Nro IOO I9IO. KAIKU. Keskiviikkoja JouluVuun 38 pfti «ttn8< Nyt □ tilausaika parhaallaan ja jos haluatte saada hauskaa ja v?II jännittävää lukemista joutohetkiksi, niin tietysti tilaatte novelleja ja kertoelmia sekä monenlaisia yleis- MYYRIKIN hvödyllisiä neuvoja ja tietoja eri aloilta sisältävän •■ ■ ■ nirvil* viikkolehden. — Irtileikattava romaani-osasto (400 sivua vuodessa). — Nyyrikki ilmestyy Oulussa joka %/iiLrls/l Lauvantaisin 6 palstaisena, alottäen nyt 7:nen vuosikertansa. VllrvKUj Tilaushinta 2:50 p. koko v , 1:30 p. puoli ja 70 p. neljännes. Kuvia päivän tapauksista tulee Nyyrikissä olemaan joka numerossa. Nyyrikkiin tutustuaksenne pistäytykää lähimpään postipaikkaan ja tilatkaa koetteeksi vaikkapa vain puoleksi- tai neljännes vuodeksi. Asiamiehiä otetaan kaikkialle. Arvokkaita palkinnolta jaetaan. Nyyrikki ilmestyy säännöllisesti ensi kirjaltaja-lakosta huolimatta. vuonnakin i vuodelle 1911 :: saadaan tilata :: OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta. t ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kausankatu 21 Puhelin 533 Ma K nteimistökauppoja Maarimittausloim a v m hän maalitilaisuudessa saa, menee hänen äänensä kokonaan hukkaan. Mielä on huomattarva, että kun toi' seen »vaalipiiriin kuuluma »valitsija tä ten käyttää waalioikeut'aan, pitää hä- nen omanmaalipiirinsä nimi olla merkittynä hänen maalilippunsa ulkopuolelle, ennen kuin lippu pannaan maaliuurnaan. Tämä ltppu lähetetään näet hänen oman ivaalipii- rinsä keskuslautakunnalle. Tätä ivaali- piirin nimen nterkintää maalilipun ulko- kuoreen ei malitsijan pidä itsensä suo- rittaa, sillä se on w a a l i l a u t a- kunnan tehtämä. Valitsijan tulee ainoastaan katsoa, että se on tehty, ennen kuin panee lippunsa uurnaan. Ei myöskään saa kirjoittaa nimeänsä maalilippuun, niinkuin joskus on ta- pahtunut. Sellainen lippu ehdottomasti hyljätään. — Oulun merimieskouUm joh- tajan tvirkaan on koulun johtokunta antanut yksimielisen puoliolauseensa ro. t. johtajalle kapt. G. A. Loueka- rille. Johtajan nimittää senaatti. — Taas painokanne „Liittoa" wastaan. Kauppias Isak Julin Tampereelta on nostanut painokanteen sanomalehti ..Liiton" »vastaamaa toi- mittajaa Otto Karhia mastaan, syys- tä, että mainitussa lehdessä t. k. 26 pnä on ollut sanottua toiminimeä louk kaama kirjoitus: »Toisen masikalla kyn- netään." Kirjoituksessa syyttää lehti I. Julinia siitä, että hän olisi muka jäljennellyt ulosantamallaan „Maa miehen Joulu"-nimisellä lehdellä maa laisliittolaisten samannimistä joulu- lehteä. Liitossa sanotaan m. m. että ..keino on hänen puoleltaan niin ruma assääritemppu, että mies sietäisi saada laillisen rangaistuksen." Lisäksi kutsu taan Julin in lehteä ala-arwoise'si humvuukilehdeksi. Mikäli olemme kuulleet, on päimas- toin I. Julin julkaissut lehteään en- nemmin kuin maalaisliiton samanni- minen julkaisu on alkanut ilmestyä. — Tämän asian kai oikeus selmittänee. — Zlrtvokas muistolahja. Ou lun läänin talousseuran johtokunnan jäsenet ja »virkailijat omat antaneet äskettäin »virastaan eronneelle talous- seuran puutarhurille A. Raitiolle jou lulahjaksi hienon kultakellon. — Oulun waltuusmiesten pöy täkirjat kokouksista 10, 17 11, -\n, 1 julkiluetaan yleisölle raatihuo neella t. k. .'jl pnä klo 11) e. pp. — Oulun kaupungin valtuus miesten kokous on huomen illalla klo ti:lta raatihuoneella. — Kansankonsertti on palokun nantalolla tänään klo 8 ip. - Valtiollinen toiminta kysyy tyynen harkinnan miehiä, uh mahenkiset agitaattori nuorukaiset ja kehittymättömät yltiöpäät eimät siihen somellu. Kokenut kansalainen tietää kyllä, kumpaako ryhmää suomalaisen puolueen edustajaehdokkaat omat luet- tamat, ja äänestää sen mukaan. - Poliisilaitos. Esiinlulleesta syystä on senaatti t. k. 2(1 pnä tapah tuneessa esittelyssä nähnyt hymäksi oikeuttaa Oulun läänin kumernöörin tuleman muoden alusta toistaiseksi palmeluksessa pidättämään nykyään palmeluksessa olemat ylimääräiset po poliisimiehen läänin kaupungeissa. - Ulosottomiehet Kemin kihla kunnan kruununmouti on oikeutettu ulosottoapulaisina kuuden kuukauden aikana, ensi.uleman tammik. 1 p:stä lukien, Kemin nimismiespiirissä käyt- tämään myöskin poliisikonstaapeleita K. I. Ahoa ja F. W. W delliä. Samoin on Kajaanin kihlakunnan kruununmouti oikeutettu ulosotlomie- henä Säräisniemen nimismiespiirissä kuuden kuukauden aikana, t. k. 24 pstä lukien, käyttämään myö-kin poliisikons- taaveli K. ^tuojuaa. — Oikaisuwaatim«kset waali- luetteloja wastaan. Raahen kau- pungissa asuman työmiehen Abel Ruo kosen tekemän oikaisumaatimuksen joh- dosta on senaatti määrännyt hänet merkittömäksi sanotun kaupungin toisen äänestysalueen ensitulemaa edustajan- maalia marten laadittuun »vaaliluet- teloon. — Lääkärit. Lääkintöhallitus on määrännyt lääk. kand. A. W. Brögerin t. k. 15 p.stä alkaen toistaiseksi hoita- maan amoinna olemaa Sodankylän aluelääkärinmirkaa. — Perintökirjan on senaatti t. k. 20 p:nä antanut talolliselle Nätti Hei- kinp. Kaistalle Korpelan manttaa- lin kruununtaloon n:o 19 Iin pitäjän Olhaman kylässä. — Kuntain lainat. T. k. 27 pnä on läänin kumernöön mahmista- nut Turtolan kunnan kuntakokouksessa miime huhtik. 23 pnä tehdyn päätök- sen 10,000 markan suuruisen kuoletus lainan ottamisesta kymmentä muotia pitemmäksi ajaksi kansakoulutalon ra- kentamista marten Turtolan kylään. Joko olette tilanneet Kaiun ensi ivuodeksi? Ellette ole sila wielä tehneet, niin tilatkaa heti Aaiku asiamiehiltä, postista tai Kaiun konttorista iLman Kannan kirja- kaupasta»! Jokaisen aikansa rientoja seuraaman kan- Alaailman litenoa. Tisällys: Tehiäiväni on ruoskia Luokkaedut. Minun tehlämäni on ruiskia kaik- kea huonoa, kelivotonta, kehnoa. Ja Huonosta kelmottomimman keh noutta on se iretinen iveltlous, tyl syys, jolla suuret kansalaisjoukot mal mistauiuivat maaleihin. Toisinsanoen: eimät »valmistaudu ollenkaan. Pan- kolla makaamat ja kuorsaamat. Hei- dän kylmiä »vaatteitakaan ei liikuta sel- lainen pieni seikka kuin että häivittä- mät »voimat kiskomat irti kansan elin juuria, katkoivat kansakunnan elämän »valtasuonia poistaakseen Suomen kan- san kansakuntain joukosta. Heillä ei ole mitään si!ä ivastaan. että juurien repijät, maltnnojen katkojat, tuhon suunnittelijat kuuluttamat maailmalle tekojensa puolustukseksi: marsinainen kansa on tyylyiväinen. Tyytymäinen hän se onkin — makaa ja torkkuu. Tai ainakin on se m äsy», y t. El- kähän mäsynyttä ruumisraukkaa saa heti pihien jälkeen komin rasittaa. Kuinka »voidaankin maatia semmoisten joutaivain asiain »vuoksi kuin isänmaan »vaaran nimessä niin mahdottomia kuin että piläisi lämellä omin jaloin ehkä aina ristin »väliä maalipaikalle ja mielä omin käsin meiää se punanen »viima. Ta» ajaa hemosella kukaties asteen pakkasessa. Tai ehkä tä- w«llä suo>ailmalla, kun ei ole kalosse jakaan. Saa mielä nuhan. Kaikkia muu ta!^ Menkööt muut! Minä olen „niin Iv ä s y n y l aina uudistumiin maalei f)ln." Toisimat sen maalilipun tähän sängyn »viereen. niin saaltaisinpa ehkä sanoa, »nihin sen miiman saa metää. Ja minä olin markkinoilla. Eihän velvollisuus on tilata suomalaisuuden asiaa ajama sano malehti, jollainen Aaiku on syntymästään asti ollut. Naapurit ja tuttamat on myös- kin saatama tilaamaan Aaiku, joka oit ensi muotena Oulun lehdistä huokein. Ze maksaa ainoastaan 4 mk. muosikerta. Aaiku ilmestyy, k.rjaltajalakosta huolimatta, säännöllisesti ensi ivuotenakiu. — Kuollut. T. k. 23 p:nä kuoli Dlimieskan Raudaskylässä kauppias Henry Nemansaari keuhkotu- lehdukseen 45 muoden ikäisenä. Ne- mansaari oli hilpeä- ja milkasluon<oi nen: hänellä oli erityisiä taipumuksia alalleen, olipa hänellä yhteen aikaan jommoinenkin liike. Miimeksi harjoitti hän pientä ruokakauppaa. Kalajoen suomalainen seura toimeenpanee kokouksen nuorisoseuran talolla torstaina 29 p:nä joulukuuta klo 6 i. p. Kokouksessa pitämät esitelmiä ases- sori I. A. Mannermaa, romasti Jaakko Pohjonen, pastori I. A. Sariola. Luonnollista on, että yleisö run- taasti saapuu tuohon harminaiseen tilaisuuteen. Haukiputaan kuntakokonk sessa kuluman joulukuun 21 pnä käsi- teltiin m. m. seuraamia asioita: Veronkannon taivasta ja järjesty! sestä päätettiin, että se ensi muonna toimitetaan samoina aikoina ja samas- sa järjestyksessä kuin ennenkin on ta pahtunut. Tarjottiin pappilaan menemän maan- tien kunnossapito talmiaikana lapioi- malla ja kuokkimalla urakalla, ja an» nettiin se torppari Antti Kropsulle 20 markasta »vuodelta. Tarkastettiin kunnan meno- ja tulo- armiot ensi muotla marten, jotka pie- nellä muutoksella hymäksyttiin, tullen hymäksytyssä tulo- ja menoarmiossa loppusummat eri rahastoissa olemaan seuraamat: Pitäjän kassa: Kunnan kassa: Menoja Tuloja Kannettamaa 4,135: 1,070: Smk. 3,005: — sitä nyt taas jaksa lähteä liikkeelle. Markkinoista, hemoskaupoista ja har- jokaisistahan se kansan kohtalo riip- pu»i. Sinne kannattaa siis ajaa pe- mnkulmten päästä. Mutta maalit! Mutta onhan meillä toki marsin elä.vääkin »valtiolllsta harrastusta— Isäntä lähtee ajelemaan »vaaliin. Mutta eukko jää konin. Hän ei nyt o»kein tuntunut jaksaman. Olisi pitä nyt »»»uuttaa »vaatteitakin. Ja siliät k»n siinä juonittelimat. Jjäntä menee siis yksin, sillä lietySti ne omat päle- iviä nuot eukon syyt. — Naapurin mies sattuu seisomaan pirttinsä oivella. — Minne malka? Maaliinhan m»nä ajattelin. Eikös teiltä lulla? — Enpä minä. Aijotttin tässä »Itäpuoleen r»s- lijälsiin ja huomenna mennään hei nännountnn. — Wa» niin. Hymäsn. Ja »säntä jalkaa malkaansa. Slllä, maikka häneslä eimat rietijäifct tun nukaan oikein täyspainoisella esteeltä, nnn mikäpä hän on selittämään maa- tien tärkeyttä. Saattaisi »vielä pahas tua, jos sanoisi, ellä »vaalll nämä m koina omal meltein yhtä tärkeät kuin ristijälsetkin ja heinännounli. Ja isän- lä meni yksin, »vmkta rekeen olisi mah lunut 3 muuta. Hän täytti lietyst» malistuneen kanialaijen »velmollisuudet! Sorsa-Paaivo taas ei »välitä »maal lisista". Saattaa olla syntikin mennä äänestämään. Kyllä Korkein kaiku johtaa, ajattelee han. Miksi hän sitten läntlää muut «maalliset" rvelmollituu- lensa? Miksi olisi hänen melmollisnu- tensa kunsan jäsenenä enemmän Kor- keimman tahtoa »vastaan kuin hänen Ivelivollisuuiensa kunnan tai perheen jäsenenä? Sitä hän ei ivoi srlittää. Mutia ei kuitenkaan mene «vaaliin. Tämmöisiä se on se Suomen „ma- kama" kansa. Tämmöistä se on suo m a l a i n e n kunsa. Sillä kyllä lä män maan ..ruollalaisel" tietämät toi- sin menetellä. Setä nuo ruotsalaisiksi itseään sanomat suoinalaisen heimonsa Menoja Tuloja Kannettamaa 11,770: 8,875: Smk. 2,895: — öyhäin kassa: Menoja Tuloja Kannettamaa 13,900: 3.900: Smk. 10,000: — Kansakoulukassa: Menoja Tuloja Kannettamaa 43,409:05 30.680: — Smk. 12,729:05 Tarjottiin lumireen meto ja talmi teitten kunnossapito rantamaantiellä erityisissä erissä »vähimmän maati malle urakalla tehtämäksi kolmen muo den ajaksi tammik. 1 p:stä 1911 al käen ja tulee tästä olemaan tienteko- melmollisilla muosittain 478 mkn 50 p:n meno. Kunnanmaltuuston perustamisesta oli jo syyskuun kuntakokouksessa pää tetty lainmukaisella äänten enemmis töllä. Tässä kokouksessa päätti kunta kokous sitten kun lainmukaiset mähen nykset olimat tehdyt, 239 4 /is äänellä 62 ääntä mastaan, mahmistaa syys kuun kokouksessa tehdyn päätöksen, ett£ maltuusto on perustettama kuntaan. Kunnanmaltuusmiesten lukumääri hymäksyttiin 24:ksi. Kunnanmaltuus miehille ei päätetty maksaa palkkaa, maan maksetaan maltuusmiehelle, joka on 1 km. etempänä kokouspaikc 15 y. kilometriltä kyytirahaa. Valtuustoon jäseniksi m alitti ir. loll. Kustu Pohjonen, Janne Ollila, Aukusti Runtti, mökkil. Heikki Kurtti, taloll. Jaakko Suutari, kaupp. Henn. Jumani, kansak. op. Jaakko Jussila, mökkil. Heikki Sipola, kauppias Isak Kauppi, taloll. Frans Sarkkinen, työnj. Kalle Kauppila, itsell. Juho Puuperä, taloll. Jaakko Annala, työm. Matti Pietilä, taloll. Juho Pikkuhookana, Mikko Lopakka, työm. Juho Tiri, tal. Heikki Manninen-Kimori, Iikka Kui- mas, työm. Juho Koukkula, talokas Pekka Kiuttu, Santeri Wehkaperä, luotsi Heikki Pakonen, talok. Heikli Nikkilä. Eteläkellon piirin uuden kansakoulu talon rakentamisen suhteen päätettiin ryhtyä toimenpiteisiin heii. Päätettiin että hirret laittamat kuntalaiset itse äyrilukunsa mukaan. Asian käytännöt- listä puolta malmistamasti käsittele- mään ja tekemään seikkaperäijempää ehdotusta ja kantoluetteloa malittiin Kellonkylän kansakoulun johtokunta, joka saa malila asiantuntijoita tarmit laessa amukseen. Kunnallisista ilmoituksista eipäätet- ty ilmoittaa sanomalehdissä. Kunnanlainakirjasto päätettiin jär jestää kiertämälle kannalle; lainakir- jaston johtokunnalta päätettiin pyytää lausuntoa asian käytännöllisestä jär jestämisestä. — Kuusijuhla oli t. k. 23 päi- män iltana Oulaisten Jauhinkankaan kansakoulussa. Koulu on uusi, masta tänä syksynä alottanut ensimäisen toi- minta-muotensa, joten kuusijuhla täällä oli ensimäinen. Paljon olikin keräy- trinyt paikkakuntalaisia katsomaan ja kuulemaan. Wirren meisattua puhui opettaja Hamulinna joulun ja joulu malojen merkityksestä ja kuinka näiden tulisi miitata ja herättää kaipuuta sii hen kotiin, jossa on aina maloa. Sa- moin puhui rouma Hamulinna sattu- mia sanoja epäonnistuneesta kasmatuk- sesta. Nämä onnistuneet puheet tu- lemat marmaankin hymänä siemenenä maikuttamaan monen sydämeen. Hy min sujui lapsillakin laulut ja leikit illan kuluessa. Lopuksi saapui tonttu- äijä, tuoden hymän korillisen »vehnä- siä, josta riitti paitsi koulun noin kuut- takymmentä oppilasta tekemään iloi- seksi, myöskin muille pienokaisille, jotka olimat päässeet manhempainsa mukana juhlaan. Wielä saimat koululapset arman kautta kukin lahjansa, namusia y. m. Tämän jälkeen ilmoitti opet taja sen termetulleen uutisen, että ensi lukukaudella lasten ruokajärjestystä tu- lee parantamaan koulukeittiö ja kehoitti lapsia kiitollisuuteen niitä koulun ystä- miä kohtaan, jotka tämän hymän tule- mat lahjoittamaan. A. I. — Koulukeittoa Oulaisten kir konkylän kansakouluihin omat moniaat henkilöt päättäneet rumeta puuhaa- maan jo ensi kemätlukukauden ajaksi ainakin toiselle koululle. Toinin oin- pelusenroista on näet alkanut suunnit taa työnsä ja kohdistaa toimensa sen hymätfi. Jos mikä on kannatettama, on tällainen. Wast'edes kun hanke joutuu pitem mälle, esitetään sen tarkoitus lähemmin paikkakuntalaisten lämpimään suosioon. — Erittäin juhlalliset kirkon menot o.limat jouluaamuna Rantsi- lan kirkossa. Lukkari A. Mannermaan johdolla lauloi tilapäisesti muodostettu suuri sekakööri tilaisuutta »varten ma- litut mirret. Laulu sujui hymin. Olisi suotamaa, että useammin oltaisiin ti- laisuudessa nauttimaan sellaisesta lau- lusta. — Rantsilan osuusmeijeri mak soi marraskuulla tuodusta 3,8 0 » mai dosta 10,7 penniä kg. — Sekawia ilmoja Ilmat omat olleet nykyisin sekamia täällä Dlimieskassakin. Jouluaattona ja siiä edellisinä päiminä on ollut mesisateita. Nemat omat aiman sulat, joten ajot käymät niiden kautla hankaliisi, marsinkin kun niiden pohjiinkaan ei ole luottamista, kun lauhojen ilmojen takia eimät ole päässeet jäätymään. Marsinkin metsäajot kärsi-vät tästä. — Wapaat wäkijuomista omat joulupyhät olleet täällä Dlimieskan Raudaskylässä. Ei minkäänlainen melu eikä rähinä ole juhlia häirinnyt luopiot että todellinen ruotsalainen rah- mas menemät kyllä maaleihin sairas- huoneistakin, niinknin heidZn lehtensä ylpeillen ja suomalaisia imaten kerto- mat. Se näkyy todella oleman eri rotua. Niinkuin omat englantilaisetkin, iot- ka nyt paraikaa toimittamat maaleja, toisia tänä muonna. He omat jo muosisatoja malinneet parlamenttmsä. Eiivättä ole mielä „mäsyneet". Heillä ministerit kutkemat kokouksesta kokouk- seen; kaduilla ja toreilla nousee mies portaille tai kuorman päälle, tai johon- kin. Eikä puutu kuulijoita. Eikä maalipaikalta mäkeä. Seinät pullis- lumat tungoksesta. Ja sähkösanomat lennättämäl ympäri maailmaa, mitä mikin ministeri on puhunut, montak-i sijaa kukin puolue on moittanut tai menettänyt. Sillä englantilainen ojat telee, ettei main Englannin, maan koko maailman huomio on kiintynyt heidän maaleihinsa. Ja kuitenkin on Englannissa kysy- mys main tamallisista asioista. E> siellä odoteta kansalta mastausta siihen, .välittääkö se lakiensa tallaamisesta, eduskunta oikeuksiensa riistämisestä, uhkaamasta maansa paloltelemljesta j. n. e. Mutta suomalaisista, joiden on mastattama tuollaisiin kysqmykiim, heistä kaksi kolmas osaa ei knnmtä huomiotaan maaleihin enempää finn tupakkasylkeen tiepuolessa. He omat «rauhaa rakastamaa", ..makamaa kan- saa! Kuoleman rauha! trro[lt ..Kansan kohtalo on kanjan käsissä. Pienenkin kansan!" kirj^ittr Agathon Meurman-mainaja toisten maatien edel- lä. Ja niinhän se onkin. Jos kansa julistaa, ettei se mälitä kansalllseSta olemassii-otostaan. on se kohtaloiisa ansainnut, kuoleman kohtalon. Main se kanja elää. joka tahtoo elää. Parilla taholla näytään uskottaman, että joskaan ei melmollisuudentunto LosiMtmlrMii puolueen nmliliilto. I. 20. Kemin kaupunki. Haukipudas. ^Sosialidemokratia." »»Sosialidemokratia." Lehtonen, Frans, seppä, Kemi. Herrala, Hilda, neu- lojatar, Kemi. Laakkonen, Adam, piirisihteeri, Kemi. Herrala, Hilda, neu- lojatar, Kemi. L e H t o n e n, Frans, seppä, Kemi. L aakkonen, Adam, piirisihteeri, Kemi. 21. 22. Tornio. Rowauiemi. »»Sosialidemokratia." »»Sosialidemokratia." L e hto n en, Frans, seppä, Kemi. Laakkonen, Adam, piirisihteeri. Kemi. . I u n t i k k a, Johan, maanmiljelijä, Alator- nio. Laakkonen, Adam, piirisihteeri, Kemi. H errala, Hilda, neu- lojatar, Kemi. M a r 11 i l a, Heikki, kauppias, Roroaniemi. Alttcrlilippu Oulun lcicinin pohjoisessa vaalipiirissä vuouna 19N. Malilaisliilto. 2. Kuusamo. „Maalaisliitto/ S ohi, K. A., maanmil jelijä, Pudasjärmi. _J u n e s, Antti, nuo rempi, maanmiljelijä, Alatornio. .R a u t a m ä k i, Jaak- ko, opettaja, Kiiminki. 7. Pudasjärwi. .^Maalaisliitto." L o h i, K. A., maanmil- jelijä. Pudasjärmi. ...Rautamäki, Jaak- ko, opettaja, Kiiminki. _J un e s. Antti, nuo rempi, maanmiljelijä, Alatornio. 8. Simo. „Maalaisliitto." i l p u s, Adolf, maanmiljelijä, Simo. .^Junes, Antti, nuo- rempi, maanmiljelijä, Alatornio. o h i, K. A., maanmil- jelijä, Pudasjärmi. 9. 12. Terwola. Alatornio. »»Maalaisliitto." »»Maalaisliitto." Iun e s, Antti, nuo rempi, maanmiljelijä, Lohi, K. A., maanmil- jelijä, Pudasjärmi. F i l p u s, Adolf, maanmiljelijä, Simo. I un e s, Antti, nuo rempi, maanmiljelijä, Alatornio. . Filpus, Adols, maanmiljelijä, Simo. Lo h i, K. A., maanmil jelijä, Pudasjärmi. Malitsijo, joka ei tahdo äänestää näitä ehdokaslistoja, kirjoittakoon tähän ehdokkaansa siinä järjestyksessä, jossa hän haluaa heitä malituiksi. Nimi: Ammatti: Asuinpaikka: Nimi: Ammatti: Asuinpaikka: Nimi: Ammatti: Asuinpaikka: ^HDrfnoutalaifen eli MustnslÄis-sumuiclistli tuoliiccn maaliliilto. Kemin kaupunki. »Laissa maan turwa/ .Ahmamaara, Pek- ka, maanmiljelijä. Ii. _P a j a r i. Matti, maanmiljelijä, Ter- mola. ..T h a u m o n, Emil, kirkkoherra, Pudas- järmi. 10. 11. ,Dike»kfiamme puolusta- maan." .A h m a m a a r a, Pek- ka, maanmiljelijä. Ii. .T h au m o n, Emil, kirkkoherra. Pudas- järmi. .Pajari, Matti, maanmiljelijä, Ter- mola. 4. Rotvaniemi. „Laillisuus ja edistys/ Ahmamaara, Pek- ka, maanmiljelijä. Ii. .Pajari, Matti, maanmiljelijä, Ter- mola. .Särkelä, Matti, maanmiljelijä, Kemi- järmi. 11. Pudasjärivi. »Lain ja oikeuden puo- lesta." _T h a u m o n, Emil, kirkkoherra. Pudas- järmi. .Ahmamaara, Pek- ka, maanmiljelijä. Ii. .Ahmamaara, Lii- na, emäntä. Ii. Kemijärwi. ».Laillisuus ja edistys. Rautatie Rowaniemeltä Kemijärvelle." Särkelä. Matti, maanmiljelijä, Kemi- järmi. Ahmamaara, Pek ka, maanmiljelijä. J>. P a j a r i. Matti, maanmiljelijä, Ter- mola. 18. Tornio. »»Perustuslaillinen Perä Pohjola." P eräntie, Kalle, agronoomi, Alatornio. Ahmamaara, Pek ka, maanmiljelijä. Ii. jj h a u ro o n, Emil, kirkkoherra, Pudas järmi. 6. Terwola. „Sitä kuusta kuuleminen, jonka juurella asunto." Pajari, Matti, maanmiljelijä, Ter mola. .T h a u m o n, Emil, kirkkoherra. Pudas järmi. .Ahmamaara, Pek- ka, maanmiljelijä. Ii. 23. Alatornio. »Laki ja oikeus/ .Ahmamaara, Lii- na, emäntä. Ii. .P e r ä n t i e, Kalle, agronoomi, Alatornio. .Ahmamaara, Pek ka, maanmiljelijä. Ii. g lioiiiiiliiiifii Mluttn vaaliliitto. 13. Pudasjärwi. „Hlimaan etu, suomalai suus woittoon." _W a a r a l a, Juho, maanmiljelijä, Kuusa- mo. .Hiltula, Aukusti, maanmiljelijä. Pudas- järmi. .Runtti, Juuso, maanmiljelijä, Kli minki. 16. Kemijärwi. »suomalainen puolue. Kuihtikuntien torppa- reille metsämaata hankkimaan." H e i k i n h e i m o. Matti, romasti. Ke- mijärmi. H o oli, Heikki, maan- miljelijä, Karunki. R u n 11 i, Juuso, maanmiljelijä, Kli minki. 14. Ylikiiminki. »»Raamattu olkoon kai- kessa perustuksena." R u n 11 i, Juuso, maanmiljelijä, Kii minki. _ Maarala, Juho, maanmiljelijä, Kuusa- mo. H iltiila, Aukusti, maanmiljelijä. Pudas- järmi. 17. Karunki. .Sorrettujen toiwo." H o oli, Heikki, maan- miljelijä, Karunki. .H e i k i n h e i m o. Matti, romasti. Ke- mijärmi. u n 11 i, Juuso, maanmiljelijä, Kii minki. 15. Kuusamo, »suomalaisuus woit toon." .M a a r a l a, maanmiljelijä, mo. ..R u n t t i, maanmiljelijä. minki. -Hiltula, maanmiljelijä, järmi. Juho, Kuusa Juuso, Kii- Aukusti, Pudas 19. Kemin kaupunki. „Perä-Pohjolan hy- wäksi." .Heikinheimo, Matti, romasti. Ke- mijärmi. .Runtti, Juuso, maanmiljelijä, Ku- minki. . H o o li. Heikki, maan- miljelijä. Karunki. Kirja!tajairi lakosta huolimatta tulee ilmestymään säännöllisesti. kuten takamuosina. — Jokohan täällä kin aletaan huomaamaan mäkijuomien turmiollisuus ja ne häiriöt, mitä ne omat ennen joulujuhlien aikana saa- neet aikaan. — Kestilästä» jonlnk. 18 pnä 1910. Muosi on taas kohta loppuun kulu nut. Pian tulee uusi alkamaan. Siis onnellista uutta muotia Kaiulle, sen toimittajille, kirjeenmaihtajille ja luki- jakunnalle! Valtiollisessa hyörinässä olemme kulkeuneet aikaan, jolloin on käytämä edusmiesmaaliin. Maikka eduskuntamme ei ole saanut suuria kaan aikaan, niin kaikesta huolimatta jokainen äänioikeutettu on ^elmollinen menemään maaliin kaikista kormen kolkista, ettemme kadottaisi tuota kun- nian-armoista tointa, jossa saamme rikasten ja ylimysten kanssa yksiar- moisina käydä metämässä punaisen miimun. Suomalaisen puolueen lis- toilla on kymykkäitä ja Suomen yh teistä hymää harrastamia miehiä. Niitä äänestäkäämme. Toimokaamme, että mihdoinkin uhkaama sumu katoaisi ja uusi kointähti mapaasti pääsisi lois- tamaan kautta Suomen maan. A. R. — ..Zaamaton kuin suomalai- nen", kuulee usein ruotsalaisten ilkku- man, eikä moi mäittää heidänperättömiä laskettelemankaan. Saamattomuutta tosiaan todistaa se, ettei meillä suoma- laisilla mielä tänä päimänä ole isän- tämaltaa omassa maassamme. Emme kä me sitä saamuta niinkauankun luo- »vutamme kalleimmat oikeutemme mas- tustajillemme. Jokainen äänioikeutettu kansalainen, joka ei käy äänestämässä, antaa kumminkin äänensä, mutta wastapuolueen ehdokkaille. Sellai- nen on nyt kerran moimassaoleiva »vaalilakimme. eikä huoli isänmaan kohtalosta saa suurta kansan osaa maaliin, niin saa sen miha ja katkeruus toisia kohtaan. Sitä siis on lietsot»ama. Näin näyt tämät ajatteleman, paitsi sosialistit, myöskin maalaisliittolaiset. Edelliset mäittämät entiseen tapaansa, että main ..köyhälistö" s. o. sosialistit tekemät työtä ja elättämät kaikki muut „hiel- lään" ja ..merellään." Muut main nylkemät, riistämät ja imemät köyhä lisiöä. Maalaisliiton lehdet ja aki- taattorit taas koettamat innostuttaa liiton ..aatteisiin" selittämällä, että maalaiset, „maanmuokkaajat", ..känsä- kourat" y. m. ne omat, jotka kaikki elättämät, erittäinkin kaupunkilaisia. Heidän meronsa omat raskaimmat, tu- lol pienimmät. Mmun päähäni ei lietysti pälkäh dä rumeta kellekään järjelliselle ihmi- selle todistamaan moisten huutojen perättömyyttä. Johan nuo molempien mäitleet kumoamat toisensa. Jos toisen mäile on totta, niin silä ei enää moi olla toisen mäite. Tai omat molem- mat määriä. Enkä usko, että kummankaan rehel- linen usko mäitteisiinsä on marsin mahuki. En esim. ole löytänyt maa laisluton ohjelmasta kohtaa, jossa maadiltaisiin kansakunnan edun nimes- sä kaupunkeja hämitettämäksi, tehtaili joiden, kauppiaiden, käsityöläisten, opet- lajien, lääkärien, tuomarien, y. m., y. m. liikkeiden ja toimien lakkauttamista, jollainen luonnollisesti pitäisi olla eh- doton maatimus, jos todella heidän lvakaumuksensa mukaan kaikki muut kuin suoranaiset maanmiljelijät omat loisia yhteiskunnan ruumiissa. Mutta maikka maalaisliiton ohjelma ei sisällä lällzisia maalimulsia, pnaä Liitto lehti melmollisuutenaan takoa jo- ta numerossa lukijainsa uskoon sitä oppia, että «yläluokan" ja kaupunki- laisten edut okdat siten ristiriidassa maalaisten etujen kanssa, että edelliset elämät jälkimäisten kustannuksella. mmlxiski «Mii Am läänin «mliMissi! Suomalaiset malitsijat, mitä aiotte tehdä 2 ja 3 päimänä ensi tammikuuta? Aiotteko lyödä laimin melmollisuutenne mai täytättekö rehellisesti kansan jäse- nenä teille uskotun tehtämänne, nimit- täin maalilehtämänne? Jos tahdotte tunnustaa itsenne Suomen kansalai- siksi, niin melmollisuutenne on, että täytätte tämän tärkeän tehtämänne, joka teille kuuluu. Jos kuitenkin syystä tai toisesta ilman moittama- tonta estettä lyötte laimin tehtämänne, niin olette mastaama historian tuo mion ja tuleman kansan edessä, se on, omain lastenne edessä tästä tärkeän »velmollisuutenne laiminlyömisestä. Käykää siis, te Suomen saloihin moimanne uhranneet talonpojat ja työ- Iäiset, jotka rakastatte synnyinmaa- tänne ja kotianne, kansalaismelmolli- suuttanne täyttämään tänä sorron ja määrinkäsityksen ahtaana aikana, toi- mossa, että mielä kerran koittaa päimä, jolloin oikeuksiinsa turmaama pieni Suomen kansa taas moi rumeta jat kamaan sitä paljon moimia kysymää uudistustyötä, jota tarivitaan kansan simistystason ja elinmoiinien kohotta- miseksi. Ketä sitten on malittaiva eduskun- taan? Eduskuntaan on »valittama miehiä, eri paikoista maalipiiriämine, miehiä, jotka pystymät esille tuomaan kunkin paikkakunnan erikoiset tarpeet ja joilla on sydämen asiana koko kan- san ja ennen kaikkea malitsijainsa hy- minmomti. Meidän, jotka asumme Kemijoen marsilla aina Kuolajärmelle saakka, on, oman etumme rovoksikin kohdistettama kaikki moimamme yhteen ehdokkaaseen, sillä marma on, että emme saa yhtään, jollemme koita kai- kin yhtä. Kykenemän ja meidän olo- jamme tunteman edustajan saamme, jos äänestämme Suomalaisen puolueen maoliliitossa olemaa listaa n:o 16, jossa on nimet: Heikinheimo, Matti, romasti, Kemijärmi. Hooli, Heikki, maanmiljelijä. Karunki. Runtti, Juuso, maanmiljelijä, Kiiminki. Ainoastaan tätä listaa äänestämällä on meillä mahdollisuus saada oma Pohjolaisten oloja tuntema ja niitten etuja harrastama mies eduskuntaan. Jos siis lukuisasti äänestämme tätä listaa, niin saamme marmasti edus- kuntaan Kemijärmellä syntyneen, kas- maneen ja Palmelleen kunnon miehen rowaSti Matti Heikinheimon. Äänestäkää siis tätä miestä, niin emme jää ilman edus- tajaa kuten tähän asti. Joukko romasti Matti Heikinheimon malitsijoita. säkin eduskunnissa tehnyt useimmat alotteet juuri maalaisolojen pa- rantamiseksi. — Suomalaiset! Äänestäkää suomalaista puoluetta, sillä se on suurin puolue, joka kaikkien kansan- luokkien etu silmämääränään pystyy miemään lopulliseen moittoon ne aat- teet, jotka omat Suomen kansan ny- luisen ja »vastaisen elämän perustuk- sena. Ja lehden ..Mylläri" koettaa parhaan- sa mukaan imata ja irmistellä Kaiun tilausilmoitusta, jossa sanotaan, että Kaiku karkottaa työskennellä kansan kaikkien kerrosten kohottamiseksi, ajamatta minkään erityisen luokan tai säädyn etuja, pitäen sitmällä sitä tosi- asiaa, että maikka kansa onkin kokoon pantu erilaisista aineksista, kaikkien to- delliset edut käymät kuitenkin yhteen eimätkä ole somittamattomia. ..Myllä- ristä" on tämmöinen puhe tilaus- ja »vaalikausipelkulusta. Hänestä on päi mänselivää, etteimät ..senaattorit ja rohmessyörit" moi ajaa kansan asiaa. He siis moiivat main olla itsekkäitä, syödä ja kalmaa kansaa. Hymä! Jos niin on, niin miksi ei maalaisliiton ohjelmassa maadita hal- litusmirkamiesten ja yliopiston lopet- tamista, kun kerran kansan etu niin maatu? Maikka tietysti ei kellekään tarmitse todistaa moisen opin päättömyyttä, niin moinhan simumennen toisiasioilla muistuttaa, miten hymin sentään »se naattorit ja rohmessyörit" moimat ajaa kansan asiaa. Saanen luottaa siihen, että ..Liittokin" mylläreineen myöntää, että ilman Juhana Wilhelm Snellmanin ja D. S. Drjö-Kostisen elämäntyötä tätä Suoinen kansaa enää tuskin olisi olemassakaan, ainakaan ei kansakuntana, maan ainoastaan ka- toomana historiallisena muistona, rah- maanjoukkona. Nyt oli kumpikin mai- nituista miehistä sekä senaattori että professori. Mielä on palkkakysymys sellainen mieliaihe, johon ..Liillo" mylläreineen aina riemulla tarttuu. Se on maa- taiSliiton miltei kaikki kaikessa. On niin helppo mielistellä ja kutkuttaa, kun rinnastaa tamalllten maanmiljeli- jän muosiiulol ja 10,000 mkn palkan. Na nim! Palkkausoloissa on pal- jon suhteettomuutta, joka on korjatta- ma. Mutta jos tulojen erilaisuus aina tietää yhteiskunnallista määryyttä. — Suomalaisen Puolueen »voi ma o>» maaseudulla. Kaupungit omat ruotsalaisten ja nuorsuomalaisten hal- lussa. Suomalainen puolue on siis todellinen maaseutupuolue, maik- ka se ei tahdo kalastaa maalaisten ääniä luokkamihalla, kiihottamalla niaa- seutulaisia kaupunkilaisia mastaan. Suomalainen puolue on edel isis niin miten moi esir.i. kaupunkilainen lukkari hyivällä omallatunnolla nauttia Mirastaan suurempaa palkkaa kuin mi tä tuhaiinet ..känsäkourat" laskemat muosituloinaan ja lisäksi ottaa eneinpi kuin hymät toiset mokomat simutuloi na sanomalehtimiehenä, sekä sitäpaitsi kahden isäntärengin muosipalkan lyseo laisten laulattamisesla? Eikö hänelle riittäisi muokrattu palstatila Oulujoel- la? Tai miksi yksi kempeleläinen maanmiljelijä nauttii maltionapua ja ottaa »nonet tuhannet Talousseuran sihteerin toiniesta. Eikö Talousseura möisi antaa hänelle sen sijaan torpan paikan Kempeleestä? Eihän muilla kaan Kempeleen isännillä ole semmoi- sia suunnattomia simutuloja. Tai yleensä: miksi isäntä antaa hy- mälle rena>lleen main 300 mk. Saa- han hän sentään itse koko joukon enem- män. Ja miksi sosialistiset sanomalehti miehet, piirisihteerit ja agitaattorit nostamat palkkanaan monin kerroin sen mitä kymmenet tuhannet heidän äänestäjistään saamat? ..Kansan Tahto" selitti kerran, ettei 15 markan päimäpalkka maltiopäimä- miehelle ole ollenkaan liikaa Helsingin elantokustannuksiin nähden. Se tekee kuitenkin »li .">,000 mk. muodessa. Ja edustaja asuu main yhdessä huonees- sa. Mutta ..apurahaton" (perheellinen) yliopiston dosentti, joka on lukenut kolmattakymmentä muotta, saa palkkaa 1,400 mk. Nylkeeköhän luokin „ylä luokan" dosentti? Sitten toinen seikka. Jas kaupun- git ja mirkamiehet sellaisinaan o»vat paiseita, syöpää yhteiskunnan ruumiis- sa, niin miksi kaikki maailman kansat, kehittymältöinimmälkin, omat luoneet itselleen sellaisia kirouksellisia yhteis- kuntamuotoja? Onnelliset hottentotit, jotka mielä älyämät elää maantuotteista ja met sänpedoista! Ja miksi maalaisliittolaiset kouluut- Ahiitiilliistt äämsIUl. Matti (Liisalle, joka katsoo karsinan puolella kehräämään Kirsli-manhuk- leen): Tiedältö, mihin äänestäjäryh- mään tuo Kirsti kuuluu? Llisa: Ethän hän mihinkään kuulu, kun ei mene ääneslämäänkään. Matti: Kuuluupa mainkin. Sillä äänestäjiä on kahdenlaisia: järkemiä ja järjettömiä ja Klrsti-muori kuuluu jälkimäisiin. Liisa: Tuota en ymmärrä, sillähän kun kerran ei ollenkaan äänestä, niin ei hän myöskään »voi j ä r j e 11 ö mästi äänestää. Matti: Multa, Liisa kulta, eikö si nustakin se äänestä järjettöniästi, joka antaa äänensä roastapuolueelle? Liisa: Tietysti, mutta johan sen olen kahdesti sanonut, ettei Kirsti äänestä ollenkaan, ei edes mene koko maalipaikalle, eikä hän siis rooi roastapuolueellekaan ääntänsä antaa. Matti: No senkö roerran sinäkin, Liisa, tunnet sitä maalilakia, jota itse jo monta kertaa olet noudattanut? Etkö tiedä, että jokainen käyttämätön ääni samalla luetaan mastapuolueen hymäksi, koskapa sen äänimäärä ei tarmitse olla kuin yhtä ääntä suurem- pi, jotta sen ehdokkaat julistettaisiin malituiksi. Joko nyt ymmärrät? Liisa: Niinkö se onkm? Ja minä kun olen luullut, ettei poissaolleiden ääniä oteta ollenkaan lukuun, mai niin se onkin! Mutta sitten täytyy muo- rinkin lähteä äänestämään. Matti: Sitähän minä päimäpäi »vältä olen sanonut, ja kun sinäkin nyt olet samaa mieltä, niin »viedään muori äänestämään maikka miemällä. Mastapuolueelle ei ainakaan tästä ta losta ole tulema yhtään ääntä. Liisa: 'Niin tehdään. Paneppa aamulla ruuna maljaisiin, niin ei Kirsti-muorinkaan tarmitse kämellä. — Mutta, Matti, jos sattuu paha ilma? Matti: Olkoon maikka minkämoinen pyro ja pakkanen, niin mennään sit- lenkin ja medelään punanen iviima suom. puolueen listaan. — Ci ole yhtään äänioiken- tettua koko maassa, joka ei äänestäisi. Mutta niitä on lukemattomia, jotka tietämättään tahtomattaan antamat ää- nensä wastapuolueen ehdokkaille. Sellaisia omat kaikki ne, jotka eimät »viitsi maimautua maaliuurnille. Äänes- tätkö sinä aatteitesi mastustajia? Maakauppiaat i K Suuri varasto saapunut ja invy- :: daän halvalla :: Oman Kannan Kirja- & Paperikau passa, Oulussa. Kauppureink. 17. piffu uutisia. — Mitä ihmiset tekemät tammik 2 p 1911V - He äänesläwäl. Ci lähtenyt. Kuten aikaisemmin on kerrottu, jätti Helsingin poliisilaitoksen ent. rikosasiainkomisario Wilho Äldol»owitsli Pekonen senaattiin anomuksen, jossa puun 3,000 markan ylimääräisiä muotmsla elä' kettä. Eilen ylimääräisiä eläkeanomuksia esiteltäessä päätti senaatti hylätä eni. komi sario Pekosen anomuksen Kuten tunnettua, fai Pekonen äskettäin senaatilta 16,(MX) markan suuruisen labian Liitä jokaiseen uuden »vuo den onnentoivotukseesi kehoi tus: muista h u o m e n n a mennä äänestämään! tamat lapsiaan ..Herroiksi"? Sorta maanko isiään? I. n. e. I. n. e. Nämä main pikaisina esimerkkeinä osottamaan, miten ala-armoista on tuollainen itsekästen luokkamihamais- tojen kutkuttaminen aiivan yleisillä wä kteillä ilman pienintäkään peruste lua siitä, missä on epäkohta ja miten se on auleltama, mitä muutoksia sitä marten tauottaan. Marsinkin maaliaikoina ..Liilto"- lehti »vllisee näitä »väitteitä..kaupunki laispuolueista", ..yläluokkapuolueista", mirkamiesten ja kaupunkilaisten äänen- kannattajista j. n. e. Eikä milloin- kaan ainuttakaan tosiasiaa, miten esim. suomalainen puolue tai Kaiku on aja- nut itsekkäitä kaupunkilaisetuja oikeu- lettuja maalaisolojen parannuksia roas- taan. Ei milloinkaan. Riittää, kuin ..Liiton" ..Mylläri" todistaa Kaiun ..yläluokan" äänenkannattajaksi näin: On henkilöitä, joilla on 10,00(1 mkn tulot — Kaiku on yläluokan äänen- kannattaja. Todisteluhan on sitomaa! Eikö niin? E»! Epäkohdat eimät ole main luok- kaepäkohtia. Niistä kärsii koko kansa. Ja sellaisia epäkohtia tahtoo suoma- lainen puolue poistaa. Mutta y h- t e i s m o i m i n koettaa se „ luoda yhä eneinmän ihmisarmoista asemaa köy- hemmillekin, liittääkseen Suomen kan san eri kerrokset entistä paljon eheäm- mäksi kansaksi, kokonaisuudeksi, jota »verrattomasti enemmän kuin tätä ny- kyä elähyttää tieto siitä, että kansa kokonaisuudessaan on suuri perhe, jon- ka jäsenet ainoastaan silloin, kun he moimainsa mukaan tekemät työtä koko naisuuden hymäksi, ainoastaan silloin tuntemat silä lvdelllsta tyydytystä, joka on ihmiselle kallein." Sipo. „HJiifas maikenee." Viimeisessä maailman menossani puhuin sosialistiemme uusimmasta ival tiollisesta suuryrityksestä: suostuma- kiellosta, jonka seurauksena olisi, että tullit kahmista, sokerista, tupakasta, mahdollisesti myös Miljasta nousisi mat, olut- ja miinapatruunain kukka rot paisuisimat, kun he saisimat aiivan lahjaksi säästöä n. 12 miljoonaa, mut- ta uudet rautatiet jäisiivät rakenta- matta, rakennusti.ömiehet työltä j. n. e. Naislä y. m. seurauksista, joita ei mitenkään »voida kieltää, huolimatta ajamat Työmies-lehti ja eräät muut sosialistiset lehdet innokkaasti aatella, että sosialististen edustajain on kiel- lettämä suostuntamerot. Mutta täkä läinen ..Kansan Tahto" maikenee »vi susti koko asiasta. „Wiisas maikenee." Se ei uskalla asettua puolelle eikä toiselle. Sillä ei ole rohkeutta asetlua puolueen pääjohtoa »vastaan. Sillä ei myöskään ole rohkeutta astua Työ- mies lehden asekumppaniksi. Se näh- tämästi hiukan epäilee, etteimät »va- lttsijat ole marsin halukkaita maksa maan tarmeaineistaan koko la»lla kor keampia hintoja, eikä innostuneila jät- tämään rautatiet rakentamatta, jotta olut- ja roiinaherrat sitä enemmän ri- kasluisimat. Siksi ..Kansan Tahto" katsoo parhaaksi olla hiljaa tästä asiasta kiljuakseen sitä kimakammin ..pormarien" harjottamasta riistämi sestä, raastamisesta, pettämisestä, ket tämlsestä j. n. e., j. n. e. Noin main yleensä. Se kun on paljon helpom paa. Ja paljon asiallisempaa. Ja parantaa marmasti köyhälistön aie- maa. Ja kohottaa köyhälistön »val tiollista armostelukykyä. „Wi»sas roaikenee" merkitsee useasti: raukka pelkää. Sipo. H)aarait hetkellä. Jos oman tai naavurin talon nur- kassa tuli on malloillaan, ei liene sitä kansalaista, joka ei heittäisi tärkeitäkin tehlämiä sikseen ja rientäisi nopeasti auttamaan. Isänmaatamme uhkaa täl- lä hetkellä samanlainen maara. C,«n oikeuksislamme on »vihollinen jo tuhon- nut ja aikoo miedä loputkin. Eikö jo- kainen kansalainen rientäisi silä ivaa- raa torjumaan. Tähän saakka ei kan- samme mielä ole noussut kuin yksi mies. Suuri osa on aina jäänyt kotia, sil loin kun muut omat lähteneet maali- uurnalle »velmollisuuttaan täyttämään. Ja seurauksena on ollut, ettei sellai- selle eduskunnalle, jonka takana on main osa Suomen kansaa, ole mihol listeinme tayolta annettu silä armoa, mikä ehdottomasti on annettama edus kunnalle, joka on kaikkien äänioiken lettujen kansalaisten malilsema. Aiot teko, kansalaiset, tälläkin kertaa pbtci meltosli ottaa osaa äänestykseen? Se on teidän mallassanne, mutta isän maan moitetta ette silloin mältä. On itsessään surkeaa, että tantin telottaa ihmisiä maaliin. Jofaik:; äänioikeutetun kansalaisen tulisi ilsec- tään käsittää tämä pyhä melmollisuu^. Waliteltamasti kokemus oiouaa. ellä »valitsijain mälinpiläinäiiöinälle jou kolle kedotukiet oivat ma!»iättömät. Walweutuneel fatnalaiuT moimat niis iä jopa loukkauiua. nukluiviin eimät nekään likiinaiiilaan aina pysty. — Joulu on i : ohi ja uusi muosi on pian käsisiä. >>u ne tiedä, mitä se myö- tänsä tuo: o n n o r. f o mai onnettomuutta isänmaallemme U* N>s meillekin. Mutta se ei o!e.'aan »»eidan asiamme. ..Juma tali on outien lahjat. Luojalla lykyn amainiei", siihen luottimat esi isämme, ^nottalaainme mekin' Mutla laiskaa ja ivelivollisuuksistaan mälinvilämälön- lä ei Jumala auta. Ensimäinen »vel- ivollisuules» on muistaa Jumalaa, toi nen on muistaa isänmaatasi, '.'llä lai minlyö kumpaakaan uuden muoden al- kaessa, maan toimi omantuntosi mu- kaan' Stajannin fiblafiintnlaiut! Miime maaleissa äänestettiin Ka jaanin kihlafiiiinasia kuulumaltoinan laimeasti, li äänestnsalueita, joilta tuskin - ääniivaltaisista kämi äänestämässä. Siksipä esim. .'dnstaia Santeri Jöaapanen tiili ivailluksi ivani nuuiaha laatujen äänien aivulla. Ia kuitenkin moili lo uksi ainoa v>:äiä. esim. Sotkamo, saada omilla äänillään yhden edustajan ivailluksi, jos malit- sijat läylläisi t'ät yksiiikeilaiien mel mollisuutensa ja olisimat kutakuinkin yksimielisiä. Äänestäjien surulllieen »vähyyteen »vaikutti miiine kerralla ehkä kelin keh nouskin. Mutta smkiiteltaman paljon oli suorastaan häpeällisiä ivälinpitä mättömnnlläkin isänmaan asiasta. Semmoinen kansallisen kuriuuden kuma ei saa enää uudistua. Maalei hin on mentäivä antan»aan mastaus kansamme turmion suunnilleliioille. Äänestämään siis joko ehdokaslist a n:o 19, tai -O, tai Suoinalaisen puolueen maalillitossa. levittämään haikua vuoclelle I9ll. Aslamiehille maksetaan hyvä palkkio. Pyytäkää tilauslis toja ja asiamiesehtoja Kaiun konttorista Oulussa.