N:o 204 — 1910 KESK1-SUOM1 Perjantaina syyskuun 9 p:na Liimattua K. S. R. 2501 Akkunapaperia vähittäin ja paljottain saatavana K.-S. Rohdoskaupassa. SoomaL 2 k., 8orr. V. 1 k. 1 •» 75 mm. J/väakylän Kaupungin Kauppa koulun Johtokunnan järjestämät kauppa-apulaiskoulon 811 akurssif alkavat maanantaina tk. 12 p:nä klo Vi 8 i.p. Kunnalliatalolla kaup pakoulun huoneustossa. Oppilaat voivat ilmottautua lauantaina klo 7 —8 Lp. seki ensi viikon arki- iltoina 7—8 Lp. kauppakoulun kans liassa, missä saadaan lähempiä tie toja opetusaineista ja ajasta. Oppi- lasmaksu on Smk. 5: — lukukau delta. 8187 Arvi Kuha. 1-2 jc'lo£thri';oä!<i iTmoitictoan, että buumcn' lausumaa totaamutl|en johdospa. Suo- 1 meu osalli-sunÄcsta itlfoniiniäteriön menoihin minislerisiö ryhtyy ajoissa toimelipi-teisiiin 'tämän toiwomu>ksen täyttämiseksi yleismaltakunnallisen lain määräämässä järjestyksessä. Lii7e, olipa se mikä tahansa, Maatii Mtnestyäkseen liikemieskykyä. Sitä on puuttunut monclta osuusmeijerin jHtomieheltä. samoin tulee hänei. olla tosi luotettaivan, sillä kysymykses sähän on Mähämäkisten Marat, jo^n Zä?tlö «m miitä arkaluonioisinta. Tä- iäföön ei vle aina otettu marteen mie- hra johtotolmiin Malitessa. Mutta luulemme war:nasti useinkin syyn ol leen myös simä, eitä on yritelty osuusmeijeriä rakentaa seutuihin, -oissa taHaiten menestymiselle cl ole ollut mahdollisuuksia, eikä tai'.vita montakaan onnistumatonia yritysrä panna alalle, ennenkuin lofo aate on wc arassa. Siksipr on ia Laisia liike- vriiylsiä suunniteltaessa harkitla-ma, ja wielä>pä aisvun Perin pohjin, owat- 5o edellytykset menestymiselle todelli set. ja jos niin on laita, an hoito us- ?0'tawa henkilöill». joilla on sekä us- ks itse asiaan että todella Pijft) sitä joh taa. ©osto stllbi': yleisön saa mu- kaan, ani-kä selmäst» huomataan niillä -seuduilla, joilla osuusmeijerien joh dossa «n tymykkänä miehiä. Nykyisiä asiaintilaa on parannet tua, sillä kannuttemaisuus on täl'e- rällä. Paljonhan siihen ju untaan on tehtykin, multa tämä ei Mielä riitä. E neimnän kän t ä n n ö ll i si i e t-o v u ol i sta oppia ja liiketaitoa tällekin alalle tar- wiiacm, sillä asiain nykyisillään ollen saattaa hajaannus. kaikessa innosluk- ^sia huolimatta, lulla »vieläkin tun tuwamima.ksi ja ialoxtbeHijc^ii epäiuo t!.i'cmmak^, Hj G. Marastomaksujen poistamineu. Tullihallituksen ja suurimpien tulli- kamarien lausunnot. lTuviihallirus on nyttemmin laati nut uuden lausunnon marastomaksujen poistami>sesla ja 'ttxvaiinui maan suu» rinMirilltt ruOifarnorcaiu lausunnot dfuistQ. Lalrsunnosscan tullihallttus esti imi o seuraamaa: TulliHallitus on maaiinut csiosto lausuntoja He-l.singin, Turun, Viipu rin ja Porin tullitkomareilta sekä tul- lihallitulksen kamreerikonttorilta ja on enstnmaiiiNttlu tuflifiiutuut cllut sitä mÄlä, eträ waras:smaksujen poista minen, jos mainiausta Iveroiiukjesia koituivat rutot eimä: ol- kruunulle «vÄÄämäitämät, elämän kannalta y- Jämsän kunnan fummliä- kertoinns vuodelta 1909. V ■ Al uk ats aus. Jämsän kunnan kunimllisessa -toi- Minnassa on muosi 1909 ollut yleensä edellisien kaillainen. Muuiamiia mai»- ni-isemisia ansaitsemia muutoksia on kulienkin lvpahiunm. Hallinitollisclla alalla on »vuoden ailusta alkaen toinit nur 'kunnallismalruusio, sota lmlosta ei kunnoZjamme ennen ol<e ollut. Ta- moin on Muoden alusta alkanut klm- ram fiTjuri,n toi-mi, joia ei myöskään ennän ole ollut. Mainittakoon mielä, ektZ tilonom. Alfred Äachaila, joka 24 muotta on ollu-t 5unnallislamakunnon esimiehenä, on kalem-erimuoden alusia metäytynyt kunnallisesta, mirallisesta. toiminnos ta lapoon, jätläen 'Paökkania nuorem mille, \flä kohta hän mi-elä onkin anta- nut -monissa asioissa Pitkäaikaisen ko- kemtrkjensa ja ikulnnallisasiain tunte- «nuksensa 'perustalla tärkeitä ohjeita,. Millä kannalla kuntamme asiar sen eri talouden haarochin katsoen '0wat, nähdään edempänä. Muna tässä ei saata jättää stmuikt- jamarta erästä arkaa kohtaa, jolla kun- «an tffMin taloudelliseen, säännölliseen leensä wo«an myöskin niiden kaupunki- kuntani Muoksi, joiiden on melmollisuus ylläpi-tää pakkahuoneita sekä myös tul- liiairofien Viipu rin tullikamari on — kuitenkin m. m. sillä edellytksellä että lyhenneiään silä aikaa minkä kuluessa tulemat taimarat on mlli-käsitellämät ja oteiramat pakka- huoneista^.— yhtynyl tullihallituksen ailkaisommA aHsta tckemämt esttyk- seen. Sittälvastom elivät Turun «ikä Porin tulli^kamarvt ole karsoneet ole- wan Miä poistaa Marasi omaiksuja. Miimemainittu tullikamari en eriiyi- stski huomaurtanut m. m. sika. «ttä warasiomaksujen poistaminen tuottai- si dailouHellilsia, etuja etupäässä «uipakka- tchtaille, sokerirshtoille ja muille suu- remmille maahantuotiajille kun sitä- Masloiui pienommär kauppiaar ja teol- li'su>uben ho>rjoiltajal, käsityöläiset y. m. jekä yjleisö ei wlisi saamaan tästä ^oistmmsesia minkäänlaisia Moudel- lisra tai muuta etua. Mi>öskin Mii- pmin wl?illamari on ollu: sitä miellä, eriä lMarasiomaksujen peisiaminen e- ruPäässä tulisi olemaan suurem- unille IrilkoÄo, Pääasiallisesti tupakka- ja joariitofyxiiifk ilman «e:tä olisi odo- iei:acvissa micään näiiieii tuoitcitten hin:a'in alenemisia. Turun ja Porin liullilamarit onxit mielii ljuomautta- lKiit 'sitä onä molriolle, lufuunoitaniat- :a irar«is^omalsujen po-stamisesta joh- !'vcvoa ulojen mähenn!/s:ä, koiluisime- nojon lisääniymisiä sen johdosm, että :ämä uud^suis pakotta^: lisäämään useiten lullilkamarien henkilökuntaa. TuIllihallli-ruikM kamreeri on lausun- nossacm siiä miebiä, eltä jos siiä ai- foa, jonka kuluessa tnaahan luoteiut lamarcm on tullvkäsiteliälvänä ja otei- lavoa M!kaihuoneista. lyheniieliäisiin !vaa!)?tulla mvalla, niin lämä arivat- :aivasili iuittsi suuresii lisäämään wa- rasoliikeiriä. nusiä taas olitsi seuraukse- na. eiiä ruA^varastoissa tiiöskentele- mää heiiki.ökuniaa olisi monin paikoin lisäiiämä. Kuien '.unneiiua. >vn se- naaiti illmoiiusalsan ja u'.>Ks'.itlomaii inakausajan lyheni!äiniicii suhteen ju- la>issu>r määräyksiä, joria o>v<u 'ivoinias- sa loisioisetsi, ei ku? inkaan kauirein- min >kuin wuoden 1910 loppumn. Tu- .eeko lämä ajan lyhennii? iiiviluniaivas- li ivailmtianlaan Tu a rc.i-1 o L i; t'f c c s e c n, si tä lu lii Hall ii! us oinasta puolestaan ei kanso moicvansa sanoa. Muna lukuun- ot,:a»M:a tälä seikka f a n o o ltullihalli- rus iaimitffa kun se huoinau^taa eiiä wa rasomals ui 5>>iiini e inun o t iskaute na 1900—1909 owat muosiiiain -nousseet ieuraaMin määriin: m. 1900 142,195 mk., N>. 1901 133,503 in k.. w. 1902 132,070 .mif., M. 1903 140,852 niT., w. 1904 138,937 mk., w. 1905 121,683 mk., w. 1900 100,593 mk., iv. 1907 169,002 in k.. Un. 1938 175,630 mk. ja W. 1909 196.823 mk. el» siis keskimäärin >ivuesiilain löl,l ?9 m7. ja M. 1910 kuukausina tammik.—kesäk. 64,002 ink. 30 p:niö, iäyiytvänsä Porin ruflifVuiHuiiii esittä millä syillä jämää senaaiin pääiettä- toQtsi, eikö ole Miä eitä lysymljs wa- rasiomaksujen poistaniisesta lällä ker- laa saa raueta. mi Kuten tunnettua, on lääni nha>lli«lus antanut Helsingin maistraatille tievon 'lääkinlähallitu^ksen esityksesiä, että asia-nomaiiseit tevmeyshottolautakunnat mel-moitettaisiin ryhiymään toimenpi- teisiin.ruMtvaaran mairalta. pelsingin maistmaititi on M)htetnnii>n kehoittanut terMeyKhoit-oiautaikuntaa! ryhiymään tarpeellisiin toimenpiteisiili paiseruton niaahan tu-Mutumison ehkäissmiseksi. Lumppujen tuontikielto julaistu. Senaatti! on nyttcminin lääkmtähail- lituilsen esiilyksesrä kieliänyt suomasta maaiham lumppuja ruton jaasturtamil- ta seubuilm sekä samalla- määrännyt, et-lä lu-niPpuja saadaan tuoda -niaahan aiiivasmmi puristetuissa ja sidotuissa paÄoiissa ja tullee kunkin lulinptpulähe- iyksen mokana olla todis-us siilä, että lähelytsessä ei ole lumppuja ruttoieu- duiua. mosta M. 1909 kunnalliÄveroja, koska hänen a,umpatkkansa oli I>>wäsk.'län maaseunikunnäÄia-. Kumernööri oli melmoitianu! Tuivannon maalaiskun. nalle maksamaan meroja samalla lvuo» delta. Palkankorotus. Kaupungin raken- nusmestarille O. I. Palsnmuorelle pääiettiin rahatoiinikamarin ehdotuk- sssta maksaa waltuus?c>n aikaisemmin tekemän päätöksen mukainen Muotui» nen markan suuruinen palkankoro. -!Us heinäk. 1 p:stä 1907 lukien. Raha- ooimikamari ei nim. ollut iiänelle «del- Virallisiaym. yleisiä uutisia. Btiijii» MiMM lMi- \t €iuii. Ulkoministeriö ryhtyy ajoissa toimen- piteisiin yleismaltakunnalliscssa järjes- tyksessä saattamaan Luomen osalliseksi sanotun ministeriön menoihin. Tullimaalle on jätehl) ulfoininisie- riön Munifiiiarmio. Tiihen liitilMissä — Dliopisto. 2)wntu Gust. Maiiison ja toh lori Wäinö Bonsdorff oivat peruulianoet hakemuksensa ke- inion prosessorin Mirkaan. — Matkarahananomus. Fil. mois- teri, Oulun lääni>ichallitukien M. t. kieleykäämäjä T. A. 2 a a r i n e n on anc-nut 4.500 mkn apurahaa, ivoidak- seen 'kei>sa-rikunnossa harjoittaa menä- läijM -laiki- ja >Miraslokielen opinnotta. — Poliisilaitokset joensuun ja Iisal men kaupungeissa. Kntcn aikaisemmin on fc-nrutht, sciirasi Icnin^Iitiuucrnöörin Zocnsuichun tcfeirud matkaa käsky, ■cttii 4>o , tiiiivkiit.o§ niin f)t)iutn inainitussa lait- pungiSs« ki»i-n läänin muissakin lupiin- gcii<>sa, joi-Zsti ci o!c iuydeilista peliisi- lailtosta, olisi jär>eZ!<!tulvä määräysten inilka-an, jotka lö!>t>iivät asetnkse-Zsa. i8 pltä Ijcliiuif. 1904 cli loisin sanoen niin, ■että poliisilaitos olisi atcttalua pvi-Z nmiZtra-atin -h-allianoSba ia jätctiä.TOä a- isianomaiscn ruuniinivoildin ja nimismie hen tnfji iDttmcniaininin fija-Sta «rityiscn poliisiani,iari.ul.scn hoitoon. Nyt lemmi n an Ät n.opicm läänin falocvnöörin iv i ra st c sanottujen kaupunki e a xiaiSrrMUcilk lä-- hettänläösään jirjtlnmZsa kehottanut maiStraaiitosa toinniioniaan kummankin kau-pungin w<ittuu^n'/eölen fäfitcltäiv-äffi puhe<naolewan afwn, iarkotuksella, että Ival-tuusmichet mijöntaijiiuät krp cc Di sen ivuotu-isem niäärarayan erityisen poliisi- konrisariukscn Jjailfaa-nxiicfft näihin kau punkeihin. Pirlkli^ksi näill-e on kumer- nöörimvirato ehdottanut -i:u'.-lsettawatsi Zoensu-uSsa 2,000 mk. .ja Iisalmessa 1,S(H) mk. »vu-odessa-. — S:tar. — Ent. pormestari Kajannon laina kenraalikulvernöörin käytettäivänä ole- mistä Maroista. Siihen nähden että Wi.ipmin kauPungin eniinen pormcs- iari Kajanto on oiianut lainaksi 2,500 M. kemaÄikuwernöölin käylet- täiminä olemista- Maroista, >^uwaten maiksaa takaisin mavnitu-n iummaii sen jälkeen kun senaa-iii on raikaissur hä- nen saamatom-a ^palikaanja, koskeman asian, ja ku-n senaatin talousosasron il- moitlikscn mukavin tämä juttu tulee kä- siielläivÄsi senaaiiissa syys- lai loka- kuulla, piHlää kanslia, jos Kajannon anoniukjeen suostuman, antamaan määräyksen että hänen saamiastaan summasta- mainitu>t 2,500 «nrlf. pildälettäisiin ja lähciettäi- sii-n kenraa^ku-mernöörinkanstiaan. — Waltionrautateiden tulot olimat »viime lhemäkuulla 4,024,912 mk. 58 p. ja MaMÖen alusta heinäkuun lop puun 25.649,253 mk. 24 p. Wastavwat lu-lvu-r Iviime olimat 4,025,767 mk. ja 24,526,743 mk. 23 p. Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. Kaupungin valtuus miesten kokouksessa keskiwii!kko-iltana oli esillä m.m. seu- raamia asioita: V. S. Schildt'in muisto. Valtuusto kokoontui e Uisi kerron V. S. Schildtin 100 -«vuoti.jen syMMäpäimän jälkeen! ^n^'i-n,i^rusta ma.iunston pää: ja kaupuntimme elämässä suuren mai-' ^^mältömäna maiiilf.ua korotueia najan muistolle puhm kauniisti tval- suorittanut, luuston puheenjohtaja, lehlori E. Mäntiinen, tmvaien siiä suurta mer- lit-lpiä mikä llvailnajailla' oli yhteiskun- t«iii!me kehitykseen. Vainajan tuma walt MÄ o n ismniosalin seinällä oli Lukilla 'korisleliu. Uusi palojärjestys. Malinisi a ivan ^mabiÄunnan -chdolukjen mukaan lähe- tetiiin ehdotus takaisin paloioiinikun- Me Pyijniiöllä, oi.tä se tekisi siihen sellaisia niitutoik-fm kuin kaupungin uusi iive-sijohtolaAos moipi siihen aiheuttaa. Wesi- ja miemärijohtolaina. Luet- n m senaatin päätös, jolla lvalruusion a-ikaii,emnl.in tekemä 400,000 markan toiium-OTto oli auatoisteUu. Senaatin pääiöksesiä lähcteiään ote rahaioimi- kamarille lainan otroa Marten. Lyseon realilinjan menoarmio. ^uet- rii-n lyseon «hi ori ii lau-i ia .ia ehdotus lyseon realilinjain inenoarivioksi luku- wuodelle 1910—11, pääiiymä 7,660 marklacn,. Wa>IiUuAmiehet hywWiwät ehdotuliien. Uno Cygnaeuksen 1<X)-»vuolismuis- to. Ilmoitettiin, että seminaarin opet- lajai! panemar toimeen juhlan juuren iMiiajon elämäimiön kunnioiilMiiisek- si ja päättimät -lvaliuusiniehet Puoles- taan livaliia juhlaltoimikunnan, johon lruNvat hrat pmilmjöhia.ja I. Karl- stedi, apieekkari E. Bcansneriis, kaup- p ias A. M i ircfaii off, maalari E. Ka is- rinen ja arkkitohli A. Blomstedt ja lau- suiivat >walluusmilcher toimoinukjen, ei-tä »valiiiu N'Äiokunta aseiiuisi yh- leislljöhön se-minaiamn juhlaioiinikun- lian 'kanssa. Samalla pääteltiin kau- pu-ngiir ipuvIeSia pitää huvl:a Cyg- naeulijen puiston korislalinisesia ja juh- laivalaiÄittsoeta i-llall». Pää:ettiin wiiclä kaupungin kustannuksella jakaa louipungin kansa>iouluu ja jemii.aarin h"arjoiiuÄoulun oppilaille pienetnpi CMiiaeuö-julkai-u. Siinä tapauksessa, että juhlapänvälliser kunuallisialolla painnaan toimeen, pääteniin kaupun- H i n 'lu.ä-tivimuiiidlo korisiaa juhlajaii. Jymäskylän tullikamarin länimitys. RiiÄanalaisest» lki»'ylnykjtslä pääiet- liin jäiiää rahatoimikamarin toimeksi ivaliiltaa ku-mernöörin pääiölsesiä se- iiaot-tli-iln, m Heili se koskee lämmiiystä. Rautatiehallitus ei tarruiife ivettä kaupungin mesijohtolaitoksesta. Luet- äin r-amatichallifuksen kirjelmä, jossa se K.tnotiri, eitä faupmiiiisia sijaitse- Jixit rauial-iehallitiiksen a lai sei rakeii- nukscr eiiväl uon-iDitse u»cirä kaupungin Maualta Saomosta. — Kauppa-apulaiskoulun ittakurssit abkamat kuven lä-manpätmäisestä ilmoi» iullj-esta näki)y, ensi maananiai-na t.k. 12 p:nä klo Vzö i.p. KunnalliStalolla ka-uPpakoulun huoneistossa. Kurssia järjestää tällä kertaa kauppakoulun johtokunta JlMäski>tän Kauppala is- seuran 'kanssa siitä tehdyn sopimuksen mukaan. Kurssien ohjelmassa on tehty mll>öskin muuiuis. Todistuksia anne- taan masm katsuvuolisen oppijakson suoritettua. K^mpa-nakin muonna- on 10 mttkkomniinen oppiaika. Ensimäi» senä wuo>nna opetetaan kirjarnpitoa 3 u, laskenio-a 3 4. äibiniacUä ja kirjeen- iva ihroa 2 t., liikkeen järjestelijä (or- ganisalslonia) 1 t ja käsialaharjoitus- ra 1 r. Toiijena imuonna äidinkieliä 1 r., lam-araoppia 2 t., laskentoa 1 t., maantietoa <luenioja) 2 kansan ta- louhta (luentoja) 1 t. ja ruotsinkieltä 2 t. sM hiinnolielua ja liikkeen järjes- ic'ii>a 1 t. Tämä-n kautia loimoo joh- rokunta saalarvan näisrä kursseisia m- ioDa. t ta ti opMai.n ilmottauiuu. järjestellään erilisiä kielikursseja, -muita «Äanaihlauden muolsi ei niitä tä- nä syksynä woi toimeenpanna. Maksu osanolosia Smk. 5. — Gustaama ttummeruksen stipendit. Paiisi -iiiiiä neljää 800 intn stipendiä, jo.lka tiisiciina luerieliniliie, sai samas- .a r-chaslosia 800 mkn apurahan mie- lä ylioppilas A. E. Mäkelä. — Venäläistä sotaiväkeä saa-pui eilen Yöjunalla kaupunkiin',me kym° inenkuivta mic»lä. Kolera. Uusi sairaustapaus. Tiisiaiina.sairastui erään Wi>ipu« risia Lauritsalaan saapuneen jaalan larmamies tautiin, jonka oireet torit» lvslmar koleraan. Sairaan ulostuksis- fa on lähetetty näy iki: a lääktntähalli- tufjcfle. Sairasluneen Uuraasta ti. 4 p:aä 'foopuncea wjan .Armahen" laiw». miehen on bakiertoiogiiessa tUlkMUl^» sessa rodeitu sairaslaman koleraa. Mies on edelleen Laurtsalan kolerasai. raulalssa, jonne hän otettiin heti epäi» iyuaroicn oireiden ftmotmnuttua Tarrunnan mies lienee jaantu Menä- jäliä luoÄtisia omoilisia. joua oli si)önyt samana- päimänä, jolloin sai- rasmi. Wirtelän tulliasemalla amataan kolera- sairaala. Lääliniälhalliiius on määränw)i, «- ^ä Wirielan raja-iulliajemalla on amaitcxva koleraisairaala sa niäarännyt sinne sairaala» ja tarkasiuslääkäriksi lääk.ik. fartd. W. Punl-taicn. -tv. si joh-o la iloisesta. Onia talo kauppakoululle. Zkauppa- ^koulim j ohi o kuuna n ehdoin kieli mukaan — Pohjois-Hämeen Maamieskou luun Wilppulassa on eilsi marraskuun 1 ptnä ai^iaivalle -ta lm kurssille h-ixväk- 'ytiy seuraamat: Ernest: Honkala Keu ruulla, Kusta-a Jokela -Eräjäwvel:ä. Wäinö Hällfors Hämeenlyrösiä. Ucho M or:cmäi'i Keuruulla, Antto Tammi nen Nuoevedeliä, Wiljo Kustaa Nisula Eräjäomeliä, Huugo Mikkola Tamme- lasta, Janne Weyiänicmi NuomeÄel- tä, /Wiilus Holl.anen Wilppu-!asta, H-erm-5n 2U»stan Mil-ppu-lasia. £>nnt .'lrinas Talli la -Virroilla, LuÄtvig Ke- toia Eräjänoeliä, Juho Raniane-n Ziuc>tvedÄtä, Vihtori Soini Wii.ppu- la^ia. Wille Ntäkelä Nuomedoliä, Ee- mil Jsännäinen Jämsäsiä. Lppilai- ia o:elaan edelleen lämän siii^kuiuin a- päätettiin pyytää ma-lÄolta tai hankkia U""- Wchäwarai'sille on mielä apura. joltakin muulta taholta edullista lai° jaettaioissa. n-m kauppalioutulle aioliua omaa taloa ivar-ten. Kaupl^koulun rakennusta »v-arten pääieiiiin luomuima kolme wntiia hc-mostorin laidasia laäninhal- liiuksen rale-nnnsiontin takana ja an- nettiin rchalo^mika-macille loimeksi haiMia 'lupa näi-den tonttien yhdistä misestä. Lisälvaltuusmiesten maalla Marten .Päätettiin pyyiää mais'.raat:ia ryhty- mään voimeon Kauppakoululle omanltar Lenra-alikulvernöörin ^n rc^iitamis^kjl. ^ ^ Liansakouluntartastaiakit maliiiiin -lehtori K. Oksala, sola sai 1Z aan- lä ja lmai-steri M. Rantal.i -sai 5 ääntä. Kuumesairaalalle lisää tilaa. Ter- MMihoi.t-c-lautatunnc-zl ehdoinkjesta Pääiettiin luc»vutta.a Koimulan pals- tätilällä oleroa entinen urkutehraan ra kennus kokonaan kuumesairalalle ja rs- keiinckscn sairaalaksi fljustamtsta lvar- ten mrivitla-mal ra^ha/t 3,101) mk. oie- taon kuumesaimalarnkennusrahastos- la. Kunnallismerojen tafutiitt maksu. Po-sXlljooni- S.lW. Suwa-unolle pääiet- ttin w:lta 1908 suorittaa lakaisin kun- nailliMveroi ja mapailttaa hänet inaksa- kulkuun nähden on hytti n suuri kanta- MUils. Tarkotamme meromeimollisuudeti lai- m in lyön tm mu-uta>inall>a! taholla. Kuittiassain-me oit wii>me ivuosiiia 'käynyt ylen -ialivallisc-ksi, eilä iluoret, tevmeel, maksu!!i>kyiset gn-iehei ja ino- niaat, samoin >nuo-ret, tevmeer maksu- kykyisei navjei, jäitämät heille asetetun hentilÄmeron suoriiitamatia, vaikkei sen suoriius ollenikaan heitä rasittaisi, jos maan iahioisiiva-l sen maljaa. Diai° n i livr merome-livolli sel mo isima t se il m o- niin kerroin Paremmin 'makjim, !kun inoner perheelliset Pienimaraise: henki löt, joiden omaitsuus monta kertaa on siinä, etlä -heillä on useioita pieniä lapsia, m iv: ia hymän lahi o n ja ja mel- mollisuitden lumonsa pakottanlina. koii-lamat silti köyhistä Maroistaan täyttää heille kuuluman yhteiskun nalli- sen meromelmollisuuben. — Tämä mc- roitvelmollisuuben laiminlyönti, nuor- ien, -termeide-il, maksuk»kyisten, l-apset- tomain henkilöiden taholla, aiheuttaa kuntamme tul-z'A'a hamin huomatta- Man. moniaan tuhannen markan ma- sauksen ia majaus on tietysti tois- ien ma!ksajain läyieliälvä, scs mielii saada kulunkiartvion piisiiniään kohdal- taon; se on: toisia ma-ksajia on evero- termma enem'.n.i>'., kun mitä beilä la- Mällisissä oloissa tulisi merottaa. Tällaisesta haitallisesia epäkohdas- la, jofa Mäsli ivaikuttaa kunnan ia- loudelliseen elämään olitsi Pääslämä ja palaudMtÄva säännöllisyy:.'si. Par- — Riskiä pikkukoululaisia on Perä- säioe^eii .MetsälkÄman kan-sakoulussa>. siitä pääliäen, etiä he omar jaltjanee: koullum-a'.koillaan pudottaa Korpilah- den puolella ol-omalia maaiitien kiwi- sillcilra suuret kimi-kaia.'er ojaan. Mistä lienee jchiunut koululaisiin moinen „Wte", sillä silta on saa-nut rauhansa jo mucsitymmeiiiö koul-uiatsilia ja muilta ikullkomilta. Suolamaa olisi, eiiä ne, joille >sil-:ojen kunnossapno kunnas- s-a luuiluu. ottaisimat asiasta kiinni. Tämä jo senikin tähden, että silla mitä pilemmin älläsi kuntoon: sillä cienkin pimeiltä aikoina on ie nyttemmin kul- 'ujoiflle JixiciMlliwit syystä, että silta on kcil/den mäen mälissä ja inuikapaikasja, sekä että -?iwet esräwät meden juoksun ojaGai. — Mikko Ilkka, K a n a. n h o i t o- lt'irjjai. T oi;n?,n, lisiioti) painos. aiijtm 55 'kuivalla. 144 siivua. Hinta 1:25 lp. häiden tämä ipäfohta lvrjaanllilsi kun jokainen yksilö, jellc iiiakjuivelivollijuus ku-u-litn, ja s-en moi lvaikettdena lä^t- lää, koettaisi käsili.-a fhteislunnalliien kansa-laiÄveuvollijuutensa näin tär- 'teässä, koko ichte'sku!itaa kasittäirasiä taloudellisessa asiassa, eikä Meiainyisi syrjään sen ylsinkertaisen syyn nojalla, et>tä kun suurempaa- niikyn-ää omai- suulta, jota- möisi ulosmitata, <i inak-- sajalla ole, ei inyöK"äin silloin kanaa, ta eikä -muka tarmitje maksaa. Tämän asian yhteydesjä ei saata myöskään siioutitua erästä kolia a, jc- 5a koÄee marukkatta, hi,m:n wcipta maksajia ja joka liitinkään haittaamas- ti ivaikutt-aa iunnan säännölliseen :a- l o udell i-s e e n io: m i n t aat:. Kotvin yleiseksi tamaksi on -tullut, e;i:ä suuri osa hymin moimislc, ne ro- tvellvollislsta jättämit maksunsa i')an lv-ii-me linkaa-l. Vieläpä moni ulos- ottomiehelle. Tällainen menettely ai- heuttaa chkä son.kun mcrrm'. tulvia, wa-rsin!kin hommille maksajille. Mu>tta .toiselta tpu-oten, ipuhumattakaa-n siitä kahdenkertaisesta työstä, j-oka iäsiä^ai- heutuu niille kunnan »viiran o ma isille, jotka w eron kannosta omat masiuusja, MaUwttaa- se ikämästi kunnan talon- teen. Kunnallinen laitos monine eri haa- roineen on näet Mainen laitos, eitä siinä karmitaan nchaa aina. Kun nyt -maksut kerääniymäl sään- nöttömästi, johtuu tästä, että kmman taMiitsee ottaa wäli>Misia lainoja. Tästä on taas se ikämä seuraus, että kunta saa -maksaa kokkoja, joita sen ei tarmuseiisi mal>sa-a, jos menot makset- talisiin säännöllisesti silloin k-uin niitä kannetaan. — Wieläpä kunta tuosta sääimöllilsesiä inakiaimistaivasta toisel- .;ia -puo'len ht)i)tiyi;si, tun -Meroisla kerty neet ?varat an>taisi'.va!t päinlvastoi-n 'korkoa, sen sijaan, että kunta merÄvel- Mallisten-laiminlyönnin johdosta saa sitä mä-ktaUaisesU maksaa. ^ lEdcllä oleman sohjdosla huomataan siis, että se Pieni mahdollinen hyöty, jolla,iva,raikkaalle YPsiuyiijtclle laiminlyö» jämalsajalle ei)lii mlee, koituu, samalla kunnaille Malhingollsi. Tästäkiit tailvasta lmaräkasten t äh olla- olisi siis kunnan yleisen edun nimessä luoivutta:va. K u n n a l l i' s e t toi m i h e n- L i l ö t. 1. Kuntakokous. Tillan-omisla-sa O. W. Patajoki, pu° heeiijohiaja, tilanomistaja Osk. Paia- joki (Toumila) m:pu>h..jchtaja ja hänen 'kuoloinansa jälkeen opettaja Wiljo Hirsjävtvi Marapuhtjohtajana. c>pet>ia- ja Juhani Kallivkosli, sihleeri. 2. Valtuusto. Opettaja Wiljo HtrKjävmi, puheenj., herrastuomari Niiklas Reponen, wa rapuh.joht-aja. —Vesikauhu Uudenmaanläänissä. Tänään pätii.yi) se 3 kuukautta keslä- nyr aika, jc-?si Uud-on.naanlää!,! ol: ju- I:s:c!:u -mesit-auhun saasluiiamaksi, miir.ä johdozta Uudenmaait läänin ku- ivernöörin-tvir-Äsio tänään an<:aa moi- nitun määräyksen kumoaman kunlutuk. sen. kos.a ftn edelleen moimassa pitä- M/iicii on kasoiiu tarpeettomaasi. — Suuri tulipalo Waltcasaarella. Wii-mc maammtaita ivask-en yöllä noin kello l ajoissa ihiry- Wa-!k«rsaaren ase« man Iäh«is<iydc4sä W^naj'in puolcllct n.s. Räiyn kylässä tilallisen Jooseppi Tiiho- sen !ar)cy>iha tulleen. Tuli sai alkunsa fjcirältki-jasta. «iciiä lidit heti lelvisi» roät karjapichaan ja sieltä taos talon a* sitinrafcnniifsiin. Walkeaiaaren ja 51a» ja-jccn palokuntain ponn'ötu'nsia huoli» matta pctoinxrt talon kaikki 5 asuin» ja Huwilavak«nnu4ta, ulkohuoneet se» fä karjapiha. Ta-l«>n ali edellisenä Vätrolnä tullut renki Lompäalän piKijä^tä. Hän nukkui hcinäwal'a-5sa ja lienee hän a>ihcuttanut ruli^alon tulia lvaromatlo» masii, Remk.i ei ennaiiänyt pela4ti>a pa« lawa»ia majasta, ivaan sai hän surmansa liekeissä. Marjctpiha«sa joutui [icfh.-rt faaliifsi 11 lohmää, useita sikoja sekä joukko !a« noja. He irviä paloi noin 100,(100 Itloa. Asuinrakrnnuksista saatiin irtaimUro-a hymin wähän pelaöteiukn. Rakennnksei olirvat wakuirte:ut semsnvon p^lolvakuu» iusyhnössä, mutia kaikki irtaumst» oli tv^kuinttämättä. 2BahingoJ nous<wat noin 15,000 ruplaan. — Het s. 2. — Uudenkaupungin osuuskaupan juttu oli esillä r.k. 5 pnä Uudenkau» pungin ra-aslAivanoikeuocss-z. Kaupun- gi-n-tvi-laalr G. A. Iaeckell lvaati osuuskaupan enusen ha^lliluksc:: jose- nille ranga^istusla määrästä kirjmipi- do^t-.a y.m. määrinkäylö:sis:ä li-iffccix hoidcssa-. Hallituksen jäseniä amusii n>c-raiuoman J^vor Aminoff, joka kielsi syytöiise? perättöminä sa pidäiti ilsel- leen oikeuden wasl'odes maalia ilmi» ar^asille ramgaiisrusta syyiökse-.lä. Im» iu lylättiin lisckselwityksea saamiseksi sa-malla kun se eroieliiin osuuskaupan loiekurssi-qsia-n käsirrelyslä, luleman lo» ■Ia?. 26 p:n, jolloin läikkien I>afli3uftcn jo;on.:cn on olualtva saapumilla 100 mkn sÄcn uhalla. — Heis.T. — Haaksirikko. Saima uponnut ja — syttynyt palamaan. Tällainen har» trinainen haaksirikko sattui miime sun- nuniaila mäsien yöllä Juusiitassa. :'lsia cn scumatl^nlaincn: Ti/sialna m.'?. 30 pnä läksi, «Tulka» nvaf.o l 15öisin olm^a. meljesten Kalle ja Juho Vihaavaisen omisiama pui- ir.u laeiihöiM ..Mto". tuomaan Pa» ra.sisla, Turun lähellä, 'ammumaion- ta kaltkia noin l,7Öo hcht.. Pulpin ieh -aalle Jottlsenossa. Äcatka onnislu» iJäsenet: MavnMiljelijät I. A. Far- in, Emil Hassi ja Aleksi Heräjärmi, csioi>tsija K. G. HÄen, -maanviljelijät Mani Hir-melä, Olio Hoitfaue» ja On ni Hypipölä, sali.laseppä Heilki Hayly. nen, maanitvilj. August Jaatila, -kir» nostiiaes Erik Juiven, lil-snomisr. Alf- rcÄ Karhala, opettaja Juhani Kallio koski- (sihteeri), maa nm il j. Otto Koi- muranta. torpparit Wiht-ori Konosa, Janne La<^Iso jo Verner Laakso, sep- pä O. Lehunen, rc>kennus!neslari Ä. Mäkinen, torpP. Aleksi Nieminen, its. Kalle Z!i-cmMe-n. toryp. Kolle Pihlaja» rinne, maanm. Valde Pchsoismirta ja Armas Ziaitio, ima-luri Kalle Seppä- nen, apteelkari Lorentz Spolander. aortpp. Alfred Tiiri-. maanlvilj. K. Wuolle-?lpia-lai sa maa mv. Lsk. Pata- joen kuoleman jÄkeen pankinj. Anton Koikkola. 3. Ku>ntiallislautakunia. Maanmi-lj. Annas Nait-io, esimies, maanmi-lj. Kaille Zkasinmäki, Maraesi- mies, opettojai Juhani Kalliokoski, siht. Jäsenet: DiooMviljelijät I. W. Har» tiis, Otto Honkanen, Fntsof Koljo. n-e>n, Edward Mäli)hylä ja Hu^o Saa- riikko. iVarajäsenet: Satulaseppä Heikki Häl)vl)nen, muurari Juho Lehto, ja maachvilj. K. Wuolle-Apiala« 4. Wa>m?aishoitohallllus. Älninallistautakunta tounii war- ■ivaishoiiohallinitk-sena ja sillä on ol» lm apuna seuraamat piirimiehet: Mcmnvi-ljelijär E. Alstvenus, W. Evii7ala, I. V. Hartus, Emil Hassi, Kalle Hannikainen, Ateksi Heräjärmi, Ernchi Hinvelä, August Jaaiila, ja Otto Koimuranta. torpp. August Lin- oeman (Muliamuori), maanlvilj. Kalle Ätyllymäki ja EiÄvard Mäyhylä, torp. Aletsi Niemelä, ka-upp. Emil Nyström» inaan -tviljelijät Kalle Paloniemi, Kus. -t-aa Päntälä, Armias Raitio, Niklas 3ieponen, Kalle Riihijänvi. Juho Sa» mio. Julius Tennilä, Alf. Zuomila, Arlluri Vaheri, Vihi. Vakaslahri ja Vihi. Nlä-Z!ousiola. 5. Kunnallisten tilien tarkastajat. Tchr-aa^ iisännäiilsijä msin. Jakob Älin, tilanomist. Jarl Grönholm» 'kirsakanpp. Kalle Kau/korania. Warat-artast-aj-at: Maisteri H. Vuo» renheimo ja operr. Wiljo Hirsjäavi. 6. Kunnan pa5owa!kuutuÄ)hdtschksen johtokunia. Johtokuntona toimii kunntlauiakun» ta, maan-milj. I. A. Färlin, paloasia- Mlies. Jalk.