tco 13 — löi o. KAIKU. Keskiviikkona Helmixuisn 2 päivänä. Saiöaussuhteet Oulussa tyihin toimenpiteisiin piirijaon täyden- tminte iDtifon ajalla: tämiseksi siinä kohdassa, että kansakou- Skllbkokatarria 25 lupaikka tulee tarkalleen määrä.qksi; IrffSäT 13 ollen täSfa suhteessa olettama härkin- Metsä- ia srolikatarria . . . 19 nan alaiseksi mitä kansakoulujentar- hinkuyskää g | kastajan ylempänä on mainittu lausu- Vesirokkoa. . Vatsakuumetta Vihurirokkoa . Tulirokkoa neen. Yht. 71 Mm ftioiiialaijri! — Kansakoulunopettajat. Sai ras a p u a on myönnetty Siikajoen Alapään kansakoulun opettajattarelle Maria Gustaama Pietolalle 500 mk. sekä saman kunnan Mipään kansakou- lun opettajattarelle Elina Armelalle ?00 mk. Palkankorotusta on myön- netty edellä mainitulle Maria Gustaa- wa Pietolalle 5 w. palmeluksesta 180 Mi -lä on aikaa käydä maalissa. I "k-Wsk-tlawaks> elokuunIpÄälggg Isänmaa kutsuu ja JÄS mk. uomaan janansa. Punayen rviilvan Kuusamon Paanajärroen kansakoulun metämisellä se sana sanotaan. Wedä opettajalle I. E. Karjalaiselle piiri- se miima suomalaisen puolueen kokouksessa käynnin kustannusten kor- ehdokkaiden hymäcsi. Niihin moit luot- taukseksi taa. Niitä kyllä mustataan, mutta — Suomalaisen puolueen ko- takaisin tahraajiinsa kilpistyy se loka, kous oli Limingassa Taimelassa tam- jotka sosialistien ja maalaisliiton lei- mikuu" M pnä. Puhujina olimat ^ a .. . . „ A. Punttala, A. Tuomikoski ja A. veistä on taas waella >a «omalla Tarkkaamaisesn kuumcli yleisö koetettu heitä mastaan heittää. noita tosioloihin perustumia kaikkein Et kai uskone, että isänmaata siten kansankerrosten parasta tarkoittamia, pelastetaan, että malheen ja määris matamia pulleita. Siinä ei liehakoitu relyjen sekä solmausten aseilla hosu- turhia. Sen näki, että kuulijat piti- . h J . r ... wat puheista pahou. Sen nan ;a taan ntita kansalajia, jotka laajojen puhujat eimät tahtoneet it- fanfanfcrroStcn luottamus on ehbo£= feUeen kunniaa, maan että he puhui* käiksi asettanut. Sitä sinä et moi us- mat asiallisesti. Johtaja Tolmanen koa. Ja senmuoksi Oulun suomalai- lausui pontemasti tilaisuuteen sopiman set metämät sen puaisen miiman listaan ^uon. N:o 5», jossa on nimet Rauhamaa, — Rantsilan Maamiesseuran Lagerlöf ja Haapanen. kokouksessa w. k. 30 p. malittiin Tätä äänestämä! myöskin ne työ- -Fm.chek.t kulumalle .vuodelle Nnlo < -A . <■ » Simelius. Johtokuntaan tuli </. Pal- laifet, jotka eimat ole istuneet herras- ^anius, E. Matinheikki, M. Toppila, sosialistien kelkkaan pilmilinnoja ja M. Laurinaho ja Janne Simelius utukumia tamottelemaan, maan jotka marsinaisiksi, sekä Antti Wares ja M. omat makuutettuja siitä, että asteet- Tuokkola Varajäseniksi. . • Wnme muoden tilejä tarkastamaan tam tapahtumien parannusten kautta ! ^ ^ ^ Wirta. luodaan tyomaellekm paremmat elami- Sun roiimc vuonna on talvusseu- sen ehdot. Tätä listaa äänestämät ralta saatu 200 markan apuraha. Suomalaisen työmäenliiton jäsenet ja päätettiin niisiä rahoista 100 mk. käyttää lannanhoitokilvailuun palkintoa- rahoiksi ja toinen 100 mk. lastimis- koneen ostoon. Kulumalle muodelle päätettiin ta- lousseuralta pyytää 500 mk. apurahaa , maamviljelysnäyttelyn toimeenpane- — Lääninhallitus. Mirkama- nusta marten Rantsilan kuntalaisten oautta yksityisten asiain takia kahdeksi x^xen. miikoksi, kuluman helmik. 3 p.sta lu- Lannanhoitokilpailujen palkintotuo- kien, on saanut maraläaninsihteeri 21. ma reiffi tuUioat Fr. Heinonen, A. W. Lindholm ja on hänen sijaisekseen H^pala ja E. Matinheikki sekä ma- siksi aikaa määrätty läänmkanslistt ^lta I. Ylitalo ja I. Paldanius. Tuomas Pärssinen. R. Mieuran edustajaksi talousseu- || n m , ! , ran kokouksiin tuli Fr. Heinonen. """"""""" — Kilpahiihto oli Haapameden Arw0isia lehtemme kansanopiston lommkunnalla torstaina . .. f m. k. 2/ pna Haapameden zaalla ja fuurmtfinlartjtrt phhdlimme saaroutettiin siinä seuraamat tulotiet. ajoissa uudistamaan tilauk- 1 Poikain sarjassa: harrastajat. Miekää Suomalaisuus tvoittoou! sensa, jottei keskeytystä leh- den jakamisessa syntyisi. Alm (äänin miMMM. Alempana niainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 12 p. tammikuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: n:o 1 2: 72 45 ast. moit. .. 2 2:7510 „ „ .. 7 2:71 24 .. „ tt 8 2:71 6 „ „ .. 11 2:7411 .. .. Korkein keskihinta mk. 71 p. Yhteensä 90 ast. moita hinta oli 2 mk. 75 p>, l mk. 72,2 p., alin hinta 2 — Tapaturma tapahtui toissa- päimänä Marjatan sahalla. Tnönte- kijätär Tilda Laurila, kotoisin Oulun- salosta, joutui muharännin käyntipyö- rään, johon tarttui maatteistaan. Pyörä hakkasi häntä niin etkä jalka ia useita kylkiluita, ehkäpä selkäranka- kin taittui. Loukkaantunutta lähdettiin kulettamaan lääninsairaalaan, mutta kuoli hän matkalla. — Rewonlahden Alapään kon- lupaikkariita on lääninhallituksessa ratkaisin. Päätös kuuluu seuraa- masti: Tämän asian olen tutkinut: ja kos- ka edellämainitun Remonlahden kun- nalle mahmistetun kansakoulupiirijaon mukaan Alapään piirin kansakoulu- paikka on myönnetty olemaksi jornrnab lakummalla puolella siikajokea, kumpi mirallisessa tarlastuksessa nähdään edullisemmaksi, maan kansakouluntar- kastaja ei ole katsonut sopimaksi kou- lun sijoittamista joen eteläpuolelle, katson minä oikeaksi kumota kuntako- kouksen päätöksen, jonka mukaan kan- sakoulupaikaksi on määrätty Huhta- Nikkarin talo. Ja koska mielä mainitussa, läänin silloisen 'Kumernöörin marraskuun 2!) väimänä 1901 mahmistamassa piiri- jaossa puheenalaisen piirin kansakoulu- paikka, mastoin ylempien kansakoulujen perustamisen edistämisestä Suomen maalaiskunnissa 24 päimänä touko- kuuta 1898 annetun Armollisen Ase tuksen 2 §:n nimenomaista säännöstä, mi jätetty lopullisesti mahmistamatta, katson minä oikeaksi määrätä, että Remonlahden kuntakokouksen kunnalle siinä suhteessa pannun neljänkymme nen (40) markan sakon uhalla tulee sen 2 kuukauden kuluessa siitä kun tä- mä päätös on moittanut lain moiman I palk. Matti Kimilahti Haapame- deltä, ennätys 46 min. 28 sek. II palk. Iisakki Mäyrynen Piippo lasta, enn. 47 min. 23 sek. III palk. Antti Lattula Mihannista, enn. 47 min. 25 sek. Matka oli 10 km. ja keli raskas umpi. Tytöt hiihtimät 1 ,5 km. saamuttaen seuraamat tulokset I palk. Anni Huikari Haapamedeltä, enn. 6 min. 50 sek. II palk. Ida Alatalo Haapamedeltä, enn. 0 min. 55 sek. III palk. Anni Herrala Haapamedel tä, enn. 7 min. 16 sek. IV palk. Saara Rytky Haapamedel- tä, enn. 8 min. Palkintoina oli kirjoja. — Hyrynsalmen kunnan tak soituslautakuura päätti työnsä tam- mik. 13 p. ja tulimat korkeimmin tak- soitetuksi Salmen kylässä: Oulun saha yhtiö 15 äyriä, kirkkoherra I. E. Snellman 76, tal. Kalle Kemppainen- Pckkarala 14, Oulun sahayhtiö 38, työnjohtaja Kalle Anttonen 10, kansak. op. S. Haapanen 24, tal. 5kalle Kemp- painen-Mäki 18, metsäkassööri K. Asp 10, kaupp. A. Räsänen 35, nimismies B. W. Nyman 34, kaupp. Jemy Snellman 25, lampuoti I. A. Heikki- nen 42, tal. Oskari Mnlari Hoikka 16, Matti 5iemppainen -Haapala 14, metsänhoit. L. Hirmiaho 26, metscin hoitaja E. Lilms 11. aluelääkän E. Buss 50, kauppias A. Halonen 25, apteekkari A. E. Mesterton 37. Kn- tömäen kylässä: kauppahuone J.^W- Snellman G:soii 10, tal. Joona Heik- kinen-Waajamäki 18, kauppahuone I. W. Snellman G:son 12. Lumoon kylässä: tal. Matti Kemppainen .Kypärä 16, Jaakko Kemppainen-Eskola 10, Albertti Heikkinen-Ollila 10, kauppa huone I. W. Snellman Gison l>>. Moisioroaaran kylässä: ml. Kalle Ke- ränen-Kokkola, 12, Paamo Keränen- Kokkola 12, Heitti Kemppmnen-Ken,v- vaala ^alle Heikkinen-Honkala 14, Herman Kaartinen-Kaartila 19, Lauri Toimonen-Nurmela 11, Perttu Heitti- nen-Rompvaala 10, Eeli Heikkinen- Pihlaja 1'!. Oramimaaran kylässä: tal. Lassi Juutunen-Mikkola 15, aren- timies Aapeli Juntunen Heikkilä 11, kauppahuone I. W. Snellman G:son 12, tal. Aatami Seppänen^Koistila 12, Antti Kemppainen-Karpinmaara 1!!, kauppahuone I. W. Snellman G:son 15, tal. Otto Heikkinen Raiskis 19, kauppahuone I. W. Snellman ( S xfon 28, tal. Antti Keränen-Kerälä 23, tal. Paamo Moilasen perikunta 13. Ta- panimaaran kylässä: kaupp. I. Ra- mander 10 äyriä. Tutkijalautakunta kokoontuu kunnan- huoneella ensi helmik. 7 pnä klo 10 ap. Taksoitusluettelo on siihen saakka Hyrynsalmen kunnan kuu- nallislantakunm kokouksessaan tam- mikuun 25 p. 1910 malitsi heinäkuun 20 pnä 1906 mahmistetun maatilain § määräyksen mukaan maalilauta- kunnat, nimittäin: Läntisen äänestys- alueen puheenjohtajaksi nimismies B. W. Nymanin, marap. I. A. Heikki- sen, jäseniksi poliisi K. Asp'in tal. Eeli Kemppaisen-Pikkaralan, Aukusti Juntusen-Toimolan, seppä Kalle Kemp- paisen; marajäseniksi tal. Aapeli Romp- paisen-Pikkaralan, Taametti Kinnusen- Päätalon, torpparit Lassi Pikkaraisen- Warpuniemen ja Aapeli LuukkoUn. Itäisen äänestysalueen puheenjoh- tajaksi tal. Antti Keräsen-Kokkolan, marap. Lauri Romppainen-Tololan, jäseniksi tal. Aapeli 5vyllösen-Hämeen niemen, Eemil Kaartisen-Kaartilan, metsänmartija Kalle Juntusen-Petro- maaran, tal. Eeli Kemppaisen-Jlmes- järmen: marajäseniksi Perttu Oikari- sen, tal. Kalle Heikkisen Heikkilän, Wih tori Keräsen-Ähoniemen ja torppari Herman Hiltusen. Äänestyspaikoiksi määrättiin samat paikat kuin ennenkin: Läntisessä alueessa kunnan huoneet, kansakoulun sali ja käsityöhuone ja Itäisessä alueessa Kokkolan talon huo- neet Moisiomaaran kylässä. Samassa kokouksessa myönnettiin seuraamia maksuja kunnan maimais- kassasta: Risto Kemppaiselle poltto- puiden metämisestä Tuomas Parta selle 16 mk. ja Olli Kaartiselle 6 mk. ja Perttu Oikariselle antamistaan jau- hoista 4 mk. 20 p. Aina Toloselle myönnettiin mieli- maimaisen äitinsä Johanna Tolosen hoidosta ja elatuksesta 5 mk. kuukau- delta, luettuna tammikuun 1 p:stä 1910. Oskari Mularille-Hoikka suostuttiin maksamaan Ulriika Pikkaraisen puo lesta 6 kuukaudelta huoneenmuokraa ä 2 mk. kuukaudelta. Samoin Oskari Mularille suostuttiin maksamaan Kalle Toloselle antamistaan 55 kilosta jau- hoin hinta kauppiasten bintain mu- kaan. Hilma Keijosen perheelle myön nettiin 20 kiloa jauhoja. Pyhäjoen, Merijärwen ja Oulaisten kuntain yhteisessä kuntakokouksessa kunnanhuoneella Oulaisissa tammik. 28 p. keskusteltiin ja päätettiin seuraamista asioista: Tarkastettiin ja luettiin kuntain eri- koistilit yhteisistä menoista ja tulois- ta. Tilien tasauksessa Oulaisten kunta tuli maksamaan Pyhäjoen kunnalle 346: 60 sekä Merijärmen kunnalle 480: 83. Pyhäjoen kunta tuli maksa- maan Merijärmen kunnalle 375: 41. Nostettiin kysymys siitä, eikö erkauda joka kunta eri tientekolohkoksi, maan Merijärmen kunnan edustajat olimat jyrkästi eroa mastaan ja onhan siihen syytäkin, sillä mistäs tulisi se lähes tuhannen markkaa joka muosi, minkä yhtenä ollessa Oulaisten kunta joutuu Merijärmen kunnalle maksamaan. Luettiin kumernöörin lähetepäätös ynnä A. Santaholma o. y:n malitus Pyhäjoella oleman massatehtaansa me- rotuksesta, ja malittiin tästä malituk- sesta selitystä antamaan Oulaisten kunnanesimies Abr. Takalojuntti, lau- takunnanesimies Aksel Huhtelin ja kauppias I. A. 9!iemelä. Otettiin useain tientekomelmollisten maatimuksesta käsiteltämäksi, eikö olisi syytä toimittaa uusi maanteitten jako näissä kunnissa. Tästä ison aikaa keskusteltua päätettiin, että ei tällä kertaa ryhdytä uuteen tienjakoon, maan päätettiin, että jokainen tähän tielohkoon kuuluma kunta kokouksessaan esittäköön kuntalaisilleen, että kaikki yleiset maantiet näissä kunnissa teetet- täisiin rahalla myömällä tiet pienem missä osissa urakkahuutokaupalla teh- tämäksi, niin täten saataisiin rasitukset tasan kaikille manttaalin mukaan. Kunnissa olemia yhteisiä siltoja ja ja niissä tarmittamia korjauksia tar- kastamaan ja niistä lausuntoa anta maan kuntain yhteiselle kokoukselle ma- kittiin PnKäjoen kunnassa kunnanesi- mies I. Björklund ja E. Miirretjär- mi, Merijärmen kunnassa herrastuo mari R. Kukka ja M. A. Pahkala ja Oulaisten kunnassa kunnanesimies Abr. Takalojuntti ja kaupp, I. A. Niemelä. — Jkäwä tapaturma sattui m. k. 26 p. työmies Jaakko Mikkoselle Ro- maniemen Tuhnajajärlvellä olemalla tutkitti oinaalla. M:n työtomeri oli polttopuuta marten rumennut kaata maan tien mieressä olemaa honkaa. M. tuli ajaen Heinosella takkikuormaa ja seisautti sen mainitun hongan koh- dcille aikeissa panna puun kaaduttua se rekeensä. Peläten hongan kaatuman hemosen päälle, alkoi hän sitä käsin pidättämään tomerinsa hakatessa puuta poikki, mutta siinä hakatessa kämikin Lunta sataa komasti ja keli on huo- noa; pakkasta on mäliin. — Kuntakokouksessa Kittilässä m. k. 24 p:nä tarkastettiin kulumassa oleman muoden taksoitusta, ja myön- nettiin taksoituksiin alennuksia ainoas- taan 52 meroäyriä, kolmenkymmenen- kuuden eri muistutuksen johdosta. Alakylän kansakoulun johtokunnasta eroamismuorossa olemat jäsenet maan- miljelijät A. A. Neitiniemi ja Juho Ala malittiin uudelleen. — Papiston palkkaus Terwo- lassa. Kirkonkokouksessa Termolassa m. k. 23 pnä toukokuun 1 pnä mir- kaan astuma seurakunnan kirkkoherra G. E. Ermasti ehdotti seurakunnalle, että maikkakin samana päimänä moi- maan astuman uuden papin palkkaus- säännön mukaan hänen palkkansa seu- rakuunalta tekee suunnilleen 12,000 mk., seurakunta ottaisi toistaiseksi hal tuunsa kaikki kirkkoherran tulot mirka- taloineen, lohikymmenyksineen, perisi ja hymäkseen käyttäisi ne ja maksaisi hänelle 8,000 mk:n muosipalkan nel- jänneksittäin sekä soisi hänelle mirka- talon huoneustot asunnoksi ja sen ym- päristömainion miljeltämäksi ynnä Taimalkosken siiansaaliskymmenyksen. Ehdotukseen seurakunta yksimielisesti suostui, ja malitsi puustellinmaiden arenteeraajaksi, lohikymmenysten peri- jäksi ja papin palkan kantajaksi 300 mkn muosipalkalla maanmilj. M. Pa- järin. Se määrä, mikä ensi kirkollis- muotena tulee kannettamaksi, armos- teltiin noin 3,000 mksi, ja kannetaan se uuden palkkaussäännön perusteella siten, että helpotus tulee tasaisesti kaikkia maksumelmollisia kohtaamaan. Voikilon hinnaksi armosteltiin 2 mk, ja jymälitra 8 penniä. Sopimuksen tulee olla moimassa niin kauraan, kun mainittu 8,000 mk. palkka on enempi kuin puolet asetuksen perusteella kerty- mästä kirkkoherran palkasta, tai siksi kunnes se jommalta kummalta puolelta irti sanotaan. Sopimuksella tmmottiin myös aikaansaataman melkoinen tasoi tus siinä jyrkässä eroituksessa, mikä uuden palkkausjärjestelmän käytäntöön tullessa marmaankin tulisi monen iso meroisen ja -karjaisen maksumelmollisen silmissä näyttämään mähemmän tyy- dyttämältä. — P.-P. Mamtie xoikki Mm. Romaniemen kuntakokous on päät- tänyt puoltaa hakemuksenalaista uuden maantien rakentamista poikki kairan Kolarin pitäjän Sieppijärmen kylästä Lohiniman kohdalle Ounasjoen länsi- rannalle, mistä se lautan eli proomun kautta tulisi yhteyteen Romaniemen— Kittilän maantien kanssa. Tien suun- nan on mitannut ja kartoittanut sekä kustannusarmion sille laatinut komis- sionimaanmittari Olli Pajari, ja tulisi se tämän mukaan kulkemaan Sieppi järmeltä Pasmajärmen pohjoispuolitse ja Ruokojärmen eteläpuolitse sekä Taa- pasalmen kantta edelleen Ounasjoen rantaan, tehden tämän 49,168 metrin pituisen suunnitellut tien kustannus- armio 112,161 mk. 90 penniä. Sen ohessa ehdottaa komissioonimaanm.it- tari Pajari, että samalla myönnettäi siin kerta kaikkiaan 5,000 markan suu- ruinen summa Pasmajärmen etelä- puolelle miemän jo ennestään pohja tun, 5 V2 kilom. pituisen kylätien so- raamiseksi, ollen tämä tie sitte Pasma järmen talojen ylläpidettämä. On sanomattakin selmä, lausuu Rom. S. että tällä tiesuunnalla tulee ole- maan erittäin suuri merkitys ensinnä- kin niiden järmikylien asukkaille, joiden kautta tai ulottumilta, tie tulisi kulke- maan, ja samalla lnnöskin Kolarin ja koko Muoniojokimarren asukkaille mo- lemmin puolin aina Enontekiöön asti, sillä sen kautta he pääsemät lähimpään yhteyteen rautatien ja Lapin liikekes- kustan Romaniemen kanssa. Ainakin tämä mäli tulee 25 ä 3,0 kilometriä lyhemmäksi Sieppijärmeltä Romanie- melle kuin ryhtyä mastamainitussa §:ssä säädet-j nähtämänä poliisi K. Asp'in talossa. V niin onnetio:nastt, että kirives sattui M:n käsii^arteeti tehden siihen kyynär- pään yl:,' iolelle animottaman haaman. Kuovnta täotyi purkaa pois ja ajaa pian metsäsiä majapaikkaan, jossa haa:"a sidottiin ja läf)beitiin loukkaan tur.utta heti uuemään Romaniemen kirkolle saamaan lääkärin apua. Enempi iuarcmat[uutta tukkitöissäkin! — Kuolleena tamattiin m. k. 22 päimänä Pudasjärmen Sarajäriven ja Mäntyjärmen mäliieltä taipaleelta it- sellinen Taneli Niskala. Hän oli 20 päimänä lähtenyt Simojärmen samo- tasta asioille Plldasjärmelle, mutta sanotulla noin 22 kilometrin taipaleella nähtävästi tullut sairaaksi ja komassa pakkasessa siten saamutti noin surkea kuolema. Iältään oli hän puolimä- lissä kuudennella kymmenellä. — Kuusamosta. Täällä kuolee paljon poroja. Ei tiedetä nälkäänkö mai muuhunko tautiin niitä kuolee. On nähty monta poron raatoa. Tornioon. Oletteko jo nan- piiviaitttc kehoit- taueet incitcmääu vaaliin? Piffu uutisia. Sosialistit Snellmania «* t» t •• »t* raapimassa. Zoissa iltana oli sosialisteilla „wäittely- kokous" TiioiräeiitatoUa. Niin halpamais-- mielisen joukkueen halpamaisesti esittettyä haasteita wäirtelnyn saapua eiiväl „porwa ritliset" puolueet ja henkilöt maineet seura- ta, sillä onhan liiankin hymin tunnettua, miten se joukkue kohtelee yksinpä jutkisesti haastettujakin mastustajiaan, joten mäitte- lyä ei syntynyt. Mutta nytkin kuului jou- kosta ääniä: „tul!oonpa porivarit, tulkoon- pa Lagerlöf, niin kyllä, p . . . »vieköön, suut tukitaan". Kokouksesta muodostui näinollen jonkun- laiset turnajaiset sosialistien edustajaehdok- kaiden kesken: he koettimat maittaa toinen toisensa suunpieksämisessä, asiain määriste- kyssä sekä sosialismeille ominaisten „:vitsien" syytämisessä. kaikelle tälle maatitaulukfi oli otettu tietysti suomalainen puolue ja erittäinkin sen räkät, edustajaehdokkaat; tuskin mahinqossakaan kajottiin muihin puolueisiin, sosialistithan, näet, tahtomat lukeutua myös «perustuslaillisiin" ja „kos- kas korppi korpin silmän puhkaisee!" — Ensin puhui Arjö Mäkelin, lumaten perin- pohjin selittää koko sotilaskysymyksen, mutta selityksestä ei tullutkaan mitään, hän luet- teli main numeroita Suomen entisistä so- tamoimista ja niihin tehdyistä uhrauksista sekä lopuksi sanoa tokäytti, että „sotilas- kysymyksemme nykyisen aseman tiedätte jo- kainen itse". - Hänen jälkeensä otti puheen- muoron Matti Hoikka, kertoen m. m. maan- muokralain historiasta, miten he, sosiatis- edustajat, ottimat ja äänestimät „suomet- tarelaisten" lakiehdotuksen kumoon ja siten pakottimat nämä äänestämään heidän, so sialistien ehdotusta. Tässä jäi kuulija ih- mettelemään, miten he sen pakon aikaan- saimat tällii kamalla. Sitte alkoi hän se- littää, kuinka sosialistit, kaikista maalais liiton mastaponnistuksista huolimatta, omat lain kautta säätäneet uuden „trissan" pui- makoneeseen, jolla „trissalla" tulee olemaan suuri merkitys tämän kurjan yhteiskunnnan kukistushistoriassa. Suomen rautatiet ker- toi hän juoppojen juonnillaan laittaneen, josta heille kiitos. Lopuksi kehotti hän kaik- kia komasti juomaan kahmia ia polttamaan tupakkaa, jotta sotilasmiljoonia ei moida ottaa, ne kun pölläytellään ilmaan. - Wii- meiseksi esiintyi Heikki Ahmala hymin „plan- katulla" naamalla; hän tahtoi tällä kalas- taa ääniä, sillä puheessa ei Heikki-poika enää moinut ..pärjäillä" edellisten kanssa, nämä kun olimat jo näyttäneet koko nyky- aikana tunnetun moimasanamaraston ja Heikki ei ole lähellä apinuutta, maan päin- mastoin! Mutta paha sitä on mallan suu nupillaankin hymyilemää pään etupuoltaan näytellä ja niinpä hänkin sanan lausui, noin nimeksi, että kyllä Mäkelin ja Hoikan Matti osasimat „suomettarelaiset" parkita, mutta sisua sitä on mullakin, maikkei se tahdo oikein tulla ulos! Tämän kaiken kyllä jaksaa sulattaa, se- hän on sitä manhaa, jo monasti märehdit- tyä. Hra Mäkelin ei kuitenkaan tahtonut tyytyä yksin tähän manhaan märepalaan, maan alkoi rääpiä itse suurmiestämme Snellmania ja rääpiä häntä mitä typerim- mällä tamalla. — W. 1>S4G kirjoitti Snell man Saima-lehteensä kirjoituksen, joka oli tähdätty silloista liian mirkamaltaista Kuo- pionl. maaherraa mastuan, syystä että tämä, mihaisena kansallisuusaatteelle, yhtä- mittaa ahdisteli Saima-lehteä. M. m. lausuu hän kirjoituksessa: «Julkisella miehellä ilmeisesti on teoil- lensa ojennusnuora - laki. Mutta jokai sessa yhteiskunnassa on lailla määrätty iaatimismuoto, joka masta lain tekee laiksi. Jos julkinen mies taipuu sellaisten käskyjen ja miittauksien mukaan, jotka eimät ole ta- kia, maan päimvastoin omat ilmeisessä ristiriidassa lain kanssa, niin hän peittää »vakaumuksensa siitä, mikä oikein on. Saat- taapa tapahtua niinkin, että mielimalta käyttää lain marjoa, ja julkinen mies on kunnon miehenä silloin melmollinen pane- maan siihenkin tarpeellista huomiota. Kuin- ka? Täytyykö häneu nousta kaikkea sitä mastaan, jolla on loin marjo, taikka sitä- kään, joka, hyljäten marjonkin, kumoaa lain. Ei. Mutta hänellä on mapaus olla rupea- matta kätyriksi sorrolle. Jos hän päin- mastoin antautuu siksi, niin hän ei moi olla kunnon mies. Jos hän mielä sellai- seSta käy ja moi käydä, niin todistaa se ainoastaan, että yleinen mielipide on hy- min turmeltunut. Mutta marma on, etlä zoka maassa ja kaikissa olok-sa on miehiä, jotka arivostelemat tämänkaltaista julkista toimintaa ansion mukaan, eimätkä myönnä sen oleman kunnon miehen työtä " Tällä tahtoi hra Mäkelin iskeä „suomet- tarelaisia". Hän käytti silä lausujien>a kur- jaa mielentilaa kumaamaa märepalaa. että suomalainen puolue on palmellut sorron kä tyrinä; juuri tämä sai hänet lainaamaan palan „suomettarelaisten epäjumalan" Snellmanin kirjoituksesta. Ja joukko tie- tysti ilskoi kaikki. Sukaan ei tullut ajatel leeksi, sopiiko tämä paikka ollenkaan suoma- laiseen puolueeseen, se kun on kirjoitettu yk- snyishcnkilöstä, ja mitä syytä Snellmanilla oli sitä tästä puolueesta kirjoittaa: siihen aikaan ei edes kenenkään päähänkään päl kähtänyt syyttää kansallista puoluetta „kä tyryydestä", ja Snellman-mainaja ei ensin kään ennustellut, joten hän ei moinut otak- suakaan, että hänen rakastamansa kansan keskuudesta moi nousta puolue, joka kehtaa näin mitä alhaisinta moraalia todistamalla tamalla syyttömästi syyttää jotakin osaa kansastaan ja mielä kansallisesti malmeutu neinta osaa, eikä hän marmasti olisikaan yhtynyt sosialistien rimouksiin. Kenenkään huomio ei myöskään kiintynyt yltäolemassa lainauksessa olemaan kysymykseen „täytyy kö hänen (.kunnon miehen» nousta kaikkea sitä mastaan, joka hyläten lain marjonkin kumoaa lain", ja johon kirjoittaja mastaa, „ei täydy - ja kuitenkin on hän kunnon mies". Snellman, nähkääs, oli politiikko, jo ka ymmärsi, että mälistä olosuhteet pakoit- tamat m^p >asta tahdosta myöntyä sellai- senkin tahtoon, joka „hyläten lain marjon- kin. kumoaa lain". Ja tällaisessa tilassa on nykyään Suomen kansa. Mutta hra Mäke lin ei ole politiikko, maikka hän siitä tahtoo käydä, hän on ainoastaan nurkantaus-poli- tukko, jonka mielestä politiikan pääohje esiintyy siinä lauseessa, minkä muuan isän- tä sanoi kuntakokouksesta palattuaan: „en minä tiedä, mistä siellä puhuttiin, mutta kyll' minä poika mastaan pistin'" Kun hra Mätelinkin olisi itse ajatcUut tätä käyttämäänsä lainausta, jossa on to della symällinen maltiollinen miisaus, niin tuskinpa hän olisi sitä käyttänyt. Nyt teki hän rikoksen jalon Snellmanin muistoa mastaan, metäessään sen todistukseksi niin halpamaiselle »väitteelleen. Mutta kooka hän kaiken todennäköisyyden mukaan on sen tehnyt sulasta tyhmyydestä, niin täy tyy se hänelle antaa anteeksi, kuitenkin »va- roittaen häntä toiste käyttämään Snellman- mainaian sanoja »vähän jalompiin tarkoi- luksiin. Höm, — Perhculltisia. Kihlauksensa oivat jul kaisseet neiti Alma Aurora Perälä ja kansakoulunopettaja Matti Parkkila Ali- »vieskasta. Samoin omat kihta»lksensa julkaisseet nei- tt Lilja Alin Oulaisista ja Janne Härö Merijärmeltä. Marttinen & K:ni Kirjansitomo Kauppureinkatu N:o 26, Kellos. Oulasvirran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 32. — Uusi pyrstötähti näkyi Limingassa maanantaina klo 6 tienoissa erittäin sel- »vänä ja koineana. No:vaniemeltä, Kitti- lästä y. m. kirjoitetaan meille täinän mer- killisen kiertolaisen näkymisestä. — Kotvia »tammikuun pakkasia" on ollut Pohjan perillä, niinpä näytti lämpö- mittari eräissä paikoissa Kittilässä '!!! C. kylmää. — Käytti hytväkseeu. Muutamissa maam me osissa on tapana antaa masta-kihlatulle morsiammelle lahjoja, kun tämä käy kihlauk- sestaan kyläläisilleen ilmoittamassa. Mor- sian kuketraa kahmimehkeet mukanaan ja keittää talolaisille sainalla kahmit. — Tai- »valkosken Metsäkylässä käytti muuan neito ylläole»vaa tapaa siemästi hymäkseen. Hän lainasi eräältä emännältä sormuksen, joka »ormessaan ja kahmikojeet matkassaan kulki talosta taloon, selittäen että onni on häntä nyt potkaissut: hän on morsian. Hän keit- teli kuumat kahivit, syötteli sulat sokurit ja tästäpä einännät ja miesiväet tuli»vat niin hyivilleen, että antoilvat markvn tai puoli. Wasta jälkeenpäin saatiin tietää, että nei- tosen sulho onkin »vielä syntymättömien kir- joilla. A. L. vosialistit vtloissliail. Siitä päättäen, että „Kansan Tah- to" on kahdessa miime numerossaan ollut pakotettu lukijoilleen tarjoamaan pelkkää ..suomettarelaisten" sättimistä ja parjaamista, on täkäläisessä sosia- listien pääkortteerissa makama pelko mallalla. Maanantaina pantiin lisäksi Mäkelinin Arjö ja Hoikan Matti roh kaisemaan uskolaisia, etteimät maan luopuisi sosialismin ainoasta oikeasta opista. Kylläpä siihen syytä lieneekin. Puskekaa päälle, tomerit! Suomalai- suus on teille käsittämätön ja sen moit to teitä kauhistuttaa. Tätä pelkoanne ette moi millään hämittää. Muualta Suomesta. — Kuollut. Elit. postipäällikkö Hj. Laqerborg kuoli lauantai iltana Helsingissä yli 07 muoden manhana. Wainaja oli syntynyt Oulussa 1K42, iolloin hänen isänsä oli Oulun läänin kumernöörinä. W. 1887 hänet nimitettiin postipäälliköksi, jollaisena oli 10 muotta, kunnes 190^ siitä erosi. — Dleiuen Palokuutalaisko- kous Helsingissä RKIV. Kuopiossa miimeksi pidetyssä yleisessä palokunta- laiskokouksessa päätettiin seuraama, seitsemäs yleinen palokuntalaiskokous pitää Helsingissä kesällä 1910. Tarkoituksena on kokouksen yhtey- dessä toimeenpanna suuri kansanjuhla, jota marten palomestari Oskar Ekman nyt pääkaupungin palokunnan puoles- ta on rahatoimikamarilta pyytänyt Kaisaniemen puistoa, suurta urheilu- kenttää, heinäkuun 10 päimäksi, sekä mielä toukokuun 22 päimäksi, jolloin palokunta aikoo toimeenpanna kansan- hnmit kerätäkseen maroja kysymyksessä oleman kokouksen kustannusten kor- maamiseksi. — Korotetun mallaslveron »vaikutuksia. Karpin oluttehdas Huit- tisissa ja Maariailhaminan oluttehdas omat Turun lääninhallitukseen ilmoit- taneet lakkauttamansa liikkeensä täksi muodeksi. — A. 11. Nygärdin oluttehdas Uudessakaarle- pyyssä on Waasan lääninhallitukselle ilmoittanut, että tehdas ei ainakaan ennen ensi muoden heinäk. l p:ää tule harjoittamaan oluen malmistusta- — C. P. — Walmistuskurssit seminaa reihin ja kauppakouluihiu aiko- mia marten pannaan toimeen ensi ke- lä»ä luonnon ihnnassa Kangasalan kirkonkylässä. Kurssit alkamat kesäk. 14 p:nä ;a kestämät <!—7 miikkoa. Kursseihin on ilmoittauduttama mii- meistään ennen huhtikuun loppua osoitteella: opett. K. 7s- Honkala, Kan gasala. — Lähemmin ilmoitusosas tossa. — ^väärennetyittä papereilla kansakvillnnopeZtajaksi. Lappajär- men ^-innilän kansakoulunopettajan mirkaa baii ja sai — miksi ei, kun seminaarin todistusjäljennökset olimat mitä parhaat — eräs Karjalan puolen mies. Seminaaritodislukset piti olla Rauman seminaorista, mutta kaikki todistukset olimatkin alusta loppuun m ä ä r e n n e t y t, mieläpä osaksi ha- lijan nimikin. ^Asianomaisten otettua selmää nliehestä, saatiin tietää, ettei tämännimistä opettajaa ole edes kos- kaan ollut oppilaana Rauman semi- naarissa, mielä mähemmin siellä opet- tajatutkintoa suorittanut. Waleopet- taja saapui Mirkaansa tämän tammi- kuun alussa. Kansak. tarkastaja kämi asiaan käsiksi ja saapui mainitulle kou- lulle piirin nimismies ja manginkulet- taja mukanaan. Opettaja on tunnus- tanut määrentäneensä paperinsa ja mangittiin hänet t. k. 20 pnä.