Lauantaina 11 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 64 — 1910 Esplanaadi-Hotelli muutettu Tori- ja Kalastajakatujen kulmsan (vastapäätä ent. Andberg'in kestikievaria lähellä laivarantaa). Suositellaan paikkakunnan siistimpänä hotellina ajan- mukaisine huoneineen. Siistiä iloisia huoneita matkustaville. Pianohuone yksityi siä seuroja varten. HUOM.! Ensiluokan kuokki ja viiniä kohtuullisiin hintoihin. omistaja: Majken Rönnqvist. (E. S. 1 k. 2 s. 50 mm.) Polvijärven " -1 kannetaan ^ vuoden korot tors taina t. k. 30 päivänä alkaen klo 10 aamulla, ja huomautetaan että ne velat joista silloin ei korkoja suoriteta joutuvat pan kin sääntöjen mukaan perittä viksi. Säästöpankin hallitus. Silppuja myytävänä Noljakassa. Rehtori Wallen perilliset. roain oikeutettu pelko enemmistä oikeudenloukkauksista. Mallassa ole- mat woimat panemat yhä uudes- taan epäilyksen alaiseksi sen, mikä tähän asti on ollut lujana ja hor- jumattomana. Puhuja lopettaa se litykseen, että hän ei tahdo ottaa mastuulleeu tämän lakiehdotuksen hymäksymistä. (Suurta suosiota, samoin hyssytystä.) Kreimi B e n n i n g s e n, malio- kunnan esittelijä, selittää mielipi- teiden muuttumisen Tagantsemin ajoista lähtien johtuman „wallan- kumouksesta". Hallitsija itse on eh dotuksella ilmaissut tahtonsa. Alek- santeri I ja Nikolai II omat kyllä kokonaan muuttaneet Tuomea koh- taan noudatetun politiikan, mutta se on tapahtunut muka sen takia että Suomessa on ilmennyt sepa- ratismia. Puhuja myöntää ehdo- tuksessa oleman muodollisia inir- heitä, mutta ne omat kuitenkin ,vähäpätöisyyksiä: siihen sijaan hän puolustaa pääministeriä Kanada- esimerkin suhteen. Jos hallitsijan oikeuksia mähennetäänkin, niin mi- täpä se duumaan kuuluu — ar- melee puhuja — kun hallitsija itse on semmoisen ehdotuksen hymäk- syttämäkst antanut. (Oikeistosta hymäksymistä.) Istunto päättyi klo 12 yöllä. Yleisiä uutisia. Koulnlääkärijiirjestelmän suunnitteleminen. Kouluylihallitus ehdottaa komitean asettamista. Wiime maalisk. 23 p. käski se- naatti kouluylihallituksen anta- maan lausunnon Suomen edus- kunnan marrask. 18 p. 1909 te- kemästä alamaisesta anomuksesta, että hallitus ryhtyisi toimiin so- meliaan koulujärjestelmän suun- nittelemiseksi ja ensi tilassa toimit- taisi esityksen eduskunnalle kansa- koululaitokseen liittymän koululää- käritoiminnan aikaansaamista mar- ten. W. t. ylitarkastaja, tri Forsman, jonka malmistettamaksi tämä asia jätettiin, antoi siitä sittemmin kirjallisen lausunnon. Kouluyli- hallitus on nyttemmin miitaten hänen lausunnossaan esitettyihin syihin ja näkökohtiin, senaatille esittänyt että puheenalaisen kysymyksen malmistelua marten asetettaisiin 5-miehinen komitea; että H. M. Keisari arm. mää- räist sopiman henkilön pubeen- johtajaksi tähän komiteaan? sekä että koulutoimen ylihallitus ja lääkintöhallitus käskettäisiin kum- pikin tähän komiteaan malitsemaan kaksi jäsentä. Suomen kysymys duumassa. Duuma päättänyt ryhtyä yksi- tyiskohtaisesti käsittelemään lakiehdotusta. Klo 1 yöllä päättyneessä duu- man ilta-istunnossa tiistaina pää- tettiin 196 äänellä 105 ivastaan siirtyä käsittelemään Suomea kos- kemaa lakiehdotusta pykälittäni. Suomen kysymys tvaltaknnnan- neuwoston valiokunnassa. Maltakunnanneumoston Suo- men kysymystä käsittelemä malio- kunta on jatkanut lakiehdotuksen erikoiskohtaista käsittelyä. Teutrich kannattajineen on rvasernmistoa ja osaa keskustaa mastaan kannatta- nut sitä mielipidettä, että ehdotuk- sen hymäksymisellä kaikki lainlaa- dinta maltakunnallisissa kysymyk- sissä siirtyy kokonaan menäläisten laitosten käsiin. Enemmistö on sitä mieltä, että luetteloa moi mastai- suudessa muuttaa ja että Suomen perustuslaitkin moi muuttaa mal- takunnan lainsäädäntöjärjestykses- sä. Oikeusministeri mastusti oi- keuslaitosta koskemia ehdotuksen kohtia. Stolypiuiu lausunto asewelwollisuus- kysymyksestä. Senaattori L. Meehelinin lvastine. Ministerineumoston puheenjoh- tajaii Stolypinin lausunnon joh- dosta asemelmollisuusasia duuman tk. 3 p:n istunnossa on senaattori Leo Mechelin, kuten mainittu, lä- hettänyt Retshin toimitukselle mas- taussähkösanoman, joka on jul- kaistuna lehden sunnuntaisessa nu- merossa. Sähkösanoma kuuluu: Minä pyydän toimitusta jul- kaisemaan seuraamat tosiasialliset selitykset, jotka omat aiheutuneet siitä, että ministerineumoston pu- heenjohtaja eilisessä puheessaan duumassa on mäittänyt, että suo- malaiset omat jättäneet ratkaise- matta tärkeän asemelmollisuus- kysymyksen. Mmääräiset maltiopäimät m. 1899 hylkäsimät painamilla syillä sotaministerin laatiman ehdotuksen uudeksi aseivelmollisuuslaiksi, mut- ta hymäksyimät maltiopäimillä tehdyn lakiehdotuksen, joka sisälsi m:n 187^ asemelmollisuuslakiin muutoksia, joiden kautta resermi järjestettäisiin samanlaiseksi kuin Menäjällä ja Suomen seisomien joukkojen luku lisättäisiin 5,>,00 miehestä 12,000:een. Waltakun- nanneumoston enenimistö mas- tusti sotaministerin lakiehdotusta, mutta Bobrikoss ja Plehme sai- ivat sen hymäksytyksi muutamilla muutoksilla. Heinäkuun 12 pnä 1901 julkaistiin tämä laki sekä manisesti, joka määräsi, että mel- kein kaikki suomalaiset joukot omat hajotettamat, että 1878 muoden laki ei enää tule olemaan moi- massa ja että toistaiseksi ainoas- taan mähäinen määrä asemelmol- lisiä on kutsuttama seisomaan pal- melukseen. Mutta muoden 19V1 laki oli perustuslakien mastainen ja puuttui siltä sen muoksi kaikki melmoittama moima. Bobrikoss luotti kaikenlaisiin pakkokeinoihin ja mainoamisiin saadakseen lain somelletuksi, mutta turhaan. Koe lainmastaisessa järjestyksessä sää- tää asemelmollisuuslakia oli epä- onnistunut yritys. Muoden 1901 lain somellutta- minen lakkautettiin maltiopänvien anomuksesta maaliskuun 29 pnä 1905» annetulla manifestilla, jon- ka maltiopäimille jätettiin armol- linen esitys kymmenen miljoonan markan suorittamisesta muosittain kolmen muoden aikana Menäjän sotilasrahastoon sotilasmenojen amustukseksi. Maltiopäimät hy- mäksyimät sen muodeksi 1905. Ja uuden armollisen esityksen johdosta hymäksyimät 1907 muo- den maltiopäimät, että kaksikym- mentä miljoonaa markkaa oli sa- maan tarkotukseen maksettama mnosilta 1906 ja 1907. Muoden 1901 asemelmollisuus- laki oli sillä mälin lopullisesti ku- mottu m. 1905 marraskuun 4 pnä annetulla manifestilla. Joulu- kuussa m. 1905 oli senaatti esit- täuyt ryhdyttämäksi erinäisiin mal- luistamiin toimenpiteisiin uusien suoinalaisten joukkojen asettami- seksi. Muoden 1707 maltiopäi- mät siinä kirjelmässä, joka ilmoitti suostumuksen kahdenkymmenen miljoonan markan maksamiseen, anoimat, että hallitus miipymät- tä ryhtyisi toimiin sotilaskysymyk- sen ratkaisemiseksi perustuslakien mukaisesti. Senaatti jätti keivääl- lä 1908 alamaisen ehdotuksen toi- menpiteistä tähän tarkoitukseen. Mutta nyt oli ministerineuivosto saanut ratkaiseman maikutuksen Suomen asioihin. Koko sotilas- kysymys medettiin pois taas mal- tiopäimien päätösoikeuden alaisuu- desta. Manifesti lokakuun 7 pnä 1909 selitti, että Suomen asuja- miston asemelmollisuus kuuluu yleisen maltakunnanlainsäädännön alaiseksi, sääli, että kymmenen miljoonaa markkaa muosilta 1908 ja 1909 kummastakin oli heti maksettama sotilasrahastoon ja määräsi, että Suomen niin kauan kuin persoonallista sotilaspalme- lusta ei maadita, on suoritettama apumero, joka kasmaa muosittain yhdellä miljoonalla kunnes se on noussut kahteenkymmeneen mil- joonaan markkaan. Samana päi- wänä jätettiin maltiopäimille ar- mollinen esitys marojen suostun- nasta kontributionin maksamiseksi muonna 1910. Kun sotilaskysy- mys näin ollen oli asetettu lait- tomalle pohjalle, oli maltiopäi- mien melmollisuus hylätä esitys ja samalla esitettiin oikeudelliset syyt siihen. Samoilla laittomilla perusteilla pyydettiin armollisten esitysten kautta muoden 1910 maltiopäimiltä suostuntameroja samanlaisiin kontributioneihin muo- sinä 1910 ja 1911. Mastaus ei nykyään moinut olla kuin kiel- tämä. Mäolemasta käy selmille, ettei- mät ne ole suomalaiset, jotka omat jättäneet asemelmollisuuskysymyk- sen ratkaisematta. Herra Stoly- pin on tässä erittäin tärkeäksi merkitsemässään kysymyksessä suos- tunut poikkeamaan totuudesta. Se sekama tila, missä tämä kysymys on nyt, oit ministerineu moston mika. Laki puolustuslaitoksesta kuu- luu ei ainoastaan manhempien perustuslakien, joita on somellu- tettu 1878 muoden asemelmolli- suuksia säädettäessä, maan myös- kin Maltiopäimäjärjestyksen 29 pykälän mukaan niihin lakeihin, jotka riippumat hallitsijain ja mal- tiopäimien yhtäpitämistä päätök- sistä. Apumeroja joukkojen yllä- pidon mastineeksi ei siis myöskään moida määrätä ilman maltiopäi- mien suostumusta. Ministerineumosto on tässä asiassa kokonaan syrjäyttänyt Suo- men perustuslait. Herra Stoly- pin tahtoo nyt uudistaa muoden 1901 epäonnistuneen yrityksen. Hän tahtoo, että Menäjän kama- rit ottaisimat itselleen oikeuden säätää Suomen asemelmollisuuden. Tämän kohdan hänen suuressa lakiehdotuksessaan, josta nyt duu- massa keskustellaan, pitäisi yksin olla riittämänä syynä lakiehdotuk- sen hylkäämiseen. Sillä Suomen kansalaiset eimät ole melmolliset tottelemaan asemelmollisuuslakia, joka säädetään Suomen perustus- lakien mastaisessa järjestyksessä. He eimät tule alistumaan sellai- seen lakiin. ^os menäläinen politiikka Suo- mea kohtaan ei muoden 1899 jäl- keen usein olisi poikennut oikeuden ja miisauden tieltä, möisi Menäjä nyt mihollisen hyökkäyksen sattues- sa luottaa meidän kehittyneiden ja melmollisuutensa tuntemien noin kahdeksantoistatuhantisten joukko- jemme apuun. Ia myöskin ne selkkaukset, jotka muuten omat syntyneet Suomen ja Menäjän suhteissa, olisimat silloin jääneet tulematta. Myöskin senaattori Nyberg oikoo Stolypinin umitteitii. „Rusk. Slomon" kirjeenmaih- taja ilmoittaa senaattori Nyberghin sanoneen, ettei hän moi käsittää mikä paikka hänen puheestaan eduskunnassa on antanut hra Stolypinille aihetta pitää hänen sanomanaan sen, että muka Suo- mella on oikeus itsenäisesti rat- kaista yleisiä maltakuntaa kos- kemia kysymyksiä. Tätä minä luonnollisesti en ole sanonut, huo- mauttaa hra Nybergh. Tosin on eräs kohta puheestani määrin jäljennetty, nimittäin se, missä sanoin, että kysymyksien tähden, jotka koskemat Menäjää, ei pidä loukata Suonien oikeuksia. Mutta tämähän on aiman toista. Joensuusta ja iikitienoolta. Uusia ylioppilaita. Miime keskimiikkona hymäksyt- tiin ylioppilastutkinnossa Joen- suun lyseosta: I. M. Bro- Holm, O. A. Heikkinen, E. E. Kan- kaanrinta, A. Kokkonen, A. Kuk- konen, G. B. Laukkanen, E. Pärs- sinen ja S. Suomalainen. Nurmeksen y h t e i s k o u lus ta: A. E. Anttonen ja Saimi Tir- ronen. Joensuu» Musiikkiyhdistyksen tortvisoittoknnnan johtaja» toimesta on johtokunta pyynnöstä Ivapaut- tanut konserttimestari Herman Hitzackerin, pysyttäen hänet edel- lecn konserttimestarin toimessa. Soittokunnan johtajana toimii tois- täiseksi marajohtaja Otto Erming. Joensuun Naittinsseurau ylei- nen kokous pidettiin miime keskimiikkona tk. 8 pnä kaupungin maltuuston istun- tosalissa. Kokouksessa otettiin ensi- mäiseksi keskusteltamaksi edustajain lähettäminen Helsingissä tuleman heinäkuun 29—SI pnä pidettä- mään raittiusseuran yleiseen ko koukseen. Päätettiin lähettää 2 edustajaa, joiksi malittiin maisteri F. Blomqmist ja neiti Hilja Su- honen sekä maralle toimittaja I. M. Sainio ja puuseppä E. Sor- jonen. Sitte keskusteltiin raittiuskokouk- sen yhteydessä pidettämien arpa- jäisten amustuksesta ja päätettiin lähettää 50 mk. moiton ostamista marten arpajaisiin. Ensi sunnuntaina tk. 12 pnä päätti r.-seura tehdä kämelyretken Noljakan Tahmanaiseen. Matkalle lähdetään klo 1 päimällä urheilu- radalta. Perillä ohjelmaa y. m. hauskaa ja onpa suuhunkin pan- tamaa. Muistakaapa oikein jou- kolla ottaa osaa kämelyretkeen. Mielä keskusteltiin yhtä ja toista, seuraa koskemista asioista. Pohjois-Karjalan Maantvil jelysseuran Hoitottialiokun itnn kokouksessa t. k. 7 pnä malittiin seuraamat henkilöt maanmiljelys- seuran matka-apurahalla ottamaan osaa opintoretkeilyihin. Sulku- merkkien sisällä on mainittu ne henkilöt, jotka malittujen kieltäy- misen maralta tulisimat apurahan saamaan. 1) I. S. K:n karjanäyttelyyn Koumolaan t. k. 29 pnä ja hei- näkuun 1 pnä seuraamat: a) naiset: Hilma Miettinen. Kuusjärmi: (Emma Ahokas, Kesälahti): Katri Maris, Komero; (Aina Pesonen, Tuupomaara): Anna Suihko, Ilo- manisi, Moukkula; (Anna Leppä nen, Kuikanniemi): Fiina Perttula, Kitee, Kiteenlahti: (Hilja Sutinen, Kopramaara): Anna Tuppurainen, Tohmajärmi, Järmentaus; (Liisa Eronen stn): Sohmi Kaksonen, Ke- sälahti: (Maria Qmist, Polmijär- mi); Aiaria Pirhonen, Kitee, Kan- gaskylä; (Helli Hämäläinen, Ki- milahti); Eema Lauronen, Ilo- mantsi, Korentomaara; (Lydia Här- könen stn); Lyydia Miettinen, Juuka, Kajoo; (Lyydia Karttunen, Polmijärmi, Haapomaara); Maria Kukkonen, Romppala, Puso; (Alii- na Puhakka, Eno); Riitta Eronen, Tohmajärmi, Kutsu; (Eema Riitta Hyttinen, Kuoremaara); Kaisa Minni, Enonkylä; (Iida Ikonen, Rääkkylä); Maria Saarelainen, Koli: (Anna Stiina Heikkinen, Koli); Hilma Haaranen, Kiihtelys, Oskola; (Anni Pesonen, Sonkaja); Aada Rauanheimo, Nurmes; (Aino Luukkonen stn); Sanni Päiminen, Liperi; Hilma Kotilainen, Rääk- kylä, Sangenlahti; (Tyyne Mono- nen); Aura Olkkonen, Pälkjärmi; Hanna Turunen, Pielisjärmi, Miensuu; (Edla Hietala, Matti- senlahtij; Maria Laukkanen, Li- peri, Honkamaara; (E. Lihamai- nen stn). b) miehet: I. Käihkö, Märtsilä; (Aug. Skutnabb stn); Emil Mustonen, Kuusjärmi, Marislahti; (Otto Tuppurainen, Mattisenlahti); Otto Laukkanen, Komero; (Emert Eske sinen, Selkie); Aatu Kakkinen, Juu ka, Paalasmaa; (Juho Hämäläi- nen, Onkamo); P. Pellikka, Kitee, Säyneenk.; (Antti Kukkonen, Pu- so); Heikki Sallinen, Rääkkylä, Oramisalo; (Pekka Puhakka stn); Niilo Suhonen, Maltimo, Karhuu- pää; (Iisak Hymärinen, Polmi- järmi, Kuoremaara); Juho Suti- nen, Puso; (Mikko Tykkyläinen, Uimaharju»; Paamo Laitinen, Nurmes, Salmenkylä; (Paamo Korhonen s:n>. 2) Lahden maanmiljelysnäytte- lyyn y. m. elokuun 19—21 pnä seuraamat miehet: Pekka Sonne, .Kesälahti; (Pekka Kupiainen stn); Meikko Rantala, Polmijärmi; (Rob. Laukkanen stn); A. Sundström, Tohmajärmi, Jär- mentaus; (P. Eronen stn); I. Piipponen, Huhtilampi; (A. Ero- nen stn); Heikki Pesonen, Korento- maara; (ÄUkko Pussinen stn); Antti Martiainen, Eno Enonkylä: (Albin Karttunen, Mattisenlahti): Ate Hämäläinen, Kimilahti; (Jan ne Simnonen, Onkamo): Matti Leskinen, Pälkjärmi): Albin Pulk- kinen, Liperi, Leppälahti) ja Reittu Utriainen, Pielisjärmi, Miensuu: (H. Joki-Pellikko stn). Pohjois-Karjalan Hewosjalos- tnsliitou toimeenpanemat Waktion ori näyttelyt alkoimat täällä t. k. 10 pnä. Näyttelyyn ilmoitettiin seuraama määrä hemosia: I luokka: 4- ja 5-wuotisia ennen kantakirjaan merkilsemättö miä oriita 30. II luokka: 5-wuotisia ennen kantakirjaan merkittyjä sekä 6-muo- tisia oriita 8. III luokka: 7-muotisia ja sitä manhempia oriita 19. Tartempi selostas näyttelystä ensi nume- rossa. Ulkoilmakonsertti. Joensuun Musiikkiyhdistyksen Tormisoittokuuta antoi miime tors- taina klo 1 / t ,8:Ita illalla mapaan ulkoilmakonsertin rantapuistossa Ohjelma sisälsi 12 numeroa enim- mäkseen lyhyenlaisia ja esitys koh talainen. Ensimäinen estintymi- nen oli soittokunnalla, sen nykyi sessä kokoonpanossaan, joten maa- timuksetkin sitä kohtaan on somi- tettama fen mukaan. Kun kas- metaan, niin martutaau ja niin se on tässäkin; kun ehditään teh- dä työtä moi myöskin odottaa malmista. I. Kp. ?):n kokoukseen, joka pidettiin kaupungintalolla mii me torstai-iltana, saapui merrat- tain mähän jäseniä. Siitä huoli- matta käsiteltiin kaikki esityslistalla olleet asiat, joista mainittakoon: Mikkelissä pidettämiin Saimaan ympäristön liikeapulaisten kokouk- seen ei päätetty lähettää edusta- jia. Sähkösanomalla, jonka laati- minen annettiin puheenjohtajan ja sihteerin huoleksi, muistetaan juh- limia. Suomen liikemiesten 12 yleiseen kokoukseen, joka on tänä muouna Miipurissa, päätettiin lä- bettää hrat I. Hakkarainen ja A. Ryynänen. Edellisten ollessa es- tettynä tulemat edustajiksi hrat E. Ahonen ja O. Hiltunen. Kauppi apulaisten iltakouluhomlna jätet- tiin johtokunnan haltuun. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Lieksan kylän muodostaminen kauppalaksi.*) Kuopion läänin kutvernöörin lausunto. Kuopio» läänin kumernööri on nyttemmin antanut lausuntonsa Pielisjärmen kunnan alamaisesta hakemuksesta Lieksan kylän muo- dostamisesta kauppalaksi. Lausun- toon, jonka alla pääkohdissaan se lostamme, on liitetty kumernöö rin useilta maanomistajilta, Pie- *) Tilanpm»tl««n tähdm jäi pois wiim» num»»»St» lisjärmen kihlakunnan kruunun- moudilta, Pielisjärmen piirin kruu- nuunimismieheltä ja Pielisjärmen unnalta Aasiasta saamat lausun- not sekä eräs suunnittainen las- kelma, jonka mukaan kauppalaa marten pakkolunastettaman alueen )inta on armioitu 202,610 mk:si 50 p:ksi. Omasta puolestaan ku- mernööri esiintuo seuraamaa: Ajatus -Lieksan kylän muodos- tamisesta kauppalaksi on syntynyt o kauman aikaa sitten sen maan- tieteellisestä ja sopimasta asemas- ta kauppapaikaksi ja laajan ympä- ristön keskustaksi, jonne liikenne aina on suuntautunut maitse ja mesitse, einoastaan eri tahoilta Pielisjärmen kihlakuntaa, maan myöskin laajoilta alueilta maan rajan takaakin, Menäjän puolelta. Ja täinä yleinen liikenne Lieksaan muodostuu yminärrettämästi yhä suuremmaksi, kun uusi rautatie Joensuusta Äturmekseen täydelli- sesti malmistuu ja sitten kun muu- tamat uudet maan- ja kyläntiet, joita on pyydetty perustettamaksi Pielisjärmen pitäjässä maan ra- jalle päin, tulemat rakennetuiksi. Ne monet eri syyt, jotka hakemus- kirjoissa ou esitetty kauppalan muo dostamisen tueksi, perustumat ku mernöörin mielestä tosioloihin. Kuivernöörin rilielestä olisi aiman tärkeätä ja mälttämätöntä, että tiheässä asutun kauppakylän olot, sen poliisihoito, termeyshoito, ra- kennus- ja palojärjestys ynnä muut yleisempiää merkitystä olemat olo- suhteet tulisimamitäpikemmitentyy- dyttämälle ja asianmukaiselle kan- nalle järjestetyiksi. Moitanee kyllä ajatella, että nämät seikat moitai- siin järjestää sillä tamalla kuin taajamäkisteu maalaisyhdyskun tain järjestämisestä 15 pnä kesä- kuuta 1898 annetussa arm. ase tuksessa säädetään. Kuopioit lää- nin kumernöörin 29 p. lokak. 1900 lähettämässä kirjelmässä senaatti ilmoitti katsoneensa tarpeelliseksi määrätä; että Lieksan kylän olojen järjestämisestä oli tehtämä ja se- naatin tutkittamaksi toimitettama sellainen ehdotus kuin sanotun ase- tuksen 19 ^ mainitsee, mitä mää- räystä ei kuitenkaan ole toteutettu, maikka Kuopion läänin kumernöö- rinmirasto on käskenyt Pielisjär- men kunnallisia miranomaisia asia- ta malmistamaan ja tekemään siitä esityksen kumernöörinmiras- tolle. Syyt, joiden tähden Pielis- järmeil kunta ei ole tähäu asti ryhtynyt järjestämään Lieksan ky- län oloja taajamäkisten maalais kuntain järjestämisestä annetun asetuksen säännösten mukaisesti, käymät selmille Pielisjärmen kun- imit kyseessä olemasta asiasta te- kemästä hakemuksesta. Kumernöö- rikin puolestaan on sitä mieltä, ettei tällainen järjestely johtaisi täysin tyydyttämiin tuloksiin, jota mastoin Lieksan kylän kauppalaksi muodostaminen toisi mukanaan suuret inahdollisuudet tälle yhdy kunnalle luounollisemmin ja ma- paammin kehittyä aineellisessa ja henkisessä suhteessa, kuin jos se sidottaisiin pitkiksi ajoiksi niihin ra- soitettuihin ja supistettuihin muo toihin kuin 15 pnä kesäkuuta 1898 annettu asetus määrää. Tämän muoksi kumernööri puoltaa Pielis- järmen kunnan hakemuksen hymäk- symistä ja ehdottaa, etteimät maan- oimstajain (Osakeyhtin M. Gutzeit & C.iu y. m.) estetyt ja maati- mukset saisi tehdä mahdottomaksi puheena oleman kauppalan muo- dostamista sekä ettei hakemusta tällä kertaa suinkaan jätettäisi rau- keamaan siksensä. Jos kuitenkin katsottaisiin, ettei mielä ole tyydyttä- mästi selmitetty kauppalaksi tarmit taman alueen laajuutta ja rajoja sekä pakkoluuastettamain maa- ja mesialueiden suunnittaisia hintoja, niin kumernööri siinä tapauksessa ehdottaa, että olisi ennen hakemuk- sen lopullista ratkaisemista mene- teltämä asiassa ensin taivalla kuin säädetään kiinteän omaisuuden pakkolunastarnisesta 14 pnä heinä kuuta 1898 annetuli lain VI:ssä lumussa. Nurnceksen kauppalan kokouk- sessa t. k. 6 pnä annettiin kauppalan kamreerille ja rahatoimikamarille tilinpäästö miime mnoden toi- mistä. yhteiskoululle päätettiin antaa toinen 1,000 mk. apurahaa, jos saadaan metsää myödä. Jotkut tahtoimat tämän asian päättämis- tä lykätä seuraamaan kokoukseen, että moitaisiin harkita, mistä ra- Hat otetaan. — Mutta joka tapauk sessa oli tuo kokouksen osoittama suopeus suuresti kiitettämä. Nur- meksen pienissä oloissa miettää koulu taloudellisesti kitumaa elä- mää. Kannattajayhdisttiksen jäse- niä on mähä ja niiltä saatamat rahainäärät pieniä. Lukukausmak- suista taas on marattomat aina mapautettu, mieläpä heille kirjat hankittu. Koulun menot omat siten jo useina muosina osoittautuneet paljoa suuremmiksi kuin maltio- apu ja oppilailta kertymät luku- kausmaksut yhteensä. Sen muoksi on pitänyt lainata koulun juokse- miin menoihin »valtiolta lainaksi saadusta rakennusrahastosta sum ma, joka nykyisin iiousee 6,000 markkaan. Se tietysti on mielä maltiolle takaisin niaksettama ja sitä enneii se tarmitaan marsi naiseen tarkoitukseensakiii, kou- luu muoraamifeen y. m. korjauk- siin, joita puutalossa mähä mätiä ilmaantuu. Kauppala on ennen- kin koulua kannattanut, niinkuin se kouluun enimmät oppilaatkin lähettää. Että se lisättyynkin amus- tamiseen suostuu, on kiitoksella rnainittama. Suotama olisi, että maalaiskuntakin puolestaan jon- "un merraii amustusta inyöntäist. Onhan koulussa oppilaita maa- aiskunnastakin ja olojen kehit- tyessä niitä tulee armatenkin ole- maan entistä enempi. Kun rau tatie tästä lähtien metää Pielis- lärmen lapset Joensuuhun, jääpi Nurmeksen yhteiskoulu entistä enemmän nurmekselaisten hoteihin. Jo tänä lukumuonna oli suhde ellainen, että oppilaita oli S Nur= meksesta, kauppalasta ja kunnas- a, yhteensä 94, Pielisjärmeltä 17, Juuasta 9 ja muista pitä- listä mielä mähempi. Kun aika- narnrne muualla Suomessa perus- tetaan yhteiskouluja mieri miereeii tumallisiin kirkonkyliin ja kaikki ne kaksi muotta elettyänsä omat saa- neet maltioapua, ei liene liikaa, jos laajan Pielisen mesistön alueen- kin mäestö yhden tällaisen malis- tuksen ahjon kaniiattamiseen mal- tioltq saatamat rahat itselleen maa- tii. Häpeä kai olisi koko tälle kul- makunnalle, jos sellainen taka- askel täytyisi ottaa, että koulun pitäisi sulkea omensa ja myödä malmis talonsa juuri samaan ai- kaa» kuin muualla yhä useampia samanlaisia oppilaitoksia amataan. Äimänhän silloin nurmekselaisia sormella osoitettaisiin, niinkuin äs- kettäin Lemin ukkoja, jotka eimät tahtoneet kansakoulua kuntaansa huolia. — Koulun kannattajat puo lestaan omat aikeissa korjata kou lun taloutta puuhaamalla arpa- jaisia ensi syksyksi Vturinekseen. Lupa on mielä saamatta. Jos se saadaan, on arpajaisille annettama mahdollisimman suurta kannatus- ta, muuten ei saada kokoon sum- maa, joka olisi läheskään yhtä mahtama kuin tuo peloittama suni- ma 6,000 mk. Perheiltamat mietti Mattisenlahden n.seuralai- set tk. 5 p:» iltana inaanmilj. Juho Sinkkosessa. Ohjelman aluksi oli laulua, jota myös pitkiu iltaa tuontuostakin jatkettiin. Seuran esimies runosanoin termehti talon- mäen ja mieraat, Allan Hynynen kertoi sadun, lausuttiin runo, luet- tiin parikin kertomusta ja eräs esitelmä Pyrkijästä. Seuralehden „Ilmiön" oli toimittanut Siiri Sutinen ja M. Sutinen, jota luet- tiin kahteen eritomiin, siinä oli kir joituksia „5tansallispnkuihin nuo- ret", „))lös- ja alaspäin" y. m. Toimitus toimoi sentään enempää harrastusta kirjoittamaan omaan lehteen. Jaettiin humiposti ja ero- jäisiksi pyörittiin piirissä. ..Porstua- ja pihapoikasille" pyy- dän mastaisen maralta huomaut taa, että ue johtajat eimät kuu- losta leikiuajaksikaan laskeman si- sään, jos kenen ei somi muunkaan ohjelman aikana sisällä olla kilten useat liytkin. Heti perheiltamain loputtua oli samassa paikassa myöskin muost- juhlatoimikunnan kokous, jossa suunniteltiin juhlaan ohjelmaa, josta möisi kehästä, jos main ei mitään jää siitä pois. Juhlan ajaksi somittiin ensi heinäkuun 3 p., josta päätettiin ilmoittaa Z!uo- ressa Karjalassa ja sittemmin mo- lemmissa Joensuun lehdissä. Liperin Maalaisseura mietti 10 muotisjuhlaansa t. k. 5 pm. Nuorisoseuran talolla. Sateen ja salaman keskeltä ilmestyi sinne pieni määrä juhlamieraita, pää- asiallisesti pitempimatkaisia. Ma sentunein mielin alettiin ohjelmaii suoritus ..Pellermon Laululla", jonka jälkeen yleisön lausui terme- tulleeksi maanmilj. A. I. Silfsten Runon lausui neiti Edla Päimi- nen ja termehdyspuheen piti hra K. I. Silssten. Mielä tarjosi tilai- suus saada kuulla agr, H. Reino- lan ja rakennusmestari O, Samo laiseu esitelmiä. Näytöskapp. „Ta- lonkatsojaiset" ja kumaelma „Pai- menpoika ja paimeii tyttö" oli rikastuttamassa illan ohjelmaa. Samalla pyytää Liperin maa- laisseura lausua milpittömän kii- toksensa ohjelman suorittajille y. m aivustajille. yritti puukolla. Kun kirjanpidonop. Mirtasalo lähti tk. 2 p:n illalla noin 8 tie noissa Märtsilän tehtaalta ase malle, niin tuli häntä kirkon koh- dalla mastaan kaksi miestä, jotka nähtämästi olimat jonkunmerrau juomuksissa. Nähtyään Mirtasalon lähestymän, pisti toinen nnehistä puukon hihaansa ja rupesi lähes- tymään hymin uhkaaman näköi- senä sille puolen tiestä, jossa Mir- tasalo kulki. Kumminkin huomasi M. miehen aikeet jo etempää, jo- ten osasi pitää maransa. Pääs- tyään miehen kohdalle hyökkäsi toinen heistä häntä kohden, toisen jäädessä seisomaan etemmäksi, mut ta M. ehti kumminkin mäistää syrjään, joten hyökkääjä ei laman nut puukollaan. M:llä olisi kyllä ollut hymä puolustusase, mutta sitä ei tarminiiut käyttää, koska miehet lähtimät heti pötkimään kar- kuun, kun yritys ei onnistunut- On muuten hymin surkeata, kun ei rauhallisten kulkijain anneta häiritsemättä yleistä maantietä kulkea. <*!ämän ja kuoleman ajatukset risteilimät sen Nautaniaaran mie- hen mielessä, joka äskettäin yritti hirttäytyä, mutta meli joutui mii me hetkellä nuoran poikki lyömään Silmät olimat mieheltä jo kau heasti pullistuneet, mutta henki oli mielä jäljellä. Muutaman miikon kuluttua tuli sama mies Nurmekseen pyytämään lääkäriltä todistusta, että hän on terme^ päästäkseen amioliittoon. Todis tusta ei kuitenkaaii mielä moitu antaa, kunnes nähtäisiin, onko mies todellakin päättänyt hiirja aikeensa pysymästi jättää. Kaksi suurta hylettä on saatu isosta rysästä Tutjun- niemen rantamilta. Toisen yli 65 g. painaman sai kalamies Antti Alm miime miikolla Pesolansaa- ren läheltä' Toinen 62 kg. paina- ma osui maanmilj. Heikki Kinnu- en rysään. Monta kalaa omat nämäkin possut pistäneet poskeensa ennenkuin tuli tilinpäätös kalas- tajain kanssa. Armattamasti oli- mat hylkeet tamoittaneet kalaa suu- lunsa mikä yritys tuotti ..kilika- alle" kaappaamisyrityksestä „lei- 'in lopun". D e n a turo idun »väknoiinan uhri. T. k. 4 p:n mastaisena yönä uoli Pielisjärmen pitäjän Lieksan ylässä seppä Äiatti Maakanainen puusepänlakan nauttimisesta. Joku miikko sitten kuoli Maakanaisen isä amasta syystä. Talon kauppa. Tämän kuun 8 pnä möi talol- linen Antti Pakarinen Kiihtelys- maaran Lähdekormalta omista- mansa maatilan maanmiljelijä Otto Lappalaiselle Liperin Leppä- lahdesta 20,000 mkn kauppasnm- masta. Kaupan mälitti Pohjois- Karjalan Asioimistoimisto. Hirttäytymisyritys tapahtui miime sunnuntai-iltana Polmijärmellä Saarimaaran ky- lässä. Erääseen mökkiin oli kerty- nyt suuri liuta juopottelijoita, jotka kuu olimat mökissä kyllikseen mel- lastaneet, läksimät kylälle häiriten jokaista kenen maan käsiinsä sai- mat. Illemmalla sakki hajaantui, yksinäiset sielut jäimät harhaile- maan niikä minnekin. Muuan oh- jasi yön tullen askeleensa läheiseen metsään, jossa kokeili miltä tuu- tuu jänö-jussin kidutusmehkeissä uinaileminen. Mies näet pujotti jänislangan kaulaansa ja sitoi lan- gan toisen pään pihlajaan lepuut- taakseen hiukan jalkojaan. Atiehen mehkeet olimat herättäneet mökin asukkaissa epäluuloa ja saadakseen marmuuden menimät he katsele- maan minne mies oikeastaan jäi. Kauhukseen he huomasimat miehen roikkuman aidan mieressä pihla- jassa. Uutteran hieromisen ja ro- hottelemisen kautta saatiin mies henkiin. Olisi hymä, että epäon- nistunut kokeilija ja toiset rent- tuilija-meikot mahingosta miisas- tuisimat. Ja kyllä jo olisi aika la- kata tuosta ilettämästä elämästä, mitä Polmijärmellä miime aikoina on mietetty. Juopottelu jailkimal- lan teko on tilllut kunnia-asiaksi noille sankareille. Näinköhän en- nen Polmijärmellä maita miljel- tiin? &9 SS 03 SS e/s ss' CU täS CO SS G3 Muualta Suo mesta. &9 I CO Eduskunnan anomus uusista rautatierakennuksista. Senaatiii lausuntoa on maadittu eduskunnan uusia rautatieraken- nuksia koskeman anomuksen joh- dosta. Semstmolaitos Suomeen? Ruskoje Slomon Pietarin kir- jeenmaihtaja ilmoittaa lehdelleen, että sen jälkeen kun lainsäädäntö- laitokset omat hymäksyneet lakieh- dotuksen yleismaltakuiiiiallisekfi lainsäädännöksi, aiotaan miipy- mättä jättää tuumalle lakiehdo-' tus semstmolaitoksen täytäntöön-' paneinisesta Suomessa. Rautatie Pietarista Zlutreaan. Resth ilmoittaa, että hrat Norpe ja Hösting omat Menäjän raha- ministerin puoleen kääntyneet ano- muksella saada rakentaa sähkörai- tiotie Pietarista Antreaan. Rata tulisi IM5 km. pituiseksi; osakepää oma 7 milj. rupl. Anomus oli käsiteltämänä eilen rautatiekomi- teassa. ltnkarilaiset eimät tulekaan? Erään Budapestista saapuneen säskösanoman mukaan on unkari- lainen ylioppilaslaulukööri luopu- nut mierailuaikornuksestaait. Mitään kirjettä tai marmaa tie- toa asiasta ei kuitenkaan laulu- kööriltä ole saapunut. Valtiollisista syistä pidätettyjä. Miipurissa 8 ja Helsingissä saman werran. — Koti- tarkastuksia. Keskimiikkona tk. 8 p. saapui läänin kumeriiöörille mirkateitse Pietarista kirjelmä, jossa ilmotet- tiin, että siellä oli maltiollisista syistä pidätetty eräs henkilö, joka kuulustelussa oli kertonut siihen asiaan, josta hänet oli pidätetty, sekaantuneen myöskin useita hen- kiloitä Miipurista ja Helsingistä. Näitä henkilöitä pyydettiin pidä- tettämiksi ja kuulusteltamiksi. Kirjelmän johdosta antoi ku- mernööri etsimälle poliisille käskyn panna toimeen pyydetyt pidätykset. Etsimä poliisi pidättikin illalla Miipurissa kaikkiaan 8 henkilöä. Ketä nämä kaikki omat, emme moineet saada tietoomme, kun et- simä poliisi pidätykset ja kotitar- kastukset toimitettuaan heti ryh- tyi pidätettyjen kuulusteluun, eikä moinut antaa lähempiä tietoja. Pidätettyjen joukossa tiedetään kui tenkin marmasti oleman hammas- lääkäri S. Gouremitz ja sanoma- lehdeiitohnittaja Santeri Jakobs son. SS säT B 5" «o < % c n w w »3 v» ST < v» C3 V» S g ST