N:o 161 (82) — 1910 KESKI-SUOMI Tiistaina heinäkuun 19 p:nä Uusia näytelmiä. Kustannuksellamme ovat äsken ilmestyneet seuraavat Uudet seuranäytelmät: D Teuvo Pakkala, Tukkijoella. Nelinäytöksinen näytelmä. Kolmas painos. Hinta 2:25. D Kaarle Halme, Murtuneita. Ne linäytöksinen näytelmä. Toinen pai nos. Hinta 2:25. ■ Kaarlo Kytömaa, Testamenttia etsimässä. Yksinäytöksinen pila. Hinta 90 p. S Kaarlo Kytömaa , Rabies Lalli na. Yksinäytöksinen pila. Hinta 75 p. O Kaarlo Kytömaa, Kun harso- pusero ilmestyi herrasväen eteiseen. Yksinäytöksinen pila. Hinta IK) p. e ■■■ Hiukan aikaisemmin ovat ilmes tyneet seuraavat maailman maineen saavuttaneet näytelmät: D Bernard Shaw, Candida. Suo mentanut Helmi Setälä. Hinta 2' 25. B Bernard Shaw, Ei sitä voi kos kaan tietää. Suomentanut Helmi Setälä. Hinta 3: —. H Bjernsfjerne Björmon , Kun uusi Viini kukkii. Suomentanut Helmi Setälä Hinta 2:75. KustannusosakaytitiO OTAVA, Helsinki. *4»3 1-1 ip.hamaalle, mutta hän oli silläioälin pi»täynyl porstuasta menemään ruo- lahuoneejeen ja «varmaakin rupesi kurkistelemaan huoneen lottiolla ele Hxumi plimäaÄiaan, jolloin eivpuoji n ia. joista PoiSia aijotaan saada, on lsiiZ suqjeldatva tärinältä. — Lkanain pää- qsiallisin ruoka. Leinosella. VN hienoksi jauhetuista heiMlpuista luuinaSsa we« dessä haudottu ja jauhoilla sekoitettu ape. E«räin ja «ri-ikästen poikasten asunnot ja olinpaikat on hyvin mukavasti tai- tetitu. — Puhdas lulo munista ja po» zista lKi tviime wuonna jokaisia kanaa kohden 4 mk. KL p. Sidmonen tulo siis huolettaan homman palkaksi. Enempi ivaan sellaisia «kanamiehiä"! Seuraama pysähdyspaikkamme oli lä- hellä oleva H. Wata s e n t a o Kiihtelysvaaralla. Isäntä on »taivaUi- nen talonpoikaiSmies". Tänum talon on lhän ostanut S touotta sitten huonossa kunnossa 4 -tuhannella markalla. Nyt on t<tlo ijp siinä tunnossa että e> tarvit- se hävetä vaikka vieraskin ta.oon >u- >lee. Suuria rahoja «i ole ollut, joten oli turvaannuttava velkaan kartanot» rÄkcntoissa. .Lyhennyt se tuitentin oli hienos-tanisa" tuumi isänt.ä Zsänia on yhtä rinnan karjan» ja hvvosen kasvat taja. Lypsäviä lehmiä on 15, joista ai noastaan 1 on ostvlehmä. Karja on ta»- >nis yhdenmukainen lyyttö-nuinkki. Wii^ me «vuotinen Seskilypjy oli 2,'M kg:aa. Paras ltHrsqjä, ainoa talon sarvipää, an- toi q'amana aikana 4,197 kg maitoa jossa oli raÄvaa 3,82 %. Navetta on hyvässä kunnossa ja Isiinä erimallinen muista nä» Emistämme, että lehmillä on kullakin oma padan muotoinen syömä syvennys sementtisessä gongissa". „Äun on kup pinsa -kullakin, niin tietää mitä Iufin';aa ja syö", sanoi isäntä. Talossa on om' karja-kantakirja, niinkuin Tahvanaisella kin. Stuuluu myöskin seudun lartastus- yhdistykseen ja maksaa tarlaStuskarjakon paMaa 2 ink. IV p. lehmää tohden vuo dessa. — Tässä sopinee mainiia, että kummoinen «iloisesti Suomen lehtiä isilmällä pitävä laitos, joka antaa paino- ylihallitukselle määräyksiä ja huomautuk- »'ia. silloin kuin tämän alamaista intoa ei katsota fyllin riittävähsi. — Hol-s.S. — Luotsipäällittö» sveröii Samsonof- sin tarlastusmatkailta lerrotaan, että kun «räs ahvenanmaalainen luotsi, jolla oli rinnassaan mitali toimessaan osottamas» ta aihlerumdesta, tuli päälltitölaivaan luotsatakseen laivaa, huomasi luotsipääl» likkö että mitalin silkkinauha oli kulunut ja tahrainen. Hän otti silloin omin kä sin mitalin luotsin rinnasta sekä vei sen alas salonkiin. Hetkisin kuluttua tuli hän takaisin tuoden luotsille mitalin, jo- hon hän oli toimittanut ihan uuden silk- «kinauhan. — Kauniisti tehty niin yl< häis^ltä herralta, mutta missähän iait> koituksessa, sopinee kysyä? — Hclj.S. — Harvinaile» suuri helmi löydettiin äskettäin Lapväärtin joesta. Helmi on läpimitaltaan 1! millimetriä ja painol taan 1,85 grammaa «li hieman tflt 9:n karaattia. Tämän kaunishohteiscn ja kooltaan ainakin meillä Tuomessa har- ovinaisen helmen 'löysivät pari lapväär- tiläistä, «jotka huvikseen ovat silloin täl- löin harjoittanet n. s. helmikaiaStusta» Nykyään on helmi imyytmoänä Kristii nassa kultas. I. E. KantOjsen liikkeessä. iJo ennenkin on mainitusta Lapväär- tin ijoesta löydetty mäkinkenkä-helmiä, mutta kooiltaan ovat ne ylempänä mai- nittuun nähden olleet wain kääpiöitä.— EuupÄ. — Aksi äsken vangituista venäläisistä vapautettu. Kesäkuun Puolivälissä van» gittu keisarillis. sotilasa>kadcinian kirjak- tonhoitaja S. D. MaSloivski on nyltem min päästetty vapaalle jalalle. Häntä säilytettiin suojelusosastvsia. Mapautta misettsa jälkeen on hän taasen astunut ennen hoitamaansa virkaan. Mitään syytteitä ei ole oltu häntä ivastaan nos» Rauhan kongressi. Tukholma, heinä?. 17 pnä. Pa. rin lwiikon päästä täällä kokoontuma maailman rauhankongressi näyttää tu- ewan hyvin juhldlliseksi ja edustiawat« si. JMvä kyllä ei Tolstoi jaapu- ne klmgreösiin. Osanotiajia tulee Yli 500. Niiden jo ukossa useat No!?el« Palkinnon saaneet ja muita kuuluisuuk- sia. Huomattavin edustaja Euomes- ta on semzottori Leo M e c h e! i n, joka kongreZ-sissa pitää csuelmän rau- hamsian historiasta. Valkosia Hyvin lajiteltu varasto { Hienoja rilla-, alpakka-, muBliini-k&nkaita. Piqu» & hamppukankaiU. Mortdost&rpeita: huntuja, kokkia, sokkia. * Hienoja Valkosia silkkineolliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Pohelin 65. ja Helsingissä tapahtune'.ticn vangitse misten kanssa. Pohjoi s-Ka rjv la n Viaa nw i l j c l y s se ura n _ alueella on tarfattiidlaijafmta kaikkiaan '^«»1 Tin ii^tftÖrfaitiiäTci7a VuuUt«teiu jäi fen reunalle, jaiiat lattiaan ja iimä _ ole antanut mitään vavm>.utta hänen vli rutka Idissään riipasiut htn-! Hew°ila on Vatasella 5, joista nykyisin osallisuudestaan johonkin rikokseen, fcenjä Piitnanheraa, jolloin Iap,l tu. Uall..or.tta . E. ollut ,santa t?y. Ä . uten j^nedtua, on MaSI kehlUl .ja ikuoll. ^tyva.nen hcvo,nn,a ja ,i'.näkin hän oli gitseminen ollut yht.ydeÄsä No^n puci.en tunnin kuluttua lahti ^mmun mielestam oikeasia. ^,l:isi^'ääs» äiti Pihum-aalke kai.jomaan lapsiaan, ^ kes-ki--suomalaiseen iamma-tantaan; MUlia kun «i nuonnla laöia nätynyl- ^ "Manun" tytärtä mieli. Talli oli hiZvä kään rumeliiin häniä hätään.yueenä el- ^ sementti permannolla, n-inkuin taion stinään. L<Hisenhoilajaiar, joka on myk- ^ elukoiden asunnot, fä, Saimikin toXMtriOQn ruokahuoneen | Wvijeiyiff>et ansairsoiva: katsomista ocven. josia l«tpsi huomattiinkin ir.a- myöskin, hoitonsa ja kuntonsa puvtesia. kaakvaAsa SMNossa, pää asnaÄa ja iioe-kenttiä oli heinämailla paljon. Apu- ja!«u lattialla. lantoja on käytedty rinnan j» sckasin kar« Kun faflsi saaliin Cvliasta pois ja i 41 " pannan kanssa. — No mihin koke« Puihöis.eniin, ei hänessä kuitenkaan nuikseen oletten päässeet apulannoista ja enaän woitu h .wai.a mitään elon- naista kokeista?, kysyimme. — »Hyiudt* meikkejä. — >2. >2. , ^än ne on, 'kun ja!lsaa stoaa. mutta ei - Eäästäiväisyyspaltintoja ^ voittanutta 10 lp. Mtliin Limingan AtsilS «ime M Mchiil ntiU Majesteettirikosjuttuja. Kanne „Rauman Lehteä" ia „Fyre« niä" wastaan. Painoasiain ylihallitus on tehnyt se» naatin oikeusojastolle esityksen kan teen nostamisesta majesteettirikokjesto »Rauman Lehteä" »vastaan sa- notun lehden n:ssa 72 olleen «Kirje Raumalta" «nimisellä otsikolla warus- tetun kirjoituksen johdosta sekä wielä pilaiehti „Fyreniä" ivastaan leh» den kaksoisnumerossa 26—27 julkais tun Hjalmar Procapen kirjoinaman runon »Huolimatta kaikes:a" lehdosta. — Keisaruvierailu. I» useina lpäiwi>nä vn tehty svalmistuksia Hänen ^Majesteettinsa Keisarin »vierailua varten PirkälläPaadella. Palatsitvar tiastoja on saapunut Pietarisia ja asettvwat weneitä kuntoon eri saarille asetettamia komennuskuntia lvarten Luotsilaitvat Millmanlirand" ja „M a r e o g r a f" owat parhaillaan tutkimassa wäylää Kawm selällä ja lähisillä tveMä. Keisarin jahri .,P o h- ja n tähti" !jaapui lauantai-aamum Kuten tltnnetitua, on MaSlevskin van- ^achain Kawon selälle ja ankkuroi :a- toallijdlc tMiffltle Venäjältä. Torpeedoitveneilä on liikuskellut Pietarin ja PilkcHpaÄen välillä. Ujei- ta risteilijöitä on huomattu Namiin ja Sommarin majakoiden wälillä. Kaikesta päättäen ivoidaan odottaa, etiä H. Majesteettinsa lauantaina il- lalla tai sunnunta!-aamuna warhain ovat saapuneet Pitkäpaadelle. — Kumottu päätös. Ennemmin on lerroitu. että Jyväskylän raastuvan - *7 KT?io 5?r■??* r oikeudessa tuomittiin rakennusmestari luttu. Golos Moskvyn Pietan» kir- ^nriksonm waa:imukses:a. johon iee.^ch^ia tieiaa kertoa, eua poroon, ^.j^kseen yleinen syyttäjä e: kui voittanutta-, oli .oaZtaus. Hei. ' n>aaiimuk een yleinen lyyt^aia e: k !i'.. ^ ur«u> ^ "»w. W), ftoaiiiuti %. X. ^ n-f. hiir-n hcrm-tiä, jumoa. jo to .'^ u " n ^ ^ u t f n TOoärcnnljIjeÄiä wuodea iji )»:0 :in.{HHiw>n , in ... ' ^ ^ ! ei kuitenkaan anneta lulkiiuuoesa tie- ncella n. s. säiiL>tätväi>^i)s.v^i>.»n,>imi> ^ • » , rtn lraÄoaa uieisiia va'koin m^araamar kchoiluSpattinnol kunnan ^2-.- . ■ - ^ a , ,, . , i . ... villinä. Snta antoi ^i^inta 'liuoin ''.lt» ^aasröpankin aieliamasla >aas:a cal- t - itrkX „ _ '' n .nu T,-,,-,, .tavan arvostÄnn. .Raömaa ?ai:an a v . ' t . , . on makoisa, mieluinen ^uoka elukoill'" -Tama t0'.,en kerran tapahtunut toi-!^ J " mexp.de >l:enee hanvina^ncn, sillä ol- > Ma.aje la hymat r,irfu (mantra ct raion maalla , . cv,", 1 n lluu ! K t' ,T -V^ N^nkeusrangaisiukseen iiemeiuaivain roa, emien kuin Älmvallan [ohentlcs asianhaarain vallitessa, sekä lvelvoiltl on ne^nahnyr> koska Jtavallan loiilas. r^zunvanoikeus Laurenin 100 mar- — LaiaajyvSStöt. Sen johdosi.r, ct!ä Rautalammin kuntalaiset kunrakokoutses- saan toiilme kesäkuun 13 p:nä päättivät tileistä pois pyyhkiä makasiininhoitaja Pietari Kinnusen jytvästössä letemän vaillingin eikä nostaa häntä vas:aan kannetta» on talollinen Siikakvslen ky- lästä Kalle Liimatainen täÄä kunnan päätöksestä läänin kurvernöör>lle tämän kuun 12 päitoänä jättänqt kirjallisen jvalituksen. — S:o. Standardin Suomi-tvastaiset kirjoi- tukset. EnAl!antilainen Standard-lchu on jo uiseila eri kertoja asettunut ziedonan- noissaan ja Lirjoiiuksissaan Tuomea «vastaan. Taaskin on lehdessä ollut pitkähkö kirjoitus Menälälsmieiiseen suuntaan. Siitä sai U. S. t.k. 13 p. Lontoon kirjeemvaihtajaliaan seuraa^ van sähkösanoman: Standardissa kirjoittaa lehden N» näläinen firjeettlvaihtaja puoluvism palstaa ..Suomen ssparalisieja" jvas- taan. Kirjeessä tehdään selkoa Tuo- men asian tösitvelystä duumassa ja iwaltaku-trnanneuwoslossa. Ulkomaalai- selle agttaisicmille, joitta suomaiaisei separatiÄit «tvar harhaan joyiancet manifestin ^ wääremämisc<lä (!) >on Menäjän kansaneduskunta niastaiinut enemmistöllä, joka on suhieesja sei:se- män yhteen. Soparatismi on alkanut 1863, perustuen hallilsi-jan^kuutusten ioäärään tulkimaan (!). Mchöhemmin lennättää kirjeenivaih- laja: Standard^lehii Mällää edellämaiilit- tuun kirjoitukseen jatkon, jonka sisäkö on seuraava: Suomassa ^ kohdellaan venäläisiä raakuudella. Separatistit ovai wal- mistellee^ tilaisuutta, jolloin viholli nen woisi köyttää tukenaan Suomea, hyökätöiseen Pietariin, Venäjän lai- n>as:on ollessa heikkona. Saksan wah- wa rautalÄiikenne on järsesretiy sitä silmälläpitäen. — Uusi tvaltakunnan- laki «n hyvin wapaaaiaieli- nen. Suomea kohtaamawää- ryys on waan mieiikuvi- !usta (!). kuulutus Velkojain kokous pidetään Kivi järven pitaj an Kinnulan kylässä per jantaina ensituleran elokuun 5 päi vänä klo 11 a.p. velallisen kaup- Eias KuBtaa Leppäsen talossa, jossa eakustellaan ja päätetään: 1 §. Päätetään epävarmain saa misten uloshakemisesta konkurssi pesään. 2 §. Päätetään velallisen ja hä nen perheensä elatuskustannuksista ja siihen kuuluvista seikoista. 3 §. Uskottujen miehien pal kasta y.m. pesään kuuluvissa asiois ta. Ja muistutetaan, rttä poissa ol leet saavat tyytyä läsnäolleitten päätökseen. Kivijärven Kinnulassa 15 pv. hei- näk. 1910. Uskotut miehet 2504 1—I Keuruun kunnan lainajyvästösti Istostaan eiemenrukina lauvantainm nykykuun 30 p nä. Takuut vaadi taan luotettavat. Keuruulla heinäkuun 16 pnä 1910. Hoitokunta. 25 6 1-1 palkinoon Miaoaitc, kJUi-, herot- j» koti*. ToimaU* kk/teti&Tia, vaiiuistk» ja myy haokeau* olrsi ryhtynyr tällaiseen kii:etiävään puuhaan. Iiohuiiavaa onkin cllut kuulla ^ästöpank-.n hollinnoiia se tie- io, estä ^palkintojen jako on tehnyt pa?» wÄusväesröön, jon^a teslen palkinnot jaeiaan, hMän waikutulson, toska sääsiöölvpanojen luku on huomatta» itvasri kohonnut. Paik.ntoja suiva: hen- kilöt, joilla oli Mihin:äin 2 vuo::a ol- lur iithlynä sää^iööiqianoja sääSiöpank- kiin tai 2 vuoua varkha henri^raluu- :uS. — St: it. — Suuri lohi. Tämän k:n 8 pnä saaliin Raaiin padossa Oulussa 121 cm. pi:kä. 29 kg painan>a lohi. Mak- soi 83 mk. 20 p. perkattun.i. — Ritfon p»rjehd«sse»ri»n paviljonki pal»»»t. Lauantai»it:«na klo netj^".n«s:u »voille 7 syuyi Äorkassa sikäläisen pur- jchdusseuran paviljonki tulee. Tulin »valta oli niin ankara, että pa'.vUjonki n. Ä1 min. kuluessa paloi poh>ia.-n myöten. Palokunnat saapuivat kyllä pian paika!» le, multa kun patviljonki jiiaiiji saares sa. noin 200 m. ckaupungin lainirista, ei ruiskuja tarpeeksi pian saatu palopaika!- le. «uurin o>sa irtaimistoa paloi uiyos- kin. Eyy tulen irtilpääsyyn on toistaisek- si tuntematon. Pcuviljonki oli vakuuret- tu. — Sununtai-aamuna oli Sio:fa.*ja Haminan. Loviisan ja Kotkan purjehdus' seurain kilpailut, joten palo sattui kovin ikävästi. — Hels.Z. ole) on laitumet jaetu: uicr.iiu »aletut» v r k X'-'' bin. joita vuorotellen syö',tään. Kesä.,in ^tawM Pl,r-iotao-keude.>,a. kaadetaan loppia maakaan ja kiisiman niiden lehtiset d.sat „pa ka.» päällä" ma- iuu9iuivviivil< , u „ ....... Kuten näSiji), tm tämä ?iandard- aslamiehen osallisuus asiaan on :odcn- ^^'fonvaamaan kantaja öenri?sonin ^hden Pietarin-kirjeenvaihtasan kir. """" ' joiius kuin pah unina n Tuomi-w:hol- lisen tvenäläisen kynästä tähienyt. sa- moine syytölsmeen ja samoine valheel- lisine perusteluineen, joita olemme tottuneet lukemaan venäläisiltä Cuo . ,, ^ c . .. . : kulut asiansa. Nyt on kuitenkin Waa^ ^Ungorn-c-ternberffia 'yy.e- j ön ^oinjtoitcu,» kumonnut raasiuivan- ioon WÄnc^tokie--ia ja uhkaa hanm ^euben päätölsen asiassa kokonaisuu. ku° ema4.ranMsms. Ju.tu tulee ^^ä vapauttanut Laurenin Pl.riiotaotkeude^a. ,^i!esta edeÄvastuus.a. r 7./ 11 '? rankkasateita Kiovan _ Jywäskylän seminaarin ^sio- „ . >Kl0tvasta, heinak. 1j piiö. suomen- ja ruotsinkielen lehto- .ancmaan. - katsciimnie löitiä kirjan- Taalla on ra.itvonnut ankara ranlkasa- -virkaa on määrätty kahtena koe- ja iiunatn!n lvpuksl: .katoim. öe rafetneen. Äaupungin akholsemlnat tusn>uotena hoitamaan fik. k^ndidaaitl Wat<rzen tviUiin we!elinnne ntä Ottmt OUö. <ikj [)!r .[[Ot HOU» cr w s^vat satoihin tuhansiin. I""' Kiokvasta, heinäk. 16 pnä. Kiolvan- 1 — Keski-Hameen rautatichanke. Kohlin rautaiien alueella kutiki an- Keski-Hämeen rautatiesuunnlrelmaa kara myrski> Teterewin aseman lä- tutkimaan autettu väliaikainen toiml- suuren Pyhän selän rannalla oli nyt «n. hellä >wikaantuiwat sähkölennätinjoh- kunta on lopullisesti ehdottanut rata. simainen pysäihdyDaikkam.ne. Tiellä elikot. Muutamilla teillä kulotti tuuli- suunnaksi Hämeenlinna—Eteläinen, >—Hauhon kirkonkylä—Luopioinen— lun laaja kotimaa" viet.aa siellä muu» ZSVV JyriskylSi Väloölii Kooepais- |t LalM-osakejbtiö. 1-0 me 5cski--suomalaiscen liiviin. „E^eenipäinI" komensi johtaja>inme. Niittylahd«n kan>anopiSlo Karjalan matkalta. laman lpäuvän peräs.i suurta lauUijuh- .aa. Laululla taHtoo rajaseutujen kansa huoltanls<l haihduttaa, murtaa murd^t» an,sa, joka sitä painaa totimaan kohtalon wuÄsi, lvÄiioallan vääryyden iähven. — Kansanopiston johtaja " x y H. Hakulinen omistaa lähellä oleivan Niittylahden ta« lon, johon hän on laittanut suuren puu- tarh<xkoulun. Paljon oli innlle snnä nä- kemistä, s« on sekoa vähillä sanomisille. Ruusuin ja tukitaisten ;>uäll — ci — vierellä siellä käivelinune. «e miku ta» loZia minua kaikkian enemmän miellytti oli erinoniainon, käytännöllinen ja mu» kmva sikala. Äelpaa siellä possujei. pol» lotella >ja choita>jienkin yollöt-ellä. «ijoilla on m.m. »sängyt", joissa ne maata mös» söttävät ja.käymälä" erittäin, joka on hyvin nuitova puhdistaa. — Sijoilla sängyt, sanoilla rannerenkaat! Kyllä se tämä maailma «siiviStyy" no» peaSti. Talon ivielä koleilla oteiva inalkilaitcs on myöskin uutta Mallia ja erinomainen meidän mielestämme. Ehdottnune sen «vien päälle maalattava M: toiseen A B., joka merkitsee Aggain^Buoli ja tci« sen B B, joka merkitseisi Boikain Buolt. Isäntä on vielä leffinyt uutukaisen hei» nähaasimnallin, jota nimitetään »Haku» lisen ha<rsi<rkji". Hauskannäköinen laiteS ja kehtrttiin käytännölliseesi. Piirsimme «siitä kuvat kirjoihmnm-?, jotka meille ..valtion puolesta" annettiin, ja näytam» me niitä näin lheinäntekoaikana <utta» villemme ikman maksua. — »AsuupaS »vaan Wvin taloansa, vaikka on herraS» mies", .meinasi" Myn.::semn?e. Pesimme pölyisot, syntiset raatomme puhtaa-isa Pyhti»>se>län vedessä ja pai naui>uinime metsäpolulle, joka johti iaas toiseen taloon. Ulkomailta Jlmapurjehdus Juutin- rauman yli. T u k h o l m a, heinäk. 17 P:nä. W e n d s e n nousi virnaan fly 4,3 aa mulla Amagerini luona ja lensi yli Juutinrauman sakmen sekä laskeutui alas klo 4,34 lähellä Malmöia. mi->MMehdistä. On surku:el.«vaa, että suuren englantilaisen lehden, jon» ka suunta kyllä on tunnettu, kirjeen- tvachtaja on antanui tähän incärään jcch^a itsensä asioita wääris:ele-i!tään. Jyrkkä vastalause kirjeenwaih:ajan csttyÄä vastaan on wält:ä.nä:ön, lau» suu tämän johdosta 11. S. — Tapahtuma metsästysretkellä. Eräs pietarilainen kirjeentvaihtaja kerloo ..Dvcnska Dagbladetille" seuraatvan ta» »i ^oU«i se henkilö, joka pari vuotta sitten jätti aU^kirjo.ttanealle ruoka- velastaan neulomakoneen, käy e itä perimässä 14 vuorokauden kul -desa, menettelen aon kun omani kan«»a. Jyväskylässä ,s / 7 1910. A. Färdig. 2502 l—l Siivo palvelustyttö saa paikan^nyt heti Hotelli Wahl- xrsnissa. 2609 l—l . pahtuman, josta .punatukkaisella" :u» Kuhmoinen, sekä haararata Et?iäi',esta , >vaalla 'Tuomen vastustajalla, herra Emon kautra Päijänteelle. Tutkimusta ^ Deutrirhillä on oma osansa, toimittamaan on toimikunta onniötu» .Eräänä lauantai-iliana viime iam» nut saamaon insinööri O. ^eron, jolla miiuussa lMi muuan meisäsiyzseurue ennestään on tottumusta tällaiseen toi- Zuomen rautatieasemalta junall.r mat- meen. Toimikun.a on tval :nn ,lt ^u» Tähän seurueeseen !uului vcnä- heenjohiasakseen kauppiaö Ä. Skr^» läisiä liike- ja vihamiehiä, jc näiilen sicr:tt, ra«l)as!0nhoita ia k>l kauppias Ä- tviimcmainiUuien joukossa eräs van- E. Heleniiiksen ja sihteeriksi lirjaipai» h<.n!ipi herrasmies, salan»mvos Dculrich, non omistajan K. Laurelan. Hämeen- minun vanha ystäsoäni, joka uiinul- kinnasta^ AiUZ:awa tutkimus aiotetaan lertoi tapahtuman, entinen rvelsti- luutnantti H. Metisastys tapahiui Euo- messa, Menäjän rajan lahe isyydessä, Te- lähtien Hämeenlinnasja. — Hels.S. — Kansakoulut. Peiäjäveocn kun» non Äoskonsaaren ianiakoulun ttäli» ail«ilso!Isi a>puo«pettcijakf. i>n valittu fan» sakoulunoPeltaja Matt^ Iallinari Peni. tilä. rijoen luona. Jo matkalla hcrätti salan!uwos t)Ieis- tä pa>hennusta hävyttömästi kohdelle-- saan/suomalaista konduktööriä. ? e uraa- Suuret ARPAJAISET toimeenpannMkn Saarijtrven työT.yhd. MlolU «unauatAin» bein&kanii 24 f Dt «1. k«ea klo 8 i.p. Ohj6lm«*n tulee: torv coittoa, paheita, lanatiDtoa, arpaimnfyiiti& Hki arheilokil- p&ilut: koimioi eiuM», keatäTyysjaokMUM l km matkalla, kaalaatyöoti ]a pitaaa- ^yi'py- Palkintoina 6 hopea- ja aiuihopea mitalia. Pusymaksa k ctllle 26 p ui». Arpain hinta p ii kpl. Voitot hyr.A, m a. om pelukone, naamallinen sAnky, kkaito ti y.m. 1LTAMA alkaa klo 8 i .p. OhjtlouH m.m. torvisoittoa, 2 ntyt»lmtkappaletta ja tanssia. Oviraha istumaan 75 p. ja 1 n»tr-, seisomaan 50 p. 2508 1 — 1 Arpa aistoLmiknnta. vana päivänä oli hauska aamiainen nautittava suoma loisessa talonpojan ia* loosa. Guui pöytä oli latottu tuvan keskelle ja houkutteleiva tuoksu tuo»eikta Pysähdyimme taaS Niittylahden ase- n>slle. kansellaksemme tvaihdzmieS Veinc» -sen kanalaa. Miehellä on .virka" rau- tatiellä. mutta siitä huo/imaita on hän hommannut ivs«llensä suuren tanolan, jota hän hoitaa niinkuin 'ilniäteräänsä, eikä siis kuluta hukkaan sitä »hyvää a:« Haa\ jota meidän maamme runsaalla rautateiden .virka>miehistöllä" näkt)y yl> Iin ÄMin olnvan. Kanalassa on tällä kerta» 103 muni vaa kanaa ja poikasia m.-lir.n niin pal jon kuin tähtiä tairoaalla. Jokaisella ka nalla on m-eiallinen rannerengas jalassa, jossa on kanan numero. Joka Jana Joe» -taan" aamusella kuka munii sinä päivä- nä. kuka ei. Munuva la.u jätetään si sään ja .marto" lasketaan ulos. Pesät on laitettu siten, että kana kun menee isinne, putoaa luuKu »ukon eteen, jonkc» vuoksi ei se pääse uloS päästä» «rättä. Pesästä ulos laskettaessa merli- tään renkaassa oleva numero ja muni- minen kirjaan. Tällä keinoin saadaan jelvä tieto mitä mikin kana antaa vuo» dessa munia. ^ — Lanne majesteettirikoksesta, kan» Poikoset haudotaan koneilla. Tänä ke» ^ nartanee huomauttaa, että uutinen Rau «vänä oli .kanamies" keksinyt kyyn miksi ^man Lehden kanteesta on ollut jo noin ihanen koneensa jättää paVyn munia hau-. toista viikkoa -sitten luettavana Wenä- tv matta. Hänen asuntonsa, jossa poika. ^ jän lehdissä. Kun asia ni>t ,xtsta tulee sia ha-udotaan. on hytvin »rkellä rautatie- iStivmessa virallisesti esille, niin on hm- tä ja tuo tärinä, joka syntyy junien kul. ^märrettävästi hyvin lähellä se otaksu- fte jfa, tuflmle» hyvätkin munat. ma, että Venäjällä SN myöskin jon« killiu-uutisia. — 133 — menisi jo jonkun toisen niskat nurin, hymähtää Tervo. Mutta hänelle tämä kaikki on niin vanhaa ja niin tuttua. Juuri noin se hänkin sauvoi... noin vitsavaulasta tempoi. Ja vielä nytkin kuohahtavat veret saada sitä sa maa tehdä. Sillä siinä on niin... niin monta nuo ruuden rakasta muistoa tuossa samaisessa joki matkassa. Ja hän onkin kuin kovasti ottelevasta koskesta syntynyt ja noilla kivipaasilla, joita nyt kyl mät syksyiset vedet huuhtelevat, ensimäiset unensa nukkunut. Hän on tuulen tuttu, viiman virpoma. Syntymäseutu häneen painoi omat merkkinsä. Mutta sentäänkin auringon kultaamat haukku vat vesikoirat ja syleksivät vesikissat kosken hal tioituneella helmalla ovat Tervon silmissä ihanim mat nähdä. Niidenpä rinnalla muu on kovin kilt tiä. Siltojen toisella puolella siellä alhaalla saanen takana näkyvää merta ei maisteri juuri ole huvi tettu katselemaan. Se on tuolla alapuolella eikä ikäänkuin kuulukaan hänelle. Se on ventovieras ja sen yhtämittainen lakeus väsyttää häntä. Hänen silmänsä on tottunut kiivaaseen koskeen ja kor- keihin vaaroihin. Mutta meri — se on tasainen kuin mihinkään haluton mieli. Olkoon! Maisteri ei halajakaan sen tuttavuuteen eikä sen mielialoja tutkia. Ja siksikin maisteri ei liioin tahdo merta ihailla, kun hän tietää, että sen toisella rannalla on — — 133 — Siten sekä entisyys että nykyisyys veti häntä kosken pariin. Ja avoveden aikana oli vielä kol maskin vaikutin. Täällä koskella hän näki sauvo via tervamiehiä. Niitä hän nytkin silmillään sieltä etsi. Ja kas vain! Tuolla nousee ylös kymmenkunta venettä. Ne ovat syksyn viimeisiä matkueita. Hän ehättää lähemmäksi katsomaan, tuntisiko. Outoja ovat nimeltään. Mutta koko olemukseltaan hänelle van hoja tuttuja, niitä rakkaita ylimaan kapeita uk kosia. Tervo jää katsomaan sauvomista. Sauvain lii kettä seuraa hän persoonallisella mielihalulla. Ja hänestä tuntuu kuin hänen omat kätensä siinä sauvoisivat, kuin hänen oma verensä noiden likai sissa ruumiissa olisi matkalla ylimaahan ... lap suuden kotiin. Synnyinseudun runoa on hänelle noiden tervamiesten kapeissa paltamoissa, suurissa tuohikonteissa ja koreissa pienissä matka-arkuissa. Nuo ohutpukuiset miehet tervaruskeine ihoineen ovat hänen veljiään ja nuo korearöijyiset naiset leveine rumine kasvoineen hänen sisariaan. Näkymätön voima on viskata levätin hänen har tioiltaan ja näkymättömät kädet ovat laskea hä net tuonne pitkään veneeseen sauvomaan ja pon nistamaan, ponnistamaan munaskuihin asti, niin että veri käsistä kihoisi. Silloin hän olisi taas terva- mies, heimonsa kanssa samaa luuta ja lihaa. Mutta eikö hän nytkin sitä ole? Tämä levätti hänen hartioillaan ja tämä syysauringossa kiiltelevä