VV 39 vuosikerta Ib 57 (27) Jyväskylässä torstaina maaliskuun 10 p:nä 1910 Tilaushinnat: t-fllvliiea piliet (Un:estyy loka pilvi peitsi Baaiuuitalna Ho 8 a. o): koko vaod 7 «k. pooli vuod; 4: — ja timtumi 75 p. — Veiljllle koko vaon 4 ropL — Aaerikiu; ja >lk«»>Nl« 22 mk. S -pifrUici PRZaaa (flmejtyv tiistaina, torstaina ,a lanvantalna klo 8 a. p.): koko vnosl 4 mk.; pooli vuosi 2 mk. Ja kuukausi 50 p. — Voijille 2 rupL — luerltui Ja alkniilUe 12 mk. W. W«oreUliei, Tav. 11—1. Oma puh. 196. Toimitus: 6. Z vaka, Vastaava. E. Kslnla, Totoltnsslhtecri. Toimisto ]a konttori vastaptf tl rantatienasemaa. Puhelin n» 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. Ilmoitushinnat: Tekstin «talli 8 pennll m/m Ja tekstiä JIDceea 6 pum» m/m. Vwd* M pS^apUUsfata flmottoksbta alennuta. Kaoleman-QaoUiikaai »—4 inkaan KHO»* vUlflU- ta q» trmiflmottaksat 2 mk. — VanrtoCmoihiksU vlfltettin Hj. Hollmerus'™ lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari* Vastapäätä rautatieasemaa. Toimisto^avoinna^lO^a^p^-^^K^ Ajai asioita kalkilla, nau käräjillä |a toi mittaa kalkkia lakialaa» kuuluvia tehtivil. 158 eduskunnan (pötä seuraa hartaasti jokainen aikansa tasalla oleva kansalai nen. meidän paikkakunnallam me antaa eduskunnasta ehdotto masti nopeimmat ja parhaat tiedot Keski-Suomi ♦ Huom.! □ Keväthattuja. □ Huom.! Maanantaina 14 pnä ja tiistaina 15 p:nä t. k. myydään täkäläisellä Seurahuo neella suuri valikoima vasta sis&äntulleita sekä hienoja että halvempia kdvithlt 1 tuja. Huom.! Pariisin malleja! Halvat hinnat! Tampereen Muotiaitta. 884 2-2 Ruth Hallden. Helsingin Valimo Osakeyhtiö HELSINKI. Fleminginkatu 34. — Puhelin 3870 Valmistaa ja myy Kauppavalintavaroita: kuten liesiä, ka miinoja, kaakeliuuninovla, helloja, peltejä, patoja, paistinpan nuja y.m. Voimansiirtolaitoksia, Turbiineja, Raamisahoja, Lämpö- ja Lokajohtoja. Rauta- ja Metallivalimo, Konepaja. Jyväskylässä maalisk. 10 p:nä. MMM ja stN (Meisä»hoilio«?l>i>isulMtti F. Loue> korin djl heUnticf Äeski-Su-omen NiaanwiljMissieuran MvöK>- kou'ksessa IlMäM^iläM . V- 10.) Meisälaloudon <tärfcwnJpieji tifejäin j-o uffocu Mee meidäln ehdotdomosti lukea m^sätalouis. Metsämloudesia saaduilla kuloilla Miinne tottuneet inofjäimocu pernitöosuudet, WÄa>k j. m. samoin okmnnc «iillä muita maa- i talouden Pääomasta, miten wakatva yrlt^ oa ja miten yrityksen tWl<iwa!suutt<k mahdollijsesti »voisi korottaa? Kysymys onkin tärkeä sekä Mtyiselle omistajalle että fofo y -hteiZlunnalle. Kysymyksen ensimmäinen osa jääpi meiltä nljt Lopullista »vastaustaan »vaille, Mä meidän sitä varten olisi ■fathertätttM sekä ma «korko- ette metsän korlo-teoriiat liian perinpohjaisestl. ottaa huomioon molmnpioit valo» ja sarjapuolet. Toi sakseen ottxtt paikal liset liikesuhteet ja kasvuolot suurina t?kijöinä. Kuiton-kaan emme saa tyk- känään stvu>uttaa tälä kysymysti. Eri- SliieiisMtlä on Mut ja on yhä to idä* fin siitä, mitä kovko laskutapaa tulee ioytlää korkoja ^Äiessa metsöta5ou- ! es'u. Pääasiallisesti tvounme eroit- taa faC'fi eri 'tapaa nim. yksinkertaisen ja koisoa korolle laskMav.tn Edelli- sen mukcxm, futoi tkkämme, käytetään haaroja kohottoneict j.n.e Ruil. ^ tcuuue V ao l l erämaan, tul^vät met- sämme täitkeimmUsi ju!lolähtse7si maal- Ottako kuomloon alennetut hinnat. ^utisni Iveto, Herrain Vaatetus- ]a Siksariliike. 119 llmottajat huomatkaa! KESKI -SUOM! on p aiRiiakuiitamme - enin levinnyt ja enin luettu sanomalehti, joten siinä ilmottamineii tu lee edullisimmaksi. 10—52 Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö ■ Suomi Rahakurssi. Saomen Pankki 9 f maalstuuta lvi). ! Myyiiti- Osto- | krcrsei. hnrpoi | Pietari .... L n. 8- 8: 50 2ft> 66 1 a I 80 rp. —: - '211 3u I Lontoo .... 1. n. 26: 37 it-. ii* 90 pp. —; — 25: C4 Pariiai 100- 80 100. - | 90 pp. —: — 99: 50 Antwerpen . . . 1. i.. 1UU: 1') 99. 7<<! W) pp. —: — 99: lv Berl inl . . . L n. 124: — 128: 40 90 pp. —: — 122: 40 Hampnrf. . . . ' n. 124: 10 123: 4^ <•) pp. —. — 122: 4 LyypokVl . . . L n. 124; 10 1-iS 4u 90 pp. —: — 122: 40 Fraakftirt a. M . 1. n. 124: 10 128 40 90 pp. —: — 122 40 Amtuxdmm, . . L n. 209. 40 2> 6 80 «o pp. —- — aoe 50 Tukholma ... 1. b. 189: 20 138: 7o Kristiania . . . L n. 1B9: 20 13 J : 70 Kööpenhaiain» . L s. lb>. 20 liä 70 Jyväskylän Asianajotoimisto Ominaja varatuomari Ake Lund. Castrenin taloeaa Ba&tak. varrella l&hellt asemaa. Avoinna 10—2. Puhelin 183. 5 myöntää henkilvakuutuksia ja karenssimakuutuksla, myöläjäisniakuutuksia, elin- korkomakuutuksio, lapsenmakuutuksia ja jälkeenelokorkoja. Wuoden 1909 lopussa oli henkimakuutettujen luku noin 74,000 hen- tilöS; henkimakuutussumma noin 23S miljoonaa ja rahastot yli 72 mU* joonaa markkaa. Asi. mielinä allamainituissa paikkakunnissa omat: Jhwäskhl»! I G. A. Stsore, IIZ. Tommila. Asikkala: I ?. Jaakkola. II S. Tommola. Haapamäki: A. Salokannel. Haukasalmi: M. Mälkönen. JhwSskylSn pii.: Zuho Karjalainen. Jiswesi; W Staw6n. Jämsä: I A. Raitio. II Otto Honkanen. Jämsänkoski B T. Slähle Korstttla:IIt.Z Manvitto. II Aaro ZaSkari Keitele: H. Zauhiainen. Kevrn: Z. Saivio. Kiloiiärwi: Zoimo Anjala. Konginkangas: G. Laitinen. Korviiahii: I A. Pajunen, II Zoon,s Wuor nen. III Z. Poh!ola. Knhmoiaen: M. L. KoNo. Kuorewcsi: T. Nurmiranta. Kolho: Aorne Lang Äianula: William Malli. Laukoa: Oui Moutilainen. E. I. Komanen Multia: H. Koppinen. Mänttä: Zusst Nahola. Martti Maunu. 539 Aikim» «slmtllsijlil: Tohtori G. Patander, sairaalan lää. käri, arkipäivinä kello 9—11 a.p. ja 5—6 pyhäpäivinä klo 10—11 a.p. Tohtori William Wartiowaara, kau» punginlääkäri, arkipäiminä klo 9— 11 a.p. ja 4—6 up., pyhäpäilvinä kello S—10 Q.P. 32 Tohtori Kalle Rikala, arkipäivinä klo 9—11 a.P. — Erikoisalana sisä taudit. 3? Hammaslääkäri Ttig Lund, päivinä 9— 10 a.p. ja 3—4 j.p. 809 SuIiiPeo läjtiifjSta, EtiOsja = in tiiiiitjto = Mottrita suvsitellunn. 8« Ali Niihijärtvi. Bhlköumäki : E. E. Ahola. Padasjoki- M. Siikala. Petäjävesi: F. Paulin. Pihtipudas: A. W. Blomqmist. Pihlajavesi! H. E. Kaimos. II Werner Pak ala. Rautalampi: I M. Lohi. II E Hintikka. III Pietari Mäisänen. IV Kaarlo Ekberg. SaarijSrwi: I Arthur Kostelin. II. A. Honkanen, III Kaarlo Hurme. Sumiainen: O. W. Rautiainen. SySmä: E. Wäle. Nuoramoinen: K. Z. karjalainen. Toivakka: % Kaupoinen. Uuratnen: E. W. Riihimäki. Mefanto: I M. Moisio. II Z. H. WäS- nänen. Wiitasaari: I Z Laitinen. II S. Häkkinen. Milppnla: Z H. T Jttfila. Ätsäri: H. Tenhunen. Äänekoski: M. Z. Leinonm. Oötola: K. E. Aalto. 2—12 j.° «« m«t«.n») :tn tfIfM twoJ(( ,, ZiMisiM ja CkMlkilä myy U-jfi Ruum'sark?uk>mppa. N. Blom & Kumppani, 92 Jylvädkylä. Theodor Lilius, pormestari Jyväskylässä. A;an asioita maan vira«toissa. Matkai lu ma YiauiluUö. 52 Jonas Castrenin Asiitnajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telef. 12 05. Matkustetaan maaseudulle. 35. — Kirjansitoja — A* PELLIKKA JrvllskylB»*. Vtiratnomari Harald Boucht, 95 Asianajaja Vaas&sea. Hieroja- ja Sairasvoimistelija Hanna Lehtinen Kauppalaisseuran talo. Kuollut. 31 Katsokaa Liike- Ia ammaftlosofteifa. | Kaikkia ammattiin kuuluvia töitä otan tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taulun kehyslistoja suuri varasto. Salkkuja (portföljeji) val mistetaan. Huom.! Lairakirjactojnn kirjoja e do taar hnkealla. ICO Artturi Wakkola, asianajaja Jyvl«i jletii, parturi OL' : laiien talosta, lihellt Hotelli Vahlgrenia. 81 Tavataan 10—2. — Puhelin 195. Kaarlo Liukkonen, kruununnimismie», vara-ucmari Korpilahdella. 57 Ajaa asioit». Matkustaa tarvittava. Castren & Snellman 55 Mitä kultaseppä A. Savuselta »at? Siel tä saa halvat ja paraat kihla-, vihki- ja muis- tosormnkset; kauniit nimi- ja syntymäpäivä lahjat. hopeasta, uudes- tahopeasta ja nikkelistä valmistotiit. Pokaalia ja metallia kaunis va likoima. Tilaukset ja korjaukset suoritetaan erikoisella huolella ja halvr.lla hinnella. Huom.'. Ma&lisk. 15 p vään 30 ° /0 alennu». 647 „VahInko ei tule kello kaulassa 1 '. OmaiBuutenne vakuuttaa edullisimmin POHJOLA. Asiamies Jyväskyläsiä »4i Arvi Koskinen. Nuorauomalaisen puolueen PUOLUEKANSLIA Heleir jissä, Kasarminkadun 23 ssa, Päivölän talossa, on avoinna arki päivinä 10—4. Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 63 65. Huveja: 0. Y. Opiksi ja Haviksi Elävissä kuvissa V. KAMMOSEN talossa. Näytännöt arkipäivinä 6—9 ja sunnunnatai 4—9 i p. 420 Surulla ilmoitamme, että rakas poikamme artti lyhyen taudin saira tettuaan muutti taivaallisen isän kotiin tämän maalis kuun 2 pnä klo 6,30 min. i.p. 1910 Hankasalmen Kärkkäiskylän Muilan talossa, elettyään ilonamme 3 kk. ja 24 pvää. ikävällä kaipaamaan jäivät äiti, isä, sisko ja sukulaisp iri. Maria ja August Manerus. Siel' on nyt tallella hän luona her ran suo JesuB että mekin saamme myös sinne tulla ja hänen kuulla vei saavan voiton virttä sulosuulla. 899 1—1 Reino Tammivuoren Nisu- ja Sokerileipomon tuotteita suositellaan. Hyvät ja halvat hää- ja hautajais- konvehdit aina saatavana. 236 Uusi Matkustajakoti Rauha lähellä asemaa. Ruokaa ja kahvia tarjo taan. Puhelin 143. £8 M. LINDSTRÖM. Vekselinlankeamiskirjoja myytävänn Keskl-Suomen konttorissa. Ilmoituksia. JyvSskylSn Säästöpankin talletuskorko v. 1910 tulee olemaan Korko lasketaan kuukauden l;st# ja 16:sta p:stä. Johtokunnan puolesta: H. F. Flander. 252 11-0 fcnime. Stuieit fauftfit -juomlimon, niiat nwt= säialouöenVm tuiotoiuvan. teifi.jät owat luoiuo. piiätfum ja fi)ö. Maa on lu>on- ucn tekijä (fodori), se oin ipai kallaa n pysyvää, «iikä siis ole Pääomaa!. Se c- loaaikin Pääainasla juuri siinä, ettei fuä Ivoida lijäiä. Käsiiellessälimiw nl>t Kchnnmiten »metsätalouden kannaiMvaisuuKnäkö- t°ohua, täylyy nieidän tioton!ki.n ensin cikui l>u£vm:ioc«i Ptiäicfijä lumt. maa. töinen ticiiäituive, ctivit ituo iivcibnn iaajoi: iiiL^ifltffanfntc su>uriin'ma^st ojof= fi in itä laihioiipm 7aÄvu!i»aita. kallioi sia harjuja j.n.e näillä Jiniolpcrillä eiiivonnofeu fjifluiji, muna iiiMivniiiii-tjcDjfjcrti cfimiK woi nii ni fäi)ttö*f. 9Je ZvähtiM inei^i-atat, joisiu woiiai,siui »viljÄiMVlZvia fas- tuf.eii.Hir ehdoitoinMieUcu maan- luiijelnfirtii käiil>cttÄi>äNsi. Näin jää ii>eisän«KaZ!vUllle laihinnnai ja karuim- mai maat, joiifa luonto nÄittää metsäl le crikois-oi.feubena >iiiäärämneon säily- iclläivitsl . Näin oflOfeit ta»)tt)») metsä maan avMon olla paljon »vikjelysinaan anvoa alhaiisciMlmaii ja siis kannatta- !voisuu^a arwMelles,sainme olisi mci- dän lyydyllälvä myös pailjon alhais.'m° a n kohoon. Metsämaa n a^von las- f-cutiicen ?i »neillä vielä ole löysin pä- iciviä Perusteina. Lienee Tuitcttfm !'laassa>m»ne mieDpmaou raha-arivoksi ifiiiuyt 'kestunääri.il 20 ntlf. hehtaarilta i;i:Mä tou^oifein, joita m roLmitettu Viiuuunpui-öfcjc-n liMinisöksi'. hypo- icelliyhdisiylsen lalsa^a oivat :aas ivi!jeW pelrovnaat arivwilu 141 — J^OS ii-otffiöoit ha:^la. Wiolä ehkä yhden esimerkin lvounme oiiaa Preussislä, iosio w. 1834—1887 miwos:ellim me:>ämaan M)a-avvo >ke^5u»äärin 218 Nmk:ksi ja pelmuaa 1000—1G00 3imf:fji ha:lia. Tii4, — fuiest ja- iioiiu, on .mietisämaan avn>o Mjon vii- jclysm<?an ailvoa achaiisempi, ehkä n. '/i.. —'A »viilin, anvosm. Ennen kuin siirilimUie nieM'öäotinaa,ii on meidän svielä klfjbaiertaEVii mieleemme m? ii ai nm ivaituius meisällä on maa- l'an. IulUrUansa k oi) o n a a -metsä kas vien mineraalisi.^ -NNvinioaineili uii- b>-.n 'auiaville, .mÄ>henM maata, mut ia vielä suurempi on sen suojaava, se- !ä, varsinkin lehtimetsän, maataparan- lava merkilli-s. Varsintin la'hcillu riicK uinailla on suoja >Mttämälvn. et t -i sateiden ja paohtanxin auring?.'. ai- 'ka-insaama tisääimMi haihdunta pä.i sij] liiaksi roisiitöiiiKKMi ja laihdutta maan maata ja ettei nain ollen lopulta joutuisi maa maihona makaamaan. v-ääomia 'C« z»eiWlatoudetsi nuv uenlaisia, kuten efuin. rakeitnuksia. tei= tfl j.it.e., mutta tie tonki n tärkein on 'asivalva puulpmmoma. Patiaoii :naa- a!an omistaja' ei voi harjoittaa !»n- sänhoitoa. ennenkum on hankkinu: !naa-alallec«n tai.miston ja sinen saa- nut säästön kamta itselleen taipeelli- sen puupäcMnan, joaka ko.on s. o. vuotuisen lisäkasvun hän sai kcrjot». Koska i\\ji mevsätaloudessa o:i pääomia kiinniiettyinä. syntyy hooitomast'. l iisä, kuion muissakin yrityksissä, ky- syk>iys: ii» i te n talous kaimat laa eli pal- jrnko kor?c>ja saa siihen stjoitetusta kasva ma ttvmana alkuperäisessä suu» ruudessaan. Paäoina ja korko cwa! sils aivan erillään otavui suuruuksia. Toisin on laita korkoaikorolle laskiessa, koska simä vu>muiset lorot lisätään pääomaan, i'dfa siis »vuosillani kasivaa ja sille lasketaan taas korkoa. Täten ouaa -korko Päti«ma>n lM>nt!en yhtyen ciuiseen piiäomaan ja kamaa uusia kor- fc"ja. KaÄoa«va metsä lisät vuosiltain puumääräänsä (pääoma) lisälasioul- iaan (koBo) ja inuisiui^iaa siis raha- 'ti:nn'aa. joika paailissä kasavaci korkoja, ja nvilka vuviuism korkoa ei oteta pc is. imihi lisätään pääomaan. M> l.'.nuiat kasn>awat koiikoa korille, jc johlunec siitä, eitä meisaia?cudessafin Äyieitä- vä. Tämä onkin MMiän meikein !'- fetjoiii hliivu!fl>lN>. Vaetus-eiaan sitä tosin sillä peruiöteella, eitä meisäialou- c cijossa on ipi.tlfiu aikakaude.: funp unilsessä, saadaan di^5onteeratessa lii- an pieniä ja pr^loingeeratessc liicut suuria anvoja, jotka eiväi sovcllu yh- un rodellistelii olojen kanssa. 'Kv:ia jc® »äin käy ja muut laiskun perusteet oii'.u oiikciia -on selvä, cträ on käytetty liian suurta ^arMoittaa. iiuitenfm iujiutme määrÄa öijca, joQci-i wit ariv-o ei enää kaÄva korkki Arolle ianu'n proflc-nxidi unikaan, Iitut u ar- iiÄsii sijoiicirir pääoma muissa yri:yk- fi-ö:j. Tämä amoii polcveutuiniskehta määrää kiettoajan pituuden. töorkokannain suuruus nietiätal^u- d.essa riisuu mctsihdouben laabrsta ia siitä hoidosta, 'tuifä .meisälle anne taan. Voimme 'koisoa meljä.alvuieen ki,!!!'.itctWon »var.sen ol.'v^-t mitä : u rv allisi mm in sij>oi>iei-:uj."l. sillä :a- louden lvavmuu'lta eiirär juuri mii- läan vahingot woi iisosiikaa l jarfyi» lää. Warmaa>n !jfriii;fjcoii siioiietuisiJ rahoista aina tyMiään alhaisemp^.m l>orfoou kuin el^ixirmaaii yrii.ilscei. si- joi^eluisla. Niinpä metsätaloudessa- km on ti^^yrtänuä »verrat-ain alhai seen kotLo>ka>maan. SutZmei'. valtio käytlää 'laÄui-^ii 3 pras. k^sKatt- taa ja sekin m jo verri^in suuri, '.'teidän oloksanMe olisi 2.., pros. kyl- Iin riittävä. Alhainen k-orkc^cmiahalt on meillä maanlvliLjielirkseisalilN. Suur- tilallinen saa Uivfia 2 proi., ja scs Pientilallinen ivouirojpefäiscL.i n>ilje- ly".ä saapikin ifi 2 pros., niin on o:et- taiva l)uom!i'.'«i, etiä siihen sisälly ^i.lvs i>sa itiioilorosta. 9iii»!fui'it m uiui-f rin maa ia loude n luoiieet, nousevat -mi)ös puutaivaral arvossa vikojen kutluessa. Tämä ta- pahiuu.uitintimiesti raljau aNoon a- letessa ja absoluuttisesti puu!lwvaran orvon kohckvssa, joiika taas aikaansaa ichä kaÄvavoa pumifuliitu*, väesiön l;]ääiui)imiioii (jti uusien puutavaran käyuö- ja jalosrustaipojen kau.ua. Wi-i- tue ivuosi I^Dimiv n ien kuluessa onkin ol- lui huiomatiMvissa «varma ja melkoisen suuri hurtajon ai-teeiloine-n fohoamU no». T^>isoiia ipudeni >c>n ttaipal;iuiiua arfojt» ikuluessa yleisen ikorkollaiuia-ll a- el>neminoir. Lttakaannme esimerkiksi Etiglaitti, jossa teoll^uuts on varsin »nopeaan ja piÄälle kchivAMl ja jossa samalla suur m wa>rallisuus. 12:lla ja lt:llä vuosisadalla alr siellä yleisien kcrkolaM 20 pros., w. 1ÖV0 6 pros.