lorstsins tivinskuun 7 p:nZ MaanmiljelyShallituS hymäksyy lo- pulliseSti hakijat. — MieS k«oll«t tiilikuorma» alle «aa«tie»ojaa». Eilen illalla tapahtui Lumicn maantiellä 15 kilom. kohdalla Poristapäin luettuna ikämä tapaturma, joka aiheutti kuoleman. Tapauksesta saimme illalla seuraa mat tiedot: Tiistaina oli Lumialle rakennetta man uuden kirkon työssä ollut puu seppä Taneli Takala, kotoisin Kurikan Miedonkylästä, loukannut toisen kätensä, jonka johdosta hän ei lisaamuna lähti Poriin lääkärin apua saamaan. Matkansa aikoi hän tehdä polkupyörällä, mutta kun rakennus mestari ilmoitti, että aamulla lähtee hemosmieL kaupungista tiiliä tuo maan, oli Takala suostunut lähte mään hewose!Ia ja sanonut, että kyllä hän samalla tuo tiiletkin. Takala lähti matkalle saaden rahan 150 tiiltä »varten. Paluumatkalla oli hän nöh- tämästi syyStä tai toisesta nukohta- nut kuorman päälle. lö :sta kilom. kohdille tultua oli kuorma jäljistä päättäen noussut rattaanmarhosta ja hemonen kulkenut 42 metriä tiensiivua, kunnes toinen pyörä oli joutunut ojaan. Tällöin oli kuorma kaatunut ylösalaisin maantienojaan ja mies jäänyt sen alle. Ojassa oli mettä lähes puolimetriä. Onnettomuuden huomasi sitten klo 7 aikaan illalla eräs polkupyöräilijä tullessaan Lu- wialta Poriin. Hätään saapui myös toinenkin, Poristapäin tulema pyö räilijä ja he saimat pelastettua kuo lemaisillaan oleman hemosen, mutta mies oli kuorman alle kuollut. Ta pahtuman johdosta pidettiin hetimiten poliisitutkinto. Oliko mies nauttinut »väkijuomia, sitä ei toistaiseksi tiedetä. Takala oli noin 30 »vuotias ja jätti jälkeensä puolison ja 2 lasta, perhe asuu Kurikassa. Tapaturma »valtio» sa halla TiuroSsa. Miime lauman- taina joutui eräs Parkanosta kotoisin ulerva työmies sortuman tukkikasan alle sillä seurauksella, että hänen jal kansa katkesi. Mies toimitettiin heti Tampereen sairaalaan hoidettamaksi. — Aamul. — Hetvose» warka«S. Eilis- yönä kello 12—K mälillä Varastettiin Nakkilan Leistilässä laitumelta torp pari Frans Heikkilän 400 mkan ar- moinen hemonen. Hemosen tunto merkit omat ilmoitusosastossa luetta- wana. Köyhälle torpanmiehelle koi tuu iso mahinko, jos hemosta ei ta kaisin saataisi. — Huittiste» hetvosuayttely kesäk. 30 p:nä oli taas tänäkin »vuonna suurin koko piirissä. Kan takirjaan merkitsemistä »varten oli näytteellä 52 tammaa sekä ennen merkittyjä 19 tammaa, molemmissa sarjoissa useimmilla marsat mukana, 2 muotista tammoja oli näytteellä 12, 2 muotista oriita 10 ja 3 muo tista oriita 9 sekä 1 muotista marse ja 14; stis 116 kappaletta ilman maitomarsoja. Kantakirjaan merkitti in: K. Siukon «Arpa" n. 598, I palk., K. W. Ahosen „Tiena" n:rolla 591, tl palk., K. Kariniemen..Pella" n. 592, II p,, F. Oittisen „Jnto" n. 597, II v., K. Knuutilan «Piirto" n:rolla 584, III v, F. Kangasliuho- lan «Lahja" n. 589, III p. I. Kas- tarin „Liinu" n. 590, III v., K. Läh teenmäen „Wappu", n. 593, III p., E. Torkkelin «Liisa" n. 594. III v. ja K. Kennon «Mirkku" n. 600, III palk. Ilman palkintoa merkittiin kanta kirjaan F. Randelinin „Jmpi" n.lla i92 erittäin hymien jälkeläisten ve- rustalla (joita ei kumminkaan moitu palkita, kun marsojen muoro tuli—ja josta seikasta riittää puheenoinetta mielä toiseksikin kerr >ksi), F. Uusitalon „Selmi" n:rolla 583, G Milenin ..Praiska" n. 585 ja „W',rma n. <>^6, W. Santamäen „Wirkku" n. u^7, E. Rintalan «Pilkku" n:o 588, M. M FSrkkilän ..Saima" n. 595 ja ..Piirto" n. 596 sekä F. Terrva- portin «Tuima" n. 599, 1 nmotistSta sai K. Hakakosken ori „Jlo" 1 palkinnon, Kosti Tiutun ori „ Jeppe" II palk., I. Permon tamma „Oima" II p,, A. Sepän tamma ..Irma" III p.. K. A. Hurrin »Map- vu" III v>, K. Kuikon ori «Irma" III p, W. Suomelan«Jeppe" III v,. I. Praadin „Jlo" IV p , L sorrin tamma „Wilo" IV p. ja K. Järän ori «Julle" IV p., joten melkein kaikki palkittiin. 2 muotisista tammoista palkittiin: K. Torkin „Wilo" II palk , K. Kui kon «Ilma" II palk., K. Narrin „W!lo" II p., K. Tiutun..Junttu" III I. Rintalan Hurre III palk., M. Ala-Färkkilän «Tuima" III v. ja K. Nopparin «Mappu" IV palkinnolla. 2 muot. oriiSta: A, Miljasen ..Urpo" I palk , A. Ala-Nyhön „We- s," II valk.. W. Ala-Juuselan «Lex" tl v., E. Naatulan «Jussi" II p. ja F. Uustperttulan «Julle" III p. 3 muot. oriista: K. Siukon «Aa- veli I palk., W. Jaakolan «Attila" Il p.. A Grönholmin ..Heikki" II p., I. Hällin ..Veikko" III o., H. Praa- dia ..Aaro" III p, F. Pitkäsen ..Samvo" III p. ja W. Kimen .Meikko" III p. Palkiwista marssista oli n. puolet Lexin jälkeläisiä ja ennen kantakir jaan merkityistä, joilla oli Lexin jäl keläinen mukana, enemmän kuin puo let. Ulvila. Suuret hengelliset ar- montajuhlat. Ensi sunnuntaina t. k. 10 p:nä pidetään Ulmilan Kaas- markuSsa rukoushuoneen rakennusme- lan lyhentämiseksi laajanlaistkst suun- nitellut hengelliset armontajuhlat, jotka aloitetaan kello lv a. p. alka milla kirkonmenoilla, sekä jatkumat hengellisten puheiden, Veisujen la lau- lujen »vaihdellessa iltaan saakka. Pu hujiksi saapumat tunnetut saarnamie- het,pastorit Ojanne ja Saa reni o. sekä kolvortöörit Laaksonen ja Lindroos. Näistäkin jo huomaa, ettei juhlia ole aiottu minkään erikoisen uskonsuun nan omaamia marten, maan omat ne järjestetyt siten, että niissä todella tulemat kaikki kristityt miihtymään. Tämän tähden onkin hymin luultamaa, että sanankuulijain luku moidaan sil loin laskea tuhansissa, ja siitä syys tä onkin paikkakunnan naismäki ryh tynyt laajoihin Valmistuksiin Vara takseen juhlapaikalle riittämäSti ra- winto-ja rvirmoituStarpeita, joita siellä kohtuushinnoista pidetään jokaisen saatamana. Niinikään videtään ohjelman mäli aikoma arpalippuja illemmällä tapah tumaa armontaa marten saatamana. Armottomaksi tulee suuri ja monipuo linen moittokokoelma, joista mainitta koon topattu salinkalusto, kolme pii ronkio, pöytiä, pesukaappeja y. m., sekä lumultaan satoihin nousema mää rä armokkaita naisten käsitöitä y. m. joita ollaan tilaisuudessa tarkemmin katselemaan juhlapaikkaa lähellä ole man Aijälän talon amarassa suojuk sessa. Juhlien suuriin malmistuksiin Ku- menneiden kustannusten peittämiseksi kuin myöskin tarkoitetun tuloksen saarvuttamiseksi, on sisäänvLäsymak- suksi juhlapaikalle kaikilta muilta pait si^ lapsilta ja marattomilta. asetettu 25 penniisi, jota pientä maksua ei ku kaan mahtane nureksua, tietäessään sen tuleman paikkakunnan kristillisen elämän tukemista ja elvyttämistä marten rakennetun rukoushuoneen hy- mäksi. Jäsen. Noormarkku. Noormarkun osuusmei jerin kertomus Vuodelta 1909, Osuuskunnan jäsenluku oli muoden lopussa 130 ja osakkaiden edustama karjamäärä 564 lehmää. Muoden kuluessa on meijeriin punnittu >?19,653 kiloa maitoa, josta on saatu 33,727'/» kiloa ,voita. Kermaa on myyty 164,? kg. Meije- ripainon mukaan oli moita 34,144,d kg., joka kuitenkin maantie ja rauta tie kuljetuksen ajolla maluneen suola- meden y. m. kautta näheni ensin sanottuun määrään, tehden mähen- nys noin 650 gr. dritteliä kohti, mitä ei moi paljona pitää. Maitotiloja on moikilocr, mennyt 24. Moi on edelleen myyty moinmien- tiosuuslnke Maliolle, jonka jäsen mei jeri on. Käteismyyntihinta on ollut jäsenille koko muoden 2 mk. 75 p. ja e'-jäsenille osan muotta 3 mk. kilolta. Kaikkiaan on moista karttunut 88,371 mk. 26 p, kermasta 220 mk. 5 p. ja jälkimaidcsta 1,698 mk. Maidosta on muoden kuluessa maksettu 73,538 mk. 74 p. Kun tähän lisätään maidonajopalkat, jotka myös suureksi osaksi omat tulleet osakkaiden hymäkst, sekä monet muut liikekulut, jatka omat paikkakunnalle suoritetut, huomataan, että meijeri on näiden kolmen kunnan mäeSlön keskuuteen jannut noin lähemmäs 90,000 mk. Olisikohan puoltakaan tästä määrästä paikkakunnalle tullut, jos jokainen olisi maitotilkkansa erik seen myqnyt tai maiksi kirnunnut? Maidonajo on keskimäärin tullut maksamaan 0,? penniä kiloa kohti. Osuuskunnan hallituksesta muoden lopussa olimat eromuorossa: marsi- naiset jäsenet Selim Jiberg ja Hrjö Wiro sekä morajäsen Frans Pelto maa. Hallitukseen marsinaistksi jäse niksi Valittiin Arjö Miro, O. D, Paloheimo ja I. A. Tumelius sekä marajäsenekst Frans Samela. Hal lituksen jäsenten palkaksi määrättiin 2 mk. kultakin kokouspäimältä ja ti lintarkastajille 10 mk. muodessa yh teisesti. Miime maanantaina oli myöskin osuusmeijerin pihalla Sata kunnan maanmiljelysseuran järiestä- mä paikallinen sonninäyttely. Osan otto näyttelyyn oli masentaman lai mea. Näytteille oli tuotu ainoastaan yksi sonni, jota ei kuitenkaan moitu kantakirjaan merkitä eikä palkita, kun se oli sekarotua eikä suomalaista maatiaisrotua, jonka jalostamista maanmiljelysjeura erityisesti tahtoisi edistää. Samassa paikassa oli myös Nm maamiesseuran Vuosikokous, jossa tilaisuudessa ogr. Karsten piti malai- man esitelmän karjanhoidosta ja eri karjaroduisto yleensä sekä maatiais rodusta erikseen, tullen siihen loppu tulokseen, että meidän maassamme tulisi karjan malinnassa ja jalosta misessa enemmin kiinnittää huomiota omaan, pohjoiseen ilmanalaan tottu neeseen, suomalaiseen maatiaisro tuumme. Kehoitti paikkakuntalaisia enemmän kuin tähän asti panemaan armoa sopimain siitoseläinten malitse- miseen ja erityisesti tarpeellisena piti hymän siitossonnin hankkimista. Esi telmän johdosta syntyneessä keskus telussa tultiin siihen päätökseen, että olisi paikkakunnalle perustettama son niyhdistys. Asta pantiinkin kokouk sessa heti alkuun, mutta lopullinen päätös jätettiin myöhempään, jotta kämist selmille, montako osanottajaa mainitulle vhdistykselle saataisiin. Neumoja R. Salo esitelmöi niinikään samassa kokouksessa. Maikka sonninäyitelyyn niin lai measti osaa otettiin, oli kuitenkin Sat. maanmiljelysseuran mirkailijain esitelmillä herättämä maikutus. Nii den kautta tultiin huomaamaan, että täällä ollaan monessa suhteessa jäl keen jääty ja että täälläkin on paljon mahdollisuuksia kehittymiselle. Kiukaiue». Kiukaisten osuusmeije- rin isännöitsijäksi on meijerin hallitus Valinnut t. k. 4 p:nä pitä mässään kokouksessa maanmiljelijä Erland Kuusiston. Isännöitsijän Vaihdos johtuu siitä, että meijerin monimuotinen isännöitsijä Oskari Menno, ostettuaan Malkilan karta non Pirkkalassa mastaanotettamakseen t. k. 15 p,, muuttaa pois paikkakun nalta ja eroaa siis meijerin isännöit sijän toimesta. Menno on zo useat muodet hoit,mut meijerin isännöitsijän tointa osottautuen asianharrastusta omaamaksi ja siten edistäen meijerin saattamista siihen hymään asemaan, missä se nyt on. Wa«p«la. Maalaisseura panee toimeen suuret kesäjuhlat Soinilan Harakalla tämän heinäkuun 10 päim. Juhla alotetaan urheilukilpailuilla kello 2 päimällä. Varsinaisessa kokouksessa alkaen neljältä tulee olemaan amaus puhe, esitelmiä Satakunnan maanmil jelysseuran mirkailijoilta ynnä keS kustelukysymyksiä. Kokouksen loput> tua on juhla-iltama, jonka ohjel- massa on m. m. näytelmä: «Koman onnen mies", pukutanssi, kumoelma, runo. pilopuhe ja lopuksi - «jalalla kamalasti". N:o 74 — IM K. — Sotalaitos aja»ut mata likolle. Sunnuntai-iltana kello ajoissa ajoi kanuunamme ..Simutsh" kiinni pohjaan Tmärminnen höyry laimalaiturin lähellä Tammisaaren ja Hangon mälillä. Tämä n. k. si säinen mäylä on ainoastaan 80 met riä leireä ja aijottu 8 jalkaa symässä kulkemille lamoille, kun mainittu lai> ma sensijaan kulkee Vähän sywkm> mässä. «Simutsh" on yli 05 metriä pitkä. Karilleajon tapahtuessa ei laimalla ollut luotsia. Se kulki hiljaista mauhtia ja tarttui kiinni pehmeään pohjaan siksi lujasti ettei päässyt siitä omin neumoin irti. Hangosta kut suttiin hinaajahöyry „Karl Boström" amuksi, mutta turhaan ponnisteli se kin klo 12 saakka laiman irrottami seksi. Masta kun höyrymene «Finby" saapui paikalle säännöllisellä kulku- muorollaan ja ryhtyi yhdessä hinaa- jahöyryn kanssa metämään pohjaan- tarttunutta, onnistuttiin klo 2 ajoissa yöllä saamaan laima irti. Mitään sanottamia maurioita ei laima liene kärsinyt. Luotsin otettuaan jatkoi se matkaansa. — Maamiespaukki on senaa tille ilmoittanut, että sen osakepääoma 1 milj. mk. on täydelleen merkitty ja että sen toiminta on aijottu alkamaan t. k. 18 p:nä. — Werittzs ja itsemurhs. Eilen aamulla oli kimityömieS E, Kirjalainen Helsingissä lähtenyt etsi mään työtä kaupungilta. Palattuaan mähän ennen 9:sää kotia, »vaati hän maimoltaan rahaa kapakkaan men näkseen. Kun maimolla ei ollut an taa rahoja juomiseen, otti mies terä aseen, joko kirmeen tai partameitsen — molemmat olimat lattialla — lyöden sillä maimoonsa Katriin useita suuria merihaamoja. Tämän julman työn tehtyään otti hän partameitsen, jolla simalsi kurkkunsa poikki. Kuo lema seurasi tietysti paikalla. Maimo toimitettiin kirurgiseen sairaalaan sivaltamaksi. Hänen tilansa ei liene hengenmcarallinen, mutta oli hän niin heikko, ettei moinut tapauksen kulusta lähemmin kertoa. — Wuokfi t»lwii. Muoksen m?si on noussut miime kesästä asti l^hzs me!r!n ja nousee säännöllisesti. Jos nouftmista jatkuu edelleen, ei muutamin paikoin rantamailla moida heinäntekoa alottaakaan. Kenkimakuutusosake- yhtiö..Salama'. Makuutuslehti «Makuuttaja" tekee selkoa uuden henkimakuutusyhtiön «Salaman" synnystä. Mainiten aluksi niistä erimielisyyksistä, joita on il mennyt Henkimakuutusyhtiö Suomen osakkaiden keskuudessa ja joihin lehti ei lähemmin puutu, sekä «Henkima- kuutusosakeyhtiö Salamon" miime huhtik. 16 p:nä tapahtuneesta perus tamisesta, lausuu «Makuuttaja": «Me olemme jo usein käsityksemme lausuneet, ettei uusien kotimaisten henkimakuutusyhtiö .den perustamin en meistä mielä ainakaan näytä turhalta. Alca henkimaluutustoiminnolle meillä on yllin kyllin. Marsinkin miime ai kojen kokemukset omat osottaneet, että kansamme moidaan sangen helposti saodz ymmärtämään henkivakuutuk sen tärkeyttä. Eikä taloudellisten lai tosten työskentelemisen edellytyksiä suinkaan mo da armostella ylimalkai sesti sen mukaan, kuinka kulloinkin katsotaan oleman makuutustarmetta. Käsitys Vakuutustarpeen olemassa olosta ja ei-olemassaolosta on marsin subiektiimista. Toisen mielestä moi tarme olla huutama, samalla kuin toisen käsityksen mukaan tarivetta ei ole olemassa loinkaan. Mosta jon kun ajan kuluttua, kun on saatu näh dä, minkälaisia tuloksia uusi laitos al kaa saamuttaa, moidaan lopullisesti päättää onko tarmetta ollut maiko ei. Toiselta puolen rientää henkima- kuutusliikkecssä kehitys niin nopein askelin eteenpäin, että se laitos, joka mielä eilen oli uudenaikainen, tänään on jo manhojen periaatteiden mukaan toimima, ellei johto täydelleen ole pe rehtynyt makuutuStoimintaan tai muista syistä jaksa sen kehitystä seu rata. Innokas kilpailija moikin siksi sangen helposti jättää suurenkin ja alkuaan ensiluokkaisille perusteille pe rustetun ja ensiluokkaisten liiketapojen mukaan toimiman laitoksen jälkeensä. TäStä ei kuitenkaan moi olla muuta kuin hyötyä Vakuutuksenottajille. Niin pian kuin heillä on eri yhtiöitä ma- littamana, tulemat he mäkisinkin liit tymään siihen, joka heille makamarai- suuden ohella tarjoaa edullisimmat ehdot. Toiset yhtiöt omat sittemmin myöskin joko tahtoen tahi tahtomat taan pakoitetut seuraamaan kerkeäm- piä kilpailijoitaan ja kokonaistuloksena enentyneestä kilpailusta on koko maan henkimakuutuSliikkeen uudistuminen ja paraneminen. Tästä makuutettuina ja marsinkin hamaittuamme, etteivät tähän osti maahan perustetut henkimakuutuSyh- tiöt suinkaan ole olleet toistensa tiellä, maan päinmastoin saaneet henkimä- kuutuksen lemiämään ennen tuntemat- tomassa määrässä, minkä muokst yhä taajemmat kansankerrokset omat tul leet henkimakuutuksen siunauksia naut timaan, sausumme uuden yrityksen termetulleeksi. Toimottamasti se on olema yhtä Voitokkaana taistelijana kansassamme »vallitsemaa pimeyttä, huolettomuutta ja tuhlausta Vastaan kuin nykyiset kolme kotimaista henki- makuutusyhtiötä." Muut lehdet. "Helsingin Sanomissa"kir joittaa "S a n o m a l e htimi e s" ot sakkeella "Woida a n k o Suo messa olla ilmanaamuleh- tiä?" seuraamaSti: Äskettäin on sanomalehdissä kerrot- tu, että uusi Väliaikainen hallinnolli nen painoasetus Suomea marten on malmiiksi laadittuna Pietarissa. Min> kälainen se tulee olemaan, sen saattaa hymin arrvata. Sellainen ei moi olla muu kuin hirttonuora Suomen wa paalle sanomalehdistölle. Kirjapainotyömäen palkkaussopr musten irtisanominen samaan aikaan ennustaa pimeitä päimiä maallemme. Sanomalehtimiehenä en halua ol lenkaan kosketella kysymystä palkkain korotuksista y. m. Ne omat astano maisten keskinäisiä osioita. Mutta työwäen taholta tehdyllä Vaatimuk- sellä, että aamulehtien malmisluStyön tulisi loppua klo 10 illalla, on koko kansaa koskema merkitys. Sillä se olisi sama kuin aamulehtien pakolli nen lopettaminen tässä maassa. On nim. aiman selivää, että työ ajan loppuessa kello 10 illalla ei aa- mulehtiä moi olla olemassa. Silloin pitäisi Viimeisetkin käsikirjoitukset an- aa kirjapainoon jo klo 9 illalla, sii oinkaan enää main Välttämättömim mät. Ja iltalehtien ilmestymisajasta ei tähän mennessä sanottarvasti ole ulunut aikaa, eikä stis paljon mitään moinut tapahtua. Ja tämäkin aika on selloista »väliaikaa, jolloin ei tie toja suuresta maailmasta eikä koti maasta saada. Suuren maailman ähkösanomatoimistot eimät silloin työskentele, eimätkä iltajunat ole saa puneet. Ja illan kokoukset, eduskun nan istunnot y. m. eiivät silloin ole oppuneet. Onko siis Suomessa lopetettama aamulehdet? Onko tällainen Vaati mus todellakin sen simistysymmär- ryksen tasolla, joSta meillä kerskutaan? Luulen kaikkien muitten kuin simistys- mihollisten sosialistiimme »vastaaman ähän kieltämästi. Kehittyneissä, todellisissa simistys- maissa on kirjapainojen työrväki usein outunut työnantajiensa kanssa työ riitoihin. On maadittu palkankoro tuksia ja työajan lyhennyksiä. Mutta missään ei tietääksemme ole Vaadittu aamulehtien malmistvstyötä lopetet- amaksi silloin, kun se Varsinaisesti Vasta woi alkaa, toisin sanoen, ei ole yömäki asettanut maatimuksia, jotka uonnottomuudellaan tekisimät aamu- ehdet maassa mahdottomiksi. Muissa maissa ei nim. työaikaan nähden ole niinkään suuria rajoituksia, kuin meillä jo nyt on, aamulehtien lato- mistyö kun lopetetaan jo klo 2 yöllä. Niinpä esim. Saksassa saa aamu- ehtien työaika sopimuksen mukaisesti keslää klo 6 aamulla. Ruotsissa ei ole mitään aikamääräykstä (eikä Viime esäisen lekon jälkeen muitakaan jouk- omääräyksiä). Tanskassakin, jossa arisftmoäräykset omat ahtaammat uin missään muualla paitsi meillä, aa sanomalehtien konelatojain työaika jatkua klo 2:teen yöllä ja äsinlatojain työaika moidaan asettaa jatkumaksi Vieläkin myöhem pään, kunhan se ei tule 8 tuntia liiemmäksi kerrallaan. Ainoastaan Suomessa lopetetaan työ nykyisin klo 2 yöllä. Mastaisuudessa, työlvLen- maitimusten mukaan, klo 10 illalla. Olisi nekin sitten aamulehtiä, joita iilloin Voitaisiin antoa. Mitkä syyt sitien pakottamat mei dän työmäkeä puuhiin aamulehdislön lakkauttamiseksi? Eimäthän aamu lehtien toimittajat, siihen mähän to tuttuaan, tunne ilta- tahi ilta-yötyötä päimätyötä raskaammaksi, knnhan maan riittämästi lepo-aikaa taataan Ja sitä aamulehtien työmäellä nykyi sinkin marmasti on, enemmän kuin esim. toimittajilla. Latojat työsken telemät 8 tuntia »vuorokaudessa, ja senkin wain miitenä miikon muoro- kautena. Palkkaa saamat he nykyisin, esim. konelatojat, noin 250 mk. kuu kaudessa, ja joka toisella »viikolla ei ole yötyötä ollenkaan, ja silloin päi> mätyökin wain 8 tuntia Viitenä wii> kon päiivänä. Empimättä joutuu ajattelemaan, ettei tällä työmäellä ole simeellistä oikeutta maatimuksiinsa aamulehtien lakkauttamisesta, ja aamulehtien wel mollisuudeksi jää taistella olemassa olonsa puolesta tätä kotimaistakin simistysmainoa Vastaan. Ja tässä taistelussa mormaan sekin yleisö, joka työriitoihin sen muissa osissa ei sekaannu, kannattaa aamulehtien olemassaolotaistelua. Sillä aamulehtien härviäminen olisi liian suuri taka-askel meidänkin olois samme. S a n o mle htimie s. " KieltolakiääuesttzS N«ot- fiSsa. ääutä »väki- juomakieltolai» p »oleSta. Ruot sin raittiusseurojen edustajayhdistys on nyt julkaissut Virallisen tiedon toimeenpannun kieltolakiäänestyksen tuloksesta. Kieltolain puolesta on ää nestänyt kokonaista 1,845,249 henkeä eli yli 54 prosenttia koko täysi-ikäisen Väestön lukumäärästä. 18 Vuotta täyttäneiden henkilö dsn lukumäärä nousee nimittäin 3,387,964:n. Kiellon Vastustajien äänimäärä on ainoas taan 16,471, s. o. ei täyttä 5 tuhatta kohti täysi-ikäisistä. Muutamia kym- menniä henkilöitä on kieltäytynyt ot tamasta äänestykseen osaa. Tässä suhteessa puuttuu tietoja useista kun nista. Ali 1 V-l miljoonaa täysikas- muisista ei ole ollut ääntenkerääjien tawattawissa tai asumat kunnissa, joissa ei äänestystä ole tapehtunut. — G«»re»»«oifia kultalöytö jä Brittifcb Col»mbiassa. Brit- tisch Columbiassa on tehty suurem- moisia kultalöytöjä. Kullanvitoinen suoni ulottuu monta penikulmaa laa jalle. Paikoittain se kohoaa 2,000 jal kaa meren pinnan yläpuolelle. Mäi- tetään, että löytö on niin rikas, että tuhannen malmin mustrtajaa saisi työskennellä siellä 100 Vuotta ilman, että kullanpitoiset kerrokset loppuisi- wat. öenlleumni. Kreirvitär oli aiman yksin suuressa huoneustossa. Kamarineitsyen oli hän laskenut lemolle. Palmelija oli men nyt ulos ja kuski oli tallissa hewos- ten luona. Omi aivautui hiljaa ja kreimitär C'lly näkee edessään Vieraan herran. Ensi silmäyksessä on hän pelästy nyt. MieraS kumartaa. Hänellä on moitteeton seurustelupuku: frakki, la- keeratut kengät, Valkoinen kaululiina, gardenia napinlämessä, korkea hattu kädessä . . . — Anteeksi, armollinen kreimitär, että häiritsen näin myöhään. Kreimitär Cilly on saanut takaisin malttinsa. — Herrani . . . minä en tunne teilä ... Te olette — niinkuin mi nun täytyy otaksua - itse omanneet käytämän owen ja tulleet ilmoitta matta huoneeseeni . . . tähän aikaan Vuorokautta. — Minun täytyy Vielä uudestaan pyytää anteeksi, teidän armonne . . Mutta aiman erikoiset olosuhteet pa> toittimat minut ottamaan tämän as keleen, jota itsekään en pidä täysin gentlemannisena. . . — Mutta minä en edeS tiedä, kuka te olettekaan, herrani. — Se ei tee ollenkaan mitään Minun asiani on toimitettu parissa minuutissa. . . Näin sanoen meti mieras estin — remolmerin. Kreimitär Cilly oli kyllin urhokas ettei huutanut. Mutta hän otti aS keleen takasin. — Älkää peljätkö, rouma kreimi tär! Saanko kunnioittamimmin pyy> tää teitä olemaan hymän ja jättä> mään minulle sen merrattoman ju- meeliketjun, joi a kannoitte joku aika sitten »venäläisen ministerin tanssiai, sissa? Satunnainen rahapula pa> koittaa m'nut tähän epäkawalieer!> maiseen tekoon. JoS en erehdy oli se kaksinkertaisilla helmillä timantti luk koineen, pari niihin kuulumia korwa> renkaita, kampa yhdeksänhaaraisella kruunulla sekä taksi rannerengasta. Ehkä teillä on mielä joitakin sormuk sia, jotka Voitte luomuttaa? En tah da aiman kaikkia teiltä ottaa . . . Kreimitär ojentui koko pituutensa. Hän oli saanut malttinsa takaisin. — Herrani . . . tämähän on suo ra Varkaus . . . hyökkäys turAatto- man naisen kimppuun! . . . — Minä makuutan mielä kerran rouma kreimitär - kuinka suuresti itsekin paheksun, että olen paloiteltu tähän tahdittomuuteen, mutta . . . — Mieheni on kohta täällä. Ma- roitan teitä. Mieras katsahti kelloansa. — Herra kreimi tulee tosiaankin tänään kotiin jo kello puoli-11. Mutta siihen on mielä kokonaista 15 minuuttia. Ehkä te mielä tah dotte lisätä hymyyttänne jättämällä minulle osan niistä rahoista, joita uultamasti säilytätte yhdessä tuon ihastuttaman rokoko-kirjoituspöydän laatikossa. Minun vitää käyttää ju naa, joka lähtee 12,15 eikä minulla nyt satu olemaan aiman tarpeeksi ra- M. Näin sanoen kohotti mieras aseensa, jota huolettomasti piteli oikeassa kä dessään. Kreimitär Cilly huomaa olemansa I)änen käsissään ja menee kirjoitus- löydälle. Hänen liikkeensä omat hitaita sillä iän tahtoo maittaa aikaa. Ehkäpä aapuu hänen miehensä oikealla ajalla estämään tuon julkean marksan teon. Hän asettaa Vaaditut tamarat ja paketin seteleitä Vieraan eteen pöy dälle, joka ottaa ne siitä, antaen nii den liukua taskuunsa. — Mielä pieni pyyntö, jalo hy- Väntekijättäreni: pyydän teidän mi nulle uskomaan portinamaimen. Port- i on arrvattamasti suljettu sillä aikaa un olen ollut täällä. Silloin saa kreimitär idean. — En, huudahtaa hän päättömästi iepaten remolmerin ja heittäen sen uljetun akkunan läpi puutarhaan ka dun puolelle niin että ruutu »neni rikki. Mieras naurahtaa ja mennen le- ivallisesti akkunan luo wetää »verhon alas. — Kuinka Varomattomasti, ar molliseni! Onneksi on katu toki tqh- lä. Minun puää joka tapauksessa lyytää teiltä portin arvoin. Ajatel- aa, kuinka ikämää, jos kreimi tapaisi minut täällä luotanne. Nyt naurahtaa kreimitär. — Olen yläpuolella sellaisten epä- Aulojen. Nyt olette loukussa, her rani. — Ei aiman, rouma kreimitär! Ehkä muistatte, että krei-oi camiais- pöydäSsä sai kirjeen, jota hän ei näyt- änyt teille. Kirjeessä kerrottiin - minua pahoittaa täytyessäni sanca se teille - - epäluulosta, koskema teidän amiollista uskollisuuttanne. Kello puoli-11 on kreimi yllättämä ihailian- ne täällä luonanne. Meillä on mielä aikaa kymmenen minuuttia. Olkaa nim hyniä! Kreimitär tunsi olemansa lähellä pyörtyä. — Tuolla! sanoi hän heikolla ää nellä, Viitaten pieneen ebenholtsira- siaan, jossa oli useita amaimia. Mie ras löysi pian oikean sekä poistui sy- mään kumartaen. Miisi minuuttia sen jälkeen pysäh tyi kreimin maunu ulkopuolelle. Sa massa löi mieras portin kiinni k» malla jyrinällä. — Herrani! Kreimi on noussut Vaunustaan sulkien häneltä tien. Olen tamattu selwästu leoSta. Minä pyy dän selitystä. Mieras kumarsi näyttäen syynNe- toiselta. — Olen käskettälvänänne, herra lreiwt. Pyydän teidän kumminkin ottamaan huomioon, että tämä on ensimäinen kerta kun olen talossanne. Rouma kreitvitär on useamman Mi kon ajan ajanut minua kirjeillään, joissa hän tunnustaa palaman rak kautensa. Kuin gentlemanni olen tä hän saakka Vastustanut tätä. Maan en minäkään ole muuta kuin ihminen. Makuutan mielä kerran, että tämä on ensimäinen käyntini ja ettei kun niasanallani mitään ole tapahtu nut .. . ei mitään, joka . . . Kreimi rauhoittuu. — Ia . . . kirjeet. ^... Ne omat pyhäinjäännös minulle . . . kannan niitä aina po- mellani. — Hywä! Teidän tulee jättää ne minulle . . . — En koskaan! ^ Minä Vaadin! — Te ehkä moititte minua . . . — Ah . . . Kreimi ymmärsi. — Kuinka paljon te tahdotte .' — Herra kreimi! Te loukkaatte «ui nua. Minä olen köyhä, mutta . . , — Riittääkö Viisituhatta markkaa ' Kreimi otti lompakon pomitasktis- taan. — Olen Voittanut tänään pelissä . yksitoista . . . kaksitoista . . . neljätoista, Viisitoista tuhotta" Ot- akaa ja antakaa minulle kirjeet! Mieras otti paketin taskustaan ojen- aen sen kreikoille sekä otti rahat. — Satunnainen palkinto! kuiskasi reimi. MieraS kumarsi ja katosi yön pi meyteen. Jo ravussa sukasi kreimi paketin. Se sisälsi, paitsi ormottomia pape reita, tarkan selon koko ryömäuisesiä ja sisäänmurrosta sekä «nöyrän kii- oksen" mieraalta ia myöskin makuu tuksen kreimitär Cillun täydellisestä yyttömyydestä. Qketethfl Iliijoitvkk. Pyydetään hymäntahloisesli onv, ehdessänne julkaisemaau ensi lilaSja. Raittiuden Nstäuiien arpajaiset. Tämän kuun lopussa pidettämän 26:nnen yleisen raittiuskokouksen yl>- teydesjä pidetään ne suuremmois.t ympäri maata ahkerasti malmiSte'.»'. raittiusmäen arpajaiset. Niistä cli määrä tulla aimon jättiläismäiset ja sellaiset niistä !oimott> ivasti tulekin. Määrä on saada kokoon 20,000 moit» oa. Melkoisen paljon on jo saatu- in, mutta paljon mielä toimitaan j^> M »vedztaan Valistuneen yleisön amuliaisuuteen. Pienimmätkin la li otukset omat tervetulleita, Moittoja ottamat Vastaan kaikki raittiusytd!.!^ tykset tai m?iid^an ne lähettää suo raan Raittiuden 'D!äwien toimisteoi' )elstnki, Annank. 2!», Ennakkoarpojo. jotka maksamat ainoastaan 50 penniä kpl,, on kaikilla raittiusyhdistyksillä myytämänä ja aadaan myöskin R. ^n toimistosta. suttaa pulasta. »Nick, takllon pukutelta Lmua!- »Vsi niia, enliättääkän .-iitä vielä. Vastalian niinä n)t nuukien ^lus», numisi Di^lc. HihcnimZllä äänellä jatkui kän: meneppä noutaina^n lc^ki^tä suu- clavettä, mutta varo ettei isä näe. Olin eilen illalla väkää kuvittelemassa ja olen tänään niin sairas». klar^ tä/tti Iiänen päätänsä. Hänen isänsä oli jo mennet ulos ja äiti valmisti aamiaista. »X^Ilä I)'clc vielä tarvitsee muutakin, ennenkuin minä olen sanottavani sanonut», ajatteli ^lar^. »Kiireticli», sanoi kän. »IVlinun pitää lälitcä kou- luun ja taliclon sitä ennen pukua kanssasi». Dick äkki niin että kuului selvästi suljetun oven takaa. »ki maksa vaivaa liuolektia minusta, t>tti>seni», sanoi kän, »en ole samanlainen kuin sinä tai isä. Alutta kenties isoisäni vietti iloista elämää». Hän seisoi kuvastimen luona ja Katsoi punerta via kasvojaan, vetisiä silmiään ja l^li^eksi kerittyä tukkaansa. »I?tpä juuri ole mikään ^Vclonis, Dick parka', sa noi kän ravistaen päätään. »Onni sinulle, että niin k/västi osaat dankkia rakaa. Violet on k^llä kausk^ t^ttö, mutta ei kän ainakaan kauneuclen täkclen sinusta välitä». Lillaikaa kulki ^lar/ nopein askelin k^lmäsiiä vieraskuoneessa. Oli k^lmä talviaamu ja tikeä sumri peitti kaupungin. Liellä täällä tuikki valo ikkunoista ja valaisi tokaista katukäytävää, kolusi veti takkinsa Z29 — tillin t^kai^in kouluun, ^iittc-n Kit-Il^ttiin li>!nuta presl>)'teei «Iäiseen »p^ttajatar seminaariin, !>>l loin minä seitsentoistavuotiaana menin I.vntooseen suoritin kaksivuotisen oppikurssin sicllu. Iln>»n miu kaänlaista suositusta onnistuin saamaan paikan eräässä koulussa, missä melkein kaikki riippuu suosituksista». Ular/, joka seisoi Xit in edessä, pukui nopeaan. !Vlc>Iemmat olivat nnolitsneet koko ympäristön ja oin- kulkevat katsoivat k^m^illen keitä. I'itkä nuorukainen piti sateenvarjoa päänsä ^li ja kento, vilkas tMö sei- soi pukuen ja innokkaasti tektlen kädellään liikkeitä. »?ieni lemmenkiista», ajattelivat okikulkijat. Kit ei vastannut mitään Uar/n kiivaaseen sana- tulvaan, mutta kän tunsi että t^tön sanat kiikoittivat liäntä. Litäpaitsi oli känestä IVlar^ kiivauclessaan kur- maavan kaunis, ^cl^nvalo lankesi känea suloisilla kasvoilleen leimuavine silmineen. I.empeä kasvonilnrc.' oli kokonaan kadonnut. tt')'tt>> näytti kalveksivan Kit in pelkurimaisuutta ja Xit — kän vaan seisoi ja tuijotti tyttöön. -Olette ikastuttavas, sopersi kän mi-lkein tal«I^ uiattaan. v,Iar/ Inisset polki jalkaansa, »LeUainen te olette'» kuudakti liän, »loivoin vaikuttavani teissä jotakin k^vää sanoillani ja te taatte tuolla tavoin! I?nkö ole sanonut teille että mi nussa on enemmän miestä kuin teissä? Hävetkää. Xit I^ennecl^». Uutta karva se nainen, joka ei tuntisi mielik)' vää näkclessään mieken ikailevan käntä varsinkin jos mies ansaitsee sellaista knolenpitoa, kun oli »sor tanut Kiteille ja siksi katosikin väkitellen ankaruus ^1sr/'n äänensäv/stä. Xit Xeiulsä^. Ä