Mio 132 1910 Sanomia öulun kaupungista ja läänistä. Maanantaina Marraskuun 14 päivänä. Tilaushinnat: Quluss'1. :(->ko vuodella - uoitrita vuode)u '• e!j jii'iekseltä . . K Joelta . . 4: 2: - i: — ^5 4: - 2: 2N —: 40 UikomaiiU 10: - Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ia perjantaina aamuna. Toimittajat: m. PALLARI. e. A. OULÄ8VIHTÄ Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Tolmiete z» konttori Kauppurenkatu 5. Konttori avoin h>i klo 8:sta aamulla 7:ään illalla Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. i I «rt o 11 u k e I a vastaaaotetaan lehden konttorissa ja on niiden li n ta 1:11a, 2:ila ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamiiliset kuolemaa-ilmoitukset väMatä n 3 rrk., is listit ja värsyistä maksetacn erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset ) n-k. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan naiviin numeroon, ovat jätettävät leh.ltn kontto ri>n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia väaietäfn muihinkin srnomaiehti.n palkkiotta. 3SSSS mmmmmKumumMmrnm O.y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n.o 273; Taloudenhoitaian asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Avioliittoon kuulutettuja. Suutari Antti Niemelä ja neiti Maria Matilda Nyman, molemmat ^ulun kau- punlsista. — Työmies Ralle Rönkä, Oulu joelta ja neiti Josefina Karjalainen, !2ulun kaupungista. Kuolleita. Parturi Kalle Heikki Karjalainen 22 w. — Lapsi Saima Lyyli Lammassaari 6 kuuk. -- Merikapteenin rouma Emma Augusta Littom 48 w. — Lapsi Yrjö Herman Heik- fmen 4 kuu!. — Nuorukainen Kaarlo Wilho Kärnä 17 w. Tällä nmkolla, joka on N. M. K. Im kansainmölinen rukousmiikko, pidetään saar- noja joka ilta kello v i$ rukoushuoneessa, paitsi tiistaina kello 7 i.-p. kirkossa. Pa8tori O. l. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakan f n (111 II I toimittaa asioita virastoissa • II. ULLIL h y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioisnisto Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin teirnistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Aisx HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoilaika 10—2, Puhelin 2<.;3. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, ;olmittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä j3 maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä :a ostoa, toimittaa metsiea leimauksia, lukemisia ia 'iivostelemisia y. in. niiu hyvin lainopilliselta kuN ammattikaanalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras i oissa. Matkustaa maaseudulle Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö yoivfls myöntää henkivakuutuksia ja karenssivakuutuksia, opintovakuutuksia, myö- täjäisvakuutuksia, elinkorkovakuutuksia, lapsenvakuutuksia ja jälkeenelo- korkoja. Vuoden 1909 lopussa oli henkivakuutettujen luku noin 74,000 henkilöä; henkivakuutussumma noin 255 miljoonaa ja rahasto* yli 72 miljoonaa markkaa. Yhtiön asiamiehinä allamainituissa paikkakunnissa ovat: Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Oulun läänin maanmittaus- ia kiinteimistölen MM Omistaja Varamaanmlttari J. H. LUOMA Oulu. Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. inu ram Osk. E. Hellemaa, Waasa. Laki- ja raha-asioita virastoissa ym. Lakiasiaintoimisto K. I. REiL! ja VllHO llMHJl Hovioik. auskultantteja Oulu. Pakkahuoneenkatu 12, Pallas talossa. Telefoni 6 62. Kello 10—1. kauppias Högstenin talossa. Vastaanotto tavallisesti kello 8—11 e. pp. Puhelin 197. BiHsoumEn immsio Oulu, Hallituskatu 25. Telef. 4 82. Hautaustoimisto, Asianajoa tuomiokapitulissa, kirkkoherran kansliassa ja kirkollisten esineiden välitystä y. m. :: Avoinna kello 12—3 päivällä. Ilmoituksia. maksaa korkoa talletuksille l 6 kuuk. irtisanomisella 6 °/o 3 n » 4 Va „ 2 . 4 . 1 . n 3 1 /* . vaadittaessa 3 . Talletuskonttoku- ranttltlllllä 6 „ 8ä&8tökassatllillä 6 Juoksevalla tilillä 3 . Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Oulussa: Sakari A. Westerlund. A. Mikkonen. A. E. Hammar. R. H. Hellström. K. A. Korkeakivi. Joh. Kyllönen. Hannes Salmela. J. E. Liljeblad. I. A. Karhi. E. A. Ansten. E. A. Tuomisto. Oulun pitäjässä: I. A. Tuohino. Oulujoella; A. Perttunen. Oulun-Salossa: M. Hakko. Alatemmeksellä : A. Punttala. Alatorniolla: Eero A. Liakka. I. Lassila. Alavieskassa: M. Eskola. Enontekiössä: Yrjö Halonen. Haapajärvellä: P. Kallunki. Haapavedellä: Adolf Jussila. A. Muttonen. Heikki Heikkilä. Hailuodossa: A. K. Kilpinen. Haukiputaalla: H. Juvani. Himangalla: M. Keto. Hyrynsalmella: Santeri Haapanen. Iissä: H. Kanerva. Aug. Kakko. ^ K. V. Kukkonen. Inarissa: F. J. Kangasniemi. Evert Leino. Jaatllassa: Aaro Ruotsalainen. Kajaanissa: E. Pirinen. J. A. Tuomola. B. E. Hultenberg. Kalajoella: J. Hiivala. J. Pernu. J. Aksila. Kannuksessa: A. Leino. Karlhaarassa: A. Pentinsaari. Kellossa: August Pietilä. Kemissä: K. F. Lehtinen. A. v. Schrowe. Kemin maaseurakunnassa: M. Pen tinsaari. Kemijärvellä: H. Parviainen. Kempeleessä: I. L. Lundman. Kestllässä: I. Keskitalo. Kittilässä: K. Karila. A. Fränti. Kokkolassa: J. F. Sandelin. A. Silen. J. Hölsö. Oskari Herttua. Kolarissa: V. Iivari. K. Lantto. Kuhmoniemellä: P. Kontio. T. Vilmi. Kuivaniemellä: F. A. Väätäjä. Kuolajärvellä: K. A. Lepistö. Kuusamossa: H. Määttä. J. Vaarala. J. E. Karjalainen. V. E. Rautanen. E. Korhonen. H. Kumpulainen. Kuusiluodossa: H J. Sormunen. Kärsämäellä: Hj. Virokannas. Lapissa: B. E. Kujanpää. Limingassa: Fr. Pitkänen. P. Tapio. A. Punttala. E. V. Pentzin. Lohtajassa: K. Erkkilä. Lumijoella: P. Leiviskä Merijärvellä: S. Päiväsalo. Muhoksella A. Mehtonen. Muonionnlskassa: E. Kolström. Nivalassa: H. E. Olkkonen. H. Salanne. Oulaisissa: J. K. Oksa. A. Reinilä. N. Ojajärvi. Paavolassa: E. Nikmmaa. Pattijoella: A. Rekola. Patennlemessä: F. I. Soini. Pelkosenniemilä; K. S. Ala. S. Palo. Pellossa; E. Jolma. Piippolassa: M. Myllylä. Posiossa: J. Tyni. Pudasjärvellä: K. Pietarila. M. J. Isomursu. H. K. Kolehmainen. A. Outakoski. Pulkkilassa: V. Keränen. Puolangalla: A. Halonen. Pyhäjoella: M. Ylikiiskilä. Pyhäjärvellä: Matli. Loppi. Pyhännällä: A. Mäläskä. Raahessa: Frans Hannila. J. P. Saariaho. A. Raitio. F. J. Kangas. Rantsilassa: Henrik Mikkonen. Ranualla: A Ry tinki. Rautiossa: Vilho Alin. Revonlahdella: S. Ollila. Relsjärvellä: J. Nyman. Ristljärvellä: A. Jussila. Rovaniemellä: E. Nordlund. E. Vuorio. L. Gunnari. V. Kilpinen. V. Nuotio. E. Sukula. Ruukissa: J. Halmetoja. Sälöisissä J. Kortessalo. Sievissä: I. Risku. V Järvinen. Siikajoella: H. Nikola. Simossa: M. Lahti. Sodankylässä: A. Kena. Sotkamossa: Y. V. Leinonen. H. Heikkinen. Suomussalmella: J. V. Holmgren. 8ärälsniemellä: A. Kovalainen. Taivalkoskella: E. Hentilä. A. Sirniö. Temmeksellä: J. Koskela. J. Y. Junttila. Torniossa: J. U. Nordberg. J. R. Taso. Turtolassa: K. Eero. Tyrnävällä: Juho Matinolli. J. Keränen. J E. Karjalainen. Tervolassa: Matti Pajari. Utajärvellä: P. Markus. V H. Varis. Vaalassa: I. Mehtonen. Vihannissa: M. Huhtala. J. Pyörälä. Ylitorniolla: J. H. Jurva. K. F. Sacklin. Ylivieskassa: J. K. Heiskala. H. Päivärinta. A. Torkkola. uitini(0Rw • •RAitefinurromirro- • Oi/ Lu* ° Pv/ff HH1-53 9 • eri° • •»(PH 06 o» 0000 - i/Vflll "PBRufTolCf Iftoj - «urr^i 1 "7° ^Rvioifa • vuodelle 1911 :: saadaan tilata :: OMAN KANNAN Kirj'a- ja Paperikaupasta. Palovakuutuksia „Pohjolaan Tapaturmavakuutuksia 99 Kullervoon" Henkivakuutuksia „Salamaan" vastaanottaa V. Huhanantti. Kansallispankissa. Puhel. 4 36. F- 1 Jooko Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan kotiseu- ::: tututkimuksia. ::: Hinta nid. 4: 50, myytävänä Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa. Turkki, hillerinnahkanen, myytävänä. Näh tävänä talossa N:o 9, Aleksanterin kadun varrella, jossa kaupan \oi tehdä neiti Hilda Leinosen kanssa. Myyjäiset Slummisisarten työn hyväksi pidetään Pe lastusarmeijassa Karsatik. 24 tiistaina 15 p. mar ask. Myyjäiset avataan kello 11 e. pp, Illalla keUo 8 "teejuhla. Tervetuloa! SOITANNOLLINEN SEURA. HELPPOTAJUINEN KONSERTTI SEURAHUONEELLA Tiistaina t. k. 15 p:nä kello 1 ' S 111. Pääsy 1 mk., koulunuorisolta 50 p. Solisti: Theudor Becker (Violonsello). SBHäSSEESBi Lajiteltu varasto Sorsakosken tehtaan Patentti LUISTIMIA löytyy LUNDBERG 5 K:NI 0.-Y:LLÄ. Rautakauppa Oulussa. ===== P. VVIITASEN RÄATÄLILIIKE Oulussa Isokatu 26, Flydströmin talo. Puhelin 4 66. Syys- ja talvikankaat sekä turkikset uudet ja muotinmukaiset saapuneet. HUOM.I Pukimet palkittu kahdessa teollisuusnäyttelyssä ensi palkinnolla. Oulu, Marrask. 14 p:nä. Suomalainen puolue. Kansanmalistusseuran julkaiseman ..Yhteiskunnallisen Käsikirjan" miimeksi ilmestyneessä numerossa on maisteri K. N. Rantakarin kirjoitns Suomalai- sesta puolueesta. Kun tämä kirjoitus suhteellisesta lyhykäisyydestään huoli- matta tarkasti esittää suomalaisen puo- lueen ohjelman kaikki ääripiirteet ja luo walaisewan katsauksen puolueemme kunniakkaaseen historiaan, julkaisemme tässä maist. Rantakarin puheenaole- wan kirjoituksen kokonaisuudessaan. Jonkinlaisista suomalaisuuden liik- keistä Suomessa moidaan puhua jo Ruotsin mallan aikana. Mutta marsi- naisesti yhteiskuntaa muodostamaksi, julkisen elämämme ja kaikkia oloja maltaamaksi se kehittyi wasta I. W. Snellmanin ja hänen seuraajien- sa »vaikutuksesta. Näiden miesten aat- teista ja heidän »välittömän toimintan» sa kautta on myöskin syntynyt se wal- tiollinen puolue, joka nimittää itseään Suomalaiseksi puolueeksi. Moidakseen ymmärtää mitä Suoma- lainen puolue on ja mihin se pyrkii, on siis tutustuttama ennen kaikkea I. W. Snellmaniin ja hänen lähimpien oppilaittensa, niistä ennen muita Dr- jö Sakari Urjö Koskisen kat- santokantaan ja aatteisiin. Tällaisessa kirjoituksessa sitä luonnollisesti ei käy yrittäminenkään. Ainoastaan joitakin majanaisia nmt- tauksia saatetaan ohimennen tehdä. Sellaista „siwistystä, joka ei ole kansallinen" sanoi Snellman „ainoas- taan ulkonaiseksi tottumukseksi", joka on ..samanlainen kuin apinan tai koiran kouluutus". „Kansan, joka ei koskaan pääse sen korkeampaan silvistykseen, täytyy itsensä kukistua ja hämitä kan- sankuntana olemasta." Mutta itsenäi- nen silvistys moi tulla ilmi main kan- sankunnan omalla kielellä. Suomessa olisi siis luotama kansallinen simistys, ja se saattoi Snellmanista tapahtua ainoastaan suomenkielellä. Suomalaisuuden liikkeen käytännöt- lifen ohjelman tärkein kohta oli näin ollen suomenkielen kehittä- minen kirjakieleksi. Mutta tämä ei saanut edes toistaiseksikaan muodostua suomalaisuuden miesten ainoaksi maatimukseksi ja tehtä- mäksi. Jo w. 1845 hän sanoo: „Ken siis armelee että suomenkielen ensin tulee olla miljelty kirjallisuuden kieleksi, en- enkuin se moi maatia itselleen sijaa opetus- ja mirallisena kielenä, hän tie- täen tai tietämättään tahtoo ainiaaksi tuhota nämä maatimukset." Hän „t^h- too nähdä hedelmän ennen juurta ja kasmua. Taikka millähän kielellä on ollut kirjallisuus ja makaantunut kirja- kieli ennen, kuin se on ollut opetuskie- lenä kouluissa, lain. säätämisen ja hal- linnon kielenä". ..Suomenkieli on tänä hetkenä yhtä sopima kuin milloin ta- hansa olettamaksi opetuskieleksi kouluis- sa ja miralliseksi kieleksi." Suomenkieli hallitsemaksi julkisen elä- mämme kaikilla aloilla, oli Snellmanin päämäärä ja on edelleenkin Suomalai- sen puolueen. Mutta tätä kaikkea ei moitu saamut- taa ilman suomenkielistä s i- mistynyttä säätyä. Sellainen oli luotama. Ja sitä aikaansaamaan oli pyrittämä kahta eri tietä: ruotsa- laistuneen säätyluokan oli suomalais- tuttama ja suomalaisen kansan itsensä keskuudessa oli kehitettämä tuollainen korkeamman simistyksen omistama ai- nes. Edellinen näistä teistä oli Snell- manin aikana tärkein, jotta moitiin alkuunkaan päästä. Mutta yhtä suu- ren merkityksen tietää Snellman antaa jälkimäisellekin, joka tätä nykyä on jo merrattomasli tärkeämpi ja ainoa, joka lopullisesti saattaa johtaa perille. Tärkeäksi muodostui näin ollen jo heti suomalaisuuden liikkeen alkuajoilla sen suhde ruotsalaisiin (ruot- salaistuneeseeu yläluokkaan) ja ruotsa- laisuuteen. Ruotsinkielen »vastaisen aseman suh- teen Suomessa armeli Snellman, että se on „aina olema melkoisen ope- tuksen aineena suomenkielisissä kou luissa, sa etenkin sen taito kuuluma tieteelliseen simistykseen Suomessa. Mutta yleiselle kirjalliselle simistykselle se ei tule olemaan minään mälttämät- tömänä ehtona." Tarkemmin sen mää- ritteli Yrjö-Koskinen, joka lausuu, että ruotsinkieli ei ole mikään ..yleinen simis- tyskieli", maan on täällä ..historialli- nen kieli, jonka juuret jonkun muosisa- dan kuluessa omat tunkeutuneet jok seenkin symälle keskuksiimme", niin että ruotsi on ollut ..lain käytöksen ja kai- ken mirkatoimen" samoin kuin simis tyneitten ja kirjallisuuden kielenä. „Tä - mä historiallinen asianlaita on tosin muuttumaisillaan, eikä suinkaan olepy- sytettämä". „Warsin jyrkkä ja äkillinen muutos ei saata tulla kysymykseen" ja ..historiallisille seikoille" ..kauan jääpi joku jälkimaikutus". Sen tähden on ..ruotsinkieli oppiaineena ovpikouluis- samme harjoitettama. Waan sa- nomme myöskin: ainoastaan sen muoksi". Mutta ..ruotsi ei missään ta- pauksessa tarmitsisi tulla siihen määrin opituzsi, että jokainen simistynyt suo- malainen möisi sitä käyttää toisena äi- dinkielenänsä". Pääasia olisi, ..että sitä ymmärrettäisiin." ..Suomenkieli Suo- messa, niinkuin ruotsi Ruotsissa, rans ka Ranskassa j. n. e. oli hänen tun- nuslauseensa. Sitä marten hän »vaati ennenkaikkea suomenkielisiä oppikouluja, sen sijaan että Snellman tahtoi kaksi- kielisten koulujen kautta »vähitellen suo- malaistuttaa yläluokan ja samalla es tää simistyksemme kahtiajaksa. Varsinaisten päämääriensä lähentä- miseksi omat suomalaisuuden liikkeen johtajat aina asettaneet ne hetkelliset maatimukset, mitä aika ja olosuhteet omat kulloinkin sallineet. Tammikuun maliokunnan aikoihin täytyi mielä Drjö- Koskisenkin maalia m. m. sitä, että ..kohta kaikille tuomareille annetaan lupa tekemään pöytäkirjat suomeksi". Mutta aste asteelta on tätä hetken käytännöllistäkin ohjelmaa ja sen maa- timuksia laajenneltu, mikäli kehitys on siinä sallinut edistymistä. Wuosikym- menet täytyi Suomalaisen puolueen, joka näiden suomalaisuuden miesten ympärille oli keräytynyt, tyytyä maa^ timaan suomenkielelle ainoastaan tasa armoista asemaa ruotsinkielen kanssa. Erityisesti huomattamia tässä kohden omat suomenmielisten alotleet m. 1897 maltiopäimillä, jotka yhteensomitusten tapahduttua kohdistumat siihen, että Waltiosäädyille annettaisiin arm. esitys ..laiksi suomen- ja ruotsinkielten tasa- armoisuudesta Suomen tuomio-ismi- miSsa ja mirastoissa". Sen mukaan olisi jokainen ollut oikeutettu käänty- mään maan tuomio-istuimiin ja mut- hin miranomaisiin maan kummallakin kielellä. Kunnan kielen tuli yleensä saada määrätä mirastojen kieli. Kolle- giaalisissa mirastoissa tuli mirkamies- ten saada keskusteluissa käyttää kum- paa kieltä tahansa. Pitemmälle menemää, »välittömästi toteutettamaa kansallisuus- ja kielioh- jelmaa eimät olemat olot myöntäneet. Makuuttamimpia todistuksia on siitä m. m., että kun melkoinen joukko suo^ menmielisiä 1880-lumulla alkoi maatia jyrkemmin kielipolitiikkaa ja sitä mar- ten mihdoin eristäytyi n. s. nuorten eri nuorsuomalaisten ryhmäksi, niin oli tämän ryhmän suomenkielen asiassa marsin pian kokonaun luomuttama alkuperäiseltä jyrkältä kannaltaan, mie- läpä asetuttama mastustamaan „man-