N:o 120 — 1910 KAIKU. Maanantaina Lokakuun 17 päivättä. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. ObIBpSIä 21 Tervola. Kiin teim istökauppoj a Maanmittaustoimia y. tn. kenraalikumern öörin kirje, missä tie- dusteltiin, onko Suomen laissa sään- nöstä Suomessa asumain ja Menäjän alamaisiksi, mutta ei silti Suomen kan- salaisiksi pyrkimäin ulkomaalaisten teh- tämästä uskollisuusmalasta. Senaatti päätti tiedusteluun mastata, ettei sel- laista säännöstä ole olemassa. Senaatin lausunnon mukaan ei ul- komaalainen, rumetessaan Menäjän alamaiseksi, moi »vannoa siihen kuulu- maa uskollisuudenmalaa minkään Suo- men kumernöörin edessä. — Palkkojen korotus. Sen li- saksi mitä ennen on kerrottu mainitta- koon, että korotetut palkat tulemat moimaan kuluman muoden alusta, mutta toimituskuntain päälliköille tule- ma 200 mkn lisäpalkka kuukaudelta on sensijaan lakkaama lokak. 1 päimästä Tähän asti omat senaattorien muosi palkat olleet seuraamat: marapuheen- johtajan 27,400 mk.; muiden 22,400 mk. W:n 1903 asetuksen mukaan, jo- ka taas tulee moimaan, on warapw heenjohtajan palkka 30,000 mk. ja muiden senaattorien 20,000 mk. Pal- kat omat tänä muonna sentään toisille mielä melkoisesti suuremmat, koska tuo 200 mkn palkka on tullut lokak. alkuun asti toimituskuntain päälliköille. Ia tämäkin on jo melkoinen lisämeno maltiolle. — Määrärahat raittiustyön edistämiseksi. Kuluman muoden menoarmiota mahmistettaessa pyyhit- tiin siitä pois senaatin ehdottama 20,000 mkn määräraha raittiustyön edistämistä marten. Paitsi tätä mää- rää esitti senaatti, että maltiorahas- tosta myönnettäisiin maksettamaksi sa- maan tarkoitukseen, kuten muoteen 1909 asti on tehty, 35,000 mk. Tätä mää- rää ei ole pyyhitty menoarmiosta pois, jonkatähden raittiustyötä marten on käytettämissä mainittu summa. Eduskunta esitti tähän tarkoitukseen myönnettämäksi suostuntarahastosta 70,000 mk. — Raittiusopetus kouluissa. Senaatissa esiteltiin perjantaina mal- tiosihteerinmirasto» ja kenraalikumer- nöörin kirjeet, jossa pyydetään senaa- tin lausuntoa eduskunnan anomuksen johdosta lokak. 17 p:ltä 1907, eitä hallitus järjestäisi kaikkiin maltion ja kuntain ylläpitämiin oppilaitoksiin ope- tusta alkoholipitoisten juomain rvaiku- tuksesta ja että asianomaisiin kouluase- tuksiin otettaisiin määräys siitä. Senaatti päätti puoltaa anomusta ja alistaa korkeimpaan paikkaan: että, jos maltiomarain tila sen sallii, »vuosina 1911, 1912ja 1913 otetaan menosääntöön 17,000 mkn »vuotuinen määräraha raittiusopetus- kurssien järjestämiseksi kansakoulunopet- tajille ja opettajattarille: että järjes- telmällistä raittiusopetusta on termeys- opin yhteydessä annettama maan op- pikouluissa senaatin tekemän tarkem- ma suunnitelman mukaan: että oppi- koulujen opettajille tästä opetuksesta myönnetään palkkiota 1 miikkotunnin palkkiota mastaama määrä, ja että tästä aiheutumaa menoa marten oppi- koulujen määrärahaa mirantoimitus- palkkiota marten korotetaan arrviolta 8,400 mklla; että kurssien toimeenpa- nemiseksi alkohologiassa yliopiston moi- mistelulaitoksella muosina 1911, 1912 myönnetään 2,000 mkn määräraha; että pakollisen raittiusopetuksen järjes- tämiseksi yliopiston moimistelunopetta^ siksi ja opettajattariksi malmistumille, yliopiston moimistelulaitoksen meno- sääntöön otetaan 2,000 mkn määrära- ha; että yksityiskouluille maltioapua annettaessa ehdoksi pannaan raittius- opetuksen antaminen termeysopin yh- Leydessä samassa määrin kuin maltoon »vastaamissa kouluissa; sekä että lokak. 19 p. 1908 annettuun armolliseen ase- tukseen yliopiston moimistelulaitoksen muutetusta järjestysmuodosta, lehtäi- siin sellainen lisäys, että sanotun ase- tuksen 14—16 pykälissä momiis- telunopettajiksi ja opettajattariksi ai- komille määrättyjen oppijaksojen ja har- joitusten tulee käsittää myöskin kurssi alkohologiassa. — Meijeritalouden kiertäwiä opettajia. Kokkolan meijerikoulun johtokunta on ehdottanut maanmilje- lyshallitukselle, että koska koulun opet- tajisto kuluman lokakuun 15 pstä tä män muoden loppuun ei anna opetus- ta koulussa, opettajat tänä aikana sai- simat toimia meijeritalouden kiertämi- nä opettajina Oulun läänin Talous- seuran sekä Muurahaiset jaEnigheten- nimisten meijeriliittojen alueella. Tar- koitusta marten anoo maanmiljelys- hallitus myönnettämäksi 1,072 mkn määrärahan maksettamaksi opettajille päimärahoina ja matkakustannuksista. Maanmiljelyshallitus on puoltanut anomusta sekä ehdottanut, että senaat- ii myöntäisi mainitulle johtokunnalle 1,600 mkn määrärahan käytettämäksi edelläkerrottuun tarkotukseen. — Merenkurkun merimerkit. Taajakarisen Merenkurkun pohjoisosan purjehtiminen syksyisin ja kemäisin tuottaa suuria maikeuksia marsinkin siihen aikaan kun luotsilaitoksen ma- jakkalaima ..Gmarken" (Snipan) on poissa paikoiltaan Snipanin karilta. Sanottu majakkalairva ei moi kulkea omin moimin, sillä siinä ei ole moottoria; se kuljetetaan paikoilleen ja korjataan pois hinaajan amulla. Ajojäiden takia ei sitä kuitenkaan moi- da kyllin aikaisin asettaa paikoilleen. Sitäpaitsi on hinaamalla kuljetuksessa se maara, että hinaajaköysi moi kat keta ja laima joutua luonnonmoimien temmellyksen uhrina ajelemaan, kuten miime kemäänä kämi ..Nahkiaiselle." Luotsi- ja majakkalaitoksen ylihalli- tus on ryhtynyt hankkimaan laimaan moottoria. Chrichton & C:o on tar joutunut tekemään sen 30,530 mksta ja Hietalahden laimameistämö 000 mkaa kalliimmasta hinnasta. Puol- taen miimemainittua tarjousta, koska kone sen mukaan tulisi 40 hemosmoi- maa moimakkaammaksi, on ylihallitus ehdottanut, että senaatti tarkotukseen myöntäisi 40,000 mkn määrärahan Entisen sumusireenin moottorin poista- minen ja muut korjaustyöt maatimat lähes 5,000 mk. — Sähkölennätinjohtojen tva hingoittaminen. Koulutoimen yli- hallitus on lähettänyt seuraaman kier- kirjeen kaikille kansakouluntarkastajille ja kansakoulunjohtokunnille: Kun Suo men sähkölennätinpiirin päällikkö on tamantakaa maan kenraalikumernöörille ilmoittanut, että porsliini-eristäjiä oli tahallisesti rikottu sähkölennätinlinjoil- la, mikä aiheutti keskeytyksiä johdoissa sekä melkoisia menoja sähkölennätinlai- tokselle, ja kun on mahdollista, että koulujen oppilaatkin omat ottaneet osaa tähän moitittamaan hämitystyöhön, saa ylihallitus kehoittaa teitä käske- mään kansakoulujen johtajia ja johta- jattaria terottamaan kansakoulunoppi- laiden mieliin, etteimät he saa miten- kään mahingoittaa sähkölennätinjohtoja sekä selittämään heille, että »voimassa olema rikoslaki sanotunlaisten johtojen mahingoittamisesta määrää, paitsi kor mausta »vahingonteosta, myöskin an- karan rangaistuksen. — Kainuun olot. Kajaanin maanmiljelysseuran uudistetusta ano muksesta saada 15,500 mk. yhden ag- ronoomin ja mähintäin miiden työn- johtajan palkkaamiseksi on Oulun lää- nin kumernööri antanut lausuntonsa, missä hän mitä lämpimimmin puoltaa tätä, samoinkuin hän puolsi ensimäis täkin anomusta asiassa. Kumernööri huomauttaa, että Kajaanin maanmil jelysseura on miime miisimuotiskautena työnjohtajiensa kautta aikaansaanut sen, ettei mitään hätäaputoimenpiteitä ole tarmittu. Jos työnjohtajat ote- taan pois, on marma, että hätäapua muosittain on annettama suuremmassa tai pienemmässä määrässä, maan pie- nintäkin hätäapua menee aina monta mertaa enemmän kuin ne 15,500 mk., joita nyt pyydetään. Ainakin olisi pyydetty määräraha kumernöörin mie- lestä myönnettämä tulemaksi muodeksi. — Poliisivoimain lisäys. So dankylän länsipiirin nimismies on anonut, että kaksi uutta poliisikonstaa- pelintointa perustettaisiin sanottuun piiriin etupäässä miinankuljetuksen eh- käisemistä marten. Kun piirissä on entuudestaan main kaksi poliisikonstaapelia, on Oulun lää- nin kumernööri katsonut tarpeelliseksi puoltaa anomusta. — Kauran rahti rautateittä. Keskusosuusliike Hankkija on anonut, että kaurat ensi marraskuun alusta ainakin tuleman toukokuun loppuun luettaisiin 0:teen rahtiluokkaan, jotta niitten kulettaininen rautateitse tulisi helpommaksi. — Kajaanin meijerirettelöt. Kuten olemme kertoneet on prokuraat- tori lähettänyt Oulun l. kumernöörille kirjelmän Kajaanin meijeriasiasta. Kir- jelmä kuuluu seuraamasti: Prokuraattorin mirastoon antamas- saan kirjoituksessa omat kartanonomis- taja Juho Karjalainen Kajaanin kau- pungista, talollinen Oskari Rautiai nen, Sotkamon pitäjän Nuaskylästä, torppari Olli Hiljanen ja talollinen Efraim Korhonen, kumpikin Kajaanin maaseurakunnan Lehtomaaran kylästä, kertoneet muun muassa että sittenkun eräät Kajaanin seutumilla toimimat henkilöt m. 1905 olimat alkaneet puu- hata sinne osuusmeijeriä ja semmoi sessa tarkoituksessa toimituttaneet koe- kirjoituksen, jolla oli tahdottu saada tietää montako osakasta tuohon yri tykseen ilmoittautuisi, niin on muitten muassa kantajien nimel merkitty sano- tussa koekirjoituksessa syntyneeseen luetteloon, joka sittemmin oli liitetty mahmistamista marten jätettyyn ehdo- tukseen ..Kajaanin osuusmeijeri"-nimi- sen osuuskunnan säännöksi: että osuus- kunta, jonka säännöt herra kumernööri oli mahmistanut 10 päimänä lokakuu- ta 1906 mutta joka jo aikaisemmin oli alkanut toimintansa, muonna 1909 oli luomuttanut omaisuutensa kunkurs- siin, ja että konkurssituomion julistet- tua, oli laadittu ositteluohjelma osuus- kunnan melkain maksamista marten, jonka ohjelman mukaan muitten muas- sa kantelijain osuuskunnan jäseninä oli suoritettama heidän kunkin osalle jaet tuja rahamääriä, maan koska kanteli- jat, joista Olli Hiljanen koekirjoituk- sien aikaan ei ollut oleskellut paikka- kunnalla, eimät koskaan olleet kirjoit- tautuneet ..Kajaanin Osuusmeijerin" koemerkintälistoihin eimätkä koemerkin- tään muutenkaan ottaneet osaa eimät- ka ilmoittautuneet osakkaiksi sanottuun osuuskuntaan taikka antaneet kenelle- kään muulle toimeksi heidän puolestaan sitä tehdä eikä kantelijoilla yleensä milloinkaan ollut ollut osuuskunnan kanssa mitään tekemistä, omat kante- lijat, ilmoittaen hamainneensa ettei- mät koemerkintä listoissa olemat ni- mensä olleet oikeat, anoneet prokuraat- torinmiraston toimenpidettä, muun muassa tutkimuksen toimittamiseen siitä rikoksesta, jonka kautta heidät oli tah lomattansa ja tietämättänsä merkittr yllämainittuihin koemerkintäkirjoihin sekä heitä uhkaaman oikeusmaaran es tämiseksi minkä ohessa he omat maati neet kormausta kärsimyksistään asiassa Tämän johdosta ja kun Kajaanin kaupungin miskaali F. A. Planting jonka tehtämiin puheenaolema kuulus telu lähinnä - olisi kuulunut, on tänne ilmoittanut itsellään oleman asiassa osa ja hän niinmuodoin on pidettämä esteellisenä suorittamaan tuon kuulus telun, saa Prokuraattorin mirasto myö täliittäen asiassa kertyneet asiakirjat täten kunnioittaen pyytää, että kumer nööri määräisi sopiman ja jäämittä män henkilön toimittamaan mainitun tutkimuksen, ja on siinä laadittama pöytäkirja aikanaan tänne toimitetta ma. Pellermo-seura on pyytänyt senaat- tia asettamaan toimikunnan tutkimaan Kajaanin osuusmeijerin konkurssi- ja sen yhteydessä olemia asioita. Sa- malla on seura esittänyt senaatin har- kittamaksi, eikö maltio möisi jollain ta- malla torjua niitä maikeuksia, joihin suuri joukko Kajaanin kihlakunnan asukkaista on meijerin mararikon ta kia joutunut. — Oulun kaupungin alue. Ou lun maistraatin asiasta tekemän kyse- lyn johdosta on senaatti selittänyt, että Toppilan perintötilan alue kau pungin omaksi jouduttuaan, kuuluu oi- keudellisessa ja hallinnollisessa suh- teessä Oulun kaupunkiin. — Hylätty walitus. Senaatti or hylännyt sil. kand. Wilho Tam- misen malituksen kouluylihallituksen päätöksestä, jolla fil. kand. I. E. Rannisto nimitettiin Kajaanin semi- naarin matematiikan ja luonnontietei- den lehtoriksi. — Konetirehtöörit. Valtion rautateitten Turussa oleman konepa- jan 1 luokan konetirehtöörin mirkaan on senaatti puolestaan nimittänyt ensi luokan koneinsinöörin I. H. Almbergin. — Rautatiehallitus. Liikenneti rehtööriksi rautatiehallitukseen on nimi- tetty ylikontrollööri H. A. Hagman. — Koululaitos. Kouluylihallitus on nimittänyt rouma A. K. Heiskarin laulunopettajaksi Raahen alkeiskouluun. — Anomus sitveellisyystyön avustamisesta. Senaatin lausun- toa on maadittu eduskunnan anomuk- sen johdosta, että ensi muodeksi myön nettäisiin 50,000 mk. simeellisyystyön amustamiseksi Helsingissä ja muissa suuremmissa kaupungeissa. Senaatti on päättänyt maatia muutamien ku- mernöörien, lääkintöhallituksen ja mai maishoidon tarkastelijan lausuntoja asiasta. — Valtiopäiväjärjestykselle osotetaan huomiota. Kaikki uutta maltiopäimäjärjestystä ja maltiopäi- mien työjärjestystä koskemat maltio- päimäasiakirjat ja pöytäkirjat on tilattu kenraalikumernöörin kansliaan menä- jäksi käännettämiksi. — Keisarikohtaus. Perjantailli nen Rossija kertoo Post-lehdessä ol- leen mirallisen uutisen mukaan, että H. M. Keisarin ja keisari Milhelmin kohtaus tapahtuu erityisen Potsdamiin tehtämän mierailun muodossa. Potsda- mistä palaa H. M. Keisari Friedber- giin. Uutisessa sanotaan, että hallit- sijakohtauksen merkitys tulee täten suuremmaksi. Nyttemmin on lopulli- sesti päätetty, että kohtaus tapahtuu marraskuun ensi puoliskolla. — Uusia kouluja. Kenraali- kumernööri on yhtynyt senaatin pää- tökseen, että kollega E. Granit Ilmo- niemelle myönnetään lupa Porissa amata 7-luokkainen oppikoulu, jonka pohjana on koko kansakoulukurssi. — Työttömyyden liewentämi- nen. Senaatti on päättänyt puoltaa eduskunnan anomusta, että muoden 1911 menosääntöön otettaisiin 200,000 mkan määräraha toimenpiteitä marten työttömyyden mähentämiseksi ja työt- tömyyden aiheuttaman hädän liemen- tämiseksi. Vulun kaupungista. — Oulun Nuijan kokouksessa perjantaina keskusteltiin yhteistoimin- nasta eri puolueitten kesken maltiolli- sissa maaleissa. Melkein yksimielisesti oltiin sitä mieltä, että jos suinkin on mahdollista laajempi yhteistoiminta maltiollisissa maaleissa olisi aikaan- saatama. Olisi suotama, että puoluejärjestöt ja ryhmät eri seuduilla tätä kysymystä alustamasti harkitsisimat. — Keräyslista, johon yleisö moi merkitä lahjojaan Uno E y g n a e u k- s e n muistoksi perustettaman rahastoa marten, on m. m. Oman Kannan kir jakaupassa. Kuten tunnettu aiotaan tämän rahaston korkomaroja käyttää »varattomien kansakoululasten koulun käynnin amustamiseksi. Toimottamas- ti kansalaiset tahtonemat lahjoituksillaan hymää asiaa edistää. — Noutoa Maikki Järnefeltin laumantai-iltainen konsertti muodostui suuremmoiseksi taidetilaisuudeksi, joka ei hemillä mielestä lähde. Taiteilijat- taresta on äskettäin sanottu että hän on taiteensa huipulla ja sen saattoi marmäankin jokainen läsnäollut ihas tuksella todeta. Hänen laulunsa ereh tymätön marmuus on ihmeteltämä hänen sielukas tulkintansa on mitä maikuttaminta. Sanalla sanoen hän maltaa ehdottomasti kuulijansa, joka milloin liikutettuna, milloin taasen ilosta sykähtäen maipuu kuulemiinsa Sibeliuksen ja Järnefeltin tuttuja lau luja on tuskin koskaan esitetty sellai sella tenholla ja hartaudella, jollaisella sen laumantai-iltana teki Maikki Jär neselt. Kuulan „Tuijotin tulehen ker ran" on symä mestarillinen laulu Senkin tulkitsi taiteilijatar melkoisen hymin. Perinpohjainen symentyminen esitettämäänsä, sen lämmin ja intomie linen esittäminen tekemätkin taiteilijat taren maamme ensimäiseksi. Konserttiin oli kerääntynyt innostu nutta yleisöä aiman miimeistä sijaa myöten. Myrskyisäsi! osoitti se suo- siotaan taiteilijattarelle ja maati san gen monta laulua uudestaan. Dlioh- jelmankin saatiin kuulla pari kolme laulua. Säestystä hoiti neiti Alina Kune- lius huolellisesti. — Taloukauppa. Työmies Leon Mehtälä on ostanut leski Maria Bäl- ten omistaman talon ja puoli tonttia Linnankadun marrella 14,500 markasta. — Meriselitys annettiin lauan laillisessa raastumanoikeudessa höyry- laima ..Brandemikin" t. k. 7 p:nä Hailuodossa Marjaniemen nokan luona kärsimien maurioiden tähden. — Pesänkirjoitusta pyysi miime lauantaillisessa maistraatissa läänin- rahastonhoitaja Rehnbäck ent. yliop- pilaan Johan Oskar Forsmannin jäl keen. — Markaan alkuja. Lauantai na iltapäimällä marastimat pari poi kasta toinen 7 ja toinen 10 muoden manha „Kiistola"-nimisen kahmilan pöydältä 3 laatikkoa paperossia, jotka kuitenkin saatiin heiltä pois, ennenkuin ehtimät lähteä pakosalle. Pojat ker- toimat toisten poikasten ennemmin marastelleen sanotusta paikasta pape- rossia y. m., jonka muoksi hekin ai- koimat koettaa onneaan. — Marasliiga. Etsimä poliisi on saanut tietoonsa erään marasliigan, johon kuuluu kaikkiaan noin kymmen- kunta 10 ja 15 ikärvuodeu mälillä ole- maa poikasta, joista useimmat omat jo entuudestaan poliisille tuttuja. Lii- ga tuntuu tehneen markauksia oikein enemmältä, koskapa poliisille ilmoite- tuissa markauksissa on 4—5 heidän tekemäänsä ia sitäpaitsi on jo ilmen- nyt useita sellaisiakin, joista ei ole poliisille ilmoitettu. — Laiwaliike. Norjal. höyry- laima ..Skarpsnö" saapui lauantaina Haukiputaalle ja lastaa paperipuita Bergbomilta Espanjaan lähetettämäksi. „Oresund" lastaa Marjalasta sahat- tua tamaraa. Eilen saapui tänne ruotsalainen höyrylaima „Prins Oskar", tuoden 0,500 säkkiä jauhoja Königsdergistä eri kauppiaille. Laima menee täältä Maasaan, mihin se miepi rukiita. Miimin Hlliillrtillllil. Reimanin murhajuttu oli jälleen miime perjantaina käsiteltämänä täkä- täisessä raastumanoikeudessa. Saapu^ millä oli Reimanin isäpuoli ja syytetty Otto Piirala oikeuden hänelle mää- räämän asianajajan, homioik. auskult. Wäinö Alamiitalan amustamana. Ensin esitti yleinen syyttäjä oikeu- delle todistaja Liisa Partasen maine- kirjan, josta kämi selmille, että häntä oli rangastu 3 kenaisesta markaudesta 2:lla muodella kuritushuonetta ja että hän oli senjälkeen ollut määräajan kan- salaisluottamusta mailla, pyytäen että Partanen kaiken tämän johdosta julis- tettaisiin peräytymistodistajaksi. Reimanin isäpuoli kertoi, että saa- miensa tietojen mukaan oli mainaja saanut ollessaan Kemiyhtiön töissä Ki- tisenjoella toisella kertaa 135 mkaa ja toisella heinäk. 12 p:nä 200. Tämän jälkeen maati hän, että jos syytetty Otto Piirala tulee kyseessäolemasta murhasta tuomituksi, melmoitettaisiin tämä hänelle suorittamaan kormausta siitä, että hän isänä oli poikapuoles- saan menettänyt auttajan. Piirala kieltää yhä jyrkästi syytök- sen ja että murhan tapahtuessa ei ole ollu: edes paikkakunnallakaan. Syyttäjä esitti tämän jälkeen todis- tajina kuuttomiksi entiset Briita Stiina Äijälä»», Kristiina Apikaili Piiraisen ja Liisa Partalan ja uusina todistaji- na ent. määpeli Juho Keskitalon, työ- mies Heikki Aleksanteri Björnin, talo- kas Kalle Junnilan ja maimonsa An- na Marian, torppari August Tikan, emäntä Anna Josefina Korhosen, työ miehet Santeri Juntusen, Kalle Kaik- ?osen, työmiehenmaimo Maria Karppi- en, suutari Juho Jaakko Luttisen. Mustaajan puolelta esitettiin todis tajiksi suutari Juho Meriläinen ja maimonsa Ida, työmiehen »vaimot An- na Tapio ja Anna Kreeta Remes, ta- llisenpoika Eino Wiik, talollisenmai- mo Maria Pernu, työmiehenpoika Kaar- Johannes Tapio ja tytär Anna Ta pio, työmies Heikki Termo eli Tau- riainen, ent. poliisi Juho Jaakko Dahl, Iin asemamies Matti Muotila sekä iviime kerralla kuulustelematta jääneet Aleksarteri Heino, Sofia Kaisto ja Amanda Lahti. Todist. Kreeta Stiina Äijä- toteutti entisen todistuksensa ja näytettäessä malokumaa ei todistaja moinut sanoa, oliko mastaajan kump- ä palina ollut mies kummankaan malo- kumassa oleman miehen näköinen, huo- mauttaen lisäksi että Liisa Partanen jatkoi Juntusen rannasta höyrymeneel- lä matkaansa yhdessä mastaajan ja erään toisen miehen kanssa. Sanoi muistamansa marmaan, että päimä oli elok. 1:nen, sillä todistaja oli silloin käynyt nostamassa miehensä palkan ja että kulki 1 k 4 paatissa ja että mie- hensä lähti klo 4:ltä poliisikamariin. Todist. Antti Suomela pysyi entisessä todistuksessaan. Todist. Apikaili Piirainen oikaisi miime kerralla antamaansa to- distusta siinä, että nyt muistaa päi- män, jolloin lähti Oulusta Jihin, cl- leen lauantain 23 p:nä heinäkuuta, makuuttaen yhä, että tiistaina 2 p:nä elok. näki mastaajan ja Liisan Iissä ja että mastaaja oli poistunut päi- »vällä ennen klo 3 torpasta jakunpa- lasi ei juna ollut torpan kellojen mu- kaan mielä tullut. Todist. Heikki Aleksanteri Björn kertoi, että hän oli maanan- taina miime elok. 1 pnä tamannut mastaajan ennen postijunan etelään lähtöä Iin asemalla. Wast. oli puhu tellut todistajaa. Kun todist. sanoi mat- kustamansa Oulnun, ilmoitti mastj. menemänsä sinne ja sikäli kuin todist. muistaa, sanoi palaamansa samana iltana takaisin. Todist. huomasi mastj. puhutteleman Reimania, kuulematta kuitenkaan, mitä ne puhuimat. Todist. puhutellessa mainajaa, sanoi tämä mat- kustamansa Ouluun ja ehkä Kotkaan saakka. Junassa menimät mastj. ja mainaja samaan maumiun. Todist. ei huomannut oliko miesten seurassa mi- tään naista. Matkalla ei ollut taman- nut mastaajaa ja mainajaa, eikä tien- nyt, missä olimat asuntoa Oulussa. Tiistaipäimänä oli todist. noin klo 12 päimällä tullut Kiikelin saarelta, jossa jotku miehet olimat iskemässä korttia, ajuri Mestmanin talon luo, missä koh- tasi erään Pirttimaan, Hannes Ta- pion ynnä mainajan ja jonkun sylen päässä heistä oli mastaaja seisonut. Pirttimaa oli kaupitellut todist. kelloa ja Reiman tiedustellut, mihin todist. aikoo matkustaa. Todist. ei ollut puhu- tellut mastaajaa eikä nähnyt hänen puhutteleman mainajaa. Mainajan malokumaa näytettäessä tunsi siitä hänet. Sanoi aina pitä- neensä mainajaa sämyisänä ja hymä- luontoisena miehenä. Todist. huomaut- ti, että kaupustelija Joonas Lukkarila- kin oli nähnyt mastaajan samana päi- mänä urheilukentän luona. Mastaaja mäitti yhä muka olleensa kyseessä olemana päimänä Iissä. Kun Piirala rupesi komin röyhkeäksi oikeustilaisuudessa, merkittiin pöytäkir- jaan, että Piirala puheenjohtajan kiel- täessä häntä, käyttäytyi röyhkeästi, mastaaja Piiralaa sakotettiin l00 mk. (tai 20 päimää »vankeutta) sopunatto- masta käytöksestä oikeuden edessä. Tämän jälkeen jatkui kuulustelu en- tistä menoaan. Mäoleman todistuksen johdosta sanoi mastaaja puhutelleensa todistajaa Iin asemalla, mutta ei Rei- mania. Todist. Maria Karppinen, että hän miime elok. 2 p:nä klo 5:tä käydessä j. pp. oli nähnyt Pikisaaren Raaltia mastapäätä olemalta laiturilta kaksi »niestä sillä paikalla, jossa murha oli tapahtunut, kämelemän rinnatusten, toinen hiukan etempänä, »nuistellen amalla kuuluneen kiroilua ja ilkeätä ääntä. Toinen miehistä katosi näky- »vistä yhtäkkiä ja heti tämän jälkeen ilmausi rannalle toinen miehistä ja ollen kyyrysillään näytti niinkuin olisi lessyt käsiään. Hetkisen kuluttua ka- osi mies rannalta todistajan näke- mättä, »nihin se meni. Miehet näyt- imät oleman hattupäisiä ja muutenkin näyttimät »vaatteet mustilta. Senjäl keen kun mies oli tullut rannalle ei oista miestä enäan näkynyt. Todis- ajan mieleen oli juolahtanut, että otakin pahaa oli tapahtunut. Todist. Kalle Junnila kertoi uten poliisikuulustelussakin, että oli nähnyt »vastaajan murhan jälkeisenä eskimiikkopäimänä ja että tunsi Piira- an samaksi mieheksi ja tuntisi Liisa Partasenkin. Sanoimat tulleensa Hau- ivutaalle jalkaisin ja kertoneet myö- »ästyneensä junasta ja että olimat »toisin Kuimaniemestä. Oliivat sano- neet oleman kiireen ja ottaneet kyydin Olhamaan. Mastaaja oli maksanut mustasta, punaivuorisesta lompakosta, onka todistaja ei sanonut oleman sa- man kuin mikä hänelle oikeudessa näy- ettiin. Mastaaja oli maksanut 100 inkan setelistä, johon oli tarttunut lunasta märiä, nähtämästi lompa kosta. Todist. oli antanut setelin Iin äupanhoitajalle ja saatuaan tietää murhasta, oli käskenyt tarkastaa sete- iä oliko siinä märiä. Mastaaja kieltää puhuneensa junasta myöhästymisestä ja kämelystä Hauki- putaalle. Ei sanonut hänellä olleen muuta lompakkoa kuin se, mikä oli oikeudessa nähtämänä. Todist. M a r»a I u n n i l a kertoi amoinkuin miehensäkin ja että keski- miikkona miime elok. 3 p:nä oli nähnyt »vastaajalla ylläkerrotun »nustan, pu- namuorisen lompakon. Todist. August Tikka muiste- ee, että elok. 1 p:nä illalla joku aika unanh»lon jälestä oli todistaja Pie- ilä kyydinnyt mastaajaa ja Liisaa Jinjokimartta ylöspäin noin 1 km. Pietilän torpasta, todistajan tarkem- min »natkaa kysymättä. Todist. sanoi marmasti muistamansa, ettei tämä apahtunut toinen päimä, maan joko edellisenä tai jonakin päimänä. Todist. Anna Josefina Kor- o n e n kertoi, että eräänä iltana miime elok. noin pari miikkoa ennen Perttulia oli mastaaja tullut kyydillä Muhokselta todistajan asumaan parin km. päässä Utajärmen kirkolta olemaan torppaansa. Mastaajan rumetessa maksamaan kyytipalkkaa kyyditsijälle Heikki Kukkoselle, oli mastaaja ottanut esille ensin yhden lompakon, aukaisten sen ja käsitellen sormenpäillään sete- leitä, heitti lompakon lemälleen lat- tialle, sanoen, ettei siinä ollut sopimaa rahaa kyytipalkaksi. Tämän jälkeen oli mast. ottanut toisen lompakkonsa esille, menetellen senkin kanssa samoin kuin edellisenkin. Toinen lompakko oli ollut harmajanmärinen. Toisessa lompakossa oli sisustus när ttänyt pu- nasen märiseltä, mutta ei hämärän »vallitessa ollut siihen kiinnittänyt eri tyistä huomiota. Mastaaja ollen juo- »vuksissa, oli sanonut tulemansa Iistä. — Piirala sanoi käyneensä ylläkerrot- wna päimänä Iissä, mutta silloin oli hänellä ainoast. oikeudessa olema har- maa lompakko mukana, mustasta ei tiennyt. Tämän jälkeen pidettiin lyhyt mä- liaika klo V» 4—5. Sen jälestä jat kettiin edelleen kuulustelua. Todist. Juho Meriläinen kutsuttiin esille, mutta tämä oli ehtinyt ryypätä itsensä hutikkaan, joten oikeus ei häntä tällä kertaa kuulustellut. Todist. Ida Meriläinen ei tiennyt asiaan mitään kertoa. Todist. Anna Tapio kertoi, että hän tiist. elok. 2 p:nä klo K ip. ju- nantulon jälkeen oli nähnyt »vastaa jan yhdessä erään tuntematton»an nai- sen kanssa kulkeman todistajan Iin- Haminassa oleman asunnon ohi. Asun- tonsa on noin 4 km asemalta ja tulimat kyseessäolemat henkilöt Ali- päästä Haminaa, mastaajan ollessa mähän suomuksissa. Tämän muistaa todistaja siitä, että tyttärensä tuli sa- massa junassa Oulusta. Mastaaja sanoi silloin tulleensa Jinhaminasta puukonostoreiss»»ltaan. Todist. Anna Kreeta Remes puhui samaa kuin edellinenkin todis- taja. Todist. Maria Pernu, että maanantaina elok. päimän illalla ju- nantulon jälkeen olimat mastaaja ja Liisa P. tulleet todistajan asuntoon Pernun kestikiemariin, pyytäen sieltä hemosta ensi kiemariin jokimartta ylös päin, mainitsematta todistajan kysy- mätiäkään mistä tulimat ja mitä mar- ten matkustilvat, mutta kun hemosta ei ollut säätämissä neumoi hän likhn- pään torppaan. Mastaaja oli tahtonut korkkiruumilla marustettua tinkkulveistä korkinamausta marten. Mastaaja, että tahtoi meistä^syön- tiä marten: — todistaja, ettei hän nähnyt svöntiä. Todist. Eino Wiik ei tiennyt mitään asiaan. Todist. Kaarlo Johannes Tapio, että mastaaja oli erään to- distajalle t»mtemattoman naisen kanssa tullut tiistaina elok. 2 p:nä jälkeen klo 8 jpp. todistajaa ja hänen tomereitaan mastaan noin 1 k»n. paikoilla Jinha- minästä asemalle päin. Todistaja oli tullut samana iltana Oulusta, mutta ei ollut mastaajaa junassa nähnyt. Todistaja ei sanonut olleensa tekemi- sissä mainajan kanssa, maan oli mah- dollisesti moinut nähdä hänet. Tiis- taina 2 p:nä elok. noin klo 12 päi- mällä oli tamannut yhdessä Hermanni Pirttunaan kanssa Björnin Narikan luona Oulussa ja oli edellinen kaupi- tellut jälkimäiselle kelloa, mutta ei nähnyt paikalla Reimania, maikka to- distaja Björn, kuten edellä on kerrottu, sanoi Reiinaninkin olleen paikalla. - Todistaja sanoi myöskin olleensa man- gittuna Reimanin murhan takia Todist. A l e k s a n t e r i B j ö r n kutsuttiin jälleen uudelleen esiin, mutta hänkin oli ottanut jonhin määrän ilo lientä, jotta kuulustelunsa häätyi jät- tää sikseen. Todist. Heikki T e r m o kertoi, että toissa kesänä Kemijokisuulla oli »vaihtanut mastaajan kanssa kukkaroita, antaen maihtajalle samallaisen kukkar.m. joka oli »vastaajalta löydetty ja oli oikeudessa nähtäivänä, »nutta että kuk- karo oli maihdettaissa uusi. Todist. Jaakko £ a b i kertoi nähneensä »vastaajalla »viime joulu- aikana samantapaisen ra- kuin oikeudessa oli nädtä- markkinoin hakukkaron mänä. Todist. Aleksanteri Heino oli myöskin suomuksissa, joten hänen kuulustelusta ei tullut mitään. Todistaja S o s i a Kaisto ei tiennyt mitään, maikka »vastaaja mäitti, että hän »nuka oli ostanut tiistaina elok. 2 p:nä todistajan puodista puu kon. Todist. Hilda O l i »v i a I u r- »vakainen kertoi kyydinneensä Pii ralaa ja hänen Liisaansa Junnilan hemosella murhan jälkeisen keskimiikon aainuna A i-i 0 seuduissa Olhamaan Tolosen kestikiemariin. Eimät olleet puhuneet todistajan kuullen mitä>.'!n. odist. otaksui heidän katselleen yh dessä rahojaan ja heillä ol» ollut »-'ii- naa mukanaan. Olimat pitäneet tii- rettä kertojan heitä kyyditessä. Muu- ten kuten poliisikuulustelussakin. Tämän jälkeen pyysi yleinen syyt"- täjä asialle lykkäystä aina 5 miikkoa lisätodisteiden hankkimista marten. sillä sellaisia tulee haastettamiksi aina So- dankylästä asti. Reiman maati ankarinta rangais- tusta ryöstö»n»»rhasta. Mastaaja pyysi päästä mapaalle jalalle ja saada esittää lisätodisteita ja hänen asiamiehensä, että ensi ker- ralla on saatama kuulusteltamaksi Amanda Lahti, joka miime kerralla kelpaaman mainekirjan puutteessa ei ollut todistuskelpoinen. Tämän jälkeen hetken harkittuaan antoi oikeus seuraaman