Instsins lielmikuun I p:nS !:» 12 1810 oo os Vzsliuurnzlle WZMZ. Pientenkin, kansakuntain ryhmityk seen nähden Vaatimattomassa ase» massa olemien kansojen elämässä on hetkiä, jolloin kansalaisten teko tai tekemättä-jZttäminen osaltaan mää rä iDästi Vaikuttaa Vastaisen elämän muodostumiseen. Ja mitä kaukonä- köiiemmin kansan etua ja maan hy- wi,Vointia silmällä pitäen jokin mää- ritty teko on to mitettu, sitä ilahdut» ta rammat ja historiallisesti laajakan- wi emmat omat sen seuraukset. Läheisesti oma: jvuri maltiollise edusmiesmaa it tällaisen „syy ja scu rals".!ain alasia. Si^ä edusmies- maaleissa, jos missä, kaisa itse ja Välittömästi ottaa osaa tuleman^koh talonsa ratkaisemiseen, silloin, jos koska, on kansa kansana oman itsen sä malt as. Ekä tuo ivaira tamalli sissa oloissa Vähene, ei pirstoudu osiksi sen johdosta, e!tZ sen käyttä jinä esiintymät monituhatlukuiset kan salaiset, maan se, pSinmastoin, suu renee ja laajenee sen mukaan kuin tuo käyttäjäjoukko taajenee. Mutta samalla tämän kansan malta-oikeuden mukana ja erottamattomasti yhdessä sea kanssa seuraa welwollisuus malto oikeuden käyttämiseen elämässä. Kai ken yllä lepää kuitenkin Damokleen mieikana ehto: Tee hqmin ta kka pa hoin — edestäsi löydä:! Tarminnce tuskin sanoa'aan, miten eittämätiö män tunnontarkasti tuo ehto on kaik kialla toteutunut. Suomen pienellä kansalla on kun nia omata wahdollisimman!äydelli> nen malta-oikeus ja tätä oikeuttaan käy se tänään ja huomenna käyttä> mään, järjestelemään elämäänsä mä lit ömästi itse oman tahtonsa mukai> sesti. Nämä kaksi päimZä omat nvt, kutea ensi maalienkin aikana^ todelli> sia kansan jvhlapäimiZ. ja selloisia nämä maalipäimät tulemat olemaan aina Vastedeskin niin kauan kuin kansa itse ne siinä armossa tahtoo pitää. Juhlapäivnä omat mac lipoi w5t sen lähden, cttä koko kansa sil loin langettaa tuomionsa oman itsen- sä yli, näinä väiminä saa kansan tahto näkymäisen ja tarkoin määri tellyn muodon, se muuttuu siksi pon nistuslaudaksi, josta kaiken maar maltiollisen toiminnan on taas läh dettämä. Tärkeään tehtämäänsä astuu kan samme tällä hetkellä. Pieni on ase. jolla s- käy sorrettua asemaansa puo lustamaan ja Vähäinen, maikka suuri merkityksellinen on sen tekemä jälki. Huolestuneena miettii näinä hetkinä jokainen isänmaanystävä: kuinkahan mahtanervct kansalaiset käyttää oi keuttaan. täyttää melmollisuutensa. millaiseksihan nyt piirrettämat punai set wiuoat kir!c>i:tanen?at kääntymässä oleman uuden lehden maamme histo riaan. Sillä jokainenhan tietää, mi ten sisäisen eripuraisuuden pirstoma kansamme :vielä tälläkin hetkellä on, kuinka se ivalta-oikeus, jonka, jotain tehztakse-ii, täytyisi eheänä nousto kansan keskuudesta, on hurjan jo walitettawasti niin suuressa määrässä kewyt:nieli;en puoluetemmellyksen joh- dosta särkynyt moneen osaan, jotka taas Vuorostaan töytäämät toinen toisensa tielle, siten suuressa määrässä maimentaen yhteisen kansan oikeuden mukaisen päätöksen pontemuutta. Aina alkupäimistään saakka on suomalainen puolue koettanut tar monsa takaa toimia siihen suuntaan, että edes maamme suomalainen Väestö oimaltaisi liittyä yhteen yhteisnioimin yhteisiä asiaansa ajamaan, isänmaam me jokaiselle yhteistä onnea ja me- ne?tystä walw maan. Mutta r.iin surullista kuin se onkin, on tässä Miassa aina näihin päimiin saakka löytynyt suomala na, jotka omat kat soneet melrvollisuudekseen mastustaa suomalaisuuden ana^! Ja kansamme pirstoutuminen on yhä maan jatku nut. Kolme kertaa on jo kysytty kan. samme tahtca sen omassa asiassa, kolme kertaa on kansa antanut mos ta uksensa. Nyt kysytään neljännen kcr-.il,. Äi-laköhän kansamme nyt- in antaa samallaisen epämääräisen mastauksen kaiken senkin jälkeen, mitä tässä maassa sitte enfi maalien on tapahtunut. Wai jokohan nyt kan san laajat kerrokset alkamat hieman oirvaltaa, että Suomen Valtiollisten asiain kunnolliseen hoitamiseen kyke- nenät ainoastaan lämminsydämiset isänmaanyStämät, jokohan kansa al kaa huomata, että suomalainen puo lue ja tämän puolueen aatteet omat sittenkin ne, joitten amulla ja kautta kansamme sekä Valtiollinen että yh teiskunnallinen elämä saadaan ohja tuksi säännölliseen uomaansa. Tänään ja huomenna antaa kansa painacvan Vastauksensa. Ja tvimot- taniasti jokainen Valitsija tällä wa- kamalla hetkellä muistaa runoilijan sana : H tken työ tuhatmuosihin Vai kuttaa isänmaahan ja maailmaan. IMMiset mahan! Yksi niitä asioita, jotka enimmin omat uuden eduskunnan aikana huo miota kiinnittäneet, on myöskin juu- talais-afia eli kysymys juutalaisten laskemisesta Suomeen ja täysien kan salaisoikeuksien antamisesta näille tu lakkaili?. Juutalaisten rajatonta tänne las kemista Vaatimat etenkin sosialistit ja ..perustuslaillisten" enemmisiö eli toi sin sanoen kaikki muut puolueet paitsi suomalainen puolue. Juutalaiskysymys on Varsinaisesti masia suurlakon jälkeen meillä nous, sut. Joku juutalaisten !ansainwLli> nen ag atfioonikomitea on näet ryh tynyt myöskin meidän maissamme mamstamaan mieliä juutalaisille otolliseksi. Ja he omat täällä asian ajajikseen saaneet etupäässä sosialistit ja ruotsinmieliset. Myöskin suuri osa nuorsuomalaisiakin on „juutalaisys tämM.sellä" kannalla osaksi läheisten malien sz tähden ruotsinmielisten kans sa. osaksi sentähden, että heistä ivapaa mielisyys maatii juutalaisten maa hamme päästämistä ja kansalaisoike uden heille luomuttamista. Suomalainen puolue jälleen tahtoo kyllä täällä jo olemille juutalaisille m?önnettäwäksi erinäisiä oikeuksia, ei kuitenkaan täysiä kansalaisoikeuksia mutta samalla tahtoo puolueemme ehdottomasti chkäistäiväkst uusien juu talaisten tänne tulmaamisen. Suomalainen puolue on yksinään rohjennut asettua tälle kannalle, kosk^ se ei tahdo jättää kansaamme juuta laisten saaliiksi, jota pidämme suu> rimoana onnettomuutena, mitä Suo men kansan osa!.'e moi tulla. Juutalainen on nimittäin rotuomi> maisuuksiltaan sellainen, joka kaikissa maissa, mihin heitä suuremmassa määrässä on Vaeltanut, on muodos lunut kansalliseksi kiroukseksi. Juuta lainen kammoo näet kaikkea ruumiil lista työtä ja etsii sen Vuoksi elinkei iäkseen wain sellaisia oloja, joilla helpommin saattaa ansaita rchaa. Ennen kaikkea hän kammoo maan- iviljelystä, ja antautuu sen sijmn kaikkialla nylkemään maalaiskansaa. Juutalainen on lisäksi luonteeltaan eoäluotettama, kamala. Se kokemus on juutalaisista ympäri maailman kaukma aikoina saamutettu. Meidän asemamme tässä asiassa on onnettomampi kuin muiden siitä syystä, että Menäjsllä asuu 7—8 miljoonaa juutalaista, jotka elämät suurimmassa kurjuudessa, mitä kania ajatella saattaa. Heillä ei ole mitään oikeuksia siellä eikä toimeentulon moh dollisuuksia, koska he omat siellä ah de ul erinäisille alueille, joissa sen lähden juutalaisia on enemmän, kuin muita ihmisiä. Kaikki omat siellä loppuun nyljetyt — ja jos siis täällä amautuu uusi, koskematon alue, saam me me tänne tuiman, joka woi nou§- ta miten suureksi sahansa, sillä onhan MenäMä näitä lähtijöitä kaksi ker taa enemmän kuin mitä maassamme on asnkkaita. Mihelijäisinä ja kur jina saapumat tänne nuo joukot ja ryhtymät ensimäiseStä päimästä osti keinottelulla ja petkutuksella kokoo maan itselleen omaisuutta, johon heillä kokemattoman kansamme keskuudessa on mainio tilaisuus. Meidän met sämme oivat pian mennyttä kalua, meidän maat omat pian heidän hal- us saan, meidän kansalaisemme koron- ti-ikurien mallassa. Eillä niin on äynat rikkaammissakin maissa, joissa juutalaisia ei ole suhteellisesti niin- Ään paljoa kuin mitä tänne saattaisi tulrvia, jos kaikki portit aukaistaan, niinkuin sosialistit ja »perustuslait» isten" en emmi? tö Vaatimat. Mikään kotimainen liikemies ei myöskään ajavpitkään woi tesiää juu talaisten painoa, sillä juutalaiset, joita on ympäri maailman, tohtowa> aina kuristaa poi; elämästä kansalli set liikkeet, saada'seea täydellisen y'» sinmallan. Voidakseen siten ottoa, mitä huluttaa. M rkamiehet, lääk'» rit, sanomalehtiin ehe ja asianajajat omat ja monissa maissa saaneet j!t- tää penkkansa juutalaisille. Ja me tahdomme wain kysyä, miten turmal- lisesti Suomen talonpoika Voisi luot- raa esim. sellaiseen oikeuteen, jota joki- juutalainen jakaisi kihlakunnanoikeu- dessa ja jonka tuomiosta möisi Ve dota hgwioi?euteen, missä taasen juu talaiset ratkaisisimat Valituksen! Se joka tällaistakin asiaintilaa pi tää suo Lamana, äänestäköön sosialis teja tai..perustuslaillisia". Se joka ei kansaamme toimo tällai seen asemaan joutumaksi, äänestä köön suomalaista puoluetta. Kan samme elinehdot Vaatimat, että me torjumme juuta laistulman maastam me. Siihen on jokaikinen kansa mel- Vollinen joka tahtoo elää ja pysyä kansojen joukossa. Määrää Vapaa- mielisyyttä on se, joka maatii elä» mämme tuhoojia tänne pääStettämäksi. Siihen ei mikään konsa ehdoin tah doin suostu. Amerikassa on mapoa» mielisyyden periaatteet enin toteutettu, mutta siellä säädetään lakeja keltaista rotua vastaan, joka uhkaa maan muita asukkaita. Niin on myöskin me dän kaisottama itse eteemme eikä omin käsin piStettSmä nuoraa kau laamme. NM »Mz, — Ed«Sk«»»a» ulkomaiset kirjatilaukset. Senaatti on päät tänyt kenraalikumernöörin ratkaista- maksi lähettää eduskunnan kirjaston hoitajan pyynnön, että eduskunnan kirjasto mapautettaisiin ulkomaisia kirjatilauksia koskemasta ilmotusmel- VZllisuudeSta, sekä omasta puolestaan puoltanut pyyntöön suostuttamaksi. — U«fia loirkoja poStilai- toksee». Senaatti on suostunut poZnhallituksen esitykseen 6 uuden yli- m iSräisen eksx editörinapulaisenmiran perustomisesia poSt>naunvpiiriin sekä kunkin ekSpkditörinapulaisen palkkaa- m seksi myöntänyt 1,900 mk. Vuo dessa. — Rautateiden sa«tarmi- tvartio. Seraat.i on myöntänyt raulate,den santarmiston ylläpitämis- kustannusten suorittamiseksi miime Miodelta 107,000 mkan lisämäärä-? rahin. Maltakunnanduumalle on jätetty laki hdotuS Suomen rautateiden san- tarmihallituksen menosäännön lisää misestä. — Rehuaineide», olkien, hei- »ie» y. m. rahtimaksvt. Se naatti on hylännyt maanViljelyShal» lituksen esityksen, että rahtimaksuja rehuaineiden kuljettamisesta Valtion rautateillä alennettaisiin, mutta sa malla katsonut, että yksityiset rehu- aineiden kuljettajat eri hakemuksen perusteella kulloinkin Voimat saada alennusta sanotuista rahtimaksuista. Senaatti on päättänyt, että pu ristettuja heiniä, olkia ja puunkuoria saadaan kuljettaa rautateillä 6:n mak suluokan mukaan ja puristamattomia 4:n luokan mukaan. Porin iiöliilMtaiset! Tänään ja huommna suoritetaan maalit. Maalien tuloksesta riippuu arwaa- mattomassa määrässä, minkälaiseksi kansamme Vastainen elämä muodos tuu. Me metsomme sentähden Vieläkin kaikkiin ajattelemiin kansalaisiin ja kehoitamme heitä äänestämään Suo malaisen puolueen ehdokkaita. Porin listan numero on 3. Suomalaisen puolueen Ivaalilausliat ijaitsemat kumpanakin waalipäiwänä eurc-awissa paikoissa: I äänestysalue ..Satakun nan" toimituksessa. II äänestysalue Kansallis- kdissa. III äänestysalue Jsolin- nai k. 29 kauppia! Messlanderin ta lossa. IV äänestysalue: Teuras taa H. Laikson talo Maantiekatv 0. V äänestysalue ..Satakun- nan" toimitus. Huom.! On erittäin tärkeätä, ettt !ai'k>, jotka tarwitsewat joitain tie. oja, käymät äänestysalueensa Vaati ^anzliasia. versZ, Suomeni, kansani, synnyinmaa! Äitini kurja ja kallis! Kärsinyt ain' olet sorrantaa: wie!äkö kärsisit kauempaa, Vieläkö luontosi sallis? Suottako, kansani, keskeen jään raivasit maan ihanimman, suottako suojasit suojas tään, suottako Mälkytit Peitses pään keskellä taistelutoimman? Turhaanko kantelo soinut lie Mäinämön tenhosa, raikas? Turhaanko synnyt kaikt' opit sie, turhako Sammon nou'anta-tie, turha sun muinainen taifas'^ Wieras sun runteli ruumistas, Suomeni suur', jalopeuran', sorti sun äänes ja woltas kaas, ilkkuen kuolontcnsteluas, niin kuni isketyn teuraan. Poika s myös, moni kunnoton, oi, Pöyhkänä päätäsi tallaa, maidon, jonk' utaristas joi, pilkoin Palkiten, min wain woi — rintansa täynnä on hallaa. Herää, Suomi, nin? loppuu yö, nouse jo pois, jalopeura! Ken sna kieltämi, sortaa, syö, luotasi luo tahi maahan lyö! Suuri on l?stesi seura. Wasta kun leijona walwentuu, loppuni kärsimys Suomen- kun, ken konsoa halweksuu, sortumi niin kuni juureton puu, silloin on Suomessa huomen. Suomeni, kansani, synnyinmaa! Äitini kultainen, kallis! Kyllin jo kärsit sä sorrantao, ellös kärsikö kauempaa, ei sitä Luojasi sallis! Waalihuoneuslot omat P-rissa samat kuin edellisissä eduskuntamaa kissakin. 1:ssä äänestysalueessa <l:':en, L.nen ja 7:mäs kaupunginosa, Scikun saha. Raatimiehen luoto ja Kuninkaan pellol). Raatihuoneella: s:ssa äänestysalueessa «3:inas ja 4 jäs kaupunginosat, Karjaranta, kaupungin pellot, Assalttitehdas, Haka- ja Keskirnhel sekä R mtatiealue), Uudella kansakoululla: 3:ssa äänestysalueessa (5 des kaupun ginosa', ZVanhalla kansakoululla; 4:ssä äänestysalueessa (^ des kaupun pungmosa. Tiilitehdas, Mstsänmartijan asunto, Kaakelitehdas, Tommila, Ulasouri Kunnansairaala ja Waiwaiskartano ent. Kansanapuqhdistykscn talossa: 3.Ssä äänestysalueessa <8 sas kaupun ginosa sekä muut pohjoispuolella jokea olemat alueet', Sofieqartenin kausakou lulla: sekä ö:ssa äänestysalueessa ^Reposaari koiktme fiihen kuulumin? luotoineen! Reposaaren kansakoululla. Vaalitoimitus, joka alkaa kello 9 e.pp. ja päättyy kello 8 j pp, keskey tetään kumpaisenakin päimänä kello 2-4. Porin kMsllkmlulNtos Mmolms. Keskellä maalitouhua — ja maali kiihkoa — tuskin riittänee monelta aikaa ja halua kiinnittää huomiotansa tällaiseen sinnstyshiStorialliseen merk kitapaukseen. Tämä on kumminkin siksi tärkeä seikka paikkakunnan kan sanlvalistustyössä, ettei se saa jäädä äimän unhotuksiin. Kun mainittu oppilaitos on puolen Vuosisataa ollut toimessa sirottaen siivistyksen siementä kansan nousemaan nuorisoon, ja wev tau'sellise«ii puhuen, pienestä tai mesta mersonut suureksi puuksi, niin ansaitseepa luoda julki'uudessa pieni katsaus sen alkuun ja keh tykseen. Kauppakaupunkina omat Porin har- rastukjet etupäässä olleet kohdistet tuina liiketoimiin, josta syystä sitä on joskus syytetty pelkkiin aineellisiin ahertamisiin Vaipumisesta. On sillä sentään ollut niiden ohessa henkisiäkin pyrintöjä. Jo heti kun kaupunki w, 1553 Ulivilasta tähän siirrettiin, sai se ped 'googian ja m. 1640 triiviaali- koulun, joka w. 1841 muutettiin ylä- alkeiskouluksi. Nyt siinä on monta- kin oppikoulua. Mutta kun kaupunki erinomaisemmin Vaurastui 1860-lu- ivulla, jolloin Virkeämmät kansallisen ja Valtiollisen herätyksen tuulet al- koiwat maassamme puhaltaa, joutui jo kouluopetuksen hankkiminen kansan laajemmillekin kerroksille kaupungin miranomaisten huolenpidon alaisetsi. Jo w. 1856 mainitaan täällä olleen kansakoulu, jossa oli keskimäärin 150 oppilasta. Wähää myöhemmin mm- nitaan koulu muutetun pysywä>seksi, ja oli siinä oppilaita 200 lvaiheilla. Koulua ylläpidettiin kirjakauppias K. F. Slöblomin lahjoituSrahoilla, joka sitämarten oli testamentissaan mää rännyt 5,000 ruolaa. Koulussa nou datettiin n. s. Belt-Lavcasterin ope tustapaa. Pyhäkoulu, jzssa marsin kin käsityöläisten oppipojat saiivat opetusta, oli jo kaurvemman aikaa ollut olemassa. Helmikuun 1 päiivänä m. IM) — tänään ummelleen 50 muotta sitten — arvattiin täällä ensimmäinen mar- sinainen kansakoulu, ja kesäkuun 7 päiivänä samana muonna ivabiviSti senaatti sen ohjesäännön. Muuta main kaupunkilaisten lahjoittamilla maroilla ostettiin kouluhuoneustoksi kruununivouti H. Schuimanui talo n:o 299 V:ssä kaupungin osassa, nykyinen ..Minha kansakoulu", jossa itä ennen kaupungin alkeiskoulu oli jonkun aikaa työskennellyt. Opettajia oulussa oli alkujaan kaksi, (s. W. Helander ja I. S. Cederqw>st, ja oli unä sekä suomen- että ruotsinkielinen osasto. Kun marsinainen kansakoulu- asetu; m. 1866 ilmesty', oli täkäläi nenkin kansakoulu järjestettäu?ä sen mukaiseksi, jota Varten koululle wah- mistettiin uusi ohjesääntö 2l pmä marraskuuta w. 1872. Hleisen asetuksen määräyksen mu kaisesti jaettiin kaupungin kansakou lut nyt alempiin ja ylempiin koului hin. Edellisiä perustettiin mastaiseksi kaksi suomalaista ja yksi ruotsalainen, ja jälkimäisiä yksi pojille ja yksi ty töille, kumpikin Varustettuna suoma laisilla ja ruotsalaisilla rinnakkais- osastoilla. Muosiosastoja, joita nyt nimitetään luokiksi, oli alemmassa koulussa 2, ylemmässä 4. Huhtik. 5 päimänä 1892 Vahmistettiin koulun nykyinen ohjesääntö, jonka mu?acn alemmat ja ylemmät koulut yhdistet tiin yhdeksi 6-luokkaiseksi kouluksi. Tämän järjestelmän mukaan tuli kaupungissa siis olemaan ainoastaan kaksi kansakoulua, suomalainen ja ruotsalainen, kumpaisessakin rinnck- kaisluokkia tarpeen mukaan, ja sitä paitsi, kuten ennemmin, 'aimn-lyö- nei:ä lapsia marten sekä n. s. koulu. Laiminlyöneiden lasten koulu on nykyisin järjestetty apuluokaksi 2:sen ja 3:nen luokan Välille, ja ilta koulu on oppilasten puutteessa la kannut. Suomalaisella kansakoululla kaupungissa on kahdesti ollut jatko- luokka. Reposaarella omattiin kansakoulu jouluk. 10 p:nä 1877, aluksi Valmis tamana kouluna, Vuodesta 1884 4- luokkaisena ja Vuodesta 189Z lnään- tyen 5:nnellä ja 6:nnella luokalla, joten sielläkin nyt on kaksi 6-luok- kaista kansakoulua, suomalainen ja ruotsalainen. Ei ole säilynyt tietoja siitä, kuinka paljon marsinaiseen kansakouluun! alu?sa ilmoittautui oppilaita,*) mutta? m. 1862 oli niitä 185. Sittemmin ilmoitetaan, että Vuosien 1>M-70 Välillä käwi koulua Vuosittain noin 240 oppilasta. Wasta Vuoden 1872 ohjesäännön astuttua Voimaan ja koulun saatua Vakinainen tarkastaja, alkamat Vuosikertomukset ja tilasto- maisteri E. oiramt-JlmLmem. . pastori L, W. Häasiström. joka myöskin johtokunnan jäsenenä on hs-.rnnnaisen lauman toiminut koulun hyväksi, Ooettajakunnan ed -stojira omat johloku:ttaan kuuluneet m. vi. opettajat F. W. Finrv^g ia, noin 30 ivuovcn ajan Latonen, ollen samalla johtokunnon siht«rinä. Paljon on koulu kehittyäksecn kysy nyt kansanvalistusta h: rraStawain qksiuiisten henkilöiden työtä ja huo lenpitoa, vc.ljon oniat raupurki ja Valtio uhranneet aineellisia Voroja sen ylläpitämiseksi. Jo Vuodelta 1300 nousiwot mcnot koulusta 150,t» »O markkaan, ja tän.änVuolinea kulunki- armia on noin 230,000 markkaa. Koulu on myös saanut ivaltaanvtti-a monta kaunista lahjoitusta, joiden koroista Vuosittain jaetaan oppilaille stipendejä y. m. apuja ja cpet-ajtlle matkarahoja opintoma'.!2ja marten. Lahjoitusrahastot :^klwät n?. 18'^ 103,45? mk. 71 p:'ä. Moniin, mo niin tuhansiin nousee se lapsijoukko, jolle k->u?ussa on t!.don ja si!v ^!r ,k- sen aikeita jaettu vuodesta 1870 alkainkin osoittaa koulun nimikirja jo kaupungissa ja Reposaarella kouluun sisäänkirjoitetun >,320 oppilasta. — Mitä koulun svalliseen kehitykseen tulee, ei si ä tietenkään mci nume roilla määrätä. Moitanee kumminkin sanoa, että se on pyrkinyt pysyttele mään aikansa tasalla. Tyytörvä syy- tensä koulun työhön oivat myös kou luylihallituksen jäsenet tarkastaessaan lausuneet. Suotakoon koulun edelleenkin eS- teettömästi jatkaa kasrvattaivaa mai- ku?ustansa, lemirtää ja korottaa Va litusta paikkc.kunnalla kansamme to delliseesi hymäksi. ^ Walit»kset »vaaliluetteloa Wastaa». Senaatti on dymäksy- nizt allai-ainittujen henkilöiden Vali tukset P^rin kaupungin tänä iDuonra tzimitettanzaa edulta ain nmalia Mar ten laodilusta Vaaliluettelosta ja omat nämä Valittajat sen johdosta merkityt Vaaliluetteloon, nimittäin: tiedot ilmestyä säännöllisesti. (Tar- ka-taja F. I. Färling julkaisi Bj. Työm. Vaimo Maria Josenna Aalto, Tmingissä m. 1S02 joukon sellaisia' suutar'ntytär Amanda Alina Lehto- tilastotietoja). Niistä koulun uiko- nen, työmies Judo Alsced Männ-5!ö, nainen kehitys näkyy taivalla. seuraamalla to O S S v 38 ^ .. . L O S ^ cn «s ^ ^ ^ « r» Q co ^ ^ '2. Zuomslsinen puolue tahtoo kaikilla toimillaan rauhaa ja sopua kansalaisten keskuuteen. Sotvuösa ja yksimielisyydessä on pienten lvoima. Sodalla sorretaan, rauhalla rakennetaan. Malitsijat, yhtykää Zuomzlzkeen p»»I«e«ee»! cc ^ ci? s- s- L' c? Koulu on siis äärettömästi laajen tunut. Oppilasten lisääntyminen on luonnolli>esti johtunut kavpungm asu- kaslumun lisääntymisestä, tapahtuen kumminkin suhteellisesti paljoa nope ammin. Kaupungin Väkiluku on ncet siinä ajassa lisääntynyt Vähän enem mällä kuin puolella, oppilasluku sen ijaan on kasmanut lähes neljänkkr- taiseksi. Tämä johtuu luonnollisesti siitä, että koulun tarkoitusta ja opin armoa nyt paremmin käsitetään. Wuosittain toimeenpantujen milä tar- kimpain tiedustelujen nojalla Voi daankin sanoa, että 7—9 ikäwuo:isia lapsia «paitsi ihan kykenemättömiä sairaita» ei ole kaupun q-ssa monta sellaista, joka ei käy koulua, ja on kansakoulujen oppilasluku 10 kau pungin mäkiluivuSta. Nykyään toimii koulu 10:ssä en koulutalossa, joista 6 on kunnan omia, 4 kaupungissa ja 2 Reposaa- rella, muut Vuokrattuja. Uusi sent- raalikoulu on Vielä Vastaiseksi tote utumattomana toirveena. Alunpitäin on koulua huoltamassa ollut johtokunta, tarkastaja ja koulu- neumosto. Johtokunnan esimiehinä omat toimineet: romasti Herman Hellen, joka samalla oli tarkastaja- nakin, koulu kun alussa oli kirkollisen Vaalinnan ja walwonnan alaisena, pormestari E. Molander, rehtori K. F. Nordlund, Vararehtori, maisteri Joh. Tamjvn, pankinjohtaja A, G. Bergbom, maisteri E. Krook ja kun- naUisneuVos O. Lilius. Mäkinaisina tarkastajina owat olleet maisteri A k- iel Berner, lyseon opettaja O. Hynvn (Hynninen), kunnallisneumos O. Li lius (toiminut kaikista kauniimmin «ekä tarkastajana että johtokunnan esimiehenä), maisteri F. I. Färling ja seminaarinjohtaja Z. Schalin. Hirkaatekelvinä omat olleet Jod. Tammen, opettaja F. W. Fmnberg, työm. maimo Maria Kristina Män nistö, työm. Kutiaa Arwid Nord ling, työm. tytär Sally Mariana Nyman, työm. Frans Viktor Ri'.sö ja työm Isak Sigfrid Rosenberg. SitZmaStain on senaatti hylännyt tqlm. Frans Nikolai Aallon Valituk sen. J«owut«sjuomai» kaup- pa. Läöni!? kumernööri on määrän nyt, että n?äkewämpäin ja micdlzm- vain juomutusjuomain sekä mallas- juomain Vähittäismyynti ja annis kelu läänin kaupungeissa ja kauvpa- loissa on Vaalipäiniiksi, eli helmik. 1 ja 2 päiivälsi lokkautettaVa, samoin kuin mallaSjuomein myynti maalla olemista olutpanimoista. — Denaturoimisoikeus. ^Zä- nin kumernööri on oikeuttanut toimi nimi F. W. P.-lrellm tämän mucden kuluesla polttimossaan tontilla nlo 59 Por n kaupung'n 2 kaupungin osissa denaturoimaan korkkinaan 10^000 litraa kotimaista palsnninaa myqnrä n?-rten. — Tukkien uitto. O Z W. Rosenlew ^ Kumppanille on ienaatu myöntänyt luman lamoilla ekdoilla kuin Viime Vuonnakin ensi kesän ai- kona uittaa tukkeja suomuslautoissa HerraSkcs^en, ZLiiuiveden ja K-iutun, Muroleen y. m. kanamien kar.ita. — Waltioura»tatiet O as- ta pyynnöstään on P.'rin aseman konduktööri P. I TusViselic mySr>. netty ivirkaero h lm kuun l i :ötä. 'j Erään senaikuisen oppilaan ilmoi tuksen mukaan oli niitä suuri huone, jossa suomalaista ja ruotsalaista opetet ttin yhdessä, aiman täpösen täynnä. l — KausauwalistuSseura« Poriu haaraosasto» W»osiko- !ous pidetii'.!, w. k. 27 pn?ä. Est- teuiin mursi- ja t^likert^mukiet. Ti lintarkastajain ehd ttukien mukaisesti myönnettiin tillmelmolnsille tilina vaus. Tuloja on yhdistyksellä kulu neena Vuotena o!lut edellisen murden säästön kanssa yhteensä 84mk. 47 o. ja menoja 516 mk. 47 p.. joten säästöksi tälle mucdeksi jää 327 mk. Johtokuntaan Valittiin Vakinaisiksi jäseniksi nti Wera Skogman ja kir jansitoja I. Honkanen sekä Varajäse neksi kultaievpä I. Saha. Tilir.:arkuSwj,ksi Valittiin kontto- risu W. Liukkonen ja opettaja I, A. T:rmla sekä Varalle rautatienUrjuri A. Wantala. Kokouksen päätyttyä kokoontui joh tokunta ja Valitsi keskuudestaan seu ran puheenjohtajaksi lehtori F. O. Rapolan, Varapuheenjohtajaksi käsi- löidenopettaja I. Lindellin ja sihiec- oksi ja rahastonhoitajaksi opettaja M. Lahtisen. Länsi-S,, Uudenk. S. 1 k. s al. päähän 20 mm. srakt, kirj. kunnallistaks-,i'uksisia maliiukna »mielvaSt» ja mita kobtuullift-nmasta valkkioSta, kule!? cdeUn'!!!^!,:, w^o'ni^ Turun Lnvmatiiinc» asianajctsimisto^ Hum »l>siolaiu lZ. Turusia. Huom.! Kirjeisiin mestataan.