N:o 96 — ISW. KA I£U. Maanantaina Elokuun 22 päivänä. Uusia ja käytetvitä Pol- kupyöriä, polkupyörän Lyhtyjä, Taskulamp puja, 1! pakkaa Pukukangasta, yhteensä noin 220 metriä, sekä kai kenlaista sekatavaraa ja uusia rautapumppuja, 2, 3, 4 ja 5 nu meron suuruisia, huutokaupataan torstaina 25 päivänä t. k. kello 10:ltä a. p. ja 5:ltä i. p. Ouliin KMWZllWW. litus ei ollut ryhtynyt omasta puo- testaan mihinkään toimenpiteisiin hä- nen kumernöörille huomauttamiensa epäsäännöllisyyksien poistamiseksi ja rajoittui main ilmoittamaan omasta täydellisestä epäpätemyydestään asian ratkaisemisessa, sekä pyytää senaattia harkitsemaan kysymystä siitä, missä määrin moi olla sallittua lääninhalli- tusta johtamille henkilöille tällaiset ilmotukset maan korkeimmalle päälli- kölle ja missä määrin on mirkamiehille sopimaa puolustaa täydellistä toimet- tomuuttaan mirka-asioissa tietämättö- myydellä ja epäpätemyydellä. Samalla pyytää kenraalikumernööri senaattia ilmoittamaan hänelle mieli- viteensä siitä kysymyksestä, huolehtiiko Oulun läänin kumernööri kyseessäole- massa tapauksessa lääninhallituksen säännöllisen ja keskeytymättömän toi- minnan ajanmukaisesta turmaamisesta, kun lääninsihteerin kesäloma sattui yhteen kumernöörin itsensä läänin kaukaisimpiin osiin tekemän mirkamat- kan kanssa ja lääninhallitusta hoita- maan jätettiin henkilöt, joilta puuttui, kuten heidän mastauksestaan näkyy, mälttämätön mirka auktoriteetti ja ko- kemus. — Lääninhallitus, ylimääräi selle esittelijälle täkäläisessä läänin- kansliassa Ilmari Jalakselle on lää- nin kumernööri lääkärintodistuksella näytetyn sairauden takia myöntäny mirkamapautta kuukauden ajaksi t. f. 18 pstä lukien, sekä samalla määrän- nyt maralääninsihteeri A. W. Lind' Holmin oman mirkansa ohella sill'aikaa hoitamaan ylimäär. esittelijän tehtä- miä. Reiinauin ,nnrl?asta epäilty uiailgittu ZNuboksella. Wiime lauantaina klo 3 aikana j. pp. mangitsi Muhoksen poliisi Jaako Rahko kahden miehen auttamana lä- hellä Leppinientä olemassa Sattulan talossa Reimanin murhasta epäillyn Otto Piiralan tai ..Hiiri-Otun". Murhaajan takaa-ajo ja mangitse- mishistoria on seuraama: Wiime miikon torstaina ilmoitti eräs mies Muhoksen piirin nimismie- helle, että yllämainittu Otto Piirala oli nähty Utajärmellä. Tämän johdosta ryhtyikin nimis- mies toimiin, mutta kiinniotto ei fil- loin onnistunut, koska takaa-ajajat oli neumottu harhaan. Wihne lauantaina oli Muhoksen poliisi Jaako Rahko saanut erään naisen tuulta tiedon, että Piirala oli nähty Leppinicmessä käsin ja niin lähtikin hän kohta paikalle, mennen ensin Sattulaan, jossa käski talon- mäen pidättää Piiralaa kahmilla ja tupakatta talossa, jos hän sinne pmk- Leaa. Itse meni poliisi Leppiniemeen lisin, asettaen, itse piilossa ollen, e. ään pojan polulle marttoimaan ja laskien hänen heti, jos Piirala simu sulkee, tulla siitä sanomaan. Ja aiman oikein, mies tulikin polkua myöten, jolloin poika heti ilmoitti asiasta viilossa olemalle poliisille, joka f-chta lähti murhaajan jälkeen, käyden mikä heidän tarkotukselleen olisi ollut -välttämätöntä, ryhdyttiin laajenta maan liikettä ja tehtiin tuo kuuluisa päätös, jonka mekin olemme täällä Suomessa saaneet usein kuulla, nim. eitä jollei työmäen maatimuksiin suos- intä, niin yhdistys „ei moi mastata järjestyksestä!" — Gaponilaiset yh distykset lisäsimät höyryä. Eräänä päimänä annettiin poliisin kautta lahtaan johtajalle yleiset maatimukset, jotka sisälsimät m. m.: anteeksi anto lakkolaisille, palkka lakko-ajalta y. m. Näiden yleisten maatimusten kautta tahdottiin peittää edellinen tyhjä touhu. Liike sai heti laajemman luonteen. Lakko Putiloivin tehtaalla muodostui yleislakoksi ja sieltä lemitettiin näitä yleismaatimuksia muihin tehtaisiin lä- hetystöjen kautta. Oikea lakkokuume syntyi. Muutamien tehtaiden työmie- het pakotettiin tosin mäkimallallakin luopumaan työstä, mutta toisissa työ- mäki lakkasi ilmankin, ja kun kysyttiin, minkätähden, niin siihen eiivät lakko- laiset useinkaan moineet mastata mi- tään. Kun kaikki oli tällaisessa käy- mistilassa, täytyi tietenkin löytää joku päämaali, jota kohti liikettä oli joh- dettama: jokin ..ulospääsy". Sellai seksi tieksi esitti Gapon: on lähdettämä tsaarin luo, ojennettama hänelle työ- mäen maatimukset. — Tämän ajatus oli kansanomaisin, mitä Menäjällä saattoi keksiä. Edustihan tsaari menä- laisen kansanmiehen silmissä korkeinta maallista maltaa, oikeutta ja hymyyt- tä. Gapon peljästyi kyllä pian itsekin ehdotustaan, mutta liika myöhään. Se oli langennut niin odolliseen maa- han, että hänen täytyi mennä mukana. Muoden maihteessa lienee gaponilais- ten yhdistysten jäsenluku ollut jo noin ii,000, mutta kokouksiin rupesi tulmi^ kuitenkin sitä ennen pyytämässä apua Leppiniemestä, josta isäntä ja renki lu- pautuimat tulemaan Sattulaan. Murhaajan astuttua Sattulan pirt- iin, tuli hänen huomaamattaan polii- sikin aiman kintereillä sinne, niin että poliisin häntä termehtiessä mies ällis tyneenä ojensi kätensä hänelle, johon poliisi tarttui ja ei päästänyt sitä irti. Kohta alkoi kamppailu pirtin lattialla ja poliisi sai toisenkin käden kiinni. Sillä lailla taistellessaan ylimoimaisen mastustajan kanssa, koettaen estää miehen ottamasta taskussaan olemaa ameriikälaista remolmeria tai rinnas- saan riippumaa suurta puukkoa, onnis- tukin poliisin pidättää käsiä niinkauan kuin Leppiniemen isäntä renkineen apuun ehti, jolloin mieheltä aseet rii- futtiin ja nuorilla lujaan kytkettiin kä- det ja jalat. Rahojakin löytyi man- gitun taskuista 83 markkaa 70 pen- niä, jotka otettiin häneltä pois. Niin tuotiin murhaaja kirkonkylään, johon olimat jo Oulun poliisitkin kumernöö- rin määräyksestä saapuneet ja meimät miehen heti hemosella kaupunkiin. Poliisin taistellessa Sattulan lat tialla Piiralan kanssa, ei talon nuori isäntä uskaltanut apuun tulla. Muuta ei poliisi ehtinyt silti mastustajaltaan saada kuin iskun silmänsä alle kädellä, joka ei kuitenkaan komin tuhoisa ollut. Taitamasti oli Muhoksen poliisi har- kinnut kiinniottosuunnitelmansa, sillä, jos hän olisi kohdannut Piiralan tiellä olisi se sukkeliin jalkoihinsa luottaen pakoon luikkinut tai aseita käyttänyt, samoin talossakin olisi mastus maa^ rallisempi ollut, jos Piirala, joka on Rahkoa paljon suurempi ja moimak- kaampi, olisi siellä enempi aikaa ehti- nyt olla. Samasella Piirakalla on kotimökki Utajärmellä ja on hän ennenkin tun- nettu markauksistaan y. m. Poliisilta oli kirkolle tuotaessa kysynyt kiinniottamisen syytä, mutta kun ei poliisi sanonut sitä tietämänsä, oli Piirala itse sanonut, että kyllä hän tietää, että häntä, maikka oli Reimanin murhan tapahtuessa Kemijärmellä, kui- tenkin siitä epäillään. Lähempi kuulustelu on tapahtunut tietenkin täkäläisessä poliisilaitoksessa. — Wielä kuitenkin epäillään erästä henkilöä osallisuudesta murhaan ja hä- nen kiinniottamisekseen lienee jo rrch- dytty. * Eilen aamulla sai Muhoksen nimis- mies Oulun läänin kumernöörin mi- rastosta lähetetyn kirjelmän, jossa ke- Heitettiin nimismiestä ryhtymään sano tusta murhasta epäillyn erään toisen henkilön, kuin yllämainitun mangitun, kiinniottamiseen. «Mwasa Mielipuoli äiti yrittänyt tappaa kaksi lastansa ja hukuttaa itsensä. Eilen aamulla kello 8 seuduissa yritti eräs mielipuoli äiti tappaa kaksi las- tansa Muhoksen Kirkkoniemessä. Oli jo takonut lapsiaan, joista toinen lienee 4 muoden ja toinen 5 muoden manha, kimillä päähän haamoihin asti, kunnes lasten itkun kuultuaan riensi Kirkko- niemen lähellä asumasta talosta ihmi- siä paikalle, jolloin tapasimat äidin medessä hukuttautumisaikomuksessa. Oikealla ajalla he pelastimat naisen ja korjasimat itkemät lapset Huostaansa. Onneton äiti, jonka nimi on Betty Häkli, on leski, sillä miehensä, joka on ollut Amerikassa on siellä kuollut. Leski on ollut jo pitemmän aikaa her mostunut ja näyttänyt mielipuolen oikkuja, kunnes lopulta mielipuolisuus puhkesi hulluuteen, josta onneton kot- mimurha oli mähällä olla seurauksena. Syynä kamalaan tekoonsa ja mielipuo lisuuteensa lienee puute ja köyhyys. maan niin paljon mäkeä, ettei ehditty kuitteja ja läsenlippuja jakaa, maan kaitkityyni sauvat tulla, niin että siitä lähtien ei ollut enää eroa jäsenten ja ulkolaisten mälillä. Sosiaalidemokraa- tit olimat menettäneet maikutustaan. Heidän lukunsa oli alkuaankin pieni ja siitäkin syystä yksi toisensa jälkeen muutti gaponilaisiin kokouksiin. Ga pon tahtoi kuitenkin saada sosialistit mukaansa sekä piti johtajien kansia neumottelukokouksen. Sosialistijohta jat neumottelimat keskenään ja päät- timät yhtyä Gaponin ehdottamaan mielenosotukseen: työmäenkulku- eeseen Talmipalatsin edus- talle. Tähän yhdyttiin sillä perus- teellä, että sosialistien ei sopinut aset- tua mastahankaan ensimäistä köyhälistömielenosotusta mastaan, mi- kä Pietarissa tehtiin. Samalla tah- dottiin estää Gaponia antamasta mie- lenosotukselle omaa, sosiaalidemokraa teille komin mierasta leimaansa. So- sialistien maikutus näkyykin siitä ano- muksesta, joka piti tsaarille annetta- man. Se alkoi sanoilla: »Herra ja Keisari!" ja mähän mäliä siinä on sanat «Herramme ja käskijämme", mutta koko sämyssä on mallankumouk- sen pettämätön käry. ..Meille on tul- lut se hirmittämä hetki nyt eteemme, jolloin kuolema on meille parempi kuin elämä sietämättömässä kidutuksessa!" Ja edelleen sanotaan siinä, että „mir- kamaltainen hallinto on mienyt maan katkerimman kurjuuden partaalle, hä- peälliseen sotaan ja johtaa Wenäjää kohti perikatoa." Waaditaan eduskun- taa ja yleistä, yhtäläistä äänioikeutta. Edelleen esitetään siinä käytännöllinen ohjelma toimenpiteistä kansan köyhyyt- tä mastaan j. n. e. Maatimuksiin si- sältyy m. m. maata kansalle, ministe- Äiti tuotiin eilen illalla kaupungin mielisairaalaan. — Kansakoulut. Mirkamapautta ensi lukumuoden ajaksi, alkaen syys- kuun 1 p:stä, on piiritarkastaja myön- tänyt Mmieskan kirkonkylän kansakou- lun johtajalle opettaja I. K. Heiska- lalle, hänen yliopistollisille jatkokurs- seille menoansn marten; samoin on mirkamapautta myönnetty Mimieskan Ojakylän kansakoulun opettajalle yksi tyisten asiain muoksi. Rakennusapua on kouluylihallitus puoltanut myönnettämäksi Piippolan Tamastkengän koululle 1,500 mk. — Kumottu opettajan waali. Kuusamon kunnan Lämsänkylän kansa- kouluopettajan maali on kouluylihalli- tuksessa kumottu, koska malittu O. Palsa ei omaa säädettyä pätemyyttä, ja on ylihallitus määrännyt kutsutta- maksi mirkaan kansak. opettajan Kalle Samolaisen. — Lapin maatalousseura. Seuran johtokunnalla oli kokous Kit- tilässä elok. 15 p:nä, jossa päätettiin seuraamia asioita: Kiertämät käsityökoulut. Miespuolinen koulu sijoitetaan tuleman talmen ajalla ensimäiseksi eli syystyö- kaudeksi Sodankylän Nausunkylään ja kemättyökaudeksi Inarin Kyrönkylään. Naispuolinen koulu samoin syystyö- kaudeksi Sodankylän Samukoskelle ja kemättyökaudeksi saman kunnan Kuos- kunkylään. Kiertämien käsityökoulujen ohjesään- töihin tehtiin eräitä lisäyksiä ja laa- dittiin kouluja marten järjestyssääntö. Käsityökoulujen tarkastajaksi Sodan- kylään malittiin johtokunnan jäsen Otto Moberg. Suomiljelyslainarahas- to. Ensi eli muoden 1911 annetta- mien lainojen koroksi määrättiin neljä (4) "/ o. Karjakon toimi. Koska seu- ran kiertämä karjakko Anna Airisto on luopunut seuran palmeluksesta, niin päätettiin karjakon toimi julistaa heti miten amonaiseksi, joka ilmoitetaan Uudesja Suomettaressa ja Helsingin Sanomissa. Kalastuslehti päätettiin ti- lata seuran kansliaan ja seuran kans- lia kirjastoineen ynnä käsityökoulujen kalusto makuuttaa Kittilän kunnanpa- loapuyhdistyzsessä. Maalaisyhdistyksienamus- t a m i n e n. Kittilän kirkonkylän maa- laisyhdistykselle myönnettiin jäsentensä yhteisesti käntettämäksi pyytämänsä „Murtaja"-äes. Metsänhoito. Seuran met- sänhoidonneumoja K. P. Lepistön laa- tima ehdotus metsänhoitokilpailuja mar ten seuran piirissä jätettiin enempiä toimia marten ensimäiseen johtokunnan kokoukseen. Saman ehdotusta muo- niolaisen kauppias A. Anttilan tilalle aijotun metsänisiutuskokeen laittami sesta ja taimien hankinnasta ei veri- aatteellisista syistä sellaisenaan moitu hymäksyä, mikäli se koskee rahallista amustusta. Mutta päätettiin Anttilaa itseään kehoittaa hankkimaan taimet, jolloin seuran metsänhoidonneumoja ne johdollaan laittaa ja istuttaa. Jnarinmaanmiljelysnäyt- t e l y. Näyttelytoimikuntaan hymäk- syttiin sikäläisten maalaisyhdistysten malitsemat seuraamat henkilöt: opet- taja E. Leino, seppä Drjö Sarre, herrat Ilo Kyrö ja Nno Maenerberg sekä neidit Hellin Kangasniemi ja Hilma Mikkola: toimikunta saapi itse malita puheenjohtajansa. Näyttelyn ohjelmaan tulee esitelmiä seuran neuivojilta M. Luhtalalta, K. P. Lepistöltä ja Abel Korhoselta sekä eläinlääkäri W. Mirtaselta. Raha- maroja näytrelyä marten, joka pide- tään Inarin kirkonkylässä tuleman riön mastuuualaisuus ..kansalle", tasa- armo lain edessä, maltion ja kirkon erottaminen (!) j. n. e. — Gapon oli myös osotranut tsaarille Tsarskoje Se- loon kirjeen, jossa hän pyysi H. M. Keisaria saapumaan sunnuntaiksi Tal- mipalatsiin ottamaan mastaan työ- mäen lähetystön ja kirjelmän. „Mi- nä, työmäen edustaja, ja minun ur- hoolliset tomerini, takaamme Sinulle henkilösi koskemattomuuden", päättyy tämä Hallitsijalle osotettu kirje! Po- liisin taholta ei oltu tehty mitään ret- ken edistämiseksi. Päinmastoin tuntui poliisi muutamissa paikoin olleen suo- peakin hanketta kohtaan. Ainoa julki- nen oli kaupungin päällikön maroitus, jossa sanottiin ryhdyttämän ..laillisiin toimenpiteisiin", jos kansaa kadulle ko- koontuu j. n. e. — Talminen aamu malkeni sunnuntaina, päimä paistoi hohtamaan hankeen. Se oli määrä päimä, tuo tammikuun 9. Kansaa kulki maltamin joukoin — armiolta 300,000 henkeä — eri osista kaupun kia aikoen Talmipalatsin edustalle. Poliisit tien marrella paliastimat pään- sä ja tekimät ristinmerkin. Upseerit olimat saaneet käskyn menetellä asian- haarojen mukaan. Kun kansanjoukot olimat päässeet keskikaupungille, am- puimat useimmat upseerit kansaa yrit- tämättä sitä edes tehokkaasti maroit- taa. Lumi punotti merestä, pakokau- Hu maltasi ihmiset. Syntyi lopuksi mellakoitakin. Kansaa kaatui 1,216. Siten päättyi retki Talmipalatsin edus- talle! Jollei mikään, niin kyllä kai tällai- nen on järkyttänyt kansanmiehen mal- tiollisia käsityksiä ja kasmattanut häntä erääseen suuntaan. syyskuun puolimälissä myönnettiin käytettämäksi 550 markkaa. Lapin Maatalousseuran syyskokous määrättiin pidettämäksi Kittilän kunncmhuoneella A. Markuk- selän talossa maanantaina tuleman marraskuun 7 p:nä. — Halla. Pudasjärmellä on miime miikolla ollut komia halloja. Perunan marret ainakin omat pilautuneet, ja mäliin pelätään pilaantuneen miljan- kin. 16 ja 17 päimän mälisenä yönä on taas käynyt liemä tai kohtalainen halla Kalajoella, Alamieskassa, Rau- tiossa, Siemissä, Pyhäjoella. Tyrnä- mällä ja Kälmiällä, mahingoittaen kaik- kialla perunan marsia. T. k. 20 päimää masten yöllä oli Romaniemellä yli 2 astetta k lmää. Vesiastioissa oli 2 mm. paksua jäätä. Samaan aikaan oli kuuraaa Kemin ja Tornion ympäristöillä sekä Termo- lassa. Perunanlehtiä on halla mahin- goittanut, muuta pahempaa mahinkoa ei se liene tehnyt. T. k. 19 päimää masten mahin- goitti halla perunan marret maata mi öten arimmilla paikoilla Kemijär- mellä. — Tukki- ja kalayhtiöt Oulun- joella. Oulujoen lauttausyhtiö oli Oulujoen lohikalastusyhtiölle tarjonnut 5,500 mkaa ehdolla, että kalastusyhtio purkaisi lohipatonsa Muhoksella t. k. 15 pnä ja Raatin padon t. k. 21 pnä, jotta tukkien uitto joessa möisi alkaa ensin mainittuna päimänä. Lohikalas- tusyhtiön johtokunta pitämässään ko kouksessa oli kyllä taipumainen lohi- padot purkamaman, maan maatii siitä kormaukseksi 8,000 mkaa. Lauttaus- yhtiö tämän matimuksen johdosta ko- rotti tarjouksensa 6,000 mkaan, maan kun kalastusyhtiön johtokunta ei maa- timustaan alentanut, niin raukesi asia joten tukin uitto Oulujoessa olkaa tänä muonna masta syyskuun 1 pnä eli lohikalasluksen loputtua. — Kirjapainon kauppa. T. k. 16 p:nä möi Kemissä K. F. Lepistö kirjapainonsa kirjaltaja F. F. Rau- tiolle. Kauppahinta tuntematon. Os taja saa painon haltuunsa 1 p:nä syys- kuuta. — Tahallinen metsäpoltto. Tois- sa sunnuntaina oli Kempeleessä, sil- minnähtämästi tahallisesti, sytytetty talokas Matti Ohukaisen metsäpalstalla hakatut halot tuleen. Halkoja, jotka olimat makuuttamattomia, paloi noin 200 m:kan edestä. Poliisitutkinto asiasta on pidetty, mutta ilkityön te- kijästä ei ole saatu selkoa. — Lähei syydessä on pitäjän parasta metsää, mutta onneksi ei palo päässyt siihen lemiämään. — Kuollut. Tämän kuun 14 päi- mänä kuoli Sodankylän kirkonkylässä kansakoulunopettaja Ilmari Keränen keuhkotaudin murtamana 25 ikämuo- dellaan. Vanhempansa olimat kolmi sen muotta sitten kuollut katekeetta Eerikki Keränen ja maimonsa Katarii- na. Mainaja oli käytyään Kajaanin opettajaseminaarin miime lukumuoden toiminut Sodankylän Keminkylän kan- sak. opettajana, ja oli tunnettu maka- maksi ja siimoluontoiseksi ihmiseksi, sekä lyhyellä maikutusajallaan tunnolliseksi ja uutteraksi opettajaksi. Lemätköön rauhassa isänmaansa mullissa. — Kaksi iltvestä tapettiin koirain amulla t. k. 7 p:nä Pihtiputaan pitä- jän Elämäjärmeu kylässä. Metsästä- jät Asaria Niskanen ja Emil Kana nen. Tämä on aiman kiitettämä asia lampaille ja muille metsän otuksille, sillä näitä ilmeksiä on paljon näillä sydänmailla. — Kumoon Purjehti Torniossa kaupungin lähellä miime laumantaina keskellä päimää eräs urheilija kutte- rillaan. Hän onnistui pääsemään me- neen pohjalle, josta sitten hänet eräs apuun rientänyt meneeseensä pelasti. — Suurivaras Hänninen, joka tuonnottain karkasi Alcuornion kunnan mankilasta, on sittemmin kierrellyt ympäri Tornion ja Kemin seutuja. Onpa hänen nähty kuljeskeleman Si- mon aseman lähistöilläkin, jossa on useammasta talosta marastellut etu- päässä ruokatamaroita. Valppaasta etsimisestä huolimatta ei ole onnistut- tu saamaan häntä mangituksi. Miime perjantai-iltana oli hän tuntematto- mana kuljeskellut Haaparannan lähellä Ruotsin puolella, jossa kuitenkin eräs henkilö hänet tunsi. Kohta toimitettiin tästä tieto Haaparannan nimismiehel le, joka heti lähti häntä takaa aja- maan. Koman kilpajuoksun ja tuiman mastarinnan perästä saatiin hänet miimein miesjoukolla mangituksi ja mietiin Haaparannan poliisiputkaan, josta lienee sittemmin siirretty sikäläi- seen mankilaan. Sieltä hänet tuotiin lauantaina iltapäimällä hemosella ja jalkaraudoissa Suomen puolelle ja säilytetään kai joitakin päimiä, tahi siksi kun miedään Oulun läänin man- kilaan, Torniossa poliisiputkassa, ja tullen ee hän nyt saamaan mastata kaikista konnanteoistaan. — Kansallis meijeri Pyhäjär mellä maksoi Heinäkuulla 2 mk. 70 p. rasmakilolta, tehden 4 % maito kilon rasmalle 10,* p:niä. Moita on mal- mistettu noin 100 dritt. ja saatu kes- kimäärin kilolta 2: 57,? pniä. — Tyrnälvän osuusmeijerissä maksettiin heinäkuun kermasta 11,3 penniä maitokilolta 4,8 % rasmapi- toisesta. — Omituinen taudinkohtaus tapasi Sodankylän Kiurujärmella asu- maa kruununtorppari Immanuel Sal- mia hänen ollessaan t. k. 6 pnä hei nänteossa kahden alaikäisen tyttärensä kera. Mies näet tuli yht'äkkiä ram maksi, jalat eimät ottaneet päällensä ollenkaan, joten hänen oli t. k. 2 pnä tultama niityltä pääasiallisesti kont- taamalla. Ummärrettämää ori, kuinka maims- loista oli tuon taipaleen kulkeminen, kun koko matka oli yleensä murrokkoa palokangasta. — Mies on edelleen muoteen omana. Niinollen tuli köy- hälle perheelle tuntuma mahinko, kun näin kalliina aikana joutui kymmenen hengen turma saamatonna loikoilemaan. — Raahen rautatien liikenne tulot kesäk. tekemät Smk. 36,080: 61 (muonna 1909 Smk. 26,703: 06). Tulot ensimäiseltä muosipuoliskolta eli tammi-kesäkuulta taasen tekemät yhteensä Smk. 118,579: 34 (muonna 1909 Smk. 78,880: 77). Kuljetetun tamaran painomäärä nousi kesäkuulla 18,561540 kg. sekä tammi-kesäkuulta 53,551,619 kg. — Oulaisten Matkaniman kansa koululla alkaa pientenlastenkoulu maa- nantaina t. k. 22 p:nä klo 10 a. p. sekä »varsinainen kansakoulu maanan- taina syyskuun 26 p:nä klo 10 a. p. — Kuusamo, 7 pnä elokuuta 1910. Kotia kuolemaan tuli talokas Her- man Mirkkulan hemonen t. k. 4 pnä. Kotia tullessaan oli hemonen hymin kipeä ja parin tunnin kuluttua kuoli. Mahinko tuli myös torppari Heikki Karjalaiselle. Hänen lehmänsä ajoi toisen talon härkä suohon, johon leh- mä kuoli. Köyhälle tuli melkoinen mahinko. Mielä kolmaskin mahinkojuttu on minulla kerrottama. Talokas Herman Peterin hemonen tamattiin Heikkilän kylässä talon karjasillan läheltä ojasta kuolleena. Armellaan että hemonen on säikytettynä loukkaantunut ja kuollut ojaan. Metsälintuja näyttää oleman tänä syksynä runsaasti täällä. Menestystä Kaiulle ja sen lukija- kunnalle toimoo —i—i—. — Rowaniemen Sinetästä 16. 8. 10. Halla, tuo maamiehen pelätyin ia säästämätöin mihollinen, kä-?i nytkin t. k. 15 päimää masten tuhoamassa miljamainioitamme. Alimmilla paikoin se mursi perunanmarret ihan maata myöten, ja yleensä kaikkialla peruna- maissa on sen musta jälki näkymissä. — Samoin on halla mahingoittanut mielä enimmäkseen mihantana ollutta, tuuleentumatonta ohraa sekä kauraa. — Halla oli niin koma, että lämpö- mittari osotti useita asteita kylmää. Ulkona olemat mesiastiat menimät 3 ä 5 mm. mahmuiseen jäähän. Hallan tuhotöitä täydensi mielä heti aamulla koma mesisade. — Tuuli on mielä nytkin pohjoisessa sekä ilma hymin koleaa, ellei maan nyt piakkoin tuuli käänny lämpöisemmälle suunnalle, on peljättämissä mieläkin ankarampi halla. — Toimokaamme kumminkin parasta. Heinänteko on jo melkein kaikilta lop- punut ja saatiinkin heinät nyt hyminä korjuuseen. Pellonleikkuu olettanee yleisesti ensi miikolla. Näre. — Halla, ankaranpuoleista laatua kämi t. t. 18 pmää masten yöllä Py- häjärmelläkin, merkiten potun lehtiä m. m. järmen rantapeltojenkin taka- laiteilla, joihin ei tätä edelliset hallat mielä ole pystyneet. Aremmilla pai- koilla on se jo mikuuttanut mihantaa miljaakin. Suurempaa tuhoa ei se kui- tenkaan ole toimottamasti tehnyt. — Jloalonjoen dynamiittilöy tö. Kuten joku aika sitten kerroimme, löydettiin Jmalonjoen rannalla ole- masta metsästä 3 täysinäistä ja yksi majanainen dynamiittilaatikko. Löy dön johdosta epäiltiin tamperelaista kauppiasta I. Hjorlhia ja hän onkin antanut kirjelmässä selityksen Hämeen- läänin kumernöörille, kertoen siinä lä- hettälieensä kemiläisen kauppiaan P. Jämsän mälityksellä syysk. 16 pnä 1903 8 laatikkoa, sisältäen 160 kiloa dynamiittia, kemijäriveläiselle toimiin- melle K. M. Pöyhkö ja Kumppanille. Laatikot, jotka olimat olleet maruste- tut merkillä „Ertra", eimät olleet saa- puneet perille. Hjorth oli tiedustellut kadonnutta dynamiittilähetystä, mutta kun ei saa- nut siitä selmää, jätti asian sikseen. Nyt pyytää hän kumernöörin mirka- toimenpidettä siihen, että dynamiitti palautettaisiin hänen Inarissa olemaan, kauppias Tuomas Termon hoitamaan marastoon. — Hallaa oli Kittilässkin elokuun 15 päimää masten yöllä, joka mikuut- teli perunan lehtiä yleensä, maan mo- nissa paikoin hymin liemästi. Muulle miljalle se ei nähtämästi mielä tehnyt mahinkoa. Muodentulo ohrista, perunoista ja juurikasmeisia on lupaaman näköinen, ellei halla tee tuhojaan. Leikkuuta moitanee yleisemmin alottaa Perttulin päimän maiheilla. Heinänteko on sujunut suotuisien poutailmojen mallitessa hymästi ja heinät saatu hyminä kokoon. Heinä- sato maan jäänee enemmin alle kes- kinkertaista. j?ikku uutisia. — Rantaticwirkamiesten olkalapnt. Asetuskokoelmassa julaistun asetuksen mu kaan tulee olkaliput poistettamiksi rautatie mirkamiesten wirkapuwuista. Tämän tär- keän muutoksen toimeenpano tulee olla suo- ritettu kolmen kuukauden aikana. Rauta- tiehallitus on kiertokirjeellään t. k. 18 p-ji£ antanut asiasta tiedon alaisilleen mirkamie- hille. — Kirjaltajain kesken oli lauantaina klo 1 2 7 illalla Naatissa juoksukilpailu, jota mielä jatkettiin eilen klo 10:ltä. Matkat olimat 100, 400 ja 1000 m. Parhaat tu lokset janoat: K. Hiltunen I palk^, lOiipist., I. Karmonen II palk., 103 pist. ja S, Kai- janen III palk., 69 pist. — Huomattavia laiuopillinen teos t«- lossa. Prof. Allan Serlachius on saanut malmiiksi helppotajuisesti esitetyn teoksen Lainopin alkeet, jonka tarkoitus on antaa lyhyt selmitys oikeusjärjestyksen luonteesta ja tehtämistä sekä sen ohella yleiskuman oikeustieteen eri haarain pääpiirteistä. * — (5hrlichin lääke. Manhan klinikan johtaja professori I. I. Karmonen mat- kustaa syyskuussa Saksaan tutkimaan pro- sessori Ehrlichin keksimän kuppatautilääkkeen „n:o käyttämistä sekä hankkimaan sitä Suomeen kokeiluja marten. * — W. Pekosen korwansanomuksen käsittely. T. k. <i pinä esiteltiin, kuten tun- nettua, senaatissa Helsintiin entisen rikos- asiainkomisarion W. Pekosen kormaus- ja eläkeanomus. Eläkettä ei tällä kertaa moitu määrätä, koska Pekonen ei anomukseensa ollut liittä- nyt mirka- ja palmelustodistusta. Senaatin päätös oli yksimielinen ja otti- mat asian käsittelyyn osaa senaatorit W. Markosi, P. Kraatz, A. von Kothen ja A. Hosiainoff. Laillisessa järjestyksessä »voidaan hra Pekoselle tuskin eläkettä myöntää, sillä hän ei ole palmellut säädettyä 15 muotta, joka on mähin aikaa ennenkuin eläke moidaan antaa. Mutta mielimaltaisesti menetel- täessä ei sekään liene mahdotonta. * — Weniilaiset sotilaat Porkkalassa. T. k. p:nä ankkuroi torpeedomede Sa- botnik Kullmikin ulkopuolella Porkkalassa. Miehet menimät maihin ja sytyttimät tu- len keskelle tiheintä metsää. Tuli uhkasi tuulen mallitessa lemetä laajemmallekin, mutta kiln paikalle saapunut maanomistaja ulkalsi siitä huomauttaa, sai hän pilkkana»- rua osakseen ja kieltäydyttiin tulta sammut- tamasta. Talon oma mäki sen kuitenkin lopuksi sammutti. — saksalaisia tiedemiehiä tvierailulle maahamme. Joukko saksalaisia tiedemie- hiä saapuu ensi syyskuun 10 p:nä Helsin- kiin, josta jatkamat matkaansa Viipuriin, käyden luultamasti muuallakin Suomessa. Joukkue, johon kuuluu luonnontutkijoita ja lääkäreitä, saattaa nousta satakunnaksi- kin henkilöksi. — 'Zeppelin retkikunta on saapunut Hammersestiiu valuumatkalla Huippu- muorilta. 21Iuualta Suomesta. — Suomalaisen työwäenliitou edustajakokous. Suomalaisen työ- mäenliiton neljäs yleinen edustajako- kous alkoi t. f. 18 pnä Turussa klo ;> i. p. Kokouksessa on käsittelyn alai- sena useita tärkeitä kysymyksiä, joista mainittakoon kysymys työmäen asunto- olojen parantamisesta, suojelustullin korottamisesta malmiisiin maatteisiin nähden, työttömyysmakuutusasia, koti- teollisuusasia ja maatalouskysymys. Edelleen tullaan kokouksessa pohtimaan kunnallista äänioikeuskysymyslä, liiton mastaista maltiollista toimintaa, liiton äänenkannattajan laajentamista 6 päi- mäiseksi sekä liiton suhtautumista sosia- listeihin työoloja järjestettäessä. — Seminaarit. Iymäskylän se minaarin matematiikan lehtorinmirkaa omat hakeneet lehtori Uno Jansson Raahesta ja filos. kand. Wilho Tom- minen. — Oljylastissa oietun Iaiwa myrskyn käsissä. Purjealus „Muis- to", joka kuletti maasalaiselle toimini- melle Carl Finnilälle 400 tynnöriin nousemaa paloöljylastia, joutui mat- kallaan Kokkolasta kuluun myrskyn käsiin. Koko laima oli tuhoutua ja siitä myönsikin kansilasti 40 tynnöriä mereen, mutta onneksi sattui saapu- mille höyryl. Viking, joka otti osan lastia, niin että alus pääsi mihdoin Kalajokeen. — Sairas hypännyt ikkunasta alas. T. k. 18 p:nä hyppäsi Hel- singissä kuumesairas työmies K. E. Lahdenpää, jota t. k. 11 p:nä puuko- tettiin, toisen kerroksen ikkunasta alas kadulle. Mies on iuollut. — Painokannejnttu, joka on aiheutunut ..Kansan Lehdessä" helmit. 25 pnä olleesta ..Röyhkeää kohtelua''- nimisestä uutisesta ja jossa kantajana oli Tampereen maimaishoitohallituksen esimies Torsten Lindberg, oli mihdoin- kin miidennen esiinhuudon ja kolman-