liktsing toukokuun 3 p:nI N:v 43 — ISIV Nlioppililgkirillitlls- len tulokslsta sllNiitii. Armoisa yleisö näkyy antaman erit täin suuren armon ylioppilaskirjoi- Luksille. Siitä sen muka marmasti näkee, minkä armoinen mikin koulu on. Joku lehti laskee oikein hyIM tyjen prosenttimäärän. Siitä saa sitte yleisö nähdä, että niin ja niin monta kokonaista ja kymmenesosaa prosenttia on se ja se koulu parempi tai huonompi kuin toinen. Et kuitenkaan moi hemin ajatella mitään pintapuolisempaa kuin on semmoinen ajatus. Tahdomme tämän mäitteemme rva laisemisekst huomauttaa muutamista asiaan «laikuttamista seikoista. Ensinnäkin: Ei ole ollenkaan sa nottu, että kunkin kirjoittajan kirjoi> tukset mastaamat hänen todellista tieto- ja taitomääräänsä. Hän wo esim. kirjoitustilaisuudeSsa olla satun nai^eSti huonoissa moimissa. Kirjoi^ tukset omat suoritettamat ihan mää rätunte.na. Ei siinä auta mikään. Maikka olisit kuinka sairas tai muu ten epäedullisessa tilassa tahansa, sinne pitää mennä yrittämään. Sel> mää on, kuinka paljo satunnainen pahoinmointi moi tuloksiin maikuttaa. Sitä paitsi maikuttaa itse kirjoitus tilaisuus, sen tuottama jännitys ja lemottomuus hymin masentamasti moneen heikompaan, hermostuneen,' paan. Tulokset eimät suinkaan aina mastaa opettajan odowksia. Toiseksi riippumat tulokset monesta muustakin seikasta. Esim. siitä, kuinka ankara opettaja on päästäessään opi pilattaan ylimmälle luokalle. Hänhän moi pidättää kaikki ne, jotka hänestä tuntumat epämarmoilta. Hän moi siinä ajatella etupäässä main omaa opsttajamainettaan. Mutta hän moi myöskin ajatella oppilastensa paras ta. On oppilas, joka mahdolli sesti kyllä moi suoriutua, jos hän miimeism Vuoden tekee ahkerasti työ tä. Ja jos hän ei kemäällä onnistu, niin kaihan sitte syksyllä, ja silloin hän on moittanut melkein koko luku- muoden aikaa. Hän ehkä ei koskaan enää elämässään käytä esim. mate maattisia tietojaan. Eikö sitte ole komasydämistä main sen ainoan ai neen takia pidentää hänen koulu- aikaansa kokonaisella muodella. Ja kyllä siinäkin moi keinoja keksiä. On kyllä esim. tehty niin, että on annettu heikkojen oppilasten jatkaa ylimmällä luokalla ainoastaan sillä ehdolla, että he rupeemat yksityisoppilaiksi, jolloin tietenkään heidän saamiansa reppuja ei moi panna koulun laskuun. Eimät myöskään saman koulun kaikki luokat onnistu samassa mää rässä. Jokainen opettaja tietää, kuin ka suuri erotus on eri luokkien mä lillä. Toinen moi olla paljokin lah jakkaampi ja taitamampi kuin toinen. Myöskin on saattanut jossakin ai neessa olla useat opettajamuutokset, jotka luonnollisesti omat Vaikuttaneet häiritsemästi opetuksen kulkuun. Tässä asiassa niinkuin monessa muussakin moi myös harjoittaa hy min paljo humbuugia. Oppikoulun tarkoitus on tietenkin malmistaa op pilaitaan yliopistollisia opintoja Mar ten ja kaikinpuolin kehittää heitä kun nollisiksi ja simeellisiksi ihmisiksi. Mut ta juuri ylioppilaskirjoitukset moimat houkutella heikompia luonteita jättä mään tämän päämäärän syrjään ja sen sijaan ryhtyä main leipomaan ylioppilaskirjoitusten suorittajia. Hän moi pitää alituista harjoituksia, joilla ei mikään muu ole tarkoituksera. Tämä maikuttaa kuitenkin haitalli sesti oppilasten luonteeseen. Hekin rupeamat ajattelemaan, että pääaiia tässä elämässä on tutkintojen suorit- Muistelmia Merikar- niilln oloista MMM vuojjsMlla. Satakunnalle kirjoitti H:lo. ..Mennyttä aikaa muistelen niin mielelläni mielä." Mänrilki Stool. Asemansa puolesta on Merikarmia ollut jo ommoisiSta ajoista Välittä jän asemassa. Se on sisämaan seu dun asukkaille a'na Hämeen ja Poh janmaan rajoille ja ulommaksikin silakat, suolat y. m. meren aarteet tai merta myöten tuodut tamarat mälittänyt ja omat sekä ylämaan tuotteet toaZ eteenpäin toimittanut. Merratain runsaZ mZeStö, eritenkin merenranta kylissä, ei ole niukalla maanmiljelyksellä ja karjanhoidolla moinut toimeentulla. Kalastus ja kaikenlainen teollisuus, niistä etupääs sä on rahaa elämiseen saatu. Asu tus MkyläSsä ja Alakylässä on taa- jin ollut Brändön sataman ja kirkon lähettymillä. 1875 lumun jälkeen ru mettiin jo miettimään miten yhä karttuma liike ja milkaS elämä parai- tm saataisiin järjestetyksi. Kaup, palaa rumettiin ajattelemaan. R ansas mäkemlen aineitten käyttö e M myös pani yhden ja toisen ajat- tammen ja paperien saaminen. Ja he moimat koulusta päästyään olla jokseenkin kykenemättömiä harjoitta maan jatkumia itsenäisiä opintoja. Mutta siitä opettaja mahdollisesti ei mälitä, kun hän main saa oppilaansa kirjoituksissa läpi. Tulokset moimat myöskin riippua siitä, kuinka rehellisesti ne omat suo ritetut. Tosiasia on, että koulunuori somme ei ole niin rehellistä, ettei ku kaan yrittäisi petoksilla ja milpillä suoriutua tehtämiStään. Onhan Vielä tuoreessa muistissa nuo wiimewuoti- set tapahtumat Viipurin kouluissa ja Heinolassa. Ja paitsi sitä woi onnellinen sattumakin auttaa monta Koulussa on esim. ehkä jo ennen kir joitettu samasta aineesta, kuin mikä ylioppilaskirjoituksissa annetaan. Ja lopuksi taitaa moni kaikessa Viattomuudessaan ajatella, että yli- oppilastutkintomaliokunta on täydelli sesti erehtymätön laitos, että se osaa ehdottoman marmaSti tuhansiin nou semista kirjoituskokeista saada selmille kunkin kirjoittajan kehitystarinan, HS nen tietonsa ja taitonsa, kaikki hänen edellytyksensä yliopistossa jatkettamia opintoja' marten. Sillä siitähän on kysymys. Asianlaita kuitenkaan ma- litettamasti ei ole niin. Itse tehtämä semmoisenaan ei ole suinkaan hel poimpia. Sitä ei moida suorittaa semmoisella marmuudella kuin millä joku esim. punnitsee toiselle kilon kah mia ja ka'si kiloa sokeria. Ajatellaan pas maan, että jollakin on tarkastet tamanaan monta sataa kirjoitusta suomen- tai ruotsinkielellä. Hänellä ei ole kuin kaksi mahdollisuutta: joko hymäksyä tai hyljätä. Luonnollisesti siinä silloin on monta juuri rajalla: ei tiedä, pitääkö hymäksyä maiko hyl jätä. Ja silloin riippuu hymin pal jon kunkin yksityisistä mielipiteistä Toinen moi pitää esim. oikeinkirjoi- tusmirheen hymin suurena. Toinen kiinnittää enemmän huomiota sanain taitamaan malintaan tai kielen suju maisuuteen ylipäänsä. Sentähden saattaa kirjoitus, joka toisen mielestä on hyljättämä, toisen mielestä olla hymäksyttämä j. n. e. Kauan aikaa on myös jo opetta jain puolelta kuulunut malituksia siitä, että ylioppilastutkintomaliokunnan ko koonpano ei ole tyydyttämä. Siltä puuttuu ylipäänsä pedagoogista koke musta. Erittäin räikeänä todistuk sena siitä omat tämänkemäiset mate maattiset tehtämät, joiden antaja kai on joku yliopiston dosentti. Nämä tehtämät olimat semmoiset, että nyt on mainitun Valiokunnan täytynyt hymäksyä aiman mastoin lakia ja asetuksia semmoisiakin, jotka eimät olleet kyenneet ratkaisemaan enemmän kuin mähän toista tehtämää. Ja tämä ei johtunut, niinkuin on huo mautettu, siitä, että niiden ratkaise minen itsessään olisi Vaatinut niin erittäin laajoja matemaattisia tietoja. E', maan siihen tarmittiin kekseliäi- syyttä, semmoista kuin tarmitaan esim, kuma-armoitusten selmittämiseen. Nyt sa iltaa hyminkin asettaa kysymyksen, alaiseksi, onko matematiikka-opetuksen tarkoituksena kehittää tämmöisiä kek seliäisyyttä. Joka tapauksessa eimät ahkeruus ja perusteelliset tiedot siinä auta niin paljo kuin niiden pitäisi. Ja muutenkin nämä armoStelijat, nekin omat ihmisiä Tohtori Lemäs- mainajan kerrotaan malittaneen ole mansa pahassa pulassa, kun häntä kämimät ahdistelemassa eimät ainoas taan kirjoittajien marhemmat, meljet, sisaret, sedät ja tädit, maan jopa morsiametkin. Kun nyt kaiken tämän ottaa huo mioonsa, niin tuskinpa sitä sentään onnistutaan tuommoisilla prosenttiin- muilla kunkin koulun crmoa määrää mään. — Äskettäin möi Muurumeden maamieskoulun johtaja Gartz koiran sa 700 markan hinnalla Sortamalan metsästysseuralle. On siinä jo hin- Eduskunta. taa koiralle! telemaan, että ehkä silen lujempi jär jestys saataisiin aikaan. Ehkä myös armeltiin että rckennuSjärjestelmääkin sitten moitaisiin paremmin silmällä pitää: ei sikin sokin rakennuksia ra kennettaisi. Kauppalahomma sai muotena 1876 eräät yksityiset liikkeelle aatetta toteuttamaan. Ja »vuonna 1877 on asia jo kuntakokouksessakin esillä. Satakunta-lehdeSsä kirjoittaa muuan merikarmialainen maaliskuun 11 p. 1877: ..Kauppalan puuhat omat jo täällä ehtineet niin pitkälle että sen asemaksi on päätetty esitellä Marminmäki Alis- kylän ja Alaskylän mälillä, jota tähän saakka on käytetty halkomaras- topaikkana sekä laiman rakennusta marten. Tähän tarpeeseen tulisi ta- lonosia Alaskylästä ostettamaksi. — Satama tosin ei ole iso, mutta turmallinen ja sanotaan oleman noin 18 jalkaa symä. JoS laituri, niin kuin on aijottu, tehdään korkeintaan 10 syltä maasta, moimat mähäisem- mät kaimat ja höyrymeneet laskea ihan sen kylkeen 10 jalan symyydeSsä. Palkka on siis jotenkin otollinen kauppalaa marten." Kirjeen loppu osaa en malta olla tähän yhteyteen liittämättä. Kirjoittaja jatkaa: ,.Me- rikarmian iimiperäinen maa ei so- mellu hymin maanmiljelykselle. Tämä seikka on asukkaista tehnyt kauppa- miehiä, jotka koittamat kaikkia hyödyk- TW-iSt»,t« Mlm A,'.»i l-ll, k i.-,. (Jatk.) EfityS w. ISU «aksettatvasta sotilaSlvervsta synnytti seuraaman keskustelun: Ed. Ahmamaara huomautti, että esitettämänä on useita arm. esi tyksiä, jotka osottamat, että hallitus ei ollenkaan Välitä maan tarpeista ja hymästä, mutta että tämä ei ny kyisen hallituksen puolelta ole ihme- teltämääkään. Teki selkoa ehdotuk sesta ja sen tuottamista rasituksista, Lausui lopuksi, että maltiomarainma' liokunta asiaa harkitessaan tulee eh dottomasti huomaamaan, että wero on kaikinpuolin mahdoton. Ed. Murros lausui, että kun Puolan suhteen käytettyä menettelyä ei meitä ivastaan ole saatu Maisuutta somelluttaa, näyttää siltä kuin aikoisi Menäjän hallitus alottaa sodan talo uttamme mastaan. On lapsellisesti luotettu perustuSlakiemme pyyhyyteen ja että sen turmissa tällaiset ano s- tukset eimät olisi mahdollisia. Puhui lisäksi ehdotuksesta sosialistien kan nalta sotalaitokseen nähden sekä unit tasi siihen, että alkuaihe tällaisen soti- lasmeroehdotuksen syntyyn on meidän kotimaisilla miehitiämme ja kulttuuri kannaltakin on mero emättämä. Ed. Torppa lausui, että kyseen alaiset esitykset omat omiaan herättä mään makamaa huolta. Ahdellä ker taa maaditaan yhteensä 15,740,000 mk. uusia meroja ikäänkuin olisi sota käymässä. Kuitenkin on rauha ja tuntuu siltä kuin hallitus ei kykene tehtämäänsä täyttämään. Selmää on, että maamme on otettama osaa mal> takunnan puolustukseen, mutta tämä esitys ei ole, enempää kuin muutkaan esitettävät, laillisia. Maltion menojen tulee olla sopusoinnussa tulojen kans sa, eikä kohota niiden yli, mikä esityk sen kautta tulisi tupahtumaan. Ed. Riihelä huomautti aseman sotilasapumaksua Vuonna 1905 pyy dettäessä olleen suotuisamman kuin nyt. Luultiin saataman esitys asias ta, joka olisi sopusoinnussa maan maksukymyn ja perustuslakien kanssa, mutta niin ei käynyt. Selosti soti- lasmaksujen seuraamia maiheita ja miime eduskunnan hajotusta sekä siir tyi sen jälkeen selostamaan ehdotuk sen suunnitteluja. Ei moi, lausui pu huja, olla olemassa muuta kuin yksi mielipide asiasta. Ei moida kansam me kannettomaksi, jolla on runsaasti meroja, hymäksyä tällaista meroa, jolloin sen simistystarpeet ehdotto masti jäämät tyydyttämättä. Mal- tiomorainmaliokunta tulee toimotta- masti antamaan yksimielisen Vasta uksen esitykseen. Ed. Alkio pani mastalauseen sitä mastaan, eitä hallitus uskaltaa tällai- sia esityksiä eduskunnalle lähettää, huomauttaen samalla, että pakkotoi menpiteet merotuksen alalla marsin kaan eimät tule onnistumaan. Ed. Snellman miittasi maam me sotilasasian keskeneräscen tilaan sekä lausui, ettei moi hymäksyä soti- lasmeroa, eikä sotilasmaksuja ennen kuin samalla tuodaan tilaisuus niitä järjestämään perustuslakien mukai sessa järjestyksessä. Ed. Nuortema lausui, että esi tys sisältää loukkauksen kansaamme kohtaan. Merkitsi sen, eitä porma- rilliset omat asettuneet kielteiselle kan nalle asiassa, pitäen sitä tamallaan ilohuttamona. Tällaisia esityksiä esit tämällä hallitus osottautuu itsemoltiti- den tukien pc.rnmmaksi poistajaksi. Puh. armeli kuitenkin, että huolimat ta tällaisesta eduskunnan päätöksenä hallitus tulee laittomalla taivalla me- ron kiskomaan. Puh. jatkoi: »Hymin surullisen kuman tarjoo meidän edus kuntamme tällä hetkellä, jolloin edus- kannassamme istuu tällainen herra lmiitaten senaattoriin, kreirvi Bergiin, dyksensä käyttää, niinkuin kieli eroi- tuksenkin. Täällä rakennetaan tamal- lisesti kahta samannäköistä leimaa yhtä päätä mieretysten. Toiseen ase tetaan ainoastaan suomalaisia, toi seen ruotsalaista salmumiehiä. Mes tari käy kehoittamassa kumpaakin puoluetta kilpailuun ja miesraukat huhtomat hikitukassa että maan kum mallakin puolella nousisi yhtä mon ta kaaripuuta pyStöZn päimässä. Tänä muotena ei tämä keino kuiten kaan käynyt päinsä. Ruotsalaiset huomasimat muka joutumansa tap joka keskustelun kuluessa oli saapu nut eduskuntaan). (Puhemies marot- taa mälttämään mieskohtaisia lausun toja, senaattori Berg poistuu salista. Huutoja eduskunnasta: hymä, että poistuu!) Puh. katsoi, että tällainen hallitus itse asiassa maan edistää parempien aikojen koittamista ilmeisesti oikeudet tomien tekojensa kautta. Puhemies: Edellisen johdosta katson oleman syytä huomauttaa, että semmoinen mieskohtainen kääntymi nen hallituksen jäsentä mastaan, ei ole ymmärtääkseni sopimaa eikä työjär jestyksen mukaista. Ed. Paasi kiwi huomautti ed Murroksen lausunnon johdosta, eitä on olemassa oleellinen ero hallituksen kieltolakiehdotuksen takia suunnittele man tulojen kormauksen ja nyt ky seessäoleman esityksen mälillä. Pu- heenaolsmassa suunnittelussa ei ollut eikä moinut olla kysymystä kuntien suoritettamasta määräsummasla, eikä se tarkottanut uutta Verotusta, kuten tämä esitys. Jos tahdottiin saada kieltolaki moimaan ei ollut muuta kei noa morojen hankkimiseen kuin silloin suunniteltu tai myös tullimerojen ko rotus. Ed. E. S. Irjö-Koskinen lausui paheksumisensa ed. Nuorteman lausunnon johdosta, joka pakotti saa pumilla oleman hallituksen jäsenen poistumaan. Eduskunnan tällainen käyttäytyminen ei maikula eduksemme Länsi-Euroopassa. Itse asiassa lau> sui puhuja, että sotilasmaksua on suo ritettavia eduskunnan myötämaikutuk- sella, mutta jätti sanomatta onko esi tyksessä ehdotettu tapa oikea. Ed. Muorimirta lausui, että on makama hetki, mutta eduskunnassa on sellaista, jotka lausunnoillaan pa hentamat asiata. Pani jyrkän mas talauseen tällaista lausuntoja maS- taan. Ed. Estlander miittasi siihen, että yksimielisesti puhujat omat pitä neet esitystä mahdottomana ja mal- takunnassa tulee käymään samoin. Asia meni kuten miime n:rossa mai nittiin, maltiomaratnmaliokuntaan. Waltio» me«o- ja t«loarwio» järjestely. Ed. JonaZ Castren pani mer kille tämän arm. esityksen miipymisen mastoin maltiopäimäjärjestyksen sel- wZä määräystä ja katsoi, että syynä tähän on sekä nykyisen hallituksemme kykenemättömyys että Menäjän mi- niSterineumoston sekaantuminen raha- asioihimme. Tästä moi olla seura uksena, että tulo- ja menoarmiota ei taaskaan ehditä saoda oikeavn aikaan malmiiksi. Mitä tulee itse arm. esi tykseen, huomautti puh. ensinnätin, että sotilasmerotusta tarkoittama koh ta olisi waltiom..rainwaliokunnassa siitä poistettama. Sitäpaitsi ei esi tykseen ole ollenkaan otettu määrä rahaa kormaukseksi postinkuljetuksesta Valtionrautateillä. Puh. ehdotti, että tätä tarkoitusta marten maitokunta osatta si 1,000,000 mk. Lisäksi puh. ehdotti, että maliokunta voista si mal- tiorahastoon suostuntarahastosta mak- settamaksi osotetut 3,118,500 mk. Lo puksi puh. lausui paheksumisensa sitä tapaa mastaan, jolla nykyään mal- tiomarojamme hoidetaan. Ed. Tokoi katsoi, että koskei hal litus ole noudattanut perustuSlain- maatimutsia edellisen ja tämän muo den tulo- ja menoarmiota järjestettä essä, niin ei se nähtämästi aio sitä edelleenkään noudattaa. Maatamme uhkaa ensi muonna 17 milj. raskaam pi meromäärä kuin tänä muonna. Sellaiselle hallitukselle, joka ei ym märrä käyttää maan maroja edus kunnan määräämällä tumalla, ci moi- da myöntää penniäkään käytettämäksi. Ed. Snellman kaipasi ehdotuk sesta määrärahaesitystä Juojärmen, Rikkameden ja Kaaminjärmen mesis- tön kanamoimiseksi. Toimoi, että me- liokunta ehdottaisi myönnettämäksi 600,000 mk. mainittua kanamahan- kettä marten. Ed. H o m e n kannatti edellistä eh dotusta. piolle, jättimät kilpatantereen suoma- s laisten yksinomaiseen haltuun ja läk-' fimät muualle työtäHakemaan." Kuntakokouksen pöytäkirjasta Tou kokuun 1 p. 1877 selmiää, että eräät kunnan jäsenet omat aikoneet hakea kauppalan perustamisoikeutta Meri- karmialle ja jättämät tämän tuu mansa kunnan harkittamaksi. Kunta päättää »ettei se kysymyksessä ole massa asiassa tahdo mitään mastaan panna, maan saakoot halulliset omalla kustannuksellaan hakea mainittua kauppalan perustamis-oikeutta". Ta mallaan kunta kuitenkin asiaan tässä kokouksessa puuttui koska pöytäkirja lisää: »jonka ohessa mainittua asiaa ajamaan malittiin kruununnimismieS O. Pettersson". Samaa asiaa käsi tellään saman muoden kesäkuun 27 p. kokouksessa. Ja että kysymys oli herättänyt huomiota, todistaa se kun pöytäkirjassa mainitaan, että kokouk seen oli saapunut: »apteekkari D:n, maakauppias G. ja A. sekä suuri ioukko yhteistä kansaa." Kokouksessa oli näytteillä maamittari A. Mahl- roosin laatima kartta Brandin ja Kung5backan tilain maista ja johon oli merkitty aijotun kauppalan asema. Maakauppias I. Ahlström ilmoitti, että hän tarjoutuisi luomuttamaan Mkarmian kylässä omistamansa Mestergärdin tilan 12,000 mkn lunas tussummasta kauppalaa marten. Mi tään päätöstä suuntaan tai toiseen ei tässä kokouksessa tehty. Brandin ja KungSbakan tilojen haltijat eimät millään hinnalla lupaa tilojaan luo- muttaa. Hakijat ilmoittimat aiko mansa maltiolta anoa lahjaksi maan lunastusta marten 20,000 mk. Ikään kuin asialle emästykseksi kuntakokous itsepuolestaan antaa seuraamia tilas tollisia y. m. tietoja : 1) „Ei ole kunnassa kruununtilaa, joka moitaisiin kauppalan asemaksi käyttää; 2) Brändöön satamassa lastaa Vuosittain noin 100-alusta, Koskä- rissä (V« penik. Brändööstä) noin 25 alusta, Hamnholmassa 30 alusta ja Risbyn satamassa 15 alusta. 3) Lankut, laudat, lehterit, halot, terma y. m. tamarat, jotka maini tuista satamista miedään muosittain ulkomaille, maksamat keskiarmon mu kaan noin 700,000 mk. Esitys lähetettiin maltiomarainma- liokuntaan. 5i ansako «lulaitokse» me«o> artvio. Ed. Sohlberg huomautti, että useista simistystarkoituksista on mä rät emätty. Toimoi, että maliokunta ainakin raittiustyötä marten ehdottaisi samat määrä-rahat kuin ennen. Ed. A. K. Irjö-Koskinen laajassa lausunnossaan toimoi m. m. maliokunnan harkitseman, eikö maa- laiskansakoulujen rakentamiseen ehdo tettua 1^00,000 mk. summaa mottaisi korottaa sekä että kansakoulunopetta jat» palkkaus järjestettäisiin niin, että opettajat maikeuksitta moisimat siirtyä maaseudulta kaupunkiin. Esitys lähetettiin maltiomarainma- liokuntaan. K«l?«laitoSrahasto. Ed. I. Castren huomautti siitä määrärahasta, joka, suuruudeltaan 899,334 mk., on arm. esityksessä eh dotettu huomioonotottaivaksi kulkulai- tosrahaston menopuolella w. 1911, tähän tarkotukseen maltiorahastosta suoritetun ennakkomaksun kormaukseksi Ed. Paasi kiwi lausui m. m.: Esillä olemaan armolliseen esitykseen on otettu määräraha, lähes 900,000 mk. muutosten toimeenpanemiseksi Suomen maltionrautateillä. jotta We näjän liikkuma kalusto möisi kulkea Suomen radoilla. Minusta näyttää, että me dän maassamme on tässä asiassa ehkä enemmän kuin olisi ollut todellista syy!ä asetuttu epäämälle kannalle. Selityksensä tämä seikka saopi kyllä si,tä taivaspa, jolla tätä yhdysliikenne- ja yhdysrata-asiaa on Menäjän puo lelta ajettu. Jos olisi ryhdytty rau hallisesti ja sominnollisesti osiosta keskustelemaan ja lojaalisesti annettu eduskunnan, maltiosäätyjen aikanaan lausua siitä mielipiteensä säännölli sessä järjestyksessä, niin ehkä tämä asia olisi saatu selmitetyksi ilman niitä ristiriitoja, joita sekin nyt osaltansa on aiheuttanut. Minusta näyttää myöstin, että kun asiaa aikaisemmin on käsitelty, on tarkkojen numeroiden puute ollut omiansa saattamaan mie lipiteet kääntymään toiseen suuntaan kuin jos tiedot olisimat olleet tarkat ja täsmälliset. Puh. selosti sitten suunnittelujen todelliset menoerät ja lausui lopuksi, että tällaisesta yhdysliikenteestä täy tyisi olla myöskin Suomelle etua, ja maatimuksio, joilla on todellinen pe rustus, ei olisi syytä meidän puolelta ryhlyä asiallisesti maötuStamacn. Esitys lähetettiin maltiomarainma- liokuntaan. Pääoma ja k«po«!iweroa koskema arm. esitys lähetettiin keskus telutta ivaltiomarainmaliokuntavn, Marojen osottamista m. 1909 malticr hastosta suostuntarahastozn otetun lainan ta kaisinmaksamista koskema arm. esitys lähetettiin maltiomara^nmaliokuntaon keskustelutta. Kolinantcei käsittelyyn ksitetiiin eh dotus Perintökaaren S l«w«» 1, 2, 4, 5 ja 7 pykälien muuttami sesta ja päätti eduskunta py>y5 asi asta ennen tekemässään päätöksessä. (5i). Nybergin ehdotuksesta päätet tiin mietinnön perusteluihin tehdä muuan pieni muutos. Luotfilaitokseu weuäläis- ttzttämiue». Maliokuntcan lähettämistä marten esitettiin anomusehdotukset Suomen uotsilaitoksen aijotun uudestaan muo dostamisen sillensä?ättcmisestä. Ed. Arajärmi lausui m. m.: Se maltiollinen puolue, johon minulla on kunnia kuulua, katso?, että sellai set hankkeet, joiden tarkoituksena on Suomen luotsilaitoksen kaikkine irtai- mine ja kiintein e omaisuuksineen siir täminen Menäjän meriminiSteristön haltuun, eittämättömästi loukkaamat maamme perustuslakeja, euväikä ole 4» Alukset selmittäimät iklarero» enimmiten Porisse, ja Degerbyssä, mutta osaksi myös Uusikaupungissa. 5» Merikarmian purjealukset metä- mät yhteensä 930 lästiä, jota paitsi kuntalaiset omistamat erään 30 hc- mosmoimaisen höyry-aluksen. «Län- netär). «>> Alukset pääsemät Brändöön satamassa lastaamaan kolmetoista jalkaa symässä makaamaan lastiin; laimasillan ääressä kuitenkin ainoas taan 12 jalkaan. Satama on amara. 7) Merikarmian pitäjässä on yksi höyry- ja 6 mesisahalaitosta, 1 lasi-, 1 paperi-, 1 olut- ja 1 kaakelitehdas." Kauppala-asiasta eimät kuntakoko uksen pöytäkirjat sittemmin enää mi tään kerro. Syystä tai toiseLta koko homma lahosi — ties kuinka pitkiksi ajoiksi, sillä kauppalaa ei mieläköän Merikarmialla ole. Moimme olla marm^t siitä, että jo ennenkin m. 1877 tästä asiasta oli keskustelua pidetty. Turun Academiassa ehkä sentään ensi kerran Merikarmian kauppala-aate ilmi tuodaan. Käsiini sattui yliopiston kirjas tossa, selaillessani kotiseutututkimus- tarkoituksessa Pehr Adrian Gaddin yliopistollisia mäitöSkirjoja sisältämää kokoelmaa. Siinä muuan Curl Gustaf Holmberg, ..uusmaalainen" kirjoittaa m. 1766 Suomen »T a- puukaupungeista" ja siinä yhteydessä myös jo perustetuista ja minkään käytännöllisen tarpeen maa- timia. Katsoisimme siis oleman täy sin riittämän aiheen tämänluontoisen anomuksen tekoon, ja puolestani yh dyn siihen että se lähetetään malio- kuntaan. Ed. Homen, Pykälä ja Tokoi pu- huimat mielä asiassa, jonka jälkeen ehdotukset lähetettiin perustuslaki- maliokuntaan. Palkka«ssää»«ö» kumoamisesta tehdyt anomusehdotuk- set hylättiin kolmannessa käsittelyssä Palkollisoloje» uudestaan järjestämistä tarkottamlen anomusehdotusten johdosta päätti eduskunta 91 äänellä 80 mastcan anoo, että toimitettaisiin yleinen maamme palkollisten oloja koskema tilastollis taloudellinen tutkimus marsinkin sen seikan selmittämisekfi, onko erityinen palmelusmäen suojeluslaki katsottama tarpeelliseksi. OpPiWel«ollisu«Slaki. Ensimaiseen käsittelyyn otettiin ylei sen oppimelmollisuuden säätämistä ja sen täytäntöönpanoa koskemat edus- kuntaesitykset. Ed. Käkikoski huomautti, mi ten raskasta on nykyoloissa käydä oppimelmollisuuSlakia käsittelemään, maltioliiset olomme kun om?t sellai set, että eduskunnan päätökset eimät padonkaan merkitse. Puh. ei kuiter kaan yhtynyt 4:nnen Vastalauseen allekirjoittajiin, jotka katsomat, ettet oppimelmollisuuslain säätäminen ole nyt «valtiollisten olojen tähden suo tama. Puh. ehdotti suurelle malio kunnalle, että opettajain palkkausta koskema kohta muutettaisiin siten, että nuhteettomuus miaditaan edelleenkin ehdaksi palkankorotukselle ja että Va liokunnan enemmistön ehdottama us konnonnpetusta koskema lisäyslaki hy lättäisiin. Ed. Lanne kannatti mietintöön liitettyä neljättä mastalausetto. Ed. E. S.Vrjö-Koskinen katsoi, että Valiokunnan ehdottama uskon nonopetusta koskema Väliaikainen lisäyslaki käytännössä tulee seurca- maan itsestään ilman mitään erityi siä »väliaikaisia säännöksiä. Asia meni suureen maliokuntaan. Istunto päättyi kello 2,-- > yöllä. Mm 8amliMj. As'.!u,Ljotowtt5to Turvsf!'. Eerikinkatu 3, Puh. 434. Omistajat: Hoivizikeudennotario .tzonnoikeuden- MiZMM Ulkomaalaiset Suo- men puolesta. Eri maiden eduskuntien jäsenet kääntyvät duuman puoleen. Huhtikuun 2l päimänä omat Bel gian edustajakamarin jäsenet lähet täneet Menäjän duumalle Suomen puolesta kehotuksen, jonka on allekir joittanut noin 60 eri puolueisiin kuu lumaa jäsentä. Samanlainen kekotus on ollut te keillä myöskin Belgian senaatissa jo lienee lähetetty näinä päiminä määrä pä kkaansa. Hbl:lle saapuneen sähkösanoman mukaan Valmistellaan myöskin Sak sassa ja Ranskassa samanlai sia kehotuskirjelmiä. Englannin alahuoneessa malmisis taan duumalle jätettämää memoria- lia, jonka tulee allekirjoittamaan suuri joukko parlamentlijöseniä kaikista puo lueista. Kulveruöörien muoti- kertomukset. MuiStntns T«r»« ja Pori» läänin k»wer»t»rille. Ke.iraalikumernööri on senaatille ähettämässään kirjelmässä huomaut tanut, ettei Turun ja Porin läänin umernööri ole mieläkään lähettänyt mastedes perustettamista kauppa- oiSto. Tässä suhteessa kirjoittaja erityisesti tahtoo kirjoittaa Porin äänin kauppaloista. Siihen aikaan (174l> oli jo kauppala Piispalan ylään Pirkkalan pitäjään ja Tyr mään kylään Tyrmään pitäjää aino in ehdotetut perustettamaksi ja nyt Väitöskirjan tekijä ehdottaa että kol mas kauppala tulisi olla Merikar mian pitäjän kirkonkylässä , Sast- mola By och K Sochn) Pohjanmaan rajalla. Hän kirjoittaa edelleen: Merikarmian kauppala-asema on mo nin merroin parempi kuin Tyrmään, muutamia koskia kuin mähän perat- aisiin, möisi kolmea eri »vesireittiä myöten Pohjanmaan ja Porin lää nin metsäseuduista Merikarmialle ja merenrantaan tamaroita kulettaa ylä maasta. Turun, Porin ja Pohjan maan kaupunkien kauppiaille olisi ämä oimallinen terman, lautojen ja muitten metsäntuotteitten marasto- paikka. Pääelinkeinona mukamammin möisi olla kaikenlaiset takomatyöt, ekä moitaisiin tänne perustaa rauta tehtaita, joissa erittäin sopisi malmis sa laima- ja rakennustarpeita, lai man ankkureita, Vannerautoja, Väki- Vipuja, rauta-aitoja, linnoitus- ja tykistötarpeita ja pienempiä takoma- öitä. Kaikki talonpojat ja asukkaat omat jo seppiä ennestään, joten he helposti moimat perehtyä karkeiden rautaesineiden tekoon. asetusten mukaista Vuosikertomustaan Vuodelta 1908 maikka hänen asetuk sen mukaan olisi pitänyt tehdä se mii meistään ennen Viime lokakuun l päi wää ja ilmoittanut tämän johdosta antaneensa kumernööri Borgenströ mille muistutuksen. Mutta koska ku Vernööri Borgenström kenraalikumer nöörin tiedustelun johdosta oli ilmoit tanut miipymisen syyksi sen, ettei hän aikanaan ollut saanut alaisiltaan tav peellisia tietoja ja että työ lääninhal lituksessa oli niin suuressa määrin li sääntynyt, on kenraalikumernööri pyy tänyt senaattia ottamaan harkittamak- seen nämä kumernöörin ilmoittamat miipymisen syyt, ja jos ne osoitan tuisimat aiheellisiksi, ryhtymään toil menpiteisiin lääninhallituksen työn huojentomiseksi. kous päätti, eitä heti on ryhdyttäniä toimiin toisen telefoonilinjan aikaan- saamiseksi Lauttakylästä Poriin. MMiiitzkll Mtimrkkmt MihlZMiMl. Tärkeä h»ov»a»t«S yleisölle. Sen johdosta, että uusia menäläi- siä postimerkkejä on laskettu liikkee seen, eikä menäläisiä nyt käytännössä olemia postimerkkejä enää tämän toukokuun 14 päimästä lukien saa käyttää, tahdomme lukijakunnallemme huomauttaa, ettei Menäjän ja ulko maan kirjemaihtoa merten enää ole syytä ostaa manhaa mallia olemia menäläisiä postimerkkejä, ei ainakaan suurempia määriä, sillä niitä ei posti laitos ole oikeutettu takaisin lunasta maan eikä uusimallisiin postimerkkei hin maihtamaan, joten sellaiset merkit, mikäli niitä ei toukokuun 14 päimään ole käytetty, joutumat armottomiksi. Tämä koskee myös Menäjän ja ulko- maan kirjemaihdossa käytettäviä pos tikortteja. Suomen rahaan perustumat, koti maisessa kirjemaihoossa käytettämät postimerkit ja postikortit tulemat sen sijaan edelleenkin pylymään muuttu mattomina käytännössä. ^ Tenaati» oikensosasto» ««det feuaattorit Liuksiala ja Annkberg ryhtyimät eilen mir?aansa. ^ Armonofotnkfia. Korkeim massa paikassa on pääsiäisjuhlan johdosta annettu m. m. seuraamat armonosotukset: Mladimirin 4:nen luokan ritarimerkin on saanut senaattori A. 5V K. Malin. Sotakamreerin armonimm on saanut Porin kaupunginmouti K. A. Linden. Postimestarin armonimen on saanut Porin postikonttorin ekspe- ditööri A. G. Dahl. Annan ritarikunnan 3:nen luokan merkin on saanut Merikarmian kirkkoherra H. E. Megelius. Sta niSlain ritarikunnan 2:sen luokan merkin on saanut Merikar mian ja Siika>sten piirin nimismies Selander ja Kyttälän asemapääl likkö A. T. Il o. — Raast«wa»tori» ja se» ympäristön ka»»istami»e» tu lisi rahatoimikamarissa eilen esitetyn puu!arhalautakunnan hankkiman kus- rannusarrvion mukaan maksamaan: Kinikaide 5.000 mk., istutukset ^,500 mk,, puutarha-arkkltehdin palkkio 440 mk. ja johtaman puutarhurin palklio 600 mk,, eli yhteensä siis 9,540 mk. Toinen telesoonili»jaLa«t- takylästä Porti». Lauttakylän, Kokemäen, Kaumatsan, Harjamallan ^ Köyliön telesooniyhtiöiden edusta, iain eilen Lauttakylässä pitämä ko Maanmiljelystä ei nyt, eikä mast edestään edullisesti moine harjoittaa äällä, mutta metsistä on tämä eut^ ja sisämaan eräseudul rikkaim pia maassa. Kuten edellä olemasta selmiää, emme ainakaan wl,i »uusmaalaista" yliopistollisen mäitöskirjan tekijää moittia siitä, että hän laimeasti olisi Merikarmian kauppala-asiaa edes- ajanut Väitöstilaisuudessa korkean academian salissa 13 p. joulukuuta 1766. Tamallaan jatkona kauppalan pe rustamiselle moimme pitää sitä ehdo tusta, jonka romasti H. E. Megelius kunnallislautakunnan kokouksessa joku aika sitte herätti, että nimittäin Me rikarmian kirkonkylä tai osa siitä julistettaisiin ..taajamäkiseksi maalais-yhdyskunnaksi". Tietääkseni kunnallislautakunta ehdo tuksen hymäksyi, taidettiin komiteakin malita asiaa ajamaan, — mutta pitemmälle tuskin on päästy. Olkoot ylläolemat muistelmat apu na sille, joka kerran »Merikarmian historiaan" kirjoittaa luwun Meri karmian kauppalahankkeista. M alit taa maan täytyy, että osa tätä asiaa malaisemista papereista, joita yksi- tyisten hallussa on ollut, on tietääk semme lahjoitettu ulkopuolelle Meri karmian pitäjää. - Pori» kansakosluje» joh- toknuta kokoontui eilen illalla ja ratkaisi muiden ohella seuraamat asiat! Mirkojen täyttämisiä. Kun, paitsi muita, yksi avuopettajat- taren mirka Reposaaren suomenkieli- sen kansakoulun yläluokilla tulee tä män lukumuoden mennessä täytettä- :väksi, niin päätettiin Reposaaren ja kaupungin kansakoulujen alkeisluok- kien opettajattarilta tiedustaa, halu- aisiko joku heistä siirtoa edellämainit tuun apu ?pettajattaren mirkaan. Was- taus on jätettämä johtokunnalle iä män miikon kuluessa. — Kaupungin maltuusmiehills päätettiin tebdystä pyynnöstä ehdottaa, että neiti Helmi Häggströmin Reposaaren ruotsinkieli sen kansakoulun alkeisluokilla hoitama mirka mäkinaiselle kannalle asetettai siin. Kans «koulumenojen su pistäminen. Asiassa eri kau punkien kansakoulujohtokunnille teh- tyihin tiedusteluihin saapuneista maS- tauksista lausuntoa johtokunnalle an- tamaan asetettiin komitea, johon ma littiin herrat Z Schalin, A. Pipping- sköld, ensinmainittu koolle kutsujana. Näiden lisäksi oikeutettiin opettaja kunta puolestaan malitsemaan samaan komiteaan yksi sellainen jäsen, joka kesän ajalla on tilaisuudessa ottaa osaa komitean tehtäisiin. Lukukauden lopettami nen. Siitä tehdystä ehdotuksesta päätettiin olema 'emätlukukausi kau- mngin kansakoululaitoksessa lopetetta- maksi kuluman toukokuun 30 ja 31 päiminä jonkunmoisilla muositutkin- noilla, tarkastajan lähemmän järjes telyn mukaan. koululääkäri. Johtokunnan ia opettajakunnan malmistettamana olleen esityksen johdosta, että tutki mus kansakouluoppilaissa esiintymän )ammaskimun selmille saamiseksi toi mitettaisiin ja jos tämä mamma osot- tautuisi laajemmassa määrässä esiin- ymäksi, kaupungin kustannuksella parannusapua mahämaraisille oppi laille hankittaisiin, tai mikä mieläkin parempi, «varsinainen kansakouiulää- kärin mirka kaupunkiin perustettaisiin Oppilasstipendit. Kansa kouluista pääsemille oppilaille päätet tiin eri lahjoitusrahastojen koroista jakaa seuraamat erät: John Grön se dtin >!8 mk,, AnniSkeluyhtiön 954 mk., G. Grönse!dun 614 mk., SääS- tämäisyysyhdlstyksen 100 mk. ja G. Dumaldtin 614 mk. sekä näiden lisäksi nimenomaan Reposaaren koulun op pilaille Keisari Aleksanteri Il:sen 2u mk. ja O. F. Köhlerin 52 mk. eli yhteensä 2,442 mk., minkä lisäksi Topeliuksen rahaston koroista jaetaan eri luokkien oppilaille Toveliuskirjojen ostoon 122 mk. Stipendien jako eri oppilaille jätettiin asianomaisten opet tajain ja tarkastajan suoritettamaksi. Uusi lahjoitusrahasto. Edesmenneen postiljooni I. G. Mahlströmin eläissään köyhien kan- sakoululasten maatetusamuksi antania lahjoitus, mikä nykyään tekce 29U mk. 15 p., päätettiin jättää kaupungin ra- hatoimikonttorin hoidettamaksi ehdo tuksella, että sitä kartutettaisiin 100<> markkaan, ennen kun sen koroista ru metaan amustuksia jakamaan. Ka n sakoululasten kesä- siirtolat. Karisakoululasten ran- nitk>,siirtolaa hoitajaksi otettiin opet tajatar, rouma Emilia Lindholm ja Karikuun sijoitettaman siirtolan hoi tajaksi opettaja V. Aartelo roumineen. Matkakertomus. Opettaja I. Auer jätti johtokunnalle kertomuk sen miime muonna tekemästään ulko maisesta opintomatkastaan. Tämä kertomus panuin alulsi kiertämään johtokuunan jäsenten kesken, minkä jälestä se jätetään opettojakirjastossa säilytettämäksi. — Porin Karhun vappu- iltama Kansalliskodissa muodostui oikeaksi nuorison kemätjuhlaksi. ?!eiti L. von Wagner esitti aluksi pia nonsoittoa. minkä jälkeen maisteri Anna Lait oran ta piri nuoruu den kemäälle omistetun puheen ja lausui Kansalliskodin ilotulitettuun runsaasti ruusuilla ja köynnöksillä koristeltuun saliin saapuneen lukuisan yleisön nuorisoa termetulleeksi karhu- tarten toimeenpanemiin kemätkemui- hin. Kun L. v. Wagner mielä oli soittanut muutamia pianokappaleita, joita yleisö malppaalla mielenkiin nolla seurasi, esitti hra V. Hun- dertm ark nti v. Magnerin mukasoitolla muutamia miulukappa- leita. Esitykset otti yleisö mastaan maltaamilla suosionsoituksilla. Laulua esittimät karhuttaret nti S. Tuukka- sen johdolla pariin tomiin ja palkitsi yleisö ne milkkailla kättentaputuksilla. Neiti Minna Immonen lausui pon- te masti runon »Aaltojen alla". Kun mielä oli saatu nähdä komea mustalaisleiri ja reipas pukutanSsi, alkoi illan ohjelman iloisa puoli —kar kelo serpentiini ja konsettitaistelui- neen, jota kesti kauas ohi puolenyön. Iltama oli kaikinpuolin onnistu- neimpia, ja tyytymäisin, karhutta- rille kiitollisin mielin muistelee iltama yleisö mappuaan.