i-suvsntsins Laskuun 24 p:n8 108 — ISIS MMMnen sstiill! ja siioiiiiililineit pllglue. Koska ..perustuslailliset" oikealta ja sosialistit Vasemmalta omat tuon tuosta ilmaisseet ilonsa Mä, että tätä nykyä ponvarillisten puolueitten kesken Vallitseman yksimielisyys, mitä ainakin vMäläiSsuomalaiseen kysy mykseen tulee, tietää muka, nuorsuo- malaisten Väitteen mukaan ..nuor- suomalaiseen aatteen", sosialistien mielipiteen mukaan taas heidän wal- tiollisen oppinsa Voittoa t. s. että suomalainen puolue puolueena on muka jättänyt omat ohjelmansa ja periaatteensa »valtiollisissa kysymyk sissä ja hyväksynyt mastapuolueitten opit ainoiksi oikeiksi, lienee syytä luoda lyhyt katsaus asiain oikeaan tilaan. Kuten jokainen marsin hymin tie» tää, on suomalainen puolue luonut taloudellisen ja yhteiskunnallisen oh jelmansa tofioloja silmällä pitäen, Välittämättä muiden puolueiden usein räikeän mullistamista ohjelmamaati- mursista. Puolueemme on ottanut ohjelmaansa ainoastaan sen, minkä on katsonut tarpeelliseksi ja mitä moi kohtuudella toteuttaa. On luonnol lista, että tämäkin osa ohjelmaa muuttuu ajan Vaatimuksia Vastaa maksi, tietenkin yhteisten neuwot- telujen kautta, aina sitä mukaa luin sen eri kohdat on saatu käytännössä toteutetuksi. Kuten aikanaan tässä lehdessä ju- laiStuista selostuksista suomalaisen puolueen toiminnasta eduskunnassa on käynyt ilmi, ei mitään nuorsuo- malaisten enempää kuin sosialistien aatteiden »voittoa" suomalaisen puo lueen ohjelman tässä kohdassa ole huomattavissa muussa kuin ehkä siinä, että ..perustuslailliset" yhdessä sosialistien kanssa koettimat woi- mainsa takaa yhteisvoimin jarruttaa ohjelmamme perille ajamista. Jos tämä on katsottava mastapuolueiden aatteden ..voitoksi", niin kernaasti meidän puoleltamme. Samoin kuin taloudellinen ja yh teiskunnallinen, ei suomalaisen puo lueen Valtiollinenkaan ohjelma aiivan luonnollisista syistä woi olla iät- kaiket järkkymättömän sama pilkusta pilkkuun, maikka ne johtamat periaat teet, jotka juuri erottamat suomalai sen puolueen muista puolueista, py- symätlin muuttumattomana polmesta polveen. Suomalainen puolue e: nim. käy ummessa silmin ohjelmansa Viittomaa tietä, maan ottaa huomi oon kunkin hetken olosuhteet ja maa timukset, koettaen aina, milloin se suinkin on mahdollista, solvinnollista tietä saada asiat kääntymään maan parhaaksi — periaate, jonka itsenäiset ..perustuslaillisetkin" joskus omat oikeaksi tunnustaneet. Mutta — merkille pantama seikka todellakin — heti kun suomalainen puolue on nähnyt tarpeelliseksi hieman muuttaa menettelytapaansa Valtiollisissa asioissa, olkoonpa, ettei tästä suunnasta Vielä ole ehditty puoluekokouksessa päättää, rientämät Vastustajamme omista itsekkäistä syistään huutamaan mailmalle, että suomalainen puoluekin on hyväksy nyt heidän ..aatteensa"! Sillä, kat sokaas, näin he luulemat saamansa siveellisen siunauksen aikaisemmalle, monen monta kertaa tuhoisaksi osote tulle toiminnalleen. Siksi pistääkin muuan Äbo Underrättelserin avus- taja erään suomalaisen puolueen joh tomiehen suuhun seuraamat orakeli- sanat: »Passiivisen Vastarinnan teho!kai> suudestahan n. s. perustuslailliset puolueet ja suomalainen puolue aina Piläkaupllllgm kuulumista. Syyskausi alkanut. ^ Edus kunta. — LaZten päivä. Iloisen Helsingin Vilkkain kausi, syyskausi, on alkanut ja pääkaupun kimme on sentähden nykyään oikein täydessä elämisen Vauhdissa. Ei tarvitse kauemmas mennä kuin ka dulle tuon huomatakseen. Katukäytä wät vilisevät ihmisiä ja kuulu „es- pis" on täynnä Vilkasta puheensori naa ja iloista naurua. Ja entä itse kadut! Niitten yli ei pääse marsin kaan keskikaupungilla ehein nahoin, ellei waan pidä silmiään ja korwiaan auki. Dhtämittaa kiitää ohi joku kel loaan kilistämä raitiomaunu, rumasti mörähtelevä automobiili, pika- ja kuormi-ajurit „hep"-huutoineen sekä lukuisa joukko polkupyöräilijöitä, joita viimeksimainittuja ei kyllä näe hu vikseen ajelemassa, maan omat he liikkeitten vikkeliä juoksupoikia ja siis kylläkin tärkeillä asioilla rientelemät kaupungin yhdestä osasta toiseen. — Ja eipä olekaan ihme, että Helsingin elämä taas on näin Vilkasta. On han täällä parastaikaa koolla kaikki, omat ajatelleet eri lamalla. Suoma lainen puolue on tässä suhteessa ol lut pessimistinen. Tälle puolueelle on periaatteellisten ristiriitojen Vält täminen ja valtiokoneiston säilyttä minen kansallismielisten suomalais ten miesten käsissä ollut pää-asia. Sen muoksi se on koettanut puolus taa kansaamme neuvotteluilla. Nyt kun semmoinen ristiriita, jota on tahdottu välttää, kaikesta huolimatta on syntynyt, puolue luonnollisesti asettuu samaan puolustuslinjaan kuin muutkin puolueet". Sillä tamalla. Pistetään waan muka suomalainen puolue ..perustus- laillisten" talutusnuoraan, niin silloin kansa seuraa mukana. Niin valitettavaa kuin wastapuo- lueihin nähden saattaakin olla, täy tyy meidän yhä uudelleen ja uudel leen huomauttaa, että suomalainen puolue kulkee omaa suuntaansa, Vä littämättä liioin niistä mairittelemista ohjeista, joita niin auliisti sekä oike alta että Vasemmalta tyrkytellään. Sen, minkä huomaamme oikeaksi, teemme ilman muuta, huolimatta sii tä, tekemätkö toiset samoin, mai ei. Päinvastoin, ilahduttaa meitä, jos toisetkin puolueet yhtymät kanssamme yhteistoimintaan meidän asettamillam me ehdoilla. Kuten sanottu, tunnustaa suoma lainen puolue, että nykyinen kärjis tynyt asema on koko lailla tuntu vasti vaikuttanut myöskin puolueit ten pcsitiviseen ohjelmaan. Myöskin suomalaisen puolueen menettely tapa on tämän tähdm muuttunut. Mutta ei sokeaksi ja wäkiwaltaiseksi vastarinta-politiikaksi. Tämän kotoi set mastuStajammekin kyllä olisivat huomanneet, jos vaan olisimat malt taneet ottaa selkoa niin puolueemme johtomiesten eri tilaisuuksissa anta mista julkisista tätä puolta asiassa koskevista lausunnoista kuin myös kin U. Suomettaren kirjoituksista, joissa lehti muun ohella nimenomaan lausuu: ..Puolueemme positiivisen ohjelman täytyy olla siinä, että me johdonmu kaisesti ja antamatta Menäjän ny kyisten Vallanpitäjäin kiihkon itseem me Vähääkään Vaikuttaa, aina ja joka paikassa «sotamme, että me suo malaiset emme tahdo vastustaa mi tään sellaista, mikä voidaan Menä jän todellisten etujen tai muiden ole miin oloihin perustumien syiden no jalla kaissa tarpeelliseksi saada muu tetuksi siinä, mikä tähän asti on ollut moimassa Menäjän ja meidän maam me Välisissä asiallisissa riitakysymyk sissä, kunhan maamme oike usjärjestystä ei tahdota loukata eikä uhreja meiltä maadita, joita mitkään «aliset Välttämättömyydet eivät tee tarpeel lisiksi, mutta jotka tuhoaisivat meidän kansamme elämän. Mäiitöntä Vaikutusta ei tosin täl läkään ohjelmalla ole nykyisissä olois sa aikaansaatavissa. Mutta epäile- mätöntä on, että tälläinen kanta ja esiintyminen meidän suomalaisten puolelta on ennemmin tai myöhem min osottava olleensa pysyväiseksi hyödyksi maallemme. Jos me sen omaksumme, on koko mailma näkevä, että se politiikka, jota Menäjän hsl- litus ja eduskunta nyt meitä mestaan ojaa, on, paitsi väkivaltaista, lai tonta ja pyhiä lupauksia rikkovaa, myös jo sentähdea mieletöntä, että se on tarpeetonta. Ja totuus, jonka kaikki historia Vahvistaa ja johon sen Vuoksi on hyvä luottamuksella nojata, on nyt kerran se, että pysy- mäiseksi jääpi maailmassa wain se, mikä on elämän omien todellisten tarpeitten kanssa sopusoinnussa." Mastapuolueiden liehakoiminen joh tuneen siitä, että suomalaisen puo lueen järkevä menettely Voittaa yhä enemmän kannattajia heikäläistenkin riveissä, niiden ..perustuslaillisten" keskuudessa, jotka ovat alkaneet huo mata, mitä tuo ..perustuslaillisuus" nuorsuomalaisen tahtipuikon mukaan mukaon toteutettuna merkitsee samoin kuin siellä, missä sosialistein järke- vämmät ainekset eilvät enää tyydy pelkkään alas -huutoon, maan rupea- mitä tänne koskaan yht'aikaa kokoon tua voi. Paitsi että pääkaupungin omat asukkaat, tai tarkemmin sanoen suuri osa heistä on palannut kesä asunnostaan ja siis Helsingin omat varsinaiset asukkaat ovat kaikki kau pungiSsa, on täällä lisäksi mahdolli simman paljon yli tuon Varsinaisen asukasmäärän. Iloinen ylioppilas nuoriso on saapunut jatkamaan opin nostaan ja koollahan on taas Vaka va kalsisatainen cdusmiesjoukkokin Helsingin suuri oppikoulumäärä on täydessä toiminnassa, puhumattakaan kansa- ja joZ jonkinlaisten muitten koulujen lukemattomasta joukosta, Alkaneet ovat myös kansakoulun- opettajain yliopistolliset jatkokurssit. Itsestään on selvä, että teatteri- ja konserttikausi on alkanut, puhumatta kaan sirkuksesta, elämistä kumista, joita alkaa jo olla joka toisessa ra kennuksessa ja kaikellaisista muista tintangeleista; kukapa niitä kaikkia tietäneekään. Niin, koolla on eduskunta joskin ylimääräisesti. Se pitää asuntoa yhä Vielä mankassa paikassa, palokunnan talolla. Masta ensi Vuoden alusta saa se asuakseen suomalaisen puolueen uuden, nyt ja melkein Valmiin talon, joka juhlallisin? päätyineen ja kupari- tornineen herättää huomiota. Edus- kunnan alkutoimet ovat käyneet enti- seen kaikille tuttuun tapaan. Aluksi wat vaatimaan myöskin olosuhteitten mukaista toimintaa uhkaaman Val tiollisen ristiriidan poistamiseksi. Eduskunta. Eduskunnan kansliaan jätettiin toissa-iltana seuraava adressialote: Suomen kansan eduskunta on tätä nykyä koolla olosuhteissa, joilla ei ole Vertaansa maamme historiassa. Miime kesäk. 30 pmä on keisarikun nassa annettu laki n. s. valtakun nan lainsäädäntöjärjestyksestä, joka karkottaa mitä syvimmälle käyvän muutoksen toimeenpanoa siihen fisälli- seen itsenäisyyteen, jota maamme perustuslakiensa nojalla on vuosisa dan nauttinut. Sen jälkeen on H. M. Keisari ja Suuriruhtinas miime elok. 9 p.nä annetulla arm. avoi mella kirjeellä kutsunut eduskunnan näille ylimääräisille Valtiopäiville osittain sanotun lain mukaisesti laa timaan siinä edellytetyt määräykset Suomen Väestöstä, keisarikunnan edustuslaitoksiin Valittavien jäsenten Vaalista sekä toimittamaan näiden edustajien maalin, osittain mainitun keisarikunnan lain nojalla antamaan lausuntonsa lahdesta lakiehdotuksesta, joista toinen koskee Menäjän kansa laisille Suomessa tulevien oikeuksien laajentamista, toinen Suomen Val tion maroista sotilastarkotuksia Var ten suoritettamia rahamaksuja. Ko koon tultuansa ei eduskunta ole saa- nut Vastaanottaa mitään esityksiä Keisarilta ja Suuriruhtinaalta sekä sensijaan tamalla, joka on vieras Maltiopäimäjärjestykselle on edus kuntaan lähetetty asiakirjat, jotka on ilmoitettu jäljennöksiksi Valtiopäivä- kutsumuksessa mainittuja lainsäädän töasioita koskevista keisarikunnan mi- nisteristön lakiehdotuksista. Kaikessa siinä, johon tässä on viitattu, ilmenee niin hyvin sen ase man tavattomuus, mihin Suomen eduskunta näillä Valtiopäivillä vn asetettu kuin se vakava vaara, jonka alaiseksi isänmaan kalleimmat edut tätä nykyä ovat joutuneet. Allekir joittaneiden mielestä tämä kehottaa eduskuntaa alamaisella adressilla kääntymään Keisarin ja Suuriruhti naan puoleen. Tässä asiakirjassa olisi eduskunnan lähinnä saatettava Keisarillinen Ma jesteetin tietoon Suomen kansan oja- tus edellämainitun 30 pmä viime kesäk. annetusta keisarikunnan laista. Eduskunta on ly !ä niin äskettäin kuin miime toukokuussa Keisarille ja Suuriruhtinaalle perusteellisesti esit tänyt, eitä puheena-sleva, silloin Val mistettavana ollut lainsäädäntötoimi loukkaa Suomen perustuslakeja, eikä ole laillisesti toteutettavissa yksistään keisarikunnan lainsäädännön järjes tyksessä, mutta lienee tarpeen, etkä eduskunta, kun se nyt ensi kertaa on koolla sen jälkeen kun tämä laki on annettu, Keisarilliselle Majesteetille alamaiseSti osottaa ja ilmoittaa, että Suomen eduskunta, koska usein mai nitulla keisarikunnan lailla ei saata olla Suomessa Velvoittavaa lain voimaa, ei voi ryhtyä toimiin, jotka tietäisivät tämän lain soveltamista. Tämän ilmoittaminen ja perustele minen näyttää sitä tarpeellisemmalta kun eduskunta o» kutsuttu kokoon juuri suorittamaan toimia puheena olevan 30 p.nä viime kesäk. annetun lain johdosta. Samalla tulisi eduskunnan adres sissa julkilausua ne tunteet ja käsi tykset, jotka nykyisen uhanalaisen ase man johdosta Vallitsevat Suomen kansassa ja joitten ilmituomin en täm möisinä hetkinä on Suomen kansan eduskunnan »velvollisuus. Emme katso asianmukaiseksi tehdä seikkaperäistä ehdotusta adressin si sällyksestä, Vielä Vähemmän sen muodosta, vaan olisi tämä oleva valittiin puhemiehet, käytiin kirkossa, marssittiin valtaistuinsaliin, kuultiin sekä kenraalikumernöörin että puhe mies Svinhufvudin kolmen rivin puheet. — Valiokuntiin, jotka edus kunta on katsonut tarpeellisiksi aset taa, ovat jäsenet Valitut. Kuinka sitten siitä eteenpäin, ei Vielä ole tietoa. Muuten näyttää eduskunnan tä mänsyksyinen työmahdollisuus omi tuisemmalta ja rajoitetummalta kuin koskaan. Kun kesällä eduskunta näin ylimääräisesti kutsuttiin koolle Valit semaan edustajia Menäjän Valta kunnan duumaan, josta Suomen Val tiosääntö ei tiedä niin mitään, ja antamaan ..lausunto" asioista sellaisista, joissa eduskunnallamme perustuslakien mukaan on päätös- malta, niin ajateltiin yleisesti, että valtiopäiväjärjestyksen mukaan edus kunta käy kyllä noita esityksiä Valio kunnissaan Valmistelemaan, Vaikka tulokset tietysti tulisivat olemaan kielteiset. Mutta nyt sattuikin niin, ettei annettu eduskunnallemme edes niin paljon arvoa, että olisi sääde tyssä järjestyksessä jätetty arm. esi tykset sille, rvaan senaatin Varapu heenjohtaja Markov lähettää jonkun senaatin Vahtimestarin mukana edus kunnan puhemiehelle jonkun käännök sen joistakin Menäjän ministerineu voston ehdotuksista. Tällöin tietysti heräsi epäilys, ryhlyäkö ollenkaan Valiokunnan tehtävä, johon toilvom- me eduskunnan lähettämän tämän alotekirjelmän. Mitaten siihen, mitä edellä on esi tetty, saamme M. J:n 28 § 2:n mo mentin nojalla täten kunnioittaen eh dottaa, että eduskunta, katsoen ny kyisen aseman tavattomaan luontoon, päättäisi lähettää Keisarille ja Suuri ruhtinaalle sellaisen alamaisen adres sin kuin edellä on suunniteltu. Helsingissä, 22 pmä syysk. 1910. Eero Hahl, Kyösti Kallis, E. Ne-ranlinna, E. N. Setälä, Onni Talas ja Juho Torppa. AMtustll xerjaMzlll Wk. LZ Mii N, U BmSllö. Puhetta johti puhemies Svinhuf vud. Ed:t Saarinen ja v?n Troil saivat Vapautusta ensi viikon istunnoista. Ilmoitettiin, että eduskunnan yleis- tu-kiksi oli kansliatoimikunta ottanut toimittaja K. M. Puuskan ja yksi- tyistulkiksi maisteri K. P. Manne- linin ja ruotsalaisen kansliaosaston päälliköksi maisteri I. Grönlundin sekä ruotsalaisen pikakirioituskanslian päälliköksi maisteri A. Fobritiuksen. Ed. Anneberg oli lähettänyt kirjel män, jossa pyysi, että hänet, koska hän on senaatin oikeusosaston jäsen, Vapautettaisiin edustaja-tehtävistään jotta maan korkeimman tuomioistui men työskentely ei hänen kauttansa viivähtäisi. Puhemiesneuvosto oli asiaa käsitellyt ja ehdotti anomukseen suostuttavaksi, mihin eduskunta myös suostui. Mastaukien johdosta on tehtävä ilmoitus Mikkelinlääni» vaalipiirin keskuslautakunnalle edustajavaltakir- jan antamista varten ed. A:n wara- miehelle. Puhemiehen ilmoitus. Puhemies lausui tämän jälkeen: ..Kun eduskunnan pitäisi nyt ryh- tyZ Varsinaiseen työhönsä, on minun tehrävä seuraava ilmoitus: Siiuä armollisessa avoimessa kir jeessä, jolla eduskunta on kutsuttu ylimääräisille valtiopäiville, maini taan eduskunnan tehtävänä olevan, että sen tulee 1) laatia tarkemmat määräykset siitä järjestyksestä, missä jäseniä Suomen suuriruhtinaanmean väestöstä valitaan valtakunnan neuvostoon ja valtakunnanduumaan sekä toimittaa sanottujen jäsenten vaali; 2) antaa lausunto kahdesta lakiehdotuksesta, joista toinen koSlee muitten Menäjän alamaisten saatta mista oikeuksissaan yhden veroisiksi Suomen kansalaisten kanssa, ja toi nen niitä maksuja, jotka valtiorahas- tosta olisi keisarikunnan valtakunnan- rahastoon tehtävä Suomen kansa laisten persoonallisesti suoritettavan asevelvollisuuden sijasta. Perusteena edellä kerrotuille tehtäville valtio- päiväkutsumukseSsa viitataan valta kunnanneuvoston ja valtakunnan- duuman hyväksymään sekä 30 pnä kesäk. 1910 armollisesti vahvistet tuun Menäjän lakiin niiden Suomea koskevien lakien ja asetusten säätä misestä, joilla on yleisvaltakunnalli nen merkitys. Mitä tulee niihin alotteisiin, joiden nojalla eduskunnan pitä-st näihin tehtäviin ryhtyä, ei mitään armol lista esitystä edellä kerrotusta Vaali järjestyksestä ole eduskunnalle jätetty ja koska 30 pnä kesäk. annetussa Menäjän laissa määrätään, että Suo men eduskunnan tulee Vahvistaa mainittu vaalijärjestys, näytään wa!tispäiväkutsumukjessa edellytettä vän, eitä valtiopäivät omasta alot- teestaan valmistaisivat tuon vaali järjestyksen ja sen nojalla sitten toi- mittaisivat vaalin. Si.ävastoin on keisarillisen Suo men senaatin talousosaston ivarapu- heenjohtaja puhemiehelle 16 pnä tätä kuuta osotetussa kirjeessä edustajille jaettavaksi lähettänyt tarpeellisen määrän suomen- ja ruotsinkielisiä käännöksiä Menäjän ministerineuvos- ton ehdotuksista niiksi laeiksi, joista eduskunnan maltiopäiväkutsumuksen mukaan olisi annettaVa lausunto. Eduskunnalle täten annettujen teh tävien täyttämiseen ja siitä johtu maan asian esittelemiseen nähden on kuitenkin otettava huomioon, että 30 pnä kesäk. 1910 Vahvistetuilla sään nöksillä ei voi olla lain Voimaa Suomessa. Nuo säännökset tarkoit tavat tärkeissä kohdin kumota Suo men lainsäädäntöjärjestystä ja Suo men kansan ikivanhaa oikeutta ve rottaa itseänsä. Ne tulisivat sen muoksi olennaisilta osiltaan muutta maan Suomen perustuslait. Mutta sanotut säännökset eivät ole synty neet siinä järjestyksessä kuin maam me perustuslait vaativat. 1772 vuo den hallitusmuodon ja 1906 vuoden Valtiopäiväjärjestyksen mukaan Kei sari ja Suuriruhtinas Suomen edus kunnan myötävaikutuksella säätää lakia Suomelle, minkä ohessa Keisa rilla ja Suuriruhtinaalla on oikeus hallinnollista tietä, s. o. ilman val tiopäivien myötävaikutusta a»:taa asetuksia eräillä aloilla voimassa olevan lain rajoja noudattaen. Pe rustuslain muuttamisesta void an senvuoksi säätää lakia aivocs'.a.,n eduskunnan suostumuksella, siinä jär jestyksessä kuin valtiopäiväjärjestyk sessä tarkemmin määrätään. Sään nökset 30 pltä viime kesäkuuta sitä vastoin ovat syntyneet yksinom an venäläisinä lainsäädäntötoimenpitei nä keisarikunnan lainsäädäntö ä cc s- ten kautta. Nuo säännökset, s^A.oin kuin niihin perustuvat määräykset eivät siis ole Veivattavia Suomen kansalaisille, eivät Suomen viran omaisille eikä Suomen eduskunnalle. Niitä ei voida noudattaa Suomessa. Tästä johtuu että Suosien edus kunta ei voi maan perustuslakeja rikkomatta ryhtyä valtiopäiväkutsu- muksessa annettujen tehtävien täyt tämiseen eikä eduskunnan puhemies moi käsiteltäviksi esittää niitä asioita, jotka Vcltiopäiväkutsumuksessa mai nitaan. Sen lisäksi edustajille jaettavasi lähetetyt lakiehdotukset eivät täy'ä niitä vaatimuksia, mitkä perustuslait asettavat lainmukaisille alotteills. MMopäiväjärjestyksen mukaan tulee hallitsijan puolelta eduskunnalle jätettävien lakiehdotusten olla Keisa rin ja Suuriruhtinaan antamia sekä hallitusmuodon 21 § nojalla suoma laisen valtiosihteerin Varmistamia. Menäjän ministerineuvosto ei ole pätevä antamaan lakiehdotuksia Suo men eduskunnalle. Tästäkin syystä on minun mahdotonta esittää puhee na olevia lakiehdotuksia eduskunnan käsiteltäviksi." Tämän jälkeen puhemies lopetti istunnon kello 2:teen saakka. Istun toa jatkettiin sitten kello 2,30, jolloin keskusteltiin puhemiehen ilmoituksessa. Sen jälkeen istunto t.as keskeytettiin kello 3,30 ja jatkettiin kello 6 illalla. Eduskunnan PSätSs. Istuntoa jatkettiin kello 6.25. Kun 10 edustajaa oli käyttänyt puhe-vuo- j rojo, keskeytti puhemies kello 7,53 is- - tunnon puoleksi tunniksi ja alisti pu hemiesneuvoston harkittavaksi me nettelyn erään ehdotuksen suhteen. Kun istuntoa taas jatkettiin päätti eduskunta 141 äänellä 43 vastaan hyväksyä puhemiehen ylempänä ole vassa ilmoituksessaan esittämän me nettelyn. Huutoäänestyksellä hyväk syttiin sitten ed. Wreden tekemä eh dotus, että eduskunta, hyväksyen pu hemiehen lausunnon, ilmoittaisi H. Majesteetilleen, että ed«sk»uta puhes-iehe» efittä»ilkä perus teillä ei ole woia»t ortaa 5äfi- te!täwä?see» Valtiopäitsäkvt- s««»tseAsa oletvia lkLiehdo- Tämän jälkeen hylättiin 104 ää nellä 83 ivastaan ehdotus adressin lähettämisestä H. M:!een. Istunto päättyi kello 11,05. Seu raava istunto on ensi maanantaina kello 6 i .p. muodollisestikaan käsittelemään joita kin tällä tavoin saapuneita käännök siä, sillä valtiopäiväjärjestys säätää ylimääräisistä valtiopäivistä, että ne saavat käsitellä ainoastaan Keisa rin ja Suuriruhtinaan niille jättämiä esity-siä. Eduskunnan huomio kär jistynee näin ollen siis heti siihen, mitä on tehtävä noitten sille noin epävirallisia teitä lähetettyjen kään- nösten. Manhan tavan ja valtio päiväjärjestyksen mukaan olisi armol liset esitykset pitänyt jätettämän eduS- kunnalle juhlallisissa avajaisissa kei sarillisessa maltaistuinsalissa. Mutta niin ei nyt; seisoivatpa hallitus ja eduskunta siellä vain tuokion Vas takkain noitten molemminpuolisten kyimien puheitten tauottua ja sitten sitä erottiin. Paljon ulkomaalaisia, varsinkin englantilaisia, sanomalehtimiehiä oli läsnä tuoSsa samaisessa »juhlallisessa toimituksessa", mutta eivät he suin kaan sieltä saaneet paljoakaan irti lehdilleen kirjoittaakseen. Lienee heillä silti paljon muuta kirjoitettavaa Suomea tapahtumista. Kaunis ilmiö pääkaupungin elä mässä on tuo joka syksy uudistuva n. s. lasten päivä, josta kertyneet Varat tulevat köyhien lasten hyväksi. Tämän vuoden lasten päivä oli t. k. 17 pnä ja nettovoitto oli 20,000 mk., siis koko kaunis summa pienten löyhien lapsiraukkojen puutteitkn lie ventämiseksi. Lasten päivän ohjel man suorittivat melkein yksinomaan lapset itse. Ol? selvä että kaikilla kouluilla tuona päivänä oli lupa. Jo varhaisesta aamuja kiiruhti kirjavia parvia kaiken ikäistä chmis- tä jalan, raitiovaunuilla ja ajureilla kohti Kaivopuiston avaria aloja, jcssa päivän juhlallisuudet suoritet tiin. Koristukset tänä vuonna olivat niukemmat luin ennen, mutta sitä aiStikkaammat. Olkikojuisto, jotta olivat koristellut tummanpunaisilla unikukilla ja pihlajamarjatertuilla, soj kätensä täyteen kuikkea somaa ja ma keata. Kyllä tekivät kauppansa nu ket, pärevasut koristeineen, kamelit, kissat, kirjavat mö'it ja kaikenkaltai set torvet. Siropukuiset neitoset tar joilivat maitoa, kahvia, voileipiä j. n. e. Varsinainen ohjelma alkoi kello 12 päivällä, jolloin tummat arabialaiset esittivät hurjia itämaisia tansseja ja lauluja. Sitten kulkivat he karavaa neissa pitkin kenttää. Urheilukentällä esitettiin oikea espanjalainen härkä- taistelu. Härkiä ärsytettiin punaisilla vaatteilla, piikeillä ja huudoilla, ja olikin se niin tuima, että kaasi kolme taistelijaa, jotka kannettiin pois ken tältä. Sitten sai härkä kahvia ja voileipiä palkinnoksi. Härkää esitti sangen taitamasti kaksi poikaa, joitten WalioZ»««at. Eduskunnan tarkastusvaliokunta kokoontui torstaina klo 10 a.p. Sää tytalolle toimittamaan puheenjohta jan vaalia. Mallissa toimitettiin 3 äänestystä ja valituksi tuli ed. Mirkkunen. ^Varapuheenjohtajan vaa lissa toimitettiin 2 äänestystä, jolloin valituksi tuli ed. Söderholm. MaltiolvarainvaliokL il ta on asettanut keskuudestaan ta lousjaoston ja siihm jäseniisi ed:t Tannerin, Mirlkusen ja Kallion. MW — RassallisW«ses tulee tänä syksynä siihen kuntoon, että ss voi daan jättää museowa!tuu5kun«'.'. huos taan. Mauiam:t rakennustyöt jää vät vielä kesken. Muinaistie toi mikunta on ehdottanut senaatille, että se oikeutettaisiin telemääa 'i'/äwiä si toumuksia museon sisustustöistä; tätä puoltaa rakennusylihLllitas lausun nossaan. — Eläistietee» prefsssvri» Wirka. Ehdolle avoinnaols^aan e'äintie'z?n profeSsor-nvirkatm c-setti konsistori keskiviikkona ensimmäiselle sijalle dosentti K. M. Le-,r2nd:nn, toiselle dosentti A. Luthcrin ja kol mannelle dosentti N. E. Norder stjö din Ensimäiseen ehdokassijaan sai dois^tti Luther 1ö ääntä 21 vastaan, jotta sai dosentti Levander. Kolme jäseotä ei ole vielä äänestänyt. Dorin Immin kulku radalla. Porissa touko?. 30 pnä pidelty ai- kataulukokous, johon otti cs'-a yl, puolensataa edustajaa Perin rcdan varrella c-levista kaupunki, ja maa laiskunnista, esitti Por n laup^g n- valtuuUoll?, että nämä esittäisivät rautatiehallitukselle erinäisiä toivo muksia junien lukumäärästä Porin radalla sekä niiden lähtö- j; tulo- ajoista. Nämä toivomukset esittikin valtuusto heti senjälkeen, mutta on rautatiehallitus nyt ne liittänyt asia- papereihinsa. P?rin valtuuston aikaisenmnn a- sett^ma liikennevaliokunta on Uimän johdosta näinä päivinä pitämässään kokouksensa päättänyt valmuitolle ehdottaa, että se valitsisi kaksi val tuutettua mieskohtaiseni käymään ruu- ta iehattliukselta tiedusielemasp. syytä siihen, mMkä valtuuston ja aika- taulukokcuksen lausunnot eivät anta- ne-t aihetta mchinköäu tuimenpueisnn rautatiehallituksen pu^leltc, se'ä pyy- tämÄsä että mainitut toivomukset, erittäinkin junien lulumäär'än näh den, otettaisiin huomicon ensi vuoden kesäaika-uulun voimaan astuessa. Lisaksi ehdottaa valiokunta, että val tuusto valtuutettujensa kautta pai nostaisi rautatiehallitulselle, että kun mitään parannuksia talviailataulussa junain kulkuun ei s^atu aikaan, ai nakin nyt olisi välttämättömään teh tävä se muutos, et ä Tampereella kello 8,15 i.-p. lähtevään junaan n:o 564 Intettäisiin yhdistetty II ja III luokan maku:,vc»ur.u kdrs jonkinmoi sen helpotukjen '.^.'luistamiasi mat kustavalle yleisölle, j'i>k2 tällä ju- ncslla matkustaessa täytyy yöpyä Tyrvään asemalla. — Ko»l«t. VZirlavapautta kc- luvalsi syyslukukaudeksi on myön netty Maarianhaminan realicoulun rehtorille I. Bergrothille. Sijaisena on opettaja N. Böök. päälle oli pistetty musta kankea vaate ja suuri häränpLä sarvineen kakki neen. Näytelmäkapoaleita esitettiin monet kerrat täysille huoneille ja pie- net katsojat olivat jola kerta yhtä ihastuneita. Arvat menivät kau paksi hyvin. Illalla oli juhlavalaistus monivä risille lyhlyineen ja sähröliekteineen. Tuntuipa varsin etelämaalaiselta jn vielä enemmän olisi tuntunui, kllei kylmä pohjolan tuuli olisi muistutta nut todellisuutta. Illalla myöhem pään oli sangen onnistunut ilotulitus. Niin, paljon oli kaunista ja vie hättävää esiinloihdittu ja iloa koetet- tiin pitää yllä, mutta — masentu nutta ja alakuloista oli sittenkin mie liala pitkin päivää. Miime vuonna oli komea juhlakulkue kaupung llakin, nyt ei sitä ollut ja tokkopa tuo sopi vaa olisi ollutkaan — nyt. Kaikessa tapauksessa olisi suotavaa, että tuol laisia lasten päiviä pidettäisiin muu allakin ei vain pääkaupungissa, niin kuin kyllä vähin pidetäänkin. Saa vathan silloin lapset pitää viatonta hauskaa ja saavat samalla kauni la muistoja ja hyödyllistä oppiakin ja, mikä tärkeätä, tuona päivänä karttu va rahasumma palvelee jaloa asiaa. Setä. AjMuMsimisto ZLrt!5sa. Eerikinkatu 3. Puh. 4S4. Hsnnoileudsnnvtario Wav,:r, ,a L-vnzivUeudeN' kansuSl, Danten Caarniioki. - Ra «e »»«t edeSwaSt»«- wa :tim«D. Syyte, jonka muuta- mat velkojat nostivat kirjakaappi»? G.st. Roneliusta vastaan konkurssi- rikoksesta, on nyttemmin rauennut kun velallinen on tyydyttänyt pu- heenao levät velkojansa. - Boliisia lySty P«»?olla. Kun poliisikonstaapeli Aksel Korpi torstaina pyydettäessä meni Mellinin jälkeläisten kartanolla temmeltäviä juopuneita miehiä rauhattomaan ja tappelua loveamaan, joutui hän ot am ^an huostaansa pahimman tap pelupukarin. Hyvelästä kotoisin ole- van renlimishen FcanS Nurmen. Pidätettäessä sai Nurmi puukollaan sivallettua Korven käsivarteen haa- van, joka ei kumminkaan tuottane suurempi? kipuja. - S««ri jo»?ko rysiä otettu Kokemäenjoen ali- senosan kalastuksenkaitsijat F. Saa rinen ja I. Lehtovaara ottivat tors- tai-yönä takavarikkoon Hirvikarin alapuolelle kulkuväylään upotettuja rysiä lähzs 100 kappaletta. Rysät pannaan talteen ja myydään myö hemmin huutokaupalla ellei niiden vNistsjssta scadz selkoa. - on Porin W. P. K:n ki; bitoimikunta järjestänyt täksi-illaksi kunnan talolle. Iltaman vhielma näkyy ilmoitusosastossa. Uteliaisuu- destativ, jos ei muusta syystä, rien netään tänään ihailemaan palokun nantalon uudesti siistittyä juhlasalia, j:ta on herättänyt huomiota jo Po rin rajojen tuollapuollakin. — Jo«??o «»tifia j, Nrjoi- tskfia on myöhään tulleen eduskun taselostuksen takia jäänyt pois tästä numerosta. AWz söyttam alottaa uuden näytäntökauden, huo menia sunnuntaina, jolloin esitetään erittäin hauska 4-näytöksinen huvi näytelmä „Hän tietääjo Lai n". Näyttämön johtajana toimii nyt entinen Kansallisteatterin näyttelijä Eino Salmela. Hänen johdol laan on huomenna esiteltävä näy- teinä harjoitettu. Aleisö on siten nyt tilaisuudessa huomaamaan, min kälaiseen suuntaan Alphan näyttä mön työskentely tulce menemään. Toivcet onnistumisesta oivat joka tapauksessa hyvät. Herra Salmela omaa suuren tottumuksen ja asian tuntemuksen näyttämöasioihin näh den, joten voi luottaa, että toiveet eivät petä. Huomenna hän itse esiintyy pää osassa. Ken viime talvena näki hä?ea Teatterissa samassa oscssa, myöntänee, että hän oli aivan ver raton. Aleisö on siten scava pitää hucmeuna hauskan illau Alphcssa. Muut näyttelijät ovat entisiä Alp han näyttämön jäseniä. Näytteleminen alkaa paoli-8 i.p. PääpostitirehLöörin pakeilla. S-ia.uani kuulla, että pääpostit,- r.h ööri P. Jamalainen ontarkas- tusmutkulloan saapunut tarkastamaan myöskin Porin postikonttoria ja kun tääää päivän polttavaksi kysymyk seksi on sukeutunut iltapostin kanto kaupungilla, päänn tiedustella pää- tirehtööri Jamalaisen mielipidettä ost ossa. Edeltäkäsin olin vakuutettu siitä, etiä hra I, saatuaan sanoma- iehdislä tiedon kuinka täällä Porissa ilrapoAm kantaminen osotieen omis- laj.tle ..häiriis.e yörauhaa", ryhtyy katkun tarpeellisiin toim.npiteisun tällciien epäkohdan poistamiselsi Po rin os5:ivloiSsa. Mutta surkeastipa petyin toiveis sa- i. PjMirchlööri nim. tunsi asian yksi- :yiskchdat oiwan niin hyvin kuin otisi koko ikänsä yksinomaan Porin poSlja järjestellyt. — Pvsutm.oksxn puoletta onkvMi jSrzesteliy niin hyro.n kuin suinkin. I . ei ote meidän syymme, evtä rau- t^iehoMus on asettanut iltajunan tulemaan myöhempää kuin ennen. — Mutta eilö sanomalehdissä ehdotetulla tavLlla, nim. lähettä mällä potti jooui Tampereelle saakka posna lajinstemuan, voitaisi saada sara;., usta aikaan? — Tarpeetonta. Nykyään käy ooStiljooni poZtia vastoonottamasia aina Karlusta saakk/, ja tällä välillä ehtn rän kyllä poSNn järjestää. To sia wL-taisiin pc-rikymmentä min. ecdot^' l!a tavalla voittaa, mutta ,m'.ä se olisi nuhin lisäkustannuksiin nähden, joita postilaitokselle siitä a>hm'uisi. — Porilaisten täutynee siis edel leenkin tyytyä rautatiehallituksen itse päiseen komcntoon... — Niin, ainakin niin kauan kuin rautatieaikataulu on sellainen kuin se ensi talvikautta varten on. Ja leMsästi lisäsi hän: — Moivathan ne, joiden yörou- haa iltcposti häiritsee, ilmoittaa osi- > '.>omaiselle postinkantajalle, etteivät h -lua postiaan iltaisin. Silloin ei heitä häiritä, vaan tuodaan posti vasta aamulla perille! Tähän su ultaan kävi muun ohella kesluötelu Porin postialoista. Eikä minun outlcnut muu, kuin myöntää, ettei kai voittamattomille esteille mi tään voi. Tosinhan olemme tähän s.vtta olleet siinä vakaassa uskossa, että valtion laitokset, myöskin rauta tie. aina järjestetään suuren yleisön todellisia tarpeita ja Vaatimuksia >vas:aavi !si. Mutta nyt kai saam- me, monien kokousten ja anomusten jälkeen, oikein kouraantuntuvasti kokea, miten vankkakin usko joskus peitäö, sillä rautatiehallitus suvaitsee kohdella Porin rataa kuin mitäkin lapsipuolta. Jutustaja. Arm. »eljSnvts- ra« ja kuukanli- tiiasjig kehoitetm ti- lllMM ajoissa, ettei kesken jystii synny lehden lä hetyksessä. »-j!> — Ee»aatti ja sa«o«alehti- «tiehet. Maltiov?railltoimitu-kun nan v. L. pcälllkiö senaattori Hed- tund on antanut sanotun toimuus- kannan vahtimestarille rnääräyr-e:!, ettei sanomalehtien r?portter-u-i sc>a päästää toimituskunnan dur-neistoor. Jos vahtimestarin p.Msoollessa joku reportteri onnistuu hiipimään sisään, on senaattori H. käskenyt toimitus- kunnan virkailijoita valvomoon, että reportterin pistäyminen si-llä on niin lyhytaikainen kuin mahdollisia. — M»»« aihee» p»«teeSfa kai ovat eilinen Sat. Sanomat ja Bj. T:kin (!) tarranneet kliiNil Sata kunnan torsrai-numerosta löytäjään sä Virheeseen ja puh>'-vat siilä kuin suurestakin ..peruötus laillisuudelle" kunniaa tuottavasta tapahtumasta. Tyrvään tuomiokunnan tuomarin, Rotkkchin nimi näkyi lehdessä olleen virheelllsesti mainittu ja tästäkös jupakka, aivan kuin tapaus olisi ollut omoa laatuaan ja ennen kuulumaton. Nähtävästi eivät Sat. Sanomat ole voineet yksin selviytyä pulmasta, koska ovat turvautuneet Puoske- vitshin apuun, huutavat näet häntä turvakseen. Onneksi olkoon! Esa. — Joonaksen tähti. Se loisti ennen yli koko nuorsuomalaisen tai vaan. Nyt tälle tähdelle käänretöän selkä. Turtka kirjoittaa Hels. Sano missa Joonatsesta muun muassa: ..Ennen vihlon, kun muinoin proseetta Joonas oli matkalla Niini- veen kaupunkiin, tapohtm, eitä tu!i suuri tuuli. Silloin prosetta Joonos itse pyysi laivamiehiä: ..Ottakaa mi nua ja heittäkäät mereen, niin meri teille tyvenee; sillä minä tiedän, että tämä suuri ilma tulee teidän päällen ne minun täh'eni". Ja silloin mie het ottivcit Joonaan ja heittivät mereen; ja meri asettui lainehtimasta. Jo-i vedän nykyinen J onaamme olisi yhtä jalosti ojatte-eva kuin hä nen profeetallinen esi-i!ä-kaimansa, ja hänen miehensä su-stuisivat tekemään samoin kuin laiv^miehet muinoiselle profeetalle, s. o. ios me dän Joonccm- me vavaoehtcisesn ryhmän edun vuoksi veiäysi syrjään, min vormaan suuri ilma, joka on tullut päällemme Joonaan tähden, nytkin asettuisi lci- nehtimasta. Mutta nykoojan Jaa naat ja laivamiehet eivät seuraa vanhoja jaloja esikuvia". z — Sukkela konsti. Eräs rau malainen työmies o!i sangen ahkera Uotilan työväentalolla kävijä ja siitä ei hänen varempi puoliskonsa oikein pitänyt. Lähtivä mies taos viime sunnuntaina Uotilan matkalle, katse- maan siellä varsin ohkerasti esiinty vää temppuilijo seuruetta. Mutta nytpä pistikin eukon päädän eräs tuuma. Hän lähti pienen lapsensa kera jälesjä Uotilaan ia toimitti siellä lapsen saliin miehensä sytiin. Mies tietysti kummein, kun lapsi äkkiä syliin ilmestyi. Eikä auttonut muu, kuin lähteä itkevää lesta kotiin vie- mään. Eukko asteli vähän myöhem min perässä. Ja sillä tapaa loppui se Uotilan matka. 5 — KotoaAtt I««ta oli w'ime i lauantaina satanut useimmilla paitka- s kunnilla Joensuun kaupungin siu- dulla. Nimpä kerrotaan Kovercn OllölässLkin olleen maan vielä sun- nunsai-aamuna neljän tuuman vah vuisen lumikerroksen peitossa. — Pori» Korh»» r ttoim al- kajaisiltama on tänään klo 5:lta i.p. Kansalliskodissa. Otije?mcssa on m. m. ter^cbdySpuhe, loutoa, esittää urkuri K. A!ho, bouska n^ytelmäkap- pale „To nm t :i toinen naimaan" y. m. Lovukst tanska. Tervetuloa, vanhat ja nuorei, Karhun kemuihin! XIMkZ» k Tm» AM Ahlberg ^Ame Vrjalslllo. Kuningas Hidipns. Tämän Sofokleen näytelmän sisä!- lys on lyhyimmästi seuraava: Oli ennustettu, että Theban kunmkoan Laioksen poika oli kerran tappava isän sä ja sen jälkeen tuleva äitinsä puo lisoksi. Estääkseen tämän ennustuk sen toteutumasta, Vanhemmat toimit tavat poikasen erämaahan kuolemaan. Mutta eräs paimen hyljätyn löytää ja pelastaa. Poika, O dipus joutuu sitten Korinthoon ja hänestä tulee Korinthon kuninkaan ottopoika. Ker ran häntä joku soimasi löytölapseksi, jolloin Oidipus lähtee Delfoin oraak kelilta tiedustelemaan syntyperäänsä.