I-suvsntsmA syyskuun 24 p:nZ ,- >1ss^ 1lMW»II« > IIW , >«<tl Mastaukseksi kehotetaan häntä kart tamaan synnyinseutuansa. Hän läh- tee silloin Korinthosta Thebaan. Mat- kalla kohtaa hän Theban kuninkaan Lnoksen seurueineen, josta joku, kun Odipus ei kyllin nopeasti päässyt väistymään, löi häntä saumallaan. TSStä tulistuneena surmasi hän ku ninkaan, MsS, ja miltei kcko seu rueen. Theb:an saavuttuaan tarjo» taan hänelle erityisten ansioittensa vuoksi kuninkaan Valta. Hän suos» tui ja menee myös naimisiin murha tun kuninkaan puolison, äitinsä, kanssa. Pitkän ajan hallitsi hän onnelli sena ja alamaistensa rakastamana. Kun Thkbaösa sitten alkoi raivota ankara rutto, lähetti hän lankonsa Kreonin Delfoin oraakkelilta tiedus tamaan neuvoa, miten taudin raivo lakkaisi. Nmvaksi saatiin, että on kastettava kuningas Laioksen murha. Otd-pus Vannoi sen tekemänsä. Saa dakseen selville, kuka murhaaja on, noudattaa HLn vanhan sokean tietä jän, joka lopulta ilmoittaa Oidipuk sen kunn -aas Laioksen murhaajaksi ja syylliselsi sukurutsaan. Tietäjän sanoja ei us'ota ja kuningas luulee tietäjän väitteet lankonsa juoniisi sekä ajaa lvimen-nnitun maanpakoon. Kuningattaren y. m. rauhoituksista huolimaita koisaa salainen epäilys kuÄminNn Oidipuksen mieliä, Lkaikki stlwm?e, kun Korinthon kuningas on kuollut ja Oidipusta tullaan kut sumaan kasvatusisänsä Valtaistuimen perijäksi. Oidipus saa tietää kama lan ktuudsn, alenansa isänsä sur maaja ja äilinsä puoliso. Kuningatar silloin surmaa itsensä ja Oidipus itseään rangaistakseen kauhealla tamalla puhkasee silmänsä Näytelmä loppuu siten, että Oidipus sokeana, sauma kädessä haparoiden poistuu. Mitä tahtoo muinaiskreilkalaisen näytelmäkirjailijan e!emin edustajc saada tämäi näytelmän kautta sanv' tutsi? Onko hän sokean kohtalon us koja. Tuskin, hänhän puhuu juma- lain tahdosta ja hän omaa henkilöi- densä ja erittäinkin päähenkilön, ku ningas Oidipoon; esiintyä jumaliin turvaamina, heiltä hoimaa rukoile mina. Mutta toiselta puolen hän antaa myös kuninkaan puolison pil kallisesi mäittää jumalain johtoa ole mattomaksi. Todistaako hän tässä näytelmässä, että rikokset siveellistä maailmanjär jestyspä niastaan tuottamat onnetto muutta ja lopulta musertamat rikolli sen? Osittain. Ja onhan Sofokleen näytelmän ydin yleensä osottaa, että kohtalon ankara kasi ihmisiä kohtaa, kun hän teoillaan loukkaa siveellistä maailmanjärjestystä. Mutta siinä tapauksessa, mikä o!i pienen kuninkaan pojan, jonka elämä jo aiman marhain oli niin synkäksi ennustettu, rikos, ja joka poika van- hempainsa tahdosta muorille heitet tiin kuolemista varten? Tuliko hä- nen sovittaa esi-isiensä rikoksia ehkä? Wai olisiko käsitettämä siten, että kirjailija pitää määränä Vanhempain uskon hämäriin ennustulsiin ja rikok sena, että he niiden Vaikeuksista lapsensa tahtoi kuolennan saat. taa? Tältä pohjalta läh Nen saisi näytelmä symän siveellis-tracgMisen taustan. Rangaistuksen, koston suo rittaisi tietämättään se, jonka elämää oli hukata tahdottu. Mutta koston ankaruus musertaisi myöskin kosta jan. Ellei näytelmää näin saa ymmär tää, jää se silloin osottamaan oikeaksi uskon järkähtämättömään, sokeaan koh taloon, jonka onnettomuuksista pelas- missn yritykset omat turhat ja vinoas taan onnettomuuksia suurentamat. Sofokleen kuivaamat ihmisluonteet omat suuripiirteisiä. Niinpä Oidi puksenkin. Hänen päämääränsä on saada selmille totuus. Häntä ei pe lota, mitä tuhoisia seurauksia sen tie täminen hänelle itselleenkin toisi. Ja kun hä-i totuuden saa tietää, kun hän 0 .1 tietoinen syyllisyydestään, hän on malmis kärsimään julistamansa ran- gustuksen. Toimina näytelmässä on ihanteelli sen johdonmukaista ja vaikuttavai- suuS kohoaa loppuun asti. Kuningas Oidipuksen koko kappa- letta mallitseman osan esitti Axel Ahiberg. Sen osan suorittamisesta riippuu koko näytelmän maikutus. Se kysyykin näyttelijää, joka sielus saan moi elävästi tajuta ihmisiun teen eri asteet ja ne luonnollisesti ja maikuttamasti tulkita. Niin laajan kymyn omaamat ainoastaan Harmat malitut taiteen työmaalla. Axel Ahl berg on yksi noita Harmoja. Siksipä hän Oidipuksena kaiken aikaa teki katselijan mieleen niin maltaman Vai kutuksen. Hänen mukanaan elettiin. Kuinka matamana kaikuikaan hänen äänensä esim. keskustelussa tietäjän kanssa, kuinka liikuttama ja tärisyt- tämä olikaan hänen epätoimonsa ja tuskansa kahdessa Viimeisessä näy telmässä! Sokean tietäjän pienessä osassa oli Aarne Orjatsalo erittäin hymä. Koh tauksensa Oidipuksen kanssa oli yksi illan loistvkohtia. Kuningattarena ei Aino Manner oikein ollut paikallaan. Hän ei saa nut esille osan Vaatimaa hienoutta ja ylemyyttä. Sivuosista muutamat suoritettiin kunnollisesti, mutta toiset jättivät huomattavasti toimomisen maraa. Piikin iltaa osotettiin Axel Ahl. bergille aiwan harminaisen lämmin mielisesti suosiota. Edmund Kean. Kuin salaperäisen itsetietoisena odotti torstai-iltana teatteritalolle saa punut runsaslukuinen yleisö jotakin erinomaista, jotakin suurenmoista. Näytti kuin useimmat olisimat tahto neet sac-da itselleen oman ratkaiseman mielipiteen Edmund Keanin esittä jästä. Muutamat, jotka nelisen muotta sitten olivat nähneet hr? Orjats alo n esittämän saman osan Porissa, tiesimät mitä tuleman piti; toiset taas ennakkouutisten perusteella odottimat suurta Kean-iltaa, Pettyikö sitten joku odotuksissaan? Jos saisin mastata kysymykseen huomioitteni mukaan, pukisin vastauksen yhteen lyhyeen sanaan, joka kuuluisi: ei! Sivuuttamalla kokonaan näytelmän juonen, koska se täällä kahdesti esi tettynä lienee hywikkin tunnettu, lau suttakoon joku sana sen esityksestä, etenkin nimiosan näyttelijästä. Edmund Keanin osa on kiitollinen näytellä, harminaisen kiitollinen. Se on samolla osa, jossa näyttelijä saa näytellä. Malla se on myös os?, joka vaatii mukaisensa näyttelijän. Mitä Edmund Keanilta Vaaditaan, selmiää kaikkineen kuiskaaja Salomonin lauseesta: „Te olette kaikkien näyttelijäin kuningas". Riittääkö sellaisen osan tulkitsijaksi kuka tahansa? Taas sanottakoon: ei! Mutta, että Aarne Orjatsalo on Edmund Kean, täydellinen Edmund Kean, siitä ei saata olla muuta kuin yksi mielipide. Juhlallisen kaunis m^rtalo, hurmaama naamio, pehmyt, lointuisa ääni ja yleensä kaikki, mitä Edmund Kean tarmitsee, omaaA^rne Orjatsalo. Heti ensi näytöksestä läh tien Voitti taiteilija yleisön ihastuk sen lisäten sitä tuntumasti toisessa näytöksessä. Kolmanteen näytökseen (kapakkaan) hän saapui todella suu rena ja saman näytöksen repäisemä loppu oli kuin Varmaa Voittokulkua. Hamle!-kohtaus sitten! Ei pienintä kään hei genmetoa kuulu solista, tai teilija hallitsee kaikkia. Kuin itses tään puhkesikin yleisö eri näytöksien loputtua innostuneena osottamaan suosiotaan Keanille ja näytelmän lo puttua olimat suosionosoitukset aiman harminaisen maltamat. Näytelmässä sanoi Malesin prinssi Edmund Kea- n-lle: »niittäkää paljon laakereita!" Toisteltakoon sama lause Aarne Or- iatsalolle ja lisättäköön: Teillä on niiden niittoon poljon edellytyksiä. Muiden osien esittäjistä — lukuun ottamatta Axel Ahlbergia — herätti ehkä eniten huomiota Aatto Rain- to kuiskaajana. Kaiken aikaa tasai sen koomillisena Salomona sai hän siitä esiin erittäin sattuman ja täyte- Iäisen luonnekuman. NaisnäyttelijöiStä erittäinkin Ai no Manner kreimitär Helenana ja Maikki Ruoppila Anna Dandynä ja Amy GoSmillenä an saitsevat täyden kiitoksen maikka teh tävänsä olimatkin Vähäpätöisiä. Muut esiintyjät olimat käsittäneet teh tävänsä ylipäänsä oikein ja kukin koetti parhaansa tehdä. Kannattaa mainita, että ainoas taan Harmoin kohoo teatterissa innos- tus siihen määrään kuin torstaina. Lukemattomat olimat estllehuudot kap paleen loputtua. Esiripun taas jz taas laskeuduttua saattoi huutojen joukosta erottaa: Ahlberg! Orjatsalo! Ahlberg! kaikki! j. n. e. Meisön in nostus ei tahtonut ollenkaan lauhtua. A-o. — Sulo HurStiseu kouser- tissa ensi maanantai-iltana klo 3 W, P. K:n juhlasalissa on seuraama mielenkiintoinen ohjelmo: Andante espressimo, Lalo; Allegro ja Adagio, Fiorillc; Unkaril. rapso- dia, Hvbay. — Kansan-sämel, som. Karl Ekman; Menuetti ja Mustalais- säveliä, Sulo Hurstinen; I Palpiti, Paganini. Säestäjänä amustaa konserlinanta- jaa rma Thyra Lindelöf Hurstinen. — Uusia kirjoja. Kustannus liike Armi A. Kariston kustannuk sella Hämeenlinnassa on ilmestynyt ja ilmoitettamaksemme lähetetty seu raamat uudet kirjat: Rakkaat pienokaisemme kotZona ja koulussa, kirja Li- deille ja kasmattajille, kirjoittanut A. Kankeleit, kymnaasin opettaja Köninsbergissä, tekijän lumalla suo mentanut Antti Kaila. Hinta 2 mk. Kirja käsittelee marsin tärkeitä zysymyksiö; siitä saamat äidit ja kasvattajat kultaisen kallita ohjeita. Wara staiteilija (The amateur Crockman), kertomuksia, kirjoittanut E. W. Hornung,englanninkielestä suomentanut M. Hämeen-Anttila. Hinta 2: 30. — Hornung on kuului siksi tulleilla hienomaailman „waras- taiteilija"-kertomuksillaan saavutte- nut suuren huomion jännitySkirjaili- jain joukossa, joiden etemimpiin hän yhdessä Leblanc'in. Lerouxin y. m. kera luetaan. Tämä lienee hänen ensimäinen suomenkielellä ilmestynyt kokoelmansa. — Huwiohjel«ie» awuksi- nimistä sarjaa, jota kustannusliike Armi A. Karisto, Hämeenlinnassa seurojen tarpeiksi kustantaa, on nyt ilmestynyt seuraamat miisi kirjasta: Pieniä piloja, humi-iltoina kerrottamalsi lasketellut Korhos- Heikki. Hinta 50 p. — Sisältää seuraamat humoristiset kertomukset: Ikiliikkuja. ..Rahalla on taivaalli- nen moima". ..Ettes mähän häpee" Minosuisten talossa. Kuuselan KuS^ taan kosinta. ..Rakkavuren preimi". Kuusi pilapuhetta, humi- ohjelmien emuksi esittänyt K o rh n s- Heikki. Hinta 60 penniä. Si sältää seuraamat..puheet": Maailman nuija; Metsästäjille; Hattu Vaiko huimi naisten päähineeksi? Sananen soppakouluiStamme; Apulannoista; Kaartilainen. Pila esitelmiä, koonnutHeik- kiLe h mus. Hinta 75 penniä. — Sisältää seuraamat pil? esitelmät: Ihmisruumiin rakenne; Esitelmä la koista; Perunankuorien uudesliviljele- minen; Minkä tähden ty?ö> mast '-- wat myöntäwäst>? Käynti Nanier.'in luona. Toin»laiman haaksirikko (melodraama). .Neljä yksinpuhelua, kir joittanut Lauri H ei s alo. Hiita 50 pennin. Sisäitää seumaniat y?- sinpuhelut: Pyrstötähti; Sydämen- tutkijc; Entinen orkesterinjohtaja, ja Merimiesjuttuja. A wi o liitto-il mo it us, pila- kuwaus 2:ssa kohtauksessa, kirjoitta nut Lauri H eis alo. Hinta 50 penniä. Sarjassa on ennemmin ilmestynyt kumaelmio, murre uNusa lausuttava runoja, wuorokeZku?!eluj .i y. m. sekä vakavampia, että leittlltsempiä lisiS.i — SyhskirjaCis«uLta jal?aisee Suomalainen Kus:annu»-o.-y. Kansa näinä päivinä m. m.: Orgaanisen kemian pää piirteet, kauppaoppilaitoksi', ja teolliiuuskouluja mar'en kirjoisi S. W. Hintikka. — Timä opsckirja on olallaan ainoa ja täyttää tuntu man puutteen. Ruhtinas P. Kra potkin in monille kielille käännetyt Mallan- kumousmiehen muistelmat i'meStywät kchtenc» laajana nit?enä, tekijän Menäjää v >r en hyväksy mästä painoksesta suomennettuina, Georg B r a?n d e s'in marustamella esipuheella. Meidän oloissamme lämä Menäjän nihilistisen lnlkeen historia sevmuttanee mitä suurinta mielen kiintoa. Eräs äskettäin kuolleen suurmiehen Björnstjerne Björnsonin pääteoksia, Livut liehumassa (Det flagsr i byen og pa? havnen) ilmestyy tekijän elämäkerralla wa- rystettuna. Kysitellen sukupuolikas- matuSta tyttökouluissa ja naisen oi keuksia se herättää pohd'.ttawaksi useita nykyhetken kysymyksiä. Kahdelta kotimaiselta kirj -Uijatta relta ilmestyy nomelli Meden haussa ja keriomuskokoelma Kuo pus, kumpainenkin täyttäen enem män kuin meillä on totuttu ensikerta laiselta Vaatimaan. Nuorisonkirjcna ilme^iyy Daniel Defoen, ..Robinson Crusoen" kuu luisan tekijän, w. 1720 kirjoittama romaani Kapteeni Single- tonin seikkailut. Erityisinä kokoelmina ilmesiyy er^ nen julkaistuista kertomuksista Vali koima Mark Tmainin Huu moria ja H. G, Melloin Ny kyisen ajan kertomuksia. —Chgvae«sj»hlaiirj»llis»z»tta Marsinaisen kirjallisuuden ohessa il mestyy pian tuleman Cygnaeusjuhlon juhlistamiseksi uusi sämellyskokoelma- kin. K. I. Gummreus Osukeyht'ön kustannuksella on nim. juuri painosta malmistumassa kokoelma lehtori P, I. Hannikaisen uusimpia sähellyksiä ni meltä Laulutomeri. Kokoelman sisällyksestä on tietysti ensi sijassa mainittama ..MalonkylmLjä", jonka sanat Nortamo on sepittänyt ja joka sanoneen ja sävellyksincen on sodi tettu juuri kansakoululasien tunteiden tulkitsemiseksi tässä heille tärkeässä muistojuhlasi i. MuiSta lauluista maimttakcon Topeliuksen herttaiict runot ..Kansc koululasten laulu koulu- matkolla", Lasten rukous isänmaan puolesta", Laulu pikku Mapvsta" ja ..Meripojat". Kaikestaan sisältää Vihkonen 10 laulua, muiden mukana pari kevätlaulua, joihin säveliä.ä on sanatkin sepittänyt. Kaikki laulut omat somitetut 3>äänisilsi. Mchkosen hinta on ainoastaan 30 penniä. ^ Toimottamaa on, että opetiajat kii- rehtiivät hankkimaan mihkosen jo hymään aikaan oppilailleen laulu- tomeriksi cdotettaman juhlan tunnel maa kohottomaan. — U«o Cyg«ae»kseN muists. Se juhlajulkatiu, jonra mi:me ke- rvännä pidetyn yleiiea kokouksen asen tama toimikunta julkaisee ja joka il- mestyy Werner Söderström Osake yhtiön kustannuksella, tulee sisältä mään m. m. seuraamaa: runo Cyg naeuksen muistolle, kirjoitta- nut Immi Hellen; Cygnaeus ja Suomen kansakoulu, kirjoitta nut Mikael Soininen; Nainen- kansankas mattajaksi (Uno Cygnaeuksen ajatus), kirjoittanut Lu- cma Hagman; Silmäys Suo men kansakoulun oppiai neiden maiheisiin, kirjoittsrut K. Raitio; Cygnaeus ja semi naarien lastenseimet, kir joittanut O. Hynninen; Cygnaeus ia alkuopetus, kirjoittanut K. Merkko; Kokemäen pitäjän ensimäisestä kansakoulusta, kirjoittanut Kaarle Kallio; Uskon non kasmatuksellisesta ar mosta, kirjoittanut K. Kurielus; Cygnaeuksen muiston säi lyttäminen, kirjoittanut Mikcel Soininen; Cygnaeuksen aja- tuksio, (maliokokoelma kirjeitä); Manhanseminaristin muis telmia, kirjoittanut Eugenie Ostrou- mom; Pikku kohtauksia (Cyg naeuksen oppilasten muistoja). — Useat kirjoitukset kumitetaan. Ulko asultaan tulee tämä 190 simun laa juinen julkaisu olemaan arvokas teo?. Hinta on 2:50. Moitto käytetään johonkin toimituskunnan määräämään kansakoulutarlotukseen. — Rauma» k«v- »alliSkertv««S w:lta 1SVS I on ilmestynyt 80 simun suuruisena, sirona kirjasena. Unsi-ZÄSZmM. — LLä»i» säästöpaukit. Sääs töpankkien tarkastajan antaman ker tomuksen mutaan tämän läänin maa- seutusäästöpankkien hallinnosta muon- na 1909 olimat pankkien marat yh teensä seuraamasti: säästöönpanijain saamiset pankeissa muoden alussa yhteensä 26,894,743 mk. 92 p,; vuoden kuluessa säästöönpantuja rahoja 5162,623 mk. 41 p,; säästöönpanijain hyväksi luettuja korkoja 1,333,423 mk. 62 p.; säästöpankkien sääsiökorko 5 pros. vaitsi Liedossa 5V,,, Loimaalla 5/^ ja Marttilassa 3'/.; sää?tös!ä otettuja rahoja 6 399,364 mk. 67 p.; säästöönv^.nijain saamiset vuoden lopussa 27,991,428 mk. 28 p.; m^stakirjoja vuoden alussa 33,095 ja muoden lepussa 35,808; säästöpankkien omat rahastot vuo den lapussa 7,366 129 mk. 86 v; säästöpankkien muut velat jc, erik seen hoidettuja rahoja 266,734 mk. 53 p; säästöpankkien marat muoden lo pussa olivat: kiinnityslainoja täytetakauksella tahi ilman takuuta 11273,027 mk. 34 p,; lc:i^zja yksich-sten henkilö den ta kuulla 15 137,822 mk. 29 p: lainoja kunnan tai seurakunnan ta kuulla 857,550 mk. 39 p ; lainoja irtainta nauttia maslian 81,700 mk,; korollisia obligatsi?neja ja pankki- talleiuZtodistuksia 1,682,914 mk 7 penniä; madamaitsrra u rkoja 459,531 mk. 67 p.; k: >saa ja ft'a?nsi^ varoja 817 146 mk. 17 p.; hoito'ue!anmk^ 87.012 mk. 30 p:Ä. — Wefik-;«h«. Koska mcsikau- hutapauksia Karkun, Tyrvään, Mou hijärven, Huittisten, Punkalaitumen, Suoniemen, Kiikan ja Kiikoisten kun nissa, jotka kuvernööri oli miime helmikuun 14 p. antam .llaan kuulu- tMella julistanut mesikauhun saas- tutlamiZsi, ei enää ole sattunut, on kuvernöörin mirasto peruuttanut sa notun kuulutuksen ja siinä mainitut maromaisuus:oime;!pids?nääräy!set. — Willilä» karjavhoitoko»- l«» opett«jattsre!fi on maan- miljelyshallitus hyväksynyt Järvi kylän kari.inhoitokoulun opetiajatta- ren, neiti Fanny Fredrikssonin. — WkMp«la« tilat- tsäeStt» laiuakassa» sää»«ö;Zle on anottu senaatin mah- ivlstusk. — Sairast»wat. Loimaan, Alastaron ja Metsämaan kuurille on senaatti myöntänyt 1 600 mkan vuo tuisen apurahan tämän vuoden alus ta vuoden 1914 loppuun sairastuvan yliäPitämiselsi. — SsZraavhoitajattaret. Ah laisten sairaanhoitoy^diStys on ano nut jatkuvaa 300 mkn muotuista valtioapua sairaanhoitajattaren palk kaavasta marten. Aäcs^a ontamal- laon lausumalla on kumer: öörinvi- raslo ancmus:a puoltanut. — Herrast»vmari» a?wo»i- «e» antoi kihlakunnanoikeus toissa- päi^ärä lautamies Antti Jzkchon- golls, Honkajren pitäjästä, jo?a on toiminut lautamiehenä 16 muotta. Lautamieheksi nimitti kih- lak.oikeus toissapäivänä Kankaan pään p:t. Menesjärven lyläan taloll. Oskori Kaapon sekä Alchonkajoen kylään ent. loutamiehen, maanmilj. Mesiruemen. — Nis«malai«e» laitoa aja nut saksalaisen laitta» poh jaa». Ruotsin lehdet kertomat: Kuluman luun 16 ja 17 p:än wä- lisenä yönä törmäsivät yhteen Be- mer.un luona L^yostin pcchioispuo- lella suo-ualainen kuunari „Wenio", kocoisiu Raumalta, kart. Sjöb cm, m't'olla Kielistä kotiseudulleen ja saksalainen kuunari »Paul ^ Emma" kotoisin Pcr-hista. Saksalainen kai ma upposi. Laiman väki, 4 miestä, pelastettiin ..Menioon", joka viime sunr.untai-cmmuna lcski heidät erää seen ruotsalaiseen luotsihöyrylaivaan. — Wa»!eiu?«ljet«s. Kuver- nöörinmirasto or. määrännyt -alsll;- sen Judo KimMn kolmimuotisk.u- tena 1911—1914 ylläpitämään van kien hoiioa ja kuljettcmistointa Par kanon pitäjän käräjäkunnaSsa. — Poliisikosstaapelia P««- ko!ett«. TuStai-iltana klo 10 ajoissa puukotettiin Mancjan pil. Kankaan pään ky'ävsä Pu napinin poliisikons taapeli O. Koroista, joka oli Wan- halapion taloon mennyt MLNgitse- macn erästä miinasaksaa nimeltä Kalle Saarine!', Hämeenkyröstä. Hän oli ilmestynyt joiu mka sitten mai nittuun kylään ja pääsi työhön Man- halapion taloon, josta kuitenkin pan tiin pois röyhkeilevän ja raivon käytöksen takia. TiStaina lausui hän kovia uhkauksia, lupasi m. m. tappaa isännän. Kun Saarinen ei käskystä lähtenyt talosta pois, kään nyttiin yllämainitun konstaapelin puoleen. Kan konstaapeli aikoi yh dessä isännän kanssa panna hänet rautoihin, ennätti tämä lyödä puu kolla konstacpeliin pari haavaa. Istut osaimat Korpisen päähän. Oi kea silmä menettää lääkärin lausun non mukaan näkönsä. K:ta hoide taan Hameen läänin lääninsairaa lassa ja on hänen tilansa arvelutta via. Myöhemmin saapui paikalle apua Hämeenlinnan poliisilaitoksesta ja onnistuttiin Saarinen saada man- gituksi. Harjaavalta. Harjamallan Karhulla on iltama ensi sunnuntaina vaihtele malla ohjelmalla. Tärkeistä asioista keskustellaan. KauNatsa. MaamiespäiVät on Kau- wa'.san maamieSyhdiStys päättänyt m. k. 28 p. pitämässään kokoulsessa vanna toimeen ensi marraskuulla. Ny temmin on niitä Varten wolntu toimikunta laatinut ohjelma-ehdotuksen ja tulemat maomieZpäivät sen mu kaan kesiämään 5 päivää, s. o.mar- rask. 20—24 p:ään. Kunakin päi- mäuä tehdään aamupäivisin retkeily jä havaintojen tekemistä Varten rokooniumispaikan lähellä olemiin metsiin ja namettoihin y. m. Jlto- päimisin pidetään, kuten toivotaan, siksi molmistumossa uuden kunnan talon amar:!sa suojissa luentoja, joita on jaettu 3 kullekin väimälle, maatalouden eri aloilta. Luentoja toimottiin saataman seuraamista ai neisto: 1) osuustoiminnasta ja osuus kuntien sisäisestä järjestelystä, 2) maidon käsittelynä ja juuston mal- mistuksesd?, 3) maatalouskirjanpi- dost", 4) siemenviljan myynnosuus- kunnista, 5) karjanhoidosta, 6) met- sänhoidost., 7) lannar,hoidosta ja käsittelystä, 8) siemenmiljelyksestä, 9) reh^miljelykse^tZ, 10) kanahoidosta, 11) sikainhoidosta ja 12) maaraloi-S- rakermuksiSla y. m. Maamies päiväin aikana tullc-on myöskin jakamaan mast'edes lähemmin määrättömänä ikcnia palkinnot tämän muoden kil pailuista. Ravinnosta ja osanotta jien asumoiÄa tulloan kokousten aikana pitämään erikoista huolta. Nain monipuoliselsi ja sisältörilkaaksi uunnitellut maamiespäivät räät'y- vät sitte, ki!«en elussa miitatiiin, 24 p:nä marraskuuta yhteiseen illan- miettoon. Kannattanee siis ainakin oman paikkakuntalaisten ja myöskin naavurikunnistakin mahdollisimman lukuisasti saapua niiksi päimiksi maa taloutta oppimaan Varsinkin kun pääsy luennoille on kaikille mopaa. Nuorisoseura on parin Vii meisen talven aikana oloihin katsoen toiminut kokolailla ripeästi. Oman talon puu°e on kyllä ollut usein kire- ästi huomattavissa, mutta siitä huo limatta on seuralla ollut onni vuok rata pienempi huone kokouksiaan marten kohtuullista maksua mastaan ja siellä sitä on nuorisomme kokoon tunut mähintään kerran kuussa hen- gisten harras!Mensa tyydyttämiseksi, pimeden puhteiden r>toksi. Joka kerta on viirikunnittain hanlkima oh jelma sisältänyt pnhena, esitelmiä, runoja, kertomuksia, yleistä keskuste li v. m. Sitänaitsi on myöskin säännöllisesi ilmestynyt käsinkirioi- tettu seuralehti ..Aritys" kirjallisten harrastusten elvvttäjänä ja aina mäl^mitten on kajahdellut osanottajia mirkistäen yhteislaulut. Samaan tapaan on scura edelleenkin päättä nyt toimia. Seuraaman kokouksen on ..Dttilän piiri" pZättänyt vitää tamaMsessa paikassa en st tiistaina t. k. 27 p:nä klo puoli-7 j.pp. Siis taaskin: ..tcrveluloo!" Pirtun salakuljetus Weuäjä« rajalla. Taistel» poliisien ja salakul jettajat» välillä. Miime miikolla olimat järjesiyksen- w^lwsji.t saaneet tietää, että kuului sat pirtlusaksat Juho Malinen Mäki salosta ja Juho Silvennoinen Suu resta Tulokasta olimat lähteneet ra jan taakse pirttukuormaa hakemaan. Läskelän Joensuun ja Läskelän teh taan poliisit yhd-ssä erään kolman nen miehen kanssa asettuimat sentakia toissa perjantaina Risiscaren ja Pel- lotsaaren sukmeen odottamaan pirttu- säkiäin tuloa. M/.anantaina sitten saapuikin odo tettu Venekunta. Piritusaksojcn vene oli uusi ja kaksipurjeinen, joten se pääsi takaa-ajujilta pakoon. Pirttu- saksat ampuimat kaksi kertaa takaa- ajajia, kumukaan osao matta. Siitä huolimatta ajojahtia jatkettiin. Saksat nousimat maihin Mäkiislcon jätkäin kiireessä veuecn rantaan. Rantakal lioilta he ampuimat kokms kertaa ta- kaa-ajajia, johon nämät mastasivat samalla mitalla. Msi pyssynkuula sattui poliisin meneen purjeeseen, re pien sen säpäleiksi, toiset sattuivat poliisi Mikko Sihvosen jatkcau ja käteen, i lmatta kuitenkaan vaka- manipia haavoja aikaan. P.rttusak- sat pääsivät pakoon. Meneesrä saimat poliisit takama- ricloon 126 pulloa pirttua 3 säkissä. Uhdm sälin saksat olimat ehtineet upottaa järmeen. — R.-K:la. — Tofialistie» p»«lite»pis- top»«ha raue«»«t. Sosialistien 'miime puoluekokouksessa Kotkassa z päätettiin perustaa n. k. puolueopisto puolueen mar.vlla. Sen lukumuosi oli suunniteltu kolmeksi kuukaudelsi ja työohjelmaan otettu runsaasti yh teiskunnallisia oppiaineita. Aietta toteuttamaan asetettiin sittemmin toi mikunta. ..Työmies" kertoo nyt, että koko opisto puuhasta ei ainakaan tänä syyskautena tule mitään luennoitsijoin puutteen takia. Myöhemmin odjel- maa jo suvistettiinkin kahden kuukau den kurssiksi. Luentoaineiksi oli täl löin ajateltu seuraamat: taloushisto ria, sosialismin teoria, historiallinen materialismi, yhteiskunnallinen histo ria, Suomen yhteiskuntataloudellinen hisicria, til- »totieteen perusteet, maa- talouSpol-.tinka, metsäpolitiikla, työ- mäen lainsäädännön historia ja me- nettelytoimenpiteet, ammatillinen liike, maltio-opin alkeet ja Suomen malti- ollinen asema, meltiotalous, «erotus- ja kauppapolitiikka, kunnallissosialis mi, työmäen suojelus ja makuutus, lainopillisia neumoja, osuustoiminta ja puhetaito, yhteensä 220 tuntia. Näiden liläksi harjoitustunteja laS. kennossa, kirjanpidossa, sanomalehti työssä, ainekirjoituksessa y. m. yh- teensä 86 tuntia. Tätäkään ohjelmaa varten ei, !u- ten jo mainittu, saatu riittämasti luennoitsijoita, joita maille jäiwät maatalous- ja metsäpolitiikka, Valtio opin alkeet ja Valtiotalous, Verotus, ja kauppapolitiikka sekä myöskin talousoppi ja sosialismin teoria. Puo> luetoimikunta toimoo ensi kemääseen menneösä ehkä löytämänsä puuttu matkin luennoitsijat. Ketkä jo lupau> neet luennoitsijat omat, sitä ei lehti kerro. — Kotitarkast»? toimitettiin Menäjän miranomaisten käskystä ei len Riihimäen yhteiskoulun Venäjän kielen opettajattaren, neiti Maria Ostroumoffin luona. Opettajatar asetettiin poliisimalmonnan alaiseksi. — RosAvjsxkko liikkeellä. Maanantaina ilmoitti Rautalammin piirin kruununnimismies Jyväskylän rcliisikcnltoriin, että Rautalammin kiriköön oli edellisenä yönä murtau duttu ja viety hopeakalkki, miinikan- nuja y. m. kirkollisia kalleuksia. Paik kakunnalla oli nähty liikuskeleman epä-.Iyltämiä henkilöitä, joiden työlsi murtovarkautta epäillään. Seuraa mana päimänä sai poliisikonttori tie tää, että Kärkkälän kylässä oli eräästä hMäladosta tamattu 6-mi>h'nen epäi- lystä he.ättävä joukkue. Latoa ru mettiin piirittämään. Tämän huoma- simat kuitenkin miehet että cjoissa, että pääsimät kaikki ryntäytymään vakcsvlle. Kun latoa sen jälkeen tar kastettiin, löydettiin sieltä kirmeitä, puukkoja y. m. rosmoamisesiaeitä. Samoin kerrotaan, että mainittu Rautalammin kirkosta morastettu ho- peakalkki olisi myös sieltä löydetty. Minkälaista Meä varasjoukkue on tehnyt, ei ole mielä tarkemmin tunnettua. Joukkueen jäsenien ulko muodosta ei ole myöskään mitään tietoa, sillä se on ollut ..toimessa" öiseen aikaan ja lemännyt päimin. Luultavaa on, että joukkue on ollut matk. lla Jyväskylään päin. Pitkin tietä on se varastellut ihmisten ruo- kameroja, missä ei ole suurempaa saalispa käsiinsä saanut. — Suomal. — Eyäiltatvä saira«stapa«s Wiip«r!ssa. Miipurin koler^l:ä- käri Järnsiröm ilmoitti torstaina lää kintöhallituksen päätirehlöörille erään Viipurissa sattuneen t^udintcpauksen, joia epäillään koleraksi Tri Järnsiröm oli ottanut Miipu rin kolerasoiraalaan erään 45 muo- tiaan. menäläisen työläisnaisen ni meltä Grottenberg sekä erään miro- laisen ja menäläisen työmiehen. Grot- te»berg oli t. k. 14 p:nä lähtenyt L.ivinmaalta Pietariin, missä V .ipyi 2 päimää. 17 p:nä matkusti hän M ipuriin, jossa asettui asumaan Tn- liruukin esikaupunkiin yhdessä maini tun virolaisen ja venäläisen miehen kanssa. 20 p:nä hän sairastui ja issa-iltana kutsuttiin tri I., joka heti huomc-si sairaalla olevan ulos- tuskohtauksia, ripulia ja kouristuksia, jonkatä!,den epäillään tapauksen ole man koleraa. Hän toimitti sen muoksi naisen csu.ntomereineen kclerasairaa- laan. Poliisi martioi hänen asun toansa j? desinfioitiin se heti tarkasti. G:n ulostuksista on lähetetty näyte lääkintahallitukseen. — surmatöitä. Susi tai sudet — teki tuhojaan t. k. 9 p. Perhon pitäjän Tialan ja Korpe laa kylissä, kirjoitetaan sieltä Hels. S:lls. Eräässä paikassa raateli Vii runaama 5 lammasta niin lähellä kylää, et.ä kellojen kilinä ja hälinä kuului. Hätää ei kuitenkaan miksi kään armattu eikä osattu ajoissa mennä apuun, — aamulla masta t.lhotyö huomattiin. Samoihin aikoi hin ja saman sydänmaan toisella lai teella tappoimat pedot maanmiljelijä Mesteri Jängän katraasta 5 lam- Mu 5 ta. — Tahtoi «iel»«mmiu ksolla k»i» jo»t«a poliisia käfii». Noin 70-muotias talollismanhus Heitti Siekkinen, joka oli tunnettu vielä Vanhanakin luonteeltaan hymin hil littömäksi, raimaStui joStain pikku syystä maanantaina t. k. 12 p:nä kotonaan Haapajärven Mipäässä ja uh'asi tcppaa poikansa. Tämä lait toi hakemaan lähistöllä asumaa po liisia. Mutta ukkopa, nähtyään po liisin tuleman, otti partameitsensä ja lähti juoksemaan muutaman kymme nen sylen päässä olemaan rantame- sakkoon. Poliisi juoksi hänen perään sä, mutta myöhästyi, ukko oli jo eh tinyt simaltaa kurkkunsa poikki ja oli kuolonkamppailussaan poliisin pai kalle saapuessa. — Julmaa raakuutta. Erääs sä huutokaupaupassa Helsingin pitä jän Seutulassa, osti Björnin talon omistaja itselleen hiehon. Huuto kauppatilaisuudessa humaltui hän ja ajoi hurjaa Vauhtia kotiin. Hieho, joka oli sidottu nuoralla rattaiden perään, ei kestänyt kauankaan hurjaa menoa, maan kaatui ja laahautui pitkin maantietä. Luultamosti sen omistaja sitte jätti tielle, josta sen löysi eräs itsellinen. Elukan ruumis oli paikottain nahaton, kaula ojituk sissa j. n. e. Kuolemalla se Vapah dettiin tuskistaan. — Uusim. — P»m«eja MoSkotvau yli- opiStvSsa. Moskoman yliopiston lakitieteellisestä luentosalista on löy detty kaksi pommia, 1AX) patruunaa, joku määrä samutonta ruutia ja laitonta kirjallisuutta. Armeliaan, että aseet on jätetty sinne w. 1903, jolloin luentosalissa pidettiin kokouk sia. Lakitieteen ylioppilasten huone- ustossa on toimitetta kotitarkastuS. Tmilltchllkkttt sllksMstes jll tseklies Valiilii. Prag, syysk. 20 p:nä. Eilen omattiin täällä tsekkilZisten ja saksa laisten puolueiden edustajain neu- mottelukokous tsekkiläisten eduskunta- toiminnan uudistamisesta. Aimoa- marsalkka, ruhtinas Lvbkomi!z ja käs kynhaltija, kreivi Covdenhove terveh tivät suurella ilolla konferenssin omaamista ja lausuimat toivomuk sensa rauhan uudistamisesta molem pien kansallisuuksien Välillä. Kaik kien tsekkiläisten puolueiden nimessä lmoitti Srb:, että tsekkiläiset ovat Valmiit ojentamaan kätensä saksalai sille puolueille aseman rauhalliseksi ärjestämiseksi. Saksalaisten puolesta ilmoitti Eppinger, että myöskin sak- saksalaisien edustajain mieltä kovasti kiinnittää eduskunnan työkykyisyys, mutta tässä asiassa ei saa olla voit tajia eikä Voitetutta. Kreivi Klam- martini z lausui vanhoillisten suur tilallisten puolesta toiVomuksen, että aataisiin kompromissin amulla so minta aikaan. Kun vielä oli pidetty oukko puheita, tehtiin sopimus eduS- !unnan uudesta kokoonkutsumisesta. Laupav alalta. — Kuglautilaiueu ^The Eeo- uoMist"-lehti metsäwar»iSta«- me. „The Economist"-lehti on jul kaissut Suomea koskeman kirjoituksen, jska käsittelee PohjoiS-Suomen metsä- maroja. Siitä asiasta kirjoittaa eräs kirjeenmaihtaja Oulusta t. k. 4 p.nä. Kirjoittaja lähtee siitä, että maikka- kin puuta eri tarkoituksissa moitnan korvata eri aineilla, kuten kivihiilillä, raudalla y. m., sillekin on puutava ran kulutus kasvanut niin, että en nustetaan sen loppuvan verrattain läheisessä tulevaisuudessa. On ai noastaan 7 maata, joista enää puu tavaraa voidaan suuremmassa mää rässä myydä muuanne: Itävalta- Unkari, Ruotsi, Norja, Menäjä, Suomi, AhdySvallat ja CZNado. Metsäpinta-ala koko maapallolla las ketaan 2,200 miljoonaksi akreksi, mutta läheskään koko tältä alueelta ei saada rakennustyöhön kelmollista puutama- raa. Päinmastoin tähän sopiwan havupuun alue on Verrattain pieni ja suvistuu käytännöllisesti ainoas taan Europpaan ja Pohj. Amerikkaan. Europan metsä-ala on laskettu 760 milj. akreksi, joSta on 516 milj. Me- näjällä ja Suomessa. Niissä maissa, jotka tuomat puutamaroita muualta, karmitaan etupäässä petäjiä ja kuu sta. Näitä tarmepuita moidaan pää asiassa saada Europan tuontimaihin main Suomesta. Menäjältä, Norjasta ja Ruotsista. Näistä maista on tätä puutamaraa kuletettu jo 60 muoden alan siinä määrässä, että ainoastaan Menäjältä ja Suomesta moidian sitä enää pitempiä aikoja saada. Norja ja Ruotsi omat jo suurimmat puunsa myyneet. Pohjois-SuomeSsa on mielä suuria puumarastoja. Kirjoittaja su- noo hämmästyneensä nähdessään niitä tukkipuumääriä, joita siellä vii jokien suilla lautattuina. Puutamaran nou sema armo ja ajanmukaisemmat me- nettelytamat, joita on otettu käytän töön, saattamat sikäläiset puutavcra- liikkeet merkitsevään asemaan. Kirjoittaja tekee sitte selkoa Suo men puutavaraliikkeestä, viennin suuruudesta ja tulevaisuuden moh- dollisuuksista. Lähteinä hän käyttää konsuli Cooken ker omuksia, Mercakor- lehden tiedonantoja ja Virallista ti lastoamme. Hän armelee, että vuu- tamaramarastojen loppuessa Ruot» sista ja Norjasta tulee jodtnma asema Suomelle Englannin ja Saksan puu- tamaramarkkinotlla. Puutamaraliikkeiden useimmat joh tavat miehet Suomessa osaavat eng lanninkieltä ja ovat milkkaaSsa yh teydessä Lontoon ja Hullin kanssa. Pääomiakin vuutamarali.kkeitä war ten tietää hän yksityisesti saadun tuntumasti Englannista ja yhä enem- män pääomia otetaan mielellään mastaan. Suomen rankkien korko, kanta on korkea muka sen Vuoksi, että nämä rankit omat suoraan tai mälillisesti kiinnittäneet suuria sum mia metsiin y. m. Tässä on kirjoit, taja ilmeisesti saanut määriä tietoja. Suuremmista puutamaraliilkeiStä mainitsee kirjoittaja Kemin puutama- rayhtiön, Ahlströmin liikkeen sekä Gu>zeit-yhtiön. Ahlströmin liike on suurin (muotuinen tuotanto 62.000 standartia). Gutzeitilla on maltion jälkeen laajimmat metsämaat (vli 4000,000 hehtaaria, «aitiolla 13 milj,, joSta 500,000 parasta kuivaa metsä maata). Tulesta temmattuja kekäleitä. Tämän kuun 11 p:nä haudattiin J:n hautausmaahan nuori tyttö, joka miime kemäänä kaksi muotta takaperin kämi rippikoulun. Siellä ollessaan- kin hän teki pilkkaa papeista, Juma lasta ja Jumalan sanasta. Etenkin wo Ivö — iSlg kotimatkoilla oli hän puhunut koulu- tomereilleen kaikenlaista rivoutta ja nimitellyt pappeja jos jonkinlaisilla hämäistysnimillä. Mielestään oli hän ollut erittäin oppinut ja misaampi kuin papit, jotka eimät ymmärrä eimätkä tiedä mitään ja sentähden maan ..pimittämät ihmisiä". Jo samana pyhänä, jona kämi ensi kerran Herran Pyhällä Ehtoollisella, kotiin tultuaan, kun mähän maan kiireesti söi riensi tanssiaisiin työ- mäen talolle. Ja niin hän eleli sit- ten sitä uudenaikaista ..mapaata elä mää". Erään kerran tanssiaisissa sai hän parantumattoman mamman ja sai rastui kuolettamaan tautiin. Oli jo hymin hukko, mutta Vielä ponnisti hän miimeiset Voimansa ja meni työ mäen talolle tanssimaan. Hän tah toi ockein uhalla näyttää..tomereil- leen", että ei sitä nyt niin maan kuolla. Silloin mielä tanssi ja — Viimeisen kerran, uskomatta, että HLn nyt todellakin painoi miimeisen ker ran kiinni tanssihuoneen oven. Moimat mähenimät. Ruumis riu tui ja kuolema läheni pitkin askelin. Silloin tuli mieleen kysymys: mitä hän siellä kuoleman takana on; jos se onkin totta, mitä Raamattu sanoo ja mitä rippikoulussa puhuttiin. Jos se helmetli sittenkin on olemassa; ei hän sen olemattomuutta kukaan ihmi nen ole moinut todistaa. Näin astui estin kysymyS: ken minua nyt auttaa ja antaa marmuuden siitä, että en joudu helvettiin. Se oppi, että ei ole Jumalaa, ei helvettiä, ei tai- masta ja että ihminen kuolee niin kuin puu kaatuu, tuotti waan suu rempaa rauhattomuutta ja sydämmen kipua. Tanssi-toverinsa ja muut ystämänsä olimat neumottomina. Heillä ei ollut ainoatakaan lohdutuk, sen sanaa sanottamana. Hän rupesi ikämöimään rippi-isään sä, jota oli pilkannut ja halusi hänen kanssaan puhella ijäisyyS-asioita, mutta tätä sydämmensä hartainta halua ei hänelle suotu. — Mikä kau hea määryys, että ei kuoleman kanssa kamppaileman hartaimpia ja sydäm men symimpiä tarpeita tahdottu tyy dyttää, maikka olisi niin helppoa ollut. — Toinen pappi sitten mai- moin kutsuttiin hänen luoksensa. Ja se Jeesus Kristus, jota oli ylönkat- sor.ut ja häväissyt, kelpasi nyt aut tajaksi ja Hän myöskin auttoi. Ennen kuolemaansa hän makavasti maroitteli syntitomereitaan sillä ta- malla elämästä, kuin hän oli elänyt. Hän tunnusti kaikille luonaan kävi jöille suoraan, että kemytmielinen elämänsä, etenkin tanssiminen, oli syynä sairauteensa ja kuolemaansa. — Lukija, miten sinä olet elänyi! He- räjä sinä, joka makaat ja nouse kuol leista, niin Kristus sinun malaisee, kirjoittaa..Herättäjässä" M. S. — Jaapaui» uaiSte» hiuS- «hri. 83,000 jaapanilaista naista on tehnyt merkillisen uhrin niiden tuhansien jaapanilaisten sotilaiden kunniaksi, jotka kaatuimat venäläis- jaapanilaisessa sodassa. Eräs Osa kan pappi oli kehottanut J^apanin naisia antamaan 5 tai 6 kauneinta ja pisintä hiustaan, joista tehtäisiin Buddhan kuwa sodassa katuneiden muistoksi. KebotuS ei kaikunutkaan kuuroille karmille. Mv.lXZO hiuSta ke rääntyi, ja niistä muodostettiin suu rella puuhalla ja maimalla kuma. Työ on suoritettu tamattoman hic- noSti ja se cn herättänyt Jaapanissa suurta innostusta. Maitokunnan kai kista osista tekemät uskomaiset ph- h.inmaellusmatkoja kumalle. Koko kei sarillinen perhe on käynyt tarkasta massa kumaa ennenkuin se lähetetään kiertämään ympäri maata. — BhteeutSrmäyS ilmaSsa. M ienin—Neustadtin leni okokeilui hi n varatulla kentällä tapahtui suurta huomiota herättänyt tapaturma. Her'« lua Leopold Salmator oli nouSsvt -uroplaanilla ilmaan yhdessä insirööri August Markalonskm kanssa. Kun he olimat kohonneet noin 20 metrin korkeuteen, törmäsi heidän konettaan mastcan toinen, jota ohjasi äsken- mainitun insinöörin meli Karl Morka- lovski. Tämä syöksyi koneineen maa han, jolloin kone kokonaan murskau tui ja Morkalonski itse hengenmac- rallisesti ruhjoutui. Toisessa lento koneessa olijat laskeutuivat Vahin goittumattomina maahan. -Kirjailija» kuoliuilmoitu?. Ranskalainen kirjailija Louis Boussc- nard — kirjoittanut erään Ranskassa hymin luetun kirjan nimeltä ..Nucren pariisilaisen matka maailman ym- väri" — kuoli äskettäin Orleansissa syöpään. Muutamia päimiä ennen kuolemaansa oli hän kirjoittanut oman kuolinilmoituksensa, joka kuuluu: ..Kir jailija L. B. pyytää Teitä täten hau tajaisiinsa EiesenneS'een maanantaina syyskuun 12 p:nä klo 1 i p. Moi- matta koskaan moittaa suruansa mai- monsa kuoleman jälkeen kuoli hän 63 muoden manhana tautiin, jota ei unohdus koskaan lieventänyt. Hän lähettää monille ystävilleen ja us kolliselle lukijapiirilleen Viimeisen ter vehdyksensä". kllWW liNltMl. MisMhuMiMll», joka pidetään torstaina syyskuun 29 pmä kello 10 a,p. kaupungin warwin tontilla, myydään kaikenlaisia hylkqtyökaluja ja tawarawarastoa, josta halullisille täten ilmoitetaan. Porissa 19 p:nä syySk. 1S1V. F. I. Lindström.