Tistaina 1 p. Marraskuuta KARJALA T*A R N:o 124 — 1910 Kuulutus. Sittenkun Kauppias Arvid Nep- penström on tarjonnut kaupun gin ostettavaksi 25,000 markalla omistamansa puoliskon perintö tilasta N:o 1, Kontiolahden pi täjän Pielisensuun kylässä, ovat Valtuusmiehet kirjelmässä Maist raatille anoneet että Maistraatti kutsuisi Raastuvankokouksen va litsemaan lisä valtuusmiehet yh dessä varsinaisten valtuusmies ten kanssa päättämään mainitun tilaosan ostamisesta kaupungille. Sen johdosta kutsutaan kau pungin ääntdvaltaiset kuntalai set saapumaan Tiistaina ensi- tulevan Marraskuun 22 päi vänä kello 5 i. p. kaupungin Raatihuoneella pidettävään Raas tuvankokoukseen valitsemaan säädetty määrä lisävaltuusmie- hiä yhdessä kaupungin varsi naisten valtuusmiesten kanssa sanotusta asiasta päättämään; ja tulee vaalissa käytettävä ääni- luettelo pidettäväksi Raatihuo neella yleisön nähtävänä kah deksan päivän kuluessa ennen vaalia. Joensuun Raatihuoneella Lokakuun 29 päivänä 1910. Maistraatin puolesta: Waa Wallenlus. •• l|illl ja sen kokous torstaina marrask. 3 p. klo 5 lp. kaupungin kokoushuo neella. Valitaan edustajat piiriko- konkseen ja Nuijan toimikunta. N. M. K. V. viettää •nai torstaina t. k. 3 p:nä klo 6 i. p. Raatihuoneella. Terve- taloa kaikki ystävät, isät ja äidit, pojat ja tyttäret. Tervetuloa varsinkin te, jotka halaatte yhtyä perustettavaksi aiottuun Nuorten Kristilliseen Yhdistykseen. Huom ! Naisille käsityöt mu kaan. (K. S. 1 k.) toimeenpanee Lieksan nuorisoseuran talolla Keyrisunnuntaina kello 4 jäl keen. Arpajaistoimikunta. (K S. 1 k.) (K. S. 1 k. 2 s. 53 mm.) Kaikki jotka tietävät olevansa velkaa ratamestari Ahlforsin kuolin pesälle pyydetään hyväntahtoi sesti käymään 14 vuorokauden knlaessa tästä päivästä lukien selvittämässä asiansa. Joensuussa 31 p. lokak. 1910. Hilma Ahlfors. (K. 8. 1 k. 2 s. 10 mm). Kunnollinen renkimies saa paikan V. J. Tapanisella. Mutalan kansakoulussa toimeenpannaan jatkokurssit, jotka alkavat per jantaina 4 p:nä marraskuuta 1910 klo 6 j. pp., johon tilaisuu teen keholtetaan kaikkia kurs seihin aikovia saapamaan. Toivoen runsasta osanottoa. Johtokunta. (K. S. 1 k.) Kansallistunto. Omatko Suomen kansan päi- rö&t luetut? Tämä ajatus pyrkii näihin aikoihin mieleen sitä pelot- tamampana kun tiedämme, kuinka hirmittämän heikko tässä kansassa on se moima, joka kansoille on annettu itsensä säilyttämistä war- ten, kuinka hirwittäwän heikko on kansamme kansallistunto. Oli aika, jolloin luulottelimme it- sellemme, että Suomen kansa oli kansallisesti walweutunut kansa, uskoimme runoilijain luomaa ihan- nekumaa, uskoimme kansallisten juhlahetkien synnyttämiä maikutel mia. Mutta miksi pettäisimme itseämme Mä luulolla, että mieli- klwamme olisi oikea! Emme puhu nyt kansamme hie- noston waltawasta enemmistöstä, pitä, joka kerskuu olemansa mie- rasta juurta silloinkin kun sil- mäimme edessä, tällä katajaisella kamaralla, on se mökki, se suoma- lainen mökki, johon sen alkujuuret johtamat. Ajattelemme enempi niitä laajoja pohjakerroksia, joiden heräämisestä jo olemme ennättä- neet liian aikaisin riemuita. Kuul- kaa sitä humua, joka nyt kuohut- taa niitäkin kerroksia! Eikö soi sen ..Jnternatsionalessa" symä oman kansallisuuden halmeksiminen, eikö tunne se lähempää meljeyttä mieraan kansan kurjalistoa koh- taan kuin oman kansansa parem- piosaista kohtaa? Eikö karta se mielenosotuksellisella tamalla suo- malaisen kansallislaulun sämeliä? Eimätkö ole sen edustajat Suo- men eduskunnassa malmiit pai- namaan alas kaikkea sitä, mikä pulpahtelee esim. suomalaisen kan- sallistunnon pakotuksesta, oli sit- ten kysymys sen oman kielen ase- masta tai sen oman kansallisuu- den suojelemisesta juutalaistul- man alta, tai mistä muusta ta- hansa. Onkomaailmssatoistasimis- tyskansaa, joka oman kansallisuu- tensa niin halpana pitäisi? Kansallistunne ei ole mikään teoria, jonka merkitys rajoittuisi juhlamielen kohottamiseen mää- rättyinä juhlahetkinä. Ei! Se on se juhlamieli, joka arkiaskareisiin- kin tuo kohottaman, innostaman, uhrauksiin kannustaman hehkun, se on se moima, joka saa elämän märeilemään kaikilla aloilla, ja ilman sitä kansa ei kestä olemisen taistelussa. Katsokaa sukulaiskan- sojamme Menäjällä. Sinne on moni hautaantunut, sinne on mo- ni hautaantumassa ja sitten niis- tä ei tiedetä sen enempää kuin maeltajan askelissa talmisilla tan- tereilla tasottoman lumipyryn jäl- keen. Näinkö Suomenkin kansan on käymä? Min sen käy, jollei siinä syty se moima, joka estää kansan toiseen sulamasta, joka lyö siihen hämiämättömän omintakei- suuden leiman, se on kansal- lis tunto. Yleisiä uutisia. Tullihallituksen päätirehtööri erotettu virasta. Uusi päätirehtööri nimitetty. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on tullihalli- tuksen päätirehtööri laamanni Toi- mo Johannes Boisman erotettu Mirastaan. Tullihallituksen päätirehtöörikst on nimitetty laamanni Boisma- nin jälkeen emersti Axel af Ene- Hjelm. Kysymys korkeimmasta hallin- nollisesta tuomioistuimesta. Kuten tunnettua, on pitemmän' aikaa ollut mireillä kysymys siitä, että osa asioita Erotettaisiin senaa tin käsittolyn alaisuudesta ja siir- rettäisiin tarkotusta marten perus- 1 telun korkeimman tuomioistuimen' käsiteltämiksi. Mikäli Nya Pressen on saanut tietää, lienee herätetty mastaehdotus, joka tarkottaa se- naattorien lumun lisäämistä, jon- ka kautta saataisiin lisätyksi työ- moimia puheenalaisten asiain eli n. k. malitusasiain käsittelyä mar- te senaatin talousosastoon. , Hänen Majesteettinsa Keisa-^ rin Suomen kanslia. i Ministerimaltiosihteeri on loka-! kuun 24 nimittänyt ja määrän-! nyt nuoremman toimitussihteerin ! Hänen MajesteettinsaKeisarinSuo- j men kansliassa, kollegineumos j Armid von Laurell'in manhem-: man toimitussihteerin apulaiseksi;! sanotun kanslian aktuarin, mara- tuomarin, silososianmaisterin Martti Tapani Ilmasen ja yli-! määräisen mirkamiehen samassa' kansliassa Konstantin Smentor- j zetskin nuoremmiksi toimitussihtee-! reiksi, kaikki Hänen Majesteettinsa' Keisarin Suomen kansliaan. Niinikään on ministerimaltio- sihteeri yllämainittuna päimänä nimittänyt ja mahmistanut yli- määräisen mirkamiehen Hänen Majesteettinsa Keisarin Suomen kansliassa, nimineumos Georg Ferdinand Hakkaraisen sanotun' kanslian aktuariksi. ! Historiallisen museon uusi talo. Senaatissa esiteltiin torstaina muinaistieteellisen toimikunnan esi- tys, että historiallisen museon! uuden talon sisustamiseen armol- lisesti myönnytustä 373,847 mar- kan määrärahasta kiireellisiä töitä marten myönnettäisiin 98,428 mar- kan etumaksu ja sen yhteydessä saman toimikunnan esitys, että ryhdyttäisiin tarpeellisiin toimen-' piteisiin uuden museotalon järjes- : tämiseksi käytettämään kuntoon ja että toimikunta oikeutettaisiin heti hankkimaan sitomat kustannus-' armiot museoon tarmittamista sisus- tustöitä. Senaatti lykkäsi asian malmistettamaksi maliokuntaan, johon kuulumat senaattorit Kraatz, 1 Berg ja Wilenius. Palowiina- ja mallasjuoma- wero w. 1911. Senaatissa esiteltiin perjantaina jatkokäsittelyä marten kenraaliku- mernöörin kirjelmä, missä pyydet- tiin senaatin lausuntoa eduskun- nan mastauksesta arm. esitykseen muonna 1911 suoritettamasta pa- lomiinamerosta. Senaatti päätti puoltaa eduskunnan mastausta. Eduskunnan ehdotuksen, että kesä- kuun 9 pnä 1902 annetun palo- miina-asetuksen 15» pykälä muutet- täisiin siten, että marastossapito- aika lyhennettäisiin 2 muodesta 6 kuukauteen, päätti senaatti esittää hylättämäksi. Niinikään esiteltiin senaatissa ei- loin jatkokäsittelyä marten kenraali- kumernöörin kirjelmä, missä pyy- dettiin senaatin lausuntoa edus- kunnan mastauksesta armolliseen esitykseen mallasjuomain malmis- tuksesta muonna 1911 suoritetta- masta suostunnasta. Senaatti päätti puoltaa tässäkin asiassa eduskunnan mastausta. Kuten tunnettua, ehdotti edus- kunta miime kemäänä palomiina- meron 2 markaksi litralta ja mal- lasmeron 8 markaksi 10 kilolta. Waasan howioikeuden presi- dentiksi tulee ..Suomalaisen Kansan" tie- tämän mukaan nimitettämäksi en- tinen senaattori Julius Ser lachius. Kouluylihallituksen perustettu 4:s kansakoulujen tarkasta- jan wirka on julistettu haettamaksi kouluyli- hallitukselta 30 päimän kuluessa m. k. 25 päimästä lukien. Luotsihahituksen Päällikön apu- laiseksi on korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä nimitetty luot- Mallituksen emersti Robert F i l e- nius. Dliopisto. Mäkinaisiksi jäseniksi siihen toi- mikuntaan, jonka tehtämänä on tutkia yliopiston opettajiksi hake- mien henkilöitten kielitaitoa, on konsistori määrännyt suomenkieltä marten professori H. Paasosen ja ruotsinkieltä marten professori H. Pippingin. Valtionrautateiden piiri jako. Rautatiehallitus on kiertokirjees- sään mk. 25 p:mältä antanut tie- don, että senaatti maaliskuun 5 p:nä 1910 on määrännyt, että Suomen maltionrautatiet omat jaettamat neljään piiriin seuraa- malla tamalla: Imen pitri: rataosa Pietari— Valkeasaari (Valkeasaari siihen luettuna): 2:nen piiri: rataosa Valkeasaari —Kyminjoki, Karjalan rata, Sa- monlinnan rata. Lappeenrannan rata, Samon rata ja Nurmeksen rata; 3:mas piiri: retaosat Kymin- joesta Helsinkiin, Riihimäki—Toi- jala, Hyminkää—Hankoniemi, Fredriksberg—Karja—Turku ja Turku—Toijala—Mäntyluolo, sekä 4:jäs piiri: rataosat Tampere (tätäMematta)—Nikolainkaupunki —S u olahti—Tornio—Romaniemi ynnä tulema Kristiinankaupungin rata, joka kuin myös että uudet piirihallitukset sijoitetaan Wiipu- riin, Helsinkiin ja Nikolainkaupun- kiin. Rautatiehallitus tulee mast'- des määräämään, milloin tämä piirijako on astuma moimaan. Cduskunnan päätös kyyti- toimesta. j Senaatissa esiteltiin perjantaina * kenraalikumernöörin kirjelmä, mis- j sä pyydettiin senaatin lausuntoa eduskunnan mastauksesta arm. esi- tykseen kyytitoimesta. Senaatti asetti asian malmistelua marten maliokunnan, johon kuulumat se- naattorit Berg, Hedlund ja Ho- sianoff. Joensuusta ja likitienoolta. Pohjois-Karjalan koti teollisuusyhdistyksen arpajaishankkeet. Joskin suuri osa t. l. lukijakun- nasta tiennee tämän yhdistyksen tarkoituksen, niin ei liene tarpee- tonta kuitenkin muutamalla sanal- la mainita sekä siitä että sen ma- rojen tarpeesta, jota nyt arpajais- ten kautta koetetaan tyydyttää. Tämän kesäinen kotiteollisuus- olojen tutkimus Pohjois-Karjalas- sa suorastaan osoittaa, että mel kein mainitsemattomiin on kadon nut se taitamuus, jolla ennen on tyydytetty kotoisia tarpeita. Mie- het omat käyneet taitamattomksi malmistamaan talous- ja työkalu- jaan. Eimät suoraan sanoen osaa niitä tehdä, joskin haluttomuus ja melttous omat toiselta puolen hymin suuresti maikuttamassa. Niissä taloissa, joissa manhat isännät mielä omat moimissaan, tehdään puhdetöitä jotakuinkin, mutta toisissa ei edes työrekeä osa- ta korjata tai tehdä, puhumatta- kaan astioista y. m. talous- ja työkaluista. Kaikki ostetaan niiltä Harmoilta mestareilta, jotka sitä ammattinaan pitämät, ja astiat y. m. taloustamarat rautakau- poista. Naiset mielä koettamat ahkeroida kankaiden kudonnassa ja muissa maatetuspuuhissa, maikka suurin osa jo kankaitakin ostetaan kaup- piailta ja reppurien laukuista. Nykyään ei kuule paljon muus- ta puhuttamankaan kuin alituises- ta rahan puutteesta ja siitä huo- limatta me tuhlaamme rahojam- me sellaisiin esineihin, jotka me moisimme hymin itse malmistaa, jos meillä olisi taitoa ja ahke- ruutta. Maataloutta malitetaan kannat- tamattomaksi ja totta se lieneekin. Mutta suurena syynä siihen on juuri se, ettei osata poistaa niitä menoja, jotka omat mahdolliset poistaa ja hankkia omien käsien työllä niitä esineitä, joita mäittä- mättä tarmitaan. • Nykyinen nuoriso, niin talolliset kuin irtolaiskansakin, suorastaan halmeksimat kotitekoisia maat- teitä y. m. kotiteollisuustuotteita y. m. ajattelematta, miten käytän- nöllisiä, kestämiä ja meidän oloi- himme sopimia ne kuitenkin omal. Jos toiselta puolen ottaa huo- mioon kotiteollisuustuotteiden ar- mon ja mertaa niitä tehdasmai- siin tamaroihin, niin jokainen huo- maa helposti että monet kotoiset työt omat käytännöllisempiä, hal- mempia marsinkin pitemmän pääl- le ja kestämämiä kuin tehdasmai- set. Esimerkkinä moi mainita maat- teet ja astiat y. m. m. Ammärrettämissä on myöskin, mikä taloudellinen merkitys olisi sillä, jos ei meidän tarmitsisi muo- sittain uhrata niin suuria raha- määriä talous-, ajo- ja työkaluihin kuin nyt menee. Onhan selmää, että näitäkin esineitä kotona mal- mistamalla saisimme saman mer- ran rahoja säästymään, minkä nyt niistä maksamme. Sellaiset »verukkeet kuin ettei ole aikaa eikä tilaisuutta j. n. e. omat tässä koh- den paikkansa pitämättömiä. Suo- raan sanoen meiltä puuttuu tai- to a, ahkeruutta ja tarmo k- k a i s u u t t a oikein talouttamme ja töitämme järjestämään. Irtolaistansa on käynyt myös- kin kykenemättömäksi ja taidotta- maksi ansaitsemaan itselleen tar- peenmaatiman toimeentulon. Ly- hyen kesäisen työajan he koettamat olla yhtiöiden töissä ja ansaita suuria päimäpalkkoja, jotka kuiten- kin käymät usein mähiksi pitkiä tal- misia puhteita pitäissä. Talmiset ansiot omat päimän lyhyyden ta- kia komin pienet ja riittämättömät. Tahtoo nälkä ahdistella useinkin suurempijoukkoisia. Eikö olisi sil- loin tarpeellista, että perheen yl- läpitäjät kykenisimät jotain puhde- työlläänkin ansaitsemaan. Jrtolaiskansan luku kasmaa ny- kyisin huimaamaa mauhtia. yh teiskunnalliset rasitukset käymät yk- sityisten niskoille ja kuinka silloin käy, se on kyllä hymin tunnettu asia. Jos työläiskansakin kykenisi harjoittamaan jotain kotiteollisuut- ta, josta heille olisi tuntumia tu- loja, niin marmaan he hankkisi- mat oman asunnon, oman maa- palstan, jota kesäisin miljelisimät ja kämisimätpä naapuriansakin suu- remman maan omistajaa autta- maan hänen töissään. Edemmä he ei omilta töiltään joutaisi ja talmisin pitkillä puhteilla he ahke- rina tekisimät taloustamaroitansa ja kaupaksi kelpaamia tuotteita. Silloin he olisimat elinmoimaisia, maksukykyisiä ja moisimat lapsiaan- kin kasmattaa kunnollisiksi ja ah- keriksi ihmisiksi. Koko maalaismäestölle olisi siis perin tarpeellista käsityötaidon saa- muttaminen ja se onkin lyhyesti sanoen kotiteollisuusyhdistyksen tar- koitus. Tämän tarkoitusperän saa- muttamiseksi täytyy meillä olla kouluja, joissa opetetaan käsityö- taitoa, sillä muuten se lienee ai- wan mahdotonta. Kotoiset tarpeet on ensin tyydytettämät ja sitten mahdollisemman paljon tehtäivä sellaista tamaraa, jolla on hymä ulosmeno ja on myöskin hymin ansiokasta. Muissa paikoin maatamme on jo perustettu kotiteollisuusmyymä- löitä, jotka wälittäwät maalais- kansan teollisuustuotteita paikka- kuntain kesken, mutta samalla lä- hettämät niitä ulommaksikin kau- paksi. Tällainen mälitysliike on aijottu perustaa meidän Pohjois- Karjalaankin ja on se aiman tar- peen maatima kotiteollisuustuotan- non edullista rahaksi muuttamista marten. Tällaiset hankkeet maatimat pal- jon rahallista kannatusta. Missä määrin meidän nykyinen hallituk- semme tulee tähänkään tarkoituk- seen maltion amustusta myöntä- mään on hymin tietymätöntä. Muuta keinoa ei kotiteollisuusyh- distyksellä ole ollut kuin panna arpajaiset loimeen ja luottaa sii- hen, että tällainen hymä ja tar- peellinen aate ei jää maille kansan kaikkien luokkain kannatusta. Ja toimomme että yhteisillä rommilla hankimme näistä arpajaisista hy- män tulolähteen yhdistykselle, ylen- tarpeellisten hankkeidensa perille ajamiseksi! Arpajaismoittojen keräyslistoja ja ennakkoarpamihkoja moidaan mielä muutamia lähettää niille, jotka niitä haluamatj jos tilaus tehdään kotiteollisuusyhdistyksen arpajaistoimikunnalle os. Joensuu. K. A. 28. Eusi edustajawaalit. Ohjeita maaliluetteloiden teke- misestä 1911 muoden edustaja- maaleja marten sekä siihen kuulu- mistä seikoista ei senaatin oikeus- toimituskunta ole lähettänyt maa- lilautakunnille, kuten aikaisemmin mainittiin. Muutamia kappalei- ta on main toimitettu pääkau- pungin sanomalehdille niiden käy- tettämäksi. Maaliluetteloiden laatimisessa on huomattama, että maaliluettelon pohjaksi on pantama ei ainoas- taan asianomaisen henkikirjoitta- jan 1910 muoden tammikuussa maalilautakunnalle toimittama luettelo kaikista 1909 muoden henkikirjan mukaan äänestys alueella asumista henkilöistä, jot- ka 1910 muoden alkaessa omat täyttäneet 24 muotta, maan myös- kin lisäluettelo henkilöistä, jotka 1910 muoden kuluessa omat täyt- täneet 24 muotia. Lisäluettelon toimittaa henkirjoittaja maalilau- takunnille miimyttelemättä, ellei hän sitä jo ole lähettänyt. Siitä huolimatta, onko maali- luettelo kemäällä 1910 tarkastettu mai ei, on maalilautakunnan edel- lämainitut luettelot niin pian kuin mahdollista tarkastettaiva huolel- lisesti. Jotta olisi riittämästi aikaa »vaaliluettelon esille pane- miseen sekä tehtyjen muistutusten tutkimiseen, pitäisi tarkastus saada suoritetuksi noin marraskuun 10 päimään. Keskuslautakunnat. Läänin kumernööri on ehdotta- nut Kuopion läänin läntisen maa- lipiirin keskuslautakuntaan: puheenjohtajaksi pankinkomisa- rius Aleris Ossian Malleniusen. Kuopion kaupungista, jäseniksi maanmiljelijä Juho Snellmanin, Karttulan pitäjästä, ja lehtori, in- sinööri Johan Anton Zidbäckin, Kuopion kaupungista, sekä mara- jäseneksi kansakoulunopettaja Juho Metsikön, Kuopion kaupungista, ynnä Kuopion läänin i t ä i s e n m a a- lipiirin keskuslautakuntaan: puheenjohtajaksi maanmiljelijä Pekka Pennasen, Kesälahden pitäjästä, jäseniksi lehtori Aaro Markkasen ja kauppakoulun johtajan, maisteri Onni Honka- m a a r a n, molemmat Joensuun kaupungista, sekä marajäseneksi pii- rustaja Wäinö Helmeen, Kuopion kaupungista. Kulkutaudit. Sen johdosta että eri paikka- kunnilla Kuopion läänissä on ny- kyään liikkeellä suuressa määrin tarttumia kulkutauteja, etenkin tu- lirokkoa, muistuttaa läänin kumer- rööri m. k. 26 p. julkaisemassaan kuulutuksessa läänin asukkaita näi- den mälttämiseksi noudattamaan mitä suurinta maromaisuutta tar- tunnan suhteen ja, jos tarttuma tauti johonkin kotiin ilmestyisi, heti ilmoittamaan siitä jollekin miranomaiselle sekä muuten tar- koin noudattamaan kunnan ter- meydenhoitosäännön määräyksiä uhalla että tottelemattomat saate- taan lailliseen edesmastuuseen ja rangaistukseen laiminlyömisestään tahi niskoittelemisestaan. Piiri-insinööri I. O. Telenille on myönnetty anomansa mirkaero ja 6,000 markan muotuinen elin kautinen eläke. Puhelinmyönnytykset. Senaatti on antanut m. m. seu- raamat puhelinmyönnytykset: O. U. W. Gutzeit & C:olle myön nytyksen Enon pitäjän Kaltimon kylästä saman pitäjän Luhtapoh- jan kylään asetettamaan telefooni- johtoon. Samalle yhtiölle myön- nytykfen telefoonijohtoon Joensuun kaupungista Luhtapohjan kylään Enon pitäjässä. Arpajaisasioita. Suomalaisen yhteiskoulun kan- natusyhdistys Joensuun kaupun- gissa on läänin kumernöörin kaut- ta anonut lupaa saada Joensuun kaupungissa ensi maalisk. tai huh- tik. ajalla toimeenpanna yleiset arpajaiset yhteiskoulun oman ta- lon rakennusrahaston kartuttami- seksi. Joensuun Ltirjnltajayhdistyk- sen iltamaan työw. talolle miime sunnuntai- iltana oli kokoontunut yleisöä koh- talaisen runsaasti. Ohjelma, joka oli meikäläisiin oloihin nähden sangen runsas ja armokas, suoritettiin kauttaaltaan onnistuneesti. Kun työm. yhdis- tyksen tormisoittokunta oli kajahu- tellut muutamia kappaleita, lausui töimitt. Martikainen muutamin sanoin yleisön termetulleeksi. Ti- lapäinen mieskööri esitti joitakin tuttuja lauluja illan mirkistykseksi. Hra K. Komulainen kutitteli taas yleisön nauruhermoja hauskalla murrejutullaan. Viulun ja kan- teleen soittoa esittimät yhdessä hrat E. Tolmanen ja S. Saanti- mi. Hra N. Tammio piti humo- ristisen esitelmän. Mielä saatiin nähdä hullunkurinen näytöskappa- le ..Hupsuja", joka oloihin nähden esitettiin merrattain hymin. Oh- jelmassa oli mielä pukutanssi, jo- ka yleisön pyynnöstä esitettiin tois- tamiseen. Tietenkin sitä sitten mi- rallisen ohjelman loputtua kilman käytiin silittelemään lattialankkuja. Lieksan—Nurmeksen radan kis- koitustyö on pantu alkuun jo toissa päi- mänä joutunut Ahonpäähän saakka. Laiwaliike. Täkäläiset laimat omat jättäneet kulkunsa Pielisjärmelle ja kana- missä. Miime lauantaina tuli pohjoisesta miimeinen laima. Zltvioliittoon »vihittiin eilen Joensuussa neiti Karin Grön- roos ja kaupanhoitaja Aarne Rai- nio Puumalasta. Poikkirata Mitvieska—Iisal mi—Joensuu. Kuten muistettanee anoi muo- den 1909 eduskunta, että normaa- liraiteinen rautatie rakennettaisiin Oulun radalta Mmieskan ase- malta Haapajärmen kautta Ii- salmeen 14,730,000 markan ar- mioiduilla kustannuksilla ja että rakennustöihin ryhdyttäisiin sitä myöten, kuin aikaisempien maltio- päimien päätämiltä rantatieraken- nuksilta työmoimia mapautuu. Tässä eduskunnan anomuksessa antoi senaatti hylkäämän lausun- non. Nyttemmin omat Iisalmen kaupungin ja Haapajärmen y. m. kuntain maltuuttamat henkilöt ano- neet, että hallitus ensi kesänä tut kituttaisi koneellisesti Mmieskan —Iisalmen suunnittelun radan Haapajärmen ja Iisalmen mäli- sen osan. Katsoen siihen, että Pohjanmaan ja Samon radan mälisen poikkiradan rakentaminen on mitä läheisimmässä yhteydes- Samon ja Karjalan ratojen mäli- sen poikkiradan rakentamisen kans- sa, anomat mainittujen kuntain maltuutetut samalla, että hallitus ensi kesänä toimituttaisi ainakin taloudellisen, mutta jos mahdollis- ta koneellisenkin tutkimuksen Ali- pitkän asemalta Samon radalla Joensuuhun suunnitellusta rauta- tiestä. 13,900 markan niarkansjuttu raastuwanoikeudessa oli taas eilen käsiteltämänä. Pu- heenjohtajana toimi nytkin por- mestari M. Mallenius ja yl. syyt- täjänä miskaali I. A. Hiltunen. Saapumilla oli kaikki mastaa- jat ja asianomainen. Lauri Hännisen asiamieheksi ilmoittautui asianajaja Pekka Juuma. Dl. syyttäjä uudisti syytteensä ja esitti todistajiksi kauppainat- kustajat S. Sopasen ja P. Nau- tion, työmies Olli Kyllösen ja palmelija Kalle Kinnusen. Mast. Reinikainen koetti jää- mätä Sopasta tuoden esteeksi sen, että todistajaksi esitettämä on ollut itse samassa seurassa aa- muun saakka. Todist. Sopanen ilmoitti pe- lanneensa main klo 1—3. Mastaajat Laine ja Reinikai- nen itmoittimat että todistajaksi esitetty Rautio on heidän manha mihamiehensä, joten hän moi miha- mielisyydessään puhua mitä ta- hansa. Rautio sanoi ettei hänellä ole mastaajia mastaan mitään mi- haa, joshan ei liioin ystämyyttä- kään. Mast. Hintsanen koetti jäämätä todistajaksi esitettyä Kyllöstä sa- noen, että hän on itse parhaal- laan syytteessä markaudesta. Ker- toi myöskin Kyllösen marastel- leen putkassa mastaajien makei- sia ja tupakkia, josta mastaajat olimat tahtoneet häntä hiukan kurittaa. Tästä oli Kyllönen suuttunut ja uhkaillut mielä kos- tamansa. Mast. Huttunen myöskin sanoi Kyllösen oleman mihassa mastaa- jien kanssa ja uhannut kosta- mansa. Kyllönen sanoi putkassa otta- neensa main mitä mastaajat oli- mat antaneet, mutta ei mitään lumatta. Ei sanonut oleman myöskään mitään mihaa mas- taajia mastaan, eikä ollut myös- kään ennemmin huomannut mas- taajillakaan oleman mitään mihaa häntä kohtaan. Al. syyttäjä mäitti mastaajien esittämiä syitä aiman perusteet- tomiksi. Kun mastaajat tiesimät masta täällä oikeuspaikalla Kyl lösen tuleman todistajaksi tähän juttuun, niin alkoimat hieroa rii- taa hänen kanssaan. Mastaajat eimät myöskään ole kyenneet to- distamaan Rautiota mihamie- hekseen. Oikeus katsoi mastaajien tuo- mat esteet todistajia mastaan ai- man aiheettomiksi, joten todistajat saimat tehdä todistajamalan paitsi Rautio, jonka »vihamielisyy destä täytyy mast. Laineen ja Reinikaisen antaa ensi istunnossa selmiä todisteita. Todist. Sopanen sanoi pelistä eronneensa tuossa klo 3 tienoissa syystä, että mastaajat olimat Millman'ille osottaneet aiman eri- tyisempää kohteliaisuutta ja ilman muuta olimat suuriakin piettiä antaneet hänelle anteeksi. Kun todistaja oli poistunut, niin Mill- manille oli silloin jäänyt lompak- ko rahoinensa taskuun. Mastaajat olimat mielä jääneet asianomaisen kanssa pöydän ääreen istumaan. Todist. Kyllönen, joka myöskin oli ollut jostakin syystä säilytet- tämänä poliisiputkassa, kertoi mas- taajien olleen milkkaassa keskuste- lussa keskenään kirjelapuilla, joita mälihuoneessa olemat miehet oli- mat mälittäneet. Joskus mas- taajat olimat puhelleetkin keske- nään aina silloin kun käytämästä ei ollut kuulunut minkäänlaista liikettä. Todistaja oli kuullut mas- taajien paheksuneen sitä, että he eimät jo alunpitäen sanoneet Millman'in pelissä häminneen kaik- kia rahojaan. Joku mastogjista oli myöskin kuulustellut toiselta, että millaisen selityksen hän tulee antamaan siitä 500 mk. setelistä. Mastaajat kielsimät jyrkästi edel- lisen todistuksen, sanoimat Kyllö- sen main pelkästä mihasta suo- rastaan malhetteleman. Mast. Hintsanen sanoi main saaneensa jonkun laulun ja pari Miipurista tullutta kirjettä. Mastaajat pyysimät päästä mapaalle jalalle, kun ei kerran ole tuotu esille mitään sitomia todisteita. 2)1. syyttäjä esitti että Millman saisi nyt tehdä armiomalan. Millman makuutti mukanaan olleen 13,900 markkaa, joista oli maihtanut kaksi 500 mkan seteliä ja pelissä menettänyt 985 mk., jo- ten lompakkoon oli jäänyt 12,900 mk. ja liimin taskuun 15 mk., jon- ka herättyään oli löytänyt, joten häneltä on mieraan käden kautta häminnyt 12,900 mkaa. Mastaajat Laine, Reinikainen. Hintsanen ja Huttunen mastusti- mat jyrkästi malontekoa syystä, ettei Millman ole ollenkaan selmil- lä siitä miten nuo rahat omat hä- minneet. Mast. Hännisellä ei ollut mi tään malantekoa mastaan. Millman makuutti malallaan mieraan käden kautta häminneen summan oleman 1 2,900 mk. M. syyttäjä anoi mähintäinkin kahden miikon lykkäystä Midingm noutamista ja lisätodisteitten hank- c/9 kimista marten. — Juttu lykättiin marraskuun 14 W p-ään, mastaajat säilytettäköön edelleenkin kaupungin poliisiputkas- »S sa ja mast. Reinikaisen ja Laineen 53 on silloin esitettämä todisteita, ~ joilla he moimat todistaa todista- , jaksi esitetyn Raution mihamieli- syyden. Tappelu oli eilen syntyä Millmaninjuttua käsiteltäessä istuntohuomeen etei- sessä. Mastaaja Roope Huttunen aiman äänettömästi iski nyrkil- lään todistaja Olli Kyllöstä pos- kelle niin tuntumasti, että aiman mustelma poskelle kohoutui. Hut- tunen sanoi main antaneensa Kyl- löselle pienen kuittauksen entisistä ilkeyksistä. Mainittakoon tämän yhteydessä, että Kyllösen todistus' tässä jutussa oli jokseenkin ras- kauttama. CO ca m saa Q-S 1 co" aT ET taa co p5' Muualta Poh- I jois-Karjaiasta. E Papisto. Miehikkälän kirkkoherran mirkaa omat hakeneet: Kyminlaakson kan- sanopiston johtaja, sil. maisteri A. M. Leikkonen, Raudun kappalai- nen E. Piipala, Samonrannan khra E. M. Hynninen, Kiikan m. t. kappalainen E. M. Hagfors.' Pöytyän m. t. kirkkoherra ja m. t. kappalainen P. Räsänen, Pyhä- järmen (U. l.) khra K. Marma- muori, Miipurin esikaupunkien pas- tori N. Mitikainen ja Jääsken kappalainen Juho Koskinen. Kansakoulut. Kontiolahden kuntakokouksen pää- töksestä miime syysk. 26 p:ltä, jol- la kuntalaiset äänten enemmistöllä päättimät jättää sominto-oikeuden ratkaistamaksi Mönnin kansakoulu-^ rakennuksessa johtuneet tilit, on läänin kumernöörille jätetty eräi- den kuntalaisten puolesta kirjalli- nen malitus. Wuodentnlo Kuopion läänissä. Kuopion läänin kumernöörin ilmoituksen mukaan on muodentu- lo läänissä seuraamanlainen: Aikainen, mutta sangen kuima kemät hidastutti ja ehkäisi milja- kasmien ja heinien kasmamista ja tuleentumista, mutta keskikesällä mallinneet suotuisammat ilmat edistimät suuresti kasmullisuutta ja tapahtui miljan ja heinien kor- juu yleensä suotuisain ilmojen »vallitessa. Moidaan sanoa, että niin hymin eri rviljalajeista ja juurikasmeista kuin heinistäkin saatiin tässä läänissä keskinkertai- nen tahi sitä huonompi sato. Rukiista, on saatu keskinker-. taista parempi sato m. m. Kiteel-^ lä. Keskinkertainen sato m. m. Ilo-' mantsissa ja Komerossa. Ohra on antanut keskinkertais- ta paremman sadon m. m. Ilo- mantsissa ja Komerossa. Kaura on niinikään ollut Ilo- mantsissa ja Komerossa keskinker- taista parempaa. Keskinkertaista huonompi sato on kaurasta saatu m. m. Tohmajärmen pitäjässä. S e k a m i l j a t, tattari, herne ja mirna omat olleet keskinkertaista paremmat m. m. Ilomantsissa, Komerossa. Keskinkertaista huo- nompi on taas sato ollut m. m. Tohmajärmellä ja Pälkjärmellä. Perunat omat Ilomantsin ja Komeron kunnissa antaneet niin- ikään keskinkertaisen sadon, jota- mastoin sato on ollut keskinker- taista huonompi m. m. Kiteellä. Muut juurikasmit Ilomantsissa omat antaneet keskinkertaista pa- remman sadon. Humalat omat onnistuneet keskinkertaista paremmin m. m. Ilomantsissa ja Komerossa. Rukiin laihot omat Ilomantsin kihlakunnassa kauniit. Nurmeksen yhteiskoululle on kuluman muoden menosään- töä mahmistettaessa myönnetty täksi muodeksi lisäamustusta kol- mea ylintä luokkaa marten 3,000 mrk. Lortalvalan emäntäkoulusta on kurssin suorittaneena päässyt m. m. Hilma Matikainen Pälk- järmeltä. «ortawalan kaupungin laina. Sortamalan kaupunginmaltuus- ton kokouksessa torstaina ilmoitet- tiin, että Suomen kaupunkien ja maalaiskuntien keskuslainakassa o.-yltä oli saapunut tiedonanto, että kaupungin anomasta laina- määrästä 300,000 mk. on nyt heti nostettamissa 200,000 mk. Lunta satoi Nurmeksessa sunnuntaina m- kein pyrynä rekikeliksi asti. Enti- nen olikin kaikki sulanut paitsi sa- lojen teiltä. B 93 & v- < -1 £3 I/i Ui CO su P3 ST a o 3" £L S -