N:o 168 (86) — 1910 KESKI-SUOMI Torstaina heinäkuun 28 pnä nion kihlakunnanoikeus tuomiisi Johans- ionin ybden nmodttt 8 fcufait» n paffo= iyo^ön taha!Ii'cSta pahoinpitelyoiä hen- lien!raarall>sell'i afeeUa, mistä oli fcu- raukiena fair."ito, uf.i toisker!ais'sta rrji faub» ota 4 kuukauden ynffott)öl)on, niitä tar;iaijt!'ä, ylHislctlyiiä Ala-Kai- nm:n tihla'unnano:k>itden tuomitsemaan vhden kuukauden maitkeiisrana^istukseeu, on muulettaira kahden vuoden pakko työhön. Hovioikeus fatico. kuten kihlakunnzn- oikcuskin, ettei Johanssonia ole voitu pitä.i syyllisenä murhayritykseen, mutta fo- 5 fa Ionhansson, ennen revolverin latikaisemisla kirkkoherra Junneliusta ksbti. oli hiipinyt tämän asuntoon ja kätkeytynyt sinne tarkoituksessa murhata firffoberro, on hovioikeus muihin asian- Kaarcihin nähden muuttanut tihlikunnan- oikeiden päätöstä sikäli, että Johans- jo:', pahoinpitelystä yhteydessä fotirau- hanrilkomisen kanSsa, rikoslain 14 lu- >vun 12 ja 15 §, 11 Itmnm 10 § 2 moni. feffi 4 luwun 3 §:t; mukaan tuo mitaan 3 vuoden 6 kuukauden pakko työhön, eli kaikista rikoksista 3 vuoden 10 kuukauden pakkoiyöhön. Sulkaivan lohikosken fa- han konehuone palanut kaik- kine koneineen. roi?s.i '»"»un. ntM.v.miiM fcllo o ia 4 ivaliUä ,>iu'i 2ulfan \ui Vctifcofella toimi; nimi \vufnun ia Wiip„viöta o»iio- tam.ui iV.lun tiili-JU v.ifcnncttu fencbncnc tuleen j.i paloi .'.jaosa piiallc f.i'ttiiic toiuiiiccn. C imi eiiiiottciiuiutiosa i cli, c:ta tuuli i.ittui e leiman saluöta väin, jcKtt rair.ä saatiin uilmäan tulipalon tu- bc11a. ,\co tuuli elin ollut vaiiiivaotainen, cli ii iaiv .tiu ivai maoti joutunut saman teb- nleti ul-vitn, iillä sa!>an ja fetielnieneen uvilia ci ele tuin puclitmumentä metriä. — X.:2:c — ^'Moisten pesulaitoS pa lanut» Vaiuoainaina klc pnoii 1 l. ai; f aan illalla h^tin Vitteiuoia, 11» tm. tu- luota eleiva Vittciomi suuri, ". tcrvcfuncu, tiiveotä rakennettu pcnilaitco, jeka en ai- irait Vittcioten j uuvu rannalla, tulon ivalta saatit» ivasta kelle ^-aikaan vclla raioitotufu. iiiruofa eitin UMllitKUMii järjettömän aimilifon auticlucttolccn jää, että tiuuo- ta avuun lähteneet valcfuntalaiiot iv a o ta mrclv.an pääsivät perille, titteufiin tuli cli jo elninrt iuuvimmat tukensa tebtä. — iur. <2 an. — Uus» kirjaltajatarissi. ^ir- ciiime oleffiian mitään ..niiiä-naitä, ei- > joka niin mielellään soisi että maanmies lisen Päivän tenonpoifia n'aan ..pysiy- Iin nousisi, osaisi jotakm —! wiä" miehiä k.skcltä Enomea. - Nyt oli määrä minun pitää ne Tah- w'naiselta saamani nupikin ristiäiset. Non|«nine yi/tnäiscen kerrokseen kauniis sa ravintola-rakennuksessa Pielisjoen rannalla ja panimme pöydät punasiksi — joka muutoin' on poikkeus näin lehmä- asioissa. Kyytöstäni tehtiin enemmistön päätöksen mukaan: ..Mielosen Kaisa — ja minut ylennettiin lehmämiesten jouk koon, pois siltä ..lavealta tieltä" jota esim. nuo hevosmiehet vaeltavat. Hetki oli ..juhlallinen". Samana iltana katselimme vielä kat- szmiscn arvoiset paikat kaupungista. Kä vimme lopuksi m.m. kilpa-ajoradalla ja urheilukentällä, jilka molemmat owat erilseen aimon kaupungin laidassa. Sii- nä on meidän J:kylässä ..aukko sivistyk sessä", näinkin suurena koulukaupunkina, kun nämät puuttumat. Kilpa-ajoradan sisustaa viljellään heinällä, ja oli mii- me vuonna esim saatu sen heinillä sei- salleen myyiynä 600 mk. — Urheiluken tällä „p lasivat" varhaillaan potkupallo- peliä. Niis'ä pojista suntioita tulee ne o>aavat potkia koiria pois kirkosta. Olimme innostua mekin potkimaan mut- ta moittimat tyyliämme liian ..maatiai- feffi". Jäimme yöksi kaupunkiin. Pohjois-Karjalan Maan- viljelysseuran kansliasta, jossa on myöskin Pohjois Karjalan He- vo?jalostusyhdivtysien Liiton kansia, alolimme uuden päivän. Naimme siellä iu.m. meUeiu kaikkien P. K:n Hewosjalo?tus Liiton alueella ole mien kantakirjatammaiti kuivat Liiton tamma kantakirjanäytt. kuivataan kaikki kantakirj. merkitnt tammat ja liitetään tito kuwa Alkuperäiseen kantakirjaan. Liiton piirisiä olemista k.k. oriista säilytetään myöskin kansl>a5sa eri kuvasto ja jäl jennös niiden kanlaNrjasia. Liitolla on \ myö.'kin oma ori laidun Pyhäjäriven saa- jrislossa. — Olemme paljon jälellä näis' l sä seikoissa P.-K:laisisla. ! Tässä sopinee mainita, kun kerran on ' puhe hemosista. että tammain kantakir- jaan-otto tässä maassa on aiman ensi- tilas'a j> rjestettäivä yhdenmukaisemmalle pohjalle mitä se »yt on. JoZ liikkuu eilm. eri Liittojen piirissä ja mertailee wallitsemil>ta tyyppiä kussakin, niin tu- lee melkein siihen kcsiiykseen että tässä maassa luodaan use mpaa kenosrotua ydta aikaa. Mielestäni olisi ensitilassa Lähetimme hänen kauttansa termeisem- me Pohjois-Karjala „tvrpeen puskijoille", j. n. e. Tomerimmc menimät. Ja meitä, jotka päätimme kulkea wielä Sawon poik- ki, katsella seutua sitäkin, jäi jakelle mielii »seitsemän meljestä" kuin Jukolassa mui- noin. Seuraaivassa hiukan siitä matkasta. — Kotiseutu n:o 14 on ilmestynyt, sisältäen: Zl. Es: Maasta löydetyt mui- iiaisesineet tarkoin talteen. (Kuw.) — W. I. K.: Polttokalmistolöytö Uskelassa. — K. R. M.: Aiaanime nähtäwästi aikaisin majakka. — A. H.: Hautaustapoja Ori- Mattilassa puolimuosisataa sitten. — K o- t i s e u d u i l t a m m e. A. Es.: Muis- totietoja eväästä aatelismiebestä Kiwijär- »vellä. - I. M. M. T.: Mitenkä Raa- hcssa ennen aikaan tultiin toimeen ilman paikallista sanomalehteä. — Harry Don ner: (5rcut;-suwuu waakunat Siuntion kir- kossa. kiKIill-Utlti»!!!. sa't^wa y'si ainoa tamma-„ko^sule»tti" jallajain ammattijärjestö on, knten tun- i m a'a marten, eli samoin kun nyt nett i, sanonut sopimuksensa irti ensi > g,, oriill'. Mutta, olon sitä mieltä, että nnioden aluZta. iraikfa juuri trh^n i> r- j ta?Iä tainir.s-fonsuUntiUfl pitäisi olla wie- j?stöön kurluiv^t oivat p>'rha?den *?frl | lätin suunmpi ivalta kuin on nyt ny kattujs. maatien vaUt.-elujenja korotuSta ■. Valiion HemoShoidon > ctuvojalla noin '><) prosenttia, j< ken ennestään! oriibca kautak. otossa. Ja tömä suu- meiltä luonnottoman kalliS kirjallisuus \ rcmpi malta siksi, ettei paikallinen — eikä ! tilaiset ja sanomalehdet tulisiw >t mulatin kal-! peri^on llin.n ..politiikka" olisi niin pe-^ liimmikii. ^ j lättätvissä kuin se I^ykyjaän on. — Täs- Tämä asia oli keskustelun alaisena ^ tä olisi ..lydämcUäni" enenimankiu, mutta Mäntylän Suomalaisen seuran kuu-; tifa si;ä tumän yhteydessä salli. — kaunkokoukiessa t.^k. 17 p:nä ja lau-!Jos „s> äsken ääni tuimaaseen kuuluisi" tuttiin kertoo Uusirn., kokoukicsia ylä-jutin (mittaisin reucm lyhyesti: Korjatkaa, senä mielipiteenä, että jos kirj'ltajat f hywät herrat, heli tamma-lantalirja-asia todellakin aikoivat pn n i waatimuki>ssaan,! t».?sa suleisessr Suo'!leni»^assa! olisi myöskin kirjallisuuden ja sanoma-1 — katselimme mieli tunnettujen he- lehtien lukijakunnan täm^n yrityksen > wosniiksten P äkkösen ja Partasen he- mastap nnoksi ryhdy'tawä tarmokkaisiin l mosia ja tnUia. Hymässä knunossa olt tcimenpitt i»un. Semmoisena crrccli fo- ' triela tr.»n. juoksij mauhukset „?iiemu" — Kuwernööri-huhuja. Waa- san läänin kumernööriksi tietää ..Pohjan- maa" huhuttawan tuleman nimitetykst Maasan entinen suurlakon ainana erot- tettu poliisimestari of Enehjelm. Hra Enehjelrniä huhuiltiin jokunen aika takaperin Uudenmaan läänin kumernöö- riksi. Tätä Mirkaa tarjoillunkin hänelle muka, mutta olisi hän silloin lausunut erityisenä toimomuksenaan päästä Waa- saan. Miten paljon perää huhuissa lie- nee, mutta ei se nykyhetkellä komin usko- matontakaan olisi. — Suomen kreikkalais-kato- linen arkkipiispa Sergei mlee Twjelin tietämän »inkaan nimiteitäwäksi Wenäjän oikeanskoiscn kirkon lähetyksen jcbtajaksi Japaniin piiöpa Nikclain sijalle, joka ivanbnnteiisa ivuoksi tulee toimestaan eroamaan. — Myötätunnon osotus Suo melle Amerikasta. Amerikaosa owat äokettäin Skandinaalviau sosialistit pitä- mässään edustajakokouksessa Suomen ky- syinvksessä tehneet päätöslauselman, joka on toimitettu Suomen tuöiväenpuolueellc ja joosa kongressi lausuu lämpimän mnö- tätnntonsa Suomen kansalle se» taistelussa »vapautensa ja shvistykscnsä puolesta. Konzreosi on toiivonut että tämä pää- töSlausclnta saatetaan koko Suonten kait- san tietoon työmäenpnoluee» kautta. — Jlmapurjehdus. venäläinen i»s. T. Heine tulee näyttämään ilmapnr- jehdnsta Helsinzissä. Tämän »htevdessä inaiuittakoou, että maalaisemme, tunnettu automobiili- ja lciitourhcilttn harrastaja, kauppias S. Nikolajeff aikoo myöskin lä- himmässä tttlcivaisuudessa tehdä lentoko- keita »tonoplaaiiilla SautoS-Dumont-mallia. Hra N. on hiljattain tnaltustanut ulko- inaille ja poikkee hän matkallaan myöskin ^ Skanskaan iviimeiotelemääii taitoaan lento-. koneen ohjaamisessa. | — „Olemaks oikke hjuwa ku- ^ peruaattor." Kun muutamat kaupitn-! toissa keskitviilkciia uteliaisuuden j »valtaamina ineniivät Biikkelin kaupungin satamaosa oleskelleita moottoritcrpeedowe- \ ueitä katsomaan, niin eräs, uäbtäwästi ^ päälliffofuutaan fuulinva henkilö, rvhtyi Venäjältä. Yhteentörmäys Kaspian merellä. 22 henkeä hukkunut, S pelastu- nut. Bakusta, heinät. 25 p:nä. Lahdella ajoi Hövryvursi erään moottoriveneen päälle, jossa oli noin 30 humimatkail!- jaa. Näistä pelastui 8. 4 ruumista on löydetty. - Myrskyn ja tulen tuhoja Menäjällä. K i s h i n e w i s tä, hei- näk. 22 pnä. Sorokin piirissä on rai- monnnt tamaton hirmumyrsky hämittäen useita rakennuksi Makarestin kylässä. Erään majan luhistuessa sai muuan lapsi surmansa. Karjaa on myöS tuhoutunut. Bessarabiassa on myrsky niinikään ai- henttanut suunnattomia mahingoita. BarnaoleSta, heinäk. 22 pnä. Shelabalinskajan kylässä hämitti tulipalo 71 taloa ja miljamnraStoja. Eräs mies sai palossa surmansa. Rakennutictjcim muistoon palaatamme että meillä löytyy puuttumaton varasto: ScmcnttiS useammalla eri merkillä. Kalkkia, tiiliä ia savea. Kattofarpeifa huopaa, lakkaa monipuolinen Maalltarpeiden varasto y. m. O.Y. Keski-Suomen Rautakaupassa. 161 1-0 Valkosia Hyvin lajiteltu varasto Hienoja villa-, alpakka-, niusliim-kankaita. Pique & hamppukankaita. Morsiustarpeita: huntuja, kukkia, sukkia. Hienoja Valkosia silkkinenäliinoja. V/ilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. — — — Puhelin 65. — Suuria metsäpaloja Ameri- kee kouluij^ssä olemalle lapselle, jo« koulu kassa. WinnibegiStä, heinäk. 23 p:nä. Ontaron pohjoispuolella ja britti' Iäisessä ColumbiaSsa palamat metsät. Wahingot suunnattomat. Tuhansia ihmi- siä koettaa sammuttaa paloa, pelaStaak- seen kaupungit ja talot, joita uhkaa ma- kama maara. — Kavalluksia wenäläis-kii- «alaisessa pankissa. Berlii n i s t ä, heinäk. 25 p:nä. New horkista ilmotetaan, että menaläis-kiinalcisen pan- kin konttorissa toimitetussa tarkastuksessa on obliga>siooneja hamaittu puuttuman puolen miljoonan dollarin armosta. Rahastonhoitaja Wilder on tunnustanut hävittäneensä rohat keinotteluissa. Ulkomailta Ankaria myrskyjä. Milanosta, heinäk. 24 p:nä. Eilen illalla raimosi ankara myrSky Milanossa ja sen ympäristössä. Saronossa vikaan- tuimat kaikki talot; 3 henkilöä sai sur- mansa. Soljariossa tuhoontui tiilitehdas, 14 heukeä sai surmansa. Bustoarclziossa kaatui tehtaan samupiippn työmiesten päälle ja surmasi heistä 10. Moglia nossa haamoittui 15 henkilöä. Puhelin Puhdaspohjalta. 18. 7. 10. kous paraid'n tepiiirän kirjallisuuden ja > sanomalehtien lukemislakon. Voitaisiin- tzan esim. sanomalehtien tilaSta tvistai- seksi tyytyä main luhy^en uutisosaston jiilkaiiemiseen, joka ci kirjapainolta maadi suurtakaan tvömäestöä. Kokous ivatti ottcia tämän asian myöbemmin jossain yleisensä kokouk>eSsa lopullisesti käsitel ty Maku ja tätä ennen eri kulmilla kun- taa malmistaa asiaa. Samalla lausut- tiin toimcmus, että tämä csia ptct*a?s j siiit kautta maamme eri seuroissa kes- ^ tuSteliin alns.ksi ja lausuttaisiin yleinein paheksuminen kirjaltajiin ammattijärjes tön kohtuutonta ja röyhkeätä maatimusta ^ maslaan, jonka kautta kirj.ltajuin am>! mattijcirj stö on tahtonut asettua malis-! tuksen jarruttajaksi. ja ..Reipas". Suosittelen näitäkin xa- rinkymmenen muoden manhoja juoksija- oriita niiden, katsottav aksi, jotka väittä mät k.-ojoja eläinrääkkäykseksi. Supii esim. toerruta saman ikäisi'» kyyti .rahli- ja tukinmeto hemosiin y. m. W^okrasiwme „Per mossika»", joka antoi meille menekyydin Pielisjoen yli Penttilän taloon, jonka omistaa toiminimi Cederberg ja kurnpv. Silmät ..mullvllaaii" niekat körrnyllaän kaiseli ne kalsi tant>'kir'a hör- kä.i, jotka olimat piharnciulla köydessä, meidän uusia konttiamme. ja sähkölennätinyhteys eri paikkojen wä- »äiren kanoja pakinoille, mongertamalla \ lilla katkesi, suomenkielellä tvsellen yhtä ja toista. Iou- Berliinistä, heinäk. 23 p:nä. tuipa ivihdoi» puheeuaiuccksi läänimme ku- , Braunschmeigissa ja sen ympäristössä ivcrnöihi, jenka sotilao sanoi oleivan: 1 syntyi t. k. 22 p:nä hirmumyrsky, jota i k k e m a k ö h i u >v a kupe r naat- ; kesti 4 minuuttia. Myrsky kaatoi sata- t o r. l e m a k o suo m alain, ei' w!!0tisia tammia Molsburgin linnan olemat * ruot s h i. W o t haro sl> i puistossa ja wei Imnan katon. Hmpä- enaattor." ! riStössä tuhoontuimat kylmöt. MyrSky k n p ^>liotystä liivat, sanoo iiiiebel silmät ^nnr-^awo. kiiliute- ^ raiivosi myöskin Berliinissä ja monissa ! muissa Saksan kaupungeissa. i Kirjallisuutta ja taidotta. Karje.lim matkalta. Jatkoa. Kuusela» talo Mulossa, johon pysähdyimme, on maan- v?ilj. I. W. W!berg'in omistama. Isäntä näkyy oleman monipuclinen ..maanmies". Pailsi peltojansa, niittyjänsä, hoitaa hän bnmin ja parantaa karjaansa ja hemo- siansa yhtärinnan. Kantakirjassa on, pu- bumatiakaan lebmistä ja häristä, myös- ruoviivat ne multaa maasta ikäänkuin nnstanksecn meidänkin..maahcnkeamme". Navettaan mietiin meidät ensiksi — ja niin minäkin tekisin vierailleni, jos vaan olisi sellainen navetta. Erehdyk^ ses^ä tempasin lakin päästyni ja wais täytyin ovipieleen seisomaan kun mentiin ..siuille". Penttilän nametan valkoiset seinit on punasella maalilla kantattu, aiuistuttaa jo Mielosen-Kaisan hanietta. — Wiime kesänä on se aavetta raketin ja on tullut maksamaan kaikkine kammioi- neen 4J0 tuhatta Suomen kultaista mark- kaa. — Oh hoh! En lähde sitä y'sityis- kohtaisemmin selittelevän sillä sitä ei meitä useiltakaan tnle kuitenkaan ihan sellaista teetetyksi. Mainitsen vaan että se on n. s. lyhtymallio, scmcntisellä si- snstuksella. Lantaa puotetaan kolmesta eri luukusta lattian alla olemaan tun- neliin, jossa kunkin luukun alla on lan- tavaunut, jotka kammista vääntämällä vievät lannan sitävarten navetan st- ivulle varattuun lantasuojaan ja tule- vat taas samoin vääntämällä yhtäaikaa ^ paikoilleen. Navetan olla on myöskin juurikasvikellari, josta syötettävä ta- vara hissillä nostetaan navettaan. Re- — Palmgrenin oppera „Da- niel Hjort" esitetään Helsingis- Aiöyryten! sA. Kun oli saatu tietää että Kansallis teatterin johtokunta on kieltäytynyt luo- vuttamasta mainittua teatteria Selim Palmgrenin ,,D a n i e l Hjort" ovp- perän esittämiseen, syntyi Ruotsalaisen teatterin johtokunnassa ajatus esittää ooppera. Johtokunnan kokouksessa heinäk. 13 p:nä päätettiin lopullisesti alottaa neuvottelut kapellimestari Palmcirenin kanssa ja ovat neuu-ottelut, joita Ruot- salaisen teatterin puolesta on hoitanut hra G/>rl von Knorring nyttemmin edis- tyneet niin pitkälle, että lopullinen pää- tös on voitu tehdä asiassa ja määrätä oopperan ensi-itta joulukuun 2 päiväksi. ^ Uponnut matkustajahäyry- laitva. 246 matkustajaa hukkunut, 40 pelastunut. Tokiosta, heinäk. 25 p. Höyry- laiva ..Tetsureimaru", joka kulki Dalnin ja Kobeu välillä, upposi sunnuntaita vasten yöllä Tshidoon (Koreassa) koh- dalla. 246 matkustajaa hukkui, 40 pe- kastui. Sotalaivoja on lähtenyt jälellä olevia etsimään. — Zeppelinin naparetkikunta. B e r l t n i s t ä, heinäk. 25 p:nä. Zep- pelinin naparetkikunta aikoo, ennenkuin oli ajateltukaan, palata takaisin Trom- sööhän, nähtävästi epäsuotuisain jääsuh- te den takia. Retkeä Grönlannin ran- nikolle ei tehdä. MUntz ja Foenix ovat nyt Krossbaissa Huippuvuorilla. Tieto että muka Maintz olisi jäiden väliin pu- sertuuut, on perätön. Tämä meidän pohjakuuta on JyväS- kylän pitäjän itäinen kulma, jota vedet saartavat kolmelta kulmalta. Neljäs kulma on kiinni mantereessa, mutta melkein yli pääsemä'ön, kivinen Mehlo- vuori estää sillä kulmalla kaiken kulun, jonka vuoksi näin kesän aikana on vene- kyyti ainoa keino, milli liikettä ja kul- kua toimitetaan. Tällä kulmalla oli ennen nelji taloa, mutta sitten kuin Toivakka muodostut pitäjäksi, siirtyi sinne kaksi taloa. — Muita ihmisasumuksia on täällä 25, joissa asuu noin^.32 perhekuntaa, llfat näistä asukkaista tekevät kesäaikana an- siotyötä ulkopuolella kotipiiriä, hoi'a n samalla kotivainioita, joten yleinen toi- meentulo on tyydyttävällä kannalla. Suurlakon maininki nostatti asujamet täälläkin vilkkaaseen toimintaan. So- statistinen tasa-arvoisuuden aate innos tutti mieliä. Uusia ajatuksia kannnatet- tiin ja tahdottiin saada niitä heti käy» täntöön. Etusijassa näitä asioita oli vat: Vanhuuden eläke, maat tasan jaetuiksi eli nykyiset torpat itsenäiseksi valti- olle veroa maksaviksi, kun nan verot manttaalimies> ten maksettaviksi ja äänes- työoikeus k u n n a n as i o i S s a jokaiselle ripillä käyneelle. Näiden ja koko sosialistisen liikkeen tämän paikan äänenkannattaja „Sorre- tun Woima" on täältä saanut tehokasta kannatusta. Wiime vuonna hommattiin tänne lainakirjasto, joSsa eniten on sosialiSta kirjallisuutta. Postin saimme tulemaan kaksi kertaa viikossa. Kansakoulua ei meillä vielä ole ja sitä me kipeästi kaipaamme. Lienee siitä jo viisi vuotta kun pyysimme kunnan miesten laittamaan meille kansakoulun, mutta silloin pyydettiin meitä odotta- maan vuoroamme. Nyt olemme luke- neet lehdistä, että kunta on päättänyt rakentaa kansakoulun Tourulan ly- tään, siis aivan lähelle S u v i m ä e n kansakoulua. Nyt emme käsitä, mikä kultainen etuoikeus on Tourulan kylä- Iäisillä saada koulu ennen meitä. Waan eikö knnnan va>tamiehet tahdo ymmar- tää, mitä viiden vuoden odotusaika te- vihdoin saadaan. Savolaanpa piankin: se on yli-ikäinen eikä sitä voi enää ot- taa kouluun. A!istä tämä lapsi sitten saavi opetusta? Eduskuntamme toimii parhaallaan oppipakkoa. Kun tuokin tulee joSkuS käytäntöön, on sitä soma katioa, miten sitä mcidin pohjakunnalle sovitetaan. Lapset tahtoisivat pöäStä kouluun, van- hemmat laskisivat lapienla tmiluun, mutta kunnan valamiehet eivät anna koulua. Joku kunnan valtomichistä on sano- nut meille, että teidän pohjakunta kuu- luu Oravasaaren kylän koulupiiriin; viekää lapsenne sinne kouluun. Tämä osoittaa, että on sitä hiukan myö- tämntoisunttaki». Mutta kun tätä asiata harkitaan, niin huomataan siinä vai- keuksia, joita ei voi poiStaa. Ensinkin että olemme vesien takana. Se jo te- kee suuren haitan nrn kesällä kuin tal vellakin. Ei voi lähettää lapsia tuon- ne jäömatkalle, jossa ei tietä ole, hei koissa vaatteiS a kulkemaan. Toiseksi kun matka on pitkä, ovat lapset varuS- tettavat viikon eväillä ja meikäläisillä ei ole varoja siihen. Samoin on laita majojen saamiseen, jotta lapset voisivat niissä olla ja lukea läksynsä. Niitä ei ole ja toft onkin, niin sekin maksaa. Näihin katsoen huomautamme kunnan voltamiehiä, että meillä on oikeuS saa- di kansakoulu ennen Tourulan kylaläi- siä ja sitä jäämme vielä odottamaan jonkun lyhyen ojan, vaan ei vuosia. Asukas PuhdaSpohjalla. Kirkkomatkoja Korpilahdelle tekee Kaim* II heinäk. 31 p. Ilmo- niemeaiä ja Muuramesta ja elokuun 7 p. Rutalahdelt* eekä Kaima elo kuun 7 p Korospohjasta. 11 u o w.l Kaima II ei tee aamu- vuoroaan Oittilasta eikä Härköpoh- jasta maanantaina elokuun L päi vänä. Karstulan kunnallisverojen rästi ylöskanto toimitetaan Kunnantu- valla lauantaina elokuun 20 p:oä, jonka jdlestä maksamatta olevat kuitit jätetään ulosottomiehelle. Karstulassa, heinäk 25 p:nä 1910. Aaro Jaskari. 2GOO 1—1 Viitasaaren kutinan lainajyväs- töstä lainataan siemenrukiita maa nantaina elokuun 1 p:n& alkaen kello 8 aamulla. Viitasaarella heinäkuun 23 p :cä 1910. K. V. Vihersaari. 2595 _ _ I—1 Sorr. V., Suomal. 1 k 4 s. 35 mm. Multian kunnan kunnallisvaltuus ton kokous p:detaän kunnallistalolla tulevan kuun 13 pnä klo 10 a .p. Käsitellään 4 eri asiaa. M iltialla heinäk. 24 p.nä 1910. J. E. 2506 Hokkanen. 1 i- kin kolme talon tammaa. E ka isäntä vääntänyt suutaan ivalliseen hymyyn kierteiseen silloinkaan kun tuli puhe kilpa- ajoista niinkuin yksi^uvlinlla, lydytnä- töisimiinllä ..lehmämiedillä" on useinkin tapana. Kunnollisien isä»oriide!> puu- tetta ve.an valitteli. öiarlanon rakennusten korjaustyöt oli huvaja on navetan päässä, josta rehu- parhaillaan käynnissä. Navetassa näim-; pöydän kohdalla riippumata rullamaunu- me m.m. miten sementtiä permantoa lait- ^ tietä omituisilla rautahakkivaunuilla rt- taessa voidaan säästää lautcristikoillo,! hut lehmille lykätään. Rakennuksen yhtey- jotka lasketaan sememti-taikuun alle. dessä on vielä »maidon vastaanotto- Tuolla, jonka kautta ..marssimme" huone" koneineen; sen alla Höyrykone- Mulon pnsekille, muokattiin maita syyS-^ huone wed'n pumppukoneille; sen vierellä kylvöä varten. Niainitsemista ar.saitlee ^ jäiden säilytyshuone ja sen päällä suuri je pzikkokunnan vleinen tapa etta puu- j vesisäiliö. Karjaa on 88 aikuista, niistä aisoja ci ..kakuleissa" käytetä. Naimme;34 k.k..eläintä. Keskilypsy on vuodessa kaytän^SSiä miten nuora-aisat ovat pal-! vähän yli 2,400 kg. lehmää kohden ja jon kevyemmät ja mukavammat hevo-^ rasva 4,2 samoin. sille, eivät paina »e niskaa eiv uka han kaa niin pahoin jalkoja käännellesjä kuin puu-ai!at. Katselimme vielä tallit ja tanhuat, ..kamppjut" ja koneet. Pelloissa oli re- hevä kasvullisuus yleensä — Raha se Taas oli .raudasta hevonen ja ma!- on näämmä, joka repii! meSta rattaat", joilla ajoimme j Nyt loppui meidän..virallinen mat- : kamuie" juuri Penttilän pellolla. Osa Joensuun kaupunkiin: jou?kueeslamme läksi rautateilse „koti- > maahan" ja niiden oli kiirehdittävä ju- Siellä varmaankin luulivat olevan tu-; naan. Pidimme pienen ..juhlan", jossa losm sen uuden ..kentroal kuperngörin" pidettiin puheita, apulaisen koska asemalla oli paljon vä- Äiiletliin joukkueen onnistunutta, yS- ke S vastassamme. Aseman edustalla oli tävälliStä johtajaa agr. O. Nvman'ia varattu meidän kyyditsemistä varten ja paikallista aulista avustajaamme agr. pitkä r .vi rilloja ja hevosia ja k>lwan H. O. Neinolaa, joka vaivojaan sääs- kiistalla ne ryör-lakkiset" kuskarit meitä tämätta menetti monta päivää kanssam- rattailleen ottivat. Saimme asunnon, ja me. oli aina valmis selittämään kysy- päästyämme siellä ..lihapatain ääreen" ^ myksiämme moninaisia ja mikä mukavin- näntimme emännälle, joka vähän niin-! ta, osasi hän asettua ..maatiaisen" maan- kuin epäillen meitä aluksi katseli, että miehen kannalle. Kiito» vieläkin hälle, — 160 — Mutta... mutta siinä on kuitenkin 8yvä vakau muksen voima ja mahtava ajatuksen syvyys, mikä noin ahdistetustf ulospyrkii. Hänen puheensa on kumman terävää, aina varmasti iskevää kuin vasa ran naulankantaan. Se on kuin jylhää ja juhlal lista ukkosen jylinää pimeässä yössä. Ei kaunista, mutta valloittavaa ja pakottaa kuuntelemaan. Puheen terävä loogillisuus vie Harrynkin mu kanaan. Ja se kuoleman hiljaisuus, jossa puhetta kuunnellaan, lyö hänetkin juhlallisuudellaan. Ja niin se hengen jättiläinen fennomanian kylmiltä kallioilta viskaa lopuksi hänen kauniiseen ruusu tarhaansa jäisen sumunsa. Sillä mitä muuta ovat hänellekin nämä loppu sanat: — Teistä nuorista — niin Snellman lopettaa — älköön tulko Juudaksia, kansallisia pettureita! Älkää kumartako jumalia, jotka ovat teille vieraat I Montako teistä on todellakin alkuruotsalaisista van hemmista syntynyt? Ja onko niilläkään oikeutta vaatia tässä maassa isännän valtaa? Vaikka tässä osakunnassa nekin mahdollisuudet — ruotsalaiset esi-isät — voivat olla suuremmat kuin jossakin toisessa. Monikin teistä taitaa olla vain pseudo- ruotsalainen, mistä hän saa varmuuden, kun selailee kirkonkirjoja. Nuori mies! Pyhin velvollisuutesi on ottaa selville, kutka ovat esi-isäsi. Jos ne ovat suomalaiset, olet itsekin suomalainen. Nuoriso helposti erehtyy. Mutta sen on myös helppo kor- - 157 - Hänelle vastataan .kennojen" puolelta K. P. T:n marssilla: «Jos sydän sulia puhdas on*. Edelleen nuori herra jatkaa: — Niinpä julistan tässä kaikkien kuullen, että minä tästä illasta lähtien olen punainen Jenno*. Eläköön Snellman! Hän siirtyy .kennojen" puolelle ja häntä seuraa kymmenkunta muuta. He otetaan avosylin vas taan ja juodaan tervehdysmalja. Se „uudestikastettu" on Harryn asunto-toveri, erään kuolleen senaattorin poika ja ennen ollut yksi äkäisimpiä .sveessejä". „Sveessit" ovat hiljaa kuin ruumishuoneessa. Ällistys on heidät lyönyt. Mutta sitten nousee eräs heistä ja huutaa ruot siksi puoleksi itkevällä äänellä: — Ne civikset, joille ruotsinkieli on vielä kallis, siirtyvät pois tästä salista toiselle puolelle. Itse hän ensinnä lähtee ja häntä seuraa räiskyt tävin kämmenin ruotsalainen leiri ulos ovesta. — Pereat fennomania! ärjäistään ovella kuin yhdestä kurkusta. He saavat laseja selkäänsä. Mutta marssivat tah dissa läpi eteisen toiselle puolelle rakennusta lau laen: B Hör oss, Svea". Harry seisoo hajamielisenä ovella. Hän on saa nut „kehotuspalkinnon" osakunnan vuosijuhlassa runoistaan ja miettii nyt, kummalle puolelle hän menisi. Ettäkö hänellä on siinä miettimistä?