Lauantaina 6 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 87 — 1910 (K. S. 1 k. 2 s. 33 mm.) Vakavaluontoinen tyttö saa puotineidin paikan nyt het: V. J. Tapanisella, il» makuuni! kuluneelta kirkkovuodelta kan taa allekirjoittanut asunnossaan Malmikatu 18 maanantaina 8 p Elokuuta klo 10—1 päivällä. Joensuussa 3 p. elok. 1910. Oskari Lavola. Valkeata Sokerisiirappia, erinomaisen hyvää marjojen sylt- täämiseen, saatavana A. Heinosella. Nuorison raittius ja säästälväisyys. Kansanopistonjohtaja N. Liakka on Helsingin raittiuspäimillä pi- tänyt esitelmän, jossa hän kosket- telee raittiustyön yhteiskunnalli sen merkityksen muutamia puo- lia. Huomautettuaan ensin rait- tiustyön kasivattaivasta, termeel- lisestä moimasta, kuinka raittius- mäen rimeistä on noussut henki- löitä, miehiä ja naisia, jotka paik- kakunnillansa omat ahertaneet kai- kenpuolisen yhteishymän puolesta uuraasti ja mäsymättä, huoli- matta pettymyksistä ja »kansan komakouraisuudesta", esitelmän- pitäjä teroittaa mieliimme, kuin- ka suuressa määrässä raittiustyö on paljastanut mäkijuomain yh- leiskuntaa hajoittaman maikutuk- sen. Alkoholilla on suuri osa wa- rallisuuden epätasaiseen jakaa»- lumiseen. Se kaimaa puolestaan yhteiskuntaluokkien mäkistä juo- paa. Se herpaisee yksityisen hei» kilön työn ja toimeliaisuuden pai- näen siten etenkin yhteiskunnan »vähempiosaisen yhä syivempään kurjuuteen. Se pyrkii tuhoamaan säästämäisyyden tunnon, jonka kansaan juurtuminen on työky myn kasmattamisen ohella niin erinomaisen tärkeä. Esitelmänpitäjä huomauttaa li- säksi, että silvistyskansojen yhteis- kunnallista »vaurautta takaama woima hamaitaa»» siinä, että jo marhain nousemassa polmessa tämä säästämäisyyden tunto he- rää ja jatkaa sitten seuraamaan tapaan: Ä Tällainen alottelAva elämän taimaltaja, toimehikas siltikin, maikka toimeet tuhannesti petiä- mät, hän nykyaikaisessa kansan- elämässä lukemattomissa tapauk- stssa menettää alkoholin kautta pohjan, jolle siunauksellinen elä- mäntyö olisi rakennettamissa, nie- nettäessänsä ymmärryksen oman ja muiden työn tuloksien armosta ja melmollisuuksista. Luontaisten taipumusten ja etenkin kotikasmatuksen, ehkäpä paikkakunnan taman erilaisuus maikuttaa tässä jotakin. Mutta yleensä on minun hamaintoni nuorisostamme, nimittäin maa seudun symien rimien nuorisosta, jonka kanssa olen tekemisissä ol lut, että sillä on muutenkin mä hässä määrässä taipumusta sääs^ tämäisyyteen. Keinottelijalla on kaikkialla tuottoisa työmaa tarjolla käyttäessänsä hymäksensä, niin- kuin malitettamasti nyt jo sääli- mättä suuressa määrin tehdään, tätä nouseman polmen synnyn- näistä heikkoutta taloudelliseen elämään, joka samalla tietää yh- teiskunnallisen nousumoiman mä- hyyttä. Jokin ero on kait tässä NaittiusMlien „suuri anomus". Ä8:n yleisen raittinskokonksen päätöslauselmat »väkijuoma asiasta nykyhetkellä. Sunnuntaina päättyneessä ylei sessä raittiuskokouksessa Helsingis sä hymäksyttiin seuraamat päätös- lauselmat, joita senaatille ja asian- omaisille mirastoille, mikäli ne niitä koskemat, esittämään malit- tiin 7-henkinen lähetystö. Tunnustus eduskunnalle. Suomen raittiuskansa kokoontu- neena 28:een yl. raittiuskokoukseen Helsingissä, lausuu ilonsa siitä, että eduskunta 15 p. marrask. 1909 on toistamiseen hymäksynyt juomutusjuomien malmistuksen, kaupan ja maahantuonnin kieltoa tarkoittaman kieltolakiehdotuksen sekä että se miinameroa ja mallas- suostuntaa korottamalla on koet- tanut nykyisissäkin oloissa mas- tustaa juomutusjuomaliikkeen kan- saamme turmelemaa maikutusta. Senaatille. Raittiuskansa, mielipahalla näh- tyään, että eduskunnan 15 p. manast. 1903 hymäksymän kiel- suhteessa esim. Etelä-Pohjanmaan maanmiljelystyömäestön ja Perä Pohjolan enimmäkseen erilaisilla keinotteluansioilla elämän mäestön kesken. Äliutta ilmeisesti yleis piirre on sama. Ja mikäli olen moinut hamaita ja kuulemien n» jalla asiasta käsitystä saada, on seikka sama myös Etelä- ja Itä Suomessa nykyaikaisen nuorison keskuudessa. Tällä nuorisolla ei ole »vähää kään maraa menettää maistoan- sa huolehtia taloudellista toimeen tuloansa, yhteiskunnallisen mau rastumisen kannalta on mieles- täni kansanmalistuksen tärkeimpiä tehtämiä tämän heikon kohdan huomioon ottaminen mastaisten aikain maruswksia suunnitelles- samme. Ja tässäpä pitäisi olla niillekin jotka eimät moi lämmetä raittius- työn yleisestä ihmeellisestä, ih- misonnen mahdollisuuksia lisää- mästä maikutuksesta, pitäisi olla heillekin kylliksi aihetta tunnustaa ja kannattaa raittiustyötä. Yleisiä uutisia. „Nukkuwan jnnan" kuljettaja ja lämmittäjä erotettu toimestaan. Rautatiehallitus on erottanui meturinkuljettaja Conrad Anders Lindgrenin ja lämmittäjä Kustaa Mepäsäläisen, jotka minne kesäk. 18 pnä ajoimat tamarajunan n:o 1003 Malkeasaarei» aseman ohitse. Toimitetussa tutkinnossa ei ole saatu selmille, että junan konduk- tööri Carl Miktor Elmstedt olisi nukkunut. Mutta koska hän ei ole huolellisemmin malmonut ju- nan kuljetusta, tuomittiin hänet 100 markan sakkoon. Koleralvaara ja lääkintä hallitus. Sa»vo»»lini»asja todennetun ko leratapauksen johdosta on Mikke- linläänin kumernööri kehottanut Samonlinnan maistraattia wal- momaan, että paikkakunnalla tar koin noudatetaan lääkintähallituk- en määräyksiä koleramaaran tor- juittiseksi. Hiitolan—Raasulin rautatie- tutkimus. Senaatin määräämää täyden- tämää, Hiitolan—Räisälän—Raa- ulin radan tutkimusta toimeen- zanemaan on senaatti määrännyt nsinööri A. Grönmarkin sekä apu- aisinsinööriksi G. W. Ström. Joensuusta ja likitienoolta. Joensuun kauppakoulun kuokalle hymäksyttiin seuraamat i5 oppilasta: Airaksinen Wilho Kaltimo, Dahlström Eero Eno, Halonen Lyydia Kiihtelysmaara, Heiska nen Hilja Joensuu, Hiltunen Antti Ilomantsi, Hynninen Jeremias Warkaus, Häkkinen Juho Leppää änpää, Jljoss Eemil Joensuu, Kajama Hilja Ziurmes, Kankaan jää Lyydia Joensuu, Kerminen Wäinö Sääminki, Kiiski Lyydia Jakokoski, Koistinen Kaarlo Pol- mijärmi, Korhonen Weikko Pielis- järmi, Kuokkanen Antti Kuusjär- mi. Kurki Otto Miipuri, Kurmi- nen Heikki Ilomantsi, Lamikainen Jenny Liperi, Lukkarinen Tauno kontiolahti, Mononen Edward Hammaslahti, Nupponen Mikko Tikkala, Nuutinenl' Toini Maa- ninka, Pennanen Matti Joensuu, Pettersson Lempi Joensuu, Pii- ronen Antti Liperi, Puhakka Hilja Romppala, Puhakka M. W. «lakiehdotuksen käsittelyä hallitus: miranomaisten taholla on liiaksi miimytelty, lausuu kansan suuren enemmistön »vaatimuksena, että enaatti miipymättä antaisi siltä asiassa »vaaditun lausunnon, jonka jos senaatti tahtoo mälittää kansan mielipidettä, tulee olla puoltamaa laatua ja että se samalla kiireim- miten ryhtyisi niihin malmista- miin toimenpiteisiin, joita kielto- lain toimeenpano edellyttää. Sen johdosta, että senaatti on ryhtynyt käsittelemään kysymystä ulkomailta pienissä pullois- a tuotaman mäkijuomain ullimaksun helpottami- eksi, lausuu kokous ilmi sen kä- ityksensä, että kaikki tällaiset toi menpiteet mäkijuomain mähittäis- myynnin edistämiseksi, josta moi olla seurauksena juopottelun siir- yminen erityisistä anniskelupai- koista kaduille y. m. julkisille pai- oille, on jyrkässä ristiriidassa moi- massaoleman mäkijuomalainsää- dännön hengen kanssa, joten tulli- aksan muutos ehdotettuun suun- taan saisi aikaan yhtä ikämiä selk- auksia ja myöskin maan taloudelli- ille eduille haitallisia maikutuksia uin senaatin yleistä paheksumista herättänyt suhtautuminen mäkijuo- ma- ja mallasjuomameroasiaan tä- män muoden alussa. Sentähden oimoo kokous senaatin hylkäämän ehdyn ehdotuksen ja määräämän, että arm. asetusta maalisk. 9pltä 906 on tarkimmasti noudatetta- wa myöskin mikäli se koskee mäki- Leppälänpää, Rautiainen L. I Kiihtelysmaara, Reijonen Eetu Joensuu, Saarnio August Wärt- silä, Sinkkonen Wilho Puntarkoski, Surakka Herman Joensuu, Tans- kanen Ilmari Polmijärmi, Tolma- nen Mooses Liperi, Moutilainen Adam Kuusjärmi. Tampereen talouskouluun t. k. 15 p. alkamalle kurssille on oppilaaksi hymäksytty m. m. Ida Hirmonen Joensuusta. Kotkan kauppaopistoon on m. m. hymäksytty Heikki Hut tunen Kuusjärmeltä ja Kotkan kauppakouluun m. m. Pekka Räsänen Käämiltä Musiikkiyhdistyksen tortvisoit tokunta antoi kymmenennen mapaa-ulko- ilmakonsertin eilen illalla Jlosaa- rella. Wapaan ulkoilmakonsertin antaa Musiikkiyhdistyksen soitto- kunta Ilosaarella huomenna sun- n un tain a kello 0 ill. yhdennen toista kerran. Ohjelmia 5 pennin maksusta saadaan saarelle tul taessa. Haaksirikko. Kun höyrylaima „San»po" mat kallaan Joensuusta Viipuriin tk. 4 p. klo 3 aikana saapui Lamolan ja Juustilan mälille, tuli sitä mastaan hinaajahöyry lotjineen Siivmittaessaan lotjia joutui „©am po" koman tuulen mallitessa niin paljon syrjään kulkumäylältä, että se joutui karille ja sai muodon. Omin moimin pääsi se kyllä ka riita pois ja toi matkustajat Wii- purin», mutta kaiman kapteeni ei katsonut moimansa jatkaa inatkaa Pietariii», jonne sen oli määrä lähteä, maan mietiin laima tela- kalle tutkittamaksi ja korjattamaksi Muualta Poh- jois-Karjalasta. Tuomarit. Sortamalan tuomiokunnan tuo mari Uno Montin on saanut mirkamapantta tästä päimästä tuleman lokak. 14 pmään. Tuo- miokuntaa hoitamaan sillä aikaa on määrätty homioik. auskultantti Hj. Uotila. Ziperian matkalta palasi miime sunnuntaina lehtori A. Jotuni. Lehtori Jotuni on Siperiassa oleskellut 1 1 kuukaut ta kierrellen Krasnojarskin ja Mi- nusiinskin piireissä sekä tatarien alueella, tutkien etupäässä sikäläi- siä maantieteellisiä olosuhteita. Kansakoulut. Kirkkolahden kansakoulun mäli- aikaiseksi opettajaksi Ruskealan kunnassa on »valittu kansakoulun- opettajakokelas Elias Kekki And reasta. Kuntain lainat. Läänin kumernööri on katsonut hymäksi suosttia Kiihtelysivaaran kunnan anomuksesi» saada pitem n,ällä kuin kyinmenen muoden takaisinmaksuajalla ottaa 20,000 markan suuruisen lainan Heinä- maaran ja Riman kansakoulu talojen rakentamisesta johtuneiden pankkilainan» maksamiseksi. Meiset kyläntiet. Lääninkulvernööri on »näärän- nyt maramaamittari K. M. Kos- tian asianomaisessa järjestyksessä ie»»tekowelmollisten keskei» jaka- maa»» n. k. Kuhnusta»» ja Lari»»- aarei» kylä»»tiet Juuan pitä- ässä. (Eläintautia. Lää»»i»»kuwernöörille ilmoitettua, että Zturmeksen pitäjän Lipinlah- den kylässä on ilmaantu»»ut maa- rallista tautia lehmiin, on piiri- eläinlääkäri I. Elis Hänninen määrätty taudii» suhteen ryhty- juomatamaroita pulloissa »naahan tuotaessa. Kirkkokunnille. Kun eduskui»nan 15 p. mar rask. 1908 hymäksymässä kielto- lakiehdotuksessa on myönnetty maan protestanttisillekin kirkkokun- nille oikeus alkoholipitoisen roimin käyttämiseen kirkolliseen tarkoituk seen, lausuu yl. raittiuskokous sen vakaman toimomuksen, että nämät kirkkokunnat, ennen kaikkia maan em. luterilainen kirkko, ryhtyisimät, nyt jo mapaaehtoisesti ottamalla alkoholittoman miinirypälenesteen äytäntöön, estämään sellaista mahdollisuutta, että yleisen kielto- ain mallitessa ja Suomen lain julistaessa alkoholipitoisen miinin »autittamaksi sopimattomaksi myrk "yaineeksi tällaista ainetta kuitei»- in käytettäisiii» kirkolliseei» tarkoi- tukseen. Mäkijuomain kuljetuksesta rautatiellä. 28:8 yleinen raittiuskokous ryh- yy niihin paheksumislausuntoihin, oita maamme eri tahoilta on lä- zetetty sekä senaatille että rauta- «hallitukselle sen johdosta, että muutamien mäkijuomakauppiaiden zyynnöstä, mastoin kansan sel- mästi tiettyä tahtoa, mäkijuomain ähetys yksityisille ostajille jälleen tehtiin lumalliseksi maltionrauta- teille. mään tarpeellisiin toimenpitei- siin. Samoin on Polmijärmen pitä- jän Sotkuman kylässä ilmoitettu raimoaman määrällistä eläintau- tia, johon eläimiä on jo kuollut- kin ja on piirilääkäri H. W. He lander määrätty sinne matkusta- maan. Wäärennyksestä tuomittu. Keskimiikko»»a pidetyillä mäli- käräjillä tuomittiin urakoitsija H. Hukka, kotoisin Kiteen pnäjästä »väärennyksestä 9 kk. kuritusman- keuteen sekä rangaistuksen jälkeei» olemaan 3 muotta kansalaisluot- tamusta mailla. Sen lisäksi tuo- mittiin Hukka suorittamaan eri- »»äisiä oikeuskuluja 150 mk. Liikealalta. Tampereen Puumillateollisuus- osakeyhtiön matkustajaksi Itä- Suomessa on 35 hakijasta malit- tn Suomen osuuskauppojen Hel- singin haarakonttorin johtaja hra Armo Puustinen. Raaka ilkiteko. Kun t. k. 2 pmänä kalansiitoslai- toksen hoitaja herra Aug. Korho- nei» oli erään toiverinsa ka»»ssa koirien amulla mesilintuja metsäs- tämässä Resterinsaaren rannoilla Enossa, »»iin yhtäkkiä kuulimat koman pyssyn pamahduksen. Lnok se mentyä katsomaan näkimät »nai- nitut metsästäjät koiransa aminu- tuksi, >ekä ampujan hillitöi» riemu kasmoilla raadon mieressä ilki työstään iloitsemassa. Kysymyk seen, mii»kä pahan teon takia te koira»» amm»»itte, mastasi ilkityön- tekijä lemollisesti, että koiran»»e mukan»as ajoi jänistä siksi hänellä oi» oikeus ampua kaikki koirat, uhkasipa mielä ampua toisenkin mukana olleen koira»» mutta kum- minkin jätti sen sillä kertaa teke- mättä. Jlkityöntekijät tunnet tiin. Eipä ole ennen mielä paikka- kunnalla moista ilkityötä kuulunut, siksipä monikin paikkakuntalainen tuntee symintä inhoa ilkityöntekijää kohtaa»», jota samaa tuntee myös täinän kirjoittajakin. Waiwion kyläntien tutkimista »varten pitää maraniaamittari Aaro Hakkarainen kokouksen tk. 11 klo 10 e. pp. Heikki Tnr»»sei» talossa Wai»viossa. Ilrheilukilpailut Polmijärmei» m.- ja u.-seura »yri tyksellä" oli miiine sunnnntai-ilta na urheilukilpailut Höytiäisen Ilo saarella koln»iottelussa, johon kuu lui kuulautyöuti, pituushyppy ja 100 m. juoksu. Wiisi pikku pikaria jakantniivat seuraamasti: I hra Weikko Ihalainen, II l»iseol. Iisakki Hyivärinen, III lyseol. Urjö Jha lai»»en, IV työn». Juho' Kettunen ja V »»»aanivilj. Kusti Jyrkinen, lähinnä hra Juuso Sandell. Pis- teet laskettiin S. W. ja U.-liito»» pistejärjestelinän »nukaan. Palkii»- totuomarina toimi yliopp. Eeinil Pärssinei», joka »»»yöskin toimitti palkintojen jaon. Laimeasti näyt- tää »»uoriso harrastaman urheilu- aatetta, se»» näki näistä kilpai luista. Ainoastaan mu»lta»nia he»»- kilöitä lopulta tuli katsomaan, »vaikka luontokin oli asettuuur miik- kokautisesta sateesta. Kuulumisia Rääkkylästä I»W. Koska ei k»»kaan moine kysyä koko kuntainme samoin kuin k»i- lämmekin kuulumisia, niin tekee mieleni n»ainita kysymättä kuulu- miset. Mutta mitäpäs sitä tääl- täkään kuulunee muuta kui»» initä »»»uualtakin: kato ja köyhyys edes- säinme. Ikämiä katseita saapi l»»oda maamies tänäkin muotena pelloillensa, »»iin myös niityille»»- sä, siis todellakin katomuost. Kau ran, samoin otrankin oraat kylmi- mät »nonikertaisesti ai»»akii» useis- ta paikoin. Mutta mielä ikämäm- pi se, että rukeitakin on pitänyt »riittää suomailta karjan rehuksi, oka todellaki»» on monen mielestä ollut ikämää työtä. Tässäkin käypi toteen nuo profeetta Haggain sanat: „te kylmätte paljon ja mä- Lähetystö, johon kuuluimat rma A. Simola, nti Eli Tamastähti, toht. K. Reijomaara, kaupp. T. Pohjolainen, tuomari L. Pohjan- heimo ja johtaja R. Kojonen, suo- ritti tehtämänsä »naanantaina elok. 1 pnä, saaden kuulla ja kokea seu- raamaa: Kieltolaki. hän miette aittaanne". Moni maa- mies kylläkin tänäkin kemä»»ä kyl- mi paljonkin, mutta mähän niistä aittaan tarmirsee kantaa. Kun luemme Haggain kirjan 1 l., niin näemme ilinan selityksiä, minkä syyn tähden prosetan aika»»a mä- hän kokosi maa»»miljelijä k»»in ; myöskin rahan ansaitsijat panimat ! rahansa lämelliseen kukkaroonsa. j Meillä myöskin olisi hyivää toi- Kieltolain miipy»»»isen suhteen »voa päästä tästä katomuodesta esitettiin kansan huolet se»»aatto- yli kuin saataisiin aikoja sitten reille Hosiai»»off, Kraatz ja Raine- anomainme Pötsönlahteen ja Ora- salo. E»»simainitw ei mastusta,»»tt milahteen aiotut tientekoapurahat mitään. Toiset ilmoittimat kyllä 8,000 mk. Kun paikkakuntamme omasta puolestaan olemansa suo- > on e»»tuudestaan katomuosien täh- siollisia kieltolaille, mutta k»m asia iden kärsinyt, ja »»yt tulee kärsi- kuuhiu erityisesti kauppa- ja teol- mää»» mielä e»»einmäi», niin olisi lisuustoimituskum»alle, jota he ei- ^suuresta merkityksestä tuo ano-^mät kumpikaan ednsta, niin se ei , mamme apuraha. Tie tulisi poh-! kuulu suoranaisesti heille eimätkä hatuksi siihei» kuntoon, että sitä! niinmuodoin ole joutunee: asiaan möisi omillakin Maroilla korjailla > erikoisesti symentymään. SIuitcnkin ajettamaan kuntoon, sekä myös! armelimat, että on melkein ylipää- saisi paikkakuntalai»»en jo»»kun jau-1 semättömiä esteitä kieltolain to- hosäkin hinnan tienatuksi. Sen- i teuttamisen tiellä. Etenkin asian tähden meillä Pötsö»»lahtelaisilla j rahallinei» puoli, »nyöskin suuressa ja Oramilahtelaisilla olisi harras' määrässä sen seurauksena ilmene- toimom»»s saada mitä oleinine »vä salakuljetus. Lähetystön puo- kipeästi kaimanneet, sillä ehkä tä- lelta huoinautettiii», että Snomen mä»» sninmai» maltionkii» marat'kansa symiinpiä rimejä myöten on Erittäin lausuu kokous rauta- tiehallitukselle kotimaisena miras- tona sen »vakaman toimomukien, että se, tekemällä asiasta senaatille uuden esityksen, jossa ehdotetaan sekä mäkijuoma- että miinitama- rain että mäkemäin mallasjuo- mai»» lähetyksen kieltämistä yksi- tyisille ostajille maltionrautateillä, poistaisi sen häpeällisen roarjon mikä sille kansan suuren enemmis- tösi silmissä niäkijuomainkuljetus- kiellon surullisen kuuluisan peruu- tuksen johdosta on lai»gennut. Tullihallitukselle. Kokous kääntyy tullihallit»»ksen tarmittaessa senaatin) puoleen sillä hartaalla pyynnöllä, että se koti- maisena mirastona ja koska siltä ei puuttune siihen tarpeellisia kei- noja, ryhtyisi toimenpiteisiin tutki- tuttaakseen missä määrin Suomen ullirajan yli tuodut alkoholipitoi- et aineet niistä erittäin mainitu- »a halpa konjakki ja lakkamernis- at omat määrennettyjä tai muissa uhteissa Suome»» elinkeino- ja mäkijuomalainsäännösten mastai- 'ia, joten niiden käytännön kautta aatetaan aiheuttaa isänmnalle ai- neellista mahinkoa sekä kansalle 'imeellistä tuomiota ja eikö niiden maahai» pääsyä nykyistenkin ase- »lsten nojalla saatettaisi ehkäistä. (Tämän yhteydessä lausuttiin, että »nyöskin raittiusjärjestöjen toimesta on wähä wäliä tutkitu- »voisiivat sallia. Wielä ohi»ne>»nei» tahdon »vähän »»»ainita nyt äsken heinäk. 2- p. pidetystä k»intakokouksesta, johon oli kosolta asiaii» käsittelyjä marat- Ui, mutta se ikäivä, että sattui juuri kiireimpänä hei»»äaikana ja kauniina poutapäimänä. Olimat miimeinkin joutuneet kunnan tilit tarkastajan» kertomusten kanssa kuntalaisten armostelun ja pää- töksen alaisiksi. Ku»» kokouksen puheenjohtaja luki kunnallisia tile- jä, niin kuultiin mielä m. 1908 tilejä oleman ilman tiliivapautta. Ryt rumettiin miehissä niitä kauman liossa olleita pyykkiä puh- taikst pesemään. ,,Riin kui» tie- dämme, on meillä jo tällä muosi- sadalla opittu puhtaudesta pitä- mään huolta", uiinpä nytkin tah- dottiin saada tileistä pois ne ros- kat, mitä niihin ainakin miime mnosina oli rimahdellut. Mutta kui» kokous oli rahmaan puolesta »vähälukuinen ja netin tahtoimat jo useitten puhemuorojen sekä asiaii» selitysten perästä pyrkiä pois ko- kmishuoneesta katselemaan miten todellakin kau»»is heinäpäimä oli, jota ei ollenkaan »n»lka sopisi pitää pyykkärin päiivänä. itiinpä jätet- tiintii» läpikäytyjä tilejä tilinteki- jän itsensä korjailtamaksi ja joku osa pienistä menoeristä, jotka näh- täivästi oli k. l. esimies tarpeetta- masti ja omamaltaisesti n»enetel- lyt, tuliivat ne tili»»tekijän on»aai» pilssiin. — Kokous oli ylipäänsä makaivaa ja tahdottiin makaivalta kannalta katsoen käsitellä asioita, kun siellä ei ollutkaau erittäin t»ir- hia s»lu»»soittajia. Ja lop»»ksi: jolla ou korma, se kuulkoon, mitä kirjoittaja seurakunnalle sanoo. Paljon kyllä olisi pakiseinista, iiiutta tällä kertaa olkoon. Toiste lisään, jos kyilää»» parenilnn» ky- kenei». Koko»»sta se»irannnt. Muualta Suo mesta. Suomen kansan raittinSpyrinnvt ja wiranomaisct. Helsi»»kiin fuureen kesäkokoulsee»»- sa heinäk. 28—31 pnä saapunut Suomen raittiusmäki malitsi <i- henkisen lähetystvi» käyinään eräit- ten miranomaisten luona puhele- »nassa muutamista asioista, joista eimät ainoastaan marsinaiset rait- tiusihmiset, maan koko kansa — ehkä joitakin poikkeuksia lukuunot- tamatta — on huolissaan ja joi- den suhtee»» miranomaisilta toiivot täisiin mireää, raittiusmielistä toi mintaa. tettama maahan tuotamia »väki- juomia ja mikäli aihetta oi», teh- tämä määrinkäytöksistä ilmoitus asianomaisille mirastoille.) Kaupunkien »valtuustoille. Raittiuskai»sa laus»»u maamme kaupunkien »valtuustoille fen wa kaman toimomuksen, että jos tah tomat käyttää Suomen lain ny- kyisin tarjoamaa turmaa kansan suojelemiseksi halpain »ilkomaisten mäkijuomatamarain useammissa kin suhteissa mahingolliselta mai- kutukselta, kaupungin maltuustot kää»»tyisiwät paikkakuntansa mäki- juoinakauppiaidei» puoleen — ot koot nämä yksityisiä tai mähittäis- myyntiyhtiöitä — sopimaan muo toon puetulla huomautuksella, että nämä lakkaisimat ..dynamiittikon- jakin" tapaisia aineita myymästä, jotteimät tahtoisi antautua sen uhau alaisiksi, että heille ei euää myö»»uetä mähittäisinyyutioikeuk- sia »»ykyisei» l»»pakauden loppuu»» kuluttua. Maroja lväkijuoma-asetnsten tvaltvomiseksi. Kokous lausuu sen toimomuksen. että niistä maroista, joita ny- kyään ani»etaa»» kohottimeksi mäki- juo»na-asetusten tarken»paai» »val- montaan, joku »näärä myö»»nettäi- siin järjeschneei» raittiustyön kant- »valn»is ottamaan harteilleen lisä- merotuksia silloin, kun kieltolaki saadaa»», kutei» sen eduskuntakili on lausunut. — Kauppa- ja teol- lisuustoimituskui»nan »vakinaista päällikköä ei tamattu. Esittelijäsihteeri Listo, jonka luo sitte mentiin, kertoi että »»iinhymin hallitsijan määräys uuden kielto- lakiehdotuksen laatimisesta kuin ediiskunnan hyiväksymä toinen kieltolakiehdotus on senaatissa ly- kätty erityiseei» ivaliok»mtaan, »nut- ta että kun»ma»»kaai» johdosta ei ole pidetty kyseessäoleivassa malio- kun»»assa yhtään istuntoa. Mis- sään tapauksessa kieltolaki ei moi tulla »valiokunnassakaan esille en: neukuin lokakuussa, jonka alussa senaattorit kaikki omat saap»n»ut kesälomaltaan. Lähetystön puolesta tiedustel tiin esittelijäsihteerin yksityistä mie- lipidettä asiassa, koska hän joutu nee kieltolain esittelemään senaa tissa. Omasta kannastaan kielto- lakiin nähden ei hra Listo kniten- kaai» tahtonut mitään ilmoittaa. Kaikkien »»äiden mainittujen Hat- litusmiesten luona käynnistä tnli lähetystö siihei» käsitykseen, ettei ole »vähiiltäkääi» toimoa, että se- naatissa erityiseminin kiirehdittäi- siin kieltolain ivahivistettlksi t»lle- mistä. W ä k i j n o»»»a i»» t n l l i- käsittely. Kuu raittiuskansan tietoon oli tullut, että tullista oi» päässyt läpi Suomen asetusten »vastaisia alkoholiaineita ja tullikamarit har- »voin a»»ta»vat kemiallisesti tutkia, omatko maahai» t»ile»vat »väkijuo- mat laissa säädettyjei» määräysten mukaisia, niii» käivi lähetystö tästä puhelemassa^ tullihallituksen yliti- rehtöörii» hra Boismanin kanssa. Puhuteltu lupasi kaiken myötä»vai- tutukse»»sa asialle, kehottae»» rait- ri»ls»väei» taholta jättämään ky seessä olemasta epäkohdasta kirjel- män niine todist»lskappaleineen, joita on tiedossa. Tiedusteltiin myöskin tullihalli- tuksen kantaa Ranskan konsulin tekemääi» pyyutööi» iiähden, että pienien ko»»jalkipullojen tullia alen- nettaisiin. Tirehtööri!» »vastauksesta huomattiin tullihallit»»ksen oleman ko»»sulii» kannalla, että tullia on otettama ameen paljouden mukaan pullojeu lukuinäärästä huolimatta. Naittiuskansan lähetystö selitti, miten tullin alentaminen pyyde- dyllä tamalla taas tulee marmasti maikuttamaai» mäkijnoinain käytön lisää»»tymisee»». Se ei knite»»kaan näyttänyt ylitirehtöörii» makauinus: ta muuttamai». Mäkijuomain kuljetus rautatiellä. Ulitirehtööri Alhoselle käytiin il »nituomassa kansan hnolet senjoh- dosta, että kielto mäkijuomiei» kul- jetuksesta Suomen maltion rauta- teillä oli lakkautettu. Esitettiin raittiuskansan pyyntö, että rauta- tiehallitus ottaisi alotteen, jonka tuloksena jälleen astuisi moimaan tuo kumottu kielto. Hlitirehtööri oli omasta kohdastaan malmiste- kemään asiassa moitamansa, sillä jo yksinpä rautateittenkin hymä»» kannalta olisi suotamaa semi»,oi- nen kielto — onnellisinta, jos saa- täisiin kidltolaki. Alotetta ei rauta- tiehallitus möisi kuiteillaan ottaa, koska se juuri äskettäin tässä asiassa asettui sainalle kielteiselle kannalle kui»» aikaisemminkin, kun sen lausuntoa maadittiin. Akutta jos tulee uusi anomus, jota päle- mät todistuskappaleet seuraamat osottaen, että kuljetuskiellon pe ruuttaminen on lisännyt suuresti juoppoutta, niin oli ylitirehtööri »valmis myötämaikuttamaai» kul- jetuskiellon hymäksi. Kuitenkin on lähetystö tässä asiassa saanut sen käsityksen, ettei ole toimeita kuljetuskiellon aikaan- saantisesta, sillä kuljetuskieltoa mastaan ottanee semmoisissa ivai- kutusrvaltaisissa paikoissa, minne Suomen raittinsmäen ja koto Ka- leman kansan toiivomnlset ilinan erikoisia poniiistnksia eiivät näytä ulottuivan. e^z CU ta ja amulla tapahtumai» alkoholi- juoma-asetusten malmontaa tar- koittaivan mapaaehtoisen toimin nan johtamiseksi ja amustamiseksi, sekä että R. H:u keskushallinto ryhtyisi, jos maroja saataisiin, tä- mä»» asian järjestämiseen sen mu- kaan kuin »neidän oloissan»me so- pimaksi katsoo. Talaiviinanpolton ehkäisemi- sestä. Sitäpaitsi hymäksyi kokous se»»- raamat, toiinittaja Arjö Katajan alustuksen ponnet »)'lee>»sä, ryht»)- mättä »»iitä yksityiskohtaisesti kä- sittelemään, R. U:n keskushallin non harkintaan jätettäiviksi: 1) kansan yleinen mielipide oi» saatmva ehdotto»»asti t»»oinitse- maksi salamiinanpolton suhteen, jossa tarkoituksessa a) raittius- y. m. edistysseura- jen olisi keskuudessansa pidettä- miei» kokouksien keskustelukysymyk sien joukkoon otettama tuontuos- takin tätä asiaa tähtäämiä malai- semia kysymyksiä ja alustuksia; b) yleisissä kansa»»kokouksissa niillä paikkakunnilla, joissa pahe esiintyy, sekä iltamissa, juhlissa n», tilaisuuksissa olisi yleistä »»»ielipidettä malmistettama! c) malaisemia kirjoit»»ksia olisi samasta asiasta sanomalehtiin toi- »nitetta»va; mi»»kä lisäksi Uusi »viljalaji. Kuten aikaisei»»mm sanomaleh det omat kertoneet, miljeleivät Rur-' »nijärmellä maanm. O. Kindt ja op. S. Luoma Suomessa ennen miljelen»ätöntä miljalajia, nim. Hollannista tuotua kemätivehnää. Atitä enemmän kesä oi» kulunut, sitä »varmemmin omat »viljelijät ttilleet huomaamaan miljalajin so- pimaisuuden maahamn»e ja ilman- alaamme. Risu on nykyään jo tenkin malmista leikattamaksi, suu- ripäistä ja muutenkin kaunista. Ihdestä kahivikupillisesta, joka 3 muotta sitten kylmettiin saadaan tänä muonna ehkä jo kymmeinsen hehtoa ympäri maata siemeniksi jaettamaksi. Syystä että siemen- ten kysyntä nyt jo oi» jotenkin suuri, omat miljelijät päättäneet antaa jokaiselle kysyjälle maiu jon- _ kuu pienei» »»»äärän, esiin. 5 litraa,' koska olisi toimottamaa että tä- inän mainion miljan »viljelen,inen lemiäisi mahdollisimmai» laajalle. Hinta tulee ehkä olemaan 1 »nk. litralta, joka ei maimoihiu nähden liene kallis. Op. Luomalta saa n. s. rukiin nisua, Ki»»dt'iltä oh- ra»». Klimpikin laji on kuoreton ta, s»i»»rijywäistä. Monille kysy- jille selitykseksi mamittakoon, että tämä nisu on kylmettämä aimai» samallaiseen maahan ja samaan aikaan k»,in ohrakin, ehkä hiukan harmeinpaa»» ja aikaisemlnin, kni- lenkin hymin lä»nn»ii»neeseei» pel- toon, jolloin se itää ja mersoo pian ja jää rikkaruohoista koko- naan mapaaksi. Uuteen ja »vah- maan maahan saa kylmöi» tehdä erittäin harivaa, koska nisu siiliä saa rauhassa »versoa ja tihetä oman maistonsa ja maatimukseii- sa mnkaai». Tiheästä kylmöstä ei knitei»kaan ole m»iuta haittaa kuii» siemenen haaskio, sillä tämä l»isu ju»»ri ei mene lakoon, ja on se sitä kauniimpaa ja tasaisempaa, mitä tiheämpää. Kuten f anottu saa siementä tila- ta op. Luomalta ja n»aai»milj. Kindfiltä Nurmijärmen kirkolta. Sieltä möisi myös käydä katsomas- sa kasivamaa laihoa ennen leik- kuuta, jonka »voi jättää merrattain myöhään, koska nisu ei hemillä »varise. Talonpojat sotalväkeä kyyditse- mään. Nuijamaan Kai,anojan tilalle saapuu ensi torstaina taafeufin suuri joukko matkailemaa sotaivä- keä. Talonpoikia on käsketty 100 miestä hemosineen tätä armei jaa amittamaai» toiseen paikkakm»- taan. Maamiehillä olisi nyt tähän aikaan muitakin kiireellisiä hemos- töitä olemassa. 2) salapolton käytännöllinen mas- ttlstaminen olisi tapahtuma: a) miranomaisten kautta teke- mällä heille tähänastista selmem- »näksi, mitä heidän mirkamelmol- lis»»uksii»»sa hymäi» yhteiskuntajär- jestyksen malmojina salapoltonkin suhteen kuuluu; b) edistysseurojen karitta teke- inällä kokouksien, hyökkäysmatkojen y. m. amulla tässä suhteessa ma- tistyötä niillä seuduilla, joilla sa- lapoltoii tiedetääii mallalla ole- man sekä huolehtimalla ja muis- tuttamalla miranomaisiatehtämien- sä tässä stihteessa tunteinisesta ja täyttämisestä; c) yksilöjen kautta ohjaainalla »viranoinaisia salapolttajien jäl- >ille sekä muuteiikili myotäniieli- esti kohtelemalla heidäi» toi- mia»»sa paheenpesien häivittämi- 'eksi; d) ku»»tien kautta maraamalla muosittain miiumvoittorahoista jo- "in määrä jaettaivaksi palkii»toi- »»a lvira»»oniaisille ja muille kan- 'alaisille, jotka oivat moineet saat- «a lainrikkojia edesivastuuseen; 3) piiritoin»ikui»tiei» tehtäiväksi ätetään läheinpiin toin,enpiteisiii» ehdotettnssa suhteissa ryhtyminen olemalla siinä yhteistoiminnassa laikallissenrojen kanssa. i&r ZZ3 3s«r* B2. ET CO so Qo' Sä' ST I fj* QS ES tsa jpj CO 22. S" < *4 vs m e n S" »i v» 5T e m s»