Lauantaina 26 p. Marraskuuta KARJ ALATAR N:o 135 - 1910 Hirtvien metsästys. Maan kaikille kumernööreille lä- hettämässään kirjelmässä on Tuo- inen Metsästysyhdistys kiinnittä- nyt kumernöörieii huomiota siihen, etlä hirmien salametsästys yhä on lisääntymässä maassa, etenkin talivisaikana. Kirjelmässään yh- distys anoo kuivernöörien toimen- piteitä siihen, että: 1) joka muosi, heti ensi lumen tultua aina siihen asti kemäällä, jolloin sulama lu- mi tekee mahdottomaksi hiriven- metsästyksen suksilla, ■— esim, 1 p:ään toukok. — joka läänissä lä hetettäisiin kruunun kustannuksella -i hinvipoliisia maaseudulle suo jelemaan hiriviä sekä saattamaan salametsästäjiä syytteeseen, ja tulisi näiden hinvipoliisien työskennellä kaksittain yhdessä niissä läänin osissa, missä on hiriviä! 2) että kuivernöörit makaivasti kehottaisi- wat alaisiaan nimismiehiä, kau- pungimviskaaleja ja poliisilaitoksia tarkasti malmoinaan metsästys- asetuksen noudattamista sekä saat lamaan syytteeseen asetuksen rikko- jat, sekä että nämä, kun he esiin- tyivät yleisinä syyttäjinä, moiinak- kaasti ja tarmolla ajaisimat oi- keusjuttuja ja aina silloin, kun lainrikkojille tuomitut rangaistut- set eimät ole kohtuullisessa suh- teessä rikoksiin tai laittomasti saa- dun riistan armoon, metoaisimat päätöksestä ylempään oikeuteen: että kruununmouteja kehotetaan muosittain ja laissa säädetyssä ajassa kokoamaan ja kumernöö- reille lähettämään tietoja kaikista kihlakunnassa laillisella kamalla kaadetuista hirmistä sekä 4) että Viipurin, Mikkelin, Kuopion ja ^ulun läänien kumernöörit esittäi- siivät senaatille, että hirmien met- sästys näissä lääneissä kiellettäi- siin, kunnes hirmien lukumäärä on siellä lisääntynyt siinä määrin, että hirmien metsästystä jälleen lvoitaisiin sallia. Muualta Suo mesta. Smolander lienee yllämainittujen lenkilöitten kertomuksen mukaan todellakin hukkunut. Nuorsuomalaisten keskinäiset riidat. Nuorsuomalaisen lisätyn puolue- lallinnon kokouksessa miime sun- nuutaina päätettiin asettaa Viipu- rin läänin läntiseen maalipiiriin puolueen yleisehtokkaaksi senaattori Kaarlo Castren ja toht. Tekla Hul- tin ja sen kautta syrjäyttää puo- lueen entinen yleisehdokas Jonas Castren. Tämän päätöksen joh- dosta on nuorsuomalaisten piiri- oimikunta Viipurissa pitänyt maanantai-iltana kokouksen. Edellä inainittu lisätyn puolue- hallinnon toimenpide aiheutti kii- ivaan, paikottain inyrskyisen kes- ustelun kokouksessa, jossa anka- rasti armosteltiin puoluehallinnon päätöstä. Muntamat puhujat eh- dottiivat, että Jonas Castrenin ja toht. Tekla Hultinin lisäksi asetettai- nn kolmanneksi yleisehdokkaaksi senaattori Kaarlo Castren. Tätä ehdotusta mastustettiin kuitenkin siitä syystä, että, jos :? yleisehdo- kasta asetetaan, paikallinen edus- tus tulisi syrjäytetyksi. Äänestyksessä hylättiin ensin se keskustelun kuluessa tehty ehdo tus. ettei yleisehdokkaita ollenkaan asetettaisi. Sen jälkeen äänestettiin siitä, asetetaanko yllämainitut kolme yleisehdokasta Jonas (5astren, Tekla Hullin ja Kaarlo (5astren maiko maalipiirin entiset kaksi yleis- ehdokasta Jonas Castren ja Tekla Hultin, jolloin jälkimäinen mieli pide hymäksyttiin 21 äänellä mastaan. Nain ollen kokous päätti maalipiirin nuorsuomalaisten yleis- ehdokkaina pitää entiset yleisehdok- kaat Jonas Castrenin ja Tekla Hultinin. Edelleen päätettiin 14 äänellä!» ivastaan antaa puoluehallinnolle pahcksuntislause sen päätöksen joh- dosta syrjäyttää Jonas Castren. Raamatun käännös. Paltamon romasti ^r. Rechardt painattaa omalla kustannuksellaan parasta aikaa alkukielestä kääntää määnsä Psalttaria. Käännös tun tuu hymin sujumalta ja sointu malta. Kun kirja malmistuu, tu lee se olemaan saatamana myös kirjakaupoissa. — K. K. Zuuri korwa»swaatimus Tuo nren »valtiolta. Saimaan kanamasta Soskuau jokeen johtumien mesien Lappeen pitäjän Mentulan, Mustolan, Taik- kolan y. m. kylissä olemille Rai^ nion niityille tuottaman mahingon selmille saamiseksi piti apulaisag- ronoomi E. Sinkko asianomistajien pyynnöstä ja maanmiljelyshalli- tuksen määräyksestä t. k. 18 pmä kokouksen Mentulan kylässä talolli- sen Zlntti Hiriven talossa. Kokouksessa kämi selmille, että agrouoomi E. Sinkko oli tutkinut sanotun alueen ja huomannut, et- tä noin 70 hehtaarin suuruinen alue hymää niittymaata kärsi muo- sittain Soskuanjoen mesitulmista Sanottujen tulmien aikaansaaman mahingon suuruuden oli hän las^ kenut noin 20,000 markaksi muo dessa. Maanmiljelijäin puolesta tuo- tiin esiin maatimus, että maltio kormaisi sanotun mahingon aina- kin kymmeneltä miime muodelta joten mahingonkormausmaatimus nousisi kaikkiaan noin 200,000 mark kaan. Maanmiljelijät kuuluivat aja- man asiansa perille oikeudellista tietä. liikemaailmasta. Osakeyhtiö W. Gutzeit C:on Kotkasta, prokuristi herra Arel Fredriksson eroaa tämän kuun lopulla toiminimen palmeluksesta ja ryhtyy Helsingissä harjoitta maan omaa liikettään. Leo Tolstoin kuoleman syyn tietää tarkimmin „Työmies"-lehti Se kirjoittaa näin ikään: „Köyhälistön lämminsydämistä ystäivää Leo Tolstoita ei ole enää olemassa. Kirjailijamanhukscn ih- misrakas sydän ei kestänyt enään ympäröimän pormarillisen yhteis- kunnan malhetta. Se särkyi!" Siinä sen nyt kuulitte. Wan- huuden heikkous, luonnon mälttä- mätön maatimus ei tuota suurta neroa manalle mienyt, maan se ainainen paha, pormarillinen yh teiskunta. Woi tokkiinsa sitä so- sialistien järjenjuoksua! .konkurssiasioita. Helsingin Walimo- Osakeyhtiön konkurssissa toimitettiin malmonta torstaina Helsingin raastuman- oikeudessa. Pesäluettelon mukaan on pesässä maroja 924,078 mk. ja melkoja 1,170,82::! mk. 32 p. Vel kojat malmoimat saatmvia yhteen- sä noin 1,900,000 mk., jotapaitsi 17 malmonta-asiakirjaa su^jettui- na. Toimitsijamiehiksi malittiinin- sinööri Johannes Saraoja ja kaup- pakoulun johtaja K. A. Widenius Ensimäinen esiinhuuto on jouluk 8 p:nä. Tmolander—Paasiwirran „hnkkumisjuttu". Nyttemmin omat ylioppilas Ur- ho Toimonen, isännöitsijä Toimo- nen ja rakennusmestari Hällström tunnustaneet ylioppilas T. Paasi- mirran elämän. Ulioppilas Toimo- nen tunnusti sen jo toissa iltana, toiset eilen aamulla. Isännöitsijä Hänen Majesteettinsa Keisari ja Tolstoin knolema. Sisäasiainministerin kaikkein alamaiseen esitykseen on Hänen Majesteettinsa Keisari sumainnut piirtää seuraamat sanat: ..Sydämestäni säälin suuren kirjailijan kuolemaa, joka lahjo- jensa kukoistuksen aikana on teok- sissaan esittänyt yhden Venäjän kunniakkaimman aikakauden koti- maisia kuivia. Herra Jumala olkoon hänen armollinen tuoma- rinsa". Kunnianosoitukset Tolstoille. M o s k o m a s s a oli koko maa nantaipäiivä omistettu Tolstoille. Siellä pidettiin noin 100:ssa eri paikassa yhteiskunnallisten laitos- ten ja seurojen kokouksia. Oppilas- ten kokouksessa, jossa oli läsnä noin 8,000 osanottajaa, päätettiin hau- tajaistilaisuuteen lähettää 10-hen- kinen lähetystö, jotapaitsi 1,000 yli- oppilasta on lähtenyt Jasnaja Pol- janaan. Vielä päätettiin totilleen- panna rahankeräys suuremmoisen kansantalon ja muistopatsaan ra- kentamista marten ja omistaa kno- linpäimä Tolstoin muistolle kokouk- sia mainittuna päiivänä pitämällä. Työt on keskeytetty kolmeksi päi- Kijemin yliopiston professo- rien neumosto on Tolstoin kuole- nian johdosta päättänyt keskeyttää luentojen pidon kahdeksi päiiväksi sekä hankkia yliopiston juhlasaliin mainajan rintakuman. Sitäpaitsi on päätetty häiien nimelleen perustaa kirjallinen palkinto paraista tuot- teista kirjallisuuden alalla. Kijemin teknillisen korkeakoulun prosessorien nemvosto on niinikään päättänyt keskeyttää luentojen pidon kolmeksi päimäksi sekä perustettamaksi rahas- ton, jonka maroilla kustannetaan halpahintaisia painoksia Tolstoin teoksista kansan keskuuteen leivitet- tämäksi. Sitäpaitsi on päätetty pe- rustaa hänen nimellensä stipendi- rahasto sekä kassa köyhäin ylioppi- laitten amustamiseksi. Pietarin yliopiston prosesso- riiieuivosto on kunnioittanut Tol- stoin muistoa nousemalla seiso maan sekä päätti asettaa maliokun- nan tekemään ehdotuksen häiien muistoiisa säilyttäniiseksi. ^>!oin '>,00«>:lla Pietariii ylioppi- laalla oli maanantaina yliopistolla kokous, jossa päätettiin lähettää surunmalitussähkösauoma Jasnaja Poljanaan sekä lausuttiiii, että par- haimpana keinona Tolstoin muis ton säilyttämiseksi on kuoleinanran- gaistuksen poistaminen. — Kokouk sen jälkeen tuhatkunta ylioppilasta kulkueessa aikoi mennä Riikoloin kir- kolle päin yli Nikolain sillaii. Po- lasimestari, rehtori ja mararehtori kehoittimat kulkuetta hajaantumaan Poliisimestari ilmoitti, ettei kul- kuetta lasketa yli sillan, jolle rad sastamat poliisit oliivat muodosta- neet ketjun, estäen kaiken liikenteen ylioppilaiden saapuessa sillan lä- helle, poliisit työnsimät heidät ta fatsin, jonka jälkeen kulkue hajaan- tui. Pietarista, marrask. 23 pnä Valtakunnanneumoston tämänil täisessä istunnossa puheenjohtaja Akimom puhui Tolstoin muistolle jossa puheessaan hän huomautti, että, jos jättää koskettelematta hä- nen uskonnollisiin ja maltiollisiin uotteisiinsa, joita sekä kirkko että aikki ivenäläisen yhteiskunnan man- lolliset piirit omat ankarasti ar- mostelleet, ei kukaan saata kieltää, ettei hänen puhtaasti kaunokirjalli- set tuotteensa olisi luoneet hänen yleismaailmallista mainettaan kir- jailijana, jonka tuotteita tulematkin ukupolmet tulemat nauttimaan. Enemmän kuin muut suree Venä jä suuren kirjailijan kuolemaa, jo- a käy ilnii myöskin H. M. Kei- sarin saiioista, kun hän sai tiedon Tolstoin kuolemasta. Kuuluisan haudaii ääressä ei, hymät herrat, omi ryhtyä tuomitsemaan ereh- dyksiä, joihin mainaja tahtoen tahi tahtomattaan on johtunut. Hän on jättänyt Venäjälle henkensä kuolemattomat tuotteet ja se riittää. Ehdotan, että maltakunnaiiiineu- mosto seisomaan nousemalla kun- mottaisi suuren kirjailijan, kreiivi feo 'Nikolajemitsh Tolstoin muis toa. Kaikki, lukuunottamatta paria olmea äärimmäiseen oikeistoon uuluivaa maltakunnanneumoston jäsentä nousimat seisomaan. Tolötoi itsestään. Muutamia muosia sitten sanoi Tolstoi eräälle sanomalehtimiehel- le: »Minä en ole mikään pyhimys enkä ole koskaan esiintynyt sellai- ena. Olen ihminen, jota antaa mirran miedä itseään, eikä usein, taikka pikemmin ei koskaan, sano, mitä hän ajattelee tai tuntee — ei senmuoksi, ettei häntahtoisi tehdä sitä, ivaan senmuoksi, että hän ei moi, siksi nimittäin, että minä usein liioit telen ja erehdyn. Tekojeni laita on ivielä huonommin. Minä olen ylimalkaan heikko ihminen paheel- lisine tottumuksineen, joka tahtoo palmella jumalaa totuudessa — mutta joka aina kompastuu. Jos käsitetään miiiut ihmiseksi, joka ei moi erehtyä, on jokainen mirheeni näyttämä malheelta tai teeskentelyltä. Alutta jos minut käsitetään heikoksi ihmiseksi, on sa- nojeni ja tekojeni mälinen juopa iiäyttämä heikkoudeii merkiltä—eikä malheelta ja teeskentelyltä. Ja masta silloin nähdään minut sel- laisena kuin todellisuudessa olen - nimittäin kurjana, mutta re hellisenä ihmisenä, joka aika koko sielustaan toimoo olla täysin hy- mä ihminen — nimittäin hymä Jumalan palmelija." Tolstoin wielä jnlkaisematto- mat teokset. M. A. Stahomitsh kirjoittaa, että Leo Tolstoi miimeisinä muosi- kymmeninä silosoofis-eetillisten töit- tensä lomassa kirjoitti usein puh- taasti kaunokirjallisia teoksia. Usei- ta niistä on julkaistukin, mutta kuitenkin main sellaisia, jotka likei- sesli kuulumat Tolstoi» uskonollis- simeelliseen oppiin, kuten »Isäntä ja renki". ..Alösnousemus" ja mui- ta. Mutta Toistoilla oii malmii- na paljon puhtaasti kaunokirjalli- siakin teoksia. Puhutaan paljon .Muratista", mutta sitäpaitse on olemassa toinen, jonka koko lähen- telee, „Sota ja rauha" teoksen suuruutta. Sitten on mielä pari kolme romaania muutamia jkerto- muksia — erään nimi on „Tans- siaisten jälkeen" — sekä yksi näy telmä. Perheen tiedonantojen nm- kaan ei Tolstoi ole halunnut jul- kaista niitä eläessään. sittämän armeijan suojassa kuin Sfllttfflls sellaisten miesten turmissa kuin hammaspastaa Sminhusmud. Edelleen mastalauseen tekijät,- ld m0lcmmnI äGOp _ JdtEctCX gtQ ^ronin tDCI00n)(tt tulee jokaisen käyttää, joka tahtoo pitää siihen julistukseen, jonka Viipurin hampaansn puhtaana. MyndäLn aplcekcissa, läänin edustajat miime muonna rohdoskaupoissa y. m. antoimat maltiopäipillä Viipurin Apteekkari F. B. Knissnnd, läänin erottamista mastaan, mut- Znmoiuimm, ta eimätkö he tiedä että nämä. ® ) edusmiehet oliivat main politikoit-' seman suomalaisen mäestön ma-, ■ ivien meiiäläisten. Näin ollen ei ™ ÄnimitfÄS^ÄÄ BrÄtK ; """" osaksi «venäläinen ja karjalainen, > ^ Harrn" ankarien fifätliS- maan uusia sotilaita, oli jänni- oikeauskoinen, joka ei mitenkään taisteluin veräs ä käÄ.tm tys mäestön keskuudessa kohonnut ole yhteistoiminnassa suomalais- ^taw luM perästä aa yy ^ uippminfa Elämätkö omaiset te» mallankumouksellisten kanssa. - ^ romaanin sisällys Täl- sotatantereella mai omatko tnnntuZ" hm >Iir'nnmiit nlMnlemnn NNNkääu harwinaisia, joteil ^UUllkll. HrjaUa on täten piti komeat Paras seura talmi-illoiksi na parhaita kirjailijoita! Viimeksi ilmestyneistä suosittelemme Maila Talivion etemintä romaania 'Täh« tien alla', Leo Tolstoin maailmankuulua 'Anna Kare- ninaa' ja Selma Lagerlöfin 'Antikristuksen ihmetöitä'. Jokaineii niistä on muosien päästä yhtä luettama kuin nyt ilmestyttyään. Werner Söderström Osakeyhtiö. kirjoituksen johdosta. Toimitus il-! j^ngtä Luulisi sen siis kerät- Maanotto helmikuun alussa ollut, Mt, m W h-n iloissaan piti komeat yleisössä .kemut asunnossaan raatal: Henrik Wenäjä ja sen Wii- purin lääni." Tämä otsake näkyy esiintymän pysymäisenä „Objedinenije"-lehdeli palstoilla. T. k. 10 päimän nn- merossa ajaa lehti jälleen Viipu- rin läänin erottamisasiaa ja tekee seii kahdessa eri kirjoituksessa. En- simäisen laatija on tunnettu nimi- merkki A. Pronin. Kirjoituksen on lähinnä aiheuttanut miimeksi ha- jotettujeii maltiopäimäin Viipurin lääiiin nuorsuomalaisten edus- miesten mastalanse Viipurin lää- nin tai seii ojan erottamisaikeita mastaan. 5iirjoittaja sanoo tah- lomansa kiinnittää huomiota tä- mäii mastalauseeii asialliseen puo- leen ja lohduttaa Venäjään liitet- tämän Viipurin läänin osan mäes- töä ensiksi sillä, etlä Venäjän edusk. lainsäädäntötyön säännölli- sesli edistyessä Venäjän kansa- laisten kaikki lailliset oikeudet tulemat yhä kestämämmiksi ja horjumattomammiksi ja että mit- kään ..maakunnalliset perustus- lait", kuteii Suomen perustuslaki eiivät kykene antamaan mainituil- 'c kansalaisoikeuksille sellaisen lu- juudeii ja horjumattomuuden mar- joakaan. Jo yksiii mapauttaminen suomalaisen oikeudenkäytön man- hentuneista, keskiaikaisista muo- doista olisi todellinen onni ja hy mä työ Viipurin läänin koko »vä estölle. Kirjoittajan mielestä on mah- dotonta epäilläkään ettet järkemä ja tulemia tapauksia aamistamaan kykenemä osa Viipurin läänin mäestöä pitäisi parempana sulau- tua maltiollisessa suhteessa mah- tamaan Venäjään kuin yhdistää kohtalonsa heikkoon ..perustuslailli- seen" Suomeen, joka yhä maan edistyy mallankumouksen tiellä sii- nä määrin, että sitä uhkaa joka hetki ..perustuslaillisten oikeuksien- sa" menettäminen. Eikä Viipurin läänin asukkaan tarmitse olla edes erittäin järke- mäkään ja poliittisesti kaukonäköi- nen ymmärtääkseen että on heille paljon marmempaa olla Venäjän ja Tsaarin miljoonia miehiä kä- lussaan runsas historiallisesti muokattu aineisto, joka ebjektiimi- sesti malaisee koko liykyisen Venä- jälle mihamielisten suomalaisten puolueiden ja menäläisen hallitus- mallan mälistä ristiriitaa. Eri- tyisesti tämä aineisto^ osottaa mält- tämättömäksi Viipurin läänin asettamisen nykyään menäläisen hallituksen alaiseksi. < Lehti lupaa piakkoin seikkape- räisimmin palata nuorsuomalaisen edustajaryhmän mastalauseen his- torialliseen osaan, joka muka stsäl- tää sanaattisten suomalaisten ta- mallisia määristelyjä. itiinpä nuor- suomalaiset edusmiehet metoomat senaattiin, joka ^Nikolai ensimäisen aikana muka selitti — kun oli ky symys Viipurin läänin eroittami- sesta — että asia oli maltiopäi- mäin ratkaistama. Silloin ole- mattomien maltiopäimäin! ilkkmi lehti. Vain tällaisten järjestelmällis- ten määristelyjen amulla onnis- tuukin suomalaisten saamuttaa ulkomaiden myötätuntoisuutta het- keksi. i Lopuksi lehti malittaa että suo- malaiset omat määriä tietoja le- mittämällä saaneet äskettäin joh- detuksi harhaan jonkun osan Rans- kan parlamentin jäseniä, jotka omat tehneet mastalauseen Suo- meii puolesta. Enin osa masta- lauseen allekirjoittajia on toki so- I fialisteja ja radikaaleja, jotka ma- : paamuurariuden ja juutalaisuuden . maikutuksesta kylmämät lemoito- ^ muutta ja epäjärjestystä kaikkialle. Kyllähän allekirjoittaneiden jou- kossa on muutamia kunnioitettuja- kin nimiä, mutta niiden osanotto tähän poliittiseen mielenosotukseen saa, muuta syytä ei lehti taas- kaan >.osaa keksiä, selmitykseksensä siitä etteimät he oikein tunne nii- den maltiollisten asiakirjain todel- lista merkitystä, joiden nojalla Venäjä ..sumereenisesti mallitsee" malloittamaansa suomalaista maa- kuntaa. Tämä tietämättömyys Suomen oikeudellisesta ja etno- graafisesta asemasta se marmaan- kin myös saa eräät ranskalaiset patriootit mertaamaan Suomen asemaa Elsass-Lothringin asemaan, mutta tässä he jättämät huomi- oonottaniatta erotuksen näiden maakuntain mäestön kansallisuu- dessa ja poliittisissa pyrkimyksissä. Kun Elsass-Lothringenissa elää , ranskalainen ajujamisto, jonka sil- ' mät omat kääntyneet rakasta Ranskaa kohti, ei Suomen suoma- lainen rotu tunne tällaista iveto- moimaa sille mierasta Ruotsia > kohtaa» eikä nykyisessä Ruotsissa- kaan kukaan ajattele Suomen ta j kaisin malloittamista. Henrikssonnin lesken luona. Sekä syötämää että juotamaa ei juh- , lasta puuttunut ja tarpeeksi käyt- timät niin torstaina vnsi 1 p. myyn va paaehtoisella huutokaupalla ti lallani N:o 150 Sotkaman ky lässä (Solan saarella) olkia, hei niä, eläimiä, kalanpyytöjä ja kai kenlaista taloustavaraa. Luote tuille myönnetään 6 kuukauden maksuaika. Sotkumas3a 24 p:ni Marrask. 1910. Jgrki Kuronen. joka tietää jättäneensä ta- Öö varoita hyyrinpantiksi, käy- ; n.uui niiii Ivieraat kuin isäntä, ^ vuorokauden kuluessa |f ' molempia, koska jälkipuheet suori- ^ perimässä, muutoin menette- |II h I 9 IIIU{|I;((II » [tettiin korkeassa oikeudessa. len kmn omiem kanssa - (Kansantajuis esti.) Ken on taloissa käynyt, Kierrellynnä, katsellunna. Tuman orret tutkiellut, Urkkinunna ullakotta. Permannoille pilkistänyt. Sepä tyysten tietänemi. Ett' on tyhjällä taloja, Joiss' ei jalasta ole, Kirmesmarreks' kuimapuuta, Eikä kärryn palstahia. Eikä lautoja laessa. Tuskin pimo pellamia. Hamppuja harakan syödä, Sekä lattia lamia. Työstä tyhjänä tupanen, Käsitöiden käyttelystä. Siksi laulan lallettelen. Virren pätkän mierettelen, Maamiestämme mano'an. Naista unhelan uralta. Kotityötä kosimahan. Käsitöitä käyttämähän. korkeassa oikeudess j Kemujen jälkeen lähtimät näet | itfe isäntä ja kaksi hänen ystä- 'määnsä luutnantti paroni Lorenz «Mellin ja Turun homioikeuden- j notario Samuel Tigerstedt kau- * pungille mellastamaan, i ?)ön hiljaisuudessa luutimat Karoliina Hirvonen, Niinivaara. Giton pitäjän lainajyvästöllä pidetään ^ kaupungin uneen maipuneet asuk- yt6skantc,a susi tnlsvan jouw- ;faat räiskymiä laukauksia silloin 56 - p . ai ^ n ®- - tällöin ikkunainsa ulkopuolelta. ^ Ratsumestari ja hänen tome- ^ rinsa humittelimat näet itseään ? ampumalla maaliin ja käyttimät .kirkon maimaisäijää maalitaulu- ! naan. Sitäpaitsi olimat tomeruk- i fet käyneet kaupungin mahtihuo- . neessa, ajaneet mahdin kadulle j sekä sieltäkin ampua räiskyttä- ! neet. j Tällaista ei tietystikään saanut . jättää sikseen. Olihan meillä jo ! silloin järjestysmiehiä ja järjes- ; tyssäännöt olimat marsin ankarat. Jo seuraamana päimänä eli helmik. pnä olikin kaupunginmiskaali M u i s t i l u u h u n' muistutte- Simon Lydman manuuttanut uv Leppälänpää, 24. 11. 1910. I. Puhakka. (K. S. 1 k.) i < i Ien. Muistappa, isäntä hymä, Tupas' orret tutkistella, Ullakkoas' urkkiella. Onko muodeksi marattu, Talohosi tarmepuita. Käsitöiden käyttellyksi. Jos on tyhjänä talosi. Paikat puista paljahana. Muista metsähän mennä, Tuoda puita tupahast, Valittuna, kuorittuna. Ullakolle asettele, Kuimamahan katoksehen. Puhu rengille, pakise. Pojillesi porisehe: Että silmin sihtailemat, Tarmispuita tarkastamat, Että tuomat tullessansa, Kuorman päällä kuljettamat, Suorapuuta, määräpuuta. Pitkin talmea pihahan. Entä emäntä sitten. Talon silmäksi sanottama? Tahdo peltoa palanen. Pelto paras pellamalle, Lisäsarka liinallesi. Suuri katras karitsoita, Emä-uuhoja enemmän. Noista karttumi kasanen, Työtä taimeksi talohon, Puhtehiksi paukutusta, Rukkihyrrän hyssytystä. Paljon pirran pärskytystä. Kangaspuiden kalkutusta. Siitä oppimi pojat. Rengit reippaiksi tulemat, Sekä taito tyttärien. Että piikojen edutkin Kohentmvi korkealle. Tuosta tuotanto tulemi, Heelmät alkamat näkyä; Kaikk' on kunnossa talossa, Re'et, kärrit ..reilassansa", ..Vaatemarren kaunistami", Kotipellon kasmannasta, Oman uuhon utimista. Valmisteista maljun naisen. Ottakaa opiksi tämä. Kirjallista. Ctttrt Ä)taa 1 6(i:ä mihko on iiyt ilmestynyt. Vaihtelema ja armokas on aina tämän teoksen sisältö, kuten näkyy tämän mihon sisällysluettelosta: Kustaa 2:neii Aadolf, kirj. pro fessori E. G. Palmen; Kansan- ^opisto, kirj. johtaja Roope Kojo- 'iieii; Tuberkuloosi ja sen mastus- Itäminen, kirj. tohtori N. I. Arp- pe; Henrik Gabriel Porthan, kirj. tohtori Gunnar Suolahti; Aptee- kit ja farmaseuttinen opetus, kirj. Onni Turpeinen. Teos on eden- iiiyt marraskuun 9 päiivään asti. Luonto tieteen walossa '■U:ä mihko on ilmestynyt, sisäl- täen kirjoituksia, joiden luulisi kaik- kia miehättämän: Miten meden alla työskennellään, — Muutto linnut, — Valtameren rannalla. Kaikki kirjoitukset omat loista- j masti kumitetut. .Katsauksessa' . », » , .. tieteen työaloille", kertoo Selma fdNlu, INNttCl Hällström sitkeähenkisistä eläimis tä ja merkillisestä laimamadosta. Vihon hinta 7.', p. , hot kämnerioikeuteen mastaamaan ! teoistaan. Parooni Mellin mäitti olemansa aiman syytön. Hän 'oli tamannut tomerukset kadulla ! ja koettanut heitä rauhoittaa. Ratsumestarin asianajaja Tor Höök ilmoitti, että hänen päämie- . hensä kylläkin oli, ilosta että jäl- leen sai nähdä kotikaupunkinsa ja ' oli pelastunut sodan maaroista, mellastanut jonkun merran to- ' rilla. s Vahtikin ilmoitti että ratsumes- tari ja notario olimat olleet röyh- keimmät. Juttu ei kuitenkaan päättynyt tähän. j Upseerit lähtimät takaisin sota- kentälle ja Tigerstedt sai yksin mas- tata koko jutusta. Oltuaan ensin useita kertoja poissa saapui hän mihomiimein huhtik. 19 pnäraas- tumanoikeuteen, jolloin koetti wäit- tää että miskaali Lydman oli me- netellyt määrin, kun hän oli an- tanut kaupunginmoudin, Johan Galleenin, joka on oikeudenpalme- lija kirjoittaa syytöskirjelmän eikä itse tehnyt sitä. Lydman ei näet osannut lukea eikä kirjoittaa, mut- ta oli jättänyt oikeudelle kirjoite- . tun syytöskirjelmän. Lydman se- . Iitti silloin, että hän oli sanellut - itfe kirjelmän ja Calleen ainoas- i taan sen kirjoittanut. Oikeus ! määräsi kuitenkin Lydmanin hank- kimaan itselleen asianajajan eikä i käyttämään oikeuden miehiä. Jut- tu siis lykättiin. Niin kämi lu- ' kemattomia kertoja. Väliin oli ^Tigerstedt matkoilla, mäliin oli ' taas Höökillä esteitä. Ratkais- fuksi ei tämä juttu tullut koskaan. . Vielä m. 1705 heinäkuussa huo- | mataan se oikeudenpöytäkirjoissa. ! mutta upseerit eimät enää pääs- jfeet mastaamaan asiasta. De la , Motte joutui Pultaman luona -mangikst ja mietiin Smolenskiin Pohjois-Venäjälle. Sodan jälkeen . korotettiin hän majuriksi ja sittem- ' min emerstiluutnantiksi. Hän . fuoli m. 1727. Paroni Mellinki : fai maistaa mankeuden suloutta. ! Hän kuoli emerstiluutnanttina w. Muisti luuhun muuttakaatte,' 1744. Tigerstedtkin lähti sotatan- Tämä rallini rapia, Runopätkä ruumatkaatte, Elonmuosiksi moniksi, Jkäpäimiks' itsehenne. Siitä puhuos kotona, Sukupolmille sanele. Seuroissakin selostele, Neumoele naapureita. Siitä koitumi kehitys. Käskysana käsitöihin. S. R:nen huonot seuraukset. ?umaus entisajan Turusta. Oli muosi 1702. Turkuun oli K. A. Jänvi: Harry. Romaani kansallisen he- rätyksen ajoilta. Kustan- taja Sanomalehti-asakeyhtiö Keski- Suomi Jymäskylässä. Siivuja saapunut lukuisasti miestejä Ruot- 253. Hinta 3 mk. Kirjan kansi- sin armeijan moittokulusta Itä- lehden on piirtänyt taiteilija Antti meren maakunnissa. ^Narman Halonen. luona sekä useissa muissa paikois- Suomalaisuuden moitto o,i tä- sa oli menäläinen armeija kärsi hän asti meidän suurin kulttuuri- nyt tuntumia tappioita ja ollut ivoittomme. Sentään tätä on merrattain mähän käsitelty kauno- kirjallisuudessamme. Tämän ro- maanin aihe on siitä saatu. „H a r- ryssa" ei esitetä mitään joukko- taist. kielikysymyksen aikoinaan hyminkin kuumalla arenalla. Te- kijä on keskittänyt aiheensa yhteen pakotettu peräytymään asemis- taan. Viestit olimat sitä iloi- semmat, kun useita turkulaisia palmeli Ruotsin sotajoukoissa ja oli siis mukana moitoissa. Kun muoden alussa lemisi kau- pungilla huhu, että Turun ja Porin läänin ratsumäen ratsu- terelle Ukrainaan. Pultamassa joutui hän niinikään mangikst ja hämiää sen jälkeen kokonaan. Kuoliko hän mankeudessa mai jäikö sodan jälkeen asumaan mie- raalle maalle, ei historia meille kerro. Kansan riento. Kunne riennät, kurja kansa, Kun oot outo ollessasi, Eläissäsi eloton. Kaikin kurjin kuoltuasi? Olet hylännyt hymän Jumalan Kiellät kaikkimaltiaankin; Luontoa luojana pidät, Kasmat ilman kaitstjata. Riettautta rinnassasi Kuolon marjossa maellat. Elämäsi ensi päimät. Vietät mimmassa pahassa. Pois panet pyhimmän kirjan, Rakkahimman raamattumme. Otat uuden uskonnonkin Lihallesi liemittämän. Nyt on rakettu raamattuja Aiman uudella opilla. Jolla kansaa johdatellaan, Eksytellään erhetyksiin. Nyt on papit heistä pahat. Kirkot kiinni pantarvia, Sakaristot salpa päälle. Pohjois-Karjalan Osuusmeijeriliiton edustajiston kokous pidetään Joensuun liiton toimistossa tors taina ensi joulukuun 15 p:nä kello 4 ip. Kokouksessa esille tulevista asioista on lähetetty kiertokirjeet jäsenmeijereille. Joensuu x fn 1910. Toimikunta. (K. S. 1 k.) Maanantaina Joulukuun 5 päi mänä klo 12 päimällä on »väliai kainen kuntakokous kunnanhuo- neella, jossa keskutellaan ja pääte- tään: 1) Annetaan talmitien wiitto- minen kirkolta Pielisjärmm rajaan. 2) Valitaan kuntaan lääkäri, jos ilmaantuu hakijoita. 3) Myönnetäänkö käsityökö»- lulle maroja. Juuka, 1!l / u 1910. T. Kiiskinen. Rasioaarati Osuusmeijerin Osuuskunnan kokous pidetään meijerillä joulu- kuun 12 p:nä klo 12 p löllöin päätetään lopullisesti meijerin ker- mameijeriksi muuttamisesta; ka- luston myymisestä y. m. mahdol- lisen muutoksen aiheuttamasta jär- jestämisestä; sääntöjen uustmises- ta y. m. Rääkkylässä 11 u —10. Hallitus. (ft. S. 1 k.) Uskonto ulos omesta. Viel' on pormarit pahoja. Eläessä estehinä. Kapitulit kaikkialla, Joista joutaisi jaella Tamarat tasahan panna. Musta on hengetär herännyt Hurjan kansan kaitsijaksi. Johtajaksi joukon tyhmän, Ohjaellut oppineetkin, Viisahatkin mietellynnä. Kielto julkinen Jumalan, Kaikissa on kaupungeissa; Si olla saloilla Suomen Tuosta opista osatta. Nyt on aika nuorten nousta. Astua alalle sille. Joka nostais nuorisoa Simistyksehen sisälle, Opintielle oikealle. Pidä rakasna raamattua. Kuule psalmistan sanoja. Puheita pyhien miesten. Apostolein aatoksia. Sananlaskut Salamanin, Lumusta tusinan merran, Ensi märssystä etenkin Löydät neumot nuorisolle. Vanhoillekin marotukset. Jussi. Ulkomailta. Tultva hukuttanut yli 1,000 ihmistä Intiassa. Saigonista, marrask. 22 p:nä. Rajut rankkasateet omat saa- neet aikaan suurta hämitystä An- namissa Kmang—Ngain maakun nassa. Enemmän kuin 1,000 henki löä on menettänyt henkensä ja noin 400 lotjaa on uponnut. Crippen mestattu. Lontoosta, marrask. 23 p:nä. Tohtori Crippen on mestattu. Hän kielsi syyllisyytensä eikä antanut minkäänlaisia selityksi.