Ivrslsins tsmmilcuun 27 p:nS S^KUkil^ Mm, a» S »» s rs S «i' « « M- S S ^ ^ s » « « Ä .s s e» ^ L «L » s « ^ <s «*L Ä» «w» S «s b- Z Q» -»-» « e^. Q> »—» ^ «S »» x» <s ^ ^ s ^ I Z v » ^ .'L.'« .52 <-> L.^V s Z sZ ^ ^ Z'^ - '55 v»< «s zz v «»>» w ^. « « « » '-Ä ^ e- «-» ^z ^ tt K» -« Q» -« r« senaat n toimituskuntien päälliköt. Senac-tin istunnossa miime tii?» luina määrättiin senaatin talousosas ton marapuheenjohtaja senaattori Markon» simiilitoimituskunnan pääl liköksi ja senaattori S aa ari koski oikeustoimituSkunnan päälliköksi. Maitten toimituskuntien päällik köinä tulemat pysymään entiset, ni> mittäin sen. Wilenius kirkollisasiain sekä kauppa- ja teollisuustoimituskun> n^n päällikkönä, ien. Hedlund malli» Marciin, kreimi Bsrg kulkulaitos- ja sen. Kraotz maanmiljelys- ja kamar toimituskunnan päällikkönä. Salku tomana senaattorilla on edelleenkin senaattori Stllman. Senaattori Felix Floren tin Saarikosk» (altuiaan Sere> niui>), on syntunyl Kuoviossa m 1857 ja siis kehrä jo 53 'käinen N »oppilaaksi hän tul» m. 1873 j suoritti wi>fi muotta myödemmin filo softan kanddaatin sekä 1887 lak>tis teen kandidaatin tutkinnon. W 1835 hän tuli auskultantiksi Turun hoan- oikeuteen, sekä w. 1891 Tamvereelle oikeu?neuwosmieheksi. W. 1892 hän sai »varatuomarin ormonimen ja ni- mitetlnn w. 1904 asessoriksi Tirun homioikeuteen joSta hän tunnetun poikkeus!' m nojalla erosi moaliS kuussa 1907, kunneS seuraahan muo- d?n. hsinakuussa nimitettiin takaan ns-»«kor'ksi samaan homioikeuteen. M 1897 hän oli Tamvereen kaupungin edustajana porm'NSsäädyssä. Asessori Saarikoski on itsenäisessä taloudellisessa asemassa, toiminut liv kemiedenäkin ja taitaa, paitsi kot maisii, mvöskin menäjän-, saksan ranskan- ja englanninkieliä. — Senaatti. ylimääräiseksi esit tekijäksi senaat-n simiilitoimituskun taan on määrätty lak. kand. I. Su honen. Aoulaisesittelijäksi samaan toimi tuskuntaan on senaatti määrännyt toimituskunnan ekspeditöörin K. I Brummerin. — Miuisteriloaltiosihteeri La»g!;off jaapai eilen aamupä ivänä Helsinkiin. — N^opisto. Mallio-oikeuden ja kanscnnmilisen oikeudsn profeSs» riksi on n mitelty lakit, tohtori Ra fael Waldemar Erich. — Kysymys Suome» luotsi ja majakkalaitoSte» järjestä miseetä. Meriminieteriössä on hyd r?gr^fi'eii ylihallikuksm päällikkö» kenraaliluutnantti Miljkilsin johdolla a'etettu erityinen miraStojenmälinen komitei pciyttmaan kosymiMä Suo mea luotsi, ja majakkalaitoslen jod don järjestämisestä wi'elle kannolle kertoo N-zZsija. Sisäministeriön edus Lajakjl tähän komiteaan on nimiietty p-iiis>d'^artement!n m. t. päällikkö sisäministeriön '.virkamies erityisiä toimia rv.irien, koll?qineuwos W»ssa> rion^iv. — Kauteiti» majeSteettirik»?- seSts. H^nea Majesteettinsa on käskenyt nostaa kanteen majesteetti' rikoksesta Suomalaisen Kansan pää toimittajaa tri Antti Kaasalaisia mastoon lehden miime »vuoden loka kuun 22 p:n numerossa olleen „Mie> lelönlä"-nimisen kirjotuksen joddosta sekä toimittaja Alekiander HaloSto ma?toan HZnen eräässä kokouksessa Tur issa pitämänsä puheen johdosta Myöttuettyjä maäräraho ja. S^l>aa ti on myönt nyt 6^V0l> mk^i ennakomääriillhan yleisten rakeniiusten yliha^iluksen ylim. arkki tedt-en pa kkaamista y. m. mar^en w. 1910. Senaatti on myöntänyt 16.000 mk. määrZrahzn tarpeellisten li'äapulnS ten pilkkaamiseksi painoylihallitukselle m. 1910. W 1909 myönnettiin painoyki hilliiukielte sanottuun tarkoitukseesi 10M0 mk. — Wäe«laSku suuremmissa ka«p«»geissa. Senanti on pöä> tänyr korkeimpaan paikkaan tebdS esityksen, etkä yleisen mäenlaskun toi» miltamisekfi niissä maan kaupungei». sa, jo den asukasluku uousee yli 15,000 myöiinelläisiin 40,000 markan määrä raha. — KysymyS Suomeu ja LLeuäjäa rautateiden yhdis tämisestä tulee rnkaiskamaksi duu min hqmäksymän ehdotuksen mukaan, jonka toteuttaminen tulee asetettamaksi ensi sij ille. — Metsänhoitoyhdistys Ta pio on senaailta anonut 22,000 mkan kerlakmkk «la apurahaa erinäi? ten ykfityism?tsien parantamista tar koittamien töiden suorittamista mar> ten. — Mustiala» maamiesopis- tou luonnontieteiden opettajan Mir kaan on -naanmiljelqShallituS anta- nut mciltakirjan agronoomi, fil. mais teri K. R -haselle. Ruotsi» ja Norjan poro laidnariita. Kenrmlikum^rnöönn. kanslra on ilmoittanut senaat lle, että ulkoministeriön tuisen departementin ilmoituksen mukaan sen sominto-oike»- den jäsenet, jm-ka on oie tama läsi- teltämäkieen Ruotstn ja Norjan kes ken l'vp-laisten voro laitumista syn tynyt riita, saapumat Helsinkiin t. k. 26 p:nä. Senaatti on päättänyt ilmoittaa kenraalikumern öörille ja sanotulle ko- misionille, mä tomtsionAe on maratlu iStuntohuoneusto säätytalossa ja että senaatti on määrännyt maanmiijelys- toimituSkunnan apulaisesiltelijän H. Aejmeloeuksen komistonin käytettä- mäkst sen täällä ollessa. Kenroaliku» mernöäri on komisionm käytettämäkst asettanut aiutanttinsa, ömerStiluut- nantti I. Timirjasemin. Komisionin puheenjohtajana toimii Köpenhaminan yliomSton maltio» oikeuden professori Maiz>n sekä jä>e- N 'nä Rilc>tsia edustaen oikeuSneumos Aszelius ja Norjaa edustaen Hämärin amtin omtmanni Gram. Komisionin ensimäinen kokous on t. k. 28 v , jolloin se käyttää apunaan suomalaisia asiantuntijoita. Sellai siksi lienee kutsuttu Lapin kihlakun nan kruununmouti H. Sandström. sruunulmimiSmies Roskander. Kitti län ho't"alueen metsänhoitaja E. Hultin, Enontekiön lukkari A. Halo nen ja U sjien kunnallislautakunnan esimies N. Holmberg. Nyt taruntaan wakawasti ajattele Wien kansalaisten uhrautumaa työtä. M S? Mmt, Ruotsalaiset kannatta massa vuorsuomalais- te» toimintaa. W>'.me tiiStai-iltana pitämässään paolukkakouksessa on täkäläinen ruot salainen kansanpuolue yksimielisesti päättänyt ääieStää nuorsuomalaisten maalilistaa n:o 4, jossa ehdokkaina omat asessori Edward Hannula, pro» fessari E. N. Setälä ja maanmiljelijä K. A. Härkälä. Porin ruotsalaiset cimät ole ainoat, jotka kannattamit heimolaistensa nuorsuomalaisten toimintaa kaikessa, milloin itse eimät ruotsalais-nuorsuo- malaisen yhteisen edun muoksi ole tilaisuudessa asettua johtamaan ase maan. Omalhan ruo salaiset Wiipu- rissa y. m. paikkakunnilla päättäneet moö-kin antoa äänensä nuorsuoma- laisten ehdokkaille. Ja kumminkin »väittämät nuorsuo- malois-pässkyset, ettei heillä ole min käänlaisia «yhteyttä" ruotsalaisten kanssa. Nautatieaikatanln- kolons Tampe reella. Kuten jo olemme maininneet, kut sui liikennetarkastaja O. Oller Porin rodan liikennettä käyttäjiä kuntia lähettämään edustajansa eiliseksi T^m oereelle yleiseen kokoukseen, jossa eri oartkakun'a!aisilla oli tilaisuus lausua oimomukssnsz kesäaikatau!ue!ido!ukl ststo. Kokoukseen oli saopunut Po> r>«ta 2 edustajaa, hrat K. S ähl ja Isak Saha, Nakkilasta 1, Harjawal< lasta 1, Raumalta 3. Dtsästä 1, Karkusta 1, Siuro—Kulo medellä 3, Parkanosta 1, Nokiasta ja Tampe reelta useita, kaikkiaan noin 40 hen keä. Rautateiden aikataulukonttorista Helsingistä oli liikennetarkastaja A. Zte- berg kokouksessa läsnä. Kokoukien amasi liikennetarkastaja Oller, ilmoittaen että hän liikenneti reiz öörill käskystä oli kokoukseen kut- s inut eri seutujen edustajia neumod telemaan Porin radan kesä-aikataulu ehdotuksista. Samalla hän ilmoitti, että tässä kokouksessa ei moida mi rallisesti keskustella muista junista käin niistä, joiden kulkumuoro oli mainittu miimeisessä aikatauluehdo tallessa. Kokous lausui aluksi sen toimo muksen, että junain kulkuaika olisi sama niin kesällä kuin taimellakin. Tampereen puolen edustajat olimat tyqtylväisiä liikennetarkastajan Tom oereelta lähtemien junien lählöajaksi ehdottamiin aikoihin. Sekojuna n:o 564, joka nyt saapuu Poriin klo 8,10 a p. tulisi kokouksen rekemän päätöksm mukaan saapumaan tänne ennen klo 8 -saa. — Porin seu dun, erittäinkin kaupungin edustajain roimomuS, että siinä tapauksessa jos yöjunaa ei moida myöntää, tähän sekajunaan liitettäisiin makuumaunu T impereelta Poriin, tuli huomioon otetuksi. (Tässä tapauksessa ei mat> ustajain tarmitse Tyrmäävä etsiä yömajaa). Kun aikatauluehdotuksessa oli mai nittu, että poSlizuna v:o 562, joka nykyisin saapuu Poriin klo 6,15 i p. tulisi saapumaan tänne maSta klo 7, ei tämä tyydyttänyt Porin seudun edustajia. He toimoimat joko kulku nopeutta lisättämäkst tai muulla La moin järjeStettämäksi niin, että se aopuisi aikaisemmin. Tähän maS- tattiin että tämän junan kulkunope utta moidaan lisätä korkeintaan 7 :llä minuutilla. Aiiaa käsiteltäessä lausui iikennetorkaStoja Stenberg kuulleensa, eitä postihallituS on lupautunut sii. hen, että posti Porissa kannettaisiin mielä samana iltana. Tamarajuna n:o 1222, joka lähtisi ampereelta klo 10,40 a.p. tulisi kokouksen päätöksen mukaan saapu maan Poriin klo 8,45 i p. Tähän junaan tulisi liitettämäksi yksi Nimen luokan matkuStajamaunu. Porista lähtemäin junain aika jär jesteltiin seuraamasli: Sekojuna n:o 563 lähtisi Porista klo 7 tienoissa aamulla ja saapuis Tampereelle klo 1:den aikaan päi «ällä. PoStijuva n:o 561 lähtisi täältä klo 12,50 i.p. saapuen Tampereelle klo S>30 i .p. Tamarajuna n:o 1221 tulisi lähte mZän täältä klo 3,20 mukana III:nnen luokan matkuStajamaunu. Tällä tamoin järjestettynä tulee junain kulku paremmin kuin tähän asti tyydyttämään yleisön tarivetto se oli kokouksen mielipide. Porin yöjunaa puollettiin kokouk> sessa useimmalta taholta, jotenka on toimelta sen takaisin saamileZsa. U eimmalta taholta lausuttiin myös toimomuS että eri seuwjen edustajia edelleen kutsuttaisiin tällaisiin kokouk. siin, ja että aikatoulukokouksista an nettaisiin tieto aikaisemmin kuin tällä keriaa. — EkltySltSta Porin Kaupun- ginmalwusmiesten kokouksessa tors taina. tammikuun 27 päimänä 1^10 kello 6 i.-p. Lisätyt valtuusmiehet: 1) Maistraatin kirjelmä ynnä sitä seurannut läänin Kumernöörin päätös tammikuun 7 v:ltä 1910 märjärin- leski Amanda Loivisa Malininko, m. yhteisesti tekemään malitulseen Porin lisättyjen kaupunginmaltuusmiesten maaliskuun A) p:nä 1909 tekemästä päätöksestä, koskema kauppahallin rakennuttamista kauppatorin eteläiselle syrjälle. Varsinaiset Valtuusmiehet: 2) Pöydällä olema kysymys Herra lahden kuimattamisesta za muokraa-- misesta. 3) Pöydällä olema kysymys toimi ohjeen mahmistamisesta kaupungin- rakennusmestarille ja herra A. Fager Holmin palkan korottamisesta. 4) Esitys kunnollisen ja ajan waa timuksia mastaaman tien rakentami sesta kaupungin metsään asiaa koske mine lausuntoineen. 5) Esitys erityisen maliokunnan asettamisesta Reposaarta koskemien kysymysten malmistamista ivarten ja ehdotus maliokunnan jäseniksi. 6) Maistraatin kirjelmä, jossa pyy detään Valtuusmiesten lausuntoa mielisairashoidon järjestämistä ivarten asetetun komitean mietinnön johdosta. 7) Zatakunnan Museon johtokun nan anomus 4.500 markan määrä» rahan saamisesta mäkijuomamoitto- maroista. 8) Sm ehdotus huoneuston muok- raamisesta Iltama-talosta museolle edelleen ensi kesäkuun 1 päimästä lukien. 9) Luistinradan johtokunnan ano mus apurahan saamisesta mäkijuoma moittoivaroista. 10) Maliokunnan lausunto herra M. Lativan esityksen johdosta tt>öttö- myysamustusrahaston penistamisesta kaupunkiin. 11) Palokomissioonin ilmoitus wir> kailijainsa malitsemisesta. 12) Porin Mäkijuomaosakeyhtiön tilintarkastajan maali. 13) Porin Anniskeluosakeyhtiön ti lintarkastajan maali. 1 t) Valitaan jäsenet 1A>9 lvuoden iväkijuomaivoittomarojeii jakoivalio- kuntaan. 15) S:n jäsen ja ivarajäsen Porin Työmäen Sairas- ja yantausapu- rahaston johtokunraan. — Poliisien veuäjäuki-leu taito. Niinkuin muistetaan on ken- raalikumernööri maatinut tietoja maan poliisien Venäjänkielen taidosta. Was- tauksen mukaan taitaa Porin polusi- laitoksessa menäjänkieltä ainoastaan poliisimestari Späre. Raumalta on mainittuun tie dusteluun mostattu, ettei Rauman pol>i?eis'a ole menäjää taitamia, multa että kououpginmiskaali siiZ kieliä jossain määnn osao. — L.-S. — Kysymys toirkamiehistSu tväheutämisestä Pori» radalla. Sen mukaan kun meille on kerrottu, olisi se komitea, joka on asetettu teke mään ehdotusta rautateiden taloudel lisen kannaltamaisuuden parantami seksi, ehdottanut m. m., että Aetsän ja Porin mälisellä rataosalla pysy tettäisi n Miroissaan ainoastaan ase mapäälliköt. Tämän huhun mukaan tuliaisiin siis kirjurit ji sähköttäjät mälia!emiltä poistamaan. — Porin radau kauuatta- Maisuus. Kuulemamme mukaan on laskettu kuinka paljon muut radat hyöiymät Porin radan liikenteesiä. M. m. pitäisi Maasan radan hyötyä Vuosittain noin milj. markkaa. — Siirtolaisuus. Wnme mii- kon ajalla on hra Jmar Siöb omin siirtolaiStoimiston mälitqksellä Porista ja Tampereelta matkustanut A meri- kaan yhteensä 42 siirtolaista. — Taloukauppoja. Neiti An na Andersson on kanssaperillisiltään ostanut talon ja tontin n.o 110 kau. pung 'N kolmannessa osassa 30,000 mk>n kauppahinnasta. Lojittel ja A. Salonen on ostanut lämmittäjä K. L mnellin omistaman talon ja puoli tonttia n:o 275 kau- pungm 5:ssä viassa. ZdaStaanotto tapahtuu ensi kuun 1 p:nä. Kaup pahinta tuntematon. — MaraStetu» tawaran salaamisesta tuomittiin raostuman- oikeudessa eilen työmiehenpoika Kus taa Te dor Grönlund Ulmilan Toe joelta, 6:ksi kuukaudeksi mankeuteen. Lopullisen tuomionsa saa Grönlund Kokemäen käräjillä, missä tulee syy- tettämäksi osallisuudesta kellojen war- tauksiin. — PetokseSta luomiisi raasiu- manoikeus eilen miilari Aatto Hassen- grenin ja työmies Aksel Lehden kum> mankitl 50 mkn sakkoon. — Satakuuuau maautoilje- lySseuran johtokuuuan kokouk- seSsa miime maanantai-iltana päätet tiin m. m. seuraamat asiat: Maamiesseurojen edustajakokouk sissa asetetuille »valiokunnille päätet tiin maksaa 5 markan kormaus ko koukselta sekä matkakuluja 16 pennin mukaan maantiekilometriltä ja li luo kan mukaan rautatiematkoista. Asetettiin malmistusmaliokunta, jonka alustaman käsittelyn alaiseksi sihteeri on melmollinen jättämään kaikki asiat sitä myöten kun r.iilä il mestyy. Valiokunta on myös oikeu tettu juoksemia asioita päättämään Täten saadaan asiat nopeammin suo ritetuiksi eikä suurilukuista johtokun taa tarminne yhtä tiheään kutsua koolle. Maliokunnan muodostamat herrat Jnberg, Laitinen ja Palin. Sihteeri määrättiin johtokunnon kokouksista ilmoittaessaan antamaan tietoa, mikäli mahdollista, esille '.vie mistä asioista. Metsänhoitoyhdistys Tapion?hdo« takseen, että maanmiljelysseurat pi- täisimät vllä ybt-istä taimitarhaa ja puunsiemenkaristimoa, päätettiin il moittaa seuran mielihymillä yhtymän ehdalla, että laitokie: tulemat Tapion johdon alaisiksi, Taimiiarhan pai kaksi ehdotettiin jotakin seutua Tain- pereen—Hämeenlinnan radan »var rella. Maamiehenneumoja SipiMs an nettiin oikeus asua Parkanossa. Herra Sipilä on näihin asti asunut Kan kaanpäässä. Ilmoitettiin, että maamiesseurojen edustajien kokouksessa asetettu maa- talouslehtimalivkunta aikoo saada en- simäiscn numeron ..Satakunnan Maa ntiestä" ilmestymään helmikuun alku puolella yhden painoarkin suuruisena. Aikomus on saada lehti ilmestymään kahdesti kuussa. Kun lehti tarmilsee kaikkien maatalouden menestymistä harrastamien kannatusta, pyydettiin, että johtokunta ilmoittasi myöskin tässä lehdessä kaikista uuSiä seucon asioista ja toimista, jotka someltumat simä ii!noitenaw>ksi, koska seura ei muullakaan taivalla lehteä kannata. Tämän johdosta päätettiin antaa sih teerin mainitun lehden ensi nume roon panna innoituksia, joita sillä hetkellä siihen someltuu. Myöhempiä numeroita marlen on laaditta-va kus- tannusarmio ja selonteko someltumis- ta ilmoituksista. Siementarka8tus'aitoksen ylläpitä mistä morien päätettiin anoa muo- siksi 1911—13 1100 Mirkaa suurus ta määrärahaa, jollaista seura ny kin siihen tcrkoitakseen rauttii. Tatakunua» teurastus- osuuskuuuauperustamista oar ten oli Uliime tlis a k i kuts ^ttii kar janomistajia Kanlailiskotii,-. Lyhoen ilmoitusajan ja koman pakkasen syy lienee, että kckous oli niin ha:w» lukuinen. Saapumilla olleet eiwc.t karsoncet moimansa perusiami miin rqhtyä. Mutta kun waku^tet liin maakunnas a kyllä oleman myö< tätuntoisuutta tälle asialle, väätti ko kouS pyytää Satakunnan Mwnwil jelysseuran johtokunnan painaltamaan ja leivittämään laadittua sääntöehdo tusta ja sopimassa tilaisuudessa il maittamaan uuden kokouksen. Haaraosaston toimikuntaan omat päavyneen »vuoden ajalla mäkinaisina jäseninäkuuluneel: lehtori F. O. Rapola pudeenjodtajana, opettaja I. Lmdell morapuheeniohtaiana, rouma Alma Hedensiröm, kirjc-nsitoja I. Honkanen, Miisteri E. Gconi -Jtmoriiemi ja olle- kirjoittanut sihteerinä ja roh »varojen hmtajona. sekä marajäseninä: whan. doitaja E. Mallenius, opettaja I. Jikölä ja kultaseppä Is k S^ha. Näistä omat eroamismuoroSsa mäki naisista jäsenistä maisteri E. Gr wit- I moniemi ja kirjansitoja I. Honka nen sekä »varajäsenistä kuitusepvä Jsck Saha, jo den jäsenyyssijat siis omat uudistusmaalien kautta täytet- tämät. Mi'ään laulu- eikä soittokuntaa haaraosaston Maroilla ei kannateta. Erityistä omaisuutta ei kaaroosos- tolla myöskään ole olemassa muuta kuin tilinsä m nuttu rahasäästö 327 markk a. Toimikunta on ollut koossa tarpeen mukaan. Haaraosaston kuluneen muoden tilin, jonka täs^ä tilaisuudessa niini kään esitän, omat tarkastaneet jo mu'stu'uksetta oikeaksi hamainneet konttoristi W. Liukkonen jz opettaja I. Torpili?. Porissa, 26 p:nä tammik. 1910. Mauri Lahtinen. Zlmi k^o 10 — iSIg Eerikinkatu 3. Puh. 454. Omistajat: Honiw!!imdenni)ia?W W Kw.", ja Hon?wileude"- kansliSti Sontcr «aarnijoki. Ätiitialliiscil xitititicc» kokous Ktjiismtllil on huomenna pl-rjsntaina klo 7 i.p W. P K:n talossa. Puheita pi'ä- w!t » eiti S. Polminiemi ja raut kirihri A Man ta la. Reposaorelaiset, scavukaa jsukolla neuvottelemaan tärkeistä maali-zsiois- ta. 5'uomkisttn piioliicc- fttn Iiiltciitliitiili Kk«- salllilii! 1:ses!ä, 2^s?sta, 3:nnesta, 4:.meZiZ, 7.nne§tä ja 8-nnest? kaupunginosasta pyyoetaän kokoontumaan Kinsallis- kodissa tänään klo 8 i.p. neumottele» mian esilläolemllsta ivaalitoimin- nasta. — Pasi Jääskeläisen !a»sa«- lanlU'ilt>T on tänään t> rsti>na Pa- lokuiinantaloc-sa kello 8 i.p. Ohjelma sisältää joukon tunnettuji Pisin lau luja. Päänumerona on „Priki Esr.-- siina". — Oikaisu. Lehtemme mii-ne nn- merossa olleen ..Asemelmollisuusasia ja so:i!asmiljoonat"-nimisen kirjoituk sen alt i oli jäänyt peis sm lirjoiva- jan, rouira Tilma Hainarin nimi. Krrtoms Kansanwali6tusseuran Porin haaraosaston toiminnasta muona iöttS. KansanmaliStusseuran täkä'ä'sen haaraosaston tänään pidettäne s ä kolmanneSsakymmenenneSiä muost- kokouks>-ssa mainittakoon osaston kuluneen muoden toimmnasia seuraa msa: Seuran toiminta tutuneella muo della on ollut »vähän tam lli uudesta poikkeamaa. Muoden alussa erosi Seuran monimuottnen innokas osi mies, opettaja G. W. Leh onen, joka iäkäläisen haor>! osaston sieluna oli toiminut jo lähes 30 muotta, kokien sekä myrskyt että väimänpiisteet. — Muoden alussa Seura olkoi toimin tansa tieteellisillä luento°ursie lla tammikuun 4—7 päimi^ä suomalai> sen lyseon juhlasalissa. Niisiä etemät luennoitsiiat hartaalle kuulijakunnalle esitlimär tutkimustensa tuloksia. Pro son I I. Mikkola luennoi B i>> kanin niemimaan Naiviloisista mol tiaista, kir.ailija Maila Talmio lyön kunniasta. Professori M. Soimnen konkasmatuk esio, tohton E Kaila persoonallisuuden miljely'sesiä ja nai- en asemasta manhassa kristillisestä eurakunnasla Uuden Testamentin maloSsa. Tohtori K. E. Ktmiinkko eläinkunnan kehityksestä ja maov llon ^eh tyshistoriasta uusimvien tutkimus ten tuloksina. Kuulijoita keskimäärin oli 150 henkeä luentoa kohden. Entiseen tapaan on allekirjoittanut hankkinnt Seuralle jäsen ä. jotta muo den kuluessa on A-sarjassa ollut 38 ja B-sorjaSsa 6, joilta on kannettu jä enmakjut ja heille jaettu pääseuran toimittamat kirjat. Sitäpaitsi on muutamia »vakinaisia jäseniä, joille pääieur lta suorastaan lähetetään jäsenkirjat. Kansanwol'stuSseuran kalentereja muodelle 19l0 on alle- kirioittaneen toimeSta rnuy'y kaupun- gin piirissä kaikkiaan 206 kappaletta, joista 201 enti>enlaista K,nsanmalis- tuSseuran kalenteria ja 5 kpl. Tieto- kalenteria. Enin määrä ensin mu nittua kalenteria on täksikin muotta, kuten ennenkin, lemmnvt Seikun sahaan, johon sitä ostettiin 52 kap paletta. P liisilaitokseen myytiin 50. Loput ed-llä mainitusta kokonais määrästä on suurin osa mvyty Seu ran kaupungissa olemille jäsenille. Satakunnan Sano- main wastaus. Pyysimme miime lehdesjämme Si> takunvan Sanomia heti julkaremaan se-. tälu!äi''en ivakaman ..suon^ettare- la i->r." henkilön nimen, j ,n?a kaihia lehden ..Penkoja" sanoo slleensa ..msrkitlissssä ke-kuStelu^sa". E lis- päimä:'. liumeroKsoair lehli iiino itaa, etrei se tule pnyntöämme tär>'t^mään ja kutsuu toimitustamme asian joh dosta — suulliseen audienssiin luok sensa i!>. Kiiräen kutsusti, jota emme tule hyiväksemme käyttämään, me siis, ilmoittamamme ehdon mukaisesti, pi dämme Satakunnan Sano mia halpamaisten »valhei den kertojana. 5ilmät auki! Toisessa paikassa lätä lehteä kerro taan uutisena, että Porin ruotsalaiset ow'tt päättäneet taas räissäkin maa- leska ääneSiää nuorsuomalaisten ehdokkaita. Ruotkinm'el>set siis näin kannattamat nuorsuomalaisen puolueen ohjelmaa. Mitä ajattelette, kansanmies ja -nainni, tästä ydä jatkumasta liilos- ta? Sama r^hmä, joka miimeiseen asti on sortanut ja masluslanut suomalaista simisiystyötä, se soma rohmä antaa ääi?ensä niiden hymäksi, jot°a sanomat ajamansa saman suo ni laisen sim'stystyän asiaa. Silmät auki, suomzlaiset! Älkää aniako nuorsuomalaisten miekotella itseänne. ,"7 Perheuutisia. Amioliittoon mihittiin Joensuussa sunnuntaina t. k. 23 p:nä Uuden Suomettaren pää- loimilt ija, fil. tohtori E. New >nl>nna ja kieltenopettaja, fil- maisteri Jnes Nysten. UMloimimssa julkaiiee Helsingin Sanomat ohjaksi Nlli rtuomataisille seuraama! (oramme ohjeet tähän näytteeksi siitä, millä tamoin mastapuolueet aikomat maa leissa hosua): Jokaista äänioikeutettua on käy- tä-vä puhuttelemassa Hä7?n omassa kodissaan. Jos äänlmalrainen ilmoittaa kan nattamansa puoluettamme, on häneltä olettama toarma lupauS saapua listallamme äänestämään. Puhuttelijalla tulee olla mukanaan Maalilippu, minkä amulla jokaiselle listaamme kannattamalle tarkoin neumoo, miten maalitilaisuiideSsa on mereteltämä jo erittäin miten se punanen miima on uedettämä. Oman puolueen kannattajille on selitettämä, että ykfikt» ääui »vaikuttaa, se kun moi ratkaista yhden edusta jan enemmän tci »vähemmän puolu eell?, mistä tcas moi riippua koko isänmaan ji kansamme kohtalo, ja y!ee^sä on nyt koottama kaikki cänei yksitellen. Ol'si koetettama saada jo kainen äänioikeutettu tuntemaan itien sä maaleissa niin tärkeäksi henkilöksi, että maalia tulos, ja siis mäiillUcst' koko konsan csiain hoitommenkin. moi vipvua juuri hänen äänestään. Tärkeätä on »nyg^kin, milloin luu lee siihen syytä oleman, huomauttaa, että Läuesths Pysyy salaisetta, ettei kukaan, eimät maalilautakunnan jäsenetkään saa tietää sitä, ketä ää. nestää, sillä tuon punmclla kynällä -uerkitsemilen saa toimittaa erityisen marjosrimen takana, joten jokamen moi »Iman mitään pelkoa äänestää Mä Astalla, minkä parhaaksi k-ttsco Samassa yhteydessä on s?lwikettc:, mä, ios senkin mielä luulee tarpeelli seksi. miten »vaalitilaisuudessa me«e- »ellääu ja terottaa miel in fl:ä, ettei kenen kään tarmitse läädä pois sentähden, ettei luule osaamansa äänestystä toi mittaa, maan että jokaisen osaa aiman helposti sen suorittaa, kun panee mieleensä sen, mitä puoluetta kannattaa. Lisäksi selBiteuäköön, että moalihuoneessa on kritvinm puolueeton ueuwoja, jok-: antaa pyydettäessä jokaiselle chjtiust .', »nilcn on menettämä. Kiertomatkoilla on pideuämä muka na, iueitarva ja jätelkämä taloon leutolehtiä ja sauoznalehtiä. Joka kylässä on käytämä joka asunnossa »vähiutäiu katfi kertaa, toisen kerran juuri »vaalin edellifiuä päiwinä. DaatipäiViuä on ryhdyttämä aiman erikoisiin toi miin. Maksuton hevoskyyti on marattama jokaiselle omun puo lueen listaa kannattamalle, joka ei muuten moi tai halua saapua maali paikalle. Kun maaseuduilla on useassa Lä> nestuSolueesia maalipaikalle piikä jo mä'y'tämä matka, olisi maolivaikai, läheisyvteen, ei kuitenkaan häiritse män likelle, puoluelaisiamme marten jänesteuämä, missä se käy sopimasti päinsä, ruoka- ja wir«oketarjoilu, misrä kymin Holmalla maksulla moi saada »voileipiä, maito?, kahmia, teetä y. m. LVaalihuoueeu eteen on asetettama pari heukilöä, jotka merkitsemät muistiin, kiUka omat käyneet äänestämässä. Ia sit- isn eufiniäise» »oaalipäiiväu illslla on otsttoma se!wil!e, kutka vuolueeo?- me kannattajista omat mieli aänes- tö mätiä, ja toisen waalipäiwäu aamuua bywin ivarhain käy ämä heidän luo naan heitä maaliin kehottamassa. Naisille olisi, m'käli mahdollista, malmistetto- ma kotiaskareilta tilaisuus mennä maaliin jo eusimäiseuä »oaalipäitväuä, ettei satunnainen toisena maalipäimä- nä kohtaama »vaikeus estäisi heilä maalini saapumasta. Kutakin uäitä toimia varten on Ien, jzka on ottanut pitääkseen huolta asiciSta, pvydetlämä erttyisei henkilöt, jotka lupaamat ne hyivin hoima. Maalin edellisenä ja itse maalipäi- minä pitää jokaisen, loka tahtoo kcy- dä maltiolliiesli malmeutuneeSta kan salaiselta, olla liikkeellä! Suomalaiseen puo> tueeseen kuulumat kansalaiset! Näin aikomat nuorsuomalaiset tehdZ. Oletteko j>) »vaalitoimintanne järjestäneet? Osko kukaan saanut sitä sosialistien lupaamaa ilmaista maata- Ääiie5tättö sosialisteja, jotka lupaa mansa ilmaisen maan tilalle omat antani-et köyhyyttä ja kurjuutta? KiMzzik 1» ÄsttS P-sAni» Isojtrlii oli eilen illalla palokunnantalossa. Mieluista on, kun heti moi sanoa, että konsertin synnyttämä kokonais- maikulus oli mitä ebein ja kaunein. Ziesti Poschnerin ääni on täyteläi nen, metallis iintilinen ja erittäin tasa- suhtaisesti kehittynyt. Mahdolliset vuutteellisuudet mi.zr emomittuun näh den omat joka tapauksessa niin pie net, että niisiä ei ansioiden rinnalla kannata puhua. Hänen musikaalinen käsityksensä on älykästä n esitystapansa sopusoin nussa tosilaiteen maatimustzn ka, ssa. Ohjclman suoritus kokonaisuudes saan oli todistukiena sitä taiteellisesta kypsyydeltä, jonka »»eiti Puschner jo on saairuttanut. Sämelellinen puhtaus täydellinen, eri moima-a^tcet o keassa suoieessa toisiinsa, sämelmäin eri mimahdnis-t oile n ymmärrettyinä ja oikein tulkittuina. Ei minkään- näköistä pint-zpuolista tai las'ettua »vaikutuskeinojen käyttöä ollut ha- maittomissa. Hänen laulunsa tekikin seumucksi kauttaaltaan mitä mäiittö- miinmän maikutukien. Ule-sö osoitti mel ymystään innokkain suosionosoi tuksin, joiden johdosta konsevinLnta- jan oli !,seita lauluja toistett?ma ja ylimääräisesti esitetiämä eräs loulu. JoZ jo?taki,i ohjelman numerosta er>!se-'n puhuisi, niin tekisi sen Kuu lon sämcllyksen..Kes^yö k,r'komoaua" johdosta. Tnon moimakasiunnelmai- sen ja maikultaman l^ul'in esitti neiti Pvschner merrattomalla henkemyydellä ja sielullisella »voimalla. Siinä jos miöiään iämellys ja esitys sopusoin- tuun sulimat. SöeSty'scn suoritti kiitoksen ansoit- semosli rouma I. Samander. te — Krtstilliueu työtväeuliitto aikoo uudistaa näiSiä maaleisia sa» niat temput kuin miime kerrallakin Valitsijayhdistyksiä on esim. meidän MialipnnZiämme perustettu suuri joukko. Luulcamaa kuitenkin on, että liitto tällä kertaa ei saa läpi yhtään edustajaa, ei täällä eikä muuolla Aioihan heidän edustajansa miimc maltiopäimillä sosialistiedustajain kanssa samoja asioita. Kun tämä nyt on tullut »valitsijain tietoon, niin heisiä ei monikaan enää äänestä kris tillisten ehdokkaita. Niin, ja järje töntähän se olisikin, että kansalaiset, jotka kilven korvaan maStuStomat so sialisteja, äänestäisimät eduskuntaan henkilöä, joka SäneSiykstssä ja muissa toimissaan on täysi sosialisti. Esa. MaalitouhuiSsaan työntää ..Sosial demokraatti" mi»me numeros- wan koko suomalaisen puolueen nis koille syyn siitä, että 20 Porin M P. K:a jäsentä vuuhasi kunnan ta lolle kaoakkaoikeuksia. Kumminkin tie täsi lehti, että noiden 20:n joukossa suurin osa, lähes puolet, on nuorsuo malaisia, jotka yhdessä sosialistien ja ruotsalaisten kanssa muodostamat eh- dottoman enemmistön noista 20:Stä. ja tietääksemme oli sosialistejakin enem män niiden joukossa kuin »suometta- relaisia". Mitähän Sosialidemokraatti sanoisi, jos ..Satakunta" olisi esitlä- nnt tuon kavakkahomman sosialistien alkuunvanemaksi, johon meillä olisi, kuten huomaatte, ollut paljoa suu rempi syy. !-WÄ-Zvc»gZts,. Mks, solialidcinokmlit ki»kintskWt Siiomsliii- stlle piioliickiie. Niinkuin jokainen sosialidemoknat- ttZten ua^lipuhujain puheita kuullut ja sosialidemokraattisia sanomalehtiä lukenut tietää, omat sasialidemokraa» tit Suomalaiselle puolueelle raimai» san kiukkuisia. HeidZn mainituissa «aalipuheissaan ja sanomal^kdi?. s-Sn ei näet juuri muuta esitetä kuin Suomalaiseen puilueescen kohdi?:et- tua parjausta, törkeisiin malheisiin perustumaa parjausta. Milsi Sosialidemokraatit näin Suo malaiselle puolueelle kiukuitsemat' E-fiksi: Siitä syystä, että Suomalaisen puolueen to mesta on pakastettu so sialistien törkeä uskonnon ja Juma lan pilkka, jota he kaiik alla harjoite- mat, mutta jota he omat yrittäneet kansalta sa ata. Toiseksi: Koska Suomalainen puolue on osottanut, että sosialidemokraatit emät todellisuudessa halua kansan tilca parantaa, »vaan päin ma5toin syöstä kansan yhä suurenipaan kurjuuteen, herättää sen keskuudessa entistä suu renivaa tyytymättömyyttä ja yhä katkerampaa luokkamihaa pitääkseen niiden amulla suuret äänestäjä-ou- kot mallassaan. Kolmauueksi: Suomalainen puolue on todista nut, että sosialidemokraatit omat »vii meisinä muosina maassamme toi- meenvcmneet ryöstömurhia, rosmouk- sia y. m. kunnottomia rikoksia ja koko toimintansa kautta malmista- neet alaa rikollisuuden lemenemiselle yleensä. Neljäunekfi: Suomalainen puolue on »vetänyt julkisuuteen sen häpeällisen tosiseikan, että sosialistijohtajat ja agitaattorit elämät komeata ja ylöllistä elämää nnllä marsilla, joita he »veroina, roskakirjallisuuden myynnillä, arpa- j lisillä ja monilla muilla keinoilla köyhän konsan kukkarosta kokoomat ja houkuttelemat. Miideuueksi: Suomalainen puolue on myös tehnyt selmäksi, että sosial demokraat- tijohtajat tahtomat malmistaa juuta- laisille mahdollisuuden päästä tänne mallaamaan työalat ja siten riistä mään lsimän suomalaisen työmiehen suusta.