N:o 10r(52) —'1910 r IJ K ESKI-SU OMI Torstaina toukokuun 5 pma Jyväskylän Talonomistajain kivjÄmässä osin YksipuoliMr esitetty ^ Sellaista ehöotusta tvaAaair on ykäistyksen > ja osin MaAi ololla stmuutett^. i, ■■ | Ne Suomen perustuslakien säännök- viimäarainBH .kokous ^ ^ ©uuritu^i- , , ... naskunnan halliluJta on hoidettauva «'.ii. lieakaÄteilaan ja paätetäaa MjestyMsä taleja on ,aadetm- lutt/vusast» Llsskustuumkmitaall wä ja iveroja määtättäivä tässä maas- Mka edustajan lähettätniaeaia Ken- sa, oivat jxitn tärkeitä tähän iljjijtiujt kra toimikunnan vuosikokoukseen. 1668 Johtokunta. Prinsessa Ruusunen Sakari Topeliuksen kirjoittama satu 4 :«8ä eeiik&ilusaa proloogtneen näytellään lilitorctalu loukok. 5 pol Kunoallistalolla Uucb '/, 8 mana. Fääsyma&sut ovau numeroidut ktuuiap. 2 nii^ 1: 50 ja 1 ui*., 8ji- ■oiuap. 75 p. isvx 1—1 peruÄuÄakeja, jotka foivjait eduskunta on aitvan omme aitoina hymäksynyr ja Hänvn Äeisarrlltnen Majesteettinsa oxihtvistanut. Sttöla täs>.ä uutesja järjeÄylsessä «nitenirt luit ja ajnutjet ftwnwifww» itsestään ia>Ui Suomen lakien jo chomÄen uuiärcu)iset 4 jfifa eiböt ote niiden muUipet, jou:u:si iä* mä rnyösk.n koskemaan esim. Hänen MajesteÄinqa Keijarm hemät. LO p. 1906 wahwiVtamaa tvaltiopäimäjätjeS- lysiä. tvaikta siinä on semaaiva lvppu^ jäännös: LV §. y »Tämä walliopä.wäjäriestys pistää fatfilta osilliaan oleman petuut- ^omattomana ^erustustatiilo kunnes Suomen Hallitsija ja iSouskunta yhtä- Kiitävällä päatötfjeää jen muuf:awat tai ^umoatvat"» Mnisterineutvoston puheenjohta- jvn ^doruikjesja luetaan »yieijen lain» jäädännön määtäämäsjä järjestyt ses- |ä" KöjlteSl'täa)im asioihin ntyös «julki, sia Moutjia, yhdisiytsiä ja li su oja toskcllva iamjäädämö." Täion mmrrettaisim Suomen lval- eiojäätyjen armolliisen esirytson mukai- sesk hlMälsymä ja Hänen itcijariUijert Hdajesreettlnja elokuun 7/20 Päivänä 1906 armolli^sti lvahMiStanla „lafi laujumo-, 'kokooll.unris- ja yhdisty- miÄvapaudesta, joka matuullaa Suo- mm kansalaisille heidän perusi usia in tunvuamina oikeuksinaan janan-, pai- no», kokoontumis- ja yhdisrymiÄva- paudan ja määrää, Mä jäännöksiä näi- don oikeuksien käyttämisestä on annet- toava yleisen lain säätÄmijesä woimas- ja olava^sa järjeslytlsessä ja siisKeija- ja Suuriruhtinaan setä edustunnan yhläpnämän päcköksen kamta. Maslauskirjetmässä tnnnustetaan, että on erinäisiä lain>äÄäniöasioil.a, jotka wälttrömäslr johtuen Suomen yhdistämisestä Menäjään, eiwäl kuulu SuMien laitosten ltoimimal-taan, waik- ta ne 7osk«wa>t myöskin Suuriruhti- naskluilao. Tällaisia asioita oivat: Mallan perimys ja keisarillista huo- «että koskema laiMjoäbäntö; kysi)ini)kset sodasta, nauhasta ja »ikoista wiera«- ^en waltain kanssa; joipömunet mierait- <en itvaltMn kansaa; tonsulien ohjesään- M; Suomen kreikkalais-menätäisiä Ktkkoa lkoskQva lainsäädäntö; puolus- luÄairoljen yleinen joh:o; y.m. lähei- sesti edellämatniiriuihin lii«rtywät kysy- «nykset. Mmta muuten, jamoiaan vastaus- Lrrjelimäehd.suffessa» käsittää Suuri- ruhrinaskunnan ilacnsäädäiitöivalta sel- laisena ^uin se perustuslakien kaul:a on järjesvetiy, Mlfi lamiäckoönnön haarat. Keilsari Alekslanteri 1 ei tvah- »viÄaessaan Ib/27 pnä maaliskuuta 1809 Suomessa aikai pe mm. n rooimas- ^aolkeei Perustuslait jäämään Suonien perM^Äaiksi, pidättänyt Menäjän »vallalle mitään oitemta Wenäjän etu- jen wuÄfi supistaa Suo.n.'n laittsää- dcmnön alaa. MinMerineuwoston Puheensohiajan ehd-otusla ei wsi woi>mas>ja olewc^ oi- 7euden kannalta katsoa muuksi kuin eh- d«u!ksoksi Suomen toaltiojäännön pe- ri-npohjailisi mu^tamij.'kst. i&irn ylläckÄvaan -:apaan on tehty »selkoa Suomen perustuslakien oikcu teen juulutvvn oikeusaineiston osia, et- m ickÄysllrjelmisjä Älst iiullm tiin- nutaä mihin wakawaa huomiota; nim- ta niin ei ole tehty. Jo tästä jyystä on jelityskirjelmaSja ola.va iainopllli- nen Mosiys saanut mielivallan lei- man. Keilsari Aletpan>teri 1 juhlalliselta perustuslakien lvatzmislukjestia setä tä- män MeiMM antamalla, Hdne.i iiö^- fuen KorteiMn Semaajainja uuöi»:^ »nasta jäctählämcktomaslä iu ! pviiu'jc»t<i ^jäul^taä nainut Perustuslait luipesjä «voimassansa lanoiaan jeliiystlrielinäs- ^a, että »suonielle suen juoom oiteudet evvät die olleet mitään muuta kuin armolahjoja, joM ivoldaan peiuuuaa •«i-ifvia tnuMaa »etä että on jopmta- ivn-la amaa >nuU>e imusiuStirioilic, >ol- oen mmta tuollaiset lay^at on myon- ncitly, muttaaiitQ.'>en weuvoitraivan a>tlUlrM anertiityÄ.a. Sellainen >lat- on omansa ]uni}namcau uiiiUiea oUeuLMMallisuur.a ja yy:ets- tmua^ar^estysiä. SeliiystirjMnä pitää 1L09 ^vuodm muhachopimÄjen 4 ani-tlaa -rMaise- mana oueusperuÄ.mji.'aa Wenäjän oi>keukMe Suomeen näyoen, wa.lltei >ano?tua rauhan^oipUNUtseit määräystä, Ma niin iuut myösnn sopinimiien 6 ariMasia iäy ilmi, ei sui-Ntaan tavkoi- rettn sen oikeudellisen aseman muuna- m is laj, joka puoli »vuolta enuemmin oli Suoinelle wakumv^.u. SeluyskirjÄmässä mäiltään aiivan pai^kanjapitämä.Lomillä perusteilla ja ^tirii^assa historiallien totuuden kanissa eviä Menäjän lait monessa asiana owct! ttmofie&a 1809 lähtien ol leet noudaionaavina Suomessa ja vtlä .Suomen lait owa>r asiartorniasti tnn- keuiune«t Menäjän lainsäädännön o! Me. Sivten lkun felZiyskirj>olmässä ylsi- puckMa esityksillä on luultu todenne- >tun, eriä Suomen perusiusluit eiivck sisällä waltwjääirröä, waan oiva: ai- noasiaan maakunnallinen ohjesääntö rakeivneläan tämän w«raan määrä We- -näjän uusien perustuslakien toisen ar- tiklan tulk^^a, jon'ka muk.ian täniän artifkm fatjcutaan tukciman sitä mäitet- rä, että Keisarit^nnan l>alli:us- ja lain- säädäntölattoiksilla on oileus ottaa Suomen halloo- ja lainiäädä^ölaii- tolsika mttä tahansa siiiä toimiival- lasta ja niistä >iehtäwis.ä, jotka oivat näille kuu>lmle«l 1309 wuoden lvailio- toimien porustuSsella ja joita ne omat tähän asti hohtaneet. Tässä on koko- naan ijättffy huomiioonotta-maiita että Suonnen perustuslakeja lvoÄaan muuttaa ainoastaan siinä järjestykses- sä, mikä näissä perustuslaissa on jää- detty. Lisätukea Suomen autonomian hä- w:tj>ä!mistä tarkoittamalle ehdoiukselle eduskunnan wäl>itämätön :ehtäwä cl- lut puviluÄaa Suomen maltiosääntöä. Tämä on lamalla Suomen kansan elin- ehtojen puolustamista^ sillä jos se omaan laimsäädäkttöön perilstuiva keusjärjestys, jonka tumissa laitti st- mMyslyö Msä lmaassa on tehty, koko sen Hentilien ja aineellinen elämä wer- sonut, jou.uu Wonäjän lva!lriowaLan puolelta onimtolta anvaamatlomien louttvusven a!.a.!jetsi, jyiuyl) oilcuoelld- jen opäivarmuuocn t.la, jota el>täijee ja ^iiiauj.taa 'loitea kehilytjen. Side, M Mdistaä Äuoin^n Äenä- jään, ei w« lulla tu^nvai^ii jen laut ta, eifto i)i ! kuixji lie hi/iiiiuiiin. Suo men 'kanija, jonka koko toiminta on suutnmttu rachallisttn fdjitiji jetn, tahtoo 'wM>t«ä tautea, niila möisi olla Äeilsarilunnan mahingolsi. Suoinrs^a oi woida aMella eliä MomieUnm Menäjän kansa woisi tuntea mitään a]yoi)U)»ia Suomm ieseyallmnon ha- wtt>mmlisestä. ^tuuiamat Menäjän ja Suomen iväli^len lestinäisten juhtöiden aitaan kuuluiiva^ asiat omat anianeot aiheita maarmtasitytisim, fellkautsi.n j» risii- vmoihm. Eduskuma pitää suuresti touvMaimaim, että sellaqet asia.- jäisi- mait molempia kanijoja tyyoyliäivän raikaiju-n. Eduskunnan puolctia cl ole puuotutoa hymää tahtoa. Zuomen lainjäädM,wjärMyl'sesjä myötämai- kuiltaa lMaiheen rarkaiijuun. Samalla kun eduskuma alainaijuu- desjacm anoo, että Teidän ^eijarilli- nen Ätajestvetltinne iumaiiisisi arinollt- jesri k.'mnittää huomionja täss-i itirjÄ- mäsijä esiiefUM Suomen nätkcimpien oikeuskyjymlMen. solmitiäiniseen, jaa eduskunta alamailsesti ilmoittaa: että eduskunta, koska armolli- seen estrykjeen liittymä lakiehootus sijäliM Suomen perustuslakien perinpohjaisen muuVtsen, ei'kä edusknnia wc»i. luopua pääiäntö- oikeudestansa sellaisessa asiassa, ei Vile kailjonM lMouvansa antaa tar- 'koitettua >lausu>n:oa I-aXicljbctutfscn siljMiMestä." Virallisia y.m. yleisiä uutisia. — Dliopisto. Konsistori Päätti eilen aittaa estetiikan ja nyky»tikais- lairjain tkHjallismiiden prosessorin wir- taan ehdolle ottftmäiselle sijalle 23 ää- nellä dchsniiti Arjö H i r n . n ja wi- Me sijalle 13 äänellä prosessori I. W. Söderhjelmin. — Senaatin oikeusosasto. T.k. 2 p. asluiwa>t äskennmittetyl jenaaliortr A. A. Liuksiala^ ja B. Anneberg, jäädeii>n mvcktAvailan wa'mt0ltuanja, wUAnioi» mitut>jeen jenamiin oii5susojaslosja> miniä jälleen ojas.o jakaantui kayieen jaostoon. Eltsimäiieen jaostooit tuli- mat kuutumaan marapuheenjohla- ja N. Bärnlund senaauorn A. Ää- py, W. Andersin ja B. Änneberg ja roilseen jaostoon senaattorit St Ma tin», S. Saarinen, I. Pekonen ja A. A. Liuksiala. Edullinen ostopaikka Miesten pukukankaille ja vaatetustarpeille — on — M. Q. OKSALAN Herrain pukimoinko* — ,^eski-Suomen" seuraama nu« ■metro Ämeschy Helatorstain tähden ensi lauantaina. Ällä jckosÄiu perus.^uslakimalio° kumian mierimö jämiin edustunnalle räiisi-^ilstunnoSsa ■t.k. 3 p:nä. Mici.ntöä seuraa 4 littettä, joissa ytsiiyisiohiai- fieäili psruKiellaan erinäisiä wasiaus- kirjelmän kohtia. lMietiMöön on edustaja -ulo Wuo- lijolki Mmamji ioasiÄlause^ii, missä hän chdottca avastauÄsesA Pois.oliaivalsi lopussa lÄKvan ka>ppa5een: »Muuiamat Menäjän ja Suomen mÄiÄen leeki- näisrm suhteid-en alaan kuuluiva: asia "; sen peruneella, että se hänm mielesiään on tullut >!n>e':n:öön myö ni \}im iisyijsj u uttiuan ^ u stujai n mailkultulsesta ja, eyäj>cl".vä kun je >multa on, tvoidaan tulliia iluiaijeivail cdvs- kunnan „hywää tahtoa" soiviiieluihin Menäjän nykyisten taanlumutsclliÄen mallan Pöiäjain kansisa. Tämän »vastalauseen johdosta on ma!l'i-okunta liiitäiiyt mieiintöön seuraa- man humnauituksen: „Alla Äeiloan walsialatijeen johdosta — Maanmittaustoimitukset. Kuiver- nööri on mathaviSlanur Peillka-aiitm!- sestä oisuudeÄa Purran :a>it>a n:o 3 Mirtain Wask>lme!ovn kylässä torppa- ri Kaarlo Jtchonpoi^ka Myllylälle ja hänen wamiMe<lja Milhclmiina Ju- hmuyriärelle eroiioiun Pajutahti-ni»»>. paitSlaiiilan, joka «läsiliää 9,295 ha ii* il ulisi av josta Myllylä ju maksanut 3,500 mlk. Samaien on kuZvemööri »?ahmista- nut LiedciiPvhjan o>sas:a Liedenpohjan talloa n:o 6 Mittain Pitäjän Lieden pohjan ÄLäisisä ■Motas Kaarle Herman Li<^dcn>pohisalle Äi Äiinamäclle ja hä- nen llvainmllenia Milh^Uiiiina S Äo-- monmtyiiiärolle eroi eiun Symälahti- niin. palstat>!lan, pmta-alalican -i,21 ha liAutsta. Siluontun torppari Herni^n Perä- jäiwi ja hänen lvaiiiioitja Li>ö.a Ed- uaintti)tär, oivat 7.000 mk. ostanee: Myllylän oisuntecn Peräijen :a>!oa n:o 17 Keuruun pitäjän Kouruun kylässä knulmvan PeräjärMi nm'is<'n moa» allueen, itiekeimä iC.ul ha tUutsia, on »varama>an!mit!ari I. H. ifnlto loi'iii>- tenut tiiusolan erolit.unijcn ialonesas- ta ÄsenAplsi Peräjärmi-niinij^.si ii-- läksi, Me on määrätiq 0,02ö3 man::. Kuliveinöövi on liyttemmin >val.'wis:c nmt tÄnän tÄusloliiomise.?. SiiiMiifuin i)i.~tiii(cin ojuudcn om.Z- tajat ToSpcminmäm :awa n:o 3 Ätsä- rin Hankameden kylZM, alokas Ab- ral)am Fredrik Mn.niu RiihlmiÄi ja hänen »vaimonsa Julia oivat 1,700 mk. torppaolle Alalle Koimnlahdell: nMineet Monosunieen kuuluivan ^oi- ivu^an torMiiinaan, pinic-al. 104,^9 ha Ätsia', ca luannoo.iinutia.ti I. Stenius to!imn'.anu. mainitun tÄus- alan eCoÄamijen :alono'as.a sanoiulle tovppari Äokouialle ilsei Viilsi 'Ilo'- N 'Uilw -«ni !M. tilaisi, jolle on pantu 0,0070 ma>iitta-'i'.a. - - Täi' iin lohlo- n,i!scn on tmvsniööri nyf.einitiin »vah- loistanut. — Siirtolaisuus. Viime kuluneen 'huhukuun fliifaia Otti Measan !äänin lansliasia annetitu 1,002 passia mat- kusiamisia imartoil Amerittaan. Kansakoululapset taidenäy telyyn! »Taidetta kouluihin?" tvaatiwat jo meillÄin uude.iliila^ kaswaiuscp'n edustajat. Onpa meillä syntynyt tä- män niminen yhdistysten, joka Kiitää ianMua tvaatimvsta tiylännöÄja to- leukaa. Täysi-arwoisen laiteen kas- tvavialivasta ja jalostamasta lvaikuiuk- jes^a frti. jo aletaantuv olla yksvmielisiä. Tilla^suuksia waa>n, saada namtia siitä» 'taijcmun ■lvasta merratiain pimelle osalle tanscrmn-e jännin, macheudi n asukkaille ja etenkin lapsille ne tilai- 'suudei^ vwat nä.hin asli olleet haavi- naiismllsia. Jilolla onjin sen touoksi >!erlvehdMämä Iymäskylän miteLijarl: ja tavlieeicharraStajai^ jekä nhdisnzkjen »Taidetta kouluihin" täkäläiiM semi- ■naairin »veistosaliin töfji m.tkoksi puu- «haamaa taivenäyttelye. Si:ä kaimat taa käydä katsomassa kaikkien, joilla ivaan on suihkin siihea:Zlaisuus. Erityisesti -kchoitlta-isltimne lähiseudun opettajia liuamaan kaniafoulula^sct näytie^yyn, sillä toimikunnan puolesta on mer..i pyydetty ilmoittamaan, että kansu?ou- lMaPset päcks^miit opetiasainstl johdolla näinä Päitoinä ?ello 10—2 ja 4—'/ 2 S tvapaastl — maksulta — näyttelyyn. Näy My on awoinna ainakin l.'.uan- tai-iltaan asti. Siis: Kansako u, lulapset laidenayltekyyn! Opettaja. — Keski-Suomen Maanwiljelysseu- ran kokotalouksien kilpailuun, joka tänä kcsäinä tollinecitpainnaan seuran lan- lffessä Pi'iirissä, olivat tähän asli ilmott- tauiiuneet iseuraaima: mauimilsotiljät: M i> r t a i n m a a l a:■ s s e u r a s- ta: ■tafoffaa Oskari A'!a-Soiiin, Onni MÄi-Kahila, Manu Kimistö, U. W. Suulla, Urho Hioiata, Juho Kan- kaaivpää, 3t'iei'jl Äankaa.npciä, F. A. 3ton:ial<iv J^iMm Kuusisänvi, Justus Pilritinismi. Lauri Korteil-emi, Hcr- man Heinola ja Eljas Jokinen. P i h l a j a sv e d e n maalais- seurasta: tälolliset Nilhard Nan- iätöini, Kalle Äuukkcuron sa 'Aapo La- pMniÄi, torppari Aviv id Ilonen sc-kä inäkitupälaisot Sll.Äsi Koskin>.n ja Silmlppa Ranianen. Haapamäen maala i s se n- rasia: talloll'^ea F. M. >Sakaril, E. Haapamäki, Hennan MääriekoM ia Eemeli Maissi sekä torppari I. Siimä- kä. Piiirisn ktiilÄvai! mickä Äeu-ruun ja Ätchrin maalaicheu>rojcm alueet, mutta niistä ei wieilä oile tiotoja cullul. etsitään smveveniteettikäsitteeslä jekä on huomautcl.Mva, Ätä siinä esiiettyjä yleiisen ltva^iakuntatvcillan ja osa-M ai- tosiseikoista eriämiä perustullia ci ole noiden oikeuiksistia Mi eräissä, likeyh- maliölkunnan keskusteluissa csiieiiy »eyteen järjestyneissä maissa, erilcken Satjsassp. Mutta selttyskkselmän esi- tys smvcrmrteemkäslitteen sisällyksestä on hachaanllvicpä. S^lichskirjolnlässä ei myöskään ole oiottu huomioon että fanJjdTifar ja flmiÄytsellisel eroavai suudet en ma-issa maatuvat erilaisia w<^:j>omuot>oM joia paitsi eräioeniliit- totvaltioiden tvattiosääntöiä jelityskir- jicknässä on käsitelty tväärin, joten niisiä S. U. T. mlickml. Wa>Ltio>ivarain Ma>liokun- nan e-nsimäinon oisas^o on ensimäises- sä ttomisessa läsiiellyt mieiimtönsä ^ pääoma- ja kupoiÄitveroesitylsea joh- tehdyt johtopäci.öiselkln omat I dosla. KM n jo enneininn on inai- nitiu, on waliÄtun:a esi'y!seen nähden a-se^uiMl kietteiselle kamialle. S u u ri wall i ok u n l a kokoontui eilon Äo 11 a.p. Jaikettiin oppiövei- 'Msllisuuslaiin Msiblclyä ja hyvälsyluin 88 3, 4 ja 5 stwislys!va>ti!olunnail in>e- Määräv. Joka tapaukissa el Menäjän ja Suomen wälistä suhdetta ole mmos- l<B.awa niiden teoriiain inu laa n, joita luullaan woi>:a!!ven johtaa mieraiden mäiden WÄttollisisia järjesiysniuo- doista, livoan niiden hisioriallisten ja iinnön mulkaan ja ö s. 25 äämllä 1 oiLeudellisven tosiasiaM perusteella, ivastaan ^olsialliiÄMnistraatnen Masia- joiden kautta puhcenalainen suhde on lau>feen nui>.aan, Men siihen tuli lisää: inntnnvt ! „Ntini!kään on kou.lu psruste:mva> jos 1 ' ' 1 kun>na^a on yhtenäinen suuruudeltaan SeUyskirjÄma on siis siimi käsiiÄ- edelliisessäl ikapipaleessa määri.eiiyä lyjen asiain armosiÄemrsessa ajettunut foullupiriä wastaawa _ alue (lapsilla kannalle, Ma on risliriidasia sika wci- ei sen muka am yleensä saa oman Pii- massaoll^van lain että yleisen oikeus- ^ r '"^ 'kouluun olla matf^ eneiiipi.it »erulttiltm j- V--w. tobismfjen *»J tv ia 'lapsia, joka tämän ajem kse n m u- dellitzesn sit«ivasta wo?maS'a ryhdy- ^ kanssa män tvaksousk toisesti tarkastamaan wos."0N puheenjohtajan ■sclityskirjelmää. Tässä yli 40 paino-' työn ensimäistä moiti o ja. periaate etiä mÄaan. siivua piltässä mwos:etuM esitetään heikomman orkeus on yhtä louklaama ka M ne historialliset sa maltio-oikeu- d^llisett tosiseikat, joihin Suomen oi- 1 toin -kuin wahwieinman. Jyväskylästä, ja Keski-Suoiuesta. — Taidenäyttelyyn! Tänään on ermomamM tiÄailsuuch pisiäyiyä :aide- näyttÄyslsä. Tähän asi>i ei siellä 0ie M)Nyt kah'qia lähestään niin Paljoa, kuin Äisi ollu!t suoiallva. Tänaä,'. on laiintiliilyönti 'korjatiMa. Näyi>.ely on ny.t)ään auki klo 10—2 ja 4—Y 2 8. — Myytyjä taideteoksia. Taulu- nÄ)tielys!ä on tälDn asti myyiy jeu- raaMat iau!iut: P e k k a H a t o s e n „ Su»m itmoiiij om-a", A nt: i yaloj e n .Malihan pdto" ja „Jlto!vä.aiSius", Jonas Heiskan ..Lampaita", „JäMimaisema" ja..Keiäl.amn" (me simä>rianaalau!.sia) lsc>.ä »Pihamac.l:.:", Juuso Putron „Kei?ätialwella", sM jol.li^o «Taidetta iouluihin'-jä!- jennölsiä kotimaisien taiteilijain lau- luista. — Teattetinäytäntöjä. Kuten jo enneiinmin olemme inaininneei antaa jou>/i'o Tampvroen Tea ne rin jäseniä näyiännön lsuMlMitaina Konnallisia- Zolla, esittäen kolme eri kappaletta. Tampereen Te ali ori on aina :äällä käi)desijään saanut osakseen suiurba suo- siota. Toiwo.«tawas!li sam>l suopeus tulee nt)t esiÄttymän seurueenkin osaisi. — Waillingista tuomittu. Jo!» aito siltcn hucinlattiin erään .valla O.?):n äsiamiehen KaiiMen tileissä 1,806 m>.'n 73 p:n tvaiMniki, niiniä soydvera K. erol.ebtim ichtiön palmelu^esia ja asetettiin s>M:ec^seen kaivaAulilta. Asia oli esillä tällät raa^uuvnoikeu- dessa rnaonaniiailna, solloin MaÄaaja tuomilitiin 300 mkn sak:oonj.'. matja^ maan joukon todistajapalkkioila ie!kä Lakiehdotus, joka on tulos sommo!- lkens nojamuu ja näitten tukena jo ki- sisia oikeuiiia imieroivista aatreisia-, Modisteina esitetään.joukko lrer-.aMa smumoisesta tvolNlistckeman ieiitiMen ^"^osta,""m>!kä uieiden imelissä, ulkomaisiin 'oloihin samalla kun Mt^o- puutteellisuudesta ja semmoisesm ivo:- malli:!see, puhui Lev Haon Mudm tvacklimukstin ^ , « f»m tääiä ^ toÄSsSSf 1 ^ ÄÄ!TZte' «*«> SÄ*. selityskiljÄman avmostelun tulok,et e,l. s laiksi, joka luo hl)ödylli,ia oikeusnorme- ^ ->! ^ — Tolstoi Halleyn Pyrstötiihdestä. korvaamaan yhtiölle luottamansa lva Hallleipi tähdestä ja siitä maa ilmani o-' hjngoi,. >kon!oinecn. ju wauuiee, PUYUI Tolstoi. HiljattM I n^pi«m?huwÄai^ mas>a oleman oikeuden ,yqay:MirnKs- eraas,a ytKyMyee^amt leutaalMÖ-. ^ OhjMmassa nellä <rn laulua» or...L...^ ^ " ' - • ku- nen. Aineellinen ellämä $'\ ole iniaifään P uaoJlua Tevmetnlloa! tnaän was:auskirjelmän lopussa ly- ja. Se poliilttinen suunia, joka ilme- hcmMrM jMen kärsisi maan —Lappeenrannan^ Musiikin, riM> AnSSn /»WSr»tnf]ff>3:ur Viiri febilM- .hniinin fit n tnn/1'ifs Itiirit amatööri»?kiesitkin 101)t(1 jil111 tll- hyesti seuraatvalla teilvalla: ^Uscvt tälmän asian selmitykseenkuu. fotodt' hiÄoriallilset tosiasia«t on selitys. nee tässä ehdotuksessa, ei Pyri kehittä- hädmiyklsesilä yhiä paljon luin maail- Wien amatööriorkesierin joljtnjufii mään, llvaan tuhoamaan Keisari Alek- man «Wmä 'toisti kärpäsen fuolemcs» 4e« tulsman tonninlamuoden alusia M-ti tchm UaCtuidM. Ito*. ItrtftktoKij. «t» J-MA — Varkaudet Haapamäen asemalla. Miiiime ^"YPsynö kerroimme Haapamäen asemalla iap«hiuneis:a junamarkauk- sisia ja niiden johdosta pivetiiis-.ä Po. lilisir>itikim?oi!s:a, jolloin raskaul^amia je ilmoja Ämaantni Haapamäen aseman mauiniu/remmsoria A. W. Molinqtvist'ia mastaan. Eiilen >olti aisia läsis:el.!Äväi'.ä Keuruun käräjillä. Nautati^hallituksen asu m ie- henä esiinllyi Kenlruuin kruununuiinis- mies W. Saren. Useita todistajia kuu- Riste^uin. Äaittajan pyynnössä iykäl- ttin Mun enempi öäsintely seuraamiin la>.imäärä isiin !käräjili.n. — Kuntakokouksessa Multialla tmii- ■me ■h.uhniif. 30 pnä läsitelliin seuraamait asiau EduZtajaG Keuruulla ensi loukok. 7 pnä pideiÄimäälr K^uounn, Mnliian ^sa PilsiajÄvcdlM k -untain manttaali- lai>s'.en yhiei^n ioiouiV-u iMi.uirn mao.uCu:iljJ..i)iii.'.'2. Li.nna ja Jussi Sep- piiiä setä tvaramiehelsi mcoiiim. W. Jätf.Wrtpää, WMtim tvK:a:5aZ>nM hallitus ot- tamcQn llvatuut^.sia uuteen lunnan pcllcvvaikuntusyhtiöön, jonla iäännöi on asianoinailsesi? toahlmisieliu jo tu.fi» ivai siihen Hväli.iuksi ialoll.set S. ^in- 'Edtiviin Harjula, A. .hetemäki, Krisiian Mehido ja torppari Kalle .Pohjonen. HaAitutlsen on tchiämä pattkäkunlailaisille tunnetuksi uusien säöniöjen sisätiö ja uuden yleisen Mo maata loskedvan pa^oapuizhdiHniksiä koskÄvan asetuksen niääräyffe-l. iiuiTsöit >ko?oonku:lsnu S. Linna. Calen- kun hallii-n-s on iaannt säÄiiiöissä lmäälrä^in ■suniiiimn tvakuulnlsia on sen ■tul .!!Utläiva perus:atoa kok»u.s, joka na- i:>isee kesluudesiaan uuden haUiiukscn sa pää^liiä ilailista Miikoista niitä sään- iröt edcllyrtÄväi. ^olomselle lu-.i:tiin kmman o»,i^!<i- iiici;i iiapclseit tclioit alutuÄautakunnan ,ja sa»«M taion lorpparin Äalle K posclt tekemä kontrahdiln muutosehdo- ^us joka scmmo^enaan hymäksyttliin ja pöyiäkirjaan jäljenne-.ttm, ja pääie:- iii'iin^ etiä isano:«un asutnslauiakunnan on kunnan puÄmta allckrrjciinl^.va sanottu l<on:lrahti^ — Ätsärin Kotitalouskoululla f ibe riin kurssin päälitäjäiset lorsiauia huh- rikuun 2L pnä <Ma>^n klo 1Z päimällti. NMiäil päättäjäisjuhlat eaa?n- Tra techneet läsnäolijoihin hauslan jo mrellyitälmän mavkutukjen, nm>ia tällä kertaa wiÄä crvtyisemtnäs:i ftinnut: tvät koiKun käsityöt, ais.i vaasit sei- iiille järjesteltynä, M runjaudellaan, ena laadullaan yleisön huomioi'., »tai. tilla jjcutMä oli läsilöua j2 n::den ylä- Puolella torislimcu mchrcä: iöynnötse^ seiniä; suapai.sl obi P0y0illäl!n tänioi- ■lä näh-latv.Nä tuin myös oppilaiden, ilirjouus,Laskento y^ui. m.htoja eri ai- neiÄja. S^llä oli näh.ä.v.ita aienen- taiM taiivtaua, juÄia> läsinkuooluile. a-ttlÄvaaile.i.a, pujeroua, taujalli-pulu. Min xMo«sa, «<uchicha ja eiuro.: taiklea ne ihnictet.alivät jusi.» pa^!<m-u>all!l. Juhla atvteiuin mirretla ja ruloutjel- ia, joiLa aounitti pastori »<a:>jancn. ^^.te laulettiin eräs hen.qeUii^n iautu, joitta porästä joytajaiar, ncsa: Maili, ta piili lyhyen tzmviltaivan imMiuua ia^ityoi^siiu, anuuä jätte.n oii mulu alia, joilom juotiin ka^.'u:<t ij^ialla iiXÄ.nis.etiujen le.pien ieca. ^ahm.r juaiia ejiivlixu i^puaai haaskoja tau« iu]ö ne.ti. Ojasen johdolla, .eia seurasi Mw.nuuu iJpeAÄjduaren lielopuotu»n tuJiiiiuo ia|aoi»|d ja *.uDia t!0.do5->a. Esi.ys ott sailgen hauska ja mieliä- uunnii-aifä. Tasnän jälkeen jakoi jch- todislu^l oppilaille j^malla taujuen heille sydamelluui Mhymc.»- janoja huomautiae.l tvoimoUl^uutsu-A :äyudmli;|tS.ä todin hoidosia ju cim < iäinttn. painaen m.fmn siiiicyoen ja j^l'j.s.y.>j>cn lal pe ell is uuden iässä «ot- «ie^,a, euä joudur.-uaan zoutuv.a paas» iyä tvisiitl rko.hi.l mui.u:ia:stmA siellä- t»l esiiuin^e.llään y!npäc.s:oön>ä. Sit- ien ^.«^1 Dtart;<n)t)öic< y.jen vuheen- joy:aMi» -ne..!' Äiina ^^atdc.liu, asiai- »Äion tomun rari0iiu-'>a motaijcir^a Puhe. Lopulsi puhiri pa^:or: ötanja- nen oppilaille Ämpimiä janoja, tehou. taen henä mutaanja otsinaan toici» hinisa parhaan jcll-jes!y.s^n ja rauhan- ruojan JciMsen Krisluljen, iamulla to- P».aen puheensa ruioulsilla oppilas- :en puv^s.a pyi>iät t storkeimmatta siunausta heidän tuieiuille loimilleen, m.n>.ä jälteen'läimä oiiiii-b.ui.ul. muis- rosra häipmnäiön jnytalliiuus pää.e:- liln w.rreua 272. Täimän lHlet)0cSjä wo: mainita, et- tä oppilaaisi ai!»!t'ai keja.ursjeihm tvoilnxil tvieiätin läiie.iaä yakemuijenja koulun johiajallareitc »Uvta Ma:'..Etalle oismlleella: O sio. a as- — Haapamäeltä. Ainoa yleinen Hu» Miliitaisuns Epunpa.mana Haapa- mäellä o.i Haapam .nn immäenyydis- lyijen ii.aina, johc-a ali k. n saapunut '^jngiin. run^aasil ylcisö.i. Maaiiinut- jer i.i.amlon oit:>:»lumiseen nähden ma.^udulla eitväi osin cic juuret, mm- la |iLVi saa usein y:mi(t.::a l.ikoja io:« wonecul!sa. Tällä ietradj ei, tummin- icoa asian laita oll.ii nl.n.. Päinivas- iivin tsaariin etumimdn kuin oja?:.:n o- do.'ic.a. To>ew.jo.t'.olunnan esiieliyä nmniamia soiito:appa!u!tta, luetuin pu- he, j<ta sisälsi todella kauniin kemäl- aja.msia, ja ltoitve.ta, auran »vapatra puj}luiloaiwi>i)e-J.a, ja keiäi/en m.eiia- tail h^ram^val ne hlZva-sit ivatilut lau- lut, jotta l)hdisN)tsen setatuoro ioaunu- roiUiitsoni Ale Piin johdola marsin sie» »väÄi. lauloi. Illan pääluimero o.i tunrm.n^in ./Tutlijoella". Ei:ä jetin osa rie^oä, jci.ä jo an tällä nämdmä- ■.c-p^eella iu>Uastty.i.i..:y, tuo; micien- tÄuuioUa seurata esiiy-iä, oli epäile- iii.avä .joiurumnalsi ojaisi yhdisll/ksen uvuipir.livta oleman amus:a,j.'.n tau- panhouq^a M. Sa^iol^ven a.ino, jota »ia^.ie'u Tu^an cssan suuria kittosia M.(^^.>.vaUa -.aivaUa -ia taitsionäi^seti- jö.h.»it!in larltutvalla reippauocUa. Muj.sia hcntilöiAä otr Ma:ia <nciri Hi .tda 'Taarincn) onn srnnein. Jos oiac Äisur<Zl ollecu paiv:n>.nin iuciur pume, nilitÄ iiio.iin pattdin tvc. >tut- li hiivin hai>ri^s<!iväÄ.i — ja jos näy» .,^.niäaN jcmiietul lackiur oiijrmal nxn- nc^i parUininin, niin olmisi ejiiys koko- na.,juu^^faan ollur maatalSi.>to^ym nähden hyivintin ansiokas. 3iui):iä« mollepano oi.i huckllije^tt to:mi-:el:u. Mämainuut ohjeimZn numeroi an- i'oi.!«u po:l:v<wiUiselle it:aniamier<lalle hi/.i)än tusiiij.sen Ha^pa>näen iyömäcn- yhd^siljS^n 'k!).vyislä ja pyrkiniytsiz-rä. «xä uäui«nipäiä un nlainn.a, e.tä oh- je.massa olii- 'sellais.alin, joka luniut hiivin wa6:c>umieiilsclzä mones:a ljäs- näolihasla. Tarioitamane „esii<lmäc", ,je>la hmvallä siellä oiisi wouu säilää pois iällaiijen tsieisan ^'.amaa oljjol- masto. — Multian hinvenmetsästäjät d> nvw koliivstslaan <va?raaniassa Keu ruun LtiirajiUa. )!e, joitta olr ote.tu :«tlNvavi.ti0»n 'h'i.Uiivn uol)t'o|a, soiiuti jötlija, kun taos ljuitfu n;tui masiaan, jfiOj dli törnuu „ii!se icoi-ja", lyk kääntyi. — Kaupunkien lainat. Lahden kau» »punziin nv>!luusmi>chcl ocvar sciiaaiiUa >anoiicsl! walyivis:usla Pääiötielleen 100,000 !»r.n lainan m:<li!nisci'«l. tau- pungi.il sähtälailvt'sen laaje>.llamis.:a ja 1'23,000 unkn lahnan on am !!■'-? a palo- a'.emcn ra'lenia.mi^ta setä li!ka'.o.cmäri- joh^llail^en laajemamtsla «r>ar:en. — Vääksyn kanalvan uudistuschöt oufaiuat Icihta tvalmi»:>:a. Sutkufa» 'lnari, jota ennen oli puus:a, on nift rehty granitittsia velrnipoiijalla ^kä jonkun iverran pitempi entts:ä. 2a* lun ja Päijänteen mälinen oja on Ia- menneriu ja rannm ivarus enu !?men. lillä muuratulla ki ,>vi '.varus:u >t'j.lla. Sulun yksipuolella o» 5un<uvaa enli,es- lä jyrkäÄ^ä mulkasia iuoris:enu. tul- len se nyt yläpuolettakin en .istä leme-