liistsins ^»skuun 13 p :»S 3) Kauppatorin laidassa olemat o,arummut päätettiin tehdä limestä. eläintorin ympäri päätettiin tehdä rautalanka-aita. 4) Lauttakylän lainakirjastolle pää tettiin antaa 100 mk. koiramerora» hoista. 5) Kansakoulunopettajain kysymyk- seen, myönnetäänkö muroja Cygnaeus- julkaisua marten, päätettiin Vastata kieltämästi. 6) Keikyän kansakoulujohtokunnan pyytämää rahamäärää mainitun kou lun kellarin salaojaa marten ei myön netty. 7) Eteläisen muokralautakunnan jä senet olimat pyytäneet kunnalta palk kaa sellaisista toimista, joista eimät moi kihlakunnanoikeuden päätöksen mukaan saada. Maltuuston mielestä ei kuntaa moi melmoittaa sellaisia maksamaan. 3) Maimaistaloon päätettiin ostaa oma telefooni, kun sairaalan telefooni Viedään pois. 9) Torppsri Mihtori Haapasen kunnallismeroka-ymystä ei otettu kä- site!täwäksi, koska siltä on ennen pää tetty, ja tulee vero si,s ulosottoon. 10) Luettiin kouluylihallituksen jär- j-styssäLnnöt kansakouluja marten. Astan käsittely jätettiin seuraamaan kokoukseen. 11) Sairaalan rakennustoimikun nalle annettiin lupa lainata maroja tarpeen mukaan. Pihan tasaus ja kaivon teko jätettiin saman toimi kunnan huoleksi. Samana päimänä oli Väliaikainen kuntakokous, jossa annettiin lau sunto Metsämaan testikieNari-asiassa. Kaadettuja hirviä. Ennen m'.initsemiemme lisäksi ammuttiin lu ivan aikana seuraamissa paikoissa hirviä: Kellahdella ampui työnjohtaja Nuv mela yhden. Kokemäellä ampui 7 p:nä torppari FranS Perko 3:nn?n hirven. Sama metsäs:ysseurue ampui aikaisemmin 2 hirveä Kiettareen Hannulan talon mailta. Neljäskin kuuluu haaroit» tun. Maniaat muutkin metsästysseurueet Kokemäellä omat ampuneet muutamia hirviä, joten kaikkiaan kymmenkunta meisän ruunupäätä lienee tullut kaa detuksi tänä metsästysaikana. Luvialla onnistuttiin saamaan kaik kiaan 13 hirveä, joista osa Muojoen metsistä. 4 uroshirveä sai Huittisissa „Kraa- talan" metsästysseurue. Muut met sästäjät eivät saaneet tänä vuonna mitään. Poliisikonstaaveli Juho P-ural .hti, talokas Walle Mäkelä, suu '.art Frans Wuorinen, mäkitupalainen Oskari KangaS ja torppari Frans Tuomi koski omat äsken päättyneen hirsien ampumaluman aikana kaatsneet 7 hirveä Isojoen kunnan metsämailla. Kahdeksaskin sai kyllä luodin ruumii seensa ja arvatenkin on kuollut maikka sitä ei ole vielä löydetty. Paljo hir- wiä samoilee wielä Isojoen metsä mailla, maikka niitä usean edellisen taliven aikana salametsästäjäin luodit omat kosolta kaataneet. Kauvatsalla ammuttiin kolme hir iveä Lievikosken ja Attilan kylien takametsillä. Ampumasakssa oli ta lollinen I. Heljo, konstaapeli O. Pohja ja leipuri E. Elo. Hirven- lihoista pääsivät monet henkilöt osal lisiksi. Hinta vaihteli 75 p.1 mar kan Välillä. Alussa myytiin sitä hel pommallakin. Noormarkku. Pienmiljelijäin opinto retki Noormarkun ja La m- pin piirin miljelyssiirt ti loihin. T. k. 7 p:nä tehtiin opinto retki Kullaalta mainittuihin siirtoloi hin. Retken oli hommannut Suo men Sahanomistajain Maanviljelys- johtokunta. RetkeiliMä oli 31. Kaikki pienmiljslijöttä Kullaalta. Retken joh tajina toimialat Ulcianmiljclysneumoja Wäinö Ssiai ja ylioppilas Kalle Soini. Retken matkakustannukset suo- ritti A. Ahlström-Osakeyhtiö. Kokoonnuttiin kello 1 päimällä Re hulaan, jossa Wäwö Soini puhui tällaisten retkien suuresta hyödyssä ja kertoi, kuinka suuressa määrässä niitä toimeenpannaan Tanskassa, jossa lvaltio niitä runsaalla kädellä avuS- taa. Siellä valtio muutenkin kaikin tavoin edistää pienviljelijöiden am matillista kehitystä. Tähän suuntaon täälläkin pyritään, maikka mosta ensi askeleita ote?aan ja onhan täälläkin maltion välityksellä jo sac-tu synty mään joukko pientiloja. Maan sii henpä maltion harrastukset meillä omat melkein loppuneet. Puhuja toi- moi, että tästäkin retkestä olisi sen osanottajille jotain hvötyä. Sitte alusti herra W. Saini kysy myksen turnivsinsiemenmiljelyksestä. Kysymys aiheutti milkkaan keskuste lun, johon intoa lisäsi vienmiljelijä A. Harjanteen tämänmuotinen runsas sato turnivsinsiemenwi'.jewksestä. Tä- mä keskustelu, jos mikään, pitäisi antaa ainakin sen merran lisäylly- kettä rehunauriin Viljelijöille, että kasmattaisimat itse tarmitsemansa nauriin siemenet omissa pelloissaan. Olisihan siitä ainakin se hyöty, että — lukuunottamatta siementen kallista hintaa — olisi nauriin siemeniä silloin kun niitä tarvitaan ja mielä sellaista, jotka omat taatusti sitä lajia mitä halutaan, mainitsematta muita kyllä kin »varteen otettamia etuja. Käytiin sitte katselemaan puutar» hoja, namettoja, talleja ja lantasäi- liöitä, joista kaikista koetettiin selos- tella retkeilijöille, minkälaisia niiden tulisi olla, ollakseen mahdollisimman tarkoituksen mukaiset. Kahmit juotua tarkasteltiin talon miljelykset. Eri tyisesti huomiota kiinnitti se hyöty, minkä A. Harjanne oli aikaansaanut yhdistämällä salaojalla pari sarkaa, jotka muotonsa puolesta ennen olimat peltokalujen käyttämiselle sangen evä- mvkamat. Salaoja oli tehty pyöreistä riu'uista ja toimi hymin. . Rehulasta mentiin Lamppiin. jossa tarkastettiin pienmiljelijäin Savelan ja Peltomaan rakennukset ja milje lykset. Nämäkin katselut mannaan antoimat asiaan innostuneelle maa miehelle monta hymää opetusta. Poikettiin sitte Peltomaan asun> toon, jossa ylioppilas Kalle Soin esitelmöi sianhoidosta. Hän kehoin maamiehiä enemmän kiinnittämään huomiota hyvään sikarotuun ja ke hittämään ja jalostamaan sitä. Siinä tarkoituksessa kehoitti perustamaan karjuyhdistyksiä ja seloSteli miten niitä olisi perustetlama ja mitä hyö- tyä niistä olisi. Niin hän puhui innostuneesti ja mielestäni hymin. Ja mielä hän puhui lypsykarjan hoi- dosta, karjanjalostamisesta, ruokin- nasta ja — sonniyhdistyksistä. Niin, hymiä neumojahan nuo neumojat aina antamat, mutta millä tamalla heidän täytyisikään puhua, että he moisimat herättää todellista toiminta- halua? Täällä on joka kerta innos- tuttu heidän vuheistaan ja myönnetty ne oikeutetuiksi, onpa innostuksen valtaamina — ainakin Noormarkus sa perustettu turvepehkuosuuS- kunta, jopa yritetty sonniyhdistyskin perustaa, mutta kotiin mennessä on zo epäilty päätöksiemme toteuttamista ja, missä omat nyt turmepehkuoiuus- kunnat ja sonniyhdistykset täällä. Täytyy sanoa: ei niitä ole! Ja nyt hän kehoittaa verustamcan — karju- yhdistystä! Oi moi! Nyt on kui> tengi nii surkki aik, edei iemne hullu duS meidän päähän mahdu. Kun ilta oli kulunut jo myöhälle, oli syytä lopettaa. Lopuksi puhui mielä K. Soini päimän johdosta, kooten siinä yhteen ne huomiot, mitkä hän oli tällä matkalla tehnyt. Hän kehoitti retkeilijöitä ja muitakin mat. kalle saapuneita maanmiljelijöitäenem. män innostumaan ammattiinsa ja löytämään siinä itselleen sellaista Hu. via ja työtä, jonka eteen kannattaa mailvaa nähdä ja joka mvöskin kyke nee palkitsemaan sen rakkauden ja työn, mitä sille uhrataan. Ennenkun oikein sydämen halusta ja menestyk. sellä moidaan raataa tätä korua maa- kamaraa, täytyy meidän hankkia itsel lemme tarpeellisia ammattitietoja ja taitoa niitä hymäksemme käyttää. Ja rakkautta, ennen kaikkea karmitaan rakkautta, innostusta ja kestämyyttä aherruksiimme, yhteisymmärrystä, yh teistoimintaa ja yritteliäisyyttä kes kuuteemme, niissä työmme menestys. Oi, kuinko hymin sanottu! Ja siihen minäkin yhdyn. Seuraamana päimänä kämimät ret- keilijZiden johtajat tarkastamassa teh- taan kansakoulun uutta ulkohuone- rimiä ja lausuimat julki tyytyväiiyy- tensä sen eri huoneiden käytännölli seen järjestelyyn sekä erittäin lanta- säiliöön. Heidän mielestään sellainen ulkohuoneiden järjestely olisi kymin sopima myöskin pienmiljelijöille ia ottimotkin he sen pohjapiirustuksen muistikirjoihinsa suositellakseen sen tapaista rakennusta tehtäväksi sopi man tilaisuuden sattuessa. Kiikka. W. P. K:n yleisissä juoksukilpai luissa 1300 m. matkalla saavutettiin seuraamat tulokset: Judo Maijala 4 min. 43Vs sek.. Eero Seppä 4 m. 45V- s., Kalle Putti 4 m. 49^ s., U. Lehto 4 m. 53 s., Niilo Toivola 4 m. 54 s., Wäinö Salonen 4 m. 55 s, K. Salmela 4 m. 56 V4 s. ja Jsma Houttu 4 m. 58'/^ s Palkintoina jaettiin metalleja. ZmsM—Lieksa» rtlm luomt- tltMlleu smMUe liiklltttlle tapahtui miime lauantaina ilman eri- lyisiä juhlallisuaksia ja mirallisia toi mituista. Enstmäinen juna lähti — lipuitta — aamulla klo kuudelta Joen suusta. PieliSjärmen kunnan myön tämillä Maroilla toimeenpantamaksi suunniteltu juhla peruutettiin, mihin osittain oli syynä se, ettei odotettuja viranomaisia ollut amaukseen saapu nut ja odottamattomia oli tiedossa malmiina tulemaan. Perjantaina oli mat ratatirehtööri N. Th, FcostcruZ, liikennetarkastaja B. F. Lehman, koneinsinööri A. Madsen ja ratainsi- nööri H. Nybergh tarkastaneet radan rautatiehallituksen mastaanotettamaksi. Muuten oli kaikki hiljaista eikä päimä millään tamoin osoittautunut erityiseksi merkkipäimäksi, lennättää U. S:n erikoiskirjeenmaihtaja. Maamme maltionrautateihin on siis mirallisesti lisätty 104 km. pitkä, Karjalan syrjäisiä seutuja muuhun maahan lähemmin liittämä rataosa, joka kuuluu rakenteilla olemaan, täy sin malmiina 100 km. pitkään Joen suun—Nurmeksen rautatiehen. Rakentamatta olema osa rautatietä on jo pohjattu melkein Nurmekseen asti ja Viisitoista kilometriä Lieksasta pohjoiseen päin kiskoitettukin; silta- muurit omat Valmistumassa. Ensi syksynä odotetaan koko Joensuun— Nurmeksen rautatien oleman mal miina. — HeukivakuutuSokakeyhtiS Talama. Äsken pitämässään ko kouksessa on Salaman hallitus lo pullisesti hymäksynyt maluutusmaksut ja makuutusehdot, joten yhtiön hen- kimakuutustauluSto moidaan lähim mässä tulemaisuudessa julaista. Sa massa hallituksen kokouksessa woh- misiettnn myös yhtiön asiamiesehdot. Kovauonne» rantatie. T k. 4 p:nä tapahtui rautatieonnetto- muus rakenteilla olemalla Suomen ja Menäjän mälisellä yhdyslinjolla. Kiskoilta suistui tamarajuna, jossa oli 25 turpeilla lastattua tamara- »vaunua. Yksi vaunuista murskaan tui pirstaleiksi. Koneenkuljettaja ja hänen apulaisensa haavottuivat wai- keaSti. Tämä oli jo toinen onnetto muus yhdysradalla. — Ha«i»an kala«t»S»ätzt teltz. Laumantaina amattiin Hami nan palokunnantalolla klo 10 aamulla kalastusnäyttely, johon oli tuotu sangen runsaasti näytteille kaloja ja kalastustustarpeita. Kun miime muonna tällainen näyttely paikka kunnalla ensi kerran järjestettiin, nousi näytenumeroiden lukumääri 105:teen; tällä kertaa nousimat ne 300:taan. Erittäin pisti näyttelyssä silmiin maustettujen kalojen runsas näytteillepano, mikä osottaa, että silakkain maustaminen on hymin edistynyt paikkakunnalla. Mainitse, mistä ansaitsemat myöskin samuS. tetut silakat ja ladotut tai muuten suorastaan astioihin pannut suolatut silakat, joita samoin oli runsaasti tuotu näytteille. Näyttelypaikalla piti maistiri Wal lenius esitelmän kalakaupan kehityk sestä ja yleensä kalastuselinkeinosta. Senjälleen toimitettiin palkintojen jako. Suuri osa näytteille pannuista tamaroista palkittiin I palkinnolla mikä osottaa, että näytteet olimat yleensä hymin malmistettuja. N'eensä teki näyttely sen maikutut sen, että läntisen Miipurin läänin maanmiljelysseuran ja paikallisten kalastuSseurojen ponnistukset kalastus- elinkeinon edistämiseksi eimät ole menneet hukkaan. — Taaskin ratape»ger wa- jo«»«t Espoo» läheiStSllä. Noin 1 km. EZpoon asemalta Helsin kiin päin mazosi lauantai-illalla klo V ,7 aikaan ratapenger noin 1 metrin merran, josta oli seurauksena liiken teen seisahtuminen. Onneksi ei junaa sattunut silloin kulkemaan. Liiken nettä Välitettiin sitten siten, että Hel> singiStä meni junia onnettomuuspa!, kalle, jonka toiselta puolen Karjan junat kämimät Helsingistä tulemia ihmisiä ja tamaroita noutamassa. Samulla tamoin Vietiin paikallisju nalla posti Turkuun. — Tämän yh teydessä mainittakoon että rata en nenkin on samalla paikalla Vajon nut, se kun kulkee entistä merenpoh jaa myöten. — S«omalat«e» kauppaosa- keyhtit KriStii»aa». Miime ai kojen tapahtumat Kristiinassa omat aikaansaaneet sen terveellisen tuloksen, että siellä paroillaan ollaan täydellä todella puuhassa aikaansaada Suu pohjan pääkaupunkiin suomalainen kauppa-osakeyhtiö, jonka tarkotukseaa etupäässä olisi palvella sitä suurta suomalaista maaseutuväestöä, jonka tähän saakka olojen pakosta on täy tynyt tyytyä olemaan tekemisissä yksinomaan ruotsalaisten liikkeiden, etupäässä juuri nyt Vararikon par haalla olevan toiminimi Carlströmin iikkeen kanssa. — Waasa. —TyIttäeuyhdiStySte» luot tamusmiehet. Lahden t. y. päätti viime sunnuntaina, että koska sel ville on scati» w:na 1905—07 A. Sivcniulsen ollessa yhdistyksen ra- zaötonhoitajana tapahtuneen tahalli sia väärennyksiä, A. Sivenius on katsottava kelvottomaksi kaikkiin so- ialldemokraattisen puolueen luotta mustoimiin ainakin niin kauvaksi, uin väärinkäytökset tulevat hänen luoteitaan tyydyttävästi selvitetyiksi. — R«otfikoille«»»e opitta- tvaa. Turun ja Tammisaaren mä illä oleva Kemiön pitäjä on tun nettu ruotsalaisuudestaan, kuten mo net muutkin Etelä- ja Lounais-Suo- men rannikkopitäjät. Suomenkielistä väestöä on kuitenkin runsas kolman nes. Tästä huolimatta ei ole 306:lle !ouluijässä olemalle suomalaiselle apselle perustettu kuin yksi kansa- !oulu, maikka ruotsalaisia kouluja on useampia. Tämän ilmeisen mää- ryyden nähden ja tuntien on Kemi össä eräs yksityinen ruotsinkielinen maatilanomistaja omalla kuStannuk- ellaan perustanut ja jo kolme vuotta yksinään ylläpitänyt ylempää suoma- aiSta koulua, kun kunnalla ei tarko- tukseen varoja riittänyt, todistaen lten suomalaisten lastenkin tarvitse- wan oppia ja sivistystä tasarinnoin ruotsalaisten lasten kanssa. Onko han tässä mitään opittavaa kiihko- ruotsalaisillemme? — Kellokauppaa» «»rta«- >»tt». Aöllä lauantaita mastaan morkaat tunkeutuneet Salon kavppa- assa kelloseppä N. Nillanderin omis- amaan kellosepänliikkeeseen särkemällä myymälähuoneiston kadun puoleisen ikkunan. Saaliikseen saimat he sieltä noin 100 kelloa, joiden armon omis taja on arvioinut 4,000 markkaan. Märkäistä ei ole toistaiseksi mitään ietoa. — Salama» leikitteltzä. T. k. S p:nä käyneen ankaran ukonilman Vallitessa löi salama Säiniöllä työ mies Miljasen nelinmotiseen tyttöön. Tyttönen käyskenteli tiellä, jolloin alama poltti tytön pellawanwalkean tukan päälaelta, tekemättä kuitenkaan muutu Vahinkoa. — K:la. — Automobiili maido» kul- etuksee». Sälkijärmen kirkonkylän a sen lähikylien maanmiljelijät ovat läättäneet ryhtyä yhteistoimintaan aadakseen maitonsa suoraan joka aamu Miipuriin myytäväksi. Tar vitusta marten on aikomus ostaa automobiili, joka moi kuljettaa noin 3,000 k>loa tawaraa ja 10 matkusta- iaa. Automobiilivälittäjiltä on jo tiedusteltu hintoja, ja on aikomus ostaa 9,000 mkaa maksava kone. — K:la. 8A1MUNIA Kinansst-uudisiukset. JäämistS- ja tulovero. Now. Mremjan puolesta on käyty haastattelemassa maltakunnanduuman maltiomarainmaliokunnan puheenjoh tajaa G. G. LercheS suunnitelluista finanssiuudistukststa. Werolakiehdowksista kiinnittämät hra Lerchm mielestä eniten huomiota jäZmistöveron uudistusehdotus ja tulowerolakiehdows. Jäämistövero lakiehdotuksen on Valiokunta jo käsi tellyt ja mietintö jätetty duumalle, joka todennäköisesti ottaa sen käsitel> täiväkseen ennen joulua. Tärkein Mmistömeron uudistus on siinä, että Verotus tulee suhteelliseksi perin nön suuruuteen. Niinpä poika, joka peri Vanhemmiltaan 5,000 ruplaan asti, maksaa jäämistömeroa V, pros., s. 0. kolme kertaa Vähemmän kuin Voimassa oleman lain mukaan, mutta esim. yli miljoonan ruplan suurui> sesta perinnöstä maksaa poika 4'/z pros. jäämistömeroa. Niinikään eh< dotetaan olettamaksi käytäntöön mai den Verottaminen, jotka tähän asti omat olleet jäämiStömerosta Vapaat. Mitä taas tulomerotukseen tulee, on sen käytäntöön ottaminen Wenä Mä erittäin maikea tehtämä, kun otetaan huomioon sangen erilaiset taloudelliset olot eri paikkakunnilla. Hra Lerche piti kuitenkin näitä mo empiä «eroja niin tärkeinä eritoten Valtakunnan puolustuksen kannalta katsottuna, ettei hän luullut senkään duuman osan, joka ei erittäin suo pein silmin katsele niitä, woiwan kieltäytyä niitä hymäksymästä. Wa- iokunnalla on muuten pääpiirteis- ään tulowerolakiehdotuskin jo wal' miina ja lopullisesti Valmistunee ömä lakiehdotus, joka siirtää wero- aakan köyhemmältä mäestöltä Varak kaampien kansanluokkien kannetta- waksi tämän vurden kuluessa. Duumalla ei muuten tätä ennen ole ollut vielä käsiteltävänään oike astaan kuin yksi välittömän veron !y ymys, nimittäin lakiehdotus kau- puniikiinteistöjen veron korottami- esta, jonka duuma wiime istunto kaudella hyväksyi, jollei oteta huo» mioon muutamien Vähäisten verojen korottamista rajamaissa sekä tupakka- ja paperossihylssyveroa. N:o"I03Z— ILIll? — Toimenpiteet juoppoutta »vastaan Menäjällä. Ministe rineuvosto on erään Viimeksi pitä mänsä istunnon johdosta lähettänyt isäministeriön walmistettawaksi juop- »ouden Vastustamista koskeman laki ehdotuksen huomauttamalla samalla, päin mastoin kuin mitä sisämi nisterin apulainen aikoinaan oli mal- akunnanneuv ostolle ehdottanut —, että juoppouden Vastustaminen on jätettävä kaupunkien ja kuntien teh- ämäksi, jotka tulemat sen suoritta maan sisäministeriön Valvonnan alaisena. Sisäministerin apulainen oli aikoinaan ehdottanut, että työn uorittaisi yksinomaan maltio. - Cookin päiväkirjoja et ole olemassa. Nem-Uzrkista „Times"-lehdelle tullut sähkösanoma 'ertoo, että nuori miljoonanomistaja Whitney, joka aikanaan oli Cookin äheinen ystävä, nyt on salannut pohjois-Grönlantiin tekemättä mat altaan. Hän sanoo käyneensä siinä majassa, josta C^ok lähti nopan, ai dalleen ja jonne Cook sanoo kätke neensä laajat päimäkirjansa. Mutta puolimatta tarkasta etsiskelystä hön ei ole niitä löytänyt. — Babeli» tor»i. Bagdadissa olema Amerikan konsuli on äskettäin käynut katsomassa saksalaisia kaivauk sta Babylonissa ja on kirjoittanut mieltäklinnnittäVän kumauksen sieltä tekemistään huomioista: ,.K»n katselee kuningas Nebukadne z>rin palatsia, kumittelee mtelessään ehdottomasti Aabelin tornia. Jätti läismäiset rauniot mahtavine salei neen, pylVäineen ja pylwäskäytäwi> neen nostamat mieleen kuman lau man sitten haudattuna olleesta maail- masto, josta lapsuudessaan on kuullut kerrottaman. Manhalla Babylonilla oli kunnioi> tusta herättämä laajuus. Peninkul' main vituudelta ulottumat raunio pitkin Eufratin rantoja; mirta juoksee nyt erämaan kautta, missä kerran sijaitsi yksi maailman hedelmällisin, piä maita. Raunioiden kesken kul kiessaan kohtaa sangen usein jonkun Vähintään kuusi tuhatta Vuotta sitten kuolleen manhan Babylonin kansalai sen luurangon. Tuhansittain tämän ajan huomattaman sivistyksen jään nöksiä on nyt kaiwettu päiwänwa> loon: astioita, alabasterimaljoja kiv joituksineen, marmorista ja muista kimilajeista tehtyjä kumapatsaita. jotka esittävät jumalia ja jumalattaria, ih misiä ja eläimiä, sekä tuhansittain pieniä savitauluja, joiden kiilakirjoi tukset kertomat ahkerain babylonilais- ten jokapäiväisestä elämäsiä. Noin kuuden kilometrin päässä Nebukcdnezarin linnasta on hymin iso, Vielä rappeutuneessa kunnossaan kin majesteetillinen rakennus, iaka tarinan mukaan lienee todellinen B bzlin torni. Arabialaiset nimittämät rakennusta Biri Nimrudiksi ja k-rto wat, että sen pystytti kuuluisa N'm- rod, joka piti aurinkoa ainoana oi keana jumalana ja tämän jättiläis- ornin amulla tahtoi päästä loista, maa taivaankappaletta lähemmäksi. Erään toisen tarinan mukaan B-be- in torni ei sijainnut kaukana Nebu- adnkzarin palatsista, jonka luona Vielä on jälellä waltowa neliskul- main-n perusmuuri. Persian kunin gas Xerxes lienee hävittänyt tämän ornirakennuksen." — E»fi«äiue» kirkko kuuro mykille. Tähän asti omat kuuro- mykät erinäisissä suhteissa olleet sul jettuna pois yhteisestä jumalonpalive- uksesta, huomauttaa Fr>inkf, Zeitung. Mutta nyt saamat pian New»Aorkissa elämät tuhatkunta katolinuskoista kuu romykkää oman kirkkonsa. Eräs sikä läinen pappi, joka on omistanut elä mänsä kuuromykkien sielunhoidolle, kehoittaa sellaisen kirkon rakentamiseen. Se valmistuneekin mielä tämän wuo- den kuluessa. Tämä temppeli tulee olemaan ensimäinen, jossa messua lukuunottamatta, kaikki pyhät toimi tukset sekä saarna suoritetaan merkki kielellä ja kaikki jumalanpalveluksen maikutelmat tulewot niiden osaksi, joiden tulee elää herkeämätöntä ääne töntä elämää. -Zeppeliuiu »aparetkikunta on äskettäin tehnyt koeretken Huippu- muorille ja tullut siihen tulokseen, että tieteelliset ilmalaimaretket todella ovat mahdollista napaseuduissa. Retki kunta oleskeli 30 päivää Huippu vuorilla ja napajäissä, jonka ajan 'uluessa sää ainoastaan 3 päivänä oli niin huono, että ilmalaivalla pur jehtiminen oli mahdotonta. Retkikunta on löytänyt suotuisia maahanlaskupaikkoja. ja pallomajn on näätetty rakentaa Palme Bay'lin. Monet kokeet omat osottaneet, että lmalaivat woiwat ankkuroida napa- äallä. Hamb ?rgin keskusasemalla työsken nellään nyt ilmalaivojen Valmista miseksi, jotka erityisesti soweltuvat merimatkoja marten. Koneisto teh- >ään erikoisen warma, ja miehistö kotaan tällaisia matkoja silmällä pi- äen. — Maailma» Vanhin sano malehti on kiinalainen »King (5oo" Pekingissä, joka ensi Vuonna woi miettöä 1000-lvuotista riemujuhlaan- a. Se alkoi nim. ilmestyä w. 911. Pekingin Valtionarkistossa on kap pale jokaista ilmaantunutta numeroa, a kerrotaan, että lehden miimeisin umero on aivan samanlainen kuin en- mäinenkin kirjasimiltaan, toimitus tavaltaan ja paperiltaan y, m. Ei ole aina ollut hauskinta olla tämän lehden toimittajana. Päätoi mittajan oli päällään vastottama ehden sisälluksestä ja muosisatain ku- ueSsa on 15 päätoimittajaa mes- attu, kun lehteen oli päässyt livch- amaan jotakin, mikä ei vallanpitäjiä miellyttänyt. 1 I^seiliunat llimiset lulcevst jolcapäiväistä ssnoma» leliteä ja ennemmin tai mxökemmia nälcevat sen ilmoi tukset. silatkaa pieni llmoitussla, Nlia sopivalla pai kalla kuin mati^ollists, ja julkaiskaa siinä mieltäkiinnit- täviä uutisia liikkeestänne ja toimistanne. Muuttakaa tekstiä malictollisimman usein. Liiclotamme pientä, alaa, jotta voitte pitää ilmoi- tuksenne joka numerossa. Alussa ette saa paljo tu loksia t/östänne, mutta kun ituniset alkavat kuomata, että te säännöllisesti muutatte ilmoitustekstiänne, ja kun ke tarvitsevat jotain tavaraa, jota te m^ tte, niin liikkeenne ja nimenne on keti muistuva keiclän mie- leensä ja useimmissa tapauksissa keiclän askeleensa suuntautuvat leiään liikkeeseenne, ja tavaran ja rakan vaikto on tapaktuva. Nämä liikeuutiset voivat saaäa aikaan muutakin liuomattavaa. ^os ne ovat järkevästi laaditut ja oi keaan muotoon laaditut, niin ne voivat s/nn/ttää luki joissa tarjoamanne tavaran tarpeen. Kunnioittaen: 5a!akuiman konttori. ^ Erää»kaltaista teräS-alu- mi»i»mia. Lontoosta ilmoitetaan uuren terästoiminimen Mickers Sons ^ Maximin kaikissa maissa ottaneen patentin uudelle metallille, jota nimi ötään Duralminiksi. Uusi metalli on vähän raskaam- paa kuin aluminiumi, mutta kuitenkin yhtä lujaa kuin teräs. Uutta metallia aijotaan Valmistaa «valtaamat määrät Birminvhamissa. Kauppaan se joutunee ensi kuussa. - Mitt Vaimonsa. Kamenfiin ehtaalla Uralissa on eräs leskimies auppias ostanut itselleen eräältä toi- elta benki öltä Vaimon ja kolme osta. Myö!y maimo muutti lastensa anssa uuden miehensä luo. MeiettxjZ Icirjoitulezu. ZllllMSlM kMOStll. Kun kaupunkimme postijunan myö häisen saapumisen takia on joutunut ihen ikämään asemaan, että poStin- anto kaupungilla tapahtuu illalla angen myöhään, eikä talviaikataulun rautateillä voimaan astuttua tässä uhteessa ole muutosta odotettavissa, postijuna kun saapuu samaan aikaan uin kesälläkin, näyttää postinkanto läävän entiselleen ja, mikäli on tänä yySkuun aikana saatu postin saapu misesta kokemusta, ei tämä suinkaan ole erittäin lupaavaa, koska on luon nollista, että kun postinkantajat läh- evät kannolle noin klo 8,15. toisinaan /.9, niin ei niille, jotka Viimeisinä aamat postinsa, ole toimoakaan en nen klo 10 (jopa toisinaan menee yli- in) saoda postiaan ja ainahan sitä alunatkaan postiliike on Vilkkaam paa kuin kaikki taasen kaupungissa oteutuvat, jcten on syytä luulla, että silloin saadaan vieläkin myöhem pään, nousee Välttämättä kysymys siitä, onko postilaitos tämän asian järjestämisetsi tehnyt kaiken Voita vansa, mitä siltä yleisön palveluk sessa kohtuudella voidaan Vaatia? Mikäli meille on tunnettua ei kum minkaan Porin postikonttorissa ole postinkonron suhteen tapahtunut mi tään muutosta, jota kumminkm olisi odottanut jo yksinomaan senkin perus teella, että postihallltus silloin kun aikataulu rautateillä porilaisille noin epäedulliseksi laadittiin, lupasi, että täällä postinkanto illalla saadaan ajoissa toimitetuksi. Meidän mielestämme yhtenä Vai kuttamana keinona postin joutuisam min illalla kantamiseksi olisi, että täältä menisi postiljooni aamujunassa Tampereelle poStijunaa mastaan ja tullessa laittaisi jokaiselle kantajalle postinsa niin Valmiiksi, että posti konttorissa niitä ei enää tarvitsisi järjestellä muuta kuin lähteä suoraan postin ulos kannolle. Sillä näin te kevät Rauman postiljoonitkin. Miksi ei Porin postikonttori möisi tälä asiaa samalla tamalla järjestää? Siksi suuri hyöty olisi tästä toimenpiteestä, että sen sijaan, kun nyt lähdetään postinkannolle tuossa klo 8,^—'. ^9, päästäisiin ehdottamamme järjestelyn amulla ainakin jo klo 7,«; ainakin noin 40 minuuttia ajemmin voitai siin postinkanto alkaa. Tämä sentään olisi jo koko suuri asia postia vartoavalle yleisölle. JcS koskaan niin juuri illalla tuntuisi tämä vieläkin painamammalta, syystä että kaupungissa on sentään suuri joukko sellaisia, joiden täytyy mennä aikanaan leivolle ja jos posti edel leenkin kannetaan näin myöhään, niin silloin postinkanto waan on yö- leivon häiritsijänä. Toimomme, että täkäläisessä posti konttorissa otetaan ehdotuksemme huo mioon ja koetetaan sillä korjata poS- tiolojamme. Kaupunkilaisia. Porin W. P. K. KöMMukmMM pyydetään kokoontumaan Palokumiau- talolle keskimnklona t. k. 14 p-nä kello 6 illalla. Huom.! Komppanian päällilöu »vaali. Kompp. varapäällikkö. Talouskurssit alkamat Kokemäellä perjantaina t. k. 10 p:nä kello 10 a. Toimeksi saamena. JnSfi Puumala. - 56 - tuiiien vaikutuksen, ja s^venn^tl)'ään tarkastelemaan äsken saapuneen vieraan k^töstii kiin liuomannut- kzan, että kslkkivesi oli vuotanut kiilan. Kuten muutamat ksnkilöt muistelivat, näytti siltä ikäänkuin vieras olisi pukellut it^ek^cen. Lamsn ka- vainoon oli tekn^t! Ii. xi.erkin. Kavintolsn eclessä oli käo p/säkt/n^t jz, ennenkuin astui sisään, oli kauan kamppaillut sisäisen minänsä kanssa. Viimein astui kän sisälle ja kolkutti vierasliuoneen ovelle. »lämä on yksityisasunto», oli Hall sanonut. Litten oli vieras kämillään perä^t/n^t ja astunut tarj oiluliu aneeseen. Hetken kuluttua oli kän palannut ja teeskennel lyllä t/^txväis/^dellä p^kkäiss^t suutaan kädellään. Hetkisen oli tiäa seisonut paikallaan ja sitte nojaantu- nut piliap^lvästä vasten tupakoimaan, aika ajoin luo- clen teräviä katseita pikaan. Kaiken tämän oli Ilvxter näkn^t tupakkakaup pansa ikkunasta, js vieraan omituinen ka^ttä^t^minen oli pakoittanut dänen pz^s^mään paikoillaan ja jatka maan duomioitaan. Uutta kokta oli vieras pistänet piipun taskuunsa ja poistunut pitiaan. I.uullen, että jokin pikkuvsrkaus on n^t kyseessä, li^ökkäsi kän kuoreestaan naapurin pikaan pidättääkseen varkaan. Uutta samassa ilmesty! lu-a Uarvel kantaen kainalossaan papinv^öllä sidottua kirjgpakkaa ja siniseen pöytäliinaan kääritt/ä m^tt^ä. lleti kun kän oli oäkn^t Huxter'in. kuokasi kän kum» niallisesti ja pakeni vasemmalle. — pidättäkää, pidättäkää I kuusi Il^xter ja seu- rasi karkulaista. Voimakkaasti vaikuttivat käneen seuraavat ket- ket. Hän näki pakenevan karkulaisen edessään» näki miten se käänt/i kirkon taa d/^neille, kuuli miten — 5Z — Uinun uteliaisuuteui on t^>d/tett>'. lausui IVlarvel, — jo? saan tietää, miten tämä kaikki ku^ päinsä. — Kävisi liian pitkäksi ruveta sitä kertomaan, ^a päällepäätteeksi . . . — 'toden totta, minä vaan en käsitä, jatkoi Uu>» vei mietelmiään. — Lnnen kaikkea tä^ty^ minun sanoa, että minä tarvitsen apua . . . I^iin. ^a äkkiä koktasin minä si- nut. Vaeltelin alastomana ja avuttomana ja olin jo tulla kulluksi kiukusta. Väkältä piti, etten jo tekn^t murkaa ... ^a sitten näin sinut . . . — Herra varjelkoon I — luulin luoksesi takaa päin, rupesin epäilemään ja jatkoin matkaani. Nsrvel in kasvot pukuivat liisnkin k/vin ymmär rettävää kaukun kieltä. — Litteä minä p/säkd/in. »Liina», ajattelio, »toi nen samallainen /kteiskunnan K^IKiö kuin minä itse. Henkilö, joka mainiosti sopii minulle.» Litten tulin luoksesi, ^a . . . Herra varjelkoon! mutisi Klarvel. — l'äär.i menee pyörälle. Lallitkan k^s/ä, miten minä voisin sinua auttaa . . .? ^läk^mätön . . . KMäpä on otu^I — Linun tä/t// kaakkia minulle vaatteet, piilo paikka ja muuta sellaista. Uinä en voi ilman niitä kauemmin tulla aikaan. Ia jos sinä et auta! . . . 5lo l . . . Uiin, mutta sinä autat, sinun tä / tx / auttaa l — Odotakan. Olet muokannut minut pakanpäi- väiseksi. Onkaa jalkanikin vallan pilalla, ja kaikki tämä on niin merkillistä: autio d^ni, selkeä taivas ja ympärillä ei peninkulmiin nä/ ketään, ja äkkiä ääni... Ääni taivaasta I Ia kivet I Ia käsi. .. Herra varjelkoon I 14