N:o 26 - 1910 KRSK1-SUOMI Keskiviikkona' helmikuun 2 pm& * V" •/• v. %■£ -SfcliT_.L UI# tekään taMallisest!. kuusipuuta. WiL« soina käytetään ainekin HaVsittain y- leisimmin halonuja, suoria kuusenmt. mia. Tosia kyllä omat nämä erinomai- sen hymiä ja kes'äwiä mainittuun tarkoitukseen, mutta mielettömyys mei- sänhaaskuussa on juuri tässä mie.es tämme mennyn t isimmälle, ja siis es- te!täwä. Tämä onkin mahdollinen. Missä katajia on satamissa käytettä- köön ennen kaikkia niiltä, muita suorat, nom sormen .v«'hmuiset kuusen oksat omat myöskin oiman ihmeen sopimia. MaroMaisuudella otettuina eimät lie ne aiheuttaman luuriakaan haittaa .puulle. Ei tosin 'dellisben arMoinen, mutta silri rti'tjo tfä hywä on Paju. Missä sopim.', kasmupaikka löytyy, kat. .somme syytä oleman kyläkunni itäin poimittaa Pajun.i-Ziutulsia, josta k«'.:i'ki »tarmitseivv: käi>t-ttämäffeen moiivat ^ saada pajua. 1 Riukuaitojen kkstämyyttä ivoidaan huomattamasii lisäiä Poistamalla ui- daur kohdalta ruokamullan. Kalleutensa muoksi on näitä litviim- -piä riukuaitoja aina mahdollisuuden mukaan 'Mähennettämä ia missä ly- hyempiaikaisia, aitoja taNvitvan käyltet- iMön ios asianhaarat 'sen myöntämät, amioasiaan lharmaa 3—4 riukuista ai- taa. Mähän kalliita, mutta huolellisesti laitettuna sekä kestämiä.että kauniita oivat ra u ia l a n ka-a i da t. P'iik- firöiutofanfa-a älköön 'fäyteftäfö fe kun ,hel>posli> woi Mahingoittaa Eläimiä. Si- leä, Mahma lanka estää eläimiä kiillä tarpeeksi. Sopima myöskin woi olla, etiä jolppien päähän lyödään ylunmän langan asemasta noi>n 3—10 'Jeiit. Hak- sumen riuku. Sirret'täwiksi aidoiksi syöttöni-iille woidäan käyttää tamallisun ivahmem- piin aidasseipäisiin kiinnitettyjä 3 mm lankaisiai rautalanka-aitoja. Alussa sen mukaan M. 1901 yhteensä 52,04 2. ' Iience kuitenkin ehkä Paras:a, että leh- »Laskien keskimäärin joka torpassa löy- wiä Paimennetaan silsi kunnes oiMt 5 km. aitaa ja että aitakilomet- aitaan wähän tottmieet. riin menee 6,000 puuta on näfrt-n ! Kauniimmat 'ja mukavimmat ja 52 tuhannen lorpan ahoissa yhteensä myöskin halniimmat omat epäilemättä me sanoa, että meillä on airoja aimon noin 1,560 mil ! j. puuta. 35uotuiuin pensasaidat. Meidän maossain- liian paljon ja et:ä luolellakin mut-! korjauksiin menee kuten edellä maniit- me on niit'wn käyttäminen kuitenkin rällä helposti toimeeniuliaislin. Ai-! iii* 7,o osa eli siis noin 156 milj. supistunut niin turhan mähiin, enä doilla on näe', eikä niinkään luiiijui ipuuta. jlfjiit maamine torpparit käin- juureAa yleisöllä tuskin on niistä lvi-- »varjopuolia ja siilä snysiä onkin ni:.-, täisimät siis auoihinsa nom 156 m^lj. hiäkääii. Moimme ehlä joskus yksi- ien käyllämisiä mäbmneilämä. punia muositiain. T?sin on tällainen ty'skohlaisesii Pakata niihin. Tarkoi- Ensinnäkin tvarasunrai aidai pal- laskelma tamaitoman hatara ja maill:- tukemme on tällä kertaa olluNyhiMi ion Pelloa kummallaan puolella N'U.- nainen, muita kun viamme Huomioon, huomauttaa, miten-paljon säästämisen dostuncella pl)ör:älnäL,i ja wä.illii?ö.i että tähän mie!ä on lasketia»va kaik- oli>t yl'>m aitoihimme nahoen. aikaansaa tämä pyo ?:«mä nu-tfehuTnle tien talojen ja lukuisien mäkitupalais- M^sä tarjoutuu kiitollista tilauuuita -tu>ntuwaa wahinkoa ja ha>i::aa. «ii- ien aitat sekä maantie- kylä ja kuia- rikkaasta karlanonomisteviasta, P.onen Halleyn Pyrstötähti. Kuwamme esiliää .Halleyn pyrsiö- tähden raiaa. Mutcn näkiji), on se lä- hinnä maata hubiik. 20 ip :nä. ilita Aina jalossa jossain määrässä ai toja tarmiiaan, mul:a yleisesii wo.m V - J*"!' * !> Of ffn K 1 Kutvla Pariisin tvltvista. Unkarin pula. Parlamentti hajoitetaan. Vudaipestlstä, tammik. 31 p. Keisari on antamassaan sekreetissä hy- lännyt kabinetin eronpyynnön sekä myöntynet Pääminis:erin -esitykseen Parlamentin haijoittamisesta ja uusien Maalien määräämisestä. — Norjan ministenpula. — Uusi ministeristö muodostettu. K r i s- tia niasra, >helmik. I p:nä. Konolv jätti tänään kuninkaalle seuraaman ministerilistan: Konow Maltiominis- teriksi, Norjan lähettiläs Lontoossa, Jrgen ulko-asiain ministeriksi, amt- maimi Berge /inanssimmisteri, por- inesiari Arcstander kauppaministeri, läkki-, palttoc)- ja silkkipumpulia eri laatuja. Keisari -kotimaisia villalankoja useissa väreissä. Akkunaverhoja sovitettuja. Akkunaverho kankaita suuri valikoima. Täysi- Ja puolipitkiä akkunaverhoja (Jalousie). VViIh. Höglundin Kangaskaupassa Pohjoismaiden Pankin talo. Puhelin 65. mällä korimaiscn teollisuuden tuotteid»!i menekkiä j<r aikaansaainalla laki cpar.-- hellistä kilpailua d.astaan; Mitä tuic: p<itc!o'.ihsnät)tteeseen ek.n- leinonharjoi tiatni»oifcubcn faamifclfi, tulemme cfrxaan apuna, jotta faanijrn sellvitystä ^ihen. onko kenties syylä tvaatia muutoksia woimassaolewaa.i maaiiwiljielyskoulunjohtaja Holtsmark l lakiin; maaMiljelysmmisteri, tehtaan omis-^ Amma.':ic:uiin ajanmukaiseksi edis!ä ttaaanlut vuokrata «ali, 2 huonetta ja keittiö. Vas taus tämän lehden konttoriin. 410 1—s fin r en gas w a n h a a uraa s i° t e i l e m i s t ä kahleista, ni i n a l k u u n olemme päässeet. W. T. hen kokoontuu näe: po! joa riffanuilH^ aida:, ymmärrä m m e, etiä kysymyksessä meisi^ochan haltiiaan laa.ka, lehöa la. luhobuöiileisiä ja loiscläimiä, het- on huimaamia summia ja että se on j^iaikin maanmiliielnksemme eli kanian- Posti wil'.'lnksille tuhcacn marjoen ja terrassaan käsitiämäiön kansantalon- talouiemme hliwäk>i. talMisin muodostuu aina airojen M;'e= dcllinen menoerä, jeka yksin aiioihiui-^ Tee se! Murra edes yksi- reen suuria lumilinoki?^. je:ka merkal- nie meixe. leen kemäällä sulama:, a .aai:!<iatraen Zänsi syy on meillä scnmuoksi uiikäli Aiem tun:uwa-.iklii^w ^).!ikol lauvehti- rnahdoll^ia, koenaa >vähj!iilää aito- Wille kasmeille. m:hde:n -:ulewai -.jatuurc. H»mällä ehdolla ja järj^s- aidat, ainakin^meidän mmalliiet riuk^-, ri?' petin se n armaan useimmissa pai- aidat mahdoitoman fotliuji. |foi-sfa käykin Päinsä. Ei ole näet en- Eimuuttaen ottojen ylöspan^-a' suikään tarpeellisia, euä jok'ifi>icn p:e- johlMvan rahallisen »'enon. joka er: | nrnf:i:t lohko cli peltotilkku on aidan oloissa Moi tunuiirasli ma hde.l^. ymipäröimä. Jos, niinkuin useimmin kiinnitämme huoniicn nimenomnln csiaa selmitellen. tahdotaan mäit^.iä, «itojen suunnattomaan mcl^änhaas^a.i- harjan syöitämisen iak'a aitojen oleman wiseen. - wälr:ä!näi:öm.iä. huomautamme, että Miten paljon esim. 1 kilemcirin pi- iäinä moi tapahtua karjaa liiassakin Pi- tui^een aiiaan tar>v.:a'n puu a. ri',i= rämällä i n täintäinätlä alempana mai- puu lieMli uscammis alin selkoina, nif.uja siirrctläiviä rauialanka-attoia Venäjältä. — Kuolemaan tuomittu polttanut itsensä. Wilnas:c. sähkötetään Rjet- shille: Läänin Mantilassa on poltia ^ . .... .. .... .. . , , t . . . ... nut iisensä se tuntemaion henkilö, joka muita ma in iraan .amoll.,een t-.heaan .Ru-o-i.s;a. a .nal .n lesk>ia etelä o»v- oli ^^ittu kuolemaan siitä ek 'ä oli aitaan ke-ki.naar n ..leneman 1.^0 .?a, ei cn-,ln.aan o .e nuiaan lum-nallio-,, e ^ „,uthayritiMn Mosko- «puuta sa 'i^rn^' 1 '' 1 ' UI r ^'I 1 ' Ia ' ei, - ! „ r ^' a . =n ' 10 ' 0 kahden ta.vn ^I^ fenraalikuioernööriä Hörscheli 1.800 ta.nta mu.^.kn el- vh- maiden mal-.ila loqd'.,. ^an ^.^ mann[<l mastaan, mutta hajottanut teen,a noin 6.0, 0 pnuia. ^uoiuuc.n ,aan on a^uu ,uuren.p, o.a, joka f)[incn ^emästään koraali Penqoa. toriauk.een laske:a.in menemän tayttaa kahia mrkouusia. Met,a- J^ n kuolemantuomionsa oli mah taja Brenne työministeri, rehtori Q^vigstad kirkollisminisieri, asessori Scheen oikeusministeri ia eniersti- luutnantti Bull sotaministeri. Näis- tä kuuluivat Brenne, Qmigstad, Scheen ja Bull oikeistoon, muut Ävat mapaa- linielisiä. — Holtsmark toimoi, -ettei Häntä nimitetiäisi, ennenkuin suurkä- räjät oivat wahmistaneet '^lkan yhdek- sännelle ivaltioneumokselle. Äuniingas on hyväksynyt listan. Ni- mitys taipalhtuu tänään klo 1 i.p. — Kreikan uusi ministeristö muo- dostettu. Ateenasta, helmik. 1 p:nä. Tragumis on muodosianut ministerisiön. pelastusarmeijana I lossfc. Paljon vier*it*. 6 Panliinin ti- Saaret np«Mri kokoukset. Tiu Un ja huomenna klo 8 Lp. Paljon soittoa ja laulaa. Terra tuloa! 4X9 i_| miscksi wak'!oyallinnossa katsomme lä- hcmmän yhteyden i.iaan hallituksen ja teollisuudc„ha>.-jo!l!a,'aln kesken tarv?cLI- seksi ja tulemme scnwuoksi pohtimaan kysynchstä teollisuudenedustajain ku!?u- misesta lUäih seen tahi kcokusmcitjuusmieslaitoks ammattiedustuksen kcSku-zelimen.i- i IC , , , . = . Tulemme näyttZmädn. miten ultom.--'^^ rokotus waarall.sta ja m,ten wo. den phrkin.'.?sct hankk.a koteja täfdirtc 5"'^ rauhanaatteen «d.ötanns..n> käsityöläisille ja käsityöläisten l..k.lle ^tau^ncen. -^Huom.o.ta (-ot. aS. oivat meilläkin esimerkiksi kelpaava." ! ^ ^ Numero sisältää: Lukijalle. - ^ 5. ,,tU ' Jaaiko Juteini, elämäkerrallisia piirte!» tä sekä hänen kaffi runoansa. — Kaksi . ^synlyetä, lirj. Ellen Key. — Mies laa. 5 ^rtmnus. Elämästä, kertomuksia.— » ' o. > ^ RauhanlliMeen chömailta. Kysymyksiä lyö- ja teollisuuslehden lähtiessä taipa- >la. — MictÄaniä, lirj. A. P. — 9lt;cn« leelle. — Teknilliset koulut. Kirjallisuutta ja taidetta. — Taiteilijapari Tchneevoigt iKoo* massa. Acenestys iaiteili jepari Schneevoigtin sunnuntaisessa konser- tissa Rooman Augusteo-sali^a oli ^ '!so internaciona, kirj. K. I. EaaQnen. i CV "f a . •> . , O Teollisuusmaliokunnan Keskuskomiican f. äU n ^ •• - kokoukset. - Suom;n Teollisuus.valio-!, <ktusm'ulla °n Otto Älas-n p.trtcnno. kunnan KcskiiZkomitean kiertokirje:! hera awa. ' o a - 1Q ,;J Lchti UmesNH kerran 7uus<a. TllauS» IS—20. — Zariestoo imta. — itctoioi,. . ^ . .. ammattiyhdistyksistä. - Tuomen :eol!i-\^ ni * i: . 80 . mi ^ cI *\.. 2el > be " ***%? suusmicsten muotoku.via ja -lämZke.to. ^^o.m.t.aia ,a iulSa.,»a on Aaku Ma. Ii ja tcimllueichteerina Slyosti Huhtal.7. ra. — Siilpendiaattikertoinuksia. — kir jallisuutta. — Tcknokoogisia tktoj-i. — Kotimaan uutisia. — Ulkomaan uuiiiia. — Ilmoituksia. Lehti tulee ilmestymään kerran kuu- kaudessa ja maksaa Irlo wuodelta 2 rnf. Jokamiehen Al > tk olehti n:o 4:jä. LukutII N a il o 23—24. Kyläkirj/isii n Kuwalchdcn ^B-savjan tamm!^uur. numero cn i'.m:Z« Kchoit>amme käsityöläisiä ja teollisuuden- [ Jijrujt. Ensimäisessä kirjoituksessa käsi- harjoittajia lehteä tilaamaan. — Aikakauslelitlii on ilmes:.)nyt: Työnantaja n:o 1, sisällys: .jäi! - :» tellään pienten tanjojen yStämän, £>il» liain Ewart Nlad^tonen elämää, hänen äÄettäin wieteiyn tttv-wuot:sen Zl,n'ymä« ^ja p.hamaan a.dai on^r usein ainoat ( ja hänet piti hi rt et tämän seu- a.öa., il o i k-a t«IOv|a loy.ymat. j MQ(!winö päiiuänä. Tuomittu teki it- luurenmoinen.^ Nouma Tchneevoiiit Uu^'a:ehläwiä. !yör!:dat päiwän.sä j^hdos:a. «.'uraa iiticn par' i?! , Ellinhuudot lukuisat, säh- Ruotsissa. — T',,önseisau!iet Ivunnna l kuwaa syksyllä wl-'e!y^'.^ osuustoiminta- köiiletään Roomasta. Zrt^anoiiuja joukkos.ipimufsia. juhlasta. Kirjailija Stnöir: Milkunz on — Asetus työsti teollisuus ynni e'.'ii-?- laatinut tähän nmne>.osn er.Uä-.n pir» — Ilusi aikakauslehti. Ensimäisen nu- «neronsa on 'ulaiZsu' W. von Wrightin toimittama uusi cikakauslehti „K ä s i< sä muissa am>nr: «ssa. -- P en'i He toja. osa eli siis noin K00 vuuta MSoleman perusteella olisi saneen «nieliäkiinniiiäivää j<? samalla opeua- P.eii^mm!-!sa ia^-^!<i i<irw.iazn 'a°jsemuiHan sitomalla päänsä ympäri! työ- ja T .> o l l > s >> u s l e h t i". Ensi iraa laskea miten paljon maamme ai- mall.seKii merrailain eiieminän a:to;-a, ( m ; Ul ; n; j. ou f a 0 [j cn f tn f^tonut palo-! mäiscssä k-ejoitnksc^sa lchti lausuu pyr- «dois^a piilee puuta, multa kun Iitein- suuremni^ia i<i »bska m>!t'ä a.na >g syyttämällä sen. Äun saa- kimyksenään oleivun. tamaa lilastoa ei lieilämäsii el^ oie- osakji on ^ känteiiäma, tn a; n iuuoon .jounii.it koppiin, niiytiin miehen Pola- „?lmmat'itaibon edistäminen käsityö»'arwosicltawa^ — Ohiekiänn.i:. -- !yö- massa, joka wo:si osoinca m.ten ye.I- ^nuuiama sana eri aiöo^sia. !wan kuin soihdun. Muutaman mi- kouluopetukse.r taajcntamisella, järjeste:- maalta. :föu o^a^to. ^o.min- teän ja -sattuivan nowell-n ^Puolue-:lä« mää", miÄä hän teräivä?!'. ruokkii siii S i i p i ka r; i n- ja c h : 11 i i f; o l- PÄkumaisuuctu^ jo'a li-^nl-.i usein -stin» to lehti n:o l. «isälw: Uusi w,'.v?i ^tyy meidän puoli.: vl.'is, amme Kauna. 1910. — Tanim kuu. — Tiivikarjan. ja i kirjallista Puolta -dus-aivcl :ä?>ä num> äTCchilaistttjtinV.i nhtcr-nuiyiin. --lro->>a wielä: Tino.-ninittcja. fl-Jiint*. Millä tamcilla rtd.)rtc:o:i:p:favioo ok:ii Erään hmingj.: r r. .'ap-undecta sekä Tif li sistä, tam- i jon anoia kokona-suudesiaan kolo! K i w i a i d a t oivar tieiyst.i kesiä-^nuutin päästä beitn Henkensä maassa löinim. ei sellainen cle ma h- miinmäi ja hnmin peinslettuina jara-' doklinen. Asian malaijemiseksi ja saa- ,kemtettui.na, miltei ikuiset. Marasia- da/^een edes jonk.nlaijen käsiiiilscn r:= ,mai kuitenkin >pa!-jon mcata, jorcti Nii lojen todellisesta suunnattomasta P-tl- ,ämiljeltismailla ci -ulisi käyttää.P^it-; man eilin^rkin uum tumamme .uit- kulotus tuliii luan lalltitii. Metsaa^! — Kamallus. mi k. 30 pnä. tyjen op,iiiaöoi :icn toimcenPancmi'e^la^ ammattiopetutscn oikaansaamisclla, ruyk- toja. — Kirja" finiita. — ^!iik : :iifsia nimimerkki R—c:r Lin*: rimwi. 3uur« ta mielenkiintoa cn niaimaanfii imien» sa herättämään *• Ju.o.i t Arac:niinan Mäinämöisen, Tuomen Nauhan- suomalais siirtoiaS.a. MihoZsa cn ii:e- ': teit)jen järi>!.?t.iin-'lllä sekä ieolliniuc-mu- liiton äänenlkannattajan l:nen numerz .lä 3 hiivaa Hel<zclannin saar^ta sekä 4 .. . e • taian P0ö''-^en-^ . rattaiiulla Dositii.viiccn on ilanestym.t isona 8:n sirvuisena ja ne- kuwaa kauppan uw?Z Ha,man:n a:-kct. !rMmkonitorisia toimeenpannussa :ar-^ n > ' r ' ' - - ■- -■ ■■ ■••• •»=-- ltausten perusteella. Eräällä, kolcnaiinudeeiaan 70 i giliu. toiua miljc!>>s!nait.i N^siaan oma: ne . .. Ö' 1 erittäin sopimia. Monin paikoin esinl. — Menäjän kansanlutto ja Pylian käi,ict'yjä ma- Mikaelin liitto yhtymät. Erittäin in- nokkaasii kuulumat Puriskemitjh ja ä Menäjän kansanliiton jalelle jääneet ^ jöhtajar ipuuhaalvan Menäjän kansan- liidon ja Pyhän Mikaelin liiton (Pu- riskemitslhin liiton) yhteonliittymislä. känriäivällä ulalla. jo-'a ala-ia noin .Zaivoösa ja Äarjala^^a käyictiyjä ma- Clö Ka on peltoa löyiitt, yhieeniä noin maan päälle laskettuja usein 1 -2,560 mtr. mumisen lilan ylläpiiä- ,vaan pienenpuolisisia kimisiä tehty>S miä aöio^a. Tus 12 '/<> klm. ail.^a, k^viaii^ja, joita taivallijella rinknai- eikä tila kuiienkcan oie senkään suu= balfa ^ietncu forotcKia.u, emme miten- rempi. Toisella 3K ha ljesta 19 ha kään moi puoltaa. Niin taajassa kun peltoa s jako jesa k.crrossa) käellä- ai:o'a muutamin Paikoin !•)',)» tvällä tilalla löytm, k<.0t0 mir. eli noin j,,^ j^„uu näet niitten alle ei niin- anoja. Eräällä 14 H.i ftiiuia- sään Mähän maata, csein aNvan hylvaä »valla palsiaulalla loyiyy ?,820 mir. miljelysmaaiakin. ^i»n aitoihin kiiy- auaa (ainoasiaan mitielys^itoia, koska kilvet useitnmin ilman suurempia tila on metsätön) j n.e. Niin luuraa kusiannnksia Moiiaisiin Pelloilta siirtää tuin nämä lutvut oivatkin, ei niita kui- p^is tai ainakin yhdistää korkeampiin lenkaan saa puää yleijenä keskimäärä- f j jj; 5 larkoitnstaan -.'iysin MastaaMiin nä, nllä kaik.lla larkoitetuilla tiloilta ^.^oihin ja knn ennen mainittujen ma- on yuomaitaivasti neudai-eiiu säältä-. talien fiiuiaito-jcn lälitläm ncn ei pois' Mäisyyiiä mikäli aitoih n tulee. Pai- Ifl f tKin m . c tiön käi,känistä eli kulutusta, ksl.ain maassamme :>unkuin SatvoSa miiään, joka puoltaisi täl- ja Karja lasia on yieensä muuallakin, {i y ii:Cn a ; U1 j clv käyttämistä, liikekeskuksina mähän loitommalla. ... ,. - . ?.. .. , löytyy aitoja niin suunnattomasti, et- Nin kuaito > a en uieimpia mak tä ainakin me usein olemme tulleet a?a- celleeksi. eitä asiano ijät lrarmaankin luulemat lipalstaiscna. Lchti on varustettu uu- Ammattitoimir.nai. kchittämincn jäe- della Kaarlo Muoren piirtämällä nimi- jestämällä :e?n:5liöttN neulvojen s-:a>Ni- nen tarki>ituksenmuka.sien pienteolllsuu- täin walimistun'c-?!a liit.pc.laisi^ia A>i:» plnrista. Tahdomme '.vieläkin sucsitlaa fttucifir* kuivalla. Sisällys on: Rauihanchön oh- jelmaa — Citnellista wnotta. Kankain- l jaston Kutvaleh:e'l jokaiseen ko:i:n. miZ» dessa tariviitalrin' koneiden ja mootto-^välinen rauhantoimic-to. — Kansain-! sä hiMiää ja tcninarir>.'.S:a lukemista kai- rien ostamisen tn lpottamiscksi. eSiSlä- ^Minen apukieli, fftrj. K. I. S:n. — dataan ja hj u:aan saada. C-etten ti» «Utuuberno «:tojen paljo,;. desiä ja Pilundesia. Sanoimme ylempänä. että tilasion niihin kuluukin paljon aineksia (ylem- puutuessa vn mahdetun määritellä m ^ktmvat miten paljon aid.n koione.isnudessaan aitoja) kokomaassa itideivät puuta. Pienen,- kamaa, et:a-tmibciity^u ' ^ •• män yriliiksen siihen suuniaan Moim- ""Sia lemiaa tuhoa.in ehdm kum a^ me kuitenkin rehd^i. Erään, suurem- bois,av ,0'!S,a on mahan Malia aida». massa pääkaupungin lehdessä joku aika tm Malilla. ........ silte>n iulaisiun kirjoituksen mukaan on Kesiämunnw'l aidakset saadaan ter- ckamall isillä keskikokoisilla torpilla Ta- »meistä, kypsyneistä la liven aikana faa* Ulkomailta. Englannin vaalit. Libcralit moitolla. L o n : o o s t a, tammik. LI p:nä. Valittu on 272 liberaalia, 271 unio nistia, 80 nalsionalistia ja 41 työ- o. tiheää ja haimaa aitaa sekä mäenpuoluelaista. Valiiramana on näiden mälimuotoia. TaMallisimmat .... n 355 !Ä ' Mitä Asquith aitoo? Lontoosta, iammik. 31 p:nä. Kuusi jjälellä olemaa edustajan paikkaa edustaja ka ma rissa täytetään palloää- nesiyksellä tällä Miikalla. Poliittisissa piireissä kiinnittää lähinnä mieliä ky- syml)s, tuleeko As^uiiih seuraamaan radikaalien neumoa eikä tekemeän minkäänlaisia myönnytyksiä lordien weto -oikeuskysymuk'esiä sekä hätätila taksumme »torpan" nimnylsen käsittä- si, leppääkin layle..atvvn «»--,» ^>--- sa nimityitämään muutamia saroja wän sellaisia muokramiljelmiä, joila saasii löyiyy maiklei olekaan luon >op>- lordeja pakoltaakjee t Ylähuoneen ryh- jmot siksi suuria, että maanmiljeliH ma. Halotut aidakset omat halkomat- ^ään toimenpiteisiin lordeja Mas- millä on pääelm?einona eli jotka suu- tomia kes.ämämmät, koska Jvmnema> ^ h..,, unionistien ja ruuideltaan käsitlämät Mahmtam Z ha nitut Mmallisesti ^'^ nuoremin ^ ^ enemmistön Ehdottaman me- wiLvltliä maata, löytyy niitä Tila.to- nesteinsia puista. Teipaikit on kara- man mäesiön alakomitean tutkimuk-^a parasta, muita (en Puutteessa faj* netlelytawan. — 36 — mujen taakse, ja taivaankansi näytti jätti- läissuuren näkinkengän sisäpuolelta, kuul taen ruusunpunaisena ja hopeanvalkoisena. Ei kukaan, joka ei ole oleskellut maassa, missä polvilla oleva ruokaliina tuntuu jo sietämättömältä, voi käsittää sitä siunauk sellista helpotusta, minkä illan viileys tuopi mukanaan. Pitkin siemauksin hengittäen il lan puhdasta, raitista ilmaa kävelimme toh torin kanssa saarella; hän näytti minulle, missä varastot sijaitsivat, ja kertoili heidän jokapäiväisistä toimistaan. „Tällä pienellä saarella on jotakin ro- mantillista", sanoi hän huomautukseeni, että heidän elämänsä mahtoi käydä täällä hy vin yksitoikkoiseksi. „Elämme täällä Suu ren Tuntemattoman lähettyvillä. Tuonne kauas", jatkoi hän osoittaen luoteeseen, „tunkeutui Du Chaillu ja löysi sieltä go rillojen kotopaikat. Se on gaboon-alue, suurten apinain kotimaa. Tällä suunnalla" — viitaten lounaaseen — „ei kukaan vielä ole päässyt erittäin kauas. Niitä seutuja, joita tuo virta kostuttaa, eivät europalaiset tunne vielä juuri ensinkään. Jokainen puunrunko, jonka virta tuopi mukanaan, saapuu vielä löytämättömistä maista. Näh dessäni omituisia kämmekkäitä ja muita harvinaisia kasveja olen usein toivonut ole- - 33 - Kierrettyäni pienen metsäisen niemek keen, voin jo nähdä «aseman", pitkän, ma talan, liimavärillä valkoiseksi sivellyn ra kennuksen leveine avonaisine kuistineen etupuolella. Rakennuksen päihin oli kasattu suuria röykkiöitä palmuöljytynnyreitä. Ran tahiekalle oli vedetty joukko pieniä veneitä ja kanootteja ja pieni kapea maallenousu- silta pistäytyi jokeen. Sillalla seisoi minua odottamassa kaksi valkoisiin pukuihin puet tua europalaiöta leveät punaiset vyöt vyö täisillään. Toinen heistä oli lyhyt, lihava harmapartainen herra. Toinen taas oli pitkä ja laiha ja suuri leveäreunainen hattu peitt puoleksi hänen kalpeat kasvonsa. „IIauska nähdä teitä", sanoi pitkä herra ystävällisesti hymyillen. «Nimeni on.Wal ker, ArmitagQ ja \Vilsonin asiamies. Saanko esittää teille saman toiminimen palveluk sessa olevan tohtori Severallin. Hanoin näemme huvipursia näillä seuduilla." „Se on »Sotakukko", selitin minä. »Olen sekä omistaja että kapteeni — nimeni on Meldrum." «Kuljette tutkimusmatkoilla?" kysyi hän. «Olen perhostenkeräilijä. Senegalista asti olen purjehtinut pitkin rannikkoa." «Onko saalis ollut hyvä?" kysyi tohtori