N:o 19? (101) — 1910 KESK1-SUOMI Torstaina syyskuun 17p:nä □□□□□□ Kellon □ □□□□13 arvon määrää käynnin tarkkuus. Tarkka- käyntisiä ensi luokan kelloja myy Keuruun torilla näyttelypäivinä Robert Korte. Käykää katsomassa! Hinnat eivät ostajaa karkota. □□□□□□□nnaonann QaaannnasQaanoia 3061 1—2 A.L.H. Aug. Ludv. Hartwall & G:o Helsingissa -■ on maamme ranhin ja suoria Kivennäis- ja virvoitusjuomatehdas. Tek nillinen johtaja on FiL tohtori G. Hartvall, teokset tarkastaa Fil. tohtori Hj. Modeen. Tehtaan tuotteita myy Jyväskylässä. 3501 K,-S. Rohdoskauppa. Joka ostaa Talouskaupasta taloustavarat Kahvit, sokerit, ryynit, jauhot, mausteet y.m. y.m. Hän on tyytyväinen sekä hintoihin että tavaran hyvään laatuun. iiiiiiii Juuri saapunut tuoreita luumuja, omenia, pääryniä ja rypäleitä. Venäläisiä hedelmiä ei myydä! Tilaukset suoritetaan huolellisesti ja nopeaan. Puhelin 55. 8057 1-2 Sorr. V., 8uom*'. 2 k. 1 s. 60 mm. Varoitus. Kun nykyisin kaivetaan syviä kaivoksia vesi- ja likajohtoja var ten kaupungin kaduille, niin pyy detään lasten vanhempia ja holhoo jia kieTämään lapsiansa menemästä vaaran-alaisille työpaikoille ja huo mautetaan yleisölle muutenkin, et teivät työpaikoille t nkelemalla ai heutuisi tapaturmia ja häiriöitä ■ekä että tarkoin huomioon ottai sivat varoitushuudot kiviä rikot taessa ampumalla. Jplskjlia kaupungin Vesljohtokonttorl. 0075 1-2 Sorr. V., Saom&l. 1 k. »yyak 2 k. lok&k. 1 k. maiTuk. Hei». 8., U. S., T»mp. S., Lakki ja 8» to 2 k. 1 k. k. 4 a. 85 mm. lahdet pyjdetl&n. Jyväskylän Merimies koulu Huveja. 20 vuosisadan arvoitus. Jyväskylässä syysk. 1 p:nä. Mtmick fitnnifiQit. I. V SN kllm «N! On kyllä jotain hyivää ja kaunista siinä nuorukatsmieleu ihanteellisuudessa, joka jonkin iver ran halmelsien katselee ma->n päällä esiytyivtä aineellisia pyrintöjä. Mutta vlempänä tätä aatteeUtst» ihanieel- suut-.a on se, joka aineellisesti etsii ne henkiset woiwat, jot'a siinä wa'- litseivat, ja sen tarkoituksen, jon'a perille samat rooimat vyrkimä. (»Saima" 1 n:8[a w 181G halitut teokset osa II siro. 277) ?)ii Pullien wuoflssaiaa o-n Muiurt sinä, kun nämä mieileenpantawat sanoi kirjoiietiiin. Ne kailkuiwat silloin kuuroille tomulle. Ia w<?liie!imvasti otuoi !iorwaj tuurat i'a flUitväi sokeat «ebeDocmfin taloudellinen ioi.mint.iart nähden. Edelleenkin ei taloudellisille opinnoille ja käi)tännölli!selle työlle o- lilislcia niaasMnine riinÄvää huo- mikäli se tapalhluu fofimuiifm tuotan non «kusiannulksslla, on se rikos kansa!- lista olemassaoloamme ivastaan. Meidän teMisuutsmme on juurim- tnaksi osaasi raakatuotantoa, meidän kauppamme suurmmnatsi «crfafft koti- ja sisämaankauppaa. Miiä erityisesti Keski-Tuom^n tu- lee, et se yleensä tee tästä poikkeusta. Uslallammepa »väittää, että sai talou dellinen toiminta on nykyisin enenimän lamaisia luin muualla Tuo messa. Euurisuuntaisuutta toimin- nassa ja suuinmielmissa ei näe. 2c.> mä ei cli sikaan niin »välttämätöntä, kun wain löylyisl tarmokasta, uuiteraa ja ■ijnu-ektt.ää toimÄiaisuutia. Mutia Isitäfin 5aipaa. Toiminta supistuu ko tikylän olojen ja kotiHlän lahdelmien herilaiscen, muita ahtaaseen ja uinut- ramaan piiriin. öiunenlaan ei tältä seudulta puutu luontaisia edellytyksiä toimintaan laa- jemmillatin wesillä. Metsäalue on laaja, Suesiivoiniat samoin, kulku ne u- hyivat, qsutus sangen taa>a eikä varallisuus varallisuutta muualla Tuomessa huonom.pi. Silävaitse tä- käiäise: liikeyriiylset, joihin on ryhdyt- ly, c-.txu yleensä onnisi un e et. „Neppi' kaupp-a^lalla on «kenties marsinkin Jy- il-ac-kt.-.ässö murtamilla aloilla yliruo- lan:oa kuten ii>lastolli!ser numerot osot- tawat. ^ kuilta suurempia liikeyrityksiä on ollui litan Mäihän. Turhaan kysyy, mi k- sei Pieiarsaaren tupakka- ja sokeriteh dasta perustettu Päijänteen ranta- mille, turhaan etsii tämän seudun me- sivtftäilta ma ii ta suurempaa, uuden- aikaijemvaa tiili- ja köiLu ehdasta, mtk- sei näillä ka n loma ilta ole uudempiai- kaista, yhteistä tislaustehdasla, kun ! kerran kerwaieollisuus on Keski-Tuo-- Herroille Paitoja, kaikenl-ati!isia,.Kajiu«.; i;t, K. 1 vosimia, Etumuksia, Kravattia, Kasitei tä, Kepp ä, Hattuja, L&kkia, Alusvaat teita, Olkaimia, Sukkia myy M. G. OKSALAN Herrain Pukimo. Keuruu» maanlviljelys- iiäyttclyyn syyskuun 2 ja Z päivinä! Huomenna alkaa Keuruulla Äeski- Tuomen Maanviljelysseuran juhla- kokous näyttelyineen kahdeksas zärj.-s- N'ksesiä. Kokouksen ohjelmaan kuuluu esitel- nliä, joita pitäovät ammattimiehet o- malta alcltcan.ja keskusteluja, joissa päimän kysymyksinä olemia maatalous- asioita pohditaan. Näyttely taasen tarjoaa paljon o- pif.alvaa maamiehelle. Näy::elyesi- nee: jaetaan seuraaZviin osastoihin: Itä-Tuomen ma-atlaiskarja, siat, ntpi- karja, ineaniviljÄystuoiteet, kastvitar- haiuottcet. metjjäialous, kalasiusapu- neumot. kotiieollisuus ja sekatamarai. Näyitely.i tarkoituksena o«t esittää ^esti-Tuomen Miimeaikaista kehitys- Uudet WenLlLlset kksarml- Virallisiay.m.yleisiä uutisia. Heidän Majesteettiensa matta. Halluuksen Canetnsaaitajan moa- naniain lijolehi>essä ilmoittaa homimi- nisteri: H. M. Keisari ja H, M. Keisarinna Aleksandra Feodorowna mukanaan H. K. K. Suuriruhtinas-Periiuöruhlinas ja korkeat tyttäret omat w. k. 23 pnä läht:neei keisarillisella junalla Pieiar- ho'.i?isr<'. ulkomaille. Hoidun Majesteeitejaan )evrasuvat nia:kasse kaksi hoSvineitiä, homiminis- :er:. vala:sinpäällikkö kenraaiiadjuian:- :: TedjMin. sttvusadsutani:: Trenieln ja H. Majes:eeitiirsa henkilääkäri kotkin. ti.iota e.,kä iille anneia tarpeellista ka n- .mciic cininaisia, .inillsi Päijänleen mus:aa graniittia niaaimne ninut sal- 3Z toimen loknyaotens» marrukaun 15 lUkk, jolloin oppiUiksi aikovien on klo 12 pAiT&Ut llmoittaudutiavk koalnn kuoneus- totna faktori Saomelaa talosva. KouIosm »nnetaan oppt'iata tieilonai- neiMa, jotka ovat tarpeelliset laivureille ja perkmiehilla aeuimoUU»a kauppalaivoilla, joitten koljettajina ei tarvitse olla tutkin non »norittane ta pMlliköiti. Konlaan paiuemistft varten vaaditaan: a) byvt maiDe; b) 16 vaotta tftytettVrl vihintä n 1) kankaiden meri palveina; c osata Inkea ja klvttftä opetiakielti se ka Mlviati Idettävällä käsialalla antravav ti kirjoittaa siti »anel in i&lkeen; sekft d) outi kirjoittaa loka ja aek& auttavasti la<kea nel.it» laskutapaa kokonaisilla la voilla. 8(V>2 Johtaja. 1—4 Tyttökoululainen saa asunnon, kun ilmoittautuu insinööri BuurMle. 8074 1—1 Veljekset Sunellien vandeville näytöksiä 1 2, 3 4, p. syysk. klo 8 1S i.p. Tel tassa hevostorilla. Laheoamiu ilmoituslehdissä. Kunnioituksella: Veljekset Sunell. i—i na i usia .ja a rivoa. T»sin on halliiulisen puolelta san- g e n hyiväsii ipiiictii) huolia animaiti- oppilaiioksisia ja näiden o>ppi!ai:os:en, kaup^ o pp i'ia i tosi en-, käsi iijö ko ui ujen. maaiiliviljclyökoulujcn, icollisuusfoulu, jui. ^neijerikoululjen >j.ii.e. oppilasluku on ni^tviscoii ifainv-anut ichsen nykyU Iin noin 0,000, muita kun llvertaaminc luavKHiific lukuja sppikoulualalla, niin luvoniiuc, ei:ä ifiticrtfin iviela yleensä Zv ii.'a m ies- ia luiu-ura on se päämaali, jota tohdcn koriiven poita asieleitaan suuniaa. Lpp kouluissa on meillä nUmiumi t'^kyisin 22,000 oppilasia ja ylioppilasiutkmnon tfuo.rinoinetui oli w. ISJ10 tasluslssa» lMvuissa 1,000, kun ivuosina 18 ( J(j/03 oli 'Mkimäärin wuo- siilain 432. Eli toisin lsanoen ylioppi- laiden Zulu on tullut runslaaeti kaksin- ker-aisclsi »tuin siiKrasioin kuyiännöl- iiärcn cppilaitosien oppiiiiäärän juo= ii:uuic:bc;i luku on samalla ailaa kas- looniit >ivain Ichdcllä f cnfan a n t i o f ■ [ e i f o. Nlecnsä on meillä sroicai mallalla sel lainen käsl-ryök-anta, että. käyiännölli- •jeHe ja warsin!kin liike-alalle on ainoa s- taan niiden antauduitaiva, soilla ei ole tci>:ueiiö meilesniä muilla aloilla eli ai.van päinioastoin fuirt v.u«ris;a si- toietijsmaixja. Seurnuflena täs:ä onkin se, citii ta loudellinen kehiiyksemme, marsinkin tauppamim, ei ole woinut eikä moi.el- lei niuuloo:a rule, lseurata aikansa ke- hiiysiä ja sitm ailkaattsaada suur^>il- paa taloudellisia Mvinilvoinlia ja ri!p- puinatlomuuiia. Tunneltua onkin, el- tä yhä enemmän ja enoimnän owat ul- kvmaat n^Kojiajinme ja kauppa- ja mäliubilanssiimne on siien lulluc niciik eväeoulliseksi. Maikki- vikomoa- lainen on läällä korkeaöia 7nre-sissa ja on iiiaaiiuiic inllut faifcnflatsen ulko maalaisen rihkaniiatanxiran lumaiuksi i:! a x ff in a p a i la lsi. ?)riti cl i ä W l t ö , 'cs- tänmytlä, rehkeulla ja luottamuspa it- fecuja puuttuu meifäläMä. Niin .... . , .. ... . .... mielellään ollaan äa'louiLelli'sella alalla — Pirtukonstaqpelit. ^ulvernoo- . . . .. ~ • ,, ti» r.m<sto on senaattiin lähn:äM ulloutaalaiSicit renkeinä. ^0'ielta klhra ^'7. Zmanbergin ja maailiv. A. puolen on inyös imtzönnetläivä. ei:ä ra- ^ouriston tekenniin anontukicn johdos- halaiiosiemme puolella ciicuttticu u- ta lujc.män hoitaen eitä yumääräi- seinlin sangen ivichän >m>ölä.u:iloa neu Poii:,rkon»t^peli aset.'!tat.!iitt Tvl). Erivoille, jotka uskaltamat joia.- san piiaian Tchmn eli Luoman kylaan ... ...... ' . kahden wu°'den ajaksi 730 m tn Umosi- f ! n 1|Ut!a . rt - ^Mkaan oie k-.ellct- palkalla wälw omaan pakmviina-aseius- eIt " ulkoana ala isien täällä, käynti ien noudattanusta. ' on »»eitä suuresti hyödytlänyt, muita ja: >wieiräi Mmnaille, mils.'t matkaili- lau^teune näillä n'<rrattoman ihanilla ia ka-asinksccn sopivilla seuduilla ku- koista, milsei icheampia puunjaloslus- lei torjui asuinrakennusten sisustusia ivar.cn länne pcrusieia? :>!:noa ilah- duti>v.va iiiiujs alallaan on .l^uurainen iiiolitchdas, i>l«chduilawa yriiys on uiyöbkin ztcÄi-Tuouien Hippoksen yk- siiy'?t''n jäsenien toilmenpileet jaloste- t,' ta:t -i)eii'vsrotmmne »nyy-inin eoistä-! tä kaililla eri maatalouden ia koiiteol- lisunden oloilla, jekä antaa kuva ny kyisestä ikarjaichoibon edistyksestä läällä. Crkyiseslj taikoo karja- näinlely cio!liaa, anissä määrin Ito- luomen maatiaiskarja oltaa Keski-. Tuodessa meneschäkseen. ! S^äyitelyn parhaista estne.sta annc- taan kunniakirjoja ja rahapalkinioja. ^Täh.ln tarkoitusjeen on maraltu yh- ! reensä mk. ! ^eski-Luomen maataniiljelemälle väestölle on isiis nÄ)ttely hyminkin : suuresta inerkinMes-lä. j Äuila muillekin ikansälaisille on st el- . la ichiä ia toista nähtämää ja opitta» ! waa. Siia takaa kokouksen ohjelma, ! jota on ollu: jo kokonaisuuoessaan en- ' ne>! lueuaivana lehdessämme. Ja micta lisälsi on meidän kaikkien ;;'.nu'.nällä seuruun iuäi)iielyy;i osoiet- iawa persoonallisia myö:ä:unteam7:le peltoiyön uupumauomNc tekijo;Ilc. illä ntaatyön raatajat omat lopul- rakennukset. Ta«vitlowain maa-alueiden luomutus. pakko- , v , i taklii ne. joiden harlioilla korea ja luk- t:i:)cxii. :Uiu:ta tallakin a:'.uw '.vieraat ' 1 iinvluta|ät eniien toimima:. Mi!'si y-> ice iijä kanppamiohet kaulia maa ti tääl- lä työ-kentcleniär, eikä päinwas.'oin^ Csimerllinä .siitä, että pienikin lau- punki 'w«l aikamisaada suurta itike-a^ ,..^ a .. ^ Mk m VKMijnm Pieni («npunfi,: «>>««». josla kuten tunnettu pääasiallisesti yh- ^ kauionäköisen ja tarmokkaan liike- ^ tnieh.".' lufoit ja lyön kauiia on loihdit- ^ ....... ic»miu»s «f «su>. mm «m. 1 ITOM,C r ' ,idi **««?• £ la ": •»» f* 11*o.<itiii f.mär riitä, saadaan Ivoitteja '' ntennynä n-h:eismoi'.nin ja yhteisiyöllä. lima iulituurinime lepää. .30* nam a hartia: hcikoniuniar, heikontuu kolo- naisuudessaan ife luja pohja, jolla yh- teisfuntamme leipää. 1 Tsa 'loaikft: meiltä paljon muuta :v!e- n. niin Cuomen maakamara. iiixtannnlselisän työ pohjisluu, on kuiienkin. meidän omamme, 'cia kaikin 1'uolin huolella hoitamalla L-n oila jo herani. SiIIii suuri ajai- tci*jrt ja iiänmaanystötvä, jonka lausel- maa n kirjoit uks cimm e a! u ssa u*i liui sim- 111c. ;öiu-o dbdkcii hamassa l'iqe::af= ic-oj.r. , TiwiÄ»is ja ma ralli su us omat moleinniin pucllin toistensa e!i:oiua". Ja edelleen: «Muiden loimintaiiocro- jen jonossa cl imarmaan o.e yhtään, joia juurennnazjsa määrässä woi j.lilrt- t.ni Tuoincn kansallisuutta ja kieltä illln Moimakas foii-maincit i:olf;;ituJ''. kiitit!ittct Zvuodet omat todisianeet näiden 'saitojen totuuden. Tiivisiyksem- me on heikko, kunialoudelltiien selkäin- n.e on heikko. Koko olemassaololle on se cpäkichta- joka on aijoissa po:ste::a- iva. Li.ie-elämä on saatettama kun- niaati, liifc=clä»tä mifäli se ou tertoe ja :(:ii.i;uuiOiitcit. Ja täällä -Suo- u;esj. e ti se tapahtmva mon nlerrotn ci.c niudii kuin inuualla Luoincsia. Ilahvuiiaivana enteenä käänteeseen on ttruuiiöitumni uuita kauppakoulua, jo- f a tänään älotiaa toi miniänsä iäaliä .V<näslyiässä ^esli^Tuo!ii.'n pääkau- pungissa. Toi>wottalwasii sen kauna l!ik.'-eiä»!ä «saa uutta mirikeilä, ltsää 100 :1: ia ii)ön'icfijöitä Äeski--Tu'>u'.en Veljeskansam me virolaisten kohtalo antaa siitä kel- paaman esimerkin. lIikeläämmc tuskomime maahan. Eli 1 ciftn saneen sywien huolien rusikoima micleinme suunnatkaamme suuri nyt maanime pääelinkeinon maanniiljelyk- sen tohottamiselst. >Ti.nen :aas kun paretiima: aattcelliset ajat palaamat, meiinine hymin rucLituilla pelloillani- me nostaa uljaina päätäm>ne ja huu- dahiaa: Tuomen kansa ci liuku, sillä sen juuret owat Tuomen m likassa, jonka omalla hiellämme komienkin oeite.einusten aikana olemme saaneel kaunls:a kasmua kaniamaan! Zsi-tiämme Pelastiwat peltomme lu- lomattomista halloista ja sitkeinä lvi- Hell tien pttkomal laihonsa uudelleen kyltviivät. Aieidän pclrejaiinne ci u- Hat:!. Ja suen on merlle ioielä paljon Hitu-tcity, millä ivoumue xliöc-fcnnoUii. ?iut jos fosikaan tulee meidän tnn- niärtäa maamviiljMiljen suuri armo. ^a sille antoa ft tunnusius, minkä ie syyllä iiselleen Ivaarii. seuruun näymb) on täinän Tuo- :u:ii kallan maai»iesmerlkipäiwä. Meitiäämme siis sinne sekä maalaiset ei'a laupunlilaiset, sekä maaii.iehet et- H. M. Aeisari on sotaministerin esi- tyl-estä katsonut heinäk. 26 p. hymäksi kaskea pak:Äuowutu>!jella ottaa Luo- messa keisarikunnan kruunun laskuun nta^aiueiia riennettäviä kasar:ncja tvarlen niisjä paikoin, mi*iä ci ot>ni->- lu.a saamaan tätä tarkoitus:a Tiviru tt maata suoranaisella ostolla. Taatalla on H. Ä. Äeisari oikeultanut Tuomcn tenraalikutvcrnöörin pyytämään '- f» keiukorkelliia suostumusta txikro!uowu, tukiella cieiiusen maiden luotvuttami- 'een h<ni siKdaitciIrcn käy.eitätvätsl. Tällaista pakkoluowutu!'<i!a ctcita- main wän'.ämätiömilkst käyneitä mat ta on»a:: Uudenmaan lääninsä Tam- niisaarcn keupunczin lähellä LaDt>a/.id niminen, Ta-mmisaaren laupuugtlle kuulutva. 34 ha suuruinen maa-.ilue ja ^ra!>swik'itiminen. Tuomen maltiolle tuuleva, 1(i ha suuruinen a!ue jcfii teitä martin tanviltaira. T-amtnix.aren lattpunaille kuu^luitva. V00 neliö^lcn suuruinen inaa-alue, Häule.".l !ääni?'ä iilanoniic-taja Torsten )!orde:i!.fanille Lausjänven pitäjässä kuulu!r>a noin 1~j ha suuruinen maa-alue ja T.'iipu- riit läänissä 13 imaanomistasalle luu tuma, 22,(; desj. suuruinen maa-alue lähellä ^ioumolan asentaa sekä fol -ncllc omistajalle fuuliuvo, 16,5 desj. suu* ruiuen mae-alne lÄzeltä A o'.ia n ase- maa. Ilmottaen senaatille ministcrimal- tiosiyteerin tamta pistäneensä kailein- korkeinta suostumusta siihen, eitä nä mä maat saataisiin het, ja enuen pak- kvluomutuksen lopullista suoritusia säitää soti!aswi'ranl>maisten läytettä- ivaksi i'e?ä eitä H. M. Äeiiini on elok. 2'z pnä antanut tällaisen latvan Tain- misaaren lähellä olaviin viaa-alueisiin nähden, pmää kenraälikumernoör! se-- naama lykitmnään toimetiiiiteisii/. ky- seessä olemien maa-alueiden ^ikkoluo- tvultmniicksi lailli^eÄa järseötyk>essa setä >lmoiilamaan asianomaisille kuiver. nööreillc eitä heidän tässä asiassa lä- hei>pien nelosen sa<?mi!eksi on kään» nmtäivä erimiiellä 'käskv-kirjeclla ase- teiiujen Tammisaaren. Ziiiyimäen ja ti o u iv oil a n s o l^laera kennuskom11cain puoleen. siiiitclle teloudelliiselle Mainiolle. Tilläi iä ei -maamiehet! paitse luontaista taipumusta s > fofc* . Tällaise- maaimiespäfivä: c>mai nä. inucta ivaalii nyki>aikäinen liikc-elätnä. mälin kansallisen iDeenlutiymisen za inuos tieiepuolisia ilieioja. | tujiilunuicii päimiä. -- Maikaraha tvenäjäukielen oppi miseksi. Ll:o:siliallitus on puoltanut !!i!0 uifii nlaika-apurahan myöi>:ä!nis- lä ..tilläröön^-Zam^in perämtehclle I. 7>ot!^.'l!<. jota arfoo 3 kuuk. aikana 1)0r 1 oittr."it ivenäjänkielen opintoja kei- saiiiuuna^sa. — cofcrintuonti Venäjältä. HM. luisen Tananiaaitasassa on jalostu rahaministeriön kiertokirje 25/12 pltä elokuuta 1010. Siinä tvahtuStetaau sokeriniuonlimäärä Tuomeen !:N0— 1911 N'uedcn aikana 2,8o0,00'i puu- dalsi. Tolcriteilitaiden todellinen :ue- tanto Tncmea »vanen on laskettu 1 proienliksi. — ^Maanmittauslaitos. 5/limäätäi- n n ir5amiohektt Waaian läänin l.okomobiilejä jc» ^uimstkoneiks. katsomassa näyttelyosastoamme Keuruulla t. k. 2 ja 3 päivänä, johon useat sekä koti- että ulko maalaiset tehtaat edustajinaan ovat kehoittaneet meitä ottamaan osaa 3076 1-2 Norrahamtnasin-, Fiskars'in- ja Sukkela- N- S separaattoreita auroja s ^ Viskuukoneita, Tuuli- ja Petroleumiraoottoreja, Katrineholmin jousikarhia, Lapioäkeitä, Deenng, Champion ja Herkules y.m. Niittokoneita ja Haravia ZyvSskMn Konekauppa, Veljekset Eahlinen.