N:o 140 - 1910 KESKISUOMI Keskiviikkona kesäkuun 22'pmT _ Suomen Sahanomistajain Maanviljelysjohtokunta toimeenpanee Maamiespäivät heinäkuun 8 ja 9jp. alkaen kelo 12 LHackman & C:o omistamassa tolan talossa Viitasaaren pitä- jäaaä^Suovanlaliden kjläsaä. Tissä^tilrisuudessa selitetään ja keskustellaan pienmljelyksen kan- nattayaisaadesta, rehu- ja juonkas- YiYiljelyksestä, turrepebkun , vai- niistämisestä, o8UUBtoiminna8ta,kir- janpidoata, puutarhan-, karjan-, ka nojen-, sikojen-, sekä meijennhoi- dostahaijoittelijajaijestelmastay.m. yjn. keaKUBtelujeu lomaaaa tehdään retkeuyja tilan rakennuksiin ja vil- jelTtsille. Retkeilyjä tehdään Suoyaolahden kylässä, Uuteenialoon y.m. HUOM.1 Kanki sekä naiset että miehet ovat tervetulleita maamies- päiville. Helsingissä, kesäkuulla 1910. Johtokunnan puolesta: Adolf Forssell. SmMmnM ii smmIOtt. Sanomalehtiä koskemia Väliaikaisia säännöksiä. Pietarista lennätetään, että Suo- että perustettaisiin maahamme te?-' — Paloruiskun hywäks» hommataan' lilimäärin kolmekymmentä prosenttia nillinen keskikoulu, johon otettaisiin Kcskenpään Mäkikyläksi iltamaa hei- (29,6 %) maamme kaikkien faupimfi- oppilaita, jotta omat käynee: läpi rea- näk. 10 p:lsi. Iltaman ohjelma lniva- j» maalaiskuntien lukumäärästä, lilyseon 5:nen luokan. taan sanigen hauskaksi, kuuluupa ole- j Muonna 1909 on uusia maimais- Dähän keskikouluun, jonka nimeksi wan ifavljt näytelmäkappalettakin. Mc-- ^ taloja rakennettu liiasi yhdefsän. komitea ehdottaa Teknillinen opisto, kikylän harjulle warailaa siis. Manhat | iLukuunoltamatta näitä jo toimimia olisi siis chdottomasti mäkinaiseksi op- ,j« nuoret, aikanne hcinäk. 10 p:nä. mai>watstaloja, on niinikään yhdeksän mm kenraoli!kuwernööri on Venäjän pilaäksi pääsemiftn ehtona suoritettu Iltama on MaVkeenmäen talossa. ivaiwaisihoitola-itosta cllur rakennut, ministerineuvoston harkittalvaksi jät- realilyseon Miidennen luokan kurssi tai! — Seinäjoen—Kristiinan—Äaskis- isenalaisena, niiden joukossa m. ,n. tättyt «kl)symyksen, että Suomen jenaa- MistaaMat siedot. Multa keskikou- ten rautatierakennuksella omat työt Karstulan maHlvaistalo. iin loimeH am-t>i-iiim talia <töo- ,u ??-S? itail l i '!! .°" a ? im )° ä,ilt Ki',WMäjä lMuf|i>iä|«. Työkustannusl .ui «iiifji 1ää»nötf.fll Su».n K""?»"» -p-' «rthne n«#f. 16-2,000 inf. 1 .29 1—1 P. P- S. moottoriveneitä punnitaan ja mita taan .laivarannassa tänään ^keski viikkona klo 6 i.p. 2230 1-1 Ylä-Keitele-laiva ei ehdi Juhannuksena Suolah desta lähteville junille. 1fcift» 1-2 määräisiä oppilaita seuraamaan cpe- tusla yhdessä tai useammassa aineessa, sanomalehdistä. Opiston opetuskieleksi tulisi yksin- omaan Suomen kiek ja olisi se sijoi- teitckva Tampereelle. Uudistus koskee myöskin oppilaiden — Mimsterineumostolle jätettyjä käytännöllisiä ^harjoituksia ja teollisuus- waltiopäiwäasioita. Minisierineutvos- foirlujen (ufufuuanitelmoin yleistä iolle on Suomen kenra-aliknmcrnööri laajenemista, koneenkäyttäjäin ope- jättänyt jäljennökset Suomen eduskun- juksen järjestämisiä niin että amma- Aan istuntokauden Paattäjäips^ä pöy- tfn kelpoisuusivaatimuksia laajennettai- Mtrjan wenagaMelt,esta käännöksestä M. Sitchaitft koski esitys tcollisuus- sekä eduskunnan Vastauksen emankelis- koulujen muuttuneita menosääntöjä. lutertlai>sen ttrkon liittolakiin aioiuis- ta muutamista muutoksista. | — Kenraalikmvernöörin salaiset > kiertokirjeet. Kenraalikmvernööri on lähettänyt senaatille jeuraa>»vansijältöi- sen kirjelmän: Salaisella kiertokirjeellä helmi?. 9 pliä tänä muonna käskin minä maan lumernöörien antamaan minulle sekä kaartijoiajoukkojen la Pietarin sotilas- piirin esikunnalle kiertokirjeeseen liite- tyn 'kaalvan mukaisesti tietoja heille uskotuissa lääneissä asumista ulkomaa- laisista. Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. Sitäpaitsi omat m. :n. seuraamat kunnar lietlälväsli »vuoden kuluessa päättäneet rakentaa maimaislaion: KaaNoisipiirissä: Kaiupsniemen kunta sekä pohjoisptiriZiä: Virtain. Alajäivven ja Alamuden kunnat, johon ^viimemainittuun kuntaan Töysä on päättänyt yhlyä. Sen lisätsi on w:n kuluessa usealla taholla maimaistaloa laajennettu ja etenkin on mainitialva et.ä tällöin on katsottu oleman tarpeellisia laajentaa ivarsimin mieii^airaaloiia. Siten on tnlii-a ! M.M. Pchjoispiirissä on Laukaan n>ai- ^alaMlNaN-leiNo raia- Maistaloa laajennettu uudella mielisai. Keskimääräinen päiwänansio henkilö- päimälöissä oli 2: 95, hemospäimä- töissä Z: 37. Urakkatöissä samoin henkilöpäiMäi^cmsio 4: 14 ja heMos- päiwä>töisisä 35. Keskimäärin työs- kenteli radalla 1,752 henkilöä ja 102 hcivosta, päimässä. Menot wiime tou kokuulla Avusljvat kaikkiaan 239,000 mkn. — P:maa>. mailla. „Waasa>" kirjoittaa: Kaakille lainkuuliaisuutta ja hywää raalallai. Useiia woiwaishouolaitosten laa- jennuksia tullaan sitäpai:se toimitta- ^ maan asianomaisten kuntien väätöksen Näistä maiinlta5oo.i yhteis?unnallista järjestystä wielä^^j^^ ioösöiot aÄtvossa, pitämille kmisala^ille ^ Jxuruun PohjoiSpiiris^ä. — Kunnal- on epäilemättä yllama:nituiv;a lun- ^ nissa enemmän tai ivähemmän :unn:t tua sen pmkkakunnan elämä, minkä muodostaa kaMien kolmen yllämainit- tujen kuntain yihteensatiutvat rajamaat — Sakotettuja. Raastutvanoikeu , dessa eilen tuomittiin torikauppias niin sanotulla »Töhnin" tai »Töysän w Karvlina Lampinen 25 mkn sakkoon, perällä". Jo pitemmän «>'kaa. on tuo Äuitenkm ilmestyi tämän kiertokir- wastaawa 5 päiwän lvankeusrangais- paikkakunta ollut Juulia cg J jeen srsältö muutamiin Vaasan läänis- -us-a, stitä että han oli lumatromalla ^tonnsta ..ponluka - al t^ ajalla rorilla myynyt kuhia. Onpa llerran jo ennenmainil^ujen.un- Juopumuksesta sai maalarintyölite- tain a?otteesta> tuolle pimeälle peru- !kijä H. Milander sakkoa 25 mk, was- kalle Poliifimieskin saatu »vakinaisesti laatva 5 pKwän mankeutta. asumaan, mutta jonka toimi kummin- Työmies Nikolai Koski Keuruun fin sittemmin lakkautettiin. Nyt kum periaatteellisia mitheitä. Se ei ai- noasloan muuia, tvaan kokonaan ku- moaa Suomen waltiojääunön. Paitsi laajao ja Hymin epämääräistä luette- joa yteiÄvatlokunnallisista asioista, e- dellyttää lakiehdotus tämän luetieton ljockuman muullamlsen mahdollisuuden ama Suomen hallinnon perusteisiin iaakko. Tällaisia Venäläisen rajamaan poliittisen elämän järkemistä ei woi- pa todistaa oikeavsi eikä se ole sopu- lsoinnusja maan historiallisen mennei- syyden, oikeudenmukaisuuden jc^ Suo- men kansan oikeuskäsuieiden kanssa. Se tulee aikaansaamaan lärjislymijen Suomen ja Venäjän wälisessä suhiees- ja ja olemaan eduksi Venäjän mcholli- sille. Milä laas tulee hallitsijoin lupaus- ten welwoittawaisuuleen, niin on neu- »voston wähemmistö siiä mieliä, että tällai-nen menettely Venäjän iviiden keisarin sanoja kohlaan on mahdo- ion ja >se särkee täydellisesti ^«altälun- nan perusieer, nimittäin uskon hallit- sijain lupausten järkäht.imättömyy- leen. All^kir^oitlaneet Ahdoitiwat, että lakiehdotus kokonaisuudessaan hyljät- täisiin. Sitä paiisi on Slahominh kirMi- 'sesti esit-änyr oman eriämän mielipi- teensä 'hallitsijan aloteoikeudes:a yleis- tzval:akunnallisien asiain luettelon mumtami-seen nähden. S:ahowi:shm mielestä >Wenäjän lainsäädännöllislen laitos:en on oteua!wa päälleen edes- ilvasruu tässä 'suhteessa eikä piiloudut» tawa hallilftjlm altuunpano-oikcudcn tackkse. sä ilmestywiin lehtiin, jolloin asian se lostusra sanomalehti „Jakobftadin" n:ssa 30, huihtik. 20 P:ltä tänä touon- na seurasi kÄonainen joukko halliiuk- selle omistettuja sala!wiittauksia. Tämän sessä Vaasan minulla 4 pnä huhti'k. kulunutia tou Mauulta Suomesta. Pa«tintawallust«ttu. ^uttu Pohjoism.i:d<n Osakepankin Sanomalehden Osakeyhtiö Keski-Suomen osakkaaf kutsutaan väliaikaiseen yhtiöko koukseen Jjväskylä8sä Hotelli Vahlgren'issa hemäk. 22 p. klo 2 i.p. j »lioin käsitellään valtuuden myöntämisestä kiinrityksen uudis tamiseen. Jyväskylässä kesäk 21 p 1910. Johtokunta. SiBfaloiSftbtS pideckiin Lahdessa »viime lautvantai» -iltana äskeisten lvaltrollisten tapahtu- main johdosta. Moniin saloihin nousema?ansaw- joukio htMlHi yksimitlijcsti seuraa- ma? ponsila uselma t: Koska Venäjän duuina aavollee» sopimattomalla latvalla yöllä 11 päi- -wää waÄen on hymäkfynyt sille jätetyn ehdotuksen n.s. yleisestä maliakunnan- lainpödäniöjärjeslyksesiä Venäjän »valtakunnassa, siihen lukien myös Suotnen za koska tällä I«i:i'lo. joka on epäperusluslailliiella lamalla loimeen- pantu, on ilmeinen tarkoitus hämittää halliistjain meille »rakuultamat oikeu» del ija tehdä perustuslakimme mitättö miisi, joien isku tulisi laskemaan sy- wälle kansamme sydänjuuriia, emme woi, emmekä jaa ka isoa tätä tapahtu- maa latrsumoita sen johdosta jorkintä ja moimaUainta pahelsumistanmie. Sen johdosta Lahden kaupungin a- juTfaait kokoontuneina tähän kokouk seen lausuwat, että »valtakunnanduu- man hymäkshmä lakiehdotus n.s. ival- talunnanilainsäädäntöjäries y'?cstä.jol. la, jos se toteutetaan, kumotaan Suo- .aasan läänin kumernööri eptti ^ i-mtiiJati tiintn rina Ha m m ar s rrö m i ä lvasiaan oli Suomen eduskunnan iuoslumusia, ^?n 4 Dnft fiirfitff. kiilunuilZ tou- Mmuk>es:« 15 ja meluainisiesia ka- nut nnn runi a a tvinnl»» ilmeinen lnaltiokan-lilmiiskri-»^? ^^ä^wiA7sälai^'^rI°kn1e dulla 20 nÄn eli yhteensä 35 nlkn sak- hywwkin ^i?nn^l^^ti. ,on- lamvanlaina 4trtrt iti* 7 P.N VOOnitUit käsileliäwänä Heinolan ilmeinen^tvaltiokaappausyriiys; vääsi >julkrsuuteen siitä mystä "iä sii- won, mastoapa i p;u ivuiuru.ia. ka seuraukset owat aina^myös jollam laupungin raastuwanoikeudesja. >woo mi^meijeen asti^ että ^Äei!ar/^a hen sisälÄ)ivä »vaatimus ilmoitettiin a- ^ Samasw riMsesta oli oikeuteen tawo-.n tulleet ^täeÄjä wastaajalm. tunnusti Suurir ^ ti ^ ^'heutäk. 20 Pnä laisille poliisilaitoksille ja mirkamiehil- Kastettu työmies E. A. ^r'man ?Y- ,a. )oka^on Mai,elle ^noma .ak^ ,e - tehneensä panktnkamalluksen. j 1906 paremmaksi »varmuudetsi oma- ie toimeenpanoa merten sackaneulvos wäskylan pitaM Puuppslan .^aSta, maa. Samaa»».ai fj ( ' l f ' Pohjoismaiden Qsakepantin edusta- käusellä allekirjoituksellaan o.i hymäk- d- Poniin n««WidIä, ioia SuKnMä. miHI«»oni »Il jm* ; ^2^* "f ™.i? ^ mattomuudesia päällelirjoiiuksella Muo?il .urä, että tiuiiill ti vvi ■ .. - ~ 3 - ^.^.'.5^?.> ' '^^ »vat iscrnomalchtiin. ei moi lukea poliisi- istuntoon ^ylei^en. Jöii >>>sl^jfli ^kaikc^a^ n hnil nlii/i p\ mötl ^ ^ f' V 1 *™ oikeus- ,fyaQiiftjn ja eduskunta yh äpitämällä miranomaisten wi<tksi. ,nnn ™ Mhän lisäisi Maisan läänin kumer nööri, että hän nyttemmin, s.o. niin muodoin imasta saatuaan minun tic- dusteluni, on »vasiaamalla määräyk- sellä itmoiltanut lyseessä oleivan asian salaisen luonteen. mm Ivsnkikyydillä tuotett.m^ sutk>«mm-n !-n-mÄ»-n «i W«»pn I.» 1^:,« tnmoa- d-°m ^ -U.M.N ästi meluten kuleksineet Taulumäen iselta". Sen mä^paiseen tuokin an Hvastaaja nuorena poitana oli .joitfun 14 pnä kolvastii juomuksisia ja h:ffw* tuntuu Mätisinlin liian »barbaarimai v.,.,.* liettö". Sen mätäpaiseen tuoksu ai ! liian nenään pisläimää. Eipä »voi ok- moi-sen tapchiuman kautta saanut tie- ■■ u4 r-, la m yo oka a n npeaon kos!ei>a..a, kun aiimomia-n >eka pite.nmtn jou> tiellä. — I. P. K: nan palokalujen tarkas- tus toimrieiaan tänään llo 8 illalla ^anfan äzsen koolla ollut eduZ?unia maamme Perusdusla.'ien woimassapi:Z. — «u m-n«,i-n.» -.«-.ni- «nn« j- m-n-»«- tnh°n«>a-^M. nioitus mrkä on ollut mielä jälellä ^ada -vaimollaan mxpiamm ym.a ^e.ll.^ I°t.a duumasia olvat paasieet Mkiljuorna-asetuiksiin nähden. Meillä muitten imasioi-ttiäymisien wuol'si, pe- ^.v-aeiaan iek.i e ta «uomen ka«'a ei Zvan'a n.ille päinmaslaisille, kansamme Hawaiten iästä, eitä syynä salaisten Waa'an tulliporun luona, josta täten tieiojen julkiiulemiseen ei ainoastaan ajureita, talonmiehiä ja Paiokumailai- muodolliselia maan myöskin oleellise'l- si« huomautetaan, ia kannalta kadottuna on ollui ?v«a- ; >an läänin ku>wernöörin salaneaivos de Pontin sekä Vaalsan lääninhallil^ksen >mirkamiesien ja ehjäpä myösri-n muu- rämien Vaasan läänin poli.siivirfa- j nies:en huolimaton siihiauiuminen — Kansakoulut. Laukaan kunnan mirkan>clwollisuMin. pWdän minä Ruuhimäen piirin kansakoulun vpctta- keisarillisia Suomen senaattia harkit- jaksi on lMakirtu kuudesta hakijasta kan- crnaajn kaikkia iätä asiaa koskemia lseik- satoulun opettajatar Viima Liuroora 'oja ja ryhiymään laillistui '.oimenpi- Ä o s k e l a MänisÄäslä. teisiin nim^tällaisen säännöiiömiiyden ^ ^ Ankara ukkosUma raimvsi Su- p»is:am.,«!.Zt anam. ka,ttteiys:a Waa- ^iäisissä tämän k:n 15 Pnä. Mahin- ^an laaninhall>tu.^!--!a ku>n »l!>o»lln x^i se kuMessaan m.m. top- oikeudelleen tuikimuk,en Virallisiay.m.yleisu. uutisia. Suomalaisten obllgat- fiooulen kurssi. Aha nousua. Suomen n>allio.t obligatsioonien kurssi Lontoon pörssisiä on noussui vb '/^tsla 99 V«:aan. a>eluilsi on tahdottu plakit» kieltolakiin, mutta rotsien tielle, sen merkitys.supistuu kokonaan mität- liömiin, jos kamalla ei ole h-luistakann kunuioilust^ mäkijuoma-aictukiicn snh- ^teen. Asiain näin ollen olisi näiden kol- men kunnan otettama tvakaimn härkin- -nm al<ii);e'ilsi Äjysmys, cikö olisi todel- la aisereltama avalMuinen poliisimies näille »ihleisille rajamaille, jos ei ker- van MLyinen poliismoima riitä tar- >peellisla puhdisiustlliölä tekemään. Äc^inen niin Marakkaan ja hyivin- woi>van kunnan kontolle, kuin Alamvs, Olli aitaijeminassa po- loskaan woi mnnustaa la>n Vä:nvl)yt- :ä perusiuslak emme ivastai>es !ai jär- liifttuttiimosja tunnusta.tut ja tun- jcc, r,/rce - iä Minneille asetuksille, maan nusli nyltin kaivalluksensa sekä huo- jo.aisen on p deltÄvä »velmollisuute- maulti. että ikawallukse>t joka lapaukses- n--an ka silla laill silla keinoilla eslää mikäli ne j'ovtewat eri t>ilejä. oli- N!:den k.-vtännössä totuttamisia. >a. mitatt ne ä'ovtewat eri uieja. tuot ja istumaa laaiua ja että mäören- nytset oli tehiy wain kamalla!scn peit- tämiseksi. Nl>c'inon ftflittäjä maali M.istaajalle jvlkuwas:a tÄvaillu^sesia ja wäären° Suom. K. r n \<r-« fiiirrt Katiini. ä h ,,".' l i ^ kolhin Mosta Mme parasta leh- Kuortane ja TÄM omat. ei luulisi ole- 10 ^ jiuiliSSvt «J,W ■ mää 'i° ien Hden talon ojalle tuli suu- wan mitään ylivoimainen teko. jos »m- l ri '»vahinko,«rarsuMn kun näin paraal- laittaiftvat Poliisin tuolle monesti.nai- . ^ «- ' J 1 ' ! ^ la ajalla olisi niistä ollut k>»)lvä tulo. n itulle kulmakunnalle. Sen kautta Mda mahdollisimman lyhyenä aias>a^ ' - = - nuuuc "».«nöiunnaue. i«un« riedon. cinxit syyllisiä mirkasalaisuuden noudat- lamattomuuteen. — Julma kosto. Torstaina paimä- junassa läh:i Daasasia La:hiall« kaksi nuoru!:aisia, nim. Salomcn Kuusela nyksesiä rikoslailn^29 lumun 1 §:n ljekä .Jala^järiMä ja Arjö P r lä Ilma- 3i> w'wun 5 §:n mukaan kuritushuo- joelia. Moleinmai miehet oltmat nau:- neraiigaistusla. — Tuomen rautateiden „uusi wcnä- Iäinen päällikkö". Rusk. Stoiv^n Pie- tarin turjeemvachmja ilmoiitaa: Jnlsinööri Lesnem^i on jaanut kuu» kauden w!vlawmain nlkoniaamatkaa iivarien «jhdolla, etiä hän ilmoittaa jäh- "töietitfe tuiiulai.osminisrerlööii tulloi-- senkin olinpa Man ja ja sitrtymijenjä roi^jem paikkaan. Tämä ehtv selitetään tehdyksi syystä, että Lesnen<siin nihiyminen uuteen wiltaansa »wi täydä toälitämäitömätsi jo ennen hänen kuu^auoen kestämän lomansa paanymistä. — Alemman teknillisen opetuksen uudelleen järjestäminen. Korkeim- massa paikassa on h»)wätf.)tty senaalin esil»)S teollijuuskoulujen uudisiamises- »a. Mitä tuohon senaatin esitykseen tu- lee on se rakennettu teollisuuskouluko- mitean mietinnön pohjalle, jossa on m.m. ehdotetaan: „Ponti^.a"-iuluvasta, mitä niin esteet- tömästi miriailee monien kvmmenien kilometrien päähän. Asia on kyllä sen anvoinen, että si- ^ä!kannaliaa harkita jo myös tehdä to Ltimllill» miMiilii. (Omalta?irjeen»vaihiajalta.) lopetti tämän k:n 14 p.;ä 17:sla wai- kutuÄvuotensa. Ja että tämäkin t?uo- si oli todella ollut w a : k u l u smuosi. sen jelwästi huomaisilvat nytkin lopet- tasaisissa läsnä olleet oppilasien esityk- sisiä ja esillä olleista monen noisista käsitöistä. Taaja ihmisjoukko olikin loppirjuhlaan jaapunut tälle pidetylle tslPeenlvaalimalle 5ou»>:ile tunnus- lusiaan ja suosiotaan ojoit.arnaan. Juhla-llijuus alettiin opettaja E. Elorannan säestämällä merellä 457: 1, 2 ja pastori Wirtasen (P>j. 103) pi- tämällä rukomijella. Seurasi siiten op- pilas Anni Meriluodon i.rnamaa lau- j untoa. Kahttnloman jälkeen saatiin kuulla opettaja Elorannan harioittamau za johtaman emänläkouiun oppilasköörin laadullista laulua, joia saui^in pitkin aikaa, muun ohielman »iiella. saatiin kuulla. Puheita piiimä: »vielä monet oppilaat: Hanna Ala-Ajos puhui nai- sen waikumswoimasta todiöja ja kodin ulkopuolella kiittäen samalla mirallista oh^iausta-, jota koulussa olima: osakseen saaneet. Eroamille tomcreille puhui liikutiuksella Rauha Ojala, Kirsti Kie- siiä lausui lämmöllä runon, ^onny KoLio chynelöijxn kiitti johtajatarta ja toisia tvaimojaan tvalittamattoinia ja tärsiivällisiä opettajiaan ja oppilasten .osi tmverillilsuutta. Kachanopiston opettajatar neiti Al- .na ÄoÄinen Puhui kaunopuheisiin \n a mainen >.lma oli Rauiaiainmin Särkisalossa iskenyt erä-tä tyttöstä niin Pahasti eitä hän ci enää ehken siitä tointune. Jyrinää se olokin. — Suuret arpajaiset toimii Mäntän Naisyhdistys Mäntänsä nuorisoseuran talolla sunnuntaina t.k. 20 p. alkaen Ilo 2 ipäi.wällä sekä avpqjaisten päätyttyä il* tanmn kilo 7. Moittojen joukossa on kc- humait^kcun siitä simeellisesiä mädän »nea s <Äin ka-lusto, pari hienoa sänkypci» ictlä, walokuwausko-ne, anvokas kokoelma naisten kälsitöitä y.m. Iltamaan ohjelma on koetettu saada >.'aiAia yleisön suurimpiakin loaatimuksia »vastaavaksi ^lauluineen. s»:ltoineen ja Oi^elis nimnitsi »vastaaja Hammar- strömin rikoslain 29 lmvun 1 §:n ja tineet avätijuomia ja jouiu!wat ?en isö^dosta 'j un aisa kinaan josxkin asiae- ia. Laihian asemalla molenunai mie- hei iul:U'tft junana ulos ja lähtimät moitaisim saada kerrankin loppu siitä 36 lumun ö §:n mukaan »verrattuna ascmalia Zviemää tietä m»»ö-en kulke 6zuin maan. Noin 300 m. päässä asemalta lö: Kuusela ct;l.ä Pirilää mäsien suu- rikoÄain 7 lmvun 1, 2, 3 ja pideitäimäitsi <Zlwuotta6 kuuta At- ^ . . . r j ta. Tas:a mitmemainittu luutcut ko- ta kuri t u --.h u o n e e s i a >cla ole- ^ i;pci =,j ( ft^p p<i ji ioj!fust<inia ren>oln>erin •maan isen jÄke.'n 8 Muotia kansalais- 1 j a ampui siitä koksi laukausta Äuuse- tanssineen. Ohj-eAian loist^kohtana mai« niiaan melodraama taiteilija rwa Tilda Nuorelta, siÄveltäjä hra Emil Ltaupin säestämänä, sekä yM n laulua neiti Aina Nurmiselta. Lopuksi näytellään 3:nä'.)!ölj. huwinäyte>lmä „ElÄviä kutvia". H«)ryatus ^lias Lönnrot" tuo !ir» komnenon päätyttyä juhlayleisöä Keu- ruun kirkolta ja kaihilta laitureilta Mänttään. d««M «imislÄl iH. IM, Wa ilva i H o i d o nne u !voj a i u w. 1903 julkaiseman ,.S u o m e n m a i !v a i s- talojen Matrikkeli n", toisen Kinoksen, mukaan oli maamme »vai- maistackojen lukumäärä muodcn 1907 lopulla 153. Maiivaistaloja oli silloin Samana istunnossa ase.ti oikeus Hammarftrömin Pe^sän konkurssitilaan ja määrättiin pankinjohtaja I. Lind- gren ottamaan pesä haltuunsa. — H.S. si siitä. Jo yksisiään näiden kuntien luotiamusla avalillla. Sitäpaitsi tuomitsi laa loh>:n, miri'.a Mkeen ampuja 4ch» maineen sälyttäminen siiä »vaatii, pu- oikeus ilvastaajan Pohjoismaiden Osa- 1» töpälämReen. Toinen kuuiista sat- kepainkille korkoineen suorittamaan ka- IU: Äixuijlart reiteen, toinen nteni ohi naiMdestä. >ota tämmöisen »elinkei- ,qo r K0 maahan. non" harjo:>iaminen kanian itsensä ..... , Äuul/ela tuotiin lääkärinapua soa- >moraalissa siynm/ttää ja joka siis lki-^' ^ o:leu«kuluja 200 »nk. ^.»/YtY- mcan Vanhan Ä?aa>san sairaalaan ja peästi kaipaa iermeellistä »vasiapati- mänömyyitä Päätökseen ci ilmoitettu. Piriiää lähdettiin takaa Lainaan ja Aoa. saatiinkin hän kiinni aiman tapahiu- mapai^kan lähellä ja wangiii!:n. Äuuielan saama-mamma ei ole maa- rallinen. Perjantaina hän jo jätti sairactan. Pirilä on edelleen »vangit- iuna ja saapi kastostansa mastaia ensi käräljillä. — W:a. — Suomi ja Ruotsi. Ziuotsolainen tvakuutuslehdi „Assurans" mainitsee, että ^Suomen henkilvakuutuskanta a>u- 'las:>a kohti nousee 140 mkn, Nnotsin taas 250 maikkaan, mutta lisää siihen, että edellinen maa tässä suhteessa lä- henemistään liähenee jälkrmäistä. -Suo- menmaan 'kolme henkitvakuutusyhiiölä joille johtajatar Fanny Syrjänne »vie- ta en minä 'kuivaamaan kykene. <^a» lä tiedon, taidon ja tarmon iarpeelli-!non main mielä, että joka kor.nsa ,.hen- suudesta elämän waka»vissa maiheissa gelsi" saanee täällä työteliään, taite- puhuen, johtajatar neiti Fanny Syr- iiaan ^dämenkin, sinistyneen einän- jänne wielä nyt imelsi ht/mästikseen nän ja sen m Ulana pa^haiminan pal> ja ilukkatacha loimeen. Todellakin siis monipuolinen emän- läkoulu, ensimmäisinä alallaan. Tänäkin muonna on koulussa ollut ruokkijoita", kailliaan 40 vppilasta, joisla osa jo Seuraava lukumuosi alkaa taasen .ertoili wuodon »varrella jaamtaan .vaikutelmia tämän koditkaan koulun .astvateista, joiden työhön oli usein ollut tilaisuudessa tutustumaan. Sy- oämensä lämmllöä sanoi jcuranneensa sitä kilttiä, kuuliaista ja mielihalulla tehtyä työtä, jota oUi huomannut oppi lasten 'harrastulsissa oleman. Toilvoi heidän miemän kaiken tuon täältä mu- kanaan kotityntvyksen ijlilia ja sinne sen walliise»vatsi sijiottamaan. Teroit- li ustolli^en, tunn>ollis''n iyöskentelyn suurta, siunausia tuottavaa inerkityZ- tä. Sanoi: samoin kuin nuo monet kauniit, aislikkaat työt tuolla (seinillä) yksikseen olva>t sentään waii: Pieni osa koko siitä työstä, mttä täällä on -ehH. niin samoin jokainen on osana sen isuuren kehityksen luomisessa, joka kanjammekin »kauniiksi" k,Moattaa. P»,ysi tätä aina muistamaan jo kehoit- ii, mastaistenkin aikojen maralle. tä:ä tärkeimpänä kotiliesien lämmössä sain- mutetunkin tuhkan tuilkel)ena »varo- Mas.i »vaalimaan. Ja palion »numa- fin muistettatvaa siinä puheessa piili, jota tämän kirjoittaja ei kykene k»)- näsiänsä sanoiksi saamaan. Kou-lusja on nyt ollut 40 oppilasta^ emäiiä nyt laitoksestaan laskettamille ei hänestä Paikoista parahin olisi. Tai noin ,>hywtlle, nuorille ystä'.villeen", antoi taitoina koko lämmöllä elämän »oelijattkin, niin onpa ihme, jos kotinsa joulun aikaan on^saanut päästötodis- '.»iiMuun alussa. Ilmoituksia sinne m ..." i .•••.. ..... tichen. ljeitSpottit on yttmaäräisina l.os:a, josta tarkemmin myöskin aika- cippilaina koulussa käynyt jo enem- nean ilmoiltaan, ottaa jo ennenkin mätttin oppineita neitosia taloustieto- lasiaan koulun johlQjaiar neiti Fan- jania kariuiiamassa. ny Eriänne, osoitteella Orimattila. oppilaille. Ohjeiksi näyttimät stutania iyilöslen mielialasta päättäen, osu- Mankin. Toteutukoot main ivdellisuu» tencktin. ^uihlassa Puhui- mielä romasti II- monen, muistuttaen mieliin, mitenkä meidän kallis kansamme, kaikissakin maihei^saan, on osoittautunut haluk- kaalsi oppia ja tietoja saamaan, kuinka ■koulumuotomme ja niiden järjesiÄy on monesti saanut tutmustusta, jopa> ihanleluakin visaiseen ulkomaalaisilta- kin kchiliynecminiltälin kansioilta. Tä- lä hailua ja harrasiusta on ouvn- tä dcktuuden takeeksi saanen sanoa, että seinää somisti siellä muuan kudot» tukin „gobelini". Jos lehdet Poi- naltaMvat ja jos ei luultaisi imarte- lukisi, niin sanoDn, että koulun 'fajitöi- den opettajatarkin, ylioppilas neiti Ei- ne Kekkonen, jonka ope te t talvina otvai Ccnfaat, liina- ja 'leninkioinpnut, — un pikiu »mestari" alallaan, johtajat- ;arcj'ta puhumattakaan — korutyöt ja seinen talousopetus — jolla jo on niin pitkäaikainen „taito. kokemus ja ioeieliu kansalaiskunto". Kananhoito .uuluu M^t m»)öskin koulun ohjelmaan Pääsiölodietul>sen saimai nyt seu raaimat 26 oppilasta: Hanna Äla^ljos Milppulasta. Kirs- ti Äiesilä Äeuruul:a, Marita Lepouie- mi Luopioisissa. Hilsa Lehionen. ^an- ny Kallio Tampereelta, Ida Sirola Siuntiosta. Aino Sainio Hansjänvel- .ä, Hilja Lipsanen, Alma Zionlanen Jumalia. Ida Löppönen, Ida Sa-fki Joensuusta. Hulda> Äartiimi Orihive- deliä. Laura Pusa. Anna Pirhonen En-mmät cppilaat otvat 'llect. huo- seasta ma.susta, -siiäoppilaina. Tachoin joukoinpa siis taasen tuu- miinaan jo tuioa 9-kuuka.nt.ieen kur-siin Oriytaltilan okvaan emäntä- kouluin! ^ >iorÄeuteen ei siellä sisäisissä, koioi- olots^a koulita, maikka ilvaihtceksi mäliin ulko-oloja, uhmitaankin, ko» meulta kohlitaan: ?>len v-stämällisilsi näet liesin kyllä mäntin koulun laajoissa cppilaspar- Mallikelpoinen kanala nätyi siellä-ole- Raivansaarelia, Ester Naumi. Rauha emäntä.oululaijel ennestäänkin, mutta tmissa näiiynyt, eikä se ole ollut tuon- ivankin ja tamallisen tuottama kun luu Ojala Sysmasiä. Ester Lind Ta: pai- ^ nyi hc kuitenk n paihaansa panimot, nemmoksikaan tuntumatta. Toilvoi. myöskin oleman. Kananhoitaiista ei saarelta, Aino Hcchli Jitislä, Rosa In- oikean mielialatpa minullekin näytti- tämän toistekin jatkuivan »vasta yhä sanota e-männiffi olelvan. Mutia äl- kinen Äuolemajärvveltä. Elsa 'Jtfuth trnnt: kun kuulimai kurkkijan, töitänsä l>varmistuwan. : t ri ti uskoko _ sitä. ei siinä ole perää, Äuuisaankoskelia, Miina Nupponen ti^usielijan, lkafiojan ja kiiselijän tun- Lopuksi piti rowasti Ilmonen (Ps. wilkeyttä se kanojen kaakotuskin ja Tchmajävmeltä, Uma Kärkelä. Hanna 'leilemaan tule>wan. niin tilanks-sta to- 30) hartaan rukouksen ja meisattiin fuUfojen kieunta main lisäämän näytti. Mattila. Ester Malin, Sandra Palo- sin, muna ..näf.ltä" se sentään nämti! mirsi 349: 1. 6. jTälä talouden haaraa opettaa johtaja-^maa, Simiä Tykkä, Kaino SimakkaU»,^— »vaunut vastaan laittoimat ja kaksi Olisi wiolä taaemmin kerroitawa tar. Samoin enimpiä tietopuolisia ai- HM Muori Orimatttlasta. \ kaunista, lmankkaa <lval>5om,irsaa niitä niistä monenkuosisista käsitöistä, jotka neiia. aistikkaasti aiman täydeltään salin sci-1 Näin kuimalsi ja kuumaksi kesäksi oli nät peitlimät. Siellä toinen toistaan koulun karulla kankaalla kuitenkin >kou- somemmat lmerkot, siellä kankaat kau«' lun puutachurin neiti Rosenbergin niit, taokset kuinka konstikkaat. Muu» > jo-hdolla ssatu jlavallisen kaunis taimi» Uleisiä näyte«päiivällistä ei tällä ker- we:ämään! Kilahtaiva kiiios kyiidistä, taa ollut. Muita oli minulla onni >sen- ^ »vaikken marsin niin k»Mistä ki)y:iä <- tään ottaa osaa kotimäelle karattuun' nään takaisin tahtonutkaan! aimo ateriaan ja saatan ftiK todistaa sieltä saatalvan taitaZviH rvuntttnfiti Katkomassa käynyt. kvrTkimassa fulfenat»