Torstaina 17 p. Marraskuuta KARJALATAR N:o 131 — 1910 Yleisöltä. Ennenkuulumaton „ennakko- Päätös". Erääseen pohjois-Karjalan kun- taan oli wiist nuotta takaperin tullut muuan opettaja malitukst toimeensa. Hän tuli ja sai tar koitukseen käytettämikst kunnan muokramaat suojat tarpeellisine asuin- ja ulkohuoneineen „wa- paasti", niinkuin Kansakouluase- ws säätöäkin. Mutta kenenkään puolesta ei tarkoin opettajalle oso- tettu rvuokrasopimuksessa mainit- tuja huoneita eikä opettajakaan moinut aamistaa, ettei koko taloa olisi »vuokrattu, koskei muokrasopi- mustakaan tuntenut, ja koska mai- nittu talo kaikkine suojineen oli jo sitä ennen ollut pitemmät ajat autiona. Ja niin elettiin mistään tietämättä lähes wuokra-aika um- peen. Oli nim. ennen wuokra-ajan loppumista »valmistunut koululle oma talo ja koulu muutettiin sii- h en. Silloin muokratalon omistaja haastatti kunnan Kihlakunnanoi keuteen maatien hyrr-itystä niistä huoneista, jotka muokrasopimukseen eimät kuuluneet, mutta joita kui- tenkin opettaja »vuokrasopimusta tuntematonna oli käyttäynyt, luullen niidenkin kuuluman kun- nan »vuokraamiin suojiin. Kunta kielsi käyttäneensä mainituita huo- neita ja kieltäytyi myöskin niistä maksamasta. Ja kunta mapau- tettiin. Muokratalon omistaja kään- tyi maatimuksineen opettajaan. Ja opettaja welwoitettiin kulumilla syyskäräjillä Kihlakunnanoikeuden päätöksen mukaan suorittamaan ei ainoastaan muokraa, maan mielä oikeudenkäymiskulujakin muokratalon omistajalle. Ja tä- mä tapahtui Kihlakunnanoikeudes- sa armonmuonna 1910! Ei liene ennen kuultu, että opettajan olisi tarminnut maksaa muokraa tässä muodossa, mutta nykyaikana omat kaikki mahdollista. Merkitkööt tämän muistiinsa kuntain johtomiehet ja johtokun- tain jäsenet, mutta ennen kaikkea kansak. opettajat, jotka muokrahuo- neissa työskentelemät, etteimät jou- tuifi yllämainitulla tamalla mak- samaan pienistä Maroistaan muok- raa kunnan muokraamista koulu- taloista. X. Pikku tietoja. Venäjän kurssi on tSnään 3 kk. . 268: - 266* 66»/.. — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk p. 26: 40 I — Miten korkealle saatte käten- 'ne nousemaan, koettakaa, sanoi ! tuomari. I Toinen koetti, mutta käsi ei nous- I sut juuri ollenkaan. Sosialistien fiweys sosialistisen _ $ a miten korkealle saatoitte naispuhujan artvostelun alai- kohottaa tuon kätenne ennen ta- sena. I paturmaa? Huomiota herättäneen julkisen j Mies ojensi kätensä (sen kipeän) puheen piti tuonnottain Norrkö- nopeasti ja maimatta aiman suo- pinaissä rouma Helene Uqland- rakki rilös Andersson. Rouma Ugland-A.l- dersson, joka 16 touotta on kuu- — lunut sosialidemokraattiseen puo lueeseen ja on naimisissa ..Dfter- götlans Folkbladin" ent. toimitta- jan A. Anderssonin kanssa, armos- teli esitelmässään mitä ankarim- min sosialidemokraattista puolue- moraalia, asettaen sen jesuiittain moraalin rinnalle. Puh. kääntyi m. m. ..luokkatais- telun emankeliumia" mastaan. Ne, jotka kylmämät mihaa parempi- osaisia mastaan, sanoi hän, ah distamat usein kulttuuriakin, ja hengen ja omaisuuden halmeksimi- nen näyttäytyy komin selmästi luokkataistetijain rimeissä. Siellä poletaan toisen oikeuksia aiman häikäilemättä, lausui puhuja edel- leen, ja esitti esimerkkinä hengen ja omaisuuden halmeksinnasta A- maltheassa tehdyn ilkityön ja pos- tinryömäyksen Skoonessa. Niinä 16 muotena, joina puhuja oli kuu- lunut sosialistipuolueeseen, oli hän huomannut, että yhtä köyttä me- täminen on siinä ihmeteltämä, erit- täinkin kun on kysymyksessä huo- non teon salaaminen. Erittäin on asianlaita niin, kun on kyseessä eri sukupuolten solidaarisuus, joka ei sisälly luokkasolidarisuuteen. Puhuja on hamainnut, että pu- nainen nuoriso mapaudella ym- märsi irstaista elämää, mapaalla rakkaudella rajoittamattomia into- himoja. Jos oloja tarkemmin tut- kii, huomaa tämän käsityksen tuot- taneen monelle nuorelle tytölle tur- mion. Vfirtsil ässät Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen 011515. Maanvilj. Juho Lankkanen. Kauppias Ida Siitonen. »Syrjästä katsojalle". Tk. 12 p.nä Karjalattaressa on eräs »Syrjästä katsoja" ottanut puheeksi Onkamoon perustettaman uuden kansakoulun paikasta. Mi- nun mielestäni kun hän on ker ran »syrjästä katsojana", niin pa- ras olis että hän mähän maike- niS, sillä hän oikean paikan syr- jäyttää ja mieläpä ehdottaa tuota suurta Onkamoa, että se on kaik- kein nmkarvimmalla paikalla ter- meyden, maantien ja piirin keski- paikan suhteen. Et hymä naapuri tunne tuollaista ehdottaessasi koko paikkakuntaa, sen asukkaita ja olo- suhteitakaan. Mitä lasten paljou- teen wlee, myös kuinpiirinkeskipaik- kaan, koulupaikan mukamuuteen ja ilmaston termeyteen niin Sä- käniemi todellakin on piirin keski- paikkana ja edellyttää kaikki yllä- mainitut mukamuudet, minusta asiankohdalta katsojana ainakin niin näyttää ja sitä paitsi onhan meillä miime muonna otettu wi- rallinen lapsiluettelokin, joka osot- taa, että Säkniemen puoli piiriä käsittää niin suuren lapsilauman, että me lainkin nojalla maadim- me koulun Säkäniemelle. Jos maikka koulun saisittekin suur-On- kamolle, niin luulen että se toime- tonna seisoo ties kuinka kauan las- ten mähyyden tähden. Ja sitä- paitsi sehän tulisi aiman entisen Tikkalan koulun kanssa mieretys- ten ainoastaan enintään 4 kilo- metriä mäliä ja siitäkin matkasta on 3 kilom. järmeä, ainoastaan 1 km. maata. Kummikin kyhäyk- sen kirjoittaja mäittää, että tuo paikka on keskipaikka piiriä. „Syr- jästä katsojan" ehdotusta ei tue mikään lain nurkka, miten maan lukenee muutamien äntyrien kuk- kuromalta. Miten käyneekin, mutta lakia on niidenkin seurattama kou lua perustaessa, emme mekään tahdo sitä sentään tupamme wie- rem, maan kumminkin kimenko- maan »vaadimme, että koulu tulee oikeaan ja keskipaikkaan piiriä, nimittäin keskelle Säkäniemen kan- sakoulupiiriä, jonka keskustana on Säkäniemi. Tästä asiasta olisi sanomista enemmänkin kuin tämä on muuten- kin mennyt nyt riidan alaiseksi, on näet jututtu kaikki asianomaiset mi- rastot ja nyt kun niiskä on päästy, niin nyt astuu esille keskuusriita. Olisi paras rakentaa rauha mälil- lemme ja puuhata koulu, että se pääsisi alkamaan toimintansa jo ensi syksynä. Teille suur-Onkamolaiset sanon, että mitä te teitte sellaisen sitou- muksen että te käytätte lapsenne, Tikkalan koulussa, huolimatta siitä - että Säkäniemen piiriin peruste-'^ taan uusi koulu, mai mitä? Hy-. mät naapurit, onko maletta? Mi- tä marten te nyt tahdotte riistää! koulun oikealla paikaltansa, johon se on kerran yleisessä piirijaossa määritelty. Keskipaikalta katsoja. Unkarilaista ystävällisyyttä. Budapestin yliopistossa on äs- kettäin amattu mapaapaikka (asun- to, elatus ja mapautus opinto- maksuista) yhdelle suomalaiselle ylioppilaalle, joka haluaa opiskella unkarin kieltä. Suojelkaa hedelmäpuunne hii- riitä. Useana taimena, erittäin lumen tullessa sulaan maahan, nakerta- mat peltohiiret pahoin nuorien he- delmäpuittemme kuorta. Äsketäin julkaisi Hufmudstads- bladettissa nimimerkki A. S. (Alek- sandra Smirnofs?) aiman yksin- kertaisen keinon peltohiirien pitämi- seksi etäällä hedelmäpuistamme, mainiten keinon luotettamaksi. Koska se onaiman halpahintainenkin ja helppotöinen, niin ansaitsee se tulla tämänkin lehden lukijain tietoon. Ja se on puutarhan ympärillä olemain ojain täyttäminen pajun- oksilla. Pajuahan meillä on ja ai- kaakin sen merran. Hän pysyi lujana. Tuon uskonluopion keisari Ju- lianuksen aikana oli piispa Martti Arethusasta. Keisari oli harmis- saan siitä, etteimät ihmiset käy- neet pakanallisessa epäjumalan- palmeluksessa. Hän käski piispan seurakunnan rakentaa uudelleen manhan pakanallisen temppelin — kuoleman rangaistuksen uhalla. Harmat tottelimat. Keisari tuli itse siihen kaupunkiin; hän ym- märsi, että piispa oli mastuksen johtajana ja mietti hänet mankeu- teen. Martti myönsi sen. „No niin! ota kiwi tuosta jal- kaisi juuresta ja mie se temppe- lin rakennukselle, niin pääset ma- pauteen täältä!" komensi keisari. Martti ei liikahtanut. „En! Herra on käskenyt minun raken- tamaan Jumalan maitokuntaa, maan ei kantamaan kimiä epä- jumalan temppeliin!" „No niin! anna main pieni ra- ha temppelin hymäksi, niin olet mapaa, muuten on kuolemasi marma". Martti ei liikahtanut. „En! Minun rahani omat Herran, en uskalla marastaa häneltä ja an- epäjumalan temppelille!" „No niin, kuule sitte miimei- nen sanani: ota main suitsutus- jymänen tuosta maljasta ja heitä se uhrimaljaan tuolla jumalan- kuman edessä niin olet mapaa! ainoasti pienen jymäsen!" Martti ei liikahtanut. ..Ainoasti pienen jymäsen, keisari! Mutta tuo jymänen painaisi minua yhtä paljon kuin kokonainen muori. En moi, keisari!" Julianus kuohui raimoissaan. Hän käski riisua piispan, moi- della koko hänen ruumiinsa hu- najalla ja sitoa hänet paaluun, että hyönteiset tekisimät hänestä lopun. Turhaan, — Martti pysyi lu- jana. Kun aurinko seuraamana päimänä nousi, oli Martti heit- tänyt henkensä. Keisari matkusti pois; hän oli nähnyt sen uskon, joka on maittanut maailman. Lontoo a/v. . 3 kk. . . Pariisi a/r . 3 kk. . . Antverpen a/v 3 kk. . . Lybekki a/v. 2 kk. Harnpnri a/v 3 kk. . . Berlin a/v 3 kk. . . Frankf. ajl. a/v 123: — 3 kk. . . — Amsterdam a/v 3 kk. ... Wien k. s. . . Tukholma a/v . Köpenham. a/v. Kristiania a/v . Chiga&rn a/v 11 k. p 25: 22 24 96 99: 80 99: 10 99: 40 98 50 123:40 122: — 123: 40 122: — 123: 40 122: — 123: 40 122: 20 210: — —: — 100: 40 100: 10 124: 124: — 124 — 105: 50 139: 40 139: 40 139: 40 5: 23 206: 80 104: 80 138: 80 138: 80 138: 80 5: 16 Kuulutuksia. fiuulutllö. Sahanomistajan Olli Turusen, Pielisjärmen pitäjän Mekin ky- Iästä, konkurssissa on lopullinen jako-osuus asianomaisten saatama- na sekä tili nähtämänä pesän toi- mitsijamiehen, kauppias Juho Ahosen luona Lieksassa ensttuleman Joulukuun 3 päimästä alkaen. Pielisjärmellä, Marraskuun 12 pnä 1910. Toimitsijamiehet. Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. FENNIA, muuttuva vähitellen keskinäiseksi, solmii henki- ja pääomavakuutuksia y imääräi- sen työkyvyttömyysvakuutuksen ja työ kyvyttömyyseläkkeen yhteydessä. Kan sanvakuutuksia myönnetään viikkomak- sulla aina 10 penniin viikkomaksusta. Yhtiön tarjoomat suuret edut vakuu tuksen ottajille saavuttaneet yleisen tun nustuksen ! Vakuutusmaksut halvimmat!! Toimeliaita asimiehiä otetaan. Lähempiä tietoja antaa joensuussa FENNIAN Piirikonttori, Koulumestarink. 14. Joensuu—Viipuri aakanppiaat hoi! □ 1 Kaikenlaista. Mies on nostanut kanteen ajuria mas- taan yliajosta. Oikeuden istun- nossa hän selittää, että tapatur- man jälkeen on oikea puoli hänen ruumiistaan ollut niin kipeä, että ei moinut kunnollisesti kättä lii- kuttaa. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Paiholaasa: Maanvilj. Mikko Rissanen. L e h t o i: Maanvilj. Simo Hirvonen. Hammaslahdella: Kauppias j. Holopainen. » E. Tolvanen. R ä ä ky 1ä ssä : Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. U tr a s s a : Hra Heikki Ikonen. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen Saario, junassa: Kauppias J. Huttunen. R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Polvijärvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Nurmeksessa:J Telegr. reviisori R. Talola. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Mönnlssä: Maanvilj. Heikki Puhakka. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Knusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Matalassa: Emäntä Anna Mutanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Taipaleella : Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Pielisjärven ä: Herra E. O. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, ViekL » M. Nevalainen, Kylän- lahtL Kesälahdella: Hra Heikki Liukku. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Huutokauppoja. (K. S. 1 k. 4 s. 32 mm.) Kuulutus. Komperossa tilalta N:o 8 myy dyt heinätykset myyn huuto- summasta tämän kuun 26 p:nä paikan päällä, jos kellä on mak samatta. Pöllänniemi, 15 /n 1910. Antti Kinnunen. Torstaina ensitnlevan Joulu kuun 1 päivänä klo 11 päi vällä myydään julkisella, Pie lisjärven kunnantuvalla toi mitettavalla konkurssihuuto kaupalla Sahanomistajan Olli Turusen konkurssipesälle kuulu vat Henkivakuutusyhtiö Suo men Olli Turuselle antamaa kaksi henkivakuutuskirjaa, molemmat yhdelle tuhannelle markalle. Pielisjärvellä Marraskuun 12 p:nä 1910. Toimitsijamiehet. Ilmoituksia. (K. S. 2 k. 4 s. (1 k. v.) 30 mm.) Tiistaina kuluvan kuun 29 päivänä ote taan Hammaslahden lainajyväs- töön syöntä- ja siemen-eloja velallisilta vastaan, joilla on vel kaa siihen. P. Kämäräinen. ■tahti-niminen, pieni punanen, II urosa, pystykorva koira, jolla II oli remmi kaulassa, juoksi H tiehensä. Löytäjää pyyde- ■ tään hyväntahtoisesti ilmot- tamaan siitä rouva Airanteelle, Jacklinin talo. Oi Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopettamisen vuoksi loppuunmyydään — joko yh dessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: Lasten leikkikaluja, JQrjoitustarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m. Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m. Valokuva* albumeja, VoJo^uva-^eljyksiä, fl[erfäuu« ja sfitsilprjoja, PHasäilytiimiä, Kiiltokuvia, Imu^eita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessäm me. Samassa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa 00 0 P. Kainulaisen huonekalu- ja Joensuun keinu tuoli-liike :-: Joensuussa :-: Puh. 66. Raakoja vuotia ja nahkoja valmistan edelleen. Joensuussa välittää kauppias K. Poutiainen. Valmista lapikasnahkaa on myytävänä. Oksaojalla H. Tamminen. (Rarj San.) Myytävänä Ruumiinarkkuja sekä nyt tul leita erittäin somia ruumiin- pukuja, aivan halpahintaisiakin. P. Kainulainen, Joensuussa - Puh. 66. Lieksassa myypi samoja ruumisarkkuja ja pukuja Liek san aseman luona A. Saarelainen. Huom.! Hinnat halvat. Puh. 35 £ammas~ naii Ro ja ostamme korkeimpiin hintoihin A.-B. Merkator O. Y. Turku. Asiamiehiä ovat: Joensuussa: K. Kainulainen. Kuopiossa: O. W. Gröndahl. Lappeenrannassa: K. Mikon- saari. Myytävänä. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisaänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaaraaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat nai vimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. □ □ QQ Joensuun Kirjapaino- O.-Y. Kirjansitomossa. Kysykää Snomal. Tupakkatehdas O.-A:n Oiwallinen 30 pennin sakmke. Joensuu . läht. Hammaslahti | Tikkala . „ j Onkain o . „ (Tohmajärvi „ i Kaarita . „ Värtsilä . tul. „ läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavala tul. „ läht. Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elis?n _ aRrafrl. „ läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . , Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea 10.45 11.25 11.49 12.04 12.26 12.46 12.58 1.1U 1.27 2.01 2 .19 3.03' 3.14- 3.24| 3.681 n tul. läht. Hannila . „ Kavantsaari „ Karisalmi . Tali . . , Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. * » » " tt" " Viip. Hels. läht. Viipuri—Joensuu Viipuri . läht. Tammisuo , Tali . . , Karisalmi „ Kavantsaari „ Hannila Antrea n tul. läht. Koljola . „ Sairala . „ Inkilä . „ Ojajärvi . , Hiitola . , Alho . . „ Elisenvaara tul. „ läht. Ihala . . „ Jaakkima . Niva . . z, Kuokkaniemi Sortavala tul. „ läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. » läht, Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu. tul. "0 O K p Cf. 2.40 3.43 4.16 4.35 5.12 5.46 6. (2 5.0u 6.2H 6.3U 7.08 8.23 8.38 9.10; 9.53 9.46 10.50 4.12! lO.OOi 11.18 4.40 l(j,2'.t 11.50 4.55:10.44 5.22 11.10 5.37 11.25 5.56 11.44 6.20 12.05 6.55 12.39 7.1» j 1.02! 7.2!) 1 7.52 8.07 8.20 8.39 8.52 9.05 9~ 9.25 9.58 7.15 5.31 7.3Ö 11 40 1.2U 12.53 1.31 2.01 2.34 3.17 4.25 5.07 5.55 6.32 6.50 7- 7 M 8.~ 9 .iu 9% 9." 9.5? Pika juna 11.23; 6.25 2.25 4.50 10.29 2.40 10.n 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2.39 2.51 3.02 3.14i 3.22! 00 O pr .9 a' a 9 6.50 7.00 7.18 7.25 7.38 7.51 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.15 10.36 10.55 11.10 11.38 11.58 12.23 12.37 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.01 4.32 4.50 5.10 5.29 6.48 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 2.26 2.45 2.55 3.11 3.32 3.43 4.( 4.35 4.55 5.14 5.30 6.02 6.51 6.4" 7.50 7 ~ 6.00 6.17 6.34 6.58 7.48 8.31 8.54 9.19 9.42 10.19 10.40 11.22 12.22 12.55 1.18 2.08 2.56 3.30 4.22 5.01 6.47 7.47 8.T2 9." 10." 11.32 11.40 5.ö! 5.Z 6~1 6.34 6.59 7.32 8.01 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. >-3 1 E isema o" O 3 *•' S* © T3 3 m - e. w ® T3 *rp 9 V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.25 Haapalahti * 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 8.09 10 8.19 Paukkaja . . 8.31 2 8.33 Kaltimo . . . 8.49 5 8.54 Jakokoski . . 9.18 5 9.23 Kontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 Jonnsin . . . 10.23 — — Sekajuna N:o 832. H <3" r f Asema ©* a 3 S V - * 3 m • s» T3 "O »T Joensuu . . . _ 6.15 Lehmo . . . 6.27 2 6.29 Kontiolahti . . 6.ik 10 6.^5 Jakokoski . . 7.15 5 7 .20 Kaltimo . . . 743 5 7.45 Paukkaja . . 8.05 2 8.57 Uimaharju . . 8i§ 10 8.25 Haapalahti . 8.51 2 8.53 Kelvä . . . 9.T3 2 9.15 Vuonislahti . . 9.^5 10 9.45 Tiensuu . . 10.18 1 10.T3 Lieksa.... 10.38 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 J. pp.— , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan Ja nlosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Josxuau Kirjap. 0>Y. 1910