KAIKU. Maanantaina Maaliskuun 7 päivänä. toimisto. M S W. Oula " a 6& 21 Tervola. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. tön maalilla ennen kaikkea tahdottiin merkitä. Sallittanee siis minun luoda lyhyt katsaus eduskunnan entiseen ..perus tuslaillisuuteen". Palautamme tällä kertaa muistiin main miljoonakysy- myksiä ja tässä yhteydessä esiintyneet ..perustuslaillisuudet". Niitä on ni- mittain monta. Ulkopuolelle jätämme kokonaan suomalaisen puolueen, se kun ei koskaan ymmärrä huutaa ..perus- tuskallisuuttaan". Ensiksikin roiime maltiopäimät. Siel lähän erisi ..perustuslaillisten" jou- kosta 7 miestä, joiden mielestä olisi ollut järkemätä myöntää sotilasmil- joonat, marsinkin kun perustuslakeja sillä ei tallattu. Muiden ..perustus- laillisten" mielestä olimat nämä 7 ..suometarlaisten" kaltaisiksi tulleet. Mutta osa näistä..perustuslaillisista", jotka eimät moineet myöntää mainit- luja sotilasmiljoonia, olimat kyllä moineet myöntää Nemansillan miljoo- nat. Näitä siltamyöntäjiä sanoimat kieltäjät, ..Suomalaisen Kansan" Jo- nakset y. m., perustuslain polkijoiksi, ..suometarlaisten" kaltaisiksi. Taas osa näistä siltarahojen kieltäjistä, m. m. itse Jonas, oli kyllä moinut myön- tää edelliset sotilasmiljoonat, 20 milj. Mutta hra Estlanderin kaarti, maa- laisliitto ja sosialistit eimät olleet moineet »perustuslaillisina" myöntää näitäkään. Sen sijaan oli joku heistä moinut myöntää ensimmäiset 10 mil- joonaa. Mutta hra Estlander mas- tusti niitäkin. Herra Estlander ei kui- lenkaan tahdo miljoona-asiain yhtey- dessä kansanmiliisiä, jota sosialistit pystypäin ja amosuin maatimat. Kaik- kein jyrkimpiä ja siis myös ..perus- mslaillisimpia" omat niinmuodoin ol leet sosialistit. Meillä on siis ollut ja on nykyi- sessäkin eduskunnassa ainakin 6—7 lajia ..perustuslaillisuutta". Nämä lajit omat aina toisiaan syyttäneet epäperustuslaillisuudesta, ..suometar- laillisuudesta". Kuta järjettömämpi on joku kanta on ollut, sitä perustus- laillisemmaksi on se itseään kehunut. ..Perustuslaillisuuden" huipulla omat olleet ja omat sosialistit. Porraspuuta heitä alempana seisomat hrat Estlan- der ja Neomius, mielä porras alas- väin maalaisliitto, j. n. e. Sanokaa sitten, ettei moinen ..perus- tuslaillisuus" ole humpuukia. Pohjalainen. Vleisiä uutisia. — Suomen asiat miuiSteri- nenMoStossa. Ministerineumosto on käsitellyt ja puolestaan hymäksynyt seuraamat Suomea koskemat asiat, ni- mittäin: 1) esityksen 5,500 mkn muo- luisen määrärahan myöntämisestä lisä- huoneuston muokraamiseksi yliopiston maantieteelliselle laitokselle; 2) erityk sen että tilattoman mäestön lainara- hasto saa hankkia muutamia tiloja Li- perin pitäjässä tilattomalle mäestölle jaettamaksi;3) esityksen enintään 150,000 mkn myöntämisestä teräs-höyrypurren ja miiden purje-moottorialuksen hankki- miseksi tullilaitokselle: 4) esityksen mie- lisairaslääkärinmirkojen perustamisesta Turun, Miipurin, Mustasaaren ja Oulun lääninsairaaloihin; 5) esityksen matojen myöntämisestä maltiopäimä- inenoihin m. 1911; 6) esityksen peli- korttisuostunnasta m. 11)11; 7) esityk sen, että Suomen maltionmaroista kormataan ne santarmien »vahingot, joita he omat kärsineet Suomessa 11)05 m:n mellakoissa. — Nykyiset kollegantvirat. Woi- inistelun kollegat Max Alsthan, A. H. Blankett, Aug. Blomberg. Imar Wil- skman y. m. omat senaatilta anoneet sellaista muutosta koulutoimen ylihal- lituksen ehdottamiin säännöksiin reali- ja alkeisoppilaitoksen kolleganmirkain muuttamisesta nuoremman lehtorin mi- roiksi, että moimistelun kollegainkin mi- rat muutettaisiin nuoremman lehtorin miroitsi samoilla ehdoilla kuin muutkin samanluontoiset nykyisten kollegain mirat. — Tärkeä parannus matkat- lijaliikkeen hyväksi Oulujoella. Matkailijayhdistys on meljekset Wile- henkeä marten nopeasti kulkeman moot- torimeneen, joka sijoitetaan Oulujoelle. Wene tulee kulkemaan noin 27 km. tymenmesimatkan Ahmaskosken ja Py- häkosken mälillä, joka matka tähän asti soutumeneellä kulkien on maatinut marsinkin mastatuulella paljon aikaa ja matkailijoille käynyt aika ikämäksi. Kun moottorimme saadaan tälle osalle, ennätetään mallan hymästi yhdessä päimässä Kajaanista Ouluun ja kysy mys yösijan hankkimisesta matkailijoille tällä reitillä jääpi pois. Suomen kysymys. Retsh kirjoittaa: Suomen kysymys kiinnittää nykyään puoleensa makamaa huomiota Wenäjän hallinnollisissa piireissä. Hymäksyt- tyään periaatteessa Haritonomin ko- mitean menäläisten jäsenten ehdotuksen, hallitus näyttää samalla oleman huo- lissaan ratkaisemiin toimenpiteisiin ryh- tymisestä, koettaessaan mälttää kärjis- tymistä. Kysymyksen johdossa on pi- detty periatteellisia keskusteluita tammi- ja helmikuun kuluessa; niihin omat ottaneet osaa muutamat ministerit ja Haritonomin komitean menäläiset jäse- net. Keskusteluissa on ollut faapu- millä Pariisista kamariherra Komarom. jonka tehtämänä ulkomailla on muo kata maaperää Wenäjän sisäpolitiikkaa koskemille kysymyksille hallitsemien pii- rien mielen mukaan. Komarom on il- moittanut, että eurooppalaisen sanoma- lehdistön mielipiteen taimuttaminen ha luttuun suuntaan on ylen maikeata. Suomen puolustajien agitatsiiooni, Mechelinin luennot y. m. omat lisän- neet myötätuntoa Suomea kohtaan. Näin ollen on käynyt yhä maikeam- maksi todistaa oikeaksi ja karkotuksen mukaiseksi Wenäjän politiikkaa Suo- mea kohtaan. Suomen kysymys on siitä huolimatta hellittämättä ratkais- tama, mutta samalla on käytettämä maromaijempaa ja enemmän diplo- maattista muotoa. Neumotteluista on ollut tuloksena se, että suunnanmuutos Suomessa saa liememmän ulkokuoren. Samalla ryhdytään toimenpiteisiin yleisen mielipiteen rauhoittamiseksi Eu roopassa, todistamalla ettei Wenäjä aio loukata Suomen oikeuksia, maan että toimenpiteiden tarkoituksena omat yleismaltakunnalliset edut, eimätkä ne ole ristiriidassa Suomen oikeuksien kanssa. Tätä marten aiotaan toi- meenpanna luentoja ja julkaista artik- kelejä ulkomaalaisissa sanomalehdissä Gulun kaupungista. -»«tn ;#»p. Oulun kaitpungin ja maalaiskunnan säästöpankki Sampo on julaissut muosikertomuksensa muodelta 1909. Otamme siitä seuraamia otteita: Säästöönpanijain saamiset tekimät muoden alussa 1,722,137: 88; muo- den kuluessa säästöönpantu 500,007: 56; säästöönpanijoille muoden kulues- sa juossut korko teki 95,298: 39. Säästöstä otettiin 398,762: 37 pää- omia ja korkoja 1,431: 56. Säästöön- panijain saamiset muoden lopussa te- kimät 1,917,249: 90. Lainoissa oli muoden alussa 1,664,054:50; lainoja annettiin 239,285: — ja maksettiin 79,258. Muoden lopussa oli lainoissa 1,824,081: 50 ja lainakoroissa 1,312: 68. Säästöpankin korkomoitto teki 10,969:40 ja hoitokustannukset 8,660: 66 sekä moitto 2,308:74. Pankin omat marat olimat muoden lopussa 53,706:93 ja kassaresermi 200,000 mk., josta 100,000 pankkitalletuksissa ja 100,000 kiinnitetyissä melkakir- joissa. Säästöpankin tila jouluk. 31 pnä 1909 oli: Maroja: Melkakirjasaamisia 1,825,394: 18 Pankkitalletuksia 100,000: — Kalusto 1,335:25 Rahaa kassassa 44,227:40 Smk. 1,970,956: 83 Mastattamaa: Säästöönpanij. saamiset 1,917,249: 90 Pankin omat marat 53,706: 93 Smk. 1,970,956: 83 Säästökorko on ollut 5 1 j-> prosent tia ja lainauskorko 6 prosenttia. Säästökorko on edelleenkin 5 1 />> pr. ja lasketaan korko puolikuukaudesta- kin. Tilintarkastajat kamreeri S. W. Rantaniemi ja kirjanpitäjä E. Koski lausumat tarkastuskertomuksessaan: ..Helmikuun 10 pnä laskimme pan- ktn käteisen kassan ja oli se yhtäpitä- mä saman päimän kassasaldon kanssa sekä pankille kuulumat ja sen hallussa olemat yksityisten pankkien talletus- todistukset kuin myöskin osakekirjat ja olimat ne tilikirjojen kanssa yhtä- pitämät. Melkakirjat olemme tarkastaneet ja pidämme, että lainoista annetut ma- kuudet omat mielestämme täysin riittä- mät. Jsännistön ja hallituksen pöytä- kirjat olemme läpikäyneet, emmekä ole huomanneet niissä mitään syytä muis- tutuksiin. Dlläoleman perusteella ja kun pan- kin asioita on samalla huolella ja tarkkuudella hoidettu kuin edellisinäkin muosina ja kun sitäpaitsi tilikirjat omat me mielihymällä ehdottaa hallitukselle ja sen kamreerille kysymyksessä oleman muoden hoidosta täydellistä mastuun- mapautta." — Läänintvirkamiehet. Taimal- kosken piirin nimismies Gust. Rud. Hernberg on sairauden takia saanut mirkamapautta kuluman maalisk. 3 p:stä seuraaman huhtik. 18 p:mään saakka ja on ylioppilas Einar Maener- berg määrätty sill'aikaa hoitamaan ni- mismiehenmirkaa mainitussa piirissä. — Wahwistetut säännöt. T. k. 3 pnä on lääninhallitus mahmista- nut ..Remonlahden osuuskauppa r. l."- nimiselle osuuskunnalle, jonka kotipaik- kana on Remonlahden kunta. Samoin on lääninhallitus mahmis- tanut Nimalan kunnan säästöpankin sääntöihin tehdyn muutosehdotuksen. — Rakennustoimi Oulussa. T. k. 5 pnä on lääninhallitus mah- mistanut piirustukset Oulun työmäen- yhdistyisen omistamalla tontilla n:o 60 tämän kauvungin toisessa kaupun- osassa tehrämää sasaadimuutosta mar- ten. Sam lisiiii roanlieu iätfeen. Tyytymäisyydellä saattoi lukea Kaiun 20 numerossa olleen kirjoituksen maa- tien tulosten johdosta. „Eräs malit- sija" kirjoittaa tosin ankarasti, mutta hänellä on ankarasanaisuuteensa to- delliset syyt. Sillä katkeralta tosiaan- kin tuntuu nähdä, miten Oulun lää- nissä puolet malitsijoista omat käyttä- mättä äänioikeuttaaan. Sitäkö marten tosiaankin kansa on maatinut ja saa- nut yleisen äänioikeuden, että se silloin kun maaleista riippuu maan tulemai- suus jättäytyy mälinpitämäksi tai toi- mottomaksi ja antaa maan kohtalon sattuman maraan. Sanoin sattuman maraan, mutta parempi lienee sanoa: saksalaisia sosialistipomoja matkimain, seikkailemien sosialistinulikkain haltuun. Näiden miimeksi mainittujen kannatta- jathan menemät nimittäin kyllä maa- liin. Mutta kun sosialistien äänestä- jämäärä on main n. 300,000, jää maaleista pois n. 500,000. Ratkai- sumalta olisi siis kokonaan näiden miimeksi mainitttujen käsissä. Mutta he istumat kotonaaan ja päimittelemät yksinkertaisia oleman niin paljon, ettei kannata mennä maaliin, kun se ei mukamas mitään hyödytä. Näin päi- mittelemät eimätkä huomaa, että yksin- kertaisuus miettää riemujuhlaansa heissä itsessään. Siksipä moikin..Työmies"- lehti ilkkuilla,' että maikka sosialismi kasmaa alaspäin melkein koko maassa, sosialistiedustajain lukumäärä kuiten- kin nousee, kun muihin puolueisiin kuulumat jäämät niin runsaasti pois maaleista. Ja siksi on ruotsikoilla enemmän edustajia kuin mitä heillä suhteellisesti möisi olla. Mutta ruot- salaisistahan meneekin 97 % maaliin, kun eräissä Oulun läänin pitäjissä me- nee tuskin 30%! Häpeä ja murhe tosiaankin täyttää mielen, kun ajattelee, että ainoastaan 30 prosenttia täyttää melmollisuutensa ja 70 0 o on täyttämättä. Kun katselee eri puolueiden Oulun läänin pitäjissä saamia äänimääriä, niin näkee, että suomalaisen puolueen äänimäärä eteläisen maalipiirin useim- missä pitäjissä lisääntyi miime maa leihin merrattuna. Että puolueen koko äänimäärä kuitenkin aleni toistatuhan- nella, riippui etupäässä Kajaanin kih- lakunnan käsittämättömän pienestä osanotosta maaliin ja sitten eräiden isompien pitäjien, kuten Oulaisten, Ka- lajoen ja Siemin kansallismielisen puolueen kannattajain niinikään moi- tittaman mähäisestä osanotosta. Ia kuten jo alussa mainitussa kirjoitut- sessa sanottiin, erittäinkin laestadio- lais-kristityt omat ottaneet" raskaan edesmastuun päälleen jäädessään niin surettaman lukuisasti pois maaleista. Eteläisessä maalipiirissä oli suomalai- sessa puolueessa lähin äänilumussa L. Typpö, eikä olisi tarminnut suurta äänimäärän lisäystä tullakseen mali- tuksi, mutta kun tuhannet hänen kan- nallaan olemat jäämät pois maaleista, niin tulee ennen häntä malituksi kai- kenlaiset kaupunkilaissosialistit, raaat pilkkaajat. Puhumattakaan pohjoisesta maalipiiristä, jossa mies sellainen kuin Juuso Runtti, tai sellainen kuin koke- nut edustaja Iisakki Hoikka jäämät malitsematta ja malituksi tulee kaiken- laiset Hilda Herralat, joista eduskunta ei hyödy niin mitään, maikka heitä is- tuisi siellä 2000. Mahtanemat roma- niemeläiset ja kemijärmeläisetkin nyt olla tyytymäiset, kun ei tarminnut suo- rittaa niin kamalata maiman näköä kuin maaliin menoa ja kun saimat niin kelpo edustajia. Surullista on sanoa, mutta muuksi ei moi maaleista poisjäämistä nimit- kuin rikokseksi lähimmäisiään ja isänmaataan kohtaan. Uudistuuko tä- mä rikos mielä mastakin? H. — Rakennnsurakkahuutokau- passa Sanginjoen kansakoululla t. k. 4 pnä teki alhaisimman tarjouksen kou- lurakennuksen salmamisesta talollisen poika Aukusti Miitajylhä. 49,5 peu- niä juoksusyllältä seinistä ja 39,5 pen- niä lattian ja katon kannattimista. 9,000 10" muuraustiiltä otti hankkiak- seen talokas Jaakko Saarela 5,50 mk. sadalta medettynä paikoilleen. Tilaisuudessa tarjottiin rakennusai neiden medätyksiä pienemmissä erissä, jotka ylimalkain menimät kohtuullisiin hintoihin. — Konkurssin tekijä tuomittu waukeuteeu. Pudasjärmen talmikä- räjillä tuomittiin eilen puutamarakaup- pias Alfred Paamola konkurssin mii- myttämisestä mankeuteen 3 kuukaudeksi ja maillinaisesta kirjanpidosta 3 kuu- kaudeksi eli rangaistukset yhdistettäessä yhteensä 5 kuukaudeksi mankeuteen. — K. — Huomattawa päätös. Mar- raskuun 18 pnä 1908 joutui Kemin konepajalla koneenkäyttäjä Matti Peh- kosen 15-muotias poika Eemeli Syl- mester höyryalus ..Urhoa" maalle nos- tettaessa mainitun aluksen ja telakan mäliin ja litistyi siinä kuoliaaksi. Wai- najan isän ja kaupunginmiskaali I. A. Nymanin tehtailijoita I. Ullenia ja H. Castrenia mastaan nostaman kan- teen johdosta tuomitsi Kemin kaupun- gin raastumanoikeus tehtailijat Ulenin ja Castrenin kummankin maksamaan sakkoa 250 mk. huolimattomuuden ja maromattomuuden kautta aiheuttamasta kuolematuottamuksesta. Keisarillinen Maasan homioikeus on korottanut teht. Castrenille tuomitun sakon 500 mark- kaan, jättäen teht. Ulenille tuomitun sakon edelleen 250 markaksi, sekä tuo- minnut molemmat yhteisesti maksa- maan Matti Pehkoselle kuluja yhteensä 80 mk. — Julma äiti. Tämän kuun 1 p:nä mangitsi Piippolan poliisi Pullo- lan kruununtorpassa sanotun torpan tyttären Anna Liisa Koskenkankaan epäluulon alaisena lapsenmurhaan. Ky- lällä liikkumien huhujen johdosta suun- tautuimat epäluulot siihen, että jotain salaperäistä rikollisuutta mainitussa torpassa olisi tapahtunut. Toimeen- pantu tutkimus, jossa pitäjän kätilö oli amustamassa, johti siihen tulokseen, että kysymyksenalainen, ijältään 25- muotinen nainen, aluksi koetettuaan kaikki huhut malheeksi mäittää, tunnusti synnyttäneensä tyttölapsen, jonka oli kätkenyt maateaitan lattian alle, josta hän sen itse hakemassa kämi. Myös- kin myönsi, että lapsi oli itkenyt syn- tyessään, mutta ..ei rumennut elämään". Piirilääkärin toimittama ruumiin tar- kastus todentanee, onko lapsi kuristettu tai ehkä jätetty pakkaseen kuolemaan. Sydämmetön teko kaikessa tapauksessa. Julmin petoeläinkin on äidin-rakkau- dessa edellä näistä ..mapaan rakkau- den" muoti-äideistä. Mieläpä on liik- keellä semmoisia huhuja, että saman- laista salaamista olisi ennenkin jo ta- pahtunut. — Hukuttautunut. W. k. puo- limälissä päätti päimänsä talokas Jaa- ko Riekki Kuusamon Heikkilänkylässä juoksemalla talon läheisyydessä ole- maan sulaan jokeen. R. oli tapahtu- mapäimänä aamukahmit ryypättyään lähtenyt ulos talonmäen luullessa hä- nen menemän numettaan liippakimeä ..lykkäämään", mutta kun häntä ei alkanut näkyä, lähdettiin seuraamaan jälkiä, mitkä johtimat mainitulle joelle, josta hänet löydettiinkin, tietysti huk- kuneena. Mikä aiheutti miesparalle noin epätoimoisen teon, on selittämä- töntä, sillä hänessä ei ole huomattu mitään mielimikaisuuden oireita ja on tunnettu siimoksi ja hiljaiseksi mieheksi. Noin surullisella tamalla manalle mennyt oli perheellinen mies ja noin 42 muoden ikäinen. BflBggB Ainiin Olli f lii f ii firjf. Tutkijalautakunta oli koolla m. k. 23 päimänä mastaanottamassa ja päät tämässä niitä malituksia, joita kunta- laiset olimat tehneet »verotuksen joh- dosta. Äiiitä olikin aika lailla, mutta Harma lienee saanut alennuksia. Mei- nen tyytymättömyys kuntalaisissa on sentakia, että taksoituslautakunta ja erittäinkin sen esimies H. Kokko on »väkimuttaisesti erottanut taksoituksessa talon perhemäen erilleen, riistäen siten perheitten isäin ja äitein mapauden pi- tää lapsensa yhdyselämässä. Pyytäi simme kysyä lain tuntemilta, onko tuon- laiseen mäkimaltaseen perheen erilleen hajottamiseen lain mukaan maltaa muilla kuin nieidän lautakunnan esimie- hellä. Lukukinkereitä on täällä pidetty koko miikko. Niissä on ollut oman kunnan m. t. kappalaisella apuna Iin romas- tin apulainen pastori Toimo Kajama. Toimitus on kintereissä alettu raama tun selityksellä, jonka on pitänyt pas- tori Kajama. Mäkeä onkin kotoutunut runsaasti lukutilaisuuteen kuulemaan merestä pappia, joka kyllä kuulemisen ansaitseekin. Mutta osa nykyistä nuor- ta kansaa ei näytä enään pitämän ju- malansanaa armossa, eikä niillä enään ole ihmisten häpyä, sen »vähemmin ju- malanpelkoa. Se tuli selmästi näky- miin nytkin. Loppunäytös niistä ta- pahtunee oikeuden edessä. Semmosta se on se temokraati!! Kuten muistettanee, tuli meille uusi lukkari miime muonna 1 päimänä tou kokuuta. Asetettiin myöskin erityiseksi palkankantajaksi Jaakko Kokko. Kun lukkari ei näin ollen ole mielä »vuot- takaan toiminut seurakunnassamme, ei siis ole läheskään kaikki kuntalaiset ker- jenneet maksamaan mainitulle kanto- miehelle lukkarille tulemaa kuluman muoden palkkaa. Ei ole mielä muosi läheskään kulunut eikä niin ollen liene lukkarikaan mielä koko muoden palk- kaa ansainnut. Nyt on kuitenkin niin hullusti jo käynyt, että kantomies on pannut seurakuntalaisilta tuon lukka- kin palkan ulosotettamaksi. Tuntuu tuo kantomiehen ryöstöpuuha ennenaikai- selta, ftin, kuten jo sanottu, ei ryös- tettämän palkan saajan muosi täydy kuin masta 1 päimänä ensi toukokuu- ta ja nyt jo ryöstö pannaan toi- meen kulumattomaltakin ajalta. Onko han tuo laillista ja oikeutettua, maan näyttäneekö lautamies kuntoaan, mi- hin hän pystyy? Pehku-iltamia kuulutaan pitämän ja on jo koko miime syksyn pidetty erääs- jä Kalle Juopperin talon-tapasessa Taipaleen kylällä. Nuo pehku-iltamat kuulumat syntymän siten, että isännän ja emännän lumalla kokouupi nuorta kansaa, poikia ja tyttöjä, suuret joukot, emäntä keittää kahmia, jota mieraat muun hymän muassa ostamat ja sit- ten pistetään tanssiksi, jota kestää myö- häiseen. Kun miimein mäsytään, niin kannetaan olkia 5—6 kupoa lattialle, johon mäsyneet tomerit parittain paneu- tumat lemolle! Miranomaisten suosioon sulkisin ylei- set maantiet. Kuten tunnettua on kun- nassamme myyty muosittain yleisen maantien kunnossapito, siten että huu- tajan on melmollisuus käydä lapiolla ja kuokalla tasaamassa kinokset, että matkustama yleisö pääsee esteettä liik- kumaan. Nuo huutajat eimät käy tal- mikausiin tieosaansa edes katsomassa- kaan, jonka tähden on suuret kinokset maanteillä ja matkustamaiset yrittäes- sään ajamaan kaatamat kuormansa, tahtoopa käydä niinkin, että ihmiset jäämät kuorman alle, kuten miime Ke- min markkinoin aikanakin. Rahat ne kyllä perimät, mutta urakkaansa eimät täytä. Amerikasta on tännekin hiljattain saapunut kotiaan henkilöitä, jotka omat olleet siellä useita muosia ia toisia kuu- luu lähtemän tuonne kultamaahan ai- man ensi aikoina. Eipä ole kumma- kaan, jos irtolaistansa pyrkii työnet- sintään. Mutta nyt kerrotaan, että kauppias E. Kehusmaakin lähtee suu- reen länteen. Oikeinpa kiukuttaa, kun lukee ..Ka- lema"-lehden n:ossa 49 olemaa pää- kirjoitussa jossa päristuslailliset hai- keasti moittimat nykyisen senaatin ko- koonpanoa. Kenen on syy, että senaa- tin jäsenet omat semmoisia kuin ne omat. Onhan suomalainen puolue mon- ta kertaa huomauttanut siitä silloinkun senaatissa oli mielä suomalaiset mie- het, sekä ehdottanut joko kokoomushal- litusta tai jotenkin muutoin muodos- taa hallitus, että senaattimme pysyisi suomalaisten ja kotimaisten miesten käsissä. Mutta nuorsuomalaisen puo- lueen taholta kiellettiin melkeinpä hen- gen uhalla, ettei kukaan suomalainen saa mennä senaattiin. Olisi luullut hei- dänkin marmaan tietämän, että se- naatti täytetään menäläisillä miehillä, kun suomalaiset eimät tahdo mennä. Saapa sitä ny' ulmoa, kun on huulet hukassa. Näyttää kuitenkin nuorsuoma- laisella puolueellakin oleman ymmär- tämäisiä miehiä, jotka eimät ole puo- luekiihkon mallassa, maan ymmärtämät tosiasioissa asian oikean puolenkin. Sii- täpä onkin syntynyt perheriita sano- tussa puolueessa. Hymää jatkoa maan! Lukija. Eduskunta. Ensimuinen täysistunto oli keski- miikkona t. k. 2 pnä klo 10 ap. Puhetta ryhtyi johtamaan »vanhin nykyisen eduskunnan jäsenistä, senaat- tori Leo Mechelin ilmoittaen pöytäkir jan pitäjäksi malinneensa entisen sihtee- rin homioikeudennot. I. Ahaman. Senjälkeen ilmoitti ikäpresidentti ed. M. Soinisen oleman sairauden takia estetyn istuntoon saapumasta, sekä samoin että ed. S. Vuolijoen malta- kirja tänään oli tarkastettu ja hymäk- sytty. Puhemiehen maali. Ryhdyttiin sitten toimittamaan pu- hemiehen ja »varapuhemiesten maalia. Puhemiehen »vaalista selmiydyttiin yhdellä äänestyksellä. Malituksi tuli em. puhemies kihlakunnantuomari, asessori P. E. Sminhusmud 70 äänellä: ed. Listo sai 40 ääntä. Malpas-Hän- ninen 8, Tanner ja Tokoi 4 sekä Se- tälä ja Z. $. ^)rjö-Koskinen kumpikin 1 äänen. Tyhjiä lippuja jätettiin 60. Ed. Wrede lausui, kun maalin tulos oli julistettu, että tyhjien lippujen jät- täminen ei ole maltiopäimäjärjestyksen mukaista. Puhemiehellä enempää kuin eduskunnallakaan ei kyllä ole keinoa sellaisen menettelyn ehkäisemiseen, mut- ta tärkeätä on että edustajat noudat- tamat lakia, jonka muoksi tahtoi saada kantansa pöytäkirjaan merkityksi. Edelliseen yhtyimät edustajat Lilius, Nybergh, Schybergson. Ikäpresidentti Mechelin ilmoitti käsityksensä oleman saman, minkä ed. Wrede oli esittänyt. Ensimäisen marapuhemiehm »vaa- lissa saimat ensimäisessä äänestyksessä ed. Tanner 77 ääntä, Söderholm 46. Listo 45, Mechelin 17, Walpas-Hän- ninen 2, Nybergh ja Drjö-Koskinen 1 äänen. Toisessa äänestyksessä saimat ed. Tanner 81, Söderholm 50, Listo 39, Mechelin 16, Malpas-Hänninen 2, Nybergh, Arjö-Koskinen ja Tokoi 1 äänen.' Lisäksi annettiin 1 tyhjä lippu. Kolmannessa äänestyksessä jakautui- mat äänet: ed. Tanner 85, tullen ensi- mäiseksi marapuhemieheksi, Söderholm 54, Listo 37, Mechelin 17, Malpas- Hänninen ja Drjö-Koskinen 1 äänen, lisäksi 1 tyhjä lippu. Toisen marapuhemiehen naalissa jakautuimat äänet ensimäisessä äänes tyksessä: ed. Söderholm 50, Listo 38, Mechelin 17, Miina Sillanpää 4, To- koi 4, Malpas-Hänninen 3, Nybergh, Arjö-Koskinen, Pykälä ja Paasimuori 1, tyhjiä 48. Toisessa äänestyksessä lankesimat äänet: ed. Söderholm 52, Listo 39, Mechelin 17, Tokoi 5, Miina Sillan- pää 3, Nybergh, Arjö-Koskinen ja Si- »venius 1 äänen, sekä 40 tyhjää liv- pua. Kolmannessa äänestyksessä jakautui- mat äänet: ed. Söderholm 51 ääntä, tullen toiseksi marapuheinieheksi, ed. Listo sai 41 ääntä, ed. Mechelin 17, Tokoi 6, Sillanpää 2, Simenius, Wal- pas-Hänninen ja Zrjö-Koskinen 1 äänen, lisäksi annettiin 30 tyhjää lip- pua. Senjälkeen antoimat puhemies ja marapuhemies puhemiesmakuutuksensa. Puhemies Sminhusmud lausui sen- jälkeen: Arm. edustajat! Kiitän teitä siitä luottamuksesta, jonka olette minulle osottaneet malitse- malla minut puhemieheksenne. Olen koettama parhaani »nukaan täyttää mastuunalaisen tehtämäni. Eduskunta kokoontuu ajalla, jolloin maamme »valtiollinen asema on suu- resti uhattu. Työmme ei ole helppoa. Dhteiskuntajärjestyksemme perusteet omat turmattamat ja siinä kysytään tamallista enemmän tarmoa ja taitoa eduskunnalta. Mutta hymä yhteistyö edustajain kesken mähentää »vaikeuksia tässä kohden, ja tällaista yhteistoimin- taa nykyhetki maatii. Luottaen siihen että edustajat täyttämät melmollisuu- tensa toimotan eduskunnalle menestystä sen työn suorittamisessa. Puhemies ilmoitti senjälkeen että päiväjärjestyksessä on jälellä kaksi asiaa: ilmoituksen tekeminen H. M. Keisarille puhemiehen ja marapuhemies- ten maalista sekä 4:n jäsenen maal: kansliatoimikuntaan. Eduskuntaan saapui samalla juhla- menojen ohjaaja, esittelijäsihteeri A. Degerholm tuoden ilmoituksen juhlalli sista amajaisista, jotka omat tänään alkaen jumalanpalmeluksella Nikolain- kirkossa klo 12 päimällä. Sitten esitettiin ja hymäksyttiin hal litsijalle tehtälvä ilmotus puhemies maaleista. Kansliatoimikuntaan ehdotettiin ja malittiin yksimielisesti edustajat S. Vuolijoki, Tokoi, Arajärmi ja Erkko. Istunto päättyi klo 1,55 päimällä. — Seuraama istunto on «tänään» klo 9 illalla. Juhlalliset amajaiset. Klo * 112 kokoontuimat cdustajai Palokunnan talolle, mistä klo 12 siir- tyimät Nikolainkirkkoon amajais-juma lanpalmelukseen. Maltiopäimäsaarnan piti pastori I. K. Nordlund Ps. 62:9 johdosta. Kirkosta siirryttiin »valtaistuinsaliin, missä kenraalikuivernööri Seyn ama- si maltiopäimät H. M. Keisarin nimessä lausuen: Kaikkeinkorkeiinmasta käskystä ja Hänen Keisarillisen Ma- jesteettinsa korkeassa nimessä termeh- din minä eduskunnan jäseniä ja julis- tan nykyiset marsinaiset maltiopäimäl amatuiksi. Puheen tulkitsi suoineksi ja ruotsiksi senaattori Markoff. Eduskunnan puhemies, asessori P. E. Sminhusmud lausui »vastaukseksi seuraamasti: Eduskunnan puolesta il- moilan »ninä sen alamaisen kunnioi- tuksen tunteet Hänen KeisarMselle Ma- jesteetilleen ja Su»lriruhtinaalle. Täysistunto juhlamenojen jälkeen. Maltaistuinsalista siirryttiin täys istuntoon Palokunnantalolle. Nimenhuudon jälkeen ilmoitti puhc mies että sihteerinä tulee toistaiseksi toimimaan ent. sihteeri, holvioikeude»»- notaari I. Ahama, yleistulkkina to»- »uittaja K. W. Puuska ja yksityistulk- kina sil. maist. K. P. Manuelin. Jstumajärjesths. Kansliatoimikunta ehdotti että edus tajat istuisiivat ryhmittäin niinkuin edellisilläkin maltiopäimillä. Ed. Pykälä selosti entistä istu »najärjestystä aina ensimäiseslä edus- kunnasta alkaen sekä ehdotti lopuksi että suomalaisen puolueen edustajat, jonka puolueen jäseniä myöskin on ny kyisessä hallituksessa, siirtyisimät oikeis- toon. Ed. H alo n e»» >sos.) anpeli että sosiaalidemokraattien istuinapaikka pi- täisi olla Vasemmistossa ja suomalai- sen puolueen, joka kaikissa stihleissa on taantumuksellinen, edustajain pitäisi saada sijansa äärimmäisessä oikeus- tossa. Ed. Schybergson (ruots.) lau sui että molemmat edelliset puhujat omat joutamia puhujia, sekä ehdotti, että edustajat istuisimat niinkuin en- nenkin. Kun mielä muutamat puhujat oli- mat mastustaneet ed. Pykälän tekemää ehdotusta, kehotti puhemies ed. Pykä-