N;o 98 — (aio. KIIKU. Tuoreita *"S Mignon Mixugen myy Oulun Uusi Sähköliike. Kansallispankin talossa, Kirkkokadun varrella. Puhelin 3 58. A i i P C RETTIö & C 9 TURKU Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmiltaustoimia y. m. maromasti käsittelemään rautatielle us- tottua tamaraa. Jos selmää huoli- mattomuutta tamaran käsittelyssä huo- mataan, joutuu kormausmelmolliseksi se, joka on mahingon aiheuttanut. — Paiseruton wastustaminen. Lääkintöhallitus on t. k. 22 p:nä lä hettänyt läänien kumernööreille seuraa man kiertokirjeen: Jo ivanhoista ajoista on tunnettu, että paiserutto moi tarttua rottiin ja hiiriin, jotka silloin tulemat sangen määrällisiksi taudin lemittäjiksi. Sa- moin on todettu, että paiserutto erit- täinkin nykyajan helppojen kulkuneu- mojen amulla moi sangen nopeasti le- mitä ilmenemispaikastaan sangen etäi- siin seutuihin osittain laimoilla, osittain rautateitse. Kun ruttotapauksia yhä edelleenkin esiintyy Odessan kaupungissa keisari- kunnassa, eikä ole mahdotonta, että tämä kulkutauti woisi saapua meidän- kin maahamme, on lääkintöhallitus katsonut suotamalsi, että maan suurem- pien ja erittäinkin rannikolla sijaitse- mien kaupunkien sekä Laatokan ranta- millä olemien paikkakuntien ja sata- mien termeydenhoitomiranomaiset ryh- tyisimät sopimiin toimenpiteisiin rottien ja hiirien hämittämiseksi ja, kun näillä toimenpiteillä tarkotetun päämäärän saamuttamiseen maaditaan pitempi aika, olisi niin heti ryhdyttämä. Tämän johdosta saa lääkintähalli- tus kunnioittaen pyytää kumernöörien suosiollista myötämaikutusta siihen, että asianomaisia termeydenhoitomiran- omaisia sellaisissa paikoissa heille us- kotuissa lääneissä, joita ylempänä on tarkotettu, kehotettaisiin miipymättä ryhtymään sopimiin toimenpiteisiin rot- tien ja hiirien hämittämiseksi, sekä että kumernöörit aikanaan ilmoittaisimat lääkintöhallitukselle, mitä kyseessä ole- millä paikkakunnilla asiassa on tehty. il ff »ff n tiiffu Slimtssll. Senaattori Markowia Haas- tateltu. Rusk. Mjedsmostin kirjeenmaihtaja on haastatellut senaatin talousosaston ^varapuheenjohtaja kenraali Markomia saadakseen selmille Menäjän hallitut- sen tuleman politiikan Suomessa ja '.virallisten piirien katsantokannan. Haastattelustaan kertoo kirjeenmaih- taja seuraamaa: Senaatista. — Wiime muosina on Suomessa ollut senaatti, joka on pitänyt itsel- leen mälttämättömänä nauttia maan tahi maltiopäimäin tahi oikeammin maltiollisten järjestöjen luottamusta. Oli koalitsionisenaatti, sitten taas ^vanhasuomalainen. Mutta nyt se naatti, joka täyttää Hänen Majesteet- tinsa käskyjä. Sellainen main tulee ollakin senaatin, eikä missään laissa sanota, että senaatin, paitsi hallitsijan luottamusta, tulee nauttia mielä jon- kin muun luottamusta. Eihän man- hasuomalainen senaatti, kuten tiedätte, nauttinut kansan eikä sen maltiopäi- mäin luottamusta. Eimätkä manha- suomalaiset suurestikaan hämmästelleet sitä. Ehkäpä ei manhasuomalaisilla olisi nytkään mitään senaattiin-menoa mas- taan, mutta senaatin muodostamisen entisestä järjestelmästä on tehty ai- maaksi loppu. Vanhasuomalaisia hal lituspuolueena ei enää ole olemassa. Säilyttääkseen armonsa maassa koetta- wat manhasuomalaiset osottaa, ettei- mät heidän kaikki mälinsä hallituksen kanssa mielä ole katkenneet ja että he moimat mielä aikaansaada joitakin myönnytyksiä. Se on kuitenkin tur- haa. Heidän osansa on jo lopussa. — Entä kaksi manhasuomalaista se naattoria? — He eimät ole maltiollisia toimi- miehiä eimätkä he myöskään ole meille manhasuomalaisia, maan kokeneita pai- kallisia lakimiehiä, jotka omat meille erittäin suureksi hyödyksi. Lainkin mukaan tuleee senaatin jäseninä olla paikallisia asiamiehiä. — Onko senaatin toiminta täydelli- sesti makaantunut? — Minun mielestäni on senaatin toiminta päässyt raiteisiinsa. Nyttem- min ei enää tule miimykkiä määrära- hojen myöntämisestä. Menoarmio saa mahmistuksen näinä päiminä, raha- asiain järjestys on saatettu ennalleen. Ylimääräisistä waltiopäiwistä. Dlimääräisten maltiopäimäin kokoon- kutsumiseen nyt, jatkoi kenraali Mar kom, oli komat syyt. Kun yleismal takunnallinen lakiehdotus julkaistiin, roimoimat Suomen politikot, että duu ma ei sitä hymäksy, sitten toimottiin, että maltakunnanneumosto pidättää sen, sitten, että lakiehdotus ei saa hal- litsijan mahmistusta. Mutta nämä toimeet eimät toteutuneet. Meille on tärkeätä lopettaa nämä haameilut ja osottaa, että laki pannaan tarkasti ja peruuttamattomasti täytäntöön. Me käsitämme tietysti että eduskun- ta moi antaa kieltämän mastauksen kaikkiin esityksiin. On luultamaa, että se kieltäytyy malitsemasta edustajia Menäjän lakiasäätämiin laitoksiin, s. o. kieltäytyy sille lain mukaan tulemis- ta oikeuksista. Se on maltiopäimäin oma asia. mutta hallituksen melmolli- suus on antaa eduskunnalle mahdolli- suus maalien toimittamiseen. Eduskunta moi myöskin kieltäytyä antamasta päätöstä lakiehdotuksille, jotka koskemat sotilaskormauksen mak- samista ja menäläisten kansalaisoi- keuksia Suomessa. Molemmat lakieh- dotukset annetaan kuitenkin duuman käsiteltämäksi ilman Suomin eduskun- nan päätöstä. Sotilaskortvauksen uusi maksu- järjestys. Mikä sotilaskormauksen maksujärjes- tys tulee uuden lakiehdotuksen mukaan moimaan? — Kemäällä ehdotettiin eduskunnal le, että se osattaisi, mistä maadittamat marat olimat otettamat, mutta se kiel- täytyi tästä. Nyt astuu moimaan uusi järjestys. Sotilaskormaus ote- taan suoraan maltionrahaston maroista ja jos nämät eimät sen jälkeen riitä muihin tarpeisiin, esim. koulujen yllä- pitoon, niin käsketään eduskunnan osottamaan maroja näihin tarpeisiin. On ymmärrettämissä, että eduskunta ei tahdo sulkea kouluja ja hankkii ma- roja. Lakiehdotus tvenäläisten oikeuk- fista. — Minkä luontoinen on lakiehdo- tus menäläisten oikeuksista Suomes- sa? — Lakiehdotus antaa Menäjän ala maisille samallaiset politiset, ekonomi- set ja mirkakelpoisuutta koskemat oi- keudet kuin on maan mäestöllä. On selmää, että saamuttaakseen määrättyjä oikeuksia on Menäjän kansalaisten täy- tettämä samat ehdot, kuin maan omien asukkaittenkin: asua maassa yhtämonta muotta, maksaa samat merot j. n. e. Samoja oikeuksia mastaamat yhtäläi set melmollisuudet. — Oikeus palmella Suomen miras- toissa edellyttää määrätyn simistyksen ? — Niin, ja lakiehdotuksessa onkin erityisesti määritelty, mitkä Menäjän ja Suomen oppilaitokset mastaamat toisiaan. — Saamatko menäläiset työmiehet, jotka oleskelemat maassa, samat oi keudet kuin paikallisella työmäestöllä? — Ehdottomasti. Tähän asti ei menäläisellä työmäestöllä ole ollut ko- koontumisoikeutta, eikä oikeutta esiin- tyä kokouksissa. Nyt he saamat ne oikeudet. Menäjän kansalaiset tulemat myöskin ottamaan osaa eduskunta- ja kunnallismaaleihin. Onko waltiopäiwien hajoittami- nen mahdollista? — Hajoitetaanko ylimääräiset mal- tiopaimät, jos ne kieltäytymät malitse- masta edustajia? — Paikalliset sanomalehdet omat sellaisia huhuja lemittäneet, mutta se ei ole totta. Mitä hyötyä tästä ha- joituksesta olisi? Me tiedämme, että uudet maltiopäimät sanoisimat samaa kuin edellisetkin. Meidän maamme on pieni ja maltiopäimät toimimat aina maan mielipiteen mukaan. Meensä Suomessa riittää, että joku paikalli- nen lakimies selittää jonkin laittomat- si, jotta kaikki yhteen ääneen toistaisi- mat sen. Leivitetään myös huhuja, että mal tiopäimien hajoitusta seuraa myös maatilain muutos, mutta sekään ei ole totta. Suomen pormarilliset puolueet olisimat hymin tyytymäisiä, jos laki muutettaisiin heidän hyödykseen, mutta hallituksen etujen mukaista ei ole riis- tää kansalta maalijärjestelmää, joka on tuottanut suurta hyötyä työtäteke- mille joukoille. Jos maltiopäimät tyynessä ja sää dyllisessä muodossa antamat mastauk- sensa, ne päästetään kotiin jo ennen kahta kuukautta ja kutsutaan kokoon taas helmikuun 1 p:ksi lakimääräiselle istuntokaudelle. Mahdollista on, että muutamat po- litikot tahtomat käyttää maltiopäimien kaksikuukautista istuntokautta agitat- sionitarkoituksiin. Jokainen kysymys asetetaan listalle erikseen, jotta moneen kertaan moitaisiin pitää kiihkoisia pu- heitä, kysymystä maliokuntaan lähetet- täessä ja sen sieltä palattua. Sano- malehdet painattamat ne kaikki ja ko- rottamat kansan mielialaa. Mutta tästä kaikesta on mähän hyötyä. Työ- tätekemälle mäestölle on tärkeätä, että on olemassa määrätty järjestys, jon- ka mallitessa se moi rauhassa työtän- sä tehdä. Sen mastustamalla kannalla pysymistä pitkitetään main makuutuk- silla, että pian kaikki muuttuu eikä sen- tähden tule antaa perään. Mutta jos mäestö huomaa, että uusi järjes- tys on horjumaton, se tyyntyy ja lak- kaa mälittämästä politiikasta. — Eikö puhemiehen puhe möisi ai- heuttaa maltiopäimien hajoitusta? — Kyllä, jos amajaisissa menetel- lään tahdittomasti, se on sitten toinen asia. Olihan edellistenkin maltiopäi- mien amajaisissa melkein tapahtua sellainen juttu, mutta maltiopäimät saimat puhemiehen luopumaan puhees taan ja noudattamaan tarkkaan mal- tiopäimäjärjestystä. Lähimmän tnlewaisuuden ohjelma. — Missä järjestyksessä uudet lait moimaan saatetaan? — Kaksi ensimäistä lakiehdotusta, jotka nyt jätetään maltiopäimille, ei itse asiassa tuota perinpohjaisia muu- toksia kansan elämään. Sotilasrahat jo nykyäänkin otetaan, ja oikeuksien hankkiminen Menäjän alamaisille tuo myöskin mähän uutta mukanaan. Me- näläistä mäestöä on mähän ja muu- tamien uusien oikeuksien antamisella on enemmän periaatteellinen kuin käytän- nöllinen merkitys. Maaleihin ottamat osaa main ne Menäjän alamaiset, jot- ka omat asuneet paikkakunnalla mää- rätyn ajan. Menäläiset mirkamiehet eimät rupea pyrkimään Mirkoihin Suo- messa, sillä suomalaisten mirkamiesten asema on paljoa huonompi kuin me näläisten. Lain moimaan saattamis- ta marten me nimitämme muutamia menäläisiä mirkamiehiä, mutta mitään menäläisten mirkamiesten maahan tul- mimista, jolla suomalaisia pelotetaan, ei missään tapauksessa tule tapahtu- maan. Lähimmässä tulemaisuudessa otetaan esille toisiakin lakiehdotuksia, kuten ase- melmollisuutta, tullia, y. m. koskemat. Silloin epäilemättä maaditaan pal- jon tahdillisuutta ja maromaisuutta, jotta ne tulisimat moimaan saatetuiksi ilman manhan järjestyksen jyrkkää murtamista. Toimon, että meillä on tarpeeksi kestämyyttä ja johdonmukai- suutta tämän tehtämän suorittamiseen. — Onko mastustus mahdollista? — Olen makuutettu siitä, ettei mäes- tö anna mähintäkään aihetta mäkimal- lan käyttämiseen. On muistettama, että mastustuksella Suomessa on usein main dekoratimi- nen luonne, kansa on hymin maltilli- nen. Mirkamiehet tietysti moimat mastustaa uusia lakeja. Silloin on turmauduttama hallinnollisiin toimenpi- teisiin ja maihdettama mirkamiehiä. Kaiken sen olemme jo aikaisemmin op- pineet ja, toistan sen, tarpeellista malt- tia ja lujuutta noudattaen uudet lait tulemat moimaan saatetuiksi ilman ma- kamampia häiriöitä kansan elämässä. Kieltolaki. — Suomen kansa antaa suuren merkityksen kieltolaille, jonka maltio- päimät omat hymäksyneet. Tuleeko se mahmistetukfi? — Tämä lakiehdotus koskee tulli- politiikkaa, joka nykyään kuuluu duu- man toimialaan. Mutta moraaliselta- kaan näkökannalta minä en ymmärrä tätä lakia. Toiselta puolen meille sa- notaan, että Suomen kansa on kor- kealla kulttuurikannalla; sille on atv nettu hymin kansanmaltainen maali- laki. Ja samalla maaditaan tuon kan- san mapauden rajoittamista, sen aset- tamista holhouksen alle, jottei se saisi juoda lasillista palomiinaa päimällistä syödessään. Onko tämä logillista? Kieltolaki kieltää niin hymin alkoholi- juomien malmistuksen kuin maahan tuomisen. Kulttuurimaalle on sellai- nen laki liian ankara. Jättäessään hymästit kirjeenmaihta- jalle kenr. Markon? mielä kerran pai- nosti, että hänen mielestään pulmas- ta suoriudutaan rauhallisesti, jos main noudatetaan tarpeellista tahtia, maro- maisuutta ja maltillisuutta uusien la- kien moimaan saattamisessa. Tilanpuute pakottaa jättämään sa- nottamamme tämän johdosta ensi nu- meroon. Gulun kaupungista. — Hiippakunnan uutisia. Sen- johdosta, että komministeri N. Mege lius on t:kplin ilmoittanut olemansa estetty toimittamasta maalikysymystä n /<) ja maalia - >r 7» Kiimingin kirkko- herranmirkaa marten, johon toimeen t:kpli hänet aikaisemmin oli määrän- nyt, on t:kpli määrännyt Oulun kpl:n O. I. Heikelin sanotut tehtämät suoritta- maan. — Oulun Nuija kokoontuu tä- nään klo 7 naisissa ja miehissä. Kii- reinen asia! — Kansalaiskokousta, johon kaikki puolueet ottaisimat osaa, on Oulun läänin eteläisen maalipiirin maalaisliiton piirihallinto ryhtynyt puuhaamaan. Kokous pidettäisiin Ou- lussa ennen eduskunnan kokoontumista. Piirihallinto on puolestaan malinnut I. Poutalan ja F. I. Ollakan muit- ten puolueitten edustajain kanssa ko- kousta malmistamaan. Oulun Nuijan tämäniltaisessa ko- kouksessa tulee ehdotus harkittamaksi. Nuorsuomalaiset lienemät myöskin asiaa pohtineet. — Urakkahuutokaupassa, joka t. k. 24 p:nä toimitettiin täkäläisessä lääninkonttorissa ja jossa mähimmän maatiman hankittamaksi tarjottiin Ou- lun lääninsairaalassa m. 1911 tarmit- tamat polttopuut, 180 metristä syltä koimuhalkoja sekä 180 metristä syltä kuusen ja männyn sekahalkoja, teki koi- muhaloista alimman tarjouksen 23 mk. 30 p. syleltä Haukiputaan työ osuuskunta ja sitä lähimmän tarjouksen 23 mc. 40 p. syleltä talollinen Irjö Muoti, Kemin maalaiskunnasta, sekä sekahaloista alimman tarjouksen 22 mk. 40 p. syleltä talollinen Jaakko Annala, Haukiputaan pitäjän Kellon kylästä, ja sitä lähimmän tarjouksen 22 mk. 50 p. syleltä talollinen Jaakko Meriläinen, samasta kylästä. Tehdyt tarjoukset alistetaan lääkintöhallituksen hymäksyttämiksi. — Ainoastaan 10:Ha pennillä pääsee tästä lähtien Oulun asema- sillalle, lukuunottamvtta matkustajia, sillä lehdessämme jo ennen kerrottu asemasiltapilettejä myymä automaat- tinen laitos on asemalle saapunut. Lisäksi tulee aseman ympäristö aidat- Lamaksi uudella aitauksella, jota piak- koin rumetaan asettamaan paikoilleen. — Hymäpä, että mihdoinkin on tun- gos, joka marsinkin sunnuntaisin on estänyt matkustamia, saadaan poiste tuksi ja turhat asemalla juoksut, jos eimät mallan lopu, niin ainakin pie- nentymät. — Harjannostajaiset olimat mii- me keskimiikkona Suomen Ihdyspan- kin Kirkkokadunmarrelle tulemassa uu- dessa rakennuksessa, jonka harja oli päimän kunniaksi koimuilla koristettu. Rakennuksella työssäolijoille tarjottiin illalla kahmit y. m. — Rahatoimikamarin kokous. Miime tiistaina rahatoimikamarin ko- kouksessa päätettiin seuraamista asioista: Torppari Kalle Rutasen anomus, että hän pääsisi oikeudenkäynnittä, koska oli muuttanut muokrapalstallaan sijaitseman saunan asuinhuoneeksi. Ra- hatoimikamari ei kuitenkaan ottanut pyyntöä huomioon, joten tuo lumaton muutos tulee oikeuden käsiteltämäksi. Samoin oli esillä seppä M. Hoikan anomus, että hänen Peltosuolta muok- raamansa palsta siirrettäisiin A. Jaa- kolalle. Kamari hymäksyi anomuksen, samoin senkin, että I. Termosen palsta siirrettäisiin Kustaa Partalalle. L. Palatsin perikunta ilmoitti myy- neensä Skrööderin maalla oleman asuntonsa Juho Ahmalalle, mutta ka- mari päätti kuitenkin pyytää lausuntoa rakennuskonttorilta kaupan suhteen, sillä kaupungilla on myöskin ollut puuha ostaa mainittu mökki. Sen hinta on 1,300 mk. — Kaksi komeaa kiertopvkaa- lia. W. P. K:n sammutusosaston humitoimikunta on hankkinut masta kaksi komeaa kiertopokaalia, toinen po- kaali koskee kolmiottelua, toinen pyö- räilyä ja juoksua. Pokaalit omat nähtäminä parturi Maltasen ikkunassa. — Kilpailut ensi kerran tapahtumat näistä ensi miikolla. — Laiwaliike. Toissa iltana saa- pui tänne ruotsalainen hinaajapaatti „Ophelia", tuoden kaksi tyhjää proo- mua, joihin otetaan sysiä Patennie- mestä. — Taskuwaras, joka t. k. 17 päimän illalla paikallisjunan pohjoi- sesta saamuttua, yritti marastaa eräältä kokkolalaiselta kauppias Kotkalta raha- kukkaron, mutta epäonnistui poliisien mäliintulon kautta, on ollut tähän asti kiinni, kun suurempiakin markaus- epäilyksiä on miestä mastaan ilmen- nyt ja moidaan saada piakkoin ras- kauttamiakin todisteita, joten moro saanee kerralla suuremmankin rangais- tuksen. Nyttemmin nimittäin on käynyt selmille, että mies on marsinkin Hel singissä ollut monesti markaushom- missä, mutta on silti aina nahkansa säilyttänyt. Miehen nimi kuuluu ole- man Mirlander. — Soittajaiset antaa M. P. K:n soittokunta Hupisaarella tänään klo 8 illalla. — Päilvystäjälääkärinä kau pungissamme on ensi sunnuntaina toh- tori E. Mikberg. Ntiimniil niinin Miime keskimiikkona oli yhä poliisi- kuulusteluja Reimannin murhan joh- dosta. Silloin kuulusteltiin neljää henkilöä, nimitt. sahantyömies Johan H. Lehtoa, itsellisnaista Liisa Gusta- ma Partasta eli Seppästä, kellosepän maimoa Maria Kaisa Skarpia ja sa- hantyömies Gustaf Korkalaa. Sahantyömies Johan H. Lehto, asuma Koskelan kylässä, kertoi seuraa- maa: oli tuntenut Piiralan jo useita muosia ja oli hänet miimmeksi taman- nut Toppilan sahan pirtillä. Päimää ei tarkoin muista, mutta armelee sen olleen tiistain. Kertojan kysymykseen, mihin P. on menossa, sanoi tämä tu- lemansa Iistä tukkitöistä ja että on matkalla kaupunkiin. P. seurassa ei ollut silloin nähnyt ketään henkilöä, mutta oli joiltakin poikasilta kuullut P:n pyytäneen rahaa, kun ei hänellä ollut ruokaa. Tämän jälkeen kuulusteltiin itsellis- naista Liisa Gustama Partasta, joka oli pidätetty irtolaisuudesta. Hän on kotoisin Rantsilasta ja miimeksi asu nut Lautiosaaressa, jossa kertoi miime heinäkuun loppupuolenkin olleensa. Eräänä päimänä oli hän lähtenyt Ouluun ja tehtyään ostoksia, lähti sa- man päimän iltana takaisin ja tapasi silloin Piiralan, joka tuli junaan Tui- ran asemalta. Kertoja oli lähtenyt P:n seurassa junasta Iin asemalla, mutta muistaa matkan tapahtuneen miikkoa ennen Reimanin murhaa. Mielä oli kertoja silloin ajanut P:n kanssa Iijoen jokimartta ylöspäin 13 kilometriä. P. oli maksanut kyydistä 3—4 mkaa ja hän oli jäänyt Piira- lan kanssa erääseen pysähdyspaikasta 1 V* km. päässä olemaan mökkiin, joka on saman tien marrella. P. oli sitten käynyt metsässä olemille tukkilaisille myymässä mukanaan olleen miinan. Sitten matkusteli kertoja P:n kanssa pitkin pitäjää muoroon kyydillä, muo- roon jalkaisin ja P. maksoi kerrankin kyydin 100 markan setelistä. Olha- masta olimat he jatkaneet matkaa Lautiosaaren asemalle ja he olimat asuneet siellä eräässä torpassa, jossa P. oli ainoastaan päimisin käynyt, mutta yöt ollut poissa. Lautiosaaresta olimat he menneet junalla Miantien pysäkille, jossa P. erkani ja senjälkeen ei kertoja häntä enään nähnyt. Raa- tinsaarella tapahtuneesta murhasta oli masta kotonaan kuullut puhuttaman, mutta Reimania ei sanonut tunte neensa. P. oli sanonut häminneensä Lautiosaaressa kortinpeluussa, kuiten- kaan puhumatta mitään moitoista. Sahantyömies Gustaf Korkala, asu- ma myöskin Koskelankylässä, kertoi, että oli ollut maimoineen Korkeansaa- ren rannassa lautoja latomassa tiis- taina t. k. 2 pnä klo 0 tienoissa aamulla ja oli silloin nähnyt pari miestä tuleman rannastakäsin pitkin rautatietä ja jatkaman matkaansa Pi- kisaarelle kulkeman sillan yli. Kerro- jan maimo oli silloin sanonut: „Sii- nä meni Reiman ja mikä lie tunte- maton mies ollut kumppalina hänellä." Kellosepän maimo Maria Kaisa Skarp, asuma Schröderin maalla, ker- toi miime kesästä asti tunteneensa Piiralan ja nähneensä hänet t. k. 2 pnä klo 5 tienoissa iltapäimällä, jol- loin P. oli tullut kaupungista päin pitkin tietä ja oli siltojen tuollapuolen ollut juuri nousemassa törmää ylös miimeisen sillan ja Tornion maantien mälillä sekä oli P. jatkanut matkaa Tuiran asemalle miemää tietä pitkin tienristeyksen yli. P:llä oli ollut kiire ja „pää oli pyörinyt kuin martaalla kissalla". P:llä oli ollut musta le- meälierinen hattu päässä ja mustat saappaat jalassa. Miime keskimiikkona ja eilen kuu- lusteltiin useita todistajia Iissä eri paikoilla heidän asunnoissaan. Todis- Luksista useat omat hymin ristiriitai- sia; muuten sai melkein kaikkien todis- tajien todistuksista sen käsityksen, että Piirala oli ollut murhan tapahtuessa Oulussa ja muuan kuulustelluista oli hänet nähnytkin maanantaina Iissä ja sitten seuraamana päimänä kaupun- gissa ..Narikan" luona. Se todistaja, josta miime nume- rossa jo mainitsimme ja joka oli mur- haa ennen antanut Iissä Piiralan malittaessa rahattomuuttaan, hänelle 3 markkaa, on nyt tamattu ja hän saapuu piakkoin kuulusteltamaksi. Piirala ei mielä tiedä kuulustelussa selmille tulleiden todisteiden raskau- desta mitään, maan nähtämästi uskoo mielä irtipääsemänsä. Lopuksi kuiten- kin tuodaan hän itsekkin esille kuulus- keltamoksi, jolloin tulee huomaamaan, että kieltäminen ei enää auta. Olisi suotamaa, että kaikki henkilöt, jotka P:n omat murha-aikaa ennen ja murhapäimänä nähneet ja jotakin asiaan tietäisiivät, kämisimät siitä poliisilaitot- selle ilmoittamassa. Piiralan isäkin on ollut kerran mur- haan epäiltynä kiinni, mutta todista- jäin puutteessa päästetty irralleen. Muuten kuuluu P. itsekin olleen en- nen kuritushuoneessa tekemiensä mar- kauksien tähden. — Saisipa sellainen äitikin joutua edesmastuuseen, joka an- taa pojalleen pakomerkin poliisien saa- puessa, kuten Piiralan äiti teki. Näyttää siltä kuin asiaan olisi jo kohta kylliksi todistajia saatu, jotta oikeus möisi tuon katalan teon lopuksi ratkaista. Toimi- — Tuulaakimaksujuttu. nimi K. E. Höckert, Nils Person, A. Santaholma o. y., G. & C. Bergbom a. b.. Ph. N. Strengberg, Gust Hägg & C:o, Lennart Lagerlöf ja Alfr. Paa- Paamolan konkurssipesä omat läänin kumernöörille jättämässään malituskir- jelmässä maatineet, että Oulun kau punki melmoitettaisiin heille takaisin maksamaan mlta 1906 saakka perimän sä tuulaakimaksut niistä paperipuista ja propseista, jotka mainitut liikkeet omat mainitun ajan jälkeen lähettä neet ulkomaille tosin Oulun tullika- marin piiristä, maan ei Oulun sata masta, maan muitten jokien suilta. Takaisin maadittama maksu nousee lähes 10,000 mkaan ja maatuvat ma- littajat sille 5 % korkoa siitä päimästä, jolloin Oulun kaupunki malituksesta on tiedon saanut. Kumernööri on malituksen johdosta maatinut Oulun kaupungin rahatoimi- kamarin ja maltuuston lausuntoa en- nen ensi syyskuun 5 p:mää. — K. — Kestikietvarit ja kyyditys. T. k. 13 p:nä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus uskonut kestikiemari- talonpidon sekä marsinaisen ja ylimää- räisen kyydityksen toimittamisen Kolarin kunnassa sijaitsemissa kyytilaitoksissa 11)11 muoden alusta alkamaksi miisi- muotiskaudeksi: Äkäsjoensuun tienoilla talolliselle Isak Luttuselle, kirkonky- lässä talolliselle Heikki Jaakolle, Siep- pijärmen kylässä talolliselle Fredrik Satalle ja n. s. Aitamännikön seuduilla kruununtorppari Lorenz Jussille. Mai- nituista toimista tulee muotuisena kormauksena suorittaa Luttuselle Kola rin kunnan 900 mk., Jaakolle saman kunnan (>00 mk., Satalle Turtolan kunnan 549 mk. 4<) p. ja Kolarin kunnan 150 mk. 55 p. sekä Jussille Turtolan kunnan 1,288 mk. 84 p. ja Ylitornion kunnan 201 mk. 10 p. Samana päimänä ja yhtä pitkäkp aikaa on lääninhallitus uskonut L:- mingan nimismiespiirissä sijaitsemissa kyytilaitoksissa: Tyrnämän kunnan kirkonkylässä resermikestikiemarinpidon ja resermikyydityksen talolliselle Iikka Siiralle, Temmeksen kunnan samanni- misessä kylässä kestikiemaritalonpidon sekä marsinaisen ja ylimääräisen kyy- dityksen talolliselle Drjö Junttilalle, Lumijoen kunnan samannimisessä ky- lässä kestikiemaritalonpidon sekä mar- sutaisen ja ylimääräisen kyydityksen talolliselle Jaakko Laurilalle. Limingan kunnan samannimisessä kylävsä kesti kiemaritalonpidon ja marsinaisen kyy- dityksen talolliselle Drjö Juustilalle, saman kunnan Alatemmekjen kylässä kestikiemaritalonpidon ja marsinaisen kyydityksen talolliselle Jaakko Pehko- nen-Ollilalle ja Kempeleen kunnan samannimisessä kylässä kestikiemarita lonpidon ja marsinaisen kyydityksen talolliselle Juho Korpelalle. Sanotuista toimista tulee muosittain kormauksena suorittaa Siiralle Tyrnämän kunnan 300 mk., Junttilalle Temmeksen kun- nan 550 mk., Laurilalle Lumijoen kunnan 475 mk., Juustilalle Limingan kunnan 350 mk., Pehkonen-Ollilalle saman kunnan 500 mk. ja Korpelalle Kempeleen kunnan 300 mk. Samalla on lääninhallitus, ylimääräistä kyydi- Lystä kun ei ole saatu toimeen Limin- gan ja Kempeleen kunnissa, määrän- nyt apuritaloiksi ylimääräistä kyydi- tystä suorittamaan seuraamat talot: Limingan kunnan Limingan kylän kestikiemariin: Härmälän ja Martin- kaupin talot n:rot 02 ja 07: saman kunnan Alatemmeksen kylän kestikie- mariin: Pietilän, Punttalan ja Arolan talot n:rot 13, 10 ja 19- sekä Kempe leen kunnan Kempeleen kylän kestikie- mariin: Jsotuokinon talon n:o 7 omistajat Wäinö ja Ilmari Tuohinon sekä Korpelan talon n:o 22 omistajan Jaakko Anttilan. — Rakennustoimi Kemissä. T. k. 24 p:nä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset kauppias Gustaf Martinin tontilla n:o 94 Ete- lärantakadun ja Nahkurikadun kul- massa Kemin kaupungissa tehtämiä uutisrakennuksia marten. — Rakennustoimi Kajaanissa. k. 24 p:nä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset posteljooni Jimari Perttusen tontilla n:o 8 Ka- jaanin kaupungin 1:ssä kaupungin- osassa tehtäiväa lisärakennusta ja te- legraafiasemapäällikkö Armas Heiska- sen tontilla n:o 88 samassa kaupun- ginosassa tehtämää uutisrakennusta marten. Ottakaa && kiinni! Kesälaitumella kadonnut musia ruu- nahevonen ja hyvin jouhevn, kor keus yli 9 korttelia, seljalla siian pai kalla valkeita pilkkuja, rautakello- kaulassa, messinkisolki kapia-nahka- kantimessa. Joka tästä saisi jotain tietoa, niin pyydän ilmoittamaan Könkään asemalle Aleksander Änkilälle. (L. l:sti) Kiinniotettu 10 p:vän tienoilla heinä- _ s= kuuta vaaleanpunanen 2 vuotias tammavarsa, seuraavilla tun tomerkeillä: pienonen rautakello kau lassa, laukkipää, sukat takajaloissa, vaaleat jouhet ja n. s. herasilmä va semmanpuoleinen. Omistaja käy köön hakemassa allekirjoittaneelta. Kalajoen Vasankarissa 22 p:nä elok. 1910. Johan Manninen. ■mu n ««M Jijp M,IMr-mti "*'r"'-- • Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. L ;» iiyvin "LM IiBTT»i «li****""*- '«f Siilun läänin miHiltMMs. Alempana mainitut meijerit omal oman ilmoituksensa mukaan saamutta neet 3 pnä. elokuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 2 ff ff Ä .. .. 7 .. 11 2: 51 08 ast. moit. 2: 54 27 „ .. 2: 54 17 „ „ 2:52 21 .. .. Mteensä 152 as:, -voita Korkein keskihinta 2 mk. 51 p. mk. hinta oli 2 mk. 52,:; p., alil 54 hinta — Haapalveden sairashnoneen ompeluseura toimeenpanee ensi sun- nuntaina t. k. 28 pnä kello 3 j. pp., arpajaiset nuorisoseuran talolla. Iltama alkaa samassa paikassa kello 7, johon tulee arivokasta ohjelmaa, kuten: englantilaisen miss S. Maturin miulunsoittoa, metsäherra Bonsdorffin sitransoittoa, köörilaulua, kanteleen- soittoa, lasisoittoa y. m. musiikkipuolta: lausuntoa rma Bonsdorff, näytelmä näyttelijä Salmelalta ja Pasi Jääske- täiseltä, matkakertomusta neiti Maiju Pöyhöseltä, pukutanssi y. in. Parisen muotta omat paikkakunnan sairashuoneen ystämät malmistelleet moittoja, joten, marsinkin naisten kä- sityöt omat armokkaita moittoja. Asia kuuluisi yhteiseksi naapnriseurakunnille, siksi toimotaan heidän puoleltaan suo- peata myötämaikutusta ja osanottoa. — Hännisen apulainen kiinni. Miime sunnuntaina tamotettiin Haa- parannan likellä eräs Oulun maaseu- rakunnasta kotoisin olema Abram Pelkonen, jota epäillään snurmaras Hännisen tomeriksi mieheltä kiinniotet- taessa lamatuista esineistä päättäen. Pelkonen tuotanee piakkoin Suomen puolelle. — Woroja Limingassa. Mii- me yönä käinimät morot kauppias A. )!ykäse>i puodissa Limingassa, saaden saaliikseen puhdasta rahaa noin 200 mkan maiheille, mitkä olimat sattumal- ta jääneet puodin laatikkoon. Morot olimat helposti päässeet puo- tiin kartanonpuoleisesta akkunasta, minkä olimat nostaneet pihalle. Muorauksen tähden ei ole puotiin mielä ehditty panna ikkunaluukkuja. Mitään muuta paitsi paperosseja ei ollut kadonnut, rahoja lukuunottamatta. Märkäistä ei ole tietoa. — Maitokilon kermasta, jonka rasmapitoisuus oli 4 maksettiin Kestilän osuusmeijerissä heinäkuulla 10,* penniä keskihintana. — Sisääumurto Raahen Wil- lakuto»natehtaalla? Miline keski- miikkoa masten yöllä herätettiin työn- johtaja I. Gummerus ja ilmoitettiin, että tehtaan puolelta kuuluu jotakin jyskettä ja herra G. oli todellakin sellaista kuullut. Silloin sytytti hän sählömalot tehtaan huoneissa, jonka moi omasta asunnostaan tehdä, men- nen sitten hakemaan ampuma^aseita, ampui hän noin knmmenkunta lou- kausta uudistaen ne, kun lopulta kuuli mihellystä tehtaan ulkopuolelta. Hoetmaan lähellä asuman ajuri Mattilan meni hän sisälle tehtaaseen, jolloin huomasi, että puolausosaston akkuna oli rikki. Mattila oli sitten amannut konttorin owen, jolloin oli- mat löytäneet miehen sohivalta nukku- masta peitteenään konttorissa olema öljytakki. Mies, joka on useampana kesänä ollut työssä Lapaluodossa ja tunnettu siimoksi, on nimeltään Malkama ja on hän nyt pidätetty martausaikomukses- ta. — Mutta poliisikuulustelussa mäit- tää hän olleensa niin humalassa, ettei ole tiennyt, mihin on joutunut. Kuu- lusteluja jatketaan. — Kemijärtveltä elokuun 18 p:nä 1910. H alm a k si tulee lohi nykysin täälläkin päin, sillä sitä saa 1 markat- la 25 pennillä kilon. Onpa myyty samalla semmoistakin lohta, joka pai- naa 20 kg. — Kannattaa nyt köy- hemmänkin hieman herkutella, kun we- den antimet omat niin runsaat. Heinämuosi on tullut semmoi- nen, ettei miesmuistiin ole nähty. Kun on nimittäin aamusella niittänyt on illalla saanut tatoon panna, niin omat ilmatkin heinäntekoa suosineet. Eipä siis ainakaan siltä puolen ole malittamisen aihetta. — Kemijärtvi, 19 p:nä elok. tv. 1919. Maihtelemia omat olleet ilmat tänä kesänä, on saatu lämmintä, mutta eipä ole kylmyydestäkään puu- tetta tullut. Kylmä pohjoinen on oikein miikkomitalla kesän kaunista hellettä ankarilla hengähdyksillään hai- rinnyt. Miljasta saadaan paremman- puoleinen sato, mutta jollei Pohjonen lakkaa, niin on hallan uhka kon'a, kun milja on mielä kypsymiskeskissä. Jot- kut Harmat omat ainoastaan niineksi leikanneet niitä paikkoja, jot^a oiijst mähän enemmän kypsyneet. Heinätyöt alkamat olla lopv-'.:n!0- lessa yleensä. Jotkut harivat omat jo lopettaneetkin. Heinankuimansilmat omat olleet hy!väl, mailta heinankas- mua yleensä moititaan huonotsi niin luonnon- kliin tekoniilyilläkin. Tuno- teen sanomat mielä erinomaisemmasti ottaneen itseensä. Ti:".oleetä ette tar- mitse ikämöidä monta kertaa peräkkäin, sillä se on milja, joka tahtoo moiinak- kaan maan. Muuten täällä paikkakunnalla on kaikki hiljasempaa, 5iirkonkankaallakaan eimät hutikaanit temmellä kuteti kemät- kesästä. Näyttää kuin olisi ..rauha maassa ja ihmiselle hymä tahto. Heiiklmakuutusasiamiehiä ! :if p nu paikkakunnalla oikein lääkärit muka- naan. Hymin on nyt ..Suomi' yhtiö ja ..Fennia" edustettuina ja makuu tuksia kuuluu tuleman aika hy.västi ja mikä mielä parempi, osoittaa makuu- tuksenottaminen, maikka pienikin, että makuutettu tuntee ihinisn-elivollisuuden tärkeimmän kohdan. Hän ei näet jätä elämäänsä manhoinapäiminään yhteis- kunnan hartioille tahallaan, ivaan koettaa turmata hyminmointiaan kii- kynsä mukaan. Aika on jo tä»iä kiet- kenä se, että itse kunkin yhteiskunta- yksilönä tulisi pitää huolto, clUi toi meentnlonsa on taattu manhotna päi- minä ja tätä tarkotusta inartei! omat henkimakuutussääslötaitokset hymät. Senhän jokainen tietää, että mitä tänään säästää, seti hän eestään löy tää. I» 3natissn. Inarin maanmilielys- ja käsityö- näyttelystä on meille lähetetty ivielä näin kuuluma kirjoitus: Jo miime muoden syyspuolella nähtiin paikkakunnan sanomalehdissä uutisena, että Lapin maatalousseuran johtokunta ja sutemmiu seuran syys- päätiäneet knlumasso ajalla toimeenpanne ja käsiteollisuusnäytte- Sittemmin on seuran johtokunta päättänyt, että sanottu näyttely pidetään Inarin k?rkolla ensi tuleivan syyskuun l«i ja 1< p:nä. )!äyttelyaikaan ei siis enää ole kuin kolmisen iviikoa aitaa jälellä ja siitä syystä lienee jo aika sanomaleh- kokous omat oleman kesän maanmilielys- lyn Inarissa.