Lauantaina 8 p. Lokakuuta KARJALATAR N:o 114 — 1910 Sanitol Tukanwirwoke ivahmislaa tufantasroua ja poislaa hilseen selä ivaikuttaa wirlisläwäsli. Ml)»dään vuUoi»ia a 2 ml. apte teissä, rohdoskau poissa y. m. Apteekkari F. B. Knifsund, Zaivonliima- ?tyt oli enään jälellä ainoas- taan palkintojen jako ojituskilpai- lusta ja lopettajaissanojen lausu- minen. jonka suoritti agr. H. O. Reinola. Paikkakuntalaisten puo- lesta lausui opett. Hentunen muu- tamia kiittämiä sanoja Pohj.-Karj. Maanmiljelysseuralle siitä. että tällainen wirkistäwä kokoustilai- suus oli juuri Sotkumassa toi- meenpantu. Sotkuman emäntä- mäelle lausui agr. H. O. Reinola mielä sekä mieraiden että luennoit- sijain puolesta hymin ansaitut kii tokset siitä, että he olimat tosiaan- kin uhrautuneet pitäessään huolta ruumiillisen raminnon tarpeen tyy dyttämisestä näillä päimillä. Muualta Poh jois-Karjalasta. Miinan tvillitystä Kiteellä. Surkeaksi alkaa käydä elämä Kiteellä »väkijuomien muoksi! Pian tulee tuho, ellei pikaista korjausta asiassa tapahdu. Alkaa ollakin sa nanpartena, että «joka toinen mies täällä on miinankeittäjä ja sen kaupustelija." Täytyy todellakin ihmetellä sitä hymää menestystä, joka näillä herroilla näkyy oleman, sillä kauppa ei ole mitään salais- ta, maan aiivan julkista. ,,Juh- lat" marsinkin omat tässä „afäa rissä" saamuttaneet parhaane nnä tyksen. Jos on kokousta pientä tai suurta, niin ainakin naapuri- talon pihamaalle kuskaamat Juh kalaiset miina marastonsa ja katso, silloin rientämät kyliemme miehet, manhat sekä nuoret ja antamat ra- hansa siitä missä ei leipää ole ei- kä ramintoa löydy. Miinankeittä- jille kuljettaa myös moni raukka miimeiset miljamähänsä. Olipa eräs isäntämies kemäällä siemen- kauransakin ..elämännesteeksi" muuttanut. En osaa paremmaksi enkä pahemmaksi sanoa mitään osaa pitäjästä, niin suuri kuin se onkin, sillä miestit omat yhtä ma- sentamia joka pmkasta. Ziiinpä Mikkelisunnuntaina eräis- sä „ kuulujissa" pistettiin puukolla, miinan waikuwksesta ja moimas- ta, useampia henkilöitä, muutamia sangen pahoinkin. Olipa joku «Jehu" miskannut halolla ikku- nankin säpäleiksi. Ämmät pako- salla uunin päällä, miehet etsien tuman nurkkapaikkoja, sillä ikku- noiden edessä oli sangen maaral- lista olla. Kuka moikaan täydelli- sen kumauksen antaa moisesta mel- lakasta. On kai se nuorelle pa- rille sangen hauskaa miettäessään elämänsä ensimäistä perhejuhlaa semmoisella metelillä. Luullakse- ni olisi parasta jättää pois muo- dista koko kuuliiset, koska niissä useinkin on ainoana ohjelmana tanssi ja juopuneiden rähinä ja tappelu. En niistä luule kenelle- kään hauskoja muistoja jäämän, ellei kuka tahdo pahuudesta iloita. Mutta mäkijuomat ja niiden kau- pustelijat omat suuremmaksi osaksi syypäät, että monet kokoukset ja zuhlat muuttumat hirmuisiksi we- rinäytelmiksi. Armoisat kyläläiset! Rohkenen uskoa että tämän ym- märrätte ja todeksi myönnätte. Sen muoksi kysyn: kuinka kauan kärsitte moista pelinpitoa? Tyr- mään jokainen miinatehtailija! Tyrmään kaikki nniinasaksat! Kyydi«pit» ja feötifiettJarit. Läänin kuivernööri on säädetyn urakkatarjouksen Karjalan puolei- sessa osassa lääniä määrännyt toi- mitettamaksi seuraamasti: Pielisjärmen kihla- kunnassa Pielisjärmen kunnassa tuleman marrask. 4 p;nä; Juuan kunnassa tuleman mar- rask. 5 p.nä; Nurmeksen kunnassa tuleman marrask. 7 p:nä; Maltimon kunnassa tuleman marrask. 8 p:nä; ja Rautamaaran kunnassa tuleman marrask. 9 p:nä. Liperin kihlakunnassa Kaamin kunnassa tuleman mar- rask. 4 p:nä; Polmijärmen kunnassa tnleman marrask. 5 p:nä; Kuusjärmen kunnassa tuleman marrask. 7 p:nä; Liperin kunnassa tuleman mar- rask. 8 p.nä; Kontiolahdm kunnassa tuleman marrask. 9 p.nä; Rääkkylän kunnassa tuleman marrask. 10 p:nä; 5kiteen kunnassa tuleman mar- mask. 11 p:nä; Kesälahden kunnassa tuleman marrask. 12 p:nä. Jlomatsin kihlakun- n a s s a. Enon kunnassa tuleman mar- rask. 4 p:nä; Ilomantsin kunnassa tuleman marrask. 5 p.nä; Komeron kunnassa tuleman mar- rask. 7 p:nä; Pälkjärmen kunnassa tuleman marrask. 8 pmä; Tohmajärmen kunnassa tuleman marrask. 9 p.nä; Kihtelysmaaran kunnassa tule- man marrask. 10 pmä. Wa!tioap«a kyläntien rakenta miseksi. Tehdyn anomuksen johdosta on läänin kumernööri keisarilliseen se naattiin tehnyt esityksen että n. k. Pajukosken kyläntien raken- tamista marten Maltimon pitä- jässä maltion maroista myönnet- täisiin 8,000 mkn suuruinen apu- raha ehdolla, että asianomaiset tientekomelmolliset tekemät maini- tun kyläntten malmiiksi maantei- den syystarkasttlkseen m. 1912. Poltoijärtven uudet palosään nöt. Uusien, nyt äskettäin mahmis- lettujen palosääntöjen mukaan tu lee entinen piiri jaettamaksi kah teen piiriin. Toiseen piiriin tulee kuulumaan Sotkuina; toiseen Ki nahmo, Martonmaara ja Saari maara. sWanha pirtinuuni on Polmijärmellä Pekka Tanska- sen tumassa. Uuni, joka on muu- rattu m. 177G, on mielä merrat tain luja ja käyttökuntoinen. Juuan kunnan varsinaisessa kuntakokouksessa syysk. 26 pnä käsiteltiin seuraa- mat asiat: Julkaistiin läänin kumernöörin päätös Halla- osakeyhtiön malituk- >en johdosta kunnallistaksoituksen yli muodelta 1909, joka ei asiaa muuttanut. Timomaaran kylässä asuman Kalle Tanskasen eduksi lääninhal- lituksesta annettu päätös saman muoden taksoituksesta, jätettiin edelleen »valittamatta. Tämän muoden taksoituslauta- kuntaan malittiin kaupp. I. Hut tunen, ent. lautak. esimies A. Le hikoinen, nykynen lautak. esimies Juho Kannas ja mylläri Santeri Louhelainen, mitkä tulemat ole- maan mäkinaisina toimituksessa alusta loppuun, ja muut ainoas- taan kyliensä kohdalla, nimittäin kaupp. Emil Pääkkönen, Adam Tukiainen n:o 16 ja Matti Turu- nen n:o 17 Ahmomaaraa, Paamo Hamunen (nuorempi) Halin. Olli Eronen, lautam. Hemmi Nema- lainen ja Mataran Mikko Wäyry- nen Juu'an, Juho Leppänen ja Juho Louhelainen Kajoon, Jaak- ko Nemalainen Larinsaaren, kiwi- mies I. Miettinen, Pekka Hukku- nen n:o 2 ja Pekka Tanskanen n:o 33 Nunnanlahden, Matti Ha- lonen n: o 5 ja Heikki Nykänen n:o 1 Paalasmaan, Kalle Milman n:o 13 Petromaaran, Antti Jun- tunen n:o 8 Polmijärmen, Salo- mo Toimanen Raholanmaaraa, Antti Hyttinen n:o 11 ja Heikki Kortelainen n:o 7 Timomaaran, ruununtorpp. Pekka Partanen Woi- kon, ja Hemmi Kakkinen n:o 27, herrastuomari Taami Pennanen ja Juho Mustonen n:o 53 Muo- kon kylästä. Varajäseneksi malit tiin seuraamat: Ahmomaarasta kauppalan Anttt, Hälistä Mäen Juho, Juu'asta Ritolahden Paa- mo, kirkonk. räätäli Tahmo ja Peltolan Samuli, Kaajoosta sp. Paamo Simonen, Larinsaaresta, Kosulan Eero, Nunnanlahdesta manhempi kimim. Hamara ja Maaran Aatu,PaalasmaastaPaa- molan Heikki. Petromaarasta Toi- manen Heikki, Polmijärmeltä Ke- miin Wille, Raholasta seppä Heik- ki, Timonen Rajalan Heikki, Moi- kosta Honkamaaran Juho, Muo- kosta Järmenpään Olli ja Män- nikkölän Tahmo. Tutkijalautakunta asetettiin myös, ja malittiin jäseniksi: kaupp. I. Huttunen, ent. lautak. esimies A. Lehikoinen, kaupp. P. Ryynänen, ruunnunnimismies O. Liljesors ja Paamo Kortelainen Juu'an Antti Tanskanen n:o 4 Tirnon- maaran kylästä, sekä maramiehiksi kelloseppä K. Samolainen, Santeri Louhelainen ja kaupp. A. Tossa- mainen. Kunnallislautakunnan jäseniksi eromuoroisten sijaan malittiin kir- konkylän piiriin lautamies Hemmi Nemalainen, Kajoon piiriin tal. Juho Louhelainen, Nunnanlahden piiriin tal. Samuli Martikainen, Tahmo Saarelainen Muokon, ja Olli Simonen Moikon piiriin uu- delleen. Holhouslautakuntaan kaupp. A. Tossamainen uudelleen. Kausakou- lujen johtokuntaan eromuoroisten Taami Pennasen, Heikki Turusen, Samuli Louhelaisen ja Adam Ny- käsen sijaan kaikki uudelleen. Kunnallisttlien tarkastajista oli eromuorossa Pekka Tanskanen, hä- nen sijalleen malittiin Antti Lehi- koinen kirkonkylästä n:o 11. Maimaistalon johtokuntaan ma- Iittiin myös uudelleen Pekka Ne- malainen, Matti Medenkannas, Juho Kakkinen, Heikki Kokkonen, ja Heikki Lehikoinen Lonkaasta ja Kannakselta. Otettiin sitte kysymys talmitien aukipidosta lumiseen medolla Ti- momaaralta aina Polmijärmen ra- jaan ehdotus hylättiin. Kaisa Maria Turusen hoidosta Markku Pennaselle myönnettiin 42 markkaa maimaiskassasta. Kansakoulujen johtokunnan eh- dotus rakennuspiirustusten maih- tamisesta Timomaaran ja Polmi- järmen kansakoulurakennuksiin, hy- mäksyttiin. Juhlallisen kauniit remontulet loimusimat Nurmeksen taimaalla yli puolen taimaan miime liistai- iltana. Harmoin näkee niin mal- tamia pohjan «alkeita suloisesti suihkumassa. Maanantai-iltana myös oli remontulia kaarena pil- men reunassa, mutta ne eimät säihkyneet. Lnkamon maalaisseuran ylei- nen kokous oli syysk. 30 pmä A. Lehikoisen talossa. Maanmiljelysseuran sih- teeri H. O. Reinola oli saapu- nut kokousta amustamaan. Dlei- tirehtööriä ryhtymään toimenpi- teisiin, että tarkat tiedot jokaisesta tällaisesta luomutuksesta heti an- netaan maan ylipäällikölle. Suomalainen laiwa haaksi- rikkoutunut Itämerellä. Kolme henkeä hukkunut. Raumalta kotoisin olema kuu- kapteeni I. Nilsiän romasti Adolf Fredrik Hjell- man ajoi ne talonpoikien puolesta onnelliseen päätöksen, joten nämä mihdoin pääsimät rauhassa mai- tansa isännöimään. Komin »virallisesti puhuu mielä Pielisjärmen ruunun- nimismies I. H. Kuimalainen il moituksessaan Meden suun ky- lästä, maikka hän on omasta söäkin"illan" pitkään kerääntyi' oi- puoluelehdestään Heisikin Sano- nari „Aimo", kapteeni I. O. kein kosolta. ^ missä nähnyt, minkä muuten luu- Grönroos, lähti Raumalta m. k. Kun oltiin laulettu „Olet maam- Iisi itsensäkin paikkakunnalla huo- 28 pnä Aarhuusiin Tanskaan lau- me armahin", amasi kokouksen hra manneen, _ että nimi on suomen talastissa, jonka se jo m. k. 24 Reinola pitäen pitemmän puheen, kielellä Wie'insuu (Miekijoen suu), oli ottanut Reposaaren höyrysa- Puheen lopussa hän koetti erikoi- Maapoliisit. uhalta. Raumalla oli laima käy- sesti mieliin teroittaa kirjanpito-^ Läänin kumernöörille osoitta-^nyt korjaamassa purjeitaan, jotka taidon tärkeyttä. Tästä sukeutui massaan anomuksessa on Tohma- olimat rikkoutuneet. Kun laima sittemmin keskustelu, jonka tulok- järmen ruununnimismies piirin oli päässyt merelle, alkoi kowa seksi saatiin seuraama ponsi: poliisikonstaapeli Tauno Alfred myrsky, jonka käsissä laima alkoi Maanmiljelysseuran joh- Moutilainen anonut säädettyä muotaa, eikä purjeetkaan kauan tokunnan olisi nyt mahdolli- palkkion korotusta miiden muoden. kestäneet, jonka muoksi ne täytyi simman pian järjestettämä nuhteettomasta palmeluksesta. ! ottaa pois. Noin 30 kilometrin kaikissa maalaisseuroissa kir- Ä i päässä Getanmaasta täytyi kaa- janpitokursseja, joissa erit-, ^ämän kuun ■"> «äimää masten lairoan ptifi ' i° ttei laima kaa- täinkin annettaisiin käytän- ^arastettiin Kiteellä Kan- Laima alkoi ajautua me- nollista opastusta tilijirjojen ^sjärmen kylästä taloll. Matti Ä?*'Ä" f « a T päättämisessä. , Hakuliselta suurehko summa rahaa, ""ntam mastayena yona. La, Kahmiloman jälkeen esitelmöi Edellisenä päimänä liikkui kylässä rakennusm. Otto Samolainen maa- kolme millin näköistä miestä. Muun ^ että apua kulunut mnffi' talouden kannattamaisuudesta. Esi- muassa kämimät siinäkin talossa, telmänpitäjä tahtoi erikoisesti kiin- jossa yöllä markaus tapahtui. Mi nittää huomiota siihen, että na- miehistä tosin oli ennestään tun-' mettarakennukset pitäisi yleensä ra- nettu, kylässä kun oli kasmanut Maanantai-iltana oli laima niin majoamassa tikassa, että kentaa paljon helppohintaisempia, ja usein' senkin jälkeen oleskellut, ^tm^se kÄellelautalle ^ö!ä- mutta samalla kunnollisia a mah- Toiset kaksi olimat tuntemattomia. u l f ^: r dollisimman käytännöllisiä. ' Iltasilla olimat lähteneet astu- .^laMat rupesima etelai e x Sitten seurasi palkintojen jako, maan, muka pois mennäkseen, t,,™™ ^ mikä lieneekin monesta ollut mie-; mutta miten lie ollut pois menon «finä ^^Vmi t luisin numero. kanssa sillä kun aamulla maini- S Lopuksi puhui mielä maanmilj.! tussa Matti Hakulisen talossa he- Kynni^a se lau<tt^ los^a olima Tolmanen suomiljelyksen kannatta-jättiin, niin huomattiin että aitan ™^ :e " ^ at S , Äcmi roaifuubegta. SamaJa h-,. oli «oitt, ia totm kautta KSfÄ ;ossa talon kas,a loEogfa miehineen hukkunut, p annan tahoja olt mii, Tällaisiin toimenpiteisiin ei moi- tu ryhtyä ilman makamia syitä. Suuri salaliitto, jota hallitus tah- toi peitellä oli toisinaan ole- massa. Salaliiton oli järjestänyt taan- tumuksellisklerikaalinen puolue, ja on tullut ilmi, että siihen kuului useita Lissabonin korkeita poliisi- miranomaisia. Hallituksen täytyi erottaa nämä Miroistaan. Samaan aikaan maalit jatkui- mat ja niiden tuloksista kämi yhä enemmän ilmi tasamaltalaisten moitto. Hallitus oli näin pako- tettu taistelemaan kahdella ta- holla ja sen asema kämi yhä mai- keammaksi. Mallankumoukselliset omat al- kaneet saada yhä enemmän alaa Portugalissa aina Francon halli- tuksen ajoilta lähtien. Eduskuntamaalit kiihdyttimät yhä enemmän jo ennestäänkin kuohuksissa olemia mieliä. Tais- telu mallasta kärjistyi äärimmäi- syyksiin asti. Useissa paikoin Portugalia ta- pahtui maalien aikana merisiä yhteentörmäyksiä. Nuoren kuninkaan luonteesta, jonka koma kohtalo näin on heit- tänyt poliittisen murhenäytelmän pyörteisiin, ei näinä kahtena muo- tena ole saatu tarkempaa käsitys- tä. mutta yleisten lausuntojen mukaan pitäisi sen olla miellyt- tämän. Aiman näinä päiminä hän oli aikeissa matkustaa Ber- liniin, jossa odotettiin hänen kih- laustaan keisari Milhelmin tyttä- ren kanssa. 8edi«t!sn Kneippia kuuluisa pääteos Vesiparannuskeinoni on saatavana kaikkien kirjakaup pojen ja asiainiestemme kautta. Hinta on nyt ainoastaan 1 mk. 50 p. — Saimme iuuri kirjaen eräältä sairaalta, joka on käyttä nyt Kneippin vesiparannuskei- noa ja sanoo hän sitä muiden neu vonantajien parannustapoja, joita hän on varemmin koettanut, pa remmaksi. Kustannusosakeyhtiö Otava, Helsinki. Täysin tottunut saa paikan, kuin ilmoittaa palk kavaatimuksensa G. R. Dob- rinille, Nurmes, Savikylä. (K. S. 1 k. 4 s. 40 mm.) Kuulutus. Enon kunnan rahastonhoi- itaja on tämän vuoden loppuun tavattavana kirkolla Keinäsen ' talossa kunkauden ensi maanan taina ja kolmantena lauvantaina kello 10—4, siis kahdesti kuu kauteen. Pirttivaaralla, s /io 1910. | Rahastonhoitaja. mautti myöskin siitä ikämästä. miety kirstu, jossa talon kassa Tiistai-iltana saapui miime het- ' kessä apuun höyrylaima Iiris, ■ määrin ymmärtämyksestä, mikä säilytettiin. mallitsi enemmistön keskuudessa 300 markkaa ja emännän kaksi „„„„„ siinä suuressa soittenkuimaushanke-: kukkarollista, niin että summa lious- - f nfp' kokouksessa, mikä äskettäin pidet-^nee noin miiteensataan markkaan. pelast kahdella lau alla ole- tiw. Kirstu löydettiinsärjettynä etem- Maalaisseuran esimieheksi malit-' pää suolta. Ollaan marmat että ? * IIÄSÄiSL: S M SS ts» ä roataae toloa - h °tt.> <?'».!■»« ky',-n- «a* Kamala murha JmpilalidkUa . kumpttm Wiw° .n-lama .chlun ^ """""" 23 - edellinen 22 ja jälkimäi- lahden Hunnukan kylässä Impi-5©elitteleröät"eitä' omat"työtä"etsi- nlemella raaka merityö, zonka uh-^ässä, mutta tuskin työhön ru- «tämast»in nk,i loutm talon emmitä Mana jpeajsimat jos talonpoika sitä tar- ^ vastoin lienee ollut makuu. Gamnlom, omaa sukuaMaittinen-! joaifi, lukuun ottamatta edellä ker- Tapauksen kulusta on ilmoitettu! ^otun laatuista. °~— seuraamaa: Tiistai-aamuna kello 7 ajoissa lähti mainittu emäiitä marjaan Hunnukan kylään. Myö- hemmin lähti eräs mies nimeltä Laakkonen metsästämään samalle suunnalle. Kun Laakkonen oli tullut Jmpiniemeen Jmpilammen rannalle, huomasi hän täällä puo- leksi nyletyn lampaan raadon, lonka lihoista jo osa oli korjattu. ?un lammas näytti aiman äsken apetulta ja koska oli luultamaa, että se oli tapahtunut lumatta. Muualta Suo mesta. Ulkomailta. Portugali julistettu tasalvallaksi. Uusi lahjoitus Suomalaiselle Tiedeakatemialle. i Madridista, lokak. 0 pnä, H-a Werner Söderslröm °n t-h- Zf , t , , nt)t Euomoloifellelietimfatcmiade '"J? julistettu t»!a- lahti Laakkonen ^laan ilmoitta- huomattaman lahjoituksen seuraa- o; s,- A f, n n i a t a fllFr , f r . maan asiasta. Sieltä lähti useam- L n \\ n Lissabonista, lokak. 0 pna. ' ' - ^ mijRFnm Mäliaikaisen hallituksen presidentti Braga on kääntynyt ulkomalto- pyydän stUlotl • ininiöteriStoicn niinlecn fofi- malaiselle Tiedeakatemialle! jättää rr« i 'oJXSSn oMeZfiinä 1 tSS t0 ° juNstamisestä zia henkilöitä paikalle. Kun he aapuimat lampaan raadon luo, kohtasi heitä kamala näky. Jär- messä näkimät he naisen ruumiin miruman. Ruumis medettiin ylös ärmestä ja huomattiin se alussa mainituksi emäntä Gamrilomiksi. Mahtajaa oli isketty kirmeellä kau- aan niskapuoleen niin että pää oli melkein kokonaan irtaantunut, ainoastaan pienet nahkasiekaleet ormien tienoilla pitimät päätä ruumiissa kiinni. Kuka kysymyk- essä oleman merityön on tehnyt, ei mielä tiedetä. Otaksuttamaa on, että emäntä on tamaiinut ampaan tappajan lumattomassa työssään ja tämä on hänet mur- zannut moidakseen estää ilmiantoa. Poliisitutkintaa asian johdosta pi dettiin keskimiikkona, mutta siinä ei ole mielä saatu tapahtumaan mitään selmyyttä. lvv »vuotta luinen »sinko maatimaltomana ai- neelljsena awu-.uls°n- -di-täist w-w°»»uud«.° Akatemian suomalaiselle simistyk- ^ la^esiyyesia. selle tärkeäarmoista toimintaa. ? Jos Akatemia moi näitä maro- ja käyttää etupäässä semmoisen^ tieteellisen tutkimustyön kannatta- miseen, joka on omiansa symentä-. mään ja kirkastamaan kristillistä ; Siitä ajasta asti, jolloin ta- elämänkatsomusta, kaiken henkisen pahtuimat muoden 100» lemotto- kehityksen ja jokaisen kelpo työn muudet Lissabonissa ja jolloin lujaa perustusta, niin minun käsi- kuningas ja kruununperillinen tykseni mukaan tämä mähäinen murhattiin, omat yhtämittaiset le- lahja tulee paraiten käytetyksi. ! mottomuudet kuohuttaneet Portu- : galin kuningaskuntaa. Diktaattori Henkivakuutusyhtiö Salaman ^ Francon rautainen hallitus jätti . , „. r ... ■ a i liian sumia jälkiä, jotta maa hä- ... apamtesmerkon lopullileen iarje§= nen p^Ztuttuaan olisi pian kyen- tuli miime yönä t. k. 7 ja B pnä • , ,°. n t,?' - 1 ? , 1 ?' nyt faarouttamaaan tasapainon, mälillä kuluneeksi laatuaan harmi-' J ? , e ^. aroa .^° . Tämän lisäksi tuli maltaistuimelle naisesta tapauksesta: Nilsiän Wuot-!^^? yhtiön piiritarkastajat, joma ^^ori kuningas Manoel II. joka järmen ja Nilsiän kylien talonpa-' toimimat: Uudenmaan piirissä - tehtämäänsä aiman malmis- at ammuttimat salamurhaajalla - kauppias Teemu Taplo, Marftnms- tautumaton ja mailla kaikkea ko- Juantehtaan silloisen omistajan?^^^" kansakoulunopet- lemusta. Hän syntyi m. 1889. Fredrik Jonathan Ekholmin tä -l ^a K. Paamola, Sat^uimanpn- ^ siis tullessaan kuninkaaksi män kotiin. Syy oli sellainen, et-; & ■• '• a ■ »?■'• f e ?' ollut täyttänyt mielä kahtakym- tä Ekholm oli poltattanut talon- > pnrissa kansak.- men tä muotta. Tämän lisäksi ei pojilla hiiliä, niinkuin eräs teh- ' ?P etta l a ®. e 5!l etl .:Ö. aroe y inen ' ^ar- hänellä ollut minkäänlaista tukea Wille myönnetty etuoikeus, joka £?lan pnrissa htjapamoniohtaja hopissa eikä puolueiden keskuu- masta nykyisessä yksikamarisessa Otto Samo amen Samon punssa ^ssa. eduskunnassamme päätettiin lak-' ^ ^ohannes Tarsala, ^ taistelu, jota on jo jatkunut autettamaksi, myönsi. Kormauk-!pnrissa.^kauppias muotta, sai erittäin kiihkeän eksi Ekholm maksoi talonpoikien' luonteen tämän muoden elokuus- ruununmerot. Mutta nämä kansal.-opettaja Otto ^ jolloin olimat eduskunnan mii- mät armanneet kuitteia itselleen!^!' Karila^ ja pohjanmaan poh- teiset maalit, niinkuin Karialat- Sukula. mät armanneet kuitteja itselleen . maatia. Siihen aikaan oli sellai- ^"^^^ nen laki, että se, joka maksoi tilan merot kolmelta muodelta, sai talon nimiinsä. Ekholm rupesi sitten näillä kuiteilla taloja maalimaan a kruunun miehillä talollisia mail- aan ajelemaan. Ei auttanut se- ään, että näiden edustaja Paa- mo Pasanen kolmasti kämi kunin- gas Kustaa IV Adolfin puheilla ja Ruotsin kamarikollegissa. Sil- oin talonpojat eräällä Olli Tuo misella ammuttimat Ekholmin. piirissä liikemies Eelis meiset maalit, niinkuin Karjalat- taren 09 ja 102 numeroissa ai- ! kanaan kerrottiin. Akeiden tuontikielto J Lissabonin sensuuri koetti estää ^eioen mommeuo. » faifen tiedonannon, mutta ne tie- Kenraalikumernööri on lähettä- dot, joita saatiin Madridin ja nyt tullihallitukselle kirjelmän, Pariisin kautta kertoimat Lissa- jossa ankarasti kehotetaan huo- bonissa malmistauduttaman ma- lehtimaan, että maahan tuomas-, karoiin tapahtumiin. ta kielletyt aseet otetaan takama-! Elokuun 1 pnä saapui lyhyt rikkoon ja luomutetaan menäläisen' mirallinen tiedonanto suuren sala- sotamäen haltuun. j liiton ilmisaamisesta, yksityiskoh- Myöhemmin olemme saaneet' dista ei kerrottu. tietää, että kenraalikumernöörinToisten lähteitten mukaan tuli Tuominen oli metsämies ja oli'kirjelmä on osotettu ylitirehtöö- ilmi että Lissabonissa on ryhdytty m. m. käynyt Karjalassakin peu- j rille eikä tullihallitukselle. Kirjel- erityisiin toimenpiteisiin, jotka roja ampumassa Alamien salolla mässä kehotetaan tirehtööriä mii-^ luonteeltaan muistuttimat piiri- astt (Kontiolahden Selilläkö mai; pymättä ryhtymään asianomaisiin' tystilaa. Kirjeenmaihtajat ilmoit- Kuusjärmen kirkon luona olemilla! toimenpiteisiin, että asianomaisetti rv at, ettei mielä koskaan sitten Alamilla peurasaloja lienee ollut?)! tullilaitokset ottaessaan takamarik-' ikimuistettaman _ murhenäytelmän Kun talonpojat olimat yksissä tuu-koon kiellettyjä aseita ja ampu-' Lissabonin! kaduilla ole ollut niin missä, ei murhaajasta saatu kärä-! tarpeita heti jättäisimät ne asian-^ suuria sotilas-, poliisi- ja santar- iissä mitään selmyyttä; asianomai-! omaisille sotilasmiranomaisille.! mijoukkoja. Poliisin apuna oli- et päättelimät tekoa erään silloin! Poikkeus tästä tehdään Helsingin,' mat tulli-ja rajakomennuskunnat. eudulla tunnettun rosmon Olkko- \ Riihimäen, Lahden, Koumolan ja Kaikki maa- ja meriupseerit kut- en työksi. Tämä oli linnassa Kymin suhteen, joista paikoista suttiin silloin lomalta. Limioi- markaudesta kolme kertaa ja sin- samoin kuin myöskin niistä, jois- ^ luksien marustusjoukot saatettiin ne kuoli; hänen osalleen kyllä sopi sa ei ole sotamäkeä sijoitettuna ^ kaksinkertaisiksi ja sotalaimat ma- lahoja töitä. Ekholmin kuolema aseet omat jätettämät suoraan rustettiin taistelukuntoon. keskeytti riidat, w:n 1860 seudus-' toisen suomenmaalaisen tarkk'- \ Mähän ajan kuluttua ilmoitet- a tehtaan isännöitsijä Jaakko Jern- ampujapataljoonan päällikölle Hel- tiin sotajoukkojen ja laimaston berg pani ne uudelleen mireille. sinkiin. Samoin kehotetaan yli- liikkeelle panosta. Englannin työriitai- snndet omat kärjistylieet. Jättiläistyön- sulku puumillateollisuuden alalla alkanut, 700 tehdasta on pantu seisomaan ja 150,000 henkeä jou- tunut työttömäksi. Laimanraken- nusalallakin omat tämän johdosta somintopuuhat huonontuneet ja 80,000 työnsulussa olemaa työ- miestä saa edelleenkin olla työttö- mänä. Nämät niolemmat työriidat tar- joomat monta opettamaista koh- taa suuren teollisuusmaan pää- oman ja työn mäkisessä taiste- . lussa. Toisessa nähdään kuinka ' itsessään mähäpätöinen tapaus joh- taa maailman suurimman teolli- suusmaan suurimman teollisuus- haaran selkkauksiin. Toisessa huo mataan teollisuusjärjestöjen pyrki- mystä sakoilla ja muilla rankaisu- toimenpiteillä pakottaa osanottajat pysymään sopimuksissaan. Puumillateollisuuden alalla oli rettelöiden alkuna erään työmie- hen erottaminen, koska hän ei tai- ' punut tehtaan uuteen työjärjestyk- seen. Tämän johdosta julistettiin tehdas lakkotilaan, koska työnan- j taja mäitteen mukaan oli rikkonut ^ Brooklaiid-sopimusta. jonka mu- kaan työntekijää ei saa erottaa en- neukuin tutkimus asiasta on pi- detty ja konferenssi kokoontunut. Työnantajat taas mäittimät, että työmies oli rikkonut sopimuksen, jonka muoksi heidän liittonsa ju- listaa työnsulun lokak. 1 p:stä, -jollei mainitussa tehtaassa lakko sitä ennen lopu ja sopimusta ai- kaansaada. Estääkseen kuitenkin äkkinäistä työseisahdusta, liitto suostui antamaan sominto-oikeu- den tutkittamaksi, kumpi oli Brook- land-sopimusta loukannut. Somin- to-oikeuden päätös olisi kumpaa- kin puolta sitoma. Työläisten jär- jestö suostui tähän ehdolla, että ennen mainitussa tehtaassa työt olisimat seisahduksissa, kunnes so minto-oikenden päätös saadaan. Näin armeltiin työnsulku mäl- tetyksi. Mutta työnantajat eimät siihen suostuneet, maan maatimat lakossa olemassa tehtaassa työt heti alotettaroiksi, johon työntekijät puolestaan suostuimat kunhan ero- tettu työmies myöskin otettaisiin työhön. Työnantajien liitto ei ole suostunut tähän, joten sulku on alkanut. Toinen opettama taistelu on laimameistämöitten työnsulku Niinkuin tunnettua, tarttuimat työnantajat sulkukeinoon, koska paikallisia lakkoja ilmaantui tuon tuostakin sopimuksista huolimatta ja koska asianomaiset työläisjär jestöt eimät kyenneet pitämään ku- rissa työläisiä. Lopuksi onnistut- tiin aikaansaamaan neumottelema kokous laimanrakentajaliiton ja höyrypannutyöiniesten liiton kes- ken, mutta kolmipäimäisten neu- mottelujen jälkeen erottiin sopi- musta aikaansaamatta. Neumotte- luja pidettiin salassa, mutta muu- tamia yksityiskohtia on tullut tie- toon. Työnantajat asettimat ensi- maiseksi ja miimeiseksi ehdoksi su- lun lopettamiseksi, että saadaan takeita sopimusten rikkomattomina pitämisestä Ainoastaan siten saa- daan mälttämätön teollisuusaloja koskema marrnuus aikaan. Kokouksessa selittimät työmies- ten maltuutetut olemansa malmiit ehdottamaan sulkutoimenpiteitä niitä työmiehiä mastaan, jotka rikkomat sopimuksia edellyttäen että tämä koskee kapvaletyön nopeam- paa järjestelyä. He selittimät myös, että jos työnantajat eimät antaisi työtä niskoittelemille työmiehille, nämä eimät myöskään työläisjär- jestöiltä saisi apua. Tähän eimät työnantajat km- tenkaan olleet tyytymäisiä, maan asettimat seuraamat ehdot: Jokaista työmäenliiton jäsentä, joka ottaa osaa sopimuksen rikko- miseen, sakottaa liitto ensi kerralta 84 mk. ja sitä seuraamilta 140 markkaa. Liiton tulee seitsemän Pielisjärven kunnan Paloapuyhdistgksen vakuu tusmaksuja vuodelta 1910 kan taa allekirjoittanut kunnanhuo- neella Lauvantaina tk. 22 p:nä; ja kehoitetaan yhdistyksen osak kaita silloin suorittamaan vielä maksamatta olevia vakuutusmak- sujaaD. Pielisjärvellä 6. 10. 1910. Juho Vänskä. Rahastonhoitaja. (K. S. 1 k.) Rääkkylän Osuus kaupan r. I. osuuskunnan syyskokous pide tään osuuskaupalla lauantaina tk. 29 p:nä klo 10 ap. Käsitel lään sääntöjen 22 ja 25 §:ssä määrätyt asiat. Rääkkylässä 3. 10. 1910. Hallitus. fR 8.1 k.V Nasimaaran Osuus meijerin i. l. osuuskunnan syyskokous pidetään meijerillä tämän lokakuun 27 p:nä klo 10 ap., jolloin päätetään paitsi säännöissä määrätyistä asioista: osuuskunnan omaisuuden todelli- suutta mastaamaan armoonsa kir- joissa kuolettamisesta; melmolli- suuksiensa laiminlyöneiltä jäseniltä sakkokormauksen perimisestä, sekä käsitellään erotettujen jäsenten mahd. esittämistä asioista; meije- rin sääntöjen uusimisesta; meijerin kermameijeriksi muuttamisesta ja siitä mahd. aiheutumista asioista; uuden meijerihuoneuston rakenta- misesta, kassakaapin hankkimises- ta y. m. Rääkkylässä, Syysk. 10 p:nä 1910. Hallitus. (K. S. 1 k.) ^suur» irtaimiston huutokauppa pidetään Liperin pitäjän Kaata- mon kylässä 1:2 pmä lokakuuta 1910, klo 10 ap.. jossa myydään useampia hemosia. lehmiä, lam- paita, sikoja meijeri- ynnä maan- miljelyskaluja, ajo- ja huonekalu- ja sekä tämänkesäiset ruiskylmöt, heiniä, olkia, sekä tämänkesäistä miljaa y. m. y. m. Luotetuille melaksi. Paawo Koponen. A. F. Siren. (K. S. 1 k.) Opas Terveyteen niminen kirja haluaa asiamiehiä. Verraton palkkio. Pyytäkää ohjeita. Aukusti Kivikari, Hämeelinna (H. 3535) päimän kuluttua työn lopettami- sesta maksaa rahat työnantajien paikalliselle järjestölle, joka jakaa ne hymäntekemäisyyslaitoksille. Siinä tapauksessa, ettei työ- mäenliiton jäsen maksa sakkoja, ei hän saa työtä liiton työmailla kuuteen kuukauteen ensimäisen ja kahteentoista kuukauteen seuraamien sopimusrikosten jälkeen. Siinä ta- pauksessa maksetaan liiton suorit- tamat sakot takaisin. Liitto sitoutuu olemana amus- tamatta sellaista työläistä, maan päinmastoin tukee työnantajien liittoa. Työläisten maltuutetut eimät näitä ehtoja hymäksyneet, mutta suostuimat sakottamaan seitsemäs- tä seitsemäänkymmeneen markkaan, jotka joutumat leskille ja ormoille. Työnantajat myöntyimät jonkun merran alentamalla sakkoja, joista he suostuimat myöntämään 8 pros. leskien ja orpojen kassaan. Tähän loppuimat neumottelut ja niitä jatketaan sen jälkeen kuin työnan- tajien maltuutetut omat kuulus- taneen liittonsa jäsenten mielipi- dettä.