?<!:o 47 I9IO. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. KAIKU. Maanantaina Huhtikuun 25 oäivänä. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. o »» k * & < V ►> Ylihallitukseen saapuneet ennen maa- liskuun 22 päimää 1909. Kaikki muut tällaiset anomukset miime muodelta sa- moin kuin kulumaltakin makaamat Dli- hallituksessa käsittelemättä. Jos halli- tus ottaa supistaakseen täksi muodeksi osoitetun määrärahan entiseen mää- räänsä, eli 80,000 mkaan, on lasket tu, että moidaan tyydyttää ainoas- taan uuime muoden ja mahdollisesti tämän muoden tammi- ja helmikuun anomukset. 8. Määräraha yliopistollisten jatko- kurssien toimeenpanemiseksi 60,000 markkaa. — Senaatin on täytynyt tänä kemätlukukautena pidettyjen kurs- sien kustantamiseksi myöntää 80,000 markan etumaksu. 9. Apumaksu koulutarpeiden os- toon maalaiskansakoulujen^ oppilaille, 200,000 mkaa. — Wiime muodelta on jäänyt tyydyttämättä hakemuksia n. 20,000 markan armosta. Ylihallituk- seen on tämän muoden kuluessa ke- rääntynyt niin runsaasti hakemuksia, ettei 150,000 mkalla tyydytetä enem- pää kuin mahdollisesti tämän muoden alkupuoliskolla saapumat tätä tarkoit- tamat anomukset. 10. Määräraha kansanopistojen amustamiseksi ja apurahoiksi näiden opistojen mähämaraisille oppilaille 320,000 markkaa. — Maikka kansan opistojen mielä moimassa oleman ar- mollisen määräyksen mukaan marras- kuun 13 p.ltä 1900 tulee saada naut- lia maltioapua suostuntamaroista, uusien järjestämiskustannuksien kor- maamiseksi enintäin 8,000 mk. muo- sittain kahtena muotena, manhain enin- täin 0,000 mk. muodessa ei senaatti ole sallinut maksaa kansanopistoille jo makuutettuja kannatusapurahoja, en- nenkuin kansakoulumenosääntö tulee armollisesti mahmistetuksi. 11 ja 12. Määrärahat raittius- työn edistämiseksi 70,000 makkaa ja luentokurssien kannattamiseksi 50,000 markkaa. Paitsi hallituksen pyytämiä määrä- rahoja on Eduskunta edellisten lisäksi myöntänyt kaupunki- ja maalaiskun- tien kirjastojen amustamiseksi 65,000 mkaa, kesämirkistyksen aikaansaamiseksi marattomille kansakoululapsille 50,000 mkaa, kansanlastentarhain kannattami- seksi 100,000 mkaa, työmäenopistojen kannattamiseksi 30,000 mkaa ja ma- ratkomien kansakoululasten ramitsenu- seen ja maatettamiseen 100,000 mkaa. ')cäitä uusia määrärahoja on tietysti ,vielä mähemmin moitu suorittaa kuin ylempänä lueteltuja. Nykyisellä kotimaiselta hallitukselta ei tosin ole totuttu erinomaisia toimo- maan. Saane kuitenkin odottaa, että se edes tässä asiassa asettuu eduskun- nan päätöksiä kannattamaan. Myöskin on syytä maatia, että ne miranomai^ set, joilla on mahdollisuutta maikuttaa kansakoulumenosäännön mahmistamisen jouduttamiseen, tekisimät moitaiuansa asian hymäksi, jotta nykyinen haitalli- nen mälitila mahdollisimman pian lop- puisi Ebnskttnta. äysi-istunto huhtik. Ä3 pnä klo «» ip. Puheita johti puhemies Sminhus wud. ... Ed. Annala sai sairauden tatia lää kärintodistuksen nojalla mapautusta 4 ttjiifon ajaksi, jotapaitjt useat edus- rajat sauvat mapautusta eri pitkiksi ajoiksi. . . Ed. Setälä sm ivapautuk)en suuren matioknnnau jäsenyydestä, koska hän kuuluu myös perustuslakimauokuntaan. Esitettiin toiseen käsittelyyn arm. esitys perintökaaren 9 lumun 1, 2, 4, 5 ja 7 pykälien muuttamyeSta seka suuren maliokunnan asiaa koskema mietintö, jonka pohjalla käsittelyn tuli tapahtua. Ed. Talas ehdotti, että eduskun- ta hymäksyisi 1 pykälän sellaisena kuin se on hallituksen esityksessä. Ed. Söderholm yhtyi pää- asiassa edelliseen puhujaan ja niin muodoin mietinnön ensimäiseen masta- lauseeseen. Ed. N y b e r g h kannatti suuren maliokunnan mietintöä ehdottaen sen hymäksyttämäksi. Ed. Ahmamaara ehdotti pykä- lään lisättämäksi arm. esityksestä, että perunkirjoiiustilaisuudessa on oltama saapumilla perillisten tahi heidän edus- tajiensa, kuten tähänkin asti, eikä kuten mietinnössä ehdotetaan ainoastaan annettama todisteellinen tieto perunkir- jotuksesta. Ed. Jonas Castren yhtyi ed. Ahmamaaraan. Ed. Kotonen oli mietinnön kan- nalla. Ed. Pennanen kannatti ed. Ah- mamaaraa. Ed. Wrede lausui olemansa nii- den kannalla, jotka tahtomat pykälää tässä kohden hallituksen esityksen muo- dossa hymäksyttämäksi. Ehdotti en- simäisen pykälän hymäksymistä kaikin puolin. Kun asiasta oli mielä useassa pu- hemuorossa mäitelty, ryhdyttiin äänes- tämään. Tällöin hymäksyttiin 1 py- kälä maliokunnan ehdotuksen mukaan. 2, 4 ja 5 pykälät hymäksyttiin sellai- senaan. 7 pykälän suhteen lausui ed. T a- la s, ettei hän moi hymäksyä suuren maliokunnan tekemää muutosta, ettei korkein sakkomäärä perunkirjotuksen laiminlyömisestä olisi 2,000 mk. Puo- lusti lakimaliokunnan ehdotusta 4,000 markan korkeimmasta sakkomäärästä. Ed. Kotonen piti luonnottomana, että samalla kun lisätään jäämistöme- roa, alennetaan perunkirjoituksen lai- minlyömisestä määrättämää sakkoa. Dht. ed. Talakseen. Ed. Ahmamaara ja Nybergh puolustimat suuren maliokunnan ehdo- tusta. Huutoäänestyksellä hymäksyttiin suu- ren maliokunnan ehdotus ja toinen kä- sittely julistettiin päättyneeksi. Ensimäiseen käsittelyyn esitettiin eh- dotus kyytiasetukseksi lakimaliokunnan mietinnön pohjalla. Ed. Pennanen lausui olemansa sitä mieltä, että kyytitaksan suuruuden määrääminen olisi jätettämä laista pois. Hallitus möisi silloin mapaam- min paikkakunnallisia oloja huomioon- ottaen määrätä kyytirahan suuruuden. Ei myös hymäksynyt sitä, että kyy- ditsemiseen saataisiin käyttää automo- biiliä. Ed. Fränti ilmotti olemansa ed. Pennasen kannalla kahteen hänen ensin mainitsemaansa kohtaan nähden. Ed. N e o m i u s ei hymäksynyt kul- kulaitosrahaston marojen käyttämistä tarkotukseen. Ed. E. S. Yrjö-Koskinen toimoi lakiin sellaista määräystä, joka melmottaisi kiemarin pitäjät noudatta- maan puhtauden maatimuksia. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus muutoksiksi torpan, lampuotitilan ja mäkitupa-alueen muokrasta maaliskuun 12 päimänä 1909 annetun asetuksen 32 ja 34 pykäliin suuren maliokunnan mietinnön pohjalla. Suuri maliokunta ehdotti samoin kuin maatalousmaliokuntakin, että eh- dotuksen annettaisiin raueta. Waliokunnat. Työmäenasiainmaliokun- t a on toisessa ja kolmannessa lukemi sessa käsitellyt äitiysmakuutuksen ai- kaansaamista koskemat anomusehdo- tukset ja päättänyt ehdottaa anotta- maksi, että kun kysymyksellä siitä, mitä olisi lainsäädäntötietä lehtämä niiden tuka- lain taloudellisten olojen huojentami- seksi, jotka mähämaraisille naisille ai heutuivat lapsen syntymisen johdosta, ilmeisesti on yhteyttä paroillaan toi- mitettaman sairausmakuutusta koske- man tutkimuksen kanssa, äitiysma- kuutuskysymys annettaisiin selmitet- tämäksi siinä tarkotuksessa nykyään toimimalle komitealle, jota tätä mar- ten olisi täydennettämä naisjäsenillä; ja että hallitus tämän selityksen perus- teellä antaisi eduskunnalle armollisin esityksen äitiysmakuutuksesta maamme yleiseen sairausmakuutukseen yhdistet- tynä. Mietintöön on liitetty kaksi masta- lausetta. L a k i m a l i o k u n t a on kolman- nessa lukemisessa käsitellyt prokuraat- torien kertomuksen lainkäytöstä ja la- kien moimassapuämisestä maassa m. 190.S. Wal1io m arainm aiiofunta on toisessa lukemisessa käsitellyt arm. esityksen suostuntamerosta mallaszno- main malmistamisesta :o. l911 ja päättänyt ehdottaa, että eduskunta ar- luioift mainitusta suostunnaSta säätä män nettotulon 2 milj. 400,000 mar- kaksi. Armollisessa esityksessä oli sanottu tulo lapettu 2,000,000 markaksi. Yleisiä uutisia. ciiuiacn liiotsiisitokst» kohtalo Metty. 5iuten tietty on iver.äläiseltä taholta herätetty kysymys Suomen lnotsilaitok sen liittämisestä meriministeriön alai- seksi. Sitä marten asetettu komitea on asiaa pohtinut monissa istunnoissa. Suomen oikeuksia ja etuja omat komi- teassa puolustaneet amiraali Wirenius ja emersti Filenius. Oli jo leminnyt semmoisiakin tietoja, että komitean enemmistö olisi tunnustanut, että luot- silaitoksen siirtäminen menäläisen hal- linnon alle ole niin yksinkertainen asia kuin oli luultu. Mutta tämä tieto oli ennenaikainen. Wiime maanantaina on, kuten Retsh kertoo, komitealla ollut toinen neumot- telu Suomen luotsi- ja majakkalaitok- sen siirtämisestä meriministeriön huos- taan. Suomen etuja puolsimat Wire- nius ja Filenius, mutta heidän mieli- piteensä ei saamuttanut enemmistön kannatusta. Päätös oli seuraama: Luotsi- ja majakkalaitos siirretään henkilökuntineen ja kalustoineen Wenä- jän meriministeriölle muoden 1911 tam- mik. 1 pistä alkaen; henkilökunnan palkka tulee suoritet- tamaksi Wenäjän maltakunnanrahas- tosta ja samalla kertaa kaikki saamat 15 pros. palkankorotuksen sekä sitten joka 5:s muosi 100 markan suuruisen palkankorotuksen; maltakunnanrahaston menot kormataan Suomen suuriruhti- naanmaan maroista. luotsi- ja majakkalaitoksen tekemät sopimukset ja mälipuuheet tulemat jat- kumaan meriministeriön nimissä; laitoksen palmeluskunta tulee kaikis- sa rikos-asioissa olemaan Wenäjän me- riministeriön alainen. luotsi- ja majakkalaitoksen päällikön nimittää meriministeri yhdessä hydro- teknillisen komitean päällikön kanssa. Kun edelläolema oli ladottu, saapui tieto, että tämä menäläisten lehtien le- mittämä uutinen komitean päätöksestä olikin ennenaikainen. Komitea pohtii yhä kysymystä, joka ei ole niinkään helposti ratkaistamissa kuin luotsilai- toksen menäläistyttäjät haluaisimat. Suomalainen Uutistoimisto tietää, että Suomen luotsilaitoksen uudista- mistä marten asetetun menäläis-suo- malaisen komitean ensimäisessä istun- nossa esiitettiin m. m. kirjelmä, josta kämi selmille, että ministerineumosto on ryhtynyt menäläistyttämään Suo- men luotsilaitosta useammasta syystä, mutta etupäässä on syynä ollut: Suomen saariston erittäin suuri stra- teeginen merkitys; Standardin karilleajo Riilahden se- tällä: Woodburn-juttu. Menäläisen mielipiteen ehdoton maa- timus Suomen luosilaitoksen alistami- sesta menäläisten merimiranomaisen alaiseksi. E5SE&XS — Senaatin oikeusosaston tähdentäminen. Keskimiikkona esi- teltiin senaatin oikeusosaston istun- nossa korkeimmassa paikassa äsken tapahtuneet senaattorien B. Anneliergin ja A. A. Liuksialan nimitykset. Uudet senaattorit tullemat astumaan toimeensa toukok. 1 p. — Metsänhoitajat. Meltauksen hoitoalueen metsänhoitajaksi on senaatti nimittänyt metsänhoitaja L. Björk- manin. Puolangan hoitoalueen met- sänhoitajaksi metsäkonduktööri L. L. Wahlbergin ja Siikajoen hoitoalueen metsänhoitajaksi Romaniemen metsän- martijakoulun opettajan Topi Haka- lan. — Isojakoa ja werotnsta Suan- non, Luiron ja Pelkosenniemen yhdis- tetyssä jakokunnassa Sodankylän pi- täjän Alaperän kylässä koskeman Ou- lun läänin kumernöörin päätöksen on senaatti mahivistanut erinäisillä muu- toksilla. — Kanatarhan perustamista ja mehiläishoidon harjoittamis- ta warten omat Haukiputaalta kotoi- sin olemat mäkitupalaiset A. Ahonen ja St Liljeroos anoneet 2,000 mkan kuoletuslainaa. Maanmiljelyshallikns ei ole anomusta puoltanut. — Marattoman lväestön ase man parantaminen Pohjois- Suomessa. Köyhäinhoidontarkastaja oli senaatille ehdottanut, että asetettai siin makituinen komitea, joka tekisi eh dotuksia Pohjois-Suouien marattoman mäestön aseman parantamiselsi. — Asia esiteltiin senaatissa ja päätti se pöytäkirjaotteella jättää toimenpiteen tarpeellisuuden kauppa- ja teollisuus- toimituskunnan harklttamaksi muiden ehdotusta koskemmn asiain yhteydessä. — Rantatie Koiwistolta Pie- tariin. Parooui Mladiimr Alerandro- miish Kaulbars Pietarisia ja hra Wilho Sobolem Miipurista omat se- naatilla anoneet lupaa saada omalla kustannuksellaan rakentaa normaalirai- teisen rautatien rannikkoa pitkin Koi- miston pitäjästä Siestarjoelle, josta he hankittuaan luman aikomat jatkaa rataa Pietariin saakka. — Hakkunajan pitennystä yh dellä muodella tai huhtik. 15 päimään m. 1911 on metsähallitus erinäisillä esdoilla myöntänyt uutistalolliselle Juho Pekka Hihnamaaralle hänen yleisessä huutokaupassa m. 1908 Dlä- kemin hoitoalueessa sijaitseman Hlh- namaara-nimisen uutistalon metsästä ostamalleen puumäärälle 7,009 saha- puuta. — Suomi ja Englannin sano malehdistö. Englannin sanomaleh distö kirjoittaa edelleen uutterasti Suo- men kysymyksestä marsinkin kaupallisia näkökantoja silmälläpitäen. Niinpä oli t. k. 14 p. meille suosiollisia lausun- toja North Mail, Newcastle Ehroniche ja Newcastle Journal lehdissä ja t. k. 15 p. Eastern Morning News lehdes- sä. Useimmat näistä kirjoituksista omat aiheutuneet Englannin kauppa- kamarien Suomen kysymystä koske- mistä lausunnoista ja esitetään niissä niitä haittoja, joita Englannin kaupalle johtuu Menäjän hallituksen suunnitte- lemasta muutoksesta maamme malt'ol- liseen asemaan. — Eduskunnan hywä?shmät kunnallisasetukset. Senaatissa esi- teltiin torstaina kenraalikumernöörin kirjelmä ja sen ohella senaatille saapu- nut pyyntö lausunnon antamisesta eri- näisten eduskunnan hymäksymäin kun- nallisasetusten johdosta. Senaatti lykkäsi asian keskuudessaan maliokun- taan, johon tulimat senaattorit Mar- kosi, Rainesalo ja kreimi Berg. Mainittu lausunnon antannspyyntö oli saapunut senaattiin miime maalis kuulla. — Leimasuostunta. Äskettäin korkeimmassa vaikassa mahmistettu ja nyttemmin eduskunnalle jätetty esitys leimasuostunnasta muonna 1911 eroaa useissa kohdin nykyään moimassa ole- masta leimasuostunta-asetuksesta. Muodeksi 1910 mahmistetun leima- snostunta-asetuksen kautta tuli moi- maan se periaate, että miranomaisille annetut asiakirjat omat leimamaksusta mapaat, lukuunottamatta eräitä yksi- tyisten mälikirjoja ia asiakirjoja, jotka määrätyissä tapauksissa niitä miran- omaisille tuotaessa omat leimalla ma- rustettamat. — Sonnien laitumelle laske minen. Senaatissa esiteltiin perjan- taina kenraalikumernöörin kirjelmä, jossa maadittiin senaatin lausuntoa eduskunnan mastauksesta arm. esityk- seen, mikä koskee sonnien laitumelle laskemista. Senaatti jätti asian ma- liokunnalle johon tulimat senaattorit Kraatz, Hosiainoff ja kreimi Berg. — Kansanopistot. Senaatti on myöntänyt Keski-Pohjanmaan kansan- opiston yhteydessä toimimia maamies- talmikursseja marten edelleen 3,000 mkn suuruisen muotuisen apurahan. Perä-Pohjolan kansanopistolle on senaatti myöntänyt 3,000 mkaan koro- ketun jatkuman apurahan opiston yh- teyteen järjestettyä matkataloudellista oppijaksoa marten. — Lanttaussäännöt. Senaatti on myöntänyt 1,584 mk. 77 p. uuden järjestyssäännön aikaansaamista mar- ten metsätuotteiden lauttaamiselle Py- häjoessa toimitetun tarkastuksen kus- tannusten suorittamiseen. — Kalastnskurssit. Senaatti on myöntänyt 500 mk. kurssien järjestä- mistä marten tulemana syksynä maan- miljelysseurojen kalastuksenohjaajia marten. — Telefoniyhteys Tornion ja Haaparannan mälillä. Koska kauppias Petter Dubatscheff, jolle oli annettu myönnytys Tornion ja Haa- parannan mälisen telesonijohtoon, on tehnyt konkurssin eikä konkurssipesällä, joka oli ottanut johdon huostaansa, ollut oikeutta mainittuun myönnytyt- seen on senaatti antanut Oulun läänin kuiverZlöörille määräyksen poistaa mai nitun johdon. — Lahnakoski myyty wal- tiolle. Metelin joessa oleman Lah- nakosken on sen omistaja konsuli E. I. Forsen luomuttanut maltiolle 80,000 mkn hinnasta. Mesimoima nousee koskessa 270 hemosmoimaan. Kauppaan kuulu ainoastaan koski, jo- ten rakennukset ja maa-alue, noin 7 ha, jää edelleenkin hra Forseenin hal tuun. Kosken kauppa on aiheutunut Metelin joen perkauksen johdosta. — Kokk. — Kansakoulut. Furuhjelmin apurahoja Kannuksen tartastuspiiriin niiden kansakoulujen, joissa »käsityön opetus on hymin järjestetty", oppi laille jaetaan tänä keiväänä 380 mark kaa. Toisen palkankorotuksen on maliio- marain toimituskunta myöntänyt Py- häjärmen (O. l. » Jokikylän kansakoulun opettajattarelle Aino Sofia Elomaa- ralle palmeltuaan 10 muolta. — Wiransijaisun?palkkiot. Se naatti on myöntänyt täydet paltla- edut Oulun poliisitaitolsen m. t. sih teerille, alitapteeni Herman Mallinille. — Postilaitos. Posti Uiuotfcit liikenneosaston en'joutua olcuiaar. yli- ekspeditoörin ivirkaan on senaatti ni mittänyt ensiiuäisellä ehdokassijalla ol- leen postimaunupurin ekspeditöörin Frans Theodor Alerejessm. — Koululaitos. Tornion alkeis koulun amoimetsi julistettua maantie- doli ja luolinoiihlstorian kollegannnrkaa ei ole kukaan hakenut. — Hylätty armahdusauomns. Senaat!! on jättänyt hniimioonoilamatta testi Etia Hetena Kanniaisen WaasaSla anomuksen, että hänet iva^auleltaisiin kär simästä sitä ~t ivuoden kurituohuoneranqais tusta, sohou senaatti on tuominnut hänet erinäisistä iväärennysrikoksista. — 700 mkn apurahan on se- naatti antanut Oulun kuuromykkäin- koulun opettajattarelle Stiina Snell- manille 0 miikon opintomatkaa marten Skandinamiaan ja Englantiin. — Luotsilaitvojen päälliköt. Koska ei ole riittämästi luotsilaitoksen upseereja, on^ luotsihallitus esittänyt senaatille, että luotsilaima „Walmo- jan" päälliköksi määrättäisiin toistai seksi merikapteeni. — Dliwieskan kunta on senaa tilta anonut 2,000 mk. suuruista muo- tuista amustusta lääkärinpalkkaukseen. Entinen amustus on ollut 1,200 mark- kaa. — Konsulit. Ranskan ylimää räiseksi konsuliasiamieheksi Oulun kau. punkiin nimitetty hra August Snell- man on mäliaikaisesti saanut luman astua toimittamaan hänelle kuulumia tehtämiä, kunnes hallitsema senaatti on antanut määräyksen hänen nimittami- sestään mainittuun mirkaan. myy AäcimrckL Suomen kysymyksessä? „Birsh. Mjedomosti" kirjoittaa Hu- hujen johdosta, että Suomen kysymyk- sessä olisi tapahtunut jonkinmoinen käänne. Lehti armelee, että mastus- tuspuolueen lehtien ilo tämän johdos- ta on mähän ennenaikainen, mutta myöntää kuitenkin, että hallituksen yleismaltakunnallista lainsäädäntöä kos- kema lakiehdotus mahdollisesti tulee uudestaan tarkastettamaksi. Lehti pi- tää sangen merkittömänä seikkana sitä, että „Nom. Mremja'' on armellut Stolypinin lakiehdotuksen mahdollisesti kaipaaman suuria parannuksia. Se on seikka, armelee lehti, josta moi pi- tää kiinni. Näyttää tosin siltä, että kuin Menäjän ja Suomen mälit olisi- mat somittamattomat, mutta Suomi on kuitenkin jo osottanut myöntymäi- syyttä eräässä tärkeimmistä kysymyk- sistä, nimittäin sotilaskormauskysymyk- sessä, ja se on hymä merkki. Lehti näet pitää kompromissina sitä, että pa- rastaikaa on senaatissa tekeillä ehdo- tus uudeksi sotilasmeroksi. — Lopuksi uudistaa lehti manhan ehdotuksensa, että asetettaisiin uusi menäläis-suoma- lainen komitea, joka olisi kokoonpantu toisin kuin Haritonomin komitea. „Rossija" lausuu pääkirjoituksessaan julki tyytymättömyytensä miime päi- minä Suomen kysymyksen ympärille kehittyneen ajatustenmaihdon johdosta. Lehden mielestä on luonnollista, että kun suomalaisien menäläiset palkkakä- tyrit uhkaamat jäädä duumassa mä- hemmistöön, heidän agitatsioninsa yhä suurenee. Etenkin inhottamia omat lehden mielestä ne pimeät huhut, joita kerätään „ takapihoilta". Puhutaan nimittäin siitä, ettei Parisissa tahdota myöntää Venäjälle lainaa Suomen ahdistamisen tähden, rahaministerin eroamasta kannasta Suomen kysymyk- sessä, y. m. Lehti makuuttaa yhä mie- läkin, että Suomen kysymys tulee rat- kaistuksi sopusoinnussa maliokunnan etujen kanssa. „Nom. Rus" toteaa, että alkaa käy- dä yhä selmemmäksi, ettei Suomen ky- symys ole niin helposti ratkaistamissa kuin bobrikomilaiset omat luulleet, sitä enemmän kun tämä ratkaisu tulee ta- pahtumaan koko simistyneen maailman nähden. Äärimäisten taantumuksellisten ää- nenkannattaja „Semshitshina" myntää sekin, samoin kuin „Nom. Mremja", että Suomea koskema lakiehdotus on kohdannut mastustusta maikutusmal- täisissä manhoillisissa piireissä. Vulun kaupungista. — Kirkkotvaltuuston kokous on tänään klo 7 ip. Siinä malitaan jäsenet kirkkohällintokuntaan sekä talou^ denhoitaja. — Henkikirjoitus tapahtuu tä nään 4:ssä kaup.-osassa, huomenna tonteilla n:o 1—52 5 f.-os. ja ke s ti- unikkona lopputenteillä -> kaup.-os. ja O kaiip.'osassa sekä Ainolassa, Sähkö- laitoksella, Mesisaballa ja Aströmin nalikatelitaalla. — Wiulutaitei!ija Aran.zosin konsertista, joka on tänään klo 8 ip. seurahuoneella, pyydämme mielä huomauttaa. — OtUrn kaupungin ja maa seurakunnan oriyhdistyksen ko kons oli eilen. Malittiin yhdistykselle johloknnta, johon tulimat kaupiingista kauppaneumos F. A. Riekki «puheen- joht.', kaupp. I. Nousiainen <siht. ja rahastonh.» ja t.-om. A. Hägg. maral- ta leuvaSt. S. Heitkilä setä :aualta Nlivt I. Pikkarainen, A. Marlukitla sekä teiirast. I. Pernu, maralta m>v. H. Iuurus. yhdistyksen ori Malpas päätettiin sijoittaa maanm. I. Kontiolle Oulu joelle. Kaikki y?id:stylseu jäsenet oinat evi- täin tyytymäisiä oniseensa M.llppaa' l seen sen kaiiiieuden ja hmoäii luonteen muokii. — N ?hkur»liikkeen kauppa. Nah kuri Autustt ^!urmi on ostanut Frans Oskar Selenius'en omistaman Vinot- tasaaressa sijaitseman nahkuriliikkeen sillien kuulumin? rakennuksineen 14,000 markan kauppahinnasta. — Oulun 58. P. K:n koton k sessa eilen päätettiin jäsenille antaa tilaisuus ehdottaa keskustelukysymyksiä HELPPOTAJUINEN KONSERTTI (viimeinen) SEURAHUONEELLA huomenna tiistaina klo 1 -Sip. Pääsy 1 mk., koulunuorisolta 50 p :i ;i. Solisti: Konserttimestari Palfoort ..Viulu" Beäheil-AHianssitaioIla Suonial. saarnoja tiistaina, keskiviikkona ja torstaina kello ill. Lauanlaina ko!;ous uskovaisijle kello 8 ill. Pastori V. Sundelin. Konsertin antaa I»WW fferra Ii S0L.1 Seurahuoneella Torstaina huhtik. 28 p. klo 1 2 8 ip. Pääsylippuja: numeroituja a 3 mk., nu meroimattomia ä 2:50 sekä koulunuori solle ja palvelusväelle a 1 mk. myydään tiistaista 26 p. lähtien kello 9 aamulla Vanhassa apteekissa sekä konserttipäivänä alkaen kello 1 -i7 j. pp. sisäänkäytävässä. Säestyksen soittaa rouva Ingrid Savan- der. palokuntalaisten yleiseen kokoukseen Helsingissä ensi kesänä. 5!eskus:elu- kysymysebdotukset omat annettamat rehtori Westerlundille kahden miikon ajalla. — Lääninwirkamiehet. T. k. 2r5 p:nä päättyneen määrää ia !t lii- luessa omat hakeneet Paamolan piirin nimismiehenmirkaa: Säräisniemen pii- rin nimismies Ä!atu Perttuiien ja Kuolajärmen piirin nimismies I. K. Kuusilehto: Inarin piirin nimismie- benmirkaa: Utsjoen piirin ni-nisinies Weikko Soriola, Sodankylän länsipii- rin nimismies K. (Gummerus, lakitie- teen ylioppilaat Ctto I. Ohv.iten ja P. S. Paankc-ski, :'cnttorisii ?)rjö Panlapenuer jo eräs, jola on pyytä nyt, ettei (niinMi nimeään sanomaleh dissä i!iltut:*to'fi, jefä maihtoelitoisesti jompaakumpaa mainituista niniismie- kenmiroista 1 lääninkanslisti Tuoinas Pärssinen, senaatin ylimäär. kopisti ^alo I. Näsänen, lakitieteen ylioppi- las W. I. Alaranta ja kaksi muilta, jotka omat pyytäneet, ettei heidän ni- meään sanomalehdissä julkaistaisi. — Sääntöjen wahwistuksia. T. k. pmä on läänin kuioeruöori mahmistanut Sotkamon pitäjän polo- apuyddistylselle uuden sääntöehdotuk- sen. Samoin on kumernööri malmista- nut Kemijärmen pitäjän poxoiiboitonb tiön ohjesääntöön tehdyt erinäiset inuu- tokset. — Maanteitten kunnossapito taltvisaikaan. Te!)dnstä hateinuk- sesta on läänin kitmernööri ifapautia- nut Kemin, Simon ia Tervolan kun tain tientekomeln'olliset tal>msaikana aukipitämästä !iu.ure!cä u>edättä>nällä yleistä Kemin maan tietä Kemin ja Termolan Euntain aliieella, eliDoPa että iaiioiin ne jii lapioimalla Nimiosia pideuämä. l!!oSotto?uie!)et. Otilun : l) lakunnan kruununivouti ; l"leu!e:tu ulosottonuelienä Uiminaan, ui^iisn.i.^'- piirissä t. k. -- pistä den loppuun saalka fäi) ; L km noliisitonstaapel: P. Le-mis^'l. Samoin on Kemin ki!i'a!'!!iui.:n krunnunmouti oikeutettu uloso.:>'-!!'.ie- nenä A l a t o r n i o n n i m i s 1:1 i e s e '• '• * i s 1 a luudeii kuukauden aitana, jiUilcu-att toukok. 1 p:stä lukien, iäntiäitmän myöskin poliisikonstaapeli K. 'L .nil Kuu rea. — ^rtv!aisuude«?ta tuumittu. J. k. li) pmä tuomitsi läänin tun>er- nööri ^ioivaniemri? pitäjän Korka<on kylästä kotoisin oleman itsellisnaiien Katri Ä>i!t>elmiina Salinelan ensiier- laisesta iriolaisuudesta pidettäivätsi kolme kuukautta yleisessä työssä.