lorskin?. kvlmiduun 17 p:nZ 8k7A^Uki7K N:o IS - ISIV moilk«i heillä jo edellisistä Maoleista oli kokemus^, eitä sellainen ws^k!u- ma oi-, hyivin mohdollinen. S?a oppimatka lrisnliiset nyt päättyneestä maalisia mitään. Ia tulematko sen. johtomi»h?l uusissa maaleissa edelleen esiintymään hazoit» lamana m?im«!:a auttajassa uskon non Vihaajia ja jumalan pilkkaajia edvs?nntak'n. W. O. Tuomarit. Prkkalan tuo- miokunnan tuomari O. Hj. Pesonius on '.vapautettu pitämästä l. k. 18 p-.nä alkamia laki-nääräisiä talsikarä- iiä L^mväalän si W?siluhden pitä jien kärZjäkunnasss, ja on honnoikeu- denauSriiltantti, Punkalaitumen viirin nimismies P H Wih'rzo? >nä5rZtty mainitut käräjät pitämään. — SoMaswir?atalst. Se naatti on hylännyt Lamian pitäjässä sijai.semm Tisase-' s?til"Zwir?atL!cn muokraaicn Fra>.iS Millehad Luoto lan anomuksen saada myydä 400 yli- ikäistä mäntyä ja K'.«sip---uw nametan korjaus!» morien. — Kansakoulut. Palk-utloro- tuksea 5 «vuoden pal«v?luks?sta on saanut Loimaan Hirwik?«?sn kor.sa» koulun opettaja I. K. Seppälä. As!aiste« lukkari urkuri- rettelit. W>ime tammikuu'.! ''1 p:nä päimätqllä pZÄSkselluän o:» Tarun tuomiokapituli ertisen ASkaiö::n ?>.p- valaisen, nr.ky s-7N HariamaLan tirksa» herran K E Railacri.nr.an ja As- kaiStsn kirkkonenmosu-n ilm-annoista erottanut mainitun seurakunnan luk- kar '-urkuxin A. Salmelan N ki >ukuu- den ajaksi Mirastaan monien eri hai rahdusten tähden «virkatoimissaan ja määrän,lyt maksamaan ilmiantajille 600 mk. kuluja. Nunikään on mainittu tuomioka pituli kan? .l opettaja Taami Siltasen malitnksesta pdellämainittuna päivänä kumonnut Aikaisten kirkankokaulsen miime elok. 29 p:nä tekemän pää'ök- s?n. jolla seurakunnan ensn-miStö päätti, ettei se tahdo kannattaa mitä syytteitä, joita lvkkari^rruri A Sal melaa «vastaan kirkkoherra Raimo- rannan ja kirkkaneumoStsn puolelta on tehty, eikä ottaa ssaa mihinkään sen jutun seurauksiin eikä siitä j>'h'u« :o!in kustannuksin', maan kirkonkokous tahtoo vitaa nämä syytteet kirkkoherra Raimorannan ja lukmri-urkuri Sal melan mälisenä yksityisenä riita-asia- na. TuamiakapitLlin väätöksessä sa notaan m. m., ettei kokouksen kokoon kutsujalla pastori I. H. Uotilla o!e ollut aihetta esittää tätä asiaa kirkon kokouksen pääte'täMksi, marsinkin kun kirkonkokous jo eunen on ollut tilai suudessa lausumaan mielipiteensä luk kari-urkuri Salmelaa mahaan teh dyistä syytteistä, jonka maaksi tuo miokapituli harkitsee oikeaksi kumota kokouksen päätöksen. — Taas oluttehdas seiso maa». Kokemäen OiuttshdaZ-osakk- yhtiö on lääninhallitukselle ilmattanut lakanneensa malmiStomasta mallas juomia Kokemäen Pyhänkornian oiut. panimossa. ^ Lapsi palauut. Sellainen kauhea onnettomuus sattui t. k. 14 pm aamupäimällä HarjamallaZsa torp pari K. Härnbrgm perh elle. Koto salla oli ainoastaan äiti neljän muo tiaan tyttömä kanssa. Äiti, luuller kuulleensa lehmän ammuntaa name- taSta, pistäytyi ulos jättäen tyttösen yksin sisälle vöydan miereen kahmia juomaan. Onnettomuudekseen oli lspsi jollakin tamoin kosketellut lie dellä palamia puita ja saanut niistä makean «vaatteisiinsa. Kun äiti, !vii- myttyäZn korkeintaan kymmenkunta minuuttia, astui pirttiin, häntä kauhea nä y. Siinä onneton lapsi raukkansa makasi latvalla ilmi «val keassa, t''edotonna, liikuttaen an-oas- taon roähän toista kättänsä. Kaikista äidin ponnistuksista huolimatta oli lapsi kuollut silloin kun tulikin oli sammutettu. Tapaus on jälleen mitä pöyr S>5t- tämin «varoitus kaikille wanhemm.'lle. — Ikävä tapaturma sattui toissa yönä P^m^rkun suh <llo. Kim- vikoneessa työskennellyt puusspZnpoika Frans Kasema menetti työssä o!1>s- saan oikean kätensä peukalon ja etu sormen kämmentä myöten sekä kaksi seuraamia sormea ensimäisestä nime- leeStä. Kasema on «vasta 20-muotias, tunnettu siimaksi ja hymSksi tyämie- heksi koko paikkakunnalla. Z?ullaL« osuusmeijeri» isänvöitfijäksi ja kirjuriksi ma litfi meijerin hallitus t. k. 15 p:nä 8 hakijasta isännöitsijä Kalle Seppälän Kuhmalahdelta ja maralle isännöitsijä Toimo Manhantalon Rengosta. Pihlatva» os»«Skauva« myynti kohosi miime muonna 97,500 mkaon, josta puhdas moitto tekee 4.557 »nk. 46 p, Tuomen parrukaupptai- de» liitto perustettu. Maanan- tai-illalla kokoontui Rauman seura huoneelle meistetyn puutamaran mie- jiä, jotka päättimät perustaa »Suo men parru^auppiaiden nhdistys", ruotsiksi ..F nsn sparrervm örern^s förening". Sääntöehdotusta laati maan ja sille «vabmistuSta hankki- maan malittiin hrat Fr. Grundström. I. W. Nurminen ja I. K. Nard- lund. — R. L. — Kalewala-j»hlat Raumal la. Rauman Suomalaisen Yhdis tyksen johtokunta päätti laumantaina pitämässään kokouksessa, että tämän kuun 26 p:nä toimeenpannaan Rau malla suuri Kalemalojuhla. Juhlaa «valmistamaan toimikuntaan «valittiin johtajatar Aini Limon ja ylioppilas Salli Symänne, rouiva Hagar Teir?, seminaarin johtaj? K. A. Franssila sekä lehtorit F. H. B. Lagus ja I. H'iäl5. Ichla mietetään senratalollo Sirte kun Nuorsuomalainen yhdis> tyS myöskin oli malinnut edustc. jansa, pidettiin miime maanantaira seurahuoneella yhteinen kokous, jossa suunniteltiin juhlan ohjelmasta. Oh jelman eri osista huolehtimaan ase lettiin eri toimikunta. L. S. — Rauma» W. P. K:« talo tarjotaan kaupungi» lu«astet tatzoaksi. Miime maanantaina pitä missään kokouksessa päätti Rauman W. P. K. tarjota talonsa kaupungille noin 65,W0 markasi-', joita se ny kyään on kiinnitetty, kuitenkin ehdolla että WP K. edelleenkin, niin kau- man kun se mapaaehtoisena täyttää tarkotuksensa, saa pitää käytäntömal lassaan lämmön ja «valon kanssa sen hnoneustcn, joka sillä nykväänkin on. - L^S. Hclfinglu yleiue» palo ksutalaiskokous. Edustaj.k een en^l keÄnä Helsingissä videttämäön yleise n palokuntalaiskokoukseen on Rauman W. P. K. malinnut tehtai li:; I- W. Koskelan, kauppioS I. V. N.irmisen, kauppa-apul. W:lc-. Vainion ja faktori Emil Jgustenin. MaramiehirTi edell-sille on malitiu työm>?s K. Jaakola, kauvp. I. W. Kumlander ja t^lonomiSt. T. Herra la. — L-S. — Kokemae» palowak««tus yhtiö» asiamiehet tekimät miime miikolla monta kymmentä uutta ma, kuutusta Nudella-Koimistolla ja tule mat «vieläkin tekemäZn niitä siellä, koska halukkaita makuuttajia «vielak n kuuluu oleman. — Jokelan emäntä» käsityö ja kasvitarhako»!» Paimios sa. Koulun tämän kuun 15 p:nä alkamiin kursseihin on otettu m. m seuraamat oppilaat: 1 kurssille Hz?ma Llppalainen Tyrwäältä ja 3 kurssille Ancnda Wi«!d Köyliöstä. Uiwila. A! a a l a iS s eur a n k o k ouS pi- deUiZN t. k. 13 r>:nä Kaasrnorkt^v Rolkuksella. Yleisöä oli kokoukseen ?aovu?ut runsaan!aise?ti. Kokouksen amasi seuran ksimic^ Ansh. Alestalo, lausuen !äsnä?l>ia termettllleiksi, samalla selostaen «mto sy tä, nnksi maawi>?seuran kbkouksei useasukin omat n.iu harmatukuis^s Ensicst seurasi herra E. Koljss-n s^ lostus Suomen ulvsmuynti- ja sisään oSto-tilcstosta. SeloStukse-la k.:wi ielmille, mitenkä paljon meille tuo daan semmoista ulkomaan ylellisyys camarata, jota ilmankin hywin tu!- täisiin toimeen, sekä osusta moitaifiin kotimaassakin malmiStoa. Tämmöi- si>s!ä y!e-jlsy'«destä johtuukin se, e:tä n,kidan sisäänostomme oli muonna 1M7 122 miljoonaa markkaa suu rsmpi kuin ulosimentimme. Ajatel kaamme jokainen, mikä on lopputulos, jos tämmöistä jntkuu. Herra A. Salo esitelmöi kacj--? oikeasta ruokinnasta, mainii n er' rehusekoitukfia ja selittäen mikä niistä tulee halmimmaksi. Samalla hän noi olemon suuren merkityksen karjan hoidossa, jos kaikki toiminta ja työ nametassa tehdään samoilla minnu. teillä. Entelmän johdosta käytettiin 35 puheenmuoroa, jotka kohdistettiin eniminäksesn juurikasmien merkitnk- >'een rehusekoituksissa. Lopuksi herro Kalle Huhtala kumin sattumasti se- loSseli niitä epäkohtia, joita meidän «sumuksissamme yleensä löytyy, jotkc, vubuja sanoi oleman svvnä monien tautienkin alkuun. Maalaisseuran seu raoma kokous pidetään Frnta^aSsa ?nsi kuun ajalla. Noormarkku. Maamiesseuran kokouk- s e S s a, joka pidettiin miime sunnun taina Kleemolassa, ei myönnetty ra- haZtonhoitajalle tiliwap?utta, kun til?' muutamissa kohdissa oli-vat m-rheel^ liset. E >si kokoukselle, joka pidetään huhtikuussa, on tilit korjattuina esi- tetlämät. Siemeniä ja apulantoja pääteltiin taas tänäkin muonna hankkia yhteis ostolla. Meijerin isännöitsijä W. Heikkilän toimeksi annettiin tietojen hankkiminen Hankkijalta siemenien jo apulantojen hinnoista. Tilauksi- mostaanottaa maamiesseuran johto^ kunta. ErmnseSti kannattaa mainita sen- ran jäsenten saamattomuus turrve. o-bkun hankkimisessa kuimikeaiueiksi Asiasta on jo läheS parin «vuoden ajan j lttva pidetty, esitelmiä kuulru ja päätöksiä tehty, mutta sittekin w'l- kosammaleet omzt kaikesta rauhassa Isossa nemassa. Kun A. Ahlström- osakeyhiiöltä on saatu lupa maini tusta nemasta «vavaasti ottaa som. malta ja sen lisäksi lumattu rakennus aineet ilmaiseksi kuimauSsucjan ra- kentamisekst, niin on mallan käsittä- mätöntä, miks ei toimiin ryhdytä niin tärkeän kuimikeaineen hankkimise'si. E H5n tarmittaisi muuta kuin käydä työhön käsiksi, niin saataisiin kuimi. kettä mädällä «voimalla. Mutta mi ten saataisiin miehet toimeen? Siinä kysymys. I ännöitsiiä W. Heikkilä seloste!' mielä flanhmdosta ja mertaili erikois ten wäk>redusen raminto-ormoa toi siinsa. Hän tnti sinxhiidon kannat- «omaisuudesta yleensä siiben tulokseen, että se kannattaa, kun niid-n ruokinta main taidolla järjestetään. Sunnuntaina t. k. 20 vmä heti jumalanpalmeluksen päätyttyä videtään kirkon sakaristossa kirkon- kokous, jolloin päätetään ku<ka köy hyyden tai muun syyn täkden omat mivautettamat suorittamasta kirkolli sia «veroja tältä «vuodelta. La m a ntauti riehuu täällä edel leen. Se on saanut jo useita uhreja. Miime sunnuntainakin kätkettiin maan poiveen kolme henkilöä, joiden armel iaan kuolleen mainittuun tautiin. Eräässäkin Grönfors-nimisessä per heessä on lamantauti jo lauman rai- mannut^ Aili siitä perheestä on kuol lut, kakjl poikaa omat nyt jo parane massa, mutta isoäiti on edelleen sai raana. Huittwe». Huittisten Karhulla oli muosikokous miime sunnuntaina. Ko ulien alussa maanmiljelijä M. Kaup pila teki selmää Porissa pidetyn koko uksen menolta. Sen jälkeen keskus tellun sääntöjen määräämistä asiois ta ja malittiin «virkailijat ensi muo- deksi. Puheenjohtajaksi malittiin yksi mielisesti maanmiljelijä N-ilo Salmi nen. Johtokunnan eroamat jäsenet malittiin uudestaan joten johtokun taan tulimat neidn H. Loimaranta, A. Kimi ja H. KySsä sekä herrat M. Kauppila, K Käyrä ja S. Saari nen. Sen jälkeen keskusteltiin yhtyy kö seura Kansallismieliseen nuoriso- li::w-m. Uleinen mielipide oli, ettei mie-a yhdytä jos maan ilman sitä oäZstään Satakunnan kansallismie, l slen nuorien piirin jäseneksi. Asian lopullinen päättäminen jäi ensi koko uk ÄI?. Rekiretket päätettiin panna toimeen 6 ?:nä maaäsk. Loimaan Siukolle. Lähdekään Lauttakylän torilta kello 3 ^äimällä. Eitsi kokous päätettiin vitaa 13 pm. meali^k. ja malittiin n-hcn ohjelmaa hommaamaan neidit Elli Siarnio, Aura Loimaranta ja Z?!ma Liukas sekä herrat Linn.ain- m-a ja Pun:c-?a. Huittisten Nuorisoseu ran kokous cn en il sunnuntaina ^-rhulassa alkaa klo Villalla. Uudet jäsenet termetulleita. Suomalaisen Seuran -vuosikokous on tiistaina 22 p:nä t. kuuta, alkaen klo 5 i.p. Kiikoivev Hiihtokilpailun pani täkä läinen Nuorisoseura toimeen t. k. 11 o:nä Kliko«-järwellä ja sen jälkeen >ttaman Wene?mäen talossa. Pai. kin.toja s-nmat: I:'en Erk?« Alinen, nnätys 19 mm. 55 sek., il:sen Huugo K ll?o, ennätys 20 min. 45 sek, lll:nen S?et Mäkipää, 21 min. Il) ek. ja IV Joose Kallio, 24 min. Pikkupoikain sarjissa I ratiinnon Eero Kes?'.k:«ionen, II:s?n M. Mak-- oää, lllmnen Lauri Menesmäki ja IV:nn?n Nnlo Kanlaanhuhta. Nuorisoseura on malinnut estmit- dekteen F Hiilorpelan, m raesimie- yekii Seet Mäkipään, rah^stonh-nt » i ksi H. H lmisen, toimikuntaan näitä caitsi kuuluu I, Kallio, Helmi Koi- -vuniemi ja A. Halminen. Suomalainen seura Jyrä on puheenjohtajaksensa edelleen «va linnan maanmilj. E. Kankaanhuh- V ni. marapuheenj F. Alajoen, rah^?- rl-mhoit. N. Nummisen ja kirjuriksi T. poiminen. Johtokuntaan näiden äiäksi kuulumat Erkki M nen, F. Al>.erkkilä, T. Nllto, H. MeneSmäti, O ga Nuto ja m >rajäsenirä E. Wey- mos ja August Saarimuor». Oriyhdistys on kuntaamme nyt lopullisesti perustettu ja toimii >'e mielä tämän taimen aikana kiloa» ^jot ja jas mahdollista niin rnden yhteydestä tiuitatiriuiäyttsiyn. Tä- !-än yhdistyksen jobtskuntaan kuulu mat E. Mehmas puheenjzhtajana, E. Jeppälä rahzstonhojtojana ja jäsene nä E. Nainen sekä «varajäseninä E. Kankuanhuhta, F. Al'joki ja N. Numminen. Olikin jo aika, että o ulkokunnalla ryhdytään tekemään otain lyö-ä hemos'a!o'tuk>en eteen. Lnttykää, hemostenomistaiat, lukui sasti jäseniksi tähän yhdistykseen. Apurahaa «valtiolla, oriin ostamista -varten, on päätetty keti pyytää. Kuntakokouksessa t. k. 14 omä päätettiin ra^lyä hakemaan ylei seksi maantieksi Kiikoisista Suodenie- melle johtamaa kylätietä ja maivt in °i:ntakokoi:ksen p^l-eenj cht ija F. Ala- oki ja maanmilj. Pilitori H>r:vo Hämeenkyröstä tätä asiaa ajamaan. Täkäläisessä n norsu o- n alaisen hengen elähyttä- mässä isäntämiehessä on näyttänyt heränneen taasen eloon .' kein w!mmattu halu mustata ja ^arjota Loisin aiatteiemia kans loisia, satakunnan Sanomain p^lsto>lla n mittäin on ahkeraan alkanut näkyä 'iänen kynänsä jälkiä Kiikoisten kir jeissä, joika eimät todellisuuden kanssa o dä paikkaansa siteelsikään. Emme kuidenkaan täsiä miitsi ryhtyä hänen walheitaan oikomaan, maan toimom- me, että asianomaiset sen itse tekisi. wät. ..Penkon" kuulukn tullut mo raali näyttää hänessäkin kasmaman toiseksi luonnoksi ja kantaa sen mu kaiset hedelmät, joka kyllä näyttää unturv'Sti maikuttaman siihen, että Satakunnan Sanomat eimät pasy- mäistä jalan sijaa täällä saa. Sns lylkya tykö maan. Ens'ker^ine7>. Keikyä. Miime sunnuntaina t. k. 13 p:nä toimeenpani Keikvän moimistelu'eura hiihtokilpailut „Keikyän Tuopista". Hiihdettämä «natka oli 10 km. ta soista ja estehiihtoa. Kilpailuun il moittautui ainoastaan kuusi miestä, joista kaksi keskeytti. Iälelle jääneet neljä ponnistelimat „tuopista". Tuo. vin omistajaksi miime tinkassa pääsi L. Torpo. S. Mäkelälle, jolla tuoppi edellisen muoden oli, tuli juuri lo- mssa mahinko, putosi sukii jalasta, ioten hänen nyt täytyi siitä luopua. Tuoppi on kolmasti moi ettama, en- nenkun sen saa omakseen. Paitsi tuopmo, jaettiin palkintoina mitaleja. — Ennätyk>et koman tuulen ja kuo non kelin tokia jäimät huonoiksi, ja olimat ne: I p. L Torpo, aika 52 min. 2 sek , II p. F. Torric>. SZ min. 3 sek., IH v. S. Mäkelä 52 min. 12 sek. ja IV p. I. Moisio 52 min. 14 sek. Mämaimttujen kilpailujen yh^ey. ZeSsä pantiin lapsille kilpailut tnj. meen. Nnssä palkinnon saajain jär jestys oli seuraama : I p Nn!o Wuo- ?ela, II p. Martti Airinen, III p. Frans Kuusisto ja I V p. Hemming Virtanen. Karkk». Karkun maamiesseuran «vuosikokoukseen, joka pidettiin Juurakon Alasella, oli osanotto run» sas. Lueitu «vuosikertomus oso?ti mil> kaSta toimintaa kuluneelta «vuodelta Entistään suuremmat olimat seuran tulot ja menot, m. m. toiselle sodalle meneminä palkintoina oli runsoast Maroja käytetty enempi kuin ennen muodissa. IhteisoStojen summa, kä sittämä apulantoja, kalkkia, leseitä, olkia ja turmevehkua, nousi sekin en- tistään korkeammalle, nim. yli 1v,lXX markan. Suurinna lukuna oli siini lese-ostos ja siitä lähes puolta pie> nempänä apulannct. Tämä suhde olisi tiettämäsnkin ajan pitkään edul liiempi ja termeellisempi päinmastai> sena. Turmepedkua ei seuran enää tarminne jäsenilleen hommata kun sitä jokainen saa Heinoon turmepehkuteh taaSta. Kokouksessa piti konsulentti Jussi Rautajärmi esitelmän metsäimme ar mo»ta ja väätehokkuuksista iekä toisen kurj njalost-misesta. Juurikasmimil, jelyksestämme merrattuna Tanskan juurikasmimiljelykseen ja syistä jotka vitämät sitä meillä takapajulla (esim epäsopima kasmimuoroitus ja huono lannandoito y. m.) puhui Juuse R" hol?. Sadun „Kun isännäslä tuli emäntä" kertoi Kalle Hannu, jolle makeasti naurettiin. Kokouksen loputtua pidetyssä johto kunnan kokoukiessa malitttin seuran marapuheenjohtajaksi ja kirjuriksi edelleen Kalle Hannus ja rahaston hoitajaksi sekä yhteisostojen «välittä jäksi Oskari Niemi. Jämijärvi. Kuntakokous pidettiin kansa koulun käsityöhuoneessa t. k. 7 p:nä ja käsiteltiin siinä seuraamat asiat: Esitettiin kokoukselle kulumaa «vuot ta marten tehty taksoitus- ja meroi- tus-uetlelo, johon tehtiin seuraamat muutokset: taloll. Smen Mattilalle UMliin metsänmyy niStä 10 äuriä. kauopias Oskari Pihlajamä-n äyri määrä «vähennettiin 4-3:meen, sa moin torpp. Juho Hakalan 4—3:meen. samoin taloU. Frans Keitaanniemen 4—3:meen sekä tal. Juho Teelmäen 39—29 äyriin. Muuten hymäksyttiin laksoitusluettelo sellaisenaan käytettä- mäkst. Päätettiin Jämijärmen kunnan osalle miime «vuodelta tulemat miina- merorahat käyttää siten, että laina kirjastolle myönnetään 100 markkaa ja loppusumma kansakoulurahahtolle. Edellämainitut rahat kruununmoud l- ta noStamcan ja kuittaamaan ma!- tuutetttin kunnallislavtak. esimies Fr^ns Kontti, saaden hän maltakir- zakst otteen pöuiäkirjasta. Päätettiin Sydänmaan kansakou lulle perustaa lainakirjasto, johon P-ijarin kansakoululla olemasta lai nakirjastosta luoivutetaan toinen puoli .vanhemmista kirjoista ja toinen kir jakaappi. Johtokunnan huoleksi an- nettiin «väliaikaisen palkattoman hoi- tojan hankkiminen tälle lainokirjaS toile, setä opettajan m rkoa laillistu- tettaissa melmoittaa opettajan samalla palkalla toimimaan mvös lainakirjas ton hoitajana, kuten Peijarin kansa- kouiullakm. KoSra marm i-a taholta on kuult>-, et'ä täällä sijaitsema Kalliola-niminen talo tulee vakkohuutokauvalla piakkoin inyytämäksi, niin keskusteltiin maini tun talon huutamisesta kunnalle jn samalla malittiin sitä marten toimi- kunta, johon tulimat: talolliset Fran? Kontti, Eemeli Hinltu, K. W. Wähä- mihu sz?ä torvpari Edward Kannosto j i «nälit. Neslori?!>eminen. Toimi kunnalle anneltiin tävst malta päät- töä kauppa, jos sen edulliseksi näkee ja hankkia rahat kunnan nimessä. Koir^mera alennettiin 2:teen mark- kaan ja määrättiin kukin koiran omis taja hankkimaan «veroitusmerkli, joito s^a kunnallislaut. esimieheltä, ja kiin nittämään se koiransa kaulahihnaan Vuokralautakunta on tääl- lä ehtinyt koolla olemaan ja kolmessa eri paikassa ja on kaikissa horkitta- mana ollut «vuokrasuhteista johtuivat riita asiat, joista osaksi on saatu so minta. toiset on lykkääntynyt tuon nemmaksi ja jokunen osta tulee k>hln- kunnanoikeuden ratkaiStamaksi. Ensi kesänä tulee «varmaankin muokralau. takunnalla olemaan kiireet ajat kat selmuksien toimituksessa, joita uusi ase.us edellyttää, m. m. kormauksen saantiin nähden varannuksista. Pu heenjohtajan palkasta, jonka suuruu- den senaatti määrää, ei ole mielä mitään kuulunut, joka tar>aukse?so tulisi sen olla mahdollisen riittämän, sillä tuossa toimessa, joka on raskoS ja «vastuunalainen, tulee esiintymään valjon työtä ia maimoa ja on siinä useissa tapauksissa kävtettämä laki miehenkin apua. Nämät kaikki tulisi ottoa huomioon palkkaa määrätessä MjlMNllS ItNlsllM Iliilessli! MlvktM on nyt maalien jälkeen otettu keskus telun alaiseksi Helsingin Sanomissa ja Suomalaisessa Kansassa, saaden miime päiminä niin kärjistyneen luon teen, että Helsingin Sanomat miime perjantaina, tehtyään ensin selkoa pu heenalaisista erimielisyyksistä, lausuu seuraamat jyrkät sanat: „Mitä on siis tehtämä? Sillä sel. mää on, että asia ei tällä taivalla saa jatkua? Meidän mielestämme ei ole muuta kuin yksi mahdollisuus olemassa. Jol lei ole mahdollista saoda täysin lojaa lista ja samalla myös puolueen keS keisessä esiintymisessä siedettämää yh leiSloimintaa aikaan, niin erotkoot ryhmät, toimien kumvikin omoSta puo iesiaan sekä yhdessä enintään main jonkinlaisena «vapaana «vaaliliittona. Puolueemme keskusjohto on asetettu miime aikoina suhteellisilla maaleilla Pantakoon kerran taas enemmistö- maalit toimeen, puolue itse ratkais- koon, mihin suuntaan se tahtoo asi oitaan hoidettamaksi. Jos puolue ot> taa kannattaa tseen ..Suomalaisen Kinsan" ryhmää ja sen menettelyä, "iin meillä ei ole siitä mitään sano- mistä, mutta annettakoon sen sitten myös yksin hoitaa asiat omissa ni missään ja «vastata niistä — se on kokonaisuuden kannaltakin palsoa pa> rempi kuin erimielisyys ja yhtenäisyy den puute lamauttaa kaiken toimin non. Mitä edustajamme eduskuntoryh mäSsä tulemat tekemään, se on t?e- ySti olemz heidän asiansa. Mutta tärkeä on, etteimät he anna riitoi suuksten lamauttaa toimintaa ja ettei myöskään yksimielisyyden nimessä alistuta ajamaan tai tukemaan sein moisia mielipiteitä, jotka asettamat puolueemme määrään moloon." Tähän kirjoitukseen mastasi Heisin gin pääskyslehti Suomalainen Kansa lauantaina. Lehti selittää asiaa niin, että H. H:mat omat hyökänneet nuorsuoma laisen puolueen kimppuun ja tämän tehneet henkilökohtaisista syistä. Sen H. S:main ilmoituksen, että jos puo lue hymäksyy pääskysten kann-.n, toinen ryhmä jättää puolueen, käsit tää pääskyslehti maan uhkaukseksi, pelkäksi pelotteluksi. Mainittujen lehtien toimitusten mä istä kiistaa säestämät maaseudun nuorsuomalaiset, kukin Lamallaan. Helsingin Sanomissa julaiStaon valjastuksia ja esimerkkejä niistä häi käilemättömistä keinoista ja meneite- lytamoiSta, joita M.kkellN läänin nuorsuomalaisten nykyinen puolue johto on maolipuudissa harjoittanut pääSkySryhmän hymäksi ja marsinais- en nuorsuomalaisten syrjäyttämi eksi. Suomalainen Kansa on taas puo- estaan amannut palstansa maaseu dun pääskyslehtien la«verielu'lle. Wii- me maanantain n:rossa on lehti sitä paitsi antanut huomattaman sanan- mallan makuuttamalla itseään maa- aiselsi makuuttamalle hämäläiselle ..pääskyselle", joka myöskin puoles taan «vaatii ..pikkumaisuuksien" lopet tamista puolueen keskuudessa. Hajaannusliistan johdosta lienee päätetty pitää nuorsuomalaisen puo lueen puoluehallinnon kokous lähim- pinä päiminä. Kalcwala-juhla« mictto maascuvulla. Kalem^.la-juhla on päätetty miettää Wo a s a s s a t. k. 28 p:nä suurena yhteisenä kanscllisjuylana. Malmi?- ruksiin on jo ryhdytty. Juhlatoimi- kunioau, joka juhlaa on alkannt wal- mistaa, omat Nuorsuomalainen yh distys, Nuorsuomalainen naisliitto, Nuorsuomalaiset nuoret, Maasan ). Nrkkonen. ttSNg2505S5t0. ?örm. lSkö. sampers. putieiiii sos. Saapunut ensilliämen vuoclen 1910 uutuus läköt^s I^usis tslvivärejä. Iikuiill8tk-68ineitä. Alalle)» lälietetääa p^^ciettäe-isä. ZZ0 Nuija ja Kansallismieliset Nuoret malinneet 3 makinaista ja 2 mara- edustajaa. Miime torstaina oli toi mikunnalla kokous. Ohjelma koete taan saoda mahdollisimman armo?- taaksi ja tarkoitustaan «vastaamaksi. P:maa. Sortawalan Suomalaisuuden Liiton johtokunta päätt, kokouksessaan perjantaina ryhiyZ puuhaamaan ylei-, tä kansanjuhlaa helmi?. 28 p, jolloin on kulunut 75 muotta Kalemalan il- mesiymisestä. — Raja-K. Kalemala-jvhloa tullaan Jymäs kylässäkin «viettämään t. k. 28 p:nä. Suomalainen seura ja Sydän Suomen Nuorten Nuija omat kum pikin malinneet keskuudestaan 6 hen kiiöisen toimikunnan juhlaa puuhoa. maan. Juhla mietetään Kaupungin- tclon juhlasalissa. Ohjelmaan tu ee aulua, puhe ja kumaelmana ensimäi- en näytöksen toinen kohta Erkon ..Ainosta". Nuorsuomalaisten taholta tultance yhtymään yhteisen juhlan miettoon ja ottamaan osaa ohjelman suoritukseen. Sisäänpääsymaksut omat 50 ja 25 penniä. — Suomal. Suur-Samon nuorisoseurojen kes- usseuran johtokunta on yhdessä yk- Ityisten asianharrastajain kanssa ryh tynyt «valmistuksiin suuren Kalemala- uhlan miettämisekfi Mikkelin yh teiskoulun juhlasalissa, maanantaina k. 23 p. Juhlaan tulee kauttaal taan isänmaallinen ohjelma ja koet taan se saada mahdollisimman cr- mokkaaksi. — M. S. Kajaanin Suomalaisuuden Lii an johtokunta päätti t. k. 9 p. pitä mässään kokouksessa t. k. 28 p. tai- meenpanra juhlan Kalemalan ilmes tymisen muistoksi. Juhla pidetään anottuna aikana Kajmnin kaupun gintalolla armokkaalla ja isänmaoiii- >Ls ohjelmalla. — Sam. S. Raahessa on Suomalaisuuden Liiton johtokunta ryhtynyt puuhaa, maan Kalemala-juhlan miettSmistä. R. S. Joensuussa toimii Suomalaisuuden Liitto Kalemala-juhlat. Mopista miettää juhlasalissaan yliopistollisen Kalemala-juhlan, jossa esitelmän Kalemalasta pitää pr-s ?aarle Krohn. Ed»stajawaali Lapissa. Lapin edustajaksi on tullut opettaja A. Fränti, 687 äänellä. Kanttori A Halonen sai 508 ääntä ja työmies ^iminiemi 122 ääntä. Miime muonna sai Fränti 849, Halonen 679 ja Kiminiemi 239 ään- joten äänestäjien «vähennys on melkoisen suuri. — Suomalaisen puolueen Tomperee» järjeStiin johto- unnan kokouksessa miime sun nuntaina w5Iittiin järie-Ztön ja joh o- unnan puheenjohtajaksi lehtori Scn- eri Lahdensuo ja hänelle «varanne- zeksi «naisten A. Aihomuori. Sihtee riksi malittiin konttoristi Eino Tnbo- nen ja rahastonhoitajaksi tehtail-ja O. Leppänen. Halmat kirjat eli n. k. kruununkirjat omat naapu- rimaassomme Ruotsissa saamuttaneit «vallan suunnattoman suosion. Muistakaa. että suomeksikin on kruununkirjastoa «vastaama ..PuolentoiStamarkan" kir jasto, jossa on ilmestynyt joukko ar- «votkaita leoksia niin huokeaan hin taan kuin 1: 50. Siinä on jo seu- raamat 20 numeroa: N:o 1. August Strindb-rg, llnel. mia. N.o 2. Gustaf of Ge«ierstom. Amiolnton ilmeily. N:o 3. Knut Hamsun, Pan. N:o 4. Almi!de Pryd^, Härön k rtanon lapset. ^)t.o 5. Hil da Tihlä, Leeni. N:o 6. Gustaf as Geijerstam. Pikku-Meikon kirja. N:o 7. MenälKsiä kertomuksia <M. Ler- msnlom, Bela ja A. Kuprin, Ka- dulta). N:o 8. L. Andrejem, Kertc- muksia. N:o 9 Olga von Bium- garlen, Miten Port Artur kukistui. N:o 10. Leascidio Hs^rn, Idän ää reltä (japanilaisia kertomuksia). N:o 11. Werner Hu-rbie, Ennen Mure nia. N.o 12. Werner Hunble, Muk- denin taistelu. N:o 13. P-etari Päi- märinto, Pikku Mari. N:o 14. Emil Strauss, Tuonen turmiin. N:o 15. Elmira Millman, Lvyli. N:o 16. Muoritsalo, Humoreskejä. N:o 17. Henrict Hoine, Malikoima runoelmia. N.o 18. Annie Quiding, Pisara me ressä. N:o 19. K. A. Tamaststjerna, Valikoima runoelmia. N:o 20. A. M Forsm -n, Suomalaista runoutta (Aineenmukainen antologia suomalais ten runoilijoin rimoista). Saatamana kaikista kirjakaupoista. Mii Mli» t M,jlli. Helsinki. - Sa»lalliS«ieliseu Nuori- soliito» Wakka-S»ome» piiri per»stett». Mehmaan kursseilla miime miikolla päätettiin perustaa Kansallismielisen Nuorisoliiton Makkc- Suomen piiri. Liittohallintoon malittiin seuraamat henkilöt: opettaja K. Kairisto ja kaux- papalmelija Rauha Neumonen Weh- maalta, mcanmilj. poika Artturi Uskonen Taimassalosta, maanmilj. Erkki Kallio Kimimaalta, talontytär Jenny Hakula Lokalahdelta, neiti Suoma Ahlsten, maalari K. Koski nen ja yliopp. Tyyni Leisiö Uudes- takaupungista, maanmilj. Frans Ju mala Uudellakirkolla, kanttori Kallio Pyhärannasta, maanmilj. P. Pal munen ja yliopp. Onni Sumanto Laitilasta. — We»äläiste» kokouS Tam pereella. Miipurin hengellisen kon sistorin ehdotuksesta pidettiin Tam pereella miime sunnuntaina kokous, johon olimat saapuneet kaikki Tampe reella ja sen lähiseudulla asumat kreik- kalais-katoliseen uskontunnustukseen kuulumat henkilöt. Kokouksessa, jonka amasi pastori Pautsu, keskusteltiin kysymyksestä, tahtomatko ne Suo messa osumat «venäläiset, joilla ei ole kansalaisoikeuksia Suomessa, ottaa osaa 1 jäsenen ira'itsemiseen «valta- kunnanduumaan. Kokous päätti yk simielisenä mielipiteenään mainitulle konsistorille ilmcttaa, et ei Tampe reella ja sen ympäristössä asumat «venäläiset halua ottaa osaa jäsenen malitsemiseen duumaan, maan tyyty- mät nykyisiin oloihin. — 172 - Iieeaa ja olikaa kän nyi: pukunut totta uimisesta. Ku- lev monet vankemmat ikmiset eroilti lÄt kia lotuu^ien lcoko totuu6e.>>ta. Olikan velvollisuug puliua totta — mutta koko totuuclen sanon'.!>^i oli toisinaan epä- mukavaa eikä ollenkaan tarpeellista. Xit kuljeskeli pienen laakson läp!, niissä lepät ja piilipuut kelluttivat lientoja ok-iiasa ja kopesnliai - maita lektiään. lluoaton teiniin maailmaa turliuutta. Ltäämpäuä soisella niitillä koliosi sumu lätäköille, /ärvi uinui mustana korkeitten rantojen varjossa, /a tuolla oli Dornal, missä liäu oli elänet niin onnellisena. ^yt ei kukaan välittänet känestä. llän oli ^ksia mailmassa. Hän toivoi saattavansa mennä kauaksi tunturien toiselle puolelle eikä milloinkaan tulla takai sin. Kenties liän avarassa mailmassa löytäisi jonkun, joka välittäisi känestä ja uskoisi liäncen. luottamuksen tunteilla lensivät liän en ajatuksensa IVle^sie ^lae Valter'iio, koulutyttöön K!rkosxva!c1'lsta. Hän K/Ilä käsittäisi liäotä, auttaisi lläntä. Hänpä tali- toisi mennä sinnepäin. Kenties tapaisi liän t^tön. Lil- mänräpä^stskään epäröimistä läkti Kit matkalle, vaikka alkoi tulls pimeä. Hsa koetti c>ll» ajattelematta isoisää ja tämän julmia sanoja. Kit kulki vanliaa ajotietä kivilouliikon oin ja as- tuskeli reippaasti kanervikossa, missä kiiltomadot kim melsivät ja sirkat sirisivät. Luuret sananjalat, sateen kostuttamina, Iiivelivät llänen käsiään. Niitten viileä kosteus tunki llänen olluitten kesävaatteillensa lävitse. Hänen edessään oli tasanko, jonka toiselle puo- lelle äitinsä oli mennet silloin, kun llän oli tavannut maankulkijan. Kit ei nostanut silmiään, sillä liäntä kuvitti katsella miten syvällä kän kaklasi sananjaloissa. Xkkiä tunsi kän tupakan kajua, joka selvästi tuntui — 160 — liän oli kätkenyt rikkaläjään? lu sentään sekään, l^läakän oli syyttänyt kissaa ja isoäiti oli samana aa muna keittäi.yt pesiiri^vulla kissaa ia täkclännyt niin lievästi etlä vielä ka'><5l kuppia oli puclounut kyll)ltä. tie!?! kän Lekän oli tuo k/lpy aa mulla. Iläntä oli kicllettx uimasta järvessä, ellei joku enoista olisi makaus. l'arasta oli olla suora. Kenties se oli-,i väkän myökäist», mutta saattoikan tuota ko ettaa. »Iso äiti-, sanoi liän. »Vesi oli niin lämmintä aa- mulla. Otin kengät jaloistani ja kaklasin väkän. Hän silmäili ympärilleen näkcläkseen, miten tämä vastaanotettaisiin. Oliiian känen sanoissaan totta, vaikka eivät olleet aivan totuudenmukaisia, kuvassa vallitsi ykä eclelleen syvä kiljaisuus. »Kaklasin aina polviin saakka,» lisäsi kän. ki kukaan sanonut sanaakaan. Itänen enonsa ^.r- mour näytti olevan aivan syventynyt »(^airn Ld^varcls Uutiset» nimiseen sanomalekteen. Kit joutui aivan epätoivoon ja päätti, että kun kän kerran tulisi suureksi ja saisi sisarenpoikia ja lap- senlapsia, kän kolitelisi keitä aivan toisella tavalla, jos jokin painaisi keiclän mieltään. Xämät ikmiset eivät ollenkaan auttaneet pientä poikaa, joka mielellään tak- toi tietää, mikä känen kepposistaan nyt oli selville saatu, ^os olisivat antaneet pieoimmänkia viittauksen, olisi kän keti ymmärtänyt. Alutta tällainen vaitiolo oli syilämmetön. kiitä ke itse pitäisivät tällaisesta koktelusta. Hän tunnusti kerrassaan kaikki. »R-iisuin vaatteeni ja menin uimaan aamulla men- nessäni kouluun.» Isoäiti kääntyi ja katseli mitenZKit teeskennellen M Lvvueä/. 43