N:o 216 — 1910 KESKI-SUOM1 Perjantaina syyskuun 23 p:nä Ä-ristiatriassa Stubcnicr Tamfunbe- tisjfl. Esi xl mä koÄeuevi suomalaisia .sim.vttiSiX.oja. Efuclmcin iatfecn An tiin ylio-pp^iden keskuudessa ihmeen ikcräijs ^ia^alaiM osakunnan kansan- wc listtrsiyon htxväksi, oso:teeksi heidän ilnimtältmioisuudestaan täll? työlle. Kercchs tuolit 230 kruunua. Norjan H i oppilaat lähertiwät sttäpaiiii tcrweh- W^en Karjalaiselle osakunitall<. — Tuomen kreikkalain-katolinen pa pisto. Itä-Luomessa k»uluu liiikku- nxm ja sieltä on muuallekin /kulkeutu nut sellainen p.iepiniainen 1)u'I)u, että Tainporeella oleiva freiTialoi^fatolt» «en ^appi. pastori ö. Pa>nisu, ftirret» täifiin nyttemmin muod ohetun Pol- ip:)änwn kreikkalais-kaiolis>n .jeuro» kunnan kirkkoherraksi. Maikkaanpa miitfin, et:ä tämä t>oi>inenpide aiheu tuiii ylioppilas SlUingon miimekesäises- tä mangir^misjuiusta. »Tatnp. Za>nomakn" tic<duS>tekumt, mmkä nxrran «iässä huhussa -»n Pe» rää. on >hra pastori traikuuimnm, ett'- «i ii »e oic pnrkinyt eikä pyri Pol- w:jä>rwelle. Jos siis ifjäirct sinne siir rellä si!n, iiapahtuisi se mastoin hänen «ahtoaon. — Isä surmannut lapsensa. Viime 'perjainai-iltana k:lo N aikaan •:uli 3i<rh ! iiaäi<i Tanarail Nsiässä : t s e n i i e n tyttären :>liinai?da Erlinqin luo renki- mies Kalle Haapanen, joka äskettäin Ulmilan mäliläruj.llci cli tuomittu Eningille majamaan lap'ea e!a:>.ls- cpua. H. oli isiuu:unut ia jut.llai noin parisen tuntia E:n t.ins'a. tofj 'Oli asc::anut piencfaiK-nfa wuotce<.a m.ercen 'lehteen. Heille oh w hLoin tiiQu.: ipkinä l.oao, jolloin v. cl: temmcnnut puutcn ja ielov.nr silla !a-. to oMcode puolelle rimaan, miu että terä 'iiifi ulos seiästä. oli hän läh:em: he.: ul.os. Lc.pii. joru cli noin ii ff. i';äii::n, kuoli piai'. Mur haaja itvangilrri-n sunnun:au:a Poris- ia. join:.' «hiin oii tullut '.n^nhnoille. Hän on lUlN^.ust-n'ii rcfoixs-i. --- 2.2. — Poliisi keskeyttänyt sosialisti- puhujan. B>ii>me sunnuntaina metalli- tycnttTJjäi.it kanianjichlasa ött. r ai«l;Kcit puikossa Heistnstk>'ä tes!ey::i komi ia» rio Ioh<m?>on sojtaiisnsen kansailedus- tajan. piir.sihieeri P. Vo>na:un pu heen. koska puhe sisälsi rouin pc liisin ja hallitukien 'sättStnistä. Puheen mii- mtifei Uiuj-cet ennen le-ke».i':ta kuu luuvat ..Tyomichcn" selos:u:icit mu- kaan: »?umini.'ellaan «vielä perinpohjai- sempaa kirisillä. Tuutiakon aikana annetut lupaukset vedetään takasin. Nyt on Venäjän Hollirn-m.iydilla sii hen Alaisuus. Echän o!e soiaa lii^nnnn I«'.apanin kanevi. jo!a e?u'isi ..siiä» m.:an n^allo:u?ia". So:ajou5ol ulivu koiona. Niin kaän orat lassakirstu.' tänunneet jcfo nmsicii> s:ä milsoonis ollut jo kauan tumncttunn. ,Aikaisem» min tehtiin lkaÄki Mo.>t«Ävar piiotustaak'- sccn hcritilixi". Eyyiiääpä 5i rio lt raja lahden entistä tvinv.ita>aa I. Naitiota- kin joiStaMn rikotkisista ja sanoo edtei hän huoli lehdestä niin kauan kuin siihen Naition-taparsct henkilöt kirjvittclelvat Muistettalkoon mielä. että äskettäin Hangossa määrän passin läytöstä pidä- tetli) naMuvi Aaltonen oli myös „Rai- >waajan" snii-siä toimittaii-n >N!ahtawat olla kannata channcihmi- siä sosialistien johtalvat aine!s:t Lah- de-?>a, ?im heistä jtrI?'jxtnIccrif;n näin kauniita jurthtja pääsee! — 11. S. — Kaksi tawarawaunua omin lu- pinsa matkalla. Ecis.-dem. kertoo: Äu>n Tyriväölrä lähremä lsekajuna t. k. 17 !p:n aamulla lähti Risteen ase- malta Ä^kömäm asemalle. täMyi ju- nan pi)s>chll>ä wäiiinatkalle syystä, että kaksi tou>aratvaunua seista törrötti ?a- balla. Maunut olitvat omin lupinpa iähienoet Koikcinveliä ja> oliw<u ehti- neer noin kilomevrin matkaa Risteelle päin. ?)hreeniövmäys:ä ei tullut, juna pysäytettiin. >wavnui oteitun mattaan ja tuotiin Kokemäelle takasin. Edellisenä yönä Malliasi M ka ra nMrsky. Se ei kmtmkaan saisi kuleiella wu:ateiden liikkumaa kalustoa, waan tulisi a^mtaäoiiestön walwoa, ettei täl laisia amalvaktaisia siiriymisiä iapah tuisi. — Tuomalaisten työmaenjärjestö jen leimoja Tanskassa. Kuten muisie inn, kerrot ii m joku avka sitten, eitä Tanskassa oli esiintynyt muuan mk», jolla oli lhaUussaact suomalaisien työ lväeirjärjeslöjen ^lei'moja. Titiemmin laariin eliöille, että mies oiisi muuan entinen suonia lainen poliisi. Nyttem m'n kertoo „Sosi«iisii", eriä mainittu mies olisi tullut Turluun ja hänen ui. mensä on Hugo Henrik Henl-nincn. — Takawaritkoon otettu ulkomaalai neu sanomalehti. Painoaiia.n yUhalli tus waat>i tiistcrina Helsingin reastu ivanovkcudessa „Bortiner Ta ,)cblatiin" c- lok. 3l p:n numeron tuka!var:kko-in-oton wcchwis.tu»nista, miifä oli jshtunnt H. M. keisarin Saksan-»m'kaa »oölavisla tii^scitiLsista. ja oli h'!)! ) Helsingin rau ■taticasciimn kirjakaupassa, ftiijafauixin ol>n<laja, mva Sofie JuKintijf, lausui, et tä hän oli paanut mauntun lahden poS- tiZsa. eikä tiennyt miiäin sen sisällöstä Rwa Iwanc»ssille ei waa!>ii!u nukäiin v dec -ivastuma. — RaasN!wanc>i!eu?, joka oi katsonut ivoinansa railoista asiaa cn» nen.'uin oli saanut :'ir70':u'jis>a kivin» nöksen, lykkäsi jaitun syyskuun 27 päi« ivään. — U. (3. — - Tuomeen saapunut ulkomaalainen pantin petkuttaja. Ti»>skuuii it päiivä" nä kertoo Siivet Pieiar.n ituunin i< fin faonec-ii Wicnio:ii |äi)!t>;ci:u pyyn nön. pidättää jiuiUTUruer Julius Pu- wislaa «iti Affein paisun täkin wiwun orrelle, 'joetta ilqpsi paremmin nukkuisi. Tiellä aMuiicÄsa pimeyoessä, lkuumuu- desta puoli-Pyörryksissä tviettää ptcno- täinen enimmät aikaansa. T<rlwella wa- rusietaon 'lapselle ialnmasnahkainen >ucsi, niinkuin suuri turkin hiha. Te we« detään «kapaloiden päälle lämpimM. Äun näm smvjell<mn lasta päiwänpais- teelta ja raittiitta ilmalta, niin lkäy »h» ,m i sille samoin kuin kasmille.. Te kaö» lvaa pimeässä, mutta tulee kuichtunut ja surkastu-nut. — Lapset oivatkin täällä .kalpeita ja hvikToja, lvavsinkin pienem" mät, jotka -e wc ä/t itse pääse ulos raittii seen ilmaan hetlkeksikään. Ja tämä on Yhtenä -syynä 'siihen, että pieniä lapsia kuoiee hymin pahjon ja tactmivat kulku- taudit «uait Kannaksen -kotien alituisia wicraitu. »sairasten oppiminen" se on sairaan luona käyminen on yleisempi kuin ehkä missään Suomen mui-sur osiZia. Sai» raota neuiwo>taan päiiviit päästään aa- musia iltaan. >kun yksi menee, niin :oi< nen tulee. iTmoan penkat oivat katsojia täynnä. 'Ei Äe »väliä mihin tautiin :h» luinen on sairastunut kailli ne on Ju» mala llähMänyt: «Eikä tcrulti tartu Eikä rutto rupea Jos e« Jumala salli." 2t on SiöTOiaflien kansan makaa usko. Jos ?oiwt u>Äd>wlla taudin tartunnasta, niin kystZvät wastaan, miskä tauti sitten crijiminäiii-c-cn •totiisi. Lääkkeinä tautim läyietään wilinaa ja saunaa. Olkoon «ucilta pienin perheen jäsen sairas, niin llviinary»>ppy siirapin kanssa setotetiuna on ensimimäinen ja melkein ainoa lääke. ^r<lus etisitään uudoinpaa lääkettä tipi» laaria (äätpättiä) naapuritaloilla, mut- ia sittenkin « 4 „Viit «t wiina mirivoittele, Eikä huttu huoj«nt«le. Tahi sauna parantele: Te on toto toiffen miehen, Tahi Ka J ii-ma lan surma". Taika-uskoinen /a herkkä kaikenlaisia kcnstia koittamaan on Karjalan kansa. sairaallakin koitetaan lukea loitsuja kaikenlaisia, jos «iwät nuilään keinot au ta, niin sitten ivasta uskotaan: Ettei ollultislaan ieko toilsen mi-ehen, Maan Äi Jumalan suvina". ma n, joka oli pc todella sasnul eraaoiä ta t«i. Länsi-Euroin rahamiehilta ^ ^icniti pcm-!i«a i-2,ouo kruunua Cn uhbDiliä m.pp^ul'.lla, joilla moiöaan 1 st>l!vill«, cliä henki.ä, johon T. Pai:a»a itlli...|t -pofiiiui, iantantcit y.m.^mnanin mnto-nicitit jisnval, on ma:» urkiijoiia 'konsaa kuristamaan". I t.,'.'a,:ut -Tuomeen. Puhuja, saatuaan :ieiää. että häuer^ ait ^ t t ix ... fi .. _ -wäti:rallalla esti tään puh:> masia eflci! . ~ Alusten kulettann^kiello .»ewaa hän lop>>.'-a. -ilmoin: -.'rtä poliisi kiitää pitkin Laatokalle -on iänä kesänä jo häntä lja.kai asa ja koh.'ui huudon s«»nm paljon pchoja aikaan. !>iewäällä .alas poliisi", johon jotkut fitlijoista ensin kiellettiin h m, ryi. ..^onkordia" yhm'iwät. ! tulemasta Nnvan kauna Laatokalle. Mikäli olemme kuulleet, ei poliisi' Äuu yhuon puolesta oli annettu kir» tulle pche«n johdosta sen enempiin sallinen sitoumus, enei lanm tule kul wimenpi>:e!-irin ri^ymään -- U.< — Askaisten rettelöt. Turun tuo- mio!kapiluili> on antanut eimuiäiselle no:ariolleik',a maileri I. 'A. Malm- czrenille ichtiMäksi nosia« wir^sy»:e p-as:ori Juho Uotia liiastaan sen joh- dos:a, ettei ihän luomuttanut hullu»» taan Askaisten patronaatiiseurakun- nan omaisuutta tuomiokapiiuun '.vi ranomaiselle. Niinikään on momiokapituli Pvmä- nnl läänin kuvernööri n hääiäinään te maan Polariin, pääsieiiiin se tul lisia, muna samalla n?ckitu:cttun sen oieiiKin n>iiint Titicmmin .Sto nnnjcorcn igumeni, sillä luostari on laiiran vsailas. anoi asianomaisilta Pietarissa edellämainitun sopimuksen puNamis.a, muita tuli siihen hylkää ■tiui was-aus. Niii:emmin on an» imus uudisteltu, ja on rahaministeli lumannut esittää sen ministerineuivos» tolle. Kesällä oli Taksasta zsteirn eräs hi» . . ^ raaja Laatokalle sa tulliin se jo Wii- pastori v>uho kiodin po s ^lskaisien, pi-x-.i-n. TieÄuöieltiin Taksan konsu» p^itron<ia!^s<'ur<I.unnen pappilasta. ii i . q päoiisistiö la/.va tullina Laaiokalle. Konsuli ivakuuni ette: ole olun-assa Tur.s. — Mielisairas lähes kolme .päiioäa eksyksissä. Perj^tai.ia i. k. 1*3 p:nä lähti mi.Iisairas torpparin niaimo Jo- '»esina Haapani Karkun Ä-u-ralan ky- Iästä tyttärellä luo Vio!)ki:an tiliään atvoialoin. liinana päin ja yllään ipci» 'lyhy.'hiil)c'net! pai:a ja hame. Matkalla -cli onneton efiyno f metsöän, ■Kiistä hän-er lotista iununtaina il:a- puo.ella löydettiin ahkeran etsiskelyjen jälkeen. Löydettäessä oli Haapala ai» wan itunnousmana lahden kannon >wälissä. Ihmeellistä oli. että hän oli woi- nu» kestää lähes kolmen voimiin olon mlersassä, ikim huomioon oreiaan, että yöllä lauontairta was:en oli kow« uk» Ekonen ja yöllä sunnuntaita was:en oli niin s«ra pakkanen, elta ma<z oli ai» wa.r jäässä. Ihmisten tullessa paikalle e? H«iapala kt>ennyr mitään puhunicait muna kun hän oli saanut lääkäruchoi» toa, tottui hän ja ny» on hyivär :oi» weet hänen paranemisestansa. — 1.3. — Kansanedustaja 31. Tiiucuinffcn »ishalliskt »oöötintiiniölfct*' sosialistien ro)aSt»nh»itajana. Le löccsiimii^e teucl- tlin joku aika sn:.'., Lahecn '',l'>väcnyh- d'.»!iiksen pääiö!,scs:ä, jolla edustaja ?!. Tiivenius ck<»l,se>ltiin kelpaamaltonalsi it ikkiin sosialisiipuoluee.» hioMauuiitci- n ii» syysra, että hänen hoideitaivanaan o.'cwissa rahmvaroi^a oli huomattu ta- l-allisia wä>iiri-nl!.iytökiiä. Asia kuuluu ol' Iccr jo kartan pohdinnan alaisena Ti- iejä on turtinut sitä »varten a«ctet:u e- rilyinen komitea ja sen tuiki,nulien tu- ^o'scna olr T:n poistaminen p.i->i„^-!a „aii.otin niin kauaksi kun iväärinlänlölse: tuiewat hänen puoleltaan t»yU):läwä:ii seuvitetyZsi", kuten päätöksestä lausutaan warmaan silltä Maralta, e.tä htm-. T .n mchbolliscsti onni-stuni lykäi.i syy scn tarx-llisen syntipuckin. .pe^.varilliscn yh-. teickunnan" nimikoille. .Narwaaja"-lohdc-ssä eräS kir!oi:laja lausuu katkena sanoja tämän ^i.vcnius- pääiöksen ^johdosta» chsycn miksi n.)t n-aZ- ta «siasta päätö» tehtiin maikka asia on mitään csteiiä, mutia kun paperit saa- puitvai we>fälciisille iviranomaisille niin wli jyrttä u-icTro. -Sluuppa oli Pe- ruutcttiuixj. Äusiaunukin jofuncn iu Hat ruplca. Wiiine kesänä esti toi. Äunelv Sal mista kal'je.ia.sin etclä-^Tuomes a tuo- dakseen sen Laatokalle puriehi:>maan. Ei siiälään pääsielty lui-ema-an. — 5iÄ. 2:t. Klllvia Karjalan kannaksella. III. ?>ni.^iri Tuomea on lapana terivehiiä äcken maailmaan tullulla ihiniÄvesaa kaiienlaisilla lahjoilla. Paiioin lahjat hiu^iitmvät äitiä pavkoin taas pient-i yk' sin. jrannalkisekla ja Ylcen>sä Karjalassa on tämä tapa mfootln !äW:;n;it. „Roti- noilla" täiuyöilä tulee ja menee. Jo- kainen 'kunnon naajpiirieinäniä pitää !vel- rvvllisuutenan'a leipoa rinkilä ja kcilkcn- laisia piirakoita sekä kantaa ne ilse mää- riipoinkaan. Tiellä wi.'lä annetaan marlka äidille lapsen ,.ha>lnuia-5rahatsi". Natinoilla känvijölle tarjoaa äiti puolesi nian siirapipl-wiinaa, !ai kaavia za toiölen luomia piirakoita. Näin karttuu hinvien naapurien aniinria ja rahaa u- seila ktMmeniä markkoja, jos kylä on suuri. Ja lähei-set sukulaise: useia Lw tau>at kaksiikin markkaa. Pieniä lapsia heijataan ivinvussa. joka on ivalmiskttu siten, c-ttä nelikulmai nen ivaate on si-do-ttu kulmisiaan luuvun »varteen. Jofbi)i>sfa tmvassa tavaa jcs- i-aifin seinÄviiercssä laudan s-einään ja lattiaan kiinnitettynä. Tähän lautaan picielään wipu-pun ja aletaan huiski- niaan ylös ja 'alas. Tumat oivat hytvin lämpimiä, unutta warmuuden truoksi Pappia silloin ivanhrmm.?! sairaat ha- lua-wat nmilikaansa ivalmistamaau. Naa- pureisla- kertyy ihmisiä kuulemaan ja kalsomaan pappia ja papin h emosta. Jos se hcioonen, jolla pappi on tullut, karta- noiie pääoli^iän »jen ie le e ja haukottelee, itiin on lvamnaa, e-tia sairas .'uolee. Jos taas hcivonen muutoin päristciee, niin paranee U-ionily.rp.vtuijavsiiH koiooniu^vat suku- iaisci lauaniai-ilianä. Ja sotainen t.'ic- rae .nu; >iu-llc-Äsaan piii-a;iia. ivoiia tai muita lueniilsia. Illallisen syötyä käy- dään ka'.soanassa ruimnisia ja lauletaan siellä imrren wärÄsy. Lnnen sanonet ivi".iih.it ihmiset tuodun ruumiin paan ja 'siinä hänelle iauieNii.r K,:-fcn i;ötä Nyt »ä-llaie:a Hanne mm m jo :apah- luu. Tunnuntai-aamuna ttiedään riru- ml-^ tivlolle. Jokaisen talon kohdalla lauletaan tahi. jos iväli on iiheäin a- suttua ci kruitu lakkaa koko maikalla. Ääliin lkosilutctaan laulajia ja hauta» j a i sivä' e ä w iti n« ryypy i (1 ii. Kirkolta pcJlaitua ja rJum lyöchä kä>' >l>autaiai-:!!väki tiedust^leinaan kli!a ia- lossa omännän tai isännän jäl-keeu tä- män ni»nen ja teinien pee:i — jos ni ini «äin ijontpi fiiunipi näiSiä cn kuollui. Taivalli:5csti nostetaan is-iiinäöii «vanhin poi-ka ja emännäksi .vanhin miniä. Nä- mä taas pysiMät siinä kuolemaansa aSti. — Joukon neuw»Sta kopataan noHtetta- ivaksi ilmoitettu i>säntä ja emäntä ja ko- hanaan ikolme kertaa tuivan lakeen huu- i!ien jolka k>erta. ..Qnnelisi isännälle" ja ..Onneksi emän» nälle". No-siamisen p<iälle antaivat isäntä ja emäntä nostorlMyt setä kahivit. Kai-kki >sul»rc>minat juhlat ivietctään n.-.elä omi>nc eritii)isine juhlallisuuksinecn. . ^ou.lii juhlista -jaloin", sanoo taottu kan- |tm lause. Sitä Kannaksellakin ivaru^s- haudutaan joatfolla :'oaö taano t laniaa n. Emä-nnät lipoivat perunapiirakat ja mo- nenlaiscit ttMipiir-nkat. Isännät taas -laitta^ 'ladosta heinäkuorman, taikka -katsomat kau-rqja rekeensä ja käylvät kau- «pungista -n>outamassa jouluviinoja, sillä ilman isitä ei yhdessäkään Kannaksen kansan kodissa osata joulua w!ettää, niin he ii 1 !* lwat!uu>ttaiwat. — Ehkä joku fo!i nyi jo tekee poMoubsen, mutia mouta -ei viinatonta 'kotia taivata. ?!altoiltana luodaan auliin olkia 'at- tialle ja niistä muodostetaan kaiken lai- sia koric-luDa seiniin ja kattoon. ^ouliiptiilvänä tekemät emännäi ioar- muuden »vli-c^si tai!kat>enrvpi:ia suojellat. sensa ckäimiään lehmiä ja lampaita .raalioiÄta ja lsaada-llsensa niiisiä «delleen hyiväl antiimet. Wanh-'mmat ihmiset o- wat tosissaan, mutta nuoremmat luke- Ivat leikilliään on Wilka3,. Ei tvanhempi tväki nureZsi n'!ort-en 'iloa ja itsekin he Ässin yhtymät leikkimään jja silloin ilo ilolle tunluu. He koittamat tviolä suorittaa entisiä leit» kejä tkt tanUoja sekä opettawa> mitä nuo» remmille. Uutta jjoulna otetaan wa§taan jo wä« homillä »varuStuisilla, mutta tupa wie» lläkin Mlla Ziovistellaan. Silloin tus» daan kauran oikkia. Ja loppiaisena on ohranolkicn ivuovo, joZ talossa ei muu» t»in ohraa wiHel!täisikään niin on hnä kumminkin -sen jverran, että jouluna -lat- tialle vllkia saadaan. Tinan walam!nen, teiden ristehNsisisä käynti, unien katse- minen ja monet muut toimet suoritta» wat nuoret ja osaksi Ivanhaikin näiden juhlien akkana. Muista juhlista tulee palmusimnun» tai, Miqpomrisjrrhla ketvältaltven huim» juhliksi. .Palimni-hsi etsilään pajun wcso« ja jotka «koristellaan paperikukkasilla. Näitä H^Mänen nippu kainalossa kulke» wat Mirpojat aamnlla warhain naapuri taloihin. Nukkumassa olevaa mäkeä „>v!rwotaan näillä oksilla, sitä tehdessä sanelee Mtffo: ..WiÄwon wa rivon ivitisoi selkään Tuoreciks', terimeeks' tulemoks wuuweks Nii monta uipaa Nii monta us-sii Kni monäa tvarpaa Nii imvnta ivaskaal Woi luÄka lehmäsiäiS Muna lkanastais Wiina>vyyppiy Pullosiai5 KahlvikuMi pannu°ia's Kaallku taikinastais '. Teuraawana sunnuntaina, siiö miikon perästä saapuivat virpoja: s<ämään n: herkut, mitkä runossansa mainitsewat> Emännät walmistawat mirpojille woi» leimät, munat, kahmit ja miinaryypyt. He toiwowat, että mirpojain loimotus to» teentuisi, tsaiisiilvat monta ui-s>i llam» masta) ja »vaskaa, saisiiva: slää tuoreen na ja teNveenä. Mirpojien jättämät ivarlvut isäillytetään Muoden yl» jossakin huoneen korisltuUena. Jos Miipqjat saapuma: myöhään, niin heidät oickaan kiinni nostetaan ja kai- fin puolin nolataan, siksi onkin nuori »väki puvlelta yöltä jo liikkeellä. Nilpomis runo on ollut paljoa pitempi, Ivaan nuoren pokven muistoon on siitä jäännk ivaan näin lyhyt pätkä ja hymin pian joutunee sekin unoliduksiin. Wir- pom.nen tarkoittaa onnen ja kaiken hY- män toilvoptamista kemään sp kesän tul lessa. silisi on se kaunis merkki muinais- tcn aikojen naapurien lcZkuudcSta. Pääsiäisen «pyhiksi laitetaan tuman or teen köiisiZtä kiWu, siinä manliat y. nuo ret knkkulvat pyhiensä kuluksi, jos pää siäinen on mtiölhään km'i\ tT; laittamat nuoret utos kiMuja a'' insc iloksi ja la» lu helisee silloin ^anna!sen samoin tuin kailkion Kar,jalan laSien keskuudeZsa. Aarsalan kansaa ei si.oita keluita ilon ja riemun säilyttäjä?'! Tuomessa. Wan- hiiu.n mielä osaa ivat täällä iloita, suru ia murbe eiwät ole -vieiaita tälle osalle ^uuri saapunut :—: Suuri Kaunis Valikoima Puserokankaita ja Syyshattuja Nyttemmin «m Geiger rutveimut kaw i umc.an tekoansa luettuansa SuMim»' n.n kirjan »Tasa-Mvoisuudesta; Wc- näläisten «jsema Suomessa ja suoma- iäisien djtato Wenäjällä", sillä jämän >k:rjan kautto on G. saanut tiedon suomen woimaZsa olemista ennen uulumaktvmista juutalaisia ikoskcmis- h c asetuksilta, foffo, kieltä?a juutalai sta anstomalhdollisuudet ja uskoitlon- a harjoitlwni>sen, muistmmvat keski- ajan pimeistä raakÄais-ajoista. Sto» ypinin anliellestä mcnMistm tulisi ot- ma Goiger?ltä oppia kansallisuusrak- 'kaudessa, ja silloin paijasi uisi suoma- iäisien Polttiikan todelli-uen tarkoitus- perä. — Zlhä suurenee. Hur::ian pelloZia Korpilahdella on ka-meilu peruna, joka >a r.oi 700 grammaa. VII.». HÖGLUND. Ulkomailta. Löydetty rahapussi Jyväskylän markkinato rilta eisältäva pienemmän summan rahaa. Omiataj« periköön Lohikos kelta. Q. Buurmannilta 8389 1—1 ElisabeHin ja kruununprinssi Rudsl- fm haudoille M käynyt leijarillijm pcrhcen ijäsenien luona. Wien, «slpM. 23 p:nä: Sakjcu keisari mcutu-Sli eilen illalla S aiSaaa Sigmarmg >mi.m« Keisari FranL Jo» ses Isaalitoi koökeata misrastaan asemat- ie. Hallitjstiam hylväsielq oli mitä sydämellisin. — LZellmanin retki Atlantin yli. Walter Wellman on allanuit kokeilla sillä >llmalaiwalla, jolla hän lokakuunsa aikoo koettaa purjehtia A;lanttn yli. , VenifelSs. Kreikan tulema pääministeri. — Jtmvallan ja -atsan keisarien kohtaus. W i e n, sy!)S-k. ^9 p: Slrilc 9,.32 aaimuillo saapui fcis.ui ^il'hel>n Hcizendorsiin Weil in lähellä. Asoinal- ta cli hän.ä ar>astassa keisari Z^rans Cve' ; cf, arttAicrtlua sa Safinit lähett:- läs svlä niuulamia muita korkeita dip- Tuomea, sen -näkee ia kmilce jo!a as.e- kolhia uksella oli »n ikä sy- [ccll<i ja sen he 'tvhn ymniartaioU. tuonne. Hallilsijal puristi.- .nutia he ajatt-eisctvat koetielemustenia to!-Kc>N-sa käsiä ja suuislitvat I-oi -keskellä: ..Me Karjalan !ar>a laulamia jja tanssimia onnme. ?n Luqomrme armias an:ar^ ilo ikaillkehen kanieivomme. N, -miZsäpä vi omi ii-- riemulle-tuntuis, kuin kaimihin siarialan mailla? Z7?e nauramme, laulamin-'-, i..n?iim» me Main. WaW' oannne niin paljoa ivailla. Cn meidän kuuioset kukkapäiset jsa hongat hopea?öise! On mei-dän »viisiä «ä'.i.'!'t ain iMaM' illmas'' on henge: öiset". ?ikku»uutisig. — „Katuwa tiedemies". No»v. Wrcmjassa kevivo A. T'.olt>pin. että Vcrlinissä illinMymässä sanoinaleh» 'deilsä FlilMmeine Zeitung des Ju- ixnrhMir" on juutLlainen proscssor' Gci'ger julkaissut kirjoituksen, jossa siaan kcihdcsti. Sen jälteen he kansan inn^llaiscn tcirivehdyshuutoje.r ja Zct!on 'hijnimn jäwel:e.l kaikuessa , ut «Kitfosiiraolt Schönbrunniin. Schön- brunnin lmnan pilhall;'. oli ivat korkea ta «vierasta masiabia korke.iutniat ho- -mi- ja stm.lli^ivkomicher. Hallitsijat as.ukvat' kunniai-vahdin ohi »innaan, niisiä heiltä suuchcrnuat aret oliivat masiassa. Kaulpungin hallitus on pääuänM muuuaa Parkrinq-nimisen kadun Äaiser-Mi^helinrin \ : fst. W i e it. syysk. 23 p. .Uci : ar. Dil- lje'iiu on Innsbruckin linnassa onanur tiuut can ItÄvaLaii iilifomiuistcri-ii SlerenchÄiln. JlÄvalta-Nnkarin ichici- set ministeri ja minisleripresidemit. ihcmmirkalmiehÄt sekä seitseinännen Hu- 'icrinjf-mientiin, ionfa päällikkö 'hiin. on, upsaricn lähelyslön. Lähen>s:ö jätti kehrille kuniniaisapelin sen muistoksi, eu.ä hän oli olluit 25 lvuorta rtjfrrentin Päällikkönä. Puc>lcttpä!wän aikaan pidetyllä aa- micrsilla olilivat läs-nä molemmar kei» sarit. Misa>ri VÄHclm jakoi ktiimiu- tnerffejä korle immille sotilasn^ira!'.- n;w:,sille. Viiralleen ma st aa n o tcn jäl- IlvisöQ osasto. Hitaita »wat herrain kiireet. Tuomen Hypoteekkiyhd. on tarkastanut tal»ja lainanisaaniia warien jo mume smix^a ainakin Mirroilla ja talono«uiZ« raM voimittancet talo-nsa kiiluivletylsi Hvpovcetkiyhdislytjclle jvllä pyytämäinjä lainai n ivailuude-psi jo wiim« wust en syyskäräjillä ja jättäneet paperinsa sisään saadatsecn nosiaa lainan mahdollisim man pian. Waan lainat miipymät Yhä ciiä maarrivi^clieoilla ole tieioakaan, milloin che isacavat nostaa lainansa, täi- »ainrn »viiivynzs tuottaa maanwllj«ti- jcill-c suuna han/alnutia. E::nk?n näin huonona raha-ai>k<ma on ruiiuuij::^ juuri ialc.iii>eUin<«i tcvvi» !un usea talollinen u.lpoisi laajentaa maa nivi h e: yc :ää n pyy- :amiUaan tainaivaroilla. Ja jc;i laa- ;cnn :ini'"ccn alisi nyi crilläin sopima ti- .aisiius. kun hu»n»'t raha-a>al on>a: pai» »aneci alas N)opatit-toja ja :«)otä on :ar- jolla ,liutaan. Ifttä lällaisisia oloissa luiee maamvi^jclys, aneidän pääctinici» -nc-nnne kärsimään le et.':yhvislyticn hitaudesta on selwä rctuus. ^os lainaa on hactiu iaakcvuil.'cc-.'a :na.'>saa jontvn »-.'silyisen u>l»s n>aatiima tveila, je-ka myös- fin ta-pahtuu uisein hiumoiva raha-ai-ka» ita käy «viipyminen svielä si^ d.iiaitäinäm- mäisi. Miipymincn wa^ut:aa mielä hai- tallrsesti «i ainoastaan maanw:t'el!'k» seen waan ck«ko kansan latoudelli>'<r.t ast utaan. En ticuMi tahdo mäitlää. että Ybdcn pitäjin «ma Mv ill jc ly Solot Ivai5»f..- laisi milään koko maan talou)eltisc«n e» imuun,. Skittct H»)potee!5iyhdi6:y!scn tainauslliike on laajennettu ympäri Tuo» m cm ja on siksi q'uu?enZnois?a, eitä <filla on jotenkin suuri iNjerikitys, mi:en tarkac- -l! sen hoidossa «valvotaan tainansaajain» fin etua, pilännällä samalla yhdistyksen e«nakin silmällä. Minulle on asianiun» trivalta taholta wakumettu, että ainakin Wa«>an läänin ^tääninkomiteavi.^ «N lheiickilöitä, isotta «oat muihin ivirtaieh» läiviins-ä niin ^tiuFasti jsidotut, että «aan aniharivoin moitvat ottaa osaa vyporeek» l!iichdisnMen asiain käsittc-lyyn ja silloin- fin liitanainen <kiir< on usein häiriönä, -wsiAa na>!,!« kvarkin Hypo: cc kiyhdiiiv'- tämä kertoo, enä häneit luonaan käwi ^ eräs HctksiMm yliopiston dosentti ja'fecn dli Aerenchalilla keisarin Iivona sai hänet «uamaa-n allekirjoittrksenisa pxkä lil!siiyisau>dienssi. icltsataistien tiedemiesten mastalausee» leen. Wien. syysk. 2^) p. Keisari Wil- t,clm on laRenut seppeleen keisarinna 'cliä nrc.'?.'isla »vuosipallta-». ^.os to- dclla tällai-nm toimihenkilöiden itsensä muualle kiinnisitominen olin syynä la'» nain wiip>imii'ccn, niin sellaiicn epäkod- da n pitäisi HiPotcckkilihd!-;iyt'cn korjata. Titä ivaatii ei ainoa-slaan yhoisiytsen o» ma ja maamvilZjolijäin etu, maan mielä» ..Heru Herilta lehmäseni Anna maito mielelläsi Ellos pidätä pilalle Maidon an-too aamusella A^urkinalla Moimnruisi-a Ehtooisella einettäni! Pidä piiinässä per.ntä Syötä.Ivoilla Mierayia". Tapanin eli Talhmanan päimä on aa- muSta iltaan NMssä ku.''ua ja kaiken- laista iloikpvtoa. Illalla lokoontumat nuoret yhtee-n teillkimään eri!.,-siä joulu- leikkejä. ^Marchat ihmiset muisteleloat kaihomieliin -nuoruutensa aikaisia joulu- kisoja. Nyt sitä MaZtoin aikaa jo h-:nu- rin soitto siirtt)ä laulun sijalle ja kaiken- laiset rumat piirileikkilairliit entisien sn* m:en kansattkanssien — »vanhentunetna mu?« —> jäädessä syrjään. Karjalainen 32 rin—Porvoon hiippakunnassa ja luonnollisesti kylläkin, sillä tiimiin Suomen kolkan historiahan on »verellä kirjoitettu«. 2. Viipurin-Porvoon hiippakunnassa. Vehkalahden kaupunki perustettiin Per Bra hen aikana. Noin v. 1660 tavataan siellä jo pedagogio ja v. 1664 vahvistaa kuningas tämän pedagogion koulumestarille palkaksi 60 hopea- taaleria Kymenkartanon läänin teinirahoista. Porvoo on Suomen vanhimpia kaupunkeja. Mil loin se sai kaupungin oikeudet, en tunne. Peda gogio sinne arvattavasti perustettiin 16-sataluvun alussa. Savonlinna perustettiin kaupungiksi Per IJrahen aikana. Kohta se sai kai myös pedago- gogion kaikesta päättäen. Sortavala perustettiin niinikään Per Brahen toimesta. V. 1688 mai nitsee Viipurin konsistorio siellä »äsken avatun« lasten koulun. V. 1651 sai kreivi T. Oxenstjerna Kurkijoen kreivikunnakseen. Tähän läänityk- seensii. perusti hän Kronoborg nimisen kaupun gin, joka sittemmin hävisi. Mutta ehti siellä jo olla koulukin. Käkisalmi on meidän maamme kaikista vanhimpia kaupunkeja. Siellä on aikai sin pedagogio. Jo v. 1638 hallitus määrää sen rehtorille 100 hopeataaleria valtiolta. Se on siis valtion kannattama koulu ja jo v. 1088 - 29 - siellä sanotaan olevan vain 10 — 20. Jos nämä viralliset kertomukset numeroihinsa nähden pitä vät paikkansa, niinkuin saapi uskoa, on sen ajan koulujen eläuiä todellakin häilyvää, kun yhdessä ja samassa koulussa kymmenkunnan vuo den ajalla voi sattua noin suuria, koko kouluu olemassa oloa järkyttäviä muutoksia. Tammisaa ren koulupoikien ikä vaihtelee 10—19 vuotta ja Lohjan 9--16 vuotta. Mainitun selonteon mu kaan 011 v. 1749 Raahen pedagogiossa 23 oppi lasta, joiden ikä vaihtelee 8—16 vuotta, Kok kolan pedagogiossa 8 opp^ ikä 9 —14 v. ja Kajaanin pedagogiossa 8 opp., ikä 8 —17 v. Vuoden 1763 kertomuksen mukaan on Xaau- talin pcdagogiossa 16—21 oppilasta. Uuden kaupungin 20—25 opp., Rauman 60—66 opp., Ahvenanmaan 40—46 opp., Tammisaaren 50 - 54 opp., Kristiinan 16 — 20 opp , Uuden Kaar- lepvyn 13—24 opp., Pietarsaaren 16 —24 opp., Kokkolan 15 — 20 opp., Raahen to- 16 opp., Kajaanin 6—8 opp., Kemiön 6—10 opp. ja I-ohjan 10 — 20 opp. Koko hiippakunnan peda gogioiden oppilasluku 278 — 354 ja opettajien rahapalkka, joka muuten valtiolta 011 sama kuin ennenkin, 22o hopeataaleria valtionavustuksena. Ja tällöin vaaditussa lausunnossa epää konsis torio pedagogioissa palvelevilta pappismiehiltä