N:o 239^(122) — 1910 KESK1-SUOMI Torstaina lokakuun 20 p:nä Tuoretta K. S. R Kuollut, a SorT*D ilmoitetaan ett* Ulon emintl Vilhelmi na Rauhaniemi! Vaipui kuolemaan Jyväskylin Rauhi- »>iemwi lokakuun 18 pna 1910 klo 2 aamulla, eletty J &n tilUtll» 56 Taoit», 9 kk. ja 2* piivll. Hänt» kaihaen ktipumuB jfti paitsi lesket, ij&k&s ftiti aekt i poikaa, 1 mioit, 8 lapsen Usta ja lukuisat aukulauet. Leski ja lapset H&i levitköön nyt rauhaisa; Mo tlälit «urun alhonsa, Olgaamme aina » H raionit vaan ! M yö* mekin tfclltk kor- I S lataan. M 1 ^tanrmBB&tTKimatiases»- I 3780 1-1 mielikö ole firjiiI;ciai ;i :oiV, fii: q vn je todistuksena, että tahtoo pU dättää tämänliin il) o n ainoitaan mille jäsenilleen. Latomakoneissa joisi fänrtoä ainoastaan opinkäiineiiä fir» pitäjiä, siis niitä, joita cnvir ti)ö;-ffn= nellee' käsiniatoji-ua. *&mi >kiiitcnfin kasi ula tom i nen ja konelatemineit o- wa: kekonaan e-riluonio.sia töi:ä, ei täejä juinfoon milrooui koneiatniniscn etuja. Konelatomisessatarw,.taan sa maa >for-min<ijppän)'.itlä luin >5onekir- joitui!sessa. Ei ole ollenkaan todettu, että kasiniatlchat olisimat tähän toi- »icen lsctvoliaimnnat. Pkeimnn su- h,n Ijotphpat €sita juurii tottunee: f o* nekirjo-inajat. Työnantajat tahto matkin Jropauiiö saada ottaa fonelo itjitfi muitakin kuin nii.ä, jctfa oma: fiifudiKOfmi^xija oppnia .susriitaneet. Lopuksi «vaaditaan yötyö kokonaa:: poisteilmratsi, joien latominen kello 10 illalla pitäisi loppua. Tällä hmc » :iir.uTjdIa on niin pttfaflc menemä ian.croutt», e:ui jos tuo uusi larisji tuliisi roounoon, kuolisivat luul- tawaslikin csim. pääkaupungin aamu- lchöei, Mä n.iden pääasiallinen >laio- mtiien .tounrieaan nöllä kio Ib jäl'keen. Metä sitten lopulia tirjal.ajai näillä maatimMillaan rasittamat? &ufe* maa yleisöä. Se se lopulta jäisi ntis- lä lkärslä. Sillä ne janomaleqder, jot- ka tämän wed«npaiium.jen jäljen mielä eloon jäiPvät, pakojakin korot- lal simat tiiaus» ja i Lm o 11 ux-t) i n wx n jö •puolia korkeammiksi, suuritta aa- mulchdiltä jälsi yleisö, joua kbrjalta- ja: jaisnvcu raujhassa yonja nukkua rai ulkont. hummata j.n.e. Muna >je >kaii on tarkoituskin. Sillä kirjalltajÄiittva kannustaa maatimuk- Maan Mo wi-ha pormareia kohtaan. Olojen pakottamat nuo maalimuksel >juinkaan ole, sillä niinkutn e- della huomautettiin, ktrjal.ajain aje- ma maassamme on paras U)ö:ä teke- tvän luokan porissa ja juhteellisesti parempi kuin cjra. monen sanomaleh- dentrimtttajan henkijen tl)ön tekijäin joukossa. Mmta .stpdeszä ruokaha lu 5aswaa", janotaan. Niin iässä- f ix (Cocus rasp.) saatavana K,-S, Rohdoskaupassa Eriä tmnä uuden ior;ffia esille luo minen ja Miichan irtijaixominei on pelkkää >sosla>Iislisia fifpaiuofuta, jos- ijo olemien oloisen roao.imurfta ci en si likää n oteta Muun, sekmiää tn. m. ftiti\ eltu uhkaamassa lakonsa s osia li s- tÄehiet sa^var wapl>c>ö:i ilincs>l'.'ä. Tämähän on niin nurinkurisia epä^ johdomnuuiaimmla kuin olla wm. Kun lkirjaltaja/liuto aluksi ianoi irt. iar.iönnökjsä oÄvan tariffin, niin lyönaniMt was:oftmat samalla! ia- wcilia ja toivvat shekin esille ehdotuksen- sa. jossa rintifruäit pois nijajijcstiifin tariffista räikeimpiä ääriminäisMl!siä> Ä)i)s!uusia lähiicn on sitten pääkau- punLisisa istu n u^ somii.esulautakunta, uuma »vchän on jaaiiu: tulosta ai- fcr.n, joten ntiiji-tää siliä, eta Mi ime ai- ko.na 'kc«via 'kokenut maainine jaa miel lä lijäilft nähdä rajojensa sisällä ivur^en a'iussa käyiäivä.i repimää lok- io-riiiao Eiipjalltajain ja kirjaPainon- oniisiajien keÄetu ^irjaltajal oivat epä!leinait.i t»ö- i ii i sa tiun a 11 i f u 11 n istam m e f itu! s n;» neiiiuniit. Jo h.'idän :oi:iu'iija jos. uui määri»» si|wLs:iiä Muita tämä he.dän -miimcinen teensä soat- .a^t Heidät huonoon maloo.i koko kan- sa niine sienissä. Jos sowintoa ei saada uinuin, ni.n ukikausten mukaan uje^.äan ffura.'. takki., diiutia ttiOiuUe »itä on hyötyä? Tuskin k.rja^ajille itselle.ui. Waan ,'äi.inasioin heidän as-.'ina»sa lakon kautia !woi 'huonota, fuK'ii huononi naapurimaaösanrine Jiuo.jtsfa:tit. ii irjoltajaiTt ito-rt eiurinnassa on nuoria, tofe.naitfinia micfsiii, jotka .a h iv mat 'koetella siipiensä laiiiamuut- la, Q'iisi toi!.vot:c.>wa, eriä He ajoissa mcciimttLst-saan P.'räy.yistmät. Tiliä ne eiöai mahdottomat meillä toteu.-- .aa ilman, ei ci oi'a janomalehiiämme .u>.>!c. Ia i«httt.v«>tko f.ii ah ajat olla ;iiu:c.iwi jvrf.id.^jjcn lemii.äjien tap= ?amäessä? Sitä emme -mielä usko. )a miimciseen as:i loimommekin, että ubkacima lafka saadaan isi,:Ntsi. maalla jo on Miitoitettu. Sen tulisi, kohdistua Meismaikutukseenz suoma- 'laisten Puolueiden kesken. Tämä tosin tieiäisi fitci^ eitä ruoiialcnncn i<i sosia- lidemokratinen rlchmä eimäl tulisi mmkaan, muita armelce kirjoittaja, näiden äärimlmäisten poisjääminen olisi juuri omansa selmittämään olo jamme siihen suuntaan, kuin nyiyhet- kellä on t<mPeMsta. Mitä ruotsalaiseen Puolueeicen tu le-, tunnustaa kirjotiaza kcrnaasti 'heidän ansionpa maan perustuslakien puv^ltainiscÄsa eikä usko, että heidän iMyisjoukossaan meidän kansanmal- iäisissä o>loissa.mme enää pääsisi wal- taan entisiä MrkamAlaisia taipumuk- sia, jotka woisi>mat lähentää heitä itäi- seen A>ivkawaltaan ja siten tehdä hei- iwt iumnalailsesta kamanainelisesta eristettyinä maalle Ivaarallisikii. — Ruotsalaisien eristäytyminen on jäl- lä kerioa tosiasia samoinkuin sekin,et- tä puolueessa wallitjen>a h?nti mo- nessa juhteessa on lvieras maan juu- ■relle juomaiaiselle kaiisanaineksolle. Sen lvuoilsi ei ruotsalainen puolue iÄ)do eikä woi kä.idä innokkaasti edistämään kansallisia kokoomusta ja sen muoksi se myöskin on jätetläivä lulkemaan omia teitään. Sosialidemokrausen puolurrn suh- ieen tähän kansalliseen kokoomukseen rakiaisee yisinään jo heidän halultv- niilrten'sa kaikkeen yhieisroimintaan „pctwanllisten" ryhmien kanssa. Lisäksi lienee suomalaisen kansan- nfellen pirsiouminen ollut ivarkutl" ivim!pana Mnä siihen luonnottoman korkeaan edustajamäärään, joka ufiu= lidemokrateilla on maliiopäim^llä ollut! ja semvuoisi pitäisr suunniiellun kan- sallisen koloomuösen yhienä tarkoituk- seitii olla sosial>demotra:is:e>, ed>isla- sain lukumäärän jääminen kohiuulli- seksi, maan tosiolosa mastaawaksi. Tämä olojen tarkastelu — lausuu kirioiitala — johtaa siiyen, että ää- riinmäislä imasemmiÄoa ja ääriin- mäistä oikeistoa ei ole ensi tvaaleissa >saa:amissa kanjMiseen kok-?omukseen. Toiwottawasti siliä on aikaansaata- !>visia yhtcisioiminiaa eri eduskuma- ryhmien kesken kanimnme oikeuksien pue!us:amisi,'Ssa. Miiä oikeutusta on sitten aiatukseen suomalaisien perustuslaillisien pito- lueiiten jo suomettareiciis:cn yhteis- wa'kiltukseen? Kirjoittaja lausuu: W>imeaikaisct kokemukset omat selmäsu osotianeei, eiiei sellaista periaa::eell'st.i mielipi- icibcr ercÄtvaiiuutta de olemassa, jo ka tekisi yhfeisniön mahdottomaksi. Ruijia taji.ys ]aa iw:>:u^ius;ta nu^ä ■.uii'.cui|u-w, jo.ia iuaiU.iuii liutu- uuui |Uui.x|U auiu'»;'.iiaii)t>uu»|a maa Virallisia y. m. yleisiä uutisia. Woiu kuljetusmaksujen korottaminen. Rautatiehallitus tulee ensi tamvan- taina. t.k. 22 (pnä neuMoneleivien jä- senicn kan?sa käsitielemään wsyml)stä ivoin kul!jetusmal!sujen korotiamises- ta. — Jämsän kansanopisto. Senaatti on mljonianyt Jäm-zän lailjanopistolle 3,000 iiitikn alpurichan lansanoptston iMciidessä loim.man ijänta- ja emän- tatoulun maatalousainetden azronoo- in lopettajan paMaamijelsi. — NtÄanmittcmsto u»t! ukset. Sit- lenkun <5ero>ian 0,1111 manttaalin o- surden Mnnulan ta.oa nro 3 Pihti- putaan pttä.än Elämajäiriven chlässä, omislazja Ät ^2000 mtasra tatollijelle ^-ille ja viikko Äacitujelle myyrät talonojuldtcen tuulutvan Hieta-ahon eii Hu.a.on mebjäpa.s.ai'., on koini» siooulinaaitimii.ari Ä. L. Elovaara ^ochkaisjur miainjiiun lilusalan, 30,247 ha, Hu^akko-nimisetsi itsenäiseksi lilak- ifi, jolle on määrätty 0,0171 ma.iitaa- lia. Tämän ii.usloh!0ili,jen on ku- •ivernööri nyi te m m m wa!Mistanul. Tuinaien on lumernööri mahivisia- uut R u oh o j älvw i-ni IN I s es', ä osuudesta Zeppäiän taloa n:ro 3 Viitasaaren Suoioaniahden ^>lässä torppari Cero <Es!eliselle croiieiun Pihlisulku-ni>ni- sen palsiaiilan. Äsianmutaiseli ivahlvis:u:'en omat saaneet iseuraamat lvaramaaiuntitari I. F. Karipion toimittamat maaiilain lohkomiset öisiin, jotka omat irjciniisinä tiloina ^välittömällä meromelir-ollisuu- della kruunulle omistet.amat ja hal- liiiamai. Toimitus PellonPään ivcrotalosta. er>uetulla Mäielän Iveroiiiulla >ii.vi- jäUi>en Pitäjän Kinnulan lylässä sen- raamiin osiin: Mäkelä, jonka oitits.ajakit oston kautia l,'2öO mhx kauppahinnasta on tufiltt itsellinen Ja i ma rt K nnunen. Näin lohlaisiu oja on 0,01-21 manrt. Kuuselan jälclle jäänyt lohkotila 0,0191 manti. omista ja n,i. edelleen talollinen Mihtori Peikarinen. Laukaan pitäjässä: Aholan w?ro- :a!llsta erotetulla saman nimiselläwe- rotilalla, Paadentoipaleen kylässä, j a et i n na Uusaiholan lol)kaistuun os., ^uoulla. 6ta l ]iuj^ p^uvu.sia.ll^icn ^ joka on manttaalillaan 0,004 ja jon- D Ilma Ilmenee j» «svvuolcsi moni «KK» d»n^ii itselleoo Ismpö semviä »lo»- y.m. mt- teiu>; joit» on kaikenlaatuisin »ataTana M. G. OKSALAN Herrain Poklmolilkkeesta. rorikillc, jonka kautta seuraamat ojat ruu, Pihlqjalmch, Virrat ja Ätsäri. owat ft)nWeer: Paliimoza saawat ieuraatruu kilpaili. Ma^i^kulan! lohkonsa 0.01 matttt., ja:: jonka omistaijina omat rorp. Heikki I (Snsi palikimoa, 150 mk., ei katsottu Läksi waimoineen ja Pekkolaa Alelle,woti<uvan antaa kenellekään kilpaili- sääGt osa 0,156 manit, ihokkaan seista. Juho Liimatainen oma. sotien palfimvon 100 mk. saamat — Tohtori Tannerin esitelmät. J? 1, J ^^^tunäfi, Mulnalta ja Äeiifaalitumernöörin kansliaan jano"! - i, Haapamäcua. loista malchiiki.motit.us.en johdosta huo-,<"^'" kunniakirjaa maut tanut Waasanläänin kunxrnöö- j ^ . . . „ ' ^ ja r-ä tri A. F. Tannerin epäsnveellisteni ^ ^ ^ ^i^reth. Keu- esitelmän pitämisen walwomisesta. muutta. ^uien muistetaan, on tumernööri ke- honanut ^:väs!ylän M'istraartiapi. tämään silmällä, ettei sopimattomia sitelmiä tulla yleisölle antamaan. Jyväskylästä j;i Keski-Siioiiiest.i. Oikeus»euwos- iiiicltcu Uiqali. tikruöneuwoSm>th?ksi iralttiiin eilen roaratuomeri Hj. H v l l m ö r u » 2,118 ä neliö. SB ratuoincri To>wo Anjala :-i 2,033 änntJi ja moratuomari Jalo Adlro b 1040 ä>?n'S. Si?aali oli tzar rinailen Milka». Kansalliseen kokiomuk- seen ensi vaaleissa. HelsnUin E>anp..,ain sunnuniGN nuinero!sja on toiht. Z a c h. I a j r r e- n i n i>lläolcwalla oljakteella »varus- lettu kirjoitus. Todettuaan e^hdoiullen fci;ffien puo lueitten yhisi.sestä '.vaaliliitosta rauen- neeksi, huomauitaa toht. Castren, ettei asian sitten saama käänne hänen m ie- .eStäan ole nxiluettaioa. sellaiset kan- jantvaalir, kuin nyr ehdo:etut, eimät iustdisi hereille uusia kansalltsia moi- oueutjiemme: puolubtu^en >iierti>lyt- je-ta a>n i;ija iuai).u.»iuitkVi>|a, sillä juoti:tttarclai|t;ii puolueen kannatta ja i nayitamai piiaiv.in nysistä iva:- livlllsia a>,eiilaa i/)0>.,sja >..hteesj<i n^- pauliaivana. ^ajpauiiamana on heille erii.älNlm je jeiila, eitä ivan!)ai.-tin juoiualai^en puotuecn iniel^i l'wat eouslMiuas.a imouteet täysin jelmasti yhuja iuoiiK» oikeutia puoiiiditiiDiin l)l)iei»:eto.hin. Wapaultaahan je lieto in<.ioäi tai.lii.siitä iu-lallijesia ajaiu!- jes.a, euä c^an toh.alo ajaisi suoma- laiset rimit jumittamattoniasi'. laisie- tenlaan maamme elint^jyiiiytjesta loi- siean wa-ötaan Ult^pnoiella oleman loluiannen tioisi. Sellaisissa oloissa, joissa nyt eläm- m:, on meiavoUijuutemme etfui wal- liollijelle toiminnallemme sellaisia juun.amiiwoja, jotka osonaivat mei- dän o.eivan sdLvillä kansallisesta teh- läiväslamine. Ci ole tysymys puolueiden lytkcmi- inia. ne wain todentatsdm^t eiitijen asioniilan ja jäisimät pelkästään ko- se«>t.l iHieen ainaiselsi ja jolletin iiiis neelliselssi toimitukseksi. tä w>eraa'seeii nHtoistoiininlaan, Maan Kuitenkin tarkoitti :ch:y ei)00!us sellaiseen lHteiÄvatkuiulleen, joka pe- jotakin suurta ja oikeu'.et:ui, >e tar- rustuu Me pohjalle, euä kansallinen koitti kansMista kokoomusta nlkonai- kokoomus on meillä nykyoloissa tar- sen lvaaran torjumiseksi ja tämä aja- peen. ius ei.saisi jäädä innostamaa maika- tusta maille. Ulkomaille. Tunnelmia ja laske tuksia. Airioittaiutt Ilmari fiianto. \ lii. k» ^ Sallikaa minun korivaia :eitä wiat- romlmmalla turisiinomellilla. Lli il- la^iivä Zurich.sjä ja kaikilla uiko- inaataiilUa oli hiuttaien ikäivu. Kaikki oliivui toetimieel m:-eiuinia lohduttaa syömällä hienon illaUisalerian neilit- laruujlrjen ja hl)asinttien tuoksussa ja palmujern taimeessa jekä juomalla pari Ijfio Miniä. Multa je «i ollut autta» nui, ei edes ranska.ainen dejääri- konrpotli ollut tepsinyt. Kaikki nousi» wal pöydästä molankoolijin^. ja hajau- simai mikä minnetkin. Toiset asettui» ivat lufujoiiin Fremdcnlistei.r ja Jllu- strierle Zeitungeiva selailemaan, loiset yi-zauiuttvat ylös kainmioihtnsa, joi kui meniiväl terassille ukko>nilmaa haistamaan, moniaat läksimäl kiireesti alao kaupunkim. J« ylhäinen herttua- iar wirkkoi haukotellen yhtä rumalle, mutta hiukan alhaisemmalle jalane.:- mokseilarelle: — Minua strwaitsee nukuttaa! — Niin myös minun henken' ka.ts- sa! ivastasi laulamalla terämänenäi- ne», silmälasipäinen salauculvoksetar. Mutta minkälainen kantaif.nen ko- kocinns olisi sitten ensi maaleissa ai- kaa n,matamissa. Tocht. Castrin sanoo, etltl kokoo- mukjen ensi waaleissa tulisi käl^dä sii- hen -suuntaan, joka Etelä-Pohjan- Qmasia puolestamme emme tällä kertaa lausu asiasta mitään, sillä aiko- muksemme on lechtyyn ..kokooinisehdo- tukseen" toisella kertaa palata. ka lautamies Oskari Talminen on osianui 2,500 mkn hinnasta taloll. Aleksi Salmi-selta, joka omistaa jälelle jääneen osan nimeltä Ahola. 0,121 m. Saman pitäjän Samien kylässä si- saiiscnalla Jso-Oksalan werota!os- :a erotetulla Filppulan meroiilalla, seuraamiin osiin: Uus^Wtl!ppulan lohkaistu osa, jon- Ya omistajiksi oivat .ulleer oston °kaut- ia tilanomistaja Kalle Talininen, ti- la on 0,056 mantt. suuruinen. Filppulan jälelle jäänyt osa 0,111 mantt., jonka omistaa toiminimi Finland Wood & Cm. Uuraisten pitäjässä: Huutoniemen ivcro-alosla erotetulla iamannimisel- lä merotilalla allamaininti osat: Watzmakosken osa 0,012 manitaal. omistaa Mlläri Erik Jokihaa.ra jc hänen ivaimonisa Maria. Huutoniemen jälelle >äänyt osa 0,035 mantt. sonka edelleenkin omis- iaivat talM. Ju!ho Wäinö Majakos- ki vaimoineen. Niinimäen merotalcvta, Kuukka- jänveu 'kylässä, eroteiulla saman »i- misellä merotilalla, seuraaisat ojat: Myrvlä, jonka kauppahinta on ol- lut 4,000 mk. ia on manttaaliltaan 0,027 suuruinen, omistama: torppa» ri Matti Palonen lvatmotneen, sekä Niinimäen jälellä olsma osa 0,093 mantt. omistaa edelleenkin talokas Otto Niinimäki Maimonsa kanssa. Konginkankaan pitäjän P>)yrinlah dcn kYlcUä olemasta Liimattalan pe rintöta^losta erotetulla Pekkolan we Maikki Järnefeltin konser ti. on tänä iltana Äumiollistalolla klo 8. Uskomme, euä ainakin tällä kertaa konierttisaki on täynnä yleisöä. Sillä milloin se sitien olisi, joll'ei tämän palsoli mainetta saamunaneen laula- jattaren kohortissa? teidän ei tar- imitse <tuh!la:a 1'anoja laulajattaren yliö.yllelsi. Sillä kaikille meille hän on Svonlhostaan tuttu ja kaikkialla sn han laulanut itsensä kuulijainsa sydä- mi in. Se on tarpeeksi sanottu. Konsertissaan tänä iltana laulaa rwa Järiiefelr seuraaovien kotimaisten sä- moiiäjätn -lauluja: Sibeliuksen, Jär- nefeltin, Palmgrenin, Kuulan, Me- lartinin lsekä ulkomaisien: Massenet'- in, Hauseggerin, Holmesin. Sindingin ja Reimannin. Ja ylhäisyydet nyöktäsimä: armol- lisesii toisilleen p hämisimäi kun har maa: pikver maloisasta lakusalongis- ta. Jäljelle jäi tvain eräs miehen ro.iale. luultamasu ei aiivan ylhäistä sutua, ynnä Pari naista-, jotka myös- lään eitvät näyttäneet ylhäisyyksiltä. „Jkäwä!" ajatteli miekko.nen ta-! maillen lehteä „Sud und Nord". ,.Jkäwä!" <llatteliwat myös naikko-^ sei. T hl'äkkiä naiset rupesiivat Puhu- maan wenäjänkieliä. ^ Mies kohotti päätään kuwalehden lukua ja kysäsi: — Sind S ie russe? Sluorempi naisista asettui pnolus- lusanmaan ja manhempi näytti Peräti säilöh.yneeltä. Muita ennenkuin n.iis- parat ehtiwät torjua isiun, oli mies jo sinkahuttanut wenäjäin: — Puh ulkoa waan menäjäa — ojaan minäkin. — Boshe moi, kak prisatno! huu- 'c:a-hiiwat molemmat naiiet yhteen ää» neen ja kämimär iiotiesii utelemin ky» sytrAksin muukalaisen miehen kimp° puun: — Mistä te ...? Kuiuta te...? Kuka te .. ? Oi berranterliu! He ckiwat rcht'äktiä molemmat ai- montuin uudestiluo:usa olentoja, sy- dämet paloimar kuin siniset juhannus- luiet aarnihaudoilla ja Marsinkin neilsyt-menakon ääni soinrxihtel'. hela- kasei kuin moskomalainen hopea-tee» lusikka ohuessa lasissa. — Artvoisat naiset, sanoi mies ajettuen ikäänkum esitelmää pitämään lvenakkojen eteen, lie.ysii pidetään ikummalli.jcn>c» enä suomalainen mies Schiveizissä ... — Hospodi, ku nka re puhulte Ilvukkaaivasli ...! — Ei, elkää käsittäkö määrin. Minä ... — Omatko kaikki suomalaiset sa» manloisia kuin te? — Pabjon myrkyllisempiä, jei l>ohu! Wakuutti mies levkkiä laskien ja >kohia olitvat he neitsyi-tv-önaton kanssa :ni- tä 'kiihkeimmäM Mäittelyesä Suo.nen kultiuuriajomasia. — Ihanko totta eitä suomalaiset tv iho a mat ^venäläisiä? — Menäläisiä sortopoliriikkaaj >vi- haaivat... — i£d)än on eri asia, multa ihmi- siä —? — Minä — rakastan venäläisiä. — Teeskeirtelette? — En. Tödentotta. Jos eroitetaan pois taMnasta panslamismi, santar- mismi, miliiarisli ja koko byrokratia, niin te Menäläise^t lverrattuina muihin — olette ma ilma n parhaita ihmisiä! — Miksi? Perustelkaa! huusi >ve- näläinen neitsyt hchkusilmin j» hymy- huulin tähdäten suomalaiseen. — Siksi, selitti tämä, että teissä menäläisisiä on jotakin, jota ei ole keillään muilla. Tahtoisin sitä sanoa sydämeksi ... — Eikö muma?. huusi nuori we- nakko ikäänikuin kaksintaisteluun waa- tien. Tulcwa yleinen maanwilje« lyskokous ja -näyttely. Keski-Suomen Maamviljelysscn- ran johtokunnan eilisessä kokouksessa seskusteltiin ehdotuksesta yleisen kolo maan käsittämän maanmiljelystokouk- sen ja näyttelyn järjesiäsiseksi Tampe- reelle kesällä 1912. Kaikki lohtokun- nan jäsenet, paria lukuunottamatta, olimat sitä miellä, että kokous clisi siirrettämä wuoteen 1915. Mitään päätöstä ei asiasta tehty, waan annetiim keskustelun olla emäs- iylsenä Maatalousseurojen edustaja- kokou^een menelville seuran edusta- jille. St6fi'SnomfB Mmmljtl^sm» Eilen päätti Kesli-Suomen Maan- miljeiysseuran jchtokunla :ämämvuo- lisistä Molaliouskilpailuista jaetta- Mistä palkinnoista. Kilpailu käsitti tänä Muonna seuran aluezn länlisen piirin, johon kuulumat Mullia. Äeu Kolmannen Palkinnon m?, -saa- wai ralollliser Heikki Holkanen, Her- m<-n Peuhunen, Sanieri Uusijaakko.a, •Santeri Suihko ja Heikft Saarimäki, Älsäristä, U. W. Suuta.a ia Jusins Pirttiniemi, Wi>rroil:a, Juho Paka- nen ja A. Lampinen, Keuruulla, Heik. ki Hokkanen ja I. E. Hokkanen, Mul- liatta setä fömif Waissi, Haapamäeltä. Koin.aita palkinioa tvastaatuan kun niakirjan jaa toht. 0. Heikinheimo, Keuruulta. Neljännen palk. 50 n.kaa saamat: taloll. H. Liedenpohja ja O. A!a- Soint, Wirroitta, Cdwin Harjula, Multialta, Juho Hymönen, Äljäristä, Aietsi Kankanlpää. Virroilla, N. .'.luiisjättm, Wirro lta, K. Jokiaho, Ä.surslä, H. Niinimäu. Älsäristä, Jul>? Kankaanpää, W,rrotlta. F. M. Satari, Keuruulta, <lr;s.ian Mäkelä, An on Jokela, Hennan Juösi«a ia torpp. H. Petoon emi, Ä särisiä, täi. Heikki Lah i ja Elias Jokinen, Vir- r>.!ita. R. Zianiakömi ja A. Lapin- mäki, Pichlajaevedeltä sekä torp. Emert Sciiixla, Virroilta. — Neliättä pal- k ntoa wa.statM>an kunniakirjan jaa» >trci kanitori I. Samio, Keuruulta ja k'upp. H. E. Kaitvo», P htajamedeltä. Stläpaiisi katiotiiin neljännen pa^- kinnou 50 mk. ansainneen myös :al. W. Palijakan, Keuruulta jekä A. Aho- pi llon, H. Haapa-jänv.n ja A. Wasik- i.anicm.n, Ätsäristä, mutta kun pal- l niohn N'a-.atm 2,0.'X) mk. eimäl siilKn riitä, annetaan l-eille neljättä ^cltinioa waste<n»a kunniakirja. Palkinnot ja-naan l^aamviljeiys- fcar-.ii mu.->nk.'k.u-sessa, joka pidetään Ääiiekosk.lla joulukuun keskimaiheilla. Ajokoirakilpailnt. Kilpailuihin, Kmoittau.ui määrä- a'an kulluesa seuraamat 5 koiraa: maisteri ö. A. Stooren „Pupu",ase- nial^ällikkö W. Kotisi n m »Kaiju", ta.u^aiihoilqja A. Hellmanin ..Ulla" sekä loshtdri K. Rikalan .Heimo" ja „Ht.y". Wiin.« sunnuntaina ja liis» ta:na pakkmllotuomaril Jymäskylän Meisäs msi^hd i siyks e n m e t sä s.^ ina i lla Taka^Keljon klylässä anvcslelimar lil- pailemia. Sää- ja kelisuhleel ^atluitvat >.m,«minkin m »lempinäkin p äiminä olemaan ajomet'säsiykselle epäsuotui» \pu. Varslnt in ti is aina olitvar clo» juhi-.et maikeat. Ji.ma oli kostea ja itynv, nielsä irä ja ruoho oli hieno»- la mescherneeslä märkänä. Jänikjel e:.mäl »Mä olleet liikkeellä, tvoan .yntiiimäl Päimälläkin niin kiinteästi, eitä sekä ^ylö-otio" et;ä „ajo" olima: erittäin maikeita. Kiokoon.uessaan liis» tai-iliana ?o!plpuanvost:tua warlen lai^nngiSja palkintolautakunta katsoi, eitti näin lpoikkeukseilisissä oloissa juo- ritetiu 'ftöpailu oii jätlänyr niin epä» edullisia tui oksia, euä kilpailun uusi minen hiukan myöhempänä edullisem- pana aikana c-.i larpeelli:ten. S un n un- laina 30 p:nä täiä kuula ja torstaina 3 ptnä marraskuuta uusitaan siis kii- pa.lu. Siihen mennessä wo-i palkinto- lautakunnan päätöksen mukaan, wielä — On muutakin! Niin janottu in telligenssi, elämän tyjymljslen lleh»- las ulelia>>u.us, aa.teellisten asia tn Miltäs ja toapaa mäilielly-innoslus ... luetteli toinen. — H^rasjhoo. Te ette imartele. Minä näen sen. Oilein janottu. Meit» lä on sl/dan ja intelligensft. Onko siiä satsalaiiUla? — KLalitellaivasti ei. — Tiedältet-ös, icunaljutit loenaiao -ylioppilas, minusta jaisaiaije: oivat ai ma n simistymätöntä mäieä (n^ee- kulturnii narot). — Punnittaa sananne i puolusti juomalainen jeinää». — • Jei voh.»! jauoi toinen. — En rafasta ... — Aiiin, myöiiiiyili niies. jaksalai- jet owat Pimakoreata mäkeä, kohteliai- ta ja kylmiä yhl'aikaa, mutta hymin järjestettyä. GsiMertitsi rautanel ja tatlpunkien Puhtaus ja mukawuus... — Eikös Moskoma siitetä 'teitä miellyttänyt? — Se «n kodikas, mutta sangen likainen kaupunki. — Mitä te sanottekaan! Moskolva- ko likainen? hunvahli ivenavko. — Muita tietäähän sen koko mail- ma, Moi lsuomalainen rauhallisesti ja jatkoi: Esimerkiksi kun teatteriin lähtee, niin jaapi Polmiaan myöten mmassa kaahlata... — Te tvalchtelette! Sanokaa millä kadulla te asuitte? — Ihan kaupungin keskuksessa! — S« ei ole iotta! Minä olen sy- mäsl: loukkautunut leidän Panette» — Tulee kuutamoyö, lähtekää «kans- luunne. MosloNia on — puhdas, sani alas kaupuirkiin! Noujemme näkö» — Mos/oma on likainen! mäitti alatornim! Tutkimme taimaan jalai» toinen. K.un ajaa hemcskonkalla juuksia kaukopul?ella. Kremlistä ... „ I Neiijyl-svsnakko katsoi kysymästi — Pysähtykää, meillä on siellä ,o rouira^venakkoon. Wien M°mm« I--mw .it I°m Ts» — SKene UHUtt ft»Z. rnnJ -l-n «S- rih.M. :«nyt — Njeufheeli! naurcytl suomalais u ^ ........ ^ . n€n> | — Mmakö teidän kan-xmne? Ou- Moskoman hymän järjestyksen suh-, mi ^rran lanSsa pimeään yöhön! teen «limat he auttamat.omasti eri»^ -^ Nim, mitä siinä on ivaavallisla. mieliset, mutta menäläistä kaunokir» Mii«hän olen suomalainen, jallisuutia kumpikin ylisti mailinani —Hyi luutta te oletie itserakas! parhaimmaksi. j — En, niinkään kuin :e MoÄo» — Ei Saksa piisaa! ivanne puolesta! — Ei Piisaa! , — Mene waan! sanoi rouiva we» — Täällä on wain Sudermannii ja nakko. Hauptm>anlnit. ! öteiHit-wena/loa halutti kaisoa kuu» — Multa oletteko lukeneel Frens- ta ja täihriä Zuriehin objerlvaloriosta. 'scniä? \ Viiden minuutin päästä hän jo — Arkiipäimäinen teema: uskonto! nakutti reippaasti suomalaisen her» — Meille suomalaisille on uskon»' ran huoneen owelle. mapaus uusi sämel taiteessa. | — Malmis! — Owarko suomalaiset uskmvaisia? s v« loksuvät laskeutumaan alas — Sanan mukaan: ihan pirulliseSn. lvierunielä ja nousvvar sähköraitio- — Schän on suuri wahinko. St» Maunuun. mistyneet menälläisei omat aikojasitten ^ kääntäneet seikämä kirkolle. — Teillä on Tolstoi, profeetta! — Ilman profeettojakin. Oletteko lukeneet Balmomia? — >E-en. — Ainoastaan ennmäinen runon ih- ko, muu an huonoa. Näin he keskustelimat. Snomalai. nen katMi yht'ök5tä ulos akkunasta, tuittasi sitten kelloonsa ja Ianoi: — Ei tule ^fymlfiseenkään: minä maksan oinasta Puolestani. -- Kuteot tahdotte ... Hetken kuluttua kyiyi juomalainen: — Tielysir olette kuntalisiin ty tär? — Mistä te sen päätätte? kysyi tyttö. — Siitä että noin waan matkustc» letie huviksenne ulkomailla, arveli toinen,