l.auan.aiu ; 31 Joulukuuta ra Utterin^ ensi luaaliviiiuiiuä tapnl;- tuu iiivtcu pelasta- inisetji keutjkotau- disla. .tteraqstoimihmta '.vähälvarais- ten fcui)io!auti-3ten hyniäksi panee toimeen fiUe smjonnetqn lumon nojalla tamanmufaifen marainke- rät)f'"en taaö ensi eöuvfuntamaa= lien cnfana. Waitka keräystoimi- lunta lipeäin tariuitftufiix lisää laavoja niibeu aikuisia henkilöitä rouvien tartoitenujen feul)fotauti= tjoitolain fanimncimieffi, joita tä hän aöli on fei ■' nän perustekin, mutta joista tu, - . yhden — Kala joen hoitolan — rahallisen {annet- natuffen puutteensa täytyl? lakkaut taa toimintansa, on toimikunta päättäiuit kalsttää kaikki ensi ke räyksestä karttumat marat las- ten r i s a t a u t i p a r a n t o l a i n perustamisen maustamiseksi. "Jiä= ma lasten parantolat eroat sitä paitsi aijotut järjestettäiviksi n. s. kouluvarautoloiksi, joissa lapset saa- wal teyiveydeltisen hoidon ohella myöskin heidän ikäkaudelleen so- melletlua tietopuolista opetusta ja fasroatuöta, niin ettet risatau tisten lasten inanhempain tariuitfe olla huolissaan lastensa jälkeen iäämifeötä kouluaineissa pilkalli sen uaraiuutijfauLieu kestäessä. Aiheena tällaisten laslen rifa- tautipnrnntolrtin perustamiseen 011 se tieteenkin ivahiriistama kokemus, että tubertelitavtunta roerratto- masti paljon useammin juurtuu ihmisruumiiseen jo aikaisessa lap suudessa kuin ennen luultiinkaan. Kehiry^ijässa olema ihmistaimi näyttää kuil'.'nlin moiivan erin- omaisella sitkeydellä taistella tu- berkulosia ivastaan, muodostaen suojelemia kudoksia tuberkelipesäk- teiden ympäri. Usein lannistuu tuberkulonn ivalta täten kokonaan, mutta useimmiten oroat ne juuri nämä ihmisen nuoruusaikana le- potilaan joutuneet tuberkelipesäk- keet, jotka kehittyneemmällä ijälla tekemät roarfinaisen keuhkotaudin mahdolliseksi. Jos siis jo lapsuus- ijässä huolellisesti hoidetaan niitä, lapsia, joiden risat eli rauhaset oivat turivonneet tuverkelipesäkkei- den ivailuiuksesta tai joiden muus- sa elimistössä haivaitaan oleman tuberkulotisla tartuntaa, autetaau silloin luonnon omaa tautia mas- tustaivaa ja parantamaa työskeu- telyä siinä määrässä, että keuhko- tuberkulosikin käy melkoista har- rvinaisemmaksi. Sellaista hoitoa marten tarmitaan kuitenkin marsi- naisia risatautiparantoloita. ^tiissä maissa, joissa on saa- mutettu parhaita tuloksia keuhko- taudin ivaslustamisessa, onkin otettu marteeu tämä risatautisten lasleii alttius sortua keuhkotautiin ja sentakia perustettu suuret mää- rät kouluparantoloita risatautisille lapsille. Toisin sanoen, siellä on soioitettu käytäntöön erään tiede miehen lausunto tuberkulosista, että „se on tauti, joka on lapsuudessa ehkäistäivä, lapsuudessa hoidet- tama ja lapsuuoessa parannet- tama". Meidänkin maassamme on tä- mä seikka lääkärien piirissä ollut puheena jo pitkän ajan. Niinpä hallituksen asettama tuberkulosi- komitea esittää m. 1900 ilmestri- neessä perusteellisessa mietinnös- saan peruslettamaksi tällaisia risa- tautisten lasten parantoloita mal- tion muroilla. Etenkin on tohtori K. E. L i n d e n, joka entisenä soti- laslääkärinä oli huomannut, mikä ratkaisema merkitys lapsuudenai- laisella risataudilla on myöhem- min kehittymään keuhkotuderkulo- siin, jo muodesta 190l> usein julki- suudessakin koetettamat kääiitää yleisempää huomiota tähän puo- leeit keuhkotaudin mastustamistoi- menpiteissä. Ia pääasiallisesti toh- tori ^inden^in toimesta sekä toh- tori Buss'in malmonnan alaisena on meidän toistaiseksi ainoa kaut- ta koko lukumuoden toimima las- ten risatautiparantolamme Suo- mussalmella maikuttanut jo miisi muotta erinomaisen hymillä tu- loksilla, maikka sekä riittämän kan- natuksen puute että ympäristön kehittymättömät olot omat aiheut- taneetkin suuria maikeuksia laitok- sen toiininnalle. Suomussalmen risatautiparantola on järjestetty kouluparantolaksi, s. o. siinä toi- mii paitsi sairaanhoitajatarta myös- kin opettajatar. On aimaii mälttämätöntä, että meidän maassamme käydään täl- lakin alalla „juuria hoitamaan", sillä „ tapsissamme on aina tule- maisuutemme". Siinä mielessä että yleisö samalla myötätuntoi- suudella kuin ennenkin tukee ke- räystoimikunnair pyrintöjä maam- me pelastamiseksi keuhkotaudin tur meluksesta, on se rohjennut käydä toimeen lasten risatautiparanto- lain aikaaitsaamiseksi, toimoen pian- kin joutuman sen ajan, jolloin ko- ko maa käsittää näiden erinomai- sen tärkeyden keuhkotaudin mallan murtamisessa. Keräystoimikunta mähä- maraisten keuhkotauti s- ten hymäksi. AL AI'AK 149 — 1910 Kirjallista. Tietosanakirja. Wihot 49 ja 50. Kolmannen osan kaksi ensimäis- tä mihkoa on ilmestynyt. Dleistä mielciiliintoa hetä.täivista kirjoi tuksista mainittakoon 3 x / g palstaa pitkä Halla lU. Saien», H a Ua- makuutus (H. Helminen), ja melkeinpä lyhyehkön oppikurssin muodostama kirjoitussarja: H a l- l i n n o l l i n e n jako, Hallin- nollin en keskitys, Hallin- to. Hallinto-oikeus, Hal- l i n t o m i r a n o m a i n e n (K. I. Stahlberfl>, Hallinto (K. Haa- taja), H a k I i n t o n e u ro o § t o (O. Karhunen), Hallitsijaroakuu- t u s, H a l l i t u k s e n h o i to, Hal- l i t u s, H a l l i t u s k o n s e l j i, H a l l i t u s m u o t o, Hallitus puolue (R. Erich), palstaa pitkä, kumitettu Hamina (K. F. Karjalainen) ja Hanko (K. Soik- keli). Erikoista huomiota ansait- semat ivielä pitkät ja opettaroaiset kirjoitukset Hammaslääkärin t y ö a s e e t. H a m p a a n t a u d i t, yht. 7 palstaa (M. Äyräpää ja E. Groundstroem). Paitsi lukuisia tekstikumia seu- raa liitupaperille painettu kaksisi- rouinen Hamupuita I ja II. Kiisiteollisuuskirjasto. Harrastus kotoisten käsitöitten, kotiteollisuuden ja ammattikäsituön kohottamiseksi on roiimeisempi- nä muosina kansamme keskuu- dessa huomattaroasti roilkastunut. Samalla kuitenkin on näitä käsi- teollisen tekniikan aloja koskettele- iva suomenkielisten oppi- ja käsi- kirjojen puute hamaittu mitä tun- lutvimmaksi. Semmoiia kansam me talouselämälle niitä tärkeimpiä tietokirjoja on Kansanivalistusseu- ra nyt uudessa Käsiteollisuus- k i r j a s t o-sarjassa alkanut jul- kaista. Kun sarjaa' toimittaa innokas kotiteollisuustarkastaja Lauri Mä- kin en, joka toimensa puolesta joutuu tekemisiin kailkien käsiteolli- suus-työlaatujemme kanssa, ja kun hänelle amustajiksi omat lupautu- neet etemimmät ammattihenkilöm me eri käsityöaloilta, on todennä- köistä, että kysymyksessä oleroat julkaisut tulemat olemaan täysin tarkoitustaan mastaamia. y?i)t on kauppaan laskettu tä- män huomattaman kirjasarjan eri- koiset: Käsiteollisuus kunniaan- s a, tarkastaja Lauri Mäkisen perinpohjainen esitys käsileollisuu- den kasmattamasta, yhteiskunnat- lisesta ja kansantaloudellisesta mer- kityksestä 64 siro. 75 p. Olkityöt, insinööri Einar- Puustisen mukaillen suomen- tama runsaasti kumitettu opas olkien palmikoimiseen ja roärjäyk- seen olkipeitteitten roalmistukseen, »2 sim. 75 p. Tämän muoden kuluessa tule- roat ilmestymään sarjassa imelä: Maalaus, maalari S w ante Lehtosen laatima alkeellisimpia ohjeita antama opas. 38 siro. 50 p. Puu raaka-aineena, arkki- tehli Jalmari Kekkosen mu- kaillen suomentama: runsaskuroai- nen. 1:50. Ladottamana on arkkitehti Ar- mas Lindgrenin muodostele- ma T y y l i o p p i sekä käsikirjoituk- sena roalmiina johtaja O. W. Eoranderin kirjoittama Puu- s e p ä n t y ö k a l u t. teknikko Kaa r- l o Stenbäckin suomentaen muodostelema Kirjain sitomi- nen sekä insinööri Emil I. Si- m o l a n kutojia roarten laatima Si- tous-oppi. Useita muita sa- man suuntaisia teoksia m. m. nais- ten käsitöiden alalta on myös jo työn alla. Kansanwalistnssettran Joulu- kirjat-luettelo, joka sisältää esittelyjä ja selostuksia n. 100 seuran uusimmasta kus- tannustuotteesta, on ilmestynyt ja saadaan roapaasti kirjakaupoista, seuran asiamiehiltä ja pyydettäis- sä suoraan seuran toimistosta. Kehotamme joulukirjan: ostajain hankkimaan sen oppaakseen kirja- ostoksista päättäessään. Jules Verne: Kapteeni Gran tia etsimässä. Nuorisolle mukailtu. Suomen- tanut Uuno Helive. 46 kuroaa. Hinta 2: 60, sid. 2: 90. — Seik kailukertomus, jännittämä mutta samalta aiman erinomaisen haus- kasti opettama. Ingeborg Maria Tiek: Nukkuma talo. Hinta 1:—. — „Else neidon" kirjoittajan uusi teos on runollinen, hieno nomelli. Seurue arki-ihmisiä saapuu met sässä talon luokse, joka näyttää nukkuman satarouotista unta. Kun he sinne sisään astumat, niin jo- kainen kohtaakin siellä oman kau- neimman muistonsa, jota arkielämä ei ole kyennyt tappamaan rouosien mieriessä. Nukkuman talon luona elämät he hetkisen silmästä silmään parhaimman ja herkimmän itsensä kanssa kadotakseen jälleen jokapäi- mäisen elämän pyörteisiin. — Ker tomus on kuin kaunis uni, joka koskettelee ihmisen kätketyimpiä ja herkimpiä tunteita. llusia kirjoja. Suomalaisen Kustannus-o.-y Kansan kustannuksella on ilmes^ tynyt: Lauri Pohjanpää: Mi e- 1 i a l o j a, runokokoelma, hinta 2 mk. 50 p. Lyyrillinen runous tuntuu meillä roiime aikoina eh- tyneeen. Marinaankin tämä esi- koisteos hennon tunnelmarunolla den alalta saapi qstäiviä, sillä sen puolella on kaksi ansiota: puh- das, runollinen henki ja huoliteltu muoto. P. Krapotkin: Mallan- kumousmiehen muistel- m ia, ainoasta tekijän Venäjää roarten hyroäksymästä painoksesta suom. Emil Su asm a a. 2:n nide. Hinta 5 mk. 50 pniä. — Siten on tämä kaikissa maissa suurta huomiota herättänyt teos nyt kokonaisuudessaan saataroana luomeksi.; Kaikenlaista. Ulosmitattu sulhanen. Eräässä pienessä saksalaisessa kau- punqissa sattui hiljattain seuraa- ma tositapaus: Kaupunginrvoudin piti toimit- taa ulosmittaus erään hyroin roel- laantuneen liikemiehen luona, mut ta ei taroannut häntä kotona. Mihdoin hänen soitettuaan luke- mattomia kertoja oroikelloa, tuli eräs tyttö amaamaan. Kaupungin mouti astui sisään, katseli ympä- rilleen ja asetti ilman muuta oi- keuden sinetin erääseen suureen roaatekaappiin, jonka hän arroioi ulosmitattaroan summan arrooi- seksi. Tyttö kalpeni huomattaroasti, ja kun kaupunginroouti oli ehtinyt puoliroäliin rappusia alas, juoksi hän hänen jälkeensä ja huusi it- kien: ..Teidän täytyy tulla uudestaan ylös, te olette »varustaneet sinetil länne minun sulhaseni". Kuinka niin?" kysyi rooutihäm- mästyneenä. ,.Kun soitto kuului, arroasimme me, että te tulitte ja silloin piilo tin minä hänet roaatekaappiin", kuului tytön selitys. Neito. Tunnen itseni luonnollisesti hy- min imarrelluksi kosimisestanne, mut- ta minun täytyy tunnustaa etten ansaitse tulla ivaimoksenne. Enhän minä osaa lainkaan laittaa ruo- kaa, en pestä enkä silittää, todel- lakaan en omaa hituistakaan tai pumuksia taloustoimiin. Kosija: Oi, neiti, eihän se hait- taa mitään, ystäroani myöskin meni naimisiin tuollaisen pikku hanhen kanssa, ja he tuliroat erin- omaisen onnellisiksi. Kysymys. Pikku Kalle joka oli ensi kerran konsertissa: ..Pelkääkö tuo rouroa, joka seisoo tuolla tuota herraa, joka uhkaa häntä kepillä? Äiti: ..Rakas lapsi, hähän on kapellimestari tahtivuikko kädessä. Ei hän sitä pelkää. Pikku-Kalle: „No miksi hän sit- ten huutaa?" Äkäinen sairashnonelääkäri. Wanha eukko tulee sairashuo neeseen ja saa antaa lääkärille tar- peelliset tiedot. Lääkäri: Kuinka roanha olette? Eukko: Tulen kemäällä 67. Lääkäri: Minä en kysynyt, kuinka roanhaksi te tulette, roaan kuinka roanha te olette. Se riippuu minusta, kuinka roanhaksi te tu- lette. Mustasukkaisuuden huippu. Eräs nuori neiti on pudonnut heikkoon jäähän. Akkanen on rou- niineen saapunut paikalle. — Minun täytyy rientää apuun, sanoo Akkanen, päällystakkiaan rii- suen. — Tietysti, tietysti, hätäilee Akkasen rouma, mutta kattokkii it- tes, jos roaan roiimyt liian kau- man hänen kanssaan aroannossa. Lasten suusta. ^Äiti, muniroatko koirat? — Eimät, lapseni. — Muniroatko lehmät sitte? — Eimät nekään. — Äiti, mitkä sitten munimat? — Kanat ja hanhet ja kyyhky- set. Warpuset myöskin ja kaikki, joilla on siiroet . . . — Wai niin. — Mutta äiti! Enkeleillähän on siimet, niunimatko nekin? Kiitos! Kiihtelysroaaran mairoaistalon hoidokkaat ja hoitaja pyytämättä- ten saada lausua roilpittömät kii- toksensa ruustinna ja romasti W. Martiomaaralle heidän lah- jottamastaan kahmikekkereistä. Emmi Pesonen. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. L e h t o i: Maanvilj. Simo Hirvonen. Qammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. - E. Tolvanen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen Saario. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. junassa: Kauppias J. Huttunen. Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. T ai pa 1 e e 11 a : Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. R ä ä ky 1 ä ss ä : Kauppias P. Kankaanrinta. > Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. FENNIA, 10, muuttuva vähitellen keskinäiseksi, solmii henki- ja pääomavakuutuksia y imääräi- sen työkyvyttömyysvakuutuksen ja työ kyvyttömyyseläkkeen yhteydessä. Kan sanvakuutuksia myönnetään viikkomak- sulla aina 10 penniin viikkomaksusta. Yhtiön tarjoomat suuret edut vakuu tuksen ottajille saavuttaneet yleisen tun nustuksen! Vakuutusmaksut halvimmatj! Toimeliaita asimiehiä otetaan. Lähempiä tietoja antaa Joensuussa FENNIAN Piirikonttori, Koulumestarink. 14. YKSITYINEN KAUPPAKOULU, Karjalan radan Helsinki, Pohjois-Esplanaadinkatu N:o 37, Turku, Kaskenkatu N:o 6, perustettu v. 1898, todella vanhin ja luotettavin yksityinen kauppalaitos, alottaa uuden kol me kuukautta kestävän oppllukukautensa Helsingissä tammikuun 18 p:nä ja Turussa tammikuun 16 p:nä. Opetusaineet: kaksinkert. ital- amenkkal.- ia maanviljelyskirjanpito, laskento, kauppa-laskento, la varan' hinnoittelu, kauppakirjeen vaihto, vekseli- ja kauppaoppi, kauppamaantie- to, kielet ja käytännölliset kauppa- ja konttorityöt. Harjoituskont- tor? oppilaita varten. Pyytäkää koulun ohjelma! Mielihyväkseni saatan myöskin mainita oppilaitten saaneen hyviä paikkoja, kuten pankkeihin vakuutus-, tehdas- ja liikekonttooreihin y. m. Ilmoittautua voi suullisesti tai kirjeellisesti. Paikanvälitystä kaikille liikealoille. (I. «,-5> 0Skar Ze,,etbl0m ' AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jun&in läh- Erittäin käytiBölli Maksupäivä- - kirjoja - (Vekselin lankee- miskirjoja) Saatavana 0,M Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- •non tehdas. P i e 1 i 8 j k r v e 11 ä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Viski. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Kesälahdella: Hra Heikki Linkku. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Tikkalassa: Hra Antti Hanninen. R o mppalassa : Hra J. V. Pälli. Möhkössfi: Hra Pekka Pesonen. M ö n n 1 s s ä : Maanvilj. Heikki Puhakka. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. > P. Martikainen. Nurmeksessa: Telegr. reviisori R. Talola. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Kontiolahdella: Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Polvijärvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Pielisjärven kunnan taksoituslautakunnan ko kous alkaa kunnanhuoneella ensi tammikuun 9 p:nä kello tO ap., ja kutsutaan taksoitusta toimit tamaan kaikki kunnallislauta kunnan jäsenet sekä kuntako kouksessa valitut lisäjäsenet. Pielisjärvellä 24 p:nä jouluk. 1910. H. Nuutinen. Ensitulevan tammikuun 9 päi vänä myyn vapaaehtoisella huutokaupalla hevosen, lehmiä, heiniä ja kaikenlaista talous tavaraa. Kiteen Hovinsalolia 29 p:nä jouluk. 1910. Juho Päivinen. Ilmoituksia. (K. S. 1 k. 3 s. 55 mm.) ^ilpa-ajot Polvijärven Oriyhdistys toimeen panee Kuorejärven jäällä ensi Tammikuun 7 p:nä 4-vuotiaille ja sitä vanhemmille oriille ja tammoille. Ajo toimitetaan 4:ssä luokassa johtokunnan määrää millä ehdoilla. Sisäänkirjoitns ja hevosten tarkastus toimite taan Riihilahden Simo Hirvosen talossa kello 10 saman päivän aamuna. Polvijärvi, 28. 12.1910. Orighdistgs. Myytävänä. osastossa neuloksia, pohjanah- kaa y. m. nahkatavaroita; puu- nauloja y. m. suutarintarpeita ja hevosvaljaita. Myytävänä: Miesten, naisten ja poikain nahko- tettuja huopakenkiä, Oulun hiihto kenkiä. — Huom.! Suutarin työ-, tarpeita, kuten : saapasvarsia, teriä, ] mustia varsi- ja päällisnahka-neu- ■ luksia, vuonnahkaa, lestiä, Raivolan pikiä y. m. K. W. Kolehmaisella, Joensuussa. Venäjän kurssi 267 80 m tänään 3 kk. 266: 66»/» 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 36 25: 22 3 kk. ... — — 24: 97 Pariisi a/v . . 100: 40 99: 80 3 kk. ... 99: 10 intverpen a/v . 100: 10 99: 40 3 kk. . . . 98 50 Lybekki a/v . . 124: — 123:40 2 kk. . . 122: — Hampuri a/v . 124: — 123: 40 3 kk. ... 122: — Berlin a/v . . 124: — 123: 40 Frankf. a.M. ä/v 123: — 123: 40 3 kk. ... — 122: 20 Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. 206: 50 Wien k. s. . . 105: 50 104 80 Tukholma a/v . 139: 40 138: 80 Köpenham. a/v. 139:40 138: 80 Kristiania a/v . 139: 40 138: 80 Chigago a/v 6: 23 5: 16 Smk. 6: — Kannastavedettävän hyväkäyn- tisen miehen ankkurikellon myy ja lähettää 6 markalla Kelloseppä J. E. Juvenius, Tampereella. Huom.! Suuri kuvallinen hin taluettelo kelloista, kultasormuk sista, kellonoBista y. m. y. m. lä- bet tään ilmaiseksi asiamieheksi ryhtyville. H. 3238 Kuulutuksia. Oli torikauppias A. Lahden konkurssi- pesänhoidosta nähtämänä ja jako- osuus saatamana 20 päimästä ensitulemaa tammikuuta. Joen- suussa, 28 p:nä joulukuuta 1310. Eero Manner. Luurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosla, Rysiä, Pauloja sisaänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lannaa, Väriä., Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä Kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n k. uistimia, siimoja, koukkuja, va noja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyvdysliike, Fritz Schröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Vuokrattavana Vuokrattavana 1 kamari, sopi va koululaisille tahi nuorille miehille, Nikolainkatu N:o 7. Hyyrätään halvalla huoneita sekä myydään hyvä urku- harmooni hyvillä maksuehdoilla. S. Turunen, Niinivaaralla. Ywän tupakan tUNtttat p °lttawat Suomalaijen Tupakkatehdas (H. 1156) Suomi, ^anu, Kantele, Laiku s- Mies savukkeita P. C. Rettig \ C:o xJlrfiisto-, cfäoulti', c/Sansanfiirjasto-j" cfäuorisos&uroj&n fiirjastof Kon ttori^irjat sidotaan halvimmalla Joensuun J(/r/ap. G.- Y:n sitomassa. Mämmittäni! Alanlaiku-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta- ■elitya-, SisÄlly»- y. m. lomakkeita »mttxnmtmtn Nftita katkkia'*aatavana l-!j imrikiiiiitL i ; Huomatkaa! □□ □ B Lähettäkää 2:25 p. postimerkeissä eli postiosotuksena saatte 100 kappl. maisema», fanta sia- ja kukkapos- «kortteja lajitel tuina, rahtivapaasti. JOUNI Mmi- B savukkeet ovat ehdotto masti pamaita. Turku. "0 z s, P cc o Joenann—Viipuri c' 9 k. jana £. c a SP Joensuu . läht. 1U.46 I 2.40 Hammaslahti 1125 3.43 Tikkala „ 11.49 4.15 Onkamo . „ 12.04 4.35 Tohmajärvi B 12.*6 5.12 Kaari la . „ L^.46 5.46 Värtsilä . tul. 12.58 6/2 „ läht. 1.1U 6.0U Pälkjärvi „ 1.27 — 5.53 Matkaselkä „ 2.01 — 6.30 Kaalamo . „ 2.19 — 7.08 Helylä . . „ 3.03 — 8.23 Sortavala tul. 3.14 — 8.38 „ läht. 3.24 9.10 9.53 Kuokkaniemi 3.58 9.46 1050 Niva . . „ 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.2^ 11.50 Ihala . . „ 4.55 10.44 12.53 Elise:] raan*!'!. 5.22 11.10 1.31 „ läht. 5.37 1125 2.01 Alho . . „ 5.6fc 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.0T) 3.17 Ojajärvi . , 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7.18 1.02 5.07 Sairala „ 7.29 1.13 5.55 Koljola „ 7.52 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6.&S „ . läht. 8.20 2.06 7.'^> Hannila . „ 8 .33 2.27 7.54 Kavantsaari „ 8.52 2.39 a~ Kari salmi „ 9.05 2.51 9 .Tu Tali . . , 9JJ 3.1 >2 9.5» Tammisuo n 9.2« 3.14 9 .T7 Viipuri . tul. 9.H8 3.22 9 .57 Pika juna Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 6.25 6." 2.25 » » » 7 F' 4.50 — Viip. Heis. läht. 1140 10.2* 2.40 io.fi »M » 1 .5 *1 — T O K s° GQ o Viipuri—Joensna *0* D 9 k. jana S. o a 9 Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo . 7.00 1.39 6.17 Tali . . w 7.13 1.61 6.34 Karisalmi , 7.25 2.02 6.58 Eavantsaari , 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.46 8.64 ^ läht. 8.29 2.56 9.19 Koljola Ä 8.46 3.11 9.42 Sairala „ 9.08 3.32 10.19 Inkilä „ 9.2l> 3.43 10.40 Ojajärvi . , Hiitola x 9.47 10.15 4.08 4.36 11.22 12.22 Alho . . „ 10.36 4.66 12.65 Ellisenvaara tul. 10.55 6.14 1.18 . läht. 11.10 6.30 2.08 Ihala . . , 11.38 6.02 2.66 Jaakkima , 11.58 6.51 3.30 Niva . . f 12.23 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7.53 6.00 Sortavala tul. 1.10 7.5O 6.47 . läht. 1.20 7.47 Helylä „ 1.32 — 8.iS Kaalamo , 2.20 — 9.fi Matkaselkä „ 2.43 — 10 .3 Pälkjärvi „ 3.11 — 11 .55 Värtsilä . tul. 3.25 — 11.® „ läht. 3.35 — 6.ÖI Kaurila . „ 3.49 — 5.55 Tohmajärvi „ 4.09 — 6.01 Onkamo. „ 4.32 — 6.34 Tikkala . „ 4.50 — 6.69 Hammaslahti 5.10 — 7.32 Niittylahti . . 5.29 — 8.01 Joensuu. tul. 6.48 — 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. Asema 'kalvo o. pp. -o 3 S- =•«« ? Z. rr Sf S V ■V ? Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.25 Haapalahti 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 8.09 10 8.19 Paukkaja . . 8.31 2 8.33 Kaltimo . . . 8.49 6 8.54 Jakokoski . . 9.18 5 9.23 Kontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 Jootjhtiu . . . 10.23 — — Seka juna N:o 832. ▲ s e m a Joensuu . . Lehmo . . Kontiolahti . Jakokoski Kaltimo . . Paukkaja . Uimaharia . Haapalahti Eelvft . . Vuonislahti . Tiensuu Lieksa . . . H 5 5" s.5 z ■O ? • D I fr 9 ■o •o 615 627 2 6M 6*3 10 6 .53 7.15 5 7.ZÖ 733 5 733 8.06 2 8BT 813 10 8^3 851 2 2 8,5 9 .53 9, TS 9 .5? 10 9 .35 10.18 1 10 .15 10.38 — Rautatien tavara- aekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , * l PP — . 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan Ia uloaannetaan ainoastaan aista paketti-, pika- ]a rahti tavaraa, Joka helpotti pilaan tua. Jtnnu Kirjap. O-Y 1910