T*rstaina 24 p. Marraskuuta K A R J A L A T7A R N:o 134 — 1910 V. P. K:n Syfsftokoiis ensi sunnuntaina t. k. 27 p. klo Va5 lp. Raatihuoneen nurkka huoneessa. — Säännöissä mää rätyt asiat. Johtokunnan puolesta: A. M. Koivula. Pohjois-Karjalan V.- ja U .-piiri panee toimeen tämän vuotisen työväentalolla sunnuntaina t. k 27 pnä vaihtelevalla ohjelmalla kilpailujen jälkeen tanssi. Sisäänpääsymaksu eturiveiltä 1:50, takariveiltä ja parvekkeen enaimäiseltä riviltä 1:—, seiso mapaikoilta ja parvekkeen taka riveiltä 50 p. Alkaa klo 6 ip. Johtokunta. (K. s. 1 k.) Paikanvälitfstä kaikille aloille kaupunkiin ja maalle toimittaa Karjalan Liiketoimista, Joensuu, Torikatu 8, puhelin 125. fS. * 3 Löydetty laatikko sokeria, saadaan periä Postiohoitaja Göös'iltä. Ihteinen pohja. Kansallisuusko wai laillisuus? Marsin jännittämää on ollut seurata kansallisen kokoomuspuu- han maiheita — niin yrityksiä sen toteuttamiseksi kuin toimenpiteitä sen tappamiseksi. Suomalainen isänmaanyStämä näkee tämän ky- symyksen waiheiSta paljon opitta- maa, joka sietää ottaa huomioon tulemaisuuden taipaleelle lähdet- täeSsS. Ei moida erityisesti surra sitä, ettS tämä suuri aate mielä kaik kialla raukesi käytännöllisten »vai keuksien tähden. Ehkä oli hymä- kin, että niin käwi mielä tällä ker- taa ja että aate jäi kypsymään. Kaksi mielipidettä törmää jyr kästi mastakkain kun on kysymys kansan yhteisestä pohjasta. Suomalaisen puolueen taholla on alun pitäen oltu seteillä siitä, että tämä yhteinen pohja on luo- taioissa ainoastaan kansallisuuden, suomalaisuuden merkeissä. Asema woi makaantua ja terme kehitys- : yö häiriöittä tapahtua ainoastaan illoin kun sekä eduskunnassa että en ulkopuolella wahwa kansalli- nen keskusta ottaa ohjat käsiinsä. Oikealle puolelle jäämät silloin ruotsalaiset rulimanhoillisine mieli- piteineen ja masemmalle sosialistit yhteiskuntakumouksellisine' oppei- neen. Tämä on ollut ja on edelleen suomalaisen puolueen makaumus. Kauman aikaa me sitä edustimme yksin, mutta nyttemmin se on woit- tanut alaa toistenkin puolueitten keskuudessa. Kansallisen kokoo- musaatteen maiheet omat siitä tuo- reimpana esimerkkinä. Toisaalla tahdotaan yhteiseksi pohjaksi asettaa laillisuus. Se ei kuitenkaan siksi kelpaa. Laillisuus on koko kansamme riidaton yhteis- omaisuus ja -ominaisuus samoin kuin esim. luterilaisuus. Ei lailli- suus ole mitään juuri meille Säästätväisyydestä. Henkimakuutus. Miime Miikoilla on taasen näh- ty miten pitkäaikaisella, raskaalla työllä ansaitut rahat menetetään muutamissa päimissä. Eikä niis- sä ole paljon ollutkaan mitä ku- luttaa, sillä muoden marrella omat saannit kertyneet siksi suu- riksi, että palmeluksesta päästyä ei ole palkasta kun mähän rip- peitä jälellä. Palmeluspaikasta saadaan kyllä ruoka ja maate, maan muoden palkasta ei siltä — maikka palkat korkeatkin olisi- wat — jouda säästöön yhtään ainoata penniä. Tämä on häpeä- pilkku nuorisomme elämässä. Se on sellainen mätäjuuri, joka kas- mattaa ihmiskunnan pahimmat rikkaruohot. Näin ollen lienee paikallaan ottaa tämä epäkohta taaseen uudelleen puheeksi ja esit- tää keinoja sen poistamiseksi. Paras apuneumo tässä, kuten monessa muussakin suhteessa on henkimakuutus. Jokaiselle on tunnettua miten huolekas talonomistaja makuuttaa rakennuksensa ynnä irtaimensa tulipalon maralta. Hän sitoutuu maksamaan muosittain n. s- palo- maksua sillä ehdolla, että hän rvahingon sattuessa saapi makuu- tustaan mastaaman kormauksen erikoista enemmän kuin luterilai suustaan. On paljon muitakin maita, joissa laillisuus pidetään pyhänä ja tunnustetaan luteri laista oppia. Suomalaisuus ja sen luoma kansallistunne sen sijaan on meille jotakin erikoista, fel: laista, jonka kaitselmus on meille kansamme yhdyssiteeksi ja yhteiseksi pohjaksi antanut. Tämän pohjan kieltäminen on sen mu oksi rikos sitä ikuista järjestystä mastaan joka on määrännyt kansojen asu musten rajat. Nämä kaksi erilaista katsanto kantaa ne nyt parallaan maas samme kamppailemat ylimallasta Meidän ei ole intohimoisesti tä- män kamppailun ratkaisua joudu- tettama. Antakaamme ajan ja ke- hityksen tehdä työtään. Kiimaimmin törmäämät nama kaksi katsantokantaa mastakkain nuorsuomalaisessa puolueessa, joka on ytimeltään suomalainen, mutta onnettomien olojen maikutuksesta joutunut enemmän tai mähemmän mälinpitämättömäksi kansallisuus- aatteelle. Seuratkaamme malp- paasti ja myötätunnolla nuorsuo- malaisten kansallisen ryhmän ma pautumispyrkimyksiä! Jlahuttama moitto yhteiselle suurelle asiallem- me on jokainen askel, minkä nuor- suomalaisen puolueen parhaim misto, sen kansallisen hengen elä- hyttämä aines, ottaa päästäkseen irti puolueensa liepeissä riippumis- ta kansallisuudelle kuolleista ainek- sista Yleisiä uutisia. Kulkulaitosrahasto. H. M, Keisari on t. k. 18 p:nä tapahtuneessa Suomen asiain esit telyssä armossa mahmistanut kul kulaitosrahaston menosäännön muodeksi 1911. Hylätty eläkeanomus. H. M. Keisari on hylännyt Mik- kelin läänin ent. kumernöörin A. L. von Knorringin anomuksen saa da asetusten mukainen eläke. Kiireellisiä pakkoluotvutuksiä^ H. M. Keisari on sumainut käs- keä, että sotilasmiranomaisille heti on luomutettama kiireellisiä pakko- luomutuksia koskemain määräys- ten mukaan 17 desjatinan suu- ruinen maa-alue Korian aseman läheisyydessä ja 1 desj. suuruinen maa-alue Koumolan aseman lä- heisyydessä. Luonnollinen pakko- luomutus tapahtuu myöhemmin l ain sä ätämässä järjestyksessä. Lainoja tilattoman tväestön rahastosta. Korkeimmassa paikassa on se- naatille annettu lupa myöntää tilattoman mäestön lainarahas- tosta 3 3 / 4 pros. juoksemia lainoja senaatin esityksessä mainitulle 48 maalaiskunnalle senaatin ehdotta- mat määrät noin 39 muodessa takasin maksettamaksi ja 49 wuo- dessa kuoletettamaksi. Senaatin ehdottama lainasumma on yh- teensä 851,000 mk. Ruton vastustaminen. Korkeimmassa paikassa t. k. 18 p:nä tapahtuneessa esittelyssä on H. M. Keisari esiteltäessä senaa- tin esitystä nähnyt hymäksi ar- mossa sallia senaatin niissäkin ta- pauksissa, joissa sillä nykyään moi- massa olemien asetusten nojalla ilinan alamaista alistusta ei ole iihen maltaa, kunnes lainsäädäntö asiasta aikaansaadaan, asettaa lää- käreitä ja amata sairaaloita ruton mastustamista marten sekä antaa määräyksiä miten taistelu ruttoa mastaan on järjestettämä kuin myöskin ryhtyä kaikkiin niihin lain- mukaisiin toimenpiteisiin, joita se- naatti puolestaan ruton maasta estämiseksi ja sen torjumiseksi kat- palaneesta omaisuudestaan. Wuo- tuinen palomaksu tuottaa kyllä muosimenoihin tuntuman lisän, mutta jokaisen mielestä se on siksi mälttämätön, että se nurku- matta maksetaan. Näin suuren armoisina pide- ään siis rakennuksia y. m. omai- uutta, että mahingon maralle on apukeinoja keksitty. Mutta moni sellainenkin, joka omaisuutensa makuuttaa, katsoo henkimakuutus- :a karsain silmin t. s. pitää sen tyhjänaikaisena herrain keinotte- luna. Tämä johtuu osaksi siitä, että kansamme on liian mähän äästämishalua, kuin myöskin ymmärtämättömyydestä henkimä- uutuksen merkityksestä sekä omaksi että jälkeläisten eduksi. Useat ar- melemat sitäpaitsi, että muut äästämiskeinot omat henkimakuu- tusta edullisemmat. Waan että ellainen käsitys on harhaluuloa, elmiytynee seuraamasta selostuk- estä. Otaksukaamme, että joku sään- nöllisesti joka muosi panisi rahaa äästöpankkiin esim. 100 mk. Jos emme lue korkoa korolle, niin 2,000 mkan saamiseen menisi ai- "aa 20 muotta. Tämä 2,000 mk. saataisiin edellämainitulla ta- malla ainoastaan sillä ehdolla, että säästäjä elää yllämainitun ajan, siis 20 muotta siitä lähtien uin on säästöjä alkanut tehdä. Mutta jos hän sattuisi kuolemaan esim. 2 muoden kuluessa säästä-, soo tarpeelliseksi, ehdolla että kaik kiin senaatin asiassa aikomiin toi menpiteisiin ryhdytään senaatin ja kenraalikumernöörin kanssa niistä ensin somittua. Muinaistieteellisen museon määrärahat. Esittelyssä korkeimmassa pai- kassa t. k. 18 p.nä on H. M. Kei- san sumainnut 1) armossa hy mäksyä senaatin syyskuun 4 17 p:nä tänä muonna tekemän pää- töksen siitä, että Suomen muinais tieteellisen toimikunnan käytettä- mäksi kuluman muoden miimeis- ten 3 kuukauden aikana Suomen yleisistä maroista myönnetään enintään 2,500 mkan erä Suo- men maltion historiallis-argeoloo- gista ja kansantieteellistä kokoelmia marten Helsinkiin rakennetun uuden museotalon lämmitykseen sekä kor- keintaan 300 mk. mainitun talon puhtaanapitoon ja 2) armossa sal- lia, että muinaistieteellisen mu seon muosirahan sääntöön luettu- na 1911 muoden alusta otetaan mainitun talon lämmitykseen 6,500 mkn armiomääräraha sekä saman talon pihamaan ja siihen kuulu man katuosan puhtaanapitoon sekä museohuoneitten siimoomiseen 5,200 mkn armiomääräraha. Autellut kokoelman» määrä rahat. Esiteltäessä korkeimmassa pai- kassa tk. 18 p:nä Suomen senaa- tin esitystä on H. M. Keisari su mainnut armossa sallia ilmoittaa Suomen eduskunnan Antell-mai- najan testamenteeraamien kokoel- man ja rahamarain hoitoa mar- ten asettamalle maltuuskunnalle, ettei ole estettä olemassa siihen että käytetään 1910 muoden laki- määräisten maltiopäimäin suos- tuntarahaston maroista tiliteko- mellmollisuudella maltuuskunnan käytettämiksi osottamat: a) maki- naiset määrärahat muosiksi 1911, 1912 ja 1913 12,000 mk. muo- dessa maltuuskunnan käytettämäksi sen toimiston juoksemiin menoihin, 3,000 mk. muodessa kokoelmiin hankittamien lisäyksen luettelemista marten, sekä b) 1910 ja 1911 muo- sien kuluessa käytettämäksi 10,000 mkn suuruinen ylimääräinen mää räraha Antellin rahatieteellisen luettelon painattamisen loppuun saattamista marten. Tämän ohes- sa on määrätty, että yllämainitut määrärahat omat otettamat huo mioon suostuntarahaston meno- sääntöä muosiksi 1911, 1912 ja 1913 järjestettäessä. Suomea koskemat lakiehdotuk- set duumassa. Pietarista, marrask. 22 pnä. Waltakunnanduumalle on jä- tetty lakiehdotukset Suomen ala- maisten oikeuksien tasottamisesta muihin Wenäjän kansalaisiin näh- den sekä Suomen ivaltion raeU mollisuudesta yleisistä Maroistaan Wenäjän maitokunnan rahastoon suorittaa kormausta Suomen kan- salaisten mapauttamisesta mies- kohtaisesta asemelmollisuudesta. Wiipurin läänin kuiveruööriu eläke. Wiipurin läänin kumernöörille B. C. S. von Troilille on kor keimmassa paikassa möynnetty 5,000 mkan eläke. Jäänmurtaja Wiipuriin. T. k. 21 p. saapui Viipurinsa- tamaan toiminimi Hackman & C.n kaupungin amustuksella Hietalah den meistämöllä rakennuttama Wiipurin kaupunginmaltuuston ti- laama hinaaja-jäänsärkijä „Mer- cator", joka on rakenneltu laima- telakan laatimain piirustusten mu- kaan. Sen pituus on 26,5 met- riä ja lemeys 6,4 metriä, se kul- kee 2,14 metriä symässä, kun sillä on mukanaan polttoaineita 10 tun- niksi. Höyrykone on 370 nim. hemos- moimainen. misensä alusta lukien, niin ker- tyisi ainoastaan 200 mkn pää- oma jälkeläisten turmaksi, siis merrattain pieni omaisuus. Mut- ta jos amiopuolisot esim. 30 muo- den ikäisinä ottaisimat 3,000 mkn yhteismakuutuksen, niin olisi muo- tuinen makuutusmaksu majaa 100 mk. Saadakseen 3,000 mkn pääoman muotuisilla 100 mkn säästöillä, kuluisi siihen 30 muot- ta. Jos siis 30 muoden ikäisinä alettaisiin säästöjen teko, niin ol- täisiin 60 muoden ikäisiä ennen- rnn 3,000 mkn pääoma saatai- stin. Mutta usein käypi niin, ku- en edellä mainittiin, että kuole- ma kaataa monen parhaassa miehuuden ijässä. Silloin sääs täminen keskeytyy ja perhe jääpi melkojen painamana puutteeseen ja kurjuuteen. Tämä onnetto- muus moidaan poistaa kuitenkin henkimakuutuksen amulla. Jos amiopuolisoilla on yllämainittu 3,000 mkn yhteismakuutus, niin kuolipa heistä kumpi hymänsä, jääpi jälkeen jäänelle henkimakuu- tusyhtiöltä mainittu summa pe- rinnöksi. Murhemielin luopuu perheen isä rakkaista pienokaisistaan, maan tätä murhetta jonkunmerran lie- mentää tieto siitä, että tuntee täyt- täneensa melmollisuutensa perhet- ään kohtaan, hänellä ei ole pel- oa niiden joutumisesta mieron- :ietd kulkemaan, sillä melat moi- daan suorittaa henkimakuutus- Joensuusta ja likitienoolta. Lisäwaltuusmiehiksi päättämään Siihtalan eli Paa molan tilan ostamisesta kaupun- gille malittiin raastumankokouk- sessa tk. 22 p. yksimielisesti ilman lippuäänestystä kauppias K. Ju- din, kultaseppä A. M. Koimula, kauppias Eino Pakarinen, pankki- mirkamies A. Parmiainen, räätäli H. Rasi, tohtori A. Sandström, kauppias H. Surakka nuorempi, kultaseppä H. Tikkanen ja pankin- johtaja T. Turunen. Z). N. h:n esitelmöitsijä ylioppilas AinoHongisto piti tiistai-iltana kaupungin kansakou- lulla laajahkon esitelmän koulu nuorisolle. Aiheena oli: „Alkoho lin maikutus sielun elämään ja ri- kollisuuteen". Mitä suurimmassa merkityksessä, lausui puhuja, käsitämme oikein sen maikutuksen, mikä alkoholilla on ihmisen henkisiin kykyihin ja sielun- elämään yleensä. Alkoholijuomien luulotellut, elmyttämät maikutuk- sethan omat usein syynä niiden laajaan käytäntöön. Me emme enää usko tuota, sillä me tiedäm- me, että maikutus alusta loppuun on narkoottinen, hurmaama. Tri Kraepelin tutkiessaan alkoholin maikutusta yksinkertaisiin, psyykilli- sun eli sielullisiin toimintoihin huo masi lakissa kokeissaan, että alko- holia käyttäneiden tulokset olimat paljoa huonommat. Merkillisintä oli että koehenkilöillä itsellään oli kokeiden aikana se luulo, että ak koholi helpoittaisi työtä, että hän oppisi paremmin, käsittäisi annetut merkit ja mastaisi niihin nopeam- min j. n. e. alkoholia nautittuaan, mutta komasti hämmästyimät kuul- lessaan, että tulokset olimat paljoa huonommat kuin osasimat ajatel- lakkaan. Näitä kokeita on sitten todistettu useassa eri henkilössä ja samalla tuloksella. — Kokeillaan on Kraepelin meille näyttänyt, että hymin pienet määrät alkoholia alentamat henkisiä kykyjämme, joka seikka tietysti riippuu helpommasta akuuttisesta myrkytyksestä hermos- tossa. Esitelmöitsijä mainitsi erään toisen tutkijan, nimeltä Fiirer, joka on jatkanut näitä tutkimuksia. Mai- nittu tutkija sanoo: iloitsen suuresti siitä, että nämä kokeet, joilla ei ole mitään tekemistä subjektiimisten mielipiteiden kanssa, puristamat käteemme terämän aseen ei kohtuul- limuden maan ehdottoman raittiuden puolesta. Sitten esitelmöitsijä siirtyi selos- tamaan alkoholin maikutusta ri kollisuuteen. Ensiksi on erotettama ne rikokset, jotka tapahtumat juo muspäissä ja sellaiset rikokset, joi- hin alkoholin käyttäminen (on ollut perussyynä) johtaa. Jos otetaan huomioon juoppous main erityise- nä rikoksena, eikä mälitetä sen mai- kutuksesta muiden rikosten syntyyn, huomaamme että juoppoudesta syytettyjen luku lähenee kaikkien muiden rikoksellisten yhteenlasket- tua summaa. Englannissa tuli alkoholikysymystä tutkima komitea 1834 siihen johtopäätökseen, että 4 - rikoksista on alkoh. aiheuttamia. Saksassa on tämä kysymys ollut esillä useat kerrat ja on huomattu, että prosenttiluku on melkoisen suuri niiden joukossa, jotka kärsimät ran- gaistuksensa törkeistä rikoksista, on myöskin tunnettua, että tuossa olutmaassa (Saksassa) on rikolli suus yksinpä ylioppilaidenkin kes kuudessa suurempi kuin muualla. Suomessa on myöskin tehty tilas- töllistä tutkimusta ja huomattu, että 1898 oli 757 ollut juoinarei- ta tai käyttänyt alkoholia. Esitelmöitsijä mielä tarkoilla ti- lastallisilla tiedoilla makaisi, mi ten likeinen suhde on alkoholin käytännön ja mielenmikaisuuden mälillä. Sangen surkuteltama tosiasia on, lausui lopuksi puhuja, että rait- tiusmäen luku on parina miime muonna alentunut noin 1,000 hen- gellä. Meidän nuorison on ryh- ummalla, joten perhe rauhassa aapi maurastua. Entä jos ei sattuisi kuolemaan- !aan ennenkuin 70 tai 80 muo- den iässä. Siitä ei olisi sanotta- maa mahinkoa silloin kuin kerran ienee henkimakuutusmaksunsa suo- rittanut. Vakuutusmaksut kyllä manhaksi eläessä kertymät mähän uuremmiksi kuin mitä sitten ma- !uutuspääomaa saadaan, maan tyhjään ne eimät mene ensinkään, uten käypi palomakuutuksessa illoin, jos ei palomahinkoa sat- uisi tulemaan. Eikä ole pelkoa hätäänkään joutumisesta omista- malla makuutuskirjan, josta 70— 80 muoden ikään on makuutus- maksuja suoritettu; sellaisia ma- uutuskirjoja ostaa sekä yhtiö että uka hymänsä miltei täydestä ar- mosta. Todellinen mahinko tulee ainoastaan silloin, kun kuolema aataa perheen tuen olematta henkimakuutuksessa. Paitsi että perheen pääjäsenille on henkimakuutus aimau mälttä- mätön jälkeläisten turmaksi, niin zyödyllistä on muidenkin, marsin- in nuorison rumeta henkimakuu- tukseen. Koulunuorison pitäisi ai- nakin mikäli mahdollista pyrkiä zenkimakuutukseen. Opinnot nimit- täin nielemät melkoisia maroja, jotka köyhissä oloissa kuoleman attuessa saattaisimat ikämiä seu- rauksia, kohdistukoot ne opiskele- man omiin manhempiin tai mui- hin. henkilöihin, olisi niitä mikäli dyttämä raittiusmäen rintamaa tiimistämään. Meidän on ryhdyt- tämä innokkaaseen yhteistyöhön. Tuosta työstä on hyötyä itsellem- me ja siunausta synnyinmaallem- me. Esitelmän loputtua laulettiin yhteisesti ,.Me nuoret innoin puh- tahin." Joensuun Musiikkiyhdistyksen konserttiin miime tiistai-iltana kokoontui ylei- söä melkein täpötäyteen lyseon amara juhlasali. Ohjelma, joka oli jotakuinkin sama kuin miime torstaisessa juhlakonsertissa, herätti nytkin suurta ihastusta. Seka- kuoron esitykset eimät mielestäm- me nyt menneet läheskään niin marmasti ja puhtaasti kuin mii- me kerralla. Hrat Soetebier ja Hitzacker saimat yleisön hartaista pyynnöistä esittää ylimääräisiä kappaleita. Tormisoittokunnan esit- tämä Smen Dusma moitti taas tälläkin kerralla yleisön jakamat- toman suosion. Myrskyiset suo- sionosotukset eimät tauonneet en- nenkuin kappaleen jälkiosa esitet- tiin toistamiseen. Nti Ali S orm ali sai komean seppeleen, jonka sinimalkoisissa nauhoissa oli sanat: „Wedenneito U 10, Ali Sormalille symimmällä kiitollisuudella Joensuun Musiikki- yhdistys". Joensuun yhteiskoulun kanna- tusyhdistyksellä on huomenna klo 5 ip. raatihuo- neella »varsinainen syyskokous, jos- sa käsitellään ensi muoden tulo- ja menoarmio ja malitaan jäseniä johtokuntaan eromuorossa olemien sijaan. Joensuun—Nurmeksen rataa »varten on nyt korkeimmassa paikassa m ihmistettuun kulkulaitosrahaston ensi muoden menosääntöön otettu 1,760,000 mk. Erotettawat lääkärin wirat. Korkeimmassa paikassa on käs- ketty senaatin erottamaan Sorta- malan yleisen sairashuoneen lää- kärin miran kaupunginlääkärin mirasta. Hantaus. Miime lauantaina kätkettiin lu kuisien sukulaisten ja ystämien läsnäollessa nti Eema Muori- salon maallinen tomu haudan rauhaisaan lepoon. Toisen 100 mkan pankkikirjan on Joensuun Musiikkiyhdistyksen arpajaisista maittanut nti Aino Laamanen täältä. Hartaushetki pidetään Niittylahden kansanopis- tolla ensi sunnuntaina klo y, 4 i. p. Alttaritaulu Luwian uuteen kirkkoon on tilattu arkkitehti Ilmari Lau- niiltä. Aiheeksi on malittu „Kris- tus ilmestyy opetuslapsille Tibe- riaksen meren luona". Taulun lah- joittaa kirkolle kapteeni K. G. Sten- roos ja hänen puolisonsa. Puiden otto ruunuumetsistä. Halla-osakeyhtiö on senaatilta pyytänyt hakkuuajan pitennystä muodeksi, luettuna elok. 17 pstä 1911 Joensuun kaupungissa muon- na 1909 pidetyssä kruunun tukki- huutokaupassa ostamilleen 20,06.' tukkipuulle. Painimestaruuskilpailut. Pohjois-Karjalan urheilupiirin painimestaruuskilpailut ensi sun- nuntaina klo 5 ip. työm.talolla. Osanottajia on jo ilmoltautunut alun toistakymmentä,joukossa paik- kakuntamme parhaat painijat. sakotettu. Juopumisesta ja nieluamiscsta sakotti raastumanoikens miime maanantaina työm Nikolai Jolk kosta, Viipurin kaupungista, 20 markkaa. Wankeutta. Työmies Platon Domentjeffin pahoinpitelemisestä tuomitsi raas- tumanoikeus Normarkun pitäjäs- tä kotoisin oleman työmiehen Jo- han Rönnholmin pidettämäksi 1 muosi ja 6 kk. kuritushuoneman- keudessa. mahdollista kartettama. Se käy- pikin päins ä henkimakuutuksen amul- la. Salama yhtiössä on erityinen taulu n. s. nuorisomakuutusta marten. Siihen moipi päästä se- kä koulu- että muu nuoriso 15—30 ikämuoteen asti. Se on edullinen siksi, että siinä 5 tai 10 ensimäi- senä makuutusmuoteua on ma- kuutusmaksu perin huokea. Jos esim. 15 muoden ikäinen henkilö tahtoisi ottaa n. s. nuorisomakuu- tuksen, niin olisi muotuinen ma- kuutusmaksu 10 ensimäisenä ma- kuutusmuotena 10 mk. 80 p. tu- hannen markan makuutuksesta. Stt- ten 10 muoden kuluttua makuu- tusmaksu kyllä kohoaisi, mutta sil- loin kohoaa myöskin työansio, jo- ten moipi tehdä makuutusmaksun- sa suorittamiseksi suurempia sääs- töjä 10 muoden kuluttua tässä uuorisomakuutuksessa makuutus- maksun suuruus riippuu siitä, mi- ten nuorena tahdotaan makuutus- summa nostaa. Jota nuorempa- na se tahdottaisiin saada, niin sitä korkeampi luonnollisesti olisi muotuinen makuutusmaksu 10:stä makuutusmuodesta edelleen mak- saessa. — Palmelusnuorisolle olisi tämä makuutustaulu myöskin erit- täin sopima. Mikä erinomainen etu heille olisikaan, jos ymmärtäi- simät käyttää tätä hymäkseen. Palkat eimät silloin joutaisi kulut- taa jonkinjoutamaan, kun niistä aina osa olisi pantama henkimä- uutusmaksuksi. Tällöin kansam- Muualta Poh jois-Karjalasta. Papisto. (Samonlinnan hiippak.) Lemin kirkkoherran mukaa omat t. k. lu p:nä päättyneellä määräajalla ha- keneet: Siikajoen kirkkoherra lää- ninromasti A. W. Karttunen, Iin kappalainen K. At. Huominen, Ristiinan kappal. F. Wikman, Pyhtään kappal. E. W. (^yllen- bogel, Suodenniemen kappal. K. I. Kalpa, Lappeenrannan m. t. kappalainen L. Laitinen ja Jaalan kirkkoherra K. Palmunen. Jaakkiman kunuanlääkäriksi on malittu lääket. lisents. W. Telen Kuopiosta. Tuomarit. Ilomantsin tuomiokunnan tuo- mari^ homioik. neumos ?l. von Meissenberg on mapautettu toi- mittamasta tämän muoden mar- sinaiset lakimääräiset syyskäräjät Ilomantsin käräjäkunnassa ja on ne määrätty toimittamaan homioik. ausk. I. W. Maris. Maaliluettelot. Tehtyjen malitusten johdosta on läänin kumernäori t. k. 18 pmä antamillaan päätöksillä määrän- nyt että Mönnin-Selkien äänestys- alueen maaliluetteloista pois jä- tettyjen loismiesten Antti Mattu- laisen ja Eerik Vartiaisen sekä loismaimo Kaisa Vartiaisen nimet omat mainitun äänestysalueen maaliluetteloihin merkittämät ja heille siis tulemissa maaleissa ää- nestysoikeus annettama. Kansakoulut. Koska Rääkkylän kuntalai- set kuntakokouksessaan miime lokak. 24 p:nä päättimät jättää kansa- koulun perustamisen Varpasalon piiriin toistaiseksi, omat eräät Varpasalon kyläläiset tästä kun- nan päätöksestä läänin kumernöö- rille t. k. 19 p:nä jättäneet laa jemman kirjallisen malituksen, ano- en kunnan päätöstä kumottamaksi koska m. m. konluijässä olemia lapsia olisi jo 64 ja jotka, kouluil puutteessa, jäisimät koulualkeita maille. Samoin on'joukko P o l m i j ä r- men kuntalaisia t. k. 19 p:nä lää- nin kumernöörille jättänyt kirjalli sen malituksen Polmijärmen kun- takokouksen päätöksestä miime lo- kak. 22 p:ltä, jolla Saarimaaran piirin kansakoulupaikaksi päätettiin ostaa talolliselta K. A. Höökiltä maa-alue tilalla n:o 71 Maarian- maaran kylässä, maikka koulun paikaksi läänin kumernöörin pää- töksellä miime syysk. 24 p:ltä on määrätty maa-ala tilasta n:o 70 samaa kylää eikä kumernöörin päätäs ole mielä saanut lainmoi maakaan. Apurahat koulutarpeiden os- toou. Mainituista apurahoista on saanut Pälkjärmen Kuhilasmaaran kansakoulu '224 markkaa 50 pen niä. Mallasjuomatehtaan perusta- mishommat Lieksassa omat lomassa käynnissä. Huoueusto on muokrattu noin 2,000 markan muotuisesta muok- rasta ja parin miikon päästä kuu- luu kaljamestarilla oleman aiko- mus sijoittaa tänne tuo main mai- maisen 30,000 tuhatta maksama koneistonsa. Pahaksi onneksi nyt kuitenkin paikkakunnan yleisö alkaa näyttää tyytymättömyyttään ol- mimapriköörien kaljahammasta. Niinpä oli t. k. 20 p:nä kutsuttu kunnanhuoneelle erityinen kansa- laiskokous tämän asian johdosta Kokous, jonka osanottajien luku- määrä mahtoi olla 150 seuduilla päätti miltei yksimielisesti tehdä kaikkensa sanotun yrityksen mas- tustamiseksi. Sanon miltei yksi- mielisesti, sillä eräs suupaltti so sialistiakutaattori esiintyi tamatto man hartaana olmiherrojen asian- ajajana puhuen kauniita sanoja heidän tumallisesta eliukeinostaan. Kunniaksi paikkakunnan sosialis- teille huusimat nämät kuitenkin akutaattorinsa alas. En tiedä mi- kä herra akutaattorista oli tehnyt niin tamattoman tunteellisen olmi- mapriköörien puoltajan — kumpa ei maan herrat mapriikan hom- maajat olisi kullalla ja hopealla ostaneet akutaattoria siksi illaksi — se on kuitenkin me'kein ainoa otak- suma johon moipi tulla kun kuuli kaiken jm hölyn pölyn, jota aku- taattori ainaiseksi häpeäksi omalle puoluelleen lasketteli. Alutta jos niin oli, niin silloin menimät koli- kot hukkaan, sillä akutaaltorin mai- kutus supistui täydelliseen nollaan, ^illä kun puheenjohtaja pyysi nii- den nostamaan kätensä, jotka suo- simat kaljamapriikan tänne perus- tamista, niin oli akutaattorin käsi ainoana nousemassa. Voi kansa raukka sinun apostolejasi!! Muutamien erinäisten nuorsuo malaisten henkilöiden esiintyminen oli myöskin hieman outoa. Ai. ai ettekö te kaikki muistakaan, että teidänkin puolueenne ohjelma wel- moittaisi Teitä empimättä asettu- maan niiden kanssa rimiin, jotka työskentelemät raittiusaatteen ja kansan hymin moinnin edistämi- M SiS m Pä i m me nuoriso samalla kehittyisi sääs- tämäiseksi, johon sillä näihin asti- on ollut perin mähän taipumus- ta. Mutta moitaisiinhan mäittää, että onhan mahdollisuus muilla- kin tarvoilla tehdä säästöjä joko itseään tai omaisiaan marten. aattaisihan panna jonkun mää- rän rahaa säästöpankkiin aina muosittaiu, joten saamutettaisiin sama tulos kuin henkimakuutuksel- lakin. Niin kyllä. Säästöjä moi- pi tehdä monella eri tamalla. Tämän kirjoituksen tarkotuksena ei ole moittia mitään säästämistapaa. Olen main tahtonut osottaa, mikä erinomainen etu on henkimakuu- tuksella muihin säästämismuotoi- hin merrattuna, sillä kun on mah dollisuus muutamassa muodessa saamuttaa sama tulos, mihin muilla säästämiskeinoilla tarmi- taan muosikymmeniä. Palmelusmäen on wast'ikään kulunut muosi päättynyt. Monella ei ole säästämäisyydestä ollut aja- tustakaan, joten raskaalla työllä ansaitut marat omat kemytmieli- sesti tulleet kulutetuiksi. Uusi muosi on taasen alkamassa. Tuokoon tämä heille mukanaan uudet, ja- lommat periaatteet ansioitensa käyt- tämisestä. Onhan heilläkin mah- dollisuus säästämisen amulla tur- mata mastaista elämäänsä. On- zan monella sitä paitsi rakas isä a äiti, jotka köyhyyden ja man- huuden murtamina miettämät lop- Lopuksi kokous maltrnitti kolme miehisen toimikunnan pyytämään osakeyhtiö Gutzeifilta muokrasopi- muksen purkamista sekä saatla- maan myöskin Joensuulaisten ol- mikaljaherrain tietoon, että kansa täällä yksimielisesti toimoo heidän pysymän mehkeineen mahdollisim- man loitolla. Toimella on kyllä olemassa sii-' tä, että Gutzeitin isännistö saatu aan kuulla asian oikean laidan purkaa muokrasopimuksensa mal- lasjuomatehtaan kanssa sitäkin suuremmalla syyllä kun yhtiöllä itsellään on täällä laajat työmaat, joilla tuollaisen laitoksen aikaan saama häiriö moi monin kerroin enemmän tuottaa yhtiölle mahin- koa kuin mitä laaja miljoonaliike hyötyy niistä maimaisista tuhan- sista, jotka se tamallista korkeam- man muokran muodossa tulisi moittamaan. Ja kun mielä Gut- zeitin yhtiön isännistön tietoon saatetaan, että tuolla mallasjno- matehtaalla, ei ole tilaisuutta saa- da mistään muualta huoneita, niin uskomme täydellisesti maini- tun isännistön omaaman siksi pal- jon malistunutta mieltä, ettei se moi eikä tahdokaan saattaa toimi- nimeään huonoon kaikuun muuta- masta maimaisesta tuhannesta markasta. Lieksalainen. Pielisjärven kuntakokouksessa marrask. 21 pnä käsiteltiin seu raamat asiat: Valittiin toimikunta tarkasta- maan kunnan maimaishoito-ohje- sääntöä ja tekemään siihen tarpeel- liseksi hamaittamat korjaus- ja muutosehdotukset kuntakokouksen hymäksyttämäksi. Rokottajalle kun- nalta tulema jymäpalkka päätettiin muuttaa rahana maksettamaksi. Maksu suoritetaan kunnanrahas- tosta ja määrättiin se 250 rakiksi muodessa. Tammik. 2 pnä alkamat edus- kuntamaalit päätettiin toimittaa samoissa paikoissa kuin tähänkin asti, nimittäin kunnan kansakou- luilla sekä Märäjälahden ja Nurmi- järmen äänestysalueissa kunnallis- lautakunnan hankkimissa ja mast- edes ilmoittamissa paikoissa. Kelmän kansakoulun oppettajan palkka ja malon kormaus elok. 1 päimään 1911 määrättiin 340 mk. ja siitä alkaen 290 markaksi muodessa. Sitäpaitsi mapaa asun- to ja lämmin sekä koulua marten. < ostettu maapalsta opettajan käy-, tettämäksi. Majatalonpipidosta ja kyyditse- mijestä toimitetuista huutokaupois- ta päätettiin antaa sellainen lau sunto, että niistä olisi toimitetta- ma uusi huutokauppa- tarjous. Lieksan makasiinilainoista pää tettiin tänä muorena kantaa ai- noastaan korot. Lautakunnan esi- miehen maalista O. ^Niirasen te- kemään malilukseen selitystä anta- maan malittiin asioitsija Sk. Ai- raksinen ja kokouksen puheenjohtaja Juho Kärki. f a m SS. saa sm CO CO taa S i »3 cd 5s~ 34 sa §r aas puikäänsä. Eikö kuolema — jos niinkin sattuisi — tuntuisi lapses ta jonkun merran miehättämäm- mältä tietäessään, ettei tarmitse manhempiaan jättää aineelliseen kurjuuteen; saamathan he henkiva kuutussumman kuolemalta lapsel- taan perinnökseen. Henkimakuutuk- sen amulla moipi hymä lapsi pitää huolta manhemmistaan, ei aino- astaan eläessään, maan kuolles- säänkin. Kuolon miikate tekee työtään säälimättömäsi; se kaataa alin omaa sekä oikealla että masem- malla puolellamme. Sen uhriksi joutumat rikkaat niinhymin kuin köyhätkin, manhat yhtämin kuin nuoretkin. Meilläkin, jotka tänään mielä elossa olemme, saattaa huo- mennä olla Tuonen miitta ylläm me. Vaan tänään elossa olles- samme me moimme mielä täyttää melmollisuutemme, joko armaita lapsiamme tai rakkaita manhempi- amme kohtaan; henkimakuutuksen amulla moimme turmata niin hy min omaamme kuin jälkeläistem- kin tulemaisuuden. Käyttäkääm- me tätä keinoa hymäksemme niin monet kuin siihen on tilaisuutta! iten olemme ottaneet suuren as- keleen kohti tulemaMa onnea. I. W. P. v- s SS < -i SZ UI o Ui Ui SS 5? < vs v F* 3" g i SS S vo