N:o 136 — 1910. K A I K TT. Keskiviikkor a Marraskuun 23 »äivsnä. ori tälläkin kertaa ilmoittanut olemansa estetty ottamasta ehdokkuutta mastaan. Kemijoki-puoli oli tällä kertaa aikonut sopia itä eli Kuusamon-puolen kanssa ainoastaan kolmen ehdokkaan asettami- sesta. Tuuma saanee siis nyt raueta. — Haapaveden kansanopiston opistolaisliitto kokoontuu muosiko- koukseen lauantaina 3 p:nä joulukuuta klo 12 päimällä kansanopistolla. Oh jelmassa on erityisesti huomattamana wiime kemännä malitun toimikunnan laatima sääntöehdotus, joka nyt esite- tään hywäksyttäwäksi. Siinä ehdote- taan opistolaisliiton kokous pidettä- »väksi joka wuosi opiston toiminnan aikana. Jäsenmaksuksi ehdotetaan joko 5 mk. kerta kaikkiaan tai 50 p. wuo- dessa. Ohjelmassa on imelä puheita, esi telmiä sekä keskustelukysymys: „mikä opistossa oloaikana teki symimmän maikutuksen". Kokouspäimän iltana on erityinen iltama, jossa on paitsi puheita, esitelmiä, laulua ja moimis- telua, kaksinäytöksinen R. Kiljanderin kirjoittama huminäytelmä. Kokouksen ja iltaman mäliin somite- taan myyjäiset, joiden tulot käy- tetään opiston »varattomien oppilaiden hymäksi. Kiitollisia ollaan jos kokouk- seen saapumat tuomat tullessaan myy- tämääkin. Toimottama on, että opiston entiset oppilaat ja opettajat miehissä ja nai- sissa saapumat manhoja muistoja uudistamaan ja uusia saamaan. Huomattakoon erityisesti, että edel- lisenä päimänä alkamat Haapameden maamiespäimät, jatkuen mielä lauan- tai-aamunakin: sopisi siis ottaa yksi tie kaksi asiaa ja saada erikoista hyö- tyä etemistä maatalousesitelmistä. — (Cygnaeus juhlaa unetettiin Enontekiölläkin, kansakoululla sunnuntai-illalla marrask. 0 p. Kun pastori Järmentaus oli puhunut Uno Cygnaeuksen merkityksestä Suomen kansan malistustyöhön, luki opettaja Rechard Cygnaeuksen elämäkerran, min* kä jälkeen laulettiin. Juhlan jälkeen puhui raittiudesta eräs raittiuspuhuja- neiti. — Kirkonkokouksessa Oulai fissa t. k. 20 p. keskusteltiin ja pää- lettiin seuraamista asioista: Luettiin kirkollisten kassain tili miime kirkollismuodelta ja tilientar- kastajain lausunto niistä, ja myönnet- tiin tilientekijöille täydellinen tilima- paus. Päätettiin siirtää pappilanrakennus- kassasta 8.000 mkaa hautausmaakas- saan pakkolunastuksella ostetun hau- tausmaan melan maksuksi. Tähän siir- toon senaatista lupaa hakemaan ma- Iittiin ja maltuutettiin romasti P. Martikainen. Kirkollisten tilien tarkastajiksi kulu- maa kirkollismuotta marten malittiin opett. I. K. Oksa ja lautakunnan esi- mies A. Huhtelin sekä maralta talokas Juho Raudaskoski. Haudankaimajan palkka päätettiin korottaa 1 mk. 50 penniin jokaiselta ruumiilta. Kokouksen loputtua keskusteltiin kir kon katon kattamisesta päreillä, josta jo syksyllä päätettiin. Nyt ilmeni kui tenkin mielipiteitä, että katto olisi ka- tettama kalmaniseeratulla rautapeltillä. Asia päätettiin ottaa ensi kokouksessa keskusteltamaksi, puretaanko entinen päätös ja otetaanko pelti kattamisai- neeksi. — Pulkkilan maamiesyhdistyk- sen kokouksessa, joka pidettiin t. k. 13 pinä Laakkolan kansakoululla, käsiteltiin m. m. seuraamia asioita: Aluksi esimies amasi kokouksen teh den muutamin sanoin selkoa nykyisestä asemasta, miten kaikki nykyään pienet »vähäpätöiset maamiesseuratkin tahdo- taan kytkeä «suurpolitiikkaan". Seurasi sitten asiain käsittely, joita olikin täi laisessa »vuosikokouksessa runsaasti. En- sin toimitettiin mirkailijain maali. Wa- lituiksi tulimat esimieheksi I. A. Wuo- tehdyistä rikoksistakin. Kaikkea, mikä ihmishenkeä nostaisi aineesta ja joka- väimäisyydestä poispäin, pidetään tur- hana jopa »vahingollisena ja naurua ansaitsemana. Täten on tarkoitus saa- da eläimellinen, intohimoinen eläinlau- ma kerran tilaisuuden tullessa puske- maan nurin kaiken tähänastisen kult tuurin, kaikki manhat tuhatmuosien ko- kemuksien koulussa saamutetut opit, puskemaan nurin koko yhteiskunnan sekä taloudellisessa että henkisessä suh- teessä. Turhaan ei olekaan piirisihteerit, puhujat, luennoitsijat ja ennen muita Työmies oppiansa lemittäneet. Hedel- mäl alkamat jo näkyä kylläkin selmästi. Joka paimä on sanomalehtien palstat täynnä kertomuksia tappeluista, puuko- tuksista, murhista ja lasten raiskauk- sista. Tästä lisääntymästä rikollisuu- desta ei pääse sos. dem. puolueen joh- tomiehet sillä selityksellä, että muka huonontuneet työajat ja työmäen ta- loudellisen tilan kurjistuminen on syy- uä rikoksien suhteellisesti suureen enen- tymiseen. Nykyajan työmies elää näet monin merroin paremmissa oloissa ja ruhtinaallisemmin kuin työmiehet Suo- messa omat milloinkaan eläneet. En nen huonoina aikoina suuressa osassa Suomea syötiin pettua, nälkämuosina sadat ja tuhannet nälkään kuolimat, mutta he kuolimat ennemmin nälkään tuin puukon iskimät sen rintaan, jolla leipää oli. Simeellinen ryhti piti hei- ta pystyssä keskellä kuoleman tamp pauksiakin." Sipo. ri, maraesimieheksi W. Keränen, ra- lastonhoitajaksi A. Iunno, kirjuriksi Tuomikoski, kaikki uudelleen. Joh- okuntaan tulimat edellisten lisäksi K. W. Jäykkä, kirkkoherra W. Kyyrö, W. Iunno, I. Niemi ja M. Ollila. Keskusteltiin nykyisen Pulkkilan maa- miesyhdistyksen jakamisesta kahteen osaan, joista toinen osa käsittäisi Jun- nonojan, Laakkolan ja Koskenrannan kylät, toinen kirkonkylän, Wiitasen ja Jylhänrannan kylät sekä lisäksi Lusik- kalan talon seudun. Kuten tunnettua kuulumat nämät kaikki 6 eri kylää yh- teen seuraan, joka kulkee Pulkkilan maamiesyhdistyksen nimellä. Ainoas- taan Hymärilän ja Wuornan kylät muodostamat kumpainenkin oman seu ran. Hajoituspuuha kuitenkin jätettiin sikseen. Luettiin Pellermon kiertokirje ja pää- tettiin kaikille ensi muolisille jäsenille tilata Pellermo-lehti yhdistyksen ma- roilla. Jäsenten lumun lisäämiseksi malittiin miehet eri kylille jäseniä keräämään ensi muodelle: niiksi tulimat: Laakko- laan W. Iunno, Junnonojalle M. Ollila, Koskenrannalle W. Junttola, Lusikkalaan K. Jäykkä, Kirkonkylään A. Muori. Jäsenmaksu on 1 mark- ka, maan sen sijaan saa kukin jäsen Pellermo-lehden ilmaiseksi. Jaettiin palkinnot miime kesäisistä kilpailuista. Heinänsiemen ja rehujuu- rikkaiden siemenmiljelyskilpailussa ja- kaantuimat palkinnot seuraamasti: 1 palk. 15 mk. W. Iunno, 2 palk. 14 mk. A. Iunno, 2 palk. 14 mk. M. Ollila, 2 valk. 14 mk. W. Keränen, 3 palk. 13 mk. I. A. Muori. 4 palk. 12 mk. U. Tuomikoski ja 4 palk. 12 mk A. Oramainen. Turmepehkua ei ollut kukaan, yhtä lukuunottamatta, nostanut, joten siis ei moida marsinai- sia palkintoja jakaa. Seuran koneiden lainaajia päätettiin huomauttaa niiden hymästä hoidosta ja että ne aina käyttämisen perästä omat kuletettamat Junnonojalla rahas- tonhoitajan sekä kirkonkylällä esimiehen luokse. Lopuksi maanmilj. K. W. Jäykkä piti esitelmän heinänmiljelyksestä, jon ka johdosta milkkaasti keskusteltiin. — Säräisniemeltä, marras knnn IS p:nä 1910. Ettäkö Säräisniemellekin meijeri perustetaan ja mieläpä ajanmu täinenkin. Näin ehkä moni huudahtaa tämän nähtyään. Niin on kumminkin asianlaita ja tarkoitustaan mastaama pitäisi tuosta kermameijeristä tullakin. Säännötkin jo omat matkalla asian omaiseen paikkaan saamaan mahmis tustansa. Aksi paha kohta on mieles- täni säännöissä, nimitt. „ettei osuus kunta saa alkaa liikettänsä ennenkuin mähintäin 300 osuutta on merkitty" Rientäkääpä siis miehissä merkitsemään osuuksia, että päästäisiin tuon rajan yli. — Rakennushommiin main asian näin ollen käsiksi ja heitetään pois kaikki ennakkoluulot ja rurvetaan yhtei- sin moimin ja tuumin yhteisen sammon taontaan. Ettäkö siitä muka tosi tu- lisi? Kyllä siitä tulee, kun juuri sinä otat pyhäksi melmollisuudeksi käydä merkit semässä osuutesi. Toiset sitten itsestään perässä tulemat, usko pois. Osuusmak- su ei ole kuin 10 mkaa jokaista kar- jassa löytymää lypsylehmää kohti ja lisämaksumelmollisuuttakaan ei ole. Sil- loinpa ei luulisi korkealta putoaman kuin laudanpäältä lattialle, mai miten? —e—n. — Hyrynsalmen kunnan kun takokouksessa t. k 14 pnä päätettiin Kunnan Uuteen Palomakuutusyhtiön Ohjesääntöön korkein makuutussumma ehdottaa 5,000 markaksi yhdelle ma- kuuttajalle. Toht. O. Toppeliuksen testamentti- rahoja päätettiin edelleen kunnalle ha- kea ja malittiin niitä hakemaan kan- sanedustaja S. Haapanen. Annettiin Pöytäpuroon uudesta sil- lan teko Antti Keräselle Kerälä 117 markan palkkiota mastaan. Annettiin Rookapuroon uudesta sillan teko Aate Kemppaiselle-Kypärä 107 mkn 50 p:n kormauksesta. Annettiin uuden rumpun teko Olli Kemppaiselle Eskola 13 markasta 25 pennistä. Annettiin Ranssu Kemppai selle uuden rumpun teko kiivistä 10 mksta 75 pstä. Myönnettiin maksaa Joope Heikki- selle Maajamäki Maria Väisäsen ela tuhesta 10 mk. — Kaik. K. Miiilt>m sm toimit» Mlitn iMtllllfl. Sanat ..Suomen eduskunta" merkit- semät, ett.i se on Suomen kansan edus- kunta ja koko kansan malitsema. Mut- ta koska ainaiset uudet maalit omat johtuneet eduskunnan hajoituksesta, edellyttämät ne sitä olettamusta halli- tuspiireissä, että ennen malitut edus- kunnat eimät olisi koko kansan, maan sen osan malitsemia. Malitettamasti siihen olettamiseen aihetta on ilmesty- nyt sen kautta, että puolet Suomen äänimaltaisista omat laiminlyöneet tär- keän kansalaismelmollisuutensa jäämäl- lä pois maaliuurnalta, maikkakin tähän poisjäämiseen omat olleet monet syyn- sä: kyllästyminen ainaisiin uusiin maa- liin ja mälinpitämättömyys y. m. Multa ne eimät anna todellista syytä jäämään maalista pois, sillä sen kaut- ta asia main pahenee. Senmuoksi olisi jo aika jättää mälinpitämättömyys ja kuhnailin menneisyydelle ja käydä nyt ensi maalissa jokaisen äänimallan omis tajan, joka suinkin maan maaliuur- nalle pääsee, täyttämään tuota tärkeää kansallismelmollisuuttaan ja siten näyt- tämään mahtimiehille, sortajille ja puoltajille ja koko simistyneelle maail- malle, minkäkaltaisen eduskunnan Suo- men kansa on »valinnut. Silloin olin marma, että se on Suomen kansan eduskunta, koko kansan malitsema, jo- ka edustaa Suomen kansaa, kansan toimomuksia ja sen tahtoa. Siis mä- linpitämättömyys, kyllästymys ja mä- symys aina uudistumiin maaliin ei saa antaa puolta poisjäämiseen, maan tuntui miltä tuntui, ioka mies ja nai nen, joka omistaa »vaalioikeuden, rien- täköön maaliuurnalle ensi tammikuun 2 päimänä. Ken ei jaksa rientää ensi maalipäimäksi, hän hissukseen hirvu- koon toiseksi päimäksi. Heikoimmille on mielä sen merran armoa, että kun- han saapumat maalihuoneen eteiseen ennen klo 8 illalla, niin ei ole mielä turhaa työtä tehnyt eikä maimaa näh- nyt. Maaliin menemällä olette täyttäneet yhden tärkeimmistä melmollisuuksis- tanne ja silloin saatte lemollisella tun- nolle katsoa maikkakin uhkaamaa tule- maisuutta, luottaen siihen, että korkein kaitsija moi kaiken sen, mitä ei ihmis- mahti moi. Toimoisin, että tämän kyhäykseni ottaisimat muutkin lehdet palstoilleen. Ukko. ^ftyin MliDiirin irnililiiioiUf. Tämän lehden 132 numerossa oli kirjoitus nimimerkillä ..Kittiläläinen". Kirjoituksessa esitettiin eduskuntaehdok- kaaksi maanmiljelijä Matti T e r- m a n i e n t ä Kittilästä. Tämä „Kit- tiläläisen" ehdotus on aiman oikea, sillä onhan tunnettua kaikille malitsi- joille se tosiasia, että edustajan mie- hekkyys ei riipu yksin siitä, onko hä- nellä suuri suu erinomattainkin maa- lien edellä, maan sitä tarmitaan edus- kunnassakin todellisempaan, eikä myös- kään siitä, että täyttää eräitten sano- malehtien palstoja ..höystetyillä" kir- joituksilla. Onhan näet Lapinkin maali- piirissä jo siksi kansa herännyt, että sitä ei tyydytä enään ainoastaan lu- paukset, maan ne täytyy saada toteu tumaankin. Senmuoksi toimommekin, että tulemassa edustajamaalissakin on jo Lapin kansalle tunnettua, että en- nenkaikkia on saatama täällä Lapin tunturien lomassa syntynyt, kasmanut ja kärsinyt mies edustajaksemme, joka on kokemuksen koulussa, eikä ainoas- taan kamarissa lukemalla, tietoja ime- nyt. Ken main silmäilee yhteiskunta- historioita kansojen eduskunnista, niin hän huomaa, että omasta seudustaan noussut edust«ja on suurimmat pa- rannukset saanut aikaan niissä paikoin, josta hän on malittu. Sentähden het- kellä, johon olemme joutuneet, on mei- dän tarkoin punnittama, etteimät mie- raat ainekset saa meitä pettää, maan on walittawa edustaja, joka ymmär- tää Lapin kansan sisäiset tarpeet, sen kohtalon ja taistelut karua luontoa mastaan ja joka sitäpaitsi jo on ollut ennenkin edustamassa Lappia. Sellai- nen mies on maanmiljelijä Matti Termaniemi Kittilästä. Hänen nimensä on meidän piirrettämä maali- lippuumme. Sodankyläläinen. Muistissa pidettätvät asiat! Valitsijayhdistysten perustamiskir jat omat jätettämät keskuslautakunnille Viimeistään joulukuun 2:s e n a p: n ä. Virheellisten Valitsijayhdistysten pe- rustamispaperien sijaan on keskuslau- takuunalle jätettäivä uudet korjatut mii- meistään joulukuun 0: nte nä p: n ä. Muutokset malitsijayhdistysten ehdo- kaslistoihin ja ilmoitukset maaliliitto- jen perustamisesta omat tehtämät kes- kuslautautkunnalle »viimeistään joulu kuun 1 7: nte nä p:nä. Malitsijayhdistyksen perustamiskir jan alla pitää olla mähintäin 55 ni- meä, kaikkien mirheellisyyksien, erehdyk- sien y. m. maralta. Vaaliliittoilmoituksen alla tulee sa- moista syistä olla 30 nimeä, samoja, jotka omat malitsijayhdistyksen perus- tamiskirjan alla. j)ikku uutisia. Nuorten Nnijalaisten johtokunta kokoontuu Nuijaan perj. t. k. LT» klo f> j, pp. — Tuberkuloosi,nerkkikilpailnssa on saanut ensiinäisen palkinnon 150 mkaa tai- teilija Wäinö Hämäläinen. Kilpailuun oli jätetty 1(>4 ehdotusta. ♦ seminaariin pyrkijäin lääkärinto distukset. Kouluylihallitus on pyytänyt lää- kintöhallitusta huomauttamaan lääkäreille, että he antaessaan todistuksia seminaariin pyrkijöille käyttäisimät m. 1!)02 wahwistet- tua kaamaa. Useat lääkärit oivat nim. käyt- täneet joko »vanhentuneita laamoja tai an- taneet aiman ylimalkaisia todistuksia, tuot- taen täten seminaarien johtajille maimaa ja nuorisolle tarpeettomia kuluja. * — Pappi sosialistien agitaattoriksi. ..Sosialisti" kertoo, että pastori Juho Uoti on palkattu sosialistien agitaattoriksi Turun läänin eteläisessä maalipiirissä. Tästä mah- tanemat „tomerit" rajattomasti riemastua. * — Urheita rippikoululaisia kuuluu ol leen Kestilässä mapaamiikon ajalla. Kerto- man mukaan eräs poika on maksanut 2 markkaa sominnoita tomerilleen teräaseella kaimertelemisesta. Samoin kuuluu joku tyttö pistäneen seurakumppaniaan meitsellä sil- mään lihaa leikatessa niin pahoin, että loukkaantunut on täytynyt miedä Kajaaniin lääkärinapua saamaan. Se lienee kummin- kin mahingontyö. — Apua ortvolle. Joku aika sitten mat- kusti rautatiellä eräs »viisaudestaan tunnet- tu jumaluusopin tohtori. Samassa maunus- sa sattui myöskin olemaan muutamia sosia tisteja, jotka tunsimat tohtorin. Tomerien päähän pälkähti tehdä pilaa hänestä ja pa- niivat miisaimpansa, joka oli oikein punai- nen agitaattori, tätä puuhaa toteuttamaan. 'Agitaattori menee mastapäätä „hengen miestä" istumaan ja sanoa tokasee pilkalli- nen hymy huulilla: „Pirukin on sitten jo kuollut". Tohtori rupeaa kaimamaan raha- pussia taskustansa, ottaa sieltä markan ra- han ja tarjotessaan sen agitaattorille «virk- kaa osanottamaisena: „Tässä olisi teille ro- ponen amustukseksi, koska olette orivoksi jää nyt. Minä olen aina säälinyt orpoja. Agitaattori ei jatkanut." * — Painovirhe, lehtemme miime nume roon oli päässyt pujahtamaan painoivirhe uutiseen ..kappalaisia matkalla etelään". Uutisessa olisi pitänyt olla hienoin lappa laisneulojatar, mutta painoivirhe oli sen muuttanut hienoksi lappalaisneidoksi. Joulu ja uudenvuoden postikortteja 100 kpl. 2: — ja&56, kukkakortteja l:2f>, maisemakortteja 2: - , 2: 50 ja 4: —, lempi- kortteja :i: —, 4: ja <>: —, pilakortteja 4:— y. m. myy O. Leino Helsinki, Simon- katu 10. >H. 4125.} sähkösanomia Helsingin tnllinboitaja. Helsinki, marrask. 22 pnä. Hel- singin tullin^oitajaksi on senaatti ni- mittänyt kenraalikumernöörinkanslian sihteerin W. Karmin. Muualta Suomesta. Suouialnifcn puolueen uuku tulon Mimcii öflpnpiii tapahtui lauantai-iltana suurilla juh- lallisuuksilla, joihin oli saapunut kan- saa pääkaupungista ja maaseuduilta tuhansittain. Soittokunnan soitettua, amasi juhlat maisteri I. K o i w i s- toinen puheella talon syntymisen historiasta ja ilmoittaen, että uudelle kansallismielisten kodille oli päätetty antaa nimeksi ..H e i m o l a". Ohjel- maan kuului sitten kuoro- ja yksinlau- lua, Ida Albertin lausuma tilai- suutta marten sepitetty juhlaruno ja tohtori E. N e m a n l i n n n a n »vilk- kain suosionosoituksin palkittu juh'a- puhe, jossa hän m. m. huomautti, että kansallamme ei mielä ole sitä kansal- lista eheyttä, minkä Snellman katsoi mälttämättömäksi. Eikä silmämme moi nähdä sitä aikaa, milloin tämä eheys olisi saamutettu. Meidän tulee näin ollen kysyä: moimmeko ja missä mää- rin edelleen kulkea Snellmanin miitto- maa tietä suomalais-kansallisessa asias sa'^ Marman mustauksen möisi main malituin ihmisnero, se, joka moi näh- dä kauas tulemaisuuteen, antaa tähän kysymykseen. Ja masta tulemaisuus moi selmästi nähdä, minkä merran Snellmanin opissa ja kansallisessa oh- jelmassa oli inhimillisesti kaivomaisia filosofista ajattelemista, joka ei pidä yhtä todellisuuden ja sen maatimusten kanssa. Mutta marmaa on, että Snell man ja hänen suuret hengenheimolai- sensa omat jättäneet meille monta suurta ijäti pysymäistä toiminnan miittaa. Niitä on hänen realinen, historiallinen käsityksensä kansojen elä- mästä ja sen maatimuksista, hänen panemansa suuri merkitys kansallisuu delle ja kielelle ja ennen kaikkea, hänen ylemä ihanteellinen elämänkäsityksensä. Ei haimoille ja alhaisille puoluepyy teille ole halumme, lopetti puhuja, mihkiä tätä kotia, joka kohta on otta- ma mastaan kansamme eduskunnan, maan näille suomalais-kansal- lisen liikkeen suurille ja y l e m i l l e aatteille, kaikelle mi- tä me parhaina hetkinämme parasta tunnemme ja tahdomme. Suullisia termehdyksiä lausuimatmo- net juhliin saapuneet maaseutulaiset. Suuri joukko sähkösanomia saapui juh- liin m. m. Haapaivedeltä, Romanie- meltä ja Kajaanista. — Plioppilaskunnau uuden talon wihkijäiset omat ensi lauantai- na. Niihin on kutsuttu edustajia mo- nista ulkomaitten yliopistoistakin. — Konduktööri Länsimaara jälleen wirkaansa. Rautatiehalli- tukselta on anonut Pitäjämäen rauta- tieonnettomuuden tähden erotettu kon- duktööri H. I. Länsimaara, että hänet otettaisiin jälleen rautateiden palme- lukseen. R. hallitus onkin tämän joh- dosta määrännyt, että Länsimaara otetaan takaisin, mutta ainoastaan apulaiskonduklööriksi matkustajajuniin, olematta oikeutettu toimimaan kuljetta- mana konduktöörinä. Oletteko tyytygjäincn Venäjältä. — Leo Tolstoin tviimeisct het- ket. Astapoivosta, marrask. 10 pnä. Lääkärit, jotka omat »viettäneet tänä iltana sairaan luona pari tuntia, il- moittamat, että herigitys on entistään tasaisempi ja rauhallisempi ia maltimo säännöllisempi. Kasmot omat kirkas tuneet. Jos tätä jatkuu pari, kol- me päimää, lausui tohtori Nikitin, on olemassa mahdollisuus, että tauti päättyy onnellisesti. Päimällä olleen sydänkouristuksen iälkeen lausui Tol- f toi: ..Maailmassa on miljoonia ih misiä ja monet kärsimät, miksikä te kaikki olette yksinään minua hoita massa." Marrask. 20 pnä sähköitetään uudes- ta sydänkouristuksesta ja että tila on määrällinen. Taudinkohtauksia jatkuu ja perhe kokoontuu sairaan muoteen ääreen. Klo 3,21} ruiskutettiin mor fiinia. Tämän jälkeen nukkui Tolstoi lakkaamatta. Klo 5,5 tapahtui jyrkkä sydämen tilan huonontuminen. Klo 5,50 päästettiin kreimitär sairaan luo, mutta hän ei enää tätä tuntenut. Miereisessa huoneessa oli koko perhe koolla. Sitten kuoli Tolstoi, kuten jo olem- me maininneet sunnuntaina klo 0,5 aamulla. Dllämainittu lause ..miljoo- nista ihmisistä" oli hänen mnmeinen lause. Sen jälkeen oli puhe käsittä- mätöntä. Pesemisen jälkeen puettiin mainaja ainaiseen tyypilliseen pukuunsa ja tohmeleihin. Silmäterät olimat malon maikutuksen alaiset miimeiseen loppuun saakka, mikä osottaa, että Tolstoi oli tajuissaan kuolinhetkellään. Kuolinsanoma mastaanotettiin Pie- nykyiieen simistystilaan- ne? Siinä tapauksessa ei tämä ilmoitus Teitä koske. — Mutta jos haluatte kehittyä, lukemalla parasta mal.stuskirjallisuutta, niin suosittelemme Teille seuraamia teoksia: Jerusalemin 'filosofian alkeet', Spen- cerin 'Kasmatus', Foersterin 'Elämän ohjeita', Palmeuin 'Suomen maltiopäimäin historia', Bernsteinin 'Sosialismin edellytykset'. Millin 'itäisen asema' Kraepelinin 'Biologian alkeet', Peltosen 'Puhetaito'. Malitkaa itsellenne joku mielenne mukainen harrastusala ja sy- mentykää siihen: siten on moni löytänyt kirjoista aarteita. Werner Zöäerström dsakeMiö. ^ *y-i. 'KM »fin* ^ — Kansalaisopinnot. Noudat taen toisen yleisen kansanmalistusko- kouksen kehotusta, on Malitusjärjestö- jen yhteistoimikunta malinnut asiaa- harrastamista eri tiedonaloja edusta- mistä henkilöistä kokoonpannun Kan- salaisopintojen johtokunnan, jonka teh- tämiä marten mainittu kansanmalistus- kokous hymäksyi seikkaperäisen ohjel- man. Tähän johtokuntaan kuulumat trit A. K. Kajander, Zach. Castren ja I. Forsman, pros. Armi Groten- selt, trit Matti Helenius-Seppälä ja Erkki Kaila, lakit. kand. O.Karhunen, pros. Gust. Melander, trit Heikki Ojan- suu ja Mar Oker-Blom, toimistonjoh taja A. Ruokosalmi, tri I. E. Suni- la, pros. W. Söderhjelm ja I. H. Mennola sekä tri Wäinö Woionmaa. Johtokunta piti ensimäisen järjestämän kokouksensa miime miikolla ja malitsi vuheenjohtajakseen tri Kailan, marapu- heenjohtajakseen tri Voionmaan ja sih- teeriksi hra Ruokosalmen. Käytännölli- siä toimenpiteitä marten asetettiin pie- nempi maliokunta, johon mainittujen mirkailijoiden lisäksi kuulumat tri Fors- man ja lakit. kand. Karhunen. Johtokunta päätti ensi aluksi laatia eri tiedonaloilta lyhyet mallikurssit tut- kinto opintoja marten sekä sittemmin laajempia kirjaluettoja mapaita opin- toja marten. Johtokunta ottaa myös- kin tarkastaaksren eri malistusjärjes- töjen taholta mahdollilesti tehtämiä kurssiehdotuksia ja toimii muuten sen ohjelman toteuttamiseksi, joka edellä- mainitussa kansanmalistuskokouksessa sille hymäksyttiin. Kaikissa kansalaisopintoja koskemis- sa asioissa moidaan kääntyä tämän Kansalaisopintojen johtokunnan puo- leen, jonka osote on: Kansanmalistus- seura, Helsinki. — Mioppilas martaana. T. k. 14 p. otettiin Helsingissä markau- desta kiinni ylioppilas Aleksander Lei- no. Hän oli Helenankadun pantti- konttorissa juuri pantannut 20 mar- kasta erään palttoon. Konttorissa ole- ma etsimä epäili palttoota maraste- tuksi ja senmuoksi toimitettiin tutkimus. Leino tunnusti samana päimänä aiko- neensa aikansa kuluksi mennä luennolle yliopistoon, mutta kun luennot jo oli- mat alkaneet, oli hän pysähtynyt etei- seen, ottaen sieltä palttoon. Lisäksi tunnusti Leino pari päimää marem- min ylioppilastalolta eräästä naisen takin taskusta ottaneensa 10 mk. sisäl- tämän kukkaron, Osmolan eteisestä käsilaukun, jossa oli ruokalappuja ja seteli. Leino on 28-muotias, kotoisin Nur- mijärmeltä ja m. 1003 tullut yliopvi- laaksi. On toiminut ilmotustenkerää- jänä miimeksi. — Smolanderin ja Paasimir ran „hnkkuminen". Lehtemme miime numerossa kerroimme eräästä huomat- taivasta huijausjutusta, joissa hrat Smolander ja Paasimirta omat ..esiin tyneet" hukkuneina ja useita muita muiden osien näyttelijöinä. Täyteen selmyyteen ei asiasta mielä ole päästy, maikka poliisitutkintaa on jutun joh dosta ahkerasti Tampereella pidetty. tarissa, kuten muuallakin, symällä su- rulla ja kaipuulla. Sunnuntaina ei teattereissa ollut iltanäytäntöä. Useimmat korkeakoulujen prosessorit ja ylioppilaat omat lähettäneet surun- malitussähkösanomia. Eilen ei näissä kouluissa työskennelty. Kirjallisuus- ja tiedeseurat omat päättäneet pitää yhteisen surukokouk- sen. Moskomassa ja maaseudulla on kuolinsanoma herättänyt suurta häm- minkiä ja surua. Leo Tolstoi mainaja haudattiin ei len. Ruumiinsa tuotiin Astapomosta ylimääräisellä junalla Jasnaja Polja- naan. Mainaja ennätti ennen kuolemaansa lausua toimomuksenaan, että hänen hautajaisensa toimitettaisiin ilman us- konnollisia menoja, yksinkertaisesti ja ilman seppeleitä ja kukkia. Sunnuntai-iltana oli pyhällä synoo- dilla kokous ja päätettiin, että Tolstoi on edelleen olema kirkon kirouksen alaisena. Papistolle päätettiin antaa määräys, ettei se ryhdy mihinkään toimenpiteisiin sielumessujen ja kirkon- menojen toimittamiseksi. — Wenäläistä oikeudenkähn tiä. Mernen piirioikeudessa on ollut esillä juttu arkkienkeli Mikaelin liiton sikäläisen osaston perustajaa Garais- kia mastaan, joka, esiintyen Pietarista lähetettynä korkeana miranomaisena, lupasi talonpojille ilmaiseksi maata ja maanmiljelristarpeita. Jokaiselta ta- lonpojalta hän kantoi 5 ruplaa kulun- kien kormaukseksi. Kun talonpojat sit temmin kääntyimät siirtolaishallituksen puoleen, maatien maata ja maanmil- jelystarpeita, annettiin heille kieltämä mastaus. Talonpojat nostimat mete lin ja metosimat oikeuteen, (^iaraiski oli itse oikeudessa läsnä ja puolustau- tui m. m. sanoen, että lanqetettama tuomio ei koske häntä maan koko Ve näjän kansan liittoa. Oikeus julisti G:n syyttömäksi: prokuraattori pani mastalauseen. Ulksmaalta. — Englannin Perustuslaki- taistelu. Lontoosta, marrask. 10 pnä. Alahuone on päättänyt ryhtyä hallituksen esittämien lakiehdotusten pohtimiseen. Istunto on lopetettu. Alahuoneessa on Ereme antanut sa- mantapaisen selityksen kuin Asquith antoi alahuoneessa. Landsdo-one ar mosteli ankarasti hallitusta sen aikeen johdosta hajottaa parlamentin. Creme ilmoitti, että jos Laudsdomne luulee, että lakiehdotus muutoksitta hymäksy- tään otetaan kysymys uudelleen poh- dittamaksi. Ereme armelee, että jos hallitus maaleissa saamuttaa elunnmis- tön, panemat päarit kansan tahdon täytäntöön. — Persian kysymys. Konstan- tinopolista ilmoitetaan, että suurmisii- ri Häkki pasha ou lähettänyt solami- nisteri Sehesketille seuraamasisältöisen nootin: Persian asiat tulemat kaiken todennäköisluiden mukaan aiheuttamaan Englannin ja Venäjän mälillä selk- luksia, jot^a meidän tulee ottaa huo- mioou, jonka ohella meidän samaan aikaan tulee olla ivalniiit tarpeen maa- tiessä painostamaan maatimuksiamme joukkojen keskittämisestä Persian ra- jalla, koska meidän »valtiollisien leik- kaustemme menestys riippuu käytettä- mien sotajoukkojen lukumäärästä. Tä- män johdosta määrään minä teidän pitämään huolta siitä, että Persian rajalle miedään tarpeellinen määrä li- säjoukkoja. Vastaisuudessa annan teille tietoja keskustelusta, joka minul- la on ollut erään »vieraan »vallan lä- hettilään kanssa. — Negus Meuelik mielä elä- Mitteu joukossa. R.mskan ?>chi- butissa oleivan kenraalikonsnlin kerto- »ilutsen mukaan on Negus Menelik jäl- leen terme ja on ottanut uudestaan hallitusasiainhoidon käsiinsä. Hän on konsulin kautta lähettänyt termeisensä presidentti Fallieres'elle, lumaten hä- nelle lahjoittaa leijonan ja sirasfin.