N:o 51 — I9IO. KAIKU. Keskiviikkona Toukokuun 4 päivänä. taakseen samea niityllä ja muhaa pel- lolla. Jäät Siikajoesta kulkimat Kestilän simuitse huhtikuun 23 p:nä, joka on harminaisen aikaista. Kurki huuteli 17 p:nä, onpa saapunut mui takin fefasoicraita: sanotaanpa pääsky senkin näkyneen. Ehkä lienee kuitenkin Harhanäky. — Pudaszärwi 17 4 11)10. Maik- ta ollaan huhtikuun puolimälissä, niin on kuitenkin talmen malta wielä ta- ivattoman koma, ei ole sumea ollut mielä koko kemäänä, lunta on huo- neitten katoilla wielä tumattoman pak- fut kinofjCt, joten näyttää kemät taas kin mennmän pitkäksi. Karjanrehusta ei kuulosta, ainakaan mielä, oleman isompaa puutetta. T u £ t n a j o h o m m a t omat jo myös loppuneet, jota onkin ollut ai- man näihin saakka täällä eräällä yh- tiöllä. Ansioita sanomat ajomiehet paremmin alhaisiksi ja omat päimitel- teet jotkut päällystön toimineen epä rehellisesti muutamissa seikoissa. Kuu- luu siellä kulkeneen miinankauppiaita- kin, tannilankyläläisiä, ja se tamara on ollut hymin käypää. — Aikamoinen tappelun rä- häkkä nousi m. k. 29 pnä iltapäimällä Siemin kirkonkylässä Aug. Eklösin tu kinuittajien kesken. Mainitussa kaha- kassa iski Toholammilta syntyisin ole- wa Eemeli Parhiala-niminen poika erästä Nimalan poikaa puukolla kolme kertaa, yhden haaman käteen, toisen hartioihin ja kolmannen reiteen. Haa- ivat kumminkaan eimät ole hengen- määrällisiä. Miinan ansioluetteloon kuuluu tämäkin teko. W. k. 30 päi- män illalla joutui kaksi Siemin met- sänhoitajan uittotöissä olemaa miestä pieneen sanasotaan keskenään, jolloin toinen tuuppasi keksillään toista ma- semmalle puolen rintaa, keksi tunkeu- tui läpi rintakehän. Lääkärin lausun- non mukaan haama ei mielä ole hen- genmaarallmen, mutta armeli jälestä- päin koituman siksi, jos ei tarkasti hoideta. Teko tapahtui äkkipikaisuu- dessa, sillä molemmat miehet olimat selmiä. — Oulainen. Wappuna 1910. Niin. — Kesäkin se tulla tupsahti mil- tct aikomatta. Pian kulutti lämmin päi- mäpaiste ja sade lumet pois. Tulma oli tamallista isompi, maan mahinkoa ei se liene tehnyt. Kesälinnutkin omat saapuneet. Västäräkki jo pyrstöään heiluttaa, kurki huutaa ja jopa hanhiakin on näkynyt. Pääskystä ei ole mielä huomattu. Kylmöä ei ole mielä alettu, maan niin omat ukot tuumineet, että ensi unikolla heitetään siementä peltoon, joka onkin mahdollista, jos lämmintä jatkuu. Oulaisten raittiusyhdis- s en W. K U.-o s a s t o ..H u i m a" toimii mierailuiltaman Mmieskan työ- mäentalolla ensi sunnuntaina tämän kuun 8 p:nä. Ohjelma tulee monipuo linen ja armokas, josta mainittakoon termehoyspuhe, näytöskappale „Mur- tomaaralaiset" 3:ssa näytöksessä, nais- moimistelua, miesmoimistelua, sauma-, mapaa- ja tankoliikkeitä, pyramiideja y. to . — Ensi sunnuntaina siis jokai- nen ylimieskalainen liikkeelle, katso maan omatko ..Huiman" tyttot ja po- jat nimensä armoisia. — Kauramaita karhittiin Sä- räisniemellä Otermankylässä Salmen talon suomaalla jo huhtik. 26 pnä. Jos ilmat omat eteenkin päin yhtä suotuisia, niin jo toukok. alkupuolella saadaan rumeta siemeniä sirottamaan. On todellakin aikaista kesän tuloa. — Tulma Kuitvajoessa käy pa rasta aikaa. Mettä on runsaasti. Iääpato on lähellä jokisuuta. Sanot- tamia tuhoja tulma ei ole täällä mielä tehnyt. Onpahan main jonkun heinä- ladon siirtänyt paikoiltaan. Mesi on tunkeutunut ihmisasunnotta niin lähelle, että on eräissä torpissa ollut kartano meden mallassa ja huoneetkin jo noin 3 hirsikertaa medessä. Mäki kuuluu niistä häätyneen poismuuttamaan. — Karungin kuntakokouksessa w. k. 25> p:nä käsiteltiin seuraamat asiat: Iulkiluettiin kunnallislautakunnan antamat kunnalliset tilit sekä erikseen muiden kunnan asettamien hallitus- ja toimikuntien tilit kaikkiaan 13 eri tiliä, joista hymäksijttiin kaikki kunnallislau takunnan omaa hallintoa koskemat ti lit. Kunnan maanmiljelyslainarahas- ton hoitokunnan tiliä ei hymäksytty, maan maadittiin puutteet korjattamiksi. Samoin Kukkolan kansakoulun talous- kassan tilit. Kukkolan kansakoulun ra- lennuskassan tilien suhteen maadittiin rakennustoimikunnan lausunto ensi kun- takokoukseen. Kunnassa ei ole mielä uuden palo asetuksen perusteella laadituita sääntöjä. Kokous oli siitä epämarma, moidaanko kunnan pienuuden takia faabafaa sel laisia sääntöjä, että ne tyndyttäisimät makuutustarmetta. Sen johdosta ma* Uttiin kuntakokouksen ja kunnallislauta kunnan esimiehet ottamaan selkoa ei ai noastansa Oulun läänin keskinäisen makuutusyhtion maan myöskin Ala- ja Alitornion kuntain ominaisista makuu- tusehdoista ja makuutussäännöistä ja tekemään ehdotuksen yhtymisestä jo honkin mainituista yhdistyksistä ja esittää asia sen jälkeen kuntakokouksen ratkaistamaksi. Siihen asti että ma- kuutusasia saadaan uudestaan järjes- tetyksi sitoudutaan mapaaehtoisesti kor- maamaan sattumia palomahingoita en- tisten sääntöjen mukaan. Kunnan diakonaattikassasta otetta- tamaksi päätetystä 2,285 markan lai. nasta »valtuutettiin P. Palo kunnan puolesta »velkakirjan antamaan. Kunnassa olemille marattomille 4:lle perheelle, jotka olimat saaneet Tilatto- man mäeston lainakassasta lainan oman maan ostamiseen, sitoutui kunta samasta kassasta annettamasta 200 markan lainasta kullekin heistä takaa- maan ja ensi miitenä muotena suorit- tamaan korot ja kuoletukset mainitulle kassalle. Kunnan tilattomanmäestön lainakas- san hoitokunnan rahastonhoitajan ja kirjurin palkaksi mäarätttiin kuluman muoden alusta lukien 100 markkaa muodelta. Korpikylän piiriin kansakoulun perus- tamis-anomus-asiapaperien maiamutt- den takia jätettiin masta pidettämän kokouksen ratkaistamaksi, sitten kuin puuttumat kohdat asiapapereissa on täytetty. Samana päimänä pidetyssä Tilat- toman mäestön lomakassan hoitokun nan kokouksessa myönnettiin maan os toa marten 3,600 markkaa ja raken nuksia marten 2,000 markkaa molem piin tarkoituksiin useille eri henkilöille. Kunnan tilattoman mäeston laina- kassaan tänä muonna otetun 15,000 markan lainarahat omat kaikki anottu ja lähes kaikki hymäksytty. Muuta- mia laina-anomuksia on mielä hymäk- symättä, jotka mahdollisesti tarkastuk- sen toimitettua enin osa hymäksytään. — KemijärMeu kunnan »varsi naisessa kuntakokouksessa - 5 /410 käsiteltiin ja päätettiin seuraamista asioista: Kuntamme kätilölle päätettiin edel- leen maksaa muokrarahaa 20ink. kuussa hänen mirka-aikanaan. Kirkon kylässä sijaitseman kruunun marastomakasiinin mesikaton pano, nurk- kain laudoitus ja porrasten teko ja ulkopuolinen maalaus annettiin urakalla talokas I. E. Kerkelän tehtämäksi 178 inkan maksua mastaan. Kunta antaa maaliaineet ja naulat. Kunnalle kuulumat yleiset maantie- osat annettiin urakalla kunnassa pidet- tämäksi ensi kesän ajaksi talokas I. E. Kerkelälle 58 mk. 75 p. maksua was- taan. Esitettiin kuntamme tilintarkastajain lausunto kunnallisista tileistä tilimuo- delta 1909, jonka perusteella ja asial- lisen tekemillä pienillä oikaisuilla myön- nettiin kuntamme kassamiehelle M. U. Kulpakolle täydellinen tilimapaus ky symyksen alaiselta tiliajalta. Kansakoulun tilejä ei mielä esitetty. Maimaistalon johtajan tilejä ei tilin- tarkastajain lausunnon perusteella niis- sä oleman mnotsmirheen tähden mielä hymäksytty. Tämän perästä ryhdyttiin jauha- maan urakkasitoumuksia kestikiemarien pidosta ja kyydistä mäkinaisille ja ylimääräisille hemoisille hallikaudeksi 1911—1915 ja tehtiin niistä seuraa mat muotuiset maatimukset: Kalliosalmen kiemarin pidosta marsinaisen kyydityksen kanssa Smk. 2,200 torpp. I. A. Hanmmiemi (uusi), jonka tarjouksen kunta hymäksyi mikäli se koskee Kemijärmen kuntaa. Roma- niemen osuus riippuu heistä itsestään. H y n p i o n kiemarin pidosta marsi- naisen kyydityksen kanssa Smk. 2,400 talokas Olli Hyypiö (entinen), jonka tarjouksen kunta hymäksyi. Ketolan kiemarin pidosta marsi- naisen kyydityksen kanssa talokas Pet- ter Salmela Smk. 2,500, jota maati- musta ei kunta moinut hymäksyä, maan maltuutti puolestaan kuntakokouksen pu- heenjohtajan ja hra M. O. Lahtelan Alatornion kunnan kanssa, jota maja- talon ylläpito myös koskee, neumoUe- lernaan ja päättämään sanotun Keto- lan seutumille asetettaman kiemarin ja hollikyydityksen sijoittamisesta. Kirkonkylän kiemarin pidosta ilman kyyditystä kartanonomistaja A. Kellokumpu Smk. 1,200, kestikiemarin pidosta marsinaisen kyydityksen kanssa kartanonomistajat A. Meriläinen Smk. 2,140 ja I. Niemelä Smk. 2,130. Näistä ei kunta toistaiseksi, kun se kos- kee yksinomaan Alatornion kuntaa, anta- nut lausuntoaan. Jussilan tienoilla kestikiemarin pidosta marsinaisen ja ylimääräisen kyydityksen kanssa talokkaat Oskar Jus sila (entinen) Smk. 1,390, August Mä- likangas Smk. 1,350 sekä Ulrikki Mä- likangas marsinaisen kyytidyksen kanssa Smk! 1.300. Hymäksyminen riippuu Alatornion kunnasta, joka kiemarin kus- tantaakin. Joutsijärmen tienoilla kesti- kiemarin pidosta marsinaisen ja yli- määräisen kyydityksen kanssa talokkaat Kalle Ylijoutsijärmi (entinen) Smk. 1,300, Jalmar Alajoutsijärmi Smk. 1,290 ja I. E. Kimilahti Smk. 1,285. Lausunnon anto kunnan puolesta sa- m oin kuin Jussilan kieivaristakin . ^iesermpaikoista. Oinaan tienoilla ei tehty mitään tarjousta. Jä- tettiin lautakunnan esimiehen M. U. Kulpakon toimeksi sijoittaa sanottu re- sermipaikka. Kulpakon tienoilla talokas M. H. Korpela Smk. 160 muodesla, jonka tarjouksen kunta puolestaan hymäksyi. — Surkuteltamaa sumaitse- mattomuutta laulua kohtaan osotti tässä äskettäin muuan talonemäntä Sodankylän Kuoskussa. Taloon oli nimittäin kerääntynyt joukko kylän nuorisoa erään talossa tilapäisesti asuman henkilön luo, jolloin yritettiin myöskin laulaa muuatta isänmaallista laulua. Sitä ei kuitenkaan emäntäm- me sumainnut, maan tuli ja käski sekä kyläläiset että muokralaisen kimpsuineen kampsuineen pellolle. Eikä siinä aut- taneet selmittelyt eikä järkemä puhe. Surkutella tosiaankin täytyy sitä, että löytyy mielä niin pimeitä ihmisiä, että yksinomaan isänmaallisten laulujenkin laulaminen pidetään suurena syntinä. Pm-Mckn MMiljtUtM!! imit ja pidettiin P.-P. kansanopistolla m. k. 25 ja 26 p:nä. Kokous alotettiin laululla, jonka jälkeen M eli M. Jaakkola lausui ko- kousyleisön ja esitelmien pitäjät ter- metulleiksi. Päimän ensimäinen esitelmä oli osuustoiminnasta, jonka piti Pellermo seuran osuustoiminnan neu moja ^uho Wähä-Ertk'.lä. Puhuja kohdisti etupäässä esitelmänsä maan- miljelijäin liikepääoman hankkimiseen, jota ilman ei nykyaikana moi maan- miljelysammattia menestyksellä harjoit taa. Liikepääomaa tarmitaau uudis- miljelyksiin, siementen, apulantojen ja koneiden ostoon y. m. maatalouden tarpeisiin. Harmat omat ne maan- miljelijät, joilla on omia maroja näi- hin käyttää ja sen takia täytyy niitä hankkia muualta. Pankit eimät ole maanmiljelijälle sopimia luottolaitoksia, ne kun on järjestetty etupäässä toisia tarkoituksia marten, mm. liikemiehille. Maamviljelijä tarmitsee pitkäaikaista luottoa ja sen takia on maanmiljelijäin keskuuteensa perustettama sellainen luottolaitos, perustettama osuus- kassa. Puhuja teki lameasti ja seikkaperäisesti selkoa osuuskassan pe- rustamisesta, piirin laajuudesta, kas- san tarkoituksenmukaisesta hoidosta, toimihenkilöistä y. m. Marsinkin täällä Perä-Pohjolassa piti puhuja osuus kassat aiman mälttämättömänä, sillä täällä on paljon pienmiljelijöitä ja torppareita, jotka kärsimät pääoman puutteesta. Pätemistä toimihenkilöistä tahtoopi toisinaan olla puutetta, maan tässä kyllä moidaan hymällä tahdolla ja harrastuksella liike hymin johtaa, sillä nykyään on neumoja aina säätä missä. Esitys herätti kuulijoissa lämmintä mastakaikua. Tämän osuustoimintaesitelmän jäl keen laulettiin „ osuustoiminta-laulu ", jonka jälkeen seurasi agronoomi K. G. Södermanin esitelmä karjantar- kastusyhdistyksistä. Puhuja ensin teki selkoa karjanhoidon merki- tyksestä maamiehen tärkeimpänä tulo- lähteenä. Kumminkin mallitsee karja taloudessa monenlaisia epäkohtia, joista pahimpia on kirjanpidon puute. Että karjanhoidon kannattamaisuus saataisiin paremmin selmille, tulisi jokaisessa ta lossa pitää koelypsyjä, rasmakokeita, joiden perusteella moidaan laskea re- hun käyttö. Kun ei ole minkään kir- janpitoa, moipi joka talon karjassa olla ..markaita", jstka tekemät suora- naista mahinkoa. Mukamimmin ja halmimmin käypi kirjanpito karjatalou- dessa, jos perustetaan kontrolli- eli tarkastusyhdistys. Täl- löin palkkaamat useat karjanomistajat yhteisen karjakon, joka opastaa yhdis- tyksen jäseniä karjanhoidossa ja karja- talouskirjanpidossa. Puhuja teki mielä selkoa juurikasmi- ja mihantarehumil- jelyksestä. Päimällisloman jälkeen oli esitelmä kalastuksesta, jonka piti neu- rvoja Jimari Hominen. Ensin puhuja teki selkoa kalojen mähenemisestä jär- missä ja joissamme. Tähän on etu päässä maikuttanut sopimaton pyynti- tapa. Sopiman miljelystyön kautta saadaan kuitenkin mesistöt tuottamiin- miksi. Tällöin tulee lopettaa sopima- ton kutupyynti, ja sitäpaitsi lisätään kalansukua keinotekoisesti erikoisissa miljelyslaitoksissa. ..Pellermon laulun" laulettua piti päimän miimeisen esitelmän s u o m i l- selyksestä maanmiljelyksen neumoja M. Laakkonen tehden selkoa soiden muodostumisesta, suonmiljelyksen mer kityksestä ja kannattamaisuudesta. Pu- huja kertoi lameammin erilaisista mil- jelystamoista, ojittamisesta, sameami- sesta, hiekottamisesta y. m. Sitten hän selosteli erilaisista apulannoitus- aineista ja niiden käyttämisestä suo- maiden lannoituksena. Lopuksi puhuja selitti muutamista tärkeimmistä kylmö- heinälajeista, joita suositteli soilla käy- tettämiksi. Kokouspäimän illaksi olimat kansan- opiston oppilaat puuhanneet onnistu- neen iltaman, jossa amauspuheen piti agronoomi W. M. Jaakkola, esitelmän „rauhan aatteesta" piti toimittaja M. Jämien. Mielä oli ohjelmassa näy- telmä „Salon lapsia", laulua runoja y. m. * Kemätkokouksen amasi maan- miljelysseuran esimies, asemapäällikkö A. Jolma, mainiten mikä tärkeä työ on maanmiljelysseuralla tehtämänä pääelinkeinomme maanmiljelyksen ko hottamisessa, mutta seuran työ on yksi puolista ja maikeata elleimät maan- miljelijät ota osaa seuran pyrinnöihin innokkaasti. Mielä mainitsi puhuja kuinka tieto on maltaa maamiehillekin ja ainoastaan sitä hankkimalla nyky- aikana moidaan ainoastaan rakentaa mahma taloudellinen pohja, jonka tur- missä moipi sitten henkinenkin kehitys elpyä. Kokous malitsi puheenjohto- jakseen toimittaja W. Jämsenin ja pöytäkirjan laati seuran sihteeri. Ko- kouksessa olimat edustettuina seuraamat maatalousseurat: Alatornion Yläpuo- len, Kainuunkaan, Kentin, Simon, Jokikylän, Alkknlan, Termolan ja Si- netän maatalousseurat. Kun seuran muosikertomus ei ollut mielä painosta ilmestynyt, teki seuran sihteeri lyhykäisyydessä selkoa seuran toiminnasta muonna 1909. Seuran tilejä mastaan eimät asian- omaiset tilintarkastajat olleet tehneet mitään muistuttamista, jonka perus- teellä kokous myönsi johtokunnalle ja rahastonhoitajalle täyden tilimapauden. Edustajiksi Suomen maatalousseurojen keskusliiton kokouksiin malittirn lippu äänestyksellä agron. W. M. Jaakkola ja maanmilj. E. A. Liakka, sekä heille maramiehiksi maanmilj. Janne Jotuni- ranta ja Herrasiuo-.itati Antti Junes. Miime lyysfofoukiesta siirretty Si- netän maatalousieuran herättämä ky symys seuran toimiston muuttamisesta Romamemelle herätti milkkaan keskus telun. Tästä kysymyksestä oli seuran johtokunta antanut lausuntonsa, jossa se asettui mastustamalle kannalle toi miston muuttoon, ja kun enemmistö maatalousseurojen edustajista oli sillä kannalla, että toimisto on pidettämä entisessä paikassaan raukesi muutto-asia tällä kertaa. — L:o. pikku uutisia. — SO touotta täytti kunnallisnemvos Edwin Alvellan Ahlaisista l. f. 1 p:nä. — 5lansaintvälisen kilpailun on wuo- den 1911 maaliskuuun loppuun julaissut Torinon kauppakamari parhaasta keksin- nöstä käytännöllistä edistystä marten kan- santalouden alalla. Palkinto on 00,000 mk. Kehoitus kilpailuun osanotosta on lähetetty myöskin Suomeen. ^ Ei tahdottu häiritä. Wappumielcn- osotuskulkueesta puhuessaan hökäsee „5ian san Tahto" m. m. näin: „Kirkon simumen- täessä waikeni soitto ja laulu, sillä ei tah- dottu häiritä ahdasmielistä, pappien joh- tamaa uskomaisten joukkoa". Kuinka jalo- mielistä: Sen laiminlyönnin tahtoi kuiten- kin lehden kynäniekka korjata, kuten edellä- olemasta näkyy. Mutta sosialistithan ei- mät mihaa uskontoa, sen olin taas unoh taa. Ne main, kuten A. W. amomielisesti tunnusti, tahtomat mapaitttaa ihmiset us- konnon orjuuttamista siteistä saattaakseen ne joukkotyranniuden armottomiin kahlei- siin. yksinkertainen. * — Kuka ou Luomen merkillisin mies? „Iokamiehen miikkolehti" julkaisi tästä ky- symyksestä kilpailun. Vastauksen mukaan on tuon kunnian saanut maalaisliittolais- edustaja K. K. Pykälä ieli koko !?>, hänkin maan kuuluisain marpaitten tähden. Lähellä häntä omat Leo Mechelin ja Pasi Jääske läinen. — Ilmapallo „Luna". Ilmapallo „Lunan" mukana olleen ja siis armatenkin hukkuneen upseerin isä, emerstiluutnantti Nichter, Tresden'istä, on paitsi ennen ilma- pallon löytämistä lupaamaansa 1,000 Sak san markan palkintoa, lumannut mielä 100 Saksan markkaa ensimäisestä löydetystä esineestä, joka todistettamasti on peräisin ilmapallosta. Nyt lumenlähdön aikaan moi helposti sattua, että ilmapallon osia tulee näkymiin tai ajautuu maihin mereltä, jos se on laskeutunnt alas maahamme tai saa- ristojemme jäätiköille. Muualta Suomesta. — Tuomi yhtiö 20 muotias. Näinä päiminä on kulunut 20 muotta siitä, jolloin HenkimakuutusyHtiö ..Suo mi" alotti toimintansa. Suuremmoi- nen menestys on tällä yrityksellä ollut. Miime muoden loppuun saakka oli yhtiö myöntänyt henkimakuutuksia 342 miljoonan markan armosta: tämän muoden saamutukset mukaan ottaen kohoaa summa likelle 360 miljoonaa. Dhtiön makuutuskanta, moimassa ole- mien makuutusten määrä, oli tämän muoden alussa 260,3 miljoonaa jaet tuna 76,256 henkilölle. Dhtiö on kan tanut makuutusmaksuja kaikkiaan 88,7 miljoonaa markkaa, miime muonna yksinään 8,75 miljoonaa, suorittanut kuolemantapauksista noin 14 miljoo- naa, sekä moitto-osuuksina makuute tuille 9,3 miljoonaa markkaa. Kun samalla huomautamme, että yhtiön rahastot kohoamat nykyään 80 mil- joonan markan paikoille, niin lukija saa kyllä käsityksen yhtiön suurenmoi- sesta liikkeestä, maikka elinkorko ja myötäjäismaknutulset, jotka omat mer- rattain »vähän leminneet, jätämmekin katsauksemme ulkopuolelle. Yhtiön asiamiehinä toimii nykyään 976 asiamiestä. Pääkonttorin henkilö kuntaan kuului miime muotena 33. naista ja 7 miestä. Dhtiön ensimäisenä toimitusjohta- jana toimi tarmokas ja kymykäs Ed- min Kaslin kuolemaansa asti. Sen- jälkeen on ollut kaksi johtajaa, joista toinen on huolehtinut hankintaa, toi nen marain hoitoa. Edellinen tehtämä on ollut hra W. A. Lamoniuksen, jäl- kimäinen ensin hra Kaarlo Castrenin, myöhemmin hra E. W. Malldenin käsissä. — Kuollut.*) M. k. 26 p:nä kuoli Helsingissä tie- ja ivesirakennusten yli- hallituksen manhempi insinööri S a n t- ZgS a * II1 ff* f* « «i 58 13 ^ P » i '.a Ä 2 * tn » v S' w >1 E u « 4 j g : *)Epähuomiossa jäänyt pois miime nu- merosta. ä=yyi< Yleisö lienee huomannut, elia aivan uusin kirjaiiisuus tulee päivä päivältä huomattavammaksi. Hi käy enää laatuun johdattaa muistiinne kaikkia teoksia, joita me itse haluaisimme suositella. Rajoitumme sen- vuoksi mainitsemaan muutamia, joita toivoisimme Teidän oppivan tun temaan. Björnson. — Norjalainen runoilija-vainaja on varmaankin vastai suudessa luettava kuluneen vuosisadan klassikoihin. Ja hän on kaikista suurista kertojista oleva suosituimpia, sillä hänen teoksissaan on ihmeel linen raikkaus, johtuva luonnon välittömästä vaikutuksesta, ja se on aina houkutteleva uusia lukijapolvia hänen teoksiensa luo. Parhaat hänen kertovista teoksistaan: Arne, Synnöve Päivänkumpu, Iloinen poika, Kalastajatyttö, y. m. on nyt julaistu suomeksi kookkaana kokoomanidoksena. Huolellisen käännöstyön ovat suorittaneet Maila Talvio ja Yrjö Kos kelainen. Kehotamme ostamaan kaikkiin koteihin. Sid. 7: —. nid. 6: —. Maila Talvio: Anna Sarkoila. — 'Pimeän pirtin hävityksen' ja 'Juha Joutsian' tekijä on nyt julaissut näytelmän, jolla kän on voittanut kaikki odotukset. 'Anna Sarkoilasta' on jo sanottu paljon kiittävää, ja luulisimme sen arvostelun tulevan yleiseksi, että tekijä joka on niin voi makkaasti keskittänyt kuvauskykynsä draamallisesti ansiokkaaseen aihee seen, on saavuttanut suuren taiteellisen voiton. Tässä näytelmässä herättää heti huomiota se, että se on sangen pi dättyvästi käsitelty; tekijän kirjailijaluonnehan on ollut taipuvainen liikaan vauhtiin. Mutta nyt hän onkin koko ajan hallinnut ainettaan: toiminnan päästyä vauhtiin, on joka lauseella oma tehtävänsä ja ne vievät luon nollista kehityskulkua loppuratkaisuun. Aihe on inhimillistä mielenkiintoa herättävä; päähenkilöt näkee tekijä selvästi edessään; runollista välkettä on Maila Talvion teoksissa aina. Kehotamme ostamaan. 3: 50. Karjalan kirja. — Olemme monesti viitanneet tähän teokseen, joka kaiketi on kevätkirjallisuuden huomattavin. Vetoamme tällä kertaa Historiallisen Aikakauslehden sanoihin: „Teos on erittäin suurisuuntaisesti suunniteltu. Täydellisenä se tu lee muodostamaan mitä arvokkaimman ja munipuolisemman kuvauksen Karjalan maasta ja kansasta. Jo kirjan ulkoasu on miellyttävä, mutta siihen ihastuu yhä enemmän sen sisältöön tutus tuessa. Kuten sanottu, teos lupaa paljon. —" Teosta toimittaa Paavo Ahavan, J. R. Aspelinin, Hj. Basilierin ja Yrjö Blomstedt-Ojoisen avulla livo Härkönen. Tunnetuimmat Karjalan- tutkijat ovat kirjoittajina. I osa 6: 50. Suomen valtiopäiväin historia. — Professori Palmen on varmaankin tehnyt kiitettävän työn julaistessaan helposti luettavassa muo dossa tässä mainitun teoksen, joka todellisuudessa esittää maamme itsehallinnon pääpiirteet keskiajasta viime aikoihin. Tällaista kokonaisselitystä ei ole ennen tehty. Työ on vaatinut sa malla alaan syvästi perehtynyttä kuin käytännöllisessä politiikassa toimi nutta historioitsijaa. Ei ole satunnaista että tämä kirja on nyt ilmestynyt. Luulisi sen olevan lukuisain kansalaisten käsissä. 1:75.. Skovgaard-Petersen: Nuorison kirja. — Kaikille valppaille, pyrkiville nuorille on omistettu tämä kirja. Se puhuu seuraavista asioista: Nuoriso ja Jumalan valtakunta; Kaipausvuodet; Kykyjen kehkeytyminen; Omantunnonelämän kehkeytyminen; Rakkauselämän kehkeytyminen. Tekijä siis koettaa selittää nuorison henkisen elämän pulmia, jotka monelle jäävät koskaan selviämättä ja myöhempinäkin vuosina tekevät elämän pettymykseksi. Etevimpien ihmisten kokemukset on kirjassa esi tetty todistuskappaleina. Ottakaa ja lukekaa! 2:75, koruk. 4:—. Rudolf Abelin: Huonekasvien hoito. — ..Kotitaide" lausui: »Emännille ja kukkaisystaville on tarkoitettu tämä kirja, jossa asiantun temus ja rakkaus kasvimaailmaan miellyttävällä tavalla yhtyvät." — „Puu- tarha" lausui: »Ammattimiehen on myönnettävä, että kirjassa annetut neuvot ja ohjeet ovat paikallaan." 1:25, sid. 1:50. Werner Söderström Osakeyhtiö. tu Gräsbäck 42 muoden ikäisenä. Mainaja oli syntnnyt 1868 Joroi sissa ja tuli ylioppilaaksi 1887. Läpi- käytnään polyteknillisen opiston m. 1891 tuli hän tie- ja ivesirakennusten apulaisinsinöörinä Ouluun, toimien Oulun piirissä monet muodet eri töissä Oulun läänissä, m. m. Oulun—Maa lait radan tutkimistöissä, koskien perk- tauksissa Kajaanin kihlakunnassa ja Lapissakin y. m. Oulusta hän siirtyi pois 1903 eteläiseen Suomeen. W. 1905 nimitettiin Oorästiäcf apulaiseksi Saimaan piiriin. W. 1906 hän oli ni mitetty nuoremmaksi insinööriksi tie- ja mesirakennusten ylihallitusten nlihalli- tukseen sekä m. 1907 manhemmaksi in- sinööriksi. — Kansakoulut. Seinäjoen Martttilan kansakoulunopettajaksi!>:stä hakijasta on malittu opettaja Herman Maunula Alamieskasta. — Terijoen laulujuhlat. Ensi kesänä Terijoella pidettämiin laulu- juhliin tulee osaa ottamaan m. m. Budan mieskööri Unkarista ja luulta- masti myös llnkarin ylioppilaslaulu- jat. Rma Llino Ackte-Renmall tulee myös juhlia amustamaan. Kirjallisuutta ja taidetta. Uusia kirjoja. Kustannusliike Armi A. Kariston kustannuksella Hämeenlinnassa on il- mestynyt ja ilmoitettamaksemme lähe- tetty seuraamat uudet kirjat: „Huwiohjelmicn awuksi "-ni:nis- tä jarjaa, jota kustannusliike Armi A. Karisto Hämeenlinnassa, on alkanut seurojen tarpeiksi kustantaa, on nyt ilmestynyt kolme (sarjan numerot 11, 12 ja 131 75 pennin hintaista mih- kosta, sisältäen eri aiheisia lausuttamia runoja. Ne omat: Lausuttavia runoja 1. Suoma- laiskansallisia, koonnut I. H. — Hinta 75 penniä. Lausuttamia runoja 11. Nuori- soelämän ja edistysrientojen alalta, koonnut I. H. — Hinta 75 penniä. Lausuttawia runoja 111. Seka- aiheisia, koonnut I. H. — Hinta 75 penniä. '.Z Käyttäkää aina WDM WAASAN AURA Ruilalankaa! (K. T. 2:sti). Polkupyöriä, Pumpu- likankaita, Kretongeja y. m. kevättavaroita halvimpiin hintoihin Kalajoella. Hnomattalva kirja maamie- hille. Kustannusliike Armi A. Ka- riston kustannuksella Hämeenlinnassa on ilmestynyt kirja Metsänhoito ja käyttö, etupääs- sä kannattamaisuutta siimalla pitäen kirjottamit O. S. Purhonen, metjän- hoitokonsnlentti. Sisältää 108 simna ja 12 kumaa, hinta 1: 50. — Metsä- lirjallisuus on yhtä tärkeä maantie- helle, kuin Aapinen on lapselle. Sel- laiseksi pikku Aapiseksi metsättömistä- jille on tämä kirja aiottu. Se käsit- telee kaikkia tärkeämpiä metsänhoidon ja käytön aloja on siksi todellinen, jokapäimäinen käsikirja, joka aina tar- mittaessa on malmis neumonsa anta- maan. — Mark Twain in hilpeän iloisia kirjoja on suomeksi ilmestynyt useam- pia. Niiden joukossa mainitsemme seu raamat Kustannusosakeyhtiö Otaman kustantamat kirjat: Huckleberry Finnin seikkailut. Suomentanut Tyko Hagman. 1904. 438 sim. 2: 75. Salapoliisi- juttu sekin y. m. kertomuksia. Suo- mentanut Santeri Ingman. l904.