?r.o 65 — lVW. KAIKU. Keskiviikkona Kesäkuun 8 päivnna. 4h>y/s///////dbw////////,. P C RETTIGiC<> TURKU Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Oalo "m 21 Tenili. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Toisen avaan tämän jkuun 9 päivänä maisteri Ki vekkään talossa Aleksanterinkadun varrella. Maito, joka saapuu aamusin Oulujoelta on terveeksi tarkastetuista karjoista, kun tar koitukseni on vielä maidon puhtaalle kä sittelylle panna mitä suurinta huomiota us kallan toivoa arv. yleisön suosiota. Kunnioittaen: J. V. Räisänen. Suomen kysymys waltakunnan- dnmnassa. Perjantaina alkoi kuten olemme mai ninneet Suomen kysymyksen käsittely duumassa. Istunnossa oli läsnä pää- ministeri Stolypin, kenraalikumernööri Seyn y. m. »venäläisiä hallitusmiehiä Kerromme seuraamassa pääkohtia kes kustelusta, joka paisui sangen laajaksi Kreimi Vennigsen esittäämalio kunnan päätöksen yleismaltakunnallista laatua olemien Suomea koskemien la- kien ja asetusten säätämisjärjestystä koskemasta lakiehdotuksesta, huoniaut taen että lakiehdotus on annettu maa lisk. 16 päimän manifestissa lausutun korkeimmnn tahdon mukaisesti. Seli- tettyään kysymyksen historiaa, hallituk- sen ehdotuksen sisältöä sekä »valiokun nan tekemiä muutoksia, esittelijä armeli kyseessä oleman toimenpiteen maikutta- man ei kärjistämästi maan päinmas- toin heikentämästi suomalaisten miha mielisyyteen Menäjää kohtaan, jota heissä on ylläpitänyt Suomen koulu olot. Pitäen lakiehdotusta oikeudenmu- kaisena ja tarkotustaan »vastaamana, esittelijä lopettaa puheensa kääntyen Suomen kansan puoleen, kehoittaen sitä asettumaan Menäjän kansan asemaan ja muistamaau, ettei kansallisia tun- teitä ja etuja ole ainoastaan suoma- laisilla maan myöskin Menäjän kan- salla, sekä sen muoksi tekemään tässä riidassa myönnytyksiä, muistaen että myöhempi yleismaltakunnallisten asiain käsittely Menäjän lainsäätämissä lai- taksissa Suomen kansan edustajien ot taessa osaa käsittelyyn, tulee osatta- maan, että suomalainen simistys ja kansalliset edut tulemat säilytetyiksi. Lakiehdotus esitetään kiireellisenäkö- siteltämäksi. M i l j u k o m mastustaa kiireelli- syyttä osottaen, että ainoastaan mal- tiellisen oikeudentunnon ja simeellisen auktoriteetin puute enemmistössä lain- säätäjiä moi sanella kiireellisen käsitte lyn ensimäiselle perustamalle asiakir- jalle, jonka ratkaisuun duuma perus- tamana kokouksena on kutsuttu. „Tu- hotkaa itsenne, jos tahdotte, me emme ota siihen osaa." Bon Anrep kehottaen duumaa mahdollisimman suurella enemmistöllä hymäksymään kiireellisyyden, panee mas- ralauseen Miljukomin lausuntoa mas- taan, että Suomi on maa, jolla on omat maltiolaitokiensa. Makuuttaa, et- tei koskaan Menäjän keisarikunnan ra- jojen sisällä ole ollut eikä tule olemaan Suomen maltiota. Meidän tulee kii- ruhtaa täyttämään maltiollisen mel- mollisuutemme ja m. m. sanoa länsi- europalaisille oppineille, että he tur haan maltakunnallisesta tehtämästä muodostamat juriidisen jutun. Suo- men kysymyksessä ei ole kantajaa eikä mastaajaa. Duuma ei ole tuomioistuin, maan maltakunnallinen laitos, joka täyttää melmollisuutensa. Käsittelyn kiireellisyys hymäksytään äänellä 120 mastaan. Gegetshkorin mielestä kauhea taistelu kansan ja mierasrotuisten mä- lillä on duuman enemmistön tunnus- merkkinä. Puolan, Grusian ja Suomen esimerkit saamat puhujan makuutetuksi, että duuman enemmistö kulkee mäki- ivaltaisuuden tietä rajamaiden suhteen. Tokkohan moidaan oikeuden rajojen sisällä löytää juriidista tukea maltio- keikahdukselle. Puhuja luo lyhyen historiallisen tatsauksen, siteeraa Aleksanteri Ilsen maaisesteja ja kirjeitä ja tulee siihen päätökseen, että Aleksanteri 1:nen ei pyrkinyt yhdistämään Suomea, maan turmaamaan pääkaupunkia, että Suomi on itsenäinen maltio, jolla ei ole main kansaimvälinen yksilöllisyys, että Suo- men perustuslakeja ei moida ilman eduskunnan suostumusta muuttaa. Mastaten esittelijälle, puhuja todistaa, ettei Haminan rauhansopimus moi muuttaa Pormoon sopimuksen moimaa. Menäjän edustuslaitosten syntyminen ei ole moinut muuttaa Menäjän suh- teitä Suomeen. Mastaten lakiehdotuk sen puoltajille, jotka perustelimat sen mälttämättömyyttä isänmaallisuudella, Gegetshkori muistuttaa, että heidän isänmaallisuutensa johti Japanin sotaan. Mutta termeellinen isänmaallisuus ei sisälly pahan eikä mastenmielisyyden synnyttämiseen, jotka heikontamat Me- näjää kansainmälisessä suhteessa ja miemät sen turmioon, sen sijaan että sen pitäisi yhdistää yhdeksi kokonaisuu- deksi siinä asumat kansat. Sellainen isänmaallisuus mallitsee Menäjän kan- sassa, Menäjän talonpoikaismäestössä Sellaista isänmaallituutta omat saar- nanneet sosialidemokraatit, aina koet- taen makuuttaa maltakunnassa asu- mille toisrotuisille, ettei Menäjän kan- sa ota osaa Menäjän hallituksen sor- töihin. Osotettuaan, ettei Suomea koh- taan ehdotetulla mäkimallalla ole min- käänlaista oikeutusta ei maltakunnalli selta eikä taloudelliselta kannalta kat- sottuna, puhuja panee puolueensa ni- messä mastalauseen tätä mäkimaltaa mastaan. Samyslomski jakaa kysymyksen maltiolliseen ja oikeudelliseen osaan, ja lausuu, että kyseessä olema laki on maltiollisesti mälttämätän, sillä Suo- men asema, joka uhkasi maltakunnal- lista turmallisuutta, oli lopetettama joko lainsäädäntötietä tai tarpeen maa- tiessä asemoimalla. Kääntäen puheensa kysymyksen juriidiseen selostamiseen, puhuja seikkaperäisesti käsittelee entisiä lainsäädäntö-asiakirjoja, jotka määrit- telemät Suomen oikeudellisen aseman ja tulee siihen lopputulokseen, ettei Suomella ole minkäänlaista perustus lakia (konstitutsioonia), ei ole ollut eikä toimottamasti tulekaan. Sillä on sa- manllainen rajottamaton itsehallinnolla n en hallintotapa kuin kaikilla muillakin Menäjän keisarikunnan maakunnilla (oblast). Von Anrep pitää aiman paikal- laan olemana mälttämättömyyden teh- dä ero maltakunnan yleismaltakunnal- listen lakien säätämisoikeuksien ja Me- näjän paikallisten lakiasetusten säälä- misoikeuksien mälillä. Kysymyksessä oleman lain säätämisen maatii malta- kunnallinen mälttämättömyys. On oi- keutetonta, että 3-miIjoonainen mäestö ei suorita asemelmollisuutta. Kaikilla alamaisilla ei ole ollut samallaisia oi- keuksia koko maltakunnan alueella. Me näjän kansalaisen kansallistunto oli jos missään tällä alueella masennettu, niin että Suomi ei suojellut Menäjän etu- 'a. Suomen kysymys on oleellisuudet- taan kysymys yleisestä rajamaapolitii- kasta, jonka kerta kaikkiaan on kieltäy- tyttämä tamottelemasta rajamaalaisten rakkautta ja jota yksinomaan malta- kunnan etujen säilyttämisen tulee joh- taa. Toiselta puolen on kaikin moko- min mältetty menäläistyttämispyrki- myksiä; on mälttamätöntä laajasti suo- jella ja kunnioittaa kansallisia pyrki- myksiä sikäli kun ne eimät mastusta maltakunnan etua. Tällaista politiik kaa harjoittamat Englanti, Saksa ja Ranska. Mutta kun Menäjä lihtee tälle tielle, aletaan puhua erityisten kan- sallisuuksien oikeuksien halmeksimisesta. Syyn tähän puhuja näkee meillä mal- litsemassa kosmopoliutisuudessa ja ma- rottaa, että tämä miimemainittu joh- taa turmioon. Puhuja nuhtelee minis- nisterineumoston puheenjohtajaa siitä, että hän selityskirjelmässään ikäänkuin todistaa oikeaksi Menäjän oikeuden sää- tää yleismaltakunnallisia lakeja ja ke- hottaa kaikkia aateystämiään yhdisty- mään ja mahdollisimman ptan toteut tamaan tämän lain, jotta ainiaaksi eh- käistäisiin politiikan mahdolliset horju- maisuudet. M i l j u k o m katsoen kysymystä jo ennakolta päätetyksi. Puhuja pysähtyy ensin selmittämään kysymyksen jurii dista puolta seka sen maltakunnallista mälttämättömyyttä, osottaen että tar- kastettamana olema lakiehdotus on loo- gillisesti mahdoton, ei ainoastaan po- liittinen mirhe tai erehdys, maan myös- kin käytännöllinen mahdottomuus. Seik- kaperäisesti armostellessaan esittelijän selostusta ja ministerineumoston pu- heenjohtajan selityskirjelmää, tulee Mil- jukom siihen loppupäätökseen, että maik kapa pidettäisiinkin epäilyttämänä Por- moon sopimuksen kaksipuolinen mel- moittama moima, niin on muistettama, että kuitenkin yksipuolinenkin melmolli- suus on melrvollisuus. Puhuja kumoaa mäitteen, ettei Pormoon sopimuksen juhlallisella lupauksella muka olisi moi- maa, kun muka nämä maltiopäimät olimat laittomat ja huomauttaa, että tämän ajatuksen kannattajain on tun- nustettama, että myöskin Suomen si säinen järjestys on luonteeltaan kan- sainmälinen, sillä kummankin säätää Haminan rauhansopimus. Puhuja omasta puolestaan ei anna Suomen sisäiselle järjestykselle kansainmälistä merkitystä, koska katsoo, että Suomen kansaimvälinen asema on määrätty Haminan sopimuksella ja sisällinen mal- tiollinen järjestys Pormoon sopimuk sella. Pääministeri Stolypin kääntyen duuman jäsenten puoleen lausuu toimomuksenaan että he ym- märtäisimät, jos hänen tällaista his toriallisesti tärkeätä kysymystä käsitel- lessään täytyy puhuessaan hallituksen nimessä noudattaa kuten kaksi muotta takaperin mitä suurinta hillitsemäisyyttä ja maromaisuutta. Kaikki kirjoitetut normit, jotka määräämät Suomen ase- man maltakuntaan nähden ja kaikkine lainsäädäntöasiakirjat, jotka koskema Suomea miimeisten sadan muoden kuluessa, kantamat jälkiä mitä erilai simmista maltiollisista ja historialli sista mirtauksista, jotka mäliin oma keskenään mastaisia, mäliin riippu maisia satunnaisista olosuhteista ja tapahtumista. Miimeaikainen armos- telu osottaa sellaista halua ja taipu- musta armostella hallituksen Suomen politiikkaa ja mäittää sen johtuman puolueellisista syistä, että pääministeri pitää yhtenä pääasiallisempana mel- mollisuutenaan mapauttaa kysymyksen kaikenlaisista yksityiskohdista, jotka maikeuttamat sen ratkaisua sekä sen sijaan esittää maltiollisen katsantokan- nan mapautettuna näistä hämmennyt- tömistä simuseikoista. Suomen suh- teitä Menäjään koskemien aineksien, asiakirjojen ja aktien paljous tekee mahdolliseksi jokaisen teorian helpon puolustamisen. Tätä marten ei edes tarmita erityistä omantunnon tarkkuu- den puutettakaan, tähän riittää joku ennakolta saatu mielipide. Olkoon että hallituksen historialliset ja politi- set toimenpiteet tekemät monelle mah dottomaksi käsittää, miksikä hallitus nyt on nostanut Suomen kysymyksen. Suomi kukoistaa eikä estä ketään ja mälien kärjistämistä siellä pidetään joko turmiollisena erehdyksenä taikka tunnottomana seikkailuna. Asia ei kuitenkaan ole niin yksinkertainen. Muoden 1905 sekä seuraamien muo- sien selkkaukset jättimät tämän kysy- myksen amonaiseksi. Ainoastaan mi- ranomaisten rikollinen toimettomuus möisi pakottaa hallituksen maikenemaan tässä asiassa. Tärkeä kysymys suo- malaisten asemelmollisuuden päättämi- sestä on ratkaisematta eikä sen ratkai- sematta jättäminen ole mahdollista Mutta ryhtyminen sen ratkaisemiseen merkitsee samaa kuin koko Suomen kysymyksen nostaminen, sillä juuri tässä esiintymät kaikki mastakkaiset näkökannat, sekä hallituksen että suo- malaisten. Hallitus katsoo että suo- malaisten asemelmollisuuden suoritta- mattomuus ja osanottamattomuus soti lastarpeiden menoihin mahingollisesti maikultaa yleismaltakunnallisiin etuihin ja niiden asemelmollisten lukumäärään, jotka kutsutaan menäläisistä kumerne menteistä. Suomalaisten näkökannalta koskee tämä kysymys perustuslakia ja on sen muoksi ratkaistama yksipuolisen maltiopäimäpäätöksen kautta eduskun- nassa, joka pyrkii palauttamaan eri- tyisen suomalaisen mapaajoukon ja joka tässä näkee ainoan säännöllisen lailli sen ratkaisun tälle kysymykselle. Ei moida sanoa, että hallitus tässä asiassa olisi toiminut maromattomasti taikka maatimana, haluamatta mähentää me- noja fimistystarkoituksiin, joita on kannateltu maltiorahastolla. Hallitsija ehdotti eduskunnalle, että se etsisi tar- peelliset rahat eduskunnan maroista. Nyt jo toinen eduskunta mastaa tähän täysin lailliseen hallitsijan maatimukseen jyrkästi kieltämästi. Tämä tapaus kätkee itseensä itse asiassa menäläis- suomalaisen kysymyksen. Aksi kahdesta, joko suostua siihen, että eduskunta, kuten senaattori Nybergh lausui sen istunnossa, ratkaisee yleismaltakunnal lisia kytymyksiä yksipuolisilla päätök sillä, taikka etsiä muita keinoja yleis- maltakunnallisten kysymysten ratkaisua marten. Mahdollisesti maltiomiisauS kehottaa luomaan Suomesta mapaan itsenäisen maltion, sidottuna Menäjään ainoastaan yhteisillä ulkonaisilla eduilla ja luomaan Pietarin porttien eteen kiitollisen ja tyytymäisen kansan. Jo kaisen järkemän hallituksen joutuessaan selkkauksiin maltakunnan osan kanssa, tulee tehdä itselleen täysin selmäksi, mitkä omat maltakunnan edut antau- tumatta petollisen itserakkauden tai kansallisen chauvinismin kiihkoisuuden tunteen maltaan. Luotuaan katsauksen menäläis-suomalaisten suhteiden hislo- riaan, todistaa Stolypin, että ne aika kaudet, jolloinka Suomen itsenäisyys saamutti korkeimman määränsä, eimät ole antaneet Menäjälle suomalaisten myötätuntoisuutta, eimätkä niinmuo doin antaneet simeellistä moittoa, ei' mätkä myöskään ole moineet saada suomalaisia sitomaan lujemmin talou- dellisia etujansa kansan kanssa, joka oli saman lain ohjattamana, eimätkä niin ollen antaneet heille mitään ai- neellisia etuja. Suomen eduskunnan itsenäinen työ on luonut sellaisen lain- 'äädäntötaman, joka Stolypinin mie- estä ei moi olla edullinen Menäjälle. Perinpohjaisesti käsiteltyään kysymystä, mitenkä Suomen maltiollinen itsemää- räämisoikeus aineellisessa suhteessa moikuttaa Menäjään lausuu hän, ettei- mät suomalaiset esim. ota osaa kor- keimpien keisarikunnan laitosten yllä- pitoon, sillä he moimat sanoa, että muuta kuin mahinkoa nämä laitotset eimät moi suomalaisille tuottaa. Si- meclliset, »valtiolliset ja aineelliset tap- piot, jotka johtuivat siitä, että yleis- maltakunnallisia asioita ratkaistaan Suomen eduskunnan yksipuolisilla päätöksillä, eimät moi tulla merratuksi siihen oikeuteen, joka meidän hallitsi- joillamme on hallinnolliseen lain sää- däntöön. Lapsellista olisi ajatella, että hallinnollisen lainsäädännön amulla moitaisiin suojella ei ainoastaan yleis- maltakunnallisia etuja, maan »vieläpä l Suomessa olemien Menäjän kansalais- tenkin etuja. Kas siinä, minkä muoksi Menäjän eduista mastaamat henkilöt emät moi olla tuntematta ja huomaa- matta, että Suomen asiain ottama suunta yhä enemmän ja enemmän ai- heuttaa Menäjälle tappiota. Jo keisari Aleksanteri Ilinen teki ankaroita suulli- sia huomautuksia eduskunnalle, ja Alek santeri 111:8, huomattuaan sanan »voi- mattomuuden, määräsi muonna 1891 jätettämäksi maltakunnanneumostolle Suomen senaatin laatiman suunnitel- man hallintomuodosta ja käski m:na 1893 malmistamaan lakiehdotuksen yleisestä maltakunnan lainsäädännöstä ja jättämään sen heti maltakunnanneu mostolle. Aleksanteri III:n ajatuksen toteutti nykyinen hallitsija. Nyt, jol loinka yleismaltakunnalliset edut eimä mitenkään ole turmatut ja maltakun- nan moimattomuuden kuma näyttää täydelliseltä, sanotaan meille, että on mälttämätöntä odottaa aikana, jolloinka mastustaja ei odota. Mutta odotta- minen merkitsee hämiämistä pelissä ja hämiää ehkä isien perintö. Todelli- suudessa nojautumat suomalaiset kai- kissa näissä kysymyksissä Aleksanteri I:sen sanoihin ja hänen antamaansa perustuslakiin sekä »vanhentuneiden perustuslakien muuttumattomuuteen ja lauseeseen, että näitä lakeja moidaan muuttaa ainoastaan hallitsijan ja edus- kunnan molemminpuolisella sopimuk- sella. On tultu siihen lopputulokseen, että Menäjällä on oikeus päättää ai- noastaan ulkonaisia kansainmälisiä suh- teitä koskemissa kysymyksissä, mutta että kaikki sisäiset kysymykset, maikkapa ne koskisimat maltakunnan etujakin, moidaan ratkaista ainoastaan Suo men eduskunnan kautta taikka hallin- nollista tietä. Siten lemitetään oppia persoonallisesta tai realiliitosta. Loo- gillinen loppupäätös tästä on, että muutokset Menäjän ja Suomen mäli- sissä suhteissa kuluneella muosisadalla omat yksinomaan riippuneet maltio- päimistä; Menäjällä sen hallitsijan persoonassa on ainoastaan »veto-oikeus, joka alentaa Menäjän passiimiseen mastarintaan »vahingollisia päätöksiä mastaan ja riistää siltä mahdollisuu- den antaa kysymyksille suotuisan pää- töksen. On kaikille selmää, etteimät oikeusnormit moi kangistua, maan kehittymät yksityisten kansojen kehityk sen mukaan, ja samoin täytyy myös- kin Menäjän ja Suomen sisäisen suh- teen muuttua. Täytyy kuitenkin löy- tyä jokin lopullinen oikeusaste, juridi- sella kielellä kutsuttu sumereeninen malta, joka ratkaisee nämä yleiset ky- symykset. Meidän täytyy lopuksi tun- nustaa, että oikeus näiden yleisten maltakunnankysymysten ratkaisemiseen, jota Miljukom on kutsunut perusta- miksi oikeuksiksi, ei moida tunnustaa yksinomaan Suomen eduskunnalle, kos- ka nämä kysymykset koskemat koko Menäjän etuja ja tämä muutenkin sotisi itse Suomen maakuntakonstruk- tionin perusaatteita mastaan. Sellai- nen oikeus kuuluu ainoastaan liitto- maltiolle, mutta kukaan ei ole mielä katsonut Suomen oleman Menäjän kanssa liitossa oleman maltion. Jos korkein malta yleiseen maltakunnan lainsäädäntöön katsoen ei kuulu eikä moi kuulua Suomen eduskunnalle, niin kellekä se sitten kuuluu. Tähän saakka omat sen omanneet Menäjän hallitsijat, jotka omat edustaneet ai noata Suomelle ja Menäjälle yhteistä maltaa. Suomen lakien epämääräi syyden ja epäselmyyden takia rajojen määräämisessä paikallisen ia malta- kunnallisen lainsäädännön mälillä omat meidän hallitsijamme erotukselta so- meltaneet tätä maltaa keisarillisten asetusten kautta ja hallinnollisessa järjestyksessä tai myöskin eduskunnan harjoittamassa lainlaadintatoiminnas- sa, joka ei Harmoin ole tunkeutunut aina Menäjän lainsäädäntö-alueelle saakka. Kuitenkin omat meidän keisa- rimme selmästi ja mastaansanomatto- sti katsoneet, että he omat ainoat, joilla on malta Suuriruhtinaskunnan alueella harjoittaa yleisen maltakunnan- lainsäädännön maltaa. Luotuaan sil- mäyksen miiden Menäjän hallitsijan toimintaan, katsoo Stolypin, että mält- tämättömästi täytyn tulla siihen lop- pupäätökseen, että yleistä maltakunnan- ainsäädäntöä, pieniä poikkeuksia lu- kuunottamatta, muosisadan kuluessa omat aina Menäjän hallitsijat harjoit- aneet. Ei yksikään heistä ole luopu nut yleisistä maltakunnanoikeuksistaan Menäjän keisarikuntaan. Nykyisen hal itseman keisarin ratkaistamana, kun nousi kysymys Suomen kysymyksen muuttamisesta, oli, kuka oli »valtuutettu Äyttämään tätä korkeinta »valtaa ja määräämään yleisen »valtakunnankin- äädännön toimeenpanon normit. An nettuaan itsemaltiaana hallitsijana kei- arikunnalle perustuslait, pidätti hal- itsija huhtik. 20 p:nä antamallaan manifestilla oikeuden aikanaan mah- mistaa yleiset maltakunnan lait. Hän »voi tehdä tämän joko Suomen edus- 'unnan aivulla tai antamalla Menäjän änsaneduskunnalle tämän tehtäivän. Maalisku»m 14 p:n manifesti ratkaisi ämän kysymyksen ja nyt on teidän ratkaistamananne kysymys, jolla on listoriallinen merkitys. Tässä tullaan tulemaan ja on jo kuultu moitteita. Teille todistetaan, että menäläinen aantumus pyrkii tukahuttainaan »va- zaan kansan autonomian, »vaikka mah- dollisuus luettelon täydentäinisestä on merkkinä Menäjän hallitsijan toimiival- asta. Että Suomen edustajat pääse- mät äänioikeutettuina duumaan ja maltakunnanneuivostoon on mitä suu- rilnman oikeudenmukaisuuden osotus. Mutta samalla on se todistuksena Me näjän keisarikunnan yhtenäisyydestä, mikä näyttää huolestuttaman muuta- mia, erittäinkin kysymys koululaitosta koskeman kysymyksen ottamista luette loon sen masteninielisyyden perusteella jota kouluissa istutetaan lapsiin Me- näjään ja menäjänkielen suhteen. Ky symys yhdistyksistä ja sanomalehdis töstä on yksinpä yhdistetyissäkin mal- tioissa maltakunnanlainsäädännön esi neenä, mutta teille tullaan sanomaan, että byrokratia tämän kautta pyrkii hämittämään korkean ja paikallisen simistyksen. Teille tullaan osottamaan, ettette ota lukuun kokonaisen kansan etuja ja oikeudentuntoa, mutta minä mastaan teille, että tämän kysymyksen on keisari uskonut teille eikä byrokra- tia ja ettei teidän ohitsenne mene ai- nutkaan maltakunnanlaki. Lopuksi tul- laan teille juhlallisesti osottamaan Europan n. k. opinionin ja tuhansien suomalaisten ulkomailla kokoamia alle kirjoituksia, mutta en mastaa minä teille, maan Menäjä. Yleisiä uutisia. — „Times" waltakunnanlain- säädäutöafiasta. Lontoosta sähkö tetään kesäk. 4 pnä: „Times" lausuu toimomuksen, että duumassa Suomea koskema lakiehdotus lykättäisiin siksi kunnes maltiollinen mieltenkuohu las- keutuu, sillä nykyään eimät Menäjän natsionalistit eimätkä suomalaiset ole sellaisessa tilassa, joka olisi suotuisa kysymyksen termeelliselle ratkaisulle. — Suomen asia Jtälvallan edustajakamarissa. Edustajakama- rissa Wienissä t. k. 3 pnä tiedusteli tshekkiläinen radikaali Sokol edustajain suunnittelemaa Menäjän »valtakunnan- duuman puoleen kääntymistä Suomen kysymyksessä. Hänen tiedusteluunsa »vastasi marapuheenjohtaja Permers- dorser (s. d.) ettei hänellä ole »valtaa siihen nähden mitä puoluemielipiteitä edusmiehet lausumat eduskunnan ulko- puolella. Heti sen jälkeen tapahtui myrskyisä yhteenotto tshekkiläisten ra dikaalien ja sosiaalidemokraattien mä- lillä. Miimemainitut allekirjoittaivat duumalle lähetettälvän erityisen adres- sin. — (Piet. toim.) — Seminaarit. Lehtori W. R. Helle on saanut maltakirjai» Raahen seminaarin kristinopin ja historian lehtorinicirkaan. — Merenmittausretkikuunat. Luotsi- ja majakkalaitoksen ylihallitus on kauppa- ja teollisuustoimituskun- nalle ilmoittanut ja ehdottanut, että »nerenmittausretkeilyt ränä toiminta- kautena järjestettäisiin seuraamalla ta- »valla: Pohjanlahden merenmittausretkikun- taan kuululsimat merenmittauslaima Sertantin päällikkö alikapteeni A. L. Lauren, joka siihen nähden, että pääl- liköntoimi sanotussa retkikunnassa luot- sipäällikkö K. Samsono»vin nimityksen jälkeen on tullut amoimeksi, johtaisi retkikunnan töitä, luotsilaitoksen all- luutnantti A. Stegman, merikapteeni W. Johansson, kartanpiirtäjä A. Meller ja insinööri R. Sundsten: Oulujärmen retkikuntaan, joka se- naatin toukok. 20 p. antaman mää- räyksen mukaan tulee suorittanlaan eri- näisiä täydennystöitä kesä- ja heinä kuulla, kapteeni K. A. Liljeberg pääl- ikkönä ja kapteeni A. F. Björklund. — Kumottu opettajaivaali. Kouluylihallitus on kuinonnut Inarin Kyrön piirin kansakoulun johtokunnan iviiine maaliskuun 2 pnä toimittaman opettajamaalin, jolloin malituksi tuli opettaja E. G. Leino. Mirkaa ei nim. oltu haettamaksi julistettu maan »virallisissa lehdissä niinkuin arm. ju- istus 21 p:lta heinäk. 1898 säätää ja lakuilmoitus on sanamuodoltaankin ollut ristiriitainen mainitun arm. ju- istuksen tarkotuksen kanssa. MsMollistt lmkiirD. Tänä kesänä pidettälväin yliopisto!- isten loinakurssien ohjelma on suun- nilleen »valinis. Kurssit alkaivat maa- nantaina 25 p. heinäkuuta ja kestälvät p:aän elokuuta. Ne alkamat taival- ista aikaiseinmin sen muoksi, että elo- uun 9—12 p:nä on Tukholmassa pohjoismaiden koulukokous. ja on sen »vuoksi »valmistettu lo»nakursseihin osaa' ottamille opettajille tilaisuutta matkus- amaan kurssien päätyttyä Tukholmaan okoukseen. Tämänkesäisissä lo»nakursseissa tule- ivat luennoimaan: professori E. Bons dorff tähtitieteestä, professori Arthur Hjelt Israelin uskonnon synnystä, maisteri K. H. Hällström perinnölli- yydestä, tohtori Ilmari Krohn musii- in taidemaikutuksista, professori Taa»v. Laitinen lääketieteen alalta, tohtori O. Mantere siil-eyskasivatuksen pääkysy- myksistä, tohtori A. F. Peltonen synop- tisesta kysylnyksestä, Konr. Reijo-Maa- ra lääketieteen alalta, tohtori U. T. Sirelius suomalaisen kansanoinaisen puunleikkauksen historiasta, kansanpu- kujen historiasta ja kansantieteellisistä paralleeleista, maisteri Arjö Tuoini- koski radioktiimisista ilmiöistä, profes- sori I. H. Mennola kansantalouden alalta, tohtori Wäinö Moionmaa esit- tää johdantoa Suomen historiaan. Si- täpaitsi on odotettamissa muitakin luen- tosarjoja, joten kurssien luento ojelma tulee yhtäinonipuolinen ja »vaihtelema kuin ennenkin. Yliopistot» sekä muut Helsingin mu- seot ja kokoelmat tulemat asiantunte- »vain opastajain johdolla kurssilaisille näytettämiksi ja selostettaiviksi. Keskus- telu iltoja, retkeilyjä humimatkoja pan- naan toimeen. Kansallisteatterin näyt- telijät tulemat niinikään antamaan kurs- sien aitana kaksi näytäiitöä. ^)!äin »val- mistuu kansalaisille taas pääkaupun gissa kaksi mirkistämää opintomiikkoa, joita marinaan kokoontumat mieltämään taajat joukot. Asuntoja hankkii lomakurssien toi- misto kurssien osanottajille, ja lähete- tään asunto osoite pyydettäessä edeltä päin. Kirjeosoite: Lomakurssitoimisto. Helsinki, Kruunumuorenk. 9. BS23SEQ Raittiuden Astämät omat jättäneet senaattiin seuraaivansisältöisen kirjel- män: Kun kansan todellinen mielipide esiintyy harkitummin mastuunalaisten kuntakokousten tai kunnan maltuusto- jen päätöksissä ja näille siis on pan- ma suurempi armo kuin satunnaisten kansalaiskokousten lausunnoille, omat Raittiuden Ystämät, Jymäskylän rait- tiusyhdistysten esittämää toimomusta noudattaen, kehottaneet Suomen maa- laiskuntia lausumaan mielipiteensä mäkijuomain yksityisille ostajille kulje- tuksen sopilvaisuudesta tai sopimatto- muudesta maamme maltionrautateillä, ja samalla esittämään, jos katsomat siihen oleman syytä, paikkakuntansa »väestön mielialan yleisen kieltolain jouduttamisen tarpeellisuuteen nähden. Tähän asti omat Ristijärmen, Säräis- nimen, Kuhmoniemen, Lemun, Kullaan, uman, Kärsämäen, Maarian, Koi- »viston, Kemijärmen, Angelniemen ja Miehikkilän kunnat pitäneet kokouksia asian johdosta ja pyytäneet Raittiu den Astäiviä toimituttamaan niiden päätökset asianomaisten tietoon. Ku- ten mukaan liitetyistä asiakirjoista nä- kyy omat mainitut kunnat yleensä ol- eet sitä mieltä, että juomutusjuomia oskeivan kieltolain »voimaanastumista olisi mahdollisuuden mukaan joudutet- ama ja että nykyhetkellä juoivutus- uomakiellon ollessa päiroäjärjestykses- ä, alkoholijuomain lähetyksen sallimi- nen maltionrautateillä yksityisille osta- jille on sopimatonta. Täyttääkseen sille uskotun tehtämän anoo Raittiu- den Astämäin seura, että hallitus jou- duttaisi eduskunnan 15 p. marraskuu- ta m. 1909 hyiväksyinän uuden kielto- lakiehdotutsen käsittelyä sekä samalla, malmistaakseen yleisen kieltolain toi- meenpanoa käytännössä, ryhtyisi kait- kiin niihin toimenpiteisiin, joilla juo- mutusjuomaliikkeen tuottamia haittoja nykyisissä oloissa moitaisiin »nahdolli- suuden mukaan ehkäistä. Kirjelmää seuraamat otteet yllämai- nittujen kuntien kunnankokousten pää- töksislä. Bului- kaupungista. — Pappienttiihkimincn toimi tettiin eilen täkäläisessä tuomiokirkossa. Papin mirkaan mihittiin jumaluusopin ylioppilaat A. Markkanen, joka määrättiin samalla Keiteleen seuratun- nan palmelukseen, I. Kytömäki, Kiiminkiin ja Alikiiminkiin, L. A. R a u- r a m o, Leppöivirroille ja W. E. L a i- t i n e n, Rolvaniemelle. Milikimisen toimitti piispa I. R. K o s k i m i e s. — Tulipalonyritys sattui »viime maanantaina kello puoli taksitoista Isonkadun »varrella olemassa Hiltusen talossa meljesten Matti ja Aappo Ptvman suutarityöbuoneessa, joka sa malla on kyökkmä. Meljekset olimat aamulla kyökissä keittäneet, »nulta se»'.jälkeen oUmat he »nenneet Korkealta saarelta puita sou- tamaan, lukiten kyökin o»ven. Mähän jälkeen kaksitoista huomasimat saapu- millä olemat ihmiset tulen päässeen kyökissä »valloilleen. Pian kmtenkin oli sammutusiväkeä paikalla, niin ettei tuli ehtinyt suurempaan »voimaansa, maan kuitenkin turmeli jonkun »verran seinäpaperia ja seinääkin »nustasi. Tulipaloa epäillään murhapoltoksi, sillä käriventyneen seinän ja sen mie- ressä oleman ruokakaapin »välistä löy dettiin lamppuöljyssä kastettuja rää- syjä, joista osa oli palanut. Kuka nuo sytytti oil »vielä loistaiseksi epä- tietoista, sillä kotosalla oli ainoastaan meljesten manha äili. Miehensä oli joku päilvä sille»» »viety sairaalaan, josta eutko iloiten puhui, sanoen, että se sattui hyivään aikaan, »nuulei: olisi »niehensä sairaana olle-i kuoliaaksi sai- kädtänyl. Poliisikuulusteluja jatketaan ja koe- tetaan saada selmille, kuka suutarityö- huoneen amairnen oli huostaansa ot tanut. Aappo Piulva oli ottanut »viime huhtikuussa lisää paloivakuutusia, jo- ten hänen omaisuutensa oli nyi »va- kutettu 3,.')00 »nksta: Matti P:u»va oli »nyös »vasta korottanut »vakuutustaan 1,500 mkaan. — Welkojain kuulustelu märi- »nestari B. A. Knoblockin konkkurssi- asiassa tapahtui ntaisiraatin istunnos- sa »viime maanantaina. Oinaisuutta huomattiin pesässä olervan 4,5^5 mk. 39 p., welkoja 12,329 »nk. 39 p., »vel koja niinollen 7,744 »nk. ene»nmän kuin omaisuutta. Uskotuksi mieheksi »valittiin kauppias A. E. Simersson ja malmontapäiiväksi määrättiin ensi elokuun 22 päimä. — AlviverohakemuS. Karoliina Päkkilän aivioerohakeinukseen suostut- tiin »viime maananlaillisessa raaslil- »vanoikeuden istunnossa, koska rntttjen- sä Antti Päkkilä ei ollut antanut mi tään tietoa itsestään, tuomiten »niehen menettämään pesäosuutensa mainiolleen.