Tiistaina 11 p. Tammikuuta KARJALATAR N:o 3 — 1910 keampi. Mitään pitkällistä ivara puuta ei ole ollut siipien mälillä (Kiihtelyksen Hammaslahdella mai nitaan ainakin yhden sellaisen, jossa ivarapuut olirvat olleet käy- tännössä lammissa.) Näin tiedetään löytöseudulla kertoa kyseenalaisesta ruuhesta Mainitaan erään muoden 1870 tienoissa wielä eläneen Korppi Ollin sen tehneen, sillä onkimat- koillaan mainitussa lammissa liik funeeu sekä jättäneen sen sille ran nalle miereksimään, mistä se nyt löytyi. Lammista on kyllä löyly nyt jäännöksiä toisistakin yksipui sista meneistä, mutta jo lopen huonoon kuntoon menneistä, joten on luulta,vinta, että tämä ruuhi on juuri sanottu Korppi-Ollin käyt tämä. — Kuljetettu on ivenettä meloen airontapaisella, kaikesta päättäen yksiteräisellä. Tässä yhteydessä sopinee »imi uita, että samantapaisia meneitä paitsi mainittuja, tiedetään nykyi sen poliven muistaessa usealla seu dulla Pohjois-Karjalassa käytetyn, etenkin salolamineissa onkiivenei- nä. 9tiin omat Kontiolahden Pu- sonpuolella, Kiihtelyksen Röksässä ja Pielisjär»ven Ruunaassa. Wii- memainitulla seudulla oli ollut kaksi ruuhtaa rinnakkain yhdistetä tynä. Eräällä Kontiolahden Mön- nin miehellä oli n. 1840-lumulla ollut kuutti Pielisjoessa. Siinä oli ollnt jonkunlaiset soutuneumot- kin, ja oli hän sillä laskenut mir- taa kalamatkoillaan aina Paiho- laan saakka. Viiinikään on Höy- ttäisen laskumaatuinalta lamattu kuutin jäännöksiä. Ia kuulipa täniän kirjoittaja kuluneena kesä nä Inkerinmaallakin eräässä Kat- tilanpitäjän' järmessä yksipuista menettä käytettämän. Kaatumaan sanotaan kuuttien olleen herkkiä: jopa jos kieltä suussa »varomattomasti muutti toiselle laidalle, sanoi eräs uk- ko piloillaan, ne kumoon pyl lähtimät. Hukkumistapauksia tie- Setäänkin useita kertoa sekä Karja lassa että Inkerissä. Muualta Suo mesta. Leimaveron suorittaminen. Erityistä menettytapaa näkyy eri mirastoissa noudatettaman lei- masuostunnan kantamisessa ny- kyisen mälitilan malletessa. Helsingissä maatii talous osaston reistraattorinkonttori kar- totettuja asiakirjoja. Oikeusosaston kanslia ottaa mastaan kartotettuja asiakirjoja, mutta karttamerkkejä ei toistai seksi leimata. Jos asiakirjain jät- täjä kieltäytyy kartottamusta, ote- taan ne mastaan ja merkitään menettely muistiin ..päämiehen oikeuden turmaamiseksi". Mitään määrättyä menettelytapaa ei ole kun osasto kokoontuu masta 15 päimänä. Painoylihallirus maatii kartot- tamista. Maanmiljelyshallitus ei maadi karttamerkkejä, ottaen mastaan sekä kartotettuja että karkottamat- tomia asiakirjoja. Tie- ja mesirakennusten ylihal- litus ei ole määrännyt kan- taansa, mutta ei maatine karto- tusta. Lääninrakennuskonttori menet- telee kuten yleisten rakennusten yliallitus joka ei maatine karto- tusta. Uudenmaan lääninhallitus on menetellyt kuten Viipurinkin. Maistraatti ei maadi kartotet- tuja asiakirjoja. Dksityisessä kokouksessa omat Helsingin raastumanoikeuden jä- senet päätttäneet jättää asian pu- heenjohtajan ratkaistamaksi. — Neljäs ja miides osasto ei maadi karkotusta, ensimäinen ja toinen maatii. Kolmas osasto ei ole mielä kokoontunut. yliopisto, postihallitus ja rau- tattehallitus ei ole tarkemmin määrännyt kantaansa. Teollisuushalliws ottaa mas- taan kartottamattomia asiakirjoja. Viipurin homioikeudessa ei maadita eikä käytetä karttamerk- kejä. Jos niitä saapuneissa asia- kirjoissa ennestään on, niin nii- den annetaan olla, mutta ei lei- mata. Viipurin lääninhallituksessa ei samoin käytetä eikä maadita kart- tamerkkejä, mutta jos niitä on saapuneissa asiapapereissa, niin ne leimataan. Viipnrin maistraatissa ja raas- tumanoikeudessa ei niinikään käy- tetä eikä leimata karttamerk kejä. Viipurilaiset asianajajat eimät ainakaan yleensä käytä karttamrk- kejä, maikka ei yhteistä päätöstä mielä olekaan ehditty tehdä. Turussa ei ole leimamerkein käyttämiseen nähden somittu mis- tään yhdenmukaisesta menettely- lomasta. Asianajajat omat me- netelleet eri tapauksissa erilailla, etupäässä pitäen silmällä asian- omistajain etua. Niihin miras- töihin, jotka leimamerkkejä omat maatineet, on jäjetty paperit mer- keillä marustettuna, toisiin ei. Helsingin asianajajain kokouk- sessa enemmistön kannattamaa menettelyä Turussakin puolnste- taan. Turun homioikeus on ottanut mastaan sekä leimamerkeillä wa- rustettuja että marustamattomia- kin asiakirjoja. ?lktuaario »vaati- nee kyllä leimamerkkejä, mutta jättänee toistaiseksi leimaamatta. Kannemiskaali on ottanut mas- taan leimamerkittömiä asiakirjoja. Reistraattorin menettelystä ei leh- dellä ole tietoja. Lääninhallituk- sessa lienee menetelty eri laivoin: kansliaosastolla lienee otettu mas- taan leimamerkittömiä asiakirjoja, mutta konttorin puolella on merk- kejä maaditt»l. Maistraatin sihteeri on ottanut mastaan leimamerkittömiä asia- kirjoja. Raastuivauoikeudessa on otettu mastaan asiakirjat, olipa ne »varustettu merkeillä, tai ei, ja on merkkeihin myös lyöty leima. Tampereen raastumanoi- keudessa lienee leimamerkkejä käy- tetty, mutia lienemät jotkut yksi- tyiset henkilöt mirastoihin jättä- neet leimamerkeillä marustamat- toinia papereita asianomaisten siitä ainakaan toistaiseksi mitään huomautusta tekemättä. Hämeen läänin läänin- hallituksessa ei ehdottomasti maa- dita leimamerkkejä, mutta jos asiapapereihin on karttamerkit pantu, leimataan ne. . Waasan h o >vioik eus ei ole tehnyt mitään päätöstä lei- mamerokysyinykseen nähde»». Lää- ninhallituksessa mastaanotetaan sekä kartotettuja että karkottamat- tomia asiakirjoja. Nlosannetta- wia asiakirjoja ei kartoteta, pas- seja lukuunottamatta. Waasan asianajajat eimät ole tehneet mi- tään yhteistä päätöstä: he me- nettelemät sen mukaan kuin hei- dän päämiehensä tahtomat. Näyt- tää siltä, kuin Vaasan asianaja- at seuraisin?at Helsingin asian- ajajien kokouksen enemmistön lau- umaa menettelytapaa. Hangon kaupungin raastu- manoikeus ja maistraatti eimät maadi heille jätettämäksi asiakir-' joja kartoitettuina. Julkinen no- aario on uudestamuodesta alkaen ; ulaissut asiakirjoja kantamatta' niistä leimameroa. Sanomalehti, joka aikoo elää almuilla. 2Biirne joulukuun 20 pnä pide tyssä Heinolan kaupungin mal- tuusmiesten kokouksessa esiteltiin m. m. ..Heinolan Sano- main osakeyhtiön" anomus saada 3,000 mk. miinamoittoma roista melkojensa lyhentämiseen. (!) ^liäin omat ajantiedot kertoneet. ..Perustuslaillinen" sanomalehti- osakeyhtiö anoo miinamoittoivaro- ja melkojensa lyhentämiseen!! Jopa jotakin! - Lahti. Koko maan tullitulot miinre »vuonna tekimät yhteen- sä noin 48,9li3,000 mkaa. Zsontvihan muistoja kerrotaan eräässä manhassa kir- jassa m. m.: ..Joulupäimänä 17i:i medettiin Huittisten romasti Kekonius saarimtilolist, kun pii- lotti tyttärens upseeril ja piiskat- tiin, uhattiin tappaa, mutt pääs- lettiin, knn omaiset mittas 30 tynnyrii rukiit. — Pahoin pidel- tiin myös samoil ajoil Kokemäen kappalainen Bage, kun ei luivan- nu tytärtäs naittaa eräl luutnan- til, — Upseerit tahdot juoda pap- pein kans ja kun lampait ja mitä maatimat ei lumata niin lyömään ja repimään, sytkemät kasmoihin ja kaikenlais mäkimaltaa. — Lit- honius saaliin metsäsi kun oli pirtin rakentanu sinne ja kärmen- nettiin. Teräs oil»t yhdeksän w«otta kasvolihaksissa. Joulukuun keskiivaiheilla sai eräs Seinäjoen —Kaskisten ja Kristiinan rautatierakennuksella olema kimityöinies kasivoistaan ulos 1' ^ gramman painoisen teräspaian, joka yhdeksän muotta sitten kimeä muokatessa oli singah- tanut työaseesta miehen kasivoi- hin. Sanottu teräspala ei ole tuottanut mitään kipuja kanta jalleen, olihan maan silloin tällöin hiukan tuntunut syhyinistä siitä paikasta, jossa metalli oli. Turun homioikeuden ylimää- räisessä istunnossa t. k. 8 p. keskus- teltiin parin kihlakunnantuomarin »viransijaisen määrämisen yhtey dessä siitä, omatko tätä asiaa vskemat asiakirjat kartoitettamat. Homioikeuden enemmistö oli sitä mieltä, että niitä ei ole kartoi- ettama, joten ne lähetettiin asian- omaisille ilman karttamerkkejä. Ho- mioikeudesta toimitetaan asiakir- >at tästä lähtien kartoittamatto- mina. ' Haminan raastumanoikeu- >essa ja maistraatissa aijotaan "arttamerkkeihin nähden noudat- aa samaa menettelyä kuin Wii- purin homioikeudessa. i Kotkassa ei asiaa mielä ole päätetty, kun maistraatille ja raastumanoikeudelle ei tänä muon- na mielä ole asiakirjoja jätetty. ! Kotkan poliisilaitoksessa »vaa ditaan karttamerkit ja leima- ^ taan ne. ! Kotkan tullikamarissa ei ole' karttamerkkejä maadittu, mutta' ios niitä jätetyissä asiakirjoissa' on, niin ne leimataan. Aseidenkuljetus Suomesta keisarikuntaan. Vangitsemisia. ökomoje Vremja kertoo, että i antarmit Valkeasaaren asemalla! omat miime päiminä manginneet useita henkilöitä, jotka omat har- soittaneet aseiden salakuljetusta uoinesta keisarikuntaan. Etenkin on lehden kertomuksen mukaan ässä työssä huomattu naisia, jot- a omat aseita kulettaneet osiin hajoitettuina. Joulukuun 4 p:nä mangittiin 4 henkilöä, joista 2 oli Venäjän alamaista, 1 Suomen a 1 Ruotsi»: alamainen. M. m. on erään rautatiemaunun uunin takaa löydetty remolmereita, kuu- 'ia ja pyssynpatruunia. Aseiden salakuljetus. Perjantai-iltana on Turun etsi- wä poliisi ottanut tarkastettamak- seen rauta- ja urheilukauppojen liikekirjat. Mikäli kerrotaan, on saatu selmille, että eräs turkulai- nen liikemies Schröder on ollut lumattomasti maahan tuotujen ampumatamarain mastaanottaja- na ja mälittäjänä. Kerrotaan Turun tullikamariin Schröderin niiniin saapuneen 4 sainallaista salakuljetuslaatikkoa kuin Helsinkiii». Niitä säilytetään tullikamarissa toistaiseksi. Kun asianomaiset omat kieltäy- neet antamasta lähempiä tietoja, ei »lutisen ilmoittaja S. U. T. mastaa uutisessa olemista epätark- kuuksista. Oikeusasaston täydentä- mineu. ^Suomalainen Kansa" kertoo: Poraillaan on taas käynnissä keskusteluja ruotsinmielisten laki- miesten astumisesta senaattn oi- keusosastoon. Astata ajaa senaat- tori Julius Serlachius ja eräs routamuosien aikuisen oikeusosas- ton jäsen. Mieliikö nyt., umitetiiiiu mal- heeksi k Nuorsuomalaisten yhteys ruot- salaisten kanssa on yhtä manha kuin nuorsuomalainen puolue. Mutta tätä yhteyttä o»» koetettu pitää »visusti salassa marsmai- seita kansalta. Sillä nuorsuo malaiset herraskaiset omat hymin käsittäneet, että kansa, jolla oi» mielä tuoreessa muistissa ruotsa- laisten muosisataiset määryydet suomalaisia kohtaan, ei kannattaisi puoluetta, joka tekee rengin palme- lusta heidän sortajilleen. Senpä tähden nuorsuomalaiset, saadakseen puolueelleen kannatusta kansan parissa, oivat puoluekokouksissa, sanomalehdissä y. m. tilaisuuksia leimanneet malheeksi, jos joku oi» uskaltanut huomauttaa siitä su- loisesta yhteydestä, »nikä on ole- massa nuorsuomalaisten ja ruot salaisten mälillä. Tällä liemimmin sanottuna häi- käilemättömällä menettelyllään omat nuorsuomalaiset osanneet »uin pimittää silmät osalta kan- sasta, että omat saaneet kansan malitsemaa»» edellisiin eduskuntiin edustajikseen Home»»in, Jonas Castrenin, Tekla Hultinin y. »n. jotka omat pelkkiä ruotsikkoja, kät- keytyneinä nuorsuomalaisuuden maippaan. Menestys tekee rohkeaksi. Itiin on käynyt nuorsuomalaistenkin. He omat tällä kertaa asettaneet kahdessa maalipiirissä ehdokkaaksi ruotsalalaisen miehen senaattori L. Gripenbergin, joka ei edes osaa suomei» kieltä ja ei koskaan edes malhenimellä ole kuulunut nuorsuomalaiseen puolueeseen. Luultamasti olisimat nuorsuo- malaiset tätäkin patamiikingiä esit- täneet sanomalehdissään ja akitee- rauskokouksissaan suo»ne»»mielisenä miehenä ja tapansa mukaan lei- manneet malehtettjaksikin jokaisen, joka olisi uskaltanut esittää Gri- penbergiä oikeassa karmassaan. Mutta nyt on Gripenberg mään- tänyt kapulan nuorsuomalaisten suuhu»». Hän on nuorsuomalaisten pää-ää»»enkannattajissa Suoma- laisessa Kansassa ja Helsingin Sa- uomissa antanut seuraaman ju- listuksen: „En kuulu nuorsuomalaiseen puolueeseen enkä moi kaikin puo lin omaksua sen ohjelmaa, enkä kaikkia puolueen tekemiä päätöksiä. Valtiopäimämiehenä, jos tulisin semmoiseksi malituksi, en siis möisi sitoutua alistumaan puoluepäätök- sten alle. Mitä n. k. sotamiljooniin tulee, olen pääasiassa samalla kannalla kuin hajoitettu eduskunta, maan olisin pitänyt suotamana että edus- kunnan päätös olisi tullut muo- dostetuksi ensimmäisen mastalau- seen mukaisesti. Raittiuskysymyksessä ole, sekä periaatteellisista että käytä»»nölli- sistä syistä, kieltolain mastus- taja. K Sosiaalipoliittisissa kysymyksissä olen sitä mieltä että eduskunta niin torpparilaissa kuin työmäen- suojeluslai»»säädännössä on men- »»yt liian pitkälle eikä ole tarpeeksi ottanut huomioo»» tosielämän maa- timuksia, jonka tähden, luullakse»»i, eduskuilnan hyiväksymät lait tule- mat olemaan haitaksi maaimne edistykselle. Mitä lopuksi kielikysymykseen tu- lee pidän luonnollisena että kehi- tys on ineneniä siihen suuntaan että suomi aikanaan on tulema maamme pääkieleksi; mutta en moi millään tamalla hymäksyä sem- moista menettelyä että wäkiwal- lalla tahi keinotekoisella tamalla koetetaan saattaa ruotsin kieli ai- noastaan tolereeratun paikkaknn- takiele»» aseinaan. — Itse en >va- litettamasti ole siksi perehtynyt suomen kieleen että moisin sitou- ma sitä käyttämään keskusteluissa maltiopäiivillä." Tämä oi» selivää puhella, joka ei paljo selityksiä kaipaa. Ainoa kierokohta tässä on, mitä hra Gri- penberg puhuu kielikymyksestä. Hä>» pitää luonnollisena, että suo- mi aikanaan tulee maamme pää- kieleksi, mutta ei salli, että se ta- pahtuu mäkiivallalla tahi keinote- loisella taivalla. Tämä on sitä kieroa puhetta, jolla maamme ruot- sikot omat tähän asti Suomen kansaa pettäneet ja koettamat ijan- kaikei» pettää. He sallimat, »nutta eiivät myönnä j. n. e. S»:omenkieltä ei saada inaam- me pääkieleksi, numtoin kun» edus- kunta-lain ka»ltta. Mutta jo- kaisel» yrityksenkin saada lainsää- däi»tötietä suomen kielelle sille kuulumia oikeuksia lässä^inaassa oivat ruotsalaiset leimai»neet mä- kimallaksi ruotsiilkieltä kohtaan. Herra Gripenberg!»» julistus.siis tietää, että hän toki sallii Suomen kansan puh»:a ja kehittää kieltänsä, mutta jos eduskunnassa rumetaan lain säädäimon kautta koettamaan saada suo»ne»»kieli maamme pää kieleksi, sitä hän ei hyiväksy, maan panee kynsin hampain »vastaan. Tällaisia ..suomalaisia" ja suo- inalaisten etujen ivalmojia kuin hra Gripenberg oman tu»»nustuk- sensa mukaan oi», omat nuorsuo- malaiset lähettä»»eet ja aikomat nytkii» lähettää eduskuntaan. Vie- läkö nytkii» nuorsuon»alaiset, km» heillä edusmiesehdoktaana oi» mies, joka a»vo»»aisesti tunnustaa, että häi» on -ruotsalainen sekä »nielel- tään että kieleltään, rohkenemat »väittää malheeksi yhteytensä ruot- salaisten kanssa / Asioita seurannut. Vei i •* Lemottomundet hengellisissä seminaareissa. «eminaarilaisten yleinen liitto. — 35 seminaaria suljettu. Virallisten tietojen inukaai» on nakyään sulettu 25 hengellistä se minaaria oppilaiden lemottomuuk- sten tähden. Hengelliset miranomai- set omat sitä mieltä, että on ole- massa yleinei» hengellisten semi- »»aarien liitto, jonka toimeenpane- mia lemottomuudet oivat. Tämän muoksi omatkin mainitut »vira»»- omaiset antaneet maallikkoiviran- omaiste»» tehtämäksi liiton paljas- tainisen, johon johtamiin toimen piteisiin on jo ryhdytty. Toisiai- seksi ei »vielä ole saatu selmille lii- ton olinpaikkaa, mutta syylliset, kuu ne saadaan ilini, ttilemat me- dettämiksi edesmastauksee»». Pääasialliselta syynä seminaa- nlaistei» lemottomuuksiin on se seikka, ettei ole suostuttu heidän maatimuksiinsa pääsyehtojen huo- je»»tamisesta yliopistoon. ^nounon »voimat raiwoawat, Kioiva, ta»nii»ik. 7 pnä. Kaikilla läheisillä rautateillä raimoaa lumi- myrsky, joka on aikaansaanut ra- doilla suuria kinoksia. Kaikki radan kuntooitpanijat oivat liikkeellä, on- pa pitänyt hankkia erityisiä päimä- läisiäkin. Sekä tamara- että in at- kustajajui»at omat »nyöhästyneet. Rautatien aseman »varastohuo- »teessä oi» raiivonnnut tulipalo, joka on hämittänyt tarmeaineita noin 300,000 rupl. armosta. Muu»» »vahi»»gon suuruudesta ei »vielä ole tietoa. Palo,» aikana sai 1 henkilö surmansa. Ulkomailta. Atenan kuninkaallinen liuua palanut. Ainoastaan osa rakennusta säästynyt. Ateenasta tainmik. 7 pnä. Ku- ninkaallisessa linnassa on päässyt tuli malloilleen. Kuninkaallinen perhe onTagoissa. Tulipalon sam- mutukseen otti osaa paitsi palo- kuntia ja sotamäkeä »nyöskin ulko- maalaisten sotalaimojen miehis- töt. Puolen yön aikaan saapui ku- ningas Tagoihin. Klo puoli 2 yöllä oli tulen malta saatu rajotetuksi. Lin»»an kylkirakeimus sitämastoii», moitonmerkki-, maltaistuin- ja mastaanottosalemeen on palanut poroksi. Vapaussodan aikuisia, kallisarmoisia moitonmerkkejä, jot- ka oivat koristaireet salia, on kui- tenkin saatu pelastetuksi. Palatsi ei ollut makuutettu, mutta irtaimisto oli makuutettu 1,200,000 frangista. Zlmahirwiö. Verlinistä, tainmik. 1 p. Uusi ohjattaiva sotilas-ilinalaima Gross II! on täällä noussut ilmaan 3 kertaa hyivällä tuloksella. Se moittaa sekä suumutensa että no peutensa puolesta »vanhemmat tyypit. Sen pituus on 80 met- riä ja tilamuus 8,000 kuutiomet- riä. Moottorit käyttämät neljää propellia. Koleeraa Norjassa. Fredrikshaldista taininik. 4 p. Höyrylanva Atlas, kotoisin Aaren- dahlista, on saapunut tänne Riiasta, perämies sairastunee»»» koleeran tapaisiin oireisi:»». Nyt- teminin on perämies kuollut ja on bakteriologisessa tutkiinuksessa käynyt selmille, että hän oi» kuol- lut koleeraan. Tnllinkorotnksia Ruotsissa. Tukholmasta sähkötetään, että siellä malmistellaa»» kahmitullin korotusta, sekä samoin ulkoinailla rakennettujen ratttalaimain tullin korotusta. 3!ämä toimenpiteet koh- taaivat suurta mastusta. ! Tuuria taSkutvarkauksia. Tukholmassa on mangitt»! »»eljä ta»»skalaista taskuivarasta, jotka Köpe»»haininassa »varastiivaterääl- tä »vahtimestarilta 0,000 kr. Hei- dän luullaa»» Tukholmassa teh- neen taskumarkauksia. Tulivat tekemät tuhojaan etelä-Bulgarias- sa. ??tautatieyhteys Sofian ja Konstantinopolin mälillä oi» kat- kaistu. Joet nousemat edelleen. 5awn«ltntta tlipakkaa. Aleksaiidriassa Egyptissä on tulipalo tuhonnut tullin »»rakasti- neissa säilytetyn maraston. Va- hingot »»ousemat - ' . miljoo- naan. ' ; (Ä. @. 2 f. 4 s. 82 mm.» Pielisjärven Kunnan kuntakokouksessa ku»»nanhuoneessa t. k. 24 pnä klo 11 päimällä käsi- tellään seuraamat asiat: 1. Tarkastetaan kunnan palo- apuyhdistyksen johtokunnan teke mät ehdotukset palomahingoi» kor- »vauksista miinie muodelta ja pää- tetään niihin kuulumista asioista. 2. Päätetääi» Hrjvlän tilalle kiin nityksen »nyöniäinisestä, tilan kaup- pahinnan suorituksei» makuudeksi. ''>. Esitetään Raittiuden Astä- mien keskushallituksen kirzelmä amustuksen myöntämisestä. Pielisjärmelln, Taininik. p. 1910. Juho Ziärki. Pasuvaaran HIuusmeijerin i. l. osuuskunnan ylin»ääräinen kokous pidetään »neijerillä Tammikuun 22 päimänä klo II a. p., jolloin päätetään meijerin tilien ja tar- kastuskertomuksen johdosta isän- nöitsijäP. Toilvas-mainajan ajalta, sekä lisäjäse»»en hallituksesi» »valit semisesta esimiestä »varoin, ja sen palkasta y. »n. Rääk.ylässä tainlnikuun 4 päi- »vänä 1910. Osuusmeijerin Hallitus. lK. S. 1 k.) Sähkösanomia „Karjalattarelle". Helsinki, tainmik. 11 p. Vangittu Johansson on tn»»- nustanut tehneeitsä murhayrityk- sei» kirkkoherra Juni»eti»lsta »vas- taan rouiva Alina ^unneliuksen kehotuksesta. Rouma Iunnelius on »vangittu. Uutistoimisto. Lukekaa. Ci» ciiii; m taivaksi tullut, että tukalat kohtalot »viskataai» joi»k»n» puolueen, jopa yksityisen kansalai- sen niskoille syyksi. Tätä on jo »vuodesta »vuotee»» jatkunut, eikä asia ole sen selmemmäksi tullut. Tahdon tässä esittää mielipiteeni asiassa: Kurt ^"'rcclin ka>»san ihn» '' ja ju ^.lnto nutui, oli , silloin ui: ^.uoleltakii» maara tar jolla . . . Mutta profeetta silloin sanoi: „Jtse sinä olet sinun kado- tukses, o Israel". Samaa minä ajattelen Suomen kansan olosta ja kohtalosta, että se oi» »nyöskin oinaa syytä, ei to- sm minkään yksityisen henkilön eli pnolueei», ei edes »»ykyisen kansan, mutta on »noitien sukupolmien syy- tä. On entisyyde»» syytä . . . Ja ininä lisään: Kansa mikä omaa täyst-ikäisen kehityksen, omaa jalon siivistyksen, omaa selmän käsityskannan ja osaa elää maait luonnon, taloudellista» »vaatimus ten ja ajan poliitillistei» mirtans- ten mukaan. Tämän kansai» kor- keampi sallimus aikanaan mapaut- taa loisen isännyydestä ja hol- houksesta, sekä mäkiivallasta. Että ka»»sallam»ne ei ole olemassa täm- möistä mapautta, täytyy kansain- »ne olla alaikäisei» kaitsai» edellä mainittujen asiain suhteen. Ja niin me oleinme, se on toti nen tosi! — Puolue-elämä meillä meni sairasmielisyydeksi. Sen tuo- tai»to on ollut: halpainielinen par- jaustulma ja tosiasiain »vääriste- ly. Taistelurintama ulospäin on ollut lasten leikkiä ja rähinää, ilman tarmoa ja pontta. Tässä jo näkyy alaikäisyytemme. Uliopistomlne on ollut olemas- sa jo muosisatoja, mutta suomei» kieli on siellä »vieläkin syrjäase- massa. Maailman kaupassa kappaamme satoja miljooneja muodessa. Jsäim- ine perinnön: metsiemine ja kala- mesiemme ka»»ssa leikimme kuin lapset. 'Ne alkaa olla loppuun raiskattu ja riistetty. Kouluja perustamme joka ky- lään, mutta niissä maan käy har- malnkuinei» oppilasjoukko, ja niis- täkin yksi kymmenestä lukee läpi kaikki muosikurssit ja saapi pääs- tötodistuksen. Ia sitte syy on opettajain, ei niiden koulussa opi. Ei 8- ja 9-muotinen lapsi opi mii- kossa ja lukukaudessa kansakoulun oppimäärää. Ja silloin täytyy mainota opettajia. Maaniviljelys on mielä paikka- paikoin aiivai» alkuperäisellä kan- »»alla. Juoppous oi» yleinen pahe ylä- ja alailmoissa. . . Aiutta kielto- laki takaa onnen ja pelastuksen — paperilla loistae»». Punakaarti ansioilleen. Voima- liitto asemarastoineen ja Viapo- rin päiiväin »nellakat puhumat täysin märin täysi-ikäisyydestäin- me. — - Niinhän? — — —' Ja kui» siellä e»»»»en mihollinen hyökkäsi maata mallaamaan, ei Karjala tiennyt Hämee»» onnetto- muudesta, eikä Häme Auranran- nall^ tapahtu»»eista kohtaloista . . . Kuminako sitte, kui» mapaus meni ja oli. Ja . . . Kun sata »vuotta sit- te joutui maamme uuden malloit- Ilmoitetaan että Kuopion läänin maalai.spoliisikonstaapelien ylei nen kokous pidetään Kuopion maalaiskunnan talolla Kuopion kaupungissa Vuorikatu N:o 27, keskiviikkona t. k. 20 päivänä kello 5 j. pp. Kokouksessa keskustellaan useista tärkeistä asioista ja ke- hoitetaan kaikkia konstaapeleja jotka suinkin ovat tilaisuudessa, kokoukseen saapumaan sekä nii tä jotka eivät millään ehdolla pääse kokoukseen lcehoitotaan lähettämään valtakirjoja allekir joittaneille konstaapeliloille. i Kuopiossa, 5 päivänä tammi kuuta 1910. » Pekka Lohtander. A. Langinkoski. A. Mali. A. Rossi. A. Tyynelä. P. Martikainen. Otto Koponen. S. Korhonen. Poliisikonstaapeleja Kuopion läänissä. (Savo 1 k.) Vip evin NMMsupan .itäinen osuuskunnan ko kous pidetään tämän kuun 17 p:nä klo 1 päimällä. mainitun osuus- kaupan huoneuslossa. Liperissä, tammik. 7 p:nä l910. Hallitns. (K. S. 1 f.) ioitiiciahdcn t. k. meijeri osuuskunnan kokous pidetääi» kuntahuoneella tk. 20 p:nä klo 10 e. pp., jossa luetaan miime muoden tilit ja tilintarkastajain lausunto, päätetään »neijerin käyn- tiinpanosta, malitaan toimihenki- löt, annetaan urakalla »neijeritar- peide»» hankinnat, moin meto, kir- nuaminen ja halkojen pilkkominen, sekä päätetään muistakin ehkä esii»»tymistä asioista. Kontiolahti * t 1910. HallituS. (K. S. 1 k.) Warastettu musta ruuna hemonen, tiist. tä- män kuu»» 4:tä päiivää »vasten yöllä, Tohmajärmen Akkalan ky- lästä. Tlmtomerkit, oikealle kaa- tuma harja, 10 kort. korkea, noin 17 muotias. Samalla »viettin 'myös työreki ja maljaat. Tietoja kadonneesta pyydetään antamaa»» heti palkintoa mastaan A. Lajuselle. Tohmajärmen Akkala R:o 9. (Rojaro. 1 k.) tajan kynsiin ja sieltä on juuret nykyisin pulmiin, »»iii» se sinun syytä, ei miimlt. oi» Ja mitä me enää todistuksia tarivitsernme. Me ollaan eletty marjopnolen ja alaikäisen elämää ja nautimme seurauksia. > ö> Tukkityöt omat jo alkaneet Polmijärmen Rumaslahdella. Sanotaankin stel- lä ansaittama»» taivallisia palkko- ja. Työ»»johto oi» »vakamai» mie- heit käsissä. Työntekijä. Rääkkylä» kunnan knnnankas- sööriksi on kunnallislautakunta t. k. 7 päi mänä malinnut konttori A. E. Saarelaisen. Merkkiteoksia maailmankirjalli- snudesta niinisen romaanisarjan lOuinet »vi hot oivat V. S. O. D-n kllstan- miksella ilmestyneet. I sarja sisäl- tää Topeliuksei» Talivi-itiaii» tari- noita, II sarja Björnsonin kerto- muksia, III:s sarja Hall Cainen Valkoista profeettaa. ilHlIutllö. Kuntakokouksessa Kontiolahdella tämän tammikuun '24 päimänä alkaen kello 10 e. pp. käsitellään seuraamat asiat' 1. Valitaan maimaistalon joh- taja. 2. Valitaai» asiamies ajamaan kunnan asiaa Kontiolahden, Pol mijärmen ja Juuan pitäjästen tä- »nänmuotisissa talmikäräjissä wa- ramaamittari K. Anttisen syyskuun 1» päimänä 1909 lopettamasta rajankäynnistä johtuneessa jutussa. Eräiden raittiuspiirien Ma rojen anomus. 4. Kysymys piteinpiaikaisen lai- nai» ottamisesta kunnan yhteisiin tarpeihin. Tarmittaissa maltutt- tetaan yksi eli kaksi asiamiestä lai- >»aa hankkimaan ja siitä kunnan puolesta »velkasitoumusta anta- maan. 5. Mutalau kylässä asumien työläisten anomus, jossa kuntaa kehotetaan tekemään esitys rauta- tiehallitukselle pysäkin rakentami- sesta Mntalan kr) lään hätäapu työnä. G. Annetaan läänin herra ku- mernöorin maatima lausunto eräi- den Paiholan kyläläisten hakemuk- seen, jossa maaditaan hakemuk- sessa nimitettyjen tilallisten wel- »voittamista rake»»tamaan kylän- tietä Paiholan kanamalta Joen- suun—Komero»» maantielle. 7. Olisiko ja mihinkä toimenpi- teesen ryhdyttämä maantien talmis- aikana aukipitämiseksi Haapajoelta joensuun kautta Enon rajaan. S. Ilmoitetaan kuntalaisilleseu- raamat lääni»» herra kumernöörin päätökset ja päätetääi» niiden joh- dosta: Päätös miime marraskuu»» 4 päiivältä R:o 829, jolla talolli sen Juho Turusen »valitus Varpa- rannai» kansakouluasiassa hyljä- tään: päätös samalta päimältä N:o 880 koskema marusmestari Juho Ryynäse»» palkan perimystä ^ehnton äänestysalueen maalilau- takunnan puhee»»johtajaua ja pää- tökset W:o 89:? ja 894 miime jou lukuun 3 päimältä, joilla kunnan tientekomelmolliset melmoitetaan ra- kentan»aan ja ku»»nossapitämää»» »naantie Jakokosken rautatten ase- malta ja Lehmon pysäkiltä malta- maa,»tielle. 9. TarkastetaanKunnasniemen kansakoulurakennuksia martm uu- destaan laaditut piirustukset. Kontiolahdella, tammikuun 8 päimänä 1910. I. Wäyrynen. Taipaleen osuuskassan kokous. korkojen ja osuusmaksujen kanto pidetään maanantaina t. k. 17 p:nä klo 10 a. p. A. Vornasen talossa Taipaleella. Taipaleella tammikuun 3 p:nä 1910. Hallitns. (K. S. 1 k.) Vaatteita ottaa pestäksovu ja silittääkseen Anna Peso nen V. Kervisen talossa. Koululaisille sopivia huoneita nyt heti saatavana Honkasella, Torik. 5. lanfen i kunnan taksotus- ja äanilnettelo vuodelle 1910 on tästä päivästä alkaen t. k. 24 p:ään tarkastet tavaksi esiilepantuna allekirjoit taneen asunnossa. Tohmajärvi 8. 1. 1910. K. P. Hakulinen. R S 1 k ;• Sllomalais-we«S- iatnni komitea. n. Venäläisten jäsenien huomau tukset. (Jatk.) Korewo huomauttt, että konferenssin suo- malaisten jäsenten mastaus osot- taa, että on olemassa periaatteel- lineit eroamaisuus, jota on mah- doton somitella menäläisen ja suo- malaisen käsityskannan mälillä yleismaltakunnallista lainsäädän- töä koskemissa kysymyksissä. Ryhtymättä yksityiskohtaisesti armostelemaan konferenssin suo- malaisten jäsenten mäitteitä Kore- ivo huomautti, että maikka malta- kunnan sumereuiteetti ei tietysti- kään ole yleensä niinkään rajoit- tamaton »valta, niin rajoittamat sumereuisen maltakunnan maltaa sen alaisee»» alueeseen nähden ai- noastaan maltakunnan maltiosään- uön määräykset. vtii»»pä moimat Venäjä,» sumerenisia oikeuksia sen erottamattoman osan Suomen suh teen rajottaa ainoastaan Venäjän maltakunnan perustuslait. Vedoten Lapaudiin maltio-oikeu- den tuntijana huomautti Koremo, että Lapaud tekee eron kahden- laisten erityisten oikeuksien mälil- lä, joita omat ensiksi erityisten liittomaltioiden erityiset oikeudet, jotka joko on säädetty tai o»vat johtuneet yleismaltakunnallisen konstitutsioni»» määräyksistä ja jotka moidaan kumota yksityisen maltion suostumuksetta, ja toiseksi eri liittoivaltioidei» eciliiise: oikeu- det, jotka on määrätty entyissopi- muksilla niideit ja maltakunnan kesken.