1910 ^:o47 IsuzMns 1910 K:o 47 LsllMÄnä Lurun Levli chäntts^n Hanta- ja KriKMnan- katujen Kalmassa vastapäätä Säästöpankkia Hoimttus: Makerrassa, kolmas owi Kristiinankadun tuimasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. Kuhekimet: Ilmoitus- ja Tilauskonttori (8 aH.—-7 iH.) . . . . 84 Toimisto (10 — 12 aH. ja S—7 iH.) 14 41 Kassakonttori 7 45 Kirjapaino ja faktori . . . 29 Toim.johtaja S SI Hilattshinnat: TuruSsa PoZtik. Koko wuod. ... 3:— 4: — Puoli . ... 1:60 2: — Nelj. , . . . —:S0 1.20 Jrtonaisnnmerot 5 p. Hlmottusten hinnat: Tekstin edellä 9 p. millimetri. Tekstin jälestä 7 p. „ Wähin ilmoitushinta 60 p. MaStaukseSta: 20 p. paitsi ilmoitushintaa Hurun Hehteä seuraa ilmaiseksi kuukaufittakn Suomi kuvalehti kansalle. Suomen asiat minis- termeumostossa. Pietarista, huhtik. Lv pnä. Minis terineuvosto on tarkastanut seuraamat sille lausunnon antamista varten lähe tetyt Suomea koskemat asiat: Senaatin alistuksen ynnä ehdotuksen Suomea valtiopäimille annettamasta esitylses.ä varojen osoittamisesta w- 1910 sotilasrahaston »arojen lisäämi seksi. W. 1909 maltiop.imäin vastauksen ! arm. esitykseen, joka koskee Suomen kruunun I90S ja seuraavina vuosina suoritettavaa potilasmaksua, sekä Senaatin alistuksen ynnä ehdotuksen valtiopäiville annettavasta esityksestä, joka koskee IS 11 kannettavaa erityistä sotilusveroa. Ensimäkeen ja kolmanteen asiaan ei ministerineuvostolla ole ollut mitään muistutettavaa, mutta toisessa asiassa on neuvosto yhtynyt kenraalikuvernöö rin lausuntoon, että valtiopäimäiavzS- taus olisi jätettävä huomioonottamatta- Hurun Hehtt LmeStyy kolmesti viikossa, uimit- täin tiistaisia, torstaisia ja lau- antaisin aamulla. Lehti kannetaan TuruSsa maksutta kunkin tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. Lauvautai, huhtik. 23 p.: Drjö. Sunnuntai, huhtik. 24 p.: 4 s. Pää s. j. Maanantai, huhtik. 25 p.: Markus. Sää-olot Turussa. Foispiimäuä tuorstaina: Lämpömäärä: kor!ew 7. alin 2. Ilman suhteellinen kosteus 51 Tuulen suunta: Läntinen. Aurinko on paistanut: 1 t. 40 m. Hile» perjantai»»: LämpSmäärä: korkein -s- 1, ali» — 1. Ilman suhteellinen koSteuS: 75 Tuulen suunta: Itäinen. Aurinko on paistanut: — t. — m. Lurun Lebli sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: Aausanvakuutns. Johtava kir joitus. Suomen afiat ministerineuvos tossa. Suomen lnotjllaitotse» «»asta- «ine». Päätettykö jo? Kantatie Pietarista Koivistolle. Kysymys kauppa»,r»eako»t«» pernstamtsesta. Karmikfi wetiii. RoSfijaa kirjoi tukset Suomea kysymyksestä. TySnsnt»» Saksassa. 140,000 thömlestä töistä pois. Sasittako» uhka Va»skassa. Lakko alotettanee Mappuna. Auulnisa taloustieteilijä. Sunnnntailukemista. Kirjoittauut L. I. R. Airje Kanmalta. Kirj. Aae moae. Au «ia: JättiläiSrautatie-asema — Nr»f. Julius Käha. Y. m., Y. m. Kysymys kauppakorkea- koulun perustamisesta. »Rossia* tietää kertoa, että senaa tin ollStuS kauppakorkeakoulua perus tamisesta on korkeimmassa paikassa hyväksytty, mutta on ehdotuksen to teuttaminen käsketty lykätä siksi, kun nes valtiovarain tila sen sallii. Suomen luotsilattok- sen hävittäminen. «fi», ToiSpäiväiaea „Rjetsh" kertoo, että Meaäjäa merimiaiSteriöSsä t. k. 28 pmä pidetyssä toisessa neuvottelussa Suomen luotsi- ja majakkalaitoksea siirtäminen meriministeriön haltuun jo tuli lopulli sesti päätetyksi. Toistea Pietarista saapuneidea tieto jea mukaaa o» ,Rjetshin" tieto ennen aikainen. Luotsimme. Tieto meuäläiSten aikeista kokonaan tvenä- läiskyttää laotsilaitoksemme o» Länsi-Suomen ja Ahvenanmaan lnotsipiireissä herättänyt mitä suorinta levottomuutta ja vastenmieli syyttä. Lnotsikunta katsoo moitteettomasti täyttäneensä waStun«alaisea tehtävänsä eikä voivansa missään nimessä myötävaikuttaa se» laitoksen turmelemiseen, johon he kuulu vat. JoS suunnitellut ehdotnkset toteutetaan saamme senvuoksi odottaa erohakemuksia pit kin linjaa. Rautatie Pietarista Koivistolle. Paroni KanlbarS Pietarista ja hra Sobaleff MiipuriSta omat senaatille lä- hettzneet anomnk^en saada omall-. kus- tanaulsellaaa rakentaa normaaliraitei sen rautatie» Pietarista Koimistolle. Anojat vakuuttavat oleman sillä suuren merkityksen, että saadaan suoranainen rautatieyhteys aikaan sellaisen lähellä Pietaria olevaa satamaa kanssa, joka syksyisin ja keväisin on mahdollisimman kaurvun jäistä vapaa. Sopivimman paikau Pietaria talvisatamaksi sanovat he olevaa KoimiStoa sataman. Myös» kia huomauttavat he radaa merkityk sestä raaaikoa pietarilaiselle huvila- aiutukselle ja lopuksi radan varrella olevalle maaseudulle, jolle Pietari oa luoauollifia maaatuotteidea vieutlpaikka. Postilako» uhka Ranskassa. Lakko päätetty alottaa W a p p u aa. Pariisi, huhtikuun 17 p. PoSti- ja sähkösaaomalaitoksea työmiestea ko- kouS oa päättänyt alkaa lakoa touko kuu» easi päivästä ja perustaa mai- aittujea laitostea alalla työskeuteleviea työmiestea liitoa. Jättilälsrautatie asema on »Zla« Päivinä valmistunut ja anottu liikenteelle New Dorkissa Pennsylvanian rautatien alkupäässä. Tämä raukaikease. ma. joka on maailmaa suurimpia — ellei suurin — on tässä kumottuna. Työnsulku Saksassa. 14 0,000 työmiestä joutu nut työstä pois. Berlin, huhtiknnn 16 p. Kello 6 saakka illalla saatujen tietojen mnkaan oa 140,000 rakennustyöläistä joutunut työnsulua takia pois työstä. Kuuluisa taloustieteilijä. professori Inllns MH», s. Kuuluisa saksalainen taloustieteilijä, on äskea kuollut Haliessa 85 vuotiaana. Kähn on perustanut järkiperäisen maa talouden opetuksen Saksan yliopistoihin ja tehnyt tutkimuksia melkein kaikilla maataloustieteen aloilla. Hirmuinen rankkasade Serbiassa. Maylngot «onsemat miljooniin. Belgradista, huhtik. 21 p. Ankara rankkasade ou saanut aikaan vedenpaisumuksen Kraguevatfissa ja use assa seudussa Lapovoon saakka, saaden aikaan ihmisuhrejakin. Hävitys on koh dannut useita kyliä ja viljavainioita tuottaen usean miljoonan tappion. Rautatielinja KroguevatS-Lipovo on useissa kohden rikkoutunut. Belgradin ja Nishln välinen linja niinikään. Hallitus on ryhtynyt välttämättömiin toimenpiteisiin. Martaat Menäjällä. Vyöstineet Jumala» kvwa». MoSkovaSta, huhtik. 21 p. On huomattu, että Uspenskin kirkossa säily tetystä historiallisesta Jumalan Äidin kurvasta oa ryöstetty jalokimiä muuta mien satojen tuhansien ruplien arwosta Jälkeenpäin on käynyt selville, että Uspenskin tuomiokirkosta varastettujen kalleuksien armo nousee miljoonaan ruplaan. Pyhimyksenkuman varas tettu metallikehys malsaa 200,000 rpl. Sen seppeleessä oli tavattoman suuri smaragdi. Pyhimyksenkuman jäljennös oa nimikääa ryöstetty, samoin S muun pyhimyksenkuvaa jalokuvet. Harmiksi lvetää! Wuten viime numerossa kerrottiin, olisi tnuli Suomen asiain kulussa kään tymässä meille suotuisampaan suuntaan Menäjäa hallitsevissa piireissä. Se voisi kylläkia olla vaaa jokia huvia vuoksi venäläisissä lehdissä liikkeelle las kettu huhu, jo» eivät lehdet sellaiset kuin »Novoje Mremja" ja .RoSsija" omis taisi sille hnhnlle uiia suurta huolta kuia ue ovat tehneet. .Rossija' esim. lausuu sen olevaa aivaa luoaaollista, että knu suomalaisten venäläiset palkka- kätyrit uhkaavat jäädä duumassa vä, hemmistöön, heidän agitatsiooninsa yhä suurenee. Etenkia inhottavia ovat leh den mielestä ue pimeät huhut, joita ke rätään .takapihoilta' (tarkottaea ulko maalaisia lehtiä ja mielipiteitä). Pw hutaaa niminäin siitä, ettei Parisissa tahdota myöntää Menäjälle lainaa Suo men ahdistamisen tähden, rahaministe rin eroavasta kannasta Suomea kysy myksessä y. m. Lehti vakuuttaa yhä vieläkin, että Suomea kylymys tulee ratkaistuksi sopusoinnussa valtakunnan etuM kansa. Maailman enfilmäinen lääkäri, mistä meillä on tietoja, oa egyptiläinen Jem Hetep. joka eli kuningas Theresin aikana noin v. 4,500 e. Kr. Hänen suurta arvoaan todistaa hänen hautan sa, joka ou Memfin luona kuninkaan haudan vieressä. Kuolemaa jälkeen sai hän jumalallisen kunnioituksen. Hänen arvonimenään oli m. m. »Mysterioiden mestari" ja »Numerolukujen kirjoittaja*. Miimemainittn mmi johtuu siitä suu- resta lääkkeiden paljoudesta, mitä egyp tiläiset käyttivät. Useat hänen muistol leen Pystytetyt marmoripatsaat kuvaa vat häntä ihmisten suojelijana. Ali 400 vuoden pysyi hänen nimensä pyhänä egyptiläisten mielissä ja moni sairas huone sai nimensä hänen nimeniä mukaaa. Ptolemeusten hallitessa pidettiin häntä samana kuin kreikkalaisten Aeskulapios, lääketieteen jumala. Kuningas Atotille kirjoitti Jem-Hetep teoksen anatomiasta. Ebepin papyrusten mukaaa, jotta sisäl tämät hauskoja tietoja muinaisten egyp- tiläistea lääketaidosta, moi päättää, eitä lääketaidon edustajia jo K.000 vuotta e. Kr. pidettiin suuressa arvossa. Turun hevosvakuu tusyhuö. Turuu hevoSvakuutusyhtiön kokouk sessa huhtikuussa 1910 määrättiin alla mainituille henkilöille seuraavat kor vaussummat : Aartola, E. Kuusamo 260: —; Andersson, K. A. G. Nauvo 100: —; Berner. H. I. Mitteli 400: —; Haataja, H. Saräisniemi 37ö: —; Hnkka, N. Hartola 30(1: —; Hek kala, I. Oulujoki 285: —! Hernesniemi. S. Pvri 90: —; Herrala, O Pulttila 180:—; Hoffren, H., Maaninka, ; Hymärinen, P., Kontiolahti, IA): —; JonasM, A. I., Tessiö, 65: —; Juntunen J-> Suonmsialmi, 112: Sv; Juntunen, K, Suomussalmi, IV»: —; Kalko, I., Ii, öö: —; Karjalainen, H., Simo, 350. —; Karjalainen, «., Taimallosii, 337: bv; Keränen, O. Suomnsjalmi, 240: —; Kinnula, S. Pudasjärvi, 172: 50; Kurkela, M., Haukipudas, 1VS: —: Kylmäaho, I., Kes tilä, 100: —; Laakkonen, H., Ilomantsi, 837: 5(1; Leinoneu. E. Paltamo, 225: —; Luokka nen, H., Pudasjärvi, 375: —; Luukkonen, W-, Puumala, 375; —; Mansen, C., Wuok- seimiska, 277: 50; Mielonen, M., Kerimäki, S'^2: 50; Miklola, I., Temmes, 187: 50; Mäki-Hirvelä, I., Liminka, 450: —; Mäki nen. W.. Miehikkälä, 225: —; Mänttäri, O., Tammela, 105: —; Niemelä, I.. Utajärvi, 185: —; Nyberg, T., Pyliöumäki, 225: —; Peltomaa, I., Eura, 200: —; RaiSki, H., Ruoivesi, 200: —; Ristolainen, R., Kurkijoki, 375: —; Ruokojärvi, F., Lammi, 300: —; Seppänen, Suomussalmi, 300: —; Similä, F., Kemijärvi, 375: —; Simola, A. F., Pöytyä, 345: —; Sinkkonen, A., Parikkala, 350: —; Tiitta, I., Kesälahti, 10<>. —; Tur peinen, H., Haapavesi 205: —; Maltonen, H.. Rauma, 142: 50; Määräniemi, H., Pu dasjärvi, 300:—; Määtäjä, H.. Kuivauiemi, 325: —, yhteensä Tml. IV.HZS: Ooppera „Damcl Hjort". Torstaina esitettiin kapellimestarimme Selim Palmgrenin sämeltämä ooppera .Daniel Hjort" Turun teatteris sa ensimmäisen kerran. Teatteri oli ää riään myöten täynnä juhlapukuista ylei söä. Ooppera saamutti suuremmoisen menestyksen. Se oa kenties parhain kai kista tähän asti maassamme sävelle tyistä oopperoista. Selim Palmgren on lahjoittanut meille kauniin snuriar- voisen teoksea ja piirtänyt nimensä ikui seksi ajoiksi maamme musiikin historiaan. Oopperan esitys myös sujui varsia hyvin, paria osaa lukuunottamatta, joiden esittäjät eivät kyenneet tyydyttä vällä tavalla vaikeata tehtämäänsä suorittamaan. Nimiroolissa oli herra MilliamHammar niin laulan kuin näyttelemiseea nähden mainio. Samaa on sanottama rouma Maikki Jär- nefeltistä Sigrid Stälarmina. Arvid Stälarmin osan, joka on edellisiin ver. ratea pieni, suoritti hra Hjalmar Frey pontevasti. Ooppera menee tänään toisea ja huo menna kolmannen kerran. Krje NV. Huhtik. 19 p:nä. Sisältö: Toteentnnut ennustus. — Teh taista ja tehdasalueista. — Lai- valiike alkanut. — Kesäntulo ja vapunpäivän johdosta. — Pääoma-, kuponii ja palova- kuutusvero. — Serbian romaa neja. Wiime kirjeessäni puhuin eduskunnan kokoontumisen johdosta sekä eduskuntaa ja isänmaatamme uhkaavista vaaroista. Ikävä kyllä, nuot kaameat aavistukset ovat täydellisesti toteentuneet. Suomen kansa on nyt saanut ennen kuulumatto mau iskun perustuslakia vastaan. Kan samme oa kyllä tottunut karsimylsiin, se oa saanut kestää sortoa ja vääryyttä mahtavimmiltaan, mutta tätä, nyt vii meksi kohdannutta iskua ei se olisi toki zpääfiäislahjana" ansainnut. Se loh dutus meillä onkin onneksi jälellä, että kansamme tuntuu oleman jotensakin ylsi mielinen tarkoittamani asian suhteen, eikä ainoaSraan meidän oma kansamme, waan vieläpä ympäri maailmaa olemat olojamme seuranneet iiviStyaeimmat kan> svjen miehet. Wiime kirjeessäni puhuin myöskin uusien tehtaitten y. m. rakennushom mista kaupungissamme. Nuotlin ilahut- tawat puuhat omat täällä hiljalleen edis tyneet, mutta, ikävä kyllä, eivät rauma laiset ole koskaan osanneet olla tarpeeksi kaukonäköisiä noita, muutea niin har voja tehtaitaan sijoitellessaan. ,Rau- manjoki", joka oikeastaan onkia waaa pahanpäiväinen, pienestä Äylönjärvestä laskema puro, o» tähän asti saanut kaikki »ehtaamme —ihanille rannoilleen. Ja kun tuo „ioki" vähänkin kuivempana vuodenaikana oa melkeia vedetön, lu kuunottamatta sitä nestettä, jota uuot armon tehtaat ja yksityiset talot siiheu sumaitsemat laskea, niin muodostuu siitä, marsinkin lämpimänä vuodenaikana oikea raumalaisten »vitsaus: pahalta löyhkää vä lian kokoomuspaikka. Nyt näitä uu>la tehtaita ei enää tilaa- vuoksikaan olla tilaisuudessa sijoittamaa» tuon use»nmainitnn joen rannoille, vaaa oa niitä ruvettu ja aidotaan ruveta sijoittelemaan sinne ja tänne, pitkin ja poikia ympäri kaupuakia. Sähkötehdas oa jo lyseoa ja palokunnantalojen vä liin paraaseen patkkaan kaupunkiamme sijoitettu. Suuri puuteollisuustehdaS — ja tieS mitä kaikkia tehtaita, rume taan rakentamaan aivaa lähelle valta katua, jota oa ja aiua tulee olemaa» Rauman arvokkaia ja vilkkaia liikekatu. Atkoilll-aa kyllä kaupungm .isät" tuu mailivat erikoisesta tehdasalueesta, jol loin niitä luultiin syntymää kuni sieniä sateen jälkeea, matta mitääa tehdasryh- miä ei syntynytkään ja paikkojenkin mää« kääminen niitä varten jäi kesken. Hy vä toki olisi ollut, että jo silloin, mutta toki asemakaavaa järjestettäessä, olist vastaisea varalle määrätty erityiaea tehdaSaluekia, aiia olisi pääSty aiiStä ikävistä riidoista, joita nyt täkäläisissä sanomalehdissä käydääu. Muutea ei Raumasta nähtävästi koSkaau tule mi tääa varsinaista tehdaskaupuukia, vaikka sillä onkia hymä satama ja rautatiensä. Tällaisia edellytyksiä oa ayt jo monella muullakin pikkukavpuukilla täällä suloi sessa Suomessa! Laivaliike, leudou talvea jälkeen, alkoi täaä keväaä aoia kuukausi aikai semmin kuu viime keväänä. Tänä muonna saapui t. k. 3 p:nä pelaStuS- höyrylaiva .Protector" TuruSta au kaisten satamaa ja mume muonaa vasta toukokuun 4 p:nä .Iris" LyybekiStä kap- paletamaroilla. Ei tosia täaä vuonna kaan Protectorin tänne tultua vasitui- aea laimaliike alkanut, sillä eihän purje laivat saattaneet lähteä sellaista kapea ta, jäänsirpaleista uomaa kulkemaa», eikä niitä edes ollut vielä silloia matkaval- miinakaan, uloS merelle. Mutta leudoa talmen perästä nyt saadaan kesäkia ai kaisemmin niinhymin maalla kuia me relläkin; — minkämoinen tulema kesä sitten tulee olemaan, seu tietää yksiä kansojen kaitsija, eikä .kansa kaikkival tias" kuteu sosialistit kerskuen huutamat. Mutta pääasia tässä osassa kirjettäsi oa se, että laivaliike ayt jo oa joakun aikaa vallinnut täydellä voimalla, jolle liikkeelle toimon onnea ja menestystä täksi pitkäksi purjehduskaudeksi. (Jatk.) Opettajan „urot^itä". 30 KoulutyttöS raiskannut. Toimitetussa tutkinnoissa oa käynyt selville, että opettaja Tumashev Komys- lowsktn piirissä, Jekaterinoslamia lää nissä, oa raiskannut yhteensä 30 koulu tyttöä. Jnhottamaa tointaan häa oa harjoittaaut aoia L vuotta. Tumashe- via oa kunnioitettu talonpoikain keskuu dessa ja on häa ollut korkeassa ase massa olevien henkilöitten suosiossa ja tehnyt heidän myö:ämaikutuksellaan ret kiä oppilastensa kanssa pyhiin paikkoihin Kirjallisuutta. — Siipikarja»- ja Meyittis- hoito lehti n ro 4 (huhtikuun numero) oa ilmestynyt. Sen sisältö oa seuraa va: Siipikarjanhoitajille. — Muutamia mehiläishoitajien keskuudessa koottuja kokemuksia. — Kananpoikiea väri. — MunanhautomiSlaitos. — Kanahuone ilmaa tulisijaa. — Pienviljelijät ja ka nanhoito. — Munien syömrSpahe ka noissa. — Kenenkä oa syy? — Jättö- rehuja. — Ulkomuilta. — Työmaalta. — Poimintoja. — Kirjallisuutta. — Oikaisu. — Jtmoituksia.