Torstaina 10 p. Marraskuuta K A R J A L A TA R N:o 128 — 1910 Ilmoitamme että rakas äitimme Emäntä Anni Kiiski kuoli Enon Kirkonkylän kansa koululla marraskuun 7 p:nä 1910, klo 12 päivällä, 82 v. 3 kk. S päivän ijässä, jättäen kai- tolia kaipaamaan 3 tytärtä, 1 ▼»▼Tn, 13 lastenlasta ja 2 lap senlapsenlasta ynnä suuren joukon muita sukulaisia sekä ystäviä. Lapset. (K. S. 1 k.) Joensuun kaupungin Kauppa- ja Tehdas- yhdistyksen varsinainen kokous pidetään Raatihuoneella tämin Marras kuun 18 piirinä kello 5 j. pp., jossa eaitei&in tilintarkastajain kertomukset viime vnoden ti leistä, valitaan valtuustoon ero ▼norossaan olevien kahden jä senen sijaan uudet ja kaksi ti lintarkastajaa, määritellään ensi vnoden kulunklarvio sekä kes kastellaan maista yhdistystä kos kevista asioista. JoeiMaaasa 9 /n 10. Valtuusto. IliiinkniBi Teatterissa FOTO niytäntöjä joka arkipäivä klo 6, 7 ja 8 ip. Sunnuntaina klo 4, 5, «, 7 ja 8 ip. OHJELMA: 1. Kovia Tanisiita ja Kartha gosta. — 2. Kun rakkaus sam mun. — 8. Hän pääsi pelkällä eiikihdyksellfi. — 4. Messaline. — 5. Bopiva naiminen. Kansallinen kokoomus. Jo pitkän aikaa on kansamme ollut jakaantuneena moneen toiftl- lettt useinkin marsin »vihamieli seen leiriin. Korkealle omat kohon- neet puoluemihan ja -kateuden aallot maassamme. Puoluemim- ma on ollut niin suuri, että se on tehnyt parhaimmatkin tomerit ja »Stämät ankariksi mihamiehiksi. On kyllä totta, että miimeaikoina nämä kireät wälit omat jonkun merran tasottuneet, mutta kauka- na ollaan mielä marsinkin kahdel- la taholla, siitä että moitaisiin puhua kansasta, jota puolueaidat eiwät juuria myöden pirsto, maan main osottamat tarpeellista työn- jakoa. Kun tällaisten olosuhtei den mallitessa tohtori Z. Castren Hels. Sanomissa teki ehdotuksensa kansallisten puolueitten yhteisestä liitosta ensi maaleissa, on itses- tään selmää, että marsinkin suoma- laisen puolueen taholla, jossa jo kauan on kytenyt ajatuksia kansal- lisesta kokoomuksesta, tämä aja- tuskanta harätti mitä lämpimin- tä kannatusta. Mutta myöskin nuorsuomalaisten, marsinkin sen maalaismalitsijain keskuudessa. Joensuu u>. 18(50. (Jatk.) Kolmas maistraatin ja raastu- manoikeuden istunto pidettiin mar- rask. 19 p. Jäseninä pormestarin kanssa viimat nyt kauppias Simon Parnnainen, märjäri P. I. Nelan- der ja nahkuri I. Keckman. Ker- ron mielä tämän istunnon menot, fillä oikeastaan tämä oli asioiden lukumäärään ja tärkeyteenkin näh- den marsinaisesti ensimäinen ko- kous, johon myös kaupungin man- himmat ja pormaristo kutsuttiin. Pormaristo malitsi keskuudes- taan maistraatin edessä päällys- miehiksi eli kaupungin manhim- miksi niin monta kuin koupungin koko ja pormarien lukumäärä maa- timat. Puolet manhimmista oli kauppiaita ja toiset puolet käsityö- Iäisiä. Käsityöläisistä oli etupäässä ammattikunnan manhimmat ma- littama kaupungin manhimmiksi. Näiden kaupungin manhimpain melmollisuutena oli maistraatille ehdottaa, mitä he kaupungin par- haaksi pitimät tarpeellisena, ja ot- taa osaa niihin neumotteluihin, joihin maistraatti heidät kutsui. Mitä maistraatti ja manhimmat sellaisissa kysymyksissä yhteisesti päättimät, sitä oli sitten koko por- mariston noudatettama. Manhim- pia moimme siis merrata nyky- aikaiseen kaupungin maltuuskun- taan. Erotus oli kuitenkin jo siinä, että manhimpia saimat malita ja manhimmiksi saatiin malita ainoas- taan kauppiaita ja käsityöläisiä, mutta maltuusmiesten maaleihin omat muutkin kaupunkilaiset oikeu- oltiin hymin taipumaisia tällaisen liiton muodostamiseen. Näin ol- len olisi luullut edes tuosta hiu- kan myöhemmin esitetystä kansal- lisesta kokoomuksesta tuleman jo- takin. Mutta — eipäs. Melkein kaikkialla omat yritykset kokoomuk- sen muodostamiseksi rauenneet. Ja miksikä? Siksi että ruotsalai- nen puolue iski ankarasti nuor- suomalaisten niskaan ja epäsi kaikki kokoomusajatukset. Siksi että marsinkin nuorsuomalaisten johto- miehet — käyttäen maikutusmal- taisina hymäkseen sitä puoluehal- lintonsa päätöstä, että kukin piiri- hallinto saa itsenäisesti päättää yhtymisestä — omat melkein poik keuksetta kaikkialla asettuneet täl- laista maaliliittoa mastaan. Mut- ta joku sanonee: tehtiinhän ehdo- tus alkuaan juuri nuorsuomalai- selta taholta; kuinka siis he omat ensimäisinä kieltäytyneet yhteistoi- Minnasta? Tähän mastaan: se on marsin helposti ymmärrettämissä. Kansallisen kokoomuksen muo- dostaminen tietäisi tuolle puolueel- le useassa maalipiirissä metäyty- mistä pois siitä, itsenäistä kansal- lista puoluetta tosin alentamasta, mutta sekä puolueelle yleensä että sen yksityisille jäsenille erityisesti suurempaa maikutusmaltaa ja ai- neellisia etuja mukanaan tuomas- ta asemasta, jota liitto rahamal- täisen ruotsalaisparmen kanssa tietää. Juuri tämä seikka on saat- tanut nuorsuomalaiset johtomiehet kieltäytymään yhteistoiminnasta. Juuri tämän seikan muisti nuor- suomalainen puoluehallintokin tuon yllämainitun päätöksen tehdessään. Tässä mielestäni suurin syy sii- hen, että herätetystä kansallisesta- kaan kokoomuksesta ei tullut muu- ta kuin — ilmakupla, joka erisi- maisen, hetkellisen innostuksen men tyä oli häminnyt olemattomiin. Mutta jostakin hymää tarkotta- masta ehdotuksesta johtutaan usein hymin helposti toiseen. Niinpä nytkin. Kun kansallinen kokoomus maltiollisissa maaleissa nyt on auttamattomasti mennyt karille, on rumettu ajattelemaan — tai oikeastaan entistä innokkaammin esittämään — kokoonmusta kun- nallismaaleissa, s. o. suomalaisen ja nuorsuomalaisen puolueen yh- tyrnistä mainituissa maaleissa eri- tyisesti ruotsalaistaantumuksellisla miinamaltaa mastaan. Ja mitä ainakin suomalaiseen puolueeseen tulee, on se tässä suhteessa mal- mis liittoutumiseen. Tätenhän jou- tuisimat — sen omat parissa kau- pungissa saadut kokemukset selmästi osottaneet — monessa kaupungis sa, jossa harmalukuiset ruotstnmie- liset kukkaromallan nojalla tähän asti omat mähälukuisuudestaan huolimatta olleet asiain johdossa, ohjat suomenmielisten käsiin, ja ruotsalaisten malta ja isännyys olisi marmaSti lopussa. Toimo- kaamme että edes tästä kokoomuk- sesta totta tulisi, sillä juuri suo- menmielisten puolueitten eripurai- suus on tässä maassa tähän asti ollut ruotsalaismallan parhaimpa- na tukena. A. Yleisiä uutisia. Miopisto. Niinkuin muistettanee, imat professorit W. Ruin ja E. N. elälä historiallis-kielitieteellisessä osastossa tehneet ehdotuksen, että yliopistoon perustettaisiin uusi ko- limaan ja mertaileman kirjallisuu- denhistorian prosessorinmirka, jon- ka ensimäiseksi omistajaksi kutsut- täisiin pros. W. Söderhjelm. Tästä ehdotuksesta antoi pros. Arjö Hirn sellaisen lausunnon, ettei hän moinut puolustaa tällaisen uuden prosessorinmiran perusta- tettuja. Ja erotus oli siinä, että maistraatin jäsenet olimat man- hinten kokouksessa itseoikeutettuja jäseniä kokoonkutsujia sekä maist- raatin esimies itseoikeutettu pu heenjohtaja. Ja erotus oli mielä siinäkin, että tärkeimmissä asiois- sa oli koko pormaristo kutsuttama, mutta nykyään mailtaan erinäisiä kysymyksiä marten lisämaltuus- miehet. Kaupungin manhimmat malit- tiin kolmeksi muodeksi kerrallaan. Silloinkuin mastraatti täällä Joen- suussa alkoi toimensa, oli järjes- lysoikeuden aikana miimeksi mali- tuilla manhimmilla toinen toimi- muotensa kulumassa. He olimat: kauppiaat Jman Kononoss, Petter Parmiainen, Olof Wäyrynen ja käsityöläiset satulaseppä Johan Fredrik Mandelin, märjäri Petter Johan Relander ja maalari Johan Nousiainen. Nämä manhimmat ja samalla koko pormaristo kutsuttiin mar- mask. 9 p:nä istuntoon. Maist- raatti kuulusteli manhimpia ja pormaristoa niiden kaupunginkas- san ja säästöpankin selkkausten johdosta, jotka olimat edellisten järjestysmiesten ajoilta mielä sel- mittämättä. Järjestysmies Johns- sonin jutussa maistraatti nyt eh- dotti sellaista somittelua, että ma- littaisiin pormestari Ehnberg, tul linhoitaja Weckström ja makasii- ninhoitaja Oppman kaupungin puolesta selmitysmiehiksi, jotka tar- kastaisimat henkikirjuriMalmbergin tekemät muistutukset. Pormaris- tolla ei ollut mitään tätä ehdo tusta mastaan, maan jätti asian kaupungin manhinten päätettä- maksi, jotka taas suostuimat mai- nittuun maistraatin ehdotukseen. Senjälkeen maistraatti esitti por- mista, mutta sanoi puolestansa moimansa kannattaa joko semmoi- sen prosessorinmiran perustamis- ta, jonka aineena olisi „Suomen ja Skandinamian kirjallisuus" taik- ka toisessa sijassa prosessorinmiran perustamista ..mertailemaa kirjal lisuuden hirtoriaa ja tyylioppia" marten. Tapahtuneessa äänestyk- sessä äänestimät alkuperäisen eh- dotuksen puolesta professorit Leh- tonen, Wennola, Krohn, A. Gro- tenfelt, Setälä ja Ruin (yhteensä 6), ja sitä mastaan professorit Pipping, Westermarck, Paasonen, Tallqivist, Mandelstam,, Palmen ja Danielson-Kalrnari (7). Deka- nus pros. Gustafsson lausui, että hän möisi kannattaa pros. Hirnin mainitsemaa ensimäistä maihto- ehtoa, että perustettaisiin profes- sorinmirka Suomen ja Skandina- mian kirjallisuudessa. Näin ollen oli siis ehdotus uuden profesforimiran perustamisesta ko- timaan ja mertailemaa kirjallisuu- denhistoriaa marten ja pros. Sö- derhjelmin kutsumisesta siihen osas- tossa hylätty. Lapin maantiet. Senaatti on päättänyt alistaa korkeimpaan paikkaan, että 5 met- rin lemyisen ja 157 kilometrin pi- tuisen maantien rakentamiseksi So- dankylän kirkonkylästä Törmäsen kylään Inarin pitäjässä myönnet- täisiin 740,000 mk. siten että muo- den 1911 ylimääräiseen meno- sääntöön otettaisiin 370,000 mar- kan määräraha ja muoden 1912 ylimääräiseen menosääntöön sa- man suuruinen määräraha. 5ienraalikuwernöörin apulai sen asunto. Hleisten rakennusten ylihalli- tuksen esityksestä on senaatti myön- tänyt 1,347 mkn määrärahan sähkömalon hankkimiseksi kenraali- kumernöörin apulaisen asuntoon. Suomen maalaiskuntain talous. Senaatin maltiomaraintoimitus- kunnan toimittamana on ilmesty- nyt tilastollinen tutkimus Suomen maalaiskuntain taloudesta m. 1904. Tämä julkaisu on sen tilastollisen tutkimuksen tulos, joka toimeen- pantiin suunniteltua merotusresor- mia marten. Aikaisemmin on tä- män tutkimuksen tuloksena ilmes- tynyt julkaisu „ Suomen maalais- kuntain tulomerotus ja tulosuh- teet". Nyt malmistuneen teoksen tar- kotuksena on maloista Suomen maalaiskuntain taloutta muonna 1904. Lähinnä perustuu teos kun- nallislautakuntain taloudesta mai- nittuna muonna. Tutkimuksen pää- tulokset esitetään julkaisun teksti- osastossa, jossa myöskin luodaan lyhyt katsaus maakuntain talou- den kehitykseen. Seikkaperäisemmin malaisemat julkaisun taululiitteet erinäisiä kunnallistalouden puolia. Tilastotyön johtajana on ollut ja esityksen on laatinut filosofian maisteri Oskari Autere. Joensuusta ja likitienoolta. Uudistyö köyhäinhoidon alalla. Köyhäinhoidon tarkastaja, ho- mineumos Helsingius teki miime elokuussa opintomatkan Ruotsiin, Tanskaan ja Saksaan, jolloin hän tutti etupäässä rt. k. ehkäisemää köyhäinhoitoa, s. o. toimenpiteitä, joiden karkotuksena on estää eli ehkäistä köyhyyttä, sekä yhteiskun- nan alaisten suojattien hoitami- nen. ' Tullakseen johonkin käytännölli- seen tulokseen on herra Helsingius lähettänyt eri kaupunkien köyhäin- maristolle ne muistutukset, joita henkikirjuri Malmberg oli tehnyt järjestysmies Ruthin aikuisesta raha-asiain hoidosta. Ne kuultuaan pormaristo yksimielisesti lausui sen toimomuksen, että kaupungin manhimmat ensi tilassa maalisi- mat Ruthin lailliseen edesmastuu- seen. Kun noista ikämistä asioista oli päästy, siirryttiin sitten mui- hin. Läsnäolemat kauppiaat ja käsityöläiset malittimat, että laissa määrätty sakko sunnuntaikaupas- ta, jota useimmat porrvarit har- joitlimat, oli näyttäytynyt riittä- mättömäksi. Siitä syystä maist- raatti nyt katsoi kohtuulliseksi mah- mistaa sunnuntai- ja juhlapäimä- kaupasta 5 ruplan lisäsakon. Nyt sai tapulikaupunkimmemyös ensimäisen ajurin (..muurmannin"). Maistraatin eteen tuli talollinen Anders Maris Pielisensuusta, Nii- nirvaaralta, antoi mainetodistuk sensa sekä kauppiaiden Reinhold Ryynäsen ja Olof Mäyrysen ta- kaussitoumuksen kuutena muotena niiden maksujen suorittamisesta, joita Varikselle moidaan ajuritoi- mesta maksettamaksi panna, ja anoi lupaa ajuritoimen harjoitta- miseen kaupungissa. Kuulusteltiin läsnäolemia pormareita ja kau pungin manhimpia. Ja kun näillä ei ollut hakemusta mastaan muis- tutettamaa, niin maistraatti päätti ottaa Mariksen ajuriksi ja mää- räsi että hänen on suoritettama kaupunginkassaan neljä ruplaa ja maimaiskassaan mapaehtoinen maksu, sekä että hänen on nouda tettama kaupungin suojelusmäelle moimassaolemia ja mastedes mää- rättämiä säännöksiä. Tässä yhtey- dessä sopinee lisäksi mainita, että sellaista säännöksiä se taksa, jonka hoitohallituksille kirjelmän, jossa hän kehottaa köyhäinhoitohallituk- sia keskustelemaan seuraamista kysymyksistä: 1) eikö olisi syytä köyhäinhoito- hallituksen tästä lähtien enemmän kuin tähän asti somelluttaa köy- häinhoitohallitukselle kuulumaa isäntämaltaa sellaiseen juomariin nähden, jonka maimo tai alaikäi- set lapset nauttimat eli omat köy- häinhoidon tarpeessa. 1) Moisiko pienemmän puutar- hamaan luomuttaminen juurikas- mien y. m. s. miljelemistä marten köyhille perheille olla apuna näi- den henkiseen ja taloudelliseen mau- rastumiseen, ja maitoisiinko siinä tapauksessa Teidän seudullenne pe- rustaa n. k. siirtola- eli perhepuu- tarhoja. 3) Olisiko toimottamaa, että maimaishoitolaisten, niinhymin manhempien henkilöiden kuin lap- sienkin, ruokolle anto ja malmonta mastedes järjestettäisiin uudem- pien, enemmän ajanmukaisten pe- riaatteiden mukaan. Joensuun yleiselle sairaalalle on senaatti lääkintöhallituksen esi tyksestä myöntänyt 1,500 markan lisämäärärahan. Pastori B. Törntvall on pitänyt täällä näinä päiminä useita puheita sekä manhoille että nuorille. Tiistai-iltana klo 5 ip. hän puhui lyseolla koulunuorisolle moittorikkaan elämän saamuttami- sesta. Samana iltana klo 6 piti hän rukoushuoneella N. M. K. A:n iltamassa ensin raamattutunnin ja sitten erittäin lämpöisän hen- gellisen puheen. Kuulijoita oli molemmissa tilaisuuksissa sangen runsaasti. Nuijan naisosaston käsityöko- kouksessa tiistaina piti rouma Liina Asika- nus historiallisen esitelmän Kus- taa III hallituksen aikana tapahtu- neista Suomen itsenäisyyssuunni- telmista, joissa asioissa Sprengt- porten neumotteli menäjän halli- tuksen kanssa. Esitelmää mielen- kiinnolla kuulijat seurasimat. Sen perästä luettiin Suomal. puolueen naisjärjestöltä Helsin- gistä tullut kirjelmä, jossa ilmoi- tettiin, että naisjärjestöjen muosi- kokous on siellä t. k. 21 p:nä. Joensuun nuijan naisosasto ma- litsi mainittuun kokoukseen, sekä Suomalaisen puolueen talon mih- kiäisiin edustajakseen rouma Liisi Mirtamon. Puheenjohtaja teki selkoa piiri- kokouksen menosta. Emänniksi tulemaan käsityöko- koukseen tulimat muorossaan rou- mat Iida Kilpi ja Anni Hokka- nen. Kaletvan Wesan" tiistai-iltasessa kokouksessa kau pungintalon kokoushuoneessa tuu- mittiin tuleman toiminnan järjes tämisestä ja malittiin johtokun taan pari uutta jäsentä paikka- kunnalta poismuuttaneiden sijalle. Joku herätti myöskin kysymyksen oman kirjaston perustamisesta. Kokouksessa olijat olimat yleensä yhtämieltä siitä, että tuollainen pieni kirjasto, jossa etupäässä olisi nuorison kirjallisuutta, olisi erittäin hymä olemassa, mutta sitä pidet- tiin siksi maroja kysymänä hom- mana, että sen järjestäminen on nuorelle ..Kaleman Wesalle" mielä toistaiseksi mahdoton. Asta kuin- minkin päätettiin painaa misusti muistiin odottamaan parempia aikoja. Tulemaa toimintaa suun- uitellessa lausui jokainen mielipi teenään, että seuran elämä on saatama elpymään ja toiminta ripeään käyntiin. Päätettiin ai- ivan lähimmässä tulemaisuudessa toimeenpanna hiihtoretki johonkin kaupungin lähettymille ja myös kin ohjelmallinen iltama. Hiihto- retkeä hommaamaan malittiin eri- maistraatti mähän senjälkeen laati kaupungissa ajosta ja kirmesmies- ten työstä. Isällinen kaupungin hallitus tarkotti sillä taksalla toi selta puolen pormariston yleistä ja toiselta puolen näiden elinkei- nonharjoittajain yksityistä etua. Edellisten etua määräämällä koh- tuuden ja olojen mukaiset hinnat sellaisista toimista, joita yleisö enimmän tarttuisi käyttää. Jälki mäisten etua sen kautta, ettei oi- keuttanut ketä hyrvänsä kilpaile- maan täällä heidän kanssansa. Mainitussa taksassa määrättiin maksuksi 10-tuntisesta heivospäi- mätyöstä 80 kopeekkaa ja 12-tun- tisesta kirmesmiehen päimätyöslä 60 kop. 12-tuntisesta rengin päi- mätyöstä 40 kop., mesitynnyrin tai mesiammeen ajosta 5 kop. ja Hukanhaudalta (Niinimaaralla) santakuorman ajosta 10 kop. Mat- kustajaliikettä marten oli kaupun gissa mäki- ja mallasjuomain an niskelulla marustettu majatalo, joka tähän aikaan oli maalari Carl Henrik Södergrenillä ura- kalla, talossa n:o 3—61 korttelis- sa Kalastaja- ja Torikatujen kul- massa. Majatalossa oli pidettämä miisi kalustettua huonetta ja ma- jatalonpitäjä sai siitä kaupungilta 25 ruplaa muodessa ja mapau- tuksen kaupunginmaksuista. Kyy dinpito kuului mielä silloin Kontio lahden kappelilaisille, jotka täällä manttaalinsa mukaan muorollaan „istuimat hollia", pitäen 3 maki- naista ja 2 resermihemosta. Hok linistujilla on majatalossa asutta- mana ..hollitupa" ja heidän hemo- silleen talli. Palajan nyt takaisin maistraa- tin kolmanteen istuntoon. Esiin tuli nyt renki Anders Luukkonen kaupungista ja pyysi päästä palo- tyinen toimikunta, johon tulimat seuraamat: n:dit Aino Laamanen, Elna Koimula ja Hilda Halonen, hrat E. Kuittinen ja E. Marti- kainen. Johtokunta kokouksessaan, joka pidettiin heti yleisen kokouksen päätyttyä, malitsi marapuheenjoh- tajaksi ja sihteeriksi toimitt. E. Martikaisen. Pohjois-Karjalan Maanwilje- lysseuran Johtokunnan kokous 5 päimänä t. k. (Jatk.) 8) Hymäksyttiin W a Iti m on maalaisseuran sääntöehdo tus. Tämän uuden seuran alueen muodostaa koko Maltimon kunta. Esimieheksi on malittu maanm, T. W, Piiroinen ja kirjuriksi maanmilj. Eetu Turunen. 9) Hlimääräiseksi kar- janhoidon harjoittajaksi maanmilj. H. Nuutisen luokse Pielisjärmelle oli hoitomaliokunta ottanut Lempi Heiskasen Räisä- lästä. Tämä toimenpide hymäk- syttiin. 10) Maanmilj. P. Nemalai- selle, Kelemällä, hymäksytty karjanh. harjoittelija Miina Turunen, Kon- tiolahdelta, oli' muuttanut miel- tään ja kieltäytynyt rupeamasta harjoittelijaksi. Hänen sijaansa oli hoitomaliokunta malinnut Aliina Tahmanaisen Mulosta. Tämäkin toimenpide hymäksyt- tiin. 11) Komeron sonniyh- distys oli anonut kormausta sonnin hoitokustannuksiin 50 mk. Kun karjanh. konsulentin ilmoituks en mukaan kämi ilmi, että yhdistys ei ollut täyttänyt niitä ehtoja, joita tällaisen apurahan saantia marten maaditaan, ei anomukseen moitu suostua. 12) Hymäksyttiin Pälkjär- men ja Salmin —Särki- maaran tarkastusyhdis- tysten säännöt sekä päätettiin molemmille yhdistyksille myöntää tamanmukainen 400 markan amus- tus 1 pstä kulumaa marraskuuta muodekst eteenpäin. Tästä sum- masta moidaan maksaa heti 100 mk. 150 mk. tuleman toukokuun alussa ja loput sitten kun yhdis- tykset omat suorittaneet sääntöjen- sä määräämät selonteot Maanmil- jelysseuralle ensimäiseltä toiminta- muodeltaan. 13) Miinijärmen ympä ristön tarkastusyhdistys oli anonut 400 mkn amustusta ensi toimintamuodekseen. Kun ei katsottu oleman mitään syytä poiketa miime talmena tehdystä päätöksestä, myönnettiin yhdis- tykselle 200 mk. 14) Karjanh. konsulentti eh- dotti että tarkastusyhdistysten apurahoja tästälähin rumettaisiin muosimuodelta asteittain mä- hentämään, koska yhdistysten lisääntyessä muuten olisi pakko marain puutteessa puolentaa al- kamainkin yhdistysten apurahan määrää. Asia jätettiin mielä tois täiseksi pöydälle. 15) Kiteenlahden maalaisseura oli anonut pääseuralta apua tav kastusyhdistyksen perus tamiseksi. Kun karjanh. konsu- lentti ei mielä moinut marmaa lausuntoa antaa siitä tulisiko yh- distys Kiteenlahdella toimimaan mannalla pohjalla, jätettiin asian ratkaisu tuonnemmaksi, eli siksi kun konsulentti lausuntonsa an- taa. 16) Joensuun karjakkokoulun johtajan, hra Luikon, ehdotuksesta päätettiin hallitukselle tehdä ano- 225 markan suuruisen apurahan saamiseksi karjanhoitoharjoittelijain yhteisiä retkeilyjä marten. martijaksi („ranwahiksi"). Miime muosina oli näitä mirkamiehiä ole- ma neljä, saimat muosipalkkaa 20 ruplaa mieheen ja eri palkkiot pa- lokaluston hoidosta ja kalustohuo- huoneen lämmittämisestä. Kaksi kerrallaan heistä oli muoroöin mahtipalmeluksessa, toinen palo- tornissa ja toinen kadulla kiertä- mässä. Walmeillaolonsa merkiksi löi torninvartijat neljännestunnit rautaiseen kolmioon (triangeliin) ja sen jälkeen sekä hän että kaduilla kiertämä martija huusi ..slushai" (kuulkaa.) Täysien tun- tien aikana he huusimat tornista ja kaduilta, kuinka paljon oli kello lyönyt esim: „kello on kaksitoista lyönyt". Mutta järjestysoikeuden miime muosina oli näitä marti joita jäljellä ainoastaan kaksi ja niistäkin toinen aiman äskettäin erotettu. Senmuoksi maistraatti päätti ottaa Luukkosen palomarti jaksi ja myöntää hänelle ..sensuo- jeluksen ja ne edut, jotka toimeen kuuluimat". Toiseksi palomartijaksi otettiin samalla kertaa m. t. palo- martija Staffan Tirronen ja an- nettiin hänellekin samanlainen myönnytys kuin Luukkoselle. Oli myös jo silloin „Joensuun Säästö-Kassa" ja sillä kassalla myös ..Asetukset Hänen Keisarilli selta Majesteetilta mahmistetut". Tätä kassaa hoiti..toimituskunta", jossa esimiehenä oli kaupungin järjestysmies ja jäseninä porma- riston manhimmat. W. 1860 oli 19 osakkaalla kassassa talletuksia 383 rpl. 49 kop. ja kassan oma rahasto sisälsi maroja 228 rpl. 64 kop. Welkakirjoja mastaan oli lai- nattu 415 rpl. ja rahana kassas- sa oli 191 rpl, 13 kop. Ennen maistraatin toimen alkua puolet osakkaita maati talletuksiaan pois 17) Hymäksyttiin seuraama, I.- S. K:n johtokunnan laatima, eh- dotns sopimuskirjaksi y h- teistyöstä J.-S. K:n ja sen kanssa toimimien maanmiljelys- 'eurain mälillä. „Jtä-Tuomen Karjanjalostus- yhdistyksen jäsenenä sitoutuu Pohjois-Karjalan Maanmiljelys- seura: 1) joka kolmas muosi sopimas- sa paikassa piiriään Itä-Tuomen Kantakirjanäyttelyn nimellä jär jestämään sonninäyttelyn tähän liitetyn yleisohjelman mukaan, pitämään huolen näyttelyn ilmoit- tamisesta, paikallisesta järjestä misestä ja siitä johtumista ku- luista: 2) samoina muosina panemaan toimeen Itä-Suomen Kantakirjan jälkeläis-näyttelyjen nimellä eri tahoilla piiriään kantakirjaan en- nen hymäksyttyjen tai mahdolli- sesti yymäksyttämien sonnien jäl- keläistarkastuksia myötäliitetyn oh jelman mukaisesti; 3) lähettämään karjanh oitokon- sulenttinsa mastaamiin kantakirja- näyttelyihin toisten, yhteistyöhön osaaottamien, seurojen piireissä sekä muutoin edistämään Itä- Suomen maatiais-karjan jalosta- mistyötä etenkin pannen painoa tuotanto- ja kannattamaisuusnu- merojen hankinnalle lehmistä seu- duissa, joissa puhdassiitosta itä suomalaisella karjalla harjoite taan. Jtä-Suomen Karjanjalostusyh distys puolestaan sitoutuu: 1) toimittamaan ja muosittain julkaisemaan kantakirjan seuran alueella löytymistä hymäksytyistä sonneista ja lehmistä; 2) amustamaan Jtä-Suomen Kantakirjanäyttelyjen toimeenpa- noa maksamalla seuralle 200 mk. ynnä 15 mk. kutakin näytteellä ollutta knatakirjaan ennen hy- mäksyttyä tai tilaisuudessa hymäk syttämää sonnia kohti. Tätä paitsi yhdistys hankki kunniapalkinto- esineen j. n. e. 3) amustamaan seuraa Itä- Suomen Kantakirjan jälkeläis- näyttelyjen pitämisestä maksa- malta seuralle kutakin hymäksy- tyille jälkeläisille annetusta l:sta vsta 3 mk., 2:sta psta 2 mk. ja 3:sta psta 1 mk., mikäli nämä omat annetut jälkeläisille, joiden isän periytymiskyky on moitu ar- mostella. "'4) antamaan seuralle 10 kpl. kaikkia julkaisujaan ilmaiseksi; 5) asettamaan toimimiehiään seuran käytettämäksi maadittaissa ja mikäli näiden aika myöntää; 6) marojensa mukaan amusta- maan siitoskeskustain aikaansaa- mistä ja kannattamista seuran alueella ja 7) lainaamaan Kantakirjanäyt- telyihin omistamansa näyttelyka- luston. Tämä sopimus pidetään moi- massa niin kauan kuin Maan milselysseuran seuran tai I. S. K:n nykyisin nauttima määräraha karjanhoidon ja jalostuksen edistä- miseen ei tuntumasti pienene tahi kunnes toisin somitaan". 18) Johtaja E. Luikko oli eh- d ottanut että kun on sattunut, että Maanmiljelysseuran amus- tuksella palkattu karjanh. harjoit- telija ei harjoitteluajan loputtua jalkakaan opintojaan karjakkokurs- silla, tästälähin muutettaisiin niin että osa harjoittelijan palkasta maksettaisiin masta sitten kun hän on karjakkokurssille tullut. Hoito- maliokunta oli tämän johdosta ehdottanut, että kun harjoittelijat omat nyt alkamaksi harjoittelu- kaudeksi entisillä ehdoilla toimiin- sa malitut ja ainoastaan yksi tällainen tapaus on masta sat tunut, asia saisi tällä kertaa raue- ta. Tämä ehdotus nyt hymäk- syttiin muuten paitsi että sanat ja kassa oli siten rahapulassa. Saamisista taas osa oli joutu- maisillaan manhentuneiksi. Muuta keinoa ei ollut kuin se, että maist- raatti ja kaupungin manhimmat siinä kokouksessa, joka on nyt ker- rottamanani, päättimät periä kas san kaikki saamiset jättimät sen toimen kaupungin rahastonhoito- jan, apteekkari Ä. F. Olsonin teh- rämäksi. Sitten hymäksyttiin muutamia laskuja kaupunginrahastosta mak- settamaksi: henkikirjuri Malmbergil- le 25 rpl. järjestysmies Ruthin aikuisten asiain selmityksestä; ku- pariseppä Jacob Jacktinille 2 rpl. 25 kop. siitä mmileimasimesta, jota käytettiin palomiinapannujen leimaamiseen; ja palomartija Erik Rummukaiselle 1 rpl. 50 kop. kou- kuhuoneuston korjaustöistä. Wiimeisenä maistraatin asiana seurasi kysymys kaupungin rahas- tonhoitajan ja kaupunginmoudin mirkojen, joita sijaiset olimat tä- hän asti hoitaneet, asettamisesta makituisiksi. Rahaston mäliaikai- sen hoitajan juuri ikään nimeltään mainitsin. Moulina tähän aikaan oli kirjuri Knut Oscar Oppman. Edellisen miran päättimät maist raatti ja manhimmat julistaa haettamaksi 56 päimäu ja jälki- mäisen miran 14 päimän kulues- sa maistraatilta. Edellisestä mi- rasta maksettiin palkkaa 200 rpl. ja jälkimäisestä 50 rpl. muodessa. Raastumanoikeudessa oli tutkit- tamana ainoastaan tullitakama- rikkoasioita. Tullinhoitaja Week- ström maati edesmastuuta kaup- pias Reinhold (..Reittu") Ryynä- selle niiden juomatamarain kulje- tuksesta, joita tarkastamassa ja armioimassa maistraatti marrask. 7 p. kämi. Samoin kauppias Mat- „tällä kertaa" jätetään pois, koska ei katsottu ollenkaan someliaaksi kyseessäolemaa ehtoa harjoitteli- jaan nähden asettaa. 19) I. S. K:n määräämä osuus Koumolan miime heinä- uun alussa pidetyn, karjanäyt- lelyn kustannuksiin, suuruudet- taan 500 mk. päätettiin suo- rittaa. 20) Otettiin esille kysymys metsänhoito-konsulentin palkkauksesta. Kun toimi oli jo 2 kertaa entisillä ehdoilla ollut amoimekst julistettu ilman että pätemiä hakijoita oli ilmaan tunut, päätettiin Seuran syys- kokoukselle ehdottaa, että metsän- hoitokonsulentin pohjapalkaksi ase- tettaisiin mähintään 3,600 mark kaa. 21) Tohtori I. E. Sunila oli kehoittanut Seuraa tilaamaan hänen toimittamiaan kirjoja „K. I. Forsbergin Kiertosuunnitelmat ia niiden kehitys", sekä ,.Wuoro- miljelys ja koppelimiljelysjärjes- telmä Suomessa", sekä lähettänyt' 1 kpl molempia kirjoja näytteeksi. Tarjouksen johdosta päätettiin mastata, että niin suuren merki- tyksen kuin Johtokunta puolestaan tunnustaakin kyseessä olemille teoksille, ollaan paikallisen tunte- muksen perusteella sitä mieltä, etteimät täkäläiset maanmiljelijät kykene näistä teoksista tarkoitettua hyötyä itselleen omistamaan, jonka muokst ei katsota moitaman Seu- ran mähiä maroja näiden merrat- tain kalleiden kirjain hankkimiseen uhrata. 22) Tuomen Talousseura oli tarjonnut kustantamiaan kirjasia nimeltä ..Sikoriisi" Seuralle tilat- tamiksi. Maanmilj. I. Kukkosen ja kons. Baskin lausuntojen perus- teellä päätettiin näitä kirjoja tilata 25 kpl. 23) Alustamat toimenpiteet Kal- timon kosken rannalle aiotun kalansiitoslaitoksen perusta- mistä marten jätettiin toistaiseksi sihteerin huostaan. 24) Paalasmaan saarille muo- dostetuu Paalasmaan ka- lastusseuran säännöt mah- mistettiin. Seuran kalastus- Toimo Hakala oli tullut malituksi Emon kalastus- koeaseman hoitajan toimeen ja jo ottanut tämän toimen mastaan, päätettiin toimi julistaa, pääkau- pungin enimmin leminneihin suo malaisiin sanomalehtiin lähetetyllä ilmoituksella, ensi joulukuun 15 p:ään mennessä haettamaksi. Il- moituksessa päätettiin mainita, että toimi ensi muonna on 10- kuukautinen, alkaa 1 p:stä helmi- kuuta ja että mäkinainen palkka on 100 mk. kuussa. 26) Kalastusopastaja Hakala ja metsänhoitokonsulentti T Hamo olimat Johtokunnalta pyytäneet lopullista todistusta toi- mistään Seuran palmeluksessa. Molempien todistuksiin päätettiin merkitä kaikinpuolin kiittämät ar- molauseet. 27) Suomen Maatalousseuroin Neumojain liitto oli ilmoittanut järjestämänsä jäsenilleen luento- ja keskus t elu ti lai suudeen M i k k e l i s s ä ensi tammikuun 14 ja 15 p:nä sekä anonut, että Seura amustaisi neumojiaan tä hän tilaisuuteen. Hoitomaliokun- nan ehdotus, että asiasta ilmoi tettaisiin neuroosille ja että se muuten jätettäisiin riippumaksi neumojien omasta esityksestä, hy- mäksyttiin. 28) Johtaja I. H. Hakulisen laatima ehdotus Niitty Ia h- den puutarhakoulun oppi laille apurahoiksi myönnetyn sum- man, Smk. 1200:—, jakamisesta hymäksyttiin. 29) Kustantaja Armi A. Ka- risto oli tarjonnut kustantamiaan AZ CO 3*5" S» ÄdS CO tz» as £& j" 52 s GG ca 25) Kun opastaja O9 CO aa' e-v i C/9 CD* ET g» tsrz- CO ai =r su: hias Silmenille Lusikka-Matille"! 12 rautapuutarin ja erinäisten porsliini- ja lasitamarain tuonnista. ^Niinikään edesmastuuta myös kauppias Jman Kononosfille ulko- maalaisten, leimaamattomain kan- gastamaraiu maahan tuonnista. Kaikki nämä tullijutut lykkäytyi- wät seuraamaan tammikuuhun asti. Uuden maistraatin toiminta muutoinkin oli ensi aikoina pää- asiallisesti kaupungin hallinnon järjestämistä säännölliselle ja wa- kituiselle kannalle. Niinpä palo- aputoimikunta malittiin maistraa tin ja pormariston yhteisessä ko- kouksessa aiman uudestaan: pu- heenjohtajaksi henkikirjuri Carl Al- sred Johnsson (..Pikku Pukki") ja jäseniksi kauppiaat Henrik Par- miainen ja A. L. Falkenberg sekä nahkuri Johan Keckman. Lumiau- ranajo torilla ja kaduilla tarjottiin kolmeksi taimeksi huutokaupalla ura- kalle. Raatihuoneeseen annettiin kauppias Jemsej Solehmaisen hank- kia seinäkello ja märjäri P. I. Relanderin tusina ..pinnatuoli" is- tuimiksi. Kokoushuoneiksi muokrat- tiin henkikirj. Johnssonin talosta, n:o 4—53 korttelissa, Ranta- ja Sumantokatujen kulmasta, sali ja kamari, samat huoneet, joita jär- jestysoikeuskin oli käyttänyt. Wuo- tuinen muokra oli 75 rpl. 1860 käsiteltiin maistraatissa 40 similiasiaa ja pari rikosasiaa. Ensi muotena ei raastumanoikeu- dessakaan paljon ..juteltu": riita- asioita mahtoi olla puolisataa, lainhuudatuksia puolikymmentä, kiinnitysasioita sama määrä ja holhousasioita maan joku. War- sinkin juopumuksesta aniaarmoin tehtiin kannetta. (Jatk.) 52. B o» & < •-t SO Ui tn CO »3 1^» v- < P v» O 3" g^ SL sr