/ I liistaina toulcoliuun 24 o:nS — K»i»kamo»ta äästä „«eil lä o»" duumassa. ..Ruskija We- domostin" Pietarin-kirjeenmaihtaja lietää, että duuman oppositsionia, s. o. kadetteja, työryhmää ja sosiaalide mokraatteja tulemat Suomen kysy- myksessä warma?ti kannattamaan ei ainoastaan edistysmieliset (progreS- siSiil) ja muhamettilainen ryhmä, maan myöskin puolalainen kolo. Wi- ralliscn luettelon mukaan on näiden yhteen laskettu äänimäärä 140. Jos edelluteiään, kuten Pietarin lehdet 0 vat kertoneet, että oppositsionia kan- naUamaan y!,l„y myöskin kymmen- kitnla ääntä lokakuulaisista, on mal- t^.sunn^nlainsäädäntöehdotuksen was- ?u»ivv.lUa käytettämänään noin 150 duuman 440 äänestä, — edel- Iii.i.^en. että kaikki omat istunnoissa 1 Wiime päiminä on kuitenkin i?Uul täuS'-istunnoissa saapumilla miniäin 350—360 eduSmiestä — Hliopisto» rehtori papi» Wirkaa toimittamassa. Eräänä päimänä yliopiston rehtorin Vas taanottaessa maaseudulta saapuneita ylioppilaskokelaita ja kirjoittaessa hei dän nimiään yliopiston papereihin, sattui eräällä heistä olemaan niinhy. min papinkirjassa kuin koulutodistuk sessakin kaunis suomalainen ristimä- nimi Helmi. Tämä ei kuitenkaan näytä olleen hra rehtorille mieleen, koska hän kuuluu alkaneen kaikkien saapumilla olemien kuullen selittää, ettei Helmi mikään nimi ole, maan tulee nimen olla Hedmig, ja niin oli tytöstä tehty yliopiston kirjoihin Hedmig: oma nimi Helmi kuuluu toistaileksi ainakin saaneen armon olla sulkumerkkien sisällä uuden nimen perässä. Puuttuu main, että hra rehtori ylioppilastodistusta antaes saan jättää sulkumerkitkin pois saa dakseen tämän ylösrakentamaisen ris- limistoimensa mielestään kai kunniak kaaseen lop?uun. — U. S. jlirMnu k — Uusi rauskalaiueu litku- kirja. Maisteri I. E. K erk k o la, jonka miime muonna ilmestynyt Deutsche St» lproben-niminen saksalainen lukemisto koulujen ylä luokkia niarten on herättänyt mel koista huomiota ja saanut osakseen erittäin liittämät armostelut, on tä män kemätkaudm oleskellut Ranskassa tui kiinassa ranskalaista kirjallisuutta ja keräämässä aineksia uuteen ranska laiseen lukemistoon. Tämä teos on, kuten yllämainittu saksalainenkin, tar koitettu opetuksen ylempiä asteita war- tcn. Se sisältää lyhyen kirjallishis toriallisen esityksen noin kahdestakym menestä Ranskan huomattamimmasta, suuren mallankumouksen jälkeisestä kirjailijasta sekä »valikoituja kappaleita heidän teoksistaan. Erikoista huo miota on kiinnitetty sisällyksen kauno kirjalliseen armoon sekä esitystaman ja tyylin joustamuuteen. Kirja tulee noin 130 siivua laajaksi, kumitetuksi sekä erityisellä sanastolla Varustetuksi. Teos ilmestyy ennen ensi syysluku kauden alkua. Sen kustantaja on Otama. — H»omattawa tertvehde»- hoidolli»e» teoS. Kauan aikaa omat kaikki termeydestään huolehti mat kaimanneet sopimaa ja luoteita- maa omakielistä kirjaa, joka antaisi kunnollisia ruumiinhoidon ohjeita. Nyt on tämä puute tullut parhaimmalla tamalla poistetuksi, kun lehtori Jm ar Wils k m a n, maamme tunnustetuin auktoriteetti moimistelun alalla, on julkaissut teoksensa Termeys ja Tarmo. Niinkuin nimikin sanoo- on se tarkoitettu antamaan ohjeita, joita noudattamalla emme moi aino astaan pysyttää ruumistamme ter- meenä, maan mieläpä saamuttaa me- nettämämme termeyden, ja ruumiilli sen hyminmoinnin seurauksena on, että henkemme pysyy joustamana, tahtomme teräksisenä, työkuntoisuu- temme heikentymättömänä. Kirja tah too, lyhyesti sanoen, teroittaa syysilli- sen kasmatuksen Välttämättömyyttä, Teoksen sisällyksestä mainittakoon tässä ainoastaan, että paitsi alkusa nasta ja johdantoa siinä tehdään — sellaisella tyynellä ja luottamusta he rättämällä tamalla, jonka takaa tun tee kokemuksen antaman symän wa- kaumuksen — selkoa ruumiinharjoi- rusten »vaikutuksesta niin hymin eri elimiin kuin henkiseen elämäämme, elintarpeihimme ja ikäämme, sekä sit ten selitetään harjoitusmuodot ynnä annetaan eri lumussa ohjeita kylmyn ja hieronnan käyttämisestä. Lopuksi seuraamat itse harjoitusohjelmat. Har joitusmuotoja ynnä hieronnan ohjei den selitykset omat malaistut kumilla, jotka on tehty täkäläisistä akatemi- seen nuorisoon kuulumista Voimiste lijoista otettujen malokumien mukaan. Kirja maksaa maatekansiin sidottuna 2: 75 ja kustantaja on Nrjö Weilin K Kumpp. Osakeyhtiö. — Uufia kirjoja. Yrjö Weilin K Kumpp. Osakeyhtiön kustannuksella on ilmestynyt: Suomalainen kisapirtti. Ensimäinen mikko. Toimittanut suo malaisen kansantanhun ystämille Anni Collan. Toinen korjattu pai nos. Hinta 2: 75. Kemätesikko. Lauluja koulu nuorisolle. Kokoelman toimittaneet D. v. Nandelstadh ja M. Mehanen. II mihko. Toinen painos. Hinta 1: 75. Tätä tunnettujen laulunopettajien toimittamaa laulukirjaa on hymSllä menestyksellä käytetty monissa kou luissa. Hiuslääkäri. Neumoja hiuk sien hoitoon sekä reseptejä hiusmoi- teiden ja -mesien malmistamiseen. Etemimpien hiuslääkärien teosten mukaan toimittanut filos. maisteri A. Salama. Hinta 2: — Jl«esty »tzttä aikaka»S° kirjallisuxtta. Helsingin Kaiku n.o 20. Helsingin 5kuwalehti n:o 3—9. Jokamiehen Miikkolehti n:o 20. Suomen Urheilulehti n.o 8. N:o SK — IM Nyblinin Tietolipas huhtikuun n:o. Pellermo n:o 9. Siipikarjan- ja Mehiläishoitolehti n:o 5. Kemät-Koitto, lasten kemätlehti. Mäinämöinen n:o 5. Pääskynen n:o 5. „SM>mau" lllkijoitll ja tilililM kehoitetlllls asioissa ja lauMsa leachNaa» qkskmaa» sellaiste» liikkeesharjoittajie» Molm, jatka illlloittmllt ..ÄlakunNssll" - MaalaiSpoliifie» palkat. Tehdystä anomuksesta on senaatti korottanut Ikaalisten piirin poliisi konstaapelien palkat seuraamosti: Kaarle Wileniuksen palkan 600 mar kasta 800 mkaan, KuStaa Viktor Mä kisen 550 mkosta 750 mkaan ja Jo han Wilhelm Tuomijoen 500 mkasta 700 markkaan muodessa. Tehdystä anomuksesta on senaatti korottanut kuluman muoden alusta Tyrmään piirin poliisikonstaapelien palkat siten, että kahden konstaapelin palkat korotetaan 600 mkasta 750 mkaan ja 3 konstaapelin palkat 500 mkasta 700 mkaan muodessa. — PoStitoimiStot. Senaatti on poStihallituksen ehdotuksen mukai sesti päättänyt muodostaa m. m. Eu rajoen as. postiaseman 2:sen luokan postitoimitukseksi. Noormarkun ja Merikarmian mä- lillä on päätetty toimeenpanna posti yhteys toinen kerta miikossa. — Kum pikin uudistus toimeenpannaan toden näköisesti ensi kesäk. 1 p:nä. — Kuollut. Sunnuntai-aamuna klo 3 kuoli Lamiassa omalla Ulallaan maanmiljelijä Taametti Marheenmaa 31 muoden ja 8 kuu?, ikäisenä. Mainajassa kadotti Lamian kunta miehen, jonka elämä on sille ollut suurimerkityksellinen. Marheenmaan taipumukset ja työkyky tulimat jo aikaisin näkösälle, jonka muoksi häntä koko pitkä elämänsä aika on käytetty joS jonkinmoisiin luotta mustoimiin. Niinpä on hän kuu lunut kirkkoneumostoon yli 50:n muoden. KunnanesimiehenS toimi hän 18 muotia. Säätyeduskunnan aikana oli mainaja aina malitsijamiehenä, monia muita toimia mainitsematta. Mainajan edistysmielisyyttä kumaa parhaiten se, että hän herätti kysy myksen kansakoulun perustamisesta kuntaan ja ajoi asiaa innokkaasti, m. m. oStaen ensin omaan nimeensä kou lua marten huoneuSton. Aleksanteri II:sen muistopatsaan paljastamiSjuh- lassa oli mainaja Lamian edusta jana. Mutta Marheenmaan päätehtä- mänä oli maanmiljelyS ja sen kohot- taminen, joSsa hän loistamaSti on nistuikin. Perittyään nuorena wä- häpälöisen uutistilan, ryhtyi hän in nokkaasti sitä Viljelemään ja isonta maan, onnistuen tässä niin että Mar heenmaan tila nyt on Lamian suu rimpia. Siinä elätetään nykyisin 40 —50 lehmää. Ja se ei ole ainoas taan suuri, se on samalla erinomai sessa kunnossa. Se on suorastaan mallitila kaikin puolin. Katsellessa tilan Viljelyksiä y. m., ei johtuisi mieleenkään, että ne omat yhden isän nän raimaamat. Pitkä aika hänellä tosin on ollut tähän tehtämäänsä: hän hoiti tilaansa läheS 60 muotta. Aleensa on hän kautta aikain harras tanut maanmiljelyksen edistämistä laajemmaltikin, eikä ainoastaan omalla tilallaan. Satakunnan Maanmilj.- seuran jäsenenä ja alkujaan paikallis- asiamiehenä hän tehokkaasti maikutti maanmiljelyksen ja seuran hymäksi. Marheenmaa on sanan täydessä mer kityksessä ollut yksi maanmiljelysuu- distuSten edelläkämijä. Kotinsa huoltajana oli mainaja har- minaisen etemä. Oltuaan kolmasti naimisissa, oli hänellä iso perhe, kaik kiaan 9 laSta. Nämä kaikki hän kas- matti ja koulutti kunnon kansalaisiksi. Kouluttipa yhden poikansa papiksikin, mutta kuolema Verrattain aikaseen katkaisi hänen elämänsä. Marheenmaa oli luonteeltaan sä- myisä ja rakastettavia. Hänestä pi dettiin laajalti ulkopuolella kotipitä- jäänsäkin. Hän ei jäänyt kuten mo- net Vanhukset jäämät ajastaan jä- lelle. Jhmeteltämän tarkasti hän mielä »vanhuuden päiminäänkin seurasi ai kaansa ja ajan »vaatimuksia sekä toi meenpani uudistuksia. Marheenmaan henki ei manhentunut maikka ruumis manheni ja ikää karttui. Mainaja oli myöskin ahkera kir- jallisuuden ja sanomalehtien ystämä. ..Uusi Suometar" esim. tuli hänelle muosi »vuodelta ilmestymisestään aSti, samoin ..Satakunta" siitä lähtien kuin tämä lehti perustettiin. Kansallismielisten pyrkimykset saa- muttirvat Vainajan myötätunnon alusta alkaen ja niiden edistämiseen uhrautui hän tilaisuuden mukaan. Viimeiseen asti horjumaton kansallis mielinen hän oli kireimpinäkin aikoina ja lukeutui suomalaiseen puolueeseen kuolemaansa saakka. Paitsi puolisoa, lapsia, lastenlapsia y. m. sukulaisia, suree mainajan pois menoa laaja ystämä- ja tuttama piiri. Rauha uutteran ja pitkän päimä- työn tehneen kansalaisen tomulle! ^ FredrikSforSfi» puutarha ja emäntäkoulu mihittiin tarkoi tukseensa Viime sunnuntaina. Tor- rvisoittokunnan esitettyä koraalin ..Ju mala ompi linnamme", puhui romaSti K. E. StenbZck ihmisestä luomakun- non kruununa, kuinka tämä asema melmoitlaa niin luonnon kuin kodin piirissä elämää jalostamaan ja siinä tehtäivässä kunkin ihmisyyttään kehit tämään. Puhuja lausui lopuksi kii tossanoja kauppaneumoksetar Ema Ahlströmille koulun perustamisesta sekä toimotti laitokselle korkeimman siunausta. — Hra R. Ahlström il moitti äitinsä, joka nyt sairauden ta kia oli estetty saapumasta laitoksen mihkimälilc-isuuteen, kcuman tällaista koulua ajatelleen. — Romastin rou wa Nora Pöyhönen Haapamedeltä puhui koulun tarkoituksesta, kertoen miten ulkomailla korkeimmankin ope tuksen yhteyteen on rumettu talouden hoidon opetustakin yhdistämään. Niin esim. Lontoon yliopistossa se on Var sinaisena opetusaineena. — Miimei- seksi puhui tohtorinna Partanen kau niita sanoja elämän onnellisuudesta, osoittaen sen sisältymän Runebergin sanoihin: ..Itsellensä eläminen on kuihtumista oman itsensä mukana, mutta eläminen sille, mikä on ikui sesti raikasta, Jumalalle, ihmiskun nalle, luonnolle, on kylpemistä oike assa nuoruuden lähteessä." — Mäli- ajoilla soitteli Noormarkun tormisoit- tokunta ja tilaisuutta marten harjoi tettu sekakuoro opettaja Toimo Hoi- pin johdolla esitti moniaita lauluja. Fredriksforssin puutarha- ja emän täkoulu on, kuten rouma Pöyhönen sanoi, moniin etuisuuksiinsa nähden laatuansa ensimäinen maassamme yksityisen uhrautumaisuuden kautta saatu laitos. Se poistaa alaltavsa Satakunnan maakunnassa tuntuman puutteen. Toimottamasti se hymin täyttää jalomielisen lahjoittajan sille määräämän tarkoituksen. Toive» «etsäuhoitoyhdiS- ttzs perustettiin Huittisiin keskimiik- kona t. k. 16 p. Lauttakylän Hällillä, nimeltä ..Huittisten keskipitäjän met sänhoitoyhdistys". Ahdistyksen hal litukseen malittiin esimieheksi maan- milj. Osk. Hannula ja muiksi jäseniksi isännöitsijä K. Ihamuotila ja I. Heik kilä sekä maralle maanmilj. Hälli ja KoSkue. Mdistys päätti olkaa toi mintansa tuleman marraskuun alusta. — Gatakuu»a» «eijeriliitto Peura» pytttz»äyttelysfä Koke mäellä toukokuun 17—18 päiminä oli näytteitä 25 meijereistä ja saamutti- wat ne: rvefipit. anvop. 13,5 12 IS.- 10 15.- 12 13,i 12 14,4 14 14,. 11 15,s 12 16 12 15.8 11 14,s 10 13,» 11 15,4 11.- 14.9 12 12 ,8 11 ,5 14.1 12 14,e 11,s 13 10 14.2 11.» 13,s 12,» 14.» 13 12,2 11 13.» 11 12,s 12,5 13/ 9 15 ,7 14 Kokemäen os.m. Euran „ Mampulan „ Lapin Nakkilan „ Kiikan „ Karkun „ Kiukaisten Marmatan Porin ymp. .. Kaumatsan „ Lopen-Salon „ Jllon Harjamallan „ Panelian „ Lamian „ Kiikoisten „ »innerjoen „ kaalisten .. Merikarmian „ Kullaan „ Sammaljoen „ Muojoen kartano Rauman os.m. Metsämaan „ Kesktarmo 14,21 11,ö« Palkintotuomareina olimat mais teri Brsdenburg, konsulentit Rosenberg ja Collan, meijerikoulun johtaja Näp pärä ja opettaja Zidbäck sekä liiton sihteeri Usmanen. Näyttelyn yhteydessä käsiteltiin juuston Valmistuksen mahdollisuu desta Satakunnassa. Kysymyksen alustukseksi luki op. W. Oksanen tätä kysymystä pohtimaan Valitun komi tean mietinnön. Sen perusteilla sit ten keskustelu liikkui. Hymäksyttiin pääkohdissaan komiteon perusteet ja laskelmat sekä pidettiin juuston »val mistusta kannattamaisempana nyky isänkin, maikka moin hinnat owat korkeat. Kuitenkin olisi siihen waro- maisesti ryhdyttämä ja etupäässä kemätpuolella juustoa malmistettama. Katsottiinkin sentähden, kuten komite akin, että nykyisissä VoimeijereiSsä olisi yritettSmä juuston malmistuSta alulle panna ja juustoa malmistetta ma osuuskunnan laskuun niissä. Lopuksi keskusteltiin koemeijerin aikaan saamisesta juuston malmistuSta mar ten ja siksi katsottiin sopimimmaksi Kokemäen osuusmeijeriä jo senkin tähden, että meijerikoulun oppilaat saisimat siihen perehtyä. Jätettiin liiton johtokunnan asiaksi toimia sii hen suuntaan, että sen piirissä heti miten otettaisiin alote juuston »val mistukseen. - Ulvila» käräjillä t. k. 20 p.nä tuomittiin torpanpoika Nikolai Kannisto Ramaninkylästä siitä, että hän miime helmik. 8 p:nä Vanha talon tilalla HaistilaSsa löi seipäällä käsimarteen talollisen poikaa KuStaa MitnlNaa, Nakkilasta, niin että Mii- nikan käfiwarst meni poikki, pidettä- mäkfl 8 kk. Vankeudessa, sekä siitä, että hän 19 p:nä miime huhtik. oli Ulmilan pappilan metsässä haulikolla ampunut takaapäin työm. Kustaa Ilmari Hydeniä, Ulmilan pappilasta 10 kuukauden Vankeuteen. Samoilla käräjillä määrättiin ala ikäinen Bruno Sundgren, Ruosnie- mestä, kasmatuslaitokseen pantamaksi, syystä, että hän miime huhtik. 20 p:nä raiskasi erään 6:nnella ikämuo- della oleman tytön. Syytetty oli 14 Vuotias. — N«ors»o«alaiSte» ««fi sa- uomalehti-osaketzhti». Kaupp. O. Hosia ja kruununnimiSmieS P. Wahl roos omat senaatilta anoneet mah- mistusta Punkalaitumen Sanomain osakeyhtiölle. Ahtiön tarkoituksena on julaista Punkalaitumen Sanomat ni> mistä lehteä. Osakepääoma on 1,000 markkaa, mutta Voidaan korotta? 10,000 markkaan. — Otvela petkuttaja Vieraili eilen Friidalassa. Noin puolenpäil wän aikaan tuli muuan keskt-ikäinen nainen ja pyysi K. Uusitalon talosta käsikärryt käydäkseen muka hakemassa kauppias P. Palmilta joitain tama> roitaan. Kun nainen ei mielä iltaan mennessä palannut, rumettiin häntä kuulustelemaan, jolloin ilmeni, ettei nainen ollut Palmilla käynytkään. Armeliaan hänen mieneen kärryt mu kanaan. Nainen on keski-ikäinen ja .kokoi> nen, punainen pusero ja musta hame päällä, ruojut jalassa. Asta on ilmoitettu poliisille. — Kokemäe» tietop«olife» meijerikö»!»» päättäjäiset pide- tään 30 päimänä toukokuuta klo 10 aamulla. Kiukaiueu. Kiukaisten maalaiseura piti kokouksensa tiistaina t. k. 17 p. Panelian Heinilä-Jaakkolassa, jossa m. m. päätettiin tuleman heinäkuun -10 p. panna toimeen Paneliassa Suojan suulilla suuret maamies- ja metsäpäimät. Laumantaina 9 p:nä kokoonnutaan kello 9 a. mainitulle suulille, josta yhteislaulun ja amaus- puheen pidettyä lähdetään retkeilylle metsään, jolla matkalla hamainnolli- sesti esitetään useammanlaisia metsän hoidollisia tehtämiä, jatkaen matkaa Panelian kuululle pehkutehtaalle, jossa sitten tehdään selmää soiden synnystä ja niiden taloudellisesta merkityksestä. Sitten tullaan taas suulille syömään moileipää y. m. suuhun sopimata, jonka jälestä pidetään luennoita maa talouden eri aloilta. Sunnuntaina 10 p:n iltopuolella jatketaan luennoita. Ja jatkoksi näille maamies- ja metsäpäimille toimii Pa nelian raittiusseura iltaman hauskalla ohjelmalla. Esitelmän pitäjiksi päimille omat lupautuneet Satakunnan Maanmilje- lysseuran neumojat y. m. ammatti miehiä. Kirjoittakaopas siis pöytä- t. m. almanakkaanne, että Panelian maa mies- ja metsäpäimät omat tuleman heinäkuun 9 ja 10 p:nä, ja saapukaa silloin sankoissa joukoissa. Kaiken muun hymän lisäksi Panelian nyky ajan mukainen tonvisoittokunta soit telee. Merikartvia. Väliaikaisessa kuntako kouksessa, joka pidettiin t. k. 20 p:nä, oli käsittelyn alaisena seuraa mat asiat: Paikkakunnalta poistetta- Vien Vieraskuntalaisten kotipaikoil leen lähettämisen suhteen johtuivat ylimääräiset kustannukset päätti kunta etukäteen suorittaa, koSka sellaisia kus- tannuksia oli joskus aiheutunut, ja ne taasen, jossakin määrin olimat Vai kuttanut sen, että asianomaiset olimat laiminlyöneet tehtämänsä siinä koh den. — Kunnallislautakunnan tekemä ehdotus n. s. miinamerorohaista, joi den suhteen ei mielä oltu määräystä ehty, hymäksyttiin semmoisena. Sen mukaan nyt jaettamasta määrästä tulee saamaan: Mapaaehtoinen palo kunta kalustonsa lisäämistä marten 100 mk., kalamiehille Stokin »valo laitteen korj?uSta marten 100 mk., putkan hankkimista marten satamaan 250: —, köyhille kansak.oppilaille 240: —, kahmirahoiksi maimaistaloon 160: —. Vuokralautakunnalle mää rättiin kirjoituspalkkioksi puhtaaksi kirjoitetulta ensimäiseltä arkilta 1 m! 50 p. ja seuraamilta täydeltä arkilta 1 mk. MaimaistalonjärjeStel mä, joka kunnassamme tämän muo den alusta alkoi toimensa, näyttäi aina »vähitellen alkaman tyydyttäu kuntalaisia, kun huomaamat, ett^ waiwaisrasituS sen kautta Varmasti tulee Vähenemään. Hoidokkaat niin ikään alkamat myös paremmin tyy tyä kohtaloonsa, kun ensinnä oppimat noudattamaan asianmukaista järjes tystä. On toki olemassa niiiäkin mielä, jotka moatimat kunnalta tässä suhteessa hymin paljon. Heillä pi> täisi olla komeat huoneet, ruoka mev rattoman hymä, ja tätä kaikkea pitäisi saada nauttia laiskana; työnteosta ei sallittaisi puhumattomankaan. Mutta tämä epäkohta kyllä »vähitellen haih tuu sitä mukaa kun heitä Voidaan saada tuntemaan melmollisuuksiaan. Jos kerran oppimat sen, että työn> teko kuulu'» ihmisen tSrkeempiin wel> mollisuuksiin, silloin on tuo mainitse mani epäkohta poistettu. — Gofialise» toi«isto» ja kirjasto» per»Stami»e» T»o- mee». Mnme keskimiikko-illalla oli ylioppilastaloon Helsingissä kokoon tunut 40 yhdistyksen edustajia erityi sestä kutsumuksesta keskustelemaan sosialisen toimiston ja kirjcston pe rustamisesta Suomeen. Kysymyksen alusti lakit. kand. E. Böö! ja ehdotti, että kokous lausuisi suotamaksi, että Suomeenkin aikaan saataisiin sosialinen toimisto kirjaS- toineen ja arkistoineen ja eitä sellai sen toimiston kannattamiseksi muo dostettaisiin yhteiskunnallisella olalla toimimien laitosten ja järjestöjen kes kusliitto. Tarkoituksen toteuttamiseksi ehdotti alustaja, että kokous päättäisi asettaa maitokunnan asiaa lähemmin malmis- tamaon ja tiedustelemaan yrityksen alkuunpanoon tarpeellista rahallista kannatusta ja sittekun eri järjestöt omat ehdotuksen suhteen tehneet pää töksensä, uudessa ensi syksynä pidettä- mässä kokouksessa ottaa sosialisen kes kustoimiston perustamisen lopullisen keskustelun ja päätölsen alaiseksi. Alustajan ehdottamat ponnet hy mäksyttiin, jonka lisäksi »valittamalle maliokunnalle annettiin toimeksi ryh tyä kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin uuden kokouksen kokoonkutsumiseksi. Valiokunnan jäseniksi malittiin kaup paopiston johtaja Kyösti Järminen, pros. K. I. Stählberg, tri Leo Ehrn rooth, lakit. kand. Einar Böök ja lckit. kand. O. A. Karhunen sekä maramie- hiksi maisteri O. Hallsten ja tri Matti Helenius-Seppälä. — Aikaka»slehti Päiwä» j»tt». W. t. prokuraattori on se- naatin oikeusosastolta maatinut jäl jennöstä senaatin päätöksestä aika kauslehti Päimän jutussa. N. Pr. kertoo kuulleensa, että ken- raalikumernööri on käskenyt kumer- nööriä pitämään huolta, että oikeus- osaston päätös lehden julkaisemisen lakkauttamisesta toimeenpannaan 24 tunnin kuluessa. Kesätöitä metsissä. Kesällä ei maanomistaja ylimalkaan kerkiä maanmiljelystöiltään metsään. Pellot niityt ja karja miemät silloin niinkuin luonnollista onkin, päähuo mion ja enimmän ajan. Metsä saa jäädä. On kumminkin eräs pieni työ, joka useissa maamme osissa aina Vuosit tain juhannuksen tienoissa metsissä uudistuu, ja se on lehttkerppujen ot!o. Tamallista on, että tätäkin työtä tehdään jokseenkin suunnitelmatta. Kaadetaan lehtipuita siellä, missä niitä enimmän on säätämissä ja missä ne siis Vähällä waiwalla omat olet tamissa. Lehtikerppujen otto woitai siin kumminkin suorittaa niin, että siitä olisi metsälle hyötyä. Sangen tamallista on, että hakkuu- paikoille ja nuorennuSo loille nousee hamupuutaimien sekaan ja niiden rin nalle suuri määrä lehtipuiden Vesoja Nämä kaSmaivat ennen pitkää hawu puuntaimia suuremmiksi, jättämät ne Varjoonsa ja pieksämät niitä oksillaan useinkin neulasista paljaiksi. JoS näin saa pitemmän aikaa jatkua, jää mät hamupuuntaimet äimän Varjoon ja metsästä tuleekin lehtimetsä, jonka juurella siellä täällä on jokunen wai- mainen mänty tahi kiusaantunut kuu- fikaSmu. Tällaisesta taimimetsäStä olisi lehti- kerppuja otettaiva. Vesurilla hel- posti sieltä koimuja ja haapoja ottaisi Työssä olisi huomioonotettama, että lehtipuuntaimia ei ole kokonaan HS- mitettämä. Sellaiseen paikkaan, missS hamupuita on Harmassa, Voidaan Vallan hymin MSS joitakin lehti kin lehtipuunkin taimia. Sekametsä on nimittäin yleensä suotamampi met- sikkömuoto kuin sellainen, joSsa on ainoastaan yhtä puulajia. Sellaisia lehtipuumesoja, joista ei saada lehtikerppuja, »voidaan taaS käyttää kuimikkeina. MissS ei ole sellaisia taimimetsiä kuin nyt puheenaolleet ja lehtikerppu» en tekoa marten täytyy kaataa suu rempia lehtipuita, noudatettakoon apu- harmennuSsSSntöjS. Otettakoon ensi ijassa sellaiset lehtipuut pois, jotka »varjostamat tahi kiusaamat alla tahi »vieressä olemia hamupuita. Jos tällaisia periaatteita noudate- aan lehtikerppujen ja kuimikkeiden otossa, niin jää metsään hymä jälki. Kesäkuussa moi maanomistaja, joka uunnittelee märkien metsämaiden ojit tamista, parhaiden panna ojankaima- misenkin alulle. Tällöin on helppo perata luonnonjuoksu ja pieni puro eikä maa ole niin märkää, ettei uut- akaan ojaa möisi luoda. Tällaiseen työhön ryhtymän tulee ämminkin muistaa, että parasta on alottaa hyVänlaatuisilla metsää kaS- mamilla korpimailla ja sellaisilla paj oilla, joSsa meden lasku on marma. Jätettäköön rämeet ja rahkasuot koS- emotta. Tapio. — Historiallisten tutkimusten toi mittamiseksi Italiassa on yliopiston onsistori tohtori H. Biaudetille myön tänyt 3,000 mk. suuruisen ylim. apu rahan. — Senaatti on rautatiehallituksen esityksestä myöntänyt yhteensä 30,000 mkaa kolmen maunuwaa'an hankki miseksi. — Opetusmälineiden hankkimiseksi Kajaanin seminaariin on senaatti myöntänyt 2,116 mk. 30 p. ylimää räisen määrärahan. — Senaatti on myöntänyt 5,000 mk. meijerinäyttelyn järjestämiseksi hankoniemessä ensi elokuulla. — Senaatti on myöntänyt 3,806 mk. 75 p. luotsilaima Mareografin orjaukseen ja mahmistanut Mareo- grofia marten uuden menosäännön. — Senaatti on myöntänyt 2,100 mkan määrärahan 7 luotsimeneen hankkimiseksi Laatokan luotsipiirissä palmelemille luotseille. ^ VtaiSte» ää»ioike»S. Pai' kallista isehallintoa käsittelemä duu man »valiokunta on asettunut naisten äänioikeutta puoltamalle kannalle. Kuningas Edvardin hautajaiset. R»»mtt» j »hlalli»e» fi »»a»S. KuningaS-wainajan ruumis mietiin t. k. 20 p:nä junalla kuninkaallisen perheen, kaartin joukkojen ja lukuisten mahtamien soitokuntien y. m. saattu eiden seuraamana Mindsoriin, jossa kaartin aliupseerit kantoimat sen pu naisella meralla päällystetyllä oluS- talla kirkkoon. Täällä olimat mas- taSsa Cauterburyn arkkipiispa y. m. korkeita hengellisiä. SielumeSsun jäl keen aStui esiin sukkanauharitarikun- nan ensimäinen suurmestari esittäen kaikille, että rukoiltaisiin siunausta uudelle kuninkaalle. Alttarin oikealla puolella iStuimat ministerit, »vasem malla diplomaattikunta. Jumalan- palmeluksen aikana seisoi kuningas litinsä mierellä, joka polmiStuneena liljaa rukoili; muut kuninkaallisen per heen jäsenet seisoimat he dän takanaan. Masemmalla puolen seisoi keisari Wil helm kuningas Irjön mierellä ja hä nen mierellään Conneaughtin herttua. Espanjan ja PortugUin kuninkaat eisoimat kuningatar Maryn Vieressä. Jumalanpalmeluksen jälkeen seurasi lelumeSsu, jonka aikana Canterburyn arkkipiispa siunasi kuningaS-mainajan maalliset jäännökset; ennenkuin arkku askettiin hautaan, asetti kuningas sen päälle kuninkaan henkikrenatööriryk- mentin lipun, joka seuraa kuninkaan anSsa hautaan. Tänä juhlallisena >etkenä itkimät molemmat kuningatta ret ääneen, eikä kuningaskaan »voinut pidättää kyyneliä. Arkkipiispan lu messa rukousta olimat kaikki polmis- uneena. Lopuksi kuningis mei äi- tinsä ja puolisonsa haudalle, jonne he heittivät miimeisen silmäyksen. MetetM Ilirjoituluin. Kutsumus — Kolera. Kijem, toukok. 22 p:nä. Täällä on koleraan kuollut 4 ?enkilöä. Läufi Suome» yleisee» maa- tiaiSkarja»Syttelyh» Tampereella IS II. Länsi-Suomen Korjanjalostusyh- diStyS katsoo miidentenä toiminta- muotenaan tarpeelliseksi pitää yleisen Länsi-Suomen maatiaiskarjan näyt etyn. Tällä yhd styS tahtoo osoit- taa millaiseksi Länsi-Suomen maa- tiaiskarja tähänastisen jalostustyön pohjalla on kehittynyt ja toimintaan sa mokiinnuttaa. Näyttely, jota yh distykseen liittyneet Keisarillinen Suo men Talousseura, Satakunnan, Etelä- Pohjanmaan, Hämeen'äänw, Uuden maanläänin, Lounois-Suomen ja Itä- Hämeen maanmiljelySseurat amuSta- wat, pidetään Tampereella elokuun 12 ja 13 päiminä muonna 1911. Sen yhteyteen järjestetään erikois osastoja karjataloutta ediStämille esi neille ja mälineille. WaSt'«des julaiStaman työjärjes tyksen mukaisesti pidetään näyttelyn aikana esitelmiä karjatalouden eri puolilta, selostuksia näyttelyesineistä sekä erilaista, kuten lypsy-, puhdiStuS- ja ajokilpailuja. Näyttelyyn kutsuu Länsi-Suomen KarjanjalostuSyhdistys kunnioittaen kaikkia maamme taloudellista ediS- tystä harrastamia henkilöitä, seuroja ja yhdistyksiä. Johtokunnan puolesta: E. F, Simola. A. Kiianlinna. — 268 - L>zUowa/s52 oli tspsna torveiitiäjolcaista vastaan- tulijaa. Kit I>/m^>Ii siis kauniille tytölle sanoen: »känään on kaunis ilma, kunkan ei vaan tulisi sacletta». ^Xtön suu vetä^t^i nauruun. Hän napitti kan- sikkaitaan eilcä sanonut sanaakaan ja kun Kit oi! liien net, lällti liänkin portaita alas. »Ihmeellistä», mietti Kit, »eiiiän Iiäa vastannut mitään.» Hää mietti ^kä edelleen tuota seikkaa. 3e saat toi känet /mmälle. »kenties tyttörukka on kuuro», päätteli dän. käillä päivinä oli Xit k^via paljoa /ticlessä Lie meni Loverd^ a kanssa, sillä tämä osoittautui kovin hyväntahtoiseksi Xit'iä kohtaan. R,ob Lrier ci saatta nut käntä kärsiä ja olisi mieluimmin »vääntänet käneltä nislcat nurin.» Alutta Xit, jolle koko mailma k/m/ili, ei saattanut uskoa kenestäkään pakaa, saatikka sitten sitten niin ystävällisestä henkilöstä kun Llement Lo- vverb/stä. I^uo liieaopukuioen /lioppilas muoclikkaine liat- tuiocen ja kävel/keppineen tuli siis usein keitä terveh timään. Xit sattui kerran mainitsemaan kohtauksestaan kauniin t^tön kanssa portaissa. »Le oli varmaan joku muotikauppat^ttö», sanoi Llement. »Lillun pitäisi teti6ä tuttavuutta hänen kans- saan. I^aitakan n/t että tulet esitellyksi hänelle». »Lsitelleksi? Mtä se merkitsee?» k^s^i Xit, joka ei ollut tavannut tätä puketapaa klassillisessa kirjalli suudessa. »!^o, jos emänllästäsi oa jotakia h^öt^ä kän KMä esittelee sinut, klieleni tekisi muuttaa tänne». Lrier koristi korviaan mutta raukoittti! kun — 265 — Uar/'n, Lusan'in, Dean in ja oman rakkaan klsr^ir mi seuraajaksi, 'toinen rivi kautakivellä tekee sen oikein komeaksi» Vasta illalla pukui »apumies» vakavasti Kit',IIe »Kit», sanoi kän laskien kätensä pojan olalle, »n^t olet oikealla tiellä, lakän saakka olen minä saat tanut sinua auttaa ja sinun seurassasi olen ollut onnel lisempi kuin pitkään aikaan olen ollut. Alutta n> t on rakennus valmis ja on paras poistaa rakennustelineet. IVlinä en kelpaa nuoren ylioppilaan seuralaiseksi. Kun sinä läkclet Ldindur^iin, läkden minäkin täältä. Almä olen haaksirikkoutunut alus elämän merellä, Kit, en tak6o, että sinua sorjan laivasi kölivedessä kulkisi vet- txn^t vaaka k/lk/. Onkaa minulla toki sea verran kunniantuntoa'». Liiloin vastasi Xit loistavin silmin: »Almun on teitä kiittäminen kaikesta. Ln päästä teitä. Olemme viettäneet /kclessä murkeen päiviä, miten jättäisimme toisiamme onnen päivinä». »Apumies» k/m^ili Kit in sanoille ja näkdessään känen silmäinsä säikkyä. »Kit». sanoi kän, »minulle olet telmit enemmän k^vää, kuin minä milloinkaan saattaisin tekcla sinulle». Lit slämäQ tioUä. Havissa ajoissa saapui Kit Lctinlzur^ iin. Oli vuo den kolkoin aika, sillä marraskuu oli juuri alkanut. Hän oll sanonut jääk/väiset äidilleen, joka siitä saakka,