Tiistaina 8 p. Marraskuuta KARJALA TfA R Nro 127 — 1910 Nuijan Naisosaston kfisityökokous ou tänään tiistaina t. k. 8 p:nä klo 5 ip. raatihuo neen saissa. ii ff kokous on tänään klo 5 i p kaupungintalon pienessä kokous- huoneessa. Enon Ori) Ii dst yks e ii ovat 11 Enon Työväenyhdistyksen talolla. Lähemmin vasfedes. (K. S. 1 k.) luulitte. Julkisella huutokaupalla joka tämän marraskuun 28 pnä kello 12 p. toimitetaan allekirjoittaneen luona Joensuussa myydään wä- htmmän waatiwalle wiidekst wuo- dekfi tammikuun 1 pstä 1911 lu- kien kruunulle jaetun 484,8 metriä pitkän Joensuu—Heinämaaran maantieosan ylläpitäminen ehdoil- la, joiSta tarkempia tietoja saa- daan allekirjoittaneelta. Huuto- kauppatilaisuudessa maaditaan urakoitsijoilta takausmiesten wa- rallisuudm suhteen todistettu si- toumuS urakan kunnollisesta täyt- tämiseStä urakkaaikana. Joensuus- sa SuomuSjärmen hoitoalueen metsänhoitajan konttorissa mar- raSkuun 5 pnä 1910. K. Ä. Äkesson. N:o 358. £, 8. 1 k. 3 t. 35 mm.) Eiittäli kaiQiita |a makeita «aipnnut V. J. Tapaniselle. Mieläkin suurempaa huomiota kiiuuitet- täwä taloudelliseen elämään. Kansan elämä on ivasta silloin löytänyt pysymän tasapainon, kun aineellinen ja henkinen kehitys omat samalla tasolla, käymät käsikädessä. Tuo on ikiivanha t«tuuS; se on oikea opas termeel- liseen kehitykseen, tieniviitta tasa- painoiseen elämään. Jos ei hen- kisen elämän kehitystä tue marma aineellinen perusta, niin sen saa- muttamat tulokset eimät ole py- symiä; ne omat wieriwälle hiedal- le rakennettuja; ne omat tuloksia, joilla ei ole mitään jatkumaa ar- woa, pysymää merkitystä. Wank- ka taloudellinen asema on henki- senkin simistyksen pettämätön pe- ruste; sen mälttämätön elinehto. Onhan se aiman yksinkertaisimman- kht ihmisen tajuttomissa, että kan sa tai yksilö, joka kuluttaa enempi kuin ansaitsee, kulkee hämiötään kohti. Wielä muutamia muosikymme- niä sitten käsitettiin meillä käy- tännöllisen elämän tarpeita ja maatimuksia aiman nurinkurisesti. Kaikkialla käytännöllisen elämän aloilla pidettiin korkeampaa simis- tystä aiman tarpeettomana. Useam- man lukualalle antautuneen pää- määränä oli main päästä joko papiksi tai joksikin muuksi mirka- mieheksi. Harmoin lukumies an- tautui käytännölliselle alalle. Meillä kylläkin oli jo olemassa joitakin laitoksia, jotka malmis- telimat henkilöitä käytännöllisen elämän palmelukseen, mutta ne olimat mieraskielisten, „länsimai- sen kulttuurin läpitunkemien" muukalaisten käsissä, muukalais- ien, joihin aiman kuin pilkalla oli tokaistu jokin meikäläinen merkki. Tämä häikäilemätön muu- kalaiSjoukkue siimilöitsi noihin laitoksiin pyrkijät niin tarkkaan, että niihin yksinomaan paasimain ruotsinmielistä ja -kielistä jouk- kuetta. Tuosta onkin ollut sitten se seuraus, että aiman miime ai- koihin saakka omat ruotsalaiset olleet maassamme liike-elämän suurimpia tekijöitä ja mahtamim- pia määrääjiä. He omat olleet ammattikoulujen, luottolaitoksien ja yleensä kaiken sen takana, mi- kä kykenee kehittämään tietopuo- lista liikemiehiä ja tukemaan liike- elämää. Siksi onkin suomalai- set saaneet roinia tuon „ länsimai sen kulttuurin" mahtimallan alla. Kaukonäköinen kansalaisemme, kansallisuusaatteen herättäjä I. W. Snellman jo aikoinaan lau sut: .yksipuolinen maisteri- ja mirkamiessimistys ei kykene lua maan kyllin elämätä ja moima- kasta kansallishenkeä". Tuon lau- sekkeen ajatussuunta alkoi mäht telien tunkeutua suomalaiseen ylei söön; se aroasi suomalaisten silmät näkemään käytännöllisen elämän moninaisia tarpeita ja taloudelli- sen kehityksen oikean suunnan. Suomalainen yleisö alkoi mähi- tellen ymmärtää asemansa; rohkeni jo kohottaa päätään „län- simaisen kulttuurin" painostuksen alta. Heränneen kansallisuusliik- keen yhteydessä sai alkunsa myös kin käytännöllisen elämän suoma- laistuttaminen, marsinaisen liike- elämän puhdistustyö. Paljon on ollut tuossa työssä roaikeuksia ja mastuksta, mutta niistä huoli- matta olemme sentään saaroutta- neet sangen ilahuttaroia tuloksia Onhan meillä jo omat oppi- ja ammattikoulumme, jotka kasroat- ivat suomenmielisiä ja -kielisic henkilöitä mirastoihin ja käytän nöllisen elämän eri aloille. On- han meillä jo myöskin suoma- laisen liike-elämän tukena omat luotto-jasäästölaitoksemme. Saam- me me myöskin jo jokseenkin roapaasti kaiutella tätä sulosoin tuista suomenkieltämme. Maikkakin nuo taloudellisen elä- män alalla saamutetut rooittomme omatkin jo suuremmoisia, niin em me me mielä siltä saa rumeta laa- kereille lepäämään. Mieläkin suu rempaa huomiota on kiinnitettä- roä käytännölliseen elämään. Suu ri on roielä työala edessämme, paljon rooittoja saaroutettaroa en nenkuin olemme tässä maassa siinä asemassa, mihin main isän- nuus oikeuttaa. Meidän on tais- teltama loppuun tuo alottamam- me taistelu. Pitäkäämme aina mielessämme, että jokainen rooitto, minkä tuossa taistelussa saarou- tamme, heikentää sortajiemme mah- tirvaltaa ja tukee meidän sekä ai- neellista että henkistä kehitttymis- tämme. Me kyllä nykyisin elämme san- gen epämarmoissa oloissa sekä ta loudellisessa että myöskin roaltiol- lisessa juhteessa. Nämä epäroar- mat olot tuntumat huomattamasti lamauttaman yritteliäisyyttä, li- säämät pelkoa ja arkuutta. Pelko ja arkuus ne omat kylläkin inhim- millisiä tunteita, mutta niistä mei- dän täytyy mapautua silloin kun on kysymys kansamme olemassa- olosta; sen aineellisesta ja henki- sestä kehityksestä. Enempi meidän on kiinnitettämä huomiotamme ta- loudelliseen elämään, kaikkialla käytämä sen kehitystasoa kohotta- maan, sillä mankka taloudellinen asema se on henkisenkin elämän elinehto. Käytännöllisillä aloilla on kohotettama ammattisiroistyslä, kartutettama tietoja ja kokemuksia, sillä tieto ja kokemus omat talou- dellisessa taistelussa marmimat aseet. Taloudellinen kehitys maas- samme on suunnattama oikealle uralle; se on rakennettaroa kansal- liselle pohjalle. Meidän on siis entistä enempi rumettama roalroo- maan taloudellisia etujamme, omia luonnollisia oikeuksiamme. Meidän on aina kaikkialla katsottama ettei kansamme roarat joutuisi muuka laisten kassoihin, maan pysyttäi- simme omissa käsissemme, tuki- simme niillä omaa taloudallista asemaamme; se on kansallisesti malroeutuneen kansalaisen ehdoton roelroollisuus. Meidän on jokai sen ryhdyttämä työhön taloudelli- sen asemamme roarmentamiseksi, kaikkialta etsittämä sen kehityksen mahdollisuuksia. M. Yleisiä uutisia. Undet painoasiamiehet. Senaatti on perjantaina hyroäk- synyt painoylihallituksen ennen se- kostamamme esityksen uusien pai- noylihallituksen asiamiesten asetta misesta erinäisiin maamme kau- punkeihin sekä näitten asiamiesten palkkioista. Hämeen läänin kutvernöörin wirka. Korkeimpaan paikkaan on tehty esitys senaatin siroiilitoimituskun- nan esittelijäsihteerin Arthur Bro- seldtin määräämisestä toistaiseksi hoitamaan Hämeen läänin kumer- nöörinroirkaa. Majesteettirikosjutut. Kenraalikuroernööri on rot. pro- kuraattorin kautta pyytänyt Turun horoioikeuden kanneroiskaalilta tie- toa, millä kannalla omat homioi- keudessa majesteettirikoksia koske- roat 16 juttua. Wesijärwen kanawan uudes- taan rakentaminen. Tie- ja roestrakennusten ylihal- lituksen esityksestä on senaatti myöntänyt 30,000 mkan ennakko- määrärahan Mesijärmen kanaman uudestirakennustöiden jatkamiseksi tänä syksynä. Ennakkomääräraha otetaan siitä 70,000 mkn määrä- rahasta, joka korkeimmassa pai- kassa on myönnetty näihin töi- hin otettaroaksi ensi muoden meno- sääntöön. Tie- ja »vesirakennusten ylihal- lituksen manhemman insinöörinmirkaan on senaatti puolestaan nimittänyt nuoremman insinöörin G. E. R. Tennbergin. Waltiokonttori. Kasööriksi Suomen maltiokont- toriin on nimitetty senaatin ensi- mäinen apukamreeri I. W. War- tiomaaxa. Kieltolain kiirehtiminen. Raittiuden Dstämät oroat, liit- täen mukaan Korpilahden, Ahlais- ten, Wiitasaaren, Juuan, Koke- mäen, Rautajärmen, Karttulan, Mouhijärmen, Multian, Limingan ja Paraisten kuntien kuntakokous- ten tahi kunnallisroaltuustojen lau- sunnot ja anomukset osittain alko- holijuomien lähetysten kieltämi- sestä yksityisille ostajille roaltion- rautateillä, osittain juoroutusjuo- makieltoasian ratkaisun kiirehtimi- sestä, uudistaneet ennen tekemän- sä anomuksen, että hallitus jou- duttaisi eduskunnan marraskuun 15 p:nä 1909 hymäksymän uuden kieltolakiehdotuksen käsittelyä, sekä samalla roalmistaakseen yleisöä kieltolain toimeenpanoon, käytän- nössä ryhtyisi kaikkiin niihin toi- menpiteisiin, joilla juomutusjuo- maliikkeen tuottamia haittoja ny- kyisissä oloissa moitaisiin mahdol lisuuden mukaan ehkäistä. Aseiden tuontikielto. Kuten tunnettu, on tullihallitus tehnyt kaksi esitystä, että senaatti ryhtyisi toimenpiteisiin aseiden tuontikiellon käsittelemiseksi laillis- ta tietä. Mikäli tiedetään, eiroät nämä esitykset ole johtaneet mi- hinkään tuloksiin. Kerrotaan, ettei senaatti teekään korkeimpaan paikkaan mitään esi- tystä kysymyksessä olemaan suun- taan, 'maan jää kysymys asei- den tuontikiellosta nykyiselle kan- nalleen, kunnes Suomea koskemat tulliasetukset ja tullitariffi omat tarkastetut. Äskeisen sylkemisjutun seu rauksia Waasassa. — W. t- poliisimestari erotettu. Tk. 5 p. oli Maasan rot. poliisi- mestari, poliisikamarin sihteeri luut- nantti P. H. Wickstrand kutsuttu läänin kuroernöörin luo, joka il- moitti hänelle, että hänet kenraali- kumernöörin käskystä oli erotettu ro. t. poliisimestarin toimesta. Syyksi mainittiin menäläisen pa- pin Punshanin juttu. Maasan m. t. poliisimestarin mirkaa on toistai- seksi määrätty hoitamaan etsimän osaston komisario I. Raitanen. Luutnantti Wickstrand jää edelleen poliisikamarin sihteerin toimeen. Kouluylihallitus. Kouluylihallituksen kansa- ja aistimialliskouluos aston sihteerin mirka on julistettu haettamaksi kouluylihallitukselta 30 päiroän ku- luessa tk. 1 pistä lukien. Mainit- tua roirkaa toistaiseksi hoitamaan on määrätty apulaissihteeri K. A. Castren. Stipendejä taidemaalareille. Taideyhdistyksen johtokunta ko- koontui t. k. 2 pnä päättämään erinäisten stipendien jakamisesta. Homingin 3,000 markan matkasti- pendin päätti johtokunta yksimieli- sesti antaa taidemaalari Antti Famenille, Duroaldin 1,200 mar kan stipendi päätettiin antaa tai- demaalari M. Oinoselle, Homin gin 600 markan stipenti taidemaa- lari Saxelinille ja Lösgrenin 200 markan stipendi taidemaalari Ju- ho Karille. Lindemarckin 800 mar- kan stipendin suhteen ei tehty mi- tään lopullista päätöstä, sillä joh- tokunta piti kahta taidemaalaria yhtä oikeutettuina sen saamaan. Tästä stipendistä päätetään myö- hemmin. Kaikki päätökset olimat yksimielisiä. Kokouksen pöytäkirjaa ei ole roielä tarkastettu. Lisämääräraha mninaistieteel- liselle toimikunnalle. Senaatti on myöntänyt mui- naistieteellisen toimikunnan tämän- muotiseen määrärahaan matkakus- tannuksta marten 16,000 mkn li säyksen. Muinaistieteellisen toimikunnan asiasta tekemän esityksen johdosta on senaatti päättänyt, että oikeus nauttia kormausta matkakustan- »uksistaan on sellaisilla toimikun nan ylimääräisillä amanuensseil la, jotka nauttimat rouosirahasään- töön otettua palkkiota. Maasan poliisimestariksi on kenraalikuroernööri nimittänyt luutnantti Albert Malmgre- n in. Suomalaisen puolueen tvaali- piirikokous. Kuopion läänin itäisen maali- piirin kokous pidettiin Joensuussa t. k. 6 pnä. Piiritoimikunnan puolesta lau- suttiin kokoukseen osanottajat ter- metulleiksi ja senjälkeen kokouksen puheenjohtajaksi malittiin tehtaan- isännöitsijä P. Hakulinen ja pöy- täkirjuriksi E. Martikainen. Kysymys ..kansallsesta kokoo- muksesta" suomalaisen puolueen, nuorsuomalaisten ja maalaisliit- tolaisten yhteisestä maaliliitosta, joka asia oli ajemmin ollut lisä- tyn puoluehallinnon kokouksessa Helsingissä ja puoluejärjestöjen .keskuudessa sekä täällä Joensuus- sa että maaseudulla käsiteltämänä, pohjustettiin kirjallisella lausun- nolla ja aiheutti pari tuntia kes- tämän, milkkaan keskustelun. Ah- teistä maaliliittoa suuren isän- maallisen ja kansallisen asian kan- nalta yleisesti ja lämpimästi kan- 'natettiin. Käytännöllisetkin seikat, kuinka kokoomus rooitaisiin tasa puolisesti ja liittoutumia puoluei- ta tyydyttämällä tamalla raken- taa, tulimat yksityiskohdittain sel- .niitetyiksi. Tiedusteltiin sitten te- 'lesoonilla, mihin tuloksiin asiassa on nuorsuomalaisten samalla ai- kaa pidettäroässä piirikokouksessa tultu, ja saatiin »vastaukseksi, että »kysymys on periaatteellisista ja käytännöllisistä syistä rauennut". Näin sen asian käytyä siirryt- tiin suunnittelemaan Suomalaisen j puolueen omia ehdokaslistoja ja malitsijayhdistyksiä. Entiseltä edus- tasalta tohtori Hugo Rautapäältä oli saapunut suostumus yleiseksi ehdokkaaksi tähän maalipiiriin, sa- moin oli myös pastori E. Kolkki y. m. lupautuneet. Näiden ynnä puoluejärjestöjen maltuutettujen ilmoitusten ja ehdotusten nojassa malmistettiin sitten jo kuusi eh- dokaslistaa. Kuitenkin kun erääl- tä ehdokkaalta ei suostumus en- nättänyt saapua tähän kokoukseen, niin ehdokaslistojen lopullinen tarkistus ja ^valitsijayhdistysten suunnittelu jätettiin piiritoimikun- nan tehtämäksi. > Piiritoimikuntaan jäseniksi ma- Iittiin: roumat Anna Simonen ja Anna Terä, kamreeri I. Hui- tin, kultaseppä A. M. Koiroula, toimittaja T. Könönen, kauppias M. G. Piipponen, agronoomi H. Reinola ja pankinjoytaja T. Tu- runen. Illemmalla oli sitten seura- huoneella yhteiset illalliset. Tääl- lä pidettiin pari puhetta, saa- tiin kuulla myöskin hauska mur- rejuttu y. m. Hauskasti ja rat- toisasti se ilta seurustellen ku- luikin. Joensuusta ja likitienoolta. Keskuslautakuntien jäsenet. Tk. 4 p. määräsi senaatti seu- raamat henkilöt keskuslautakuntien puheenjohtajiksi, jäseniksi ja roara- jäseniksi: Kuopion läänin länti- nen roaalipiiri: Puheenjohta- ja: pankinkomisario Alexis Ossian ZLallenius, Kuopiosta; jäsenet: maanroilj. Juho Snellman, Kart- tulan pitäjästä ja lehtori, insinöö- ri Johan Anton Zidbäck, Kuo- piosta; roarajäsen: kansakoulun- opettaja Juho Metsikkö, Kuopiosta. Kuopion läänin itäinen roaalipiiri: Puheenjohtaja: maanmilj. Pekka Pennanen, Kesä- lahden pitäjästä; jäsenet: lehtori Aaro Markkanen ja kauppakoulun- johtaja, maist. Onni Honkamaara, molemmat Joensuusta; marajäsen: piirustaja Wäinö Helroe, Kuo- piosta. Koululaitos. Filos. maisteri W. P. K a- tara on nimitetty Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon sak- san- ja ranskan kielten kollegaksi, johon mirkaan kuuluu myöskin suomenkielen opetuswelwollisuus. Kansallismielinen nuoriso ko- koontuu tänään kaupunginta- lon kokoushuoneeseen. Kuten ilmoituksesta näkyy, kut- suu Joensuun Kansallismielinen Nuorisoliitto „K a l e m a n M e s a" jäseniään yhteiseen kokoukseen, jo- ka pidetään tänään klo 5 ip. kau- pungintalon pienessä kokoushuo- neessa. Tässä kokouksessa tulee esille sangen tärkeitä asioita, kuten johtokunnan täydentäminen, tule- man toiminnan järjestäminen y. m. Sopiipa jokaisen pitää mie- lessään tämä tärkeä kokous. Kanatvatyöt lv. 1911. Tie- ja mesirakennusten ylihal- litus on roalmistanut menoarmio- ehdotuksen m. 1911 kanamissa, kulkumäylillä ja silloilla toimitet- tamia töitä ja sekalaisia menoja roarjen. Eri paikoissa tarmittamat kunnossapito-, korjaus- y. m. kus- tannukset omat ehdotuksen mukaan m. m. seyraamat: Pielisjoen kanamat Joensuun kaupungissa ja Kontiolahden ja Enon pitäjissä 3,025 mk.. Joen- suun kanama 2,496 mk. 40 p., Utran kanama 1,258 mk. 20 p.. Kuurnan kanama 954 mk. 10 p., Paiholan kanama 674 mk. 20 p., Haaparoirran kanaroa 1,009 mk. 10 p.. Jakokosken kanama 634 mk. 20 p., Saapaskosken kanaroa 708 mk. 40 p., Nesterinsaaren kanama 812 mk. 60 p., Kaltimon kanaroa 1,298 mk., Paukkajan mirran kiwi- laituri 140 mk., erinäisten edelli- sinä muosina alettujen töitten jat- .kaminen 9,570 mk. sekä Kaitimon jja Nesterinsaaren sulkujen roälin ! kanarooimisen päättäminen 75,000 ! mk. ynnä Juukalahden laima- mäylä ja satama Juvassa 100 mkaa. Karjalan runosätvelmät. Suomalaisen Kirjallisuuden Seu- ran kokouksessa tk. 2 p:nä Helsin gissä ilmoitettiin, että Karjalan runosämelmien julkaisemista mar- ten olimat seuraamat roiipurilaiset toiminimet lahjoittaneet: Juho Lallukka 500 mk., Suomen Kauppa- osakeyhtiö 200 mk., Hallenberg 200 mk. ja Sellgren 100 mk. eli yhteensä 1,000 mk. Seura otti lahjan kiitollisuudella mastaan ja päätti, koska mainittu summa riittää Karjalan runosämelmien käsikirjoituksen malmiiksi saattami- seen, antaa mainittujen sämelmien painokuntoon saattamisen maisteri Armas Launiin tehtämäksi. Rukoushuoneen w«osijnhlaan miime sunnuntai-iltana oli kokoon- tunut yleisöä aiman tuman täy- deltä. Aluksi pitt opettaja W. Te rä hartauspuheen. Pastori B. Törnmall puhui kristillisestä nuo- risoliikkeestä. Rma Anna Terä luki erään kertomuksen. Tilapäi- nen kööri esitti mäliajoilla laulua. Pieni ja »vaatimaton oli tämä ti- laisuus, mutta kyllin rooimakas roirkistämään arkihuolten painosta- mia mieliä. N. M. K. P:n iltama on tänään kello 6 rukoushuoneella. Ohjelmassa: Raamattutunti ja puhe nuorisolle. Terroetuloa! Laiwaliike. Lauantaina tuli tänne roielä rahtialus „Ahto", sunnuntaina höyrylaima „Osmo" ja eilen rahti- alus ..Optima", joka sokerilastin purettuaan aikoo mielä lähteä rynnistämään eteläänpäin. Op- tima, joka on rooimakas rauta- alus, luultamasti mielä Miipuriin pääseekin, jos main ei ilma koroin pakkaseksi kiristäydy. Tähän jo sentään päättynee täkäläinen lai- maliikenne. Maalaistawaraa, jota ei pitkiin aikoihin ole kaupun- gin kauppatorilla ollut juuri ni- meksikään, on nyt näinä päiroinä lisääntynyt airoan huomattamasti. Tuon muutoksen lienee kai aiheut- tanut hymä rekikeli. Sakotettu. Erästä kaupunkilaista sakoitti raastumanoikeus eilen juopumi- sesta, meluamisesta ja mirkatoi- messa oleman poliisin roastusta- misesta 140 markkaa, tahi maksu- marojen puutteessa pidettämäffi 28 päiroää roanfeudesfa. Sako tettu ilmoitti tyytymättömyyttä päätökseen. Kuritushuonemankeutta. Kontiolahden pitäjän Pielisen- suun kylästä kotoisin oleman työ- miehen Simo Rissasen tuomitsi raastumanoikeus eilen juopumi- sesta ja työmies Janne Laurin- poika Turusen pahoinpitelemisestä pidettämäksi 6 kuukautta Gpäimää kuritushuoneessa. Tuomittu ei sa- nonut tyytymänsä päätökseen. Pohjois-Karjalan Maantvilje- lysseuran Johtokunnan ko- kouksessa t. k. 5 pnä käsiteltiin m. m. seu- raaroia asioita: 1) Maatalousseuroin Keskus liiton Valtuuskunta oli tiedustel- lut, mihinkä toimenpiteisiin joh- tokunta oli ryhtynyt K e s k u s l i i ton määräaikaisess a k o- kouksessa ro. 1909 käsitel- täminä olleisiin asioihin nähden. Sihteerin ehdotuksesta oli jo syyskuun 23 p:nä pidetyssä ko- kouksessa päätetty mastata, mitä Seuran tilintekoa, muosikertomuk- sen laatimista ja toimintaa kar- janjalostuksen hyäksi koskemiin pää- töksiin tulee, että niitä on jo koe- teltu huomioon ottaa jo käytän- nössä sellaisenaan toteuttaa. Mitä metsäosuuskuntia koskemaan pää- tökseen tulee, niin sen noudattami- nen ei ollut seuran asueella mielä tullut kysymykseenkään, siitä syys- tä, että tällaisten osuuskuntien perustamishankkeista ei ollut il- maantunut seuran alueella. Mitä sitten maanmilj. seurain ja osuuskassain roälistäsuh- detta koskeroain päätöksen nou- dattamiseen tulee, oli johtokunta edellämainitussa kokouksessa päät- tänyt siitä Keskusliiton maltuus- kunnalle lähettää erityisen lausun- non ja asettanut maliokunnan, jonka tehtämäksi asian pohtiminen oli jätetty. Tähän roaliokuntaan oli roalittu, paitsi hoitomaliokun- taa, osuuskassain lainausliikkeen tuntijoina, maanroilj. Aug. Wou- tilainen, Kamilasta sekä opettajat P. Waris, Heinäroaarasta ja Fr. A. Notkola, Mulosta. Tämä ma- liokunta oli tk. 4 p:nä pitänyt ko- kouksensa ja asian johdosta tullut seuraamiin loppuponsiin: „1:si) Osuuskassain jäsenten on mahdollisimman suuressa mää- rässä pyrittäroä käyttämään maan- miljelysseuran neurooiia, tai mui- ta asiantuntijoita moidakseen osuus- kassanhallitukselle esittää asian- mukaiset työsuunnitelmat ja kus- tannusarroiot sitä tarkoitusta roar- ten, mihin lainaa aiotaan käyt- tää. 2:si) Maanmiljelysseuran tulisi, huolimatta siitä, että sen käytet- täroissä olemat rooimat eiroät tätä nykyä läheskään riitä tarroetta tyydyttämään, kuitenkin mikäli mahdollista, neumojiensa matkoja järjestäessään panna etusijaan ne maalaisseurat, joiden piireissä osuuskassoja löytyy ja antaa neu- mojlve määräys mahdollisimman tarkkaan lamalla matkalla suorit taa osuuskassain tilaukset. 3:si) Jotta osuuskassan neu- montatarme tulisi seuran alueella tarpeenmukaisesti tyydytetyksi, olisi maanmiljelilysseuran ryhdyttämä toimenpiteisiin marojen hankkimi- seksi neumojain lukumäärän lisää- mistä marten. 4:si) Koska moni osuuskassan jäsen ei mielä ole jäsenenä pai- kallisessa maalaisseurussa ja koska maanmiljelysseuran, nykyisten sääntöjensä perusteella, neuroonta- työhön nähden on etupäässä maa- laisseuran jäsenet huomioon otet- tama, niin pidetään kohtuullisena, että ^tällaiset osuuskassan jäse- net suorittamat neuroojalle maa laisseuran jäsenmaksua roastaa^ roan summan siitä työstä, minkä nämä osuuskassanjäsenelle kysees- sä olemassa tapauksessa suoritta- mat. 5:si) Ollen sitä mieltä, että osuus- kassain toiminta tähtää samoja tarkoitusperiä, kuin maalaisi eu- rainkin, olisi maanmiljelysseuran koeteltama saada sääntöihinsä sel lainen muutos, että osuuskassat sen nojalla ivoisimat päästä maan- miljelysseuran jäseniksi samoilla oikeuksilla ja melmollisuuksilla, kuin maalaisseuratkin." Edellä oleman lausunnon joh- dosta keskusteltua, hyroäksyi joh- tokunta seuraamat ponnet: 1) Täydellisesti tunnustaen osuuskassain suuren merkityksen maatalouden edistämistoimenpi- teenä koettaa maanmiljelysseura neumojiensa mirkamatkoja järjes- tettäessä ja tehtyjen tilauksien suo rittamiseen nähden, ottaa osuus- kassain tarpeen huomioon siinä määrässä kuin se suinkin on mah- dollista. Mihinkään tarkempiin ennakkosttoumuksiin ei tässä suhtees- s a kuitenkaan moida rumeta. 2) Mitä siihen maalaisseuran jäsenmaksua roastaaroaan määrään tulee, jonka lainanottajan jos hän ei ole paikallisen maalaisseuran jäsen olisi suoritettama siitä amus- ta, minkä hän maamviljelysseu- ran neuroojalta saa lainaa hakies- saan, niin katsotaan se asianmu- kaiseksi, mutta pidetään sopiroim- pana, että asianomainen osuus- kassa tilittää sen muoden lopussa maanmiljelysseuralle. Edellä olemista asioista pää- lettiin pöytäkirjanotteella ilmoit- taa seuran piirissä toimimille osuus- kassoille. 2 Kun seuran edustajat keskus- liiton uusien sääntöjen perusteella oroat seuran yleisessä kokouksessa roalittaroat, ja kun edustajiston ko kous alkaa Helsingissä jo keskiroiik- kona 23 p. tk., päätettiin pitää s e u- ran ylimääräinen kokous maanantaina 21 p. t. k. eudusta- jäin malitsemista roarten. Johto- kunnan puolesta päätettiin ehdot- taa roakinaisiksi edustajiksi maan- roilj. I. Kukkonen ja seuran sih- teeri H. O. Reinola, sekä heille roaramiehiksi maanroiljelijät Aug. Moutilainen ja H. Nuutinen. 3) Seuran sihteeri huomautti, että seura m. 1912 tulee omin- neurooin toimineeksi 25 muotta, sekä ehdotti, että ryhdyttäisiin toi- menpiteisiin tämä merkkitapauksen juhlallista mieltämistä marten sil- loin. Kun katsottiin ettei tässä kokouksessa roielä ennätetä asiata käsitellä, jätettiin se pöydälle. 4) Keskusliiton maltuuskunta oli kirjelmällä 21 p:ltä syyskuuta kehottanut johkokuntaa keskusliiton ensi tulemaan määräaikaiseen ko- koukseen lähettämiensä edustajien kautta ilmaisemaan mielipiteensä siitä, olisiko suotaroaa, että ylei nen maanmiljelysnättely pidettäisiin Tampereella ro. 1912. Tämä asia oli jo miime syyskuun 23 p. ollut johtokunnan kokoukses- sa käsiteltämänä ja oli silloin pää- tetty edustajille eroästykseksi il- moittaa, ettei johtokunnalla ole mitään sitä mastaan että maan- miljelysnäyttely pannaan toimeen Tampereella m. 1912, maikka joh- tokunta puolestaan epäileekin en- nätetäänkö näyttelyä näin lyhyen ajan kuluessa asianmukaisesti mal- mistaa. Kun tämän päätöksen jälkeen oli tullut kysymys seuran 25-muotisesta juhlasta, tahtoi sih teeri nyt tietää, jätettäisiinkö, tämä seikka huomioon ottaen, tuo mai- nittu Tampereen näyttelyä koske- roa päätös rooimaan, roat katsot taisiinko oman juhlan imettämiseen samana muonna aiheuttaman tuo- hon päätökseen jotain muutosta. Tämän johdosta päätettiin, että koska seuran 25-muotisjuhla kyllä moidaan järjestää samana muon na kuin Tampereen näyttelykin, ei asia anna aihetta entisen pää- töksen muuttamiseen. 5) Seuran m a r s i n a i n e n syyskokous päätettiin pitää toisena markkinapäimänä, eli per- jantaina 16 p:nä joulukuuta, Hoi- tomaliokunnan lähemmin jälkeen päin määräämässä paikassa ja aikana. 6) Kun koneena s ettajan palkkausta marten menoar- miossa olema summa alkaa olla käytetty, päätettiin Hoitomaliok. ehdotuksesta, että ei jälkeen t. k. 10 pn saapuneita konemonttöörin tilauksia oteta tänä syksynä seuran kustannuksella suoritettamaksi. 7) Opiskelu a pura h at, joi ta tänäkin muonna oli jaottama- na kansanopistoihin ja n'aainies- kouluihin pyrkineitä jaj hymälsyt- tyjä roarten 5 kappaletta k 40 mk., päätettiin Hoitomaliokunnan ehdotuksesta jakaa saapuneitten hakemusten perusteella seuraa- masti: Puhoksen kansanopiston oppi- laille Saimi Turtiaiselle ja Jahmet Kähköselle, Nnttylahden k:opiston oppilaalle Kalle Pykäläiselle, Joen- suun karjakkokoulun oppilaalle Riik- ka Huttuselle ja Soanlahden maa- mieskouluun hymäksytylle Mikko Kettuselle Hammaslahdelta siinä tapauksessa, että hän ei koulultaan saa apurahaa. Muussa tap. an- netaan apuraha jollekin Niittylah- den k:opiston oppilaalle. Muuten päätettiin jakoperusteita jälkeen- päin tarkemmin määritellä. (Jatk.) Malmistatvakonln Joensuussa suljettu tuhkarokon ta- kia täksi miikoksi. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Kuusjärtveu kupari- löydöt. Suuremmoisia tuloksia. Suomen maltio ja toiminimi Hackman & C:o Viipurista, edel linen geologisen toimiston mälityk- sellä alueen roaltaajana ja jälki- mäinen maan omistajana,' omat jo jonkun aikaa yhteisillä kustan- nuksilla harjoittaneet koetöitä geo- logisen toimiston keksimillä kupari- löytöalueilla Kuusjarmen pitäjäs- sä Kuopion läänissä. Nämä työt omat nyttemmin edistyneet niin pitkälle, että löytöaluetta on maa- ta raimaamalla saatu paljastetuksi 30 metrin pituudelta ja 20 met- rin lemeydeltä. Tämän johdosta on eräs S. U. T:n toimittaja kääntynyt geologi- sen toimiston johtajan, professori I- I. Sederholmin ja muori-insi- nööri O. Trustedtin, joka miime mainittu johtajana on ohjannut tutkimustöitä, puoleen sekä heiltä saanut löydöistä seuraamat tiedot. Löytöjen esihistoria. 3° useita muosi on tehty kai- mamistöitä kanamaa marten Py- häselän ja Orimeden mälille Ki- roisalmen luona, muutama kilo- metri Rääkkylän kirkonkylästä Iän- teen. Töitä tehtäessä nostettiin maaliskuussa 1908 noin neljän metrin symyydestä medenpinnan alapuolelta kimilohkare, joka sisälsi rautaa ja kuparikiisua runsain määrin. Malmeja sisältämä muo- riiasi oli hienosti muoluista ukon- kimeä. Geologinen toimisto pani löydön johdosta heti toimeen tut- kimuksia ja kaikki huomiot johtimat rajoitetulle, kokonaan omituisten muorilajien alueelle 60 kilometriä pohjoiseen Kuusjarmen pitäjän löy- töpaikalta, ja toimitettaessa lähem- piä tutkimuksia paikalla saatiin selmille että Kimisalmen lohkareen lähtöpaikkaa oli haettama sieltä, jonkun matkaa Outokummun muo- resta pohjoiseen. Tästä rouoresta etelään löytyi nimittäin siksi huo- mättämän monia rikkaita malmi- lohkareita siroteltuina pelloille ja niityille, että silmänräpäystäkään ei moitu epäillä tätä tosiasiaa. Asian taloudelliseen armoon huo- miota kiinnittäen katsoi geologinen toimisto mälttämättömäksi alottaa kaimosmaiset tutkimukset malmin löytymisestä ja anoi tätä marten erityistä maltioapua, joka myös kin myönnettiin. Tutkimustyö on sen jälkeen jatkunut noin 2 rouot- ta, osittain miimästyneenä sen kautta että senaatin myöntämä alkuperäinen määräraha oli liian pieni, jonka muoksi täydyttiin myöntää uusi amustus. Muuta- ma aika sitten johtimat nämä työt tulokseen, joka jo mainittiin nimittäin, että päimänmaloon on saatu löytöaluetta 30 metriä pit- kälti ja 20 metriä leroeältä. Löydöt. Kerrosmaisesti muodostuneen malmin paksuus on täällä 10 metriä. Paikassa, missä se ensiksi tömistettiin, oli se 9 metriä paksu ja eräällä symemmällä paikalla samaa kerrostumaa 3 metriä. Näkymissä oleman malmin kupa- ripitoisuus näyttää oleman aina- kin niin runsas kuin ensiksi lämis- tetyllä kohdalla, missä se toimite- tun analysin mukaan oli keskimää rin 6 %. Kapeimmalla kohdalla oli kuparipitoisuus analysin mu- kaan 4 V 2 °/ 0 . Näkymissä oleman malmin mää- rä 10,000 g 12,000 tonnia ja si- sältää kuparia 500 ä 600 tonnia. Timanttiporauksella tähän asti to- dettu ..todellisen malmin" määrä on noin 5 kertaa suurempi. Ny- kyään toimitetaan timanttiporaus- ta käyttämällä petroolimoottoria käyttömoimana ja 300 metrin pi tuista poraa eräällä noin 200 metriä itäänpäin tähän asti pai- jastetun malmialueen läntiseltä rajalta sijaitsemalla paikalla. Poraustöitä haittaa ja roiiroyt- tää se seikka, että kalliot oroat seu- dulla niin Harroinaisia, että useas ti ei rooida sellaisia löytää, jotka oroat lähellä malmikerroksen to dennäköistä ulottumisaluetta, jon ka tähden käy roälttämättömäksi porata suuria alueita malmia si- sältämätöntä muorta päästäkseen malmialueelle. Koma ukonkiroi eh- käisee myöskin suuresti porausta, joka sen rovoksi tällaisessa muori- lajissa edistyy peräti hitaasti. Työtä tullaan jatkamaan yli koko taimen ja johtaa sitä paikalla muori-insinööri B. Lindberg. Tut kimustöiden johtaja on kuten jo mainittiin insinööri Triistedt. Taimen kuluessa tullaan myös- kin murtamaan joukko malmia jv puhdistetaan se lähetettämäksi koet- teeksi ulkomaille, jotta siten saa- mutettaisiin kokemusta malmin käyttökelpoisuudesta ja armosta. Neljä ensiksi tehtyä maltausta pantiin äskettäin kaimosalaan. CO I ai CO s-s OO CM CO I C/9 CO sa &9 _ ea' B sa c» 9J «3 st- -i S- Ui Cft CA »a Muutamia »vertailuja. «jf Aikasemmin mainittiin että ku- paripitoisuus toimitetun analysin mukaan on osottanut keskimääri,: oleman 6 %. Uudenaikaisten ko neitten amulla moidaan edullisesti mallata malmia, jossa on kuparia main 2 <%. Tämän alapuolelle ollaan tuskin Amerikassakaan ha- lukkaita menemään. Geologisen toimiston säätämissä olemien tietojen nojalla tekemien laskelmien mukaan on Orijärmen kaimoksen kuparipitoisuus niiden 120 muoden kuluessa, joina sitä on käytetty, osottautunut keskimää- rin nouseman 0.6 prosenttiin. Ny- kyaikaisilla koneilla säätänee sieltä noin 1 %. Se seikka että on kan- nattanut käyttää kaimosta, maikka kuparipitoisuus on ollut ainoas- taan 0.6 %, riippunee etupäässä erittäin haimasta työmoimasta, kun muoren murtamista pääasial- lisesti toimitettiin torpparien päi- mätöinä. Sitä paitsi on kaimok- sesta samaan aikaan saatu sinkkiä, jota myöskin on rooitu käyttää. ta < V» ta S » o 3" 5. SD S vs