parhaaksi tunnettuja sekä Suomessa enin levinnyttä Ar.-ierika- laista niittokonetta »TOVERIA ii — Käytännölliset kurssit polt toturpeen walmistnksessa Sei- näjoella kesäkuun 3<> ja 21 p:nä. Suomen Snomiljelysyhdistys järjes- tää maanantaina kesäk. 20 ja tiistaina 21 pmä käytännölliset kurssit poltto- turpeen malmistuksessa kotitarmetta marten Osakeyhtiö Turpeen omista- malla sammalkuimiketehtaalla Pauka- nemalla, sijaitsema rautatien marrella !'> km. Seinäjoen rautatieasemalta poh- joiseen päin. Osanottajat kokoontumat tehtaalla maanantaina kesäkuun 20 p:nä klo 10 e. p.-p., jolloin käytännölliset harjoi- tntset turpeen nostamisessa ja kuimat- tamlsessa y. m. alkamat. Ottamaan osaa kursseihin, jotla omat maksuttomat, kutsutaan ystämäl- lisesti asiaan innostuneita maanmilje- lijöitä ja muita henkilöitä. Koska polttoturme jo monin paikoin maamme metsäköyhissä seuduissa, erittäinkin Pohjanmaalla, on tullut käytäntöön, ja ivast'edes marmaankin tulee saa- maan mielä suuremman merkityksen polttoaineena sekä taloudessa että mei- jereissä ja muissa pienemmissä teolli- suuslaitoksissa maaseudulla, on toimot- tamaa, että yleisö ottaisi lukuisasti osaa näihin, maassamme laadultaan ensi- mäisiin kursseihin. Osanottajat ilmoittautukoot jos mah- dollista ennen t. k. 15 p:mää osotteella: Suomen Suonmiljelysyhdistys, Hel- sinki. — Osuustoiminta-opiston awa jäiset pidettiin t. k. 5 pnä klo 4 ip. Tuusulan kansanopistolla, joka on lnonnonihanalla paikalla korkealla mäel- lä hamnmetsän ympäröimänä. Amaus- puheen pidettyä merkittiin erikseen osuuskauppa-, meijeri- ja kassakurssi- laisten nimet sekä perittiin sisäänkir- joitusmaksut. Osuustauppakursseille ilmoittautumia oli enimmän, sitten osuuskassa- ja mähimmän meijerikursseille, yhteensä yli kuusikymmentä henkeä ympäri Suo- men aina Lapista asti. Erikoiskurssit alkoimat maanantaina 0 pnä kesäkiiuta, ensin osuuskauppa- kurssilaisille kansantaloutta, meijeri ja kassakurssilaisille kirjanpitoa sekä yh- teisesti kaikille osuustoimintaoppia eli lakia, jota enimmäkseen on johtanut tuoman O. Karhunen, tehden selkoa eri maiden osuuskunnista, niiden syn- nystä, kehityksestä ja myös somellut- taen niitä maahamme. Aleensä on tehnyt hauskan maiku- tuksen alku niinkuin mätiajatkin, puhu- taan ainoastaan tuosta kansan tär- keästä taloudellisesta osuustoimintaliik- keestä, joka alkaa saada sijansa ym- pari Suomen salojen kaikilla eri aloilla. — Snuremmoisia kasarmira kennuksia menäläistä sotamäkeä mar- ten tulee tehtämäksi läheisessä tuleivai- suudessa Lahden lähellä oleman Hen- nalan talon maalle, päättäen mistä tiilitilauf jtsta, joita on näinä päiminä tehty menäläisen sotilashallituksen ta- holta. Lokakuun loppuun 1912 tarun- taan H miljoonaa tiiltä. Ensimäislen tiilien tulee olla paikalla ensi loka- kuussa. Riihimäelle rakennetlamia ka- särmejä marten on tilattu 5 miljoonaa tiiltä. — Suuri tulipalo Perkjärlvel- lä. Keskimiikkona klo puoli !> aikaan iltapäimällä syttyi Perkjärmellä tireh- tööri A. I. Kukurossin humilaraken- nus palamaan ja paloi mähässä ajas- sa poroksi. Palopaikalta lensi kipi- nöitä lähistöllä olemiin taloihin, jotka syttyimät palamaan, sytyttäen taas muorostaan muita taloja palamaan. Ahteensä paloi 5 talon rakennukset. Irtaimistoista saatiin hymin mähän pelastetuksi. — Asejuttu, jossa kuten muistet- tanee on syytettynä useita kymmeniä kauppaliikkeitä, oli taas esillä Heisin- gin raastumanoikeudessa torstaina. varustettu ketju välityksellä ja tako- rautakuljetuspyörillä. ,, TOVERI" on keveämpi hevoselle kuin mikään muu niittokone ja helppo hoitaa, jota kaikki ostajat kiittävät. Niinpä kir joittaa eräskin maanviljelijä: Oulainen 17 4 10. JOSEF PATALA, Oulu. .Meillä on koneita, joita on ti lattu Sidoro\vin konekaupasta ja me olem me niihin hyvin tyytyväiset. Etenkin on «TOVERI" niittokone meitä hyvin miel lyttänyt kaikessa suhteessa, niin että sitä suosittaisin etupäässä kaikille, jotka tarvit sevat niittokonetta. Kunnioittaen: AUKKO KIVIRANTA, Maanviljelijä. Varastossamme on myöskin ,, VA KAVA" niittokoneita harnmasratas- välitvkseilä ja takorautakuljetnspyö- rillä, joka kaikkialla käyttäjiensä kes kuudessa on tullut kiitetyksi, että on hyvin keveä hevoselle ja niittää hy vin puhtaaksi kokoisenkin maan. Sitäpaitsi cn varastossamme ha- ravakoneita „ Toveri" ja „Osbor- ne" itseluovuttavat sekä „Katrine- holman" hevosharavia. Lapio- äkeitä, Pehkosen ,, Ahkera" ja „Joutusa" äkeitä sekä Vassin la- pioäkeitä y. m. maanviljelyskaluja ja koneita. Polkupyöriä 150 markasta ylös päin vapaarattaalla. Josef Patala. Sidorovvin kalustok. asiamies. Oulu, Kartsankatu 9 Puhelin 4 98. MK ON nyvÄp & /m Takamarikkoon otettujen kassakaappien tuntematonta omistajaa, jota julkisesti oli kuulutettu, huudettiin esille, maan ei hän, jota luultamasti ei olekaan, tullut saapumille. Syyttäjä kannemiskaali O. W. Orell pnysi lykkäystä, saadakseen tilai- snuden kirjallisesti maslata mastaajien oikeudelle jättämiin mastauskirjelmiin sekä tehdä loppumaatimuksen asiassa. Useimmat muilta paikkakunnilta ole- mien mastaajien asiamiehet mastusti- mat syyttäjän pyyntöä sekä maatimat, että juttu, mikäli se koskee heidän pää- miehiään, miipymättä ratkaistaisiin. Raastumanoikens lykkäsi jutun enem- män käsittelyn heinäkuun 4 päimään, jolloin syyttäjän tulee tehdä loppu- maatimnksensa asiassa. — 450 taloa palanut poroksi. Minskissä kesäk. 9 pmä. Borisomissa kahmilasta syttynyt tulipalo on sam- munut. Tuli hämitti kaupungin par^ haimman kunpraosan. yli 450 taloa. Suojattomiksi jääneet on sijoitettu ka- sarmeihiu Wakingot omat suunnat- lomat. Pc»loa edisii kuimuus. Kirjallisuutta ja taidetta. — Kaletvalau tarinat, kertonut Ema Mollesen (o. s. Hällström». ISO siru. Hinta sid. 1: 25. Kustannus osakeyhtiö Otaman kustanlama. Semmoista Kalemalan-laitosta, joka suorasanaisesti esittäisi kansalliseepok- semme sisällyksen, on Nieillä jo pitemmän aikaa kaimattu, ja semmoisen on nyt rma Ema Moltesen lahjoittanut Suomen nuorisolle. Hänen kirjansa tarkoituk- sena ei oh formatoi itse runomuotoista Kalemalaa, maan päinmastoin se pnr- kii, ja epäilemättä on onnistumakin, herättämään kasmamassa polmessa rakkautta marsinaista Kalemalaa koh- taan ja halua tutustua siihen. Ker- toja on pnsytellyt Kalemalan hengessä ja käyttänyt mikäli mahdollista sen omia sanoja ja kumia. Kirjan alussa hän antaa lämmöllä kirjoitetun ku- mauksen Elias Lönnrotista ja hänen elämäntyöstänsä, Kalemalan synnystä ja kokoonpanosta y. m. sekä selittää erityisessä „Kotona Kalemalassa" ni- misessä kumussa muinaissuomalaisten elintapoja ja uskontoa, malaisten siten Kalemalassa esitettyjä tapahtiimia ja henkilöitä. Teoksen omat tarkastaneet kirjailija Juhani Aho sekä prosessorit O. E. Tudeer ja Kaarle Krohn.