Tiistaina 26 p. Heinäkuuta KARJ ALATAR N:o 82 — 1910 lässä; sekä maramaamittari Kalle Anttisen toimittamaan rajankäyn- nin merotilalla n:o 17 Kuusjär- wen pitäjän Sysmän kylässä ja n:o 12 Liperin pitäjän Kaatamon kylässä ja halkomaan merotilan n:o 12 Maimion kylässä ja n:o IL Kaatamon kylässä Liperin pitä- jää. Meijcri-isännöitsijäknrsscille, jotka alkamat elok. 1 P. Koke mäellä, on osanottajaksi kutsuttu m. m. Anton Raussi Liperistä. Kiertokoulun opettajattareksi Pielisjärmelle malittiin 41 haki- jasta Kuortaneen kiertokoulun opet- tajatar Ellen Famen ja jos hän kieltäytyy, maralle kiertokoulunopet- tajattaret Aleksandra Ahola ja Josesiina Klemola. Zltvioliittoon »vihittiin Nurmeksen kirkossa miime sunnun- taina tukkiasioitsija Kalle Näsänen Saramolta ja Nurmeksen yhteis- koulun entinen oppilas Hilma Pii- ronen kauppalasta. Samoin miime lauantaina Joen- suussa kauppa-apulaiset neiti Hil- ja Hirmonen ja herra Meikko Meckman. Iltamat pani toimeen Kylänlahden ja War- pasen nuoriso toissa sunnuntaina nuorisoseuran talon rakennusmelan maksamiseksi. Maikka samana il- tana oli iltamia kylän sosialisteil- la torpassansa Myllykormessa ja naapurikylän nuorisoseuralla Wie'- issä, onnistuimat iltamat jokseen- kin hymin. Iksin sisäänpääsymak- suja karttui noin 70 mk. Ohjel- masta mainittakoon seuraamaa: Terivehdyspuheen piti Matti Saa- relainen, jossa hän miitaten epä- edulliseen kesään ja pahoihin wal- tiollisiin kuulumisiin, esitti seurat tamaksi Saarijärmen Paamon efi merkkiä: ojat symemmiksi pelloilla ja simistys symemmä kansaamme. Walaisewan esitelmän geologiasta, maan muodostumisesta piti yli- opp. Heikki Mäyrynen. Runon lausui Otto Saarelainen. Laulua esitti Kylänlahden I palkinnon saa- nut kuoro johtajansa roimia E. Rankan johdolla. Näytöskappale »Kuinka setää medettiin nenästä" onnistui hymin ja humitti yleisöä. — Iltamat armatenkin olisimat saaneet mieläkin suurempaa osan- ottoa, ellei niitä olisi pitänyt parin laulajan matkustamisen muoksi aset- taa samaksi pyhäksi miekiläisten kanssa. Tapaturma. Siltä Armas Lukkariselta, jonka äskettäin kerroimme Pielisjärmen Marpasessa jääneen wieriwän maan alle, on huomattu kätken- neen molemmat jalat, toinen rei- destä, toinen polmen yläpuolelta. Maanmittaustoim ituks et. Maramaamittari K. M. Kostia on määrätty merolle panemaan Liperin pitäjän Liperin! alon ky- lässä tilalla n:o 13 sijaitsemassa Onhmesi-nimisessä järmessä löy- tämän n. k. Lokkisaaren. Liperin nuorisoseuran kesä- juhlista ja arpajaisista. Rankkasateinen oli aamu miime sunnuntaina kun humilaimat läh- timät kaupungin rannasta. Moni, joka oli aikonut lähteä humimat- kalle Liperin n. s. kesäjuhlaan, kääntyi tieltä takasin koman sateen pelottelemana. Mutta kokolailla runsaasti oli lähtijöitäkin, joita perille meimät höyrylaimat „Li- peri" ja „Lieksa". Mieläpä useasta mälillä olemasta laituristakin otet- tiin kaimoihin juhlille lähtijöitä. Kaikkiaan oli laimoja neljä, jotka toimat yleisöä näille juhlille, ni- miU.: molemmat jo mainitut sekä ..Tuulikki" ja ..Matti". Jo klo 12 seutumissa saamuttiin Liperin kirk- korantaan, josta jokainen suuntasi kulkunsa nuorisoseuran talolle, mis- sarkaa, jota oli hiukan samettu. I kap. ilman lannoitusta ja kar- hitsemista; — II kap. 125 kg mirt- saa, 2,5 kg supersosfaattia ja äes- tetty; — III kap. 3 kg kalisuoloja, 2,5 kg supersosfaattia, 1 kg cilen- salpetteria ja äestetty; IV kap. 3 kg kalisuoleja, 2,5 supersosfaattia, ästetty; — V kap. äestetty ilman mitään lantaa; — VI kap. 1 kg kuonnakarjan lantaa (kattolanta- na) ilman äestämistä; — VII kap. 20 kg tuhkaa ilman äestystä. Tu- lokset tietystt tulemat tarkat masta kun heinät punnitaan, mutta sil- mämääräisesii katsottuna oli se seuraama: Taulu n:o III oli par- hain, sitten taulut II ja IV, sitten taulu VI, sitä seuraa VII ja mii- meksi V ja I, joka oli kaikkein huo- noin. Wapaa muorottelu on käytän- nössä, kun on paljon uusia ja te- keillä olemia miljelyksiä, mutta tarkotus on muodostaa säännölli- nen muoromiljelysjärjestelmä. Suo- maata malmistetaan n. s. peitto- miljelyksen kautta, jota sitten moi- mistetaan. Kemäällä kylmetään 400 kg tuomaskuonaa jakainiittia sekasin ja 40 hl. kalkkia hehtaa- rille. Tämän lisäksi on kokeiltu karjan lannallakin, joka on katoa lisännyt huomattamasti. Juurikasmimaat lannoitetaan aina syksyllä hemos- ja makkilan- nalla, muta- ja turmepehkusekoi- tuksella. Juurikasmit kylmetään aikaisin ja runsaalla siemennök- sellä. sä juhlat alkoimat masta klo 3:lta. Sentähden olikin aikaa riittämästi käyttää hymäkseen majatalon juh- lamieraita marten marustettua päi- mällispöytää. Klo 3 alkoi marsinainen kesä- juhlan ohjelma alkusoitolla, jota esitti I. t.-y:n soittokunta. Sikäläi- sen nuorisoseuran esimies hra A Raussi lämpimässä termehdyspu- heessaan lausui juhlamieraat ter- metulleiksi, jotka omat ottaneet osaa juhlimaan joukkoon maallem- me näin tukalina aikoina. Laulua esitti Liperin nuorisos. sekakuoro hra A. Raussin johdolla. Kuoro lauloi ensiksi P. I. Hannikaisen ..Nuorison marssin" sekä „Nouse tuonne kunnahille" ja „Kun kä- melin kesäillalla", jotka sujuimat pieneltä kuorolta jotakuinkin hy- min. Runon „ Isänmaani" lausui nti Edla Päiminen, jonka jälkeen oli sateen pakoittamana siirryttä- mä juhlaohjelmaa jatkamaan si- sälle huoneeseen. Kun n. s. talon juhlasali sekä eteiset olimat täytty- neet aiman ääriään myöten ylei- söä, alkoi ohjelman toisen jakson myöskin soittokunta. Soiton tauot- tua piti juhlapuheen toimittaja A. Hurmerinta. Allamainittu seka- kuoro lauloi Järnefeltin „Ajan aallot" sekä ..Metsän puita tuuli tuudittaa" ja ..Karjalaisten lau- lun". Hra H. Laukkanen lausui runon „Jdän tuulet" ja hra A Raussi mielä lopuksi kiitti yleisöä, jonka jälkeen yhteisesti laulettiin ..Maamme". Tähän päättyi kesäjuhlan oh- jelma, jonka jälkeen alkoi arpajai- set. Ahkerat arpojen myyjät hää- räsimat ulkona, jonnekka yleisö siir- tyi, että moitiin järjestää juhla- sali konserttia marten. Klo puoli G alkoi Joensuun mu siikkiyhdistyksen orkesterin kon- sertti aiman nurkkiaan myöten täyttyneelle huoneelle. Konsertin ohjelma sisälsi: Meyerbeerin „Sä- melsarja oopp. Hugenotit", Beetho- menin ..Menuetti", Bachin „Ga- motti", Donizettin ..Sämelsarja oopp. Ryklnentin tytär", Mendels- sohnin ..Lemmenlaulu", Sporin „Faust-Poloneesi". Hra Hitzacker soitti yksin miululla, johtaja Ta- neli Hurrin säestyksellä Beriotin ..Miulukonsertti n:o 9, II & III osa", sekä pari suomal. kansan- laulua „Woi äiti parka ja raukka" ja „En moi sua unhottaa poies", sekä ylimääräisenä Järnefeltin ..Kehtolaulun". Ohjelman numero- sarjassa oli 0:na sämeltäjä Toimo Saarenpään sämeltämä..Aökuma", joka esitetettiin sämeltäjän sitä itse johtaessa. Kun hra Saarenpää astui johtajan paikalle, termehti yleisö häntä milkkailla kättentapu- tuksilla ja kun kappale oli esitetty, niin sai se moimakkaat suosionoso- tukset osakseen. Kappale oli esitet- tämä kahdesti. Mielä soitti orkes- teri suomal. kansanlauluja: „Oi sinä korkea kuningasten kuningas", ..Taimas on sininen ja malkoinen" ja ..Linjaalirattaat" sekä lopuksi ..Porilaisten marssin". Konsertin päätyttyä jatkettiin arpojen myyntiä ja Liperin n. s. näyttelijät esittimät näytelmäkap- paleen ..Juhannusaattona". Ar- pajaisillan ohjelmassa oli mielä hauska pila „Museo" ja lopuksi tanssia. Alussa kun arpoja alettiin myy- mään oli menekki jotakuinkin mil- kasta, mutta loppupuolella se jon- kun merran laimeni, joten osa ar- moista oli myytämä huutokau- palla. Rahallinen tulos on kuitenkin näin maaseudun olosuhteisiin näh- den pidettämä hymänpuoleisena. Pääsylipuista kertyi tuloja noin puoleen kuudetta sataa ja armoista lähemmäs 700 mk. Kellon lähetessä 12 yöllä läh- dettiin paluumatkalle ja oltiin taas kaupungin rannassa mähää mailla 4 eilen aamulla. Olkoon nämä tällaiset tilaisuu- det omiansa lisäämään innostusta uusiin yrityksiin nuorison kasmat- tamiseksi ja eteenpäin miemiseksi kaikkialla koko Pohjois-Karjalassa ja koko maassamme. Pitkää ruista. Tohmajärmellä Littilän Wouti- laisen pellossa on tamattu koko joukko harminaisen pitkiä korsia, 2,53 metriä, tähkät pitkiä ja täy- Muualta Suo mesta. Cnsimäinen »venäläinen juna saapunut Tuomen asemalle Pietarissa. Perjantai-iltana saapui ensimäi- nen juna Nikolajemflin tamara- asemalta Suomen rautatieasemalle Pietarissa. Junassa oli kaksi mat- kustajamaunua ja ll tamaramau- nua. — Matkaan kului noin tunti aikaa. Eduskunnan kirjastouhoita- jaksi malitsi toimitusmaliokunta kirjas- ton entisen hoitajan tri A. O. Bergholmin, joka sai 5 ääntä. Toinen miran hakija rma Helle Muolijoki sai 4 ääntä. Suuria lahjotuksia yleishyö- dyllisiin tarkotuksiin. Kauppaneumos Hemming Ä- strömin perikunta on lahjoittanut Oulun kaupungille ..Ainolan" humilan kansankirjastoksi ja mu- seoksi sekä läheisen saaren lasten työkotia marten 1 päimästä syys- kuuta. menäläinen upseeri ja kulkee kiel- lettyä käytämää, mutta järjestyk- malmoja ei puhukaan nyt mitään, maan kääntää selkänsä ja antaa ..parempaan kansaan" kuuluman henkilön kulkea kiellettyä puolta. Muuan rouma ostaa kirjakau- pasta pikku tyttärelleen ruotsalai- sen kirjan. Samaan aikaan osuu Hartvinainen rahalöytö. Konni Zilliacusta etsitään. Seulottaessa sitä soraa, joka yleisellä etsintäkuulutuksella on on kokoontunut kaimostöitä teh- Uudenmaan läänin kumernööri täessä n. s. herttua Juhanan kel- kehottanut asianomaisia poliisimi- larissa Tumn manhassa linnassa runomaisia ja kaupunkien palme- on löydetty noin 60 kpl. erisuu- lijoita etsimään kirjailija Konni ruisia kuulia, puukauha ja suuri Zilliacusta, jonka Turun homi- harminaisuus, nim. hopearaha n. s.■ oikeus on maalisk. 23 pnä 1910 Turun mynttejä muodelta 1453. tuominnut majesteettirikoksesta 7 Kaarle Knuutinpoikka Bonden ( kuukauden mankeuteen, samalla ajalta. Näitä mynttejä on löy-. huomauttaen, että hän on man- tytär''säämam7?ottain 'hantilta" detty ainoastaan imtakmta. Nyt glttama ja passitettama suoritta- saman kirjasen Suomea puhuma löydetyssä on kirjoitus: Monitaimaan hänelle langetettu tuomio, .herrasmies pannaan mainittuun c?m. Aboensis Carolus Rex ja. .kirjakauppaan maihtamaan toista K varustettu kolmella kruu- TMelu o.keuspa.kalla. niistä johonkin muuhun samanta- nullol seka Turun kaupungin maa- Moyrm malikaraiilla toissa kes-Z paiseen satukirjaan. Myyjätär-neiti kuualla, meneella seka kiriaimella nnmkkona oli lomen Tobias CSeIt§. felittää kohteliaasti ettämmmio- A., jonka yläpuolella on kunin- Härmästä syytettynä erään kulku- lellämmekuin& tÄX" kaallinen kruunu. kauppiaan ryöstämisestä Mähän' emme moi kun kirjanen kuuluu . ... , .. ,. Ai „ Kyrön metsässä, josta tapauksesta' - • - - /"^ta jaanhtnnttokoneen . aikasemmin on sanomalehdissä ker- Jutun käsittely päättyi täy- Pukkilan Samijoen kyla^a Pelliseen tappeluun käräjätumassa. Pietilän talon alla olemassa pel lossa niitettiin koneella heinää tk. 12 pmän illalla, niin juoksi Pie- tilän 7-muotias poika Lauri aja- jan huomaamatta käynnissä ole- man niittokoneen terään, josta oli niin surullinen seuraus että oikea jalka katkesi nilkasta melkein eroon. Toiseen jalkaan tuli lisäksi maaraton haama. Poika on nyt hoidettamana Orimattilan sairas- huoneella. Jalkaa ei ole mielä kokonaan katkaistu. Joku päimä sitten sattui Per niön Suomen kylässä Lampola nimisessä talossa sellainen onnet- tomuus, että eräs talon hoidossa olema 10-muotias poika kahmia heinämäelle miedessään mahin- gossa joutui niittokoneen terään, joka leikkasi poikaparan moleinmat jalat poikki, niin että nahka main hiukkasen piti kiimu. Poika toi mitettiin heti lääkärinhoitoa saa- maan, mutta epätietoista on, jää- kö hän henkiin. Räisälän kirkko palanut. Torstaina t. k. 21 pnä kulki eiisi kerran täitä kesänä ankara ukonilma yli Räisälän kirkon seu dun. Mähän jälkeen klo 4 i. p. kuului kamala räjähdys ja kohta sen jälkeen kirkonkellojen hätäläp päystä. Lähinnä kirkkoa asumat oli- mat huomanneet sen edustan olleen aiman kuin tulenmallassa. Toisetsa- nomat huomanneensa heti räjähdyk- sen jälkeen kirkon kohdalla kaksi tulipalloa. Kauan ei miipynyt ennenkuin kirkon pääoiven edessä olema etehinen oli tulen mallassa. Niin kauan kuin galmanisoitu peltikatto saattoi sulkea tuleii um- pinaiseen ullakkoon, moitiin kuiteu- kin kirkosta korjata yhtä ja toista, kuteii arkisto, useimmat kruunut ja alttaritaulu, joka on taiteilija K. M. Ekmaiuii miimeisiä maa lauksia ja sellaisena kallisarmoinen sekä kaikki, mitä sakaristossa tama- raa oli. Mutta kun yltynyt tuuli mah- tamalla moimallaan paukahutti peltikaton rikki ja mälikatto ro- mahti alas, silloin oli silmänrä- päyksessä koko rakennus yhtenä tulimerenä. Kun koko katto oli romahtanut sisään, tarttuimat lie- kit ahnaasti sen 130 muoden ikäi- siin honkaseiniin, ja pian se irmis- teli joka saumastaan, kuimes mah- tamat ikihonkaiset kekäleet romahti- mat maahan toinen toisensa jäl keen. Kirkko ja kellotapuli olimat ma- kuutetut Suomen Emankelis-Luthe- rilaisten seurakuntain paloapuyh- tiössä 85 tuh. markasta. Vahin gon suuruutta on mielä toistai- seksi maikea määrätä, mutta on se armattamasti joltisenkin suuri, sillä irtaimistoa paloi m. m. urut. Miimeksi oli kirkko korjattu 27 muotta sitte. Tulipalo. Kokkolasta, heinäk. 23 p:nä. Salaman sytyttämänä paloi roel- jekset Friisein köysitehdas tänään. Tulipalo Lohikosken sahalla. Tk. 17 päimää masten yöllä klo 2 syttyi Sulkamalla kauppa- neumos Hackmanin omistama Lohikosken sahan pannuhuone pa- lamaan ja paloi mähässä ajassa poroksi. Samoin paloi mieressä olema konehuone höyrykoneineen ja työmälineineen. Rakennukset olimat makuutetut ahanomistajain paloapuyhtiössä 35,000 markasta; tulipalon teke- mä mahinko on armioitu 30,000 markaksi. Tulen irtipääsyä ei mielä tun- neta. Suuri tulipalo Kangas- niemessä. Keskimiikkona syttyi Kangasnie- men kirkonkylässä kauppias Matti Ikosen saha palamaan ja lemisi tuli hirmittämällä mauhdilla sy- tyttäen lähellä olemat kaksi työ- mäen asuinrakennusta. Kauppias I. Noposen nahkurimerstaan asuin rakennus ja postinkuljettaja O. Tullan asuintalo, jotka molem- mat olimat mähän kuumempana, syttyimät kumuudesta ja palosta lentämistä kipinöistä myöskin. aha ja kaikki neljä taloa paloi- mat perustuksiaan myöten. Kol- mas työmäestön asuinrakennus säästyi. Toisessa, suuremmassa palaneista työmäen asuinkasar- meistä asui kymmenkunnan työ- läisperhettä, pienemmässä mä- hemmän. Sitäpaitsi paloi sahan yhteydessä olemat mylly ja höy- läyslaitos sekä pari sataa säkkiä jauhoja, suuri joukko hylkylautoja. Mahingot nousemat kaikkiaan yli 60 tuh. mk., josta yksityisten omistajien osalle tulee n. 20 tuh. markkaa, loput palomakuutusyh- tiöille, joissa rakennukset ja irtai- mistot oli makuutetut. — M. S. Käsittelyn aikana oli pakko erityi- sei: tarkasti martioida syytettyä, joka kamalasti uhkaili todistajiksi kutsuttuja. Jotta asia moitaisiin rauhassa käsitellä täytyi mastaaja miedä simuhuoneeseen, jonka jäl- keen käsittelyä jatkettiin ja tuomio langetettiin. Mastaaja tuomittiin neljäksi muodeksi kuritushuoneeseen ja menettämään kansalaisluotta- muksen. Kun asianosaiset tuomion julis- tamisen jälkeen tulimat odotushuo- neeseeii, hyökkäsi tuomittu riita- kumppaninsa kimppuun. Mangin- kuljettaja koetti heitä erottaa, mutta silloin tuomitun meli Juho Eelis kiirehti meljensä amuksi. Poliisi- konstaapeli Holmbergin, joka myös oli huoneessa ja melun johdosta paikalle tulleitten lautamiesten täytyi sekaantua asiaan saadakseen Juho Eeliksen sidotuksi. Se olikin erittäin maikeata, koska mies oli tamattoman raju. Kaikki kahakassa olleet saimat haamoja ja sinelmiä tapauksen muistoksi. Mellakan toimeenpanijain tar- koituksena oli saada aikaan yleinen sekamelska, jonka aikana manki olisi mapautettu ja saatettu pi- halla olemille rattaille, joilla mel- jesteii isä heitä odotti. Oikeus otti heti tapahtuman kä- siteltämäksi, mutta kun Juho Ee- liksen papinkirjaa ei ollut saata- missä, lykättiin juttu syksyyn. muotuiseen julkaisusarjaan". Tun- nin päästä menee ruotsia puhuma rouma samalle asialle. Kysyy. Saa kohteliaan mastauksen: „Jaa-a, aiman kernaasti". Niin ja näin. Tänä poliittisena aikana käsitel lään asioita monta kertaa omitui- sella ja kummastusta herättämällä tamalla. Kun esim. joku poliisikonstaa- peli saapuu oikeuteen jonkun mek- selissä oleman henkilön puolesta — henkilö on nim. sairaana — tunnustamaan mekselissä oleman nimen oikeaksi, niiii kielletään hän- tä esiintymästä, koska ei hän ole ..juriidillisesti simistynyt" henkilö. Tämän ankaran ..raadin" oikeus- neumosmiehenä on samalla kertaa joku eläinlääkäri, jonka ..juriidilli- nen simistys" on yhtäläinen kuin edellä mainitun konstaapelin. Eräs suomalainen leipuri lan- getetaan sakkoihin sen johdosta, että on pitänyt miikon päimät työntekijää, josta ei ole tehnyt asiannomaista ilmoitusta poliisi- kamariin. Samaan aikaan on eräs ruotsalainen rouma pitänyt kuu- kausimääriil palmeluksessaan am- mattimarasta, jota on jo ennen palmeluspaikkaan tulemista ran- gaistu useamman kerran, ja joka sittemmin tekee toistakymmentä rvarkautta. Maikka rouma ei ol- lut tehnyt ilmoitusta poliisikama- riin uudesta palmelijastaan, ei hänelle kuitenkaan rvaadittu edes- niastausta. Eräässä liikkeessä malmistetaan pilaantuneista aineista makkaroi- ta, jolloiii liikkeen omistaja tuo mitaan sakkoihn. Toisessa liikkees- sä malmistetaan pilaantuneista hedelmistä leimoksia ja hiirensyö- mistä korpuista uusia leimoksia, mutta nyt tuomitaankin työntekijä sakkoihin. Eräs sairas ja lemon tarpeessa olema asemamies pyytää lääkärin- todistusta lomaa saadakseen. Lää- käri tutkii moneen kertaan ja tuu- mii, ettei mies mielä kaipaa le- poa. Jonkun ajan perästä menee joku rautatienmirkamies hakemaan lääkärintodistusta päästäkseen pi- temmälle — humimatkalle. Hän malittaa mäsymystä. Lääkäri ei toimita tutkimusta, maan kirjoit- taa heti todistuksen. Suomenmielinen sanomalehti saa tietää erään asian, jota ei miran- omaiset tahtoisi julkisuuteen. Mi- rastossa pidetään ankara tutkimus siitä, kuka ou uutisen mainitulle lehdelle antanut. Virkailijat saa mat ankarat maroitukset. Pää- mies utelee lehden toimitukselta uutisten antajaa ja ilmoittaa uuti- seii perättömäksi. Kuluu pari päi- mää ja uutinen — osottautuu to- denperäisekst. ^Nuorsuomalaiselle lehdelle annetaan samasta miras- tosta tietoja miltei kaikista asiois- ta, jotka omat asioita käsittelemille herroille epämieluisia Asian julki- suuteen saattaminen ei aiheuta tutkimuksia eikä ivaroituksia, maik- ka uutisen saaja pistäisi juttuihin omia totuudesta poikkeamia tieto- jäänkin. Kun joku maatimattomammin puettu henkilö menee huomaamat- taan jonkin sillan kiellettyä käytä- mää, ärjäsee konstaapeli: ..Etteks te osaa oikeelle puolelle mennä". Esimerkkejä möisi jatkaa, mutta nämäkin jo puolestaan osoittamat, ettei mieläkään kohdella ihmisiä yhdenmertaisesti, maanjou- tuu useinkin toinen samankaltai- sessa asiassa aiman päinmastai- sen kohtelun alaiseksi. Kulkija. Mieliin painettalvaa näinä aikoina. Ken sydän kylmänä, hyytynyttä merta suonissa tai silmät medet- tömiiiä moi katsoa synnyinmaan- sa kohtaloa kohden, mäistyköön hän kaikkien oikeamielisten näky- mistä, paetkoon hän itserakkau- tensa pimeisiin ja märkiin luoliin ja huutakoon: Te muoret kaatu- kaa päälleni ja te kummut minut peittäkää. Jos hänellä on kyllin koma ja paatunut mieli nauramaan pyhille ja jumalisille aatteille: kansa ja isänmaa, armahtakoot sitten taimaan en- kelit tätä raukeata olentoa ja huu- takoot säälien^ hänen puolestansa: Herra anna heille raukoille an- teeksi, sillä he eimät tiedä mitä he tekemät! Joka ei maan maiheitten uu- distuessa malppaasti, marmasti, rohkeasti ja alttiisti tee työtä koko maansa järkähtämättömäksi tueksi ja edistymiseksi, se on haitaksi ja mahingoksi, on rikkaruoho, jonka leikkuumiehet ajallaan nyhtämät poltettamaksi, tai haaska, jolla huutamia petolintuja pyydetään. — Herran käsi ei tue sitä kaiisaa, joka itse on malmis sor- tumaan. A. I. Armidsson. Miiikä ihmeen kautta on suo- malaisen hitaisuuden onnistunut moittaa karu luonto ja muuttaa jääkenttiä kukoistamiksi mainioiksi? Mistä tulee, että Suomen kansa on sodassa osoittamansa miehuu- den tähden saanut nauttia Eu? roopan kunnioitusta ja että — mikä on sitäkin enemmän —suuri kuningas Gustam Adolf kunnioitti sitä tämän amun tähden enemmän kuin omia maanmiehiään? Tä- mä on niin paljo —ja enemmän kin, kuin suinkin saattaa maatia kansalta, jolla on Suomen kansan aineelliset iieumot. Mutta omatko simistyneetkin kansanluokat täyt täneet mitä heiltä moipi maatia? Mähän, sanomattoman mähän me tässä suhteessa moimme kiit- tää itseämme. Turhaan me tut- kimme muinaisuutta löytääksemme aikakautta, jolloin suomalaisessa merkityksessä ylemämpi isänmaalli- nen henki olisi mieliä innostuttanut. Kaikkialla samaa uneliaisuuttapa- maa mälinpitämättömyyttä kaikelle jalolle ja suurelle. Ei koskaan sitä mielen innostusta, ei sitä tun- netta, joka uhraa jokaisen yksityi- sen edun suurten tarkoitusperien muoksi ja synnyttää suuria tekoja; ainoastaan eripuraisuutta, epä- luuloa ja kateutta. Suuttuen me käännämme katseemme tästä ku rvasta; mutta kysyä täytyy: mikä on tämän mieraantumisen aikaan- saanut, simistyneen luokan mie- laantumisen perinsuomalaisesta moimasta? Tähän kysymykseen on jo edellisessä mastattu yksin- kertaisella sanalla: Isänmaan rak- kaus. Kuka tahtoo uhrata mä- hintäkään sen muoksi, jota hän halmeksii? Kuka saattaisi hehkua rakkautta sitä kansaa kohtaan, jo- hon hän häpeää kuulua? M. A. Castren. Ulkomailta. Panaman kanatva. Nem-Iorkista sähkötetään: Mirallisesti ilmoitetaan, että Pa- naman kanama todenmukaisesti moidaan amata liikenteelle tammi- kuun 1 pnä 1911. Sulkujen rakennustyöt sujumat nopeasti. Urakoitsijat omat kah- deii kuukauden kuluessa ottaneet 1,200 työmiestä kiirehtiäkseen jät- tiläismäisten rakennustöiden suo- rittamista. Englannin kuninkaan siwili- lista määrätty. Lontoosta, heinäk. 23 pnä. Alahuoneessa käsiteltiin simililista- ehdotusta, jonka mukaan kunin- gas saa 470,000 puntaa kunin- Tulee jälessä joku herrasmies tahi I kaallisen huoneen ylläpitämiseen Jokainen poika täyttäessään 21 muotta saa 10,000 puntaa paitsi Malesin prinssi ja sitäpaitsi nai- misiin mennessään 15,000 puntaa ja jokainen tytär 6,000 puntaa. Malesin prinssillä ei ole erityistä ylläpitorahoja sillä hän saa tulot Cornmallin ja Lancasterin kreimi- kunnista. _ Simiililista hymäksyttiin 197 äänellä 19 mastaan. Työmäen- puolueen edustaja Barnettin eh- dotus, että simiililista alennettai- siin 385,000 puntaan, hylättiin 207 äänellä 26 mastaan. Tuuri tulipalo Amerikassa. Quebeckistä, heinäk. 23 p. Ontarion pohjoispuolella brittiläi- sessä Columbiassa palamat met- sät. Mahingot suunnattomat. Tu- hansia ihmisiä koettaa sammuttaa paloa pelastaakseen kaupunkeja ja taloja, joita uhkaa makama maara. Kirjallista. yhteiskunnallista käsikirjaa, Kansanmalistusseuran julkaisemaa tämän muoden huomattaminta tietoteosta, on ilmestynyt 9 mihko (simut 385—432). Mihkossa kir- joittaa metsänhoitaja S. A. Sohl- man puutamaraliikkeestä, tohtori Matti Helenius-Seppälä pyhä- työstä, maisteri P. Korpisaari raha- ja luottoliikkeestä, maisteri Wiljo Hytönen raittiusliikkeestä, kauppaop. joht. O. Honkamaara rautateistä, pros. Allan Serlachius rikosoikeutemme pääkohdista, pro- fessori U. Lindelöf ruotsalaisesta kansanpuolueesta, tohtori Wäinö Moionmaa seuroista ja yhdistyk- sistä, tohtori E. Gylling ja maist. A. Rauanheimo siirtolaisuudesta ja Amerikan suomalaisista sekä toimitt. Drjö Sirola sosialidemokra- tisesta puolueesta. Tämä sosialistista akkeissimis- tystä marten toimitettu käsikirja, jonka jo ilmestyneessä osassa on 56 asiantuntijan laatimaa 76 eri kirjotusta yhteiskunnan tärkeim- mistä tietopuolista ja käytännölli- sistä taloudellisista, oikeudellisista, »valtiollisista, kansaisista, kasma- tuksellisista, simeellisistä, termey- dellisistä y. m. kysymyksistä, tar- joo suomalaiselle yleisölle ensi ker- ran yhteen paikkaan koottuna pe- rustamat yhteiskunnalliset tiedot kaikilta eri aloilta ja ansaitsee näin ollen kaikkien kansalaisten huomiota. Ilmestyy 12 suuri- kokoisessa mähintäin 48-simuisessa mihkossa (ä 50 p.) ja on tilatta- mana kaikissa kirjakaupoissa ja suoraan Kansanmalistusseuralta. j (K. S. 1 k. 4 s. 105 mm.) Kuulutus. Maanantaina tulevan elokuun 15 p:nä klo 12 päivällä pitää al lekirjoittanut kokouksen talolli sen Hanna Kuittisen asunnossa tilalla N:o 30 Kontiolahden pitäjän Pielisensuun kylässä, mainitulta tilalta, jonka omistavat talolliset Hanna Kuittinen ja Olli Koppo nen sekä Osakeyhtiö Gustaf Ce derberg & C:o, pakkolunastet tavaksi aijotun alueen kedolla paaluttamista varten, jolloin kaik kia asianomaisia maanomistajia ja nautinto-oikeuden tai muun sen vertaisen oikeuden haltijoita kehoitetaan saapuville tulemaan. Samalla huomautetaan, ettei yh den tai useamman asiallisen poissaolo estä toimituksen lail lista menoa. Kontiolahdella 23 p. heinä kuuta 1910. Viran puolesta: O. J. Piipponen, varamaamittari. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Ro mp palassa : Hra J. V. Pälli. Polvijärvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saari vaara Pielisjärvell ä: Herra E. Gl Kuu asla. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. Junassa: Kauppias J. Huttunen. Palholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Värtsilässä : Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Mönnissä: Maanvilj. Heikki Puhakka. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylässfi: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. (K. 8. 1 k. 4 8. 40 mm.) Keskiviikkona tämän heinä kuun 27 päivänä kello 11 e. pp. myydään huutokauppahuoneella maalari Kalle Karlstedfilta ulos mitattuja tavaroita, nim.: ruo kakaappi, kiikkutuoli, sänky y. m. Joensuussa 25 p:nä heinäk. 1910. Ulosottamies. Kuulutus. Rääkkylän Keskinäisen karjan- vakuutusyhdistyksen vakuutus maksujen viimeisen rästiylöskan- non toimittaa allekirjoittanut tu levan Elokuun 8 päivänä e. pp, kuntahuoneella, ja ilmoitetaan että vakuutusmaksu lisämaksui- neeu on 3 markkaa 20 penniä sadalta markalta. Rääkkylässä Heinäkuun 22 p:nä 1910. Heikki Rouvinen. M joka tietää jättäneensä ta- 1" fl varoitaan kortteerivuok- .1 Ir raa vastaan, niin tekisi hy- UlJ vin ja kävisi ne 8 vuoro- ^ kauden kuluessa perimäs sä tästä päivästä lukien, muu toin menettelen kun omieni kans sa. Rääkkylän Oravilahdessa 18 p. Heinäkuuta 1910. J. Lievonen. Pois hävinnyt musta luppa korva, urosa koira, ilman kaularemmiä, silmien yläpuolel la keltasen ruskeat pilkut, taka jaloissa ei kannuksia. Tuntee nimen „Musti". Pyydetään hy väntahtoisesti toimittamaan Kon tiolahden asemalle. Kuulutus. Rääkkylän kuntakokouksessa kun- nanhuoneella 6 p. elokuuta, alkaen kello 10 ap., käsitellään seuraavat asiat: 1. Valitaan lautamies-ehdokkaat. 2. Valitaan palovakuutusyhtiön Jä senet, sekä päätetään nimen palk kiosta ja lähimmistä toimenpiteistä. 3. Esitetään kihlakunnan oikeu den päätös vuokralautakunnan tak sasta, sekä sen johdosta päätetään. 4. Esitetään kuvernöörin päätös lainajyvästön ja jyvärahaston ohje sääntöjen vahvistuksesta. Rääkkylässä 23 p. heinäk. 1910. P. Piironen. Höyrypursi „Taimen« kulkuvuorot on kesäkuun 2 päi västä alkaen Joensuun Ja Luh tapohjan välillä: Joensuusta Luhtapohjaan Tiis taina ja Torstaina kello 5 aamu sella. Luhtapohjasta Joensuuhun Kes kiviikkona ja Perjantaina klo 5 aamusella. Pienestälahdesta Joensuuhun Kuusniemeen ja Mat- tisenlahden kautta Lauantaina ja Maanantaina klo 5.30 aamu sella. Joensuusta samoja jälkiä kello 1 päivällä. A. Eskelinen. Venäjän kurssi on tänään 3 kk. . 268: — 266: 66»/« . 268: 60 Ulkomaan kurssit Uk. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 35 25: 19 S kk. . . . 25:03 Pariisi a/v . . 106: 60 100: — S kk. ... 99: 30 Antverpen a/v . 100: 30 99: 70 3 kk. ... 98:80 Berlin a/v . . 123: 90 123: 40 8 kk. ... 122: 20 Lybekkia/v . . 123: 90 123:40 2 fcjj 122: 20 Hampuri a/v . 123: 90 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Frankf. a.M. a/v 123: 80 123: 40 8 kk. ... 122:20 Amsterdam a /v 210: — —: — 3 kk. ... —: — 206: 20 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a /v . 189: 30 138: 80 Tukholma a/v . 139: 30 138: 80 Köpenham. a/v. 139: 30 138: 80 Chigago a/v . 5:23 5: 15