N:o 224 — 1910 KEStt-StJom Saiinuntuinu lokakuun 2 p:nä „ v JuU)itdmömtU'on" luuun toiuusic jul- lir.icar.fceia sekä ivaa in Jonoiuu o t fa- k:ui*firj*i:i k:rfaut :iV .:it»:a. Juttu tu ke He.sinstin w<k-:u ani n oikeuden loi sen ajai-ien fuiii:el:äir >äkst lokakuun 4 p :na. iZamanIainen kanne on ncstetlu kirjapainonjshtaja I. vastaan >sen:ähden, että sanottu aikakauskirja lpaineiaan Äaupp<i kirjapainossa. Asi anlaita on futtenfiii niin. -että paino ylihallituksen kanne on iauunut wää- rää henkilöä waS.'«l-an, lillu herra I. Äosk ei o!e ien kirjapainon jcl,:a >a. jcäja lof)ti painet-ian. maan erään loi sen Helsingin kirjapinon. Muun mu:?H\T(i!Kv, järri ! f)ui Eero Alpi roiime huhtikuu.i 7 pnä paino- i )!;f^llitu'frdle ilmoituksen fiitä, että rcfi.ni .'pelfuifli|_ r ä julkaisemaan oifo- ktUlSkirjaa ..Näyttämötaide". Ilmoi tusta seur^i pa::si p-.ipinlod.stusla :o- dieus siitä, etiä julkaisija halliisi it= jcään ja o:na:|uut:aaxx. — peli. 2. — Hanvinaisen ankara pakkanen. Tiistaita w. k. .'0 päinxiä mäsien yöllä saioi 2,'ticfijärroeIIji Sodankylän ja Romaniemen rajalla luina 30 jen- lim^lriä paksulla. Seuraaivana iionä oli Mieftjänvellä 17 pakkanen. Mainittu jarivi mcui yöllä umpijää- h<in, maan jo kesknviittona luuli särki jään. — Perä-P. — Vaasan sylkemisiutut. Toimeen pannussa lu:ciniu!s.'vsa on faijuiu ;cU itulle, eitä fatfi aikaisempaa tapausta, jolloinka eräs poikanen cli Miskannut lnm/pallolla menäläisiä pappia ia p-.i- ri muöstä jaiiunut sylkemään meu- mssään hänen ohitseen, owar tosia. Toiiet mvar sitä mastoin olleet aiman mitättömiä la miiineinen, lonfa joh dolla ilmianio on le h ui. cn kokonaan perätön. — He^ls. 2. jota natoin Taksan tuonti on alle miljoonan. Suonio ja Englannin mä- !l:sel kauppasuhteet owat loki suuresti kehittyneet wiimeis:en 20 w. aikana. Patjon on kujienkin tilaisuutta näiden >ieii>en parantumiseen, erittäinkin Englannista tviennin lisäämijeen. Va rallisuus Suomessa on noussut ja jen muotft sinne ostetaan Paljon kaiken- laisia laivaraa muualta. Tullitaksa on alhainen, mesimoini on runsaasti ja polttoaine on halpaa. Zen »vuoksi Tuomessa menestyi) sellainen Tuin pumpuli-, liina- ja nahkateollisuus. Joka laipauksesia Suomi moi osta» paljon hynxiä millaiaivaraa. metalleja, rauiatamaraa, ko.ieiia, työkaluja, ko- risieraivaroila Y.m. Työpalkat owat nousseet nopeasti niin eltä juuri osa Knsas:a woi käydä hymin Aneltuna. Työmäen keskipalkkoja Suomessa woi- daan ehullisesli merrata Belgiassa maksettuihin palkkoihin. Englannin sanomalehdistön ja kauppakamarien »iyölälunro Suomea kohiaan on jaa- nur aikaan sen, että Tuomessa mielel- lään halutaan olla kauppasuhteissa Englannin kanssa. Laiwaliike Suo- men ja Englannin Mälillä on hyivä. Äa-ikki nämäseikal oUsitixtt omiaan we- :<imään Suomeen, luohon loppumat- somien metsien ja lukemattomien jar ivi en maahan entisiä enemmän sekä Englannin tavaroita enä englanti laisia mailaililjoita. Kaikki Lontoon suurimmat iehdet, kuten »Times", „Taity News'', ..Morning Post", ..Taily Telegraph", »Morning Lcader" y.m. sisälsimät 28 p. m. k. seikkaperäisiä sähkösanomia Tuomen eduskunnan istunnosta, toi- sei omain kirjeenmaihiajain, toiset 1 Reuterin toimiston lähettämiä. Asiain meno on niisjä oikein ja puo- lueetioinasii esiietty. Eduskunnan asemesta. Mitä siitä «venmaisissli piireissä ajatellaan. » Birilh. Vjedomos'' Helsingin-kir- jeemvaihiaja firjc' .ehdolleen seu raamaa: Miia tulee edus5un:.^ w>elä teke- mään? Viralliset piiru eiiväl Kilpo hajou:aa mal:io»pä'.w!a, koska päämi nisteri, kuien täällä k.^rroiaan. was- lustaa MÄtiopaiivien hajoiilamisia. Silloin kä:viftwäi tarpeelli'si.'si n>allio- päimäin juhlalliset pää.iäjäisel Ivolla- isluin^alissa. muna sitä. juhlallijuult.'. ei myöskään rahsoia suoda nykyisin e- duskuiMalle. Pakolaa eSusinicYiä islumaan .peäsingi^vi kalst kuukautta ei mnvö-kääu ictxn, sillä edusmiehet ha- oppia-an lcwi>vla?mään. ^a>:si»i!«rr»in >i>aomllin«n on sellainen hontilö. jefa rnoa itUOTi isiään - :" jja lääkari-ov.vonsa ivaqMa miMptÄvää za aia-anvoisia appia 'Lctuiittviä. fiMittoa ja soaanaionia on je tväcstö, jo>ta ristinsä löisin, uinuin mchinlään ryhlttJnättä, antaa sellaisen ihmisen wa- zaaSÄ saarnailla. T^inä isamMil tvain mistä, jotta «saamat edes otfeut arwos- tella ®a asiaa pah^'uwat. J.t>scAään söAvää on. «itä hnoncuS- t»ja Isaa „ioh!lorl" a'.n«a»:aan iyömäen- yhdistyIMä lluvnckoj^n puämiSrä >var:en — oi'£ä Ma paikassa niilläkään. — Uusi telcfonijärjeStelmä Helsinkiia. Perinpohjainen uudistus ljVjmoenpan- naaln mähildellen pääkaupungin telefoni- aver'kossa ja on sillä muutakin kuin puh- ltaasdi teknillinen mcrkil.)s. Mitzyiiset t«» lesoniiiloneeit omat tästälähin aiwan!toi» s on malliisia. Senbrsiiin cv onään soit«- ta, waan nosdetlaan luu>!oiorwi suora s- laan toUvaan, joll>»i.n scntraalissa '.oaS taaiva >klafsi putoaa ja ni«Ni>lainPPU lsytlyy puilamaan. Senjälkc^n äa>pcchtuu tzl>v>Ztys tvtutltuiun tapaan. Telefoniio nccsta jää siis k-^mpilaiivS tyttänään pois. Samoin mdu!non.!one ja pait e- ri>t, ljoiden hoito ja käyttäminen aina ltuoRi hankaluuksia. Pattereja ikorloaa sciibraalissa kaikille yhteinen 23 voltin mnitageneraatori, josta puheluun jaää» rder?siirt>cvn tarSviiraiva imria tu>l<e. SPtyö» puh^ln- ja fiiulo:oi'iui owat niu« iolailla muiuiitAncot, osia lvoidaan fäbten 'fännkettä tvaihtaa nuhiin ja herkkyys on entistä suuir>ompi. UusiKfa tietäneissä ci siis ole enääm jälcll.i luin piihe- ja kuulÄiwriwi, ivZketustanlo, jonka koutus- sa toiilvi riixpuu>, soittokello ja lopuksi Moqj<kxtosulIKu. — .Uua tämä järjestö inä yhtä hl/tvin somvl^tnn ainakin keskiko .toisissa miaaiseultulscm.caleissa käytettä- tixW, on sen ncp:a leiveneminen mon!» tuistcn etn>ijeii,sa takia taattu. Pikku-uutisia. Snomen ytsityisomaisuuk» )icn yhteinen arwo. Mais.eri LÄari Autere on Dhtei-Z- kun!aralondcll?sc6>sa> aiiakuuolehdeKsä ju- Unciiivt tictoia Suomen ysjiiyisonlaisu»- dcÄa. >W. 1003 -;-fcc iii.tfijrt lifma:- ,suli'Ziic>n jakaantunen fcurait-ica-Sti: ■i^aaniiuiijfoIaicifiiritciniiStöid 3,000 milj. iiif.; ntiika .'fiintcimi-jiiijä J20 milj. tnJ.; fai;;pnni.*:f.'iintciiitti-Jtöiä 670 milj. m f aa; nnaniv i c! yski in! c i>!» is i ö' c n elän>ä ir- Kirjallisuutta ja taidetta. joamai kuitenkin koiiieuduillcen ja pa- omaismis milj. mk.; maanmil- locmai lätkäisin kuin näkcmäi jano,na- i>^)sknnl«imistvjen kuollut .rta.n^mai- lehdiötä ilmoiiuksen siuä. ei'.ä Puhe- mies on määrännyt pideltäväksi is- lunnon. Heille olisi iii» juo: >• maksei- taiva edusmiespalkka. Mikä meneiiely kauoiaan nwim- n>a?si lällä hetkellä, on lvielä ..ctymä:- tömissä. Uno Cygnaeus-keinataulu. Kusiannusosakeyhiiö Oiaman kus- Hannuksella on ilm^l?iNit 00><4ö cm. :;foine» CiUiioeuken niuoivkuma e- siiläen ^Tuomen kansakoulun isää" ir. lÄZL siis juuri kaiisakouiulaiiok- seinme »varsinais'!'a syniymämuonna (.^'^aeuksen ofleVa ivoimansa kukku- .0'lla ja suuriehläiväniä käännekoh- ta^a. Kuivassa -in Cygnaeus siis 56 iruoiinen cli noin 10 ivnoita nuo- r f Suomi Englannin sanoma- lehdissä. „1 h e Eco n o mis t"-lehden 24 P. w. k. ilmesiyneessä numerossa on raaskin 'piikä kirjoilus Suomesta. nahräwä?li lehden pää:oimi::ajan ky- näsiä lähienyi. SUrjoitukjessa hu-?maul.'.uan ensin, että Bobrikosiin aika tuoti; Suomelle tosin paljon kärsimyksiä, mutta oli slilä hymääkin: je lvaymisti kansalli- jen lchieenkuuluivaiiuuden tunn«t:a maassa ja je herätti koko länsi-Euro- >passa, erittäinkin Cngtannisja myölä- tatunroisen Harrastuksen Suomea koh- taan. Ä^)t yritetään laskin samaa po- litiiffaa Tuomeen nähden, tällä kertaa duuman nöyrän eneinmislön amulla. Tämä moi joh:aa lailtomaan jerlv' järjestelmään, jolle ruskin on mertais- ia ny^iajan snv.styshasteriasja. Suo- mi on parhaimmin, ZLenäjä huonoim- min hallittuja mana Europassa. Suo- matoisista yhdeksän kymmenesosaa tai taa lukea ja kirjoitta, Wenä>ällä on suhde Päinmaslainen: yhtä juuri pro- sentti tonee luwuii:allamalloinla. Asiain näin ollen moimal Suomen ky- symytseslä olla Englannin eri puo- lueei lyksimielisiä. Englantilaisten:ne- neliety boreja koh:aan ei kelpaa wer- lauksi^i. Venäjän »vallalle ei suinkaan ole eduksi, eitä ?e herat.ää tvastaansa suomalaiset aiwan kuin je herätti puo- lalaisei y. m. kansallisuudestaan huol- ta pitämät kansat. Kirjoituksena tehdään silte jclfoa Suomen sumusta ja ruotsalaisten walloituksesla, sanotaan, eitä juoma- laijec mva: korkeammalla kannalla kuin heidän heimolaisens.i idässä ja eiÄässä. Väestön jako kielen ja uskon- non peruÄukftlla esitetään, erchdykses- tä kuitenkin sanotaan eitä melkein kaikki Tuomen ruoisaluiiet osaamat suomea ja noin puolet suomenkielisistä ymmärtämät ruotsia. Tuomen liike- miehet osaatvat monia ivieraita kieliä. Kau>pungit ylpeKemät kouluistaan ja jokainen terasvä-npi koulupoika ja -tyttö pyrkii ylioppilaaksi. Vanhan hansakaupan aikana :uli maahan saksalaisia, joiden jälkeläisiä on mieläkin Viipurissa. Nhä wie!ä on kauppa Saksan kanssa suuri. Erittäin- kin owat toimeliaat saksal. kauppamai- kustajat Pitäneet siitä huolen, että mienii Saksasta Tuomeen pysyy suu. rena. Saksan wienu on Yli 5 m.lj. puntaa, jota wastoin Englannin Wien- li on alle 2 miljoonan. Sen sijaan Englanti ostaa Suomesta tawaroita enemmän kuin Saksa. Tuonti Englan. titn on arvossa yli 2 milj. puntaa, liius 100 milj. mk.; lvarastDi, ^kauppa- ^varac-cvch, zlMäivaraSiod y.m.) 28i m>!j. mk.; annilla elinkeinon aloilla f%tc:yt >wälincet. fonoet y.m. 130 miij. m'.; yk sityistien hallussa olcioat raha- ja arwo- p2porit 82 milj. -mk.; yssichiösaaiai^vat >:»alliMa Si-5 mr!j. m!k., yhteensä '>,477 mil!j. mtk. Tä^tä smiumaÄa sn o:et!a».o pois yk- jityi-Ävelail ivatttolle y in., jotka «var yht. 372 .milj. mk. Sctppiusu nin t on fii» 5,105 milj. mk. Asukasta k^h:i !anke>e siis t.^XJ mkn omaisnus. Werrannon wnol!si niainittakoon, ct>tä ja Ramskassa tokee se n. 7,000 nikaa asukasta >kohti, Isossa Britannias- >a noin 8,000 <mk. jefä Pcchjois-An:erika-Z- sa 6,500 mik. fa!nc?ru kellertäivälle hinnneälle ku- iva'2r:oiigille. Tohtori Uuno Paunu on inlaissut eoksen: Kristinuskon ja pakanuuden taistelua Intiassa: Brahms Sa- madsh. Teoksen aihe on warstn mie- lenkiintmnen; se käsittele: uskonnol- lista liikettä, joka syntyi Intiassa kris tinuskon tullessa kosketuksiut Ivonhan hinbu-uskonnon kanssa. Hinta 3: 25. John Stuart Millin klassillinen teos Naisen asema (The Subjeclion of Momen) on ilmestynyt neiti Lyyli MiheÄvaaran suomentamana. Hinta 2: 75.— Tämä säihkyvällä nerolla kirjoitettu teos, jonka tekijä oli Euro- pan etewiwpiä filosofeja, oli nais- asialle käänteentekeivä; se korotti tä- män liikkeen pelkän >haaweilun kannal. ta polttamaksi ajankysymykseksi. Edw. Brnsteinin teos Sosialismin edellytykset ja sosialilidemokratian teh- tämät on ikmestynyt A. ja T. Tarjan- teen suomentamana. Hinta 3: 50. Musiikki-uutuus. „Kolm:sointu''- Mistykseni toimittamassa sarjassa ,^Kaikuja uruilta mailia" on 5:ntenä numerona ilmestynyt toinen mihko „Wa n h oja italialaisia aa - r i o i t a", sisältämä kuusi A l e s - sanÄro Scarlattin aariaa sä- eslyUneen. Scarlatii C1649—1725) oli kuuluisa Mnlaulusätvellyksistään, joita on häneltä useampia saicja. Tä- hän Mihkoon otetuissa lauluissa on Wäinö Wesalan sepittämät alkuperät- set suomalaiset sanat. Mihkoon sisäl tyivät laulut owat seuraamat: Jää- ruusu; Kaipaus; Syksy; Aamunkvit- to; Paimenkl)ttö; Voittoseppele. — Laajuus on 49 ftmua suurta nuotti- painokokoa. Hinta 4: 25. Kustanlalja on Werner Söderström Osakeichtiä. >Ulkomaalla suureen suosioon tul- leesta kaniininhoidosta on maisteri Lauri Kr. Relander sutaissut kirjan, jcka llHimmästä tärkeimpään antaa seLmät ohjeet kaniinirotujen ^valitse misesta, niiden hoidosta sa niiden kaupallisesta merkitisseeni Kun ma kuutetaan että esim. Englantiin tuo- vaan kaniininlchaa enemmän kuin sianliihaa, yl)te^>niä kyminenien mil joonien maikkain edeslä ivuodessa, ja kun suomalaisessa maataloudessa ny kyaän jää suuret määrät sopimaa ka^ niininrehua läytiämätiä. on toden- kötstä, etiä tästä '.voisi tulla maallem- me chl/minkin tärkeä ftmuiulolähde. -- Teo^n nimi on Kaniininhoidosta; laajuus 66 siivua, tekstissä 26 kuwaa. Hima 90 penniä. Historian oppikirjat. Tohtori K. £ Lindeqmstin firjoiitniiv. Keskiajan historian oppikirja on ilmesiynyl. Ti- jöllää 4 Zvärillislä kantaa. Hinia 2: 25. Seminaarin oppikirjat. Lehtori N. Ojalan kirjoittama «eiliinaarin lasku- oppi on ilmesAinyt Verner Töder- i- l'a sid. 3: 50. Kappa-, Leninki Ja- P ui ero- samettia, Uusimman aikaista röyhellystä (ryscliä) eri väreissä WILH. HÖGLUNDIN kangaskauppa. r , :"' :a m . r a ! Mn T st.a sn n,'«« ^ «mm*. ti', lii 7o p. 1*1 on ie l)ll!V!rt OilllistUlUit, - o. -n Uusia kirjoja. Werner Söderström Osakeyhtiön kustantamia. Oman Maan 5:s nidos »valmistunut. Oman Maan 64 mihko on ilmesty- nyi 'kc'hta kertaa laajempana ivihkona kuin ta>walliscsii, sisältäen lokakuun miime pärmien kirjvitukjei: Maata- l o u 'S e l l i s e s t a opetuksesta, kirjoittanut ylitarkastaja Uno Bran- i r j a p a i n o t, Der; lÄUonieii kirjoittanut prof. E. G. Palmen; Ä i e l i s uh teet S u o m e s s a, kir- Ajoittanut tilastollisen toimiston aktu- — ..Tohtori" Tanner cm näinä Harald Dahlström; Työ- nc if 11'Ifcnnt n s räminä- ' TO ä e N asuntokysymys Venäjältä. Muutokset Menajän minis- teristössä. Pariisi, lokak. 1 p :nä. Was- taukseesi ^Venäjän halliiukien ticbusie-. luun on Ranskan hallitus .inian»: suostumuksensa- IÄvvIikin nimitiämi- seen >Wenäiän läheiiitäälu Pariisiin. sa paidassa pii<imässä »luentoja" <»inc'.s- ^ taan ja ;<tnuiUa lc.ro;itäni)t liv;ot;amiaan firijtrsM, iotfm fitiHtcicrnät somoja sukn- puoli-cssioilm, mi>t<i on i ^ r f o i: n 3 KC.iij ciitt.iii. f: rt iii „'t-r')fiorr nuöfa tktfen piiriin knnluiria asioida qr^täissään t>i.:-liii tirrt^iiiiii pu- (ma ninn-ctni»ta paifaumiicn henkiloiZ- ta mitä nictortiMninrj ro-Z.'«m. panee c^äilcimään, ■että eifötv.in „ti>l>toi\'' itciv: iviitjiin k-.iistopäincn, sillä ci liene ennen ki-ifltn ruiiflä mailla, ctKi iv luurin tvt- tcliä 'funtaua henkilö sv tl-.'e liiem»- aincosecma 'pcrtJono t c-t.i parjausta, mielopä mainiitif«e :arfoitto.miaiua hen kilöitä n im e Itäänkin. Wai ehkiijpä hän on huomannlut. ottä ainoastaan sillä :<Nval- la saa ihmqiä kuolemaan puhettaan ja inaits«ma<m tuosta lastisia l>'? prnnistn. Zillä juuri rnoi .'st>tomiinmat sanat ja lau- scc-t pachaiitcn nr.Ktx.iut hänen Pää- tisiallisinta ?mtlija'un.:aansa ä,uwit!a- ivan, piiätdäen rrii»3iä lMiinia h oho tn kiis ta. ijoifta se sellaiset kohdat csityk>jistä palttttsee. >Tiis jonkinlai^r.r „ta>il<nautin- toa" ju 'luennoissaan tarjoaa »tohtori" kuulloilleen. Muutcnikin luennst owat sitä laaina, etiä ?ai?ki ne ihmiset, un ta woidaa>n fi- tää arnx>e.tcilnchk>i'siliä. niitä pitämät iin>c.cniiM:.5iä inifjtco?-!.! fcrvaSsamn ititr-- misllilsina, .sillä ne ivieZvät chdotdomaM kaivan -suveellisiä käsitteitä ataKpäin — chfiijxi fcl»i-tUltrat ja jshtatvat suoral taan ^kolliinkin p.tu-:cfii.j:'3'ä suhteessa. (Sihäm mitutenifaan ole iiwecllist)l)s nti- ri)äan kcchuÄaivalla kannolla. Ja wie'.ä wÄitc>tt<ttvv>mpacl on s:, ct.tär aitvan lapsi- ijiillä oJitDiofin on lun!.soiden joukossa. ?a ainakin .,dohwri" itse kai taihävisi ra- jorvtamatta lapsill-tin tuo-ta rokkaama e.fiiträä, ?oSka juuri etupäässä purkaa ruolkMomuuksiacm jul?i?eS!i niitä hcn- Jilöitä »vastaan, joiden tietää jotai > tehneen fiifKn suuntaan, cttcinxit edis l<ft»"ct mcniifi moisiin !>kcn!ot:!aisu»tsi:». Miuitamissa l«änc'.t>sä onkin, mtiäli tiedcitäiin, annetäu >:llainen ?ielto. cttc: Tanner saa luennolta pitää. Vaasan lääni »n siinä suhteessa — ainakin tviStaiffelksi — wapaa Äue, jonka touoksi kai tohtori cn tullutkin tänne löybää kirjoit- tanut maisteri Eino Kuusi; Äan- san!puwut, kirjoittanut tohtori 11. T. Sirelius; Kaarle O, kirjoittanut tohtori Ä. R. Melander: Suo- men ip a p i s t o e r i a i k o i n a, kirjoittanut kirkkoherra Albin Timo- Iin. Päimämuistot. jotka on kirjoit- tanui teoksen päätoimittaja, omat lu- kuisia ja erikoisen huomattavia. — Maulla npukicha esi itämää a kirjoitukseen tiinni ka M oh ti ne n ivärillinen liite, si- sÄtäen 13 tvanhaa pukukumaa eri o- sista maata. — Ny: malmistunut ni dos on Oman Maan laajin, se kun sisältää lähes 900 siwua ja 'paljon liit teitä. (kino Kaliman teos Maalla on il- m-es!»M)t. Se sisältää kaksinäytöksiset näytelmät »Kaupungista palattua" ja „Hilma". Hinta 2: 7*>. Gustaf v. Numersin historiallinen näyteilma Tuukkalan tappelu on ilmes- ilMt uutena painoksena. Hinta 1:50. Nuorisokirjallisuutta. — Nimi merkki W. S.-^B. cn julaissut kirjan Kuinka on opittu lentämään. Se on niitä lharwoja kotimaisia nuorten kir- joja joita ilmestyy meillä. Ulkoasul' taan miellytläwä, runsaasi: kulvitettu kiriä on esiiystamallaa:, kerrassaan iv^paa teknillisen kirjallisuuden wai- keata!i.uisuudesta. W. S.—23. kirjoit taa ailivankuin tahtoisi ivasiata poikain jo tyttöjen lukemattomiiti kuselyi^in rtijfltytfjan suurimmasra ihmeestä, ja nämä »vastaukset oivar haminaisella nuorison ijmmärrtjfsellä annettuja. Hinta 1: 50. Nuoren Woiman ensimäiser syys- numerot owat ilmesMneet 123 pals- tan laajuisena, runsaskutvaisena ka5 soistvihkona. Kuten aina ennenkin cn näissä kihoissa sisällys, jonka luulisi erikoisesti wiehättawän kouluikäistä nuorisoa. Mainitieinme »'.'ain S ä h k ö n k e k s i j ä t ja k e k,: ttäjät. Hj!lkka Ranianieinen Ohjeita ipenssel-i Piirustuksessa Jääwuoret, selostus Nibelun> g e i n 1 a n I u 8. t a. otteita A s mus Semperistä st.m. — Tämä !vih U maffaa kirjakauPolKsa 60 Ulkomaitta. Katumellakat Berlinissä. Lähempiä tietoja. Ablui kirjeentvaihtaja kenoo Ber- linin melkakoisia ieuraaniaa: Poliisipäällikkö luu- Ia^om oli ii- le läsnä taiUkahak>:ssa yöllä »vasten keskiiviikkoa ja käs!' ampua täysillä >a'.ruuneilla. ffluuica johti poliisia, pahasti jota pommituksella lähitaloista koetet- tiin esää etenemästä, ntajuri Stein. Sairaaloissa on wähin:äin satakun- ta ihaawoittunulta. Liberaaliset lchdet kehoittawat rau- h,ian. Ainoastaan Vonvärls kiihoitlaa kansanjoukkoa painattamalla uuden sa- laijen asiakirjan, joka sisältää mää- rä-nksiä sotawäelle, mahdollisen kapinan ivarallta. Lchti kirjoittaa että »hallitse- wa luokka uneksii weresiä, murhasta, joukkolvangitsemiisista. kanjallisjodasta ja !vaktiokaaippaukses:a". Taisteluista tMai-iltana ja seuraa- mana yönä kerrotaan seuraamaa: Lo kello 7 illalla satiu: ensrmäinen ii)h'eenrörmätis poliisin ja kansanjou- kvn wälillä, jonka suuruus laskettiin 3,000 hengeksi. Mnsnoisia ratjasta- waa poliisia ja suuri joukko konstaa- 'peleita paljasti aseensa ja hyökkäsi kansanjoukon kimppuun. Wielä ei tiedetä, kuinka monta haa- moittui. Kalsi henkilöä täytyi kantaa pois ^paareilla. Myöhään illalla täytyi poliisin wie- lä kerran käyttää aseitaan. Taloista huteltiin Pulloja, brikettejä h. m. po- liisiä >maslaan, joka ampui retoolme- reillä. Wasta puoliyön seutmvrlla akko: kansanjoukko hajaantua. Rostockerstrassella, missä kamppailu oli kuumin, rikottiin kaikki kaasulyh dyt. Useita kauppapuoteja hämiie:- tiin. Kun poliisi klo 1 aikaan poistui, ko- koontui roskajoukko uudelleen, haki puuiamaraa, jonka päälle kaatoi Äjyä ja jyMli tuleen. Poliisin suojeluksen alaisena .paikalle saapuiva palokunta mastaanoiettiin kimenheiiolla. Taistelussa Moabitjn kaupungin- ojassa yöllä tiistaita Ivcsien sai 29 poliisikonstaapelia niin pahoja train- maja, enä heidän täytyi poistua pai- metukscsta. lMijohemmm yöllä laivattiin poliisi- konstaapeli tajuttomassa tilassa ma- kaamasja erääsjä Portlikäytän^ässä. Hän oli saanut niin ankaran iskun päähänsä, enä tiipära oli litistynyt. 22 siiviilihenkil»! oli yön kuluesss sidottu ambuianssiasemilla. 3 oli saa- nul ampumahaamoja. muut miekan- iskuja. Maananrai-illan lemoitomuudet al- koimat, miMi kerrotaan, sillä että pa- lokunta klo 11 ajoisia kutsuttiin eri paikkoihin kysym>l>ksesiä olemassa kau- punginosassa. Aina kun palokunia saa- pui. wasiaanotelti:n se kimisaieella, niin että sen nopeasti täytyi palaia. Pckiisipresidenlli ja palokunnanjohla- ja ^pänimar häli^iyskoneei epäkuntoon ja naulasiwai niiden iriereen jlmoituk- sia, että tulipalosta oli :elesonitse il- moitettmva lähimpään poliisiasemaan. kuitenkin oli kaikki kaasulyhdyt sammuteltu, nrn että kaduilla o lv pilkkojen pimeä. Noskajoukko harjoi/i» kaikenlaista ikkei>t:ä, järki ikkunoita y. m. Keskinen jälkeen oli Vertelstrasjel- le kokoontunut moneen :uh. nouse- ira ihmisjoukko, jota nastaan poliisi ei mahianut mitään. St to 1 aikaan mallattiin Neforuiaisionikirkko, jonka suuret sykemät omet murrettiin auki. .VaÄsarmoijet maalaiut ikkunat lyö- tiin säpAeiM. Vasta tämän jälkce.t saapui polii- sin pyytämä apujoukko >po!iisimajuri Steinin johtamana. Ia nyt alkoi pimeillä koduilla marsinainen taistelu, jolloinka 55 henkeä pahaSti 'haamoit- tui ja 100 liemäst^. Kansanjoukko käytti aseina katukimiä, olutpulloja n. m. sekä myöslin remolmereja. Eräs poliisiluuinanili Heck i>aäwoil:ui niin kiivestä Päähän saamastaan KOULU-LAMPPUJA ■seita eri sanmksU myöskin bchkusuluui kanssa on saatavana LsinppnlutnptSSI. 3405 2-0 akulatuuria K m U -8uobm konttoritta. haawasta, että nyt on kuolemaisillaan sairaalassa. Jo klo puoli 2 aikaan muistutti Moabit taistelukenttää. Kaikkiin ka- dunkuil ma uksiin oli sijoitettu poliiseja paljastetuin miekoin ja ladatuin re- A»olwerein. S0-miehen patrulleja kulki edes takaisin kaduilla, jotka oliivat täynnä kepinpcäasia, sateenvarjoja, rikkiremityitä hartuja ja waat?paia. sia. Reformatsioonikirkko muistutti raunioita. Useita talonomistajia cli uhattu surmata, kun koetiimar estää talojensa muutamista impromijoiduksi l.nnoi- luksiksi. Moabitissa kaikki rauhallista. Berlin, lokak. ! pnä. Moabitis. ja on kaikki rauhallista. Äa:kki kadut on aivatm liikenteelle. Riitaisuudet puuwlllateollU suuden alalla Lontoossa. ... Alcinen työnjulfu alkanut eilen. Lontoo, loka». 1 Pnä. Katrppa» mini^icriön k^holukjesta' pititväi puu- millaieolllisuuden työnantajain ja työn- tekijäin edustajat kokouksen, mutta neuvottelut eimät johiaileet mihin, tään tulokseen. Tänään alkaa yleinen työnsuiku ko- ke pul-tvillateollisullstiluecll-?. ^njijiltiji tilisijM A. lb73, <Klinifuun luulla llähdimm: karhunjavlviin Perhoon noin pcnintuim»» mat?aa <irio<l'ro fuoiaan lintutkiä Wim- pdia tohits Poran'e n taloon, jonne saa- pui raatimics W. Hermanion Kvkkvlas- a. w^lic>p. mi«s Linn^ Älawctclistä ia jiarstulan Fvrsbaiaöta suoraan suksilla myös tnidjiä. Tamanen Porasen talo on ainoa «utito '.nonicn aun.>ain raljka- ncrnain Icäkllä, la,lo?sa ci ole eikä löydy aitoja muualla k»m vellon ja pihan ym- päri, l^iio-nl»-n«oan?nii.i on äl»ctlä- mäin isviden aloilla ja naftiytiu heinä- livto Zvcllä 'täällä; nii-tnz on samalla kar» jaril-ai-bim, (l^ltviitfcifia teinään heinää niin PaGan !kum eihti ja jaksaa, sitä .hei- näniiittiä" jää snvenlin tekemättä. Talo on tuuiuisa aasinaan paljos:a terrvan- pcltoÄaan. Manita<rn myöskin siellä pi- de.tr.>n Ma>hti>häi>lä. jolloin wiinakorwokin .'li uiirötan matkan päähän :.1 - tiomva-rrclle !?::rain mzralle hää- taloon tullessa. Kuu!utvat Poraset cllcen nvroikkaot. Ahen Ipaiiroän oli nicibiin maat:an>a ?Jlii<j'!V»>a, s im oli inojannuoöka ilma. ci Mi6"ri 'hii&toniit, mutta toisena päi- wänä lähettiin michi?sä aitvan aamulla — 44 - vuoclessa. R^uist/nri tämän aikaan maksoi noin 2 '/ 2 hopeataaleria. Siis opettajain yhteinen palkka noin 148 hopeataaleria vastasi oikeastaan vain rehtorin valtiopalkkaa. Monet vuodet oli koulu tällaisessa hajaannustilassa ja kreivillisen tiukan holhouksen alla. V. 1698 hävitti tulipalo Porin kaupungin ja sen mukana trivialikoulun raken nuksen. Kun asukkaat suuren köyhyytensä vuoksi eivät voi koulurakennusta heti rakentaa, siirre tään trivialikoulu toistaiseksi Raumalle, missä se on vteen 1722, jolloin se taas siirtyy Poriin. Koulun kannattaminen Rauman ympäristöpitä jistä ei liene ollut aivan mieluista, sillä v. 1706 valittaa koulun rehtori hallitukselle, että pitäjä läiset eivät tahdo hyvällä suorittaa säädettyjä teinirahoja. Hallitus käskee virkamiestensä ryös tää saatava. V. 1731 on Turun tuomiokirkko- koulussa 6 varsinaista opettajaa ja 2 ylimää räistä. Oppilaita on 300 ja ylikin. Porin, Vaa san ja Oulun kouluissa on samaan aikaan 4 var sinaista opettajaa ja 1 ylimääräinen. Ja niissä on oppilaita 150 — 200. Nämäkin koulut sama ten kuin Turun tuomiokirkkokoulu ovat lähet täneet oppilaitaan suoraan yliopistoon, kun konsistorion huolenpidon kautta on opetettu kouluissa varttuneimmille ylimääräisesti niitä aineita, joita kimnaasissa opetetaan. Niinpä Porin, - 41 - desta — rehtorille 40 kuparitaaleria, konrehto- rille 25 kuparitaaleria ja jokaiselle kollegalle 20 kuparitaaleria. Rehtori siis saa noin 37 mk. meidän rahassamme. Arvattavasti ei aivan ko measti asuttu. Alkuaan oli trivialikoulun reh torin palkka valtiolta 150 hopeataaleria, konreh- torin 100 hop. taal., molemmat kollegat yhteensä 78 hop. taal. ja apologista 50 hop. taal. Lisäksi tulivat pitäjistä saatavat teinirahat. Ajan kuluessa tuli näihin palkkaetuihin muutoksia, joskus huo nompaankin päin. Muissa trivialikouluissa naut tivat opettajat vielä sisäänkirjoitusrahat, mutta Turun tuomiokirkkokoululta ne menevät yli opistolle, vaikka sen opettajat v. 1755 erityi sesti pyytävätkin saada ne itse pitää.) Jo edellisessä esityksessäni olen usein koske tellut trivialikouluja. Lähdemme niitä nyt lähem min tarkastamaan. Ja ensinnä Turun hiippakun nassa. 1. Turun hiippakunnassa. Turun hiippakunnassa puheena olevana ajan jaksona on neljä trivialiikoulua: Turussa, Porissa, Vaasassa ja Oulussa. H.iineenlinnau koulua myös toisinaan kutsutaan trivialikouluksi, mutta itse asiassa on se vain laajempi peda-