Ib 220 39 vuosikerta Jyväskylässä keskiviikkona syyskuun 28 p:nä 1910 Tilaushinnat: fl-plirlinen painos (ilmestyy jok» pftivft paitsi maanantaina klo 8 a.-p.): koko vuosi 7 mk.; l /j 4: — ja kuukausi 75 p. — Venäjälle koko vuosi 4 rupi. — Amerikaan ja ulko maille 2*2 mk. R-päiväinen painos (ilmestyy tiistaina, torstaina ja lauvan- ♦aina klo 8 a.-p.): koko vuosi 4 mk.; '/t 2 mk. ja kuukausi 60 p. — Vetljllle 2 rupi. — Amerikaan ja ulkomaille 12 mk. Konttori Kauppatorin kulmassa on avoina klo 8—7; lanvantaisin 8—2. Puhelin 212. Toimitus: K< A. Jftrvl, G. Svahn, H. Koivula. pftätoimittaja. vastaava. toimitussihteeri. Toimisto Kauppat. kulmassa on avoinna kio 8—2 ja 5—7. Puhelin 9 IlnotinhiD"at: Tekstin edellä 8 pennit m/m ja tekstin jllkean 6 pännii m/m. Vuosi- ja pitempiaikaisista ilmotokröu taitava *i<mtin«- Koolemmilmotakaet 8—6 mk. Kihlaa»-, vihkint- ja ayntymlilmotakset 2 mk. — VaihtoLlmotoksia TtUte» f»»n maamme k»,kkii» lehtiin. Hj. Hollmenis'£E Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari. Vastapäätä rautatienasemaa. Toimisto avoinna 10 a.p. — 2 i.p. i|a uletli karkilla, ■aa Urljllll |i li»- ■tttn kalkkia UUiltn kauluri» tiktlvIL 153 Pormestari E« S» K ti] älltO Asianajaja JjvSskjtittL Nikolainkatu 77. (AhlhunTin perik. talo.) 1870 Hotelli Waklgren Omist. Emi) Rundqvist 758 Suosittelee ensi luokan kyökkiään ja ravintola*. Aj anmukaiset matkustaj ahuon eet! Yksityisiä seurueita ja kokouksia varten erityishuoneita Uusi biljaardi! Ratiakurssi. Suomea Pankki 27 p. syys tuuta 191N Myynti Orto- kursai. kurasi Piatari . . . . L n. MS: 50 266: SS'/, #0 pj». —; — 268: 60 Lonteo .... L n. 25: 84 25: 18 90 pp. —; — 26: 02 Pariial .... 1. n. 100- VO 100: — ao pp. —: — 99: 80 Antwerpen ... 1. n. 100: 80 99: 70 90 pp. —: — 98: 80 B*r! inl ... 1. n. 123: 90 128: 40 90 pp. —: — 122: 20 Hampuri. . , . L n. 128: 90 123: 40 90 pp. —: — 122: 20 Lyypekki ... 1. n. 123. 90 128: 40 90 pp. —: — 122: 10 Fraakfart a. M . 1. n. i28: 80 128: 80 90 pp. —: — 122: 20 Amsterdam. . . L n. 210: — —: — 90 pp. —: — 206: 20 Tukholma . . . I. n. 189: SO 188.- 80 Kristiania . . . L n. 189: 80 188: 80 Kööpenhamina . ]. a, iggz jn 183 80 Pitkäaikaisella toiminta ajallaan on EINAR KEIUIhi \ Keli osep&nliike J:kylasai Eansal- lXi* Uspankin talossa, osottautnnut ole vansa halvin ja notettava tSrkkUBV kellojeg, kellojen, <ih1a&arrfiusten ji sllmaiasiei y.m. s. ostopaikka Keski-Suomestta. Kuvitettu hintaluettelo pyydettäessä. Puhelin 138. 1081. 2750 Uusi Kauppakadun varrella. Huoneita ja mo kaa matkustavaisille y.m. ja kuukausittain samoin. Puhelin 120. 1380 Anna Sirenlus» Hela. S., Suomal. K. 2 k. 1 s. 80 mm. Sanomalehden Osake yhtiö Keski-Suomen Taloudenhoitajan toimi julistetaan (toimen nykyisen hoitajan siirtyessä samallaiseen toi meen pääkaupungissa) haettavaksi ennen lokakuun 10:itä päivää- Va litun tulee ottaa toimi vastaan vii meistään marraskuun 1 p. Hake mukset suosituksineen ja palkka» vaatimuksineen lähetettävät allekir- jottaneelle johtokunnan puheenjoh tajalle. Jyväskylä, syysk. 26 p. 1910. Kaappaa ja Teollisuutta varten. Omat varat: SmV. 25,000,000: —. Talletustililtä Talletuskonttokurantti tililtä Kodin Säästökassasta . . Juoksevalta tililtä . . . 5 pros. korko. 3 pro», korko. to mslmiiliM Tahteri G. Palanber, sairaalan lää- tfci, «tfipäitttnä kello 9—11 aH. ja 6—8 l p., pyhäpäivinä klo 10—11 <up. X«|tsr: Kiliä» Vartiovaara, im lnkipäuvinä flo 9—1 <up. Jt »—• ip.. pyhäpä^mini Ms »—10 <M>. 32 Tohtori Kali- Rikala klo >/,3— 11 aamupäilvällä. — Erikoisala sisä. tcubii. Hammaslääkim Ttiq Lund muina arkipäiminä, paitsi l-iitiuanuitmi. fcllo 10—11 o.j». ja 3 -4 i.p Kauniit kihlat, Zonith y.m. tarkkaaskellot osteta n halvimmalla liik keestäni. Korjaukset tehdään hyvin. Robert Korte. Kelloseppä, Jyväskylä. Puhelin 215. i086 EulOei «Mi =i« (liilelltra == tuotteita suosittaa?. rs Alt KiihijärVi. »Vahinko ei tule kello kaulassa". Omaisuutenne vakuuttaa edullisimmin POHJOLA. Aslamios Jyväskylässä 84i Anrl Koskiasi. Siveellinen velvollisuutesi on vakuuttaa henkesi! Sen teet edullisimmin "V Sciniiassa. 8161 J. H. Aalto. 1—2 Liike- Ja ammaHosoffelta. Artturi Vakkola, asianajaja Jyväskylässä, parturi Ollilaisen talossa, lähellä Hotelli Vshlgrenia. 43. Tavataan 10—2. — Puhelin 195. Kieroja- ja Säirasvolclstellli Hanna fiehlinen 81 Kauppalaisseuran talo. — Kirjansitoja — A» PELLIKKA Jyväakrlbat. Kaikkia ammattiin kuopivia töitä otan tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taulan kehyslistoja tuuri varasto. Salkkuja (portfölieiä) vi rnistetään. Euom.l Lainakirjastojen kirjoja sido taan huokealla 100 Piirikonttori Jyväskylässä, vastapäätä rau- tatipnaserr.aa, auki joka arkipäivä 9—8. 2732 — ' Oululainen Kotileipomo Kauppatorin alakulmassa, Petter- so in talossa, pih a n puolella suosittelee 8JG2 maukkaita leivoksiaan. Castren & Snellman 65 1 Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ä k e Lund. Baatlmies Kammoeen talossa Kauppakadun varrella. 61 Avoinna 10—2. Puhelin 183. Matkailijakoti ,,R A U H A" vastapäätä rautatienasemaa. Siistiä huoneita matkustavaisille. Varatuomari Harald Boucht, 95 Asianajaja Vaasassa. Kaarlo Liukkonen, kraununnimismies, varatuomari Korpilahdella. 67 Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaasaa Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telef. 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 35. Satulaseppä ja verhoilija 0. LEPPÄNEN, kauppatorin varrella. Hevosvaljaita, matka kapineita y.m. Tilaus- ja korjaustyöt tehdään Suomal. 1 k. 1 s. 50* mm. Karstulan kunnanlääkäri tohtori A. Becker on matkoilla lokakuun p. lilippuja vastaan otetaan niin kauan kuin niitä Raastuvankokouksessa jätetään, ilman että tarvitsee odot taa. Raastuvankokouksessa saa ääni valtainen käyttää yhtä valtak. joka on valtakiijan antajan itse allekir joitettava sekä varustettava hänen sinetillään tahi kahdella todistajalla. Raastuvankokouksessa käytettävä ääniluettelo on kakdeksan päivää ennen vaalia Raatihuoneen etehi- sassä nähtävänä. Jyväskylän kaupungin Raatihuo neella, syyskuun 26 päivänä 1910. Maistraatin puolesta: Theodor Lilius. 3450 2-8 1—9 34^4 Tutkinnon suorittanut Kmji » smMmjMji tawattawiösa rwa Bernhardin lnona, rwa Sorsan'talossa. Vastaanotto myös kotona. Puhclin. 3100 Keino Tammivuoren Nisu- ja Sokerileipomon tuotteita suositellaan. Hyvät ja halvat hää- Ja hautajais- vonvehdit aina saatavana. 2S« Parhaat ruumisarkut V. Hinnlnen. Puhelin 167. HUOM.! Hinnat alennetut. 1296 hurleiiisesti. 1637 Ketki«8uomen Rakennusliike ,JARKIO" os. Jyväskylä, talo N:o 123. Suorittaa kaikkia rakennusa laan kuuluvia tehtäviä nopeimmin ia kohtuullisimmilla hinnoilla. Erl- lOlsala: Huvila- ja kaupunkiraken- nukset Avoinna klo 12—2. 1242 Kansallis- Osake-Pankki maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 % 3 » » 47a . 2 » n 1 „ vaadittaessa Talletus-konttoku- ranttitilillä J Säästbkassatilillä | juoksevalla tili IS 240 Jyväskylässä syysk, 28 p:nä. JBiidietmiobcit ulkomai- iicn kauppavaihtomme. 4 3'/, 3 3 86 -0 Kuulutuksia Suomal. 1 k. 1 s. 100 mm. Theodor Lilius, pormestari Jyväskylässä. Ajaa asioita maan virastoissa. Matkus taa matfleadulle. 5 Smiättlliid ji 6t($tltili My? Uu]t RuumiSarkkukauppa alen netuilla hinnoilla. R. Blom & Kumppani, 92 Sloroäftlalä. A. E. Lahtisen puusepänliike Nikolainkadun varrella suorittaa halvalla kaikkia puusepin alaan kuuluvia töitä. 00T Työ siistiä ja ajan mukaista. 1702 A. V. Gröndahl n KultasepänliikeMä suositellaan. Kihlaaormuksia ja kelloja aina va astcssa. Puhelin 14. 2787 Nuora jmalalsen-Perustuslaillls- 8uomenmie Nen puo'ueen t PUOLUEKANSLIA ^ Helsingi: ä, Kasarminkadun 23 s«a, Päivöiän talossa, cn avoinna arki päivinä 10—3. Puhelin 5429. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. K. OKSASEN Ruumisarkkuliike — Jyväskylässä — myy ruumisarkkuja 2—8 mk. Ia korkeimpiin hintoixiin Puhelin 94. im Kotimaisen Palovakuutus-Osakeyhtiö Fennian vakuutusmaksut alennetut, ja Tapaturma Vakuutus-Osakeyhtiö Patrian vakautuksia vastaanottaa edullisimmilla ehdoilla 8285 Weilin & 6öös'l> kirjakauppa. Yleisön tiedoksi ilmoitetaan, että Kuvernöörinviraato on määrännyt Metsänhoitaji K. E. Branderin pu- heenjohtijaksi siihen pakkoluovu- tuslautakuntaan, j onka tulee ar vioida Kintauden rautatieasemalta Jyväs kylän kaupungin ja Uuraisten pi täjän väliselle tielle rakennetun uu den maantien tarvetta varten pak koluovutetun maan ja antaa lausun tonsa muista sen yhteydessä ole vista seikoista. Vaasan Lääninkansliassa syys kuun 26 päivänä 1910. Kuvernööfinviranton puolesta: G. A. Ingman. Karl Ottelin. m:tty. KULLERYO Tapaturmavakuutus Osakeyhtiö. Asiamiehet Jyväskylässä: U. Jaa tinen, J. Karjalainen, E. Mansnerus ja J. Tommila. 1680 J y v äskylän Seurahuone Rauhalluimmat ajanmukaiset matkustajahuoneet kaupungissa. Ensiluokan ravintola. Yksityisiä seurue- ja kokoushuoneita. 1871 fcSST Kesin aikana kaksi nlkoparveketta yleisön käytettäväni 84G9 1-1 J yövSen Elävissä Kuvissa vaihtuu ohjelma joka maanantai ja tuorstai. Tunnustettu paikkakunnan par haimmaksi teatteriksi. 8261 Ilmoituksia. i-Suomen puhelimet: Toimitus 9. Konttori I Kirjapaino f 212. Kunnallisvaaleihin osaa ottamaan oikeutetut kaupunkilaiset kutsu taan täten yleiseen Raastuvankoko ukseen Maistraatin istuntohuonee- seen kaupungin Raatihuoneelle kes kiviikkona ensi tulevan lokakuun 19 päivänä kello 6 iltapäivällä va litsemaan oikeusneuvosmiestä kau pungin Maistraattiin ja Raastuvan oikeuteen ja ilmoitetaan täten, että tointa ovat hakeneet Varatuomarit: Hjalmar Hollmörus, Toivo Anjala ja Jalo Ahlroth. Jokaisenvalitsisijan tulee äänestää yhtä henkilöä ja ta pahtuu vaali suljetuilla lipuilla. Vaa- on faa:u julfiiuuixji.i lukee löikne muoden kuppa- luiki ruaidiu-njiti nume rcdei^io. Tälliä!, iciomcon inukoan oli auime luuoiuui meiltä UMCiiiL 113 -iirijociMO iinu-ffoi p e- n e m'p i 5ui-n ?a^no!s:cu uUc>nai!ia :nnn-c luomi. «<il):e;ni rbdliiciui iuuo= iicim on «ri)inj oDiu nuolaf.it juurena pi. Cixlliieen iuuccmt mbdcn on wien:i 11 miljoonoc m.ir/kao, kun ien :no»ii ei ole innotlaiivu-ii. liinnnli)ni)t. on jen- caäu im Ie pilkku : a e • a nutsuu-ja ■iu^ia. ioss cbedecn kulkisi ? omoon juu luolin, niin fi}!nnten-en u>u:ben kuluttua n ivicniiui iiähdc» ■luonnin kovetu '!nniov ; <i riiu ua^vct. Eli io : un ianccu emme oliii icrami-ljconiamnrc c:nia ulkomaille avjoftMain uvirieiflntoeio. Me loiinit- taisinilne ftinä topiufici-io ivoin !<ir- pecllijon «raihdon, joka ivielä sekin eh- iä woist meiille ajan pitkään föflistua wo:noipuvllell!e eli loifut faitoen nif el- koisimme ■pymwäi>esli tänne ulko-maisio miljoonia. Multa nämä ■cirxil hur ?kail <i loimoinuksia, joiko ar- ivairaivasliksan ciwäi loteudu. On fui- lenkin Wiä huomauuac o sm n kieroa ja turmiollisia puolia niin pienelle ja köyhälle maalle kuut Suomi on. Kai. fiit mokomin olisi iotiuuu '.vientiin- me 'kaÄwamaan ja tuontimm: su tn teriveeseen suhteeseen nvennin ka.i^ia. Ta Ra tuontim ine lv äh e n e m ään. sillä kyllä siinäkin asi.in puolcsia olisi pal jon Ixiroitkmiiieii itnirM. Meillä ei o!o täällä fulto- ja hop>.'u- etfa liioin niuklakaaii jolojcn ntel<i!lt«t kativok- siov joista saaduilla aarteilla »voisimme ulkom«ei jM'!ir<iinme huoleitomina maksaa. Muna miicn uiotcr iviciilim in e kohoomoan? Suuri.nman lv ien» limme muodosiamar puuiatvarat ja woi lsekä «puusta malmizicliu pa-perim- me. Muna ivoin »vienti vhä edelleen on lcrskeummassa. W. 1903 tefi cv o m »ienri 31 Vj milj., muna w. 1909 on kuitenkin ttältftömätöniä luontilcevaraa. iaroaten tuin tehtaiden ^aaka-aineel. Viime ipuoiuio li sää m yi tvalmisiamattomien muoiien tuonti kun sen sijaan walmiiöen jalkineiden tuonti iiillikorotuss.'n wuoksi ole.u. Kohrmiainei^a, raakaa puuwillaa tuo- uin myös lviime wuoi»na hiukan enempi kuin sitä edellisenä. Ja taaS mslmiira sudelmia biukan Vähemmin. Tämä siis liieiää koiiinaisen teottijuu* den lhiukan enemmän woitolle pääsyä kuin ^delkijenä wuon«na. Arwat>lawaslikin wienliämme emme moi lähimmässä tulcwaisuudessa! «iin koronaa asieellaiscsu suin edellä ku- ttitielimme. Siihen pance j» was:aon moin viennin yhtenäinen aleneminen. 5os ivienlimme korottaminen Jjuo» mattMvammin olisikin mahdtonto. niin sen sijaan :uontimme tväheniämi- nen on meiÄän omassa ivallasiamme koko paljon. Tillä me woimme sitä huomaitaivasti Mähenlää ilman että siilä niilään loöelliseöij kärsimme. Io^ yhä innokkaammin käytämme kotimai. ien l!eoil:iuu:emme tuotteita ja hyl» fäämme muukalaiset, min wähenee j monlimme paljon. Toiielsi w:ö5aam- me monet kymmenet m:ljoon« markat nautimoaineihin. Tokuria luoliin maahan wiime wuonna noin 17 milj. markan edeslä ja kahmia noin 16 milj. Tämä tekee jo yhteensä 33 miljoonaa markkaa. Tu>paka:i. miinien ja muiden siirtomaataavarain osalle :uli lähes 9 miljoctioa inarkkaa. Äaikliaan siirio- maatatvarain tuonti teki lviime muon ita Hleeiyä 42 miljoonaa, kun se iv. 1903 !<?i Iva in lähes 38 milj. m?aa. Siis (ylsin näiiden n^hemmän tarpeel» liaten tavarain tuonii nousi ivuodesia lähes -t miljoonalla markalla. Tcdella- tiu huimaan» lisäys. Muna uychään juodaankin esim. kahmia »'iwan maha» aiäiiriu joka töllissä ja pikku J>ojovto lahtien mteskcflääu paperossia ja pol te.aa n mipakkia. Puolia pienempi kahwin luluius tietäisi jo maallemme 6 miljoonan markan wuo:uista sääs- töä. Ja silisin emme minkään jäisi a iivan mähälle tässä makujuomassa. Tama erä tukisi wielä jokurista. siis lchteensä nom 17 miljoonaa morkkaa. Kankaita tuonin noin 20 milj. mkn arwosia>. Ja kuitenkin jo omassa maassakin iralmiötetaan sekä karkeani- Pia että hienompia kankaita. Mutta se Eötinuftifn »vaaietairam käyttö on meille lomalaisille aimon kuin maslenmielislä. kuinka mvnm her» rasluokasiamme kulkeekaan kotimaisis. sa puwuissa? Milloin herää suomen kansa lopul» lakin kotimaisia ieollisuuila kannalta, maan ja mieraan taiv^ran asenamaan ivasia toiseen sijaan ko:ilnaisc>n rinnal. la? Elxiläolnval numeroi puhu:vei lohi oma to nla kielii. )!e näyuÄval meille sen kansollisen ivaa ra n, jen suu ren o ilveelleen lappion. mihin joudum me. ellemme ala koiona ivalmisteiiuja lmuaroilamme knemmän käyuaä. Muna edelläolewat numero: e:wät huuÄa ainoasiaan fctimoiie-n recllisuu- temme lpuolesta, ivaan mi«s »vaatiivat meitä wö!hemämään nauli'.uoainei:am. me. Kaihmin, teen, sokerin, tupakan. Väkijuomien waikkap.t main puoleksi ! 23 Va ntifj. Siis yhdeZ-sä wuoi»ess<l kahden miljoonan ivFhennys. sen si-^äheniaminen :ie:äisl jo maallemme jaan on luifjon tuonti kaÄvanul. Wti. ( tumrncnien tml|ooniot< motffqen >iäas« me ivuonna oli iviljan tuonti suurempi tön Niuobessa. - kuin kokkaan ennen. Tämä panee ajai. lelemaon. onko tuo kineny ivoin wal- mislus, jos sen ohella laiiniitli^dään inaairwilieli/s, niintään suureksi eduksi maallemme kuin,i!kzin.:an huudeltiin.