lokakuun 27 sv ' I?? — IS «Z Euroopan maissa pidetään kanii-z nia tä?ä nykyz kotieläimenä nleisim- l ^ mm Ranskassa, Salsansa, Belgiassa.! Hollannissa, TanSkaiisi?', Norjassa ja Ruotsissa. ^.Ranskassa, missä kaniinirho^lo sai alkunsa luultamcSti jo I2:lia sctaiu- wullo, on melkein joki/inen maa-Ml- leujä somalla kaniintnho-taja. Cau rauksena tästä onkin ollut, että?a- niininhoidon Luattei:a — lihaa j^. turttksia — ranskalaiset sua^^t muo- fittatn 600 mUj. n-orkan ormoSta. MiSsä määrin za miilä discttia täl laiset summat maikuttamar nnnhywin ytsiiyisten kuin mySskm yleiseen mal- tion :alout?en, ei ole ma;!ea armata. Saksalaiset saim^t kannnii hoitonsa ran-kalaisilta iv. 1870-71 sodan aitana, jolloin s^Zsata-.iu sotikaa! toi- mat kaniineja sotasaaiiina icanmae- hans», missä niitä «ytyhän pidetään erittäin tuottamina koue^minä. K u- niinä todisteena siitä, k-unla ykin kanilninhoito Sa!s.?sa !5:ä ry^yä on, on se kosiasi!?, että kannn;l^!»->- tuSyidisiysten luku siellä on min suur», että niiden nimiluettelo muo dostaa yli Mv stmua laajan kiriä:?. Hollannissa ja Vs'gi^Ssa on kani> mvHoito samoin kesittyuyt, tekisi mieli molkein s-:noa, hu'.po'.'.^iva. Niinpä Belgiassa, maan pienuudesta huoiunatt?, tuottamat kaniinit wu?» fittain noin 50-60 milj. marjaa. N itä miedaän ykzi^iöun Englantiin teureslettu-na noin 13 milj markan armosta, samalla kusi kaniinien nah koista Vslmi^tettLien tewora>n wua- tuinen micntiarmo on 6 milj. marlan voikkeilla. Taustassa on w. 1895 saaklaallnt toiminnassa kri!yinen yhdisty; „Fi,. renipgen til Kan-nc>,vIenS Fremme", joka nauttien makin^sta muotuiÄ'." mUtiaapua kohdistaa työnsä ylsiZ- tSän kaniinm.hoidon kediltäm-spen. Siellä on sitäpaitsi !n?mfla Antini, teurastim.oira, jotka lähettaivat tuot- tenaan suorastaan E iq la.itiin. W. 1907 tuetiin Englant.m kn^icun 33 032.0M kg. kaaiin'nl'.haa, siznli han luonnin 'Alessa ainoa?tan 28.936000 kg. Msistään Loniooöia lyödään joka päimä keskimäärin noin 100,000 kpl. kanini -! Raolsis'a ja N:rj^§la toimimat erityset yhdistykset taminin hoidon edistämiseksi. E.ködän meidänkin suomainistt'7! tulist oikein tosikolla ryh'yä asiuLi: käiiksi? Tarw'r-n?nzat kai me däuk r. pikkuwilje!iiömme tämä^tnpsisia ttiä- tuloj--! Luuiisih-in meilläkin koniinin- hoidon tu-tteden iöatämän käyttä jänsä kuten ulkomaillakin! Kchouamm» lukijzilamme tutustu maan yllämainittuun kirjaseen. Maanmiljelys- ja maamiesseurat, ottakaapa asia puheeksi. Mlvilss MLlsiZMlSA shhskslZLs jll Kynnöstä: Kalle W?la III p. l 5 mk., O-kari Rinne I p. 8 mk,, JuSst Kaimunen IV p. 4 mk.; Vih lon R ihimäki V p. 2 mk.; Antti L ndrooÄ II p. 6 m5.: Wilho Maali työp. 2 mk. Kynnöllä kmmimat v^ikinto-luomareina K. A. S .lo, E. Suivonlahu ja N. W^mio-M <tt:ll. Ojituksessa: I v. W. Rinne 7 mk.; II v. W. S nn:o 6 mk; III B, Mäk>>l? 5 mk. P^lk'nto!autakm> tan-i oli A. Ale5tc.lo, R. For?,'.röm ja P. Palm. »ideMn t. k. 23 p:nä Wmd nlyiän Trime^r'lla. Näyttely aletuin k!o 2 i.p. Näytteillä oli runsaasli nais en käsitöitä, jotka mone kin o'. roUbyVi siroja ji aisulkaita, miltei pzikkcuk- setla pellaazalanka» ja ka^g-ct-. Miesten käsitöitä oli hymin nzähän. Klo S i.p. siirryttiin mieltämään w'.rsinaista kolouZta kunnanhuoneell?, jossa neum^ji K. A. Salo vitieftlel- män järlioeräiseslä karjanruo^innaÄta ja se.i tuotannolliselle k-nnalle järj-?- lämiseStä. EHtelmää olt kuulemciss^ noin 60 benkeä. Seurasi sitten cp?I- taja H. Pajusen esuelmä kasi'.öislä, jota innolla kuuluin ja seurattiin. Seuran kirjucikil ja r-b^^tondoi- taj-^kä malittnn Pciawo Pelin. E-n muoden nikana päätetuin pann.2 !oi- meen karjanh^itajain kegke-'. k l^ailu. johon totwowan Ottawan osaa kul tien pikkumiljelijäin ja mäki up->!ms- ten. P Ukintotuom reiksi w7.l'Uiin K. A. Salo, N. Mamio-Mattila j^ E. Sllvonlahti. Linnznizzi-vkiip-!'.. luSsa toimii sama palkintolautakunt'' jolle myös?ia on nä hin mo empiin kiloailmhin osazottamain ilmoitettamn ennen marraskuun lopoua, jo:a paitsi seuran esimies A. Ales:alo ott. a ilino tuk'1a massan. Hemosien yuh- 1aana»itZjiä pääteltiin myö-kin pal kita. T^tä nnrlen w-.latuun palkin- tolautakuntoon tulimat K. F Hir> maalmn-1, R ForSslrom ia A. A es- talo. Oszncttaiain on ilmaitlard^t. taiva s^im^lan "ik>'an kun cd'll?^'n?w kilpailuihin. Ensi maiden pUkin»oi. na päätettiin ;a°aa sopimaa kirjalb- suutta. East taimen ajalla pannaan toi meen jonkunlainen maalaisseuran juhla marojen keräämiselsi. SammalkuimikeosuuSkun- na n johwluntaan milittiin S. Sip polan tl! ,lle Paamo V l n n tilin- i^rkaZtajlksi opettajat H. Pajunen w Hannula sekä Maralle ma'7Nwilj. F. Harmaalinna. Miesten käsitöistä s iivat palkintojc.: Frans Saloniemi (r^t- taanvlsörät), tl p. 3 ink ; Juho stnoinen ^r itiiSkori) II v. kunnikiiriä: ja W Eklund (2 ämpäriä ja 2 lm- lua) III p. 2 mt. Naisten käsitöistä: Fiin-^ Hakala (l)tkiamattoa) I p. 4 mk; S>'sia Firiien (neiimnrtMu ja sumj. kangaStv) ydteensä I p. 4 mk ; Eis? L«'k,stö tsuiv.karg^ia) li p. 3 mk.; M^ria Astimen (suwi- sa nmÄie!'.- kargast?) II j> 3 ; Hilda P^lvn (neltmaril-to) II p. 3 P-mlma S^ens^ (nel ivartiste) IV p. 2 mk; Roosa K'wiStö (oyhjel in^s ) III P. 3 mk ; Miina Jubola (willc>lank.'a) I v. 3 m?.; H'Ida Lehla (ido?ankao) IV p. 2 mk : Manta Mutkla (kar- malanka ) IV p. 2 mk; Scsta Pu- tila (oeiUo) I v. kunniakirja ja Ju". tiina Minne (silmäistä ja lankc»?) I p. kunniakirja. Palki"«otuom--rei?.a toimimat R. Sippola. E. K. Sipos ia, K. F. Harmaalinna, H. Pajunen ja S. Trumetari. Karjan puhtaanapidos. t a saimat valkintoi : M'"ta Sucm'- nen I P. 19 m? , H^ma Nie.ni"?'l I v. 10 mk., H>l m Dimid«>on lll p. 5 mk., Männisiö III v. Sm?., M>ria Tuominen II p. 7 mk. Kar jakko Jidi Lehti'ä I v. kk.. F.,nm Pzlmu III P- 3 m'.; Alma Hz!n en II p. 7 mk, W '.ma Lindström I p. Il) mk.. Elin Mantaa I v. 10 mk., Fanni T'uma^.en III v. 3 mk. mi Rajala II v. 7 mk., H Ija Tuo- mi" en II p. 7 mk. karja? ko T:l:c; Pel^la II P. Palkiniotuiml re-na toimimat K. A. Salo. Wilho Wan- hatalo ja N. Mainio-Mattila. Poria maase«rak»»«a» rsoa»:i?Fss«ra« syHI?o?o«A, säilyke', j>«xikasNi- js fieme». uäyttely pietään huomsnna per- jautaina klo 10 o.p. Kokemäensasren Lantme?'"or:La. L^Tilaisuud-Lsa pitSmSt esittlmiS mais- t^i I. P.i2M?la ja neuVvja E. Kol- ji-.en. Tämänvuotisista nameUator- lastuksista ja syyskynnöstä jcetaan polktnnot. Näyt :eiytowara on tuotama pai- ka!!e huoLiericiamulla klo 8 Palkin not jaelacm!lo 3 i p. — Hilittlste» T«omq!aise!la sexralZa on kokous ensi maanan tain eli lokakuun 31 pnä kello 5 MLa. Kckkkia suomalaiseen puclu- ee^esn pyydetään si??in saip?:maon Krhvlaar» Tärkeitä asioisi, keslusixltaivana. Marraskuun 3 pnä kello 6 illc-lla 5N Hmtiistsa Karhulla illanrvietio Karhulassa. Mukaan sekä manhat että nuoret. — HuittiSLe» kasfa«syisto» asajaistt taoah 'UVLt tiistaina mcr- raskuun 1 ; :na. Itse amajmsjvh- lazn, j'7?a alla i klo 1 pZimallä, omcU oppila-den omaiset ja muu yleisö sy dimelliseZti termelulleet. Diteisten päivällisten jälkeen pidetään kanna- toSyhdislyrsen kekous noin klo 5ip., jcLoin wc.!Uean johtskunnnan jäsenet eroamien sijaan ja kusitellään muuten s5S?r.öiSsä mLärLtyt efict. Illalla w'.e:eluun towkri.i!to, jchcn enr-siä osoilaita kehotetaan runsaasti sacpu maan. I inoittautumisia oppilaiksi, joita oa jo 40, otetaan ?vie'Z maStaan. — HsLttiste» «aamiessc» ra» toimista pidetään täällä Km> lan. pistolla suuret m?atalo::s-luenl tcpäirvät ensi kuun 17 ja 13 pnä. Silloin luennoiaiat Pellercoon n?u> w j': E. KirwZl7-ir.e-', Suomen met- säi.hol!ovhdiS!ys Topion ZleuAvja T?piomaara, S^talur-.nan maanmilie ly'> ie uran neuvojat E. Karsten, N. Kimolo, maanmiehenneumoja K. A Sal^', nietsänhoidonncumoja E. Kol- joneil, kansanopiston johtaja S. Loi> uiarai ta ja cgronoomi Raunio. Mainituilla päimiZä pidetään noin 6-7 luentoa kumpanakin päiivänä ja tehdään relkeily kumpanakin päi wänä. Toiseaa päiwänä käydään Huittisten turoepehkuteehtaalla ja toise:'.a Mommolan Heitkilän med sä^s-'. Syödään yhleizet päuvälliset opiston emäntäki.ululla sekä keskus tellaan esitelmien johdo-ta y. m. Maratlaapa huittislaiset sekä lähi s-udun m^alaisiväki itsellenne t lk^a näitft kcchdeisi päimäksi ja tul>aa si loin Huittisten kansanosislolle, siellä te saitte kuulla senlaista, m.kä n n tämän maallisen jokopäirväisen elä män Maralle tc.rpeen. — E«ra» telefo»»ios»»S?«u- «»i« wa?si»aisessa Lo?ou?feSs« päätettiin muvsimakluna koota 10 m?aa jokaiselta os^uslur.n sn jäseneltä. H^ll.ntoon ncltttiin erocmismuvro^st: oileet l ut^mies K. Härmälä j i m^an- mije^uä O. Mäntysaari Mdsll^n. Marajäiene: A. L^htenoja ja F. Os- ma malittiin niini'ään uudelleen. T'- !>nwrk-Moji!si Wl'w^t tod'ori B. Mlstcörn ja isännöitsijä H. L ->dqren leka w">ra'»e ma!nwiljel!M K. Wche ja A. Alanu^rante. Kun muutamat tel» suonien omista jat viimat jättäneet johtonsa eoäk m- toon, päätetliin maltuuttaa keskuksen hoitaja malmomaan, ettei sellaista enää lulisi ja>k»7»a^n. Kiukoist-n— Z! zkkilan puheliljchio- kysymykiessä mo»uuteU'.m maanwi!?. K. Kunnczs, N. Soupas ja lautamies A. Härnialä toimimc-an niin, etlä Euran Telesooniosuuskunta tulee oike- utMsa. — Kc>?e«äe» tietop«olise» «eijeriksul»» i»htajakfi on m^onMljelysyallitus määrännyt juus- tonwa?mist:rsneuwojan K. I. M. (5-lwrin. — M«?toiynrks«S teh'iin Sä- kylun osuustauplln päämyyÄälään t. k. 26 päimöä masten yöllä. Wc:r- kaat oliivzt tunkculuneet puoliin ak kunan kautta ja nzieneet mukanacn rahalaotikon, jossa oli edellisen päi- ivän myyntikassa ja joka sattumalta oli illalla jäänyt tyhjentämättä. Laa tikko löydettiin eilen aamulla tyhjänä lähellä olemalta pellolta. Olimatlo markaat kenties jotain muutekin saa. lista saaneet on tietämä! öntä. W li kaista ei ole tähän asti mitään war- maa tietoa. Pakkoha»tvka«palla myy- tuu t. k. 24 pnä yksitytten saatawis-> ta työmies Wilhelm Aaltosen P-> :in maaseurakunnan Rcsuinankylässä omistamat asuin- j^ ulkohuoneet ja huusi ne maanmiljelijä Iisakki Krei- milä Kiukainen LuihianklMtä 700 mkn hinitasto. Samana väiioänä myytiin niin- '.kää.l y!sit.<is?u iaatawa5ia iyömie- he..lesti Milhelmiina H.^q^berq n sa- ma5sa Raumalkylässä Fc.isin w!cn maalla omistajat asuinhuoncet, joila huusi ia^mamieS Frans Sundqrvst 110 mkn hi-.naSia. — HaxtapatkaL pystytettiin wii- m? l^umantaina Ulmilan uudella hau tausmaalla maanmiljelijZ Sakari Sip- pola-mainajan haudalle. Tilaisuudes sa ol> läsnä lukuisa joukki mainajan läheisiä ja ystämiä. Palsaan on malu.istanut kilvsnhakkaoja Werner Mchlb-rg Ulmilan RnvaninkrMstä ;a on se yli 2 metriä korkea sekä erit- käin sironnä?öinen. Kimi on tuotu Gira^ Turajärweltä. Murhspoltto. Sunnuntaita masten yöllä klo 12 aikaan syttyi Rankkuvn lucidolla Revzsaaren luona kalastuksenkailsija Saerisen riihi-, luu loa- ja latorakennus tuleen ja valoi parissa lunnissa maan tasalle. Omis taja mailmineen heräsi maZta kun tuli jz oli mcshmassa mallasi?. Kai kelta päättäen on kysymyksessä ka tala murhapoltto, jok-z on suunniteltu kostoksi Saariselle siitä, että hän syksyn kuluessa on ottanut kalasta jiin rysiä luvattomilta paikoilta ta- kanzorikkoon. Titä mehmistaa mielä sekin seikka, että rannassa ollut Saa risen mene on samalla kertaa rikottu, tekemällä suuri reikä sen kylkeen. Pol isitutkmtc! ei n?ie!ä ole johtanut rikoksentekijöin perille, rvailka jälillä kuuluu oltamon. Palanut rakennus oli wc.kuutettu lvain pienestä sum- mosta. — «uti?ia. Pert- telin kirkkoherra, fUosofianmzisteri W. Korpela. jo?a on nim-ietty Suo- ri?njoen kirktcherrakfi, saa astua tä- k'n uute'n «irkaansa 1 prä toukok. 1912 ja Uud?nknlip!ivgw kanpalainen F Hj. Pr ns Anjalan k:rkkoh?rrin- wirla .n. johcn bän on mallikirjan s-laruk, 1 pnä t^ickok. 1911. MaZt^k rjan Mn^ämäen lappalais- mirka-in on tuomiokapituli antanut T'ni??r-en mira!!i''elle kirlkoherran- cpul^s lle W H. Hamerille, joka saa - uuteen Mirkaansa 1 pnä toukok. 19l3. Amoimeksi on julistettu nykyisen mircinbaliijan nimityksen m^oksi toi seen mirkaan Per'te!in kirkkoherran- mirka 60 päiman kuluesla t. k. 24 pslä alkaen laillisessa järjeStyksesiä tuomiokapitulissa haettaa aksi. — Apurahoja kassalsulMje» jatkok»rss«!ja tosxtei». Juk-?kur'- seja m -r'en on EvraMN K-iim ilah dun kansakoululle »'yönnet^y 200 mk.. K^nki-appaän kunnon Kirkonkaan kansakoululle 300 mk. ja Säkylän kunnon Kormeniylän kansakoululle 200 mk. — KiAkaiste» ti. m. v»Io»v«ÄhdiSt>»kse« jV«vsi^v ko»kse>Ss'« hymälsyliiin hallimksen chdolus, eitä jnusuluu^a koottau>at tarwrc>h ^ si!rrslää?! känt°öoih-.stoon, ko^ka se on jo melkein lovvuun?ulu- nut. Tulemassa kesäkuussa kootaan .ouosim?ksua 2 markkaa 1,000 Mir kan ositussumm sta. Rikoista talle tetaan osa käyttörahastoksi juoksernalle tilille ja osa lainataan yksityisille hallituksen harAnn>n mulaan. W^r vuheenjohtojakst malitliin wuo- den 1911 loppuun asti taloll. Frans Tvumi. Samalla kertaa o delyssä hallituksen kokoukse«sa hywäkiyttiin 40 uutta ma- kumuskirjaa ja t?dmn lisäyksiä muu tamiin entisiin k rjoihin. W >h'ng-?i!kor!v5usta niyonn?tt"'n K. Lisdraosiu?, Hinnerjoelta, 30"/» alennuksella, kun omaisuvS ei ollut <u'encr-ssa makuutettu, 10 markkaa 30 penniä. — Naittiusse«ra peru^etiiin Honkajoella raitti-lspuhuja B. Koiven tov.e^ta toissa-iltana. Seu- raon kirjoitlaului heti ko^m-sentym- mentä jäsentä. Puheenjohtajaksi tuli opetiaja Heikki Salokargas. — He«?iLia?»ut«svbtiö S«- lsksai» astamiehekst Lutilaan on »teltu isännöitsijä K. Jöättelä. Maasta m»utto. Läänin kumernööri on vuottanut rSälöli Io- d nnes Daimid>^voika Lmdemsnin, Parkanon pitä?äs!ä, alamaista ano muspa saoda muuttaa maasta Ruotsiin. — Maatila»osu«kfie» huuto- ?oupv^. W ime ma-inantaina myy tiin pakkohuutokaupalla ta?oll'senpojan I Hz Er'ki J lakkolan omistamat osuudet ' ii Punkalaitumen Moision- ky'än Jaakolan pirintötilosta ja -/-7 suuruinen osuus Liitiolankylän Iso- J'a'k?l5N tiliä. Molenim^t osuudet huusi maamviljelijä K lle Pisloli, tarjoten niistä yhteensä 600 inkaa yli kiinniiysten. — As»i«buo»e»!sto«?a«vya. Entinen talollinen V d^c>^! Lciuri an ostanut metsänmartija Vergströmiltä iämän ami«t<?m^t asui^duoneet K»l- la^n KoSkinkyläSsÄ 1,175 mkn kaup pahinnasta. — Lä«k5zö» »vao«wj!;el<«s- ja korjaNbvttokoulvst» saimat p'.äsiötvd siuk'en t. l. 20 pnä m m. Kustaa R'-inw Luwi'-Ita, paikka Mä- ^e än taivon Metsämaalla, ja Frans Nikarder Kosilta, paikka M aan n n kartanoon Kiukaisissa. Koulun k"v- sanlzoito-osaStolta pääil m. m. N Reilm, Luovioisista, saaden paikan Mäkisippolan taloon Ulivilossa. — PuhdethökurSslt toimeen- vannaan Satakunnan m^anwilj?lys- seuran toimesta Ikaalisten Rahko lassa. Kurssit alkamat marraskuun 1 p:nä klo 12 päimällä. Osanotta jien on ilmaittouduttama maanwi!j. K. S. Rahkolalle. — PoiZaue» a«vu»»t kaari» vySsy»»«ole» toise» silmää». Toissapaimänä kun pari kullaolaAa 13-wuotiasta poikasta Koskenkylässä oli kaoripyssyllä leikkimässä, käwi niin onnettomasti, että toisen ampuessa sattui puinen nuoli menemään Keski talon pojan silmästä sisään. Nuoli ei kummakaan — ihmeellisiä kyllä — rikkonut silmämunvaisla, maan tun keutui sen ja otsaluun mällin sacdm aikaan noin tuuman sywyisen baa- wan. Mauhti oli niin voimakas, että nuoli katkesi, jotenka poikasen oli käriittämä karheita tuskia kun kat- kennut kärki myöhemmin kiskottiin sil mästä pois. — R«««a« wsiwaiStalo» talo»«iehekst on makttu suutari Frans August Suominen Hinner- joelta, saaden 720 mkn lvuosipalkan y. m. etnja. — Tavotur«ssfa joucui maan- miljelijä Otto Mallin oikea käsi mii- me maanantaina tallinsiktaa tehtäes sä Toukarin Tuorin tilalla kakden kimen mäliin, jolloin keskisormi ruh joutui niin pahoin, että se tullee ka!- kaistamcckfi. — RaittivSesitelmiä Ka»- kaa«päässä pitää Satakunnan pii rin raiitiusouhuja B. Korpi seuraa milla päimmä seuraamissa pai koissa: KeskimÄkana marrask. 2 pnä Al(ch:n?ajzen UudessataloSsa, tors. taina 3 pnä Kirkonkylän kansakou lulla, perjantaina 4 pnä aamupäi- mällä Kansanopistolla ja illalla Wih- tclijärmen kansakoululla, sunnuntaina 6 pnä Niinisalon kansakoululla ja maanantaina 7 p:nä Menesjärmen kansakoululla. Esitelmät aletaan ku nakin päimänä kello 3 i.p. — Hämeen lää»i« !«werröö- r:«wir?a. Mikäli ..Hämetär" on kuullut, tulee HZmem lcänin kumcr- : öörin eronpyyntö jo uuden kuver nöörin nimitys tapahtumaan mosta sen jä'ke?n kun H. M. Keisari on palannut ulkomaamatkaltaan, joka ta pahtuu noin kuukauden kuluttua. — P«ol«eide» tzhZeistoiLiiu- tahaukkeet. Suomalaisen xu alusen piirimaltuuskunta Hämeen läänin ete läisessä mLc-lipiirissä on nuorsuoma laisten ja kristillisen työ »Zen sikäläi sille piirihallinnoille lähettänyt kirjel män, jossa khd?tetaan, että mainitut puolueet muodosta,simat yhteisen maa- illiitou. — Eroamisia Suome» R:r- jaltajaliitoSt«. Enemmän kuin kcikslkymmcnlä gracsillisilla aloilla Helsingissä toimimia johtajia ja ob- johtajia on tiistaina Helsingin Kir- jaltaja^hdistyksen puheenjohtajalle il moittanut luopumansa Suomen Kir- jaltajc.l-ilo-ita. Samanlaisia eroami sia on minne aikoina tapcihlnnut use.ln!piakin. Monet eronneista jäse nistä pw:,t aikoinaan olleet Suomen K rj!tajalii:on xerustaji'! ja Loimi- henkilöitä. Periaat!eeä!s?t syyt iiene- wä^ aiheuttaneet eroamiset, sillä eroa ma jäsen menettää m. m. oikeutensa saira°- j^ hautausapurahastoissa. — Wilho Pekoue» pyytä mässä eläkettä. Eilinen Hcinn- gin rtto-a'^ in tominirio W lho Pe- konen on jen zattiin jät .änyt anomuk- ie.-?, missä hän Pyytää, että hänelle K. iulisiuklen nojalla elokuun 16 pä>- wäi!ä 13l4, jota koslee ylimääräisiä elätteitä, myönneUäisiin koko hänen mulkunsa suuruinen ylimääräinen eiä'e. ^Niinkuin muistetaan, siU hra Pe konen 16,000 mkn suuru sm summan suorian lvaluoltti ». s. ?crwa!>t>kna, iv i.kka oli jatsikin moikeaa käftllää, mi^ta häntä p'li kormc-Naman. Ku ten näkyy e: tämä mielä hänelle näy tä r iltämän, m^c,n :oht,?o hän ny elinkautista eläkedä itsellensä. Täy tyy sanca että hänen röyhkeytensä on rajaton. — A«f?. Carlströmin Uara riktopesäA tawara«ar»Sto myy tiin m iine maanantaina kokonaisuu dessaan kauppias Frans Henrikssonille ikriStiinarta, j. ka suoSttn maksa-ra n 69 prosenttia tam^ran sisäänos>.o- hinnasta. Ta:varawarcisto nousee inwen!a0r!on mukaan 337,600 mkaeu. — K«!talöh!ö Lap-Ssck. W i- me kuvll 20 pnä löim erä-> kullan- h.iuhtoja L -p ?sa kultamö!»kälcen, j^ta i.niruudellcan heräiti huomiota joe -ta kultaa eisi-visn amm ttimieslen kes kuudessa JnoriSsa. Löod-ttv möd- kale, joka lamattiin eräästä muoren- koloaa Hangasojan luota, noin 200 m. y öspäm oiaiieyhtiö Pc^pektori?! ikc-.na..n ZxruZtama^ta Hing^soj. n a>emas!a, läbe ettiin H>lsinkim asian- tuntemien tutkitlam^ksi ja armastelta. w?!sl sekä senjällein myytämäkil. Tatkimus, joka toimiteltiin rahapa jaSsa, on osottanut euä möhkäleen, ?»?>, painii 385 gr, nminaispaina on 13 84 ja sisältää sc 915 tuhanneZosc-l! vuhdakta kultaa. Laadullaan on se Jaz2!o-kullon koitajsts, joten ei ole ^yqtä luulla miniän uutt<7 lasia kul taa kekiityn Löydön rohZllisekii ar. molsi on r^.hz?ajll^sa laöleNu 1,2i3 mk 39 p. Asiantl^iicmien ilmoitusten mukaan on tä-nä inöiikäle suurin tähän l>5tt Suomessa lötidetnistä. Enimmäkseen tamaiaan Jmalo-kultaa oieninä jyw!l- sinä, ja omat suurimmat aikaisemmin löydetyistä, rahapajaan lähetetyistä olleet nmn 20 gr painoisia, eli noin V, nyt kysymyksessä olemasta. kamarille. Se olisi marinaankin he- rältänyt suurta huomiota ja olisi täy dellisesti amannut kansan silmät. Sitten jatkoi Lerrovx: Espanjan tasamaltalaiset työZkenteleiväl samalla pohjalla kum portugalilaiset, ja olen makuuiettu siitä että piakkoin saamu- tamme tarkoituksemme. Mutta Espanja on paljon suurem pi kum Portugali. Sen muoksi täy« lyy meidän ajan koittaessa päästä mallalle ei ainoastaan Madridissa maan yhtaikaa muissakin suurissa kauoungeissa. Espanjan tasamaltalaiset tulemat »voimiensa takoa taistelemaan Cana- lejaksen ehdotusta mastaan 1,300 milj. frangin lainan hankkimisesta, ei sen muoksi, että pitäisimme lainaa tar peettomana, maan sen muoksi etlä epäilemme, tulematko rahat käytety ksi niih u tarkoituksiin, joihin ne omat määrätyt. Lerrovx munitsi ohimennen, että vusi sotaretki Marokkoon, joka jälleen nitisi iniiMnio, ei ole mahdotcn. Hän lopetti seuraamin sanoin: Se aika ei ole koukona, jolloin Es panjan kansa itse t-ihtoo määrätä, teh^oko le seurata Ranskan ja Por tugal'^ esimerkkiä. l«o»»s»M«lliZt»1sia Nsyvlin tieusiUe. Rooma, 25 p. Raescde, myc^kq, uk kosilma ja rankkasade oioat perinpch- jm hämitcäneet Mssumiuksen juurella olem n kylän. Paikkakunnalla rai- moama myrsky an tchnyt kauh'ac- häivityötä. Ko?o Neapei» on tulsan mallassa. Joukkoja taloja on ilmi- tulessa. Porticcin ja Resinsv kaduilla mirtaa laama, joka häBiltää kaiken, mi?ä eteen sauuu, talot, tehtaat y. m W chinko nousee armaamkttomiin iummiin. Ihmisuhrien luki! määrää mättömän suuri, maikkei lukumäärää wie!ä tvnneta. Neapelin hämitys muistuttaa Messinan hävitystä. Pa kokauhu on alkanut. Neapelin lä hellä olemien kaupunkien asulkaar pa kenemat, kansz odottaa kauhuissaan maanjäristystä. Mesuiviuksen pur- kai-s laajenee laojenemistaan. C iiam.cciolästa,^ lokak. 25 pnä. I ch a saarella on raimonnut hirm.'- myr-ky. Cisamicciolassa ja sen ym- päriSlöllä muuramia tal?ja tuhoutu nut. Kaikki talot omit liejun vel tossa. On tamottu vksi surmansa s.wnut he- iiiö Pilätäön talojen sor tumisia. A«a«siSsa ja SalernoSsa sci hirmumyrskyn aikana monl ihminen surmansa Hallitus on lähettänyt I'chiaan kakst torpeednvsneitä mu kana sotamäkeä ja ruokamaroja ano maan ensi c>wun hätään jouluneill?. Sisäasiainministeri on matkuslenvt Salernoon jz meriministeri Caia- m^cciolaan. Torre del Greco^sa on 3 henkilöä saanut surmansa. Muuta mat purot omat tulmineot yli ä^räit- tensä. Kaikki seildut lähellä Sarnoa. San Marz^noa, C?llianoa, L^ania ja Min^ria omat tuiman inallassa. Raiti.'tieliikenne Salervosta Angiriin on lakannut. Sc.lernossa on sattu nut talojen luhistumisia. 12 heimiöä on saanut surmansa, 9 on haamoit- tunut. Roomasta, lokak. 26 pnä. Me riministerin lähettämän sähkösano man mukaan on myrsky aihe'.:! tanut suurimpia hävityksiä C^amicciolassa. J'chian saarclla omat hiimityisct pie nemmät, mutta sielläkin samoin kuin Cusamicciolassa on?at mesijohd^t sekä miertoliet mchingoiituneet. Fc>riossa Jschian länsirannikolla on 12 h?n'eä saanut surmansa. Eräs risteilijä mukahan scbZre^ä on lähtenyt miemlän apua J^ch aan. C^samiccil kolasta on lähetetty sa mansa larkotuksessa vanssarilci^a. Roomasta, lokak. 26 pnä. Mi nisteri Sccchi on sählötiönyt päämi nisterille Saleruosta, ellä '/ ! seu- dusta on täydelleen hämitelty Eilis iltaan osli on r-unioista medelty esiin 24 rmimista. Uhrien luku nou see 200. Anunonto häd mc.laisille on järjestelty kiitosta ansaitsemalla La malla. Tänään lähtee ministeri kr- K'8tama?n HZV'.!ykscn jäl?ä M ajo» rissa, M-norivsa ja Amolsi^Ssn. Ku- ni?g s V.kior E-«anuel on lähiennt tänäön Nuolista käydäkseen tarkas- maan myrskyn tuhoja. § Espanjan tasumaltalaisvt nialmiLtelemat mallan- liUMVUStll. ; Berliner Togeblattin Madridin kirjeenmaihtaja on haastatellut Es panjan tasamaltalaisten johtajaa, Alegandro Lerrouxia. joka edustaja- kamarissa edustaa Barcelonan kau punkia. Espanjalainen politikko lausui m. m. että Portugalin mallankumouS sikäli oli hänclle yllätys, etiä sen suunnitelman mukaan olisi pitänyt alkaa masta joulukuussa. Nykyinen j oikeusminisler» olt kerännut lisää ai. -neksia kuningaskunnan kukistamiseksi s ja nämä hänen piti esittää edustaja- main kohteliaisuudesta omat äänestä neet hänen hymäkseen. Armeliaan, että Vsniselss joka tapauksessa aikoo hajottaa kansalliskokouksen. At en a, lokak. 26 pnä. Kunin kaallisella käskykirjeellä on kansallis kokous hajotettu. Maalit uuteen kansalliskokoukseen, jonka toimena tulee olemaan perus tuslain tarkastus, on määrätty mar raskuun 28 pksi. Istunnot alkamat tammi?. 8 pnä 1911. — Weuäläiswastai«e» liitto per«Stett« Parisissa. Rjetshille sähkötetään Berlinistä: „Lo?al-A'zeigerille" ilmoitetaan Pirisistä, eitä siellä on perustettu liitto, jonka tarkotuksena tulee ole maan mastuStaa Ranskan maltioma- rojen kuluttamista muitten Valtioiden eduksi. Liitto on ilmeisesti mihamie- linen Menäjälle. Lähimmässä tule- maisuudessa se alkaa julkaista lento kirjasta o sakkeella „T.dellinen tila Venäjällä", jc-ssa kirjasessa tehdään selkoa siit?, mihin tarkotukften We- näjän HMtuS on käyttänyt Rans kasta saamansa rahat. i ! — Hallitsija?» kohtass. Ei- ^ li^väimZn „Ne!sclMe" lennäiztään, - että Menäjän j i Saksan hallitsijoin kohtaus tulee tapaijtumaaa ensi mcr- ^ raZkuun 4 pnä PotSdomissc. > — H. MajeSteettissa m»«t- ta«eet 55riedbergistä W»If^- gorte»ii». Frankfurt am Mii- nista sötzköietään, että H. M. Ke^sc r! ja H. M. Keisarinna ksrkeine lapsi, nesn omat lciuanlaina muut'a-iect Fri.dlurgistä Wols'gartenin linnaan sekä D^r-nstadlissa olleet läs.-ä siir rettäessä suurherttuan lvanhcmpien tomu^z wanha?ta hautakammiosta uuieen. — TaaS ?ut»mella??o Ber- liiuiSsä. B.'rlinistä, lokak. 24 pnä. Höllä sattui Mkberstrossella yhteen törmäys pöli sin ja poikajoukon wä- lillä. Poliisi surmasi erään nuoru kaisen, joka oli aikeissa ampua häntä. 200 henkilöä on lvargittu. — Sekasorto Kreikassa. Ale napa, lokak. 23 p. Vmiselos on »vaatinut tarpeellista aikaa järjestyk sen lujittamiseksi sekä perustuslakien tarkasiuksen suoritukseen. Samalla hän on esittänyt kysymyksen rajatto man luottamuksen antamisesta halli tuksen toimenpiteille ja ilmoitti, etiä hän lvZstaissSsa tapauksessa tulee ke hottamaan ku.iingMa hajottamaan parlamentin. A:enasla, lo?ak 23 p. K nsallis- kokous on 208 äänellä 31 mastaan, 27 edustajan pysyttäylyeSsä cäneslZ- mästä, antanut luottamuLlausuntonsa Veniselvkselle, joka on ilmoittanut ot tamansa aseman harkittamakseen, kos ka hänen rnielestäänZuseat cdustajat CÄeuäjä j» E«gls«ti, T»s!cki ja Saksa Perfiav?ysy- «hksessä. Turku aikoo u?astuslaa Venä jän j? Eng'annin sekaantumista? Persion asioihin, ehkäistä Persian s jakamista. Mutta sellaisissa töissä! tarmitaan moimaa ja rcchca, ja niitä ^ ei Turiiua ole. Näistä hankkeilta» kertojat sähkösanomat seuraamaa: Z KonslLli'in?pol'sta, loka?. 23 p. l Katsoen siihei,, etiä lainakisknsteli!:, RanSkan kanssa omat lopullisesti kat- Z k-nncer, jatketaan niilä nyttemmin - Berlmin kanssa. t B blinistä, lokak. 23 p. Mielen- osotus Konstantinopolissa keisarl Wil- helmin dymÄsi on tää ii ä herättänyt suurta huomiota. Börien, Kurier ja Deutsch? Tage 'z ?itiing eoäiiemzt si!ä, että Saksa mmsi to:eu:taa keisarille osotetussa sähkö'onomessa lausuttuja toimomuksia. „P st" lausuu toiivo- muksen, et'ä k^Imiliiton diplo^a^ia käyttäisi hyväkseen nykyisä asemaa j : e?tä'.si Persian jaon. Aseman ol lessa nykyisillään, pitäisi, sanomaleh tien wiele5tä, suurten saksalaisten paalien osot^aa Turkille myötätun- ioaan. B-rllnistä, lckak. 24 p. Muutc- v.at satuloisit tankit omat yhtyneet roimiitomaan Turkin lainan. Berlini^.ä, Zvlak. 23 p. Turkin l-Madankkeesem tulee yh:ymöäa »ryös osa llawalt^!aisia pantkill.lkeitä lar> koitulsella osot:na, että Saksa ja Jiä- malta roha-aiioissa kuilemat käsikä dessä. Frankfurter Zsitungin mie leltä on Turrki toietclle^saan lainansa puolesta saamuttanut simeellisen moi- ton. SaksalMien pankkien telenä ed- dotiis ei ole aiheutunut kiloiulkSta RaiiSkan kanssa, maan Salsan etu jen rvclivomisharrastvkststa TurklSsa, joita ei saa uhrata Turkin sinansit- pulan takia. Saksaleis-turkkilais-t rahasuhteet tulemat luMamacin Sak ean maikutusta Turkissa, pian tulee kyw'nli7! wnt!!n?c'si. Lthu maStu->toa m^ös pai>germaanisia pyr- iimuksiä, j.idm tarkoituksena on jah taa Saksa todellisuudessa haamepoli- tntkain. Sa'sa pyrkii ainoastaan omien m?imainsu rauhalliseen ja ma- xaa een kehiltämiseen. Englannissa on paljon maikntu?- multaisia henkilöitä ja sanomalehiia, jz ka irailiuStamat Englannin sekaar- tumista Persian asioihin ja Persian jakamisla. Niinpä k,rjottaa „Dnl-z New;", että koska menäiäiset iiinci- sesti vyrkiuiät saamaan rysymaä ja- ltnsijoa Persiassa, niin usiiolella^in Englannin täytymän tthdä samoiu Muita tämä tietäin jakamilta, milä olisi onnettomuudeksi Suurbritannian koko maStnselle ulkopolitiikalle. Si-nr britannia jz Menäjä tulisimat näin ollen olemaan na-!p,-rei'.a, ja Persian itsenäisyyden häiail>äminen n.-stt.>si kailli muhamettilaiset Ingassakin Englanti.: mastaan. „Suarbritar'. nia°l iehtämZnä ei ole miehittää etelä- Persia, maan tchdä lo??u Menäjän «ailaSta rshjoi?-P^rsiassa", lausuu l'!iti lopuksi. MM ÄirjilLlikt ja iesttcri. Nijkyinen ts.. te^ii ei i^kidntä kirisi- lljoita. Se käy ilmi heille t>-hdyis:ä kierlokyselyiStä, joiden lau ta on tie- du ^eltu heidän .nteiip!d'tlään > äytie- >iöiS!ä j-'» teatterin ydteiSkunnallise-ta m^.i?utulse°ta. Toiset kieltäjät siltä kaiken maiku.liksen, toiset mköiliKivät, että sillä on majfutus, niultu tur miollinen. Knkki tai m?lkei.l kaikki omat yksimielisiä si tä. eUä teotteri ei ole, mitä sen pitäisi olla. — Että nykyinen teatteri, sanoo Saint-Georges Bouhelier. on nauret- tamin orkiväimäinen ja kurjan pinta puolinen, siitä on koko maailma sa maa mieltä. Ja suuri runoilija Emile Berhaerm julistaa: Eräät huomauttamat, että näytel mäkirjailijat omat tihrunneet liiaksi yleiiön maulle ja että toiselta puolen mieraat nakutukset oniat kdiStäneet teatteri,: rovpeutumisla. — Juutalaiset kirjailijat, sanoo I Riclus, omat tälle niinkuin kaikille muillekin aloille tuoneet loistaman ja hajoitlaman henkensä. — Latinalaiset konsat, huoinauttaa Camille Lemonnier, omat jääneet kauaksi jälkeen vohjo kmaisista kan soista, mitä tulee yhteiskunnallisen »Stetiikan mnodoslamiseen teatterin kautta. Ja KriStiaman yliopiston prosek- sori Kristian Aars mäittää. että teat teri ii se asiassa on turmiollinen lai tos, koska se lisää suurten kaupunkien muutenkin waltawaa lvetomoimaa ih misiin. lAttethsjZ kirjsikiad. Entisille mlitjijMm Mikktli» läällislli. Miksi erosi» sosialidemo kraattisesta p»ol«eeSta. Mapaus-lehdsn 113 numerossa eräs salanimi «Juuso" lausuu allekirjoit taneesta jaähymäissanoja ja samalla yrittää selmttellä niitä syitä, joiden tähden katsoin -äytymäni erota sosio- lidemokraattisesta puolueesta. Hän tosin tunnustaa rikotuksessaan näm; »Minulla ei ole eroamien syistä mitään uetoa". Mutta luo hänen täydellinen tietämättömyytensä minun erooni maikultoneiSta syistä ei estä häniä metämäStä mitä rohkeampia -oh'opllä!öisiä. Riwl rimiltä kuta lähemmäksi hän pääsee kyhäyksenpä loppua syylää hän yhä halpalnai- sempia syyiölsiä minua maStaon. Loppujen lopuksi mertaa hän minua Kristuksen pettäjään Juudas Iskä- riotiin. Ellen niin tärkein tuntisi Mapaus-lehden kynäilijäm täydellistä kykenemättömyyttä harkitsemoan asi oita järkeiräsn, saattaisin loukkaan tua moisesta loan syytämiseStä ja persoonani hoikentamisesta, mutta heidät perinpohjin ymmärtäen en saata edes loukkaantua. Kun tulee puheeksi syyt, miksi ero sin svs. dem. p^olreesto, ja kun Mik kelin läämiäiset niistä ehkä haluamat tietoja, annan nwä tässä. Toimiessani Joroisten Ruokojär ven kansakoulunopettojana ja eläes säni ykftr.äiiyydeösä kaukana suuren maailman touhtnasto, sain lukeakseni sosial demokraatista kirjallisuutta ja sen puolueen pää-öänenkannattajaa ..Työmiestä". Niissä kumottiin ny kkinen yhteiSkuntajärjeSielmä mitä kurjemmaksi. Niissä laettun ihmiset kc.h:een ryhmään. Toiseen kuuluu encelit, niinsanolut sosialistit ja toi» seen perkeleet, se on pormarit, kaik kine pimeine zverenimijäjoukkoincen. Enkelit eli sosialistit tekemät kaiken työn tässä maailmassa, mutta siitä he saamat palkakseen milra, nälkää, kurjuutta. He rakentamat huoneet, mutta itse saamat asua kellarikerrok sissa. He neulomat maotteet, he jalkineet tekemät, use ryysy Ssä lrär- lymät. He heinät niittämät, karjan ruokkim t, itse luut saamat kalutak- scen. Taas sensijaan tuo toinen joukko eli niiniarotut pormarit, ka pitalistit elämät, noiden sosialisten kirjain mukaan kaikessa joutilaisuu dessa. He w.'in keinutuolissa kama rissaan liikuttelemat ja pitkää piip pua netelerrät, melkakirjojLan laske mat, korkoja pääomiin lisäämät. Nä mä pormarit yrittäaiät kiskoa kaikki, anastaa kaikki sosialisteilta: rasitta mat pitkillä lyöpäimillä, pitämät huc- noilla palkoilla, j. n. e. miltei loppu mattomiin. Ken moi ja uskaltaa mä ttää, ettei tällaiset opit miellytä, kenellä on hiu kankin rehellisyyttä ponessa ja sydän paikollran, hän t e ysti liittyy enkk- leihm, sosiolisie.hin, ja pyhässä ir- noStukseSsa käy toisteluun pormorien pimeäiä joukkoa maStaav. Näin tein minäkin. Kyllä joroislaiset, jöppilä- läi-et, pieksämäkiläiset, hirmensolmi- laiset, mirtasalmilaiset y. m. lielänät ja muislamat, millä innolla minäkin kuljin puhumassa heidän kölissään ja heidän sydänmaillaan. En sälk- tynyt tollven paikasta, en lumituis kuja, en kymmenpemlulmaisia mat koja — ja tä'ä en tehr.yt palkan muoksi. Te tiedätte samolaiset, että venniäkään teiltä en ottcnut, en sal linut, milloinkaan ko!eh!eja itselleni kerättämän. Kerran pyysin ja sain kiukon kyytirahojen opua. Se e: niihinkään piisannut. Turhoa tösiä on omaa persoonaani ylistellä. Itse tndätie ja muistatte. Mutta nyt seuraa pettymylseni, surkeat, miel'ä rep'wät peltyniykset. Minä saatoin täyde-tä sydämestä hymäksyä nu^> enlelt- ja perkele-opit niinkaumcn kun elin tuntematta to- de?peräisesti sosialismin oppeja, ni'.n- kauman kun sain elellä ja toimia siellä samolaislen keskuudessa, puhua heidän torvporipirteissään, seurustella heidön turmeltumattomassa aikupe- räiSsuomalaise^sa seurcssoan. Mutta heti siitä alkain kun ensimäisen ker ran ma kuStin Heisinkun edustajana iunsin pet!yi.eeni, siitä olkain olen saanut tu> tea, että sc sialdemokratis- ten johtohenkilöiden sekä miesten etiä ra Sten elämä puhuu toisella lamalla kuin nuo kauniit tiriat. jotka minusta aluksi sosialistin tekimät. Minä olen nmdsn neljän n u^dsn kuluessa, jotka olen ollut sosialidemokratisena edus taja, ja elänyt tuon puolueen keskus tassa, sen pesälinnassa, saanut nähdä niinpaljon kurjaa, niinpoljon siveet- tömyytiä, lokaa, juoxxoutto, haure utta, etiä minua el mikään kummas- iuta enempää kuin oma itseni: miksi olen ivoinut noinkin monia »vuolta niel^Slellä kailke? trollaista saastaa, m.ksi olen mielä moimani ponnisto- nut peratokseni pois kaikki Ivanhc -t mielipileet, rvalmiStsakseni 'ynnettyä ja kard tma peltoci svslf-Iidkmokratis- ren johtomieslen lePitlämälle Ukai- suudelle. Tuon lähempiä esimerkkejä. Heli kun me maalaiset k"kemottomat kan- saiikdustajat ensimäisen kerron mat kustimme maltiopäimille Helsinkiin, mietiin me>dät Tljö-nies-leuden Kirja» paino.osakeyhtiön kustannuksella kau- purgin kurjimpaan, huonomaineisim- paan kavalkaan. Täällä sitte iloja pidettäessä maltasi minut manha ko- molainen innostukseni. Hyppäsin vyStyyn ja aloin puhua. MuiSlin samolaisiä torpporeita, muistin hei den soioupirttejään, muistinpa mielä Jippilän Manajon kylässä osuman erään ior^parin sisäZnkämpiämän asunnonkin. Puhuin näille kerroille sosial d?mo'ritisllle johlomielnlle niis tä henkilöistä, siitä köuhälislöstä, joka ryt toimoen odottaa mitä me saam me heille tehtuä. Tedätleky sama laiset, mitä muiulle lehtiir? Minut mibelleltiin clas. naurettiin, imettiin, pi!kall'sesti huudettiin. Lopetin pu heeni. Tämän jälkeen otti puheen- muoron helsinkiläinen ..todellinen so- sialidemokraaiti" ja hän innon tulta hehkuen puhui täter : „M?, me kövhä- lisiö olemme nyt ajaneet herrat pois täösiä kcpakasta jz tulleet it?e tilalle. Tämä on meidän ensi moittomme!" Sanoi ja looetti. Ilon remohduS kämi läpi koko todellisten marxilais ten rimin ja hymähuutoja kuului puhujalle.