Iisuslltairia Lsllunikurm L9 1910-X:o 12-3 luomen Kultaseppä Osakeyhtiö. 18531 Suurin warasto Suomessa alaan kuu- maiulisteita. Ml)l)ittiwarastoita HeVH.»» ja Tehdas ia tulkulauppamyyuti Turussa. DalStoittamistoimisto. Maaom .iosin^öri Uourai» Söderholm 1392 Lurlu. HllmaiiSroratu S. Puh. 10 43 Tammikuun Z9p:nä. Krisiillismitliskt Kliksstlkiset ja edns- klilltamglilit. Py^ä Kirja sanoo Herraa pe!kcä viSlu: te oleite maan iuvla. Ja »kynt tilöinä" on hrid in val^islova ympä rilleen, toimien walieuden lapana. Mu ta usein on kriSliUisamlinen «seilunu! lälluisen ky ymy jen eteen: V.-en on minun toimuiiineu nykyisinä risur.itcsuuksien helkrä? Ja moni ou silloin iariluuut kiinni sellaiiiin ra^imaiunpaiktoiyln, joiija esim. jano taan: .olkaat esimollalle aliimumt", „aniakaa keisarille miika krisurln olval" j. n. e. ja naiden Mukaan maoränny kantansa, aja:eUen jea oleman oikeim m^n rapua esilvaUan vaallmuksilm, millc-isia sltlen lieneivalkään. Mu.ta tällaiset paälelmat voivat syntyä ainoastaan sen kautta, ettet olla kasit eivta selmilla. Emme saa „esivallllla" ymmärtää ainoastaan jvitokuna hcukiiölio, ivtka edus.aivat halliiusia, va^n san. an „enwalla" sisultyy myös laki. „Kun siis on kysy:«ys olla esivallalle kuu liainen", tarkonetaan silla siis myös siiä, että krisltiyn tulee olla laille kuuliainen, s. t s. noudattaa vii massa olemaa luillisesti ilmeSlyuy.tä lalia. Jokaiselle kanstlle on kansojen jo!» taja, taivaan ja maan H^rra, amam t tehtuvonjä, zoia kaujan tulee ka» in voimin koettaa noudattaa. Mutta moi datseen lehiavaäasa to:euttaa on kan- san suojeltava ja varjeliava luletansa ja oueuksiulisa. ensi kädessä siten, eiiei iise lakia riko tahi polze, «ka lnoilt salli m^ideu sitä tehdu. Suomen kansa on kyllä tehnyt itsensä syypauksi lakiensa polkemiseen jll litki- mi^en. Se suru-melta tunnusie: a- kooa. Mutta myöskin ne jvllla on maallinen muhttivalta kusissaan koetla- wat purhaimpanja mutain syrzayl ää lakrjamme ja oiieuisiamme. Mlle.i lal laisissa olojuhleis>a on mne.el äivu? Iisi lehoittia aUs^ mlseen. 'o^neniv^e- tn, etta tukia noudait m^lli, tehoisiin uiuu oksia oloihin, jos niin turpea seksi nä^dä^n j. n. e. M^lUumäiönkä on tölloisissa olo- snhttissa muista?, että laki se,soo kai ken yläpuolella. Sm lvaattmuisia on siis kuuliawa. H^lliiUlsVm edusiasille on an!iettawa, mitä heille lain mukaan kuuluu, mutta jos hei din maalimukse. sa eim^l ole sopusoin nussa monnassa ole van lain kanssa, niin krlStiuy, kuuliaisena sekä juma lalliselle eila maalliselle luille, ei woi halli. usmallan määräyksiä noudattaa. Silla lakia on noudalettaiva sillmn- kiii, kun se ei käy yhicea vallanpitä jien pyyteitlen kanssa. Kun tämä asi^ on selvillä, ei yksi kään lrisulllsmleiintn woi laiukuulrar sena kansalaiena olla kohta alkamiin eduskuntam-aleihin osaaottamatta, v^an rientää ivelrvollljuutiaan täsjäkm >uh teessä täyttömaan. O.emassaolomme on wa'.rassa. Si' sipä tarvitaan laillisuuden aseenktinia- jia uudessa eduskunnasta. Muistakoon sentähden jokainen tä^ä. Miettiköön asiaa kaikinpuolin ja äuncsiälööu sitten sen mukaan kuin omatunto kehoittaa ja vaatii! Laillisessa jär,'eSiy'sessä »voidaan oloja valtiollisessakin suhteessa muut taa. Mutta lakiivastaisia mahtikäskyjä tyrkytettäessä on meidän asettaminen ohienuorakjemme: oikeus ja to tuus euuen kaikkea! Miettiväinen. liZstuss. Suuresti os »Sosialisti" erehtynyt väiu szuocSlaao. Sillä tyllä oytyisesiä yhteislua- oasla jenlääu löytyy >.al>oa mmlaliu ihmisiä tu>o josialtstllaomat. jotka oivat oe „uyljet- läaiat", ja hcidäa lohtomietzenjä, zotka omat ue laumansa .uylUjätl" — .Surullista" waali«gitationia. Wiime tllstaiu^ luetlilii saaouiaio" mukana erästä momcll^relaista maaliiulis t^rta. jota oli «arusietio lemeillä mosliUa — iururcuvulsill». «uomettareluijet kai taaS t utemat tuoaoslaail, eitä ^e uäisjälla waa- l.is>a ^oawat pl.ää muutamieu heille ra:»»i- d<^a edustaj-pallloiell hamajaisia ja »äilä t,ei- daa laS.eutumaa loiSioaua.sa »ilotolituS' sLri-areua" he ayt uinu.surulllsillil" kuuaioit- — Myösnetty opur«ha. Senaatti on my >i>. Nl^t i^ar^maLMltlarlUe Er-a^ d Ryni>cUe Euraa puiaSta kimuUoisuuden ruotsi 500 mka apurahaa. — Krauunvrahat. jotka tänä tvuoa» na kauiietaan Purin kuvpungisia. nou» kivkit 13 571 mk. 36 p.. Naamalla 3 987 mk 55 p ja U^desiakaupuagissa Mk. Lö P. — Liinoja ka »saloar «r»le«- «uSsta »t-riea Seaaatn on myvuia- ilyi iall>aloutu:aioa rakentamisia >v^r- le» Tyrivään '.uanaUe 32 0V0 >a Wam ^.ulan kunnalle 8.0VU min lainan. — Maasatspoliifit. Senaatti on myöala. yi tvuomijen Lud mtn maar - ra^an uudcn makinmsen pouiiikonStaa- pcl.nto mcn perustamista merien Rum lingea m.liism!espilritn leka tvrotranut 4 Huittisien nimivmiesptirlin liioltetuli poitt,>!onöi. pelin paliUon 750 aukean ja 1 sam.in piirin pollijikonStaapetta palkk.oa 700 m kaan. — ZNautilankauppa Maanmilje- lijä Frau» Eaer Irjanen Sauirossa on torstaina o-tanut keskitalon, Fin- ku an ja Sunnailbergin tilai Sau.oon pttöj sja m^anmiljelija I. B. ckmanilte. Äasiaanutio tapahtuu yelantuun 15 pnä. JriuimiSto leurasi kauppa, jonla iväutti Äi^el Alai.d^rin asianajotoimis toa Turun osasto. Kauppasumma tun- temaiva. — Lahjoitus. Tehtai ija Louis Zchnitt, Lii.viSlen tehtaan omistaja, on L.cd^n kunnolle lahjoiilanut k,000 mk. kunnantalon rakennusrahastoon. — Kaunatusapua tukukuvisse on KansalilvallUusjeuran Turun haa r^osa-to myöntänyt tatu lvnvdckji: Ä)iy- namaen Ihalaisien, Maskun Taisto Ill.nnen, A gelniemea ja Piikkiön Ko roisien tulutuiviile 50 mk luUekin, L e- dc?n MaNylan lukuium^Ue 40 mk. leka L cd^n Sikiliin ja Päimösten lukutu wuUe 30 mk. luinmall^kln. Hrehdys. Erä» ma^tipou'iueu kirjoi tus ,SosiallSti "-lehdesiä, joka oa painkitu vik'ia paksuilla kirjaimilla, alkaa sanoilla: .K-hderlaiSta mäkeä ou uykyisessä yhteistuu. «aSso: »vlier»->wiä ia uylkijöitä!" — Nikolai-eläke. Eat. tarkka amvujalle H n uc »a myonnelt» 1<ii) ui>uu u . A e iutieu tamäii wuvd«u alusta ä mu^ e-aan lamaa läamu r^hasio-la. — P^attisteu kunnan kätilöksi malit- tiia ^ .. ^ talil» s gcid su.o.^i K uS» >oclt!i, is r^lile lal>lö Muria Sa>vaeu ttole- m-elia. Uoimintoja. — „T'jv-uiehcn" kieltä. K>?skiwi'k^oi- sesla oli r^raaivia louoia 1^ rubi"in!e>^: o ul.enuStuslaillilel, tulloromal- t^u?m>!!liet oliilivalliinsro, herrasivaliimsto. o!o.ll>lill>i^wnpuu!li ^vlle-va po.!isim»star>. !^öuwal> .yuvlasi paq-Sli r^h-loi- — o oit^a >elwiila numeroilla lea <v .leqtel>j ksi teolllluusvorqo wil>in!l^erra uiai.ter' A E. Älfc^aa siuroawau yä myliömaii iouiulluou ^r».br.) y. m. >. L^pu si pu^:?e ivai uuS.oa ka oa >ea ieloslili,a >a- »oi si: „E^eire vvImiSiu armciiau lalumis- .emille, »ai eUetle uiene vycit^maäii Ztristul- ieu nimeeu hqoaule.evaisy^ u^d S y^ea nal lilta i^yvileei nimisia vrmoo antia, unn >.a ie luvlla lier.eilieniie naliaän la tolmauu." M >ö.oet^t I1UUU viisi lal pitänyt yetl ja kaa mle>env^llailUe! Häkää Hiiähän l!euewät sooveet ne aleilla ,.^rus -lui wu.,eir, io la uielUa Suo nieu >e/.du>Ua wiir,'>oiwul raulutleslilv>a. Iillä 22. n vrmci^luonau toaienlaia oa aolaaut u>aäcäi)!>eu elleuoät melurit. aiaksiuaa tallul- ,eu rauhallista siltaa m^iiuivan lolliaau o^i, >oa loslca l.öyr.ä ivenln leislääa. al.uea ou lammlllä äiu p>de täwä tlirita huo i siltä, rltei ail^-auluala litiua rzöi»- lola liite ivar wentt>ill laliu», it-ucl n<llell,lla kviid.llla las.«a pihautlamaon uluS. 2 U0IU wo>Il pahaa aa^iSlkm.to.i tamullt.ä>ä lyi .siä >aada ^mliu" ^aä?an>ä ja >e ei oil>l hauskaa se. Ne pimeät lvcikot. „Turun Sanojissa" luetaan: Suomettarclaiset leioittäioät ahkerasti eräillä paikkakunnilla maajeudulla sel laista huhuu, että jos alkamissa waa leiss^ äänesiktään nuorsuomalaisia, niin maj otetaan kasakoila ja solaiväkeä maa» laisten elatettamälsi. Tästä voi tehdä sen johtopäätöksen, että momettarelaiset joko oivat tehneet salaisen liiton venäläisten kanssa ase voimalla kukistaakseen maamme itsenäi syyden ja kansallisen vapauden puolus tajat tahi lewittäwät he ehdointahdoin päättömiä huhuja terroriseeratatseen eli pelolla pakottaakseen kehittymättömät kansalaiset äänestämään heidän listo- jaan. Kummassakin tapauksessa on hei dän menettelyosa katalaa. Äänestäjät! Marokaa näitä pimeitä veikkoja! Muualta kotimaalta. — MinksterlVattiofihteeri ken raali Long,vff saapui maanantaina aamulla Helsinkiin. — KirkSoherravimityksiii. Se naatti on nimittänyt Pukkilan kirkkoherraksi samaa seur kunnan armo vuodcn saarnaajan A. W. Kyrön, Jämsän kirkkoherraksi Anttolan kirk koherran I. Hoivilalsen, M ets a pir tin kirkkoherra st Piritta an v. t. kirk koherran A K. Säkkisen, Terijoen kirklo^erralsi saman leurakunuan v. t. ktikkoherra T. A. Bminmerin sekä Kuhmalahden kirkkoherraksi vir kamapaan pappismiehen H. F. Pcr- kiön. — Kiippak. sauomta. (Pormoon) Tn tklnvn makinalica papinmiran saamlSoikeurra martea omat t. k. 24 p:na suorlilaneet Tampereen kaupungin ltiirall.kirtkchcrran aput. H Hawer> ja Ähtärin tiNkoyerran aput. Tviwo Kan anen. Haettu virka: Elimäen seura kunnan pitujänapniaisen iv.rlaa omat t. k. 24 p:na umpeenkulnneen hakuajan kulues>a yaleneel Toiivolan v. t. kpl. Mauno Somi, Kuopion khran apal Aruuri Sll.oonea za In ^an w. t. khra I. E. N.-mi. — KnsimSiuen vaakipäivi Hklsingin loiiaudiimo.raatlijen kunnat llSj^rjestön lokoulsessa toi-sa>ll:ana paä lettiin piiäa m.paana enjimäinen ivaa lipaiivä e»i liista», helmik. 1 p. — Iattaistu juttu. Sosialisti- lehti „Eieeapain" lainasi „Elctä Suo mi" lehdestä erään uulijea, koskien we nalaisten sotilasten riwoa elämää Suo mes>a viime kesänä. (5teenpa>.n sai pmnokanteen, jonka nosti 22:en armciia tunnan komemajv., kenraali Otii0i>.skl kenraali!u.i)eroöörin määräyksestä. Iunu oli keski.vlikkona esillä Kolkan raaStu- massa. Tällöin tuli kuiienkln toteen näytetyksi, m lä uutisessa oli kerrotm. Kanne kumvlilin ia Ol^o^ski sai mak^ saa kulut. Tämä oli ehkä ensimmäinen venä läisten taholta nostettu juttu, jossa tvastaaja selvisi moittajan.. — Fuomittu väärentäjZ. Jyväs kylän raas:u!vano>keus luomiisi iviime maa-iantaina promisort A. T. Laurenin 6 kuukaudeksi mankeu een siitä että L. oli puri muotta sitten oli JyiväSlylän poZtitontloriSta nostanut wä rennctyUä ivaltakirialla rakennusmestari Herikssv ville kuulumia ivarvja 5.000 mk. käyt täiiyt niiSta omiin tarpeliliaja 3,500 markkaa. MieZe» jähmettynyt ruumis löydetty tsdosi^. Kun iviime tau antaina eräs Kannuksen Riipan kylun isäntä käivi ladoSiaan heiniä hakemas sa, löysi hän heinien seasta nuorenlai- sen mieh n ruumiin. Ajiasla iim.'iter iin Kannu! en nimiSmieycUe, joka po liisin kera laapm paikalle. Sunnun tain poSiijunaUa tuoiiia ruumis Kan nuksen tirkonkcjlän ruumishuoneeseen. Tarc steit^iSja huomattiin mieheen is- kctya useita haam^i^, joita naytaan osatsi rieiouilla tukitun, »iuka murhattu on, ei tiedetä. Arniellaaa hänen jo lyksysiä asti oll.-en tat^o.i kalke.yn ja ole .oan jostakin muualta kotoisin. — MSarillä todistu^fitla sai Kansakoaianopetiajaaura» askil>in Lzppaj»rioella eraS nuorl mies, joka »virkaa ba iessaan sanoi ole-.ansa tan- akoulunopel!aja Juho Ed vard Törmä nen Naudusra, mutta joka nyttemmin, kun kuivettiin epäilemään, eitei kaikn ollutka n luin olla pui, on lunnusta- nui, ettei hän ole käynyt seminaaria ja etta hänen «.ikea nimensä on Juho Mi konpvika Mvnto. Han on tunnustanut »väärentäneensä setä koulu- eitä papin lvd istu sen. — A»mal« luokma. Tiistaita masten yöllä löysi ral^maruja radalta Lou.stjocn pysäkin luota talollnen M. Rcimanin ruumiin U^deltakir o ta pa hasti ruhjouiuneeua. Paa oli muuttu nut meliein tuntemattomaksi ja muukin osa ruumlS.a oli saanu. pahoja wam moja. Mikäli oa veripilkuista, jotka huo> mattim radan roieressä aina Perkjär lven asematta Lounatjoelle asti, »voitu paältää, oa vainaja aikonut Perkjär- ivellä poistua junasia, luultam sti ju nan jo lahd-llya tilkkeelle asemalla, mutta lieneeiia han tällöin jaanyt waaiteistaan kiinni junaan ja siten jou tunut laahaaniumaan junan mukana tuon pitkän mallan. Eläimiä palanut. MaanautaiuaZpa- loi Ueiltahven HaUiivuhaSsa Piriläu lohlo» tilaSsa uaioelta ja tallirakennus perottm- si-au mqöien. NametaSsa v^toi kaikki karja, o'mitläiu 3 lehmää jelä lampaita ja juoto» karjaa. Hemoset jaatim pelas .e .ui<si. ^ Nokian kansakoulun keittohomma oa »tiu pululle edislynyt. eitä w ime maa- uaatalua jo eu^i k>.rrau lapjet saiivat ivulusia lyödä lämmiutä ruokaa. Aluu toista jataa oppilasta käyttää tilaisuutta hymäts^usS. — Siertokoulunopettajayhvistys.Koe- tukien" ?nllo>ll0t0^s oa A»>rs>a->a un Sauk kolan koululla t. t. 29 pnä alkaen ilo 4 i.p. — Ilmari Tnomtstoa oa pyydetty a», tamaau palultursiit Tutqolmassa «u>i luu a alku^äimiuä »a MuucheaiSiä eust wan puoli- mäliSsä. Pyyutöiylll T. suoS uu. ^ Sahalaitoksen kauppa. Osakeyhtiö Karuu «a^ma oa myyayt ounstamania Ku russa siiaitievau jahaialtotscn tolmimmrlle Rvienlem ^ C:ollc. ^ Maidon tuonti Tampereelle Lem- vääläu u^u.alla laqetellnu .vlime muodea aikaoa Tampereelle maitoa 2,30^.169 tiloa. — Petoksesta tuomitsi Koug ukaulaan kihlakunuauvl.eus lvlime maanantalua kaup pias Maiti Paja,eu AougMiaukaaita 4 kuu taudea roaokemeeu. — Isorokkoa sairastaa Marian sairaa lassa He »nglsia uytyaau eräs lveuäläiueu iriömies, zot^ t. . 18 pvä saapui Hel>lllliiu Ro-toivio kaupungista Äeaaiältä. Kuhmoislalset! Kun luette tämän niin ajatelkaa, että vaaleis a nyr ei mitenkään wvl tulla kyiumyk een mitkään er>ko set wa- litsijayhdisly.set ja niiden lannattami- ncn silsi eitä oivat malinneet ja tun nustan ekseen ortaneet jonkun kansan pa rasta tarkoitta han lauseen. Nmä ei nyr, niin hyiviä tuin ne omatkin, voi da äänesraa. inn koko maamme yhtei nen etu larmitsee kaikki moimat. Siis on ääiusietlama perusiuslakiemme tur- ivaam seksi >otcn se „punanen wiiwa" on siis rvedcit^tvä listaan n:o 4 joSsa omat mieher sellaiset, kuin Salminen Vihtori, maanvilj. Viljakainen Kaarle, toimittaja. Ätäsield Wilhelm, tuimari. kirjallisuutta. — K«omattawa »ihtoteos. San teri I.valoa kirjoit ama tirja Kramaan taistelu on alkanut il mestya »vlhotraia Werner Söderströmin Porlvoossa kustannukiella. Ilmestynyt on jo 1 ja 2:nen lviyko. Tämä kirja ilmestyi nidottuna jou luksi. Lyhyessä alassa se oli loppuun > myyty, joien monet jairoät ilman lätä kaniallisla kirjaa, joSsa kumataaa Suo men erumaa-aikui uulta. Suosittelemme tämän merUiteoljen tilaamista Ennen kaikkea se oa haautta.oa koreihin, joissa oa kasma.vaa nuorl>oa. „Eramaaa taistelu" ei näet ote pelkkä kaunokirjal linen teos, ivaan sen ohella oman maam me menneisyyden uerritoa valaisiia. ÄihkM on 5, yinta kappaleelta 1: 25. — Htavan Aomaauilehtt n:o 2, Klaus Hinricy Äaas on ilmes- tynyl Ota.oan tustannutsella. — Aikakauslehdet: Wäinämöi- n e n, Suomen Ruuyan.iiron äänenkan- iattaia, oa Maissut 1:scn num.roiija. ^ehli ilmeslyy L-silvuisena kerran kuus sa, tilausyinia 1: 80 muodelta. Lehden waStaawa toiinlllaja on Äa kuM a ki ja ilme-lymispaikla oa Tampere Ea- slAaijessa numerossa on IL eri puolia raiuiaruysymylsesiä käsittelemää kirjoi tu ta. Käsiteollisuus niminen käsi- iyön.petusla selitlä>vää aikakauslehteä on ilmestynyt tainintkuun numero. Turun Siemenkauppa. Fieniä tietoja. - Urjalan karjantarkastusyhdisthksen aSsii.rllll >l ou uellusta qali,a»iu wut.» u Wäiuö Simola «oslea kappelitta «.T. >.). ^Zl)tä ja toista. — Miisaan päätöksen teki »viime tiistaina eräs mariha isäntämies ostaessaan 2S Utrau tynnörin palomiinaa Raumaa wii- nakaupasta. Hän ei tiennyt mitään hinnan nvujemijesta ja sai maksaa Lö mk enemmän kuin oli luullut. Katkerasti mielkonen kirisi malsaesMN ja sanoi ettei hän enää sen koom min miinaa osta. Ja se oli »viisas pää tös, se! — Esimerkiksi kelpaawaa kou- luharrastusta osottaa Lapin Pitäjä. Äolme muotia sitten oli siellä yksi ainoa kan sakoulu. Se oli perustettu 28 muotia sitten. Kolmea »vuoden ajalla on kunta perustanut kalsi uut a kansakoulua, joten pitäjässä nyt ou kolme koulua, joi ta yhdessä kaksi opettajaa. T. k. 24 pnä päätti kunta perustaa neljän nen kansakoulun. Se alottaa tuimintausa ensi syksynä Kullanperän koulupiirissä. T. k. 23 pnä kuoli Miipurissa kello seppä Aleksander Hagelberg 63 vuodea ikäiseaä. T. k. 21 p. kuoli Orivedellä tulli asioitsija Matti Mäklnenkl vuo den ivanhana. Lähinnä jäirvät vaina jaa suremaan puoliso, kolme tytärtä ja kolme poikaa. Tms MkMllkki Turku.'. Aurakatu 3 Kemiö, Loimaa, Maarian hamina, Naantali, Parainen Hyvittää tallettajille: ^ HI talletustilillä. Korko ^ voidaan noStaa 4 ker- " taa vuodessa. » Z HI säästö-tilillä. Puoli- . vuosittain itsestään kas- " vava pääoma. HOI ^ ^ h juoksevalla tilillä. Täydellinen paukkiliike. Hnom.! Pankkltehtämiä myös poZtitse Pikkulasteakoulun opettajatar neiti Selma Älom kuoli Lappeenran nassa t. k. 22 pnä 76 ikamuodellaan. T. k. 21 p. kuoli Nummelan paran- tolaS a kätilö Alma Lydia Säitä, o. s. Gröndahl, 35 vuoden vanhana. PelastnSlaiman „Protektorin" pääl likkö, menkapleeni Arthur Holm berg kuoli Lyybckisjä »viime tilStaina mähän yli 40 vuoden ikäisenä. Toispäivänä kuoli täällä Turussa Auran sokeritehtaan marast^kirjuri I o- han Ekman 39 vuodea ikäisenä. Hän oli syntynyt Merimaskussa. Lä yinnä suremat häntä puoliso ja viisi lasra. Armo Kristuksessa. Millainen oa armo Kristuksessa? Se on yleinen, niin ettei yksikään ole siitä suljettu pois, eikä kenenkään tarmitse pel>ätä ettei se olisi hänelle. „Hänen täydellisyytensä olemme kaikki saaneet ja armon armosta." »Kaikkien* joukkoon saamme siis lu keutua, sillä mitään eroitusta ei ole tehty. Sillä niinkuin kaikki Aadamissa kuolevat, niin he myös kaikki pitää Kristuksessa elämiksi tehtämän (1 Kor. 15: 22) Jumala on meidät valinnut Kristuksessa ennenkuin ntaauman perus tus oli laskettu (Es. 1: 4). Ei yhden kään tarmitse näin ollen peljätä ole mansa poissuljettu Jumalan yleisestä armosta Kristuksessa. Wihollinen kyllä koettaa sielua saada epäilemään, murta silloin oa tarpeen tarttua kiinni Juma lan sanaan ja lupauksiin, jotka kuulu rvat juuri sellaiselle kadotetulle ja tuo mitulle ihmiselle. Huomatkaamme myös että Jumalan armo riittää kaikille kaikkina aikoina. Joh Ew. 1: 16 puhutaan Jeesuksen Krisiulsen täydellisyydestä. Mi«tä Hän siis on täynnä? Täynnä armoa Ja sehän todistaa, että Jumalan armo riittää kaikille. Maikku syntimme veri ruskeat olisimat, niin ne lumimalkeikn tulemaan pitää (Ies. 1: 13). Tämähän puhuu meille, että Jomalan armo Kris tuksessa on niin suuri, että se riittää puhdistukjeksi kaikkien kaikille synneille. Apostolin kanssa tekee mieli huudahtaa- Oi sitä Jumalan rikkauden ja viisauden ja .tunnon syvyyttä! (Rom. 11: 33) Tämän rikkaud.-n kanssa ei mitkään muut rikkaudet ole verrattomissa, sillä se rikkaus oa ijankaikkinen ja loppuma toa. Ei koskaan armoa etsivän sielun tarmitse kuulla: nyt armo loppui. »Kaikki loppuu aikanaan, armonsa ei milloinkaan." Aina maan kuuluu: mitä maan turivitset löydät minua tykönäni. Häneltä ei puutu apu ja armo los kaan. Matta armo Kristuksessa on myös vapaa, niin että sen saa »vapaasti ja ilmaiseksi omistaa, ilman uinua ansiota tahi kelvollisuutta. Armo ei ole an netta Mooseksen kantti, vaan se on tullut Jeesuksen Kristukien kautta. Moo- j)riima ^Venäläistä pelroleumis pallottaiu za mählttäiu halivalla Rudolf Oardöerg illa. Linnankatu 15 b. 3491 ses puhuu aivan toista. Sieltäpäin kuuluu: sinun täylyy eli et saa tehdä sitä tahi sitä. Mutta sillä tiellä ei tu rnattuun maahan saamuta, eikä kukaan rauhaa löydä sielullensa. Huomaa, kuinka ivapaa armo Kris tuksessa oa! Ei mitään mahdoäisuutta, ei mitään ansiota. Klchu kuuluu: tul kaa kaikki, janoomaiiet, kaikki työtä te kemät! Todellakin suloisin, armolli>t« kutsu, mikä woi löyiya. Kun siis armo Kristuksessa on ylei nen kaikille, riittämä jokaiselle ja vap..a maailman kan!ville, niin oa syytä että me itse kohdassamme tämän vap aa armoa uskossa omistamme ja kehot tamme toisiakin tulemaan armopöydälle. Pidä sielu, huoli lahjasta, jonka olet omaljesi saanut! L. I. R. Kun Halleyn pyrstö- tähti ja maa koh taamat toisensa. Wielä näkymättömänä paljaalle fik« mälle lähenee Halleyn pyrstötähti maa tamme hirmealla nopeudella kulkien enem» män kuin 156,000 kilometria tunnissa. Ja kysymys siitä, seuraako sen ja maan atmossarin (ilmakehän) ivälillä tapah tumasta yhteenlörmaykiesta ivtakin va hinkoa taimaaalappaleeUemiue, tulee yhä poltimvamm^ksi. Mimekii on Rans kassa toimeenpantu zoutkoky ely, joyoa on lvastannut useita eteana tiedemiehiä. Hra Bigourdon, joka oa Ranskan t>e- deaiademian ia>en, on sitä m eltä, etlä jos pyrstötähti 18 pnä toukokuuta, jol loin se oa maan ja auringon vätillä ja jolloin sen „pää" on noin 28 Mllj. kiloinclria pauSsa maasta, hipais,sikin pyrstöllään m aa atmoss^riä, niin ei siitä koituisi meille mitaan »vaaraa, me emme siliä tielaisi >en enempää kuin 18tS ja 1L61. Parijin obierrvatorion johtaja Bail« laud on samaa mielipidettä ja huomaut taa, etlä kaasut pi)r-töluhden „yanaaS>a" oivat niin ohkasi ja jils kemeitä sekä jaetut niin taivaltaman suurelle alalle — noin 40 -50 milj. kilometriä —, että yhieeulvrm.yksestä kaammas>an ja maan almossarln kan-sa, jos se tapah tuu, tulce kärsimään pyrstötähti eikä suinkaan maa. Me.donin sysillis-astronomisen ha- malnlvaieman johtaja Destanders ei myöskään pelkää, etlä yyteenlörmäyk- icSla Halleyn pyrstötähden kansaa tulisi koitumaan maalle jotakin »vaara 1. Han huomauttaa, etta haivainnot, Mka nyt ivoldaan tehdä pyr-iöt^hdestä, tulemat olemaan hy>oi» mietlakiinaittätvia ja luuresia merkityksesta tieteelle, silla fy- siUiS aitronomiset koneet oivar parantu» ueel suunnattomasti sille rvuoden 1is35, jolloin tähti huomattua Araga-ja. — Tuman jälleen siirtyy hra Deslanders kaiittelem^an niira sahlötieteellisia ja magnetljia muuroksia, jotka kaiken toden- näköisyyden mukaun tuleival yhtymässä tapahtumaan maamme ilmakehässä. JoS todellalin — lau>uu hra D-slanderS — jonkun selittämättömin ilmiön wai- kutulseSra täyden pyrstössä oleivaa kyania tunkeutulsi maan ilmakehään, niin muut tuu >e, niin pian kuin ,lta tulee henki- torive>.mme ja keuhkoihimme, sinihapoksi, joka tt-armaSlikin myrk^tlaijl meidät. Tiedcakademian ivarapuheeiijohtaja Armand Gaulier, eteiva kcmiSii, on sitä mlcttc>, eua tyanl jo itje-säankin on hy- wtN myrkyllisiä kaasua ja eläimillä teh dyt koleet vjoiralvar, etta je luottaa hy- lvra nopean luolcman. Se oa ilmaa raskaampaa ja on sillä siis taipumus taslcummaaa ja siten sekottua ma^n llmakeyaan. Sähkö- tai tuiltipinä saa aitaan, että tämä taa>u>elotus räjäh tää. Jos saadaan uskoa kuuluisia ranska laisia la ^tiliereilitöltä, niin ei ihmis- lantaa uhkai,l uulaan vaara. Mutta lvs tähtitieteilijät ereytymät, niin eiioat sysioloogit ja kemistit jätä meille toi- Ivon ylluenläkaän. Lasten Alusvaatteita W p:StS, ?»al»len Äinsröljyja 1: 25 ^ M,eslen <Uu»w«attetta 1: 75 , «ultta, tvatimoia 1: — mk:sta, Houjunlannattimia 1- — „ Ehdotlomastl eduU.simmin Hugo Helanderitta, 4 Kauppiaskatu 4.