Torstaina 2 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 60 — 1910 Joensuun kaupungin isiisi kokoontuvat raatihuoneeseen varsinaiseen kokoukseen tors taina kesäk. 2 p. kello 5 ip. Esityslista ilmoitustaululla. Aaro Markkanen. (K. S. 2 k. 1 s. 30 mm.) |ä SIGklll ajalla vastaanotan sairaita ai noastaan arkipäivinä. S. F. Parviainen. Piirilääkäri. Opetusta latinankielessä sekä ainekir joituksessa antaa Veikko Pakarinen, filos. maist. (K. 8. 1 k.} Suosittelen arv. yleisölle Itcllesp ja Pelto- H. Rasin uudessa talossa uuden aikaisine valikoimineen tarkasti käypiä tasku-, seinä- ja pöytä- ketloja sekä kellonketjuja y. m. Kellonkorjauksia. otan tehdäk seni takuulla ja ammattitai dolla. Kunnioittaen Nestori Käkelä, Kelloseppä. Tunteja viulunsoitossa antaa allekirjoittanut sekä vasta- alkaville että perehtyneemmille tästä päivästä lähtien. Ilmoit tautua voi joka päivä klo 11— 12 p. ja 1 ,6-' .,1 i. Konserttimestari H. Hitzacker. Vuorisalon talo, Nikolainkatu 14. (K. S. 3 k.) Hyvän lypsjjlehmän, äsken poikineen tahi heti poiki van, ostaa Liisu Asikainen, asunto levyseppä Monosella. (K. S. 2 fc.) [alutaan vuokrata 4 ä 5 huo netta ja keittiö syyskuun 1 p:stä tahi nyt heti. Lä hemmin Antti Parviainen. (K. S. 1 k.) Joensuu—Koli—Lieksa—Juuka —Nurmes. 5IatknstaJ*hSyryl8lTa ff K 0 L Kapteeni M. M a 11 i 1 a, Lähtee; Pohjoiseen: Joentausta joka maantanai ja perjan tai klo 7 lltas. Lieksasta ei ennen klo 8 tiist. ja lp.u- vaiit. aam. Jasacta ei ennen klo 11 tiist. ja Hu vant. aam. Etelään: Nonnekseste joka sunnant. klo 1 { aiv. ja kt-skiv. klo 6 ilt. J saasta oi ennen klo 4 sunnuntai-ilt. ja kio 2 torst. aftr.o. Lieksasta ei ennen klo 7 sunnuntai-ilt ja klo 6 torst. aam. Kolin laiturista ei ennen klo 9 t>uu nuotai-ilt. ja 8 torstai aam. Joeasusla Noananlabteea joka rnaana-it. vuorolla. Lähemmin ihnoittaa Petter Parviainen &: C:o JoPnSTIQBSA Uusi, nopeakulkuinen HSyryrenlie ff KYLLIKKI", päällikkö Thure Koistinen, kuljettaa matkustajia ja rahtita varaa Joensuun ja Luhtapohjan välillä. i Lähtöajat toistaiseksi: Joensuusta Lalitapohjaan: joka sunnuntai, keskiviikko ja perjan tai klo 5 e. pp. Luhtapohjasta Joensuuhun: joka maanantai, torstai ja lauantai klo B e. pp. Lähempiä tietoja antavat päällikkö laivalla, M. Pesonen Luhtapchjasss. H. Räty Enossa ja W. HSmminc. JoonsuuKsa. Joensuu. Savonlinna, Lappeenranta ja VYilpuri. Matkustejahöyrylalra ,.ILMARI" Kapteeni A. A a t o 1 a, kulkee tänä kesänä JOENSUUN ja "VVIIPURIN välillä, poiketen Rääkky- laän, Vuokalaan, Enonkoskelle, Ora viin, Savonlinnaan, Puumalaan ja Lap peenrantaan, mukaansa ottaen mat kustavaisia ja rahtitavana. Laiva lähtee: Etelään: Joensuusta joka tiistaina klo 6 aam us. Savonlinnasta joka tiistaina ei ennen klo 7 ilt. Lappeenrannasta joka keskiviikko klo 5 aam us. Pohjoiseen: Wiipnrista joka lauvantaina klo W aamus. Lappeenrannasta joka lauvantaina heti iltajunan tultua. Savonlinnasta joka sunnuntaina klo 6 aamusella. Lähempiä tietoja antavat herrat: Petter Parviainen & C:o Joensuussa. Otto Kaisla, E. Manner, Savonlinnsa. Viipurissa Muutettu kulku- vuoro. Höyrylaiva „TAPI0" lähtee Kesäkuun alusta alkaen: Joensuusta : sunnuntaina klo 7 e. pp. Kolin ja Vuonislahden kautta ja keskiviikkona klo 9 e. pp. Juuan ja Vuokon kautta; Nurmeksesta: maanantaina klo 4 j. pp. Vaaraniemen kautta ja perjantaina klo 2 e. pp. Juuan ja Vuokon kautta. Juuasta ei ennen klo S ja Pie- lisjärveltä ei ennen klo 8 e.pp. Muutetut kulkuvuörot. Höyrypursi „Taimen« kulkuvuorot on kesäkuun 2 päi västä alkaen Joensuun ja Luh tapohjan välillä: Joensuusta Luhtapohjaan Tiis taina ja Torstaina kello 5 aamu sella. Luhtapohjasta Joensuuhun Kes kiviikkona ja Perjantaina klo 5 aamusella. Pienestälahdesta Joensuuhun Kuusniemeen ja Mat- tisenlahden kautta Lauantaina ja Maanantaina klo 5.30 aamu sella. Joensuusta samoja jälkiä kello 1 päivällä. A. Eskelinen. Höyrylaiva cf uuliUfti, Kapteeni A. Nikunen, välittää liikettä reitillä Leppä lahti—Joensuu, lähtien Leppätahdestc: Joka arkipäivä klo ij e. pp. poiketen matkan varrt-lla olevissa laitureissa. Keskiviikkona poiketaan Niemi seen, jolloin ei käydä Kulmanie- mes->ä eikä Ruokolahdella ja Tiistaina poiketaan Hypönniemessä. Joensuusta: Joka arkipäivä klo 2,15 j. pp., peike tea samoissa paikoissa ttuiu taio matkallaan. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C.o -) Wl!purl - Lappeenranta—Savon linna—Joensuu, fflatkustajahögrylaiva OSMO Kapteeni Alfred Silfverberg, poiketen Puumalassa, Oravissa, Enon koskella ja mahd. Yuokalassa, lähtee pohjoiseen Viipurista torst. kl. 3 e. p. „ Lrrannasta toret. „ G ,30 j. p. „ S:Linnasta perjant. „ 6 e. p. etelään Joensuusta lauant. kl. 11 j. p. „ S:linnasta sunnunt. „ 12,30 j.p. „ Lrrannaeta maanant. „ 6 e. p. Lähtee X,:rannasta iltajunan taitaa ja saapaa L:rantaan ennen yöjunan lähtöä. Lähempiä tietoja antavat herrat Hj. Grönroos O. Snellman O. Öllar Viipuri. Lrranta. S:linna.j O.-Y.Gustaf Cederberg A Co Joensuu Laillisuus- anomuksct. Perustuslakiwaliokunnan mietintö. S u u r i w a l t a i f i n, Armol lisin Keisari ja Suuri ruhtinas! (Jatk.) Että Menäjälle olisi hyödyksi tahi tarpeellista herättää sellaisia riitoja maassa, jossa ruhtinaalli- suus ja järjestys mallitsemat, maassa, jossa sataan muoteen ei mielä kertaakaan ole sattunut, että »väestö olisi kieltäytynyt tottele- masta laillisessa järjestyksessä an- nettua lakia tahi asetusta, jossa Menäjän Keisarilla Suomen Suu- riruhtinaana on hallitsijamahti sillä laajalla toimimallalla, minkä tämän maan »valtiosääntö myön- tää hallitsijalle, — sitä ei woi ajatella mahdolliseksi. Muosisadan kokemuksen pohjalla on eduskunta wakawasti härkin- nut, saako Suomen Imysäädän- nön itsenäisyys aikaan esteitä tahi maikeuksia keisarikunnan maltiolli- stin tehtämiin nähden, silloin kuin nämä kohdistumat Suomeakin koskemiin asioihin. Ensimäisenä näistä asioista on ulkopolitiikka. Suomella ei ole mitään waikuttawaa osaa siinä, eikä ole milloinkaan sitä maati- nutkaan. Mitä keisari päättää sodasta, rauhasta, liitoista tahi alliansista, on ilman muuta myöskin Suomea welwottawa. Mitä taas tulee kauppa-alaan koskemiin tai oikeudellista merki- tystä olemiin kansainmälistin so- pimukstin, on se seikka, että Suo- mella on toiset lait kuin Wenä- jällä, toisinaan maatinut sopimuk- stin ottamaan erityistä Suomea koskemia määräyksiä, mutta mi- tään hankaluuksia ei tästä tiet- tämästi ole milloinkaan ollut. Ei myöskään ole ilmaantuneissa tapauksissa hamaittu mahdotto- maksi ottaa kauppasopimuksia huo- mioon koko maltakunnan etuja sillä tamoin, että Suomeen näh- den on säädetty eri ehdot, kun todellisten syiden on hamaittu niitä maatuvan. Suomen lait eiivät pane mi- tään esteitä eikä maikeuksia sille, ! että Suomen alueella ryhdytään j maltakunnanpuolustuksen rvaati- ! miin toimenpiteisiin, ne päinmas- 'toin sisältämät positiimisiä sää- jöökfiä tämän asian eduksi. Koska Ipakkoluomutuslaissa on sanottu, j että hallitsija määrää, onko kiin- i teää omaisuuttaa luomutettama j yleiseen tarpeeseen, moi pakkoluo- sivutusta aina käyttää tarpeellis- ten maa-alueiden hankkimiseksi linnoitusten, leiripaikkain ja am- , pumaratain rakentamista marten. .Menäläisten sotajoukkojen majoi- tuksesta on pidetty huolta Suo- men asutusten kautta; niinikään kuormakyytien saamisesta niiden tarpeiksi/ Laki yksityisistä rauta- teistä melmottaa ne sodan aikana amustamaan työmäenliikkeitä. Luot- silaitoksen asiana olemiin toimen- ' piteisiin merenkulun turmaami- ^seksi loistoilla, majakoilla y. m. ei ole ryhdytty mastoin merimi- ' nisterin antamaa lausuntoa; Suo- I men merenmittauskartat asetetaan j meriministeriön käytettämiksi. — ' Suomen 1877 muoden asemelmol- ' lisuuslaki myöntää keisarikunnan ' sotaministerille mallan käsitellä ja esitellä hallitsijalle ne Suomen sotarväkeä koskemat asiat, jotka ' eimät kohdistuneet lainsäädäntöön eikä talouteen. Mainitun sota- mäen järjestysmuoto ja sotilaalli- .nen kehitys niinikään olisamallai- nen kuin Menäjän sotajoukkojen, - joten mahdollisuus yhteistoimin- !taan näiden kanssa oli taattu. 'Kokemus on siis osottanut, että yhteiset edut sotilasalalla moimat tulla huomioonotetuiksi, maikka Suomen kansalaisten asemelivolli- t suudesta säädetäänkin Suomen 'laissa; moidaan lisätä että tämä ■ asia niinkuin kokemus muosilta j 1902—1904 osottaa, ei ole menes- tyksellä järjestettämissä muutoin ! kuin Suomen lain kautta. — Ky- ' symystä Suomen melmollisuuksien ' laadusta ja määräystä puolus- tustoimeen nähden on tietysti armosteltama myöskin keisarikun- nan etujen kannalta. Mutta täs- tä ei seuraa, että tämä kysymys ( pitäisi tahi edes maitoisiinkaan l ratkaista menäläisillä lainsäädän- tötoimilla. Sotapalmelusta ja meroja ei Suomelta moida maa- tia muulla kuin eduskunnan hy- mäksymien lakien perusteella. Tä- ' män kysymyksen ratkaisemiseksi on ; tehtämä sellaisia ehdotuksia, jotka : halvattaan tyydyttämiksi Menäjän -näkökannalta katsottuina ja jotka ?sen ohessa Suomen eduskunta ! Suomen kansan oikeuksien ja etu- : jen malmojana moi hymäksyä. . Menäjän ja Suomen keski- j näisten etujen järjestäminen oi- i keuslaitoksen, kaupan, teollisuuden j ja merenkulun aloilla on tapahtu- j nut tarkotustaan mastaamalla samalla siten, että on annettu | yhtäpitämiä Menäjän ja Suomen j lakeja tai asetuksia. On niinikään sanottu, että huo- lehtiminen Menäjän maltakunnan yhteydestä rvaatii Suomen oikeuk- i sten supistamista. Mutta kun ' Menäjän hallitsija on Suomenkin hallitsija kun Menäjän sumereeni- suutta ulkopolitiikan alalla ei mi- tenkään touttaa Suomen itsenäi syys sisäisissä asioissaan, sekä kun Suomen erityisen »valtiosäännön moimassa pitäminen ja somelta- minen ei missään suhteessa estä Menäjän maltakuntaa esiintymäs- tä ja toimimasta yhtenäisenä maltana mieraisiin maltioihin nähden, ei metoominen maltakun- nanyhteyden maatimuksiin moi näennäisestikään oikeuttaa sitä po- litiikkaa, jonka tarkotuksena on Suomen sisäisen itsenäisyyden tu- hoaminen. Tämän politiikan johdosta, joka niin jyrkästi esiintyy yllämainitus- sa selityskirjelmässä, näyttää täs- sä mielä oleman huomauttaminen yhtä tärkeätä asian puolta Menä- jän ja Suomen yhteisten etujen malmomista koskemaan kysymyk- seen katsoen. Menäjän maltakun- ta ei moi olla sen muosisatojen kehitystyön luoman, kaikkien tun- nustaman maailmanlain ulko- puolella, joka käskee, ettämoimas- sa olema oikeus on pidettämä py- hänä. yleisiin etuihin kuuluu sentähden että Suomessa yhtä hymin kuin Menäjälläkin lakien kunnioituksen tulee . olla ohjeena kaikelle julkisen toimimallan käyt- tämiselle. Mutta tämä suuri maltakunnanetu tulee loukatuksi, jos Suomelle lakeja annetaan tai siellä ryhdytään hallitustoimiin muussa kuin sen perustuslakien määräämässä järjestyksessä. Tästäkin syystä näyttää mält- tämättömältä, että Suomen asiain käsittelyssä jälleen ryhdytään nou- dattamaan toista politiikkaa kuin mitä kahden miime muoden ku- luessa on Teidän Keisarilliselle Majesteetillenne puollettu. Ta- män politiikan lähtökohtana oli, niinkuin edellä on huomautettu, 20 päimänä toukokuuta (2 päi- mänä kesäkuuta) 1908 annettu määräys Menäjän etuja koske- main Suomen asiain käsittelyjär- jestyksestä. On ilmeistä, että se joka tällä määräyksellä on ilmoi- tettu oleman tarkoituksena, on täydellisesti saamutettamissa esi- merkiksi siten, että menäläiset ja suomalaiset mirkamiehet, Suomen ministerimaltiosihteeri puheenjoh- tajana, tarkastamat maltiosihtee- rinmirastoon saapuneet asiat saa- dakseen yhdessä selmille, mitkä niistä koskemat keisarikunnan etuja ja sentähden omat ilmoitettamat ministerineumostolle lausunnon antamista marten. Sen suuntai- nen asianmukaisessa järjestyksessä toimeenpantu muutos meisi siihen, että säännölliset olot jälleen pääsi- simät moimaan sillä edellytyksellä ettei ministerineumoston tekemää useinmainittua uuden lainsäädäntö- järjestyksen ehdotusta toteuteta, sekä, että Teidän Keisarillinen Majesteettinne muutoinkin sumait- see armollisimmasti ottaa huo- mioonsa, mitä tässä alamaisessa kirjelmässä on esitetty. ' Nykyajan pimeyden halki luo Suomen kansa katseensa mennei- siin maloisampiin aikoihin. Läh- temättömästi tämän kansan mie- leen painuneena elää keisari Alek- ' santeri l:sen antama ja kaikkien hänen korkeain jälkeläistensä uu- distama makuutus, että tämän maan perustuslait omat moimas- saan pidettämät. Ja kun Suo- ^ men mallottaja ja ensimäinen menäläinen hallitsija selitti tämän makuutuksen merkityksen sanoes- saan, että Suomen kansa oli ko- ' rotettu kansakuntien joukkoon, että se oli olema mapaa omissa stsäi- sissä asioissaan, elämä omien la- ! kiensa mallan alaisena, oman ' ikuisiksi ajoiksi mahmistetun maltio- 'sääntönsä turmissa, niin kaiku- 'roat nämät sanat halki mierineen ' muosisadan epäämättömän sel- 'mästi sitä lakien ja historian 'määristelyä mastaan, jolle ah- dasmielinen maltiollinen kiihotus ^ on rakentanut sen opin, että Suo- mella ei ole mitään muita oikeuk- ; sia kuin ne mitkä Menäjä kulloin^ ikin politiikan maihtelujen mukaan ^tahtoo myöntää. Jokaisesta jon- 'ka katse on eksymätön, täytyy j tuollaisen opin sen lisäksi näyttää . Menäjän armoon someltumatto- ^ malta ja yhtä paljon niiden hal- 1 litustehtämien syrjäyttämiseltä, jotka kuulumat Teidän Keisarilli- selle Majesteetillenne Suomen Suuriruhtinaana. Teidän Keisarillisella Majestee- tillanne on malta estää niiden suunnitelmien toteutuminen, jotka uhkaamat tuhota Suomen oikeu- dellisen turmallisuuden ja elinmoi- man tärkeimmät ehdot. Siinä makaumuksessa, että hallitsijan mallan käyttämistä lain ja oi- keuden turmaamiseksi tullaan mieli- hymällä termehtimään kautta Me- näjänkin amarain alojen, saa eduskunta sen nojalla, mitä tässä kirjelmässä on esitetty, alamai- suudessa anoa, että Teidän Keisarillinen Majesteettinne armossa tah- toisi moimassapitää Suomen perustuslait sekä määrätä että ne näistä laeista poik- keamat toimenpiteet, joihin miime muosina on ryhdytty, omat aikaistamat tahi peruu- tettamat. Anomusta seuraa kaksi liitettä, joista toinen sisältää esityksen toi- menpiteistä, jotka omat Suomen perustuslakien kanssa ristiriidassa, tahi jotka muuten omat olleet maallemme mahingoksi, toinen esityksen toimenpiteistä, jotka omat mahingollisesti maikuttaneet Suo^ men talouteen. Useita mietinnön ja liitteiden kohtia ivastaan oroat perustus- lakimaliokunnan sosialidemokraat tiset jäsenet panneet mastalau seen. eamkunts. Touko k. 27 p. Leimasuostunta. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin ehdotus asetukseksi leimasuostun- nasta suuren maitokunnan mietin nön pohjalla. Kun suostunta tu- lee entisestään korotettamaksi, maa- ditaan sen hymäksymiseen kaksi kol masosaa annetuista äänistä. Ed. Kellosalmi ehdotti ed. Airolan kannattamana koko suostunnan hylättämäksi. Ed. Tänne r ilmoitti maliokun- nassa olleensa korotusta mastaan, mutta äänestää nyt hymäksymisen puolesta, koska korotus on mähäi- nen ja koska maltiomarainmalio- kunta ei ehtisi asiaa enää uudel- leen käsitellä. Suostunta hymäksyttiin 14 < ää nellä S8 mastaan, mutta sen lo- pullinen myöntäminen jäi siksi, että tulo- ja menoarmiota käsitel lessä se harvattaan tarpeelliseksi. Maliokunta ehdottaa suostunnas ta saataman meron armioitamaksi ? milj. 200,000 mksi. Ed. Arajärmi ehdotti, että suostunta armioitaisiin 2,500,000 markaksi ja että perusteluissa ole- mat menoerät sen mukaan muu- tettaisiin. Ed. K air am o kannatti ed. Arajärmen ehdotusta. Huutoäänestyksellä hymäksyttiin ed. Arajärmen ehdotus. Kulkulaitosrahasto m. 1911. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin maltiomarainmaliokunnan mietintö kulkulaitosrahastosta m. 1911. Ensin hymäksyttiin toisen lukemia sen mukaisesti ponsi, jonka mu- kaan eduskunta hylkää arm. esi tyksen ehdotuksen kuoletuksen frta letuslainan ottamisesta kulkulaitos- rahaston mahmistamiseksi. Senjälkeen ryhdyttiin', käsittele- mään itse mietintöä. Ensin suori- tettiin yleiskeskustelu kulkulaitos- rahaston menopuolesta. Ed. S i m e n i u s huomautti, että maltionrautateiden talous ei tehdyistä huomautuksista huoli- matta ole näyttänyt rupeaman tu- lemaan paremmalle kannalle. Eri- mistettua 1,400,000 markan »vuo tuismaksua. Tämän jälkeen käsiteltiin kulku- laitosrahaston kulunkiarmio ivuo- deksi 1911 ja hymäksyttiin se seu- raamanlaatuisena: Tulot: säästö muodelta 1910 8,100,000: —; maltionrautateiden kokonaista 44,000,000:—, osuus-, naisiin parannuksiin on kyllä ryh- mähittäismyynti- ja annisteluyh- dytty, mutta niitä ei ainakaan tiöiden nettomoitosta sekä palomii- työmäen taholta moi hymäksyä. narahoista 12,^<0,000: —, korkoja Palmelijakuntaa on alettu mähen- ^00,000: —, siirto maltiorahas- tää ja jälellä olemien palkkoja alen- tosta kormaukseksi postinkuljetuk- taa. Huomautti mielä erinäisistä sesta 1,000,000: —. Hhteensä (5(j epäkohdista marsinkin mitä palme- milj. 1«<>,000: —. lijakuntaan tulee. z Menot: Maltionrautateiden Ed. Paasikimi lausui, että mäkinainen menosääntö ">7 milj. ed. Simeniuksen esittäniät tiedot ja '»00,000: —, eläkkeet ja erinäiset mäitteet omat osaksi määrät, ja ne määrärahat ö20,0 «n>: —, maltio- osottamat, että hän ei tunne asioita. ^ lainain muotuismaksut sekä pro- Hänen olisi pitänyt käyttää tämä wisiol.it ja kulut 8,4^4,000: —, korko puhemuoronsa eilen, jolloin oli laamanninkäräjäjymärahastolle esillä mietintö maltiomarain ti-. la"i,O00; —, untisrakennustöihin lasta m. 1908, jonka piiriin hänen , malmiilla radoilla, armiolta-! milj. lausuntonsa kuuluu. Kumosi ed.! 909,404: —; [iilhtroan kaluston Simeniuksen esittämät mäitteet.'lisäämiseen armiolta ^i^OOu: Huomautti, että maliokunnan mie- f maltionrautateiden hallintotalon tinnöstä käy selmille ivaltionrau- [ luatiuiitii rakentamiseen maltio- tateiden talouden oleman, parane- : rahastosta annetun etumaksun massa, ja jos se jatkuu samaan, kormaamiseen 207,000: —, li suuntaan, saamine olla tyytymäi- > sää Samonlinnan—Elisemvaaran siä. ! radan malmiiksirakentaniiseen 1-!0 Ed. Norlund yhtyi ed. Paa- tuh. mk.. Joensuun—Nurmeksen sikimeen lausuen lisäksi, että hra ratara^ennukseen 1,Ui>>,000: —, "imenius on nähtämästi aikonut ^etnaioen—Kristiinan—Kaskisen pitää puheensa toisen asian yhtey dessä, mutta silloin on sen lyönyt laimin ja nyt koettanut parantaa laiminlyöntiään. Dhteiskeskustelun loputtua käy- tiin menopuolen yksityiskohtaiseen käsittelyyn ja hymäksyttiin keskus- telutta osat, jotka koskemat mal- tionrantateiden makinaista meno- sääntöä- eläkkeitä ja erinäisiä mää- rärahoja sekä korkoja ja lainojen mähennysmaksuja. O p p i m e l m o l l i s u u s k y s y- my s. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin yleisen oppimelmollisuuden säätä- mistä ja sen käytäntöönpanoa tar- koittamat eduskuntaesitykset suuren maliokunnan miimeisen mietinnön ja toisen käsittelyn päätöksen poh- jalla. Ed. K a i r a m o lausui, että la- kiehdotuksen kieltämättömistä e- duista huolimatta yhä mielä on tärkeitä puolia ratkaisematta sen täytäntöönpanossa ja selitystä mailla. Siitä aiheutuivat uudet ra- situkset omat siksi makamaa laatua, ettei olisi pitänyt niin kemyesti kuin nyt on tapahtunut, simnnttaa tärkeitä asiain puolia. 'Asia saat- taa nykyisissä maltiollisisja oloissa lisäksi muodostna määrälliseksi a- seeksi. Ehdotti sentähden, että asia tällä kertaa lykättäisiin. A. K. Z) r j ö-K o s k i n e n lan rataräkennukseen 7,000,000: rautatietutkimulsiin ">0,000: -■ ylijäämä ."»,904,770: —. Koska muutoksia tuli maltioma rainmaliokunnan ehdotukseen, niin päätettiin ed. A r a j ä r m e n eh- dotuksesta lähettää mietintö takai sin maliokuntaan muutoksen tekoa marten. M i r k a m i e s a s i a. Esitettiin sen jälkeen mirkamio asian maliokunnan mietintö mirka- miesolojen tutkimista ja niissä mallitsemien epäkohtien poistamista tarkoittaman anomusehdotuksen johdosta. Ed: Wrede esitti pitkän lau- sunnon, jonka alussa huomautti, että maliokunta on käsitellyt mo- nia asioita, joiden käsittelyyn se ei tässä suhteessa ole pätemä ja sen muoksi onkin mietinnöstä tullut sellainen, jollaista ei tässäkään eduskunnassa ole ennen esitetty. Huomautti, että tuntuu melkein rikolliselta, ellei lausu mietinnöstä mielipidettänsä. Zhtyi lopuksi ed. Söderholmin ja Schyberqsonin mastalauseeseen. Ed. Lagerlöf mastusti mie- tintöä pitkähkössä lausunnossa esit- täen lopuksi oman ponsilauseensa. Ed. Boman esitti pitkän lau- sunnon sosialistisen mastalauseen puolesta. Asiassa mielä pyydetyt puhe- sui, että syyt, jotka hän on esillä- - muorot jätettiin seuraamaan is- nyt mietintöön liitetyssä 4:nnessä tuntoon. Istunto loppui klo r»,lo tiin äänestykseen, los äänellä 09 mastaan hymäksyttiin maliokun nan mietintö, joten eduskunta zäätti anoa, että miipymättä ase- tettaisiin komitea, johon kutsuttai- iin jäseniä eri yhteiskuntaluokista ja tälle komitealle annettaisiin loi- ineksi tutkia maamme mirkamies- olot sekä laatia suunnitelma '.lii- den uudistamiseksi mietinnössä eh- dotettujen perustelujen mukaisesti ekä että uudistuksia koskema eh- dotus arin. esityksenä eduskunnan tulkittamaksi ja päätettämälsi jä tettäisiin. Ed. L. Mechelin ilmoitti, ettei hän myötämaikllttaiiltt pää- toffeen, jota ivastaan' ed. Tund- btom pani mastalauseen. Luotsi- ja ni a j a k k a l a i t o s. Ainoaan käsittelyyn otettiin mal tiomarain maliokunnan mietintö huhtikuun -1 pnä 1903 annetun luotsi- ja majakkalaiiosta koskeivan asetuksen 1 lum. 1 b-kohdan muilttamista tarkottaman anomuk-. sen johdosta. Aiuutamien pn'o?- mnorojeii jälkeen hymäksyttiin mie- tinlö, jossa päätettiin anoa, että mainittu asetuksen kohta muute:- laisiin sellaiseksi, ettei sen katsota koskeman suomalaisia rannikko- aluksia. W itk a mie ste ii »virheet. Keskustelutta hymäksyttiin laki- maliokunnan mietintö maltioma- raston saattamista mastuunalai- suuteen »virkamiesteii mirheellisestä menettelystä yleisölle aiheutuivain mahinc,oitten törmäämisestä. Tä- ten päätettiin anoa, että K. M. sumaitsisi tutkituttaa, millä lain käytön ja hallinnon aloilla sekä millä edellytyksillä maltio raastaisi mahingoista, jotka aiheutuivat yk- sityisille henkilöille, kunnille yhti- ville tai muille yhteen liittymisille mirkamiesten mirheelliscn menette- lyn johdosta, sekä sen jälkeen an- laisi eduskunnalle esityksen asiassa. Työriitojen somittaminen. Huutoäänestyksellä hymäksyttiin työiväenasiain maliokunnan mie- tintö työmäen riitojen somilmniista koskervan mietinnön johdosta. Ed. Paasimnori ja Pärssinen puolus- timat sosialistien mastalausetta ed. Aug. ja Wera Hjelt maliokun- nan mietintöä. JSS* Esityslistalla olemaa miimeistä -T?** asiaa laki- ja talousmaliokiuliian mietintöä paloapuyhtiöistä ei enää esitetty käsiteltäiviksi. • Istunto keskeytettiin, jotta pu- hetniesneumosto sai aikaa kokoon- tua. V9 «"■f» ifr &9 «H i»* SL3 VH S® ?£S ?;'c* '&3 »vastalauseessa, pitäiiemät edelleen paikkansa. Kun eduskunta kuiten- kiii asian ollessa esillä toisessa kä- sittelyssä oli mainitun mastalau- seeu hylännyt, ei puhuja tahtonut uudistaa siinä olemaa hylkääniis- ehdotusta, maan tyytyi ainoas- taan täten pöytäkirjaan merkitse- mään kantansa. Ed. Laine kannatti Kairamon ehdotusta. Ed. Jonas Castren lausui, että maikka oppimelmollisuuden kustannukset omatkin hymin huo- mioonotettamat, niin on kuitenkin pääpaino pantama siihen, että Suomen kansa komassa taistelus- saan olemisensa puolesta tarmitsee simistystä ja tietoja. Kannatti eh- dotuksen hymäksymistä. Ed. K a l l i o lausui ihmettelyiisä, että taholta, jotka oliivat mastus- taneet maalaisliittolaisten ehdot- tamaa halmempaa koulumuotoa, nyt esitettiin koko oppimelmollisuus hylättämäksi. 142 äänellä 41 mastaan päätti eduskunta .lopullisesti hymäksyä oppimelmollisuuslain sellaisena knin se hymäksyttiin asian toisessa kä- sittelyssä. Kun aika tällöin oli kulunut merrattain myöhälle, ehdotti ed. Sundblom istunnon lopetettamaksi. Ehdotus hylättiin 104 ääliellä 77 mastaan. Ed. Listo ehdotti ennen äsken suoritettua äänestystä itselleen pi- dättämässäänpuheenwuorossa,että jos seuraamassa asiassa, mirka- mieskysymyksestä, syntyy keskus- telu, niillä edustajilla, jotka niin haluamat, olisi mapaus lähteä ko- tiiusa. Ehdotti lopuksi, että asian käsittelyä ei lopetettaisi eimenkuin lauantaina klo 12 alkamassa is- tuunossa. Ed. Lindelöf ja Ahma- maar.a kannattimat Liston ehdo- tusta. Kun sitä masemmistoii ta- holta mastustettiin, oli siitä ää- nestettämä ja hymäksyttiin ehdo- tus 95 äänellä 84 mastaan. Päätöstä mastaan pani ed. Kirmes mastalauseen, koska se hänen mielestään ei ollut Maltio- päimäjärjestyksen mukaista. Kulkulaitosrahasto m. 1911. Kolmaiiteeii käsittelyyn otettiin kulkulaitosrahastoa m. 1911 kos- kema arm. esitys. Maltiomaraiii- maliokunnan ja suuren maliokun- nan ehdotusten mukaisesti hyljät täisiin arm. esityksessä tehty ehdo- tus, että kulkulaitosrahaston mah mistamiseksi otettaisiin knoletuslai- na neljän ja puolen muoden pro- selitin korkokaiitaa mastaan ja iii- mellismäärältään niin suuri, että se mastaa 56 muoden ajaksi »vah- aamulla. Touko k. 28 p. W a l t i o n t u l o- j a m e n o- armio n järjestely. Eduskunnassa oli käsiteltämänä arni. esitys marojen hankkimisesta niihin tarpeisiin, joihin ivakinaiset »valtion tulot eirvät riitä. Maltio- maraimvalivhmnan mietintö muu ten kokonaisuudessaan hymäksyt- tiin paitsi että mäkinaisista me- noista poistettiin alkeisoppilaitos- teii kolleeqain ja lehtorien sekä se- minaarien opettajiston palkaiikoro- luksiin ivaraiut määrärahat. Pää- tös tehtiin 104 äänellä >^7 mas taan. Snome»i pankiii käyttä- m ä t t ö m ä t m o i t t o m a r a t. Malitoivarainmaliokunnan ehdo tuksesta päätti^eduskunta, että Suonien pankin käyttämättömät moittomarat, Smk. ">,!>15,47>0: :>2, siirrettäisiin pankin »vararahas- tOOI». Ulosot toinin 4 Iu ra un eräiden pykäläin muutta- in i ii e n. Kolinannessa käsittelyssä oli eh- dotus asetukseksi Ulosottolain 4 lu- mun ">, ii ja 7 sekä sanotun lain »voimaanpanoasetuksen 21 §:n muuttamisesta. Eduskunta pysyi toisessa käsittelyssä tekemässään päätöksessä, joten asetusehdotus lopullisesti hymäksyttiin. T o u k o k. 3 0 p. Salainen istunto oli ensin. Siinä käsiteltiin puhe- miehen päättäjäispuhetta. Puhe- mies Sminhusraud ilmoitti, että hän saatuaan tiedon eduskunnan enemmistön mielipiteistä, lausuu ainoastaan^ sen, mitä Maltiopäi- mäjärjestyksen 2-'» § säätää. Tulo- ja m en o arm io hymäksyttiin keskustelutta. Maltio- marainraaliokunta oli siinä tehnyt eduskunnan päättämän muutok- sen. Menot tekemät 95,838,900 »nk. ja liiihin etupäässä käytettämä - maltiorahastou tulojoja m. 1911 'ja sen säästöstä ainakin 1,870,000 !mk. W i r k a m i e s a s i a oli sitten jatkokäsittelyn alaisena. Kun keskustelu siitä oli jo lauan- taiyönä julistettu päättyneeksi, käy- ms S? 3 ÄS Maltopäimäpäätöksen iv e näläin e ii käännös. Kun istuntoa taas jatkettiin, il- moitti puhemies, että senaatin kansliasta oli puhemiehelle saapu- nut ilmotus, että H. M. K. on ' mainnut armossa määrätä, että maltiopäimille huomautettaisiin, että on mälttämättömästi nouda- tettama W. J:n 25 ja 77 §:äa sekä toukok. 28 p. 1909 annetun arm. asetuksen määräyksiä juhla- nienoista waltiopäiwiä ulotettaessa ja lopetettaessa, jossa myös mää- rätään, että puhemiehen on H. M:lle tai sille henkilölle, jonka H. At. määrää maltiopäimät päättä- inään jätettämä »valtiopäimäpää- tös lopullisessa muodossaan sekä lvenäjänkielisen käännöksen seuraa- mana. Puhemies ilmoitti, että kun aika on inyohäinen, ei tästä »voi keskustella. Oniasta puolestaan piti hän »nääräystä laittomana. Istunto päättyi klo 11,47. Eduskunnan h a j a a n t u- m i n e n. Maltaistuinsalista poistuttuaan kokoontuimat edustajat takaisin is- tnntosaliin, jolloin puhemies lau- sui, että eduskunta tyydyttäraällä lamalla on ratkaissut monta kysy- mystä, jotka omat olleet päiivä- järjestyksessä. Huomautti erittäin siitä yksimielisyydestä, joka on il- mennyt suuressa maltiolliseSsa ky- smnyksessänime. Lopuksi puhemies kiitti eduskuntaa siitä hymäntah- toisuudesta, jota se on aina puhe- miehelleen osottanut. Edustajain puolesta tulkitsi hei- däii kiitollisuutensa puhemiehelle ed. A. A. Listo. Lopuksi kohotettiin 3-kertainen eläköön-huuto isänmaalle. r --- G3- ^5 Ssäs' Vleisiä uutisia. Waltiopäiwien päättäjäiset. Täysistuiinossa toukok. p. menimät edustajat klo 12 juovaan Ätikolainkirkkoon päättäjäisjuma- lanpalmelukseen. Juhlasaarnan piti kirkkoherra F. W. Sipilä Johanneksen eiv. 11 lumuii 13 »värssyn johdosta. Alttaritoimituksen suorilliivat Sörnäisten ruotsal. seurakunnan khra I. Engström ja Tenho- lan pastorinapulainen G. ^ y- man. Kirkosta siirryttiin keisarillisen linnan »valtaistuinsaliin. Kun kaikki siellä oliivat asettuneet pai- koilleen, lausui eduskunnan puhe- mies: „ Eduskunnan puolesta lausun sen alamaisen kunnioituksen ja 93 t—1" a PS S- Ui a vi £T m m gä < SS Li k-- a S«- «ii e g m