°*:a 70 <9IO. KAIKU. ne? oikeudellakin kyllin tuttu ja että vastaaja itse kirjelmässään enjimäi- sessa jutussa on sen tunnustanut. Vielä tahdon huomauttaa, että mastaaja itse- kin on katsonut 175 mk. liian pieneksi summaksi, koska toukok. 23 p:nä ro- masli Lagukselle jälti maltakirjan lu- niata kantajalle 300 mk. kuussa, kui tenkin ehdolla, että tämä lähtee seura- kunnasta, maikka tuo maltakirja sit- lemmin on peruutettu. — Lopuksi huo mautti kantaja kuluistaan. W a s t a a j a kielsij kantajan sairau den (!), jonka lienemät simupyyteet mai- kutianeet. Jätti asian päätettämäksi. Päätöksessään määräsi oikeus kirkkoherra Junneliuksen kantajalle suorittamaan elatusapua ajal- ta huh tik. 2 2 pistä touko k. 11 päiwään, jotka rouiva oleskeli wä- näynsä luona, 300 mkn mukaan kuu- kaudelta ja siitä edelleen 200 mk. kuu- kaudelta, niin kauman kuin hän oles- kelee pappilassa sekä sieltä hänen läh- dettyään 300 mk. kuukaudessa niin kauman kun ei amio-eroa ole saatu sekä 150 mk. oikeuskuluja. Asialliset tyytyimät päätökseen mo- lemminpuolin. Edelliseen lykkäystuo mioon ilmoitti kirkkoherran asiamies tyytymättömyyttä. eggg — Papisto. Termolan kirkkoher ra Gunnar Ermasti mihittiin Mirkaan sa eilen. Vihkimisen toimitti piispa I. R. Koskimies. — Suuret arpajaiset ja kesä- plhiat toimeenpanee Oulunsuun Nuo- rifofe.ura Pirtillään Juhannuspäimänä, j i ahkerasti kuulumat pirttiläifet wal- uiisteieruan, eitti juhlat juhannustun nelmaa fohottaifitnat. Juhlat järjes- Mään sekä Pirtin männikköön että l,lamaan huoneustoon. Warsinainen nchlaohjelma suoritetaan ulkona, mut- n sitä paitsi on huoneustossa illem- iitalla iltama, jonka ohjelmaan m. m. tuntuu ihana, laulunsekainen näytelmä ..Mustalainen" ja — karkeloa. Oh- jetma on yksityiskohtaisemmin selos- tettu lehdessämme oleivassa ilmoituk- icssa. Arpajaisista taas tulee suuremmoi- set. Woitrokokoelma on monipuolinen, rittäin armokas ja runsas. Päämoi- teista mainittakoon uusi, hymäksinm- nettua lajia olema urkuharmooni, uusi miespolkupyörä, jonka onnellinen nais- looittaja saa mathtaa naispyörään, 7,0 inkan säästöpankkikirja, omimerhot armoltaan 100 markkaa, taidemaalauk sia, maaniviljelys- ja talouskaluja, irvokkaita käsityöteoksia y. m. y. m. Xun a r m a n hinta on a i n o a s- taan 20 penniä, ja kun kustan nukset nousemat merrattain suuriksi, -.-.iin toimomat toimeenpanijat runsasta .-.ianottoa. Tulot käytetään Pirtin ra :.nauS!vL>an lyhentämiseksi. Kesän, kukkeimmillaan ollessa kerään- ii)itee mäkeä läheltä ja kaukaa Pirtin männiklöön mieltämään Pohjolan ke- vin pisintä päimää sen nuorisojoukon !>>ra, joka nämä juhlat inhimillisten pyrkimyksien hymäksi toimii. Kerran ennenkin Juhannuksena oli Pirtin män- nckkö täynnä lämminsydämistä yleisöä, .-^okoonnutaanpa taas uudelleen! Ennakkoarpoja myydään m. m. Poh- jois-Suomen Maanmiljelyskaupassa. — Esitelmiä osuustoiminnas ta. Pellermo-seuran neumoja Juho Wähä-Erkkilä puhuu osuustoiminnasta leuraamissa paikoissa: Simon Jokikylässä kesäk. 26 p. klo K ip.; Vlisimossa Romastinaholla ke- sak. 28 p. klo 8 ip.; Ylisimossa Por timoja kesäk. 29 p. klo 8 ip.; Pudas- s trmen RannallÄ kesäk. 30 p. klo 8 iv.; Iin Tannilassa heinäk. 1 p. klo ^ ip.; Iin Oijärmellä heinäk. 2 p. klo 8 ip.; Iin Karjalan kylän Siuruassa heinäk. 3 p. klo 6 ip. — Tawarainsa takatvarikkoon otosta oli konttoristi Matti ^temala haastanut minne maanantaina Kajaa nin raastumanoikemeen Kajaanin kos ki- ja teollisuusosakeyhtiön nykyisen asiamiehen, hra Strömbergin sen joh- dosta, kun paikkakunnalta poistuneen Wilho Nemalan tamaroiden yhteydes- sä oli Matti Nemalan mäitieen mu taan hra Strömbergin toimesta otettu takamarikkoon myöskin kantajalle kuu- lumaa omaisuutta. Oikeus lykkäsi asian ensi heinäk. 11 päimään. — Tuhoisa tulipalo Sietmssä. Torstaina t. k. 17 pnä klo 3 aikaan syttyi palamaan Siemin Wanhankir- konkylällä Samuli Rääsiön talosamu- piipusta katolle lentäneestä kipunasta. >ioman tuulen ja tamattoman kuimuu- den amustamana lemisi tuli aiwan .oieressä olemaan metsänhoitaja Alo paeuksen päärakennukseen, siitä mäen- tupaan ja Rääsiön toiseen tupaan, kahteen talliin ja ulkohuonerimiin. Puo lessa tunnissa oli 4 asuinrakennusta ja 3 ulkohuonetta yhtenä tulimerenä. Palosta lentäneet kipunat sytyttimät noin V'2 km. päässä oleman metsän tuleen, joten yhdellä haamaa paloi sekä taloja että metsää noin 2 km. laajuu- delta. Palamista rakennuksista ei keritty saada irtainta pelastetuksi tuskin ni meksikään. Sekin mähäinen, mikä ke- rittiin tulelta suojella, paloi suurim- maksi osaksi, kun ei tamattoman kuu- muuden muoksi saatu kuletetuksi etem- mäksi. Metsänhoitaja Alopaeuksen ar kistokin ja armopaperit paloimat mel kein kaikki, olipa ivähällä jäädä hänen nuorin poikansakin liekkien uhriksi, sillä aiwan miime hetkessä kerkesi rouma Alopaeus hänet pelastaa. Sammutus- lyötä maikeutti aiman kellvottomat sammutusmälineet. Kuuleman mukaan olimat palaneet rakennukset makuutetut aiman mitättö- mästä summasta. Alopaeuksen pal- melijain irtain oli aiman makuuttama- tointa, joten mahingot omat suuret. Tässäkin hywä esimerkki ivastaisen maralle siitä, että ensinnäkin, olisi kaik- kien makuutettama omaisuutensa ja sit- ten jokaiseen mähänkään isompaan ky- läkuntaan kunnollinen paloruisku han- kittama. — Lapin Maatalousseuran 5ewätkokous pidettiin kesäk. 11 p.nä Kittilän kirkolla A. Markuk- selän talossa. Kokouksen amasi seu- ran johtokunnan puheenjohtaja A. Fränti lyhemmällä puheella. Kokouk- sen amaaja ivalittiin puheenjohtajaksi ja maanmilje^ijä T. Pudas marapu- heenjohtajaksi. Tämän jälestä esitettiin pääkohdat seuran miime muoden toiminnasta, muosikertomuksen mukaan sekä luettiin tilit ynnä tilintarkastajain T. Putaan ja P. Haaralan antama lausunto niistä. Johtokunnan poistuessa käsi- teltiin asiaa ja kokous myönsi tilin tarkastajani lausunnon mukaan ja siinä mainitut huomautukset hymäksyen jofy tokunnalle ja rahamarain hoitajalle ti limapauden miime «vuodelta. Seuran johtokuntaan, poismuutto taneen pastori I. Kipinän sijalle ma Uttiin lukkari H. Halonen siksi ajaksi, kun pastori Kipinän toiminta aika kestää. Seuran kalastusneumoja Aksel Kor- Honen piti scnjälieen esitelmän, kalas tuselinkeinon eri puolia selitellen. Keskustelukysymyksen hemosjalostus- liiton tarkoituksesta ja tarpeellisuudesta alusti maanmiljelijä A. A. Neitiniemi Alustuksensa päätti hän seuraamiin ehdotuksiin: katsotaanko Hemosjalos tiisliiton perustaminen „Lapin Maa talousseuran" alueelle tarpeenmaati- maksi? Jos edelliseen tulee myöntei- nen mastaus, niin on malittama toi- mikunta sääntöjen laatimista y. m marten Keskustelussa kaikki puhujat antoi- mat liiton perustamisaatteelle tunnus- tuksensa ja marsinkin kruununsiitos oriiden tarmis huomautettiin oleman Lapin kihlakunnassakin suuri, joten toimenpiteitä sellaisten saamiseen on alotettama. Hemosjalostusliittoa ei enemmistö kuitenkaan jaksanut heti pe- rustettamaksi kannattaa, koska pelät- tiin toimihenkilöiden ja yhteishengen puutetta. Kokous lausui: Lapin Maatalous- seuran johtokunta anoo kruunun sii- tosoniden sijoitusta Lapin kihlakun taan; koittaa olla yhteis- ja muoromai- kutuksessa Perä Pohjolan hemossiitos- liiton kanssa sekä pitää mireillä oman liiton perustamisasiaa. Lopuksi malittiin kaksi pöytäkirjan tarkastajaa, joiksi tulimat eläinlääkäri W. Virtanen ja kunnallislautakun- nan esimies A. Markuksela. — Kansakoulut. Tyrnämän kir konkylän kansakoulun opettajaksi on malittu I. E. Karjalainen Kuusamon Paanajärmen koulusta ja käsityön oh- jaajaksi samaan kouluun hänen mai- monsa Sosia Karjalainen. Kuusamon Lämsän ja Paamolan Ulipään koulujen opettajamaalit on lykätty kouluylihallituksen ratkaista- maksi, kun piiritarkastaja ei ole moi- nut näitä maaleja hymäksyä. — Zlätilöt. Kuusamon kunta on kätilön palkkaamiseksi anonut edelleen 250 mkan muotuista maltionapua lu kien tämän muoden alusta. — Kotva ukonilma raimosi mii- me maanantaina Kittilässä, jossa sa lama sytytti Sirkankylässä oleman Le- mitunturin juurella metsän muutamas ta kohti palamaan. — Tukit estätvät kalausaauuin. Kittilässä olemat Hossan- ja Sirkan- kylän asukkaat eimät ole pitkiin aikoi- hin saaneet joesta suurempaa kalan saalista tukkien paljouden tähden, mar- sinkin taimen ja lohi on ollut tänä ke- sänä hymin harminaista. — Paljon lviinanostajia tuli joku päimä sitten Romaniemestä ja Termolasta Kemiin. Muutamat sa massa junassa olemat paitkakuntalai- set mäittimät niitä eräänäkin päimänä olleen nelisenkymmentä. — Paljon on miime päiminä ollut ..pakaasissa" ilo- lientä, niin, että eipä taida Juhannus aiman rauhallisena pohjanperillä säi- lyä. — Lohensaalis Tornion ja Keminjoessa on tänä muonna ollut sangen runsas, jopa sellainen, ettei moista muisteta kymmeniin muosiin. — Niinpä saatiin perjantai-iltanakin Tornion kaupungin luona olemasta padosta 86 lohta. Kemijoessa on lohensaalis suupuo- lella ollut huononlaista, mutta sensi- jaan on merestä ja yläjuoksusta saatu runsaasti kaloja. — Kastvullisuus Perä Pohjo lassa on kuihtunut sateen puutteesta ja kylmäin ilmain maikutuksesta. Hei- nämaat omat kaikkialla aiman kuin ku- lon polttamat. — Heinämatoja ei ole mielä toki ilmestynyt. Yleensä omat maamieslen toimeet mähäiset. — Ruisjauhojen hinnat nons seet. Ulkomailla omat ruisjauhojen hinnat äskettäin nousseet noin mar- kalla sadan kilon säkkiä kohti. Pitkäl- linen kuimuus on ulkomailla mallin- nut ja sen muoksi on jauhojen hintaa korotettu. — Maa oli jäässä Sanginjoella eilistä päimää masten yöllä ja mielä aamullakin. Lämpöasteita oli ollut main 3. — Wene paloi eräältä tukkimien heltä miime keskimiikkona Kemissä Lat- takarin sahan rannassa. Meneessä oli joukko tyhjiä säkkejä ja oli niihin amalla tahi toisella päässyt tulikipuna, ytyttäen säkit ja polttaen koko meneen kiloille. Samassa paloi myös miehen emäät ekä yksi maatekerta. — Kalajoen maamiesseura pa nee toimeen iltaman t. k. 20 p:nä?iuo- risoseuran talolla maanmitjelyksen edis- ämiseksi. Tilaisuudessa tullaan pitä- mään useita puheita maanmiljelyksen alalta. Tarkoituksena on sillä pienellä sisäänpääsymaksulla, joka paikalla kan- netaan, panna toimeen kilpailuja maan- miljelyksen elmyttämiseksi. Rientäkäämme siis jokaisesta talosta ja torpasta miehissä ja naisissa ilta- maan, näyttääksemme sielläkin että läm- pimästi rakastamme maatamiljelemän mäestön pyrinnöttä. Iltama ei tule olemaan mikääu puo lue-iltama, maan sillä on tarkoituksena mirkistää ja herättää innostusta maan- miljelijöissä töissään ja toimessaan täl- läkin paikkakunnalla. L. P. — Pernarutontapaista tan tia on sattunut muutamia kohtauksia nautaeläimmissä Tornion puolessa. — Niinpä kuoli eräänkin talon masikka niitylle päästyään yllämainituntapai seen tautiin. — Waromatsnta menettelyä. Kun eräs Alatorniolla asuma mähä- marainen torppari miime torstaina koetti toisen neumon mukaan jalasta- metämällä parantaa nuorta 700 mar kan armoista lamankankeutta sairasta- maa hemostaan, sattui niin ikämästi, että hemonen kaatui kyljelleen, taittaen toisen etujaloistaan. Hemonen täytyi lopettaa. — Kuiwauiemi 13 p:nä kesä- kuuta 1910. Kuimajoen tämänkemäi- sen tulman jälkilaskuja on ensinnäkin ollut se, että Alitalossa on täytynyt teurastaa kaksi lehmää ja sonni, syystä, että tulman aikana mesi tunkeusi namettaan, jotta elukat saimat seistä puoli muorokautta kylmässä me- dessä, saaden kylmyydestä johtuman taudin. Toinen mahinko, joka koskee Iin ja Kuimaniemen kuntaa yhteisesti, on se, että mainittu tulma särki Kui- majoen maantieltä kaksi isoa siltaa, joista johtuu kunnille suurenlaiset kus- tunnukset, jos ne taasen uudelleen ra- kennetaan. Sanoin uudelleen, syystä, että ne moitaisiin jättää korjaamatta- kin, jos maantie oikaistaisiin eri pai- kasta. Ne ehkä näet tulisimat laite tuiksi hymin sillä kustannuksella, joka taas menisi mainittujen siltojen kun- toonsaattamisessa. Uudesta tiestä ni- mitt. olisi ie etu, ettei tulma sitä enää ahdistaisi, josta taas olisi mastaisuu- dessa iso hyöty mainituille kunnille. Hankaluutta uuden tien laitossa tuottaisi ehkä se, että tiemaata, maik- kapa se on ala armoistakin, ei mieli- suosiolla moitaisi luomuttaa erään yk- sityisen asian muoksi, maan eihän se kään asiaa pahasti maäntäisi, kun on olemassa pakkoluomutusasetus. Mai- nitusta asiasta onkin jo kuulutettu kuntakokous t. k. 23 päimäksi. Siellä malitaan edustajat ensi heinäkuun 4 päimänä Iissä pidettämään pitäjän- knkoukseen, jossa asiasta päätetään. — Siis saapukaa kokoukseen lukuisasti manttaalin omistajat Iso askel eteenpäin on kunnassamme astuttu miime muosina merotuksiin nähden siten, että kunnal- lismerot omat nousseet enemmän 'uin toisen merran. Wiime maosina teki täällä taksoitus-meroäyri (joka oli sa- dalta markalta kuten nytkin) noin 1 markka 57 penniä ja manttaaliäyri noin 1 markka 45 penniä. Tänä muonna kannettama meroäyri tekee 2 mkaa 74 penniä ja manttaaliäyri 7 markkaa. Kun miimeksimainituita äy- rejä on kunnassamme 455, tulee kan- tosumma manttsalinomistajilta 3,185 markkaa. Kunnan hallintoon kanne- taan nyt 1,346 mkaa 40 penniä, kou- lutoimeen 3,255 mkaa 84 penniä, köyhäinhoitoon 2,105 mkaa 28 penniä eli yhteensä 6,707 mkaa 52 penniä. Siis onhan menot tiedossa, maikka usea maksajista ihmettelee, mihin tuon- lainen summa rahoja pannaan kun- nassumme. Mutta kun tuli kerran jutelluksi me- noista, niin eiköhän olisi termetulleet tulotkin, jos niitä saataisiin. Tarkoi- tan täällä Kaakkuriniemen tilalla asu- man ömersti E. G. Thomen meron- maksua. Häntä kun nimitt. on kun- nassamme taksoitettu ainoastaan mant- taalilta, kun hän on osaksi asustanut talmikuukausina Oulussa, jossa ömers- tiä on tähän asti merotettu noin 4,200 markan tuloista. Nyt on kui- tenkin käynyt niin, että ömersti Thome on kumernöörin päätöksen kautta, jos ta hän on malittanut, mapautettu maksamasta Oulun kaupungille kun- nallismeroa, syystä, että Thomen ko tipaikka on katsottu oleman omista- mallaan 5kaakkuriniemen tilalla kun- nassamme ja siis meromelmollinen Kuimaniemen kunnalle tuloistaan. Sik- sipä olisikin kuntamme »viranomaisten ryhdyttämä toimeen asian suhteen, sillä tuloahan se on rasitettuun kuntaamme noin 115 mkaakm, minkä Thomen tulot Oulun kaupungin armion mu- kaan ja kuntamme taksoituksen perus teella tekisimät. Veronmaksaja. Piffu uutisia. — Kenraalikuwernövri Tcyuin tar kastusmatka läpi maan tapahtuu ensi hei- näkuussa. — Omenapuita Qnlnssakin. Täälläkin kukkii parhaillaan pari omenapuuta walo- kuniaaja Mesterlundin kartanolla aseman luona. — Kuuluupa puu antaman hedel- miäkin, sillä wiime syksynä olimat suurimmat omenat olleet tamallisen perunan kokoisia. Olisi mielellään antanut awiopuoli sonsa poliisin haltunn. Eräs maimo, jonka rakas amiopuoliso oli horjahtanut tässä joku päimä sitten katsomaan hieman pikarin pohjaan, oli niin tuimistunut mie- helleen, ettei ottanut häntä kotiin. Kun mies kadulla töllisteli ja poliisi käski mennä hä- nen asuntoonsa, tuli maimokin ulos ja sanoi itkeä tuhnuuttamalle miehelleen, että: „mene maan poliisin matkassa". Miehenj ci autta- nut muu kuin sanoa: „no, minä menen". — Emme sitten tiedä lieneekö poliisi ottanut huostaansa rakkaan amiosiippansa hylkää- män miehen. — Emme kuitenkaan kehoittaisi kaikkia naisia seuraamaan ylläkerrotun naisen esi- merkkiä, sillä silloinhan poliisiputkaa olisi laajennettama, eimätkä lainmalmojat muu hun ehtisikään kuin iloliemeen ihastuneitten aiviopuolisojen putkaan miemisecn. — 5i»nlnisa tvicras on kunnioittanut käynnillään mähäistä kyläämme. Nimittäin Oulun läänin nuorsuomalaisten ja maalais- liittolaisten entinen kumernöörin ehdokas Jonas Castren. Mainehikas mieras lienee saapunut ottamaan selmää mihin lintulajiin täkäläinen „Ka!eiva" oikeastaan on luet- tama: „pääskysiinkö" mai , Selon ottamista se seikka maatiikin; sillä hiljaa kuin hiiri kimen kolossa on lehtiparka ollut nuorsuomalaisten eduskuntaryhmässä tapahtuneesta kahtia jakautumisesta. Lehti on kyllä ottanut sankarillisen urhean asennon ja kunnon „Oulun akkoja" mastaan, mutta tämän nuorsuomalaisille koko joukon tär- keämmän asian johdosta ei se ole uskaltanut ääntä päästää. Jäljellä on nähdä, tuottaako Jonaksen käynti lehdelle rohkeutta rintaan, maan me- täytyykö se pelokkaana hiirenä yhä symein- mälle äänettömään piiloonsa. Simulta katsonut. * — Isäntä kotoaan käpälämäkeen. Sel- lainen harminainen tapaus tapahtuu So- dankylän Kiurunjärmellä eräässä ruunun- torpassa ani Harma päimä ja mäliin useam- piakin kertoja päimässä. Eihän tapausta juuri ihmetellä tarmitsekaan, sillä onhan torppaan taasen mastoin isännän ja ruu- nunmiesten lupaa metäytynyt mies, joka tahtoo olla siinä „pariskunnan piruna". Hän tahtoo kaikilla keinoillaan ehkäistä, että mies ei maimonsa kanssa pääsisi minkään- laiseen yhteyteen. Mies on jo kerran ajettu torpasta ruu- nunmoimalla ja on häntä kehoitettu seuraa- maan häätöä, jos mieli mälttää pahempia seurauksia, mutta eipä mies näytä siitä mä- littämän. Hän maan yksissäneumoin tor- pan „mähemmän normaalitilassa" oleman maimon kanssa ajaa maimon oman amio- miehen puukkojen ja kimien kanssa pois ko- toaan. Niinpä tässä luonnonkin kuin tor- panmies tuli tukinlaskusta kotiaan, sai hän pyynnöstä olla kotonaan ainoastaan jonkun yön, mutta sitten käskettiin poistumaan. Eipä ole harivinainen tapaus sekään, että torpan isännän nähdään kotoansa ajettuna amopäin ja amojaloin juokseman toisiin ta- loihin ihmisten turmiin. Mutta jos syrjäi- nen menee asiallisille tuommoisesta hämittö- myydestä huomauttamaan, saa hän kuulla palkakseen mitä hämittömimpiä haukkuma- sanoja. Paljon olisi samasesta paikasta kerrotta- mia syntejä, mutta jätän lisäämiseen toiseen kertaan, sillä, ellei mielä tästä apua ole, niin nimet julki toisella kertaa. Simistyksen kannalta katsoen häätyy sur- kutella sitä kylämme erästä talollista, joka torpasta häädön jälkeen kehtasi ottaa mo- koman huonemiehen metelehtimään ja näl- kää näkemään huoneisiinsa, muuten hänen ehkä olisi häätynyt hymällä termeydellänsä rumeta tekemään työtä ja elämään kurjan elämää. — Uusi keksintö. Täkäläinen kellokaup- pias hra Karmonen on keksinyt sellaisen laitteen, jonka moi sijoittaa minkä miulun kaulalle tahansa. Laite komentaa ja sel mentää miulun ääntä. — Jos keksinnön asiantuntijat katsomat käytännölliseksi, tulee sillä olemaan armaa maton maikutus miuluteollisuuteen nähden. Muualta Suomesta. nan oleman siellä ja se oli saanut sen jälkeen määräyksen odolt-.ia Huopalah dessa paikallisjunan saapumista. Pai- kallisjunan saamuttua oli edelleen mas- taltu tiedusteluihin Sockenbackasta jär- jestelyjunan mielä oleman Huopalah- dessa ja radan oleman silmän. Sil- loin fU paikallisjuna lähetelty Socken- backasta. Tämän junan ehdittyä maih- teesien, ilmoitti sähköttäjä Nysten Huo- palahdesta ilmoitetun järjestelyjunan sieltä juuri lähteneen. Molemmat her- rat olimat seisoneet asemasillalla, koet- taen antaa paikallisjunalle pysähdys- merkkejä. Järjestelyjuna ei ollut nä- kymissä, maikka sen tulosingaalit kuu- luimat hiukan ennen yhteentörmäystä. Sockenbaekan sähköttäjä Nysten ker- toi, että järjestelyjuna oli soitettä läh teneeksi Fredriksbergistä klo 9,02 aa- mulla, jolloin tod. oli ollut telefoonis- sa ja oli hän ilmoittanut asiasta ase- mapäällikölle. Fredriksbergistä oli sa- massa ilmoitettu junan lähtemän suo- raan Sockenbackaan. Parisen minuut- tia myöhemmin oli hra Nysten soilta- nut Huopalahteen, kysyen, jos tamara- junalla olisi siellä jotain työtä, jolloin asemamies Ekman oli mastannut mä- häsen maihtamistyötä oleman, ilmoit- taen samalla, että Huopalahteen juuri saapuneella junalla oli main 4 mau- nua. Hra Nystenin kysymykseen, mah- tuisiko juna Huopalahden maihteeseen, mastasi Ekman, että junoin kohtaami- nen saattoi tapahtua Huopalahdella, minkä jälkeen päätettiin, että junat si- muuttaisiivat toisensa Huopalahden asemalla. Asemapäällikölle ilmoitettiin heti tästä päätöksestä. Paikallisjuna oli sitten saapunut oi- keaan aikaan ja asemapää!lik.'ö ottanut sen mastaan. — Tällä mälin oli Ek- man soittanut Huopalahdesta, ilmoit- taen radan oleman selmän paikallisju nalle, joka senjälkeen se lähetettiinkin. Minuuttia myöhemmin ilmoitettiin jär- jestelyjunan lähteneen mastoin Ekma- nin kieltoa. Hra Nysten, samoin ase- mapäällikkö ja asemamies olimat koet- taneet antaa paikallisjunalle pysähdys- merkkejä kenenkään kuitenkaan niitä huomaamatta. — Samassa kuultiin järjestelyjunan tulomihellys, jota heti seurasi jarrutusmerkkejä. Pysäkinhoitaja Ekman Huopalah- delta kertoi, että hän Sockenbaekasta saamansa määräyksen mukaisesti oli kieltänyt järjestelyjunan konduktööriä lähtemästä Huopalahdelta ja oli saa- nut sen käsityksen, että juna pysähtyi Huopalahteen. Mutta kun katsoi ra- dalle, antaakseen lähempiä määräyksiä, oli juna jo näkymättömissä, josta heti ilmotettiin Sockenbaekan asemapäälli- kölle. Asemamies Nyström yhtyi kaikissa oleellisissa seikoissa Ekmanin lausun- toon, että tamarajunan konduktööriä oli kielletty miemästä junaa Huopa- lahdelta, ennenkuin paikallisjuna oli tullut. Hän oli lähtenyt maihteen luo ja kun konduktööri mähän sen jäl- keen oli antanut lähtömerkin, oli hän luullut, että konduktööri sillä aikaa oli saanut lähtöluman, ja asetti hän maih- teen niin, että juna pääsi lähtemään. Paikallisjunan konduktööri Lindholm ei ollut saanut tietää siitä, että junat kohtaisimat toisensa Huopalahdessa. Vasta yhteentörmäyksen jälkeen oli hän kuullut siitä puhuttaman. Hän oli koko ajan ollut toimessaan mau- nuissa, eikä ollut kuullut mitään kob- taamisista y. m. s., ennenkuin yhteen- törmäys oli sattunut. Apulaiskonduktööri Holmberg oli Sockenbaekan asemapäälliköltä kuullut, että junat kohtaamat toisensa Huopa- lahdessa ja oli hän ilmottanut tästä tisurimiehille. Virallinen tutkinto päättyi masta6 seuduissa iltasella, alettuna klo 10 aamupäimällä. Huopalahden apulaisnimismies W. Sjöman jatkoi seuraamana päimänä kuulustelua Sockenbaekan aseman luona tapahtuneen junien yhteentörmäyksen johdosta. Kuulusteltamana oli kym- menkunta henkilöä, joiden joukossa m. m. ne, jotka Huopalahden asemamies Ekman nimesi todistamaan siitä, että hän oli selmästi ilmoittanut tamara- junan konduktöörille, ettei tamarajuna saisi lähteä ennenkuin paikallisjuna saapuu. Kuulustelustelusta ei ole saatu muuta tietoa kuin että todista- jäin kertomukset omat osottautuneet ristiriitaisiksi. — Tutkinto kamalan rautatie onnettomuuden johdosta alotet- tiin miime tiistaina Sockenbaekan ase- malla. Tutkintoa johti rautatiehalli tuksen asiamiehen apulainen, ivaratuo- mari H. Earlstens, jota paitsi läsnä olimat ia kyselyitä toimittimat liiken netarkastaja K. I. £ller ja Huopalah den aptilaisnimismies V. Sjöman. Aluksi käytiin itse onnettomuuspai- kalla tutustumassa paikallisuuteen. Tällöin hamaittiin, että Sockenbaekan asemalta aseman maihteeseen oli 17 kiskonmittaa ja siitä onnettomuuspai- kalle 38 kiskonmittaa. Kiskon pituus on 9 metriä. Tutkinnossa oli kuulusteltamana 8 henkilöä. Sockenbaekan asemapäällikkö K. A. Lindroos kertoi kyseessäoleman paikal lisjunan n:o 38 L tulleen oikealla ajalla asemalle. Kello 9 oli sähköttäjä Ny- sten ollut puhelimessa, jostu sai tiedon, että järjestelyjuna oli lähdössä Fred- riksbergistä. Vähän myöhemmin oli Huopalahdesta ilmoitettu järjestelyju — Loukkaantuneiden tila. Ki rurgisessa ja Marian sairaalassa hoi- dettamina olemien, rautatieonnettomuu dessa loukkaantuneiden tila on entistä parempi ja omat he paranemaan päin. — Kuollut. Keskimiikkona kuoli Kristiinankaupungissa tuomari Karl Johan Boström. Vainaja oli syntynyt Vaasassa 1839, tuli yliop- pilaaksi 1860, suoritti tuomaritutkin- non 1863. W. 1867 nimitettiin mai- naja maralääninsihteeriksi Oulun lää ninhallitukseen, m. 1869 Tornion por- mestariksi, ja m. 1881 Tornion kihla- kunnan tuomariksi, josta siirtyi När- piön kihlat, tuomariksi 1897. — Kansalaiskokouksia duuman päätöksen johdosta Suomen asiassa on pidetty m. m. Pirkkalassa, Nokialla ja Huittisissa. Näissä ko- kouksissa on pantu ankara mastalause Venäjän hallituksen laittomia toimen- piteitä mastaan Suomen oikeuksien ryöstämisessä. — Suuri tulipalo Seinäjoella. Lauantaita masten yöllä paloi kaup pias A. E. Sparminin kauppakartano Seinäjoella poroksi. Vahinko noin 80,000 mk. — Hukkuneita. Perjantaina huk kui Turun edustalle eräästä 5 henki- sestä purjehdusseurasta 3 henkeä. — ^Venäläisten sotamiesten tvangitsemifia' Miipurissa ja Helsingissä. Vangitsemisien lisäksi, joita toista miikkoa sitten tapahtui Hel- singissä ja Viipurissa, moimme ker toa, että samoihin aikoihin menäläis- ten similihenkilöiden mangitsemisien kanssa, mangitsimat santarmit Viipu- rissa 3:teen suomenmaal. rykmenttiin kuuluman sotamiehen Markolosin. Ker- tornan mukaan lienee muitakin man- gitsemisia tapahtunut sikäläisissä kasar- meissä. Samoin Helsingissä on tapahtunut lukuisia menäläisten sotamiesten man- gitsemisia. Ensin mangittiin kolme tykkisotamiestä ja yksi aliupseeri ja sa- maan aikaan Viaporissa kuusitoista tykkisotamiestä mielä lisäksi. Vangit- semtsia eimä suomalaiset poliisit ole tehneet, maan menäläiset. Vangitsemiset kuulumat oleman yh- teydessä similihenkilöiden mangitsemi- sien kans>a. — „Sangstadin" hylky räjäy tetään. Sen johdosta että useat alukset omat törmänneet Merenkurk- kuun uponneen „Sangstadin" hylylle, on Ruotsin pääkonsuli kiinnittänyt Ruotsin hallituksen huomiota hylyn poistamisen mälttämättömyyteen. Tä män johdosta on Ruotsin hallitus an- tanut Ruotsin luotsilaitoksen tehtämäksi räjäyttää hylyn. Mikäli S. U. T:lle Vaasassa olemasta Ruotsin konsuli- mirastosta ilmoitettiin, tapahtuu rä- jähyttäminen näinä päiminä. — Iisalmen „Runnilla" alkaa liike olla täydessä moimassaan. Run- nimieraita saapuu joka päimä uusia. Satakunta henkeä, niistä suuri osa en- tisiä tuttamia, on jo runnin juojiksi kirjoittautunut, maikka „sesouki" alkoi masta tämän kuun alusta. Kuuluisan rautamesilähteen likelle on miime tal- men aikana rakennettu entisten lisäksi uusi, ajanmutainen saunalaitos, jossa tullaan antamaan kaikkia uudenaikaisia kylpyjä. Maksut tulemat olemaan yli- malkaan entisenlaiset, paitsi kylmyistä, joista ne koroitettanee jonkun merran. Kuten tunnettu, on tämän parantolan maikutus erittäin tehoisa marsinkin jihti- ja hermotaudeissa sekä yleisessä heik- koudessa. Kun näitä mikoja nykyään on melkein joka henkilössä, niin on hy- min luultamaa, eitä tällaiselle lähteelle saapuu tänäkin kesänä runsaasti ter- meytensä etsijöitä. Dhä enemmän on- kin kysymyksessä olema lähde ja paran tola saamuttunut suosiota yleisön puo- lelta. Viime kesänä nousi lvedm juo- jien lllku päälle tuhannen. Ja paras todistus siitä, että mesi tunnetaan hy- mäksi, on se, että niin paljon samoja henkilöitä käypi muosi muodelta sitä juomassa. Sopisipa koettaa ennen koet- tamattomainkin, eikö maan mäsähtä- neen, raihnaisen ruumiin elinmoimat ole tätä keinoa käyttämällä palautet- tamissa. Onhan pääsykin Iisalmen Haapajärmen Ruunille mukama. Kun Iisalmen rautatieasemalta ajat laima- rantaan, ottaa sinut „Kiurumesi"-laima hoteisiinsa ja miepi aina tcrmeysläh- teen partaalle. — Estetyt Imatraan hyppää mästä. Viime miikon maanantai aamuna yritti eräs suomalainen nainen bypätä Imatraan, mutta poliisi esti oikealla ajalla itsemurhahankkeen. Nai- nen oli kotoisin Viipurista. Samana iltana pidätti poliisi nuo- ren 17 manhan tytön, kotoisin Ant- reasta. Hänelläkin oli aikomus lo- pettaa päimänsä koskeen menemällä. Tyttö, joka kieltäytyi ilmoittamasta nimeään, lähetettiin kotipaikoilleen. Samoin toimitti poliisi kotiaan mii- me lauantaina erään Imatralle saa puneen menäläisen ylioppilaan, joka oli rahaton ja perin onnettomassa ti- lassa. — Kaikuja suurlakon ajoilta. Turun homioikeus on mahmistanut Loimaan ja Alastaron pitäjäin sekä Metsämaan kappelin käräjäkunnan kih- lakunnanoikeuden päätöksen marrask. 21 p:ltä 1906, jolla yli kaksikymmentä henkilöä Loimaalta ja sen ympäristöt- tä tuomittiin maksamaan Aittamäen oluttehtaan omistajattarelle rtva Vir- geniukselle kormausta 9,390 mk siitä, että he marrask. 3 pnä 1903, murta- malla oluttehtaan kellarin omen auki, kaasimat maahan 31,250 litraa olutta ja 500 litraa kaljaa. Venäjältä. — Keisariperheen matka. Pie täristä, kesäkuun lii p:nä. Tänään saapui keisarillinen humialus „Stan- dart" keisarillinen perhe mukanaan Baltishportin edustalle ja asettui sii- hen ankkuriin. — Kyltvöjen tila. Pietarista, kesäk. 15 p:nä. Kylmöjen tila touko- kuussa oli yleensä suotuisa, mutta pari miikkoa sitten se huononi. Syynä tä- hän on 1) Kubanin ja Terekin alueilla syysmiljat menimät lakoon rankkasa-