N!O 151 —~ I9IO. KAIKU. Perjania a Joulukuun 30 » Konttorikirjoja, Konttoritarpeita, Almanakkoja, Valtiokalentereita vuodelle 1911 OSK. JALANDERIN Kirja- ja Paperikaupassa. .*. — Oulaisten kunnan paloapu yhdistyksen hallinnon kokouksessa t k. 27 p. myönnettiin mahinqonkor- mauksia seuraamille: Aapo Niemelle riihenpalosta 200 mark., Samuli Kehä- saarelle riihenpalosta i0 mark., Malli Nuhalle pajanpalosta 50 mark., torpp. Heikki Herralalle riihen lattian pala- misesta 15 mark. Keskusteltiin hallinnon esimiehen A. Takalojuntin ja jäsenten Heikki Koske- lan ja Matti Salmenin päimäpalkoista, joista paloapuyhdistyksen kokous \o on päättänyt. : IC n i ■ * idtt Rl Pyhäjokimarren suomenmieliset omat aina, kun eimät ole hajaantuneet, n iemään ehdokkaansa läpi. -ay tietysti nytkin. Wai ollaan ko jo Haapamedellä, Oulaisissa, Me- rijärmellä ja Pyhäjoellakin tultu iti- hen, että kansalaiset woiwat mälinpi- tämättominä nähdä isänmaan maaran ja kuulla mihollistemme selittämän: kansa on tuytymäinen uusiin toimen- piteisiin '■ Ei! Jokainen isänmaan ystämä s. o. jokainen äänioikeutettu maaliin'. Säilyttäkää merijärmiset itsellenne se kunnia, että teidän pitäjänne äänes- Täneiden malitsijain prosenttiluku on suurin koko eteläisessä maalipiirissä. Pitäkää edelleen ensimäinen kunniasija pyhimmän kansalaismelmollisuuden täyt- tämisessä' Muiden määrä on pyrkiä rinnalle ja edellekin. Pyhäjoen lista on n:o 11, C ulais Ien n:o -tv ja Haapameden n:o 4K — Kuntakokouksessa Oulaisissa t. k. 27 p:nä käsiteltiin seuraamat asiat: Luettiin kunnallislautakunnan laati- ota tulo- ja menoQtiuiothdotus wuo tuloäyrienperusteella äyrinperusteella 2,1^5 mkaa ja 19.4!)0 mkaa. Kauan aikaa keskusteltua ja lopuk äänestettyä 120 äänellä 53 mastaan päätettiin Oulun läänin Kotiteollisuus yhdistykseltä pyytää kiertämää mies käsityökoulua kuntaan ensitoimintakau deksi. Toimikuntaan huoneiden muok raamista y. m. toimia marten malit uin kaup. I. A. Niemelä, tal. Juho Jaakola, M. Sallmen ja S. Ketonen Määrättiin hinta ruoti- ja laina makasiinin jymille. Rukiit 11 mkaa ohrat 0 mkaa hehilr. Lainamakasiinin siemenmiljasla päätettiin kantaa korkoa ti°/o. Syömämiljaa päätettiin antaa lainaksi ilman korkoa ensi muodeksi xoanhempoa siemeneksi kelpaamatonta miljaa päätettiin myydä huutokaupalla msnhasta lainamakasiinista tämän tal iven ajalla Talokkailta Drjö Kalliolta ja Jaakko Nemanperä eli Lumiaholta myönnyttiin melkajymät ottamaan rahassa: rukiista \ 1 mfan ja ohrista 9 markan mukaan hehtolitralta. Pyhäjoen-, Oulaisten- ja Merijär 'ven kuntain yhteiseen kokoukseen wa Iittiin kunnan puolesta edustajiksi kun takokouksen puheenj. A. Takaloiuntti, lautakunnan esim. A. Huhtelin, rahas- tonhoitaja I. Pikkarainen ja tal. Mlkko Lehtola sekä maralta tal. S. Maunula ja Juho Olkkonen. - Kiertämän karjatalouskou- luu 5 tviikkoinen kurssi alkaa Ou- lun Talousseuran toimesta tammik. pnä maanmiljelijä Iisakki Waheen Tiala-nimisellä tilalla Haapamedellä. Kursseille otetaan 1l> muotta täyttä- neitä miehiä jo naisia. Ottakaapa tä- mä huomioonne, eleinkin paikkakunta- laiset. — Kunnallisia asioita Kitti lässä. Taksoituslautakunta alottaa työ, sä Kittilässä, kunnanhuoneella, tu leman tammik. 9 pnä. Lapin maatalousseuran johtokunnalla on kokous Kittilän kir- kotikylässä, A. Markukselan talossa, tuleman tammik. 7 pnä, jossa m. m. päätetään Lapin kihlakuntaan määrä- tyn kiertämän maamieskoulun johtajan y. m. opettajan mirkojen amoimeksi julistamisesta. — Porohoito asioita. Ala ky län paliskunnan poro-erotus Kittilässä pidettiin Peittoselän poro aidalla Alakylässä kuluman joulukuun 20, 21 ja 22 päiminä. Poroja oli koolla noin 1,500, jZisla useampia satoja toisten paliskuntain omistamia poroja. Teuras!usporojen hinnat olimat koi- raista eli härkäporoista 35—88 mkaan ja naaraista eli „runa" maatimista 2l>—30 mkaan. Kaukosen paliskunnan po ro-erotus pidettiin myöskin kuluman jouluk. 22 ja 23 p.nä Lainiokankaan poroaidalla. Poroja oli koolla 1,200 —1,300, joista osa toisten paliskun- tien. Teurasporojen hinnat suunnilleen samat kuin edellisessäkin. Kittilän Alakylän maalais yhdistyksen kokous pidettiin joulu- kuun 15 p:nä Puljulan talossa. Siinä malittiin esimies ja jäseniä toimikuntaan wuorollaan eroamien sijalle sekä tilintarkastajat. Esimieheksi malittiin eroaman Ju- hani Alan tilalle maanViljelijä A. A. Neitiniemi, ja toimikuntaan, eroamis- muorossa olemat jäsenet, maanmiljeli- jät Tuomas Puljula, Aukusti Kul- pakko ja Aappo Hietaniemi uudelleen. Tilintarkastajiksi ensimuoden ajaksi maatalousneumoja M. Luhtala ja metsänhoidonner:woja K. P. Lepistö. Juurikasmikilpailusta, mikä kuluneena kesänä yhdistyksen pii- rissä toimeenpantiin, ilmoitti palkin- totuomarien puolesta, joina omat toi- mineet maanmiljelijä A. Kulpakko, neumoja M. Luhtala ja opettaja A. Fränti, Viimeksimainittu tulokset. Pal kintoja saimat seuraamat kilpailuihin osaaottaneet miljelijät: I palk. 9 mkaa A. A. Neitiniemi, II palk. K mk. Aappo Hietaniemi ja JI1 palk. mkaa K. Nestori Hietanie- mi, Olli Puljula ja Tuomas Puljula kukin erikseen. Kilpailu on käsittänyt turnipsin miljelystä ja maikkakin kesä oli mitä epäsuotuisin (miljasta tuli katomuosi) saatiin turnipsista merrat- tain hymät tulokset, niin että sato- määrä oli 0—9 hehtolitraan aarin alalta. Tämä osoittaa, että juurikas- mimiljelys Lapinkin kihlakunnassa me nestyy ja tuottaa miljelijälleen aina marmimmat tulokset. Käsityönäyttely, joka maa- laisyhdistyksen toimesta oli aikaan- saatu, pidettiin samassa paikassa sa- malla kertaa. Näyttelyesineitä oli tuotu yhteensä 108 numeroa, joista miesten teoksia 47 ja naisten 81 n:roa. Palkintoja saimat mies- t e n töistä: pöydästä ! palk. K. P. Lepistö, poronpulkista II palk. Simo Mokka ja Aappo Kimisjärmi, samoin kylän edustalla olemassa Kierkijoessa ja on rvarustettu keinotekoisilla kimillä ja kaunaneroittajalla setä raamisahalla. — Laitos, jossa omat kyläkuntalaiset melkein kaikki osakkaina, on kauniina todistuksena yksimielisyyden ja yhteis- toiminnan tuloksesta! — Alakylän ja Kieringinkylän wälisen Postitien porrastus, jo- hon Senaatti on myöntänyt tehdyn hakemuksen perusteella maltiomaroja käytettämäksi 5,000 mk., tarjosi Kitti- län metsänhoitaja Hultin urakalla teh- tämäksi, jouluk. 20 p:nä Rantajääskön majatalossa, mutta kun tilaisuuteen oli saapunut mähän mäkeä, niin ei huutokaupan toimittaja moinut tehtyjä maatimuksia hymäksyä, maan pidetään uuden muoden jälkeen, ilmoitettuna aikana, uusi huutokauppa. — Oulaisten Petäjäkoskelta 24 pnä joulukuuta 1910. Muu ta mia Hu likaaneja on ilmaan- tunut kyläämme; omatpa nämä ja eräs täkin henkilöä pahoinpidelleet ja toisia uhkailleet. Jotka hulikaaneista omat asuneet aikansa eri henkilöiden luona ja sitten limistäneet tiehensä, heittäen ruon sekä asunnon maksamatta. N. k. „l e n t s u" raimoaa nykyisin kylässämme ja on se kaatanut muo- teeseen niin aikuisia kuin lapsiakin. Waimo kuoli Matti Särkiojalta aimokuumeeseen t. k. 22 pnä, sairas- taen ainoastaan kolmatta muorokautta. Hautaan meni näin samalla kertaa kaksi kenkilöä, sillä »vainajan synnyt- tämisenkään aika ei ollut kaukana. Onnellista uutta muotta toimotan lopuksi Kaiun laajalle lukija- kunnalle. d. s. iru . .yiuitu \\x jxuuisjuiun, luuium oeksi 1911. Menoja on ert kassoille 0fti Puljula työreestä, tukkireestä, ybt. noin 3<>,000 mkaa. Manttaali- Alusta ja haromasta II palk., paula- änrinverusteella tulee kannettomaksi f^mslä Ales Mokka samoin, naisten kengistä Ales Mokka samoin, naisten saappaista Juhani Ala samoin, som- pasaumoista ja käsihöylästä K. P. Lepistö samoin, ja sahanpäästä Eelis Hakala samoin II palk. III:ia palk. saimat: Olli Puljula saamista ja mikatemarsista, Ales Jääsko poronneumoista, Eemeli Ti monen ja Johannes Keskitalo paju- masuista, Juhani Ala pahkamadista ja Hannes Alitalo sarmihöylästä. IV:iä palkintoja saimat: Aleks Pul jula m:pi ja Johannes Ala lusikoista, Hannes Alitalo rullasta, Aleks Mokka saappaista, Aappo Hietaniemi naisten kengistä ja läkkisestä lampusta sekä Leonart Puljula höylänpäästä. Naistentöistä saimat I palk. Katri Keskitalo naistenkankaasta, Es- teri Puljula samasta, Tilda ylitalo pöytäliinasta, Kristiina Puljula lan- goista ja lakanapetsistä, Sannu Jääskö Lapin nukeista, Katri Rantajääskö langoista. Maria Rantajääskö pum pulihameesta, Sosia Hakala sarasta ja sänkypeitteestä, Alma Keskitalo pyhe pitsistä, Tilda Jääskö millaraanusta Hilda Jääskö samasta, Selma Niemin nen pöytäliinasta, Kristiina Karminen naistenkankaasta ja Fanni Peipponen naisen maatteista. II:ia palkintoja saimat: Katri Keski- talo naistenkankaasta, ikkunamerhoista ja millalangoista, Kustaama Puljula Villalangoista, Sannu Jääskö millä angoista, Tilda Hakala puolimillaröi ystä, Sosia Hakala millasukista, Alma keskitalo samupeltinnuoran tupsuista, Tilda Saarelainen millalangoista, Tilda Jääskö sarasta ja millalangoista, Tilda Pyykkönen sarasta ja langoista, Selma Nieminen sukista, Sannu Ha- al i sarasta ja Kustaama Kulpakko raonusta. III:ia palkintoja saimat: Kustaama Puljula millalangoista, Tilda Alitalo raanusta ja naistenkankaasta, Eliina Lepistö millasukista ja liitossukista, Elma Puljula sukista, Sannu P.isma millasukista, Olga Ala naistenkankaas- a, Kristiina Pasma millalangoista, Tilda Saarelainen naistenkankaasta, millahameesta ja langoista, Hilda Jääskö puolimillakankaasta ja Tilda Pyykkönen samasta. Palkintotuomareina olimat miesten osastossa, maanmiljelijät A. A. Ha- 'ala, A. Kulpakko ja A. A. Neitinie- mi: sekä naisten osastossa, emännät Kustaama Puljula, Tilda Saarelainen, neidit Katri Keskitalo ja Fanni Peip- ponen. Näyttelyn päättäjäisiksi piti opettaja Fränti puheen. Uusi mylly- ja sahalaitos Sodankylässä. Kieringin kyläläisten äsken malmistunut yhteinen myllv- ja .otitarmesahalaitos Svhankylässä, on onnistunut hymästi ja ollut käynnissä parisen miikkoa. Laitos sijaitsee pyhäjärvi G. l>! Kaikkein huonoimmin koko ete- Iäisessä piirissä omat miime maa- leissa äänestäneet Pyhäjärmiset. Sekä äänestäjämäärä yleensä että suomal. puolueen äänimäärä on kerta kerralta alentunut. Pitä- mätkö Pyhäjärmiset tätä asiainti- laa kunnianaan? Onko tehty mi tään, ettei moinen häpeä enään uudistuisi? Wai jääkö tälle pitä jälle edelleen se epäilyttämä kun- nia, että siellä mälitetään mähim män isänmaan asiasta? Waaleis sa mastaus! Pyhäjärmen lista on n:o 47. Liininkalaiset! Miksi miime maaleissa liminka laisten äänestäjäin luw aleni niin tuhottomasti? Ollaanko sielläkin „mäsyneitä?" Sitäkö marten kan- sanopisto on Limingassa toiminut jo kohta 20 muotta, että kansa laismalistus ja melmollisuudentun to olisimat niin mähäiset? Onko mitään tehty, että moi nen kurjuudeukuma ci enää käy mahdolliseksi? Limingan lista on n:o 45). Wa!itsijllt Mm Imin MjMsa iiifllifiinsiä. Maalit lähenemät lähenemistään ja omatkin jo aiman omen edessä. Siis rientäkää maaliin malilsemaan sellaista edustajaa, joka kykenee ja jolla on tahtoa tehdä työtä malitsijainsa hyödyksi. Meillä Kemijokilaakson asuk kailla on oma, olojamme tuntema mies, ro m asti Matti Heikinheimo ehdokkaaksi asetettuna. Hänen nimensä on Kemissä ja Kemijärmellä peruste tun malitsijayhdistyksen listoilla ensi mäisenä. Jompaan kumpaan näihin listoihin metäkää se punainen miima niin saamme eduskuntaamme tietopuo lifen ja kokeneen edustajan. Ettemme me kemijärmeläiset jäisi ilman omaa edustajaa, on meidän joka ikisen ponnistettama kaikki moita- mamme niin, että saamme miehemme eduskuntaan. Jollemme mene maaliin, niin saam- me siitä syyttää itseämme, sillä jokai- sesta malitsijasta itsestään riippuu, meneekö hän maaliin mai edistääkö hän menemättömyydellään jonkun kau- punkilaissosialistin malituksi tulemista ja mielä senlaisen sosialistin, joka ei maasta elämän kansan tarpeista ja oloista tiedä enempää kun ..pukki we- näjästä". Kyllin omat jo kaupunki- laissosialistit olleet eduskuntamme is- tumapaikkojen täyttäjinä ja näyttäneet selmästi kykynsä, joten he joutaisimat luomuttamaan paikkansa sellaisille mie- hille, jotka eimät ole ainoastaan jou kon jatkona, maan kykenemät täysin tehtämäänsä, jota kansanedustajalta maaditaan. Onhan selmää, että jos me asetam- me lapsen sille tilalle, missä miestään ei täydestä käy, niin lapsella ei ole mitään merkitystä ja tämänlaisessa lapsen asemassa on sellainen ihminen, joka ei tunne sitä, jota hänen pitäisi mälttämättä tuntea ja ymmärtää. Tästä syystä on meidän malittama tunnettuja ja kykenemiä miehiä aja- maan asioitamme. Romasti Heikinheimon malitsijat. lainen laimeus on kansallinen hä- peä. Tällä kertaa täytyy käydä toi- sin. Pitäjän ja kansamme kun- nian muoksi. Joukolla maa- l i i n ! I a y k s i m i e l i s i n ä! Niinkuin tehtiin ensi kerralla. Pu- dasjärmeu lista on n:o 13. Naisten osasto. isct uistt! Aina on totuttu pitämään naisia mälinpitämättömämpinä kuin miehiä yhteiskunnallisiin asioihin nähden. Mut ta nyt te näytätte Suomen äidit ja naiset, että ette ole miehiä huonompia, ettekä ymmärtämältömämpiä, ainakin äänimaltaanne käyttäessänne. )!äyttä- kää menemällä, joko 2 tai 3 päimänä tammikuuta, vaaliuurnalle, että Suo- men oikeudet, sen lait, sen koko tule- maisuus kansakuntana on tietoisuu- dessanne ja nykyiset uhkaamat ajat sekä niiden merkitys kansallemme. Näyt- täkää, että Suomen nainen ei oletur- haan äänioikeuttaan saanut. Mutta toinen asia on taas mitä äänestätte. Siihen ei tarminne monta sanaa sanoa, sillä tietänette, mikä mer- kitys Suomalaisella puolueella on ollut kansallisessa taistelussa. Samo- ja periaatteita tulee se edeskinpäin noudattamaan. Se pyrkii kokoomaan kaikki kansankerrokset eheäksi kansaksi. Ei siis tarminne muuta kuin huomaut- taa, että malitsette Suomalaisen puolueen maaliliitosta e h- dokaslistan, joka sopiipaikkakun- nallenne ja medätte listan oikeaan ylä- kulmaan punaisen miirun. Tuolla pie- nellä työllä olette täyttäneet pyhän kan- salaismelmolllsuudenne, joka on suu- rempi kuin moni oimaltaakaan. j?ikku uutisia. - Atvioliittoou »vihittiin eilen morsia- men kodissa Nimalassa insinööri Jalo T o lw a n e n kola. ja neiti Anni W e i S- Pudasjärroeläilct! Wiime maaleissa äänestimät pudasjärmeläiset kerrassaan kelmot- tomasti. Muutamissa äänestys- alueissa niin pieni prosentti, että sitä ei kehtaa mainita. Sillä sel- — Kaikki kuuuo» kansalaiset menemät maaliin. Eduskunnan ja maan kohtalo on malitsijain käsissä. * — Numero on Oulun suomenmielis sen ehdokaslista maaleissa tanimtf. 2 ja: p:nä. Raukka pelkää. ..Kansan Tahto" parka on vintehissä. Se ei uskalla sanat takaan kajota suostunta-asiaan. Koettaessaan eilen pystymättä saamaan mistään otet ta — rääpiä eräitä keskimiikon Kaiun kir jotuksia, yriltää se päästä pälkähästä mal- heellisella salamiittauksella. Sanoen, että suomalainen puolue käy maaleihin „merojen myöntämisen merkeissä", se nähtämästi tah- too saada tietämättömät lukijansa siihen uskoon, että suomal. puolue ajaa joittenkin uusien merojen myöntämistä^ Maikka suos tunnat on aina myönnetty ja maikka esim. Oulun läänin eteläisen maalipiirin kaikki sosialistiedustajatkin omat niitä tähän saakka ollcet myöntämässä. Mutta nyt nämä eduslajaehdokkaat, sa moin kum „Kansan Tahtokin" raukkamai sinä salaamat kantansa. Pelkääm.it, että jos sanoisi myöntämänsä, niin saisi Työ- mies-lehden niskaansa, jos taas sanoisi kieltämänsä, niin saisi kukaties malitsijat mastaansa. Siksi nämä ..miehuulliset" eh dokkaat omat hiljaa kuin hiiri kimen ko lossa. Jolleimät sosialistit olisi saaneet laumo jaan siihen, etteimät nämä lue mitään muita kuin sosialistilehtiä, niin ei moinen raukkamainen puolue möisi saada yhtään ääntä. * — Lauhoja ilmoja pohjanperillä. Hymin suotuisia ja lauhoja omat ilmat ol leet talmipäuvän seisauksen aikoina pohjan- perillä. * — (Eduskuntaehdokas, joka pystyy tehtämäänsä ainakin omain sanainsa mukaan. Liminc>an „timokraateilla- oli suuri juhla kirjailijansa Rieska Tahmon ni mipäimänä, jolloin suuri totuudenapostoli Heikki-herra kämi näyttämässä itseään edestä ja takaa, että joskohan tuota niinkuin kel- paisi äänestää Heikki poikaa eduskuntaan. Kieltämättä kierosilmäisen Karja-Kaisan, Pa rantais Hetun ja Töllin-Jaskan mielestä Heikkiä sopiikin äänestää, sillä hän on pulska ja maatimuksensa tuntema herra. Siksipä kun Heikillä kerran mieli eduskuntaan tekee, olisi hänen anneitama koettaa. — Niin ur w!li Töllin-Jaskakin Hetulle, jonka kanssa yhdessä tulla löntystimät Tahmon päimänä pidetyistä juhlista. Kyllähän akitaattori-Heikki olikin maleita kerännyt aikalailla puheeseensa ja ihan nau- ramattomasta suusta mainittu tietomies niitä lasketteli. Sanoihan Heikki m. m. kuinka muka Zialmari on käynyt Pietarissa mirkaryssiä kumartamassa, ettei maan kiel- tolakia mahmistettaisi. Eikä mähääkä^in poika mapissut, kun kertoi kuinka pormarit, etupäässä suomettarelaiset, kunnallislain äänestimät nurin y. m. hullutuksia. Puhuipa Heikki hieman tottakin malheit- tcnsa siteiksi, lieneekö sitten tahtomattaan tai tahtoen. Hän sanoi m. m. että jokin Li- mingan entinen edusmies on sanonut, eitä sosialistit eimät pysty eduskuntatyöhön. Sen se sanoi Heikki-herra oikein. Sitä main ihmettelen, että mameinkin käsitti tuon yk sinkertaisen totuuden, jonka mähäpätöisin koulupoikakin on jo sanomalehtiä milkaise- malla huomannut. Totundenapostolin mähäinen ystämä Laukka Heikki. Silloin kun Suomen kansalle saatiin yksimastoinen maltiolaima, luultiin, että se purjehtii yksillä purjeilla kol mekin muotta, mutta niin ei käynyt, koska purjeet eimät aina ole tahtoneet kestää muottakaan. Noita purjeiden tukkukauppiaita kun on puolikymmentä täällä hymässä Suomessamme, niin eipä tahdo kaikki mieläkään tietää, ke- neltä saisi sellaisesta kankaasta tehdyt purjeet, joita ei riko myrsky ja jotka eimät saata maltiolaimaamme aaltojen heiteltämäksi. Näyttääpä melkein siltä, että ma- linnan teko olisi maikeaa. Mutta, teille suomalaiset, muut näet pidän melkein siirtolaisina, teille, joille on kallis kansallinen asia ja Suomen su- losointuinen kieli, vitäisi olla selmänä, mikä puolue kestämimmät purjeet mal- tiolaimaamme hankkii. Sellainen puo- lue on manha, paljon kokenut ja kun- niakkaasti suomalaisaatetta ajanut Suomalainen puolue. Amaa siis silmäsi äänestäjä, joka olet joskuskaan uneksinut suomalaises- ta Suomesta ja äänestä Suoma laisen puolueen ehdokkaita. Ne oimaltamat kansallisen asiamme kalleuden ja suomenkielen armon. Ne ymmärtämät, mitä merkitsemät sanat: Suomi suomalaisille. ZItikti puolne on ollnt suurin? Suurin on ollut kelmottomain puo- lue. Sosialistit tosin omat aina kers- kuneet, että he omat suurin puolue. Mutta niin ei ole. Sosialistien äänes täjämäärä on aina ollut n. 300,000 kormilla. Mutta miime maaleissakin oli äänestämätiömien malitsijain puo lue n. 500,000 ..mäsynyttä." Siis sangen paljon suurempi joukko kuin sosialistit. Sillä äänestämätiömien puolueeseen ei totisesti kuulu monta sosialistia. Ja tämän äänestämättömien puo- lueen maltaman joukon muodostaa se ..makama aines", joka kotona ja ky lässä maikeroi sitä, että kemytmielisiä ja yksinkertaisia on niin paljon, ettei kannata mennä maaliin: ..sosialistit kuitenkin moittamat." Voittamathan ne ja saamatkin moit- taa semmoisen märisijäjoukon. Sillä olkoon, että suurin osa sosialistien äänestäjistä on harhaan johdettuja: se kunnia heille kuitenkin aina jää, etteimät he ole niin kemytmielisiä ja yksinkertaisia, että jäisimät pois maa- leista. He tekemät kuitenkin parhaan ymmärrytsensä mukaan. Multa maaleista pois jäämään ky- kenisimät lampaatkin, jos niille olisi äänioikeus anneltu. Mikä muuten olisi iiänmaalle yhtä hyödyllistä kuin mois- ten ..mäsyneiden" äänioikeuskin? Eräs katkeroitunut malitsija. Sillako on kaikki tehty.. ? Silläkö on kaikki tehty, että aijotaan mennä maaliin ja ehkä tehdäänkin se? Tietysti sillä olisi se kansalaismelmol- lisuus täytetty, jos todella kaikki näin aikoisimat ja tekisimät. Mutta kun on surullinen tosiasia, että main nä- pisti puolet malitsijoista tuntemat melmollisuutensa, jää kaikkien malmeu- tuneiden kansalaisten tehtämäksi koet- taa saada tämä toinenkin puoli tunte- maan ja täyttämään melmollisuutensa. Ei ole siis sillä kalkki tehty, että itse täydään maalipaikalle. Lisäksi on saa^ tama mukaan kaikki ne, joiden tietää miime kerralla laiminlyöneen äänes- tysoikeutensa. Niille, jotka eimät sa nomalehtien kautta tai muuten ole sel- millä siitä, miten tärkeä runsas osan- otto maaleihin on, on se selitettämä. Jokaisen malistuneen kansalaisen teh- lämä on saada maaliin niin monta malitsijaa kuin suinkin. Ja jokanen malistuneen kansallismielisen on koe- tettama saada äänestämään suomalai- sen puolueen ehdokkaita niin monen kuin suinkin. Suomenmieliset malitsijat! Ei tä- mä ole aijottu main luettamaksi. Muistutukseksi se on, että niin on to- della tehtämä. Jokaisen tehtämä! Kyllä jokaisella kyläkunnalla ja kau- punkitontilla on niitä, jotka eimät mii- me kerralla olleet maalissa. Mene nuden luo! Puhu! ..Kansan Tahdon" ..Riitahuhdan Esa" kehuu jo yksityisesti akiteeran- neensa 5 uutta sosialistiäänestäjää. Ja mannoo saamansa mielä mählntäin 10 lisää. Niin tekemät sosialistit. Mutta mitä olette tehneet te suo- menmieliset? Kauneimmat saatte OSK. JALANDERIN :::: Kirja- ja Paperikaupasta. Ostakaa Joulukirjallisuutta Joululehtiä, Joulualbumeja, Kuvakirjoja Kalentereita, Almanakkoja, B Postikortteja jouluksi ja uudeksivuodeksi JOULUNÄYTTELY Tauluja, Kuvia, Albumeja, Vaaseja, Kirjoituspöytätarpeita ja koristeita. Lasten leluja. Joulukuusen koristeita. B. B. BERGDAHLIN Kirjakaupassa. Suomi suomlaiM. Maalit ne taas omat omella ja ne melmoittamat jokaisen Suomen mie- hen sekä naisen, joka todella isänmaan- sa parasta ajattelee, käymään maali uurnalle kansalaismelmollisuuttaan täyt tämään. Liminkalaiset ja lumi- jokclaifcf! Niinkuin tiedämme ja on usein meille anottu ja kirjoitettu, omat eduskunta- maalit ensi tammikuun 2 ja 3 pnä. Aijommeko taaskin olla niin surkean kuuluisia melmollisuuksiemme laimin- yömisessä, kuten olimme miime maa- lie.t aikana. Emmehän toki aina ota semmoista tekoa kantaaksemme, jota emme hymäkjy, maun hymätsymmekö me sen että jollakin ihmisellä on mel mollnuuksia, mutta hän ei niitä täytä? Emme tietenkään sellaista hymäksy! Sen me siis hymäksymme, että mel- mollisuuksia on ja että ne tunnollisesti täytetään ja niin siis äänestysasian- kin. Niin pieni asia kuin tuo äänestys onkin, on se kuitenkin merkitykseltään suurempi kuin mikään muu asia, joka meille maallisen toimeentulomme tur- maamiseksi on uskottu. Senpätähden, täyttäkäämme tunnollisesti melmolli- suutemme ja tehtämämme. Menkääm- me jokainen, jofa maan kynnelle kyke nee, äänestämään? On jälestäpäin- kin niin hymä olla kun on täyttänyt melmollisuutensa, kun taas päinmastai- sessa tapauksessa tietää tunnollinen ih minen tehneensä määrin. Lumijokelaisille ja liminkalaisille esi- tän erittäin sopimana listana äänes- tettämäksi Limingan listan n:o 4 9, joka on joksikin keskellä maa- lilippua ja jossa on nimet: P u n t- tal a, Typpö ja Eskola. Sen- laiset nimet omat tuolla listalla, että maikka jokainen tulisi niistä molituksi eduskuntaan, niin tyyiymäisiä saisimme olla. Ne miehet eimät itseään kiitä, eimätkä muita moiti, luutta tosityöllä ia teolla he moimat näyttää mikä on hymää ja oikeaa. Olemmehan jo nähneet mihin pys- tymät sellaiset henkilöt, jotka aina nä kemät muissa pahaa ja itsessänsä pal jasta hymää. Ei mihinkään tositoi meen heistä ole. Sillä semmosella toiminnalla, joka ainoastaan persooniin kohdistuu, joko omaan tai muiden, ei mikään pysymää rakenneta. Jlsensä uhraamalla työllä ainoastaan korjauk- sia saadaan aikaan, eikä turhalla pa nettelulla ja saimarruksilla. Kaikkein kansalaisten ja koko maan parasta tarkoittamat asiat omat oikealle tolalle saotettamat. Menkäämme siis kaikki lumijokelai- set ja liminkalaiset äänestämään. Ää nestäkäämme kaikki jotakin suomalaisen puolueen maaliliitossa olemaa listaa. Edellä kaikista listoista, paikall siakin oloja silmällä pitäen, k e h o i t a n äänestämään listaa n:o 4!). Lumijoki ja Liminka! Edel l ä mainit u i t a kunnon in ie biä äänestämään. Lista n:o 49. Liminkalainen. Marttinen & K :ni Kirjansitomo Kultas. Pekurin talossa. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. Leo Gunnarin :: kauppaa:: Suositetaan Rovaniemellä Omassa talossa Palokunnan f *5- taloa vastapäätä. r™-"- i m Mlistl. Kalajokimartiset eimät miime maa- leissa saaneet omaa miestään mali- tuksi, kun hajottimat äänensä komin mo- nelle ehdokkaalle. Nyt on ehdokkaita mähemmän ja mannalta näyttää ai nakin yhden malituksi tuleminen. Mut- ta koma on kilpailu Pyhäj kimarlis- ten ja Kajaanin kihlakunnan kanssa. Mutta mielä komempi on kilpailu so- sialistien ja maalaisliiton kanssa. Sillä minkä nämä puolueet moittamat, se tulee Kalajokimarren edustuksen ma^ hingoksi. Kalajokimarren suomenmielisten pää määränä pitää olla - paitsi tietysti k^nsalaismelmollisuutensa täyttämistä sellaisenaan saada L. Typpö yhden kaupunkilaissosialistin sijaan. Pää määrä on mitä helpoin saamuttaa. Kaikki kansallismieliset main maaliin. Nlimieskan lista on n:o Iv, Rau- tio Siemiu lista n:o 12, Kalajoen n:o 48, ja Nimalan n o 52. Venäjältä. — Blioppilaslewottomuudet WenäjaUä. Wume perjantaina oli yliopiston kemiallisessa laboratorionsa 270 ylioppilaan kokous, johon myös- kin oli saapunut 15 muslasotnialaista ylioppilasta. Nämä mastaanotettiin mihellyksiUä ja huudoilla, jotapaitsi kattoa kohden ammuttiin yssi rewolme- rinlaukaus. Zl'opiston miranomaise? maalimat ylioppilaita poistumaan la- b^ratoriosta, mutta nämä eimäl toul leet, maan jalkoimat kokousta. Silloin luisuttiin paikalle poliiseja. Namät saapuimat polusimestarm johdolla. ensiluokkaista, englantilaista valmistetta toimittaa nopeasti ja huokealla O. y. Agros, Helsinki, Edustajat Oulussa; Pohjois-Suomen Maa n»jijely skauppa Kauppila, Juusela & K:lt. li mutta tultuaan yliopistorakennuksen kohdalle, mastaanoltimat ylioppilaat heidät tiheillä reioolmerin laukauksilla akkunoista. Poliisiosasto ampui sil- loin yhteislaukauksen, joka kuoletta- masti haamoitti eräsiä ylioppilasta, jotapailsi kaksi ylioppilasta sai pie- nempiä mammoja. Poliiseista haa- moiltui 7. Kaikkiaan mancsitliin henkeä. Ulkomaalta. Meri ja maaonnettomuuk- fia. Purisista, jouluk. p. Arl'a- naten lähellä on pikajuna törmännyt yhteen malkusiojojunan kanssa. 5 hen- kilöä on saanut surmansa, 30 haamoit tunut. Monteraun aseman luona törmäsi tamarajunu yhteen matkustajajunan kanssa. Dksi ^enkilö on saanut sur- mansa, 20 haamoittui. Marnonden lähellä törmäsi yknnai- nen »veturi yhteen matkustajajunan kanssa. Malenxaiasta, jouluk. 25> p. Tun- temattoman höyrylaima törmätessä yhteen ranskalaisen höyrylaiman kaussa hukkui 27 henkilöä. Aontoosta, jouluk. 2'» p. Kirktdyn luona ajoi pikajuna kahden edelläkulke- man meturin päälle, jotka smsluimat raiteilta. Pikajunassa o!> 500 matkus- tajaa. Kaikki maunut mttyimät pala- maan. Raunioista on n edetiy esiin muutamia ruumiita. W>rallis'en tie- lojen mukaan on henkeä saanut sur- mansa. Walenziasta. joukuk. 24 p. Alican- ten luona on eräs lunlematon höqrli- laima lörmännyl yhieen runskalaisen tiöyrylaiman C »'sinin kunssa, jolloin wl»n»>mainiltu hukkui. Ainoastaan yksi henkilö laimamiehislöslä on pelas:u- nut.