lorstÄlm kesäkuun 2 p:nä 8^I^XUki7^ kt:o K0 — 1310 /'/SK/F Kuvaavaa. Täkäläiseen Björneborgs Tidnin- giin kirjoittaa hymin ahkeraan mal- Uopäimäkirjeitä joku ruotsinmielinen kansanedustoja. Hän pitää luonnol lisesti melmollisuutenaan joka kirjees sään antaa jonkun letkaukscn «Van hasuomalaisille". (Nimitys «suometta- relaiset" näyttää wiime aikoina saa neen Väistyä). Miime kirjeessään hän tekee selkoa m. m. oppimelmolli- suuslain käsittelystä maltiopäimillä. Hän siinä mainitsee kuinka suuria uhrauksia tämän uuden lain toteutta minen tulee kansallemme tuottamaan. Mutta hän pitää näitä uhrauksia nzälttämättominö, sillä «konsa, jolla on yleinen ja yhtäläinen äänioikeus, on welwollinen pitämään duolta hy- mäStä kansanopetuksesta, joka käsit tää kaikki lapset". Ainoat, jotka ei- wät käsitä yleisen kansanopetuksen tarpeellisuutta eimätkä ole malmiit noihin uhrauksiin, ow!-t — «manha- suomalaiset". He, jotka aikaisemmin omat lämpimästi kannattaneet tätä ehdotusta, »vastustamat sitä nyt. He syyttömät maltiollifia oloja, mutta oikeastaan nuo maltiolliset syyt lie- »emätkin taloudellista laatua, maikkei sitä tahdota tunnustaa. Siinäpä nyt kerrankin totuus tuli ilmi: «Smenska solkpartiet" on wal- mis mibin uhrauksiin tahansa koko kansan simistämiseksi, mutta suomet- tarelaiset mälittämät miisi kansan si- mistystarpeiSta, kunhan ei heidän tarivilse kukkaroonsa koskea." Mutta muutamia rimejä alempana kirjoittaja ajattelemattomassa amomie- lisyydessään lisää: «Ei kukaan tällä hetkellä usko, että laki tulisi hymäk- sqtqksi, sillä omathan mzltakunnan- edut ensi sijassa huomioon otettamat Suomen maltiomaroihin nähden — Aivomielisemmin kai ei moi sanoa, että tuo uhrautuma, suuremmoinen kansanmalistusharrastus ei olekaan mitään muuta kuin — taktiikkaa. Mitä enemmän päätetään uhrata tä män kansamme elinehdon hymäksi, sitä kauniimmalta näyttää ja — sitä »varmempaa on, että koko ehdotus on kuolleena syntynyt. Uskotaan war- masti menäläisen wirkawallan pitä män huolta siitä, ettei koko asiasta tule mitään. Sentähdsn ei mitenkään somi suostua semmoisiin ehdotuksiin, j?tka olisimat mahdolliset sacda toi meen ja jotka merkisisimät edistystä, jos kohta eimät kaikkia toimelta täyt täisikään, sillä silloin todelliset uhra ukset tulisimat kysymykseen. Tämmöistä se on nykyisen edus kunnan taktiikka hymin suureksi osaksi. Basilius. — Sotaväen fijoituS Pieta- rin—Pori» y. ». ratavarsille. D^g. Nyheterin pietarilainen kirjeen- maihtaja sähköttää lehdelleen kysy myksen oleman Vireillä sotamäen sijoittamisesta Pietarin—Helsingin— Turun—Porin radan marsille. Tä män tiedon on katsottama oleman yhteydessä iviidennen menäläisen armeijakunnan siirtämisen kanssa Saksan rajalta P etarin—Helsingin radalle. Ranskalaiset sanomalehdet, erittäinkin Le Temps, omat huolis saan näistä toimenpiteistä, jotka omat ristiriidassa ranskalaiS-menäläisen sotilassopimuksen kanssa. Menäjä sitävastoin metkaa Välttämättömyy- teen paremmin suojella Pietaria, kun laimaSto on heikko ja Suomi epä- luotettama. — We«äläiSte» ja suoma- laisten oikeuksien yytäläistyt- tämiueu. Retsh ilmoittaa marmois- ta lähteistä saaneensa tietää, että Menäjän hallitus aikoo ensi syksynä jättää duumalle uudessa yleisessä lainsäädännöllisessä järjestyksessä mal- m stamansa lakiehdotuksen Venäläis ten ja suomalaistea oikeuksien yhtä- läistyttämisestä Suomessa, — Tyttöjen ammattiko»!»» talousosastoa pistäysin miime tiistaina katsomassa. Osaston opet tajatar sangen hymZntahtoisesti näyt- teli minulle huoneet ja opetusmälineet sekä selitteli niiden käyttöä ja osaston työskentelyt Opetuksen tarkoitus perinä omat olleet: saattaa opvilaat kykenemiksi malmistamaan yksinker taisia kotiruokia, maukkaita ja halpo ja sekä sitä marten laskemaan aterian hinnat, ja totuttaa heidät järjestyk seen. siisteyteen ja huolellisuuteen. Tarkoitusperien saamuttamiseksi omat opvilaat olleet jakaantuneina perhe kuntiin, joiden emäntinä kukin wuo- rostaan on ollut saaden silloin käydä ostoksilla ja mastata perheen elä män moninaisten asiain säännölli sestä kulusta. Erittäin tärkeänä on videtty, että emännät pystyisivät laskemaan aterian hinnat tarkoin ja siten panemaan suun säkkiä myöten. Osaston käytettämänä on ollut keit tiö. leipomo ja mankeli «rpeellisine Välineineen. Miime tiistaina 11—3 päimällä oli yleisöllä tilaisuus tutustua ammat tikoulun talousosaston työn tuloksiin i i työskentelyyn. Silloin nim. oli ruokasalissa vöytä katettuna ja oppi laat täydessä toimessa ruokia ja leimoksia malmistaen. Pöytä notkui »valmisteiden runsaudesta ja onnelli sinta oli, että saapuneita kuokkamie- raita ystämällisesti kehoitettiin ruokia maistelemaan. Sitä kehoitusta ker naasti noudatettiin ja tyytyväisiä oltiin sekä yksimielisiä siitä, että talo- usosaSton oppilaat olimat todella huomattamasti oppineet hymän ruoan laittamisen ja kunnollisen kodin hoi don suuriarmoista, mutta usealle salattua taitoa. Kuokkarvieras. ^ Epähuomiossako lie «Sa takunnan Sanomain" miime nume roon päässyt pujahtamaan Porin Saaristolaispurjehdusseuran oikea nimi. Tähän asti sitä on nimitetty suomettarelaisten purjehdusseuraksi". Mistähän syystä nyt on tultu lail- lisuuteen. . . .... Laillisten monen vstämS. on maailmankuulu lääkärien lämpimästi suosittama wabwistawa ramintoame lap sille ja sairaille henkilöille. Myydään apteekeissa ja rohdoskaupoissa. — MirkiStäVää sadetta on saatu eilen ja toiSsopäimänä. Sade olikin jo mälttämättömän tarpeellista, kasmit kun monin paikoin alkoimat lakastua. — Avioliittoon vihittiin ei- len Pomarkussa maanmiljelijäntytär Sandra Mikkola ja maanmiljelijä Juho Ranta Rossi. — Eilisillä» poStijuna myö- hästyi yli tunnin. MM»» j» lÄSs. — Tekeillä olevaa oppikir- jallisuutta. Werner Söderström Osakeyhtiön kustannuksella iimeZtn- mät syksyksi seuraamat uudet oppi kirjat: Raamatullinen lukukir- j a ylempiä kouluja marten, toimitta neet prosessori Arthur Hjelt ja nor maalilyseon rehtori Paamo Mirkku- nen, kielellisesti tarkaZtanut tohtori E. A. Tunkelo. Koulun eläinoppi, ylempiä kouluja marten kirjoittanut normaali- lyseon lehtori K. E. Kimirilko. Kirja »varustetaan muutamilla kymmenillä märitauluilla sekä sadoilla tekstiku- millä. Historian oppikirja ylem piä kouluja marten. Suureksi osaksi silvistyShistoriaan perustaen kirjoit tanut tohtori K. O. Lindeqvist. Syk syksi ilmestyy Manha- ja Keskiaika, kumpikin erikseen. Molemmat wa- rustetaan Värillisillä kartoilla. Maantieteen oppikirja ylempiä kouluja marten, kirjoittanut seminaarinlehtori A. Jotuni. Kirja tulee runsaasti kuwitettawakst. Saksankielen alkeiskirja (Deutsches Lehrbuch), kirjoittanut rea- tilyseon lehtori Solmu Nyström, toi nen, pysymään muotoonsa korjattu painos. Fysikaalisia esimerkkejä ylempiä kouluja marten, toimittanut lehtori H. Koskinen. Laskuoppi seminaareja marten, kirjoittanut kauppaopiston johtaja Nestor Ojala. Sama tekijä julkci- see Kansakoulun laskuoppinsa rinnalle melkoista sisällySrikkaamman Kansa koulun laskuopin n:o 2. Luonnonopin oppikirja realioppilaitosten keskiluokkia Varten, tohtori I. A. Rosenqmistin kirjoitta ma, sisältää sysikan, kemian ja täh titieteen alkeita. Kansakoulun kartasto, kansakoulunopettajain amulla toimit tanut ylioviston dosentti Jimari Lei- rviskä. Kartasto on alusta asti suunniteltu Suomen koulujen tarpeita Varten ja painetaan kotimaassa. Kansakoulun runokirja, kansanopistonjohtaja O. M. Sirkan toimittama, julaistaan entisten lop puneiden runokirjain »vastineeksi. Mänrikki Stoolin tari nat, O. Mannisen suomentamina, ilmestymät koulupainoksena. Suomen nuo ri s on laul u- tirjasta painetaan uvtta pai nosta, joka tulee olemaan laajin yksi ääninen laulukirja. Sen toimittami seen ottamat osaa tohtori I. Krohn ja lehtori A. Törnudd. Noin 80 uutta alkuperäistä säwellystä on saa tu suomalaisilta säveltäjiltä. Maamiehen rakennus opin maanmiljelyskouluja marten julkaisee arkkitehti R. Helin^ joka on muosikausia tehnyt walnnstustöitä sitä marten. Kemian oppikirjan maan- mihelyslouluja marten julkaise ivat maisteri I F. Suninen ja lehtori K. Ruhnen. — Useita maitakin maanmiljelykoulujen oppikirjoja ilmes tynee syksyksi. Uusia painoksia ilmestyy K. E. Kimirikon KaSmiopiStZ, Axel Rosendahlin Ranskankielen oppikir jasta, useista kansakoulun oppikir joista, Alli Nissisen Lasten lukukir jasta, Anna Olsonin kummastakin keittokirjasta y. m. — U»tta kirjallis»»tta. Suo malaisen Kustannus-o.y. Kansan kus tannuksella on maSt ikään ilmestynyt 2:nen nide Swen Hedinin Trans Himalaja, maksaa 5 mk. 75 p, sidottuna 6 mk. 75 p. Koko teoS saadaan korukansissa yhtenä ni teenä 12 mkalla 75 p:llä. Tämä laaja julkaisu, jonka toistasataa kumaa ja karttaa on painettu Leipzigissä, on marsin hsuska tietokirja, joka ei saisi vuuttua ainoastakaan kirjastosta. Teos on yleistajuinen selonteko He dinin miimeksi, mm. 1907—8. teke mästä Tibetin-matkosta. Neljä halli tusta — Englanti, Intia, Kiina, Ti- bet — ehkäisi häntä mäkisin, ja kui- tenkin tunkeutui lannistumaton ret keilijä kielletyn maan ihan tuntemat- tomiin osiin, taistellen yhtä paljon luonnon asettamia Vaikeuksia kuin ahdistajiensa juonia VaStaan. Näillä vujahteluillaan hän m. m. määritteli Transhimalajaksi nimittämänsä ma- jesteetillisen Vuoriston, löysi maltai- sen Brahmaputran ja pyhän Jnduk- sen lähteet, tutki Manasaromar-jär- men ja pvhän Kailas-muoren tienoot ja poisti Tiketin kartoilla olleen wal- kean täplän. Hän menetti kaksi ka- romaania sekä uskollisen karavaani- johtajansa, joutuen seikkailusta toi seen, joten «TranShimalaja" on jän- nittämä teoS, samalla kun se sisältää mielenkiintoisia luonnonkuvauksia ja tärkeitä tietoja tibetiläiseStä kansasta ja lomalaisesta pappiSsSädystä. Se on hymää kesälukemista. I-szisi-LuoillgstZ. — Meijerien lai»at. Senaatti on myöntänyt Kullaan osuusmeijeri- nimiselle osuuskunnalle 20,000 mar kan suuruisen luinan. — Os»»tta 1SV8 vuoden paloviiuaverosta Ikaalisten kih- lakunnalle jaetusta 7,014 mkaSta 51 p:stä, tulee Ikaalisten kunnan osalle 1,653 mk. 68 p., Jämijärmen kun nalle 490 mk. 26 p., Parkanon kun nalle 1,047 mk. 38 p.. Kankaanpään kunnalle 1,200 mk. 38 p., Karmian kunnalle 558 mk. 36 p., Honkajoen kunnalle 468 mk. 86 p., Hämeenky rön kunnalle 1,181 mk. 48 p, Vil jakkalan kunnalle 378 mk. 68 p. ja Ikaalisten kauppalalle 35 mk. 43 p. — Wahvistett» kuutakoko uksen päätts. Läänin kumernööri on Vohmistanut Miljakkalan kunta- kokouksen 28 p:nä miime helmi!, teke män päätöksen 10,000 markan suu ruisen ivaltiolainan ottamisesta kan sakoulutalon rakentamista marten Perämaan koulupiiriin. — TuunustuS ed»Sk«»»alle. Alastarolla pidettiin w. k. 29 p:nä kansalaiskokous, jossa tehtiin seuraa wa päätös: Alastarolla kokoontunut kansalais kokous, johon ottaa osaa kansalaisia kaikista eri puolueista, lausuu täten kiitollisen tunnustuksensa ja hywäksy misensä eduskunnalle sen yksimieli sestä esiintymisestä maltakunnanlain säädäntöasiassa. Samalla kokous ei moi olla esiintuomasta huoltaan niistä ikämistä seurauksista, joita isänmaallemme tuottaisimat toteutet- tuina kaikki ne, maamme oikeuksia loukkaamat suunnitelmat, joita Venä läiseltä taholta laaditaan ja toimom- me sen takia, että Menäjän hallitus, tietäessään koko Suomen kansan yhtä järkkymättömästi pitämän kiinni perustuslaistaan ja oikeuksistaan, kuin sen eduskuntakin, ei antaisi mä- kimsllan käydä oikeuden edellä. — U. A. ^ Kansallismielisen nuoriso liiton kesäjuhlat Kokemäellä. R uman Karhua edustamaan Koke mäen juhlilla pidettämissä liittojen urheilukilpailuissa on malittu hrat L> Tarkula, E. Setälä, T, Malanne j? K. Kallio. — L.-S:i. ^ Maanioiljelijäiu »lko- maamatka. Satakunnan maan- miljelijäin toimeenpanemat retkeilyt ulkomaille alkamat ensi sunnuntaina kesäk. 5 p:nä, jolloin höyrylnmolla Ochonna lähdetZän Turusta Tukhol maan. Retkeen ottaa osaa kaikkiaan 32 henk.löä, j vi^la suurin osa Porin 'endun mzanmiljelijöitä. R-tkeilijät kokoontumat laumantai -iltana Tu russa Lempi-ramintolaan. Retkeilyyn on saatu erittäin hy^iä ohjelma. M. m. on kainiitt kaimos- ten asiomies Pohjoismaita marten ilmoittanut eUä retkeilijät saamat tutustua kainiittikaimoksiin. S.imal- lLinen kutsu on saapunut Tr.angen tur:oepehkutehkista. Tanskan retkei lyn ohjelman on »valmistanut Tans kan kuninkaallisen talousseuran sih- teer>. Paluumatka tapahtuu Stettinin kautta Helsinkiin. — Orismala» «aamiestal- tvik«rssie» päättäjäisissä saimat päästötcdi^tulsen m. m. Wiljo Jaak kola Säkylästä ja Eero Knuutti Tyrmäältä. — Ranma» yhteislyseo» mii denneltä luokalta omat m. m. Aina Aleksandra Aar nen ja Elsa Maria Ryti Huittisista sekä H'lja Milhel- mina Wal!e:»>us Eurajoelta saaneet päästötodistuksen. — Muistolahja. Rehtori I. S. Suomalaiselle, lok^ ensi lukumuo- den alusta siirtyy Kajaonin yhteis lukion rehtoriksi, lahjoitti Rauman yhteislukion tomerikunta miime lau- mantaina erittäin sirotekoisen metalli sen kukkcjalustimen kukkineen kiitolli suuden osoitukseksi. Kukkajalustimen lareunaan on kaiherrettu omistus- kirioitulsenz sana!: «Rehtori I. S. Suomalaiselle ki-toll-suudell'-. Rzuman ybteislyseon tomerikunta R^uma 1910". - L.-S. Kokemäki. Monet eri koulut pitäjässämme omat t^os kesän ojaksi keskeyttäneet toimintansa ja muositutkinnot on niissä pidetty. Lienee siis paikallaan niistä mähäsen kertoa. Maamieskoulun päättäjäiset c limat jo toukokuun alkupäiminä. Koulun päätöstilaisuudessa oppilai den pitämät esitelmät maanmiljelyk- sen ja karjanhoidon eri puolilta oli mat omiansa osoittamaan koulun mirkeä ä ja perusteellista työtapaa. Mahinko maan, että niin perin pieni joukko oli sitä ollut osakseen saa massa. Tietäisipä paljon lukuisam min nuorten, maanmiljelysalalla työskentelervien nurrukaisten saapua kouluun mereStämään entisiä tieto- jacn ja kokemuksiaan ja saamaan in nostusta ja herätystä tärkeimpien elinkeinojemme monipuoliseen kehittä miseen. Kieltämättä ne sitä monin- paikoin näilläkin seuduin kaipaisimat. Kansakoulut owat myös jo lopettaneet lukukautensa. Toimessa on ollut 8 kansakoulua, joissa 12 opettajaa on tiedon ensimäistä alkeita jakanut yli 400 oppilaalle. Merrat» tain suuri on jo tuo lavsijoukko, maikkakin on Vielä paljo mitä, jotka jäämät kansakouluopetuksesta osatto- mikst monasti manhempien tai Hol hoojien Välinpitämättömyyden tähden. Kahdessa koulussa on koulukeittiö ollut maikuttamassa kervätlukukauden. Toimottamas i ensi muonna saadaan niitä useampiinkin kouluihin. Yhteiskoulun lopettajaiset oli tiistaina m. k. 31 p:nä. Koulu on tänä muonna toiminut kolmeluokkai- sena ja on siellä ollut 90 oppilasta. Ensi muonna aloittaa siellä neljäs luokka toimensa. Koulurakennus on suurien korjausten ja uudistusten alaisena. Uudestaan rakennetaan juh lasali, jota ehkä myös tullaan käyttä mään moimisteluhuoneena, pari luok kahuonetta, kokoelma y. m. huoneita. Koulu on aluksi ajateltu wiisiluokkai> seksi. Tulema isuus näyttää Voi daanko se saada täydelliseksi yliopis toon johtamaksi oppilaitoksesta. Meijerikoulun päättäjäiset olimat myös miime tiistaina. Kurs sin suorittaneina saimat sieltä kaikki oppilaat, joukossa pari mirolaistakin, päästötodistuksen. Useilla heistä on on jo paikkakin tiedossa, jonne moi- mat siirtyä aloittamaan työskentely änsä. Kiertokoulut jatkamat mielä työtään toistaiseksi. Kunta on tie tääkseni jaettu 4 opettajan kesken pii reihin ja pitämät he koulua kuudessa paikassa, 7 miikkoa jokaisessa. Kiel tämättä opettajien luku on liian »vä häinen, sillä ei sitä 7 Viikon aikana suuria ehditä opettaa, mistään Var sinaisesta luonteen kaswatuksesta ja kehityksestä puhumattakaan. Oppi melmollisuuSlaki on kyllä eduskun nassa onnellisesti ratkaistu, mutta kuka takaa, että se korkeimmassa paikassa mahmiStetoan ja jospa se hymäksyttäisiin niin pitkiä aikoja ku luu ennenkuin sitä käytännössä ale» taan toteuttaa. Tärkeätä olisi sen- tähden kunnan ryhtyä alkeisopetuksen parantamispuuhiin: Lisää opettaja- moimia ja niille annettama jotakuin kin kunnollinen palkka, että moimat kokonaan antautua opetustehtämään. Tämä kiertokoulunopettajain palkka uskysymys kait olikin joku aika sitte kirkonkokouksen käsiteltämänä, mutta muutamat kansanopetuksen Vastusta jat — sillä sellaisiakin mielä on — olimat jyrkästi maStaan ja niin jäi hymä aie toteutumatta. Rakennuksen verustus on tehtämä mahma ja luja. Sille masta moi kunnollisen raken nuksen rakentaa. Aiman samoin on opetuksessakin laita. Olkoon siis yh teisenä ja tärkeänä pyrintönämme: Alkeisopetusta kunnassamme paran tamaan ja kaikinpuolin kohottamaan. Kalojen saanti on näillä tienoin tänä kemännä ollut Verrat tain niukka. Mitään Varsinaista kalastusta ei tosin horjoitetakaon, Vähäsen maan muiden töiden ohessa Mesi Kokemäenjoessa on ollut taos tavallista korkeammalla ji »verrattain hitaasti on se tehnyt las kua. Paikoin on mesi peittänyt pel tojakin tehden Viljelijöille haittojakin a mahinkoita. Kemät oli aikainen, ihana ja lämmin. Sittemmin on se muuttu nut koleaksi ja kylmäksi. Toteutunut on tuo manha yleinen sanontatapa: «Kun paita päällä halot hakataan, niin turkit päällä kylmöt tehdään." Kylmää kesääkin manhat ennustamat. H»itti»en. Emankeliumijuklaa Jaap- paniläbetylse!» hymäksi Vletetään Rai- ialan Hiukkamäessä sunnuntaina t. k. 5 p:nä. Juhla alkaa laumantaina !ello 5 i.p. Useita puhujia saapuu, joista mainittakoon jumaluusopin yli oppilas Alpo Setälä. Parkaxo. Ei yhdytä uuteen maan viljelysseuraan. Kokoukses saan m. k. 31 p:nä päätti Parkanon maamiesseura mitä jyrkimmin »vas tustaa liittymistään Hämeen-Sata kunnan maanmiljelySseuran yhtey- een. Tämänlainen hylkäämä päätös on tehty jo useat kerrot, maan aina itä maan kysellään kaihoisilla kier- okirjeillä. Nyt oli kysyjänä «aura- mieS" Kraatz, niin eiköhän jo sitte aleta uskoa. Kieltämän »vastauksen antoi tamperelaisten kosiskeluun myös- in Kihniön maamiesseura. Samoin päätti Parkanon kunta yksimielisesti mostustaa liittymistä tuohon uuteen euraan, joka onkin mallan luonnol- ista, sillä eihän parkanolaiset ole sa- nottamasti missään tekemisissä Tam pereen kanssa. Muuten on maalais, euran toimesta tänä muonna ollut litäjässämme monenmoisia ammatilli- la kursseja. Ruuanlaitto- ja talous- kurssit toimimat kirkonkylän Päimö- ässä, koko miime talmen. Runsaasti oli oppilaita ja monenmoisia «kaali- kääreitä" siellä opetettiin »valmistele maan. Nyt omat sitte kasmitarha- urssit paroillaan käynnissä. Paljon onkin syntynyt tarhoja, toimottamaa maan olisi, että piisaisi innostusta niiden hoitoonkin, sillä siitä suurim maksi osaksi riippuu keittiökaSmien menestyminen. Miesten käsityökurssit toimimat myöskin Päimölässä miime talmen. Paljon siellä saatiinkin malmista, illä oppilaita oli runsaasti, ja kaikki 'omin ahkeria «höylän lykkääjiä", maan harva siltä taisi «kantakirjaan" päästä. Ensi syksynä alkmvat fitte naisten käsityökurssit. Alkakaapa naisVäk tuumia taasen niihinkin mennäksenne, oppimaan oiman kankaan kudontaa y. m. Miesmäelle järjestetään par miikkoa kestämät luentokurssit samoi- hin aikoihin, joten tulee komin rat- toisaa Päimö lään taas ensi syksynä, kun maan jaksaisimme tämän kuuman ja kuiman kesän mennä retuutella. Kesäkuun 11 p: n S toimii Sa. takunnan HeivosjalostusyhdistySten liitto tammakantakirjanäyttelyn Lin- nankylän Mäntylässä alkaen klo 1 päimällä. Tuokaapa silloin parkano laisaiset «pulinne" oikein kiimalla näytteille, että saamat nähdä, että «helvcsia meillä on eikä mitään pyyk- kitoolia". Näyttelyjen päätyttyä vi detään suuremmoiset hemosjuhlat sa man väimän illalla Mäntylän talos- sa. Silloin tanssitaan siitä ilosta kun on saatu hymät palkinnot hemo sista ja kuultu juhlalliset «bemossaar- nat" y. m. Tulkaapa siis oikein sa killa näihin hemosjuhliin, sillä ne omit ensimäiset laatuaan pitäjäs sämme. Park a n o St a on siis maailmalle sanottama pelkkiä hywiä ja lupaamia uutisia, maan näin kirjeen lopussa minun täytyisi puskea kylkeen Suo malaisen seuran arpajaistoimikuntaa ja ensinnäkin ilmoittaa, että kesäkuun 25 väimään on maan 3 miikkoa ja 3 pä mää aikaa. Minä en sano mi tään muuta tällä kerralla. Riipun kokonaan toimikunnista mitä minä otan ja lausun sitte kun tulen edelleen kehityksen jatkumista näkemään ja kuulemaan. Hyppyseni kyllä nyt jo syyhylvät! ? — J»hlalli»e» «aiSteri- ja tohtoripromotfio»i yliopis tossa toimitettiin miime tiistaina. Juhlallisuudet alkoimat klo 11 a p. yliopiston juhlasalissa. Kun maiste- rit olimat saaneet seppeleensä ja sor muksensa sekä tohtorit hattunsa ja miekkansa tamanmukaisilla juhlalli suuksilla, pidettiin Nikolain kirkossa juhlajumalanpalmelus. Jllemmällä oli juhlapäimällisiä. Eilen tehtiin humiretki merelle ja illalla toimittiin promotsioni tanssiaiset Seurahuoneen suuressa salissa. — U»fia kasarmeja rake»»e- taa». — Maa>al«eita tarkaS- tellaa» ja kauppoja hierotaa». Lahden seuduilla on liikkunut Venä läisiä upseereja tarkastamassa raken- nettamalsi aiottuja menäläisiä sota- mäen kasarmeja marten tarmittamia maa-clueita. He omat tarjonneet pel tomaasta 50 penniä sekä metsämaasta 40 penniä neliömetriltä. Kahdeksalta tilanomistajalta omat he ottaneet kir jalliset sitoumukset, joiden mukaan eimät saisi kaupan syntyessä korottaa maan hintaa tekemiään tarjouksia korkeammaksi. Samalla omat upsee rit kuulustelleet tilojen hintoja. Teh dyt tarjoukset on lähetetty Pietariin. — S. U. T. — Eaksalaine» la»l»k»»ta Berli»er Liedertasel vierai lulla TuomeSsa. Maailman kuulu, mahtama saksalainen mies- kööri Berliner Liedertasel saopui miime tiistaina Miipuriin ja eilen aamulla Helsinkiin, jossa antoi kon sertin Kansallisteatterissa klo 8 i.p. Kaikkialla on laulukunta otettu suurella riemulla »rastaan. Uusi Suometar lausui mieraat termetulleiksi saksankielisellä termehdyskirjoituksella. — Haaksirikko. Laumantaina klo 3,20 i.p. ajoi Maasan—Pohjan meren höyryl. yhtiön höyrylaiva «Patria" Merenkurkussa sinne syk syllä uponneen norjalaisen höyrylailva Sangstodin hylylle, saaden keulacnsa pahan muodon ja alkaen upota. Mie histö oli juuri jättämäisillään laiman kun paikalle saapui eräs ruotsalainen höyrylaimo, joka wei miehistön Röms kariin. Lamasta on kansilasti hei tetty mereen. Sen keula on upok sissa. Nähtämästi se kuitenkin Voi daan pelastaa. «Patria" oli mat kalla Oulusta Hulliin puutamaralas tissa. Laiman paperit saatiin pelas tettua. Lasti oli makuutettu Eng lännissä 2,400 punnasta. Laima ol makuutettu 170,000 markasta. Tämä haaksirikko oli jo kolmas, jonka upok sissa olema malmilastinen laimahylky on tuottanut. — Kuollut. Monpellicrissä Rans. kassa on kuollut ylioppilas Erik Edel selt, Albert Edelfeltin, poika 21 Vuo den ikäisenä. — Murha. Miime tiistoi-ilta- na surmasi Helsingissä konepajan työmies W. Santasalo nti Hilja Hoffrenin puukon iskulla rintaan, minkä jälkeen yritti tappaa itsensä. Murha lienee tehty mielenhäiriössä. — Suomalaisen puolueen kauSlia on muutettu Omalta Poh atta taloon n.o 15 Hallituskadun varrella. «Raatajan" toimituspaikka a konttori tulee myös tästä päi- västä lähtien olemaan samassa te ossa kuin puoluekansliokin Hallitus !atu n:o 15. Muuton tähden ei pu- lelimella toistaiseksi pääse puolue ''ansliaan eikä «Raatajan" toimituk sen. —Kenraalikumernööri määrää Kuo pion lääninhallituksen nostamaan yytteen Virkamiehiä Vastaan, jotka eimät leimaselkkausten aikana kartoit taneet paperia. — Maasan homioikeus ei ole nos- anut kannetta kenraalikumernöörin !äskystä erinäisiä mirkamiehiä waS- aan leimasuostuntaselkkausten joh dosta. — Laumantaina myytiin pakko- mutokaupalla tirehtööri Charles Mac Cullyn omistama Pitkärannan teh das siihen kuulumme tiloineen Menä- än maltiopankin 339,661 ruplan 15 opeekan suuruisen saataman suori tukseksi. Korkeimman tarjouksen, 70,000 ruplaa, teki Menäjän maltio- pankki. Kauppaan eimät sisälly teh- aan sähkölaitokset. — Mikkelin läänin kumernööri II' mari Wuorinen ryhtyi miime lauan taina hoitamaan Mirkaansa. — Maasan läänin lääninmaamit- arinmirkaan on senaatti nimittänyt »vanhemman komisionimaamittorin I. A. Öhmanin. — Manhemman kalastustentarkas- ajan mirkaan on senaatti nimittänyt miran ainoan hakijan, sil. maisteri T. H. Järven. — Taiteilija Toimo Tuhkanen on skettäin saanut Valmiiksi kaksi alt taritaulua, jotka molemmat omat ti- atut Kalajoen suurta kirkkoa marten. Ennestään on kirkossa jo A v:n Beckerin maalaama alttaritaulu, joka ait. Tuhkasen taulujen kanssa muo dostaa suuren, 3-zsaisen ja aatteklli- esti yhdistetyn kokonaisuuden. — HlioppilaSlähetyStö hal- itfijai» puheilla. Miime lau mantaina oli audienssilla H. M. Keisarin luona Tsarskoje Selossa P etarin yliopiston tosimenäläisen akateemisen liiton lähetystö. Lähe tystössä oli 60 henkeä Pietarin eri orkeakoulujen edustajia. H. M. Kei- ari lausui lähetystölle: Hymät herrat! Olen iloinen näh dessäni teidät. Kiitän teitä uSkolli- uudestanne ja rakkauden tunteistanne Menäjää kohtaan, jotka tunteet te niin rohkeasti olette tuoneet esille to- mereittenne keskuudessa. Suokoon Jumala, että nämä tunteet edelleen kasmaisimat ja mahmistuisimat. Sil loin Menäjästä tulee rauhallinen ja suuri, wäkewä ja mainehikas iloksi minulle ja kaikille alamaisilleni. Sa nokaa tomereillenne, että minä tulen olemaan iloinen, jos teidän lukunne tulee muofittain lisääntymään. Toi- motan teille menestystä, herrat! ^ Oikeusmurha. T. k. 26 p:nä on Tshernigomin piirisotaoikeus ryh- tynyt uudestaan käsittelemään erään Potshepissä murhatun Bihomstin per heen murhajuttua. Kun juttua ensi kerran käsiteltiin, tuomittiin eräs Bi- lomitin konttoristi Glusker kuolemaan a hirtettiin hänet myös mähän myö- z emmin. Rusk. Slomon kirjeenmaihtaja ker too, että oikeusministeri Shtsheglo- rvitom, jonka maatila sijaitsee lähellä Potshepia, oli juttua ensi kerran käsi teltäessä läsnä sotaoikeuden istun nossa, ja se maikutti oikeuden kiireel- !yyteen. Sittemmin on huomattu, että oikeus oli erehtynyt ja että kont toristi Gluster on syyttömästi tuo mittu ja miattomana hirtetty. To delliset murhaajat on keksitty hänen kuolemansa jälkeen, ja omat he nyt olleet syytteessä. Oikeus on tuo minnut heistä kolme hirtettämäksi. Gluckerin juttu joutuu uudestaan :arkastettamaksi. Kultalaiva lSydetty. Saa renmaan rannassa on merestä löy detty 200 muotta sitten »vajonnut aiva, jossa pitäisi olla kultalasti. Laima on 90 jalkaa pitkä ja 30 jal- aa lemeä. Sen nostamisessa on paraikaa työssä 18 miestä, kertoo Areusb. Mochenbl. On jo nostettu ylös laiman ankkuri, muutamia »vii nipulloja ja kappale tammista lai- wan seinää. Pohjassa kuuluu näky män laatikoita. Maxkuumljtt »jkal Kreikassa. Lontoosta ilmoitetaan, että Kreikan uninkaan ja Ateenan hallituksen mä illä joka päimä tapahtuu »vilkas säh- ösanomien Vaihto. Kuningas kieltäytyy yhä edelleenkin palaamasta kotia ja sallimasta kenen hän omaisistaan palata, ennenkuin hallitus takaa hänelle täyttämänsä muutamia ehtoja, jotka hän on aset tanut. Hallituksen sanotaan taas omasta puolestaan selittäneen, että jos ku ningas pysyy kieltäytymisessään, täy- yy sen nimittää Valtakunnanhoitaja. Tämän selityksen katsotaan kaikiksi ajoiksi tehneen mahdottomaksi hallit- jasumun säilyttämisen. Mikäli Ateenasta lennätetään, on Theotokis odottamatta matkustanut !orsusta Atenaan. Monet pitämät uuri häntä tulemana maltakunnan- Mtajana. - Tauska» miniSteriStVn ero. Kuningas on Lontoosta palat kaan ottanut Vastaan pääministeri jäbien, joka on jättänyt kuninkaalle :oko ministeriön eronhakemuksen. Ku ningas on hymäksynyt eronhakemuk- en ja pyytänyt Zahlea toistaiseksi äämään asiain johtoon. — Kreetan kysymys. Risa at-pasha on ilmoittanut Figaron amustajalle, että Turkki on suostu- mainen myöntämään Kreetalle itse- allinnon ja myöntyy siihen, että sulttaani maltojen suostumuksella ni mittää kumernööriksi kristityn Turkin alamaisen. Muhamettilaisten uskon nolliset, kansalais- ja poliittiset oikeu det ja sulttaanin sumereniteetti oi, tällöin ehdottomasti tunnustettama. — 280 — Kuulla kelstä ^ktä ja toista. Kit niuuttäin eräänä päivällä käneltä kaikista naapureistsa». Valtivviisas kun vli, alkoi l5it naapureilta alakerrassa. Kouva Lkris- tisoa seisoi Kit in tiuoneen ovella kädessään kitiveli, jolla jakoi kivikiiliä vuokralaisilleen niin pienissä annok- sissa, että tuntui kuu olisi kän pelännyt tulen kärsivän, jos tulisi antaneeksi liiiliä ruosaarumassa määrässä. Vikclom pääsi Kit tarkoituksensa perille. »Lisset'itkö? ^liitä ea juuri tunne ja paras saat taa ollakin niin. Kouva on k^llä d^vä itiminen, Koli- telias ja pulielias. IVlutta mies, kän on tullainen vapaa- ajattelija, joka pitää esitelmiä, eikä välitä papeista. Likän kukaan keistä kä/ kirkossaan. I^ttö opettaa pientenlastSn koulussa. Onpa todella kummallista, että ksnenlaisens^ saa opettaa lapsia.» R.ouva Ldristison näki ilmeen Xit ia kasvoilla. »Vaioiiin», sanoi käa, »olette kai tsvsnaut pojan. on psrss koko joukosta, nunu1la oikeastaan ole nutäsn inoittlrnist» oauicleakaaa sullteen. ^utta Dick on kivissä varoissa ja tulisi k^västi toimeen, jos liänellä olisi parempi koti. Alutta tietääkän sen, kun isä alinomaa pukuu uskonnosta ja kirkkoraadista, ei pojan suinkaan ole kauska olla. I^uoarnalllsta, ettei kän ole muuttanut nimeään.» Huolimatta ankarasta arvostelusta p/s/tteli Kit silloin lälieis/^clessä iltasin, kun lapset pääsivät pois koulusta. Hänen ei onnistunut tavata tMöä, sillä Dick, luultavasti peläten isäänsä, oli li/via säntillinen ja useim- miten sai Kit nälaclä M-^r^ Lisset ia kulkevan katua alas veljensä kanssa. Xit keksi keinon. Hän läliti aikaisin aamulla ulos. Kreikan kielen luennot alkoivat kello 9 ja dä- neliä oli kymmenen minuutin matka yliopiston. ?ro- fessori oli li/vin tarkka lukiessaan nimet ja piti pitkiä - 277 - juuri loukkaavaa, niin ainakin sopin>atvntaja epäkienva^ Kaunista tyttöä ei nä^ttän^t tämänlaiset liuolet rasittavan. Hänen oli nälkä eilcä liän sitä mitenkään peitell/t. Kit kuomasi liämmäst^ksekseen, että valkeat tasaiset kampaat kelpasivat muukunkin kun t) töa suun ja lixm^il)n kaunistamiseen. vä ruokalialu onkin kekkuvan nuoruuclen ja suloucien elinekto ja t^ttö ei t>°ttö ci suinkaan ruokakaluansa kävenn^t. »Uinun on niin nälkä, että olen aivan näänt/ä», sano! liän iloisesti. »Ln ajattele muuta kun illallista, kun palaan kotiin koulusta ja ensimmäinen t^öni kotiin tultuani on kurkistaa liedelle,» Lamassa astui luoneeseen uuori laihanpuoleinen mies. l^än oli punatukkainen, suun piirteet olivat vei- tot ja kasvoissa oli kesakoita. Hän oli puettuna kie- noon takkiin ja kädessä oli känellä kuosikss keppi. »I^atsoppss, Dictc iät» sanoi tjlttö nousten ja suudellen tulijaa», missä s»nä olet ollut? Odotin sinua turilaan ja ellei tämä kerra olisi tullut», — liän k>'M^ili Kiti'ille jonka s^dän ilosta s^kki — »ea tiedä, miten minun olisi kä^n^t». Vanda ankars mies katseli tulijaa, joka ci katso- nut suoraan keneenkään ja nä/tti aivan väistävän Kit in katsetta. »Olia kävelemässä ^lamr/n kanssa», sanoi liän »ja tulimme menneeksi kauemmaksi kun olimme aiko- neet, niin etten ennättänet ajoissa kouluun. Uitä -sinä loruat, klarr/, että joku oli sinua liät/^ttän/t. ?uk muuksis:» »Dick», sanoi liänen isänsä, »s/ö ja mene sitten nukkumaan!» Nuorukainen laski kepin kädestään, ripusti liatun naulaan ja istuutui syömään luomatta silmäystäkään Kit'iin. !!it 7»