Lauantaina 15 p. Tammikuuta KARjALATAR N:o 5 — 1910 »oin 5ö »vuoden ijässä. Mainaja syntyi Ilomantsissa Konnunnie- men kylässä 18^5, palmeli 6 muotta täällä kauppias Matti Partasen kauppaliikkeessä ja noin 18 muotta sitten arvasi omankan- pan. 9h-)t kuollessaan hän jätti jälkeensä lesken ja alaikäisen pojan. Joensuun ympäristön maalais- seura» wiime »vuoden wii meisessä kokouksessa, joka pidettiin rehtori Mallen pe rillisten talossa Noljakassa ^0 puä joulukuuta, päätettiin seuraa- n>ia asioita: Eroomismnorossa olemien joh tokunnan jäsenten Aatu Hymäri- sen ja Wäinö Gallen sijaan wa- Iittiin: I. k>. Puhakka ja Wäinö Walle uudelleen sekä marajäse neksi I. L. Puhakan sijaan Heikki Atartikainen Kunnasiiiemeltä. Tilintarkastajiksi malittiin: ra- kennusm. O. Samolainen, mont- tööri I. Tolmanen seka heidän maramiehekseen maanmilj. Kokko. Ensi muonna päätettiin panna toimeen seuran jäsenten kesken seuraamat 3 kilpailua: 1) Pikkumiljelyslen kokotalous kilpailuja, yhdistetty tesannon- hoito- ja lannaiihoitokilpailu sekä •'<) rehnkasniimiljelyskilpailu. Maan- miljelysseuralta päätettiin näitä kilpailuja marten pyytää yhteensä 1!>0 mk.n apurahaa. Kun näytti siltä, että muullakin taivalla ivoi- daan saada lisämaroja, niin pää- tettiin näissä kilpailuissa jakaa palkintoina kaikkiaan 2ö5 mk. Kilpailuihin moidaan ilmoittan- tua seuran esimiehelle niin pian kuin suinkin, tai Minneistään, jollei ilmoittautumisaikaa erityisesti pi- dennetä, seuran muosikokouk- sessa, joka päätettiin pi- tää ensi helmikuun 13 p:nä Onttolassa Olli Par tasen talossa. Johtokunnan laatima tulo- ja menoarmio w:lle 1910 hymäksyt- tiin. Se päättyi 320 inkaan 88 penniin. Seuran kokouksista pääteltiin ensi muoden kuluessa ensin ilmoit- taa johtokunnan jäsenille, joiden on sitte omalla alueellaan olemille jäsenille tieto lemitettämä. „Monta karia väylällä". Ajatellaanpa esim. että joku nuorukainen olisi iskenyt silmän sä ..perustuslailliseen" impyiseen. Silloin on hänen tytön isälle tar kasti tehtämä selmyys seuraamis- ta kysymyksistä: ..Onko Teillä Kansalaiskatkis- mus?" „Ette suinkaan käytä Kansallis- Osake-Pankkia, maan jotakin ruot salaista?" ..Oletteko kulunut ,Woima'-liit- toon?" „Ette suinkaan käyneet routa- muosina armannostossa, maan pyysitte jälestäpäin anteeksi?" ..Hymäksyitte kai Drjö-Koskisen häpäisemiseksi kirjoitetun ja esite- tyn imanäytelmän ja olitte ilois- sanne kun ..suometarlaisia" yliop pilaita sen näyttelemisen estämi- sestä rangaistiin?" ..Onhan Mandestam Teidänkin mielestänne suuri isänmaan ys- tämä?" „Mitä armelette santarmi-hie roja Hohenthalista? Onhan hän kai mielestänne marttyyri. Ehkä olitte auttamassa häntä pakene- maan; ainakin en'u?titte matkalle?" „Ette suinkaa: pclta „Panu" tai „Suomi"-samukkeua?" ..Omathan „Uusi Suoinetar", ,,Wiipuri" ja „Uusi Aura" Tei- dänkin mielestänne koetettamat s da tapetuiksi, kuten Kansalais:.!, kismuksessa käsketään?" ..Omatko Teistä ..suomettaa- laiset" konnia ja roistoja tai ai nakin ryssiä ja osaatteko esiintyä niin, että sosialistit pitämät mam Hat tietonsa salassa?" »Oletteko sellaista käsitystä pa raanne mukaan yksinkertaiseen kc. saan juurruttanut?" Jos isästä näyttää nuori ^. > nen täysin ..perustuslaillisk!!^ saa hän luoivuttaa muut.n^an markan johonkin salaiseen nv Coi tukseen sekä siirtyä äitirvö cat- sannon alaiseksi. (Tampereen Sanomain pelsin- gin Sanomain, Karjalan ja Kar- jalan Sanomain mukaan) Jäärä. Waugittii^a »vapautettu. Ne kaksi maanlojen kaupoilla keinottelemaa mieslä, joiden man Memisesta jo miime tiistain nu- merossa mainitsimme, ynnä kaksi heidän tomeriaan mapautettiin Kiihtelysmaaralla, sitten kuin he olimat purkaneet ja somitelleet Kiihtelysmaaralla ja Rääkkylässä tehdyt kiinteimistön ja irtaimis ton kauppansa, mutta pidätettiin täällä Joensuussa uudestaan ja selmiteltyään täälläkin asiansa omat päässeet taas mapaalle ja- lalle. . ^ Urheilun alalta. .1,1. Kuarewaaran W - ta U-seura „Yritys" päätti muosikokouksessaan t. k. K pnä liittyä yhteistoimintaan Pol- mijärmen kirkonkylän kanssa ja seura otti nimekseen Polmijärmen W.- ja U.-seura Yritys. Tämän muoden johtokuntaan tulimat Toi- mo Sormunen, Jussi Hyttinen, Iisakki Hymärinen, Nrjö Jhalai- nen ja Mikko Tanskanen. Wa- ralle Anni Kekäläinen ja Lauri Ihalainen. Voimistelun johta jiksi malittiin Lauri Ihalainen ja JisÄki Hymärinen. Luistinrata Joensuussa on rakennettu entistä ehommaksi Pikaluistelijat saamat mitellä nyt moimiaan n. s. mekseliradalla jossa kaksi saa luistella rinna tusten. Ratojen suorat simut omat 74 m. cm., kurmit taas 75 m. 36 cm. ja 83 m. 23 cm Pikaluisteluratojen lemeys 3 m Kaunoluistelijoilla on taas käytet tämänään 90 m. pitkä ja 46 m lemeä alue. ympärystää ei kaar ra niinkuin ennen kuusinmi, »vaan tulee radan ympäri tänä talmena noin -'>0 cm. korkuinen maate- kangas. Luistinmerkkien hinnat oivat ennallaan, 1—< r > mk. Merk kejä saa Rohdoskaupasta ja joh tokunna» jäseniltä. Kataja» pojilla oli eilen-illalla perhe-iltamat^ Aluksi soitteli pianolla neiti Aino Blomqmist. Seuran johtaja E kuittinen lausui mieraat, joita oli aika runsaasti, terivetulleeksi. 8^ miehinen joukkue esitti saumaliik keitä, jotka sujuimat aika hymin Weikko Neivalainen esitti firjoit lamansa hauskan ja sattuman urheiluaiheisen humoreskin. Ku maelma urheilijat saatiin myös kin nähdä. Kauniit pyramudit miehättimät suuresti yleisöä. Lop pu-illan karkeloimat uryeilijattare ja urheilijat iloisessa taxit lossa. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Leimaweron suorittamisen suh teen on Kuopion lääninhallitus alettu nnt sille kannalle, ettei maadita asiakirjojen karttamerkeillä marus tamista, mutta jos sisäänjättöjä on liimannut karttamerkit asiakirjot hinsa, niin annetaan niiden olla. mutta ei tehdä mitättömiksi. Lää ninhallituksesta annettamat pää tökset y. m. asiakirjat laaditaan karttamerkittömälle paperille. Perheuutisia. Kihlauksensa omat julkaisseet neiti Hilma Immonen Pälkjärmen Naattiselästä ja kaupanhoitaja Jo han Leminen Uukuniemeltä. Wapaakirjeoikeudet. Täydellisen mapaakirjeoikeuden on senaatti myöntänyt kunnallis lautakuntain puheenjohtajille sekä laajennetun postimapauden maan kansakoulujen johtokunnille. Palkinnot hylkeentaposta. Sen suuren mahingon johdosta, jota hylkeiden sekä kotimaassa että ulkomailla saamutetun kokemuksen nojalla tiedetään tuottaman ka- lastuselinkeinolle, myönsi hallitus maltiopäimien esityksestä palkin- noksi hylkeiden taposta miime muonna 30,000 markkaa. Kun tapporaha jokaisesta hylkeestä on mk., olisi määräraha riittänyt 6,000 hylkeen tapporahaksi. Ku luman tammikuun 1 päimään saakka on kuitenkin kalastusten- tarkastajan kansliaan jätetty 9,400 miime muonna tapetun hylkeen turmat ja pyrstöt. Jos näiden eläinten tappamisesta edelleen maksetaan palkintoja, on näin ollen lisämääräraha tarpeen. Niiden kaamakkeiden kautta, joita kalastustentarkastaja on lä- )ettänyt miranomaisille maan eri osissa,^ on saatu erittäin miel- äkiinnittämiä tietoja eri hyljela- jeista, missä hylkeitä lukuisimmin lamataan, millä tamalla niitä ^apetaan j. n. e., kaikki seikkoja, jotka omat apuna palkintojen ja- kamiseen mahdollisimman järki peräisellä tamalla, lukuunottamat ta sitä mielenkiintoa jota ne muu- tenkin tarjoamat. Enon helvosystäwäi« seuran kilpailuihin t. k. 8 pnä oli ilmoittautunut osan- ottajia erittäin runsaasti. Rata oli edellisenä päiivänä jokseenkin hywä, mutta kun ilma lauhtui, niin toiseen päähän rataa kohosi mähän mettä ja muutoinkin ilma oli sumuinen ja raskas. Se suu- ressa määrin maikeutti hemosten juoksua, joten tulokset myöskin oli mat huononpuoleiset. Sisäänkir- joituksessa ilmoittautui 16 hemos- ta, joista saimat seuraamat tulok- set: Kolmimuotisten sarjassa puolen kilom. matkalla 1 palk. taloll. Kalle Sorsan tamma ..Leimu" ennätys 1 m. 12 sek.; 2 p. taloll. Iisak Kettusen ori „Poje" 1 m. 21 f.; 3 p. kaupp. Antti Rädyn ori..Ta meri" 1 m. 22, 5 s.; kunniakirjan sai taloll. Janne Mariksen tamma ..Perho" 1 m. 32 s. Nelimuotisten sarjassa 1 kilom. matkalla sai 1 p. taloll. Einar Hallbergin ori ..Kameri" ennätys 2 m. 23 f.; 2 p. taloll. Otto Okko- sen ori „Wilkas" 2 m. 25 s. 3 p. Eero Mielosen ori „Armon poika" 2 m. 28 s.; 4 p. kunniakirjan sm Pekka Sarkkisen tamma ..Peippo" 2 m. 30 s.; ja Antti Huikurin tam- ma „Siro" 2 m. 44 s. Miisimuotisten ja manhempain sarjassa 2 kilom. matkalla sai 1 p. taloll. Abraham Puhakan tamma ..Lempi" 4 m. 16 s.; 2 p. taloll. Heikki Puhakan hoidossa olema ruunun ori „Hei" 4 m. 37,, s. 3 p. asioitsia Matti Hassisen tam- ma «Sirkka" 4 m. 40 s.; 4 p. ta- loll. Mikko Tykkyläisen tamma „Lempi" 4 m. 42,5 s.; 5 p. kun niakirjan sai Heikki Räsäsen tam ma ..Lotta" 4 m. 50,5 f- Tässä sarjassa kilpaili 7 hemosta. Ajot kuin olimat suoritetut ko- koonnuttiin kanttori Tahmo Hut- tusen taloon, jossa ensiksi uudis tettiin kuntalaisten lahjoittama kah misermiisi. Palkintotuomarien ar- mostelun aikana ja kunniakirjoja malmistettaessa, hemosmiehet piti- mät oikein Milkasta keskusteillä keskellänsä. Syötyä kokoonnuttiin mierasscr liin, jossa ensiksi jaettiin palkinnot Ja sitte Pohjois-Karjalan maan miljelysseman sihteeri, agr. H. O Reinola ja hemoshoidon neuivoja konsulentti T. Pohjala pitimät hymin opettamaiset esitelmät. Esi telmien loputtua keskusteltiin 3 muotisilla ramikilpailuista. Hemos hoidonkonsulentti esitti, että tulisi päästä siihen päämäärään ettei ajettaisi juosten, maan astutettai sitn, jos niin tahdottaisiin olla kilpailussa mukana kolinasmuoti silla marsoilla. Puhuja selitti sen maaran, mikä siitä johtliu kuin nuorena rasitetaan marsoja ei ainoastaan kilpa-ajoissa, mutta silloinkin kun sitä opetetaan juok semaan. Tästä näyttimät kuuli jat oleman yhtämieltä puhujan kanssa. Zuun mika kilpailioissa on mielä se että kilpailtamilla he- mosilla eräät olimat lähteneet ko toaan masta seil päimän aamu- na, jolloin oli kilpailu, mieläpä usean peninkulman päästä. Tästä untisenkirjoittaian pyytää tekenlään mastedes parannuksen. Pitää toki olla aikaa saapua edellisellä iltana tilaisuuteen; onhan tänneroarattu aina sitä masten tallit hemosille. Palkintotnomareina toimima herrat Toimo Pohjala, opettaja Paamo Koljonen, apteekkari E. O. Mllorinen, nahkuri T. Mönkkönen ja Olli Eskelinen. Mainittakoon mielä, että yleisöä oli sadoittain keräytynyt tilai- suuteen katsomaan hemosten hi- pasua. Mukana ollut. (Eläintautia. Koska Tomajärmen pitäjän Ke- mien kylässä ja Kiihtelysmaaran pitäjän Huhtilammin kylässä kar jaan on ilmaantunut hymiu maa- rallista, tuntematonta tautia, on piirieläinlääkäri A. Söderman määrätty ryhtymään toimiin tau- din lemenemisen ehkäisemiseksi. Wäkiwallgnteosta wirkamiestä wastaan tuomittuja. Mälikäräjissä t. k. 5 pnä tuo mitsi Kiihtelysmaaran pitäjän kä- räjäkunilan kihlakunnanoikeus ta- lollisenpojan Oskolan kylästä Juho Rikhard Parmiaisen mäkimallan teosta mirkamiestä mastaan pi- dettämäksi 1 muoden sekä hänen isänsä talollisen Heikki Parmiaisen 3 knuk. ja äitiilsä 6 kuuk. man- keudessa. Tuomitut ilmoittimat tyytymättömyyttä päätökseen. Tulirokko Ilomantsissa. Ilomantsin kunnan lääkärin Ml- taman kertomuksen mukaan on tulirokko kunnassa miime aikoina raimonnut pelottamassa määrässä. Kaikista toimenpiteistä ja maro- keinoista huolimatta on noin 50 kuolemantapausta sattunut. Maanjako-oikeudet. Kaamin kuntakokouksen päätök selle miime marrask. 13 pltä, jolla maanjako-oikeuden jäseniksi malittiin herastuomari Juho Ris- sailen ja talollinen Matti Tiili- kainen, on kuntakokouksen puheen- ohtaja A. Tiilikainen anonut lää- nin knmernöörin mahmistusta. Varisen piirrettci losialistienime ihanne- waltio;ta. Stykyinen yhteiskunta onkerras- aan kelmoton tekijä, perustuksiaan myöten purettaiva. Wasta kun e on hämiretty, moidaan rumeta tulemaisuuden maltiota rakenta- maan, tuota ihannelaitosta, jossa tuotannon mälineet — maat ja mannut, tehtaat, koneet ja asuin- rakennuksetkin — omat yhteiskun nan omia; jossa maltio on ainoa yönteettäjä ja kaikki kansalaiset 'en päimäpalkkalaisia. Wasta sik oin alkaa ihmiskunnalle onnen aika. Siitä on jokainen sosialisti- agitaattori selmillä, kun hän työ- mäenyhdistyksen talolla, otsatukka tuuhealla tupsulla ja hattu taka- raimolla 150 markan kuukauspal- alla selittelee elämän armoitusta uskolliselle lammaslaumalle. Tarkastakaamme mähän tuota osialistien ihannerakennusta, jota )e iliin lapsellisen herkkämielisesti )aameksimat. Pieni silmäys main. Kenties moni jo siitäkin huomaa, että sosialistimaitta on hatara tuu- entupa, johon ei tekisi mieli oman lämpimän kotilieden äärestä muut- aa. Kuten sanottiin, olisi sosialisti- essa yhteiskunnassa maltio ainoa työnantaja. Sellainen järjestelmä maatisi ensiksikin tamattoman lu- uisaa mirkamiehistöä työnteon malmomiseksi ja tuotannon jaka- miseksi. Toiseksi se maatisi mitä ankarinta kuria ja ehdotonta kuu- liaisuutta kansalaisilta; muuten me nisi kaikki hajalle. Waltion miras- :ot määräisimät mitä työtä kunkin ansalaisen tulee tehdä ja millä zaikkakunnalla työmelmollisuus on uoritettama. Ihmistä sijoitettai- iin niinkuin sotilaita seisomapaik koihinsa. Etelä-Suomessa olisi sat tumalta liian paljon ja Pohjois- Suomessa liian mähän puuseppiä. — Ei muuta kuin Etelä-Suomen liiat puusepät Pohjos-Suomeen työnaukkoja täyttämään. Armalla armatenkin: ne ja ne ja ne. Mars liikkeelle main: toiset Kajaaniin, toiset Suomussalmeen tai Inarin Lappiin! Entä tuottama yinpäristö, ysta- mät ja sukulaiset; pitäisikö siitä kaikesta luopua? Turhaa tunteellisuutta. Sosia- listtsessa yhteiskunnassa ei olisi sukrllaisnuden suhteita. Lapset kas- maisimat niinkuin käenpojat mal- tion hoitolaitoksissa, tietämättä mitään manhemmistaan. Ia tul tuaan yhteiskunnallisen työnar- meijan asemelmollisiksi sotilaiksi, olisi heidän elämänsä joka paikassa yhtä yksitoikkoisen tylsistyttämä. Ei missään omintakeisen toiminnan tarmetta, ei tilaisuutta „oman onnensa seppänä" tulemaisuuttaan takomaan. Mutta yhteiskunnalliset harras- tukset; nehän toki olisimat sosialis- tisessa maltiossa erittäin milkkaita. Kaikkialla tietysti pirteätä pnlne- elämää, kaikialla ajattlsten maih- toa siitä miten asiat olisimat jär- jestettämät; ja silloin tällöin joku mallailkumous, noin niinkuin miel- ten mirkistyksekst. Sosialistithan eimät rakasta muita kuin sisällisiä solia. Kerrassaan erehdys. Sosialisti- sessa ihanneyhteiskunnassa ei möisi olla muuta kuin yksi ainoa puo- lue; maltion mirkamiesten pulue. Kun kaikki maa rakennuksineen kuuluisi maltiolle, niin kämisi omin- takeisten mielipiteiden suusanallinen julkilausuminen mahdottomaksi. Sillä maltio ei luonnollisestikaan antaisi käyttää maataan eikä hno- neitaan sellaisia kokouksia marten, joissa saarnattaisiin kumousoppe- ja ivoimassa oleman järjestelmän kukistamiseksi. Eikä niitä mielipi-. teitä saisi painetunkaan sanan muodossa leivittää. Sillä kirja- painot, nehän myös olisimat mal- tion omaisuutta, eikä niitä tieten kään lainattaisi mastustuspuoluei- den käyt-ttämiksi. Korkeiiltaan sil- lä ehdolla, että jok'ainoa sanoma- lehtikirjoitus tai lentokirjanen alis- tettaisiin ankaran ennakkotarkastuk- sen eli sensuurin alaiseksi. Olemme luoneet silmäyksen so- sialistienulle ihanne-maltioon, sii- hen lastenkamariin, jota he mieli- hnmituksessaan pilmiin rakeiltele- mat. Tyynesti punnitsemalle ai- kaihmiselle on se liian ahdas ja maloton. Tässä niinkuin kaikkialla toteutuu manha sananparsi: „ää- rimmäisyydet kohtaamat toisensa." ofialiStit luulemat taistelemansa amuswskomitean puheenjohtaja ja rahastonhoitaja eroamansa toi- mistään. Lähetystön malitsemi- nen jäi kuitenkin mielä toistai seksi, puuttumien rahamarojen muoksi. Leimasuostuntaepäwarmuus ja Tampereen wirastot. Tampereen raastumanoikeus ja maistraatti omat ottaneet mas- taall sekä karkotettuja, että kartot- tamattomia asiapapereita, mutta karkotetuissa ei merkkejä liene lei- mattn. Kauppias K. P. Ruuskas-mai- liajail kuolinpesän puolesta jätet- tiin maanantaina Tampereen raastumanoikeudelle perunkirjoi- tnskirja. Kirjaa ei oltu kartoi- tettu. Karttamerkkien armo olisi ollut, siinä tapauksessa että niitä olisi käytetty 56,782 markkaa 46 penniä. Räinä päiminä on Oulun raastu- manoikeuden kunnallisraatimiehelle jätetty konsuli Borg-mainajan kuo- linpesän pesäkirjoituspaperit. Suos- tunta-asiain nykyisin hunningolla ollessa ei näistä papereista aina- kaan mielä ole peritty mitään leimamaksuja. Eduskunnan mää räämän suostuilnan mukaan olisi maltiolle tästä koitunut leimame- roa siemonen summa noin 80,000 mk. Kaupungille tulemat maksut omat sen sijaan jo suoritetut. Aseideu salakuljetus. Miime päiiviilä omat miran- omaiset Vaasassa ottaneet taka- marikkoon kauppias A. Hedmanin kaupasta 70,700.; patrnunahylsyä ja 200 kg. lyijykuulia, pääasialli sesti salonkikimääriä marten, sekä pienemmän määrän malmiiksi la- dattuja saloilkikimääriil patruu- neja. O.-Y. Raudan myymä- lästä on pantu takamarikkoon pieni määrä kimääripatrlinneja sekä toiminimi Moe ^ Asplundin liikkeestä 2,400 salonkikimäärin j patruunaa. Haminan rautatie tarjotaan maltiolle. Haminan rautatieyhtiöllä oli t. k. 12 p. Haminassa ylimäärät- nen yhtiökokous. Kokous päätti tarjota Haminan rautatien Suo men maltion lunastettamaksi 1,400,000 markan hinnasta. Äskeiset asetakavarikot Eng- lännin lehdissä. Nya Pressenin Lontoon kirjeeil- maikutusta nuoren polmeil kehitty- iniseen ja elämänkykyisyyteen. Esi- telinä mastaanotettiin myrskyisillä käsien taputuksilla. Puheenjohtaja Rybakom kiitti pros. Laitista mie- lenkiintoisesta esitelmästä, mikä taas aiheutti ukkosen kaltaisen kä- sientaputuksen myrskyn. Pros. Lai- timn läksi kokouksesta suoraan ase- . m alle matkustaakseeen Helsinkiin, mlltta jätti kartongramminsa anti- > alkoholinäyttelyyn. »otsa R.-Os. Työr. ta lolla Lauvantaina tammlk. 13 p. 1910 « maltiollista sortoa ja malonarkuut- ^'vaihtaja ilmoittaa^ että mapaa- ta mastaan, mutta nämä pimey-, mielisessä lontoolaisessa sanoma- den monnat eimät missään miih- ^ lehdessä Taily News on t. k. 3 tyisi niin hymin kuin sosialistien p"? lehden kirjeenmaihtajan Pie- haameilemassa ..ihanne-yhteiskun- ^ larista^ lähettämä sähkösanoma. nassa". jossa kirjeenmaihtaja esittää asei- den salakuljetuksen mallankumouk- sellisten sosialistien ja ylipäänsä suomalaisten mallankumouksellis ten syyksi. Sähkösanoma, jolla ! on kolme mahtamaa otsaketta: ..suunniteltu suomalainen kapina- liitto", „ ampumatarmelaatikoita !ja kimääreitä otettu takamarik- | Coon" ja ..salaakuljetettu huone kaluina", kuuluu seuraamasti: z ..Minä olen saanut tiedon Het j singistä, että hallitus on saanut j selmille sellaista, jota armellaan ; merkittömäksi suomalaiseksi kapina- ' liitoksi. Laatikot, joita on tuotu • maahan konttorikalustoa sisältä- ! minä, on huomattu itseasiassa Hänen Majesteettinsa Keisari sisältämän ampumamaroja ja ki- ienee maanantaina tehdyssä esit- määrejä. Kolme tuhatta Minche- elyssä armahtanut Polomnjemin ster-urheilukimääriä, remolmereita ja Juskemitsch-Kraskomskin, jotka ja lähes miljoona patruunia on 'umpikin omat tuomitut osallisuu- tähän päimään mennessä, sen desta professori Herzensteinin mur- mukaan kuin tietooni olen saa- haan, kuudeksi muodeksi kuritushuo- nnt, otettu Suomessa takamarik neeseen. Muualta Suo mesta. Polownjew ja IuskeMitsh- Kraskomski armahdettu. Murhayritys Ala-Tornion kirkkoherraa mastaan. koon. ! Selmille käy, että kauppiaat 'Helsingissä omat muutamia niis- ,tä mastaanottaneet puhtaasti lii- \ ketarkotuksissa. Löydöt Tampe- i reellä ja muissa paikoin kohdista- Oulu, 12 pnä tammif. fS2 0!, SrT a ^'r,^r s ' ® °l° m»SSn iyytS alalsua, ^ tanaan kunlustelta- ett( j tänxä on promokatsiooniteko laanmwank.lan kansliaan, venäläisen poliisin puolel a. Mut- nayttt han oleman tanmoknsi a, t välttämätöntä on huomauttaa ^ ^ tU i f US f että suomalaiset mallankumouksel- »-i» maansa wap°ud°n m -n eika nrkkoherraa. Sanoi rumen- +,,r om ~ piin kysymyksiin mustaamasta Keuraalikuwernööri« talo» kor- muualla kum oikeudessa. Kun! )äneltä tiedusteltiin muita seik- Senaatti on myöntäiryt 9,000 ^oja, heittäytyi hän lattialle sekä markan suuruisen määrärahan luusi ja kirkm pois kannet- ylimääräisten korjausten suoritta- taessa. Tampereen työttömät päättä- neet lähettää lähetystön ken- raalikntvernöörille. T. k. 7 pnä pitämässään ko- suksessa päättimät Tampereen työttömät kääntyä kenraalikumer- nöörin puoleeen työttömyyden ja iitä johtuman puutteen poistami- eksi. Asia oli jo miime työttömien okouksessa käsiteltämänä, mutta llä kertaa se jäi kuitenkin mielä ikseen. Nyt sitämastoin keskus- elun uudelleen syntyessä, hymäk- yttiin ehdotus. Päätöstä mastaan pani 13 ko- !ouksen jäsentä jyrkän mastalau- een, ja koska päätöksen johdosta ilmeni periaatteellista mielipitei- 1 den eroamaisuutta, ilmoittimat' mastalauseen laatijoista m. m. miseksi kenlaalikumemöörin talossa. NleiSwenäläinen raittiuSkon- gressi. Pietarista tammik. llpmä. Il lalla pidettiin raittiuskokoukset ja psykiatrien kokouksen ensimäinen yhteinen istunto. Pros. Laitinen piti esitelmän saksankielellä, ma- laisten esitelmäänsä monilukuisilla kartogrammeilla. Esitelmänpitäjä kumasi alkoholin ihmiskunnalle tuot- tamaa suunnatonta mahinkoa, pai-' nostaen etenkin sen mahingollista Sosialistit ja roalliol- linen ajema. - Tähän aikaan ei luonnollisesti sosialistinenkaan sanomalehdistö moi olla maltiollisesta asemastam- me puhumatta, maikka se näihin saakka näköjään on koettamalla koettanut sen simuuttaa muka „her- rain" mälisinä kinastuksina, jotka puhtaasti sosialistiseen liitteeseen nähden omat ainoastaan omiaan saamaan aikaan käsitteiden häm- mennystä ja luokkarajain sotkeutu- niistä. Mutta mitään asiallista näiltä lehdiltä ei kumminkaan täs- sä enempää kuin muissakaan asiois- sa moi toimoa. Turhaan etsii niistä edes asial- lista selontekoa siitä, miten ase- melmollisuusasiassa nykyiselle kan- nalle on jouduttu. Kiihotus on kaiken alkuna ja loppuna, ja luok- karajoja koetetaan symentää sellai- sella innolla ja pontemuudella, että luulisi niiden tosiaankin ole- man umpeen menmäisillään kaikes- ta siitä suunnattomasta touhusta huolimatta, mitä tällä alalla siltä taholta jo aikaisemmin on saatu nähdä ja kuulla. Waatimukset asetetaan noin maan ylimalkaan ..pormarillisille". Ei- hän tässä yhteiskunnassa muuta ole kuin sosialisteja ja pormareita, elikkä nyljettyjä ja nylkijöitä, joita sanoja sosialistit erityisesti rakas- tamat käyttää. Tässä yhteiskun nassa ei yksikään, joka ei lukeudu sosialisteihin, ansaitse kunnialla leipäänsä. Näidwi ..pormarien" asia nyt on täyttää sosialistiset taloudelliset maatimukset, ennen kuin moimat odottaa sosialistien amustusta sortomallan mastusta- misessa. Luulisi tästä seuraaman edes sellaisen maatimuksen, että sosia- listinen sanomalehdistö kehoittaisi ..pormareita" pysymään senaatis- s a taikka menemään sinne, koska juuri sieltä käsin tehokkaimmin moi- daan köyhälistön etuja ajaa. Asian laita todellisuudessa on kuitenkin se, että sosialistinen sanomalehdis- tö uskollisesti matkii niitä ruotsa- laisia ja nuorsuomalaisia lehtiä, joiden mukaan ei yksikään kunnon suomalainen näissä oloissa saa ottaa osaa kotimaiseen hallitukseen. Ja sit- tekin: täyttäkää meidän maatimuk- semme! Itse sosialisteja estää muka periaate hallitukseen menemästä ja siellä köyhien etuja malmomas- t(t. Kun näin senaatti on saatu suomalaisista ..pormareista" tyh- jäksi ja sijaan menäläisiä sotaher roja, niin nyt masta muka pitäisi kaikki moimat ponnistettaman sisäl- listen uudistusten aikaansaami- seksi. Eimäthän sosialistit teemaa- tiniuksiansa meuäläisille senaatto- reille, maan tietenkin etupäässä niille suomalaisille hallitusmiehille, joita omat kehoittaneet poistu- maan hallituspaikoilta, taikka joi- den he tietämät hallitustoimiin kykenemän. Wenäläisistä sotilas- senaattoreista sosialistiset lehdet eimät uskalla mitään pahaa lau- sua. Edelleen selittämät sosialistiset sanomalehdet aseman siten, että köyhälistö yksin jotain moi saada aikaan asemamme parantamiseksi. Mitenkä köyhälistön nykyisin pi- täisi tässä kohden menetellä, sitä ei tarkemmin sanota. Ahteiskun- nai, malistuneimpiin sen ei mis sään tapauksessa pitäisi liittymän' maan toimiman omin päin. Ny-1 kyään omat taasen kiihotuskokouk- z set sosialidemokratisessa puolueessa? päimäjärjestyksessä. Mutta näissä - kokouksissa on kotimainen „ riistä-1 jäluokka" paljoa pahemmassa lie-! messä kuin »venäläinen, sillä edel-- lista mastaan on turmallisempi! pauhata kuin korkeita menäläisiä' mallanpitäjiä mastaan, jotka moi- ^ simat lähettää kasakoita pamppui-' neen kokousta häiritsemään. „Suo-! niettarelaisilla" ei ole yhtään ka-! sakkaa eikä pistintä, heidän suh-. teensä ei tarmitse edes tuota „Woi-! ma"-kummitusta pelätä, he omat ^ erinomaisen sopimia hyökkäysten ja parjausten esineeksi. Sosialistit omat itse tilastonsa amnlla todistaneet, että heidän järjestönsä omatmähentyneet. Hei-- dän sanomalehtiensä maalaiset kir-Z jeenmaihtajat malittamat yhdestä z suussa, että työmäenyhdistykset! omat nukuksissa taikka suorastaani hajoamistilassa. Ei näytä jakset-Z taman kuulla tuota loppumatonta! rähinää ja huutoa. Dhdistyselä- ^ mä kaipaa jotain sisällystäkin, ja' eritoten tätä nykyä kyselee kansan- mies, mitä oikeastaan on teke.llä. Ja toimoaksemme myös tämä ^an- sanmies myöskin ymmärtää, kettei nyt ole kysymyksessä liham ampi taikka laihempi leipä, maan jota- kin muuta, joka on kaiken edistyk- sen ja yhteiskunnallisen elämän ehto. n Murhenäytelmä 4:ssä näytöks., kirj. Kaarle Halme. Näytäntö alkaa klo 8 ip. Pääsylippujen hinnat: 1: 50, t mk., 75 p. ja 50 p. Saatavana näytäntö-iltana ovelta klo 6:sta alkaen. Kuulutus. Kylänlukuja eli kinkereitä pidetään Kontiolahden seurakunnassa tänä tal- rena seuraavassa järjestyksessä: ^/ i 1910 Pyytivaarassa suntio M. Sarlundissa. Romolla Heikki Puhakassa. x /i Jakokosken salokylässä Juho Kettusessa N:o 12. 2 '/i Jakokosken pääkylässä Simo Kiiskisessä. ^/ i Paiholassa Olli Lukkarisessa. 7 /21910 Kulhossa Antti Variksessa N:o 29. 3 /2 Lehdoilla Helkki Eskelisessä N:o 31. 9 2 Elovaaralla Juho Riikosessa. 10 /2 Selillä Kalle Östmanin perill. "/a Monnissa Matti Variksessa. 1910 Lehmossa Antti Pitkäsessä. l5 /2 Utrassa kirkossa. 16 /2 Iiksenvaarassa Heikki Varik sessa N:o 29. ll h Karsikon ja Pekkalan sahan kinkeri Pekkalassa. w /s Pielisensuussa Antti Mustosen perill. 2l h 1910 Varparannalla Antti Puha kassa. 22/2 Romppalan pääkylässä Juoaa Romppasessa. Heranniemellä lamp. Janne Saastamoisesa. 24 2 Lehtoniemessä Heikki Paha- kassa. '*l-i Romppalan rantakylässä Antti Pitkäsessä. 2Vs 191V Onttolassa kaupp. J. Pit kon talossa. V3 Kunnasniemellä Pekka Musto sessa. 2 3 Noljakassa vahtimestari P. Kek kosen talossa. 3 /3 Niinivaaralla John Parviaisessa. 4 /:s Ponttilän sahalla. '/31910 Aholoiden kinkeri Matovaa rassa H. Puhakassa. */3 Pusossa Pekka Kukkosessa N:o 9. a /3 Kontiolahden salokylässä Heik ki Nuutisessa N:o 31. 10 /s Kirkonkylässä Räsälässä. Kinkeripaikkaan saapuu papiito edellisenä iltana, vaan kinkeritoimi- tus alkaa kinkeripäivän aamuna klo 0. H. Piipponen. 1 vuotias kansakovluB lUiälä läpikäynyt tyttö ka luaa paikkaa osoitteella Haa- maslahti, Niva. Paikan lukija. naisopettajan viransijaisuus haettamana Tohmajärmen Ma lan kansakoulussa 2 kuukaudm ajaksi. Palkkaa 95 mk. kuussa, asunto, malo ja lämpö. Hakemuk- set lähetettamät johtokunnalle en- ennen t. k. 23 päimää. Toimeen on astuttama heti kutsumuksen saatua. Tohmajärmi 12. 1. 10. (K.-S. 2 k.) Pielisjärven maalaisaeurojca hevosmiesten kesken panee toi meen Kylänlahden maalaisseura 19 päivänä tk. Louhilahden jäil lä. Hevosien sisäänkirjoitns al kaa kansakoululla samana päi vänä kello 10 ap. Osaa saa ot taa 3:mi- ja 4:li-vuotiset ja sitä vanhemmat oriit ja tammat. HUOM.! Hevosien omistajaia on näytettävä todistus maalais seuran jäsenyydestään. Kilp a-aj otoimikunta. K. S 1 k Kyläni ahden Maalaisseuran vuosikokous pidetään 13 pai helmikuuta Mikkilässä, alkaea kello 3 ip. ja käsitellään sää»- nöissä mainitut y. m. seuraa kos kevia asioita. Johtokunta. (K 8 1 H .r Tnulaakimaksu. Senaatti on päättänyt tehdä korkeimpaan paikkaan alistuksen arm. esityksen antamisesta edus- \ kunnalle tuulaakimaksujen laske- ^ miseu perusteista. i Karjalattaren asia miehiä. Heinävaaralla: Opettaja P. Varia. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen, Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Liperiäsi: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjnn- niemi. Ilomantsissa: Kauppias E. Pikkarainen. Kirjeenkantaja P. Volotinea. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Liukku.