lorstsins maaliskuun Iv p:nS wo 2S — ISI0 Z-ÄiÄ-Z^Mösts.. Matka-apurahst maanmil- jelySkoulujen opettajille ja opettajat tarille. MaanmiljelyShallitus on an tanut 100 markan suuruisen matka- apurahan m. m. Kokemäen maanmil- jelyskoulun opettajalle Ilmari Ala- muolle. — Metsänhoitajat. Senaatti on myöntänyt tehdystä anomuksesta Karman hoitoalueen metsänmartijave Jaakoppi Porrassalmelle 100 mkan Vuotuisen eläkkeen lukien tammik. 1 pkimästä tänä muonna. — W»okralautakuutai« palk kiot. Asianomainen kchlakunnano:- keuS on määrännyt Harjamallan kun nassa toimiman muskralautakunnan jäsenten palkat seuraaman taksan mu kaisiksi: Katselmustoimituksista lautakunnan puheenjohtajalle, marapuheenjohta- jalle ja jäsenille 4 mk. päimältä sekä matkasta kotoaan katselmustoimiwk- seen ja sieltä takaisin 14 penniä kilo metriltä. Annettamista pöytäkirjan otteista 2 mk. ensimSiseltS arkilta ja 1 mk. kultakin seuraamalta arkilta sekä 50 penniä todistuksesta. — Kun ta oli ehdottanut lautakunnan jäsen ten palkoiksi 2 mk. kultakin katselmus- päimältä, eikä kyytiä ollenkaan, sekä toimituskirjoista 1 mk. ensi m. arkilta ja seuraamilta 50 penniä kultakin. — Ruvsuiemen osuuSkaupa» hoitajaksi on malittu kauppa-apu lainen Esa Tanner Valkeakoskelta jo kieltäytymisen »varalle kauvpa-apulai- nen Jalmari Lemäslaiho Keramalta. — Kuollut. Miime maanantai- iltana klo puoli-8 maipui Söörmar- kussa Kartanon rustitilan entinen omistaja, herrastuomari Ku s- taa Urbanus Mallin, rauhal lisesti, maikka koman taudin, suoli tulehduksen murtamana miimeiseen lepoonsa 77 ikävuodellaan. Wainajo oli mielä yksi niitä manhan ajan termaskantoja, johon ei tauti tarttu nut ei?ä rutto rumennut.ennenkuin masta noin miikko ennen kuolemaan sa. Pitkällä elinojallaan ehti mainaja olemaan paitsi rustitilan omistajana, jonka omistusoikeuden hän mapaa- ehtoisesti noin 30 w. sitten luomutti eläkettä mastaan mämyllcen Frans Fredrik Kartanolle, myöskin kauppi aana. Aikoinaan käytettiin hänen kykyjään ja terämää järkeänsä moniin kunnollisiin luottamustoimiin. M. m oli hän kihlakunnan lautamiehenö neljättäkymmentä muotta, ollen silloin lautakunnan huomattamin jäsen ja saamuttaen siinä jo aikaiseen herras tuomarin armon. Kaikkia hänelle uskottuja toimia hoiti mainaja ker> rassaan miehen tarmolla ja taidolla. Suoraan sanoen oli herrastuomari Mallin-mainaja miehuutensa aikana kunnan kymykkäämpiä johtomiehiä. Aiman miimeiseen asti hän liikku' ketterästi ja puuhaili työssä joko päimä. Mielä manhanakin oli hän suomalaiseen puolueeseen lukeutuneena kansallisiin harrastuksiin innostunut aito suomalaisen tamalla. Lemätköön mainaja rauhassa sen maan pomessa, jonka alttarille par haimmat kortensa kantoi. — Ra»ma» tullikamari» tulot w«o»«a ISVS olimat 502,003 mk. 16 p:iä, eli 7,523 mar kalla 42 pennillä pienemmät kuin edellisenä muonna. Maltionmaroja oli tästä ylözkannosta 462,918 mk 27 p:iä. Tuulaaki- ja kaupunkimaksut teki- mät 30,738 mk. 30 p:iä, ollen 373 markalli 50 pennillä mastaamia m.n 1908 tuloja suuremmat. — L. S. — Kiauma» laiwasto käsitti miime muonna 40 laimaa, joiden yhteinen kantoisuus oli 1,452 reg tonnia. Edellisenä muonna oli Rau man kaimojen yhteinen tonniluku 18,496. ^ Miime muonna ostettiin Raumalle parkkilaimat „Hermes" ja ..Aina". Haaksirikon tekimät kuunari- laima „Union" ja kaljaasi „Elo". Rauman tullikamarin piiriin kuu luma maaseutu omisti miime muonna 18 laimaa, joiden yhteinen kantamuus oli 2,257 reg. tonnia. Muodesta 1903 oli näiden laimojen luku mähentynyt 4.llä, mutta tonniluku lisääntynyt SI:llä. - L. S. — Rauma» wie»ti w 1VVS. Paitsi puutamaraa mietiin Rauman satamasta ulkomaille 554,759 kg. Kauttuan tehtaan malmistvmaa pa peria, 31,909 kg. tuoretta lihaa ja 463 syltä koimuhalkoja. Meistetystä puutamarosta kertyi tullimaksuja 17,411 mk. 64 p:iä ja sahaus maksuja 10,847 mk. 83 p:iä. Edellinen summa on 3,623 markalla 7S pennillä suurempi Vastamaa m .n 1S08 summaa, mutta jälkimäinen sensijaan 73 markalla 81 pennillä pienempi. L. S. Satakunnan kansallis mielisten kesäjuhlat. Kokemäen Karhu pitää ko kouksen huomenna perjantaina kello V,S.lta Suomalaisen seuran talolla. Kokouksessa malitaan toimikunnat ensi kesäisiä Satakunnan kansallis mielisten kesäjuhlia marten. Pyydetään kaikkia kansallismielisiä paikkakuntalaisia, jotka harrastamat näiden juhlim menestymistä, saapu maan tähän neulvottelutilaisuuteen. Uusia jäseniä otetaan moStaan Kar huun ja Vanhoille jäsenille jaetaan jäsenliput. Ul«ila. Ulmilan maalaisseuran ja sammal- kuimike-osuuskunnan kokous pidetään Friidalan Spinkkilässä sunnuntaina l. k. 13 p. kello 4 i.p. Kokouksessa pidetään moniaita esitelmiä maatalou den eri aloilta. Samalla päätetään osuuskunnan monista hommista, koska säännöt omat saaneet jo kumernöörin hymäksymisen. — Saapukaa naiset ja miehet joukolla, sillä tilaisuudesta toi- motaan koituman rattoisa ja tom eril linen illanmietto. Kattila. Nakkilan osuusmeijeri- osuuskunnan muosikokouk- s e s s a t. k. 5 p. käsiteltiin m. m seuraamia asioita: Luettiin miime muoden tilit ja muosikertomus ynnä tilintarkastajain lausunnot. Halli tukselle myönnettiin tilimapaus. Wuo- stmoitoSta (5,497: 54 p) päätettiin lakaa osakkaille 3,000 markkaa, „Pel- lermon" tilaukseen 300 mk. sekä lop puosa omaisuuden kuoletukseen. Kun Vararahasto tänä muonna tulee täy teen määräänsä, niin päätettiin muo dostaa erityinen kunnossapitorahasta «vastaisuudessa tapahtumia isompia korjauksia marten. Hallituksesta eroamismuorossa oli- war talolliset M. Tyni, F. Nissilä jo M. Puosi, jotka kaikki tulimat uudel leen malituiksi. Tilientarkastajiksi malittiin talolliset M. Talonpoika ja W. Ikonen, molemmat uudelleen. Osuusmaksu päätettiin korottaa uu silta osakkeilta 5:stä 20 markkaan. Säännöille muutosta hakemaan Ma liniin L. Teinilä. Nakkilan turme p eh kuteh- das o.-y:llä oli kokous t. k. 5 p. jossa luettiin miime muoden tilit ja myönnettiin tilimapaus johtokunnalle Muosimoittoa päätettiin jakaa 7 °/o osaketta kohden ja loppusummasta nirtää 5 pros. mararahastoon ja loppu omaisuuden kuoletukseen. Joh tokunnan esimieheksi malittiin talcll I. Palojoki, maraesim. taloll. Edw. Mäkelä, ja toimitusjohtajaksi taloll. L. Teinilä, kaikki uudelleen. Noormarkku. Muuttuuko »kansan"- tahto? Noin muosi pari takape rin tekimät tukinajajat, samoin kuin muutkin työnansiolla eläjät lakkoja töissä, kun ei maan mieluistaan hu>p ouhintoja makseltu heille. Sanollo sanoen, he tahtomat olla työpalkkain määrääjinä. Mutta nykyään se on muuttunut. Tämän kirjoittaja on ollut tilaisuudessa näkemään kuinko esim. tukinajajat metsälöitä annetta essa kilman alentamat omia ajo- jo ukintekopalkkojaan. Esimerkin muokst olkoon mainitiuna, että „kansa" roh- dmajohuutokaupoissa kamalla tun°ei- lemisella ja rynnäköllä sekä pyyn> nöllä koittaa alentaa työ- ja ajo- palkkojaan, maikka työnantajain puo lesta kyllä huomautetaan, että työ valkkaa ei tämän huudon jälkeen enää lisätä s. t. s. että lumotkaa sen älkeen että tulette siitä elämään. H? maan lupaamat suorittaa työn kun maan saamat kuten sanotaan, nimen >ä 'kirjaan, maikka sen jäleStä kohto alkamat rutista lisämaksuja. Miksi ei „kansa" nyt miellä ole määrää jänä, kuten sosialisti-agitaattorit omat heitä opettaneet ja sononeet heidän moiman niin tehdä, armelee kirjeenmaihtajamme. Malkean ma a ra. T. k. 6 v:nä aamulla oli Kairilan kylässä talollisen Juho Uusitalon nameton lähellä olemassa märikeittiöslä pääs syt tuli syttymään uunin lähellä ole- maon lastukasaan, josta oli mähällö polttaa talon karjaduoneet. Onneksi 'aatiin tuli kuitenkin sammumaan Muutamia puuastioita paloi kelpaa mattomaksi. Paikkakunnalla ei ole ruiskua ensinkään, joten tulipalon sattuessa ei juuri moi muuta kuin katsella huoneitten menoa. Kokemäki. Kuntakokouksessa miime maanantaina luettiin pöytäkirjat toi mitetuista Kokemäen ja Harjamallan kestikiemari-huutokaupoisia ja puollet tnn kestikiemaritoimet annettamaksi Peipohjolla talolliselle Juho Lampola- isotalolle. R>sten kestlkiemari kaurp Ilmari Häqhtiölle ja Harjamallan kestikiemari talolliselle Robert Pörrille Kaumatsan ja Kokemäen kuntien yhteiseen kuntakokoukseen, joka pide> tään ensi huhtik. 6 p:nä Kokemäen kunnantalolla, malittiin Kokemäeltä taloll. Juho Potila ja K. Oittinen sekä torpp. A. Lintala, N. Salo ja K. Takala: maralle N. Myllymaa ja K. Hallamaa. Suomen Pankki u>. 1WS. Kertomus Suomen Pankin toimin nasta miime joulukuun 31 p:nä päät tyneenä 93:tena tilimuotena on ilmes tynyt. TuloS pankin toiminnasta on moit- to- ja tappiotilin mukaan seuraama: Korkoja kotimaisesta lainausliik- keestä 4,030,504: 22, korkoja ulkomai silta kirjeenmaihtajilta 1,593,456:61, korkoja rbligatsioneista 1,017.359:13. ag'o 233,758:75, promisioneja 101,647: 54 ja maksettuja epämarmoja saami- sia 343,471: 38. yhteensä 7,325,197: 64. Palkkoja ja palkkioita 618,588: 14, eläkkeitä 35,416:67, pankkimaltuuS- mieSten palkkioita ja kuluja 18 623: 59, setelien malmiStus 127,681:73, erinäisiä kuluja 130,883: 59, vbligat- sionien tiliarmoa alennettu 14,250: 09 ja epämarmoihin saamisiin siir retty 10,228:21, yhteensä 955,672: 08. Pankin puhdas moitto muonna 1909 on siis 6,369,525: 56. Puhtaasta moitosta on siirretty mararahastoon pankkirakennuksiin käy tetty määrä 454069:24 ja moitto- »varojen tiliin 5,915,456: 32. ^ 5ka«sallis-Osake-Pa»ki» h h ti? koko uksessa miime lauman- taina oli edustettuna 14,300 osaketta. Kun oli luettu johtokunnan muosiker tomus sekä tilintarkastajain lausunto, myönnettiin hallintoneumostolle ja johtokunnolle mastuumapaus. Joh- kunnan ehdotuksen mukaan päätettiin maksaa osakkaille 15 pros. osinkoa muodelta 1909 eli 30 mk. osakkeelta, jonka ohessa ylimääräiseen marara hastoon siirretään Smk. 900,000: —, marattujen marojen rahastoon 50.000: —, pankkitalojm armon alentamiseen käytetään 83,000: — sekä moitto- ja tappiotilille jätetään 593,745: 56. Osingot maksetaan maanantaista alkain. Ahtiökokous hymäksyi niinikään yksimielisesti hallintoneumoston ehdo tuksen pankin pääoman lisäämisestä 1 milj. markalla sekä uusien osakkei den ulosantamisesta niillä ehdoilla, joilla johtokunta niitä on ennakolta ulottamaksi tarjonnut, jotenka maini tut tilaukset nyt omat tulleet sitomiksi. Sitten luettiin ja hymäksyttiin py kälä pykälältä johtokunnan ehdotukset yhtiöjärjestyksen muuttamisesta, joista tärkein on se. että pankin osakepää omaa moidaan ilman erityistä lupaa lisätä 30 milj. markkaan saakka. Kun mielä oli määrätty hallinto neumoston jäsenten ja tilintarkasta jain palkkiot, ryhdyttiin maaleihin, jolloin eroamismuorossa olemat hal lintoneumoston jäsenet, mapaaherra Seb. Gripenberg, maltioneumos Eliel Aspelin-Haapkylä ja tilanomistaja H. G. Paloheimo malittiin uudelleen. Tilintarkastajoiksi malittiin senaattori A. Osw. Kairamo, senaattori H. Rautapää, kauppias M. G Piippo nen ja seminaarin johtaja CirlPop- vius, sekä heidän Varamiehikseen pros. Allan Serlachius, kollega L. R. Hirmensalo ja insinööri M. A. Sohlberg. — HeukitoakuutushhtiS Vuo- meu 1909 muoden tilien tarkastus päättyi lauantaina. Tilintarkastajat ehdottamat yhtiön johtokunnalle täy dellistä tilinpäästöä ja puoltamat johtokunnan tekemää ehdotusta muo- fimoiton käyttämisestä. Sittenkun 17 p:nä joulukuuta 1908 mahmistet- ujen uusien määräysten nojalla w:na 1909 perustettuun hoitorahastoon ensin on siirretty Smk. 245 332: 88, on rouosiivoitto Smk. 2,140,834: 41. Tämän rvoiton ehdottaa johtokunta käytettämäksi siten, että pohjarahas toon siirretään Smk. 250,000: —, moittoon oikeutetuille makuutetuille jaetaan 2,s pros. makuutusten mate maattisista armoista Smk. 1,863,044: 83 ja makuutettujen »voittorahastoon marataan Smk. 37.819: 55. Näin tarvoin tulemat rahastot olemaan: pohjarahasto Smk. 1,000,000: - Vararahasto Smk. 4.000,000: —, ma kuutettujen moittorah. Smk. 869,704; 92, makuutusrah. Smk. 67.514,251: 78 ja hoitorahasto Smk. 245,332:88. — SatamathSt Suomessa. Sen johdosta, että sosialistiset sata- matyömäenjärjestöt useissa maamme satamissa anastimat haltuunsa kai ken satamissa tehtämän työn johdon ryhtyen itse työnantajiksi, kokoontui noin nelisen muotta takaperin Hel singissä muutamia yksityisiä, tällä alalla toimimia työnantajia perusta, maan liittoa, jonka tarkoituksena oli olema, huomioonottamalla lastautta- jien, laimanmarustajien sekä muiden laimaliikenteen yhteydessä toimimien liikkeitten etuja, saada maamme sata- matyöolot oikealle tolalle järjestetyiksi. Näin syntyi The Stevedore's Fede ration of Finland (Suomen laiman- täyttäjäin liitto). Alussa kuului liittoon maan muu- tamain paikkakuntain edustajia, mutta on se muosi muodelta yhä laajentu nut niin että se nykyään käsittää seu raamat 13 satamaa: Miipuri, Ha mina, Kotka, Lomiisa, Helsinki, Han ko, Turku, Uusikaupunki, Rauma, Reposaari, Kristiina, Kaskinen ja Maasa. Suuren laimanmarusta- jaliiton The Baltic K Mhite Sea Conserence'n kanssa, jonka pääjohto on KöpenhaminaSsa ja jonka presi denttinä toimii kauppaneumoö Lars Krogius, Helsingistä, on liitto yh teistoiminnassa. Vuosikokoukseensa kokoontui Suo men laimantäyttäjäin liitto t. k. 1 ja 2 p:nä Helsingissä. Miime muoden toiminnosta keskusteltaessa hamait- liin, että liitto oli menestyksellisesti ja yleiseksi tyydytykseksi toiminut tar koituksensa hymäksi. Muoden kulues sa oli liittynyt kolme uutta jäsentä. Liiton toiminnan ulottamiseksi myös kin Uuraaseen perustettiin muutama miikko takaperin o.-y. The Federation' Stevedore, joka näinä päiminä on saanut säännöilleen mahmistuksen. Edelleen työskentelee liitto siihen suuntaan, että siihen saataisiin liitty mään kaikista Suomen satamista edustajia, jotka kukin paikkakunnal laan woisiwat työskennellä liiton ohjelman toteuttamiseksi. — U»fi rautatiehauke. Kuor- remeden kunta on senaatilta anonut, että Suomen waltiowaroilla, joS mah dollista jo lähimmässä tulewaisuu- dessa rakennettaisiin normaaliraitei- nen rautatie, joka, alkaen Milppulan asemalta, suunnattaisiin Kuorremeden mesistön pohjoispuoliseen päähän MelaskoSken yläpuolella oleman n. s. Hopunlahden eteläpuoleiselle rannalle, sekä lastauSlaituri miime mainittuun paikkaan. Rata tulisi olemaan 2— ja puolen km. pituinen. ^ Gawo«li»»a» ka«p««ki kieltätztyy suorittamasta rau tatie» maa«lu»aSt«Srahoja. Niinkuin aikoinaan sanomalehdissä kerrottiin, oli Samonlinnan kaupunki lumonnut kormata Suomen »valtiolle kaiken sen rahallisen eron, minkä Sa- »vonlinnan—Eiisenmaaran radan alu eeseen kaupungin tiluksista tarmitta- wan maan pakkolunastusarwo tulisi eroamaan lopullisesta maan pakko- lunastusarivoSta. Lopullinen armio- lautakunta suorittikin sitten työnsä armioiden kaupungin suoritettamaksi takaisinmaksua 51,794 mk. 15 p:iä, minkä summan tie- ja Vesirakennus ten ylihallitus maati kaupungilta pe- rittämäksi. Asian tultua tässä muo dossa Samonlinnan kaupungin »val tuuston käsiteltämäksi eimät »valtuus miehet ole pitäneet kormausmaati- muksesta muuta oikeutettuna ja kau pungin kormauSmelmollisuuteen kuu lumana kuin 4,335 mk. 50 p:iä, min kä summan kaupungin rahatoimika mari on suorittanut näinä päiminä Mikkelin lääninrahaStoon. — Sauomalehdet. Turun Sa nomain toimitukseen on jälleen liitty nyt lehden ent. toimitussihteeri Frans Kaijala, joka Viimeksi on työskennel lyt Suom. Uutistoimistossa Helsin gissä, kertoo lehti itse. »Raatajan" toimitussihteeriksi on toimittaja A. Ruotsalaisen jälkeen ryhtynyt toimittaja K. A. Palomäki. Smilltil kysymys. Tunnettu Venäläinen ySteiskunta- toimimies Sergei Sharapom aikoo näinä päiminä Moskomassa pitää esitelmän Menäjän suhteesta Suo meen. Esitelmän aineena on kysy mys: „Miiä tehdä Suomelle?" Esi tyksensä tulee herra Sharapom kes- kiitämään seuraamiin teeseihin: 1) Suomen moltio-oikeudellinen a- sema perustuu Ruotsin kanssa teh tyyn Haminan rauhansopimukseen, Pormoon malliopöimäin malliotekoi- h«n ja niihin myöhemmin seurannet- siin täydennyksiin, jotka on tehty Suomen perustuslakeja rikkomatto, s. o. sen maltiopäimien suostumuk- sella. Ensinmainitun maltioteon kaut- ta joutui Suomi ikiajoiksi Menäjän keisarikunnan hallttusmaltaan, tullen sen erottamattomaksi, elimelliseksi osaksi Toisten maltiotekozen mukaan, jotko eimät lainkaan ole ristiriidassa ensi- mäisen kanssa, on Suomi liittynyi keisarikuntaan alueena, joka on eri koisessa asemassa kaihollisessa, wal tiollisesso, kirkollisessa ja taloudelli sessa suhteessa sekä joka on alistettu »välittömästi Menäjän hallitsijan per soonan alle, jota taas rajottamat ma- paaehw'.sesti hymäkiytyt entiset perus- luslakimääräykjet «Htzdistys» ja ma- kuutuSkirji ja H lUitusmuoti): sillö on erityinen hallitus, erityinen lain säädäntö- ja oikeuslaitos, jotka omai kokonaan riippumattomat keisarikun- nan hallituksesta ja mallanpitöjistä Keisarikunnalle omat siirtyneet koko naan Suomen kansainmäliset suhteet ja maan sotilaallinen järjestäminen, määräämällä kuitenkin territoriaali- nen järjestelmä armeijan täydentä- misen suhteen ja erityiset paikallis?! joukko-osastot, jonka järjestelmän ny kyisin kormaa maan osanotto keisari kunnan sotilasmenoihin. 2) Tällainen maan järjestys salli' yleismolcakunnallisen lainsäädännön ulottamisen Suomeen ja Suomen pe- rustuSlakien muutokset ainoastaan sen omien lainsäädäntölaitosten suos tumuksella. 3) Kun syntyy maikeuksia Suomen yksityisiä ja yleismaltakunnollisia etu ja yhteen somiteltoessa on keisarikun nan ja Suomen lainsäädäntölaitosten Valtuutettujen kautta ryddyttämä kes kenään somitteluihin kerran kaikkiaan molemminpuolisesti somituilla ylei sillä perusteilla, mutta jollei jostakin kysymyksestä somintoon päästä, rat- kasee riidan yksin ja lopullisesti hal litsija keisarikunnan ja Suomen hal lituksen edustajain yhtaikaisen esitte lyn jälkeen. 4) 1:Ssä kohdassa esitetty määrit tely ei ainoastaan perustu historial listen asiakirjain tasavuoliseen tulkin taan maan on se myös sopusoinnussa Menäjän ja Menäjän kansan etujen kanssa. Se näkyy seuraamista sei koista: a) Menäjällä ei ole mitään syytä pelätä »vihamielisyyttä Suomen puo lelta, kun sen kaikki kansalliset to»wo- mukset laillisesti tyydytetään ja tur- mataan lujalle pohjalle sekä kun sen simistyksen ja hyminmoinnin kehitystä ei mikään tule uhkaamaan. b) Mitä itsenäisempänä ja eriste- tympänä Menäjästä Suomi tulee ole maan, sitä mähemmän tulee Menäjän kansalla ja hallituksella olemaan huol ta siitä ja sitä enemmän säästyy Me- näjä siitä, että suomalaiset käyttämät sitä hyödykseen. c) Kaikki, keskittämis- ja Venäläis- tyttämisyritvkset kuluttamat ainoaS- taan Menäjän muutenkin heikontunei ta kansallisia moimia, johtamatta mi- h'nkään muihin tuloksiin kuin kärjis tyneisiin mäleibin sekä molemminpuo liseen mihaan ia katkeruuteen. d) Johdonmukaisesti ajetun mäki- maltaisen yddtStämispolitiikan lopul lisena tuloksena moi olla ainoastaan Suomen passiiminen maStarinta, joka kun otetaan huomioon suomalaisten jäykkä ja itsepäinen luonne, moi käy dä moittamattomaksi, moipa mielä väättyä aseelliseen kapinaan, joka, joS sen puhkeamisen heiki on sopima, moi johtaa siihen, että Menäjä menettää Suomen tahi että se Verisesti kukis tetaan, s. o., tuhlata in tarkotuksetto- masti ja rikollisesti Menäjän kansan moimia. e) Menäläistyttämispolitiikka tä män rajamaan suhteen, jonka kansal lisen itsenäisyyden omat useat hallit- sijipolmet juhlallisilla makuutuksella taanneet, olisi simeelliseSti komin ala- armoista, ja sellaisena ei sitä möisi hymäksyä Menäjän kansan omatunto, maan maimaisi se sitä raskaana syn tinä. — Panelian asemalta on karjan rehua miime aikoina lähetetty Poh janmaalle ja Samoon monta kym mentä maunun lastia. Suurin lähe tys yhtenä päimänä on ollut 7 Vau nunlastia. — Mirkaeron on senaatti myön tänyt ratatirehtöörin apulaiselle Th. Frosterukselle ja täyden 5,000 mar kan eläkkeen. — Miime tammikuulla Vangittiin Helsingissä kaksi sikäläiseen 3:nteen tarktampujapataljoonaan kuulumaa menäläistä sotamiestä. Miehet, joita säilytetään Helsingin päämahdissa, uskonnollisen »vakaumuksensa »vuoksi kieltäytyimät tekemästä malaa ja käyttämästä aseita. Juttu heitä maS- >aan otetaan sotaoikeudessa esille ensi toukokuussa. — Suurehko silta Lapuanjoen yli rakennetaan lähimmässä tulemaisuu- dessa Jspnalla. Työn suorittaa ou lulainen toiminimi Mikkula, jonka rarjouksen, 44,600 mk. rautobetoni- sillasta hymäksyttiin Uaskaarlepyyssä t. k. 5 p:nä pidetyssä yhteisessä kun takokouksessa. — Senaatti on hylännyt nti Alina Antellin anomuksen saodi Mikkelin ruotsalaiselle tyttökoululle myönnet tyyn maltioapuun 16 000 mk. lisäys tä muosiksi 1909—1911. Kuten muis tetaan päätti senaatti 23 p. toukok. 1907, että mainitulle koululle myön netty maltioapu on Vähitellen lak- kautetiarva. Nykyään on koulun 7:llä luokalla 3 ja 6:lla 7 oppilasta. — Kunniamerkin 50-muotisesta pal- meluksesta nn saanut Kuopion suo malaisen lyseon lehtori E. Winter ja 40 wuotisesta palmeluksesta Juman henkikirjoittaja D. I. Ikonen. — Senaatti on myöntänyt 1,000 mk. ylimääräisen määrärahan Tam- pereen suomalaisen klassillisen lyseon kirjaston kartuttamiseksi. — Senaatti on myöntänyt 4 175 mk. Tuomarniemen metsänmartijakou- lulla ensi syksynä toimeenpantamia metsänhoitoLalmikursseja marten. — Senaatti on metsähallituksen esityksestä myöntänyt 4,000 mkan määrärahan mirka-asunnon rakenta mista marten Utsjoen hoitoalueen metsänhoitajalle. — Kruununmirkataloilla tapahtu mia metsänhoitotöitä marten on se naatti myöntänyt 16,000 mk. — Senaatti on mahmistanut Han koniemen kaupungin lisättyjen Val tuusmiesten päätöksen, jonka mukaan kaupunki ottaa neljä lainaa, yhteensä 580,000 mk , mesijohdon rakentami seksi kaupunkiin, kauppahinnan suorit tamiseksi kaupungin ostamasta Han koniemen kylpylaitos-osakeyhtiölle kuu lumasta osuudesta kylpylaitokseen, kaupungin rakennuttaman uuden kan- sakoulutalon tarpeisiin ja kaupungis sa toimiman sähkölaitoksen ostami seksi. ^ Senaatti on hylännyt työttö- mäin anomuksen, että sen aikaisen»- min pyytämä 10.000 mkan määrä- raha myönnettäisiin tomitean käytet tämäksi. — ..Auran Puutarhaystämät" omat päättäneet tulemassa syyskuussa toi meenpanna Turussa puutarhanäytte- lyn. — Juopumuksesta, ilkimallaSta ja poliisin mastustamisesta on Turun homioikeuS tuominnut toimittaja Eero Haapalaisen kolmeksi kuukaudeksi 4 p:ksi mankeuteen. — Maisterit G. Moliis-Mellberg ja A R. Cederberg omat nyttemmin fil. kandidaattien maltuuttamana teh neet anomuksen luman myöntämisestä maisterimihkiäisten pitämiseen tänä kemännä. — Sunnuntaina klo 12 ajoissa on nti Gyllenbögel, Helsingistä, heittäy tynyt Imatraan. Ruumista ei mielä ole löydetty. — Cuglautilaisteu parla- «e«ttimiesteu odotettu vie railu. Maitokunnan duuman pu heenjohtajan Homjakomin pros, Pea- ryltä Lontoosta saamaan sähkösano man mukaan oleskelee Lontoossa ny kyään entinen kauppaministeri Timir- jasem, joka puuhaa englantilaisten parlamenttimieSten matkaa Menä- jälle. Moidaan pitää lopullisesti väätettynä, että samalla kun ylä jä alahuoneen edustajat saapumot Pietariin ensi toukokuussa, tulee hei dän mukanaan myöskin kauppakama rin edustajia. — Khstz«tzS kuolemaura»- gaistukse» poistamisesta. Mal- lakunnan duuman lokakuun ryhmän keskuudessa on taasen otettu esille kuolemanrangaistuksen poistamista koskema lakiehdotus. Kysymyksen pohdinta on päätetty lykätä siksi, kunnes duumassa joutuu keskusteitä- maksi poikkeustiloja ja persoonallisto koskemattomuutta koskema lakiehdo tus. Weuäjält Balkanin-Politiikka. Pääkirjoituksessaan pohtii Börsen Zeitung t. k. 6 p:nä mihamielisest' Balkanin asioita slaamilaisten hallit sijoin Pietarin-matkan yhteydessä. Tämän johdosta kirjoittaa Fran'fur- ter Zeitung: Wienissä ja Budapes- tissä Balkanin pulan aikana toimit tiin suorastaan rauhoituspolitiikan Vastaisessa hengessä, mutta nyt siellä kuitenkin ihmetellään ja ollaan Vi hoissaan, kun Balkanin kansat enti seen tapaansa pitämät Menäjää suo jelijanaan. Moidaanko moittia Me näjän politiikkaa siitä, kysyy lehti, jos se käyttäen hymäkseen suotuisaa tilaisuutta ja huomioonottaen J:ä- nnllan Valtiomiesten häikäilemättö myyden, esiintyy puolustajana ja pe lastajana? Mahdollista on, että Kuinka lvanha on Heinosenne? Katsokaa teosta A. Schwartz, Hewo»hampaide« k-h,tys. Sii nä on myöskin armokkmra neumoja hemoSten ruokkimisesta ja kaupoista. Värillisillä kumilla. Sacd-an kai kista kirjakaupoista. Hinta 3: —. W «i» t ««„. MM, Helsinki. 1109L Balkanin hallitsijoin »vierailuun liit tyy myöskin ei aiman Viattomia har rastuksia, mutta mitäpä Jtämcllan politiikka on tehnyt tukahduttaakseen nämä harrastukset tahi suunnatakseen ne määrättömälle tielle? Kirjoittaessaan kuningas Pietarin matkasta Pietariin, sanomat Serbian lehdet, että »virallinen tiedonanto täs tä matkasta on herättänyt mitä milk- kamta iloa. Serbiassa annelaan suuri armo Menäjän osottamalle Veljelli selle ystäVyydelle, sillä sitä p de:ään merkkinä paremmasta tuleivaisuudesta ja todistuksena siitä, että mc-htama Menäjä rakastaa yhtä paljon kaikkia Balkanin kansoja. Kreikan ja Kreetan kysymys. Saksan lehdille ilmoitetaan Roo masta, että Kreikan perintöprinssi on pyytänyt päästä kuninkaan puheille pyytääkseen häntä ryhtymään toimen piteisiin Kreetan kysymyksen ratkaise- miseksi. MaurornathiS on nimitetty Kreikan sisäministeriksi. Vossisch- Zsitungin tietämän mu- kaan on Kreikan perintöprinSsin Roo massa käynti herättänyt lemottomuutta Ateenan Valtiollisissa piireisjä. So- tilasliiga on Vaatinut hallitusta kiel tämään prinssin palaamasta A ee- na?n ennenkuin kansalliskokouksen kut sumista koskema kuninkaan käskykirje on julaistu. — Berliuiu sosialistit ja poliifiwira»omaiset. Poliisin kiellosta huolimatta toimeenpanna sosialidemokraattien suunnittelema joukkokulkue Berlinin Tretomin puis toon, läksi sinne t. k. 6 pmä marssi, maan noin 6,000 henkeä käsittäirä mäkijoukko. Poliisi iimpäröitsi puis. ton eikä sallinut »väkijoukon päästä sinne sekä hojoitti paljastetuin asein «väkijoukon. Tapahtui pikku kahakoita ja useita henkilöitä »vangittiin. Sillä mälin p d.ttiin Tiergartenissa kokous, johon otti osaa 30,00" henkeä. Punai- set liput liehuimat, työmäenlauluja laulettiin ja puheiia pidettiin. Paljo» henkilöitä möngittiin. Klo 3 päimällä mielenosoitus loppui ja ke.saripari ajoi amonaisessa automobiilissa Thier- gartenin läpi. Sanomalehdet kutsumat päimää punaiseksi sunnuntaiksi ja laskemat mielenosottajain lumun mähintäin 150,000 hengeksi. Mielenosotuksiin omat ottaneet osaa myöskin sosioli- demokraattiset edusmiehet. Poliisin ja mielenosottajain mälillä tapahtui kahakka, jolloin uleita »viimemaini tuista haanottui. Äänioikeuslakiehdo- tuksen johdosta maaseuduilla toimeen pannut mielenosoitukset omat miltei kaikkialla tapahtuneet ilman selkka uksia. Erään SoksaSsa oleman porilaisen yksityisesti tänne lähettämän tiedon mukaan oli Frankfurt am Mainissa samaan aikaan myrskyisä mielenosoi tus, jolloin noin 50 sosialistia haa- mottui ja suur» joukko mangiitiin. ^ Saksa» vasemmistopuo lueet. Kolme maseinmiStolaiSiväris- tä mapaamielistä puoluetta on t. k. 6 p:nä liittynyt yhdeksi puolueeksi, joka on ottanut nimekseen „Edistys- mielinen kansanpuolue", johon mal- tiopäimillä kuuluu 50 jäsentä. — 196 — Zanottusan nämä ^stäväUisct jääti^väissanÄt I^uu- läliti liulkcmasa pitkiä Xell'in laaksoa ja pian tunsi kill^ v Vkinnxliss^ste n raiklcaan ilman ja alkoi miettiä miten suloista känen tulisi olemaan, kun Iiänen selällään otettaisiin kaikki korit ja satula ja vatsav^>> ja kän saisi kierrellä kanervikossa. Kulkija istui Iietkisen tienristeyksessä, mistä kuja kiemurteli I^ocli Lpe1lan6erie'ea. ?län mietti olisiko viisainta seurata /ock ia neuvoa tai p^s^ä ^kä eclel- leen vapaana, kun kuuli raskaitten askelien lälienevän puistokäytävää muuten. Ilän ei vielä saattanut oäti6ä tulija», mutta pian aukeni mustaksi tervattu veräjä ja pitkä mieliekäs nainen näk^i siinä. I^än kuomasi lieti kulkijan ja p^säkt/i. »Nenkää pois täältä!» komensi kän ja osoitti m/tt^ä, joka makasi kulkijaa jalkain juuressa, »täl laista väkeä emme kärsi täällä! KMä täällä on tar peeksi varkaita ja lurjuksia, Li tuollaiset irtolaiset saa asettua nurkkiin. Nistä olette tuon litiapalan saanut? kaipasin juuri eilen z^titä. Li koskaan poliisi ole saa- tavissa, kun sitä tarvitsisi. Marssikaa keti tiellenne älkääkä kinastelko, sillä muuten usutan koirat kimp puunne.» kulkija otti m^t/n, nousi /los ja läkti mene liiään pitkin tietä. Vikainen ääni kuului vielä liänen jälessäänkin. »La enää taliclo kuulla enkä näli6ä teitä. Ltts- kän sano ainoatakaan kohteliasta sanaa ja kuitenkin on teillä varastettu lampaaokäpakkä. Varmaankin kiertelette ympäri maata ja s/t^tätte ikmisten olki- kasat tuleen piippuinenne ja loukkaatte siivoja vaimoja mulkoilevilla silmillänne. Ia niin meni Locti Zpsllanclerie n rouva omalle takolleea varmana siitä, että oli tskn^t k/vän ja kris- — »HZ - kun laulaen tulevan tietä pitkin polijoisesta päin. ilta- päivän aurinko paistoi vielä lämpimästi ja kulkija oli istuutunut tuuliean >kk'puun alle, jonka pelimeät varjot kietoivat ruoliikon kuni naisen Ii^väil)-. Luuta- /ock oli kotimstkaliaan (^ar?^Iiailn'-sta. missä oli ollut miniässä luuria. )o tunsi liän tuok- sun kotiseuclultaan ja tiänellä oli tapana sanoa aasi.^- taan. »Koltta kun Lill/ O tulee Lnust>'xn ja tuntee tuulen Vkinnxl>LL^te'st2. kun se kiertää ttennanin kui- pun, on se kuin toinen eläin. Niin, > lätasankvjen ilma. se vasta on jotakin. Uimiset eivät kuole täällä, ^lies- muistiin ei ole kukaan kuollut ^arspkairnin >län- zöillä.» »Ylistä sitten riippuu,» intti joku, »että toisinaan näkee ruumissaattojen tulevan siltäpäin?» Luuta-/ock ravisti ensin päätään, mutta sitten sa- noi kän viisastellen: »I^o niin,» sanoi liän. »Itimiset ovat toisinaan eläneet tarpeeksi ja silloin on keitän paras väistyä tieltä, mutta ei sitä voi sanoa kuolemiseksi. Le on vaan niin sanottua »kotitalon sallimusta.» Luuta-/ock oli k/vällä tuulella. Katona ei liä- nellä ollut akkaa odottamassa ja LiU/-O ll tarvitsi k/llä saacla leväktsä ja liän itse kalusi polttaa piippu- aan. tuon tuuliean puun alla kän saisi seuraa. Luuta- /ock, joka aina oli ystävällinen, istuutui kulkijan vie reen. »lakclotteko vetää savuja, mies k^vä/» k/s^i liän. »Vai ei. Le on oikein tekt^. Li ole k^vä polttaa kun vatsa on kuuma, lliljaa, Lill/O I kos tan pois korit selältäsi. Linä olet vaivaloisempi kuln kaksi pakaosisuista akkaa, tavallaan saatat olla kaus k«spi myöskin, mutta se ei kuulu täkän.»