Lauantaina 2 p. Huhtikuuta KARJALATAR N:o 36 — 1910 iirnitiirttf Juri» (rt seilinen kylmiä leikkeleitä, josta maan niitä siteitä, joiden tulee kotimaisia. — 221 siw., hinta 2: uijuiuuu u mu toisinaan ottaa palasen an- yhdistää kotiseutu osakuntaan/7,0. — Teoksessa osotetaan kuinkai torkkua. " *" ' Mutta hänen yksinkertaisuutensa ei Marjoo runsaasti uusia tietoja, eten- ^ hengenmiljelyksen ole aina taivallista porivarillista kin maainme simistyshistorian , touoksi on turmeli ' lua '"" «' : ytlinkcrtaiiuuttrt. kerrotaanpa, et-' alalta, semvuoksi on sitä kaikin ^tuu. Siksi on jälleen simeellisesti hän kerran oli u.etsästämässä! p.tolin suositeltmva. ^ ' taen herkullisimpien ruokalajien Mutta muillekin kuin karjalaisille ^ meidän sukukuntamme muosikym-; g koskematta mennä siivutsensa. ! on teos mieltäkiinnittämä, se kun ; meniä yksipuolisesti harjotetun . cfiTmimif» tm-ffvi. nf- ^Ultta hänen yksiiikertaisuuteiisa ei'tarjoo runsaasti uusia tietoja, eten-^ henqenmiljelyksen y. m. syiden. I ^au nivan painvti lua ' - 0 ; e fi i nn taivallista porivarillista kin maamme simistyshistorian. touoksi on turmeltunut ja turmel- . kunotta e. tuuttia talaan ^ uata - lll)iu f cvtrtifuuttrt .Ucvrotaanua. et-'alalta, senmuokn on sitä kaikin ,tuu. Siksi on jälleen simeellisesti ! puhdas, mutta luonnollinen kat->i 'santokanta saatettama oikeuksiinsa i' ja hyljättämä tekopyhä teeskentely. U Liian mähän pannaan wielä ny-> kyään armoa alastomuudelle, alas- j tinkiä ja juustoa. Pöydästä nous- Zlman wal»oit«s. ti-woimistelulle, aurinko- ja ilma- i i tuaan keisari Wilhelm lyytymäise- j H elg e Holstin mukaan so-kylivyille y. m. s. Näitä seikkoja * taustat taynna kauenlaina >yopa- 1 - Iäisiä. Ia tuberkelibasileja joka toinuhiukkasella lentelee nukkumien suuhun ja sieramiin. Se kuiva on tuoretta parsaa, peltokanaa. Ilmapnrjehdnokirja. Liiotte- ^uomesta. Tokkohan sentään? lette! Wai liioittelen/ Keuhkotautiko sellaista jalansijaa olisi keskuudeö- samme saamuttanut, elleiivät asi- at olisi sillä kannalla hyivintin monessa paikassa. Kyllä tosiasiat pulittivat tarpeeksi selmää kiellä. Keuhkotaudin maltaalue Suomes- sa päiivä päiivältä laajenee, hno- limatta siitä että. herätyshuutoja kaikuu puolella jos toisella. Wal- meillako todellatin olisi kansa, jon- ka keskuudessa tällaista tapahtuu ilman, että miehissä ja naisissa ryhdyttäisiin yhteistä tuihollista kukistamaan, kun jo tiedetään war- masti, että se »vihollinen on kn- kistettaivissa. Ia se on ollut jo muosikymmeniä tiedossa, mutta juuri iviime nmosilmninenien ku luessa on keuhkotauti Suomessa yhä rvoittanut alaa, sillä ivälin kun muualla maailmassa sen ivalta on siihen määrään ivähc- nemässä, että eräs saksalainen tiedemies on rohjennut ennustaa, että keuhkotauti 40 muodeu kulut tua on olema Salsassa harminai- nen ivieras, sillä edellyksellä kui- tenkin, että taistelua, iätä kansan ivitsausta ivastaan käydään siellä edelleenkin yhä tarmokkaasti kuin tähänkin saakka. Za kyllä siltä näyttää, että saksalaiset, englanti- set ja monet nunufiit ivaliveella olemat kansal tulemat laistelnaan keuhkotautia ivastaan jatkaman tunnes tuberkelibasilleilta oivat elä- inisen mahdollisuudet tyystin h li mitetyt. Sillä ivätinko me suomalaiset main istnimme kädet ristissä, sil mät ummessa, ja antaisimme muilta karkotetut laumat meidät tukahuttaa. Pois se! Zä»ä pai- mänä taas maltamana kaikuu he- rätyshuuto ympäri kolo maamme: Aseisiin keuhkotautiivihollista ivas- taau, aseisiin matalimmassa ma jassa sekä myös rikkaan muhkeas- sa palatsissa! ivieläto annetaan huuto kaikua kuuroille koriville? Elköön sitä loli tehtäkö. Jokai- nen seura, jokainen yhdistys, jo kainen yksityinen kansalainen tul- lakin paikkakunnalla. Pistäkää sor- menne sormien lomiin. Mlykää ivoiinalliseen paikalliseeit teriveys- liittoon, ensi kädessä kukistamaan keuhkotaudin maltaa ja sitte käy- mään muihin kansamme termeys- mihoklisiin käsiksi. Herättäkää jo- kaista torkkumaa kansalaista sel- mästi käsittämään tehtämäänsä. Jokainen mies ja nainen omin- taktisesti itse suojaamaan kallein ta omaisuuttaan, teriveyttä! Konr. ReijoWaara. pn- ywän tupakan tNNtijat ^olttatvat Sumnataijen Tupakkatehdas Suomi, Uanu, Kantele j. Aaiku savukkeita isäntäänsä olalle ja Uitellen ja lisäellen suomentanut ^^f^ttelee tekijä kirjassaan, nin-^ Hieman lihalientä, hie- Kaarlo Suomalainen. 164 laisten asiaa eri puolilta. Te-^ na taputti ivirkfoi: , . .... mau liiiaa ja ivihaiiiieksia ja hie-! sj,v. .'»3 kuivaa. Hinta 3 mk. !kijän luivalla on kirjaan liitetty! man liiiuia — kaikessa ijtfiufcv- jKustannusosakeyhtiö Otaracm fu§=! .kotimaisten moimailijain ja taisnudessa, siilä niinä pidän. } taittama. urheilijain y. m. kumia. z ^laksultaivasti ei hän tullut aja-l r n tosiaankin jo aika saada'.,, ...... .. . . ' telleeksi. ettei parsa siilien aikaan, da suomenkielelläkin lukea niistä; *'»usräpimtMe» naneu mitoita mallaa mähintäinkin .">(> | mieltäftimiiUmvistcx tuloksista, mi-; f°" ieU ° 1a \5?1 C T maittaa kilo, ja että peltokana on! ta ilmapnrjehduksen alalla on saa-, -^^uletabtllen chnteellipa senkailn- tnotaiva Iiyivin kaukaa, ellei tah- wutetlu. Tämä ensimäinen suo- raottanut tvavton do kuninkaalliselle mieraalle tarjo- menkielineil teos antaa huivilta-! ^ustaiitielesta >noment. v. H. ( f -' ' ^ lukuisilla kuivilla hyminj'' " - hamainnollisekst tehdyn esityksen!^) pldettyia ^ „ilman »valloituksen" ivaiheista. iannityskirjailtjoita, hänen muine ^ aikaisinunista ajoista aiman nyky- vuonna tlmeskynyt^ romaainnia ^ päimiin saakka, tehden selkoa ilma- pallojen, ilmalaimojen ja lentoko- iieiden rakenteesta, niillä suorite- <». 1150 > Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. ? ! « CD ! Joensuu—-Viipuri r i r- i 0 I § 5 ! 5 ! 9 1 9 i Joensuu . läht. Hammaslahti n Vili. läht. Helsingistä. ta lnmattomana aikana ammnttna lintua. Ättssään tapauksessa ei keisari Vilhelm kuitenkaan ole niin yksin- kertainen kuin hänen isoisänsä. Tämä meni säästämäisyydessään niin pitkälle, että lääkärin mää- rättyä yänet manlioilla päiivil- lään juomaan hieman samppan- jaa päiivällispöydässä, liän mää räsi, etlä pullo jälleeu oli tulpat- taiva ja säilytettämä seuraamaksi päimäksi. »Keltaisen huoneen salaisuus" on; hymin pidetty. — Tämä »yt il- mestynyt on nerokas ja »nielen-' Tietoja wanhauaikai- ftvta kansan ra ken- n uksi o ta. ^likamme on paljon häivittänyt ja joka päimä edelleen tuhoaa kan- samme entistä elämää »valaise- ivia muistomerkkejä. Näihin kuu- lumat m. m. rakennukset. Vähän on enään jäljellä entisaikaisia sa- mnpirtteja, »vähän enään nykyinen poliot tietää pirteistä ja tulvista, joissa kylivcttiin, joissa ei ivielä »välikattoa lainkaan ollut, joissa osa permantoa oli tanterena, jois- sa laivoilla maattiin j. n. e. Har- millaisiksi käymät ntyös »vanhat luhtirakennukset, kokit, patsasaital, keittokodat, joissa tuli palaa keski- permannolla, umpeen is. o. ne- liöön» rakennetetnt pihat y. »n.^ v Jh)t olisi »vielä tilaisuus pelastaa kaikki näiliin asti säilyneet jälki- maailman muistolle lähettämällä niistä tietoja maltion kansantieleel- liseen museoon Helsinkiin. Tämä pelastustyö käy ivarsin helpoksi, jos se miehissä ja naisissa tehdään, jos kukin lähettää tietoja oman pi hansa »vanhoista muistomerkeis tä. Kunkiil rakennnksen tekotapa olisi yksityiskohdittain 'elitettäivä timijalasta kattoon asti: lnainit- tama kaikkien osain kansail itsen- sä käyttämät »vanhanaikaiset iti- met, liminittaioa rakentainisaika, kylä ja talo, missä rakennus sijait- see j. n. e. Ellei rakennuksessa ole »vuosilukua, olisi maiuittama ra- iennultajan, nimi samalla Ijiitteu isälisä, »vainionsa ja lastensa ni met, jotta rakennuttajan elinajan möisi nähdä kirkonkirjoista. Erin- omaisella kiitollisuudella otetaan ivastaan kaikki piirrokset, esim. pohja- ja läpileikkauspiirrokset, jotka ilmieläivästi selittäivät ra- kennuksen koko tekotmvan: seinä- hirsien, lattiapaltkien ja mälikaton inuodon, orsien asennon, ivesikaton niille on »varattu sija, onko pir- lis'ä ollut kylpyla.va, inillä pai- s' kalla ja millainen, onko asumuk-^^^ lUita ja minkälaisia pirtin, riihen- tai sannan osia omat lntaat. kiset, inankit pelsiinet, lntaakiu-! I. »vas? Ätissä tunnetaan tnioan; Jy-.',» Hallitsijan arkiate rioista pakinaa. Nuotsin kuninkaalla ^skar II:Ua oli kyökkimestarina Aliqust Elberq- niminen ruotsalainen, joka huoleh- Vittuaan 40 rouotta hallitsijan ruo kahalun knmiossa pitämisestä ja tyydyttämisestä nyttemmin on päässyt nauttimaan eläkettä. Hä- nen seuraajansa on Ruotsissa syn tynyt ja kasivanut nainen, neiti £l*|on, joka on aiman sen näköi nen kun kuninkaallisen keittäjättä- ren pitää ollakin. Hänen ulko- muodostaankin moi päättää, etlä hän on kaiken ikänsä maistellut paisteja ja herkkusieniä. Arkioloissa työskentelee kunin kaallisessa keittiössä.S iienkeä, mut ta silloin kun linnassa pidetään juhlia ja tarjotaan juhla-aterioita, on anntksi palkattava lisämäkoä. Knninkaallisen perheen iltamieraat »vähenemät mähenemistaän. Ku- ningas Lskar lirit aikana oli »vie raiden litku tamallisesli -,"»()(>, »tyt on niitä tuskin 1,400; silloin tar jottiin illallisilla 1<> ruokalajia nyt ainoastaan Arkioloissa tarjotaan luninkaal- lisen perheen päiivällispöydässä lientä, kalaa, lihaa ja jälistettä. Kuninkaan lempiruoka on herneet ja sianliha. Kuningas Gnstas ei kuitenkaan ole ainoa Enropan hallitsijoista, joka pitää tällaisesta yksinlertai- sesta porivarillisesta ruokapöydös- tä. Belgian hiljattain kuolleesta kuninkaasta ^eopoldista kerrottiin, että hänen ainoa murkinansa oli kupillinen suklaata, aainupäirvällä nautti hän muutamia persitkoja tai iviinimarjoja ja klo G seuduissa söi hän päimällistä roapaal)cii"atnr Sauqt)aiiin seurassa. Kuninkaal linen arkipäiivällincn o!i hymin yksinkertainen! siihen kuului lieiltä, yksi liharuokalaji mihannelsineen'Karjala. ja joku mäliruoka. Keisari ^rans> arjalaisen Osakunnan julkaisu. Josesiu päimällinen on melkein ^ 174 sim. Knmileltu. Hinta 2:25. sama kuin kuningas ^eopold-Wai-' Kustannusosakeyhtiö Otaman kns- najan ja Italian kuningas Viktor Kantama. Emanuel syö miltei yksinomaan! Karjalaiset ylioppilaat oivat in- italialaisia kansaliisruokia: sritto-^ nolla ryhtyneet tutkimaan kotiseu- mistoa, riisiä ja kananmaksaa. Imisit historiallisia, kansatieteellisiä makaronia ja parmosanijiuistoa. | ja luonnonlieteellisiä oloja ja lä- Keisari Wilhelm pitää myöskin ^ hettäivät nyt julkisuuteen työnsä yksinkertaisesta pöydästä. Joka.ensiniäiset hedelmät. Karjala- kerralla kun hän käy homiteatterin-' julkaisulla on epäilemättä merki- sa päällikön luona Berlinissä on^tystä senkin suuren julkaisun rin- illallisena ^ranksnrtinniakkaraa ha- nalla, joka muulta taholta oit pankaalin kera. Omassa poydäs- omistettu samalle tarkotukselle, ja sään on hänellä lähellään lauta- etenkin on se omiansa lujenta- tuista kokeista ja saaivutetuista > ' n ? a f herättämä romaani, joka emlätyksistä sekä niiden käytännöl- j^'ttt^lo .fcSteqtqniattomasj- ( slä merkityksestä. Päähuomio; ' a '' ^ - ' 1 .. tyydyttää tatteelltsiakm maattnutk-. sia. - i Nusia seurauäytelmiä. j \ Kustannusliike Armi A. Karis- ton kustannuksella on ilmestynyt ja siksipä marinaankin jokainen' seuraamat uudet seuranäytelmät: mielellään haluaa hiukan edeltä- ^suuspänvillä, yksinäytöksinen pain tutustua noin eristummalli- huvinäytelmä, kirjottanut K. Ha- on, kuten luonnollista, kohdistettu miiine »vuosien yllättäiviin saa- mutuksiiu, jotka oivatkin omiansa herättämään mitä »vilkkainta mie- lenkiintoa. Kohta ne jo kuuluivat Suomes- sakin lentokoneet ilmoja halkoman. siin hirmiöihin ja lukea tämän in- sinoöri Kaarlo Suomalaisen toi- »nittamau, milkkaasti ja huivilta- masti lirjoitetuu kirjan. Kalckiala^irjallisnuttli. Useiden nuorempien Kalemalan!^".^'"^^"^ uumetoa, kaik- timtijain kesken on herännyt aja-^ kotimaista aiheeltaan, tus esittää Kaletvalait sisällys ja lonen. Hinta «.» peinila. salapolttajat, kolmenäytöksineii näytelmä, kirjottanut Eia Atusta- maa. Hillta 75 penniä. Ä!oleminat kuulumat sarjaan „ Seuranäytelmiä", jota tähänasti 7 nykyisen Kalemala-tutkimuksen pää piirteet helppotajuisina kirjasina. Kirjasia tulee julaistaivaksi kynt- menkunta ja on Werner Söder ström Osakeyhtiö ottanut ne sar jaansa ..Kyläläisten kirjasia". S J!eljä ensimäistä on ilmestynyt, nimit- täin: Al a a i l m a n s ynty ja elämän alku Kalemalan mukaan, kirjoit- tanut Armo Inkilä: Kalemalan tuma kielestä, kirj. F. A. Hästesko; K a l e iv a l a i s t e u k o t i e l ä- mää. kirj. Elsa Hästesko; Kalemalan miehet, kirj. O. A. Kallio. Kemääinmällä ilmestyy useam- pia numeroita. Jokainen kirjanen sisällä n. 1(> siivua ja maksaa •"> penniä (lut) kpl 4 mk». Annette von Drostc-Hiilshoff, ^utttalaispyvkki. Tapain kumaus Westsaliu muo- ristosta. Saksankielestä suomen- tanut I. A. P. !«» simua. Hiuta 7.'> p. — Tekijätär oli nerokkain ja omintakeisin kaikista Saksaii naisrunoilijoista. — Kirja on il mestynyt Werner Söderström Osa- keyhtiön kustannuksella. Maria Jotuni: Wauha koti. Kolminäytöksinen näytelmä. Ag- rieolan kustantaina. 148 simua. Hinta o mk. Tunnettu kirjailijattaremme, jon- tekotaivan, sisustttksen j. n. c. Ter- f tähänastiset tuotteet omat saa- rcclullctta olytmat myosnn tiedot ' r ._ .-...7:... siitä, onko eläimiä pidetty asun noissa, ja missä osassa asuntoa Venäjän kurssi on tanaan 3 kk. . 268 50 2CG: 66 2 /s . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit älk. p. Mk p Lontoo a/v. . . 25: 37 25: 22 3 kk. ... — — 25: 04 Pariisi a/v . . 100: 80 100: — 3 kk. ... SS: 50 Antverpen a/v . 100: 40 99: 70 3 kk. ... 93: 10 Boriisi a/v . . 124: — 123: 40 3 kk. ... 122: 40 Lybekki a/v . . 124: — 123: 40 2 kk. ... 122: 40 Hampuri a/v . 124: — 123: 40 q tt 12?. if) Frankf. a.M. ä/v 124: — 123: 40 3 kk. 122: 40 Amsterdam a/v 209: 40 —: — 3 kk. ... —: — 206: 80 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a/v . 139: 20 138: 70 Tukholma a/v . 139: 20 138: 70 Köpenham. a/v. 139: 20 138: 7ö Chigago a/Y . 5: 23 lierrai» ja naisten Vaatetusliikettä jatketaan,! m , '. valmistetaan myöskin leninkejä ja kävely- ■ '■•jnmajervi pukuja. Kaikki työt nykyajan vaatimuksien i Kauriia . uniltaan. iVärtöilä Varastossa on kävelypuku-, pusero-,j 9 leninki- y. m. kankaita. j piilk iirvi Naisten työnjohtajana toimii Neiti V i 1 e n,! Matkaselkii " Kaalamo . Helylä . . ^ Sort&rkia tul. yi laht. Kuokkaniomi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Klissnvaara tul. n läht. Ailio . . „ Hiitola . „ Qiajärvi . „ Itkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea ITanaila Kavautsaari Karisalmi Tali . . Tammisuo Viipuri n tul. läht. tl.OOi 5.4C 2.30! 11.401 6.1'j 3 21; 12.19' 6.6^ 4: 6: 12.41; 7.21.1 4.33: Koi; 7.4o 1.13 7m' n vä' 1.23: 80-: — j i.4i! h.i ,' ! 2.13! y.4-: „ | 2.311 !J.05: — | 3,15! '.}.4;v - 3.2<>jlOOj' - i 3.3t; ! l(j.lC: - 1 4.10; 10.44 - ' 4.24' LO 5^ — 4.52 11/27 - 507 1142 - 5.34 12.0- - 5.52 12 1*' - 6.i' a2.3t; - kB! 12.55- - 7.07 1.2'. - 7.30 j 1.50: - 2.0. - 2 24 - 9 - 2x>0 ! 6.00 3.0^; 6.2 J 3.21! 6.36 3.33! 6.49 n tul. Viip. Pietr. läht. Viip. Hela. läht. 7.41 8.3* 8.1» 8.Ö2 8.5i 9.04 9.T7 9.^ 9.41 9.5<j 7.15 5.27 1120 l.To 3.44 3.56 4.04 2.51 10.45 5.02 10.2» Viipuri—Joensuu Jasiis Kirjan. ö.-!:s lirjisit ■ o Virkoja haettavana. (K. S. 1 k. 4 ». 70 mu.) "''ilifMiS Torviseitsikon soittiii ö: 16 toimet julistetaan haettavaksi. Etu ja sellaisilla, jotka samalla voivat (K. S. 1 k. 1 s. SO mm.) Joensuun työväen Sairaus- ja hautaus- apukassan yleinci kokous pidetään kaupun gin kokoushuoneella huhtik. 10 p:nä klo 4 j. pp. Hels. Viip. tul. Pietr. O 7.03 7.16 T25 Pika juna 6.10 2.41 7j)t) S P tr JS c" s läht. » tul. läht. neei osakseen hanvinaiseu suosion ja tunnustttksen teräniästi piirte- tyillä sielunclälnäitkumauksillaan ja dialogineloisuitdellaan, on tällä t iisfa puitu riibtn ja miten on elci,; fuuvi fuEu{artano fat)oinecu jatel); kettan „Wanha koti", ntä puimisen aikana ollut jätjes- j ba"laitotömicljincett, pai tcttii mmtalmici ja i J o nnat ; lijoj . ' f lfureil x * an: iaicnnui]tc-tn eu tcuet»ta, ) oly 1 a! .-; ne( ,, - 1 ■ otsikon alla on sula, mihin povtant; J nrifin ulkopuolelta Huutokauppoja. apaaehtoisella huutokau palla myyn suuremmoisen varaston valmistamiani huo nekaluja Perjantaina tämän kuun 8 p. kello 4 j pp. sekä lauvantaina kello 10 e. pp. Huom.! Maaseutulaisetkin. P. Kainulainen, puuseppä Joensuussa. on kuivattu marinalla ja apa&ehtoisella huutokau palla myydään Hammaslah- den Honkavaaralla tiistaina t. k. 5 p:nä klo 10 ap. 2 lyp sylehmää, luhtapalsta, 50 kpl. ' sl J a toimia puupulmltimien tai munien soittimien soittajina yhdistyksen or kesterissa. Palkkaukseen lasketaan paitsi luokitettua vuotuista pohja- . palkkaa myöskin soittorahat. Toi- i meen astuttava viimeistään 15 p:nä ! ensi toukokuuta. j Hakemukset todistuksilleen, pai k- j kavaatinuiksineen ja mahdollisine suosituksineen ovat ennen 15 p:vää kannatusyhdistyksen jäseniksi huhtikuuta osoitettavat allekirjoitta- kirjoittautuneet henkilöt ja maa- neeI1 , e . :i ° h r c ! kunna " tulenjohtajalle, i aisseui . at edustajainsa kautta kutsutaan koolle perjantaiksi huhtikuun 15 p:ksi klo 11 a. p. Maanviljelysseuran toimistoon. Kysymyksessä on vaitioapu- anomus mainitulle koululle ja tämän yhteyteen kuuluvat seikat. os. Joensuu. K. Sandström. Sairashuoneen lääkäri. Viipuri . Tammisuo Tali . . Karisalmi Kavan tsaari Hannila Antrea Koljola . , Hairala . n Inkilä . „ Ojajärvi . „ Hiitola . „ Alho . . „ Elisenvaara tul. . läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. läht. Heiytä . n Kaalamo „ Matkaselkä , Pälkjärvi n Värtsilä . tul. » läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Hammaslahti Joensuu. tul. 7.03 | 4.34 I 5.55 5pöj Jrj jr 1.Ö3! 10.12 2.27 11.08; 3.54 -~ _T I 7.54 ; — — [il.3Si -- 6.40 6.50 7.02 7.13 7.25 7.37 7.54 8.09 8.26 8.48 9.00 9.27 9.55 10.16 10.35 10.45 11.13 11.33 11.58 12.12 12.45 12.55 1.07 1.55 2.18 2.46 3.00 3.10 3.24 3.44 4.07 4.45 5.23 ISeka- ! juna 1.30 4.15 1.40j 4.27 1.53) 4.44 2.05; 5.0C' 5.32 5.48 6.09 6.51 6~i 7.13 7.29 8.04! 84o! 9.ii! 9 .35 2.18 2.31 2.50 3.05 3.21 3.42 3.53 4.18 4.45 5.05 5.24 5.34 6.02 6.5T 6. 4ti 7 .53 7.S0 7 45 7 $7} 8.41 I 9.551 9Z! 9.45 9.5?! 6.35 lO.M, v.53 10Z! 7.1^. 10.45 ^ 7.49 11.22 ! 8.33 12$ 9.16 Opettajan iobta:vat ia ioism! ^^^uttaivalla taidolla, lukija seit- p<ztäjäpuita sekä irtainta. alaosa on kuin jalkana yläosalle.! Samassa tilaisuudessa myy- nii-tin loka tapahtuu ta »]itjdään myöskin tonttipalsta. 1 p. huhtik. s. Könönen, N:o 44. jään lauhallisessa ja onnelli-i Honkavaaralla ympäristössä, ja hän tuntee 11910. kohtalon siitven humauksen päänsä nähveÄsään kuinka salatut ilmi ja kuinka syytön sor- V ivMii : i f ivi-rprtihT VfitHn" ! luu Mlliisen rinuallct, kun elämän Xa Jfi S JiWtS moimat lyötvät leikkiään idtilt)cinä pilttiin k mitä Ivarten? !»ii„„epäin antoi molema.vten koytalotlla. kiukaan suu manhimmissa muis- leluissa pirteissä ja saunoissa? — Mielihyivällä otetaan ivastaan sellaisetkin tiedot, jotka eiwät si- säilä muuta kuin i l m o i t n k- sen siitä, missä jokin on säilynyt, erittäinkin jos siinä on niuosiluku. Kirjallista. Kotiseutututkimuksen alalta. Rudolf Abe!i»: .HuouekaSivie» hoito — kastvil ruukuissa ja mullassa kasivarvina, maljakoissa pidettä- wäi irtohikfaset —, suomentanut toht. Walter Ä!. ^innaniemi. 16i> siivua ja useita liitekuivia' hinta 1: sio. 1: ■">'). Tapa koristaa koteja elämillä kaSmeilla ja kukkasilla on Suo- messa niin yleinen, cttä melkein joka ikkunalla huomaa haltvempia tcii arivokknclinpia kukkasia. Ei kuitenkaan ole olemassa mitään opasta httonekasroien hoitamiseen, joten nyt ilmestynyt pätemän mielien teos on tarpeellinen mel- teinpä kaikille kodinhoitajille. Nn- dols Abelin ei esitä ainoastaan kasmihoidoltista puolta, maan myöskin kukkaishoidon kaunotie- delta, ja häaten netnvonsa siinä oivat todella marteenotettamia. Uusia kirjoja. Kustannusliike Arivi A. Karis- to Häntemlimiassa on julkaissut ja meille ilmotettamaksi lähettänyt seuraamat kirjat 7 Alaston, ar>»ostelewa tutkiel- ma, kirjoltanut Rikhard Nnqeivit- ter, suomeksi toinrittaimt' Eino Hamas. 90 ktnvaa, niistä puolet Kuulululcsis. oismiss Juhan» Laukkasen pe sänselvitys pidetään 19 p:nä Huhtikuuta 1910, johon ku kin pesään kuuluva tulkoon oikeuttaan valvomaan, muu ten menettelen kuin omieni kans sa. Joensuussa 31 p. maalis kuuta 1910. Heikki Laukkanen. Velkojat Leipuri J. Pitkäsen konkurssissa pyydetään kokoontumaan alle kirjoittaneen asunnossa perjan taina 8 p:nä ensitulevaa huhti kuuta kallo 5 i. p. keskustele maan ja päättämään josko pant tauksessa olevat ja pesälle kuu luvat kaksi henkivä kuutuskir- jaa lunastetaan pesälle vai ei, sekä toimitsijamiehen palkasta. Joensuussa, 31 p:nä Maalisk. 1910. Eero Manner. Käärepaperia (makulatur) saatavana lehden kirjapainosta. tämän I virka Polvijärven kunnan Kuo-1 revaaran ylemmässä kansakou-! lussa julistetaan johtokunnalta' haettavaksi 45 päivän kuluessa tämän jälkeen, tätä päivää kui tenkaan lukematta. Virkaa, jo hon on astuttava elokuun 1 päi vänä 1910, seuraa, paitsi haettua valtion palkkaa, kunnalta huo- Joensuussa 30 p. maalisk. 1910. Toimeksi saaneena: H. O. Heinola. joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1909 toistaiseksi. Kilpa-ajot pidetään Rääkkylän Rasivaa- neör (*y k si * h u on e, "k oit ti ö " j ä* ui -' Luotolammin jäällä huhtik. kohuoneet yhden vuoden hyyri-t® P : °f. ° .. e : PP" ^ a ..V talossa), valo, polttopuut, pelto- J^yisiHe seka vanhemmihe ornl- n.aats, lehmänlaidun, 80 mrk J le ja tammoille bisaankirjoitps lehmän talviruu'asta sekä rahaa : ^ h e vosten tarkastus pidetään 250 markkaa t Pekka Vaaranrinnan talossa edel- Käsitöiden opettajattaren vir- j ^ !sen ^ H tana ka on haettavana samassa ajas-l RMäkkglän oriyhdistys, sa ja alkaa samana päivänä ja! palkkaa siitä on 150 markkaa. Polvijärvi, Kuorevaara, maa liskuun 31 päivänä 1910. Johtokunnan puolesta : Väinö Varis. Os.: Joensuu, Huosiolampi. Myytävänä. Joensuu . . Lehmo . . Kontiolahti . Jakokoski Kaltimo . . Paukkaja . Uimaharju . Haapalahti Kelvä . . Vuonislahti . Tiensuu . Lipksa 6.02i 2 6.24; 10 6.50: 5 7.1^! 10 7.45! 2 7.59 i 10 8.31 i 2 8.53 9.15 5.50, 6.04' 6.34 6.55 729 7.47 8.09 8.331 2 i 8.551 9.251 10.01 Ilmoituksia, (K. S. t k. 4 s. 05 mm.) Hammaslahden lainajyvästöstä lainataan syömä- eloja olevan knun 11 p:nä ja jos tarvis vaatii niin seuraavana p:nä jatketaan. Rästinä olevain velkain kirjat uudistetaan 18 p:nä Paavo Kä märäisen talossa Hammaslahdel- la ja 19 päivänä Mulossa Tahvo Kauppisen talossa olevaa Huhti kuuta, jolloin on kaikki varus tetuilla takuilla uudistettava uloshakemisen uhalla. Hammas- lahdella -/t 1910. Johtokunnan puolesta: P. Kettunen. paaleissa ja kuvoissa, vaunut- tain ja vähittäin, myy K a 11 i- m o n asemalla E. Zimmermann. Ruumiinarkkuja aina saatavana Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. nipilliä ja Viulunkieliä, viulu' ja soitin^ taipeita Joensuun IQrjap. 0.~ Y:n Paperikaupassa. Lieksa . . . Tiensuu Vuonislahti . Kelvä Haapalahti Uimaharju Paukkaja . Kaltimo . . Jakokoski Kontiolahti . Lohmo . . Joensuu . . 6.19 6.55 7.25 7.47 8.11 8.33 8.B1 9.26 1 10 2 2 10 2 10 5 9.46! 10 6.00 6.20 7.05 7.27 7.49 8.21 3.35 9.01 9.30 9.56 10.16 10.30 2 i 10.13 Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 s. pp.—klo 1 päivällä. , 4 j. pp.— „ 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan Ja ulosannetaaa ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joensuun Kirjap. O.-Y. 1910