Torstaina 18 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 92 — 1910 Surulla ilmoitamme että pikku t y 11 ä r e m m e Saimi vaipui kuolon uneen Taipaleel la 17 p. elok. 1910 5 vuoden ja 2 vk. vanhana. Suremaan jäi paitsi meitä, 2 veljeä, 2 sisarta. Hilda ja Kalle Koponen. Nyt ompi Saimi poissa," Hän muutti taivaaseen, Siell' ilon asunnoissa Nyt on se pienoinen. Joensuun Valtion aloittaa toimintansa jälleen tule van syyskuun 1 p:nä klo 12 päi vällä. Kouluun pyrkivät uudet oppi laat ilmoittautukoot tyttökoululla keskiviikkona elokuun 01 p:nti klo 10 e. pp. jolloin sisäänpääsy- tutkinto pidetään ja jolloin myös keväällä ehtoja saaneita oppi laita tutkitaan. Pyrkijöillä ol koon silloin mukana papintodis- tus ja todistus ennen saadusta opetuksesta ynnä lyijykynä ja paperia. Sisäänkirjoitusmaksu 1(1 markkaa, on kaikkien uusien oppilaiden tuotava mukanaan ja vapaaoppilaiksi pyrkivien myös- kin varattomuuden todistus. Koulun I luokalle pääsemistä varten vaaditaan ylemmän kan sakoulun II luokan (maalaiskan- sakoulun 2-vuosiosaston) oppi määrä. Oppilaat, jotka aikovat erota oppilaitoksesta, ilmoittakoot sii tä allekirjoittaneelle ennen syysk. 1 päivää. Joensuussa, elok. 17 p:nä 1910. Th Beyrath. Johtajatar. t Tltiiikiili- Sunnuntailla elok. 28 p:nä. Klo 2 ip. Joensuun Musiikki yhdistyksen konserttimestarin Herman Kitzackerin KON SERTTI, taiteil. Taneli Hur- rin avustuksella, Yhteiskoulun juhlasalissa. Klo 3 ip. KÄNSÄN- ja UR HEILUJUHLA Kisakentällä. Ohjelmassa soit toa, laulua, pukutanssi, urhei lu- y. m. kilpailuja, y. m. y. m. Klo 5 ip. ARPAJAISET yhteiskoulun hyväksi. Ohjel massa laulua, soittoa y. m. Klo 7 ip. ILTAMA, jossa soittoa ja 4-näytöksinen näytelmä «MURTUNEITA", kirj. Kaarlo Halme. Pääsymaksut: kentälle 25 p:iä ja lapsilta 15 p:iä, iltamaan 1: 50, 1: — ja —: SO. JUHLATOIMIKUNTA. Elävien kuvien Teatteri ■ ■ ■ ■ „foto« OHJELMA: 1. Linnanherra ja mustalais tyttö. 2. Luzern. Schweitzin kaupunki. 3. Pikkulintujen kesyttämi nen. 4. Uutisten kerääjäin kunin gas. 5. Karkulainen. 6. Cowbyen petos. 7. Sumatra. (K. S. 1 k. 2 s. 20 mm.) Myytävänä uusi kokoonpantava rautasänky resoori- ja jouhimatrassin kans sa, Kalastajakatu 8. Oottolao kansakoulussa alkaa pientenlasten koulu maa nantaina tk. 22 p:nä. Johtokunta. <K. S. 1 k.) sunnuntaina elok. 21 p:nä klo 1 / i l päivällä Ilosaaren uimalaitok sella sekä Tanssiaiset Ilosaaren teatteritalolla samana iltana klo 8. Pääsymaksut: numeroidut paikat 2 mk.,'numeroimattomat istumapai kat 1: 50, seisomapaikat 1: —. Lap silta puolet. Lähemmin lauvantain lehdissä. (K. S. 1 k.) Joensuu—Pielisjärvi- Juuka—Nurmes Nopeakulkuinen, mukavaksi sisustettu Höyrylaiva „Tapio" kapteeni E. Sipari, lähtee Joensuusta Nurmekseen : suiinunlai- na kl j 7 e. j p Kolin ja Vuonislali- i I pii kuutta ja keskiviikkona klo 9 e. [ip. Juuan j» Vuokon kautta. Ntrmeksesta Joensuuhun: masnan- taina klo 4 j. pp. Vaaraoiemen kaut ta ja perjantaina kl'"> 2 o pp. .luuan ;a Vuokon kautta. Juuasta ei i unen klo 5 ja Pie!'»järveltä ei onnen klo ä e pp. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o. .Joensuu-Savosi Mmi i. Ajaumnkaiueu, nopeakulkuinen, mat kustajille mukavaksi sisustettu Röyrylalr* )5 LIPERI" Kapteeni A. Nukari, /ftlittfiä liiko.ti Joensuun ja Savonlinnan vähliä, ot.ra.en mcikaaaas. matkustavaisia ja rs.li- titfcvaroita. Lähtöajat Joensuusta Saroiilimiu:!!! ILianantain*. Keskiviikkona ja Perjan taina kello Vi! j. pp. Sarouiiunssta Joensuuhan Tiistaina, Torstaina ja Lauvantjiina kello 1 päivillä. Joensuusta Ristinpohjaan Lauvantaina kello 11 illalla. Sähkövalo laivalla. Lähempiä tietoja autui kapr«>>ni lai valla ja Olli Pitko Joen.-sauasa. Liperin llöyryvenho Osuii:-*- ka ta r. i. Nurmes—Joensuu. Ajanmukainen, matkustajille mukavaksi rakennettu Höyrylaiva „N U R M E S" Kapi: Anton iiorpas kulkee Nurmeksen i* Joen suun välillä, käyden mv-L-Ui» Ro ksnJfsmeiVÄ Wa«ranleiiii;A.**. Liei- Herriunienie^n, Kolissa, Afc- veiiisefcca, ma*.a*a^a oUftoo mat- kubt&v&kia rahtitava'1'iHs. Lähtöpäivät toistaiseksi: Surmekseata joka sunnuntaina klo 3 aamusella Kolin kautta ja torstaina klo 3 aam. Herran- niemen kautta. Joensuusta joka tiistaina klo 7 aamusella Kolin kautta ja perjantaina klo 11 päivällä ilcrranniemen kautta. Lähempiä tietoja antaa kap teeni laivalla sekä F. Ns^jjenström K. W. Pöllänen, Joensuussa. Nurmeksessa. Uusi, nopeakulkuinen nSyrjToniie li KYLLIKKI", päällikkö Thure Koistinen, kuljettaa matkustajia ja rahtita varaa Joensuun ja Luhtapohjan välillä. Lähtöajat toistaiseksi: Joensuusi a Luhtapohjaan: joka Bunnnntai, keskiviikko ja perjan tai klo 5 e. pp. Luhtapohjasta Joensuuhun: joka maanantai, torstai ja lanan ta klo 5 s. pp. Lähempiä tietoja antavat päällikkö »ivalla, M. Pesonen Luhtapohjassa, K. Räty Enossa ja W. Hämäläinen. Joensuussa. Höyrylaiva cf uulififii, Kapteeni A. Nikunen, välittää liikettä reitillä Leppä lahti—Joensuu, lähtien Leppilahdesta: Joka arkipäivä klo ii e. pp. poiketen matkan varrt-lla. olevissa laitureissa. Keskiviikkona poiketaan Niemi- soen, jolloin ei käydii Kulmanie- messa eikä Ruokolahdella ja Tiistaina poiketaan Hypön niemessä. «Joensuusta: Joka arkipäivä klo 2,15 j. pp., poike ten samoiaea paikoissa kuin tulo matkallaan. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C;o TlMviitimsiat waltiopiiiwill8. III. Suurin »vaikeus, mikä meillä kohtaa työiväen ansiokyivyttöinyys- ja »vanhnusmakuutuksen totentta- mistä, on kysymys: mistä ne 9 miljoonaa niarkkaa otetaan, jotka siihen ivaltiolta ivuosittain meni- si>vät? Rikkaiden taskuista, was- taamat haliveksimasti hymyillen sosialistit, jotka hyivin tietämät, että sieltä lähtisi maikka yli IM miljoonaa ivuosittain, jos main „ei hymää tahtoa puuttuisi". Niin kyllä, mutta tämäkin asia täytyy käydä jollain järjestetyllä tamalla, jonkin suunnitelman mukaan ja siitä eimät sosialistit sumaitse an- taa mitään selmiä neumoja. Pu- hutaan yleisesti n. s. eistymästä eli proqressiiivisesta omaisuus-, perintö- ja tulomerosta, puhutaan maanarmon ansiottoman nousun »verottamisesta y. m. Kaikki hy»vä. Mutta kuinka paljon noilla kei- noilla saataisiin kokoon, siitä ei tehdä mitään laskelmia. Asiaa ymmärtämiltä tahoilta olemme kuulleet mainittaman korkeintaan 20 miljoonaa, sekin ivasta noin kymmenkunnan »vuoden päästä siitä, kun uutta merotustapaa on alettu käyttää. Mutta koska noi- hin uusiin merotusmuotoihin liit- tyy eräiden ivanhojen (esim. maa- meron ja henkirahan) poistamisen ivaalimus, tulisi lisäys maltion tu- loissa olemaan korkeintaan I5mil- joonaa. Tällä ei tosiaan pitkälle'pot- kita: sillä muistaa tulee, ettei in- maliditeetti olekaan ainoa asia, joka tulemaisnudessa maltion mil- joonia »vaatii. Waan huoltapa he- rättää ajattelemissa toinenkin ky- symys: jaksamatko työnantajat, en- nenkaikkea teollisuuden harjottajat ja maamviljelijät kannattaa niitä rasituksia, joita inmaliditeettima- kuntus j. m. makuutuslnjit sälyt- täivät heidän selkäänsä? Maata omistamaa talollissäätyä on tässä maassa tosin »vanhastaan totuttu pitämään jonkinlaisena kuormako- uino, joka kestää mitä hymänsä, kunhan ei main ruoskaa ja ärjy- mistä säästetä. Sosialistit omat meidän päiivinämme tässä kohden astuneet entisten moutien ja mni- den iveronliskojain tilalle. Maksa- kaa pois. kyllä te jaksatte; täytyy sitä huonompienkin elää! Mutta ajattelemilta ihmisillä tässä maassa on sentään hiukan toiset ajatukset siitä mitä maamme pääelinkeino, joka suurimmalta osalta yhä »vielä liikkuu pienmiljelyksen puitteissa, jaksaa kantaa ja mitä se ei jaksa: ja niinpä lausuttiin m. m. miime maltiopäimilläkin makamia epäi- lyksiä, pitäisikö uutta tapaturma- makuutuslakia — (jommoinen luultamasti myöskin esitetään ensi tulemalla istuntokaudella) ulottaa maanmiljelyksen alalle. Kuten auvoisat lukijat tietäne- ivät, meillä on ollut mähän tois- takymmentä muotta moimassa laki »työnantajan mastuunalaisuudesta työntekijää kohtaamasta ruumiin- mammasta". Sen mukaan tulee kaikenlaisten tehdas- ja sahaliikkei- den harjottajain ivuosittain ma- kuuttaa koko työmäestönsä tapa- turmien maralta. Makuutus saa tapahtua yksityisessä makuutusyh- tiössä eikä näin ollen tuota mal- tiolle penninkään kulunkia — paitsi mitä tähän asiaan kohdistuma ammattientarkastus ja tapatur- mistä johtumat poliisitutkinnot sekä niahdolliset oikeudenkäynnit aiheut- tamat. Mutta tapaturmaivakuu- tuksen maikeudet omatkin toisaalla. Ensinnäkin sen pitäisi koskea ai- noastaan niitä turmatapauksia, jotka johtumat itse ammatista. Mutta jokainen ymmärtää, kuinka työläs tässä on määrätä rajaa ja kuinka maikea malmoa, ettei milp- piä harjoteta. Tapaturma sattuu esim. matkalla työpaikalle, tai työ- paikalta kotiin. Onko sellainen luettama ammattiturmaksi? Taikka itse työpaikalta, mutta syystä, jolla ei ole mitään tekemistä am- matin kanssa, esim. salaman is- kun tai tuulispään kautta. Näistä seikoista moi helposti erimieliä ja rettelöitä syntyä. Wieläkin enem- män siitä, kuinka suureksi mahinko ja tästä suoritettuina kormaus kul- loinkin on armattama siinä ta- pauksessa, ettei henki ole mennyt. Lisäksi tulee aiman erikoinen ala, joka ulkomaiden tapaturmalain- säädännöissä yhä yleisemmin — ja täydellä syyllä — on alettu lu kea tähän makuutusluokkaan: am- mattitaudit s. o. eräät termeyden mammat, joita työskentely kaiken- laisten määrällisten aineiden pa- rissa mähitellen useinkin hitaasti — synnyttää. Miten maikeaa tä- täkin kohtaa on lainsäädännöllä järjestää, ei kaipaa eri selitystä. Nykyään tunnustetaan yleisesti, etteimät meillä moimassa-olemat säädökset enään tyydytä. Sekä lii- keyritysten alaa että kormausten määriä on lisättämä. Wallitsee main erimieltä siitä, kuinka pal- jon lainsäädäntöä tulee laajentaa. — Kun min 1908 tapaturmama- kuutuslakia tehtiin, huudettiin pal- jon, että teollisuus siitä, ulkomai- sen kilpailun kanssa taistellessaan sortuu. Niin ei käynyt. Mahdol- lista, että nytkin tässä kohden lii- koja pelätään. Tulee yleensä muis- taa, että tämänlaisissa asioissa ei niinkään marmasti moi sanoa, kuka kulungit lopulta maksaa: työn- antajako, joka ensiksi saa panna rahat likoon, »vaiko työmies, jonka palkka aina jossain määrin riip- puu liikekulungeista; maiko ostama yleisö. Mntta kaikkea maromai- suutta tietysti ei saa hylätä, kun tämänlaisilla aloilla ryhtyy lakia säätämään. Eräs hallituksen m. 1906 aset tama komitea oli laatinut mal- ntiin lakiehdotuksen, joka sisälsi mel- koisia laajennuksia nyt moimassa olemaan tapaturmaivakuutuslakiin. M. m. melmotukset ulotettiin maan- miljelykseen ja sen simnelinkeinoi- hin, mikäli niissä käytetään luon- nonmoiman amulla käypiä koneita, kaikellaiseen rakennustyöhön ja pikkuteollisuuteen, puutamarain uit- toon, rautatie- ja raitiotieliikentee- seen. Työmäenasiain maliokuuta taas miime maltiopäimillä sai tä- män kysymyksen käsitelläkseen erään sosialistiselta taholta tulleen edus- kuntaesityksen muodossa, joka tar- kotti mieläkin enempiä laajennut- nuksia, m. m. kaikkien palkollisten asettamista makuutuksen piiriin: samoin kaiken maanmiljelystyö- mäestön. Kormausmääriä ulo- tettiiu mielä paljoa kauemmas kuin komitean ehdotuksessa. Woi laskea, että makuutuskulunmt ny- kyään makuutusivelmollisissa liik keissä kohosimat komitean ehdotuk- sen laiksi tultua 50 prosentilla: jos eduskuntaesttyksen suunnitelma hy- mäksyttäisiin, möisi kohoaminen olla 150 prosenttia. Valiokunnanntie- tintö kulki keskitietä; kaupunkipal- kalliset ja osa maalaispalmelus- mäkeä therrasmäkien) jäi pois, koska niillä muka ei ole mitään ammattiivaaraa: sitämastoin lä- hes koko maamviljelystyöiväestö tuli mukaan, kun näet ehdotetaan, että kaikki maanmiljelys ja sen simuelinkeinot, mikäli niissä käy- tetään koneita, otettaisiin ma- knntuksen piiriin. Ehdotusta ei moi pitää onnistuneena. Parempi kai olisi säätää (kuten Tanskassa kun- kuu oleman) jokin raja maatiluk- sien armon mukaan. Koko tämä asia ei ehtinyt mal- tiopäimillä lopulliseen käsittelyyn, maikka maliokunta olikin ehdotta- nut sitä käsiteltämäksi anomusesi- tyksenä. Se olisi tietysti ehtinyt mielä mähemmän, jos maliokunta olisi käsitellyt sitä eduskuutaesityk- senä, kuten sosialistit tahtoimat. Tästä huolimatta nämä oliivat komin »vihaista erityisesti juuri ma itokunnalle! Wahinkoa ei muuten saata kat- soa komin suureksi: sillä ensi mal- tiopäimille lienee nyt odotettamissa arin. esitys yhtä marmasti kuin jos eduskunta olisi sitä erittäin anonut. Sitä mastoin täytyy pi- tää hymin onnellisena seikkana, että äitiysmakuutusta tar- kottama anomnsesitys saatiin edus- kunnasta liikkeelle. Tämä tärkeä kysymys tuskin muuten olisi jou- tunut lainmalmisteluknnnan huo- mioon, silloin kun tämä laati eh- dotuksensa laiksi työmäen s a i- raus-makuutukseksi, jonka yhtey- reen eduskunnan, kuten maliokun- naukin „pormarillinen" enemmistö katsoi äitiysmakuutuksen lähinnä kuuluman. — Sosialisteilla oli tässäkin oma manha kantansa, josta luonnollisesti eimät »voineet luopua, kun he kerran niinpäin oliivat alkaneet puhua, mutta jota kuitenkin, »vastoin taivallisnutta, jotenkin sämyisästi ajoimat. He »vaatimat, lyhyesti sanoen, että yleisistä maroista perustettaisiin äitiysrahasta, josta kaikki mähämaraiset synnyttäjät saisimat 14 miikon kuluessa synnytysapua, ilman että he tai heidän miehensä penninkään muosimaksulla ottaisi- mat osaa kulunkien peittämiseen. Tämä tietäisi kymmenkunnan mil- joonan »vuotuista maltionmenoa! Tulos olisi sama kuin sosialistien manhuusmakuutus-ohjelmasta, sa- ma kuin heidän miljelyspakkopuu- histaan: asiasta ei koskaan syn- tyisi mitään. Tuleivassa kirjotuksessa mielä muutama sana palkollisasetuksesta, työriidoista ja työttömyydestä. sille Helsingissä, snmaiiinnt ar-s massa sallia, että mainitut mää-, rärahai otetaan huomioon was-' taamissa ntenoarmioehdotnksissa kuitenkin, niin että sanottujen tonl- tien hankkimisen ei ole katsottama edeltäpäin ratkaisseen kysymystä tonttien käyttämisestä maan oraat j tontit pidettälvät Suomen maltion, omaisuutena käytettämiksi tarkoi- tnksiin, joihin lie mastaisuudessa katsotaan sopimiksi, eli että mai- nituille tonteille rakennetaai» jos »valtiorahaston tila sen sallii kysy- myksessä olemat rakennukset mutta »nyös, että ne mahdollisesti tule- maisuudessa käytetään muihinkin tarkoituksiin. i molliseen harkintaan esittää sen tal>i ne alamaiset eydotnkset, joi hin jeirnatli näkee aihetta oleman. Tampereen uuden yleisen sai- raalan määräraha. H. M:nsa Keisari on sumainnut armossa periaatteessa »nyöntää Suomen yleisiä maroja 144,000 markkaa käytettämäkst kaluston, tarmeaineiden ja koneidei» hankki- miseksi Tampereen uuteen yleiseen sairaalaan, kuitenkin ehdolla, että tämä määräraha otetaan alamai- seen menoarmioehdotnkseen silloin kuin se maltiorahastou tilaan näh- den katsotaan mahdolliseksi. Yleisiä uutisia. Mimääräiset tvaltiopäitvät. ylimääräisten maltiopäimien amajaisten juhlame»wjen ohjaa- jaksi on kenraalikumernoöri mää- rännyt esittelijäsihteeri Arthur Tegerhollnin; pöytäkirjan pi- täjäksi amajaistilaisuudessa on ken- raalikumernööri määrännyt esitte- lijäsihteeri A. L. Gröndahlin ja tulkkina toimimaan senaatin ylikielmkääntäjä A. S. R i n g- mallin. Senaatissa esiteltiin maanan- taina H. M. arinollinen kirje yli- määräisten maltiopäimien kokoon- kutsumisesta ensi syyskuun 14 päi- mäksi ja kenraalikumernööri Seynin määräämisestä H. At. nimessä amaamaan sanotut maltiopäimät. Senaatti päätti julaista armolli- set kirjeet asetuskokoelmassa ja ^maan mirallisessa lehdessä. M i n i s t eriwaltiosihteerinwi- ! rasto. i Atinisterimaltiosihteeri on otta nut Pietarin oikeushomiu oikeus- mirkakunnassa palmeleman Alexan- der Petrossin ylimääräiseksi »virka- mieheksi H. M. Keisarin Suomen kansliaan. Teknillisen korkeakoulun labo- ratoriorakennusten määrä- rahat. H. M:nsa Keisari on esiteltäes- sä senaatin ehdotusta, että kulu- man muoden tulo- ja menoarmio- ehdotukseen saataisiin ottaa 250,000 markan määräraha sekä tuleman muoden tulo- ja menoarmioehdo- tnkseen 500,000 markan määräraha tonttien ostoa »varten Teknillisen korkeakoulun laboratoriarakennnk- Psykiatrian ylimääräisen pro- sessorin eläke-edut. H. Äimsa Keisari on senaatin tekemästä alamaisesta esityksestä oleskellessaan Pietarhoivissa elok. 9 p:nä sumainnut arniossa mää- rätä, että armollisen asetuksen no- jalla kesäkuun 1 päimältä 1!WG, Keisarillisen Aleksanterin yliopis ton psykiatrian ylimääräinen pro- sessori, joka samalla on Lapinlah- den »nielemvikaisten keskuslaitok- sen ylilääkäri, mirasta erotessaan on oikeutettu eläkkeeseen samojen perusteiden mukaan kuin ylimää- räiset professorit, jotka nauttimat •">,•>00 mkn »vuosipalkkaa. ^uonuonhistorian ja inaantie- teen yliopettajanwirkojen pe- rustaminen normaalilyseoi- hin. H. M:nsa Keisari on alamai- sesti esiteltäessä senaatin esitys- tä elokuun 9 p:nä sumainnut mah- mistaa asetuksen luonnonhistorian ja maantieteen yliopettajan »viran perustamisesta maan normaali lyseoihin kuitenkin niin että tämän asetuksen toimeenpanon aihentta- ma määräraha otetaan menosään- töön-ainoastaan siinä tapauksessa, että »valtiomaraston »varojen ti- laan nähden hamaitaan mahdolli- seksi. Koulujeu waltioawut. H. M. Keisari on arniossa su- mainitut periaatteessa hymäksyä annettamaksi m. m. seuraamat malnoamut: Käkisalmen reali- ja porivari- koulun jatkoluokille 1,000 markan suuruisen lisäaivustuksen kutakin kolmea jatkoluokkaa kohden eli yh- teensä muosittain 3,00«> markkaa muosina 1910 ja 1911- Kotkan suomalaiselle yhteiskou- lnlle •! luokan ylläpitämistä ivar- ten lisäystä koulun nykyiseen apu- rahaan 1,000 markkaa luokkaa kohden eli yhteensä »vuosittain markkaa »vuosina 1010,1011 ja 1012: Wiipurin suomalaiselle yhteis- kouloululle •! yläluokan ylläpitä- »niseksi lisäksi koulun nykyiseen apu rahan 1,000 mk. luokkaa kohden eli yhteensä »vuosittain •'>,000 mk. »onodessa muosiksi 1010, 1011 ja 1912: Miipurin niidelle snoma- laiselle yhteiskoululle : J > yläluo kan ylläpitämiseksi H,0(W mk. muo- dessa kutakin toimessa oleivaa luokkaa kohden syyslukukauden alus- ta 1010 tammikuun 1 päirvään 101:'. ehdolla, että anottu lupa liäiden luokkien ylläpitämiseen myöiinetään ja että oppilaslasku luokkaa kohde» nousee keskimäärin »vähintään I0:neen. Sen ohessa on H. M. nähnyt hymäksi armossa oikeuttaa keisaril- lisen Suomen seiiaatin ottamaan kouluille myönnetnt määrärahat mastaamien ivuosien alamaisiin menosääntöehdotuksiin, jos tälnä maltioivarojen tilaan nähden ha- ' maitaan mahdolliseksi. i Jywäskylän esiseminaari» wal tioapu. H. M:nsa Keisari on senaatin esityksestä suivaiimut arniossa mää rätä, että Jymäskylässä olemalle malmistuslaitokselle seminaariin pyrkijöitä ja kiertokoulu»» opetta- jiksi aikomia »varten myönnetään, jos se maltiorahaston tilaan näh- katsotaan mahdolliseksi, .">,000 mar- kan suuruinen »vuotuinen aivus- tus yleisistä »varoista annetta- maksi 3 muoden aikaiia tu.leman muodeu alusta. Heinolan opettajaseminaarin jatkoluokkien ylläpitäminen. H. At:nsa on sumainnut arnios- sa sallia, että Heinolan opettaja- tarseminaarin jatkoluokkien yllä- pitämiseksi otetaan, jos se maltio- rahaston tilaan nähden hamai- taan mahdolliseksi, menoarmioon 2 tuhatta markkaa muosittain täs- tä muodesta aikain 3 muoden ai kana, kuin myöskin että jatkoluok- kien perustamiskustannuksiin kerta kaikkina»» maksetaan 1,200 mk. Helsingin laitvanpäällikköyhdis- tyksen tvaltiolaina. H. Ai:nsa Keisari on tapahtu- ueessa alamaisessa esittelyssä su- mainnut armossa suostua siihen että Helsiiigin laimanpäällikkö- yhdistyksen m. 1900 yleisestä »val- tiorahastosta saaman 7'>,000 niar- kan lainan muotnismaksnii saa jättää suorittainatta ö muoden ai- kana eli elokuun 2 päiivään 191.',. Komitea kätilöohjesäännön tar- kastamista »varten. H. M:nsa Keisari on sumaiu- nut armossa sallia että senaatti asettaa asiantuntemista henkilöistä kokoonpannun komitean, jonka tu- Iisi ottaa tarkastettamakseen ivoi- »nassaoleman toukokuun 0 p:nä 1^79 annetun kätilöohjesäännön kokonaisuudessaan ja erittäinkin mitä ttrlee niihin »nääräyksiin, jotka koskemat kätilöiden ivalmis- tamista, sekä laatia asiasta tar- peelliseksi katsoinansa alamaiseii ehdotuksen yi»i»ä aikoinaan Hänen Keisarilliselle Majesteetilleen ar • Kenraalikntvcrnödrin kyselyt { rautatieläisten liitosta. : Kenraalikumernööri Seyn on ' iviime heinäk. 23 puä lähettänyt senaattiin kirjelmän, jossa hän ky selee, kuka on rautatieläisten liiton säännöt mahivistanut ja milloin se on tapahtuiiilt, niitä sanottu liitto toimii ja mikä on sen karkotus, y. i»l. sen toiniinnasta. ° Senaatti lähetti asiakirjan rauta- 'tiehallitukselle sen lausunnon saa- niistä ivarteii ja onkin rautatie- hallitus lauivantaiiia lähettänyt , lausuntonsa senaattiin. Lausunnon i sisältöä ei toistaiseksi tunneta. Nantatiewirkamiehiä ero- tctaan. Hnoliinattoinuudesta mirassa on rautatiehallitns lauantaina ta- pahtnneessa esittelyssä mirasta maltionrantateillä erottanut Pitä- jänmäen aseman telegrasisti M Ionssonin, Kraiikullan mt. teleg- rasistin K. Wiksted'in sekä Espoon aseman »vt. asemapäällikön, teleg- rasisti A. Wahlroos in sekä saman aseman telegrasistiii I. Bittait'm lllkomaalaisten passien tarkas tus. Seiiaatin siiviilitoimituskunta on asianomaisteii »virkakuntien tiedoksi antanut senaatin päätöksen, jossa muistutetaan ankarasti malmo- maan, etteimät raja-asemille mai- hin astnivain ulkomaalaisten pas sit jää tarkastamatta. Waasan läänin entiselle kuwer nöörille salaneunos 5iasten de Pontille on korkeimmassa paikassa myön- netty »virkaeron ohella 7,500 mar kan »vakinainen sekä 2,.',00 mar- kan ylimääräineii »vuotuinen elin- kantinen eläke. yliopisto. Dosentti A. L. Mallgren on ni- initetty yliopiston patolooqisen anatomiau ylimääräiseksi prosesso riksi. Joensuusta ja likitienoolta. Zvallion lukkihuulo- kauppa. Tk. 1>> pnä inyytiiii Ioensiiun kaupungin majatalossa toimitetulla huutokaupalla Kuopion läänissä ^olemista maltion metsistä seuraa- '.»var määrät leimattuja sahapuita: j E t e l ä - I l o m a n t s i n hoito- l alueelta, Linsmaaran ruununinaal- i ta, Riihilaminin, Homatanlanipiei», ' Joutsenlampieii, Ruotstnlanipien, Kaisanlammin ja Sammallammin kankailta, rämeiltä ja törmistä 20,010 mäntyä ja 6,<5", kuusta, yhteeiisä 36,674 puuta, joista tar josi Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o 3 mk. r>:> p. kappaleesta: P o h j o i s - I l o m a n t s i n hoi- toalueelta, Jlo»nantsin pohjoiselta ja itäiseltä ruunnnmaalta, Kuop- pakaiikaan, Kimijoen, Haapajoen, Hoskonpuron ja Kimijänven mäli- seltä seudulta, rämeiltä ja kormis- ta sekä pienistä kangassaarista 18,602 mäntyä ja 6,439 kuusta, yhteensä 25,041 puuta, joista tar josi Halla osakeyhtiö 4 »nk. 7-~> p. kpl:sta. Suomusjärmen hoitoalueel- ta, Pielisjärmen eteläisestä ruu- uuiipuistosta: Palkinmaaran luo- teisestä osasta, Hotakankaalta, Pie- neltä Palkmmaaralta, Pitkältä- kaiikaalta, kangassaarilta, kormis- ta ja rämeiltä 12,946 mäntyä ja 2,722 kuusta, Salmimaarau »var- tiopiirin eteläosasta, Milppikan- kaalta, Mäntymaaralta, Jäkälä- ahosta, kangassaarista, korioista ja rämeistä 16,398 mäntyä ja 3,617 kuusta, yhteensä 3.',,683 puuta, joista T. & I. Salivesen tarjosi ö mk. 54 p. kpl:sta: I o n g u n j o e n hoitoalueelta Tetripurolta^ Neitijärmeltä ja ^)teiti- joelta 23,511 mäntyä ja 6,758 kuusta, yhteensä 30,320 punta, joista tarjosi Osakeyhtiö Tornator '5 mk. 01 p. kpl:sta; Kuohatin hoitoalueelta, koil- lisesta ruununpuistosta Haukka- ! kankaalta, Knikkamaaralta y. m. ! 17,335 mäntyä, 7,3:,3 kuusta ja '356 hylkyä, yhteensä 25,044 puu- ' ta, joista tarjosi Osakeyhtiö Gustaf 'Cederberg & C.o 1 mk. 96 p. ' kpl.sta; ' j H a l »n e j ä r m e n hoitoalueelta ^ myytiin puut 65,0 < 7 kpl. neljässä 'osassa: ! a) Koiramaaran ruunitiipuis- tosta, Losomaaran ympäristöltä < 0:-t mäntyä ja 0,30 1 kuusta, yhteensä 10.010 puuta, joista tar- jost Osakeyhtiö Tornator >nk. 54 p. kpl:sla: b) Hiirensalon ruununpuistosta, ^eyntynjäriven länsipuolelta «i,400 inänlyä ja 3^501 kuusta, yhteensä 10,000 puuta, joista tarjosi Oja- keyhtiö Halla 4 mk. 16 p. kpl:sta: c) Loukunsalon ruuiiunpuistos- ta, Kaatiolammin pohjoispuolelta, Kolmisopen ympäryksiltä, Musto- senmäen kankailta ja niiden mäli- stStä kormista ja rämeistä 8.322 mäntyä ja 15,060 kuusta, yhteeii sä 24,291 puuta, joista tarjosi Osakeyhtiö W. Gutzeit ^ C:o 4 mk. 10 p. kpl:sta: ja d> Aiaanselän rumtunpuistosta Multikankailta, Louhinikarankan- kailta 10,785 mäntyä ja 1,507 knns- ta, Mrmeksen pohjoisesta ruuniin- puistosta, Merkkojärmen ympäris- töltaSalmijärmeen asti 7,428 män- tyä ja 1,956 kuusta, yhteeiisä 21,676 puuta, joista tarjosi Osakeyhtiö W. (Äut^eit ^ C:o 1 mk. 45 p. kpl:sta; Palojärm e n hoitoalueelta ntyytiin puut 86,144 kpl. kolmessa osassa: a> Hläluostan kruuiiunpuiötos- ta, Wäärämäen ympäristöltä 20,886 Niäiityä ja 9,300 kuusta, yhteensä 30,186 puuta, joista tar- josi Wuotjär»veu höyryiahayhtio 5 mk. 6* p. kpl:sta. c) Wuokon ruuliuupuistosta Pa- iiianivaaran ympäristöltä 22 ,1-in mäntyä ja 4.221 kuusta, yhteensä 26,361 puuta, joista tarjosi Osa- keyhtiö W. Gutzeit ^ C:o 5 mk. 5>» p. kpl:sta: ja c) Wuokon ruununpuistosta, lumimäen ympäristöltä ja 10:nnen »vartiopiirin kaakkoisosasta 15,483 mäiityä j^a 14,114 kuusta, yhteen- sä 29,50. puuta, joista tarjosi toi- minimi Hackman A: C:o 4 mk. 51 p. kpl:sta: Iisalmen hoitoalueelta »nyy- liin puut 43,243 kpl. niinikään kolmessa osassa: a) Haajaisten eteläisen ruunuii- puiston eteläosasta 4,580 mäntyä ja 630 kuusta, Hankajoen poh- joispnolelta Kilponmäen rnnnnn- puistosta 5,133 mäntyä ja 692 kuusta, »ihteeiisä 11,035 puuta, joista tarjosi Osakeyhtiö Tornator 3 mk. 37 p. kpl:sta 1 b) Sälöiväu ruununpiliston koil lisosasta 3,122 mäntyä ja 9,510 kuusta, yhteensä 12,641 puuta, joista tarjosi A. 'Ahlström lNor- Markusta) 4 mk. 41 p. kpl:s- ta; ja O Rantatien itäpuolella olemil ta mailta Sukeman rnunnnpuis- tossa 1,761» mäntyä ja 17,801 kuusta, yhteensä 19,567 puuta, joista tarjosi A. Ahlström 2 mk. 08 p. kpl:sta; ja Etelä-Jlomantsin hoito- alueella Liusivaaran ruununmaan 13:nnesta ja 14:n»iestä piiristä 31,040 sahapuuta, joissa toista tuhatta on kelopuita, mutta niistä ei knkaai» tarjousta tehnyt. Maltion tukkihuutokaupan pää- tyttyä tarjottiin sen yhteydessä mielä 5knopion pitäjän Hir- »o o l a n n i e m e n s o t i l a s m i r- k a t a l o n »iietsästä leimatut 1,317 mäntyä j» 310 kuusta ja teki niis tä yhteensä 1,617 puusta Halla- osakeyhtiö amoaii tarjouksen ;i 2 mk. kappaleesta. su' M» I £&3 ea ero 32. sr OO m' S" I Q3 Tuuri uimajuhla sekä mais teri- sa kandidaatti- mihkiäiset omat ensi snnnuiitaina tk. 21p:nä täkäläisellä uimalaitoksella. Eiisiksi nyt on aiman suora melmollisuus saiioa, että mainitun juhlan ohjel- ma on täniän uimakauden rikkain ja armokkain. Juhla alotetaaii juhlallisilla maisteri- ja kandidaat- timihkiäisillä. Sitten uudet uiina- maisterit esittäivät erilaisia uima- tapoja, kuten kelluntaa, medeii- polkemista, rinta- ja selälläuintia, sukelluksia, heiigeiipelastusliikkeitä sekä kuimalla että »vedessä. Pikku pojat esittäivät ^uudenaikaista ka- lastusta. On myöskin erittäin mie- lenkiintoista katsella, kun mies täysissä pukimissa hyppää Ahto- laii symyyksiin, josta taas kohou- tuu ihmisten ilmoille maatteet riisuttuina, kainalon alle kokoon käärittyinä. Jo myöskin moi edel- täpäin kaikella marmuudella »va- kuuttaa, että uimakilpailut 100 ja 50 metrin matkoilla muodostumat sangen jännittämiksi, sillä pojat omat koko kesän uutterasti harjoi- telleet uäitä kilpailuja marten. Saa nyt nähdä „kenen paidassa kaulus kestää". On ohjelmaan marattu niyöskin numeroita, jotka marmasti saamat makaiviinman- kin nauruhermot märäjämään, ku- ten esim. koomillisia hyppyjä ja uintitapoja. Hyppyjä esitetään myöskin monenlaisia, kuten jout- sen-, mirta- ja keisarihyppyjä y. m. Ohjelman suorittamat suu- rimmaksi osaksi uudet, eusi sun- nuntaiua »vihittämät maisterit ja kandidaatit, aivustajoina tulee kum- niinkin esiintymään joukko mah- hempia maistereja. Mnsiikkiyhdis- tyksen soittokunta soittelee koko oh- jelman ajan. Jokaisen uimaurheilun ystämän ja harrastajan ehdoton »velivolli- suus on saapua näille mainituille uimajuhlille. Siis jokainen, joka main hitnseiikaan kynnelle kyke- nee, e»»si snniiuntaina uin»alaitok- selle klo ' ,1 päiivällä, jolloin juh- la alkaa. Uiinakurssiu lopettajaistanssit oivat saman päilvän iltana Ilo saaren juhlasalissa. Ohjelmassa 01», paitsi tanssia, palkintojenjako, hauskoja juttuja, runo ja mahdol- lisesti myöskin lelinemeimistelua. Tanssiaisiin, jotka alkamat klo 8 K». E?" AS «S cg 3" Ctf: &9 3 S» H» SS v» < »3 *-i SO tn 0 Ui r* VS tn v» v? s? < o- O o a S" a ps sr