•'t o 113 - tÄ!0. K A I K U. Perjantai a Syyskyy 30 -«»v.v:;-r. — Kuollut. Keskimiikkona tuoli Kokkolan Nkspihlajassa maanmiljelijän leski Susanna Amanda Pa- hikkala 0. s. Helander 78 muoden ikäisenä. Vainajaa jäi lähinnä sure- maan tytär, naimisissa tehtailija Iu- hani Pohjanpalon kanssa, sekä lukuisa sukulais- ja ystämäpiiri. — Oulujoen kunnan Pikkara- lan kansakoulu. Tehdystä esityk- sestä on kouluylihallitus katsonut oi- keaksi, että Pikkaralan koulun käsityö- huoneena saadaan käyttää tarkoitusta marten muokrattua pirttiä, mutta ai- noastaan tämän lukumuoden aikana ja ehdolla, ettei huonetta luomuteta muit- ten asuttamaksi. Samalla on ylihalli- tus maatinut piiritarkastajaa tiedusta- maan, milloin kunta ryhtyy rakenta- maan koululle omaa taloa seka aika- naan toimittamaan ivastauksen oman lausuntonsa kanssa ylihallitukseen. — Kttitvaniemen kansakoulu rettelöt. Kuten muistettanee oli Kui- maniemen kirkonkylän kansakoulun joh- tokunta kieltäytynyt antamasta mirka- mahmistuskirjoa johtajattarelle Jenny Maria Ellilälle muka siitä syystä, että kunta oli päättänyt muuttaa miran miesjohtajan toimeksi. Tämän johdos- ta on kouluylihallitus nähnyt hymäksi määrätä, että mirkaroahmistuskirja on säädetyssä järjestyksessä opettajatar Ellilälle annetrama sekä samalla huo- mauttanut, että puheenaoleman miran muuttaminen miesopettajan miraksi moi tapahtua masta sitten, kun mirka on joutunut amoimeksi. — Karungin kuntakokouksessa toimitettiin sääntömääräiset kunnan mirkamiesten maalit eroamismuorossa olemain kunnallislautakunnan jäsenten, kansakoulujen johtokuntain, taksoitus- lautakunnan, tilientarkastajain, pappi- lanrakennuslautakunnan ja tilattoman- mäestön lainakassan hoitokunnan jä senten sijaan. Käsiteltiin kysymys polttopuiden pilk- komisesta kansakoulujen opettajien huo neistoon. Asiaa harkittuaan katsoi kokous, että moimassa oleman kansa- kouluasetuksen 117 pykälän mukaan opettajalle palkaksi määrätty polttopuu ei sisällä mitään eri määräystä puiden pilkkomisesta opettajan huoneisiin. Niin ollen päätettiin siitä tästedes kieltäytyä. Kokouksessa malliisi se mielipide, että opettajalle henkisen työn ohella on, ei ainoastaan hyödyllinen maan myöskin tarpeellinen niin mähäinen ruumiillinen työ kuin puiden pilkkominen omaksi tarpeekseen. Wieläpä se möisi olla esimerkkinä jonkun armoinen. Kukkolan kansakoulun sauna ja kaimo päätettiin teettää tänä syksynä. Työn toimeenpano jätettiin koulun johtokun nalle. Käsiteltämäksi otettiin Kukkolan kan sakoulun rakennusasia ja mihin toimiin on ryhdyttävä sen johdosta, että ku mernööri kuluman syyskuun 8 päimänä antamallaan päätöksellä on melmoitta- nut kunnan ensi tuleman tammikuun 15 päimäksi laittamaan mainittu koulu piirustusten ja asiassa ennen tehtyjen päätösten määräämään kuntoon 200 markan sakon uhalla. Asiasta nousi raimokas, meluama keskustelu. Ura- koitsija ja hänen kannattajansa eimät malinneet sanojaan, maan singauttelimat oikein joukolla raakoja haukkumisia kou lun rakennustoimikuntaa ja kunnan hallituksen mirkailijoita mastaan, erit- täinkin kokouksen esimiestä. Wihdoin saatiin raimostunut joukko hillityksi kotouksen lopettamisen uhalla ja pää- tettiin, että pyydetään läänin arkki- tehtiä pitämään katselmuksen koululla ia antamaan lausuntonsa, jos koulu on tehty määräysten mukaisesti, tai jos ei, niin antamaan määräyksen siitä, mitä mielä on tehtämä. Mainitulla koululla on pidetty kaksi sominto oikeutta ja loppukatselmus- oikeus, jossa on määrätty melko pal- jon korjaustöitä, muun muassa perus- mksen teko uudestaan, mutta sitä eimät rakentajat ole kumminkaan täyttäneet. Urakoitsijan erotettua kykenemättömänä, omat urakoitsijan takaajat senjälkeen rakentajina. Urakoitsijan on onnistu- nut saada yli puolensadan kuntalaisen suostumus siihen, ettei hänen tarmitse tehdä sominto-oikeuden määräämää ra- lennusten perustusta uudestaan, maan nyt, kun kunta on melmoitettu sakon uhalla täyttämään määrätyt tehtämät rakentajain laskuun, niin siitäkös adres- fin antajain ja urakoitsijoin puolelta nousi jo kerrottu raimokas melu. Rakennusten perustusten huonoutta todistaa sekin, että io miime talmena yksi uuni alkoi melkolailla kallistua pois sijaltansa ja tilkitsemisen maja- muutta se, ettei pakkasilla saatu koulu- saliin lämpöä yli 10 astetta. Palo. — Notvaniemen lähetystön matkalta. Ennen on jo lehdessämme mainittu, miten Romaniemen kunta lähetti lähetyslön Helsinkiin pyytä- mään, jotta Romaniemen kirkkoherran maalissa melkein kaikki äänet saanut pastori A. Laitinen määrättäisiin kirk koherraksi sanottuun seurakuntaan. Lähe- tystö, jossa olimat asioitsija A. Mo- berg ja kauppias A. Kanerma, on nyt täyttänyt tehtämänsä. He omat käy- neet pääkaupungissa kirkollisasiain toi- tuskunnan päällikön senaattori Kraatzin puheilla ja hän oli lumonnut toimia parhaansa mukaan kerrottuun asiaan nähden. Samaa oli lumannut kirkol- lisasiain toimituskunnan esittelijäsih- teeri Karilas. Lähetystön matka koski mielä junain kulkua Romaniemelle, johon he pyysi- mät muutoksia, nimit. että se moitai- siin järjestää niin, ettei matkustajain joko Romaniemeltä tai etelästä käsin tarmitseisi yöpyä Kemissä. Asiaan antoi rautatiehallituksen päällikkö myön- tämän mastauksen, katsoen muutoksen muuten sellaiseksi, että sen möisi toteut- taa, jollei main tarmitseisi sentähden ottaa lisää mirkamiehistöä ja palme- luskuntaa. Mielä tullessaan käwi lähetystö Oulussa liikennepäällikkö Heleniuksen puheilla, joka kehoitti jät- lämään lainmukaisen anomuksen, aikoen puolestaan maikuttaa asian onnistumi- seen. — Kauppias Markukselan ra hojen waras tunnustanut te konsa. Romaniemellä miime miikon perjantaina pidetyssä poliisikuuluste- lussa tunnusti mangittu työmies Matti Tuominen, että hän t. k. 10 p:nä oli marastanut yöpaikassaan Olli Ankku rin talossa Ounasjoella romaniemeläi- seltä kauppias Markukselalta 900 mkaa rahaa ja kellon. Kuumotettaessa oli martaalla ai- noastaan 20 penniä. Muut rahat ja remolmerin sanoi hulikaanien t. k. 18 p:nä häneltä ryöstäneen. Tuominen on 22 muotias ja rippikoulun käymä- tön. - Automobiili Alkkulaan. Ensi kesäksi on päätettv hankkia auto- mobiili Alkkulaankin. Se tulisi kulke- maan joka päimä Tornion ja Alkku- lan mäliä sekä pistäytyisi toisinaan Pellonkylässäkin. — Saa nähdä jä- nistetäänkö, wai jääkö yrityspuuha todelliseksi. Ainakin sitä hartaasti täälläpäin toimoltaisiin ja hymään tar- peeseen automobiili meilläkin olisi. — Joen yli ajettu kärryillä. Romaniemellä on mesi Ounasjoessa niin mähänä, että muutamia paimiä takaperin niin sanotun Mitikanpään kohdalta, joka Romaniemen lossipai- kalia on alun toista kilometriä ylös- päin, hemosella ja kärryillä ajettiin Ou- nasjoen yli. Sellaista ei muisteta en- nen tapahtuneen. Kolmattakymmentä muotta sitten tosin Ounaskosken nis- kassa kahlaamalla mentiin Pullinnie- meltä joen yli, maan näin mähänä ei silloinkaan mesi joessa ollut. — P. P. — Hewonen ajoi pyörämie- hen Päälle Siikaioella miime perjan- taita masten yöllä. Kun suutari- ja nahkan malmistusliikkeen omistaja W. Hurtig ajoi Raahesta läpi öisin ko- tiinsa Ruukkiin pyörällä, niin ajoi jä- lessä tulema hemosmies hänen pääl- leen sillä seurauksella, että pyörä sär kyi ja mies sai useampia liemempiä mammoja. Hemosmies ei ollut tuosta mitään mälittänyt, oli main lyönyt hemostaan ja jatkanut kaimalta. Hur tig, jolla on toinen jalka niin huono, että kaiken ikänsä on liikkunut kaina- losauman nojalla, jota ilman hän ei moi edes seisoakkaan, oli tuosta sel- mettyään häätynyt konttaamalla me- nemään eteenpäin rikkinäinen pyöränsä mukana toista kilometriä, ennenkuin pääsi taloon. Oli sekin hemosmies liiaksi kylmämerinen, kun ei edes pitä- nyt tarpeellisena katsoa, miten siinä toiselle kämi. — Puukot heiluiwat. T. k. 18 pnä heiluimat puukot Vihannin kir- konkylässä oleman työmäenyhdistyksen iltamassa. Parhaillaan näytettäessä ..Taistelu ja epätoiwo"-nimistä kappa letta, innostuimat muutamat miinan millitsemät hulikaanit mellakoimaan ja saimat katsojat kauhun maltaamina pakenemaan noiden itseään muka so- sialisteiksi kutsumien mertajanoamia aseita. Seuran jäsenillä oli työ ja touhu saada noilta urheilta hulikaa- neilta aseet riistetyiksi. — Olisi toi- mottamaa, että samaset mellastajat muussa todellisemmassakin kuin puu- konheilutuksessa samallaista innostusta näyttäisimät. Muuten lienee turha heille raittiudesta puhuakkaan. — Cnsimäiset lumet tälle syk- sylle satoi Kuusamossa 18 p. t. k. — Mikkeli lähenee ja Kuusa- moonkin muistanemat saapua nuo kuu- lut mökäöljyn kauppiaat. — Jopa kuuluu niitä paikkakunnalle ilmesty- neenkin ja jotkut miinaanmenemät ei- mät ole edes malttaneet odottaa Mik- kelinpäimää, koska liian aikuisin näky- mät nahkansa iloliemellä täyttämän. Olisipa kauppiastenkin sopinut martoa mielä hieman, — pelkäsimät kai, että eimät ehtisi joka tilkkaa Mikkelinä myydä. Silmät siis auki ja jokainen mii- nakauppias nimismiehen tietoon, pä- nikat rikki ja hullauttama neste pitkin tannerta! Se on jokaisen oikean kan- salaisen melmollisuus nykyhetkellä, sillä nyt, jos koskaan, tarmitaan selmiä päitä ja terrvettä ajatuskykyä punnit semaan poikkeusasemamme maarat ja loukut ja siksipä sellainen, joka miinaa rakastaa, ei ole nyt ainoastaan ma- hingoksi itselleen maan myös sille kan- salle, jonka jäseneksi hän on luotu. Raitista mikkelijuhlaa paikkakunnal- lemme Loimottaa sydämen pohjasta Laurukainen. — Kestilän Hytvölänrannalta. Vuokralautakunta oli koolla kylässäm- me t. k. 5 p:nä ensikertaa. Syynin- ja tarkastuksen alaisena kuului olleen 4 tai 5 torpan tilukset ja kontrahdit. Asia sujui hymin. Kaikki 4 tai 5 torpan kontrahtikirjat tehtiin yhtenä päimänä. Ainoastaan muuan manttaalipomon eukko, jolla lienee ollut suurempi ääni- malta kuin toisilla, ei hymäksynyt tor- pan meroa eikä kuulu antaneen puu- merkkiään muokrasopimuksen alle, ellei meroa lisätä. Sehän on uudenaikaista. Puimakone on ryskänyt kylällämme Miikkoja, samoin on naputettu mars- töilläkin, joten on tultu näkemään mil- jan tulo. Ohrista kehutaan saataman hymä tulo, rukiista huononpuoleinen. Sanotaanpa I. T. Kankaan yhdestä ohrakuormasta saaneen 8 hehtoa. Olki on kasmanut pitkäksi. On tamattu yli 100 sentimetriä pitkää kauraa. Ohra- kin oli 147 sm. Säästämäisyyttä mai säästämättö- myyttäkö lienee, kun pakotetaan lapsia niin korvaan työhön kuin riihen puin- tiin. Niin on täällä tapahtunut. 10 muotias poika ja sisko alulla toista- kymmentä omat kahden puineet aiman täyteläisiä riihiä. ..Parrein on raha kaapissa kuin työmiehen taskussa", so- pii sanoa. — Rovaniemen Sinetästä 20. S. JO Koroa lumisade oli täällä t. k. 20 päimää masten. Se alkoi jo edelli- senä iltana, jatkuen aimo pyryilmana seuraamaan päimään. Lunta karttui noin 23 sm. mahmuudelta kaikkialle, muodostuipa huoneitten ympärille ja aitojen marsiin mähintään puolen met- rin korkuisia kinoksia. Vanhatkaan ei- mät sano muistamansa näin runsasta lumentuloa näin aikaiseen syksyllä. — Usealla on perunain nosto mielä kes- ken, jonka nyt lumisade keskeytti, tie- tymätöntä on, miten pitkäksi aikaa, kun lumi ei näytä sulamankaan. Tuuli on nyt pohjoisessa puhaltaen hymin kyl- mästi, sekä taimas pilmetön, joten on pelättämissä ankara pakkanen. Epätie- toista on, saataneeko maahan jääneitä perunoita ylös, ennenkuin ne paleltu- mat. Apeaksi käypi maamiehen mieli kaik- kea tätä nähdessä, kun työnsä tulokset melkein tyhjiin raukeamat, kuten nytkin kuluneena kesänä, sillä muoden saalis kaikesta laadusta on hymin niukka.— Heinät saatiin kyllä korjuuseen hymäin ilmain mallitessa, mutta sato ei ollut kun keskinkertainen ja alle siitäkin. Oh rasta tuli enimmäkseen hnono, joillekin keskinkertainen sato, kun parhaalla jy- mäin kasmuajalla oli niin ankarat hal- lat, että se turmeli jokseenkin pilalle suurimmalta osalta mielä leikkaamatta olleet, tuleentumattomat ohrapellot. Riihenpuinnin aikana olimat ilmat erit- täin suotuisia. Jymät tulimat hymin kemeitä ja mahmakuorisia, joten niistä ei tule kominkaan malloista leipää. Pe runasato tuli suurimmalta osalta huo- no, sillä keskikesästä asti mallinnut kui- muus ja aikaiseen tullut halla ehkäisi niiden kasmua, joten ne jäimät hymin pieniksi. Näinollen on tulos perunoista hymin pieni. Ei näytä maloisalta maamiehen tu- lemaisuus Pohjolan kylmää talmea mastaan lähtiessä. Halla on häneltä riistänyt suurimman osan työnsä tu- loksista. Ei hänellä auta lakkojen teko, maikka saisi kuinka pienen palkan työs- tään, ei kormausten eikä lahjapalkkioit- ten pyytäminen kärsimästään mahin- gosta. Nurkumatta on kestettämä kaikki ne erikoisrasitukset ja merot, joista muut kansanluokat saamat olla mapaat, kuten teiden ja siltain kunnossapito, kestikiemari- ja kyyditysrasitus y. m. Mutta miten toimottomalta näyttänee- kin tulemaisuus ja miten työläältä eteenpäin pääsy, niin pitäkäämme aina mielessämme, että «elämä on taistelua". «Vaikka kokee, eipä hylkää Herra." Kuten tunnettua, on eduskuntamme taas kokoontunut maamme pääkaupun- kiin käsittelemään ja ..lausuntoaan" an- tamaan niistä yleismaltakunnallisen lain mukaan annetuista Venäjän mi- nisterineumoston laatimista lakitekeleis- tä, jotka omat syntyneet maamme pe- rustuslakien mastaisessä järjestyksessä. Nyt jos koskaan on eduskuntamme näytettämä, omatko he todella kansan- edustajia eikä main turhanpäisiä poli- tikoitsijoita, tahtomatko tyynen ja asial- lisen harkinnan mukaan yksimielisesti torjua maamme perustuslakia ja sisäis- tä autonomiaamme mastaan tehdyn hyökkäyksen. Omathan äskettäin kaik- kialla maassamme pidetyt suuret puo- lueitten yhteiset kansalaiskokoukset mii- tanneettien eduskuntamme kuljettamaksi. Siihen mekin perä-pohjolaiset luotam- me, että „miel uusi päimä kaikki muut- taa moi." Näre. — Kuusamon Pohjanperältä 18 p:nä syysk. 1910. Vuodentulo saatiin tänne kaikesta miljalaadusta huononpuoleinen, huonompi kuin alussa aikaiseen kesäntuloon y. m. nähden saa- tettiin toimoa. Kylmä kesä, koleine pohjoistuulineen sekä osaksi mesi- ja ruostesateineen ehkäisi miljanjoudunnan, jota mielä halla harmaaparta kämi osaltaan runtelemassa, saaden aikaan ..siemenkadon", sillä eimät kuulu ohrat- kaan edes itämän. Usealla on siis ensi kemäänä siemenmiljakin haetta- mana. Synkkä epätoimo maltaa maamiehen mielen, kun milu mei miljan, joten on tyhjin käsin, suurten rahatarpeiden ahdistamana lähdettämä talmenselkään. Useain täytyy taas, talousaskareet jyr- jäydettyään, lähteä ansiotöillä, jos sel- laisia on säätämissä, hinkkaamaan jo- takin markkaa perheen elatusta sekä muita ..ulostekoja" marten. Mikä ei suinkaan ole kadehtittamaa, mutta köy- hän täytyy jotakin henkensä eteen koettaa. Asian niin ollen joutuu monesti ajattelemaan, kuinka tarpeellinen olisi saada rautatie Oulusta Kuusamoon, sillä ei täällä todellakaan ole niin mil- jamat olot, ettei sietäisi päästä edes kulkuneumojen kautta muun maailman yhteyteen, jotta meille poloisille kämisi elintarpeiden y. m. saanti huokeammaksi, eikä tarmitseisi tuhansien hemosparkain, usein yli moimainsa raskaita kuormia kiskoa. Mutta tämän radan saanti — ikänä kyllä — on mielä hymin hämärään tulemaisuuden merhoon kätkeytynyt. Eduskuntamme tosin miime syksynä puolestaan myönsi rautatietutkimuksen puheena olemalle ratasuunnalle, mutta tämä, kuten muutkin sisäiset uudistus- kysymykset, tullenee Pietarissa saamaan osakseen moittamattomia mastuksia. Hartain toimomme kuitenkin olisi, että hallitsemissa piireissä kohdeltaisiin tätä tärkeää uudistuskysymystä erityi- sellä myötätunnolla sekä päätettäisiin tämä ei ainoastaan koko laajan itä- pohjanmaata, maan myöskin Suomen maltio- ja rautatietaloutta hyödyttämä Oulu—Kuusamon rata rakennettamaksi niin pian kuin mahdollista. —o —k—a. — Kuusamosta. Kesän kauneus on kadonnut, maloisat yöt pois mieri- neet, kedon kukkaset lakastuneet, heinä- miehen miikatteen ankarat iskut omat kaataneet tuoksuaman nurmen. Mutta sekin on luojan säätämä toimi ihmis- kunnalle, että ensin aherramme eläi- mille taimeksi ruokaa, sitten masta it- sellemme emästä. Kyllä nyt sopiikin maanmiehen askareitaan toimittaa. Heinätyöt saatiin loppuun suorite- tuksi Pentukin edellisellä piikolla kau- niitten ilmojen mallitessa. Heinämuosi tuli tamallisen hymä. Leikkuutyöt omat samoin loppuneet. Kyllä olikin suotuisa ilma elonleikkuu- aikana. Ei näy pitämän paikkaansa manha sananlasku, että ..kun on kui- ma miikatteen kapula, niin on sirpin pää märkä." Elo kyllä oli mihantaa, mutta halla antoi kiirettä. Perttulin aikana halla merkitsi perunan marsia eikä rukiit ja ohratkaan jääneet ter- meiksi marsinkaan syrjäseuduilla. Siinä suhteessa ei siis saatu täyttä muotta, maikka kasmullisuus olikin rehemää. Mutta maanmiehen on otettama kaikki kärsimällisyydellä mastaan ja lähdet- tämä koman talmen maltaa mastaan taistelemaan. Sellainen on pienmil- jelijän asema pohjolassamme. Eipä sitten muuta kuin merotaak- koja suorittamaan. Niitä kyllä maan- miehen hartioille täälläkin säälimättä marataan. Mutta omathan esi-isämme ennenkin komia kokeneet. Pitäisikä mei- dän helpommalla päästä? Metsämarjoja ei ole saatu ollen- kaan. Hilloja ei ollut ensinkään, mus- tikoitakin main jokunen, puolukoitakin näkyy tuleman mähän. Metsälmtuja sitä mastoin näyttää oleman runsaasti ja siksipä kuuluu pys- syjen paukkumista ja koirain haukku mista monelta suunnalta. Vatsatautia on runsaasti liikkunut Kuusamossakin. Sitä potemat sekä lapset että aikuisemmatkin. Sulkuys- kää on lapsissa. Se on ankarinta laatua ja tahtoo aiman tukehuttaa. Sipi. — Kirje Witorniolta 19- V j IO Pakkanen on täälläkin turmellut miljat ja perunat niin, etta miimeksi- mainitusta on sato tullut kerrassaan huono. Vieläpä satoi luota t. k. 20 päimää masten yöllä noin 10 senti- metrin mahmuudelta, perimain ollessa silloin mielä enimmältä osalta otta- matta. Erittäinkin olimat kirkonkylä- läisten perunat mielä maassa. Itämältä näytti, kun laajat peruna- maat olimat noin mahman lumipeit- teen alla, joka sitäpaitsi oli mielä sitkas sulamaan, kun ilmat olimat kylmät. Oikeus alkoi istuntonsa t. k. 23 p:nä kirkonkylässä ja kuuluu- kin juttuja riittämän aina neljäksi mii koksi. Siitä päättäen ei Mtorniolla ole mielä käräjäkiihko loppunut. Paljon kuuluu oleman mitättömiäkin juttuja, joista sopimalla ja mielä hel postikin möisi päästä, kunhan main paha sisu myöten antaisi. Ei näytetä ajateltaman sitä, ettei kunnia oikeu- dessa parane. — Kultainen sominto ja anteeksiantamaisuus on kaukana, manha-Aatami se main käräjänkämi- jöidenkin rinnoissa riehuu ja lisäksi ilkeä moitonhimo, joka lähimmäisen heikkouksille irmistelee. Joenperkkaus on parhaillaan täällä käynnissä, sillä mainittamaa Ka- ranneskoskea ampumalla parannetaan. Nyt onkin hymä perkata jokea, kun mesi on siinä niin kuimana, etteimät manhatkaan muista näin kuimaa syksyä olleen. Punatautiin sairastui masta paikkakunnalla eräs nainen. Tautia ei ole täällä päin edes koskaan kuultu- kaan, saati sitten mainittu. Useita muitakin liemempiä taudintapauksia on sattunut. Muuten on kuolemaisuus ollut harminainen. — Kirje Kolarin SiePPijär Meltä. Harmoin näkee kirjettä Kaiku- lehdessä meidän paikkakunnaltamme, maikka täällä nytkin on komat touhut Tukkiliikkeet omat olleet suuret ja isoja rakennuksia rakennetaan niinkuin tu- lessa. Nytkin on täällä kaksi uhkeaa rakennusta tekeillä, nimit. metsänhoi- tajan mirkatalo ja kansakoulu. Raken- nukset saadaan molemmat asuttamille tänä syksynä. Tuhansia on näissä rakennuksissa liikuteltu rahaa, mutta ei rahoista ole paikkakuntalaiset tulleet saamaan paljon mitään, sillä raken- nukset omat urakkamiehillä rakennetta- mina ja ne omat melkein kaikki muilta paikkakunnilta, joten täällä asumat saa- mat katsoa syrjästä, miten muualta tulleet rahaa määntämät. Tukkiliikkeet tulemat ensi talmena taas ehkä isonpuoleiset, jos maan se- naatti hymäksyy laikki tehdyt metsä- kaupat. Tukkihommat omat päässeet täällä huonolle kannalle, kun täällä toimimat enimmäkseen ruotsalaiset yhtiöt. Ne näet tuomat Ruotsista enimmän osan työmäkeä ja maksamat tietysti näille paremman palkankin kuin suomalaisille. He saamat malita parhaat metsätkin ja suomalaisille annetaan main mitä ruotsalaisilta liikenee. Niinpä kämi miime taimenakin. Mutta siitä huoli- matta meni täällä eräs ruotsalainen yhtiö konkurssiin, nimitt. ..osakeyhtiö Bätkärnäs". Tämän kautta koitui isoja mahingoita koko Kolarin kun- nalle. Mainittu yhtiö on paikkakun- nollamme harjoittanut^ liikettä useita muosikymmeniä ja sillä on ollut aina suurimmat ajopaikat hallussaan pitkin Tornionjokimartta, mutta yhtiöllä ei ole juuri koskaan ollut maraa maksaa työmiehilleen palkkaa. Sitten kun on monen pyynnön perästä saanut tilin, niin on sanottu, että ei ole rahaa, mutta parin tai miimeistään kolmen miikon kuluttua saadaan rahoja ja niin on rahantuloa odotettu muosikausia, mutta sitä ei ole kuulunut. Sanotulla yhtiöllä on ollut tapana pitää ruoka- tamarankauppaa, jolla on kiskottu mo- ninkertainen hinta suuhunpantamasta, joka on usein ollut sitäpaitsi mielä ol- lut pilautunutta. Viime muonna ei miimeiseltä ollut edes sitäkään, ei ruo- kaa, ei rahaa, mutta työtä maan teh- tiin, sillä yhtiön pomot koettimat par- haansa mukaan houkutella työmiehiä. Kummalta tuntuu, kun ihmiset olimat mielä niin hulluja, että ne, joilla oli joku markkanen rahaa takanaan laina- simat mielä senkin yhtiölle, jotta se moi maksaa etempänä olemille työpal- kan. Odotettiin sitä rahapostia, että koska se sieltä tulee, mutta sitäpä ei kuulunutkaan. Viimein kumminkin saapui niitä yhtiön konttoristeja, joit- ten piti tuoda rahaa tullessaan. Sil- loinkos riennettiin rahapajalle toimossa, että nyt sitä sieltä lohkiaa oikein aika- lailla, mutta tuhaksi raukesi toimo. Sanottiin heti tuleman rahoja ja niin sitä taas odotettiin sitä rahapostio niinkuin kuun nousua. Kämi joku ja epätoimoiseksikin. Työmiehet omat kyllä saaneet asiamiehekseen maratuomari A. Seppäsen, joka malmoo työpalkkoja konkurssipesässä. Saapa sitten nähdä, miten siinä käy. Ei mielä ole kuulu nut mitään. Aikahan sen näyttää. Odotetaan taas maan rauhasia niin- kuin on tähänkin asti tehty. Eräs odotramainen. — Kirje Knolajärwen Palo- perältä syysk. 25 p:nä 1910. Riihenpuinti on paremmin lop- pupuolella täällä Paloperälläkin ja on jo muutamilla kaikkikin, mutta nurku- mielellä täytyy maamiehen Miljaansa korjailla talmen märäksi, sillä halla, tuo pohjolan tunnettu mieras, kämi ahmimassa mähäifillä mainioillamme, jättäen main maamiehelle huonoa kuor- ten sosua ja mieden parhaan mukanaan peltojen mielä mihantana ollessa. Kipiässä pasti n tarpeessa oltaisiin Kuolajärmen Paloperällä, sillä tänne ei saa minkäänlaisia tietoja, maikka nykyisin omat niin painamat kysymykset maltiolliseltakin alalta. Kyllä tänne on tilattu 5:det lehdet, mutta niitä ei tule kuin muutamia ja miela repaleinakin. Toimomme siis, että puuha mihdoin- kin toteutuisi ja tännekin saataisiin maa- laiskirjeen kantaja, jotta lehdet ehyinu ja tuoreempina kuin tähän asti, kotia lähemmäksi saapuisimat. — Sietäisipä postihallituksen meitäkin mähemmin pyytämiä muistaa, koska se kuulee maateliaampiakin. pifhi uutisia. — „ Liitto" adressiasiasta. Eilinen „Liilto" on nähnyt hymäksi pääkirjoitukseensa sisällyttää seuraaman tunnettuun nuottiin käymän lauseen adressiasiasta: „Mutta kun jo ennen kuin itse adressin tarpeettomuudesta tai tarpeellisuudesta edes keskusteltiinkaan toiselta puolen ed. Neman- linna paljasti ne mielipiteet ylen räikeästi, mitä tuon adressin tulisi sisältää, nim.mil- tei suoranaisia sitoumuksia suuriinkin myön- nytyksim, jos ne main laillisesti esitettäisiin, jollaisiin todellisuudessa main sangen pieni osa kansastamme summamutikassa uskaltaisi suostua" j. n. e. „Liitto" ei kuitenkaan moine okla tietämä tön siitä, että adressialotteen allekirjoittajina oli kaksi maalaisliiton johtomiestä ja että maalaisliiton eduskuntaryhmän enemmistö kannatti adressin lähettämistä hallitsijalle. Niinikään on yleisö saanut sanomalehdistä lukea, mitä adressialotteen allekirjoittajat tahtoimat adressissa sanottamaksi. Näitten allekirjoittajien joukossa oli myöskin ed. Nemanlinna, joka eduskunnassa puolsi ad- ressia, mutta ei sitä tehdessään puhunut mitään suoranaisista sitoumuksista siinä mielessä kuin „Liitto" näkyy lukijoilleen us kotteleman. Toista on saada sanotuksi, etta eduskunta on malmis laillisessa järjesty! sessä ristiriitoja synnyttäneistä kysymyksistä nemvottelemaan ja — miksipä ei — teke mään myönnytyksiäkin, mikäli ne näyttä mät oikeutetuilta ja omat sellaisia, joihin maan edun kannalta moidaan suostua. Toista on antaa suostumuksia ja „summa- mutikassa" myöntyä kaikkeen. Jälkimäistä laatua olemia suostumuksia ja myöntymyk siä emme tiedä minkään ryhmän tässä maassa milloinkaan tehneen tai tahtoneen tehtämäksi. Niitä on ollut ja näyttä yhä oleman ainoastaan niitten mielikumituksessa, jotka tahtomat käännellä tosiasioita toisel laisiksi kuin mitä ne todella omat. Hm. * — Luja ukko on Kuolajärmen Hirmas maaralla asuma Simo Kuusela, sillä lian, huolimatta yli seitsemänkymmenen muoden ijästään on kulkenut koko kesän niityllä, ku ten nuoremmatkin ja ei ole manhuudestaan huolimatta silti kuin yhden ainoan kerran keskellä rupiamaa istahtanut ja pannut piippuun, mutta ei sitäkään malttanut lop puun polttaa ennenkim taaskin lähti muil ten mukana heilumaan. — Niin se Simo, mutta kuinkahan moni sillä ijällä mielä töissä pyörii. * — Suomalaiset woittancct. Tukholmas ta -ti P. Niklander moitti tänään kuulan- lyönnissä saamuttaen 25,2!» metriä. Juok- sussa 10,000 metrin matkalla moitti Koleh mainen, aika 82 min. 30 sek. — Paljon lnnta sodankylässä. Miime miikolla satoi Sodankylässä niin paljon lun- ta, että karhujen kiertoon jo on ryhdytty. - P.-P. * — W. P. Ku» elämissä kumissa on taasen uusi ja katsomista ansaitsema oh- jelma. <§> mustia ja ❖ Galvanoituja m kaikkia kaupassa käypiä lajia sekä Muualta Suomesta. l'fftci Meloja» Imskilli Viime maanantaina antoi nuori oululainen sämeltäjä, L e e m i Ma- d e t o j a, kerrassaan onnistuneen sä- mellyskonserttinsa Helsingissä. Lai- naamme tähän pääkaupungin eri leh- tien yksimielisesti kiittämiä armosteluja. Uusi Suometar lausuu miime tiistain numerossaan m. m.: ..eilen esittäytyi yleisölle nuori pohjoispohja lainen, jonka kirkkaat soitinsämellykset, alkajan töiksi erittäin etemästi sepite- tyt, jäntemästi suunnitellulla rakenteel- laan ja elämällä, raikkaalla sisällöllään osottimat tekijässä asuman todellisen kipinän, inspiratsionin. joka miittaa lamealle ja muotokymyn, joka todistaa tamallista harminaisempaa älykkäisyyt- tä. Valmiilla, kypsillä kamarimusiikki- ja orkesteriteoksillaan L e e m i Ma- d e t o j a yhdellä otteella asettui sä- meltäjiemme parhaiden joukkoon. Ilta oli hänelle täydellinen moitto, jolle myöskin lukuisan, innostuneen kuulija- kunnan sydämelliset suosionosoitukset antoimat ulkonaisen mahmistuksen. Madetojan musiikin luonne on ma- kama, miehekäs. Hartaat, melkein us- konnolliset hymnilaulut soimat usein sen keskeltä ja silloinkin kun sämeltä- jä tahtoo leikillisempiä sämeliä heläy- tellä, on niiden pohjasämy totinen, tumma." Suomalainen Kansa taas: Pyimakön@ita 5 Sifppykoneita ja Viskuukoneita myyvät halvimmalla Rautakauppa Oulussa. SiDuffiSfe ■i wwwkEIPJJJP- 1UL JLI JljHH|lV» 1 |I|UIW I-"- Il-T I llffl-r-jfilllMMM* » % J Oppikirjoja ja Opetusvälineitä sekä kaikenlaisia Koulutarpeita B. B. Bergdahlin Kirjakaupassa. Kirkkokatu 17. sss: ..Eniten huomaa nuoren sämeltäjän mainion muoto- ja kehitys-aistin, jo- ten eri sämellykset tekemät eheän ja kokonaisen maikutuksen. Teemojen kehit- tely on johdonmukaista ja älykästä. Orkesterikappaleissa tulee edellämainit- tujen amujen lisäksi kerrassaan onnis- tunut ja onniteltama orkesteeraus. Hämmästyttää aiman, millä malmiilla ja hienolla märikkyydellä hän yleensä kappaleensa soitintaa. Tässä suhteessa oli jokainen orkesterisätvellys suoras- taan „yli hymän". Helsingin Sanomat: Har- moin saa palata ensikertalaisen konser- tista niin suurella tyydytyksen tun- teeella kuin eilen Leemi Madetojan sämellyskonsertista. Harmahan meistä suomalaisista on marustettu niin run- sailla hengenlahjoilla, marsinkaan luo- man taiteen alalla, että hän niillä aiman tuota pikaa möisi ..lyödä itsensä läpi", mollottaa yleisön yhtenä ainoana il- tana. Nuori sämeltäjä osottautuu erittäin kymykkääksi orkesterin käsittelijäksi ja laajempienkin muotojen hallitsijaksi. Leemi Madetoja on siinä, kuten yleen- säkin, harminaisen itsetietoinen, suurin piirtein liikuma sämeltäjä, josta jos kestään moi hymällä syyllä sanoa, että hän tietää mitä tahtoo, on päämaalis- taan täysin selmillä. Kaikki pikkumai- nen näperteleminen, kaikki hapuilemi- nen on hänelle tuiki mierasta. Harmo- niikka ja metodiikka, erityisesti jälki- mämen, joka monella alottelemalla on suuresti kehittymätön, syntymät hänen tuotteissaan — sen käsityksen ainakin kuulija saa — aimankuin itsestään, etsimättä ja tekemättä. Leemi Madet- oja on harminaisen lahjakas, mutta senlisäksi hänessä on suurimmassa mää rin tarmoa ja sitkeyttä — sen huomaa hänen tuotteistaan, ja se seikka on hä- nen mastaiselle kehitykselleen ainakin yhtä tärkeä tekijä." Konsertissa esitetyt kappaleet olimat 4-osainen sinfooninen sarja. Juhlamarssi, Karkelo, Shakkipeli, jonka osasta Miekkatanssi H. S. lausumat: ..Miekkatanssissa tekijä kokoo koko soi- tinnustaitonsa ja rikkaan mielikumituk- sensa, aikaansaaden märiesektejä, joita moi sanoa suorastaan neronleimahduk- siksi." Kuten jo olemme sanomalehdistä lu- keneet,lähtee nuori sämeltäjämme kon serttinsa jälkeen ulkomaiselle opintoret- kelleen maltiolta saamillaan apurahoilla. Seuratkoon häntä onni ja menestys matkallaan, jonka tuloksita synnyinmaa ja etenkin oululaiset tulemat paljon toimomaan. Sukuelämä ja nykyaika Kirjoittanut Henrik Berg, suom. Paavo Virkkunen. Hinta 2:75. Lukekaa ja ajatelkaa Yrjö Weilin & Kurnpp. Osakeyhtiö, Helsinki. 2: —, 2: 50, 3: — ja 3: 50, Mignon- lamppuja I 4: —, Mixugenpattereita 1: —. Mignonpattereita I 2: —, Heh kulamppuja —: 50, 1:— ja 1:25, .Mignon I 1:— ja 1:50. Paras hehkulamppu valasee hyvin heikommallakin patterilla. Jos pa rempi hehkulamppu, niin suhteelli nen korotus lampulle. LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä Rovaniemellä. Omassa talossa. Palokunnantaloa vastapääiä. Hintaluetteloja lähetetään pyynnöstä uvui', *i' luyui I *>'•?*! ( f -i .. »>»>!>>»,ID • -- nnn~"lMirBi rii Marttinen & K:ni Kirjansitomo «Utas. Pekurin talossa. » Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat.— Puhelin 3 82. — Sanomalehdet. Kirjailija Pekka Brofeldt on pyytänyt mapau- tusta ..Kotimaan" mastaaman toimit- tajan tehtämästä, jääden kuitenkin leh- den toimituksen- jäseneksi kuluman muo- den loppuun. Mastaamaksi toimitta- jaksi eroaman sijaan tulee pastori A. W. Kuusisto. Toimitussihteerinä py- syy edelleen maisteri Toimo Helo. Toimituksen jäseneksi ensi muoden alus- ta on mainitun lehden johtokuuta kut- surut pastori Toimo Waltarin. — Suomalaisuuden tvoitto. Oikeusneumosmiehen maalissa Wiipu- rissa tiistaina moitti suomenmielisten yhteinen ehdokas maratuomari Eino Nyyssölä, saaden 7 A S(U ääntä iM»(i äänestäjältä. Ruotsinmielisten ehdokas maratuo- mari K. Ängelin sai 5,62:2 ääntä 382 äänestäjältä. Mään hajaääntä ei annettu. Osan- otto maaliin oli erittäin milkasta. Olisipa tässä oululaisillekin oppi- mistä. — Epäilhttäwä sairaustapaus Turussa. Turussa sairastui miime maanantaita masten yöllä pyhämaa- laisen halkojaalan ..Jalon" laimuri Johan Lindholm ja hänen mainionsa Hilda epäilyttämään sairaustapaukseen, joka muistutti koleraa. Sairaat on miety Turun kunnallissairaalan kolera- osastoon ja jaala on eristetty. Lai- muri ja hänen maimonsa omat kerto- neet syöneensä menäläisiä omenoita. Näytteet sairaiden ulostuksista omat lähetetyt Helsinkiin. Tutkimus on kuitenkin osoittanut, ettei tauti ole koleraa. On^ huomattu, ettei Viipurissa tuonnoin eristettyjen erään mirolaisen ja menäläisen ulostuksissa ole kolera- basilleja ja on annettu määräys, että heidät on laskettama kolerasairaalasta. Koimiston kolerasairaalassa hoidos- sa olema matruusi Juho Heino on nyttemmin hamaittu termeeksi. — Joensuun markkinoilla wa- rastettn 13,300 mkaa. Miime lauantaita masten yöllä marastettiin Joensuun seurahuoneella eräältä toi- minimi Gutzeit & Kump:n tukkiasioit- sijalta Millmanilta, joka ryhtyi muu- taman juoppojakin kanssa korttia pe- laamaan, \'),200 mkaa. W. huomasi markauden masta seuraamana päi- mänä.