LV vV^ Ito 60 39 vuosikerta Jyväskylässä sunnuntaina maaliskuun 13 p:n& 1910 Tilaushinnat: t-fihiiiei filiH (Unestyy Joka pllvt paitsi ipaanantaloa klo 8 pooli nod; 4: — la fankaul 75 pT— VnlJUle koko ruori 4 rapL — iaerikau; Ja itktBiffle 22 mk. l-plhilaei palaat Olmestyv tiistaina, totstalna ja lanrantalna klo 8 a. p.): koko nod 4 mk.; juoU Tsod 2 ok. ja kuuluusi 50 p. — Voijille 2 rapL — luerikaaa Ja alkaa a. o): koko vnod 7 mk. ■aine Toimitus: 8. 8Tilli, Vutaava. H. Irinda, TotmltanOitMri. V. Vasrelalaea, Tav. 11—1. Oma pah. 198. Toimisto |a konttori vastapttti rautattenasemaa. Pnbelln a» 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. IlBioltasbbmat: Tekstiä adelll 8 pemdi m/n Ja tekstiä Hitaan 6 pemril m/m. nmottokslsta alennuta. i fMiniiMjiiiniifahrf S—5 okaan, tyminmnltikirt 2 mk. — ValhMlmnlhMa vtlltattla Tuli Ja p^mpliiuriiti KOilaas*, vftiMmv ja iya- Hj. Hollmenis'E Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari. Vastapäätä rautatienasemaa. Toimiato avoinna 10 a.p. — 2 i.p. Ajaa asioita kaikilla, naaa karSjllll la toi nitta! kalkkia lakialaa» kuuluvia tehtSvll. 153 LMSKUNINIAIIII ipölä seuraa Dartaastl jokainen aikansa tasalla oleva kansalai nen. meidän paikkakunnallam me antaa eduskunnasta ehdotto masti nopeimmat ja parhaat tiedot Keski-Suomi. Nuorsuomalaisen puolueen PUOLUEKANSLIA Helsingissä, Kasarminkadun 23 ssa, Päivölän talossa, on avoinna arki päivinä 10—4. Puhelin 5429. — Puoluesihteerin kotipuhelin 63 65. Pohjoismaiden Osakepankki Kauppaa Ja Teollisuutta varten. Omat varat: Smk. 21,600,000: —. Talletustililtä Talletuskonttokuranttiti liitä Kodin Säästökassasta Juoksevalta tililtä 5 pros. korko. 3 pros. korko. 81 Hieroja- Ja Sairasvoimistelija Zkanna Lehtinen Kauppalaisseuran talo. tapahtunutiperin Pohjainen uubistus. Aikaan o» saatu nykyisiä kansanval taisia vaa-kimuksia vastaava ammatti» järiestö, joka tietääffcnr Pyrkii ja ai kaa myöten kykeneekin mukaansa tem- Juoksevalta tililtä ... 3 pro», korko. 10 saamaan kaikki nekin. jotka ivanhan m " fa ^ n j 0 | lua l t J 1 ' 1 , 5 cljbct ja tavat sekä Piemloiljelyksen waroja. Mutta nyt jo woidaan saada '" un,Iotc asanmukainon hoito. EitäjPaitsi tulisicsia alulle. Moidoan niillä »varoilla. 1 i ~ n -. Ul1!l hänen käytännöllisesti tuntea yksinker- joita maanvKjelysse-urat jakamat vai. j....on^ustaiiskn tthtn- tnmen maatÄlmöNvjaichit».^ ^ -kallisseuroille pieninä apurahoinapa!. via Katsokaa Mitä kultaseppä A. Savuselta saa? Siel tä saa halvat ja paraat kihla-, vihki- ja mais- tosormakset; kauniit nimi- ja syntymäpäivä lahjat. hopeasta, nudes- tahopeasta ja nikkelista valmistetut. Pokaalia ja metallia kaunis va likoima. Tilaukset ja korjaukset suoritetaan erikoisella huolella ja halvalla hinnalla. H u o m ! Maalisk. 15 p:vään 80 % alennus. 647 Offakaa huomioon alennetut hinnat. Juhani Keto, Herrala Vaatetus- ja Sikaariiiike. 119 llmottajat huomatkaa! on paikkakuDtamme ————————«s enin levinnyt ja enin luettu sanomalehti, joten siinä ilmottaminen tu lee edullisimmaksi. Rahakurssi. Siemen Pankki 12 p. mail sk uuta 1910, Mvyut ■ »DrSMl. •*» Osto- feuraei Pi«lwi . . Loct* o , , Pariisi . . Antwerpen . Berli<nl . Hi m pari Lyypekki , Frankfurt » Amsterdam, M Tukholma . . Kristiania . . Kööpenhamina L n. t' 8 #0 pp. —: - 1. n. 2f-; 37 »O pp. - 1 n. 100- 80 90 pp. —- — 1. n. 100: 40 90 pp. —: — 1. E. 124 — 90 pp. —: — L n. 124. 10 90 pp. —: — L il 124: 10 90 pp. —: — 1. n. 124: 10 90 pp, —: U 209 40 90 pp. —: — L Ii. 18% 20 L n. lbä: 20 L n. IL». 2) 50 2f B 6G J -- 2^4. BO 2f>: 22 25. 14 100: — SS: 50 9a "u 99: 1-. 128: 40 122: 40 123: 4 > 122: 4 128: 40 122. 40 l^S 4" Ui 4<- 2 6 60 i06 50 188: 7 ' 188: 7u 188. 7 ) öisIOti 6#5rtWii3, msEgn = ii tiilittään = tvo'teiti fiiofiteHonn. Ali Niihijärwi. 186 Castren & Snellman LMrili icaslMMltaiat: Tohtori G. Palander, sairaalan lää- käri, arkipäivinä kello 9—11 <up. ja 5—6 i4»., pyhäpäivinä klo 10—11 a.p. Tohton William Wartiowaara, kau- punginlääläri, arkipäivinä klo 9—11 aH. lo 4—6 i»p.. pyhäpäivinä kello 9—10 a.p. 32 Tohtori Kalle Rikala, arkipäivinä klo 9—11 a.p. — Erikoisalana sisä taudit. 3? 55 Kaarlo Liukkonen, krmnunn mismies vara'unmari Korpilahdella. 5; Ajaa asioita. Matkustaa Urvittaesjta. tnmen maatalo-uskirjanipito. ffÄ t-tf, . , 1 Hänen teihtäsviinsä kuuluisi antaa kata näille seuroille yksi oma opzstaja. !' •" ! .1 , a Ä ilulfa ^1' opastusta talouden jävjestömisesjä, Te» tulee tässä tapauksesi olla ta- n! 1 ,sm f l »f ° 111 '"< °r! 'f' kasmavssjelyksessä, lannanhoidosja, ra- ivallisia monipuolisempi neuwoza, että lyovkennclinn a etenkin pi?inw> ielyk- f.^nAsten järjestämisessä ja kirjan- hän alkuaikoina Mlyy neuvomaan ^3Kö(in« p .dossa. . . !jokapäitväisissä terävissä muurakia , luilifPi)^- ja talous>|curo| n . edus- ^ 2) Karjahoiöonopastaljan tulisi olla kuin varsinaista maanwiljek)ä. Sliko- taiakotouk>e>!a v. 190, laadili!!ii laa- karjakkokouluir suorittanut ja 'käytän- jcu paratessa täsiä on helppo pääslä , jiuuuixtouten chnys j» o.jjeiiuo !va-- i,öllisesti kykenttvä karjakko. ! täydellisempään. Tällä talvoin oivat jo Hänen tehtäwiinsä kuuluisi karjan- toiset maaiMiljiLysseurat chhryneer oh- ruokinnan-, hoidon, kociypsyn v. m. jelmaa toteuttamaan. Täälläkin alkaa opastaminen. '£itäpait'jt tulisi hänen" olla aika käsissä saada muutosta maa- <>n!aa o«paslu.sla sikojen, lampaiden ja laisseurojen toimintaan. Tähän saakka kanoin hoidossa. ^ 1 käytetyt toimintatalvat eiwät enää tun- Jos paika-llissieuran alueella vn nu tuovan sirä edistystä kuin pitäisi. Ilmoituksia. Suomen Pimtitti 1151. — lait nrat lal ll.asS.IBI. maksaa korkoa eisiiys j|ö ohjelma !vas- inistci ttiöskenielyä ivarie:'. Tämä oh- jelma on saanut ijflftnt-r[;fcit f;ynnif^= ^'isen. Sitä on osalm jo pantu käy täntöön, waan sckaivat valliclliset oli? m me ovat olleet esiecnä siihcn, että näkyviä tuloksia osonavin os.i siitä läiidMinen neuvojalyön järjesiäminen on kestieräisenä. fitn :va!lionwa- vnjeu saa n li u^toa f;ii;bii yhä firciim- vtäCsi furti)necfin laa suksi suunniteltu !!><!!'liiviIjeÄ>sneu>voiitaj!verk»:i aikaan- saaminon Parempiin aikaihi!'. Muna joski» näin käy uin, se i". s>^. cs -iori liieiia olojamme järieiMcininSui niali- iol.isiminna hipin ahtaissakin oloissa, uni [f käyicilÄvänä o (cvi !'Ki noro lla. Vaikka nv^lciisiieuroiflcinine onkin n A 1-1 * pääasiassa tunnettunm se laaja fisrltöi- f fin II tfiil il III nfU u>öoh>ei>.na, jota edellämainitussa K K mIH i IiI ctui 'o joi n kokouksessa laadiliiin, iillä ** ii^.iiMuifjclijsicumiiTiiie lc<i:innu „Xoi= niinta=0'f)jcci" alucenja maa!:i!-seuroil- k siiällää piiiidisiasia'Oi;ihenuetii!t sclivi- tiif ; en tuosta laajemmasta, lienee tar- pt'dli»!<i Waii ioiPioeniämiiefsi eiiitää tässä tilaisuudessa mainitun iyoslni- teli)o.hjefm<in sisältö: Tämä työskentelyHjctinamme käsit tää neljä ipäät.e>htäwää: 1 Luoltamuk- sei! herättäminen: 2 Ammaltiiaidon Juoksevalla tilillä olevista pääo- i fohctiffminen; 3 ftVihoiiusioiinet j:i 4 5 - <o B Talletustilillä muuttuvalla korolla ja Karttuvalla tilillä, sekä O «». o'nusmei>eri. jdhon maomui^jelijät jä seninä kuuluvat, pitää.valiokunt» koh tuullisena, että osuuskunta palkkaisi opastajan eikä paikallisjeura, jossa ta paulassa ivaidaan mistä. Jyväskylän Haarakonttori. 176 28 -O Huvoja. Tampereen Teatteri. Sunnuntaina maalisk. 13 p. 1910 klo V 2 8 I.p. Herra Emil Kaupin avulla NUKKE 9.V? t-1 jimierftiiia jn Sfppclcita Uusi RuumiSarkkuk.iuppa. N. Blom & Kumppani, 92 Jyväskylä. Jyväskylässä maalisk. 13 p:nä Theodor Lilius, pormottarl Jyyä)ky!Rssl A «» asioita maan viraa'^ : H«. Matkua- '»» ma e i.äalle. f>2 Hammaslääkäri Stig Lund, päivinä 9—10 a.p. ja 3--4 i.p. 809 arli- Ulkc- |a ammalHosolfeifa. ArffurI Wakkola, aaianajaja JyvBakylässI, parturi OUil*liM> toloraa, lähellt Hotelli Vahlgrenia. 31 Tavataan 10—S. — Puhelin 195. Jonas Castrenin Asianajotoimisto Ilelsingifsä Erottaja 4. Telef. 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 35. Huveja: 0. Y. Opiksi ja Huviksi Elävissä kuvissa V. KAMMOSEN talossa. Näytäncöt arkipäivinä 6—9 sunnunnatai 4—9 i p. 420 ja Jyväskylän Asianajotoimisto 02ij >taja varatuomari Ake Lnnd. Castrenin taloma BanUk. varrella ;«h«lla asemaa. Avoinna 10—2. Puhelin 188. 61 Varatuomari Harald Boucht, 95 Asianajaja Vaasassa. — Kirjansitoja — A. PELLIKKA JrTlikTlinL Kaikkia ammattiin kuuluvia töitä otan tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taulun kehyelistoja muri varanto. Salkkuja (portföljejä) vai- mutetaan. Huom.! Lairakirjaatojnn kirjoja aido taan huokealla. 100 m «>!»W «Mskmilt iulnt oporojfli fjigUiä majaili' iim IttiifmMi? (Agronoomi K. W. K 0 s k ei n i n ci'.!^tus Keski-Til0ii'.«'.n Ktianifi.jciys- seuran kmätkokoukscissa). Kun tästä kysymylseslä rylidyiään : lU'vo.tlelema«n, on ensimmäisenä sel- iniieiiävä itsellemme millä kannalla k!!:,)>i!ys apuraliain käiiiiämijee.i näh- inu on. Saade.anks niillä niin vai joa >i'kaan kuin Pilaisi saada, tai osoiiaako kokemus tässä suhteessa toista ja niitä ie taittaa. Se on oikeasiaan sul>:eell:scs!i lnhyt t!i?; kun maanviijelykse.t ja jen siivu- el.nkeinoljen kohoitamiseksi on tehiy iaimokkaampaa :'Oöto, ni : n kttä air.'os- ie!'.:5aan ei saa oli^ 1)1:n ankara. Äai- fe^iii ihinisellisesia työssä 011 kokeilu ja lehuys aikansa. Ii nii.i;>ä k'.)jecssä ole- vasia työskenielysiäk.,. saamme tähän astista työlmnme useassa kolli pitää kok^Iuna. Tähä'i astises!-! iyosken- t.'!yslä maanevikjclykjen ja jen sivu- ''.'itkcinojen kchotlamisekst voimme suurissa piirteissä katsottuna janoa '.tä vasta alun toistakymmentä vuot- ia sitten knin maanviljelysseurat sai- tuet suuremmat val^oapuiahar käytet täväkseen. on järjestelinallistä edistys, työtä tehti). Olihan sitä ennenkin ole- .massa maanviljelysseuroja j.i tekivät- hän ne silloinkin omalle, tavallaan työ- tä, vaan suurompac, yleisempää koho- tusta eivät saaneet aikaan. Tiihen ovat olleet vaikut^aniasja monetkin syyt, waan suurin vika oli järjestel- inassä. Se ei voinut saada kaikkia mukaan. Sittemmin on järjestelmässä palkkaamiseen ;5) KotitalDudeiioPasmjaii, jonka !u- ice olla nainen, 1 ulisi Ma suoritlanui vähintään kasvila>rhanl.hoilo.koulua op- i>!määrän iekä kuiÄsin ialouskoulussa. ^ä»en liilisi olla perchchicht koiilalou- den, erittäinkin pieniviljelijäin koii- talouden 'hoitoon. Opasiajan whiäiixinä olisi antac ozaslusia kaswiiachaichoidos;a. ruu- aiilaiiosja jeikä yleensä kotitalouden: järjestämisessä. j 4) Metsänhoidon tupasiajcrn tulisi olla inetsäiihoitokoulun läpikäyny: tai iiiii.ito vastaaavat tiedot. Hänen asianansa olisi aisma opas- tiisra alaansa kuultrivissa töissä. Tämän opastajan tchtäviin moital- 1i.1t valiokunnan mieiletsiä sopivasti yhdistää tarpeellineiii aivuna-nto asian- omaisien seurakuntien wirkatololaute.- tiinnille niissä olevvien kirkollisvirka- ta.ojen nn etsi e n hoidossa, jolloin vir- katalojen rakennusrah^slo myös ottaisi osaa hänen ^palkkaamiseensa. Äiertäväin oPasiajain tulisi tarsoia p>ennviljelijöille avustustansa kier- iäen kuten nimikin osottaa talosta ia- loon, nBkisiä mökkiin. Seit ohessa olisivat he toeliuoflifcr tilaukiesiakin ou.ainaan opeiusia niille, jotka siiä ivijiuävät. Äaikilla oipastajllla iu'liisi vuotuises- :i olla tarpeellinen loma-ai ka soitmet- liina eri wuodenajoille jen mukaan, miten kunkin -opastaja» toimi myön tää. -Opastajain käyttämiseistä erityisesii iliaiiaessa sekä leknillisislä töistä, ku- ien piiruslulksesiss, karftam Zaatimises- >a y.m olisi ii la aijai n suoritettava pai- kallisjeuralle makiuja asianomaisni 0N ollut pieniviiljelijoislä liian kau- ^scchtokunnan laatiman iaiksan mukaan, kana ja opastajai» tomtintapiirit liian Edellä PUhutiaissa opastajain >:l- laajat. Toista Ollisi jos opastajat oli- koisia on mainittu, rttä osa pa'kcsia Väsymystä ja vÄiiiPitämätiömyytiä on huomatMvissa. SentDden tarvi- iaan tehokkaampaa herätys- ja neu- voniatyöiä. Siihen taas o» omiaan inyönneiyt warat! seurojen omat neirvojat. Ne kun tn- käyttää muiden opastajain levät maaloisseuroi.en palvelukseen niiden työskentely johtokunwin lähem- män järjesielyn alaiseesi, saavat he sekä luouMnuksen, innostuksen ctiä edisiyinisen hiMään vanhtiin^ Edellä dsitOTmäiti perusteella ehdo tan: että kokous periaatteessa hy- väksyy esitlämäni pijrkimyksen saada onnia neulvojia maalaisjeu- rojen pajÄvelukseen ja jättää pe- rinpohjaijemman harkinnan täy- tänlöönpaiiossa maanviljclysseu- ran johtokunnan huoleksi. ^ Lnoitotacheen tyydyttäminen. ^<skustelil-aiiwese!?miiie kuuluu tällä ; kertoa ohjelman 2:n oi a, Am maiti tai don k oliottani n e 11. Siinäkin on useita ; touiiintataipoija, vaan -niistä lähemiiiin i tovfasuKmme nriten edustajakokous ajatteli neuivojajärjeston laajenneita- vaksi: Kiertävät opastajat. Tuimiin tärkeänä pieniviljelijäin ntcanloiljclykjen ja sen si-vuelinkeino- jen ko-hot!a!.iiisi>>ösjä pitää valiolunt.> kiertäiväin olpasivjain eli alempain »euvojain toimen. Nytkään kyllä on maanviljelys- ja talousseuroilla pal^ ireiiiksessaan neuivoijain eli konsulein- iieit chella tnyöskin i.1pnsta]i(i eri aloilla. Näiden tiji) on kujienkin ai noastaan WÄ>issä määri» voinut tul- la ^ieniivil!je!lijäi-n hyvätst muun muassa siitä ftflMä, ellä niiden johio sivat paikallisseuroijein pailvoluksessa. Tilloin, piirin käisittäassä ainoastaan Ahden isomman tai muutamien pie- nempäin Pitäjäin alueen, >woisi opas- iaja kohdistaa 'fijönfä kaikkien hyödyksi. Lpasiajain tointa johtaisivat pai- kallisseurain >johtckunnat. Pääjeurojen »euivojat. joi>.'a owat korkeamman am- inaitistvistylsen saaneita, antaisivat c^vstajille ohjeita ja neuivoja alaania kuuluvissa «Meissä sekä ckisivat 1>T)= dlMieenä alue ollaan o,lcwain pai lal- lissenrain opastaijien!n,äliÄii. Neuvo» sat pitäisivät oMlajille kursseja, jois- sa luennoilaisiin ja keskusteltaisiin ammatti-aineisia sekä mieskin kysy- myksisiä, 'j0'tka ovat Metsiä kaikkien on ivaltio-aivusiusla maanviljelnsieu- ran iväliiykjellä. Täähän eiwät kuiten- kaan iiiaaiUvilij^lysjeurojeii nykyään nau'iimat määrära!hat riitä, N^zan oli- si valtiolta erilyisesii pyydettävä määrär<cha seuroille kieriäwää opas- tusloimintaa warten ja tulin iimIud* avun ljdceiisfi Irasta ta 3 /, kunkin opasiajan Palkasta, mutta kot.chemmil- lä seuduilla koko palkko- Kiertävä opaslajatoimi, järjesietin- nä edellä chdoietulla tavalla, lulifi waliokunnan mielesiä niitä tehokkaim uun vaikuttamaan pieiMvffjelyksen ko- hollamiseksi. ja katsoo ivaliokunla. etiä rämän olijeilnian toteut:amiseen olisi heu ryhdynävä ^untainieStenfoIouIpta eli kunnallispäuvistä. ] i|)i) siihen, enä fun:<imieste:t ko- toufjet oivat jääneet unohduksiin, <>» iuimi kuin fifi) kunnallisen elämän ja ioiimnnan meillä!tiiuwasia ulassa ole- Aliseen ijleoiijä; ei se eitä n? olisivat muukalaisia ja -vieraita istukkaita maamme kunnallisessa elunistösjä, vaan se enä ne eiväi Pykene kunnalli- icile elämälle aiumnaan snä miilä line loiioomme yleisellä, koko maaia käsi:- iäioällä jja lioapaan yhlymijen kauna j>il'.:yiie<!!tä järjesiöltä: koko kunnalli- ie» elämäiiilme kohottamisia,. Sitten- tuin tämä yteisjärje>slö. joi »la iarkot- luisen ja ie!)lÄvän edollä olesinme esii- tänccr. on tyntyimt, .011 paikallisilla iiki - pa llatin järjesiöiUä siitä toii-m in nal leen tarpeellinen tuki, ka n nam s ja clä- Yyiiävä ivolma, jo:a ii!man ne eivät U'oi Pysiijsjä Pyyä eivä ikä menestyk- jelui toimia. Paikallisista kuiilamiie^kokoutsisia johiuu nielkein kuin ilieslään ajatus koko maaia tfäfiitämi i n kuntani ies:e» fofoiiksiiit eli kunnallispäaviin. Siii- melsimainittu aa ie onkin oikeastaan jama kuin edellinen vaan kchitri)necm- m ällä asteölla. ^iun nia>aimne sanolntailehdistösiä viiilie ahoina — asiasta on ollut kir- joiiulsia ci ainoastaa» lpääkaupungi» vaan nttiöskin useissa maaseudun sa- no-maiel)disjä — >on ollut puhe täm mä i sen uuden Äimisiön luoinisesta kunnalliselle elämälleimme, oiva; tttie- li piteet se» tarpecllisuudeista olleet yk- simieliset. Tästä saataneen te-HSä se johtopäätös, että kunnallisia asioita s harrastavat henkilöt aneillä yleensä opastaja in työn kehiiiämiseille. Maliakunnan suunn-itteleman opas- douaa: lustoimen läydelliscilsl Perille saaiiami-! että ^viifiifltsu"urat seksi to^vitjeisiioflt paikallisseurat johiokniiiieit tekemän alenvpana mainitut kiertävät »pasta-.mukaan, asettaisivat ]<it: niaanviMys-, karj.a,n>hoidon-, kotitalouden- ja metsäichoidon-opasiajan. Valiokunta edellisen perusteella eh- kannattavat tämän aaueen toieulia anisia tarkoittavia hankkeita. Jos -pääseuros.'nsa täsiä asiasta ollaan jokseenkin s eliöillä, suunnitelman olin kai määrin aniaa> cpäiliMen »itä palvelukseen ja onko meillä oleimak>ia riillävväsli kuu- aluksi maonviljioli^s-karjaichoidon, j nallisien asiain l)arraslus,a ja iunos- tiroloubcu ja metsänhoi^don kiertäivän nisiä, ehkäistä M>i hidasluliaa aatlecn opastajan, kutsumalla iekä kuisuiluii-a loieutlamisaloleli». antamaan piennviljÄijöille opasiusla^ Asiaan rtjljdyttäesiä nouicc eicc; kukin alaansa kuukmvissa töissä; muutamia käyiäniMisiä joi kko ja koske- enä maa»iviljcÄ>s- ja lasousienro- via «tyiynnMä, joilla on juuri merki- euraawMa esiieiään kunkin opas- K*:t johtokuntia kehoitetaan edellisessä ^ iqö.^ eti'ei niihm moi olla koskemaim ta-.an kelpoisuuÄmaiimuljet. tehtävät kohdassa mainitiua ch'aswsoh,elmaa jo nia periaatteellisella kannalta tay- ja palkkaedut. i t-imeenMmna-an je^kä anomaan »ta teliäessä. 1) Maani.vikjolipo.Pastajaksi voidaan ^varten -halliiukselm riikuMätä^määrä- Olojen Pakosia on kuimaVinen elä- o'>aa henkilö, joka on lä.i>tä»!iöllijesi' ! whaa, jonka, ljkvnjä iuliy olla V^osaa^mä kaupungissa liiiuodo-siunut mones- perehtynyt »iMiMviljelykseen 'ja tilan ^ kunkin opastajan Palkasla. iilUlia ko>,-' ia snhteessa erilaisiksi 'kuin hoi-.oou, olkoon hän tuan perehrymi- henunillä ja st)rjaiiemm-.lla seuduilla zenia sa-awutianut omaa tilaa h>ita- nialla tai inuuten. Maan-viLje-ltiZkon- lua hänen »välttämältömästi ci ole tarvinnut käydä. Opastajan tulisi lorToirt tuntea -pieniviljelijäin elin- kuuuisja. Etenkin maata is» maanomisius- ja ajumusolot edellisissä ero^Ävai suuresti 'imäisten sa-inoisia oloisia. Onko vastata koko palkka Cn ole ajaieliavissakaan, et:ä iällä . kertaa voitaisiin iätä järjestelmää ko- näin ollen yle*ijei fununnicxien kokouk- konaisuudessaa» saada käytäntöön, sillä! set o leivät ichieiset moleininille lajeille tähän ei jaada -wo/ltiolta tarlvittavia!kuntia, vai onko kaupunkikunnilla ole-