Torstaina 17 p. M*afctaiata KARjALATAR N:o 31 ^ 1910 Pohjois-Karjala» Palotvakuu tusyhtiöllä oli t. k. 15 pnä ylimääräinen to kouS. Uusiin sääntöihin tehtiin ne muutokset ja lisäykset, joita wa- kuutuslaitosten tarkastaja oli maati- imt, ja rvaktuutettiin johtokunta ano- maan uusille säännöille asian omaista wahwistusta. Taltvikäräjät alkoimat Rääkkylässä t. k. Ib p:nä. Tuo,narina toimii homioik. ausk. Oiioa Huttunen. Kanteita on teh- it) yli 130. Jos ajatteleisimme luntamme noin 6000 asukkaasta jokaisen täysiikäiseksi ja jokaisen lanteen eri henkilön tekemäksi, niin olisi joka 40:s henkilö jutunnosla- ja ja joka 46:Z jutunivastaaja. ÄÄarkandeSta tuomittu. Lakiinääräisitsä talroikäräjissä Kuhtelysmaaran pitäjässä tuonut- tiin mökkiläinen Huhtilaminin ky läStä Juho Maaranen t. k. 8 pnä ensikertaisesta markaudeska pidet täiväksi 3 kk. mankeudessa. TV. S. Kataja toimeen panee hauskan iltaman Ilosaarella Palmusunnuntaina t. k. 20 p:nä. Ohjelmassa^ tormi- soittoa, lausuntoa, woimist«lua y. m. Lähemmin ilmoitusosastossa. ?)!almin etsiviä. Koska malmin etsintään Kuus järmellä senaatin myöntämä 8,000 nikan määräraha nyt on lopussa, on geologinen toimisto anonut edelleen 2,000 mkan määrärahaa lsollisuuShallituZ »n anomusta puoltanut. Karjalat»» ei eitff la«a«tai ma sattawan juhla» tähden sil- loi» ilmeSty. Urheilun alalta. Hiiht»kilpail«t pidettiin Kulhoisa t. k. 18 p:nä Kilpailtiin kahdessa sarjassa. Wm* hempien sarjaSsa saatiin 6 km matkalla seuraamat tulokset: 1 palk. Ueo Lappalainen 2Z' 40' 2 Juho Nemalainen 22' 47' 3 „ Rikh. Pietarinen 25'07" Poikain sarjaSsa 2 Im: pääsnvät seuraamat palkinnoille: 1 palk. Eemeli Eurakka 13'40 " 2 „ Heikki Riikonen 14' 10" 3 „ Wilho Nervalainen 1»' 4O" 4 Wäinö Pursiainen 16' 1-V Keli »li jotenkin Hytvä. Seurai» »aliset l»istt«-kilpai- lut 1500 m. matkalla suoritetaan ensi lauantaina kl« i ip. Samalla aloitetaan mestaruuskilpailut, joita jatketaan sitten sunnuntaina. Mes taruuskilpailuihin tulee luistelijoita Viipuristakin. Pohj»is-A«rjal«» »estar«»s hiihd»t owat ensi sunnuntaina 20 p:nä klo 8 ap. Lähtö tapahtuu luiS- tinradan luota. Hiihdetään n. s. seurainwälisellä radalla. Hiihtä- jiä tulee muun muaSsa Nurmek- seSta. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Papist». Suomenniemen fitflohenan Mir kaa owat hakeneet: Iisalmen wt. kappalainen A. Talasniemi uudel- leen ja Hartolan kappalainen K. M«rtin. Kuten muistetaan haki ivirkaa jo ensimäisellä hakuajalla Talasniemi sekä 3 muuta pappia, tuomiokapituli piti ainoastaan Kuolemajärn»en kirkkoherra K. Me- lan paperit päteminä. niinkauan kuin Menäjän ministe- rineuwoSton maikutuS on nykyi- sellään. Margariinin malmiStus f on maassamme kielletty ja korkealla tullilla on sen tänne tuontikin eh- käisty. Sen sijaan on meillä ru- wettu roalmiStamaan eri nimelli siä muita keinotekoisia woilajeja, joissa on pääasiallisena osana kas- ivi- eli kokosraswa, jolla on alhai- nen tuontitulli, ja sellaisia woi- lajeja tuoda kokosrasivana myös- kin ulkomailta. Eikä siinä ole huo mattu mitään lainmaStaiSta. Mutta kuinkas ollakaan. Poh janmaalla onnistuu suomalainen meijerikonsulentti Paastmaara pit- Iällisten kokeilujen perästä keksi- mään uuden walmiStustawan, jota käyttämällä syntyy merrattomasti parempaa moita kuin nuo ulko- mailta tuodut ..Pelleriinit", „We- getaliinit" y. m. Hän myykasmi- maitaan „Kaswiwoina",'^malmeissa kappaleissa, »valmisteen ja wal- mistajan nimillä maruStetuiSsa kääreissä. Moilla alkaa olla me- nekkiä, sitä käytetään hyrvänäpöy- tämvina, pidetäänpä parhaan mei- jerimoin meroisenakin. Silloin lue- taan sanomalehdistä, että maan- iviljelyshallikus ilmoittaa herra Paasiivaaivan syytteeseen panta- maksi hänen asemassaan olemille miehelle sopimattoman elinkeinon harjottamisesta. Hänen tehtaansa tahdotaan hajottaa sillä peruStuk- sella, että CuomeSsa ei kukaan s«« ma>«garnni« »almista». Rautamaaran kirkkoherran ivirkaa ei ole kukaan t. k. 7 p:nä päättyneen 2:sen hakuajan kuluessa hakenut. Kuten muistetaan haki mirkaa l:sella hakuajalla wt. kirk- koherra H. R. D anisten. Tutkinnon mäkinaisten papin- Mirkojen hakemista marten on suorittanut Kymin kirkkoherran apulainen Wäinö Oskari Gustass- son, jonka tiedot ja taito omat kii toksella hymäksytyt. G. on toistai- seksi määrätty Kymin wt. kirkko- herraksi. Sattuneesta syystä on Sippo- lan kirkkoherran apulaisen I. F. Kangasivuoren nimitys kirkkoherran apulaiseksi Käkisalmeen ivaltiopäi- mien ajaksi peruutettu. Mirkamapautta toistaiseksi on sairauden tähden myönnetty Jo- roisten kappalaiselle P. Airaksiselle, ja on kirkkoherra A. Slählham- mar määrätty oman Mirkansa ohessa hoitamaan myöskin kappa- laisen mirkaa. Nimismiehet. Suistaman piirin ruununnimis- niiehen mirkaa omat hakeneet: lää- nin kanslisti silosos. maist. I. A. Elomaa, senaatin ylim. kopisti K. E. Elomaa, mainitun piirin mt. nimismies Hirmonen, nimis- mies Johan Karmonen, senaatin ylim. kopisti I. I.. Räsänen ja mt. henkikirjoittaja Arjö R. Wik- man sekä eräs, joka haluaa pysyä salassa. Amoinna olemaa S u o j ä r m en piirin kruununnimismiehen mir- kaa omat hakeneet ent. nimismies Johan Lind, senaatin ylimäär. kopisti Wilho Hirmonen, Joutse- non piirin nimismies Johannes Karmonen, senaatin ylimääräiset kopistit Karl Einar Elomaa ja Jalo Juho Räsänen sekä lääninkans- listi, sil. maist. I. A. Elomaa ja eräs joka ei siedä nimeään julki- suudessa mainiklaivan. Sortawalau kanpnugin pnn- tarhnrikfi on 37 hakijasta malittu puutar- huri Juho Timonen Hämeenlin- nasta. KaStvatusopilliset »veistokurs sit kansakoulun poikain käsityönopetta- jien malmiStuSta marten alkamat Kiihtelysmaaran Huhtilaminin kon- sakoululla kuluman maalisk. i'0 p:nä, ellei mitään erikoista estettä tule. Kansakoulussa, tulee antaa en- simmäiset alkeet myöSkin kaikissa käytännöllisissä aineissa, joista on taloudellekin suoranaista hyötyä. Kotiteollisuudelle on nykyisin an- nettu täysi tunnuStuS, sen osoittaa sekin runsas ©aition kannatus, joka uhrataan erityisesti tämän aineen eduksi. Mutta tästä huo- limatta ei kuitenkaan tahdota käydä käsiksi asian paremmalle kannalle saattamiseksi. Kansakoulujen johtokunnat eiivät pane armoa ollenkaan käsityönopet tajien kykenemäisyydelle, maan an- tawat kouluissaan olla jos min- kinlaisia käsityönopettajia, kunhan on nimi, jolle palkka tilataan ja maksetaan. Lasten manhemmat katsomat hymin halmeksimasti niitä töitä, mitä lapsensa on koulussa tehnyt. Tämä onkin toiselta pua len oikeutettua, sillä mitä sellaiset käsityönopettajat woiwat lapsille opettaa, jotka eimät itsekään osaa tehdä, sitä mähemmän lapsia oh- jata, heille kun on tuntematonta opetuimenettely, töiden järjeStämi- nen y. m. opetusta ja kasmatusta koskemat seikat. Näinollen on lap- sill» kormaamaton mahinko huono käsityönopetus kansakoulussa. Johtokunnan on melmollisuus hankkia koululleen kunnollinen käsi työnohjaaja ja sen he saamatkin lähettämällä eli kehottamalla ky- läStään menemään meiStokurSseille sellaisen henkilön, jolla on taipu- muSta käsitöihin ja joka on tun- nettu kunnolliseksi ihmiseksi, jonka opetuksen maraan moimat manhem- mat uSkoa lapsensa. MeistokurSsit kestämät 8 miik- Mutta Ouluu läänin kumer- nööri ei kuulu olleenkaan liian kerkeä hyökkäämään Paasimaaran kimppuun, maan antaa hänen rau- haSsa jatkaa keksintönsä käyttämis- tä, marsinkin kun ulkomaista kas- mimoita ei margariinina tullata. Eihän kasmimoita soivi margarii- niksi lukea, jota malmisistaan eläin ten rasmasta. Sellaista se on Suomen maassa, mähällä on meijerineen joutua „pitsierinkiin", jos suomalainen mies uskaltaa jotakin keksiä ja sit- ten rumeta keksintöään rehellisesti käyttämään. Olisitpa polonen Paa- simaara pannut tuotteellesi hienom- man nimen, maikka esim. „Kokke- liini", ja itsellesi ottanut myös her- roskaisen sabriköörinimen, maikka esim. ..Kukkelin", niin tottapa her- rat maanmiljelyshallituksen ylitcir- kastajat olisimat katsoneet suopeani- millä silmillä sinuakin. Tappara. Tuberkuliinitarkastuksessa, jonka läänineläinlääkäri Axel Sö- derman toimitti tilanomistajain Ilmari ja Juho Puhakan omis- kaiuissa karjoissa Polmijärmen pitäjän Kinahmon kylässä, ha- maittiin että karjat omat ma- zaat tuberkuloosista ja hymin hoi- detut. koa ja tulemat olemaan kaiken huonoimrnalla iyö-ajalla. jolloin talonkin poika tai isäntä parhai den soutamat tuon matkan teke mään. Lapsia ei tätä tarkoitusta marten pidä lähettää, sillä lapsesta ei ole toisen lapsen opettajaksi Opetus on kursseilla maksuton, ja aineet mallitöihin ilmaiset. Kenties ei Pohjois-Karjalassa tultane aiman ensitilassa pane- maan toimeen tällaisia meistokurs seja, koska nämä omat jo kolinan- net peräkkäin, joten nyt on paras tilaisuus niihin saapua. Asunto ja ruoka eimät tulle kal liiksi näin syrjäisessä seudussa. Kiirehtäkää siis kursseille! Hautaus. Sunnuntaina t. k. 13 pnä kir- koninenojen jälkeen, kätkettiin Juu an seurakunnan hautausmaalla maanpoiveen konttoristi Emil Hyttisen maalliset jäännökset, omaistensa ja lukuisien yskämien sä saattamana. Haudan siunasi Pastori P. A. Moberg, pitäen lyhemmän puheen mainajan mnis- tolle. Kun mainajan ystämät loi- mat haudan umpeen, laski Wuo- kon kylän kansakoulunopettaja nei- ti O. M. Kaino soman seppeleen haudalle, lausuen sattumin sa- noin ne kaipauksen tunteet, jotka haudan ympärillä seisoman saat- tojoukon mielet maltasimat tänä makamana eronhetkenä. Sisällöl tään tämä ystämänrakkautta il- maisema puhe kysymyksineen, „niik- si, miksi juuri hänen, jonka niin mielellämme olisimme seurassam me pitäneet, komakourainen tuoni tempasi näin nuorella ijällä meil tä pois"? Korkeimman kaikkialla määräämän johdon alle alistuma nöyrä mieliala ja elämän pää- määrä, täällä maisella matkalla, sen lyhyydestä huolimatta oli mainajalla ja tulee jälkeenjääneil läkin olla yksistään turma edes- tämnie kärsineeseen mapahtajaan. Puhe oli suremille omaisille ja ystämille lohdutukseksi tämän kes- kuudestamme poistuneen, hiljaisen, ystämäinme haudalla. Siunattu olkoon hänen muistonsa. Nurmeksen kauppalan kokoni se°sa. 14j p. t. k. malittiin Nurmeksen pitäjän, kauppalan, Waltiinon ja Rautamaaran kuntain yhteiseen tientekokokoukseen Nurmeksen kun- nantumalla t. k. lopulla kaupp. O. Gustafsson, A. Venä läinen ja maralle P. Rönkkö. — Jatkettiin poliisijärjestyksen luke niistä ja tarkastelua. Nurmeksen Salme» kylässä toimi maanmiljelysseuran neumo- jan neiti Purasen johdolla keitto- koulu 2 ,viikkoa. Osanottajia oli toistakyinnienta. Opeteltiin ruo- kien malinistusta etupäässä kas- miksista sekä kaljan, siman y. m. panoa. Oppilaat olimat hymin innostuneita. Päättäjäisiin miime sunnuntaiksi saapui 21 mierasta kauppalasta. Paha main, että syrjäisten mäkijuomat antoimat häiriötä tehdä. Kursseilla oli käy- nyt ruokia maistelemassa oman kylän mäkeä jo aikaisemmin. Kolmikuukautiset kirjanpito kurssit. Nurmekscnkauppalassa antaa kir- janpidon opett. Wirtasalo. Op- pilaita on ö. Nurmeksen kauppalan kansakoulupoikain hiihtokilpailu 14 pnä t. k. Tulokset manhempien sarjassa 2 km. matkasta: August Pyykönen 10 niin. 57 sek. Armi Haapalainen 11 „ 51 Pekka Lipponen 12 „ 1 Wilho Tuhkanen 12 „ 18 Otto Kähkönen 13 „ 2 Viljami HeleniuZ 13 12 Taamettt Puukko 13 „ 39 Nuorempien tulokset: Emil Sorsa 14 min. 9 sek. Uuno Pyykönen 15 „ 15 Erkki Kortelainen 17 „ 2 Armi Haapalainen 19 Herman Penttinen 22 Urho Kejonen 22 Eetu ?tykyri 24 Lauri Hämäläinen 25 Osanottajia kolmattakymmentä. Keli hymä. 10 25 39 10 19 Nllrmeksen oluttehdas. Senaatti on mapauttanut Nur- meksen oluttehtaan maksamasta siltä maadittna meroa m:lta 190K. - Tehdas toimi mainittuna muon- na ainoastaan 3 päimää. Llikpaajoissa Kontiolahdelia t. k. 15 pnä kilpailtiin kolmessa sarjassa ja jakaantuimat palkin not senraamasti: 4 muotisten sarjassa matka 1 klmtr. sai 1 palk. tal. O. Okkonen Kontiolahdelta enn. 1 min. 57,^sek. p. M. Kiiskinen Paiholasta enn. 2 min. 11, 3 sek. 3 p. mök. A.Turunen Kontiolahti enn. 2 inin. 19,. sek. 4 p. tal. T. Mattinen Polrvijäriveltä enn, 2 min 20 sek. Manhenhpain hemosten, jotka eimät ole maltion ajoissa ennen palkitut, matka 2 klm. sai 1 p. herra Juho Mariksen ori Polmi- järmeltä enn. 3 min. 35, 5 sek. 2 p. tal. Juho Puhakan t. Kon tiolahdelta enn. 4 min. 15; tal. Juho Lukkarisen Paiholasta ori enn. 4 min. 22; sek. ja 4 palk. herra E. Kontturin ori Iloinani- sista enn. 4 min. 25 sek. Wanh. hemosten ennen maltion- ajoissa palkituiden sarjassa 2 km. matkalla sai 1 p. tal. Herman Takkusen t. Kontiolahdelta enn. 3 miu. 33; sek. 2 p. tal. Albin Kokon Lehmosta t. enn. 3 min. 36,. sek. 3 p. tal. P. Hiltusen «ri Pik» enn. 3 min, 49, t sek. ja 4 p. tal. Aug Puhakan Kontio- lahdelta t. enn. 3 min. 57 sek. Ilma oli Hymä ja rata hymäs- sä kunnossa. Romppalassa pannaa» toi- meen iltamat Hoivin majatalossa toisena pääsiäispäiivänä alkaen kello 5 j. p. p. Nomppalan kylän lainakir- jaston parempaan kuntoon saat- tamista marten. Ohjelmassa on m. m. näytelmä kappale, puku- tanssia, kuivaelma, miulunsoittoa ja äijä muutakin sekä lopuksi kar- keloa. Kun kirjasto on kylässäm- me ivähän niinkuin loppuun käy- tetty ja kun nyt iltamamaroilla on aikomus ostaa mereksempiä kirjallisuuden tuotteita, niin olisi suotamaa, jos sekä nuoret että manhat naisissa ja miehissä saa- puistivat iltainatilaisuuteen ivero- tettamakst kirjaston hymäksi. Niitataan ilmoitukseen toisessa paikassa lehteä. Kuollut. Sunnuntailla kuoli entinen Suo- men kenralikuivernööri ruht. I. M. O b o l e n s k i 65 muoden ijäs- sä. Ruhtinas O. sai kasmatuk- sensa Pietarin meriakatemiassa ja otti 1876 osaa taisteluun Turkin laimastoa ivastaan. W. 1900 ni- niitettiin »vainaja Harkomin ku- mernööriksi ja sai kolmen muoden' I pienempi 6 p. 1?». (K. S. määrä mj-ytävänä ä Kaarlo Puhakka. Lioeri Ruokolahti. 1 k.) * kuluttua siitä kenraaliluutnantin i a . „'^ ei : n : e ' 3 /! a ^ 01, l° ca n:ä armon aniiraalitetiSsä. |at l()2 ()UO a anta jo bamn_ mas- | W. 1904 nimitettiin ruhtinas ^eydolkaansa Ruy Barbo^a -.2/>00 Obolenski Suomen kenraalikumer- lW " :• et toukmiemimsta ^ nöriksi kenraali Bobrikomin jälkeen. p^'l0wta ole^jaapunut tieloza maa 'Hänestä ei ollut edeltäjänsä rau- , 1! u ' u a ' ..;v° n l ec m i takouraisen politiikan jatkajaksi. ... ! Hänen aikanansa kehittyimät Kau- n ° ovat 2:na Pääsiäispäivainä RoTippalassa Plovilhi kyiän lai nakirjaston hyväksi. Ohjohna reten «iäältörikan ja monipno- leir.cn. Iltamat alkavat kelio 5 j. pp. PääsjiMiaksu on 50 pen- ecan katsotaan roaimasti tukkeen iuaki- Brasilian yhdistnneitten mallioit- '«'usmZkulitÄ. ^komÄNlsin kev. yst. yhd. t oi i: i o t-n p r.;; e o yioi^t Kilpa-ajot ikäisen Idän sotanäyttämön za , ... ... . ,. Menäjän mapausliilkeen tapaukset ien prep.dentti asniu mirkaania ^ . j Huippuunsa. Asemaa hymäkseen "'oyW6kuun lo p.na. -waahctt ve- 'iveila maanantaina 25 ! > ~ I , • nistnslanen murnnit tnritnn in- i>:na kti.««v >a kunta :l- ir< 4-t'iI- ia Ilomantsi, Kirje PieliSjärnieltä. Merrattain mähän näkee tä- män lehden palstoilla Pielisjär- men kuulumisia, maikka täällä kyllä alinomaa tapahtuu sellaista josta sopisi lehteen kirjoittaa, jos kohta sellaistakin, josta pitää maieta. Sitäpaitsi on »Karjala- tar" täällä löytänyt tiensä useam- paan asuntoon kuin ..Karjalan Sanomat". Mutta se suomalais ten ja etenkin suomettarelaisten ainainen lemollisuus ja hitaus 'aiketi on tuohon maitioloon syynä. PUolueyhdistykset täällä „So- sialiratteja" lukuunottamatta toi- mimat anteeksiantamattoman mel- tosti. Tuskin maalien edelläkään saaliin pormarillisissa ryhmissä senmerran toimituksi että hädin tuskin saatiin malitsijayhdistykset perustetuiksi ja siten jätettiin kaikki oman onnensa nojaan. Nuorsuo- malaisten kyllä kerrotaan maali- tilaisuuteen kulettaneen mähämie- 'iäkin. Liekö sitten niin että tuosta fr» prosentista täysälysiä äänestäjiä, jotka eimät äänestä- neet, ei olisi nuorsuomalaisuudelle millään toiminnalla mitään moi- tettu, se kuitenkin on marina, että Suomalainenpuolue ripeämmällä toiminnalla olisi paljon maittanut. Ehkä ensikerraksi jo heräämme toimimaan. Nuorisoseuramme on sangen milkkaossa toiminnassa, perhe- iltamia on joka toinen miikko ja yleisiäkin iltamia silloin tällöin. Nykyinen puoluejaotus tietysti jossakin määrin täällä niinkuin munallakin haittaa nuorisoseura- työtä. Niinpä tässä luonnoinkin kun nostettiin kysymys suoko nuo- risoseura edelleenkin pitää rämin- tolan iltamissa, mai pitääkö Hu- miioimikunta itse huolen rämin- tolan järjestämisestä niin muu- tamat tässä näknvät suomettare- laisen peikon nostaman päätään ja ryhtyimät hosumaan „juur julmast". Päätökseksi kuitenkin tuli että »vahtimestari ei saanu monopolioikeutta ramintolan pitä- miseen, ja minä luulen, että ensi- kerralla kun seuran iltamissa ta- mataan kahmiknlta edelleenkin on niin puolueetonta, että sitä saat- tamat juoda sekä suomettarelaiset että perustuslailliset. Raittiussenra myöskin on alul- la. Waikeanlaiseksi käynee sen toiminta, sillä marsinkin työmäen keskuudessa sille ei ole sopimaa maaperää. Sosialistit ostamat juomaa pirtnsaksoilta mieläpä toisiltaankin, juomat ja tappele- mat sekä syyttämät snomettare- laisia kieltolain pettäjiksi ollen- kaan ajattelematta, että heidän puolue-elämänsä sellaisena kuin se nykyään esiintyy niin täällä kuin muuallakin on huutama petos kieltolaille. Toimokaamme kuitenkin että raittiusseuranrme kykenisi kokoamaan mahdollisim- man taajat joukot raittiusasian ympärille. Sakari. •'K 8 1 Muualta Suo mesta. Kaupuukien yleinen paloapu- yhtiö. Ä!. Pr:lle annettujen tietojen mu- kaan on kaupunkien yleisen palo- apuqhtiön makuutuskanta iv. 1903 lisääntynyt Smk. 28,258,029:13 ja oli muoden lopussa550,799,433:20. ?)htivn tulot omat »viime rouoima läytläen pani Suomen kansa toi- n-.stuslakien mukaan ^täytyy ta- kunta 3- Js 4-tal meenmerettömän kansallislakkonsa, f a 9 tua l?..kewaalla -panet mall- «-a vanhomnu.i sillä pakottaen roallmipitäjät pa= " tt) . uo ^i t - Gntmcn '» * ) (''""'Jq'. lanttamaan laillisuuden maahan, vreydentll Aiwn,o Penna, joLo;ro«= M P- 19i0 _ Noiden tapausten maikntnksesta !?"» 190b, ei emmit pre,!dent- Johtokunta ruhtinas Obolenski erosi korkeasta ^ en :P 1U( } nu , !l^ u toimestaan saaden seuraajakseen ' w>!me kejaluuvia, josta lay- mapaamielisen todell. selaneumos " prciideiNin tomta on hoi.annt Kerardin ' ^ maraprejidentli ^tno Peeanha. Ruhtinas Obolenski on meihin '. tar ' a 'l' r a , Hermes da Fonseca, suomalaisiin jättänyt muiston ha!- >^a on mayan yli ^>0 muoden ikai-^ 'xJ.cx-' i...... nen. nn irmtr.nm hrrriT; Onitulan Nuorisoseura litnsmiehestä, jonka heikkoutta pait- " e "' ^n lyntyisin manhasta " -- - ilmanhistoriallisia lmlanesta np-eeriinmusta. vaihtelevalla c>hj«l ia"il* Yleiset llJl m si silloisia maailmanhi... tapanlsia saamme kiittää siitä, et- kuollut sanomalehden julkaisi ... ...... tci hän komakouraisemmin maa- ^ ja ja hytv»«utcl':-ä. - ' ^!ew-Aorkista, maalisk. 7p. Louis ^ 20 * ;:nn K! ° 5 ' teimme ja kansaamme kohdellut' kuin kohteli. opsch ..Christian Heroldin" jul- .^^5 ?° f > < 1 _ rta3 ^ n sunnuntaina p. mannvil- taloisa. !Inisijä on kuollut. Hän on tunnet-! Vi tule senaattoriksi. -tu »n. m. siitä, että hän 1902-'' Atainitsimme äskettäin, että Kä- 1900 teräsi 3,300.000 doll. Wenä- ' kisalmen tuoniiokunnan tuomari, jän, Suomen, Ruotsin, Jndian.i asess. I. P o l e n nimitettäisiin Kiinan ja Jaappanin nälanhäläis-' >ena/.ttoriksi. Asia on kuitenkin ten amnksi. ! rauennut, kun eimät asianomaiset' ole suostuneet hra P:n ehtoihin,', joihin kuului in. in. sekin, että hän! saisi pitää entisen tuomiokuntansa.! ->'.?aimpää6y 50 p. -iuvnoin;K^nt3. (<i. 1 Ilmoitus. Onnellinen kuizta. Euran pitäjässä (T. l.j on enim- män taksoitettujen joukossa in. in. Kauttuan ruukin isännöitsijä, met-. sänhoitaja Borg ja tohtori Zlhl-j ström, jotka kumpikin oivat talsoite- ] tut yli 1 milj. markan tuloista ja! , Ruokolahden pulma-osuuskua- iiien koneet: lokomobiili, puimr- . [j'' »>i!ppukone tarjotaan huuto- 'nrsf I ! kaupalla t. k. 23 p:nä K. Pulia- ttl.i^ ? -kan talossa klo 3 i. p. Kua tä- |;nä:i knun 15 päivänä pidotyssä Siiuutokanpasria oli korkeia tar- |j >us 2,«>00 markkaa, niin ei voi- Itu byviiksyä. j Osuuskunta. 1 (K. S. 1 k) ihtoljbcttn — rado- nu Jerusalemissa maunistaudaan; r. !. vuosikokous maan mähän yli .'»0 penniä. Kauttuan ruukki imin !00zpääsiäistä mieltämään: on pääsi-? s - « markasta. Ko>.o ruunan meroay-^äisen ivalmistuspöimä. Sunriz vJiUUSj^SUpiri riluku on noin 10,000 joi§tctyiem=;f nn f rtU paljous on kauvunkiin ko-l panamaiiutut henkilöt ja ruukki koontunnt läheltä ia kaukaa kan-Z juorittamat yksislänsä noin 12, 0(i0; taaffenfa uhrinsa temvpelissä jii* x ja muitten kuntalaisten osalle jää?tamaumukaisillajuhlamenoilkatäyt-! rf olst ™ f* 1 ™ tarnan kumi yhteisesti noin 4 tuhatta äyriä.tääkseenmanhiiitensäännöt. mxitta\tz^ n * päiv-aha 0. 5 aus- Kuuilan .meroayri ^ tulee inak,a- - Israelin prosetta ja messias, hän. \ [." ' l>an huon,3UJ ' to - 33 - KMlte " ^ ' elämän Herra, joka tuli kansaansa etsimään ja lnnastamaan, joka maelsi ympäri, teki hymää ja ant- toi kaikkia, hän, jonka ihmeellisiä. ! sanoja suuret kansanjoukot ennen! jriennukit kuuntelemaan, hän —on! iunohdcttu. Hän on piffattu,j Irääkätty ja lmmäisly, ja ristiin-; |naulii|emii'-iitoinio on julistettu, Alahuone hyiväkfynyt mctttf--1 hänen ylitsensä. Ia nyt tullee] arwion. 1 hän Jerusalemin katua myöten «kantaen ris«i^">-'' > Lontoosta, maalisk. l0 pnä.'saan on < Ulkomailta. Englannin meriVoimat. an sääntöjen 2!J §:n raSärää- mät asiat. Liperirfsl, 15 p:nä maalisk. 1910. (tv. S. 1 k.) Kuulutus. Rääkkylän ktii.nan Lainaiiia- 'kaniinista myyilaiin inuit kau- „ - pallo onni Iluhtikrmn i n:nä klo U.tji pabniaCiijaa. ji iifl II e. pp. ruokaelovi lain ikai, mak- Alahucmeclle oit esitetty merikuluu-. mtnuaän uintavoat ristiänsä la j^-nava ensi oiokaun lo- kiarmio m. 1910—1011 ja päät-' roomalaiset sotamiehet saattamat' pulla mhi siitä vuotien päästä tyy se 40,003,700 puutaan ; heihi läysissä aseissa. Tämä M-' liilmikunnau b. väksvmää ta. 3^,142,<00 puntaa ivastaan m.!rullinen saatto kulkee kaupungin Kausia va?«aan. liliäkkylLssZ lyoy—1010. lisäys on aiheuln- ^ ponttia köhii ja ulos faitpruiaiöta | maaliskuun 15 p:nä 1010. Karj San.) nut etupäässä laiivastorakeimusoh-. (Maatolle, ristpnuaulitseniis-pai- i leiman laajentamisesta, jonka oh-jfalle. Woi, Israel on hyljännyt j jelinan parlamentti on mahmisia-,messiaansa ja auttajansa! ..Hän, nut. Älienoariviossa edellytetään - tuli omainsa luo, mutta hänen z laimoja rakenneuamaksi omansa eimät ottaneet häntä mas- pun. armosta S,8öö,iy4 puntaa' taan". Ainoastaan joukko mai- z ivastaan miimemuonna. l,4^.'0,04u, moja häntä sääli ja suri: hekulki-'- puntaa myönnetään ensimäisenä! mat perästä ja itkimät Jeesuksen; _ määrärahana uusimman rakennus- i .'to:sarealaisen, surkeata n;o!en:ota., I. Laakkonen. (K. S. 1 k. .3 , •50 mm.) 31 !- iän Heinävaaran meije- Pääsiäisjulila lähestyy nyt kai-\tii^iaina^ tlc. 29 p:,iä klo a kristitt-iSsä maisia ja tri-öti-; yv . a , s f s;i r kuorimakun- panssariristeilijaä, 20 torveedon- tyu nimen kantamaiset aikomat ta- \ > ? sa .^-ta-I.ava..m!Nlns!i. hämittajan ja muutamien meden- manmukaista juhlaa mieltää. ^...'!" n .! u ? ; ? a a .', )riv . a alaisten menheiden setä kahden ohjelman laimojen rakentamiseen, s nimittäin ö panssarilaimaa. )jNs>a f 1 manmutaistajuhl ....... ta kuka muistaa ristiinnaulittua!^'^"^' N!a,sui.dessa ilnim- Herraansa, itse pääsiäisjuhlan ruh-^^.^^ ^ ma-^uai-a y m. ah- tinasta? Kuka tahtoo muistossaj' Ueinävaavz 10. Meijerhi johtokunta. i.) {£ .1 lt i - . 2': ix, Mulon Osuuskassan uiman telakan rakentamiseen. Lai- maston mieslukua aiotaan li) eitä 3,000 miehellä. Maalisk. 30 pnä ja elämässä seurata häntä ristin^ siirretään rintamaan 5 panssari- tiellä? Tahdotko sinä, lukijani, laimaa, 2 panssaroimatonta riS- sitä tehdä? Wai käännytkö sinä teilijää, 9 torpeetonhämittäjää ja mälinpitämättömänä hänestä pois, 10medenalaistamenhettä. Ätaalisk.!unohtaen hänet? Kuinka moni. 31 pnä lasletaan 1 panssariini- moni kristitty unohtaa Herransa, man, 3 panssariristeilijän, Opans-ljmikn nimeen hän on kastettu!^-' sarikanttsen risteilijän " ' *" roiinattoinan risteilijän peedonhämittäjän sen menheen peru 'sen ristinkuolemasta! Moni tum-„ , 1 ,. ... ... t . ..... , . .. : 1 paiva<ta «esakunt "ustaa men,a knstui, n, mutta; J,' ralUV;ina , kor (TAmosfT t i ot . . _ _ uosi kokous on Huhtikuun 3 kansakoululla klo 2 i. p. asi- Alahuone hymyksyi yksimielises ti menoarmiou samoin tuin ar- meijan mieslukua koskeman ehdo- tutsen. Jättiläis-kawalluksia Ranskan lnvstaritilojen maksujen snoritnksessa. Useitten Ranskan lnostarikiin- leimistöjen laillisesti nimitetty ra- hojen kantaja Dnez on tk. 0 pnä mangittn Parisissa. Tapaus on aikaansaanut kauhean myrskyn Parisin sanoinalehvistössä. Wa- kuutetaau hänen hämittäneen, paitsi niitä miittä miljoonaa, jot- ka hän oli nostanut luostaritilois- ta, mähintään saman summan pörssileinotteluihin ja pääoman' sijoittamiseen kiiuteimistöihin. Pa- hinta inelua pitiivät tietysti fleii= kaalit, jotka lvaittärvat Tuezin epärehellisyyden suoranaisesti joh- uivan maltion ivarkaudesta tir- kolta. He omatkin siinä määrin ristiinnaulittua Kristusta ei luin; ni-.imci n a on vuok- kortteeri Hasa- Jeskasella. ajattele eikä seuraa! Monessa sy-; dämmessä ja monessa perheessä! on Herra ja Vapahtaja, joka on kärsinyt ja kuollut meidän synti- tähden. Miten käy sen ihmisen, emme tähden, tuntematon ja joka etsii rauhansa ja onnensa nau- unohdetut. Eikö somellu ai- tinnossa ja himojensa tyydyttämi- man meidänkin aikaan tämä eman- sessä, kun nautinnon esineet kerran kelistan sana: ..hän tuli omainsa, otetaan pois? Eckö pinieys, epä- luo, mutta hänen omansa eimät' toimo ja ikuinen kaipaus silloin ottaneet häntä mastaan"? \ laskeudu hänen päällensä? Missä Kulkiessaan Golgataa kohti kään- silloin on rauha, sominto ja ilo? tyi Jeesus itkemien maimozenpno- Onneton, kadotettu!! — Jonka leen >a sanoi heille: ..Jerusalemin sydämmessä itselkäisyyden, ylpey- tyttäret, älkäät minua itkekö, maan den, mihan ja kateuden henget pi- itkekäät itseänne ja lapsianne. Sillä tämät maltaa ja ohjaamat hänen katso, päimät tulemat jolloin elämänsä kulun, — miten käy hä- lze rupeamat sanoinaan muorille:. nen, kun kerran hänen sisällinen langetkaa meidän päällemme ja olentonsa alastomuudessaan hä- kuttuloitte: peittäkää meitä. Jos nelle paljastuu? Eikö polttama he tämän tekemät tuoreessa puussa, epätohuo ja kauhistama tyhjyys mitä silten kuimassa tapahtuu?'' > häntä mallaa? Onneton, kadotettu! — Mitä rakas Herramme näillä!— Knn ajallisuus maistuy ja ka- sanoillaan tarkoinaa? Hän tar-. toamaiset kappaleet kaikki lakkaa- koittaa, että tuskan ja maiman^mat tarjoamasta miehälqstään. olleet 1,1.74,301:82, josta mää- i - .. — ,.— rästä maknutusmakslija 700,ll!)4:! oueaSja, että tamci tapaus ojot- sanomattoman tuskan aika,.'kun ruumiillinen tuska ja kuoleman 82 sekä korkoja ja kurssimoittoa! ]e tnulnya nuljaiox j 0 [| 0 j n xnätoimo ihmisen malloit-? kipu kerran tulemat, miten kär 473,088: 06. Menot omat olleet; 011 joutunut, jonka roaltto olt )aa- ou j U ( eioa fqntien tähden.'ihmisen silloin, elleiristiinnaulitur 312,K30: 85; siitä paloapnja ^ ottamalla nrrcotilat takaroa-j^ un Juutalaiset, Herran oma kan-: Jeesuksen, Jumalan Pojan, elämä 49 jci pexUEeXUffiCX 01,344; JiSciUQU pcippt^nucuncn i irtUo «It nnuottu m nvnuv : fn:ntntn in rnnhrt irrnnur ftinr 16. Säästö tekee siis 891,671:07^ Snomen asia »valtakunnan duu- massa. Miipurin kirjeenmaihtaja on il moittanut Pietarista, että Suomen asiain käsitteleminen duumassa oli miime tiistaina. Maksuje» lakkautus. Tukknkauppaliike Oskari Ee ro Roiha, omistaja Oskari Roi- za, MiipuriSsa on lakkauttanut maksunsa. senaattori Combes on tutkimusko- missionin jäsenenä hamainnut Tuezin kamalluksen. ^sa, jolle oli annettu laki ja prose- ^ soivinto ja rauha ole saanut sijaa kalliset lupaukset, jonka keskuudessa! hänen sydämmessään? Eikö kuo- „sana tuli lihaksi", hylkäsi ja ris-^lema ole hänelle kauhistama pi- tiinnauliksi elämän Herran, mitäZ meys ja ammottama kita, joka sitten oli muualla ihmisten kesken! hänet nielee? „Wuoret, langetkaat tapahtuma? j meidän päällemme, kukkulat, peit» Tuskan ja maiman aika kohtasi \ tätäa meitä!" Juutalaisia Jerusalemin häivityk-j Astäiväni! Kantaessaan risti- sessä ja heidän maansa autioksi' änsä ja mennessään kuolemaan tekemisessä. Mutta tuska ja mai-: ihmisten syntien tähden on Jeesus wa ei ole ainoastaan ajallinen ja!hyljätty ja unohdettu: mutta maallinen. Paljon suurempi ja ^ihminen, joka ei Jumalan Pojassa Maaliskuun 1 p:nä tapahtui^maltaaivampi on sisällinen jahen-'saa somintoa ja eläinätä, on ka- presidentin maali Brasiliassa, joS- gellinen tuska synnin ja epänskon dotettu. Nauhankongressi Tukholmaan. Tukholmasta, maalisk. 13 pnä. Miime rouoima lykätty rau- hankongressi pidetään Tukholmassa heinäkuun 31—elok. p:winä. Tols- toin saapuminen on epämarmaa. Prcsidentintvaali Brasiliassa.