liislsi km maalikuun 8 p.nä Käytetyitä koneita ja kalustoja kaikenlaatuisia oStatte ja myytte etuisammin meidän mälityksel- lämme. Hintalnetteloita pyydettäiSsä. Veljekset Fri is. Kokkola—MSpihlaja. 27 ISIS HailitilsklisMyg ja suomalainen puolne. Senjalleen kun pari suomalaiseen puolueeseen lukeutuivaa lakimiestä hallituskysymyksessä omaan yksityiseen makaumukleensa nojaten on astunut senaatin talousosastoon, on hallitus, kysymys koko laajuudessaan taas joutunut ivilkkaan pohdinnan alai seksi useissa suomalaisen puolueen sanomalehdissä, puhumattakaan was> tapuolueiden lehtien tunnottoman kie roisia lausunnoista yllämainitun sei kan johdosta. Keskustelun alotti Aamulehti, joka, tehtyhän ensin selkoa fiitä ase< masta, jossa senaatin talousosasto kokoonpanoonsa nähden tätä nykyä on, lausui, että maikka suomalaisten miesten apu senaatissa onkin erittäin termetullut monen asian ratkaisussa, on kumminkin olettama huomioon se seikka, ettei muutamien Harmojen suo malaisten onnistu saada minkään laista maikutusmaltaa asiain yleiseen kulkuun senaatissa. Omana makou muksenaan lehti lausui: »Meidän tulee perustaa toimomme eduskuntaan tai odottaa hallitussuunnan muutosta Venäjällä". Pian ilmestyi saman lehden pzls> ioilla mopaaherra E. S. Hrjö jtoskisen aiman Vastakkaiseen muotoon laadittu kirjoitu?, jossa koe teinin todistella, että muutamienkin suomalaisten miesten osanotto halii tukseen saattaa olla isänmaalle eduksi. Uudessa A u r a S s a o!ti asian puh ?eksi asessori I. V. Ha mu, asettuen hänkin samalle kannalle kuin »vapaaherra Mjö-Koskinen. „Suoma laisen puolueen täytyy entisyytensä ja tulewaisuutensa nimessä rumeta heitä ihallituksessa olemia suomalaisia) jul kisesti ja rohkeasti tukemaan", lausuu hän. U. Auran toimitus puolestaan antaa tunnustuksensa asessori Hamun esiintuomille mielipiteille. Hra H imun kirjoituksen johdosta uudisti Uusi Suometar aikaisemmat sanansa Rainesalon nimityksen yhteydessä, nimittäin: ..Ilmeistä on näin ollen, että suomalainen puolue ei tätä nykyä moi puolueena olla senaatin täydentämisessä mukana, niinkuin se myöskään ei siinä ole ollut, ei hra Saarikosken enempää ku n nyt hra Rainesalon nimityksessä". T-imän jälkeen ilmestyi u. S .ssa tri Lauri Ingmanin perus- teellinen lausunto asiassa. Kirjoi tuksessa selostetaan hallituskysymyk- semme kehittymistä nykyiseen surkeaan tilaan ja asemaa, jonka malliteSsa suomalaiset senaattorit jättimät se- naattor-pailkansa miime syksynä, min- kä jälkeen kirjoittaja lausuu: „WenS° jän hallitus jatkaa edelleen duuma- enemmistön kannattamana suurella laumalla tähänastisia p Mullaansa maatamme kohtaan. Aiman selmää on, että suomalaisten miesten olo tai ei-olo senaatissa ei tällä hekellä Vaikuta tähän suuntaan ja sen toimiin yhtään mitään. Samoin on..suunta" täällä kotimaassa suomalaisen puo lueen politiikalle Vähintäin yhtä epä edullinen kuin miime syksynä. Min käänlaisia ..järkiintulem sen" merkkejä nimeenomaan jotilaSasiaan nähden ei ole ollut hamaiitamissa. Mckäli miime eduskunnan enemmistöryhmien mieli pide tulee julkisuuteen, on se aiwan muuttumaton. Kysymykseen puolu eemme jäsenten senaattiin menosta ei niin ollen tällä hetkellä moida mas- tata muulla tamoin, kuin miime syk synä mastattiin samaan symykseen." „ Kantakoot siis eduskunnan enem mistö puolueet huolen ja edesmastuun siitä, millä menestyksellä maamme oikeuksien puolustusta nyt käydään. Suomalainen puolue vn seimäsli ilmoittanut, millä tamoin se tahtoisi tätä taistelua käytämän, mutta sen käsitys on, Viimeksi äskeisten maalien kautta, kokonaan hyljätty. Elköön suomalainen puolue silloin menkö, ilman mitään menestymisen loimetta pääasiassa, ottamaan edesmastuuta päälleen — sotkemalla enemmistöpuo- lueiden puolustusohjelman." Tri Ingmanin lausuntoon, jota kan nattamaan V.K. SuomalaiseS- i, Waasa ja Karjalatar omat asettuneet, mastaa nim. „Wanha suomalainen" Uudessa Aurassa, yrit täen todistella, että mastakkainen menettely olisi paremmin mastannut suomalaisen puolueen isänmaan edun mukaisia tarkoitusperiä. »Tässä on ryhdyttäviä tarmokkaisiin toimiin, pelkäämättä että sillä «sotketaan enem- mistöpuolueiden puolustus-ohjelmaa", kun tämä ohjelma kerran tiedetään kelpaamattomaksi. Ja tämän toimin nan ensimmäinen askel on sellaisten asemain saamuttaminen, joissa tuo toiminta käy mahdolliseksi", lausuu „Wanha suomalainen" kirjoituksensa loppupontena. Samalle kannalle kuin „Wanha suomalainen" on myöskin Wiipuri asettunut. Laajassa kirjotuksessaan toistaa lehti samat »väitteensä, joita se jo syksyllä esitteli ja lausuu lo puksi: „Ne, jotka asettumat hra L. J:n kannalle, tahtomat maatia suo malaisen puolueen — ehkä itsetiedot, tomasti — Valtiollisessa kysymyksessä passiirvisuuden, toimettomuuden, ja samalla myöskin toimottomuuden kannalle. Mutta se kanta ei lopulta merkitse mitään muuta kuin suoma laisen puolueen olemisen lopettamista ja kogaali-politiikan tunnustamista yksin-määräämäksi. Ne, jotka hänen kantaansa eimät hylväksy, luottama edelleenkin siihen, että suomalaisen puolueen tunnustamat rvaltiollise periaatteet ja menettelymuodot oma todellakin ainoat, joista moi toimoa maallemme pelastusta. Ja jokaisen, jolla on kerran makaumus, on olta ma malmiS taistelemaan tämän ma kaumuksensa puolesta, taistelemaan siitäkin huolimatta, että ivoitto ei ole saamuteitamissa ehkä mielä lähim mässä wlemaisuudessa." Mastauksekst tähän Miipurin makaumusperusteluun sopii hymin L. Ingmanin U. A:n .Manhan suo. malaisen" kirjoituksen johdosta U S:n miime sunnuntain n:ssa julkai sema mastamäite, jonkif" ydinkohdan otomme tähän. „Minun nähdäkseni, lausuu L. I. ei ole oikein, eikä miisaSta, että suo molainen puolue nyt ponnistaisi moimansa tehdäkseen eduskunnan »perustuslaillisen" enemmistön puo lustusohjelman tyhjäksi, semminkin koska puolueemme ei moi lumata johtaa nykyistä maikeita suurmaltiol> lisiä ristiriitoja onnelliseen loppu- tulokseen, maikka se saisikin yrittää. Tulee sitä paitsi muistaa, että eduS kunnan enemistön takana ei suinkaan ole main sosialistein tietämättömät joukot — jos niin olisi, olisi asemo huomattamasti toisellainen — maan myöskin suurempi osa maamme in> telligenSsiä. Kokemukset niistä »vai keuksista, mitkä ..perustuslailliselta" taholta tehtiin sortomuosien senaatille eirvät minkään keholta suomalaista puoluetta nyt »vuorostaan asettamaan eduskunnan enemmistön ajamallepa litukalle »vaikeuksia. Kun kysymys ilmeinen taisteluko, mai rauhalliset neumottelu.? on jossain kansassa ratkaistu ja rauhallisten neumottelu jen puoltajat omat joutuneet mähem mistöön, silloin alistumat he lojaali seSti heidän mielestään onnettomaan kin päätökseen. Wasta kun he huo maamat. että mieliala kansassa, ehkä kärsittyjen tappioitten johdosta, alkoa muuttua, tulee heidän aikansa jälleen toimia. Senpätähden suomalainen puolue, jos se tahtoo olla ja pysyö puolueena, joka tamoittelee »vaiku tusta maamme laillisessa eduskun nassa ja eduskunnan kc -utta eikä aio muuttua joksikin syrjässä toimimaksi mirka m es- tai muuksi nurkkakunnaksi, ei nykyisissä oloissa moi ryhtyä toi mintaan, joka saattaisi sen aiman alusta alkaen ilmeiseen kapinaan eduskuntaa maStaan," Tämä tri L. Ingmanin nykyisen »valtiollisen asemamme kaikkia näkö kohtia tarkoin silmällä pitäen harkittu lausunto esittää niin tyhjentämästi suomalaisessa puolueessa Vallitseman mielipiteen pulmalliseen hallituskysy. mylseen nähden tällä hetkellä, ettei meillä ole siihen lisättämänä muuta kuin hartain toimomuksemme, että puolueemme kaikki sanoin,lehdet tyy ten harkitsisimat ja punnitsisimat sa- nansa ja mitä huolellisimmin tarkis- taisimat mielipiteensä tässäkin kysy- myksessä ennen kuin lähtemät moni- tuhztlukuisalle lukijakunnalleen tyrkyt tämään puolueen yleisestä kannasta jossain määrin eriämiä mielipiteitään. Ikäänkuin suomalaisen puolueen ohjelmaa ei muualla moitaisikaan to- teuttaa kuin hallituksessa! Entä si säinen, kansan keskuudessa toteutetta- ma »valistustyö, Sill'aikaa kuin ..perustuslailliset" opettelemat kansaa hallitsemaan kansan itsensä ollessa kärsimystensä katkerassa koulussa, moimme me kukin kohdastamme yhä uudelleen ja uudelleen osoittaa, mihin onnettomuuksiin kagaali-politiikka, joS se esteettömästi saa jatkua, lopulta johtaa. Tottapahan joskus kansankin sil- mät aukenemat näkemään totuuden. Ja masta sitte, kun kansa on suu- remmaSsa määrässä kuin nykyään asettunut suomalaisen puolueen tar koitusperän saamuttamiseksi ponniste lemaan, on melmollisuutemme maik kapa yksinkin astua toimimaan myös kin maan. hallituksessa. Eduskunta. ZMiilmt» ««mtiiii t. l, ? ,:»ii ll° ? i.,. Puhetta johti puhemies P. E. Sminhusivud. Malioknnnat. JulaiStiin maliokuntamaalien tuloS. Sen mukaan tulimat malituiksi: P erus t us l akimal io- kuntaan: Suomalaisesta puolueesta: Daniel- son-Kalmari, Ingman, Torppa ja Nemanlinna. maralle Lagerlös ja Lis!o. Nuorsuomalaisesta puolueesta: Se tälä ja I. Castren; maralle Lilius. Maalaisliittolaisista: Alkio: mar. K. K. Pykälä. Ruotsalaisesta puolueesta: Meche- lin ja Estlander: mar. Wrede. Sos.-dem. puolueesta: Muoiijoki, Laine, Tokoi, Mäkelin, Nuortema, Malamaara ja Aalle; mar. Boman, Eloranta ja Mänty. Laki maliok untaan: Suomal.?.: Rautapää, Repo, Ida Urjö-Koskinea ja Mahe; mar. Sep pä-Murto ja L>sto. Nuors.v. Talas ja Castren: mar. Löthman. Maalais!.: Poutiainen: mar. Ora nen. Ruots.p.: Nybergh ja Björl; »var. Söderholm. Sos.-dem. p.: Kotonen, Airola, Hä mäläinen, Manner, Heikkilä, Koski nen, Aronen ja A. Jokinen; mar. Mainio, Rantanen ja Eronen. Talousmaliokuntaan: Suomal.p.: Honkajuuri, Peura- koski, Pullinen ja Knuutil?: mar. Molmiivaara ja Junnila. Nuors.p.: Nylander ja Riihelä; mar. Tanttu. Maalais?.: Hahl; mar. Lohi. Ruotsal.p.: Roos ja Jnborg; mar. Aschan. Sos.-dem. p.: Aromaa, Rantanen, Saari, Tuomi, Typpö, O. M.Turu nen, Kotonen ja Samolainen; mar. M. Turunen, Tikkanen ja Kurkinen. Maltiomarainmalio- kuntaan: Suomal. p.: Arajärmi, Kairamo, Rapola ja Mirlkanen; mar. Ran nikko, Lanne ja Marmikko. Nuors. p.: KoSkelin, Hultin ja Puhakko; mar. Kaasalainen ja Pie linen. Maalaisi,: Kallio ja Leino; mar Karhi. Ruotsal.p.: von Born, A. Neo- mius ja Hallberg; mar, Nordlund ja D Neomius. Sos.-dem. p.: Murros, Hörham- mer, Sainio, Tanner, Kanermo, Ko- mu, Kirmes, Simenius ja Saarikoski, mar. Lumio, Kronqvist, Kellosalmi, Törmä ja Kurkinen. P a n kkim alio kuuta a n: Suomal. p: Pzasikirvi, ja Marmikkc: mar. Arajärmi ja Virk kunen. Nurrs.p: Hl-men; war. Arokallio. Maalais!.: Lahdensuo; mar.Junes. Ruotsal. p.: Schybergson: mar. Nordlund. Sos.-dem. p: Malpas-Hänninen, Eloranta, Törmä, Maljakko, Män- tyoja ja Kellosalmi; mar. Järvinen ja Herrala. SimiStysmaliokuntaan: Suomal.p.: Soininen, Waaralo, ja I. K. Drjö-Koskiner.; mar. Sipilä ja Käkikoski. Nuorsp.: Hainiuta ja Akesson; mar. Löthman. Maalaisi,: Relander: mar. Lat vala. Raotsal. p.: Lind:lö.s ja Sund- blom; mar. Rosenqvist. Sos.-dem.p.: Salmi, Kimikoski, E. Jokinen, Järminen, Aakula, Kiiski nen, Annala ja Orasmaa; mar. Her- rala, Maljalta ja A. Jokinen. Työ mäenasiain Valio kuntaan: Suomal.p.: Haapanen, Tulikoura ja E. S. Irjö-Koskinen; mar. Kaakko- oja ja Seppä-Murto. Nuorsuomal.p.: Erkko ja Pietinen; mar. Miljakainen. Maalaisi.: Karhi; mar. Kakriainen. Naotsal. p.: Grotenfelt ja Hjeii! mar. Sohlberg. Sos.-dem. p.: Helle, Lundström, Salo, Paasimuor», Pärssinen, Sil lanpää ja Lehtonev; mar. Maipas Hänninen, Loukainen ja Kirmes. Laki- ja tai ou Swa lio- k u n t a an: Suomal.p Ruotsal. p.: von Troil ja Stor- djörk; mar. Gädda. Sos.-dem. p.: Siren, Eloranta Telkkä. Saarinen, E:e'ämäki, Huttu nen, Mäkelä ja Kopila; mar. Lauta salo, Miettinen ja Kautto. Maitokuntain ensimäinen istunto on tänään klo 11 a.p. EdnSknnnan »virkailijat. Eduskunnan yleiStulkin tointa on hakenut toimittaja K. M. PuuSk?, yk- sityistulkin tointa maisteri K. Man- nelin, notaarin tointa maratuomari I. Fröjdman ja kanslistintoin.ta Jal mari Tukiainen. Eduskunnan ruotsalaisen kanslian päällikön tointa on hakenut maisteri I. Grönlund ja notaarin tointa isän nöitsijä E. E. Eneberg. Puhemiesneumosto on mirkaiiijoikst malinnut yllämainitut miran ainoat hakijat. Istunto päättyi klo 7 i.p. Seuraama istunto on tänään klo ti i.p. MÄ Gttcht kttkemmssll pukllsss. Pietari, maalisk. 7 v:-iä. Kov keimmassa paikassa tepahtuneessa esittelyssä on makmistettn arm. esi' tykset, jotka koskemat malticpälMäkuS kannuksia sekä muoden 1911 pelikort tisuostuntaa. EjityS tsulllakimlslls lsöktAijes vemtcesta. Tuulaakimaksun laskemisen pcruL^ teeksi on, kuten tunnettu, ollut wah< mustettuna määrätty prosenttiluku nii den tamarain tullimaksusta, jotka omat tuulaakimaksun alaiset. Niiden ehdotusten perusteella, mit'ä asianomaiset kaupunkien miranomai set omat senaoMe tehneet, on senaatti sitten mahmistanut tuulaakiprosentin määrän niille kaupungeille, joilla on oikeus päästä nauttimaan puheen alaisia elua. Kun se ajanjakso, jonka tuulaaki malsun laskemisen perasteeZta anre- tut määräykstt omat mahmistetut moi- maSsa olemaan, päättyy 1910 muo den lopussa, on asianomaisilta lau punkikunnilta maadittu lausunnot pu heenaiaisen maksun suorittamisesta mainitun muoden jälestä, ja omat ne ilman erimielisyyttä puolustaneet tuon maksun nykyisen debiteeraus perusteen pysyttämistä. Tähänkn nähden on hallitsija katsonut tätä maksua moitaman eieenkinpäin suo riitaa saman perusteen mukaon luin tähänkin asti. Mitä tulee siihen aikaan, jslsi tuu laakimoksun laskemisen peruste olisi mahmistettama, niin on tuulaalimak> sua koskemain määräysten moimassa. oloaika katsottu moitaman tällä ker> Junnila taa mahmistaa miideksi wu?ds'.si. ^ Uliopistollifia määrära hoja. Korkeimmassa pai°a5s, cn yliopiston onatcmisen laitoksen mää räraha korotettu 1,500 mkasta 5,000 mkaan. Määräraha yleisten stiper dien antamiseksi on korotettu 16,000 mkasta 26,300 mkaan. Maantieteel lisen laitoksen määräraha on koro tettu 750 mkasta 2,000 mkaan. Mää räraha uusien kielten opisk.lua Mar ten korotettu 2,000 mkasta 3,000 mkaan. Kaikki nämä määrärahat on Niyön neity ehdsllo, että lisämäärärahat saaduan ottaa menoarmu on ainoas taan siinä tapaulsessa, että maltiolai- toksen tulot sen sallimat. Salvalla ehdolla on myös myönnetty 25,000 inkan määräraha kemiallisessa lc l» ratoriossa suoritettamia korjausiöitä marie» ja 3,500 mk. agronoomisten retkeilyjen toimeenpanemista morien. — Te«aati« wirka«iehet. Senaatti on myöntär.yt esittelijäsih- teeri A Listolle ivirkamapavtta mal- tiopäimuin ajaksi ja määrännyt tois taiseksi maratuomari H. Hällftömin amustamaan esittelyä senaatin kaup pa- ja teollisuuStoimituSkunnassa. We»äläiSsy«thiste« saat taminen yhdeutoertaifiksi G«o- meu kausalaiSte» kanssa k»u- «allishallitnkscen nähden. Se naatissa esiteltiin t. k. l p:nä ote ! pöytäkirjasta, joka tehtiin senaatin ! täysistunnossa oike^Stoimituskunnas- s ta tapahtuneessa esittelyssä miims helmik. 11 p:nä, jolloin oli käsiteltä- wänä kysymys menäläissyntylsten Aug. Hjelt, Koimisto. saattamisesta yhdenaertaisiksi Suo ja Laine; mar. Malkamäki ja Lanne. ^ men kansalaisten kanssa kunnallis- Nuors.p. Pennanen ja Fränti: hallitukseen nähden. war. Viljakainen, Maalaisi.: Heikkinen; mar. Kakri- amen. Ruotsal. p.: Grotenfelt, ja Beck, mar. Sohlberg. Sos.-dem. p,: Häyrynen, Kannisto, Perttilä, Saarinen, Mäkinen, Hoikka, Mirkki ja Tikkanen; mar. Samolai nen, Kääriäinen ja Saarinen. Maatalousvaliokuntaan: Suomal. p.: Ojanen, Ripatti ja Muorimirta; mar. Pullin ja Malka mäki. Nuors. p.. Kekki, Snellman, As tala. Asta lähetettiin lainmalmistelutun- taan. — Rantatien tatvarataksan tarkistus. Suomen teollisuusmalio- kunnan keskuskomitea vn antanut lau suntonsa maltiorautateitten tamara- liikennetaksan uusimisesta. Tässä lau sunnossa huomautetaan, että rahti määrät omat niin asetettamat, että rautaleitten omat kustannukset mikäli mahdollista kormataan, mutta että toiselta puolen otetaan huomioon ylei sön etu. Tarmetamaroitten rahtimää- rät tulee olla alhaiset ja ylellisyys, tamarain korkeat. Maan taloudellisen MaalaiSl.: Suolahti, mar. Heikki.! kehityksen kannalta olisi toimottama, nen. k että kaikkien rvientitamarain rahti määrättäisiin mahdollisimman alhai- ssksi, jotta mienti lisääntyisi. Edel leen tekee keskuskomitea j?ukon yksi tyiskohtaisia muutosehdotuksia. Järwen«ittansretkik««ta Hämeen »vefistöjä varten. Se naatti on päättänyt tehdä korkeim paan paikkaan esityksen, että wvo- desta 1911 lukien myönnettäisiin 17 muoden ajaksi 32,237: 50 muvtuinen määräraha järivenmittauSretkikuiman perustamiseksi Häme. n mesistöön selä kerta kaikkiaan 32,710 u.k. marustus- tsn ja tarpeellisten aineiden hankkiini- sekfi. Maanviljelys- ja talons- senroje» awnstami«en. Koska 1W9 muoden menoarwio?u>, oli pois tettu määräraha maanniljelus- ja talousseurojen amustcmuszksi, on se naatti päättänyt korkeimpaan p".ik- kaan tehdä esityksen, el>Z määrärahct '-aataisim ottoa 1910 muoden meno- armioon. Samalla on senaatti päät tänyt esittää, että määräraha saatai siin myöskin siiansiitcksen edistämi seen. — Talons- ja pnutarhskon- l«je» owustaWivc«!. Sen soh. dosto, e.tä 1909 muod^i n-eiio.'r!vioS- ta oli poistettu mä-lrävchst taloaS- ja puutarhakoulujen amustan-iseksi on senaatti päättänyt tehdä kcrf^in-p.ian pai"aan esitnksen, että mainitut mää- rärihat saataisiin ottaa huomioon me noarviota n?vod?lle 1910 laadntacssa. — Natakts?sje» hankkiminen. Senaatti on antanut rautatiehallituk selle luman heti tehdä foiimnksen ra takiskojen hankkimisesta m. 1910, — Mkitopiiettien käytti» oikens. Senaatti on päättänyt, että maitopilettejä, joita tähän o?ti on saa!!Ut käyttää ainoastaan 460 km. matkalla, saadaan käyttää 600 km. maikalla. — Lastn«illojen knletns. Se naatti on päättänyt, että lastuivi!- loiSta kannetaan rahtia 5 luokan mu kaan j i että niitä on kule!ettawa pu ristetuissa paaluissa. !>im il ^«mlii. AkunajoisMkLo Kurussz - Eerikinkaiu S. Puh. 4S^, Omistais>t:H?n)ioikeudenliot,,no Wam» Kiwi ja tzorvis^keudm- lanvnsn «avieri Saarnilaki TiMömiM. Rautatiehallitnksen asiasta c ntama lansnats. Aikanaan käski senaa'ti rautotik- ha^lituksen ennen maati--k. 15 p:>vöä antamaan lausuntonsa maluopäiwäin loka?. 23 p.nä 1908 tekemän ano muksen johdosta, jnka koski ermä siä työttömyyden aiheuttamia toimenpi teitä maition töiven järjestämiseksi. Rautatiehallitus on nyttemmin tämän la :suntvnsa antanut. Lausunnossaan huomauttaa ravta- tiehalli'uz, c'.,ä korjaus- ja hoitotyöt xeen Vaatiessa, Vähintäin kerran Vuodessa; III) Helsinkiin perustettaisiin te- ollisuuden edistämislaitos ..Teolli- suusmuseo", jota ylläpitäisi maltio, Helsingin kunta sekä maan käsityö-, tehdas- ja kauppoyhd-stylset. Tämän laitoksen vpstuslsiminta tapahtuisi: a i mestari- ja kisäilikurssien kaut ta sitä ivartcn Varatuissa molli- VerStaissa; b) paikallisen ja kiertämän luen to-toiminnan kautta eri osissa maata: c> näyttelytoiminnan kautta, toi meenpanemalla ajottaisia, paikallista ja kieriäiviä näyttelyjä; d» tiedonantotoimiston kautta tek- n-llisissä, kaupallisissa, lainausta ja patenttia koskemissa kysymyk sissä y. w.; k) ammattikirjaston kautta luku ja piirustussaleineen; f> raaka-ainekokoelman kautta, jo ka sisältäisi näytte-tä tärkeimmistä teollisuudessamme käytety stä r^a?.?- aineis a setitylsiueev: ja kone- ja työkalukokoelmain kautta käsi- ja pienteollisuutta Var ten, joiden t<koa ja käyttökuntoi- suutta mestari- ja savikursseilla mndzan esittää. I V ittä ainm<.ttiencdistäMislai- t.'.z ..Teollisuusmuseo" (eli tel no- looginen instituutti) olisi perustet- tet '.awa niin pian kuin alkurvnlmis- tukset on ehditty suorittaa; laitoksen toiminta Voitaisiin alottaa edellä Viittaamillamme luentojaksoilla ja tied nartotoimistoillo; sekä V) et !ä opettajien Valmistami seen käytännöllisiä mestari- ja sälli- kursseja Varten olisi heti ryhdyt tävä. L ^5- isiÄ 8 S, Seansakonlnje» laskennon j oppikirjat. Kouluylihallitus on suostunut opettaja E. W. Ponkalan l^ainnan ..Laskennon harjoituskirja kansakouluja «ranen", johon liittyy ..Käsi^rja konsakoulujen opettajille" käyttämiseen harjoituskirjana maam me kansakoulujen laskennon opetuk sessa. — Uittolnpa. Senaatti on myön tänyt Rosenlew ^ C:o o.«y:lle luwan mttaa tulleja Lempäälän kanaman kautta. LVararikkoafioita. Kirja- mm r.dalla kum rakennulsi-sa on ^^Ppias Gust. Roneliuksen mara- ma.n,l.,astosuhte.den tohdcn velkojain kuulustelu toi- e.esUn suorueito!^ !e,aaikao'.,. ^ollom ^itettlm. raastumanoiksudessa eilen, useosl. tulee työhön ltmn.ttää mel-- u^^simLeh-ksi »valittiin maratuo- loisetkin tyoiroimat, zotka kuitenkin' , . . . j m!.r: K. I. Inberg ja walwontapäi- ^ lylmSn wuodenajc.n tul-.ua, mZärättim ensi kesäkuun 27 p. kun korjaustöiden taytlly icpp<:a, on työstä erotsttama. Taimella tac.^. ! ' PalotutZimns toimitettiin paitsi satunnanlssa lumcnluo.nis ö-ssä ! raa-szumanoikeudessa etlen t. k. 3p:nä Voidaan työtä antaa ainaaStaai: n ä-! tapahtuneen tulipalon johdosta. Mi- h.iise^ trö miesjoukolle. ! taan uutta ei esiintynyt. M'.nL toimenpiteenä ratatyö -sä Z ^ Mastoin miime lehd-Ssä ollutta olleiden työmiesten työnha un e.simi- tietoa seksi, puoltaa rautatiehallitus sitä eh dotulse^sa uudeksi mapaalippuohje- säännölsi oleiraa esitystä, että niille rata!oömiehille, joika owat olleet työs sä Vähintäin kuukautta ja sinä ai kana käyttäytyneet nuhteettomasZi, työ!» loputtua ja jos ei uutta työiä heille moida tarjota, annettaisiin il maiset lnuuttciliput, jotka oikeuUuif!- wat työmiehet matkustamaan a a'tionrautate d?n asemalle, ll ltisra^snnus^öissä moit.uftin l. i- tenkm tarjota työtä talivcllalin, jos näideu töiden menoarmiot saataisi,n mahivisletuksi jo syksyllä. Silloin möisi näet osa ratatöistä Vapautu mia miehiä saada työtä uutiZraken- nusten pcruSlusiöissä ja lirvitoömie- het ja lirivesmu h zt taas sai simat työtä taiwella ja kengällä, jolloin työnpuute on pahimmillaan. RaMa- tiehallitus pitää sentähden sangen toi- Vottau)ara, että erityisesti uuusra- kennusten kiziunkiariviot, miitta myös kin korjaustöiden menosäännöt Voi taisiin wahwistaa jo syksyllä seuraa maa Vuotta »sorien, sillä se tulisi melkoisesti edistämään työttömyyden Vähenemistä. Teollisuusmuscostipen- Viaattien matka kertomus. TeollisuuSmaliokunnan keskuskomi tealle omat kultaseppä Isa! Saha ja arkkitehti Jalmari Kekkonen jättäneet kertomuksen teollisuusmuseoiden tutki musmatkaltaan. Tämä kertomus, onka keskuskomitea oman lausuntonsa ohella lähettää teollisuushallituksen autta senaattiin, päättyy seuraamiin ponsiin: l) Että Teollisuushallitukseen pe rustettaisiin uusi intendentin Virka, jonka tehtäiväisi tulisi ammattien edistämistä loskemain kysymysten walwominen; I I) että teollisuushallitukseen olisi saatama neumottelemia jäseniä, joista teollisuudenharjoittajat saisi- wat malita kuusi ja seitsemäntenä itseoikeutettuna olisi tuleman teolli- suusmuseon johtaja. Lisätty teolli- suushallitus kokoonkutsuttaisiin tar- ot.lin maalari Nurmen omai suus p.>lowakuutettu ..Kaupunkien yleisessä paloapuyhtiössä irtainta omaisuutta »varten" 1,000 markasta. Nurmi itse oleili tulipalon sattuessa työansiolla Helsingissä. Warwin hnuhttmalaitos- asia oli eilen jälleen rahatoimikama rissa pohdinnan alaisena. Kaupungin insinööri ali '.valtuuston pää öksen mukaan i.ialinut katsi kusi^nnus- arwiota Loisen klinteä'.ä to'.sen liikku maa huuhiomoa mar^en. kiinteä, j nka samoin kuin liik kumankin tulisi olla 2 ja puoli metriä Karjarannan huuhtomalaitosta pitem min, maksa'si Z^800 mk. Lisälsi tu lisi k< l.den jäänmurtajan rakentami sesta 1000 mk,, jotenka kustannus- arrvio tästä teki siis -l.StX) mk, Liikkuman tekeminen taas mak sa-ji 5.000 mk. Siihen tuksi lisälsi iaitclselle johtajan tien teettämisestä 5 l0, rannan symentämisestä 100 ja kylpy 'aitoksen laskukanaman pidentä misestä 600 mkan menoerät, jotenka summa ilman Vuotuisia siirtviustan' nuksia siis nousisi 6,2^0 mkaan. W.eiä oli insinööri tehnyt ehdotuk sen kiinteän huuhtomon rakentamia sesta Aittaluotoon, tehden tämän kus> tannuZarVio 4,9^0 mk. Tällöin pi täisi Warwin rantaan tehdä erityinen lautta, josta kertyisi myös joukko kustannuksia. Merokamarin enemmistö päätti puoltaa liikkuman huuhtomon raken tamista. — SValtionrantatiet. Pitkä lahden aseman asemapäc-llikön Virkaa on m. m. hakenut ensimäinen kirjuri L. L. Laes, Porista. — Lakkantettn liike. Pari Vuot ta sitten toimintansa aiottanut sosia listinen Reposaaren Satamatyö- ja laimantäyttäjä-osuuSkunta ilmoitti ei len maistraatille lopettamansa liik keensä. — Päälliköksi Miipurista kotoi sin olemaan „Kvlswa"-nimiseen rau- talaiwaan on »valittu merikopteeni Klaus Viktor Ätela Porista, joka Vii meksi on toiminut opulaiSopettajana Miipurin merikoulussa. — Toisen nnohoojan tointa Raumalla on hakenut m. m. muu rari Karl Johan Sundmall Porista. Koko maata liijittSniät telinettioimistelulil- Pailut Parissa. Miime sunnunta--ilta oli taasen po rilaisille sellainen ilta, jolloin sai näh dä maamme »versoaVan moimistelur, ruumiin tasasuhtaisen kehittämisen ter- weeseen suuntaan todellakin olemon kulkemassa eteenpäin. Miime sun- nuntaina olimat nim, täällä Porissa Woim. Urh seura ..Tarmon" koko maata käsittämät telinewoimistelukil- pailut. Niinkuin kilpailuihin ilmoittautu- nsitten moimistelijain nimista jo oli moinut päättää, että suoritettaivat tukkeet eiVät tule olemaan talvallifia yksipuolisia tusinaliikkeitä, niin nyt moimme mielihymällä sanoa, että nuo liikkeet myös suoritettiin kohtalaisen hyivin. Ottamatta lukuun aina kil pailuissa sattumia pienempiä kompas tuksia, joita joku kilpailija nytkin teki ja jotka useansa tapauksessa johtumat jännityksen tuottamasta hermostumi sesta, moimme iloiten panna merkille, että näidenkin kilpailujen kautta Suo men »voimistelijat osottimat jo suu ressa määrässä Vastaamansa heille asetettamia »vaatimuksia. Tietysti kes tää mielä kauan, kenties hyminkin pitkän ojan, ennenkuin Suomen Voi mistelijat muussa kuin liikkeitten puh taudessa kykenewäi Vetämään Ver toja ulkomaalaisille mahdottomia mah dollisiksi te !ewille Voimistelijoille. Mutta nousee kysymys: olemmeko minkään nimessä welwollisetkoan kos kaan odottamaan Voimistelijoiltamme tällaista liikkeitten yliluonnollista mai- keutta ' Tähän emme me ainakaan woi mastata muulla tamoin kuin: emme. Sillä koska kerran Voimiste lemaan on rumettu ruumiin tasasuh- taista kehittämistä, termettä Voimis tamista »varten, niin miksi silloin tällaista päämäärää tamotellessamme hyödyttömät, silmiä hitveleVät liik keet? Tällä kannalta lähtiessämme tulee meidän etenkin lausua mielihy- »vämme näissä kilpailuissa esiinty- neitten helsinkiläisen „Katajaiset"-seu. ran jäsenten liikkeistä, liikkeistä, jotka mielestämme Vilkkautensa, näpoäryy- tensä ja samalla monipuolisuutensa, järkeäkin suuremmassa määrässä ke hittämän ominaisuutensa Vuoksi omat suositeltaivampia kuin monet muut tehdyt tai tekemättömät temput. Alsilyiskohtaiseen kilpailujen menon ja kilpailijoiden liikkeitten tarkastuk seen emme ryhdy. Kilpailuja oli noj-!puilla, rekillä ja myös pukkihypyssä. Jokaisessa näistä annettiin yksi erikoispalkinto. Palkin nonsaajat olimat: Nojapuilla I p. E. Jansson. Tam pereen ..Iritylsestä", pistemäärä 186,^, Seuraama oli M. Nieminen, samoin Tampereen .Hrityksestä", pis temäärä 182 4.!. Rekillä I p. M. Nieminen, pist. 178,^. Lähinnä A. Muolio, „Hri- tys" Tamxure, pist. 175,^. Hyryssä I p. F. Tamminen, „Ka- tajaiset" Helsinki, pist.- 75,^, Lähir- nä E. Railia, ..Katajaisit" Helsinki, pist. 72 ,7. Muuten jaettiin kaikissa kilpailula- jeissa yhteisesti 5 palkintoa. Palkin nonsaajat olimai: I palk. W. Nieminen, ..Hcitys" Tampere, 442,5.- piSt. II p^lk. E. Jansson, ..Arityö" Tampere, 440.» pist. tll pa 'k. Muolio, ..Uritus" Tam?cre, 420-> - pist. IV paik. F. Tamminen, ..Katajai- set" Helsinki. 417.x. pist. V paik. U. Heinonen, ..Katajaiset" Helsinki, 407,«n pist. Muuten oli järjestys seuraawa: 6. E. Railio, ..Katajaiset" Hel sinki. 7. 8. pere. 9. per^. 10. pere. 11. pere. 12. 13. 14. T. Salo, ..Pyrintö" Tampere. K. Kimistö, ..IrityS" Tan> A!s. Kanerma, „Weilko" Tam- K, Rautala, ..Aritys" Tam- F. Kanerma, „Weikko" Tam- R. Vsrkomits, «Tarmo" Pori. A. I. Lehto, „Pyrmtö" Pori. L. Salomaara, ..Tempaus" Tampere. 15. I. Kuusela, F. ^ (5:o moim.s, Tampere. 16. A. Manninen. ..Tarmo" Pori. 17. U. Hawu, ..Tarmo" Pori. 13. I. Helin, ..Riento" Tampere. 19. M. HimmelrooS, ..Pyrintö" Pori. 20. A. Tamminen, M. P. K:n „Tarmo" Pori. 21. K. Muolle, F, ^ C:o moim s. Tampere. 22. M. Lamminen, ..Riento" Tam- pere. Palkintotuomareina toimimat kil pailuissa hrat: H. Hirvinen Rau malta, Tiiri ja B. Broman Helsin gistä, I. Launis ja N. Mirtanen Tampereelta ja Porista hrat Astala, Aartelo ja Leikko. Muun ohjelman muodoStimat kil- pailutiiaisuudeSsa hra Tiirin puhe, »Tarmon" miesmoimistelijain hra Aartelon johdolla esittämä sauwa- ja mapaaliike-ohjelma. Kauni t mars sit tekimät erinomaisen Vaikutuksen, samoinkuin tyydyttämän hymin teh-