N:o 148 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina heinäkuun 3 pnä sähkösanoma sameista lähteistä Peräi-Liirasen rakennuksista saaliin pölaste- 1 Pnä Suinulan aseman kauttaÄangaS- fin. Se on alusta lappuun Malhetta 1 mtfi juurin oja irtaimistoa ja 5auppa» menäläistä sotaaväkeä kakfi komen- ja sebmästi laadittu tarkoituksessa wa- j lamaraa. Palanut irtaimisto ja raketl- nukset oliwat Vakuutetut. hingoiliaa Suomen asiaa Englannissa. Että lontoolaiset lehdet, joita yleensä olvar meille suopeita, omat tulleet jul kaisseeksi tällaisen perättömän tiedon- annon, saa selityksensä siitä, ellä se on niille toimitettu juuren puoliviralli sen Reuterin toimiston Välityksellä. Mainittakoon, että sama tiet» jo Lonroosia on ehtinyt ruotsalaiseen Gö- teb. Handelftidningiin. jossa jähkösano» inasja mainiiusia kokouksesta on >kas- wanut ^suuri eri puolueioen edusta- Wien jäsenien kokous". Työrlttaisuudet Helsingissä päättyneet. Kimilyöntekijäin ja maalarien lakot Helsingissä owat nyttemmin päätti}» neet. Sopimus allekirjoitettiin eilen ja työt aloteiaan 'huomenna. nuskuntaa, joihin kumpaankin kuuluu 100 miestä ja 1 upseeri. Miehistölle on warattu asunto Prinssillä ja Wääk- jhn kartanossa. Minkä Muoksi maini. tut komennus-kunnat Kangasalle isaapu- ivat, siitä ei asunnon antajilla ole minkäänlaista tietoa. N.s. topograafi- töitä warten ne eiSvät sinne kuitenkaan mene. LeMset Mt Stuatta «pm liMM Tuomea koskeman >lakivhdotu!sen ka>>t- t«ly W<näjän lainjäädäntölaitolsissa muodostaa «PäitlemäNä aiivan uuden, o- vii tulisuuteensa nächd:n iawattoi>an -fi* n»un pa r kuri en t t<Mir i se n elämän aikakir joissa, liq. F. juxtoshkin »Rujkija Wjedo- moStissa". Kenties mieltäkunniltmvim- pänä tapahtumana tuon lakiehdotuksen historiassa oli se kuolettama i»ku, jonka P. A. Etvltjpin — itselleenkin odotta malta — iille antoi ja jonka iskun mer- tiiySlä M. M. Kowatlewski niin teräiväs- ti painosti. Pääministeri myönsi, ettei lakiehdotuksiin slluettelv anna oikeata käsi tystä niistä SyfymMistä. joiden tulee Luulu» keisarikunnain »valtapiiriin, ja «ttä toisavmoiset tysymytsct ivoidaa-n pa- tuuttaa Tuomen tvalltiopäuvitte. Multa kenellä silten on oVvus säätää lakia niin ?auan?uin tuo selkvitt«ly tapahtuu? On- fo tuo oickouB toista isÄisi edelleen »valtio- pauvillä »vai eikö? Ste»ypin:n kannalta pitäisi?ai olla. Mutta hän antoi aiivan toisenlaisen seililyksen: lvaltiopäi.vien työn tärkeimmissä »kysymyksissä täytyy PY- sählyä. MoianaÄsa olemat Suomen lait tois:ais«ksi Pysyivät ennallaan, mutta wcln«Päiwät eiwät saa niitä muuttaa, täydentää «ikä kehittää. Tällä ilmoiluk- lscllci tuo isku lakiohdovukselle anneltiin- Iin. Mikä «m tuon historiallisen" uu distuksen tar?oiws ja merkitys tämän hallituksen selityksen jällen? «uomen iutonomis«n lainsäädännön alalla ero- telaan joiilfo tävkeinipiä !ychiw)ksiä. mutia samalla niitä ei suocaSiaan !as- I>eta yleisvaltakunnallisten asiain jouk koon kuulumiksi, waan ne jääeoät epä- määräiseen, »väliaikaiseen tilaan. II- mciteiaan ainoastaan, -etta niidon jou kossa moi olla yleiÄrvaltaknnnallista laa- tiia olemia v>s»)inylksiä; tarkenunin niitä ei määritellä, »vaan jätetään se tarpeen tullessa duuman .ja neuivoöton tchläiväk- si. Milloin tämä tvalikoiminen aitaa ja Iffvrtnsu, /sitä «i tiedetä. Lakiehdotuksessa mainituilla olvilla walricväiwicn t«)ö Ptlsählyy, ivaiÄkei wielä licdelä, lulttvat- ko ne kaMi kuul>umaan kelsariknunan lainsäädäntörvallan alle. Raja keisari- kunnan ja Suomen lainsäännön wä- -liltä poistetaan ja sen sijaan luodaan »väliaikainen, «pämääräinen alue. jota sitten tvähirellen tulee selwiteN)!>'i. Aiivan toista puhutaan lakiehdotuksen puvllustajain taholta nyt kun aluvsa Tilloin selitettiin tarpeelliseni tchdcllä kertaa määrätä tarkasti ja seliocisti y- l«iswalta!>unnallisten kysyniyöten raja; nyt sanotaan sen t<Apaht>«van mähitcllen, aina sen miinaan, miten duuma ja halli- tus kulloinckm pitämät tarpeellisena kun- ti n asian ratkaista. Suurilla ponnistuk- silla, wedoten aina Argentinaan ja Bia- siliaan, saatiin abkaan yleiÄvaltaiunnal- listen asiain luettelo, mutta nyt sille ei woida tunnustaa mitään iäytäninölliSlä ...... , ~ 3 . , 31 » mertittftä. S., »hdä «hd-IZ !,,»->> M»,° w». Summ %nmnt-l KU Mii... I» lsioni ZaiKaisi, saa aikaan kokonaisen sar- Kenraalikutvernöörin mailat.. Ensi maanantaina lähtee lenraaUiu- mernööri tarkastusmatkalle Jlä-Tuo- meen. Matkallaan tulee kenraaliku- mernööri käymään Lappeenrannassa, Viipurissa, Sortawa!lassa, Lamonlin- nassa. Joensuussa ja Valamossa. Marka suoritetaan osaksi rau :aleitse, o- saksi chÄjrylauvalla Saimaan ja Laaio- kan mesillä. — Lapsi suistunut kuumaan kaljasaa- wiin. Wii>me k:n A p:n iltana sattui Huittisten pitäjän Löhsälän kylässä har- minainen onnettomuus, jossa kamalalla taivalla tuhoutui pllkupoikos«n henki. Työm S. Korpelan vsumnossa oli jmtri äÄen tehty Laljan imellysjuurta ja cli se Ziehutvan kuumana jätetty Huoneeseen. Äiti oli lähtenyt noin 100 sylen päässä olemasta rannasta tvettä noutamaan. Tällä ai?aa oliivat lapset jääneet yM- iseen, jolloin nuorempi poikanen Arwi Äugust toisten huomaamatta pääsi Jm- johtamaan huvnevseen, missä Iahasaawi oli. Ha sinne poikanen yksinään ollen suistui pää edellä liehmvaan kuumaan fal^aan. K^un äiti palasi rannasta, sai hän nuorimpansa ruumiina nostaa sy- >liinsä. Lääkäri haettiin, mutta turhaa se oli, qilLd Hirn ei »voinut muuta kuin todistaa hengen lähtmeon. — Tos.-d. — Salamiinanpoltto Jaakkimassa. Wiim« lauantai-iltamr karkasi Jaatti- massa heikkomielinen tyttö. Kun talon mäki ei yön etsittyään löytänyt häntä, läyiyi simnimtaina komentaa kylän Niäki etsimään. Kokv päimän tucl>aan elsil- lyään Millin metsistä löytyi tyt.ö ivasta maanantaina Appolan metsästä. Mutta jo suinnuntaina l«)siwät etsijät aiwan Zylän tcskellä olctvista metsistä kokenaista wiisi wiina!cittiötä. Ainatin pari niistä näytti olleen juuri «vähää ennen "käynnissä. Mutta kun keittäjät- ?in komennettiin etsintään ja muutenkin jo aikaisin aamulla saiwat tiedon etsin- nästä, niin ricn>siwät he liireen kaupalla korjaamaan wehAeitään, joien keittopa!- koilla ei ollut Luin — löytäjäin keriv in uik se n mukaan — yiRsi mcijeriaSna trii» naa ja muntamia tyhjiä astioita f-clä koneiden" osia, joi f a nekin uudestaan katsomaan mentäessä oli!vat Häirinneet. ■ Ma. — Kansakoulunopettajien yliopis tollisista jatkokursseista on Lpclla>a>n Lehti saanui seuraatvat tiedot. Hake- mutsia ensi lukuwuoita Marten on joh- tokunnalle saapunut maalaiskunnista 271, kaupungeisia 11, seminaareista, ^kiertokoulunopettajaseminaareista, kan- sancPistoista >ja »valtion kaÄvaiuslai- ioksis :a pahantapaisia Poikia Marten yhieensä 14, isiis kaikkiaan 312 hake- musia. Kun kansakoulun menosääntöä ei »vielä ole lwahlwisleitu Pietarissa ja kurssien määrärahan saanti samoin kuin sen suuruus iästä syysiä lvielä on epämarma, ei johiokunia ole moinut miclä julkaista ohjelmaa eifä määrätä kurssien alkamis- enempää kuin niiden kesiämisaikaakaan. Lopullisia sopimuk- sia luennoivsijain kanssa ei näet woida ..Msiili" Kllimlli Mii. Hinaajahöyry „Tulema" uponnuk. Kun herraÄväki Haloset ja eräs toiminimi Collin ja Kiimpp. wivk<>ili' joista Sawonlinnas:a olitvat näime keskilviikkona Tulema-nimijellä Collin ja Kumplp. omistamalla hinaajalla hu- wimatkalla Utrasmedellä, Saimaalla, törmäsi Tulema lähellä n.s. Murasaa-r- ia kalme kertaa Perättäin «medenalaisel- le kimelle ja sai niin pahain muodon, etiä heti mainitun saaren rantaan päästessä ulpiposi. Uypoamispaikalla on niin Pa1!jon Mettä, että kansi on weden- pinnan tajalla. — Tulema on Maichin toiminimen hinaajista, mutta Mielä hiMn käyttökelpoinen ja nopeakulkui- nen. Se oli maluuttamaita. kikllll-uutisis. — Norjan työläiset ja Suomen asia Norijan MaajächeStön kokous ali o: Kri- stianiaSsa maanantaina, jolloin naapuri- maiden edustajat esittiwät teuveh>y5scn- sä. Etenkin Snomsn eduStazaa juhlit- tiin ja Ziokous päätti hywäk.syä lausun- non, josisa ilmaistaan Norjan järjesty necn työtväestön Wvä myötätunro Suo- men taistelua kohtaan. — Faktori Zarkoffin juttu. Poliisi- ksnstaapoloja A. CrMsonia ja G. Win- bergiä wastaan, joKa aliratsmncstari Golowuschinin Zäskt)stä weiwät Finl jandskaja Gazetan kirjapainon faktorin Turun kasarmiin, tulee nostcttatvaM itänne raastuivanoikeudeSsa. Mainitut ibnstaajpolit. jotka pidätettiin wirantoi- mituksesta, oivat jälleen saaneet astua palivelMseen. Zarlkvff on ilmoittanut, et- tei hän »vaadi heille eiieSivastausta. Kmten olemme maininneet, oivat >kons- taapelit Erilksson ja Minberg selittäncet menettelynsä perusteeksi sen, että he luu- limat Zarkossia silivirlipukuiseksi santar- miksi, joita nt)kyisin liikuskvlee kaupun- gissa ruinsaasti. — Aksi pienimmistä. Ent. poliisikons- taapeli Nikolai Merikulka (ent. Sjö- l>l«m) on senaatilta anonut a»vustusta. Anoja otettiin poliisikonstaapeliasi iv:na 1002 ifa sanoo hän tulleensa rrotctuk,?i iv. tAXZ .Muuttuneitten poiiitiisten olojen tähden Anian mitään omaa kyytään". — Juhannus Aamasaksalla. Juhan nuksen aattoiltana oli Aatvasaisalle saa- — Kuuluuko WalpaS sos. dem. cduS- kuntaryhmään? SasialidemokratiSsa lir. TietSmätöin: Eo>si<tlide!mo!l!ratrs«n kansanedustajan A. Kanniston ryhmään kuulumisesta on 7UÄuslehdiSsä wiime aisoina näkynyt ol« lleen puhetta, ja on mainittu H imen tul» letit ervtotuksi ryhmästä sen johdosta, ettei ole ryhmän jäsenmaksuja maksanut. Jos kevran Kannistosta puhutaan tässä äänilajina, niin ei tftt mitään syytä jät» tää Walipastakaan aiivan rauhaan. Mi» Wl» lkvvrotaan. motti nimittäin sos.-de.m. eduskuntaryhmä hänetkin samalla kuin Kanniston, !s«nwuoUi, ettei hän ollut ryh» mälle mcnomiä jäsenmaksuja suorittanut. Puolueen pää-äänenkannattajan päätoi- mittana Ka entimen puolue toimikunnan !iuheenDohtaja olisi «siiS laimiitlyönyt täyt» ■tää wel»volliisuuden, joka lasketaan ensi- mäisten jouKoon puol>uetoiminnassa. Semmoinen asia pidettäisiin tvarmaSti orBoisena »meMitapahtilmana", unitta meillä ei sitä ttKmän puolesta ole tvalit» sijoille edes selostettu, Maikka ?yllä Naa- ra>laisen, Mäkelinin y.m. jutut aikaaiaan on taMaan tietoon.saatettu. Olisi ht)wä tämän johdosta saada ryh- män IvirHaiRjoilta tietää, onko asianlaita todella, niin, että Malpas on r^mä?tä tullut orotetuisi ja tämäntapaisesta syys- tä. Si-täpaitsi »liisi hywä saada selitys Wa7ppaa!lta, millä shillä hän täten on ryhmästä erottautunut, eikö hän enää hälua llukisutua ■sosialidomokratiscen e» duAkuntavyhmään, tvaa-n haluaa jäädä ./Milliisi", »vai onko joitakin muita syitä olemassa? .Manlsan Lehti" yhtyy kysymykseen. Fa wastauk>s«en utÄioita odottajia on kai mnitajkm paljon. — Konduktööri Länsivaara on ilmoit- tanut, että Kansan lehden mukaan hä- nestä kertomamme uutinen ZäynniStä ?enraa7i?uwernöörin puheilla on koko- naan porätön. — Salaiset kirjelmät. Uudenkaupun gin kanpunginpMoelija K. O. Leino on senaattiin »valittanut siitä, että Uuden» kaupungin maistraatti on «roittanut hä- net toimestaan semvusksi. ehei hän sika» Iäisille sanomalehdille Mienyt eräötä ken- raali?iiivernöörin salaista kirjelmää. Malittaja sanoo!syynä siihen, ettei hän suorittanut tätä hänelle annettua teh» täwää, olleen iscn, ettei hän halunnut joutua erään sikäläisen sanomalehden pavjauNsen esineeHi. Hyvin lajiteltu varasto | Hienoja villa-, alpakka-, maaliini-kankaita. Valkosia , n . Piqae & hamppukankaita. Monriuatarpeita.: huntuja, kukkia, sukkia» Hienoja Valkosia silkkinenäliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa PobjoiBmaiden pankin talo. Pahelin_65. — Kolera Menäjallä. Namotsher» lpauteen, himoiten ne haukkumat kellä» kaskista, kejäk. 29 p: Äesak. 13—26 > rissaan, kun henkesi koettaa murtaa p:n Ivälisellä Miikalla sairastui Donin sotajoukkojen alueella Rostomia ja 3!a» hitshemania lukuunottamatta koleraan 3Kö, parani 55 ja kuoli 142. T.k. 23 pnä sairastui Nomotsherkaskissa 5 ja kuoli 2; Tfherkaskin, piirissä sairasiui 13 ja kuoli 2b, 1:ssä Donin Piirissä ^sairastui 15 ja kuoli 4, Donetskin pii- ' rissä sairastui 18 ja kuoli 2; kaupun geissa sairastui Taganrogissa 13 ja kuoi'i 7, Asamissa sairastui 2, Rofto» loissa sairastui 36 ja kuoli 30. Ovelista, fcsäf. 29 p: Olfhamsan fijläsjä on sairastunut koleraan 21 ja kuollut 6. Pultawasta, kesäk. 29 p: Wiikon ku- luessa on läänissä sairastunut kole- raan 114 ja kuollut 46. Kirjallisuutta ja taidetta. — Uusia kirjoja on ilmestynyt Holsin- gin kustanlNusosackctHtiön justannuksel- la: Nyrikkeily, englantilais-amerika- lainen itffepuolustusjärjestelmä, joka e- rimmaisesti wahwistaa ihmisen henkisiä !ja ruumiillisia Mourua, kirjoittanut Vi king CronhoHm, suomennos, simuja 107, hinta 1: 75. >J i u-j i tsu, japanilainen itsepuolus- tusjärijestelmä, ?ir^oitti Viting Cron- ^hvlm, siivuja W, hinta 1: — Kumvi- (Iatkoa). Teille, nuorison johtajat kuuluukin ennen muita runoilijan kchoiius: „Kun näänNiMibft kauas näät avelijes aawik7oon kohottaa tohdi saumas, lyö lähde kallioon. Kowimlpaan 7allioista lyö, ihmissiMmeen Niin kovmen kulkijoista saa moni wirwokkeen. Se tee. Vaikk' erämaassa iäti it'se käyt juo taimaanrannan taa sä amarat Muorien näyt. Ja outona jos >pl)syy ^kuss' uinuu kerran luus Main kuolo hautaa kyst^y ei?uolemattomuus. Ja si>nä nuoriso, joka lähiöivailmii- na ja elomvoimasta meremänä N»syt tietä tu>lawaisuutest ihannemaahan, mi- tä »vastaa manhojen miisaus sinulle? Näin se wasiaa: Äatso kaksi on tietä nuorukaisen kulkea, öhi isiensä, uhman tie on toinen, toinen kuuliaisuuden. Ne jotka kulkewat uhman tietä kuike- avat y!!sin ja kuoleman kuilut aminoita- wat heidän ympärillään sillä naarat- 'Pisto on Poiketa stltä polulta, jonka ai- kojen fokemus on Parhaaksi huoman- nut, määrällistä on uhmata isien us- koa. istcn tapoja ja säännöksiä, mutta niitä, sotka sillä tiellä onnistumat, o Ikaikki vankeudet. Puhdistaa itsensä täytyy mielä hen- geltään waipauteiun5in. Paljon wan- feutia ja hometta on Mielä hänessä jä. jellä, ipuhtaiösi täytyy hänen filmäinsä» fin tulla. Niin, minä tumren tvaarasi. Mutta rakkauteni ja toimeeni kauna minä mannotan isinua: Ää heitä rak kauttasi ja toimettasi! Uu::a lahioo jalo luoda ja uuden hymeen. Wanhaa tahtoo hytoä ja »vanhan säilymistä. Mutta se ei ole jalon lvaara, että hä- nestä saattaisi tulla hi)wä, maan se tu tä hänestä tulisi julkea, pilkkaaja ja tijhjÄsiiekijä. Oi, minä tunsin jaloja, jo:?a kadoltimat korkeimman toimeen» {ja. Ja sitie he pilt?asiwat kaikkia kor» keila toimeita. Sitten he elimät jul» keasti hetken riemuissa ja tuolle puo» len Ipäimään>sä he tuskin asettamat mi. tään päämaalia enää. „Henki on myöskin hekumaa", niin he sanoimat. SMoin murtui heidän heiÄensä siimet ja »ryt ryömii se ympä- ri ja kaRvaa ja tahrii. Kerran h« aikonvai tulla sankareihu hekumoivftjoita he omat nyt. Mieli- kanvaud-elsi ja kauhuksi on heille san- kari. Muna rakkauteni ja toimeeni kauita minä ltvannoian sinua: älä hei» tä farffam sielustasi. Pidä korkein toimeesi ptchänä. . . . >Te toinen rie joka wie, nuorukainen, tulemaisuuden kaukomaahan, on lci- menrpi ja turmallisemipi. Sitä kulke» wat kaikki ne joiden jtydän on enem män kiintynyt manhaan kuin uuteen» joika sisimmästä st)dämmes:ään kun» nioiitoiivat isäin tapoja ja omaksumat heidän ajatusmaailmansa, joika rakas- iawat e>nemmän rauhaa kuin taistelua enemmän hiljaisia tt)ölä luin uhkayri. ltlksiä. Se5in lie on kunniakas ja kau» nis. kunhan ie lvaan mie eieenpäin, kunhan se symentää entiser «vaot ?a Zaajeniaa perityt laitumet. Muita tälläkin tiellä on oma» waaran?a. Hel- posri mafiaa siinä melnous ja unte» l.uus mielen, helposti hyökkämväi rau- HMiien iiieiseeit eläjän .'imPpuun ka- tcudcn ja ynsefden pahar henget. Jos on uhman tiellä tarpeen maroitus: älä hcitä sankaria sielustasi, niin on tar» peen sillakin. jci'a malirsee kuuliaisuu» den ticit tthdä ilolleen usein tämä ki>iyinys: miienkä »voisi sieluni PYft?ä elämänä? Tillä siinä on elämäsi pai- nopisie, sinä nuorukainen, joka fysyt tietä tulemaisuuden ihanneinaahan, siinä eitä sielusi {tyfcy alati ivalmeilla, eitei nuorekas intosi ja harraÄnieli- Wigsi hupene jokapäiiväiniiiden san» taan «ikä sammu hekuman soihin. Älä siis anna kateuden paheen syös- lpitamtpäm matkain päästä ei tällä kertaa llaisten «svkuavan Milkaan toimittanut W. uhmantien >kulki,joita ollut ehkä lii- Aaivasaiksalla ollut matkaMsoita. 'STJäijt* 1 11 smirla siwua, hinta bv p:n- tää kuin AatvasaZsa saisi tästä puoleen jäädä ruotsalaisten juhannusyön ivietto- paikaikssi.. I»lhannn'ksen ivastaisena yönä ci au-rinkoa nähty ennenkuin waöta wä- hän yli Slo 1 aamupuoleen. Juhannus aamuna sitte allkoi sataa joten seuraaiva- na yönÄkään ei nähty aurinkoa. — P.P. jau ra5klais«mattomia kysymyksiä, jotka koko painollaan tulevat rasiitamaan Wc- m^än lähintä tulema puutta. «tvlypinin >lakiehdotu!kl'ella ivoitvat «- päilmlliiä olla suuret seuraukset, mutta ennen kail?ea kielteistä laakia. Siitä ei iiyunt) yleiSmaltakuimallista lakia. Ivaan tcipcchmu ainoastaan Suomessa tooimas- sa oleman lainsäädännön pysähtyminen. Äoremon ja Teutrichin laatiman laki- «hdotuZsen hymäcksyminen on tuoitanut ivältapuvlueelle duumassa ja neuwostos- sa haidän oman «chötäwaikutnksensa kautta sellaisen saveellisen tappion, jota heidän »vastustajansa «m>ät osanneet aa« miStaackaan. »GoloS MoMivy' on katsonut tarxeelli- selsi -selittää, miStä slHstä täytyi tiireh- tiä Tuomon lakiehitotuksen hywiksymis- ta. Suomessa kiihotetaan wäeStöä, !n» ten sanomalehdistä tvoidaan huomata, ja tämä kiihoituS on yhteydessä Menäjän tvastustnspuokueiden toiminnan kanssa, tiu n tvaan saadaan aikaan, niin herrat Mecheiin ja Mil.ju?ctv toistmvat «uo- meSsa isen, mitä Puola teki w. 1HÖ3. Ja tykin ruokana saatvat olla rauhallinen Suomen tansa ja vonäläisct sotilaat. l sua opettajille, joille apuraha on myön- neity. Johtokunta on kuitenkin paähäntyt, eitä lurssit alkaisimat samaan aitaan — Muistomerkki. Suomen Nuoriso liiton lmu>si!fotouSTf.en jälkeen Eurassa pi detyssä yksityiseslsä nuorisoseuralaisten kokouksessa päätettiin pystyttää muisto» Manalta Suomesta. Suri taliieli ZmiIIi. kuin yliopiston lukukausi (noin syys- ! merMi nuorisoseuraliikkeen syntysanojen kuun keskipalkoilla) ja kestäisimät koko ^ausnjan. hlivppi>las Juho Hietasen hau- lukukauden, jos määräraha silloin jo | dalle Helsingissä. Maisteri I. H. Kalan on käytetlÄvissä ja koko eduskunnan ja ylioppilas Arwo Inkilän toimeksi an- myöntämä summa 60,000 ml täksi nettiin panna alkmm tvarojen keräyZ tar- MuoMsi hl )wäkslMän. Jos '.aajen sa- koitusta marten. — Hels. S. moi n kuin wiime Muonna tämä sum- ma mähennetään, niin on kurssien kes» tämisaika wastaawassa määrässä ly- hennettÄvä ja saattanee niiden alkukin siirtyä lokakuuhun, vieläpä sen loppu» puolelle. Jos määräraha joutuu ajoissa johto- kunnan käytettämäksi. jaetaan apuraho» ja m.m. seuraamille opettajille. Maalaiskunnista: Lehmusmaara, Emmi, Laukaasta; Mäki, H.. Ruolve» delta; Nikula, Maria, Kuusankoskelta; Pajari, Olli, Asikkalasta ja Äiiisänen, Pietari, Rautalammilta. Muista oppilaitoksista: Enckell, Amanda, Jyväskylän seminaarista. — Juhannusöisen hallan tuhot Sor. tamalan ympäristöllä. Useilta tahoilta Sortamalan ympäristöltä on ilmoitet tu, että halla on käynyt mieraana, wi- kuuttaen melkein kaikkialla perunan marsia ja tehden tuhoa laihomainioil- lakin. Samaten kuuluu samanlaisia miesrejä Salmin kihlakunnasta kaik» kialla. Juhamiusaattoyönä aleni läm< VoaäjÄtÄ. Leo Tolstoi wakawastl sairaana? Leo Tolstoin ilmoitetaan ankarasti sairastuneen. jälleen ankrn monia. Sillä paljon on niitä, jotka nuoruuutensa maihdeaikana ar- mostelemat omat «voimansa liian suu- riksi, luuliwat olemansa kutsutut >>li- ihmljsen ponnistuksiin ja saamutuksiin >ja seisomat nyt miehuutensa parhaina päilvinä siipirikkoina ja Ivelttoina tie- puollessa katsellen, kuinka tettve elämä kul?ee elinMoimaisma heidän ohirsen- sa. Heillä jotka näin sortuilvat l:!asta jänniiylffestä ei ollut kehitys Muosi- naan ketään isällistä ysrämää, ivan- husta, joka olisi puhunut heille kuten persialainen tietäjä neulvoakyiymälle nuorukaiselle: „Wös ivapaaseen korkeuteen sinä tahdot, tähtiä janoo sielusi. Mutta si- nun huonotkin Miettisi janoamat «va pautta. Millit koirasi tahtomat iva- punut ftjilincrsta ilmasta huolmiatia jv- ^teos o-n runsaasti ja wa!.nsewastl ku- ^ dotlaakin uudistajan kunnia ja onni.'tä itselläsi ml )ötä ilon onnea, älä tah- ten>kin r>ulkul,iastl paikkakunialaiiia ja witettu. jMefoän aikanamme, josta syystä sano-!raa sieluasi pahoilla ajalursllla, älä a» Nuotan puolen aiulikaita, zota ivaZtom| Konekirjoitusoppi. antenka» j fl0n murrostm ja kumousten ajalsi^lrnna ruumistasi huonolla elämällä, ' älä rumenni huuliasi tyhjillä sanoilla. Älä sokaise anvostelewaa järkeäsi itse» rakkauden narrin »verholla äläfä hei- 'konna !waltaas itsesi yli suuttumuksen ja mihan purkauksilla. Älä annan ra- han himon iukehuilaa aullaniis- ja uh- rautu m istarivei lasi. Älä iloitse Mää» ryiidesiä silloinkaan, kun siiiä olisi it- yllesi hyötyä ja siunaa oikeuden moit» toa maikka se korottaisi pahimman Mi- hollisesi. Ätäin tekee rakkaus. Ja m« olemme Maichoilia kuulleet että rak» kaus on käskyistä korkein. Sillä ei rakkaus koskaan mäsh; «Maik ka ennustukset lakkaalvat ja kieles ivai» ken^vat ja tieto katoo . . . Muita olkoon tiemme uhman ne tai kuuliaisuuden. Moittoon se lopulla mie ja sisälliseen onneen ja rauhaan jos me sitä kuljemme rehellisin ja puhtain pömittan siihen määrin, että se osott: esim. CortaMalassa jo 3 astetta kyl» maa. Nähtämästi on hallan tuhotyöt suu- ... .^ - ,, o .....'ret, maikka wasta myöhemmin ne nä» Toissa iltana rlo /28 auaan paa>i tulemat — Laat. I»(i irti 3«W» fttfonftKä8fä I °uppmi _ irti . Lskari Pärnäsen saunarakt-nnuksessa. gAjjme keskiviikkona jätti Suomen josia nopeasti lemisi asuinrakennuk- ^Kirjansitomo-omistajain liiton sihteeri seen ulkohuoneihin ja waras:ohuonee-Liiallisen, Suomen kirjansitojain lii» ieen'voittaen ne. Edelleen lemisi tuli !°n ja Suomen Äirjansitomo-omista» ' ^ . i«tn lnion Malisen työsopimuksen trtl» kauppias Kalle Tiirasen asuin, ja ulko» huonerakeanukstin.sekä maras:ohuonee» seen «samoin kuin nahkuri Alfred Thu» nellin nckh5itchtaaseen, jotka laitti ly» ihyessä ajassa pMvat. .Pärnäsen ja sanomiskirieimän tolle. Kirjansitojain lii- — Menäläisen sotamäen retkeilyt maassamme. Tamp. Sanomain jaa» mien tietojen mukaan jaapua tf, U niin. Jo poikana olit... meidän kesken puhuen ... sudenpenikka, joka raatelit alaikäisia tyttöjä. Nyt ukkotniehenä olet neitosten pahahenki, puhuu val tioneuvos koettaen jo hymyillä. — Mutta eivät silti pelkää kuten setä Morti- meria, nauraa Littov mukana. — Nainen on aina enimmin rakastanut sitä, joka hänelle tekee enimmin pahaa. Sen opettaa histo ria, puhuu Heideman haukotellen ja jäseniään oikoen. — Meillä on nyt, Alvar, henkisten harrastusten hetki, jota sinä et ymmärrä. Mutta ... mutta jos nyt sinäkin koettaisit ruveta ymmärtämään. Sillä Ter von ympyrät voivat pian leikata sinunkin ympy- riäsi. — Tervon? Pah! Ja tätä te pelkäätte? Tämän vuoksi kiellätte itseltänne iloisen tuokion? Houk- kioita! sanon minä. Littov kaataa lasinsa täyteen, juo sen pohjaan ja lausuu: — Meillä on ympyrä, minkä sisään voimme pakottaa Tervon liikkumattomaksi pisteeksi. Ja se ympyrä on raha. Toiset yltyvät nauramaan ja onnitellaan Littovia sukkelasta keksinnöstään. — Siltikin on oltava varuillaan jo ajoissa. On pantava raha lyömään rumpua, mikä Tervon pe lottaa. Sinun lehtesi, Heideman, sietää tulla kes- kustelunalaiseksi. Nykyistä »Österbottenia" ei tar- - 85 - Vieraat ovat vaipuneet tilille oman itsensä kanssa. Tässä istuu kasa murheellisia vanhoja herroja, joiden johdossa on koko kaupunki ja lääni. Talisilmäinen suurivartaloinen Elers panee kä tensä ristiin päänsä taakse, nojaupi enemmän noja tuoliin ja lausuu vähän arastellen: — Jopa joo. Mutta kuka on tähän kaikkeen vikapää? Hän katsoo puolisilmällä salaa valtioneuvok seen. Valtioneuvos sydäntyy ja rupeaa itsepuolustuk seen: — Minä tiedän, että syytätte minua, vaikka teistä kukaan ei sitä julkilausu. Minähän se olen synti pukki? Niinhän? Miksi muka isällisesti Tervoa suojelin, suosittelin, ruokin, vaatetin, rohkaisin ja ... ja laitoin miehestä oppineen herran? Minä hän vielä hänelle täytenä miehenä toimitin Säästö pankista kuuden tuhannen markan lainan, jotta hän voi pääkaupungissa opiskella. Mutta eikö Heidemanille aikanaan ole tehty samoin? Vakuu tan, ettei minulla ollut aavistustakaan Tervon aikeista... näistä viime hetkien aikeista, jotka nyt painuvat päämme päälle Kuin uhkaava ukkospilvi. Ei... ei... ei! — Mutta... mutta jo koulussa... haukkui ja solvaisi ruotsinkieltä..yrittää Heideman puhu- maan. — No koulupojasta sanoa sitä tai iätä. Että kehtaat! Sapekkaaksi hänet kyllä tiesin ja kun hän