1910 l^:o LO ÄorÄsins SMm li B 1910 l^:o 30 ÄorskillZ KMU ti B Lurun Lebli chä«Ue« Hanta- ja Krt»W««U' Katujen K«r«a-sa Ha-taxäätä Kä^töxankiia Alakerrassa, kolmas owi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. Kuhekimet: Ilmoitus- ja Tilauskouttori (8 a^».—7 i^,.) . . . . Toimisto (10—12 «up. ja b—7 i^i.) KaSstckouttori Kirjapaino ja faktori . . . T»n».johtaja 84 14 41 7 45 29 S SI Hikws?innat: TuruSsa Postik. Koko wuod. ... 3:— 4: — Puoli „ ... 1:60 2: — Nelj. . . . . —:S0 1:20 ZrtonaiSnnmerot S p. Ilmoitusten hinnat: Tekstin edellä 9 p. millimetri. TekZtin jälestä 7 p. „ Vähin ilmoitushinta S0 p. Vastauksesta: 20 p. paitsi ilmoitushintaa Hunm Hshteä seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. Hmm» kolmesti »viikossa» «imit- M» tiiStaifi», torstaisin ia la»» antaisin aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta kmkin tilaajan kotiin. Hurun Lehden Äanttari Laatii ehdotuksia tv- hoSaakfi ilmoittamiseksi. Haukkii ilmoitus- kuvia. Lataa kaikkia tätä koskevia tarvit» tavia tietoja. Ote almanakasta. TorStai, heiuäk. 14 p.: Miisa. Perjantai, heiuäk. 15 p.-. Rauni. Sää-olot Turussa. Toispäiwä»ä tiistaina. Lämpömäärä: korkeill -s- SS, alin -s- 13. Ilman suhteellmen kosteuS: Sv ^ smmta: Koillinen. Luriuko ou paistanut: St. — m. Eile» keSkiwiilko«a. Lämpömäärä: korkein -s- 26, aliu -j- 13. Alma» suhteellinen koSteuS - 4S V»- Dmleu suunta: Luoteinen. ? Aurinko ou paiStauut: 11 t. — m. Lurun cebti sisältää täuään m. «. seuraavat kirjoi tukset: Airje Kelstagisti. Johtavaa kr» joitulseu paikalla. Kirj. Pekka. Aeisarwierail« se«Uik» tulsssa. Maltio» «uodost»«i»e» «ie». K»»»!»?». Erää» norjalaisen lehden lausunto. ^«yeN«yhteys «e»—AenSji» »äliee. Savrpolttttifi» ttyUUyji. Zeppelin lenttt poyjsisnavalle. Saa kilpailijan. tilasto». K»T»i«yn»»ttsee«s»rtemisjultn pttttyayt. Mett ««ryannnt »elZensS. Z^»ds»»«t «asiasta »«oltaakfi. A««ia: Neljä kuvaa purjehdus- päiviltä TuruSsa. A. «, y. ». Hnllninhnoneefeen fnlke- misjuttu päättynyt. Kuten muistetaan, on sairaanhoitaja tar T. Strömberg Helsingissä jo pitkän ajan käräjöinyt professori Sibeliusta, tohtori Löfivegreniä ja dosentti Siveniä vastaan siitä, että he yksissä neuvoin olivat poliisin avulla hänet viimetal vena kulettaneet Lapinlahden mielen vikaisten sairaalaan mieleltään sairaa na hoidettavaksi. Hän ei mielestään ole mikään mielenvikainen, koska hän on itse ollut kelvollinen mielisairaita hoitamaan, vaan että yllämainitut La pinlahden houruinhoitolaitoksea johtaji na ja lääkäreinä ovat häntä vaino- neet, josta hän vaati heille rangais tusta. Häntä on avustanut oikeuksissa Suomen eusimäinen naispuolinen.laki mies", hovioikeuden auskultantti Agnes Lundell. Wiime^ talvena, jolloin juttu oli kohonnut huippuunsa, jännitti se suuresti helsinkiläisten mieliä, mntta olipa jutulla hauskojakin puolia. Nvt on Helsingin raastuvanoikeus käsitellyt asian loppuun ja viime per jantaina julistanut päätöksensä asiassa, lausuen, ettei oikeus katso selville käy neen että dosentti Sirven olisi tehnyt poliisille anomuksen nti Strömbergin snlkemiseSta mielenvikaisten hoitolaitok seen, jonka vuoksi dosentti Siv:» va pautettiin kaikesta edesvastuusta. Sen sijaan katsoi raastuvanoikeus selville käyneen, että tohtori Lösmegren ei ol lut noudattanut tarpeeksi suurta tark kuutta virassaan sekä että pros. Si belius Lapinlahden mielisairashoitolai- toksen johtajana oli rikkonut voimassa olevia asetuksia vastaan, jonka vuoksi heidät kumpikin tuomittiin virkavir heestä toht. Lösvegren 1K0 ja pros. Sibelius 300 mkn sakkoon. Kun nti Strömbergin avnStaja Ag nes Lundell on oikeudenkäynnin kestäes sä syyttänyt dos. Siveniä ja pros. Si beliusta erinäisistä rikoksista, joita ei ole katsoit» tapahtuneeksi, niin tuomit tiin hän kuuaianloulkauksesta, joka ei kuitenkaan ollut tapahtunut vasten pa rempaa tietoa maksamaan sakkoa dos. Silvenin loukkaamisesta 100 ja pros. Sibeliuksen loukkaamisesta 200 mk. Tohtorit Sibelius ja Lösaiegren sa moin kuin nti Lundell ilmoittivat tyy tymättömyyttä päätökseen. Keisarivierailu sen tään tulossa. Aikaisemmin peruutetuista tiedoista H. Majesteettiinsa saapumisesta Suo meen ja ulkomaalaisten lehtien kieltei sistä tiedonannoista huolimatta, on Kei- sarivierailn piakkoin odotettavissa Suo messa. Pitkäpaadelle on näet jo saa punut tavallisen palatfivartio ja alus taviin toimiin vierailua varten on jo ryhdytty. „Waltkon muodosta minen miekkalvallalla" Tällä otsakkeella varustettu kirjoitus on norjalaisessa »Astenpostenissa*. Sen on kirjoittanut tauskalaiuen sanomalehti mies F. von Jessen, joka äskettäin oles keli maassamme tutustumassa valtiolli siin kysymyksiimme. Arpa on heitetty, venäläiset laitokset ovat hyväksyneet ministeri P. A. Sto- lypinia lakiehdotuksen. Tämä teko on suuresti vaikuttannt koko sivistyneeseen maailmaan. Paremmin kuin muut kan sat, jotka onnettomien sotien ja muiden seikkain vallitessa on laskettu vieraiden mattojen alaiseksi, ovat suomalaiset osan neet herättää Europa» myötätuntoa ja kiinnittää maailman huomiota siihe» kohtaloon, jouka We»äjäu hallitsija on heille valmistanut. Länsi-Europau kansanedustajat, saksa laiset, englantilaiset ja ranskalaiset, ovat tavallisilla muodoilla yrittäneet sekaan tua vieraan maa» sisäisti» asioihin — jotakin, jota ei koskaan tapahtunut Poh. joiS -Slesvigin tahi Puola», BoSnian, Herzegovisaa tahi Kroatia» hyväksi. Alinuä kaikea antavat suomalaiset äänensä kuulua, ja kaiku vastaa kaik kialta. Käy »äriSty» kautta kaasojen, kun Suomi tuntee tuskaa. Myöskin valtiot, jotka ovat snofiaeet kiihkokan sallista vSkivallcmpSiviä, lyövät rin toihinsa inhonsa merkiksi. Ne huutavat Menäjän hallitsijalle: .älä koske minun pieneea Suomeeni!" ZJurjehduspliimiit Turussa. Airisto» purjehdusseura» paviljonki Pikkn-Pnki» saarella. «. P. S:» lomodööri, konsuli G. A. Lindblom. Toissa viikolla lauantaina alkoivat Suomen rannikkoseuduilla suurta huo miota osakseeu saavat ja joka vuosi yhä enemmän suosiota ja osanottoa voitta vat purjehduspäivät Helsingissä. Siellä jatkuivat kilpailut useana päiväuä. Sitte jatkettiin purjehdusjuhlia Han gossa^ ja nyt on tämä virkistävä pur- jehdusviikko loistavosti päätetty Tu russa viime sunnuntaina ja maanan taina. Ja etteivät nämä purjehdus- päivät ole olleet niinkään vähäpätöiset, sea todistavat ne seikat, että paitsi Suomeu kaikkia huomatuimpia purjeh dusseuroja, on ollut osaanottajia Pie tarista ja Mirastakin — Turkua ou näissä kilpailuissa monilla veneillä edustanut Airiston purjehdusseura, ja kaikissa kilpailuissa on päähuomio kaik kien puo'elta kohdistunut saman seuran tässä ylläkuvattuun ja Turussa raken nettuun .Des en de «"-veneeseen, joka kunnialla ja loistavasti on suoriutunut voittajana kaikista tämän purjehdus- viikon kilpailuista luokassaan, nyt vii me maanantaina viimeksi, jolloi» ta pahtui jännittävä kilpailu ylempänä kuvatusta a. s. Kafipokaalista. Kil pailuun ottivat osaa: Pietarin Joki- pursiklubi, veneellä „Caramba", joka sekin on Turussa rakennettu ja ennen Defeuder". turkulaisten mainetta voittoisasti yllä pitänyt; Uudenmaan pursiseura, ve neellä »Malkyrian" ja Mipuriu läänin purjehdusseura, veneellä „Jolanda." Nämät olivat kaikki n. s. kilpailuun vaatijoita ja kaikki tunnettuja parhaiksi purjehtijoiksi, mitä uusimmat veneen rakentajamme ovat onnistnneet luo maan. Näitä vastassa oli Airiston purjehdusseuran ylläkuvattu vene „De- sender" pokaalin puolustajana. Mime vuonna oli näet pokaalia voittanut Airiston purjehdusseuralle yllämainittu .Caramba", mikä kohta sen jälkeen os tettiin Pietariin. Sitte rakennutti Ai riston purjehdusseura itselleen uuden veneen »Desenderin", joka nyt joutui puolustautumaan entistä voittajaa vas taan, näytettyään jo tätä ennen, var sinkin Helsingin kilpailuissa, kuntoaan. Sunnuntaina tapahtui ensin ta vanmukainen vuosikilpapurjehduS, johon otti osaa 44 venettä maamme eri pur jehdusseuroista, Pietarin jokipursiklu- bista ja Räävelin purjehdusseurasta, eli kaikkiaan veneitä yhdeksästä eri Pursiseurasta. Wasta maanantaina tu lisi ratkaistavaksi kasi-pokaalin kohtalo. Maanantain kilpailun aikana val litsi aivan hiljainen tuuli. Tämä, vaiko mikä lienee vaikuttanut sen, että Kafipolaali. »Desender" myötä- ja laitatuuleSsa huomattavasti hävisi toisista veneistä purjehtimisessa. Mutta kuu päästiin vastatuuleen, osoittautui se erinomaiseksi luovijaksi. Tällä vastatuuli-matkalla, (koko rata oli kolmion muotoinen ja 20 engl. penik. pitkä), jätti se kokonaista 17 minnttia 37 sek. jälkeensä toiset ve neet ja voitti siis loistavasti kilpailun. Toiseksi tnli „Walkyrian", kolmanneksi „Jolanda" ja .Caramba", viime vuo de» voittaja, jota tietenkin pidettiin vaarallisimpana vaatijana, sai tyytyä viimeiseen sijaan. Kasi-pokaali jäi siis edelleen vuodeksi Airistoa purjehdusseu ran huostaan, joten ensi kesänä saamme taaS täällä odottaa varsia jännittäviä kilpailuja. Toiset seurat tieteukiu tn- levät ponnistamaan voimiaan, hankkiak- see» itselleen yhä parempia veneitä. Näin nyt ovat päättyneet tämän vuo den suurimmat ja huomattavimmat pur jehduspäivät. Niiden lopettajaiset ovat tulleet Turun ja ennen kaikkea Airisto» purjehdusseura» osaksi, joka niistä on, ensin kilpailuissa voitollisesti esiinnyt- tyääu, kunnialla selviytynyt. Siksi olem me tähän numeroon ottaneet muutamia »äitten purjehduspäivieu johdosta otet tuja kuvia. Suurpoliittisia tähtäilyjäkö. Menäjän kiireellisessä Suomen venä» laiseksi maakunnaksi muuttamisessa lie nee ehkä joitakin muita tarkoituksia, jotta valtioiviisaat näkevät kaikissa teoissa. Menäjän tarkoituksista Suomen toisen kerran valtaamisessa kirjoittaa eräs englantilaisin lehti seuraavaa: Se suuri huomio, jonka viimeiset Suomea vastaan kohdistetut toimenpi teet ovat herättäneet erittäinkin Eng lannissa ja Ranskassa, on ainoastaan viivyttänyt Suuriruhtinaskunnan muut tamista tavalliseksi venäläiseksi kuver- »ementiksi, sillä Meaäjä tulisi senkautta ulottumaan jonkusen penikulman Päähän Atlantin valtamerestä. Lehti muistuttaa Menäjän esiintymis tä Ahvenanmaan kysysymyksessä ja sen aikomusta Pohjanlahden sulkemiseksi Gib raltarin tapaisella linnoituksella Ahve nanmaalla. Mahrvojen venäläisten sota- väkiosastojm majoittaminen Maasaan ja Ouluun herättää, sanoo hän, epäluu loa näitten aikeitten suhteen. Lopuksi mainitaan Menäjän salajuonista Poh jois Ruijassa sekä muutamista muista asianhaaroista. JoS Meuäjä, lopettaa kirjoittaja, saa jatkaa pienten kansallisuuksien polkemista jalkaiusa alle, tulee se tekemää» saman laatuisia hyökkäyksiä PohjoiS-Euroopa» vapaita valtioita vastaan. Kuinka tulee, kysyy hän, käymään Ruotsi» ja Norjaa, kun Menäjän toiminta asema, ehkäisymaa Suomea ollessa poissa, ei enää tule olemaan Pietari, vaan eräs kohta 2 V, Penikulman matkalla Lyngenin vuo nosta (tarkottaea Lulua). Puhelinyhteys Ruotsin —Suomen—Menäjän tvälille. Muua» Skadiuavialaine» sähkösa» uomayhtiö o» tehnyt ehdotuksen, että se saisi laskea ueljäunen sähkölennätinkaa- pelin Grislehamnin ja Uudenkaupungin välille. Menäjän hallitus ou myöSki» taipuvainen rakentamaan kolmannes linjan Uudenkaupungin ja Pietari» vä lille. Ruotsi» sähkölennätinhallitus kannat taa ehdotusta ja on antanut yhtiölle oikeuden laskea kaapelia Uudeukaupuugin —Grislehamiu välille ja samalla myös kin myöntänyt yhtiölle 7,000 kr. uude» kaapelin laskemiseksi Tukholman—Gris lehamnin välille. Zeppelin lentää pohjoisnavalle. BerliniStä ilmoitetaan, että höyry laivalla »Mainz- lähti toissa lm,/,». taina Zeppelin-retkikuata Kielistä Huip puvuorille toimittamaan valmistavia kokeita lentoretkeä varten pohjoisnavalle. Kreivi Zeppelin lähti itse mukaa», vaikka häntä koetettii» saada jäämää» kotiin. Kreivi vaStasi tähän että »Zep- pelinin retkikunta" ilma» Zeppelinii olisi hölynpölyä. Berg»niStä Norjassa, heiuäk. 7 pnä. Höyrylaiva Maiatz lähti kreivi Zeppe- liam Huippuvuorille menevä valmis tava retkikunta «»kauaa» t. k. S pnä etempäi» pohjosee». ZeppeN» saa Kilpailija». Lontoosta ilmoitetaan, että eräs «g- laatilaine» yhtiö o» ryhtynyt neuvotte luihin saksalaisen professori» Teodor Vernerin kanSsa, joka, kntea enfimäiseksi esitti ajatuksen leutorette» tekemisestä pohjoisnavalle. Su» prosessori Lerner, jonka ensi» oli määrä seurata Zeppelinia retkikna» tao» jlmdvttuaa» riitaa» kreivi» kaaSsa jäi pois retkeltä, aikoo hän nyt tilaisella pääomalla varustaa oma» retkiknnna» ja yrittää ensi vuonna le» tää pohjoisnavalle. Nukkuvia" asemia. // Mime numerossa kerroimme, että viime torstaina nukuttiin Sockenbakaa asemalla, vaikka jo kaksi junaa oli ase malla odottamassa junanlähettäjää. Tätä miestä ei kuitenkaan kuuluuut tulevaksi ennenkuin mentiin herättämään. — Hän näet nukkui huoneessaan. Pääkaupungin lehdet kertovat tämä»- lisäksi vielä toisen ihmeellisen tapauksen .nukkuvista" asemista. Miime kuu» 20 p:uä aamulla lähti Fredriksbergi» asemalta hiekkajuna Köklahdeu santa- kuopalle. Kun juna ehti Sockenbackaas, oli täällä aivan hiljaista. Pitkän ajaa odotettua saapui paikalle virkailija il moittamaan, että rata ou selvä ja juna saa mennä. Sitte tultiin Grankulla» asemalle ja täällä oli sama juttn — hipaista kuin haudassa. Odotuksen jäl keen saapui juuanlähettäjä ja ilmoitti, että rata on selvä mentäväksi. Niin tultiin sitte Espooseen ja täälläkin ol tiin sellaisessa tilassa kuin ei rata vie lä olisikaan kulkukuunossa. Noin tun nin odotuksen jälkeeu näkyi kaukaa tn- levän mieshenkilö ja käsillään viittoili Innalle lähtömerkkejä. Kuu kuljettaja ei toki ilman suullista lupaa lähtenyt radalle sai hän kuulla lähettäjän suusta Mtakiu hävyttömyyksiä. Miydoin tuli juna saatakuopalle, jossa työmiehet kiu kuissaan olivat saaneet tuntikaudet lais koina odottaa junan tuloa, ja alkoivat vaatia maksna hukkaan kulutetusta työ ajasta. Palkan saa tietenkin valtio suorittaa. Olisiko liika uskallettua, jos sellais ten asemavirkailijan leväperäisyyden johdosta lausuisi sen vauhan ja suoraa lauseen, että »se kun ei tahdo työtä tehdä, ei hänen myös syömäänkään pidä." Unsia oppilaitoksia. Korkeimmassa paikassa o» myöanetty taloa rakentamiseksi Raahea alkeiskou lulle 241,000 «k. Katsoen siihen, että koulu, tulipaloa hävitettyä sen raken nuksen, nyt on kodittomana, on senaatti päättänyt, että konln mainitusta sum masta nyt heti ottaa 100,000 mk. ja ensi vuonna lopnt 141,000 mk. Tampereen kaupunki on yleisistä Sa roista saanut 180,000 markan lainaa omaa talon rakentamista varten Tam pereen kauppaoppilaitokselle. MaltuuSto oli anoant 200,000 markan lainaa.