N:o 94 1910 Sanomia Oulun kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Elokuun 17 päivänä rilaufthinriat: Oulussa Postissa - Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: — t;ukaudelta .... —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aainuila. Toimittajat: M. PALLARI. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. E. A. 0ULA8VIRTA. Taloudenhoitaja. Toimisto !« konttori Kauppuremkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ään tllaiifi Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon S6, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto- ri n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetä?n muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n.o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia, Asianajoa rahastoissa y *n. toim. J. Lakan ffl 01 IIII toimittaa asioita, virastoin:. . II. uLLlLÄ y. m. Osoite OULU V. M. Katajan Kansakouluasioitnisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. Olio läänin maanmittaus- j Omistaja Varamaanmlttari J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. 3Imoituffta. mui-iiiM r jr in» M»H ■iirrrtnrt frntu n— Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutennea stuSipalon ? varalta ,Kullervon" ja „l ohjoian" asiamies Oulussa W. HuhananttL Tavat. Kansal 'it >pankl8sa. Puhelin 4 30. Uu. Oman Kannan Kirjapainossa teetätte kaikki kirja painotyön ne edullisimmin Kauppureink. 5 Puhelin 56 l=IOI =l Oppikirjat ja Opetusvälineet Päiväkirjat ja Matrikkelit Vihkot ym. Koulutarpeenne 444444^^ ostatte edullisimmin L Kauppureinkatu 5. Kauppureinkatu 5. Uusi hintaluettelo on valmistunut ja lähetetään pyydettäessä. ~^Sjj toimittaa kaikki» asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin Varatuomari x teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Al ex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle « ==» Knntoriaika 10—2. Puhelin 203 Olavi L. Helanen Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. . . _ Matkusta.? maaseudui!» Asianajaja Oulussa, Aleksanterlnk. 8. m m varatuomari. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain penrnnU ja maksuja, välittää kaupunki ja maa tilojen sekä metsien myynt<ä (a ostoa, toimittaa metsien leimauksia, iiike oista ja arvostelemisia y. m, niin hyvin lainopilliselta kv.iis animattikannalca Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote; Seppänen, Oulu. V Talletuskonttokuranttitili on edullisin talletusmuoto Talletuskonttokuranttitilllle merkityt rahat kasvavat korkoa ko tolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokuranttitililtä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokurantti sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä oloa pankissa. Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. Oulu, Elok. 17 p:na. on ainoa varma keino kär pästen hävittämisessä eikä aiheuta eläinrääkkäystä jaon myrkystä vapaata, saatavana 25 pen iillä pussi OMAN KANNAN Kirja- ja T ^erikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. li opettaa meille fanfamme lDtock. Purishkemitsh huudahti maltakun nan duumassa: „Suomen loppu", wal- takunnanlainsäädäntökysymyksen tultua loppuun käsitellyksi. Tämä mustista mustin Menäjän kansanliiton innok- kain edustaja luuli duuman juuri rat- kaisemalla lakiehdotuksella oleman jo ehdotuksenakin sellaisen moiman, että Suomen erikoisuus on ainaiseksi hämi- tettr»: ja Suomen kansa erikoisena kansana ikuisiksi ajoiksi kansojen jou- kosta pois pyyhkäisty, olemattomiin kadotettu. Näin Purishkemitsh, mutta mitä mieltä lienee tästä, hänen näin jo ennen kuolemata, hautaamansa Suo- men kansa. Se saattaa puhua koko- naan toista kieltä ja nähdä ainoastaan samaa häikäilemätöntä itsekkyyttä ja inhimillisen oikeuden poljentaa, jota Menäjä on käyttänyt jo muosisatoja esim. Puolaa kohtaan. Se saattaa tuossa ennustuksessa hamaita ainoas- taan katkerimman mihamiehensä into- himoisen mahingonilon, hamaitsematta siinä kuitenkaan sellaista historiallisten ja Jumalallisten lakien tuomiota, joi- den mukaan kansallisuutemme olisi jo kuollut haudottamaksi. Katsellessamme historiaa, emme löydä sieltä esimerkkejä, että ulkoapäin tule- wa pakkomalta olisi moinut minkään kansan kansana olemattomiin hämittää, pakollisesti toiseen sulattaa. Emme hamaitse siellä pakkoivallan ivielä mil- loinkaan hämittäneen ja sammuttaneen siihen määrään jonkin kansan kansal- listuntoa, että se olisi omaksunut sor- tajansa kielen, uskonnon ja elämän- tamat, ja suoranaisen sulautumisen kautta wäkewämpäänsä eroittamatto- masti yhdistynyt. Ei, sellaista emme haivaitse. Missä kansallisuuksia on häminnyt ja elämien joukosta pois- pyyhkäisty, on syynä tähän ollut hä- minneen kansan oma sisäinen rappeu- tuminen, mastustuskymyn herpoutumi- nen. Koskaan emme näe historiassa tulleen kansallisen kuoleman ulkoapäin, ulkonaisen sorron ja mäkimallan kaut- ta, maan sisäisen rappeutumisen, eri- puran tai symälle syöpyneen tapain- turmeltumisen kautta, jolloin kansa itse saa kantaa tuomion hämiöstään. Papereilla, sineteillä ja allekirjoituk- silla saattaa olla kyllä merkityksensä siinä, missä toisia pätemämpiä asia- kirjoja ei löydy, mutta mielä ei ole milloinkaan nimikirjoituksen ja sinetin amulla hämitetty ja olemattomiin pyyh- käisty kokonaista kansaa, jossa kan- sallisen olemuksensa sinetti on painettu lähtemättömäksi kansan yksilöiden sy- dämiin. Näin historia suurin piirtein, ja katsellessamme oman kansamme his- toriaa, huomaamme sieltä sortoa ja ia komia päimiä tämän maan ennen- kin kärsineen. Me näemme maamme ja kansamme olleen yhdistettynä lä- hes 700 rouotta läntiseen naapurimaa han. Ruotsiin, ja monta komaa sen tällä ajalla kokeneen: mutta emme näe kertaakaan koko tänä pitkänä ai kana sen olleen mielä siinä asemassa, että sen kokonaan hämiäminen ja mä- kemämpäänsä sulautuminen olisi ollut lähelläkään. Tosin omat useat sen yk- silöistä omaksuneet emämaan kielen, tamat, katsantokannan, mutta marsinai- nen kansa — rahlvas, se pysyi kuitenkin sekä kieleltään että mieleltään suoma laisena. Olihan suomenkieli julistet- tuna maltiopannaan, eikä tuntenut suo malainen kansanmies omalla kielellään lakejansa enempi kuin saanut kielel lään oikeuttansakaan, mutta sittenkin säilyi kansa suomalaisena. Sen kas- moista kyllä näki ja lauluista kuuli, niinkuin Snellman sanoi, että se tiesi herenneensä elämästä, mutta kansal- lista loppuaan se ei mielä nähny eikä odottanut kaukaisessa tulemaisuu dessakaan sitä näkemänsä, sillä se tiesi oleman mielä itsellänsä tehtämiä, jotka Luoja oli antanut yksinään sen suori- tettamaksi. Kansamme oli nähnyt aikoja, jol- loin „ sotketulla pelloll' aura ruostui, meristä rantaa mastaan aalto huo- kaa, takassa tul' kylm' on, hiilus musta, ja pyhyytenä autiona kirkko'-, niinkuin runoilija sattumasti laulaa: nähnyt mäkilukunsa humenneen mel- keinpä olemattomiin, pariin, kolmeen- sataan tuhanteen, mutta sittenkin se säilytti sisäisen itsenäisyytensä ainapa siihen määrään, että siksi oloja ja asioita tuntema kaukonäköinen mies, kuin Armidsson, saattoi lausua nuo muosia säilyneet, paljon puhumat sa- nansa: ..Ruotsalaisia emme ole, menä- läisiksi emme moi tulla, meidän täytyy olla suomalaisia". Tätä kertoo meille oma historiamme, ja jos katselemme Puolan historiaa, niin missä muualla näemme kansalli- suutta siinä määrin sorretun kuin Puo- lassa. Saksan Puolassa on esim. ku- ritettu ja rangaistu kansakoululapsia, kun nämä eimät ole suostuneet mas- taamaan Saksan kielellä uskonnonope- tustunneilla, ja Menäjän Puolassa on eroitettu Miroistaan rautatien palme- lijoita, jos nämä maan mirantoimi- tuksessa ollessaan uskaltamat puhutella omalla kielellään maimoaan tai lap- siaan, mainitsemattakaan monta muuta samantapaista esimerkkiä. Kun näin ahtaat omat olot ja näin sorrettu kansallisuus, niin luulisi siinä yleisen kansallisen sulautumisen ja sor- lumisen oleman lähellä, mutta niin su- rullisesti ei ole kuitenkaan käynyt. Ei, maan päinmastoin mäitetään kansal- listunteen oleman korkeammalle kehit- yneen juuri Puolassa ja erittäinkin mielä enemmän sorretuissa seuduissa. Wäkiwallalla ja pakkokeinoilla ei ole muuta moitettu, kuin lietsottu mihaa ja ainaisesti symällä sydämissä kyte- mää kostoa sortajaa kohtaan. Kun esim. Menäjän Puolassa kiel- lettiin puolalaisilta perheiltä kotiopet- tajien pitäminen, niin muuttui puola- lainen kotiopettajar ompelijattareksi, joka ompelukoneen ääressä teki tehtä- mänsä. Kun nuuskijan askeleet kuu- luimat ja omi amautui, pyöri ompelu- kone lakatakseen jälleen heti kuin aske- leiden kaiku etääntyi. Näin on sorrettujen kekseliäisyys ja mastustamiskyky terästynyt, eikä sor- tajain komimmatkaan pakkotoimenpiteet ja uhkaukset ole mielä näihin asti on- nistuneet komia kokenutta, kärsimää Puolan kansaa tuhoamaan ja itseensä sulattamaan. Vastustamisessa tarmitaan tosin pirteää kansallista malmeutumista ja korkealle kehittynyttä kansallistunnetta, oman olemuksensa oikeutuksesta ja oman tehtämänsä tärkeydestä, mutta taistelu antaa tarmoa, sillä se yksi- nänsä on menestymisen ehto. Se, joka tahtoo luulotella, että sorretun kansan kansallistietoisuus koskaan saattaa he- rätä itsetietoisuuteen, ryhtymättä tosi- teossa mastustukseen, se salaa raukka- maisesti totuuden itseltään, ja sem- moisista yksilöistä kokoonpantu kansa on tuomittu sortumaan itse kaima- maansa kuoppaan. Tätä emme odota meidän kansalta, j»lla on jo oma kansallinen simistyk- sensä: omat kansalliset — joskin nyt näennäisesti pois pyyhkäistyt — la kinsa ja laitoksensa, sekä symälle kan- salaisten muistoihin syöpyneet esi-isäin raskaat työt, maimannäöt ja kärsimyk- set. Me odotamme kansamme kärsi- män nyt alkaman sorronalaisuutensa tyynenä nurkumattomana ja lannistu mattomana, ollen tietoisina siitä, että mastuksissa moimat »varttuivat. His toriamme antaa meille toimoa elä- mästä ja lupaamasta, maloisammasta tulemaisuudesta, kun maan pidämme huolen siitä, ettemme omalla sisäisellä rappeutumisellamme malmista kansal lista kuolemaamme. Kun maan us- komme niinkuin historia tuhansilla esi- merkeillä opettaa kaiken työn, mikä tarkoittaa henkistä maloa ja mapautta ja hymän asian puolustamista, johta man marinaan ja moittamattomaan menestymiseen on Suomen loppu mie- lä epämääräisen tulemaisuuden pei tossa samalla, kuin Purishkemitsh ja hänen hengenheimolaisensa saamat kau man pettymyksellä odottaa kansallista kuolemaamme. Yleisiä uutisia. — ylimääräiset waltiopäiwät. Amajaiset. Juhlamenojen ohjaajaksi ylimääräisiä maltiopäimiä amattaessa on määrätty esittelijäsihteeri A. D e g e r h o l m. pöytäkirjanpitäjäksi esit- telijäsihteert A. L. Gröndahl ja tulkiksi ylikielenkääntäjä A. F. R i n g m a l l. * Senaatissa esiteltiin toissa päimänä H. Majesteettinsa armolliset kirjeet yli- määräisten maltiopäimäin kokoonkut- sumisesta ensi syyskuun 14 päimäksi ja kenraalikumernööri Seynin määrää- misestä H. Majesteettinsa nimessä amaan sanotut maltiopäimät. Senaatti päätti julkaista arm. kir- jeet asetuskokoelmassa ja maan miral- lisissä lehdissä. — Tiedustelu Saimaan mesillä liikkumista aluksista. 2:sen tor- peedomenedimisioonan 8:nen osaston päällikkö on kenraalikumernöörinkans liasta pyytänyt tietoja Saimaan me- sistöille kuulumien höyry-, purje- ja moottorilaimojen sekä lotjien lukumää- rästä ja niiden uintisymyydestä ja kan- tamuudesta. Kenraalikumernöörinkanslia on lä- hettänyt kirjelmän senaatille siitä aiheu- tumiin toimenpiteisiin ryhtymistä mar- ten. — Kenraalikntvernöörin kyse lyt rautatieläisten liitosta. Ken- raalikumernööri Seyn on miime heinak. 23 pnä lähettänyt senaattiin kirjelmän, jossa hän kyselee, kuka on rautatie- läisten liiton säännöt mahmistanut ja milloin se on tapahtunut, mitä sanot- tu liitto toimii ja mikä on sen tarko- tus y. m. sen toiminnasta. Senaatti lähetti asiakirjan rautatie- hallitukselle sen lausunnon saamista marten ja onkin rautatiehallitus lähet- tänyt lausuntonsa senaattiin. — Vliopisto. Kemian apulaiseksi on kanslerimirasto nimittänyt silos. lisensiaatin Matti Herman Palomaan. — Kolera Suomessa. Lääkin töhallituksen marastonhoitaja E. Orädd on lähtenyt tarkastamaan Terijoen ja Uuraan kolerasairaalat. Leppämirran kunnallislautakunnan puheenjohtaja on anonut Kuopion lää- nin kumernööriltä, että koleratarkastus pantaisiin toimeen Taipaleen kanamalla tai Leppämirroilla ja että lääkäri olisi asetettama miimemainitulle paikkakun- nalle. Lääkintöhallitus on määrännyt uu- den koleralääkärin Miipurin ja Mal- keasaaren mäkiselle rataosalle. Lääkä- rin on malmottama rautatielinjan mar- rella oleman mäestön termeydentilaa. Niistä kahdesta „basillinkantajasta" Samonlinnassa on toinen, laimamies Markkanen nyt huomattu oleman kole- rasta mapaan. Hän on kuitenkin sai- rastunut matsalamantautiin, jonka hän luultamasti on saanut Pietarista. Toinen laimamies Kolehmainen ei sitämastoin ole mielä päässyt kolera- pesäkkeistä mapaaksi. Kuopiossa sairastuneen Sandra Back- manin ulostusten miimeisen näytteen bakteorologisessa tutkimuksessa on huo- mattu oleman kolerasta mapaan. Höyrylaima von Döbeln on pidä- tettynä Fejanin tarkastusasemalla, syys- tä, että kaimassa on sattunut epäillä- mä sairaustapaus. Nyttemmin on hamaittu, ettei sairaus ole koleraa. — Kysymys Porin radan ase- main tvähentämisestä. Katen tun netlua, ehdotti rautaleitten kannatta- maisuutta pohtimaan asetettu komitea, että Pihlaman, Risteen ja Heinon ase- mat Porin radalta kannattamattomina lakkautettaisiin. Tämän johdosta on pyydetty liikennetarkastaja A. 57 lierin lausuntoa asiassa ja on hän puoltanut Risteen aseman lakkauttamista, mutta Pihlaman ja Heinoon aseman säilyt- tämistä. Rautatiehallitus on senaatille lähettänyt liikennetarkastaja Ollerin lausunnon oman lausuntonsa kera, jos- sa se yhtyy komitean mielipiteeseen. — Kaswatuslaitokset. Vankein hoitohallitus on kaupunkien maistraa- teille ilmoittanut, että Sippolan mäli- aikaisessa kasmatuslaitoksessa mallitse- man suuren oppilasmäärän muoksi miespuoliset alaikäiset, jotka tuomio- istuinten määräyksestä omat pantamat yleiseen kasmatuslaitokseen, om/it tästä lähtien sijoilettarvat seuraamalla ta- malla: ftoimulan kasmatuslaitokseen ne, jotka omat kotoisin Uudenmaan, Kotiniemen kasmatuslaitokseen ne, jotka omat kotoisin Turun ja Porin. Hä- meen, Maasan ja Oulun sekä Sippo- lan kasmatuslaitokseen ne, jotka omat kotoisin Miipurin, Mikkelin ja Kuopion lääneistä. — Rautatietvirkamiehiä eroi- tetaan. Huolimattoman miranhoidon tähden on rautatiehallitus t. k. 1>> päimän esittelyssä eroittanut miras- taan maltionrautateillä Pitäjänmäen (Sockendacka» aseman telegrafistin M. Janssonin, Grankullan m. t. telegra- flstin K. Mikstedtin sekä Espoon ase- man m. t. asemapäällikön, telegrafisti A. Mahlroosin ja saman aseman te- leqrasistin I. Bittaitin. — Karjanhoitokoulut. Perä- Pohjolan maanmiljelysseura on uno- uut, että kun Ruonan ^vuotinen kar- janhoito- ja meijerikoulu Tenvolan pitäjässä lakkaa ensi tuleman marras- kuun 1 pnä, uusi karjanhoitokoulu pe rustettaisiin sen sijaan Niemi-Niemelän tilalle Kemissä. Maanmiijelyshallitus on anomusta puoltanut. ©ulun kaupungista. — Mitä me odotamnie ninlisen pääkirjoituksen johdosta, joka oli mii- me perjantain Kaiussa julkaistuna, on Oulun kaupungin m. t. poliisimestan oman ilmoituksensa mukaan pyytärnu yleistä syyttäjää haastamaan Kaiun »vastaaman toimittajan johonkin täkä' raastumanoikeuden istuntoon