lorslsins joululiuul! 22 p:nS kZ:o 148 — ISIV ^-7--.- -4S«0 Seitsemäntoista miljoonaa. Mieletön ja mastoin kaikkia todel lista kansan ja eri kansanryhmäin etu ja ja etenkin mastoin työmäen etuja on se suunnitelma, joka sosialisteilla on suoStuntamerojen suhteen. Suos» tuntamerojen kieltäminen johtaisi main yhä uusiin selkkauksiin, Vähää kään Vastaamatta sitä tarkoitusta, jonka sillä »väitetään oleman. Halli tuksen käyttö Vorojahan ei moida mä- hentää sillä, että suoStuntamerot emä- tään, koska hallitus moi hankkia Ma roja esim. määräämällä ja korotta malla tullia niin yleisesti käytetyistä eineistä, kuin omat koneet, Kchmi ja sokuri ja mie'ä enemmän milja, jau hot ja ryynit. Onko kansalaisten ja nimenomaan nutien kansalaisten tahto, jotka omat lähinnä sosialistien johtojalaumoja, onko heidän tahtonsa se, että köyhien ihmisten pitää rumeta milja-, kahmi-, sokeri» ja muitten tamarain korote tuilla tullimaksuilla keräämään halli tukselle niitä maroja, jotka suoStunta- «erojen »voimassa ollessa kerätään oluen ja miinan juojilta, pelikorttien käyttäjiltä ji muilta suostuntameroo maksamilta elostelijoilta? Astalla on myöskin yleiseltä kan nalta katsoen hymin tärkeä taloudel linen puoli. Suosluntamcrcijz kanne taan väet esim. ensi »vuodeksi suun niteltujen ennakkolaskujen mukaan yl' 17 miljoonaa morkkaa. Wiime mol- tiopäimien asianomainen maitokunta laski näet, että tulemana muonno saataisiin: mallaSmeroSta 2.400,000 mk., pelikorttimeroSta 50.000 mk. palomiinameroSta 11,670,000 mk jc? leimasuostunnasta 3,200,000 mk, mit kä summat yhteensä tekemät 17,320,000 mkaa. Pitöäkö nyt nämä rahat ke- rättämän niistä kamaroista ja köyhiltä kansalaisilta, joihin edellä Viitattiin? Onko se nimenomaan köyhän kansan, työtätekemän luokan toimomuS? Jos esim. lakataan kantamasta me- roa o lm s ta ja palomitnasto, niin kutka siitä hyötymät muut kuin olut- ja miinat ehtoilijat? Kaikki se työ, mitä on tehty rait tiuden edistämiseksi Veronkorotuksen muodossa, menettää merkityksensä ja olut ja miina tulmimat esteettömäsi niinkuin ennen kotipolton aikoina. Matta itsestään selmää on, että olut- ja miinatehtailijat eimät alenna ta- maroittensa hintaa niin paljon, kuin nykyinen mero on. He alentamat matn sen merran, että jokainen hel posti huomaa hintojen alentuneen. Kun menekki suurenee ja moitto joko pullosta ja litrasta lisääntyy, niin sosialistien menettelystä hyötymät main olut- ja miinatehtailijat. Tämäkö nyt on todellakin meidän kansamme suuren enemmistön tarkoi tus? Sekö on köyhän kansan etu, että miljan, kahmin, sokerin ja muit ten tarmetamarain tullista pitää mak saa entistä paljon enemmän, jotta olut- ja miinatehtailijat rikaStuistmat enemmän kuin koskaan ennen? Lisäksi on huomattama, että palo miinameroSta täytetään kokonainen kutkulaitoSrahasto. Tämän rahaston marsillahan rakennetaan uudet rau tatiet ja yleensä hoidetaan kulkulai- toksen tarpeita. Miime malttopäi- millä laskettiin, että kulkulaitoSrahasto saisi palomiinameroSta kokonaista 11,670,000 mk, johon tulee lisäksi »vähittäismyynti- ja anniSkeluosake- yhtiöden moittzmarois a 1,200,000 mk. siis yhteensä 12,870,000 mk. J,s suoStuntamerot kielletään, niin m s:ä otetaan marat rautate den ra kentamiseen? JoS sosialistien hurja suunnitelma pääsee toteutumaan, niin rautatietyöt keskeytyivät kuka tiesi, kuinka pitkiksi ojotksi. Tuhannet työ miehet menettämät työansionsa ja jou tumat työttöminä kerjäämään leipä- palaansa, jonka olisimat maineet an saita rehellisellä työllä, joS ei sosia listien johtajain hurjuus olisi ollut sitä estämässä. Kaikki nämä seikat pakottamat huo mauttamaan kansalaisille, kuinka tuiki tähdellistä on, että moimakkaaSti »vastustetaan tätä sosialistien keksi mää uusinta mielettömyyttä. Jokai sen ymmärtämän kansalaisen on teh- tämä k^ikti moitamansa estääkseen tämmöisen äärimmäisen tyhmyyden maltaan pääsyä. Nyt kaikki muu syrjään. Kaksi miikkaa on enää siihen, kun kansamme taaS tulee käydä maltioll!- siin maaleihin. Ne sattumat töllä kertaa kirkkomme suurimpien juhlien aikaan. Ihmisten mielet liikkumat näinä Miikkoina tamalliStakin enem män yksityisten pyrintöjen ja tuntei den piirissä. Mutta suuri Valtiolli nen asiamme maatii siitä huolimatta nyt osansa kansalaisten huomiosta. Mistä nyt on ky'ymyS on ennen kaikkea siitä, että Suomen äänimal- taiset kansalaiset eimät mä^y täyttä mästä maltiollista meln?oll:suuttoon. Totta on, että yhä uudistumat eduS- kuntamaalit omat maassamme muo dostuneet raskaaksi rasitukseksi. Sen paino kohtaa kuitenkin suoranaisen,, min main niitä suhteellisesti Vähä lukuisia kansalaisryhmiä, jotka omat Velmolliset järjestämään ja ylläpitä mään »valtiollisen ja puoluetoiminnan. ZLaliisijain suuri enemmistö, joS tun teekin luonnollista mastenmielisyyttä tiheitä maaleja kohtaan, pääsee niistä sittenkin maimalla, jota tuskin moi maimaksi nimittää. Mitä Valitsijoilta maoditaan, on lähinnä main se, et- teimät he jää Välinpitämättöminä maalista pois, waan päinvastoin mieSlukuisesti saapumat uurnille an tamaan äänensä. Ja tätä Vaimoa et moi isoksi sanoa, maikka se tihe- äänkin uudistuu. Mähin, mikä kan salaiselta moidaan yhteistä isänmaata kohtaan maatta, on että hän ei me- täydy laskemasta maalilippua Vaali uurnaan. Kansamme on nykyään asemassa ja ajankohdassa, joka näyttää tarjoo- man hymin mähän tilaisuutta hedel miä tuottamalle maltiolliselle toimin nalle. Mutta hymin tyyni ja asia!- linen tarkastus osottaa helposti, ette rämä surullinen totuus suinkaan tee yhdentekemäkst sitä, täyttömätkö kan» salaiset sen maltiollifen melmollisuu- iensa, mihin heitä uuden Vuoden toi sena ja kolmantena päimänä taaS kut sutaan. Suomalaisen puolueen äsken julals- tun maalijuliStuksen lopussa sano taan: „Wihamiehemme omat koko maail- malle esittäneet, että Suomen Varsi nainen kansa ei Välitä maamme wal- tiolliseSta asemasta. Olojamme tun temat tietämät tämän kyllä perättö mäksi syytökseksi. Mutta mihamie hemme saamat väille syytöksilleen nä ennäistä tukea, joS kansalaiset mäsy- neinä yhä uudistumiin maaleihin jää mät niistä pois. Kaikkien Suomen äänimaltaisten kansalaisten isänmaal linen melmollisuuS on jo näiden Väit teiden torjumiseksi saapua Vaaliuur nille ensi tammikuun 2:na ja 3:na päimänä." Ei ole epäilystä siitä, että näissä sanoissa on totuus. Enemmän kuir kerran, Vieläpä aiman äskettäin, ov ,tse keisarikunnan hallitus sangen suo rilla lausunnoilla osottanut, että s» mitä tarkimmin seuraa kansamme mie lipiteitä ja kantaa ja ottaa ne huo mioon tärkeinä Menäjän suomalaiseer politiikkaan waikuttawina tekijöinä. Tässä on olemassa selmä todistus siitä, et^ä meidän kansamme oma me nettely Vaikeimpinakin aikoina tehok kaasti maikuttaa kohtaloamme muo doStumiseen. Ja tämä menettely il menee ennen kaikkea äänimaltaiSter kansalaisten osanotossa eduskunta- maaleihin. Siitä kuinka lukuisa tä mä osanotto on ja siitä minkä mie- lisiä ja kykyistä henkilöitä Valitsijain luottamus kohtaa, riippuu minkälai nen Valtiollinen toiminta tulee kar saamme ulospäin edustamaan. Sama on luonnollisesti laita mitt tulee menettelyyn omissa sisäisissö asioissamme. Kummoinen lieneekin Valtiollinen asemamme, eduskunnan merkiyS sisällisten olojemme muo dostumiselle on mitä suurin. Se joh tuu jo siitä mallasta, joka lain mu kaan eduskunnallemme tulee. Niin rajoitettu kuin tämä malta onkin u- seimpain muiden maiden oloihin Ver raten, on se kuitenkin meilläkin san gen huomattama. Ajatelkaamme main suostuntamerojen alaa, joösc eduskunnalla meilläkin on ykstnlnää räämiSoikeuS. Mitä moninaisimmat ja tärkeimmät taloudelliset ja stmeel- liset edut omat suoranaisesti riip pii mäiset siitä, millä tamalla eduSkuntc — eli sen enemmistö — käyttää tätö suoStuntaoikeuttansa. Tiedetään, että tässä tärkeässä asi assa maltiollisen yltiöpäisyyden kantc juuri Viime aikoina on noStanui päänsä entistä korkeammalle. Sosiali- demokratinen puolue tunnetussa wö linpitämSttömyydessään olojen käy- tänrölliseStä muodostamisesta on mikäli saattaa huomata, yleisesti omis tanut tunnuSsanakseen ensi valtio päiivillä suostuntain kiellon. Mislö määrin sosialismi on löytämä sille kannatusta eduskunnassa omien jouk kojensa ulkopuoleltakin, on Vielä epä tietoista. Mutta yksistään jo niiden suurten simeellisten etujen, jotka tässö kysymyksessä omat Vaaranalaisina, tulee osottaa kaikille makamille ääni- maitoisille maassamme, että heidän welwollisuutensa on, saapumalla mies- lukuisasti maaliin, tehdä moitamanso, jotta eduskunnan enemmistö tulee turmatuksi makaaSti ja maltillisesi ajattelemien ja toimimien henkilöiden haltuun. W-'daan sanoa, että mahdollisuu det positiimiseen eduskuntatyöhön si iällisen lainlavdinnan alalla nykyäär omat ylen mähäiset. Mutta tässä kään ei mustamielisyyS saa mennö liian pitkälle. Vakaumuksemme on, etteimät ediStySmahdollisuudet ole läheskään niin ummessa kuin hel posti kumitellaan, jos main kansas samme on todellista halua niihin pon- nistuksiin, joita tulosten saamuttami- nen kysyy. Ja sitä paitsi: yrittää meidän täytyy. Muistutamme taaS muutamia sanoja suomalaisen puo lueen maalijulistuksessa: „Historia jo meidänkin kansamme elämän kokemuk- set todistamat, että merrattomaSn suurin osa kaikista yhteiskunnallisen edistyksen tuloksista on sitkeän, komi- nokin aikoina jatketun ja askel kske- leelta edentyneen työn satoa. Maikeat maltiolliset ajat käymät mie lä maikeammiksi keStää, ja kansakunta moi niihin sortuakin, jos se olojen masentamana jättää suorittamatta ne stsallilet parannukset, joihin sillä oli? tilaisuutta. Sen tähden kansakunnan melmollisuuS uhatussa asemassa ol lessaan tehdä herkeämättä työtä oman kehityksensä hymSksi." Mutta kuta suuremmalla moimolla moidaan päästä sisällistä uudistus» työtä tekemään, sitä tärkeämmäksi kan- sokunnalle käypi eduskunnan kokoon pano. JoS ne yltiöpäiset ainelset, jotka muodostawat meidän sostalide- mokratisen edustuksen, saamat mää räämän maikutuksen lainlaadintaan, niin kaikki toimo kelmolliSten tulosten saamuttamiseSta on mennyttä. So sialismin malta-asema Suomen edus- kunnossa on jo tähän asti ollut suun nattoman suuri. Jos se, maltillisten kansankerrosten Välinpitämättömyy den amulla, wielä pääsee nousemaan, on eduskuntamme toimottomaösa ti lassa. Suomalaisella puolueella on sitä paitsi nykyisissäkin oloissa, niissä maaleissa jotka nyt omat omella ja siinä eduskunnassa joka niisiä lähteä erityinen tehtävä suoritettavia. Syis tä, jotka eimät ole tämän puolueen, on suuri Valtiollinen asiamme tosin ajautunut sille kannalle, että tällä hetkellä positiivinen toiminta sen so- ivitteleman ohjelman käytännölliseksi toteuttamiseksi, mikä on ollut suoma- laisen puolueen, ei näytä mahdolli selta. Tyydytyksekseen on iiävmaan y-itämä toiselta puolen moinut ha- maita, että »valtiollinen maltillisuus, jota suoma'ainen puolue on aina aja nut suhteissamme keisarikuntaan, on sammuttanut toisissakin ryhmissä yhä enemmän kannatusta makamilla ja armoStelukykyisillä tahoilla. Mutta yhä edelleen osottamat monet mali- tettamat ilmiöt, että kiihkomielellä ja yltiöpäisyydellä on sokeat kannatta jansa täällä. SuoStuntakieltomaati- mus on tuollainen ilmiö; painama- pauS -oloissamme ilmenee samanlaista, j. n. e. Suomalaisen puolueen man- ha tehtämä on muodostaa Vastarinta kaikille tällaisille Virtauksille. Mutta se pyStyy tämän tehtämäniä täyttä mään ainoastaan sikäli kuin sen jäse net kautta maan omat malmeilla ja oitämät huolen siitä, että sen edus- ajajoukko maltiopäimillä niin mies lukunsa kuin kykynsä puolesta on mäkemä ja moimakas. Entä suomalais-kansallinen asiam me? Onhan surullinen totuus, että 'uurlakon aikaa seurannut takatalmi ^n senkin pahasti lomaan lyönyt. Eikä tämä osia tästä lamasta nouse, -nnenkun ne suomalaiset kaikki, joiden 'ydämissä on sille »vastakaiku, pudis- tamat mälinpitämättömyyden yltään ja tulemat tietoisiksi siitä, että tämä kin korkein isänmaallinen asiamme maatii muistamista myöZ kansan eduskunnan maaleissa. Et ole kuin kaksi juhlamiikkoa tule miin maaleihin. Olkoon jokainen näistä muutamista päimistä muistu tus siitä melmollisuudeSta, joka on täytettäviä uuden muoden toisena ja kolmantena päimänä. Nyt täStä hetkestä lähtien, tämän luettuaan, on jokaisen suomalaisen puolueen jäsenen jätettämä kaikki muut toimet syrjään ja olettama yksinomat- sekit tehtämäkseen maalitoiminnan järjestäminen pitäjässään ja kyläs sään. On käytämä tekemään selkoa lykyiseStä ma amaZ a asemasta sekä suomalaisen puolueen ohjelmasta ja loiminnasta. Suomalainen puolue. II. Varsinaisten päämääriensä lähen tämiseksi omat suomalaisuuden liikkeen luhmjat aina asettaneet ne hetkelliset Vaatimukset, mttä aika ja olosuhteet >mat kulloinkin sallineet. Tammikuun valiokunnan aikoihin täytyt Melä Irjö-KoSkistnkin matta m. m. sitä, -itä „kohta kaikAe tuomareille anne taan lupa tekemään pöytäkirjat suo meksi". Mutta aSte asteelta on tätä hetken käytännöllistäkin ohjelmaa ja sen maa- nmuksia laajenneltu, mikäli kehitys m siinä sallinut ediStym Stä. Wuost- ymmenet täytyt Suomalaisen puo lueen, joka näiden suomalaisuuden miesten ympärille oli keräytynyt, tyy- yä maalimaan suomenkielelle atnoas- aan tasa -armotSta asemaa ruotsin- telen kanSsa. Erityisesti huomatta- -via tässä kohden omat suomenmie listen alotteet m. 1837 maltiopäimillä, ,atka yhteensom tusten taoohduttua 'ohdiSwmat siihen, että Malttosää- syille aanettatsitn arm. esitys »laiksi uamen- ja ruotsinkielten tasa-armoi- suude?ta Suomen tuomio-iStuimiSka ia miraSto>S!a". Sen mukaan olisi okainen ollut oikeutettu kääntymään maan tuomioistuimiin ja muihin mi- ra" omaisiin maan kummallakin kie- ellä. Kunnan kielen tuli yleensä saada määrätä miraStojen kielen. Kollegiaa lisissa »virastoissa tuli Virkamiesten saada keskusteluissa käyttää kumpaa kieltä tahansa. Pitemmälle menemää, »välittömästi toteutettamaa kansallisuus- ja kieli ohjelmaa eimät olemat olot mvöntä- -'eet. Makuuttamimpia todistuksia on iiitä m. m, että kun melkoinen joukko suomenmielistä 1880-luwulla alkoi maatta jyrkemmin kieiivolitttkkaa ja >ltä marten mihdoin eristäytyi n. s. nuorten eli nuorsuomalaisten ryh mäksi, niin oli tämän ryhmän suo menkielen asiassa marsin vian koko naan luomuttama alkuveräiseltä jyr kältä kannoltaan, mieläpä asetuttamo maStustamaan ..manhojen suomen mielistenkin" ..liiallista kielikiihkoo!" Waöta suurlakon jälkeen näyttimät 'oloiset olomme sellaisilta, että käy- 'önnölliset ohjelmomaatimukset ma doinkin saattoi asettaa niiden lopul. liSten päämäärien tasolle, jotka Snell man ja Arjö-KoSkinen ennen muita "limat mimoneet. W. 1906 pitämässään puolueko kouksessa saattoi Suomalainen puolue kieliohjelmassaan lopullisesti julistaa suomenkielen maan kansalliskieleksi, jonka tulee olla «kaikkien Valtion Vi rastojen ja Viranomaisten sekä wal- tiolaitosten kieli". Mutta ruotsinkielisen asutusalueen Väestölle tämä ohjelma turmaa sa malla »oikeuden saada toimituskirjat ruotsinkielisinä kaikista niistä Viras toista, joiden mirkapiirissä on yksikin ruotsinkielinen kunta tai semmoinen suomenkielinen, jossa melkoinen »vä hemmistö on ruotsinkielinen". Samoin myönnetään tälle »väes tölle oikeus mainituille Viranomaisille antaa asiakirjat omalla kielellään. Sen mukaan ei siis ole kellään oi keutta antoakaan ruotsinkielistä asia kirjaa sellaiselle paikalliselle Viran omaiselle, jonka Virkapiiriin kuuluu main suomenkielistä oluetta. Kaikilta »virkamiehiltä »vaaditaan täydellinen suomenkielen taito, mutta ruotsinkielisillä alueilla palmelemilta on sen lisäksi maodittama, että he ..osaamat ruotsia". Ja edelleen sano raan, että miraStoiSsa, joitten Virka piiriin kuuluu ruotsalaista asutus aluetta, ..tulee olla tarpeellinen määrä ruatstnkieliä taitamia mirkamielziä". Maltion kannatus ruotsinkielisiltä kouluilta suomenkielisillä seuduilla kiel ketään kokonaan. Aitapistojen ja korkeakoulujen ope tusia Vaaditaan myös suomenkieli seksi (..mirkamelmollisuuteen kuulumaa, julkista opetusta"). Sitäpaitsi maoditaan kouluohjel maan sijoitetuissa pykälissä mielä, että suomenkielisissä oppilaitoksissa ruotsinkielen opetuksen tarkoituksen tu lee kohdistua ainoastaan sichen, että opoilaat saatettaisiin ymmärtämään tuota kieltä ja että ruotsinkielisissä kouluissa sitämaStoin suomenkielen opetus tehtäisiin..nykyistä tehokkaan» maksi". sleM MM. — N^utaaraiste» «»tk«sta- jaj»»at» «aksu. Rautatiehallitus on saanut tehtämäkseen laatta edda- tuS sellaisten ylimääräisten matkus- tajajunain maksujen alentamisesta, joissa on useampia kuin yksi matkus tajamaunu. — Hyljätty Heisin- gin pol isilaitoksen entisen rikosasiain komiiariuksen Wi>ho Pe'osen anomuk sen saoda »vuotuinen b,000 mkan elin kautinen eläke on senaatti hylännyt. — 5ko«l»laitos. Mirkamapautta 6 kk. ajaksi ensi tammik. 1 p:Stä lu kien on myönnetty Helsingin manhan suomalaisen tyttökoulun kollegalle D Loimarannalle; sijaisina toimimat socr. min. cznd. K. K Aro sekä neidit H. Kimenoja ja E. Alopaeus. — talous- tieteellt»e» kirjallis»»?. Kan santaloudellinen ytztnStyS on senaa tilta anonut jatkumaa 5,000 mkn muotuiSta maliioopua 3 muodekst, enst muoden alusta lukien, suomen kielisen taloustieteellisen kirjallisuuden julkaisemista marten. — Ka»p««ki- ja «aalaiAk»»- tain keSr «»lat»okaSsa« wal- tioutak»». Senaatissa esiteltiin tiis taina Suomen kaupunki- ja maalais kuntain keSkuSlainakaSsa-osakeyhtiön anomus maltiontakuuSta. Alistaes- saan asian hallitsijan ratkaistamaksi on senaatti pyytänyt saoda tehdä enst maltiopäimille esityksen 20 milj. mkn «valtiontakuun myöntämisestä kassalle. Tämän ohella on senaatti päättänyt pvy'ää malluutuSta laatiakseen ehdo tuksen esitykseksi, joka koskee tämän takuun aiheuttamia muutoksia moi- massa oleman pankkilain 13 Aään. — DliopiSto. Filosofisen tiede kunnan syys. mat. osasto on hymäk- synyt ne kirjoimskokeet, jotka on suo- rittanut pro ssrs6u ylioppilas, neiti Eema Hermonen ja pro exercitio saksassa ylioppilaat S. Gustafsson, W. L. Luotola, S E Siintola, E. S. Tomula ja O. O. A. MalleniuS. kmit M W s. Suomalaisen Nuijan kokous oli miime tiistaina. Kun oli yhtei sesti laulettu piti opettaja G. V. Lehtonen esitelmän yleisestä mielipi teestä. Puhuja osotti, miten yleinen mielipide määrää asiain kulun, mutta tämä yleinen mielipide moi olla yhtä hymin määrä kuin oikea. Oikea on se main silloin, kun se perustuu ylei stin simeellistin periaatteisiin jz ma- kamaan harkintaan. Puhujan erin omaista esitelmää kuunneltiin sangen hartaasti. Kultaseppä Isak Saha puhui tule mien maalien ja niihin menemisen tärkeydestä. Sen jälkeen keskusteltiin maalitoimtnnaSta ja Valittiin »vaali- toimikunnat, jotka welwoitettiin heti kokoontumaan. Seminaarilainen G. Maltonen lau loi hilpeän mielialan Vallitessa ..Priki Efrosiinan". Mielä saatiin kuulla kaunista kaksinlaulua, jota esittimät opettajat S. Sampola ja T. Ojala. Mäkeä oli kokouksessa Kansallis- kodin tupa täynnä ja innostus työ hön ryhtymiseen suuri. Erittäin hauS- kan ja »virkistämän maikutuksen teki se, ettei pahaksi tamoksi tulleita kiel täytymisiä toimihenkilöiksi Valittaessa nyt ilmennyt. Ainoastaan pari kol me henkilöä yksimielisesti Vapautettiin ehd >ieluSia tehtämästään poiSmatkuS- tömisen >>.m. täysin pätemän syyn takia. Kukaan ei nyt halunnut »vetäytyä syr jään, maan reippain mielin otti jo kainen osalleen tulleen tehtämän suo rittaakseen. Suomalaisen puolueen «aisille Turuu ja Porin Manin pohjoisessa vaalipiirissä! Taasen on maali-aika käsissä. Maamme kohtalot omat meille peloit ta-van epätietoista. Kolmasti on eduskunta jo lyhyenä olemassaolo aikanansa hajoitettu. Isku toisensa jälkeen kohtaa kansaamme, rikotaan ja «mitään, maan ei mitään raken neta. Kuinka käy, jos ei nytkään malittama eduskunta saa tehdä työtä isänmaan hymäksi? Paljon riippuu «alittaman edus kunnan kokoonpanosta, ja marma makaumuksemme on, että yksinomaan Suomalaisen puolueen kanta moi joh taa nykyisten onnettomien ristiriitojen selmittelyyn. Voimakkaaksi olisi tö mä ajatussuunta saatama eduskun naSsa. Mutta, eduskunnan kokoon pano riippuu Suomen SänimaltaiMa kansalaisista. Heihin isänmaa metoao. Naiset! Isänmaa metoaa meihin! Mutta »väsymys ja innottomuus on miime aikoina mallannut mielet. EnsimäisiSsä maaleissa saamutettu äänimäärä naiSääneStäjiin nähden on tuntumaSti joka maalissa laskeutunut. Tuntuu siltä, kuin meidän naisten entinen tunnuSlauseemmekin, „oi?eu det asettamat meille melmollisuuksia", olisi unhoituksiin jäänyt. Tosin kyllä olemme me, Turun ja Porin läänin pohjoisen »vaalipiirin naiset, jo kak> siin maaleihin käyneet ilman oikeutta, se on ilman nais-ehdokasta. Olisiko han syy lamaannukseen etsittävä siitä? Näihin maaleihin käydessä olemme sitkeän taistelun kautta saamuttaneet sen »voiton, että olemme onnistuneet saamaan naisehdokkaaksemme opetta. jatar neiti Saida Pzlminiemen Po rista. Walitsijayhd:Styksen kotipaikka on Pori, ja listan numero 10 tun nuslauseena on: »Naiset maa liin!" Satakunnan naiset! On mahdat lista, että saamme osaksemme moi- tetta, että olemme toimineet erity'sen naisten listan, mutti olemat olot meidät siihen pakoittimat, muuta me nettelyn mahdollisuutta ei tällä kertaa löytynyt. Hereille siis ja innokkaa seen toimintaan puolueemme ja eh dokkaamme hymäksi kautta maali- piirin. JoS naiset nyt laimeasti ottamot osaa tulemiin maaleihin, osottamat he sillä huonosti tajuamansa isänmaam me aseman ja Velmollisuutensa omaa ehdokastaan kohtaan. Suomalaisen puolueen malmeuiu- neet naiset Satakunnassa! Meidän melmollisuutemme on tällä hetkellä symentyä itse, ja selmittää epätietoisille, maallemme tärkeitä ky symyksiä, jotta me naiset marmallo Vakaumuksella annamme äänemme sille puolueelle, joka Valtiolaimamme marmimmin johtaa salakarien lämitse. Ponnistakaamme kaikki Voimamme, jotta Suomalaiselle puolueelle äänensä antamat kansalaiset taajoin joukoin tammikuun 2 ja 3 päiminä menevät maali-uurnalle. Teroittakaa mälin- pitämättömien mieliin, että maaleista pois jääminen on suorastaan kansal linen rikoS. Näyttäkää, ettemme mä sy tärkeintä kansalaismelmollisuuttam- me täyttämään. SiiS naiset maaliin! Suomalaisen puolueen Naisjärjestö Porissa. Satakunnan Macm- lviljclyssenrail alaiSte» «aamiesseuroje» c»d»«tajai« kokouksessa tämän kuun 13 pnä seurasi sokeri juurikas esitelmän jälkeen keskus osuusliike Hankkijan toisen johtajan, maisteri Hirmisalon esitys mainitun lUkkeen toiminnosta etenkin Satakun nassa. Tämän toiminnan milkaS- tuttamiseksi puhuja ormeli oleman syötä perusta^ haarakonttori Poriin. Ehdotti keskusteltamaksi kysymyksistä, moiko maanmiljeliiää hyödyttää Hank- kijaan liittyminen olisiko vermte.tam? osto- ja myyntiyhdistykstä ja kolman neksi, miten olisi osuuskuntia saotama syntymään. Edellinen hymäksy tiin jt hraja Tormelaisen ehdotuksesta sel laisenaan mielidymällä. Osto- jz myyntiosuuskuntien pi> rustamista pilt Tormelainen keinona tasottomaan tomoran tuotan, toa ja kulutusta sekä hintoja ni n paikkakunnalla kuin ulospäinkin. Täi- laiseen tasotukseen ei osuuStoiminnLl- lisen takatalmen aikana päSSlä, muita Hankkijan amulla mottaisi n työ alot- taa. Grön m all Valitti, ettemme osaa oStaa kunnon tamcraa omaSta maasto, mutta kvllä kaikellaiSta joutomaa tuoda ulkoa. Esim. sienet, marjat, luut. sormet, harjakset y. m. jätetään muka armottomina hukkaan omassa maassa ja toisaalla niitä tuodaan maohan ulkomailta. Olisi siiS saa tama sellainen osuuskauppa, joka kaik kea pientä ostaisi ja sitten liitettäisiin si hen suurta: lihaa, Miljaa y. m. MälityS on kyllä hintojen maihtelun muoksi — marsinkin miljan — maa- rallista. Suositteli etnkädeSsä oStoa maakunnasta. Kyöstilä huomautti, että oikku- tamaraa kokoaa isompia liikepaikkoja marten erityiset..suursiimoojat", jotka tietysti maksamat mahdollisimman mähän. Tämän auttajaksi tulisi osuustoiminnan päästä. S a'l o mainitsi, että Koumatsan Osuuskauppa oli miime syksynä puo- loista maksanut 23 p. kiloSta ia saa nut Vilkkaan marjojen keräyksen oi- kaan, joten kuntaan tuli noin 900 mkaa rahaa. ') Tilanpuutteessa miipynyt. Sallinen piti csuusliiketoimin- taa meillä jo jossakin määrässä tut tuna, koska Vaihtosumma on jo sa takunta miljoonaa, mutta keskit y- mistä koimataan. Osuuskuntien olisi liityttämä Hankkijan jäseniksi. Silloin »voitaisiin täydellistä maihtokauppaa ajatella. Kauroja esim. me mo'.mme myydä ja itäsuomalaisia ostaa. Toisena päimänä alotettiin ohjelma kysymyksellä: W»idag»?o «tzkyoloissa kay- tä»»öSsä hyAdyttää «etsä». omtstajte» ei»ja os»»Stot«i»- »avtfiLa tzrttykfillä ja »arahi»t»je» ajottaisella j»l- kaisemisell», jonka seuraamaan suumaan alusn metsänhoitaja S. A. Schlman. Jälkimäiseen kysymyksen puoleen moidaan maSkata myöntämäsii aino astaan siinä tapauksessa, että kysy mykseen mo daan antaa ehdoiiomoSt» oikeita tietoja. Ja tyydyttömiä tix:oza seurojen neumojat »voiirat hintojen matdteluiSta huotimotta cntca. Oii »valmistanut taulun, josta.nätyi tukki puiden hintoja. On koottu tietol-z vuutawaranjolostajain saamista hin noista Suomea satamissa ja Valmis- tettu eri paksuisista puista saodun taroaran hintojen taivilliset poisio: huomioon ottaen mukaan hinta lu keille. Tälläisi i tauluja moilamin kyllä notn 4 kertaa »vuodessa hanttia maanmiljelyZieuoroille ja seurojen neumojat moifimat niitä siis ?äynäö. Osuustoiminnallisia yr tiz'siä ajet taessa tulee elisimäiseksi rydlyä ha kemaan syytä hintojen alhaisuuteen. Lohjanjärmen ympärillä esim. oa-at tnnnat vuonompiu kuin T.imm ?!?ss?. Edelliseltä on lykyt matka rannikolle, jälkimäisestä uitetaan tomalliies:i Poriin. Edellisessä on r-aljo kilpai lemia oStajia in. Metsänosiajat omat tästä syyslä ryh yneet puuhaamaan jalostuslaitoksia, mutta sellainen olisi ollut tyhmyyttä. Syy hintojen al haisuuteen on se, että rau'atehto'den etuoikeudet estämät puita uittamasta merenrannalle. Puutamora täytyy kulettoa lastauspaikalle r-vtaleitse ja se kohottaa hintoja peräti suuressa määrässä. Osuustoiminnallisia yri?»'siä olisi siiS maromasti tehtämä. Suuret ja lostuslaitokset miemät paljo päoomia, pienet laitokset taas miemät jolo«!us- teknikkoa tavpäin, kuten E eiä-Ruot- sissa on käynyt. SatakurnoKsokin on muutamalla teholla puuhattu sellaista järjestelmää, että kullakin paikkakunnalla olisi om? sahansa ja yhteinen »välitysliike, kuten moikau- passa Walio, pitäisi huolta mstä. Mutta sellainen luke ei saisi myydä tasosta tamaraa, waan p?l- jo'm huonompaa kuin suuret s-b -. la^tok emme. Tehtämä olisi siis mitä arkaluontoisin. Keskustelussa lausui Tuuri, eUZ Pohjos-Satakunnossa ei metsän os tajien kesien ole mitään kilpailua. Näytääpä oikeastaan si^tä, että lnkteet omat renkaassa. Samosl» pitäjässä moi kyllä kolmella yhiiöllä olla toimintaa, mutta eri vuo'alla pi täjää. tarjoamatta koskaan to>sen hintojen yli. Koljonen piti asemaa Kokemä enjoen marrella ja Rauman puolella tyydyttämällä. Sallinen armeli niinikään met- säliikkeiden oleman renkaassa, jc,ten toimenpiteitä asian korjaamiseksi olisi tarmis. Palojoki piti pientä sahalaitok sia epäonnistuneina. Hintatietojen julkaisemista piti erittäin juotamana. Koljonen katsoi nykyään Inka- tarjouksenkin oleman syynä hintojen alhaisuuteen. H uida kannatti täysin alastaan mielipiteitä. Ehdotti, että lauttaus- söäniöjä olisi saatama helpotetuiksi. Nyt moi suuri pääoma kaikellaisten määräyksien takia maata med ssä kaksikin kesää, maikka matka hyrvinkin ehdittäisiin uittaa yhtenä kesänä. Pää oman korot omat silen puhujan mie iestä runsaammat kuin meiistöien kalastuksen antama hvöty. Mst'm!. omistajat omat asettuneet ostajiin nähden mchsllismieliselle kann ll?. Knikista rettelökään ja kuletus silen turhaan tehdään paljon kalliimmaksi. Tämä suhde on nurinkurinen. S o hlm a n piti julkisuutta me sä- hinnoissa paraimvana auttajana epä tasaisuuksista metsähinnoi-sa. P ^o ei moi myyjille ieoittää sotina, kun myyjä Ae tietää hinnat. Päätökseksi tuli t"imomus, että Tapion puolesta toimitettaisiin k n- nittelu 4 kertaa muodcssa. Tc>?!ä saisimat seuroen wirka'lijat tehdä hinnottelun erilaisille tukeille, olosuhteiden mukaan käytetään. RNiPill, A D »-Mnmisto Aurvesz. Eeritinkatu S. Puh. 484. Omistajat: Homivikeudennotarto Wäinö Kiwi ja Homioikeuden- kanSlisti Santeri Sttarnijoli Noin puolitoista tuntisen keskuste lun zälkeen hymäksyttiin köyhäinhoi tohallituksen menettely ja huutoää nestyksellä päätettiin onniskeiuyhtiön moittomaroista köyhäinhoitohaUituk. sclls samallaiSta menettelyä marten myöntää 1,500 mkaa, johon sum m-on sisältyy myös edellämainitti jo annettu amustus. Köyhäinhoito- halZiirs saa amukseen kutsua sellaisia he-^ilSitä, jstka parhaiten tuntema! xuuttee^sx; olemia kaupunkilaisia. TyöttömyyslMustttS Porivja. Kaupungm v uuusta kL:.'o-.tui eilen klo ^ ylimääräiften kokouk-esn käs'leh vään ma,Ml.-.?hot. toh^llttutien ja erään työ::öm '.>n lähetystön tekemiä t-.ö iömy ^S::vuZ- tusanomuksia. Köv^äii>hoiwh äituS ilmoitti, että t. k. 1!) p:n.^j > Ii sui rukoukseen saap.i,^!t löl!ely".ö 1ö0:lle työ'.lönätle !yötä t.i apua ja o!l löi-häir'^ i oh.llitu?, !u - tien osalta työnö nätn todeuisen ti.r- peen, antanut he'!!e ruuan muodo ?ia amu^luZta, jokz nousi noin 3 mkaan persettä kohti. Tälle toimenpiteelleen pyysi köyhäinhoitohallitus maliuuston hywäk>ymiöjtä ja anoi, että jcku raha määrä ostettaisiin hädän liementä- msekst. Seuraamana päimänä oli maituus. ton puheenjohtajan luona kcynyt lähe tystö, johon kuulu'wat Frans S röm, Viktor Nylen ja I. Forsberg puhu massa työttömyydestä ja sen pcusta- misesta, jossa tarkoituksessa otimat jättäneet myös kirjelmän ja pyytä neet pikaista ratkaisua. Kirjelmäin johdosta oli puheenjoh taja tahtonut asiaa kiirehiiä ja kut sunut ylimääräisen kokouksen. W i- mekst mainitun läheiysiön kanssa tapahtuneen keskustelun johdoS.a cli puheenjohtaja käsitySlaitouen j^ta- jilta kuullut, että laitoksessa 20 hen kilöä saisi työtä, mutta main 10 cn saapunut sitä tiedustelemaan, jo sm main 4 on jatkanut työtä, m -ilka kokemattomankin ansio moist nousta 2 mkoanpäimältä. Kaupungin ogro- noomi taaS oli sanonut, että Latto- meren tien tasatusta ei nyt kelin mentyä mvida tehdä. — T«r»» howioi!e«de« syys ;?wnnot päättylivät miime tiis-ainc ja soimat tällöin maratuomarin armo nimen homioikeuden.-LSLnliuNtit lakit kand. Antti Tulenheimo, ft os. maist. Rcif Jaoc b von Julin, Urho I-maS C stren, B-rtil G^denhjeim. Ossian Gyit.ng, Hanne Kovkaanpöä, H^rry PomoeU, Uno Rainio, Wilho Re- msll ja Jzhin Fredr. Ta!>v?c:la Sa-nsna päimänä otettiin ausiul- kow »o.keu!esn lokit. kund. j^ustari Kciila, sekä kakit, ylioppikaa? Emert Herman Henriksson, Emil W^!:er Jllh-znsson, Hannes Lauteri KeraVvori, Wo!ter Fredrik Köbler, Anton A»qust Lehtelä, Into Erkki Selin ja B rger Henrik Sourarder. Homnikeus' on pältiän^t piiytSS, että hovioikeuteen muzdoZtettaisiiN 7 :S mä-ioikai^en oiaSto, koska homioikeuS työskennelle-sään kuudella osa-Ztolla, ei pysly ejoissa ratkoiftmaan tähän asti sinne kasaantuneita juttuja. — Julkise» prowis»riL»tki»- «o» iuoritti t. k:n 17 pmä m. m. farmaseutti Bruno Rehnström, Po- rista. — Jkätvä tapatsrma sattui Koimiston kartanossa M-nhantalon tappuria käytettäessä miime tiistaina. Työmies Nestor BiörkqDist joutui ma?:testaan taopurm atseliin, sillä seurauksella, ittä kun onnettomuus huomatttin oli mies alasti, oikea re st pahoin murskaantunut poikki j? vääZlä ja käsissä vahoja m^mmoj^. M ehen p ranem'lksta on toki toimoa. Hän on maStikään nainut. — Regiua vo» Em»»erttz- näytelmän hc-rjotus tänään klo 7i.n. T?>tte?issa. Nuijan kuoron jäseniä ?a kaihia entisiä amu?taji: pyydetään soaoumaan borjatukseen. Hiiom! Koko näytelmä. — Postij««a myöhästyi eilen tunnin ja 8 min. — Paisokaxxejutnsss, jonka herra Lauri W lli on nostanut ..Sa takuntaa" maStaan, antoi Porin raaStumanoikeuden II osasto päätök sensä miime tiistaina, tuomiten leh den maStaamon toimittajan 200 mkn sakkoon ja suorittamaan kuluja 100 mk. Päätöksestä »valitetaan homioi- keuteen. — Kaast«Wanojke«dessa t. k 20 pnä tuom'ttnn merimi s K F. Henriksson näpistelystä 50 mkn sak koon. Itsellinen KuStaa Hautakangas Mimet-iistä tuomittiin puukotuksesta 6 luuk. 2 p:n Vankeuteen. — TtzVmies O. Rien»o»» pai- »ola»»e „Soiiolidemokraattia" maS- taan päättyi mi'me tiistaina, jolloin lehden mllsiaama toimitti-ja tuomit uin 75 mkn sakkoon ja suorittamaan 75 m5.lla Riennon oikeuskäyntikulut. — Wa1»k«waaja Joh» E»g- l »«d wapa»tett» ravgaist»t- sesta. Porin raystumanoikeuS tuo mitsi niinkuin muistetaan maloku- maaja Jrhn Englund » konkurssiri- kckse»t'. 2 kuuk. mankeuteen. Pää töksellään homioikens korotti rangais- tukfkn 4:iään kuukauteen. Nyttemmin on scnatti hymäksyen Englundin ma- Situksen kumonnut edellämainitut pää- tö'set ja »vapauttanut hänet rangiis- lutseSta. Sosialistit ja työ kansa. Sosialistijohtajat tahtomat, niin kuin tunnetaan, puheissaan ja kirjoi- luisissaan kalkin mokomin kylkeä yh teen sosi>l !^:it ja työkansan. He tah- n t s d', näyttämään sillä, o'st kiiraa its^iuän selmää, että : he aj27'at t^ö vZen asiaa ja - n he.dän, eikä ke^en^ään muitten, > .^le^a on?a: työmäea ja köyhältSiön .'öut, lvietäpZ että sellainen huolenpito o:: kukille mu :lle mahdotontakin. Tämmöisiin puheisiin tottumattoman koiNzn keskuudessa, mi^kä ».nuuten wi^ci ..herroja" kohtoaii ori jo Ruot sin aikaisia historiallista manhaa pe- rili'Sä, helposti ju^rtiiulm käsitys, ct a niin csian laiti todella onkin. S ksi?ä monen moni ulna sosialistisia sa-iamaleh iä ja ään-Stää eduskiM- iaan sosialiStiza ehd kkatta, kun ne muka om^t „työwäm" lehiiä j ? „tqö- eduStuM, uiaikka he sosialis miin nädden omatd.n micromalla kan nalla. EiwZt Kemillä pääse kuoma» maan, kmnka hei'ä käsitteitä hämmen täcn on medetty nenästä, ja kuinka sosialistit ja työkansa omat kaksi eri asiaa, kuinka sosialistijohtajat kan nattamat ruotsalaisia herroja kaupun kien hallituksiin y. m. MalmiStuksiSsa lähestymiä maa laa warten on taas, niinkuin aina ennenkin, kyliä selmästi huomatta- mi^sa, mitenkä sosialistijohtojat pitä mät ..luokkarajat" selmillä, kun on koiymyS sosialtsteista ja työkansasta. Wat mitä merkitsee se, että ehdokas listoja marten toimitetaan „puolue- äänestyksen" nimellinen seremonia, mutta ehdokasten malintaan ja asetta- miieen ei päästetä osallisiksi muita ku'n niiiä työläisiä tai mutta kan'a- lmsia, jotk.i kuulumat vuoluejärjeSi öi hin ja omat säännöllisesti suoritta- neet monennimelliset puoluemeronsa. Se on suhteellisesti iangen pieni määrä, mcka sostalistii^ssa puoluejärje?töiskä on kaiken Vanhurskauden täyttänei'S jäseniä ollut sosialistien äänestäjä määrään merraten maaleissa, ja nukä lu"u muzst muodelta on yhä pienen nyt, tuo pieni sakki määrää edusta jat, joitten sttten pitäisi muka eduS» tna työkansaa. Ja näitten samaisten järjestöjen kokouksissa, joihin osanotto itse maksamain jäsentenkin puolelta on main jäänyt johiohenkMtten hotei siin, näissä ..armostellaan" ja komen nellaan edustajia, joita sadoissatuhan- fissa luettama henkilömäärä on hou kuteltu ja yllytetty äänestämään. )oh:ajasakki malmoo ja pitää „ku- : ssa" eduskuntaryhmää, jossa on yli -i0 jäsentä, jopa hoitamat tätä mal- oontaa joskus oikein muistikirja kä dessä, niinkuin edustaja Järvinen on paljastanut. Pienempi joukko moi oetää suuremman joukon ..tilille", ueiysti mähän ..taktiikkaa" käyttäen, ios eduskuntaryhmän enemmistö näyt- ää poikkeaman ..oikeaSta" sostalisti- ieSta uskosta ja opista. Näin rnp- ouu ensin edustajain malinta ja sttten ll,ielä heidän ajatuSmopautensa koko naan johtajista, joS puolueen edusta jiksi muita kuin pääjohtajat itse sat- mu pääsemään. Näin ehdokaslistoilla ja eduSkun- nasso, mutta mitenkä Vaaleissa? N^jat sosialistien ja työkansan mä- i.llä luodaan filkkosen flieikfl. kun on kysymyksessä yllyttää kansaa äänes tämään noin maliuuja sosialisteja eduskuntaan. Ne orvot Nyt ..köqhä- liSiön" edustajia muka, nuo, jotka hymiä tuloja nauttimat ja puolueen meronmaksukykysimmät järjestöjen jäsenet omat ehdokkaiksi ..hymäksyneet" ja asettaneet, ja joitten »valitseminen on köyhälistöltä ollut suorastaan kiel letty! E> nyt enää kysytä, onko makianut puolueveronsa säännölli sesti- miimaa Vetämään kelpaa madta köyhäkin. . Koskahan Suomen kansan melkoi set työläisjoukot tuon miekkaan juo nen hoksaamat? Mahdollisuus tä män hoksaamiseen riippuu eräästä toisesta hämmennyksen »verkosta, jo hon sosialistit omat heitä kietoneet. Sosialistit nähkääs toimittamat myös „työmäen" sanomalehtiä. Alman niinkuin keidän eduskuntaryhmänsä kokoonpanon määrää suhteellisesti pieni sakki, aiman samalla tamalla määräämät he lehtiensä toimittajat -a sisällyksen. Mutta maikka lehtien sisällys on mitä ankarimman sensuu rin kautta kokonaan sosialistisista johtoherroiSta riippuma, min kuiten kin sanomat be lehtiönsä nimenomaan ..työmäen" lehdiksi silloinkin kun niissä kannatetaan ruotsalaisten „roh?po- mojen" puuteitä kunnan asioita mää rätessä. Muut lkhdet muka omat ..herra^lehtiä". Sosialistijohtajat nöh- kää5 tekeytyivät kansan ed ssä niin Vaatimattomiksi, etteimät huoli „her- r ".tittelistä. Samanlaisesta miek- kaudesta johtuu myös se sanomatto man raaka ja rimo puhetapa, josta sostalisttemme lehdet omat tunnetut. Mutta mitä tämä on muuta kuin halpamaista työkansan liehakoimista ? Ja mttä on heidän sanomalebdiSiänsS ilmenemä raakuus muuta kuin oman luknakuntansa simistvklen ja maun törkeätä halmeksimista? Hoksaamat- kohan tätä ne työläiset, jotka mielä »vaeltamat sosialistijohtajien talutus nuorassa ja lukemat heidän lehtiään? Ja joS huomaamat: mieläköhän sittenkin uskomat, että sosialistijohta jilla ja työkansalla on paljoa muuta yhteistä kuin että jälkimäiset elättä- mät edellisiä? Kun Suomen työmäki kerran saa silmänsä auki, niin ei se enää tilaa heidän lehtiään ja äänestä heitä eduskuntaan. TyömieS. Hytviii kuulumisia. Jopa alkaa kuulua tietoja huomalta- rvisra maitoista, joita Kavkaanxään kau» savopistoarpajniftin täällä t. k. 31 pmä on lunmliu. Näitä arpajaisia näyttämät erikoisesti Porin liikemiehet ia -naiset suosiman. Ja mielestäni he siinä teke- rvättin aika »viisaasti se'ä itseensä että arvajaistin nähden. Lyömät kaksi kär sästä yhdellä iskulla. Sillä eipä juuri löyiyre parempaa keinoa Satokunnan maralkaaa ja osiokyty sen mäestöa suo sion faarvuttamiselsi kuin osottaa läm mintä myötätuntoa tämän somaisen wä- eZtön simiStyspyrinnöille^ Näin joulun edellä tämmöinen menettely on fiiäkin nmsaampaa, sillä joulun aitona tamaraa ostetaan ja kaupat malitaan. joissa ostot suoritetaan. On oikein soma huomata, miten yhteis» bvwä ja vksilylset tässä asiassa käymät käsi köd-ssä. Me>?ön on syytä saada tietää ne liik keet, jotka liäaä arpajaisia omat liiman neet muistaa. Ea mielä osaa sanoa, mitä erinomaista saadaan, multa liikkei den nimet omat lakeina siitä, että niillä tulemat labjat kehdataan kyllä moitto- kok^elmaan liittää. 5iavgas- ja muotitomaroita tu'ewat lahioittnmaan: Leineb rgin ia Lindroosin kongaSfaup.^!, Lindblomin, Längströmin. Terichomn ja Slordmanin muvitliik'eet. Konctumaroiia saadaan Aarnisalon. Mik kilä» ja Helteen konekaupoista, K. F. Ia'oi'ssonin konepajasta selä Laaksoien ja Stenin urheilutauvoista. Kultaa jä hopeaa lahjoitramat Sadan ja Ranteen kultasepänliikkeet. HerkuiZra lzuoleblimat A») bergin konditor>lnte sekä '-^ogomo- loffin ia Jensenin herkkukaupat. L ite- miesten lahjojen m likoimaa täydeniämät A"dcrsinin ja W >HIstei^in papenkaupat ynnä muutamat muut lutkeet. Edellä mainittujen lahjoituksista ke rääntynee io sangen ar-rolas tamara- kokoelma. Enkä ollenkaan epäile, ettei» mätkö monet muut Inkemiehet jo yksin omaan cm, n elunsalin muoksi ja mielä enemmän simistyspyriniöjen snosimis» harrastuksen kannustamina seuraisi edellä lueteltujen esimerkkiä. Minä puolestani olen jokatten sellaisen liikkeen mielä ennen arpajaisia yleisölle suosittelema Samoin tulen kunkin liik keen ladjoiltaman huomattamaSti armollaan moiton mielä erityisesti mainilsemaan. Stuori TopiaS. — Euran nuorsuomalaiset .omit «eläytyneet omaan kuoreensa yk sitellen", kirjoitetaan nuor>uom>ilaiselle «R iuman Lehdelle' Eurasta. P rempi myöhään kun ei koskaan. Nuorsuoma laiset näytiämät seuraaman euralaisten hymää esimerkkiä muuallakin. — Eteenpäin menemiä kau punkeja. Helsingin asukasluku on nyt Ito.ooo, Turun 5b." o. Miipnrin kd.ooo. Tampereen Maajan 19,715 henkeä . ^7 esimerkki. Uusi tuberkulosimertkl on alunpitäen saamut- tanut yleisön suosion. Heti ensioäimäuä metinn silä jälleenmyyjille 40—bo.OD kpl. J°u!ko Helsingin suuria liikkeitä on päättänyt täyttää merkkiä koko kirjemaih- dossaan, Hymä ja seurattama esimerkki.