vanki ns lieinskuui! 23 p:nZ N:o SI - ISI0 Kansallisuus- kyjiMksemme. Uuden Suomettareu ja (?inv Leinon »väittelyn johdosta. JuSst. Uuden Suomettaren ja herra Lei non Välinen mäittely on jälleen osot- tanut sen erilaisen pohjan, jonka suo menmieliset ja nuorsuomalaiset kan- sallisuuSkysymyksemme käsittämiseen ja kansallisuuSasian ajamiseen näh den omaamat. Suurin erotus on siinä, miten ruotsinmielisen yläluok kamme asema ja Vaatimukset omat käsitettämät. Herra Leino ja hänen kanssaan yleensä nuorsuomalaiset hymäksymät ruotsinmielistemme Väitteet siitä, että nämä muka omat eri kansallisuuden ja näin ollen erikoisen simistyksen edustajia, länsimaisen kulttuurin ää- rimäisiä etumar.ioita itää »vastaan. Tämä ruotsinmielisten nykyisen nat sionaliSmin perusteen oikeaksi tunnus tamtnen johtaa tietenkin siihen, jolle kannalle herra Leinokin on tullut, että meidän on jätettämä ruotsinmie- liset kaikessa rauhassa erikoisen kan- sallisuuden ja simistyksen edustajina kehittämään omaa kulttuuriansa. Py sykööt ruotsalaisina! Ajakoot maan kansallisuutensa asiaa! Täten herra Leino ja hänen kanS- saan yleensä nuorsuomalaiset. Se on sitä samaa, jota ruotsinmie lisemme itse hartaasti toimomat. Mi> kään puhe ei heille saata olla mielui sampi kuin tämä. Ja he omatkin tätä samaa epistolaa — »korpien" pomeSta nostakaa te maan rauhassa simistystyöntekijöitä, antakaa meidän olla rauhassa! — jo alusta alkaen saar nanneet. Herra Leino on täten, samalla kuin hän korean pateettisesti saarnaa suo malaisuuden symentämisen tarpeelli suutta, tehnyt ruotsinmielisillemme mieluisan palmeluksen, puhunut heidän pussiinsa. Herra Leino — ja hänen kanssaan nuorsuomalaiset — on kumminkin asettuessaan luonnollisena hymäksy- mään ruotsinmielisen natsionalismim- me itse ottaman perusteen ja siitä seuraaman ruotsinmielistemme eristä ytymisen yhä jyrkemmälle kannalle tämän maan marsinaista kansalla suutta ja suomalaista kulttuurityötä kohtaan, jättänyt selmittamättä sen seikan, mille kannalle meidän on ase tuttama ruotsinmielisten maltio-, yh Leiskunta- ja simistyselämämme er puolilla nykyään omaamaan kohtuut toman suureen malta-asemaan nähden. Jättäen tämän tekemättä, mutta te rottaen perin painokkaasti mieliin ruotsinmielisen yläluokkamme oikeutta pitää kansalliset käsityksensä ja niiden mukaan eristetyssä asemassa, tämän maan Varsinaisesta kansasta mälittä mättä toimia, on siis herra Lei nolla — ja hänen kanssaan yleensä nuorsuomalaisilla — se mielipide, että tuo samainen yläluokka on myös oikeutettu säilyttämään sen malta aseman, joka sillä edelleen niin mo nessa suhteessa elämässämme on. Tämän malta-aseman kukistaminen on cllut suomalaisuuden liikkeen toi sena suurena tarkotuksena, edellytyk senä, jota ilman ei suomalaisuuden lopulliseen moittoon saattaminen ole mahdollinen. Edellisen kanssu ei sopeudu tuo nuorsuomalaisien tunnettu, herra Lei nonkin kirjotuksissaan esittämä kanta »suomi ylös, mutta ruotsi ei alaS" Sen kanssa ei niinikään sopeudu nuorsuomalaisen puolueen kieliohjel ma, joSsa suomenkielen ja suomalai- sen kulttuurin edistäminen lainsää däntö- ja maltiotoimin hyljätään ja jossa pitkin matkaa puhutaan ruoti sinmielistemme kieli- ja kulttuurioike- uksista hallinnon ja koulun aloilla sekä Valtion maroja niiden turmaa misekst myönnetään. Tässä maassa on siis mainitun kannan mukaan iankaiken sallittama Vorm kirje. 25. Keisarikunnan hallituspiirien aikeet paljastumat. — Suur- perustuSlailliset virkamies ten Miroissaan pysymisestä. — «Perustuslailliset" herää- »vät. Selityskirjelmässä, joka seurasi mi- nisterineumoSton Suomea koskemaa yleismaltakunnallista lakiehdotusta, sanottiin, ettei ehdotus ensinkään tar koita Suomen sisäisen itsehallinnon loukkaamista eikä myöskään suoma» laisten epäkansallistuttomista taikka heidän kulttuurinsa sortamista. Tämä tieto on sittemmin lemitetty ympäri maailmaa sen suuttumuksen maimen- tamiseksi, jonka keisarikunnan halli tuksen menettely Suomea kohtaan on kaikkialla herättänyt. Näistä makuutteluista huolimatta on nyt kumminkin aiman äkkiä ja peittelemättä käynyt selmille, että sa maisen hallituksen ja sen aseenkanto- jäin taholla on suunniteltu nimen en asiaintilan oleman, jonka maiku- tuksesta ruotsalaisuus moi säilyä sinä ylempänä ja parempana, jona sen !annattajat silli pitämät ja jona, itäkin pahempi, monet suomalaisetkin en pitämät ja jonka omistamiseen he ttse pyrkimät ja lapsensa kasmatta- mat. Viimemainitusta on kylläkin surullisena todistuksena Porin ruot- inkielisen kansakoulun ja ruotsalaisen yhteiskoulun oppilasolot. Kerrassaan hämmästyttämän monta suomalaista lasta on näissäkin kouluissa oppinut ja kehittynyt mieromaan ja halmeksi- maan marsinaista kansallisuuttaan ja en kulttuuria. Miten olojen pysyessä edelleen ny kyisten kannalla herra Leino luulee puhumansa suomalaisen kansanhet mon täydellisen, kansallisen ja siwis tyksellisen itsenäistymisen oleman saa wutettamisso, sitä on maikea edes osapuilleen ymmärtää. Tuleepa mä kistenkin ajatelleeksi, että tuommoiset sanat herra Leinon kirjotuksissa esiin tymät ainoastaan peitteenä, jolla hän omaansa ja nuorsuomalaisen puolu> een kieli- ja kansallisuuSkysymystäm me koskemaa armotonta kantaa yritl tää peittää. Suomalaisen puolueen selmä ja marma, käytännöllisiin päämääriin tähtäämä kanta tässä kansamme tär- keimmäSsä elinkysymyksessä on Uuden Suomettaren puheena olleissa kirjo luksissa selmästi ja makuuttamasti jälleen esiintuotu. Se kanta on suo malaisuuden suurmiesten tinkimätön kanta. Se on myöskin kieli- ja kansallisuuskysymykseSsämme ainoa ..myönteinen" ja ..kehitySmukainen" kanto. Sitä perusteena käyttäen on suomalaisen puolueen ohjelma tässä kysymyksessä laadittu. Se ei sisällä myönnytyksiä muille ruotsinmielisille kuin niille, jotka asumat ruotsalaisilla rannikkoalueilla. Sen mukaan on kulttuurimme korkein tyyssija, yli opisto suomalaiseksi muutettamo, sa maten kuin kaikki maltion mirastot ja laitokset. Se ei myönnä maltion maroja käytettämiksi ruotsinkielisten koulujen ylläpitämiseen suomalaisilla seuduilla. Tämä suomalaisen puolueen selmä ja horjumaton kanta on johdonmu kainen seuraus ruotsinmielisen ylä luokkamme alkuperää ja asemaa koS kemasta historiallisesta käsityksestä, jonka herra Leino imallisen kemeäst simuuttaa, mutta joka suomenmielis ten taholla muodostaa lähtökohdan kansallisuuskysymyksemme käytännölli seen ajamiseen nähden. Tästä lähtien masta todellisesti suomalaisuuden sy mentämiseen kaikin tumallisin keinoin — myöskin lainsäädäntö- ja maltio toimin—moidaan ryhtyä. Tällöin ei myöskään luonnolliseksi tunnusteta ruotsinmielisen, suurelta osalta suo. mallisesta kansasta polmeutuman, mutta tästä kanscsta mieraantuneen yläluokkamme eristäytymistä luulo teltuja kansallista etujaan, suomalai sen kulttuurin mahingoksi, walwo- maan ja ajamaan, maan samaiselle luokalle alituisesti muistutetaon, mitä se on ja mitä Velvollisuuksia sille kuuluu. Tällöin ei hymäksytä peri aatetta ..suomi ylös, mutta ruotsi ei alaS", maan suomalainen Suomi täysin suomalaiseksi on silloin toimin nanZ selmä päämäärä. Sm tieltä pois ruotsinmielisyyden punomat es teet! Merratkoon jokainen tätä ohjelmaa herra Leinon ja nuorsuomalaisten ohjelmaan, merratkoon tarkkaan ja ajatellen, niin, siitä saa olla marma, onpa silloin helppo huomata, ettc köyhyyden todistuksen suomalaisuu den asiassa muodostaa herra Leinon ja nuorsuomalaisten, maan ei suin kaan suomenmielisten ohjelma. Seuraamalla kerralla mielä joku sana tämän asian johdosta. H. P. SelostaiSsani miime kirjotuksessan Uuden Suomettaren kirjotusten sitä kohtaa, jossa lehti mastaa herra Lei non sanoihin, että meidän tulee työs kennellä oman kulttuurimme kohotta miseksi, ei toisen kukistamiseksi, lau suin lehden mielipiteenä, että ei mo täällä suomalaista kulttuuria edistää niin kauan kuin on repimättä alas se, mitä ruotsinmieliset nimittämät oman kulttuurityönsä edellytyksiksi ja oike uksiksi. Niin kauan ei suomalaisuus ja omaan suomalaisen kansallisuuden kulttuurin hämittämistä. Tästä osoi tuksena omat tapahtumat kenraaliku- mernööri Seyn äskeisen Karjalan- matkan aikana. Salmista on ken- raalikumernööri H. M. Keisarille lä hettänyt sähkösanoman, joSsa hän mainitsee Karjalan oikeauSkoisen (kreik kalaiskatolisen) mäeStön palamaSti haluaman päästä Menäjän kansan yhteyteen. Aiheena tämmöisen sähkösanoman lähettämiseen on kenraalikumernööri käyttänyt eräiden henkilöiden hänelle Salmissa mastaanottotilaisuudessa lausumia sanoja, joiden Väitetään muka edustaneen Salmin ja yleensä Karjalan kreikkalaiskatoolista mäeS- töä. Asianlaita on kumminkin se, että mainitut, kenraalikumernöörille puhu neet henkilöt eimät edustaneet seudun kansaa, maan olimat he Karjalassa hymin tunnetun munkki Kyprianon ja eräiden menäläisten pappien Va litsemia. Mitä näiden »valitsemat henkilöt puhumat, se ei totta tosiaan »väestön mielipiteitä kumasta. moi täydellisesti nousta alennustila?- aan. Tämän kohdan tulee kuulua seu- raamaSti: Niin kauan kuin on repimättä alas se, mitä ruotsinmieliset nimittä mät oman kulttuurityönsä edellytyk siksi ja oman kansallisuutensa oikeuk siksi, niin kauan ei suomalaisuus moi nousta alennustilastaan. H. P- Mk« .Laliima" yhtiö» johdosta mctiikiii. Vaatimattoman kirjoitukseni joh dosta tämän lehden 75 n:rossa, jossa otin puheeksi syyt uuden henkimakuu tuSyhtiö »Salaman" perustamiseen, on »Suomi" yhtiön yksi pääkenraa- leista, hra E. W. Mallden, katsonut tarpeelliseksi tämän lehden 79:Ssä nu merossa, pukeutua sotisopaan minua mastaan. Ii hymähän se on, että asioista puhutaan; siitähän ne selme- nemät. Selmenemäthän ne hra Wall- deninkin kirjoituksesta, mutta maan siihen samaan suuntaan kuin minä niistä olen puhunut. Hra W. »väittää, etteimät »Suomi" yhtiön asiat ole nuorsuomalaisten ja ruotsinmielisten käsissä, maan että sen yhtiön hallinnossa »vallitsee kultainen tasapuolisuus. Ja tämä tasapuoli suus on sellaista, että Valtuuskun taan kuuluu 4 manhan suomalaisen puolueen miestä ja 5 nuormalaista sekä johtokuntaan taas 2 suomenmie listä ja 3 nuorsuomalaista. Ja lo puksi kuuluu yhtiön eduskuntaan 23 manhan suomalaisen puolueen ja 23 nuorsuomalaisen puolueen mieZtä sekä 2 ruotsinmielistä ja 2 sosia listia. Kun siis tuon alkuaan su pisuomalaisen yhtiön hallinnossa on ensinmainittuja miisi neljää mastaan, keskimäistä 3:me 2:ta mastaan ja mii- meisessä 32 :kst 28:aa mastaan, ym märtänee kukin helposti, mikä puolue siinä moittaa äänestyksessä, kun tie tää, että ruotsinmieliset ja sosialistit aina äänestävät nuorsuomalaisten kanssa. Ja tämä »tasapuolisuus" on kyllä tullut useamman kuin yhden ker ran näkymiin »Suomi" yhtiön joh dossa, kuten miime kerralla osoitin ja moisin muillakin esimerkeillä edelleen todistaa. Hra W. ei näet ole pää asiassa pystynyt kumoamaan »väit teitäni eikä ole toista koettanutkaan kumota, esim. sitä, etteikö yhtiön toi miin, milloin se main on käynyt päinsä, ole »valittu mieh?ä niiden nuorsuomalaisuutta stlmällä pitäen. Nyt on kyllä miime aikoina kirjeillä käännytty manhan suomenmielistenkin asiamiesten puoleen kysymyksillä py syvätkö he edelleen yhtiön asiamie hinä ja onpa uusiakin saman puo lueen miehiä koetettu sacda yhtiön asioissa toimimaan, mutta tämä ei todista muuta kuin että leirissä hal litsee jonkunmoinen hermostuminen. Hra W. mäittää edelleen minun sanoneen, ettei Kansallis-Osake-Pankki ole tekemisissä raha-asioissa »Suomi" yhtiön kanssa. Tässä on hra W. tehnyt itsensä syypääksi pieneen sil- mänkääntäjätemppuun. Minä näet kirjoituksessani sanoin nimenomaan: »mitenkä nykyään on tämän ostan laita, emme tunne." Oli etupäässä puhe edellisen toimitusjohtajan, Kas linin ajaSta, jolloin, kuten sanoma- lehtikirjoiiuksista silloin käwi ilmi,yh tiö käytti yksinomaan ruotsalaista pankkeja. Kun tästä huomautettiin, Vastattiin, ettei ole liike-elämälle hy mä, että joku pankki tulee liian hcl litsemaan asemaan, Kansallis-Osake- Pankki nimittäin. Olisikohan suoma laisuus liian paljon Varttunut? Jos nyt omat astat toisin, on se tunnus tuksella msinittama. Jos tämä muu tos on tapahtunut suomalaisuuden harrastuksesta eikä mistään muuSta »tasapuolisuudesta", on se Vieläkin parempi. Mutta hra W:n sanonta, että pankkilaitoksena »pääasiallisesti" käytetään Kansallis-Osake-Pankkio, antanee kumminkin tulkinnalle jonkun merran sijaa. Seuraa sitte kysymys lainanannos ta manhan suomalaisen puolueen ta lolle. Muistini lienee pettänyt kun sanoin kysymyksen olleen Helsinkiin rakennettamasta puolueen talosta Karjalan kansa ei, ei luterilainen sen paremmin kuin kreikkalaiskatooli- lainenkaan, mene lausumaan toimo- musta päästä Suomesta eroon ja Menäjään liittymään. Se kansa on, ehkä enemmän kuin muu Suomi, nähnyt, mitä sillä sellaisesta maih- doSta olisi odotettavana. Ne, jotka sellaista sen nimessä omat kenraalikumernöörille puhuneet, omat tulkinneet muiden kuin mäestön mieli piteitä. Sitä että kenraalikumernööri on tämmöisten puheiden nojalla sähköt tänyt hallitsijalle jotakin muka Kar jalan kreikkalaiskatoolisen mäestön mielipiteistä ja halusta, on mitä suu rimmassa määrässä ihmeteltämää ja antaa »väärän käsityksen mainitun mäestön todellisesta mielialasta. Se pakottaa myös ajattelemaan, että koko ..mastaanottojuhlallisuus" oli järjestetty palmelemaan tarkotuk- sia, jotka eimät ole tälle maalle on neksi. Ei moi olla symäSti pahoittele matta, että kansan nimessä hallitsijan tietoon joutuu mielipiteitä, jotka eimät ole sen. Se lie ollutkin Tampereelle rakennet- ua taloa, jota lainsnhaku koski. Myönnän, että hra W. on siinä oi keassa, mutta itse asiassa ei se mer kitse mitään. Mastaus, joka pyyn tiin annettiin, ettei rahoja anneta puoluetarkoituksiin, on perin kumoa ma, kun sitä katsellaan sillä taustalla, että sosialistien miljoona-taloon Hel singissä joku aika sen perästä annet tiin melkoisen suuri summa. Siitä nyt ei pääse ylitse eikä ympäri, että tämä talo palmelee yhtä paljon tai yhtä Vähän puoluetarkoituksia kuin koskaan suomenmenmielisten talot. Kerrassaan lystikästä on hra W n hel lät puheet siitS, että Suomi yhtiö pyrkii työmäenluokankin hymäksi käyt- tämään »Vaatimattoman määrän ra hoja". Ikäänkuin nuorsuomalainen puolue olisi erikoisemmin hellästi kuin muut harrastanut työmäenluokan asioita! Ei, kyllä siinä sittenkin pii lee henkimakuutuksen ohessa puolue politiikkaa, se on: pukinjalka astuu näkymiin. Mitä lopuksi tulee kysymykseen lai nanannoista maaseuduille Helsingin rahalaitoksista, en ole sanonut, että ..Suomi" yhtiö siinä kohden olisi sen parempi tai huonompi kuin muutkaan rahalaitokset Helsingissä. Pääasiana pysyy se Väitteeni, että »Suomi" yhtiökin sijoittaa rahansa pääasialli sesti Helsinkiin. Tästä rahojen sijoit tamisesta pääasiallisesti pääkaupunkiin on ja pysyy marmana totuutena se armelultama asia, että maan rahat yhä enemmän imeytymät pois maa seuduilta ja synnyttämät siellä rahan puutteen. Tietysti on helpompi mal- moa rahojen makuutta Heisi», gissä kuin maaseuduilla, mutta hymää ja täysin turvallista makuutta mastaan moidaan kyllä rahoja sijoittaa maa seuduille, esim. maatiloihin. Niitäkin on sangen helppo silmällä pitää, jos lainanantajissa hymää halua tällai seen lainanantoon on olemassa. Ka- tumattomain esteitä kyllä löytyy, sen tiedän. Lopuksi hra W. antaa minulle let- kauksen, mitenkä minä muka moisin paremmin hyödyttää kansaa tekemällä sille tutuksi henkirvakuutusasiain ja muiden taloudellisten pyrkimysten tärkeyden kuin »virittää epäluuloa suurimpia kansallisia laitoksia ja nii den hoitoa mastaan. Minä toimon, että hra W. sallii minulla oleman mielä mähän suuremman päämäärän. Ja tämä päämäärä on se, että Suo men kansa saisi isäntämallan maas samme ja jo Vihdoinkin pyrkisi wa- paaksi niiden talutusnuorasta, jotka tässä maassa itseään pitämät toiseen kansanrotuun kuulamana. Minä uS- kon, että nuorsuomalaisuuskin sitte masta pystyy tätä kansaa hyödyllä palmelemaan, kun se täysin irtautuu ruotsalaisuuden talutusnuorasta, tekee työtä suomalaisuuden mankalla poh jalla. El tässä maassa tarmita muita kuin suomalaista ja ruotsalaista; yksi on okma suomalaisten kanta suo malaisuus ja masta sitte kun suomalaiset, olkootpa muuten »nuo ret" tai ..manhat", juonittelematta puhaltamat tähän yhteiseen hiileen, saadaan määrällisissä oloissamme sel lainen kansa, jota suuri Snellman nimittää »yksimieliseksi kansaksi". Sii hen on pääStämZ, mutta kunnes sii hen on päästy, kestää taistelua. Ja tähän päämäärään pääsemistä Mar ten tarvitaan myös mankka aineelli nen puhtaasti kansallismielinen perus tuskin. Liike-elämäkin siis kansallisiin käsiin! Se on jo kauman ollut kan tani. R. G. MÄ mM MlMMsct llmkurösit. Ne yliopistollisiin lomakurZseihui ai komat, jotka tahtomat samalla ottaa osaa yleiseen raittiuskokoukseen, »roi mat saada 50 prosentin rautatiepiletin hinnan alennuksen. Helsinkiin lähti essä otetaan yksinkertainen piletti, joka pyydetään leimaamaan ja jota ei an neta Helsinkiin tultua pois. Raitti- uskokouksen toimikunnalta otetaan to distus kokoukseen osanotosta ja tämän todistuksen nojalla moi tulopiletillä palata takaisin lähtöasemalle ennen 10 p:wää elokuuta. Näin lomakurs- seihin, raittiuskokoukseen ja opettaja- kokoukseen matkustamat »voimat saada matkan alennusta marsinkin kun rail- tiuskokouksella ja lomakursseilla on yhteistä luento-ohjelmaakin. Meidän suurperustuslaillisemme omat poliittisessa suhteessa Vaihte lun haluista mäkeä. Milloin omat ne ankaran taipumattomia, milloin notkeaselkäisiä Pietarinteillä kämijöitä, milloin paSsiimisen »vastarinnan, mil loin myöntymäisyyden miehiä, mil loin maalimat he Virkamiehiä eroa maan, milloin taaS paikoillaan pysy mään. Näinä Miikkoina omat he hartaosti tehneet miimemainittua. Muutama päimä sitten taipumattomista taipu mattomin, nuorsuomalainen pääskys- lehti »Suomalainen Kansa" juhlalli sesti puhui Virkamiesten paikoillaan pysymisen »välttämättömyydestä, pi täen sen tärkeänä isänmaallisena mel- mollisuutena. Mikähän nyt oikeastaan lienee saat tanut suurperustuslaillisemme kerta toisensa perästä saarnaamaan Virka miesten paikoillaan pysymisen »vält tämättömyyttä? Tätä ajatellessani muistuu mie leeni heidän menettelynsä edellisinä routamousina. Silloin he heti aluSta pitäin pontemaSti maalimat Virka miehiä paikoiltaan poistumaan. Ei s 5 .. § ^ k >i»« ' , Z E-inttnk.au 8. P-ch, .tZi, ^ * D OMölajat: Honnv^eudcnnotdnv Wäinö Kiwi ja Horvioikeudeu' kanslisti Äänten saarni.joki. Zttmtsumm tulli. Useissa tullitaksan someltamista koskemissa säännöksissä määrätään, että pullot, putelit ja samipullc-^. M- ka wetäwät puolilitraa K-i sen ulle, ^ tullataan puolella koko putelille mää-1 rätystä maksusta. Kun siis esim. I puoliputelista konjakkia maksetaan j tullia 1 mk. 50 penniä, on tulli myös kin kahdeksanneslitrasta konjäkkia 1 mk. 50 penniä. Tämän määräyksen muuttamiseksi on Ranskan konsuli senaatille jättä mässään kirjelmässä esittänyt, e!ta pulloissa tuodun konjakin tullia muu tettaisiin siten, eitä kahdesta puolesta pullosta, neljästä neljäimes.ullo - a ja kahdeksasta kahdelsa».r.e! pulleaa maksettaisiin saman merran tullia kuin koko litran pullosta. Tämän esityksen mutaan tu't chnn siis esim. neljästä kahdeksanneslitrasta maksamaan tullia main 1 mk 50 penniä sen sijacn, kun uiiStä ry> mak setaan 6 mk. Esityksen johdosta on senaatin Vol- tiomarain toimituskunta, j.aka pääl likkönä on nyt heinäkuun aikana lre'-- mi Berg, kysynyt tullihallituksen miel tä siitä, eikö mainittua muutosta »voitaisi toimeenpanna. MaumMlt mllitstVie» m- ksljtitv vsLstamm. Senaatissa esiteltiin eilen ke»iraa!i- kumernöörin kirje, sisältämä kaikkein korkeimman käskyn senaatille ontu maan lausuntonsa eduskunnan ano muksen johdosta, koskema ehdztust-a toimenpiteistä esikaupungeissa mcllit- semien epäkohtien poistamiseksi. Senaatti päätti alistaa korkeim paan paikkaan, että senaattia kchotet- täisiin asettamaan komitea eri yhteis- kuntoluokkiin kuulumista henkilöistä laatimaan perusteellista ja yksityis kohtaista ehdotusta asiassa. — Keuraal»k«wer«Söriu ap«- laise» «imittä«ine». Se aa- tissa esiteltiin eilen kenraaliknmer- nöörin kirje koskema maltio,>euwos Lipskin nimittämistä Suomen kevraa- likumernöörin apulaiseksi ja suman korottamista salaneumokseksi. — MajesteettirlkoöjtittttjK. Painohallitus on senaatin oikensos??- tolle ef-.ttänyt kanteen nostettam ksi majesteettirikoksesta „K^san LebtsZ" ja »Borgablcdstia" mastc-an. Esityk set omat aiheuttaneet jälkimaun r,:o 77 ollut kirjotus ots kkeella »Imais tu" ja eräs Kansan Lehden 161 n:5sa ollut uutinen, joka koskee niitä sääntöjä, jotka luotsihallituS on anta nut keis. laimastoa lähestyiville lai- moille. — Hewosftitokseu edistävn- «e». Senaatissa esiteltiin eilen ken- raalikumernöörin kirje koskema ar mollista lupaa ottaa menoarivison malliomarain tilan sen salliessa 30,000 mkaa hemos siitoksen edistämiseksi. — Mtzönuetttz eläke. Turun ent. poliisimestarille emerZtiluuinantti R. W. Mestmanille on senaatti myöntänyt 4,000 mkn mäkinaisen »vuotuisen eläkkeen. ^ Ke«raalik»wer«S»ri» ta lo» korjaustöitä warte» n senaatti myöntänyt 6,000 mkn lisä määrärahan. — Joeis»»»» N«rmelse» ra ta. Tie- ja Vesirakennusten ylihal lituksen esityksestä on senaatti päät tänyt eitä Joensuun—Lieksan mäli- nen rataosa Joensuun—Nurmeksen rautatiellä tuleman syysk. 10 p:nä omataan säännölliselle liikenteelle. — Suupohja» rautatie. Se- naatti on oikeuttanut tie- ja w?siw° kennuslen ylihallituksen ryhtymään toimenpiteisiin siltojen, kiskojen ynnä kiskoituStarpeiden hankkimiseksi Euu- pohjan radalle. silloin auttanut suomenmielisten waS- tamäitteet siitä, että eroamisten kaut!a ainoastaan »vahingoitetaan isänmaan etua. »Perustuslailliset" toimeenpa- nimat oikein juhlallista eroamisparaa- teja. Mutta jonkun ajan perästä he tu livatkin katumapäälle. Eräs heidän äänenkannattajistaan, ellen määrin muista juuri Hufvudstadsbladet, lau suikin, että puolueen menettely Mi roista luopumiseen nähden on ollut typeryyttä, moimotellen sitä, että niin monta tärkeätä malta-asemaa oli luo- mutettu. Nyt lienemät »perustuslaillisemme" Viisastuneet. Suurlakon jälkeen owat he uudel leen anastaneet itselleen sangen lujan aseman miraStoiSsa ja sen aseman he nyt nähtämästi omat päättäneet pi- tää. Nyt ei aijotakaan olla typeriä ja luopua hallitsemasta. Mutta »perustuslaillistemme" kaik kia toimia pitää korkean isänmaalli suuden aina »verhota. Jos he tänä- päimänä haluamat Miroista erota, tapahtuu se isänmaallisuuden muoksi, — Wuokrala»Lsk««tain pu- heesjohtajille mtzönuetty pos- tirahaiu joapsus. Jokioisten kunnan mLZNlvuokra^makuttnan pu- hesnjohtaj^il, asemzpäälliklö Hj. Al lenin anomuksesta on senaatti päät tänyt et-ä »vuokralautakuntien pu- heenjohtaM- myönnetään postirahain w^p!'!Zs !v'rka-asioita koske massu kir- jeni.uhdossa. Lähemmät mSZräylset osteta j-ilai^taan asetavkokoe.mcssa. — ^d»l?ZuN»aNkisj«rsto«hoi- tsjqkfi eile '. 25 hakijasta sii. tohtrri A. Bergholm 5 äänellä. Ro!tw.^ Hell z Wuolijs!i sai 4 ääntä. — Samonlin- Ni?n—Pieksämäen ratasuunnan tutu- m-iStöihi» on senaatti määrännyt yl"wsinööu O. F. Nub-rgin. — t. p?y?uxssttsri K. I. Sawo-nris rvh'yi minne hoitamain pco^uraat^rin toirk-s. KenriLl-kumecnöörin yhdyt- U)ä ft.ia::i.i päätökseen on oikeuspor- me^ruft Turluutt nimite!tn Turun homi^lleudcn reÄraattori H. sköm. — K?«r-5ettZ«wer»öSLi ma'- ku^ti ei'^ iv. yliuiäLvZisellS junalla Wnpur"'?', nv-t? höyrvlaimalla jatkaa m5:ka-'Nsa feisarilliseea laiAostoon Pit°äpucdella. — H. M. Keisari .oiipynee Suomen saaristossa elo!. 1 p:wään. Kich A11lMÄ — Mtzsu«etth waltioapu. yksityiselle tcollisuuskoululle cn s-tmsiti myöntänyt 1,636 mkn Mu- wan maltioamun tekuÄis.ä ilraoppi- jad'oa ro^rten touluksa lulumuonna 1910-1911. SluzM^ttiksuluje» apura hat. Senaatti on myöntänyt Porin malmMoman ommattikoulun johto- k-inr.?n anvMikften, saada ?äyt:eä koululle nmöm>e!«st.Z waltioawusta jäänyttä 550 säustöä spetuskalus^on hanU-misekst koululle. — Telefoouimyöuuytykset. SeuaaUi on puolestaan hymäksynyt 5^okzmäen. telefooni o. y:n anomuksen sa-.d: asettaa jc; käy'etLäwä!si luo- muttaa Nuhcliniohto Hu-ttisten Laut takyläKi? KskemLen Tulttilan ky'ään sekä sieltä Pirin kaupunkiin, kuin myöL-in, ett-'. s.y:lle 5 p.nä maalisk. 19N on'p^helinmyölmytys uu dis!et'ais:in. — I)ii»ääräise?fi Zvpistikfi se-i-at.iu 1c-!?usosc-tol:n on otettu ent. oikeusneuvzZmies ja painoasia- »nieS G. A. Walleniut-Wallit. Tziomc-rit. Porvooon U:c> iniok: !>nan tuomarin mirka^i Ikaa lista'. tuomiokunnan tucmariksi ninä- teiy'. A. B.örnmikin jälkeen omat torsoina päättyncen hakuajan kus essa h^encet Kcikkclan pormestari G. L^g^r?ös, Uudenkaarlepyyn tuo- mkk-i.mon tuomari I. Ta^cher, Lep pämirr^n tuomiokunnan m. t. tuo, mari L. W'liiman, Porin oikeusneu- mosmicS K. R. Bremer, Porin kau- pu^qin pormeUari, vapaaherra H. v. Heilcn?, moratu^muri K. Osmor- salo ju Oulun k.-upuzigia oikeuspor- me ! 'i A. ^stre/!. „Tofiol»deWv?raatii" ta- k«wari!cl'ooi« AZeuäjä» rajalla. „Sos!a'!dcm5kraa!in" yksi y'sticd?n mukaan ci :.'ainitt: leh'i miime k>sa- kuu"ti Ahtien e^ään ole päässyt ra jan s>ti Wenäjän puolalle, eiaätkä siellä i lerzat t la^jat siis ole saaneet tila. mioan ja maksamiaan lehtiä. usvallis s aixa a! a a « s ai- raa«!'siiaj^itaritfi on malittu tl'l'?r!u!'!osi.'s-isto!Ie '.ieiti Siiu Gy!- lerbö.qei K^nsuline.-:a ia yöhoitajatta- reksi i^iit- Ät-a Tik^nen Lappeen rannat ?. «iulta joS he li'.!.?menlic» tahtomat Vi roissaan p'^syä, on s-''in isänmaallis ta. Päiinv^istuinen NnNcttely kum massakin mpauksessa on epäilän- maMöta. Ätun se on. Tällä kertaa sattuu minunkin isän maallisuuteni yhteen ..Suomalaisen Kansan" ja mmden samaa mieltä olemien suurperustuSlaillisten isän maallisuuden kanSsa puheena ole massa asiassa. O.en ollut hamaitseivinani, että hymät »perustuslaillisemme" omat eräässä toisessakin suhteessa kulke massa maltin tielle. Jos muistelen menneitä sortomuosia, niin uudistu mat mielessäni ne toinen toistansa lvalheellisemmat ja hämytiömämmät kirjoitukset, joita Hz entisaikaan täällä kotimaassa ilmestymiin lehtiinsä pai- nattimat jokaikiseen numeroon ja ko- solta lähettelimät ulkomaisiinkin sano malehtiin suomenmielisten mustaami seksi, toitottaakseen maailmalle heidän lmvutelemaansa suomenmielisten ryS- — Kie?o»Äihki«iue». Porm MetodiSt';-epi§kopaa'iseu seurakunnan uudzn kirkon roihkiminen suoriteltiin tiistaina t. l. 19 p:llä kello L illalla. Kun oli laulettu mirii, toinlitettiin mihkimistcimitus. S?n suorittivat piirin jnhtc-ja, pastori H. Aulanko, jota arvusti.oat toiMtuisessa p.Morit Hann-s Malkcma ja W. Häggman Helsingistä, Hjalmar Salmi Pieta- rl5ta, M. Pitkänen Oulusta, I. G. Adelbert Kristiinasta sekä Porin seu rakunnan johtajo, pastori F. A. Siistoue». Juhlallisuus, jota sekc- k"or^n laulu lisäsi, teki lukuisasti saa pumilla olleeseen seurakuntaan synzän maikuiuksen. T -rkotus oii ollut saada tä5sä Mh- kimisjuhlcssa kuulla metodistikirkon eurooppalaista ker.raalikaitsijaa, piispa W. Burtia SmeitsiM sekä kirkon mailmanlähetysseuran kenraalisihteeriä tohtori A. B. Leonardia New-A arkista, jotk'/: kumpikin olimat olleet Suomen metodisblirkon äskettäin Mikkelissä pide!y?sä vuosikokouksessa, ja sitä paitsi tässä maassa toimiman kirkon yM itsijaa, tohtori G. A. Simonsia. Mainitut henkilöt elivät kuitenkaan olleet moineet saapua. Mchkimistoimituksen jälkeen saiivat läsnäolleet tilaisuuden lähemmin tar kastaa kaunista, makoisaksi rakennet tua kirkkoa. Seuraamana iltana, keskiviikkona, kello 8 illalla jatkuimat kirkossa juh lallisuudet, jolloin saarnoja pUimät pastorit Häggman, Salmi ja Ad?lbert. Torstaina kello 8 illalla pidettiin kirkossa wihkim!s-lopettajaisjuhla. (Lähetettyä - Pori» Wa»hempai» liitto piti t. k. 17 p:nä marsinaisen kuu kausikokouksensa. Kun yhdistys jo kemäällä luopui msrsinaisen kokous huoneen pidosta, sqyStä, että jäsen ten toiminta samoin kuin yleisön osan- otekin oli perin laimeata, on toi minta siitä lähtien ollut uinumaa. Nyt päätettiin ryhtyä uusin innoin toimintaan. Tätä marten päätettiin muokrata Ekinkadun 4l.stä yhdistyk selle huoneusto. Kuudss kaupungin osa onkin etupäässä Vanhempain li t-)n toiminta-alana, se kun kaupun gin syrjäseutuna jää maille simcellis- tä vaikutusta. Tarkoitus on taas, kuten ennenkin, pitää hartauskokouk sia ja sunnuntaikoulua lapsille, siinä toimoss?, että m.elä on »vanhempia, jotka tahtojat suoda lapsilleen oh jausta ja neumoa tämän elämän mää rällisillä poluilla. W. liiton tarkoi tus on etupäässä huolehtia lasten kuivatuksesta siinä malossa, jo!a Jumalan sana pyhässä raamatussa meille kirkastaa, johtaa lapsia sille perustukselle, jo'a ei horju, muiden perustuksien horjuessa. Mainitussa kokouksessa lausuttiin toimomus, että lasten vanhemmat erittäinkin kuu dennessa osassa yhtyisimät Manhem- pain liiton kannattamilsi ja samolla toimiiviisi jäseniksi, lui sen jäsenmak sukin on main 50 p. vuodessa. Ko kous päätti pitää n. s. tupaontuliai-!' iltaman elokuun 7 p:nä kello 3 j.pp, johon päätettiin hankkia puheita, lau laa y. m. Misö on silloin tilaisuu dessa näyttämään, kannattaako se sanottua toimintaa. Warka«deSta pidätetty. Raumalla pidätti poliisi eilen irto- laismies Karl LindrooS'in, kotoisin Kiukaisista, joka parina miime viik kona on tehnyt varkauksia Porissa. Lattomeren takamaalla y. m. — Rumaa kostoa. Eilen il tana siwalsi muuan RuosniemeStä olema isäntä Viikatteella torppari Antti Huhtalan hevosen kuonoon, poikki sieramen pari haavaa, kun he vonen torpparin pojan ajamana oli kotiin menoZsa Toejoen kylän takana n. s. Knipun niityllä. Poika ajoi vanhaa oikotietä, jonka isäntä oli sulkenut kylvämällä siihen keväällä kauroja. Tästä kuulemma syntyi vihanpurkaus, mutta lienevät myös manhat mihat ruman tecn aiheuttc jiia. Lääkärin lausunnon mukaan oaiat haanat määrättömiä. säläiSmielisyyttä, maansa pettämis- halua y. m. yhtä isänmaallista. Nyt olen kuitenkin nähnyt »perus- tus laillisten" lehtien toisen toisensa perästä jo lausuman julki sen tosi asian, että menneinä sortomuosina- kaan ei ollut eri mieliä lopullisesta tarkotusperäStä, oikeuksiemme puolus tamisesta, maan ainoastaan keinoista, miten tämä puolustaminen oli pa- raiten tapahtuma. Olisi ollut suotamaa, että tämäkin tunnustus olisi ja joitakuita muosia aikaisemmin lausuttu. Joka tapauksessa mahtanee olla ..perustuslaillisillemme" nöyryyttä nsä asiassa toisensa perästä tun nustaa suomenmielisten ennen niin kovasti parjattu kanta oikeaksi. Meille suomenmielisille ei voi olla muuta kuin ilahduttavaa tämä »pc- rastuslaillisten" herääminen, maikka se masta näin myöhään tapahtuukin. Jussi.