N:o 144 — 1910 KESKISUOMI KeitcirätcSoii kauhan lii pna nyt »vaadi täänkin. Meidän on ym- mävrettälvä, että tällaisilla tapauksilla, lLun ne näin päättyvät, on siinä a- Turun saaristossa. "iri tvuissa myös protvokatorinen piirre. >MUään et opi oikein kaipaaniaan «llet 3!lLy!?elle järjasteLmälle olisi tictentiai ole sitä enoin kadottanut. Paratiisikaan epijnäje»»^, aihemuipa se m isiä syys tä htxvänijä, tmvemllut. Suomalais ten on sivistyneinä ja valtiollisesti ?ypMemä kansalaisina tämäkin tar koitus tyynetldellään tyhjäG tchtävä. Muilo ottko meidän viranomais, temme enää mahoaton tehdä mitään, jotta tämä oikeudentuntoa kuohutta- iva xapaus tulisi laillisella talvalla tu!U ficuiSft ja stjOjHifet saatetuiksi -vangais- tuikieen. — Uufi lippujutt». Karjala kertoo: Kun «varat. Johannes Broseldt viim' perjantaina iltapäivällä oli moottoruoe» neellään ajelemassa, ;su:ul hän raaan väkivallan esineeksi erään venäläisen meriväkeen kuuluvan upseerin kom>.n» noSsa oleman ven:lu:inun puolelta. Ta- pahtoina oli seuraava: Kun varatuo mari Broseldt sanottuna jiäiivänä llo 8 illalla palasi moottiruocneellään tcfcmäl* tään redkeltä ja oli jo astunut soutuw^» neeseen Ealakkalahd:n laiturilta A.ipu» rissa, saapui Etelä-jatamasta cll.'ö?a venäläisistä "sotalaivoista soutuivenecllä upseerin johdon alainen komennuskunta sotamiehiä paikalle. Ensi toimenpiteiksi heitettiin komennuskunnan veneestä ^uoshaka" tuomari Brofeldt:» sout>tvc» neeseen, josta kiinni 'aucuaan he oitivat puoshaallaan myöskin moottoriveneestä kiinni. Tuomari Brose.dt, joka ojaa pu« hua venättä. kiolsi silloin vahingoitta» masta alusta. Samalla esitti upseeri »vaatimuksen, etlä tuonrari Bioseldt an» taisi hänelle moottoriveneen perässä a» jaessa olleen linivaikoraitklsen l>pr.n, jonka yläkulmassa oli Zuomcn «vaakuna, ja samalla »vaati upseeri, että '.uomori Broscildt itse astuisi sotilasten vcnht.» seen. Kun tuomari Broseldt kieltä>)!yi, noudattamasta käs!t)ä, ilmoittaen samal-^ la kuka hän on. niin upseeri hyvin kiih-' ^ Jcada tawalla lausui: ilnuin puhuta, isiukaa tähän ja osoiti paikkaa viereS- sään. Huomaten sotamiesten uhkaamc>s- ta käytövsestä, että heillä oi• aikomus käyttää väkivaltaa, astui tuomari ?ro- feldt »sotilasten venheeseen. ?!y: aikoi soutu Etelä-satamaan päin. Linnansillan kohdalla kutsui upseeri kaksi suomalaista Poliisia sillalle ja antoi heille täskyn vie» dä tuomari Brofeldt komcndanttihatlituk- seen. Poliisien haltuun jouvuttuaan pyy« li tuomari Broseldt heiltä lupaa saada telefonoida tapahtumasta poliisimestaril» le. mutta nämä eivät sallineet tätä, »vaan veivät tuomari Bros^viin suo» raan komendanttihallituksecn. Täällä tu- li eteisessä everstin anvoinen upseeri tuomari Brofeldria »vastaan. Hän ky» ei olisi ollut paratiisi elleivät ejivan hempamme olisi sieltä eksynee:. Riemu ei olisi riemua, ellemme sitä siksi tuntisi. Suurin onni, mikä saattaa osaksemme tulla on juuri jälleen löytää kadotettu ParatiiLi. Jos olet synnyltäsi saariston «vapaa lapsi, muistatko tunnetta, mi:ä tunsit päästyäsi hellän äitisi syväsi: jykähtele» wälle potvelle, oltuasi vuosikausia tehtaan kiviseiniin sidottuna, käymässä iltasin kiwi katuja, joita sadat kädet omat jalkaisi alle tasoittaneet, katselemassa joutohet» Iin vqpisovia .eläviä" lumia siitä suu» resta luonnosta, jonka mahta>vuu::a sait ennen »vapaasti kotikumnuiltasi ihailla. Muistanko tunnetta, ur.iä tunsit, pääs tyäsi kerran uudelleen :uon synnyinseu- tusi syliini Tulin äsken kaupungista zäädäkseni hetkeksi ihanan saaristouune erääll: rau» halliselle rannalle. Katseen kummultani auringon laskua tuonne lahden taakse. Ilma on niin ihmeen kuulakas. Sini» punerva taiavaS kuvastuu niin lumoa» vana lahden peilityyneen ximaan. Etäinen metsä luo taustalla taksi vaaka- suoraa »varjoa »veteen. Honua: kummul lani kohoavat juhlallisina kohti ylhää kupua. Sinne tähtää myöskin terävä kirkkotorni tuuhean puiston yl: vastai sella mäellä. Tuhatvuotinen satahaa» rain<n tammi levittää .'lsiansa ybi pi» han. Sen varjossa lapset leikkimä: hel» teisenä kesäpäivänä, sen juurella aikuiset Masin istuvat päivän löiSiä pakisten. Kaikki on täällä niin rehellisen suoraa vakavaa, mutta syäväsit puhuvaa, kutsuvaa ja sovittavaa. Näyttää kuin aurinko kaipaisi näitä rantoja ja jättäisi viimeiset säteensä vartioimaan niitä lyhyenä kesäyönä. Siksipä ainoa, mikä tunnetta häiritsee, on kylmästi «vailaiseva luu. jonka terävä sirpinterä yön kajastusta leikkaa ja hal» «laista loistettansa tarjoaa. Sinä kellaS» tuneitten lehtien ja routaisien nummien valo, >säästä hyytävät ?ätev>r omille maillesi, anna kukkia kesäisen nurmen, salli suvisten silmikkojen päivän valolle avautua! HeMo on kuuvolo kesällä. Hälveten hallaisia aUeitansa painuu se ajan pa- 'yi aluksi poliiseilta syytä miksi tucmari > ^sta taivaan rannan taa. ja aamu he- Broseldt oli sinne tuotu. L,un Poliisit cilväi >!anoncct sitä tictMänjä. niin kään- .. lyi ewcrs:i tuomari Brjsfibiin pu?lccn,^'^ käsikkäin. Inrtmajf»cliään. Tämä Umjiiti nimensä! Äamu herää. Tuhannet ääne: soivat san«na5e!htiwieS 28. T. Stsad otsakkeella «Suomen onnettomuus" seuratNvasijirl- toisen lausunnon Suomen asiasta: Europan yleisen mielipiteen va^talau- seitien, sekä lainoppinertten cirii kauppa- edustqjain, yllyttämänä, koettaa Äenä- jän hallitus par'aikaa väkilpakolla ajaa suomalaista >latliohdotusta duumassa täy- täntöön. On asianoniaisille ^s.o. Äjcnä- jälle) epäilemättä km sallisia huomata, että !sen politiikka herättää hämmästysiä >sen omissa ystävissä ja naapureissa, mutta «i ole »varsin järjellisiä pysyä väärässä suunnassa vain siksi että ul- kopuolella oletvat arvelavat että asian» omainen erehtyy. Menäjän politiikka on, mita status quo'hon Suomessa tullee, yksi noita käsittämättömiä tyhmyyksiä, mikä lsaa sen parhaat ystävät epätoivoisiksi. Wenä>jällä on täysi oikeus leika:a haava omaan käteensä, mutta tämän oikeuden käyttäminen ei ole mikään viisauden meÄki. Rauhallinen ja tyytylväincn Suo» mi on Wenäjälle suuriarvoisemPi kuin armeijakunta, mutta bobrikossilaisen sor- topoltliikan >luoma Suomi on alituisen heikkouden 'lähde, ja liian suuri sellainen voida>Vseen tulla armeijakunnittani mi tatuksi. S — Stolhpinin puheen vaikutus Ranskassa. Parisisla inhköte:öän Hbl:Le: Stolil)pinin puheesta, jonka hän pi ti waliakunnonneu>wostossa Suomea koskewaa yleiswa>itakunnallista llalieh- dotusla Nsuoltäossä, on täällä ollut se seuraus, että R<mska>n edusiajakama- >rm jäsenien a^essi duumalle jaa yhä lukuisampia alletvrjoiluksia. Lauwan- taina o>li muiden luku 271. Älläkin uiseampia allekirjoituksia kerätään tä- män miikon MuKfa woiku:usivaltais- isn parlamenttij<ijenten toiwomukjen mukaan. — Helsingin tulllnhoitajun virla. Tullihallituksen asessori, kamarinemvoZ N. B. Ä. Grotenfelt ja soman hallituksen Kirjallisuutta ja taidetta. 0 Helsingin Opas. Suomalainen ja eritoten ljuoutenkie- iinen kirjallisuus on tähän asti ollut mii-tei iokonoan ivailla madkailua ja kotimaamme nähläu»)yLsiä kasit»elettiä leoksia. Waiir jouaktu leniolehlisiä >woi siihen tukea. Markailijayhdislyk- sen vuosikirjakin, joka :aN)allljcsti si- sältää tärkeitä nuukailua koskowia tie- donantoja,. on sellaista kielellistä f e» lamelstaa, etlä siitä ei juomenkiÄijelle paljoa apua >lähde. iileiila.kMilti. ftolevaloii tarinat, kertonut ii ma Msltvsen (o.s. Hällström). 160 sia». H:n- ta sid. 1: 25. Äustai^nusosal«yht:ö Ota- van äustantama. Semmoista Kaluva>!an-lai:os.a, joka suoranaisesti esittäisi tan.jallisecpoksemm« sigallyfiai, on meillä ]o pitemmän aikaa taivattu, ja semmo ien on nyt rouva E- va Moltesen lahjoittuNUl Tuomen nuo- risalle. Hänen kirjan,a tarkoituksena ei ole koyvata itse runomui-toista Ltaleva» >laa. vaan päinvastoin je pyrkii, ja e» päikmättä onnistuvakin, heiättänuiän, laÄvavassa polvessa raskautta, »varsi» naista Kalevalaa koytaan ja halua tu» tustua siihen. Kertoja on pysytellyt ka- levala-n hengessä ja läyttänyt mikäli mahdollista sen omia sanoja ja kuvia. Äirjainsa alussa hän antaa lämmöllätit» soitetun luvaulksen Elias Lönnrotista ja 3öyt on tässä suihteessa otettu MÄ- hänen elämäntyöstänsä, ^iailkvalan syn» koinen edisUMÄÄ, senjäl-keen tuin on^slä ja kokoonpanosta y^n. sekä selittää — Ptzrkiji St:o 11 on ikmeStynyt ja sisältää: S. A.: Nuorisoseuraväki itseän» sä auttamaan ja S. N. Liittoa toahwtSta« maan. M. E. M,: Petäjistön kääiuymi» nen. gussi Paukkunen: ympärtkatsau». Kieltolaki-äänestys Ruotsissa päättynyt. H. H—aho: Pikakuva syrjäkylästä. 8X& hiläisten juoppous. Atoio-onnen ^alai» »uus. Säveltäjä Robert Schumann (ku» Mia). O. R— o : Muuan pecherauha» tärkeä «hto. Uutta kirjallisuutta. Aika» kauslehtiä. Auva-aolvoitulsia. Sanaa» laskuja. Arvoituksia. Nuorison pyrintö» jen alalta. änresiiynyt iEtölä--jluomalais>m ojatun» ltan toimittama H e ls i n g in Opas, jonta Avulla löytää Helsingisjä, min-- ne Ylväin tahtoo. Teos on laadittu yk- sinomaan suomalaista matkailijoin «varten ja meilaläisiä oloja silmällä pi» 'taen. «Opas" stiMää Äuksi tietoja ja huomautuksia ilauva, ja junain^kulusta, ajmi. ja raitiotieliikenteestä, 'hotclleis. ta, >k<chwi!loista, huomaitawimmista muyMiitteislä, chlPylaitotsista, mat» luslajatodeisla, postista, ruolalarijoi» >luisw, teattereista j.n.e. Seuraa sit- ^en selomeko Pääkaupunkimme >ul!L»- natsista ivaiheista ja sen moisinkin viime wuosikymnl:n:nä sangen ripeös» tä ^aÄvamijesta. Kirjoituljesja »Hcl» singin ralennuslaileevla" esitetään kau« pungin rakennustaiteen kehuystä ja kamreeri N. A. Forsström ovat anoneet/ kaikki huomattavammat raken- eritychseBsä »Kotona Äalttvaassa" nimi» sessä luvussa muinaissuomalaisten eun» tapqja ja uskontoa, valaisten siten Ka» lovalaGa esitettyjä tapahtumu? ja heu» kitöitä. Teoksen ovat tarkastaneet kir» >jait.i^a Juhani A'ho sekä prosessorit O. E. Tudeer ja Kaarle Krohn. »Kalevalan tärinäin" kustantaja. Äus- tannusasaikeyhtiö Ota»va, on sen johdosta, että yi^tiiö tänä vuonna täyttää 20 vuot ta, kchjoittanut kirzaa maamme kansa- kouluihin n, 10,(XX) ch>il. jacttatvaksi par» haimmille tänä vuonna pääslötodistuZ- sen saavalle oppiiaille. ettei heitä otettaisi huomioon laadittaes- sa ehdollepanoa Heilsingin tullinhoitajan» viran täyttämiseksi. Kenraalikuvernoö- rinkanÄian nuorempi sihteeri A. A. von Karm on, »täydentääbseen" hakemuöpape- reitaan samaan virkaan, tullihaiiitukscen jättänyt Mijennöksen senaatin päätökseö- tä, «jolla hänelle oli myönnetty eriivapaus tullinhoitajanvirkoihin maan tullikan»a- reissä. Tullihallituksen kokouksessa keskiviikko- na laadittiin ehdotus yllämainitun tullin- hoitqjaviran täyttämiseksi. Samalla kun katsottiin, ettei hakija, nuoreanPi sihieeri von Karm, siihen nähden että hän ei ole suorittanut sellaista lainopillista tuikin- toa, joka tämänlaatuisen viran saamisek- si asetusten mukaisesti vaaditaan, ja kun hän vasta haTuajan kuluttua on saa- rää illan fyllissä; hämärä ja toi ovat ltut erivapautuksen, ei voi tulla kysy sekä seliiti nnzös muutamin sanoin syy» .itmassa ja maassa, metsissä ja ivainioil- tä tvanLitsemiseen. Tähän päättyi k.i»- lustelu >ja >kun kadulle päästiin ilmoitti peliisi tuomari Broseldtin oleivan va- »M)ksccnkään ehdollepanoa laadittaessa, asetettiin ehdolle: 1) Helsingin tullika- marin kontrollööri, asesisori K. K. Ny» »nan; 2) LLiipurin tullinhoitaja, hovi- Vaan. Tucmari Broseldt on asiasta tv^» liltanut läänin kuwernöör:lle piiniäcn :ä- män toimenpidettä oikeutensa iaamiseksj. — Keskeytetty puhe. Sofiattbeni o la. Linnut visertävät. Talojen ruoka» ^ neuvos K. E. Äkesson; ja 3) Kotkan tul- kellot soivat väkeä työhön kutsuen. Ka» ^nchoitaja maisteri R. F. W. «laudinger 'lastaja lahdella jo verkkojansa kokee. En tiedä olenko nukkunut vielä. Un: Lausuen, että kaikki ehdoll:pannut hen kilöt erinomaisella tavalla ?iseat vuodet otvat hoitaneet maasisa suuria tullitama- unohtui katsellessa vuosien takaa taas reja sekä myöskin tä-)dellises!i omaavat ihanaa saarrmaisemaa. Tunnen elämän ^ ne tiedot, ja sen kokemuksen, mikä on kraatticn lauilu- ja arh>.'ilt>juh!oss^ ' uutena, ilahjana Luojan kädestä, jota ar» ^rpeen maan suurimman lullikamarin Miime sutmuntaina Tampereella Piti villen omistan, hoitaaksmi sitä vähän '*»>'*<*, antoi tullihallitus puoltolau» toimiltaja'Taolvi Xainic-n pitää juhla- 0 jj ein .iseensa ensimimäiselle ehdokassijalle asete» puhe kansanjuhlassa Pyynikillä. Hän! tulle asessori Nymanille, oli chrinyl puhua noin 10 minuuttia^ ^ luonto, su!,u hc*maa,i, Man ratkaisivat yksimielisesti viili- ,ja lausunut muutamia halwentawia monta vo^nyttä poikaasi, tee ne vah» rehtööri. ilaamanni BoiSman, asessori sanoja lkeksarikunnan lujuudelta, kun voiksi ja terveiksi taaS opeta elämään Lindroos 'ja apujäsen, sihteeri Haavisto. Tampereen pöliisrmestari teskeylti hä- sinun puhtailten. järkkymältömäin lakiesi nefsen jchdosia, eitä puhe oli Hänen mukaan S^a >jesieell !aan ioukkaaiva ja Mastoin^ ^iskos.lain 13 liukua, lvami hra Tainio-1 ta ^o«Pekamaan puheensa. Hra Tainio kieltäytyi täyttämästä vaatimus a a- I. O. K. luksi, muua kun hänelle ilmoitettiin, että simä tapalrk^ssa oltaisi n Piikr^et. ltsja kMtäinään Iväkilraliao, laskeuiui hän al.rs puhujaiawälta sekä w:etiin poiiisikamariin. ajossa häntä kum'ustel- tiin. Kuulu»relut'. jÄkeen pääsicltiin hra -Tainio vapaaksi sa palasi hän takaisin juhlspatkalle ja<>kaotseen keskeytynyttä .puhettoan. Siitä chbäisi hänet kuiken- r« uudelleen Poliisiimestari, jonka säl- keen hra Tatinio iolpullijesti Äistui. — Suom. K. — Halla. Ruokolahdella cli kotoa >halla Juhannuksen Ivastaiiena Nönä sa ojotli llämpömitiari — 4 C. Halla puri mustaksi perunanvarret ja wi» tuutti aiemmilla paikoin kauroja (ja rukiita. Soavonlinnasta on ilmoitettu että kaikÄsa !sen ympärrstöpitäjisiä oli> su- hanmtsyönä ankara halla. Kuura ipy» fyi maassa myöhään aamuun asti ja «vcsrrapakot oliivat monin tz>«koin ^ään riitteenä. Perunanvarret je tie» tyx>ti pani aiwan maata myöten ja ai- heutti mahdollisesti muitakin lvaurioi» la. — «Korj. — Laatoka» luotsit ja laotsilaitokie» VeniläiStyttimispuuhat. Laatotan län- siviinnan luotsit otvat päättänee: itinä tapauksessa, että luotsilaitoS venäläis- tytetään, luopua toimistaan. — K:la. — Snnri metsäpal». Suuri metsäpa- nukset ja niiden rakennuttajat, sen- jälteen lähdetään ilvarsinaijesti tarkas- ttlemaan kaupunkia ja sen mevkillijyyk. siä. Tässä osastossa kmvataan ka itki »vähänkin huomaitozvammat talot, lai» toiset, -kokixHmat j.n.e. Matka käy Rautatientorilta' Äaiwopuist>on ja Se- naatin torin kautta Ruunuhakaan« m is- tä Alelsantermlatua tullaan Mioppi» !lasia>.olle >ja jälleen Esplanaadia ipiikin Äataijano>kalle. TäÄtä lähdetään kau» pungin laajaa etelä-osaa katselemaan ja saavutaan -lopuiksi ent. Arkadian 'vuoVfe lälhelle lläh>töpai>kkaa. Samalla tavalla tehdään selkoa eiukaupungeista sekä lähiimmästä maaseudusta ja >saa>- -risiosia. Lcipussa on kuwa Kansallis» teatterin katsomon istumajärjestykses- tä, wa>Hn hywä Helsingin kartta ja aatteellinen sisällysluettelo, jonka mu- kaan helposti kirjasta löytää, mi:ä ha- luaa. Ä>uwaultset eri laide- ja tieieellisistä lkokoelmista ja »laitoksista olvat näiden alojen erikoistutkija in kirjoittuntiu' za ovat ne sentähden varsin perusteelli» sia ja tarkkoja, Sen lisäksi ne owot Puetut sangen hauskaan muotoon, niin että ne mielellään lukee, oraittakaan ei ai'koisi Helsinkiin lähteä. Niiden a- wulla saa hywän >läsitylsen pääkaupun- gistamme min sanaagsemme sekä ul^o- naisesti, että sisällijsesti, sen sekä ai- tuellisesta että henkisestä elämästä — Uusia kirjoja. &. W. Edlundin kustannus o^:n kustannulsclla Hcl- singissä «n ilmestynyt t Aladdin ja taikalamppu kirj. Eero Alpi. Hinta 1 mk. Maivaishoidosta, henkikir» j o i t u k -s e s t a, palkkaus sääntö yun. Hinta 1 mk. Kuuluu ntona tt Ed .undin asetuskokoelmaan. Kalastuslainsäädäntö. Hinta 4(1 p. Edlundin asetuskokoelma n:o 9. Unisa mpo, uusi unikirja. Hinta pv p:niä. Arpakirja eäi onnenpyörä, huvitukseksi kansalle. Hinta 60 p. Sarjasta erkkiteoksia maa- ilman k i r j a l l i s u u d e s l c" on il mestynyt 15 vihko. — sarja sisä!mä Topöliuksen Talvi-iltain tarinoiia. To!- stcin Anna Karenina, Mangoni» Kih- lautuneet. — Kustantaja on Werner Söderström o^. — Tietosanakirja. W!^>,t 87 ja 38 o« Ivat ilmestyneet (hakusanan vo Lssrn —FraixU)). Pisimm:S:ä kirjoituiiisia herättälvät huomiota I. E. Rosbergin E^elä-ÄmeriMa (6 palstaa). Euroovpa (12 palstaa), E. E, Kauan Eieleä-Äust- raalia ja ^Etu-Jntia (S palsiaa), Z1!uis- ta kirjoituksista maini':akoont Etruskit (K. I. Hiden), Euripioes (O. E. Tu- deer), .Eyek (E. Ricbxr'., estetiikka Hähl), Eueken (Z. Caztrvn» sekä kotoisia asioita käsitteleviä: Ew!ätär (Kaarle Krohn), EtsikZokäräjit (K. N. Melander) Euro. Eurajoki, vTiiran kotpp^i, (K. Ooikkell), Eurvoppaiainc.: adressi (A. Grotenfelt), Eu-rop-ruZ (A. Kannisto). Evo (A. Cajander), Aagerniik (K. Soik- keli), Fa^likman (E. Richter). lTekstiin liittyy 41 kuvaa ja liit'.ipape» lillc painettuna liifcenc seuraa kaksisi vuinen Firenze (1 ja 2) Venäjältä. — Kolera Venäjällä. P ulta- wasta, kefdf. 21 pnä. Läänissä oa sairastunut koleraan 90 ja kuollut 21. N i kotaje w ist a, kesäk. 21 pnä. Hersonin kihlakunnassa on 2 wiikon kuluessa saieastunut koleraan 51 ja kuoCut 24. Hersonista^ kesäk. 22 p:nä. Wiiton kuluessa on läänissä sairastu- nm koleraan 143 ja kuollut 4v ihmis- tä. Hechmissa sairastui jamaan cu lkaan 64 ja lirnli 16. Samarasta, kesäk. 22 pnä. On huomattu 2 köleratapausta. Kumpi- 'kin päättyi kuolemalla. P i e t a r»s t a, kesäk. 22 pnä. Kau- pungilPöäillikkö o>n käsketryt achtyä kaikkiin toimenpiteisiin kolerM was» '.'ustamiseiksi. Sevas^opoliSta, kesäk. 23 p. Turkin hallitus on määrännnt b päi» «maisen karanteenin Krimiltä Äcmstan- tincPoliin Mttmlle laidoille. Tshe-rnigowiSta, kesZk. 26 ptnä. WiBon kuluessa on läänissä jsaiiastunm koleraan ll>1 ja kuollut 39. Kaupungissa ei ole ollut sairausta- pauksia. A le k? a n d row sk is ta, kesäk. 26 pnä. Mckon kuluessa on koleraan sairas!umtt läänissä 109, kuollut 47. Sairaita on 94. Oikomailta. Portugalin cbudfnttia hajottettu. L isisab on, kesäk. 23 p. Kunin- gas on allekiirjoittanut eduskunnan ha- soiluÄäsÄiai. Uusien maalien päiwäs- tä ei wie>lä ole tietoa. Pikku-untisia. Kuluta duumassa walmis- tettiin yleiswaltatunnallinen lakiehdotus? «Rlje^sh" kertoo: Muutamia päivinä ennen kuin Eto» lypin jätti l^rehdotuksen duumalle, duu- man sihteeri Sasonovitsh Gutshkovin kanssa tekemänsä sopimu!>en mukaan p»)ysi Stolypiiria lähettämään väliaikai» 1 c»rt duuman kansliaan jonkun asian- tuntijan Su«n«n kysymksessä laatiniaan mietintöä. Nächtävästi puhun:ehistö ci tuottanut omiin virkamiehiin eikä edeS uskonut lainsäädännöllisen osaston joh« talaankaan, hra Scheiniin, joka on hy« vin lläheiseSsä suhteessa Aenäjän kansaa 'liittoon. Etolypin lähetti ministerineuvoSion kanSbiaan kuuluvan pikku virkailijan Kotsharevin, jossa Krupen>jki ja Vennig» sen saivat asiantuntijan ja auktoriteetin Suomen kysymyksessä. Kolsharcv sai 600 ruplaa kahdeksi kuu» kaudeZsi asiantuntijain pakkaamiseksi ja hän ryhtyi työhön. Hän laati esityksen Bennigsenille, puheen Stru.pcnt!i(Ic ja la kiehdotuksen lopullisen sanamuodon. Duuman kansMan virkamiehei pesivät Yleisön osasto. Olkals». Punataudin parantamisesta. Äo-sta Kirjoituksessani ^Muutamia sanoja punataudin käytännöllisestä pc- >rantQmtsesia", joka Kcski-Tuomen toimi!tutsen kautta pyynnösiänt oii käännetty Nya Pressentsiä, löytyy ikä- wiä virheitä, saan kunniott.aen anoa että seuraawa kappale uuvisteltaisitn oikeassa <Muperäisesjä muodossaan. Tämän kirjoittaja huomasi pari w. — Helsingin Kaiku n:o 24 ja 23 on il- sitten sakialaiisen lääkeainetuettolon f;t- meStynyt varsin kuvarikkaa?ajuhannus- joiiukjassa puolusteltavan torajyviä, snlkaisuna. Kuvia: Kuusi kuivaa Al- rautawiiht>rilliä, verijuurta ja kamfert- bert Edelse -ltin teosten nm )ttelystä. —^ia, jotka rohdot vähän arscnikkimää- Kahdeklsan kutvaa kesämaisenusta eri o- q^än »Hieljdessä muodostavat hyvän — Kauppalehden 25 n:ssa nimim. I. P. laajassa kirjoituksessaan käsittelee nii» tä epäkohtia ja puutteellisuuksia, joita e- sibtfyy maakaupassamme. TeollisuuSo» sastosisa esitetään sanoin ja klUvin S u o- nien tuoli- ja kalusto- ja sor» vaustehdasta Muurameösa. Milgamarkkinain nykyisestä asemasta te»! kee >lehden Pietrain kirijeenvaihtaja seit» kaperäisesti selkoa. ja esittäjät Wwat täydentävät wuiku tusta. Alotteen tedtsen laatimiseen ^>n oi- tanut ja ki>rjan kustantanut Werner ^Söderström Qscltelyhtiö, jolle siten täy- !tyy olla kiitMinen tästä ajanmukaises- ! ta matkailija-op!paa«ta. — ari. neen Pispalan työväenyhdistyksen rau» niot. — Muotokuvia: Emelie Stenberg. — F. W. Gustassson. — G. A. Petre» lius. — Emil Lirtdberg. — Hjalmar Nordling. — ,J. Hallenberg. Kirjoituksia: Wanhempien ''uomalais- ten näyttämötaiteilijain lapsuuden ja nuoruuden muistoja. 3. Em:li« Stenberg, kirj. Aarni Kouta.— Egnlanti ja Sak sa. — LLetternin rannoilta. — Pieniä tietoja 5,0; Rhig. Tormeniill 35,0 ; Canrp- hor. 10,0 mchuÄv. Pulveri korkein taan kaksi kertaa päivässä sekoitettuna pevavansiemenlienteeseen annelacur e- läimNe, jotka owat Yli kohden vuoden vanhoja sa nuoremmille luonnollisesti pienempiä annoksia. Tavallisesti tar- toitem, wam t)fsi pulveri päivässä kahden päivän aikana samaan ter- Iveilsi eiläimiä. joita tauti ei ole kovin rasittanut. Umpitami, joka punatau» k« riehui tämän k:n 20 pnä härmän ra- ^wn-et rfaa työhön. >omaklla lapualaisten m:.,^ara!,a. Kan- Kotsharov sai ministerineuvos- -li kokoontunut samm.- iamaan ne'» ^.^ ^ ^äin ollen johti hänen töi» sästä leura/unnasta, niM't'x«., Korte?- ^it_ tään. jäiltä, Punnosta, Härmästä ja Ennenkuin ehdotus otettiin duumassa puatta. mutta tulella e., ..man t:n 20. ^.ttÄoAsi, duuman puhecn-ohtalan p-n illalla asiasta^.Maaic -l«hdelle '>- työhuoneessa tapahtui tunnin kestätoä ' neuvottelu Gutshkovin, Ajasigimn, Kru- Peniskin ja Anoepin kesken, jossa laadit» tiin ^hhökkäyvsuunnitelma". Kotjlharevin esitys ja sanamuoto hy« iväksyttnn s«kä jätettiin duumalle sen puutteellisuulsiSto huolima^.a. moitettaeSsa. oltu saatu «Stettä asetetut si. sillä se dll päässyt n:ii leveälle ala.» le tuchoansa tekemään, «rnellaan tulen saaneen ukonilman vaikutuksesta alkun- sa. Tavattomat määrät halkoja ja hy» väärin metsää -n turmeltunut joten va- hingot ovat suuret. W. T. Stead Suomen asiasta. Kuulausllchtensz Stevie» of Revievsin" kesäkuun numerossa jullaisee tunnettu — 72 — jonka takana pitäisi olla kaupungin koko vallas- väki eheänä rintamana. Nyt tullaan silmä silmää vasten. Kohteliaasti lentää korkealle silkkihattu maisteri Tervon kädessä tehden ilmassa sievän kaaren. Niin samaten vaunuissa olevien päähineet. Mutta Tervon kasvoilla ilkamoipi pilkka. Sillä hän kyllä arvaa, millä matkalla ja millä päällä herrat ajavat. Herroilla olisi tehnyt mieli kääntää Tervolle selkä ja sitten jo toteuttaa yöllistä uhkaa. Mutta nyt näin arkana hetkenä Tervo heidät näki, että teki hy vääkin päästä näin sievästi ohi. — Ovat menossa »Promenadiin"... sinne Lit- tovin haaremiin... juhlan rääpiäisille ... hehl arvailee Tervo. Sen arvaa Harrykin. Ja hän kääntää päänsä pois, jotta Tervo ei häntä huomaisi. Ja vienosti kiroaa. Ei hän kironnut Tervoa. Mutta noita ajavia. Vaunut menevät menoaan. Ja niiden mukana kaupungin ensimäiset herrat, joihin rahvas katsoo ylös kuin puolijumaliin. — Mutta kuinka kauan? kysyy Tervo ja kään tyy kaupunkiin. Hän oli silloilla kävelemässä koskimiehiä tähys tämässä. Sillä edelleen hän on koskien punainen ihailija. Harry kuulee takanaan pehmeitä askeleita ja Kirkuvia poikain huutoja, - 69 - Sydän vapisten pelosta oli Harry kotipihaa lä hestynyt Sillä miten päästä sisään mamman ja papan tietämättä? Tervo tuli avuksi. Herätti piiat Ja kyökki tietä pääsi Harry salaa kamariinsa. Se retki oli kaikin puolin luvaton retki. Mutta suloinen ja hurmaava retki. Jos Tervon kouluaikaa vielä olisi jatkunut, olisi heistä varmasti tullut hyvät ystävät Niin vieraat kuin siihen asti olivatkin olleet. Mutta se kohta loppui. Eikä Tervo sitten palannut tervakaupunkiin kuin sattumalta käymään. Tuona yönä oli Tervo hänelle näyttäynyt suu rena, uhkarohkeana, miellyttävänä. Mutta nyt..! Harry vetää tiukemmalle ruumiiseensa englanti laista kävely-shaaliaan ja laittelee kakkuloita ne nällään. Hänelle se tervamaa on sentään pimeä maa. Jotain likaista... raakaa se käsite kaikessa ohuu dessaan hänen mieleensä tuopi... litteitä laihoja naamoja, nykeröneniä ja kovin luisia poskipäitä, joiden hampaiden välissä narskaa puolikypsä aka- nainen pettuleipä. Ja pienestä pojasta lähtien on hän nähnyt tervamiehiä aina kesäisin satamäärin. Mutta aina niiden alennustilassa. Milloin kuumilla kaupungin kivikaduilla parvittain juovuksissa tai ylönantamassa kapakkojen porttipielissä, milloin suurten tavaramakasiinien välissä omissä tervasata- tuissaan eläimellisessä humalassa.