Nro 13 — I9IO KAIKU. Keskiviikkona Tammikuun 26 päivänä. rs o S < z u+im—mun,* —iii mmjiauilivmuuji, ■TViln.iffchfrtfl yyn]vi|vi^ ,a,n on edullisin ostaa POHJOIS-SUOMEN MAANV1LJELYSKAUPASTA OULUSSA, ISOKATU 39. PUHELIN 469. mnaii^iiriaraiii^rt iiirtintiifiifTii irnririv" VUONNA 1910 Kuulutus. Palvelukseen halutaan. Aokouksia. A. E. HAMMARILLE, Oulu. Rullakartiineja myytävänä pyhyyden loukkaamisena videttänee sentähden, jos uskaltaisi niiden joh dosta tehdä edes pienenkin huomau- tuksen. Teen sen nyt tässä kuitenkin. Olen nimittäin ollut yhdessä tällai sessa kokouksessa läsnä, maikken jaksa- nut istua aiman esitelmän loppuun asti, joten siis en ollut tilaisuudessa kuulemaan niitä tyytymäisyrzden huo- tauksia ja sitä juhlallista hiljaisuutta, jolla esitelmät niiden päätyttyä hyiväk- syttiin, kuten kirjeenmaihtajat mainit- semat. Esitelmä alkoi koskettamalla nykyis- tä maltiollista asemaa, jossa n. k. miljoona-asia ehdottomasti tunkeutuu etualaan. Kysymys saikin puhujalta muihin asioihin merraten laajemman esityksen, mutta sittenkin jäi se aiman puutteelliseksi ja epätyydyttämäksi. Miljoonakysymyksen ja hallituskysy myksen mäkinen suhde jäi muun muas- sa aiman koskemattomaksi. Totta kyllä on, että juuri puhujan kannalta, joka esitti miljoonain kieltämisen ainoana oikeana ja maalle hyödyllisenä päälök- senä, tämä kosketus hallintokysymyk seen olisi ollut maikea. Maikea oli, näet, tunnustaa, että hymästä päätök- sestä oli näin huono seuraus kuin ny- kyinen senaatti ja sen tähänkin asti jo määrällisiksi huomatut toimenpiteet. Miljoonakysymyksen yhteydessä siis puhuja antoi senaatin mennä aiman täydestä s. o. hän ei maininnut siitä mitään. Tosin hän sittemmin erään toisen asian yhteydessä tuli simumen- nen antaneeksi nykyisestä senaatistakin armolauseensa, eikä se aiman loistama ollut: huonompi kuin kurja. Mutta luultamasti tämäkin tunnustus pääsi puhujalta erehdyksessä, sillä aiman il- meisesti puhuja tahtoi painaa halli' tuskysymystä millaisella, samalla kuin hän huubtoi miljoona-asialla ja tahtoi tehdä niiden isänmaallisuuden, jotka eimät olleet hänen kanssaan samaa mieltä, joko epäilyksen alaiseksi tai — lapselliseksi. Puhuja ei tosin salannut, että näitä lapsellisia oli miljoona asiaa ratkaistaessa myöskin nuorsuomalai- sissa, maikka ei hän maininnut, että nuorsuomalaisten etemin laki- ja wal- tiomies, senaattori K. I. Stählberg ja ehkä terämin ajattelija, tohtori Z. (£a f tren olimat m. m. juuri noita lapsellisia. Muuten täytyy sanoa, että itse Pekka Ahmamaara kaikessa pyyle- myydessään tätä muiden lapsellisuus- kantaa esittäessään tuntui aika lopsel- liselta ja uskoi kai puhumansakin main isossa lapsikamarissa. Tientekoasiassa puhuja painosti, että lainsäätäjän nyt jo on luomutta- ma periaatteesta: kaikki tai ei mitään. Kuitenkin tunnusti siltä, että puhuja miljoonakysymyksessä mielä tahtoi noudattaa tuota hylkäämäänsä periaatetta. Hän myönsi, että miljoo nat kyllä otetaan, kieltämisellä ei siis niitä pelasteta, mieläpä muutakin me nee miljoonain mukana. Siis peri- aate: kaikki tai ei mitään käytännössä. Puhuja kyllä miittasi tulemiin parem- piin mkoihin, jolloin kaikki korjaantuu. Mutta kuka takaa, että tuota aikaa tullaan käyttämään sotilaskysymyksem- me ja muiden sekamien maltiollisten asuumme järjestämiseen! Luultamam- vaa, näet on, että siksi hymäksi ajaksi taas kerääntyy toisia mielä tärkeämpiä asioita, jotka ottawat koko ajan. Tä- män owksumisen »voimme pitää luul tavampana, sillä niin on kerran jo käynyt. Suurlakon jälkeisenä hymänä aikana ei ehdittu ollenkaan koskettel?- maankaan sotilaskysymystä y. m. suur- maltiollisia kysymyksiämme; poikkeus- laki ja jahti routamuosien suomalaisia mirkamiehiä ivastaan otti koko ajan. Mutta ehkä meidän hymät perustus- laillisemme näinät asiat paremmin ymmärtämät. Ehkä ne menäläiset, jotka heidän suosiollisella amullaan nyt jo täyttämät maamme tärkeimmät mirkapaikat, tuon paremman ajan tul- tua kiltimmin Miroistaan luopumat kuin nuo paatuneet suomettarelaiset. Ken t iäci, se näkee. Maitten esitelmässä lueteltiin kaikki makdolliset Nuorsuomalaisien ansiot, esitykset ja alotteet nykyisessä edus- kunnassa, maikka puhuja itse tuntui oleman Hegeltään manhaan eduskun nan kiinni kasmanut: sillä bän kutsui monesti nykyisen eduskunnan päätök siäkin inanhasta tottumuksesta — sää- tyvuätöksiksi. Kankeasti näytti tuleman esille tunnustus, että jotkin muutkin omat jotakin maluopäimUlä toimitta neet paitsi nuorsuomalaiset määräiseen „ehkä" sanaan: nuorsuo- malaiset ja ehkä joku muukin ryhmä. Erityisesti katsoi puhuja myöskin tar- peelliseksi puolustaa nuorsuomalaisten hiukkasen epäilyksen alaiseksi joutunutta suomalaisuutta. Hehän puolustamat suomenkielelle tulemia oikeuksia, maikka eimät suinkaan sorra ruotsinkieltä ja sen oikeuksia. Tämä olikin liikutta- mimpia kohtia esitelmässä. Tuskinpa olisimat kyyneleet keltään pidättyneet, jos puhuja olisi tässä huomannut mainita erään asian, jonka hän luul- tamasti unohti, että nim. nuorsuoma- laiset Etelä Suomessa ehkä juuri sen- tähden tahtomat saada malituksi herra L. Gripenbergin edustajaksensa, maikka hän onkin ruotsinmielinen, että hän sitte möisi erttyisalanaan toteuttaa sitä kohtaa nuorsuomalaisten ohjelmassa^ joka on ilmoitettuna jälkimäisessä osassa tuota nuorsuomalaisten kuulua maalilausetta: suomi ylös, mutta ei ruotsi alas? Suomettarelainen. Maalaisliitto. Ken meistä kuolemaisista on aina onnistunut mälttää erehdyksiä ja etu- luuloja. Mutta jos kokemus on osot- tanut toimintamme semmoisten mai- kuttimien tulokseksi ja me edelleen jat- kamme samaan suuntaan, mainitaan sitä typeryydeksi. Maalaisliitto maltiollisena puoluee na on aiman marmaan epäluulojen epäsikiö. Sentähden että seka suoma- lainen että nuorsuomalainen puolue asetti, niin sanoaksemme, herrasluok- kaan kuulumia ja asuinpaikkansa puolesta kaupunkilaisia, edustajaehdokkaikseen, nosti tuo entis ten nurjien olojrn synnyttämä epäluu lo kimakan huudon mäittäen, että nyt tyrkytettäessä maltiopäimille kaupun- gin herroja tahdottiin maalaisia pet- tää, sillä eimäthän kaupunkilaiset tah- toisi eimätkä kykenisikään malniomaan niiden etuja. Valistuneet ja suoma- laisuuden taisteluja seuranneet talon- pojat eimät tietysti sellaiseen tylsään onkeen tarttuneet. Tiesimäthän he, että jos kutkaan niin olisimat tuon asiain esitaistelijat uhranneet parhaimmat moimansa talonpojan — maalaisen kohottamiseksi ja mapauttamiseksi muu- kalaismielisten, sekä herrain että kau- punkilaisten ikeestä. Tunsimathan he, että Zrjö Koskinen tutkimustensa ja kirjoitustensa nojalla selivitti mihdoin meroparselien maihtamisen. Hänhän se pani alulle maanjakoa koskemien lakien uudistamisen. Hänen toimensa kautta sukeutui ensimmäinen asetus m .an palstottamisesta eli parsellee- rauksesta. Hän se ensimäisten rimissä nosti kysymyksen torpparien ja muok- ralaisten epämarman tilan paranta- miseksi ja mapaaehtoisesti toteutti suunnitelmansa omille torppareilleen antamissaan mälikirjoissa eli kont rahdeissa. Hän se kirjoitusten kautta U. Suomettaressa ajoi luotto-olojen parantamista maaseuduilla Rasseisen- Dielitschiläiseen malliin perustetta- mien säästö- ja lainakassoien kautta. Luetteloa siitä, mitä Arjo Koskinen ja hänen meljensä Jaakko Forsman y. m. suomalaisuuden asian ensirimin miehet omat tehneet maalaismäes- tömme elinkysymusten puolesta, möisi jatkaa monta kertaa pitemmäksi eikä se sittenkään olisi täydellinen. Oli- matko nämä miehet herrasmiehiin mai talonpoikiin, maalaisiin maiko kaupun- kilaisiin luottamia? Olimathan sitä paitse molemmat suomenmieliset puolueet ajettamakseen ohjelmiinsa ottaneet jokseenkin samaan suuntaan inenemät maalaisolojen pa- rannukset ja uudistukset. Armostelu- kykyisiä ja etemiä kansalaisia maalais- liitolla ei siis ollut rimeihinsä saata- missä. Suomen kansan synnynnäinen ja sen rahmaan sisimpään syöpynyt pa- haluuloisuus, joka ei annostele ihmi siä heidän entisyytensä ja tekojensa, maan heidän yhteiskunnallisen ja puo- lueaseinansa mukaan. teki kuitenkin maalaisliittoon tukeutumien malitsi- jaybdistnsten ja maaliliittojen muo dostamisen mahdolliseksi ja hankki niiden e-idokkaille ääniä. Jo nuo eh dokaslistat ja maalit iooistimat sa- nam'.ue maalaisliittolaisten maltiollis- ten kykyjen puutteesta. Miten omat sitten liiton huomattaminnnat edusta- jat suorittaneet tehtämänsä maltiopäi- tuotteelliseen työhön tärkeästi tarmitta- maa aikaa. K. K. Pykälälle omat kyllä pilaleh det suuressa kiitollisuuden melassa hä- nen yhtä tyhjistä kuin mahtipontisista ja pitkistä lausunnoistaan sekä hänen tallustelemisestaan Aatamin saappais- sa. Mutta mainittujen lehtien kiitol lisuus ei karmaa kalliin ajan hukkaa eikä tuo narrimainen esiintyminen paljasjalkaisena, joutunut kun on ulko- maistenkin pllalehtien hampaisiin, ole ollut omiansa lisäämään yksikamari sen eduskuntamme mainetta ja ar- woa. Edustaja A. Laitisen käytös opet- tajana ja kasmattajana on tuottanut nöyryytystä hänen omalle puolueel- lensa ja häpeää eduskunnalle ja kan- sakoulumme opettajistolle. Kummeksia maan täytyy johtokunnan päätöstä, joka päästi hänet yhden muiden mi- rasta erottamisella. Sen päätöksen on marmaan komentama Kouluylihallitus, joko, ainakin kerran, mähäpätöisistä rikkeistä tuomitsi käytökseltään rehelli- sen ja simeelliscsti nuhteettoman opet- tasan samallaaseen rangaistukseen. Mutta jääköön tuo L:n ruma juttu sikseen, sillä eihän puolue ole mastuussa yksityisen edustajansa teoista, maikka- kln ne heittämät raskaan marjon ma- litsijain armostelukyVyn yli. Kaiken naita, kolmea edustajaa mas- taan sanotun möisi kyllä aikaa moit- taen unohtaa,, jollei puolue olisi ai heuttanut ehkä kauankin jatkumaa hait- taa ja turmaa kansansa edistymiselle. Mutta sitä se malitettamasti on teh- nyt. Se on amustanut sosialistien edustajia turmelemassa asetuksia työs tä teollisuus- ynnä muissa ammateissa ja ammattitarkastuksesta. Jos edus- kunnan päätökset laiksi pääsemät, on muutoinkin mähämäkinen teollisuutem- me kauan ja raskaasti tuntema tuon maltiollisen liiton käsialoja. Maanomistajilta, joita he ensi si- jassa sanomat edustamansa ja heidän etujansa malmomansa omat he niin- ikään liitossa sosialistien kanssa yrit- täneet puhkaista ja kuimata kaksi tule- maisuudessa ehkä hyminkin runsaasti muotamaa tulolähdettä, yrittäen tehdä kalastuksen ja metsästyksen ..Hulha man rusthollin" omaisuudeksi. Sen talon omituisuuksiin kuuluu, ettei yksi- kään sen talon mäestä maimaa itseään nostamalla sormeakaan taion yhteisen omaisuuden suojelemiseksi ja mieläkin mähemmän sen kartuttamiseksi. Näitä neljää kysymystä pidän siksi tärkeinä, että ne näyttämät maatiman eri kirjoituksensa kulin. En luule tekemäni itseäni syypääksi törkeyteen enkä röyhkeyteenkään lau- suessani maalaisliitosta suoran tuo- mion, joka, maikka minusta selmään totuuteen perustumana, sittenkin pi- dettänee ylen ankarana. Koko puolue on minusta esiintynyt oikeiston ja ma- semmiston — ..perustuslaillisen" ja sosialistien mälillä maanmiljelijäin ni- missä ..häilymänä häntänä", joka ai- na on astunut allikkoon, lieneepä sit-- ten häilähtynyt oikeaan tai masem- paan. Onko meidän muutoin järke- millä ja tyyneesti punnitsemilla pien- miljelijöillänune edelleen halua äänil- lään maltiopäimäsalin istuimille tun- !ea maalaisliiton jäseniä, maikka edel- listen maltiopäimien töiden pohjalla omat olleet tilaisuudessa armostella. mihin, sellaiset edustajat pätimät? Joka elänee, se saanee nähdä. O. H—nen. Asianomaisille tiedoksi ilmoitetaan, että Kau '" ,ak<,ulun 'äplkäynjrt. Keisarillinen Senaatti viime joulukuun 28 liikealaan halukas päivänä antamallaan päätöksellään on hy- E I T I väksynvt ne muistutukset, jotka Työmiehet «ar 0 *» ' •"•Sa Emii Juhonpoika Hämäläinen ja Karl 0s- 'u^inkielen taitoinen. 52a pai- n , _ J . kan kuin lähettää todistukset ja palkka- kar Pakola ovat tehneet ensi edustajan | vaatimuksensa t. k. aikana osoitteelia: vaalessa käytettäviä vaaliluetteloja vastaan ja määrännyt heidän nimensä vaaliluette loihin otettaviksi, edellisen 6 ja jälkimäisen j 5 äänestysalueen vaaliluetteloon, jota vas toin palvelijattaret Liisa Kärkkäisen ja Fred-1 rika Heikkisen sekä työmies Matti Juhon-1 poika Lahden ja hänen vaimonsa Kaisa 1 Regina Lahden yhtäläisessä suhteessa teke mät muistutukset ovat hyljätyt. Oulun Raatihuoneella, Tammikuun 24 j päivänä 1910. Maistraatin puolesta: P. W. Snellman. v. t. Myytämänä. täysin etevä myydään. Läheni, os.: A. K. Tampereen postitoimisto. pidetään Nuijan huoneustossa ensi torstaina t. k. 27 p:nä klo 7 illalla. Jokaisen jäsenen on välttä mättä saavuttava. Johtokunta. Ilmoituksia. Iti» ?a!oMD sQoreooDsliike Täkäläisen etsivän osaston fcont torissa säilytetään viimeksi kuluneelta, . . . . . vuodelta seuraavat pmmättömäl:löy- ^ttSTapaasU p>!A"-ä" ° totavai-st: 1 :si nyytti sisältävä leipää, j matti roine l :si lapsen kalossi, lasi säkki sisä!- Helsinki, Pietarin" R Puhdin 7442. Nuorisoseuran talolla Ahjolassa 9 tävä useaa eri lajia tavaraa, I:si ra- p:nä helmikuuta aikain kello 10 e. h »säiliö sisältävä y h den rautatiepile- j XOHISSS ran° { viikössa" kLus^SaTnen y"- PP-. i a samalla ilmoitetaan, että tut- Kuntakokous pidetään Muhoksella tin y. m., l:si valkonen villahuivi,] teiskunnalSnen viikkolehti l:det sukat ja sauvat, l:si miehen nahkahansikas, l:si läkkipeltinen maito-astia, l:si polkupyörän pump pu ja pyheliina, l:si messinkinen avain, l:si sateensuoja, 1:det miehen Herättäjä kijalautakunta, johon kuuluvat maan viljelijät Aappo Keränen, Jaakko Lukka, Aappo Kinnunen, Jaakko Kinnula, Heikki Huovinen, Jaakko Keränen, Eera Kalila, Heikki Pelko- Mkett?leioäf k vlf me?rimii ä tL ki !°s n i 7ilatkaa se! Se maksa* postitoimistoin, I "en, likka Tikkanen, Matti Isoaho maaliöljyastia,.' lii uistin, l:.i' pari ® " «M j* Heikki Halonenkokoontuu Ah " miehen alushousuja,, paita ja villa lähetetään ristisiteessi erikseen kullekin ti- jolassa samana päivänä täsmälleen sukat, 1 :si tupakki massi ja 2 pientä | aa I a |' e - toimittaa noin 50 pappia kello 10 e. pp. vastaanottamaan ja avainta, I:si rmmnen vyö, l:si virsi-1 h« rä ^ää'ja^uojelTa ^ I tutkimaan niitä muistutuksia joita orja, l:si pien» rautakanki, l:si nippu htfiterilaista kirkkoa, isänmaallista kansain taksoitusluetteloa vastaan on tehty nenoa nuoraa,. l :si villa saa», 1 :si suustunnetta. ja valtiollista olemassa oloani I. . . . „ vuorillinen miehen kintas, l:si lom- me - py^ii kckjomaaai ympärilleen I ) a joita mainitussa tilaisuudessa vielä pakon mallinen rahasäiliö sisältävä kansalaiset, joille o» kallis Kansan vastaanotetaan. . ... . , - , , tulevaisuus, kotien onni, lasten kasvatus,' vahan pientä nr haa, l:si rahalom- kii-kontunnustus, raitis, siveellinen >a puh- jakko sisältävä setelirahaa, l:si nippu das isänmaallinen elämä. Sen joka mtme- iöyttä, l:si polkupyörän pumppu, ro» 83 t u ' ee olemaan erityinen l:si aapiskirja, l:si naisen huivi. l:si F »fiAfvc ncqcfA nyytti miehen vaatteita ja kolme J 3"U3aolv;. nyyttiä naisen vaatteita y. m. Joi-1 Asiamiehiä otetaan ja näytenumerolta eivät tavarain- oikeat omistajat käy lähetetään kernaasti pyytäville postivapaasti. näitä laissa määrätyn ajan kuluessa Tllaukset tehdäan osoitteena Muhoksella, 22 p.^tammik. 1910. V. H. Halo nen. Huweja. perimässä luovutetaan tavarat löy-1 äjille. Oulussa, tammik. 24 p:nä 1910. Poliisikamari. Herättäjän konttori. Turku* V. 1910 edustajavaalit Kemijärven sonkylän äänestysalueella toimite taan Herman Kerkelän talossa tule van helmikuun l—2 päivinä alkaen kello 9 aamulla ja jatkuvat kello 8 illalla, keskeytyen 1 Mannin ajaksi kumpanakin päivänä. Vaalineuvcjaksi sanottuun tilai suuteen on vaalilautakunta ottanut talolskaan P. O. Salmisen M järjes- tysxniehiks?i talokkaat Oskar Bergia ja Santeri Puikos, josta iäten yla- sölle ilmoitetaan.. Vaalilautakunnan paolesta: K. A. Kerkelä. Puheenjohtaja. S. Alkion uiaUttömdn lapsellinen ja iraltiollisesti kypsymätvn esiintvmi- nen, niin usein tuin sitä on ollutkin, ei ole tuottanut minkäänlaista hedel- mällistä lisää maltiopäimätuöhön. Sil- le olisi nzoinut sälvyisästi hymyillä. mm mitn nuorsuomalaiset. Tämä le olt]t njoinut TÄettii» w-in s- ol.k. mm p,li.» kuluttanut m © 4,500 mkasta—110,000 mkaan. © G Maatiloja otetaan myytäväksi ja ga% palstoitettavaksi. Lähemmin w J. H. LUOMA. © vafamaanmittari. Oulu, Kirkkokatu 53.— Puhelin 513. ^ Kuulutuksia. Kuulutus. Kirkollisverojen rästikanto kulu valta kirkollisvuodelta loimrtetaan kunnan huoneella ensi helmikuun 4 päivänä kello 11—1- Iissä, tamrnik. 23 päiv. 1910. Huutokauppoja. Sonni ja neljä lehmää. Torstaina tammikuun 27 päivänä kello 12 päivällä myydään huuto kaupalla neljä hyvää lypsylehmää ja sonni, sopiva siitossonniksi, liyötv- länmäen kartanolla Torikatu 33, josta täten lehmien tarvitsijoille il moitetaan. Vuokrattavana. Kalustettu huone vuokrattavana Sepänk. 26, Aitoila. (K. 1 kerta viik. toist.) (L., K. ja K. T. l:sti.) ® b Kiinr lii Min! Liiliii Uran tfBla näytellään seuran näyt tämöllä perjantaina t. k. 28 päivänä Allekirjoittanut avaa tästä lähtien kello sepän liikkeen Kuusamon ki?konkv5ässä ] entisessä postitalossa ja tulen myytävänä pi- ] tämään ammattiini kuuLuvia tavaroita, kuten Tasku- | Seinä- ja ' H erättä#- | Kelloja Kellonperiä ja kellan tarpeita. Silmä lasia y. m., sekä ottoa vastan kelloja kor jattavaksi hyvään kuntoon kohtuullisilla hinnoilla. Kunnioituksella: TOIVO TIRKKONEN. Huvinäytelmä 4 näytöksessä., kirj. Teuvo Pakkala. Sm Pistnpi |m wk°o n us keskiviikkona kello 8- illalla, kapt. Lundqvist. Johtaa (K.-P. 2:sti) työmies Tauno Lai- l\\JOlVO tin ©n katosi tämän tammik. 5 p:nä kortteeripaikastaan allekirjoittaneen luota, niin pyydän, j »s hän olisi mihin ilmestynyt, siitä jonkun minulle palkintoa vastaan ilmoittamaan. is/. Merijärvi, Matti Tähjä. Talokas. 1910. (L. 2:sli) pidetään liikettä varten auki v. 1910 samoina aikoina kuin viime vuonna kin, siis: kuukauden l:nä ja 2:na maanantaina kello 3 j. pp. Talletuskorko on 5 0 o ja lainaus- korko 6 °/o. Hallitukseen kuuluvat samat hen kilöt kuin viime vuonnakin. Kuolajärveilä tammikuulla 1910. Hallitus. marKKaa 75 penniä s laisuuden lähettää teille näytteeksi tarkkakäyntisen kellon, kellon ketjut, kivisormus eli rintaneula sekä hinta luettelot. Toimihenkilöille verraton sivutulo. Kellokauppa OTAVA. Hameenlinna. K G. Veijola. n fi . Huoneusto käsittävä 4 huonetta, kyö- HII. kin, lämpimän eteisen ja ison vinnin. 4 R.afn hnrntimitn* Huoneusto käsittävä 4 1 piti KESlKLlltä. huonetta, kyökin ja lämpymän eteisen. Molempiin huoneustoihin kuuluu erityi set kellarit sekä tarpeelliset ulkohuoneet. O. Ylläkuvatun puronmerkin panen löön. Jolla on sitä vastaan sanomista, niin ilmoittakoon 14 päi vän ajalla tässä Kaiku-lehdessä. Simo, 22 p:nä tammikuuta 1910. Emel Jaanus. Pääsylippuja ä 1 nsk., 75 ja 50 p:niä saatavana näytäntö-iltana kello 6 alkaen ovella. Näytäntö alkaa V - j 8. QQÖOOOQQQQQO® O ELÄVIÄ KUVIA i O © o o o o o o o o o Q iiii in Pallas-yhtiön talossa L LYinomaisen viehättäviä mai semakuvia ja jännittäviä seik kailuja. q 2. Tyttö joka © myi lettinsä. Liikuttava kuva nuoresta ty- töstä, joka rakkaudesta äitiinsä myi lettinsä. O O o © © o l »Mä lliä I Hyvin onnistunut luonnonkuva. O © © S a m © © G O O o m G O © © © © e © © O 4. Myöhästynyt © © G O © © m @ o sulhanen. Pilakuva. 5. Kyttyräselkäinen kellonsoittaja. Kaunis kuva [kellonsoittajalta ja linnanherran nuoresta tyttä restä. G G CP m © 000®®00000G®0 Oulun työväen Sairas- Ja Hautauskapsan sairaan hoitajatar Neiti R5!KA LAN KINEN a.Mru Isokatu N:o 68 Telefooni N:o 5 21. Vas anottra soirisilmoituksia arki päivinä klo 8--10 e. pp. ja klo Va6—Vs7 j. pp. sekä sunnuntaisin ja iuhl?.p;\ivini. klo 8 —10 e. pp- «sr Ouluesa, Osikevhtiö Oiran Kannaa (Kaiun) Ktrjap. 1909.