1910 N:o 66 Mainz llMu li W 1910 I^:o 63 Qkkiliz li «I Lurun Levtl Häntifen Kanta- ja KrisMaaa- Katajsa Kalmassa vastapäätä AäästöpanKKia Hoimtttts: Alakerrassa, kolmas owi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. KuMmet: Ilmoitus- ja Tilauskonttori (8 a^z.—7 i^,.) . . . . 84 Toimisto (10—12 a.p. ja S—7 i^,.) 14 41 KaSsakoattori 7 4S Kirjapaino ja faktori ... 29 Toim.johtaja S 91 Hunm Hehtea seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. Hurun Hehti ikaeSthy kolmesti viikossa, aimit- täi- tiistaisia, torstaisia ja laa- aataisia aamalla. Lehti kaaaetaaa Turussa maksutta kuuli» tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. iZittai. kesäk. 14 p.: Eeli». «e-«wtt»o, kesät. IS p- Wiaw. Kesäk. 14:» p. o» wa»haa ajanlaSlu» m»« laa» s» Imen päivä. Sää-olot TuruSsa. WUme lanautai»»: ZAmpömSSrit i korkein -j- L7, alt» -s- S. Ilman suhteellise» kostea»: Tuule» smmta: Luotein»». Slsrilrko on p-iStannt: IS t. V0 «r. ToiSPStmSuS snaauataiaa. Lämpömäärä: korkein -t- 28, alm -t- 8. Ilma» suhteellisen toSteuS ^4 Tullleu smmta: Luoteinen. Aurmki. on paistanut: 15 t. SO m. Eilen maauautaiua: Lämpömäärä: korkein -s- SS, alin -j» 15- Ilma» suhteellinen koSteuS: 44 °/». Tuule» suuuta: Kaakkoinen. Aurinko o» paistaaut: 1K t. — m. Lurun LevN sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: S«,mi surmattu. Johtava kir- joitus. Saamen kohtalo duumassa: Suo- «en asia loppuun käsitelty. Kuglauti j« Suomi: Englannissa kaivamistaan kasvaa levottomuus Suo mea valtiosääauöa hävittämistä joh dosta. Saamen kysymys ultomatlla: Parisissa pidetään piakkoia aseita kokonk- sia, joissa käsitellääa Suomea kysymystä. Mttomato ja jättiläiskäärme. Mattiolliueu asemamme ja liike- tsimluta: Mtomaalaiset pysyvät odot tavalla kannalla. MW suomalaista rautatiettistk karkotettu ?tetari«-Malkeasaa- re» rataosatta. Au»»aMsue»»os H. A. Zfetre- Kus, s. Juuasta kar<muut»»»ki: Saatu kiaai. Aoustatsteu ampumajuttu. Aamala rautatieouuettomuus: PaikalliSjaaa ja tavarajuaa törmänneet yhteea likellä Helsinkiä. 4 henkilöä saa- aat sarmaasa, »seat kymmenet pahoja vammoja. Au» lapset saamat leikkiä tuli tikuilla: 60 rakennusta ja eläimiä pa lavat. Supoista mytskvjk ja sateita. Ranskassa ja Englannissa. Aumia: Lukutaidottomien lnkumäärä eri maissa „kuwanaolliseSti" osotettaaa. M, Y. m. Immen kohtalo duumn kilfissS. Suomeu asia loppuu» käsitelty. Maltakunnanduuman perjantaisessa istunnossa ehdittiin Suomea koskeva lakiehdotus käsitellä loppuun. Edelli sessä istunnossa oli edellisen osan siitä pykälät suurimmalla kiireellä käyty läpi ja hyväksytty valiokunnan ehdotuksen mukaisesti. Samallaisella hätilöimi- sellä nyt perjantaisessa istunnossa jä- lellä olevat pykälät käsiteltiin. Ja kun lakiehdotus oli pykälittäin läpikäyty hyväksyttiin se kokonaisuudessaan 164 äänellä 23 vastaan. Äänestyksen tulos sai aikaan kätten taputuksia oikealta ja hra Puri s h- kevitsh huusi paikaltaan. ?illlanäiasl (Suomen loppu.) Lakiehdotus jätettiin toimitusväliä- kunualle muodon täydentämistä var ten, jonka jälkeen se heti jätetään val takunnanneuvostolle. Duumassa se ei enää tulee sisällykseeasä nähden har kinnan alaiseksi. Niiu oa siis nyt dunma ratkaissut Suomen kohtalon. Sen puoluekiihkon sokaisema enemmistö oa iskenyt sur maavaa iskua Suomen itsenäisyyttä vaStaan ja luulee, niinkuin se Pn- rishkevitshin suun kantta oa hauta ani, että ayt oa SaomeSta tehty lop pu, Suomea kaafa oa kansakuntana tapettu! Mutta Suomen pyövelit ovat erehtyneet. Suomea eivät he ole voineet» eivätkä koSkaau voi ko konaan tappaa. Heidän ilonsa on en» «maitoinen! Englanti ja Suomi. .Rjetshin" ja .Sovr. Slovon" yh teen Lontoon-kirjeenvaihtaja kertoo ilmeistä olevan, että Englannissa kasvamistaan kasvaa le- lvottomaas Suomeu valtio- säännön hävittämisea joh dosta. Ensiksi valtasi levottoman? lakimiehet ja sitten kaappiaat. Viime mainittujen vastalauseiden yksimielisyys on kerrassaan hämmästyttävä, knn ot taa hnomioon, että monista muista kysymyksistä kauppiaat kauppamariensa edustamina tavallisesti ovat kaikkea muuta kuin yksimielisiä. Ovatpa mnn- tamat suurimmista kauppakamareista, kutea esim. GlaSgovin kauppakamari, esittäneet ruvettavaksi boikottaamaan yleensä Menäjää, joS Suomen va paatta loukataan. Tämä kaikki onkin ymmärrettävää, km tietää, että 20 pros. Suomeu viennistä ja taoaniSta talee Englannin osalle, saaoo kirjeen vaihtaja lopuksi. Kiiltomato ja jättiläis käärme. Kiiltomato loisti kukkaisissa, se loiSti hil jaisuudessa, tietämätönnä loistostaan. Kiiltomato oli saavut naapurikseen myrkyl lisen jättiläiskäärmeen. Se katseli kiiltomatoa ahnain petosilmin. AmpSriStön laululinnut yliStimät kiiltoma don loisto» ihanuutta. Se suututti jättiläis käärmettä, joka kadehti se» pienen madon lois toa ja onaea. Jättiläiskäärme syöksyi kiiltomadon kimp. puun. Waloi sen päälle myrkkyään, ja ku risti se» kuoliaaksi. Surullisina, kauhu» valtaamina täStä mäki- Malla» teoSta, huudahtivat ympäristö» laulu- limmt: .Mitsi HS» syyttä surmattu»?" .Syyttä", sanoi jättiläiskäärme, .syyttä! Mutta miksi hä» loisti »ii»?" Kiiltomadolla ja jättiläiskäärmeellä oli ui- menä: Suomi ja Menijä! Lukutaidottomain lukumäärä eri maissa. 0.05 37 47 101 340 342 Saksa Englanti Rauska Belgia Itävalta Italia 617 SVeuLjä. Tässä o» kuva, joSsa oikein „silmään pistävästi" esitetään minkälainen lukutaidottomain henkilöiden lukumäärä muutamissa Euroopan huomatnimmissa maissa oa toisiinsa verrattuna. Sen lukumäärän suuruus esitetään tässä koulun penkillä istulvaiu oppilaiden suuruuden mukaan. Perimpänä istuu suurin oppilas, esittämä Menäjän lukutaidottomaiu lu kua; pienimpänä oppilaana on Sakja. Lukutaidottomain lukumäärä kussakin tässä kuivatussa maassa on myös merkittynä numeroilla; se numero osottaa, kuinka monta luku:aidotouta kussakin maassa on jokaista 1000 asukasta kohden. Saksassa o» se luku: 0,05, s. o. 5 sadannesoia, joten siellä oa 1 lukutaidoton jokaista 20,000 asukasta kohden. Englannissa oa 87 lukutaidotonta jokaista 1,000 asukasta kohden, Ranskassa 47, Belgiassa 101, Itävallassa 340 ja Italiassa 342. .Pimey den maassa" Menäjällä oa se luku 617! Suomea ja Skandinavian maita ei tässä kuvassa ole edustettuna. Skandina vian maat (Ruotsi, Norja ja Tanska) sekä Sveitsi ovat tässä suhteessa Saksaakin edellä; toisin sanoen aäissa maissa löytyy tuskin ainoatakaan lukutaidotonta. Suomi on melkein Saksan rinuallt. Xsmsls rsuktieomleNomilUZ. Paikallisjuna ja tavarajuna törmänneet yhteen rannikkoradalla likellä Helsinkiä. 4 heukiläi saauut surmausa, mouta kymmeutä Pahasti loukkaautuuut. Eilen kohta klo S jälkeen a.p. sat tui likellä Sockenbaclan asemaa Huo- palahdelle päin ikävä jnnain yhteen törmäys, joka tuotti surman 4 henki lölle ja pahoja vammoja monelle kym menelle henkilölle. Hangosta klo S aamulla lähtenyt Helsinkiin menevä paikallisjnna tör mäsi väet HnopalahdeSta päin tule vaa tavarajnnaa vaStaan. Paikal lisjunaan oli joka asemalta tullut mat kustajia, uii« että tämä juna, joSsa oli 11 tai 12 »vaunua, tullessaan Sockenbackaan kohta klo S jälkeen oli täynnä matkustajia. Ennen lähtöä SockenbakaSta klo 9,16 kysyttiin asemakonttorista taval lisuuden mukaan Huopalahdesta oliko rata selvänä, johon kysymykseen saa tiin myöntävä vastaus, jonka jälkeen juna läksi. Kun juna oli tullut erääseen kään teeseen noin 1 kilometriä Sockenba kaSta, huomattiin, eitä vaStaan tuli täyttä vauhtia tavarajuna. Paikallis jnna» kuljettaja Qvarnström jarrutti heti junaa, mutta turhaan; yhteentörmäystä ei enää voitu eStää. Se tapahtui muutaman sekunnin ku luttua. Paikallisjunassa tunkeutui eräs toisenluokan vaunu, joka oli lähinnä veturia, puoleksi sitä seuraavan kol- mannenluokan vaunun päälle, jolloin molemmat vannut heti musertuivat rikki. Kolme henkilöä niissä osissa väitä vaunuja, jotka lähinnä törmäsi vät yhteen, kuoli heti paikalla. EräL neljäs henkilö loukkaantni niin pa hasti, että hän hetkisen kuluttua kuoli ratapenkereellä. Loukkaantuneiden lnknmäärää ei vie lä tarkalleen tunnettu eilen puolenpäi vän aikaan, kun täStä onnettomuu desta sanoma tänne saapui, mutta ar veltiin niiden lukumäärän tekevän mouta kymmentä. Kuolleet ja haavoitetut vietiin Hel sinkiin ylimääräisellä junalla, joka lä hetettiin Helsingistä onnettomuuspai kalle heti, kuu sanoma siitä sinne saa pui. Pääkaupungista saapui myös pian automobiileillä lääkärejä ja sairaan hoitajia ynnä paareja. Ahteentörmänneiden jnnain vauriot olivat melkoiset. Paikallisjunasta ei vät, paitsi vetnria ja sen halkovau- nua, muut kuin ne kaksi yllämainittua matkustajavaunua olleet kokonaan pirS' taleina. Muut vaunut voitiin, vaik ka vioittuneina, veturilla viedä pois- Tavarajunan vaunuista olivat kaksi veturia lähinnä ollee: pahimmin va hingoittuneet, mutta ei kuitenkaan niin paljon kuin edellämainitut matkustaja vaunut. Kuolleitten uimiä ei silloin, knn eusimäinen tieto tästä jnnaonvetto- mnndeSta eilen puolenpäivän aikaan, lähetettiin meille, tunnetta. Kolme heistä olivat aäöltääa työmiehiä. — Toisiaan vaStaan törmänneet 2 van ana olivat kokonaan verisiä ja sirpa leina. Paikallisjnna» vetnrinkaljettaja Qvarnström tali pahasti loukatuksi, ei kuitenkaan hengenvaarallisesti. Mikä onnettomuuden aiheutti, on wielä selwittämättS. Mutta sen mu kaan kuin eilen pnolenpäuvän aikaan kerrottiin, olisi syy kokonaan tavara junan kuljettajassa. Häntä oli kiel letty lähtemästä HnopalahdeSta, mutta oli hän kuitenkin lähtenyt vakuuttaen kyllä ehtivänsä Sockenbackaan, ennen kuin paikallisjunan piti lähtemän sieltä. Tavarajunan veturinkuljettaja Fa l l- ström ja lämmittäjä Leppänen ovat pidätetyt virantoimituksesta. Myöhemmin eilen illalla ilmoitet tiin Helsingistä: Surmausa saaneet olivat seuraa vat: Teollisuudenharjoittajain keski näisen vakuutuslaitoksen apujohtaja F. W. Gnstafsson, Tapaturma-va kuutusyhtiön Patriaa virkamies, yli oppilas Emst Lindholm, ent. po- liisikomisario LitheniuS ja työ mies W. Johansson. Seuraavat 14 henkilöä ovat vai keasti loukkaantuneet: konduktööri H. Länsivaara, ronva Maria Rehuberg, neiti Margit Rehuberg, ylioppilas A. Mallman, konttoristi B. Packalin, rouva Lydia Skogström, uunintekijä Matti Kivisilta, lnutnantinrouva Sig ne Stjernschantz, veturinkuljettaja Qvarnström, lämmittäjät Lempinen ja Holopainen, muurari Lampinen ja in sinööri G. Maenerberg. Lievemmin loukkaantuneita on suuri joukko. Niiden joukossa ovat pankin johtaja E. I. Österholm, pormestari A. Aminoff, sanomalehdentoimittaja A. Sjöblom, hovinenivos A. Perret y. m. V5iist suomalaista rauta» tietäistä karkotettu Pie tarin—Malkeasaaren rataosalla. Keskiviikkona kutsuttiin Pietarin ku- vernementin santarmihasitukseen tal vella kuukauden .uanlilassa istuneet vaihdemiehet P. Laamanen Schumalo- lvasta, I. Välimaa Pietarista ja Hatti Udelnajasta sekä näiden lisäksi Virta nen Schmvaloivasta ja Wehwilämea Oserjkista. , Kaikille viidelle ilmotettiin santarmi- I hallituksessa, että heidät on määrätty karkotettaviksi kolmea vuoden ajaksi Pietarin ja Moskovaa kaveraemeateiS- tä. Heidän oa poistuttava viidea päi vän sisällä, eivätkä he karkotuSvaosi- aaaa saa talla käymäänkääa maiaitais- sa kuveraemeateissä. Kirjoista, jotka heiltä talvella kotitarkaStuksiSsa otettiia takavarikkooa, saivat he osaa takasia. Loput kirjoista saaottiia olevaa sisä asiain ministeriössä ja käskettiin heidäa pyytää mitä sieltä, joS tahtovat aekia saada takasia. Sitä vaStoin niitä ra hoja, jotka talvella Hotilta ja Väli maalta otettiia takavarikkooa, ei sa vettu takasia. Kutea muiStettaaee oli Hotti Sao» mm raatatteläiSliiton Pietaria Piiriä rahaStoahoitaja ja Mälunaa Pietari» asemaa paltvelijakunnan rahastonhoitaja, ja taimella takavarikkoon otetut rahat olivat aäidea yhdiStyStea rahoja. Maltiollinen asemamme ja liiketoiminta. Ittkomaalaiset Pysymät odotta malla kaunalla. EräS turkulainen toiminimi, joka oli koettanut saada ulkomaalaisia liikemie hiä kiintymään teollisuusyrityksiin Suo messa, on saanut sen ivasta uksen, että ulkomailla uiissä piireissä, joissa ky seessä olevia liikeyrityksiä harraStetaaa ja jotka hyviä tuntevat täkäläiset olot, ei tätä nykyä voida ottaa huomioon tehtyjä tarjouksia. Tahdotaan nimit täin »ensin odottaa Suomen ja Menä jän hallituksen välillä kireäksi käyneiden kysymysten ratkaisua." Junasta karannut »vanki. Saatu kiiuui. Se juuaSta karauaut vanki, jonka karkaamisesta perjantaina viime nume rossa kerroimme, oa nimeltään Johan Fredrik Karppinen, ei Hartinea, niinkuin telefonissa väärin knnlemisea johdosta tuli lehdessämme mainituksi. JunaSta hypätessääa oli häa puet tuna vangiuvaatteisiin, mntta oli hä nellä käärössä, jonka häa otti janasta mukaansa, omat vaatteensa ja pian häa pukeutui niihin, joten pakeneminea tie tysti voi paremmia onnistua. Turusta läksi neljä salapoliisia, m. m. yli konstaapeli K. W. Aalto ja konstaapeli K. S. Heimo, karannutta takaa aja maan. Lauvantaina pääsivätkin nämä hä nen jäljilleen, sillä karkuri oli käynyt useissa torpissa Humppilassa ja Urja lassa, joko ruokaa tai juomista pyytä mässä, ja oudon miehen tuntomerkit so pimat karkuriin. Lauvantaiaa iltapäi vällä k:lo S ajoissa saivat takaa ajajat karkuria kiinni Urjalaa pitäjän Nuuta järven kartanon maalla olevasta Pis- p^la-nimisestä torpasta. Alikonst. Aalto ja konst. Heimo olivat mainitun tor pan läheisyydessä olemista asvnaoista saaneet tietää vangin menneen sisälle torppaan. Kun hän lähti sieltä uloS tutuvat mainitut poliisit portilla vas taan ja ottimat miehen yhtäkkiä kiinni. Vangitseminen tapahtui niin äkkiar vaamatta, että k irkuri, jolla oli revol veri, ei ehtinyt mitään vastarintaa tehdä. Jälestäpäia sanoi hän vangit sijoilleen, että joS HS» olisi tietäni keitä »e kaksi miestä olivat, jotka hä» aäki torpaa pihalla, olisi hän heti am- panat heidät. Ase, jossa vielä oli 4 luotia, otet tiia Karppiselta pois ja hän pantiin käsirautoihin. Torpasta vietiin hänet Humppilan nimismiehen luo ja jätettiia karkuri hänen huostaansa. Karkuri jo enueuki» pahoinpidellyt vartijaansa. Karppinen oli alkujaan tnomitta varkaudesta 2 vuodeksi kuritushuonee seen, jota rangaistusta kärsiessään Sör näisten kuritushuoneessa (Helsingin edus talla) löi erästä vartijaansa kirveellä, ilman että tämä siitä kuitenkaan knoli. TäStä pahoinpitelystä tuomittiin Karp piselle k vuotta kuritushuonetta lisäksi ja oli häa ayt matkalla Kakolaan kär simää» tätä sekä jälellä olevaa aikai semmin hänelle tuomittua kuritushuone- rangaistusta, yhteensä 7 vuotta. Nyt häa tämän karkausyritykseusä kautta ja murhayrityksellään vartijaan sa Palmua vastaan on melkotavalla lisännyt ansiolnetteloaan. Humppilaa käräjillä häa saa siitä taomioasa. Mauginvärtija Aalmu tuli tapahtumapäivän iltana tujuihinsa ja oa toipumaan päin, joten toiveita oa paranemisesta. Kaksi lanoamiestä hukkunut. Kolme laivamieStä höyrylaivasta .Ilma", Gustaf EraeSti Raataaea» Autti Saadberg ja Wilhelm H e a- rikSsoa läksivät suanuutaiua klo 8 ajoissa, laivaa ollessa StrömmaSsa Ke miössä, aoia aeljäaueSkilometria matkaa päähäa fiitä olovaaa Dalbya rautaan aimaaa. Se aimaretki päättyi onnetto masti. Kaksi easimaiaittaa, jotka eivät olleet aimataitoiset, joutaivat äkkisyvällä joSsa he pian vaipnivat vedeapiaaaa alle, kun kolmas toveri, hänkia olle» «imataidotoa» ei woin»t tehdä «itää» heidän auttamisekseen. Mnutamat pojat, jotka sattnimat näkemään onnettomuuden, juokfitoat laimalle ja kertoimat siellä asiaa. Laivan' päällikkö kapteeni Eng ström riensi onnettomuuspaikalle ja ryh tyi pelaStamistoimiia. Rantanen ta» Vatinakin jotenkin pian vedestä, mntta eloon ei häutä eaää saatu virkoomaaa. Saudbergiu ruumista ei vielä eilea oltu löydetty. Molemmat hukkuneet olivat naimat tomat, Rantanen 22 vuoden vanha, Sandberg vähän nuorempi. Edelliuea oli kotoisia Eurasta, jälkimäinen KoSkea kappelista. Suomen kysymys ulkomailla. ParisiSta sähköttää Ruskoje Slovoa kirjeeavaihtaja, että piakkoin pidetääa Pariisissa aseita kokouksia, joissa Suo mea kysymys tulee käsiteltäväksi. Se- aaattorit ja edusmiehet, jotka ovat alle- kirjottaneet valtakunnanduumalle lähe tetyn memorialia, tulevat tällöin pitä mään puheita. Tuhoisia myrskyjä ja sateita. ParisiSta sähkötettiin kesäk. 11 pmä: Ankaran myrskyn ja rankkasateen joh dosta tapahtui rautatielinjalla Wal- lon-es- Sully (Allierin läänissä) rau- tatieoaaettomuus. Juna suistui ra dalta, jolloia 3 henkilöä haavoittni. — PaS de Calaisin läänissä oa salama tappanut S henkilöä. M Maanantaina viime viikolla riehui ankara ukkosilma Etelä Englannissa aamusta iltaan saakka. Lontoossa iski salama useihin taloihin. Rajuilma teki paljoa vahiakoa, erittäinkin merenran nalla. Rahapoötiu ryöstö. PlotzkiSta, (Menäjän puolassa) sähkötettiin kesäk. 9 pnä: 12:lla virs talla Bemskistä oa ryöstetty Plotzkista Rypiaiia menevä rahaposti. Ryörvärit heittivät postia vast. av pomm n, joka tappoi paikalla 3 sotamiestä, ajuria ja 2 hevosta sekä haamoitti pahoin 2 so tamiestä ja 1 hevosen. Ryöväri» saaliiksi joutui S5,59S ruplaa.