N:o 74 — 1910 KHSKI-SUOMI Sannnntaina huhtitaaa 8 pmä «MokPalVelmat eMunnan talletus Niiden amulla se «Skittää itseensä säästöliikkeen laajalta Apenniinen ja Poz-wirran väliseltä vluttlta. Mu^'a ne »Ivar fcn lisäksi luotoiumtolkikke-n Malineilla. Tässä zichteesja on toiminta hl'win Ijfjtnfct- lainen. KvchdzZii miikossa haaracsas- ton johtaja lähettää pääkonttoriin la:- vahakemuksei ja tarjotut irekjelir. atvö» iÄrittäen tarkar tiedot hakijan kunnoS- ta ja taloudellisesta asemaSta. Luoton myöntämisestä PäättZ-i konttori. Kc5ka haarakonttori: sijaitselvar Marsinaisesja waanwMl>!leudu.i^. joutuu täten säästöpankki harjoittamaan laajaa v»anwilielysluoton myön:äinistä. Mutta Parman säästöpankki el »uossa Zohdm ole :yyiynl)t main oma» peräiseen toimintaan, vaan se suosi: osuuskassojen muodostainist», kieriä» tvän maatälousneumojan tsimcSta. ia Ajoittaa niihin varojaan edullisilla eh» boMa. Täten sen luotonanto tunkeu» tuu alueen fofa sopukkaan, filjcitacn tuotantoa ja ftten liiijottc?» uusien säästäpääomien lusmisa Äactaleus» neumonnan kannituks?.'n se trusiuiststi uhraa käyttömarojaan; tämä laitos cn säästöpankin erityisen huolen esineenä. Nemvojan laulu.', loilla, opetuksilla za Walwonnalla on lä:k.'ä merkii>is sekö säästöpankin e:iä osuuskassojen luo tonantoon ja nu'o:n myoniämain la> noin käyttöön nähoen. Myöskin Ulaan, vtkjelqökokeids:, loiwee»p«»> >n y. m. ftnl«a:uistm :arkoi:ukä:n on säästö^ pantti o^ltanu: Moitromarcjaan. -Ärmaan tapaa t kuin Parman, toi-- milvat Piancen;a'n |a Padoma'n sääZ. töpankit ja esi^eiään. kuten enfinuiai' m itu. esimerkinä hedelmällisistä työstä taloudellis.'n hywinmoinn>n nostamisesta entistä korkeammalle as. teelle. Myöntäessään maanmiljelijällc lainan esim. koneen osioa irarten Pia- cenzan säästöpantki hankkii hänen maamiesseuraltaan asiasta lausunnan ja ilmoittaa lylväksymäsrä päätöksestä maamiesseuralle. joka toimitettuaan jäsenelleen oston nostaa säästöpankilta siihen myönnetyt raha:, lainansaajan tunnustella ivastaan. Samaniapaii?en ja kehuttaman mc- nestyksellinen on Bolozna'n säästöpan- kin toiminta ollut, mutta sen sijaan, «ttä se olisi, ku:en toiset, liikkeen pai- kallistamista Marten perustanut hca- raic-imisioja, on se Pyrkinyt heratta mään eloon p ylläpitämään Pieniä paikallista laitoksia, kansa''.pankkeja y.m.s.. joilla on armeltu oleman enem män eloisuutta ja laajemmat taloudel liset ja sosiaaliset maikutukset. Tämä (äästöpankki cm eri oiteissa erottanut uuret rahamäärät erikoisiksi rahasroik- si huokeakorkoisten miljelyslainojen myöntämistä mar::ii'. se on perusta- nut mallnviinikellorin. se on kannaNa- vut silkkimattomiljelysiä; se on jätjts- tänyt yksimuotisia kassakrednilMilaino- ja maamviljelijäin liikeluottoa warten; se on atvustannt työmäen osnustoi- min taa hslppokorkoisilla, lainoilla; se on perustanut karjansii:o-!aitoksia; j. n. e. Se selmä, tarkoituksista tietoinen sosicklinen harrastus, joka on edellä- kerrotuille säästöpankeille luonteen- omainen, osiinti)y monessa muussakin Italian säästöpankissa, marsinkin maan pohsois-osissa. Onhan jo yksin- omainen sääslämäisyyden kasmattami- n en yhteiskunnallista tehtämää sekin, ja saneen suuriavmoista. Muna Ira- kian sääslö^ankkimiehiä elähyttää tieto siitä, eitä tämä tehtömä ei ole eikä saa olla muista eristynyt Maan että Pää- omia on järkiperäisesti takaisin suun- iMttoma tuotantoa enentämään ja pa- roAniaAn» k«nsan t«loickellisi« ja pääomaa luomia Monnia yhä kehittä- mään. Qn katsottu Pääomien sijoitta- misen moanwil>jelysluottoon oleman näiden tarkoitusten mukainen, koska maatalouden edistäminen myötcimai- kutiaa suoranaisesti maalaismäestön hyminmsintiin ja sen kautta mälillises- ti myös koupun5.lais-ammattien me- kellä tuntua ctfuuttdtoaltrt. Mtta! mitä hyötyä lähtee kukutuÄainasta ta- hi semmoisista rahoista, jotka käyte- tään vianhan »velan maksuun? Asian omaisella lainanottajalla ei mistä ole mitään edistymismahdolli suuria. Mutta toisin on asian laita, kun laina käytetään hyötyä tuottamiin tarkotuk- siin, esim. uutiÄviljolyksrin, koneisiin, eläimiin j. n. e. ja kun asianymmär- tämältä tahotta on saatu neuwoja. Tä- mä menettely ei tunnu rasittamalta, kun jäsen huomaa, että hänen etuaan pidetään silmällä, että sellaisesta ta- »vasta on hyötyä ja että kaikki osuus- kunnon jäsenet omat samanlaisten wel- wollisuuksien alaisina. Osuuskassa on luotonwakuuws-yh- distys. Se on siis laajennettu takaus- järjestelmä. Nykyisin säästöpankit an tamat lainoja, joiden imakuutena on monasti ainoastaan 2 jäsentä. Usein tapahtuu, että ilainanottaja muuttuu takausmieheksi ja päinvastoin, jolloin tovimme janoa että nämä 3 oivat muo» dostaneet pienen waukutusyhdistyksein. Sentähden on luonnMistal, että Pankki Moi paremmin luottaa o:kassaan, jossa on esim. 20 jäsentä rajattomassa lisä- maksutvclimollisuudessa. kuin nykyisen dakausjärjestelmän mukaan 3 henki- seen joukkioon. Olkoon wielä mainittu, että o:kas- san kokous päättää, kuinka suuri jäse- n en luotto on, ja että hallitus ottaa j«senet, joilloin sen tulee katsoa ettei kunnottomia ihmistä pääse o:kassaan. Olisi suowwaa, että tämänpäimäi- n en kokous möisi jossain määrin pois- taa sitä meillä silloin tällöin ilmaan- tuwaa määrinkMiystä, että säästö- pankkiliike ja osuustoiminta muka o- Mat kil!paiicwia suuntia, jotka eimät hiKvin Miihdy keskenään. Silliä juuri Italiassa, jos missään, ne owat käl)- neet käsi kädessä ja tulokset o>mat ellcct erinomaisen hymät. W!eidän tulee mmsiaa ja tunnus- taa, että säästöpankkiliike on maa se u- tumme suurena pääomia keräävvänä moimana, ja että osuuskassat taas etu- päässä tarkoittawat järkiperäisen, maa- talouden tuotantoa kehittämän luoron hankkimista eiwätkä ole, toistaijelsi ainakaan, muodostuneet huomattamik- si säästölait oksiksi. Mikä olisi luonnol- lisempaa, mikä suotatva^rNpaa, kuin että wonhat, tvakoantuneet. runsasmarai- nen säästöpankkiliike ja uusi. tnnok- kaasti ja taitamasti johdettu osuusioi- minta löytäisimät soPiwat trnuOot »h- teistoiminnalle sellaiselle, joka entistä erislynyitä menettellp moiniakkaam- min tukisi maalaiÄväestöinme talou- dollisia pyrintöjä. Lllkichotus SllMta koskeivltll lakien Ministerineuvoston ehdotuksen pe- rustelut. (Jatkoa)-. neslykseon. Tämä laaja sosialinen fat santokanta. joka on johdattanut säästö-^karmana rahojen pumppulaitoksena ja pankit yhteistsimintaan osuusliikkeen säiliönä. >waan että nykyaika trrac11i Mutta jos säästöpankki ei tahdo muodostaa itselleen haaraosastoja, eikc, ryhtyä yhteistoimintaan osuuskassojen kanssa eikä ottaa osuuskassoja haara- osastoikseen, niin n iden to'.nnmieh?t ja ystävät W0'l?at ainakin ryhryii te kemään järjestelmällistä, taikoituksen mukaisia iljöta :ulx'.dellisten rientojen edislämisekst Äääel>n!:>i!omnie alulla. On totta, että taöctufiei p.bctiiän pää asiana. Mutta:oii<ui!w, kura suurcni- pia pääomia stiäslöpankleihimme ke- rääntyy, silä su'lrei!'.mat melmollisuu- det oivar sekä talleilnii.'. eitä niaan Y- leisiä luottoelämää kohtaan. Ei vie yhdentekemää. miiH.t ja mihin torkoi- tuksiin säästöpankkien miljoonat sici- telaan. Ei ole kylliksi, etiä ne omat »varmasti sioretut niiden tulee olla siotetut kansantaloudelle niin tuotta- Masti, kuin mahdollista, kak. kand. Einar Nöök ky?yy lopuk- si' Mitä meillä on oppimisia Pohjois- ti poikkeuksctt» sellaisten lakien jou5'ol?n ! Italian säästöpankki-eloisia suomen Mcnäjän keisarikunnan ivaltokunnallisct oloihin nähden? ^ ^ j lait, ljoidenka sowclluttaMnen Suomen- Hän Mastaa i t !* IH-N. eitä ehdotan qnaahan saa perusteensa siitä, että 3iu- hänLN IMasiaukseiisa loppuponsik>i. Hän menmaa muodostaa eroittamatoman osan sanoo^että meillä on opittaiva: I Menäjjän »valtakuntaa se >kä llukien näiden En>llsikin se, etiä säästöt>!>nkk !en ^la?ien ryhinäÄn myöskin säädökset k ??sa- ei ainoastaan lu'? toimia hyvänä j". rillisesta perheestä. Neuwottelu?ok.'us eroiÄi tänne lnvyöskin kansair»wä'liiet so- Ehdotuksen ensimäisen s»,kalan mukaan >lait ja asetukset, joidenka toiminta nlot- tuu Suomen Suuriru.iiinaanmaahau. jakautumat kahteen ryhmäön^ «nsimäiset julkaistaan «rityisen suomalaise.i lain- säädännön mukaan, toiset yleisessä W* sarikunnan lamsäädäntöjärj.eZNiks-ssä. Tämä jaotus ei ole uusi, maan johtuen keisarikunnan ja Suomen Malisten suh- teiden luonnosta on aina ollut olemassa. Edelleen se >seMa, että Siurntin Suuri ruhtinaanmaan aluepiirissä jo emi a- joista tuon seudun yhdistämisen jälleen -Menäjän wabtakuntaan >sowellntcttiin ja pantiin Zäytäntöön myöstin Aeisarikun- nan lainsäädäntöjärjestyksessä annettuja ^lakeja, on historiallisesti eittämätön tosi- asia. Mainitut yleisessä keisarikunnan lainsäädäntMvjeschksesisä julaistu-t lait ja asetuvset, joilla sen ohessa on tehoi- suutensa myöskin Suuriruhtinaskunnas- sa, muodostatvat erityisen rtyhmän lakeja ja asetulffia, joilla on yleiAvattakunnalli- nen merkitys siinä suhteessa, että niitä so- wellutedaan ja ne omat woimassa joko koko Menäjän waltakunnan alueella, mu- kaan lukien Suomikin, taikka wain Suo- menmaaSsa, mutta sellaisissa asioissa, jotta kosketteletvat koko ivalta kun nan oi- 7euksia taihi Äulja. Kysiymys siitä, millaisia sitte nämä lait ja asetukset oivat ja missä oletettujen yleismaltakunnallisen lainsäädännön ra- jojen tul >ee olla, ei salli lainiaan teoreet- tista ratkaisua. Tämä on chshmys toisi, asiasta, mutta ei periaatteellinen kysy- mhs. historialleen »välttämättömyyden luoma Zysymys. Minkä waltiowalta jo- nakin ajanhetkenä tunnustaa ivälttämät- tömäksi, ipoistaa paikallisen lansää- däntölaitosten toimintapiiristä waiko jättää yleisen 'lainsäädäntötvallan toi» mintaipiiriin, tämä jonakin toisena ajan- hetkenä woidaan?okonaan palauttaa pai- ?alli>selle lainsäädännölle ja päintvastoin. SenMuokisi tulee ainoaasi oikeaksi keinoksi ratkaista tämä asia tunnustaa yleiseen' lainsäädäntöön kuuluwien asioiden konk- ^ reettisen luettelon muoidostaniinen. \ Ei woida olla ^huomau>ttamatta, että ajatus tällaisesta luettelosta alkuaan he- räjsi suomalaiselta taholta. Sellaisiamuo- dostimat useampia kertoja erityisen, Buirgen neuwottelukomitean suomenmaa- laiset jäsenet, errtyinen Suomenmaan senaatin kampea sekä »vielä Haritono- tvin komitean suomenmaalaiset jäsener. Kansaimvalisen näkökannan soMittami- nen ?at?kaistaessa tällaista täydellisesti »venäläistä kotimaista asiaa kuin tuon luettelon laatiminen on, osottautunmää- räksi ja lu Watt vanaksi. SenMuoksi on nyt suunniteltuun luetteloon liitetty asioita, jotka todella oivat tarpeellisia »valtakun nan yhteyden säilyttämiselle ja ivaltakun- nan eduille. Tällaisten yleiswaltakun- nallista merkitystä olemien lakien zou- kos,sa tulee ensi sijalle asettaa sellaiset lait, jotka entisen Suomemnaan ministc- riiMaltiosilhteerin von Daehnin määrityk- sen mukaan laatuunsa nähden omaaivat yhtäläisen toimintawoiman niinby>v!n keisarikunnassa kuin Suomessakin, «a- mantapainen osoitus tehtiin Suu-riruht:- nas Mihael Nikolajölvitshin neuivottelu- loiko uksessa, kuitenkin eräällä sangen tär- keällä lisäyksellä. Neuwottelukokous erolf: Edelleen seuraa kysymys, minkä lalto?» ten ja missä järj«Sl.?kscssli niiden on waknistettawa tvaltakiinnanduumaan ja waltakunnanneuw.'.Stoon Suomea koske- Mat, hleiAvaltakun.tulliZta merkitystä olewat 'lakiehdotukset. Oikea MaStauS :ä- hän johtuu 29:stä ja ivaltakun- nanneuMoöton p«ru >t^mispyk.i.'istä fel-i 34:Sta ja bS:sta Maltakunnanneuivoston peruspykälistä. Näiden pykälien ajatuk- sen mukaan tällaiset lakiehdotukset otvat jätettämät joko ministerien, jc-ika civat erityisten laitosten pääjoh-dosia, lainsää- dännölliseen tarkastukseen taikka owat nc tarkastettavat «riäyisissä Maltakunnan- n«uwoston tahi duuman keskuudessa muoidostetuiSsa k «niteo'Lsa. Näiden ioi<- menpiteiden täytäntöönpanemiseen <uo- ollut Myöskin aikaisempia iäZnnöksiä. jotka mvat tulleet hallinnollista tietä, jo että halljtsija on ne sittemmin hv- wä'ksynyt, jonka kautta ne vMai saa- neet lain luonteen, joita moidaan muuttaa Svain hallitsijan ja eduskun nan yhteiAvaikutukMa. Tenaaitia kehotettiin senwuoksi »vastaisuudessa sellaisia lakichdoiulsia laanessaan, jotka olivat aiotut waläopäiwille jä- tettämiksi, tarkasti katsomaan, että hallinnollista luonnetta olemia sään- nössiä ei sisällytetä niihin. Tämän tvuoksi teki senaatti sen joh- dosta, että käskykirje sisälsi lausun, noitaa joita loattiin tulkita moimossa- «ilewan lainsäädännön periaatteista poikkeamalla! tawalla, korkeimpaan menmaalaiset laitokset ja mirkakunnat ^ paikkaan esityksen, jossa senaatti kiin eiwät woi ottaa osaa, mutta ne moimat nitti huomiota seuraamiin seikkixl- ottaa laajasti osaa Suomea koskemien h in; lakiehdotusten edelläkäypäan tvalmist,.-! Muoden 1772 hallilusnluoto Ma> luun. antamalla osotulsiaan sen kautta, wisti Manhoilta ajoilta asti Nivtsa- ^ ^lais-suomalaisessa waltio-oikeudesso walliisewon periaatteen, että lckkeja on säädettämä hallitsijan ja säätyjen yhteisesti, josta kuitenkin Poikkeukse- na oli hallitsijalle Manhan taJvan mu kaan kuuluma oikeus laatia n.k. ta- loudelllisia asetuksia. Tämä hallitsijan oikeus ei sisällä kuitenkaan sitä, että eduskunta syrjäytettäisiin osan otosta sellaisia kysymyksiä koskemaan lainkohtaan, joiden suhteen hallitsija yksinään on oikeutettu antamaan määräyksiä, jo etteiwät sellaiset asiat enää woisi tulla säätyjen myötämai- kutuksella, toimitettaMan lamsäädän- nön ailaisiksi, kos'ka 'hallitsijan toimen? pide katsottiin tuleman kl>symykseen ainoastaan silisi kunnes sitä asiaa kos- kewo laki on astunut moimaan. Eeuraus sellaisesta katsantotamasta on, että hallitsija «mo-i. milloinka main hän katsoo hymäksi, alistaa e- duskunnan harkiitämäksi la^kiehdotuk- sia?, jotka koskeivar hallinnollisia ki?iy- mty.'siä, ja> täten säädettiin hallitsijan ja sää n) j en yhteismaikutuksella py ilo mäistä laatua olema laki, jota hallitsi- ja ylsinään ei woi muu:taa. Tämän ehkäiseinisetsi ehdotti se- iraatti otetiaZvctlsi käytäntöön sellai- sen menettelyn, että kun sellaisiin la- ki^hdotuksiin, jotka omat Maltiopäi- Mwn käsiieliävvät, sisältyy hallinnot- että heitä otetaan jäseninä tahi maltuu- tettuina ^symyksessä oleiviin malmiöto- letviin komiteoihin. Katsoen mabdolli- sek^i sen, että senaatin tah' tvaltiopäi- wäin puolelta ei tahdottaisi antaa nä:t>? oso-tuksia, olisi hyödyllisiä määrätä, että ios osotukisia «i anneta määräkin ojan kuluessa, kyshmyksenalaisen asian käsute- lyä wo-idaan jatkaa ilman tällaisia o'oi- tulsia. Esityksiä Suomea koskeman yleis- »valtakunnallista merkitystä olemien ia- kien ja asetusten julkaisemisessa tullaan epäilemättä useimmissa tapauksissa :eke- mään keisarikunnan kysyint)ksessä olemien wirkakuntien puolelta. Kuitenkaan ei ole syytä kieltää Suomenmaan korkeimmilta »virastoilta, kenraalvkuwernööril:ä ja se- naatilta oikeutta muodoÄaa tällaisia esi- chksiä. Tässä suhteessa on Suomen se- naatilla.olemassa tunnettu analogia mi- nisterien ja wirkaluntien päillitköjensa- malla is es sa oikeudessa, jotka hekin nosta- wat esityksiä >lainsäädäntöjärjestyksessä, hankittuaan tähän edelläkäymän korkeim- ■num suostumuksen. Edelleen ei näytä otovan estzitä sille, että Suomenmaan senaatti saisi, noudat- taen sille kuuluwia säännöksiä, tehdä esi- tyklsiä Suomenmaata koskewista, yleis- tvaltakunnallista laatua olemista laeista ja asetullsista. Tällaiset esitykset oivat esi- tettämät kenraalikuwernöörin kautta mi- nisterineuwostolle yleifessä järjeÄykies Jyväskylästä ja Keski-Siiomesta. — ^keski-Tuomen" päätoimittajak si tämän numeron mukana on ryhty» nyt kirjailija K. A. ^ ä r w i. Iywaskyläu kauppakoulu allkaa toimintansa, kuten eiusimulla o» leimasta ilmoituksetzta näkyy, sliyskuun 11 p:na. Tällä uudella koululla, joka kaupunkiimme täten monien entisten lisäksi tulee, on suuri Maj km us paikka, kunnan tiike-eläniän kehiltäiänä ja ter» wehditään sitä epäilemättä m:el:hy- mällä koko kaupunkimme laajassa liite, piirissä. sä, joka on esitetty ensimäisen lakichdo- \ lista> laaiua olc-mia määräyksiä, NI- tuksen kuudennessa pykälässä, jossa on ^niencmaan on mainittaiva, eitä nä- sääntö, että esichkset yleismaltakunnallis- ^ mä wiimemainilut IMoidaan muuttaa ta merkitystä olemia kysymyksiä koske- lhallinnollisia tietä, menettelyn, jonka (Miksi laeiksi ja asetuMi. jotka Suomen- ' oikeuspätewyyt'ä ira-Jififlii ?l _ n o.da anaan kenraalikutvernööri taiKa Suo- Mäittää ja joka myöskn ailäisemmin menmaan lsenaatti on ivalmistanut. omat jonkun kerran on huo-m oon otettu. jätettÄvät kenraalikuwernöörin kaulta Tämä Möisi tapahtua n!in, että wal- ministerineumoZtoon. tiop5Äräin ratlaisutaMalksi jätetään Määritellessään ylcisivaltakunn^llisten ainoa?.aan määrä. >>t oiat ehdoiuk^!.'- lakien julkaisujärjestysXi, selityskirj.lmä ta, tchi siinä nimenomaan inaim. »viittaa siihen, että Suoinenmaan waltic>- päiMillä täAsä asiassa woi olla tehiamä- nä ainoastaan antaa kuuluwille neuniot- tolewa äänensä. Suunnitellun järjestel- män mukaan tvalticpäiwille jätetään Kysi mahdollisuus antaa osoitu>ksiaan ci taan, mitkä ien määräyksinä mc>^da^n muuttaa ltvaliiopä-.w'.ä luullcmatta. Scnaaiii <siiti tämän avuoiksi. että se mastaisuudesso waltiopäiwille jä- tetlämiä la!iehdo:ufsia l^ai essaan saisi otiaa huomioonsa yllämaÄiiun ainoastaan kaikissa niille kuulumissa sl ,-!^uonien la'.njaa>danii0N muka>>cn tui- stMMsisä, mutta muutamissa tapauk- linnan, isissä myöskin muissa Suomea koskomis- >sa asioissa, jonka ohella waltiopäiwien päätösten oikeudenmukaisuuden ainoina tuomareina tulemat olemaan Maltakun- nanduuina ja waltakunnanneuwoZto sekä karkein »valta. Scnwuoksi tiiÄin tälla^s- ta järjeskistä ivoitanee pitää Mähintä- kään tvaltiopäimiä ahdistamana ja louk- kaatvana, ja tuskinpa walticpäiwät Moi- ncMat. jos tahtomat p<)st)ä lain pohjalla, Prokuraattorin tvastalanse. Kuten ennen on maänittu, pani lv ;. prokuraattori mallakunnan^nnsääo.vi- töä koskomaa julistuskirjaa senaatissa Ivaat ia laweampia oiveuPa hl-iswal:a- -'kMeltSessä «vastalauseenpa se n julkci' lemista Mastaan. Wasta!au!e on xv- niiden hoitajilta MalMeutunuita miel- tä ja harrastusta aklii-mijeen, scsia!:- see>n toimintoon. Toiseksi se, että svsialistaleudel- lisissä pyrinnöisiä sääslöpankl>en ja kanssa, on Italian säästöliikkeen kun- nia. Sen lisäksi, mitä edellä on nminittu, säästöpankit moiwat «vaikuttaa maa- osuustoimtnnallisc.'n ^yriil'»:-'» tviee talouden edistämiseksi ryhtymällä yh- awustaa toiiioan. Duä Marten on teistoimintaan osuuskassojen kanssa lneillä kekjiltämä sopimat muodot, tahi perustamalla osuuskassoja omiksi! Mitä erityisesli maanmiljelnslul.t- haaraosastoikseen. !toon tulee, niin cn maliiott.loutemme Mikä on osuuskassa? Ce on Pikku- nychiseen poikkeustilaan nähden epä» wiljelijän osuuskunta, jonka tarkotuk-! tietoista kuinka laajalr: Osuuskassojen na >on hankkia jäsenilleen luottoa. Se Keskuslainarahasro Moi oiuiiskaSso en pimukset, lait ja asetukset, jotka koskemat wa!ltakunnan ulkonaista puolusl,>S:a. Tämän ohella on scpitvaa erityisesti py- sähtyä k)symt)kseen tvaltakunnan perus- tuslakien solvittamiscsta Suo.neen, sillä tällä rqjamaalla on omat perustuslakin- sa. Näiden Suomen la'.!en Moimassa^ olon tosiasia ei saata olla epäilyksen- alainen waikka ne eimät siellä koskaan ole olleet erichisesti julaiSiut. joka joh- tuu itse Suomen Suuriruhtinaanmaan ja keisarikunnan tvälislcn suhieiden laa-! dusta. Aisianlaita on niin, että Mcnäjän ^ Keijsarikunta yhdisti Suomenmaan itseen- ^ t 4 _ tai syjkMä toimeei!panna arpajaiset on taloudellinen yhdistys^ joka toimit- !MÄilyksellä edelleen javlla huoleaki?r-! sä ei sopimuksen^tapaiic.r iubteen^noialla, suoridotaan waltakunnanrahas:on H^lsingisjä rai!:,usn>öit edistämistä 1 . 1 f ^ r. a i M • -s . . ri! ^ ^ ^ f.x.lAA ' Artrt-TYrtii tirtrTrtti rt ? * -11 S. C ff il rt.t1 k ** kunnallisissa asioissa. Ratkaistessaan k>ist>nwkscn yleisivalia- kunnallisten ja paikallisten suomenmaa- laisten lakien ja asetusten Zvälisisiä suh- teista edellisten yliherruuden hyväksi, 'elityskirjelmä mielipiteensä avahivistuk- s>cksi lja selichkseksi tuo esiin esillä olemaa kysymystä koskemia asetuNa utiomaa- laisesta lainsäädännöstä sekä temien waltio-oikeu!den tuntijoiden mielipilcil.i. Lopuksi osoitetaan, että saattamalla Tuo- menmaan tväestön lähettämään edusta- jia osaaottamaan tvaltakunnanneiNvoS- toan lja waldakunnanduumaan, nouiee Mälttämättömiiys määrätä säännölset missä järjeschksessä mainituiden Malia- kunnanneuivoston ja dulinia-n jäsenten matkakulugit sekä menot ja palkkiot omat suoritettavat. Suomenimaan raha-asioi- den hoito on tykkänään eroitettu koko kei- sarikunnan taloudesta ja sen wuo!!>i on oikeudenmukaista, että Suomi itse mak- saa edustuksensa yleismaltakunnallisissa lainsäädäntölaitoksissa. Tämän ohella on käytännöllisessä isuhteessa paljon muka- Nvimipa», aluksi suorittaa yllämainitut menot samalla tapaa kuin ka vk ti muui- tin waltakunnanneuwoston ja duuman jäsenten menot. Matkakusiannukset ja raama: Koska kysyinl)s Keisarikunnall: ja Suomen Suuriruhtinaskunnalle yh- teisren lakien säätämisen iawas:a ja järjesnffsestä Suomen malnviääniöön nähdcin woidaan mikäli Suomea !os- kee raitaista ainoastaan halliin,an ja eduskunnan iHtäpttämäin pautosien kautta, mutta keisarilliselle ienaaiille julkaisemisia ivarten jä.etiy arm. ju- listuskirja, jossa mainittu asia selite- tään olevan lopullisesti känieliämäaä yleinen lainsäädännön järjest>)ksessä ia ainoastaan lausunnon antamisia mar- ten jätetlÄvänä eduskunnalle, on ')'n- tynyt eduskunnan nlyötäwa'kulukiel:a. katson minä, ettei senaatin olisi vitänyi päättää julistuskirjaa olettamaksi ase- tuskokoelmaan. — Jyväskylän ympäristön opettaja, yhdistyksen kokous pidettiin maali sk. 26 p:nä Semnioarin Poikaharjoitus- koululla,. Puheenjohtajana toimi opettaja I. Hirmonen ja pöytäkirjurina cvettaja M.A.Soini. Nhdistys oli lemänm^j pari «vuotta, joten nyt malmiin uusi toimikunta, ja lulkvat siihen: opettajat I. N. Jär- minen, I. Leppänen, Hinvo>?en, 'B!. A. Soini ja A. Auer. Tilintarkastajiksi maliitiin neiti H. Jhala ja Mutanen, jteslusltalliiukjen kirjelmän jchdosia pääteltiin antaa toimikunnalle «valtuus lähettää edus. lajia «valiokuntaan, joka kokoontuu malmistamaan opettajista mi^ipider» tä korualalla. Seuraalma kokous tulee olemaan Hel. luniai-laumaniaina Jymäsly.an sen> naarilla. — Puhelimen on kaupungin raha- toimikamari päättänyt ilmaiseksi antaa ikanueerMen. — Kenraaiikumeriioöki ja arpajais- anomnkset. KenraalikuMernööri on niaatinut senaatin lousunica ..Naittiu- den Mtämi^en", ?>!aiitiusyhdis!ys »Koiton" ja Zkairt usyhoislys „Ver» dandin" anomuksista saada ensi fejänä — Tammijänven nuorisoseura toi- meenpaili iliaman omalla :«lollaan tvi- sena pääsiäispäimäiiä. ?)le!svä saapui, tin aika runsaasti, awara i<,lj ini^een. Aluksi lauloi firfoaliilän sdoföcri Vaasan marssin" ja „s!o«imaan". Tämän jälteen mi Hanna Käkelä luki ^erlomuksen. Kirkon k. kööri,, laulettua »Kesäpäiivä Kangasalla" pui opettaja .>tal^a puheen, lehden pääpiirteissään selkoa nuorisoseuran ilse'as:'.'aiut'sesla mi't?n iämä N)ö olisi ?r i:ä ,t larkcä, Mr siilin itäin synkkänä ja n-akamana aikan». Myöskin hän selitti uuor.io» seura-aaieiia. Sinen hän nir:yi koti» opetukseen, «viitaten mummut sanoin, sen mertttistjeen ja hyötyy i!uor:som. me kehittäjänä. ^Väliajan jälkeen kir» foitf. lööri iaas lauloi pari laulua. V- liniääräijenä ohjelmanuinetona saat.in kuulla o-tfciii hauska murrejuttu, jon ka jälkeen seurasi ykstojaincn n>ii;:ös- kappale ..iSnieen tai jamee.i", >oka su jui tkokcvaillä hiivin. Loputji neiystt lanssiiliin. — Hcwoskauppa. Maanm. Cu o Kavpio Jymäskylän pitäjäsi on oste- nm poslinkuljeilaja Emil Säkällä Tcitvakasia lämän omistamcn juoksi, ja- ja kanlakirja-tamman n:o 4Z5 »Kaijan". Kauppahinta 750 mk. — Pernaruttoa Luhangassa. Harto>lan piirin eläinlääkäri Ä. I. Nygärd <>n Mikkelin läänin kuwcrnöiirinwiraStolle ilnioittanut Luhangan pitäjän 5tcsänie« men tilalla yhden lehmän 5uoll «en perna» ruttoon. Tautia ei ole kuitenkaan wielä muussa karjassa Umesiynyt. — M s. — Murtomarkails. jlöllä mi ime perjaniaiia> tvas..'n tunkeutui matkana Keuruun Halkiien kylällä ainman A. Ahosen waa>:eai'a.i.i. Mukanaan mci- mä'i Wa .i7aal potknteika.t ja maateiama. raa Usean sadan n:tn armosia. War» kaisla ei toista:se!st ole ti«'t?a. — Hollolan piirin piirilääkärin «virkaa c5vat äsken Pää tuoneen l«ak> inusaijan kuluessa häkeneei m.m. Jam- sän Ipiiriir piirilääkäri lääk. lis. L. Z >r. Bergström ja Viitasaaren ja Pihlipu- taan kuntien kunnanlääkäri lääk. lis. I. 93. Sonck. taa jäsenilleen liikepääomaa'. Osuus- ^ koisia, Mattion myoiitämöa luottoa >vaan «valloituksen oi? »della, joka on ...„ r | . . Zvaroista ja sitten korMataan ne sille on sellaisia lainaajia Marten, ^ maaseuduille. Olisi sentähden ajoissa ^mahmistettu ?a^sa,nwa lialla asiaklr,cu- yhtäläiset sumnrat ^ maan Maroista. Zassa ^ . ( joiden oma luotto ei riitä tyydyttä--^ ryhdyttälvä «valmistamaan inaaperää l^a. Suomenmaa ei ole mitään muuta t • f <« ✓ » 4 .m. I J ' - «... ... ». / tf..' 'B . ! r . .. f ... ^ M* A >% t<< H! « A mään heidän rahantarlvettaan ja jotka osuuskassojen ja säästöpankkien yh- sentähden yhteisesti toinen toisiaan ta-' teisiyölle. Keskusteluja johtamaan o- kaamailla hankki«vvt ilseilleen Maroja/ lisimat omansa mainittu Keskuslaina- Osuuskassan taloudellinen tarkotus on rahasio> ja> Säästöpankkien Keskusosa- edistää jäscntensii taloudellisia asemaa kepankti. 9!äide>n yhieisesti toimeeii- ja ehkäisiä sitä rappeutumasta; osuus- lpantaMa yleinen järjestely ei estäisi kassan ihanteellinen mrkotus on edis- fumkin säästöpankkia omalla paikka- tää kaikkia jailoja amuja jäsenten kes- kunnallaan rupeainasia lähempiin ivä- kuudessa. i leihin sen maamiesseuran ja- vsunskun- O:kassalla on Mähäine» osuusmak- '■ ,a:. n kanssa, surahasto ja hilaasii lisääniymä Mara-! Dp>dyn näihin 1viitiau?siin. Nii- rahasto. 'Sen suurin luoionmannnus ^en lähempi Pohtiminen kuuluu maa- on jäsemen rajaton lisamaksu>:velwolli- ,; a snästönankkiiniehille itselleen, snus, jonka wuok,i osuuskassalle myön- sääslöpankkiliikkeen ja netyt »varat omat marmasti sioiiettui na. Piiri on mähainon. On tarkoius, että kaikki jäsenet tuniöMat toisensa. Kassan jäsenet kokoontumat yhiei- sesn asioistansa päättämään osuuskun- nan kolkouksiin. Joka jäsenellä on 1 osuus ja 1 ääni. Juoksemien asioiden osuustoimintaliikkeen johtomiehille. Epäluuloinen, suljettu asema on hyljättämä. Käsi käteen, — ja eteen- päin! — Merkitty waris ammuttu Wall- kuin keisarikunnan maakunta, jota halli taan itsehallinnollisien perusteiden mu- kaan ja koska Menuiällä on kaikessa täy« dellisyydessä hallussaan mallaoikeus Suonten 'suhteen, niin se. sen mukaan ^uin l?ic hymäksi näkee, ^valtiollisilla pc- rustnÄaeilla määrittelee niiden lakien olemuksen laajuudet ja oikeudet, joika se katsoo tarpeelliseksi, sä!?ytuiälseen Suo menmaalle n.s. Suomen veruötuslait ja aivat nämä kuten ka:kk, muutkin sen pc- rustuslait ainoastaan puhtaasti paikalli- sia maakunnallisia lakcia, joidenka ole- massaolo on sälliini ia tu-^.v«ttaan lval- takunnan perustuslakien toisessa ja 88:a pykälässä. Siis ensiksikin.' jokaisen kon- fliktin.sattuessa Suomenmaan perustus- lakien ja maltakunnan perustuslakien wälillä, edellisten cr alistuttaman toi seksi: Suomenmaan perustuslait sekä y- -lvensä koko sen erityinen lainsäädäntö Moiiivat koskea ainoasiaan sisäisiä, puh- toasti paikallisia tät.'. maata koskemia Virallisiay.m.yleisiä uutisia. ii tvarten uomcn- 1 Kenraalikuw?^nööri on n^atinut se- naatin lausuntoa Kansanmalistusseu- ran anomuksen johdospa saada Muoden 1310 aikana toimeenpanna kokomaata käsitrAvät kirsallisuusarpajaiset i-vc- diflliseit kirjallisiluden lemiitämijeksi ja edislämiseksi. — Tullipalmelijain palkkaus. Tulli- henlkilökunnan yhdisty on Pääfänyt tullipalmelijain paltka.'.ysymnkje«iä ;äl° tää anoinu«5sen eduskunnall-, koska se- naatti m/rtemmin on hylännyt h en kili- kummi, pyynnön. hoito jätetään osuuskunnan kokouksen iärmellä. LSalkjänvellä Mirttilän ky- walineman hallituksen huoslaan. lässä ampui T. Uosukainen äskettäin asioita; kolmanneksi: suhte-S,aan ka'kknn Lainat myönnetään ainoastaan hyö- Salvolaisen talon pellolta »varikscn. jonka ^ Suomenmaata koskemiin asioihin, pois tvä tuottamiin tarko-tuksiin. ja tarkas- oikeassa jalassa oli abmiiniumirsngaö' *<•" tetaart, etlä ne todella käytetään mää- ja. siinä kirjoitus »Pogelmavte Rossilten ttyHen Ta:nä Moi^nsi het- ««." - - r ■ ottaen sen sisäisetolvat ivaltakun- nan tähän kuuluwat perustuZlaii> wol- mass». . ■ -> ?- Senaatin esitys hylätty. Esittelyssä korkeiinmassa paikassa maaliskuun 25 p:nä on senaatin ala mainen esitys lokakuun 15 p:liä 190? arm. käskykirjeen johdosta enl. kenraa- likumernöörille, jaikamäen kenraali Böckmannille, slHskuun f) p:ltä 1009 jätetty huomioon ottamalta. Mainitussa käskykirjeessä hudfiunt-- tettiin senaattia siitä, että on tc:p<ih- tunut, «ttä »valtiopäimien käsileitä- milsi tarkotetuissa lakiehdotuksissa on — Maalaispoliisit. Poliisikonstaa peli O. I. Saarinen Keuruulta on se- naaMa anonUr 1.200 M. moottori- polkupyörän, hanlkkiniista marien moi^ dakseen tarpeellisella joutuisuudella seurata rikciksemekijöilä. Jollei sun,- maa muuten inyönnetä, anoo Saari- nen saada j>en ainakin lainaksi. Maualta Suomesta. — Suomen KalastusyhdiZtys hajoo. Suonten kalastusyhdistylsellä oli tcrs. laitta «varsinainen kokous Helsingissä. Siuenkun muon- \,i tiliiuorfcsta. jainkertomus o', luettu n.nönnetliin ijhdisiyksen hallinnolle masiuutvapaus. Pilemmän keskns.-elun jälkeen, joka koski kysymystä yhdistylsen basottaini- sesta tahi uudeZ'aa>t muvdoslamisksta. jätettiin lopuksi, euä yhöisiys lo^et- taa toimintansa. ?)!idis.y'sen hallin» nolle annettiin iämri :v johdo-ia toimck» si richtlp tarpein maatimiin toimen» piteisiin. — Reinius—Kanniaisen juttu. Ark- Iftuhii. K. W. Neinius imieiiin tiistai- illalla.Vaasan lääninwa.nkilas:a Kako- laan, jossa hän olkaa käLlä häielle tuomitlua kurilushuoneran<laistusia'. Romva Kanniainen on jäilänyt H- M. Keisarille a mn onanoin uksen ja säi- >lyieiään seniähden edelleen lääninivan. ^ kilassa. — Oma talo Tampereen kansanku» jastoUe ja työmäenopistolle. Tampe reen kansan ?irjasion joh :okun:a on a- nonnt lvaltuusmiesten rnhnMivia jel- laisiin toimenpileislin, emi knia .'ll> lukutupa» sekä siihen yhd>stet!y tyo-