ttlQ 42 — I9IO KiL I KU, Keskiviikkona Huhtikuun i3 päivänä. Pobjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Silli s M SA pu S"® 21 TsiA. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. jyilllia taamasta ruumiinmammasta sekä arm. esityksen antamista laiksi sanotun lain somelluttamisesta sikaisemmtn sattunei siin tapaturmatapauksiin kuin myöskin arm. esityksen antamista yleisen työ- mäentapaturmamakuutuslaitoksen pe- rustamisesta. Tvimitus- ja tarkastuswa!io- kunta on »Valmistanut Keisarilliselle Majes- teetille lähetettämän kirjelmän arm. esi- tyksen antamisen jouduttamisesta, kos- kewa marojen hankkimista niihin tar- peisiin, joihin mäkinaiset »valtion tulot eilvät riitä. Pankkimaliokunta on li äänellä 2 »vastaan periaatteessa hymäksynyt en- simäisessä lukemisessa esitysehdotuksen ulkomaalaisten pankkien oikeudesta harjoittaa pank- kiliikettä Suomessa jalähem- pää »valmistelua marten lykännyt asian erityismaliokuntaan, johon kuuluivat edustajat Homen, Schybergson, Paa- sikimi ja Kellosalmi, jonka ohella sa nottu jaosto on oikeutettu asiantunti- joiksi kutsumaan pankinjohtaja O. Ny- koppin, sekä homioikeudenasessorit Gran- seltin ja K. Ignatiuksen. Helsingistä, huhtik. 12 pnä. Duumatvaliokuunan esitteliä kreiwi Bennigsen on ilmoittanut, että Suomea kosketvan lakiehdo- tuksen hytväksyminen woidaan pitää warmana, sillä sen yleisiä perusteita viastaan ei ole was- tawäitteitä olemassa. Vleisiä uutisia. 25enraalikuwcrnöörinapu- laisen wirka. Maanantaina huhtik. 4 pnä sai S. U. T. »viralliselta Pietarin sähkösano- matoimistolta sähkösanoman, jossa il- moitettiin, että waltakunnanneuwoston maltiosihteerin apulainen Lipski olisi nimitetty kenraalikumernöörinapulai- seksi. Sähkösanoma kiersi sitten kautta koko Suomen sanomalehdistön, mutta on se nyttemmin osoittautunut mää räksi. Mikäli S. U. T. on saanut uusista lähteistä tietää, ei asiaa mielä ole esitelty korkeimmassa paikassa eikä hra Lipskin ehdokkuuskaan liene warma. — Venäläinen sokeri ja Suo- mi. Mmisterineumosto on päättänyt keisarikunnan lakiasäätämille laitoksille jättää esityksen, että rahaministerille myönnettäisiin oikeus sokerinpuutteen sattuessa kotimaisilla markkinoilla tehdä ministerineumostolle esitys sokeriaksii- fin marsun »väliaikaisesta lakkauttami- sesta sokeria ulkomaille »vietäessä. Toi- menpide ei kuitenkaan koskisi Suomea, jos paikalliset tullimiranomaiiet todis tamat, että Suomeen »viety sokeri on aiottu siellä käytettämäksi. — Culun merikoulun lakkaut taminen. Sittenkun senaatti aikai- semmin oli määrännyt, että Oulun merikoulu oli laktantettama ensi touko- kuun 1 pistä ja siitä muodostettama »nerimieskonlu, on se nyttemmin mää- rännyt, että opettajat omat asetetta- wat lakkautuspalkalle ja saamat johta- ja A. Ekholm ja aiiopettaja G. A. Louekari kahtena ensi '.vuotena nauttia palkkacumsa lyhentämättä eli sns edel linen 5>,700 mk. ja jälkimmäinen 4,400 mk., mutta sen jälteen Ekholm 4,000 mk. ja Louekari N.000 mk. Samalla on senaatti määrännyt, että Oulun kaupungin maltuuston tulee merimies- laulua marten »valita jäseninen joh tokunta, jonka on cmnettaioa lausun tonsa »vastedes laadittamasta ehdotuk- 'estä koulun opetussuunnitelmaksi sekä iustannusarmioksi koulun järjestristä ;a »vuotuista ylläpitoa marten. — Valtionrautatiet. Rautatie- lääkärin ivirkaa rataosalla Romanieini —5ioimu on hakenut ainoastaan kun- nanlääkäri Walter Sohlberg. — Toripäitvät ja eläinmarkki- nat. Sotkamon kunnalle on senaatti antanut luman toripäilväin pitämiseen ja Hankasalmen kunnalle eläinmarkki- nain pitämiseen. — Farmakopeakomitea. Lää kintöhallituksen asettaman farmakopeakomi- tean sihteeri proivisoori Max Nyman on anonut <>00 mf:n matka apurahaa tutus tuakseen Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa pysymäisten sarmakopeakomiteoiden toimin- taan. — Rukouspäiwät w:na 1911. Rukouspäimiksi w. 1911 on senaatti hymäksynyt helmik. 19 p:n, toukok. 14 p:n heinäk. 23 p:n ja lokak. 8 p:n. — Tekstit omat seuraamat: e n s i m ä i- s e n ä rukouspälmänä aamusaarnan teksti Ps. 102: 2—3, puolipäimäsaar- nan Ies. 59: 2, ehtoosaarnan Mark. 13:37: toisena rukouspäimänä Es- ra 9: 6, Ies. 57: 7—8, 1 Joh. 2:17: kolmantena rukouspäimänä Neh. 9: 33, 2 Aik. 15: 4, Jlm. 3: 21; neljäntenä rukouspäimänä Hes. 20: 43, Ps. 111: 1—3, Jlm. 22: 14. msiusmaaas Suliin (aiiuarfilti. Oulun laimanpäällikköyhdistys > on luotsi- ja majakkalaitoksen ylihallituk- selle jättänyt kirjelmän, missä m. m. esitetään seuraamaa: Lausuen kiitoksensa sille pian täytty- mälle toimenpiteelle, että Marjaniemen edustalle asetetaan majakkalaima, jonka kautta Oulun mesillä niin usein sattu- neet karilleajot ja niiden pelko tulee »vältetyiksi, esittää Oulun laimanpääl- likköyhdistys, että maikka johtoloisto- insinöörit omatkin luonnonesteiden täh- den katsoneet mahdottomaksi järjestää tändellistä johtoloistojärjestelmää Ou- lun laimareitille, kuitenkin loistojärjes- telmän täydentämiseksi tehtäisiin seu- raamat uudistukset: 1. Santosenkarin saarelle laitettai- siin majakkamartijan asunto, jotta saa- ren johtoloisto, kun sinne saataisiin mäkinainen martija, moitaisiin marus- taa moimakkaasti malaisemalla Auer- polttimolla hehkusukkineen. 2. Koskelan rannalle tulisi laittaa johtoloisto, jotta laimurit moimat oh jata marmasti, simuutettuaan Herman- ninkarin itäisimmän pohjoisreimarin; johtoloisto olisi marjostettama siten, että sen malko-punanen milkkumalo nä- kyy, kun mainittu pohjoisreimari on simuutettu. Sitten kun majakkalaima on asetettu keskimäisen reitin päähän, Santosenka- rin johtoloisto marustettu paremmalla malaistuslaitteella ja uusi johtoloisto asetetaan Koskelan rannalle, moidaan Outun laimareitin malaistusta pitää »varmana. Suomen kysymystä koske- una aineistoja. yleismaltakunnallista lainsäädäntöä koskeman lakiehdotuksen ohella on duu- malle jätetty Suomen kysymyksen kä- sittelyä marten runsas aineistokokoel- ma kolmessa nidoksessa, joista ensi- mäinen sisältää: Suomen kysymyksen historia miime muosisadalta, mikäli se koskee yleismaltakunnallista lainsää däntöä. Nidos sisältää otteita histo- riallisista asiakirjoista, joista käy ilmi hallituksen pyrkimys julkaista yleis- maltakunnallisia lakeja Suomea mar- ten. Edelleen sisältää nidos kreimi Heydenin erään kirjoituksen, jossa tä- mä mastustaa Suomen perustuslakien kodisikatsioonia, sekä Bungen komitean ehdotus ja selonteko menäläis-suoma- laisen komitean töistä ja otteita suo- malaisten mastalauseesta 1899 muo- den manifestin johdosta. Nidos päät- tyy Haritonomin komitean pöytäkirjalla ja komitean suomalaisten jäsenten mas talauseella. Toinen nidos käsittelee Saksan maltakunnan perustuslakeja sekä muiden maiden perustuslakien tärkeimpiä pykäliä, mikäli nämä koske- wat yleismaltakunnallista lainsäädän- töä. M. m. on siinä otteita Amerii- kan Dhdysmaltojen. Australian, Itä- malta-Unkarin, Kanadan, Smeitsin, Englannin ja Etelä-Asrikan liittoival- tioiden perustuslakista. ES£S53K5S Leroy-^eaulien armostelee Alenäjän politiikkaa. Ranskalaisessa aikakauskirjassa Re vue de deur Mondes lausuu tunnettu ranskalainen Venäjän tuntija Leroy- Beaulieu muutamia katkeria totuuksia Venäjän hallitukselle, todeten sen, että Venäjän kansalais- ja uskonmapaus omat jääneet paljon enemmän jälelle tuin yksin Turkissakin. Rajamaapolitiikasta hän m. m. lau- suu: Ei pidä unhottaa, että Suomesta Puolaan ja Kaukasiaan asti oikeaus- koista Venäjää ympäröimät »vieras syntyiset ja »vierasuskoiset kansat, joi- den uskollisuuteen moidaan luottaa ainoastaan siinä tapauksessa, että Venäjä esiintyy sumaitsemasti ja oi keudenmukaisesti. Suomeen ja Puo- laan nähden Menäjä moi käyttää »voimaa, se moi antaa minkälaisia määräyksiä tahansa, mutta historia opettaa, ettei moima yksistään riitä. Voimalla moidaan laajentaa malta- kuntaa, mutta se ei takaa »vallatun- nan elinmoimaisuutta ja pitkäikäi- syyttä. Rautaisiin ja aineellisiin kahleisiin on lisättämä simeellisiä. Mitä laa- jempi ja monikuteisempi maltio on, mitä useampia kansoja ja rotuja siihen kuuluu, sitä enemmän tarmitaan kaik- kten luottamusta, sillä se yksin takaa »valtakunnan kokonaisuuden sisäisten mammojen ja ulkonaisten onnettomuuk- sien seurauksilta. Vulun kaupungista. — Oulun Nuija naisjärjestöi lleen kokoontuu keskustelu- ja seurus- telukokoukseen ensi perjantaina klo 7 illalla. — Toppilan tilan kauppakirjat allekirjoitettiin maanantaina, joten tä- mä sitkeä kysymys miimeinkin joutuu pois päimäjärjestyksestä. — Kirkonkokouksessa maanan- tai-iltana »valittiin tirkkomaltuustoon neljäksi muodeksi arman nojalla eroa- maan joutuneet insinööri I. Almberg, räätäli K. Aura, kirjailija I. F. Hell- man, maalari I. Heinonen, kultaseppä I. H. Pekuri, romasti I. G. Snell man ja asessori E. Villgren uudelleen sekä uusiksi jäseniksi maluri P. Kontio ja kaupp. I. Illikainen, miime mai- nittu paikkakunnalta pois muuttaneen työnjohtaja Mattilan tilalle. Kirkkoneumostoon malittiin eroamis- muorossa olemat jäsenet opettaja I. Lakari, mahtimestari A. Nylund ja rehtori M. Rosendal uudelleen. — Elinkeinoilmoituksia. Lemy- seppä A. Laine ilmoitti eilen maist- raatissa lakkauttamansa täällä harjoit- Lamansa lemy- ja läkkisepän liikkeen. Samassa tilaisuudessa ilmoittimat lemysevät Arjö Henrik Mahla-Kaarto ja Antti Karppinen alkamansa täällä harjoittaa lemy- ja läkkisepän liikettä toiminimellä Kaarto & Karppinen. — Rakennustoimi. Asunto-osake yhtiö Kuusi pyysi eilen maistraatissa lupaa saada rakentaa omistamalleen tontille n:o 149 toisessa kaup.-osassa 42 tulisijalla marustetun asuinraken- nuksen. — Pelloille rakentaminen. Ei lisessä maistraatin istunnossa syytet- tiin kolmea henkilöä tumattomasta kaupungin pelloille rakentamisesta, jois- ta toisel lykättiin, paitsi työm. Iisakki Hiltunen, joka oli marustanut ladon tulisijalla, melmoitettiin tulisija pois tamaan 3 kuukauden kuluttua 50 mk. sakon uhalla. — Sakotettuja. Katuosien kun- nossapidon laiminlyönnistä sakotettiin eilen maistraatissa kahta henkilöä, 5 mk. kumpaakin. Epäsiististä esiinty- misestä kadulla sakotettiin kahta mies- tä 5 mk. kumpaakin. Iuopumisesta sakotettiin raastumanoikeudessa seitse- mää henkilöä 20—25 mk. — Lapsenraiskausjuttu. Täällä Oulussa t. k. 4 p. tapahtunutta lap- senraiskausjuttua, josta jo ennen on kerrottu, käsiteltiin raastumanoikeudes- sa eilen. Mangittu Juho Alamehtä uudisti ennen tekemänsä tunnustuksen, mutta lykättiin juttu yl. syyttäjän pyyn- nöstä eräiden lisäselitysten hankkimis- ta marten tämän kuun 26 päimään ja Alamehtä passitettiin lääninmankilaan. — Oulun läänin Keskinäisen Paloapuyhvistykseu toiminnasta w. isos on ilmestynyt kertomus, josta julkaisemme seuraamaa: Kuluneen toimintamuoden alussa oli yhdistyksen makuutuskanta 27,768,- 100 markkaa, ollen siitä kiinteimistö- makuutuksia 18,708,620 markkaa ja irtaimistomakuuluksia 9,059,480 mark- kaa. Johtokunnan määräämä taksoi tussumma oli kiinteimistömakuuruksille 21,551,580 markkaa ja irtaimistoma kuuluksille 10,089,770 markkaa eli yh- teensä 31,641,350 mk. Muoden lo pussa oli makuutuskanta kiinteimis- tölle 21,890,590 markkaa ja irtaimis- tolle 10,468,640, markkaa, eli yhteensä 32,359,230 markkaa. Vakuutuskan nan lisäys kuluman muoden aikana oli siis 4,591,130 markkaa. Johto- kunnan määräämä taksoitussumma oli muoden lopussa kiinteimistölle 25,631,770 markkaa ja irtainnstolle II,736,120 markkaa, tehden lisäys muoden aikana 5,726,540 markkaa. Nhtiön kehitys on kulkenut säänuölli- jesti eleenväin entiseen tapaansa. Palokormauksia on yhttö suorittanut kuluneen muoden aikana Smk. 100,795: 65. Mahinkojen suuruuteen nähden oli kulunut »vuosi yhtiölle maikea »vuosi. Syynä oli, kuten tunnetaan, »vihne ke- mäinen suuri Romaniemen palo. Mai nitussa palossa yhtiön kormattamaksi joutunut »vahinko tekee enemmät kuin puolet kaikista yhtiön kormattamiksi joutuneista kuluneen »vuoden mahin goista. Siihe-t nähden, että Romaniemen kirkonkylä, eli n. k. yhdyskunnan alue, on tiheään asuttua, kauppalan tamoin rakennettua, päätti yhtiön johtokunta sanoa kaikki makuutukset irti nmini- tulta alueelta kuluman muoden lop- puun men»»essä. Kuluneen muoden kesäk. 15 p:nä pidetyssä yhtiökokouksessa hymäksyt tiin yhtiön uudet säännöt Paloapuyh- distyksistä 17 p:nä huhtikuuta 1908 annetun lain mukaisiksi, joille ^ sään nöille sitten heinäkuun 16 p:nä saatiin mirallinen mahmistus. Altaiden »lusien sääntöjen perusteella päätettiin kuluneen »vuoden »narrasr- 13 p:nä pidetyssä yhtiökokouksessa muuttaa »vakuutusmaksujen kantotapa site»», että kaikista niistä uusista ma- kuuluksista, jotka astumal »voimaan 1 p:nä tainmik. 101 q jälkeen, kannetaan makuutusmaksut »vakuutusmuoden alus- sa. Sitä päiivää ennen »voimaan as- tuneista makuutuksista kannetaan ma kuutusmaksut entiseen tapaan, makuu- tusmuoden kuluttua. Samassa kokouk- sessa »»»äärättiin »v. 1910 etumaksuksi 2: 50 p. tuhannelta. Nhtön johtokuntaan on kuluneen muoden aikana kuuluneet, toim. joh tajana I. A. Tuohino, »varsinaisina johtokuniian jäseninä maanivilj. O. Karhi ja op. I. Kokko, sekä heillä »va- rajäseninä maanmilj. I. Korpela ja H. Holma. — Lähetysyhdistyksen jäseniä ja lähetysasiaa harrastamia nais- ja »nieshenk»löitä huomautetaan yhdistyk- sen kokouksesta ensi maanantai-iltana rukoushuoneella. Juhlatoimikunnan yn« nä edustajan malitseminen ja sen yh- teydessä muita tärkeitä asioita. — Henkikirjoitusta jatketaan huo menna, jolloin kirjoitetaan tontit n:o 121—141 I raup. osassa ja 1—29 II kaup. osassa. Perjantaina tapahtuu hengillepano tonteilla n:o 30—70 II kaup. osassa. — OoPPeranähtökset on täyty nyt lopettaa, kun rma Lagus on sai- rastunut. Hänen parannuttuaan niitä jatkettane?. — Helppotajuinen konsertti on seurahuoneella huomenna klo V28 illalla. — Sairaussuhteet Oulussa miime miikon ajalla: Keuhkokatarria 11 Watsa- ja suolikatarria ... 8 Kurkkuröhkää 8 Tuhkarokkoa 3 Vihurirokkoa 1 Vesirokkoa 1 Tulirokkoa 1 Hinkuyskää 1 Vatsakuumetta 3 §hT~37 Mtltoksia tkksoitllksecil. Tutkijalautakunta on taksoituksesta teh- tyjen walituksien johdosta tehnyt seuraamat muutokset: ^Ztlentanut on lautakunta seuraamilta allamainitUlihin määriin: Kontt. I. Alatalo 3,300, insin. I. K. Koskinen 8,500, Jalo Tolm^nen 3,500, kondukt. D. Rautellin pe- xif. 3,850, ylimetsänh. N. Juselius 6,300, leski Edla Kemppainen 1,100, kirjatt. K. A. Väänänen 1,100, W. A. Lindberg 1,100, insin. I, Korhonen 3,200, »varat. Ä. Sep- 3ti,800, työm. S. Karjalainen 1,100, seppä E. Tuohino 1,160, Oulun osuuskauppa 57,100, kaupnnh. 2B. Lehtomaara 3,500, ivalok. Jna Liljeqrvist ja kumpp. 1,800, me- rikapt. G. Braxen 9,100, räätäli F. Rönkkö 700, op. I. W. Lehto ja rouma 3,850, seppä I. H. Kaakinen 700, tyom. I^.Spärman 1,100, M. Mustonen 700, G. Äijälä 700. nahk. L. Mirtanen 700, metsän h. E. L. Sandman 27,800, maalari H. Mattila 13,100, liikem. E. Hemonpää 3,900, postelj. I. E. Tolonen 1,100, kaupp. A. Krestjani- noff 3,500, opett. W. Elsminc» 700, metalli osuusk. Paja 2,100, kontt. H. Nurkkala 700, talonom. I. I. Hiltunen 1,800, kirjalt. 8. Keränen 2,000, Uusi rohdoskauppa 12,000, nti Aili Nisula 1,400, homioik. auskutt. E. Lömenmark 2,100, leht. P. A. Rantaniemi 6,000, E. Trummer ja kumpp. 4,200, kaupp. B. B. Bergdahl 1t>,000, kontt. Elin Fred- riksson 1,200, O. y. Oulun rohdoskauppa 3,500, marat. O. Ramander 4,200, kauppah. I. W. Snellnian (Äison 348,<»00, kauppan. K. A. Snellman 30,800, luu tn. R. Weckman 18,600, I. E. Karhu 1,050, ent. metsänpääl. m. A. Borgin perik. 2,100, kirjapaino O. A. 24,800, nti Heleena Silfiverström 700, ponnest. A. Castren 23,800, kaupp. fr. W Pentzin 45,000, artitehti W. I. Sucksdorff 7,700, talonom. fr. A. Hyötylänmäti 3,800, leipuri M. Räisänen 1,100, leskir. Ida Elin Franzen 4.400, rakennusm. H. Roini- nen 9,000, maamitt. I. fr. Pitkänen 4,900, pormest. I. L Pentzin 66,850, Oulun te- les. O. Y. 12,700, teht. E. Aström 13,800, kaupp. S. Santaholma 7,000, kaup. M. H. Härmä 21,000, kaupp. I. A. Santaholma 7,000, suut. M. A. Hirsi 2,400, rouma A. Mickstrand 1,400, työm. A. Anttila 1,100, muurari A. Tjäder 1,100, työm. I. Laa- maanen 1,100, kaupust. I. Ohtonen 1,800, puus. I. Simula 900, „työm. A Wirta 700, rouma Mementine Äström 44,000, ndit Eimnri Aström 10,000, Siqne ^lström, ?lnna E. 'Zlström, ^Robertine Asiröm kukin 2,8«X>, hra K. E. Aström 2,450, työm. K Karppi nen 700, mahtim. O. W. Rosmall 1,400, koneenhoit. I. frorsman 700, lirivesm. I. Nissilä 900, työm. St K. Heikkinen 700, Oulun sahayht. 135,000, Outuj. lauttaus yht. 4,900, räätäli I. Termo 900, työm. M Hietala 700, eläinlääk. K. I. Lager- bohm 8,500, työm. I. H. Piippo 900, Oul. laiw. lastaus- ja lossausyhdist. 2,100, opett. Eiva Sandman 1,W0, konit. H. Kos kela 1,100 ja työm. St. M. Soini 700. Kokonaan xv a p rt u 11 a n u t on lau takunta seuraamat: työm. 5i. M::ona, A. Manninen, kaupust. Liisa Naustu, ent. kauppa-apul. Katariina Sunien, nti Nellie Engberg, tifdm. K. A. Lindgren, t>). Berg man, mahtim. K. I. Skogitedt. kontt. I. Hellström, thöm. A. Konttinen, puotipa.w Aino Mäinökangas, koneen!. H. Pyykkö, leiv. Anna Hiltunen, työm. A. Määnänen, nti frann» Tornberg, työm. H. W. kvlä, A. Röök, lyöin. I. Heikkinen, kirjalt. W. W. Wesa, ti,öin. I. Remes, nti Anna Eskonsipo, puotipaliv. ''Aina Termonen, suut. I. Parklari, leski Rosa Bergmanin perik., työm. K. Marin, I. Palatsi, M. SimUä, fr. H. Kalliokoski, A E Anttila, I. A. Kärki, I. Prusila, riva Aurora Ahl roth, työm. I. Mannermaa, kauvpapaliv. Matilda Manninen, työm. S. Emoniemi, A. ^.autiainen, ndit Ida Alitalo, Ida Samaloja, Elsa Oikarinen. H y I ä ii n y t on lautakilnta seuraamien ivatitukset: Ratam. G. Jansson, tviiltm M. Wäyrynen, meriin. O. Piipari, kirjansit. A. Lagerström, O. y. Tuomi, maihdem. E. Vapaasalo, työm. &. fr. Halonen, I I. Sutinen, M. Piippo, fralt, leipuri Ma ria Pieniniemi, merim. H. Holma, kaupp. ^'l. frorssen, Oul. dritteliliite, työm. frr. T:i-.nvinen, puuseppä A Nulinen, työm. A. We>.wo, I. Siira, ivalok. Hilma Lindgren, leski Maria Huotari, opett. franny Luuk konen, muurari I. I. Kormela, jarjestysm. I Suni, luljett. K. Älntlonen, kondukt. K. (*»>. Sjöivall, kaupp. W. Kari ja mainio, ko neenk. O. Anttila, tnönjoht. I. E. Salmela, tnöm. O. Kampman, puus. I. Ruokokosti, työm. E. Leinonen, nti 'Anna Luukinen, talonom. O. Perttunen, koneenk. A. Ol)i- maa, työm. &. O. Masala, A. Antin, lei- puriliike Liisa Lundberg ja Johnnna Torf, Suomen osnuskaup. keskuskunta, leht. K. I. Kauralan perik.. kontt. E. W. Pakonen, lauppapahv. I. Pyykkö, talonom. I. I Meslman, kaup. I. Rönn. talonom. P. Ho lappa, I. Mäinä, I. Risto, tul las. A. W. Siren, pankinioht. I. fr. Z^erttula, konsuli E. frr. Borgin perik., prokur. W. Huhan- antti, leipuri St Niemelä, kaupp. E. Skog- stedt, nti Anna Manlinen, kaupp. A. A. Högsten, toimin. Singer komp., kultas. I. H. Pekuri, kauvp. I. Ramander, konsuli B Blunt, kauv. A. W. Snellman, työm. M. Siimes, kaupp. W- Lag«rbohm, työm. A. Alipeläjä, kaupp. E. L. frabritius'en perik., ramintot. O. H- Lnndblad, nti Emilia We- stenius, kauppiaat I. Illikainen, S. Louk- kola, W. 'Armola, leipuri I. E. Lähtemän- oja, emerstiluutn. E. G. Thome, kirjanpit. A. Järnselt, leskir. K. Jmvani, kaupp. B. Lukkarila, laimuri A. Juntunen, työm. W. Wähä-Heikkilä, S. Markuksela, rma Ada Fogelholm, insin. S. Kiianlinna, I. A. Karhi ja rwa, rwa Aina Rnstanius, ylikonst. M. A. Toimola, toimin. Zlström & Aströni, Maa- ja satamatyöosuusk., »valuri K. Luok- kinen, ent. wääp. I. Keskitalo, nahk. I. Petäjämaa, urakoits. M. Pettersson, peräm. fr. S. Soini, suutari A. Wartijainen, insin. B- von Haartman, työnjoht. I. Pekkala, asiam. A. Paaso, miilaaja M. Kähkönen, insin. G. A. Mestersträhle, kuvaris. F. L. Westerholm, työm. T. W. Lehtinen, puus. P. Omick, satulas. A. Harjapää, muurari O. Raappana, merim. Korhonen, työm. I. Mikkonen, maalari E. Rautio, Ouluj. höy- ryw. 0. y.. Koskenniskan olutt. 0. y., Brö- d/r Aström a. b., O. n. Puuseppä, O. y. Aströmin pieksut., Puutamara 0. y. War- jakka, palomak. yht. Phoenix, Fennia, Poh jola. merim yht. Triton, Suomen höyryl. 0. y., kaupp. W. Landin, nva Sosia Littom, työm. W. A. Pirilä, lemys. A. Mannermaa, työm. M. Huominen, työm. H. Hauru, po- liisi O. Roos, I. Ruohomäki, muurari Hj. Lindgren, työm. T. Majander. — Lauttauksentarkastajiksi ku luman muoden lauttausalaksi on lää- nin kumernööri määrännyt: Alimieskan kuntaan poliisikonstaapeli Joh. Wilh. Laineen; Siemin kuntaan lautamies Wille Haikolan; Pyhäjoen kuntaan poliisikonstaapeli Gustaf Adols Termosen; Merijärmen kuntaan poliisikonstaa- peli Juho Hernetahon; Oulaisten kuntaan poliisikonstaapeli Mikko Kimirannan; Taimalkosken kuntaan yliopp. E. A. Vaenerbergin; Oulun »naalaiskuntaan poliisikons- taapeli Kristian Miklmin: 3!imalan kuntaan kunnallislautakun- nan esimiehen Heikki Knuutin; Haapalveden kuntaan poliisikonstaa- peli Esko Käräjäojan: Haapajärmen kuntaan poliisikonstaa- peli Lauri Martikaisen; Reisjärmen kuntaan poliisikonstaa- peli Juho Laurilan; Säräisniemen kuntaan poliisikons- taapeli Antti Komalaisen; Paltamon kuntaan lautamies Matti Leinosen ja talollisen Johan Jaset Termosen; Simon kuntaan poliisikonstaapeli I. N. Salmelan ja lautamies Fredrik Vuolemin: Pudasjärmen kuntaan poliisikonstaa- peli Jaakko Mäntyjärmen ja tehtailija August Forsströlnin; Kalajoen kuntaan poliisikonstaapelit August Teräksen ja Efraim Haapa- kosien; Puolangan kuntaan maanmiljelijä Aslak Allinnie»nen ja poliisikonstaapeli H. Kanniaisen; Muhoksen kuntaan poliisikonstaape- lit P. Hiltusen ja P. Markuksen: Sotkamon kuntaan ent. kyytirattärin Tuolnas Väyrysen ja poliisikonstaapeli Niilo Mustakallion; Kestilän kuntaan poliisikonstaapeli Juho Päiiveröisen; Pulkkilan kuntaan talollisen Matti Wiion; Pyhäjärmen kuntaan poliisikonstaa- peli Olli Nousiaisen; Kärsämäen kuntaan poliisikonstaa- peli Matti Huotarin: Kemin kuntaan talollisen I. A. Raiitaniem.en, herrastuomari P. A. Jauhon ja poliisikonstaapeli Jaakko Lastumäen; Terivolan kuntaan poliisikonstaapeli K. I. Ahon ja lautamies Antti Palo^ saaren: Romc-niemen kuntaan poliisikonstaa- pelit Antti Keräsen, Oskari Poikelan ja H. B. Norivannon; Kukmonieinen kuntaan torppari Pih- tori Kilposen, »vaiiginkuljetlaja Juho Kilposen ja ent. kyytirättärin Kusti Komulaisen; Sälöisten kuntaan poliisikonstaapeli Inho Jaakko Ukkosen; Hyrynsalmen kuntaan poliisikonstaa- peli Kustu Aspin ja lautamies Joona Mikkosen; Suomussalmen kuntaan poliisikoris- taapelit Tobias Seppäsen ja Herman Kinntlsen; Oulun kaupmigin alueelle merilap- teeni Albert Adrian Juuneliukseu: setä Kajaanin kaupuiigin alueelle satula- seppä Jiivari Rantalan ja puuseppä Rickhard Juntusen. — Hyljätty tvalitns. T. k. 9 pinä aiilamallaan väälötsellä on lää- nin kumernööri hyljännyt apteekkari F. G. Borgin, kauppias N. P. Mar- ttnin, kartanonoinistajain Josesina Ka- janderin, Petter Tuorin n. m. mali- tuksen Tornion kaupungin lvaltuus lniesten kokouksessaan jouluk. 28 p:nä 1909 teleiuästä päätöksestä, jolla »val- tuusiiliehet kaupungitt rahatoimilauia- rin lekemästä ehdotutsesta olimat päät- täneet rahutoi-nitainarin myötätvälsi jättää rakennuslontin n:o 17 eli n. s. ..Raatiliuoneen wr»n" kaupungin cr.fi- nuii|cs|a osassa. — Perintökirjan on senaatti t. k. p:nä an:an»tt talolliselle Juho Heikl» Jaakonp. Meriläiselle ^ueinelän manttaalin krtmnuntaloon n:o 27> Piippolan pitäjän Taivastkengän ky- lässä. — Eläkkeet. Eronsaaneelle tarlk' antpujalle nyttemmin hajottelussa 3:ssa ruotujakoisessa Oulun Suomen tarkk^ ampujapataljoonassa 5iafle Wijurille, Alimieskan pitäjän Hlimieskan kylästä, on elinkauttseksi eläkkeeksi sotilaShuone- kassasta myönnetty 40 markkaa »vuo^ dessa, lukien tammik. 1 p:stä 1910. Sitä »vastoi»» on hyljätty ent. tarlt'- ampujan samassa pataljoonassa Taa- »vetti Similän lennen Perä eli Ojan- perä), Aluvieskan pitäjästä, eläkeano- mus. — TVesiperäisten maitten kui- wattaminen. Talollinen Kristian Kekman on o»nasta ja muitten osakasten puolesta anonut maltiomaroista maan- miljelysinsinööri M. Erosen laatiman suunnitelman mukaan 41,100 markan amustusta Haapameden pitäjän Haa- pajärmen kylässä ja Kärsämäen pitäjän Kärsämäen kylässä sijaitsemain Venet- puron ja Jlkanojan perkkaamiseksi. — Maanmittaustoimittt?fia. Varamaanmittari Frans Gestrin on määrätty toimittamaan halkomisen Naa purin perintötilalla n:o 49 Haava- järmen pitäjän Haapajärmen kyläs'ä' mara»naanmittari Ostari Vahlgren samoin toimittamaan halkomisen Hirsi- kankaan perintötilalla n:o 36 Haapa järmen pitäjän Kuusaan kylässä: kommissioonimaanmittari E. Bloin- berg samoin toimittamaan halkomisen Kekosen perintötilalla n:o 10 Siinon pitäjän Simon kylässä; kominissioonimaanmittari Kaarlo Lönnbohm samoin toimittamaan hal- komisen Kilpelän perintötilalla n:o ja Liksin perintötilalla n:o yö Hyryn salmen pitäjän Ristijärmen kappeli- seurakunnassa; ja maramaanmittari Ossi Teräs teke- mään kustannusarmion Muonionis- kan—Kittilän »välisen ratsutien muut- tamisesta miiden metrin lemyiseksi maantieksi. — Järjestyssäännöt kyytilai- toksille Oulun läänissä. Oulun läänin kuivernööri on miime maalisk. 80 pnä mahmistanut läänissä olemille kyytiiaitoksille, tammik. 1 p:stä 19ll alkaen noudatettamiksi seuraaivat jär- jestyssäännöt: 1. Matkustaman yleisön käytettämäksi ma- rattujen huoneiden, joita ei saa »vuokrata yksityisille eikä käyttää tansseihin eikä Hu meihin taikka muihin yksityisiin tarkoituksiin, tulee olla tarpeellisesi kalustetut, medosta mapaat, puhtaat, marustetut kesäiseen ai taan amattamilla n. s. tuulihaoilla marus- letuilla akkunoilla sekä sisäpuolelta lukitta millä omilla. Huoneet omat joka päimä ja jokaisen matkustajan jälkeen huolellisesti puhdistettamat ja tuuletettamat sekä talmi- sin joka päiivä lämmitettämät, maikkei mat- kuslajiakaan sattuisi kulkemaan, ja tulee huoneiden lämpömäärän olla mähintään 10 astetta (5elciusta. Taimeksi omat sisäakkunat m edon »välttä miseksi huolellisesti tilkittämät. Ulko-omen tulee olla marustetun soitto kellolla. Jokaisessa matkustajahuoneessa tulee olla ainakin yksi pöytä, tuoleja, maatenauloja. peili, lämpömittari, raittiilla medellä täy tetty sylkplaatikko, tamppu, kynttilä ja tuli tikkuja, joka päimä raittiilla medellä täytet- tämä meiikarahmi ja lasi, tuhkakuppi sekä kuhunkin ikkunaan pitkät uutimet ja kierre- uutimet, miimemainitut mieluummin tuin- manmäriset. Sängyn pitää olla tilaivan, »vähintään metriä pitkän. Aluspatjojen tulee olla tasaisesti täytettyjä, niin ettei niissä ole kuoppia eikä kuhmuroita. Jos olkimatra'.'- seja käytetään, on ne täytettämä pitkillä oljilla, ei pahnoilla, ja oljet omat tarmit taessa muutettamat. Muoteessa, joka ase- tetaan niin etteimät nukkuman kasmot tule päimänmaloon päin, on käytettämä kahta lakanaa, joiden tulee peittää koko aluspatja ja jotka ynnä peite on muoteen jalkapäässä työnnettämä aluspatjan alle. Sänkymaat teet eimät saa olla kylmät eimätkä kosteat, ja omat sekä lakanat että tyynynpäälliset ja pyyhinliinat jokaisen käyttämisen jälkeen maihdettamat ja pestämäl. Sänkymaattei- den tutee olla siistejä ja omat ne ainakin joka toinen miikko tuuletettamat. Pesulaitteen tulee olla lanteeksi suuren. Siihen kuuluu tilama pesumati, iso »vesi- kannu, saippuakuppi, ämpäri likamettä mar- ten sekä yöastia, jotka oivat jokaisen käyt tämisen jälkeen huolellisesti puhdistettamat S Syöpäläiset omat hämitettämät. ^Hymä keino syöpäläisiä mastaan on puun simcle minen öljymärillä.» 4. Ruuantarjoilun suhteen on huomattama, että pöytäliinat, pöntäastiat, m>?itset, kah- melit y. m. omat aiman puhtaat: ja on ruokaa »valmisteliaessakin noudatettama mitä suurinta putttautta. Ruuan tule? muutoin olla tuoretta ja paikkakunnan oloi- hin nähden kelmollista tamaraa. t? 5. Biatkustamaa yleisöä ivarten tulee löy tyä erityinen, sisäpuolelta ha'alla sukeltama käyinälä joka aina on pidetlämä siistinä: ja liitolla marusletlaman käymälän amain on pidetd.nvä malUielajahuon^iden eteisessä. ^ 0. ?ljoneumcjen tulee olla mukamat ja siis tit ja omat ne aina pidettämät lnzmässä kumiosia. Reessä tulee olla ajajan istuin ja kärryissä mieterit ja tulee niissä kylmeni pään muodenaitaan löytyä tarpeelliset nah kamällyt ja ;.eitteet. 7. Näiden järjestyssääntöjen noudattamisen laim!iilyö»iises:ä rangaistaan syyllistä, joi lei yleisessä laissa talsi »voima^.saoleivissa asetuksissa ole erityistä rangaist>.is'.a mää rätty, sakolla kymmenestä «lO> ivilteeniym meneen >50» markkaan: ja tulee kruiinun- palmelijain malivoa, että näitä järieStys sääntöjä, jotka oivat naulattamat päimä- kirjahuoneen seinälle, noudatetaan. önta liräis isainSiisiisnj!;;^?. Alempana mainitut iueijerit mrai oman il»'.ioi>ilksensa miifaan sa'nnitta- neet 2.'5 p. nta.iltsfuuia iäheitainästaäti moista, »vapaasti Hangossa, seiiraamat hinnat, l»i»ni'.täin: Meijeri n:o 1 2: 9t> ast. »voit. .. „ 2 2:97 2f» .. .. „ .. <> .. .. ^ 2:97 29 „ .. » .. ^ 2:90 G „ .. .. .. U 2:9410 .. „ yhteensä 1">9 ast. moila Korein b.inta oli 2 n»k. 97 p., keskihinta 2 ntk. 9")/; p., alin dm ta 2 ulk. 90 p.