4 - N:o 134 -1910 ^uorstaina Ilarrsskuull 17 pms Suomen Lanpnnkien Ualoapuyhdistvs irtaimistoa marteu vastaanottaa palovakuutuksia irtai mistoista ja kauppataivaravaraStoista vaUvimmilla maksuilla, jotka 10 ja Zv vuolta maksettuna «vieläkin ale- veVat 3» ja öv proseutilla Tauiä Vhtiö tarjoo siiS niinmuodoin wakon- tuksenottejalle ehdottomasti hal vimmat tvaakuutusmakjut asia- > miehensä K. 'Zlycund^n kautta, 16671 Kajityöläiskatu S. — Fncl tzrippeu, joka nyt tvanki- lakopissoan odoitaa mestaustaan — kir joittaa eräs ulkomaan lehti — on edel leen yhtä tyyni ja levollinen kuin en- ueukin. Hän on ihmeellisimpiä luonteita kuia mitä koskaan on nähty kuolemaan- tuomitun kopissu. Hän syö hymällä ruokahalulla, lukee ja ottaa tvaStaan hänen puheilleen pääsetviä henkilöitä — aiwau kuin tamalliset ihmiset rauhalli sessa kodissaan! —Ltt»t»uni«gatar Maria?ia» ektie. Ulkoasiain ministeri Machado on ilmoittanut J.alian lähettiläälle, ^että väliaikainen ha-iitus on päättänyt ^myöntää Portugalin lvanhemmalle les kikuningattarelle Maria Pialle (kan. Manuelin isoäidille) 337,500 frangin (mk.) eläkkeen, joka wastaa hänen enti siä Portugalissa nauttimaan tvuositulo- ja. — Huhuja on liiNcellä, jotka tie tämät kertoa, että kuningatar Maria Pia palaa pian Portugaliin, siellä wiet tääkseea elämänsä loppuajan, kuitenkin yksityisenä henkilönä. — Mttxin-mSärenuySflstS on eräs viinikauppias Epinalissa Rans kassa tuomittu 4 kuukaudeksi tvankeu- teeu ja 4,000 markan sakkoihin sekä suorittamaan tullilaitokselle 4 milj. mk. Kirje IlMlifista.' Ssiltö: Tal«e» tulo. — Pyhäin mies ^ tenpäiwäu vietto. — P-lmeli- jat lomalle.— Joulu julkaiiut. Talmen perästä tulee kesä ja kesän kuluttua taas talmi — se on luonnon korkea laki! Muistammehan, mitenkä pyhässä kirjassakin sano aan: .ei fumen eikä talmen, ei sateen eikä helteen pidä viin kalllvan loppuman kuin maail makin oikeata rataansa ku-kes". Rä mät Vuodenaikain vaihtumiset tapah tumat miltei joka umosi aina tvähän eri tapaan. Milloin ne »vaihtumat vitkalleen, vähin erin, toisen ja toisen tapellessa herruudesta, milloin taaS niin yhtäkkiä kuin jos se olisi jo ai koja sitten ollnt valimiksi sovittu asia. Täuä vuonna tuli talvi uiin että tuprahli, vähän aikaa oli ensinnä pakkajeumoiLta, että juuri kuivaili to kaista teitä ja vähän jo rakenteli kan siakin pienempien lampien ja lahtien päälle, luiSteli>ain suureSti täStä rie muitessa. Multa sangen lyhkäiseen tal vesta nauttiville tämä ,lo päättyi, Mä pakkanen lauhtui ja sitä seurasi vat raukat vesisateet, joten tämä ensi talvi päättyi alkuunpa. PyhäinmieSteupäivä on ollut ja mennyt. Miclihyioallä saa nyt tehdä täällä Ikaalisissakin sen huomion, että tämä pitäjäläisemme oikein erikoinen juontiiuhla meni erittäin siin^Sli, cdeS menueifim juhliin verrattuna. Täytyy kyllä myömaä, että wäk,juomia olt aytkia vielä paljon tvclmistcttu jci hankittu, mutta jokainen kaiken oli päättänyt naattia ne kotonaan kaikessa hiljaisuudessa, sillä joukko-marssit, hmppuroimiset ja kirkumiset ulkoua teillä, näyttivät olevan sangen har vinaisia, melkeinpä tykkänään unoh dettuja. Sellaisia kuin toppeluiia, puukotuksia y. m. ilki ja wc-kimallan- töitä, jotka menneinä vuosina ovat olleet aivau kuin tämäntapaisten juh- laia ohjelmaanj kuuluvana — ei nyt vietetyn juhlaa aikana ole tapahtunut, *) Julkaiseminen tilanpuutteessa myöhSS- joten kaikin muodoin viimeksi vietetyn PyhäinmieStenpäivän vietto herättää pienen toivon kipinän siitä, että tvih» doinkin ollaan kulkemassa parempaan pain! Äsken kuluneina päivinä on moni pzlvelija saanut noStaa nassunsa olka päälleen jättäessään palveluspaikkansa ja sirtyäkseeu vieitämoäu ne hänelle vanhan tavan mukaan kuuluvat va paa-viikot joko lapsuutensa kodissa lvanhempainsa luona tai missä itse on luullut ne mukavlmmiu viettävänsä. Mielä on myöskin tapana antaa pal velijoille palmeluSpzikasta eväitä, niin sanotut „päasiu'yrsät", joihin ta vallisesti kuuluu muuiama leipä, rie- via, voita, kappale lihaa za juusto — riippuen antimien suuruus siitä, minkälaisissa väleissä palvelija on kuluneena vuonna ollut emäntänsä kanssa. — Nykyään on myöskin io tapana palvelijat kimpsuilleen kampsui- ueeu kyyditä hevosella kotiin, Men sangen harvoin enään näkee palveli joita pussit selässä marssimassa pitkin teitä, joka ennen aikaan oli niin ta vallinen ilmiö vapaa-viikkoin alussa. Mitenkä sitten oijotaan nämä va paa viikot viettää? Niinkö, eitä kä vellään kädet taskuissa jouten koko vapaa-aika, panematta rikkaa ristiin, ja niinkö että pannaan toimeen nurkka- taussia niin usein kuin suiukm, joissa saapasta permantoon lyöden ja koroilla pyörien tuumitaan, että surut pihalle ja heinä-tukko eteen! — nyt on meillä kin taas se aika, että saamme nauttia vapaudestamme! Mutta vaikka suom mekin uiin palvelijoille kum yleensä kaikille nuorille viattoman lettm ja ilon, niin kuitenkm täytyy ottaa huo mioon, että kaiktlla on raiansa. Nurkka tanssia näin vapaavtikkoin aikana muutamin paikoin on alettu pitää ihan joka ilm, se tahtoo sanoa seitse män kertaa viikossa! Tällaisesta jo toki täytyy kiivaammankin tanssin ys tämän sanoa, että se on jo enempi mitä "tohtoritkin orneeraa" —! Maik kapa oja wapaawiikoista luotviitettai- silli hunntteluihinkin, viin ei kuiten' 'aan ole soveliasta, että koko aika vtetetään ihan joutovaSsa joutulci» -uudessa vetelehtimällä. Mottaisin: vaikkei muuta kum korjailla ja paik kailla rikkinäisiä vaatteita, kutoa suk kia ja tumppuja ja vaikkapa kokonaisia pukukankaitakin, sillä tunnustaa täy tyy, etla koti kutoinen puku uiin pojilla luin ty!öillä!in, ainakin arkipukuna, on :?htac-n mslmisleita paljon parempi. — Kun yllä kuvattuun tapaan olisi käy lk-tty ja käytettäisiin vastedeskin va paaviikot, niin silloin niistä meille koituisi hyötyä, virkistystä ja huvia! Joulun saapuessa yhä lähemmäksi on tänä vuonna niin kuin edesmen- neinkain vuosina alkanut ilmestyä san gen lukuisasti tarjouksia kaikcnlaa-ui- sista joulu julkaisuista, joten näyttää että tälläkin olalla rumetaan harjoita- maan keinottelua — ollen pääasiana vaan se, että saataisiin kansalta lyp settyä rahoja, panematta sen suurem paa arvoa ja meriitysta siihen milä pötyä kansalle kirjallisuuden nimellä jaetaan ja levitetään. Moniin kymmeniin nousee niiden knstantajaiu luku, jotka näin joulun edellä lähettävät tilauslistat ja asia- miesohjeet ympäri maita ja mantereita kaiken nimisistä joululehdistä. Siinä on joulu-ilot, joulu-aatot, joulu pah- ! nat, joulu-porsaat y. m. lehtisiä, zoi- j den hinnat vaihtelevat 50, ja 15 . tienoilla. Toiset lehdet väistäkin voimat olla arvokkaampiakin sisällöl tään, mutta on paljon sellaisiakin jotka ovat ihan turhaa hölyu pölyä. — Joulujulkaisuista on etusijalle pantava Turussa ilmestyvä joululehti .Sam po", joka olisi joka kotiiu hankittava, ja Hämeenlinnassa A. Kariston kus tannuksella ilmestyvä .Nuorison Joulu". Kumpaankin näihin tulee kirjoitukset tunnetuilta kirjailijoilta ja ensiksi mainittuun tulee sitä paitsi ku vitus sangen arvokas — tehty oikein terveellisesti vaikuttava taidetta» sil mällä pitäen. S ofsi. Laitvaliike Mynämäkeen on .Kotiseudun" kertoman mukaan ollut ei aivan kaukaisessa muinaisuudessa. Siihen aikaan on pitkä ja lemeä salmi yhdistänyt nykyiset Lemua ja Mynä mäen lahdet toisiinsa kulkien kaaren muodossa Nousiaisissa oleman Kurkotan niityn ja nykyisen Mynämäen lakeuden kautta, joka on ollut kokonaan veden alla. tTässä kulkee vieläkin pieni joki, joka mölistä keräisin on vielä koko mahta va). Nykyiset Lemun, Askaisten ja Mie toisten kunnat omat silloin siis olleet saarena. Salmea »imi on ollut Iso suati (Storsund) ja sen sywin perukka on ulottunut Mynämäen Tursunperän nummeen asti. Tur unperä on saanut tästä salmesta nimensäkin (.Storsun dinperä"). Mielä muutamia aikoja takaperin oli Lemun lahteen purjehtinut eräs ulkomaalainen l^iiva, jonka kapteenilla oli ollut sellainen kartta, johon mainit tu kulkuväylä oli merkitty. Kapteeni oli tahtonut luotsin johdolla purjehtia Storsundia myöten Mynämäen lahteen. Samaa kulkumäylää kerrotaan myös kin Mynämäen Kallarvuorea haltijan, Kaisan, käyttäneen. Mainitun vuoren kyljessä on ollut suuri rengas, johon laiivat on kiinnitetty ja sen läheisyy» d.slä o» löydetty pellolta taivain köle jä ja purjepuita. Samanlaisia löytö iä on tehty Nousiaisissa Kurkotan niityllä, sieltä kun on taivattu katiskan pötktejä ja veneen osia. Siihen aikaan kun meri vielä ulot tui Maskussa Kankaisiin asti, tuotiin Kankaisten kartanon knvirakennnZ, niin kerrotaan, semmoijrnaan laivalla Ruot sista. ksslMs. Jeremia» paitla. Eräs monisanainen maallikkosaarnaaja saarnasi kerran tamaltomaa pitkät» profeetoista. Eafin hän puhui laajasti plkku profeetoista ja kun haa ammein lopetti, sanankuulijat pääStiivät helpo tuksen huokaulsen. Hankin wetl henkeään syvään ja jatkoi: »Nyt ryhdymme tar kastamaan suuria profeettoja". Kun näitäkin oli pohdittu ja selos tettu juurta jaksain, seurakunta huokasi jälleen helpotuksesta. »Kun nyt olemme selvillä pienistä ja suurista profeetoista, niin mihin sit ten sijoitamme Jeremian? Missä on Jeremiaa paikka?" Tällöin kokoushuoneen perällä kohosi eräs pitkä mies pystyyn lausuen: .Je remia saakoon minun paikkani, sillä mi nä lähden kotiin." Mcihän pientä pilaa. Eräs mieS on nostanut kanteen ajuria vastaan yliajosta. Oikeuden isluunossa hän selittää, että tapaturman jälkeen on oikea puoli hänen ruumiistaan ollut niin kipeä että ei rvoinut kunnollliesti tältä liikuttaa. — Miten korkealle saatte täteune nouse maan, koettakaa, sanoi tuomari. Toinen koetti, mutta täsi ei nonSsut juuri ollenkaan. — Ja miten korkealle saatoitte kohottaa tuon kätenne ennen tapaturmaa? Mies ojensi kätensä (sen kipeän) nopeasti ja waiwatta aiwan suoraksi ylöS. Kalle Aatunpoika oli maannut sairaana kokonaisen kuukauden ja pyysi lopulta, että lääkäri kutsuttaisiin paikalle. Lääkäri tuli. — Tämä on «vaikea tapaus, sanoi tohtori Kalle Aatunpojan Johannalle. Hänen täytyy aada jotain väkevää virkistytjekseen. On kai palorviinaa kotona? — Ei ole, herra tohtori, ei niin Jumalan tippaa, valehteli Johanna. — Löytyy kyllä, Kalle Aatunpoika ei syl kenyt lasiin miehuutensa päiivinä, arveli toh tori ja altoi etsiä löytäenkin lopulta pullolli sen kirkasta. MiksiS tätä kutsutaan, Johanna muori? — Siihen ei hän saa kajota, sanon miuä, sillä se» olen minä ostanut hautajaisia varten. 30 «alle. Minä muistin samassa silmänröpähksessä kavalia kukkasm.hkoui, saman, jonka Juan edelli senä sunnuntaina oli minulle lahjottanu», ja että se vielä olt aivan kaunis. Minä pyysin hyvin joutuva Maria noutamaan sen. Kun äitini näki minua sen vievän mukanani, huusi hän: — Mttä! Sinä sotket itsesi ja kukkasi rautatiellä. Se o« aivau lapsimaista ottaa niitä mukaansa, jätä »e kotia ... — Jältäisinko kukkasmihkoni kotia, ei ajattelemistakaan. Nämä kukkaset omat osa Juan'in sydämestä; ne ovat olleet uskolliset sa- oaa saattajat hänen rakkaudestansa ja äitini tah toisi minun ne jättämään kotia. Kumka ne unohtaisin! Isäni sanoi hymyillen minulle unohtavani rouvan nimeni ja enkä luule muuta olevani kuin lapsi. Mutta Juan oli erinomaisen tyyiy- Väinen ja kiitollinen minulle siitä, kun en unoh tanut hänen antamiansa kukkia; sillä kun vau nut alkoimat kulkea kivi-kadulla, puristi hän sangen hellästi minun kättäni ja kiitti kauniisti minua siitä, kun muistin kuikaswih'oa. Nyt rohkeuin ilmottaa hänelle kaikki sydämeni salaisuudet ja aloin kertoa hänelle koko kukkas- vihon historiaa. Liikutukseni häntä ensikerran vastaanottaissa, vihani ja ivani kaikista niistä onnettomista kaswoisla, jotka olivat niillä her roilla, jotka minä tunsin, ja jotka mielUvvastini loi eteeni. Sen jäUeeu ftta helliMesta, jolla tartuin kukkasiin, kun siloinen kuwa r-uvre^ta tuntemattomasta miehestä, jonka olin nähnht Ur- 31 kossa, muistui mieleeni . . . Minä kerroin hä nelle kaikki tyyni: siitä pienestä sinisestä kukka sestakin, jonka minä kätkin hameeni poimuun. Wiimeiseksi ilmoitin hänelle sen, kuinka vilpittö mästi tunnustin kukkasille, kun en vielä rohjen nut sitä tehdä hänelle, että häntä rakastin ja kuinka kukkaset keskustelivat minun kanssani hä nen poissaollessansa ja elävästi, että minä hen- gittäessäni niiden hyvää lemua ajattelin, että hän tähän kukkasvihkoon oli pannut kaiken sy dämensä hellyyden ja lemmen. Hän näytti niin sanomattoman onnelliselta kuunellessansa minun kertomustani; ja hän pu hui myös minulle kuinka suloista oli hänestä se, kun hän huomasi puoli lymystä lakastuneen kuk kasen, joka oli ollnt hänen kukkasvihossansa, mi nun rinnassani. Minun vapaaehtoinen tunnus tukseni hänelle, niin vakuutti hän, oli tehnyt hänen onnellisimmaksi kuolevaisista. Oi, kuinka hywin hän ymmärsi minun tun teellisuuteni, joka kasvoi minuun hänen lähet tämiensä kukkien kautta, liittyen hänen rakkau teensa! Kuinka hyvin me ymmärsimme toisi amme! — Minun tulee joka sunnuntai saada sinulta kukkasvihko, vai kuinka, Juan? — Aivan varmasti, vastasi hän minulle, minä en koskaan unhota tuoda sinulle kukkas- vihkoa, koska sinä olet sen kautta saanut tietää, kuinka sydämellisesti minä rakastan sinua . . ia kaikkein enimmäeti sentähden, että nämä kau- NlmMm, NkmMm, AiNÄlMtiija NZ? Turun WanulitkleeSsä, Aurakatu 12. Kultaseppäyhtiöll talo, Kauppatorin laidassa. patentin saanut MuolukiivtkaMiint ^ Zgnilculum jolla voi lämmittää petroleumilla tai kaa sulla, on nykyajan paraS ja halvin lammi, lyslaitoS sekä asuinhuoneita, liikehuoneustoja, vinttejä, kellareita ja ulkohuoneita varten. Tuleeumaara ehdottomasti estetty. Säi lyttää lämpöä 12-18 tuutia kun lämmi tetään 4 tuutia vuorokaudessa. Polttaa kg. petroleumia lunnissa. Myy Turussa?^ ^ Atfreö Wikström. ^ Puutarhakatu 18. Puhelin 1129. igisi Eri aloilta. Miisalta miehiä kadulla. Kaikkien niiden merkillisten asiain joukkoon, joita voidaan ostaa Kiinassa, kuuluu myöskin viilaus. Melapa sitä voidaan ostaa kadulla aivan s imoin, kuin meillä ostetaan vihko orivokkeja. Kaksi viisasta miestä liittyy tavallisesti yhteen, he asettavat pöydän ja kaksi tuo lia jonkun muuria viereen, heidän myy mä län>ä on siten valmis ja kaikki ha luavat voimat tulla ostamaan: hymiä neuvoja vaikeissa tilaisuuksissa, tietoja kaikesta mahdollisista tui ivaan ja maan välillä, kauniita ja järkeviä puhetapoja j. n. e., kailkea mistä vaan on hyötyä. Nämä viisaat miehet, jolka eimät suin kaan ole mitään petkuttajia, tekeivat useia loistavia kauppoja. Ihmisen tulee »ävellii «elin »outtn Ihmisen pystysuora asento on luon non vastainen, ainakin erään tutkijan laskelmien mukaan. Jymisen sekä vastasyntyneen, että täyskasmuisen etimistö, mikati se voi olla objektiini sen arvosielun esineenä, on olemo, jonka morfologinen ja fyno- loginen muoto on sellainen, että se fy siologisten häiriöiden ja elimillist n epa muodostumisien välttämiseksi näyttää olemaa pakoitettu liikkumaan sellaijesia asennossa, että ruumiin pääakscli on vaakasuorassa suuntussa siten, etiä vatsapuoli on alaspäin käännelty. Ai noastaan elimistön ollessa tässä asen nossa omat ruumiin sisäelimet siten jär jestyneet, että liikunto ja lepo voisivat tapahtua täysin luonnonmukaisesti. Näin ollen ei auttane muu, kuin ru veta kämelemaän nelinkontin, jos tah domme säilyttää terveytemme ja hen kemme. Kun kohtaa automo- btlun. Meilläkin alkaa jo vilistä automo biileja. Sen talia lienee tarpeeius'a huomauttaa muutamista varovaisuus- toimenpiteistä, joihin ulkvlm set leydet kehottavat ensinkin hewo?ella-aiai.a. Äan ajaja kohtaan automobiilin saa hän 1) katua sitä, että edellisenä päivänä ajoi ulos henkivakuutusasiamieyen, 2) saattaa hevoiensa piUastumaan — sillä se pillastuu kuitenkin ja onhan parempi, että se tapahtuu ajajan tah dosta, silloin voi huomata hänen hal litsevan eläintä, 3) hankkia itselleen ilmapallon, ainoa keino, jolla voi välttää yhteentörmäyk sen. Ku» häa ou tehnyt kaiken tämän, voi häa olla aivan varma, että saa säilyttää henkensä. Jälelle jää 60 kg. hemoSmakkaraa, rikkonaiset rattaat ja urja tappelu automobiilin kuljettajaa kanssa. Kuu kävelijä kohtaa^ automobiilin, olisi edullisinta, että häa olisi toisessa päässä kaupunkia, mutta koska se har voin tapahtuu, on hänen parasta olla pahom kiemurtelematta automobiilia edessä, sillä ohjaajaa on silloiu vaikea osua kulkijaan. Sitä vustoia hänen on: 1) työnnettävä jokia toinen kuleksija eteensä. JoS se ei voi tapahtua, tulee hänea 2) ruveta hurjasti toitottamaan, jol loin kulettaja voi luulla kohtaavansa automobiilia. Kulettaja ei koskaan sur maa toista kulettajaa, ainoastaan ta vallisia kuolevaisia. 3) Jos sekään ei onnistu, on jalan- knlkijaa paras heti tehdä testamenttinsa sekä sen jälkeen heittäytyä pyörän alle. Kerranhan meidän kuitenkin on kaikkien kuoltava. Tarkoin seuraamalla yllämainittuja sääntöjä vähenisivät varmaankin lu kuisat «.utomobliliounettomuudet. Mieleen pantavaa. — SLSstSKSi mefi, jossa peru- Noita »» keitetty, ja käyttäkää sitä hopeaesineiden pesemiseen. Se pitää lu sikat ja kahvelit kauniin kirkkaina ja poistaa tahrat ihmeellisellä lamalla. — hiukset ovat rasvaiset, on niitä pestävä pehmeällä lämpimällä vedellä, johoa on pantu muutamia tippoja ammoniakkia Ammonialkia on kuitenkin käytettävä varova-li, sillä se kee hiukiet hauraiksi. Kuulutuksia. kSslikoomj Suomen Maalaisten Paloapuyh- tiön vuosimaksuista tomiivuodelta 1309— "/s 1910 toimitetaan alle kirjoittaneen luona 21-26 p:nä mar raskuuta klo 10 2 p.-lla. Huom.! Rästikoonnin jälkeen suo ritettavista maksuista lasketaan 10 pros. korotus Maskun piirin konttorissa, Eerikin katu n:o 5, T> rku. 21113 I. A. Mackström. blvvlinväns. Ketun pyynliohjeet. käyloni.ölliset myrkyllä pyyntiin saa daan lähettämällä L: ö0 p:i postimer keissä o>oltcrlta: 21142 Metsästäjä, Kurikka, Hakunin 0. k. ktisialli- 5oker!s myy 2112Ä A. M. Fredrikson. ahaa ansaitsee jokainen, joki heti pyytää alcnnushintaluettelon ijoka lähetetään ilmaiselsi) tallille sopimista kirjoista h. m. tava roista, iotla meneivät kyw-n tnuvalsi. Kau niita Joulu- ja Uudcnwuoi»en lortteja 50 tpl. >: 25 lvapai-.sU Anversir.in kirjakauppa, Psrt. lH. 407l> 2t0,«1 Herrat Leipurit! DLI' Hyviukäu ja ZLiralau on todistetusti uostatusmoimanenipaa kuin nykyisin muu. kaupassa esiimylvät walmisteet jci niinmuodoin käytannöSiä halimmpaa. Myyd an halwimmalla tehtaitien jälleen- myyjällä 2V890 Hiudotf Gardberg. Linnankatu 1ö b, Humalistonkatu 13. Mckmm! H»Ma! Kaileulsisia Lamppuja, Laseja ja Pors liineja ostatte halivallz paikkakunnan suurimmalta ja parhaiten lajitellusta eritoisliillcestä S0V18 Turun Lamppumakasiini. Linnankatu 1 ja Humalistonkatu 1t). Puhelin 132. Puhelin 4S2. Aoka yakma saada perheelleen parasta taljaa^ uiin tilatkoon sitä Turun JsokaljatehtaaSta, 1S887 Annankatu 1. Puh. 14 SS. Ehdottomasti parasta Punasta ja Valkosta Tarragona viiniä ä 1 mk. pullo myl,dääu Harald Färdig in Wiiui- ja WältjuomakaupaSsa, 1V625 Eerikinkatu S. Aaikki nahkatavarat loppnunmyydSSa si- jäSuostoyintoihiu. Morsiamen ruunnja, seppeleitä ja laahusteita. MuotimaatetuSta »asraanotetaau. Ivtuotimataftini Linnan- kadolla, kauppahallin miereSsä. Puh. 2VS. 1667 buurin rvalikoima K A HMkkM j» Wmltmt» ^ » Turuu Hausikkatehtaa» A ^ 13032 Vzusenutzz mxMmiu! Sopimaa kaikenlaisten puu astioiden myöttämiseen. Myytäwänä Tmn kirjapmMa, läntinen Rantakatu 19. ^crrHaita Uusi varasto mouta eri kuosia halvalla 801 c. Sr. cinaverg'! n Bile. Ruumisarkkuja j° MetelliseppeleitS mytz halunmmaUa L, W. LinSqvift, M.ktrvok. S4 Kalukaan ostaa. Muotia ja Nakkaja y. m. ostetaan korkeimpiin hintoihin A.B. Merkitor O.Iul NahkamyymSlässii, Aurakatu 12 b, Turussa. 18184 Seka-ilmoiluksia. kaksinkertaista italialaista ja amertkkataista Kirjakjntljknrssela annetaan perusteellisesti, konekirjoitus- kursseja lv sormien larieStelmau mukaa», Huom.: Hyvä opetus. Gskar Aetterblom. 2t2y »iaskeotatu N:o 6. Wil1at ja Lumput omat, kuten tähSnlio asti, edulli simmat tuoda Antskogin Myymälään, Äuratats 12 a, kauppatoria laidaAja, siellä ve oStetaa» ta^ waihdettun» parkaan lauluisia lanlsifti» kau kaisiin. Ivilrtethin ia saalethtu. Walmisrcttawia tamaroita, luten iankail-eu märjäyStä, prSS» säystä ja walkaisemiSta s«kä witt> tien pewa ja uudistamista waS- iaanotetaan. 83SS Työ eusiluottaiSta ja htata halpa! Ammatti-ilmoituksia. H. E. Mmm, """" 4673 Pcruukiutekijä» Linnankat» 15 d. kliiiHmiilolil jo IiirllsM 6^23 L. AabritiuS. A. E. laru 2 b, pu.,. 6U5, mältttaa taiontauppoja' Iunain kulut. Junat lähtewät Tarusta: Aamupäimällä. S,lX) Paiimoon. 7,3» Saloon, Karjalle, Helsinkiin, Porivom^ Tammisaareen ja Hankoon. 9,21 Toijalaan, Tampereelle, Poriin, Ra» malle, Jyväskylään, Suolahteen j» ZLaasaan. 12,VS Forssaan, Toijalaan, Tampereelle, nieenlinnaan, Helsinkiin ja Lahteen. 12,55 Saloon, Karjalle, Helsinkiin ja Po» rovoseen. Iltapäivällä 3,10 Toijalaan, Hämeenlinnaan, TamP» reelle. Poriin Helsinkiin, Jyväskylää^ Suolahteen, Waasaan, Uusikaarlepyy» hyn, Pietarsaareen, Kokkolaan, Raa heen. Ouluun Kemiin. Rowaai»m««, Tornioon, sekä Loviisaan. Kotkaan, Haminaan, Mikkeliin, Kuopioon. Ii salmeen, Kazaniin, Lappeenrantaan, Mipuriiu. Imatralla Savonlin naan, Sortavalaan, Joensuuhun ja Pietariin. 3.20 Saloou. 5,10 Saloon. Karjalle, Helsinkiin, Tammi saareen, Hankoon Mipurit», Imat ralle, Savonlinnaan, Sortavalaa^ Joensuuhun ja Pietariin. S,00 Loimaalle. 8.05 Saloou ja Perniöön. Junat tulemat Turkuun? Aamupäivällä. 7,20 Loimaalta. 7 80 Paimiosta. 9 4S Perniöstä ja Salosta. 12 0S Pietarista, MiipiriSta, JoeusmlSt^ Sortavalasta, Savonlinnasta Jmat» ralta Lappeenrannasta. KaicunSt», Iisalmelta, KnopioSta, Mikkelistä Haminasta, Kotkasta, Hämeenlmnasta, Torniosta, KemiStä, OulnSta, Raa hesta, Kokkolasta, Pietarsaaresta, Usfi- kaarlevyystä, Vaasasta, Suolahdesta, Jyväskylästä, Tampereelta, Toija lasta ja Forssasta. Iltapäivällä. I,47 Helsingistä, Hangosta^ Tammisaaresta, Karjalta ja SaloSta. 3,47 Helsingistä, Kirjalta ja SaloSta. 4,40 Helsingistä, Riihimäeltä, Tampereelta, Hämeenlmnasta. Porvoosta, Toij» lasta ja ForSsaSta. 7,25 SaloSta. 10,40 Helsingistä, Viipurista, Lappeeara» nasta, Porvoosta, Loviisasta, Lah desta, Hämeenlinnasta, Porista, Ra»- malta, Tampereelta, ToiialaSta j« ForssaSta. II,42 Helsingistä, HangoSta, Tammisaaresta, Karjalta la Salosta. Turku 1910. Turun Kirjap. ;a Sauomelehti O. A