liistmns KMikulm ö p:nA Iddistyksestä on wuoden aikana kuoleman kautta eronnut 3 jäsentä n- poismuuton takia Jäsenluku on nukyään 108. Toimikuntaan omat kuluneena muon- na kuulunee!: roumat Hanna Hell ström puheenjohtajana, Emma Hjorth rahastonhoitajana, Agd>n Lilius ja Emi Pzso^ius, neidet Zlnna Palm» roos ja S<nda Polmimemi sihteerinä, sekä hrat Th. L. Eck ja L. H. San delin. Lisättyyn toimikuntaan omat kuulunee!: rma Naim.i D mckers, nei- det Ina Hannen.Jhzna Hyyryläinen ja Emma Roth ja hrat O. Lilius ja G. V. Lehtonen. Tilin tarkastajina mv at olleet kunnallisneumos O. Li lius ja neiti M. Corell, moralla rou- wa L. Midbom ja opettaja G. V. Lehtonen. Rahastonhoitajan antaman kerto muksen mukaan on yhdistyksen kassan tila seuraamu: Tuloja w:na 1909: Säästö edell. muodelta . 22,104: 81 Jäsenmaksuja .... 34: — Korkoja . . - - 1,253^50 Smk. 23,392: 31 Menoja: Stipendeinä 800: — H?itokuswnnuksia ... 44: 85 Säästö: Liinansa kiinnitystä w!>s- tian 15.00l): - Säästöpankkiin sijoitettuna '»,934: 4!) Hhdyspinkkiin „ 90?! 9-^ Rah^.a kassassa ... o, 02 Smk. 23 392: 31 — Taloukauppa. Tal?nomis- ta ja K. Mäntylä on myynyt kau pungin 6:ssa osassa omistamansa tal?n ja tontin n:o 194 oikc-ajuri J. Lehrsclle Lahdesta. Mastaanotto tapahtuu toukok. 1 v:nä. - Kau pan mälitti K. E. Viljasen kiintei- mistö Välitysliike Porissa. — Orii» kauppa. Avteekari I,hn Juselius on oluttehtc-ilija Hugo Grönmallin perikunnalta ostanut Heitto-nimisen kahdm mu?den man- han oriin. Hinta 600 mk. — Mekseliprotesteja otettnn '.viikolla 20—^26 pnä maa.is?, koko maussa 171, joista Por-ösa 2. Pori» ykfityises teolli- suuskouluu päättäjäiset pidet- tän miime laumantaina. PZästöto- dis:uks«n mekaanisen osaston ensi luo kalta sai 12 oppilasta. Kahdelle op pilaalle annetaan todistukset myöhem min. Kaudelle oppilaalle on muoden ku luessa annectu 2:sen kuokan koneen käyttäjän j z lahdelle 1:sen luown ko neenkäyttäjän todi-tus. Konetyöläisille järjestyttyihin ilta- kursseihin on osaa ottanut 24 oppi lasta. KM on muoden kuluessa er nnut. — Pori» ja se» ympäristö» hewoskasB atusyhdiStykse» U«osiko?o«s pidetdm miime lau antaina Porin W. P. K:n talossa. Kokouksen puheenjohtajana to'mi maanmiljelijZ K F. Harmaalinna ja sihteerinä maanmiljelijä Sokari Sip pola. Luettiin yhdistyksen miime w '?den to?mintakertomu?, jonka mu- k an yhd-Styksen jäsenl.ku on nyiy- ään 79, rnistS muostjäseniä 63. Uh- dis yksen toiminta on kuluneena muonna ollut lcnmeöta, melkein nuk kumaa, kmen kertoniursessa sanotaan. Johtokunnalla on ollut koko- usta ja yhdistyksellä — 2. Mdis- tytsen rahastojen tila oli muoden lovuksa seuraama: säästöjä edelli seltä muodelta 610 mk. 82 p,. iviime muoden tulot 691 mk. 15 p., yhteensä 1,307 mk. 97 p. Menoja on ollut kuluneena Io'mintawuonna kaiiki- aan 533 mk. 90 p .iä, joten säästö seuraamalle 1910 Vuodelle tekee 772 mk. 7 p :iä. Tlintarkastaj-ien lausunnon perus teella myönnettiin tiliknt^kiMe tili- -.UCp vas kahdel'a edellisettä m^cde':?. Kulumaa muoden tilien tar^Sta- jikst mauttnn maznmiljelii i K^urad Pzhjula Lumilta ja faktori K. W. Tammela. Johtokur.toan Valittiin eromuz- rossa olemat eläinlääkäri G. W. Rönnholm ja maanmiljeu ä S ^ar! Sivpola molemmat uudelleen. En nestään kuulumat johtokuntaan isän- n.öiisijä E. Mallenius, maanmiljelijät Vchtori Pohia' ?, K. F. Harmaalinna ja K. Kyöstilä. yhdistyksen oriin „EIin", joka on sijoitettuna Koimiston kartanoon . maanviljelijä K. F. Harmaalinnan luon käyttämisestZ astutukseen pää tettiin ottaa maksoa 8 mk. sekä uu- ft.inaS^a 2 m^. kerralta. Ei-jäsenien he.-vosista 10 ja 3 m?, kerralta. — Pori» maaseur^kuuna» kuntakokous pidettiin ..Alphan" ta. lolla miime laumantoinL. edustamaan^ UlmilaSsa t. ?. 9 pidättämässä kuntain yhteisessä ko kouksessa malittiin maanmiljelijät A. Kauri, E. Kaapeli, I. R. Langen, Juho A. Jaakola ja K. Kyöstilä, maralle maanmiljelijät I. K. Reilan- der ja A. Mattila. Harjaroallan y. m. kuntain piiri mielisairaalan Vuosikokoukseen, joka pidetään Porissa toukok. 2 p:nä, ma- littiin kuntaa edustamaan maanmil- jelijät I. R. Langen ja I. K. Rei- lander. — Pori» Tarmo toimii suuren »voimistelu-iltaman t. k. 17 p:nä Pa lokunnantalolla. Ohjelma tules ole maan erittäin armokaS ja muodostaa sen pää-osan naisten moimisteluesi- tykset. — Suomalaisen Z?»ijau ko- kouksessa huomenna keskustelloan Snellman-juhlan mietosta y. m. asi oista. — Pori» Näyttämö» jäse- »et kokoontuivat tänään klo puoli 8 i.p. Kansalliskotiin. F.O.Rapola rait- tiusmiehenä. ..Kylmäjä:." miime numerossa omistetam F- O- Rapolan muistolle pitkä johtama kirjoitus. Kirjoituksen laaiija on tohtori Matti Hslenius- Seppälä. Etamme siitä tähän s?u- raamat kohdat: „Majaa muuttanut on mies, joka jätti mitä tuntumimman aukon rait- tiuSmäen rimeihin. H.nkealla mie ellä kuultiin pääkaupungissa miime s-in- nuntaino, että lehtori Frans Os kar Rapolan hedelmällinen elä mäntyö, josta niin paljon mielä toi- mottiin, o!i äkkiä katkennut. Umpi suolentulehdus, missä ei leikkauskaan auttanut, mei uhrin, jonka raittius- mäki ivasta Viimeisten joukossa olisi tahtonut luomuttaa". Selostettuaan mainajan marsinai- sen toiminnan, kirjoittcj? jatkaa: „ Jotenkin Vähäiseltä saattaa jon- kuu mielestä näytiää tuollaisen elä män kedys. Mutta paljon siihrn nnhtui sisöllystä. Lieneekö Hnn?m chsna ja lempeä luonto, jonka Hel in :an Rapola myöhempinäkm muosi- naan niin mielellään metäyiyi ia joti hän on „Häme"-teoksessaan viin mestarillisesti kumannut, kasmatta- nut häneen sellaisen sopusointuisen ja rauhaa rakas.aman mielen, mcrma MZin on, eitä h^n oli aina malmis työhön kaiten pahcm, ruman ja ilkeän m^stustamiseksi, mi?S lähimmäisten onnea ja rauhaa häiritsee. Moinee sanoa, että jo luonteen laatu meti Rapolan myöskin raittius- :yöhön, ja h^rtzc.na ja uskolli?ena hän stinä pysyi e'ämänsä loppuun aSti miimeisiin saakka ollen m. m. Satakunnan raittiuspiirin puheenjoh tajan toimessa. Liikuttamaa — p toisille raitiiustnöntekljöille rohkais> maa — oli nähdä, kuinka Rupvla kavsaneduStajatoimessaan halusi vie- nimmäkm tilaisuuksia käyttää roitti- usasiaa edistääkseen. Maltiomarain maliokunnan jäsenenä hän oli mälistä yötä myöten malmis symentymään ulkomaalaiseenkin kirjallisuuteen hä nelle mieraammillokin, esim. juomu- tusjuomamarastokysymyksen y. m. s. aloilla. Eikä hän jalkamaimojaan säästänyt silloin, kun oli kysymyksessä mähimpienkin hyökkäysten torjuminen raittiusjärjestöä mastaan, sille myön- nettämän maltioamun ollessa käsitte lyä alaisena. Emme malta olla muistelematta niitäkin aikoja, jolloin parisen kertaa FranS Oskar Rapola oli sananmu kaisesti koko maan raittiusmäen huo mion esineenä. Manhempi raittiusmäki muistanee erityisesti Samonlinnan yleistä roit- tiuskokousta w. 1903, jolloin ei aino astaan kaupungin satama ja sil:a ollut juhlamieräidm saapuessa köyn nöksillä, kuusilla, lehtipuilla ja lipuilla koristettu sekä kirkko ja juhlasali elä millä kasmeilla, köynnötsillä, Almilla j^l lipuilla kaunistettu, maan itse jylhä Olaminlinnakin kirjolvkty- ja lippupeitteilenä myhäili raittiusmäelle termetuliaisiksi. Rapola oli kokouk sen toimikunnan johtamana sieluna. Keskellä kesää — 4 - 6 p. heinäkuuta — railtusjuhlat pidettiin, mutta eimä! niiden malmistajat kesälomansa häi> riintymistä malitelleet. — Seutukun nan entisistä taisteluista kummli amauspuheessaan Rapola lempeällä kaunopuheisuudellaan ja jatkoi sitten — katkelman kerrotaksemme nykyi- sell.kin polmeile: ..Taisteluista olen tahtonut puhua t.I?Hteluista niin rikkaassa feu- dlisscz. Mutw u.ielä en ole mainin, nut kolmatta lajia toisteluista. Ih misellä on mihollinen myöskin omassa itsessään. Paheita, pahoja tottumuk sia mastaan, on sotaa käytämä, nii- den turmiota tuottamosta mallasta kansat ja ihmiskunta map^utettana. Tämä miimeinen laji on mielestäni puhtainta, jalointa. Siinä ei pidetä mihollisena ihmistä, Jumalan luo maa olentoa, ihmistä, jolla kenties on suurempi tai ainakin yhtä suuri oikeus kuin hänen »vastustajallaan pitää se sija, josta hän tahdotaan syrjään sysätä. Siinä ei janota wer o, siinä ei ole yllyttimenä miha maan rakkaus, rakkaus sichen > n, M5N, joka pahcen mallasta tahdo taan map?u"aa. Sitä ei liioin j-':dc omAimoiton pyynti, oman edun hy» lättämä hapuileminen. Tämä tais telu ei jätä jälkeensä tuhkaa ja rau nioita, se ei kasmata kurjuutta ja köyhyyttä, se ei kylmä kyyneleitä. Se ei raaistuta, maan puhdistaa ja ja lostaa; se ei tee taistelijaa itsekkääksi, maan opettaa häntä kieltäytymään, uhraamaan haitalliset himonsa, sysää mään syrjään oman edun yhteisen edun tieltä. Sen palkkana on hymän omantunnon palkka, sen siemenelle suo Jumala siunatun sadon." Silloises-a mai-utuspaikassoan Po- rissa oli Rapola 1-3 p. heinäkuuta 1896 pidetyssä yleisessä raittiuskoko- uksessa uudelleen Suomen raittivsmä- 5eä »vastaanottamassa — ja paljon sitä oli saapunutkin, kanSlialaskun mukaan ainakin 1,500. Ylenpalttiset olimat sanomalehtien kiitokset kokouk sen malmistajain erinomaisesta huo lesta ja aistista; kokouksen toimikun- i än puheenjohtajana toimi aikaansa ia maimojaan säästämättä jälleen lehtori Rapola. Mieleenpainuvaa sanoja lausui hän tälläkin kertaa kokousta omatessaan". Kirjoittaja kertaa sitten osan tuosta kauniista amajaispuheesta ja lopettaa kirjoituksensa seuraamin sanoin: Mainajan luonteeseen kuului sekin, että hän puoluemielestä mapaana mielellään oli yhteistyössä, kun rait- tiuZasian etu oli kysymyksessä, tois ten raittiusmiesten kanssa, kuului- matpa nämät mihin »valtiolliseen ryh mään tahansa. Katkeruus ei häntä päässyt moittamaan. Kaiketi etu päässä juuri siksi häntä raittiuskansa kuten rokasta omaista kamaa. Pääsiäinen tuli Frans Oskar Ra polan hengen päästäjäksi kctoomasta asunnosta. Mutta joka jättää jäl keensä sellaisen muiston, ei ole tur haan elänyt." Lisäksi painottaa ..Kyliväjä" mai najan Raitis-Nuoriso-julkaisuun kir joittaman kirjoituksen ..Eräässä yli oppilasjuhlassa noin kaksikymmentä viisi muotta sitten." />/en/s uu/k/a. — Nhdysrata. Kulkulaitosmi- nisteri on ministerineumoStolle anta nut ehdotuksen jätettämäksi duumalle, joka koskee Suomen yhdysradan »va semman puoleisella Neman rannalla oleman osan rakennuskustannusar- mion mahmistamisesta. Kuluneita seteleitä pol- tett». Suomen pankin tarkastajat ryhtyilvät maaliskuun 15 p:nä las kemaan ja polttamaan Suomen pan kin kuluneita seteleitä. Setelien las kemista ja polttamista jatkui 16, 17 ja 20 p:nä, jolloin kuluneitten sete lien koko lukumäärä eli yhteensä 6,4l9,403, oli poroksi poltettu. Bstätayste» sop» häiriiu- tymässä. Eduskunnan miime per jantain istunnossa ervästettäessä Va liokuntaan prokuraattorin kertomusta hyökkäsimät sosialistit sangen kiimaasti ..perustuslaillisen" prokuraattorin ja McuZosaSton kimppuun painorikko- muksia koskcmiSta toimenpiteistä ja tuomioista. Tämä pani »perustus laillisemme" mihasta kalpenemaan. Mikä julkeus, — moittia puhtainta ..perustuslaillisuutta" ja mielä istun nossa, j<?ssa ensikertaa olimat läsnä seitin jäsenet Markom ja Berg. ..Perustuslaillisuus" kämeli pitkin käy- rämiä, moihkien ystämien uusinta mu!uow:isavt!a. — Kumpi o» suuri»? Emäs kttaeösä tilattoman mäestön kysy mystä »valiokuntaan, sukeutui edusta jien Jonos Castrenin ja maalaisliit- rol^.ien Leinon mälillä ankara sana lla siitä, kumpi heistä on tehnyt enemvi tilattoman mäeStön hymäksi. Tämä kiista päättyi sillä tamalla kuin persoonalliset kohteliaisuudet ^malliseSti: Castren mäitti Leinon maalaisliiton mähän kehittymättöm'm- mäksi j'. tietamättömimmaksi jäseneksi; Leino kuittasi kohteliaisuuden Väittä mällä edustaja Castrenia eduskunnan te'opyh'mmäkst ja Vähimmän simis- tyneeksi edustajaksi. Suurimmalle osalle eduskuntaa jäi herrojen esiintymisestä kysymysmer kiksi, kumpi heistä on suurin? — — O«it »iue» toaloilmiö on lv t. k. 1 p:n Vastaisesta yöstä al kaen nähty läntisellä taimaalla. Hie man irasemmalle Menuksesta muo dostuu tuossa klo 11 ajoissa malo- kehä, jonka suippe-iema ja malo- moimaansa nähden heikkenemä huippu on suunnattu itään, ulottuen aina keskitaivaalle. Malojuoma kirkastuu ja heikkenee mucrottain ja katoaa hie- m n ennen klo 12 näkymistä. — Sv W»otta oli eilen l. k. 4 p:nä kulunut sen arm. juliÄtuskirian antamisesta, jolla Suomelle myön nettiin oma rahansa, markat ja pen nin. Huht k. 19 p:nä 1860 annettiin senaatille käsky tehdä esitys suomalai sen hopearahan lyöttämisestä. — Kv tvuotta on t. k. 8 p:nä kulunut päimZstö, jolloin käskykirje suomenkielistä kirjallisuutta Vastaan annettiin. BkjM iss» l i IsiSs. — U«fi roti«»ai»e« «ähtel- mä. Meraer Söderström osakeyh tiön kustannuksella on ilmestynyt kol- m'"..äy!örsinen näytelmä Anna Sar- koila, iirjsittanut Maila Tai mi o. Teos on omistettu Ida Aal- bergille. Siw. 162, hinta 3: 50. — Kansallisteatteri» johta- jaksi tulee, mikäli lopullisesti on pää telty, edelleenkin jäämään johiaja Adols LindsorS. ^LZI-ZmssZts.. — W oltio»rautatiet. Tyr mään aseman asemapääiukölle A. Fr. Jamoniukselle on senaatti myöntänyt 6 kuukauden pitennetyn mirkamapau- den. Kymi» kappalaisen wir kaa on t. k. 1 p:nä päättyneen haku ajan kuluessa m. m. hakenut Kan kaanpään kappalainen E. W. Elo- maara. — Kansakoulut. Kokemäen Kor keaojan kansakoulun opettajaksi on 8 hakijaksi Valittu koulun w. t. opettaja Kalle Hella. Papiston »virkatalojen rakeuvuskassat. Mahmislusta on a-i-ttu Merikarnnan seurakunnan kir konkokouksen 14 p:nä miime maalisk. tekemälle päätökselle seurakunnan Vir katalon rakennuskassan pääoman ko rottamisesta 20,000 markkaan. - Maatila»kauppa. Maan miljelijät Simon Nygärd ja Sigfrid Jokela omat t. k. 1 p:nä myyneet Nakkilan pit. Kirkonkylässä omista mansa '/ ^ manttaalin suuruisen Ali- miinikan tilan maisteri Edm. Grön lundille. Kauppahinta tuntematon. Vastaanotto tapahtui heti. — Palstojen kauppoja. Maan- miljelijä Vihtori Kares Nakkilasta on myynyt tilaltaan Kujakores-nimisen palstan Veljelleen F. Karekselle 5,000 mk.n hinnasta heti mastaanotetta- ivaksi. Maanmiljelijä Vihtori Talonpoika Nakkilan Masiasta on myynyt Lat- tomeren takamaalla omistamastaan palstasta torppari Emil Haanpäälle erään palstan 4,100 mk:n hinnasta. — Kurkkumätää liikkuu Harja- Vallossa. Aksi lapsi on jo tautiin kuollut. Kunnallislautakunta on ryh tynyt Varokeinoihin taudin suhteen. — Tuomittu waraSjo«kkue. Pitkin miime kesää ja syksyä tapah tui useita markauksia Lamian Saari järmen, Mustajoen ja Riuttalan ky Iissä. Poliisin onnistui mihdoin päästä markaitten jäljille ja mangitsi hän epäluulonalaisina torpparmpojan Armiidi Sulinin ja talollisenpojat Akseli Suosic-Humilan ja Arwo Tuohiniemen. Markausasiat omat olleet Karkun Välikäräjillä kolmasti tutkittamina. Näiden tutkintojen kautta on käynyt selmille, että mai nittu joukkue on tehnyt anastuksia seuraamista paikoista: Mehkolahden talosta 10 säkkiä kauroja ja noin 25 kiloa palivattua sianlihaa, kauppias Emma Vasaralta kahmia, tupakkaa, kangastamaroita, todikoita y. m., torppari Eemili Kuvimäeltä korin limonaatia, kaupustelija Kalle Ranta selta pohja- ja päällisnahkaa, ohjas- nuoraa, mäskynöitä y. m. sekä talol liselta I. Tuohiniemeltä 2 säkkiä rukiita. Miime kuun 23 p:nä tuomitsi oikeus Suosio-Humilan 2Vz Vuodeksi kuritushuoneeseen ja olemaan S w. ilman kansalaisluottamusta, Tuohi niemen, joka on maSta 17 muoden manha, 2Vz Vuodeksi Vankeuteen ja olemaan 3 muotta kansalaisluotta musta mailla. Sitäpaitsi tuomittiin työmies W. Wilenius, joka oli tieten ostanut näitä «arastettuja kamaroita, yhdeksi kuukaudeksi «ankeuteen. Samoilla »välikäräjillä on ollut käsiteltämänä muuan Lamian Myön täjässä tehty 200 mkan suuruinen taskumarkaus, josta ei kuitenkaan NielS täyttä selmyyttä ole saatu. Kysymyksessä olemat kulmakunnat omat kauan olleet tunnettuja raaka- laiselämästään. Tappelut, puukotuk set ja markaudet omat siellä olleet päiväjärjestyksessä. Surkeata nuori son rappiota todistamat nämäkin markausjutut, kun miehet owat »vasta 17—30 ikämuoden Välissä. Dleistä tyytymystä on herättänyt tämän koplan kiinni tulo. Löydetty ruumis. Siikais- ten Otamon sahan luota löydettiin torstaina iviime syksynä hukmneen räätälinmaimo Maria Ahlforsin ruu mis. Noormarkku. Maromatonta kiipeile- mistä. Miime laumantaina oli muutamia kansakoulun oppilaita ollut mersässä kiipeilemässä puissa. Pojat olimat c rämien lailla koettaneet siir tyä vuusta toiseen, jolloin Vihtori H llstenille oli tapahtunut onnetto muus. Hän oli noussut kuuseen ja siilä yrittänyt mennä leppään, jolloin lepänoksa katkesi ja potka putosi lo maan jäätikköön. Hän meni heti tain noksiin ja merta rupesi komasti Vuo tamaan oikeasta kormasta. Tomerit sute kantoimat hänet kotiinsa, jossa nyt koetetaan parhaan mukaan hoi taa. Lääkäri ei ole mielä käynyt häntä katsomassa, mutta on hän ar< mellut pzjan saaneen sangen määräl lisen aiivotärähdykskn, — Manhem- mat, marotelkaa lapsianne uhkaroh- keiSta kiipeilemisistä. Wiim e sunnuntaina oli Nsormarlun soiton ja laulun har rastajat L?as panneet toimeen soitan nollisen illan palokunnan talossa. Tiliä kcrlaa ei ollut yhtä paljon saapunut mäkeä tilaisuuteen kuin en- nen, maikka ohjelma olikin monipuo linen ja armokas ja esitettiin oloihin nähden hymin. Harjaavalta. Osuuskaupan marsinainen kemätkokous pidettiin täkäläisen työ- mäenyhdistyksen talolla tiistaina m. k. 29 p.nä. Ennen Varsinaisen kokouk sen alkua, piti hra T. Herrala esitel män osuuskauppojen kehityksestä ja niiden merkityksestä niinhymin talou delliseen hyminmointiin kuin yleensä kansanmaltaisiin mapauspyrintöchin- kin nähden. Esitettiin muosi- ja tilien t:r'astajain antama kertomus osuus kunnan toiminnasta päättyneen tili- »vuoden ajalla, jotka molemmat sen», moisenaan hymäksyttiin. Tilien teki jälle ja hallitukselle myönnettiin täy dellinen masluumapaus. Miime muo den muosimoitosta, joka oli 301 mk. N:v 37 — ISIV 17 p:iä, käytetään 249 mk. 87 p:iä edellisen muoden tappion peittämiseksi, sekä jäännös 51 mk. 30 p:iä tämän muoden moitto- ja tappiotilille. Kysy mys Suomen osuuskauppojen keskus toimikuntaan r. l. liittymisestä jätet tiin amoimeksi, samoin kysymys osuus kaupalle oman tamar-makasiinin ra kentamisesta sopimalle paikalle rauw tieaseman läheisyyteen raukesi tällä kertaa. Hallituksen mäkinaiseksi jäse neksi paikkakunnalta poiSmuuttaman nahkuri K. E. Nurmen tilalle Valit tiin yksimielisesti maanmilj. M. Juti. Oman talon rakentamista morten pääkaupalle Valittiin Viisihenkinen toimikunta, jonka tulee sanottua tar koitusta marten tehdä tarpeellisia malmistuksiz ja antaa niistä ehdotuk- sensa seuraamalle Varsinaiselle osuus kunnan kokoukselle. Osuusmaksuja päätettiin tästä lähin koota pienem missäkin erissä 1 markasta alkaen. Tamarain kuljetus rautatieasemalta pääkauppa^n hymäksyttiin P. Polmi- anderille 1 mk. 800 kg. kuormalta, sekä simuk-zuppaan N. Kran nilalle 1 mk. 95 p:iä noin 500 kg. kuor malta. Kiukaiue». Kiukaisten meijeriosuus kunnan k o k ou s oli t. k. 30 p.nä. Luettiin ja hymäksyttiin tilit ja myönnettiin osuuskunnan hallitukselle wastuuw!Zpaus. Muosimoitto pää tettiin käyttää hallituksen ehdotuksen mukaisesti meijerin melan lyhennyk seen. Kokoukseen oli saapunut Peura- liiton sihteeri luennoimaan ja koski luento etupäässä meijeriin mietämän maidon käsittelyä. Maidon käsitte lyssä on tärkeimpänä tekijänä puh taus. Keskusteltiin linjaanien hankkimi sesta maidonkuljetusrattaisiin sekä sopimien suojaveitteiden hankkimisesta, joilla maitoastiat Voitaisiin suojata, taimella kylmältä ja kesällä liialta lämmöltä meijeriin kuljetettaessa. Edellämainitussa luennossa myöskin käsiteltiin näiden asiain tärkeyttä. Keskustelussa myönnettiin edulliseksi linjaanien hankkiminen maidonkulje- tuSkärryihin ja jäi niiden hankkiminen osuuskunnan jäsenten huoleksi sillä tamoin, että ne osuuskunnan jäsenet, joiden meijeriin lähetettämän maidon moidonkuljettaja meijeriin kuljettaa, hankkimat piirissään omalle kuljetta jalleen linjaanit. Maitoastiain peit teet hankkii meijeriosuuskunta kaikille maidonkuljettatille. Osuuskuntaa edustamaan Peura- liiton kokouksissa malittiin isännöitsijä O. Menno; maralle N. Isotalo. Kiertämä karjakko päätettiin ottaa osuuskunnon palmelukseen ensi mar raskuun 1 päimästä lähtien. Maini tun karjakon tulee käydä osuuskunnan jäsenten luona antamassa ohjeita maidon käsittelyssä ja karjanhoidossa yleensäkin. Kiukaisten osuusmeijeri on koko ripeästi kehittynyt. Meijerin melat omat jo aiman »vähissä jq osuuskun nan jäsenten omistama lehmäluku lähentelee jo tuhatta. Uhä ripein askelin maan eteenpäin, sillä karja taloushan nykyisin on maatamiljele- män Väestön parhain tulolähde. Latvia. Lamian osuusmeijerin muositili Viime muodelta osoittaa seuraamat tulokset: Osuuskunnassa oli muoden maih» teessä 67 jäsentä 39^ lehmällä. Uu sia oli tullut muoden ajalla lisää ö. Maitoa tuotiin meijeriin 517.485 kiloa, josta saatiin »voita 22,086 kiloa. Siitä myytiin 2l.8W.scx, kiloa ja saatiin rahaa 58,189 mkaa 63 penniä. Koko muoden keskihinta woi- nlost» oli 2 mk. 67 v. Meijerin koko myyntitulo teki ">9,362 mk 99 v. Puhdas moitto on 1,004 mk. 59 p:iä. Meijerin armo on enää, kun ta- manmukainen poisto on tehty, 19,051 mkaa 15 p.iä. Eri rahastoissa on: osuusmaksura- hastossa 8,941 mk. 70 p., täytelaina- rahastossa 9,957 mk. 86 p. ja »vara rahastossa 2 632 mk. 71 p. sekä mui ta maroja 655 mk. Meijerin melka eri saamamiehille oli 3,767 mk. 61 p:iö; saatamia oli 5,379 mk. 79 p. Palkkoihin meni 2,178 mk. 60 v Maidon ja moin kuljetukseen 6,422 mk. 10 p. Moikiloon meni maitoa 22,i-, -24,'n kilon mälillä. Maidosta maksettiin 47,189 mk. 46 p., joten maitokilon keskihinta oli 9.i venniä. Muoden aikana sai meijeri 3 pal kintoa Hangon, y. m. näyttelyissä. IImsn Vzlloiluz Hel^e Holstia mulcaan sovitellen ja lisäsllen suomentanut Kaarlo Suomsl-tmea Runsaasti Kuvia. Hinta z mli Xolitapa liallcovat leatolcoaeet Luomessakin ilmoja ja varmaan taktoo jokainen jo edeltäpäin tutustua noikin ilimizneron viimeisiin lcelcsiotöiliia ja lukea tämän insinööri 1^. Luomalsisen toimittaman, vilkkaasti ja kuvittavasti kir joitetun esityksen lentokoneista ja ohjattavista ilmapalloista sekä siitä, miten on päästy näin pitkälle. vlsvs, Kiikoiueu. Meijeriosuuskunnalla oli muosikokouksensa m. k.26p:nä. Wuo- sikertomus ja tilit miime muodelta tarkastettiin ja hymäksyttiin sekä annettiin hallitukselle tilimapaus. Muoden ylijäämä Smk. 4,200: — päätettiin käyttää siten, että maidon tuojille jaetaan 4 pros. muoden ajalla tuodun maidon nettohinnasta, johon menee noin Smk. 2,000: — ja lop pusumma pannaan rahastoon, mutta mähennetään niin paljo meijeriomai- suuden armoa kirjoissa. Meijerille pääteltiin ensi tilassa ostaa tulenkes- tämS kassakaappi. Hallituksen ero- muoroinen jäsen F. Alajoki malittiin uudestaan 3 Vuodeksi ensi muoden alusta alkaen. Satak. Meijeriliittoon päätettiin yhtyä. Meijerin rahastot, jos niihin lisä tään Varastossa olemien liiketarpei- den, kuten halkojen y. m. armo. nou semat nyt io yli sen mitä meijerillä on »velkaa, joten rakennukset ja kalus to, joiden armo nyt on noin Smk. 21,000: — omat osuuskunnan jäsen ten omaisuutta, joten meijerin asema moidaan pitää täysin marmona. Tilankauppoja. W. k. 29 p. myi Koimuniemen talon perikunta sanotun tilan huutokaupalla yhdelle kanssoperijöiStään Oskar Niittumaalle Smk. 26,110: — kauppasummalla ensi lokak. 1 päimästä siihen asti Smk. 800: — »vuokralla. T. k. 1 p. tehdyllä kauppakirjalla myi Oskar Niittumaa taas Niittumaan tilan tilalliselle F. Listenmaalle Smk. 9,000: — kauppasummalla, toukok. 1 v:stä ivastaanotettamaksi. Tilaan kuuluma Miljetyn saaren ulkopalSta jäi myyjälle. K. — Ampuma-aseiden ja tar- peide» salakuljetuSjutt». Turun tullikamari oli Turun raastumanoikeu- den eiliseen istuntoon haastattanut kauppias Ossian Schröderin ja eri näiset turkulaiset rautakauppiaat »vas taamaan aseiden ja ampumatamaroi- den salakuljetus- ja tullikamalluS- jutuSsa. Tullikamarin puolelta esiintyi oikeu dessa tullinhoitaja E- Lundqmist: waS- laajista oli persoonallisesti saapumilla kauppiaat K. E. Lindström ja A. Sundmall. Maratuomari K. Alfthan edusti kauppias O. Schröderiä, rou- wa Lilly Schröderiä, konttoristi C. Peterseniä ja rmki H. A. Heliniä. LM. kand. A. Mikkola ajoi kaup pias A Millundin asiaa ja Vara tuomari H. Hartman malmoi kaup pias A. Nordsorssin oikeutta. Tullinhoitaja Lundqmist jätti oi keudelle joukon tutkintovöytäkirjoja ja varsinaisen kannekirjelmän, jossa kanne pääasialliftsii kohdistettiin kaup pias Schröder ä maStaon ja maodit- tim hänelle rangaistusta useiden laki pykälien nojalla tullikamalluksesta ja salakulzetuksesta, jonka lisäksi »vaadit tiin S:iä maksamaan kruunulle sala kuljetuksesta syntyneen mahingon, mi kä ei »vielä ole lopullisesti selmitetty. Erityisesti Vaadittiin S.lle törkeästä rikoksesta sellaista rangaistusta, jota ei moida suorittaa sakoilla. Tämän lisäksi hra Lundqmist m.iati, että Schröder melmoitettaisiin itse olem?on oikeudessa saapumilla. Konttoristi Petersenille ja renki Helinille »vaadit tiin rangaistusta osallisuudesta S:n tekemiin rikoksiin. Mielä maati kan taja, että juttuun sekaantuneet henki löt Turun ulkopuolelta haastettaisiin oikeuden ensi istuntoon. Maratuomari Alfthan pyysi lykkä ystä »voidakseen kirjallisesti mastata kanteeseen. Pyyntöön yhtyimät myös hrat Mikkola ja Hartmcn. Oikeus lykkäsi jutun käsittelyn tu leman toukok. 23 p:mään ja tulee raastu»vanoi!eus haastattamaan siihen istuntoon asiaan sekaantuneet henkilöt myös Turun kaupungin ulkopuolelta. — Laitvaliikeuue Mesijär- wellä. Mesijärmen höyrylaima- osuuskunta r. l., joka parisen kesää on höyrylaimoilla Tiirismaa I ja 11 »välittänyt liikennettä MesijSrmellä. on lakkauttanut liikkeensä t. k. 2 p:nä. Syyksi lakkauttamiseen mainitaan liik keen kannattamattomuus. Seitsemän lahtelaista liikemiestä on päättänyt perustaa yhtiön, jonka osakepääoma on 30,000 ä 150.000 mk. Ihtiön tarkoituksena on harjoit taa lailvaliikettä Mesijärmellä. ^2 eMMk. Tuomea koskewa lakiehdotus duumassa. Pietari, huhtik. 4 p:nä. Suo mea koskeman lakiehdotuksen julkaise- mis-järjestystä tarkastamaan asetut tuun maliokuntaan on duuma malin- nut seuraamat henkilöt: v. Anrep, Benningsen, Bobjansk-j, Wöst>hinin, Mjasiqin, Hegenstkori, Gololobom. Jefremom, Stanislamskij, Kapustin. Krupenskij, Ladomirskij, Ljmom I, Markom II, Matjumn, Miljukom. Partshemskij, Rodilshem, Rubkom, Tenishem ja Shubinsk>j. — Roosevelt Kairo» yliopis ton knnniatohtorikfi. Miime kuun lopulla piti Roosevelt esitelmän Kai ron yliopistossa muutamista Egyptiä koskemista kysymyksistä. Esitelmän päätyttyä nimitti yliopisto Roose veltin kunniatohtorikseen, kunnianosoi tus, minkä tämä yliopisto ensi ker ran olemassaoloaikanaan myönsi. — 2l6 — liäa sukaisi lasiovilla varustetun kuspin, jonka li/ll^t olivat täynnä klassillisia kirjoja. »15as niin,» sanoi vanlius nauraen, »jos olette ole vinanne oppinut, sopivat k^i nämä. Vaimoni osti ne eräässä huutokaupassa, niissä mutiin erä5m lierras- mielien tavarat, joka karkasi (lairn ^il^erclista monta vuotta sitten. Hänen nimensä seisoo kansilehdellä. Hän kuuluu olleen kovin velkaantunut.» IVlies säpsähti. Iläa aukaisi läliinnä olevan kirjan ja luki: Christopher Kennccl/ L, ja kansilehclellä oli kreikkalainen runo I^ilias ^.rmour'in silmistä, kirjoitettu hänen kerran odottaessaan I^!lias'ia Oornsl in kuk kulalla. »Ostatteko jotain vai ettekö? lällaisena kylmänä päivänä en malttaisi olla niin kauan pois uunin luota » IVl^<>jän vihainen ääni herätti miehen unelmistaan. »1'^n voi ostaa kaikkia», sänoi hän. »sinulla e! ole niin paljon rakaa. Alutta vähitellen ostan nämät kir jat, jos pidätte ne minua varten.» »/VIKää surko, e! kukaan täällä Dum Mes issä niitä halua, läällä eivät välitä kuolleista kielistä Raa mattuja emme voi m^) dä ja Zkakespeare in teoksia — luulenpa m^^neeni ) hden ainoan nidoksen kahte- nak^mmenenä vuotena ja se oli tavattoman iso, jonka l<ob Veitch, villatavarainkauppias osti osaksi kirjepai- noksi osaksi heirtääkseen sillä koiria, kun tulevat hä nen puotioveaan nuuskimaan.» lämä osoitti missä asemassa seudun kirjalliset harrastukset olivat ja siksi onnistui miehen saada huo kealla hinnalla useita arvokkaita teoksia: latinalaisia ja kreikkalaisen sanakirjan, Laesarin, I^ivius en ja erään Horatius'n teoksen, joka viimeisinä surullisina vuosina usein oli muistunut hänen mieleensä. - 2IZ — »11/vä >ötä! Ajattele tarkoin mitä sanoin si- nulle ackusatiivista!» ^Väni ei enää ollut tx">n!eken, vaan (Iliristoplier Kennedy n entisen klassillisten kielten opettajan daii n I.dvvards'in oppikoulussa. Hän oli uudelleen ruvennut opettajaksi. I.UlvI/, NLIuQ latina Icslpasi. »lavista lumi vaatteistasi ja kömpelöistä jalois tasi ulkona,» huusi rouva Uac Valter, kun Xit tarttui k/ökinoven salpaan, »niissä ihmeessä olet viip/n^t? kuuletko minun ruokkivaa sinua siksi, että juoksenteli sit pitkin teitä huvitellaksesi itseäsi?» »?enaa, k/nä, kennac, kynästä.» Xit käytti oppimansa sanat ikäänkuin loitsuna pakaa vastaan. »kckitä sinä mumiset? ^oh» tilac Valter, en to dellakaan ymmärrä mitä ajattelit, kun otit taloon tuollaisen heittiön. Hän pilaa omat viattomat lapsesi ja on hävytön vaimollesi.» Xit istuutui kiltisti pöydän päähän jäteittään au- ranterän ulompaan keittiöön, missä säilytettiin rikki- näisiä astioita» riepuja, lamppuja, vanhoja kenkiä ja muuta semmoista. »>Vlä istu siikenl» huusi emäntä heti antaen hä nelle korvapuustin, »tiedäthän että /ohnnie'a pitää lukea läks/jään. Linä soisit kai, että hän saisi istua