N:o 38 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Lehden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa mä \ R tM 't. 4 v -V-A iv3r3 ; i ^csäl (36:s Vuosikerta) Joensuussa Torstaina 7 p:nä Huhtikuuta K/VÄ . ?4A i ♦ t 1 C isi 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapainoa konttori, Schliiterin kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. Neppenström'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Oinosen kauppapuodit. Konttori ja kirjapaino Kaiastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p,, puolelta vuod. 2 mk. G4 p, kuukaudelta 50 p. Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop., kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: THHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7—9 ap. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja 6 p:iä jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raaniilliset kuolemanilmoitukset maksa vat 3: 50—4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: - , surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. ■- Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päivänä an nen klo 4 i. p., sen jälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Päivälista. POSTIKONTTORI detään avoinna marraskuun 8 p:sti 1909 toistaiseksi: Hammaslääkäri G. Lindholm Ni-j kolainkatu, Vuorisalon talo,! 1 p:stä maalisk 1910. > Piirieläinlääkäri H. V. Helander' vastaanottaa pankkikoimsario E. Broms'iu talossa Rantaka dulla. Telef. IBS. j V. t. kaupungin viskaali T. Närlii a ma saatavana . | V. t. kaupungin viskaali T. Närhi Sunnuntai- ja juhlapäivinä: , on tavattavana poliisikamarilla Joensuussa Malniikatn 26. I *1_~ ,,..1,;^:: 1_T ^ ii . .. ! Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasro kello 8—10 ap. ^ulovien postioa osasto kolio H. Litmanen. -*i,lö 8—10 aamup. ja klo 6,30- lllalia. Ärkipäivinä: L : ili :evi>n postien, sekä posti- osotns-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto klo 8 ap.— l /al •p. ja 4—ip. T'i'evioa postien osasto kello ' ap.—Vai ip. ja 4—'/jti ip. ää 6,30—7 illalla. Ri :n.! Sisäänkirjoiietut, vakuu tut ja postietuanti lähetykset knin myös tavarapaketit ynnä postiosotukset ovat jätettävät postikonttoriin, joutuakseen klo 11 ap. etelään lähtevään junaan, ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 5,50 ip. lähtevään jn- naau ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip., arkipäivinä klo 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä v aras tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.— l j-A ip. ja 4— 1 /S sekä l jii—7 illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo 8—10 ap. ja 7*7—7 ip. Posti lähtee: postikonttorista joka päivä: klo 10,15 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 5 ip. rautateitse Pielisjärvelle y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis- t c i, torstai ja lauvantai Lipe- riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kuusjarvelle, Pol- vijärvelle, Sotkamaan, Taipa leelle ja Utraan, klo 7,M ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka päivä: klo 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m. pohjoisesta rautateitse, bl. ' 5,30 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä aekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ]a lau vantai Kuusjärveltä ja Taipa leelta, klo 4 ip. joka torstai Kuusjär veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja Sotkumasta, klo - 3 ip. joka tiistai Kaavilta, kk. 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A. Välien, Seurahuoneen, Poiijois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schliiterin kirjakaupan luona olevat klo 9,15 ap. ia 4,15 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. joka arkipäivä klo 9—11 a. p.; (Kaupungin kätilö E. Ikonen ta-: va*aan teurastaja Karin talossa' Merimiesk. 32. j Vaivaisiioitojohtokunnan esimies \ tavataan joka arkipäivä klo; 4—5 ip. S Suomen pankin konttori kello' lOstä e. pp kello 2-teop i pn lih- m - J* seinakart- Kansallis-Osako-Pankki kello 10 tanRe sitomossani. Kouluvihko- 9 päivillä jen ostajille euulhsm ostop. Lei- Yhdyspankin konttori kello 10—"2 näiauluti laitetaan siroista teh- p p* : daslistoista. Kuvastimia tilauk- PoliioiVmaidon Osake -Par .kin' ss ? mukaan. Työ ensiluokan, konttoori k<'Ho 10—2 päivällä. • Hinnat EOi .lunlaset. Rahatoimikamari pidetään auki; joka arki keskiviikkona ja lau-j vantaina kello 5—6 ip. raati S huoneella. I Joensuun Tullikamari pidetään' avoinna kello 10 —1 ia ti Tiu.' klareurauksia vartoi. i Sähkösanomakonttori on f-, voinpa j joka päivä keilo S.sta aamulla kello 9:ään illalla. Joensuun kauuuncrin Sai Kunnioittaen : D. A. Paasikivi, Nurmes, P. Kilpeläisen talossa. Kucsikkai:a ja sopivia :J ■'[ ! IJ i| :>f i'V ;'5 «SLÖ-: • ^ pankki pidatäiln avoinna ;oka! „ keskiviikkona ja lauvantaina! ITj^jf I tjL \ -i Elävienkuvien Teatteri B ■ S» u ?5 Cr maksaa korkoa TalSstssksiSSs s 6 kuuk. irtisa&oi&isella 3 2 „ ^ n vaadittaessa 5» 5 o| 0 4 «|a °|a 4 o| 0 SM2 °io 3°ir Talletus&osttoiuraBtlitlilllU 5 °|o &Sä§t6kab8atUUIS Juoksevalla tiilOH 5 °|o B°|o M -5 ip. il klo 4 Rahatoimikamarin istunnot ovat.: joka arki keskiviikko klo 6—7j saatle / lllia liyviil ii), rahatoimikamarilla. i valikoidusta j>alt- Z. Topoiiuksen nuorisonkirjasto j tookaupastani kaup. talolla on avoinna jokai Jmokealla tiistai kello 4—5 ip. | Kansankirjasto pidetään avoinna- jr, Koivula, kirjojen vastaanottamista var-j ten joka arki tiistai kl :> 7—8! i. p.' ja kirjan >^naaln^ta^M^!Mj j § varten joka arki torstai aio i —: J ' 8 i. p. ja joka arki lauantai! klo 6—8 ip. J. Kp. Y:n kirjasi o avoinna joka', sunnu-aina klo ^1—V a 2 p-Uv.; kaupungin kokoushuoneella. [ Pohjois-Ksrialan Maanviij-Jysseu- j ran kan 11 liZ Joensuussa :: Qmistäja: Varatuomari J. J. LESKINEN. 1. 2. O. 4. 5. 6. fei oljsliiia joka H. OHJELA1Ä: Pirullinen kosto. Tahtoisin niin mielelläni lapsen. Lentävien koirien met sästys Sumatralla. Prinssin lupaus. Belgialaisen armeijan ka- rabinierit polkupyö rän selässä. Kaksi ghtgmystä. ,v Suorin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuiila lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, §S i Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. Neiti K. Parviaisen Jalossa. - - Fahclin N :o 1481 - - Matkustetaan maaseuduille. uiiffflli! .ö vslll". ITurmskssn ksattori. Ottaa ruhoja korkoa kasva m* a n. Edullisin tallentajille on Talletuskoilttokarantsl. SiinS maksataan korkein talletuskorko m toimisto kaupp. H. Sura-| Viipurissa - IZsutatiknkatu 5 ^ pannaan korko pääoman kahdesti vnodesea, joten »e kaavaa an talossa on avoinna arki-j , . ' i korkoa korolle puolivuosittain. Hahoi* voi läheitfifi nankkiin poe- äivisin klo 9 a. p.— ktoGi. p.i Aseman VbStapaata Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schliiterin kirjakau- Easta ]a Ansu Hämäläisen se- atavarakaupasta. Piiriääkäri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. ja5—6 j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 9—10 e. pp. Sairaalan lääkäri A, Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. sekä pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. AsuQto Rantakatu 1. päivisin k!o u a. p.—kiu u i. p ja klo 10 a. p.—klo 2 i. p. oa sihteeri ynnä maut toimin kilör. varmemmin ta Tarjoaa siistejä ja halpoja toimiöon- i huoneita, alkaen Smk. 1: —. vattavisia. I Kunnioittaen: L. HÄNNINEN. Immi isioiiis!9iii!s ** (Omistaja K. II. Lundholm) JOENSUUSSA Torikatu G. Toi. 130. Suurin kiinteimistätoimisto Pohjois- Karjalassa ja Savossa. Välittää maatilain, kaupunkitalojen, met säin, huvilain, kaupP&karianoiden y. m. kiinteimistöjea liauppoja. Kuut tamme myytäviä maatiiöja on ny kyään yli 150, joista useiinnist ovat hyvillä liikepniki>illa oirvia metsä tiloja. Seikkaperäinen maatiiH'uet- telo n:o 2 lähstetääa pyyd' Uäcs;ä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä yhteensä noin 25. Joensuun Asiöimfstc?*misto. Torikatu 6 — Tel. 180. ALBIN KEMPPI Ompelukone- ja Kutomakone- sekä Poikupyörä-iike -- Viipuri Pohjolan ja Maununkatujen kulma. Telefooni 94o. KBDLUTABPEIfA Mmm kiri n- 0.-Y:n Foporikasaassa. Vaku littafeaa liev oseu ae Turun HflYOSYaknotos- yhtiössä. Asiamiehiä i Joensuussa: Y. Kallio. Kontiolahdella: J. Räsälies. Pielisjärvellä: N. HoskaKea. JOENSUUSSA Nikolaink 20 - Tel. 73 (Omist. I. E. Tuiskunen.) Valmistaa Vesikattoja galvanoi dusta ja mustasta rautapellistä. Myy varastosta Peltiuunia. Paisto-uunia ä 5 m. Kuparisia liella- kattiloita. Kahvipannuja. Kastrulleja, katti loita. Liimapannuja. Kylpyammeita, "useampaa lajia, myöskin n. k. »Kulinen Ilmaventtiilejä, Ruiskukannuja, Kaikenlaisia Läk- kiastioita y. in. H. Kinnusen Joeusuussa vastapäätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- tikivistä tilausten mukaau. Hintakyselyihin vastataan. Kun kaunista tikkiu vaatieisiis* tahdot j Ja kukkaros liyötya samalla katso!, ; M Käy Joensuuhun Antti Lehikoisen* lu<>: e? Hän halvalla -Kayserin» hyvän suo. Jos sarkaan, nahkaan tai silkkihin Sä tahtonet tikin kaunihin, Niin Kayser on aina valmiina Vuosikymmenet ompelee vahvana. Vaikk' linnoissa uljaissa koristus äSSS? Matalan majankin somistus On sirous, komeus Kayserin ; Ja kuuletkoV — Käynti on hiljaisin. ' A. Lehikoinen, Joensuu, Mnlmik. 11 P. Kopponen, - Niskakatu 12. Vieraskoti Rauha ❖ tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Ruoka- miehiä otetaan. Ilmoituksia. einen Jknili, Viimeinen Konsertti. Laulaja Eino Rautavaara. LYSEOLLÄ sunnuntaina 10 p. huhtik. klo 7 i. Säestää Kyösti Teljo. Torstaina huhtik. 7 p. klo 5—6 i. p. kan netaan Raatihuoneella vielä mak samattomia ruununveroja. A. Petrelius. Heiniä myytävänä kohtuullisilla hin noilla Raivion kartanossa. Joosef Pitkänen. Jan Kirjan. 0.-T1 I sekä kaikenlaatuisia Kalastystsrpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poia y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Heisingm KalEnpyvdysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. PlFii N:o 70 ja 77 ostetaan joensuun Kifjap. 0.-y:n konttoriin. Mitä sanomalehdet sanomat wiimei- sestä manifes- tiota Helmikuun manifesti ilmestyi niinkuin salama melkein kirkkaalta taimaalta. Ten malmistuksista ei tienin.it ennakolta muuta kuin kaksi Zuomen miestä muita hekin ivai- lenimat. Maaliskuun manifestin ivalmistuksia ivoitiin seurata as- lel askeleella ja sen sisällyksenkin pääpiirteet olimat ennestään tnn- netut. Vieläpä saa eDuskuntam- me antaa siitä lausuntonsa, ennen kuin keisarikunnan eduskuntalaitos sen tutfii ja hyiväksyt). Kaikesta tuosta huolimatta ja huolimatta siitäkin, että me olem me saaneet iviiineisten wu osien kuluessa paljoon tottua, ivaikuttaa iviimeinen manisesti sanomarto- man tuskastuttaivasti ivalmeutu nceseen kansaamme. Se on tuo itsepintainen, yksitoikkoisen muuttu maton, meidän »valtiosäännöstä sekä aikamme eteivimpäin tiede- miesten ja oikens-oppineitten lan- sunnoista piittaamaton henki, joka ,vaikuttaa niin tympäsemästi. Ätut- ta selmä oikeutemme, jonka war- inuiitta Europan ivalistuneen mie- lipiteen osanotto edelleen on wah- rnistanut, ylläpitää toiivoamme siitä, että ristiriita kerrau on sek wiytywä meitä kaatamatta. yleistä mielialaa malaistaksem me otamme tähän joitakuita eri an^utalehtieu lausutttoja: jännitetyin mielin tullaan sekä täällä että muualla seuraamaan kysymystä, antautuuko maltakun- nanduuma, Venäjälle suodun kan- sanmapauden tuki ja turiva, iväli- kappaleeksi Tuomen oikeudestaan arasti kiinni pitäen, rvaatimaan, että Tuomelle pyhästi makuutet- ua oikeutta ei saada loukata. Erittäin raskaalta tuntuu kan- aamme nyt kohdannut isku niis- ä, jotka omat olleet ja edelleenkin oivat makuutettuja siitä, että maam- me ja keisarikunnan mälille syn tyneet ristiriidat nioidaau pysy- mästi poistaa ainoastaan lailkis- teu neuivottelujen kautta 9lyt an nettu manifesti näyttää nimittäin osottaman, etteimät ne, jotka tällä leikellä pitämät maltaa Menäjällä, a h d o laillisia neumotteluja Suo- men kanssa. Ja kuitenkin on mar- maa, että sellainen nyt puheena oleman asian ratkaisu, jonka kaut- ta Venäjän maltakuunau yhteys ja jakamattomuus wahwistuwat aikkieu uskollisten alamaisten on- neksi, moi syntyä ainoastaan siten, että kansamme saa laillisessa jär- jestyksessä eduskuntansa kautta ot- taa osaa asian ratkaisuun. Drityk- 'iin ristiriitojen yksipuoliseksi sel- niittämiseksi on kansamme »vas taus kuuluma — käyttääksemme 'en auomusehdotukseu sanoja, jonka uomalaisen puolueen edustajat äsken antoimat koko eduskunnalle: ..Ulkonainen ylimoima saattaa ehkä ajaksi keskeyttää Suomen maltio- äännon noudattamisen, mutta kal- eimmasta omaisuudestaan, esi- isiltään perimästänsä oikeudesta yksissä neumoiu hallitsijansa kans- a järjestää ja kehittää sisäiset olonsa omien tarpeittensa, taipu- musten mukaau ei kansamme moi uopua. Sitä ei tekisi yksikään itse- tietoisuuteen herännyt, erikoisole- muksensa ja ominaisen historialli- 'en tehtämänsä tuntema simistys- ansa. Sorron jatkuessa on kärsi- yn »vääryyden tieto periytymä ukupolmesta sukupolmeeu, ja Suo- men kansa on yhä uudestaan oi- "entensa nimessä wetoawa hallit- sijan sanaan, Menäjän ylemämie- isen kansan omaantuntoon ja suu- ren maailmanmallan kunniaan." ,.H e l s i n q i n Sanoma t:" Siitä mitä edellä on sanottu, on lukijalle täysin selmä, että tämä julistuskirja ou helmikuun julis tuskirja» »veroinen tuhoisuudes- aan. ZLaikkei siihen sisällykään mitään positiimisia lakisäämtöksiä, 'e kuitenkin yrittää laittomalla ta- malta muuttaa Suomen perus- tuslakia ia amaa omet uudelle menettelylle, ja jos Menäjän kan- saneduskunnan nykyinen enem- misto hymäksyy julistuskirjassa mainitun lakiehdotuksen, niin tä- mä julistuskirja, joka oli main byrokratian sepittämä. Se aika, joka meillä nyt on olema edessäm me, kysyy kaikkea Suomen kansan lenkistä moimaa ja »vastustus kykyä, se kysyy jokaiselta kansalai- elta mitä snurinta makamuutta, oka ei kiihdy mielenkiihkoon eikä ivaimu mielenmasennukseen. Ennen kaikkea on Suomen kansa järkähtämättä pitämä kiinni siitä, ettei Suomen perustuslakeja moida muuttaa julistuskirjoilla eikä We- näjän lainsäädäntöorgaanien kaut- ta maan ainoastaan siinä järjes- tyksessä kuin nämä perustustus- lait itse säätämät. „Ul!'si Suometar" lausui: Määrin' olisi kyllä sanoa, että äällä olisi miime aikoina eletty »iällisissä toimeissa siitä, että ky- 'nmys yleisen maltakunnanlain- äädännän aikaansaamisesta tulisi !äsiteltäwäksi maamnie perustus- akien mukaisessa järjestyksessä. Tosi» 011 meidän ollut ja on edel leenkin maikea käsittää, miksi Me näjän nykyiset mallanpitäjät^ ryh- tymät toleuttaii aau oikeitansa ta- maila, jota kaikkialla maailmassa tullaan leimaamaan perustuslain- rikokseksi, y r i t t ä m ä t t ä k ä ä n ensin päästä tarkoitustsitsa perille sääunöllistä, laillista tietä. Mutta ne lausunnot, mitkä mai kutusivaltaiselta taholta aunettiin siinä konferenssissa, jossa Harito noivin komitean tehtäivää suuun» teltiin ja joissa sitä mielipidettä, 'että Suomen eduskunnalla pitäisi olla ratkaisema malta puheena olemas- sa asiassa leimattiin ..lumatto- maksi" miittasimat jo riittämän selmästi siihen, mitä tietä Wenä- jän nykyinen hallitus aikoi päästä tarkoitusteusa perille tässä asiassa Haritonoivin koniitean menäläis ten jäsenten lausunnot eimät liioin jättäneet maraa epäilyksille. Mut- ta sittenkin tuntuu masentamalta tieto siitä, että hallitsija on anta nut suostumuksensa siihen toimen piteeseen, josta nyt on puhe. ,.H u f m u d s t a d s b l a d e t:" Tämä lakiehdotus tulee toteu- tettuua h ä m i t t ä m ä ä n S u o- men itsenäisyyden ja saa- maan aikaan, että täällä rume- taan somelluttamaan mieraita pe- riaatteita, toteuttamaan mieraita tarkotuksia ja maltiollisia näkökoh- tia Tuomen lainsäädännössä ja hallinnossa. Ei ainoakaan _ tär keämpi yleinen asia kuuluisi tä- män ehdotuksen mukaan maltio- päiiväiu toimialan piiriin, maan keisarikunnan lakiasäätämät lai tokset ottaisimat tehtämäkseen We- näjän lukeinattomain lainsäädän- tää maatimain tarpeitten ohessa tyydyttää myöskin Suo»»»en tar- peet ja harrastukset. Sellainen on tämä lakiehdotus, jonka mertaista tuskin »nissään maassa on nähty. Sillä Harmoin lienee tapahtu»»ut, että hallitus, jonka korkeimpana tehtämänä on turmata laillisuutta ja ylläpitää oikeusjärjestystä, itse ryhtyy ottainaan alotetta yhteis kuntajärjestyksen ja mol- t i o säännön hämittämi- seksi, joka sadan muoden aikana on edistänyt kansan termettä kehi- tystä henkisessä ja aineellisessa stmistyksessä ja jota kansa on pi- täm>t korkeimpana hymänään ja niitten melmollisuuksien panttina, jotka asiain »nerosta omat sen osalle langenneet.