N:o 42 — I9IO KAIKU, Keskiviikkona HuhtUuuA 13 päfvana. Huomatkaa! Hyviä ruisjauhoja sekä muuta kauppatavaraa kaikesta laadusta myön helpolla. Polkupyöriä useita lajia naisille ja miehille. Johannes Poukkula Kalajoella. — Kansakoulut. Furuhjelmin lahjoitusrahaston korkorahojÄ on an- nettu MO mk. jaettamaksi Oulun tar- kastuspiirin kansakoulujen oppilaille. — Kunnianosoitus. Limingan emännät toimeenpanimat t. k. 10 p. maatimattoman iltaman Armolan ta- jossa, johon kunniamieraaksi oliivat kutsuneet paikkakunnalta pois-muutta- wan kätilön, rouiva Anna Kujanpään. Tilaisuudessa puhui kunnimvieraalle emäntä Anna Sohlo, lahjoittaen sa- malla iltaman toimeenpanijain puo- lesta rwa Kille hopeaisen kahmikalus- ton muistoksi 32-wuotisesta toimestaan Limingan kunnassa. Puheeseen rvas- tasi kunniamieras, kiittäen samalla hä- nelle odottamattomasta lahjasta ja lausuen tilaisuudesta muistoonpanta- wia sanoja. Hauskaa illanmiettoa kesti useita tunteja. — Kuiivaniemeltä kirjoitetaan: Kesä lähenee täälläkin. Mariskin on jo saapunut ja muitakin lintuja. Lunta on imelä paljon, että main Harmasta paikasta maanpinta näkyy, joten, jos paisteella lumen sulattaa, kestää kau- wan ennenkuin maa on paljas lu- mesta. Mettä ei ole mielä satanut Eläinten rehut piisaa kunnassamme hymin, ios kesä tulee tamalliseen ai- kaan. Joillakin tosin lienee ostetta- missä, mutta saamat he tarpeensa omasta kunnasta. Työnhaluisia nuoria miehiä täällä- kin maeltelee pohjoista kohden lau- moittain; mikä kulkee kerjäten ruokaa, mikä maihtelee maaterepaleitaan, mutta usealla ei ole maatteita tuskin ensin- tään, jotta ei luulisi tarkeneman mil- lään tamalla. Sanomalehdissä on kerrottu omi- tuisia tapahtumia kansakoulunopetta- jäin ja -oppilaitten mälillä jossain tapahtuneen. Ei ole ollut meidänkään kuntamme koulu Matteja pahempi, on nähkääs syytetty opettajattaria siitä, että omat panneet ilkimaltaisimpia poikaoppilaita p0's koulusta, ja oikein poliisimoimalla koetettu pakoittaa otta- maan eroitetut kouluun takasin. Ei, hymät lasten manhemmat, se kaikki ole opettajain syy, että lapsiamme moiti taan, siitä saamme me manhemmat ottaa isomman syyn. Ios eimät manhemmat ohjaa lapsiaan ollenkaan hymyyteen, maan päin mastoin, kuten nyt malitettamasti usein tapahtuu, niin ei ole kummeksittamaa, jos opettajat, joilla on oppilaita 60—70, eimät tule pahimpain miikarein kanssa toimeen, ivaan täytyy panna pois koulusta. Usein nähdään, että itse manhemmat- taan eimät tule omain lastensa kanssa toimeen, kun oivat ne ensin niin „hy- miksi" kasmattaneet. Kuntamme poliisi on kierrellyt kun- taamme näinä päiminä ja etsinyt nuoria miehiä, kulettaakseen heitä ..Heikkilään," maksamaan niitä sakkoja y. c m., joita miime talmikäräjissä omal saaneet, mutta eipä niitä tahdo löy- ryä. Ja kukapa sinne ..Heikkilään" näin kesän tullen mielellään lähtisikään, kun tulee paras tienestin aika. Kesällä larmitsee ansaita talmen maraa ja taimella joutaa kyllä linnaan, niin sanotaan, ja lienee tottakin. Olija. — Alawieskan Taluskylästä. Eräs kansakoulun ystämä pani tässä tuonnoin alkuun homman, että kylääm me saataisiin kansakoulu. Hän keräsi nimiä listalla, saadakseen tietoonsa mielipiteet asiasta. Mutta ei ole sit remmin mitään kuulunut koko hom inasta. Alavieskan kunta on jaettu -viiteen koulupiiriin ja kummassamme A ole futn ljfft kansakoulu kirkonky lässä. Meillä taluskyläläisillä on wä !)än niinkuin etuoikeus saada koulu kyläämme, joien toimomme pian sellai sen saamamme tänne, missä sitä ki peästi kaimataan. Nuorison riennoista ei ole valjon kertomisia. Nuoriso elää ai- man turhassa hypysiä. Kehoitan nuo- risoa perustamaan nuorisoseuran, maik kapa ensin vuokrahuoneisiin, sillä on paljo jalostamamoaa siinä toimia kuin turhissa juoksuissa aikaansa kuluttaa. Kylämme nuoriso, nouskaa yhtenä miehenä ja pitäkää seuran perustama kokous, jossa liitytte kaikin jäseniksi seuraan! Toimottamasti manhem- mastakin ikäluokasta saatte aatteenne innokkaita kannattajia. > a yS- — Tertvcysliitto perustettu AlatvieAkaan. T. k. .'i pnä kälvi opettaja Maunula t. w. y:n kokouk sessa alustamassa termeysliiton perus tamisesta ja sitten nuorisoseuran ko kouksessa samasta asiasta. Molemmat seurat päättimät yhtyä muodostamaan paikallisen termeysliiton ja kumpikin makusi kaksi henkilöä paikallistermeys- liittotoimikuntaan. — 2:o. — Wuskralautakuuta oli Py hän n ällä koolla toisella unikolla selitte- lemässä mäkitupalainen I. Ahon ja raloll. I. Jaakolan roälistä kontrahti- riitaa. Wisaa kuuluu suttu oleman, mutta lykättiin sen lopullinen selittely kesään. H. E. — Pyhännän kuntakokouksessa toissa miikolla käsiteltiin seuraamia asioita: Piippolan ja Pyhännän kuntain yh teisessä kokouksessa ensin käsiteltiin kuntien paloapuyhtiön lakkauttamisesta tai uudistamisesta. Kokous päätti antaa sen olla entisellään. Oman kunnan kokouksessa käsiteltiin kolme eri asiaa. Kestikiemarin pidosta ja kyydi- tyksestä hymäksyi kunta tehdyt tarjouk- set, joten kiemarit saimat: Pyhännän kirkonkylällä talokas A. Marjamaa 290 mk:lla sekä Alakylän kiemarin ta- lokas I. Piippo 100 mk:lla. Valit tiin ehdotuksen tekijät aitaussäännöille, kun kunta päätti uudelleen järjestää nuijamaiden aitauksen. Laatijoiksi wa- littiin maanmilj. S. Eskola ja M. Klaamu. Päätettiin yksimielisesti antaa kai- kille kansakoululapsille kirjat ilmaiseksi kunnan maroilla. — Pieni askel edis tyksen tiellä sekin. Moni mähämarai- nen jättää lapsensa pois koulusta juuri kirjain oston tähden. — Pudasjärlveltä kirjoitetaan: Talmi on lauhkeanpuoleinen ja lumi- nen. Lunta on ehkä metriä mahmasti, ja se on niin komaa että jos mies kämelee niin ei uppoa pohjaan asti. Tästä syystä on mahdoton ajella um- pisia matkoja hemosella, maikka monella olisi kipeääkin tarmetta polttopuun y. m. kotitarpeen ajoa. Ansiotyöt, „tuk- kisamotat" omat enimmästi loppuneet, ja työlästä on jo sielläkin ajo, jos jossain sellaista on. Hemosmiehet ajeleisimat mielellään maltateitä, esim. rahtikuormia, mutta eipä tunnu niitä- kään riittämän kaikille halukkaille, an- siotöistä elämää kansaa kun on paljo. On täysi hankaluus elää ja olla jossain syrjäisessä paikassa maltateistä, etenkin näin talmen lumisimmillaan ollessa. Sellainen paikka on esim. eräs taloryhmä Limonkylän ylipäässä. Kuten tunnetaan kulkee sekä talminen maltatie että kesäisten jalkamatkailijain polku suoraan Louhelasta Sumannon taloon, joten mainitsemani asumus- ryhmä — ollen jokimarressa — joen tehdessä minkkelimutkan etelään — josta se saa Pärjänjoen meden — jää noin puolen penikulmaa syrjään muiden ihmisten kulkumatkasta. Näin on tämä kylänosa tuiki eduttomassa asemassa esim. postinkulun suhteen, niin että ei ole puhettakaan mistään säännöllisestä postiliikkeen yhteydessä olosta, maikka muka kuulumme seu- tuun jossa jolkaposti kulkee kolmesti rviikossa. Aiman säännötöntä ja sa- tunnaisten liikkeiden marassa on siis sanomalehtien y. m. saapuminen, sa- moin jos joskus kirjeen kirjoittaa, joka olisi saatettama postiin, saa toisinaan miikottain odottaa, että sattumalta joku käy postitien marressa. Eiköhän olisi missään oikeutta, jolla möisi esim. postinkantajan pakottaa kulkemaan ih- misasuntojen kautta, mai olemmeko pakotetut ijänkaiken elämään kuin ..sä- kissä"? Kyllä olisi suotamaa, että joutuisi se toimottu maantie, joka jo on toki tekokeskessä kylämme läpi, ja joka toki tulee kulkemaan tuon syrjäi- senkin kylänosan kautta, maikka alku- jaan jotkut olisimat suoneet, että sekin olisi miety suoraan sydänmaan halki kylän nlipäähän ja mainittu seutu jätetty ijäksi päimäksi „lumen silmään." Oli erään kerran tässä talmella ta- lousseuran mirkailijat esitelmiä pitäneet meidänkin kylässä. Oli puhuneet m. m. käsityönteosta, kuinka se on taka- pajulla, ja kuinka sitä olisi elmytettä- mä; olisi tehtämä esim. pärekoreja myytämäksikin j. n. e. saaden köyhä kansa tulojakin käsityöstään j. n. e. Joo? Neumo on hymää tähän asti. Mutta tunnettua on, että maltio eli ..ruunu" se on, joka omistaa täällä pärepuumännyt, niinkuin muutkin met- sät. Eikäpä näy ..metsänhoitajat" ole- man halukkaita antamaan ensimmäis- täkään pärepuuta, ja jos jonkun an tamatkin, niin peritään niistä hintaa siihen määrään, että jos esim. joku köyhä mökin mies saisi puun, haalaisi kotiinsa, kiskoSkeleift päreiksi ja nämä näpräileisi koreiksi ja jos hän ne möisi, niin marinaa on, että hän ei niil lä yhteensä saisi niin pal- joa rahaa, mikä menee tuon puun hinnaksi. Ajatelkaa nyt hymät mirkailijat ja kansalle neumojen jakajat, kuinka tuo kauppa kannattaa! Pyytäisin laintuntijan selitystä siiiä, onko mikään kauppa koskaan laillisesti sitoma, ennenkuin molemmilla asialli- silla, siis ostajallakin, on tieto ostet- lamansa hinnasta? Luonnottomalta tuo tuntuisi, mutta käytännössä kui- lenkin on niin, että kun metsämirasto myy käsikaupalla mähissä erin poltto» y. m. kotitarvepuita yksityisille, niin ..ulosannon" toimitettua, jolla tama- rat ostajalle luomutetaan, maaditaan ostaja nimensä allekirjoituksella hn- mäksymään ..lupakirja," johon tama- ran koko, laatu ja määrä on merkitty, ja masta sitten laitetaan tuo kirja torkeampain miranomaisten huostaan yksipuolista hinnan määräämistä Mar ten. Jos ostaja sitten maksusta kicl- täytyy liian korkean hinnan takia, on hän jo oikeudessakin puoleton, myöjä kun metoo siihen, että olethan nimelläsi kaupan hymäksynyt? T. — Kuollut. T. k. 3 p:nä maipui Pudasjärmen Hetekylässä Rukolan ti- lalla kuolonuneen maanmiljelijä T a- neli R u k o l a L'):llä ikämuodellaan. Lähinnä jäi häntä kaipauksella muis taniaan puoliso, syntyisin Timonen, 7 lasta ja märvy. — Roivaniemeltä. T. k. 8 p. toimitettiin kesttkiemarein hnutokauppa Romaniemen pitäjässä ja tekimät alim mat tarjoukset seuraamat: Jaanlan kiemarista talokas Martti Liljeberg 380 mk., Muurolan kiema- rista tal. Juho Jänkälä 800 mk., Rautiosaaren kiemarista tal. Josesiina Kunnari 750 mk.. Kirkonkylän kiema- rista tal. Frans Granlund 3,000 mk., Ounasjokimarren kiemarista tal. Aapo Rahko 700 mk. muodessa ja tal. Frans Peuraniemi 675 mk. muodessa, Jääskön kiemarista tal. Juho Jääskö 500 mk., Lohiniman kiemarista tal. Aapo Lohinima 1,200 mk., Mikajär- men kiemarista emännät Reeta ja Amalia Mikajärivi 2,500 mk.. Hauta- lan kiemarista tal. Edward Pöykkö 2,800 mk. setä Nammankylän kiema- rista tal. K. I. Kumpu 1,300 mk. ja talokas Augusti Onnela 1,700 mk. muodessa. Tolosenkylän ja Apukan kiemareista ei kukaan tehnyt tarjousta. Murtomarkaus tapahtui Ro- maniemen rautatien tamaramakasiiniin t. k. 8 p:ää masten yöllä. Martaan saaliiksi ei kuitenkaan joutunut muuta kuin manha remolmeri, maikka moro kyllä rikkoi pöytälaatikon, jossa kaikeksi onneksi ei säilytetty rahoja. Moron jälelle toimotaan päästämän. Laulajaiset antoi Romaniemen Palokunnantalolla t. k. 8 p. iltana eräs Karjalan manha laulaja. Mäkijuomia takamarik- koon ottimat Romaniemen poliisit t. k. 8 p. iltana junan tultua työmies Emil Tepsalta 7 litraa. Miehellä oli siis yksi litra pirtua enemmän kuin tumallista on. — Rotvaniemen Tapiosta. Tu leeko Tapionkylästäkin jotain hymää? Tulee! Tapionkylän nuoriso on mal- meutunut, se on herännyt. Ennen se kokoontui rähisemään ja nurkkatansseja pitämään pahamaineisiin mökkilöihin, nyt se kokoontuu kylän koululle jalos- tamiin iltamiin. Koululla pidetään jatkokursseja, joihin kylän nuoriso in- nolla ottaa osaa. Mutta paitsi mar- sinaisia kursseille määrättyjä tunteja, pitämät kussilaiset tuon tuostakin ma- paita illanmiettoja, joissa henkistä ky- kyä harjoitetaan. Ohjelmassa on pu- heitä, esitelmiä, laulua, sitran- ja har- monin soittoa, satuja, kertomuksia ja runoja. Paitsi näitä, on kylän nuori- son kesken perustettu sanomalehti ni- meitä ..Tapiolan tarinat", joka myös- kin osaltaan iloa ja pirteyttä lisää noihin iltamiin, sillä se on sangen hauskasti toimitettu. Mutta kylän manhoilliset ne katse- lemat karsain silmin tuollaisia edistys- pyrintöjä. Itse he eimät niihin saamu ja niitä jotka menemät, pidetään pa- kanoina ja publikaaneina. Maan it- selleen he eimät tahdo tunnustaa, ettei he ole moineet estää menemästä nuo- risoa noihin turmiota tuottamiin nurk- katansseihin, joita ennen on pidetty ja joitten simeelliset seuraukset tässä- kin kylässä omat olleet komin ikämät. Toimokaamme, että kylän nuorison innostus jatkuisi oikean ja hymän pal- meluksessa ja että se tulisi huomaa- maan oikealla ajalla ja oikealla ta- malla, kuinka huonolla elämällä on huonot seuraukset. N—o. — Kestikietvarien Pidon huu tokaupat Kemijärwellä. Keskimiik- kona myytiin Kemijärmen kunnan alueella sijaitsemien kestikiemarien pito ja kyyditys Kirkonkylässä ja tehtiin niistä seuraamat alimmat tarjoukset tai maatimukset: Kalliosalmen kiemarista torppari Aappo Hannu 2,200 markkaa muotta kohti. Hyypiön kiemarista 2,500 mk. talokas Olli Hyypiö, Ketolan kiemaris- ta talokas Petter Salmela 2,000 mk. Kirkonkylän kiemarista melivollisuudel- la pitää 2 makinaista hemosta tekimät alimmat tarjoukset: asioitsija Iikka Nie- mela 2,200 mk. ja talonomistaja Au- kusti Meriläinen 2,240 mk., sekä mel mollisuudella pitää 3 hemosta talokas Pekka Häckman 3,000 mk. ja Olli Nie- melä 2,900 mk. Jsonkylän kiemarista talokas Aukusti Mälitalo 1 ,(>50 mk., Joutsijärmcn kiemarista talokas Erkki Kimilahti 1,770 mk.. Oinaan kiemaris- ta Dlikylässä talokas Aappo Jounila 325 mk. ja Muostimon kiemarista Aleksi Salmensaari 400 mk. — Kittilän Kaukosesta. Har moin näkee paikkakunnaltamme kirjoi tuksia .Kaiussa, jola mastoin muiden puolueiden lehdissä on maikka kuinka pitkiä sepustuksia, useat totuudesta poikkeamia ja suomalaista puoluetta mastaan tähdättyjä. Talmi on taasen »vierähtänyt, kemät on käsissä, ilmat omat hymin lauho ja, kuten omat olleet pitkin talmea. Kristittyjen seuroja on pidetty ky- lässamme useita. Jumalansanaa on on saatu kuulla ja on sana maikutta- nutiin niissä, jotka sen omat totuudella maStaanottaneet. Suuri osa on sellaisia kin, joihin ei Jumalan sana mitään maikuta, marsinkin nuoriosa. Hekin kyllä taman muoksi tulemat seuroihin, maan kun sieltä lähdetään, niin silloin mennään tanssiin. Alituiseen näkee joukkoja nuoria poikia ja tyttöjä, jot- ka rallatellen ja harmonikkaa soittaen kulkemat pitkin tietä ja tanssaamat, missä main sileää paikkaa on. On mielä toinenkin ikämä kohta ky- lässämme, joka ansaitsee mainitsemista, se nimittäin, kun kylässämme on sellai nen pesä, jossa harjoitetaan kortinpe- luuta aiman mapaana ja jokapäimäi senä työnä. Siellä istuu moni isäkin poikineen yhdessä laudassa. — Miet- tikäämmepä, Kaukosen nuoret ja ivan- hat, miten saadaan nuo paheet poiste- tuiksi. Kansakoulu olisi kipeään tarpeeseen täällä. Kouluikäisiä lapsia on n. 05, joten koulusta ei tulisi oppilaita puut- tumaan. Onhan sitä tänne hommattu koulua jo monta muotta, mutta aina on se homma saanut mastustusta osak- seen kuntakokouksessa. Pakkokeinoilla on kumminkin saatu asia nyt niin pitkälle, että Kaukonen on saanut oman koulu- piirin. Saataneeko Kaukoseen koulua, näkee joka elää, mastustus tuntuu ainakin oleman ankara, jos on puoltajiakin. Ensikertalainen. — Nitvalan kirje. Aikomukseni on ollut useammin piirtää Kaiku leh- teen, maan aika ja tila eimät ole sitä sallineet. Paljonkin olisi pakisemista, mutta tahdon tällä erää tyytyä siihen, että saan purkaa mieltäni tuosta hir- menjahti-raimosta. On käsittämätöntä se mimma, mikä nyt on tarttunut metsämiehiin. On pitkin talmea kuulunut hämäräperäisiä kuiskeita hirmien lumattomasta ajosta. Mutta oikeuden tuntoa noudattama ihminen on niitä pitänyt huhuina main. Mutta nyt alkaa tulla näkösälle mitä raajinta, törkeintä asetusten rik komista. Paikkakunnan miranomaiset omat olleet moimattomat tätä raimoa mastaan. Sen tähden on tänne saa punut oululainen poliisikomennuskunta ja ankara jahtaus on toki pantu toi- meen mokomia lainrikkojia mastaan. Senlaisia paljastuksia on nyt tullut julkisuuteen, että ne pöyristyttämät ajatellakaan. On löytynyt paikkoja, joista on otettu kolme hirmenmuotaa takamarikkoon. Paljon enemmänkin moitaisiin tässä saada aikaan, jos kan- sa yhtenä miehenä nousisi näitä rikol- lisiä ahdistamaan, mutta nämät lait tomuuden sankarit omat uhkauksillaan ja kimääreillään niin peljättäneet ih miset, että törkeimmistäkin tunnetuista teoista täytyy henkensä uhalla maieta. Symälle on laittomuuden henki syö- pynyt kansaamme. Ei luulisi niin epäjaloa henkeä ole- man kansassa, kun sitä todellisuudessa näkyy oleman. Ihmiselle ei ole enää mikään pyhää. Esimaltamme on mii- saasti kyllä, asetuksella suojannut jaloa hirmeä ja tämän lain suojaamana omat ne miime muosikymmenen kululla ilahuttamasti lisääntyneet. Se aika, mikä niitten metsästykselle on ollut myönnettynä, olisi ollut kyllin riittämä ja taannut, että sikiämäisyys kulutuk- seen nähden, olisi pitänyt hirmien lu- kua tasapainossa. Mutta entä nyt? Jos tätä repäsemää kiihkoa jatkuu, niin meillä kolmen muoden kuluttua omat hirmet sukupuuttoon hämitetty. Nyt nämä hirmeät teurastajat ei- mät ole mitään säästäneet. Niille ei ole ollut mikään pyhää. He omat rik- koneet ei ainoastaan esimallan maan myös Jumalan ja luonnon lakia. Näillä huimapäillä, pimeyden riimaa- mille ihmisille, ei ole Pitkäperjantai- kaan ollut senarmoinen, että se olisi heitä estänyt, ja heidän raimoaan hil- linnyt. On pitänyt kiitää suksien pääl- lä pirullinen saaliinhimo pomessa. Ei ole heillä ihmisellisestä tunteesta rah- tuakaan jälellä, että tietäisimät osoit taa jotain sääliä miatonta luontokap' paletta kohtaan. On nyt monta pöy- ristyttämää silmänäköä, kuinka äärim mäiseen mäsytetyltä hirmeltä on kulu- nut nilkkanahka ja sitten lihakin ja- loista, kun täytyy päimäkausia henkensä edestä paeta komassa hangessa, jossa suksimies main kemeästi sydämetönnä jälessä hiihtää. Eipä ole armahdettu naarashirmiä^ään. Sanalla sanottu- na, näille ei ole ollut mitään pyhää, ei mitään armollista, ei mitään jaloa, saaliin intohimo main! Tekisi mieli kysyä, mikä päästi irti tuon eläimelli- sen menon. — Eikö ne herrat hymän mihaajat, jotka aikomat meille uuden onnenmaan luoda, ala jo epäillä, että olisihan se sentään tarmis teroittaa lainkuuliaisuuttakin kansaan. Pitäisi jo huomata, mihin joudutaan, jos kaikki lait ja asetukset omain hetkellis- ten etujen tähden näin törkeästi riko- taan. Lopuksi sananen siitä, onko hirmeistä mitään mahinkoa. Siihen täytyy sa- noa: ei ainakaan näillä seuduin jos ei nyt tehdä tikusta asiaa, niinkuin mo^ tiellä halu on. Hirmet kyllä moimat toimiaikana mähin kuoria haavoja, mutta tekemät ne sen usein semmoisissa paikoin, joissa liika tiheys main rasit- taa metsänkasmua. Tuo huuto hir mien tekemistä mahmgoista on meill? täällä Kalajokimarrella jotenkin outoa. Kehoitan, että koko paikkakunnan mäestö, jolle mielä laki ja asetukset omat pybiä, nousisi yhtenä miehenä tätä rikollista, laitonta katsantotapaa ia tekoa mastaan. Oikeuden palmeli- jat omat yksinään moimattomia näitä laatuaan uusia anarkisteja mastaan, jos ei kansa käy rohkeasti heidän amuk- seen, ilmoittaen syylliset, huolimatta heidän uhkauksistaan. —u ilk-. pikku uutisia. — 40 ivnotta kaupunkia palmelleelsi tulee huomenna maistraatin mahtimestari Jaakko yuftiiv — Halleyn pyrstötähti lähnnee aurin koa niin, että se soidaan kenties jo puoli- ivälissä tätä kuuta nähdä matalalla itäi- sellä taimaanrannalla mähää ennen aurin- qonnousua. T. k. :K) pnä on se lähinnä aurinkoa ja toukokuun 2X pnä on se lähin- nä maata. Silloin ja toukokuun 1N:n ja W:n päilvien »välisenä yönä se lienee pa raiten nähtämissä ilta-taiwaalla^ Mitä tu lee kaasumyrkytykseen, josta on joskus pu hut^u, niin on pelko aiman turha. Maa tosin kulkee sen pyrstön läpi, mutta yhtä mahinc^oittumattomana kuin elefantti hyt- tysparmen läpi, kuten Treptomin obseriva- torion johtaja ^lrchenhotd on lausunut^ Toukokuun t pnä kulkee Venus pyrstön läpi ja kun planeetta samassa kääntää pimeän puolensa meihin päin, niin moidaan tarkas- taa, jos jotain huomattamia ilmiöitä sat- tuu tapahtumaan. * — Kaksi tclkkäparia on majoittunut koskeen. - Kemään merkkejä. Peippokin nähtiin täältä tänä aamuna. — Kauppa Kieli- ja Kirjanpitokoulu- nimisen helsinkiläisen kauppakoulun kolme kuu- kautta kestämä kauppakoulukurssi alkaa tou- kokuun 2 pniä. Koulun toiminnasta lä- hemmin lehdessämme olemassa ilmoituk- sessa tekstin jälkeen. M vihaa nefontofl. Äskettäin oli ,,Kansan Tahdossa" saanut sijansa nimimerkillä A. M. marustettu kirjoitus, jolle on otsikkona ..uskonnon kahleissa kitu- wat ihmiset". Näitten orjuutta kumailee kirjoittaja seuraamin sanoin: ,.Mahtoivat taistelut on taisteltu uskontojen pohjattomassa liejussa har- haillessa. Mutta jopa on päästy niin pitkälle, että osa ihmiskuntaa seisoo noituudeu, taikauskon ja us konnon orjuuttaman elämänkatsomuk^ sen yläpuolella. Mapaasti tutkii jo osa ihmisistä luonnonmoimia. Tiede on selmittänyt monet ennen käsittä- mättömät luonnon ilmiöt. Ei näi den ilmiöiden edessä enää tietoinen ihminen tarmitse mapista ja pelätä. Monia, ennen millinä raimonneita luonnonmoimia hallitsee jo ihmiskunta mielensä mukaan. Tieteen eri haarat selittämät ja todistamat luonnollisella tamalla suuren joukon asioita, joista ennen oli mallalla mitä kummallisiin- pia käsityksiä. Näistä kummallisista käsitteistä on kutoutunut myös uskon- tojen monikirjama kudos. Kaikki u s- konnot omat antaneet olemai- sesta maailmasta kerrassaan määriä t i e t o j a.*) Ne omat tietämättä- män ihmiskunnan johtaneet har- haan ja asettaneet sen oljenkortena maappumaan kaikenlaisten kummi- t u s j u 11 u j e n eteen. Ne omat lisänneet ja lisäämät mielä- kin ihmiskunnan kärsimyk- siä tumattomassa määrässä. Niitä ihmisiähän on mielä hymin pai- jon, jotka kahlaamat uskonnon uumuttamassasuossa. Nämä ihmiset eimät käsitä, eimätkä tahdokaan käsittää mitään tieteen saamuttamista tuloksista. He seisomat kuin muu- miot keskellä tieteen kirkasta päimää. He kauhistumat tieteen totuuksia. Ja suurin osa heistä antaa keritä itsensä sisältä ja ulkoa ai- man puhtaaksi. Nämä uskon- non kahleissa kitumat ihmiset omat orjuuden puhdasmerisintä jouk- koa. Heitä on sangen maikea saada mitään nykyajan ihmiselle mäittä- mättömäksi käynyttä tekemään. Kat- sottakoon maan esim. niitä työmies- parkoja, jotka omat uskonnon kah leissa. He eimät mälitä juuri yhtään mitään ammatillisesta eikä maltiolli- sesta työmäenliikkeestä. Ne omat perin harminaisia mieraita työmäen yhteis- pyrinnöissä. Ja se on luonnollistakin, sillä uskonto sellaisena kuin sitä yleensä opetaan, on täydellistä orjanoppia. Ja nykyään, jol loin työmäestön keskuudessa aletaan järjestyä, on uskonopetus mu o- doslunut yhä enemmän or- janopiksi. Sen kärkionkoh distettu suorastaan työ- mäenpyrintöjen m a stusta- mis e k si ja leimaamiseksi helmetilliseksi liikkeeksi, liskomaisten joukko onkin loitonnut entistä kauemmaksi työmäen luokka- taistelusta. He omat menneet äärim mäisten työmäen sortajien kelkkaan, aiman rintamaan. Nämä ihmiset ei- mät moi luopua papiston opettamasta maailmankatsomuksesta. Näin tämä joukko muodostuu koko työiväenluokan mihollisjoukoksi. He poloiset uskonnon kahleilla sitomat itsensä ja tomerinsa aina kiinteimpiin taloudellisiin kahlei siin. Se on ikämää". Kun sosialisteja on ahdistettu siitä, että ne halmeksiivat, pilkkaamat ja mihaamat uskontoa, on siltä taholta tamallisesti uskoteltu, etteiivät he us- kontoa semmoisenaan mihaa. Onpa tässä todellisen karman peittämisessä menty niinkin pitkälle, että on maali- aikoina saatu sosialistilekdistä lukea otteita Laestadiuksen saarnoista. Muut- loin rohjetaan sentään aina silloin tal löin näyttää oikeaa naamaa. A. M:n kirjoitus huokuu niin sokeata ja kiih- keätä uskontomihaa, että maikea on sen tekijästä saada uskonnon puolta- jaa. Se siitä sen lisäksi ylen selmästi ilmenee, että Pohjanmaalla laajalle leminnyt uskonnollisuus on sosialistien puuhille kiusallinen este. Uskonnollia- ten kahleiden katkominen taitaa olla A. Wille ja hän?n hengenheimolaisia l^en ylimoimainen työ. Kahleissa kituma. Muualta Suomesta. — Kuollut. Sunnuntaina kuoli Helsingissä Miipurin bomioikeuden presidentti Ferdinand Aleksander K u m- l i n ()5 muoden ikäisenä. Mainaja oli syntynyt Turusia 1845. Oli ai- kanaan Turun homioikeuden asessorina, senaatissa sekä miimeksi Miipurin homioikeuden presidenttinä muodesta 1900. — Suomen Laulua, Suomen kuuluisaa kööriä, on pyydetty m. 1911 esiintymään Italian taidenäyttelyssä *> Kaikki harmennukset minun. A\\m fiilfuiiiiiörot toiifof. I MW töiöfailcifl Tornio—Helsinki. Tornio Kaakamo Laurila Lautiosaari Kemi Simo Kuimaniemi Olhama Ii Haukipudas Kello Tuira Cttlu Kempele • Liminka Ruukki Lappi Mihanti Kilpua Oulainen.... Kangas Ilimieska... Siemi Kannus : Kälmiä ! Kokkola Seinäjoki....^ Waasa Helsinki Postijuna , "'ero :>,öl lä T.2c ap. ; „ ' » » : „ - tu H.X»; lä R,» „ ; „ y.oi „ : » „ ^ „ „ lO i.i „ ] „10.; W „ , tt „ ,,11.10 ' tull.iö „ ; lal 1.30 „ \ „11.4!) „ i ,,12.09 i.p.! „12.m i „ 1-09 1 " 1 " I „ 1..)/ „ j „ —.Is „ : „ 2.i> ,, j tu 3.oi „ | lä 3,o,i „ , tt /, tt „ j » 4.x „ j „ 0.29 n , tu 5>,2»; „ ! ,,11.40 „ j .. 9.50 .. : Sekajuna Sekajima N'o (iKT. tu lä 12.»! p. lä „ 12. il ip. „ „ 1 .01 „ . „ „ 1.10 .. ; .. tu 1,2U lä 4 .r, „ -"),47 „ (i.-9 „ 7 .10 „ 7 .45 „ S.oi S ''V 8.:'.4 •>.oo ,p. ").L»T „ ^• :v ' „ O.iJ „ tu " i Sekajuna " N:o 1321. !lä 4 .05 ip. „ 4 ..,i ,, „ ').iä H li- 40 " r ,, i . 17 ,, i" 8 -°°» 8-« » U 9 .25,, ; „ 10.02 „ jtU 10 .32 „ lä 4 ..-0 ap. !„ 5 .30 „ i» '-37 „ ;» 815 » jtu 3..^ ip. Helsinki—Tornio. ! Postijuna! | ! N:0 352 i i 1 ! Sekajuna Helsinki Aa 7 .00 ip.j9?:o 1322. Waasa - tt 5.4r»ap.j Seinäjoki.. • „ 7.:,5 „ lä lO.ooap. Kokkola.. * ** 12 .00 p. j „ Ö.5S ip. Kälmiä 12 .20 ip,j „ (>.4.-, „ Kannus 1" 1-1!» w „ 8.0!» „ Siemi "i " 1.54 „ j„ 9 ,20 „ Alimieska. • tt 2 .24 „ ; „ 10 .34 „ Kangas .i 2 .44 „ !„ 11.OB „ Oulainen.. .itu 3 .07 „ tU 11 .4T, „ „ lä 3 .11 „ 'Id 4.äoap. Kilpua .' 3.:so „ j„ 0 .05 „ Mihanti. 3.öi „ : „ 5 .5,0 „ Lappi. , 4 .21 n \ „ (>,30 H Ruukki 4 .37 „ ' „ 7 .05 „ Liminka 5 .12 „ ' „ 8.02 „ Kempele... \ 5 .:i2 „ ; „ 8 .31 „ Oulu w y-E0 „ ! „ 9 .00 „ lä Tuira... Kello Haukipudas „ \> 1 ; n Olhama n Kuimaniemi „ Simo ! „ Kemi tu 8.59 „ lä 9 .07 Lautiosaari. „ n.17 Laurila U.27 Kaakamo i „ O.su Tornio Itu 9.5s t>,05 <>.12 (>.29 (>.47 7 .09 7 .37 S. 05 8 .23 ! Sekajuna J N:o (>80. lä !).4oap. : I „ 9 .48 „ | I „ io.o« „ ; ; „ 10.:» „ I 11.0»; .. i 11 .12 19 «Sekajuna . : " I N:o 888 tu 1 .30 ' l N-o lä 2.00 ') " ' " 9 .17 lä 9.00 ap. 9.11 „ i ff 2.27 n ; 2 .43 : „ 9 .26 tu 3.10 „ ; tu 9.62 Tamarajunia N:ot 1321 & 1322 seuraa III luokan maunut. Raahen radan junat lähtemät Raahes- ta U .10 ap., saapuen Lappiin 12.30 ip. ja 2 .50 ip., saapuen Lappiin 4.0>> ip. Lapista lähtemät ne I .12 ip., saapuen Raaheen 2.2? ip. ja 4/3 ip., saapuen Raaheen 5.2* ip., ollen siis yhteydessä ainoastaan maltion- rautateiden postijunien kanssa. Kemi—Rowaniemi. , Sekajuna i Sekajuna N:o 7Ui. N:o 718. 5iemi .... 3 .20 Lautiosaari . . ff 1 .. 3 .32 Laurila . . . ■ ■ „ ^-0 : ., 3 Iti Termola . . . • - 9 .2S „ j „ 5 .02 Koimu.... - • „ 10.:«) „ ; „ (>.11 Jääti la . . . . . 1 „ 10 .51 „ 1 „ fv.v» Muurola. . . ■ • 11-21 „ j „ T.io Rolvaniemi. . . . tU 12 .(15 f) j tu Rowaniemi—Kemi. Rowaniemi - Ntuurola . . Jaatila . . ftoinrn . . . Termola . . Laurila . . Lautiosaari . Kemi . . . Sekajuna; Sekajuna R;o 717. ! 92:o 715. lä 8.10 ap. lä 4 n ip. 9.0'i » 9.11 „ „ 10 .23 „ „ 11-2:; „ „ 1 2 3!) ip. .. 12 1, .. ■ >.21 5.51 (>.22 1,2i> 8 .3S 8 .13 tll 12.5.5 „ tu 8 53 „ Uä - - lähtee: tu -- tulee,) Roomassa. Kehoitus koskee miesköö riä, mutta se ei ole mielä antanut mastausta. — Nuorsuomalaisten puolue kokouksessa Viipurissa miime sun- nuntaina malittiin puoluehallintoon nlitarkastaja 11. Brander, insinööri I. Castren, senaattori K. (5 istren, tri Z. (5 stren, pros. Rasael Erich, toiinittaia E. Erkko, pros. K. Grotenfelt, yliopp. Armo Inkilä, työnmälitnstoimiston johtaja A. H. Karmonen, lakir. tri F. O. Lilius, yliopp. A. ÄNkula, joh- tajatar Alli Nissinen, ylitarkastaja H. Nylander, rakennusmestari K. I. Rousti, senaattori O. Sienrolh, lakit, tri O. Talas, johtaja E. W. Wallden ja opettajatar Olqa Oinola. Jonas Castren y. m. ennen joh- dossa olleet jäimät marsin mähälle kannatukselle. Äänestystamasta oli monituntinen kiihkeä keskustelu. Leikatkaa SÄ lähet- avonaisessa kir jekuoressa 5 d . postirnerk. osotteella: „Ju- hannuslehden" toimitus Lahti, niin saatte asiamiesehdot hyvin tuottavaan toi meen. Nimi Osote