N:o 180 — 1910 KESKI-SUOMI Perjantaina elokuun 12 pnä Pi<kä tainxrl ja ajc.htt.tiin asunnoille ruu- mtmrouri Damsbsin taloon. Ilma oli kännyt kelvin kOlakatsi ja LhlmÄlisi, joten m:m\urniUrieea lawlu-jichla>-tmmelmaa ei paässtZr saamaan. Heti samana iltana laulottiin kmnsevtti .N^ij<nvtalolla". Daan eipä ollu^t mi/ään helppo tehtälvä, !ylmän ja uupimniZsen rasirtcumilla kuir- lailla luuloa nyt luumassa. poiy'.'essä ja wiielä raskaAtai-kuiscssa salissa jc l- le: <Ai|i ollut niin tutti pimeätä huo neessa, tästä joHtaK^lafm me laulajat nämnne waan Hobfan haamun, t>U;i Y ei- so saanut nähdä kuinka ms^tumme juoksi wa.-teille fraSki-etumuiksilli! hikisiä pöly- viiroja. Tukalampaa konsernia o» mo- niiaan moisrä tuSkin laulanut. Munita ^>5 »>ö oli k«va, oli paMakin i'itä myö ten. Ekcmoc«ni ilmoitti netirmitlolsi i?9 mk «opas <t«ii pojill-e hymääl Ham« o!Uin muuten jo aUaa tehdä tvahän n.inlkuin ihmeiltä meille, oliPa nälänh.i- KtUxifin p uihSaillUl jonkun kerron, mui ta nyt työntyi K. 3. Si :n sirra imuin, ma- purikin" siellä, kaikkine kom.'nti>:nccn, lapikayt-im. Aom»«puoleen kÄvMät tvie- lä muultiaima-t pienellä kättelyillä »Naii- tiin-solan" raw-a-mille, lempeiden nci- tvSien cpastsmina. Pumenvana nousi siellä itAapan t>akaa, juhamruk-aattoinm keiä-aulri-nlko taitvauai smisailmoksill^ j>a et-iail>t>ä vmlliisesta kahouFimat D?alkeak!os- kcn tehtaiden satvvt. lähettäin „Lsns- man Jövlkille" ja „2ti3'öc^ :ertvchdyk- siä „WaU,eo>ZoSkcm tvaTkanaichaillin Vhixm dianoissa päitvällä, lokoonnut- tim wos ascmalle. Juna myöhästyi to-is-ta äuintia. Me !ulu>tÄmme aikaa lau- lcmecrlla monil^kuiiselle kuulijakunnalle a'ema,sillalla, sill'ailkaa ?un ,/simlpPa" tui-keana, kalsinSovtaiftn h ispan kalaisen kirjanpidon salliman järjestt^sen mu» taan. jdfoli meille Päi!!vä-raho'a. jonka toimitu^en olalla tohtori Zosu". mci- tuin toinen a nmuvtrima lc? u '.vaajam ni e, näriäsi li'l!r»ia michiÄä, joiäsa tähän uKx?fa .n ; Jin ankaran Äonimme U)t osoit tama oii.rflkTi'i'UU'3, sai tv a Iloille hiilpcRä IcurkLciloam haju. Äon.semin päätti tui r.iickn=:>!.n:aini;a. „oaa taas Fennia- htcrccttin jortan itoa loi^ujichlain ip- mcilänLin hanPaisiin^.". il«'si Ann. »ja pmcrnAsiiachi^a ja ivasia aftmim s^rao- f1 lijiji ..Paraati", tacssa pairuiubiinr.iin l emolle a-jimipa: Jaamme. Hywin julfbn suurin ota »i-c- hislä yönsä chcivalä, mu>!^ia mcill.i. jotka {H-.iarititrDuJta makumme, oli armotto man kyl>mä. „ Juit*tf cni" ci laini wn meidän lu»>n^lM!ne imen makuin n. waam paheni hän coi^ren lämPimiin, ri kein ihmisirn asuntoon. „Worcii" ja <>l° Icfirjoi-ötmtut tcinxiiiCi;iwat peit een pum-te«G» olKpÄZterm sisään ja ivä pariimme joutuneen wanhan lau>l!>co-tve« rimme „Halwankaan" silnrirn nä>>itäM!t rässö k,Emässä uni tu>l«wan. wai!?a oli- iin hän ai-?ornaan cPttellm lytzbelliiä.» jocgctaxia-nilmia ja jcs nr.onä' jtut) Livuin sy?:connä". Äamu-lla l^kcsÄ. 20 p.) Ivarustandut- Uin htJvissä choin Qripcchjan pysäiill: o« dl >rt<nmaan Pohjoisc-^ta päin tnlctvaa 'U* naa. Jlsanallo -rfui-äPi .Priki' oisoifl;- sille .Promo"-s i lme illocn .Paraadin" r^isaÄ«^ana. Tynnynnäiscnä Helsinki- Iäisenä ci YSläwämm« ..Para.-.ci" fo-.-fucn eniten olli» joutinrani tilaisuuden pZii&ä hcw .lson ^'i-Eään ja niinpä hän nyi enfU kerialaiscna joutuikin siihen w^iär!nva!n. Tästäpä enna Maransa piräioä wa!ok>:- tvaajamme ^PrUi" näppäsi iloiscu ku- wan. jn!a kuoron moni<en houskojen ma!- kakr.wi«n Mtossa warmaanlin o» xa- raiea. ^! >na ^idä>-.ui siirre n meidät Aanija :-» alan asemalle. 2-ic'.ta ajoimme hvirää ktt,:iä. l>oim paiikaikunncn laajarjinistilu »d:.isonssi-»käriyillä", to:>fct miri f la w.'ö- tcan'lähc,5cft)itlä a?cpclcrllä 6 km. f.iäSjä oicmasn Kangasalan k^.'.'n'».'ään. Täällä maj:>n:c:niin n^ciboit y-Stirnälh.fiin, kicraSrvaraiiiin perhei-siin. J:'t»ipäiu«äl« li c! iiitnive tiiirfi.uiut k.?n^/ouilul!c !* K* ja itrafa tufi fi haiuska^n, va.ila- f:':;:alai-;fccn m«jt!cfl<cj.ui meille luonnin- ihonuiipii^on. ?>s»älwälli«>en tjiintr.cn parissa öumah» k':i s:ur<v.wa päiwa liiankin nvp?,ian ja fcnjci-jn mkcrbioicuitrn ..Pillillä" u:c..l f ii:-äin hnwm. Nya »3!tä tänrm.i. Äu- Icjct iinnci-yetflfl, tvn?is-sä wc imi :'a ja h»m'llä miiciin. Slmiiian „Wi'.:a .von- hcllä wic", sai a!>.aam su»rcu>::toi'c'a !- ht>stu>kj<n ja> t-cCiait-n meni.'in ic '?!,!vin. ..Zääk-P-cri" j'.arjalan sci.ilc-osan m:ii>S har-lvinaison mi<lliv:Ävii-?:i. ja »SKonspfcti" tutulla, kroi stele ma:tomalla ta^alluan ,Wci äiti paria ja raukka"', tuntui kuidenkin kuin oliisi hin tällä fer^ laa siiönyt talvallista wan?c>n>n!..in ,rc- sonans^i-prhjan" itselleen. Marsin dyieäivä oii rahallinenkin tulos ja mitä loiötan»im>malla tuulella a^rohnxir mic- Hrt konsertin pää:yrlyä »seurahuoneelle pa»5kakuntalaiÄen lvaru^tamill: ku.tju- jaollisille, juhlatunnelma 5chosi ^hä kun insinööri Tulenheimo kau.iiissa pu« heeSsaan ©cteli mettä kangasalalaiKi>.'ii tiiwll 'suuden tunteiÄa. Meidän pu»les- tamane puhtui taasen .Ek^taan". Hän, jonika larZka silmä aina niin f>elroäc-ri ka si mi jcckaiiscn piirteen lau>luwcik!^jcn ka!- W.'!lla ja jonka Hcrfäi't lainchtima sielu Otna niin uskolliiestt k»!o kuoren mielen ja sielun-tilan, antoi n jif:n sano jan säkenöidä. Isänmaan ihanan luon- non hurmaaman, ja mitä wiera:ioarai- simpaim ihmisten YStäavällisen !c!;U'iur. saane on. nuoru?ais-jou^>on palamia tun- tn ta hin siinä kertsi. Ttufta eipä ikUä roiiaan?aan yslämällish.j^eAtä lappua näyttänyt tulemankaan. Illallisten pääl- le kuosuvtim meidät wiolä Liuksialan Utvkmtm. Tämä nimi ji>. sai pkai'cn mielien momnaisiin miei^isiin. Kellepi clisiZaan s« tuntematonI ^!nhan se pirr» :nty useaanparm eri paikkaan isänmaan hiStorian lehdille. Kartanon omilla hiirosilla mei^ii sm- nt kiidäitettiin. koto iviilca yö»iiidän si«llä istulttain awoimella iverannalla. jonka edustalla viheriöi a>.vara, knnu» jtuutocha ja s«n helmo-l!» pujoN^iije sinerivä lahdenperukka. Hämärä mctsä humisi hiljaisia laulua k.irtancn muinai» sesta omannäStä, Kaarina ^>aun»nu)t« lävesm ,ja rauhallinen yötuuli kertoi kamtanon wnmeises!.i :sä,uä.-,va:najaS:a. Agcilhon Meurmanisca. Ghanaa tunncl- r,wa iulkimat wielä lanas etvisyyiecn kiuriioat laulun jäwo?>.-.': j käl:vo:»ä". lisäsi ..Paraati". Mieli-ala !!-' oi; kY r K : jn.cn; fucrcn raho.'ui!karossa oi?ot filk.tä ÄiÄa ja cBcncffnin potort<t3 !iKt puoloi>n>cn Ä>!^i näytti wiclä karsin mu'h- fca -Irta, tniipa.fkarahc^icirtTin jakamisen jäl keen. ^una tmili, laulu kajahti wi>clä kerran toija!aiZI!en ktui-l»»ville ja K. T. K. jyri?» tel: Ta :n pereen 'kaupunkia koht!. V u t: e. Nmialta Laomosta. Kolera. l^llilaÄja kuolleen luutnantin rcu« 'Ciin Vera Tergejemi-a Lak:en'.in ruu- m?-? wieiiin keskiwi.k'ona iinfftorfu»ja [u •itnpinaife&ja ta-iocrauKiitjm^fa P:e» tiiran. Hänen kaikki omaiMsa, lu>rwl. w.iv,\ 14, palloni/jat silhen luettuina u>i!tustiwat erl»ietti)iiii er.i^osä ":n luotcn lvammssa. .\?:oici:oroI)ti>rT, ?:'ah- teat ilmoitti Heli Suoden raut<z!ie»it- micn lääkäreille tvaunui?:, tulosta, jot» ta r.e saamuttuaan he:i öccinfifioito:- ft>n. Huiv.Ila, jossa romua Lakteiva fuoii, on ckllecn eris'e!iy>'.ä. henrpi kuulustelu sc^mittäno: asian. ^aiklkalu-ntalaisct pääsimät laikki pie nemmillä ivcnninoilla. Ki»ka sai kipillä z>'iälän!sä, 5ii>ka laa>sm jon?nn naarmun tai muSdelmvn 5aswoihinsa. MyöÄkin Kellomäellä syntyi tämän I. S:tt ja 9:n päitvän toäliisoni yönä tappe lu tvenÄNistvn ja suomalaisen työmies- ien kesken. Tatppolu päättyi seurauksella, että muudan tven-Aäinen työmies sai xuukcm haotvan katoonsä sekä harticihin- sa haaivcm, jo?a ulottui leuhkoihin aSti. Wcnä>liämen löMri Lc-bollvi^tz ii toi hacivat ja on sairaS saatettu Viipurin laaninsairaailaan. — Hänen tilansa on bYioin (trttKTirtkttoa. Lyöjät, P. Rautiain-en, W. Tyoppönen ja Kettmnen owat pidäteiht. — SV:ta. — Nainen löydetty metsKStä murhat- tnnn. Maanantaina löydetiiin Uudella- kirkolla, Jnon pattereita lähcllä olelvassa metsässä tvenäläisen n-iisen ruumi?. Ruumiissa cfti useita ammsttawia puu» konl«atooja. E.päluuilcmolla-isona murhaan !van)>:? tiin mualidvn Incm pattcr:rak>eiiiiiiksllla työk-kcnlticilcilrä tvcnÄäine.i ttiönjoht.ija, joka Iieincc tiiinnustanutkin rikoksensa. Tyiinjoihltaja passitettiin ellen Wiipn- r!n lääniiÄvarÄillaalN. Tyynä kamalaan tdkoot on valkau?» sul>:cct. Murhaajan ja mincha-tun nimi5!ä em me ole onnistuneet saamaan kietoa. — Mies hautaantumit elämänä inaan sisään. Viime lauantaina kun muutamat lwenäläiset mtcljet oliivat kaima massa kaiwca eräälle huwilan o» mis:ajaÄe Uudenkirkon Enossa, niin sattui maa loihkeamaan ja hautasi kai» wcssa o!lewan miehen maan stjään. Kaiwo Äi jo useita syliä sywä. Äaimon oli ka!!wanur Metsälässä a! uiva ka Mosen kavmasa Piironen, mu ta jätti sen kesken, '.vakuuttaen Hu- milanomisiajalle, ettei siihen iiiaahAl lähelle kaiwoa, koska siinä en wesi liian symässä. Humilan omistaja ei kumminkaan sitä uskonut, waan ctri iw n älä pj et miehet kaiiwMaan kauvoa wielä sy- meimnäksi. Riestä, lonka pääll.? on langennut 3 syliä maata, ei mielä tii-iaiua oltu saatu pois. — K:la. misc-n Tukholman ra-uhanZongvcSsiSsa ol« l>ecn M-echeliinin ja kumpuen työtä. — Pyhä synodi ja oikeauskoiscn opin asema SuomeSsa. ^kjstsh" kertoo, euä Lxnäjön pyhä synodi käsittelee näinä päiwinä oi5ea-uS^>issn opin asemaa Suo« mchsa. Jotta kootult ainekset woitaisiin tarkastaa, lähatMän Suomeen asiamti- lau tutNimaan jo-uM hengellisiä. .?IyLS« kin otöivan synodissa esille?ysymys Yl«i- sestl SuomeZsa 0llewien oikeauskoiSt«n pa>ppwn koKouIHesta, jossa tultaisiin Vi* sittelmMn oikeauSvoisein lähetystoimen edistämistä Suomensa. Pikku-uutisia. — Hirmeä tapaus. OtMeella .Jcll- leen ruoltlsail!aiin>en t?la jouiklnui suoma- laisten stäisiin" kutoo tiistain N. Pr., et- tä Labbaan Tatvastbyssa Helsingin pitäjässä cm hra A. W. Holmberg nu)y- nyt hra Illalle. Valtona Hyvin lajiteltu varasto { Hienoja villa-, alpakka-, miuliioi-kaolraita. Pique & hamppukankaita. Morsiustarpeita: huntuja, kukkia, sukkia. Hienoja ralkosia ailkkinen&lilnoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoiamaiden pankin talo. Puhelin 65. Kirjallisuutta ja taidetta. — Lauppatieteelline» teoS tekeillä. Liikemiesten lkaaPpaopiÄon johtaja, mais- teri Kyösti Järtvänen julkaisee lpiakkoin laajahkon l-iikemiehille aiotun lteoksen Liikenne ja liitennepo» litiikka. Teos esiAää s«!ä nykyiset lliikenn«mm>doch että niiden kansantalon- dclZtsen mrffniltflien. — Kustantaja Werner Söderström offaikeyhttö. — H. S. — Taas kamala merityö Helsingissä. — Murhaaja saatu kiinni. Sj^tmiui No puoli fuubeti ajoissa illalla futiui tummu pieni Poika pänvyslamän k^ns- laapelin nfirfon rappusille Unioninkadun puolella, liappusilla malasi nuori, hljlvinpueliu mies am- ltviuuva lioorta isyökjyivä haaiva rin^ >nas.sa. Hän oli jo tiedotonta, jv.-nfa ■iviteffi fcnsiaopelin ensi cii kutsua apua miedätseen haaivo^tuuut iirurgi.seen sairaalaan. Täällä huo- tuaiti.n että miestä oli li)ö:i) p.'.t:lol!a ui muulla tätilällä aseella oifenllc puolelle rintaa niin että suuvempi tue- Ctsuoni oli katkennut. Tulematta tun» teihinsä kuoli hca/lvoillunu: flo- pucli 9 illalla nvrcmvuodosta, sota ci :ro!iu ehtäistä. Pciiisin kutsunnr poika ilmoitti että puulotutsen di tehnyt fit'fo:t rappu silla tai niitten lähem?willä muuan juopunut mies, .jo-fa oli paennut. Pojan jchdolla aitoi poliisi heti et ua rikollista, jota onnistuttiinkin saamaan kiinni Kirkko- ja .Nikolain- kadun kulmauksessa. Murhaaja oli nit.t juowuksis<sa ettei hän moinu: ;!• mcittoa nimeään eikä muutakaan it« seslään. Toimitetussa tutkimuksessa on sel- iville kälMt. eitä murhattu on Hus- !v!>dsiadsbIaÄetin kirjana tuessa työs» te:u°.'.'lli)! korjauslukija A. W. Ä e *r t ca h o i m *ia muvhaotja taas ulkotyö» mics T. W. Wikholm. Tyistä näin surkeasti päättyneeseen kahakkaan sen p aromin in kuin mutsta Pohjoismainen koulu- kokous Tukholmassa. Tukholmasta, elok. 9 p:nä: Pchioismainen koulukokous omattiin tänään yhteisellä hartaushetkellä ja ly- hyillä amauÄpuheillä nÄjäÄä kokous- paitaösa. Su>om>esta on lähemmäs 7W osaiicttajaa. kokouksen yhteydessä ole- iva foulunäijtietH) on suurenmoinen. T u k iholm a sta, et o f. 9 p: nä: Pchjoismainen koulukotous aivaniin tänään. Lähemmäs 7CKJ0 »ja»ottajaa on jadpuuut, joukossa p^jon suoma laisia, joita tefmchdittiin miikkailla myö:ätunto!isuuden osotuksilla. Kokous- pa.lat Vlaisiecholmenin ja Zleppöhol minin firfouj.i, Musikaalisesja akate l miassa ja ruotsalaisessa teal^rissa oloai miimeistä sijaa myötea täynnä. TevmchldlMpuheita Piiiw.it tohtori Fredljof Berc^ joka lauisut tonvomuk- sen, etiä iralli.isema kirkas laimas za säteilemä aurinko löM'ät leimansa koko kokoukseen s&ä trt Tamuel ^reel, ktuluneuwos Lagerberg ja tri Lager Holm. Sen.säilkeen alkoimat csitelinät ja keskustelut ohjelman mukaisesti Prof. von Scheelen suurta kasmatns- — Eräs leikkaushistoria. Joku aika sit>te kevtvi „RoKsija", mitenkä muudan lääkäri Wiipurissa ali Keiklkausta tehdes- sään jäibtänyt lanssötin sairaan tvatsaan, ja e-ttta ^vhri" sen johdosta oli nyt toi« wi?t>!mnaHs»i tilassa. Sairas on nyttvm» min lMaAm mrdeAevn Wiipu«issa, ja on Wib. Nyh. toisen lleiVaicksen tounitla» ncclta löäiflörrltä saanut feurAatoai tie» dot: Noin 2 muatita fitiie loikattiin SvsecSsä» olcwa hcMlö, kauppias Nikitinin p»oli« s«?, silÄläilscssä lääninsairaalassa. SenjäiMon kun hän oli pä^Ä^tty sai- raalasta aMo>i> hän tuntea kipua watsan- pohjassa. Päästöthften salmille kitvun syistä, matlkuSti rwa N. leikkaukftn suo- rilkimeen lääZärin tivten ja syyStiä. ettet Nönldgvn-ckone sMläislessä lääninsairaa- lassa olltck kunnossa Pietariin, missä o* tcttiin Röntgen-»vallo>kuwa. Siitä litoi selloille, d>t«i ivatlsaan ollut jäänyt lan» scMa tvaan pinsetit. Leikkaaiffen toimittanut lääkäri oli to» Mm bc>hnyt wncheen, mutta mirheen, 1»ta woi kylläRn h-olpoSti sattua ja cl«n- kin siellä, missä leiklkausten luZumäärä on min slllU-ri, kuin Viipurin ääniniai» raalaSsa, joSisa se nouffee noin 3,000 ivuo- dcssa. Den jälkeen kun Rötrtgen-kuiva oli o» tettu PiotariSsa ei rwa Ni?it:n tuntenut mitään haittaa piinisetiÄÄ, jonkaniuoksi uusi leiNa-us lykättiin tuomiomimaksi. N. kuukausi sitte ollessaan markalla ZSala- j mossa saiva?>!nli hän kuiicnkin uud:llcen. ^alaiiniaan takaisin Miipivriin saatettiin hän >hc>ti sikäläiseen lääninioiraalaan, n^.sjsa Mkäiri — ei kuitenkaan sama. j^ka oR toimittanut cmsiimäisen lelkkauk- cn — ipni-iti pinsetilt. Lääikäri, joka tcki cnsimäis>m leiAkauffon, nautti toi sm leik- k.iu>''>cn tatPahtueSisa !virkawapan>!ta. Rtva Mkitmin tila on nytt^mimin niin hy»vä. ctttä hän päästetään jonkun päi- r.'än kukuttua pois sairaalasta. .'pillistä esilclmää kuunneltiin iuuttt* la mielenkiinnolla ja tenvchdittiin Milkkailla kättentaputuksilla; samoin prof. W. V a!s e n i> u k-s e n esitelmää kcunolukutiltpailuista Helsingin kou luissa. Ulkomailta Espanjan kulttuuritaistelu. Espanjan katolilaisten toimenpiteitä. San Sebastian, e, ok. 9 p: Namarran, Biskajan, Alaban ja Gui- putoan maakunnisja on päätetty jat kaa propagandaa ja muodostaa koko Espcnjassa liigoja kaioltia-suu^en puoiuslukseksi. On .valittu yiinemvos» to järjesmmään smtm mtcienssotus- ta hallitusta »vastaan. Senaattoru ja eduskunnan jäsenet omat kuudesja maakunnassa waattne:t mangiltnjen tvLpslUttamista. — Nyypytniemi uneksinut. SMfccn ^aa.ri ttt ltiu/loc aainuuseHu Ryypytniemen 2Sibtr *i -.n luo ja tavaa tämän ylenpaltii- f cal h- - .: niiätujtM.n ja kärsimän »täköiKnä. Scalrciti: ? ? ? 3 ö:'j:oi : : No, näet kun tä-jsä camu- ;;c f -:ä lcictsuin istuwani kattppaseuraS- sa. Olin volanmttlt hcirojcn rur- jcl,hiciclfc'!itä ja HirJfan iuilii.f.;umit. Hd- tiä: lorif.t ltarjosiw^>t minulle lu ini.i ja :fr,iy-irct otanko ma sen kylmänä :vai la'U!ii'te!!ytiä. Mittä tietysti pyysin lanunititlhnä Muuan neiti pantiin sitä kctttiimaäii, mutta sillä aikaa minä ia» it.vVn l-eräämään. taairotli: ? ? ? — Tukholman rauhankongrcösi ja Leo Mechelinin selitys. KoSkimiikon ,Nje:sh 'iilkaisce is>uomailaisisisa lcchdi»sä ollscn Lco Me c hc>li n in sckiiyZisen sen joyd., -Itä MenäiDn oikoi-säolain«n san>>ma>lehd!s ien izhteydessä olemista seikoista ei^ot: wäitÄÄtyit Suomen osian esille otta n>iclä 'ole tietoa, sillä poliisi paraU- 1 "~ laau toimittaa kuulusteluja. — Tyom. — Tappeluita suomalaisten ja wenö> läistcn työmiesten wälillä JnoSsa. !. k. 7 pnä oili kiclkoonitttmuiti J>non patterin lä» hcilä ökttMtm erääjseen rawml»laan u» seita JnonlkyläN poikia sekä mainitulla isomaalla työvkontelctviä suouia!ats'<i kyömichiä Miilta >paikkakunni^a. tKai» niiussa ramirvtolassa oli myöslin jiutri joiiikii; menälaiÄv tyÄväkeä. Silloin oli eräiden tvsnäläisien ja suo« malaiÄen Mällillä syntynyt riita, joku päättyi tapflxiMto. jläyttäva ensin jon- kuiilaista käsitkälhmää muodo-iut se wii- mau aq^eHii^cUsi taisteluasi, jossa käytet tiin kaikenlaisia aseita mitä waan kä- tccn s«!-tui. Wiimcin sm?m^>lui>sct katsouvat ^ouk- konsa wähärsollsi ja Burn «venäläisiä — f;*'möno 1 'Mifts'en sibktvn criar.ut 'itä — Eräs satawuotismuisto. Keski^ Miikkona oli sata Muotta kulunut Jta- ^ian yhdistäjän, kreiwi Camillo Ben- !o di Cavourin syntymästä. — Wenäläis-kii«alainen sopimus. Peking, elok. 9 p: ftimait uitoin*;» nisteriö ja Wenäjän wali'olltnin asia- mies >owar .lopullisesti määritelleet lai.malu'lkua Sungara,joella järjesti mon jopimuksem sanamuodon. Uudet säännöt astumat w)tmaan kolmen Miikon kuluttua. — Kansaimvalinen yhteiskunnalli sen ja yksityisen hynäncclclvöisyyden kongressi. Ä ö ö p c n h :n : n a, elok. 9 p: kuningas antoi eilei'. pä-mälliset tansainmÄiisen yhteiskviinaöisen ja uksi.yisen lhlM>änte'k>!wäijyy)en kong- rcsstn avauksen johi>o-?'a. Läsnä oli- Mat m.m. entinen -tanska:: tasamal- .an presidentti Louoc:, sisäasiainmi- insteri ja dtploirtaati .!unta jefä n-ie* rattvn maltojen edustai:'. — Aiurhayritys N.wy»rt?n por mestaria vastaan. 7! e m-;') o r k, J p. Nl-^-Vortin pormestaria Heynoria .vt>staan on tehty r.iuihr.i)r:tt)s höyry- la:molla »Kaijer W''tjelm der Grcs- se", hänen ollessaan lähdössä matkalle L".ro^ppaan. Pocmesiari sat ampu- n^ahaaman kalaansa. Murhayrityksen tekijä on mangittu. ja on hän satama- :>allituksen »vcchtimestar!.^ Syyksi t?- kocnsa sanoo hän sen. cua veynor on rnstänyt häneltä N,ö<.nsioi!. — Vrippen tunnustanut. Lontoosta Mkötetään t.k. 4 P:nä: Täkälätsille l>chdille saapuneen tiedon mukaan tri Crippen on tunnustanut murhanneen- lsa maimansa. Hän vii joutunut riitaan imaimonia kansia, kun jämä oli häntä moittinut isiitä, Mä hän «oli suhtetssa tonelirjoitvajatar Le Neveen, ja rai- imoisiaan hän oli Il>öiN)t waimonsa kuc- liaaksi. > Suom»!..Hei,. 8.,U. 8., HbL Ut.l 190 | mm. 8. V. L., F. A. T. 8 k. 4 •. 60 r. Kuulutus. Julkisella, vapaaehtoisella, itse ti lalla toimitettavalla huutokaupalla myydään lauantaina ensi tulevan syyskuun 17 päivänä kello 12 päi vällä edesmenneen agronoomi Matti Niemisen perikunnan omistama s /« osa manttaalinen Niemelän perintö- kartano n:o 3 Jyväskylän pitäjän Oratas&aren kylässä sekä siihen yhdistetty palstatila. Rakennukset ovat vakuutetut 47480 markasta ja ovat hyvässä kunnossa, talossa elä tetään 8 hevosta ja nautakaijaa 60, peltoja ja niittyjä on talon viljelyk sessä noin 250 tynnyrinalaa; tor pat tekevät vuosiveros 364 hevos sa 562 miespäivätyötä, 550 markkaa rahassa ja 61 kiloa voita; torpparien rakennukset ovat vakuutetut 5,000 markasta. Talon pintaala on 1,177 behtaarinalaa; metsää on luettuna yli 50,000 kantoa. Talossa löytyy Hypoteekkiyhdistyksen lainaa 41,900 markkaa sekä kiinnitys Säästöpankkiin 15,000 markkaa. Ostajan tulee heti asettaa varmuus kauppahinnasta, suorittaa heti 10,000 markkaa ja loppu myyjille tulevasta kauppahinnasta 3 kuu kauden kuluessa. MyyjKt pidättävät itselleen yhden tunnin taijouksen hyväksymissjan. Lähempiä tietoja antaa pormestari Lilius Jyväsky lässä Jyväskylä, elokuun 11 päiväni 1910. Holhoojat 2761 l-l Oskar Skarp Äänekoski myy hyväksi tunnettua lapikas- nahkaa. k 93 — Turtolan, Mtornion ja Lola- rin aluclääkärin Huoncistoajia. Kosla on ollut waikca saao.i mttokrattttn huo- ncistoa Turtolaet, ^Jliiotnion ja Kola rin luutain aiuctääkä?'lle. teki lääkin töhallitus esityksen, että senaatti an- taisi Lulun läänin kumernöörin käy- tetlämälsi 6.500 m>kn määrärahan, jol- la ostettaisiin luutnantit F. Kurtin omistama:. Piiskan iila :t maalla Tnr- tolan tfiipipdin Pellon liilassa olema äjuumtennus ja lato sekä niitä ynt- päröilloä 3 ha juuttuiwi maapalsta. Si taliisi ^"tni lääkintähsllirus. että nt yön nettä isiin 22.000 mkn määrära- h.t uutis- ja lisärakennuksia sekä enti^. ten rakemtusien korjaufsia Marten sa- noiulla maapalstalla rikennusylihalli- talsen laatiman suunnitelman mukai» sesti. Ziämä läälintähallitul^n ehdotukset on i e naatti kui tonkin hylätmyt. - 192 n.'use>!va a^i- > scapua M t<ch>lta miesion alvnksi, kat, > rinko toi »vasta micle.-n yön jo ohi wic- 1 s-uuat he parthaafi lähteä patoon. 11'aan rashtinccn. ^^im^ipa puhu* isannullcin- ienIfa cili Menäiläisiä tnn^o'j^-cii me, aötionooini Julmia DJeutmamlle. J niin ci .mmi auManiut tun iffunat j .(A»ta«si" einännällemn>i ja iartano:,! ^ V p«lci!']i, joista p^iäsiwät puktt.c.numti. uUcat hewos«t mei.oät mcioät jälteen fiv-U< a(1It ^ ^iM päivittynyt o »teli» täbän. > !on?Ylämi asuiinpali?^'.h!mn>e. Mn.sto- nmantnellä ja pihalla »li jo kaitkial- ribtaon Kangasalan n;m? sitten aa- mupäiiivällä. siic^ä.^n.in' junalla rta:: ^ c^iva^ mt/öskin niim kiih^»l?issä. että la ivtnosläi^tä joniRoa san ?a >t parluc-t. jott- ftPtiin Puolim. Toijalan asemilla »li foaStaSsam- me neitpja ja tic±oi;ur.ä :«)dcstä kon- jccaisv-läs^l. Ämpäri kylää leivitetriin mic-hat. mucka-lvasti järjcS:e:c)ii asun^c- luenvcloin mu5a<m. 2'.ic-;v.n Mankka pai- iDäÖinen. pukeuduttiin sra."!ii:i ja lanl::- ^ hän oii saatu lvarmaa s^w^i, sillä ?at- nm ySsin knreiai ht)K>ä ksnscrrti Yhteis- terin Mj«styswnta ei päästänyt enää talvcittuaan surma la isot kqiiinsä, alkoi- wa: h e idä ahdisdella lutvillä >a muilla a- ftilla. Tappeluin tuloksena oli että useita mie» ^ hiä jäi taippolutanlteroelte nia>Iaamaa'i,! . elätränä tvaiÄo iuolloena, siitä <i ole tä-, Jtulum ma in iokaNui.se s juhiaioiivja. Paikkatun^ ' «n tarjoam Ila illall-silla ^lui ..?:-c.saSdi, re-?^>ailten l^nlu- irn >a /..^»isaUiSte» ivmuc- '''ls^'>.. M^Uin mielä ianZ. jitfMn; sAempa »vanhan ianjan j^jcsiyx!lu.inta noila mcllaikoitsijovta krtään piirinsä si- sällc, Ivaan saiwat toisven päilvään st»ak- ka yön iuiljotzsia uAopu»lella j«i jat- kaa alattamaamsa metöliä. Eikä tuon- ne lähettywill« tchnyt kenenkään mieli läht«ä kun kerta oli palkoon päässyt. Lä- Miten paljon hän olikaan taistellut... miten paljon itseltään kieltänyt tuon elämänsä suuren kysymyksen tähden? Nyt sitä alkoi jo Harry aavistaa, kun hänelle itselleen alkaisi itsekieltäymyksen vaikea taistelu. Uusi tulevaisuus häntä nyt puoleensa viittasi. Mutta se tulevaisuus ikäänkuin kuulsi oman sydän- veren läpi. Kaikista ensimäiseksi hänen pitää ottaa selko kantavanhemmistaan. Ja sitten ... vaikka omalla sydänverellään kirjoittaa itelleen sielullisen vapau tumisen vapauskiria. Tultuaan asuntoonsa, missä Birger vain uutte rasti aherti luvuissaan, katsoi Harry häntä ihastel len, mutta Birger huudahti: — Mutta mitä kummaa sinulle, Harry, on ta pahtunut? Sinun kasvoillasi kun on enkelin loiste! — Olin Snellmanin luona. — Ja nyt olet .kenno". — En vielä ... läheskään. — Mutta mistä sitten silmissäsi tuo ihana välke? — Totuuteen pyrkimisestä. Birger hymähti. Harry ryhtyi kirjoittamaan ko tiin kirjettä, missä ilmoitti tulevansa kotiinsa. Sillä kohta piti hänen saada selville kantavanhempansa. Ne tiedot tahtoi hän itse kirkonkirjasta lukea. Mutta hän tiesi, että tämä kirje jo panisi ko tona mielet ylösalasin. Sillä syksyllä lähtiessä oli ollut aikomus palata vasta ensi avovedellä keväällä. Hänen vuorelle nousunsa alkoi. — 189 — että Suomessa vain suomenkieli on se oikea kieli. Minä en erityisesti rakasta suomenkieltä, jota en läheskään niin hyvin taida kuin ruotsinkieltä. Mutta ajattelemisen kautta olen tullut siihen syvään va kaumukseen, että jokaisessa maassa pitää kansan oman kielen olla vallitseva sivistys- ja hallinto kieli. Silloin vasta on kansalla elämisen mahdolli suutta. Vaikkapa me sydämen syistä rakastaisim- mekin ... syvästikin rakastaisimme ruotsinkieltä, niin kansamme menestymisen alttarille on meidän uhrattava tämä rakkaus. Sillä niin sanoo terve järki. Ja sen edestä pitää tunteen väistyä. Tämä on minun käsitykseni. Jos nuoriherra tuntee kuulu vansa Suomen kansaan ja jos hänen verensä juu ret johtavat kansan sydämeen kuin alkulähteeseen, niin silloin ... ei ole muuta kuin yksi ehto ... yksi ainoa ehto, puhuu Snellman viimeisen kuin tulistuen ja vakuudeksi lyöden pöytään kädellään. — Minun velvollisuuteni... ja ensimäinen vel vollisuuteni tässä asiassa on siis ottaa selville, ovatko vereni juuret lähteneet Suomen kansan sydämestä... ovatko kantavanhempani suomalai sia ... — Aivati niin, rakas nuori ystävä. Snellman jo lämpenee herttaiseksi. Harry käy rohkeammaksi ja varmistuu. — Mutta nuorena on tunne niin vallan päällä ... aivan liiaksikin, alottaa Harry uudelleen. — Kyllä ymmärrän nuorenkin sydämen.