w:o 7 - 1910. KIIKU. Keskiviikkona Tammikuun 19 päivänä. itäviä* puhtaita ja kuivattuja emeokau sekä s nansiernenia ostaa kuluvan kuun ajalla Pohjois-Suomen Maanviljelyskauppa. (Kauppila, Juusela & K:nit.) Oulu, Isokatu 39. © « O N iltana ollut rukoilemassa jossakin Me- todistikirkossa Helsingissä, että hänen miehensä tulisi rvarjellukfi! Muualta Suomesta. — Snomen kaupunki- ja maa- laiskuntain keskuslaiuakassa O. N» Koska 31 kaupunkikuntaa on jo ilmoittautunut Suomen kaupunki- ja maalaiskuntain keskuslainakassan osak- käiksi ja kassan osakepääoma 1 milj. mk., on merkitty, on kassa aloittanut toimintansa. Sen huoneusto sijaitsee Helsingissä Hypoteekkiyhdistyksen ta- lossa. Keskuslainakassan tarkoituksena on myöntää etupäässä osakkailleen, siis tähän asti ainoastaan kaupungeille, lainoja osaksi kalliitten ja lyhytaikais- ten lainojen lyhentämistä warten osaksi kaupunkien tuottamiin tarkoituksiin. Lai nat myönnetään, elleimät kaupungit esitä muita hyiväksyttärviä toimomuk- sia, kuoletuslainoina 40 muodeksi. Aluksi tulee kassan toiminta olemaan Vähäpätöisempi, jonka tähden toistai- seksi tyydytäänkin pienempään kotimai- seen lainaan. Neumottelut myöskin ul komaisen lainan ottamisesta omat kui- tenkin käynnissä. Multa ellei kassa onnistu saamaan hyivillä ehdoilla lai Saa, jätetään lainan ottaminen mie- luummin sikseen, sillä halpojen laino- jen hankkiminen kaupungeille on peri- aate, jota kassa tulee noudattamaan. — Erittäin tärkeä on se kysymys, mi ten ratkaistaan keskuslainakassan ano- mus maltiontakuun myöntämisestä. Asia on nykyään senaatissa ja toimeita on olemassa siitä, että ensi edustun- nalle jätetään siitä esitys. — Lahden kauppakoulu. Lah den kauppakoulua johtajanmirtaa oma! m. m. hakeneet sil. maisterit E. Aal- tio ja A. M. Heikinheimo sekä yhteis- koulunopett. O. R. Merikallio. asia tulisi selmäksi kaikille johtokunille- kin, lausuttiin kokouksessa toimomus, että ylihallituksen tulisi kiertokirjeellä johto- kunnille selittää, mitä tarkoitetaan sa- noilla: ..mapaat polttopuut" ja ,.wa- paa lämpö". — Joku sanoi tästä asiasta jo oleman senaatin päätöksen Kertoi Opettajain Lehdestä lukeneensa, että Laihialla on samaisesta »poltto- puu-asiasta" riidelty aina Senaattiin asti, jolloin Senaatti on päättänyt, että ..map. polttopuilla" on ymmär- rettämä pesäänsopimiksi pilkotuita pui- ta. Sen mukaan on kysymys fiis ratkaistu. Sen jälkeen tarkastaja kertoi pyy- täneensä Dlihallitukselta amustusta ko- kouksen osanottajain matkakulujen kor- maamiseksi. Luki tekemänsä kirjallisen pyynnön, jonka johdosta sitten keskus- teltiin. Mutta kun ei ollut tullut mielä minkäänlaista mastausta. armeli tarkastaja, että kysymyksessä olema amustus ehkä paremmin saataisiin, jos opettajat itsekin tekisimät samantapai- sen anomuksen. Tämä päätettiinkin tehdä. Sitä marten malittiin kolmi- henkinen maliokunta kokoukselle ehdoit- tamaan, kuinka suurta amustussum- maa olisi anottama ja miten se olisi käytettämä. Seuraamana päimänä esitti maliokunta kokoukselle laatimansa ponnet, jotka kuuluimat seuraamasti: „1) Koulutoimen ylihallitukselta olisi pyydettärvä 500 markan suuruinen muotuinen rahamäärä Lapin piirin opettajiston muosikokouksen osenotta- jäin matkakustannusten amustamiseksi". .,2) Edellämainitusta apurahasta olisi sitten kormattama kaikkien opetta- jäin ja opettajatarten todelliset matka- kulut, mikäli ne nousemat yli 5 mar- kan ja maksettama ruokarahaksi 3 markkaa sekä kokous- että matkustus- päimiltä." Ponnet hymäksyttiin ja asiaa M- hallitukseen ..edesajamaan" ivalittiin Tyyne Otto Salonen ja Hall opettajat Heikcila. lIatk.) Supin piina fssfalcnluuopettpjaia M MM M. «Jatkoa 6 n:roon.> Kokouksen marsinaisen ohjelman al- jettua, puhui tarkastaja Kerkkonen en- iin niistä asioista, jotka asetuksen mu- kaan tällaisissa kokouksissa tulemat käsiteltämiksi. Puheessaan han m. m. teki muutamia huomautuksia erinäisistä kansakoulun työtä ja järjestystä kos- kemista seikoista. Eräs hänen huo- mautuksistaan koski kansakoulun us- konnonopetuksen tarkastamista papis- ton puolelta. Tämän asian sanoi syn- nyttäneen asianomaisissa jonkun mer- ran ..pahaa merta". Wiime muonna nimittäin oli piispan kinkerit eräässä Lapin tarkastuspiirim kuulumassa pi- täjässä. Tilaisuuteen oli kutsuttu lähi- seudun kansakoulunopettajat oppilai- neen. Muutamat opettajat syystä tai toisesta eimät katsoneet melmollisuu- dekseen kutsua noudattaa, mikäli se koski heitä itseään. Tästä oli piispa kenties hiukan harmistunut ja lausunut kirkossa kansan kuullen kansakoulusta armosteluja, jotka opettajien mielestä olimat liiaksi musertamia ja herättimät siis heissä mielipahaa. Tässä syy, minkä muoksi tarkastaja sanoi kansa- koulun uskonnonopetuksen tarkastus- asiaan kajonneensa. Sitten hän selit- teli asiaa asetusten ja oman käsityk sensä mukaan. Sanoi uskonnonope- tuksen tarkastamiseen papistolla ole man oikeuden. Tarkastamisen hänen käsityksensä mukaan tulisi tapahtua kullakin koululla lukujärjestyksen mu- kaisella uskontotunnilla. Mutta jos mahdollista on, on mentämä papiston määräämiin tarkastuspaikkoihin. Täl- laiseen määräämiseen on papistolla oikeus. — Keskustelukysymyksistä otettiin en siksi käsiteltämäksi..polttopuukysymys", jonka alusti tarkastaja Kerkkonen. Hän mainitsi miltei alituisesti olleen riitoja opettajien ja johtokuntien mälillä tä- män asian muoksi. Kertoi oleman ai- nakin kolme eri käsitystä siitä, miten opettajille suoritetaan heille asetuksen mukaan kuulumat..mapaat polttopuut". Muutamin paikoin tuodaan puut kou- lun liiteriin ja pilkotaan pesäänpanta- maan kokoon. Toisin paikoin puut tuodaan koululle suurempina halkoina, jotka sitten opettaja itse saapi pilkkoa tarpeellisen pieniksi. Ja kolmanneksi on mielä semmoisiakin kouluja, joissa opettajat itse saamat hakea puut kun- nan metsästä ja pienentää ne. Alustusta seurasi milkas keskustelu. Kaikki olimat sitä mieltä, että sanoilla ..mapaat polttopuut" on käsitettämä malmiiksi pilkotuita, pesäänpantamia puita. Muuten on ..pidettämä kiinni" kantakirjan sekä miranhakuilmoituksen sanamuodosta, joten asia tulee silloin järjestymään yksityisen tutkimuksen mukaan. Jos esim. hakuilmoituksessa on sanat: ..mapaa lämpö", niin silloin opettaja tietysti on oikeutettu »vaati- maan, että hänen huoneensa kunnan puolesta lämmitetäänkin. Mutta jotta Arjt failljfijtelsi (Osuuskauppa.) Haapajärmen osuuskauppa on ollut toimessa toista muotia. Tällä ajalla on jäsenten lukumäärä kasmanut noin 300 paikkeille. Nykyisin liikemaihto on kuukausittain noussut 12— 14 tu hannen markan karmille. Maikka ta- män pitemmälle ei mielä kehityksessään kauppa ole ehtinytkään on se kuitenkin saanut paljon aikaan. Hinnat, jotka ennen osuuskauppaa olimat korkealla, omat pysyneet tasapainossa ja mar- masti halmempina kuin olisimat olleet, jos osuuskauppa olisi jäänyt perusta- matta. Ja mitä tamaroiden laatuun tulee, on se ollut parempaa kuin yksi- tylsillä kauppiailla. Se on maan ikämää, ettei osuus- kauppa saa niin paljon kannatusta kuin olisi tarpeen. On paljon ihmisiä, jotka eimät ymmärrä ja jospa sen moi- simatkin, niin eimät tahdo ymmärtää, että osuustoiminnassa moimat m äh ä- mäkiset yhdistyä ajamaan taloudellisia etujansa ja päästä mähitellen riippu- mattomiksi yksityisistä liikemiehistä, ja että se on ainoa keino, jonka amulla liike-elämän alalla moidaan rajoittaa n. s. mapaata kilpailua, joka monessa eri suhteessa on tuottanut turmiollisia epäkohtia. Tämän asian ymmärtäminen kyllä olisi helppoa, jollei olisi olemassa kiu- sallisia loukkauskimiä, mihin monet heikot kompastumat. Näitä loukkaus- kimia on montakin. Mutta pahin niis- tä kuitenkin on se seikka, että monet omat joutuneet liian paljon riippumai- siksi yksityisistä kauppiaista. Omat aikojen kuluessa, kun melan saanti oli helppoa, melkaantuneet umpipäähän ja joutuneet siten kahleisiin, joiden rikko- minen maatisi tamallista lujempaa per- soonallisuutta. Jokaisella omintakei- sella ihmisellä kyllä pitäisi olla näin paljon omintakeisuutta, mutta sitä ei ole, kun pelätään, että aikojen kuluessa kasmaneita ..syntejä" rumetaan yhdellä kertaa maatimaan kuitiksi. Puolestani antaisin tässä kohden »heikoille" sen neumon, että katkoisimat maan kahleensa jo azoissa, Iillä «hel pompi mieläkin on oja tukkia kuin joki." Kerran sen kuitenkin tulee tapahtua; eikä manhojen ..syntien" kuittaaminen ole helpompaa masta kuin nytkään. Nuorelle osuuskaupalle on sitä edulli sempaa, kuta suurempi luku paikkarun- talaisia liittyy sen jäsenistöön. Uusien osuusmaksujen kautta, näet, kaupan ra- hamarat karttumat ja seurauksena siitä on, että ostokin entistä enemmän moi- daan tehdä käteisellä; puhumattakaan siitä, että ostajapiiri laajenee ja liike- maihto kasmaa. Sitä mastoin, jos osuuskaupan jäsenmäärän pienuuden muoksi osuuskunnan rahamarat ja luotto omat liian mädät, täylyy turmautua epäedullisiin mekselikauppoihin j. n. e. On myös huomattama, että liike- maailmassa nykyisin käydään ankaraa olemassaolon taistelua kahden liike- muodon: ylsityisen ja osuustoiminnan mälillä. Wähämaraisen kansaosan taloudelliselle omintakeisuudelle myös- kään ei ole saman tekemää, kumpi puoli taistelussa pääsee moitolle. Jos yksi tyiset liikemiehet moittamat, on osuus- toiminta saanut liian koman kolauksen ja se merkitsee äärettömän paljon maassa, jossa, niinkuin Suomessa, osuustoimintamaki ei ole mielä saanut tarpeeksi lujaa kasmatusta, mutta jo^sa yksityisillä liikemiehillä on tamallista suurempi maikutusmalta. Sitä tärkeämpänä mielestäni pitäi- sin osuustoimintamuotojen kannattami- sen ja tukemisen kaikkialla. Jos jos- sakin on saatu suurella maimalla, min- kuin esimerkiksi Haapajärmelläkin on tapahtunut, syntymään osuustoiminta- yrityksiä, niin ei pitäisi niitä päästää kitumaan kannatuksen puutteeseen. Sel- laista ei saisi tapahtua ihmisten tietä- mättömyyden eikä minkään muun pe- rusteella. Missä on tietämättömyys mikana, sinne on hankittama tietoja ja missä on muita esteitä olemassa, siellä ne rankattakoon. Aksimielisyys tässä, jos missään, moipi saada suuria ai- kaan ja kipinästä tuli syttyy. Osuustoiminta on yhtä oikeutettua ;a mielä enemmän oikeudenmukaista kuin konsanaan yksityinen liikemuoto. Kuullaan kyllä paljon yksityisten Mo- lelta lausuttaman, että asian laita ei ole tällainen, mutta että osuustoiminta tahtoo sortaa määryydellä yksityisten liikemiesten saamuttamia e!inkeino-oi- keuksia. Sanotaanpa mielä rohkeam- pain taholla, että yksityinen kauppias-- luokka on mälttämätön rengas yhteis- kuntakoneiston ketjussa, jonka muoksi sen sortaminen osuustoiminnan kautta on, jospa ei sen pahempaa, niin aina- kin historiallisten olojen kieltämistä. Asia kuitenkin on sillä taivalla, että osuustoiminta ei sorra kenenkään oi- keuksis; se perustuu eankeinomapau- teen niinkuin kaikki muutkin lnkemuo- )o5 olosuhteet kchittymät siihen Lause on tahallisen törkeä malhe, jossa edustaja Alsthanin sanoma on määrennetty mieraaseen tarkotuksecn. Tuomari L. taisteli uuden kunnallis- lain puolesta edustaja Altshania niin- kuin muitakin ruotsikkoja mastaan ja moitti. En ole nimittänyt ..maalaismalitsi- joita kykenemättömiksi maan- Jusseiksi", enkä sitä koskaan tee. Mut- ta olen kyllä sanonut, että maalaiset eimät yksinään (sosialistiagitaattorien kanssa) pysty eduskunnaksi. Ja se on totuus. En ole »laulanut, että maan-Jus sit ja maalaisliittolaiset eimät tiedä mitään". Mutta olen kyllä miitannut siihen että koko maalaisliiton eduskun- taryhmä ei ole kolmessa eduskunnas- sa pystynyt luomaan yh-tään mietin- töä. Ja se on myöskin totuus. Niin- kuin Santeri Alkion hätähuudosta tors- tain ..Liitossa" kaikille selmiää. Tämä minun puolestani. Paljon olisi sanomista niiden tör- keyksien ja alastomien malheellisuuksien johdosta, joita »Liitto" näinä aikoina »vilisee. Mutta minä tarmitsen aikani muuhun. Ahden seikan maatii tunto kuitenkin sanomaan. Sen. nimittäin, että ne herrat, jotka sallimat leimata edustaja Santeri Haapasen toimiman toimossa saada sortajalta „premkkoja" »hyödyllisestä toiminnasta", Ke her- rat eimät ole miehiä paikallaan syyt- tämään ketään »k u n n i a<t t omaksi konnaksi." M. H. Lukkarin palkkaus: Mojausta muodelta 1909 50: Lukkarin vuosipalkka . . 1,000: 1,050: — Palsapuyhtiöille: Maillinkia muodelta 1909 300: Palotarkastajin palkat . 200: Vahinkojen ksrmauksiin . 600: Satunnaisia menoja — Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikauppaan Oulussa. 1,250: Nhteensä 35,379:05 Kannet, äyrm perust. .. . 24,133:25 Kannet, mantt. perusteella 7,535:2( Kannet, henkilökohtaisesti . 2,452:40 Paloapuyhtion osakkailta . 1,250: — M-m mW. — Kittilän funitau t»ls- ja menoartviV» joka hymäksyttiin kun- takokouksesss- jouluk. 29? p:na„ on seu raama : Tulo t Kunnan yleinen- h al^rnts. Waltioapu> kätilön palkkaa- miseen 200: — Kannettama taksotukM pe rusteella, 2,383: — 2,58: 3: Koululaitos ;tn. I suuntaan, että yksityiset kauppiaat ka- toamat näyttämöltä, ftim sitä ei mai- kuta osuustoiminta sinänsä, mutta ke-- hityksen ankara laki, joka muosisatojen kuluessa niitä monta dymää asiaa on siirtänyt masentuneena ja uudempiin olosuhteisiin soveltumattomana histo rian omaisuudeksi. Älkööt sciitähde^ yksityiset liikemiehet ja niiden puolustajat syyttäkö osuuH- toimintavsäkeä tällaisesta sortamisesta " Kyllä heille jota tapauksessa tulee an- nettamaksi se armo, mikä heille luu. Ja jokaisen taloudellista kehi tystä s?uraaman täytyy tunnustaa^ että yksit, kauvpiaat omat ollset suurena tekijänä kanfsmme taloudellisteu olojen Kehityksessä. Ei tarmitse muuta kuin johdattaa mieleensä, kuinka ennen maa- kauppojei! syntymistä sstm. maalaisten piti ostaa kaupungin ..poxTvareilta" tarmetar^aransa sellaisilla hinnoilla kuin nämä määräsilvät ja myydä heille tuotteensa miten milloinkin oli mahdollista ja kuinka senjälkeen kuin maakaupat syntyimät ja elinkeinoja- paus saatiin, kilpailun takia kulutus- tmvarain hinnat alenimar ja myytä' mäin maalaistuotteiden armo nousi — tämän ainoaltaan tarmitsee johdattaa n;ieleensä, huomatakseen» että yksityisille liikemiehille on joka tapauksessa »kun- niaa tehtämä" ja että hekin omat ol- leet ja mieläkin omat mätttämättömänä elimenä yhteiskunnassa. Ja sen muoksi, kuten sanottu, kehityksen laki on heidät esintuonut ja taas syrjäyttää, jos sen tarpeelliseksi näkee. Olen siis sitä mieltä, että »sille kunnia, jolle kunnia tulee" siinäkin kil- pailussa, josta tässä olen puhunut, mutta samalla maadin molemmin puo- lista ymmärtämistä ja niin jaloa tais- telutapaa kuin mahdollista. Kanna* tettakoon nuorta osuuskauppaamme kaikilla monnilla, sillä se on meidän mähämäkisten elinehto ja puhuttakoon kuitenkin kunnioituksella yksityisistä kauppiaista. Mutta älkööt yks. liike- miehekkään menetelkö meitä mastaan epäjalosti silloinkun pyrkimyksemme on rehellistä ja elinkeinomapauteen perus- tumalla tiellä? Tämä on lopputoimomukseni. A. O—n. Lähetettyjä kirjoituksia Totuuden nimessä. Totuuden nimessä olen pakoitettu aiman lyhyesti oikaisemaan Liiton »myllymiehen" uusimmat malheelli- suudet. Eusiksi: allekirjoittanutta ei ole »pan- tu kauppaamaan Lagerlöf iä". Minut pakotti rehellisyydentumo torjumaan »niyllärin". alhaisen hyökkäyksen. Ja minä olen torjunut tosiasioilla, joista »mylläri" ei ole pystynyt eikä pysty kumoamaan yhtään. Yhden kohdan kimppuun hän tällä kertaa yrittää. Hän sanoo nimittäin, että tuomari L. muka »taisteli uudes- sa kunnallislaissa oikein olkansa takaa kansanmaltaa mastaan, joten rutiman- hoillinen ruotsitko Alsthan kiitti häntä tästä". KoirameMja . . ...... 400: — SKaltioapira Könkäänkyläa kansakoulun kästtyöhuo- neen rakentamis sen . .. 2,000: — Kannettama taffotojen pe.- ru^Nlla . ...... . 4.21ö: — W a i ma i s h 0 i t 0: HcnKÄmaksuje.. lvaizvais- kalaan. ... . . . 1,402: 40 Laks. perust. . . 14,9r>4: 4-5 16,330:85 Maa Jttiet ja sillat: .föinnettam manttaaleilta 2,405: — 2,405: — k e § t i f t : 3 m a x i t ja kyyditys: Tuloja Kaukosen lossipaik. 51: — Kannet^, manttaaleilla . . 5,079: 20 5,130: 20 Lukkarin p a l k £2 u f f e e n : Karmetaan jaotuksen Dmk. makstMelmoLisilta . . 1,050: — 1,050; — Paloapuyhtiöille: Kannetaan jaotuksen mu?. osakk 1,250: — 1,250: — Ihteensä 35,370: 05 Menot: Kunnan yleis, h a h lint 0 0 n 2.583: — 2,583: — Koululaitokselle: Alakylän kansak. johtokun- nalle 1,065: — Saman koulun rakennus- melan suorittamis. . . 500: — Kirkonkylän kansak. johto- kunnalle 1,485: — Könkäänkylän kansak. johto kunnalle 1,185: — Saman koulun rakennus- melan suoritt.. . . . 2,200: — Seurakunnan katekeetoille. 180: — 6,615: — Waimaishoitoon: Wajamuutta muodelta 1909 1,500: — Manhojen ja maim. hoit. 4,895:85 Alaikäisten hoitoon. . . 3,974: — Niumanniemen hoitolaitoksi 410: — Satunnaisia amustuksia ra hassa y. m 857: — Jauhojen hankintaan . . 1,200: — Satunnaisia menoja mar ten m. 1910 ajalla . . 3.500: — 16,336: 85 Maanteihin ja siltoihin: Majamuutta muod. 1909 . 800: — Talmiteiden miitot. marten 105: — Satunnaisia menoja mart. 1,500: — 2,405: — Kestikiemarit ja kyyditys: Maillinkia muodelta 1909 Kiemareista maksuja . . Tuomarin kyydit . . . Mankeinkuletus .... Lossinpito Kuimasalmen tiellä 32: 20 4,328: — 200: — 550: — 20: — 5,130: 20 Kaupungin juorukellot oWat asetta- neet allekirjoittaneen yhteyteen äsken sähkölaitoksen luona sattuneen lapsen ruumiin löydön kanssa. Epäilykset kohdistuimat aluksi — määrin kyllä — erästä Jenny Habtoliima kohtaan. Mutta kun hän lienee mähemmin tun- nettu, ottimat juorut allekirjoittaneen hampaisiinsa. PitcisiHan muutoin jo nimien erilaisuudenkin suojella minua halmentamilta huhuilta. Wai eimätkö pahanpuhujat huomaa, että H a h t o- li n on mallan toinen nimi kuin perin suomalainen Hahtola, zoka on mi- nun sukunimeni. Toimon,^ että kun täten olen ollut pakoitettu kunniaani puolustamaan, lopetatte ?arjauks?nne, joilla olette mi- nua symÄti loukanneet^ Jennyn Hahtola. Auulutuksia. Kuulutus. Tieioksi iJmoitetaan-, täten, että. Maistraatin kanslia tulee auki pidet* täväksi yleisöä varten kuluvana vuon na kello 10—1 päivällä arkipäivinä sekä että Maistraatin, istuntoja pide- tääia tiistaisin ja perjantaisin keli©' 11—12 päivällä. Oulun Raatihuoneella, tammikui&ä 1T päivänä 1910. Maistraaiin puolesta: P. W. Snellman. v. i. 1/nfjiö Olga LiljeöJad. • Asunto Koulukatu 31. Pientenlastenkoulu alkaa t. k. 20 päivänä kello 11 e. pz». Maikki Lehto. Antti myöpi F. A. A. Oulussa. M>awAggaiawBiCTii Ilmoituksia. '' MÄZ li pn vatn lähettäkää niin saamme ti laisuuden lähettää teille näytteeksi tarkkakäj^ntisen kellon, kellon kefcjut, kivisormus eli rintaneula sekä hinta luettelot. Toisciihenkilöille verraton sivutulo. Kellokauppa OTAVä. Hameenlinna. Paavolan kunnan Tiedoksi ilmoitetaan, että Oulun Raastuvanoikeuden toinen osasto käsittelee virallisen syyttäjän vireille panemia rikosasioita tiistaisin ja per jantaisin ktllo 12 päivällä. Oulun Raatihuoneella, tammikuun 17 päivänä 1910. Maistraatin puolesta: P. W. Snellman. V. t. Huutokauppoja. Vapaehtoisella myydään ensi tulevan helmikuun 14 p:nä itse tilalla Pudasjärven Hete- järven kylässä sijaitseva Sirkan Vh osa manttaalin suuruinen perintötila N:o 34, jossa elätetään noin 2:si hevosta ja 10:nen lehmää. Jos maa saadaan myydyksi myydään samassa tilaisuudessa irtainta omaisuutta, ku ten 2 hevosta, 4 lypsävää "lehmää, lampaita sekä nuorta karjaa, heiniä y. m. Pudasjärven Hetekylässä, 7 p:nä tammik. 1910. Simuna Ukonmaanaho «aBBacamsa«3BguMmiwn,ii—iBii m » i"i'i UHIIU ^>alwelusta halutaan. H taffiL ia SI. (iii käynyt tyttö haluaisi konttoriin tai jotakin tointa. Vastaus t. k. rjalla Salmettaren kontt. Iisalmi, nimim. ^Paikkaa haluava." Myytämänä. Pif>ni tnlr» i» - tonttia on myy- M 1C111 LalU tävänä Pakkihuoneen- katu 12. vnrae vuodepa ; Heilalan luone tammikuun 31 on kunnankirjuri J. nähiävänä, tömän päivään asti. Paa¥olan konnan kutsutaan kokc-c ^tun -.a in kunnan tu valle maanantaina tämln tammikuun 31 päivänä kciio 10- e. py>. paättd- mäln taksoitu sluettv :!oa vastaan teh dyistä i !! ui st u ia ksis :a. aavoia, Ux \. ;910. Jaakko Hemmi. P 5-viskkoinen N 1 i Ä alkaa tulevan helmikuun 14 p:nä maanvilj. Matti Juti lan tilalla Limingassa. Niitä arvoisia naisia ja miehiä, jotka alkutietoihin katsomatta haluavat oppilaiksi, kehoitetaan siitä ilmoittamaan ennen kurs sin alkamista Talousseuran toi mistoon tahi yllämainitulle tilan omistajalle. Oulu, 18 p. tammik. 1910. Sf ila. Rullakartiineja myytävänä Käytetyltä kaikenlaatuisia ostatte halvimmalla meidän välityksellämme. Hintaluettel. pyydettäessä. (H. 3510) Veljekset Friis. Kokkc r ^ r Vkspihlaja. Ylläkuvatut merkit otan käytäntöön. Jolla lie vastaan sanomista, niin il moittakoon 30 päivän sisään tässä lehdessä. Pudasjärvi, 7 päivänä tam mikuuta 1910. Jaako Nikkilä. tilauksia v:c!elie 1930 vastaanottavat m. m.: Hailuodossa Kustu Pirkola. Kellonkyläs&ä Kalle Kauppinen. Kiimingin Affakylässä J. E. Hai- pus. Kiimingin Huttukylässä Karjalainen. Kiimingin Ylikylässä Juuso Kar jalainen. Kittilän AlakyJässä A. A. M«i- tiniemi. Kuusamossa S. H. Virkkula. Kuusamon Pohjanperällä J Virkkula ja S. H. Virkkula, Lapissa Antti Paulus. Limingassa J. V. Väisänen, Matturi, H. Tuomikoski. Muhoksen Laitasaaressa Rovala. Oulaisten FtfpsjärseUä Mikko Kiviranta nuorempi. Oulaisten PetäjäsfeoskeJla Mat ti Laulumaa ja Matti Uusikangas. Piippolassa X H. Partanan. Pudasjärven Hetekylässä Antti Hiimaia ja Aukusti Loukkusa. Pudasjärven Ko^ajarkylässä Aukusti Jussila. Pyhäjoen Yppärissa Fieikki Nis silä. Pyhäjoeila Pietilän kaupasta,. Pyhännallä/ Samppa Eskola. Raahessa Lennart Keso k Rantsilassa E!o Leinonen. Rautiossa Efr. Haapakoski., Revonlahdolla P. Tervo. Sievissä Pekka Kiuru. SangijoeMa: Veli S. Kivi. Suomussalmella P. M :i ,anen- Kuurtula. Tyrnävän Kirkonkylässä maan- viij. Aappo Kaakinen. Tyrnävän YUpäässä Torpp. Antti Väli. Ylivieskassa Joh. Hjalmari Kauppi. H. Melender. Ylitornion Raaaujärver» Ala päässä Arvid Välitalo. Ylitornion Lo h "Järven kylässä J. E. Harri. F sm. ELÄVIÄ KUVIA M m mmnm PaHas-vhtiön talossa HUO;'!.! Milano HUOM.! Luca filmi © ® G m © m © © Kuvernööri Veredunssä 1354. G Saha Rita> kuuluisa paljasjatkatanssijatar, suoritttaa verrattomalla suloudella ja notkeudella egyptiläiset tans sinsa. Suutarin kosto. Erinomaisen hauska kuva Bo bin ajosta rullaluistimilla, jotka suutari mustasukkaisuudesta aset taa hänen jalkoihinsa. © © O © © © © e Siionien Matkailijayhdistyksen toimsnnjranema koskiretki Ky mijoella. Atelier Apollon v"a- :sr lokuvaamana. fif) © © Ei pidä leikkiä rakkau- D © den kanssa. © ^ Alfred de Mussefilta. Liikuttava ^ W kuva kahdesta sisaresta, jotka ra- W kastavat samaa nuorukaista. ©©©@®©© PALOKUNNAN TALOLLA. Joka torstai uusi ohjelma. OHJELMA: 1. Yokohania. (Värillinen kinematografikuva.) s. Pianko Capello. o O . (Historiallinen draama.) Shoshone-vesiputous. 4. Portinvartiattaren poika. (ö-näytöksinen näytelmä.) 5. Ristikkokalastus Vienan merellä. Ouiun työväen Safras- ja Nautauskassan sairaan hoitajatar Heltl BIIKA LAN KINEN asuu Isokatu N:o 65 Telefooni N':o -^24. Vastanottaa sairasilruoituksia arki- ■ t klo 8—10 e. pp ja kio 1 /26—Vi 7 j. pp. sekä samentaisin ja juhlapäivinä klo 8—10 e. pp. Ouluaea, OOn»an Kanna» (Kaiui) Kiriao 19CJ9.