Tiistaina 22 p. Maaliskuuta KARJALATAR N:o 32 — 1910 . S. 1 k.) J^SLäSöSKSSSSSaagg u .ias poikani ' ;3G0lainen VAO IDOR iMJiluiHi-Tsti koulussa l - i K' Uhkot;mdiii mur- • 1'i'Ivijiirvon Huosio- i -•> 1»:n:L maaliskuuta • :<.r> aamulla In vuoden I» ;vanlia- ! -i minulle, i veljelle, muille sukulaisille, j-: tuvereille. unstava Varis. -a <m kotiimme ilo ja i .-us rakasti vielä enem- Yk. 207, 11 ja 12 v. - i. . 1 k. > s. 45 mm.) i jois Karjalan V.- ja U.-piirin i -1 väliset Ifoiiiiit f. k. 28 p:nä klo 1 a 8 !■ Junassa Retulahdella. hauduttava hra Laari •i' •, osote: Juuka. ; - rfsto&mamatmm f? - A £ S järjesteLyiksi woin.ee näyt- - oin;oit omalta. Rohkenemme •uin huomauttaa, että Suo- •; ; f.rustuslakien muibattami johon maamme aineellinen ivanne»! »vaurastuminen ra- ci olo tähän asti ollut '.'.-ilututankaan edistykselle es- . 'i ia »vuosisadan kokemns on ialoona, ettei ie ole tulemai- .-?c5sal'aan silsi muuttuma. Täy- 7 k-.'-: »vuoksi toimoa että, sitten- muyääu W:näjän puolella :.:;ueu knsyinyksessä ilmaantu- tiiluo on asettunut ja wää- .u>i'itul'set hälmcnneet, keisari- .-.-.-..asiakin tunm:Lte!aan, että se .'::-.aantun»iuen ja sekasorto, jonka '.:o::»eue taatun sisällisen itsenäi- . : cn luäfiiöaUaium lakkauttami- c;; maassamme luottaisi, ei miten- ..an mahmistaisi roaltalunnan :\U>iä ehyttä eikä sen ulkonaista r illäolezvan perusteella pyydäm- :e kunnioittaen saada ehdottaa c* ta ermskunta päättäisi alamai ssa auomulscssa esittää Keisa- öiselle Majesteetille edellä ole- v.l näkökohdat, sekä anoa niistä vuuuta tarpeellista toimenpi- 'j;ior[upiiiötvtcii, maalaisliitto- .iikkn ja ruotsalaisten yhtei- ucu anvlttitsehdotus. 15 p. jätettiin eduskunnan -..aaan nuorsuomalaisen, maa- "■;ou ja ruotsalaisen puolueen : -iitntaiTihmtm kuulumain edus- yhteisesti allekirjottamaseu- ;r:v a aitomusehdotus: 2 u o m e m E duskunnalle. .-.iut Suomen kansan eduskunta .•.•.•".en maalien tapahduttua jäl- .-.'il foteoimtu, on sen ensimäise- :ä ja tärtciinpänä huolena olema, itii se 5icifariUifcuc Majesteetille .•oraan ja peittelemättä esiintuo, uiufa maan »valtiosääntöä on -'..'nmaisclla taivalla loukattu ja aiuka onnettoinaan tilaan maam me en sen johdosta joutunut. Jo- .vv;ie on tunnettua, miten se00- .'-uolincn ajanjalso, jonka kuluessa ;:a.imnw ali saanut elää juhlalli- ceti »vmmnstettujen perusmsla- 'w.va »nojassa, keskeytyi helmit. IS ■•»vt 1 >'>'.» annetun keisarillisen nliölustirjau Hautta ja kuinka sil- ;-n cilclcttim uusi järjestelmä, "a tunnusmerkkinä oli maan paUiouiännön ja sen oikeusjärjes- :".:en syrjäyttäminen kaikkine siitä . uv.vine ttlhoisine seurauksineen. ,...-?än ei myöskään tarmitse i-j> «ttaa, mitenkä armollinen ;'."viuc >iir;a marrask. 4p:ltä liiOi», .i-laaräix, että laillinen järjes- >!.- o'.i palautettama, edustuslai- ..- »tt:distclta»va yleisen ja yhtä- r. on äänioikeuden perustalle sekä •»■•"unto-, kokoontumis- ja yhdis- ..n.-ivavaus lailla turmattama, n. i inveen, että maamme i t ii hassa uuden kansan- awu!la koettaa sekä i muudcn ajan tuomia n c n suorittaa kipeästi u i ii talista ja simistyksel- u ln työtä. k utenkin jälleen alotet- » joka uhkaa perin- i i a maan oikeudellisen T unait järjestelmän saa- i a alkaneen atm. »nää- 1 ,iif 2 p:ltä 1908, joka i't Suomen asiain t "»ellisct maltiopäimät a halin tuloksetta, ala e i Mssä Keisarilliselle ^ e osottaneet, että se t leiinpäin asiain kä- joka täten on mää- > i ia ottamaksi, on selmästi i ci Suomen perustus- t i n ja on myöskin sitä ijc i t ]a tuottanut rnaak le i i n armeluttamimpia häi- vioita, .ovellnuudessa on sen jäl- kcen ja erittäinkin iviime aikoina r.ihdytti) lukuisiin toimenpiteisiin, jo.^en kantta Suomen perustus- taleja on loukattu. Sen lisäksi on maan täytynyt kokea, mitä esteitä lakien uudistukset oivat kohdanneet, joista etenkin sosiaaliselle alalle kuulumat olisimat järjestelmälli- sesti miityttelemättä aikaansaata- ivat. Wakamia huolia on myöskin herättänyt se, että useita raha- asioita koskemia kysymyksiä onrat- kaislu taivalla semmoisella, joka ei ainoastaan ole ristiriidassa maan oikeuksien ja etujen kanssa ivaan myöskin uhkaa saattaa häi riöön koko sen maltiomarain hal- linnon. Lemottomuuden maltaamana kääntyy kysymään, mitkä siitä omat seuraukset, ettei korkeimman halli tuslaitokscn tehtamiä tue maan la- tien ja olojen tarpeellinen tuntemus Me rajotnmme jo tunnettuihin tosiasioihin nähden näihin miu- tauksiin, odottaen niiden saaman tarkan selmittelyn siltä maliokun- naita, johon anomusehdotuksemme lähetetään. Vieläkin suurempi merkitys kuin tähän asti tapahtuneilla Suomen maltiollisen autonomian loukkauk- silla olisi kuitenkin sillä asetusehdo- tnksella, jonka tuon äsken päätty- neen menäläis-suomalaisen komi- tean nimessä sen menätäiset jäse- nct omat tehneet, jos se toteutuisi Tämä ehdotus sisältää m. m., että Suomen oikeus omaan lain- säädäntöön lukuisissa asioissa, jois- ta useat omat erittäin tärkeitä ja kansan elämään syrväSti ivaiknt- tamia, kumottaisiin sekä että sekin, mitä samotusta oikeudesta sen perästä ivielä jäisi jalelle, milloin tahansa »voitaisiin ottaa maalta pois keisarikunnan lainsäädäntö- laitosten päätösten kautta. Me emme moi olla johtumatta siihen käsitykseen, että yllämiita- tut toimenpiteet ja ehdotukset omat sellaisen maltiollisen suunnan il mauksena, jonka karkotuksena on täysin kumota se oikeudellinen ase- ma, joka Suomelle tulee sen pe rustuslakien mukaan. Sen suun- nau puoltajat omat koettaneet teh- Dä uskottamaksi, että Menäjän mal- tioivallalla on asiakirjoihin perustu- ma oikeus mielensä mukaan rajot- taa Suomei» sisällistä ijsenäisyyt- ä. ötiiden selmicn ja marmojen perusteiden esittäminen, joihin maan oikeus nojautuu, e: kuulu tämän anomusehdotuksen tehtä- miin, maan se on samoin kuin muiden tässä kosketeltujen asian- zaarain selmitys tulema itse ano- mukseen. Edellä oleman perusteella pyy- dämme kunnioittaen saadaehdottaa, että eduskunta päättäisi alamaisella anomuksellakäan- tyä Keisarin ja Suuriruhti naan puoleen, esittäen ny- kyisen huolestuttaman asiain- tilan sekä anoen, että Keisa- rillinen Ä^ajesteetti armolli- simmasti sumaitsisi ryhtyä sellaisiin toimenpiteisiin, jotka palauttamat yleisten asiain hoidon sopusointuun maan maltiosäännön kanssa. Tosialistieu auomuschdotttS. Sosialidemokraattisen eduskunta- ryhmän t. k. 4 p. jättämä ano- musehdotus on näin kuuluma: Jo monta kertaa on Suomen eduskunta ollut pakotettu käänty- maan H. M. Keisarin ja Suuri- ruhtinaan puoleen, huomauttaen moninaisista Suomen maltissaan- non loukkauksista ja rikkomisista. Eduskunnan huomautukset ja ala- maiset anomukset eimät ole aina- aan toistaiseksi johtaneet tarkotet- tiun tulokseen, mieläpä niistä huo limatta on »valtiosääntöä yhä uudelleen, jopa entistä suurem- massa määrin järjestelmällisesti syrjäytetty. Eduskunnan »velmolli- uus on näin ollen uudelleen tään- tyä 5i. M:n puoleen alamaisella anomuksella, ja sitten saattaa »nai- nitut teot seka Hallitsijan että koko voalistunecn maailman edessä oi- eaan »valoon ja samalla peitte- mättä ilmitlioda, mitä Tuomen kansa yhä uusiintumista perus- tuslakiensa loilkkauksista ajattelee. Eimne katso tarpeelliseksi rassa yhteydessä käydä yksilyiskohtaisesli luettelemaan niitä säännöksiä ja tekoja, joilla Suomen perustus- lakeja minne rouosina on poljettu. yydymme main esittämään mun- tamia kolttia, joihin mielestämme on Eduskunnan anomuksen pää- huomio kohdistettava. Pernstnslakiensa mukaan on noine» Eduskunnalla oikeus olla osallisena päättämässä maan puo- ustuksesta. Laittomain toimenpi- teiden kautta on Eduskunta kui- tenkin tullut estetyksi käyttämästä tätä oikeutta. Onpa mielä Edus- ruttaa kuulematta siirretty sotilas- maksujen nimellä kymmeniä mii- joonia markkoja maamme »varoja Äytettämäksi karkotukseen, jota em- me moi pitää hymäksyttämänä. Suomen asiain esittelyä koske ma määräys 2 päimältä kesäkuu ta 1908 on, kuten edelliset maltio- väimät omat osottaneet, perustus- lain mastainen. Sitä paitsi on Venäjän ministerineumosto, jonka siin Suomen asiain esittely »nai- nitun määräyksen kautta on jou tunut, maamme oloille aiivan »vie ras, ja stlureksi osaksi sen turmiol- lifen »vaikutuksen kantta oi» tnlknt ehkäistyksi se laaja uudishlstyö, joka yksikamarisen Eduskuntamme yhdeksi päätehtämäksi on katsotta- wa. Turhaan omat kansamme kö»)- häkistökerrokset saaneet odottaa rat- faisua niinkii» tärkeissä asioissa kuin omat kunnallislait, yleinen iväkijuomain kieltolaki, maan han- kinta tilatton:alle iväestölle, oppi- melmollisuuslaki, »miita mainitse matta. yritettäessä toteuttaa yllämai »»ittuja sekä muita maalle tur- miollisia aikeita sekä lannistaa sitä mastuslusta, joka maassan' ..»e luoirnollisesti niiden johdosta on ilmen»»yt, on Eduskun»»an työ tä alituisilla hajotuksilla häiritty, mikä taas on herättänyt maka- ivaa leivottornuutta kansamme köy- hälistoluokassa, joka oikeudella maatii taloudellisen asemansa pe rinpohjaista korjaamista. Ei ole myöskään omiaan mieliä tyynnyt- lämään se, että maamme korkeim man hallituslaitoksen tehtamiä ei hoideta maamme lakien ja olojen tarpeellisella ttlntemnksella. Mielä paljoa suurempi merkitys kuin tähän asti tapahtuneilla Suo- itien sisällisen itsenäisyyden louk kauksilla, joka tuossa äsken työnsä päättäneessä ivenäläissuomalaises- ja komiteassa on tehty. Tämä eh dotns sisältää nutun muassa että Suomen oikeus omaan lainsää- däntöön Iuk»»isissa asioissa, joista »tseat oivat erityisen tärkeitä ja kansan elämään syivälti maikutta- ivia, kumottaisiin sekä että sekin, mikä sanotusta oikeudesta sen jäi- keen ivielä jäisi jäljelle, milloin tahansa moitaisiin ottaa maalta pois Keisarikunnan lainsäädäntö- laitoksiei» päätösten kantta. Pu heenalaisen yriiyksbi» asettaminen laatuunsa ja seurauksiinsa nähden oikeaan »valoonsa on sentähden kuuluipa ailomnksen tärkeimpiin tehtämiiu. Lisäksi olisi sen »valiokunnan, jo- Hoi» Eduskunta päättänee ano- musehbotukfentme lähettää, mah dollisimman selivästi osotettaiva, että Venäjän »vallalla ei olemin- käanlaista asiakirjoihin perustu ivaa oikeutta mielensä mukaan ra- jottaa Suonien sisällistä itsenäi- syyttä. Sen »ojalla »»itä edellä on esi- tetty, pyydämme kunnioittaen eh dottaa että Eduskunta päättäisi alamaisella anonluksella kään tyä Km Mu puoleen esit täen maamme perustuslakien »viimeaikaisten ja yhäkin jat kumien loukkaamisten oikean luonteen sekä osottamalla se!- laisen asiaintilan Suomen kansan ja erittäin sen pohja kerrosten henkiselle ja ainee'- liselle kehitnkselle tuhoija- seuraukset, anoisi K. M^lia pikaista toimenpidettä, jolla yllämainituista perustusta- kien polkemisista johtuneet epäkohdat poistettaisiin ja maallemme turmattaisiii» sei» »valtiosääiinön lonklaamatlo- !>:U»ls. €da$Kaai-i Maakisk. 1T> p. Ilmotettiin suuren maliokun nan puheenjohtajan ja »varapuheenjoh- tajan maalien tulokset. Ed. W a l p a s - H ä n n i n e n »vapautettiin. pai»kkiivaliokui»uan jäsenyydestä. Esitettiin kertomus maltioma- vain tilastosta ro. 1908. Puhe miehistö ehdotti sei» lähetettä- »väksi »valtiomarainmaliokuntaan. Ed. R e n m a l l »naimtsi »val tiotaloudessa tapahtuneen muu toksen, joka suuressa määrässä on ollut sille tuhoisa. Hnomatuti ylimääräisten menojen huimaa- ivaa »vauhtia tapahtutoasta li- ääntymisestä sekä sotilas- ja i>ke- mamiljooiiain myöntämisestä. Toi- moi eduskunnan nyt, kun sillä on iihen tilaisuus, lausuman, onko miljoonan» suoritus olltlt Suomen lakien mukaista »vai eikö. Ke- Hotti maliokuntaa kiinnittämään huomiota näihin seikkoihin. Ed. Lisko huomautti tällai- sen kertomuksen mielenkiintoisuu desta, siinä kun ilmenee koko käsi- teltaivien »vuosien tila. Toimoi, että mietintö kertomnksen johdosta ajoissa malmistnisi ja että ivaltio- ivaraimvatiohtnta antaisi siitä useampia mietintöjä taikka, jos se »ntaa sen yhtenä eri osissa sita mukaa, kun se maunistuu. (Ld. Tokoi puhui »valriotalou- den alalla kaivattamista epäkoh dista, marsinkin tuiliiverotuksen epäoikendenrnnkaisnndesta ja yli- määräisistä eläkkeistä. Ed. Pykälä lausui suota»vaksi, ettei »valiokunta kimittäisi huomio ta lahjotusmaiden lampuotien asemaan ja koettaisi saada aikaan parannusehdotuksia, jotta lahjo- tusmaidci» lampuotien »verotus- uoriuaa helpotettaisiin. Esitettiin sen jälkeen ed. W. I o k i s e n y. m. ehdotus asetuk- seksi oppiivelmollisuudesta ja kan- sakoululaitoksen kustannuksista sekä samoii» ed. Soinisen y. m. samaa koskema eduskuntaesitys sekä ed. Pennasen ja Kallion eduskui»ta- esitykset, jotka sisältämät ehdotuksen oppimelmollisuudesta. Puhemiehistö ehdotti asian siwistysmaliok»u»taan ja kansakou- lulaitoksen kusta»»nuksia koskemalta osalta myös maltiomarainmalio- kuittaan. Ed. Jokinen mastusti pu- hemiehistön ehdotusta ja toiivoi asian yksin simistysmaliokuntaan, mutta että maitokunnalta pyydet täisiin lausuntoa erinäisistä koh- dista. Erimielisyyden nätit ilmettyä jätettiin asia pöydälle seuraamaan istuntoon. Maalisk. 18 p. Ed. Nuortema mapautettiin perustuslakiivakiokunnan jäseiiyy destä ja ed. W u o r i m i r t a maa talousmaliokmman jäsenyydestä. Esitettiin Ankelkin kokoek- main walt»mskunnan kirjelmä ynnä kertomus kokoelmain hoi dosta »v. 1907—09 sekä kirjelmä, jossa waltuuskum»an jäsenet mak- tioneumos A!. Hallberg ja pro- sessori E. ÄSpelin-Haapkylä pyy- simät »vapauttlsta waltuusku»»i»as- ta. Kertomus lähetettiin maltio- marain maliokuntaa,». Walioku»»taan lähettämistä war- ten esitettiin edellisessä istunnossa pöydälle pannut esitysehdotuksei» oppi»velivo 11 isu»»desta ja kansakoululaitoksen kus tannuksista. Ed. Lindelös simistysivalio- kuu!»ai» puheenjohtajana kannatti puhemiehistön ehdotusta että esitysehdotnkset lähetettäisiin simis- työ- ja maltioivaraii! lvaliokuntiin. — Puhemiesneumoston ehdotus hymälsyttiin 1<>- äänellä 77 mas taan. Senaattori kreimi B e r g saapui eduskuntaan esittelijäsihteeri Te- flerholmin seuraamana, tuoden eduskunnalle armolliset esitykset m a 11 a s j »t o n» a s u o s t u n n as ta iv. 1911, paloiviinaive- r osta ja sen käyttämisestä m. 19i 1, p el ik ortti s u o s tnn- na s ta seka m a r o j c n o s otta- mis e sta m a 11i op äi m a k u s t ani»uksi in »v. 19 11. Waltiollinc» ascma. Esitettiin ed. Tanielson-Katma- rin y. m. allekirjoittama ynnä cd. Ahmamaaran y. m. allekir joittama anomusehdotus Suomen yleisten asiain hoidon palantta- misesta lailliselle tolalle. Puhe miesneumosto ehdotti samoin kuin ehdotuksen tekijätkin, että alotteet lähetettäisiin perusutslakiivaliokui»- taan. Anoiiiusehdottlkset lähetettiin pe- rusnislakiivaliokuntaan. si tysclzdotnkfia. Esitettiin ed. Honkajuuren y. m. allekirjoittamat ehdotukset laiksi toin»enpiteistä m e t s ä n h ä iv i t- t ä m i s e n ehkäisemiseksi ja uudeksi metsälaiksi. Ed. V r e d e huomautti yksi- kamarisessa eduskunnassa tulleen laivaksi tehdä tukuttain anonms- ja eduskunlaehdotnksta, joika kaikki tähclelään malioktintiin. Näin tulee »valiokui»tulle ylen määrin t iötci ja seuraukset omat selmäl: ei ole suuria saatu aikaan. )llot- teiden tuimaa olisi mähennettämä ja anomusehdoluksia tehtäivä main tärkeimmissä tapauksissa. Ed. S! n o r t e m a huomautti sosialidemokraattisen ryhmän ole man sellaisessa asemaSsa, että sen täytyy tehdä alotteita. Esilykjet lähetettiin talousivalio- kuntaan. Esityslistalla jalelkä oleivat muut asiat lähetettiin asianomai siin lvaliokuntiin tai pantin» pöy dälle ensi iviikoi» istunnoihii». Ed»lskum»alle jätetyt arm. esit»)k- 'et pantiin pöydälle tämän päi- män istuntoon. Yleisiä uutisia, Anomusten ja esitysten järtä- miSaika eduskunnassa päättyi tk. 17 p. Määräajan kuluessa oi» eduskun nalle jätetty 132 anomus- ja esi- tysehdotusta. Waltio!line» aseina ja perus- tils!atiw«iliok»nta. Perusluslakimaliokunta tk. 17 p. jakaantui kolmeen jaostoon ryh tyäkseen eduskunnalle jätettyjen anomusteii johdosta »val»»ista- maan anomusta Suomen yleis ten asiain palauttamiseksi sopusoin tuun maan maltiosäännön kanssa. Ensiinäinen jaosto tarkastaa Haritonossin komitean esityksen '.valtakunnan lainlaadinnasta ja selivittelee siihen liittymät mallia- oikeudelliset kysymykset setä wat- niisiaa itse anomuksen suuniiitel- mau. Tähän jaostoon knulnmat senaattori L. Ätechclin, professori E. Vi. Setälä, sonnat tori I. S Ji. anietson-Katmari, pro». E. Est lander, tohtori Lauri Jn^inan. toimittaja -]). Mäkelin ja kirjaili ja S. Alkio. Toinen jaosto laatii sen mietin- iiöi» osan, joka selostaa ne toimen- piteet, jotka omat loukanneet pe rustuslakia tai muulla tamoin oivat maalle »vahingollisia. Tä- hän laostoon kuntnivat senaattorit N. A. Wrede ja H. Lilius, lakit, kand. A. La^erlös,^ maan,viljelijä I. Torppa ja maisteri S. Wiio- lijoki. Kolmas jaosto »valmistaa kat- sanksen erityisten rahan määräys- kysymysten käsittelystä ja selostaa iv. 19>>0 kulunkiarmion »viipymi sen. Tähän jaostoon kuuluivat sittelijäsihteeri A. Listo, silos. toht. E. Neivanlinna, lakit. kand. I. Caströn ja maaniviljelijä O. To- koi. <<'dnSknnna» »valiokunnat. Työmäeuasiaiumalioku»»- t a on sihteerikseen 3 hakijasta »va linnut »varatuomari K. Ai. as Ursinii». T a I o u s »v a t i o k u n t a on sihteerikseen »valinnut lakit. kand. Kyösti Haatajan. Tulkiksi on »valiokunta ottanut toimittaja E. Hanssonin. Pankkimaliokunna»» sih- teerin mirkaa omat hakeneet kakit, kand. I. Tamaststjema, silos. »naist. P. Korpisaari ja eräs, joka ei tahdo nimeään mainitta- man. L a k i »v a 1 i o k u n t a on ensi- mäisessä lukemisessa käsitellyt arm. esityksei» perintökaaren 9 lu- mun 1, 2, 4, 5 ja 7 §§:n muut- tan»isesta sekä lähettänyt se» jaoS- toon, johon kuulumat edustajat Ziybench, A. Castren, Kotonen ja Rautapää. Pankkimaliokuuta on sih- teeriksensä ottanut säästöpankkien tarkastajan I. W. Minnin. Talousmaliokunta on ryhtyi»yt käsittelemään armollis ta esitystä tunlaakimaksuje»» penis- teista. W i r k a m i e s a s i a i n m a k i o- kuuta toimitti tk. 1<> p. puheen johtajan ja marapuheenjohtajan maalit. Puheenjohtajaksi »välit- tiin cd. Santeri Nuorterva ja marapuheenjohtajaksi ed. I. Jär- miiien. Tk. IL p. »valittiin perustuslaki- maliokuntaan ed. Nuorteivau sijaa»» ed. O. Tuomi/ maatalo»ismalio- kuntaan ed. Wnorimirran sijaan ed. I. Seppä-mnrto, pankkiivalio- kuittaan ed. Walpas-Hä..uisen sijaa»» ed. P. Tikkanen. Tarkas- tnsivaliokuntaan malittiin mara- jäseniksi edustajat W. ?lro, W Annala ja E. Eloraina^ Tvtilastvervtnsta tarkvittatvia esitysehdotnksia. Kuten ennen on mainittu, on kenraalikuivernööri kehoittanut se naattia laatimaan ehdotuksen arn». esitykseksi »varojen osottamisesta sotilasrahastoi» täydentämiseksi m. 1910. Ehdotus onkin jo laadittu ja esitettiin se eilen senaatissa, joka sen hymäksyi ja päätti lähet- tää korkeimpaan paikkaan wah- ivistettamaksi. Samoin oli kenraalikumernööri kehoittanut senaattia laatimaan sotilasrahastoi» tulojen täydentä mistä tarkoittalvan esitysehdotuk sei» »v. 1910 »valtiopäiiville. Val miina onkin jo ehdotus maltiopäi- ivacsitykseksi erityisestä solilasme- rosti» m. 1911. Senaatti alistaa sen korkeimpaan paikkaan. Jo ennei» on mainittu, että kenraalikuivernööri oi» kehoittanut senaattia laatimaa»» ehdotuksen maltiopäuväesitykselsi juostuitta- luontoisesta pääoma- ja ktlponki- merosta. Sellainen onkin jo »vai- miina ja esitettiin tk. 15 p. senaa tissa, joka päätti alistaa sen kor- keimpaan paikkaan. Näitä asioita on senaatissa kä sitellyt »valiokunta, johon omat knulu»»eet senaattorit Markoss, Wi- rcnins, Hedluiid, kreimi Berg ja Kraatz. Lähempiä tietoja esitys- ehdotuksista ei anneta. Uusia arm. esityksiä. Armolliset esitykset pujomiiiia- merosta ja inallasjuomasuostun- nasta esitettiin tk. 15 p. senaa- tissa ja jätetään ne eduskuu- nalle. Samoin esitettiin senaatissa tk. 15 p. kenraalikumernööri»» kirje jti ivaltiosihteerin mirastoi» kirjelmä ynnä arm. esitykset, jotka koske- »vat suosttuttameroa pelikorteista 1911 ja »varojen osottamista mal- tiopäiiväkustannusten suorittanii- seeu 1911. Esitykset jätetään eduskum»alle. Uusi ett esitysten »valmistelu. Senaatissa esitettiin tk. 15 p. ehdotus arm. esitykseksi eduskun- nalle leimasuostunnasta »v. 1911. enaatti päätti alistaa sen kor- keimpaan paikkaan. Cduskuunan wastala»seet arm. esitt)ksiin. Senaatissa esitettiin tk. 15 p. keiiraalikmvernöorin kirjelmä, jon ka ohella senaatille lausu,u»on an tamista »varten oli lähetetty edus kunnan mastaus arm. esitykseen maroje»» hankkimisesta niihin tar- peisiin, joihin mäkinaiset malttoi» tulot eimät riitä. Asia lähetettiin raha-asiain maliokuntaa»». ennätin lausuntoa ON »vaadittu maltiopäimäin »vas tauksesta arm. esitykseen, joka kos- kee töitä teollisuusammateissa. Kertomus waltiowarain tilasta Senaatissa esitettiin tk. 15 p. kenraalikumernöörin kirjelmä, jon- ka ohessa senaatille lausuuuou au- tamista marten oli lähetetty edus- kunnan alamainen kirjetinä senaa- tin^ maltio-varainnialiokunnau au- tamasta kertomuksesta »vatlioma- rain tilasta m. 190U. Zeuaatiu toiiuituskuutain esit telyt. Senaatin toimituskuntain esit- telyt tapahtumat eri toimituskun- nissa tänä kemääuä tiistaisin, torstaisin ja perjantaisin. Eri toimittlskuiitain esittelyjärjestys eri päiminä ja eri kuukausina on sen- raaiva: maaliskuussa.- tiistaisin kans- liasta, maltiomarain-, oikeus- ja simiilitoimituskunnasta- torstaisin kirkollis-, kamari- ja similitoimi- tuskuunasta; ja perja»»taisin kaup- pa- ja teollisuus-, n»aa»»wiljelys- ja kulkulaitostoimituskunnasta: huhtikuussa: tiistaisin kanslias- ta, oikeus-, simili- ja maltioma- raintoimituskunnasta,' torstaisin kamari-, simili- ja kirkollistoimi- tuskunuasta; ja perjantaisin maan- miljclys-, kulkulaitos- ja ka»ippa- ja teollisuustoimituskunnastai sekä toukokuussa: tiistaisin kanslias- ta, simili-, maltioivaraii»- ja oi- keustoimituskunnasta: torstaisin simili-, kirkollis- ja kamaritoi- mituskunnasta; ja perjantaisin kulkulaitos-, kauppa- ja teolli- suus- sekä maanmiljelystoimitus- kunnasta. euaatiu »virkamiehet. Senaatin maltiomarainmalio- km»taan perustettua mirkaa pank- ki- ja hypoteekkilaitos tilastollis ten tietojen hankkimista marten täytettäessä omat pyytäneet tulla huomioon otetuiksi silos. maist. P. Korpisaari ja kapkee»»i R. Sum- melin. Paiuvtilihallitus »vaatii sano- malchdcujulkaisijaa jättä mään anoinnksen. Kirjaltajaj Toimo Wilhelm Leh- tosen ja posteljooni I. Laukkasen ilmoitusta Tampereella ilmesty- män „llusi; Meikäläinen" nimisen pilalehden ulosantamisesta ei pai- lioylihallitus ole hymäksynyt, »vaaii on Tampereen »»»aistraatii» kantta palauttanut ilmoituspaperit takai siii lähettäjälle. Palautuslirjel- mässään ivaatii painoylihallitus lupa-anomuksen lähettämistä kah- den miikon kuluessa siitä kun tieto kirjelmästä on lehden julkaisijoille jätetty. H», lätty iainananonlus. Suomalaisen teatteritalon osa- keyhtion anoinuksen ivaltiolainan myöntämisestä on senaatti hylän- nyt. Anottu oli 150,000 mk. Wa!t>opäwie» anvmnksct. Senaatin lausuntoa on »vaadit- tn niistä 1900 ,vuoden maltiopäi- ivien käsittelemistä anomuksista, sernniintntkimus- ja malnustuslai- toksci» perustamista, fouliinorctUtjc» loimen jäsjestämistä tekä tetivey- den- ja sairaanhoidon järjestämis- tä maassa. Prokuraattorin kertomus. Senaatin lausuntoa on ivaadit- tn prokuraattorin »valtiopäiiuiile antaiiian kertoinuksen johdosta ivuodella !!»>7. Waitiopäiwäk»stauttilks, t u-. fttll. Senaatissa esitettiin tk. 15 p. kenraalikumernöörin kirje ja mal- tiosihteerimviraston kirjelniä yiiiiä arn». esitys eduskunnalle marain osottamisesta ivaltiopömäknstan- nustei» suorittamaseen m. 1911. — Esitys jaleään eduskunnalle pi akkoin. Esityksen »näärärahaehdotus päättyy GSM,0(>0 tnk:aan, josta edustajapaikkojen ja matkarahan, osalle lankee 29VM0 n»k., »vältio- päimäin yleisten menojen osalle 200,000 n»k., kirjaston ja arkiston osalle ''>4,000 mk., säätytalon me- nosäännön osalle 20 ,000 mk. sekä ivaltiopäiiväin mäliaikaisen huo- neiston menosiinnuön osalle :!7,(K!0 markkaa. Kuten tunnettua moittimat 1909 ivm ivaltiopäiivät id: n 1910:n ivaltlopäiivämenojen suorittamiseksi 700,000 markkaa. Iuntalaisteu tenraStusasia. Kenraalikumernööri on maali- mit senaatilta »venäjänkielisen kään-. nöksen juutalaisten teuras! ustapaa koskemasta senaatin pöytäkirjasta ja kirjeenmaihdosta sekä myös erinäisten »virastojen ja ylittyvien lausunnoista ^ Zlscitten kuljetus ja takawa^ rikot. slenraalilumernööri on kirjel mässä senaatille uudelleen muis- tuttanut siitä, että ryhdyttäisiiii tarinotkaisiin toimenpiteisiin ln- mattoiuau afeitten kuljetuksen eh käisemiseksi. Hän huomauttaa, et tä afeitten ja ampumamarain kaupat olisimat pidettäivät tarkem man »vallvonnan alaisii»a. Sa- maila pyytää kenraalikumernööri myöskin tietoa, mitä senaatin iätä asiaa marten asettama komitea on saanut aikaan. Etenkin »vaatii kenraalikuivernööri, että tulliini- ranomaisten »viime aikoina taka- marikkoon ottamat aseet ja ainpu- inamarat olisi heti jätettämä ive- näläiselle sotamäelle hänen asema- rastoissaan säilytettämäksi. Kun tuttihallitiis on medounnt tulliasetukseen, jonka mukaan ta- kamarikkoon otetut taivarat oivat säilytettämät tullilaitoksen hnos- rassa, sanoo kenraalikumernööri, ettei tässä moi someltuttaa näitä inääräyksiä, kun eimät aseet ja ampuinamarat ole marinassa tal lessa tullikamarien takana etentin, jos aletut oitendenkaynnit miemät aikaa. 5tenraalikumernööri maa- lii, että nämä taivarat pian omat jätettämät mcnäläisen sotamaen haltuun. Zenrl>^tiZta »vaadittuja lausu»;- toja. ^euaatiu lausuntoa ou ivaaditru eduskiinnan käsltteleinäin esitysten johdosta, jotka kosteivot ,«a>ga- riinliuuston niatniistanuSta ja kanppaan laskemista. Senaatin lansunio on myös maadittu eduskunnan anoinnksen johdosta koskema konlnlääkäritoi- miuuan aikaansaamista. Pilkoiniiityn laidassa sijaitse- vuv, Pokka Koikkalaisen en- Joensuusta ja iikitienooita. .Hauplmqin waltnuömic?ten kokouksessa, joka pidettiin tk. 17 p., tarkastet tiin ja julfiluettiiu ensin edellisen kokouksen pöytäkirja ja sitten käsi- teltii» seuraamat asiat: Tekeillä ole»va kunnalliskerto- mus muosilta 1890—1907 päätet tiin painattaa ilman ennakkotar kastusta. Joensuun Musiikkiyhdistys oli, kuten ennen on jo lehdessämme tarkemmi»» kerrottu, anonut seka- kuoronsa, orkesterinsa ja torivisoit- takuutansa kannatusa»vuksi 5,000 mk. muodessa tiliivelivollisuudella ja muilla erinäisillä ehdoilla, sekä »vapaata harjoitushuonetta maloi- neen, maksutonta konserttistyygelin käyttöoikeutta omissa konserteissaan ynnä Ilosaaren pianiinon siirtä- mistä hartoitushuoneeseen. Kun anomus nyt maltuuskunnassa käsi- teltämäksi otettiin, niin »valtuus miehet olimat yksimieliset siitä, ettei maltuuskunta katso moiivansa myöntää kannatusapua sitäpitem- n»äksi ajaksi kuin »vuodeksi kerral- omistusoikeus on 21 päivä maa- ti-ea nioriiii minulla. Niiuivasrnlla 1 iskunta 1310. J. 'arivirta. rlTT ilrtl (ehfti noin -/mi: ntt.) ja Joen s. taitpoafofuulle m I. Lisäksi Utli ir:e!ä joittfo anouiuksia: tyttö- loululle lulukansmatiiiikii 1,000: laa»». Sitten < äänellä niitä 5 ääntä »vastaan, jotka tahtoimat anomuksen käsiteltäiväksi muiden miinaivoittoivaroja koskemiei» ano- milsten yhteydessä, väätettiin asia ratkaista^ niistä erillään jo tässä kokonksessa. Toiset ehdottiivat myon- nettäiväksi anotut 5,ow mk. ja toiset ainoastaan :l,ooo mk. Jfui- lenkin ilman äänestystä enemmistö päätti, että nyt tänä keiväänä jaettamista miina,voittomaroista myönnetään 5,ooo mk. muuifti- L kaudeksi l p:stä kesät, lttio 11 > lieolle samou» l■<>: —, iual= p:ään kesät. 1911, sekä mapaa >,ar- "iltamalle koutnlle tannatnkseksi ' ' ' 4,'i'rO:—, Mart:a»-:ik>. Ioens. l>aa- raosastolle 2ot>:-., ronmasmaen- yhdistykselle I.ooo:—, lasientyö- huoncells —. malkonauha- yhdtstylfeile ".on.-..., S. Topclink- sen lUiorisoiilirjastolle -t-O 11 : —, v'ioens. yijtebfoululle rakennnstont- tia luaucn 15,; no ja koulutalon }4.u;snujia »riariei»5,oi»o; — , Pohj.- •naii. totiteoltininsyhdistykselle l N ö»o ä eny Edistykselle 'poly.-.^clrj. moim.- ja »:rh.-Li»r?lle , luistinseu ralle joitushuoue maloiueen ja mainit!» konserttislyy^elin kä»)ttöoikens, mut- ta ei Ilosaaren pianiinon muutto-- lupaa. yhdistyksen oit pidetlämä 7-miehinen tormisoittokunta, 1!^- k 20-nuehinen jouhiorkesteti ja noin -'>o-henkine,i sekakuoro, annettaiva niiden amulla iväiiiiUään 5 jul kista konserttia ja lisäksi helppo- hintaisia kansankonsertteja, ivapa a pääsy kansakoulun oppilaille vää- harjoitnlsiin, 20 tormisoittokonsert- tia kesällä kaupunqin puistossa, orkesteria, tormisoittokuntaa ja seka- kuoroa maksutta käytettämäksi ci ainoastaan kaupunkikunnan nimis- "ä mahdollisesti pidettäivissä Ninis- tojuhlissa maan muissakin yleisissä isänmaallisissa juhlissa, joita suur miesten tai historiallisten merkki- päimäin kunniaksi kaiivuntsissa toimeenpa»»naan. ylikonstaapeli T. ".>läthin ja puliisitonstaapelien T. Tirkkosen, H. Sorsan, K. Sutisen, Emil Lleniuksen ja I. P. Päimärinnan palkaiikorotusanomukset lykättiin undestaaii »valmistamaan ivalio- kuntaan, jolle emästykseksi lausut- tiin tohoomus, että sen olisi har- kittama, eikö palmelnsmnosia olisi pantama palkankorotuksen perus- luksekji. Tarkastettiin iviime ivuodeu kun nallis-, tuulaaki- ja liikenneinak- sujen lyhennystuettelot ja hyiväk- yttiin tileistä poistettamakn: koi- rameroa 1^:—, tonltiäyrejä 9: 00, taksotusta :-'.,5:>o: 50 ja maiivais- maksuja :K>0:—, tuutaakintatiuja 45 ja liitennemaksuja 55: 70. Leipuri Juho Lipposelle myon- nettiin muoden 191.'! alusta lukien 10 ivuotta arentiajai» piteiinysta sille Siihtalan pelto-osaile, joka »rentimaa oli siirron kautta jou tunut kauppaneumos Neopeiu trörnilta ensin kaupp. V. A. Ipa- -ossiile ja sitteu tältä leipuri Lip- ojelle, ja määrättiin pitennys- ajalta ,vuotuiseksi arentiiuaksuksi 150 mk. Läänin kmvernööri ilmoitti, että Joensuun kaupungille tulema osa muoden 1908 palomiinaiverosta lekee 501 nu. 00 p. Nahatoiini- kaniari »valtuutettu» peninään nämä marat lääninrahastosta ja suorittamaan ne lasten työkodin kaiinatusamuksi. Lansuutoehdotulsen malmista- mistä marten rahatoimikamariin lykättiin senaatin kullnlaitostoimi- tilskuniian kirjelmä, jossa maadi- taan lvaltunskniinalta lausuntoa niiden maa- ja »vcsiattieiden pakko- lunastamisesta, jolla aineet Tie- ja »vesirakennusten ylihallitttksen -.vähemmistön ehdotuksen mukaan olisimat hankittamctt Joensuun kanamaa marten satama- ja ios- sauspaikaksi. Esitettiin ja asiakirjoihin liitet- tii»i Joensuun »viinikauppaosake- yhtiöi» »vuosikertomtts, »voitto- ja tappiotili w:lta 1909 ynnä »vuosi- kokouksen pöytäkirja, yhtiön myy- mälästä oli myyty juomia ja asti- oita 80,409 mk. 47 pm edestä ja netlomoittoa tuli liikkeestä Ioeii- suun kaupungille 25,058 mk. lop. Varoja mnoden lopussa oli: ra- haa 20,900 mk., juomatarvaroita :.!9,427 mk. 84 p., kalustoa 1,182 mk. 70 p.; »velkoja: osakepääoma ja »vararahasto :~!,000 mk., eri ivelkojille 12,45..' mk. 44 p., n uo den »voitto 25,058 mc. lou. Ero- ivuorossa olema johtokunnan jäsen kaupp. H. Surakka oli »valittu uudelleen ja prokuristi A. Varojen pyydettyä eroa hänen sijaansa ■valittu kaupp. CUi Pui;' 0 sekä »varajäseniksi kaupp. A. Neraxn»- strvni ja kaupanhoitaja P. W. Pajarinen. Toiiuitusjohtajaksi oli ■i ivnodeksi raaliftii kaupp. H. Sn- rakla. Iohtotunnan jäsenille ioal- tuuskuuta määräsi entiset pattkiot. Samoin esitettiin ja asiakirjot- hin liitettiin Joensuun mähiltais- myyntiosakeyhliön kertomus muo- delta U'0!>, muosikokouksen pöytä- kirja ja ehdotus nettomoiton jaka- misesta yleishyödyllisiin lmkotuk- siin. yhtiön kokonaisliike myy- mälässä, joka oli aivuima 7 kuu kautta, teki 411,:>0l) mk. 78 p. Nettomoitosta 12!>,548 mk. 70 p:stä meni kulkulaitosrahastoou 51,^ 1:) mk. 52 p. ja Joensuun kaupuuMe 17,729 mk. 27 p. Varoja oli mnoden lopussa: »väkijuomia 78,800: 20, kalustoa 1,055; 84, rahaa 05,020: 2G; »velkoja: osakepääoma :i,ono: —, eri »velkojille 4''.,249: 07 ja liettomoitto 129,54>!: 70. Paitsi mainittua mähittäismyyn- tiyhtiöu jakoehdotusta, oli raha- toimikamari lähettänyt ehdotuksen, että jaettamista miinamoittoiva- roista maksettaisiin kaupungille: kuuinesairaalai» miimemuotiset hoi- tokustannukset 5,lil>9: 74, saman miimelvuotiset rakennuskustannuk- set ^!,50:>: —, samat» tämänmuo- tiset hoitokustannukset 7,21t>: 50 ja rakennuskustannukset 2,485: —, puistojen kaunistamiseen ja hoi- koon 3,000: —, seisomaksi puisto- rahastoksi 2,000; —, luistinseuralle ennakolta annetut 600;—, rotta- rahastoksi 5,000: —, kauppakoulun sähköivalosta 1,800: —. Wattuus- miehet olimat aikoneet miinamoit- to»varoista rnaksettamaksi Rauta lan ja Mustola» asemakaamai» piirustuskilpailu» menot 4,oo>i n,k., kaupungintalo» piirustuskustau- mtkset (laäkujen mukaan), kunnal liskertomuksen miv. 1899—190 i toimitus- ja painokustannukset 1,5! 4-1)' 4posliljooniyhdistyk- fO)lc l ,0'<": - , slsälähetysyhdistyk- leile 4,' »i.>: -, Ioeni. raittinspii- 'iile eläinuiojelusyhdis- tylselle 5«käsityö- ja tehdas- 09 Ga" S" I yhöislyuelle h »>: - 1,5: )i >; — woin».- V. P. K:lle ja urh.-jeura SZS ÄO 03 es Katajalle uoii ,nk. Kaikki nämä elidotutTet ja anomukset lykättiin ivali». maiioktmtaan. Htiiuäksijitii» poliisikonstaapeli ,~\ul)o Paircarinnan ostotarjous mk. kartanomaasta n:o 4 timau taupmiisin 17 korttelissa, uudemman asemapiirroksen mu kaan. Arentihtuuokaupassa tk. 9 p. kauppias Otto Pitkäsen tarjous 24 mk. ivtiodessa eräästä mikje- lystä marteii lo ivitodeksi aren- nille tarjotusta Lehmonsuon maa- alasta ja taloll. Wille Keinäsen . ja _jcppii Pekka Surakan tarjous £££« •'o.» mk. muodessa 5 muodeksikar- ja laitmiietsi arennille tarjotusta Lehmonsuosta ja Naadesuosta ly-'-«s kättiin ivalm. maliotnittaan. ^ 5»arta!Z0»:iaa»: huutokauppa. Tk. 10 p. rahatoimikamarin pi tämässä huutokaupassa teki raken tamattomasta kartanomaasta n:o 4 tämän kaupungin 1.7 korttelissa,, uudemman asemapiirroksen mu kaan, poliisikonstaapeli I. P. Päi- marinta korkeintinan ostotarjouk- sen tuhat (l,o-io) markkaa. vLLirahasts Joensuuhun. Nahatoimikamari on kaupungin roaltuusiniehUte ehdottanut, että miinaivoittomaroista joko kerta kaikkiaan tahi »valtuusmiesten har- linnan mukaan kahden muoden aikana oj"otettaisiin 5,ooo mk. rot- tarahastolji, jonka korot käytettäi- siit» kormaukseksi kaupuitgissa rau- ^ uuiauuema!» alueella tapetuista tolista, ja että sittenkuin rahasto on kasmanut ehdotettuun mää- tään (■>,<><)<} ntk.) sille ohjesäännöt roalmistettaisiitt. Kesti-Karjalan hemosystämäseu- ra toimeenpanee täällä Ioensuus- ia er.si latiantaina ramikilpailut neljässä sarjassa: eiisirnäisessä ue- limuoiiset oriit ja tammat, toises- ia miisiivuotiset ja manhemmat ivaltion ajoissa palkitsemattomat kantakirjahemoset, kolmaimessa »valtion ajois''a palkitut kantakirja- heivoset ja neljännessä miisimuoti- set ja »vanhemmat oriit ja tam mat, jotta eimät ole kantakirjassa. Lähemnli!» ilmoituksessa. Äaaslmvnttkvkoiiksessa länäiin klo 5 matitaan yhdeksän lisämalltuisiniestä yhdessä marsi- ' naislen »vailunsiniesten kanssa ■ päättämään kuoletuslainan otta misesta .varten. aa cb" uutta kaiisakouttttaloa 5orla»vaia» »anpnz»ginlääkärij toht. G. I. Winter on pyytänyt »vapautusta kaupunginlääkärin toi mestaan j t hauen ehdotuksestaan on »valtuuskunta lääkintähalkituk- seita anonut, eitä kanpungmlää- rärin ja iairashuoneenlääkärin koi- met erotettaisiin toisistaan. i£«;f t Zatlttausfääntö. "äänin knivernööri on t. k. 9 p:nä^antamallaan päätöksellä asian- maisten nondatetiamaksi mahivis- tauut intden lauttaussäänuön met- i.intuottfidcn lauttausta marten Pielisjoessa Ahmenuksen mirraii ja Pyhäselän iväiilla Eiion ja Kon- tiolahden pitäjässä sekä Joe»»sunn kaupungin alueella. k -mniaiäs CiiCts ecu malilsi joensuun eläiusuojelusyh- distys »vuosikokouksessaan tk. 15 p. uiuuunuHutti L. Thuringm, jo ta oli yhdistyksen perustajia ja asiaitharrastuksella ja mäsymättö- mästi työslenteli 11 Ivuotta yh- distyksell esintieheuä. Iveusunu Musiikkiyhdistyksen luaisaiv^t ja toimitvat jä- seuet tänä iltana klo 7 kemätkokouk- s e e i» kaupungi» talo» juhlasaliin. Tärkeitä asioita, jokaisen saamutta- ma. Lähemmin ilinoitusosas- tossa. ^ialeuuuspiirustukset uudisrakennuksiin kihlakunnan tuo- uiari K. G. Krooki» omistamalla tontilla n;o 4 korttelissa 01 ja kir- ivesmies Juho Heikki Kähkösen omistamalta tontilla n:o 4 kortte- lissa 4 Joensuun kaupungissa, o» läänin kuiveruööu asianomaisten noudatettaivaksi mahmistanut. 5!enraaliku;ver«ööri ja paiuo- ylihallitus hommassa. Painoasiain ylihallitus o» ke»- raalikumeruöörii» Kehoituksesta" pyytänyt kiuveruöörie» mirkamä- litystä siihen, että Kuopio» kää- iiissä löytymissä kirjapainoissa painettuja painotuotteita t. k. 15 p:stä ailaen toimitettaisiin ylihal- litukselle 2 kpl. kutakin, joista toi- nen tulee asianomsiisille palautet- »i: m S» < •-1 VZ Cfl o C/2 23" c n z» ST < ö v» pz o )Mi« S sr v»