N:o 1375(70) — 1910 KESKI-SUOMI Lauantaina kesäkuun 18 pmä ta «mätyStä niin muodoin tavoitella, va. Uhtä toähän moisicvat millään tvarma» juunnrtetinat ja laskelmat olla Mchdollljet, jos ei ifauua maamme aje» tuuarfi janw]tti toimima- ja Me- ^äämpjea awij«tsi. Kaitti fiis wi»ittaawat siihen juun- taan, kun melkeinpä kaikkialla muualla on jo yhdenmutaijuuua oleinasja, «uä täälläkin kvlttlaan astua rilveihin — LotHreolibisuusyhviStykjiä KeruStamatta. Eitä lchimmäsjä tulelvaijuudeZsa mahdvilijesti nousee chjymtM uialuit- rsjen yyoislysicn perustaaujesta tääl lä KeSlt-Suomen pä«laupu.ngisja jo fofo waamvilijÄysj«uran alueella, ot- taot muutamat wiitlaukjet Mia waral- ta lausuttuna niille, jotta wähän tai «Xtvät tvähääkään tunne asiza: Äoli- ttolllfuuslchdlsryksiä on kayta «ri laa- rua: perustetaan n.j. Keski- Suomen KotiteollijuusyH. tuStyS KcÄi-Suomeu «arien. Tä- mä yhdisty laaiii yhdenmukaisuuden jaawur«unljeLsi ivislaijetsi jeuraatva- ji^al^öijet jacmnöt: Keski-Suomen kotiteollijuusyhdistzk- ... jäännöt. v?. NhdistyHen puheenjohtaja: 1) kutsuu johtoZunnan kokvulsiinsa a- sioin sitä »vaatiessa tai kahden johtokun- mm jäsenen sitä pyydettäessä; 2) esittää aisioita ja johtaa keskustelija YhdistMen ja johtokunnan kokouksissa. 10 i S» " " Keski -Suomen lotiteollisuuZyhdlZtyk- sen. jota liittyy alaosastona Äesli-Suo- anen Maanwiljjelyssni«ian. tarkoituksena on ylläpitää ja perustaa kotiteollisuus- JouVuja ja muita Zotiteolli suutta edistä- wiä taitokqia seka esitelmillä, kokouksilla, näyttelyillä ja «välittämällä ja «distä- mällä kotiteollisuuden tuotteiden menet* kiä. ynnä muilla keinoilla koettaa »vai- kutiaa siihen «suuntaan, että setä puhde- työnä että elinkeinona harjoitettu kaiken- laatuinen kotiteollisuus edisryisi yhdis- ty!lsen vaikutusalueella. L ' f-'. • Ahdistyksen kotipaikkana on Jyväsky län kaupiMi. ja sen toimintapiirinä ÄeÄi-Snomen maanviljelysseuran alue. s §. Ahdistyksen jäsenutisi pääsavät ne pai- talliSyhdistytset, jotta yhdistyksen yleinen idkouS on sellaisiksi hywBsynyt, ne yksi tyiset henkilöt sekä ne leura: ja liitok- «set. joiden toimintaan kuuluu myöskin kotiteollisuuden edistäminen, ja jotka harrastavat yhdistyksen pyrintöjä .fcJa «suorittamat säädetyn jäsenmaksun. 4 §. ^ "1 ^aiLallisyhdistytson säännöt, jotka o- tvat ioadittatvat Keskisuomen kotiteol- lisuusyhdistyksen sääntöjen Periaattei den mukaan, owat pääyhdistyksen Johto- kunnan hyväksyttävät. b §• Ahdistyksen Marat vuiodosilrvat jä- lsenmakisuista. vapaaehtoisista lahjoista, lahjoituksista, yhdistyksen muiöta mah- dollisi-sta tuloista sokä satunnaisista ra- hamäärätMstä ja «valtio- y.m. atvuista, joita taivalla tai toisella yhdisttzkselle »voidaan määrätä. 6§. Eri osissa aluetta valitaan asiamie- hiä, joiden tarkoituksena on pitää wi- reillä yhdistyksen toimintaa paillaZun- nallaan ja jatka «oat yhteydessä ja vuo rovaikutuksessa yhdischksen johtokunnan kanssa. Milloin paikallisyhdistyksiä syn tyy. ottamat nämä toimihenlilöittensä kautta haltuunlsa asiamiehen tehtävät. 1 §• Ahdistylltsen asioita hoitaa ko.iteolli- suutta harrastavista naisista ja miehis tä »valittu johdokanita. johon kuuluu S »vakinaista ja 4 maarjäsenlä, jotka t^a- Iitaan ikahdoSsi »vuodetsi ja joista 4 tta- kinaista ja 2 »varajäsentä kunakin vuon na enxw. Jäsenistä valitsivat yhdis tys S vakinaista ja 3 Vavajäscntä ja maantviljelyAseura 2 vakinaista ja 1 va rajäsenen. Johtokunta valitsee keskuudestaan pu- henHvhtajan ja varapuheenjohtaj.in sekä joko johtokunnan ?eskuudcsra tai uiko- puÄelta sihteerin ja rahastonhoitajan. Johtockunta on päätösvaltainen kun puheenjohtaja ja neljä jäsentä on läsnä Johtokunta kutsutaan koolle kirjeelli- isesti ilmoitlLmalla kullekin jäsenelle. s 8. Arvoisat Herrat, allekirjoittaneen erikoisliikkeestä saatte edullisimmin ja varmimmin kaikkia tarvitsemianne vaatetustar- peita M. G. Oksala, Johtokunta: 1) panee alkuun ja »valvoo yhdistyksen toimintaa; 2) vaÄnistaa asioita yhdUiyfiKn ko kouksissa esiteltämiksi ja panee toimeen mitä yhdistys p<iättää; 3) pyytää tarvittatvat lvaltioapurahat maanviljelysseuran johtokunnin »väli tyssellä ja Perii jäsenmaksut sekä pitää huolta, että yhdistyksen varoja fartutc taan >ja huolellisesti hoidetaan; 4) valivoa sääntöjen noudaNamizta ja katsoa, ettei toimihenkilöt täyttävät vei «vollisuutensa; 5) vaadittaessa antaa lairsuntoja ifelä tm kivjovaihdossa maanwiljeU)ss^lra» ja muiden kotiteollisuutta harrastmvien ,Uu togon ja laitosten kanssa; v) ottaa vimeensa ja siitä erottaa yh distyksen palveluksessa olevat virkaili jat ja määrää heidän paUkansa; 7) määrää neuvojien ja kicrtätvien Koulujen toimintapaikat ja työsuunnilel mat; 8) »vahvistaa paikallisyhdistysten säännöt. Johtokunnalla on kiireellisten ja mui den määräämäinsä asiain päättämistä »varten valta asettaa keskuudestaan toi mituSvalioZunta, jonka toimenpireet a» !i?tkjasn jcchtvfvnnon tatftfitHtipefy Sihteerin velvollisuutena on: 1) olla pö»)tä>kirjurina johtokunnan ja yhdistyksen kokouksissa; 2) toimittaa yhdistyksen muu kirjalli- nen toimi ja S) teht>ä vimsikertomus ja toimittaa siitä Yksi kappale maanwilj>>!ysscuran johtokunnalle ennen holmikuun 13 päi- tvää. N §. Rahastonhoitajan velttollisuutena cn hoitaa yhdistyksen varoja johtokunnan määräyksen mu5aan ja »vastuulla, sekä tehdä vuosittain tili myöskin >naanwil- jelysjseman johtokunnalle, ja tule; hä- nen haMia johtokunnan »vaatima va- kuus huostaansa uskotuista »varoista. 12 8- Alin »alta yhdistyksen asioissa on yh» distyksen kiokou^illa, joita pidetään Msi »varsinaista ja ylimääräisiä tarvittaessa johtokunnan määräämänä aikana taikka vähintäin kymmenen (10) yhdistyksen jäsenen sitä vaatiessa. Kokouksissa on kullakin heakilöjäsonel- lä yksi ääni samoinluin edustajillakin, joita kiukin paikallisyhdistys saa lähettää jäsenluvun perusteella, nim. yhden kuta- kin alkatvaa 25 Lukua tohti, vaan ei Zui- tenZaan enempää kuin kolme. Muut seu- rat ja kaitossset lähettötvät 1 edustajan jäsenluvusta huolimatta. Uhdistyvsen jäsenet kudsiltaan kokouk- seen vähintäin kahta viikkoa ennen Io« kousta sanomalehti» tai muulla ilmoi» tuksella. Kokoukset pidetään mikäli inahdollista maaniviljelysseuTan kokouIt».n yhteydeS- 1'ä. KevätkoiouZseSsa, mikä pidetään v:n alkupuoliskolla, käsitellään m.m. seuraa» tvat «siat: 1) iluetaan vuosikertomus edelliseltä »v:lta; 2) luetaan tilintarkastajain kertomus ja päätetään rahastonhoitajan ja johto- kunnan tilrvapaudesta kuluneelta vuo- delta; 3) laaditaan tulo- ja menoarvio sekä käsitellään muitakin Edistyksen toimin- taa kdskemia asioita. Muoden lopulla pidettävässä kokouk- sessa käsitellään; 1) »valitaan jäseniä johtokuntaan e- roamisvuorossa olevien sijaan; 2) »valitaan tilintarkastajat ja heidän »varamiehensä kuluvaa vuorta varten; 3) päätetään puheenjohtajan, johto- kunnan jäsenten ja tiliniarkasia-jain palkkioista seuraavalta v:lta; 4) päätetään mahdollisista muutoSeh- dotuksista yhdisttMen sääntöihin. Jos sääntöjen muutos aijoiaan ottaa ikokouklsessa käsiteltäväksi, niin on siitä mainittava sanoma>l>ehti-i!liioituk>stssa. ^3 F. AhdisttMen säännöt ja niissä tehtänmt muutokset ovat jätettävät Keski-«uo- men maanviljelysseuran johtokunnan tarkastettatvaffi ja «vahvistettatvaksi. Edellä esitetystä sääntösuunnitel- masta näfty), että toinen k|i yhdisll)k- lä owat paikallisia yhdistyksiä ja on niiden Perustalmisessa noudate:tawa läähhdistiyksen sääntöjen perusteita. Samalla olloon mainittu, että jään- lö-suunnitekmasta käypi selwille, ettei- wät KotiteollijuuslHdistyks^et riistä yk- Inomaisetsi oikeudeksensa jeollisuustoi- minnan jlchtoa, — mutta että Koti- teollvsuuslchdistykset ja maanviljelys- eurat tulewat taavallansa työskentele- mään käsikädessä, waikkei jälkimäinen uiteiÄaan esiinny wavsinaij.'sii jochta- ivana. Se siitä snvumennen lausuttu, na. Kun pääi/hdistyksen laatimat sään- nöt on maanwi0jelysjeura wahwistanut a luomuttanut teollisen johdan yhdis- lykselle Misiyksen wahwistnsla ja uomulusta anottua. woidaan heti ryh- yä paikallisia Mischksiä perustamaan. Tämä ei 'kummiakaan estä paikallista yhdistystä perustamaan jo etukäteen. Pirteyttä c>joiti<Nvaa on, että paikalli- ien yhdisiysten perustamiseksi ryhdy- lään h eti to imi ma a n. Jarjes- täytyminen käypil siten nopeammin, kun paikallisten »Mistysten säännöt o maamviljelysseuran aluetta käsiikämis-! on koettanut todisiaa, etti 1378 w:n sä kunnissa kotiteollisuuden elpymistä,!yhdistys- ja wakuuskirja mkaa oikeus- että rohkeasti ja wnwyttelemättä 5ut- suwat kuntalaisensa kokoukseen, jossa keskustellaan ja päätetään yhdistyksien perustamisesta. S. Ryynänen. Virallisia y.rn. yleisiä uutisia. Soonn Wqs «Mm»»' ItMMs». Suomen kysymyksen käsittely walta- kunnan neuwMossa alkaa t.k. 21 p. Uskotaan käsittelyn waaliwan wain kolme koikousta, jotka pidetään aiman Perätysten. « Valtakunnan nemvosion Suomen tvaliokunnan mietintö on jätetty Ivat- takunnan nemvoston jäsnille. Mietlntö on 45 suurikokoista stmua. suun osa siitä on käytetty lakiehdotuksen yksi- lyiÄohtien selittämiseen. Mmiir«i«t KMMÄsti iDdtlti. Senaatti on antanut lausuntonsa eduskunnan w asia Men johdosta arm. esitykseen, koskesva tvarojcn ojotiamis- ta kansakoululaitosta ja erinäisiä si- mistystarkoituksia Marten w. 1910 ja lausunnossaan puoltaa, eitä eduskun nan osottamat erät saifttvat olla tämän muoden menosäännössä sekä samalla harkita eduskunnan lausunnossa mai- nittujen muidenkin tanverahain suo- rittamista, Mli lkuin wai:iorahaston tila sen s«llii. Parhaat Koneet 2172 tehdo-, teoUUau*-, »Ibkö-, mylly-, turpiini- j» mMiiTiljelys- •Mtte eduU ; simmia KoQ8kaappa-Osakeyhtiö AATRALTA. HeUiukL Tampere. Viipuri. Vum . Pyytäkää meiltä hintailmoituksial 1-0 Keski-Hämeen kansanopiston johto kunta on anonut lupaa saada perustaa kansanopiston yhtniteen maatalous- koulun, nimellä «Keski-Hämeen maa- talouskoulu" ja ilsäutä- ja emäntäkou- lun, nimeltä »Keski-Hämeen isänrä-ja emäntäkoulu". Mm tilim »iliiiimsixn 6itcliu§. Miipurin entinen poliistmestari, eron saanut alikapteeni Sirelius on jättänyt hakemuskirjelmän, jossa hän anoo, että hänelle myönnettäisiin iäy- dtt palKaedut 1 P:stä ?lokuuia 1903 Eteensä 22,000 m?, ja että hän loas- taisuudessa saisi täyden palkan 7,000 mk. vuodessa. wiraston »virkamiesten erottamatta muuden, Miikka laissa puhutaan wain tuomareista. Tämä seikka on antanut alun huhuille, että kenraali Langhoff piakkoin eroaa viirastaan. Hänen seu- raajakseen koettamat «separatistit" jaa- da von Elterin, joka on läheisissä suh- teissä sekä hvwiin että Menäjän kor- keimpiin piireihin. — Kenraalikmvernööri Teynin tar- kastusmatka läpi maan tapahruu — tietää N. Pr. — ensi heinäkuussa. — Turun homioikeus. Korkeim- iinossa >paikasisa on Turun hovioikeu- den marapresidentM nimitelty emi» nen prokuraattori Mailde Hinvikanta. — Aliopiston professorien palkka edut. K oikeimmassa paitassa on ivah- wistettu asetus yliopiston prosessorien palkkaetujen parantamisesta. — Sockenbackan rautatieonnetto- muus. Hetzuigistä Pietarin toimis- tolle lähetetyn sähkösanoman mukaan on kenraalikuiveriiöörj esittänyt senaa- tille toimeenPantamaG tuttimuksen niiden säännötiömMksien johdos:a, jotka aiheuttivat junain yhieentör- inäyksen Sockenbackassa. Syylliset olisi saaietiawa edeslvastuuseen ja huoleh- dittama kuolleiden ja loukkautuneiden perheiden turmaamisesla tualtioii na- roilla. — Leimasuostuntaselkkaukset. Ken raalikmvernööri on senaaitlle läheltä- nyt Miipurin ja Maasan läänin fu* wernöörien selitykset, jotka on pyydetty kenraalikuvernöörin vaatimuksen jch. dosia kanteen nostamisesta niitä mai- nituiden läänien 'lääninhallitusten wirkamiehiä> vastaan, jotka tämän wuoden alussa Äiivat alleti^j^ilt-ineet sellaisia a>siakwjoja, jotka enväi olleet vahvistetut leimamerkeillä. SeliiykMään lausuivat kuvernöö» rit, etteiwät he ^katso woiwanja nostaa mainitutta kanteita, koska he i t i e omat antaneet luvan kar- t o i t ta mtto mre n a si ap ape- reiden käsittelyyn, ollen siten samoin myös i: s e s y Y l- lisiä. Tämän johdosta on kenraalikuiver- nööri pl)ytänyt senaatin lausuntoa sii- tä. onko tätä kuwernöör!en menettely- tapaa kallsottoima oikeaksi. — Kumottu hotvioikeudcn päätös. Sittekun Turun hovioikeus oli tuo- minnut ent. senaattorin Hj. Langin- kosken >huoliinattvmuude-:a virantoi- mi tukija hänen ollessaan kutvernööri- nä Turun läänissä vetämään sakkoa 40 mk., on senaatin oikeusosasto, kosta senaattori Langinkoski armahdusjulis- tuksen nojalla olisi ollut vapeuiellatva sanotusta slfytteesiä ja koska hoivioi- keuden näin ollen ei olisi pitäny: ottaa kösiteliäväkseen juttua, kumonnut ho- avioikeuden edellämainitun päätöksen. Tämän ohessa Päätti oikeusosasto jättää asiakirjat prokuraattorill-?, jotta hän ryhtyisi enempiin toimenpiteisiin asiassa. — Tuomion purkaminen. Kenraali- kuwernööri on senaatin oikeusosastoon Zähettäm,t kirjelmän, joka koskee uuden valitusajan määräämisiä jutus;a ..Kansan Äänen" wastaawaa toimitta- jaa Otto Paappasta vastaan, jota mastaan on nostettu kanne venäläisen sotaväen loukkaamisesta oli joulu?. 15 p:nä 1909 pidetyssä huutokaupassa vähimmän vaatimalle -viiden vuoden ajaksi 1911 wuoden alusta lukien urakalla tarjonnut ma- jatalon- ja kyydinpidon Laukaan Pt- läjään asetettavaksi määrätyissä maja- taloissa, jolloin olivat tehneet tar- joufsia, paitsi muihin majataloihin, joista nyt ei ole chsymystä, Petruman kylän majataloon nähden kauppias Salomon Ikonen, joka tarjoutui otta. maan majatalon- ja kyydinpidon huo» lekseeu 300 marjasta vuodessa, ralc- kas Juho Puupponen, joka maatii 500 m! ja talokas Adolf Mattila, joka vaatii 450 mk. vuodessa, Nurmijär- wen tlMn majataloon nähden talokaS Matti Friiman, joka majatalon ja kyi)din>pidosta vaati 600 mk. ja talo ^yvsskylgstÄja K&ski-iSnMaesla. MM knstrlli lillut Aikaisemmin jo olemme mainin- neet, eitä osa A. L:laifia, .Keski- Suomen kuoro", antaa konsertin kun- nallisiarolla sunnuntaina t.k. 26 p:nä alkaen klo V,8 iJP. Komertin ohjelma on seuraama: Tenve Suomeni maa, E. Genetz. — Kun maan mel» hai- puu. Ole Bull. — Kirkonkäynti. A. Törnudd. — Wirta wenhzlta wie, T, Kuulo. — Mätä ikuinen yo, T. Kuu- las »M raami 200 mT.: ^ ^ ^ 0 . muodesja, Äänekosken kihlan mcnata- ^ ^ .. . l-oon nähden tvaliitaja Wilho Keuru->^^^^' Syntymistään surema lainen, joka tarjoutui ottamaan n»aja. ^ (Tenorisoolo), R. KajanuS. — Sjö» talon ja Vl^dinpidon huolekseen 3,395 ^ sararen v:d milan. S. n^rcn. markasta ja vuokramies Wuoremnaa, !Minun kultani kau.:is on, E. Ge. — Rautateittenlme venäläisiyttä- _ Läänin virkamiehet. Kuortaneen minen. Ehdotuksessa puhutaan myös- kihlakunnan henkikirjoittaia A. B. Fa kin uudesta nimityksestä, joka anne- gerströmille on myönnetty wirkawa- Suomen rautateille, nimittäin pautta 2 kuukauden ajaksi ensitulelvan heinäk. 5 p:slä lukien, venklklriottta- janwirkaa tällä aikaa hoiiaa Alajäriven Piirin nimisinies, wphra Hj. von Alft han oman wirkansa ohella. — Aiyönnettyjä apurahoja. Suomen si:viili!>viraston leski- ja orpo kassa on t.k. 1 Pnä myöntänyt m.m. edesmen neen lääninmaanmittart Joonas Sär kän leskelle Rosa Amandall-, cmaa vat silloin Ivayivistertavissa, kun pää- yhdislG on toimintakvoipaiseksi ehti- nyt muodostua. Säämöjä laatiessa paikallisille yh- disKMlle on huomioon otettnma m.m. paikalliiset olosuhteet nnne mahdolli- suulsineen, mitkä yhdisiytsellä jaattaa olla alueellaan. Paikallisia lchdistyksiä perustetaan ioistaisc'ksi jokaiseen kuntaan yksi ja on yhdis:y^en johtokunnan jäsenet walit- lava kunnan eri kulmilta, tai jos joh- tokunia »valitaan yhdistyiien iijairje- mi-pa?kan lähellä, on kunnan eri kul- makunnille vositteiva yhdistyksen asia- miehiä ja naisia, jotka ovat vuorvvai- tuluksessa yhdistyiien kanssa. Paikallisen ichdislysten asuisi k- kana on oleva kirkonktitä, tai muu so- piva liikekeskusta. GhdisöiMen tehtÄviä ei ole ^tar?oi- tuksena töissä s el ostella^ Pääasia on «ivaan lse. että yhdM>ksiä perustetaan. Innostusta waatii korit iNve- ja kauppateollisuus kansalaisilta. Mtöläisek järjestäilitylniset i<J käsikä dessä toimiminen koti teollisella fin elin keinon alalla on se tuki, toka takaa pa- rempaa onnistumista. Toiwoa sopii, että ne kansalaiset, jotta hqn«^t<nvat KeM-Vu?men taan »Pohjanlahden rautatiet". Uudistukset aijoiaan toimeenpanna nähtÄvästi hallinnollisessa järjestyt- isessä. Sitä todistaa m.m. se, että on jo määrätty uusi Suomen rautateiden päällikkö, jonka wirallincn anvonimi on »Pchjanlahden rautateiden pääl- likkö". Wiime toukokuun viimeisinä päiwinä (tvanhaa lukua) sai N'.kolain rautatien päällikön apulainen insinöö- ri L e s n e w s k i kuikulailosmmiste- riltä erichisen ilmoiiulien siitä, että hän tulee kesäkuun 1 p:nä (v.l.) wi- rallijesti nimitetyksi «Pohjanlahden rautateiden" päällikötsi, nauttien 12,000 ruplan wuosipa'tt'kaa ja iaaden wirka-arwonsa mukaiset lvuosiraha:. sukua Arlvelinille ja alaikäisille ty::ä rille 1,200 mkan vuotuisen apurahan lukien tämän wuoden alusta. — Laukaan pitäjän Kuusankosken siltajuttu. Sittenkun oli herätetty kl)- jymys siliarahankannosta ja sen lak- kautlamisesia JMäskylän-Kuopion välisellä maantiellä Laukaan pitäjässä sijoillaan Kuusankosken sillan käyrtä- misessä sekä tähän asti karttuneen 330 mkn 00 p:n suuruisen siltarahaston Kun insinööri Lesnevsti on astunut käyttämi>sesrä ja Lauikaan^kunnau, ku- wirkaansa, alkavat suuret >uiuutok'et vernöörin ja tie- ja vesirakennusten Suomen rautateiden henkilökunnassa. Ylihalliluksen asmsta ^diM ou|,in= . . . . . ' L ton>a, oi, lenaatli a-l>aa 'fa|i:eua<^ja Huhujen mukaan tulevat muutokset hywät'si määrätä, että si'l:ara- koskemaan koko henkilökuntaa ja uu-'- ' det miehet ovat jo valitut. N. Pr. tietää edelläoleivan johdoS- heenalaiftt siltarahastoon karttuneet varat, 330 mk. 60 penniä ovat jäte: ^han kamo edellämainitun sillan käyitä mijes:ä on lakkautettava sekä että pu- ta, että wain siinä tapaukses-o, jos Suomessa sattuu tapauksia, n: il ka pa- kottÄvat maamme julistamiseen piiri» chs- eli sotatilaan, on kulkulaitosnii- nisteri tt>htynyt näihin tounenpiiei- hin. > — Esittelijäsihteeri Charpentierin virasta erottaminen. „No:v. ^!rcmja" >kcltoo, että piakkoin ero:naan viras- taan esittelijäschteeri Chcrpentier, joka sitäpaitsi hoitaa prokuraattorin tehtä- wiä. Gharpentieriä on puolustanut mimSteriivöltioslhtseri joko tmvät Laukaan kunnalle liitettcnr.:ksi kunnan maanteiden ja siltain raken- nusra>hastoon. — Majatalon ja kyydinpito Lau« kaan pitäjässä. Senaatin Päätös nii- hin valituksiin, jotka Laitkaan kunia, mcktuuttamansa asiamiehen, kuimallis- lautakuunanesimies Oskari Kytömaan kautta, ja majaialonomistaja Wilho Keurulainen, kumpikin eritseen, olvat tehneet siitä että, sittenkun Laukaan piirin kruununnimismies K. I. Keko» »ii, saamansa määräyksen muksijeSt' joka lvaati 3,390 marKaa vuodessa, sekä Paadentaipaleen kylän ma ja ta- loon nähden kauppias Matti Pasanen, joka maja:älo>n- ja Viydinpidosta waa- li 5,000 mk., vuolkramies Matti Kan- kainen, jota vaati 2,900 mk. ja välit- raja Wilho Keurulainen, joka vaati 2,890 markkaa muodessa; niin oli läänin ktmxrnööri, Laukaan kuniian annettua lausuntonsa tehdnistä tar- jou?sista, Helini k. 23 pnä antamallaan päätöksellä mielensä asiassa lausunut, sekä, mikäli nyt on kysymyksenä jätta- nyt majaialon ja kyydinpidon Petru- mon kylän majatalossa kauppias Sa lomon Ikoselle 800 mkn vuosimaksua mastaan, NurmijäNven kylän majata- kossa talokas Matti Frimanille 450 nM'vuosimaksua vastaan, johon mää- rään Friman huutokaupan säikeen oli alentanut vaatimuksensa, Äänekosken kylän majatalossa valittaja Wilho Keurulaiselle 3,000 mkn vuosimaksua ivastaan, johon määrään Keurulainen huutokaupan jälkeen oli alentanut ivaa ti m uksensa, se^kä Pazdeniaipaleen knlän majatalossa vuokraaja Matti likaiselle 2,600 mkan vuosimaksua vas'.aan, mihin määrään Kankainen huutokaupan jälkeen oli alentanut waalitnuksM'oi johon on muutosta haettu, minkä johdosta lrunnnimi- nisinies Kek-onia on kuul.u asuissa ja >iin seli:ytiensä antanut sekä kuvernöö- ri on vaaditun lau1'un:onsa toimilta- nut. Senaatti on nyttemmin mainitut vlllitulkset sekä asiaan kuuluvat muut dsi<tfii?jat itselleen esiirelynänyt ja kos- ka NuÄmijävven majataloon nähden lalokas AleG Kuparin tarjous on ko- konaisia 250 markkaa alempi sitä 450 mkn alennettua tarjousta, jonka talo- kas Matti Friman, joka nyttemmin on kuollut, eläessään teki, Äänekosken ky- län majataloon nähden taas vuokra mies Iaakklo Vuorenmaan tarjous, joiita määrän hän huutokaupan jälkeen on alentanut 2,700 mkn, on 300 mkaa majatalonomisiaja Wilho Keurulaisen larjousia halvempi sekä lopuksi Paa- denlaipäleen kylän majataloon nähden Wilho Keurulainen tarjous, jonka määrän hän on alentanut 1950 mkn, on 650 mavk<kaa vuokramies Matu Kankaisen tarjousla alempi, eikä ole esiintuotu semmoisia asianhaaroja, jot ka ofoiitaMrat Aieksi Kuparin. Jaakko Vuorenmaan ja Wilho Keurulaisen oleman sopimattomia hoitamaan ma- jaialon ja kiHdinPiioa Kuparin Nur- inijärvenky'län, Wuorenmaai. Ääne kosken kylän ja Wilho Keurulaisen Paadentaipaleen Wän majatalossa, iliin katsoo Keisarillinen Senaatti m»} kcaksi määräiä, että sanottu toimi Pu-! heenalaMsi vuoftilsi on Nurinijärlven. kylän majatalossa jätettävä talokcs Alelsi Kuparille hänen vaatimastaan 200 mkn wuotuises:a Palkkiosta, Ää- nek>oZkcn kylän majatalossa vuokram. ^Vuorenmaalle 2,700 Man vuosimä.lsua vastaan s«?kä Paadentai- paleen Ifltfän majatalossa valittaja Wilho Keurulaiselle 1950 markasta vuosittain, joissa kohdin valituksen- alainen Päätös siis muutetaan, mutta iu>lee asia sen Maraan jäämään muissa kohdin. — Kansallis-Osake-Pankin Waasan konttorin johtajaksi on otettu »vara- tuomari Mauri Honkajuuri. Wirkaan- sa rlihiyt) hän hoitamaan ensi heinÄ. ensi päimästä alkaen. — W:a. — Kuntain kätilöt. Läänin ku'.ver- nööri on senaattiin jätiäinässään lou- sunnossa puoLtanut W i i t a s a r e n kunnan anomusta saada 300 markan suuruisen apurahan opi:rkik)neen käti- lön paitkaamiselsi. — Maanmittarunääraytsiä. Läänin- lMitus on määrännyt varamaamit- mri I. F. Widlundin paaluutiamaan Korpilahden pit. kirkonklsiästä alkavan ja Päijänteen kirkk^lahden ranlaan johtavan tien. neiz. — Hiihtäjän virsi, 2. Palm» gren. — Säf, säf, susa, S. Palmgren. — Karjcta, E. Genetz. Olxelma sisöliää eteminipien kott. maisien säweltäjäin tuotteina. Kööri on kokoonpantu 20—25 I. L:n ja Suomen laulun jäsenistä ja j^hiaa sitä musicäalisisia lahjoistaan lunnettu t>lioppilas Hugo H o l m- s t r ö m. Tuskin tattviisee epäillä, eitä Kun- >«lllismlon juhlasali on silloin täynnä joka soppikin. — Kuollut. Eilen kuoli täällä norjalainen asiottsi-ja H auf Oito Ti rand 65 vuoden vanhaila. ?^i- naja oli asunut täällä Suomessa 30-— 40 vuot.a ja sinä suurimman osan Iyvä-!.iZ>Iässä ja Keski-Suomess.'.. Oli ollui m.m. Halla osakeyh.-iöu palve- lukiessa. Hän kuÄi naimatonna. H il- jäisenä ja vaatimattomana miehenä oli hän tuttaviensa rakastama. — Ensi sunnuntain huvimatka. Äe- säinen huwiw—T. ensi juniiua.v.:iia Iy.vu»tytau mat ta i- lijayhdisnsisen loime:.-.va>icmana saa anv«illa'.vas:i paljonk.n oianoitajia, kun sinne pääsevä: nekin, joika eivä! ole yhdisn^lsen jäseniä. Lnvannut on malkalle lähieä eräs varhempikin hen- kiiö, jo?a ikänsä on täällä asunut, ivaan ei ole käynyt Haapakoskea edem- pänä — ei ole tullut lahteuoeksi. Lli tyllä kuullut kerroiiav^n Toimakan kirkos:a ja tapulista, josia ei ollu: kel- loja, aijakelloa soittaen o.i ihmisiä kirk- koon kulsuliu. Sitä ennon olivat toi. valkolaiset kulkeneet kirko-sa Iyvä»- kylä^sä. käyttäneet maikalla kolmeakin eri venenä, kulkeneet Lravasaaren kaulia. Teri- ja Turaulahdista, Huuio- kalliolla eli Postin rannas:a. Hiap<i- kosken >kautta myös kuljettiin, lasket tiin ylä- ja alakostisia, muna alisesta koekesia cli Kissasta ei kukaan laske- nnl. Siihen kosken niskalle oli vene järeitävä ja jalkenalva matkaa toisella veneellä alapuolelta koskea. Wohin- gos>ia oli sentään eräs kalas:a,a'eurue luisunut veneellään kostea alas ja — ihu.eellistä fi>Hä l — pääiimäi umalle hengissä. Näin kerrotaan. Tätä ^Kes- ki-Suomen J-mairaa" pi:ä'U nyt m ei. dänkin näkeinän ja ala-laskeman ensi sunnuntaina. Siitä mah:enee tnlla loivasti hauska retki. Matkaan siis jo. kainen, joka kynnelle ky'ene<\ Turisti. — Molemmat rumat! Ntfkyään käy- läntöön oiettu tapa käärelangalla kiinniliää iliinoitulsia telefoouipyUväi- siin. on ichiä ruma kuin entinen liis- leröiminen. Sillä nyi kun rlmcituk- sei sidelangan varassa saamat jäädä komeilemaan niin pitkäksi aikaa kuin riekale niisiä löyiyy, niin ettvät suin- kaan ne kaunisia telefoonipylväiden liisic-röimisen aikakaudelta saamaa ul- komuot<o. Jos ilmoiitam-t^n pyl- väissä sallitaan, niin täytyy sen tapah- iua sillä nimenomaisella ehdolla, että lanMnpätkät ja paperijääniiök^t Pitää ikmottajan poiStaa. — Rjetshin Pietarin kirjeenmaihia- ja Ämoitlaa venäliiijes-.ä lähteestä kuulleensa kerrottaivan, ei :ä senaatio- rei'.si äulee nimi:ettÄväksi „puoluee- ton, kuuluisa hra Kanninen" ja Uudenmaan läänin ruvecnoör^ksi hra S e m e n o w, entinen limnaasin joh- raja. McnÄäisetkin kohanitelemat nätl- le mimiiyksille olkapäitään ja jyystä M LmiMstiZ' OiMn Ail» toim«npane»,aan h«v»s- ja Uknfaiutif- teltan lAii^a saaren Aymön kos- tel l a t«i»nän 5:n tv p:nä ol: tiioiu >)h- tccn>sä Vi h«voSta ja »varsaa . K a n t a l i r j a t a m m o s a oi-, ikmoi- tcttu S. ^ista paikitliin 2:lla pait. ä 20 «vk. maamv. Wille Warikscn B.iiasaa- relia jucLsijatamma N:o S .Tumu" (war>icnut raut. oravanan $:«>/ 122 »Nopsasta') ; 3 p. h 10 mk. Silvat: maantv. Kalle Darikscn W:'aarclia 3l:o 10 ^Wi«sli" (ivavs. tvaal.rant. siimäsclki cruvarsan N:o 50 ; torppari Jlcho Iämsenin W:saarcl', N:o 151 »Teisa" (varsonut pun.raut. san N:o 68 .Tmverista') ja maanm. ho Kohosen W:saarotta N:o -% rt ' Ju" lloarsonut ruunin >«mn<uvariaa N:o 122 .Nqpsasta'). glim. * ml sai tom>ari W>kwr To»k. »ien A:« saqMa S!:o SSt Mrssnvt