N:o 153 (78) — 1910 KESKI-SUOMI Lauantaina heinäkään 9 pmS Lantasäilion pohja on tvaan salvcsta ja tuodaan sinne lanta nawc:asta rulla- tvaunulaiitcella. 6tuiwikkcena km)ictään kuitvaa, jauhettua turwapehkua. .Maitola" oli pienenpuolcinen jatvan- ha rakennuklsiltaan. Iäähd^slaiios oli hylvä ja uutta meille. ^Jäitä' muutoin otetaan ailvan eri- loisella taivalla, eli oikeammin sitä teh dään kewäällä kesän tavpecksi. Silloin kun >lumi on aiwan Pehmeänä, «sulamis- tilassa, ajetaan sitä kasaan ja kylmetään tatvallisla suolaa sekaan ja päälle, ja tuo »tunkio' Peitetään sahajauhoilla. Pian on kasa yhtenä jäänä. josta sitten louhi- taan tarpeen mukaan kesällä. — Äritia» kaapasl konehuoneella nähtiin lv huvoSMoi- mainen petroleumimoottori, joka pump- puaa kaiken »veden mitä talossa tarrvi- taan, käyttää puimakoneen, parin kiiviä »viljan jauhatuksessa, halko sirk.'elin. pä rehöylän, ja turmypehkun repijän. — Nähtiin siellä myöskin karja -asuntojen kalkirsemiskone, uusi keksintö, eikä mikään hullumpi „wiketti". Talon laajoilla wiljelyksillä on n>uorot- tclu samimaalla: kesanto, ruis. 4 heinää, josra wiimeinen laitumena ja 2 kauraa. Ruista Iviljellään sekä syyskylivöllä. että juhannusruissa. Iuhannusrnisra kylwe» tään 2 hl ha alalle ja syysrui^ta Puolta lvähemmän. Iichannusrukiista saadaan n>ähän hei- lompi sato, pienempiä Wviä ja emännät sanoivat tuleivan mustempaa leipää. Lannoitus kesannolle sanottiin olclvan: llö7 kuormaa ha alalle sekalanraa ja 3—400 kg luujauhoa. Minun mielestä- ni se ei ole lainkaan »vähän. suomailla on «vuorottelu: kesanto, ö heinää ja 2 kauraa. Heinän siemen suomailla kyltve- tään aina «uvokesantoon ja saivimailla rukiiseen. Kylwö on 3S kg ha alalle, josta siemen määrästä b kg on apilasta. Calvea soille ajetaan noin IS» kuormaa ha alalle ja lisäksi 400 kg ^luomaskuo- noa". Staikki talossa tarmikkaiva :imo:e!>-hei- nänsiemen otetaan omasta pellosta, api la» ostetaan. IuurikaÄvimailla on wuorottelu: wt- hantarchu, juurikasvit ja kaura. Peru- nakierrolla: kesanto, juhannusruis, pe- runa ja ohra. jtaural ol«vat nyt huonoja, hanvoja ja kitukasvuisia. Äuimuus ja hallakin on ollut syynä. Talonsa »veljellään ainoas- taan matkoista ^Ligorva"- ja Ilolan kau- raa, jälkimäistä suomailla. Turnipsin taimet oli firpat syöneet auvan puille paljaille, tvaikka talon tapa on 'että tvaon pohjaan kylmetään iirppain ruu- aksi erityinen siemen. — Joukkueemme Toimo oli niin tomppeli että sanoa to- kasi: »nepä nyt sitten huonosäärisiä cn kivput täällä kun eimät Maon Arjalle pääse". 2i Itti kuitenkin näytti ctlä oli ne ny: päässeet. Turnipsin siemcniviljelystä harjoite- taan talossa myöskin ja kchu::nn scn ole- wan erinomaisen kannaiia.v.ia „miljaa". Näimme m.m. milcn madol hyivin hel- posii r«?pistelaan istukkaiden lehdillä eräänlaisiin termattuihin lauta iaifloi® hin. Opastajamme, joka näytteli meille ta- lon perin pohjin ja selitti tarkoin tatrat, oli hyivin ^wiksu, seUväkanninen mies". Hänellä oli aina masraus »valmis kysyi mitä tahansa, ja mehän sitten kysyiin- me, mälistä yhtä aikaa joka mieS eri asioita. — Kiitimme kauniisti ja läk simme. 28. Venäjältä. jmittamlna raatällmestarlt BS. <E. Brandt ja Linus AaLo sekä fctttfjö- Foulunopettaja Joonas Wuolle-Upia- la senaattRa anoneet, «ttä tämä ryh- chisi sellasslin toimenpitei-sim, että iuU lia walmiista waatteista Lorotetaan 100 7--: lla. ^ ! — Marokelnot yhteentörmäyksien estämiseksi rautateillä. Mutatiehalli- tus on asettanut komitean, jenka itulee laatia ehdotus varokeinoksi, jotka onxii -tarpeelliset yhteentörmäyksien estämi- seksi sekä tämän komitean puheenjohto- jaksi määrännyt w.>t. liikennetarkasta- jan, Maasan asemapäällikön Axel ÄnÄforssin sekä jäsenrksi ensinmisen lu^.an ratainjsinöörin ANvid Grw ner'in ja apulaiskoneinsinöörin Hjol mar Petterssonin. ictoQHi ne nniäräiyksl ajoksi, jonka kulu- . . . cssa kumpikin sopimuksen alleklrjoitta- Matti Helenlus-«eppalan lvaa» ja -sitoutuu olemaan tekemättä n i vh in kansanedustajaksi. Kuten muisietta- mil/ickl muutoksia. l»ee käski prokuraattorin wiras:o kir« Huhujen mukaan on sopimuksessa ^elmällä 'Turun howioikeuden kanne- ivielä fof>iau j virka Perusteella molem-! viskaalille syytteen nostettavaksi Mr- nwi .NHtflat suommval olemaan kW-! kawicheestä Turun ffinin kumernöö MenASis-japanllainett sopimus, _ jonfa on ilmoitellu iulelvan julaistu?» si näinä IpäMinä, jakaantuu Birsh. Ajedomoslin tietojen mukaan lahteen osaan. Ensimälsessä osassa puhutaan We- 'näjän ja Japan m hallitustm Hall m- •nolliisism oikeuksista niiden huostassa olewiin Mandshurian rMlateihin, Toinvn osa on omistettu menäläisten ja japaniiaisten tariffien ja kauttakul- kuliikkeen järjestämislä koskemalle ky- symykselle. Tarissit tulelvat melkoisesti alennet- 'taviksi nychisiin »verraten ja >oahwis- ida>Ullinotta Miiitäänlaisteu rautatie- yriHöten loteuttainista, joihin Kiina Maa inahdollisesli myöiimitykiet kÄ- m^inelle mallalle, jos iiämä !»yöu»y- lykset omat ristiriidassa Venäjän ja Japanin etujen kanssa Mmtdshurias- sa. ?ije^hin tietojen mukaan on wcna- i ä^s-j a PM: la)sen ra UI at iesopimukjen allelivjoiluaminen Hlätiy elokuuhun, loska on tekeillä eräitä muutoksia yksi- lyiskohliin. — Ungern-Ttenbergin juttu. Njetsh rlmoutaa: Brusselistä jähkötetään meille: Täällä leminttyt huchu tietää kertoa, että porooni Ungern-Sternberg ei! ole kukaan muu htirt Liegestä w. 1897 .paaiira* prcwokaattori IagolkoMski, jiiifa Afrikassa warosti eräällä Parooni lliujen^Siernkrgiltii paperit. Toisen huhun mukoair on inoinittu Iagolloivski oleskellet jo 10 Umotta Vjaikossa, .missä Hän toimi l) f st tl] is- asianchajana. rw, kenraalimajun ZMolai Borgen- strömiä ja läänmschteeri N, L. Wigre° niä wastaon heidän menettelynsä joh- dosta tolhtori Matti Heleniuksen edus- miehyys-asiassa. Turun chotvioikenden kannelviskaa- liiuvirasto waawkin howioikeuieen jät- tämässään Mekirjelmäsjä, wiitaten ProkuraattoriiKviraston kirjelmään ku- wernööri Borgenströmille ja läänin- sihteeri Wtgrenille, joka oli kysymyk- sessäoleman päätöksen lvarmentanut, rangaistusta waaliloin järjestelmän ja säiänitösfen siwuuitämisestä. Slsion johdosta tiistaina antamal- laan 'päätöksellä Turun homioikeus nionnrft lun^ernööri Btn ja läoninsih- teeri W:n taitamattomuudesta Miran- loiiniluksc^sa wetämään sokkoa 50 N 'k. kumpainenkin toi ^lvoroin puutteessa pidettÄväksi 10 päitoää mankeudesso. Ulkomailta Tawaton kuumuus Amerl- kassa. 31 e iu=2) ork, heinäk. 6 pnä. Poh toa työskenneltyään saaba fokakuIMr selwä Mtiys tappioiden syistä. Tar« kastitksessa ilMem aiwan ihmeellistä asioita. Liike -on nimMin alusta <d» käen tuottanut tappiota, jota kuiten- fin on wäärän tirjanpchon «uvulla salatt^ Niinpä eräänä wuonna vli olemassa Wvin suuri, tappio, mutta jchtokunta lsalasi sen sillä että ulkona- olemien saatalmisn joukkoon meriittiin 43,000 mk. johtokunnan yksityisesti antaman takaussitoumuksen -nojalla, joka sitoumus ilman ettiä sitä makjet- liin, ifuitenTin seuraamana toinnuta poistettiin kirjoista. Eräänä vmonna taas siirrettiin, 'kirjoja raapimalla muuttaen eräs 10,000 mkn suuruinen wekseliwelka ilman imuuta ^otvarcli- lille ja poistettiin siten koko Nielka kir- joista määrennetyn kirjanpidon awul- la Kirjat ^ owat muutenkin täynnä roapimisia ji monessa kohdin ainxrn epäselivät, lyijychnällä kirjoitetut ja luwut yhieenlaskematto. Sen jälkeen kun osuuskauppa jo oli Päätetty lopet- taa, tilattiin Uvielä suuret määrät uut ta loivara«, joka sitten myytiin 20 pros. olle os?ohimtan eräälle johtokunnan jäsenten muohoslomolle osakeyhtiölle. Tarkastoijat oliwat ehdottomasti sitä mieltä, että osuuskunnan hallitus on saatettmval jätteeseen määrästä kirjon- Pidosta ja epärehellisestä menettelystä osakkaita kohtaan sekä konkurssin wii» niittämisessä sen jälkeen kun hallitus- sen jo hymiu täytyi tuntea, että liik keessä oli enemmän ivelkvsa kuin o- maisuutio. Wolkivontapäiwä konkurs- srssa on ensi eMuun 1 pnä, jolloin e- desw>astuuwoatimukset hallitusta was- taan osakasten ja ainakin muutomain mclkojoin puolelta tulloon tekemään. — Dur. S. — Aksityispankit. Pohjoiö^noiden pontin Heinolan konttorin joh'.ojaksi on oiettu rouiokouppios Thure Lund- son Käkisalmesta. ftakeimiittajmn muistoon palautamme että meillä löytyy puuttumaton varasto: Stmcnffil useammalla eri merkillä. Kilkkiä, tiiliä ia savea. Kattotarpeifa huopaa, lakkaa monipuolinen Maallfarpeidcn varasto y. m. O.Y. Keski-Snomen Rautakaupassa* »i 1-0 Valkosia Hyvin lajiteltu varasto Hienoja villa-, alpakka-, musliini-kankaita. Pique & hamppukankaita. Morsiustarpeita: huntuja, kukkia, sukkia. Hienoja valkosia silkkinenäliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. ulosmitatun saamisen suorittami- svksi, josta täten yleisölle, velko jalle ja velalliselle tieto annetaan sekä kaikille muille, joilla on kiin nitys tahi muutoin panttioikeus tä hän tilaan, kuin myöskin niille, joilla on muu, etuoikeudella ulos mitatusta kiinteistöstä maksettava saaminen, ilmoitetaan, että Ulosot tolain määräämä keskustelu velko jain vaatimuksista ja myyntiehdois ta tapahtuu samassa paikassa ja sa mana päivänä klo 8 aamulla, jossa tilaisuudessa asianomaisten tulee oikeuttansa valvoa ja saamisensa minulle, huutokaupan toimittajalle, viimeistään ilmoittaa. Laukaan kih lakunnan Kruununvoudinkonttoris- ss, heinäkuun 6 päivänä 1910. — Tulipalo. Torstailta klo V 2 1 ai. koan päilvällä Pääsi tuli irii kauppios F. ÄLefsmanin tolossa Haapakoskella^. Tuli syttyi rakennuksessa, joka oli muokratm leipuri Santoselle ja oli saaivut alkunsa leipomahuoneen uunis- ta. Osa Santasen irtaimistoa paloi ja kuulumat ne olleen lvakuutta.notto- mia. Tulen ehkäisemiseksi antoi teho- kasta opua Haapakosken sahan >tz>ö- lväestö za ruiskuit, niin että tuli ei pääset suurempaan maltaan. Kau- Pungista riensi apuun 2 W. P. K:n ruiskua ja muutamia polokuntolaisia, mutta tulen waara oli jo ehkäisty. Onni oli. että Haapakosken sahalta a- pu tuli niin nopeaan, muuten olisi .MiMiuiir koitua suurikin Ivoa ra, sillä Po- jcis-Ainerikan 12 suurimmassa itä-saneen rakennutscn ympäristö on hy- rannikon kaupungissa on kolmena ipäi ivänä sattunut 171 kuolemontapousta auringonpistosta,. Muutto Nelv^Ior- 'k:sta on tairaton. kerrotaan noin 1,300,000 asukasta jättäneen kaupun- gin. loin tiheästi rakennettu. Huveja. SUURET ARPAJAISET Jämsän kansanopiston hyväksi toimeenpannaan Jämsän Suomalaisen Seuran talolla sunnunt. heinäkuun 17 p:nä alkaen kello 3 i.p. I LT AH A 2383 Volter Lindroth. 8 -8 Kuulutus. Myytävänä. Voitto onuno &kaulutseiifafla vanutettu Viskuukone. Pyy tikli hintalehtil ja lausuntoja! O. Y. AGROS, Helsinki. 2996 2-2 Silsn» «iimDti tärkeimpiin intin. Pikku-uutisia. — Helsingissä ja Pietarissa »vangitut IS hcnkcä oivat wicdyt Zuom:n routa- iicasemalla Pietarissa santarini.^ ir ^ar- lioimina Mantilaan, ilmottaa Rjctsh. — JuhannuStaPp«lut ja N. Wremja. kuonien sanomalehdet oivat riijiiiui tic- ioja l^>>pcluisia ja tveritöistä, joita vn tapahtunut juhannusaattona .rai:lnöia" Tuoincsfa, ilkuiaan Now. Mrciniaösa ja anvellaan, etieiiväl raittiin ja jiioisly- ncen Zuomen laivat eroa milentään Äa- tisirnian willeislä oloista lvi ime Ivuosi- sadan lpuoliivälissä. — Aamulehdet ja kirjapainojen työ- wäki. „T>yömies"»lehdc»iä vn jo Parikin kertaa selitetty, «ttä aamulehtien lyöai- ia lopetettaisiin klo 10 illalla, tartoite- taankin aamulehtien lopcnami^ta. Mc- — Pohjoismaiden työnantajain ko kous. SI r is t i a n i o, heinät. 7 pnä. PiHjoismaMn tl)ön<OT:<ija.n täitiicitt | gatnan tarkotuksea hyväksi alkaen pääliynyt fcifouä pää:t.i, että seuroawa < fclo 7 j.p. kokous pidetään Kööpenhaminassa. Herra Hjalmar von Sydovin ehdotnk- >sesio saa Suomi kolme jäseniä ttviki- naiseen woliokun:oan. Muurin murhajuttu. Prokuraattori on Muurin murhan johdosta lähettänyt lkenraalikuioernöö- rille w. k:n 27 pnä päin>ätl)n kirjel män, jossa Prokuraattori esittää m.m. seurooniaa: Zie syyt, joika lsotilaslvi- ranomaiset otva: esille tuoneet nienet- :elynsä lueksi, eiioär ole pitämiä. So- lilaSprokuraatiorin wiraston asiasta antama lausunto perusouu otaksumiin, joi?a eiiMäl tvastoa asian todellista lai- >.aa. Tähän nähden ja kun olemassa »n losisei^koja, jotka sekvästi osoita- «vai Acuurin soo^neen surinansa tohalli- ftn pohoinpltelyn kautta, katson Yhä noelleen iMltämätiömäisi, e:tä oikeu- öellinen tutlmto eni asiasra pldettämä. Minun täyiyy siis wielä kerran kään- lyä Teidän Mhäis. puoleen pyyn- .nöllä, evtä Teidän Mhäisyytenne käyt. täisi suurta ^'aiöuiUÄvalraansa siihen, eiiä Oskari Muurin tappajat Helnnf. 13 pnä 1616 annetun asetuksen mää- räämässlä järjeÄYtsessä asetettaisiin jo. la-oikeuden «teen sanotusta rikoksesta .tuomit tcnoiifft. Lopulsi W)tää prokuroattorl lausua mataumukseinaan, että kenraalikumer- nööri, jonka asia on hnobehtia, että maan asukkaille tuNvotaan laki, ei tule . ^2^.L-L X — fotrtrtiiY /rthi tiirtlrttfrt — Uudenkaupungin osuuskaupan kirjanpito wäärennetty. Kuten muis. maan luomutii Uudenkoupungin o- jluuskauppo!kewäällä ivoronsa konkurs- siin. Tilit osottiwat puhdasto welkca yli 100,000 mkn. Osakkaat epäiliwät, että asiassa on joiakin nurinkurista, kun liike on sen sijaan, että se oikasem- tniii oli tuoiionut woittoo llchyessä o- jassa olisi »voinut johtaa niin suun- ikitromon suuriin tappioihin jo kiel- >täy:yiwät maksamasta lisäniaksnja sekä asetti»Mt kaksi asiantuntevaa henkilöä tutkimaan os-uuskunnan kirjanpitoa. Maikka konkurssipesän uskotut mie- het, joina owat pankinjohtaja Airisto UudesmlauPunssiÄa ja nimismies Saariloinen Mchimalta, suuresti »vai- keinuivat 'tutkijain työtä ontamolla heille tilaisuuiden aineistoon ?> tuntia päiivässä Äansallilspankin konttorissa Julkisella pakkohuutokaupalla, joka perjantaina ensi tulevan elo kuun 12 päivänä klo 12 päivällä toimitetaan itse tilalla, myydään, ell ei maksua sitä ennen tapahdu, tahi muuta laillista estettä väliin tule, Talollisen Herman Oinosen omistama V72 manttaalinen osuus Arpojen myynnin aikana soittaa \^kf?j emen N:o 11, torvisoittokunta. Pääsymaksu 25 p. arven pitäjän Jauhomemen ky lässä, loimimmi Carl rinnila O. Samassa paikassa samana iltana Y:n tuomiolla vahvistetun ja ulos- tuomitun saamisen suorittamiseksi josta täten yleisölle, velkojalle ja velalliselle tieto annetaan sekä kai kille muille, joilla on kiinnitys tahi muutoin panttioikeus tähän tilaan, kuin myöskin niille, joilla on muu, etuoikeudella ulosmitatusta kiin teistöstä maksettavasaaminen, ilmoi tetaan, että Ulosottolain määräämä keskustelu velkojain vaatimuksista ja myyntiehdoista tapahtuu samas sa paikassa huutokaupan edellisenä päivänä kello 8 illalla, jossa tilai suudessa asianomaisten tulee oi keuttansa valvoa ja saamisensa mi nulle, huutokaupan toimittajalle, viimeistään ilmoittaa. Laukaan kih lakunnan Kruununvoudinkonttoris- sa, heinäkuun 7 päivänä 1910. Joka kiirehtii, hän saa vielä täksi vuodeksi „D E E RIN 6"-niif tokoneen ainoastaan 5 kappaletta on enääa myymättä. Muita on myöskin. K.-S. Maanviljelys-Konekauppa 0. Y. 2407 1—t I OHJELMASSA: Torvisoittoa, 'puhe, köörilaulua sekä „Seikksilu jaikamatkalla" viisinäytöksinen lau lunäytelmä. Lopuksi tanssia. S'säänp8äsy: 1 mk. 50 p., 1 mk. ja 75 p. 2405 1—2 Sorr. V. 1 k. 4 «. 25 mm. Heinä-huutokauppa. Kasvavaa kylrösä luonnonhei nää myydään Keuruun Iluhkala*sa 14 p:rä heinäkuuta klo 11 a. p. Huudot on heti maksettava. Fa Sa OiSa 2408 1—1 Metsänomistajat! Kuulutuksia. Kuulutus. Julkisella pakkohuutokaupalla, joka keskiviikkona ensi tulevan elokuun 10 päivänä klo 12 päivällä toimitetaan itse tilalla, myydään, ellei maksua sitä ennen tapahdu, tahi muuta laillista estettä väliin tule, Talollisen Juho Penttisen ja hänen vaimonsa Ida Penttisen yh- tar°kastaa kirjoja ja kokonaan kieltäy-! teisesti onrstama Norolan '/u mänt tien. näyttämästä liikfem faktuurcja, taalin n n perintötila N:o 5, Laukaan koska muka alvaimet olimat koboksissa, pitäjän Koiviston kyläsiä, Laukaan onnistui ta rakastaja in fuiiienftn 3 Wiik- Säästöpankin tilaan kiinnitetyn ja 2393 Volter Lindroth. 2-8 Halutaan ostaa Halutaan ostaa maitoa 50 litraa päivittäin. — Lähemmin Selinin talonsa Mäkimatinmäellä. 2404 H. Ruth. i—I Ennenkuin ryhdytte metaäkaup- poihin, lukekaa kirjanen „Sanoja ja numeroita metsänomf«taj<l!e M ja arvostelkaa tukkipuunno siinä an nettujen ohjeiden mukaani Kirja nen saadaan K. J. Gummeruksen kirjakaupasta Jyväskylässä seki Rafael Kjellman'ilta ja allekirjoitta neelta Saarijärvellä ynnä lukuisilta asiamiehiltä ympäri Keski-Suomen. 6-ia P. Kuronen. Lasku- ja Tekselilomakkeita myydään Keskl-Snomen konttorissa. m * Laskulomakkeita myytävänä timh lehdet koittorlöL neirelyn puolustuksena on sanonu: Por^ »värilliset herrat woiwat tyydi)l:'iä uutiZ- jättämvän Mitään keinoja käyttämättä r ^asian saatiamiseM sotaoikeuden!käsitel« lämäksu Silä pa^si prokuraattori itmoiltaa, etiä jotitastviranomöisten Muurin lappoosi a n käsituely on sywäs« li loukannut yleistä oikeustajuntaa maassa, 'fe >kun antaa tiu ke a sille^ wäi-t- loelle, eneillvär tämän maan asukkaat nauii oikeusiuvivaa Wonäjän sotamie» hisiön loukkauksia ivastaan. Luotsilaitoksemine mcnäläistyttaminen. lTorstoin Njetsh /ertoo: Pian rotkaisiaan kysymys suomen luoisilaiiotsesta^ Ee komiiea, jc>ka meriminisleriössä asetettiin ja jonka iöihin kaksi suomalaista senaattoria on or:«znul osaa, an ylsi mielisesti tullut >suhen loppuiulokseon, etlä Suomen himoaan seuracavaan iltapäi,v!ian asti, ja eriä onhan jo opitiu toim-cn l»!cmaan rlnian lämpösiä aamupulliakin. ZV\4 stt» todt ja ralkaiseivat perustelut. Kun nyi kulienkin kaikki muu: ihmiset kuin tämän maan sosialistiset intoilijat pitÄvät eriluontoisina asioina sanoma- lchiiä ja pullia, ci silvislySmaiit.n täs- säkin inaac-sa jo juurtunciia muotcja niinkään helposti hääviictläne — ci, tvaikka kaksikin mahtia tässä tarkoinikscs- sa yhtyisi, sanoo Hels.Z. — Ifmiantajat liikkecllä. £oimi;Uij<i Äaapo Murroksen Turussa ivv,Dpiij»hl'.l- la pitämän lpuheen johdosta on kenraali- kulvcrnoörille tehiy ilmi.,n:o. Ä>.i'äli jtansan Lehdelle ZuruZta ilmo etaan, on kenraalikulvernöörin kansliasta Turun täanin !uwernöörinwirasts»n saasunut . ^ i-vr salainen kiertokirje, joka on toiu^re w^ ^--ea.M M^ edelleen Turun pol.isUaitokselle. jolle on ?' annet.» teh.äwäksi o.taa selko onko ilmi- 1^?" ^"^^UUttamatta. Ky- «miMto HtäS. ItcMauffrtUX »n < m > M mi-h., mm I»« «"f MN hi«i-l->-w-n joiilasjamme. Malmiiden waatteiden tulli. luotsilaitvs on alisteitama' meriif.inis- Suomen räätölimyönantaj)in tjfy> ititysen 4:nnen Yleisen kokouksen Ml, VII. pspps. Harry tultuaan kotiinsa .Promenadista" pesey tyi huolellisesti ja laskeutui levolle. Hän nukahti kohta, sillä yöllisestä mässäyksestä ja pitkästä kä velymatkasta ulkosatamaan oli hän peräri väsynyt. Hänen huoneensa oli salin kupeella. Valkoiset poimukartiinit molemmissa ikkunoissa, jotka oli vat pihalle päin, laski hän alas, sillä hän tahtoi levätä täysin tyynnyttävässä valaistuksessa. Hän oli kovin arka erilaisille valovaikutuksille. Jos au rinko paistoi vapaasti huoneeseen, ei hän saanut mitenkään unta. Tuo suoraantuleva valo kiusasi häntä kuin jos joku olisi vieressä seisonut ja yhte nään häneen tuijottanut. Kun hän oli nukkunut joitakin tunteja, heräsi hän oven avauksesta ja näki kynnyksellä mamman huolestunein silmin. Harrya hävetti. Hänen sieluunsa läpi unisten aivojen nousi sellainen sekava surullinen tunnelma kuin ennen pikkupoikana, kun hän oli tehnyt jo tain kovin typerää, — 101 — tön yksinäisyyden tunne. Sillä hän on kadottanut syntymämaansa ja kadottanut omaisensa. Ja kun hän siinä kävellessään kadulla joutuu pienen työniiesasunnon luo, jonka ikkuna on va laistu eikä ikkunaverho ole aivan tiivis, tulee hän tahtomattaan katsoneeksi sinne sisälle. Siellä sisällä kehdossa nukkuu pieni lapsi ja sen vanhemmat leveässä yksinkertaisessa puusängyssä. Vaimo on kietaissut kätensä miehensä kaulaan ja siinä he nukkuvat huulet vastakkain kuin suudelmaan vai puneina. — Voi onnellisia! lähtee mamman huulilta ja hiljainen nyyhkytys taas hänet valtaa. Sillä tässä syksyisessä aamuyössä näyttää noi den köyhien ihmisten hiljainen kotionni valtio- neuvoksettaresta saavuttamattomalta autuudelta. Kohti Seurahuonetta mamma kulkee. Sillä vas tustamaton voima häntä sinne kuljettaa. Hän tahtoo juuri nyt nähdä sen talon, jossa par haallaan viimeinen valo hänen elämänsä yössä sammuu. Juuri nyt tahtoo hän sen nähdä ja jos rohkenisi, kävisi Harrynsä poiskutsumassa. Mutta se olisi skandaali. Eikä pappa sitä kos kaan anteeksiantaisi. Tiiviiden ikkunaverhojen takaa näkyy tuli vain heikosti. Mutta eteisessä valot riemuiten palavat ja kajastus sieltä sisältä käy pimeään yöhön yli koko rakennuksen. Ja nyt kun aikaa sitten jo katuvalaistus on sam mutettu ja vain himmeä yölamppu siellä ja täällä