4 - N:o SS -1910 Liistaill» Llokuun 2 p:ns VensMlts. — ^anStiiri mnryafi itsensä. Pietarista 29 p:aä heinäk. Pank- kikonttorin omistaja Trapesnikov on tehnyt huvilassaan itsemurhan kun en sin oli pitänyt suuret kemut. Huvila on sulettu sinetillä. Panlkiiri on hä vittänyt toisten varoja useitc mil joonia. — Aaveitten tnhoja. Orelis- ta, heinäk. 28 pnä. Orelin piirissä omat kyyhkysen munan kokoiset rakeet hälvittäneet 5,000 hehtaaria viljavai nioita. — Murhaajat «angltnt. Tiflisin lähellä on »vangittu tohtori Agamalo- win murhaajat, eräs Tiflisissä asuva välskäri vaimoineen. Rikolliset owat tuanustaneet t -konsa. Puhelin TVenajälla. Venäjällä on niähän käytännössä puheli mia, mutta ei ole ihmekään. Ajatelkaahan mikä selwä tulee esim. seuraamastakin. Venä läinen huutaa: »Halloo, oletko se sinä, Dviaostkisvsksmar- tyoiczski?" „Ei, se on Zollemschusdaffirnochnstiffsgo- toofss, joka puhuu.- „Wai niin, nimeni on Secimoehackmert- ejeisaksmzyskichokokemoff. Tahtoisin tietää, onko Hlifcrilianchettisellmcijnfjkynastotvskstvei- berski wielä Dmiaostkifjksmartyoicskin luona." lllliomssltg. — Jaami ja Hspanjan hallitus ovat nousseet sotajalalle toisiaan mes taan. Sen lienee aihentianut sosialis tinen pääministeri Canalejas, joka on ryhtynyt häiritiemään paavin suurta Valtaa Espanjassa. — 15 professoria erotettu Ale tta» yliopistosta. Aliopisto-oloja uudestaiärjest^misea takia on ministeri neuvosto erottanut 15 yliopiston pro fessoria. Ihminen, jota ei tuli polta. Eräs omituinen ilmiö herättää ny kyään suurta huomiota Lontoossa, ker too Daily Express. Kysymys ei ole n. s. ^tulennielijöistä", joi-a näkee wa- rieteissa ja jotka sukkelilla tempuilla näyttävät olemaa tunnottomia tulta vastaan, vaan kapteeni Spaldingista, jo'a popsii kiehumaa lyijyä, lakkaa y. m. samailanella ruokahalulla kuin tytön- lelukka makeisia. Eisi senoikscrn sanoi kapteeni tullessaan Daily Expressin toi mitukseen: tahtoisin mielelläni sa?da kuu maa lyijyä. Hänet vietiin valimoon, jossa lyijy kuumennettiin isoissa kattiloissa aina 600 os-een kuumuuteen. — Kapteeni kulki linotyyppikoneitten ympäri ja mais teli kuumaa, sulatettua lyijyä, mutta armeli enä se oli liian haaleaa. Sil loin annettiin hänelle aitvan kiehumaa lyijyä, jota hän piti suussaan aitvan kuin se olisi clrt mitä maiiinta herk kua. Sitten otti hän lakkatangon taskus» taan, sytytti sen ja antoi liehumien lalkaiippojen ^ud?ta kielelleen. — Se maistuu piparuutilta, selitti hän rauhalliicsii. — Sitten silmäili hän halukkaasti kaasulamppujen hehku wi!» hiilitankoihin. — W?in aivan hyvin ottaa tuol laisen hiilen suuhuni, sanoi hän. Hän sytytti sitten iulmkua ja asetti sen ruu tiin. LU?Zi suhista ja rätistä, liekit kohositvat koi^lle, mutta Spaldingin kädellä ei näkynyt jälkeäkään palohaa» voista. — En voi itsekään käsittää tunnot tomuuttani tulta vastaan, kertoi hän. Lää^rit ovat klor^formeeranneet minut ja panneet hehkuvaa hiiltä kielelleni, sitten jäätä ja sitten taasen hiiltä, mutta eivät ole voineet selittää tunnottomuut» tani, pudistelevat vain päätään. 146 U^tmvZng. Kahden huoneen osake, HeikkilSnkatn N:o 7. I. A llevinS. 14388 Kun hywää saada taidatte huomautia I. E. Kavander niille, jotka limo- naatia tarmitjemat. Tehtaita Turussa, Nou siaisten Nummella ja Loimaalla. Puh. 6 80. Niin huonon MM Ulahdatte 13546 ^ buurin Valikoima ^ « Hansikkaita ja Wanttnita ^ ^ Turu» Haufikkatehtaa» ^ ^ 13032 myymälässä. Aurakatu 1. ^ Ruumisarkkuja ja Metalliseppelettä myy hatmimmalla A. G. Lindqvist, W. kirkkok. 34 Maikki nahkatavarat loppuunmyydääu si- «p sääuostohiutoihin. Morsiamen ruunuja, seppeleitä ja laahnsteita. Muotivaatetusta vastaauotetaau. Muotimakajiini Liunan- kadulla, kauppahallin vieressä. Puh. 2 09. 1t>67 Korkkimattoja, suuri valikoima kanuiita malleja, LattiapahM ja Uahalankaita 801 e. §r. c!naverg'in jällc. Kliiltlitttit Rllhtikichjl! Turu» Lehdeu konttorissa. Läntinen Rantakatu 19. Merkillinen mies tosiaankin, ellei nyt vaan Daily Expressin toimittajain mieli kuvitus olisi saanut koko jutun synty mään! MNlaloÄcn alatta. Milloin kootaan koinmn siemeniä. Koivu» siemeniä kootaan elokuun lop pupuolella ja syyskuun alussa, johon ai kaan «e ovat kypsyneet. Rauduskoivun siemenet kypsyvät jonkun verran aikai semmin kuin hieskoivun. Siemenien kypsyyden voi päättää norkkoj?» l. ur pujen väristä. Silloinkun ne alkavat käydä väriltään ruslei'si, alkavat sie menet myöZ kypsyä. Siemenien kerää minen ja karistaminen tapahtuu seu« raavasti: Leikataan sellaisia oksia, joissa on runsaasu urpuja. Nämä ohat ase tetaan kuivaan paikkaan, esim. jonkun huoneen permannolle, ja käännellään päivittäin. Muutaman päivän kulut tua varisevat siemenet, jotka erotellaan varisseista lehdistä y. m. roskista ja levitetään ohuelti. Parin viikon ajalla on siemeniä päivittäin sekoteltava, muu toin ne pahenemat. Kun ne ovat täy dellisesti kuivia, pannaan ne pusseihin ja säilytetään samoin kuin muutkin sie menet. Siipiä ei siemenistä hierota pois. Koin.ua siemenillä on alkuillan kin huono itäväisyys (tav. noin 15 ä 20 P ja menettävät ne kokonaan itä- lvmsyyteosä vuoden kaluttua. SykMä karistetut siemenet pitää siis kylvää jvko samana syksynä tai lviiuieistään seuraa vana keväänä. Koivun siementen lyl- vö toimitetaan samoinkuin muidenkin puunsiementen. Ruutulylvössä ei kum minkaan pidä siemeniä peittää. Syys kylvössä on tietysti oiettava huomioon, ettei kylvetä niin aikaiseen, että sieme net ennättävät syksyllä vielä itää. — Tapio. — SyntymäpäiväuutiSten aikakaute na. — Itä, sanoi nuorimies, pane tanoma- letteen, että Jukka täyttää tulemana maa nantaina tviiti rvnotta. — Mitä marten? — Jotta mä taitin pottikortin. sairaanhoitajattaret hnom.! Steriliseerattna Vanua s mk. kg. Pyyhketoavna sekä liimattua ja liimaamatouta Manua paljottatu ja vähittäin tunnettuihin halpoihin hin toihin Turun WanultikkeeSsä. Aurakatu 12 (torin varrella) Kultaseppä O. U:u talo. 13347 gzzkexkti» özcsr stlck Eerikinkatu 9 — Purku — H>uH. S 89 suosittelee hy«intunnettuja ensiluokkaisia tawaroitaan, kuten: Konjakkia Rommia Liköörejä Miiniä ja Punssia Pyydämme yleisön kiinnittämään huomioonsa siihen, että hinnat omat samat kaMlla VZiini-ja Mäkijuornakallppiailla tässä kaupungissa; yhden litlkeeu etemyyS toisen rinnalla rippuu fiiS waau tamaraiu laadusta. Lentolehtisten kantta levitettyjä hintailmoitnksia on olettama mastaan suurimmalla maromaisundella. SS45 Koetelkaa, Vertailkaa ja arwostelkaa. IM lM«R.WZW II'» M»» I Turun Rmisllrkklltehks Linnankatu 27. Ruumisarkkuja kaikkea lajia. Lasten arkkuja Smk:Lta 4. Täysikaswuisille: Kiillotettuja Smk:sta 15, Hiekkapäällyställä Smk:Lta 23, Millapäällyställä Smk:sta 26. Kukkia, Seppeleitä ja Nauhoja varastossa. 14393 t Ottaa huolekseen täydellisen hautauksen. Kalustettuja hautaushuoneita 10 mksta. Huom.! ^xorMjAis Imzkttele- MZZZZ. — Kuinka nopeasti tapailette ajaa? — Kolme penikulmaa tunnissa? — Oho, kylläpä sitte pääsette maail massa eteenpäin! Tietysti otatte osaa kilpailuihin? — Milloin vain tilaisuus tarjoutuu. — Eite suinkaan ole koskaan myö hästynyt? — Milloin pyörä ei ole sattunut särkymään. — Särkyykö se sitte useinkin? — Eiväthän ne onnettomat kestä mitään. Tuskia Pääsee niin ainoatakaan penikulmaa, etteivät jo ole säpäleet kourassa. — Mutta kuu hankkisi lujan pyörän. — Mistäs ottaa, kun ei ole. Olen kymmenen vuoden ajalla kokeillut aina» kin 10 eri pyörällä, mutta kaikki ne ovat olleet yhtä kelvottomia. Aina niistä jokin kohta pettää, ja mitä tulee noi hin 10 pyörää», ovat ne kaikki romu kasassa nykyään. — Kylläpä on ajonne tullut maksa maan. — Ettekö ole saanut ruumiin vammoja? — En sentään sanottavasti. Käteni on vain kaksi kertaa nyrjähtänyt ja ai noastaan yhden kerran katkennut. Sa moin jalkani — kerran vaan katken nut, siihenkin syynä se, ettei pyörä kes tänyt. Hampaita en ole menettänyt muuta luin kolme ja kylkiluista on vain neljä vahingoittunut. Kuhmuja, mustelmia, naarmuja, lihancyytömiä y. M. pikkuvammoja, joita sattuu joka päivä, en pidä tarpeellisena ottaa lu kuun. Nämä kaikki ovat sentää i vallan vähäpätöisiä verrattuina niihin vau rioihin, joita pyöräilyni yhteentörmäy!» jissä, yliajoissa y. m. pukkauksissa on aiheuttanut muille. — Kylläpä ovat kokemuksenne katke rat. Mttähän jos ajaisitte vähän hil- jempää. — Siinä tapauksessa pyörä on ai van tarpeeton, pääseehän sitä aposto- linkyydilläkin hiljaa . . . — Kuinka nopeasti ajatte? — - Noin penikulman tunnissa, useam min hiljempää kuin lujempaa. Neljäs päiwa. Kuomene ttcnn. Kaksikymmentä kolme vuotta oli kulunut f.itö päivästä, jona Klairon nöyryytettynä ja kau heassa epätoivossa jätti Ausbach'in linnan ja palasi Parisiin tokaisin. Nämät vuodet olivat järjestäneet Ranskassa uuden asiain juoksun: olivat saattaneet Ranskan kapinan kauheuksien ja hirmuisuuksien kautta tasa vallan valkamoille, ja ensimäisen konsulin, „Punap.-rran", (Napoleon) sankari käsi hallitsi Ranskassa nyt vicl i, vuonna 1803. Oli k^lmä ja synkeä Mc.rraskuun päivä, sa mana vuonna, kun erään Passy'n äärimmäisen talon edustalle seisahtuivat somat rattaat. Lu jasti turoihinsa kääriytynyt herra astui niiltä alas ja käänsi kät eensä tutkivaisesti kartanoa ympäröivään rauta-c.itaan. „Tässä se kait lienee", mutisi hän hiljaa it sensä. „Kuski hoi! W?itteko eroittaa numeron tuo? käytävän owel?a tuella?" ^Numero 59, armollinen herra!- 147 »Siis oikea numero. Ah, tuollahan on port- Zkin ja kello vieressä. Ja herra alkoi anka rasti nykiä peuransorkan muotoisesta soittimesta, jola oli kiinnitetty paksuun rautalankaan. Mutta pimeä huone, etumaisen pihan perällä, ei auen nut; sen kolkkojen ikkunaruutujen takaa ei näky nyt yhtään ihmisen muotoa. Ainoasti sisältä huoneesta kuului useampain, toinen toisensa kil valla haukkumain koirain melkoinen meteli, joi denka heikot hermot luultavasti eivät kestäneet tuota epämukavata kellon lakkaamatonta kilinätä ja kalinata. Wihdoin aukeni etchisen ovi ja eräs vanha cou!t>a tuli, neljän juoksevan, ulvovan ja hauk kuvan koiran kera hitaasti horjuellen yli pihan. Wanha, koukkuinen ämmä, jonka ryppyisille kasvoille vanhus näkyi piirtäneen jo kahdeksan kymmentä vuotta, näytti kellon kilinästä herän neen aivan, kuin pitkästä, satavuotisesta unesta, ja ilmestyi nyt sellaisessa puvu?sa, jommoista subretit siihen aikaan käyttiivät teatterissa, ai noasti sillä eroituksella, että hänen päänsä yn^ päri ou kääritty roomalainen päähine ja että hän kapan asemesta oli viskannut hortiiillensa iiäi^än polttaman, paikoittaijin rikki remityn '^cikkalaisen leioätin. Mutta lyhyt, nauhoilla or>otcttu hame ja valkoinen kirjaeliu mu?liini- ien esiliina, jonka taskujen reunat olivat reu« ,u^ictut punaisilla nauhoilla ja ruusuilla, osoit- ivat muinaista subrctua entisiltä ajoilta, ja s ! «»« H — No, ette sitte pidä erityistä kii rettä. Ettekö kilpailuissakaan aja no peammin? — En ole kilpaillut koskaan enkä vastakaan luule tulevani niin tyh mäksi. — Miten ennätätte ajoissa perille? — Maraan jo ennen lähtöäni aikaa niin paljon, ettei liiallisen kiireen täh den tarivitse itseään za pyöräänsä ajaa pirstaleiksi. — Onko pyöränne särkynyt useinkin? — Ei kertaakaan niinä kymmenenä kesänä, mitä sillä jo olen ajanut . . . — Oh, olettepa saanutkin hyvän pyörän! — Ja varmasti se kestää 10 vuotta vielä. — Ettekö ole saanut ruumiinvam moja ehkes jolloinkin? — En koskaan. — Eikö sitte ajonne ole niitä aihe uttanut muille? — No, kaikkea sitä kysytäänkin! Ei toki. — Olette järkevä mies, mitä pyö räilemiseen tulee. — Sitä ne ovat sanoneet muutkin. Itse en olekaan vilutettu lausumaan mielipidettäni siitä asiasta. W e k a r a. Kleen pantavaa. — Keino paarmojen HitvtttSmi- seRfi eläimistä. Eräs norjalainen maanviljelijä ilmoittaa „Samvirke"- lehdessä paarmojen hävittämiseksi käyt täneensä seuraavaa helppoa keinoa: Laitetaan hyvin väkevätä suolaliuvosta jolla pestään, muutamien päivien väli ajoilla, 2 tai 3 kertaa nnden eläinten selkää, joita paarmat ovat ruvenneet vaivaamaan. Jos tämä peseminen toi mitetaan kunnolla, häviävät paarmat varmasti eläimistä. Turun Lehti. CdMim ilmoituslehti. Letviää tuhansittain kaik kiin kansankerroksiin, niin A mökkihin matalaiseen kuin 6' tupaan korkeimpaankin ympäri maata, joten on 2. edullista siinä ilmoitta va minen, asioiden tiedoksi A tekeminen. Titlllll FehdessS. >» vsn- myytämänä Turull Lchdcn Kirjapainossa, Läntinen Rantakatu 19. Vsnnerziikz mxMvZns! Sopimaa kaikenlaisten puu astioiden myöttämiseen. Myytärvänä Am Weil kirjMiMs», Läntinen Rantakatu 19. Krittäin Hyrvää ^ Mlsgs viiniä ä 1: 2S, 1: SO, 2 mk. ja 2: KO pullo myydäu Harald Färdigi» Wii«i- ja LVäkijuomataupaSsa, 13951 Eerikinkatu 5. Kärpäspaperia myy Holmalla 12448 Harald Färdig, Eerikinkatu S. Palwelllksttii halutaan. taitamat ja raittiit, saamat työtä Turun Rautateollisuus 14347 ^a!ehHtiöHä. ^ ^ palveluspaikan ja S tyt- ^ »HUVU töä oteiaaa silitysoppim nyt heti 1440S SilitysliikkeeSsä Puutarhakatu 1«b. z ksslMs. Iyanneasioitfija. Eräs amerikkalainen pankkiiri, joka eräänä yönä oli kuulevinaan kolinaa konttoristaan, hiipi sinne ja yllätti mie hen polvillaan kassakaapin edestä. Sa massa silmänräpäyksessä suuntasi mies revolverinsa pankkiiria otsaan ja huusi: — Kädet ylös! Pankkiiri totteli. — Immärrättekö nyt, sanoi revol verin Pitäjä, että minä tällä hetkellä olen henkenne herra ja voin ilman muu ta murtaa teidän kassakaappmne. — Pankkiiri ymmärsi sen. — Te siis myönnätte, että olette mi nun vallassani. — Myönnän. — Te myönnätte, että"minä woia puhkaista kallonne ja puhdistaa raha- laatikkonne? — Luonnollisesti . — Olreit, jatkoi mieS, sitten on teistä hauskaa kuulla että minä ilman mitään vaikeutta tulia sisään teidän salin ikku nastanne. Mutta jos »e sensijaan oli sivat olleet varustetut Smithin hälyy- tyskojeilla varkaiden varalta, niin ei mitään tällaista olisi tapahtunut. Pai koilleen pantuna täysin valmiina mak saa se 75 dollaria. Sallikaa minun teille jättää selitykset ja suositukset näistä kojeista, joita saadaan meidän liikkees tämme. Hyvää yötä! Hän pisti revolverin taskuunsa ja poistui. kutsukortteja Häihin ja Hautajaisiin painetaan kohtuushiutaan Turun paino ja Sanomalehti Osakeyhtiössä, Läntisen Rauta- ja Kristiinankatnjen kulmassa. (Mastapäätä Säästöpankkia). Ncrzaton määrä reippaita poikia ja tyttöjä ote« taan myymään Turon Lehdm irto- uaisnumeroita. Ilmoittautua voidaan joka aamu T. L:u kirjapainossa. palvelusväki kaiklialle ja kaikealaisiiu toimiin saamat paik» koja h ti ku» ilmoittaudutaan Lehtisen konttorit», 13S2Z piispankatu 17. Pa!welukseen haluaa. KlilMmistcht! Muojoen karjakkokoulusta tänä syk synä ulospääsevät oppilaat haluavat karjakonpaikkoja. Lähempiä tietoja an taa O. E. Sandström» (J.4KS0S) 14059 Os. Wll0joki. Seka-ilmoiiuksia. Millat ja Lumput omat, kuten tähänkin asti, edulli simmat tuoda Antffogin Myymälään, Aurakatu 12 a, Kauppatorin laidassa, siellä ne ostetaan tai vaihdetaan parhaan laatuisin lankoihin, kan kaisiin, viltteihin ja saalcihin- Walmistettawia tamaroita, kuteu kankaiden tvärjädstä, präS» säyStä ja valkaisemista sekä vilt tien pesoa ja uudistamista mas« taanotetaan. 839S Työ ensilnolkaista ja hinta halpa! Gurun yksityinen Kauppakoulu, 2029 «askenkatu N:o «. alottaa uudella kolmen kuukauden oppiluku- kaudella syyskuun 1 pinä. Opetusaineet omat kaksilttertameu italia lumen kirjanpito eri järjestelmäin mukaan, amerikalaiuen- ja maan- wiljelys!irianpito, laskento, kauppalaSkevto, tatvarankalkylatsioni eli hinnoittelu. Metjeli- oppi, kauppalirieenmaihto, .'auppo-oppi, kaup- pa-maantieto, kielet ja käytänvöll set kauppo ja kontto i yöt. Milyisiä kurss ja anneiacn kirjanpidossa «rl aloilla, konttoritöissä ja konckirjsiiukseSsa Y. m. aineissa. — Harjoituskonttort — Pyytäkää koulun ohjelma! Ilmoittautua moi kirjeellisesti tahi suullisesti 15 pistä elokuuta sola päimä kello 9—2 ja 4—9. PaikanvälithStä ka- kill' liikealoille. Oskar Zetterblom. Kaskenkatn S. Ammatti-ilmoituksia. Parturinliile «a-kenraw » z 13474 UN0 Ionsson. I. G. Wm Parturi ja Pernukintekijä, 4678 Linnankatu IS b. MiMmtoli ja IckMIli. 6423 L. FabritiuS. A. E. Lili>riioz'i«Kl^^ katu 2 b, puh. 805, välittää talonkauppoja. Junain kulut. Junat Iähtewät Turusta^ Aamupäivällä. 5,00 Paimioon. 7,30 Saloon, Karjalle, Helsinkiin, Pomoon, Tammisaareen ja Hankoon. S,L1 Toijalaan, Tampereelle, Poriin, Rau malle, Jyväskylään, Suolahteen ja Maasaau. 11,OS Forssaan, Toijalaan, Tampereelle, Hä meenlinnaan, Helsinkiin ja Loviisaan. 12,SS Saloon, Karjalle, Helsinkiin ja Por voon. Iltapäivällä 3,10 Toijalaan, Tampereelle, Helsinkiin, Jy väskylään, Suolahteen, BZaasaan, llusi- kaarlepyyhyn,Pietarsaareen, Kokkolaan, Raaheeu, Ouluun. Kemiiu, Romanie- meen, Tornioon, sekä Hämeenlinnaan, Loviisaan, Kotkaan, Haminaan, Mik keliin, Kuopioon, Iisalmeen. Kajaniin, Lappeenrantaan, Mipuriin, Imat ralle, Savonlinnaan, Sortamalaan, Joensuuhun ja Pietariin. 3,20 Saloon. 5 00 Saloon, Karzalle, Helsinkiin, Tammi- ' saareen. Hankoon, Viipuriin, Imat ralle, Savonlinnaan, Sortavalaa^ Joenjmlhull ja Pietariin. S.20 Humppilaan ja Forssaan. 8,05 Saloon. Junat tulemat Turkuun: Aamupäivällä. 7 go Humppilasta. 7gO Paimiosta. g4S Perniöstä ja SaloSta. 12 09 Pietarista, Mipurista, Joensuusta, Sortavalasta, SamonlinnaSta, Imat ralta" Lappeenrannasta, Kazanista, Iisalmelta, Kuopiosta, Mikkelistä, Haminasta, Kotkasta, Hämeenlinnasta, Torniosta, Kemistä, Oulusta, Raa hesta» Kokkolasta, Pietarsaaresta, Uusi- kaarlepyhstä, MaasaSta, Suolahdesta, Jyväskylästä, Tampereelta. Lovii sasta, Toijalasta ja Forssasta. Iltapäivällä. I,47 Helsingistä. Hangosta, Tammisaaresta Karjatta ja salosta. 3,47 Helsingistä, Kujalta ja Salosta. 4,40 Helsingistä, Riihimäeltä, Tampereelta, Hämeeuliunasta, Pormoosta, Lovii sasta, Toijalasta ja Forssasta. 7,14 SaloSta. 10,40 Helsingistä, MiipuriSta, Lappeenran nasta. Porvoosta, Loviisasta, Lah desta, Hämeenlinnasta, Porista. Rau malta, Tampereelta, Toiialasta ja Forssasta. II,45 Helsingistä, Hangosta, Tammisaaresta, KarMla ia «alosta. Turku 1910. Turun Kirjap. ja Sanomalehti 0.2)