Lauantaina 15 p. Lokakuuta KARJALATAR N:o 117 — 191° taja L. Söderström puhui päiivän merkityksestä, opett. W. Hakala lu- ki Cygnaeuksen elämäkertaa, oppi- laat lausuimat juhlapäimän joh- dosta tehdyn runon ja esttttmät niuorokesrustelun ..Cygnaeuksen patsaan juurella", laulettiin ja lei- kittiin' aistikkaasti somistetuissa kouluhuoneissa. Lopmsi siirryttnn kirkkoon, jossa pastori B. Törn- wall kohdisti puheensa lapsille. Yhteiskoululla alkoi juhlallisuus pari tuntia myöhemmin. Juhla- salissa termehti tulijaa omen mas- tapäätä olemalla seinällä Suomen maakuna sinimalkoisten lippujen keskellä ja mihreiden hamujen ym- päröimänä. Puhujapaikan takana oli rimi mäntyjä ja seinällä wih- reillä oksilla ympäröity Uno Cyg- naeuksen kutoa Suomen lippujen marassa. Juhla alkoi opettaja Elis Palanderin soittamalla Sibe liuksen ja Melartinin kappaleella „Terwe kuu kumottamasta!" (Ka- lemalan 49.nnestä runosta). Sit- ten piti maist. Olli Koistinen esi- telmän Uno Cygnaeuksesta. Sen päätyttyä lausui opettaja I. E. Latukka runon .Uno Cygnaeuksen muisto". Tilaisuus päätettiin yh- teisesti laulamalla Maamme". Juhla tuntui päiivän sankarin muistolle hymin sopimalta, yksin- kertaiselta ja kansalliselta. Nuorten miesten kristillisten yhdistysten matkasihteeri Bertel Törnmall mie- raili Nurmeksessa t. k. 11 ja 12 p:nä, pitäen kumpanakin päimänä paikkakunnan pappien amustama na raamatunselityksiä kirkossa ja kauppalantalolla. Mäkeä oli mar- sinkin kauppalantalolla hymin pal- jo kuulemassa hymää puhujaa. Toiwottawasti käynnistä on hy wiä tuloksia. Kansakoulujen waltioawnt. Maltioapua on puollettu Toh- majärmen Märtsilän kansakoulu!- le apuopettajattaren palkkaami- seksi.. ZVuodeutulo. Pielisjärmen kihlakunnan ruununmouti ilmoittaa m. m. et- tä rukiista, johon ruoste ilmestyi ja turmeli miljaa, on saatu aino- astaan keskinkertaista huonompi sato ja on se laadultaan huonoa. Sumitoumoista, joita pitkällinen pouta ja aroilla paikoin halla tur- meli, on tulo osaksi keskikertainen ja osaksi sitäkin huonompi. Hei- nistä on saatu suurimmassa osas sa kihlakuntaa ainakin keskikertai- »ifitj fajo ja omat ne laadultaan hymta. Useita mahingoittamia hallaöitä oli elok. ja syyskuussa. Rukiin oraat eimät ole hymiä, marsinkin samimailla, maan mul- ^mailla omat ne paikoin parem- m«t, Paloapuyhdischks et. Rautamaaman kunnan paloapu- yhdistyksen ohjesäännöille on anot- tu läänin kumernöörin mahmis- tusta. Petomainen werityö Märtsi- lässii. — Waimon pää kimeellä silvottu. Kerrassaan tärisyttämä Nlurha tehtiin Märtsilässä taloosakas Antti Könösen asunnossa, noin 2 km. asemalta eteläänpäin. Torstaina päimällä noin klo 11—2 mälillä lyötiin kirmeellä useampia kertoja mainitun Könösen, maimo Maija Liisa Könöstä päähän. Maimo meni heti paljosta merenmuodosta tai- noksiin. Teko ilmoitettiin ensiksi ryöstömurhaksi, jonka olisimat teh- neet jotkut tuntemattomat henkilöt ja mieneet myöskin mukanaan ra hoja. Mutta kun asiaa käytiin lä- hemmin tutkimaan, niin ilmenikin waimon miehelle, Antti Könöselle niin raskauttamia asianhaaroja, että hänet jo eilen mangitliin mah- mojen epäluulojen alaisena tähän petomaiseen merityöhön. Munten perhe oli jo pitem- kaa, ja, jos hän rikoksen uusii, me- nettäköön sitä paitsi oikeutensa har- joittaa tahi hoitaa ramintolaliiket- tä tahi muuta sellaista elinkeinoa. Joka ottaa osaa uhkapeliin, joko sellaisessa paikassa, kuin tässä §:ssä mainitaan, taikka muualla, rangaistakoon enintään kahdensa- dan markan sakolla. Raha ja muu tamara, joka pelipöydältä tahi pelipankista tamataan, olkoon me- netetty". Jos poliisitoimi pysyy tällaisille paheille sokeana, niin ei ole ollen- kaan outoa, että ne paheet omat täällä niin kauheassa mauhdissa kuin todella malitetaan. Marsin- kin tämä muosi' näkyy siinä suh- teessä oleman oikea kirouksen aika- kausi. Muodesta muoteen jatku- nut kapakkaelämä ja uhkapeli on aiheuttanut jo monta mararikkoa; sellaisen hurjastelun helmasta on tullut ilmi jo useita markauksia, tappeluita, puukotuksia j. n. e. Ai- man on eletty kuin miimeistä päi- mää, jota menoa jokainen siimo ihminen on ihan kauhistuksella katsellut. Sittenkin kerskataan: me olemme „laillisia", ..perustuslailli- sia", ..järjestyneitä"; meillä on lailliset ja järjestyneet olot! Tappi on auki. Nyt omat seu- raukset näkymissä siitä juomatul- masta, joka toissa kemäänä amat- tiin ja malloilleen päästettiin. Mutta missä omat nyt ne miehet, jotka pystymät tai edes yrittämät- jään sen paisumista ja hämityksiä ehkäisemään? Tappara. mäu aikaa elänyt epäsomussa ja riidassa, jostapa lienee sitten tämä tärisyttämä merityö aiheu- tunut. Maija Liisa Könönen kuoli per- jantaita masten yöllä klo 11—12 mälillä. Poliisitutkintaa asiasta parhaal- laan käydään. Kamalia kuulumisia Kiteeltä. Useita ryöstö- ja murha- yrityksiä. Wiime tiistaita masten yöllä klo 2 tienoissa äkkiä heräsi seppä Juho Puustinen komaan räjäh- dyksen ja sen huoneen, missä mai- monsa kanssa nukkui, akkunasta alkoi purkautua sisään terämiä nauloja ja muita särmikkäitä rau- dan palasia, jotka särkimät kaksin- kertaiset akkunalasit, lämistimät tuolin selkäpuulla olemat maatteet ja joitakin sirpaleita sinkoili sän kyyn saakka tehden pienempiä naar- muja Puustisen maimon kasmoi- hin. Muita sanottamia »vaurioita ja mammoja ei onneksi tullut, tie- tenkin sikeästt nukkumat äkillisestä räjähdyksestä komasti säikähtimät. Asiaa tarkemmin tutkittua saa tiin sitten selmille, että todellakin on ollut kysymyksessä murhayri- tys. Akkunan taakse oli taitettu suuri kaksiosainen pommi, jonka toinen pää oli kiinnitetty akkuna laudalle ja toinen jonkinlaiselle mi- pulaitteelle. Onneksi tästä pom- mistä ei räjähtänyt kuin toinen osa, joten se ei kyennytkään teke- mään täydellisesti sille aiottua tehtämäänsä. Jos molemmat osat olisimat räjähtäneet, niin siinä olisi moinut syntyä hyminkin kauheita tuhoja. Onko ollut kysymyksessä kosto tai muu ryöstömurha, sitä emme moi mennä tässä päättelemään, mutta kauheaa jälkeä se olisi teh- nyt, jos koko pommi olisi päässyt räjähtämään. Kuka tai keitä nuo pommimestarit omat, siitä ei myös kään oltane mielä selmillä. Toi- mottamasti tuon katalan murha- yrityksen suunnittelijat saadaan satimeen. Kaipa lähempi tutkimi- nen antanee enempi maloa tähän hämärään astaan. Sisäänmurtoyritys ta- pahtui samoihin aikoihin kuin edellinenkin seppä Puustisen naa- purissa, kaupp. Pekka Liimataisen talossa. Kun mainitun talon renki meni yöllä ulkona käymään, niin huomasi hän useampia miehiä lii- terin lukittua omea määntämässä auki. Miehet, huomattuaan liiket- tä, luikkimat heti tiehensä. Lukon he ollmat jo saaneet irti, mutta muuta he eimät sentään ehtineet saada aikaan. Ryöstömurhayritys ta- pahtui taas torstai-aamuna noin s 8 tienoissa. Kun kaupanh. Pek- ka Kankkunen läksi mainittuna ai- kana maksamaan kylälle meijeriin tuotuja maitoja, niin jumi kun hän oli päässyt noin 5 km. kirkol- ta Puhokseen miemää maltamaan- tietä, kuuli hän haulikon pamah- duksen ja samassa sai niskaansa ja selkäänsä haulia niin että ra- pisi main. Ketään hän ei huo- mannut, maikka ei hän joutanut liioin siinä tarkastelemaankaan, ajoi main niin minhaa mauhtia kuin hemonen pääsi. Kankkusella oli onneksi niin pal- jon maatteita päällä, ettei'mät hau lit päässeet tekemään suuriakaan mammoja. 8 haulia on jo lääkäri nyhtänyt pois, luultamasti t> on mielä lihassa, mutta nekään ei- mät ole erittäin symällä, eimätkä myöskään määrällisillä paikoilla. Tässä on ollut ilmeisesti aiko- mus ryöstää Kankkuselta rahat, sillä hänellä tiedettiin tällä mat- kalla oleman rahaa mukanaan ta- mallista enempi. Keitä nuo rois- tot olimat, siitä ei ole mielä tois- täiseksi tietoa. Toinen ryöstöyritys ta- pahtui samana päimänä ja samas- sa paikassa kuin edellinenkin, mut- ta noin klo 2—3 mälillä iltapäi- mällä. Silloin oli 3 miestä hä- tyytellyt erästä kuljeksimaa kau- pustelijaa. Useita laukauksia oli mat nuo roistot ampuneet, mutta osumatta. Hymällä hemosellaan hän oli pelastunut noiden roisto- jen kynsistä. Muualta Suo- Puolueiden yhteistoiminta ensi maaleissa. Sähkösanomia »Karjalattarelle". Rautatielakko Ranskassa. Helsinki, lokak. 14 p. Ristiriitaisista tiedoista päät- täen on Rankassa Pohjois-, etelä-, ehkä muitakin ratoja lakossa. Rautatielakko on lemiämään päin. Muitakin liikennetyömiesliittoja lakkovuuhissa. Pariisissa osittai- nen malaistuslakko. Ruokatar- peiden puute-uhka. Hallituksen kutsunta-, käsky- ja mangitsemis- määräykset näyttämät tehotta- miltä. Liikennetirehtöörin nimitys. Likeennetirehtööriksi on senaatti nimittänyt Hagmanin. Uutistoimisto. kassat auki sekä mieneet edellisestä noin 800 mk. rahaa ja noin 300 mkan edestä pakettimerkkejä sekä mooto jälkimäisestä noin 30 mk. rahaa, (liuu ICL Rautatien kassa-arkun olimat mar- kaat kokonaan rikkoneet, mutta postilaitoksen lujempaan kassaan eimät sitämastoin päässeet. Heti kun murtomarkaus huomattiin, il- maitettiin siitä sekä paikkakunnan Mitä siitä eduskuntaryhmissä että Helsingin poliisimiranomai- ajatellaau. , Helsingistä lähetettiin po Uno Cygnaeuksen lausuntoja. i liistkoira markaita takaa-ajamaan. käytännöllisesti kuin henkisestikin tulemaa elämäänsä ja elämänteh- tämäänsä marten. Kansanopisto ei tee oppilaistaan herroja eikä ..Ainoastaan työllä moipi nuo- ryökkynöitä. Jos niistä sellaisia risoa iloon ja työkuntoon kasmat- sattuisi tulemaan, niin syy ei ole taa. Lapsen, nuorukaisen tulee kansanopiston. Syy on manhem- juurta jaksain eläytyä siihen ma- missä itsessään. Jos poikanne tai kaumukseen, että työ ei ole mi- tyttärenne ilmoittaa haluamansa kään ies, taakka, maan ihmisen kansanopistoon, teette tyhmästi kaunistus ja kunnia, maallisen jos koetatte heitä estää. Päinmas- elämän onnellisuus ja siunaus". ,toin ot; teidän, »vanhempain, wel- r . , „ ^ mollisuus muistuttaaa lapsianne, Maikkei kysymys puolueiden yh- , Ensi kerralla palast se asemalle ^ * niin pian kuin he omat kansan- teisestä maalitoiminnasta olekaan l takaisin. mutta lahti sitten uudel- ■ ; opistottaan päässeet, sinne mene- eduskuntaryhmäin ratkaisi aroissa,! leen, ena tmstmsekst ole mielä „Pääehto ja marnlin makuus misestä, jos he eimät sitä itses- kaikkein mähimmin siinä muodos-! saatu netaa, miten uusi etjmtä kasmatuksen menestymiseen on tään huomaa. Tämän ystämälli- sa, että ne itse kehoittaisimat wa-:^ n onnistunut. Helsingistä lähti opettajan personallisuudessa. Oi- sen huomautuksen rohkenee allekir- litsijoiden lähettämään nyt hajoi-^koutrolloörl ottamaan tarkemman mallisimmat lait, mukamiminat joittanut täydellä makuutuksella tetun eduskunnan jäsenet myöskin : selon ryomatyn rahamäarän juu- opetuskaamat ja opetustamat, par- antaa sen yli kymmenmuotisen ko- ensi helmikuussa kokoontumaan ruudesta. > haat oppikirjat eimät mielä tee kemuksen ja tuntenmksen perus- eduskuntaan, niin on asia kuiteiu ' koulua hymäksi; ne omat kyllä toi- teellä, mikä minulla oi?, kansan- kin ollut miime päiroinä milkkaan ; mottamia, jopa mälttämättömiä- opistojen toimintaa ja elämää lä- eduskunta . ..... , kin apukeinoja, mutta h-nrea, oi- Heliä seuranneena. Nyt, jos mil- ikeaa rouimaa ne eimät moi kou- loinkaan, — kansanopistoon! | luun synnyttää. Kieltämätöntä on j nyt ja mastakin, että kasioatcajan . ja opettajan oma kunnollisuus on IlUoiellamin makuus kaikkien kas- matusopillisten pyrkimysten me-' Mullistukset Portugalissa omat ke-. nestykseen". j hittyneet odottamattoman nopeasti.! ' - Ei monta päimää sitten kun ker- j toimme Portugalin pääkaupun-, ..Kansakoululla, joka on pidet-! gissa Lissabonissa syntyneen mal-^tämä yleisenä pohjakoulu- lankumousmellakan ja nyttemmin' na, on tarkotuksena: pohdinnan alaisena ryhmäin keskuudessa. Suomalaisen puolueen ryhmä lienee pitänyt yhteistoi- mintaa pormarillisten kesken san- gen suotamana, mutta monet sei- kat panemat epäilemään tämän miellyttämän ajatuksen toteutumi sen mahdollisuutta. Sellaisina mai- uittakoon sosialistien mahdoton kanta suurmaltiollisessa kysymyk- sessä, maikkakin he kannattaisimat - mikä muuten ei ole todennäköis tä — yhteisiä maaliliittoa. ruot sinmielisten manhoillisuus y. m. sekä se seikka, että kaikkien yhtymi nen tulisi lamauttamaan harras- tusta ja työskentelyä sisäisissä asioissamme, jo.ua lisäksi on pel- jättämä, että osanotto maaliin tu- lisi armeluttaman laimeaksi, ma- litsijat kun edeltäpäin marmasti tietäistmät ketkä tulemat malituksi Nuorsuomalaisten helsin- ginsanomalainen ryhmä lienee ol- lut epäilemällä kannalla osittain samoilla perusteilla kuin suoma- laisen puolueen edustajatkin. „Pääs- kyset" kannattamat yhteistä maali- liittoa siinä muodossa, että kaikki, sosialistitkin, siihen yhtyisimät. Ruotsalaisen puolueen ryhmässä on niinikään pidetty aja tusta puolueitten yhteistoiminnas- ta marsin kauniina, mutta lausut tu sen suhteen samoja epäilyksiä kuin toistenkin ryhmäin taholta on esitetty. Sosialistisessa ryhmässä lienee yhteistoiminnan kannattajia- kin, mutta enemmistö lienee päin- mastaista mielipidettä. Ainakin »Työmies" rimosanaisessa pääkir- joituksessaan tiistaina torjuu kai- ken ajatuksenkin yhteistoiminnasta ..pormarien" kanssa. Puolueitten hallinnot tulemat muuten ensi tilassa tar- kemmin pohtimaan mainittua ky- symystä, Duuman entisen puheen- johtajan HomjakoMin lausunto Suomen kysymyksen johdosta. Eräs B i r s. W j e d o m o s t i n toimittaja on haastatellut duu- man ent. puheenjohtajaa N. Hom- jakomia, joka on lausunut Suomen kysymyksestä seuraamaa- Suomen kysymyksen nykyisestä tilasta olen erittäin pahoillani. On tapahtunut se, jota ennustin. Sekä me että Suomi olemme umpisolassa. Minä tunnustan täydellisesti, että maakunnan mas- tusteleminen alistua Menäjän alaiseksi on sietämätöntä. Aiutta täytyy myöskin myöntää, että me olemme saattaneet Suomenkin loimottamaan asemaan. Näinä päiminä olen saanut kirjeen pro- sessori Parselta, joka on antanut minulle tietoja mielialasta Eng- lännissä Suomen kysymyksen joh- dosta. Englantilaiset eimät ole siitä erimielisiä pitääkö Suomen maakuntana maksaa sotilasmeroa. Voimakkaita mastalauseita on he rättänyt ainoastaan kysymys moi- massa oleman hallitusmuodon muuttamisesta ja lakien julkaise- misesta ulkopuolella moimassa olemaa järjestystä. Laimaliike Laatokalla. Laimaliike Laatokalla on nyt parhaillaan mallitsemien komien tuulien ja myrskyjen tähden koko- naan lamassa. Suuri osa Laatokan kaimoista, yli 20 — on parhaillaan hy- miä sääsuhteita odottamassa Sor- tanlahden satamassa. Jsorokkotapauksia on Sortanlahdella ilmaantunut useampia. Parhaillaan on 3 iso- rokkotapausta todennettu ja lisäksi on muutamia epäilyttämiä tau- dinkohtauksia. Miranomaiset omat ryhtyneet toimenpiteisiin taudin lemenemisen ehkäsemiseksi. Koleratvaara. Tiistaina toimitetussa bakterio- loogisessa tutkimuksessa ei mat- ruusi Heinon ja maimo Grossbergin ulostuksista tamattu kolerapesäk- keitä. Keskimiikkona otettiin mielä uusi näyte ja jos sekin osottautuu pe- sälleistä mapaaksi, päästetään mo- lemmat potilaat parantuneina sai raalasta. Markaat murtautuneet Num- melan asemakonttoriin. Tiistaita masten yöllä olimat markaat tunkeutuneet Nummelan asemakonttorin akkunasta sisään ja murtaneet rautatien ja postin Ulkomailta. Portugalin asiat. S. Ohjeita tallirakennusten sisusta misessa: , 1) Tallin tulee olla kylliksi ti- kasmattaa lama ja sisästä n. 2* .,—3 metriä olemme jo saaneet mainita senkin,, sielun ja ruumiin moimain sopu- korkea. Sen tulee olla maloisa ja että ulkomallat omat tunnusta- suhtaisen kehityksen kautta nouse- niin hymin rakennettu, että se tal- neet Portugalin t a s a m a l l a k s i. > ma ^nuoriso jumalaapelkäämiksi, mellakin pysyy 10—12 asteen läm- Itsemaltiusaate on taaskin saanut' ymmärtämiksi ja yhteiskunnalle pöisenä. Tätä lämpömäärää ei tuntuman iskun yhdessä käden hyödyllisiksi ihmisiksi; totuttaa op- kuitenkaan saa hankkia raittiin il- käänteessä taholla, jossa sitä mä-'pilaat armioimaan ajan oikean man kustannuksella. Kosteissa ja hemmän oli odotettamissa. Kan-. käytännön ja työn kunnian; ma- huonosti tuuletetuissa huoneissa sa on ottanut mallaa käsiinsä,! rustaa heidät ei ainoastaan niillä kotieläimet eimät moi miihtyä. malinnut mäliaikaisen hallituksen-hiedoilla, joita nykyins:, aika jokai- Hemosen menestymiseksi on puh- sa, joka vn ryhtynyt Portuga-; selta simistynexr, waltion jäseneltä das. raitis ilma yhtä tärkeä kuin lia, nuorinta tasamaltaa, johta-^mästtämättumästi maatii, maan termeellinen ja tyydyttämä ruo- maan. s myöskin yleisellä kätemyydellä, joka kakin. Sotamäki on mannonut uskolli-^ kullekin ihmiselle, olkoon bän mitä -) Jkkunain tulee olla kaksin- suuden malan tasamallalle. Kan-,'säätyä tahansa, mutta marsinai- kertaiset ja siksi suuret, että talli sa juhlii uuden ajan koiton joh- selle tvölväeamokalle erittäinkin, on maloisa. Ikkunat pidetään puh- dosta hartaita isänmaallisia juh-!on mitä suurimmaksi hyödyksi/' taina, pesemällä ne kaksikertaa lia. Kaikkialla liehujat punaisen 'muodessa saippualla ja medellä, mihreät tasamallan liput. Wel- - Asetettakoon ikkunat niin korkealle jellinen sopu hallitsee kansan jo, ! kuin mahdollista, että malo ei sotamäen mälillä. ' »Ajanmukaisten kansakoululai- lankea suoraan hemosten silmille. Tasamaltaialnen hallitus on ^ tosten siunaustatuottamat hedel- eikä silloin hemoset moi niitä niin lausunut olemansa makuutettu' mät malmistumat sitä pikemmin, helposti särkeä. Ei pidä tehdä liian siitä, että mieraat mallat eimät jos ennen kaikkea pidetään huolta harjaan, eikä liian pieniä ikkunoi- sekaannu asioihin. H teensä saa j kasmaman naismäen tarkoituksen- ta, sillä runsas malo lisää hemos- kaikesta sen maikutuksen, että! mukaisesta kastamuksesta. Sillä *eit hyminmointia ja edistää tal- tällä makaumuksella on omat pe-'koska koti yhteiskunnassa on simey- lm puhtaana pitoa; minne malo VIlStrt/lMl/* ÄAM ritMA i f — — Sllf 0t M/llUö rt V* VVA rusteensa Sähkösanomien mukaan on ku- nigasperhe hajaantunut. Kunin- gas Manuel ja kuningatar Ame- lie aikoimat lähteä Englantiin. Kuningas Manuel ei tunnusta luopumansa kruunustaan. — Toimoo tulewai- suuteen. Gibraltarista, lokak. 11 pnä. Kuningas Manuel lähetti ennen maasta lähtöään päämi- nisterille kirjeen, jossa hän il- moitti, että astuessaan olosuhteit- ten pakosta laimalle, hän haluaa lausua kansalleen ei moimansa mistään soimata itseään. Hän toimi aina kuten kelpo portugali- lainen ja jää yhä portugalilaiseksi, sekä toimoo, että maa antaa hä- nelle takaisin mitä hänelle kuuluu. Hänen poismatkustamisensa ei missään tapauksessa merkitse mal- ta-istuimesta luopumista. Gibraltarista saapuneitten tie- tojen mukaan ei kuningas Ma- nuel aio luopua kruunusta. Uksi- tyisestä kuulustelussa Englannin hallituksen edustajain kanssa on hän ilmoittanut, ettei hän pidä monarkian asiaa kadotettuna. Suu- rin osa maata hänen sanojensa mukaan, ei tahdo tasamaltaa, maan pysyy uskollisena monar- kialle. Uusi hallitusmuoto saa ehdottomasti Portugalissa aikaan anarkian. Silloin uupunnt maa kääntyy kuninkaan puoleen kutsuen hänet takaisin. Parisi s ta, lokak. 12 pnä. Reuterin toimisto on saanut tie- tää, että kuninkaallinen humialus lähtee Englannista kuningas Zr- jön käskystä Gibraltariin hake- maan kuningas Manuelia ja ku- ningatar Amelieta. Espanjassa pelataan mallan- kumousta. Portugalin mullistukset omat antaneet innostusta myöskin Es- panjan tasamaltalaisille. Madridista saapuneiden tieto- jen mukaan agiteeraamat espan jalaiset tasamältalaiset moimak- kaasti. Hallitus, huolimatta näen näisestä itseluottamuksestaan, on ryhtynyt laajoihin toimenpiteisiin. Mahmistaakseen armeijaa mallan- kumouksen maralle, on se kutsu- nut marajoukon aseisiin. Parisin politisissa piireissä pel- jätään syntymän riitaisuuksia Englannin ja Saksa mälillä Por- tugalin siirtomaista. Joskin Sak- san ulkoasiain ministeriö on il moittanut, että Saksalla ei ole minkäänlaisia etuja malmotta- mana Portugalissa ja että se on odottamalla kannalla, ollaan Pa- ristssa siitä huolimatta makuutet- tuja, että Saksan siirtomaapoli- tiikka ei jätäZ tilaisuutta käyttä- mättä enentääkseen maikutusmal- taansa. Otaksutaan, että tämä aiheut- taa kansainmälisen kongressin mälttämättömyyden, joka käsittelisi kysymystä suurten europalaisten siirtomaiden puolueettomaksi ju- listamisesta, kansainmälisen kau- pan etujen muoksi politisten riitai- suuksien yhteydestä. den oikea kehto, niin tulee kristil- ei pääse, sitä paikkaa on maikea lisen kotikasmatuksen aikaansaaini- pitää puhtaana. Jos hemosia pa- nen olla päätarkoituksena kansan- kotetaan kanmemmin olemaan pi- simistystä maassamme järjestöt- meässä tallissa, ne helposti tule- täessä. Ja koska kotikasmatuksen wat aroiksi ja niiden silmät hel- luonne parhaastaan riippuu nais- posti käymät kipeiksi, puolista, marsinkin äidistä, niin ;i ) Jlmamaihtolaitos tulee löy tyä. jotta tallin ilma ei ole um mehtunut. Tamallisin ilmamaihto- laitos on, että mälikaton, ullakon ja mesikaton läpi tehdään nelikul- ^mainen puinen tormi, jota luu- -kun amulla moidaan pitää enem- ,män tai mähemmän auki. j 4) Lattian pilttuisiin on paras- !ta tehdä puusta, jonkunmerran -'taaksepäin kallistuma, että taka- ! puoli on noin 2—3 sm. etupuolta I alempana. Jos riittämästi kui- Parin miikon kuluttua alotta- ^ mikkeita käytetään ei erityistä mirt- mat maamme kansanopistot taas ^ saränniä tarmita. Muussa tapauk- tulee etupäässä kiinnittää huomiota kelmollisten lastenhoitajain ja äi- tien kasmatukseei,. Yleisöltä. Kausauopistoou! talmikautisen toimintansa. Tähän aikaan ja jo aikaisemminkin esiin- tyy sanomalehdissä kehoituksia maalaismäestölle. ja nuorisolle etu- päässä, pyrkimään kansanopistot- hin. Ja se on luonnollistakin. Olisihan nim. kaikkien kansanma- listusta harrastamain mielestä toimottamaa, että kaikilla kansan- opistoillamme olisi „tupa täynnä" opinhaluista nuorisoa jo työkau- den alusta lähtien aiita sen lop puun asti. Siinä toimossa olen ryhtynyt kynään minäkin. Joka tuntee ainakin itä-suoma- laista maalaisnuorisoa, hän tie- tää, että se ei kansanopistoon läh- teikseen paljoa kehoitusta tarmitse. Ja myöntää täytyykin, että itä- suomalaiset kansanopistot omatkin länsi-siiomalainin merraten näihin asti olleet etusijalle mitä Oppilas- määrään tulee. Mutta maikka näin onkin asianlaita, ei sen mälttämät- lä tarmitse merkitä sitä, että opin- halu on itä-Suomen nuorisossa suurempi kuin länsi-suomalaises- sakaan. On nim. myönnettämä, että se ei ole ainoastaan opin ja malistuksen jano, joka nuori- soa on houkutellut tuota kansan- opistotalmea miettämään. Hymin kin monessa tapauksessa on siihen mähemmän hymäksyttämät simu- maikuttimet olleet syynä. Huoli- maton kotikasmatus esim. on monasti mieroittanut nuoru- kaisen tai neitosen kotoisista töistä ja harrastuksista ja sellaisessa ta- pauksessa tarjoaa talmi kansan- opistossa jonkillaista hymältä tun- tumaa kormausta sille tyytymät- tömyydelle, mitä kotioloja kohtaan tunnetaan. Tällaisessa tapaukses- sa on kansanopiston sangen mai- keata saada oppilaassa toimotta- maa muutosta aikaan kuuden kuu- kauden kuluessa. Ja kun niin käy että simeellinen melmollisuuden tun- ne ei silloin pääse kehittymään, niin manhempain mielestä on mika kansanopistossa, maikka mika on- kin manhemmissa itsessään. On ai- man marmaa, että se isä tai äiti, joka on oikealla tamalla lapsensa kasmattanut, saanut hänen rak- kautta juurrutetuksi kotiin ja sii- hen työhön, jota koti häneltä maa- tii ja tarmitsee, se isä tai äiti aina uskaltaa lapsensa päästää ja kustantaa kansanopistoonkin. On muistettama, että kansanopisto on opisto, eli oppilaitos ja että ny- kyaika mälttämättä maatii oppi- mistä, yhteiskuntamme nuorisolle on annettama tilaisuutta niiden tietojen hankkimiseen, joita se tar- mitsee ja manhempain simeellinen melmollisuus on pitää huolta siitä, että heidän lapsensa kehittymät niin sessa tulee sellainen löytyä n. 25, sm:n lemyinen ja 4 smm symyi- nen pilttuun takana. Pilttuun per- mannon tulee olla niin pitkän, että hemonen ei seiso takajaloilla vilttuusta ulkona, sillä siten rasit- taa se jalkojaan. Karsinoihin (kop- peihin) paras ja käytännöllisin lattia saadaan samesta, joka sot- ketaan ja juntataan komaksi. Tä- ten malmistetcu lattia ei läpäse mirtsaa, niinkuin paljas multalat- tia, ei ole liukas niinkuin sement- tilattia, ei haise, eikä mätäne niin- kuin puulattia. .'») Pilttuun sieinien ei pidä eikä tarmitse olla 130 sm:iä (12Ö fanikin hymin riittää» korkeammat käytämän puolelta. Soimen koh- dalta tulee niiden olla 2 metrin korkuiset, jotta hemoset eimät moi pureskella toisiaan. Pilttuun pi- tää olla ainakin yhtä lemeä, kuin hemonen on korkea, jotta hemonen moi maata suorassa, eli n. 150— 100 sm. lemeä. 6) Tarkoitustaan mastaamas- sa tallissa tulee löytyä ainakin yksi, tai mielä parempi useampia karsinoita, joiden tulee olla n. 9 m'-:n suuruiset. Jos marsoja kas- mätetään, niin on ne pidettämä karsinoissa, mutta täysikasmuisille- kin, jos tila myöden antaa, on karsina kaikista paras. Karsina- seinien tulee olla siksi korkeat, että ei nuoret hemoset seiso alinomaa pääl- lään kurottamassa karsinalaidan yli. Siitä johtuma asento ei niille suinkaan ole termeellinen, maan päinmastoin kärsii etenkin marso- jen selkä ja etuset siitä. Tämä moidaan sillä estää, että kopin laita tehdään tarpeeksi korkeaksi n. 200—227» smnä. Jotta talli pysyy maloisana ja marsat näkemät ma- paasti ympärilleen, tehdään karsi- noiden yläosa esim. n. 1,30 smiin korkeudelta ylöspäin harmemmaksi, asettamalla 2 1 ,, tuuman paksuisia puupuolia luotisuoraan, asentoon 7 smna päähän toisistaan. Aina on paljon parempi pitää yksi suuri yhteineir karsina monelle marsalle, kuin useampia liian pieniä karsi- noita jokaiselle marsalle erikseen. Ei kuitenkaan pitäisi tehdä karsi- naa !> m-:ä pienempää ainakaan aikaiselle hemoselle. 7) Kuimikkeina moidaan käyt- tää joko turmepehkuja, olkia tai sahajauhoja. Halmimmat ja sa- maila parhaiten tarkoitustaan mus taamat kuimikkeet saadaan turme- pehkuista. tt) Syöttölaitokset (foimet) pi tää olla aiman matalalla kaikilla hemosilla s. t. s. n. 00—70 siniin korkuiset, pienillä marsoilla mielä- kin matalammalla. Kauroja mar- velkojain!tokou5. ^ O. F. Mahrmanin konkurssipe» sän saamamiehet kutsutaan täten kokoontumaan Tohmajärmen pitä- jän Kemien majataloon kuluman kuun 27 pnä klo 11 c. pp. keskus telemaan ja päättämään seuraa- mistä kysymyksistä: 1) Hymäksymään tahi hylkää mään samana päimänä klo 10 e. pp. tapahtumassa huutokaupas- sa kiinteimistöistä tehdyt tarjouk- set; 2) Hymäksymään tahi hylkää mään melallisen ja maimonsa ano- mukset saada lunastaa Henkimä- kuutusyhtiö Suomen heidän hen- gilleen antamat makuutuskirjat; 3) Muista mahdollisesti esiinty mistä kysymyksistä. Muistutetaan konkurssilain sään- nöksestä, että poissaolemain on tyytyminen läsnäolleitten päätök- siin. Tohmajärmellä, 12 p:nä loka kuuta 1910. (K. S. 1 k.) Pesänhoitajat. Kuulutus. Rääkkylän kuntakokous, joka ilmoitettiin pidettäväksi 22 p. t. k, siirretään sattuneesta syystä t. k. 24 p:ään, alkaen kello 10 ap. ja käsitellään ennen ilmoi tettujen asiain lisäksi seuraa vaa : 1. Päätetään sorapalstojen os tamisesta Oravilahden ja Rasi- vaaran kylissä. 2. Päätetään Saliin, Juhma- kan ja Kylmäpohjan jokien sil tojen laiteiden korjaamisesta ja niiden vastaisesta suojelemisesta ilkityön tekijöiltä. 3. Suostuuko kunta avusta maan teiden tekoa kahdella suu rella Kiesvaaran mäellä. Rääkkylässä 13 p. lokak. 1910. P. Piironen. Erinomainen Kauppapaikka myytiiMiinä! Konkurssihuutokapalla, joka toi- mitetaan kuluman lokakuun 27 p:nä klo 10 e. pp. paikan päällä, myydään O. F. Marhman kon- kurssipesän omistamat, Tohmajär- men pitäjän Kemien kylässä sijait- semat, seuraamat kiinteimistöt: 1) Muokramaalla sijaitsema kauppakartano; 2) Samoinmuokramaallasijait- sema asuinkartano. Muokra-, maksu- y. m. ehdoista ilmoitetaan lähemmin huutokaup- patilaisuudessa. Tunnin mietin- töaika tarjousten hymäksymistä tahihylkäämistämarten pidätetään. Tohmajärmellä, 12 pmä loka- kuuta 1910. Pesänhoitajat. (K. S. 1 k.) Het! poikiva lehmä myytävänä H. Tirrosella. ten kiinnitetään kopin reunaan ir- roitettama tamallinen laatikko, rautapellillä reunustettuna n. 40 sm:in pituinen ja 30 sm:in lemyi- nen. Heiiiiä marten marataan pi- tempi n: 40 smiin lemyinen laa- tikko, jonka yli on laitettu poikii- toisia pienoja n. 20 fm:in päähän toisistaan. Kauralaatikko tehdään 30 sinnn symyinen, heinälaatikko jonkunmerran symempi. Marsojen tulee mieluimmin antaa syödä heinänsä suoraan maasta. 9) Siisteys ja hymä järjestys maatii, että talli kokonaisuudes- saan on aina pidettämä puhtaana ja järjestyksessä. Valjailla, köy sillä, sankoilla, luudilla j. n. e. tulee aina olla määrätty paikka silloin, kuin niitä ei tarmita. 10) Talli saadaan termeellisem- mäksi, -valoisamman ja hauskem man näköiseksi, kun se joka muosi maltaistaan kalkilla.. Paljon on mielä mikoja ja puutteellisuuksia meillä Pohjois-Karjalaisilla eläin- suosissa, etenkin talleissa. Korjauk sia kyllä monet tekisimätkin, kun maan tietäisimät miten saada tal- lit mähillä kustannuksilla tarkoi tustaan mastaamaksi. Edelläker- rottuja ohjeita seuraamalla toimon jokaisen, joka todellakin tahtoo, moiman laittaa tallinsa sellaiseen kuntoon, että hemoset ja hoitajat siellä miihtymät. Tallin sisustami- nen tarkoitustaan mastaamaksi, ei useinkaan maati komin paksua kukkaroa, maan sensijaan se maa- tii jonkun merran maimannäkoä ja ennen kaikkia hymää tahtoa, jota meillä useinkaan ei ole riittämän paljon. Venailin kurssi on tänään 8 kk. . •2£8: 40 266: 66 2 /s — — 263: 00 Ulkomaan kurssit Mk p. Uk. p Lontoo a/v. . . 25: 35 25: 10 3 kk. . . . 26 96 Pariisi a/v . . 106: 59 99: 10 3 kk. ... 99: 40 Antverpen a/v . 100: 10 99: 90 3 kk. . . 98: 50 Lybekki a/v . . 124: — 123: 40 2 kk. . . 122: — Hampuri a/v . 124: — 123: 40 3 kk. ... 122: —