Vso 5 1910 Sanomia Oulun kaupungista ja läänistä. Perjantaina Tammikuun 14 päivänä. B339BEB Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. ToimittsU&t: M. PALLARI. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto Ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppurein- kadun puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ään illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh den ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. DEE3 KÄBKdJJ V. 1910. Tilaushinnat owat: Varatuomari A. Seppäsen lakiasiain-, metsä- ja talojen osto- ja myyntivälitys-toimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maatilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvos telemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuin ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aieksanterink. 8. Oulussa: Asiamiesten luona maalla: tulee pitämään Koko muodolta 4 mk. Puolelta „ 2 Neljännes „ 1 Kuukaudelta 35 p:iä n tt 4 mk. 2 1 40 p:iä. ff ff Postissa: 4 mk. 2 1 40 p:iä. ff ff Ulkomaille lähetettäessä on „Kaiun" tilaushinta: Koko muodelta 10 markkaa (7 kruunua Ruotsin ja 2 dollaria Amerikan rahaa). We- näjälle tilattuna on tilaushinta 4 Smkaa koko muosikerralta. Innokkaita asiamiehiä otetaan. Pyytäkää toimitukselta tilauslis- toja ja asiamiesehtoja. M. Pllllm. tali A. AlMick. Kirkollisia tietoja. N. M. K. J:n poika-osaston kokous per- jantai-iltana kello «—8. S sunnunt. Loppiaisesta saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipäimäsaarnat suomal. kello 11) ja ruotsal. kello V2I, pastori Hautaniemi. Kollehti tulee N. M. K. Uhdistykselle. Jltasaarna suomal. kello 5, rmvasti Lönn rot. Kollehti tulee Tiakonaatille. Rukoushuoneessa kello 7 i.-p. hartaushetki. Manhain Kodissa pitää ruotsalaisen saar- nan klo 11,so roivasli Snellman. N. M. K. I:n huoneustossa hengellinen kokous nuorille miehille sunnuntaina kello 12—1 päilvällä. Ew. Luth. Nuorisoliiton iltama Heinä- torin koululla sunnuntaina kello V» 7 i.-p. Enfi keskimiikkona kello 7 i.-p. pitää ruot- salaisen raamatunselityksen rukoushuoneessa saarnaaja A. Hyden. Bethell -Allianssitalolla sunnuntaina suo malainen saama kello Ile. pp. ja kello ti i.-p. Nuortenkokous kello V28 i.-p. Tiis taina ja torstaina saarna kello 8 i.-p Metodisti-rukoushuoneessa (Isokatu 61, käytävä Limingan kadulta) Sunnuntaina saarna kello 11 a.-p. ja kello 6 i.-p. — Sunnuntaikoulu kello 1 j. pp. — Nuorisolle kello 1 2 8 i.-p. Past. M. PITKÄNEN. Asianajajia. Asioimis- ja Perimistoimisto Veljekset Hellman. Asianajoa rahastoissa y. 111. toirn. J. Lakan. mittaa asioita virastoissa Osoite: OULU. Kuollut. Surulla ilmoitan, että rakas vaimoni (o. s. Sertin) kuoli Haapaveden Tialassa t. k. 13 p:nä 1910, 42 vuoden, 7 kuukauden vanhana, täysin luottaeu siihen että Jeesus Kristus on hänenkin puoles taan lunastustyön täyttänyt. Kaivaten muistelemme. seuraavissa paikoin: Raahen Rastilassa t. k. 16 p. klo 4 i.-p., samana iltana klo 7 Pattijoella; maanantaina t. k. 17 p. Sälöisissä klo 6 ill., tiistaina t. k. 18 p. klo 6 ill. K. Nurkkalan talossa Piehingissä, keskiviikkona t. k. 19 p. klo 6 ill. Yppärin Nuorisoseuran talolla (puhuu myös K. Myllylä), torstaina t. k. 20 p. Lampinsuussa Tirilän talossa Pyhäjoella, (torstaina t. k. 20 p. Liminkokylällä puhuu Myllyläkin), per jantaina t. k. 21 p. Merijärven kansakoululla (puhuu myös Myllylä), lauantaina t. k. 22 p. Taluskylässä J. Takalon talossa, sunnuntaina t. k. 23 p. Alavieskassa, maanan taina t. k. 24 p. Kalajoen Nuorisoseuran talolla (puhuu myös Myllylä ja Mäkeläinen), tiistaina t. k. 25 p. Kalajoen Tyngänkylässä A. Tiinasen talossa, keskiviikkona t. k. 26 p. Käännänkylässä H. Kaaran talossa, torstaina t. k. 27 p. Rautiossa, perjantaina t. k. 28 p. mahdollisesti Ylivieskassa. HUOM.! HUORfl.! Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle. Iisakki Vahe ja lapset. Vainajan ruumis siunataan Haapa veden hautausmaalla tämän tammik. 20 p:nä, mikä kaukana asuville suku laisille ja hänen ystävilleen täten il moitetaan. Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN * K:NI O.-Y. Ilmoituksia. toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- Varatuomari , . . _ , teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. g= m f. e. mu rr lii Helsinki, Iso Robertin- j , katu 7. Koski & Suomalainen Helsinki, Aleksanterinkatu 40. LENNART MÄKELÄ ■oh Helsinki, Vuorikatu 16. cma Asianajotoimisto HASSELBLATT & BOXSTRÖM (Vanhin Pohjanmaalla.) Pääkonttori Haaraosasto VAASASSA. Omistajat varatuo marit K. J. Boxslröm ja Edvart Edelman. TORNIOSSA. Hoitajat: Hovioik. ausk. L. Mömmö ja kr.-nimismies. B. F. O. Möller. Ajavat asioita kaikissa Suomen oikeuk sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiä myös Amerikasta. Nimismiehille! iiiBLiii Oulu, Tammik. 14 p:n£L Sotilas- iniljoonat „ » vaadittaessa Talletuskonttoku- ranttitilillä Säästökassatilitiä Juoksevalla tilillä Helsinki, 1 p. toukok. 1908, Johtokunta. OMAN KANNAN Palokunnantalolla Kirja- ja Paperikau- Sunnuntaina t. k. 16 p. klo4ip. passa, Oulussa. . . I Pääsy 25 penniä. Vuottolahden Osuusmeijerin mei- jerskan toimi on haettavana tästä päivästä lukien 30 päivän kuluessa allekirjoittaneelta. Hakijan tulee lä hettää palkkavaatimuksensa ja työ- todisteensa. Liike on pieni, 2 drit- teliä viikossa. Meijerska saa vapaan asunnon, lämpimän ja valon. Toi meen on astuttava heti kutsun saatua. Vuottolahddla tammik. 2 p. 1910. Heikki Haataja. Niistä matamista kysymyksistä, jot- ka Menäjän ja meidän maamme mä- lille syntynyt ristiriita on tunkenut esille, on n. s. s o t i l a s m i l j o o n a- asia tätä nykyä yksi kaikkein tärkeim- piä. Se oli nnime syksynä lähimpänä syynä siihen onnettomaan kohtaloon, joka silloin tuli maamme kotimaisen hallituksen osaksi, kun näet tämä kallis- armoinen kansallinen laitos joutui maal- lemme ja kansallemme mierasten mies- ten käsiin. Se se myöskin sai aikaan miime maltiopäimien hajotuksen, pakot- taen kansamme taas lähtemään uusien eduskuntamaalien ratkaaseen tehtämään. Marmasti tulee tämä sama sotilas- maksuasia edelleekin olemaan tärkeänä tekijänä isänmaan kallisarmoisinten etu- jen muodostumisessa. Onhan hallitsija määrännyt, että puheenaolemia maksu- ja on Suomen maltiomaroista kaikkina lähinnä seuraamina muosina Menäjän maltakunnanrahastoon suoritettama. Niinikään on hän ilmoittanut, että esi- tys marain osoltamisesta näitä mak- suja marten on annettama ensi muo- den maltiopäimille. Se eduskunta, jo- ka nyt matitaan, tulee siis pakostakin uudestaan käsittelemään näiden sotilas- miljoonain myöntämisasiaa, ja siitä kannasta jolle uusi eduskunta tässä asiassa asettuu, tulee marmasti mitä suurimmassa määrässä riippumaan se- kä eduskunnan itsensä että koko maam- me lähin, ehkäpä kaukainenkin tulemai- suus. Näin ollen on tarpeen, että kan- salaiset makamasti miettimät kysymystä, mitä isänmaan etu tässä sotilasmiljoo- na-asiassa maatii. Niille, jotka omat sillä kannalla, että maaditut sotilasmiljoonat omat myön- nettämät, tuntuu koko tämä asia niin selmältä, niin päimän-selmältä, että hei- dän täytyy oikein erityisesti ponnistaa älyänsä ymmärtääkseen, kuinka asias- ta ollenkaan moidaan olla muuta mieltä. Jos kysyttäisiin: miksi omat nämät sotilasmiljoonat myönnettämät? niin mastaus kuuluisi lyhyesti: Ne omat myönnettämät siksi, että perustuslaki ensinnäkään ei sitä es- ta; ja siksi, että maamme etu mälttämät- tä maatii näiden miljoonain myöntä- mistä. Katsokaamme asiaa mähän tarkem- min. Sanoimme, ettei perustuslaki estä puheenaolemain maksujen myöntämis- tä. Kaikki tosin marsin hymin tietä- mät, että hallitsija ei ole tästä asias- ta eduskunnalle antanut sellaista esi- tystä kuin perustuslait maatimat ja epätietoista kait on, tuleeko se masta- kaan tapahtumaan. Hallitsija on päin- mastoin koko sotilasasiassa tehnyt pää- töksen, joka ei somellu Suomen perus- tuslakeihin. Hän on julistuskirjalla 7 p:ltä miime lokakuuta ilmoittanut mah- mistaneensa, että kysymys Suomen asujamiston suoritettamasta asemelmol- lisuudesta on lopullisesti ratkaistama n. s. yleismaltakunnallisen lainsäädän- nön järjestyksessä, maikka Suomen pe- rustuslakien mukaan hallitsijalla ei ole oikeutta tämmöisen määräyksen an- tamiseen, koska perustuslaissa on sää- dettynä, millä tamoin lakia Suomen kansalaisten asemelmollisuudesta on sää- dettamä (niinkuin tiedetään tulee sen tapahtua tamallisessa järjestyksessä hal- litsijan ja eduskunnan yhteisen päätöt- sen nojalla). Niinikään on mainitussa julistuskirjassa määrätty, että Suomen asukkaat toistaiseksi mapautetaan suo- rittamasta mieskohtaista asemelmolli- suutta, mutta että sen sijaan Suomen maltiomaroista on Menäjän maltakun- nanrahastoon suoritettama muotuisia rahamaksuja sotilastarpeisiin, maikka Suomen perustuslain mukaan hallitsi- ja ei ole oikeutettu ilman eduskunnan suostumusta antamaan tämmöistä mää- räystä, perustuslaki kun ei salli yal- litsijan maihtaa laissa määrättyä ase- melmollisuutla maltiomaroista suoritel- tamaan rahamaksuun. Näille samoille perustuslakimastai- sille edellytyksille oli itse se esityskin rakennettu, joka miime maltiopäimille sotilasmiljoona-asiassa annettiin, eikä siinä sen muoksi jätettykään edustun- nan tehtämäksi muuta kuin niiden ma- rojen osottaminen, jotka hallitus katsoi näihin maksuihin tarmittaman »valtion mäkinaisten marain lisäksi. Mutta hal- Utuisen esityksen perustuslain mastai- suus ei mitenkään oikeuta taikka e i ainakaan melmoita eduskuntaa ainoastaan hylkäämään sen, s. o. kiel- tämään maaditut miljoonat. Tämä oli- si helppoa osottaa juurta jaksain. Mut- ta moimme jättää tämän lainopillisen todistelun antamatta. Riittää kun pa lautamme mieleen, että Suomen edus- kunta monta kertaa ennenkin on, ja juuri tässä samassa sotilasasiassa, saa- nut hallituksen esityksiä, jotka eimät ole somsltuneet Suomen lakiin, mutta että eduskunta tästä huolimatta on katsonut olemausa oikeutettu ja melmollinen näi- den esitysten nojalla tekemään päätök- set, joilla esitysten asialliset tarkoituk- set on toteutettu. Niinpä annettu»! 1899 w:n ylimääräisillä maltiopäimil- lä arm. esitys uudeksi asemelmollisuus- laiksi maltiosäädyille ainoastaan lau- sunnon antamista marten siitä, „missä määrin asemelmollisuuslakiin ehdotetut uudet järjestelyt, maan oloihin näh- den, käytännöllisesti someltumat elin- tapoihin Suomessa", maikka perustus- lain mukaan eduskunnan suostumus sotalaitosta koskemassa lainsäädännös- sä on tarpeen. Muosien 1904—1905 ja 1907 maltiopäimille annetut arm. esitykset samasta asiasta omat taas lähteneet siitä perustuslainmastaisesta edellytyksestä, että hallitsija möisi edus- kunnan suostumuksetta järjestää soti- lasasian mäliaikaisesti, ja että hän tällaiseen järjestelyyn niinikään edus kunnan suostumuksetta möisi käyttää Suomen sotilasrahaston ja yleisen mal- tiorahaston maroja: ja arm. julistus- kirjassa maaliskuun 29 p:ltä 1905 sa- moin kuin arm. esityksessä samalta päimältä edellytettiin mahdolliseksi, että Suomen sotilasasian lopullinen rat- kaisu tulisi tapahtumaan n. s. yleisen maltakunnanlainsäädännön kautta. Huolimatta edellämainituista mal- tiopäimille sotilasasiasta annetuissa arm. esityksissä esiintyneistä perus- tuslainmastaisuuksista, omat kuitenkin 1899 muoden samoinkuin 1904—1905 ja 1907 muosien maltiopäimät hamain- neet mahdolliseksi, mieläkin maikeam- pien ristiriitojen mälttämiseksi, esitys- ten johdosta tehdä päätöksiä niiden asiallisten tarkoitusten toteuttamiseksi. Muoden 1899 maltiopäimillä Maltio- säädyt suostuimat siihenastiseen mer- raten runsaasti kaksinkertaiseen sotilas- rasitukseen. Kemäällä 190'» ja muonna 1907 maltiopäimät taas myötämaikut- timat sotilasasian mäliaikaiseen järjes- telyyn maltakunnanrahastoon suoritet- tamien rahamaksujen perusteella. Erityisesti on huomnttaiva ^juuri 1904—1905 ja 1907 m:n maltiöpäi- mien menettely, kun perustuslain kan- nalta on kysymys sotilasmaksuasiasta. Asiallisesti oli kysymys silloin aiman sama kun se on nytkin. Sotilasasia oli silloin niinkuin se edelleen on lainmas- täisellä kannalla, kun 1S78 m:n ase^ melmollisuuslakia ei somellettu, maikkei sitä oltu laillisesti kumottu. Hvllituksen esitys rahamaksun suorittamisesta kot- maukseksi Suomen sotilasmapaudesta oli silloinkin rakennettu perustuslain- mastaisille edellytyksille. Olimatpa nä- mät perustuslainmasraisuukset juuri samat kuin nytkin. Hallitsija katsoi ole- mansa oikeutettu yksin määräämään Suomen sotilas-asialle mäliaikaisen jär- jestelyn sekä tätä marten määräämään Suomen <makinaisia» maltiomaroja siir- rettämäksi Menäjän maltakunnanrahas- toon. Ainoa erotus, minkä tärkinkään lainopillinen tarkastus saattaa löytää, on se, että m. 190.', ei ollut olemassa sellaista nimenomaista julistusta Hat- litsijau puolelta kuin nyt, että Suomen asemelmollisuuskysymys on lopullisesti ratkaistama toisessa lainsäädäntöjär jestyksessä kuin Suomen nykyisessä laillisessa. Mutta tämä erolus on main näennäinen. Sillä jo 190.'» oli tämän asian lopullinen ratkaisu ilmoitettu rnp pum aksi n. s. yleismaltakunnallisen lain- säädännön aikaansaamisesta. Kaikesta tästä huolimatta maltio- säädyt 1904—1905 min maltiopäimil lä eimät katsoneet perustuslain estä- män maadittujen sotilasmaksujen myön- tämistä. Ja sama oli laita uudessa eduskunnassa m. 1907, kun loput m.