W:o 101 1910 Perjantaina Syyskuun 2 päivänä. 6SBHS33nSS& Tllaudhi nnat: Oulussa Koko vuodelta 4: — fvolelta vuodelta .2: — 1: — —: :^5 Ijännekseltä ■ uukaudelta Postissa: 4: — 2: 20 —: 40. Ulkomailla 10: - Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLÄRI. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudeahoitaja. Toimisto |» konttori Kauppuremkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7.ään illalla Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaacotetaa» lehden konttorissa ja on niiden hinta 1:11a, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. RaamilHset kuoleman-ilmoitukset vähintä ia 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. Kirkollisia tietoja. Lauantaina ruotsal. rippisaarna kello 7 i.-p., pastori Heikell. I3:nä sunnunt. Kolminais. p:stä saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipänväsaarnat suomal. kello 10 ja ruotsal. kello 1 -21, pastori Nordlund. _ Kollehti tulee diakonaadille. Jltasaarna suomal. kello 5, pastori Heikel, kollehti tulee lähetykselle. Kalajoen Kivihiomossa valmi tetaan Kauniita )'a Kalpoja Rukoushuoneessa hartaushetki kello 7 i.-p. Iapanilähetyksen hymäksi iltama Heinä- torin koululla sunnuntaina kello li i.-p. Puhumat: ylioppilas Salonen y. m. Bethel-Allianssihuoneella saarnoja sunnuntaisin kello 11 ap. ja kello 6 ip., tiistaisin ja torstaisin kello 8 ill. Pastori W. SUNDELIN. Metodisti-rukoushuoneessa (Isokatu 61, käytävä Limingan kadulta) saarnoja sunnuntaina kello 11 ap. ja kello 6 ip. sisälähetysjuhla, puhe aineesta: „Ju- mala tahtoo, että kaikki ihmiset pelastuisi vat." 2 Tim. 2: 4. ^ ... " a . Puhakainen. HUOM.! [ilojuhla vietetään keskiviikkona t. k. 7 p:nä. Pastori O. l. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari ffl fll I II X toimittaa asioita virastoissa . U. ULLlLfl y. m. Osoite. OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin nro 5 31. Avoinna 10—Vs 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. Dulun läänin uiltass- ia iiiiil Omistaja Varamaanmlttarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Asianajotoimisto HASSELBLATT & BOXSTRÖM (Vanhin Pohjanmaalla.) Pääkonttori VAASASSA. Omistajat: varatuomarit K. J. BOXSTRÖM ja EDVARD EDELMAN. Ajavat asioita kaikissa Suomen oikeuk sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiämyös Amerikasta. Kuollut. Syvällä surulla ilmoitan, että Jumala näki hyväksi täältä poiskutsua rakkaan puolisoni entisen talonisännän Gustaa Similän (Kopsan) Temmekseltä, joka lyhyen mutia ko van taudin murtamana vaipui kuolon- uneen Oulun lääninsairaalassa 25 päi vänä kesäkuuta 1910, elettyään täällä 72 vuotta. 5 kuukautta ja 21 vuoro kautta: suureksi suruksi ja kaipauk seksi minulle, 1 pojalle, 3 tyttärelle, 1 miniälle ja 5 vävylle sekä lukuisille lastenlapsille, kuin myös muille suku laisille ja Uittaville. Martta Similä. Ilmoituksia. mustasta ja harmaasta graniitista sekä val koisesta marmorista. Kivet lähetetään laatikoissa ilman eri maksua kaikille rautatieasemille Suomessa. Hintailmoituksia lähetämme pyydettäessä. Kalajoen Kivihiomo. Omistaja A. SANTAHOLMA O.-Y. KehyKsiä, Pylväitä i e valmistaa Klvenveistämö Alatornlolia. Patsaat valmistetaan parhaaksi tunne tusta mustasta kivestä sekä lähetetään rahtivapaasti rautatiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pyydettäissä. "II1M \Wm Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita monen mallisia 30 - - markasta korkeam piin hintoihin. Tilauksia vastaanote taan kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot hinnat. Tuomainen & Kumpp. Klvlveistämö, Oulussa. Koulukatu 26. Telef. 312. 11 Maalle rekikelillä kuljetettavat ].! tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Hautaristien tilauksia välitetään. vakuuttaa kaikenlaista omaisuutta kaupungissa ja maalla. Asiamiehet Oulussa: O. Lampa. J. M. Montin. Georg Hedman. Ivar Lydman. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! ■Vakuuttako tuli va ,Kullervon' asiamies Oi uutenne «M m ijoian" W. h ... ntti. Tavat. Kansai.idpanklssa. Puhelin 4 36. 3Z V. Dufvan Oulussa ja Raahessa S Saadaan uusiaikaisimmat va lokuvat sekä kaikenlaiset ryh- ^ mälaitteet, joista löytyy mal- ^ leja nähtävänä. (L. ja K. l:sti,i harjoitukset alkavat taas lauantaina t. k. 3 p:nä kello 8 i.-p. Kajaanin- tullin kansakoululla. Uusia laulajia, varsinkin miehiä, otetaan. Hammaslääkäri L. Eklund Osoite: Pallas-talo Pakkahuoneenkatu li-l Antti Karikoski Varatuomari toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimi stökauppoj a. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. ■ — — n KIRKOLLINEN TOIMISTO OULUSSA HALLITUSKATU 25. TELEF. 4 82. ajaa asioita Tuomiokapitulissa, hankkii ja jättää kirkkoherran kansliaan muutto kirjoja, papintodistuksia, sukuluetteloita y. m., hankkii passeja, välittää ehtoollisleivän ja -viinin, ehtoollisesineiden kuten kannujen, kalkkien y. m. tarpeiden, kirkkokoristeiden sekä lämmityslaitosten hankkimista, toimittaa asioita kuolemantapausten johdosta, lait tamalla kuolinilmoitukset sanomalehtiin, hankkimalla surukirjeitä, ilmoitus- ja kutsuma- kortteja, kuusia, hakatuita kuusenhakoja kadulle pannen ja poistaen sekä ruumisarkkuja y. m., toimittaa kaikki hautausta koskevat asiat kirkkoherran kansliassa ja hau tausmaalla y. m. Edullisinta on kuolemantapausten kohdatessa kääntyä kaikissa asiossa kirkollisen toimiston puoleen. HUOM.! Surukirjeiden, korttien ja kuorien malleja on toimistossa nähtävänä moni- — puolinen valikoima ja voi niitä saada pyydettäessä. KIRKOLLINEN TOIMISTO Oulussa Hallituskatu 25. Telef. 4 82. Talletuskonttokuranttitili on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttitilille merkityt rahat kasvavat korkoa ko rolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokuranttitililtä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokurantti sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä oloa pankissa. Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. Vanhin kotimainen Henkivakuutusyhtiö KALEVA, perustettu v. 1874, henkivakuutuskanta yli 100 miljoonaa, rahastot yli 29 mil joonaa, myöntää henki- &. pääomavakuutuksia sekä aikaisille että lap sille 5:stä Ikävuodesta alkaen, oplntovakuutuksla koululaisille, elinkor koja y. m. kaikista helpolmmilla & edullisimmilla ehdoilla. Täydellisimmät tapaturma- & salrausehdot. KALEVA-yhtlö on kotimaisista yhtiöistä ainoa, joka avustaa keuhko tautisia vakuutettujansa parantoloihin. Koko liikevoitto jaetaan vakuutetuille. Voitto-osuudet vanhem mille vakuutuksille ovat tehneet viime vuosina 60—80 % vuotuisesta vakuu tusmaksusta. Yhtiön asiamiehiä allamainituissa paikkakunnissa ovat: Oulu K. A. Fellman. Bror Hägg. E. Kaijanen. J. Keskitalo. P. H. Korkala. Vald. Lagerbohm. Oskar Lampa. Hugo Lindqvist. Emil Skogstedt. Äström & Aström. Y. M. Seppi. Oulu, Toppila J. V. Kaijanen. Oulujoki A. Koura. Oulun-Salo Heikki Pelttari. Alavieska August Teräs. Haapajärvi C. E. Ahnger. Haapavesi J. Nummela. Hailuoto Juho Kästämä. K. H. Kesti. Haukipudas Tuomas Holma. Himanka J. Tuliniemi. II J. A. Tuominen. H. Veijola. Inari Ilo S. Kyrö. Kajaani E. E. Nordlund. J. H. Rosenqvist. A. Vuori virta. Kalajoki John Poukkula. J. A. Lankila. Kannus Fr. Tainio. Mikko Oja. Kannus, Välivilrre J. Kerola. Kello Joel Manninen. Kemi Onni Kemppainen. A. Lindsten. Ci. Snellman. A. Granroth. Kemi & Karihaara K. Österman. Kemin maaseurakunta M. Vahtola. Kemijärvi F. O. Bäckmand. Kempele J. Anttila. Kestilä J. Heikkinen. Kiiminki J. H. Puirava. Kittilä A. R. Lindgren. Kuhmoniemi Juho Huotari. Kuivaniemi Juho Mursu. Kuolajärvi Matti Alapeteri. Kuusamo A. Ervasti. K. Koivunen A. Korhonen. K. V. Laitila. S. A. Palvola. Ville Posio. Eljas Rajala. J. S. Törmänen. K. Sovijärvi. Kärsämäki F. A. Björklund. Liminka A. Halleen. V. Juustila. Lohtaja J. Erkkilä. Lumijoki K. A. Sutela. Merijärvi J. P. Alaranta. Matti Nienielä. Muhos A. Ärölä. Muonlonlska V. Hämeenaho. Nivala J. E. Petterson. Laakso Oulainen J. A. Niemelä. Kor- Paavola .1. Heilala. Paltamo D. Keränen. Pello Hj. Gahmberg. Piippola Aapo Korpela. Pudasjärvi Evert Paavola. Pudasjärvi Ranua K. Marikainen Pulkkila C. R. Kjellman. Puolanka Jaakko Saariaho. Pyhäjoki P. Salo. Pyhäjärvi Eljas Jatkola. L. Junttila. K. Murtomäki. Raahe O. Heiskari. H. Stenlund. A. Sutinen. G. Swanljung. J. Svvanliung. Raahe Lapaluoto J. F. Häll ström. Rantslla Juuso Kurikka. Rantsila Slpolankylä A. tekangas. Reisjärvi Juho Laurila. Revonlahti Aug. Hentilä. Ruukki J. Simelius. Rovaniemi Anton Kanerva. Hilja Kutila. E. A. Tuisku. H. Eloranta. Sievi F. J. Haikola. Sievi &. Rautio D. Verronen. Siikajoki J. A. Kasteli. Simo M. Vuolevi. Simo & Jokikylä Fr. Vuolevi. Simo & Kalllonsaha A. V. Lindsten. Sodankylä A. Tervo. Sotkamo Edv. Heikkinen. J. A. Tervo. Suomussalmi B. E. Bisi. Särälsniemi Juuso Häikiö. Taivalkoski K. G. Nevala. Temmes Benj. Rusila. Tervola S. A. Kuusisto. Toholampi Veljekset Kivelä. Tornio V. Hakanen. F. V. Jernstedt. Tornio &. Kuusiluoto H. Oinas. Turtola J. O. Esko. P. Kettunen. Tyrnävä H. Kaakinen. H. Markkula. J. H. Oravainen. Utajärvi H. Juntunen. .1 Rikkola. Veteli & Pulkkila A. F. Raunio. Vihanti J. Rautiainen. Ylitornio K. J. Säippä. Ylivieska ö. Forsman. N. M. Rinne. Ylivieska & Raudaskylä I. Kauppi. Ylivieska & Nlemefänkylä K. Kontio. P. VVIITASEN RÄÄTÄLILIIKE Oulussa Isokatu 26, Flydströmin talo. Puhelin 4 66. Syys- ja talvikankaat sekä turkikset uudet ja muotinmukaiset saapuneet. HUOM .I Pukimet palkittu kahdessa teollisuusnäyttelyssä ensi palkinnolla. Olavi L. Helanen Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. . , ^ . ... ^ ^ Matkustaa maaseudulle Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. _ varatuomari. Oulun läänin piiritarkastaja M. E. O. Luukkonen, os. Ou lu, kesällä li. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvät lainopilliselta kr ia ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-csote: Seppänen, Oulu. Oulu, Syys k. 2 p:nä. ——■g Mlfitni äM Eimtch. Lukijamme omat jo tutustuneet sii- hen »lakiehdotukseen", jonka menäläiset miranomaiset omat laatineet, ja jonka tarkoituksena sanotaan oleman menä- laisten oikeuksien säätäminen Suomes- sa. Ministerineumosto on tarkastanut tämän lakiehdotuksen ja on sille jo hankittu korkein hymäksyminenkin. Edus- kunnallemme annetaan tilaisuus lau- sunnon antamiseen siitä ja ensi wuo- den alusta pitäisi lain jo moimaan astua. Tämä uusi „lakiehdotus" mie eh- dottomasti moiton kaikesta, mitä siltä taholta on tähän asti maatamme koh- taan yritetty. Ehdotus on erinomai- sen lyhyt ja yksinkertainen, mutta wai- kea on sanoa, kuinka monessa kohdassa se loukkaa Suomen moimassa olemia lakeja. Sen main moipi sanoa, että se kokonaisuudessaan, alusta loppuun, on mitä huutamimmassa ristiriidassa maamme lakien kanssa. Palautamme lukijain muistiin muu- tamia kohtia tässä ehdotuksessa. Ensimäinen pykälä julistaa ilman muuta: Menäjän alamaisilla, jotka eimät ole Suomen kansalaisia, on ole- wa Suomessa yhtäläiset oikeudet kuin »paikallisilla", s. o. Suomen omilla kansalaisilla. Turhaan hakee tästä n. s. lakiehdotuksesta tarkempia säädöksiä, jotka järjestäisimä ne yksityiskysymyk- set, jotka seuraisimat tuollaisen yleisen määräyksen antamisesta. Ei edes sa- nota, minkälaisista oikeuksista on puhe. Olkoon mielä menneeksi, että tuollainen ylimalkaisuus katsotaan riittämän esim. sen sanomiseksi, että menäläisilläkin pitää samoilla ehdoilla kuin Suomen omilla kansalaisilla olla oikeus ottaa osaa Suomen eduskunnan maaleihin, kunnallisiin maaleihin maassamme, päästä Mirkoihin täällä y. m. Mutta „ oikeuksia" on muitakin melkoisesti muun laatuisia. Niitä omat myös ne, jotka seuraamat maan simiililain mää- räyksistä. Mitä uusi „laki" niiden suhteen tahtoo panna moimaan? „Sa- mat oikeudet Suomessa kuin paikalli- silla asukkailla" — kuuluu ainoa mas- taus. Mutta silloin täytyy m. m. ky- syä: Onko siis tarkoitus, että „We- näjän alamainen joka ei ole Suonten kansalainen", on saama oikeuden Suo- messa sanokaamme solmia amioliiton ja jättää perinnön niinkuin tämän maan »paikalliset" kansalaiset, s. o. Suomen lain määräysten mukaan? Ja kuinka käy silloin Menäjän lain, jos se sattuu olemaan toisellainen? Taikka milloin tuollaisen Menäjän alamaisen oikeus määrätään toisen, milloin toisen lain mukaan? — mo lempia ei nyt kerran moida yhtä aikaa someltaa. Mitä merkitsee, toisin sa- noen se, että »venäläisillä pitää »Suo messa" olla samat oikeudet kuin suo- malaisilla? Kolmas pykälä antaa Suomen ken- raalikumernöörille ja asianomaiselle menäläiselle ministerille oikeuden ju- listaa, kuka Menäjällä tutkinnot suo- rittanut kulloinkin on kelmollinen pää semään maltion mirkaan Suomessa. Ei edes paikallisten kielten (suomen ja ruotsin) taidon tarpeellisuudesta puhuta mitään. Suomen mirkakunnan menä- läistyttäminen on tämän pykälän sil- minnähtämä tarkoitus. Lakiehdotuksen kolmas pykälä sää- tää, eitä kristityillä menäläisillä tulee olla oikeus päästä historian opettajiksi kaikissa Suomen oppilaitoksissa. Tässä näemme siis oikein lakiehdotuksen muo- toon puettuna sen menäläisten suomi- syöjäin lapsellisen mäitteen, että Suo- men kouluissa muka historian opetuk- sessa kylmetään mihaa menäläisiä koh- taan. Tai ehkä kumitellaan '.venäläis- mielisellä historianopetuksella moita- man lähentää suomalaista kansaa Me- näjään. Tämä ehdotus ei koske enää yksistään menäläisten oikeuksia Suo- messa. Se koskee ja muuttaa myös sitä, mitä Suomen kansalaisten oikeu- desta on säädettynä. Moimassa ole- man eriuskolaislain yhteydessä 11 p. marrask. 1889 annetussa asetuksessa, joka 4 Hinsä mukaan on olema perus- tuslakina, ei historianopettajan mir- kaan Suomen julkisissa oppilaitoksissa ole lupa nimittää muun kirkkokunnan kuin emankelisluterilaisen jäsentä, paitsi jos hallitsijalta siihen on erikoisoikeus hankittu. Lakiehdotuksen suurin osa on kui- tenkin omistettu säännöksille siitä, mi- ten suomalaisia ivirkamiehiä on ran- gaistama tämän lain rikkomisista. Määräykset tästä omat seikkaperäiset ja omelat. Kaikkia »suomalaisia mir- kamiehiä, niin hymin maltion miroissa olemia kuin malittuja ja palkkamirka- miehiä" syytetään ja tuomitaan we- näläisessä oikeudessa menäläisten ase- tusten mukaan, jos he tekemät sellaisen rikoksen, jonka lakiehdotus määrittelee näin: »Suomen kansalaisiin kuulumat- tomain Menäjän alamaisten tahalli- nen estäminen nauttimasta Suomessa yhtäläisiä oikeuksia kuin paikalliset asukkaat". Kun ei Menäjän rikoslaki tunne ennestään tällaista rikosta, on sitä tarpeen mukaan täydennettämä, jotta suomalaisia ivirkamiehiä moitai- siin rangaista! Rahasakot, aresti, mankeus, oikeuksien menettäminen j. n. e. omat niitä yksityisiä piirteitä, jotka kuulumat tällä tabolla amautmvaan synkkään himaan. Kuudes kohta puhuu juutalaisten ja mustalaisten erikoislaista, jotka -väliaikaisesti" pysytetään moimassa. LMäläistyttämishalu ei mielä ole ot- tonut arinoihinsa kaikkia rotuja, mutta kukapa tietää, kuinka pian juutalais ia mustalaislaitkin joutuivat tarkastet- tamiksi ja me saamme nähdä jiutta laismapautulsen alkaman Suomessa. Lakiehdotus yleensä tekee sen maiku tuksen, ettei sitä laadittaessa suunni teltaessa suinkaan ole ajateltu Menä jän alamaisten kansalaisoikeuksia Suo messa ftinä merkityksessä, että täällä asumat menäläiset suistivat nauttia sa moja etuja kuin muutkin kansalaiset, maan on koko tekeleen lapinäkymä tar- koitus malmistaa menaläisille tilaisuutta toteuttamaan Purishkemitshin huuta- maa »Suomen loppua".