N:o 13 — I9IO. KAIKU. Keskiviikkona Helmikuun 2 päivänä. Lyhyitä uutisin. Milvieskan Ojakylässä on kuollut ntw. L. Smvela 6t; muoden ikäisenä. Äkkiä kuoli Lumijoella t. k. 23 p. emäntä Eeiva Ala-Jisakka, nähtä:västi sydnnhal- maukseen. Miehen puukotettu ruumis löydettiin la- dosta Kannuksen Riipankylässä t. k. 23 p. Silmänsä puhkasi tukkiinetsässä Suomus- salmella työm. E. Kyllönen lviime miikolla. „Päiwän" numero on oiettu takama- rikkoon Erodus-nimisen kirjoituksen johdosta. Lappajärmellä mangittiin eräs kansakou- lunopettaja, jolla huomattiin oleman mää- rät todistukset. „Now. Wremja" kehoittaa mallassuos- tunnan kallistuttua ^venäläisiä oluttehtaili- joita kulettamaau tamaraansa Suomeen. Woskrenskij-Petrow, ömersti Karpomin murhaaja, on Pietarissa hirtetty. Kirjallisuutta ja taidetta. ymMim titastoriuBfiia. Santeri Iwalo n Erä maan taistelu on alkanut ilmes tyä lvihkotrain. Suosittelemme tämän merkkiteoksen tilaamista. Ennen kaik- kea se on hankittama koteihin, joissa on kasmamaa nuorisoa. ..Erämaan taistelu" ei näet ole pelkkä kaunokir- iällinen teos, maan sen ohella oman maamme menneisyyden merraton roa- laisija. Mihkoja on 5>, hinta ai: 25. Kustantaja on Werner Söderström Osakeyhtiö. Kansantajuinen lakiasiaan käsikirja on alkanut ilmestyä Wer- ner Söderström Osakeyhtiön kustan- nuksella. Kun tietää kuinka paljon Suomessa käräjöidään, saattaa heti ymmärtää, että tällaisesta teoksesta moi olla ra- jattoman monille henkilöille hyötyä. Käräjänkäynnin liioittelut eimät näet johdu muusta kuin siitä, ettei lakia riittämästi tunneta. Kuka tahansa moi ilman laintuntemusta silloin täl- löin joulua epämarmaan asemaan. Esim. nykyaikana on astunut ivoi- maan uusia lakeja ja asetuksia, jotka suuressa määrin muuttamat olemia oloja. Mainittakoon main ne uudet asetukset, jotka koskemat maanomista- jäin oikeuksia ja melmollisuuksia, ne asetukset, jotka koskemat merotuslai- tosta, kirkollisia laitoksia y. m., ne mielä määrittelemättömät lainkohdat, jotka koskemat kauppaliikettä. Ja kaikki nämä omat main simuseikkoja merrat- tuina yleiseen simiili- ja rikoslakiin, jotka koskemat jokaiseen. Lainopilli- nen kansantajuinen käsikirja on sen- muoksi marmaan olema haluttu teos. Lakiasiain käsikirjan kirjoittaja on Iisalmen tuomiokunnan tuomari Ju- lius Saraste. Hänen apunaan sekä sisällyksen että kielenkäytön tarkastajana on eräs maamme etemimpiä tieteellisiä lakimiehiä. Lakiasiain käsikirja on hakemiston muodossa. Kaikki samaa asiaa koske- mat tiedot omat siis kootut samaan hakusanan kohdalle. Tämä on tällai- sessa teoksessa käytännöllisin tapa. Lakiasiain käsikirja on kansantajui- nen. Asiat esitetään siinä selmällä snomenkielellä, että lainopillisia terme- jä käyttäen. Jokaisesta hakusanasta ensin selitetään sen käsite ja sen jäl- keen annetaan tarkka selostus mitä laki siitä sanoo. Lakiasiain käsikirja on helppohintai- nen. Sen jokainen mihko sisältää 64 suurta palstaa ja maksaa main 50 penniä. Mihkoja tulee enintään 30, joten teoksen laajuus on lähes 1009 simua. Teos moidaan tilata myös enintäin kuutena niteenä ä 2: 50. Ennen helmikuun loppua ilmoittau- tuneet tilaajat saamat korukannet il- maiseksi. Oma Maa. Teoksen miidennen nidoksen 4:s mihko (55:8) on ilmes tynyt. Juhani Ahon ..Panun" kahdeksas, yhdeksäs ja kymmenes mihko omat ilmestyneet. Teos on nyt wal- mis, maksaen sekä mihkoina että kah- tena nidoksena 3 mk. 50 p. Waate- kansissa on hinta 5 mk. Karl G e r o g i n „P a i m e n- äänien" kymmenes mihko on ilmes- tynyt. Hinta (>0 p. Wald. Mallin ja Armid Walleniuksen toimittaman las- tensaarnalehden Pyhäkoulun kolmas mihko on ilmestynyt. Hinta on 25 p. Kustantaja Werner Söderström Osakeyhtiö. — Knnnalllslehden ensimmäinen numero on runsassisällöisenä ilmesty- nyt. Useilla yhteiskuntaelämän eri toi- mialoilla, joiden armoa ei moida mer- ratakaan siihen tärkeyteen, joka kunnal- lisella toiminnalla on yhteiskunnalle, on jo pitemmän aikaa ollut omat äänen- kannattajat. Ja nyt raasta on täm möinen syntynyt kunnalliselle elämälle? Kuulumatta mihinkään maltiolliseen tai yhteiskunnalliseen puolueeseen lehti on aijottu, ei main ammattilehdeksi kunnallisille miranomaisille, maan jo- kaisen kansalaisen luottamaksi. Was- taamana toimittajana on maisteri O. Sirelius, amustajina suuri joukko tun- netuita henkilöitä eri osissa maata. Lehti ilmestyy Mikkelissä kahdesti kuu- kaudessa. Tilaushinta on ainoastaan 3 mk. Kehottamme etenkin kuntien miranomaisia lehteä tilaamaan. Venäjältä. — Wäärennettyjä lääkärinto- distuksia. Lääkintöhallitus on miime aikoina huomannut, että useilla lääke- tieteellisen oppilaitoksen opettajilla sekä käytännöllisinä lääkäreinä toimimilla henkilöillä on määrennetyt lääkärinto distukset. Useimmissa tapauksissa omat nuo henkilöt juutalaisia. Lääkintöhal- litus on tämän johdosta pyytänyt ku- mernöörejä ja kaupunginpäälliköitä toi- mittamaan kaikkien niiden henkilöiden todistusten tarkastuksen, jotka toimi- mat hammaslääkäreinä, farmaseuttei- na, haamureina, kätilöinä, hierojina, apteekkioppilaina sekä hammaslääkäri- ja kätilöoppilaina. Epäiltämissä ta- pauksissa on tiedusteltama asiaa niiltä laitoksilta, jotka omat todistuksen an- taneet, ja jos määrennyksiä huoma- taan, on asia jätettämä oikeuteen. Hammaslääkäri-, hieroja- y. m. kou luille on huomautettama, että jos näi- den taholta joitakin määrinkäytöksiä huomataan, koulu heti suletaan sisä' asiain ministerin määräyksestä. Ulkomaalta. — Norjan suurkäräjät awattu. K r i s t i a n i a s t a, tammik. pnä. Kuninqas mvasi kuningattaren ja dip- lomaaltikunnan läsnäollessa suurkarä- jäin istuntokauden maltaistuinpuheella. Puheessa huomautetaan, että suhteet ulkoivaltoihin omat tyydytkämät ja että parastaikaa omat mireillä keskus- telut asianomaisten maltojen kanssa Huippuivuorista. Puheessa ilmoite- taan mielä, että suurkäräjille jätetään lakiehdotus sominto-oiteuksien asetta- misesta käsittelemään työnantajain ja työmiesten mälisiä riitoja. — Tulmia Ranskassa ja Bel- giassa. Ranskassa ja osittain Bel giassa on pari miikkoa mallinneet rankkasateet. Niiden maikutuksesta on mesi mirroissa noussut yli äyräittensä. West on hämittänyt rautateitä ja säh- köjohtoja. Mutta erittäinkin Parisissa on tulma saanut paljo pahaa aikaan: se on ottanut maanalaiset rautatiet ja rakennusten kellarikerrokset temmellys paikakseen. Kaikki julkinen elämä on lamassa. Koti- ja ulkomailla on Pa risissa tulman tähden kärsineiden amus tamiseksi kerätty lähes pari miljoonaa frangia. — Tällaista tulmaa ei ole tapahtunut Me muoden 1058. — Rautatieonnettomuus Eng lannissa. Lontoosta, tammik. 30 p:nä. Brightonin ja Lontoon mälinen pikajuna, joka kulki 49 penikulman no- peudella tunnissa, joutui Staots-Nestin aseman luona maikean onnettomuuden alaiseksi. Kaksi maunua suistui kis- koilta ja kaatui, jolloin kymmenen henkilöä kuoli ja 20 haamoittui. — Asema Kreikassa. Kuningas on pitänyt neumottelukokouksen kama- rin puheenjohtajan sekä maltiollisten puolueitten johtajien kanssa. Kokouk- sessa keskusteltiin niistä toimenpiteis- tä, joihin olisi ryhdyttämä, jotta moi- täisiin selmiytyä nykyisestä asemasta. Kuninkaan ja puoluejohtajain mäli- nen neumottelu kesti 3 tuntia. Ku- ningas huomautti, että maadittu kon- stitutionin tarkastus on ristiriidassa itse konstitutionin kanssa, joka konsti- tutionin muuttamiseen »vaatii, että -'k edustajakamarin jäsenistä sitä haluaa ja että tämä toimomus esitetään kah della lainsäädäntökaudella. Theotokis huomautti, että ainoa keino säännöl- listen olojen palauttamiseksi on kan- salliskokouksen kokoonkutsuminen. Dra- gamis ja Rallis kannattimat häntä. Kuningas ilmoitti sitten olemansa tai- punainen harkitsemaan kysymystä, jos puoluejohtajat suostumat muodosta- maan yhdistysministeristön. Theo tokis ja Rallis sanoimat pitämänsä yhdistysministeristöä epätarkotuksen- mukaisena. Kuningas on suostunut kokoonkutsu- maan kansalliskokouksen ja on antanut Dragamiksen toimeksi ei parlamenttaa- risen ministerislön muodostamisen. Heti kun kansalliskokouksen kokoonkut- sumista koskema dekreetti on julaistu, ilmoittaa sotilasliiga hajautumansa ja upseerien mala saa entisen pätemyy- tensä. rrntntttfir'1 »n ■ ■ iwhiiw Milji!! fnnffa olmille jöIltllllCCt. U. S. kirjoittaa hra v. Kothenin nimityksen johdosta: Äskettän on taas senaatin talous- osaston jäseneksi nimitetty henkilö, jolta puuttuu alkeellisimmatkin edelly- tykset olemaan Suomessa missään julkisessa toimessa, saati maan halli- tuksen jäsenenä. Hra von Kothen, joka nyttemmin on saapunut hoitamaan senaattorin- mirkaansa ja siinä tarkoituksessa pari päimää sitten ottanut sijansa talous- osaston täysi-istunnossa, on henkilö, joka ehkä on mieläkin mieraampi Suo melle ja uusille tärkeille tehtämilleen täällä kuin hänen aikaisemmat mirka- meljensä nykyisessä talousosastossa. Jälkimäisistä useimmat esimerkiksi osan- nemat edes jonkun merran toista niistä kielistä, joita tässä maassa puhutaan, nimittäin ruotsia. Kun, sen pahempi, mirallinen toiminta, sekä suullinen että kirjallinen. Suomessa mielä tänäkin päimänä suureksi osaksi tapahtuu ruot sinkielellä, omat puheenaolemat henki- löt tuon, maikkakin perin puutteellisen ruotsinkielen taitonsa amulla tainneet moida edes miten kuten tulla toimeen esim. esittelijäinsä ja muiden mirka- miesten kanssa. Tosin tämä toimeen- tulo ei ole ollut sen kehuttamampaa, kuin että senaatin täysistunnoissa esit- telijäin mietinnöt on kielenkääntäjäin kautta tulkittu menäjäksi — menettely, joka muuten, ohimennen sanoen, on asetuksille yhtä mieras kuin moni muu- kin kohta nykyisen senaatin toiminnas sa. Sitäpaitsi on seuraus — sanokoot ruotsinmieliset mitä tahansa — ollut se surullinen, että suomenkielen käyttö senaatissa, sittenkun se suurilla ja sit- keillä ponnistuksilla mihdoin oli saatu mähitellen kotiutumaan, on joutunut ruotsin rinnalla suuren maaran alai- seksi, kun näet senaattoreista ehkä yksi ainoa main (emme nyt ota lukuun hra Saarikoskea) osaa jonkun merran suomea, mutta ruotsia kuitenkin useim- mat edes hiukkasen. Hra v. Kothen ei nyt kuulu osaa- man ruotsiakaan, ei mähääkään. We- näjällä syntyneenä, kasmaneena ja kaiken ikänsä eläneenä, menäläisen naisen naineena on hän siis menäläi- nen tykkänään, lukuunottamatta ni- meänsä, jonka hän on perinyt kerran Suomeen tulleelta ja Suomessa sitten eläneeltä ruotsalaiselta smvulta ja jonka nojalla hän yhä saattaa sanoa oleioansa suomalaisen aatelissumun päämies. On maikea kumitella kuinka hra v. Kothen tällaisilla edellytyksillä ajattelee toimintaansa Suomen hallituksen jäse- nenä ja kuinka hän ollenkaan on kat- sonut mahdolliseksi ottaa ivastaan se- naattonnmirkaa Suomessa. Selmää on, että hänen, jo kielitaidon puutteen muoksi, on tyttönään mahdotonta sel- miytyä senaattorin-tehtäivistä. Ei hän ymmärrä niitä asiakirjoja, jotka hänen olisi luettama, ei hän ymmärrä esitte- lijän suullisia selityksiä. Hän saattaa ainoastaan istua senaatin täysistun- noissa paikallaan ja antaa suostumuk- sensa siihen mitä muut katsoivat hy mäksi päättää. Tähän asti me siis jo olemme jou- tuneet. Tällaisten henkilöjen käsissä on siis nyt jo Suomen hallitus. Pakostakin täytyy kysyä: aikooko kansamme antaa hallituksensa kaikessa rauhassa edelleen jäädä tällaisiin käsiin yrittämättäkään tehdä mitään tämän kallisarvoisen kansallisen laitoksensa saamiseksi takaisin kotoisten miesten haltuun? %i to iiif o (mi Leimu l! Näytteeksi siitä taivasta ja niistä keinoista, joilla maalaisliiton akitaatto- rit puhaltamat maalaismäestöön „maa- henkeä" ja ajamat itseänsä eduskuntaan, olemme saaneet julaistaivaksemme seu raamia selostuksia ratamestari Leinon maalisaarnoista. Herra ratamestari Leino puhui, tai oikeammin laaloi omalla nuotillaan Limingassa 30 p. tammikuuta. Kaiken ytimenä ja punaisena lankana oli parjata Suomalaista puoluetta ja erittäinkin hra Lagerlosiä. Herra hän on ja metsän ostaja ja sanalla sanoen herra Leinon mielestä pataluhaksi tuo- mittu ihminen, tuskinpa ihmisen ni- meäkään sallinee Leino hra Lagerlösille. Teki hymin hupasen maikutuksen, kun ennemmin oli samassa paikassa Suo- malaisen puolueen kokous, niin siellä jos mastapuolueesta mainittiinkin, niin persoonallisuuksiin ei kajottu. On mie- luisaa lukeutua semmoiseen puolueeseen, jossa ei persoonaparjausta sallita. Sää- lilla tuli ajattelemaan niitä maalaisia, jotka uskomat ja luottamat tuollaisiin herroihin maltion »virkamiehiin, jotka ottamat toisten parjauksen pääasiaksi puheissaan. Kyllähän se hetken kestää semmoinenki humpuuki, millä Leino per- soonalliseksi edukseen haukkuu Suoma- laista puoluetta. Hän olennoltaan esiin- tyy muka erittäin hienosti, että luulisi tosiaankin oleman hienotunteisen miehen puhumassa, mutta sanat oraat pahasta sisusta lähteneitä. Sanoi Suomalaisen puolueen saaman malituksi ensi sijassa Lagerlöfin, toisena Rauhamaan. Eikö sekin ollut laskua, jota hän marmasti ei itsekään uskonut. Mutta kun on oma „minä" paras ja ennen kaikkea sen eikä maan ja kansan eduksi toimit- tama, niin silloin on puhuttama Lei- non tamalla. Ei Suomalainen puolue tiedä, ketä tulee malituksi eduskuntaan. Lagerlö- fin se kyllä tietää ja tahtookin "sinne tuleman. Muita se ei tiedä. Mutta kun puolueemme ehdokkaissa on enim- män maalaisia, tosi-talonpoikasia, niin täytyy Leinon itselleen ääniä kerätäk- seen koettaa mustata Rauhamaata, jotta nuo kaksi herrasmiesehdokastamme pe- lottaisi maalaisia. Itse puolestamme ei olisi mahinko, jos Rauhamaa tulisi- kin malituksi eduskuntaan, sillä maa- laisen kannalta ajatellenkin on hän pal- jon edellä Leinosta. Kyllä on surkeaa, että on ehdokkaana maalaisilla tuommoinen omaa kun- niaansa likaisilla aseilla tamoitteleraa mies. Sosialisteja muuten kiitti enempi kuin maalaisliittoa. Ei kärsinyt hänen puhua omista teoistaan muussa kuin nnljoona-asiassa. Siinä tuntui oleman jäykkä, menköön syteen tai sameen. Siis kun tällä hetkellä saan kiitosta ja kunniaa, niin jälestä tulemain hymin moinnista miisi meisaan. Suomalaista puoluetta ja Lagerlösiä kaikenlaisilla lapsellisuuksilla tuikki, mutta esim. Stähl- bergista, Z. Castrenista y. m. ei pu- hunut mitään esim. miljoona-asiassa. Mutta sekin jo osoittaa, että on kuuli- jäin silmät sokaistama niihin nähden jotka tästä piiristä omat ehdokkaina. Jos nyt Leino mielä saa itsensä edus- kuntaan haalatuksi, niin pitkälle ei sem- moinen humpuuki metele. Kyllä maa- miehet ajanoloon huomaamat, kenen kanssa omat tekemisessä. Edustaja Myllylä oli miimeksi esillä. Sillä miehellä, jos Leinoon olisi luot- tamista, ei tee mitään. Mutta Lei- noon ei näy oleman luottamista, sillä keskustelussa, jota oli puheen perästä ja jossa moni Leinon mielipide päte- mästi köykäiseksi löyttiin, eimät Leinoa kannattaneet muut kuin maalaisliitto- lainen puheenjohtaja ja yksi nuorsuo- malainen. Niin kuuroille kormille kai- kui tuo mahtipontinen puhe. Puhujaa itseään se näytti komasti miellyttämän. Mutta se on minusta huono merkki, kun itse nauttii esityksestään eikä kuu- lijat. Tuulen pieksämiseksi keskuste lussa Leinon mielipiteitä ja lamerruksia sanottiinkin ja sitä ne todella olimatkin. Ratamestari Leino Ala mies k a s s a. Tammikuun 28 p:nä oli ratamestari Lsino »valistamassa alamieskalaisia. Kuulijoina oli pääasiallisesti maalais- liittolaisia. Ikfinomaisena tarkoituk- sena tuntui ratamestarilla oleman Suo- malaisen puolueen ja sen Oulun lää- nin eteläisessä maalipiirissä olemain edusmiesehdokkaiden mustaaminen. Ja saamuttaakseen tämän koetti hän käyt- tää silmänkääntäjätemppuja ja maletta. Kuunnellessa ja katsellessa puhujan ja maalaisliittolaisten meiningeitä, muistui elämästi mieleen eräs lause Luonnonkirjasta, nimittäin se, joka kuuluu: „Ja karhu tanssi ja kansa nauroi". Suurimmat syntipukit rata- mestarin mielestä olimat Myllylä ja O. Rauhamaa. Erittäinkin Myllylän koetti hän saada maalaisliitolaisten silmissä mitä halpamaisimmaksi rau- kaksi, henkilöksi, joka saattaa tehdä mitä hämyttömimpiä konnantöitä ja joka ei pysty edes kirjoittamaan itse muutamaa lausetta sisältämää puhetta. Kimen koraaan hän mäitti, että Suo- malainen puolue on sillä kannalla, että Suomen poikain tulisi mennä We- näjälle suorittamaan asemellvollisuutta ja sen lisäksi olisi mielä maksettama maaditut miljoonat! Erittäin lystikkään maikutuksen teki kuunnellessa hänen selostustaan siitä, kutka moimat maalaiskansan etua edus- kunnassa malmoa. On sula mahdot- tomuus hänen mielestään, että mirka- miehet sitä moisimat tehdä. Nyt hä neltä muuan kysäsi — ei maalaisliit tolainen — sitä, pitääkö ratamestari siis itseäänkään kelmollisena siihen, kos- ka hänkin on mirkamies. Tähän ei hän halunnut antaa suoraa »vastausta. Kun hän aiman kelmottomiksi mirka- miehet maalasi, luettiin hänelle otteita ..Liitosta", jossa malitetaan kipeästi sitä seikkaa, ettei maalaisliiton edus- kuntaryhmässä ole ollut oppineita hen- kilöitä, marsinkaan tuomareita. Nyt tunnustikin ratamestari, että ..Liiton" kirjoitus on airaan paikallaan. Monta muutakin ristiriitaa ilmeni ratamesta- rin esityksissä. Ellei olisi tiennyt ratamestarin kuu- luman niaalaisliiton edusmiesehdokkai- siin, olisi aiman täydellä syyllä luullut kuulemansa sosialistipuhujaa. Ja täy- tenä sosialistina muutamat sosialistit häntä pitiraätkin. Lähetettyjä kirjoituksia. PMiMMcii, joka pidetään Oulussa tuomioromastin mirkatalossa keskimiikkona kuluman hel- mikuun 9 pnä, alkaen klo 10 ap., pyydetään täten mirkameljiä ystämäl- lisesti saapumaan. Ohjelmasta ilmoitetaan seuraamaa: Mitkä omat syyt kirkonkäynnin lai- meuteen maaseurakunnissamme, ja mitä olisi tehtämä sen »virkistämiseksi? Kes- kusteluaine, alustaa kirkkoherra R. Calamnius. Sisälähetystyön järjestäminen Poh janmaalla. Keskustelimme, alustaa romasti I. B. Lagus. Referaatti professori Herman Ere- mer'in kirjasta: Die Aufgabe und Be- deutung der Predige in der gegenmär- tigen Krisis. Esittää asessori I. A. Mannermaa. Ahteisen päiraällisen jälkeen, joka on klo 5, pidetään klo 7 liturginen iltajumalanpalraelus tuomiokirkossa. Hengellisiä puheita pitämät siinä pas- tori Arjö Simelius ja kirkkoherra P. G. Korpi. Urkusoittoa esittää tireh- tööri O. T. Leander, ja liturgisia kap- paleita Oulun kirkkokuoro ja motetti- kuoro. Toimikunta. LÄ» Suoraalaifcn bmachstU msiktckM m 19»!). Kun sanomalehdet toimat tietoja ja kertoimat uutisia suomalaisten työ- mäenliittojen perustamisesta maamme eteläosissa, herältimät ne elon ja toimon tunteita niissä, joille kansallisuutensa oli rakasta ja jotka kaihoten toimoi- mat suomalaisuuden hengen mukaista työmäenliikkeen edistystä ja Snellma- nin aatteiden toteutumista. Mutta kukapa Oulussa rohkeni uskoa, mielä mähemmin julkilausua toimonsa, että tännekin perustettaisiin kansallisella poh- jalla toimima liitto työmäen etuja malmomaan. Olihan aikoja sitte paik kakunnallamme toiminut työmäenseura mierautunut suomalaiselta perustaltaan ja luisunut sosialidemokratisen puolueen yleismaailmalliseen helmaan, joka luok- kamihan sokaisemana, mälittämättä kan- sallisista harrastuksista, tahtoi kaikki epä-isänmaallisten pyrkimyksiensä mu- kaisiksi malaa. Tammikuun 3 p:ksi oli sanomalehti- ilmoituksella kutsuttu suomalaisuuden ja työmäenasian kannattajia kokoontu maan Pohjan Leimun talolle keskus- telemaan S. T.-liiton perustamisesta Ouluun. Junailija Wuoren alustet- tua asiaa, syntyi keskustelu, jossa ko- koukseen martamasten lähetettyjen so- sialistien edustajain ankaroista mas- tustuksista huolimatta haaraosaston perustaminen päätettiin. Tällöin siis osastomme syntysanat lausuttiin ja siitä alkaen on toimin- tamme jatkunut tyyneesti ja hiljalleen, kuitenkin aina osottaen olemansa elpy- mässä, maikka ei niin suuressa mää- rässä, kuin mitä soisi ja toimoisi. Osaston kokouksia on pidetty kerta kuukaudessa, joissa on pohdittu työ- mäen taloudellisia kysymyksiä ja koe- tettu moimien mukaan myös yleisiä asioita seurata. Tärkeimmistä päätök- sistä mainittakoon työnmälitystoimis- ton perustaminen, joka marraskuusta alkaen on toiminut, mälittäen useita palmeluspaikkoja ja satunnaisia töitä. Huivitilaisuuksia on pidetty ainoas- taan yksi iltama muoden alkupuolella. Edustajakokouksessa Kotkassa oli osaston puolesta D. Hämäläinen. Puheenjohtajana on toiminut työni. K. Karppinen, rahastoitajana junailija I. Nikkinen ja sihteerinä allekirjoitta nut. Johtokunnan muina jäseninä: Palomäki, Eklund ja Rutanen sekä ma- rajaseninä Teeriaho ja Nikkinen. Osaston rahamarat omat niukanlai- set, kun ei juuri muita tuloja ole ollut kuin pienet jäsenmaksut. Huutokauppoja. Huutokaup, Suuri määrä uusia Rahakukkc.- Lompakoita, Kapsäkkejä, Sa>kk Naisten käsilaukkuja, Koteloita, t pakkikukkarolta, Henkseieitä, Naisten vöitä v m. sekä useita tusinoita uusia kirveitä ja sahoja, norjalaisi Luistimia, Ovikelloja, Mankelia Separaattoria, Turkkeja, Hanurelta, Kelloja, Neulo- makoneita y. m. huutokaupataan perjan taina 4 päivänä helmikuuta kello 10:ltä a.-p. ja 5:ltä i.-p. Wuokrattau?ana. Vuokrattavana kamari, keittiö vnnä vinttikamari l:si päi västä Maaliskuuta, Linnankatu No 30. Herm. Candelin. Vuokrattavana l:si päivästä kesäkuuta 2 kamaria, keittiö ja eteinen Torikatu N:o 34. j. E. Lähtevänoja. 2 huonetta, vinttikamari, keit tiö ja lämmin eteinen sekä 3 huonetta, keittiö ja lämmin eteinen vuokrattavana 1 p:stä ke säkuuta, Rautatienkatu 8. resu Hlimii MH illBBnMIl Näin on osastomme ensimäinen toi- mintamuosi kulunut ja edessä on uusi alkama ajanjakso pyrkimyksineen ja toimeineen. Synkkä on maltiollinen taimas. Hajanaisena, rikkiremittynä ja puoluei- siin pirstottuna seisoo kansamme uh- kaamaa maaraa mastassa. Jkämä on kansamme asema, tukala kaikkien kan- salaisten elämä. Kaksinkerroin tuka- lampi on työläisen toimeentulo, jonka, lisäksi leipähuolten rasittamana, täytyy omassa maassaan taistella mielä kie- lensä ja kansallisten oikeuksiensakin puolesta. Älköön mielemme kumminkaan mas- tuksista masentuko, maan täsmättäköön taistelu uusia moimia ja luokoon uutta innostusta maittamaan maarat ja mas- tukset. Käykäämme käsi kädessä, yh- teismoimin kykymme mukaan uhrautu maan toimintaan työmäen ja suoma- laisuuden aatteiden toteuttamiseen, tuntien ja tietäen, että elämä ja moi- makas suomalainen simistys ja herän nyt kansallistunto on kansan paras tuki ja turma. Juho Karhu. ÖOQöOOOQOOQOO O & © 4,500 rnkasta—110,000 Maatiloja otetaan myytäväksi ja palstoitettavaksi. Lähemmin J. H. LUOMA. varamaanmittari. Oulu. Kirkkokatu 53. — Puhelin 5 13. mkaan. O O o s ©000©0©C0000ö Halutaan ostaa. Vanhaa rahaa. Hyvin säilynyttä vanhaa Ruotsin rahaa, myöskin plootuja (varsinkin Svappavaarassa monogrammimerkillä A. G. .v leimatuita) ostajat kokoilijat. Lähempiä tietoja antaa Carl Lundström. Osoite: Stora Nygatan 20, Tukholma. an —iUi iHi ii nuHttin ni NIyytäwänä. F Vasta saapunut: Tuoreita iurukia ja sillejä, kau roja, ohria ja rukiita summissa ja vähittäin myy halvimmalla E. K. Montin. Vaahteri- | ja » Niinipuu- j myöpi halvimmalla F. O. F. JOKISALO (Jurvelius). HUOM.! .lälleenmyöjille iso alennus. Lcink©j^ jd kaikenlaisia Hevosvaljaita myöpi halvimmalla F. O. F. JOKISALO. Isokatu N:o 35. Huweja. O © O ELAVIA KUVIA © S O O © I Pallas-yhtiön talossa Virkoja hasttarvana. Inarin kunnan Kyröönkylän kansa koulun johtokunta julistaa täten mainitun kansakoulun johtokunnalta haettavaksi 40 päivän kuluessa tämän jälkeen, tätä päivää kuitenkaan lukuunottamatta. Virkaa, johon on astuttava tulevan elokuun 1 p:nä, seuraa 30 päivänä kesäk. v. 1908 tehdyn asianomaisen päätök sen mukaan tavallinen valtioapu, ylimääräistä palkkaa 400 markkaa, maitorahaksi 75 markkaa, puolet op pilaiden sisäänkirjoitusrahoista, va paa asunto, johon kuuluu kolme huonetta, valo ja lämpö koulun omissa huoneissa. Kahdenkertaiset virkavuodet alkavat kuudennen vuo den alusta. Opettajan pitää olla naimisissa oleva mies. Huom.! Tämä on viran laillis- tuttamista varten. Nykyinen opettaja on pätevä hakija. Inarin pitäjän Kyrön kylässä tam mikuun 20 päivänä 1910. Johtokunta. Löydetty. Peslaisidolkka mingan aseman läheisyydestä maantieltä. Omistaja saa periä tuntomerkeillään Juho Sevonilta, Limingassa. © © © O O © o o o o o o o © o o o o © o o o o © o o o © o o Pila- ja luonnonkuva. Joulutaru. Kaunis ja liikuttava kuva joulu illasta kövhän kodissa. Auringon noususta sen laskuun. Ihania maisemia ja merikuvia eri valaistuksissa sekä kansan elämää ja kansantyyppeiä van hassa maassa. Tyranni. Jännittävä kuva tvrannista, joka julmuudellaan matkaansaattoi vai iankumouksen valtakunnassaan ja kuinka kansa sen jälkeen valitsi paimenpojan kuninkaakseen. VIimäaräistnä näytellään koko viikon ajan, viimeksi Sunnun taina Helmikuun 6 päivänä tamniin tatti Kellot. Mukaelma on Schillerin kau niista runosta „Das Lied von der Glocke". G O G G O © O O o s o G © O O O o o o o o Q O G ® O G O G © G © O O G G OOOGOOOOOOOOÖ n InMjl Ikttj Oulun työväen Sairas- ja Hautauskassan sairaan hoitajatar Neiti RIIKA LAN KINEN asuu Isokatu N:o 56. Telefooni N:o 524. Vastanottaa sairasilmoituksia arki päivinä klo 8—10 e. pp. ja klo ^l'6—' /:i 7 j. pp. sekä sunnuntaisin ja juhlapiiivinfl kio 8—10 e. pp. Oulussa, Osakeyhtiö Ouiau Kannan (Katuu) Kirjat* UMO.