m N:o 138*— 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina kesäkuun 19 pinS — Hukkuneita. Wirme keskiwiikkona hukkuitvat Alöjämellä uintimatkalla palivÄi-jaiar Otg a Salminen ja torpparin tytär Lydia Tomppi- la. Grtsimnaiifirtu oli kotoisin HiHyn kyläsiä Pirkolasta ja oli 19 wuotias; jäl-limäinen oli kotoisin Möjänveltä ja 14 tvuonas. Kun rannalla ei ollut »veneitä, ei onneitomille päästy apuun. Heidän ruumiinsa saaiiin Ylös »vasta 2 tunnin kuluttua. — Muinaislöytö. Nakkilassa Soi nilan Hlässä Pennalan talon maalla teki muuan torppari :anä kemäänä puuiarhamaata, jolloin hänen maata kailvaessaan tuli esille useita muinaisen asutuksen jälkiä, pronssi» ja rautaesi- ne itä, m. m. Pronssinen kaula rengas, riniasoilkia, sormuksia, keihään kärkiä y.m. Esineet läheiettiin Helsinkiin tm- kinaiviksi ja annettiin tieto löydöstä MuinaismuistoichdisryHell?, joka iä- hetri paikalle t:ri A. Hackmanin. Löy töpaikalla on hoivailtu olleen pakanuu- den ajalla kalmislo. Kaiivanksia toimi- jettiin »viilkon päimät ja oiettiin täi» löin talteen 60 muinaisesinettä. Äai mo ukset on nyttemmin keskeyrelty ensi kehään. — Eatisea prokuraattori Hinoikamra» nimitylisen johdosta Turun hAvioikeuden -varapresi^entitisi kirjoittaa »Ädo Un» d« r r ä t t ets«r", että ennen nyt ta pahtunutta nimitystä lenraa>likuwernöö- ri on homioikeudesta toaatinut nähdä!» seen n^j. Miaparin kapimajutun pöytä- 'kirjat, jossa jutussa hra H. «siintyi Wia» porin kiinnisaatujen punakaartilc.sten asiamiehenä. Se seikka, että tämä asia- miestvimi «i ole »vaikeuttanut tapahtu- nutta nimitystä, on pidettÄvä sellaista odottamatonta »vapaamielistä käsitystä kuivaamana ennalkotqpauksena, jota on syytä pitää muistissa. — Perheuutisia. Atviolliittoon »vihit- liin TuruAsa morsiamen kodissa tämän t:n 13 pnä lehtori, sil. tohtori O. I. Brummer ja tyttökoulun .Opettajatar ^lsa Mäcki««n. — Korpit kokoontuvat. .Rjctsh" lch- den Helsingin tirjeemvaihtaja tertoo saa- neensa tvenäläisoltä taholta tietää, että Helsinkiin tulee piakkoin saapumaan joukko entisiä potiisuvirkamiehiä, joita o* — PSSSkhse» !irja»to. 6:8 vihlo Marrhatin kertomusta uutiSasuNaat Ka- nadassa on ilmestynyt. — Le» Tolstoin «usta teoS. Le» Tol- stoi on näinä päitvinä saanur tvalnniksi uuden teoS>s«n. kaHinäytöSsis«n hiSvinäy- telmän, sietää RuSfl Äowo. Näytelmän nimi on: MeMa on kaamiS maksettuna-. T«i??e>n sisällön pitää Tolstoi suurim- massa sockai-stmdessa, lähimmiltä omai- siltaankin, lsvlittäen tämän niin. että hän oli lnmka »ryhtynyt kappaleeseen sattu- matta, za että tvaSta nyt, kappaleen ival- mistuKim, on toiwoa, että siitä jotain tulee". Mtnit smj» pnnetaniiiB Kg* tmiliseslii »miimisesti. Tämän kirljoittaja on useina >wuosi- na saanut hoitaa Punatautia sairasta- -liivat w. iWö croitetut »virastaan ken- wia eläimiä ja siten hankkinut itsel Pikku-uutisia. Kirjelmä SuomeSta P. N. Miljuloffllle. Surtijoella pidetystä kansalaiskokouksesta lähetetty 180 kausalaisen allekirjoittama sählSauoma. Wiime sunnuntaina pidettiin Kurki- joella yleinen kansalaiskokous Euomen kysymyksen ratkaisun johdosta duumassa. raali Rcheinboltin päälliölyyden alaisina «myöhemmin paiwelleet Mostviv l-ssa. Hu- chujen mukaan tullee virkoja auki. ,Loistawa" vararikko. Ent. tch- taanilsäntä, kirjailija AnderS Ramsay- «vainajan tvarariRopesässä on omaisuut- ta kaikkiaan S61 m. ja velkoja S74.7V7 mk 4 p. Suurin saarnamies on Suomen Pankki, jonka saatatva tekee 175,861 mk. 88 p.. sekä sille tmUokuun 1 pstä I8ö3 al- käen juossut kvrko, tek«wä 4N.MS mk. SI p. Äi yhteensä S72I71 mlk. LZ p. — Muutti paitaa. Kun »viime fcu* tvantaina etelästä tuletva iuna toi ylei- söä MMvlin llauilujuh>lill«, niin vlipa erääsqä täpötäydessä »vaunussa muuan ukkeli, joka Maunussa olija in hämmäStyk» seHi riisui itsensä alasti. sieppasi lau leen kokemusta, maikkapa »vähässäkin määrässä taudin käsittelyssä. Ensiksi Pitää kuhienkin huomauttaa, että maan Eläinlääkärit lsamoin kuin kar- janomistajat suurella mielenkiinnolla odottawat niiden tulosten jeurauksia, goihin eläinlääkäri R. Heinders)n osa k- si -jo on tullut ja edelleen tulee niiden istutuskokeiden kautta, joita hän on tehnyt ja edelleen, nykyisin suuren eläiiÄääkärijoukon alvustanmna, tekee estääkseen punataudin ilmenemistä ija ilse «sairaustapauksen liSMenräinistä iässä maatamme niin suuressa mää- rässä >rasittawassa kulkutaudissa. Tä- mä harras tieteellinen tuikimus, jo:a sekä t:ri von Hellens, että eläinlääkäri Heindevson osottamat nautakarjassa il- menewää punatautia kohlaan, »vakuut- laa, et:ä me lähimmässä tulevai^suu öljyä hywin sekoitettuna litraan pela- »vasiemenjuomaa, täYstkaAvuifille nau- taÄäimille kahdesti päivässä. Pella- tvasiemeniuomalla on hyvä maine maalaiÄväeStön keskuudessa, joka mieltymyksellä ja luottamuksella käyt- tää sitä lääKeenä mMein kaillia koti- eläinten ruuansulatushäiriöilä was- taan. Crotihon-öljy waro»vasti tipot- tain annettuna ei minun kokemukseni mickaan ole vaarallisenipaa kuin risii- ni-öksly, .joto ulsoin täytyy eläimelle an- tai litvamääriä, ennenkuin se milään waikuttaa. Eitsimnainittu lääke-aine maksaa muutaman, pennin, kun taas riisiini-Ajy nousee !wähiyiäin pariin inaickkaan eläintä ja päiwää kohli. Hal- pa ja usein käytetty glauber-suola on aiwan sopimatonta käytet:äwcrksi we- reitheiiosta aiheutuneessa umpitaudis- sa. Eläimen huolellinen tarkastaminen jÄa ilta ja aamu on warmaaMn useissa talpauksissa arwokkain apu sel- laisten Kairausten parantamisessa, joi den woittamisesta on sitä eneininän io:tn>eita mitä aikaisemmin niiden jä- lille päästään. Jos karjanhoitaja tah- ioisi livai^xiutua pahimpana aikana kerro.» päikvässä juuriharjalla ja »väke- wällä suolÄiuo^fella Pesemään eläimet, .niin estettäisiin »varmaan moni sai- raus. Pieraviljelijöille sa inuille, jotka omistawat yhden tai kaksi nauta- eläintä, ei tämä »varotvaisilusioimen- pide olisi ensinikään mahdoton suorit- ^taa, ja kuitenkin heihin ia ivallisesti an^karilnMn koskewat ne uhrit, joita !werenheittäminen joka kesä »vaatii. Edw. Z. jjtf§toU)a»»l|a ioppaö fHa tapa<l lihansa. T.qoItti— ifl 3Banh»iä saarnaa aina omaa lihan kuo- J a lettamista: ^Jos ihminen lakkaa tu» pakoimasta, syystä kun hänellä ei ole lupÄkkaa, ei se ole suuri urostyö. | ... Mutta jos hänen taskussaan, hänen ^ niyydÄ&a edessään on tupaKaa, ja hän kieltäytyy siitä, on se suuri urostyö. Minä käyn saunassa suureimnan urostyön «tähden, sillä silloin «m kiusaus edessäni täy- dessä waimassaan. Minä riisun nai- ioirv«a^ ilmnn StSXäSt rS.™~ SB sssxsxtc desta. Tällainen kiusaus auttaa mi- nua suuresti. Mutta, — jatkaa Ras» putin, — sattuu niinkin, että minä lankeen „shntim". Sitä minä en kui- Vvksolllomakkvit» ItvsU-8aomvll konttorissa. Perheuä on joutunui lurjuuteen. We« ieen on huttunut myösliu paljon la> jaa. Moniin palloin owat Viinitarhat, pellot ja puutarhat tuhoutunee^ tlUttmatuiuteja. tenkaan Pi!dä syntinä, sillä kaiM mi- . .. _ , _ Ä nussa on puhdasta. Enkä minä tämän synnin Jvuofji köy saunassa. Tällaista lihan kuolettamista Ras- putin lhachoittaa Useasti ja monien naisten kanssa. L:n perheessä sai se aikaan muchenäytelmän, sillä hra L. alkoi waatia,ettei wanhus saisi käydä hänen perheessään. Waimo ei tähän suostunut, waan läksi pois jättäen miehensä ja Idpfcnja. Olette, teidän ylhäistHterme, saaneet selmän kuwan iästä ilvanhuksesta. Analogisia tapauk- sia ei myöÄään puutu, joten voitte todeta kertomukseni." Äokoulscn puolesta päätettiin lähettää justanja puhtaan paidan ja ailvan rau- teissä sa<tiivme oÄottaa suuria ja lpäte- . f ^ oS»/J A VA ff 11 itH Suomen oikeuden puolustajille binmias sa kiitoAsähkösanoma heidän miehuulli- sesta esiintymisestään. Sähkösanoma, jo» ka osotettiin prof. Miljukossille, on srsäl- äöUään näin kuulmva: J3B enäjän »valtakunnan duu ma n jäsen, hra prof. P. N. Vi i I» i u I o f f. Jännityksellä Äcmme sanomalehdistä seuranneet Suomen asiain käsittelyä We» näjän zvaltakunnanduumassa, jota käsit- tely »vastoin toiw«nutz'iamine, »iin su- rullliesli päättyi tämän kesäkuun 19 pnä. Samalla kuin me ?h>lmäwcrisinä ja tyy- ninä olemme vastaanottaneet tiedonan- non täsiä Menäjän kansaneduskunnan oikeutramme loukkaavasta päätölitstä, lähdemme me pelottomina >?a:l:amaan suä uurra raskasta taiwalta, joka i«t on edessämme, sillä me luotamme Jumalan apuun ja oikeuden lopulliseen voittoon, ja Mi^jukossin, Roditshessin, Maklako^sin, Meyendorssin, Gegetschkorin, Bobrian- ,sk»)n, Iesrvmossin. Bulatin, «okolossin. Shukosssiyn, Tseheidsen, Rosc^kossin ja monien muiden Menäjän valtakunnan duuman jäsenten lausunnot Tuomen oi- keuden puolcsia, mvat meille takeena sii- lä. että i:se Aenäjän kansa ei tahdo Suomen oikeutta sortaa. Jalosta ja miehuullijezta ^siintymises- tänne vähäisen kansamme puolesta >oas- taanotlvkaa »vilpittömät ja j oötintc Cli set siiloksemme, ja lausukaa sama tenveh- dys kaikille niille, jotta asiamme puoles- ta owat oikean sanan sanoneet. Teidän ja heidän lausuntojen kautta on Suomi nähnyt Menäjän kansan sydämen ja tul- lut lächommä sitä. Se maa ja kansa on Serran tuleva suureksi, jolla on Teidän kaltaisianne miehiä. Tulevaisuus on heidän. Kurkijoki kesäk. 12 p. 1910". Alla 180 kansalaisen nimet. — K:la. hallisesti puki sen yllensä. Kun matkus- tajat kyselkvät syytä miehin menette- K)yn. niin selitti tämä tyynenä, että nyt- hän on lautvantai, jolloin pai ia on muu- tettatva, sekä sen lisäisi ollaan lauluj>uh- laan menossa, ja kun ei kotona «nnättä- myt paitaa muuttaa, niin eihän tässä mi- tä auta. — Oli luonnollista, että pai- dan muutto isaattoi vaunussa olijat hauskalle tuulelle. — S.S— o. — Uufi sanomalehti pääkaupunkiin. Helsinkiin ollaan aikeissa perustaa uusi, suomenkielinen sanomalehti. Puuhan e* t»päässä lienavät hrat Jonas Castrxn ja Heitti Renvall, joiden matkoin maa- seuduilla pitäisi olla yhteydessä asian kanssa. Kirjallisuutta ja taidetta. - — Tietosanakirjan vihot 35 ja 36 o> ivat ibmeSl»)neet (Englannin kieli ja tir» jallijuus —<5ssen). kutuisista kirjoitut- jisui mainivsvmme seuraarvat: lä pals taa pitkä Engla-nti (I. Forsman), 12 palstaa piriä espanja W. Sjöström -ja G. Rein), Eskianot E. Äaila), Eng- lännin kirjallisuus (Helmi Setälä), ES- paidan kieli ja kirjallisuus (O. I. Tall- gren ja -J. Hahl), Englannin ratennus- raide (Usito Ächström), I. H. EMo (E<s- ter Hällström), setä laajat ja huomalla- «vai 5 palstaa käsittämä Esihistoria (E. N. Setälä) ä<t Esihistorialliset ajanjak- ifot, 9 polttaa (A. M. Tallgren). Ltäy- wiä edislylsiä tämän »vaarallisen Mintaudin tovjumiisessa. Niin kauan kuitenkin kun ollaan pa- lkotettu käyttämään talvallisia lääkekei- noja jo sairastuneiden eläinten käsit- tM)ssä, esiinty kyslM)s. onko kiinan- pulaveri todellakin paras ja sopiwin lääkeaine. Saksassa ja myös meidän- lkim maassamme elukkain omistajat Ävat asettuneet epäUemälle kannalle 'kiinanpuillveriin nähden ja jotkut eläin- lääkäreistämwe oivat alkaneet kokeilla muilla lääkkeillä, sotka ainakin muu- tamissa tapauksissa owat näyttäneet antakvan ainakin yhtä hywiä tuloksia kuin tuokin liian kkallis ja suurissa an- noksisisa ruumiin Svoimia hymin hei- kontawa kiinanpirVtveri. Tiedämme pu- na:audin MM suuri-mma.si osaksi ljoh- tulvan siitä, että punaisia werisvlluja jäylää loiselukka, jolloin »veren ^räri- aine erottautuu poistuakseen ruu- Venäjältä. MW.MmiK" Mm» öp<nhaminasta, kejA. IS P :nä: Alioikeus on antanut tuomio» emistä pääministeriä Christeujeniä ja sisäministeri Bergiä viastaan noste» tussa jutussa huoNmattomuudesta l^i- rassa ja ritoEiisesta suhtautumisesta Albertiin. Christensen wapaut<ttlia syi)lteestä, muita Berg tuomittiin 1,000 ruplan sakkoon tai wastaawaaa 60 päiwän tvaitkeuteen. — Oikeus- kulut suorittaa waltio. — Suuri lahjoitus. M o sko° wasta, toukok. 17 p:nä: Kauvungin! hallitus on saanut tunte.nattomalta henkilöllä 225,000 ruplan lahjoituk- sen kansan yliopiston rakentamiseksi kaupunkiin. — Venäjän kansa» liitto. O d e s- sasta, toukok. 17 p:nä: Menäjän kansan liiton tAäläinen hywäntekewäi- syysyhdistys on lakkautettu. Pietarista lkarkoitottim äskettäin ai- »von odottamatta Pietarin salongeissa tunnettu »suuri, paimen", „pyhä erak ko ja wanhus" Rasputin-Nowyh, joka on 'Sarawwin kuuluisan piispan Her- mogenin ?sä ja Heliodoruksen lähei- semp-,ä ystÄviä. NähtÄvästi owat Hnoodi ja sisäministeriö »vihdoinkin huomanneet minkälaista joukkuetta nämä hengen herrat owat, ja mikäli Reish esitiää todistuksia, luulisi Her- mo^enin ja Höliodoruksen saapumisen ystämänsä pala^tamiseksi Pietariin, vlewan turhaa. Neilsh esittää seuraaman kirjeen piis- pa Teofonitkselle, josta jaa selwän kutvan täsiä „lwanhu>lsesta" (35-wuo- den ikäinen): Sallikaa ilmoiitaa teille jotakin, jo — Ruotsin piispat. T u kh ol- masla, ivukok. 16 p:nä: Lindkopin, gin pvispaösi on nimitet:y tuomioro, masti Personne. Äilvmrisn siM miilsia wirtsan mukana, jioko eläin ka e>lM lähemmän miellyitää teitä, täten joutuu w<i!HÄveriseen tilaan, joka Te, chkä, alussa, kirjettä lukiessanne, suuressa määrässä alentaa sydämen juleite attvelemaan, että kirjeen sisÄ- toimintaa ja ruumiin moiinia. Aavel-^lys on erchdystä, eitä Naspunn on laan, että sitctvat läMeet nyt oivat >hkä ennen Äänyt fiMnissä, mutta että paikallaan yhdessä sellaisten ainesten hän nyttemmin on Pyhä ..Gregsrius", »kanssa, jotka walhjwisiawat sl)dänien ^joia sadat Pie:arin parhaimpiin pii- toimimaa ja 'lisääwät meren ivastus-^reihin kuuluwat henkilöt kunnioitta- tuskykyä. Tämän kirjoittaja pari >»vat ja mallnnsewat wawistuksella hä- >wuot:a takaperin muutamassa saksalai-nen nimensä. 'Anteeksi, että minä tu Ulkomailta £nnrii Mnii M> ii Gltli< kini>M Ihmisiä hukkunut ja paljo omaisuutta tuhoutunut. B e r n i s t ä, kesäk. 15 p: Keski- ja ilä-Sweilsislä ttmoie.aan suuristahan on ^ire.lu tirjasro ja lukusali, weden nousuista. Aitdorfsisja on yl^!crtaan m ^eon runsaat totoclmat. s.iaawieremä hÄvittänyt talon, hauda- lhuon-tta siellä on täynnä ^L-malta kirejenlvarhlajalia). Viaanantaina iltapäivällä oli ohjel- maSsa, Suten jo olemme maininneet -köyiui ÄmPion museossa ja Puijolla. luopio on niitä haavoja kaupunkeja jolta c»wat uhranneet jotain paikkakun» nan ja kansan tvcmhojen muistojen tal- teen ottamiseni ja säilyttämiseksi kustan» lamalla paikallista museora «varten o» rna n talon. Mavsin hauskan, linnanmi- ^cn rvaikutuksen tekee museolaio ulkopuo- l<lta lpyöreine torneineen. Ta.on alaker- ten raunioihin erään postiljoonin per- heen: äidin ja 10 lasta. Nautatieiii- kenne on keskeytynyt Zurichin ja Hu- rin sekä Luchingenin ja Linthalin wä- isillä linjoilla, -samoin Sillin laak- Belgradista, .'eiäk. 15 p: An- lkara ukkonen fäiöi Jaaoo non ja Owi. lainjaijsin ^kaupunkien ». m. tienoilla. Moraiva ja Resaivajv!?! upottiwat nai- den kaupuiÄien kadu» laineisiinsa. Tächelleen owat luhoutull^: chlwöt Moraira laaksossa, Serbion hedelmäl- pisimmällä seudulla. Ävllainatsissa hukkui 26 ja Bagardanissa 6 ihmistä. Paljon taloja on tuhoutunul. Sa- maan aikaan ankara m-ja); useissa imuseo-esincitä, historiallisia, kansantie- teellisiä za luonnontiettellisiä. Warsin« kin juuri luonnontieteelliset kokoelmat runsautensa ja monipuolisuutensa touot- si ansaitsctvat «cityistä huomiota. — Museossa oli oppaana tarkastaja O. öl. Ä. Lönnbohm hauskalla tahallaan selitellen nächlälvyyksiä. Puijo «n kuopiolaisien ylpeys, eikä jtyjtta. Ei kadu käyntiään se, jofa on maiivautunut nousemaan MatkaUijayh- disti)ilscn muutamia touosia sitten Pui- jolle rakennuttamaan korkeaan näkötor- niin. Sillä lsellaisia näkö-alaa kuin täällä ei ole mistään muualta. Näkö» sen läakeaineluettelon kirjoituksessa^len kertomaan asian amoimesti ja Serbian piireissä metkoin täydellisesti Laprn tun» huomasi puckustetta«wan ' ' " ' :orajywiä,! käyttämään esmeis:ä oikeita nimityk- /siä. tuhosi kylmät. Kunin^a5 on kulkulai ra u:aw il rilliä. weri^juurta ja kamfert-''siä. Olen jo kauan aikonut kirjoittaa tos- ja sotaministerien kanssa lähtenyk tia, joiifa rohdot wähän arieniMmää- teille, mutta en tahtonut waiwata tei- Stvilamatsiin. rän muassa seuraalvan reseptin mu-^tä. >Nyt en enää woi kauemmin llvaie-j Munchenistä, kesäk. 15 p:nä: >kaan muodostamat hymän lääkeaineen > ta, sillä luulen, ettei tva:kene mi sesta Mä-Baijeri->sa owat rankkasaieiden punataudin Parantamiseen. Nec. acid.' ole muuta kuin lvahinkoa. Te tiedälte, johdosta joet tulwineer. Eniien omat arsen>:cos 0,z. Secal cornut Plw. sht! et :ä Raspmin on so 4 »vuolta ollut 'fäifinoct Loisach- ja Ammerjokien 6,y. FerrMn sulsuric. 5,^, Nhis. Tor- perheen L. Wvä ystämä, ja että täällä laaksot. Loisachissa omat kaikki sillat mendill 35, g, Camphor 10,<> ruf pulw. omat kaikki ottaneet hänet mastaan särpineet. Ahteys Garmiih-kaupungin sella huolella «valittu kaunis lmvasarja: Esihistorialliset ajanijatsot. curmiota ja perikatoa Mäinämöijelle ja .ämän konnalle. Tietoisena tvalon ja ollfeuJben woitosta Mäinämöinen tyy nesti oitaa uhkauösen masiaan ja lau- ^uu sen warman uskon, että loiset »val- xit ne kummittkin wiime kädessä elä- mäsjä owat määrääminä. Eikä hän — Entinen luotsipSällikki kenraali R. Sjöman saanut hallitsija» kiitokset. Tar« kaataessaan T-sarskoje Selossa hydro- ja kartografiset työt on Hänen Majesteet- tinsa Steisari ollu-t tyytymäinen näke- «näänsä ja lausunut nyttemmin siitä kii- toiset Suomen luotsi- ja majakkalaitot- sen entiselle päällikölle, kenraali Nikolai Sjömanille. ' - |.. Ä leen jaKbttaZva kaikesta huolimatta, tä, tä stmisiiysryötä, työtä kansan aineelli- seksi ^vaurastumiseksi ja henkiseksi ke» hlttämijöksi. Tätä työiä moiduan »vai- teutlaa, voidaan myös pyrkiä meiltä riislämään työmme hedelm.a, mutta anahdotlomaksi sitä ei milloinkaan woi- da tehdä, jos meissä on ^lppautta ja joutunut uskossaan häpcää.i. siokeytiä. ÄaväMirtojen lailla »ne: Sama usko «valoon, mapauteen ja särjemme ne tokeet ja ju'.u», joita ehkä oikemeen asu!koon edcllee i Suomen tiellemme rakennetaan. kansasjsa: suuret chmisyySaatteet woit- Mutta jen me myös hyw:n tiedäm- kalvat lopulta. Mutta elkäämme u- «ne, eitä meidän on ta's:el:«»wi. Ei ^ nohiako: »neidän on käytäivä taiste- ole wähinläkään syytä tuuditlauiua sii- luun niiden puoiesta! hen wöli«oon ajaiut^een, ett» tulemai- suuiemime on tuomaitu lUnan »neidän Ponnistustamme, ilmian horjumaton» :a taistelua oikeutemme puolesta. Juuri meistä, meidän tvalippaudes- ~~ Aikakauslehtiä on ilmcsrynyt laimne ja työsiämme was:aisuutemme Pellerwo. n.o ii. Sisällys: A. T. . ^ - ... Äaslwi<järucstylk>i«ton wlljelysta^>a!o N'a» -Nppuu. «.» mto* Ci |05Dt l^ClTiTfifään unyOtt-dci. — Miten «räät lonef<rup* Kanjalai^set! Kun Suomen kansa si- piaat inenetteletvät. — Pieniä tietoja, vistyksensä aamun ?oi:ossa suurpiirtei- 1 — Lulijain osasto. — Pell»rwon woin- sesjä kansanrunoitdessa pyrkii luomaan ^"^"tilasto. itjenenjä Otata tm**'J?"! >?» »F»*" ' ' C . . J'~ nakgpnrrSta. firvfetniehen ammatista. 2. «Nyf]t»ta, kuwasi *)e nun. kaksl mah:a- Liike-elämän ydin. Nykl)a^taiset meto» waa persoonallijuutta ^vastakkain, dit. Kunnollinen kauppanratkusraja. Väinämöisen ja Louhen. He käyivät Reklamia kotimaisten taivarain Alvaksi, intahitnoisen taistelun keskenään Sainlmon omistamisesta. Taistelun päätyttyä kateellinen, vihansuopa Lou- Ki uKk«a pMjKift tomun tuvvatcn Pulweri korkeintaan kckksi kertaa päi mässä sekoiettuna pellamanemenöljyyn tännöllisen vlämän alatta owat sellaiset annetaan eläimille, jotka omat kahden ArzvitMset tuin Esikaupunki (*£■ iööä ), iwillÄ >en iva lihoja >ja nuoremmille elät- Esine, EisineoiSeus (K. Haataja). Esitys, mille luonnollisesti pienempiä annok- Ejitysoikeus (O. Siarhunen). Eroruöia- slo. Taimallisesli tarlvilaan main yksi rissi (il. Havmaja), yleiftsti ftaoi#tän»id: pultvevi päilvässä kchden päivän aika- Englannin kirkon lähechsseurat (U. Na saamaan terlveiksi eläimiä, joita >H-<<iunu), Ephssolaisnr^e (E. i-tenij), jauti ei ole kowin rasittanut. Nmpi-.. Crasmus RotterÄamilainen (I. Gu.n- poutia »vastaan, jo?a ilmaantuu, jos 'ta eillvät 'kyenneet sitä »vastustamaan merus). Eskatologia (ErlZi Äaila), Es- ^eläimellä usein on MaNva päässä, ja ^ ollen itse ikäänkuin hypnoiismin »val- peranto (Hj. Runeberg). (jofo monasti on ft )ynä eläimen no- lassa. Pevheen keskuudessa saatiin lT eestissä on 60 f uimaa setä liitteenä -peaon laihtumiseen, käytetään menes- pian tietää, että rouwa L. käwi Naspu- liitupaperille painettu 4--siwuine.l eritoi- Msellä korSeintaan 10 tippaa crothon- tin kanssa yhdessä seurassa, joka selitti aiwoimin>sylin. Vanhus asui kokonai- kanssa on katkaistu, kaupunki on ilman sia milMoja tässä talossa ja oli kun malaistusta. Ammer ou tulminut rau- kotonaan. Kuitenkin talon rouwa al-^ tätien yli. Jllerjoen laakjo on muut- koi lljhijen Oijdn kulutiua osoittaa totoa-' tunut järmelsi. Badeiiär.'.', on myös- tonta jokeaa kuuliaisuutta Zvanhusta ' fin tulminut äyräiltensä yli. tch taa n. Hän kulki aina jonkunmoi-1 Belgradis ta, kejok. 16 p:nä: sessa kiihlyneeÄsä mielentilassa ja teki^MoraZvajoen laaksossa olemissa kau kaiken, mitä hänelle käsketään. Mies Puheissa ja kylissä on myrsky aiheui ja l^set huomasijmat tämän pian, mut- tanut suunnattomia Maym^oiia. Swi- lainaisin ja Jagodinan kanpnngi: oloa: kokonaan weden alla. jota on noin 2—3 metrin paksuude.ia. Wäes:ö on pelastautunut katoille. 3L ruumista on korjattu. Useissa killissä omat ta- tuaeilta tvctÄvät lyllä iuureu«noiiuu» dessa merioja esille, mutta ne «v.it luon- teoltaan aiwan doisellaisia. N« owat suuremmoisia syntässä jylhyydessään ja alaslomuudcssaan, n« saamat katsehan sanattoniallsi hämmästyksestä. Puijon nätö-alan isuurommoisuus taas on «nai- semien h»)inyilewä»sä, päimänpaiSleiseesa kauneudeBsa, se paioilaa katsojan ihaS- tuZsen huudahduksiin. Joka suunnalla, niin pitkälle kuin silmä kantaa näkyy Äallatvcden selkiä Kymmenien laarien yh- tämonieffi pienaksi »jäavcksi" jakamina. Tunlitausiffi saattaa ihastuksen »valtaa» mana maipua katselemaan jokaista pien» tä alaa täslsä luonnon mahtatvassa tau» kussa, ja poistuen tuntee saaneensa (ie» luunsa uiijia Fauneustvaikutelmia. Aurinko laski Äallazveden syliin, ihet- ket wieriwät> suurin osa relkeilijöisiä oll jo aikoja fitten palannut kaupunkiin, mutta t)hä wielä istui joukko katselijoita korkeassa tornissa Satoon luonnon iha- - 52 - Kokonainen ryhmä "säälittäviä... syvästi säälit täviä olentoja jää hänen taaksensa tuonne hautaus maahan, jossa viina teki eläviä vainajia. Taivaalla loistaa ryhdikkäänä aurinko ja lähet tää hänen kipeille silmilleen kultaiset voiteensa. Mutta se samalla hirvittävästi syyttää. Se on kuin ääneen nuhteleisi: »Sinä, roisto, joka tapoit pa remman itsesi... sinä... sinäl' Aamun tuuli huhuilee puissa ja nuolee huma lan hikeä hänen kasvoiltaan. Mutta se samalla kuin korvista kiinni tarttuu, ravistelee väsynyttä miestä ja salaperäisesti kuiskaa: »On tässä kylässä renttuja kasvamassa. Jo s entise t kuolevat, niin uudet sijalle astuvat". Linnut visertelevät puissa. Mutta ne ovat kuin häntä kutitteleisivat: »Mukamas hieno herra 1 Ma kaa yönsä Susilan loukossa pää pesukaapissa! Hyi... hyi!" Ja lentää tirskuttavat uudelle oksalle samaa soi mausta laulamaan. — Mihin minä menen? Ennen ei koskaan ole Harry ollut yötä poissa kodista näillä matkoilla. Ja nyt ilmestyy aivan tuo hon silmä silmää vasten huolestunut mamma, jolla on suurella sykkyrällä monien neulain varassa har maa hopeatukka, vaikka on vasta viidenkymmenen vanha. Silmissä särkynyt sydämen suru, vaikka huulet ovatkin vaiti... Raivottaret riehuvat Harryn povessa. Häntä re pii elämänsä ensimäisen juopumuksen kalvava - 49 - Mutta eivät tajunneet tulia sammuttaa. Niin tu let palavat rinnan auringon kanssa ja kuin häpeä vät omaa itseään nousevassa päivässä. Lienee aamulla menossa kahdeksas tunti, kun Harry herää. Hän kauhistuneena hyppää ylös. Silmät iskevät tulta, jalkoja jäykistää, ruumis on kuin satojen äimien pistelemä ja suussa kuin pa lava tulikivihöyry. Janottaa, pyörryttää, päässä on kuin irtonaisia kipeitä kappaleita. Hän lyyhistyy väsyneenä takaisin tuolille. Sillä silmissäkin on kaikki sekaisin kuin katselisi hän ympäristöään saunan kuumassa höyryssä. — Voi Jumala sentään! Hän avaa liivinsä. Kuuma hiki pursuaa ruu miista, vesihelmet otsalle nousevat, mutta kurkussa on erämaan kuivuus. — Missä minä olen? Kohtaus menee vähitellen ohitse. Mutta ruu miiseen jää jäytävä raukeus ja sisuksia repii polt televa katumus. Nyt hän jo näkee ympäristönsä. Nuo kuorsaa vat vanhat herrat Mutta samassa häntä ylön annattaa. Harry hyppää ylös, vaikka tuntuu kuin kävelisi hän veitsien terillä. Ja heittää inhoavan katseen huoneeseen kuin takapihan likoihin, jotka kevät on paljastanut Ja lähtee. Suuressa salissa sama hirvittävä näkö. Hän on pyörtyä tästä sekamelskasta. Rikottuja laseja, puo-