liistains kesäkuun 14 p:nZ ki:o es — ISIS Suomen asia Vlllta- kuilNllduliMligsa. Pcrja«taipäiwän päi«ä- iStnnnoSsa, joSsa Suomen asia käsiteltiin loppuun, johtaa puhetta ruhtinas Volk on- s!ij. Oppofitfioonin tyhjillä paikoilla ottamat paikkansa muutamat duu man oikeiston jäsenet. Läsnäole vien jäsenten mähälukuisuuteen näh den käskee puheenjohtaja riittämien apulaisten tarkastamaan läSnäole- wien lukumäärän, jolloin heitä ha- «aitaan oleman 160. Jatketaan Suomea koskeman laki ehdotuksen yksityiskohtaista lukemista Keskustelutta hymäksytään malio kunnan mietinnön mukaisesti lakieh. kotuksen toinen osa, joSsa määrätään Suomen eduskunnan toimitettamaksi 2 jäsenen maali maltakunnanneu moStoon 3 muodeksi ja 4 jäsenen maali duumaan. Samoin hymäksytään kolmas osa, joSsa puhutaan maitokunnan rahaS- ton näistä maaleista johtumien me nojen kormaamiseSta Suomen maiti- onmaroilla sekä maltakunnanneumos. ton ja duuman suomalaisten jäsen ten elanto- ja matkakulujen kormaa miseSta. Sen jälkeen ryhtyy duuma kiireet lisenä käsittelemään kolmannessa luke miseSsa lakiehdotusta. Toisen pykälän suhteen, joka sisäl tää luettelon ylsiSmaltakunnallisen lainsäädännön alaisista asioista, von Anrep, KapuStin ja Lerche uudelleen kannattamat toisessa lukemisessa teke miänsä oikaisuja niiden kohtien pois tamisesta luettelosta, jotka koskemat kouluja, sanomalehdistöä ja kokouksia. Gololopom, Markoni 2 ja Samy slomskij maStuStamat oikaisuja. Kaikki oikaisut hylätään ja pykälä hymäksytään maitokunnan ehdotta massa muodossa. 4 pykälän suhteen maltakunnan kontrollööri Haritonom ilmoittaa ette hallitus maStuSta vsn Anrepin oikai suehdowSta, että Suomen sisäisen hallitusjärjestelmän perusteiden muut tamiseen on alkuunpano-oikeuS yksin omaan hallitsijalla. (Kättentaputuksia oikealta). M ark o m 2 pitää hallituksen ilmotuSta monarkistiselta näkökan nalta katsoen mahdottomana, sillä von Anrepin ehdotuksen mukaan luo daan järjestys, jossa hallitsijan alot- teeSta esitetyn lakiehdotuksen moi kansaneduskunta hylätä. N e kljudo m osottaa, että Mar ko» 2 lausunto on ristiriidassa pe rustuslakien kanssa, joiden muutta minen, kuten niissä on selmästi lau suttuna, tapahtuu hallitsijan alotteesta yleiSmaltakunnallisessa lainsäädäntö järjestyksessä. 5 am ys lom skij panee jyrkän maStalauseen hallituksen ilmoitusta maStaan, sillä jos von Anrepin eh dotuS on hyödyllinen, miksikä hallitus ei sitä itse esittänyt. JoS hallitus on muuttanut mielipiteensä, maikka hallitsijan tahto on pysynyt muuttu mattomana, niin miksikä hallitus ei selitä mikä saattaa sen hymäksymään vsn Anrepin oikaisuehdotuksen. Maltakunnan kontrollööri selittää, että hallitus yhtyy von Anrepin ehdotukseen, katsoen sen takaaman tällaisten asiain rauhallisemman poh dinnan. (Kättentaputuksia keskus tasta). KapuStin huomauttaa, että tämäkin lakiehdotus on esitetty hallit sijan alotteesta, että hallitsijan etn- oikeus ei moi ehkäistä kansanedusta jia lausumasta omantuntonsa mu kaan ilmi koko totuuden, sillä se on heidän melmollisuutensa. (Kättenta- putussia keskustasta). «» M jz Mr. (»Satakunnalle" kirj. Silkka). Suuressa, komeasti sisustetussa sa lissa istuu nuori tyttö akkunan ää ressä katsellen kuun malaisemaa tal- mipukuiSta maisemaa. Hänen silmistään kumastuu ääre tön kaiho ja tuskaisesti hän painaa hennot sormensa sydämelleen ja kuis kaa: — Oih, mikä tuska täällä ja mikä outo riemu samalla... Oi miksi, miksi kohtasinkaan sinun lämpimän, märähtelemän katseesi ... Samassa aStuu saliin kookas ja ryhdikäs manhanpuoleinen nainen. Hänen ylpeillä piirteillään lepää lem peä hymy, kun hän katsahtaa tyttä reensä. — Hertta, joko taas täällä yksinäsi mietiskelet? — Ah, äitikö, sanoo nuori tyttö heräten unelmistaan ja mienon pu nan kohotessa herttaisille kaimoilleen. Vapaaherratar istuutuu tyttärensä »viereen ja lausuu hellästi: — Sano, rakaS lapseni, miksi viet min alakuloinen nykyään? — Minä en moi ilotta. .. — Mikset, lapseni... — Siksi, että ... että ... Ja nuori tyttö purskahtaa itkuun. Parooni Meyendorss todis- aen mälttSmSttömäkfi von Anrepin oikaisuehdotuksen osottaa, että hallit- ijan aloteoikeuS lakiehdotuksen esittä miseen, on katsottama hallitsijan tah don ilmauksena ainoastaan yleisen aatteen kannalta, sen muoksi hallitsi- jan aloteoikeuS ei estä hallitusta suostumasta lainsäädäntölaitoSten esittämiin oikaisuihin. 4 pykälä hymäksytään von Anrepin ehdottamalla muutoksella kaikkien äänillä oikeistolaisia maStaan. Mäliojan jälkeen hymäksytään keskustelutta lakiehdotuksen muut py kälät. Ennenkuin äänestetään lakiehdo tuksesta kokonaisuudessaan ilmottaa ruhtinas Kurakin äänestyksen perusteiden johdosta, että hän huoli matta kokonaan tamattomaSta kiireh- timiseStä lakiehdotuksen käsittelemi sessä, katsoo sen jälkeen kuin hymäk- syttiin 4 pykälään oikaisu mahdolli seksi SäneStää lakiehdotuksen hymäk- symisen puolesta, mutta täysin kan nattaen KapuStinin ja von Anrepin hylättyjä oikaisuehdotuksia sydämes tään soisi, että ylähuoneessa lakieh dotus tehtäisiin sellaiseksi, että se maStaa maltakunnan etuja, ilman puoluemihaa, jota duumassa hamai- taan. Glebo m 2 ilmoittaa, että tun nustaen yleismaltakunnallisen lain säädännön Välttämättömäksi yleiS- maltakunnallista laatua olemista ky symyksistä, mutta pitäen »välttämät- tömZnä ehtona Suomen täydellisen itsenäisyyden säilyttämisen sen sisäi sissä asioissa, 12 lokakuulaista, Ler- chen, von Anrepin ja KapuStinin oikaisuehdotuSten hylkäämisen jälkeen katsoo lakiehdotusta siinä muodossa, joSsa duuma sen hymäksy» epäämät- tömäSti sotimaksi ylempänä mainittua sääntöä mastaan ja tulee äänestä mään lakiehdotuksen kokonaisuudes saan hymäksymistä mastaan. Lerche yhtyen Gkbomin ilmoi tukseen lisää, että hän tulee äänestä mään lakiehdotusta maStaan mielä siitäkin syystä, että KapuStinin ja von Anrepin muutosehdotusten hyl käämisen jälkeen lakiehdotus on eh dottomasti mahingollinen, ei ainoas taan suomalaisille, maan myöskin Menäjän eduille sekä senkin tähden, ettei annettu tilaisuutta lakiehdotuksen asiaankuuluman oikaisun Välttämättö myyden selmittämiseen. Sen jälkeen hymäksy t- tiin lakiehdotus kokonai suudessaan 164 äänellä 23 maStaan. (Kättentaputuksia oikealta). Purishkemitsh paikoiltaan: »Finis Finlandiae". MikysMys LilMtll tulliraja» lllusttmisest! ja Mma limk OMmsM lcisanlNtm. Duuman laumantaiseisa päimäis- tnnnossa johti puhetta ruhtinas Wo l- konskij, PäimäjärjestykseSsä on il moitus 33 duumajäsenen tekemästä Välikysymyksestä rahaministerille niistä keisarikunnan tehdasteollisuu delle mahdollisista seurauksista, joita Suomen tullirajan muuttaminen ja Miipurin läänin keisarikuntaan yh distäminen woi aiheuttaa sekä myös kin siitä, ottaako keisarikunta Suomen melat mastatakseen, jos Suomea kos kemat uudistussuunnitelmat toteute taan. Ensimäin en kirjelmän allekirjoitta ja, kreimi Umarom ilmoittaa, että esittäessään kysymyksen sen allekirjot- — Mutta, Hertta, oma lapseni, mikä sinua maimaa? Oletko sairas? Ja hellästi hymäilee äiti tyttärensä kullankiharaista päätä. — Äiti, äiti, kuiskaa tytär ja kie too kätensä äitinsä kaulaan. Se on jotain outoa ja suurta ... — Kerro, kerro, olenhan äitisi, jolle moit sydämesi salaisimmat aja tukset uskoa... — Minä... minä... rakastan, kuiskaa mihdoin tytär arkana ja ujona. Vapaaherratar säpsähtää. Pelko ja jännitys kumaStuu hänen kaSmoil- laan. Hätäisesti hän lausuu: — Ketä, lapseni? — Erästä tummasilmäiStä nuorta miestä. Hänen nimensä on... Wil jo ... — Entä sukunimi? — Louhela. Suuri pettymys ja harmi kumaS tuu »vapaaherrattaren kaimoilla. Hän riuhtaisee itsensä tyttärensä syleilystä ja nousee kiimaaSti. — Ei, lapseni, se ei tule koskaan tapahtumaan. — Mutta äiti... — Sinä, mapaasukuinen neito, köy hälle kansakoulunopettajalle, joka sen lisäksi on talonpoikaiSsäätyä... Ei, ei koskaan se tule tapahtumaan. Nopein, kiimain askelin poistuu mapaaherratar huoneesta. Tytär lyyhistyy kokoon, painaa päänsä sohmaan ja purskahtaa epä- toimoiseen itkuun... — Ja kauan, kauan, puoliyöhön aSti miipyy hän siinä, kunnes mih- tajat omat', toimoneet, että duuman^ enemmistö käsittelee Suomea koske maa lakiehdotusta tarpeellisella maro» maisuudella ja tulee mitä suurim massa määrin noudattamaan ulko naista siimoutta. Todellisuus osoitti toisin. Duuman enemmistö tulee muistamaan historiallisen yön kesäk. 3 päimää mastaan, ei moittona, maan katkeruutena. Puhuja lausui toimomuk- sen, että duuman enemmistö saa maltakunnan neumoStosta esimerkin, mitenkä on säädyllisesti meneteltämä tässä kysymyksessä. Lopuksi lausuu puhuja: hymäksyttyänne von Anrepin muutosehdotuksen, te annoitte Suo men lainsäädäntöä koskemissa asiois sa aloteoikeuden yksinomaan hallitsi jalle. Minä lujasti toimon, ettei Hänen Majesteettinsa sumaitsisi ottaa päälleen tätä aloteoikeutta, maan että Hänen Majesteettinsa kieltäytyy hy- mäksymästä teidän laatimaanne laki ehdotusta. (Purishkemitsh paikoiltaan: renegaatti --- petturi). Kreimi Umaromin nimikirjoituksen poistettua kysymys raukeaa. — „Finljand»a" lakkantettn Pietarin kaupunginpäällikkö on erin omaisen suojelustilan perusteella lak kauttanut toistaiseksi Pietarissa il mestyneen sanomalehden Finljandia Lehti on ilmestynyt aikakauskirjan tapaan ja omat sitä toimittaneet etu päässä lehtori A. W. Jgelstiöm, ma- paaherra S. A. Korff, pros. I. E. Mandelstam, senaatt. L. Mechelin, prof. E. N. Setälä ja D. D. Pro- topopom. — Stipendejä sokerijnnrik kaan tviljeltzSkokeiden toimeen panemista warten. Komitea so kerijuurikkaiden Viljelyskokeiden jär jestämistä marten on antanut neu mojastipendin agronoomi G. Nord bergille Kirkkonummelta ja 3 opetus- stipendiä isännöitsijä C. Msllinille Malmilta, neumoja K. M. Karl- stedtille Tenholasta ja Hämeen lää nin maanmiljelysseuran neumojalle A. Eskolinille Tampereelta. Ensin mainittua stipendiä haki 12 ja kolmea »viimemainittua 125 henkilöä. — Tnomen Ktzlwöfiemevtzh- disthksen anomnksen, että yh distykselle myönnettäisiin oikeus toi mia siementarkastuSlaitoksena sekä että tätä marten perustettamaksi aiotun Suomen Kylmöfiementarkastuslaitok sen jostajaksi hyväksyttäisiin fil. mais teri, agronoomi Wäinö Axelsson ja sen assistentiksi fil. maisteri I. O. Sauli, on senaatti suostunut. — Stipendeiksi teknikoille ja elinkeinonharjoittajille BiuSse lin kansainmäliseen maailmannäytte lyyn on senaatti myöntänyt 3,000 mk. Kauppa- ja teollisuustoimitus- kunta on lisäksi myöntänyt 1,000 mk. — MnntoS «oinzvientiko» rahtiin. Senaatti on maltion ja Suomen Höyrylaima o.-y:n Väliseen moinmientiä Hankoniemestä Hulliin koskemaan konrahtiin tehnyt sellaisen muutoksen, että maksu alennetaan 43:ksi shillingiksi tonnia kohti. — Ttzötilasto. Senaatti on, jos maltion Varat riittämät, myön tänyt 5,000 mk. työtilastollisen tut kinnon toimeenpanemiseksi lasiteolli suuden alalla Suomessa. — kanttaaminen ÄhröSjär wen lvefistSiSsä. Senaatti on myöntänyt 4,000 tarkastuksen toimit tamiseksi uuden järjestyssäännön laatimista marten metsäntuotteiden lauttaamiselle Kyrösjärmen wesis tössä. — Järki woi sanoa, kuinka rak kaus maikuttaa meihin, mutta se ei moi sanoa, mitä rakkaus on. — Henry Mard Beechtr. doin hiljaa hoippuen hiipii omaan huoneeseensa. Ensi kerran elämässä tunsi hän maStoinkäymisen masentamaa tunnetta sydämessään ... — Nyt en jaksa enää nähdä sinun alakuloisia kaSmojasi ja sinun itketty- neitä silmiäsi; täStä täytyy tulla loppu, sanoo mapaaherratar eräänä päimänä jokunen aika jälkeenpäin. — Äiti, oikeinko olet päättänyt makaaSti, ettet suoStu pyyntööni! — Olen. — Et sitte enää minua, omaa las tasi rakastakaan, koska kiellät häneltä kalleimpansa... — Hertta, sinun tulee jättää nuo turhat haameilusi, ne kuluttamat si nulta kaiken elämänhalun. — En moi, en moi, maikeroi nuori tyttö. — Hertta, lausuu mapaaherratar lempeästi ja lähestyy tytärtään. — Tahtoisitko matkustaa ja nähdä maailmaa? Nuori tyttö säpsähtää. Hän on huomaaminaan äitinsä katseessa jota kin pahaa ... — Miksi pitäisi minun matkustaa? Onhan täällä kotona niin hywä olla . .. — Siksi, että unohtaisit nuo tur hat hourailusi ja tulisit taas entiseksi, iloiseksi päimänsäteekseni. — Aiti rakas, minä en moi iloito; miksi kiusaat minua... — Mutta joS pääsisit Norjaan, tuonne ihanaan tunturimaahan, niin M li v, isÄ, Mrin urkurinwaali. Senaatti wahwistannt tvaalin. Wiime muoden maalisk. 16 p:nä toimitetussa Porin kaupungin urku- rinmaalissa sai enimmät äänet Mik kelin maaseurak. urkuri K. Alho. Ku ten muistetaan, tehtiin maalista Va litus tuomiokapituliin, joka, hymäk- syen Valituksen, päätti maalin kumot tamaksi. Senaatti, johon asiasta edelleen medottiin, on nyttemmin, kumoten tuomiokapitulin päätöksen, julistanut maalin pätemäksi, joten urkuri Alho on tullut mainittuun toimeen malituksi. — Läänintoirkamiehet. Raa seporin kihlakunnan henkikirjottajan- mirkaa omat hakeneet m. m. Ulmilan kihlakunnan henkikirjottaja I. Olsoni ja Noormarkun nimismies Aimo W. Parmanen. — Ulimääräinen apuraha. Ent. ylikonstaapelille F. E. Malm bergille on myönnetty 700 mkan Vuo tuinen elinkautinen apuraha. 1 p:stä tammik. 1910. — Lnotfit. Manhemmaksi lui siksi Birgskärin luotsipaikalle on luotsi- ja majakkalaitoksen ylihallitus nimit tänyt samassa luotstpaikassa palme- lewan nuoremman luotsin K. H. Lindgrenin ja nuoremmaksi luotsiisi luotsioppilas B. W. Molanderin. Luotsioppilaaksi sanotulle luotsipai kalle on otettu luotsinpoika K. A Holmberg. Elinkeinoilmoitnkfia. Mais traatille tekimät eilen seuraamat hen kilöt elinkeinoilmoituksia: Koneenhoitaja Nikolai Rosendahl kaupungista ilmoitti harjoittanansa leipurin liikettö; leipurinmaimo Iida Emilia Ponsi kaupungista, myöskin leipurinliilettS; koneenhoitajanmaimo Amanda So fia Mallin ruoka'.awarain kauppaa Reposaarella; ja teurastaja I. W. Aalto Mähältä Raumalta, teurastajanliikettä. — Mararikkoasioita. Tuo- m i o julistettiin eilen muotikauppias Alma Anderssonin Vararikossa. Toinen esiinhuuto topah- tui eilen torikauppias Galianussm Vararikossa. Tuomio julistehan heinäk. 11 p:nä. MiflkyiliinkllMMs- pliiioSnöii» eilen sai piirilääkäri Hjalmar Nordling Vastaanottaa runsain määrin kansalaisten kunnioituksia ja onnitteluja. Onnittelut oliwat, kuten luonnollista olikin, etupä'ss.5 pc.illa kunnan kansallismielisten toimesta toimeenpantuja. Kellon lyötyä 12 eilisyönä ilmoitti tormisoittokunta päivänsankarin asun non edustalla hänen 50-muotispöi- mänsä maljenneen. Sitten aamulla klo 7 saapui Porin Suomalaisen Nuijan sekakuoro opettajatar, neiti Maiju Kennon johdolla lauluin he rättämään Nuijan puheenjohtajan. Komeita kukkakoreja ja -laitteita tuo tiin aamusta aZkain. Aamupäimällä saapui Suomalaisen Nuijan kokouk sessaan malitsema lähetystö onmtic- lulle. Lähetystöön kuuluimat rwa A. Armela, kauppias A. Apila, asioitsi.a D. Kimimemi, kultaseppä Isak Saha ja Vaihdemies W. Tamminen. Lä hetystön puolesta puhui hra Saha. Hän lausui Suomalaisen Nuijan on nittelut ja toimomukset sekä lahjoitti luulen marmaSti sinun ilostuman ... Ajatteles kuinka suloista nähdä maail maa ... — Moi äiti, kaikkea sinä minulle lupaat, liiankin paljon kaikkea muuta, mutta sieluni sinä jätät kumminkin niin tyhjäksi... — Sielusikin siellä mirkistyy. Ja ajatteles, jos serkkusi Kaarlo, tuo nuori tohtori sisarineen tarjoutuu matkatomeriksesi, niin möinpa melkein sanoa, että hurmaannut ja sielusi täyttyy rakkaudella... — Ei, ei... Ainoastaan häntä minä rakastan. Maikka sinä asettai sit eteeni maailman kauneimman ja mahtamimman miehen, en sittenkään huolisi muista kuin MiljoSta ... Mapaaherratar huomaa tyttärensä salamoiman katseen, hänen ruusun punaisilta hohtamat poskensa ja koko hänen hurmaaman olentonsa. — Hertta, sanoo hän tulisesti, si nun kauneutesi on liikaa talonpoikais pojalle. Sinä, lapseni, olet hurmaa man kaunis ja siksi sinun täytyy saada oikea ritari. ^ Aiti, olisi MiljoStakin moinut tulla maikka tohtori, jollei marojen puutteessa olisi täytynyt heti ylioppi laaksi tultuaan hankkia paikka mistä paremmin sai. — Marojen puutteessa, naurahtaa Vapaaherratar pilkallisesti. O!e!han hullu, että Vielä ajatteletkin häntä ... — Aino, aina, niinkauan kuin sy dämeni sykkii, ajattelen häntä ... — Mutta koskaan, koskaan et tule Wiljo Louhelan puolisoksi! — Mutta joS hän rukoillen pol- Nuijan puolesta tohtori Nordlingille siemän siroon koteloon asetetun ho peaisen (puheenjohtajan) nuijan. Sit ten saapui Naisjärjestön lähetystö. Siihen kuuluimat roumat C. Lahti nen ja O. Saha sekä neiti Hilja Piilonen. Ensinmainittu, jättäessään kukkalaitteen, kiitti päiwänsankaria hä nen työskentelynsä johdosta Naisjär jestön hymäksi. Porin Karhun lähe- tystöön kuuluimat ylioppilas Arjö Astalo, jc-ka lausui onnittelun, ja neiti Selma Hela. Päimemmällä kämi sitten lukuisa joukko yksityisiä henki löitä onnitteluilla. Muiden muassa kämi kunnallisneumos Oskar Lilius, joka samalla Satakunta-lehden isän- nistön puolesta kiitti t:ri Nordlingia hänen toiminnastaan lehden toimitus- maitokunnan puheenjohtajana. Mielä Turun l. pohjoisen Vaalipiirin Suo malaisen puolueen Keskustoimikunta lähetystön kautta, johon kuuluimat opettajat M. Lahtinen ja H. E. Pa junen sekä maanmiljelijä P. Sallinen, esiin toi kiitollisuuden tunteensa pu heenjohtajalleen. Lähetystön puolesta puhui opettaja Pajunen. Edellisen ja eilisillan poSti toi runsaan joukon onnitteluja. Sähkösanomia olimat lä hettäneet muutamat »vaalipiirin suo. malaiset seurat ja yksityiset henkilöt. Samoin saapui sähkösanomia eri hen kilöiltä Helsingistä ja muutamista muista kaupungeista. Merkkipäimän iltaa mieltämään ko- koontuilvat t:ri Nordlingin sukulaiset, ystälvät ja joukko paikkakunnan suo menmielisiä hänen asuntoonsa per- heensä keskuuteen. — Kaksi hewosta wähällä knolla tvaltaojaan. Eilen aamu- päivällä ilmoitettiin kaupungin po- liisikamariin, että Lattomeren suon maltaojaan oli joutunut kaksi hemosta ja olimat ne siellä jo kuolemaisillaan. Poliisikamarin toimesta lähetettiin heti 8—9 miestä paikalle ja »varus tettiin heidät kaikilla mahdollisilla työkaluilla ja apumehkeillä. Paikalle pääSlyä huomcttiin hemosten painu neen ojaan amuttomaan tilaan. Ryh dyttiin pelastustoimiin ja suurten ponnistusten jälkeen saatiin mihdoin eläimet ojanliejusta komclle maalle. Pelastus tu i Viime tingassa, sillä molemmat olimat ponnistelleet itsensä aiivan umvuksiin. Toinen hemofista, puutarhuri K. Roosblomin kaupun gissa, k^atuikin heti kuimalle saatua, eikä pitkään aikaan jaksanut pysyä jaloillaan. Hemoset olimat kaupungin metsästä päässeet jollakin tamoin Viljelys maille ja luultamasti päiwän paah teessa »vilpoitusta hakien menneet suureen »valtaojaan. Ojan pohja on kumminkin niin pehmeää liejua, että sinne sen kuimillaanlin ollen hemonen helposti painuu. Tiiselle hemoselle ei ole omistajaa ilmestynyt. Se on ruskea hywin Voipa tamma. Har^a kaatuu Va semmalle. — Mlpa-ammnvnaSsa Porin Metsästysseuran amovmaradalla wii m; sunnuntaina 300 mlr. maikalla sai l palkinnon K. Törmä, ll:sen p. R. Forsell ja III:nnen A. Saarimca. Sawikiekkoammunna'sa 1 palk. K. Törmä, Il.sen p. S. Vanhakartano ja III:nnen salk. R. Forsberg. — Komean h«wilarakennnk- fen rakennuttaa tohtori Birtel Ahl ström Eurcnn Kauttuan tehtaan lä heisyyteen. Rakennusta marten on arkkitehti Jarl Eklund Helsingistä tehnyt piirustukset ja työsuunnitelman. Se tehdään tiil stä kaksikerroksinen ja uusimman rakennusmallin mukainen. Rakennustyö on annettu rakennus mestari Mihtori Ollilan Porista suoritettamaksi osaksi leettäjän osaksi urakoitsijan aineista Valmiille kiwija lclle 66,000 mkn urakkasummasta. Rakennustöihin ryhdytän eilen. Vistuisi sinun eteesi, äiti, ja pyytäisi siunaustasi, et hentoisi kieltää... Ja hän tuleekin kohta sinulta sitä rukoilemaan... - Minä sulaen omeni häneltä .. . ja raudankomana kalskahtaa mapaa- herrattaren ääni. — Äiti, huudahtaa kärsimä tyttö, anna ne rahat, jotka aioit luomuttaa minulle Norjan matkalle ennemmin Mi jolle, niin hän pääsee lukujaan jatkamaa»!... — Maiti! Ei enää sanaakaan siitä. Miikon perästä sinä matkustat Nor jaan. Tuskasta parahtaen maipui tytär pyörtyneenä lattialle. Äiti pelästyy, kaataa lastin raitista mettä ja mie tyttärensä kalpeille huu lille. — Hertta, Hertta, juo lapseni, juo... Mutta tyttö ei liikahdakaan. Kal man kalpeana makaa hän sohmalla, jonne äiti on hänet siirtänyt. — RakaS lapseni, Hertta, elätkö mielä... Näin huokailee onneton äiti ja soittaa hätäisesti sähkökelloa. Palmelijatar astuu sisään. — Menkää heti hakemaan lääkä riä! Hertta-neiti on saanut maikan pyörtymyskohtauksen. Ja onneton äiti kuiskailee yhä hel liä sanoja, kostuttaa lapsensa huulia kylmällä medellä, painaa otsaa ja sy däntä . . . Mihdoin amaa tytär silmänsä: — Äiti, missä olen? Kotonasi olet. Äitisi luona ... — Entä Wiljo .. . missä... moih Fi>»i t hmichlii, AMn^otoiun5to Turuss.1. Eerikinkatu 8. Puh. 434, Omistajat: Hoivioileudennotanll Wäinö Kiwi ja Aoivioikeuden- kanslisti Santeri saarmloli. — Lohen- ja fiiankalaAtnA alkoi miime yönä. Kun kesä on ollut näin aikainen, eimät nuottamiehet odota hyivää saalista koska luulemat kalan nousseen jo aikaisemmin Virtaa ylös. MekseliproteSteja tapahtui Suomen kaupungeissa Viikolla 29 p. toukok.—4 p. kesäk. 122; Porissa ei yhtään. — Tappelu, jossa puukkoakin kerrotaan käytetyn, suoritettiin Porin maaseurakunnan Preiroiikin kylässä miime laumantaina pidetyissä häissä. Häät pidettiin Siltalan talon suu- lissa. Puukkojen iskut eimät liene hengenlvaarallisia. Suomen oikeus on Menäjän halli tuksen huolenpidosta „parlamentaa- risia" tapoja noudattaen annettu Valtakunnan duuman masaroitta- matsi. Tästä asiasta on paljon pu huttu ja kirjoitettu. Se on ollut koko Euroopan huomion esineenä. Parlamentit, kauppakamarit, sa sano malehdet omat sitä Vilkkaasti pohti neet. Veljellisiä huomautuksia omat lukuisat eri maiden parlamenttiryh mät lähettäneet Taurian palatsissa majailemalle duumalle; on huomau tettu, ettei toisen eduskunnan somi rumeta toisen eduskunnan oikeuksia hämittämään wäkiwallalla, sillä pitk- ka sattuu omaan nilkkaan ennemmin tai myöhemmin. On huomautettu, että tällä toimenpiteellä rajoitetaan hallitsijan maltaa, annetaan duuman raikaistsrvaksi asioita, jotka kuulumat hallitsijan ja Suomen eduskunnan yksinomaan ratkaistamilsi. On huo mautettu, että tämä laki on käytän nössä mahdoton toteuttaa, niin Vä hän siinä on huomioon otettu olemia oloja. Mutta kaikki nämä huomautukset omat kaikuneet kuuroille korioille. ..Kansallinen" innostus oli mollan nut enemmistön mielet, ja sattuwista lvastamäitteistä huolimatta ratkais tiin toiivottuun suuntaan ensin peri- aatteellisesti kysymys ja sitten summa mutikassa kaikki pykälät. Oikeisto sylkäsi, niinkuin menöläisen on tapana sanoa, koko Suomen asian päälle lo- kakuulaisten suosiollisella myöntymi sellä ja niin siitä päästiin. Paljoa ei siis siellä meidän oikeutemme mak saneet eikä niitä edes saanut paljoa kehuakaan. Rajoitettiin puhujain lu kua, koska asia jo oli sitä myöden malmista. Me Suomalaiset saamme nyt maan odottaa tämän lain käytäntöön panoa kaikkine sotkuisine seurauksineen. On kyllä lausuttu, että näitä meitä „on- nellistuttaivia" muutoksia aletaan to teuttaa asteettain mutta jo routa- muodet osottilvat kuinka tällaisissa toimer piteissä Vauhti kiihtyy ja en nenkuin huomataankaan ollaan kes kellä mitä surkeinta laittomuutta. Olkaamme siis Valmiit sitä Vas taanottamaan. — Sosialisti kartanonher rana. Jo aikaisemmin ilmoitutti Tikkamannilan kartanon omistaja Vernhird aikomansa, mikäli sosialisti- lehdet kertomat, pidentää lyömäestön 11-tuntisen työajan 12-tunttseksi tou kok. l p:Stä. T. k. 1 p:n aamuna alkoikin kello so,da puoli 6:lta, sensi jaan kun se ennen on soinut k:lo 6. Mutta kukaan ei mennyt työhön. Mahdin oli ilmoitettama, että edelleen tehdään 11-tuntisia työpä>w!ä, jclloin raatajat suostumat jatkamaan työ tään. Mutta kun ilta joutui, ei kello soinutkaan entisellä ajalla, maan puoli tuntia myöhemmin. Herra „patruuni" ei siis jaksanut pitää sanojaan edes ensimäiseen auringon laskuun. Muuten saamat marsinkin palkollis- lain alaiset tuta sosialistiherran häi käilemättömyyttä käyttääkseen bymäk- seen palkollislain pykäliä. Sisällä olemaa palkkaa ei tarmitse kenenkään ... ja tytär parahtaa mihlomaan it kuun. Mapaaherratar huomaa, että hä> neliä on loma kuume, hän hourai- lee... — Rauhoitu, Hertta, sinä olet sai ras ... Miikon ojan on mapaaherratar yötä ja päimää malmonut sairaan muoteen ääressä. Kuume on yhä korkealla, hourailuja jatkuu. Eräänä yönä ei mapaaherratar enää moi moittaa mäsymyStään, maan heittäytyy pitkäkseen sohmalle ja nu- kahtaa mirkistämään uneen. Sairas hypähtää äkkiä »vuoteeltaan ja hiipii malkoisessa miitaSsaan kynt- tilä kädessä suureen saliin. Siellä hän hoippuu sinne ja tänne, kunnes mihdoin lankeaa polmilleen suuren, kultakehyksisen muotokuman eteen ja tuijottaa siihen kuin mielipuoli. — Isä, kallis rakaS isäni! Miksi kuolittaan minnn ollessani mielä niin pieni... Isäni, isäni! SuoStuthan siihen, eikö niin? Oi kiitoS, kiitos rakaS isä... tie sinhän, että sinä et moi minulta mi tään kieltää... Samassa aStui mapaaherratar sa liin ja wapisewin käsin ottaa tyttä rensä päästä kiinni. . . - Hertta, mitä teet sinä täällä? Oletko kadottanut järkesi? Keskellä yötä jätät muoteesi ja riennät kynt tilä käd-Ssä tänne... Hän painaa tyttärensä polttama a otsaa ja lausuu hellästi: toimoakaan silloin kun oma tarivis sitä Vaatisi, olkoon se miten huutama hy- mänsä. Eronneiden työntekijäin pal kan hän on pidättänyt ehken poikkeuk- setta. Se milja mikä tulee palkkana eräille työntekyöille, on niin huonoa, että se on puhdistettane, ennenkuin sitä moi mihinkään käyttää. Tällöin se hupenee 20 ja 25 prosentilla. — Tämänlaisessa asemassa olemain maa- orjain työaika aijotaan nyt saoda l2 tuntiseksi. Saa nähdä, onko onni yhtä myötäinen kuin torppareita hää täessä. Tällä kerralla herra kuuluu sairasteleman, sanotaan harmista, kun yritys ei heti ottanut onnistua! seen. No, näinpäin se maailma poranee, kun sosialisteista tulee kartanonherroja. — Kalliita lehmiä. Hiljattain Jääsken pitäjän Pelkolan tilalla pide tyssä huutokaupassa myytiin 3 ayr- shirerotuista lehmää 1,010 mkaSta kpl. Kolmewuoti-iasta sonnista maksettiin 900 mk. On siinä jo karjalla mei dän oloillemme hintoja. — SVV wnotta oli eilen t. k. 13 p.nä kulunut Miipurin antautu- misesta. js IsliZs. — Untta kirjallisnntta. ll, kari, kirj. Antti Iala iv a. Uu- distanut Matti Ki we käs-Sten- bäck. 156 suurta simua. 64 ku vaa. Hinta 2: 50, korukans. 3: 50. Kansanmalistusseuran kust. Täisi kesäksi, on Kansan molis- tuSseuran toimesta ilmestynyt uusi laitos Antti Jalaman tunnettua ja kiitettyä Unkari-teosta. Kirjan alku peräisen toimittajan henki on jäänyt uudennettuunkin laitokseen. Uudessa miellyttämässä asussaan, Varustettu na uudella runsaalla kuVituksello, jossa Unkarissa olema taiteilija Arjö Liipo la on awuStanut, tämä hur maamaa unkarilaista elämää niin tempaamaSti esittämä kirja on pieni loiStoteos kaukaisesta heimokansas tamme ja ansaitsee saada paikon kaikkien suomalaisuuden ja Suonen heimon ystämäin pyhähuoneessa. Pohjois-Karjalan mie- rasnimiset sumut, kirj. A. R. S'aar e n s e ppä. Kansanmalis- tusseuran Kotiseutukumauksia 5 6. 50 p. Tämä kirjanen on mitä armokkain lisä Pohjois-Karjalan simistyshiSto- riaan, eivätkä yksin noitten sukujen sadat jopa tuhannet, maan kaikki muutkin, jotka haluamat symemmm silmätä Suomen talonpoikain kultiu- rihistcriaan, mielenkiinnolla lukemct hra Saarensepän hauskan kirjasen. Maantieteellinen suur teos. Kansanmalistusseuran jul kaisemaa suurta maantieteellistä koko- elmateosta ..Europpa", johon on yh distetty ennen julaistuja Maantie teellisiä Kumaelmia täydennettynä uusimpia tietoja sisältämillä kumalli- silla yleiskatsauksilla, on ilmestynyt toinen nidos, Itä- jaPohjois- Europpa. Se sisältää kurvaukset Menäjästä (kirj. K. Suomalainen ja Jaakko Päiivärinto>, Ruotsista «tirj. H. L. Melander), Norjasta «kirj. Jaakko PZimärinto) ja Tanskosta > kirj. E. Nermander). Liitteinä seu raamat uudet merraten laajat yleis katsaukset, joissa erityistä huomiota on pantu nykyisiin taloudellis-maan- tieteellisiin oloihin, on kustakin mai nitusta maasta kirjoittanut Wäinö Moionmaa. Hinta korukansissa 13- 50. Koulu ja kirjat, kirj. prcs. A n dr. S ch. S t e n b e r g, suomeksi somitt. M:m Sippo la. Toinen painos. 75 sim. 50 p. Kansanma listusseuran kuSt. — Lapseni, oma lapseni, tule muo- teeseesi, sinä olet niin sairas... — Minä kysyin isältä ja hän suos tui... Minulla ei olekaan enää äi tiä, niin hän sanoi tuo kall»S isäni.. . Ja kamalasti naurahtaen hän wai- pui lattialle hcrmottomana. Hertta, Hertta... Äiti saa irai- moin tyttärensä talutetuksi huone?- seens? ja asetetuksi »vuoteeseen. — Äiti, miksi Valitsit isän, miksi ... Ha. haa... Nyt tiedän: sinä, sinä rak ... rakastit... — Rauhoitu, rauhoitu lapseni. Kaikki päättyy Vielä hymin. Äiti panee kylmän kääreen sairaan polttamalle otsalle. Hän rauhoittuu. Ja äidin pomessa käy koma taiste lu ... Tyttärensä kuumehourailut omat järkyttäneet hänen sisimpiä tun teitaan. Hänestä tuntuu kuin puu kon haamat kirmelisi hänen sydämes sään. Mäsyneenä ja masentuneena hän painaa päänsä käsiinsä ja it kee... U Seuraamana päimänä kun tytär on hiukan selmemmällä mielellä kie taisee hän kätensä hänen kaulaansa ja kuiskaa: ^ Hertta, rakaS lapseni, sinä saat hänet... Ilon »välähdys näkyy sairaan sil missä, hän liittää hennot sormensa yhteen ja lausuu heikolla äänellä: — Aiti äiti. .. Sinä olet sentäun äitini. . . Ja hän painaa polttajan suudel man äitinsä kalpcalle poskelle ja kuk kaa yhä: — Aiti. äiti...