mant-sskuun lö p:M Ms !30 t8W lentäneet pajan, mutta jätämme un- saran hankkimatta; olemme xySrytiä- neet kansakoulumme ul-c .n r ken.7!u°- sen, matta epäämme siitä päSSseeltS nuorisalca ivälilaopalcet scn tuetta, mien hedelmien säilytlämiseen ja kar tuttamiseen, n'-deu lu'en^l^ ni^' hy rrien herätys!?» ja muikut- sten saa miseen, joita wastaanotLa?naaa koulu on Hadi-L :re>! nst nut. Sanotaan, että karsa^.^e on tätä nykyä mäfynvt, eitei ole maaperää siwistyspyrinnö?ie, joita ei puolue- katkeruude.? myi.ky?!sc"ä höysteellä mausteta. Mu"a niin wäiy?yt ja haluton se ei saa olla näi. äkZän aikoina, ettei se ryhtyisi sen miljan korzuuseen, lninkä puolen Vuosisadan uvra" Miljelyilnö kansaucpetulsen alella on saanut kellertämään. Siis: jatko-opetusta ja kcnsankir- jastoja joka kylään, jska kouluun! ^ Thöwäe»Iai»sääda«tS. Senaattia on armossa täSkelty an tamaan lausuntonsa Suomen kdus- ku^nan Vastauksesta arm. esitykseen suojeluksesta ammatiimaaraa Vas taan, lausunto eduskunnan Vastauk sesta arm. esilykieen, zoka koskee tymä teoit,suuSaznma:eiS!<', sekä lausuma eduskunnan ivastaucsesw arm. e^.« tykseen ammatlitarlasiu Iestä. Senaatit lykkäsi koitti nämä asiat maitokuntaa, johon tulimat senaat torit Maenius, Berg, Kra z ja Saa rikoski. — Aset«Sehdot»s eläixteu eläi»tu»ttede« maaha»t«vu «tSts. KuttN ennea on kerrottu on senaatin asettuma komitea Vahimsta- nut mret-nnön ja laatinut ehdotuks-m yleisiksi säännöksiksi elämten j» eläin- tuotteiden maah n tucni.sta. Saaoma.a ehdotuksesta on tulli hallitus a- tanut lausuntonsa ja esit tää, ettei sillä periaatteessa ole mi ään sitä mustaan muisuteramaa. — Kui tenkin on tullihalluukjen huomota kiinnitetty siihen, että as?wse!zdAluk sessa vitäift alli nimenomainen mää räys, j-inka mukaan tarmot, mill.t, jouhet ja harjakset, joita ei tehtaa-si ole pesty, omat hetj tullitoimittcsta annettuma nneiämät tektgiseen -ai toäoajaaa siellä permpohjin puhdis- tet^amaksi psinnMranom -isen lval- Vannan all^, jonka sn siitä saatama ilmoitus tullttoimistolta. — Ap«laiSWaaiiwilj-Iysi»fi- n»irit. MaanmiljelyShallius on anonut, että ny'y nen 5.000 mkn määrärah i apulaismzanmujelysin^- nöärien palkkaamiseksi korotettaisiin 7,200 mkaan, täy'ettäwäk>i kahden apaimsmsiköörin palkkaamiseen, 300 mkn kuukautisella palkkiolla. — Maanwilje!^SHallitukse« ark!itehdt» efirelmämotkat. Ark kitehti H. R. Hel n on anonut, etcä maanzvtljely zh >llituk!en käyttö vorois ta esitelmän y. m. pttoz merten Vas taisuudessa saataisiin suorittaa m t?a. rumt mi'N. viljely-hallituksen alaselle arkkitehdille hänen tekemistään esitel- mämackoista maatalousseuram koko uksiin. — Maanmiljelyshalluus on anomusta puoltanut. — Ha«tausaSu?eÄk»itteA tarkasi^m.nes» Senaatissa esi- telcnir lauaniai-?a tsoll suusdollituksen kirjelmä, jo?sa pyydztcim 4,600 mkn muotaisti määrärahaa sairs- seka hautiiusapukassojen ja -renkaitten tark Ummista marten. Senaatti myönsi pyydetyn määrärahan ehdollisesti. Samalla vääiti jenaat'i käskeä teol- lisuushallitusta Viipymättä ryh y- mään tyämäenapukassoja koskeman asetuksen nojalla kaikkiin mahdollisiin toimeno teistin n iden epäkohtain kor jaamiseksi, jotka esitekään kamreeri Wiiaö Kiparin toim ttamassa „Ker- tomuk>eSsa hautaus:pur?n-ait'en tar- kastulsesta". W'.elä väätti ssna^ti, että herra Kavarn vllämaiiittu -ut. kimuzsertomus on lähstettämä sille komitealle, joka on asetettu tarkasta maan työ oäenliin äädäntöä, ja joka komitea jo ksmäällä 1907 sai toimeksi laatia ehdotukien riista muutoksista maikassa olemaan työiväen apukas- sii: ko kemaan ase ukseen, ji muista t-zim^nyi'e'.stä, jo^ka omat tarpeen puheenalaisen itseamustllstoimiiinan kedittamiseM ja turmaamiseksi. Mai nitun komitean on ku'suttzwa opu- jäsenekseen kamreeri Wäinö Kcip^r'. — Kysymys uudesta, ka«> pu»kieu poli-silaikskfia Zos?e- VaZtz asettlisesta. Senaaussa e!ltel:ita t. k. 12 p-ä kysymys uu desta asetuksesi^, jf>?a koskee maan kaupunkien polinilauaksia, lainmal- mistelukunnin tarkoitusta mortm laa tima aieiu^ehdotus ja nnan kauvun- kim rmiomai^ten ja kuNernöörieu siitä antamat lausunnot. Sena-Mi päätti lykätä asian uudelleen esiteUämäifi. — S«k«»iteltu etelara««ik- koratK. Kuten aikoinaan on ker rottu, jätti noin lvuofi takaperin ruot sinmaalaisen inilnööri Alberc of For- sellestn insinööritoimisto senaatille eNän suunnitellun ulkomaalaisen, etuoä^ssä englantilaisten muodosta man konsort wn puolasta anomuNen Myönnytyksen saamisesta rautatie- i rad'n rakentamiseen He si-ig'stä Sno- menlahdm piizj'»srantaa piikin P e- tariin. S ttem>?>in jä?ti anoji senaa tille summittaiset numero iedot kyseessä oleman radan rikeinu?kustannuk'ksta. Nä den tietojen mukaan tu!isiwat ra dan kustannukset sen liik^k^ntoon w'lmistuttua nousemaan 80 mi!j. mka^in. sliiä radan rakennus?usw-i. nukse! 56 milj, osematalot, pysäh- m^rasl-hu^neet y. m. wkao. liukuma k lusto mk ja muut kustannukset mk. Malkuötoj-. ja ta- wara!iikenteen oli laskettu tuo tam n 3? m' j. m'n tulon ivuodessa edellvt- tämällä, että kontiventaaliliikenne lvoid-an järjestää Tnrun ja H<mcion ka ''w. Mailto oli laskettu 17,000,000 mksi eli noin 20 prosent ksi perusto- miskustnnnukfi^ta. Osakepääoma oli aio tu 100 milj. m'n e!i 4 m lj. pun naksi, jaettuna 40,000 osakkeeseen ä 100' Ah.iö perustetaan kun v.yö->?.ytys on l^a!u ja dyiväl. sn v!si. Iht ön toimmimeisi piti tulla „Thi F d-So>jth C?cs!-Rai!way- Co??p nv-Lim tkd". R d^n pitiHel- sing s:ä läddsttnaän simuomaan Por- woot", Lomli.sua, Kotkaa, Haminaa ja Wi-?ur'-?. Tomän myöni'yty«ancmuksen on senaatti hylännyt. Hylkäämä päätös pkru^tu-? siihen, että mowossa o e- uaw oletusten mukaan tulee rauta- tiemyz.niytyKten hakijain olla Suo men kcms'.la«fia tai osakeyhtiön, jorka o^kc-enemmistön w!ee olla Suomen !onst-'c.isten käsissä. Ranskan parlamentin jäsenten adressi Tnomen asiassa.-) Pietari, marraök. 11 p:nä Maltalunna? duuman jäsenille on Zähe> tetty seurasmavsisäliöiAen odresst ?or>k-! vwat allekiriovtmeet Ranskon laki^säätäivien laitosten senaattorit j edustajat: Me allekirjMoneet Ranskan vav lamevtin jäs?net ?l?mme lemottomuu- della seuränn^et milmeistrn Suomen autcmommlle lvihamieii^ten lakiekdo rusten kehitystä. Noudattaen Eng l?nnin, Saksan, Jtalivn, Belgian Hollannin ja mmden parlamentin esimerkkiä, me allekirjoittaneet Rans> kan parlamemin jäsenet, kalsoen lö desiin suhtein in, jotka yhdislämät We?äjää ja R nskao, pid -mme oike utenarr:me kuninitaä osi^LN walwkun na?duun-an jäsentcn huomina sekä osaNaa h?iL?, ettei tuo'1'inen polt nikka saa:a clla herä-rämäNä huomi ota Rav^'-'ss?. S^tä manio^t» päim-stä a!'cer-, jona A?ek> nteri w. 1809 Pormoossa anto» Suomelle kansnllnet oikeudet ja uskoi maltio, väimille perustus >oii mukaisen tar kastus oikeuden Sucmen asioissa, on maa yhä kd styen kohonnut si-sistysl konsojen ensi rimeidtn, kitcs simis tykssn, y^teis!unnc:ll?sen järjestyksen, kunnioituksen ja rniisa dea lain sää d^.nöll'?ten päätösten, tämä picm m:a on lybyen oj?.n tu^uezsa alm nut lzi-Zwa j,l!?kiwenä W?näjän kei ior>n kruununsa ja on her'nänytkoko maailmm ihmettelyä. Miten woi sikaan nnohtaa sna, että w. 1899 enst 'swn kohdatessa tuon pienen, kiitol lisen kansan mapaa^a kehitystä koko mailma-' yhteiskunnaiden oikeuden- tunw pani iä'ä mvst-icn mastolvu seensa ja k^i'kien siw!stys°ansojen ka'kki i"!mMissn l?i^eude!7 ja ojatiik> sen buom^ttaroimmot »duStojat olle- k'rjoi?t wat xy^n^ön, j-->ka o'i olotett^- Menäjän hc?Uuu'selle Suomen snts. muc'iZte:'. oikenisien puolelta. Nyt lemmin on Meräjä mallannut «skl> leen kall.immnn o keiden: sille on latijgueNu wa! iällinen mc-pzuk; se ei mot pyki?ää^, vetlämä!'ä itseään, rnK!Lä toisilta sitä, minkä se itse on siaVuttanut lopv'matton -an tais?e lun hinnalla. Me allekirjoittaneet Ranskan parlamentin Menei clsmme !ewg'tomia s'it^ nopeudesta, millä kokonaisen k nson kodta'o raika staan, sillä e h n ole ed?s luotu »ika', i>'tta maltinv^imäin mielipide olisi tullut huomioonotetuksi ja xyydän^me niv katowsre'tomms mal^a^unnonduumaK- sa volit>maczn iätä törkeätä kysnmystä toroeell-kella hnomoll?, jönämZttä izu^minon ottamatta, etiä Suonu on mallannut vcik'ansa bist^riossa j ' m-.ailman simistyk?essä keskeytymättS- mällä koko wu?sisadan kcs-äneellä työllä. IM5?ew?a seurasi seuraa-vannsal- tön en k ri?: Tämän odr?:-stn allekir- iviteojit eiMät ole woweet to?wUto>' perille sitä ennen duuman jäsenten aantumista lomille. Silloinen RanS on parlamentti, jaka s'iuri oli uusilla maaleina walitt>?. kokoontui juuri sillä k>et?ellä, jolloin teillä oli äänestys Suomen kysymyksessa. MiNta Le saatte sen <>d?es>>)'änä' n, sillä lis!a, joka sisältää cl'upe7öjset "imikirjoitu^set on ollut talletettuna Haogin k^mintotuoministuin- ja r^u- hnnpa'atsis»a, marsinkin kun clle^r- ioittc-jat katsomat, että heidZn ketk?. nä, jolloin le uudelleen olet'e kokoon tuneet ja teette uvsiarä^töksiä Suomen asioiss-'', on teK?ZwA tunnetuesi ne tun teet joita R nsk.'n pcrl^mentii enem» in5n kuin 400 jäleneiisä » im?^s^, on kitso^ut mä'!tc1m?t!Zmäksi melmclli- iuudelseen ju!ki'iusua bis^orlan kas wo!en edessä, joka sä'lyttää Tammelle lahjoitetun ja sille malalla ^obwi»- tetun peru^tttslain loukkauksen suure na, surullisena muistonaan. dy''sillat, 7,400 (p>0 7,^0N.000 9,300.000 Venäläiset ja Ranskan parlamentin jäsenten adressi. Pietarista, marca^. 12 p. Wa't2?unnaone!lvoSwn jÄ!«n D.>u'« r^ä) saatuaan Ranskan rarlan?e^:in i^ienten adressin on lähettä. yt Pari- siin seuraaman masta-clsen senaattori AquiLonille: ,.H rra senaattori. Eilen sain eri tyiscn k!rz?lm^n mukana 400 R ms. kan p^-^mentin jäsenen allekirjoitta man cdre°sin, jos-a l^s julkilausuma' iv-Makus-en sen jo'd^sta, et.ä We- näjän l5.kiasäätäwät laitokset omot bymäklynxet Suomea koskemat lak>. ehdoiukset. Minä en loinkaan saata käsittää, milsi juuri Te olette sumain- nut läbeitäS minulle tuon adressin, joka sisältää ennenkuulumattoman jo -näkymättömän ulkomaalaisen parla mentin iäs?nten sekaantumisen totien maan sisäisiin ja lainsäädännöllisiin asioihin. Kirjelmässä Te m, m su- w 'iisette hvom -uttoa, että Te halu- atte tehdä meille tunneiu ksi Rans?c>n v^r-amen^in tunteet, jl,tka se tämän kysymyksen johdosta julkilaukuu h's- torian kasmojen edessä. Omasta vvolestani en epäile, että Menäjän ki-toria tulisi huomauttamaan jo MenZjän konsa ei koskaan unohto- maan. eitä 400 meidän kanssamme li tassa oleman mallan edustajaa, unohtaen ystämyyden siteet, jotw l,hd!s^wät molemmat kansat, sekä ka7>s ^nwk'.'isen scp maisuvden maati- mukset, omat kirjallisesti sumainneet lu k-lci-sui mnitt-?n'a suuren Wenä- -än lakiasöätämille laitolsille". senaattori Aquillonille, j?ka enstmäi- senä on allekirjoittanut sen liittäen mukaan seuraaman kirjeen: „Hywä herra! Palautan kirjelmän, joka on aijottu duuman jäsenille ja jonk^e omat allekirjoittaneet Ranskan parlamentin jäsenet ja senaattorit iekä käännyn te dän puoleenne, joka olet!e ensimäifiä allekirjoittajien jou kossa, kiinnittäen huomiotanne siihen, että Menäjän kansan edustajat omat räpsin krp'yn-itä armoktelemaan m ar.sa siiäisiä maltiollisia etuja. Duuman jäsenen ei tarmitse kuun- nella mieraan maan alamaisten mie- lv'dettä niisiä kansallispoliittisista kysymyksistä, jotka eimät koske he tä. M-tä tulee toimintamme armostele- miseen, on se wrveetonta ja sopima tonta. Täydellä kunnioituksella, duu man jäsen Kruxenski". Wsalii>iirimme Suo- malaiste» seurain ja Piiritoimikunnan jä senten kokous pidettiin miime lauantaina Kanssllis- kodassa. Edustajia oli saapunut erittäin runsaasti, runsaammin kum p-rilla edellisellä kerrall'. Nuijan juhl?ssli oli «i:nuk täynnä. Keskustoimikunnan puolesta amasi kotuksen kultaseppä Js -k Saha jz Nuijan kööri loulci termchdMeksi parisen laulua. Pu heenjohtajiksi malittiin maanmiljelijä T. Junnila ja opettaja W. O'sanen ja sihteeriksi opettaja I. N. Koskinen. Aluksi opettaja S. Sampola loi ly hyen silmäyksen kansallista kokoo musta tarkoittaneen ehd:-tu!s?n käsit. telyn maiheisiin ja sen raukeamis- syybyn. Alettiin sitten neumatella malitsija- yhdict^tsis ä ja niid-n ehdokk.nsta sekä hymäksyUiin Valitsijayhdistykset ja ehdokaslistat seuraaivcsti: Porin walitsijatzhdlstys: (Pori, Lumia ja Nalklc). Saha, Jsok, ku't .seppä, Pori. I Lauri, jun..luus.'pin tch- t/ri. H?l-!n!'i. P-iZsittr-i, I. K., lakitieteen tc htori, Maralle: Vasara, I. A., maisteri, Pon. UlNil^» val tnjahhdisty^: >.Ulw'la, Porin maaseurakunta ja Kullaa). H tola, K. W., rakenrusneMoja, Helsinki. P .afttimi, I. K, lakitieteen tohtori, H?!si ?i. J-gman, Lauri, ftmuluusopintoh- t> r'. HeMr.ki. Maralle: Ma U-Jaakkola, I. K, ma^.niljeM, Kokemäensaori. Paosikimi, I. K., lak?tieteen tohtori Helsinki. Ingaan, Lauri, jumaluusopin tch- tori, Helsinki. Maralle: Salonen, K. I., nshkuri Parkano. ' Jksaliste» tsalitsiiatzhdisttzs: (Ikaalinen ja Jämijärmi). Junnila, Taame, maanmiljelijä, Tyrmää. Ingman, Lauri, jumaluusopin t-.h- tor-, Helsinki. Paasikimi, I. K., lakitieteen tohtori, Helsinki. Maralle: Silen, H , kimilyämics, Ikaalinen. Hämeenkyrö n valitsit s- tzhdistys: (Hämeenkyrö ja Milzakkala^. Nyström, W., nimismies^ Härneen- kyrö. Paasikimi, I. K., lakitieteen tohtori, Helsinki. Jpgman, Lauri, jumaluusopin toh tori, Helsinki. Maralle: Nuuti, A, macmV! ljelijä, Hämeenkyrö. Mouhijärven tvaliLftva- hhdiSttzS. (Mouhijärmi, Karkku, Suoniemi ja. Suodenniemi). Junnila, Taame, maan zviijelzjä, Tyrmää. Paasikin?!, I. K , lakitieto a tohtori, He sinki. Ingman, Lauri, jumaluu sopin toh- tor'. Helsinki. M r>lle: Suominen, O., m?an-vil' jelizä, Mouhijärmi. TyrNääu (Tyrmää ja . o!t suosionosotuSten johdzsta laulet- toma kahdesti. Näytelnin mauhdik- kaasti ensimäinen näytös Hj. Norta mon kirjoittamasta 3-näytöksisestS laulun ja tanssin sekaisesta näytel mästä «Saaristossa". Näytelmän juzm, sen sujuma ja luonnollmen muoropuhelu sekä siinä olemat muu tamat laulut, joista uusia pari E. Kaupin sämeltamää, maikuttimat, että näytöstä erittäin suurella mielenkiin nolla seurattiin. Ikiset riaurunhe- lähdykset ilmaisimat tuon tuostakin, että tekijän tunnettu sukkelasanaisuus ei puutu hänen tästäkään kirjall sesta tuotteestaan. Näyöksen loputtua yleisö osotti pitkällisesti suosiotaan ja masymä^ä huusi tekijää esiin si^si, kunnes hän wihd?in astui näyttä mölle kiiltämään suosionosoituksista. Myrskyisin kättentaputuksin häntä tällöin tervehdittiin. E. Kaupin vu- det sähellykset tuntuimat r.iwiköön herättäneen yksimiilistä ihastuspa. ..Saaristossa" näytellään piakkoin kokonaisuudessaan. NaiSköZri esitti sen jälkeen neiti M. Kennon johta essa kolme laulua: Simorin somitta- man ..Keinun", P. I. Hannikoise!? ..Tuuii, timti tuomenmarjan" ja L. KilMderin ..Kukan", jossa oleman soolo-osan lauloi yleistä mieltymystä herättämällä tamalla reiti Saara Tuukkauen. Miimeksimainittu laulu oli yleisöä waatimu5!en johdosta tois- tettama. Köörin esitykset jakiotellnn Hnsl-Äsesti ja muulenkin suorkettiin ne bnzvä?ä maulla. Näyttämölle Scppä Murto, I., torppari, Tyr-k astui nyt tohtori Hj. Nordl.ng ja » - - , ^ . luontaisella hauskalla lamallaw. ker> Ingman, Lauri, zumuiU asopin toh- tor-. Helsinki. Pzasikimi, I. K., lalMetiien tohtori, Helsinki. Maralle: Brusi, K., l«louSLirelstöäri, Tyrmää. Pori: Tunnuslause: Nai set maaliin. Polminiemi. Sc.ida, tytiökoulun opettajatcr, Pori. Paasiki-vi, I. K., lakitieteen tohtori, Helsinki. Ingman, Lauri, jumttlUAZapin toh tori, Helsinki^ Maralle: Isotalo, Emi'.Z5, «mäntä, Kokemäki. Tämän jälkeen päätettiin ioimin- taa koske>vist2 seikoilta. K? ?5uAtoi- mikunta welms!eit!in k:ert,,-k r.' resjä ilmoiitomc an p^ätöksct 'ärjesl öill e. Juhlallisen «aikutu^en ti ki, kan kc.k'uksen osznottbjat. ftr.ac-t tori ^ I. K. Paasikiven sanpuessa h:tkii '«kst kokoukseen, nousimat se'.'vr>I!ein suositun ehdokkaan kunnia!!?? lou loi» mat yhteisesti laulun: ..Jos syl sullt! puhdas on j. n. e.'" Pimorksm joalitfljayhdi^ty?: (PgMs>r!^, !^an? canpää, Noormarkki: ja - A^lamen). Salliuen, P., maa- miljelijZ, Ah- la nen. Jngnan, Lu-.?ri, jum!la s^pi.n tc-h- t.ri, Pe nn'i. Pa^s.ti»?, I. K., lak.tiete.n t, ht-^ri, He siu'i. W"ralle: Wir>, Arjö, maanmilje- lijä, Pomo kk -, Meri?arwian tsalitsija- yhdiSttzs: (Merikarrvia, Siikaiaen ja Honkajoki). Sah^z, Isak, kuttaurpä, Pori. Seppä-Murto, I., tor: pari, Tyrmää. P aasiklmi, I. K., lakitie:een tohtor», Helsinki. Maralle: Mirtala, A., kalastoja. M-rlkurwia. Suomalaisen vuolu cen yleinen kolons oli Teatterissa sunnuntaina. Kn.n oli yhteiksu laulettu, lausui ter mi bd-»?- sanat, t.chtori Hj. Nordlwgi- ! . llessa estzttynö, kultaseppä Isak Sada. Puhujanpmkalls astui sen Mc e a läm- pimien suoslonofotusteu?^iu'j na tt.ri I. K. P -astk^n^ k aw!fi l-ikutttuiu mielin sydäu m-rikysan.-ja ma^a^e v:?nne:-zl tar- F. O. Rapo'a?/a, z ^a - k.kouksiss.i aina ennen oli e-,si nä miehenä toiminut. Puhuz sitten selkoa Suomea ^skemast^i maltakunnallsssv sakiehdotukjZ nykyisestä w)^i-zllis-sta asenu D ,um. n jäsen P. Krupenski on lahettöryt tc^mön kirjelmän tasaisin ') Tilanpuutteessa miipqnyt. Ksfemäen valitsija yhdisty (Kokeinäli, Lamia, Kiikoinen, Kauv)a^ Harjmvatl^). J< gma.i, Lauri, juuiaaz-^ ^.z., tcr , H-!si^«. op.n.o? GrSnmall, R , lM^^vm^Sti. La- wla. ' Sepvä-Murio, J...',orppari, Tyrmää. Maralle: Hare>^?, R^nsu, maanmil- ie iia, Kokemat. EursA wMtfijatzhdiSttz?: (E»ru, Eur^oti, Kiuk^i-ien, Köyliö ja Säkylä). LilMStat^en, A., kansakouluncM- taj?, Ä:r>kaiNcn. P^silimi, K>, lakitieteen >oh!cri, Hein: k. ' gm^n, Lsuri, jumaluusopin töh ri, Hsliuki. Maralle: Lahdenrav.ta. W. maan- wl!jel!zä. Eurazoki. Ra«ms» ksalitfijahhdiStys: (Rauman kaupunki za m -zaseurakiinta. i.'ippl, ja^ Hontitahti). Fr^sus, K. A.» seminaar.n job- «!'!, Ra^-a. Jv Z n'N, Lauri, j umaluusopin toh tori. Heisin. PiasitiMj, I. K., lakitieteen tohtori, H-isinki. Wa?aLe: Isotalo, I,, maanmilje- «Zä, Lcippj. Hnittiste» toalttfijayhdistyS: IHuittinen, Mcimpula ja Punkalaidun). Sjöstedt-Jussila, O. A., maaivilje- liiä, Aiastoro. Paosikiroi, I. K., lakrtieteen tohtori, Helnnki. Jng-nrn, Lciuri, jusraluuSopin toh tori. Helsinki. M r lle.- MS?i-Juusela, F. O., ma^nmiljelij^, Huitnnk.n. Lo!msa» walitfijayhdistys: (Loimaa, Alastaro ja Metsänzaa). Sjöstedt-Jussila, O. A., maanmil- jelijä, Alast. ro. Ingman, Laur^ iumaluus>)p''n t:h- t^ri, Helsinki. Pa -sikimi, I. «Z., lakitie^ezn tohtori, Helsinki. Mialle: Mäki-Junsela, F. O., maanmil.elijä^ Huttunen. Parkano». waMsijatzhl,tt tyS: (P arlano ja karmia). Grönm^ll, N., lääli inromas ti, Lamia. me. kohd'.s:^^ lopM sanc>nsc! maan > „ori!ettzmana olemaa W'^..taa. W?imakka.-t ja kauan su?sionosoitu?set esitelmän ?äk z olimat y^e^ön kiitollisurdsn osok Maanwi'.je!i>.S T. JunnUa mässään c-lu!si puhui mi^siumme w2ll'tsewasta sesta alennustilasta, luod? < ^ se- usuen :cll.siä ä leh- niissä mä .stl z teki yleis »ta ja :stau koske- maalt katsahduksen muutamien tö !iä?ät ?yttyä uksina esite!' arvosti t ans.llli- » sitten c! rimpien lhuskuN' ktcz N:'hi». wil!^ÄSt toi jutun „Ha'.kri J ro ruppe sota- miehekS". Kertoja piti koko ojan yteiiön mitä hauskimmalla tuulella. Sskakööri lauloi mielä H. Boreniuk sen ..Muiston" ja T. Saarenpään ..Kaleivank^nsan laulun", Viimeksi- maiaitu". orkesterin säestyksellä. L ulu oli pitkäll stcn kättentaputusten muvksi toistettama. Orkesteri soitteli pit-in iltaa. Armat myytiin ensimäisellä myynti- wä!:ajalla tuossa tuociossa loppuun. L?pukä nuoriso karkeloi pittutun- neills oSti. Tämän yhteydessä sananen Nui-an sek^köörin esiintymisen jchd st^. Köör' lauloi ensi kerran nysy sm j h!aj nka, herra K. Alhon johtaess.'. N?w kuuk^dzn oj-n on kuoro tätä ru;>e-i- maa harjoitellut Ajan lyhyydestä huolimatta olw?t saamuletut !u olset aika hnmiit. Kööri!au'aa täSmälli- setti, puhtaasti ja asianmuka-sest^ märittäen. Ihastus sen esiintymisiin olikin aiivan yleinen. Kööriä ja sen johtcjaa on syytä onnitella scanu- t.i?ten johdosta. Jatkukoot main /äännöllisesu harjoitukset ja olk on ^ hi.ajan ja jZsenten laulunh >rrastus x^ tämästi elinmoimaine ! -k- Nä n pidetijt kokoukset ja juhlat saim^t sakseen m^alipnrin suomen- mielislea lämpimän kannatuk en. S? ilmeni silkin, että maaseutulaiset perin epäedullisesta kelistä huolimatta oluvat runsaslukuisesti niihin osan- ottaj.ift saopur-eet. Tämäkin on oso- tuksena si<tä, että maaliviicima.e suo- menn'.ielisten toiminnan into on ko hoamasi. Näyttäytyköön t^mä 'nta ennen kaikkea suoritetramana oleivassa maalitaistelussa. — S«omalaisen Nnijsn ks- ko«S ja senrnStelnilta on tänään tiistaina kello 3 i. - Waltn»S«ieLwaa!itvi«i k»»ts, joka Vi.n>e perj-nta-na ol>. keossa PmiL-Z, k, kocnu-u b^'.'Mk?-na tes!iiv!l'-k-ma r!o 8 ip. täysi!-ku^ie^o Ka:>sol'.iskotim. Ziekir?. j^:ka perjcl>. tmna ei.- öt ,-lleet kokouksensa. tuincct nyt kaikli. Ollaan täsmöll-.siä. — Kuollut. Miime lauantaina kuoti täältä keuhkokuumeeseen laiman- kuljettaja Erik HenrikMester- bäck. Mainoj-» oli syntynyt När piössä 1837. Nuorena e.ntcntui hän leipurin oppiin. Sälliksi päästyään lähti hän merille, missä kulu pari kymmentä »vuotta; joulut W. Rolei. lem L C:o valmelukseen ?. k. prso- mu^äälliköksi ja m 1877 böyryalus ..Milvpaan" päälliköksi. W>imeset 10 muotra toimi hän hinaaja- ja jääkmurtajalaima ..M^rftn" päällik könä ja kuvlm men »nie!huz«ee» ji h> tokuvtaa». L«snLeslts--iN oli mamaja iva-itimatgn ja naut-i esimi?stmsä täyd-llistä lusUamvsto. — Hk«dK» lepssv sa /etMn miim? sunnuntaina kauppias H. H. Fnnbergin r-um's> Siunauksen t-'> mitti y-swri M. Waruo. O ?-a set ja lut.-amat ksriStimat hautakummun kukkalaitteilla. — Se?stcwarzin?s«PP»a ja mälitysliikettä on työmies Frans Z?ok ren Tampereelta ilmoilta?^ ryhtymänsä täällä harjoittanzoan. — U«NAäiue» eniLhsnts Saima Lund-nin w^ritkoafi»Ksa t ?imit?tiiin ei en. — Mtzyttzjä Z««pV..tawara- «arase«iz. K uspias K. A'ejesfi!? we'tkoMnko!auk!ks!sa lauantain.-, mry- uin wararikkspesän tamcram- raä-ta kokonaisuudessaan kauppws S. S -l- melinitls Tamoev'-lta 12136 v.k-ta 23 v:stä. Mar-Ston arss oli la-Z- ettu 13 230 mksi. Le-v^r! S. W. Wap :aNuo??n ma- rorikkopesän MerikanviaLa omis: ma noin 13 000 mkan criv^iucn k^uv^a 'am-rzunrasto on mLr.tr> ?a---yuias A. Sainiolle KsZsmLsnsa^reöv/ 30 "/o hinnaStq tamzran or^o^ta. — Riwit harwei«ewat u-»or- sxo«alaisten leirissä. Kauan o a at täkäläiset, kuor'uos -a !Mksi itse ään, b asumat kaupuiikilaish-rra§m!chst etsineet itselleen „yluiehdo?aäta" ja mchdain keksineetkin sellaiislsi tri F. O L liuksen. Jz mitäs muuta tua, kutsutaan sekä julkisesti että ylsi!yisc M ..mzalipurin nuorsuomalaiset edusta jat" it.ur.en kokoukseen. Tuo cd^-Z- tvjain ja «-«Apurin «uzrsuoNal-us- ten piirihallinnon yht?insn c. kous o!', täällä rvii^.s lauantai-iltana. Mutta kuinkas!äwi. Maalaisi z ei s^-Lpm-ut kuin 10—12 mustä ji muutan,i.i kc-u- ou^.!ilai-h:rroja. Itse „S..t.cku:man San!.>inatkn" m.zsenwns?»a?erto;sai -ä^iiä ollee i „y!i 30"! S '' rsnm.'i^ tc>! Mutta ehdokaslistoja w« in laa- parsriile !i,M-sasu, jotta tämä k-itki sitten maalilipussa rSytUVsi — siiurelta puolueelta. Ja m,'t sitten lähdetään ePa?öän sellaisia, jotka ryhtyisikvät no ia lis toja merten perustamaan walitsija- ohdistyksiä chkäpä ääuestämaäiikin air.S. Kamalle kuuluu touhu ottama», ivailla rahasta ei ole puu^tta. — Vvrm »rheilnp iriku»;!< n suoritett-.-n v7.!ot--'?.- nanu lolla wi!me !auwantai.:z. 5!e- wycn ftrjan mestariksi tuli N T -o- minen Porin „Tarmos'a", kewyen kislisarjan Laiho „P?r'.nnö? ä", ro-^?>'au keskisarjan K. Aidersj- n „P?rinnösiä" ja raskaan s- rja-i A. >i ww'.^mi „Woimailun yS:äNlstä". Giimemaiainu sai hakuunsa piiri- ?unn^.". m^toruuSmyön. — Kesppoti juise, ks«ser!is a,:tas SoilaiMolkien seuruu orkesteri k stim itkona t. k. 16 p: iä klo 8 i.p. Paloku-.-nan talolla searanmall-a vh- 1) Umer!vyri „Harhailua onnelack" Suppe. 2) Ad:g''. C n- t?b-le Sonatista Path-dqae, B e"- hon?ea. 3) Intermezzo, E. Mel r- iin. 4) Un^ Clairen tanssi n:v 13, Bcahms. 5) Riemu U-oeÄiyri, Chr. B ch. 6) M zurka, Ensden. (Solo miululle esittää hra Zedelcr), 7)F m- tasia oap. ..Tramiara", Werdi. 8) Poloneesi, Chopin. — Hvosia«»a-f«oroÄ harjoi tus oi ratou^huoneessa huoven'a y^rteu(-h?tken jälkeen. lakiehdotusten käsittelemiseen nassa se'ä puolueiden suhteek Tämäkin esitelmä aiheutti su-zsionosotukset. Kokouksen päätyttyä opi Uaja O. Muorio lausui waal'.i?imn t-.,m ke- hott-?mia sanoja. Oiiznottajia oli Teatter i täynnä ja w?oÄws suuri. Huoo ikst, että makania h lu, tehdä mc Narvansa maaktoiminr.assa, elähdytti l Zs'näoli- joita. Eltvmalaisen Nnij an arpajaiset pidettiin miime sunnuntaina. Mat kamarasta cli järjesteli? > Kan- salliskotiin. Kaikkiaan oli mc ivojen luku hymän joukon tvistatuhc >tt.z ja yleensä hymää tamoraa, ir ukossa sangen o irmokkaitakin esineitä. A lstikcF järjestely lisäksi maikutti, että kokoel ma teki erittäin edullisen m a^r ctuksen. Kello 1-4 päimällä oli l >lns öllä ti laisuus pistäytyä moitloja katl omc Ssa ja arpoja ostamassa. A rp kauppa kämi riv Skasti. Tilaisuude Zs<. soitteli Soitannollisen seuran orke-' ^^ri. J2all>» Vz8 alkoi arpaj iris-iltama Teattcri^sa. Mäkeä saopui »iin pal jon, että osan täytyi pal> ka omelta takaisin, kun saliin ei enä w mahtu nut. Ohjklmail alotti Soi> onnollisen seuran orkesteri soittaen j Maja M- Friischm johtaessa erään alkuscitor.. H T p-liuks?'.-, runon „ JaSnlähtö Oilua joesta" lausui t ,idolkaa?ti y iopcilaS Rauha Saloka? zaS. Nui jan sekalööri urkuri K. ^ lllhon joh taessa lauloi kolmt lauli ?a: P. J> Hannikaisen ..Jsänu^.aa", 1!. Schu- mavin ..Sepän" ja ^E. Kav r in „Lau- antsi-illan", joista miimek, 5 mainittu Mm Sr-N?:.!U. i Ecr^smi itu s. P»h. 484. ja ^l>!.no»te:id^- kau<!t>Zti > »aarnii?'i. II. Muita ra k e n nuk sia. A) Käytettiin seuraaja bckumöarö: 1) Yksinomaan tai osoksi ?st-i! hrL. reeksi (tai keittiölsi). 2) e, ollenkaan asuwhuonzchl (t!N kumöksi) maan 0) kauppa-, konttori- tai war'Ltc- hua"ee'u y. m. b) tehd:Z., mcrstaa-, leipomo--, p?' suhu-?nks-si n. m. c) ramimsla-. ruokala- tai k^hiv:!-^ huoneeksi y. m/ d) PetMiKä, ep?w-Z« tai muita si- a?is!yslsiir'.sia mar-en, mieraehuo- ueikst, Urle.ksi, kotovsouo^e lsi, tea'.. tereikst y. m. sadanta-fi-z tlirlottuksia ;vart?n. B) Olimat sillä h^amas täyltä' mäuömä. 1) m>ata Mvk«ittm?a ('si cmis- tajan omaan laskuun m rattuino) j-, tarjettuna käykttämiM: s) tai ^fitt-in osn.v hLMkiksi (tai keittiöslsi) k?'a M d?n b) tai ?sn>ata awi«- huonsikft (tai keittiöksi) oin-oasn,-.:: kesällä. c) maidin tarkcslkksti?. 2) ja v)-^ok!--t:utnä sekä tar?'i^t^ Luina käytmäsriisi: s) vksinor-aan tai ostitain olua> huoneeksi (tai lentiöks-) 'o?-? m^.den. b) y--änl»moan tai csitN-u c.su-n- hu^ne.kä (tai keittiök,'i) auiaastccm ks^llä. ' c) muihin larko-tusjM. — Pori» kaup«vgw e«fi tvuvden tnlo- ja mevsarivio. Kaupungia merokonttorn lcatima ensi muod.nl tulo» ja meno^rmio, joka eilen -csiteltiin rahatoimikamarissa, väättuy tasalumuin 1,020.000 mk^an. Taksoituksella koottamaksi ehdotettu w jauS tekee noin 418,000 m'aa. Kun tä-«ä muonna on :aksoiu?sella kerät! y 337,500 mkaa, tullee Veroäy rin h-. 'ta siis jonkun merran nouse- maan ja armellaan sen tuleman 20 Mirasi. — Höyrtz?aiwan kavppa. Po rin höurylaima^sakkyhtiö myi miime la^a:.tai'.ia lopullisesti höyryl-n^a ..OZman" Ahmcuana-aan rahul iira- osakeyhtiölle. Kauppahinta on 230,000 markkaa. — Crisikens eläkkeen saan tiin. Senaatti on tehdystä anomuk- sesta julistanut Porin kaupungin yli konstaapeli Berndt Olof Totmosen oikeutetuksi Mirasta erotessaan eläk keeseen nähden lukeinaan hymäkseen ajan 29 p.»tä hemäk. 1374 tamm'k. 1 p:ääa 1900. jolloin hän on ollut konstaapelina täällä ennenkun poliisi laitos järjestettiin nykyiselle kannalle. — Walt««smiesten vaali. P-inn ruotsikat omat joulukuun mal- tuuÄa.!eswoalia marten hqmäksyneet ehdaka^istclleen: kauppiaat F A.Ju- sellus, Idman ja R. Wahlroos, pankmjchrajat H L. L> c >rder ja K. Oli!?, apteekkari G. Midbam, kcm- dukiööri K. S!äh>. mukasiinimieS G Manninen, prosessori I- M. Hjelm- man ja sahanhvi>.aja E. Mallenius. — MesknsZsnsako»!»» kaiioo on walm'.Stunut. Se on Parin suu rin kaimo, yhdeksättä metriä sumä ja 3 l/, lemeä. Mettä on siinä kolmatta metriä. West on kirkosta ja ru^'Sta ja tulee se yllin kvllin riittämään koulun, sen kylpylaitoksen ja koneiden tarpeeksi. Kuulkaas pojat ja tytötkin! Näihin aikoihin teitä jo!- ru-o'^!:!. wara -Mca-i: ..ellää menkö jääue!" Me puoleltamme kehotamme: men kää ooj.t jäälle! Ja mielä lisäksi sanomme: koettc-kaapas nyt kerronkin näyttää, kuka te:Stä rohkein, us- kali-.m, m ehätän .... ..Mutta z.chan se on mallon millinä tämä me dän Sal 'unt.;", keskeyttää kai mani ain lukemisensa. Elkäödäa nyt. Kuunnelmaahan r^u- ha su: Menkää paja: jäälle s:-.c,msun raitista, puhdasta ilmaa keuhroih-nn?, vunaa poskiinne, n.-oim :a jäi.uru- h n'e, w'snvnlla lntelemiskstä johtu- waa ---:iet'izyn?ää ia Uois .a - u-ru.itu itsellenne ja hil^eyrä tomzrip-lr-u.re. I, juuri tuossa toveri i risia. jiinä hän se cina tulee kiista sii-ö, kv^n teistä on rohkein j, mieheläin. T^o- ta k^lmoiticlua elköön teissä 'u-.a->n yrluäkäkään tukahduttaa, w?-u k makao a te siä Liriä j,lo kil'ail"henki. On w"in otettzma sclka siitä, m:ka oa rohkeutta, miehekkyytL s: kilpa - lun --rm-is.a. Ro^e^ta ja mebe- käStä ei ole tuulen mukan-', ylisen mielivite-n" mu^ai-a vurjedtimin^n Kuu toko poikap .r ?,i uhmule- sitä, ku'a u^kaliaa lu:s.'eLi kauem-iias hs:- kolle jääll? aim-.n barsomais.-lle r. t- teelle sai^!?a, niw silloin ei si rä tcr- mua m-tään. rodkeuäa e?kä mi.ään Mi tze^izyltä cll ksce'! samaa miei'.-'^ ja l-hleäkseen toistan psik in hurra tessa yhä h!,kom:--.alls jSäll-!. Es rn mi^in iell te^lyn, ki.to^serhaluisen rau kan im. rteludalu, joku siinä hu> maa. Se on re!turuu!ta. P.-liä.^t e jeut - mar.ne t>-weri?Mie naurun ja i-ran esineekä, ellette tee samoin kuin hcön. Te on raukkamaisuutta. ' ^ kuka koettakaapas poiat, -llc jÄlle Multa teinä uskalta? olla ^eik ?nen-mätiä, kuka tnstä rohk^ree alit- taa vcä tömän xaik.a:-srwsa hullutuk sia mastaan, kuka te>stä rahkecec en sia ruwcta m el imään ja h rkitie- maan, t;:i'o tao yritys järlema, n'.nä siitä seuraa, enko se kilmoittelun ar- moine^. Se oa miehekästä. Kun sitten tiedätte, etlä Sua^esw hukkuu wetee?i joka mursi keskimäärin 690^- 700 hm'eä ja niistä suorin -^a o? pieniä vo kia, jotka r äin syksy sin ei mät uskalla clla h??'o 'e jäälle mcne- mä^.ä, eiivät uskalla asetiua aj't?ele- mait-'M!?n tsmertensa päähänpistoa m staan, niin jopa to^ta tanaan olet te suura raakoja, ellette u'kc> seckkaa. 'aiä ma^raa h'?nd'st > 'o >'^re!i?en! e kä^!ys'ä m^s lelut,'-': ja rll> ia me".-.'mättä. Ky'l Nnsrte» «iesten ke!s»iLi-»he.sou t:i- j noillamme nit ää tarpeeksi m se^ y^d-Sty sen ma H to» rn^ousvuiksa w ctciääa :-a-> ra?ta aikaa. Porin N. M. K, A: m kokoontuu tällä miikolla joka iua?e klo 3 hum euStoonka Ereläouknkcn 19:Ssä vaitsi huomenna k^sl!>vii^loi-a klo V^8 i. rukoushuoneessa. — Sxomalaisen N«ijaA se?«- kVsrin harioitns ensi '.oraan a kello 3 i. kUinteimistv- ja asuntv- lasku ") toim-tetacn P ri^sa h>< m'. na ke li- miiikcna t. k:n 16 pnä. Kitnts'miStö'e» om ötai^n tulee lvastata se--^aaiviin ky!>?mykstin: 1 Asuinrakennuksia ja muita läm mitys laito?- sella lvarustettuja rakennuksia: 1) Rakennuksen tarkoitu?. Omatko rakennukset rakennetu!: 2) Kimestä, tiilistä tai muusta tu- lenkeslämästä aineesta. 3) Kimestä, tiilistä tai muusla tu- lenkestämästä aineesta alempi osa ja puusca ylempi. 4) Puusta tai muusta tulenkestä- mättSmäStä aineesta. Lämmityslaitoksella maruStettujen huoneiden lukumäärä: b) Kiwi, tiili tai muide»» tulenko- tämien ulkoseinien sisäpuolella. 6) Puu tai muiden tuIenkeZtämät- tö^aen ulkoseinien sisäpuolella. 7) Näiden summa. 3) Maa- tai kellarikerroksessa, lat tia maanpinnan alapuolella. 9) Maa- tai kellar kerroksensa, lat tia ma^.nvinnan yläouvlella. 10) 1:ssä kerroksessa, lattia maan pinnan alapuolella. 11) 1:s!ä kerroksessa, lattia maan pinnan y ävualella, 12) 2:ssc>. 13) 3-sso. 14) 4:;sä. 15) 5:ssä, 16) 6:ösa, 17) 7:s>ä kerroksensa. 18) W>nttikamarissa. 19) Näiden summa. 20) Muistutuksia. jäätä ja te iv-" n hyn ia erotatt->. mill insn jää kantaa. Su'täkd.'n ei wdän jaukossann? ole v'd;!tän-ä mi nään sankaona sitä, joka »yleiftn m-esipileen" pakottama?a relkur mn- sxs'i t>k^' sciuiou: kmn isisukin. N.-aan mi--h;kä-? on se. j-cka udk.altaa olla taraeettamasti heikolle jäälle men:- mat ä. A ivan cri asia on i av s'. -! g n :v denhödä ' ä ja heik^st, jääs.ä pe lastaminen. M i-ta silloina!? se vh- mailea" x?'-kapanvi joka sei-oo v?l- jä -li) seZtä laIi-uiunkeaa ti i li-i-istää '-ä. ^ieh ») Tilanpuutteessa miipynyt. ULM!-Z — Ex^alkvvääti».? u a ikkNtz. pamc-t.nih n nähden. t!'!a ur- pias Sii'ar-ström, Espoosta, n'a'.it!« t«wernSör:nw:r!-5tor» si>-ä että ni- m'sm:es oli toimittanut ulo^mitt uk- sen maksamatta jääneestä 100 mk- n suuruisesta kauopamaksu5ta mlra 1908, sillä perustuksella että hän oli kaupon ottanut haltuunsa toiselta hen :'ö! ä, joka oli m^klavut kanppam k'un s' - N !>iulta «uodelta. Kumernööri h»l- käsi wal'tuksen, M".lt: se-.-.aatin ka^vr-a- ja teallisuustc'ilni''.lzkunta, jallun Smar-siröm ualitti kumirnööcin rä >- 'ölsesiö, on kumaniiut 5u^ t-ri!ööi.'n päätöksea ja niin o^en muhmi^tanut sen periaatteen eltä somasta »:yynti- pai?a«ta on main maaua-ppa» maksu muodeSsa suoritettama. — AvkoKtooin tullaamiSktzsitz «ys. Ou'un tull-kamari cmoi i ikä nään tullchallitukselta määräystä si. ä, mitenkä kauppias Leon Juusn-e?: maadai tualtamz „L .u'eria" nimi' ne - k«-ko?woi oli tul!ottawa. T^ma- r.^w otetiu räyte tutkit iin kenn- ll - seSti, jolloin sen hcimaiktti: sisä!:ä^.'!' noin. neljä osaa k ko?ras -'aa, ylzd-?» osan elämrasmao. mettä, ke t'os'>olao ja kas inia, minkä jälkeen tul! v >!!i'Us noj utusn mia^w'llj'?ly'^all'. ulsen > n tamaan lausuntoon, ilmoitti Oulun tullikamarille, että tamara oli tulli- kLsi-lelysc^teessa u-erzattama marga. riinim za sille siis s-uoatw p«^ätvl'.^ mukaan Siki-tiskuun 21 pl'ä 1888 ulkomaana tuctacSva pc.nta^^s 9' Mk a, tulli 100 f'!olts. Tästä päatS?^stä n,alit?i I l?u§tj. n^n sen-.> t i n, joka, kuuluS:?l'.«c5N^ asi - sa lvllchuMusta, mcmirvi!'x!yZ. aa^itusla ja »äkäiänen mas-:z lys- ja kau--pk-kemi2llis?u lcb?-'ato- r-en jodl-ajaa, nyremmin > n r.t'.: »-. s«.'t juluv 'a katson.'.:! euei t:ivpp'.ct Iuut-tinen ole esti. tuo-syv-tc -ruuttaa tultib llin^-en valilutler^ alaista määräystä, joka suS on w h Vistetiu. — K»W»päaklvs?en? en his. «^t. „Gitmm'z'..uNg" kiriä,iia: Päi<"ä.'ehdet sam-in Uin päh>ttc->- ^ouvpi^at owar miime a-koina kyftl- 'xx, eikä tebtaiden c-lift ryt alenrkt- ta.ma ?vmipääey?kenk!en i.in'oia. k,-n rsa'a'umai hmt-z on sunes-a määrir 'aS^u-uaut. Mutta ei ole vt-k..."a' m.-a, enä tehtaat aikomat al-n»aa i? a':j>lln ainakaan Viejä kä:>'än aa: d::n kulueasa, sillä ne owst o?kt> te-; ke-'-ä^.tä Kivtojen kallnvmiuccv -^' ia-sa. raakv-aÄetta it elleen koko -. a a mortsn, mutta jos raakakumin a p5a kd-IZeeu alenee tai pysyy nykyi sellä tasoaan, on ti^denpä:ö»5tS, et'Z teatatt --lent.avat h:nt>aja ensi mua- den ^alu. On bunmotta??a sitä- p:?i'si, kt-ä r^yirm ra.'.''ak«min di,'» avca aw-m n? - ^'htm- svmeksi osakst pö'.Sn e no"s uk-.s, !7-'a tuatteiden b n- nat V?t t:e y tt tilapäisiä waih.'elnja Pär.'On myöhin -''UUitt'; m t.a. /- :-m - s!-heu suuntaan, että r.v?y r.e- kumia hin aan laskeutuminen ca ico '^unvt 5urrkewo:tei,jain suonincilks'a toi mesta, jotka nyt o?t--wa? M -ldot'!. stmman palon, mod^kseeu pian van?.a alkuun taas uuden no'.-.su^.u« den. /'/e/7/S u^//^/'<?-. — Nuijan arpajaisten var- haan maito n, lekimän. rvoit^i le!'k>- emäniä M ii-: N"i!kl^e» Ruosr-iemestä »itmerol-a 97'. N:'ul^n«nk»?een n» !li s zri Frans S öho'rn numerolla ^>6; r^i un numerollu 8 6 hrdelin.i'anp- S. In, ?-oss. K.iltokruimu,'. woiil'-?- ia ei mielä eilisiltaan ollut ,lmoitt>iL!«- nut. — Eura ruotsalaisuuden pai ni ä n «i. E^r.--n nuvr-so-e iltmna oli Pircillä svnnun'<iina. MKkc-S oli S<»den- gea n>ai.-ei!!a. Aluka yleisö lanaa tr-jsra liiniia. Sitten puh"iw-!t lirat I. Kar hula, W. Salo. kiotilebio ynni jo- mutta herroja za eräs ,aitonen, jonta jäl teen ^lc'aö ta S s.,i jatkaa kesk>'>-ty5y tä Main>tlemi?ta ans^tlee selin että yleisön jouko li ruheita iäe°te t-in lujcäanilellä ruotsinkielisellä keskusielulla. multa otican pain ä ruotsalaisen „kutl- luurin" päimä. — L. S. — Sielläkin nuorsuomala >et sanomalehdet kuolemassa. Sqdän-Snome^sa omcit ruo'sa'aisei tuici- p'truunat piiäneet l>l!s!n?sä.nooriooma- laisia eene-ikanriaitajcii" o'kem i! kertaa wii!ossa ilme?i!ZN'i>ilä. Nyt svpisn-u „jie-k! Suomi" enn muvden alusia 4-?n wi:wasu iauesiyiväksi. Pienee luin pyy ma >i!!nanlopun edellä. H irni an ruo'sc>laisten „soomenkeel>nen eei e-kinln.iltai»Haminall S-momct" leitvo k^otcmnStaan iis' seur^.imi.i: „H!!N>inan Sauomam ykt:ö!o!ous on ivi ms xerjr.n'» n ^ p-del-y Han-in"ssa ja nwa p -nifi muuta pcäittiy riiuairän ia lordeaise^i kinuat.il en vuuiiee^sa l l'a- nt^aa ydtiön luS^niama s^nom> l.-hn .Hama'ai? Sanomai' ianmn kuulauden kulu ina se'a p rk?a U>ist ^n san!iir-.-r- p..inc»Lsakeyhii5 ivuoden lopussa. — Siuorsuo mi- lai ^ te n malli- ' i j a u ^ d i s : q Z t ä on !>!aumal!'i-nrni. päiminä koeteiiu peru-'iaa. Torstaina viii l.-.ainilu2a matitsija^hdiNykseUa olla rerus oiva kolous, mutta kokoukseen sac>- pui nun ^äkän l?a'eci, eiiä koko iokou? l"l> -i. L. S:mi on u-.vösim luullut, eaä tällä ivaliiniaqkd siy se ä on mk» pu!a edes-ä. kua ke ei s -a mi-'tLL« xalkallis- kddvl i-'ta, k iili si si rn-^dclyl mn:. k el- t>»ytnn'ät. Siitä huo!i!!:»lt^ l-enee kuu pun^iaa kuitcnnn jo ler5 liy iv ', nsi-.mib- d aiy en p- v.rcihiii ute' r oiai na. Ar- ivelta: ee. et'.a ia» jo -tak-.n e..do!t.!.n» nt mit " sit:e-i pamre-bin f >nd »an. O-lä si ä Ra« mnlra eitä koko Nau.Natt lähitienoiltakaaii saatu. -Uusi kotimainen teolli suusala m a a h a ai m e Hra I Riioi- uen L chdesia on pcru-N vut >e-:taan,iossa dän aikoo w!>tmis'.aa keksimiään -a ka n-.lle paie^teerattttja puukeiik^ä. Tei.da^ io >-a.-v?s". me>. !? t oisia, loa— ienk-.ä paiu-äNä H;rra Lti'v uen cr. inyövt.ui^t ukunmyq- nin kevg,llee:, L<.'.b- den zto>-e- ia K-.tusivk-rp '-lie >cmist. -A. A -oi s.k.i koti- c?ti ulkemni^mariea. ja a t o yllämainittu loimonmi Ia!: in inässä lvi?wa>iu- dsssa asettaa näitä mqös.in i-!eswiiu:i a oaroikä. tie sinnöUe b-^eta.-» painitta Ruoisias-:- Tanskassa ja Saksassa sekä MenäjäUä. — Ter.ua iset häät iv'e ,is ketlä.n 5kaxko'an Ai^ivcup-.i-^i P. Hii- rea l.-ilo-Zs.i. Hrns h l-.!au i iau-an- u. t terni'-aslmn jo lain '. - an e ei'e'.i oive - p,aUä oten'.7ldl n a j^ tulin- si-t.n Niiv ii '".'."-ae l^ain.'siasnasse. vieiviiu i. riv !i.i iii aiiva'ii läall'. h»n- taei.,: ..-'--iiä ie le?:ä'. kun :erwa» tanSa telidäau" siii.a s-'i'--at fa->pasmoid-tta v!-aut X,mNer.iat maatie lle?.--^. li ili'.' s-illi >'ti t-'«s iemmannut emä,i'ipiiras- ja nisukorin ia pistel lyt mäe!>.ä scn sisä ykset p-remoiin par>- ioibin. Joilialuilla häärviernlra oli pilklltiii ma.jaat ia roistita w ety kelloja ja kii!ki na Mokomat liäamier mt eimät so st emiä tnlla kysymykseen stmislijneessä. «htsi^iuunaSsa. ^ jdla. - Härkönenkin penninkejä vnytämässä. t5ntinen Li mion luk kari Härkö-en on persoonaUissLti käynyt kenr^>lltuwernöörin palleilla ja kertoo m.ulasti-.an ..Työmiehen" mukaan seuraa- iv ai Kahden polnstn saattamani pääsi hän eumn valil'0ii!e. Kertoi aftansa lapyyst kormau^t-l lvan'susni ^-ta-111 ml ynnä t?',sia iuvait . marllai. häncn vmir, rahoiaan. jo.ka oli hä^e ia w ety. lvi- hä->,n t-!ej.'än tork-'stet i>n. Z<e- raali- kmvervöörin ker>oi v^rlöueu luni.n-.^een. eitä mallien ivaro^ta tullaan kin^Le iuoritt^main ma' itlu sunimc>, ko-?ka on huomattil. eitä Härkönen on aihectto- m ^ii tnemitiu. Lila si kertoi H irtönen. että ne asi kir- jat, joisia härer inomiitl n. ow it tvyds- iyt ja n äärennykset ha^nillu hä'-c->> edel- läjänsä te emi si. Kchui että i uivian n: mi-m-es on luwan'.>ut hänelle soiläntoa jo 3,aM m-, niaan etiä bän oit^a mie luummin ne 27 N <>. jo ta hän on pyytä nyt ja jotla on luivntu, „Ja lautta k> i'liwalii^an Jumalan, ne nsi.u.rjai on nyt senaatissa", sanoi Härkönen luotta- masti. -z