N:o 17 1910 Sanomia Sulun kaupungista ja läänistä. Perjantaina Helmikuun II päivänä. Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: _ Kuukaudelta —: 35 —: 49. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona )a perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARJ. E. A. OULASVIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppurein- kadua puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ää> illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh den ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. ilmoitukset, joutuakseen seuraavaa päivää numeroon, ovat jätettävät lehdes kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanoma ieht : in palkkiotta. 332 Kirkollisia tietoja. Lauantaina suomal. rippisaarna kello 7 i-p., pastori Nordlund. R sunnuntaina Paastosta saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipäiiväsaarnat suomal. kello 10 ja uoisal. kello V2I, pastori Hautaniemi. Kollehti tulee Mioppilaille. Jltasaarna suomal. kello 5, pastori Nord lund. ftjlleljti tulee Tiakonaatille. B toimittaa kaikkia asianajoon .. . kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- Varatuomari . . ... teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 2Ud. m — — H N. M. St'. Im huoneustossa kello 1^ har taushetki nuorille miehille. Nukoushuoneessa Lttist. tybiv. yhd. juhla kello 7 i.-p.. puhuivat asessori Mannermaa ja pastori Hautaniemi. Ew. Luth. Nuorisoliiton iltama Heinäio- rin koululla sunnuntaina lello ^.'7 i.-p. iaaiia NM K V» n perhe iItama hu0 ' • Ifl» 1\» I «11 neistossaan sunnun taina 13 p. kello 7 i.-p. Uusia jäseniä vas taanotetaan. Useampia lyhykäisiä puheita ja laulua y. m. Terve tuloa! Metodisti-rukoushuoneessa (Isokatu 61, käytävä Limingan kadulta) Sunnuntaina saarna kello 11 a.-p. ja kello 0 i.-p. — Sunnuntaikoulu kello 1 j. pp. — Nuorisolle kello 1 2 8 i. p. Asianajajaa. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lokari F. 6. SUU viras, " :i; y. m. Osoite: OULU. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ia maksuja, välittää kanoiirMä- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä |u ostoa, toimittaa metsieu leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuu» ammattikanoalta. Matkusietaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osoie; Seppänen, Oulu. Surulla ilmoitamme, että hellästi rakastettu isämme ja poikani Kultaseppä Isak Sallinen nukkui kuolonuneen vakuutettuna au tuudestaan Torniossa 7 päivänä Hel mikuuta 1910 kello 3 j. pp., 51 vuo den, 1 kuukauden ja 8 päivän ijässä; suureksi suruksi meille 2 tytölle, ijäk- käälle äidille ja veljelle sekä sukulai sille, ystäville, kristiveijille ja sisarille. Lapset, äiti ja veli. Kristus on minulle elämä ja kuolema on minulle voitto. Ilmoituksia. Siroja ja Wjz Kehyksiä. Pylväitä y. ra. valmistaa Kivenveistämö Alatorniolia. Patsaat valmistetaan parhaaksi tunne tusta mustasta kivestä sekä lähetetään rahtivapaasti rautatiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pyvdettäissä. .•m,; Helsinki, Iso Robertin- Slilll!. katu 7. LENNART MÄKELÄ rnsas Helsinki, Vuorikatu 16. evi Kuollut. Huomj HUORfi.! Kauppaan olemme laskeneet Jäikiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähäilä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN S- K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle loppua. Hakemusta tulee seurata: 1) mainetodistus, 2) vanhempain tai holhojain lupakirja, jos hakija on alaikäinen, 3) lääkärintodistus siitä, että hakija on vapaa tarttuvista tau deista ja työkykyinen, 4) kansakou- iutodistus, tahi todistus vastaavista tiedoista ja 5) todistus mahdollisesti ennen saavutetusta käytännöstä. Harjoittelija saa paitsi vapaan asun non ja opetusvälineet 15 markkaa ensi ja 25 markkaa toisena harjoit telukautena palkkaa kuukaudessa sekä lääkärinhoidon lyhemmissä sai raustapauksissa. Hänellä on 2 va paa päivää kuukaudessa ja 021 hän harjoitteluajan, joka kestää marras kuun 2 päivään 1911, palkkaus- ja erityisesti vahvistetun ohjesäännön alainen. Oulu, 9. 2. 10. ti. 18 vuoden ikäinen, joka haluaa heti ruveta meijerihar- joittelijaksi Kestilän meijeriin, lähettäköön hakemuksensa Talous seuran toimistoon ennen helmikuun kokoontuu tänään kello 7 i.-p. erinäisten asiain käsitte lyä varten. HUOM.! Johtokuntaa pyy detään kokoontumaan vii meistään kello puoli 7, toimitsijain vaalia y. m. varten. toimesta vietetään loiitesllMi Maneesissa Sunnuntaina 13 p. helmik. klo 6 ip. OHJELMASSA on: Soittoa Orkesterilta Puhe op. 1. Tuohi no Lausuntoa rouva Hiikka Rantaniemi Soololaulua ri uva Ida Lagus Ruotsin ja Norjan kotiteollisuus- oloista esitelmöipi tarkastaja Lauri Mäkinen Helsingistä Raumlaissest juttelee neiti Helmi Ho ikavaara Suomalaisista kansallispuvuista Saksin teollisuusoloista (Esitykset taikalyhdyllä) Piletit 1:—, saatavana Kirjapaino- Osakeyhtön kaupassa. »IM ] Sunnuntaina t. k. 13 p. kello 4 ip. Pääsy 25 penniä. Ou3u, Helmik. II p:nä. Raahen j)orwari- :f ja Acmppakoulu. maksaa korkoa talletuksille: t» kuuk. irtisanomisella 5 °/o 3 „ „ 4Va „ 2 „ 4 1 .. .. 3Va „ vaadittaessa 3 „ Talletuskonttoku- ranttitilillä 5 * 8äästökassatilillä 5 „ Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908, Johtokunta. Ul»^J3*Hk4jLIU »J W!4qjlVKE — ^ « S. • . Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! i/akuuttakaaomaisuutennei 3 tulipalon A varalta! »Kullervon" ja „Pol>jolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. (II. Sista). Raahen Pormari- ja Kauppakoulu on kai ainoa laatuaan maassamme, ainoa koulu, joka ilman minkään laista mallion amustusta omilla wa- roillaan likemmätsi kolmekymmentä muotta on työskennellyt ja yhä edel- leen työskentelee Suomen nuorison hymäksi. Aiomme seuraamassa lyhyesti esit- tää tämän koulun maiheita, koska arivelemme tällaisessa itsenäisessä ase- massa oleman koulun jo erikoisuuken- sakin touoksi herättämän kansamme taloudellista edistystä harrastamien henkilöiden huomiota. Veljekset Johan ja Baltzar Fell man, kaksi Raahen pormaria, omat ne henkilöt, joitä tämä koulu saa kiit- lää asemastaan ja tvarallisuudestaan. Edellinen oli syntynyt 4 putä syys- kuuta 1781, jälkimäinen 25 p:nä huhtikuuta 1789, molemmat Raahen kaupungissa. Johan Fellman, joka oli manhin lapsista, lähti jo nuorena merille, käytyään kuitenkin sitä ennen Raahen silloisen alkeiskoulun. Ensi- mäisellä matkallaan jäi hän Eng- läntiin opiskelemaan Hullin kauppa- koulussa; myöhemmin suoritti hän perämiestutkinnon Tukholman meri- mieskoulussa sekä m. 1808 samassa koulussa kapteenintutkinnon. Tämä miimeksi mainittu tutkinto oikeutti hänet kuljettamaan laimoja ulkomailla- kin. Kohta tämän jälkeen hän, saa- tuaan pormarin oikeudet Tukholmassa, alkoi kapteenina kuljettaa laimaa. Mut- ta hänellä ei liene ollut erityistä me- nestystä tällä alalla, koska hän, saa- tuaan pormarin oikeudet Raahessa w. 1810, mähitellen kokonaan antautui liike-alalle. Nuorempi weli Baltzar Fellman, joka aluksi oli toiminut enonsa liik- keessä, yhtyi tämän kuoltua w. 1817 yhdessä »veljensä Johanin kanssa osaksi säästö-, osaksi lainamaroilla har joittamaan omaa kauppa- ja laima- ltikettä. Aluksi kuljetti Johan Fell man yhtiön omaa laimaa, mutta jo w. 1820 jätti hän ainiaaksi merimies- elämän ja asettui koko loppuiäkseen. Raaheen, jossa hän tunnollisena ja taitamana liikemiehenä johti yhä laa- jenemaa liikettään. Meljekset Fellman olimat kumpikin pitkän elämänsä marrella saaneet kokea paljon hankaluuksia sentähden, että kouluopetus heidän lapsuus- ja nuo- ruusmnosinaan oli ollut niin mailli- naista. Senpä muoksi kypsyikin heissä mähitellen ajatus käyttää pitkän, työ- teitään elämänsä aikana koottu omai- suutensa simistys-ahjon perustamiseksi Suomen nuorisolle. Omaa kotikau- punkiaan ja omaa elinkeinoaan he etenkin näin tahtoimat hyödyttää. Mi tään korkeampaa koulua liikemiehiä marten ei siihen aikaan maassamme ollut, ja alkcisUetojakin oli, marsinkin maamme pohjoisemmissa osissa asu- mille, jokseenkin niukasti saataivina. Opisto, joka antaisi liike alalle aiko- mille nuorukaisille tarpeelliset tiedot sekä jonkinlaista harjoitusta liikealaan kuulumissa tehtämissä, oli siis perus- tettama. Keskenään olimat meljekset Fellman sopineet niin, että se heistä, joka mtimeksi jää eloon, heidän yhtei- sestä omaisuudestaan määrää perus tetlaivaksi niin suuren „Raahen Por- mari- ja Kauppakoulun rahaston" ni- imsen kassan, että sen koroilla tule- maisuudessa moidaan perustaa ja t)L läpitää tällainen opisto rakennut sineen ja opetusmälineineen sekä suorittaa opettajain palkat y. m. menot. Nuorempi meljeksistä, Baltzar Fell- man kuoli m. 1802 ja ilukuunotta- matta pienempää summaa, joka muo- sittain oli matsettama häneii nuorem- malle meljelleen Oulussa) testamentta- si koko omaisuutensa manhemmalle meljelleen Johanille. Heti tämän jäi teen ryhlyt Johan toimeenpaneniaan heidän yhteistä tuumaansa. Lahjoi tuskirjalla hän määräsi omaisuutensa, jonka armo oli 298,328 Suomen markkaa (74,582 hop. rupl.) Raahen Pormari- ja Kauppakoulun rahastolle. Tämä omaisuus oli suurimmaksi osaksi sijoitettuna armopapereihin ja laima- osakkeihin. Tammikuun 14 p:nä 186.'! olt Raahen Kauppaseuralla ilo saada täinä lahjoitusktrja haltuunsa, ja kii- tollisena Kauppaseura tämän mastaan- ottikin. Myöhemmin lahjoitti Fellman mielä tälle rahastolle erään omista- mansa, noin 4,000 markan armoisen talon ja osotti muutenkin elämänsä loppuun saakka lämmintä harrastusta perustamaansa laitosta kohtaan. Johan Fellman kuoli 89:nnellä ikä- muodellaan. Lahjakirjassa annetun määräyksen mukaan oli koulu pantama alkuun niin pian kuin korkoa kantama pää- oma oli kasmanut 1 miljoonaksi Suo- men markaksi. Tämä tapahtui m. 1881. Jo paria muotta sitä ennen ryhdyttiin kaikenlaisiin alkumalmis- tuksiin. Kauppaseura, jonka hoidetta- maksi lahjoitus oli jätetty ja jonka tuli pitää huolta kackista aiottua koulua koskemista asioista, asetti jo m. 1879 komitean, jonka tuli laatia Kauppaseuralle ehdotus edellämainitun koulun järjestämisestä, työsuunnitel- masta y. m. Tämän komitean Raa- hen Purmarr- ja Kuupoakoulun jär- jestämistä koskema ehd tus jätettiin m. 1880 Kauppaseuralle, joka sen myöskin hymäkjyi. Samalla päätet tiin pyytää jotakuta sopimaa henkilöä opiston maroilla matkustamaan ulko- maille ottamaan selkoa tämän suun- täisten oppilaitosten työjärjestyksestä, opetussuunnitelmasta y. m. Tähän toimeen malittiin sil. maist. Felix Heikel. Käytyään useissu Europan maissa hän jätti joulukuussa 1881 Kauppaseuralle kertomuksen matkastaan sekä ehdotuksen kauppaopetuksen järjes tämisestä Suomessa. (Painettu ni- mellä: Antecningar rörande Handels- skolor ai utlindet jemte sörslag till kandelsunderivsnuigens kordnande Finland). Tammikuussa 1882 jätti hän sääntö ehdotuksen sekä suunnitel- man rakennettaman opiston huoneustoa merten. Nämä Kauppaseura pääasiassa hymäksyi, tekemättä kuitenkaan ratkai- semaa päätöstä. Lopultakin saatiin asiat sille kannal- le että koulu saattoi alkaa, ja 4 p:nä syyskuuta 1882 olimat sen juhlalliset alkajaiset. Koulu alotti toimintansa yhdellä reali- ja yhdellä kauppaluo- kalla, mutta laajeni jo seuraamana muonna siten, että siihen lisättiin toi- nen kauppaluokka. Tämmöisenä se toimi muoteen 1887, jolloin toinen (alempi) realiluokka tuli lisäksi. Koulu työskenteli aluksi tilapäisesti järjestetyssä huoneustossa omassa ta- lossaan, joka sille tätä tarkoitusta marten oli hankittu, mutta mähitellen alkoi tän^ä huoneusto käydä liian ah- taaksi. Kun opiston rahastokin muosi muodelta oli kasmanut, päätettiin ryhtyä oman marsinaisen ajanmukai^ sen kouluhuoneuston rakentamiseen. Uusi rakennussuunnitelma laadittiin ja m. 1889 ryhdyttiin rakentamaan kou- lutaloa. Marraskuun 12 p:nä 1891 tämä koulutalo juhlallisesti mihittiin tarkoitukseensa. Mutta ainoastaan muutaman miikon sai oppilaitoksen al- kuunpanija, sen harras ja taitama johtaja, maisteri Felir Heikel, nauttia näiden ajanmukaisten oppisalien tuot' tamia etuja, sillä jo syyslukukauden lopulla 1891 hän erosi johtajan toi- mesta siirtyäkseen Pohjoismaiden Osa- ke-Pankin johtajaksi Helsinkiin. Koulu jatkoi työtänsä edelleen enti- seen tapaan, mutta mähitellen heräsi opettajistossa ajatus koulun laajenta- misesta. Huomattiin, että opisto sil- loisessa muodossaan ei enää mastan- nut niitä maatimuksia, mitkä syystä moitiin asettaa korkeammalle kauppa- opetukselle. Niinpä kirjoittaa opiston johtaja eräässä muosikertomuksessa: „Kun otamme huomioon, että oppi- laatta, joka on saanut päästötodistuk- sensa korkeammasta kauppa-ovpilaitok- sesta maassamme, syyllä moidaan maatia, että han sekä suullisesti että kirjallisesti saattaa mapaasti käyttää maamme molempia kotimaisia kieliä, niin ymmärrämme minkä merran se lisää työtä tällaisessa laitoksessa, mar- sinkin kun, niinkuin usein on laita, oppilas kouluun tullessaan taitaa ai- noastaan toista kotimaista kieltä, mutta toista aiman maillinaisesti." Seurauksena oli että opettajisto eh- dotti johtokunnalle, että opistoa laa jennettaisiin perustamalla mielä kolmas kauppaluokka, sekä että tällä luokalla etupäässä annettaisiin lisäopetusta kie- lissä ja ammattiaineissa. Toukokuussa 1898 päättikin Kauppaseura lopulli sesti kolmannen kaupvaluokan perusta misen johtokunnan tekemän ehdotuksen mukaisesti. Koska kuitenkin oli epäiltämää, riit- täisimätkö opiston marat 5 luokan ylläpitämiseen, päätettiin, opettajiston ehdotuksesta, poistaa alempi reali luokka, mikä tapahtuikin kemäällä 1898. Lukumuosina 1898—1899 ja 1899—1900 toimi opisto näin ollen ^-luokkaisena, s. 0. siinä oli main 1 realiluokka ja 2 kauppaluokkaa. Mut- ta syksystä 1900 alkaen toimi se taas 4-luokkaisena, s. 0. siitä alkaen on sii- nä ollut 1 realiluokka ja 3 kauppa- luokkaa. Tällaisena jatkoi opisto toi- mintaansa, kunnes Kauppaseura m. 1908 lopullisesti päätti toisenkin rea- liluokan lakkautettamaksi. Tästä on seurauksena että tässä opistossa ny^ kyään on 3 kauppaluokkaa toiniin- nassa. Toisenkin paljoa tärkeämmän muu- toksen päätti Kauppaseura m. 1908 tässä opistossa toimeenpantamaksi. Opetuskieli, joka tähän saakka oli ol lut ruotsi, päätettiin mähitellen muuttaa suomeksi. Tästä on seurauk- sena, että nykyään jo opetetaan l:llä ja Hilla luokalla suomeksi ja ai- noastaan llhlla ruotsiksi. Ensi syksystä alkaen on suomi opetuskielenä kaikilla luokilla. Mielä on meidän mainittama, että Raahen Kauppaopisto m. 1902 sai suurehkon lahjoituksen johtokunnan ma- paasti käytettäiräksi opiston hymäksi. Tämän 75,000 markan lahjan sai se raatimies G. H. Mölleriltä ja hänen puolisoltaan. Nykyään on Raahen Pormari- ja Kauppakoulussa l>1 oppilasta, joista 29 on miehiä ja 32 naisia. Eri luo- kille jakaantumat oppilaat seuraa- masti: Yleisiä uutisia. l:llä luokalla • Hilla .. lli:lla .. miehiä 9 10 10 natjta 12 10 10 Opetus koulussa on ollut ja on edelleenkin maksuton. Pääsymaatimuksena kouluun on nykyään lyseon 5 alemman luokan tai tyttökoulun tai alemman kauppakoulun kurssi. N. Ojala. — Senaatin talousosasto. Se naattoriksi ja senaatin talousosaston jäseneksi nimitettänee simiilitoimitus- kunnan esittelijäsihteeri E. R. Raine- salo (Rothström). — Pelikorttisuostunta vuodel ta 1911. Senaatti on päättänyt tehdä korkeimpaan paikkaan esityksen muoden 1911 pelikorttisuostuntaa kos keman esityksen jättämisestä maltiopäi- mille. Senaatin laatiman esitysehdo- tuksen mukaan tulee tämä suostunta olemaan sama kuin tähänkin saakka. — Maltiopäitväkustannukset tvuodelta 1911. Senaatti on päät tänyt tehdä korkeimpaan paikkaan esi- tyksen muoden 1911 maltiopäimäkus- kannuksia koskeman esityksen jättämi- sestä maltiopäimille. Senaatin laati- man esitysehdotuksen mukaan tulisi Maltiopäimäjärjestyksen 79 §:§jä mai nittujen yleisten maltiopäimämenojen sekä maltiopäimien istuntohuoneuston muokrakustannusten ja säätytalon, ar- kiston ja kirjaston hoitokustannusten suorittamiseksi muodeksi 1911myönnet- tämäksi yhteensä si8->,000 markan ar- miomääräraha. — Metsänhoidollinen tutki muslaitos. Maltion asettama komi- tea metsätieteellisiä tutkimuksia marten, johon kuuluu senaattori A. O. Kaira- mo »puheenjoht.), ylittrehtöori P. W. Hanmkainen, prosessori I. P. ^iorr- ltn, tohtori A. K. Cajander ja met- sänhoitaja A. B. Helander on ollut Helsingissä miime mtikon koossa. Sch- teerinä toimii metsänhoitaja W. Ca- janus. Komitea on alustamasti käsitellyn kysymystä metsätieteellisen tutkimuslai- toksen perustamisesta ja sen ohjesään- töä, ja katsonut että laitokieen olisi asetettama kolme makinatsta jäsentä, joista yksi maalin mukaan kolme muot- ta erällänsä toimisi laitatien johtajana. Kullakin jäsenellä olisi oma määrätty tutkimusalansa ja saisi kukm toimittaa tutkimuksensa mikäli mahdollista it)e- näisesti. Laitos olisi metsahallitukien lähimmän malmonnan alainen ja sen asioita hoitaisi kolleegisesti neumosto, johon kuuluinmat matmatset ja ehka kutkuttamat apujäsenet. Jäsenet ja apujäsenet, joilta ivaaditaan kykyä tt- senäiseen tieteelliseen tutkimustyöhön sekä perinpohjaista perehtymistä eri- koisaloihmsa, ehdottaa erityinen ohje- säännössä lähemmin määritetty lanta- kunta. Tarpeen mukaan moltatsiin laitokseen ottaa myös nuorempia assis- tenttejä. Tutkimukset toimitettaisiin osaksi itse laitoksessa ja sen laboratorioissa, osaksi metsissä, marsinktn kruunun ja maltton mtrkatalojen metsissä, joissa laiton satsi määritellä koe-atoja ja toimittaa muita tutkimuksia erinäisellä tlmotttamismel- mollipludella. Laitoksen kustannukset on armioitu noujeman muosittaln 50,000 mkau seuduille, mikä nieno metjaimme järki peräinen käyttämyen setmillamisekit on katsottama hyivtn kohtuulltsetjl ja oi- keuietutsi kun ottaa huomioon jeii mal taman merkityksen, nurä metsillä on koko kansamme taloudellisessa elämässä. Nyt jo on muotumen puutamaraivien- ntn armo lähes 150 mllj. Komitean aikomus on mielä tänä kemäänä saada malmisletuksi mietin tönsä ja ehdotuksenpa. — Suomen tullitulot »v. 1909. Tullitulot toto maassa letuvat luiuiif muonna 49,1)58,533 mk. 9 penniä ja sitä edellisenä muia 48,3d>3,237 mk. 71 p., joten lisäys siis on noin 700,000 mk. Suurimmat tulot omat kertyneet Helsingin tullikamarista, nimittäin 17,33^,000 «^edell. ivma 10,553,000». Sitten seuraa Turku 7,815,000 (7,094,000), Waasa 5,.'»08,t)00 (5,210,000), Wiipuri 5,32«i,000 (5,555,000), Pietarsaari 2,400,000 (2,204,000). Kuhdetsas järjestytjessä on Oulu 9<!3,000 (970,000), settse- mästoiSta Kenu 244,000 (2^8,000», kahdestymmeneS Raahe 210,000 (188,000), kahdeskymmeneskuudes Tor- Nio 159,000 (17.>,000). Pienimmät tulot on!i1!aantaalin tullikamarissa ollut, nimittäin ainoastaan 4,000 mk. — Suomen Pankin tvoitto pankin miime toimtntamuodelta nou- see Smk. 0,39<>,525: 5<>, josta on sur- retty mararahastoon pankmtoimiStoa marten Smk. 454,009: 24, ,vastaten pankin mume ivuonna Mllpurisja ja Kotkassa rakennettujen uutisratennus- ten armoa, sekä Smk. 5,915/450: 32 moittomaratiltlle. — Toimimiehet ulosotouhal- tijain luona. Senaatin otteustoi- mttuskuntaan saapunettten ilmoitusten