Torsteina 17 p. Marraskuuta KARJALATAR N:o 131 — 1910 Kulkutaudit. Tohmajärrven piirin vmnunni mismiehen ilmoitettua, että anka raa tulirokkoa on ilmaantunut lap siin Pälkjärmen pitäjän Pälksaa ren kylässä niinkin suuressa mää rässä että yhdestäkin talosta kuusi lasta on rvuoteen omana, on wi- ranomaiselle lääkärille annettu täslä tiedoksi tarpeellisia toimen piteitä marten. «uuri tilankauppa. Tohmajärmen pitäjän Saarion kylässä sijaitsemat tilat n:ot 2 ja 7 on M. Haaranen myönnyt F. Lindholmille irtaimistoineen l!G7,000 markasta. Tila on alaltaan noin 8,000 tynnyrinalaa ja on sen metsästä yksinään tarjottu 225,000 mkaa — Vastaanotto tapahtuu tänään Miinan salakuljetus Pielis järtvellä. Selostuksena Pielisjärmen pii riin asetettujen poliisikonstaapelien toiminnasta toiime kuun ajalla ilmoittaa Pielisjärmen piirin ruu nunnimismies läänin kumernöö rille. ett'ei rikkomisia mäkijuoma asetuksia mastaan ole ilmisaatu. Tuberkuliinitarkastuksia. Piirieläinlääkäri H. W. Helan derin toimitettua tarkastuksen ta- lollisen Aapeli Malisen karjassa Liperin pitäjän Kaatamon kyläs- sä, hmvaittiin että karja on hymin hoidettu ja mapaa kaikista tuber- kuloosilaudeista. Kuntien maanostot tilatto- mille. Senaatti on hymäksynyt P ä l k- j ä r w e n kunnan ehdotuksen mai- nitun pitäjän Makarinmaaran tilojen n:o 2, 3 ja 4 jakamiseksi perintötiloiksi sekä näitten maa tilojen hinnoiksi. Kunta on ai- kaisemmin saanut maltiolainan mainittujen tilojen ostamiseksi tilattomille sillä ehdolla, että se naatti hymäksyy niiden ositus- suunnitelman. Taltviteiden aukipito. Liperin kuntakokouksen päätöksel- le wiime lokak. 29 p:ltä, mikäli kunnan päätös koskee talmiteiden aukipitoa kunnassa kolmen wuoden aikana lukien tuleman muoden alusta, on läänin kumernöörin mahmistusta anonut kuntakokouk- sen puheenjohtaja K. Löfman. Kirje Niemisestä. Älytpä tässä naurusuulla, kir- joittelen kaikkein kuulla, ilmoittelen illatsusta, joka saatiin iviettää salonsuussa. Ei liene taas äsken näkynyt kyhäyksiä tämän nimises- tä paikasta, eikä liioin joutane nytkään töhertämään. Wähän kui- tenkin pitää sanoa siitä ihanasta illanmietosta, jonka raittiusseura pani toimeen isäntä Turusen ta- lossa. En jouda miettimään, mi- tä ensin sanoa sen illan huuma- uksesta, kun ei konttiukko ollut rau- haamme häiritsemässä, josta nä- kee, etrei Niemisessä ole ivillasella konttia peitelty. Mitä muuhun tulee, niin termehdyspuheen piti opettaja H. Karppi, josta seurasi uuria huivia. Uusi onni oli se, että herra Sorjonen oli saapunut Joen- suusta asti mieraaksemme tuoden pitemmästä kokemuksesta saadun sisällörikkaan puheen, joka meille alkamille olikin suureen tarpeeseen ja josta kaikesra ollaan kiitollisuu den melassa. Muista huiveista mainittakoon, näytelmä, kumaelma, puheita, kertomuksia ja runoja, joissa suurimmalla osalla toimi- wat neidit H. ja A. Turunen ja E. Martikainen, ollen näytelmäs- sä mukana nuorukainen S. Rau- tiainen. Omia sepittämiään ru- noja lausui N. Soininen ja H. Raatikainen, joka muistuttanee, että paikkakunnallamme on mielä isäin muisto elossa. Lomassa ryy- pattiin teetä, kahmia ja wielä ka- jahutettiin yksiäänistä laulua. Aleisöä ei ollut runsaasti, johon lienee ivaikuttanut naapurikylässä sattumat kuuliaiskemut, joissa kuu- luu kontti-iloakin olleen, joka kul- ma onkin sen herran pesäpaikka. Meillä oli käytös tyyntä ja sii- woa, maikka mitään järjestyksen malmojaa ei ollut, josta näkee, että miinasta, ei tule miisaus, ken maan sitä ryyppää, maan kemyt mieli, kerkeys, sen kanssa olla pyy- tää. Jäseneksi raittiusseuraan tu- li entisten lisäksi muutamia, joka on myös ihanaa puolta. Nyt pää- tettiin pitää rekiretket, joista sitten lähemmin ilmoitetaan.. ressin eräälle sen allekirjoittajalle, senaattori Aquaillonille, liittäen oheen seuraaman kirjeen: „ Hywä herra! Palautan lähe tyksen, joka on aijottu duuman jäsenille ja jonka omat allekirjoit- taneet Ranskan parlamentin jä- senet ja senaattorit sekä käännyn teidän puoleenne, joka olette ensi- rnäisiä allekirjoittajien joukossa, kiinnittäen huomiotanne siihen, että Menäjän kansan edustajat omat täysin kypsyneitä armoste- lemaan maansa sisäisiä lvaltiolli sia etuja. Duuman jäsenten ei tarmitse kuunnella mieraan maan alamaisten mielipidettä niistä kansallispoliittisista kysymyksistä, jotka eimät koske heitä. Mitä tulee toimintamme armostelemi- seen, on se tarpeetonta ja sopi- matonta. Täydellä kunnioituksella: duuman jäsen Krupenski". Adressin johdosta lausuu muu- ten „Nowoje Mremja": Huomattamien ulkomaalaisten sekaantuminen meidän sisäisiin asioihimme olisi loukkaamaa, ellei se olisi naurettamaa". «Suomalaiset politikoitsijat m vi ivat pettää länsimaita Mechelinin korjaamalla ja täydentämällä Suomen historialla, mutta mitä meidän yhteiskunnalliseen mieli- piteeseemme tulee, eimät he sen muuttamisessa tule onnistumaan". Samansuuntaisen mastauskir- jelmän kuin Krupenski maltakun- nanduuman puolesta on malta- kunnanneumoston jäsen Deutrich neumoston puolesta lähettänyt senaattori Aquillonille. »annaan kanalvan korjaustyö. Nyt kun Saimaan kanamasta on loppunut laimaliike, kuuluu kanaman päällystöllä oleman ai- komus rumeta teettämään korjaus- töitä. Työt omat etupäässä koh- distetut kanaman lemittämiseen Rättilän sulun yläpuolella sekä Viipurissa oleman linnansillan korjaukseen. Linnansillalla tehdään uudestaan kumpainenkin jalkakäy- tämä, samoin sillan ja sen perus tukien sekä konehuoneen turmana olema parrulaitos. Sulkuportteja tehdään uusia yksi Pienen Pällin sululle ja samoin yksi Rättilän su- ulle. Wanba rakkaus ei ruostu". „Jtä-Suomen Sanomat" kerto- mat: »Lappeenrannan nuorsuo- malaiset omat päättäneet käydä maaliliittoon maltuusmiesmaalia marten ruotsalaisten kanssa. Edel liset asettimat 5 ja jälkimäiset ehdokasta. Puhukaa sitten »kansallisesta -okoumuksesta!" Kaksi portvoolaista poliisi konstaapelia, x <>. Lönnroos ja F. Seppänen, omat pidätetyt mirantoimituksesta, edellinen 3 ja jälkimäinen 4 kk ajaksi sen johdosta, että he kiel- täytyimät toimittamasta jonkin laista kotietsintää, jonka toimeen- panijoina olimat menä>äiset poliisi- miranomaiset. Lakkaama nuorsuomalainen sa- uomalehti. Haminan Sanomain yhtiöko- ous on miime perjantaina pidet ty Haminassa ja siinä paitsi muu ta päätelty riittämän taloudellisen Ännatuksen puutteessa lakkauttaa yhtiön kustantama sanomalehti Haminan Sanomat tämän kuu- !auden kuluttua sekä purkaa Uu- Kansan Kirjapaino-Osakeyhliö muoden lopussa. Wiimeksi maini- tussa suhteessa tulee päätös kui- tenkin alistettamaksi yhtiöjärjestyk- en 19 pykälän mukaan tarkoitus- ta marten kokoonkutsuttaman uu- den ylimääräisen yhtiökokouksen opullisesti ratkaistamaksi, kertoo lehti itse. Laps' pudonnut kiehumaan we- sipataan ja kuollnt. Toissa lauantai-iltana putosi ippolassa poliisi I. Kujalan nel- jännellä muodella olema poikanen aunassa ollessaan kiehumaan me- ipataan ja paloi niin pahoin, et- ä hirmeitä tuskia kärsittyään yöl lä klo l /-, 2 tienoissa kuoli. Muualta Suo mesta. Tuuri lahjoitus. Henkilö, joka tahtoo toistaiseksi pysyä tuntemattomana, on lahjoit- tanut Suomalaiselle tiedeakate- mialle 40,000 mk. ehdolla että, niin kauan kuin hän elää, saa nauttia 5 pros. muotuisen koron. Ranskalaisten adressi Suomen hywäksi. ..Nomoje „Wremja" kertoo, että duuman jäsen Krupenski on pa- lauttanut ranskalaisten parlamen- tin jäsenten, senaattorien ja mi- nisterien duumalle Suomen kysy- myksen johdosta lähettämän ad- Pieniä tietoja kirjoista. Antanut Werner Söderström Osakeyhtiö Porwoossa. Tähtien alla. Ensimmäiset arwostelm: „M a i l a T a l w i o antaa tässä teok- sessaan lukijalle paljon. Koko romaanin rakenne kohoaa suurena ja mielläiilenläivä- na taideteoksena ..ylöspäin." Lukijan mieli aimaii kilin pubdislnu ja kohoaa siitä tie- dosta, ellä ihiilissiclussa sittenkin on niin paljon hnmää, snurla ja ylewää." «Uusi- maassa Emil Lassinen.) „ Sellainen on tämän rikkaan kirjan sisältö. Silminnähtämänä on tekijän pyrkimys hillittyyn t ä s m ä l l i- s y » teen sanonnassa. Eikä mieliala ole siltä mitään menettänyt mälittömyydeslään, ivaan kyllä moittanul kirkkaudessa ja tyynessä w o im a s ia." lHclsiiigin Sa- nomat.) Tämä romaani on muoden k o t i m a i- sen kirjallisuuden merkkiteos.— Hinta 5: 50. Maalla. ArivoSteluja: „Ein o Kaliman näli telmillä on ominaisuuksia, jotka tekemät ne arivolkaiksi saamutuksiksi draamallisen kirjal- lisiiuteinme alalla." illusi Suometar.) „ Vuorosanoissa on ytiniekkäisnyttä ja nioimaa, joka osottaa todellista k!iknä draaman luomiseen." lHels. San.) „ Jättää jalelleen useimmat imi me aikoina ilmestyneet uutuudet näytelmä kirjallisuutemme alalla." iRauman lehti.) Molemmat näytelmät, »Kaupungista pa? latlua" ja „HiIiua", oivat kaksinäytöksisiä. Pe oivat helppoja esittää seuranäyllämöiliä kin. — Hinta 2: 7"). Anna Karenina. Leo Tolstoi kirjoitti Anna Karcni- nan tuotantonsa onnellisimpana aikakautena ja se kuuluukin maailman kaunokirjallisuu- den kuolemattomiin teoksiin. ^e on amioliilloromaani, mutta se on paljon enemmänkin: se esittää meille läpeen- sä inhimillisen kohtalon, jonka alkusyyt pii- leivät symällä ihmisen olemuksen salaisissa kätköissä. Esitystapa on »ksinkertaista, mutta hakee mertaistaan taiteellisuudessa ja sielullisessa jännityksessä. Eino Kaliman suomennosta on nau tinto lukea. Tämä romaani on w n o d e n käännöskirjallisuuden merkki teos. k osa. -vinta 3: 50, sid. 6: 50. Lainopin alkeet. Allan Serlachius on niitä laki- miehiä, jotka osaamat kirjallisesti esittää lakia ja oikeuttaa koskemat asiat niin, että ne tulemat samalla ymmänetläiviksi ja miel- täkiinniltäiviksi. Teos .Lainopin alkeet' tarkottaa olla ivasta-alkajan enshnäisenä lainopillisena luet tamatta ja autaa lyhyen selioitykjcn oikeus- järjcstnkien luonteesta ja sen ohella ylciS- kuivan oikeustieteen eri haurain pääpiir teistä. Jotta teoksesta olisi hyötyä mahdollisiin- man laajalle piirille yleisöä, on se koeteltu saada niin helppotajuiseksi kuin suinkin. Hinta 5: 75, sid. 7 mk. Biologian alkeet. Karl Kraepelinin käsikirja on luonnonharraswkselle maassamme käännet- tätekeivä teos. Se esittää alaa, joka on kirjallisuudet- sanime miltei kokonaan simuuteUu ja joka kuitenkin on kaikkein miehättäivimpiä mitä luonnontieteellä on tariottamana. Luonnon elämä koko laajuudessaan: kas- wit, eläimet, ihmiset, niiden elonilmankiel, elämän lamat, laji- ja rotu-ominaijuudet, suhde ympäröimään luontoon j. n. ;e. — kaikki nämä biologian »valaisemina sisältämät hämmästyttämän määrän mieltäkiinnittämiä seikkoja. Kir,an on taitamasi! suomentanut Selma Hällström. 306 kuivaa ja 2 karttaa. Hin- 0: 25, sid. 7: 50. Kaslvatns. H e r b e r t S P e n e e r i n .Kasivatus'- teos on nykyajan kuuluisin teos alallaan. Prosessori Mikael Soininen lausuu kir- jasla m. m.: „Siinä kohtaa meitä lahjomaton pyrintö totuutta kohti läpi kaiken sen erehdysten, ennakkvlunloien ja muotiorjuuden usmau, mikä ihmisten arivostelua eksyttää. Har- ivassa kirjassa huokuu tieteen henki meitä ivastaan itiin moimakkaana ja samalla niin ylemän yksinkertaisena kuin tässä". Suomeiitant tohtori O. Hannikainen. Hinta 2: 50, sid. '.i: 75. Jokainen polttaja tietää, että BEIRDTSSI savukkeet ovat erittäin hyviä, <SP. &. cftettig S &:o Tur%a. lillOIQQIlQ ywän tupakan tNNtyat polttavat O Suomalaisen Tupakkatehdas H.-Nn (H. II56) Suomi, ^anu, Kantele, Aaiku i» Mes savukkeita Werner Söderström Osakeyhtiön kirjat owat saatawina kaikissa kirjakaupoissa ja liikkeen 400 asiamiehellä. sanomalehden toimitus »vi ranomaisten laiminlyöntiä korjaamaan. Pohjanmaan sanomalehdissä on miime aikoina paljon huhuiltu Pietarsaaressa tapahtuneen sirveel- isyysrikoksia. Miranomaiset ei- wät kuitenkaan näy asiaan suu- rempaa huomiota kiinnittäneen, oskapa mitään erikoisempaa ei ole kuulunut. Tämän johdosta zulkaisee »vaasalainen sosialide- mokraattinen lehti „Wapaa Sana" k. 11 pnä seuraaman tiedonan- non: ..Olemme ottaneet täydellisen sel- wän Pietarsaaren lähistöllä tapah- tuneista raa'oista himorikoksista ja aaneet selmille ei ainoastaan ri- okset, waan myöskin niiden teki- ät, jotka piammiten saatuamme asian tutkinnon loppuun, paljas- tamme. Ihmettelemme main suu- resti etteimät paikalliset miran- omaiset näin raaan jutun suh teen, sittenkään wielä, maikka ne olemme tehneet julkisiksi, ole ryh- tyneet asianmukaisiin toimiin. Ddottanematkohan he herrat, että oku hymä ihminen toisi mangit- tuina rikolliset heille!" Muuan satalvuotias. Tk. 12 pnä täytti Kiskon pap- pilan torpan muori Saara Sund- tröm 100 muotta. Hän joutui 24-wuotiaana naimisiin, josta amioliitosta, mikä kesti 50 wuot- ta, hänelle syntyi 6 lasta, joista on enää elossa. Leskenä eukko on ollut 26 muotta. Elämänta- moiltaan ollut kaiken ikäänsä maa- timaton ja yksinkertainen. Mi- tään erityistä tautia hänen ei milloinkaan oletarminnut sairastaa. Aina 96 muoden ikään eukko omin arvuin ilman eri hoitajaa tuli toimeen omassa pienessä mökis- sään. Niin rakkaaksi hänelle tuo nwkki oli tullut, että useita ker- toja hemonen, jolla hänet piti siirrettämään toiseen paikkaan hoi- dettamaksi, sai tyhjänä palata, Manhuksen näkö ja kuulo owat miime muosina hymin huonontu- neet, mutta henkiset kywyt mielä omat ihmeellisesti säilyneet. Ilo ja kiitollisuus täyttää eukon mie- len, kun joku manha ystämä pis- täytyy häntä termehtimässä. — U. A. naja Poljanasta riitaisuudet hä- nen ja hänen puolisonsa sekä muun perheen mälillä, jotka johtuimat siitä, ettei kirjailija ottanut mas- taan ^)!obel-palkintoa ja yhtä miljoonaa ruplaa, jotka eräs kus- tannusliike oli hänelle tarjonnut saadakseen julkaista kaikki hänen teoksensa, kun hän jo oli kieltäy- tynyt näitten omistusoikeudesta. Aksi miljoona ei saa suurta mies- tä luopumaan sanastaan. T u l a s t a lennätetään marrask. 14 pnä, että kreimi Tolstoi on sairastunut Dankomin lähellä ja asuu Astopomin aseman päällikön luona. Kuume on noussut 40 asteeseen. Rikas kerjäläinen. Äskettäin saapui erään kasaani neet tasamaltalaisten kanssa kukis- taakseen monarkian. Nobel palkinnot. Tukholma, 13 p. marrask Nobelin palkinto kemiassa on annettu Otto Wallack'ille Gettin gistä. Tukholma, 13 p. marrask Post tidning ilmoittaa, että tä män muoden k i r j a l l i s u u s-pab kinnon saanee Paul Heyser. Uudesta tasawallasta. Lissabonista, marraskuun 13 p. Menäjän, Saksan, Ruotsin sekä Pohjois-Amerikan Ahdysmal- tain diplomaattiset edustajat omat ilmoittaneet Portugalin mäliaikav selle hallitukselle, että heidän halli- laisen asianjajan luo köyhästi puet- °n valtuuttanut heidät Keisarillinen perhe palaa Menäjälle. ..Lokalanzeigerin erikoissähkösa- noman mukaan on nyt päätetty, että H. M. Keisari perheineen läh- tee niinkuin eilen Molssgartenisla takaisin Menäjälle. ..Kieler Zkeuesle Ziachrichten" ker- tu tatarilainen pyytäen asianja- jaa ottamaan ajaaksensa hänen asiansa. Tämän köyhän talonpojan sa- nojen mukaan on hän suunnatto- mien maa-alojen, jotka moskoma- laiset staarit olimat lahjoittaneet aikanaan hänen esi-isilleen, laillinen perijä. Niinpä eräs tataarin esi-iststä ruhtinas Tsurai-Mursa moskoma- laiselle maltakunnalle tekemistään palmeluksista sai palkkioksi 2,000 desjatinaa lähellä Alatirin kau- punkia nykyisessä Siperian lää- nissä, 500 desjatinaa Kasanin läänin Smiasskin kihlakunnassa suuren maapalstan lähellä Ka- uudelleen astumaan toimiinsa Tämä ei mielä kuitenkaan merkitse Portugalin uuden järjestyksen tun- nustamista. Historialliseen näyttelyyu Skotlantiin Suomikin kutsuttu osanottajaksi. Skotlannissa tulee ensi muonna toimeenpantamaksi historiallinen näyttely, johon m. m. Ranska. Menäjä ja Skandinamian maat omat kutsutut ottamaan osaa. Myös on Suomeen nyttemmin saapunut kehotus Skotlannissa otta maan osaa näyttelyyn erityisellä osastolla, joka edustaisi eri puo- , ia too että keisari Wilhelm on Tsaarilta sanin kaupunkia Molgan rannal- lia Suomen kulttuurielämästä ja saanut kutsun saapua Pietariinsa ta Saminoman kirkonkylään asti.j matkailijaoloista. että keisari ensi huhtikuussa käydä siellä. Leo Tolstoi kadonnut! Haluaa elää erillään maailmasta. Moskomasta, marrask. 12 pnä. Klo 4 aamulla sai Ruskoje Mjedomosti Tulasta sähkösano- man, että Leo Tolstoi t. k. 10 päimänä käski maljastaa hemoset ja matkusti tri Makometskin kanssa Stshekinoon, josta hän sttte rautateitse lähti etelää kohti. Maimolleen osotetussa kirjeessä ilmoittaa Tolstoi että häntä pai- nostaa nykyinen elämänsä ja tun- tee tarmetta yksinäisyyteen sekä pyytää, ettei yritettäisi etsiä häntä. Hän jättää liikuttamasti hymästit perheelleen ja sanoo, että hänen todellisena kristittynä täytyy elää rauhan elämää sekä ilmoittaa, ettei hän missään tapauksessa pa- laa takaisin. Tolstoin olinpaikkaa ei tiedetä. Tulasta, marrask. 13 pnä. Leo Tolstoin perhe lukuvuotta- matta hänen poikaansa Leoa, joka oleskelee ulkomailla, on ko- tosalla. Perheen suru, etenkin osia Andrejemnan, on sanoin kumaamaton. Muutamat talon pojat omat nähneet Tolstoin t. k. 10 pnä matkustaman tri Mako- metskin seurassa kolmannen luo- kan maunussa Moskoman-kurskiu radalla. Eräs tilanomistaja Odo- jemski on nähnyt Tolstoin junas- sa Rjasanin radalla Gorbadshe- min ja Bjelemon asemien mälillä matkalla Optinan luostariin. Tolstoi on aikaisemmin käynyt kahdestikin kyseessäolemassa luos- tarissa. „Birsh. Mjedomostille" telefonoidaan Moskomasta: Moskoman lehtien miimeisten tietojen mukaan on Leo Tolstoi o jatkanut matkaansa etelään. Jasnaja Poljanaan on saapu- nut kaksi lääkäriä sairaan Sofia Anderemnan, Tolstoin puolison luokse. Hän on muoteen omana ;a itkee päimäkaudet. Tolstoin ystämät makuuttamat, että hän asettuu asumaan Kau- asiaan, Mustanmeren rannalle, erääseen tolstoilaiseen siirtolaan. Moskoman lehdet selittämät syyksi Tolstoin poistumisen Jas- y. m. aikoo Miimemainittu maapalsta on ny- kyään kaupungin, sotilas- hallituksien hallussa. Kaikkien kyseessä olemien mai- den läpi kulkee rautatielinjoja. Kaikkiin näihin maihin on tataril- la Moskoman tsaarien antamat lahjoituskirjelmät, joiden joukossa tsaari Mihail Feodoromitshin muon- na 1613 antama ja sinetillä ma- rustettu. Asianaja otti asian ajaak- sensa. Ulkomailta. Tultvia Ranskassa. Pariisista, marrask. 11 p. Nancystä sähkötetään että kau- pungin alaosa on meden mallas- sa. 1500 asukasta on suojaa mailla. Muistakin osista Rans- kaa ilmoitetaan, että mesi joissa on komasti kohonnut. Parisissa ei kuitenkaan mielä ole syytä pel- koon. Pariisista, marrask. 12 p. Seinen mesi on kohonnut. Mene- ja jokilairvaliike on keskeytynyt. Burgundista ilmoitetaan, että muutamat joet omat tulmineet yli äyräittensä. M e z i s t ä, marrask. 12 p. Mosel-joki on tulmehtinut. Berlinistä, marrask. 11 p. Joen tulmehtimisen muoksi on liike Moselin kapearaiteisella rau- tatiellä keskeytynyt. Pariisista, 13 p. Seinen mesi kohoaa yhä. Sähkökeskus- aseman joutuminen sen takia me- den maltaan on malaistus sam- muksissa. Pariisista, 13 p. Seinen mesi on yhä main kohonnut ja tunkeutunut Zlusterlitzin aseman maanalaiseen käytämään. At at- kustajia marten on rakennettu pieniä portaita. Wallankumouksen uhka (Espanjassa. Madridista, 13 p. Parla- mentissa on sosialistien johtaja il- moittanut että sosialistit omat yhty- Kirjallista. Uusi aikakauslehti. Mikkelissä alkaa ensi muoden alussa ilmestyä „S ana. kumalli- nen aikakauslehti yleissimistystä ja elämää marten", joka on äs- kettäin julaissut näytenumeronsa. Toimitukseen kuulumat: Kaarlo Atra, Eero Eerola, Mikko B. Erich, Alb. Gebhard, F. A. Hästesko, Ilmari Kianto, Otto Orasmaa (mastaama), Jaakko I. Päimä- rinta, Aapo Pärnänen, Joos. Sa- janiemi, Heikki Mälisalmi y. m. Ilmestyy kaksi kertaa kuussa, hin- ta 3: 70. Lehden ulkoasu on erinomaisen siro ja silmää himelemä. Sisällös- tä ei tämän ensimäisen näytenu meron perusteella mielä moida tar- kempaa armostelua antaa, mutta amustajiksi ilmoitettujen henkilöit- ten nimet omat takeena siitä, että lehdestä moi tulla pirteä ja sisäl- törikas aikakauslehti, „Sampo^ joululehti Suomen kansalle", il- mestyy jälleen täksi jouluksi. Erityisesti ansaitsee huomiota muoden 1910 Sampo-lehdessä al- kuperäinen Axel Gallen-Kallelan lehdelle antama amustus, kumaus taideniekan matkoilta Sisä-Asrikas- sa 29 kumapiirroksella, joista yhden on tehnyt hänen 10-muotias poi- kansa Jorma, jonka taiteelliset tai- pumukset siten ensikerran ilmenemät yleisölle. Sisältöluettelossa huoma- taan kirjailijanimet Joel Lehtonen, Maria Jotuni, Eino Leino, Aarni Kouta, Helmi Setälä, Alpo Nopo- nen y. m. kuten näkyy, armokas joukko kotimaisia kirjailijakykyjä. Lehteä julkaisee muuten Turus- sa ilmestymän ruotsalaisen „Äbo Underrättelser"-lehden talouden- hoitaja hra Eug. ^Nygren. Lehden kumaosasto on aiman sama mikä ruotsalaisten lehtien mukaan tulee joululehteen ..Tecember, jultidning för det smenska Finland" („Jou- lulehti ruotsalaista Suomea mar- ten"), mikä lehti niinikään ilmes- tyy Abo Underr:n kirjapainosta. Maanmittarit! Alfcnlaikn-, Tilnsto-, Toimituikirj»-, Eartta- •slity»-, SisäUyn- y. m. lomakkeita ------- Nsiitä kaikkia Matavana D.-T:s gigsrikiimiti Eriltäia kaytänoillisii Maksupäivä- - kirjoja - (Vekselin lankee- miskirjoja) Saatavana o.m Polvijärven kunnan kuntakokouksessa sunnunt. t. k. 20 p. klo 12 p. päätetään jatke taanko juttua Kaavin ja P:järven kuntain välillä toim. rajankäynnistä an valt tamies. ja tarpeen tullen valitaan Polvijärvi 13. 11. 10. Uuno A. Varis. 'K H 1 k.) Hammaslahden Osuuskassan jäsenet kutsutaan täten varsi naiseen kokoukseen, joka pide tään Koivusillan T. Parviaisen talossa kuluvan marraskuun 26 p:nä klo 12 päivällä, keskustele maan ja päättämään kassan sääntöjen 23 §:ssä mainituista asioista. Hallitus. 'R S 1 k,. HUOM.! Ostan linnalla: ajan korkeimmalla hmmas-, Saukon-, ITäätän-, Ketun-, Kärpän-, Oravan- Myyn Kankaita sekä kaikkea sekatavaraa kohtuullisilla hinnoilla Joen suussa & Nurmeksessa W. A. Ipatoff. ÄLÄTKUSTÄJÄKOTI RÄDHA Joensuussa, Torika tu 28. Tar joo mat kustavaisille siistiä huoneita ja ruokaa. Hevosille suoja. R. HORTTANAINEN. (K. S.) Vakuutus-Osakeyhtiö KALEVA vastaanottaa: Henki-, ja myöntää: Pääoma-, . Vakuu- Oplnto-, tuksia Elinkorko ja kansanvakuutuksia ilman lääkäriä tutkimusta. Asiamiehet: Joensuussa Lauri Savolainen. » Olli Pitko. » Antti Kosunen. > Pekka Elsinen. Utrassa O. E. Heiskanen. » H. Vesterinen, xohmajärvellä O. L. Tallus. Vartsilassä Kust. H. Koskelo. Liperissä Kusti Koponen. Vaiviossa Heikki Elovaara. Ilomantsissa P. Meriläinen. » Juho Ikonen. > Elias Pikkarainen. Polvijärvellä O. Ahti. i\urmeksessa I. Lehto. » Sulo Elomaa. » Elis Palander. » M. Calonius. Juuassa Juho Kannas. Pielisj arvella Juho Kärki, esimies. » Juho Kärki, kauppias. Enossa kaupp. D. Keinänen. Uimaharjussa H. Väänänen. Korpiselallä F. Huurinainen. Kiteellä V. Sutinen. Heinävaaralla opettaja Pekka Varis. Kiihtelysvaaralla Kusti Määttänen. Hammaslahdella J. PuuBtinen. > H. Wenäläinen. Mulossa F. Koponen. » Pekka Kervinen. Kuusjärvellä kaupp. Juho Korhonen. Kontiolahdella Pekka Hiltunen. Rääkkylässä A. Saarelainen. Piiritarkastaja Äug. Kilpi. Telefooni N:o 140 l Ketunpyytäjät! Amerikalaista, heti tappavaa Ketun- myrkkyä (strykniniä) saatavana ai- noast. Uudenkaupungin Apteekista. (Uud. S. 6 k.) Syys- ja jouluostoksianne var ten pyytäkää kuvitettu luette loni. Siten ostatte halvimmalla kelloja, koneita, kulta- ja hopea- tavaroita, soittimia, korutava roita, kihlaesineitä y. m. Jäl leenmyyjille edulliset ehdot, monta palkintoa, joista lähem min hintaluettelon ohella. Eino Louhivuori, Vaasa. (H. 3011) ^rin|es|a puurakst muuttaa meden pehmeäksi ja ihon sileäksi. Se on ivälllämälön lisäys pesu- ja kylpy- lveteen. Kvleloisia ä 50 p. ja 25 p. Myy dään apteekeissa, rohdoskaupoissa y. m. Apteekkari F. B. Kniksund, Salvonlinna.