Lauantaina 5 p. Marraskuuta KARJALATAR Nx> 126 — 1910 Wiik» alin. Maila Talwion uusi romaani. Tähtien alla on nyt malmis ja saatamana kaikissa kirjakaupoissa ja asiamiehillä. 400 siw. Hinta 5: 50. Pidämme tätä romaania etemimpänä Maila Talivion tähänastisista teoksista. Mielenkiintoinen aihe ihmisten keskinäisistä suhleista on ei ainoastaan lämmöllä ja suurella kmvauskyroyllä, maan, mikä on harminaisempaa, niinsanoaksemme ylemyydellä kerrottu. Werner Söderström Osakeyhtiö. Itä-Tttomenkarjanjalostus-yh- ^ Paloapuyhdistykset disttiksen johtokunnan kokous Kuusjärmen paloapuyhdistyksen pidettiin Helsingistä w. k. 27 pai- ohjesäännöille on uudelleen anot mänä. ' tu läänin kumernoörin mahmis Puhetta kokouksessa johti yhdis- tusta. tyksen puheenjohtaja, maisteri O. Nissinen. Kailtakirjanäyttelnitä päätettiin Lääninkuiveriivöri ei w. k. 3 p.nä antamallaan päätöksellä ole ivoinut noudatettamaksi mahmis ensi muonna pitää Kuopion maan- taa Rautamaaran kunnan palo miljelysseuran 59-muotisjuhlan ja! apuyhvistqksen ohjesääntöjä, niis- näyttelyn yhteydessä, Mikkelin lää-' sä ilnienemien ristiriitaisuuksien uin maanmiljelysseuran 5<>-wuo- takia, tisjuhlan yhteydessä sekä Wiipu- rin lääniit läntisen maamviljelhs- seuran ja Keski-Pohjanmaan maan- lvilielyssenran alueella. Pääteltiin ehdottaa Anäsin koe- laitokselle, että I. S. K:n tunne- tuiiiimista sonnisllivuista ruwet- täisiin tekemään wertailewia kokei- ta näiden sekä tuotannon että kan- nattamaisuuden selmille saami- seksi. Ä!aanwiljelyshallitukselle päätet- tiiit tehdä esitys tubexluInnitutU- ■ <. . musten marmemmalle ^ ^ Muualta Suo mesta. Hcnkiwakuutttsosakcyhtiö Salaman . jui;iu ( uiuu myönsi miime tiistai- lannaue x^kouksessaan makuutuksia f , r ... . . 3 yhteensä <oo,<>oo markkaa, itaik- ettapaitu feshtstelhm Eofoulies- { < 1 0 „ t| ^ n ^ myönnetty sa u>että mutta yhdistyksen n,alli- markkaa. Wakuulushakemusten käsittelyä marten kokoontuu johtokunta sään nollisesti kerran miikossa, tiis taisin. Professori Weötlake Suomen kysymyksestä. siä asioita. I. S. Kin sääntöjen määräämä syyskokous päätettiin pitää Lah dessa joulukuun 3 pnä. Uusia postikuljetuksia. Postihallitus on senaatilta ano- nut lupaa maalaiskirjeenkantajien järjestämiseen m. m. seuraamille linjoille: Jloniantsin pitäjän Käen- kosken kylä — saman pitäjän Kö- Uuden Suomettaren Lontoon ponmaaran ja Naarman kylät ker- ^ kirjeenmaihtaja lennättää: ran miikossa: Kelemän postipysäk-j Tänään (lokakuun 31 p.) jul ki — Kaltialan, Kalliomaaran, kaisee »Times" pros. Mestkaken Mustanivaaran, Honkamaaran y. s kirjoituksen, jossa tehdään selkoa m. talot — Kelemän postipysäkki Mechelinin kirjeestä, missä esite- kerran miikossa kiertomatka; Pol- j tään syyt Suomen maltiopäimäin melan postipysäkki — Timomaa-. miimeiseen menettelyyn. Kirjoi- ran kylä kerran miikossa edestä- tuksessa sanotaan että malliopäi- kaisin Wahwistetut säännöt. Taipaleen säästöpankin Liperin pitäjän Taipaleen kylässä säännöt on läänin kuivernööri miime kuun 2'.» p:nä mahmistanut. Kiteen kunnan kunualliskassain asema. Kun Kiteen kunnan tilien tar- kastajat eimät ole kunnallisasetuk- sen'säätämässä ajassa ja järjes- tyksessä toimittaneet minkäälaista tarkastusta kunnalliskassain ase- man suhteen, on maanmiljelijä Heikki Liukkonen läänin kumernöö- rille osoittamassaan anomuksessa pyytänyt kumernöörin toimenpidet- tä tässä suhteessa. Kotirauhan rikkomiscsta tuo- mittu. Liperin ja Kuusjrmen pitäjien käräjäkunnan kihlakunnanoikeus tuomitsi w. k. 20 pnä Liperin ky lästä kotoisin oleman talollisenpo- jan Pekka Edward Malisen koti- rauhan rikkomisesta pidettämäksi k kuukausi 1~> p äimää m ankeu dessa. Kartanon kauppa. Pukkila-niminen kartano Jako- kosken asemalta on myyty Juho Kettuselle. Kauppahinta tuntema- ton. Kaupan mälitti Haarasen mä- litystoimisto. ja Raati" tarmitsi tehdä kaupun- kilaisille tiettämiksi. Ensimäiset täl- laiset julistukset, jotka lähetettiin kirkkoon ja kaupunginpalmelijan „rumputettawiksi" kaikissa katu- nurkissa, kuuluimat tällä kamalla: „ Kuulutus: Torstaina se lö päimä sisällä olemaa Marraskuuta tapahtuu Kaupungissa syys palosuini, joka tämän kautta ilmoitetaan muistu- tuksella, että asiaa omaiset talon- haltiat ja asukkaat suinimiehillepi- täämät auki kaikki uunilla marus- ketut huoneet ja minnit. Joensuu Raatihuone se O p. Marras kuu ta 1600. B. R". »Kuulutus: Kaupungin manhimmat ja por- marit Kiilutaan tällä Raatihuo- nelle kokoukseen maanantaina se 10 päimä sisällä olemaa Marras kuuta kello 11 eiltä puolen päi- wän kuulusteltamaksi erinäisissä kaupunnin ytheisissä asioissa. Joen- suun Raatihuone se 0 p. A!arras kuuta 1M0. B. & R." Toisessa raatumanoikeuden is tunnossa, joka pidettiin marrask. 10 p., teki makasiininhoitaja O. E. Oppman melkojamalan saami- sensa perimystä marten rusthollari (Z!ias Sirenin konkurssipesältä Lem- päälässä. Muita asioita ei sillä kertaa ollutkaan käsiteltämänä. Jatk. mät omat usein lausuneet oleman- sa malmiit riitakysymysten soivit- teluun, kun se tapahtuu laillista tietä. Pros. Mestlake toimoo että Menäjän hallitus luopuu tosioloi- hin sopimattomasta menettelyta- masta. Hän mertaa malloitek tua Suomea Canadaan, jonka ranskalaiset aseet malloittimat, mutta joka nauttii autonomiaa. Menäjä tosin tarmitsee yhtenäi- syyttä, mutta pakollinen yhtenäi syys hämittäisi yhtenäisyyden tun- non, jota Suomesta, niin erilai nen kun se kieleltään, uskonnol- taan ja laeiltaan onkin, ei ole tähän asti puuttunut. Menäjän itsensä ja oikeuden tähden toiivo- mat englantilaiset, että Menäjän tsaari kääntää maansa natsiona- listit menäläistyttämisen onnetto- malta tieltä. Imatran—Pietariu sähkörata. „Swjet" kertoo, että päätöksen teleminen Imatran—Pietarin säh- köradan rakentamisesta on lykätty. Langinkosken kalansiitoslaitok- sessa laskettiin miime miikolla siian mä- tiä 1,-MO,ooo kpl. ja lohen mätiä 30,000 kpl. Ennen lasketuista on main 0 " u menestynyt. Laitokseen on hankittu uusi me- denpuhdistuskone, jommoista ei ennen ole siellä ollut. Se on mak- sanut noin 2—3 tuh. mk. Pietarin luotonantajayhdistys aikoo ulottaa toimintansa Suomeen. Pietarin kumernementin luoton- antajayhdistyksen anomuksen joh dosta saada laajentaa toimintaan- sa Suomeen ja erittäinkin Miipu- rin lääniin, on kenraalikumernööri pyytänyt senaattia ottamaan ano muksen harkittamakseen ja sittehä- nelle mahdollisimman pian ilmoit- tamaan päätöksensä mainitsemalla samalla myönteisen päätöksen sat- tuessa ne muutokset, jotka senaa- tin mielestä olisimat mälttämät- tömästi tehtämät yhdistyksen sään- töihin, jotta se möisi ulottaa toi- mintansa Suomen rajojen sisälle. Lasten »vanhemmat ja kummit tuomittu kuritushuoneeseen siitä, että oliwat kastatta neet kreikkalais-katoliseu lapsen luterilaiseen uskoon. Karkun käräjillä syytettiin hil- jattain Kokemäen pitäjän Kuk kulaisten kylästä kotoisin olemaa leskimaimoa Hilma Kalliomäkeä ja hänen poikaansa Toimo Kallio- mäkeä siitä, että he miime heinä- kuuit 31 pnä meimät romasti Grönmallin luo kastettamaksi sa- man kuun 28 päimänä synty neen tyttölapsen, joka asetusten mukaisesti olisi ollut kastettama kreikkalais-katoliseen uskoon. Les- ki Kalliomäki ilmoitti lapsen manhemmiksi poikansa Oskar Kal- lion ja tämän maimon, jotka kyseessäolemana aikana asuimat mastaajan luona. Lapselle an- nettiin nimeksi Olga. Romasti Grönmall sai kuiten- kin sittemmin tietää, että lapsi oli Oskari Kallion ja kreikkalais- katolista uskontunnustusta tun- nustaman miehen kera naimisissa oleman Olga Pekkalan kanssa siitetty. Tämän muoksi asian- omainen nimismies maati was- taajille rangaistusta. Juttu oli w. k. 28 pnä toisen kerran esillä Karkun kihlakunnan- oikeudessa. Kihlakunnanoikeus ju- kisli päätöksensä, jossa se harkitsi oikeaksi tuomita Hilma ja Toiivo Kalliomäen kumpaisenkin 6 kuu- kaudeksi kuritushuoneeseen ja sen jälkeen olemaan 2 rouotta kansa laisluottamusta mailla, lapsen äidin Olga Pekkalan rikokseen yllyttämisestä niinikään 0 kuu- kaudeksi kuritushuoneeseen ja sen- jälkeen olemaan 2 rouotta kansa laisluottamusta mailla, sekä lap sen isän Oskar Kallion rikokseen yllyttämisestä raskauttamien asian- haarain mallitessa S kuukaudeksi kuritushuoneeseen ja senjälkeen olemaan 3 muotta kansataisluot- tamusta mailla. Mastaajat ilmoittimat tyyty- mättömyyttä päätökseen. — Tu run S. Arkkipiispa Tergius ei muu- takkaa» Luomesta. Vioin miikko sitten tiesi ..Rjetsh" huhuta, että arkkipiispa Sergius olisi nimitetty ^liomgorodin arkki- piispaksi. „Smjät" tietää kumminkin mar- masli, että siihen toimeen on ni- mitelty Pskomin arkkipiispa Ar- seni. zkkuuainsärkemisjnttu Waa saSsa. Jlkunainsärkeinisjuttu oli t. k. 1 p. käsiteltämänä Maasan raas tumanoikeudessa. Kuten muistella- nee, heiteltiin kiroili Maasan ive- näläisen papin ikkunasta sisään. Oikeus katsoi selmille käyneen,että inakasiinimies S. Kriikku oli tch nyt itsensä syypääksi tekoon, sekä tuomiisi hänet 0 kuukaudeksi man- keuteen. Lapsi juouut Paloöljyä ja saanut surmansa. Tk. 1 p:n iltana sai Parikkalan kirkonkylässä kanttori K. Toppisen kaksimuotinen lapsi jollain taivalla paloöljyastian käsiinsä ja joi siitä. Lapsen äiti, joka tapauksen ai- kana oli nametassa lehmiä lypsä mässä, tapasi lapsensa tainnoksissa Man mieressä. — Myöhemmin lapsi kuilenkn selmeni ja näytti Etenkin mirkeältä, joten tapahtu- naan ei pai«tu edes sen merran huomiota, että olisi lääkäri kut- utttt. Aamuyöstä kärsi lapsi kauheita tuskia ja eilen aamulla klo 3 ai Äna kuoli. Pojat ja ampuma-aseet. Kun talollisen I. Kososen Sää- mingin Aholahdelta alaikäiset po- jat Kalle ja Paamo mk. 30 p:n aamuna olimat teiriä kuivilta am- pumassa, sattui Paamolle surkea onnettonmus. Kallen istuessa am- pumakojussa kumia silmälläpitä- mässä oli Paamo ajamassa teiriä 'uiville. Peloittaakseen lintuja leit- toon hän tällöin laukasi pyssynsä — manhan, suustaladattaman hau- ikon — joka halkesi, jolloin perä attui pojan oikeaan ohimoon. Ohi- moon tuli sylvä haama, josta ai- mot näkyimät. Poikanen mieliin heti Samonlinnan sairaalaan. Hä nen tilansa oi: toimoton, ja jos ^«n jäisikin henkiin, niin tulee hän lääkärin lausunnon mukaan saa- niansa mamman johdosta olemaan heikkomielinen. Tällaiset tapahtumat omat mii- me aikoina tulleet jokapäiiväiseksi. Kiirettä pidettiin. Mk. .'6 p. saapui kenraalikumer- nöörinkansliasta senaatille ilmoi- us, että kenraalikumernööri oli yhtynyt senaatin päätökseen 15,000 mkn kormauksen myöntäntisestä Viipurin ent. poliisiinestarilke L. A. Sireliukselle. Samaan kyytiin esitettiin asia senaatin talousosaston yleisessä istunnossa ja päätti senaatti lä- tää maksumääräyksen tästä ra- hamäärästä Uudenmaan läänin- rahastoon. Ätaksumääräys toimitettiin ai- man heti lääninrahastoon. Tuskin oli simiilitoimituskunnan mahti- mestari saanut maksumääräyksen toimitetuksi perille, kun Sireliuskin saapui lääninrahastoon ja nosti 15,000 markkaansa. Harmoin lienee senaatin päätös- ten toimeenpano niin nopea. Puutatvaramarkkiuoilta irj oittaan Kauppalehden Lontoon irjeeitmaihtaja muun muassa: Etelä-Asrikan puutamarakauppiaat omat tänä kesänä inaksaiteet hon- 'alankuista, joilla on hymä keski- zituus, sekä myöskin höylätyistä audoista siksi korkeita hintoja, että muutamat täkäläisistä suurkaup- piaista omat hymällä moitolla moi- neet niitä täältä uudelleen lastata laimoihin ja lähettää sikäläisille markkinoille. Tämän johdosta omat- ?in mutttamal',täkäläiset lankkukaup- piaat päättäneet ryhtyä ostamaan useampien suomalaisten hymiksi- tunnettnjen merkkien kaikki lankut, mitä heillä ensi kesänä tukee ole- maan, saadakseen kokoon suurem- via lasteja, joita moimat Suo mesta suorastaaan lähettää Ele- lä-Afrikaan ja siinä tapauksessa maksaa myyjille korkeampia hin- toja kuin kilpailijansa Ranskan markkinoilla. Wanki yrittäessään karata me- nettänyt henkensä. Kun miime lauantaina Mikke- liit lääninmankilasta lähetettiin hemosmarkaudesta mangittu lois- mies Antti Edward Salomirta eli Samolainen manginmartijan saat- tamana Kuopion lääninmankilaan, oli Salomirta lähempänä Salmi- sen asemaa pyydettyään mettä juodakseen syöksynyt junasta ulos ja hypännyt pois, jolloin martija Antti Juho Salminen seurasi pe- rässä ja useamman pyörähdyksen jälkeen jaloilleen päästyään alka- nut juosta pakeneman jälkeen ja kun mangittu Salomirta kielloista huolimatta ei pysähtynyt, oli mar- tija lyhyemmällä mäliajalla ja seurattuaan pakenemaa lähespuoli kilometriä ampunut remolmerilla kaksi laukausta, joista toinen oli sattunut selkään sillä seurauksella, että mangittu Salomirta kohta sen jälkeen kuoli. Junasta hypätessään sai mat kija Salminen liemempiä mam moja päähänsä. että nuorisomme ei paljonkaan mälitä makamasta keskustelusta ja esitelmistä, maan rakastaa Hu- meja. Silloin ei ole keskusteluja johdtettu hymästi eikä esitelmiä pidetty aineista, jotka olisimat nuorisoa innostuttaneet. Jos maan raittiusseurojemme työ saataisiin oikealle suunnalle kehitetyksi, niin stmri olisi niitten maikutus nuo- risomme simeelliseen kasmatukseen- kin. Erityisillä luentokursseilla moi- täisiin myös nuorisolle selmittää raittiutta ja siveellisyyttä. Onkin kaupungeissa olemassa työmäen- opiston luentokursseja, mutta niis- sä minun tietääkseni Harmoin esi- tetään raittius-, ja simeellisyys- luentoja. Olisi siis niidenkin ohjel- maan saatama enemmän tällaisia luentoja. Joku möisi ehkä sanoa, että raittiudesta marsinkin on niin paljon puhuttu. Kyllä onkin, mut- ta ei koskaan liiaksi. Enemmän ja yhä enemmän tulisi nuorison mie- liin näitä asioita terottaa. On saatama nuorisomme tuliseen tais- teluun paheiden tulmaa mastaan. Ydin terweeksi. Me elämme nykyisin aikana, jolloin rakasta isänmaatamme uh- kaamat suuret ulkonaiset maarat Mutta mielä suurempi on se maa- ra, joka on olemassa ja kasma- massa kansamme keskuudessa mar- sinkin nuorisossa nousemassa. Jo- kainen isänmaamme parasta huo- lehliiva kansalainen on tullut kyllä huomaamaan, kuutka paljoit röyh- keyttä, raakuutta ja epäsimeelli- syyttä on nykyisessä nuorisossam- me. Sallittakoon minun tässä lau- sua muutama sana niistä epäkoh- dista, jotka suurimmaksi osaksi omat syynä nuorisoinine tapain turme lukseen. Ehdottomasti on suurin syy mäkijuomissa. Sanotaan, että mii- na Miisaankin millitsee, ja se lause kyllä pitääkin paikkansa. Lukemat tomat siimot ja kunnon nuorukai- set omat mäkijuontieil kautta me- mettäneet termeytensä ja kunnian sa. Sanomalehdistä saamme kyllä hyminkin usein lukea, mitenkä moiti nuorukainen on joutunut mäkijuo- m ien uhriksi. Ja miten paljon on kyyneleitä muodatettu mäkijuomien tähden. Tuhannet oivat ne Suo menkin kodit, joissa kodin omii on särkynyt ainoastaan sen kautta, että isä taikka joku muu perheen äseit on käyttänyt mäkijuomia. Mutta ei siinä kyllä, että mäkijuo- mieii kautta kadotetaan maallinen onni, niiden kautta myös tuleman- in elämän mmi on menetetty. Eikö Jumala selmästi saitosanas- ansa: „ei juomarin pidä taimaan- valtakuntaa perimän". Opetetaan- hait kouluissamme tätä lausetta nuorisollemme, mielä lisäksi selmi- tellään kouluissa, mitä mäkijuo- mat omat, niiden mahingollisuus a maikutus ihmisruumissa jakui- tenkin maikka näin päimän sel- mästi todistetaan, että mäkijuo- mat tappamat ihmisen ruumiin ja sielun, on juoppous koulu» käy- neiden keskuudessa yhtä yleistä "uin muutenkin. Tämä ilmiö on urullinen ja huolestuttaa kaikkia nuorison kasmattajia. Syy ei täs- ~ä suinkaan ole koulujen, koska erran koulut koettamat tehdä par- haansa tässä suhteessa. Syyt omatkin muualla. En ala tässä niitä esille tuoda, maan asetan kunkin lukijan sydämelle mielittä- mäksi tämän mäkijuomakysymyk- "en. Toinen nuorisou määrällinen mihollinen on epasiiveellisyys. Tä- hän paheeseen oivat useinkin mä- ijuomat alkusyynä, sillä juoma- rit helpommin lankeemat epäsimeel- isyyteen kitin raittiit. Juomaseu- rassa enimmin käytetään raakoja ja irstaisia sanoja ja siinä seurassa piait tehdään suurempiakin syn- tejä. Marsinkiii oivat korttipelit ja tanssililaisuudet irstaisuuden pesä paikkoja. Usein saa kuulla las- tenkin tanssipaikoissa suurempien mukaan kiroileman ja lausuman raakoja sanoja ja lauseita. Kou- uissa koetetaan tätäkin mastaan taistella. Jos oppilas koulussa lausuu jotakin raakuutta, niin ran- gaistaan häntä siitä. Toista on kansan keskuudessa. Harmoiit pu- nastuu tai tuntee edes loukkaan- tuneeksi joku nuori tyttö, maikka zänen seurakumppaninsa lausuisi hänelle kuinka raakoja sanoja ta- ^ansa. Päinmastoin pidetään oi- 'ein taitamana ja kuniton miehe- nä sitä henkilöä, joka osaa pu- zeensa höystää ivaikkapa irstai- sillakin sukkeluuksilla. Tällaista asian tilaa tulee meidän todella- kin surkutella. Nousee sitten kysy- mys, millä kamalla moitaisiin nuo- riso pelastaa joutumasta pahei- den maltaan. Marsinkin kaikkien asmattajien sekä manhempain että opettajain olisi yksissä tuumin ru- mettamat nuorisoa pelastamaan paheiden teiltä. Parhain keino nhen olisi se, että nuorisolle ta- malla tai toisella saataisiin sel- mäksi paheiden turmiollisuus. Tä- mä tapahtuu kyllä useinkin koulu- ! ijässä olemille, mutta koulusta päästyään omat kasmatit harmem- min tilaisuudessa kuulemaan näis- tä asioista. Siksi koulussa opitut asiat hyminkin pian unohtumat. lisi seittähden nuorisolle koulusta päästyäänkin ahkerasti opetettama raittiutta ja siiveellisyyttä. Tämä taas tapahtuu parhaiten keskuste-^ lujeii ja esitelinien kautta. Rait-^ tiusseuroilla olisi tässä suurin teh-' täioä. Multa mastaako raittius- ^ eurojemme työ ainakaait kaupun-' geissa aatettaan täydellisesti. Hu-^ mipuoli niissä useinkin tulee enim- min edustetuksi. Sanotaan kyllä, ' Menäjän waltakunnannen- wosto. Pietarista, marrask. 2 pnä Maltakunnanneumosto kokoontui tänään Akimomin puheenjohdolla vttv ruplaa anastettu. Tislisistä, lokak. 20 p. Ar- nashenin kylään, joka sijaitsee Ar- daganskin piirissä saapui kaksi pra kuraattorin ja santarmipäällikön pukuun pukeutunutta ilkiötä seu- rassaan muutainia poliisiseja ja astuiivat erään kylässä asuman miljonäärin luokse toimeeiipan- nakseen kotitarkastuksen sekä anas timat 30,000 ruplaa, jonka jälkeen he pakenimat. Ulkomailta. Mellakoita Berlinissä. Berlinistä, lokak. 30 pnä. Poliisikamarin edustalle Berlinin pohjoisessa osassa kokoontui eilen illalla suuri mäkijoukko mellakoi- maan. Mellakka muuttui pian luonteeltaan kapinaksi. Joukko heit- teli kiivillä, jolloin 11 poliisia haa- moittui. Läheiset katulyhdyt sä- rettiin. Poliisi oli pakotettu käyt- tämään aseita. Kun joukkoa keho- tettiin hajaantumaan, mastasi se huudoin, mihellyksin ja solmauk siin. Poliisi ampui joukkoon. Epä- järjestykset jatkuimat klo 3 yöllä. 14 henkilöä on mangittu, niiden joukossa 2 naista. Poliisi armelee, että epäjärjestyksissä on huomat- kamaa osaa näytellyt järjestynyt työmäki. Birsh. Mjedomoski ilmoit- taa mastasaapuneitten berliini- Iäisten lehtien mukaan, että mel- lakoilla, jotka tapahtuimat Berlinin pohjoisosassa sunnuntain ja maa- naiitain mäkisenä yönä, on puh- taasti mallankumouksellinen luon- ne. Joukko, jotka sulki Sckerer strassen, nousi 15,000 ja oli se suurimmaksi osaksi nuorisoa. Mel- lakan olimat järjestäneet nähtä- mästi samat henkilöt, jotka johti- mat lakkolaisia Moabitin kaupun- ginosassa, sillä taistelutapa polii- siii kalissa oli aiivan samallainen. Maiihollinen berliiniläinen sano- malehdistö on etenkin huolissaan siitä, ettei poliisimoimat riittäneet kukistamaan mellakoita. Sen muoksi on aiivan selmää, että ensi ker- ralla täytyy turmautua sotamä- keen, mutta tämä oit mastoin keisarin yksityistä mielipidellä ja on sitä yleensä hallituspiirien mie- lipileen mukaan ivältettämä. Sairaaloissa olemien, mellakois- sa maikeasti haamoltuneitten luku- määrä nousee yli 350. Useat haa- mottuiieet lääkitsemät itseään koto- naan. Haamottuneitteit polisien lukumäärä on tällä kerralla 78. Tämä on suuri, mutta kuitenkin ymmärrettävissä olema lulu, jos ottaa huomioon, että poliisia am- muttiin talojen akkunoista ja hei- teltiin pulloilla ja talouskaluilla. Maaiiaiitai-aamuna kämi sisä- asiainministeri poliisipresektin kans- sa Berlinin pohjoisosassa ja tar- kasteli niitä paikkoja, joissa meri- set yhteentörmäykset omat tapah- neet. Kiinaan tuohon manhaan „taiwaanmalta- kuntaan" täytyy katsauksenlaati- jan kääntää tälläkertaa huomion- sa, sillä maan ympärillä olemas- ka korkeasta inuurista huolimatta on sielläkin saanut perustuskailli- nen henki mallan, mieläpä niin moimakkaastikin, että Kiina alkaa kohdakkoin elää oikein parlamen- karista elämää. Mikäli Timesille ilmoitetaan Pekingistä, on Kiinan kansallis- kokous päättänyt mahdollisimman pian kutsua kokoon täydellisen parlamentin, ja tulisi Kiina hal- lituksen laatiman uudistusohjel man mukaan seitsemän muoden kuluessa muuttua itsemaltiaan hallitsemasta maltiosta perustus lailliseksi maltioksi, jolla on eu- rooppalaiseen malliin järjestetty eduskunta. Aikaa pidetään kui- tentin pitkänä ja tämän lyhentä- misen puolesta on alkanut moi- makas liike, joka kaikki maraku- ninkaat, paitsi Tietsinin ja Nan- kingin, omat liittyneet kannatta- maan. Sitäpaitsi on myöskin koetettu maikuttaa sekä hallitsijaan että korkeimpiin mirkamiehiin ja ja kansalliskokoukseen. Asiata poh- bittiin eräässä lokak. 23 pnä pi detyssä kokouksessa ja kaikki pu- hujat kannattimat perustuslain moimaanasettamisen kiirehtimistä. Kuusi miestä malittiin laatimaan kirjelmää hallitsijalle ja kaikesta päättäen tulee perustuslaki moi- maansaatettamaksi aikaisemmin kuin hallituksen ohjelmassa fano- taan. Aeensä luullaan, että ensimäinen kiinalainen parlamentti kokoontuu jo w. 1913. Tämä kuulostaa todellakin ih- meelliseltä, mutta nuo sitkeät kii- »alaisetkin tahtomat päästä kehi tyksessään muun maailman mu- kaan, kun he kerran uusien aattei- den päästyä maahan mittaamaan omat ylentyneet manhollisuudel- taan kurkistamaan muurin ylitse. Salaliitto Portugalin tasa- maltaa Mastaan. Uusimmat tiedot Lissabonista mahmistamat, että Portugalin uuden tasamallan on jo taistel- tama salaliittolaisia mastaan, joi ta on ilmestynyt suuressa mää- rässä armeijaan. Dksinpä Lissabonissa, „Lokal Zliizeigerin" tietämän mukaan on mangittu yli 60 armeijan ja meri- mäen upseeria. Myöskin maaseu- duilla on toimeenpantu mangit- semisia. Käsillä olemien tietojen perusteella on maikea sanoa, mis- tä johtuu salaliitto armeijassa, jota presidentti Braga ja kaikki ministerit koko ajan omat pitä- neet tasamallan mahmimpana. On marmaa, että upseerikunta on pettynyt toimeissaan saada palkankorotusta. Muute» on paikallaan huomaut taa, että Portugalin uuteen jär- jestelmään itiin ystämällisessä uhteessa miime päiminä ollut englantilainen sanomalehdistö on muuttanut äänensämyä. Lontoon maikuttamimmat lehdet armoste- lemat nyt hyminkin ankarasti Bragaa. Jotain osaa tässä näyt-' tekee sekin tosiseikka, että Portu- galin mäliaikainen hallitus ottaa Yksinkertaiset tullimaksut tama- roista, jotka tulemat niistä mais- a mitkä eimät ole mielä ehtineet 'ehdä uutta kauppasopimusta Por- tugalin kanssa ja näihin maihin !uuluu myöskin Englanti. Mut- ta myöskin politiikka on yhtenä yynä agitatsiooniin Portugalin väliaikaista hallitusta mastaan, ioka alkoi heti kuningas Manuelin 'aamuttua Englantiin. EläriesksrieB Teittcrin Aino. Näytäntöjä joka arkipäivä sä kä sunnuntaisin. OHJELMA: [1. Stereoskoopillisia kas vien tutkimuksia. 2 Ämalia-tätin naimajuttu. 3. Purjehdusviikko Coven- sissa elok. 1910. 4. Vall enin häät- 5. Bullaluistinkilpailu. 6. Ruusuja. 7. Nukke. 8. Konstanzista-Schaffhan- seniin. 9. Pathin viikkolehti n:o 9. (K. 8. 1 k.) HUOM.! Ostan ajan korkeimmalla hinnalla: Simnuntailukemista. Ota waarin itsestäsi! Hän on sominto md dän synteimme edestä, 1 Joh. 2, 2. Kaksi asiaa tulee meidän — jos mahdollista jo tänään — sal ia Jumalan hengen itsessämme maikuttaa: pelko ja kauhu oman tilamme ja syntiemme tähden, sekä sydämmellistä lunastuksen armon mastaanottamista Kristuksessa. Pysähdy, pysähdy sinä, joka luet tämän joskin Jesus on sinulle mälinpitämätön, pysähdy Jesuk- 'en ristin juurelle! ZLoitko näh- dä Jumalan Pojan kantaman sinun syntejäsi, jotka pusertamat jällestä tuskanhuutoja ja merihi- eä, moitko nähdä tämän ja kui- tenkin elää yhä edelleen symteis- säsi? Tästä näet, että se on tot- ta, mitä Herra on mannonut it- 'ensä kautta: Ei minulle ke k- paa jumlattoman kuole- in a, maan että jumalaton ääntyy tieltänsä ja saa lää. Kääittykääk, kään- ykäätpahoiltateiltänne, a miksi te kuolisitte, te Israelin huone? (Hes. 33: 11). Minkätähden, minkätähden mielä kaumemmin poljet Juma- an Poikaa ja halmeksit liiton merta, jonka kautta olet lunastet- tu? Rakas ystämä, säästä iyesi ijankailkisesta kadotuksesta, kun Jumala niin makamasti tahtoo pelastaa sinut! Mutta jos niin onnellisesti omat asiat, että olet herännyt synnin- unesta ja suruttomuudesta, jos olet oppinut näkemään monet ja suuret syntisi, jos tunnet symän turmeluksesi sekä kykenemättömyy- tesi itseäsi auttamaan, niin pakene uskossa Jesuksen, Lunastajasi puo- leen. Maro silloin, ettet pidä hä- nen muodattamaansa merta liian zalpana? Sinä olit myös niiden joukossa, joiden asiat suositettiin Jumalan kanssa Golgatalla. Si- nulle julistetaan Jesuksen nimes- ä täysi anteeksi antamus. Sinun ei tarmitse etkä sinä moikaan lisä- tä mitään siihen, mitä Jumala on tehnyt. Mitä laki ei moinut aikaansaada — sen teki Jumala, a se on tehty. Kaikki on malmis- ettu. Jjäti pysymä lunastus kai- ista synneistäsi on tuotu esiin. ;umala on hymäksynyt sen; anna sinä sen käsittää juuri sinut. Ju- mala on Jesuksen kautta armolli- nen Isäsi, ja Hänen tahtonsa on, että sinun tulee uskoa häneen, ;oitfa hän lähetti sinun pelastuk- eksest. — Kristus on kuollut aikkein edestä, että ne, otka elämät, ei nyt enää l ä i s i itsellensä, m a a n h ä- nelle, jokaheidänedestän- ä kuollut on ja noussut on ylös (2 Kor. 51, 15). Saukon-, NäAtän-, Ketun-, Kärpän-, Oravan- Myyn Kankaita sekä kaikkea sekatavaraa kohtuullisilla hinnoilla Joen suussa & Nurmeksessa W. A. Ipatoff. Keskiviikkona tämän kuun 9 p:nä klo 11 ap. myydään buatokauppahnonaella julkisella huutokaupalla 24 lit raa menetetyiksi tuomittuja ▼!- kijuomia. Joensuu, l /u 191#. Huutokauppahuone. Kuulutus. Koska poikani Eino Kinnunen lähti kotoa tietämättäni jo vii me tammikuulla, eikä ole tietoa hänen olinpaikastaan, niin pyy dän, jos kuka tietäisi, siitä il moittamaan maksua vastaan alle kirjoittajalle. Heikki Kinnunen. Osotteella: Kelvän pysäkki, Joensuun-Lieksan rata. (K. S. 1 k.) Liperin kunnan Taipaleen äänestysalueen vaaliluettelo on tk. 5 p:stS alkaen 20 päivään nähtävänä allekirjoittaneen tykönä. Taipaleella 4 p. marraskuuta 1910. A. Vornanen. (K. S. 1 k.) Kuulutus. Oravisalon äänestysalueen vaa liluettelo on yleisön tarkastetta vana marrask. 2 p.stä saman kuun 16 p:ään Ville Sallisen ta lossa Oravisalo 14. Vaalilautakunnan puolesta: P. Piironen. Monni—Selkien äänestysalueen vaaliluettelo 1911 vuoden edus- tajavaaleja varten on yleisön tar kastettavaksi esillepantuna alle kirjoittaneen asunnossa Selkien kansakoululla t. k. 5 p:stfi saman kuun 15 p:ään. — Sa malla ilmoitetaan, että vaali toi mitetaan Mönnin kansakou lulla tulevan tammikuun 2 ja 3 p:nä klo 9 e. pp.—8 j. pp. Selkie, 2 p:nä marraskuuta 1910. Vaalilautakunnan puolesta: Bob. Nuutinen, puheenjohtaja. (K. S. 1 k.) (K. S. 2 k. 3/4 s. 45 mm.) Kadonnut. Viime lokak. 30 pv. pois juoksi nuori naa ras jäniskoira, kuuleva nimen „Liisa". Väriltään ruumis mus- ta; jalat ruskeat, rinnassa ja varpaissa vähän valkoista. 11 Pyydetään tuomaan koira tai siitä tieto antamaan palkintoa vastaan allekirjoittaneelle Kon tiolahden pappilaan. Hannes Piipponen. Valmistettavakseni nahkoja vastaanottaa kauppias M. Partanen Joensuussa. T. Vehviläinen.