1910 kl:o 104 Äorztains iMdmi 8 M 1910 l^l:o 104 Lllorskinz 8»: Lurun Levli Hänttfs» Kanta- ja Kristiinan katujen kulmassa vastapäätä Käästöxankkia GoimitUS: Alakerrassa, kolmas olvi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. Kuhekimet: Ilmoitus- ja Tilauskonttori (8 a^.-7 i.p.) .... 84 Toimisto (10—12 a.p. ja 5—7 i.p.) 14 41 Kassakonttori 7 45 Kirjapaino ja faktori ... 29 Toim.johtaja 9 91 Tilaushinnat: Turussa Postik. Koko Wuod. ... 3:— 4: — Puoli » ... 1:60 2: — A!elj. „ . . . —:90 1:20 Jrtonaisnumerot 5 p. MmoitUSten Hinnat: TÄstia edellä 9 p. millimetri. Tekstin jälestä 7 p. „ Wähin ilmoitushinta 60 p. Vastauksesta: 20 p. paitsi ilmoitushintaa Hupun HeHteä seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. Hurun Hehtt ilmestyy kolmesti viikossa, nimit täin tiistaisia, torstaisin ja lau' antaisin aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta kunkin tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. Torstai, syysk. 8 p.: Taimi. Perjantai, jyysk. S p.: Eemert. Sää-olot Turussa. Toispiiitvättii tiistaina. Lämpömäärä: korkein -i- 18, alin 11. Ilman suhteellisen kosteus 71 "/^ Tuulen suunta: Koillinen. Auriukc on paistanut: — t. Sv m. Eile» keskivmttoaa. Lämpömäärä: korkein 4- 15, alin 7. Ilman suhteellinen kosteus: 61°/,. Tuulen suunta: Koillinen. Aurinko ou paistanut: — t. — m. curun cevll sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: Sovitaan pols. Johtava kirjoitu?. Aseitte» tuontikielto. Sen julkai- semiuen aiheuttanut vastalauseita. ^aiuoyliHallituksella kiire Muuri» murhajuttu. Asiapaperit jätetty 22:en armeiiaunnan komenta jalle. Menäläisti koleranhoitoa. AenraalikuveruSöriu kanslia KarHuaa autamansa laihaa. Suomen laivat Laatokalla. Laa tokan laivaliikettä ehkäise iä as us. K. M. Keisari ja Keisarinna Saksassa. Almojen teillä. Uusia re'ordeja. Tulipalo merellä. Tuhonnut koko Kivaa. ^ Kskaisten seurakuutamaliokunta. Suuri tulipalo. Ihminen ja pal joa eläimiä palanut. ?reiwi Furust. Kirj. Jukka. 40 Vuotta sttten. Historiallisen ta pahtumaa johdosta. Anwia: Onnellinen voittoherra. — Keisari Napoleon III:s. — Lestikeisa- rinna Eugenie. Y. m-, Y. m. Useitten tuontikielto. Sen julkaisemiue» aiyeattauut »astataaseita. Toispäimänä julkaistiin senaatissa ministerineuwoston p.iatös aseitten tuon» tikiellosta Suomeen. Tämä päätös on saapunut senaattiin kenraalikiitvcrnöö- rin eikä ministerimaltiosihteerin kaut'a. Senaatti päätti ju.kaista päätöksen ja antaa tullihallitukselle määräyksen ryh tyä toimenpiteisiin, johon nyt annettu asetus velvoittaa. Senaatin päätöstä vastaan pani v- t. prokuraattori I. Savonius vasta lauseen. Asian esittelijä protokollasihteeri Björn Masastjerna kieltäytyi varmistamasta senaatin päätöstä. Tämän kieltäytymi sen johdosta kutsuttiin asian esittelijäksi valtiovarain toimituskunnan ylimää räinen esittelijä varatuomari Jivar Montell. Hän myöskin kieltäytyi var mistamasta päätöstä. Maltiovarain toimituskunnan yli määräinen esittelijä H. Emeleus, kut suttuna paikalle, varmensi pää öksen oman selityksensä mukaan ainoastaan siinä kohden, että hän vastaa siitä, että senaatin antama määräys on yhtä pitävä senaatin asiasta tekemän pää- töksen kanssa. Painoylihallituksella kiire. Näinä päivinä on maamme useissa kaupungeissa painoylihallituksen toi mesta käyty kirjakaupoissa ottamassa takavarikkoon kaupoissa löytyvät Sak san sosialistien pää-äänenkannattaja »Vorvärts" ja saksalainen pilalehti .Simplicissimus." Näissä on ollut kirjoituksia ja kuvia Menäjän keisarin vierailusta Saksassa. Sen lisäksi otettiin Tampereella tois- päivänä takavarikkoon lauantaina il mestyneen Kansan Lehden numero; nii tä löytyi lehden konttorissa 250 kpp., jotka saatuaan, painoylihallituksen mies lähti tiehensä. Muurin murhajuttu. Kutea muistettanee jätti Haminassa murhatun työmies Muuria leski ken raalikuvernöörille anomuksen, jossa v: doten 6 pnä helmik. 1816 annetun ase tuksen 5 §:ään pyydetään uudelleen syy töksen nostamista kahta murhasta epäii- MMmmentA vuotta sitten. Keisari Napoleon M. Tänä kesänä, heinäk. 19 p:nä, oli ummelleen 40 vuotta kulunut siitä päi västä, jolloin Ranskan keisari N apo- le o a III julisti sodan Preussia vas taan ja jolloin alkoi uusimman ajan tuimin ja verisin sota, Ranskan — Saksan sota, jonka tuotiamat haa vat eivät kaikki vieläkään ole täysin parantuneet Onnellinen «mittoherra. (Katso kirjoitusta «40 vuotta sitten", tässä alempana). työ, siitä jo syytteessä ollutta, mutta sitten vapantettua 6:nen Suomenmaa laisen tark^ampujarykmentin sotamiestä vastaan. Nyttemmin on hänen ano muksensa kenraalikuvernöörin kanslian kirjelmän seuraamana lähetetty 22:sen armeijakunnan päällikölle. Suomen laivat Laatokalla. Menäjän ja Suomen välisessä kaup- palainsäädännösjä mainitaan, että Tuo-- men laivat saavat myös mennä Laa tokalle ja välittää tavaroita sen eri satamien välillä. Nyt ollaan hank keissa lopettaa tämä laillisesti suoma laisille laimureille anneltu elinkeinolupa. Menäjän raha- ja kauppaministerin yh teisen toimeupiteen kaiuta on näet laa- Sodan pääaiheena oli Napoleonin pyrintö saada Preussia kuningaskunnan yhä kasvavan voiman ehkäistyksi ja samalla saada hänen omassa valtakun nassaan häntä itseään vastcan yhä li sääntyvä tyytymättömyys tukzhute^uksi. ..Viralliseksi" syyksi otettnn kysecssä oleva ehdotus, eriä Hrhenzollerilainen (Preussin hallitsijasuku) prinssi pääsisi Espanjan silloin tyhjäksi tulleelle halli- tvsistuimelle. Sota alkoi: Preussiin liittyivät muut Saksan valtiot ja 4 p. eloiuuta meni vät saksalaiset rajan yli Ranskaan. Alin päällikkyys oli Preussin kunin- kaalla Wilhelm I.sellä — äsken leh- dessämme kuivatun lempeän ja kauniin kuningatar Loviisan pojalla — ja hä nen lähin miehensä oli sotamarsalkka von Moltke, joka tässä sodassa saa- nmtti suuren maineen sodanjohto kyvys tään. Sotaonni oli saksalaisten puo lella. Ranskalaiset, jotka olimat huo nosti varustetut tätä seikkailua var ten, johon heidän hallitsijansa nyt oli heidät vienyt, kärsivät yhden suuren vastoinkäymisen toisensa perästä. Suu rimpia viistä vastoinkäymisistä oli taistelu Sedanin luona, joka syysk. 2 p:nä — siis viime perjantaina 40 vuotta takaperin päättyi siten — että siihen osaa ottaneen ranskalaisen ar- meijaosaston keisari Napoleon etune nässä täytyi antautua sahalaisten sota vangiksi. Syyskuun 19 p:nä rupesivat saksalaiset piirittämään Parisin kaupun-- dittu uusi ukaasi, jolla Suomesta koto sta olevia laiivoja kielletään tästedes kulkemasta Suomenlahdelta, Nevaa myö ten Laatokan merelle. Kielto ei tosin vaikuta suoranaisesti nykyiseen asiain tilaan, niin kauivan kuin laivaliiketiä Laatokalla välittävät siellä nykyään olevat alukset. Mutta kun Suomen muista osista ei saa Laa tokan vesille viedä laiivaa, ellei siitä suoriteta tullia Wenäjälle, niin merkit see tällainen kielto iise asiassa kuole- maniskua Suomen laimaliikkeelle näillä vesillä. Sillä selmäähän on, ettei tätä liikettä voida tyydyt!öwästi ylläpitää ellei sitä välittämää lailvastoa saa tar peen mukaan täydeitää uusilla ajanmu kaisilla aluksilla. Suomen Pietarissa olevalta kauppa- asiamieh:ltä on äskettäin saapunut se naattiin asiasta kirjelmä, jossa tehdään selkoa tästä Suomen laimaliikettä Laa tokalla uhkaavasta vaarasta. kia. Kun Metzin vanhan linnan lo- kak. 27 p:nä täytyi antautua, ja pää kaupungin varustamiseen suurella vai valla koottu armeija oli useimmissa paikoin tullut lyödyksi, täytyi Parisin vihdoinkin, kärsittyään nälänhätää ja sisäisiä taisteluja, antautua tammik. 28 p:nä 1871. Sota päättyi rauhanteolla Frankfurtissa Main virran varrella 10 p. toukok. 1871. Ranskan täytyi Saksalle luovuttaa Elsasin maakunnan ja saksalaisen osan Lothringenin maa kuntaa sekä suorittaa suunnattoman sum man, 5 miljardia mk., sotakuluja. Se verinen sota, joka alkoi neljä kymmentä vuotaa sit:en, oli muutenkin kuin siinä suhteessa, että se oli Rans kalle niin onneton, paljon suuria seura- u-sia tuottava. Kohta onnettoman Se> danin taistelu!- jälkeen, jossa keisari Napoleon I>I jouui saksalaisten sota- maagiksi, tapahtui Parisissa — se oli 4 p. syyskuuta siis viime maanantaina 40 vuo.ta takaperin — vallankumous, jonka kautta keisari Napoleon syöstiin pois hallitusistuimelta ja Ranska sai sen tasavaltaisen hallitusmuodon, joka sillä nyt on. Jo kuukausi ennenkuin saksalaiset valloini^at Parisin, huusi vat V:rsaillc!issa li'ellä Parisia koolla- olemat Salsan eri valuoiden hallnse- vat ruhtinaat kuningas Milhelmin Saksan keisariksi. Siitä asti ovat Saksan eri kuningaskunnat, hert- tuakunnat j. a. e. muodostaneet Saksan keisarikunnan. Kussakin eri valtiossa on Menäläistä koleran- hoitoa. T. k. 2 pnä illalla saapui Mammel- suun tulliasemalle Kronstadtista Jaon kylästä Uudeltakirkolta kotoisin oleva jaala »Anna". Jaalan laivuri oli KconstMissa kuollut koleraan, jonka vuoksi jaalan 4 laivamiestä otettiin Mammelsuun kolerasairaalaan tarkas tuksen alaiseksi. Miehistön kertomuksen mukaan jaalan desinsisioiminen Kron stadtista oli tapahtunut siten, että ly soolia oli kaadettu kajuu tan kamiinin savutorveen. Sentähdin toimitti Mammelsuun kolera- lääkäri, toht. T. Olin uudelleen jaalaa perinpohjaisen d-sinsisioimisen. Kun lää kintöhallitukselle lähetetyt näytteet jaa lan miehistön ulostuksista ovat osot- tautuneet kolerapesäkkeistä vapaiksi, pääs tettiin miehet sunnuntai-iltana kolera- oma hallitsijansa, mutta Preussia ku ningas on kaikkien näistä eri valtiosta muodostetun, Saksaa valtakunnan kei sari. Keisarikruununsa menettänyt Napo leon, päästyään sotavankeudesta Sak sassa vapaaksi, eli sitten Comdenhousen linnassa ChilekurStin kylässä likellä Lontoota Englannissa. kuuneS hän siellä kuoli 9 P. tammik. 1873 72- ivuoden ikäisenä. — Hänen onnellinen mastustajansa, keisari Wilhelm l, kuoli 9 p. maalisk. 1883 hallittuaan siis kuuluisan Bismarckin ollessa val takunnankanslerina keisarina Saksaa 17 vuotia. Hän oli kuollessaan 91 vuoden vanha. Nyt on, kutea tunnettu, Saksan keisarina hänen pojanpoikansa WilhelmII. Julkaisemme tässä numerossa kaksi kuvas, jotka koskevat niitä neljän kymmentä vuotta sitten sattuneita ta pauksia, nimittäin keisari Napoleon III:n ja keisari Wilhelm I:n kuvaa, jälkimäi sen esitettynä sinä hetkenä, jolloin hän onn-lliseua voittoherrana, sotaretkeltä palanneena tekee juhlallista kulkuaan pääkaupunkiinsu Berliniin. Myös julkaisemme tässä Napoleon IIIm lesken, keisarinna Euge- n ien kuvan. Syntyneenä kreivi de Montijon tyttärenä Granadassa Etelä- Espanjassa 1826 on tämä paljoa koke nut nainen, joka aikoinaan keisarinnana samalla oli koko maailmaa „naismuo- tien" kuningattarena, nyt siis 84 vuo den ikäinen. Hän asuu tätä nykyä Pa- sairaalasta ja „Anna" sai lähteä koti- matkalle. Suuri tulipalo. Ihminen ja paljon eliiimiS Wiime maanantai Yönä häwitti tuli palo lähellä Malkeasaaren asemaa ole massa Räsyn kylässä talcka? Tiihosen karjakartanon perustuksiaan myöten. Siitä levisi tuli taloa muihin rakennuksiin, jotka myös kaikki paloivat Poroksi Kaikkiaan 5 eri rakennusta tuhoutui ko konaan ja karjapihassa paloi 11 leh mää, paljon kanoja ja 4 sikaa. Tuli lienee alkanut heinäladosta, jossa nukkui talon renki, joka lienee siellä pidellyt tulta varomattomasti. Tuli levisi niia äkkiä, ettei mies ehtinyt päästä' lcdosta ulos vaan paloi sinne muun tavaraa mukana. Samalla pa loi myös talon koko heinävarasto noi? 100 000 kiloa. Rakennukset olivat vakuutetut aoia 40.000 nukasta, mutta kaikki irtaimisto, josta vaan rippeitä saatiia pelastetuksi, oli kaikki vakuuttamatta. Vahinko o» siis jotenkin suuri. Tulipalo merellä. Fuyouuut koko laiva». Bostoaista, syyskuva 4 pnä. Höyrylaiva »Tevonian* oa langatto malla sähkölennättimellä ilmottannt, että Atlaani» merellä oa viikon keStäayt tulipalo tuhonnut englantilaisen höyry» laivaa „West-Poiatin". .Devonia»" oa pelastanut laivaveneen, jossa oli 16 merimiestä. Toisea veaeea, jossa oli 18 henkeä, on löytänyt höyrylaiva Mavretania seuraavana päivänä. Säh kösanoma ei mainitse, vieläkö miehistä oli fiinä jälellä. Ilmojen teillä. Alusta rekordeja. DeauvilleStä (Ranskassa) len nätetään: Jlmapurjehtija Morane löi t. k. 3 pnä oman maailmanennätyksensä korkenslennossa kohoten 2,ö82 metriä korkeuteen. Laskeuduttaessa lakkasi moot tori. toimimasta, kuu Morane oli 2 ja puoli kilometriä ylhäällä. Hän ryhtyi käyttämään silloin liitolentoa ja onnis tui pääsemään vahingoitta maahaa. BerliniStä sähkötetään: Lento matkalla, jonka Bielovucie teki t. k. 2 pnä Orleansin ja Angoulemen välillä, saavutettiin uusi ennätys. Bielovucie kulki 293 kilometria malka» 3 tunnissa 56 minuutissa. Matka oa 100 kilo metriä pitempi kuin se, minkä Paulhaa tuonnottain suoritti Lontoo»—Man chesterin välillä. risissa eräässä majatalossa, ja saa asun tonsa akkunoista inhdä sen linnan, joSsa hän kerran elämänonnensa kukkuloilla ollessaan eli Ranskan keisarinnana.