Torstaina 29 p. Syyskuuta K ARJ AL AT AR Nro 110 — 1910 Kirkoll. Ilmoituksia. Jumalanpalvelus ja pyhäkön laa tarkastus ensi sunnuntaina Mikkelin päivänä Kunnasniemel lä Heikki Martikaisen talossa, alkaen klo 10 ap. Ensi maanantaina hartaus hetki ja pyhäkoulutarkastus klo 10 ap. Noljakassa Heikki Tah vanaisen talossa. Joensuun seurain välinen alkaa ensi sunnuntain klo 7* 8 ap. Lajit: keihäänheitto, koi mi loikka ja 100 m. juoksu. (K. S. 1 k. 1 a. 120 mm.) Sittenkuin kysymys oli nos tettu Enon kunnan omistamaan Uimaharjun lossipaikkaan kuu luvan maa- ja vesialueen pakko- lunastamiseksi Uimaharjun rau tatieaseman alueen laajentami seksi, olen minä tänään määrän nyt Komisioonimaamittari S. Ro senbergin puheenjohtajaksi lau takuutaan, joka heinäkuun 14 päivänä 1898 kiinteän omaisuu den pakkolunastuksesta yleiseen tarpeeseen annetun lain mukaan on asetettava antamaan lausun tonsa siitä korvauksesta, minkä lunastaja on velvollinen maksa maan pakkolunastuksen alaises ta alueesta ja muista sen yhtey dessä olevista seikoista; josta tä ten yleisön tiedoksi ilmoitetaan. Kuopion läänin Lääninkans- liassa, 26 p:nä syyskuuta 1910. E. TV. Stenius, A. Äh©. N:o 2446, Högry laiva „Tapio" kapteeni E. Sipari, lähtee lokakuun 1 p:västä alkaen Joensuusta Nurmekseen sunnun tain? klo 5 e. pp. ja keskiviik kona klo 9 e. pp. Vaaraniemen kautta; Nurmeksesta Joensuuhun maa nantaina klo 2 j. pp. ja perjan taina klo 2 e. pp. Vaaraniemen kautta. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o. Muutettu kulkuvuoro. Höyrylaiva cTuuli fifii, Kapteeni A. Nikunen, lihtee lokakaan 1 pvästä alkaen Lappälahdesta Joensuuhun maa nantaina klo 5 epp. Hypönie- men ja Ruokolahden kautta, keskiviikkona klo 5 epp. Nie misen kautta ja perjantaina klo 5 epp. Ruokolahden kaut- ta T - poiketen välillä olevissa laitureissa; Joensuusta Leppälahteen tiistai na, torstaina ja lauvantaina klo ?/g 10 epp. samaa tietä kuin edellisen päivän tulomatkalla. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o. Höyrylaiva Tapion Juuassa käynti on lakkautettu. Joensuu 9S / 0 1910. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o. Ratkaisun tapahdut tua eduskunnassa. Lehtemme wiime tiistain ja täs- f A numerossa on pääkohdissaan se lostettuna eduskunnassa miime per- jantaina tapahtunut keskustelu, jorcka oli aiheuttanut puhemiehen ttajoitus siitä, että mitään armol- lista esityksiä ei ollut eduskunnalle saapunut. Puhemies oli mielipitee- itään lausunut, että Suomen edus- kunta ei tämän wuoksi moi maan perustuslakeja rikkomatta ryhHä waltiopäiwäkutsumuksissa - annet- tujen tehtämien täyttämiseen eikä eduskunnan puhemies moi käsitel- tämäksi esittää niitä asioita, jotka waltiopäiwäkutsumuksessa maini- taan. Tälle puhemiehen menettelylle on moimassa olemassa. Keisarin ja Suuriruhtinaan noudatettamaksi wahwistamassa Walttopäiwäjär- jestyksessä täysi tuki. Viittaamme main siihen, mitä lehtemme miime lauantain numerossa lausumme fiitä, missä lärjestyksessä eduskun- nalle asiat käsiteltämiksi jätetään. Edelleen on muistettama se juh- lallinen makuutus, jonka puhemies ja marapuhemiehet Maltiopäimä- järjestyksen mukaan omat melmol- liset kokoontuneen eduskunnan edes sä antamaan ja jossa asianomai- nen henkilö lupaa puhemieStoi- messa ollessaan moimiensa mu- kaan ^puolustaa sekä Keisarin ja Suuriruhtinaan että eduskun- nan ja Suomen kansan oi- keutta perustuskakienmu- kaan." Puhemiehen esittämän kannan hymäksyi niinkum olemme mainin- neet eduskunta yksimielisesti ja kokonaisuudessaan. Sen enemmistö hymäksyi myöskin edustaja Wreden ehdotuksen, että eduskunta alamai- sessa kirjelmässä lyhyesti il- moittaist hallitsijalle, että eduskun- ta puhemiehen esittämillä perus- teillä ei ole moinut ottaa käsitel tämäkseen malttopäimäkutsumuk- sessa olemia asioita. Suomalaisen puolueen eduskuntaryhmä, joka jäi mähemmistöön, olisi tahtonut lähemmin kuin puhemiehen ilmoi- tuksessa saattoi tapahtui perus- telia tämän kielteisen kannan. Lisäksi tehtiin mähemmistöön jää- neiden taholta ehdotus, että edus- kunnan olisi tälläkin kertaa jälleen hallitsijalle selitettämä, että Suo- men kansa on malmis ryhtymään Suomen ja Menäjän mölisten rii- takysymysten selmittelyyn molem pien maiden etuja ja tarpeita tyy- dyttämällä tamalla, kun tämä sel- mittely main tapahtuu laillista tietä, niin että laki laillisella ta- malla tulee muutetuksi. Eduskunnan hallitsijalle tällä kertaa antama lyhyt mastaus on siis maan se, että koska sille ei ole annettu mitään armollisia esi- tyksiä, se ei myöskään moi ryhtyä mihinkää asiain käsittelyyn. Hylä- tyksi tuli sekin ehdotus, että edus- kunta erinäisellä a d r e s s i l l ä kääntyisi hallitsijan puoleen. Ad- ressialotteen puolesta äänestimät suomalaisen puolueen edustajat, nuorsuomalaisista helsinginsano- malaiset, maalaisliittolaisten enem- mistö ja 19 sosialistiedustajaa; sitä mastaan taas sosialistien enem- mistö, ruotsalaisen puolueen edus- tajat, nuorsuomalaisista ..pääsky- set" ja 5 maalaisliittolaista. Maltiopäimäjärjestyksen 28 py kälä mainitsee nim. mahdolliseksi ..tamattomissa tilaisuuksissa tahi erityisten tapausten johdosta" ad- ressin lähettämisen Keisarille ja Suuriruhtinaalle. Eikä tällaisen adressin merkitys tälläkään kertaa suinkaan olisi ollut mähäinen, niin- kuin ennen kaikkea edustaja Da- nielson-Kalmarin antamasta lau- sunnosta, joka on julkaistuna toi- sessa paikassa tätä numeroa, kyllin selmästi käy ilmi, maikka mitään maikutusta tällä adressilla ei We- näjän nykyisiin hallitusmiranomai- siin olisi ollutkaan. Eduskunta onmastannut. Mikä on tämän mastauksen lähin seu- rauS? Tätä kirjoitettaessa on tie- dossa Hels. Sm Pietarin kirjeen- maihtajan ilmoitus, että Pieta- rissa eduskunnan hajoitusta ei pidetä luultamana, maan kun „mal- tiopäimät eimät ole maadittua lausuntoa antaneet, tulemat laki- ehdotukset ilman muuta annetta- miksi duumalle ja maltakunnan- neuroostolle". Wenäläinen suomi- ystämällinen Rjetsh-lehti taas ker- too saaneensa tietää, että mal- tiopäimät lähimpinä päiminä saa- mat hajaantumiskäskyn, mutta ei mitään ilmoitusta ajasta, milloin ne jälleen kutsutaan ko- koon. J:ssä säädetty, eduskuntaan toi- mitettu erinäisiä keisarikunnan mi- nisterineumoston ehdotuksia niistä lainsäädäntöasioista joita marten eduskunta on kutsuttu koolle. Edus- kunta tulee marmaan myös, teh- dyn ehdotuksen mukaisesti, hymäk- syen puhemiehen menettelyn, päät- | tämään, että eduskunta niistä oikeudellisista syistä, jotka puhe- mies on esittänyt ei saata ryhtyä suorittamaan edellä mainittuja tehtämiä. Ei ole muuta kuin luonnollista, että eduskunta kai- ken tämän johdosta kääntyy Kei- sarin ja Suuriruhtinaan puoleen kirjelmällä, jossa eduskunta Keis. Majesteetille alämaisesti esittää ja ilmoittaa mitä se tamattomas- sa tilassa katsoo asiain ja maan edun maatiman. Saattaa kuitenkin olla erimiel- tä siitä, onko eduskunnan tässä tilaisuudessa^ ja yhteydessä tehtä- mä päätöksensä kirjelmän lähet- tämisestä hallitsijalle. Tämän ky- symyksen armostelemiseen maikut- taa ensinnäkin kysymys siitä, mi- tä eduskunnan katsotaan pitämän näiltä maltiopäimiltä Keisarille ja Suuriruhtinaalle esittää. Jos eduskunta nyt tekee puheenaole- man ilmoittamispäätöksen, niin on ilmeistä, että puheenaolema alam. kirjelmä saattaisi tulla sisäl- tämään ainoastaan ilmoituksen siitä, että eduskunta hymäksyen puhemiehensä menettelyn ja niis- tä W. J:een perustumista syistä, jotka puhemies on esittänyt ei ole moinut käydä suorittamaan saa- miansa tehtämiä. Nyt moidaan kuitenkin asettaa kysymyksenalai- seksi, olisiko näin ahtaasti rajoi- tettua sisällystä katsottama tar- kotustaan niin hymin mastaamaksi kuin suotamaa olisi. On ensinnäkin huomattama, että tällaisen kirjelmän täytyisi jo perustelujensa puolesta supis- tua marsin mähäiseen. Kun sitä eduskunnan päätöstä, jolla edus- kunta puheenaolemassa menettely- kysymyksessä hymäksyy puhemie- hen käsityksen ja toimenpiteen, ei ole asian luontoon katsoen malio- Missä muodossa lähestyttäwä hal- litsijaa? mastaan ratkaisuun, ja että näin ollen mitkään Menäjän maltakun- nan realliset edut eimät tee tar-' peelliseksi saati oikeutta Suomelle' juhlallisesti makuutetun autono- mian hämittämistä. Tältä kannaltamme lähtien olem- me me olleet sitä mieltä, että edus- kunnan näiltä maltiopäimiltä lä- hetettämässä alam. kirjelmässä tu- lisi Keisarille ja Suuriruhtinaalle esittää ei ainoastaan sitä mitä nyt päätettämä alam. kirjelmä saat- taisi sisältää, maan sen lisäksi myös ilmituoda nyt lyhyesti esittämäni katsantokanta. Kun ne asiat, joita marten eduskunta on näille mal- tiopäimille kutsuttu, eimät tässä tilaisuudessa ole keskustelun alai- sina, ei minulla ole oikeutta käydä niitä asiallisesti tarkastamaaan Mutta näkökohtana, joka on tar- peen moidakseni perustella se mie- lipiteeni, että eduskunnan ei tulisi' tässä tilaisuudessa päättää kirjel- män lähettämistä hallitsijalle, lie- nee minulla oikeus sanoa se, että niiden kahden lainsäädäntökysy- myksen jotka näihin asioihin kuu lumat, kysymysten Menäjän kan- salaisille Suomessa tulemain oi- keuksien laajentamisesta sekä Suo- men maltiomaroista Keisarikun nan maltiorahastoon maamme nykyisen sotilasmapauden sijasta suoritettamista rahamaksuista, moi- daan katsoa oleman huomattamim- pia edellä koskettelemistani riita- kysymyksistä. Tähän katsoen edus kunnan meidän mielestämme nyt puheenaolemassa alam. kirjelmäs- sä tulisi edellä esittämäni lisäksi Keis. Majille esiintuoda että edus- kunta, kunhan sille maan annetaan tilaisuus ottaa nämät asiat lailli- sessa tärjestyksessä käsiteltämäksen sä, on rehellisesti tekemä moita- mansa tyydyttääkseen kaikki sellai- set maatimukset, jotka olemien olo- jen ja maltakunnan todellisten tar- peitten nojalla moidaan niissä Suomea kohtaan asettaa. Mitä erittäin tulee kysymykseen Wenä- jän kansalaisille Suomessa tule- main oikeuksien laajentamisesta, uskomme puolestamme, että kun- Kirjelmän sisällys oli melkein sanasta sanaan puhemiehen mii- me perjantaina antaman lausun- non mukainen. Puhemiehen palkkioksi hymäksyt- tiin 2,500 mk. kuukaudessa. Yleisiä uutisia. Waltiopäiwäk«stammsten suorittaminen. Eduskunnan maltiomarain ma- liokunta päätti anoa, että ylimää- räisten maltiopäimäin kustannus- ten suorittamiseksi myönnettäisiin maltiorahastosta maltiomarainma- liokunnan käytettämäksi 260,000 mk. sekä samalla pyytänyt, että maltiomaraintoimituskunta ryh- tyist toimenpiteisiin että tarkotuk- Suomen asiain esittely korkeim- igg og^m^^ käytettämäksi massa paikassa. kunnassa malmistettu, on siitä 'han säilytetään Suomen kansalli- seurauksena, että mitään seikka-'sen elämän loukkaamattomuudelle peräisempää eduskunnan hymäk-^ mälttämättömät takeet. Suomen symää perustelua tälle päätökselle, eduskunnalle, jos se saa siihenslail- ei ole olemassa, eikä siis myös-Ylisen tilaisuuden, on olema mah- kään möisi eduskunnan alam.! dollista myötämaikuttaa tämän kirjelmään tulla, jos eduskunta kysymyksen järjestämiseen sellai- nyt päättäisi tämän päätök-! sella tamalla, että Menäjän kan- sensä kirjelmässä hallitsijalle il-! salaiset, ilman luopumatta kansa- moittaa, tämä kirjelmä kuin tu-^ laisoikeuksistaan keisarikunnassa, lisi ainoastaan toimitusmaliokun-> moimat, Suomeen pysymäisesti nassa laadittamaksi eikä sanottu^ asettuneina, täällä päästä pää- maliokunta, kuten tunnettu, saata ^ asiallisten Suomen omille kansa- kirjelmään mitään muuta pan- 'laisille tulemain oikeuksien nautti- na, kuin minkä eduskunta on ni- miseen. menomaan päättänyt ja hymäk- ' Selmää on, että päätöksen teko synyt. Seikkaperäisemmän perus- sellaista sisällystä oleman kirjel- telun eduskunta möisi saada ai- kaan ja hymäksyä ainoastaan edellämainitun maliokuntamalmis- tuksen nojalla. Ja niin asialli- sestt täydelliseksi ja tyydyttämäksi kuin sen perustelu moidaankin kat- soa, jonka puhemies on menette- lylleen esittänyt, saattaa kuitenkin panna kysymyksen alaiseksi, eikö näin tumattomassa tilassa ja isän maalle näin laajakantoisessa ja makamassa tapauksessa tällainen seikkaperäinen, jopa mahdollisim- man tyhjentämä perustelu edus- kunan päätökselle olisi katsottama suureksi eduksi, ehkäpä aiman mält- tämättömäksi. Edelleen saattaa män lähettämisestä hallitsijalle, johon tässä olen miitannut ei saa» ta tapahtua tässä tilaisuudessa, eikä minulla siis ole tarkoitusta- kaan ehdottaa sitä, esim. masta- ehdotukseksi jo tehdylle kirjelmän lähettämistä koskemalle ehdotuk selle. Kysymys tästä saattaa tulla eduskunnassa käsittelyn alaiseksi masta sen alotteen yhteydessä, joka on toisena asiana tämän täys- istunnon päiväjärjestyksessä. Mut- ta kun, kuten täällä jo on huo- mautettu, näyttää aiheettomalta, jopa mähemmän someliaalta, että eduskunta näillä maltiopäimillä kahdessa, eri asiakirjassa kääntyisi olla eri mieltä siitä, olisiko oikein hallitsijan puoleen, olemme me, ja onnellista, että näiltä maltio- huomioonottaen myös kaiken, sm väimiltä Suomen hallitsijalle Suo- \ mitä minun tässä lausumassani men eduskuntaan menemä kirjel-j on täytynyt esittää sellaista kir- mä tulisi rajoittumaan ainoas- jelmää mastaan puhumana, joksi taan sen päätöksen ilmoittamiseen nyt lähetettämäksi päätettämän täy- I. Eduskunnan perjantaisessa is-? tunnossa, knn oli kysymys hallit-' sijalle puhemiehen ilmoituksen joh- j dosta lähetettämästä kirjelmästä, suomalaisen puolueen eduskunta- ; ryhmän puheenjohtaja ed. N e-! manlinna antoi seuraaman lausunnon: Sen arm. edustajan ehdotukseen, joka nyt esillä olemassa waka-' massa asiassa ensimäiseksi käytti puheenmuoroa, sisältyy, että edus- kunta tässä tilaisuudessa päättäisi lähettää Keisarille ja Suuriruhti-. naalle alam. kirjelmän sitä sisäl-; lystä, jonka hän on samalla esit- 1 tänyt; ja häntä seurannut armoi- sa puhuja on sanottua ehdotusta kannattanut. Olen pyytänyt pu-' heenmuoroa saadakseni tuoda esiin mielipiteeni tästä ehdotuksesta. Siitä ei moine olla eri mieliä, että Suomen eduskunnan näillä maltiopäimillä tulee alam. kirjelmäl- lä kääntyä maansa hallitsijan puo- leen. Useat niistä syistä, jotka tämän tekemät mälttämättömäksi, omat täällä jo tulleet esiin. Sen jäl- keen kun Suomen eduskunta mii- meksi oli koolla, on keisarikunnas- ta annettu se laki n. s. maltakun- nanlainsäädännön järjestyksestä, joka miime aikoina on ollut mal- mistelun alaisena ja joka tarkoit- taa mitä symimmälle käypää muu- tosta siihen sisälliseen itsenäisyy- teen, jota maamme on nauttinut koko sen ajan minkä se on ollut Menäjään yhdistettynä. Edus- kunta on kutsuttu näille ylim. maltiopäimille nimenomaan suo- rittamaan tehtämiä, jotka perus- tumat tähän keisarikunnassa an nettuun lakiin, jolla Suomessa ei saata olla lain pyhyyttä, se kun ei ole syntynyt sillä tamalla mikä Suomen perustuslaeissa on lain- säädännöstä määrätty. Edus- kunta ei mihdoin ole näillä mal- tiopäimillä saanut mastaanottaa mitään esityksiä Keisarilta ja Suu- riruhttnaalta, maan on ilmeisesti näitä kormaamaan ja tamalla, joka on kokonaan toinen kuin W. tyist muodostua, ja erityisesti sen- tähden, että tämä kirjelmä saat- taisi ilmaista maan osan siitä, minkä julkisaattamisen me pidäm- me tällä hetkellä isänmaan me- nestykselle tärkeänä, tulleet siihen mielipiteeseen, ettei eduskunnan tässä tilaisuudessa olisi päätettä- wä tehdä mitään ilmoitusta Kei- sarille ja Suuriruhtinaalle ei sii- . näkään tapauksessa, että eduskunta jättäisi tämän päätöksensä sillä ta- nainen syy siihen matamaan risti- ,^ u l n 0n e ^ 5 riitaan, joka on syntynyt toiselta doteltu, koska tama zoka tapauk- meidän maamme, toiselta f' a i mahdolliseksi, jopa ja lyhykäiseen perustelemiseen, jonka eduskunta tekee kun se hy- mäksyy puhemiehen menettelyn. Minä tulen tällä siihen asian puo- leen, joka minussa ja niissä, jotka kanssani yleensä ajattelemat mal- tiollisesti samoin, on herättänyt suurimmat ja ratkaisemat epäilyk- set keskustelun esineenä oleman kirjelmän lähettämistä koskeman ehdotuksen suhteen. Ilmeistä on kyllä, että marsi- puolen meidän maamme, sen korkean hallitsijan ja hänen menäläisen hallituksen ynnä keisa- rikunnan ja eduskunnan mälille, on Menäjällä määräämäksi pääs- syt maltiollinen suunta, joka tah- too hämittää Suomen nauttiman itsenäisyyden. Mutta toiselta puo- len on meidän maamme ja keisa- rikunnan mälisiin suhteisiin pääs- syt syntymään muutamia asiallv todennäkäiseksi, että tässä tilaisuu dessa päädettämä kirjelmä tulisi lähetettämäksi. Wielä mähemmän minä luonnollisesti moisin kannat- taa sellaista, täällä myöskin jo ehdotettua menettelyä, että pää» töstä kirjelmän lähettämisestä ei jätettäisi edes ehdolliseksi, koska jos se hymäksyttäisiin, jokseenkin kaikki mahdollisuus saada edus- sia riitakysymyksiä, jotka eimät ole kunnasta sellainen alam. kirjelmä saaneet tyydyttämää ratkaisua, ja lähtemään, jota minä ja kannal- jotka sentähden omat olleet oman- ^i u . ptbatntne tarpeellisena, sa myötämaikuttamaan tämän ris- 1^?!" f . poissuljettu. Kun km« 1 • - - ■ tentin miimeksi.mainitsemani eh dotus toistaiseksi on ainoastaan yhden edustajan tekemä; kun ai- kaisempi ehdotus jättää ainakin auki mahdollisuuden menettele- mään minun kannattamallani ta malla, en katso itseäni tällä ker- taa pakotetuksi ehdottamaan sitä maSta- Joensuusta ja likitienoolta. Eduskunta. tuuban syntymiseen. Eräs arrvoi sa edellinen puhuja on lausunut, että niinkauan kuin nykyinen mal» tiollinen suunta keisarikunnassa on mallalla, ei saata olla toimeita, että miisaimmatkaan ehdotukset meidän suomalaisten puolelta moi- simat miedä Menäjän ja Suomen mälille nousseiden riitakysymysten nimenomaista selmittämiseen. Minä pelkään, olen- ehdotusta, pa jokseenkin makuutettu, että tä- mä mielipide on oikea. Mutta: tästä huolimatta meidän elämän! makaumuksemme mukaan, jotka • olemme Suomen manhan suoma-' laisen puolueen maltiollisella kan- nalla, siinä asemassa, johon maam- me ja sen kalleimmat maltiolliset edut omat joutuneet, on mitä tär- keintä, että Suomen kansa ja sen eduskunta johdonmukaisesti osoit- taa, että kansamme on malmis lojaalisesti myötämaikuttamaan laillisiin toimenpiteisiin sanottujen riitakysymysten saattamiseksi^ mo- lempain maiden ja koko jän maltakunnan todellisia tarpei- ta ja oikeutettuja maatimuksia ! Esittelyssä korkeimmassa paikas-' sa tk. 18 pnä H. M. Keisarin o- leskellessa Friedbergissä on rat- kaistu seuraamat asiat: I Meripostilain erikoisaseman lak- ( kauttamista koskeman eduskunnan? dotus. i ja kannattajia Asetus toukokuun 5 pltä 1875,' missä kielletään perunain ja pe- kutsuu koulun johtokunta huomen- runankuorten tuonti maahan Rans- na kokoukseen ilmoituksella, joka f'a t m a^( a -' ° n 0n toisessa paikassa lehteämme A etusehdotus smraanhoitohen-. f , 1 kilökunnasta Suomessa on mah-> Keskusteltamana lienemat ne mistettu. «toimenpiteet, millä aiottu omata- Senaatin esitykseen, että Turun, lo koululle nyt olisi toteutettamis- Kuopion ja Oulun kuuromykkäin! sa. Se huoneusto, jonka kaupunki on hymäntahtoisesti luymuttauut maarä korotettaisiin 30:§tä 53:een, L .. , on myönnytty. '.toistaiseksi koululle, kay tämän lu- Arm. esitys neljännen kansakou-. kumuoden päätyttyä riittämättö- lutarkastajan miran perustamisesta mäksi. Ensi syksynä täytyy, kun koulutoimen ylihallitukseen on mah- koulu laajennetaan miidennellä mistettu. Samoin on mahmistettu arm. asetus tullihalliwksen tilastollisen konttorin kamarikirjurin miran muuttamisesta auktuarion miraksi. Korkeimmassa paikassa on mää- rätty, että Mikkelin kaupungin alueesta on pakkoluomutettama 13,900 neliömetrin suuruinen maa- alue sotilastarkotuksiin. Korkeimmassa paikassa on mää- rätty, että Kajaanin kihlakunta on erotettama Oulun läänin raken- nuskonttorin mirkapiiristä ja lii- tettämä Kuopion läänin rakennus- konttorin mirkapiiriin. Korkeimmassa paikassa on mää- rätty, että hydrografi-biologisten tutkimusten jatkamista marten saa- daan käyttää 26,500 mk., jos mal- tiomarain tila sen sallii. Senaatin lausuntoa on maadittu eduskunnan anomuk- sen johdosta, koskema määrärahan myöntämistä pelastamaa simeelli- syystyötä marten pääkaupungissa ja niuissa suuremmissa kaupun- geissa; eduskunnan anomuksen joh- dosta työriitain somittamisesta; eduskunnan esityksestä koskema u- luokalla, joku luokka sijoittaa jo muuanne. Sellainen luokkien ha- joittaminen eri paikkoihin tuottaa luonnollisestt paljon haittoja ope- tustyölle ja koulun menestymi- selle. Mutta kun «tupa ei ole tunnissa tehty", niin on mälttämätöntä, että koulun ystämät ja kannatta^ jat heti ryhtymät koulutalon ra- kennuspuuhiin. Sen muoksi olisi tärkeätä, että he huomenna mie- hissä kokoontuisimat asiasta neu mottelemaan ja päättämään. Pksi- mielisesti nyt ja täydellä todella asiaan käsiksi, saattamaan yhteis- koulumme »alle kuulun kurkihir- ren, alle kaunihin katoksen". Kaupungin Maltuusmiehillä on kokous tänää klo 5 ip. Joensuun Malkonanhayh- distys mietti eilen illalla täkäläisellä ru- koushuoneella Malkonauhan perus- tajan Frances Millardin syntymä- päimää. Herra Partanen piti hen- losottolakia; eduskunnan kirjelmäs- tä koskema prokuraattorin kerto- " " " musta; eduskunnan kirjelmästä koskema maltiomarain toimitus- kunnan selmitystä maltiomarain tilasta; eduskunnan esityksestä kos- kema palkollisoloja ja palkkausso- pimusten uudelleen järjestämises- ^ tä; eduskunnan anomuksesta kos-Kastus kortteleissa1—37."44, 45, kema mirkamiesoloja ja niissä mal- 52, 53, 60, 61, 68 sekä Raatt- litsemain epäkohtain poistamisesta; j huonekadun marrella olemilla kar- eduskunnan anomuksesta koskema tanomailla, kortteleissa 43. 51, 59 tamo esitelmän mainitusta Wil^ lardista. Nuorten naisten krist. yhdistyksen kuoro lauloi useita hen- gellisiä lauluja. Palotarkastus toimitetaan täällä tänään ja huo- mennä. Tänään toimitetaan tav määrärahan myöntämisestä koti- seutututkimuksen edistämiseksi; e- duskunnan mastauksesta armolli» seen esitykseen Marojen osottami- sesta sen lainmäärän takasin mak- samiseksi, joka muonna 1909 on annettu maltiorahastosta suostun- tarahaston menojen suorittamiseksi; eduskunnan anomuksesta koskema kruunun tiloilla ja mailla asumien torpparien ja mäkitupalaisten oi- keudellista asemaa; eduskunnan ja 67, ja huomenna muissa kort- teleissä, jotka omat merkityt man- hempaan asemapiiirrokseen. 13,900 markan varkausjuttn oikeudessa. Se suuri markauSjuttu, josta miime numerossa kerroimme, oli raastumanoikeuden istunnossa kä- siteltämänä tiistaina t. k. 27 pnä. anomuksesta koskema luotsi-ja ma- Asian käsittely oli masta niin jakkalaitoksesta huhtik. 21 pnä 1903 alustamaa laatua, ^ettemme moi annetun asetuksen 1 lumun 1 py- tästä asiasta mielä juuri sen kälän 1 kohdan muuttamisesta; enempää kertoa kuin mitä jo mii- eduskunnan mastauksesta armolli- me numerossa mainittiin. En- seen esitykseen marojen osottami- ttsten ttetojen lisäksi moimme täs- sesta sotilasrahaston tulojen täy- sä mielä mainita, että hra Will- dentämiseksi 1910; eduskunnan a- 'manilta oli häminnyt myöskin nomuksesta määrärahan myöntä- kaksi suurta amainkimppua. Raas- misekst alkuopetuksen kehittämiseksi tumanoikeus päätti epäluulon- maaseudulla; eduskunnan anomuk-. alaisina pidättää edelleenkin seu- sesta äitiysmakuutuksen selmittä- > raamat henkilöt: Taamettt Hint- misekst ja äitiysmakuutuksen ai- 'sasen. Antti Laineen (edell. meli), kaansaamisesta; eduskunnan ano- Alarik Reinikaisen Miipurista, muksesta määrärahan myöntämi- ajuri Roope Huttusen Lappeen- sestä maalaiskansakoulujen marat- rannasta ja asioitsija Lauri Hän- tomien oppilasten raminto- ja maa- ^ nisen Ristmpohjasta. Pidätetyt tetusamuksi; eduskunnan mastauk- omat jo ennenkin jossakin mää- sesta arm. esitykseen kyytitoimesta; rin tehneet tuttamuutta poliisien eduskunnan anomuksesta maltio- kanssa. amun myöntämisestä Kansan Näyttämön osakeyhtiölle; eduskun- nan kirjelmästä koskema kertomusta Suomen postisäästöpankin ttlasta ja hoidosta muonna 1908; eduS- kunnan anomuksesta maltiomaras- ton saattamisesta mastuunalaiseksi Syy s k. Z S p. Edustajille Arajärmi, Koponen, Ripatti, Malmimaara, Sipilä ja Karhi myönnettiin mapautusta miikon ajaksi. Toimitusmaliokunnan laatima hallitsijalle lähetettämä kirjelmä, jossa ilmoitetaan hallitsijalle, että eduskunta ei ole moinut ryhtyä Wenä- käsittelemään arm. maltiopäimä- kutsumuksessa mainittuja asioita, hymäksyttiin yksimielisesti. Juttu lykättiin lokakuun 8 päi- mään. Hurjistunut matkustaja. — Mies täytyi nuorittaa ju- nan kulkiessa. Kun junailija meni miime maa- . , . ^ . , „. r nantai-ilta junan kulkiessa Muo- mirkamiesten mirheellisen menette- nislahden ja Lieksan mälillä pyy- lyn yksityisille aiheuttamasta ma-^zmään lippua eräältä päihty- hmgosta; eduskunnan anomuksesta neettd mieheltä, tuuppasi tämä yleisen oppimelmollisuuden aikaan- ^nailijaa niin wnwmastt rintaan, saamiseksi, eduskunnan anomukies- hän lensi aiman armaamat- ta maltioamun myöntämisestä työt- ^ vaunun lattialle. Ei mies tomyyden amustamiseksi ensi tal- ^z^elä tähänkään heittänyt, maan mena; eduskunnan anomuksesta h ^ ^ielä junailijan rinnuk- maltioamun myöntämisestä tyo- ^ x[n ja paiskasi häntä pullolla maenopis oille; ja eduskunnan tl- ^tta päätä suojeli koma moituk,esta pankkimaltuusmiesten ^ ^ j 0ten ei isku kyennyt teke- za heidän maramiestensä maalista.; ^ään mitään jälkeä. Junailija o aj . 1 ii- sai sitten kumminkin tuon hurjis- Luettelo saatywalt.opa.w.lla I miehen alleen ja toisten shnthnetsta afmklr^Vtöta. matkustajien amulla nuoriin. . . . Tämä ^hermostunut" matkus- Kansliatoimikunta on päättä- ^ jätettiin Lieksassa miran- nyt laadittamaksi aakkosellisen sisäl- omaisten hoidettamaksi. Mies on lysluettelon kaikista säätymaltio- tunnettu tappelija ja pirtunkau- päimillä syntyneistä asiakirjoista »nsteliia ja on maltiomarainmaliokunta ^ myöntänyt 12,000 nikan suurui- Laitvaounettomuukfta. sen määrärahan mainitun työn Tiistaina t. k. 20 p:nä ajoi ka- suorittamiseksi. rille Oramin salmessa Rääkkyläs- Työtä marten on päätetty aset- sä matkustaja jarahtihöyry „Tuu- taa neumottelema komitea, johon likki". Siirtämällä lastia enemmän tulemat kuulumaan prosessorit E. etukeulalle pääsi alus ominmoi- G. Palmen, K. J.Stählberg, ent. min karilta saamatta suurempia prokuraattori JuliuS Grotenfelt ja mammoja kuin mähäisen muodon, tohtori Edm. Gylling. joka kuitenkin jo on korzattu. Samana päimänä ajoi Rasisal- messa Rääkkylässä karille matkus- tajahöyry ..Punkaharju". Alus ei päässyt ominmoimin karilta, jo- ten amuksi piti pyytää paikalle sattunut yllämainittu ..Tuulikki", jonka hinaamana pääsikin ..Pun- kaharju" pälkähästä. ..Punkahar- jukin" sai tässä rytäkässä pienem- män muodon, joka kuitenkin lienee jo korjattu. Tilankauppa. Insinööri Hannes Piipponen on ostanut toiminimi T. A: I, Salmesenilta Kontiolahden kirkon- kylässä oleman tilan. Kauppa- hinta tuntematon. !&! «S I 2^7 »sä es 9KT iki -e» ca QS eo' sa' 00 1 «s» Ei' Muualta Poh- ~ jois-Karjalasta. Lieksan—Nurmeksen rautatierakennuksen tarpeeseksi tar- mittaman maa-alueen pakkoluiias- wslautakunta alottaa työnsä tule- man lokakuun 17 päimänä. Lau- takunnan puheenjohtajana toimii komisioonimaamittari Sigurd N o- s e n b e r g tie- ja mesirakennuslei? ylihallituksen edustajana mirkata- lojen tarkastaja Walter Gran- selt. Tehdaslaitosten »verotus. Kontiolahden kuntakokouksen mii- me elok. 29 pnä tekemästä pää töksestä, koskema ehdotusta kun- nassa olemientehdaslaitostenmant- taaliksi armioimista ja merolle- panoa, on lääninhallitukseen t. k. 28 pnä jättänyt kirjallisen mali- tuksen talollinen Matti Haapa lainen Kontiolahden Selkien ky- lästä. Nurmeksen kuntakokouksessa tk. 26 pnä käsiteltiin seuraamia asioita: Kunnan mirkailijoiksi, niihin toi- miin, jotka tämän muoden lopussa tulemat amonaisiksi, malittiin: a) kuntakokouksen esimieheksi kan- sakoulunopettaja Erkki Peltonen ääniluettelon mukaan tapahtuneen äänestyksen perustuksella, jolloin hän sai 2,683 ääntä, mastaehdok- kaan, nykyisen esimiehen, saadessa 2,192 ääntä ja kuntakokouksen ma- rapuheenjohtajaksi kauppias Otto Ahonen yksimielisesti; b) kunnallislautakunnan esimie- heksi meijerin isännöitsijä Antti Korhonen ääniluettelon mukaan ta- pahtuneen äänestyksen perustuk- sella, jolloin hän sai 2,708 ääntä, hänen mastaehdokkaansa, nykyisen kunnallislautakunnan esimiehen Ol- li Heikuran saadessa 2,002 ääntä ja kunnallislautakunnan maraesi- mieheksi kauppias Mikko Koistinen yksimielisesti; c) kunnallislautakuntaan jäseniksi eromuoroiset tal. Heikki Ikonen ja Heikki Nemalainen uudelleen, ma- rajäseniksi samoin entiset: tal. Tah- mo Turunen, Juho Heikura ja kartanonomistaja Martti Meriläi- nen; d) tilintarkastajaksi tal. Paamo Pyykönen, Ilikylä 5 ja maratar- kastajiksi maanmilj. Otto Timonen, Jokikylä 1 ja Olli Mustonen, Ali- kylä 1; e) holhouslautakuntaan jäseneksi tal. Juho Heikura; f) tilattoman mäestön lainara- haston hoitokuntaan kauppias H. Suhonen, Lampela ja tal. Heikki Tolmanen, Hlikylä 15; g) maanmiljelysrahaston toimi- kuntaan kolmeksi muodeksi entiset: tal. Heikki Nemalainen, Paamo Turunen, Juho Heikura, Heikki Es- kelinen, Antti Ikonen, Esko Pii- ronen, Olli Mustonen ja kaupp. Heikki Suhonen; h) maimaishoidon lisäjäseniksi ensi kolmimuotiskaudeksi entiset: I. Nemalainen, H. Tolmanen, Otto Timonen, P. Turunen ja H. Me- riläinen (Kuohatista). i) maimaistalon tarkastajiksi pas- tori A. Oramala ja maanmilj. Olli Heikura; j) kansankirjaston johtokuntaan tulemaksi kolmeksi muodeksi entiset, opettajat L. ja Anna Söderström, E. Peltonen sekä kaupp. M. Kois- tinen ja H. Suhonen; k) kylän johtajiksi henkikirjoitusta marten kolmeksi muodeksi entiset: tal. I. Eskelinen, Höljäkästä, Paa- mo Pyykönen, Petäiskylästä, Juho Sarkkinen, Kuokanmaarasta, Juho Pääkkönen, ylikylästä, Paamo Tu- runen Samikylästä, Juho Koske- lainen, Palojärmeltä, Juuso Ke- jonen, Salmelta ja Martti Meri- Iäinen, Nurmeskylästä. Kunnan kansakoulujen johtokun- tiin malittiin eromuoroisten sijaan Höljäkän piiriin Erik Kiiskinen ja H. Eskelinen uudelleen. Jokikylän maanmilj. Otto Timonen ja tal. Juho Korhonen, Kuohatin Tahmo Ikonen ja Juho Timonen uudel- leen, Kuokkastensalmen Mikko Kar- jalainen ja lautam. S. Pyykkö uudelleen, Lipinlahden Antti Kor- telainen ja Juho Okkonen uudel- leen, Mujejärmen Reinhold Pulk- kinen ja P. Siponen, Siponen uu delleen, Nurmeksen I. Pitkänen ja O. Heikura uud., Petäiskylän I. Pulkkinen (Kapio) ja Tuom. Pulk- kinen uud., Saramon tal. Olli Kiis- kinen ja Antti Määttä, Samiky- län Matti Korhonen ;a Olli Kuit- ttnen (Ahola), Dlikylän emäntä Irene Hakala ja tal. Matti Tol- manen (Milliälä). Taksoituslautakunnaksi ensi kun- nallistaksoitusta marten asetettiin kunnallislautakunta ja sille lisäjä- seniksi seuraamat äänimaltaiset kun- kalaiset: Höljäkästä tal. Heikki Es- kelinen, Jokikylästä pehtori Lös- gren, Kuohatista tal. Heikki Me- riläinen, Kuohatin piiristä metsän- martija Juuso Määttä, Kuokkasen» Li» SS pa r/3 £2. B o- M- ES VS < v- w I I CO Ui k» 10 < v» S ro Bt m 0 3" a SL sr