Torstaina 13 p. Lokakuuta KARJALATAR N:o 116 — 1910 Asema Tuomessa kirjoittaa St. Pet. Zeitungissa ni- mimerkki —dm. seuraamaa: Eduskunnan yksimielinen kiel- täytyminen käsittelemästä laki- ehdotuksia ei ollut yllätys — asiain tilaan katsoen muu ei ollut mah- dollista. Mutta että maltiopäi- wät hylkäsimäl ehdotuksen adres- fin lähettämisestä, se ei herätä kaikkialla myötätuntoa. Asioi- ta hyivästi tuntemalta taholta (kirjoittajan harmennus) on runtattu, että nykyisissä olo- suhteissa alamainen adressi olisi ollut aiman paikallaan. Suora- naisia syitä lukuunottamatta olisi siitä ollut se suuri etu, että siten olisi Suomen asia tullut pitkäksi aikaa julkisuudessa sekä koti- että ulkomailla, keskustelun alaiseksi kumoamattomien tosiain perustuk- sella. Menäjän lakiasäätämäin laitosten jäsenet, laajat kansan- kerrokset, sanomalehdet j. n. e. olistmat. ennakkoluuloista huoli- matta, joka tapauksessa saaneet nähdä jotakin uutta adressista. Eikä »vanhojenkaan asioiden tois- tammen olisi ollut mailla kaikkea »vaikutusta. Kuinka tärkeätä on, että yleisö saa tiedon todellisesta asiain tilasta, osottaa seuraama esimerkki. Duuman ent. puhemies A. I. Gutshkom kannatti, ker- ran kesän aikana puhellessaan muutaman henkilön kanssa, sitä mielipidettä, että Suomen sähkö- lennätinlaitoS »välttämättä on asetettama Menäjän pääposti- ja lennätinlaitoksen alaiseksi. Duu- man puheenjohtajalla, lokakuu- laisten tunnustetulla johtajalla, tunnetulla maltiomiehellä ja ylei- sen maltakunnanlainsäädännön puolustajalla ei ollut aamistus- takaan siitä, että jo Krimin sodan aikana menäläiset sotilasmiran- omaiset laittoimat Suomeen op- tillisen lennättimen sekä että myö- hemmin, kun lennätinlaitos pe- rustettiin se menäläisenä laitok- sena alistettiin maltakunnan kes- kuölaitoksen alaiseksi. Toinen esi- merkki. Senaattori I e m r e i- non selitti Suomen asiaa käsit- telemassa lentokirjasessaan, ettei hänellä olisi mitään sitä mastaan, maikka toimeenpantaisiin suoma- lainen sotamäki. Mutta sen ko- mermuskielenä tulisi olla menäjä ja Suomen sotamäen tulisi olla menäläisen keskushallinnon alai- nen. Tämäkin maatimus osoit- taa täydellistä asianwntematto- muutta. Suomen sotamäki, jon- ka komennuskieli oli menäjä, erosi menäläisestä maan muutamien ulkonaisten merkkien kautta. Maltiopäimien mastaus näyt tää muodollisuudelta, jota mas- toin alamainen adressi olisi ollut omaperäinen maltioteko. Maltiopäimät omat nyt päät- täneet työnsä ja niiden lopetta- minen näyttää oleman odotetta- missä. Hajoittaminen ei armat- tamasti siitäkään syystä tule ta- pahtumaan, koska silloin seuraisi uudet maalit. Oikeistolaiset kyllä maatimat kiimaasti hajoittamista ilman uusia maaleja. UutuuS puhelinalalla. Helsingin sähkölennätinasemalla laitetaan paruillaan kuntoon uu denmallista puhelinkonetta, jolla moidaan sähkölennätinlaitoksen lan- koja myöten puhella yhtaikaa säh- köttämisen kanssa. Tarkotus on saada aikaan säännöllinen puhelin- yhteys myöskin yleisöä marten Pietarin kanssa. Konetta, jonka rakenne on tuntematon muille kuin sen keksijälle, eräälle sähkölennätin- laitoksessa Menäjällä palmelemalle mirkamiehelle Krotshinskille, on jo aikaisemmin koeteltu Helsingin— Pietarin linjalla ja hamaittiin sil- loin toimiman täysin tyydyttämäs- ti. Kokeet tehtiin tosin yöllä, jol- loinka linjaa main hymin mähän käytetään^ sähkösanomien lähettä- miseen, mutta suoritetut kokeet omat osottaneet, että puheleminen ja sähköttäminen moi haitatta ta- pahtua yhtaikaa samaa johtoa pit- kin. Sähkölennätinlaitoksen Hel- stngin—Pietarin mälille laittamista kahdesta suoranaisesta johdosta luomutetaan toinen puheluille. Puhelinmaksu on luultamasti ole- wa 50 kopekkaa minuutilta eli 1 rupla 50 kopeekkaa tamalliselta puhelulta, mutta mahdollisesti myöhemmin alenee. Tilaajan täy- tynee luultamasti puhua sähkö- lennätinlaitoksen koneesta, mutta moidaan yhdistää mihinkä Pieta- rin puhelimeen tahansa samoin kuin Pietarista moidaan päästä tänne jokaiseen puhelimeen. Tä- mä uusi puhelinjohto malmistuu käytettämäksi tk. 14 päimään. epäjärjestysten estämiseksi mäes-^ jestämistneen ja oppisuunnitelmi- tön ja sotamäen keskuudessa. Mu-. neen, kansakoulujen perustamisi- nicipaalikaarti ja poliisikunta on neen ja ohjesääntöineen y. m. sekä hajotettu. Uusia poliisijoukkoja muo- ehdotuksen tarkastuksen aiheuttamat dostetaan. Amiraali Reissin kapi-: laajat mastineet ja moniat mäit- nallisten joukkojen päällikkö, joka! telykirjoitukset. — Huomatuimmat teki itsemurhan ja prosessori Bom- C:n puheista (15 eri puhetta) kou- Vallankumous Portugalissa. Lontoosta, lokak. 8 p:nä. Kuningas pommituksen alkaessa oli Lissabonin linnassa ja lähti sieltä Masraan sekä edelleen Cind- raan, jossa hän tapasi muut ku- ningasperheen jäsenet. Kuninkaal- linen perhe matkusti purjealuksella Ericeiraan. Keskimiikkona kello 6 aikaan lähti purjealus merelle Gibraltariin päin. Sää oli tyyni. Matkalla ei alus tamannut sota- laimoja. Kuninkaallinen seurue ei ennättänyt ottaa mukaansa mitään tamaroita. Wasta Gibraltarissa he saimat maatteita. Lissabonista, lokak. 8 pnä. Hallitus on käskenyt muutamia upseereja m. m. Vaconcelloksen, entisen Francon puolueen johtajan saapumaan Lissaboniin pääkort- teeriin. Hallitus ryhtyy toimiin bardon hautaus tapahtuu maltion kustannuksella. 16 jalkamäkipatal- joona on tykkimäen kanssa tehnyt lukokouksissa,seminaarijuhlallisuuk- sissa y. m. — Cm esitykset koti opetuksesta, pikku- ja kansakouluis- kapinan ja lähtenyt kasarmeistaan, ta sekä hänen kasmatusopillisista jolloin tapahtui yhteentörmäyksiä periaatteistaan. — Tärkeimmät municipaalikaartin kanssa. C:n kirjeistä (kokoelmaan otettu 75 eri kirjettä), jotta erinomaisesti Lissabonista, lokak. 8 pnä. malaisemat Cm asemaa esiintymiin Sanomalehdille ilmotetaan, että yleisiin ja ennen kaikkia kansakou- eilen illalla heitettiin eräästä je- lulaitosta koskemiin kysymyksiin, suiittaluostarista pommi ohikulke-! Tämä 623-simuinen C:n muo- man merisotamäen joukkoon, jol- tokumalla sirosteltu juhlajulkaisu loin 2 sai surmansa ja yksi haa-' on juuri laskettu kauppaan. Kun ivottui. Myöskin räjähdysaineita teos on kustannettu yleisillä ma- heitettiin sotamiesten päälle. So- roilla, on sen hinta laajuudesta tamäki ammuskeli luostaria myö- huolimatta maan 5 mk., maate- hään yöhön. Paljon sotamiehiä ja «kansiin sid. 6: 50. Ennakkotilauk- jesuiittoja on haaivottunut. • set täytetään siinä järjestyksessä ' kuin omat saapuneet. B e r l i n, lokak. 8 pinä Molfsin ( toimiston Lissabonista saaman säh- ^ kösanoman mukaan tulee annetta-^ maksi julistus, jonka mukaan k a,ik- ki munkkikunnat karkote-' taan Portugaalista. Niitten tu- lee muorokauden kuluessa poistua maasta. teen loistositeesem sidottuna 10 mk. Toimomme tälle suuria kustannuk- sia kysymälle ensi luokan maantte- teelliselle koruteokselle mitä runsain- ta lukhakuntaa. Lyhyt kirjastojen kuntoonpa- non opas on ilmestynyt Kansanmalis- .tusseuran kustannuksella. Tä- mä jokaiselle kirjastonhoitajalle ja -järjestäjälle tärkeä käsikirja sisäl- tää yksityiskohtaista selostuksia kir jan hoidosta, numeroimisesta, lu- ^ etteloimisesta, y. m. sekä tyhjentä- jmän kumilla malaistun esityksen .yleiseen käytäntöön otetusta „Ne- I markin" lainausjärjestelmästä. Loppuun on liitetty malaisemia näytteitä ja laskelmia erisuuruis- ten kirjastojen lainausmälineis- töistä hinnoitelmineen. Oppaan hinta 25 p. Lissabon, lokak. 8 pnä. Tääl- lä ja rautatielinjan marsilla on kaikki rauhallista. Liikenne rajan yli tapahtuu ju- nia maihtamatta. Taisteluissa kaatuneitten luku on 309. Berliini» mellakat. Sähkösanomissa on jo lyhyesti mainittu niistä katukahakoista, joi- ta lähes koko miime miikon on Berliinistä tapahtunut järjestys- mallan ja katuyleisön mälillä. Mellakkain aiheuttajana alkuaan on ollut kimihiili-toiminimi Ernst Kupser ja Kumppm työmaalla tapahtunut työntekijäin alkama lakko. Toiminimi koetti saada liik- keensä käyntiin työhaluisten amulla, jota taas lakossa olemat kokimat estää. Rettelöihin sekautui pian Moabitin kaupunginosan roska- mäki. Tämän ja järjestysmallan mälillä on sitten kestänyt merisiä kahakoita useana päimänä. Nämä taistelut eimät tosin ole saaneet niin suurta laajuutta, että polii- sin olisi tarminnut kutsua sota mäki amukseen, mutta etteimät ne silti ole mähäpätöisiä olleet osot taa se, kun kahdeksattakymmentä henkeä makaa haamottuneena, useat hengenmaarallisesti. Kun kaduille Moabitin kaupun- ginosassa kokoontui tungokseen asti mäkeä, enimmäkseen keskenkasmui- sia poikia, jotka kaikkialla tämmöi- sissä tilaisuuksissa omat ensimäi- siä, huutaen ja ja meluten, ryhtyi poliisimoima tyhjentämään katuja. Mutta poliisia heiteltiin kimillä ja kaikenmoisilla muilla esiniillä sekä kadulta että talojen akkunoista. Palokunta hälytettiin useita ker- toja turhaan joka kerta mastaan- otettiin sellaisella kimisateella, että sen täytyi peräytyä. Katulyhdyt sammutettiin, että tuli ihan sysi- pimeä ja pimeyden turmissa ryh tyi roskamäki tekemään kaikkinais- ta mäkimaltaa, särkemään ikku- noita y. m. Miimein hyökkäsi hur- ja mäkijoukko Resormatsionikirk- koon, jonka suuret maltamat omet murrettiin ja kallisarmoiset maa- latut ikkunat murskattiin. Nyttemmin on saatu selloille, että yllyttäjinä mellakoissa omat toimineet sosialidemokraatit ja että »vangituista henkilöistä 12 kuuluu sosialidemokraattiseen puolueeseen ja että 9 näistä on sosialidemok- raattisen käsityöläisliiton agitatto- reita ja muut lakossa olemia hiili- työmiehiä. Aineellinen mahinko mellakoista on tuntuma. Paitsi Resormatsioni- kirkkoa on useita ramintoloita ja yksityistaloja mahingoitettu ja usei- ta kauppapuoteja on joutunut ros- kamäen hämitys- ja ryöstöhurjuu- den alaiseksi. Mellakat päättyneet. Berliinistä lokak. 1 p:nä. Moa- bitissä on kaikki rauhallista. Kaikki kadut on amattu liikenteelle. Kirjallista. Cygnaeus-muistoja. Cygnaeuksen 100-muotisjuhlan johdosta on Kansanmalis- t u s s e u r a tarkoitusta marten myönnetyillä maroilla julkaissut Uno Cygnaeuksen kirjoitukset Suomeu kansakoulun perusta- misesta ja järjestämisestä. Muistojulkaisun on toimittanut Cygnaeuksen etemä tutkija ylitar- kastaja toht. Gustaf Lönn- beck ja suomennostyön suoritta- nut tarkastaja A. I. Tarjanne. Tämän laatuaan ainoan teoksen kautta omat Cm aatteet nyt mih- doinkin tulleet liitetyiksi kansallis- kirjallisuuteemme. Otkean käsityk- sen C:n työstä antamat ainoas- taan nämät alkuperäiset kirjoituk- sensa. Teos sisältää seuraamat pääosat: Hajanaista mietteitä kansakoulu- laitoksestamme ja Suomeen aijo- tusta kansakoulusta. — Kasmatus- opillinen opintomatka, matkakerto- mus ja mietintö kansakouluastasta senaatille. — Matkakirjeitä ja ot- teitä C:n pirteästä matkapäimä- kirjasta. — C:n kansakouluehdo- tukset täydellismä: seminaarin jär- Cygnaeus-juhla- julkaisu ilmestynyt. Werner Söderström Osakeyhtiön kustantama albumi Uno Cyg- naeuksen muisto on ilmesty- nyt. Se on syntynyt Cygnaeuk- sen satamuotismuiston miettämis- tä järjestämään asetetun yleisen toimikunnan alotteesta. Warsinai- sena julkaisutoimituskuntana omat olleet neidit I. Hannikainen ja I. Hellen sekä herrat A. Noponen, Mikael Soininen, A. I. Tarjanne ja Kaarle SBerkko. Sekä asultaan että stsällyk- seltään on julkaisu armokas. Se sisältää seuraamaa: Uno Cygnaeuksen muistolle, runo, kirj. I. H. — Cyg- naeus ja Suomen kansa- koulu, kirj, Mikael Soininen. — Silmäys Suomen kansa koulun oppiaineiden mai- heisiin, Kirj. K. Raitio. — Uno Cygnaeuksen ajatuk sia, kirjeotteita, suomentanut ja järjestänyt A. I. Tarjanne: 1. Seminaarin johtajatar- ja opetta- jatarmiroista. 2. Naisstmistykses- tä. 3. Lastenseimestä ja lasten- tarhasta. 4. Ahteisseminaarista ja yhteiskasmatuksesta. 5. Liikarast- tuksesta. 6. Seminaarin ja kansa- koulun opetusaineista. 7. Käsityö- opetuksesta. 8. Alkuopetuksesta. 9. Kansakoulusta pohjakouluna. 10. Ruumiinrangaistuksesta. 11. Opet- tajien muuttamisesta. 12. Uskon- nollisuudesta. 13. Uudenmuoden toimotus. — Uno Cygnaeuk sen «ehdotus suomenkieli- sen tyttöinkasmatuslai- toksen perustamiseksiSuo- m e e n" ynnä kirje asiasta Fredrik Gygnaeukselle, jättänyt G. Lönn- beck. — Cygnaeus ja Ru- denschöld, pari kirjelmää, jät- tänyt G. Lönnbeck. — Muisto- termehdys Tanskasta, kirj. Sofia Streng. — Nainen fan- sankasmattajaksi, Uno Cyg naeuksen lempiajatus, kirj. Lucina Hagman. — Uno Cygnaeus ja seminaarien lastensei- m et, kirj. O. H—nen. — Uno Cygnaeus ja alkuopetus, kirj. Kaarle Werkko. — Manhan seminaristinmuistelmia: I. Kirj. H. L. II. Kirj. Eugenie Ostroumoss. III. Kirj. I. Koi- misto. — Pikku kohtauksia: I. Kirj. Olli Wuorinen. II. Kirj. Albin Järminen. III. Kirj. Lotti Karjalainen. — Uskonnon kas- matuksellisesta armosta, kirj. K. Kunelius. — Mähäsen Kokemäen pitäjän ensi- mäisestä kansakoulusta, kirj. K. Kallio. — Uno Cyg- nauksen muiston säilyt- täminen, kirj. Mikael Soininen. Juhlajulkaisu on 204 stmun laa- juinen ja sisältää tekstikumia sekä kaksi liitekurmaa. Sen hinta on 2: 50. Puhdas moitto lankeaa yleisen toimikunnan määrättömään kansansimistystarkotukseen. aksanmaa. Kansanmalistusseuran muosi- kymmenien kuluessa julkaisemain »Maantieteellisten kuivaelmain" miimeisenä osana on juuri mal- mistunut suuremmoinen Saksan» maan kumaus. Teoksen on kir- soittanut tunnettu maantieteellinen kirjailijamme I. K. I n h a. Laa- jalti matkustettuaan eri osissa Saksaa hän on perinpohjin tutuS- tunut sen luontoon, kansaan, ta- poihin ja elämään. Erityisesti on Inhan kumauksilla suuret ansiot sisällyksen runsaudessa ja kielelli- sessä suhteessa. Valmistunut Saksanmaa-teos antaa tutkimuksen kirkastaman yleiskuman siitä maasta ja kan- sasta, jonka kanssa Suomella on niin manha ja makaantunut aja- tusten maihto ja kauppayhteys ja jonne ensi sijassa suuntaamat mat- kansa nekin, jotka meiltä lähtemät ulos opinnoitaan täydentämään. Esitys koettaa kiinnittää antaman- sa tiedot lukijan mieleen ilman erikoista muistelemista, esitys kuin on pääasiassa kertomaa. Monen- kertaiset omatkin ne syyt, jotka ke- hottamat meitä Saksaan tutustu- maan. Teos käsittää kaikkiaan 276 suur- ta 2-palstaista simua. Sen kumi- tukseen on kiinnitetty aiman eri- koista huolta; paitsi tekijän itse ottamia kumia, on teosta marten käytetty suurempien saksalaisten maantieteellisten ja taideteosten kustantajain kuma-aartehistot. Sii nä onkin 252 kurvaa, toiset näistä hyminkin isoja. Teos on saata- missä neljänä osana ä 2 mk.; yh- Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. L e h t o 1: Maanvilj. Simo Hirvonen. Palholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Ro mp palassa : Hra J. V. Pälli. Polvi järvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Nnrmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. Utrassa: Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. T ai pa 1 e e 11 a : Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J.,Hyvärinen, Kaatamo. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. , J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Mönnissä : Maanvilj. Heikki Puhakka. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Kasälahdella: Hra Heikki Liukku. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen Saario. Kuulutuksia. Kuulutus. Rääkkylän kuntakokous kun- nantuvalla on 22 p:nä lokakuuta, alkaa kello 10 ap. ja käsitellään seuraavia asioita: 1. Valitaan viinaverorahojen nostaja ja päätetään niiden käy töstä. 2. Otetaanko Haaposalmen koulun lisärakennuspuut kunnan maalta. 3. Esitetään tarkastajain lau sunto kunnanhuoneen vesikatosta ja sen johdosta päätetään. 4. Luetaan kunnallisverojen rästiluettelo ja sen johdosta pää tetään. 5. Myönnetäänkö varvari Ju ho Makkoselle vuokraton asunto- oikeus Rasivaaran koulun mö kissä. I 6. Maksetaanko kahteen paik kaan palovakuutusmaksua kun nan rakennuksissa. 7. Perustetaanko ksnsakoulu Varpasalon piiriin, jos peruste taan, niin päätetään lähimmistä toimenpiteistä. 8. Luetaan otteet J. Hakka raisen vanhempain testamenteis- tä ja sen johdosta päätetään. Rääkkylässä 9 p. lokak. 1910. P. Piironen. savukkeet ovat ehdotto masti parbaita. P. c. Rettig { C.o Turku. laulun kelivslistoia QQ QO QQ Joensuun Kirjapaino- O.-Y. Kirjansitomossa. Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jonain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. K. S. 2 k. 4 a. 35 mm). Kuulutus. Perjantaina kuluvan kuun 28 päivänä otetaan Hammaslahden lainajyvästöön siemen- ja syömä- eloja vastaan, jotka siihen on velkaa. P. Kämäräinen. Jyvästönhoitaja. Huutokauppoja. Keskiviikkona ®/n 1910 kello 12 päivällä Kon tiolahden majatalossa toimitet tavalla huutokaupalla myydään majatalojen pito ja kyyditys Kontiolahden kunnassa vuosina 1911—1915. Nimimiess. pidetään K. Puhakan perillisten talossa Kontiolahdella ensi Mar raskuun 4 p:nä klo 12 päiv., jossa tarjotaan enimmän maksa valle noin 40,000 kpl. petäjä- ja kuusipuuta. Tarjousten hyväk symis oikeus pidätetään. Lähem piä tietoja saa allekirjoittaneelta. Kontiolahti, 10 /io 10. K. Puhakan perill. puolesta: Juho Puhakka. Ilmoituksia. pyrkiville julistaa Pohjois-Kar- jalan Maanviljelysseuran johto kunta viisi 40 markan suuruista apurahaa ennen marraskuun 5:ttä päivää haettavaksi. Oma- kätiseen hakemukseen on liitet tävä todistus varallisuussuhtees ta. Joensuussa 10 p. Lokak. 1910. Toimen puolesta: H. O. Heinola. Pojalleni Vilholle kiellän täten antamasta velkaa rahassa tai tavarassa, sillä minä en niistä vastaa ja samalla pyy dän ettei kukaan antaisi hänelle yökortteeria eikä ruokaa, vaan antaisi poliisin tuoda hänet luok seni. Joensuu, n /io 1910. A. Pasanen. MATKUSTAJAKOTI ===== n I TTTT I Joensuussa, Torika- n A II H A tu 28. Tar joo mät iin U 11 H kugtavaieille siistiä huoneita ja ruokaa. Hevosille suoja. R. HORTTANAINEN. (K. S.) Joensuun kaupungin Käsityö- ja Tehdas- yhdistyksen ylimääräinen yleinen kokous pi detään tämän kuun 14 päivänä kello 6 j. pp. kaupungin kokous huoneella. Kysymys yhdistyksen histo rian tekemisestä. J. Väistö. Täten peruutamme tämän leh den 102 numerossa olleen ilmoituksemme, jossa kiel simme isämme J. Piiroisen kanssa ryhtymästä asioihin hänen sairautensa aikana.' Kompero, 12 /io 10. J. Piiroisen vaimo ja lapset. ostetaan! Evert Ekholm. Helsinki, Unioniokatu 15. (L 48157) Myytävänä. myytävänä Tori- ja Yläsatama? katujen kulmassa. Lähemmin^ A. Heinonen. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysli, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Vuokrattavana Sali ja osa keittiöön eri sisään- käytävällä vuokrattavana po liisi Tirkkosen talossa. (K. S. 1 k.) g f J oenflnn—Viipuri e D 9 ff *3' a 9 f Joensuu . lftht 10.46 2.40 Hammaslahti 11.25 3.43 Tikkala . 1L49 4.16 Onkamo . „ 12.04 _ 4.36 Tohmajärvi 12.26 6.32 Kaari la . n 12.46 6.46 Värtsilä . tul 12.58 6.C2 , läht. 1.10 6.00 Pälkjärvi „ 1.27 6.S3 Matkaselkä „ 2.01 6.30 Eoalamo . „ 2.19 7.08 Helylä . . „ 3.03 8.23 Sortavala tul. 3.14 8.38 , läht. Kuokkaniemi 3.24 368 9.10 9.46 9.53 1050 Niva . . , 4.12 10£)0 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.29 11.60 Ihala . . , 4.66 10.44 12.63 Elisaakaan tul. 6.22 11.10 131 , läht. 6.37 11.26 2.01 Alho . . „ 6.66 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.06 3.17 Ojajärvi . „ 6.63 12.39 4.26 Inkilä . . „ 7.1? 1.02 6.07 Sairala . „ 7.55 1.13 6.56 Koljola . „ 7.55 1.36 6.82 Antrea . tul. &5? 1.61 6.53 „ . läht 8.55 2.06 7Z Hannila . „ 8.S3 2.27 7.5? Kavantsaari , a§5 2.39 ai» 9.15 Karisalmi , 9.5Ö 2.61 Tali . . , 9.17 3.02 9.53 Tammisuo , 9.55 3.14 9.7? Viipuri . tul. 9.53 3.22 937 Pika- Viip. Pietr. läht. 7.16 6.3! 11.28 2.25 J 6.26 Viip. Hels. läht. n n » 7.35 11.43 l.§u 4.50 10.29 2.40 aöt) h9 £ CO Viipuri—Joenaun S B. F 1. a a » *3" S i Viipuri . läht. 6.60 1.30 6.00 Tammisuo . 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.13 1.51 6.34 Karisalmi , 7.26 2.02 6.68 Kavau tsaari „ 738 2.14 7.48 Hannila . , 7.61 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.46 864 , läht. 8.29 2.66 9.19 Koljola , 8.46 3.11 9.42 Sairala . , 9.08 3.32 10.19 Inkilä „ 9.20 3.43 10.40 Ojajärvi . , Hiitola a 9.47 10.16 4.08 4.36 11.22 12.22 Alho . . , 10.36 4.55 1255 Elisenvaara tul. 10.55 6.14 1.18 , läht 11.10 &2G 2.08 Ihala . . a 11.38 6.02 2.66 Jaakkima . 11.68 6.31 3.30 Niva . . r 12.23 618 4.22 Kuokkaniemi 1257 7® 6.00 Sortavala tul 1.10 7.S 5.47 , läht. 150 7.47 Helylä . , 1.32 8.T2 Kaalamo „ 2.20 9.{i Matkaselkä , 2.43 ia» Pälkjärvi „ 3.11 11.52 Värtsilä . tul. 3.26 11.E , läht. 3.36 6.51 Kfturila . „ 3.49 6.S Tohmajärvi , 4.09 6.01 Onkamo. , 4.32 6.34 Tikkala . , 4.60 669 Hammaslahti 5.10 7.32 Niittylahti . . 6.29 8.01 Joensuu. tul. 5.48 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. ▲ s • m • Talee e. at t f O •o V K- 9 T3 T3 Lieksa .... Tiensuu . . Vuonislahti . . Kelvä . . . Haapalahti ' Uimaharju . . Paukkaja . . Kaltimo . . . Jakokoski . . kontiolahti . . Lehmo . . . Joensuu . . . 6.19 663 7.23 7.45 3.09 831 8.49 9.18 9.39 10.09 10.23 1 10 2 S 10 2 5 5 10 2 6.00 6.20 7.03 7.26 7.47 8.19 a33 864 9.23 9.49 10.11 Sekajuna N:o 832. ■ e m • Tulee j. pp. «7 g 1 £ i T3 V Joensuu ... Lehmo . . . Kontiolahti . . Jakokoski . . Kaltimo . . . Paukkaja . . Uimaharju . . Haapalahti Kelvä . . . Vuonislahti . . Tiensuu . . Lieksa.... 6.27 6.13 7.15 7.n 8.55 8.T5 asr 9.13 9.35 10J5 10.53 2 10 6 5 2 10 2 2 10 1 6J5 6Z 6^9 7.S5 7*3 8.2 a® ag 9.^ 9.15 10.13 Rautatien tavara- sekä pikata- v&ratoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. . 4 j. pp.— , 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan I a ulosannetaan ainoastaan sei» aista paketti-, pika- ja rahti- tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Jounia Kirjap. 0 >T. 1910