4 -N:o 86-1910 luorstaina Lsiaäkaun LS p:nä Suomea Lanpnukien Kaloapuyhdistys ° - Irtaimistoa marten vastaanottaa palovaknntuksia irtai mistoista ja kanppata»ara«araStoista halvimmill» maksnilla. jotka 10 ja Lv vuotta maksettuna vieläkin ale nevat SZ ja Sv prosentilla. Tämä yhtiö tarjoo siis niinmuodoin vaknn- tnksenottajalle ehdottomasti hal vimmat vaakautvSmaljut asia miehensä K. Wytunb'in kautta, I6S71 KasitySläiskatn S. Sarjassa hmviohjelmien avuksi on jälleen ilmestynyt entisten lisäksi Arvi A. Karistoa kustannuksella seuraavat uudet kirjaset: Nu> 17. Nuorisosenra ky läämme, ivnoropnhelv, kirj. M L — a. Suomea Nuorisoa Liitoa palkitsema. Hinta Sv penniä. — Nu> 13. Tn le- Maisuuden mi e S, vuoropuhelu, kirj. Piel e S. Suomea Nuorison Lii toa palkitsema. Hiata S0 penniä. — N:o IS. Meidän lapsetko nuo riso searaan? vuoropuhelu, kirj. Kyösti ZSirta. Suomen Nuorisoa »Liitoa palkitsema. Hinta 50 penniä. — N» 20. Ilta Taavetti Tn iS kua tavassa, nrheilu-vuoro- keSkustelu, kirj. Iivari Järvelä. Hinta SO penniä. — Nui 21. 18:Sta kuvaelmaa, kokoillut Kyösti Wuorela. Hinta 7S penniä ja Nu) 22. Ihminen, yksinpuhelu, kirjoit tanut FiuiS. Hinta 50 penniä. Uusia seuranäytelmiä on samalta kus tantajalta ilmestynyt: Poliittinen parturi, kakfi- aäytökfiaea satiiri, kirj. Kyösti Korpikitvi. Hiata 7S penniä ja Mätäkuussa» ykfinäytökfinea pila, kirj. Wäiaö Aroaen. Hinta 7SP. Maanviljelijöille tärkeä kirja on Pieaviljelijän Lannanhoi- to«OpaS, kirj. Wäinö Selan« der. Sitvnja 110. Hinta vain 1 mk. — Lannanhoito maassamme on vielä alkeellisella kannalla. On lasketin, että vuosittaia noin 80 miljoonaa markkaa menee Suomessa hukkaan puutteellisen laananhoidoa vaoksi. Onpa siis syytä maanviljelijöittemme entistä enemmän kiinnittää hnomiotansa tähäa tärkeään maatalouden haaraan, joka oikeastaan oa järkiperäisen maanviljelyksen pohja. Kirjassa käfitellääa selväpiirteisesti kaik« kia laananhoidoa ja talteenoton eri haaroja. Hintakin oa sikseen perin halpa. Wtä ja toista. — MStSk»»» ansioita. Wiime lanantaina jolloin mätäkuu alkoi, kirjoitti Tamp. S. seuraava» jutun, mikä tapahtuma »Iisi sattunut Teiskossa. Luu siellä PaduS- taipaleeu Mattila» talou karja maiuittlmu aikaa» oli laitumella n. s. Kärjvmiemesjä, hyökkäsi ilmaSsa leijaileva haukka talou par haan lehmä» »iSkaau, työutäeu kyutensä uiiu jyvälle, että lehmä rupesi kauheasta mölise mään. Samaa» aikaa» pujahti pensaan takaa «sille kettu; ikäänkuin haukalle avuksi se tart tui hampaiuee» lehmän kurkkuun kiinni. Sii nä syntyi tuima ottel», joka kesti uoiu puoli tuutia. Taistellessaan kahta petoa vastaan lehmä lienee tallannut ketun hännälle, koska pa lettu hetkeksi irroitti hampaansa lehmän kurkuSta. Hantka istui yhä Puuikiu »iskässä. Kuu kellu huomasi, ettei haukka hellitä saa. listaan, tarttui se undestaan lehmäu kurk kuun ja puri fiitä uiiu kovasti, että lehmä IQ minuutin kuluttua heitti henkensä. — Lehmä ei ollut makuutettu, joteu omistajalle koitui tuutuva vahinko. ' Paimenpoika seurasi tapahtuma koko ajao, mutta lehmä» mölinäStit pelästyueeuä ei »Skaltauut me»uä tappelijoiden ,wäliiu". — Kiirpäsmyrkyllä pyydetään hii riä tätä nykyä Ruotsinpyhtäällä, jossa mir- ret pasteerailevat vesikauhun takia knonoko- pat päässä. Eräässä talossa oli sattumalta asetettu lattialle vesiastia, jossa kärpäSmyrk- kypaperi oli. Jonkun ajau kuluttua ojenteli hiiri koipiaan aStian vierellä. Sittemmin on enemmän hiiriä saatu samalla pyydystimellä. MÄ - . - — Harvinainen ilmiö. ErSS »Laatokan" kirjeenvaihtaja kertoo, että Laa tokalla ou viime perjantaina nähty harvi nainen luouuonilmiö. Kymölän lahden lähellä nähtiin mm. harvinaisen voimakas vesi- pyörre, joka syventyi alaspäin. Kun mnuta- mat miehet veueineen yrittivät lähestyä pyörrettä, tarkemmin sitä tutkiakseen, alkoi niin kova virta vetää venettä, että miehet töin tuSkin ankarasti soutamalla pelastuivat joutumasta pyörteeseen. Seuraus naisten „wapaudesta." Muutamia vuosia sitten lausni äs kettäin kuollut suuri tutkija, professori Robert Koch, ajatuksensa siitä ilmiöstä, mikä on havaittavissa kaikissa kulttuu- rikausoissa kun ne ovat saavuttaneet erään määrätyn asteen hyvinvointia: seisahduksen tai taantumuksen luonnolli sessa lisääntymisessä. „Se on selvä suvun huononemisen merkki, lopun alku." Rodunhan täytyy hävitä kun naisilta katoaa halu saada lapsia ja kasvattaa niitä. En pidä edes epätodenmukaisena sitä, että ihmislasta sukuna jonakin kau niina päivänä oa häviävä maapallolta vapaaehtoisesti lopettamalla sikiämisen. Tämä teoria on epäilemättä yhtä to denmukainen kuin Du Bois-Reymondsin kuuluisa eskimokin, joka koirainsa ym päröimänä viimeisenä ihmisenä palel tuu kuoliaaksi päiväntasaajan seuduilla. Kirjallisuudessa oa esimerkkejä tällaisista kokonaisten sukujen itsemurhista. Sellaisena esimerkkinä mainitsi Koch väestön eräässä Polynesin saariryh mässä. Kansa oli imettänyt onnellista ja huoletonta elämää, kunnes ensimäiset valkoihoiset saapuivat heidän lnoijeen. Syntyi rettelöttä, väestö kyllästyi oloon sa ja siinä heräsi kummallinen vasten mielisyys elämään. Heimo oli vihdoin yhteisestä päätöksestä lopettanut huoleh timisen suvun jatkamisesta, eikä sitä saatu millään luopumaan tästä päätök sestään. Sen kuoleutumista ei voitu millään estää ja nyt ei tätä kansaa enää ole olemassa. Mertauskohtana tälle luonnonkansan kuolemiselle mainitaan ylikultuurin alal ta muutamien yhdysvaltalaisten soti- lassukujen kuoleutuminen. Sillä sellai sesta näyttää juuri niissä tapauksissa olevaa oikeus puhua. Merkillinen tosiasia oa, että kultuun- maailmassa synnyttävät köyhät perheet eniten lapsia. Kun viime vuosisadan keskivaiheilla huomattiin, että synty- väisyysnnmerot Ranskassa pysyivät manttumattomina ja siten syntyi suh teellinen vähennys maan väkiluvussa, herätti se mitä suurinta huomiota koko maailmassa. Ranskassa koetettiin kai kin keinoia parantaa tämä tauti, joka oli vaara maa» kansainväliselle ase malle. Ulkopuolella Ranskan nyrpis tettiin nenää. Mutta siveellisesti suut- taneilla oli vielä katkera kokemus saa vuttamatta. He sauvat Piaa havaita, ettei asian laita ollut vähääkään pa rempi heidän omaSsa keskuudessaan kuia siveettömässä Ranskassa. Tämä surul linen huomio tehtiin ensin Englannissa. Sitten huomattiin sama ilmiö yhdys valloissa. Saksassa eivät asiat vielä ole juuri fillä kannalla. Mutta merkit viittaavat siihen, mikä meilläkin oa odotettavissa. Asiahan oa päivää sel vä. Kua nainen elää hyvinvoinnissa tulee hän hemmotelluksi. Hän kammoo äitiyden kipuja ja myöskin niitä kiel täymyksiä, joita lupsen kasvatu» häneltä vaatii. Senpä vuoksi on keksitty kau nis sana naisen oikeudesta »elää elä määnsä täydellisesti", s. o. huvitella itseään. Tämän oikeuden tarve oa merkki suvun huononemisesta. — Lääkärissä. N »ori »eiti (jolta o» umpisuoli leikattu): »Luuletteko, professori, että arpi tulee paljoa näkymään?" Professori: „Se riippua kokonaan teistä itsestänne, neiti." — LirkoSta tultua. Pikkupoika: — Äiti, eikö pappi sanonut, ettei »tekeleillä ole vaatteita. Äiti: — Niin hän sanoi. Poika: — Minkätähden isä sitten pani lnoyunnapi» kvlehtikuklaroon? IVenMlls. — H» koleraa. Pietarista, heinäk. 25 p. Täällä on koleraan sai rastunut 54 ja kuollut 24 henkilöä. Sairaaloissa oa 234 kolerasairasta. Uusia koleratapauksia ilmottaa Pietarin toimisto eri paikoilta yhteensä 307 ja kuolemantapauksia 139. Pietarista, heinäk. 26 p. Ko> leraan on sairastunut 58, kuollut 16, sairaita on 275. Esikaupungeissa on sairastunut 5. — Mantilassa ilmestytvS sano- malehti. Moskovan läänin vanki lassa pantiin äskettäin toimeen tarkas tus. TuloS oli hämmästyttävä. Ta vattiin näet jo 2:nen numero vankien keskenään julkaisemaa „Rocinante"-ni- mistä pilalehteä, vankien keskinäisen osuuskunnan laskuja ja runojen käsikir joituksia. Mankilan päällystö oa saa vut kuvernööriltä muistutuksen huo nosta valvonnasta. — Sanomalehtien sakotukset. Do nin Rostotvissa on Jushni Telegrafia sakotettu 250 ruplaa ja Novonikola- jevskissa Obskaja Shisaiä 100 ruplaa, molempia valtakuaaanduuman töiden arvostelua takia. Suomea asiaa koskevasta kirjoituk sesta on Kiovassa uusi viikkolehti Slo- vo Truda saanut sakkoa sata ruplaa. — Itsemurhatilastoa Mosko vasta. Kesäkuussa on Moskovassa ol lut 43 itsemurhayritystä, joista 18 oa Päättynyt kuolemalla. 21 henkeä otti myrkkyä, 6 heittäytyi raitiotien >.lle, 4 ampui itsensä, 2 hukuttautui ja 4 hirt täytyi. Syynä itsemurhaan on ollut useimmissa tapauksissa varattomuus. Itsemurhan tekijöistä oli 27 työläistä ja talonpoikaa. — ALkLllk kidutetaan valtiollisia vankeja Petshoran alueella, jonne val tiollisia pakkotyöläisiä lähetetään. Kua pyytävät työtä tai ruokaa annetaan selkään. Kuvernöörille lähettämässään tiedonannossa valittamat he etteivät ole saaneet ruokaa yhteentoista päi vään. Kuvernööri ei ole ryhtynyt valituksen johdosta mihinkään toimiin. lMomssIks. — Snnri tulipalo. MarseillesiSta, heinäk. 26 p. Kauppapalatfin varastot ovat palaneet. Mahingot nonsevat muutamiin miljooniin. — Kauhea Haaksirikko. — Aoin 250 henkeä hukkunut. Tokiosta, Jaapanissa, heinät. 25 p. Höyrylaiva „Tettureimaru", joka kulkee Dalnin ja Koben välillä, upposi, jolloin 246 mat kustajaa hukkui. Wain 40 pelastui. — Joukkomyrkytys ranskaksi, sella sotalaivalla. Ranskalaisella pauS- sariristeiliMä »Dupetit Thouars" oa 100 miestä sairastunut myrkytykseen. Myrkytyksen syistä ei vielä olla sel villä. Risteilijä ei voinut ottaa hii liä eikä lähteä Toulonista. — pormestari menetti henken sä. Saksassa olevaa Altenburgin pikku kaupungin pormestari menetti asky» sur kealla tavalla henkensä. Pormestari tahtoi katsella erästä puunjalostusko- netta, mutta joutui onnettomuudekseen liian lähelle jotakin konetta, joka vis kasi hänet sirkkelisahaa terälle, joka heti leikkasi pään irti ruumiista. — ?lelpas ja rohkea nainen. Verolossa, Brescian maakunnassa syttyi muuan silkkitehdas yöllä palamaan. Teh' taaa yläkerrassa oli nukkumassa yli 100 työläisnaista, joilta tuli katkaisi pakotien. Syntyi pakokauhu, mutta pelastus näytti mahdottomalta. Silloin hyppäsi mnuan naisista ikkunasta alaS ja loukkasi vain lievästi itseänsä, nouti paikalle tikapuut ja pelasti siten tove rinsa tulikuolemasta. Ei ketään kuol lut. Tehdas paloi tuhak -. i»s „No", kysyi HS» kärsimättömänä, krrn ei yotvk- meStari vieläkään lähtenyt. „Wieläkö teillä nyt oa jotain toimitettavaa?" »Ei, teidän armonne I Pyytäisin ainoaSti ky syä, joko teidän armonne matkustaa tänä iltana?- »Mitä? Eikö maakreivi sitä määrää?" kysyi Klairon kummastellen. »Hänea Korkeutensa oa sanonut minulle, että se olisi teidäa armonne oma asia, josko matkns» tatte jo tänä iltana, tahi vasta aamulla ai kaisin". »Kummallista!" mutisi Klairon. Minna pi tää ensin lukea Hänen Korkeutensa kirjeen. Se ehkä päättää asian. »Menkää nyt etuhuoneeseen; tahdon kntsua teidät kohta jälleen". Hovimestari kumarsi ja pujahti pihalle. Klai ron avasi kirjeen vapisevia käsin ja alkoi lakea. »Minun Jumalani!" sanoi hän ja hengitti raskaasti. Mitä merkitsee tämä kaikki? Minkä tähden ?- Samassa kun hän vilkasi kirjettä, päästi hän pahaa hnndahtuksen ja hänen kasvonsa osoittivat ihmettelemistä. »Ei", huusi hän; „ei, se on mahdotonta I Se ei voi olla niin! Minun aistini pettävät mi nua, kirjaimet keikkuvat silmissäni. Tahdon vielä kerran lukea kirjeen läpi". Samalla vierivät vaunut aika jyrinällä uloS linnanpihasta. Klairon ei sitä huomannut. Hän kohotti ylös käden, jossa kirje oli, ja puoliääneensä aivau, kuia ei häa olifi ainoaSti silmillänsä, vaaa 143 myöskin korvillansa tahtonut vakuuttaa Itselleni!! kirjeen sisällön, lnki hän: »Kallihin Klaironini! Teillä oa oikeuS: minä olen kiittämätön kappvle, joka en enään ansaitse teidän ystävyyttänne; vaaa kaikki ue nuhteet, jotka te teidän jumalaisessa vihassanne viskaatte pääni päälle. Kovat nuhteet, jotka ovat teidän kirjeessänne, ovat kukistaneet minut kokonansa, ja täysin tietäen minun syyllisyyteni, en uskalla enään tulla näkyviinne. Niin. minä olen pettä nyt teitä. Minä en ole tyytynyt teidän jalooa ja puhtaaseen ystävyyteenne, vaan minä tarvit sin myöskin onneni tähden nuoren ja jalon nai sen rakkautta. Mhastukaa minulle, vaaa älkää minua tuomitko! Ottakaa myös takaisin »e lah jat, joilla minä kunnioitin teitä ennen onnelli sempina aikoina, ystävättäreni! Säilyttäkää ne muistonani. Ottakaa myös vastaan ne viisi kymmentätuhatta markkaa jotka te sitten kymmenen vuotta lainasitte minulle; ja älkää pahastuko, että minä kiitollisuudessani olen pannut summan kaksinkertaiseksi. Minä tiedän, että Klaironilla on auttavainen käsi ja että häa oa hyvääteke- väinen. Sallikaa siis minun lähettää teidän köy hillenne kahdentuhannenviidensadan kultarahan verosta viisituhatta". »Ja uyt, ystävättäreni! Moikaa hyvin nyt! Palatkaa uyt Parisiin, vaan älkää unhoittako minua. Minä matkustan Italiaan. Neiti Kra- wen oa suostunut, ruvetakseen puolisokseni, ja matkustaa mukanani. Päätetyn matkamme jäl« Hankkikaa itsellenne varma ja lestätvä kello! Älkää tavotelko muita, halvempia kelloja! Hy' wällä kellolla on aina arvonsa. Mtmeinea Pariisia- autuus. K00 ruplaa maksavan kultakellon sijaan tar- joomm siron 3 kuorise» herraskelloa „SezeSsia", 3 -ker- taisi^a kuorilla, joka o» ulkomuodostaan aivan samallai- ne» knin kuva vieressä vsottaa, varmalla käynnillä ja säh kön avnlla päällystetty paksulla 14 karaatin kultakerrolsella. Näitea kellojen koueiSto o» oikeata sveitsiläistä tekoa, kuu luva käynti, 15 kivellä, vedettävä nup.sta kerran 40 ka nissa. Rämä kellot, puhtaasta uudestakullasta, ovat pal kitut kelpoisnvdeStaaa kultamitallilla ja kunniamerkillä. Hinta S r. s5 !., S »app. 1« r-, 4 k. IS r. Sv t. Joka vaan saa »äiti kelloja nähdä, uskoo, että ne mak savat 250 rnplaa. Minnttlleen tarkistettu kello, vakau della metallia värinpitoisnudesta ja vakuutettu käynti 10 vuotta, läh tetään jälkivaatimntsella ilman etumaksua Lähetys tullin kanssa 60 kop. (Siperiaa» SO kop.) Osote voidan tästä leikata irti ja vah- vastt liimata kirjekortin tai kirjekuore» päälle: PariS 144 S. Strumseld Rue de Mirbel 2 bis. co c» c» Maksutta myötäliitetään hienot kellonvitjat nnttaknltaa ja kelluttKiilla, sekä käämi- nahkakotelo kellou säilytystä varten. Tilauksessa voidaa» käyttää kaikkia kieliä. Saleina kirjeen päälle liimattako» 10 kopeka» ja avonaisen kirjeen päälle 4 kopeka» postimerkki. «Sairaanhoitajattaret huom.! Steriliseerattua Waaaa 3 mk. kg. Phyhkcvanaa sekä A? liimattua ja liimaamatonta Vanaa paljottain ja vähittäin tunnettuihin halpoihin hin toihin Taraa WauuliikkeeSsä, Anrakat» 12 (tori» varrella) Kultaseppä O. I:n talo. ' 13347 Suomal. Tiipalkatchdis O. Im iestä Hitvallinen 30 p:nin satvuke! 14156 Eri aloitta. Fomuhiukkanen filmissi. Matkustavaiset, jotka pistävät pään sä ulos rautateitse matkustaessaan vau- nnakkunasta, saavat usein tomua sil määnsä, ja se saattaa olla sekä tuskal lista että vaarallista. Ottakaamme siis seuraava ohjeeksi semmoisen tapauk sen sattuessa, kirjottaa muuau kirjeen vaihtaja erääseen englantilaiseen leh teen. Dhdeksäa henkilöä kymmenestä rupeaa, saatuaan tomuhitusen silmäänsä, toisella kädellään hieromaan kipeää silmää, ha puillen nenäliinaa toisella kädellään. Tämä oa aivan väärin. Oikea me nettely on, että syyhyvä tai kirvelevä silmä jätetään rauhaan, mutta hierotta koon sitävastoin tervettä silmää minkä haluaa. Moniaita kunkansia sitten, kertoo kirjeenvaihtaja, matkustin pikajunalla. Avattuani vannuakknaan sain jotakin toiseen silmääni, mikä tnotti kipua. Luonnollisesti rupesin sitä hieromaan, jolloin konduktööri huusi: »Antakaa se silmä olla rauhassa ja hierokaa toista!" Luullen hänea tekevän pilkkaa minusta, jatkoin hieromista uutterammin. »An takaa silmä olla ranhaSsa ja hierokaa toista, sanoa minä teille!" uudisti kon duktööri. »Se on vanha tapa ja se auttaa varmasti". Hyvä, minä totte lin miestä ja aloia hieroa tervettä sil mää. Pian toosinkin, kuinka tomuhi- tunen siirtyi silmänurkkaaa ja valmis tauduin poistaakseni sen. »Jatkakaa hieromista", kehotti kon duktööri ja minä tein niin. Minuutin perästä näin peilissä, jota konduktööri piti edessäni, tomuhitusen siirtyueeu pos kelleni. Olen sitten useasti koettannt tätä keinoa ja aina menestyksellä. Sekatamaraa. — KellStunteinen kissa. Tässä tuonaan löysi Tapani Helminen Haa viston kylässä Orivedellä metsästä avut toman jäniksenpojan, joka oli eksynyt emästänsä. Kun pikku-jussi oli vielä niin nuori, että se ei omi» avuinsa olifi elänyt, otti Helminen jusfiu mu kaansa, tarkoituksella antaa siitä kissal leen juhla-ateria. Kotia päästyään an toikin hän jänön pojan kissalle mutta elävänä, tuumien, että kissa itsekin voi sen teurastaa, mutta tämäpä ei tehnyt kään niin, vaaa päinvastoin alkoi mitä huolellisimmin hoidella pikkujuSsia pe sässään. Nyt oa jänöpoika niin rakas kissalle, kuia olisi se kissaa oma penttn. Ihmiset antavat sille ruuan ja kissa pitää jusfiu puhtaudesta sekä muusta hoidosta äidillisen huolen. — Näkyvät siis eläimet omaavan jalompia tunteita nykyään, kua ihmiset alkavat »iistä luopua. 4» ^ ^ <5- 5 ^ aikki nahkatavarat loppuunmyhdääu si- jäänostohilltoihin. Morsiamen ruunuja, seppeleitä ja laahusteita. MuotivaatetuSta vastaanotetaan. Muotimakafiini Linnan kadulla, kauppahallin vieressä. Puh. S VV. 1667 Huomatkaa! !/, manttaalia verotila Scmvossa myydään omistajan sairauden takia kohtunshinnalla heti. Lähemmin il moittaa kirjallisesti ja puhelimella Eernett Goinno. Os. Sauvo. (T .S.1.30) 14226 harasta Ztommia, Konjakkia, Aunssta ja Miniä ostatte Harald Färdig'iltä, Eerittnkatu 5. PSU" Suvaitkaa koettaa! vss4 Ruumisarkkuja ja Metalliseppeleitä myy halvimmalla I. W. Lindqvist, W. kirkkok. 34 Kun hytviiä jaada taidatte huomautta I. E. Kavaudec niille, jotka limo- »aatia tarvitsevat. Tehtaita Turussa, Non- siaiSteu Nummella ja Loimaalla. Pnh. 6 80. Niin huonon hyljää mahdatte 13S4S Ehdottomasti parasta Walkosta za Frmasta Tarragona viiniä ä 1 mk. pullo ostatte Harald FLrdig'ilta, 13952 Eerikinkatu 5. MnvlljeMt! Kilpailussa puimakonelcken kesken anastaa llrbrä ensi- mäisen sijan. puimakoneita ja Lokomobiilejä saatarvana haluttaessa 1412Z Lsdorilk Zuruna. LimMM 8, Prh. ll> 78. AMMU! 14126 LaborZ Vannerautaa mxMvsnZ! Sopimaa kaikenlaisten puu astioiden rvyöttämiseen. Myytawanä Tm» Lehden kirDMM, Läntinen Rantakatu 19. Korkkimattoja, suuri valikoima kauniita malleja, Lattiapahviia ja sahakankaita 801 c. Sr. cinaderg'in jällc. G «»«» »» « czchjis vzn- ixmiMiis MYYtätvänä Tarua Lchdca Kirjapainossa, Läntinen Rantakatu 19. ^ Suurin walikoima ^ Z HmMitl jl> KMiliti A Tnrun Hansivatehtaan « l3v32 myymälässä, Aurakatu 1. ^ VarHast la löMte Harald UrdigMä, 13954 Eerikinkatu 5. Palvelukseen halutaan. Hoi! Matruusit ja Stacrtit Palkkoja saavana heti A. W- Nygrenin konttorin kautta, 1418V Linnankatu 41a. Karjakko, mieluummin konluukäynyt, saa hen paikan maatilalle lähellä surkua, joS kiireimmiten ilmoittautuu Lehtisen konttoriin, (T.S.1.18) 14188 PiiSp-nlatn 17. Seka-ilmoiluksia. Millat ja Lumput ovat, knten tähänki» aSti, ednlli» simmat tuoda Antflogin Myymälään, Aurakatu 12 a, Kauppatori» laidassa, siellä «e oStetaa» tai vaihdetaa» parhaan laatuisin laakoihin, kan- kaifiia, viltteihin ja saalethin. WalmiStettawia tawaroita, kuten kankaiden värjäystä, prSS- säyStä ja valkaisemista sekä vilt tien pesoa ja uudistamista vas taanotetaan. 83S6 Työ ensiluokkaista ja hinta halpa.! W. P. Ä:a 3:s osasto kutsutaan harjoitukseen tänään tors taina klo 8,15 i.p. 14232 Ammatti-ilmoituksia. MiMnrtoll j« imMM. 6423 L. FabritwS. A. E. LiidroFiilÄZl:!"^ katn 2 b, puh. 8VS, välittää talonkanppoja. Partmialiile A«rmk-tu » ^ 1S474 SoNSfoN. Z. G. Mmei, 4K7S Parturt ja ^ Peraukiatekiji. Lianankat» 15 b. Junain kulut. Junat lähtevät Turusta: Aamupäivällä. S,lX> Paimioon. 7,80 Saloon, Karjalle, Helsinkiin, Porvoon, Tammisaareen ja Ha»koo». S,21 Toijalaan, Tampereelle, Porii», Rau malle, Jyväskylää», Suolahteen ja Maasaau. 11.0S Forssaa», Toijalaa», Tampereelle, Hä meenlinnaan, Helsinkiin ja Loviisaa». 12,SS Saloon» Karjalle, Helfiukii» ja Por voo». Iltapäivällä S,10 Toijalaa», Tampereelle, Helstvkiiu, Jy väskylää», Suolahteen, Vaasaan, Uusi» kaarlepyyhyu,Pietarsaareell, Kokkolaan, Raaheen, Ouluun, Kemiin, Rovame- meen, Tornioon, sekä Hämeenlinnaa», Loviisaa?, Kotkaa», Hamiaaan, Mik keliin, Kuopioon, Iisalmeen Kajasti», Lappeenrantaan, Viipuriin, Imat ralle, Savonlinnaan, Sortavalaa», Joensuuhu» ja Pietariia. 3,20 Saloo». s.oo Saloon, «arialle, Helsinkiin, Tammi saareen, Hankoon» Viipuriin, Imat ralle^ Samoulmnaaa, Sortavalaa», Joensmlhnn ja Pietariin. V20 Humppilaa» ja Forssaa». Junat taleroat Turkuun: Aamnpäimällä. 7 20 Humppilasta. ?'z0 Paimiosta. g'4S Perniöstä ja SaioSta. 12^09 Pietarista, Wiip »rista, Joensuusta, Sortatralasta, Savonlinnasta, Imat ralta' Lappeenrannasta, Kaisuista, Iisalmelta, Kuopiosta, MitkeliStä, Hammasta, Kotkasta, Hämeeulumasta, ToruioSta.. Kemistä, Oulusta, Raa hesta, Kok!olasta, Pietarsaaresta, Uusi- kaarlepyystä. Massasta, Suolahdesta, Jyväskylästä, Tampereelta. Lovii sasta, Toijalasta ja ForsjaSta. Iltapäivällä. 1,4? Helsingistä, Hangosta, Tammisaaresta Karjalta ja Salosta. S,47 Helsingistä, Kirjalta ja Salosta. 4,»v Helsingistä, Riihimäeltä, Tampereelta, Hämeenlinnasta, Porvoosta, Lovii sasta, Toijalasta ja Forssasta. 7,14 Salosta. 10,40 Helsingistä, MipuriSta, Lappeenran nasta, Porvoosta, Loviisasta, Lah desta, Hämeenlinnasta, Porista, Rau malta, Tampereelta, Toijalasta ja Forssasta. 11,45 Helsingistä, HangoSta, Tammisaaresta, Karjalta ja Salosta. Turku 1S10. Tarua Kirjap. ja Sanomalehti O. A