N: o 121 1010 KAIKU. Keskiviikkona Lokakuun (9 päivänä. jotka aikovat liittyä perustettavaan Hautausapurenkaaseen, suvait koot kokoontua KajaanintuMin kansakoulun voimistelusaliin tänään keskiviikkona loka kuun 19 p:nä 1910 kello V l>8 j. pp. tarkastamaan sääntöehdotusta sekä valitsemaan renkaan johto kunta ja virkailijat. Alkuunpanijat. ^ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. OalaSSÄ 21 Tervola. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia v. m. Baltiska Trämaruaktlebolaget-nimi- nen ruotsalainen yhtiö anoi tuonnoin saada Kemijoen marsilta ostaa 1 milj. termeitä sahapuita, etupäässä Alä-Ke- min, Tuntsan, Sallan, Meltauksen ja Kitkan hoitopiireistä. Metsähallitus on nyttemmin antanut anomuksesta lausuntonsa ja ehdottaa se anomuksen hylättämäksi. Epäämää lausuntoaan metsähallitus perustelee sillä, että tä- hän asti myönnetyt osto-oikeudet tun- tumasti tulemat mähentämään metsän määrää kyseessäolemilla seuduilla ja että yleisissä puutamarahuutokaupoissa hinnat alenisimat, jos ulkomaalainen yhtiö saisi pitkäksi ajaksi marattua puutamaratarpeensa. Gulun kaupungista. — Kodin ja koulun lähenty minen. Täkäläisessä klassillisessa ly- seossa pidettiin maanantai iltana oppi lasten manhempien ja holhoojain sekä koulun opettajain yhteinen kokous. Ko- kouksen amasi lyseon rehtori S. A Westerlund puheella, jossa huo- mautti aikaisemmin koululla samallai- sessa kokouksessa lausutusta toimomuk sesta tällaisten kokousten pitämisestä sekä alustaen kahta kokouksessa esille tulemaa kysymystä. Toinen niistä koski koulun lukutuntien järjestämistä, toi- nen ehdotusta käsitöinen opettamisesta lyseossa mapaaehtoisena oppiaineena. Edelliseen kysymykseen nähden oli kokous yleensä sitä mieltä, että nykyi- nen lukujärjestys, jonka mukaan luku- tunnit omat klo 8—10 ja 12—3, on kotien kannalta sopimin. Iltatuntelhin nähden lausuttiin yleensä toimomus, että ne, jos mahdollista, saataisiin muutetuksi aamupuolelle. Toisten mie- lestä moitaisiin niinä päiminä, jolloin on 6-tuntinen työpäimä, alkaa työ jo klo 7:ltä aamulla, jolloin niinä päi minä luettaisiin klo 7—10 ja 12—3. Toiset taas luulimat kodeille oleman haitaksi, jos lasten jo niin aikaiseen kouluun pitäisi lähteä. Ehdotettiin myöskin työjärjestystä: klo 8—10 ja 11—2, jolloin 6:s tunti moitaisiin pi- tää 2—3, mutta ehdotus ei saamutta- nut suurempaa kannatusta. Toinen kysymys (käsitöitten opetus mapaaehtoisena aineena) saamutti yksi- mielistä kannatusta. Ilolla termehdit- tiin ehdotusta, jonka toteuttamisesta uskottiin koituman monellaista hyötyä oppilaille. Lopuksi lausui rehtori Westerlund kiitokset kokoukseen saapuneille lukuisille manhemille ja holhoojille. Senrattakoon esimerkkiä muuallakin. Kodin ja Koulun suurempi lähentymi- nen käy päimä päimältä yhä tarpeelli- semmaksi. — Keskuslautakunnat. „Kan- san Tahdon" tietämän mukaan on kumernööri ehdottanut keskuslautakun- tien jäseniksi seuraamat henkilöt: Pohjoiseen maalipiiriin: puheenjohtajaksi rehtori I. Vt. Nord berg, jäseniksi opettaja I. Rautamäki ja mahtimestari K. P. Lahdenperä; marajäseneksi prokuristi P. A. Kouri. Eteläiseen maalipiiriin: puheenjohtajaksi rehtori Santeri Dahl- ström, jäseniksi kanttori Juho Ranta ja työmies Kustaa Ahmala; marajä- seneksi kaupunginkamreeri S. W. Ran- taniemi. — Kuollut. Wiime sunnuntaina maipui täällä kuolonuneen suutarimes tari Johan Kristian Koski- nen 35) muoden ikäisenä. Häntä jäi suremaan maimo ja ö lasta. — Hautaus. Eilen kätkettiin hau- dan hiljaiseen lepoon sahan työnjohtaja Matti Krummin ruumis. Haudan siu nasi tuomioromasti E. Lönnrot. Hau- takummulle laski m. m. sahan johtaja A. W. Pitkänen seppeleen Oulun Saha- Osakeyhtiön puolesta. Wainajaa, joka lukeutui n. s. manhoillisiin lestadiolai- siin, oli miimeiselle matkalleen saatta- massa paitsi työtomereita ja tuttamia, lukuisa joukko uskonmeljiä ja -sisaria. — Pesänkirjoitnsta pyysi miime maanantaillisessa maistraatissa ent. kauppiaan John Sigsrid Candelinin jälkeen »vaimonsa Maria. — Kuolleeksi julistaminen. Ta- onomistajan leski Sofia Soini, itsel- inen Liisa Soini ja kartanon omis- tajan leski Anna Roininen pyysimät miime maanani. raastumanoikeudessa että heidän meljensä Isak Soini, joka on synt. 31 jouluk. 182G ja ollut kuu lumattomissa kymmeniä muosia, julis- tettaisiin kuolleeksi. Oikeus päätti kuulutettamaksi, että Isak Soinin on ilmoitettama itsestään raast.-oikeuden istuntoon ensi toukok. p:nä, jolloin, jos ei asianomainen anna itsestään tietoja, hän julistetaan kuolleeksi. — Työstä irtisanominen. Jäl leen oli miime maanantaillisessa raas- tumanoikeudessa esillä juttu irtisano- misajasta, jossa on kantajana työm. Oskar Ritmonen ja mastaajana Top pilan sahan hoitaja, kapt. Littom. Kan- taja näet maatii 14 päimän palkkaa siitä päimästä lukien jolloin hänet sa- han työstä erotettiin, sanoen ettei ole tiennyt eikä kuullut siitä mitään, että sahan työmäki on aina irtisanottuna, maikka mastaaja sanoo asiasta alin- omaa työmäelle sanotun ja että se on ollut työmäen tiedossa ja käytännössä jo monet muodet. Wielapä eräät todistajatkin mäittimät, etteimät he ole asiasta tienneet, maikka omat sitä kyllä teossa noudattaneet, koskapa mitään sanomatta omat jättäneet työpaikkansa. Jutun enempi käsittely lykkäysi ensi lauantaiksi, johon kantajan on tuotama oikeuden määräämät todistajat ja työ- todistuksensa. Kantaja melmoitettiin maksamaan todistajainsa kulut. — Palttoo warastettiin toissa päimänä 2 ja 3 mälillä päimällä me- nemalkamasta Fredrik Pitkäseltä Li- mingasta. — Taaskin nuori poikanen warkaana. Erään talon maitopoika Oulujoelta oli täällä perinyt maito- melkoja n. 30 mk. ja häminnyt tä- män jälkeen, enää kotiinsa saapumat- ta. Kuuluu olleen kaupungissa huma lapäissään ja juottaneen tomereitaan- kin. — Meriselitys. Toissa päimänä antoi täkäläisessä raastumanoikeudessa meriselityksen höyrylaima „Ophirnin" kapteeni L. H. Walker syystä, että mainittu laima ollessaan matkalla t. k. 13 p:nä Stettinistä Ouluun kosketti pohjaan n. k. Hirmensalmen luona Hailuodon lähettymillä. Selityksen to- densimat todistajat. — Syyspalotarkastnksen pöytä- kirja on nähtämänä maistraatin eteis- huoneessa 30 päimän kuluessa t. k. 17 päimästä lukien kunakin arkipäimänä kello 10—I päimällä. — Wapaaehtoisen Palokunnan tvarsinainen syyskokous pidetään ensi sunnuntaina kello 6 ip. — Eläinrääkkäyksestä tulee nos- tettamaksi oikeusjuttu erästä Juho Järding ^nimistä hemosmiestä mas- taan, joka on ajanut pitkän aikaa sel laisella hemosella, jonka molemmat ol- kapäät omat olleet auki ja muutenkin eläin on ollut huonoissa moimissa. Miime perjantainakin tamattiin sa ma hemosmies Puuseppätehtaan luo- na olemalta tieltä, johon hemonen oli kaatunut raskaine kuormineen. Olipa mieskin joutunut kuorman alle hutikassa ollen ja tuskin olisi sieltä ilman ihmisten apua selminnyt. Miehen ja hemosen korjasimat poliisit huostaansa. Sama hemosmies, jolla on aina ollut huonoja hemosia, on ennenkin ollut samasta syystä tekemisissä polii sin kanssa ja on häntä usein muistu- tettu. — Saapa nähdä saako oikeus hänessä herätetyksi eläinten sääliä. — Hantansapnrengas Onluuu. Teollisuudenharjoittajain kesken täällä Oulussa on päätetty verustaa hautaus- apurengas, johon tulisi noin 200 jä- sentä ja suoritettaisiin renkaan jäsenen omaisille kuolemantapauksessa 1,000 markan hautausmaksu, mikä summa kerättäisiin aina eloonjääneiltä jäsenil- tä, 5 markkaa kultakin. — Tällaisia hautausapurenkaita on muualla maa- ilmassa olemassa jo runsaasti ja omat ne osoittautuneet erinomaisen hyödyl- lisiksi siihenkin nähden, että mähäma- raisen jäsenen kuoleman tapahtuessa renkaasta arnettama 1,000 markan apuraha useastikin on erinomaiseen tar- peeseen. Kun tänä iltana klo V-» 8 j. pp. Kajaanintullin kansakoulun moimiste- lusalissa kokoonnutaan perustamaan tällaista hautausapurengasta, kehoi- tamme asiaaharrastamia lukuisasti sin- ne kokoontumaan, etupäässä tietysti teollisuudenharjoittajia tältä paikkakun- nalta. — Mittaamme muutoin ilmoi tukseen lehtemme 2:lla simulla. — Waltion tukkihuutokaupat pidetään perjantaina t. k. 21 p:nä Oulun palokunnan talolla. — 6,595 runkoa myydään Ou lun kaupungin omistamasta Sangin- joen marrella olemasta metsästä ensi perjantaina palokunnantalolla pidettä- mien maltion tukkihuutokauppojen lo- puttua. Uno Cygnaeuksen muistoksi on aiottu perustaa rahasto, jonka korkomaroja käytettäisiin maratto- mien kansakoululaisten koulunkäynnin amustamiseksi Oulun läänissä. Waro- jen hankkimiseksi on päätetty muun- muassa keräyslistoilla kääntyä kansan- simistyksen ystamäin puoleen toimossa, että he täysin oimaltamat, että täm möisen amustusrahaston perustami- nen on sopimin tapa kunnioittaa sen miehen muistoa, jonka sydän sykkii sääliä ja myötätuntoa mähämäkisiä kohtaan ja jonka rakkaus loi kansakou- lun kansan uinumain moimain herättä- jäksi, jotta kansa kaikkialla saisi naut- tia edes jonkunmerran ihmisyyden iloa. Toimomme puolestamme hartaasti, että yllämainittu kaunis alote saa run- saan kannatukseu yleisön puolelta. Ke- räyslistoja on esillä m. m. tämän leh- den konttorissa, jossa toimomme jokai- sen malistusasiaa harrastaman kansa- laisen muistaman pistäytyä merkitse- mässä maikka kuinka pienen amustuk- sensa hymän hankkeen toteuttamiseksi. — Tuomarit. Samalla kuin Waasan homioikeus on mapauttanut Oulun tuomiokunnan tuomarin Frans Albert Pehkosen pitämästä kuluman muoden marsinaiset syyskäräjät Siika- joen, Paamolan ja Rantsilan pitäjäin käräjäkunnassa, on homioikeus mää- rännyt maratuomari Jimari Termo- sen kihlakunnan oikeuden puheenjohta- jana toimittamaan mainitut käräjät. — Utsjoen koskien Perkkaami nen. Kun Utsjoki kesäiseen aikaan on ainoana kulkumäylänä ei ainoas- taan sen rantamilla asumille, maan myöskin postille ja Inarin rajaseu duilta Norjaan matkustamille, on Ou lun läänin kumernööri Utsjoen kunnan anomuksen johdosta senaattiin läheltä mässään kirjelmässä esittänyt, että tie- ja mesirakennusten ylihallitus määrät täisiin tulemana kesänä toimittamaan tutkimuksen ja tekemään kustannusar- mion Utsjoen koskien tarpeellista perk- kausta marten sekä että sanottu perk- kaus senjälkeen mahdollisimman pian mainitun ylihallituksen huolenpidosta ja kruunun kustannuksella toimitettai- siin, siinä järjestyksessä, että maikeim- mat kosket ensin perattaisiin. — Maanmittaustoimituksia. W. t. kommissionimäanmittari Paamo Gestrin on määrätty toimittamaan halkomisen Laurilan perintötilalla n:o 10 Nimalan pitäjän Maliskylässä: maramaanmittari Lennart Wichman samoin toimittamaan halkomisen Ojan perintötilalla n:o 22 Oulaisten pitäjän Oulaisten kylässä; maramaanmittari E. Wuopio sa- moin toimittamaan halkomisen Lauri- lan ja Kallioniemen yhdistetyillä pe< rintötiloilla n:o 1 ja 7 Kemin pitäjän kirkonkylässä; maramaanmittari I. H. Luoma sa- moin toimittamaan halkomisen Pekka lan perintötilalla n:o 12 Romaniemen pitäjän Kemihaaran kylässä: ja kommissioonimaanmittari Kaarlo Lönnbohm samoin toimittamaan hal- komisen Wesalan perintötilalla n:o 30 Paltamon pitäjän Melalahden kylässä. MistmintM rnfi imlkja mtirtcii Ocktm. Haapamedellä kokoontui maanan taina pienempi joukko maalaisliiton, manhansuomalaisen puolueen ja nuor- suomalaisen puolueen jäseniä. Pu- heenjohtajana toimi opettaja A. Mut- tonen, pöytäkirjurina maanmilj. A. Jussila. Kokouksen amasi kansanopis- ton johtaja L. Pentzin ehdottaen kes- kusteltamaksi olisiko nuorsuomalaisten, maalaisliiton ja manhansuomalaisen puolueen liityttämä O. l. etel. maali- piirissä yhteen maaliliittoon. Kokouk- sessa kaikki yksimielisesti kannattimat yhteistä maaliliittoa kysymyksessä ole- mien puolueiden kesken. Tarkempaa keskustelua siitä montako edustajaeh- dokaspaikkaa kukin puolue saisi maali- liitossa, ei ollut, maan lausuttiin se toimomus, että puolueet siitä lähem- mässä tulemaisuudessa sopisimat. Kokous puolestaan lausui sen toi- momuksen, että kaikissa tämän maali- piirin kunnissa asiasta mitä pikem- min pidettäisiin kokouksia, jotta kan- san mielipide tulisi selmästi esille. Haapamedellä päätettiin tulemana per- jantaina kello 11 e. pp. pitää maini- tun kolmen puolueen kesken kansalais- kokous, jossa laajakantoisemmat pää- tökset tehdään. — (Cygnaeus juhlaa imetettiin Kalajoen Tyngänkylänkin kansakoululla t. k. 12 p:nä. Sankat joukot juhla yleisöä oli saapunut muistopäimänä koululle. Tilaisuudessa teki opettaja tar Rosa Riuttemaara selkoa kansakou- lujemme luojan suuresta ja paljon merkitsemästä elämäntyöstä. Ohjel- massa oli lisäksi mielä laulua ja runo. Kansakoululaisille tarjottiin teetä lei- mosten kera. Ilta oli jo pitkälle kulunut tomeril- lisessa seurustelussa, johon suuren mie- hen muisto eri ikäisiä, nuoria ja man- hoja oli saattanut, kun tyytymäisin mielin ja rinta laajempana ja täynnä jotakin arkipäimäistä suurempaa, erkani kukin kotiinsa. — Marinaankin kauan säilyy juhlan luoma tunnelma siellä olleiden mielissä. — Liikealalta. Insinööri T. Pöy- ry Kotkasta astuu kohdakkoin Kajaa nin puutamarayhtiön palmelukseen Ka- jaanissa. — Surkea onnettomuus Kuu samossa. Lauantai-iltana lähti Kuu samossa erääseen tanssitilaisuuteen yh deksän nuorta miestä ja naista. Pääs- iäkseen pikemmin perille päättimät he mennä meneellä Hepojoen yli. Oli ko- ma myrsky kun seurue lähti soutele- maan. Kun mähän matkaa oli rannas- ta päästy, katkesimat soutajien airot ja tuuli lähti menettä kuljettamaan jääty- nyttä rantaa mastaan. Jäänreunan luona mene kaatui ja meneessäolijat joutuimat meteen. Syntyi hirmeä häm- minki myrskyssä ja pimeässä, missä meden maraan joutunest taistelimat henkensä puolesta. Hätääntyneiden huu- bot kuulumat Jokelan taloon, josta kiiruhdettiin apuun ja saatin pelaste- tuksi neljä henkeä, nimittäin Käkelän talo» kaksi tyttöä. Pohjolan talon poi- ka ja yksi palmelija. Wellamon uhriksi jäi sitä mastoin muut miisi meneessä ollutta, nimittäin talokk. poika Wille Pohjola 15 muotias, hänen sisarensa Sofia Lomisa Pohjola 18 muotias, ta lokk. poika Aatu Käkelä 24 muotias sekä palmelijattaret Saima Määttä 17 muotias ja tämän sukulainen Brita Ulla Määttä, hänkin 17 muotias. Sunnuntaina saatiin ruumiit ylös medestä. Tapaus on synnyttänyt suurta surua koko kyläkunnassa. — K.ma. — Huwilawarkauksia. Miime maanantaina klo 8—1 tienoissa a.-p. huomattiin Raahessa murtaudutuksi Tennanderin, Lundbergin ja Swan- ljungin humiloihin. Omet olimat auki ja akkunoita oli särettn. Ei ole mielä tietoa, mitä humiloista on ma- rastettu ja keitä markaat omat. — Konkurssi- ja pesäerohake mnksen jätti maanantaina Kemin raas- tumanoikeudelle nimismiehenrouma Lai- na Helle. Raastumanoikeus määräsi Hellettä mirallisessa lehdessä kutsutta- maksi jouluk. 5 p:nä pidettämään is- tuntoon, johon myöskin kutsutaan pesän tunnetut melkojat. Asioitsija M. Knuutti ja opettaja K. Lehtinen määrättiin ottamaan pesän haltuunsa ja laatimaan pesäluettelo. — K. T. — Kuusamon lukkari urkurin- Mirkaan on kirkkoneumosto ehdolle asettanut: 1 sijalle m. t. lukkari Matti Emil Mirtasen Jurmasta 2:lle lukkari Mikko Pyyn Muhokselta sekä 3:lle luk- kari-urkvrikokelaan Onni Emil Repo- sen Miipurista. Hakijoita oli kaikkiaan 21. --- K. — Tulipalo. Murhapolttoko? T. k. 14 p. masten yöllä klo 1 ja 3 mälillä paloi Romaniemen Sonkajär- mellä talokas Mikko Mikkolan omista- massa autiona olemassa Mustaperän kruununtorpassa kaksi rakennusta ko- konaan poroksi. Tulen irtipääsy on tuntematon, kun palaneet puoti- ja asuinrakennus eimät mielä olleet asut- tamassa kunnossakaan, olimat mailla laattioita, omia ja akkunoita, ainoas- taan mesikatto päällä. Sisälle oli näi- hin rakennuksiin kasattu kaikkia raken- nusjätteitä, kuten pälkkeitä, päreitä y. m. tulenarkoja aineita. Edellisenä päi- mänä oli kyllä noin 15 sylen päässä palaneista rakennuksista poltettu risu- läjiä, maan kun ne olimat törmän alla, laitatuuleen, aurattu pelto mälillä, niin kaiken todennäköisyyden mukaan ei tuli ole päässyt palaneisiin raken- nuksiin. Kun molemmat rakennukset on paikalle saamuttua huomattu yhtäaikaa syttyneiksi, on tässä merkeistä päät- täen tapahtunut murhapoltto. Pala- neet rakennukset oli makuutettu Oulun läänin keskinäisessä palomakuutusyh- tiössä yhteensä 3,200 markasta. — Romaniemen syyskäräjillä, joita pidetään parasta aikaa, nousee oikeusjuttujen luku kaikkiaan 3U> jut- tuun, joista toista sataa yleisen syyt- täjän nostamaa. Lykättyjä juttuja on 126. Tumattoman paljon siis on jut- tuja. Romaniemen käräjillä. Asian- ajajiakin on käräjille saapunut alun toistakymmentä. — P.-P. — Kalajoen Tyngänkylästä lokakuulla 1910. Edus k u ntam- m e kuten tietty on taasen hajoitettu ja uudet maalit määrätty toimitetta- miksi tammik. 2 ja 3 p.nä. Tämä nyt itse asiassa ei ole enää outoa, sii- henhän on jo hyminkin totuttu. Ou- toa on main se, että on kuulunut kuis- keitä sellaisia että puolueet tällä kertaa aikomat yhtyä yhdeksi maaliliitoksi keskenään. Tätä minun tyhmällä ai- mokopallani ei täysin tajuta. Ainakin minusta olisi mastenmielistä antaa ääneni niille, jotka tiedän oleman sen aatesuunnan mastustajia, jonka omak- sun ja niin luulen monen muunkin ajatteleman. On hymin luultamaa, että osanotto maaleihin tulisi asiain näinollen hymin laimea. Tästä taa- sen olisi seuraukjena, että rajantakaiset mastustajamme rupeaisimat sitä mirttä meisaamaan tunnettuun nuottiinsa, että ei muka marsinainen kansa perusta mitään koko oikeuksistaan, koska noin laimeasti ottimat osaa maaleihin, maikka ei ollut kysymyksessä mähem- pää kuin heidän olemassaolonsa kan- sana kansakuntien joukossa. Tätä täl- laista käsitystä me emme saa itses- tämme oikeuksiemme sortajille antaa. Toimikoot nyt niinkuin ennenkin kukin puolue erikseen, sillä eroituksella maan, että ei kukaan äänimaltaineu jätä ään- tänsä käyttämättä niinkuin malitetta- masti miime maaleissa moni teki, maan että jokainen täyttää melmollisuutensa siinäkin asiassa. Tukkeja ja paperipuita on nostettu Kalajoesta jo pari miik- koa ja nostetaan yhä maalle odotta- maan, kuten luulen, tulemaa kemättä. Mesi onkin niin mähänä, ettei sitä ole kun mähän symimmissä suon- teissä. Auttinen. — Pudasjärmen Sarakylästä lokakuulla 1910. Wilja n k as- mu olisi ollut tyydyttäm a, ellei pakkanen olisi saanut tehdä teh- tämätään ja sitä olikin Perttulin aikoin aina 5:teen asteeseen asti. Armoahan silloin mitä se sai pelloissa aikaan. Kesä on ollut harminai- sen k u i m a, masta aiman näinä päiminä on enemmältä mettä satanut. „Oulun yhtiön" tukit omat Rytinki- järmessä odottaneet syystulmaa ja me tukkilaiset samoin, päästäksemme „mon- kaamaan", mutta se homma on tain- nut jäädä tulemaan kesään kun nyt on jo niin myöhäinen. Talmisamotoita tullenee jon kun merran, koska on tehty tammia ja saunoja, ojia perkattu y. m., joten on toimoa „tienestistä" eli — ainakin työstä, sillä „ tienestin" taitaa olla niin ja näin, kun ei mitään kilpailua yhtiöitten puolelta liene. Odotetta- missä on näet ainoastaan „Oulun yh tiön" ja ..Blombergin" mälinen hak- kuu. Näistä miimeksi mainittu on tullut kuuluisaksi alinomaisesta raha- pulastaan. Tänäkin kesänä tuli mai- nitun yhtiön samotta Pudasjärmeen, eikä siltr ollut rahaa, millä työmie- hensä olisi tilittänyt. Monta miikkoa ne sauvat odottaa rahan tuloa. Nälkä lienee lopuksi ajanut isomman osan heistä käpälämäkeen. Ensin päälliköt „huilasimat" ja niin saanemat kaikin nuoleksia kämmeniään, rahaa main el kuulu. — Kuusamosta lokakuulla 1910. Talmi näyttelee oireitaan. Lunta sataa tuon tuostakin. Pakkasia- kin on ollut, että nurkissa paukkaa. Pienet järmet ja lammet omat jäässä ja maa on niin komaa kuin tammi kuussa. Pitäjämme „Mikkeli"-mark- kinoista oli aikomukseni pakista. Sinne oli kokoontunut suunnattoman paljon iväkeä ja siellä juotiin ja ta- peltiin niin että rauhalliset ihmiset ei- mat tahtoneet päästä liikkumaan asioil- laan. Hullu on näet hulikaanin luonto, hiprakassa ollessa eimät ne mokomat rauhaa syyttömillekään anna. Niinpä huiski eräs poikanenkin puukkoineen kuin suurikin mies, mutta sattuipa eteen sellainen äijä, joka aidaksen luo pääs- tyään antoi hulikaanin alulle kuka käski ja oikein isän kädestä löikin. Erään majatalon kartanollakin oli aika meteli siellä huudettiin ja kiljuttiin. Paraat pääpukarit antoimat eräälle markkina- miehelle siellä niin nenälle, että se paisui kuin ameriikkalainen peruna. Tällaisia kahakoita oli mähän mäliä. Spriitä sitä main kaupit- tiin alinomaa n, mutta ei silti kaikkia kauppiaita kiinni saatu. Olisipa mähän tarkemmin „nuuskittama" ilo- liemen tilaajia, jolta kerrankin saatai siin loppumaan tuo alinomainen mii- nankauppa, jota näytään markkinatto- manakin aikana harjoitettaman. Katkera on kahden rakkaan ero, mutta mielä katkerampi kuin tuo- miolle mennään. Riin saattaa sanoa siitäkin parikunnasta, joka kämi mihillä Mikkelin aikana ja samalla retkellä pan- tiin raudat sulhasen käsiin, joka joutu- nee kuherruskuukausiaan miettämään linnaan. Tätä oli näet syytetty mar- kaudesta. Saa nähdä pääseekö mihki- raudoistaan syyttömän kengille, maan onko onnellisten lyhyen onnensa jäl keen erottama. W—a. Min lännin MjMilM». Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 28 pnä syyskuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 2: f>9 56 ast. moit. tt n 2 2: 6710 .. n tt 7 2: 7319 „ .. ir it 8 2: 60 4 „ „ t f H 11 o. o» n .. .. Zhteensä 100 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 73 p. keskihinta 2 mk. (»8,5 p>, alin hinta 2 mk. 60 p. j?ikku uutisia. <?i tahdo olla Pekkaa pahempi. „Kalemakin", tosin kilpailijoistaan jälelle jääneenä, tarjoilee lukijoilleen Nom. Wrem jan määristelyjä Kaiun kirjoituksista. Kuin- kas muutoin, täytyyhän lukijakuntaa mah niistää siinä uskossa, että Kaiku on menä- läismielinen. Kun ei sitä muutoin saada todistetuksi, niin turmaudntaan Nom. ÄVremjan mateisiin. Niin paljon totuuden rakkautta luulisi kuitenkin s u o m a l a i s t e n lehtien loimi- tuksilla oleman, etteiivät mastoinpa- r e m p a a tietoansa ilmeisesti m ä ä r ä ä tietoa leivittäisi. Taikka: mainitkaa, liiton ja Kaleman her- rat toimittajat, s e K' a i u n n u m ero, jossa on sellaisia »väitöksiä ja tuomioita lausuttu, joita Nom. Mremjan sälistä olette ammentaneet! Kunnialle käymät syytöksenne olette melmolliset todentamaan. — Suomalaisen puolueen lisätty puo- luewaltnnsknnta kokoontuu ensi lauantaina t. k. 22 p:nä kello ^2 päimällä Helsingissä Hallituskatu lä. Vuoden 1911 myytävänä Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa. lii Mi- ia IML saapunut ruiskuliuoneen rantaan. Myydään halvalla tällä ja ensi viikolla roomusta pu rettaessa. A. LAHTI. Puhelin 3 50. PYHEGUMMI „RADOL" jolla voi helposti pois ottaa mus teenkin jäljen, on myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikau passa, Oulussa. Liylliisttittyt. Opettaja Iosua Iär minen, joka on m. m. istunut sosialistien edustajana eduskunnassa, on ilmoittanut luopumansa sosialidemokraatisesta puo- lueesta. Sen johdosta antamat sosialisti- lehdet entiselle johtoiniehelleen ankarat pot kut. 100 »vuotias tvanhns on näitä ai- koja kierrellyt Ala-Kemin seutuja. Syntyi sin sanoo hän olemansa Ali-Tornion Alkku- lasta, nimeltään Paso. Ikää kysyttäessä sanoo olemansa ttX) muoden manha. Jkämä main, että ukolla on huonoja ominaisuuksia, niinpä hän ei kuille ollenkaan niitä puheita, jotka eimät ole mieleisiä, mutta kohti huu- tamisella hän kuulee, jos on kysymys syön nistä tai kahmista. Kiitosta ei ole häneltä myöskään kuultu, maikka saisi kuinka paljon. Tietojen mukaan hänellä pitäisi olla mähin Marojakin, sen hän itse kieltää. Se haus- kinta, että hän kiertää kun tiettyä surmaansa sitä taloa, jossa on maimaishoitohallituksen esimies. aea Sähkösanomia Ranskan rautatielakko päättynyt. Helsinki, lokak. 18 pnä. Rans- kan rautatielakkokomitea on päättänyt aloittaa työt kaikilla radoilla eilisaa- musta. Hirmumyrsky Cnballa. Helsinki, lokak. 18 p:nä. Hirmu- myrsky on hämittänyt Cuballa muu- tamia kaupunkeja. Tuhatkunta ihmistä on tuhoutunut. Vahingot nousemat miljooniin. Muualta Suomesta. i [ Mchillistt!! lcstll- kilckistt!! koköils Miiipjli. (Omalta kirjeenmaihtajalta». «Iatk. miime n:oon.» Keskustelussa oniastamanhurökau- desta ja Kristuksen manhurskaudesta käytettiin mielä muutamia puheenmuo- roja. Saarnaaja Rantala huomautti, etta jos omatunto on puhdas, niin silloin selmemmin tunnetaan erottaa oma- manhurskauden ääni Pyhän Hengen äänestä, sillä jos omatunto on saas- täinen, moidaan oikeakin Pnhän Hen- gen nuhde omanu -anhurskauden äane- nä tukahuttaa. Toisaalta taas, jos omanmanhurskauden puhe oikeana omakiutaan, eksytään Kristuksen opis- ta omilla töillä manhurskautta hankki- maan. Saman asian yhteydessä puhui hän myös rukouksesta seuraamasti: M.'itä on srintettu ettemme muka harjota ru- kousta. Ei meillä tosin ole kerskaa- mistä sen hymyydestä ja paljoudesta, maan toisaalta taas selmästi näemme, ettei kaikki rukous ole oikeaa ja Iu- malalle kelpaamaa. Itse elämän Her- ra marotti opetuslapsiansa rukoile- masta sariseusten tamoin pitkiä ja kauniita rukouksia, joiden muoksi ihmi- set heitä kiittimät, sanoen sellaisten p tässä elämässä saaneen palkkansa. Rukous on hymä ja tarpeellinen silloin kun kristitty kiusauksissa ja ahdistuk- sissa Jumalalta apua ja moimaa pyy- tää. Mutta jos sitä taman muoksi ja ansion toimossa harjotetaan, niin on se omaamanhurskautta. Puheenjohtaja kokosi keskustelussa