N.o 18 — I9IQ KAIKU. Maanantaina Helmikuun 14 päivänä. olimat aluepäällikön apulainen A. Tsekull, konttoristi P. Mitrofanom sekä eräs piirustaja. Sanaakaan sa- nomatta otti Peräkylä taskustaan re- molmerin, ampui insinööri Tsekullin ja käänsi sitten remolmerin piirustajaa kohti, joka kuitenkin ehti ryömiä pöy- dän alle; sen sijaan konttoristi Mitro- sanon? sai kuolettaman haarvan, jonka jälkeeu Peräkylä tyyneesti käänsi re- n?olwerin itseänsä kohti ja ampui luo- din päähänsä. Insinööri Tsekull kuoli paikalla, konttoristi Mitrofanoiv kah den tunnin perästä ja Peräkylä itse iviimeksi laimalla, joka oli miemässä häntä sairaalaan. Mitään ivihaa ei lvainajien rvälillä tietty oleman, koko tapauksen aikana ei Peräkylä lausunut sanaakaan eikä ku- kaan uhreista tullut tajuihinsa, joten ei mitään selmää ole saatu syistä tähän kamalaan tekoon. Otaksutaan sen ta- pahtuneen mielenhäiriössä, sillä Perä- kylä oli tunnettu siimoksi ja hiljaiseksi mieheksi: pitkällinen ilmanalakuume oli häntä maimannut ja oli hän arivaten- kin sen johdosta hymin hermostunut. Ahtiön palmeluksessa hän oli ollut kymmenkunta muotia. Kaikilta näin surkean lopun saaneilta jäi perheet. Ulkomaalta. & MII IDflQ lnssa tckteltiiii. Suuremmvinen verotusjärjes telmän uudistus. I. Kulunkiartviossa lähes 16 mil joonan tvajaus. Englannissa päättyi äsken maali- taistelu, jossa maikuttamimpana teki- jänä oli riita maltion menosäännöstä, rohkeimmasta ja suuremmoisimmasta menosäännöstä, mitä m. 1860 esitetyn kuuluisan Gladstonen menosäännön jäl- keen on Englannissa esitetty. Wal- tionmarain kansleri Lloyd George teki miime muoden huhtik. 29 pnä alahuo neessa yli neliä tuntia kestäneessä pu- heessa selkoa siitä menosäännöstä, jon- ka hallitus oli laatinut kulunliarmio- muodeksi, joka ulottui huhtik. 1 p:stä 1909 maalisk. 31 p:aän 1910. Se epäkohta, että kulunkiar-viosta päättää parlamentti masta sitten, kun kulunki- armio jo on otettu käytäntöön, on se- litettämissä siten, että hallitus on wä liaikaisesti oikeutettu kantamaan niitä tuloja, jotka alahuone on periaatteessa hyiväksynyt, kantamaan jo ennen, kuin kulunkiarmiota on parlamentti lopulli- sesti hymäksynyt. Semmoisenaan makuuttamat asian- tuntijat hallituksen kulunkiarmioesityk- sen olleen alallaan kerrassaan mestari- teoksen. Mutta sillä oli se mika, että se päättyi huomattamiin mojauksiin. Marainboitokaudelta 1908—09 oli majaus 714,000 puntaa. (Parasta on heti muistaa, että punta on 25 Suo men markkaa!) Tämä majaus oli kui- tenkin helposti peitettämissä sillä kas- sasäästöllä, joka hallituksella oli pank- kisaatamissaan maalisk. 31 pnä 1909. Edellisen muoden majaus ei siis ny- kyisen marainhoitokauden menosään- nössä merkitse mitään maikeuksia. Muodeksi 1909—10 laski Lloyd George jo suunnitellut menot 164 milj. 152,000 punnaksi. Nykyisten mero- perusteiden mukaan olisi se merkinnyt jo etukäteen 15,762,000 punnan mo jausta, joka on syntynyt kahdesta syystä: laimastomenoista (3 milj. lisä- menoja) ja manhuudenmakuutuksesta, (joka maani 9 milj. puntaa enemmän kuin oli otaksuttu). Hallituksen ehdotus wajauksen Peittämiseksi. Armiossa oleman mojauksen peittä- miseksi oli malittamana kolme eri tie- tä: 1) suunniteltujen menojen pienen- täminen, 2) merotuksen lisääminen ja 3) lainat. Mitä keinoja esitti nyt hallitus käy- tettäiviksi? Menoja esitettiin mähennettämäksi sillä tamalla, että maltion metkoja ly hennettäisiin 3 milj. mähemmän kuin oli aijottu. Kun melkojen korkoihin ja kuoletuksiin oli laskettu täytettämän 28 milj. puntaa, käytettäisiin niihin main 25 milj. Tämä ei Englannin mapaamieliselle hallitukselle ole miten- kään miaksi luettama, sillä m. 1906— 09 on sen toimesta lyhennetty maltion meltoja kokonaista 40,532,080 ja yk sistään marainhoitokautena 1908— 1909 8,788,000 puntaa. Alahuone tahtoi melkoja lyhennettämän kuitenkin main 24 ja puoli miljoonaa, joten kulunkiarmion majaus siten tulisi 3 tai 3 ja puoli miljoonaa pienemmäksi. Lloyd Georgen ehdotuksen rohkeus on kuitenkin siinä, että hän majauk- sesta huolimatta esitti uusia menoja ja yhteiskunta-poliittista luonnetta ole- mia merohelpoituksia. Niinpä ehdo- tettiin malmistukseksi mastaisen työt- tömyysmakuutuksen maralle perustetta- maksi työpörssejä — moimme sanoa: työnsaannin tilaisuutta hoitelemia jär jestöjä — ja niihin marattamaksi ku- lunkiarmiossa 100,000 puntaa. Amustusta työltömyydestä kärsimille piti kulunkiarmiossa turmattaman toi- sellokin tamalla. Ehdotettiin näet määrättömäksi 200,000 puntaa milje- lysrahastoksi, jonka tarkoituksena olisi metsänistutuksen edistäminen, metsän- hoidon ja metsäkokeilun opettaminen. maalais-osuuskuntien ja maanmiljelys- opetuksen amustaminen. Sen sijaan että maanmiljelystä ja metsätaloutta autettaisiin kallistamalla niitten hin- toja suojelus-tullien amulla, tahtoo Lloyd George edistää niitä rahallisella amustuksella ja teknillisillä parannut- silla. Kun merojen kanto kallistuisi noin 50,000 puntaan, muodostaisimat nämä menoerät majauksissa 350,000 punnan summan. Siitäkin huolimatta uskalsi hallitus esittää mieläkin lisää uusia menoja. Niinpä piti katujen parantamiseen käy- tettämän 600,000 puntaa, jotta kadut kestäisimät automobiili-liikenteen. Sen sijaan piti semmoisille perheille, joilla on paljon lapsia, annettaman uusia ^verohuojennuksia. Vajauksen peittämiseksi esitti halli tus seuraamat periaatteet: a) Ei ole tehtämä melkoja, maan on lisättämä meroja, nim. semmoisia meroja, jotka mastaisuudessakin lupaa- mat pysymiä ja, jos mahdollista, li- sääntymiä tuloja; b) Uudet merot eimät saa maikuttaa liike-elämään, hyminmoinnin muodos- tumiseen eikä kansantalouden perus- tuksiin; c) Koko kansan on kannettama kuor- ma, mutta mälttämättömissä ja mälil- lisissä meroissa on mahmistettama alin mero-mapaa määrä ja kansalaisten eri- lainen tuotantokysymys on otetlama huomioon. Uusia ja korotettuja lveroja. Katujen ja teitten kunnossapitämis- tä marten on moottoripyöriä ja moi- mamaunuja y. m. merotettama yhteen sä 600,000 puntaa muodessa. Sitä paitsi on määrättämä niitten poltto- aineille tulli. Wajauksen muu osa on peitettämä meroilla, joita ei käytetä mihinkään erikoiseen tarkoitukseen, maan yleisiin maltion tarpeisiin. Ku- lutusmerojeu tulee olla main mähäise- nä osana, kun siihen sijaan suurimmat tulot on saatama marakkaitten kansan- luokkien merotuksella. Malaisemina esimerkkeinä mainitta- koon, että tupakkamerossa maaditaan korotusta, joka tuottaisi maltiolle 1,900,000 puntaa enemmän kuin en- nen. Alkoholipitoisia juomia piti me- rotettaman niin paljon komcmmin, et- tä niistä saataisiin 4,2 milj. muodessa enemmän kuin ennen. Kansleri myö- hemmin kuitenkin alahuoneen maati- muksesta mähensi laskujaan, niin että hänen laskemistaan alkuperäisistä lu- pameroista jäi pois 500,000 puntaa, jota paitsi 800,000 puntaa mähennet- tiin lastuisia sen takia, että kulumana marainhoitomuonna on alkoholin käyt- V6 melkoisesti mähentynyt. Tässä suh teessa on huomattama, että esim. teen tullia ei ehdoteta korotettamaksi eikä muitakaan semmoisia juomia rasitetta- man, joita käytetään tai olisi käytet- tämä alkoholijuomain asemesta. Hal lituksen ehdotus on tässä suhteessa sil- mään vistämästi raittiutta suosima. Alkoholijuomain merotus kohtasi heti kiimasta mastustusta ylähuoneen man- hoillisissa lordeissa. Mapaamieliset taas näkimät jo siinä mastuksessa ole- man kyllin riittämän syyn kieltää ylä- huoneelta oikeus päättää kulunkiar- mion hymäksymisestä. Tupakan ja alkoholin lisämerotuk- sessa on muuten huomattamissa sa- ma periaate, joka jo ennenkin on mal- linnut Englannin kansanmaltaisissa malliomiehissä ja jota jo Gladstone puolusti kuuluisaksi tulleella mertauk- sellaan kahdesta sisaruksesta, joita ra- haministerin tulee suosia kumpaista kin, nim. sekä mälitöntä että mälil- listä merotusta. Englannin mapaa- mielinen politiikka ei näet mastusta kaikkea mälillistä merotusta. Se te- rottaa päinmastoin, että symätkin ri- mit omat sopimalla taivalla medettä- mät osallisiksi kansallisiin rasituksiin. Sopimana tapana taas pidetään sitä, että merotetaan joukkokulutusta, kui- tenkin niin, että siinä ei minkäänlai- sille yksityisille ryhmille jätetä erityis- ten etujen hankkimisen mahdollisuutta, ja siten, että merotetaan ainoastaan semmoisten tamarain joukkokulutusta, joita ilmankin moi sekä raminnon että termeydenhoidon kannalta katsoen tulla toimeen. Mutta suurimmat, ja hymin suuret maatimukset asettaa uusi kulunkiarmio omistamien luokkien uhrautumaisuu- delle. Se maatii jäämistö- ja perin- tömeron korottamista, elossa olemien kesken tapahtumien omistus-siirtojen meron korottamista, yleisen tulomeron korottamista ja mihdoin maamerojen suurta korottamista. Kun kämisi liian pitkäksi esittää yk- sityiskohtaisesti näitten eri merokoro- tusten laatua ja luontoa, rajoitumme mainitsemaan main muutamia esimerk- keja. Kuten tiedetään, kannetaan Englan- nissa m eroa esim. jälelle jääneestä mainajan koko pesästä ja sitä paitsi erikseen kunkin perillisen osaksi tulemas- ta perinnöstä. Edellinen perustellaan sillä, että se on kuoleman jälkeen ta- pahtuma asianomaisen tulomerotus, jo ka hänen eläessään on jäänyt kanta- matta. Jäämismerosta, joka muonna 1908—09 tuotti koko yhdistetyssä ku- ningaskunnassa kokonaista 18,370,000 puntaa (siis 459,250,000 markkaa!), olisi Lloyd Georgen ehdotuksen mukaan saatama lisäksi 2,850,000 purnaa. Omaisuuden maihdoksista kannettaman leimameron pitäisi tuottaa 900,000 puntaa enemmän kuin ennen, keskin- kertaisten ja hyivinmoimain kansalais ten maksettaman tulomeron taas koko- naista 3,500,000 puntaa enemmän kuin ennen. Kaikista suurimmat merokorotukset oli kuitenkin tarkoitettu kohtaamaan maanomistusta. Niin mieltäkiinnit- tämät kuin Lloyd Georgen suunnitel- mat tässä suhteessa omatkin, meisi niit ten selmittely kuitenkin liian pitkälle. Huomautettakoon main, että hallitut- sen ehdotuksen puolustajat selittämät merouudistuksen tarkoituksen oleman pienmiljelyksen edistämisen, asutuspa- litukan suosimisen sekä yhteiskunnan tekemisen osalliseksi n. s. ansiottomasta armonnoususta enemmän kuin tähän asti on ollut laita. Näitä meroja on mastustettu pääasiassa kahdesta syys- tä. Ensiksikin tuottamat ne merrattain mähän ja toiseksi tarmitaan niitten kantamiseen monimutkainen ja mai malloinen sekä kallis koneisto ja jär jestely. Niinkuin kaikilla meroilla, joilla on simutarkoituksia, jotka siis ei- mät tarkoita yksinomaan tulojen saa mistä, on näilläkin siis se mika, että niillä ei saamuteta rasitusta mastaa maa merotarpeen tyydyttämistä. Edel- leen on huomautettu, että kun nykyi- nen mapaamielinen hallitus ei ylähuo- neen mastustuksen takia saisi toteute tuksi omaa mieleistään ohjelmaa maanomistuspolitiikassa, niin tahtoo hallitus ratkaista tämän pulman mero- järjestelyllä, koska alahuone tähän-as tisen perintötaman mukaan yksinään saa päättää kulunkiarmioasiat. Täten on turmauduttu samaan politiikkaan jota Gladstone käytti m. 1861 olles- saan maltiomarain kanslerina Pal- merstonin ministeristössä, murtaa!- seen lordien mastustuksen paperimeron kumoamisessa. ÄD pimii fGnsfifculiinoprttninin i.*) (Jatkoa 7 n:oon.» Kysymyksen: »Kaipaako opettajain palkanmaksutapa mielä korjausta?" alusti opettaja Saijets. Kertoi mielä oleman paljon epäkohtia palkanmak- sussa. Esitti esimerkkejä siitä. Näi- den nojalla sanoi palkanmaksutaman mielä kaipaaman korjausta. Selosteli, miten hänen mielestään asia korjau- tuisi. Lopuksi esitti kaksi pontta maih- toehtoisesti kokouksen hymäksyttämäksi. Ponsista ensimäinen kuului: „Että opettajat saamat itse palkkansa lääninkonttorista suo- raan ilman johtokunnan mäli- tystä muosineljänneksittäin (jol- loin tietysti opettajat itse sen ti- laamatkin)." — Toinen ponsi oli tällainen: „Etlä johtokunta tilaa opetta jain palkan kunkin muosineljän- neksen lähinnä edelläkäymän kuu- kauden alussa ylihallitukselta; että Mihalliluksen, tarkastet- tuaan ja hymäksyttyään tilauk- sen, tulee määrätä paikkamaksu suoritettamaksi lääninhallituksen kautta asianomaisen johtokunnan esimiehelle kunkin muosineljännek- sen ensi kuukauden alussa, jonka taas on suoritettama koulun opet- lajistolle palkat kuukausittain." Milkkaan keskustelun jälkeen malit- tiin maliokunta asiaa malmistamaan seuraamaksi päimäksi. Tällöin malio- kunta esittikin kirjallisesti käsityksensä asiasta. Se ehdotti, että Koulutoimen Mballitukselle tehtäisiin anomus opet- tajain palkanmaksutaman uudestaan järjestämiseksi. Luettiin maliokunnan tekemä anomusehdotus, jonka ponnet kuuluimat näin: „1:si että kunkin kansakoulun johtokunnan tulee jokaisen muosi- neljänneksen edellä käymän kuu- kauden alussa tilata koulunsa opettajistolle tulema palkkausapu seuraamalta muosineljännekseltä suoraan Koulutoimen Mhalli- tukselta, jonka toimesta palkkaus- amut lääninrahastojen kautta johtokuntain esimiehille postitse lähetetään. 2:si että johtokuntain esimies- ten tulee näin saamistaan ma- roista opettajistolle palkkausamut kuukausittain jokaisen kuukauden ensimäisenä arkipäimänä kouluilla suorittaa." Op. Salonen alusti kysymyksen pii- rustuksen opetuksesta kansakouluissa. Alustuksessaan teki hän selkoa uusim- mistä piirustusopetuksen periaatteista. Sen jälkeen hän hamainnollisesti piir rettyjen kumien amulla malaisi esitys- tään. Kahmiloman jälkeen alustaja jatkoi esitystään tehden tarkemmin selkoa pii- rustusopetusmetoodista. Alustuksen ja esityksen johdosta sitten keskusteltiin. Lausuttiin toimomuksia, että kouluille hankittaisiin malliesineitä piirustusope- tusta marten. Toiset armelimat pii- rustusmalleja oleman kylläkin kotipii- rissä, jos main niitä osataan malita ja järjestelmällisesti käyttää. — Tar kastaja puolestaan kehoitti opettajia mahdollisuuden mukaan menemään Ou- lussa ensi kesänä pidettämiin piirus sa leikkikursseihin. Kysymyksen raittiusopetuksesta kan sakouluissa alusti opettajatar Elise Miuhkala nojautuen Raittiuskomitean mietintöön. Alustusta seuranneessa keskustelussa oltiin yleensä sitämieltä, Raittiuskomitean mietintö on nykyoloja huomioon ottaen onnistunut. Loppuosa iltaa mietettiin sitten ma- paassa seurustelussa, jolloin op. Nuo- tio kertoi hauskalla tamalla eräästä Lapinmatkastaan. Rouma Lehto lau- *') Erinäisistä syistä myöhästynyt. sui runon Chrysanthos ja neiti Anni Kimiharju esitti yksinlaulua harmoonin säestyksellä. Sitäpaitsi nyt samoin kuin kokouksen marsinaisenkin ohjelman aikana tuon tuostakin kaijutettiin lau- luja yksi- ja useampiäänisesti. Kello 10 seuduilla mentiin yhteiselle illalliselle, jonka jälkeen hajaannuttiin yötiloille. Seuraamana päimänä noin kello 10 aamulla saamuttiin taas kokouspaik- kaan. Aluksi laulettiin mirrestä 143 l:nen ja 2:nen säkeistö. Sen jälkeen tark. Kerkkonen piti rukouksen. Kun kaikki kokouksen osanottajat eimät mie- lä olleet saapuneet, luki tarkastaja hei- tä odotellessa kertomuksen erään suuren canadalaisen oppilaitoksen kehittymises- tä ja toiminnasta. Sen jälkeen luettiin, niinkuin jo edellä on kerrottu, ..matkakustannus- komitean" ehdotus opettajain matka kustannusten kormausanomuksesta ja „palkkauskoniitean" muutosehdotukset uuteen opettajain palkkausjärjestyk- seen. Tarkastaja Kerkkonen alusti kysy- myksen: „Mihin kokemukseen on tultu Päimäsalon Raamatun historian suh- teen?" — Monet puhujat esittimät teoksen ansiopuolia, pitäen sitä hymä- nä marsinkin rauhanaatteen kannatta sekä uskonnollisten käsitteiden personoi- misen muoksi. Ansiopuolena mainit tiin myöskin kirjan kohtalainen laajuus sekä se henki, jossa se on kirjoitettu. Joku esitti siinä oleman liijan paljon outoutta lausuntotamassa, jopa tök- sähtelemistäkin, niin että lasten on mcnkea sitä ymmärtää. Toisten mie- lestä on kielikin hymää. Aleensa pi dettiin Päimänsalon Raamatun his- toriaa parempana kuin Sundmallin. Tämän jälkeen keskusteltiin kysy- myksestä: »Miten on meneteltämä op- laiden käytöstä armosteltaesja", jon- ka kysymyksen alusti op. Saijets. Dleensä oltiin sitä mieltä, että päästö- todistukseen on annettama täysi armo- sana muulloin, paitsi jos oppilas on koko kouluaikanaan osoittautunut kai- kesta huolimatta kehittymänsä »aika lurjukseksi." — Tarkastaja kehoitti kouluissa käyttämään n. s. oppilaskir- joja, joihin oppilaiden käytös ja huo- lellisuus kuukausittain merkitään man- hempain nähtämäksi. Suositteli Samp- pa Luoman kirjaa. Sitten keskusteltiin tarkastajan alus- tamasta kysymyksestä: »Mitä möisi koulu maikuttaa lasten puhtaushar- vastuksiin?" Tämän kysymyksen joh- dosta ehdotettiin m. m., että kun- nat olisimat pakoitettamat palkkaamaan lääkärin tarkastamaani ainakin kaksi kertaa muodessa kansakoululasten ham- paita. Op. Saijets alusti kysymyksen: »Mitä opettajain olisi tehtämä siirto- laisuuden ehkäisemiseksi?" Tämän ky- symnksen yhteydessä keskusteltiin myös kin O. Rauhamaan kirjasesta: »Koti- seudulle sijaa kansakoulun opetussuun nitelmassa", jonka kirjasen luki tar kastaja. — Oltiin sitä mieltä, että ko- tiseutuopetuksen kautta ehkä moidaan jossain määrin siirtolaisuutta mas- tustaa. »Minoko- mai pystykirjoitus?" ky- symyksen alusti tarkastaja. Useimmat olimat minokirjoituksen puolella. Kui tenkin : eläköön mapaus! Viimeisenä kysymyksenä keskustel- tiin seuraaman piirikokouksen ajasta ja paikasta. Paikka: Tornio, aika sama kuin nytkin (joululoman aika.) Toi- momuksena lausuttiin, että Kemin ja Tornion kaupunkien kansakoulujen tar- kastajat yhtyisimät samaan kokoukseen. Lopuksi tarkastaja puhui kokouksen osanottajille, kiitti kokouksen toimihen- kilöitä, emäntiä y. m. Opettaja Lahti mastasi opettajain puolesta tarkasta- jalle. Ja kun oli meisattu mirsi 272, alkoi kukin hankkiutua omalle taholleen. QOQOOOOOOOÖQO O O o 4,S00 m kasta—110,000 mkaan. Maatiloja otetaan myytäväksi ja 4% palstoitettavaksi. Lähemmin J. H. LUOMA. O varamaanmittari. Oulu, Kirkkokatu 53. — Puhelin 5 13. ccqoogogcogco ^>alwelusta halutaan. tottunut nainen haluaa pal- iJUUilUllUUU velusta heti. Vastaus t. I. konttoriin nimim.: „Palvellja". IVuokrattamana. varastohuoneineen vuokrattavana 1 p-.stä kesäk. Torikatu 48. Kaksi huonetta ja keit tiö vuokrattavana sa massa paikassa. V. OKSA, Torikatu 43. Vuokrattavana 1 päivästä kesäkuuta 3 huonetta ja keittiö ja 1 päivästä maaliskuuta 1 huone ja keit tiö, Rautatienkatu 15. I. Palomäki. !Nyytäwänä. Rakentajat, Ra ken n us mestarit, Sepät huom Kilpuan Höyrysahalla on aina saa tavana sahatuita lankku- ja lauta tavaroita, joku määrä jo höylättyi- näkin. Hylkylautoja helpolla, sama ten kuin kilpukoita ja hyviä pajahiiliä. Valkama & Ruokokoski. Kansallis-Pankin, Flydströmin, [Louekarin, Tuomiyhtiön, Ohukaisen, Sevonin ja Tur peisen taloissa, on myytävänä joka päivä tuoretta aamumaitoa, terveistä ja hyvin hoi detuista karjoista, tämän kuun 15 päivästä alkaen, sekä samoissa myymälöissä Limin gan meijerin valmistamaa voita ja kirnu piimää. Liminka, 11 p:nä heltnik. 1910. Osuusmeijerin hallitus. Kälviän Puunjalostus tehdas Osakeyhtiö Kälviä Valmistaa: ikkunoita, ovia, huone kaluja y. m. puusepän alaan kuuluvia töitä. Sisustaa: kirkkoja, kouluja, kontto reita ja puoteja. Tekee: piirustuksia ja kustannusar vioita. Tarvitessanne jotain yllämainituista kääntykää puoleemme. Huom.! Työ kunnollista ja hin nat kohtuulliset. Kunnioittaen: Kälviän Puunjalostustehdas Osakeyhtiö, Kälviä. Oulun Teollisuusyhdistyksen I] on luettelo tästä päivästä aikain nähtävänä kelloseppä F. A. Oulasvirran luona, jolle mahdolliset niuistukset on kirjallisesti jätet tävä ennen kuluvan helmikuun 23 päivää. Oulussa, helmikuun 12 päivänä 1910. Oulun Teollisuusyhdistyksen puolesta: F. O. F. Jokisalo. O. L. Cajanus. Vaasan ja Oulun- läänien maakaup piasten Palova- kuutusyhtiön - asiamiehinä Oulun läänissä ovat: Haapajärvi, E. Haapanen. Haapavesi, Johan Ahola. Ii, P. Ahmavaara. Kajaani, Edv. Kääriä. „ G. A. Ockenström. Kalajoki, Johannes Poukkula. Kemi, M. V. Matlein. Kemijärvi, K. V. Pöykkö, Kittilä, R. Saastamoinen. Kuusamo, S. H. Ervasti. Kärsämäki, Alex Koponen. Lumijoki, H. Haglund. Muhos, A. Kinnunen. Oulu, S. A. Loukkola. Oulainen, l. A. Niemelä. Paavola, J. Heilala. Pudasjärvi, K. Pietarila. Pyhäjoki, A. Haglund. ^häjärvi, Evert Koskivirta. Sievi, F. J. Haikola. }antsila, H. Mikkonen. Rovaniemi, P. A. Kouri. Sotkamo, Emil Korhonen. Tyrnävä, Heikki Toppinen. Ylitornio, K. J. Säippä, Ylivieska, Karl Lavander. Ilmoituksia. Huomatkaa! Suurempi määrä vakinaisia maidon- ähettäjiä halutaan Oulun Osuuskaupaan. alokas Kemijärven pitäjän Alakylässä, tunnustan pahoin ja väärin tehneeni siinä, että usein aiheettomasti olen uovuspäissäni häirinnyt ja mitä hä vittömimmästi soimannut Kemijärven <auppa Osake-Yhtiön talossa niin lyvin talossa asuvia kuin siellä asioit aan olevia; minkä vuoksi minä sy västi menettelyäni katuen nöyryy dessä anon anteeksi-antoa kaikilta, oi ta sanotuissa tilaisuuksissa olen oukannut ja samalla vakavasti lu jaan käyttäytyä vastaisuudessa ih misten lailla. Kemijärvellä, 7 p. helmik. 1910. Jaakko Perävaara. Entinen lautamies. Oulun läänin Keskinäisen Eläinvakuutusyhtiön t viime vuoden aikana tehdyistä vakuutuk sista ovat suoritettavat asiamiehelle viimeis tään kuluvan helmikuun aikana. Johtokunta. ■i voivat saada erinomaisen asiamiestoimen uudelle kaupaksi käyvälle tavaralle. Ainoastaan täysin maksettuja vas tauksia otetaan merkillä ,,Uusi tavara" Suomen Sähkösanomatoimiston Ilmoitus osastoon, Helsinki. (I. 44174.) Huoneita ja ruokaa matkustavaisille ja kuukausittain. Nykyaikaiset mukavuudet. Hinnat kohtuulliset. Olli Piipari. Aseman vieressä. vuokrattavana Asemakadun varrella. Lähemmin Äström & Äström. Puhelin N:o 70. 1909 vuoden KDDOiveioin kilo toimiletnan Paavolan kunnantuvalla torstaina tämän helmikuun 24 päi vänä kello 10 e. pp. Vaivaishoidon rästit kannetaan sa massa paikassa. Paavola, 9. 2. 1910. J. A. Nikinmaa. j. Heilala. V. V. ^ o. O. Ylläkuvatut poronmerkit panen käy täntöön. Jolla lie vastaansano- mista, ilmoittakoon 30 päivän ku luessa Kaiku-lehdessä. Pudasjärvi, helmikuun 8 p. 1910. Lassi Anttila. Talokas. Aokouksia. MW Vuosikokous on yhdistyksen huoneustossa tiis taina t. k. 15 p:nä k:!o 8 illalla. Esimies. Ajuri Herman Hyvärisen konkurssipesän Velkojat kokoontuu kauppatoiminimi Lehto «Sc Nousiaisen konttoriin tässä kau pungissa torstaina ensitulevan Maa liskuun 3 p:nä kello 5 iltapäivällä päättämään: 1) Pesän omaisuuden rahaksi muuttamisesta; 2) Velallisen ja hänen perheensä elatuksesta; 3) Uskotun miehen palkasta y. m. pesää koskevista asoista; ja huo mautetaan konkurssisäännön mää räyksestä, että poissaolevien velko jain on tyytyminen läsnäolevien pää töksiin. Oulussa 8 p:nä Helmik. 1910. Uskottumies. Muhoksen kunnan väliaikainen pidetään Nuorisoseuran talolla Ahjo- lassa t. k. 21 p:nä kello 10 e. pp. Muhos, helmikuun 11 p:nä 1910. V. H. Halonen. |*1 Oulun työväen Sairas- Ja mmm* Irm* Hautauskassan salraan- 1 . L3 hoitajatar Neiti RIIKA LAN k 1 KIN EN asuu Isokatu N:o 6l> Telefooni N:o 524. Vastanottaa sairasiimoituksia arki päivinä klo 8—10 e. pp. ja klo V26— Va7 j. pp. sekä sunnuntaisin ja juhlapäivinä klo 8—10 e. pp. Ouiussa, Osakeyhtiö Oman Kannan (K.iiun) Kirjap. 1910.