Iisuglltaias Marraskuun 19 x>:nä 1910 - vs:c> 135 - 3 Suomen Kultaseppä Osakeyhtiö. 18S31 Suurin warasto Suomessa alaan kuu luu, ia malmisteita. Myyntimarastoita Turussa ja Tehdas ja tulkukauppamyynti Turussa. Littoisteu Pesolaitos, omist. M Hampf vaa teet voudaietaau ja lähetetään. Huhelm 12 27. — Littoinen 7. Marraskuun 19 p:nä. RezkenerskxM zivizhz/rit/k- zizzmme. Alläolevalla otsakkeella »varustetussa kirjoituksessa huomauttaa tunnetm se> minaarinjohtaja, professori Mikael Soi ninen siitä keskeneräisyydestä, joka on hawaiUawwissa meidän silvistysyrilyk- fissämme. Kirjoituksessaan puhuu professori Sointuen ensin siitä kuinka tokaivuo sinä moni k :koulun tarkas aia sai panna merlille omituisen ilmiön. Kuavat ra- keksimät usein komeat kansakLU 'ut ja käyttivät siihen tuhansia ja otuvat siihen opettajan, jonka palkka kunnan- kin puolesta malsetliin sadoissa mar koissa. Mutta kun oli aunettalva opet tajalle työkalut käteen, s. o. kun oli hankittavia kouluun opetus- ja havain tovälineitä, joihin olisi mennyt muu tama kymmenkunta markkaa vuodessa, silloin epäröitiin ja usein ennutuu nuo maksut liiallisina. Ei huomattu, euä koulutaloa rakentamisen ja opettajan palkkaamisen kustannukset tehtiin suu relta osallaan hedelmättömiksi, kun py sähdyttiin siihen, missä Verrattain rva häpätöisellä lisämenolla koko valmis koneisto olisi ollut saatettava täyieen käyntiin. E« huomattu, että ol» ra keunettu paja ja palkatta seppä, mutta ei raskittu oLtaa sepälle vasaraa kä teea. Sellaista keskeneräisyyttä ei kyllä kään enää ole havaittavissa, mutta samanlaatuista kylläkin. Alhaalta puut tuu hyvin järjestelty alkuopetus, alem pi kaniakoulu, ylöspäin taaS puuttuu huolenpito siitä, että kansakouluista päässyt nuoriso saisi tukea ja johtoa jatkumissa simistyspyrinnöissään. Ajateltakoon main silä seikkaa, että kansakoulua oppilas saadessaan PaäS- tö.odistuksen on main 13 tai 14 muo- den ikäinen — siis Mielä lapsi, ja tttä hän siinä ijässa usein joutuu ulos maailmaan selviytymään omin käsin kaikissa sen houkutuksissa ja »vaikeuk sissa. Eikö hän silloin mielä, nuo ruus ijän ratkaisemina muosina, mitä kipeimmin kaipaa kasvatuksen tukea? Ja ajatelkaamme ylsin hänen tietopuo lisla kehitystään. Muä hän saapi tänä ratkaisevana vikana lukeakseen? Se on kokonaan sattuman Marassa; joskus ehkä ei mitään, useammin kai keti hajanaista ja tuskin aina täysiar voista sanomalehti- ja kaunokirjalli suutta. Järjestetystä, hänen tulevaa toimialaansa koskemasta lukemisesta, totuttamisesta järjestettyyn lukemiseen ei ole puhettakaan. Hänen edistymi sestään työkuntoiseksi ja ammatissaan taitamaksi kansalaiseksi ei yh.eiskunta pidä huolta enempää kuin hänen si- meelllsestä kaSmatukjestaaukaan. Mar sina,nen kansanauonjo, tuo maltaama ainakin 90 prosentin enemmistö, joka ei pyri korkeampi,» kouluihin, on en- simaisina nuornkaismuosiuaan, sitten kun se on painanut kuuni kansakoulun oven, miltei kauttaaltaan yhteiskunnan huolenpidon ulkopuolella. Sttheu antaa prof. Soinin.'» eusin sea neuro on, että otisi jarjestettämä kaasakouluihiu m. s. jatkokursseja, jotka cimät turmalle mitään maksa. Ia sv» pirvasti järleSteltyinä wo»>lwat ue an» taa suuriarmoiSta herätystä ja wie- läpä malmismsta vuorten ammatti- ja kaasalaisiehtaivlä Marien. Oitsi sen Vuoksi umä tärkeintä, että kaiklialla maalalskunuiSsa kiinnitettäisiin huo miota tähän opetusalaan za että kaik' kialla kehoitettaisiin nuorta mäkeä käyt tämään hyväkseen tätä simlstystilai- suutta, missä semmoinen maan tar joutuu. Ja toiseksi olisi kansan- ja nuorison- kirjastoja pcrustettama. Niitähän woi nykyään saada halivalla ja hymillä maksuehdoilla. Ne anl.oonat, jotka kansakoulu maksaa, se ralkuus ja työ ja vatvo, minkä tuhannet opettajat panemat konsan kasvavan volven ope tukseen, se m?aee parhaimmilla osil taan hukkaan sen kautta, ettei saada aikaan järjestettyä kansanklrjasiotointa. Täs>ä on nouseman kansanpolmien kasvattajilla suuri ja laaja työala. Kansakoulua opettajiston on aStutla- ma ensi sijalle toimimaan. Ja pää määränä olkoon: jatko opetusta ja kansenkirjaStoja joka kylään, joka kou luun! lisstujs. — SofiältStiagitaattorikst on nykyisen vaalikuumeen aja.si palkattu Aslaisten itse valtainen patronaattipappi Juho Uoti. M — AnomuS sekin. NSyttSS siltä, että kenraulitumernöörimme anteliaisuuteen tur» mautuinine» kaSmaa kasaamistaan. ErSäll Pohjois-Karjalan kansakoulim johtokunoan läjen on anonut k^iiraaliku.vernööriltä — maroja kansaloulutalon wi')kiwiskullljen suo rittamiseksi. — Kansa seisoa takana. Miehekkään esiintymisensä lautta hra Siöbergin totitar- kaslukjeSsa Porvoossa tehdyssä kotirauhan häiritsemisessä wiraSta pidätetyille poliiseille I. Lönnrothille ja F. Seppäselle on »Fram- tiden"-lehden toimitus Helsingissä päät Lnyt maisaa koko heidän palkkaetunsa lakkautusai- kanaan. Sietää varteen ottaa. — .Iloitkaa porvarit työnne kantaa hedelmiä'." Hu.dahtaa „ Sosialisti"-lehti sen johdosta, että Kesti-Suomessa eräs nuoru kainen on luollut nautittuaan salaviinapoltti- mossa valmistettua viiraa, johon oli höys teeksi pantu saippuakiiveä. .Sosialistia" huudahdus ou tietysti ym- märrettäivä siten, että porvarilliset omat ki rottua joukkoa, kuu heidän lakiensa tähden ih miset omat pakotetut salaa valmistamaan miinaa, joka on min huonoa, että siihen on sekotettama höysteeksi epätermeellisiä aineita...l vai mitä tarkoittaa .Sosialisti?!" — Perättömiä huhuja. Hbl:« tieto, että Wiipurin ent. poliisimestari Sirelius nimi tettäisiin Hämeen läänin kuvernööriksi, on Tamp. Sanomain mukaan perätön. Pcrhe-umisia. — Vihittyjä. Avioliittoon o» vihitty: Helsingissä fil. maist Ilmari Ayma Turusta ia nti Ida Maria Mäenpää. — Hopeahättään miettivät Turussa ei len kauppaneuvos Magnus Dahlström jahä- uen puolisonsa Ellen o. j. Julin. — SyNtymäVäitviä: 8 0 vuotta täytti i. k. 15 p. nti Emerenlia Torckell Turussa 7 Svuotta täytti t. k. 16 p. tehtail. Frtdrik Lundelin T:reella. — 7ö vuotta täytti eilen ömerstinlesii Alfonsine Forsien, o. s. St>eru- vall Helsrngissä. 6 t) v uotta täytti toispäiioänä insinööri Hj. Londön Helsiligissä. — 60 vuo:ta täytti t. k. 16 p. maanmilielijä Frans Malmström Heikossa. Samana päilvanä täytti hänen vaimonsa 47 vuotta. 50 vuotta täytti t. k. 15 p. Mesiu- Vläu lunnallislalltalllunall esiniies ja tirlko- väärtti, maanvilMiä K. A. Suomala. poimintoja. — Muinaislöytö. DhdestS pnuSta teh dyn veneen töysimät viime viikolla eräät turivepehtun nostossa työskentelevät työmie het Lumijärven suosta noin metrin verran suonpinnan alapuolelta ia on se nähtävillä Luvian turvepehkutehtaalla. — Todellinen kuunpimennys oli tors taiyönä, vlNika sitä ei pilviien tään takia voinut nähdä. Kuun ensimäinen liike maan puolivarioon sattui Helsingin horisontin mu kaan klo 12 24 aamulla. Pimeys oli täydel linen l,35 >a 2,L7 mälillä ja loppui 3 37 a.p. Pimennys näkyi suuressa osassa maa palloa. — Litan baksnja. Tiistaina santarmit ottimat Walkeajaar«lla tariaSt. ttawalieen kaisi miestä, jotka heidän mielestään uäyttimät iiiaa patioilta. Heidän maatteistaaa löydet tiin sitaareia, maateta »varaa lenliä y. m. Muulilta kotiMNltll. — Aa«saIisos«Kepa»»i» Lahden Ro»ttori» johtala W. E. Angermo ja varajohtaja K. A. Kylänen omat pyy täneet eroa toimestaan, ja o» pankin halliatooeuivosto kestiwiikkona heidän pyyntönsä suostunut. — Lukija muis tanee tvlime lauanlaiuuNero?sa lehteäm me olleen vutisea: »Pankki sallinut »velkakirjaa wäcirk»nykjen", mikä oli ta pahtunut 5wn>aMspsnkia konttorlssa Lahdessa. — Itsemurha. Keskimiikkohönä mur hasi itsensä sairaskoti »Tilkassa* Hel singissä agroaoomi K. F. Sameta, leik kaamalla partalveitsellä kurkkulvattimonsa poikki. Samela sairasti hermotautia. — Aoki jiSty»yt pohjia myöte». Huolimatta siitä, että main 8 asteen pakkanen »vallitsi yöllä tiistaita Masten Selänpää» useman ympäristöllä, jäätyi joki pohjaa myölen muutamia kilomet riä Merlan tehtaan yläpuolella, »iin ettei mettä saatu tehtaaseen ollenkaan. Dy-iamiitillä täytyi rikkoa jään, jotta we>i paa>, tehtaaseen. Tapaus aiheutti tö.den hetkellisen keskeyiykien. Muoirkau- siiit ei ole tällais.a paikkalunnalla sat tvuut. — W»rh» jaopoltel»» seurauk sena. Ttiscai-iliana tehtiin K. uka.m tehtaalla lähellä Lappeenrantaa murha. Työmiehet O. Metlin ja K. Olianen oliioat koko päiman juopotelleet yhdessä edellisen asunnossa tehtaalla. Illalla syntyi miesten kesken riita sillä seurauk sella, että Ollanen töi toveriaan puu kolla kau-akuoppaan, niin että hän mel kein heti heitti henkensä. Työnsä teh tyään lähti murhaaja pakomatkalle, mutta saatiin kunni Lappeenrannan aie malla, kua han juurr aikoi tähikä kau pungista. M. oli 17 — 18 vuotia-, ko toista Leppävirroitta ja O. 25 vuotias, kotoisia Laukaasta. Kumpainenkin oli- wat naimattomia. — Hlä!«tZ«tZri ZiiNacnkse» tap. senraa ^»ays juttu ou kesk vitkaa esillä JamM karajtllä. Todi-lajien kuu lusteluss^ ei tullut ilmi sen enempää kuin mitä sanomalehdissä aikai emmin on terrottu. Holhousta koskeva o>a asiasta lytättiin t. k. 29 pcnmään za ritosluontoinea puoti tulevien talu>i' lärvien toiseen istnntopäimäan. — Kakkunetta. Tiiötai-iltana oli Kymin pltajrssä Papinnitmen kylä-sä työmiehen poika Etno Liulta lähtenyt luistimilla jäätä myöten noutaman tvetta. Tällä matkalla murtui kui>enkin jää, L. upposi. Myöhemmin löydettiin hänet yultuMlspaitat -a. Samoin epäittiia jaman pitäjän Mus- saton saarella a>uivan työmies Sepän noin 20 lvuotiaan tyttären rvume maa nantaina hukkuneen heikkoihin jäihin. L mä epäily on nyttemmia hamaittu todel>i, silla tyttö on töydetty merestä mainitun saaren läheltä. — Askensyntysyt kapst löydetty lumttt»o«tjesta. Hiljakkoin löydettiin UudeSsakaarlepyyssä äskensyntynyt lapsi kuolleena lumilmoksesta. Sen oli syn nyttänyt ja lumikiaokieen kätkenyt eräs 26-nmotias patmetustyttö, joka on ri koksensa synnyttänyt. Tyttö o» kotoisia Nummelasta ja noin 3 kuukautta sitten tullut Helsingistä nykyiseen palrveluk- seensa. — Suuri tilankauppa. Sälinkään tila Mäntsätässä myytiin t. k. 16 pnä pidetyllä pakkohuutokaupalla ja oS- tiivat sen O- A. Aug. Etlös ja maisteri Harry Ellos 1,040,000 mkan hinnasta. — Siitä seurast kuolema. W. Konttinen, joka, kutea miimc numerossa kerrottiin, keskirvliktona Hymintäallä jou. tui rautatiemaunun alle za mietiin pa hasti louikautuneena hoidettamatsi sai rashuoneeseen Hetsinklin, kuoli siellä sa mana iltana liiallisesta merenivuodosta. Konttinen, joka näin surullisella ta ivalla manalle joutui, jätti jälkeensä «aimon ja S lasta, joista lvanhin »vasta 10 w. — Aakst lasta tukehtunut kuo liaakst. Tapaturmaijen kuoleman uh riksi joutuivat t. k. 14 p-.n iltana Ju wan pitäjän Nääringin kylässä asuman torppari Gabriel Ropojen kaisi lasta, joista toinen 3, toinen 5 ikaivuodella. Kua tvaimo ollessaan kvtimiehenä jätti lapset tupaan ja tulen ollessa uunissa pistäytyi läheiseen naapuriin lukiten orven, syttyi uunia arkku tuleen, jolloin lapset tukehtuivat sanmun. — .Klina» surma", O. Menkan- noa uusi ooppera, esitettiin Kansallis teatterissa Helsingissä toispäirvänä ea- simäisen kerran. Menestys oli suurem moinen. Ateisöä oli huoneen täydeltä. Esitys oli onnistunut; marsiakin oli neiti Irma Termaai (Aino Achten sisar) KirSti Fleminginä mainio. Miel- tymykienosotukset olivat suuret kunkin näytelmän jälkeen ja muodostuimat vii meisen näytännöa jälkeea suuremmoisetsi mielenosotukseksi, joka etupäässä kohdis tui oopperan säveltäjää O. Meri kantoa, tekstin sommittelijaa I. Fi a > »eä ja neiti Irma Terwaaia kohtaan. Irma Tervani seppelöi laa kerillä Merikantoa. Jimiä tietoja. — Lunta ottanut rakennusmestarin! T. k. 12 p. pidettä tuntatokoutiesja paatti Tammelan lunta ottaa kunnan ratennustöiden valmojatsi ratennusaiestari Matti Toimolan 1,(X)0 mkan vuosipalkalla. — Lakkaava sanomalehti. Heinolan Sanomain vljnöwlom>es>a Hemolasia viime tiistaina päätettiin lehti laktauttaa täuiäu vuoden päättyessä. — Tulirokkoa- Tulirokkotapauksia on sattunut uieumpi^ milme ailvina HangvSla >a lä^r>euduiUa. Täuian jvtidosta owat Haugo» kylän loinen ruotmlainea ramaioulu >etä pien tenlastenkoulu toistni>elsi Melut. -7 Tuuri tilankauppa. Tohmajärven Pitäjän Saarion .yläSsä niaitsemat tilat urot 2 ja 7 ou hra M. Haaranen myynyt F. Lindholmille irtaimistoineen 267,(XXI mkaSta. — Rakennnsnentvotakst valitsi Uuden maa» lääni» maanmillelysseuran ivhtokunta t. k. 12 p. rakennusmestari Oskari Salosen Kuopiosta. Hakijoita oli kaittiaan 17. — LaululaitoS. Viipurin suom. klaSs. lyseon sakjan- >a ranskankiele» kolleganvira» sijaisuutta ou m. m. hakenut fil. kand. neiti Elvira Kummer Turusta. — Tuhkuria on suuressa määrässä liik keellä Alotemmeksellä etenkin kansakouluoppi- laisia. Aksi oppilas on kuollutkin taudista johtuvien jällijeurauksien talia. Talven oireita. Pyhäjärvi on jo viime maanantaina >aa>.ut talmipeiton ylleen ja laiannut lainehtimasta. Näsijärvi o» vielä torstaiseksi kesäpuvuSsa. — Vääriä markan rahoja liikkeellä Raahessa. Mime juuuuntai-iltana oli Raa hen työväentalolla sijäänvääsymaksuna an neltu tinasta tehty markka, vuosiluvulla 1366. ^ Laina kansanopistolle. Itä-Karjala» kansanopislolle on lenauttt myöntänyt 30 tuh. mkan lainan esimäistä kiinnitystä vastaa» 4 pros. korolla ja 20 vuoden maksuajalla. Kirjallisuutta. Kustannusliike Armi A. Kariston kustannuksella Hämeenlinnassa ovat il mestyneet seuraamat kirjat: Katupeilin kumia, kertomuksia ja kutvaulsia, kirjoitt. Larin Kyösti. Ttlisän muotvtumalla. Taiteilija Rurik Lindqvistin piirtämä kaasilehtikunm. Hii la 2: 50. Pitkästä ajasta tarjoaa Laria Kyösti uuden suoranaisen teoksensa. Kokoelma sisältää 12 kertomusta. Lappalaista satuja, kirjoitt. prof. I. A. Frii s, norjaatielestä suomen- ianut LarinKyösti. Tait. Artturi Aarteen piirtämä kansilehti. Hinta 1: 50. Juudas Iskariot, kertomus, kir joi». Leonid Andrejem, wenä- jänkielestä suomentanut V. K. Trast. 153 fin?., hinta main 75 p. Kuuluu sarjaan „kirjallisia pikkuhelmiä" u:ona 32. Kuonossa seurassa, novelli, kir joitt. Mladimir Korolenko, »venäjästä suoment. Lyzli Toikka Kuuluu sarjaan .Kirjallisia pikkuhelmiä" n:ona 31. 133 sim., hinta main 75 p. Aistala ja luouue, grafologian käsikirja, kirjotttonut prosess. Cesare Lo mbro s o, suoment. Sakari H aa- misto. Noin 250 käsialajätjeunöstä. Hinta waia 1: 50. Kaulu metsäuomistajille, laatiuut metiänhoitokvtlsulentti O. Purhonen. Tarpeellinen pikkutirjanen »iin metsän- hoitomiehille kuin metsänostajille ja myyjille. Wtä ja toista. — Alkuperäisimpiä kirkkoja lienee nyt jo kutsumuksensa kunnialla täyttä, nyt ja lepoon laskettu rutakkolaisten rukous huone. Rutakkolaiset, saatuaan rukoushuonelnvan- alkoivat heti puuhata kirkontapaista. Kirkon paikaksi valittiin Sonkakangas. Itse rukous- hllvAerakenuus pystytettiin parista aivan toi seen tarloitukjeen käytetystä rakenuuksesta. Ostettiin näet „kirkotsi" Hynylän tilalta vanha pirttirakennus sekä lisäksi olkilato. Kellotapuli muodostettiin vanhasta tuuli myllystä. Rakennuspuuhat alkoivat huhti kuun 16 pnä 1755 ia valmistui ratennus niin nopeasti, että ensimäinen jumalanpalvelus pidettiin jo sama» vuode» toukokuu» 13 p. Kerrotaan — ehkä leikkipuheena — että ensimäisiin jnmalanpalvelulsiin kutsumiskei- nona täytettiin suusanaa: noustiin rakennuk sen harialle ja käsiä huitoen Mlistettiia: »seu rakunta kirkkoon!" — Omituisia hautakirjoituksia löytyy vielä. Niinpä Lapinlahden vanhalla hautausmaalla eräskin on jäljennettynä sen- raava: TäSsä — Lepä Eeli Ottotta AhteiStä ylös. Nousemasta Ariooitetu, Talon, Emäntä (seuraa sitten nimi) Ollikkalau kylän SarismäiS tä, Mäkikylän kinkerillä N:o 14 Joka, syntyi se, 14 p. MaaliS, tuuta. W: 1847. Dli kahen vuoni kimuloisesti, eli van ny et. Ei euä täaraa, Maailrnau, snrun ja t«S» kou Lainet, häaet päällensä wieresitte kuiu hä nelle je aika joutui etä muute maja, ja sirta siiaa, tuone tuonella», tnpau se 24 p. kesä, kuuta. W: 1674. Hän tali les.elle yhte», pojan Sitikst ja eli läyeS seiljemän vuola ja synnytti Lapsia kol met, Siimoa, Johanna ja Johannes, ja hä nen Avio puolisonsa. Murheellisella miellä toivovat lepet, mullat hautan päälle. Eräällä hautausmaalla Hämeessä on tä mänlainen hautatirjoitus: „Tenala Lebeberin DötonoliS Enteiairr Kvnmiesti Misreualistalost". Immärrätte.ö tätä? Siinä on tahdottn sanoa: Taa alla lepää perintötaloa ijäntä ja kirkonmies Kivisten Alistalosta! Turun Siemen kauppa. ANN Keuiy! Olut ei saa puuttua yhdestäkään kodista. 84UV — Toverit taloaansärkemäSsä. T. k. 1 päivän vastaisena yönä oli hakattu Mäntsälän Nummisten työväentalon kahdek san ikkunaa sirpaleiksi lasineen ja kehyksilleen. Seivästys ou tehty niin täydellisesti, et?ä kahdeksasta ikkunasta ei ole jäänyt kuin yksi ainoa ruutu ehjäksi, joka ou ravintolahuo neessa. Rikottu on 47 isonlaista ruutua. Tuomiofunnuntai. Kirkkomuotemme viimeinen sunnuntai on käsissä. Huomenna on Tuomiossa» nuntai. Se on omiansa saamaan meitä pysähtymään ja ajattelemaan sitä Päi vää, jolloin Herra on tuleva tuo miolle. Tälle maailmalle on tulema viimei nen päivä. Maailmalla on ollut alku, sillä on myöskin olema loppunsa, sillä oa ollut syntymäitväusä ja sillä tulee myöskin olemaan kuolinpäivänsä. Ja tämä päivä oa maailmalle olema tuo mion päimä, jolloin H.rra oa tuomit sema elämään ja kuolemaan. Jumalaa Pojalla oa malta elämäksi tekemään ja kadotukseen tuomitsemaan. Mutta ennenkuin tämä tapahtua tu lemat kaikki kuolleet sukukunnat Juma lan Pojan Voimallisen sanaa kautta eloon herätettäväksi. „Kaikki, jotka hau doissa omat, saamat kuulla hänen ää nensä ja lähtevät sieltä ulos". Maa- hurskasten ylösnousemisesta pu huu P amali paljon. Esim. 1 Kor. 15 lumussa kuuluu: ,Niia myös kuolleit ten ylösnousemus: se kylmetään turme luksessa ja nousee ylös turmelematoin, se kylmetään huonona ja nousee ylös kunniassa; se kylmetään heikkoudessa ja nousee ylös väkevyydessä. Se kylme tään luonnollinen ruumis ja nousee hengellinen ruumis". ManhurSkasten ylösnouseminen on siis olema ihaaa. Kirkastettu ruumis oa yhtymä sielua kanssa kuulemaan Herraa ihanaa tuomion: tulkaa, miaua Jsäai siunatut ja omistakaa se Malta- kunta, joka teille maailman alasta val mistettu oa. Mutta toiselta puolen, kuinka kauhis tuttavana kaikuukaaa saaa tuomion ylösnousemisesta. Myöskin tässä on kysymys rnumiideu ylösnouse misesta. Waaa ei yhdisty nyt kirkas tettu ruumis autuudesta riemuitsevan sieluu kanssa. Kuolema ruumis ja kuo lemaan tuomittu sielu — se oa yhdis tys, joka oa aikaansaapa tuskaa ja vaivaa. Uskottomien ylösnousemus on kin maaa tapahtuva vastaanottamaan tämän hirveän tuomion: »Menkää mu uuu tytöäni te kirotut." He omat li hassa kylväneet ja saavat myös sen mukaa» uiittää. Tuomiopäivä oa siis jokaiselle koit tava. Emme sitä välttää voi. Odotettu päivä onkin se oleva kaikille Herrou omille, jotka täällä vaelluksen aikana ovat kerta toisensa jälkeen huo'anneet: .Tule Herra Jeesus I" Mutta kauhun päimä on se oleva kaikille uskottomille. „Wuoret langetkaat meidän päällemme ja kukkulat peittäkää meitä" — niin he tuskissansa huutavat. Mutta ei ole apua huudoista, ei vuorista eikä kuk kuloista. He saavat nähdä, keneen ovat pistöaeet. Ku» katselemme kirkkovuotta, joka uyt loppuu» kulunut ou, uiia muistam me kuiaka monet kerrat olemme kir koissa ja rukoushuoneissa käyneet, ar moa, lohdutuksea, utuvoa ja varoituk sen sanaa kuulleet. Olemmeko olleet myös sanaa tekijöitä? Onko Jumalaa sana saanut vaikuttaa meissä synnin tunnon jo armoa omistamisen, vai olemmeko aivan välinpitämättömiksi jääneet? Apostolia kehoituS oa tässäkin paikallansa: Koetelkoon ihminen it seänsä! Uusi päivä, uusi armo. Samaa ar mo» turmiin saamme nytkin jälleen jää dä. Onnelliset olemme, jos sea armon turvissa olemme itsemme jättäneet. Silloin voimme uskalluksella luoda kat- semme tulevaisuutta kohden, odottaen Herraa tuloa. L. I. R. T. k. 12 pnä kuoli Porissa sittlSi- sen hinaaja- ja jäämurtc jalaivan »Mar sia" päällikkö Erik Henrik We, sterbäck 73 v. ikäisenä. T. k. e pnä vaipui Pälkäneellä kuo- leman uneen seppä Adolf Kuis maa 8? v. vanhana. Kaipauksella jäi» vät vainajaa muistelemaan lapset. T. k. 13 Pnä kuoli Helsingissä enti nen työnjohtaja Hugo Söderman 48 vuoden ikäisenä. Hän oli Ruotsista kotoisin ja oli muuttauut Suomeen 1880-luvulla. Rovastin rouva Maria Lowi- sa Lahtonen, synt. Almark. kuoli Helsingissä t. k. 13 pnä 60 vuode» ikäisenä. Lähinnä kaipaavat vainajaa lapset ja sisarukset. ToiSpäivänä kuoli Turussa kirjaltaja Kaarlo Manne 24 m. ikäisenä verensyöksyyn ja sea yhteydessä keuhko, kuumeeseen. Mainaja oli alusta alkaen työskennellyt PolytypoS kirjapainossa. Häntä surevat lähinnä nuori puoliso ja poika. Perämies KarlLeuartSödtr» b l o m, kotoisin Kemiöstä, kuoli t. k. 1ö pnä Turun kuanalliSsairaalaSsa. Keskiviikkona kuoli täällä Turussa merikapteea Hugo Wahlroos 7S vuoden ikäisenä. T k. 13 p. kuoli Jyväskylässä kaup- piaanrouva Mathilda Henriette Wessman, synt. Enberg, 63 w. ikäi senä. Mainaja oli kotoisin Turusta. NensMä. — K M Keisari jälkeen Fsar- stoje Selossa. Tsarskoje Se losta, marraSk. 16 pvä: Klo 11 aamulla palasi H. M. Keisari ulko mailta H. M. Keisariuuan ja keisaril listen lasten seurassa, ajaen keisarilli selta asemalta Aleksaudrovskin palat siin, jossa pidettiin kiitosjumalanpal velus. — ?ostiuryöstö <Ari«it» sm- dulla. Simferopolista, «arrask. 16 p. Metitopolia postinryöstöstä il- motetaan edelleen, että postin kimppuun hyökkäsi 10 henkilöä. Pommeilla sur mattiin 2 hevosta. MahlisotamieS ja kuski haavvttuivat. Posteljoonit tor juivat hyökkäyksen. Kukaan ei saanut surmaansa. Rahat Pelastettiin. — Muna» ruma juttu. Omskm kaupungissa oa herättänyt suurta huo miota Menäjän kansan liiton paikallisia osastoa johtajan pappi Golosovin aset taminen kuulustelun alaiseksi. Hän oa ollut naislukivssa uskonnon opettajana ja häntä syytetään muutamien ylempien luokkien oppilaiden viettelemisestä. O»» otettu takavarikkoon muutamia kirjeitä. Pappi on saanut 4 kuukauden lomaa terveytensä parantamista varten. Go- losoiv on paikkakunnan piispaa Gab rielia sukulainen ja hänellä on ollut suuri vaikutusvalta. »»»»«»»«»«»M»»»»»»»»»!» lllkomgsltö. — Olympialaiset Kilpailut «. 1912. Tukholmasta lennätetään, että piirustukset olympialaisten kilpailnjen stadionia varten nyt ovat lopullisesti vahvistetut. Stadion saadaan valmiiksi rakennetuksi jo v. 1911 ja lasketaan tulevan maksamaan 694,000 kruunva. — Aanska rakentaa 28 »ur- Halouetta, Parlamentin meriasiain» valiokunta on hyväksynyt hallituksen ohjelman, jonka mukaan Ranskaa sota laivastoa tullaan lisäämään L8:lla taiS- telnlaivalla. — Aaium «aijoriua. Mime viikolla keskiviikkona valittiin Oldha« min, suuren englantilaisen teollisuus kaupungin maijoriksi (pormestariksi), jommoinen valitaan vuodeksi kerrallaan, rva C. E. Lees, vieläpä aivan yksi mielisesti. Hän o» toinen nainen, joka Englan nissa on välittä tällaiseen virkaan» mutt^ tätä nykyä kuitenkin ainoa. Neiti Andersson oa jonkun aikaa sitten ollut maijorina Aldeburghissa. — Hu g lännin »uninkaan kruu na»? »eisartitfi. Lontoosta, marrask. 17 pnä : Mirallisesti ilmoi tetaan, että kuningas Irjö kuningatta ren seuraamana tulee käymään Jati Ssa tammik. 1 Pnä 1912, jossa Delhin kau pungissa toimeenpanuaau kruunausjuh- lallisuudet. — Malitst kuoleman. Pari Wiik- koa sitten mestattiin Broklynia vanki lassa Amerikassa eräs mies omasta tahdostaan. Hän oli suutuksissaan lyö nyt vaimoaan vetsellä, josta iSkuSta vaimo kuoli. Mies vangittiin ja tuo mio langetettiin sellainen, että hän saa valita, joko kuo'.eman sähkötuolissa tai elinikäisen vankeuden. Mies valitsi vä hääkään ajattelematta kuoleman, saa dakseen seurata vaimoaan. Oikeussalis ta vietiin hän suoraan sähkötuoliin ja mies astui rohkeasti itse haluamansa kuolemaan