I.auvanv!n?' loruun 8 p:nZ kl:o »4 — ISl0 — Metalliteollisu»de» har- joittajai» liitto on sanonut irti l2 pnä marrask. 1908 Tampereen konepajojen ja Pietarsaaren kojepa jan työväestön Välillä tehdyt työ sopimukset. Sopimukset päättyvät tämän muoden jouluk. 31 pnä. — Öljysota tulossa. Stan dard-yhliö ja Aasialainen petroleumr yhnö omat purkaneet sopimuksen, m.kä naiden suurten yhtiöiden »vä lillä o,i olemassa. Tämän johdosta on odotettavissa kiimoZ taistelu yh tiöiden mälillä sekä öljynhinnan alen nusta ainakin niillä seuduin, missä yhtiöt joutumat enimmän keskenään kilpailemaan. — S«o«ie« karamelliteolli- su«tta uhkaa Menäjän puolelta kowa l-ku, joskaan se suorastaan ei ole kohdistettu Suomea karamelliteolli- sumta mastaon. Rahaministeriön a kakautisten julkaisujen lokeriosaston t^im.ttaj?, insinööri Jsenberg on ni mittäin sanonu^ Kauppalehden Pie tarin kirjeenmaihtojalle, eitä lähim mässä tulevaisuudessa oiotaan lakta- säätämille lailoksille esittää lakiehdo tus, jonka mukaan Maosta mietyidin kzramelleihin j, k^nserveihin käyte yn sokerin akMst (1 r. 73 kop. puuduta) pa!au.ettLisi!n, k'ln tavara on »viety. Siten aiotaan edistää Menäjän kara mellien mientiä ultomaille — ja tie tysti Suomeenkin. Kun otetaan huo mioon, että muutamia »vuosia sitte Suomeen tuouin Mmäjältä karamel leja ja muita makeisia lähes miljoo nan markan armosta, on käsitellä' wi»sä, että kilpailu menäläisten suuv tehtaitten kanssa Suomen lvzsta, alk^m »lie koramelliteollisuvdelle ei tule olemaan kominkaan helppoa. We?se!iprotesteja topahtui miikoll, 25 p. iuysk. — lp. !owk. koko maassa 183, joista Porissa 8 ja Kristiinassa 6. — Waim o karkasi eräiltä tampe- relnsella tässä äskettäin ja siirtyi Par kanoon eräin liikemieden laloudenhoita- iaksi Muutama päuvä sitten käwi t>un^ perelaiuen oi!ei>? „ruur-un" miesten amulla hakemassa «nviosiippaansa pois. Läjälle k>u'ui lähiö otcaneen, »vieläpä oli m eZ kärämnki» haasteltu, lun uskmsi tänä „wl!pl'udeit" a lana tulla omaa ar mestaan hakemaan, kirjoitetaan „Sata kunnalle" Parkanolta. — Miten ruotsalaiset Suo- menpääkaupunkiahaltitsemat. Helsingin kunnallishallinnon harjoittama tonttipolitiikka on wiime aikoina saanut osakseen ankaraa c>rwoslelua puolelta ja loisella Parhaillaan on iesku«telunalai- scna lunnallinen skantaali »vuodetta ISSg zoUoin kaupu.,li parhaimmalla paikalta lahjoitti noin S hehtaaria maata yk sityisille, maa-alan, miniä nyt saa o5taa takaisin 8H0,vlX) markalla, jos silläkään sitä saa. Tämä lahjoitus ei suinkaan ole ainoa, ei edes mainitulta nmodelta. Samana muonnahaa kaupunki m. m. aukoi ma- paan tontin ruotsalaiselle n. s. Brokerin uhieiskoululle, maikka oli jyrkästi muita tontiilahjoitusvyyutö ä yleistä tarkoituksia merten eivännyt. Puoluemieli oli tätä lahioitusta määräämässä. Paikka oli ivaraltu kansakoulua marte?, mutta kun ruolsalaisuuden kasmatuslaitokselle kar mittiin tonttia, seliletliia mahtavasti ettei niille tienoille kansakoulu enää „lomi", iolen tontti muka joutui lahjoi- lettamakst. Mutta kuinka on käyny? Nyt on täytynyt juuri tuon tontin lähim pään läheisyyteen, Ratakadun marrelle rakentaa kansakoulu Näin »paikkansa pitämiä" o-val ruolsinmielistea mäitteet, kun he tahtomat omia asioitaan edistää. Multa kun on kysymys esim. Kansan- rvalislusseuralle layioitettamasta ton tista. silloin on syitä jos millaista puhu massa tahjoitusia, jopa hinnanhclpotusta ivastaan. Ei kaupungin sonn sellaisia tarlo lalsiz edislää. Ja niin ei myöa- nellq Kansanmalistusseuralle rakennus- tonttia edes alennettuun hintaan. Mutta sirkusta marten on kaupungilla samoihm ai olhm kyllä tontti antaa. Eikä ton- teisia kitsasteltu silloinkaan, kuu oli pu hetta menäiäilen Umnaasin hymittämi- sestä nii-tä tonteista, joita kauvunli tar- wilst Millenkadulta Unioninkadulle joh tamaa suoraa kitua marten Sanotaan, että tuossa mälitykseSsä -venäläiselle kim- naasille annetliln suoranaisena lahjana merialtain suuria alueita aiman nnliä tienoilta, mistä Kansanmalistusseura pyvst lonttia oStaa. Sellaista on Helsingin kunnallinen tonttipolitiikka myöskm kulttuurikysymyk siin nähden. Kaiketi siitä niittämät kun- nalliiec johtomiehet mainetta ja kuumaa itselleen, sanoo U. Sm Matti. — Sosialistien johtoherrat näyttäytyivät köyhä li stön pu kimissa. »Sosialidemokraatissa" jul kaisee nimimerkki „kenläwä" huomioitaan puolueensa pääjohtajien luokse tekemäl lään haastattelumatkalta. Mitään tu losta ei haastatteluista ollut. Niinpä „weiwaaja" ei saanut edes puhutella puolueensa paamia, »Työmiehen" toimit tajaa Malpasta, j.>la myöskm Messuksi kutsutaan. Kun „Lentäwä" hänet tapasi, seisoi hän Siltasaarella erään kojun lä hellä, kädessä ruotatulho. Kerrassaan julkisella palkalla. Kengät niin risaiset, että joka puolelta reikä irmisti. Jaloissa oli housut, joidea toinen lahe oli halki, toinea kade muuten ränstyayt. Taiki tuskin pysyi hartioilla. Ja päässä oli ikäkulu halturisa, lonka aukoista hiukset törröttivät. El ollut miehellä kaululsia. eikä kalivosiuiia. Siiuä häa seisoi ikään- kuin räyueillä. »Hämmästyneenä seisahdimme", sanoo Leniäivä itsestään ja toivelistaan. »Emme olleet uskoa silmiämme. Olin tuullul Messun oleman nuoren, peroeekömän miehen, jonka siis pitäisi jaksaa hankkia itseuecn luuvon pumun sillä palkalla, jonia hän toimellaan saa. Si sioä kysasin: — Mitä tuo merlitsee? Onko hän Malpis!? — Tss! Hän »väytielee". Se kuuluu ahtaina aikoina hänen tapoihinsa. Nyt emme moi häntä puhutella, stllä häa kääntäisi meille selkänsä." — 4 0-wuotiS juhlaa mieitimät Suomen lähetystyöntekijät Afrikassa Ondongassa minne heinäk. 9 pmä. Sil loin oli näet 40 muotta kulunut siilä kun ensimmäiset, lumultaan lv, suomalaiset lähelystyö 'teliiät saapuimat Ondongaan Ambomaalla. Juhlassa olimat saapu millä miltei kaikki suomalaiset lähetyZ- työatekljät sekä noin —g.«X> > ueete- ri», kristittyjä sekä pakanoita. Ainoana 40 muotta snten Ondongaan saapuneista lähetyssaarnaajista oli saapumilla Martti Naittanen, joka koko tämän a,an on siellä työskennellyt ja saamuttanut seudun ku- ninkaittenktu ja muitten päällikköjen kun nioituksen. — S. Lähetyssan. — Sieltä täältä. Laitilan tele- fooniosunskunta r. I. on senaatilta ano nut myönnytystä puhelinjohtoon Laililan kirkolta Uuteenkaupunkiin ja Raumalle. Kotiinpalaamia siirtolaisia. Hörylaima Arcturuksessa" saapu» Turkuun eilen aa muna Amerikasta l>7 siirtolaista koti- ^Äotsipäällikön matkat Tankarm luot- fipaikan luotsit omat luotfivaallilön ly y- »> r> sen johdosta yliimielisesli ilmoitta neet eroamansa, jos luotsilattos asetetaan Menälän merimtnisteriön alaiseksi. Luotflpäällikkö on matkustanut junassa Pohjoiseenpäin noustakseen Oulussa kai maan jatkamaan tarkastusmatkaansa. Ehdotus paikallisen muinais- ja kan satieteellisen museon perustamisesta on tehty Hämeenlinnan kaupungin maltuus tolle. Maasan poliisimestari G. A. Aspelin on pyytänyt eroa Mirastaan. Anjalan kirkkoherraksi on senaatti ni mittänyt Uudenkaupungin kappalaisen F. Hj. Prinssin. llkizMsm» z> — xa»saako«s-rti» antaa Soi- tarmollisen seuran orkesteri sunnun taina t. k. 9 pnä klo 5 i. p. työmäen- yhdistyksen talolla seuraamalla ohjel malla. 1. Umertyyri oopp. ..Strodella" Flotom. 2. Largo, Hendell. 3. Kuu- tamoyö, Merikanto. 4. Unkarilairen anSst, Bruhms. b- UmeriyM oopp. ..Ryöstö", M?- ,art. 6. FzntasiLl''äweleeSiä „Weberm mnm-men ajatus" (wlo trompetille ksittää hra Molis), Fuchs. 7. Boleri, Werds. 8. Malsst oopp. ..Luxembur- gin kreimt", Lehar. — Alpha» Näyttämö esittää tänään loumsntaina kello 8 i. Hem mo Kallion Aleksis Kiwen romaa nista ..Seitsemän meljestä" mucdoStaman S-kumcelmaisen näy telmän. Kun on kysymyksessä Aleksis Kilven lverrattomain ajatusten tulkitseminen, saa jokainen olla mc-rma, että et tyh jän muoksi katsomaan ja ihailemaan maimaudu. Aleksis Kimen ruro^s on ikuisesti nuorta ja mukaansa tem paamaa. Näyttelijöille se ase'toa suuret maatimukset, mutta on syytä toimoa, että Alphan näyttämön uusi johtaja on Voinut saada näyttelijät maikeudet maittamaan. Kehottamme yleisöä runsaslukui sena Alphaan tänä iltana menemään. — Konsertteja txloSsa. Po- rin konserttikannatusyhdistys neumot- telee parasta aikaa konserteilta seu- raamain taiteilijain kanssa: laulajatar MaLy Burjam-Borga, laulaja Emo Rautamaara, sellonsoittoja Carl Wa> senius, Viulunsoittaja Aune Forssell ja pianonsoittaja Elli Uotila. — Kansallisteatterissa esitet tiin miime tiistaina huomattama koti mainen näytelmä-uutuus, Maila Talmion 3>nSytöksinen „Anna Sarkoila". Tämä teoZ ilmestyi kuten tunnettu, kemäällä kirjakaup paan ja on siis jo ainakin osalle ylei sölle tuttu. Se on kudottu hienoista sielullisista säikeistä, jchdonmukaisesli jz luontemasti, ilman efektintamoitte- lua ja dekoratsioni-koreilua. „Anna Sarkoila" on merkillepantama saamu- tus kotimaisessa näytelmisiössämme ja tekijättärelleen merlitsee se edelli siin draamoihin nähden ratkaisemaa edistystä. Nimiosassa esiintyi Ida Ah berg. Kappale sai runsaita suo sionosoituksia osakkeen. — Eusimäiue» koti«ai«e» koo«illi»e» ooppera. Selim Palmgren sämeltää parhaallaan koomillista oopperaa, joka siis on en- simäinen tällainen kotimainen. Lib retto on laadittu Kimen «Nummi suutareista". — Professori Robert Koja- «»kse» on Torinon soitannollinen seura sihteerinsä, M. Sinigaglian kautta kutsunut ensi muonna maini tussa kaupungissa johtamaan kahta suurta konserttia, jotka toimeenpan naan siellä pidettämän maailmannäyt telyn yhteydessä. Orkesteriin tulee konserneissa kuulumaan 10l) malittuo soittajaa, ja johtajina maailman kuu luisimpia kapellimestareita. Seura on kutsumuksessaan lausunut toimo- muksen, että myöskin Jean Sibe lius saapuisi Torinoon. !.zusi-Ät0NSZtZ. Pomarkun mars,naine» kuntakoksus pidettiin t. k. 6 pnä kunnanhuoneeSsa, jossa päätettiin seuraamista osioista: ÄVeroäyriperuSteeksi määrättiin 100 mkan muositulot. Kunnallislautakuntaan malittiin ta lollinen A. Laitila ja hänen mara. miehekseen työnjohtoja I Grönlund, raloll. F. Uusitalo, moralle taloll. I. Uutaniemi ja taloll. K. Tommila sekä maralle taloll. I. Mettenniemi. Kirkonkylän kansakoulujohtokuntacn malittiin eromuorossa olleet jäsenet, emäntä Hilja Alamarkkula j? maa- larinmaimo Amanda Laiho, molem mat uudelleen. HonkakoSken kansa koulun johtokunta et ollut lähettänyt kuntakokoukselle mitään tietoa eromuo- roisista jäsenistään. HolhouslautakuunnaSta eromuoros- sa olema jäsen, taloll. I. Marttila malittiin uudelleen. Waimaishoitohallitukse?n malittiin taloll. I. Dlipeltomaa ja emäntä Aleksandra Sileäkangas, molemmat niinikään uudelleen. Takioituslautakuntaan malittiin kun- nalliSlautakunnan lisäksi torpparit I. Koskela. W Jineskallio, W. Kallio- mäki, I. Palmqmst ja F. Jokinen, lampuoti N. Koskela ja taloll. I. Harhaluoma. Tutkijalautakunta päätettiin jättää asettamatta. Kunnallisten tilien tarkastajiksi tu- limat taloll F. Mikkola ja konstaa peli H. A. Jrberg. Kuntakokoukset päätettiin taliviaika- na pitää kunnan omistamassa Tör- mälän talossa. Nykyiselle maimaistalon hoitajatta- relle, neiti Maria Ilomäelle myön- nettiin 50 mkan palkankorotus ensi muoden ensi päimästä lukien. Moimaishoitohallituksen esimies, ta loll. F. A i -Nlssi maUuutettiin otta> maan maimaiSmenojen peiUeeksi noin 2,000 mkan tilopäislamu. Kokous kcsti main lyhyen ajan, armiolta mähän toist i tumia. Psrkm» löttjlLLiskssil kytil- low!jG t. k:n 3 pnä pZälett-in m. m. seuraa mista asioista: Kunnallisten tilien tarkastajaksi paikkakunnalta poismuuttaneen saar naaja P. R. Mutasen tilalle malittiin neumoja A. Sipilä. Holhruslautokunlcian jäseneksi wa- litnm tatvlliset K. Pentti ja E. Ala solomäki. TaksotusloutakunLsan kunrallislav' takunnan d.sätsi iv'li!tnv: nielsänhyd toja K. Mor>rg, tolollckkt I. L.'hd n- tausta, W. Uust^eilko, O. Jiva!o, I. Alanen, torvvarit I. Pääsky, Juho Tallila ja Ne«>ort Kainula, mäii- tupalaiser I. W. Tiren j; I. Kos kinen sekä kauppiaat E. Lchto ja M. Nurminen. Tmkijzlout-ikuntaon: F. E Wnzen, K. Mormg, F. Alanen, K. I. Salo nen, A. W!rr/-ch ,ora, N. Asumanie mi, E. Möh'ö, Nestori Sl>wlo, A. Kuimanen, A. Hlrmimäti, Juho Kei- hänen ja T. Lehtinen. Kansakoulun perustaminen Muori- järmen koulupiirien rääleltiin pttkän j^ repäsemän keskustelun perästä ään ten enemmistöllä lykätä !^de'si lvi?o, deksi eteenpäin Nyysiä, ett?i o's (?) toimoSsa ma'tio!ta r^le- nuSapur hoj:.! 1 s wuor'järDjläis->t si te tahtomat 2 muoden kuluttua koulun saad?, c>n he.dZn siitä teizt^imä cno-nus kunt?- k^koukMs l 'illl'e°ia järjestyksessä. Muuten olimat koulun tahtojat kcmin miel!pchoillacm kunnan m^Nmaliai" ses^a päätöksenä, sillä tämä oli nyt toinen kerta kun kunta äsi scno- tun kouluanomuksen „tu-?»ncmma!sl". Kavsakouluien t- ?k>istaj'.n kirjeen johdosta koskema Linnankylän kansa koulun opettajan pettomcat^ ja opp'- laSpuutarhaa, kokous päätti, että ovettaja saa p ll-n, pinto-alaltaon 0/28 ha, sellaisessa kunnossa kuin pelto nvt on jz että sniä erotetaan oppi- la?vuuwrheksi 4 eariu suuruinen ala W'iokra!autakulitien p> heenjohtajain palkkakysymyksen lykkäsi kilnta mclio- kuntaan malniistettLmaksi seuraamaan kokoukseen. Kom'te-!on malittiin A. Sipilä, R. W. Mirtala ja A. Tuo- mioja. TMM NSSMtsseurMll oli näyttelykokous Palokunnan talossa lokakuun 3 pnä. Näytte tä o!> siemenislä 23, karjantuotte.sla 29, kyötkikaSmeista ja PenNivMa 18, joista useimmat rqhmi?, mizS en käst- töisiä 11 ja naisten käsitö:s ä 54 nu- meroa. Näistä, kuin myöskin kotona tarkastetuista karjan- sekä lannan- ja kesannonhoidosta jaettiin palkintoja seuraamaSti: Karjanhoidosta: I palt, kunniakir jan, Emännin karjanh?itajvkou!ulle. samoin I p. 8 mk. Ryypän harjot- telija Oigi Rintalalle, H -unicn tyt. Taimi Haunialle, harj. Maiju Ahti- niemelle ja Huhtalan tyt. H:!ji Huh talalle; II p. 6 mk. Junnilan kar?an- hoit. Miina Lammille, Jlo-Jimarin tyt. Emma J>0'Jiwor lle, Dl.stenie- men tyt. Emmi Iliatememelle ja Rekun tyt. Sanelma Nekulle se'ä III p. 4 mk. Samelan em. Miina Sa- melalle ja Hietasen em. Sima Hieta selle. Lannan- ja kunnonhoidosta I p. kunniakirjan ja 12 mk. torp. Psamo Huhtalalle; II p. 10 mk. torv. Os tari Mirtaselle ja torp. Wille A 'Ste- niemelle ja III p. 8 mk. torp. P kku- Sianojalle ja torpp. Juho Seppä- Murrolle. Siemen'stä: punc?-.pil^n I p. kun niakirjan ja 6 mk. tal. Wilho Hau nialle ja suomal. kuuran!, tal. F. Tuomisto-Ryypälle; II p. 5 mk. tat. Kalle Alaselle ja Vih'ori Korkille ru kiista, F. Tuomistclle juhannusr» kiista, Nord-herneestä ji 3:sta jalos- letusta obralajista sekä torpp. N. Hietaselle Ostersundomin rehun^uriin UemenistZ; III v. 3 mk. O Wir!a> selle ja Paulu Hudt^lalle Lstersun- dom rehunauri n-, W. Korkille timo tein- ja mchontarehun (kauran, irir- nan j, peluskin) siemenistä sekä F. Tuomistolle syysrukiiSto; IV p. 2 mk. P. äc N. Juurakolle ja W. Aliste- niemelle Ost. rehunauriin- ja F Tuo mistolle Ilolan kouran siemenisiä. Kyökkikasmeista I n. kunniakirjan ja 6 mk. Aino Haunialle; II p. kun. niakirjan Toimolon kansakoululle ja 4 mk. F. Tuomistolle, nahk. Semmi Salolle, N. Hietaselle, tal. ly^. H. K «Utille ja torp. em. Ida Pelltarillr; III p. 2 mk. em. Siina Tarralle ia mitp. P^Lina MuL!einillk; peru noista Il p. 2 mk. ta?. August Tor- ralle ja P?uliina Mu^telinille. Rehujuurikasmsista II v. k.k°rj. F. Tuomistolle. Omenista II p. 2 mk. Siina Tarralle, työm. Will? Wirw. selle ja F Tuomistolle ja III p. 1 mk. torp. Piulu Takamatai"lle. Kariantuotteista, moista I v.4mk. Jd^i Pelttarille ja torp. em. Jod^nra Ocbsrgille; II p. 3 mk. torp. tyt. F m- "y Järvenpäälle ja tmp. em. Muni Enollk; III p. 2 mk. toro. tyt. Fan ny Myllyni-, uskolle ja Amavda Hie- d^nmaalle; juustoista I p. 3 mk. tal. em. Karoliina Laddelle ja torp. em. Miina Enolle; II p. 2 mk. Amanda Hiedanmaalle, palstat, em. E!iina Mqllynpäälle ia tal. em. Roosa Maurialalle; III p. 1 mk. Jobina OSbergille ja torp. cm. Hilma Mäke lälle; kananmunista I p. 1: 50 piä muokr. Emil Maunuloille; hunajasta I v. 3 mk. tal. em. E^ftmia H^>u- nioll»; millaista I p. 1: 50 viä Jo hanna Oiberg>lle ja Hilma Mäkelälle. Miesten käsitöistä: I p. kunniakir jan suutari Nestori Hakalalle ja 4 mk. seppä Drjö Rant"kalliolle; II p. kun- niokirj. suutari Armid Rahikalle, 3 mk. työm. Vihtori Palmgrenille, torv. Hermon Järmenpäälle,' tv6m. Her man Teinilälle ja Wille W'rtasellk-, III v. 2 mk. torp. K'lle Mäkelälle ja Mille Mäkelälle sekä Wille Mir taselle. Naisten käsitöistä soimat palkin- toja: I n. 3 mk. Pauliina Luukala, Paulina Mustelin. Eema Antila, Eu- srosyne Pelttari ia Lemvi Tuomisto sekä kunniakirjon Roosa P lletmuori. Lempi Tuomisto, O'ga Nvberg ja Tilda Korkki- II v. 2 mk. Eusemia Haunia, Mima Mäkinen, Johanna O^berg, Miina Oramamäki, Ella Miillynvää ja Hanna Pietilä; III p. 1: M piä Maria Ristimäki, Alma Mäkelä, Fanny Järmevpää, Maria Ristimäki, Roosa Palletmnori, Siina Hietanen ja Pauluna MuSteliv; IV p. 1 mk. Fanny Järminen, P-mlma Mustel n, Miina Korkki, Eufemia Haunia. Minda Takamataja, Eliina Prunnila, Eine Tuomisto, Hanna W?hmaa ja Elli RaineliuS. Näyn.elun aikana selosti maanmil jelijä Wilho Haunia kokemuksiaan mehiläishoidossa ji Juuse Rahola puhui siemenmiljelykiestä. — T«r«» ja Pori» lää«i« pohjoisessa vaalipiirissä toi- miivie» Tuomalaiste» Se«ro- je», N«ijie», Ka»sallis«ieliZ- ten Nsorisoliittoje» ja Kar- h«je» toimihenkilöitä kehotamme ys- tämällisimmin meille ensi tilassa hy- möntahtoisesti lähettämään lehtemme miime torstai numerossa olemassa kasmakkecSsa mainitut tiedot. — Wefiperaiste« maitte» k«i«attami»e». Senaatti on mesi peräisten maitten kuimattomiseksi myöntänyt m. m. Hämeenkyrössä ole man Turkkilan järmen kuimattemi- seen 12,600 mkaa. Senaatti on hylännyt m. m. seu raamat anomukset ma ltioamun myön tämistä mesiperäisten maitten kui- mattomiseksi, nimittäin: tilallisen V. Tättälän anomulsen Hämeenkyrössä olemain Wähäjärwen ja Tcchmonsuon kuivattamisesta ja erinäisten tilallis- te", anomuksen maltioarvusta Kan kaanpäässä olemien Karhunsaaren- mmzn ja Mustanneman kuimatta- misesta. — WahwiStett» ttefioike»S. Turun ja Porin läänin kumernööri on Tampereen piiri-insinöorikontwrille ilmoittanut mahmistaneensa Kauttuan puuhiomon ja paperitehtaan Vesi oikeudet Euran pitäjässä sijaitsemaan Kauttuan koskeen. — Pietarsaare» kihlal«»«a» kr«»»«»wo«di» lvira» hoitajuksi on Maasan läänin kumernööri mää rännyt Euran—Kiukaisten piir n kruu- n ^.mmismiehen K. I. Blomqmistin. — Metsä«hoido»i»e»woja» toimee» on Hämeen-Satakunnan maanmiljclysscura 22 hakijasta wa- linnut metsänhoidonneumoja K. O. Rouhun Mouhijäriveltä. — Nuollut. Miime tiistaina klo 6 i.p. kuoli Noormarkussa main muu tamia päirviä keuhkokuumetta sairas- tettnaan ent. talollinen Frans Mellin 63:nnella ikävuodellaan. Vainajan ansiokas toiminta jahti- moutina, lainamakasiininhoitajana ja kunnanesimiehenä tunnustetaan kaut taaltaan koko pitäjässä. Jälkeensä jätti mc .i7 .aja puolison ja pojan. — Lemätlöön rauhassa uuttera työn tekijä. — Kokemäellä »vietetään Cyg naeuksen päimä siten, että klo 12 räilvällä kokoontumat kaikki kansa- koululapset juhlojumalanpalmelukseen kirkkoon j - illalla on kullakin kou lulla. paitsi Tulkkilan kov lulla, oma Cugnaevsjuhlansa. Tulkkilan kou lulla m eieiään juhla jo aamupäi- mällä. Illalla on sitten Suomalaisen seuran -alrlla suur» yhteinen juhla, jonka orw?kc.s ohjelma on julkais tuna tä^äi numer-n ilmoitusosas tossa. T'Nmotwmnsti saa juhla run- sa n osanuton, koska sen tulotkin käy tetään hymään tarkoitukseen. — Ultvtta» KaoS«ark«» W. P. K:« stzySjuhlassa sunnun taina t. k:n 9 pnä esitetään m. m. koko illan näytelmäkappale: ..Noidan kosto", jota marmaan rientämät kat somoon niinhymin mavhat kuin nuo- re kin, stllä siksi nauruhermoja kutkut tama kappale se on olematta kuitenkaan mailla mokamuut aa an, joten jokai nen marinaankin tulee siellä hymin mlihtymään. — Tila» p»»tteessa jää tästä numercsia paljon jo malmiilsi ladot tujakin kirjotuksia ja uutisia odotta maan muoroaan. ««V!>z Uu — He«kiwaku»t«StzhttS Sa lama» asiamieSmerkon lopulliseen jörjeöiänliseen on äskettäin ryhdytty. Tästä tehtämästä huolehtimat lähinnä yhtiön piiritarkastajat, joina toimi mat: Uudenmaan piirissä kauppias Teemu Tapio. Marsinais-Suomen piirissä kansakoulun opettaja K. Pia- molo, Satakunnan piirissä kansakou lun opettaja T. Lähteenmäki, Hämeen piirissä kansakoulun opettaja Merneri Hamirinen, Karjalan piirissä kirja- pair onjohtaja Otto Samolainen, Sa- mon piirissä metsänhoitaja Johannes Tarsala, KeSki-Suomen piirissä kaup pias Jussi Rohola, Pohjanmaan eteläisessä piirissä kansakoulun opet taja Otto M. Karila ja Pohjanmaan pohjoisessa piirissä liikemies Eelis Sukula. — V»«p»hja» rata. Suupoh jan radan pakkolunastuslautakuntaan omat asianomaiset edustajakseen ma- linneet maramaanmittari Erik Rick- se-iin sekä maralle insinööri K. A. Johanssonin Lapmäärtistä. R iutatiesähkölennätin Kristiinan ja Seinäjoen mälillä on jo täysin mal- mis. Myöskin koneet omat jo pai koillaan. Senaatti on mahmistanut Seinä-- joen—Kristiinan—Kaskisten rautatien menosäänvön w:lle 1310. Menosääntö päättyy 3,300,000 inkaan. — Tied«stel«ja ka»falaiS kokosksista. Kenraalikumernöörin toimenpiteestä on Viipurin läänin kumernöörin kautta kahdesti tiedus teltu Luumäen piirin nimismieheltä G. O. Relanderilta kenenkä tai kei denkä toimesta Luumäen Taametissa pidettiin syyskuussa kansalaiskokous ja ketkä esiintyimät mainitussa tilai> suudsssa puhujina. — Tamperee» te««aSt»Slai- tokse» patru«»at takawarik- koo». Tampereen uuden teurastus, laitoksen tarpeiksi ulkomailta tilatut patruunat on mainitun kaupungin rahatoimikamarille saapuneen tiedon mukaan otettu takan»rikkoon Heisin g!n tullikamarissa. Tämän johdosta on Tampereen rahatoimikamari päät. tänyt senaatilta anoa näiden palruu nain luomuttamista sekä lupaa saada tuoda maahan tarpeellinen määrä teurastuksessa tarmittamia patruunia. — Helfisgi» sählSlexsäti»- asemalla laitetaan poraillaan kun toon uusimallista puhelinkonetta, jolla moidaan sähkölennätinlaitoksen johtoja myöden puhella yhtaikaa sähköttämi sen kanssa. Tarkoituksena on saada aikaan säännöllinen puhelinyhteys myöskin yleisöä marten Pietarin kanssa. Koneen rakenne on tuntematon muille kuin sen keksijälle, eräälle sähiö- lennätinlaiioksessa MenLjällä palme- lemalle mirkamiehelle Krotshkinille. — K»«l»Stel«ja ja kotitar- katt»isi-» Wiip«riSsa. Miipu- rissa miime kesänä tapahiuneitten Valtiollisten margitsemisten johdosta on muutamia heickilöitä, jotka omat olleet joissakin tekemisissä Vangittu jen kanssa, kuten heidän läheisiä tut- tamiaan, palmelijoitaan y. m., kuu lusteltu ja lienee myös joku kotitar- kastus pantu toimeen. Mitään ras kauttamaa ei ole tullut ilmi. „Työ" kertoo, että kuulustelut ja kotitarkastukset on pannut toimeen Miipurin santarmi. Mb, Nyh. ker too, että ne lienee toimittanut paikka kunnan poliisi, mutta mahdollisesti on ollut läsnä muutamia Menäjän poliisini ranommsten edustajia. — Lewottom»«kfia pappis seminaarissa. Synoodiin on saa punut sähköteitse ilmoitus, että Sh- tomirin pappisseminaarissa on synty nyt oppilasten kes!uudessa levotto muuksia, jotka omat kehittyneet niin pitkälle, että on täytynyt kutsua semi naariin poliiseja ja sulkea eräs sisä- oppilaslaitos. Synocdi on ottanut makaman harkinnan al^iselsi sacpu- neen t edon nyt kyseessä olemassa Shitomirin seninaarissa, sillä siellä mii me muonnakin alkoimat kelvottomuu det, jotka uloltuimat sittemmin miltei kaikkiin pappisseminaareihin. Aluksi cn lähetetty tarkastusta pitämään erityi sillä maltuuksilla marustettu synoodin mirkamies Runkervitsh. — Nom. Mr. — We«äläiste» sotalaitos!» «erikuuto. PanSsarilaima „Sla- man" koneet jz kattilat korjattiin »perin pohjin" miime taimena. Tar kastuksessa hyväksyttiin korjaukset. Mutta nyt matkalla Mälimerelle omat koneet ja kattila osottautuneet oleman kokonaan kelpaamattomat, jonka Läh den laiman nyt on täytynyt turmau- tua G.brallarin satamaan. Ennen- kun ..Slama" moi jatkaa matkaansa, karmitaan korjauksia, jotka tulemat maksamaan 1 milj. mk. Mallankumous Port- tugaliSsa. Lissabonista, lokak. 5 pnä. Kuu destoista jalkamäkirykme»>tti ja yksi tykislörykmentti omat nousseet kapi naan ja lä hteneet kasarmetstazn. Kunnc-lliskcania mastaan on tais teltu. Molemmin puolin on mies- hukka suuri. Lontoosta, lokak. k onä. CintraSta sähkötetään, että Lissabon on kapinal listen mallassa. Huhutaan kuninkaan paenneen portugalilaisella torpedon- hämittäjällä. Bereimistä, lokak. ö p:nä. Molffin toimiston Lisscbonista saamien tieto jen mukaan ei asema mielä eilen ollut > selmennyt. Tasamaltaa kannattamaan om>t julistautuneet muutamat ryk mentit ja kaksi sotalaivaa sekä meri kasarmi. Kuninkaalle uskolliset sota joukot omat miehittäneet kaupungin keskustan. Ilmoitetaan sotajoukkoja marssiman pääkaupunkiin maaseu dulta taistelemaan hallituksen puo lesta. Huhu NeceSsiodades linnan pommittamisesta mahmistuu. Kerro- taan ettei kuningas eikä leskikuninga tar ole olleet siellä. Heidän sanotaan oleman eräässä sotalaimaSsa. Tois taiseksi eimät ulkomaalaiset liene kär sineet mahinkoa. Madridista, lokak. ö pnä. Pää ministeri on ilmottanut hallituksen saaneen eilen illalla tietoja Portuga lin tapahtumista. Muutamien henki- löiden toimeksi annettiin automobii leilla rajalta tehtämillä matkoilla kank- kia tietoja sekä samaan tarkotukseen käyttää myöskin laimoja. Espanjan lähettiläs Lissabonissa lähetti sotilas attasean Espanjan rajalle sähköttä mään Madridiin. Tänne on tullut tieto, että eilen illalla teki kapinan kaksi rykmenttiä ja alotti kauhean taistelun rojalistien kanssa. TaiK telu jatkuu tänään. Portugalin hallitus on kehottanut kuningasta läh temään palatsista. Kuninkaan läh tiessä palatsista termehti häntä Es panjan lähettiläs. Kunirgzs sanoi hänelle aikomansa pidättää luonaan main muutamia läheisistään henki löistä. Huhujen mukaan on kunin gas lähtenyt Cintraan, missä leski kuningatarkin on. Kuningas ja leski kuningatar omat osottaneet suurta mielenmalttia. Suurin osa laimoS- toa on kapinallisten puolella. Opor- toSsa on rauhallista. Lissabonista, lokak. S pnä. Täällä on muodostettu Väliaikainen hallitus. Pääministerinä on Teofilo Brogo, oikeusminiSttrinä A fonso Costa, ulko ministerinä Bernardina Maniado, rahaministerinä BraSlio TelleS, yleis ten töiden minister nä Antonio Louis Gomes. sotaministerinä emersti Bar- reto, sisäministerinä Antonio Jose Almeda, meriministerinä Amaro Aser- vedo Gomes ja Lissabonin similikul mernöörinä Sussebio Leao. Kenttätykistö ampui termehdyslau- kaukset kaupurgintalon katolle noste tulle uudelle lipulle. Modndlst lokak. 6 pnä. Bada- jrz sta saapuneen Virallisen tiedon mukaan on Portugalissa julistettu tasamaita. Lissabonista, lokak. 6 pnä. Väli aikaisen hallituksen presidentti Teofil Becga on kääntynyt ulkomaltioiden ministeris löjen puoleen sähkösanomalla ossa hän ilmoittaa Portugalin julis tamisesta tasamallaksi ja Väliaikaisen hallituksen muodostamisesta. Hallitus mastaa yleisestä turmallisuudesta ja ärjeStykseStä. Lissabonista, lokak. 6 pnä. Mäki- oukko on pystyttänyt tasamaltalaisen ipun arsenaalin ja raatihuoneen ka toille, jolloin laimat ampuimat ter- mehdyslaukauksia. Mallankumouksel- »set repimät Vanhan lipun. Raati huoneen pvrmekkeelta ilmotti tasamal- talaisten johtaja, että järjestyksen ylläpito jätetään kansallismielisille. Madvdista, lokak. 6 pnä. Pää- ministeri Canalejas ilmoitti eilen il lalla sanomalehtimiehille, että keski- miikkoa maStaan yöllä herätti 21 ty- iinlc.u'aus!a Lissabonin mäeStön. Mallankumous puhkesi ilmi; pol-si hyökkäsi kapinallisten kimppuun, mutta otettiin maStaan pommeilla. Kutsut uin paikalle sotamäkeä. Osa sitä meni kapinallisten puolelle, mutta toinen osa pysyi uskollisena melmallisuudel- leen. Suntyi taistelu. Enst kaha kassa kuoli ja haamoittui 7, sitte kaasi tykkituli useita uhreja. Kapinalliset maltasimat sotiloskorttelin N<cessida- desin linnan luona. Lähimpiensä neumosta poistui ku ningas linncsta ja siirtyi turmalliseen palkkaan. Kapinalliset raker, simat katusulkuja, maltasimat sillat ja katkaisimat sähkö- anomavhteyden. Huhujen mukaan on Lissaboniin väimän kuluessa saapunut maaseu- >ulta sotamäkeä, joka yhlyi kunin kaalle uskollisiin joukkoih n, joten syn tyi moimien tasapaino kummallakin puolella. Maaseutu ei kannata wal- ankumousta. Lissob?nista, lokak. 6 pnä. Kunin gattaren humialus ..Amelte", muka naan Op^rlon herttua, on lähtenyt merelle. Muiden kuningasperheen 'äsenten armeliaan nouseman alukselle Er csirassa tahi Penichessa. Lontoosta, lokak. 6 pnä. Lissabo nista ilmoitetaan että kaupungin pom mitus Immoista, jotka suuntasimat tulen ministerisiön rakennuksia ja N» ceSsidades-palatsia Vastaan, tuotti melkoista hävitystä. Palatsi ja ra kennukset omat enemmän tai mähem- män mah.ngoittuneet. Palatsin kir- ontorai on kokonaan raunioina. Mo net ohikulkijat ja katselijat saimat sur mansa laukaustenmaihdossa alakau- langissa. Kuningas on mielä N>cessidades- palatsissa. Hän ei ole joutunut soi mauksen alaiseksi. Kuningattaret om?t Cinlrassa. MiimeiSten huhujen mukaan omat apin lliset kohdattuaan makamaa mustarintaa perääntyneet pääkaupun gin lähellä olemaan Mon Santonoon päin. Muista paikoista ei ole saa- zunut tietoja lemottomuuksiSta. V>lläsaap««eet sähkSsa»o«at. Lontoo, lokak. 7 pnä. Kuninkaan ia kuninkaallisen perheen oleskelupa!- aSta ei olla selmillä, mutta pidetään marmana, että he eimät oleskele erg- antilaiseSsa panssaririöteilijässä „Nem Castle". Madrid, lokak. 7 pnä. Sanoma- ehdiStö kcrtoo, että kuningas Ma nuel on paennut Englannin lähetys- öön. Mäliaikainen hallitus neumoo ansaa säilyttämään kunnioituksen kuninkaallista huonetta kohtaan. Eräs hallituksen jäsen matkustaa kaupun- gista kaupunkiin ja kylästä kylään ekä kehottaa rauhallisuuteen. Pää- äupunkiin pääsemät ainoastaan mal- ankumouksellistlle uskolliset joukot. Kunirgas A fonson läsnäollessa pidettiin ministerineumoSton kokous Portugalin tapahtumista. Canalea anoi jättäesjään palatsin, että kunin gas Manuelin olinpaikka on tunte maton. Mteys Lissabonin kanssa on mielä katkaistu. Mäliaikainen hal litus on asettanut simiilikuwerr.ö3rejä kaikkiin maakuutiin. Brasilian presi dentti matkusti kaupungista automo- diilillä mukanaan pääministeri Teo filo Broga. Osa Lissaboniin sijoitetusta sota- mäestä on Vallankumousta maStaan ja on linnotetussa leirissä kavpurgin ulkopuolella. W'go, lokak. 7 pnä. Lissabonista saapuneet matkustajat kertomat, että kun höyrylaima lähti M gosta, oli eräs Oporton herttuan ylipäällikkyy den johdolla olema rykmentti ampu nut kansanjoukkoa. Mallankumouk- selliset olimat sittemmin pakottaneet rykmentin antautumaan. Kuolleita ja haamottuneita on tu hansittain. Lontoo, lokak. 7 pnä. Reuterin toimistolle ilmoitetaan kello 1 yöllä Gibraltarista, että kuninkaallinen hu> Vialus ..Amelie" saapui tänne leski> kuningatar mukanaan. Myöhemmin ilmoitetaan G bralta- rista, että kunirgas ja hänen isänsä äiti olimat laimalla mukana. PariS, lokak. 7 pnä. Hovasin toi mistolle ilmoitetaan Lissabonista, että kuninkaallinen humialus ..Amelie" mu kanaan kuningasperhe on matkusta nut Englantiin. HalliiuS on ryhtynyt toimenpitei siin turvatakseen kuninkaan ja kunin gasperheen koskemattomuuden. Maria Pia matkustaa Italiaan. TViralliset tiedot. Berlin, lokak. 7 pnä. Porttugalin Valtiollinen asiamies on Virallisesti ilmoittanut Saksan hallitukselle halli tuksen muutoksesta Parttugalissa. Madrid, lokak. 7 pnä. Miralli- sesti ilmoitetaan, että humialus „Ame- lie" on Porttugalin kansallislipun suojassa saapunut G.bralt riin ja laskenut maihin koko Porttugalin kuninkaallisen perheen, johon kuuluu kuningas Manuel, äitikuningatar, leskikuningatcr sekä Oporton herttua. Lontoo, lokak. 7 pnä. Tasamalta- lainen lippu on nostettu Madeiran saarella ilman minkäänlaisia Väli kohtauksia. Työriidat Englan nissa. Laumantaina lokakuun 1 pnä, puo- lenpäimän aikaan alkoi Englannissa jättiläistyönsulku puuVillateollisuuden alalla, sulku, joka käsittää yli 700 tehdasta ja heti riisti työn noin IM 000 työläiseltä. Tämän työriidan kehityksessä on tähän saakka ollut hawaittawissa Var sin opettamaista kohtia, joita kaikkien, jotka haluamat seurata pääoman ja työn Välisen suhteen kehkeytymistä tässä teollisuusvaltiossa, kannattaa ottaa huomioon, lausuu Sm. Dag bladetin Lontoon-kirjeenmaihtaja: Täs sä työriidassa näemme, kuinka näkö jään Vähäpätöinen tapaus molem milla puolilla maltitsemain täydellisen järjestäytymisen perustalla ja huoli matta riidansomittamisen mitä yksi- tyiSkohtaisimmaSta ja tarkimmasta järjestyksestä wetää mukaansa riitaan kokonaisen teollisuudenhaaran, suu rimman teollisuusmaan suurimman teollisuuden. Jälkimäisessä tapaamme uusimman asteen teollisuus järjestöjen pyrkimyksessä pakoittaa sakoilla ja muilla rankaisumääräyksillä jäseniään pitämään tehdyt sopimukset. Alkusyynä riitaan puuvillateolli suudessa oli yhdelle työmiehelle mää rätty uusi työnjako Fern-nimiseSsä tehtaassa Oldhamissa. Työmies ei sanonut saattamansa suostua muu tokseen, minkä töhden tehtaan johtoja eroitti hänet. Siitä syntyi lakko teh taassa, koSka muka työnantaja oli rikkonut n. s. Brooklandsopimuksen, jonka mukaan työmiestä et olisi moitu heti eroittaa, waan olisi ensin pitä- nyt toimeenpanna tutkimus ja pitää neumottelu. Työnantajat taas mät tivät, että työmies oli rikkonut sopi muksen ja heidän liittonsa julisti työnsulun alkamatsi lokakuun 1 pnä ellei lakkoa sitä ennen lcpeteta ja so- mintoa tehdä. Kauppaministeriön esi tyksestä ja siitä luonnollisesta syystä että päistikkaa syöksyminen yleiseen työnsulkuun ei tuntunut houkuttele malta, tarjoutui liitto sittemmin alis tamaan sominto-oikeuteen kysymyksen, kuka oli rikkonut Brooklardsopimuk- sen ja esitti somintotuomareiksi joko kauppaministeriön työ-osaston pääl likköä taikka niitä asianajajia, jotka eduStimat työnantajain- ja työväen järjestöjä BrooklandsopimuSta teh täessä. Näiden päätös olisi sitoma kummallekin riitapuolelle. Tässä tar jouksessa ei mainittu mitään Fern- tehtaan lakosta. Työiräen järjestö suostui ehdotukseen ehdolla, että tämä tehdas pidettäisiin suljettuna siksi, kunnes sominto-oikeudin päätös on tehty. Nyt luultiin riita somituksi ainakin siksi aikaa, että yleinen työnsulku saa taisiin mältetyksi. Mutta työnanta jat mastasivat, että tuohon ihtoon he eimät saata suostua. He maail mat, että niin pian kuin asia on jä tetty sominto-oikeuteen, on tehtaalla lakon tehneiden työmiesten heti ryh- dyttämä töihin, s. o. eroitetun thö- miehen piti edelleen olla estettynä työhön pääsemästä. Työmäen jär jestö oli tehnyt ehtonsa mälttääkseen kosketusta tähän riidan alkusyyhyn; se olisi kokonaan jätettävä sominto- oikeuden ratkaistamakst. He selitti- mät ny^, että suostumalla työnanta jain ehtoon he mälilliseSti myöntäisi- mät olleensa määrässä ja sowinto- oikeuS saisi siitä Vaikutusta. He waa- tiwat sentähden, että joS työhön on heti ryhdyttäviä, on myöskin eroite tun työmiehen saatama palata työ hönsä manhoilla ehdoilla. Tähän maitasi työnantajain liitto, että mi tään lisämyönnytyksiä ei moitu tehdä. Kumpikin puoli jäi kannalleen. Työn- sulku alkoi. Lontoo lokak. 6 pmä. Enst maa nantaina tulee työnsulku ulottumaan Englannin kaikkiin puumillakehrää- möihin. — Kapinaa pelätaä» ESpa»- jaSsaki». Lontoosta lokakuun K pnä. Espanjassa omat mielet kuo huksissa. Pelätään kapinaa. ^ E»gla»»i« ka»ta Portt»- gali» kapinaa». Lontoosta säh- kötetään: Täkäläisissä Valtiollisissa piireissä pidetään mahdollisena, että Englanti koettaa sekaantua Porttu galin tapauksiin hallitsijasumun hy- mäksi. — Keis arikohta»?. Nom. Mrem- jolle sähkötetään Berlinistä, että kei sari Wilhelm matkustaa ensi lauman taina Friedbergii?. ^ Suuri lahjoit»? Luudi» yliopistolle. Ent. piirilääkäri toht. A. Bokelund Malmöstä on lahjoitta nut Lurdin yliopistolle 200,000 kr. Korot an käytettävä matka-apura hoiksi filosofisen tiedekunnan ylioppi laille. ^ PohjoiSmaide» e»fimäi- ue»raa«at»» oppi!o«l». Hoga- bergissä lähellä Söderleljeä Vihittiin tiistaipäimänä juhlallisesti toimeen sa pohjoismoiden ensimäinen raama- un-oppikoulu, jonka on perustanut ..Evargelista Fosterlandsstiftelsen". Toistaiseksi on oppilaitokseen otettu 36 oppilasta, joista 22 on naiSpuo- iSta. Laitoksen tarkoituksena on ediS- ää järkiperäistä raamatuntutkimusta, ia otetaan siihen oppilaita kaikista Ruotsin lähetysyhdistyksistä, mahdcl, isesti myöskin naapurimaista. — Ka»fai»walisiltä raha- markkiuoilta. Englannin pankki on korottanut diskontoa yhdellä pro» entilla. Tämä lienee tehty pääast»?- a pitäen silmällä maStaisia tarpeita. Miime miikon lopulla nostettiin pan kista paljon rahaa, koko unikon ojalla lähetti se IV, milj. puntaa kultca ulkomaille saamatta mitään takaisin. Myöskin Ranskan pankilla on ollut suuria maksuja. Mekselit kasmoimat mitkon kuluessa 220 milj. frangilla. MttyiStalletukset laskeutuimat 74 milj. fr. Mkiettxfl Lijsikiais. UMyS hllskeides tsllstllje» httkkillllsestt. Nykyajan yhteiskunnallisesta kysy myksestä on epäilemättä tärkein kysy mys kelmollisten, huokeiden asuntojen hankkimisesta myöskin mähämarai- sille. Se cn suorastaan elinkysymys ihmisten termeelliselle ruumiin ja hengen kehitykselle. Siitä merkityk- ses ä on asunto ihmiselle, että eräs nykyajan etemimmistä kansantalou den tutkijoista on moinut hymällä syyllä sanoa ihmiskunnan simistys- historian oleman historia ihmisten asunnoista. Tietoisuus yhdeltä puo len tästä ja toiselta puolen siitä, että suuri osa mähämaraisia mielä nyky äänkin asuu tamalla, jota ei miten kään hygienian, simeellisyyden, yhteis kunnan terveyden ja turvallisuuden kannalta moida pitää tyydyttämällä, on useissa maissa saattanut maltion, kunnat, monet yhdistykset ja yksityi set suurenmoisiin ponnistuksiin mä- hämaraisten asunto-olojen paranta- miselsi. Komin mähän on meillä sitä mastoin tämän asian hyväksi tehty ja kuitenkin on meillä 9 kaupungissa toimitettujen tutkimusten kautta sel- mille käynyt kuinka suuri osa asuk kaista näissä asuu perin epätyydyt- tämiSsä oloissa. Näiden olojen pa rantaminen on meillekin elinkysymys, mutta joS tässä suhteessa mielitään parannusta aikaansaada, on välttä mätöntä, että meilläkin ryhdytään asic-ta yhteisvoimin cjamacn, sillä kokemus on kaikkialla osuttanut, et;ä mähämaraiset eivät yksin kykene asuntosuhteituan parantamaan. Tässä mielessä päältimät useat asiata har rastamat henkilöt kokouksessa miime toukokuulla perustaa yhdistyksen, joka ottaisi tehtäväksensä kaikilla sen käy» tettämissä olemilla keinoilla edistää yleishyödyllistä rakennustoimintaa sekä yleensä maikuttaa sellaisten toi menpiteiden aikaansaamiseksi, jotka omat omiansa parantamaan asumus- oloja etenkin työmäen luokan keskuu dessa. Ihkstyksen hcllintoneuvos ton jäseniksi valittiin samalla seuraa mat henkilöt: prcfissori Gust. Ny ström, insinööri G. Zitting, !:ri M. Mi^cas, ammattientarkastaja Vera Hjelt, senaattori Aug. Hjelt ja J.K. Paasikin», pQ sessorit K. I. S ahl- berg ja I. H. Wennola, työnjohtaja F. Nummivucri, rakennusmestari E. Ikäläinen sekä fil. tohtori S. Ivalo ja V. Mcionmaa. Yhdistyksen enstmäisen hallituksen muodostamat allekirjoittaneet. MiSsä määrin yhdistys moi toimia tärkeän tehtävänsä hyväksi, se riip puu ensi kädessä niistä maroisto, jotka yhdistys saa käy',et'.äväkser.sä. Me rohkenemme sentähden kääntyä armoisain kansalaisien puoleen ke- hoituksella liittymään yh distyksen jäseneksi, siinä marmassa toimoSsa, eit'ei kukaan, jolle yhteiskunnan rauhallisen kehi tyksen merkitys on selmillä, tahdo meiltä kieltää kannatustaan. yhdistyksen perustamassa kokouk sessa tehdyn päätöksen mukaan on jäsenmaksu joko 100 markkaa kcrta kaikkiaan taikka 10 tai 3 markkaa muodessa. Kunnioittaen: Otto Stenroth. M. von Wr'ght. Taami Laitinen. G. R. Snellman. Einar Böök.