N: o 109 — 1910. KAI KU, Keskiviikkoja Syyskuun 21 päivänä Leimasimia saa tilata OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta :: Oulussa. — Pormestarin waalissa Raa- hessa eilen illalla saimat enimmät äänet: maratuomari Antti Kari- koski 1,100 ääntä 190 äänestäjäl- tä: maratuomari Ali Tornberg 1,051 ääntä 152 äänestäjältä ja maratuo- mari Olami L. Helanen 1,002 ääntä. Lähinnä äänilumussa olimat seuraa- wat maratuomarit: W. Luutonen 977, John Fahlström 994: ja Hugo O. Hollmerus 998 ääntä. — Kristillisiä nuoriso- ja mark- kinajuhlia jatketaan tänään klo 7 i. p. rukoushuoneessa. Puhumat kirkkoherrat Virkkula ja Borg sekä asessori Mannermaa. Huomenna klo x k 7 i. p. puhumat samassa paikassa junan- kuljettaja Kauppinen, kirkkoherra Borg ja asessori Mannermaa. — Maidonhinnan 20 penniin litralta on Limingan Osuusmeijerin r. l. hallinto päättänyt korottaa kai- kissa maitomyymälöissään tästä päi- mästä alkaen toistaiseksi. — Kansanlaulu- ja kantelekon- sertin antaa ensi sunnuntaina työ- mäentalolla taiteilija Olli Suolahti. — Suuren illantvieton toimeen panee Oulunseudun Nuorisoseurojen Liitto useain nuorisoseurain amusta- mana Oulunsunsuun Pirtillä huomenna klo 7 illalla. Wiittaamme muutoin ilmoitukseen lehtemme miime siivulla. — Laiwaliike. Maanantaina saa- vui tänne suomal. parkki „John Gill" lastatakseen lankunpäitä Korkeasaa- relta. Eilen toi maasal. höyryl. „Con- stantia" Lyypekistä kappaletamaraa. Eilen saapui myöskin belgialainen höyryl. ..Minister Helleputte" lasta- takseen paperipuita Iin Röytästä. — Markaus. Eilen illalla katosi erään markkinoille tulleen luotolaisen menheestä joku määrä miinoja ja ken- gät. — O. l. Hewosystäwäiu yh distyksen wuofikokouksessa eilen luettiin edellisen muosikokouksen y. m. kokousten pöytäkirjoja, mitkä hymäk- syttiin. Luettiin muosikertomus 34 toiminta- muodelta. Samoin esitettiin muositili ja myönnettiin johtokunnalle tilimapaus. Palkintoina hymästä hemosen hoi- dosta ja käsittelystä annettiin 10 mk. ja mainekirja maanmilj. A. Rantasen luona 12 muotia palmelleelle rengille Olli Marjamaalle, kauppias Gust. Hägg'in rengille H. Anteroiselle, osa- keyht. Puusepän rengille Antti Häl lille ja maanmiljelijä H. Koskelan ren- gille Iimari Paldaniutselle. Hemosrääkkääjien syytteeseen saami- sesta annettiin 20 markan patkinio po lusi Kaarl Antinille. Ensi muotta marten päätettiin edellä rnainittuihin tarkoituksiin käyttää SOO nlarkkaa. Tilintarkastajiksi malittiin kauppiaat Montin ja Antell. Uusiksi jäseniksi päätettiin kutsua kaup. K. Poropudas, rakennusmestarit H. Roininen ia W. Mikkula, maanmilj H. Korpi, St I. Seppälä, sahanhoi luja W. Saastamoinen, eläinlääkäri X Bnining, rakennusmest. I. Ermasti ichtailija K. Kyllönen, maanmilj. A Kyllönen, maanmilj. A. Miskari, A Ärölä ja H. Ermasti. — Huomattawat painikilpai lut. Eilen illalla alkoimat täkäläi- 1>llä työmäentalolla huomattamat pai- nikilpmlut, sillä painijat Iimari Tuo- misto ja Emil Olin olimat haasta- , eet kanssaan painimaan Italian mes taripainijan G. Massettin ja ranska- I.usen ammattipainijan Clement de Eollassenin. Kaunisruumiisia ja hymin kehitty- neitä olimat ulkolaiset mieraamme Tuomistosta ja Olinista puhumatta- kaan, jotka jo omat oululaisille entuu destaan mähän tuttuja. Ensin otteli 87 kilon painoinen Emil Olin suurikasmuisen ja häntä moimak- taamman 115 kiloa painaman ranska- laisen kanssa, mutta 16 min. kuluttua moitti jälkimmäinen, saaden puolinel- sonilla Olinin siltaan ja murtaen sen. Tämän jälkeen astuiivat esiin Jta- lian mestaripainija ja Tuomisto. Syntyi kiimas ottelu, jossa Tuomisto näytteli ketteryyttään. Näyttipä kuin lieidän kamppailunsa ei ratkiaisikaan, sillä Tuomiston metäessä mastusta- jansa tantereeseen, sattui matonlaita olemaan juuri heidän allansa ja niin sai Tuomisto tuossa epäedullisessa paikassa raskaan painitoiverinsa, joka painaa 110 kiloa, suoraan rintansa päälle. (Tuomisto sitämastoin painaa ainoast. 91 kiloa). Hänen oli heitettämä hetkeksi paini kesken, sillä kotmaan ei moinut hengit- tää, mutta ilman lääkärin apua toin- tin hän kumminkin ja niin jatkui kamp- pailu edelleen. Lopuksi moitti Tuo- misto häntä suuremman ja kankeam- man italialaisen etumyöotteella, saaden hänet suoraan hartiat edellä tanteree seen. He olimat painineet kokonaista 40 minuuttia. Painissa oli sääntönä, että moitta- jan oli saatama mastustajansa joko suoraan hartiat mattoa masten tai muuten »väännettyään hänet siihen, pi- dettämä maitettua mainitussa asen- nossa 3 sekuntia. Tänä iltana painimat taas hrat Tuomisto ja Collassen, Olin ja Mas- set. Ennen tänne tuloaan omat tome- rukset otelleet Maasassa, jossa Tuo- misto tuli ensimäiseksi ja Masset toi- seksi. — Lasten työkodit. Arm. ylei- sölle huomautetaan, että nyt kun Las- ten Työkodit lokakuun alussa taas al- kamat toimintansa on kaikkinai- nenamustus — ruokakamaraa, manhoja maatteita y. m. — ei ainoas taan termetullutta, maan mälttmättö- män tarpeellista, että koteihin talmen tultua maitoisiin mastaanottaa mah- dollisimman suuri määrä apua tarmit- semia lapsia. — Kunta welwoitettu sakon uhalla panemaan käyntiin kan sakonlnn. T. k. 17 p:nä antamal laan päätöksellä on läänin kumernööri melmoittanut Simon kunnan 200 markan sakon uhalla ryhtymään sel- laisiin toimiin, että Msimon koulu- piirin kansakoulu moi alottaa toimin- tansa ensi lokak. 15 p:stä alkaen. — Kumottu kuntakokouksen Päätös. Kuimaniemen kunnan kun- takokouksessa miime heinäk. 10 p:nä tehdyn päätöksen, jolla kunta oli päät- tänyt muuttaa Kuimaniemen kirkonky- län kaksoiskouluna työskentelemän kan- sakoulun johtaman naisopettajan toi- men miesopettajan paikaksi ja lakkaut- taa johtaman naisopettajattaren Jenni Maria Ellilän miran, on läänin ku- mernööri, Oulun piirin kansakoulujen tarkastajan tekemän malituksen joh- dosta, t. k. 19 p:nä antamalla pää- töksellä kumonnut, koska opettajatar Ellilällä kansakouluasetuksen 131 §:n mukaisesti, kuten tämä § kuuluu keis. julistuksessa maalisk. 7 p:ltä 1893, on kieltämätön oikeus saada mahmis- tuskirja mirkaansa kahden koemuoden nyt umpeenmentyä, hänen mirkatoin- taan ivastaan kun ei ole edes mitään muistutusta tehty, eikä Kuimaniemen kunnalla näin ollen ole ollut oikeus tai laillinen syy lakkauttaa hänen mir kaansa eikä kunta ole tahtonut mäit- tääkään, että opettajatar Ellilä olisi suoslumainen jättämään mirkaansa. — Maantiesuuunan taugoitus. Maramaanmittari M. Sylmin on määrätty tangoittamaan ja kartalle panemaan sopimimman maantien suun- nan Kannaksen talon kohdalta Suo- mussalmen pitäjän Alajärmen kylässä Nimamaaran taloihin Kiehtäjän—Pe- rangan mäliselle maantielle saman pi- täjän Minäljängän kylässä sekä laati- maan kustannusarmion sen rakentami- sesta 5 metrin lemyiseksi 2 V2 metrin ajoradalla. — Maanmittaustoimituksia. Maramaamittari I. E. Söderlund on määrätty toimittamaan halkomisen Kaikkosen perintötilalla n:o 18 Iin pi täjän Kuimaniemen kylässä; kommissioonimaamittari E. A. Blom- berg samoin toimittamaan halkomisen Penttilän perintötilalla n:o 5 Simon pitäjän Simon kylässä; ja maramaamittari K. Iänkämaara sa moin toimittamaan halkomisen Pirtti- kankaan perintötilalla n:o 2 Nimalan pitäjän Sarjan kylässä. — Periutökirjau on senaatti t. k. 3 p:nä antanut: talollisille Anna Riitta, Antti Her man, S hmeri Kustaa, Kaarlo Edward Eema Karoliina, Janne ja Maria Sosia Juho-Heikinlapset Heikkitörmä selle puoleen Heikkitärmäsen b /n-> mant taalin kruunutaloa n:o 10 ja puoleen Kankaan 1 /i6 manttaalin kruununtaloa u:o 36 Kuusamon pitäjän Lämsän ky lässä: sekä talolliselle Antti Kallenp. Keräselle Taimaankaarenmutkan Vs manttaalin kruununtaloon n:o 67 Romaniemen pi täjän Ounasjoen kylässä. — Rakennustoimi Raahessa. T. k. 19 pmä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset konttoristi Kaarlo Lagerlöfin omistamassa ta- lossa n:o 5 Raahen kaupungin 2:ssa kaupunginosassa tehtämiä muutosra- kennuksia marten. B3SE3S — Kuiwaniemen Jokikylän kan sakoulu. Kuimaniemen kunnalle on myönnetty rakennusajan pidennystä Jokikylän kansakoulun rakentamiseen nähden elokuun 1 päimään 1911, jol- loin koulun ehdottomasti pitää olla malmiina. — Kannuksen tarkastuspiiriu kansakouluuopettajaiu Piiri k o- kous pidetään Nimalan Kirkonkylän kansakoululla t. k. 26—28 p. Ensin on 26 p:nä klo 10 a. termehdystilai- suus, jossa samalla malitaan toimi- kunta kokouksen tehtämät järjestämään. Mirkistyspuolena on muuten kokouk- sessa, paitsi laulua, tormisoittoa, iltama maihtelemine ohjelmineen, humiretki Koljoseen y. m. sekä mannaankin myös yhyet leikkikurssit, joita johtamaan tullee neiti Elna Natunen Kyminlaak- sosta. Ja muuna ohjelmana puheija, näytetunti ja opettaja Aatto Hamu- linnan esitelmä aineesta „oikea henki kouluissa", jonka miimeisen johdosta ainakin keskustelua. Muita keskustelukysymyksiä: 1. Miten on oppilaita saatettama kansakouluissa oikein kirjoittamaan: lu- kemallako kielioppia erityisenä aineena maiko pelkän harjoituksen amulla kehit- tämällä kieliaistia ja kormaa? (Alus- taja op. Juho Leppälä). 2. Asioimiskirjoituksen opetus kan sakoulussa. (Alust. op. Antti Mutto- nen). 3. Olisiko toimottama, että kansam- me elinkeinoja (etenkin pääelinkeinoja) käsiteltäisiin lameammin kuin tähän asti kansakoulun asianomaisissa oppi- kirjoissa? (Alust. op. Antti Poiminen). 4. Missä määrässä moidaan kansa- koulussa antaa puutarhaopetusta ja miten se olisi järjestettämä? (Alust. op. Saku Kanerma). 5. Moidaanko ia miten järjestettynä kansakoulussa malaista sukupuoliasiaa? (Alust. op. Saku Kanerma). Kokoukseen tulo olisi edeltäpäin ilmoi- tettama, jos suinkin, opettaja I. Laak- solle Nimalaan, samoin, onko, Mimies- kan asemalta tullen, hemosta tarmis? — Tapaturmainen kuolema. Maanantai-aamuna lähti kauppias Hugo Muolemi Simon asemalta metsästysretkellä Kun ei häntä kuu- lunut takaisin mielä illallakaan, alet- tiin pelätä onnettomuuden tapahtu- neen. Eilen aamulla lähdettiin etsi- misretkelle ja löydettiinkin hänet jon- kun ajan kuluttua — hengetönnä. Otaksutaan, että Pyssy aidan yli kii- metessä oli lauennut ja niin aiheutta- nm tämän surullisen tapauksen. Wai- naja, joka oli noin 40 muoden ikäi- nen, harjoitti kauppa- ja tehdasliikettä Simon aseman läheisyydessä. Lähin nä suremaan jäimät puoliso lapsineen, iäkäs isä, meljet ja sisaret. — Kemijärweu Hetvosjalos- tusyhdistyksen arpajaiset pidetään Mikkelisunnuntaina 2 p:nä ensi loka- kuuta Kemijärmen kirkylässa työnjoh- taja I. Rankilan masta malmistu- neessa tila massa rakennuksessa. Arpa- jäisten yhteydessä on iltama armok- kaalla ohjelmalla. Jos ette ole mielä ostaneet ennakkoarpoja, niin tehkää se pian, sillä ne menemät kaupaksi kuin kuumille kimille, eikä ihmekkään, sillä onhan joukossa hyminkin armokkaita moittoja, kuten masta tehtaasta saapu- neet hienosti malmistetut kiesit, aisti- kas piironki, siro nuori hemonen, useita hymäksitunnetuita Perä-Pohjolan leh- mikarjan jalostettuja jälkeläisiä, lam- paita, pankko rekiä ja mapaamatkoja Kemijärmen' mesistöjä miiltelemässä, upeassa höyrypursi «Aallossa". Luet- teloa möisi jatkaa maikka loppumatto- miin asti, mutta ei hän se nyt lieue niin tarpeellista, sillä sehän on selmä, että kun joka miides on moittoarpa. niin on siinä moittoja kokonaista 1000 kappaletta. Kaunattaapa siis pitää mie- lessä tulema Mikkelisunnuntai ja pis- täyä silloin katsomassa, miten Kemi- järmellä arpajaisissa touhutaan ja kuinka on ohjelmapuolikin oima. Arpajaisjussi. — Hulikaauieu urotöitä Ro waniemen ja Dlitoruion järtvi- kylissä. Nyt syksyn tullen omat taasen nuo paikasta toiseen kulkemat ..maankiertäjät" alkaneet konnantöi- tään harjoittamaan. Kesäaikanakaan ne eimät miitsi tehdä yhtään kunnol- lista työpäimää tai muutoin rehellisillä keinoin itselleen elatusta hankkia. Kor- tinpeluu ja toisten työtätekemien to- meriensa petkuttaminen on heidän mie- litehtämiään. Silloin on sanomatta- kin selmää, mikä tästä kaikesta on seurauksena. Nyt jo näkee lukuisia miehiä, joiden yllä on hymin repalei- set maatteet, kenkiä on tuskin nimeksi- kään. Taloon tultuaan pyytämät maankiertäjät saada jotakin syötämää, sanoen, ettei kyllä ole rahaa, millä ruokansa maksaa, mutta matsa maatii sittenkin osaansa. Nämä tällaiset amuntarmitsijat omat useimmassa ta- pauksessa parhaissa moimissaan ole- mia nuoria miehiä. — Jos näiltä me- telehtijöiltä menee kysymään, eimätkö he työllään möisi itseään elättää, saa miltei aina »vastaukseksi: „ei ole työtä mitä tehdä". Meistä maalaisista tun- tuu se kuitenkin aiman joutamatta merukkeelta, sillä tekijältä ei työ lopu kun maan halua siihen riittää, ja sitä on ainakin kesänaikaan, jolloin maamieskin tarmitsee käyttää töissään palkkatyömäkeä. Mutta nuo hulikaanit omatkin sellaisia poikia, että ennen ker- jäämät ruokaaa y. m. kuin työhön ryhtymät. Aikansa työttä oltuaan käymät ne yhä rohkeammiksi ja alka- mat ominlupinsa tarkastelemaan talo- jen tamaroita ja nukkumien ihmisten taskuja, mieläpä hätyyttelemät teilläkin kulkemia turmattomia naisia, eimätkä elukatkaan laitumella ollessa saa olla rauhassa. Ilkiöt alkamat käydä jo aiman maanmaimaksi Perä Pohjolan maalais- mäeställe. Niistä olisi päästämä kei- noilla millä tahansa. Tässäkin muu tamia heidän ilkitöistään: Jo useita miikkoja sitten murtausi- mat markaat täällä Romaniemen Si- netässä autiona nykyisin olemaan työ- mies O. Kuorikosken torppaan, mie- den sieltä nim. miehen trikoopumun, armoltaan 50 mkaa, hymän puukko mehkeen, pito- ja ruokatamaraa y. m. Tällöin oli K. perheineen työssä 4 km. päässä kotoaan, joten siellä ei ollut ketään morojen retkellään käydessä. — Wähää myöhemmin vrittimät taas markaat tunkeutna I. Männyn taloon saman pitäjän Mäntyjärmellä, mutta yritys kuitenkin epäonnistui, kun muuan talon työmiehistä sattui mielä morojen pihaan tullessa olemaan mal- meillä. Maikka oli jo hymin pimeä, /,iin näki mainittu työmies miten mie- het alkoimat pyrkiä sisälle tuparaken- nuksen puolelle. Menipä toinen jo si- sälle eteiseenkin toisen jäädessä ulko puolelle mahtia pitämään. Juuri sil- loin huusi malmeilla ollut mies heille jotakin, josta markaat pelästyimät, lähtien juoksemaan pakoon pimeään metsään, puhaltaen toinen heistä mihel- timeen mennessään. Samoihin aikoihin oli muutamassa Dlitornion jörmikylässä erään talon palmelustyttö joutua raa'an mäkimal- lan uhriksi. Niityltä palatessaan jäi hän mähän jälemmäs muusta mäestä. Silloin hänen kimppuunsa hyökkäsi metsästä useita miehiä, alkaen tehdä tytölle mäkimaltaa ja miten olisikaan lopulta käynyt, ellei eräs joukossa ol- lut manhempi mies olisi saanut este- tyksi nuorempien tomeriensa aikeet. Niin pääsi tyttö raakalaisten käsistä pelkällä säikähdyksellä, joka mielä useita päimiä myöhemminkin maimasi tyt- töä. Samalla miikolla toisessa Mitornion järmikylässä olimat hulikaanit pidät- täneet erään talon lehmikarjaa met- sässä pimeään asti niin lähellä taloa, että lehmien kellot olimat kuuluneet sinne aiman hymin. Kun lähdettiin katsomaan, miksi elukat eimät tule metsästä kotiin, nähtiin siellä miehen ryömien kulkeman karjan edessä, es- täen niiden taloon pääsyä. Huomat- tuaan karjan noutajat, pakeni lurjus metsän pimeyteen. — Mikähän lie miehellä ollut tarkoituksena?? Romaniemen Sonkanperällä omat niinikään ahdistelleet kahden talon leh- mikarjaa, niiden metsässä laitumella ollessa. Wiime miikolla taas yrittimät mar- kaat Huutolan taloon Romaniemen Sinettäjärmellä, mutta kun talonmäki oli mielä malmeilla, huomattiin moro- jen aikeet, ja niin mentiin ulos katso- maan. Silloin vötkimät markaat kä pälämäkeen, ehtimättä saada mitään mukaansa. Mutta t. k. 9 päimää masten on- nistui maras saamaan 9 0 0 mark- k a a rahaa ja taskukellon Kittilästä kotoisin olemalta kauppias A. Marluk selältä tämän nukkuessa erään talon pirtissä Romaniemen Ounasjoella. M. oli matkalla Romaniemelle ja tultuaan iltamyöhällä taloon asettui siihen to- mereineen. Sinne tuli myöhemmällä mielä eräs lippalakkipäinen kiharatuk- kainen kulkurimies asettuen hänkin yöksi taloon. Kun talossa oli paljon matkustajia, ei siinä sopinut oikein nukkumaan kuin masta aamupuolella yötä, jolloin M:kin silmänsä ummisti. Tunnin merran nukuttuaan heräsi hän huomaten liimintaskussa oleman kellonsa, häminneeksi. Samoin oli poissa po mitaskussa ollut muistikirjansakin, jonka lehtien mälissä M. säilytti kahta kirjettä, jotka sisälsimät rahaa 900 mkaa. Muistikirja oli miety siten, että jollakin teräaseella oli taskun pohja leikattu auki ja siten tulleesta reijästä kirja ulosmedettu. Mainittu kulkurimies oli ennen mar- kauden tapahtumista nähty makaaman Markukselan mieressä. mutta kun mar kaus huomattiin oli mies jo silloin häminnyt pirtistä jäljettömiin ja yhä on sillä tiellään. Ompa puheiden mu- kaan häntä sittemmin nähtykin Mar- rasjärmen kylässä. — Torniojokimar ren miranomaiset, pitäkääpä miestä silmällä! Nämät tässä luettelemani markau- det ja muut konnantyöt omat main pieni osa siitä, mitä nuo maankiertä- jät omat jo ehtineet tehdä Perä-Poh- jolan rauhallisen mäestön keskuudessa. Neumotonna seisoo maalaiskansa tä- män huutamau epäkohdan edessä. Mitä tosiaankin olisi tehtämä, että moiset työt mähenisimät? Näre. j?ikku uutisia. — 60 ttmotta täin ti t. k. 17 p.nä kruu- nunnimismies Konstantin Heine- m a n. * ~ Kihlauksensa oivat julaisseet insinööri Jalo Tolivanen Oulusta ja neiti A n- ni Mcikkola Nimalasta. — Lumiräntää sateli täällä eilen aamulla. R o w a n i e m e l t ä soitettiin eilen, että siellä oli satanut lähes parin tuuman pak- suudella lunta. * — Jälestä juhtain. Senaatissa esiteltiin masta t. k. 17 p:nä kenraalikumernöörin »vastaus senaatin kyselyyn Tukholman kou- lukokouksen laadusta. Kenraalikuvernööri ilmoittaa kirjelmässään saaneensa Menäjän ulkoasiaimninisteristön kautta tietää, ettei kokous luonteeltaan ollut mirallinen. Senaatin kysely aiheuheitui, kuten muis- tettanee, siitä, että oli anottu matkastipen- tejä kokoukseen aikomille kansakoulun- ja kansanopiston opettajille. Kokous on ehditty pitää, joten tästä turhasta kyselystä ei ol- lut muuta hyötyä kuin että moniaat kym menet kansanopetttajat jäimät ilman apu rahaa. * — Oma talo Kansantoalistuöseurallc. Rahatoimikamarin esityksestä on Helsingin kaupungin malluusto suostunut myymään Kansanmalistusseuralle tontin n:o (!7 Fred- rikinkaudun »varrella ilman huutokauppaa markalla <>2 pennillä. Uudelle tontille aikoo Kansanivalistusseura rakennuttaa talon toimistoaan ja kustan- nusliikettään marten. * — Pekonen saanutkin tvain 15,000 Senaatti on ilmoittanut kirjelmässään t. k. 3 pll.ä Uudenmaan läänin kmvernöörille, että se on hymäksynyt Pekosen anomuksen l»',lXX):sta markasta, samalla antaen kumer- nöörille maksumääräyksen. Mielä on maini tulle herralle myönnetty eläke, joka on las- kettama mirkamuosien mukaan, niinkuin hän olisi sairauden tai muun laillisen syyn takia hakenut ja saanut eron. Mustia ja Galvanoituja Putkia 9 kaikkia kaupassa käypiä lajia sekä Puimakoneita, Silppukoneita ja Viskuukoneita myyvät halvimmalla Rautakauppa Oulussa. "1 Kuitenkin sai titulus Pekonen rahoja nos- taessaan ainoastaan 15,(XX) mkaa, sillä eräs »velkoja oli ehtinyt saada aikaan sen, että mainitusta summasta heti »vähennettiin 1000 mkaa. * — 900 markkaa liikaa. Keski-Uuden- maan raittiuspiirille »nyönnettiin m. 1!X>7 100 mk. anniskeluyhtiön moittomaroista. Rahatoimikamari määräsi kuitenkin suori- tettamaksi 1,000 mk. myönnetyn 100 mkn sijasta ja nosti sen summan raittiuspiirin asiamies. Mainittu summa käytettiin sittem- min piirin raittiustyöhön, kun luultiin mal- tuuston myöntäneen 1,000 mk. Miime hel- »nikuussa rahatoimikamari kuitenkin huo- mautti tapahtuneesta erehdyksestä ja pyysi raitti uspiiriä maksamaan takaisin saainas- taan summasta 900 mk. * — Joko taas aletaan? Helsingin polii si on rumennut maalimaan, että lupaa haet- taessa julkisten näytäntöjen ja humien pitä- »nimeen on jätettämä myös täydellinen oh jelma. — Kansainwiilinen työttömyyskong- ressi Pariisiin. Pariisissa eilen alkaneeseen ja t. k. 21 p:ään kestämään kansaimväliseen työttömyyden mastustamiseksi pidettämään kongressiin, ottaa osaa Suomestakin seuraa- »vat edustajat, nimitt. silos. maist. O. Hall- sten, lakit, tri Leon Lhnrooth ja silos. maist. G. R. Snellman. * — Amerikan matkat kalli<Stnwat. Pi- lettien hinnat kaikilla Elmerikään miemillä höyrylaiivalinjoilla omat korotetut siten, että kolmannen luokan siirtolaispilettien hinnat, jotka tähän asti oivat Suoinesta maksaneet 218—2(»7 mk., on korotettu 7 markalla. Toisen luokan pilettejä, jotka omat olleet 355—440 mk., on jo aikaisem- min korotettu 25 markalla. — Maailman tvanhin sanomalehti on kiinalainen »King Coo" Pekingissä, joka ensi muonna moi »viettää 1,000-muotista rieinujuhlaansa. Se alkoi ilmestyä m. 911. Pektngin maltion arkistossa on kappale jo- kaista illnaar.tunutta numeroa, ja kerrotaan, että lehden »viimeisin numero on aiman sa manlainen kuin ensimäinenkin kirjasimiltaan, toimitustamaltaan ja paperiltaan y. m. Ei ole aina ollut hauskinta olla tämän lehden päätoimittajana. Päätoimittajan oli päällään »vastattaiva lehden sisällyksestä ja »vuosisatain kuluessa on 15 päätoimittajaa mestattl», kun lehteen on päässyt liivahta- »naan jotakin, mikä ei mallanpitäjiä miel- lyttänyt. Aluualta Suomesta. — Työsopimusneutvottelut. Sominto-oikeus on päässyt maalarien työsopimuksessa yksimielisyyteen muissa kysymyksissä, paitsi alimmasta tunti palkasta, ruokarahasta työmiehille, iot ka lähetetään työhön kaupungin ulko puolelle sekä moidaanko rikkomuksista työsopimusta mastaan määrätä sakko ja. — Tämän jälkeen ryhdytään urak- katyön hinnoitteluun. — Lauritsalan koleratapaus. Lauritsalan kolerasairaalassa hoidetta- mana oleman lotjamiehen Summasen termeydentila on huonontunut päimä päimältä ja oli t. k. 17 pnä niin huo- no, että on syytä pelätä pahinta. — HirtvenmetsäStäjät kiikissä. Lempäälässä on saatu ilmi salamet- sastäjäjoukkue, joka on ampunut lu- mattomasti hirmiä. T. k. S p. otet tiin seurueelta takamarilkoon yhden naarashirmen lihat, seuraamana päi- mänä useamman. Kaikkiaan on taka- marikkoon otettuja 7 naarashirmeä ja I masikka. Ne omat ammutut Sär mikkään metsästysseurueen, P^llohei- mon ja Pietilän talojen metsästys- mailta. Kokonaista 17 sala-ampujaa on saatu kiinni; niiden joukossa yli- oppilas Hamas. Eräs lautamies on kyydinnyt lihoja. Seurue on haastettu käräjiin ja ta- kamarikkoon otetut lihat, noin 1,000 kiloa, on myyty huutokaupalla. — Julma äiti. Joku aika sitten katosi talollisen maimo Hilma Tans- kasen Tohmajärmellä 2-muotias poika. Tapahtuman tähden pidetyssä poliisi- kuulustelussa on pojan äiti kertonut eräänä päimänä heinäkuussa souta- neensa poikansa kanssa eräälle Sai- maan selälle ja heittäneensä lapsen järmeen kiinnitettyään ensin sen kau- laan noin 10 kg. painaman ktmen. Waimo Tanskanen on riitautunut miehensä kanssa ja sitten elänyt yh- dessä erään menäläisen kirjurin kanssa. — Suuri maatilaukauppa. Helsingin pitäjässä oleman Munksnä- sin rustitilan myimät masta sen omis- taiat kenraali, mapaah. George Ram say ja hänen puolisonsa mapaaherra- tar Elisabet Ramsay osakeyhtiö M. G. Steniukselle 1,5)00,000 markan kauppahinnasta. Kaupasta erotettiin 12 tynnyrialan laajuinen ala, jolla on maatilan päärakennus ja muut raken- nukiet. Myytyä maata on kokonaista 1,000 tynnyrinalaa. — Suuri tulipalo. — Eläimiä palanut. Miime sunnuntaita mas ten yöllä paloi Kokkolan »naaseurakun- nan Linnusperän kylässä meljeksien Aksel, Iokan ja Hernian Stuuren omistalna Perkkaus-niminen talo. Tuli oli päässyt malloilleen tallista, jossa kolme hemosta joutui tulen uhriksi. Kolme sikaa paloi myös. Kirjallisuutta ja taidetta. „Ednulnd Aean ia" katsonnassa. Kolmantena mierailunäntäntönä esit- ti turnee Axel Ahlberg—Aarne Orjat- salo täällä lauantaina meille oululai- sille manhastaan tutun »Edmund Kea- nin". Katsomokin oli tänä iltana mel- kein täysi, eikä kummakaan, sillä tiesi- hän Oulun yleisö ..Edmund Keanin" oleman yhden Aarne Orjatsalon huo- mattamimmista saamutuksista, bänen loisto-osansa. Ken sitä ei ennaltaan tiennyt, tuli siitä marmaan makuute- tuksi. Tässä kappaleessa joutuu nleisö hie- man näkemään näyttelijäin ohdakkei- sella polulla kulkemien ihmisten elä- mää myöskin kulissien takana. Kuin- ka todelliselta, järkyttäivältä tuntui- ^aan m. m. Kean'in selitys nuorelle, teatteriin aikomalle Anna Dambylle näyttelijä elämän synkistä puolista, se- littäen, ettei heillä korkeimmilla mai- neensa kukkuloilla ollessaanlaan ole ystämiä ja tomereita, maan paljon mihamiehiä ja panettelijoita, komin paljon ymmärtämättömyyttä osanaan. Tätä kappaletta nähdessä johtuu eh dottomasti mieleen „De prosundis"-