lustZMN joulukuun K p:nä l^:s IZg Awiottomat lapset. ^ai»walmistel«ku»»a» ehdo tus laikfi. (Jalkaa.) ElatuS ja kaswat»s. HaomzNam^a parannusta amiolii- ton ulk!'puol?l!? s:,n!ql!ei.len lasten asemaan ryckt lakiehdotus myös aikaansaamaan uudiStaun muodosta malla heidän eIatutst'Staan z: ka«ma- tuk^e^la^n nzoimaSsa o!?i?at määrä yksen Tähän nähden on sekä niitä ykinä periaatteita, j?iden mukaan, elatus jakasmatus onkustaunettama, keqiletty sichen svucuaan euä tuolloi- set lapset moisat saada riiitäiräm- män eiataism ja p5rstnm<m k^sms- t^ksen kuin tähän cSt:, et'.ä myös oikeudenkäyntiä koskema lainmuutok sia ehdotettu elauSamun kerimisen Helpottan:.l2isi niissä tapauksissa, jo!- loin suoftollista sovimusta ien suorit tamisesta ei moda saada aikaun, ynnä keinoja osoceltu elatusamun turmaam-setsi ja todella saamiieksi siinä tapauksessa, että maksumelmolli- nen laiminlyö sen suorittamisen. T.1?sä k?hdm on sellaisren tehokkai den keinozen löatänunen, joiden amu'- la amiolittsn ulkopuolella iyntynetttsn lasien ja heidän äitiensä e'ämäntor- peet lähinnä ennen ja jälkeen synny tyksen tulinmat mahdollisuutta myö- tenturmätmkst erittäin ollut huomion- esineenä. Sillä vn asian luonnos sa, että tämä aika tahallisesti on maidin ja tär'ein sekä lapselle eitä äidille ja että yleistunnon taholra yyrittäesiä alk^ins^smacn v^raunu'- sia awwlnton ulkopuolella syntyneit ten luS.en asem?an jz ehkLjsemään nätdsn lasten suurta kvolemaisuu?-- prosenttia, tulee ensi sijassa pitää mainittua aikaa silmällä. Aksi kemo, miten yhteiskunta m?isi astua wä!iin nyt puheenaolemassa kohden, olisi että asianomaiiet kunnat wel-ool!etta siin suorittamaan kustan nukset lapsen ja äidin elatuksesta mainittuna aikana sekä sitten oikeu- tett .isi n perimZän nämä lapsen isäl- tä. Tuollzista ke noa e: lainmalmis- telukunta kuitenkaan ole katsonut moi- mansa paolta?, koSka se kämist kun nille silloin marsin kalliiksi. Lain- malmistslukunta on sitä m-stoin eh datta >ut toisia keinoa helvotra^kseen aw oliiton ulkopuolella syntyneitten lasten äids lle oman ja lastensa toi meentulon turmiamlSta xuheenaole- mana aikana. Samalla nimittäin kun lakiehdotus sisältää säZnnöksiä, että mt°s, joka amioliiton ulkovuolella on saattanut naisen raskaaksi, on melmollinen on- tamaan !o!,:uulltsen apumaksun hä nen elatukseenpa kuukavden aUana ennen ja Mke?,n synny:y'sen sekä tämän johdosta tarpcclllittn menoi hin, puoltaa ehdotus summittaisen menettelyn käytänlöön saattamista, jotra asianomaiset paremmin moisimai suuremmitta mutkitta ajoissa saada perityksi mitä S din ja lapsen elatllk- seen synnytyksen lähinnä edellisenä la jälkeisenä vikana on tarpeellista. Sichen nähden säätää lakiehdotus, että, ioS namen, joka amialiiton ul- koouolella on tullut raskaaksi, lääkä- rin ta.kka kätilön antamalla todistuk sella nöyrää olemansa raskaana j» jos Holhouslautakunta, tutktituaon mitä hakijan luotettamaisuudesta ja elämästä sekä muutoin asiassa on tullut netoon, hamMsee hänen malan ehdalla antamiensa tietojen makaami- sea ajaZta sekä muisto sen yhteydessä olemiZla seidoista sisältämän tadennä» köisiä perusteita otaksumiselle eitä hakijm >-vukuutus, että ilmoi.ettu ma- ka^ja on lapsen isä, on oikea, pitää ko houöl^utakunnan antaa makaajalle kirjallinen määräys kohta lapsen syn» tymän jälkeen taikk? muun: määrä aikana sitä ennen suorittamakin edellä mainittu kormauS S dille sekä kohtuul linen avumaksu lapsen elatukseksi kuu den kuukauden aikana sen syntymästä lukien, sen uhilla että määräys muu toin menee täytäntöön niinkuin riita- asian tuomio. Elat»sa»«n turZvaami«e«. M kali kokemus on osottanut, eimät aw oliiton ulkovuolella syniyneit-en las sn elatuksesta moimassa olemat määräybet useinkaan ole somellutet. taesla osortauiuneet kyllin tihotkciiksi tuoll iiö!en lasten Mä kvblaan. Tä- inM j hd'sta onkin köyhäinhmd lle koitunut melkoista rasitusta tuollais ten lasten elatuksesta eikä ole ollu» käytettämiSsä tehokkaita ke noja ela- tusamun saamisen turmaamiseksi isäl tä, j"ka on laiminlyönyt eiatusmel- wo'!isuut«nsa, wai k, häneltä ei olisi puutru^ui muroja siihen. Jotta wi- kä'i mahdollisti t^Ssä koddin lvoitat- nin ent «lä paremmin turmata awik'>- li!wn ulkopuolella syntyneitten lnSten oikeutta, sisäliöä lak eddolus sään nöksiä siliä, evä palkkaa, eläkettä taikka elinkorkoa wc> daon elatusamun sa?nn'n turmaamiselsi kuukausttioip taikka muuna määrättynä mcksuväi- wänä ulosottomiehen toimelta pidät tää. Wai'ka nämä määräykset st- säliäioär jär'eS e>vn. joka s^attca muiStutlaa Ulosottolain knutta pois- ter?ua vidäly^lottosta, on lainmol» mistelukun^a uudemman ulkomaisen kin lainsSodZnnön esimerkkiä noudat taen, kutsonut moimonsa puoltaa sel laista järjesle^yä, koSka puheenoole» massa topaukteSsa ei ole kysymys palkan pidättämisestä yksityisen me lan suorittamiseksi, wac>n takeiden saamisesta elatuSmelm^llisuuden asi anmukaiselle täyttämiselle, jolla on tärkeä yleinen merkitys yhteiskunta elämässä kokonaisuudessaan. — Ke«raatt?uwe»>»-Sri ja w. t. proksraattvrt. Kenriolikumer- nööri on senaatilta maannut kaikii n nuden sei-aaltn istuntojen pöytäkir join jäljennökset, jochin nykyinen m. t^ prokur atrori K. I. SamoniuZ on iiiNäliyt lausuntonsa. ssM nM — He»ki«o?,«tusosaketzhtiö Tola«a» johtokunta on tädän osti myö"tänyt makuutuksia yhteensä 5 267,400 marlkaa. Tämä määrä jakaantuu 1,299 henkilöit? ja tulee ku'ak>n henkilöä kchn siis keskimäärin noin 4 209 markkaa. W?kuutushakemiiksia on Salaman jshiokunta nyt käsitellyt sewemaSsä kokonk!?ssa, e;»si kerran mitme loka kuun 17 pnä. Kaikkiaan on makuu tuksia haettu S,988 400 markkaa. Hy lätty on 133 hakemusta, yhteensä 701.000 markkaa. ! — Lppiwelwollis»«Sasi». Edus kunnan asetusehdotuksesta antamas saan lausunnossa kouluylihallitus san!-o lopuksi: OpplmeimollisuuskysymyStä maas samme on kauan j, monipuolisesti malmislettu. Kasiys oppiwe!wolll- s.mden tarpeellisuudesta ja mälttä- mS?:ömyqdeZtäkia on jo täysin mo- kaantunut ja nämä aatteen toimeen- panoa tcrkoittamat ose?usehdstukse- omat sekä periaatteelliselta suunnitte! lultaan että yleensä yksitviskohdissa- kin^ sjanmaatimusten mukaista sekä sääasiassa ovntStuneeSll olozemme» mukaan laadittuja. I ihollituS sen- tähden mitä hariaimmm puoltaa ar mollista mahmiStuSta näille eduskun- nan Hyw2ks:zmille osetuse^dokukflle ja toimoo, että ne tuls-vat osaltaan tehokkaasti edistämään ja mahmista» maan maamme kansakoululaitosta. — Alkuopetuksen kehittämi «en. W ime lokakuussa k iskl se naatti kouluylchallituk>en ontaa ala maisen lcu'u-ttonsa eduskunnan ano muklesta, että muodeksi 1911 myön nettävin 100,000 markan suuruinen määräraha alkuopetuksen kehittämi seksi maaseudulla, aivuStuksena opet tajain palkkaamiseen ja opetusmäli- neiden hankkimiseen joettamakft kun nille niiden ylläpitämiä pientenlasten kouluja marten. AlthallnuS on antamassaan lau- sur.nosla kaikin puo?in yh>y"yt niihin verusieluihin, joita eduskunta on anomuksensa tueksi esittänyt. Alku- ovetus on meillä mielä nykyään mil tei yksinomaan kirkollisten kiertokou lujen marassa, ja maltion aumStomot kunnolliset pientenlastenkoulut tul>si- mat sentöhden mu dostamaan uusia oloja malmiStaman mSl aSteen nykyi sestä epätyydyttämästä asiain tilasta sellaiseen yhdenmukaiseen, eheään kansan^peluSzärjesielmään, jo?sa alku- ovetus olisi o lana kunnallista ope tustointa ja jonka toteuttamista eduS- kunnon hymäksymä oppimelmollisuus- nsetu5kin tarkoittaa. Mvöskin on eduskunta marsin torkoituklenmukoi- sesti suunnitellut asianomaisille kou- >u'lle jaettamien maltioapu en suu ruuden ja niiden myöntämisehdot. Mihallitus puoltasLsa-m mahmik- tuSla eduskunnan kyseenalaiselle ano mukselle toimoo. että tämän irerrat- tain pi?nen määräroh^n myöntämi nen tulN johtamaan kauan mireillä- ollutta kysymystä alkuopetuksen pa- kantamisesta huomattaman askeleen vNnellista ratkaisuaan kohu. — Rah«»to käfitySammatti e» ja pteuteolli u»de« ed'stä misekst. Suomen Teoll suusmi-lio kunnan keskuskomitea on päättänyt perusrca r>haston käiliyöammattien ja pienteollisuuden edistämiseksi. Uu den rahaston pohjarahaksi on keskus komitean puheenjohtaja, kunnalli«neu> mos W. von Wright lahjoittanut 915 mk 30 p., minkä rahamäärän hän on saanut keskuskomitealta palkkioina ja matkakustannusten kormaulsina. Teollifuud-nharjoittajain kokoukses sa Oulussa tänä muonna koottu 423 mkon rahamäärä on sijoitettu töm^n uuden rahaston työnantajain ammat- liaplntoja marten ulkomailla järjes tettyyn matkor ha-ososloon. — Laiiloja fiitoSeläim kfi so pissai» »autaeläiuten ost»«i sekfi. Maanm.ljelyshollitus on h e - tnmalsi julistanut yh'.eenlä 25,762 markkaa lainojen saantia morien sii toseläimiksi sovimain nautaeläinten oStamiiekst. Lainahakemukset owa' maanmijelyZihallitukseen jätettämät miime-stään maanantaina to mm'kuun 2 päimänä 1911 ennen klo 12 päi m^llä Hakemuksiin pitää Inttää asianomaisen maanmiljely^seuran I'U sunto onomu's-n jrhdosla ja on niin ikään ilmoleitama se makuu?, jok a'otac>n laiaa«ta antaa sekä kenen kautta ja missä maassa osto on ai- ottu toimittaa. — He kvt osuusmeijerit. P?l- lermo-seura on anonut senaatilto heikkojen osuusmeijerien tukemis- j> edistämistyötä marten 6,000 mkn apurahan maksettamaksi 3 muoden m'ana ensi muoden alusta lukien. — NaiSp»»liste« olkoholiS- tie» j» morfi»iStie» su»jakot<. Senn-t iils^ «-fi^ilnn t. k. 2 pi>ä ro» ma W w> N ndbergin anomus saada naispuolisien alkoholistien ja moifi njsnen turw"kotia marten U idessa kaupungissa käy lää kaupungin ISHet- sen reierioikompoanian rakennuksi' jo alueita, sekä että hänelle lailoksep ylläpitoa mir'en mvömettä.siin n?al itoapua 4 090 mk mucdessa. Senaa tin pää öS on mielä tarkistamatta mutta tultanee anomukseen suostu maan. — Suomalaisen Nuijau ko ko» s on tänään tnStaina klo 8 i. — Tuomalaiseu «aisjärjeS- tö> jäseniä kehoitetaan runsaslukui sasti saapumaan Kansalliskotiin huo menna torstaina t. k. 8 pnä kello 8 illalla. Kokouksen ohjelmana on selostus naisjärjestöjen muosijuhlasta Helsingissä, naiskuorolaulua, esitelmä, keskustelua y, m. Kokous on miimei- nen ennen joulua. — Y.U.YrjS.Kosliseu mulS- toa j»hltt Suomalainen Nuija »nst lauaniaina t. k. 10 p:nä aikoen kello 8 i. Ohje'maan tulee kaksi puhetta, köörilaulua, kaksinlaulua, lausuntoa, koksikätiStä ja nel»kätiStä pianonso t- toa ja kumaelma. — Ka «p»»gi »walt«uStou?o- kons pideiää i torstaina t. !:n 6 pmä klo 6 i.p. Viralliset lvaalilvalmis- tukset. Maalipiivmme keskuslautakunta ko koontui mrme laumantaina Turussa ja päätti alustamaan yhdistelmään ottaa kaikki muut »valitsijayhdistykset, paitsi r.:roa 44, joka kristillisen työ- »Zen taholta oli keskuslautakunnalle jätetty. Hymäksytyksi tuli 15 suoma laisen puolueen Valitsijayhdistystä, 14 nuorsuomalaisten, 7 sosialistien ja 6 »kristillisentyöiväen" Valitsijayhdis tystä. — Sa»sa?o»lujen j»hto?uu- uan kokouksessa ellen illalla e»i- ^eltnn ja ralkaistim muita paitsi seu raamat asiat: Makinaistutus. Moltakrja opetrajaroirkaan kaupungin suomen kielisessä voikakaniakouluSsa, jonka m ran maltuusmiehet viimat asetta neet mäkinaiselle kannalle, päätettiin annettamaksi opettaja Wäinö As talalle. Kansakoulujen lukukau- det. Kuluma syyslukukausi kaupun gin ja Reposociren kansakoulunsa päätettiin lopetettamaksi laumantaina, oleman joulukuun 17 pnä ja kemät- lukukausi alotettamoksi maonantatna, tuleman tammik. 9 pnä. Kansakoululaitoksen Vuo sikertomus. Tarkastaja jätti johtokunnolle laatimansa kertomuksen k upuvgin kansakoulujen maikutuksesta luku^uorena 1909—1910. Wlra»stjatsuus. Edesmen neen kaupung n suomenkielisen kansa koulun alkeisunkan opettajattaren, neit: Selma Grönlurdin jälkeen omoi- meksi jäänyttä mirkaa päätettiin tä män syyslukukauden loppuun boidet- tamaksi siten, kuin se nyt oli järjes tetty. Muita asioita. Kysymykset kansakouluoppilaSten käsityöopetuksen järjestämisestä ja kouluduoneitten puhdistamisesta lähetettiin kiertämään johtokunnan jäsenten kesken. Edd> ms kansakouluopp'lasten kesäsiirtolain laajentamisesta jät pöydälle, kunnes opettajakunnan ostcssa antama lm- sunto on johtokunnalle saapunut kir jallisesti. — Sotila-pttrihallttulseu Po- rin piirin päälliköksi on nimitetty emersti Dieter'ch S. — HollikhtzditAZ myytiin eilen rahatoimikamarissa 3 m. ojaksi ja sai sen taionomistajanpoika S. W. Ant tila. jonka alin maatimuS, 990 mkaa mucdessa, hyväksyttiin. — Ti««tekowelwollisuus, joka Tomm'lan ja Ulasoi-rin tilojen mu kana kuuluu kaupungille, myytiin eilen huutokaupalla rahatoimiko mo rissa 3 m. aja'st. Alimman maati- muksen, 164 m', mu deSsa, teki työ mies Kalle Nurmi, jonka huuto hy- mZksyttiin. — Raatih«»»ee« kellojen hoi don ja kunnoS'apitnn ensi murnna otti kelloseppä P. Mansien eilen ra» katoimikamoris>a toimitetussa huuto- kiuoossa 55 mkan maksusta tehdäk seen. — Hautaus. Haudan hiljaiseen lepoon kaupuvgin uudella hautaus maalla kätkettiin eilen kaupungn suomenkielisten kansakoulujen ovetta- jattaren, neiti Selma Grön lundin tomu. Hnrminaisen suuri saatiue todisti mainojallaoveen lukui sasti kaipaamia yStämiä. Hautasiu- nouklen toimitti paStori W. Martio, toka samalla puhut liikuttamia sanoja mainajan muistolle. Opettajakunnan sepveleen laSki puheella orettaja I. Laine. Vainajan muistolle pubui myös kansakoulujen tarkastaja Z. Schalin. Seppeleitä ja kukkalaitteita 'aSkimat mielä mainajan yStämät ja omaiset ja tilaisuudessa lauloi osa opettajakunnan jäseniä. — Reposaareu raittiustzh- diSthS piti sunnuntaina iltamin sikäläsellä valokunnantalolla. jossa räätäli K. M. Lehmu« piti esitelmän, runon loului neiti Ama Mablroos N ker omuksen luki opettaja I K. Eloranta. Ohjelmassa oli mielä 'olttoa ja knmoelma „Elämän pää määrä." Pikkulintujen ramitsemisek» ^ tilaisuudessa kerätty kolehti tuotti 7 mkaa. — Perbe-ilkama oli rautatie- lnjötyhd styksen Satakunnan osastolla <?an!oll>skod:Ssa miime sunnuntaina. Ur'urt Kyösti Alhon esitetiyi muu tamia pianokappvaleita piti esimies K. Holmberg termekdy«puheen, jota sarasi esimies I> P etilän, Heisin- qis'ä. pitämä esitelmä Suomen rau- ^tieläiSyddistyksen elvyttämisestä. Näyteltiin näy'elmäkappale „Rauto» ">dall'tuS isn-u" ja lämmittäjä I. ZLuoriSta esitti «maisteri HaSsen- qren n esitelmän". Lopuksi oli milkaS ' rkelo. — Jltomaon oli kuluttu Pirin aseman henkilökunta ja kutsua oli noudatettu, niin että Nuijan talo oli täynnä kuin «nuijalla lyö:y". — Tolo»'auppoja. Talon. 'miStaja P. I. Jensen on wyynyt olon ja V? tonttia n:o 38 Porin .. uv. I osassa maanmiljeiiiä Emil Aimälälle Urjalasta 65,000 mkn kauppahinnasta. Samalla on ma-nmNjelijä Atmälä myynyt I. P. Jensenille Ura'an Mihaisten kyl ^Ssä omtStaman'a Vs m->nit. suuruisen maatilan 50,000 mkn kauppahinnasta. — Aaupuukie» kansakoulu- jeu tarkastajai» toinen kokous, joka oli aijottu pitää enst muoden alkupäiminä, on lykätty huhtikuuhun. — PalokuutalaitarPajaiSteu woittoje» kerääjiä kehoitetaan lukemaan toisessa paikassa olema ilmoitus. — Helppotajuisti kous-rtiu antaa Soitallisen S uran orkesteri rskimiikkona t. k. 7 pnä kello 8 i.p. Pilokunnan tololla. Pääsy 50 p. Huom! Tuolirimit. Ohjelma on seuraama: I) Umer- tyyr» op. ..Mustalaisnainen", Balfe. 2) Ar'a Ör^>tor>aHta „ KriStuS D iy- muorella". Beebomen. 3) Svkly, T chi konsty. 4) Menuetti, Echubert 5) ^"usi^morieitt ov. ZZ, ') Allegro coimdo. b) Scherzo Presto, c) Andaniin", d) Finole, Allegretto mimcce, Rcb. Molkmann. — Ulvila» tvälikäräjät pidet tiin Porin raatihuoneella mnme lou- montaina tuomiokunnan tuomarin laamanni Th. L. Eckin toimiessa puheenjohtajana. Käsittelyn alaisena oli m. m. homioikeuden kihlakunnan oikeuden uudelleen käsiteltämäksi lyk- käämä Aleksandra Rantasen lapsen- murhajuttu. Turun lääninmankilan lääkäri, jonka lausuntoa kchlak. oike us edellisellä kerralla päätti pyytää, oli ilmoittanut ettei hän moi ontaa täydellistä todistusta R :n mielenti lasta, maan olisi tämä lehtämä jos sakin mielisairaalassa. Päätöksellään tuomitsi oikeus Rantasen 6 m. kuv- tuShuoneeseen ja menettämään kansa laisluottamuksensa 10 muodeksi. — Ensi kerralla tuomittiin Rantanen loppuijäkseen samanlaiseen rangais tukseen. Puukotuksesta tuomittiin renki Wäinö R ch'rd Nieminen Haritin- päänkyläktä 8 kk. mankeuteen. Niin kuin ennen olemme kertoneet, puukotti tuomittu ent. maanmiljelijä N. Alos ta, samasta kylästä, tämän karkotta essa mellastajia A>a-Tuorin talosta. Näpistelystä tuomittiin leSki Ame- lia Suominen, Porin kaupungista 7 kk. mankeuteen, syystä että hän oli Toukarin kylässä anastanut 6: 50 p. armoisen saalin, jonka sittemmin oli myynyt. M»ut esillä olleet jutut lykättiin t. t. k. 30 p:nä pidettämiin mältkäräjiin. Kannattakaa nuorten pyrintöjä.. Isänmaamme ka'paa tällä hetkellä yhä enemmän lastensa rakkautta ja työtä. Suomi kaipaa sitä kipeästi, sillä mieras kieli ja mieras mieli yhä edelleen rahoittamat tässä maassa. Suomalainen isänmaa on mielä kes kentekoinen. Suomalainen kansalli suus on mielä a!a-armoisessa ase- m. s>'a. Tämä-ei moi milloinkaan muuttua millään muulla tamalla tuin Suomen lasten ralkardella, joka pystyy kan nustamaan yksilöä ponnistamaan ää rimmäiset moimansa kohotakseen simis- tykseSsä, tiedoissa ja taidoissa niin korkealle kuin main lohjat sen kullekin tekemät mahdolliseksi, ei ha'pamoisten pyrkijäin tcrkoituksia tamoitellea, maan niinkuin jalo mieli siihen käskyn omassa itsessään kantaa: nostaakseen ja kohottaakseen sitä kansaa ja maata, joka on hänen. Se nuoriso, joka tah?oo asettaa elämänsä nä den pyr kimysten palmelukseen, se on myöskin löytämä itselleen elämästä ehtymät!ö> män ilin ja tyydyty'sen lähteet. Näiden jalojen pyrkimysten palme- luksessa työskentelemät m. m. kan sanopistot Suomen nuorison kohotta miseksi. Kansanopistot syntyimät an tamaan ja lisäämään nuorisollemme sitä kypsyyttä, jota kehittynyt kansan- maltainen julkinen elämämme siltä melirollisuuksien täyttämiseen nähden maotii — amointa silmää ja laajaa sydäntä. Mutta kansanopistomme toimimat tukalissa taloudellisissa oloissa. Wan- hemman mäestön, jolle kansalliset pyrkimykset omat rakkaita, on näitä nuorison opinahjoja auliisti tueltama ja aineellisesti kannatettama. Kun horjuma on amun tarpeessa, niin ojentakaamme hänelle kätemme. Tällainen hymä amustustilaisuus on taas pian tulossa. Satakuntalainen ylioppilasosakunta nZet panee täällä Porissa perjantaina t. k.n 30 pnä toimeen arpajaiset Kan kaanpään kansanopiston hymäksi. Useita armokkaita moittoja on jo tie dossa. Teatterissa peittämän ilta man ohjelmasta mainittakoon tässä hupaisa näytelmäkoppole, jota jo har- joueuaan. Lähetetyt moittojen kerä yslistat ja ennakkoarpakirjain kannat on palautettama takaisin t. k.n 20 p:ksi. Suljemme nämä nmrlen hankkeet luk.iakuntamme suosioon. Waaliotteita hankkimaan! Jokaisen äänestysalueestaan poissa- tai matkoilla oleman on hankittama maoliote. S'tä morten on maltuu- tettama henkilö esim. seuraaman mallin mukaisella maltak rjallo: Täten maltuutan ottamaan asianomaisen äänestys alueen maaliluetteloSta semmoisen otteen kuin moimassaole- man maalilain 46 § edellyttää. kuun pnä 1910. N mikirjotukset oikeaksi todistamat: Maltakirjaan on merkittämä tark kaan osoite mi«lä on osunut tammik. 1 vnä m. 1909 kaupung'Ssa. Maa seudulla osuneiden tulee mainita pi täjä ja se äänestysalue, jossa on en nen äänestänyt. /'/e/?/S uu//5/a'. — Amioltittoon kuulutettiin täällä miime sunnuntaina n»iti Selma Kenno Porista ta railtanevivirkamteS Sulo O i t- tir, e n Tampereelta. Air>iol»t'oon w>hittiin sunnuntai-illalla Porin k rkosia neui Lilli Elise Sten- wall, tehtailija 5k. E. Stevwall-waina- jan ty'är ja moramaanmitt- ri. bomioi- keudenauskultartti Juho Nestor» Lau rt. -Korvan pähkinän purra^ee» on ottanut nuorsuomalainen Rauni'» Lehli ia taittaaul fiioä hampannsa. Se näet ilman sen pitempiä perusteluja wäit- tää että muka nuorsuomalaisten walt'o- räimämiesekdokkaat tässä maalivnriSsS omat — moalnisempio, rnanhenkisemplä kuin suomnlaisen vuolueen! Sellaiset suomalniser maa"wilie!iiät kuin I >m>jia, Serpä-Murto. Prust, Wirt»la, Sotoven, Nuuii, S Ien, Malli-Jankota Isotalo, Sallinen, W'ro, Suominen, Sjöstedt-JvS- sila, Mäli-^uu ela, Grö->wall suomnlaisen puolueen liStalla eimät Rauman Lehden mukaan ole maanmiljelijöitS, mutta kyllä nuorsuomalaisten listalla herrat kansa koulunopettajat Latma, Okko, tri Lilius, paStori Ristikankare, asessori Hannula, rouma Vuorisalo, toimittaja Kytömaa j n. e. NiiSsä makuuttaa Rauman Lehti oleman ^ »maahenkeä." Kuu nyt jo kolme miikkoa ennen maalta Rauman Lehti on noin sekaista, niin mitä fiinä fitte saadaankaan lukea lähempänä maa tta. — »Ei ole pyystä kahden ja- k o a", on tähän aSti ollut sananpartena Mutta nuorsuomalaiset eimät näq stilä enemmän kuin muistakaan.manhoiSta' totuuksista mälittämän Kaikkialla on nyt heidän pieni joukkonsa hajaantunut kahtia: kaupunkien ja kirkonkylien pääs- kysruotsalaifiin sekä niihin maalaisiin, joiden sisu ja itserakkaus soriomuoflia jyrkkinä »perustuslaillisina" esiintymisensä takia ei mielä .anna jälkeen" kokonaan luopumaan koko tuosta häilymästä perä- stttömästä purresta. Kuka fitä nyt l«h ta,sikaan kantaansa muuttaa, kun mie>ä äsken tuki uiiu komi' sanoja lausuneekfi .isänmaansa myyjistä" y. m. Silmänsä ouki saatuaan on kumminkin monelle nuorsuomalaiselle komin tuskallista tuossa joukossa edelleen pysyminen. Senpätäh- den sttä nyt koetetaan jakaa jos jonkin laisiin eri ryhmiin, jotta eri ainekset siinä moistmat miiutyä. S'inä oa nyt maa laisliittolaisia, helfinginsanomalaisia, suo- menkansalaista y. m Sellaisissakin pai koissa, joista beitä et ole kuin muutamia henkilöitä omat de jo jakautuneet. Niinpä nyt Massassakin perustetaan kolmas nuorsuomalainen sanomalehti paikkakun nalle. Luulisi fiioä oleman maUkoimisen maraa. Multa et main Pohjanmaan maalaismäestö näy noihin herrain kouk kuihin tarttuman. — Tiukalle otti. Nuorsuomalaiset omat perustaneet mai,lfijayhd>styk>eo Siikaisiii>k>n. Paikallisehdo'kaana heivä ou paikkakunnan pappi. Allekirioituksia tuohon paverim ei tahdottu saada tar- peelsi, koskapa miikkomääriä vi^ sr n ka ssa kyläkunnissa kierrellä. Siitä päät täen on nuorsuomalaisuuden »onkursst Siikaisissakin jo lähellä, kertoo.Sosiaali demokraatti." — Sosialistinen eduskunta ryhmäkin kahtia. Uudenmaanlää nin maalipiirikolouksessa kuuluu Walva« lausuneen, tietää Kansaa Lehti kertoa, että hän pvytäisi kokoukset'» lupaa, että ryhmä saist jakautua kahdeksi, mutta ei moi Mä tehdä, kun oa puot»e änestyksessä saanut nii» mähäa ääniä. KuNermo Manner sitten tätä pyysi, luu et MalpaS tahtonut sitä tehdä. TahSn pyyntöön ei kokouksella ollut milään muistuttamilta. Sosialistinen eduskuntarnhmä jakautunee fiis helfin i' läi-ten toimesta kahtia. Salin sanoikin jo Forssan kokouksessa Malpoaalle: ..Kyllä miuS tiedän mitä siv ä tarkoitat: sinä tah dot jakaa vuolueen, mutt > siitä et tule mitään." Nyt näyttää kuitenkin siltä, että Malpas onnistuisi noissa Salinin määrittelemissä tarkoituksissa. — Malpasta mäkeä ne ruot salaisen puolueen miehet! Oxterb, Folkv isa kertoo eräs ihmetel leensä miksi .folkonrtiettn" maaliliilto on aina ollut ensimäissää Maasan l. eteläi sen maalivi>rtn maalilipussa. Nyt on asia kuitenkin selminnyt. Snynä siihen on yksinomaan mainitun puolueen mies teu malppaus. Sen sijaan, että muut waliisii"qkdlsliz?t-n asiamiehet omat kes kuslauta'unnan kanslian ensimäistä auki- olotuntta odotelleet malitsijayhdistySpa- perit kouraSla kanSlian omen ulkopuo lella, omat ruotsak. vuolueen miehet odo telleet — omen sisäpuolella. N in teki äskettäin eräs sen puolueen asiamies. Kun omet arvattiin, seisoi tämä io siellä jättämässä pavereitnan. Hän oli sihteerin ystämällisellä moötämaitutuksella päässyt sisään .toista tietä", ollakseen morma sinä, että saa paperinsa ensimäisenä kir joihin. — Minkälaisen talmeu saam me? Tri Habenicht. kokeneimpia tiede miehiä Pprihesi" maantieteellisessä lai toksessa Gotdassa, on ilmoittanut, että hänen tekemiensä huomioiden mukaan me>llä luultamaSti on pitkä ia ankara talmi ede»iä. T'wattomia määriä ajojäi- tä on nimittäin miime kesänä duomattu Nordkapin ja Huiooumuortea mälillä. Erään toisen ilman»ehen tutkimusten mukaan, joiSta lehdessämme on selkoa tehty, merkiifisimät nuo jääröykkiöt hy- mia lumista, multa lauha?puoleista tai mea. — Sieltä täältä. Lehtori sil. tri 0. A. Kallio on nimitetty historian ja suomenkielen lebtorikst Tampereen suo malaiseen klassilliseen lyseoon. Romaniemellä paloi t. k. 2 p. masten yöllä eräs makkaratehdas ja teurastimo ja noin 10,AV mkn armosta kdaa, mak karaa sikamaa, kinkkuja y. m. 25 V, es teen pakkanen haittasi summutusiyötä. Miipurin 12 kaupunginw>ltuusmiehen maalissa miime tortaina moitti luoma- lait en puolueen ehdokaslista. Ruotsinmie listen ja nuorsuomalaisten ..pääskysten" yhteinen lista jäi mähemmistöön. Snmlondkr^Pmsiivirraa juttu tu^ee esille Tampereen raastumanoikeudessa t. 1. 16 pmä. Turun maltuusmiesmaalissa miime laumantaina smmat ruotsitot moiton. Maanmiljelyshallirus on antanut sil. maist. A> to timholle mallikirjan vbteiS- kuntaopplnineiden ovettajanmirkaan Mus tialan mmm eSop stossa. Kankaanpään kansaoop stossa on ny kyään N) poikaa ja tyttöä. M 'rraskuun kuluessa on Hangon kautta matkustanut I,>S7 siirlolaisla, joiSta 15 menaläistä. W k. 23 p. nöllä joutui kaatumatauti- nen työm. Mäkeltain maimo Kuusankos kella lapsensa päälle taudissaan. Lapsi tukehtui. Lu»ta on satanut aiman kyynärämää- rin Suomussalmella. Hemosella el pääse ltikkum mn muualla kma koli>ujilla. Omaa taloa kauppakoululle päättimät Jyma§ky'än kaupung'» »alruusmievet ryvtyä hommailemaan >o tulemaksi syksytsi. Miime lauantaina .Nuori luotsi"-näy- tela,ää esitettäessä Tampereelta matkutli muuan kohtaus niin tärlsouämästi erää- s» en naiSosan esiitäjään, että han pyörtyi. Täytyi turmautua lääkärin apuun. Uusi Suometar ilmeStyi miime sunnun taina vainetiuna uudella, maSta hanki tulla painokoneella, joka on ma issamme suurin ja jolla mmdaan painaa kahdella eri märiuä 2t-fimuisia yhie->ä>siä nume roita O.cxxZ kpl tunnissa taitettuna ja malmiilsi nippuihin laskettuna. W'ipurin lääntn kumernööriksi tulee piakkoin ntmitellämäksi Mermin piiripääl- liliö, emersti O. Psaler. WMziillZ ss Me. — Ka»sa» Kale«terin 6:S muosikerta on ilmestynyt. Simuja kalenterissa on 240 tekstiä ja joukko ilmotuksta. Hinta sidottuna on 1 mk ja maatekansissa 1 mk 50 p. Kus tantaja on Raittiuden Astämät. — ttztzthwäi- »e>«. Äiti: Usko minua lapsuk seni, omioliitto tuo monta pettnmyStä mokanaan! — Nuori rouma: Az niin, äili! . . . Olin aina »iin iloinen stitä, elia sa»n pitää Arltur lle h^nen myöhälle mit- vnmiiensk takia Uraisin povtrmia »ubde- saarooia . . . ia nyt et hän mene iltaisin milloinkaan «IoS. UW-8l1MK8tA. Tämänsyksyisistä met sälauhoista Sata kunnassa. On tuntumasti huomattamissa, että puutamarakouppa meillä on elpymään pä n. Menekki ulkomaille on parem- pi kuin parina edellisenä muvtena, koskapa ..Metsämies" kertoo yhden ainoan puutamarayht'ön I ä-Suo- meSsa jo 11 milj. markan kaupat sol mineen ulkomaalaisten kanssa tänä talmena sahattamille puutamciroille. Samaa on huomattamisk Catalun aan maakunnassakin, koskapa metiä- kauppoja on tehty oh'erc-sli kuluneen syyS-, loka- ja marr skuun aikana. Ii maikkapa niistä on jo ennenkin mainittu, niin pyydän kuitenkin niistä järjestään kertoo, ikäänkuin nume- roilla osoittaa metsätaloutemme moh- tamuutta ulkomaan puutamar^ kaup paan nähden. Ei siis lauleta tur haan: „W-elä niitä honkia hum see . . . ." Niistä kuitenkin miljoonat lak kaamat humisemasta tänä tai tule mana taimena, kuten seuraamistakin lulkisuuteen tulleista musakaupoista nähdään: SiikaisiSsa maanmilj. H. Heikkilä myi E. Grankullalle Siipavstä tukki- metsää 21,090 mkan armosta. Pomar'ussa mianmilj. A Mro my» A. Ahlström o. y:lle 2,500 tukki puuta 9,150 markalla. Noormarkussa O. Pietilä mv! A Ahlström o. y:lle tukkmetsää 63,000 markalla. Kullaolla maanmilj. V. N5rmä myi A. Ahlström o. y:lle leimattua tukki- metsää 33,000 markalla. Ulnsilassa maanmilj. N. Mainio- Mattila moi Jaakkola ja kumvp. Nak kilasta tutki- ja halkometsää 10,000 markalla. Nakkilassa maanmilj. T. Jaakkola myi toiminimi Rosenlemille 3,000 puuta ä 8 mk 24,000 markalla. HzrjzmallaSsa Säijärin talo myy ty Hattula ja kumopanille Raumalta. Metsän hinnaksi laskettiin 30,000 mk. Kokemäellä maanmilj. W. Pere myi palkkimetsää 13,000 marjalla, I. Pere myi Hattula ja kumppanille Raumal ta tutkimetsää 8000 markalla, Jkala y. m. myimät S. Ruohamirralle Ko kemäeltä 3,000 puuta 15,000 mar kalla. Siis yhteensä 36,000 mk. Loimaalla maanmilj. I. Sjöstedt mat toiminimi Rosenlemille Porista 19,000 metsänhoidollisesti le'madua tukttpuuta 115,000 mar'allo: Kolkka lan perikunta mv' A Ah ström o.v:lle P riSta metsää 65 000 markollo: II". Eskola myi toiminimi Rosenlemille Porista metlää 18,000 markalla ja A. Kuitu myi toiminimi Rosenlemille Por-sta metsää 100,000 markalla. SiiS yhteensä 298,000 mk. Yläneellä O. Uusitalo myi A. Att- ström o.y:lle mmää 5,500 mar°ollo; Rintala ja kumpp. myi F. F Jör«- nlle Aläneeltä 5,132 puuta 34.000 markalla. Siis yhteensä 39,500 mk. Honkilahdella Rekola myi A. Ahl ström o.y:lle tulkimetsSä 3,300 mar- kallo; I. Rekola mvi A Ahlström o. y:lle tukkimetsää 47000 markall?. Muutamat muut mavniet metiää 15,000 markalla. Siis yhteensä 65,300 mk. Hmnerjoella maanmilj. O. Nakkila mvi A. Ahlström o.v:lle I 000 p iut.i ä 6: 25, yhteensä 18,750 mk: Uusitalo myt metsää 5,500 markalla. Jotkut to>set mvyneet metsää 2^000 mar kalla. Siis yhteensä 47,250 mk. Siis jo näissä muutamissa kun nissa tietoomme tulleista melsäkau- poista kolmen kuukoudsn ojalla sie- monen summa 1,166,700 mk«a. Mutta tämäkin on main pieni murto- osa metläkaupoista, mitä todellisuu dessa tehdZän, sillä niitä tehdään pal jon joista ei julkisuudessa mitään maintta. O>>si unin suoiamaa, että nuo met- sämiljaonat käytettäisiin oikealla ta malla taloutemme turmaamiseksi, maon- miljelyksen ja metlänhotd^n paranta miseksi, sillä ilman metsämiljooneja on meidän komin maikea elää tässä maassa. KoSka puuli ke on ainakin nykyhet kellä maltaan, n liike maassamme, nii" et saata simuuttaa sitä noin main käden käänteessä ja summamutikassa kehaista „e'.tä valio myydään metsiä j, saadaan rahaa kuin roskaa." Tulee seamuoksi perehtyä tarkoin tähän suureen liikkeeseen ja järkioeräi. seen metsänhoitoon, moidaksemme mitS oikealla tamalla harjoittaa. Sutä lä hemmin mastedes. Maataloudelliset lucu- tskursfit Kauwatsalla marraskuun 30—AZ piiminä. Kolmantena päimänä, tiistaina klo 12 päimällä kokoonnuttiin taaS kun nantalolle, josta miehissä pori nais takin mukana, lähdettiin metsäretkei- lylle maanmiljeiiiä Jalmari Reikon ja metsänhmdonneumoja E. Ko josen ! op-Stamana. Tien marrella pysäh- ' dyuiin silloin tällöin, joukon yhä li sääntyessä, tekemään hamaintoja met sän nuorennu'sesta, taimiston hoidos ta, ..susipuiden" turmiollisuudesta nuorelle metsälle, tukinkaodon jälkeen metsän malmiStamiseSta uudelle nuo. renn»lselle j. n. e. Milkan perille Ala-Re>kon metsään päästessä oltiin tilaisuudessa tekemään hamaintoja ja merkattuja manhemman ja nykyaikai semman metsänhoitot^man mälillä, soattin nähdä suomaiden metsänkaS- mulle kaimauksen merkityksestä j. n.e. LisäkaSmukairalla ja muutenkin pui den kasmua ja ni>den muodostumista tarkastaessa kämt hymin huomatta- masti selmille m. m., että ennen nau- ditettu kosmamien puiden juurelta karsimistapa on puiden kasmulle tur- miollinen sentähden, että se ehkäisee puiden kaSmua ja useassa topaukseSla saattaa marsinkin kuusipuut labomj. laisiksi, jr>ta mastoin sanotulla tilolli jo 12 muoden aikana noudatettu jär- kioeräinen opuharmennu« edistää pui den lisäkasmua noin 20 ä 30 pro- Mm ^ ZUlNPki, AhznAjotsimisto Nurusl.i. Eerikinkatu S. Puh. OmiStajat- tzorvioikeudennotario » ^ Hoivioikeuden- kansliAt, iisanter, Saarnijoki. sentillä ja saa muodostumaan termei- tä, kauniita, solakkarunkeisia oisatlo- mia puita mahdollisimman ruasaasu maa-alaa kohden. Hymin huomatta man ehkä noin 40 ä 60 prosentin kasmunlisäyksen oli eräällä noin 20 ä 23 muotta ojtte'.ulla suomaalla cj tnS aiheuttanut, jota pmifi sanoiulla suolla nuorennos oli palkoin harin naiien kaunista. Kun paluLmclkall" Mielä vli selitetty ja käyiännösiä näytetty maan cukirepimisiä uuden taimiS'.!?n syntymisen ed!stöm?se!si, sekä tarkc.Slelm ja seli)Ste!tu >uk! pmden myymiä w2rten, ^ merkitse mistapoja. niin saamutiiin 30 miehi senä joukkopa noin ll' 3 tietämissä taaS kunnantalolle, io?s, krhw ser- jälkeen neumoja E. Kolj^m täyden- läen metsäretkellä annettuja selostuk- sia luennoiisi metsän myynnistä jo nuorennulsests. Tämän jälkeen puhui mielä kore- hoidonneumoja Laaisonen maanmiije- lySkoneiden h^idoZta. Lyhyen mäliajm perästä lusunoi maamiehenneumoja I. R hola rehu- mil elyiseSkä ja sen merk>ty?se«:ä miLnmiljelykseSsä m. m. p UkokoSnnen lyvenkerLäm sominaisuudesta jo!z'u- masta maan typpipitoisuuden l sä5n- tymisestä, selä niiden rikkaruohoja hämittämSStä oniinaisuudesta, Rikennu?!öidm reumoja K. Huh tala piti sitte esitelmän maata lous- rakennulsisla etupäässä selmrellen kysymvstä eri rakennusaine d.-n sopi- maisuvd^sta ja edilkkuudesta toipun^a merraten, sekä eri rakenvu-!awo:st«. Asiasta syntyneessä pitkäsiä mo?.'- puolisessa keskustelussa tultiin samaan tulokseen kuin esitelmän pitäjäkin, että esimerkiksi nametan rak.v.n-.s liiem missa tapauksissa käy puusta teddsn edukkaammaksi kuin klmeStä rakentaen. Miimeiseksi luennoi karja, h idon- neumoja E K rsten karien siitoksesta ja mosikkain kasmattamiseZta ja hoi dosta. Kesk'wMona t. k. 23 p:nä klo II a. p lähdettiin retkeilylle neumoja E. Kcrstenin mukana ollen lähellä ole miin nametto h'n. Sieltä palot-ua klo 1 päimällä al koi maamieSyhdtsly sen kokous, josta lähempi selostus on iässä jälempänä, sekä fitte klo puo i 4 neumoja Kar stenin esitelmä karjandoidcsta jatkona edellisenä iltana p de^ylle. Luennos- saan puhuja m. m. piti erinomaisen tärkeänä marsinkin ensi kertaa poik- W?en kuin myöskin yleensä äsken voikineiden lehmien usein uudistuman lvpsyn, mieluummin 5 kertoa pä> mäZsä. Sop'wan hoidon ja n^n ohella tätä tavaa naud ttae.; mo tnan lehmien lypsyky^yä tunw- mosli kehittää. Senjälkeen puhui K. Huhtaa niin ikään jaik^en edellisen illan esitystään ilmanmaihdosta ja eril-isiSta ilman- mmbtolaitteista asuin- ja koriah-o- nei^sa. Kun lyhyen käliajan jä keen ner- moja I. Rahola m elä oli puhunut eri rehumiljelyskasmkiSia ja kr'laisiSta milielyStamoista, sekä mih^ntoredun korjuusta ja agronoomi Jlmati A'a- muo viiänyt laajanlaisen esitelmä' siinhoidon alalta ja lopuksi loulu kööri ja torm soittokunta mielä estä neet muutamia kappaleita, niin siir- rytti n noin klo 8 tienoissa yhteiseen »Uanmieltoon Ali-Mikolan toloon, jossa m. m. jaettiin palkinnot m a miesyhdistyksen toimeenpanemista 'ä- män muoden kilpailmölo. Siitä huolimatta, että nämät luen- tokurssir olimat »verrattain pitkäaikai set oli osanotto nuhin kcko ajan km lenkin odottamattoman suur , niin että aina iltapuhteen tullen oli istuin paikat kunnantalon amar^ssa, maloi- sassa juhlasalissa täynnä torkiaamla kuulijoita, naisia sa miehiä. Pntsi luennoitsijoita ja kursseja hommannutta toimikuntaa ansaitsee näiden onnistumisesta puhuessa eri» ko'?eSti mainita nuorisoseuran laulu- kö^ri ja tormisoittokunto, jotka ormo?- kailla esi y'sillään mäsymäitömän soh- tajiiisa, kuntisri O. Me'so!an joh- dolla pitkin luentokurssien aikaa p t>- wät huolta laulusta ja soitosta, se?ä sen kautta mielten pirteänä pyryni- Mielisairashoitökomi- tean mietintö. Missä «aarin w lcio» on vteitatva »ielisairaZte» hoito huoleksee»? (J.itkoo). Kaiken sen nojalla, mitä köyhäin hoitomiranomaisten lausunnonantajat omat esittäneet, ehdottamat he: että maltio, sikäli kuin ololuhtett suinkin sallimat, marsinkin akuut.is- ten ja maikeahoitoisten topauSii-n ma- ralle, edelleenkin laajentaisi ja ole- massaolemia miel.sair aiaiaitolsiaa?' jz perustaisi uusia, liitiäen niid n^ niin laajalN kuui m-Molltöia, mvö«- kin helvommin hoidetlcmain sairaiden hoidotteelleantoa komitean lyhemmin ehdottamalla tamalla; sekä että m^ltio, nykyisin mMtse-rio amuStusehtoja helpottaen yni ä amu« tuseriä korottaen, moimakkaosti tukisi kuntain yhteisten kunnallisten mieli soiraalain peruStomisto, joihin sai. raakoihin niinikään samalla liittyisi maltion kannattama, mahdollisimman laaja perhehoitojärjestelmZ, Toisessa ponnessamme olemme eh dotraneet, että kunnallisten mielisci- raalain maltioamun ehtoja olisi be>- votettama. Olemme jo edellä olleet tilaisuudessa selostamaan niitä kohtia kysymyksen alaisissa määräyksissä, jotka omat saattaneet kunnat luopu maan rakennusaikei^tamme. Esittä- millämme perusteilla ehdottaisimme siis n. k. piir-mielisairaalain maltio- apuehtoihin nähden: että kunnille, jotka aikoivat p^ruZ- taa ja ylläp tää yhteisiä kunnall.iio mielisairaaloita, joissa on mäh'ntö;n 40 sijaa kussakin ja joihin ken ohella mikäli mahdollista, liittyy järjeZienv? perhehoitoa, myönnettäisiin yleisistä «aroista apua kutakin lai 'o?len sai rassijaa ja verbehoitosn sijoitettua laitokseen kuulumaa potilasta kcht seuraamat määrät: o) laitoksen perustamiseen kerran kaikkiaan 1,000 markkaa; b) ensimäisen maatetuksen ja kalus ton hankkimiseen niinikään kerran kaikkiaan 150 markkaa, ja e» laitoksen ylläpitoa marten 250 nurkan suuruinen rvuctuinen muino- avu, myönnettynä kymmeneksi muo- dc.si knr^llacn ja luettuna siltä päj- ^räetä, jolloin laitvS, osiLnomaiskn wrkcs;ukse'.'. tcpc>ddu!tuo, on toimin tonsa alot ac-ut. se?ä perhehoitoon lai- i'lse?ta sijoitettujen polila den yllä- Z'd-ksi 120 markkaa muodesla, tämän ^v!>!uisen määrärahan mukaan las- 'ettiZna silloinkin, kun potilas main 'u!!rimmon osan muotta cn ollut perhi-hoidsssa. Tämä apu annettaisiin seuraamilla chd5!llc,: o) että lcitoS rakennetaan ja sisus- teta^n mc-hmisteitujen mallipiirustus- ten tai kclloisten piirustusten mu kaan, jotka asianomainen kumernööri, iääkmtähallitvsta ja maiwai?ho'>doli- t^rkastsiijc-o kuu'tucan, on hynäksy- nyt ja ettei sitä cmata käytäntöön, ?nnenkun a) kahdzisa mainittu tar- ?a?tusjoh'okunta on sen tarkastanut ja hymäksynyt; b) että laitoksessa ylläpidetään mää- :ätly luku sijoja ja perhehoitoa, mis^ä ^i n moi tapahtua, siihen liitetäcn iillä tamalla ja siinä laajuudessa kuin laitoksen ohjesääntö lähemmin mää rää; ollen laitoksen sijalukua suunni- telta ssa otettama huomioon, että vsihchotloon sijoitettuja, ehMenemön liuononemi'en kobdaiessa, mvtdoan joksikin aikaa palauttaa laitoksen hoi- toor; että laitolsen, icka on loin, ase- tustcn ja kunrallisista mielisairac- loista köyhäinhoitoon kuulumia mieli sairaita marten annetlamain mää räysten alainen, mastaanotetaan etu päässä helposti hoidettomia, kroonilli- ^a mielisairaita, tarpeen moatieSsa myöskin maikeohoitoista tai hiljakkoin sairastuneita; ollen astanomainen kun ta kuitenkin melmollinen molen pia miimelsimcinittuja marten miipymättä hankli-n.a»n paikan maltion laitok- lcen; d) että kunnat laitoksen taloudellista j- ht.'a ja hallintoa marten asettamat torp-kUsien toimikunnan, jonka ko koonpanon ja toimintotaman ne moi- mat määritellä laitoksen ohjesään- nö!°sö; e> että laitoksen toimikunnan, joSsa laitoksen lääkäri on itseoikeutettuna jäie^knZ, on laitoksen johtajaksi tai :'dtc>jattareksi oteltoma ainoastaan s-liainen henkilö, jonka kumernööri, lZSkmtäbnUitiMa kuultuaan, on toi- meet: hymäksynyt; s) et ä ?an>>?ssn rakennukset ja ka luko kuntain kustannuksella pidetään valomakuvteUuina maan hallituksen hrzmäksymässä yht össä niin suuresta määrästä, että se mastoa ainakin niitä apur haja, jotka yle siStä ma rsista on myönnetty laitoksen perus tamiseen ja kaluston hankkimiseen; että laitoksen toimintaa lain ja aselasten sekä asianomaiseSti mahmis- tetun ohjesäännön mukaan malme- maan asetekaan kolmihenkinen tarkas- tusjohtokunta, jonka jäsenistä läänin kumernööri määrää yhden, lääkintä- hallitus yhden ja maimaishoidontar» kcötelija kolmannen. Tämä johto kunta kokoontuu laitokseen möhintäin kolme kertca mvodsSsa, tarpeen maa- tieSsa useampiinkin, ja tulee sen jä- smten saada toimestaan kormouS lää- ninrahastoSta olemista yleisistä ma- r ista moimassa oleman maikustus- iuäN7ö-> 6 luokan mukaan; ollen lai- toS muöskin, koska se on pääasialli sesti hoitolaitos köyhiä henkilöitä marten, maimai? hoidontarkaSl el' jan tarkastuksen alainen, elokuun 16 päi mänä 1393 maimaiShoidontarkaSte- lusta Suomessa annetun julistuksen ja m^imaiShoidontarkaStelijolle sa mana päi-nänä annetun johtosäännön perustukselle; ja b) että joS kunnat eimät täytä lai tosta marten myönnetyn maltioamun ehtoja, eimät noudata laitokselle mah- mistetlua odjesäänlöä tobi käyttämät laitosta toisiin tarkoituksiin, omat laitoksen perustamiseen sekä ensimäi sen kaluston ja maateluksen hankki- mispzn yleistetä Maroista myönnetyt apurahit, milloin kunnat eimät ota marouuksiSt" ojennukseen, maksetta- w't m>'lt!olls takaisin, kundin yhtei sellä maStuvllo; mutta jos laitoksen toiminta tulee lakkuutettomakst nä hin 'vihin pernstautumattoman maltio amun lovettomisen johdosta, eimät kunnat ok? melmolliset näitä apura hoja takaisin suorittamaan. — Jlta «a« toimeenpani Huit tisten Karhu miime sunnuntaina Karhulassa. Ohjelmaan kuului en siksikin ni?'!-er'>njsännöitsijä A Matti lan terioehdykpuhe ja neili Hilda Sihkon l.usuma runo ..Hvljätty a:t:". Opettajatar Ida W->mmelpuu piti sitten erityin laojau ja hymän esitelmän, jossa kosketteli suomenkie len sorrettua asem^, uliopiston oloja ja sitä, mitenkä suomakiset yleensä omat h»rkklä kai'kea mierasta mos- taan. ottamaan. Kun sitten oli pi delty väliaika ja kahmit juotu, esitii maanmiljelijä M. Kauppila murreju- tun, näyteltiin ..Porrassalmella" ja tanssittiin ..sranseesi" pukutanssino. Lopuksi oli yleinen tanssi, joka man si-.u hymän taman mukaan lopetettiin klo 12. Iltamaan oli saapunut runsaasti yleisöä, ehkä noin 200 henkeä. Oh- elma suoritettiin kiitettämän reip- oaasti. - E«rau ka»saSiS«!elisillä oli kokous Myllymäessä miime per jantaina, jossa järjestettiin ..Sata- kaunan" ensi muoden tilaukset. Asia miehiä asetettiin eri kulmakunnille ja vääasiamiehelst malittiin maanmilje lijä Yljö Lähteenoja. Scmassa ko- koukseösa ratkaistiin joukko seuran inokskmia asioita. — Ka«sako»Iu»ovettajle»le»- ki- ja »rp »»sh ^st»Sta on mvön- a-ity 3 734 mk. 66 p. e älkeiksi wuo» ven lälkipuoliskoille tä ^sä läänissä asumille eläkkeennauttijoille.