KARJALATAR N:o 83 — 1910 Joensuun N. M. K. Y. tekee Laivamatkan Paiholaan ensi sunnuntaina tk. 31 p:nä. Lähdetään höyryl. Ta piossa klo 7 e. pp. ja takasin iltapäivällä höyryl. Nurmeksessa Perillä hra J. Partasen talos sa klo 10 e. pp. hengellisiä pu heita Ja kuorolaulua, johon ti laisuuteen sekä myös matkalle on yleisö tervetullut! Huom.! Laivamaksu 50 p. meno- ja sama tulomatkasta. Konserttimestari Heikki Halonen antaa Ylioppilas Reino Laguksen LIEKSASSA Nuorisoseuran ta lolla lauantaina t. k. 30 p:nä klo Vi 8 ip. Pääsylippuja 1: 50, 1: — ja 50 p. Sekä sunnuntaina t. k. 31 p:nä klo 6 i. p. JUUÄSSÄ työväen talolla. (K. S. 1 k.) Koko- ja ' --litran oia ostetaan (K. S. 1 k.) Vapaaehtoisella huutokaupalla myydään perjantaina Heinäkuun 29 p:nä 1910 klo 10 e. pp. Mat kustajakoti Rauhassa Joensuussa, Torikatu 28, huonekaluja, talous y. m. tavaraa. Hilma Meriläinen. (K. 8 1 k.) Koivikon yksivuotisessa karjanhoitajakou- lussa on oppilaspaikat haetta vana ennen elokuun loppua. Lääkärintodistus, todistus töistä ja opinnoista sekä 21 vuotta nuoremmilla lupakirja seurat koon hakemusta. Lukuvuosi al kaa marraskuun 1 päivänä 1910. Akseli Bränder. Kitee, Koivikko. (K. S. 2 k.) Höyrypursi „Taimen" kulkuvuorot on kesäkuun 2 päi västä alkaen Joensuun ja Luh tapohjan välillä: Joensuusta Luhtapohjaan Tiis taina ja Torstaina kello 5 aamu sella. ^Luhtapohjasta Joensuuhun Kes kiviikkona ja Perjantaina klo 5 aamusella. Pienestälahdesta Joensuuhun Kuusniemeen ja Mat- tisenlahden kautta Lauantaina ja Maanantaina klo 5.30 aamu sella. Joensuusta samoja jälkiä kello 1 päivällä. A. Eskelinen. Pieni naisenkenkS. Turkkilainen tarina. (Suomennos.) Turkin sulttaanin howin aarre- kamarissa Stambulissa, on moi- lettujen sotalippujen kultaisten mal- jojen ja jalokimillä koristettuja, miekkojen jonk?-°s.' picr: ; .;iu.-"Voic:ui pair.H-.ay; aifo ; .naa?; :.a)t f <ineet ' "•'.j-Tukuni 5'ent'iä. S^nicta •• -r» ^ uli seman roaiunsta luttiä, laitti on imu olemattoman pientä, että, Tuhkimon kenkä lienee näyttänyt suurelta kuin metsästyssaapas tä- män rinnalla. Maikkakin silkki on maalennut ja hopeaneulos kadot- tanut alkuperäisen loistonsa, näkyy kengässä kuitenkin jälkiä rokokoajan kauneudesta. Missä lienee se nai- nen joka kerran se jalassa kulki Versaillesin marmorirappuja ylös? Ja kuinka on tämä pieni kenkä moinut eksyä osmanilaisen malta- kunnan moitonmerkkien joukkoon? Tahi lieneekö seki ehkä moiton- merkki? — Orjani Raghib, sanoi sult- taani Mustasa suurmisiirilleen — kirjoita Ranskan kuninkaalle ja ilmoita hänelle, että hän ei saa tehdä minulle niin paljon maimaa lähettiläistään. Hänen tulee ma- lila hominsa termein mies ja lä- hettää hänet tänne! En halua kerta toisensa perästä alistua noi- hin ikämiin muodollisuuksiin. Tä „Samumta sinä, mina sytytän". Kun routamuodet maassamme alkoimat, kun idän miluinen mi- huri alkoi hyistä hallaansa puhal- taa, silloin käsitettiin heti, että oman kansallisen olemuksemme pa- ras tuki on kansamme henkisissä monnissa, sen tiedoissa ja taidoissa, sen luonteen lujuudessa — sen si- mistyksessä. Ja silloin heräsi suun innostus, joka tempasi mukaan, a sankat joukot, riennettiin kilman tukemaan ja suojaamaan tätä pa- rasta rintamamarustustamme. Ei säästetty »vaimoja, eikä puuttunut aineellistakaan kannatusta. Koti- kouluja syntyi kuin sieniä yli maan, kirjallisuutta jaettiin joko kokonaan ilmaiseksi tai mitättömän pienestä hinnasta. Moni känsäkoura oppi kynää pitelemään ja usean rinta amautui kirjallisuuden, esitelmien ja henkemien keskustelujen kautta — Ja maikkakin tämä kotikoulu puuha kyllä pian laimeni, niin on muisto siitä miime kuluneiden muosien monista maiheista kuiten- tenkin kauneimpia mietteitämme. Nyt — nyt uhkaamat meitä taas routamuodet, mieläpä pahem- mat entisiä. Mutta näyttää, kuin emme enää mitään näkisi, emme mitään kuulisi. — Seisomme kuin halmatut toimettomina, maikka sel- mästi tunnemme, että jotain olisi tehtämä, että nyt olisi erityisesti ponnisteltama niin kauman kuin mielä päimä on. — Taantumus, kammottamampi kuin koskaan en- nen, uhkaa joka taholta. Synkeys idästä, — pimeys omassa keskuu- dessamme! — Missä on nyt enää maltiollinen mapautemme, kun yk sin simistystarkoituksiin, sairaaloin ja mielisairasten hoitoonkin myön- nettämien marojen määräämiseen mieras mahti sekaantuu! — Ja kuinka on käynyt lukuisten sisäl- listen uudistuspyrkimystemme? Missä on esim. se niin suurella (näennäisellä) yksimielisyydellä laa- dittu kieltolaki? Kyllä on nyt niitä, jotka „sam- muttamat", — mutia missä omat ..sytyttäjät?" — Aatteelliset rien not omat lamassa, raittius- ja nuorisoseurat kitumat' ainoastaan maltiollinen „kannunwalanta" ja ..perustuslaillinen" parjaus kyke- nee mieläkin jonkun merran muu- tamia ihmisiä innostamaan. Niin ei saa enää jatkua. Aat- teen lippu on taas korkealle koho- tettama ja sen ympärille ylös työ- hön ja toimintaan nuorten ja man- hain sankat parmet. Marsinkin raittiustyö maatii taas nykyään entistä enemmän rakkautta ja uhrautumaisuutia. Kieltolaki on meiltä siirtynyt kau- mas — luultamasti mielä Hyryin kin kaumas tulemaisuuteen, ja ne Maratkin, jotka eduskunta myönsi raittiustyön edistämiseksi, omat mieraan mahdin asiaan sekaan- tuessa supistuneet hymin pieniksi. Se on kuin kohtalon imaa meille, jotka jo niin korkealle yritimme lentää. — Mutta olkoonpa kuinka hymänsä. Palkatonta ja kiittämä- töntähän on raittiustyö aina ta- mallisesti ollutkin. Ja siksi kun aika taas erityisesti työhön kutsuu, rientäkööt kaikki juomapahetta in- hoamat kansalaiset joka seudulla yhdessä keskustelemaan ja tuumi- maan keinoista, miten saataisiin raittiusyhdistykset taas koko lin- jalla kahta milkkaampaan toimin- taan. Sillä raitis kansa elää — „ei huku kansa yöhön, joka maloon rynnistää". Edessämme on muutamia päi- wiä sitten ilmestynyt Raittiuden Mtämien muosikertomus. Olemme sen ilmestymistä jännityksellä odot- taneet, sillä mikäpä moisikaan rait- tiusasialle lämmenneelle olla enem- pi mieltäkiinnittämää kuin tutus- tuminen niihin tuloksiin jasaamu- luksiin, joihin raittiuden työmaalla näinä kaikissakin suhteissa niin maikeina aikoina on päästy. Miime muosi on ollut kaikelle- kin Valistustoiminnalle mastoin- käymisten ja maikeuksien muoksi ja erityisesti se on sitä ollut juuri raittiustyölle, sillä lukuunottamatta niitä mastuksia, jotka omat tehneet tyhjiksi raittiusmäen ponnistuksia kansan raitistuttamiseksi lainlaa- dinnan y. m. kautta, on miime muosi taloudellisessa suhteessa ol- lut sangen mastuksellinen. Edus- kunnan myöntämää maltioamun korotusta ei korkeimmassa paikassa 'nahmistettu ja tamallinenkin hal- litukselta luCltU waltioapu myö hästyi niin, ettei sitä sa tu ollen- kaan nostaa kuluneena muonna. Näin ollen jäimät raittiuspiirit ko- konaan marsinaista amustusta maille ja keskushallituksen täytyi .toimia mitä suurimmissa talou- dellisiDsa haikeuksissa. Sitä ilahut- tamampaa on, että Naittiuden Us- tämien järjestö on moinut tällai- set maikeudet kestää. ! Tänään torstaina kokoontumat ( maamme raittiusliikkeen edustajat ' pääkaupunkiimme neumottelemaan ja päättämään mastaisesta toi- ^Minnasta, uusia näköaloja amar- itamaan, manhoja sxlmittämään. Lausumme toimomuksen, että ym? 'päri Suomenniemen kokoontumat 'kansalaiset näillä raittiuspäiivillä moisimat innostua siihen määrin, • ettei he kotiinpalattuaitsa entisiä ' lämpöisemmin mielin kämisimät nostattamaan monin paikoin hy- ^lättyv rajttiusasiaa. näkin muonna on jo kolme Rans- kan lähettilästä matkustanut tääl- tä pois. Ahdellä oli huono rinta, toisessa oli maksatauti, kolmas ei moinut sietää Perän mettä. Jos mielä yksikin Ranskan lähettiläs tulee sairaaksi, panetan hänet heti maltiomankeuteen. Tänään täy- tyy minun siis ottaa mastaan neljäs ja sinä tiedät, Raghib, että mikään ei ole minusta inhoitta- mampaa, kuin tuollainen pitkäme- teinen, juhlallinen mastaanotto. Eihän saa edes haukoillakaan sy dämensä pohjasta, sen kieltää eti- ketti, kuten nuo giaurit sanomat. Sen tähden tahdon, että teet Rans kan kuninkaalle seliväksi katsanto- kantani tässä asiassa. Missä on miekkani ja kauhtanani? Kunpa saisimme tämän typerän jutun pian loppumaan? Sulttaani ei tosin haukotellut maltaistuimella, hän maipni aiman yksinkertaisesti uneen, kun Ranskan lähettiläs saapui ja alkoi lukea ranskalaista puhettaan. Kuinka moi hän maattakaan, että joku täällä ymmärtäisi sitä? Kreimi de Parlenay ei kuitenkaan lakannut esittämästä peninkulman pituista ylistyspuhettaan, maikka sitä ei kukaan ymmärtänyt ei edes kun- nollisesti sekään, jonka piti olla hänelle tulkkina. Kreimi raukalla oli suuri mastus pitkästä mai- pasta, joka taman mukaan oli ri- pustettu hänen hartioilleen, se liu- kui joka hetki alas, mutta hän oli liian simistynyt maltiomies, an- taakseen sen hämmentää itseänsä. Hän oli muhkea ranskalainen aate- lismies, kamaljeeri kiireestä kanta- päähän asti. Hänen takanaan seisoi- mat toiset Ranskan lähetystön jä Yleisiä uutisia. Waltiopäiwäin kokoonkutsuminen. Waltiopäiwät kutsuttanee kokoon syyskuussa »valitsemaan jäseniä w.-dnumaan ja w.-neuwostoou. Suom. Uutistoimiston tekemän tiedusteluun eduskunnan mäliai- kaista kokoonkutsumista koskeman huhun johdosta on Pietarista saapunut mastaus, että korkeim- massa paikassa tehdyn esityksen mukaan kutsutaan Suomen edus- kunta koolle ensi syyskuun 14 pnä ja että yksityisten tietojen mukaan tämä esitys on mahmistettu. Eduskunnan kokoonkntsumisella tarkotettanee armattamasti, että sille annetaan silloin tilaisuus wa- lita 2 jäsentä Wenäjän maltakun- nanneumostoon ja 4 jäsentä mal- takunnan duumaan maitokunnan- neumoston ja -duuman hymäksy- män yleismaltakunnallisen lain mukaan sekä että samalla wah- mistetaan lähemmät määräykset, jotka koskemat sanottujen jäsenten maalin järjestystä. Kenraalikuwernöörin apulaisen todellisen lvaltioueutvoksen Lipskijn nimitys kenraali- kmvernöörin apulai- seksi. Kuten aikaisemmin on mainitu, lähettt kenraalikumernööri senaa- tille tarpeellisiin toimenpiteisiin ryhtymistä marten kirjelmän 9 pmältä kulumaa heinäkuuta (26 miime kesäkuuta) ynnä jäljennök- sen korkeimman omakätisesti allekir- joitetusta, ministerineum oston mt. puheenjohtajan, maltiosihteeri Ko- komtsessin marmentamasta armol- lisesta määräyksestä keisarikunnan johtamalle senaatille, jonka mää- räyksen mukaan H. Keisarillisen senet, kaikki puettuina silkkiin ja samettiin, puuteroitune peruukkei- neen ja tuoksuen hajumesiltä, mut- ta kuitenkin kuten lähettiläskin kää- rittynä suojaamiin maippoihin, sillä sulttaanin edessä ei kukaan uskaltanut näyttäytyä europalai- sessa pumussa. Kun kreimi oli lo- pettanut miimeisen lauseen puhees- taan tuli kreikkalaisen tulkin Agi- rostrorondos Demostheneen muoro, jonka, turkkilaisten mielestä enem- män ihmismäisellä kielellä, piti esittää hallitsijalle, mitä lähettiläs oli sanonut. Hän kumarsi lähetti- läälle ja asettamalla kätensä ot- salleen, rinnalleen ja huulilleen antaen tämän ymmärtää, että hän tahtoi tulkita hänen puheensa paraan kykynsä mukaan, ja niin piti hän sulttaanille puheen, jossa ei ollut ainoatakaan sanaa siitä mitä lähettiläs oli sanonut, ja joka loppui siten että Ranskan kuningas heittäytyi tomuun keisa- rin eteen ja rukoilee hänen ar- moonsa. Sen jälkeen katsoi Raghib pasha parhaaksi herättää sulttaanin kos- ka tämän kuitenkin tuli mastata puheeseen, ja meti häntä siis sopi- masti manttelista. Sulttaani Mus- tasa katsoi ylös unisena ja suut- tuneena ja silitti partaansa liha- malla, ruskealla kädellään. Sen jälkeen tarkasteli hän mäsyneesti Ranskan lähettiläsjoukkoa, mutta yhtäkkiä tuli eloa hänen unisiin silmiinsä. Tulkki oli juuri merran- nut sulttaanin moimaa puuhun, jonka marjosta kaikki maailman maltiaat nöyrästi hakemat suojaa, kun sulttaani äkkiä keskeytti hänen puheensa. — Kreikkalainen, sano minulle. Majesteettinsa 18 pnä miime ku- lumaa kesäkuuta, manhaa lukua on armossa sumainnut nimittää oikeusministeriön neumotteleman komitean jäsenen, ministerineumos- ton maltiosihteerin apulaisen, to- dellisen maltioneumoksen Lipskijn Suomen kenraalikumernöörin apu- laiseksi ylentämällä hänet salaneu- moksekst. Kenraalikumernöörin kirjelmä esiteltiin miime perjantaina senaa- tissa talousosaston kansliasta. Asiaa esiteltäessä lausui esitt?; liiä, mt. kanslisti Max Dittmar, että perustuslain säännösten ja armollisen manisestiy 17 pmältä maausluuta 1826 mukaan tulee Suomen ministerimaltiosthteerin antaa kenraalikumernöörin ja se- naatin tiedoksi ja noudatettamaksi H. Keisarillisen Majesteettinsa ar- molliset Suomea koskemat päätök- set ja'toimenpiteet. Tämän joh- dosta ja koska kenraalikumernöö- rin apulaisen nimitys tänään, joka moimassaolemien Suomen asetus- ten Uuraan on suomalainen wir- kamies, epäilemättä an H. Keisa- rillisen Majesteettinsa Suomea koskema hallintotoimenpide, katsoi esittelijä, että senaatin on alamai- sessa alistuksessaan kiinnitettämä H. Keisarillisen Majesteettinsa huomiota moimassaoleman järjes- tyksen syrjäyttämiseen, joka mami- tussa tarkotuksessa on tapahtunut, sekä samalla tämän ohessa anot- tama, että H. Keisarillinen Ma- jesteettinsa sumaitsisi, samalla kun hau antaa armollisen amoimen kirjeen todelliselle maltioneumokselle Lipskille, jättäisi päätöksensä pu- heenaolemassa kenraalikumernöö- rin apulaisen nimityksessä moi- massa oleman lain mukaan nti- nisterimaltiosihteerin kautta ken- raalikumernöörille ja senaatille il- moitettamaksi.' Senaatti silvuuttqq huomau tukset. Senaatti ei kuitenkaan tehnyt mitään päätöstä alistuksesta. Ni- mitys julkaistanee Suomen miral- sissa lehdissä. Wt. prokuraattori oli estetty ole- inasta läsnä esittelyssä. Hän moi kuitenkin niin pian kuin on saa- nut asiakirjoista osan, antaa lau- suntonsa pöytäkirjaan. Nyt tapahtuneessa kenraaliku mernöörin apulaisen nimityksessä on noudatettu 26 pnä (13) maa- liskuuta m. 1903 annettua ase- tusta, joka koskee Suomen ken- raalikumeruöörin ja hänen apulai- sensa johtosääntöä. Asetus on kui- tenkin kumottu marraskuun mani- sestilla. Koska nimitys on tapahtunut laillisia muotoja syrjäyttämällä, ei nimitetylle anneta mitään mal- takirjaa, joten hän mapautuu suo- rittamasta siitä lunastusta, joka tässä tapauksessa nousee main 3,400 mkaan. Tullilaitoksen rakennukset. Senaatti on erinäistä tullilaitot- sen rakennusten korjaustöitä mar- ten myöntänyt 13,158 mk. 32 p. Kouluylihallitus. Kouluylihallituksen kansakoulu- osaston m. t. sihteeriksi on senaatti määrännyt apulaissihteerin, lakit, kand. K. A. Castrenin ja samalla myöntänyt 378 mkn 50 p:n kuu- kautisen määrärahan hänen palk- kaamiseksensa. yhdysrata. Hallituksen sanansaattajassa on julkaistu maltakunnanduuman ja -neumoston hymäksymä laki 2,572,090 ruplan myöntämisestä Neman sillan rakentamiseen ja mää- räys, että näistä rahoista on heti maksettama siihen tarkotukseen 300,000 ruplan suuruinen erä. Joensuusta ja likitienoolta. R akennuspiirnstnks et. Piirustukset Joensuun kaupun- kiin Ranta- ja Malmikatujen kul- maan rakennettamalle pakkalm.one- rakennukselle ja sÄ^.naan 'tehtä- malle ^25)ärakatokselle on läänin kumernööri noudatettamiksi mah- mistanut. kolera tarkastukset Joensuuhun Pietarista tulemilla kimoilla alotettiin täällä taas miime maanantaina. Tarkastus- lääkärinä on kaupunginlääkäri. Wirkawapautta on tohtori O. A. Kososelle myön- netty kaupunginlääkärin toimesta heinäk. 26 pstä kuukaudeksi ja sijaiseksi määrätty lääket. kand. 'T. Salo. , Venäläisiä , moottoritorpedoja saapui numerot ( 4, 5 ja G miime tiistaina keski- 'päimällä kaupunkimme satamaan, j Matka Pielisjärmelle lienee kes- jkeytynyt siksi kuin luotsihallituk- .selta saadaan merikortit Pielisen mefistöstä. " Joen suun kauppapaltvelija- yhdistys aikoo taas toimeenpanna kauppa- apulaisille iltakoulun. Niitä, jot- ka tähän kouluun aikomat, on ke- hotettu ennen elok. 10 päimää ilmoittautumaan yhdistyksen pu- heenjohtajalle, kauppias I. Hak- karaiselle. Koulu alkaa, jos mä- hintään 20 osanottajaa ilmoittau- tuu. Phdistyksm johtokunta on suunnitellut, että koulu kestäisi 6 kuukautta. Oppiaineina olisi kir- janpito, kauppakirjemaiyto, suo- menkieli, laskento, kauppaoppi ja ruotsinkieli, tunti kutakin ainetta eli yhteensä kuusi tuntia mii- kossa. Suomen teollisuudenharjoitta- jäin I.t:unessa yleisessä ko- kouksessa, joka alkoi t. k. 25 p. Oulussa, oli 95 edustajaa. Joensuun käsi- työ- ja tehdasyhdistyksen puolesta ottimat osaa herrat A. I. Hon- kanen, K. W. Kolehmainen, D. Piispanen ja I. Mäistö. Ko- kouksen puheenjohtajana toimi kunnallisneumos M. von Wright Helsingistä ja marapuheenjohta- jina kultaseppä Iisakki Saha Po- rista ja isännöitsijä G. S. Astren Oulusta.' Ulkoilmakonsertti. Ilosaarella antaa Musiikkiyhdis- tyksen tormisoittokunta tänä iltana kello kahdeksannen mapaakon- sertin. Sateen sattuessa siirretään konsertti perjantai-illaksi. Ohjel- mia ä 5 penniä saatamana saa relle menemällä sillalla. T anssinäytännvn antaa Hilja Liiman Jlosaa- ren teatteritalolla ensi maanan- taina elok. 1 p. klo 8 ip. hra Aku Käyhkön ja rma Jna Pulk- kisen suosiollisella amustuksella. Pääsylippuja on saatamana Roh- doskaupasta. kuka on tuo tummasilmäinen poika ruusunpunaisessa pumussa? Hän seisoo tuolla mähän erillään Rans- kan lähettilään muusta seurasta. Kreimi de Parthenay säpsähti. Kreikkalainen kosketti taasen ot- saansa, huuliansa ja rintaansa, oikaisi itsensä ja kääntyen kreimiin kysyi häneltä: — Kaikkein armollisin herrani sumaitsee kysyä sinun seuralaisis- tasi. Hänen ylhäisyytensä haluaa tietää, kuka on tuo merkillinen nuorukainen kuninkaasi lähetys- tössä. Kreimi tuli leimuaman punai- seksi. Hän purasi huuleensa ja mas- tasi: — Sano korkealle herrallesi, että hän on kirjurini ja uskottuni. Sulttaani raimostui tästä mas- tauksesta. — Kuule, kreikkalainen, sano tuolle giaurille, että älköön hän uskaltakokaaan tehdä pilaa minus- ta. Tämä kirjuri ei ole mikään kirjuri! Kellä miehellä olisi tuol- lainen jalla? Tämä nuori poika on nainen. Kreimi sanoi nyt sujumalla tur- kinkielellä: — Teidän Majesteettinne! Tie- dän, että etiketti kieltää minua puhumasta teille ilman tulkkia, maikkakin ymmärrän ja puhun kieltänne. Nyt ei kuitenkaan ole enää kysymys maltiotoimista, maan yksityisasioista. Tämä nuori nainen on puolisoni, kreimitär Maude. Tiedätte mahtama sulttaani, että urhoollisinkaan mies ei moita nai- sen uteliaisuutta, maikka hän kai- ken muun moittaisikin. Puolisoni tahtoi kerran nähdä teidät ja lois- ton homissanne. Tehdäkseen sen Karhut jo kaupungin metsässä. Eilispäimänä kun muutamia marjan kerääjiä oli Linnunlahden metsässä marjoja poimimassa, tuli suurenlainen karhuukönikkä heitä mastaan. Karhu nousi kahdelle jalalle, löi kahta kämmentä ja huusi: „hu heijaa". Marjamiehet rupesimat huutamaan minkä kur kusta pääsi, eimätkä yrittäneet pääs- tä pois paikaltaan suuresta säi- käyksestä. Mutta nalle ei säikäh^ tänyt, maan tarttui erästä marja- miestä kahden puolen kormista ja Miskasi noin 7 metrin päähän lahonneen puun juurelle. Toisel mahdolliseksi, pukeutui hän kirju rikseni ja — Sinun ei tarmitse jatkaa, huu- dahti sulttaani harmistuneena, sa- no maan suoraan, että olette pitä- neet minua narrinanne. Mutta sellainen pilanteko ei ole sallittua muukalaisille maltakunnassani, her- ra. Kirjuri ei enää moi jättää pa lätsiäni. Hän on itse ratkaissut kohtalonsa! Jokainen nainen, joka astuu linnaani, on minun, niin kuuluu laki. Kreimi de Parthenay oli tart tumaisillaan miekkaansa, mutta muisti, että se oli otettu häneltä pois ennen mastaanottoa, koska kukaan ei saa asestettuna astua sulttaanin eteen. Kreimitär Maude hiipi puolisonsa luokse, hän käsitti kyllä tarkoituksen, maikkakaan ei ymmärtänyt sanoja. —J Älä hylkää minua, rukoili hän, älä hylkää minua. — Herra, jatkoi sulttaani, toi- mon ettette käsitä määrin mieras^ maraisuuttani. Sinun puolisosi, kirjuri, tosin jää tänne, se onniin, mutta sillä moit malita itsellesi maastani tai palatsistani hänen sijaansa sen, mikä sinua eniten miellyttää. Kreimi tointui ja mastasi ke myesti hymyillen: — Olen ritari, sire, enkä mi- kään rihkamakauppias. Puolisoni olen malloittallut enkä siis moi myydä häntä. Mutta meillä rans- kalaisilla on tapana, että kamal- jeerit maihettamat toistensa kanssa milloin mitäkiil, joskus puolisoita- kin. liskomaisten hallitsija on myös kamaljeeri. Hymä, Teidän Majes- teettinne, olen malmis maihetta- maan kreimitär Mauden, mutta ta marjamieheltä steppasi marja- asttan ja jöi marjat suuhunsa antot tyhjän astian takaisin. Tätä rytäkkää kesti noin tunnin ajan. Mielä lopuksi otti nalle nama marjamiehet kainaloonsa ja toytyyttl heitä pienelle Siilaiselle astl, Mssa komasti säikähti some- i a heitti marjamiehet kainalostaan. Näille ..mapaan ' saajille ei tullut muuta mammaa, kun toiselta korma ru- tistui puun runkoon ja toiselta imi nalle sormet ihan tyngäksi. Karhua ajettiin takaa suurelle Sii- laiselle, mutta siellä häipyi Pilkon nurmille. Luultamasti takaa-ajoa kestää koko mätäkuun ajan. Poliisikonstaapelit uima- kouluun. Kaikkialla muualla, missä main uimakoulu toimii, omat poliisi- konstaapelit innostuneimpia ui- maoppilaita. Aiuualla jo täysin tajutaan, että poliisikonstaapelin, jos kenen, on ehdottomasti omattama uimataito ja myöskin tarkat tiedot niistä liikkeistä, jot- ka omat aiman tarpeelliset tuntea, jos mieli helposti irtaantua huk- kuman lujista puristuksista sekä myöskin täydellisesti tuntea eri- laiset liikkeet ja uimatamat. jotta hukkuma moidaan pian ja mar- masti kuljettaa maihin. Muualla poliisilaitos näin kesäisin mää- rääkin uimataitosia poliiseja kul- jeskelemaan pitkin rantamia, jotta he moisimat hukkumatapauksen sattuessa toimia ensimäisinä amus- tajoina hukkuman pelastustyössä ja henkiin herättämisessä. Niin muualla, toisin täällä. — Täällä poliisit näkymät parittain käme- lemän pitkin katuja tai istumat puistikossa puitten siimeksessä. Äikö tosiaankin olisi syytä tehdä tässä pienenlainen parannus? — Minun luullakseni moisimat po- liisit ..passissa" ollessaan kämellä yksin. Wai onko se tosiaankin tarpeellista, että poliisilaitos kus- tantaa heille toisen poliisin seu- raksi? Eiköhän olisi miisaampaa, jos nämä ..seuram.iehet ' kustan- nettaisiiil uimakouluun. — Sa- maten myöskin ne poliisit, jotka nyt niin nlielellään miihtymät marjostoissa, määrättäisiin käme- lemään pitkin milkasliikkeisiä ran- tamia. Tuottaisikohan tällainen muutos täkäläisille poliisikonstaa- peleille liikaa rasitusta? M. Surkea loppu siitosoriille. Keski-Karjalan hemosy^tämäin siitosori Hurra, joka on tämän kalenterimuoden ollut Mulon Ran- taiassa maanmilj. Makkosen hoi dossa, oli maanantaina maljas tettu heinäpellolla hemosharaman eteen, pääsi karkuun ja juoksi sa- malla pellolla niittokonetta metä- mien toisten hemosten kimppuun. Mutta silloin niittokoneen terä leik- kasi ..Hurraita" toisen takajalan aiman poikki. Kutsuttiin paikalle eläinlääkäri, joka määräsi onnetto- man oriin ammuttamaksi päimiltä pois. kaikkien niiden henkilöiden puoleen, jotka harrastamat tilattoman mäes- tön asiaa, kehotuksella kuntakokouk- sissa herättämään kysymystä tar- peellisten marojen lainaamisesta luottolaitoksista ja yksityisiltä hen- kilöiltä, joilla maroilla käytäisiin kokonaisten maatilojen ostamiseen tilattomia marten. Tätä nykyä on runsaasti maa- tiloja myytämänä useimmassa kunnassa ja saadaan näitä maro- maisuutta noudattamalla ostaa siksi kohtuhinnoilla, että 6 prosen- tin rahoja käyttämällä moidaan saamnttaa hymiä tuloksia. Kokemus on osottanut, että kun- nllle luuria kartanoja ostaessa ja palstoittaessa koituu armeluttamia maikeuksia, jonka muoksi olisi suo- että kunnat etupäässä pyr- klsimat keskikokoisiin ja pienempiin talochm kapksi. Taloa ostaessa ja tulisi kunnan etu- paasaa huomata: l.o) että tilalla asumilta torp- pareilta ja muilta maanmuokraa- jilta ennen kaupan tekoa otettai- siin sitoumus siitä, että he luopu-' mat kaikista muokraoikeuksistaan. 2:o) että jakokoniissiooniiil ma- littaisiin tositt)kenemiä henkilöitä, joille myönnettäisiin riittämä palk- kio. 8 :0) että maanmittarin kanssa sopimusta tehtäessä mainittaisiin aika, koska jakotoimituksen tulee olla loppuunsuoritettu, ja kormaus- maatimus jakotoimituksen myö- hästymisestä. 4:o) että tilaa jakaessa suurin osa metsämaata erotettaisiin yh- teismetsäksi ja yhteislaitumeksi, jo- hon ainoastaan manttaaliin pan- liut pikkutilat saisimat osaa mant- taalinsa suuruuden mukaan. ö:o) että uutispikkutalot asetet- täisiin 38 muoden muokra-ajalle siten, että muokraaja, mikäli lai- nanehdot sitä myötenantamat, ensi 10 muonna maksaisi mnosittain ainoastaan määrätyn koron talon- sa hinnalle ja tämän jälkeen 28 muoden aikana paitsi tämän ko-' ron, muosittain 2 pros. pääoman lyhennykseksi. 38 muoden kuluttua saisi muokraaja talonsa mastaan- ottaa melattomana täydellä omis- tusoikeudella, 6:o) että tilattomilta muokraa- jiksi hymäksyttäessä maadittaistin jonknnmerran, ainakin 600 mkn omaisuus. Ei mikään estäne niitä kuntia, joilla _ on tilattoman mäestön lai- nakassa olemassa, asettamasta muualta saatua lainaa tämän hoitokunnan hoidettamaksi. Luon- nollisesti tulee kirjanpidossa mal- tion ja muut lainat tarkoin pitää toisistaan erillään. Olen malmis kuntia tämän ta- paisissa yrityksissä opastamaan. Helsingissä 22 p:nä heinäkuuta 1910. Waltion asutustarkastaja. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Kunnat ripeiimpäiin toimintaan tilattoman mäestön maan- hankkimiseksi. Sen johdosta, että tilattoman mäestön lainarahaston koko pää- oma on uloslainattu, eikä ole tie- toa siitä, milloin tähän rahastoon saadaan lisämaroja, rohkenee alle- kirjoittanut tämän kautta kääntyä CO aa' s» i aS' »3 C/3 O S*?" as Qs" CO M OS 6/9 I C*3> ©3" sijaan malitsen itselleni palatsin naisista sen, jolle tämä pieni ruu- sunpunainen kenkä sopii. Leikki näytti miellyttämän sult- taani Mustasaa. — Puhut hymin ranskalainen ja minä pidän miisaista, iloisista ihmisistä. Mene nyt rauhaan puo- lisosi kanssa, mutta pikku kengät jääkööt tänne, illalla saat ne ta- kaisin. Kreimi kuiskasi muutamia sa- noja puolisonsa kormaan, mutta kreimitär katsoi mamisten ja kyy- neleet silmissä häneen: — Leon, tämä pila surmaa meidät! Kreimi nauroi iloisesti. — Onko sydämeni malittu to- della siksi mähän turhamainen, sanoi hän, moidakseen luulla maan päällä löytymän mielä yhden nai- sen, jolla olisi yhtä pienet jalat kuin hänellä? Sinä iltana metäytyi sulttaani aikaisin haaremiinsa. Heittäydyt- tyään diivaanille, meti hän maip- pansa alta parin pieniä, ruusun punaisia, hopealla kirjailtuja ken- kiä. — Tänä iltana, hymät naiset, tulee meillä olemaan hauskaa, sa noi hän. Tahdon, että tanssi „Ku- koistama lilja" on tanssittama minulle näissä kengissä. Neljä sataa korallihuulta hy myili noille punaisille kengille, mutta olikin paljon helpompaa hymyillä, kuin metää niitä jal- kaansa. Georgian maaleat tyttäret koettimat pakottaa kapeat jalkansa noihin pieniin kenkiin. Ztubian tummat kaunottaret tekimät sama- tm — mutta turhaan. Papisto. Lappeen—Lappeenrannan kirkko- herranmirkaa omat nyt päätty- neellä hakemusajalla hakeneet: Hausjärmen kirkkoherra teot. kand. A. W. Mnren, Uudenkirkon (Wiip. l.) kirkkoherra, sotaromasti A. Löim- roth, Joroisten kirkkoherra, filos. maist. A. W. Stahlhainmar, Ala- joen kirkkoherra I. Pohjanen, K o n- ti o lahden kirkkoherra H. Piip- ponen ja Säkylän kirkkoherra P. Korhonen. Kansakoulut. Mattisenlahden kansakoulun opet- tajattareksi Liperissä on miime o" sunnuntaina 11 hakijasta malittu *^5* opettajatar neiti Laina Elisabet Kimilinna (Borg) Sortamalasta. ^ Kuusjärmen kirkonkylän kansa- S koulun opettajaksi on malittu kan- 3 sakoulunopettaja Anselm Suomela. Komeron Herajärmen kansakou- luit opettajaksi on malittu kansa- g/9 koulunopettaja Herman Niskanen. Sulttaani rypisti otsaansa. — Mitä näen? Onko kaikilla maimoillani liian suuret jalat? Eikö kukaan moi tanssia ..kukois- tamaa liljaa" näissä pienissä ken- gissä? Alutta sinä, rakkaani, Ba- hargyl, haaremin helmi, nyrpisti grailaatin punaiset huulensa hal- meksimaan hymyyn, puri harmis- tuneena pienet, terämät hampaail- sa yhteen ja huusi sitten silmän- räpäyksen epäilyn jälkeen neekeri- orjattarelle: — Uarda, tuo minulle kengät! Sitten hän nousi, heilautti Heli- semää tamburiiniansa ja pisti pie- nen pienet jalkansa niin helposti kreimitär Mauden kenkiin, kuin olisi hän aina niitä käyttänyt. Ja niin tailssi hän liljatanssin ylpeän notkeasti, mutta synkän suloisena. Sulttaani katseli häneen ihaillen ja uneksien, ja kun tanssi oli lop- punut, suuteli hän hänen granaa- tin punasia huuliaan ja sanoi: — Sinua en maihda edes kaik- kiinkaan maailman ranskattariin! Päimä sen jälkeen sai kreimi de Panthenay puolisonsa kengät ta- kaisin — se tahtoo sanoa ainoas- taan toisen, mutta sen täynnä ja- lokimiä ja mieressä oli pieni kirje, joka sisälsi ainoastaan seuraamat sanat: „— Olen laskenut oikein, rans- kalainen, puolisollasi on maailman pieinmmät jalat." Kreimi hymyili. Olihan hän aamistanut, että hänen petoksensa yhdellä tai toisella tamalla täytyi tuottaa hänelle moiton. B ta v- < v- -i v- Ui o" CO 9» v- ? S M ■ O 3' s S S 4