N:o 118 - 1910 KRSKI-SCOMI Perjantaina toukokuun 27 pmS niillä katsotaan >olewan Yleismal!a?un- nallista merkilhstä. Ii.k. Sidorov/ Saomen vanhin Maanviljslyskonskaoppa myy edelleen parhaiten ja huokeimmalla kaikkea mitä maanviljelijä tar vitsee. Ilmoittakaa ~ P. SIDÖROW'ille y Heisingiaaä, tarpeenne ja Teille — .... lähetetään viipymättä huokea määrärahan »nyöntämistä ve-lc^iamaa I kMXielll.svvAtvätä tvarten. eduskunta. ! Täysistunto .tit-Sroina i o u- kok. L5 p. klo L i.p. Siweellisyhsthön awu!tominen. Mmkmn MtÄelyyn otetun simiötys- tvcÄiokunnan rniettntö n:o 0 cd. Kätikvs- ken anomuSehdotuksen johdosta koSk!cwa O taijous. ISIS 1—1 s«vvelli.syystyötä tvarten. Äestuötclutta hywä?iyi eduÄunta walivkitmn«n mietin- nön, joÄsa tortotuäta Joarxn oli ehdo- •tftfar 60,000 mtfn suuruinen määrämha. Valtiovarain tila. hymäkst. Sekä eduZkunnan että s:naa- tia tvaonna 1903 te/emät esttykset »el. laisista määrärahoista perustuimat Amoan KqvtMyn alaiscksi ot!tti.inwal- Karpeiden tuntemukseen ja fljflfln ar- 4 " ÄDausiin wa>l.iokunnan tnkitinio n:o 12 tvkoitx» IMÄtiomaraston tUCror. Kv n ^ kordamuiM ijohdoAti, jonka teisaril- »ninisterineulMosto sai sanotut -6ittrIjet ^i ,en isonaadrn ttxÄoroarain t o i mitus ewäty:«ksi, käytti nemvosis määrin mai- ^ Sualnem eduskunnalle 1310 wuc« ?utuÄvaltaista asemaansa ivalinislaen ^ walttoipSi»mllä amann: ma:riowt.- tvaikeuksia Suomessa monille hyödyl-tilasta «vuonna 1908. CijMe istMisnMMinnöille. <\[meine:i' Huutoäänestyksellä pädettiin afia aihe tähän, nimÄläin Marojen säästä-,pöydälle l>sskiwii!ton istm>.toon minen maltiorahaston siirtoa marien' Venäjän walta!kunnanradasioon, on fttä tväholmnin hymäkiiyiiämä, kun sel laista siirtoa er laillisesti mc>:oa iuo- riitaa Äman eduskunnan suostumusta. Kertomus hallituksen toimenpiteistä eduskunnan päätösten johdosta. Kortomus ihallitllfks^n t»uuenpite^tä Siitä hallitussuunnasta, -oka <n wuvden 1907 toaMuZväuvillä tebtnjen päasHt tvaltaan sen kautta, että Wc- päätöstem johdosta esi ti in tva.iokun- näjän ministerineumosto alituisesti ie- "taan lähettämistä mact^n. taantuu Suomen asioihin, on myös ol- Kevdamus tähetettim perusi uHlaliilvn-- lut seurauksena, että marnnatnen hoi- l«ckuntaan. lituSkvlleegio, senaatin l^ousosasto, ! Kevdamus haMtuksen toimenpiteistä on nyttemmin aiwan loilla taivalla wm^>en 1908 edelli-sitlä .valticpäiivillz kokoonpantu kuin sen pitäisi olla, troi- tehtyMl päätösten johdosta tcrhctetiiin toffeen «vastata niitä Ma>!limu5sia, joi. keStus-dcliUta peruÄ-uAak!wali»tinitaatt. ta tulee asettaa tälle laitokselle. E- nimmat ftn nykyisistä jäsenistä eimät ote koskaan ennen ollee: sellaisissa loi» roissa tahi sellaisissa loimissa, jo:ka o* lisavat womeet tehdä heidä: Päiemiksi ulosottolain Suomen senaattoreina ^vaikuttamaan maan parhaaksi ckotteea tekijöinä lain- säädännössä ig Maltiotalouden alalla «valtion hallinnon johtatina ja luc-inu- reina hallinnollisoikeudelllsissa jutuis sa. Tietoa maan laeista, niisiä tcki- jöistä, sotka tvaikuttaivat maan>wilje- lyksen, teollisuuden, kaupan ja meren- kulun etuihin, henkisen wiWyksen a- ioilla wallidsewien erilaaiuisien Pyrin- töjen mer?ityksestä, osilta in monimut- kaisista sosiaalisista tehlämislä ja kei- noista niiden ratkalsemijekft, — tie toja kaikesta tästä ja sellaiseen tunte- multseen perustumaa »vakaumusta, jo n- ka tulisi Ohjata hallituksen jäsenien me- nettelyä ja päätöksiä, ivoitvat kaikkein vähimmin hankkia henkilöt, joiden «- dellmen toiminta ei ole ollut omistet- tuno Suomelle. Tarkoitustaan was'aa'va senaatin kokoonpano ei liene odoiettaivissa niin kauloan kuin rerusmslae's'.'r poikkea- wa politiikka Suomea kohtaan pide- tään Pietarissa yllä ja fiten s« waati- ^ ^ muS asetetaan, että Suonien 'senaatin «imÄunna^ tehdyn. s«^- ia suvun- on pantawa täyiän.öön sellaisiakin v>^talvz-n y. m. krul,nunma«ll.a ole- mäarÄLsiä. jotka oivat risliriidassa tä- tarpparien oSuld!lll>.«n tilan pa- Män maan lakien kansia. ^rantam^ba iaiZottawan anomu5ehdoluk- Mmistermeuwosto>'. sekaantuminen UloSottslaki. JÄssen Wsi-titolh^n oteiiiia «hdo-tuZ 4 laiwun B ju 6 §:it sslä sanotu-n lam tvoimaanpamntiseZta an- netun «chatuAsen 27 Z:n mu»:>a>miscs:a. Asian johdosta syntyi p?ttähkö tcslus- tolu. 4 luw. b:s Hylälti hyjoäl>s>)ttim mi«timnön mukaan, S:n!«en pykäläc.n ltehdim >fellain«n ed. Rauiapä^n ohdotta- ma imuultos. «ttä pienin määrä ?!?iwää kohti, mikä Perheen elättäjälle on jäLcltä- wä luiloÄnittaamattia on eleivcr 3 m: laa. (loafficC. miotrnnöSsä 4 tmf.) fctci 7:ntetn pykälään «d. Nyberghm ehdortaina ensi- mäi>s«en tvaStvlaarsoossen lÄedyn lisÄ)k- lsen muZa-men muutoS. UlosstkÄain tvoimaanpanoasetuksen 27 Z:n mmichoS hywäbsytt?>.n cnsimäisen taaötailauqven anu^kaan. Asia palasi jälleen suureen tvaliokun- taan tchtyljen muutoskin wuoksi. Kruununmaitten torpparien oikeudellinen asema. Ainoaan ZäsiÄ«lyyn ot^ttii>n maata- lomSlvalivvunnon mietinlö n:o 3 tahdm Suomen hallituksen t^hl^viin on jär- PiÄächkön ikeÄustolun ja u>sean äänc?- tykssn Mk««n evi «hdotust«n tuälulä inj= khttänyt sen tounilvallan ja toiminnan ^ ;L \MU hinltiftiännnön wck»,ytt.m lrpukir m-«kn:o. itse perustuloa, jotka waltioiäännön mukaan Suomen kor^nmalle halli- iuÄvirastolle kmtluwat. On lvsättivva, että määräys 20 p:l:ä toukokuuta (2 P:!ca kesä?uuia> 1903 on myöskin ministerilvalliotthteerin asemaan on tuottannr muuioksen. joka ei ole sopusoinnussa Suomen w a Iti o- jäännön Periaatteiden kanssa ja sa- malla haitallisesti icalfultna asian kä sittelyyn. Melä enemmän ku n 2 P. kesäk. 1803 annetun määräy!st:l sowe!ta,ni. sen kautia tulisi Suomen oikeusjärjes- tys järkytetyksi, jos mlnis:erineun>os- tan puheenjohtajan ehdotus la.ksi nn- den Suomea koskemien lakien sääiä- misjärjestyksestä. jollia on yleiÄvalta- kunnallinen merki^v. tulisi toteutetut fi. Kuluwan toukokuun 7 Pnä anta- massaan Äamaises'a lvastauksessa ar- molliseen esiiykseen. jonka kera mai- nittu lakiehdotus siih:n liittyivine »s:- lia^ki-rjeS-mineen" anne'.':'.n cduskun- nalle lausunnon an an".sta tvarten, on eduskimta seik?aperä:ies:i tarkasianut tämän lelityskirj^möii. Tämän tar- kastuksen perustuksella on osotettul, et- tä tuo lakiehdotus netiä Suomen pe- rustuÄakien perindohiaista muutra- mistä ja että eduskunta, kun sen okia on päätäntölvallalla onaa osaa jokai- sem perustupain muuttamisia tarkot- taivaan lainsäädänlö'oimeen. ei tvoi» Kun wiÄä oli s-uoritettii psqdäil-cpano- ja, päÄttyi istunto Ho 1,25 ooUä. T äysist unt o t. 5. 2 6 p. klo 11 a^p. Puhetta johti P. E. Sminhuftvud. Puhemichislön esitykicslä metriinne säännSöset, joita on nou)aie:tu loimi- tus- ja tarkastusmaliokuniain loimin- nas/i, työjärjestytleen. Kertomus waltwwarain tilasta w. 1908. Jatkettiin tvaltiotvarain Ivaliokun- nan mainittua kertomuöia koskeman mietinnön »valtion tuloja koskelvan o- jan käsittellhä. Ed. P ul! i n e n (suoin.) huomaul- ti, että lMailtion maamvitjelyskouluii- lain hoito ei ole oitealla kannalla. Ne luottamat wuosit.iain tappiota maitiol- le ja tulenxtt näillä ttto:l!a lyoskeatc- ilemät oppAaat näkemään kannailama- -tonta maaMviljelystä. Naliokunla .myöntää tämän epäkohdan, ,nu<ta ei tee ehdotusta ftn Poistamisesta. Wu- liok. nÄMää antmvan kannatuksensa asiaa poht.iwan komitean ehdotuksille c lin Pitänytkään koukutilain hoitoa^ tyy° dyttäwänä. Ed. Typlpö (sos.) moitti hallilus- ta maanwiljÄysLoulnli!a'.n järjestä- miftstä suurlvUjelhksen etuja sikmällä pdtämään. Moitti erittäinkin H ar- § u n maanlmiljelyskoulua, pitäen siiä tarkortustoan ° wastaama:tomana ja pailkalliisiin olioihin someltumaitomaii^. Toitvoi että maanwiljetys)lola järjes- tettäeM otettaisiin esimerkkejä Tans- kasta. Asiasta käybetdiln w:elä muutamia puheeMvuvroja. Ään«styIkMä hiyaväffytliin mietintö muuttamalta. SenjalVeen sum)ttiin käsitt?len,ään wcktion menoja koskemaa osaa. Ed. Aug. Hjett (juAn.) ei puä- nyt painoasiain ylihallitusta koskeivaa Ssaa, jossa chdoteuan, että se olisi lak- kautettama ja Me menelvi mäliraraha topetiettcttva, oninistuneina eitä Hymä5- syilämänä. Ehdotti, että käytetiäisiin ttlailsuutta ja anottaisiin arin. esiti)slä Pamolaitsi. Tätä tarkolinmoa n>uu- aosta marden olisi mieim-ö palauteta-- »va mcklrakuntaa. Ed. Nuortema (sos.) ih»itt:?li, että edustunnaHia töyiyy seminoincn hoMilö, jocka ottaa puoliaakjocn painc- hallitusta. Ed. Virkkunen (puhn.) kannat ti eb. HtjÄtiä. 'Ed. Söderholm (mots.) huo- mautti, että eduskimnaÄa ei liene ke- tään, joka ei Fisi yhtä mieltä lataan laitoksen tarpeettamuudes'.a, muita laitosia ei saa poisteiulsi ilman lain- säädämö-toimenpidertä. SRieutuc olisi Iis palaute:toilva Maliokuniaan niuo- dosietiamoSsi nim, eitä anottaisiin es teiden poistamisia tällauen lainjää- dännön tieltä. M>. Hämäläinen (sos.) huc- mautti, että w. 1W3 on ollut roimin Pano- ja ottotilln säästö on wiimc ai-' rnnpuistoissa ja 'netslmaalla olemien! ~ Perheuutisia. Hopeahäitään »vict. koina ollut jotenkin m.ihäincn ja ul- kruunumnetsäiorppar:.^ oikeudellisen ti»vät «Km kodissaan M^ur«n«zsa «et. koita viemien setelien määrä on sa- iil«n paronia mi seksi' trnnaisesti hWin korkea, minkä muok- ^ että sanokusa wuokrasuh:eita w.il- si on pidettämä silmälle sitä mahdoll!- tivn edellä ^ mainituilla mirkataloilla sutrttq, että tamallista suurempi mää- järjestettäessä noudatetaan perinnöl- rä setelejä tuodaan Penkkiin lunastet--> lista tvuokrape.-iattetta^ lamaksi. LisÄsi on h.iomaliama, että | että kM'tnuntalo!!n sekä krmmun yksityispankkiemme utkomaiset jaaia- puistoissa ja metsämailla olemien mat omat- tätä nykyä mähäiset, joten krmtnunmstsätorpparien o<keuZo!oja tämänkin Muoksi Sucmcn Pankin oje- järjestettäessä ismvclluietaau «i>elläsa- sänhÄtaja Dhom Canneiin ja pualis^nsa Ingeborg, o^s. Muhr. noituja periaatteiia kuilenkin- myöntö- mMlä heille oikeus lunasma torppansa perinnöksi; sekä että Eduskunnalle an.ietaan armol- liset esittLset edelläsanoiuis.a lainsää- täm isto imenjpi teistä. — Kylätiet. N.s. PuuMan, Jy- MäÄIHlätn ja SamijärMtn välillä kylä- tien rvkenlom^iÄa koskcmaÄa n>al:lus- asia-ssa on läänin kumernöör» antanut pääiölsensä, ja koska Loukiala n:o 3 ja tila n:o 15 Jymäskliiu.t pit. Kortta- jäomen Zyilässä kumernöörin päälöks'l e»- man wahwistaminen on tarpeen. Tässä esittäm'.1ä^.i syitlt Walio- ku/.ta ehdottia Edusk lniiail päätellä- N»äksi, että Suomen Pankin kävttämattö- n:at MoittoMora! T>m^. ^.91k».4i>k: 32 siirretään Panki.l '.vararal-as:con. — Määräraha kaunokirjallisten teosten palkits«niseksi. N u oi salainen kirjalliismisseura on käämynyi senaatin puoleen, anoen että mämärahasta ko- timaisten kivjMisten teosten paikitse- missksi, jonka käyttämrsesiä iähän asti Suomalaisen Kirjallisuuden Seura ja Ruotsalainen kirjallisuusseura yhtei- sesti otvat muosiittain tehneet ehdoiuk- sen, jaettaisiin tästAähin niin, että ... _ .... . _ , k . . t Ruotsalainen kirjölliiau&icitra. joisi u-1 | 5 3 0, 1 . 906 01D f t welwo.etut senäi^esti käytettämäkseen kaksi Miioes- ^5^?^ mutaan ot.amaan o>a.i I kystMYIMa olavan kylätien rakeilta- Senaatti on anomukiesta '.vaeiinut ^ijeen;a kum^apirÄniseen seii ioh- Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran ^ ^ ^a^maaninltturi varpio laul'univa ! on puheenalaisen laon toimiitanul :a- !män päälö>5se.n nmkaisesn, ti kumer- — Terlveys- ja sairashoidon järjcs- nööri ole karsonut ivaUtui>a!n cn.nnio» tennnen. Senaat Äsal esitelin.n tämän n«n Mä kanteelleen minkä Muoksi st k:n 23 pnä kenraa'.'kuwernoSri:i kir,< kuitenkin :n ivalit ta iille ja eduskunnan anomuS. joka koskee ier- j.äte:ch mallita hakea asianmukaisessa jär- meys- ja sairashotdou ^rjestäiiiisi.t. jesiylsesisä kantatilan melmoitantisia Senaattr päätti pyytää arm. lupaa Osinaan masiaamaan Mtelämainiiun saada aikanaan tehdä ne ehdoiu!;<t. fi/iätien rakentamisesta ja kuiinossapi- jl.ihin asianhaarat antamat .uintia. ^ tämisestä. Tässä samassa a^ssa ol, eduskunta ^ ^ « > , jo muonna 1885 tchny: cnotnukjen za P°d°nrakcnnus-no».«?. siitä alkaen on asia ollut mFm.stelun ^an n kumernoon on wan- alaisena. KoAme koniiteaa on siiä d ' ^ 1' — Talonkauppa. Talolliset Maltk ja Otto Sovmunen omat myynet o- mistamansa Mattilan '/,« manttaa- lisen osuuden Sormuken pertniötaloa n:o 5 Sumiaisen pttäiän Sumiaisen kijlästä ilsellijeile Otto Nuuskalle Lau- kaasia. Kaiyipahinta on 1ZMO mk. pohlinut. jävmen pitäjästä a n ^nulien iaada ra kentaa paton Sahakosken niskaan — Tuberkuloosin lemiäm,sen ehkäi-! ^j^iiusia toslesja vl«?^n myllyniä scminen. Smaaiissa esiteltiin riisiä:- föi/närtymän iisäämis:ä Marten, hi* na sen komitean mielmtö. ,oka oli ose- ^ injftaööri WeMo I. Tirr, joka on tettu chdotuksen tekemis:.j tvaricn toi- pitamp katfcimutsen. seka Pai- lMenpiteibsi ^ tuberkuloosia lemiämisen sämeen piirin piiri-initnoön jt Tie- ehI?äiis<M>iseksi maassa seki tämän yh-- ^ mesiralennusten A.iy-tliilii^ asiassa waa tuloSta ja hizötyä. ! naatti jätti asian maliokunncille. johon loernööri on hizväksyny'. ja mahivista- «- * ««"»»» ^ k°n. luJtoat (""««« o. nätti mietintöä, lausuen, eitä edaskun- ^uno 5a Kraarz. - >ta jo monesti on anonut painolakiesi-' — Sairaanhoitajattaret, ccnaatts- MÄ. ilman tulosta. Pu-noh^liiius sc eMnin tämän k.n 23 pnä laakin- ' ilmoitus* tahallitukjen qilyS sauaanhoiiaiatta- moito>i.'siin heti Poistaa, sillä ............ ^ pistämisestä ia kouiuulettu- ten »vastaanoton woisi tjfit ainoa i>?u= j cu föiroanh&iitoiatt.iricu hankkiniises- kilö toimittaa. ja maan sÄviilisalrashnoiieijiin. sekä Mietitö hlIvätMiin 117 äänellä tämän »Kta>dessä Suoin.'il jairaanboi- °s M ko°!> ^anaaichvl tv ja itarien unxnus:ii?ta ja palkkaetujen marantamisia sekä !sa- nian Mistyffen anomus malrion sai- raanhoitÄaitoksien ylihoitajaitarien palkkaetujen paranitamisestc^ SenaaÄi päätti tehdä asiasta alis- tutfseTi a^tusehdotuksineen, mutia kos ka muutos kuitenkttl toisi '.nukanaan Viralli3i»y.m.>lvi8id nutista. Haminan murhajuttu. W. t. Prokuraattorin kirjebmän joh- dosia, jossa PP)dettiin kcuraalilumer- nööriä lwaikultamaan Äuiunn mur- haa.jain edeÄvastaukseen aseltamijecn, landerin tclkemän toimt^tlie.t Ahlström Osakaiihtilm omistamalla Huttulan pe- rintöta^osta motetulla Kallion ja Uu- sihMulon eroiletuilla e'illa, jotka yh teensä wastoa>vat 0,1375 manit. Kei:- ruun pitäjän AlmpiÄan fyläsja, seu- raoltvasli: Kallio-Huttulan lohkist.i osa 0,0285 manit.i BjöMilä-Lchtosuon myöskin loh- kaisliu o>sa 0.0033 mantt.? MÄHämäen samoin iohkaistu osa 0,0068 maiÄt.; Rantalan niinikään lohkaistu osa 0,0031 mantt.: Metsä-Huitulan jälelle jäänyt osa 0,1403 mantt., jotka kaikk'. omat Ahl- 54,000 Mkn liMneno.i HHH.iiolle, liitti Oiakeiyhliön rxmia. *XX*ZPt aay*\'A 1 1 on kenraalÄmvernööri lähe.iänyi m.l. ^muItsen^-aPvistaa teolltsuushallilus. prokuraattorille ^euraamasijältölien Toiminimi Hackman & C.o on :ar- maslauUljen: jonnut geologien toim^sion käytetä- Miipurin läänin kumernööri-t mii- >wäM 35.000 mk., , /... . u .. .. nMista, ioika on laskettu ,0.(X>^.^t me huh..Ituun 4 p:na tahetloma pou:- ^ ^Mn.opÄMtt1a taloi.po.ta Cjfai | _ ^«n naisen oiteudes- Muurin murhasta jateA^n toukokuun ^ harjoittaa lääkärinammattia oli se- 12 p:na taskut ani HÄMikuun f: aa ^^issa esillä tiistaina jäit: ie.icat- 1316 annetun avm. aseulksen 5 z:n ti sen »valiokunnalle, johon kuulumat mulkaiisesti 22 armeijatunnan estkun- senaattorit Rainesalo, Hedlund ja nalle asian>omaista toinlenpioe::.i:var- Kraatz. senaatti päälökseenjä tavallisen ivasta luunsa. — Kuusjärtven kupariloydöt. Se- >naatti on m»Mitänyt etukäteen.i5/^00 mkn määrärahan tutkimusten jatkami- tsc'ilfl iKuuHäavcn kuparnnailla. Se piniulOieit »ekominen maanoinistajan, ^ ^ . . . toiminimi Hagman ^ C:o kansia on- mma k.rimiuCiesia o.t a»vn... ?n. mm geologiselle toimistolle. Sopi- WetÄiN pmm PttrtelaiNtaakan maa ten pyynnöllä, että asian aiheut.an.is-1 — Orimeden leprasairaala. Lääkin» ia io.-menp.teistä annet-tatstin il:nci- tähalluuliism kiuyksen Onmeden.epra- — Miitasaaren kunta on anonut se- naalilta 300 markan mucui^tf. louo tuista ivaltioapua kätilön P^itkkaamis- ta imarten. — Piirieläinlääkärit. Si:t<nkua Winiiakvn kun ia keisarillt^n ^naattiin itä mää- rattäisiin kerran kuukaudessa tekemään masmanottomaMn iaaotun pitäjän kirkoMtlään. on senaarti. :at'a^t'li.tcs- sa esilMMä. katsonut hnmaksi määrä- :ä. emä jianoiun hiirin p.trieläinlöäiä- ri pitää Ma toinen luutaust cbrliä päin kuululettavvana,'ikana matkusta:- edellämaimiussa suhteensa ^.'intalcn kumtvn fitfuxtÄtfään tn^JMefii'ui^fUo jÄV mat>kollaian Wiiil t!aan tahi paluu- matkalla poiketa Lappajärioen ja (»mi- jävmen Li-ckonkyliin. — Wuodentulotoiweet. Rautala.il- M'.n kilGakunnan ruununmcut: 'lmcii- , „ . ± ■ yj-i- „ laa läänin kulivernöör lle, <:iä rukiiw sairaalan laa^entamtsevia p la hs: kihlakuntaan kunlu^vi^a kunnis- löpraiairaalanlpakon at.«avaamis-? st a . ic5t)Q ^ ninVlsmiesten iUno.iluSlon mu- . . ~ „ ■■ , - f • m ^naxitti jÄtairyt. wa>.iouinr.alle, j aQJl Levpäwirro!lla .»inkaialmclla don pawuttua Teille aiias.a i.wo, joihon kuuleva.: ienaar:oru R-une,alo. ^^^mä-kios.ä, jo-a^iÄoin ne tetaan. Saattaen kirjeuniune lohdos- Hedluiid ja Kraatz. Suonenjoella, Rauta!a:mnilla ja Wc- ta tämän k:n 14 p:itä län.än Teidän — Lahden kaupungin lainat. 5e- sannalla owat suureksi osaksi haavoja. naatu «on watzwistat.al Lahden ka.:- Smviimiljan siemenistä ei tihlakun- punginnxÄ':uusmiesien paäiölsen 230 na-I^ ole ollut puutetta. ^luh.-mlkn lainan ottamisieSta laupunz.n säMö- ja m>esrjohtolaiw!seit laajenta- mMsi. — Kutvernööri Alfthanin mirkZero ....ntiiHä Kuitvernööri Älfthan mai- owat Osoittaneet toiminnan puutel tus, mikä Wyntö on ltyi niinun :näa- räykjesläni uudistettu. Äiainiiun tie> tietoonne, minä samalla kehoiiail Tei- i'ä «viipymättä lisäilsi minulle selm>.tto- maan. millä perusteilla olette katsonut mahdolliseesi ki>rjePmäs>änne t. k:n 14 pltä niin kategoorisesri tväinää. että nut antoa armolli'?s?c» esityksessä tar- poistamiseksi. Näitä komi' kotettua lausuntoa lakiehdotit «n fii» - chdoNTsia Puhuja kuitenkin piti horise laSoiui-atti-, kohtaamiin sopimattomina. Puhuja toimoi »valio- painamiin muistutuin, joita selitys- kunnan ikiinnittÄvän huomioia Le- kirjelmän tarkastus oa aiheuttanut ja p u a n tilan Mestämifeen ja piti jotka on esitetty edellä n,ainiiussa 'SerraAsaan sopimaltomana, että lilasta tauskirjelmässa, katsoo -duskunta o!-- muodostetaan mMitalo. Paikallaan wan tässä huomauttan,'nea, etta >e.i- ^ Kurkijoen tilaa jako- 4>»skiriel>masla er panna mitaan huo» . >. i^)ta sen 15/27 päimänä maaliskuu- minen nelijööit. Tilalla olevat m:l- ta 1309 tapahtuneen matti neon todel- joonaralklennukset joutumat silloin tar- liseen merkilykseen, jolla Keisari *UI. p^vtomivsi. Ehdotti .nieiintöon mai^ ianteri 1 peruuttamatto-nasu vahir »s- suuntaan käyivän muuiok- ti Suomen perustuslait, latoen pe- ' ÄÄÄl' wat ja sen Viranomaisten ja aiuka^n samoin tvaltion maanMi^ei.Muulu.l- noudatettaimat lait on sääoetlämä. hoitoa^ piläen mA.tämällömänä kä edeltä mainiwssa '.vaymistutsesta e- niiden järjestämistä sillä lamalla, et' nempää ku:n uudemtnl-ia>^i niistä Me tappiota. i » »»"»• »*«. (««*>«»»-- niiSjö pllcin jimm JdiynHa. «i f«if:n Pue» sottlaÄviraMmaiset muka tässä asias- Kuvernööri Afthan nhwt laittaneet toiminnan puutetta^'. mirkaero-anomukiensa perustee- na sen, että kenraaikum-niöörin ja hä- — Eduskunnan lopettajaijet. Ken- raatikumernööri on Mttänyt jenaaiil- te, että eduskunnan juhlalliset lopetta- jäiset tapahtuisiimat ensi u.aananlaina tämän k:n 30 p:nä. — Suomen Pankin woittowarct. Suomen Pankin puhdas moitto muon- na 1909 oli Smk. 6,369.525: 56. Kun tästä on Mararahastoon siirrett"., pankkirakennuksiin käyte':q määrä Smk 454.069: 24, on jäänyt jalelle käyilä- mättömiä ävoidt«varoja 5,915.456: 32. Näiiden käyttämisestä oivat Pank- kiwaltuu>Ämie!het kertZtnuksessaan suo- Lelmasuostunta selkkausten jältitai'uja. . . . Kuopion rääninhallitusse^n on ken- nen llväliillään on sattunut ,ella:iul :nie- x^ljf^oemööriltä saapunut kirjclinä, lipiteititen eroalMaisuutila, e:ta hauen, afetiamaan syyileeseen kumernöörin, on mahdoionia hoilaa lääninhallituksien Zvirkamie- wit!kaaptsa omantunnon ja mukamet- rjotfc »vuoden alussa sattuneiiten »völli>suu>ks?en mukaisesti. leimasiuo-stuntaselkkausten aikana kiel- täytyimät noudat lamasta laittomia a- setuffia. .Senaatissa esiteltiin eilen kenraali- kmvernööri Max Msihanln anomus saÄ>a mirlkaero ja asetittsen mukainen eläke. Senaatti Päätti lähettää ano- mulllsen H. Majesteeiillee!.. — Kruununniaittrn torpparien oi* k.'udellinen as.'ma. Eduskunnan :äysv Jyväskylästä ja Keski-Snornesta. — Wapaasoittoa on Lounaispuis- tänään tlo V- 8 i.p. jos ilnia on men Pankin toiminnat. m:lta 1909 istunnossa t''slaina oli^.noan käsitit- lausuneet, että moittom noista suurin lyn allaisena soulas->a >iMiUmirkaial0- mahdollinen määrä, muita ainakin kol. jen Y,m. fruununnwa3a e.en Utp° ^,. mas osa, olisi Pankin wararahas:oon parien otkeuselli^n tita:' paran:a.nis- siirrettämä. ia tarkoittamat.omus-thootukiet. E- > ^ Walio>kunta on, Pankkimaliuusmies- duskunta päätti maa:alous:val:o.'un-^ — Oikaisu. Valtuuston kokouksen ten kästmlseen yhtyen, pitänyt tärkeä- non mietinnön nulaiiest, ania: !selost-ukj!csisa^wiime n:ssa mainittiin .nä «ttä Suomen Pank-n omia rahas-j että hallitus ryh.yisi kiireellisiin to:- meromalitukiilKa selwitt>slä antamaan toia edelleen luntum^.st: kariuietaan. m e n'p vt e isiin kuninkaankartanollla. soti- mckitun hrat Karlstedt ja Hänninen. Tällä kertaa on Pankin o.aien marain las- ia stmiilimiraston ^trkataloilla y. Pitää olla hrat K a r l s i c ) : ja H e >- maistaminen näyttätly. Malickunnas- m. sellaMa iruunun omtsmmilla ti- n o ne n. MaioiiuAautakuntaan ei ta wälttämätlömWä Pantin nykviicen^ loilla ja kruuuuntaioilla oi-mien tcrp- ^»valittuihra Oksalaa, maan hra Otsa» ssemasnkm nShden. Mcltiotvarastcnlporim ja mä?>tvpa'a^-en s:tt kruu..nefl. Nnuslta Luomssts. Pankinjvhtaia Hammar- strömin lläärenuytset Heinolassa. Luuluötclut Helsingin etsimässä «,«». tossa. PanSmijohtaja Harmn«^trömin pettu- tuilsiÄa Heino-laSsa Lrrroimme jo pää» piirteissään tii&taina. — H«lstngin ersi- tväSsä «saStvSsa on toatotuoaiari 'tfjinö Tailanen famneenpannut lähemmän kuu- laisrötim. Mainitsemme Uuä Hcls. S:n mutaan seuraawaa: PochgoiSmaiden Ofafjpaniin pääkonito» vin cduötaza, pattti»johtaja E. Indreniu» on kontonut. otaä hra Qantmanutjm oii nau-ttinM pcrMaa »virastaan 3<K) mkaa luussa "fcfä 10 pros. hoitamansa haara» k«»loria, n«tito»o»i«ostz. T':äixttrsi oli hra H:llä wap«» asun:». H:n palkka nm/si nc^n 6^00 min !ouode-sa. toitfdf. 12 p. maÄaan ali hra H. naut» limalla uniläälcttä, koettaen siten onaa hangen rtsvtlään, tullut n»in hci^Iii. et» tai hän (sen jäKcen jaksanut hoitaa tonr» .tovia. SUmttorin hoidon oliira: lähiat» .mllfifi (päiaoitsi c4tm*ci pontta sikäläisen fpmtccm {omitcan jäson.t tunnaklisneu- wos N. Haland» ja ninuneutvoZ A. TörnVlein. Tällöin huomat! tm jota.n Vlttvan späjärjeHryliscssä pantissa, jonka tuutfii sii-iä tJf. 14 pnä :iitiotc::i:n pan kin pääkonttoriin. HelnngiStä l.'ihc:<i» liinlkim HeÄrotaan piiimiicn panl<inw>r? lamies John Lindgren, jota «ictlä ci ti wäFo»kaiscst» panikin h^'.:ooni i. imi L. i«M eräästä pionesaä pank.lte ?»u!un>aS« ta iasisalkacpista jcnikon lzssatappuia, jcita ofc<tinxj4, mstcnfä «ri ();n!jlot oli» wa>t eri M<ihin panttiin iuorinanoet ra- hamääriä, jvita « hra H. ollut laisinkaan wienyt xamtkin Ä-rjvichin. iUnolrli chra L. fiircceti pankin p-ufenttoriin. Xii. 19 pnä «matkusti si::cn Heinolaan patt^in^iaga ^ndreniu4. H«w>ainnotS« «aa.n iert«« hra I. seuraamaa: TLäirennykse». Hcinäk. 11 p:nä 1V08 oh H. eräälle (jcntfilöU< myöntänyä 20.J00 markan juu- ruxcit kaÄsa5r«diiii»v:n i.Iä maaliskuun 29 p:nä 1909 eräälle ioiseite henkilölle 5,«XX) mlln situffuin<n tavjokredinimin. Mriscä taÄsaLredit>:itvoii.lä on H., toit* mstttä ntiiitä pankin kirjoihin, omaksi hy- mci^seen käyltänyt pankille tu^cmau koron ja j>ratulikariin, jctJa ufiajä. yhteensä i,12i> «narllaa. H. on hlIv^.sc.cn käyt.'ä.i!>t sun. erää seen tatlct>uskonI«kuram::tasi^un uic«tm- picn wuosien I«tu«Sja su»rit«»lja sää»- töönpanoza. EroituS sen ju<i:»n'.t »?ä« iillä, >olla ilonlto pankin kirpiq'» pliät-- tijt), trtc e 37.882 irtf. H. on tv. 190? ulosottanut kaksi talli- ustodistusta, tfift. 2,300 tnk. H. on Paritta tinkoihin merZ-nnyt to. .906 erään 70,000 mtn wel!seiidiekonta>m- cn. Tällaista wekj«l«ä ei tu>tetUa»vn ■u ollut olemassa. AnoStuSte» «äiirä. Äaitkkiaan on H., muä tähän saakka jn ilmi tullut, anastanut pantin war:-a .htccnsä mk. fö psaai j. P.iäikviNior-in pirkcsta pankin- Jndrcnills H:lle cix^tuasUiJ'J .^vailli^fisia ff f a Hin tue4m.>kauit<.:a .onvaamaan pantille cufol r cn tauua ai- ycueuneet tappiot. Herm«n «ll»» «lfr. Ha»«arstrS«. Wastaai-a, Poh^nsmaid-n pankin £■.[> .mäön haarakonttorin H.>rman Ällän Mfr. Hammarftröin on syn?. Waasachw. &uten enncn on tniviniitu, aötui H. 15 tmiatta sitten Polijoicniaidcn pankin Mar^archam-inan haarakonttorin polnxltutpsren, ollen siellä 6 .vuotta, «en- jäMeen pa>lwoli hän 2 tuujrui pantin pääkantt«n^lsa Wiipurissa. tsi r ltn sittc» 1901 saman pankin Heinolan haa rakon:- torin jchtchaHi. Rikollisen Itrtamxi. H- myöntää tätidcll>Hs?s?i ytlo- maiini t5«mannn e katvalluSerät. trhdcn niiden suhteen tvain muntamia hurHnau- uWa. M. an. selittää iiäit ma.nil!:n 70,000 irtfn MoLscln suht»>.n. että s: oli '^nthnt)t siäen, että hän aita: «"enur.in cti kiimftrtltjöni)* »viedä pankin tirjoil-tn usci- to eri ka^s<Är«di>tiiwejä, ^allcluö:odist:ik- sia ja ^jiicölsavia biilc jä, j otit a hän »uc» sicn kuiueSsa oli nostan!i>t noin "0,000 mk., ja woitxMeen salata wä«neninibsiä^.n ol-i hän pakoitettu pan<-in kirjoihin waä- nn n«rkitsiemäÄl edcll^rmainitiin wetsc- lin diÄonteeratuZsi. Mm>ta tväärvnnyklsiä ei san» tcb- neenisä. Hän kertoo, että häiicllä pantin johtaxa5zi tullessaan »H .vc.koja nsin 10—16.000 ai». Hän oli 6iotwi:c«t<inniit panossaan noin 10,000 wvlffäleitä, jotka todtjetät )it!cntin:«t huo mattiin »väärennetyiksi ja tv.ikirenny.ukn te^jä ttäS «uwa Tilda Hvrg.lrom p«»«