Nro 81 (42) - 1910 KESKISUOMI Tiistaina huhtikuun 12 p:n& Bo rt. V., Suomii 1 k. 1 •• 65 k mm. Oiilä Korpilahden seurakuntalaisia jotka haluaisivat, että se osa Korpilahden seurakunnasta, johon kuulu vat iso Muuramen kylä, Rannankylä, Saukkolan kylä, osa Tikkalan ja JParkkolan kylistä, tulisi erotetuksi eri seurakunnaksi, pyydetään saapu sxaan asiasta keskustelemaan Muuramen Nuorisoseuran talolle snnnun- talaa tk. 17 p:ni kello 1 Lp. Umuamessa hnhtik. 11 p:nä 1910. 1861 Asianharrastajia. i-i Kuollut Maanviljelijä Juho Juhola, Uuraisten, Kangashittn kylin Juho lan taloasa, kuoli t. k. 10 pv», ilman kipua ja klnimyksift, josta ainoas taan täten mitk katkerimmin kaiva ten ilmoitetaan. Puoliso ja lapset. »Et tiedl millt hetkellä, Bon vuoro# tulla taitaa". 1850 1-1 Rukoushuoneella (Bethel.) Ensi keskiviikkona saarnaa ruot siksi klo V»8 illilla Pastori Ernest Räfirbacb. Torstaina samoin k:lo V, 8 illalla suomeksi tulkittuna. 1852 1 2 Hammaslääkäri. Vastauksena useilta tahoilta tul leisiin tiedusteluihin, jotka koske vat paikkakunnalle saapumistani, pyydän mainita että tulen tulostani tuonnempana sanomalehdissä il moittamaan. 1922 L. Eklund. i—i Myytävällä runsas valikoima varmasti itäviä kukkien ja keittiökasvien siemeniä ja niitä paljon kysyttäjä Palmujen ja Dalian siemeniä. Ida Stäblberg. 1*51 Kukkakauppa. 1-2 ILTAMAT toimeenpanee Vaasan I. il. vaalipiirin Nuorsuoma laisen puolueen piiritoimikunta huhti kuun 16 ja 17 pna. OHJELMA: Lauvantaina t. k. 16 pnä Torvisoittoa n YbdlStTSluhIa" (G. V. Moselin kirj. 3-näyt huvinäyt) Torvisoittoa väliajoilla. Sunnuntaina t. k. 17 pnä Torvisoittoa Puhe Laulua HUOM.I Väliajoilla tarjoilua Ja*- panilaisessa sivuhuoneissa Pianonsoittoa Runo Pukutanssi. nta tfafeitS asioita selmiltity. Eikä näillä mainituilla, samalla ku» ne o- »at olleet kansan fimiÄykset keholta- jina suuriatmoiiset, ol: myöskin ollut suuri kanMnen merkäyS? Jlvian nuorisoseuratyötä tuskin olisi niitä- kään aikaan saatu. Onko tämä nyt yht äkkiä kadottanut kaiken simistämän merkityksensä ja eikö sellaista ivalistus- työtä enää ensinkään tarmila? Nyt toi Pitää ruveta toimimaan eritljijiä suomettarelaisia, nuorsuomalaisia ja sosialistisia laulu- ja urheilujuhlia sekä puvlueluentokursseja ympäri maata,, ehkäpä perustamaan puoluekansan- opMoja — eihän tämä armelu ol: tuulesta temmattu, onhan sellaista jo eitetty eräältä taholla. Pilaako jokaiseen maaseutukylään rakennetta- man «vähintäänkin kolme majaa eli puoluetaloa seurojen tyyssijoiksi? On- <ko meillä woimia ja lvaroj.i kaikkeen tähän ja onki» siitä, ennen UiiUc, Mä- hintäkään hyötyä? Eikö pikemmin päinlvastoin! Kaikesta huolimat!» on toimintaa ruwettu tähän suuntaan johtamaan monin paikoin. Sanottakoon se wieiä, eitä kaiku e- dellämaimtut hommat moisimat sisältyä yhden ainoan iseuran, niin. nuorisoseu- ra n ohjelmaan kullakin paikkakunnalla, 'silloin lähemmällä tuotta ja pienem millä Pääomilla saataisiin jo-tain kuu- nollista aikaan. Joka on kalsellut toimmtaa maaseu- duillo, paikkakunnalla, missä ei ole Mitään yhdistÄvää ie«raa, .liin on huomannut, sttä toiminia on todella- kin surkuteltaman hajanaista. Aina- han on henkilöitä, joitten mieli iefie Mälistä jotain hommata — eiroiit kaik ki sentään nuku, Maikka useimmat niin tekemät — -mutta supistuukin tulokset ja hyöty ^marsin mitättömiin, esim. jon kun Pienemmän ryhmän keskiseksi mir- kistys- tai huwitilaisuude!si. Mitään yleisempää merkitystä ei sellaisilla y- ^ ruyksillä useinkaan ole. Asiain näin ollen jatkuu yhä se nur- ja erillään olo eri sääty.ster mälillä, sä<ityrajat pysyivät yhtä 5eweinä ja kor- keinä kuin ennenkin. Erila',si?sa o- loissa kasmaneille on :o:s:eiija ymmär täminen mahdotonta. Herrasihminsn ei ymmärrä talonpoikaisia, talonpoi- kainen ei herrasihmistä, kun e.tvat juuri koskaan joudu lekemisiin keske nään. Hienommissa oloissa elänvt tirskuu talonpoikaisen kömpelömpää, epämarmaa käytöstä, tämä taas puo lestaan katselee toista kunnioiiuksen ja hakveksumisen sekaisilla tunteilla tai kohtelee raa'an röyhkeästi ja kaikernu- della, ikäänkuin molemmat kuuluisivat johonkin kaukana, hywin kaukana ol<- toaan rotuun. Tämä ei ole luonnel- lista suhtautumista. Siellä missä nuorisoseurat on>it e- nemmän aikaa lvaikutteneet, ku:en e- sim. Etelä-Pohjanmaalla, onkin sääty- rajat paljon wähemmän huomaitamat. tvastaan ja että, jos he onnistuwat wahingMtamaan nuorisoseura-aatetta, iÄIowät he samalla tuhoa tuoman t>aa- »van kanisamme siwistyspyrinlöihin ja esiintymät taantumuksen edusiajina ja »valistuksen wihollisina. Omatko he kyenneet ottamaan selkoa ja tutustu- maan koko asiaan. Ia onko heillä mi- jään yhtä armokasta sijalle asettaa, jos lonmstuwat aikeissaan. Moni oppineempi saattaa ajatella, että ei hänellä ole nuorisoseurassa mi- tään oppimista, ja jos siihen liittt)y- kin. niin tapahtuu se tvain sen wuo?si, että on siellä hymänä ohjaajana, esi- merkkinä ja tukena, asian kannattajana. Tämä o n kowin itsekäs ajatus. Kai- killa on siellä jotain opit!awaa, kuten olen Hoettanut tässä selwi>Uää. Jos e- sim. opiskelema nuoriso toimii nuori» sosemassa kansan nuorison rinnalla, niin oppii se ainakin paremmin tunte- maan kansan ja silloin tulee siitä kan- sanelämää tuntemaa Mirkamiehislöä, eikä wain noita wanhanja ny^>ajan- kin Mirkamieskoneita, jollaisia meillä on liiankin Paljon. Siis nuorisoseuroja elmyttämaän ja PeruAamaan! E. H. MsiiMMtil smmlG »ieAn k«kM Miipuvissa alvasi toim. Kl>:ömaa an- taen leiNllisen keriiomuksen Mäliaikai- sen toimikunnan toimista. Kokouksen puheenjohtajaksi »valittiin maist. Sö- dermann, sihteeriksi toimU. Riuku- niemi. Mdistyksen jvhtcikuntaan Malitiiin tohit. S. Jtvalo, toimitt. K. Kytömaa, K. Kanniainen, E. Railo ja Ä. Tar- Maralle tulimat hrat A. ^ Sanomalehtimiesten eläkekassan asioitten johdosta huomautök toim. Riukunieimi, että sanomalehtimiehillä Msi etua kassaÄ:a silloinkin, »vaikka ei» wät ole jäseniä, jos lehdet suorittama: pienen wuosimaksun. Saa silloin tila- päistä apua j>opa moi saada eläkkeen- kin. Päätettiin, että sanomalehiimie- het Maatitvat lchiien suorittamaan tä-- män ivuosimakjun. Jos joku lehti kieltäisi, antakoon johtokunta sille si- iveellisen kannatuksensa. Kehitettiin myös sanvmolehtimiehiä liittyinään kassaan. Kustantajain suhde sanomalehtiin oli myöskin puheenaiheena kustania- jäin yhä kohoamien vaatimusten ;oh- dosta. Noita maatimuksia paheksut- tiin ja pidätettiin täysi harkinta-oikcus lehdillä ArjMisuuspufsien julkaiscmi- sessa. Tällä alalla ilmenemiä epä- kohtia piltäköön myöskin johtokunta silmällä. Kesäjuhlille Sawonlinnaan kutsui toim. Sarlin. Päätettiin pitää muistossa, muita ei katsottu ehdittämän ensi kesänä pane- maan sellaista toimeen. Paino-olojen kiristytninen. Kun paino-olojen kiristyminen on odotettavissa, waltuutettiin johtokun- ta ttjhtymään yhteisiin toimenpiteisiin muitten liittojen kanSsa sanomaleh- distön oikeuksien suojelemiseksi. Tähän päättyi kollous, jonka pöytä- kirjaa tarkastamaaA lvalittiin herrat Södevman ja Moilanen. Karjalan kirjapaino o.-y. tarjosi ko- kouksen päölyttyä illalliset osanottajille. — Karjala. Attlunkiarwiou joudutta minen. Eduskunta hytväksyk p»rjanta!i!a lanne. Maraue tuimat YM A. <vo- Un°..n tm» kasi a siksi tuftoat hrat Kokko ja Lyly, Maralle hra Meriläinen. Sanomalehdistön Päimät. mäiksi Keisarillisille Majesieetille arin. esitiytlsen antamvsen joudu^miniiesia, koskema waro>sen hankkimista niihin. taiPeisiin, joihin ^vakinaiset >valtwn tulot eiwät riitä: MaltiopäilMäjärjestiLsen 26 Z:n mi,, kaan on »varsinaisten walt!opäiwäin alusisa edu^unnalle annetiaiva esilyö Marojen hanlMmisesta niihin :arpei- siin, j>oihi'n Mäkinaiset maltion lulot ei- livät riitä, ja on tähän esiiykse^n selivi- tyksM lii'tettäwä laskelma it)jf:ion mäkinaisista Maroista ja tarveisl.i en- Toim. Kanniainen alusti kysymyk- sen yhteisen nuorsuomalaisen sanoma- leh«miespäiwän toimeenpanemisesta matka-apurahaston hankkimista Ivar- jen. Ehdotusta kannatettiin yksimielises ti ja päätettiin panna kaikkialla maas- samme loimeen nämä sanomalehtipai- wät erisi marrask. 12 ja 13 p.J^äitien' ftmliemoksi titaMinlhoitomuoöefsi. T>is- lähempi walmis:elu ja johto jäi yhdis- tä esitWestä anneitamassa mie?!nnös- tyksen johtokunnalle. ^ _ sä tulee ^valtiMiarain-Mal.kunna i >mi- Erityinen juhlajulkaisu Pääteiiun. tt>cpäiwäjävjeschksen 43 §:n 2 kohdan täksi ipöimäksi toimittaa ja koettaa saa^ mukaan käsitellä yhdessä kaikua mää- da lewite>!yksi niin laajalle luin mah- räraha-asioita, sol>.'a omat eduskunnan dollista. Julkaisun toimituepaTfaktt t tudfittaloia ja h>'wäks>itiÄviä, ;;fä sa- •roaTiitt iiri Wi'ipuri ja asetettiin k^lmi- massa mietinnössä ehdot:aa, mi ien henkinen toimituskunia, johon tulnvat m-aroja menojen suorittamiseen on maist. A. Södermaim ja E. Kimijär- hankittava, mikäli Makinaise: ivaliic- Niukuniem'. EiväÄyksinä Päimää warten lansu>i- tiin, että on saa taloa päimän hymäksi toimimaan kaikki nursuomalaiiet naiset ja nuorsuomalaiset yhdis'y!set maaseu duillakin, ettei arpajaislupaa anota, >ivaan pannaan Di m e en myyjäisiä, että johiokunnalle tehdään ehdotuksia päi- män ohjelman järjestämisestä ja joh- tokunta smnoim ehdottelee ohjelmanu- meroita. Kaikkialla >on kehotertania ryhty- mään pontelvaan toimeen tämän asiar hymäksi. Ken haluaa kuosikasta ja samalla kestävää pukukangasta, sen on syytä käydä katsomassa allekirjoittaneenkin kaogasvarastoa, jossa on sumin vali koima kotimaisia ja englantilaisia uutuuksia :—: :—: :—: :—: El. G. Oksala. laatimaan tMliofunnan, johon kuului.' miljelysseuran karjanihoitokonsulentil. toat senaattorit Markoss, Dlremus.^le A. Kokjoselle ja sihteerille I. Kart. Hedlund, Berg ja Kraatz. tuselle. Perjaniaina esiteltiin senaatin :a- 0 lousosaston Yleisessä istunnossa wal-' j «ruununmaat. Läänin kulver. -tiowaraintoimituskunnasta ylläniai- 8 . määrän n yi seu- nitut kenraalikumernöörin ja mallia- milraainaan ja sihteerinmirastan kirjelmät sekä senaa. ^ ^uiunaar r aa ? n ' m ^ ci1 ^ 'muu tin aseti:«man maitokunnan mielinrö ^ limittäin- ' hoitoatucesia, ja päätti senaatti alistaa korkeimpaan l _ paikkaan esilysehdotuksen, jossa ehd-ote- ^ 1 kankainen m «Miroista 1911 ofot.aifi # 3,118,500 mlk. mainitun la.namaaran ^ cs.ermauiit takaisin ma^amiseLsi wattiorahasiolle. Yleistä kisaa ja ksrzeloa. Karkelon aikana «Yllätyksiä ja hullutuksia" sivuhuoneissa. EOF Piletit: Ensi iltana 2: 1: 50 ja 1: — istumasijat sekä 50 pää seisomasijat Toisena iltata 1: — istumapaikat ja 50 p:iä seis. ILTAMAT alkavat molempina. iii tina kello puoli 8 i.p. Oppijaksot. Toim. Kytömaa alusti kysyniykscn käytännöllisien vppijaks>ojen toimeen- panemisesta sanomalehtimiehille. vra K. esitti, että koetteeksi pantaisiia Hei- singissä toimeen noin kuukauden kes- tämät oppijaksot sanomalehtimiehille. oppijaksoilla olisi luennoiden Marat eimät riitä. Mä mainittua Nmltiopäim^älses- tyksen 26 §:ssä -säädetiyä cniystä ei 'kuitenkaan Miela Äe eduskunnalle an- neitu, maMa sen olisi pitänyt tc-^ahnla jo »viime maaliÄuun alussa. K«oHka lpuhevna oleman esiiykscn mii- ipymincn ei woi olla mitä hai.allisim- min >Maikuttamatta Maltioioarainma- liokunnan ja sen kautta eduskunnan tehtälmien suorittamiseen, rohkenee e- dueikunta alamaisesti anoa: et tä jva>lr wpä7w ä s n >es! >i l'se il FijstMLsessä olema mäaray» Mii» Pl)mältä täytetään. Näillä muodossa Mtettämä niiltä tieteen haa- ro>ja, jotka owa,t enin >iarpeellisia sanc» Siellä walkolakkinen ylioppilas, mies^ malshtmniehille, sekä myöskin kirjalli- j. «N.N. st» simistynyt haiijotuksia. Lehdon omistajien tulisi antaa loman puolelle toimitusta sekä myöntää Iläyden Palsan siltä ajalta. toimii mähemmän oppineen talomyriä ren tai-Pojan ja käsityöläisen rinnalla samassa nuorisoseurassa. Molemmat' Kurssit olisiivat uudistettamat.^ Toi- tuntttvat jonkinlaista tasa-arwoisuut- ! moi näistä oleman suurta hyötyä jano ta; sama aate yhdistää molempia. E'. \malehdistön edistij^elle. .. . f , .. Alasta keskusteltiin mon:puoli!'.'sil ole wt,en k«)tok,es,a liiallista arkuui- ,^ a fun ,potusta lämp.mäcki ta e M toiselta puolen luonnoionta ar- katettiin, esitesliin mvnia käylän- eieenpäi» Suostuntarahaston laina waltiorahastosta. Esitys takaisinmaksamisesta. Sanomalehtimiesmatrikkeli. 1-2 mollista alentnmaisuutia, kuten niin'yöllisiä näkökohtia asian ''usein on lauta. Tmnä, joka tuntuu miemisekst. niin hauskalta ja luonnolliselta, on suureesi osaksi sanoitujen seurojen '.vai- kuttama ansio, joskin kanjanluvnnekin. ^ ^ .. , ^ , „ .. j Toim. Laurila huolnauin eniiven on yhtenä tekljana. Saalyrajojen pois- tarkoi >iukseninukaisclto- rajana omat nuorisoseurat ajaneet kan- mu mttö, sekä ehdotti, että ryhdlittäisiin jallisuuden ja kanjanivaltaiiuuoen a- huuhaan uuden matrikkelin aikaansaa- sellaisissa Lisissä, ettei se joutuisi puo- luetemmellyksen taistellvkentäksi, sillä se vn kuolemaksi. Monenlaisia yhteisiä harraÄ-rksia o- Iisi jotka mackisimat yhdij?»si'.eikieen jonkun seuran, muutoin ei toiminnas- ta tule mitään kunnollista, se pysyy ha janaisena ja hapuilemana. Nuorisv- se»rat omat monin paikoi» pannee: toimeen sellaisia suuri suunti s» ja y- leisiä yrityksiä kuin luentokursseja, joi- ihin on hankittu Pätemiä henkilöitä, y- liopisi-omiehiä y. m. luennoimaan. Kansanopistoja owat nt> kann-lttanee.'. Samoin omat ne «toimineet lavlu-, soit- to- ja urheilujuhlia, noila suosituiia kesäisiä kansanjuhlia sekä talmikokouk- isio, joissa keskustelujen kautta cn mo liaa. Monesta koulua käymittcmättörnäs- lä henkilöstä omat n.s. siellä koulu>iia- neet eiemiä ja >wavmoja puhujia ja a- jattelijoita, jocka rohkenemal astua suuremmankin kuulijaluniian eteen. Nuorisoseurojen laulu- ja soitiokunnat sekä näytelmäseurueet omar Hucm:o:a kiinnittäMiä ilmiöitä esitystensä kel- mollisuuden ivuoksi. kamaan suun- taan n.s. omat oloja kehittäneet muu allekin, »vaikka olen tässä maininnut tvain Pohjanmaan oloista, eieMimpä- nä esimerkkinä. Ajattelematko ne, jotka nuorisoseura- tl>ötä haaveksimat ja käymär sotaa sitä mastaan, että he samalla käymän häw!- tysretkeä yhtä kansamvaustusmuotoa miseksi, jossa myös olisi pieni his:o riikki kustakin lehdesiä. Johtokun:a olisi MaltuutciitaMa ryhtymään asiasta nemvotieluihin muiden sanomalehti- mivsliidtojen johickuntain kanssa, että yhteisesi laadiitaisiin ajanmukainen sanamalehtimiesinatrikkeli. Sominto-oikeuksia koskelvan Msinyksen alusti toim. Ky- törnaa, puolustaen sellaisen aseltamis- ta. Siihen »vedettäisiin sanomalehti- mieAen keskeiset riidat. Ehdotti että sellaisia meilläkin Pantaisiin toimeen. Jätcktiin johtokunnan tiedustelemak si, Msomatko toiset sanlomalehtimies- liitot sellaisen >soipiwaksi. Jos saadaan rnyöntäivä Mastaus, ryhtyköön johto- kunta toimenpiteisiin asian toteu>itanl> seksi. Kutien aikoinaan on kerrottu, asetti eduskunta 1908 w:n toisilla m..liio>päi- millä käsitellessään arin. esilizsiä maro- jen hanklmi!>>esta niihin tacpe'si.n. joihin wakinaiset Maltion tulot cimä: riitä, w:n 1909 tulo- ja menoarlvion järjesiäimselsi suostuniaivarojc. >'h- teensä ainoastaan 5,277,000 mk. E- duskunnan erityisesti pääitäinät menot ivaltiopäimäkustannusien suoritianii Ken, kansakoululaitoksen kusta niuksiin, H. F. Aiitellin testa ^ i.iicn ko- koelmain hoitoon sekä ;;;»'u eduskun tatalon aikaansaamista ivaten nousi- .wat sitämastoin yhtee».'ä 8,820,500 unkaan, suostuntalvarojen meronkanto- ja walwontakustannukna lukuintona- matta. Edus.-unnan luostuntamnroiö- lia osoittama määrä oli siis ^.54?.,500 mkaa pienempi kuin sen erityiscsti Päättämät yllämainitut menot. Keis. Maijesteetti näki täinän irajauksen täytlämiseksi mahdolliseksi su>.stua sii- heit, että korkeinaan 3 ö 1:3,000 mk v- li w. 1909 siirrettämä Maltiorahasios- ta suostuntarahastoon lainan muodos- sa. Keis. Majesteetti b^ivätsyi suos- tmitarahaston menoista kuitenk-n ai- noaÄaan 8,395,500 mk, joten tässä ra- hastossa syntyneen mojauksen Peitiä- niiseksi on icCTut tarpeen tvain 3,118,500 mk, nlikä määrä on!in 1909 w:n tileissä siirretty maltiorahastosta suostuntarahastoon. Tam mi k. 17 p. päimäinllä kenraali- kumernöörin ja saman kuun 13 p. päi- lvätyllä MaltiosihiieerinMiraston kirjel- mällä ilmoitettiin siite senaat.lle ar:». käsky laatia Motus arm. esiiykseksi eduskunnalle Marojen osotiamisesta yl- lämainittujen lainamäärien takaisin- -malksamiseksi waltiorahasioon. Senaat- ti asetti keskuudestaan esiiysehdotusta Virallisiay.m. yleisiä uutisia. — Isäntä- ja emäntäkoulujen sekä kansanopistojen määrärahat. Kculu- ylihallitus vli senaatilta tieousrellut moidaanko 1910 M:n menosääntöön o- tetiamaksi ehdo:e:ttuja määrärahoja i° säntä- ja emäntäkouluille ja kansan- opistoille käyttää tänä w:na larkoiluk- siinsa ZvaMei 1910 w:n tulo- ji me- noarmiota mielä ole Mahmistettu. Le- naatti pääi!ii määrätä makseltamatsi tänä M:na isäntä- ja emäniäkeuluja marien 100,000 mk, mutta kanianopis- töille wasta sitten kun tämän Muoden suostuntamenosääntö on mahmisteitu. — Tuomen meijeriyhdistyz. Se naatti on päättänyt! korkeimpaan pai k- kaan^alistaa Suomen meijeriyhöistyk- selle'myönnettämäksi 15,500 markkaan korostun apurahan w. 1911 alusia alkaen, jos Maltion Marat sen sallimat. — Opintomatkaraha. M.lllasjuo- main malmistuksen ylikontrollöörille, maisteri A. Zillia-cukselle on senaatti nryöntänyt 800 mk. opintomatkaa marien Ruotsiin tutkimaan mallasjuo- main Malimisniksen tarlastamisia ja Tanskaan tutkimaan mallasjuoinain tvalmistuksen werotusta. — Senaatin »virkailijat. Wara:uoin. P. Wickström on n:äärätty apiuniöeiil- iclisä/si Maalin rnaanmilielystoiini- iustuii:aan. — Homioikeudet. Turun hom^i- 'keus on oikeuiettu ottamaan apujäie- nel!jeen ent. asechorin M. (5. Tähkä- pään. — Tuomen waltiowaroja persotaan. Virkamies erinäisiä toimia marien kenraalikumernöörin luona, todellinen maliioneumos A. Kupser. joka on ollm nykyisessä Mirassaan Muodesta 1907 alkaeu, >rn senaarilia anonut 8.000 ninfa suuruisia ylimääräistä muo niisi eläk.^tä Suomen maltiomarois- ia. Auoinustaan perustele herra Kupfer sillä, että entiselle »Finij. Qki* seilaii" t!?imiltajalle Bashenomille on myösllin myönnetty ylimääräinen eläke Suomen maltimvaroista. — Menäläinen sokeri ja ««omi. Ministerineulvosto on pää^änyt kci- sarikunnan lakiasää:äwille laitoksille jättää esiti,t!sen. ei^tä rahaministerille myönneliiäisiin icikeus sokerinpuuiteen sattuessa kotimaisilla markkinoilla >ieh- dä ininis:erineuwosto<Ie esiN)s soken- aksiisin maksun wäliai>ka'sesta lakkaut- lamisesm sokeria ulkomaille mietäessä. Toimenpide ei kuitenkaan koskisi Suo- mea, jos pai?alliset tullimiranomaiset icdistamat, c»tä Suomeen miety sokeri on aiottu siellä käyt^lämäksi. — Opettajain Lehden julkaisemisia marien on Kaisianopeltajain Osakenh- tiö ./Valistus" senaatilta anonut 3000 mkn suuruiAa muotuis:a amustusia edelleen muositsi 1911—12—13. «a<u*n truununmaan, Äi»ijur»eaiH. läjän, Saaren kylässä 3,198 ha; Waramaanmiv^ari Aiu:i Lehdon Kinnulan poMsesla kruununmaasta. wiimeksimainitussa «kylässä Aielä mit- saamattoman alan; Komisioonimaanmittari K. L. Elo- Maaran Niinimäen ja Si:l:nsalon kruununmaisla Wiiiasaare^ piiäjän Keitelepohjan kylässä mielä mi::aama> >ioman osan; WaramaanmÄari W. Lanion Huo- panan, Pekkalan ja Terälän kruunuil- maar, Wiilasaaren Huopana il kylässä. — Toivakan kruununmaa. Senaatti on wiime maaliskuun 4 pnä hyiväksy- nyl ja mahmistanut läänin kumernöö- rin kesäkuun 26 pnä 1906 antanlar päätöksen, jolla kmvernööri on mää- rännizil. että Dc-imakan kruununmaasta 2ywäskh1än Pitäjän, Toimamn kylässä miljelykjeen käylellämäksi luowule 'usia 847,135 hana werollisia ja 4,4SZ ha armotonta maa.a on muodosletuima kaksitoisla uudistaloa. — Haapamäen yhteiskoulun palsta. Kulivenlööri on lvahivistanut Pe- iäisen puoliskosta, Petäjäisen laloa n:ro 4 Keuruun Haapamäet kylässä ^Haapamäen yhlei^lkoulun rakennusosa- keyhiiölle eroiietun, 1 han suuruisen maa-alueen palsiaiilaksi nimell': Haa- pamäen yhieiskoulun palstanla. Maa. alueesia oli yhtiö maksanut 500 mk. — Palstatilat. Lään n kumernööri on wah>!vis:anul . macn eroitaulljen jonka kautta 9,36 ha on ero:el.n ent. :alolliselle Abraham Lehtimäelle eli Mäkelälle, Mämylehio nimiseksi pals- iatilatsi, kuuluivana talokas Lauri Hä- kilän nyiiemmin omistamaan Tenho- lan rälesitalosia ero:ei-luun Mälelän talon osaan Atsärin pttäjän Niemis- meden kylässä, muotuinon mero 15 nrk. — Aiaanmittarit. Varamaamiltari H. Laurikainen on määrätty laillisessa järjestyksessä ruunun kustannuksella lavastamaan sen ti^n, joka Ieuisan pitoijäur Pärnämäen kylän kansakoulun johiokunia on anonut janotun Pärnä- mäen ja Tolmasniemen kyläkunialais- ten melmollisuudeksi tehdä ;*ju;jc#ut Hirivensalmeen menemällä maantieltä cdellä mainilulle Pärnämäen kansakou- luflc; -scffä tekemään fusniiuiusar.ri:n ja a n lamaa n lausunioiva tien tarpeei- lisuudesia ynnä siitä, miikä tila: siiä >:ulisimat rakeniamaan ja mas:a!suu- dessa ku>nnossa piiämään. «Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. Iywäskyla« Nuorsuoma laisen yhdistyksen kokous on tänään klo V 2 9 hotelli Vaihbgrenis5a. Cclosius puolueko- kouksesia »>m. Jäseniä kehoiletaa.i lu- kuisasti saapumaan. Nuorsuomalaisten ilta» masto» joika Pidoiään, ku>ien tunnet:», ensi lauantaina ja sunnuntaina 16 ja 17 p. t.k., on meillä nyl tilaisuus :ar- lemmin kertoa. Ensimäisenä ii la ma- päimänä esiieiään tuimeiluien ja iun- tema^omien laitreicharrasiajain suo- sioUisella aivulla 3-näylötsinen „?.lhdis- lysjuhla", joka hullunkurisuudel- laa n ?tMpi naurajat puolell.vn. Tormi- jciliio mäliajoilla lKäpitää mirkeytiä ja rei^sia miellä. Sunnuntain ohjelmasta olemme tie toomme saaneet tn.ni. jeur: /.i yksi- ly ie: o ja, jotka Marsinki//^aluis- yleisölle tahdomme jo ede. ^ n mai- niia. Piaiisi tanxinmukaisia puheita, ^ runoja, lormisoiiioa y.m., saadaan — ZLaasan toiseksi kaupunginlääkä riksi ien «valittu tri K. Hedman. — Tileistä poisto. Senaatti cn suoslunlvt poslihalliluksen esitykseen, että Kortesjärtven post i t o im 11 u laesta iyysk. '21 P. 1908 markauden kautta ka- 'onnut 1,235 nÄ. 37 P. saataisiin pois- taa tileisiäi. — Jymäskylän seminaari. Il,)v<is- i^län isaminaarin n>o imi st el un ja ler- meysejpin lchiorille K. A. Rikalalle on mMukUy mirtaarapautta kuluman k:n 10 p:s:ä lukukauden wppuun, sijaise- na kanMoulu nopeita ja Hannes Hete- mäki. Opettajatar Wiiwi Särkkä ja^-pet- :aja I. N. Jä Kv in e n owat niäutä:!>t hoitamaan!saman seminaarin maicnia- . _ nikan lchtorin Mirkaa kuluman kuun ™ ] );da Iu..uio,ikaum-ia .nip^n qtna 1 p:stä >:ämän lukukauden loppuun. — Pidennetty maksuaika. Saori- järmen osuuvmeijeri-os lusk mna-t meijerilainan takaisinmaksuaikaa on se naatti piÄentäm^ yhdellä »vuodella. — Mlppulan käsityö-, talous- ja kasmitarhakoulut. Neiti Erika Mai- lilalle on senaatti myöniännt 10,000 mkn lisälainan lisärakennusten toi- niittämistä warten hänen Nuoiveden pitäjän "Vilppukin kylässä omisiaenal- le käsili)ö-, talous- ja kasmitarhakou- lulle. — Näytteenottooikeudet. Senaatti on miMtänyt oikeuden ottaa näyttei- tä keinot eko isisia lannoitusaineista, .malmistetuisja rehutvaroista sekä sie- mentolvaMsta Hämeenläänin maan- mää pukuianssia a la Duncan, nuo: suomalaisisia ^nuorista ja luanU- isu" kokoonpantu sekakuoro cft.iää laulua, Pianonsoiiioa on myös juhlaiaii-sa csitcti .ämässä cchjelmassa. joka päaiuiy Itlt7.palkte.ja notkistamaan yleiseen ki saan ja karkeloon. Siiäpaitsi saadaan tanssi» aikana ymullisissa ..hullutushuoneiöia" kuulla .Hansen hulluiuksia, kanojen kaaka:us- ^:a ja ihailla er-sä>:ei:ä. Tämä osasio kuuluu naisille. Erityisissä jaappanilaisissa huoncis- sa, joika taiteellisin wo:nun ait^o jaap- pamlviseen tapaan järjestetään, on yleisöllä, semminkin manhoilla pojilla y\