t.suvsntsins toukokuun 21 p:nsi S M ki:o SS lSIV Painomavaus. On tiettyä, etteimät sosialistit ollenkaan Välitä siitä, mitä painova paus käytännössä merkitsee; useim massa tapauksessa he eivät sitä tiedäkään. Heidän mielestään on Vapaus, jolla sanalla niin use:n ko meillaan, useimmisia tapauksissa samaa kuin Vallattomuus, mielivalta ja täydellinen ede?wastuuttomuus. Heidän silmissään on kaikki se rvzpa- uden Vaatimaa, mitä he itse tahto mat tehdä, kun taas »porvarillisen" maailmankatsomuksen edustajat aina toimimat muka itsevaltiuden ja sor ron kätyreinä. Kumaamimpia todisteita käytän» nölliseStä elämästä on se, että sosia listit vetivät kaikkia työmiehiä ole maan sosialisteja. Toisin sanoen: ihminen ei saa työllään ansaita toi meentuloansa tunnustamatta samalla sosialismin oppia ja maksamatta eri tyistä meroa sosialististen tarkotus- perien voitolle saattamiseksi. Po rvarillinen työnantaja sitämastoiu ei kiellä työnansiota keneltäkään pelkäs tään sen tädden, että työnhakija on sosialisti. Mapauden kannalta siis kylläkin valaisema todistus siitä, millä puolella mapaus tunnetaan, millä ei. Selvimmin tämä mapauden Vää rinkäsitys ja wäär in kä yttämi- n en ilmenee kuitenkin sosialistisessa sanomalehdistössä, joka pitää itseään oikeutettuna esiintymään kaikkia ei- sosialisteja ivastaan aiman miten heitä kulloinkin humittaa ja heidän edulleen parailen sopii. Luonnollisena seurauksena on tietysti ollut ja on maatakin oleva, <ttä sosiaiistitehdet saamat usein tekemistä „porwar.lli- sen oikeuden" kanssa, joka on taval lisesti pakotettu käyttämään sitä aino ata keinoa, mikä tällaisissa tapauk sissa on mahdollinen, nim. sopimalla rangaistuksella ehkäistä vastaista oikeuden loukkaamista. Mutta tämäpä onkin sosialistien mielestä mallan liikaa ja komin nu rinkurista. Sosialistilehdet koettamat yllämainitunlaisen tapauksen sattu essa mahdollisimman räikein närein kumata kaikellaiset painokanteet aino- astaan pormarillisten ilkeämielisiksi hyökkäyksiksi sosialistien äänenkannat tajia Vastaan. He wakuuttelewat, ettei ainakaan heikäläistä sanomaleh tiä saisi syyttää yhtään mistään, koska maassa kerran on painomapaus. Tämä mapaus on heidän mielipi teensä mukaan sellainen, että ken hy- wänsä saa julkisessa sanomalehdessä kirjoittaa kenestä tahansa mitä kul loinkin lystää. Sen Vuoksi saamat sosialistilehdiltä tuulla kunniansa tuomioistuimet ja kaikki miranomai set — kaupan päälle yksityisetkin jotka main uskaltamat maatia paino vapautta määrinkäyttämitä kynäili jöitä tilille sanoistaan. On tietysti turhaa yrittääkään selittää näille kynäilijöille, mitä Va paudella on kautta aikojen ymmär retty. Mutta suuren yleisön sietää tuntea asiaa hiukan oikealtakin puo lelta. MapauS — erikseen lausunto- ja sanamapauS — on kalleimpia ihmi sen oikeuksia, oikeus, joka samalla myöskin melmoittaa s. o. määrää welwollisuuksia. Kun maltio perus tuslain säädöksellä tunnustaa esim. sanaivapauden, ei se suinkaan merkitse sitä, että maltio olisi lakannut edel leen maatimaSta jokaista kansalaista noudattamaan maltiota itseään koh taan kaikkia niitä melmollisuuksia, I kuutuksen suuren merkityksen, mut!a jotla jokaisella kansalaisella sitä koh- z huomautti samalla asian uutvudesta, taan on. Kun ottaa huomioon, että! jolla vielä ei ole mitään täyännöl- painomapaus on luonnoltaan sein-: listä pohjaa ja jonka muodosta Vielä moinen, että merrattain Harmat yksi tää nämä yksilöt Vapaiksi niistä welwollisuuksista, jotka kaikilla kan salaisilla on sekä yleisöä että yksityi siä kansalaista kohtaan. Senpä muoksi painomapauden ohella on niissäkin maissa, joissa painomapaus on manha ja mahdollisimman laaja, samalla erityiset lait, joilla maltio on turmannut itsensä ja yksilönsä pai nomapauden Väärinkäytöksiltä. T '.ti vaoauden ja welwollisuuk- sien keskinäistä suhdetta eimät järke- mZt ihmiset ole unohtaneet silloin kaan, kun kansa on elänyt kaikkein suurimman mapaus-ihanteen huuma uksessa. Niinpä ..JHmis- ja kansa- laisoikeuksien deklorationi", jolla pros. Jellmek, Vertailemilla eri mai- den oikeuss.adöksiä, ensimäisen ker- r^n suorimmin ja Varmimmin mää ritteli m. m. painomapauden, lausuu: »Ajatusten ja mielipiteiden mapaa julkaiseminen on yksi ihmisen kalleim pia oikeuksia. Jokainen ranskalainen moi siis puhua, kirjoittaa, painattaa Vapaasti, mutta hänen on mastotta- ma tämän mapauden määrinkäyttämi- sestä lain määräämissä tapauksissa." Sama ajatus ilmevee myöskin Rans kan perustuslaeissa: ..Mutta kun Va paus ei ole muuta kuin nioida tehdä kaikki, mikä ei loukkaa toisen oikeuksia eikä yleistä turwallisuutto, moi laki määrätä rangaistuksia niistä teoista, jotka, loucaten joka yleistä tarralli- suutta tai toisen oikeuksia, olisivat Vahingolliset yhteiskunnalle". Eiv^kä kai meidän sosialistimme toki tahtone Väittää, että Riuskan Vallankumousmiehet eimät clisi kösit- täueet Vapautta ja tahtoneet turvata sitä kaikkein laajimmissa muodoissa. Meidän maamme paino-oloja koske massa lainsäädännössä vn juuri aukko siinä, ettei ole olemassa paino» Vapaudet- Väärinkäytöksiä ehkäisevää lakia. Minuksi säädetty painolaki, josta ennakkosensuuria koskema sää dös on kumottu, ei enää läheskään Vastaa nykyajan Vaatimuksia. Vii meisille säätyvaltiopäiville annettiin- kin asiasta arm. esitys, mutta sää tyjen tekemäin muutosten tähden ei sitä mahwiste!tu. Sittemmin kasit- teli lv.n 1907 eduskunta asiaa edus- kantaesityksenä, mutta ei silläkään ole pääs-y mihinkään tulokseen. Marsinaisen painolein säätäminen olisi kuitenkin mitä toivottavin, ja mainitusta cduskuntaesityksestä päät täen olisi helposti eduskunnan myö tävaikutuksella saotaVissa semmoi nenkin, joka Vastaisi nyky-?ian Vaa timuksia. On tietysti aiman eri asia, tyydyt- se sosialisteja. Mutta siitähän nyt ei kerta kaikkiaan ole niin komin suurta lukuakaan. Guskunta. . M-istNts ltölimMz 18 p. Ns k i.v. Kuten lehtemme wiim? n:ssa mai nittiin, ohettiin ainoaan käsitelyyn työvLenasiain mc-Iiokunnon mietintö äittystvaknntnkse» aikaansaamista tarkoittawien anomus- ehdotusten johdosta. Ed. Hilja Pärssinen puhui Vastalauseen puolesta ehdottaen sen hyväksyttäväksi. Lisäksi puhuja Viit tasi asian kehitykseen ulkomailla sekä sen suureen merkitykseen tulemien poi mien kehityksessä. Ed. Salmi puhui samaten Vas talauseen puolesta, Viitaten marsin kin porvarillisten naisedustajiin asiaa kohtaan osotamaan penseyteen. Ed. A. Hjelt myönsi ä .tiy ?wa- löt omasta kohdastaan joutumat tätä Vapautta käyttämään, olisikin määrin maltiovallun puolelta pääs- ollaan eri mieltä. Puhuja j.-usui, että Vastalauseen tekijät ovct sekot- taneet asiassa selmät eri merkitystä olemat sanat ja siten saattaneet se kaannusta ja Väärinkäsitystä aikaan. Heidän tarkottamansa makuutus ei myöskään ole mikään Sitiysmakuutus, maan Varattomien äitien mvustuS. Moitti sosialistien ehdotuksia maja- naisiksi ja pintapuolisiksi, joilla ei ole tosioloilla lepäävää pohjaa. Edelleen Viittasi puhuja siihen, että Vastalau seen tekijät eimät ole ottaneet wai- makseen selmitellä, paljonko ehdotta minsa makuutus tulisi Valtiolle mak samaan, sekä yleensä siihen kemeyteen, jolla sosialistit omat käsitelleet kym meniä jopa satoja miljoonia maatt una ehdotuksia. Esittämiensä tilas tollisten numerojen ja alhaisten las- kuj?n mukaan teki puhujan loppu- laskelma Vuotta kohti 17,600,000 mk., jonka summan Valtion wlisi suorittaa. Ihtyi lopuksi mietintöön. Ed. Iida Drjö-Koskinen yhtyi Valiokunnan mietintöön. Ed. Hannula lausui itse teke miensä laskelrnien perusteella havain neensa ed. A. Hjeltin esittämät nu merot ylimalkaan oikeiksi. Hhtyi Va liokunnan mietintöön toivoen, että joku sosialidemokratinen edustaja esit täisi asiassa toisia numeroita, jotka todistaisimat porvarillisella taholla esitetyt väärksi. Ed. Vera Hjelt kannatti Va liokunnan mietinnön hyväksymistä pitäen Vastalauseen tekijäin ehdvtuSta taloudellisesti mahdottomana. Puheenmuoroja käyttimät mielä edustaja Kaarne, joka kannatti Vas talausetta, August Hjelt ja Hilja Pärssinen. Puheenmuorojen jälkeen ryhdyttiin äänestykseen ja hywäksyt- tiin mietintö 103 äänellä 81 mostaan. Tämän päätöksen mukaan jätetään kysymys selwitettäwäksi työwäenlain- säädännön tarkastamista Varten ase tetulle komitealle, jota tätä Varten olisi täydennettäviä naisjäsenillä, ja että hallitus tämän selwityksen perus teella antaisi eduskunnalle arm. esi tyksen äitiysvakuutuksesta mikäli mah dollista yleiseen sairauslvakuutukseen yhdistettynä. Tielaki. Ensimäissen käsittelyyn otettiin laki- jt talousvaliokunnan mietintö teiden tekemistä ja kunnossapitoa maalla sekä tieveron maksamista ja käyttä mistä tarkottawien eduskunta-esitysten joddosta. Anomusponsien käsittely jätettiin asian kolmannen käsittelyn yhteyteen Ed. Pennanen ehdotti, että ky symys teiden ja katujen rakentami sia kaupungeissa yhteisillä Varoilla jätettäisiin sikseen ja että kaupunki laiset sen sijaan maksaisimat maan teiden kunnossapitoon maalla pienem män osan kuin mitä Valiokunta oli ehdottanut. Ed. Storbjörk katsoi, että Va liokunnan mietintö tcrkottaa sen taa kan oi'eudeumukais a huojennusta, jo'a lierast^ken muodossa aiv moi sista ajoista on maanomistajia pai nanut. Myöskään ei puhuja katso nut tientekokustannusten kohoaman, Maikka in '.natno ottaisi teiden kun- no5!,-pidon huolekseen. Ed. Kallio katsoi, ettei ole toi- woa ^setulsm läpimenosta, j?s tien- tekokustonnutset kokonaan fnrreMsiin Vakion huustcan. Ed. Hultin katsoi Valiokunnan ehdottaman tiemeron oleman ainoan mahdollisen keinon kohtuudenmukaisen tierasuusten jaon aikaansaamiseksi. Ed. Ahmamaara katsoi edus- kuni alta kokonaisuudessaankin puut- tuman hywää tahtoa tämän kysymyk sen läpi ajamiseen. Ed. Jnborr toiwoi suuren wa- liokMnan hywäksywLn laki- ja talo» usmaliokunnan mietinnön. Ed. Junes tvlwoi suuren Valio kunnan kiirehtimän, niin e tä mietintö mokaisi rvielä uä.llä w' ltiopäimillä loppuun kasiiellä. Ed. Schybergson huomautti sen johdosta, että yhä uudestaan ja uudeltaan Vaaditaan teiden teko- ja ylläpitokustannuksia yleisistä Varoista suorite^-miksi niinkuin kanamien ja rautareideniin, että kanamilla ja rau tateillä kulkijat suorittamat maksun, kun taas maksua maanteiden käyttä misestä ei moida ajatella. Puh. yh tyi ed. Grotenseltin Vastalauseen pe rusteluihin, ollen kuitenkin sitä mieltä, että esitys ehdotukset tällä kertaa saisi- wat raueta. Ed. Hoikka ehdotti lakiehdotusta hyljättämäksi. Ed. Tulikoura toivoi suuren Valiokunnan kiirehtimän asian kä sittelyä, niin että asia saataisiin onnellisesti loppuun suoritetuksi. Keskustelu päättyi ja asia meni suureen »eliökuntaan. Kun pöydällepanot oli suoritettu, loppui istunto kello 2,35 yöllä. TaAistvilto eikä alkoi kello 6 i.p. ja kesti myöhään yöhön. Selostus siitä seuraamassa numerossa. Suomea Pankin pank- kimaltunsmiesten ja tilintarkastajain vaali. Pankkivaliokunnan jäsenet ja Va rajäsenet seka eduskunnan Valitsija miehet kokoontuilvat toissapaiVönä klo 1 p.llä toimittamaan Suomen Pankin pankkivaltuusmiesten ja tilin tarkastajien Vaalia. Pankkiwaltuusmiehiksilwalittiin erc- amismuorossa olevat pros. K. I. Stählberg ja kauppaneuVvs G. Björkenheim uudelleen kumpi kin 32 äänellä. Maramiehiksi tuli- mat waliwi!si, ensimäiseksi esittelijä- sihteeri A. Li s to, toiseksi lakit, tri G. Granfelt, kolmanneksi lääkin- täneumos G. R. Idman, neljän neksi kollega O. Hallsten, viiden neksi tri H. M. I. Rela nder, jotka kaikki Valittiin uudelleen ja kauppias I. S a nta h olm a n si jalle kuudenneksi Varamieheksi maan- wilj. K. Kallio. Tilintarkastajiksi Valittiin entiset tarkastajat, nimittäin pros. E. B o n s- dorss, toimittaja W. Tanner, lakit. kand. I. Cas tren ja viaan- wiljelysneuwos K. W. Bruncro- no, ja näiden Varamiehiksi kauppa opiston johtaja I. Järvinen, maisteri P. Korpisaari, sil. tri A. Neo mi us ja toimittaja Eero Erkko. s>M MÄ. Tätä marten on kenraalikumernööri laatinut erikoisen kaamakkeen, joka lääninhallitusten puolesta tuke täyt tää. Jos arpajaisilla kerättämä mää rä on suurempi kuin ö,v00 mk. tulee anomusta seurata selonteko anoman seuran kolmen Viime muoden toimin nasta. Jos arpajaisten toimeenpa nijat omat menneet ulkopuolelle saa miensa oikeuksien, esim. siten, että omat myrmeet suuremman määrän arpoja kuin mitä lupa sisältää, omat sellaiset seikat otettamat huomioon toistamiseen lupaa anottaessa, lupaa silloin ole myönnettävä UMsim lassnto isMils- MlaissDmösta. W?ltakunnanduuman Suomen asiaa käsittelemä Valiokunta, tarkastettuaan valiokunnan jäsenille jaetun Suomen Valtiopäivien antaman lausunnon sisällystä, ei ole löytänyt siinä mitään uusia mielixiiei^ä, jctka einM sille ennen sen tarkastusta olisi ollee: tun nettuja. Sentvuoksi ei vcilioLunia ole nähnyt oleman aihetta lark slaa ai kaisempaa päätöstänsä, ja on se mää ritellyt yleisessä duuman kokouksessa esitettävän esittelyn (mietinnön) lo pullisen muodon. ^ Estetiika» ja «yktziska»- sai» kirjaLis«»de» profeÄsori»- tvirka. Keskimiikkona wr''stet:iin lopullisesti konsistorin päätös «set.iia ehdolle estetiik n ja nykyiskansain kir jallisuuden Virkaan ensim. sijolle dos. A. Hirn, toiselle pros. V. Söderhjelm. Tähän pästökseen konsistori on tullut 26 äänellä 14 Vastaan, jotka annet tiin pros. Söderhjelmin asettamisen puolesta ensi sijalle. Cläintietee» prsfesssri»- wirat. Konsistori päätti keskiviik kona ensi aluksi ryhtyä täyttämään main toista aVonaista e'äin!ieteen prosessorinViroista. Was'-? sen jäl teen kuin toinen on täytetty, toimite taan ehdollepano toiseen. Kaiiki ha kijat julistettiin pätewiksi. Ensim. e^dokassijalls sai Reuter 17, Luther 16 ääntä se?ä Le-^avd-r 1 ä:;nen; toiselle sijalle Lutker 16, Reu^r 12 ja Levander 6 ääntä; kolmannelle Levander 27, Reuter 4 ja S.l'a!a 2 ääntä sekä Luther 1 äänen. 2 kon sistorin jäsentä oli poissa. — Pietari S««re» m«isto- «erkti. Senaatissa esitettiin eilen arm. käsky maanpatkolunastuksesta Miipurin Tervaniemeltä Pietari Suuren muistomerkkiä Marten. Se naatti määräsi Miipurin läänin ku vernöörin ryhtymään tämän johdosta asianmukaisiin toimenpiteisiin. — P»rjehd«sal»ste» lip«t. Senaatti on päättänyt Suo-aen ase tuskokoelmaan ottaa keisarikunna-ia julai-tu» arni. käskyn mikä koskee purjehdusklubeihin ju .seur^ihm kuu lumien olusten peralippujea piirus- tustm vahvistamista. K.i«saaWLliStnsie«ra» kirjMis««Sarpajaiset. Sen at: on vaaditussa lausunnvssoai! päättä nyt puoltaa luwan myöntämisiä K. n- sanmalistusseuralle kirja Uisuu?.aroa- jaisten toimeenpanemiseen 'oimint^sa edisiämiseksi. ^ tM Kolerawaara. Sen johdosta että Menäiä. a km on ilmaantunet kolera?-, v!i :<ä- kintäha-:i'us pL-ittanyt ryd'^ ki'rse!» lisi'^ toimenpiieisun »vaaran lor-umi- seksi. M. m. on päätet y Odottaa kaittien k. upunkien terveyslautakun tia järjestämään kolerasairaalat kun toon, ottamaan niihin lääkärit j. n,e. Maan tulliasemille ja satamapaikkoi hin m. m. Reposaarelle on päätetty järjestää koleralaisairaala kesäk. 1 p:stä vuoden loppuun. Arpajaisluwa« saantia tiuken netaan. 55 Vorin kirjv. 17. Ät. s. malrakunnanlainsnädäv- tökysymys duuman »valiokun nassa. — Maanmuokralauta- kuntaiu puheenjohtajiin kokous. Arpajaislupain saantia tiu kennetaan. - Täkäläinen polii- siputka. Halleyn pyrstötähti. Menäjän duuman n. s. maltakun- nonlainsäädäntö-ehdotusta käsittele mään asetettu Valiokunta, oikein sa nottuna, sen enemmistö, on työnsä'^ suorittanut. ^ Mutta millä tavalla! ^ Sellaisella, joka oikeuden polkemi»! sessa ja muodollisen menettelyn hä, peämättömyydessä turhaan saanee Vertoja hakea. Ensi työkseen päätti mainitun Va liokunnan enemmistö jättää täydelli sesti syrjään tämän suuren asian oi keudellisen puolen. Näin häikäilemättömästi ja kemyt- mieliseSti se saattaa menetellä huoli matta siirä, että kysymys on niistä Suomen lakien ja lainsäädäntöjärjes- tyksen loukkaamattomina pitämisen ;o Ruutuisista, jotka Menäjän Valtio mahti sadan Vuoden aikana kaikkien hallitsijansa, paraillaankin hallitse- ivan, kautta on Suomelle antanut. Samainen Valiokunnan enemmistö ei niinikään halunnut edes tutustua Suomen eduskunnan kysymystä kcs- kevaen selitykseen. Keisarikunnan hallitus, jonk.i eräät jäsenet ku^meent^paisella innolla oi keuksiemme hävittämistä ovat suun nitelleet ja suunnittelujensa toteutta miseksi herkeämättä työskentelevät, oli toki katsonut tarpeelliseksi myöatää Suomen eduskunnalle oikeuden il maista asiassa mielipiteensä. Mutta duuman Valiokunnan enemmistö on mielä häikäilemättömämpi, se ei halua edes ottaa selkoa, mitä sorretun puo lelta asiassa ilmaistaan. Maltakunnanlainsäädäntö-ehdotuk- sen yksityiskohtaisen käsittelyn suoritti Valiokunnan enemmistö aiman sum mamutikassa. Mitä pulmallisim- mat ja hamärimmät pykälät hyväk sytään aiman ilman todellista pohti mista ja käsittelyä. Täten ei luulisi suuren Valtakun nan lainsäätäjäkunnan jäsenten woi- wan menetellä. Kun siten kumminkin on tapahtu nut, jzutuu itsestään käsittämään, että aiman erikoiset seikat tämmöisen kiireen ja häikäilemättömyyden omat Vaikuttaneet. Ja tuskinpa waan muut kuin pelko, että jos asian käsit tely saisi tapahtua kunnollisesti ja perinpohjaisesti, Voisi oikeus Voittaa yhä useamman ja useamman duuman jäsenen kannattajakseen, jolloin kävisi siten, että koko Suomi-syöjäin homma joutuisi törmäämään karille. Tätä estääkseen tekemät Suomen KenraaZikumernööri on kirjelmässä maan lääninhallituksille huomautta nut siitä, miten nykyään on tullut tavaksi hankkia maroja ei ainoastaan yleisiin siivistys- y m. tarkotulsiin, Vaan myös puhtaasti yksityisten hm- s kilöiden aineellisten etujen lisäämiseksi i arp>.jäisillä. Tämän suoksi on ken- ! raalikumernööri katsonut tarpeellise-si, j että eut^-ä parempi selko otetaan sekä anojista että heidän tauotuksistaan. - Bleiueu r i?e»m »s , asunto ja waeul«'Zku. Koska tänä vuon na on kulunut Vuosik'.?n.men sii-ä kun yleinen rakennus-, a unto- ja mäen lasku Viimeksi toimitettiin, tiedustelee tilastollinen päätoimista, joka ai?oo tänä vuonna toimeenvanna saman laisen laskun, onko Porin kaupunki halukcs avustamaan kysymyksessä olevcn laskun suorittamista. oileMen HLwittäm<siyötä johtamat henkilöt woi!awansa kiirehtiäkseen ky symyksen käsittelyä ja ratkaisua ja estäa-seen oikeudellisten näkökohtain pääsemästä näkösälle. Tässä alhaisessa pyrkimyksessään omat he airakin duuman Valiokun nassa onnistuneet. Tällä Viikolla tiistaina pidettiin Turun ja Porin, Hämeen sekä Waa- san läänien Vuokralautakuntain pu- heenjohtcjain kokous Tampereella. Kokous oli järjestetty, jotta saatai siin Varmuutta ja selmyyttä Vuokra lautakuntain tehtävistä ja niiden täyttämisestä. Ohjelman pääosana viimatkin professori K. I. Stählbergin kolme esitelmää, joissa hän teki sel koa uuden maanmuokralain luon teesta, sen määräyksistä sekä sen mu kanaan tuomista muutoksista, maan- Vuokralautakuntain somittelutoimin- nasta sekä maanmuokralautakuntain ja kihlakunnanoikeuksien keskinäisestä suhteesta ja niiden tehtävistä maan- Vuokra-asioissa. Pansi esitelmien kautta saimat ko kouksen osanottajat maanmuokralau- takuntain toimintaa selittäwiä tietoja niistä Vastauksista, joita esitelmäin pitäjä tehtyihin kysymyksiin antoi. Kaikkiaan tehtiin hänelle päimän ku luessa tuollaisia kysymyksiä satakunta, seikka, joka osoittaa miten paljon hä märyyttä ja epäselvyyttä on maan- Vuokralautakuntain tehtäiviin nähden olemassa. Onkin sen Vuoksi lausuttama tun nustus niille maanmuokralautakun tain puheenjohtajille, jotka kokouksen hommasivat ja siten lautakuntain tärkeätä toimintaa kokimat edistää. Suotamaa olisi, että tällaisia ko kouksia muuallakin pidettäisiin. Aksi ojan merkki on, että arpajais lupain saantia ryhdytään kenraaliku- wernöörin alotteeSta tiukentamaan. Sekin osoittaa taantumuksellisen suun nan waik«WSwallan kaSwawan. Arpajaislupien helppo tai Vaikea saanti on nim. Viimeisen kymmenen Vuoden ajan ollut ikäänkuin Valtiol linen ilmapuntari, joka on näyttänyt, minkälaisilla silmillä meitä idän ta holta kulloinkin katsotaan. Kun suotuisat tuulet puhaltamat, lohkeamat arpajaisluvat kuin itses tään, mutta kun tuuli kääntyy ja meille Vihamielinen suunta MenäjällS »voittaa alaa, aljetaan myös näiden lupien saantia maikeuttaa. Taitaa olla siten, että yläilmoissa tämmöisinä aikoina karsain silmin katsellaan sitä suhteellista helppoutta, jolla arpajaisten kautta on saatu ra hoja kokoon kansanmalistus» y. m. edistystoimintaa marten. Ja kun ra- hojen saanti sellaisten asiain hyrräksi ei ole taantumuksellisille mieluinen asia, Vihataan sillä taholla arpajai sia ja tahdotaan niiden pitämistä Vaikeuttaa. Mutta omatpa arpajaisten pitäjät kin viime vuosina auta,:cet aihetta Vastenmielisyyteen niitä kohtaan. Tarkotan etupäässä kaikenlaisten ja kaikennimisten sosialidemokraattisien järjestöjen arpajaisia. Niitä on wiime vuosina ollut tuh katiheään. Ja kylläpä maan on asian laita siten, etteiwät niiden kaikkien karkotukset aina ole olleet niin „sel- wiä". Aitvan Varmaa on, että juuri niiden tuloilla on osittain elätetty sitä suurta agitaattori- ja sosialisti- lehtien toimittajain laumaa, joka Vii me muosina on sosialidemokraattisen työkansan hartioille kavunnut ja jota tämä työkansa ei enää ole suoranai sesti meroa maksaen jaksanut elät tää. Tähän suuntaan käymät epäilykset omat kylläkin saattaneet osaltaan edis tää arpajaislupien myöntämisen tiu- kentamistoimenpiteitä. — U«fia ylioppilaita. Tämän kemäisissä ylioppilastutkinnoissa on m. m. hymäksykty Helsingin suoma laisesta yhteiskoulusta neiti Kyllikki Kesti ja Oppilaitoksesta poikia ja tyt töjä marten hra Gunnar Wahlroos. — Ruotsalaisen Hhteisko»- l«« Valmistavalle luokalle on opet tajaksi otettu nti Mmi Lönngren, Salosta. — Käfity»läisko«l«» johto- kuuua» puheenjohtajaksi lehtori F. O. Rayola-v.iinaian sij^-n va- litsi koulun joht?wnti eik?: illalla pitämässään kokouksessa maisteri I. A. Masaran. K»Ik«laitosrahastooÄ suo ritettu osuus viive Vuonna naitta neista paloviinan vähittä's?.ynnti ia anniskeluoikeuksista tekee Porin Wä?ijuoma o.-?:ltä 17,123: 06 ja Psrin Anniskelu o.-y:l"ä 52,866: H(1. Rasms js Pgm rslm jmi tMMMll llikiU. Porin Valtuustolla Raumulle saa puneiden kiertokirjeiden johd -Ajossa pyydetään valitsemazu edustajia Porin W. P. K:n talolla t. !. 30 p:nä pidettämaän kokoukseen keskus telemaan Porin radan K.isi t.ivici- kcieul-ä^te, oli L. ii, 18 -llc.ua W. P. K:n taloon kokoonium t joukko kaupiniil-isia. Kokouksessa, jossa puh-tta johti li:kennepcällikkö E. Hui kannen, kes?u«i-lli-N ja Por n ratojen junien kulun jär-estyk- sestä ensi talviaikataulun ukana. Katsottiin tarpeelliseksi tukea porilai sin heidän vaaumuksizsaon saada Por'sta lähtemään kolme j.:naa päi- wäs-ä kuin myöskin siinä, että Po riin saataisiin jälleen tulemaon suo raan se sekajuna, joka nyt tllalla yöpyy Tyrväälle. Edelleen olivat kokouksessa olevat sitä miel ä, että Raumalta nykyään Päivöllä lähtevä poStijuna Voisi löhtea acmulla kello 9 -10 Ljoissc suoran yhteyden ai^aan- saam sskst Pohjanmaan ja Hankonie men znniin, tämä kuiienkin vaan ehdolla, että ilopäivällä sekajuna menee samin: päivinä Tampereelle asti jz vie mukanaan postin. Tuleviin juniin oltiin tyy tyw'.iftä, muua toin-okiin iltajunan saapuvan aikaisemmin, nim kuin e"nsr. Kokous päätti kutsua ensi keski miikkona kello 12 päivällä W. P. K:n talolla pidettävään kokoukseen kansa laisia Raumalta ja Rauman radan varrelta keskustelemaan 5si >ekä Valitsemaan edastajia yllämainittuun kokoukseen Porissa. Edustajitst ehdo tettiin insinööri E. Huikannen kauppios A. Alanko sekä varalle kapt. F. W Laine, joiden ii,utst maa laiset valitsevat eri ed i taiat. — L.-S:i. KIM Mli mIMl) , »1 ^u»staiat! Homiolkeudennotano ^-5 Kiwi ja Homioikeuden- anstistl Santer, Saarnijoki. G. Ignatiuksen, muiksi jäseniksi rou va M. Sallisen, neiti Maria Mal min ja puutarhurit G. Rostedtin ja A. Ahlrothin. Kansanjuhlatoimikuntaan: puheen johtajaksi maanmiljelijä P. Sallisen, maiksi jäseniksi roumat M. Muorisa lon, K. Miettisen ja S. Puumalan, neidit A. Palmroo?'in, A. Nordlingin, tansanopisconjohtaja I. Torvelaisen ja opettaja M. Laivan. Kalasttlstoimikuntaan: vuheenjoh tajakji piirilääkäri Hj. Nordlingin, mu-ksi jäseniksi rouva I. Palin'in, nei'i M. Kennon, rakennusmestari A. Fagerholmin, arkkitehti T. Nord manin ja kauppias I. Honkasen. Ruokalatoimikuntaan: puheenjohto- Varatuomari K. I. Jnbergin, muiksi jäseniksi rouma I. Aarnisalon jaksi lmnan sekä neiti A. Eurajoen E^ran Harjavallan Hinnerjoen Honkajoen me erra H^nb-chdm — T»lta?»u«a« M^KZ-Vilje- l^ssenra» johtokunta . pyytää seurac.vi !»> u!. : ke- >?llä 1911 seurau öl)«V^o'.l-.-!U'!!an vh:eydevsä pid-nt'w5!N ma'.-'louS- n'cy':e:yn ;uriestam!?'>c! v r ^ tettavien toimikuntie-l j.ise-a^ä: Maaialou-^loimikuntaun: puheen e- johtajcksi kaupunginogronoomi Laitisen, muiksi jäseniksi vaisteri: E. I. Pun--, '.ai-umen Rauman Si:denn'.emen Suoniemen Grönlundin ja A. Saunon, ugro-, Tyrvään noomi O. E. Sundströmin, maan-: wch.»!. -. «M-Im. !° ««M I ' RakolM. ' KarjanhoitotoiMikuntaan: puheen-, johtajaksi agronsomi E. Karstenin,. Ahteensä Smk. 5,875: — muissi jäseniksi ogronocmit S. Ryd- i —- mznnin, H. T^rnbergin ja I. Alo- 1 T. Harma S!Z'oMwen. M^joitustoimikuntaan: puheenjoh tajaksi maisteri I. A Makaran, muiksi jäseniisi rouva S. Alhon, ^uopiaat F. Alhon ja A. Arosen. Keskustoimikuntaan: puheenjohta jaksi row -sti R, Grönvallin, Vara puheenjohtajaksi maisteri K. G. Ol- lonq-kiistin, muiksi jäseniksi muitten touniknntien puheenjohtajat. Näyttely- ja juhlapai kaksi on Johtokunta Porin kau pungilta pyytänyt n. k. „Nyrkk,län" s2h.in aluetta ja Sofiegartenin kan sakoulua. — Sataknnna» Maanwilje- lyssenran johtoknnta on myön tänyt seuraamille maamiesseuroille avurahoja: AlaUaron maamiesseuralle 150: — 200: — 150: — 150: — 150: — 100: — 125: — 300: — 125: — 125: — 125: — l75: - 175: - 125: — 175: — 150: — 175: - 150: — 100: — 175: — 100: — l25: — 125: - 75: — 175: - 150: — 125: — 75: — 125: — 125: — 125: — 125: — 150: - 175: — 100 : - 75: — 175: - 225: — 175: - 150: — 100: - . Ikaalisten s „ itäiselle Jä-nnärven Kanscunoään Karku". Karvion Kaunxasan Kiikan Kiikoisten Ki^kaiSt^n Keikyän j Kokemäen j Kultaan j Köyliön ! Lapin i Lassilan i Lavian ! Luvian i Nakkilan , cLiorkun Parkanon zd^niön ! sien - s. vuon seka maaiviljel-iä Ä. Hau- iii^n. M.Lsanholtot!'imikuow'.m: - Ml,gqsweros suiriietaan i Bau n o!nttet,iais:a Porissa 4,320 F E. Grönvallin 520 mk.. K. 1,86 l mk. 90 p. ja > i'.nk . . . .. .. . „ „ , F. Grönvallin zoi/t^akft mmsier: K. G. Ollonqvist, . .... i ^ ... . . .. . . , J^...»?.en olut^ehtoasta 1,800 mk. muikzl ^a?eni^si mets-inhntokonsulen- tm. neuvoja E. K- lj"ien, m? n::nl-> — LastenZaitfijoikfi valittiin jeltjäe I. F Palviin ja K. Kyösti' kasvatnsiautakunnan kokouksessa tois- «im. i saxätVät.ä neiti Selma Hela ja hra Pu > arb^toimikunt an: puhtsnjoh- - Wäinö Wessman. Pyrkijöitä oli lä tkäisi kansanopiston johtaja, mcns.eri. hcs kaksikymmentä. Minulla on ollut usein mielessä tehdä pieniä huomautuksia täkäläiseen putkaan nähden. Suuri lädimmäis- rakkauteni ei nim. salli minun hylek- siä niitäkään, jotka joutumat „pään parannusta" etsimään putkan puu penkeiltä ja kimilattialta. Niin, käyn osiaan. Tämän kaupungin putka ja kaikki siihen kuuluma komento ei ole ihmis- l'Ki«wMse5sä kunnossa. Ennnicrnen epäiohta on, että siellä har^v t^ tai usein -najaiievat kansalaise: jouutva^ kaikli asumaan yhdessä hu^n?ci;sa. MarkktUu-öinä ja rnuina semmoisina airoina, ioll.un ilon.'steen va.i'ttus on parhai'en ja yleisemmin huvaii- taniissa, kertyy tuohon vira^itu.'- suojaon kovin monta kansalailta yhtä aikaa. Ztuo kansalaiset eivät i:Msi sini-e saapuessaan ole rauhallisimmalla tuu lellaan. Pikemmin päinvastoin. Mie lellään ne sen vuoksi käymät toisiinsa käsiksi, potkimat toisiansa, repimät toistensa Vaatteita, Vetämät toisiansa jaloista pitkin lattiaa, jolloin pää joutuu tuntemaan Vähimmän hyö- dyllisiä kolahduksia, y. m. y m. Eikä siinä sitten tuo apua huuto eikä Valitus, sillä sieltä ei ääni kan na Vartijan sen paremmin kuin mui denkaan karmaan. Ei maikka pää halkeisi. Kolonen tiililattia ei näin ollen ole oikein ihmisystävälllsyyden kanssa sopusointuinen. Sen pitäisi mieles täni olla sileän ja tasasen, jolloin ..leikkiminen" sillä jättäisi vademmän huomattavia jälkiä. Pääasia minusta kumminkin on, että nykyistä putkaa jotenkin laujen- nettaisiin ja jaettaisiin osastoihin, jolloin ei komin paljon urheutw ke rääntyisi yksien seinien sisään ja jol- loin keskenään tapelleet tai tappelua ...eet voitaisiin sijoittaa eri paik- "i. Sitä vaatii putkan asukasten tur vallisuus. Kuuluu tuon laitoksen ilmanmaihto m. niinikään tarwitsewan paran tanutta. Pyydän sulkea ylläolevat rivit i putkan mioon. hallinnon suosiolliseen huo- Halleyn pyrstötähti on antanut pitkät ojat ihmisille paljon puheen aihetta ja paljon Valvomisen ja touhun syytä. Onpa sitä kauhiZtu- enkin ajateltu. On pelätty sen aihe uttavan sinihappomyrkytyksen. Osa ihmisiä on> uskonut sen tuottaman maailman lopunkin. Erikoisest'. pelättiin näiden kauhei den asiain tapahtuvan miime tors taita Ivastaan yöllä, jolloin se si vuutti auringon ja jolloin huhuiltiin sen pyrstön koskeman maata eli maan kulkeman sen pyrstön läpi. Rauhallisesti ja mitään kummia tapahtumatta yö kumminkin kului. Olikin juuri hiljan laskettu, ettei tuo pyrstö mitenkään, tähden auringon siv iuttaissa, edes ulettuisi maahan asti. Käänteen tämä yö teki main siihen nähden, että uteliaat, jotka siihen a?tl olivat tähteä tähystelleet koilli> selta taivaalta, mainitun yön jälkeen saivat lumon suunnata katseensa läntiselle tMVaalle. — Liikkeen kanppa. Miime keskimiikkona tehdyllä kauppakirjalla omat keittiönomistaja Eetu Salin ja hänen maimonsa myyneet omista- mansa kansankeittiön kaikkine irtai- mistoineen keittiönomistaja O. Hei moselle ja hänm Vaimolleen Heisin- gistä. — Sos.dem. ^ Mekseleitä protesteerat- tiin Viikolla 1—7 p. toukok. koko maassa yht. 115, joista Porissa 2. — Pori» Karhu» kokouksessa eilen päätettiin m. m. Kokemäen lau lujuhla-toimikunnan pyynnöstä toi mia iltama laulujuhlain aikana Ko kemäellä, juhlatoimikunnan lähempien ohjeitten mukaan. Iltamaa Valmis tamaan Valittiin toimikunta, johon tuliivat neidit Jenni Heinonen. Hilja Millman ja Rsuha Lamminen sekä herrat A. Astala, I. Lahtinen ja G. Maltonen. — Poika lyönyt isäänsä lam- massakfilla rintaan. Eilen illalla kun teurastaja Anselm Haamisto oli juopottelemassa poikainsa kanssa ko tonaan Uudellakoivistolla, tuli hänen ja 20-wuotiaan Juho-poikansa Vä lillä, nyt niinkuin usein ennenkin, riita, joka kehittyi tappeluksi. Isan hyökätessä pojan kimppuun sai poika käteensä lammassakset, jotka tyrkkäsi isän rintaan. Isän rintalihaksen koh dalle syntyi kaksi noin parin sentin pituista haavaa, jotka otaksuttavasti ulottuVat Vasempaan keuhkoon asti. Haamoittunut tuotiin heti lääninsai raalaan, missä haamat sidottiin. Lyöjä Vangittiin. Tiedusteltuamme myöhemmin sai raan tilaa, ilmoitettiin meille haaroo- jen Vaikeuttaman hänen hengitystään, mutta missä määrin ne ovat hengenmaarallisia, sitä ei osattu tark kaan sanoa kun mies edelleen oli päihtyneenä. — Pori» Karhnn sekakuoron harjoitnS sunnuntaina kello 12 Kan- salliskodissa. Uudet laulajat «oivat mielä tällöin liittyä kuoroon. Pm» kauMkslllll» johtokunta on mainitun koulun kaup- palaskennon, mittausopin, fysiikan, kemian tavaraopin sekä kauno-, pyö rä- ja pikakirjoituksen opettajaksi va linnut herra T. Nordmanin. Muita hakijoita oli viisi: yksi sil. tohtori, kaksi sil. maisteria, yksi insi nööri ja yksi agronoomi. Tämä waalt on herättänyt suurta kummastusta, sillä jossain teollisuus- koulussa saamuttamat rakennuSmes- tarin tiedot sellaisinaan ei edellytä pääsemään kysymyksen alaiseen opet- tajatoimeen. Asetus nim. määrää sellaisen toimen täyttämisestä seuraa- wast:: »Opettajaksi pääsemiseen maltio- awulla kannatettuihin kauppakoului- hin ja kauppaopistoihin vaaditaan, mikäli mahdollista, samat oppinäyt- teet kuin Valtion alkeis- ja tyttökou lujen opettajilta sekä niissä aineissa osotetut tiedot, joita mainituissa kauppaoppilaitoksissa opetetaan kuin myös taitoa ja kykyä opetuksen hoita- miseen näissä aineissa". Herra Nordman ei siis olisi päte- wä tähän Virkaan edes siinä tapauk sessa että hän olisi arkkitehti, joksi häntä täällä suvaitaan ..karahteerata". Mutta sitä armoa hänellä ei ole, maan on tämä arvonimi mallan liikaa hänellä. Hänen arkitektuuri- alalle kuuluva ennätyksensä on saa- mutettu jonkunlaisessa saksalaisessa teollisuuSkouluSsa kolmikuukautisen oppiajan jälkeen. Moppilas herra Nordman on. Kauppakoulunopettajan Virkaan on hän Valmistautunut kuuntelemalla miran auki-olon aikana Mymmenen päimää opetusta jossakin Helsingin kauppakoulussa. Tätä lauvantaita Vastaan yöllä oli tähti likinnä maata ja toiveet sen näkemisestä siten suurimmat. Perästä kuuluu, kutka ne onnelliset omat olleet, jotka sen tällöin ehkä näkivät. Minä puolestani olen miltei varma, että sitä ei täällä lopultakaan näe kukaan. Aivan varmasti sitä en sentään- kään uskalla sanoa, jotta ei mottaisi syyttää minua tyhmyydestä, jos joku sen sittenkin näkisi. Kun nämä rivit joutumat lukijain silmäiltämikst, tie- detään jokseenkin Varmaan, nähdäänkö sttä wai eikö. Muuten me täällä Porissa olem me olleet hymin edistyneitä tähän näkemiseen nähden. Tässä lehdessä kerrottiin Verrattain aikastn tuo har- minainen tähti nähdyksi. Siitäkös hälinä. Mutta huolimatta tästä, sattuivat myös Satakunnan Sano main herratkin sen liian aikaisin näke. mään ja »näkeminen" lehdessä juh- lallisesti kerrottiin, paljon juhlalli semmin kuin konsanaan Satakun nassa. Lopulta sitä ei tähän asti ole täällä eikä koko Suomessa kukaan nähnyt. Onpa hauska todeta, nähdäänkö ollenkaan. Missään tapauksessa ei sen mah dollinen näkeminen tule vastaamaan uteliaiden ihmisten odotusta. Jussi,