Mio 83 191Q £anomia 6aJan kaupungista ja Jää nisiä. Perjantaina Heinäkuun 22 päivänä T11 a u » h i n n at : Oulassa Postissa Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — Sudelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — \t Hannekselta 1: — \,i kaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aanmiia. Toimittajat: M. PALLARI. E. Tavataan toimistossa klo 1C—12 päiv. A. OULASVIRTÄ. Taloudenhoitaja, Toimisto z°, konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:äen tliaila Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ;a on niiden hinta i:Hä, 2:11a ja 3:l!a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 itk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät iehetn kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehti n paltkiotta. 3SSS BBC O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon nro 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. «:nä suun. Kolminais.-Päimästä saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipänväsaarnat suomal. kello 10 ja -ruotsal. kello ' 21, pastori Heikel. Kollehti lulee diakonaatille. Jltasaarna suomal. kello 3, past. Nordlund Kollehti tulee diakonaatille. Rukoushuoneessa hartaushetki kello 7 i =p. Heinätorin koululla Ew. ^uth. Nuoriso liiton iltama sunnuntaina kello ^7 i.-p. Useampia puheita Bethel-Allianssitalolla saarnoja sunnuntaina 24 p. t. k. kello 11 ap. ja kello 6 ip. Lopuksi teetä ja nuor ien kokous. M. Saarinen ja J- Hapuoja. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakarl F 8 OLLILA toimittaa asioita virastoissa y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2I2 a.-p ia 3—5 i.-p. Oin lääDio maanmittaus- ja "T31 kiinteimistöjen välitysloimMii Omistaja Varamaanmittarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Ilmoituksia. ■hus Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita , monen mallisia 30 markasta korkeam piin hintoihin. Tilauksia vastaanote taan kiitoilisuudella. Aistikas työ. Helpot"hinnat. Tuomainen & Kumpp. Kiviveistämö, Oulussa. Koulukatu 26. Telet'. 312. I Maalle rekikelillä kuljetettavat .! tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Rautaristien tiiauksla välitetään. Kalajoen Kivihiomossa valmi-tetaan Kauniita ja halpoja mustasta ja harmaasta graniitista sekä vai- coisesta marmorista. Kivet lähetetään laatikoissa ilman eri maksua kaikille rautatieasemille Suomessa. Hintailmoituksia lähetämme pyydettäessä. Kalajoen Kivihiomo. Omistaja A. SANTAHOLMA O.-Y. ■■ ■ .»»»»» Päivystäjä- R aa ■■ I ■■ ■ ■ ■ lääkärinä toimii ensi sunnuntaina tohtori E. Wikberg. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 °/o 3 .. 4 Va * 2 „ a 1 . .. 3V| . vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitilillä 5 „ Säästökassatiliflä 5 Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. saatavana 25 pennillä OMAN KANNAN kirja ja paperikaupassa Oulussa. vakuuttaa kaikenlaista omaisuutta kaupungissa ja maalla. Asiamiehet Oulussa: O. Lampa. Georg Hedman. J. M. Montin. Ivar Lydman. V. Dufvan Kehyksiä, Pylväitä y. m. valmistaa Kivenveistämö Alatornlolla. Patsaat valmistetaan parhaaksi tunne tusta mustasta kivestä sekä lähetetään rahtivapaasti rautatiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pyvdettäissä. Oulussa ja Raahessa ^ Saadaan uusiaikaisimmat va ^ lokuvat sekä kaikenlaiset ryh< ^ mälaitteet, joista löytyy mal leja nähtävänä. HUOMJ HUOM.! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN * K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- Varatuomari ,. K , teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'fn talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, «oiniittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia ostoa, toimittaa metsiea leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuin ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. Suom. YI. Oppilas- ja Nuorten Ammattityöntekijäin teosten NÄYTTELY avataan Kirkkotorin kansakoululla lauvan- .. taina 23 |7 kello 10 päivällä. .*. .. Näyttely avoinna arkipäivinä kello 10—2 ja 4—9. sunnuntaina 10—9. Soittoa lauvantaina kello 10. Sunnuntaina 4—6. Palkintolautakunta kokoontuu sunnuntaina kello 2. Arvostelutulokset nähtävinä maanantaina. Palkinnot jaetaan lauvantaina 30 |7 kello 5 ip. Näyttely suljetaan sunnuntaina 31 p:nä heinäkuuta. Näyttelyn puhelin n:ro 6 40. KUVALLISIA POSTIKORTTEJA Oulusta ynnä muualta, myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. sunnuntaina t. k. 24 päivänä päivällä seuraavalla Ohjelmalla: 1. Alkusoittoa. 2. Oppilasnäytös. 3. Kilpauinti 100 m tr. 4. Kuvio kelluntaa (naiset). 5. Matka Hietasaareen. 6. Riisuutuminen vedessä. 7. Fliegende Blätter. 8. Erilaisia hyppyjä. 9. Sukellus. 10. Hyppyjä. 11. Loppusoitto. Pääsylippujen hinnat: istumatilat 1 mk.: 75 p. Seisomatiiat 50 pen. Lapsilta 25 pen. Kilpailijat voivat ilmoittautua uimalaitok sella uimaopettaja Martikaiselle. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! ■Vakuuttakaa omaisuutennei s tulipalon varalta l ,Kullervon" ja „Pohjolan" asiamies Oulussa W. HuhananttL Tavat. Kansallispankissa. PuheJIn 4 36. 111 m» \» i ,m G?» 4:, Oulu, Heinäk. 22 p:nä„ ^Virkamiesasia eduskunnassa. Mitä tvirkamiesasiasta muualla maailmassa on sanottu. Byrokratiasta eli wirkawaltaisuu- desta on ■ eräs yhtenäinen, laajanlainen tutkimus nimeltä Byrokratia, jonka on kirjoittanut Josef Olszermsky. Tässä teoksessa pidetään mirkamaltai- suuden pahimpina ominaisuuksina en- nen kaikkea sitä, että mirkamiehistö pääsee muodostamaan „maltion mal- tiossa", muusta yhteiskunnasta sulje tun ryhmäkunnan, että wirkawaltai- suus hallitsee main papereilla eikä jaksa seurata tosi-elämän kulkua, että mirkamiehet valmistetaan yksipuolisesti tehtämiinsä, että icirkamaltaisuudessa helposti miihtyy suosikkijärjestelmä j. n. e. Siis pannaan painoa yleensä samoille seikoille kuin siinä suomalai- sen puolueen taholta lähteneessä alot- teessakin, josta olemme puhuneet. Sitä mastoin ei siinä — niin jyrkässä hengessä kuin se onkin kirjoitettu, juuri lainkaan panna huomiota palkkoihin, eläkkeisiin ynnä muihin sellaisiin seik- koihin. Sitä mastoin luetaan siinä mielä epäkohtien joukkoon se, että lvir- kamaltainen järjestelmä synnyttää or- jamaisuuden henkeä alemmissa miran- omaisissa ylempiä kohtaan. „Komen- toa" on kyllä, mutta sekin rajoittuen muodollisuuksiin. Kaikki järjestys siitä huolimatta on hataraa. Parannus- keinoksi esittää Olszermsky ennen kaik- kea yleisön malppautta. Meisön täy- tyy seurata mirkamiesten toimintaa ja sanomalehdistön y. m. kautta maikut- taa siihen. Parlamentaarisista pa- rannuspuuhista hän ei odota paljoa, sillä mirkamaltaisuus miihtyy aiman yhtä hymin parlamenttarismin kuin yksinmaltiuden rinnalla. Ranska on siitä paras esimerkki; siellä on mirka- maltaisuus mallinnut niin hymin kei- sariuden kuin tasamallan aikana. Sen sijaan olisi kunnallista itsehallintoa pyrittämä laajentamaan. Kunnallinen itsehallinto tarkoittaa mirkamaltaisuu- den, niinkuin raitis tuuli koiperhoset. Siitä on jälleen Englanti mainiona esimerkkinä. Ruotsissa, jonka olot omat meihin lähinnä merrattamissa, kirjoittaa sa- masta asiasta prosessori O. Minroth. Hänen mielestään on mirkamiesmal- mistuksessa pidettämä silmällä tosielä- män tarpeita. Mirkamiehiä on mal- mistettama niin. että he moimat tulla toimeen elämässä ilman Mirkaakin, se on, että he oppimat muutakin kuin kaaman ja mallin mukaan kirjoitta- maan. Erottamattomuusperiaatetta olisi supistettama, niin että toimeensa kyke- nemättömät moitaisiin erottaa. Sa- maa maatii R. Kjellen, jonka mielestä erottamattomuusperiaate olisi säilytet- tämä main tuomareihin, kirkon ja kou- lun miehiin. Sekä Kjellen että Win- roth pitämät tärkeänä työn saattamista yksinkertaiseksi ja paremmin jaetuksi. Mirkamiehiä mähennettämä ja työtä lisättämä! Mutta silloin on palkkoja parannettama, niinkuin Ruotsin mal- tiopäimillä on tehtykin ehdotuksia ja päätöksiä. Wirkaylennys innon ja kunnon eikä yksinään palmelus- muosien perusteella. Sen lisäksi pitää Minroth tarpeellisena, että mirkamie- hiä otettaisiin myös mapaasta työstä, miehiä, jotka yksityistoimissa omat osottautuneet pystymiksi. Työnsuori- tusten malmonta: ei työtä saa mitata tuntien, maan tuloksen mukaan. Norjalainen prof. Aschehoug puhuu myös kansantalouden kannalta mirka- miehistöstä. Hänen mielestään mal- tion mirkamiesten tulee olla hymasti palkattuja. Kuta kansanmaltai- sempi maa, sitä parempia mirkamiehiä tarmitaan ja sitä parempi palkka. Hän on sitä mieltä, että kansanmaltaisten Austraalian tasamaltojen yksi menes- tyksen perusehtoja on ollut se, että nuo tasaivallat omat suurilla palkoilla houkutelleet maan kunnollisimmat moi- mat mirkamiehikseen. Mitä taas tulee mirkamiesmalmis- tukseen, niin lausuu siitä tunnettu yh- teiskunnallinen tutkija man der Borqht, että mirkamiehiä on malmistettama ymmärtämään käytännöllisen elämän tarpeita. Mutta päämääränä ei saa pitää sitä, että esim. kauppa- ja teolli- suusmirastojen mirkamiehet ymmärtäi- simät kauppaa ja teollisuutta yhtä hy- min kuin kauppiaat ja tehtailijat. Se on mahdotonta. On tyydyttämä siihen, että mirkamiehet tulemat tuntemaan näitä asioita sen merran, että tietämät, mistä milloinkin puhutaan, mitä mai- kutuksia milläkin toimenpiteellä saattaa olla yhteiskuntaan ja mal- t i o o n. Mirkamiesten rinnalla täy- tyy olla marsinaisia asiantuntijoita, muitta mirkamies, joka ei tunne muuta kuin reqlementtejä ei ymmärrä yhtään mitään asiantuntijain lausunnoista. Lopuksi on mielä huomattama, että suurissa maissa on mirkamiesten mal- mistaminen helpompi asia kuin pie- nissä. Pienissä maissa saattaa jolla- kin alalla toimia main kymmenkunta mirkamiestä. ^tiitä marten on.vaikea laittaa erikoismalmistusta, ja kukapa haluaisikaan silloin yksipuolisesti mal- mistautua, kun tietää saamansa jäädä odottamaan jonkun näistä kymmenestä kuolemaa. Pienissä maissa täytyy sen tähden siirtää mirkamiehiä aloilta toisille enemmänkin kuin termeellistä olisi. Olemat olot, »varallisuus- ja simis- tystaso, ja kansan historiallinen kehi- tys määräämät myöskin mirkamiehis- tön aseman. Se on nykyajan kanta tässä kysymyksessä. Mutta juuri sen- kin kannan mukaan olisi meillä, niin kuin osotettu on, mirkamiesoloissamme paljon korjattamaa. Tutkimus työ- ajasta Suomessa. Senjälkeen kun eduskunta puoles- taan hymäksyi asetuksen työstä teolli- suus- y. m. ammateissa, jonka mukaan moimassa olema lainsäädäntö, erittäin- kin työaikaan nähden, tulisi oleellisesti tiukoitetuksi, on senaatti pitänyt crit- täin tärkeänä sitä, että hankitaan luo- tettama selmitys siitä missä määrin teollisuustoiminta maassamme tulisi eduskunnan päätöksen maikutuksen alai- seksi. Tämän tutkimuksen toimittamisen antoi hallitus teollisuushallituksen työ- tilastolliselle osastolle ja sen tulokset omat nyttemmin malmiina maisteri G. R. Snellmanin laatimina. Tutkimukseen tarmittama aineisto saatiin siten että maan työnantajille lähetettiin 5,14(> kirjettä, joissa oli ky- selykaamake, selittämä kiertokirje ja kuo- ri mastausta masten, jossa oli mal- miiksi painettu mastausote ja posti- merkki. Näihin kirjeisiin saapui 4,039 mastausta, joista 3,020 moitiin käyt tää. Selonteko käsittää niin ollen 3,020 työpaikkaa, joissa on yhteensä 83,571 työmiestä. Ainoastaan päimätyötä on 67,37<! eli 80,6 prosentilla näistä työmiehistä. Merrattain sangen mähäinen määrä näistä työmiehistä alkaa työnsä ennen kello 6 aamulla. Ainoastaan tiiliteh- taissa on tämä luku jonkunmerran suu- rempi. Isommat laitokset alottamat yleensä työn kello 0 ja 8 mälillä aamulla. 65 prosenttia kaikista päimä- työmiehistä lopettaa työn aikaisemmin laumantaina kuin muina miikonpäimi- nä. Kolmasosa näistä työmiehistä lo- pettaa laumantaisin klo 2—3 i .-p., mii- desosa klo 0—7 i .-p., muina päiminä lopettamat useimmat työn kello 6—7 i.-p. Työajan pituuden ero laumantai- sin ja muina päiminä maihtelee 1 •_>— 6 tuntiin. Kolmannella osalla työmie- histä on se 4 tuntia. Ne teollisuuslai tokset, jotka lopettamat aikaisemmin se- kä laumantaina että muina päiminä ja ne, joilla on suurempi ero työajoissa laumantain ja muiden miikonpäimien mälillä, omat isommat työpaikat, jota- mastoin pienemmät, enemmän käsileot- lisuuden tapaisesti johdetut laitokset yleensä työskentelemät kauemmin illalla ja on niillä pienempi työaikojen ero miikon miimeisen ja muiden päimien mälillä. Tamallisin työaika on ~u—60 tun tia, ei useimmissa tapauksissa tasan 60 tuntia. Lähinnä seuraa työaika, jonka pituus on 54 a 57 tunnin mälillä ja joka useimmissa tapauksissa on ta- san 57 tuntia. Nämä molemmat työ ajat omat käytännössä niin paljon suu- remmassa määrässä, että ne käsiltä- mät 1 kaikista päimätyöntekijöistä. Suuremmissa teollisuuslaitoksissa on työaika yleensä lyhempi kuin pienissä. Pisin todettu työaika on 98 tuntia mii- kossa. Ne teollisuuslaitokset, joiden on tuo- tannon laatuun nähden työskennellä- mä yhdenjaksoisesti, joko keskeytyen tai keskeytymättä sunnuntaiksi omat järjes- täneet työn joko kahteen tahi kolmeen muoroon muorokaudessa. Suurin merkitys on kaksimuoroisella työllä sahalaitoksissa, senjälkeen seu raamat puuhiomot, selluloosa- ja pape- ritehtaat. sitten sokerinpuhdistuslai- tokset, tiilitehtaat, termateollisuus j. n. e. Kaksimuoroisen työntekijäin koko lu- kumäärä on 13,521 eli li! prosenttia kaikista. 5i'un työ on järjestetty kahteen muo- roon, on tumallista, että ensimäisen muoron maihto tapahtuu klo 6 a.p., jo- tenka toinen useimmiten tapahtuu r.2 tuntia myöhemmin eli klo 6 i.-p. Täs tä poikkeamia tapauksia on kuitenkin myös olemassa. Kahta muoroa käyttämissä työpat koissa on työaika joko sama tai erilai nen kahtena peräkkäin seuraamana miik- kona. Paraan käsityksen työajan pituu- desta saa sentähden määräämällä sen yhteensä kahtena peräkkäisenä miiklona. Se maihtelee paljon eli 48 ja 18S tunnin mälillä, eli keskimääri 24 ja 94 tunnin mälillä milkkoa kob i. Pisimmät työajat omat paperi- ja sahateollisuu den aloilla. Tamallisin työaika paperi teollisuudessa on 72 tuntia toisena miik kona ja 84 tuntia toisena eli keskimaa^ rin 78 tuntta miikossa. Kolmemuoroinen työaika on mähäi- sessä määrässä käytännössä maan teol lisuuslaitoksissa niin että ainoastaan 1,538 työmiestä eli 1,8 prosenttia se- lostuksenalaisista työmiehistä on sel- laisessa työssä. Suurin merkitys on sillä paperiteollisuudessa, jolla alalla on 1,317 työmiestä, jotka työskentelemä! 21 tehtaassa, tekemät työtä kolmessa muorossa. Myöskin tässä teollisuuden haarassa on tämä työjärjestys kadot-