lorstsins elokuu» 18 p:n« — Tnrn» etel. vaalipiiri» sso«alaisen p«ol«ee« kesäjnh' lat Paimiossa wume sunnuntaina onnistuimat kaikin puolin hyni?. Iijhla, joka oli laatuaan cusim"iuen, «.otettiin kello 4:>, aikaan ulkcil- massa Salon tora>isoittokunn5tt sci- tolla ja tilavui/en mieskuoron lau lella. Termehdyspuheei piU maan- iv.Ijelijä K. O. Knuutila, joka huo mautti kansamme nykyisen astman Vakarvuudesta ja miten se wclwot:a^ kansamme wakawaan yksimieliseen toimintaan. Tervehdyspuhetta seu- rafi rouma N. Päirviön tunteell.suu- della lausuma runo «Suomen kielen riemulaulu" ja Paimion nai"woim^- teujain reippaat VoimiStelunänt^klct^ Tilaisuuteen oli saapunut niukin puolueemme sihteeri maisteri 5t N Rantakari, jota puhujalavalle astu essa termehdittiin roilkkailla suosion- osotuksilla. Hänen toisia tuniia les- täivää juhlopuhettaan kuunneltiin suurella tarkkuudella. Puhuja seitti suhdettamme Wen5jSÄ; j - l.. n sun: m e sisäisiä oloja kymmenkunta lvuoitc tätä etnen ju nykyhetkellä. Tämän yh eydessä t-!ki puhuja selvää mopa- u»!iikkecn kchitykseSlä ja nykyiseltä tilasta Menäjällä. Kaik?n tämä^ perusteella puhuja toi kuulijan k-eer selmän kuma.i siitä wakawa?ta ajan kohdasta, jossa kansamme nyt elää. Lopuksi esitti puhuja pääpiirteisen suunnittelun kansalaistemme jz sem minkin puolueemme menettelylle ja toiminnalle olojen yhä enemmän kär jistyessä. Puhujan lamalta laskeu- duttua yhtyi yleisö tormisoiton säes tyksellä Voimalliseen Maamms-lau- luan, jolla Varsinainen juh'a lopetet tiin. Iltamassa, joka loma-ajan jälkeen alkoi oli mäkeä tuman täydeltä. Oh jelmassa oli runo, soittoa ja laulua sekä homioikeudenauskultantti E. Tu lenheimon juhlaesitelmä suomalaisuu den kehityksestä aina Agrikolcm oj)is< ta alkaen nykyaikaan eSti. Lapuksi esitettiin A. Kilven näytelmä „Iö jo päimä". Ka«kaaupSS. Kuntakokouksessa liistaino t. k. 16 p:nä käsiteltiin seuraamat asiat: Lautamiesten wuosipal?o!fi mää- rättiin 60 mk. Lautamiesehdokkaiksi asetettiin Wene5jzrwen kylään Ku- tam. E. MeneSmäen sijalle taloll Smen A!i Paattikoski sekä O. K.appc ja H. Anttila ja Ala-Honkajoen ky lään lautamies Fr. Mesinicmen sijalle Fr. Mesiniemi uudelleen sekä I Manhatalo ja I. Honkasalo. Kestikiemaritaloiksi ehdotettiin 5 Vuodeksi ensi tammik. 1 p:S!ä seuraa mat: Ala-Honkajoelle taloll. O. Lan- koski. Kirkonkylään Hj. Päimike, We- neskoskelle I. Korpela ja Mihteljär- melle taloll. W. Jaakkola. Torpp. Kim.horjun anomus saada liemennyStä makasiinilainast?, hy'ät- tiin siksi, että hänelle on jo ajemmin myönnetty mcpautus puolesta lai nasta. Kunnalliset tilit tarkastaen läpikäy tiin ja hymäksyttiin. Kauppias O, Luoman anomus saa- da puoltolarse ruuti» ja dyuarnmti' kauppahakemukseensa hylättiin. — Maa?«nta?oko»S Seinä- joella. Nykyisen Valtiollisen ase man johdosta pidettiin miime sun nuntaina muutamien eri puolueisiin kuulumien henkilöjen toimesta maa- kuntakokouS Seinäjoella. Edustajia oli saapunut 21 eri pitäjästä Poh janmaalla ja osanottaj a oli useita t-hansia. Puhetta johti mc.anz?i!j. I. J^oppi. Maanmilj. I E. Antila esitit alustuksen keskustelulle nykyi sestä maltioMsesta asemastamme. Kokouksessa hymäksyttiin seuraama ponsi: Koska Suomen asetuskokoelmassa miime kesäk. 21 p:nä julais^u malta- kunnanneumoston ja duuman hyiväk- symä laki niiden Suomea koSkemain tä minä puhuin. Muistan iviin, että Anna A'elsejemna nyökäytteZi pää tään ja kyseli mieheltään: — Dmitrij, mitenkä sinä tämän seluät? Lugznomitsh, tuo hymZluontoinen, oli ylsi Mä ykimkcrtaijia ihmisiä, jotka kannat-amat sitä mielixide^tö, että jos kerran henkilö on joutunut oikeuteen, on hän syyllinen ja laulua armos!elua oikeuden päätöksestä moi ainoastaan koirallista Valitustietä, mutta ei mitenkää i ruokapöydässä ja yksityisessä keskustelussa. — Minä ja sinä emme ole tehneet murhajuttua, — lausui hän mienosti, — ja, näettekö, meitä ei tuomitakaan, ei teljetäkään Vankilaan. Ja molemmat, sekä isäntä että emäntä, pitimät huolta, että minä söisin ja joisin. Muutamista pikku seikoista, kuten esim. että molem mat he yhdessä keittimät kahwia, että he ymmärsiwät toisiaan katkonaisista sanoista, tulin minä siihen johtopää tökseen, että he elämät somussa, on» nellisesti ja iloissaan kun h.ille tulee Vieraita. Päimällisen jälkeen soite! tiin rojalia nelikätisesti, sitten alkoi hämärtää ja minä läksin kotio. Tä mä tapahtui alkukemäällä. Sitten mietin minä koko kesän Sosinjassa, käymättä missään, eikä minulla ollut aikaa edeS ajatella kaupunkia; mutta tuon solakan naisen muisto ei jättä nyt minua. Tosin minä en ajatellut lakien ja asetusten säätämisjärjestys s.Ztä, jcilla on yleismaltakur.ncllinen merkitys, kumoo Suomelle mahmiste- tun »valtiosäännön ilman eduskun nan suostumusta niin katsos kokous yksimielisesti että Suomen kansa ei koskaan tunnustaa lain trelmoit- tam^a wo'.maa iälle perustukkien M'j».^iselle järjeLtykse-sä syntyneelle a eiulse^e, maan jokc-isen kansalaisen on pidet'äwä nZklmollisuuteu^an kai killa laillisilla keinoilla eötää sen tete- utta^iotakäytännössä. — Papisto. Maaliehdolle Lam min kappalaisen mirkaan on asetettu: l^lle lr .,a!isijalle Someraiemen m. t. tapp^lciinen K. A. Mökner: 2:!!e Kankaanpään kappalainen E W. Elon: a a ra, ja 3:lle Iitin w. t. ir!.^ herra K. E. Airile. — Prvwo?aattorejs. Miime wiiko!lla on wuoks?n laimoilla liikku nut epäilyttämän näköisiä mieshenki löitä, jotka kertomat olemansa karku laisia Venäläisistä rykmenteistä. T. k. 3 pmä tuli edustcjc K. K. Pykälän tal on pori m'e5tä esittäen olemansa sotilaskarkurcita ja anoen työtä tai muuten suojaa. Samalla pyysimät miehet raha-apua ja aseita : joko brom» ning» tai mauftr-pistoolija. Kertoi- mut lvcv.älä sen sotomäen malmistelc- wan mallankumousta. He maan mu ka kiertelemät ja.odottamat yhtyäkseen sitten mukaan. Tähän tapaan miehet lörpöttelimät. Ainoastaan toinen heistä puhui suo mea. Miesten muistikirjan mälissä oli useita kumalehdistä le-katuita muoto- kumia, joista Pykäkä sanoo mar- masu tunteneensa edustaja A. Kaa salaisen kuman. Muita ei tarkoin nähnyt. Miehet, jotka puheensa mälillä löi- mät ristinmerkkiä ja itkimät asian marmuudeksi, lähtimät Ankeaan päin. Samojen miesten krrotacn tulleen takaisin samaa tietä jonkun tunnin kuluttua. Sl -tc-iväessä miehet kyllä omat ai tanaan ollee», sen käynti ja ryhti kyllä osotum^t. Kuulunematkohan miehet sichen joulkoon, jonka kerrotaan maa hamme mustissa tarkotuksissa mat kanneen? — M:sa. — Tspio» kirjapa!»»» ja Etelä Pohja»«aa» ka«ppo, jsZta Maasan mukaan kerroimme, on peruuteltu, kertoo Etelä-Pohjanmaa. — Ka«sa» Lehteä salotett». Tampereen rcastumanoikeus on tuo minnut Kansan Lehden mastaaman toimittajan S. Nuorteman Tampe reen maimaishoitohallituksen esimiehen T. Lindbergin soimauksesta 100 mkan salkoon ja kcrwaamaan kantajan ku lut 45 markalla. — Miestappo Helsingissä. Wiime maanantai-iltana Läntisellä' Viertotiellä ampui Millgren-niminen Hämeenlinnan tienoilta kotoisin ole ma mi-s remolmerilla ohitse kulkemaa satul seppä Julkusta rintaan. Jul- kumn, joka oli 23 muotias kuoli sai raalan mietäessä. Murhaaja, joka on noin 30 muotias, mangitnin tiis- tai-iltana ja on häntä jo ennen ran gaistu hsngznlvaarallisella aseella uhkaamisesta. ~ Ekstzuyt lapsi löhdetttz psliifikoira» aw«lla. Miime perjantaina aamupäimällä katosi LiZppmiibin aseman lähellä asuman työmies Frcins Lundellin 2V,. nuo- den ikäinen tyttö Saima kotoansa. Turhackn omin mäin etsittyä hälyy- lettiin naapurista suuret ihmisjoukot, 60—70 henkeä, lasta etsimään. Koko lähiseudun metsät käytiin läpi, mutta turhaan. T?llf^onilla pyydettiin sitten Helfivgin poliisilaitokselta koiraa emuksi ja klo 6 junassa lauantai- iltana lähtikin ylikonstaapeli Skut- nc:bb „Hektor"-nimisen koiran kera matkalle Lappmiikiin. Klo 10 aikaan illalla perille saa» nnUuaan antoi hra Skutnabb koiran haistella lapsen kotona olemia maat- teita ja lähti sitten, maikka pimeä olikin ..Hektorin" kanssa metsään. hautä, mutta oli kuin olisi hänen ke- meä marjonsa ympäröinyt sieluani. Myöhään sykiyLä oli koupupgissa iltama, jonka tulot oli aioUu hymän- ^ketväisyyst^rkoituksiln. Kun minä menin kumernoörin aitioon (minua o!i mäli^iclla kutsuttu käymään siellä), näin minä kumernöörin rouman rin- Ann^ Aleksejemnan, ja taaskin Luo s .ma torjumaton, m^ikuttamu kauneus ja armaat, suloiset silmät, taaskin tuo läheisyyden tunne. Me istuimme rinnakkain ja pois tuimme sitte kämelemään käytämään. — Te olette laihtunut, — sanoi hän. — Oletteko ollut sairas? — Kyllä. Minä milustuin ja sa de-ilmalla tunnen pahoinmointia enkä saa unta. — Te näytättekin niin mäsyneeltä. Silloin, kemäällä, kun kämitte meillä päin-ällisillä, Te näytitte nuoremmat- to. reippaammalta. Silloin olitte Te innostunut ja puhuitte paljon, olitte hymin intressantti ja, tunnuStaakseni, Te miehätitte minua mähäsen. En tiedä mistä syystä, mutta minä muis tin usein Teitä kesän kuluessa, ja tä nään, malmistautueSsani teatteriin, olin marma, että näen Teidät. Ja hän naurahti. — Mutta tänään Te olette untelo, ^ toisti hän. — Se tekee Teidät manhemman näköiseksi. (Jatk.) Noin kilometrin päässä kotoa koira alkoi haukkua ja pian kuultiin lopsen itkua. Kio 12 oik -an yöllä löydet tiin ty'!S erä-'.n oidan luona iStu- mcsss, näiissään ja miluisena tie tysti, sillä yö oli kylmä. Ilmon ..Hektorin" c^ua ol,fi lapsiparka laultannöti nä^nlynyt metsään. — N S. Afi^«ajcja Karstelii» j«tt« oli miime tiistau-a Turun raastu- m?noikeude.i läsiteltämLn^, mu'ta ly kättiin mielä t. k. 30 p:ään. — MaatijariStyskA Maasi»- g alla? Kun homineuivcs Harlin Maanirg^n Menäjän saaressa is>ui t. k. 11 p:nä kellz 8,15 i.r>. asunnos saan, tunsi hän äkkiä koko rakennuk sen huojuman ju akkunoiden ankarasti täriselvän. Noin kihden sekunnin ajan, kertoo homir.eumcs H, „tun!m kuin i^list harmakseen !iikkw,ut kc'au- tuolissa". Heti kiiruhti hän keittiöön tiedustamaan, mikä se oli moinen il miö? Ia kun sinne kokoontmmat kaikk- 20 m tr, pitkän raken-.uksen eri ssivsa olleet 5 her.kilöa, jotka silloin satamat olekaan siiällä, olim^t kaikki yh'ä hämmös yneitä ja kerioimat tun keneensa samanlaista r.'kennucsen huo jumilta kuin hcivinenmos H:lin. A?- kunst rakennuksen kaikissa osissa ol>- mat alkaneet yhtäld.ä täris'ä aiman kuin ankaralla ukkosib.nc.ll?, maikka ulkonz oli kaikki hiljaista j? rauhal lista. Lähellä olemalla järw?n rennolla olimat tirehtööri Granfelt jz hra Lai tinen locnheellä mesillä j ? tunsi hr ? La tinen siinäkin jonkunlaista erikoista huojuntaa, kysym tireht. G:ltt-: »mi täs se oli?" Kaikki rakennuksessa olleet omat eh dottomasti sitä mieltä, että ilmiö oli jonkinlainen liemä maanjäristys. — Samo. — K«»«ia»lo«kka»sj«ttu so- sialistieu pää-ää«euka««alta- jaa loastaau. Helsingin roa^tu- manoikeudm neljäs osasto tuomitsi t. k. 15 p:nä ..Työmiehen" wa§wamon toimittajan Emil E!on sikäläisen maa larimestarien kl. bin puheenjohtajan ja jisenlen kunnian loukkaamisesta 100 mkn sakkoihin, ivaZtaten 20 muorokauden rvankeutta sckä u ?els .'oi- tettlin korwa«maan klubin oikeu^kulut 70 maikalla. Erään ul»ottoriwe«ee« merkilliset scikkail«t. Miime sun- nuntai-iltana kello 6 ajoissa hämisi Hietalahden sc-tamasta H-lsu g'ssä kauppias Viktor Rydmanin 4,ö00 markan armoinen moottorimene. Hra Rydman oli acmulln saapunut moot- torimmeellään kesäasunnostaan kau punkiin ja sitonut meneensä kiinni rantaan. W?romaisuuden muoksi o- tettiin menecstä pois muutamia kcne- osia, jotta asiattomat eiirät möisi käyitää siiä. A rot sitä mastoin oli jätetty meneesecn. Kun hra Rydman kello 10 ajoissa illalla aikoi lähteä kaupungista maalle, oli mene kadon nut. Murkaudesta ilmoitettiin heti poliisille, joka toim>enpaptujen tie dustelujen jälkeen sai sclmille, että kaksi mesiäistä sotamiestä kello 6 ajoissa illalla oli soutanut M !?ottori- meneellä Skällarniin päin. Pitlien etsiskelyjen jälkem löydettiin mene Taimallahdelta. Sen olimat sinne mieneet edellämainitut sct'laot^ joila muuan menäläinen kapteeni oli käs kenyt hakemaan moottorimenettään, joka oli merellä tehnyt lakon. Soti laat eimät tunteneet komin tarkkaan päällikkönsä mrottorimenettä ja otti- mat sentähden Hietalahden satamasta kauppias Rydmanin meneen ja souti- mat sen T umalluhteen. Kun mai nittu m?näläinen kapteeni sitten huo masi erehdyksen, lähetti hän sotamie het hakemaan om^a moottorimenet tään, mutta sotilaat eimät mntsineet- kään soutaa kaupp'aS Rydmanin me- nettä entiseen paikkaansa, macm jätti- mät Taimallahdelle, josta se sitten löydettiin. — U. S. Zllllll smötll«st kiskoilta. Tiistaina iltapäimällä Zuu s^kajuna joka lähtee klo 1,^^ i. p. Lippeenrzn- nasta, läheni Simolan asemaa, syök syi meturi kiskoilta syystä, että ra dalle oli pantu pölik^' kiölojen yli. Juna ei saanut mitään mahtnkoa ja sittenkun Sim. lasta ja L^ppenran- nasta oli saatu apua saatiin meturi kiskoille takasin ja jana pääsi jatke inaan matkaansa S molaan, jonne saapui 50 min. myöhemmin. Luppeen piirin nimismies Mikko ^ TahlrooS lähti heti tapahtumasta tie- l don saatuaan paikalle, joSsa hän pi- ! dätti kaksi miestä, irtolaiset Matti Hallikaisen ja Matti Seppälän, kum painenkin Virolahdelta kotoisin. Iltapäimällä toimitetussa kuuluste lussa tunnusti mihdoin Hallikainen, että hän, ajattelematta sen enempää asiaa ja ilman sen enempää tarka tusta, oli pannut pölkyn kiskoille, S. ^i tiennyt ilkityöstä. Hallikainen ja Seppälä läheiettiin Miipurin l. mankilaan odottamaan siellä tuomiotaan. Juttu tulee esille Lappeen käräjillä t. k. 30 p:nä> Ilmoitus tapahtumasta on trhty sekä rautatiehallitukselle että knraaji- kumernöörille. Kokeratikastoa. Merrattain lyhyessä ajassa on tä män mucden koleratilasta Menäjällä e- nättänyt jotrnkin suuriin lukuihin. Mir^llisten ilmoitusten mukaan, jotka tietysti ein?ät ole läheskään täydelli siä, on miime kuun 30 p:ään sairas tunut kaikkiaan 57,720 henkilöä, joista cn kuollut 25,564. Jos otetaan huo mioon, etiä miikon kuluessa 24 p:stä 30 p:än miime kuuta sairastui kole raan 15.244 henkilöä ja ettei min käänlaisiin ratkaisemiin toimenpitei siin mielä ole ryhdytty, niin nykyään nousee sairastuneitten luku luulta- wasti yli 70,000. Samojen «urallisten tietojen mu kaan on kolera jo ennättänyt lemitä 47 kumernementtiin ja 6 alueelle, osottaeii muutamin paikoin suunnat- loman määrän sairastuneita. Pksin Ki banin alueella on sairastunut kaik- liazn 12,166 henkilöä, joista onkuollut enemmän kuin 50 prosenttia — 6,310 henkilöä. Toisella sijalla, sairastumisten luku määrään nähden on Donin sotajou kon alue, jossa kaikkiaan on sairas tunut 9,606 henkilöä ja kuollut 4,483, Tääll?, kuten Kubaninkin alueella nousee sairastuneitten lukumäärä wii- kossa 2—3 tuhanteen. Harminainen koleratapauksien luku määrän kaZmaminen on huomatta- missa Hersonin kumernementissa, jossa sairastuneitten luku miikon kuluessa tuli kaksinkertaiseksi. Eräässä Odes san kihlakunnassa sairastui yhden miikon kuluessa 7 kertaa enemmän kuin edellisellä miikolla. Odessan kau pungin päällikkö Tolmatshem, joka on ilmoittanut, että Odessassa sairastuu noin 10—20 henkilöä päimässä ja pitää sitä mähäisenä lukuna, nähtä- mästi ei tiedä, tahi ei tahdo tietää, etiä koko kolera-aikana on päimittäin sairastunut koleraan Odessassa noin 40 henkilöä ja siitä ylitse. Ecittäin huomattama ja surullinen ilmiö on kuolemaisuudsn korkea pro- szntti- Viisikymmentä prosenttia on metkin kuolemaisuudsn minimiluku ja wain Harmoissa paikoissa on se pienempi. T»o«en- ja r«otfi«kieli Me näjän konlniSsa. Kailkein korkeimmalla päätöksellä on kansanmaliSlusministeri määrätty laatimaan ja lainsäädäntöjärjestyk- sessä kasiteltämäksi jättämään laki- ehdolmsen toimenpiteistä ruotsin- ja suomenkielen taidon lemittämiseStä wenätäisen nuorison keskuudessa. Kiireessä. Birsh. Medomosti kertoo, että kun kulkulaitosministeri tuonnottain Mol- g?lla matkustaessaan tarkasti Sa- m rka-joen suussz rakenteillaan ole maa r;taa, halusi hän myöskin nähdä rataa koskemia asiapcp-reja. Täsiä hän ilmoitti insinööri K:lle, jonka piirissä rataa rakennetaan. Miime mainittu pani liikkeelle kaikki alaisensa henkilöt. Särettiin pöytien lukkeja ja myllerrettiin kaikki paikat, mutta tarmittamia papereja ei löyty nyt mistään. Ministeri ei saanut nähdä papere ja. Lähtiessään hän kuitenkin käski lähettämään ne jälestäpäin. Kohta löydetti>nkin eräs teknikko, jonka pöytälaatikossa kaimatut pape rit olimat. Insinööri K. otti pape rit ja läksi tuota pikaa taipaleelle ministerin jälesiä. Mimskri amasi kirjekuoren. — Narrinako te minua pidätte? mirkkoi ministeri ..asiapapereja" se laillen. — ? ! Insinööri ei ollut pysyä jaloillaan, kun hän näki, että asiapapereiden asemesta oli ministerin kädessä puh taita paperiarkkeja ja sanomalehti- leikkauksia. Jonkun ajan kuluttua sai insinööri luomuttaa Mirkansa toiselle henkilölle. - Jtsemnrha. T. k. 12 p. illalla kuulimat Pietarin kansanpuistossa kä- rrel-mät eräältä lehtikujalta kaksi lau kausta. Etsittäessä löydettiin sieltä nuori mies, ammuttuna matsaan ja rintaan. Hänen «vieressään oli brom- ninki. Taskusta löydettiin kirje Suo men alamaisen Kaarlo Bakkan ni melle. N. Mr:n mukaan oli hän eh tinyt mielä ilmoittaa, että hän on ampunut itsensä. Hän kuoli sairaa lassa tuntoihinsa tulematta. N. Wr:n tiedon mukaan hän on ollut 24 muo tias. — Osakeyhtiö A. A. Snvo- ri»-Nowoje Wre«ja. On muo dostettu yhtiö Nomoje Mremjan jul kaisemisen jatkamista marten sekä tar peen maatiessa myöskin muitten Su« monnin omistamien julkaisujen jatka mista marten. Phtiön osakepääoma on 4 milj. rupl. jaettuna 300 5,000 r. osakkeeseen. Ahtiön sääntöjen mukaan ei osa ketta moida myydä juutalaisille eikä ulkomaan alamaisille. Tulss HuiPMkmsri- leSkusteluiSta. Nenvottelnt päättyneet. Kuten tunnettua on Kristianiassa jonkun aikaa ollut koolla edustajia Ruotsista, Norjasta ja Menäjältä keskustelemassa ja pohtimassa kysy mystä Huippumuorten kansainmäli- seStä oikeudellisesta asemasta. Kes kustelut omat nyt loppuneet ja edus tajat päässeet yksimielisyyteen sopi musehdotuksesta, joka esitetään asian omaisille hallituksille, kuten Ruotsin ulkoasiainministeriöstä rv'.rallise5ti il moistaan. Kongressin lopettajaiset tapohtuimst keskimiikkona sopimuksen allek rjoitet- tua. Eri maiden edustajat lausuimat lämpimät kiitoksensa kongressin pu heenjohtajalle ministeri Hzg-rupille, siitä tamasta, jolla hän oli ohjannut keskustelut näin onnelliseen päätök seen, osottaen keskustelujen aikana puolueettomuutta, kärsimällisyyttä ja sominnollisuutta. He lausuimat toi- momania, että tuloksella, joka on nyt näillä keskusteluilla saamutettu, olisi onnelliset ja ar-nokkaat maikutukset tu- lemaisuudessa ja erittäinkin auttaisi-vat niitten apulähteiden, jo.ka omat tuolla mieraanmarattomalla saariryhmällä käy itämättöminä, keksimiseen ja käyttä miseen. Norjan hallitukselle lausut tiin mieraitten puolesta kiitokset run- saasta mieraanmaraisuudeZta jota osanottajat olimat saaneet nauttia. Ministeri Hagerup mastasi, lausuen ilonsa siitä, että oli päästy yksimieli syyteen sopimusehdotuksesta, mikä jo on pidettämä töiden onnellisena rat kaisuna. Etukäteen jo tiedettiin, ettei mitään täydellistä saataisi aikaan, mutta ministeri lausui toimomuksena, että suoritettua työtä kuitenkin armoS- teltaisiin sen hymän tarkotuksen muoksi. Mitään tietoa sopimuksen sisällöstä ei mielä ole, ennenkuin se on esitetty asianomaisille hallituksille. — Taksan pnolalaiSpolitiik- ka. Keisari Milhelmin aiotun Po- senin maikan johdosta kumoo Köl- nischz 'Zeitung jyrkästi huhun, että muka tällä matkalla olisi jokin merki- tyZ Preussin puolalaispolitnkkaan. Sanomalehti huomauttaa, etiä tämän politiikan muutos on mahdoton, sillä se on mälttämätön saksalaisuuden eduille, joita puolalaiset uhkaamat. Aseitte» riisuminen Makedoniassa. Viranomaisten wäkiwaltai- fnndet. Pääministeri Talaat bei on kes kustelussaan Jeni-lehden amuStajan kanssa ilmoittanut, että hänen mat kustaessaan Makedoniassa teki asuja- miSto hänelle Valituksia niiden mäki- maltaisuuksien johdosta, joihin Tur kin Viranomaiset olimat tehneet it sensä syypäiksi aseita poisotettaessa. Ministeri jätti simiilitarkastajan Hoi da? bein tehtäväksi toimeenpanna ankaran tutkinnon asiassa. Kaksi Virkamiestä on erotettu, yksi upseeri jätetty sotaoikeuden haltuun. Myön täen, että yksityisissä tapauksissa Vi ranomaisten puolelta on moinut ta pahtua wäkiwaltaisuuksia, huomautti ministeri samalla, että bulgarialais ten kiihottajien turmiollinen toiminta on terrorisoinut kansaa ja estänyt sitä jättämästä oseita. Bnlgaria käänthy waltoje»! pnoleen. Bulgarian Valtiollinen asiamies on tehnyt Saksan hallitukselle huomau tuksen siitä Vaikeudesta, mikä Bul garialla on sen johdosta, että Make doniasta siirtyy bulgarialaisia pako laista rajan yli Bulgariaan. Sa malla osottaa hän, että Makedonias sa harjotetaan wäkiwaltaa aseettomia kin kohtaan. Sananlaisia huomau tuksia on Bulgaria tehnyt muillekin Valloille liittämättä niihin enempiä osotuksia. Asianomaisissa saksalaisissa piireissä armeliaan, että asia saadaan somitetuksi rauhallisilla keskusteluilla Sofian ja Konstantinopolin Välillä. — Clemencean toaStnStaa aseitte» riisnmiSta. Luennossaan aineesta demokratia ja sota puhui C'emenceau BuenoS-Airestssa t. k. 13 p :nä Varustusten rajoittamista Vas taan lausuen termehdyksensä niille hallitsijoille, jotka elivät tällaista po litiikkaa harjoita. On ryhdyttämä kaikkiin toimenpiteisiin, huomautti C emerc?au sotien estämiseksi, mutta olist epärviisaSt» heittää pois aseet nyt, jolloinka kaikki aseStautumat maallz, merellä ja ilmassa. Me emme ajattele Valloituksia emmekä tahdo aikaansaada kelienkään pahaa, mutta meidän oman armon tuntomme wkl- Voittaa meitä olemaan Valmiina puo lustamaan maatamme. Valtiomiesten «e»wottelnt. Wien, elok. 17 p:nä. Hakki-pashan kohtauksesta Aerenthalin kanssa kir joittaa Fremdenblatt, että ministerit maihtoimat ajatuksia tärkeistä kysy myksistä, jotka miime aikoina omat olleet etualalla. Turkin ja Jtämalta- Unkarin mäliset suhteet owat mitä sydämellisintä laatua. AhteentVrmätzS merellä. Lontoo, elok. 16 p:r.ä. G b- raltarista lennätetään, että Ferido niemen luona on tapahtunut espan jalaisen ja saksalaisen höyrylaiman kesken, jolloin edellisestä upposi 6 merimiestä ja 32 matkustajaa. Rntto Odessassa. Odessa, elok. 16 p. 4 Vuoro kautena on sattunut 11 ruttotapausta. Chile» presidentti kuollut. Bremen, elok. 17 p:nä. TLnne eilen saapunut Chilen tasava llan pre sidentti Pedro Montt on kuollut sy- dänhalmaukseen. Maailmannäyttely jälleen awattn. Brii S s el, elok. 17 p:nä. Tuli palon jälkeen on sotamäki poistettu ja näyttely jälleen awattu yleisölle. ki:o SZ — MI nsM. — Mielenvikainen Kitpen- Haminan hyjvänteketväistzyS- kongreSfiSsa. Köpenhaminan hy- Vämekemäisyyskongressissa tapchtui Viime perjantaina omituinen näy telmä. Eräs Vanhahko Venäläinen naishenkilö, rma S- sslomska, joka on herättänyt huomiota kiihtyneisyydel lään ja kummallisella esiintymisellään, oli edellisinä päiminä lakkaamatta pyytänyt puheenmuoroa, jota hänelle kuitenkaan ei annettu. Perjantaina oli puheenjohtaja luivannut antaa hänelle puheenmuoron, mutta kun aika kului eikä hän puheenmuoroa saanut kaan, hän tunkeutui puhujatuoliin pitkä, terämä puukko kädessä. Muuan ranskalainen lääkäri sai hänet este- tyksi puhumasta ja häneltä riistetyksi aseen. Taistelun kestäessä nainen sai havinan käteensä. Hänet Vietiin kun- nallissairaalaan mielenmikaisosastolle. Kohtaus tietysti synnytti kiusallisen tunnelman kongressissa. Wiisi muotta sitten rwa Sasilom- ska esiintyi samalla tamalla Casimir Perieriä kohtaan eräässä kongressissa Milanossa. Epäonnistunut juoni. Kirj. Sigurd. Abert oli oppinut tuntemaan Li san humikauden Viime tanksi ,isissä, ja hän oli heti kormiaan myöten ra kastunut häneen. Ei Liisakaan ollut Välinpitämätön, ja kun neidon täti mielä antoi suostumuksensa heidän amioliitollensa, olisimat asiat olleet parhaimmassa kunnossa, jos — niin — joS Liisan Vanhemmat olimat kuolleet ja sentähden oli täti Anna pitänyt huolta hänen kasmatuksestaan. Hei dän Välisensä suhde oli äidin ja tyt tären. Anna täti ei kuitenkaan ollut niin manha kuin tamallisesti sellaiset naiset, jotka omat äidin asemassa si sarentyttäriin. Hän oli neljänkymme nen karmille, lihamahko, mutta ei millään tamalla epämiellyttämä, eikä hänessä ollut hituakaan „wanhaa piikaa". Äidin welwollisuudet otti hän sangen makamalta kannalta. Sen tähden oli täti tarkoin ottanut selkoa Albertista ja waSta sitten, kun oli saanut kuulla häneStä pelkkää hyrvää, antoi hän tämän käydä luonaan. — On päimän seltvää, eitä A bert ra kasti Liisaa semmoisenaan. Kuitenkin Vaikutti HZneen hywin mieluisesi?, kun hän sai kiertotietä myöten kuulla, että täti Anna kuului perintötätien ihanaan luokkaan, ja että hän kerran olisi luomuttama omaisuutensa sisa rensa tyttärelle. Tuli ja leimc-us, sepä ei ollut hullumpaa. Selmää oli, että hän jo häiksi luomuttaisi osan perinnöstä. Mitä kaikkea hywää sillä Voisikaan saada aikaan! Ainokin saat toi perustaa oman liikkeen ja tulla riippumattomaan asemaan. Sitten ei enään tarmitsisi juo5ta Varhaisesta aamusta myöhäiseen iltaan muitten asioilla puolikuolleisiin, maan saisi näytellä suuren herran osaa. Hän hieroi käsiään pelkästä tyytyiväisyy- destä rakennellessaan näin suloisia tuulentupia. Nyt hän joka ilta istui tuleman puolisonsa luona, ja täällä oli hä nellä waan yksi häir'ön aikaansaojo, ja se oli juuri täti Anna. Hän ei liikahtanutkaan huoneita, eikä su- mainnut pienintäkään sydämellisyyttä nuorten mälillä. Masta hymästijät- tleZsä sai Albert painaa suutelon Liisan poskelle. Mutta suutelo mui den katsannon alla ei ole ylipäänsä suutelo — se on maan mauton muo dollisuus. Ei Liisakaan tästä pitänyt, mutta minkls hän moi. Kaikki toimeensa asettimat nucret kesän maraan — silloin ei ainakaan tarminnut olla hucneeseen sidottu. Silloin moi lentää tiehensä ja ehkä joskus pääStä syrjään kahden kesken. Mutta mielä mitä, ulkoilmassakin oli — 16 — p^ivAnä. Huolimatta liicaisesra tiestä saspui seuraavana päivänä liänen väkintäia kummsstuzta kerättävä irtain omsisuuten-iakin. Ihosin siinä oli lcalcsi mstlcalÄuIikuz, jotk» olisivat ^litä k/via voineet kuulua kenelle järjel liselle ilmiseile lievänsä; mutta siinä oli sitäpaitsi koril linen k^via epäselvällä lcäsialaila kirjoitettuja kirjoja ja Xli tusinan juurikoreja, laatikkoja, suuria ja pieniä, joissa oli oljilla käärittyjä kappaleita, — kuten llalt ista tun- tui, pistettyään uteliaisuuclesta kätensä ^kteen niistä, — lasipurkkeja, tuntematon ei kärsinet kau emmin IIaU'in vitkastelua, vaan tuli itse kuormaa västaan, ku tea tavallista pukeutuneena palttoonss, kaulaliuivimsa pelimeä kuopakattu päässä ja kaasikkaat Kä6essä. Hän saapui aivan kuorman ääreen ollenkaan kuomaamatta l'aerens!6en koiraa, joka nuuski ?lsll'in jalkoja asian- tuntijaa tarkkuudella. — Kantakaappa ne laatikot pikemmin sisälle, sanoi tuntematon, — olen jo KMiksi kauan saanut niitä odottaa. /a astuttuaan rapuilta kärryjen luo aikoi liär, itse ottaa sieltä ^kclen Korin. Alutta kun koira tiuomasi vieraan aikeen, alkoi se murista ja siiristeli niskakar- vojaan, ja wskia oli vieras elitin^t koreineen li^pätä rapuille kua koira d^ökkäsi tiänen kimppuunsa ja puri kädestä. /Vslll ärjäsi Hall peloissaan koiralle. 1'aereosicZe kuusi minkä jaksoi etsiessään pitkää piiskaansa, koiran kampaat j^rsäktivät vieraan käsiä vastaan, kuului läimäys ja sitten vaatteen repeilemistä. Idutta samalla vinkui b'acrellsicl'en piiska koiran selässä ja nelijalkainen piilottautui kärryjen alle. Kaikki tämä tapaktui muutamassa sekunnissa. Kukaan ei pukunut, kaikki kuusivat. Vieras vilkaisi jalkaansa, mutta ojen» - -Z - vaan kirjavia pilkkuja. Hentre> oli luonteeltLan ute lias ja senpä vuoksi kän kajoitti kellon pöydälle, vaikk ei siikpn ollut mitään s/)'tä, siten ainoastaan vev^ttääkseen aikaa ja saaclakseen ekkä tilaisuuden pukella vieraan kanssa. Alutta vieras oli järkk/mättömästi paikallaan, eikä virkkanut kalai^tua sanaa. Kaikki oli niin kiljaa, että tämä kiljaisuus alkoi vaivata kra Hentre>tä. /os- kus känestä tuntui, että kän onkin ^'k?ia kuoueessa ja uteliaana nosti kän päätään. Uutta ei. tuossa känen pörröinen päänsä, pulleat silmälasinsa ja — kir- javat, ilmassa uiskentelevat pilkut. Kaikki tämä tuntui känestä niin oudolta, että molemmat gentlemannit kat selivat ketkisea toinen toistaan silmästä silmään. Lit- ten Hevtre^ taas painoi päänsä. »Kiusallinen asema i Lanoisi edes jotakin! Lnkökän vaan kuomauttaisi kä- nelle, millainen ilma n^t on ?» Hän nosti silmänsä ikäänkuin täkdätäkseen ennen laukausta. — Ilma alotti kän. — Ninkä täkden ette lopetä ja poistu? keskeytti känet liikkumaton kääritty pää ja ääni tuntui suuttu muksesta värähtelevän. — läikän teidän tarvitse muuta kuin kiinnittää viisari akseliinsa. Uirä tuo tuollainen kujeileminen merkitsee! — tietysti, sir . . . Heti paikalla, sir. Vielä ket- kinen. viina aioin tässä väkän katsella. Herra ken lre^ päätti työnsä ja poistui rajattomasti ärtyneenä. »Hitto tietäköön, mitä tämä on!» mutisi kän. »Voiko kukaan kuilu jättää kellon korjaamatta, ^a eikö muka sinus sitte voisi katsella, mokoma jörö. Lkkä ei saakaan, sillä liian tiivisti olet kääri/t^n^t, k)^kk)?seni I Ltkökäa vaan pulotteleikse poliisilta?» Xäk^illätöi!. 4