N:o 163 (83) - 1910 KESKI-SUOMI Torstaina heinäkuun 21 pna K. S. R. 2501 Sitruunahappoa, Salisyylihappoa, Etikkihappoa, Etikkaa, Etikkae8ai )8si0, Spriietikkaa, Viinietikkaa, tus SN myöskin rautatiehallitukselta a- I Rehunpuutiteesta ei tviime taimen nonut> että koleraZvaunuja pantaisiin aikana ole »vali luksia kuulunut, sitä seuraainaan matkustaja-junia raraosil- m-äheminällä !sylM kun karja iii-oi tti n la: Pietari,—Helsinki, Viipuri—Sor- aikaisin laskea ulos. E. Pergamentti- ja Y &hapaperis, korkkia, hartsia saatavana K.-S. Rohdoskaupassa. tamala, Miipuri^Jmatra. — Porin radalla sijaitsemien ase- mien Risteen, Heinoon ja Pihlaman lakkauttaminen. Sittenkun je komi- lea, jonka routaNchalliius on asetjanut 'tutkimaan wa'lrionrautate!:teii asema- Uöhalloja on paikotellen ollut, teke mättä kuitenkaan isompaa Mahinkoa, ja oivat -myös kemäirlulivat tehneet e- räissä llvchstöissä, kuien Loimijoessa', jonkun »verran haittaa. jotaMastoin tuhohiMteisiä ei ole esiintynyt. wosm »vuosittain uunjiilimuiä, sen ti-lion, teiren ja Pyyn, rauhoiiusaikaa elo- i ö henlkttökunnan työiä, rauia.ielMi- s,*s .«.us I L.... ' ...kloNo i^ttAmnSuiail MlotllUtosia. '«• ftTfi anilä kotimaassa täytetään. Ky- jjymystsesjä on siis kansantaloudelliselta töanncrÄa jangen tärkeänä pldeuämä asia. Lienee monilkin jo tuuminut, miten asiaa olisi paranen autettama, mutta yleisempää ehdotusta ei uetääkjemme ole ennen tehty. Nyt kuitenkin on Hä- meenläänin metjäslysjeura ottanut a- sian Mlyisestj. ajaoljcen. Seura on »vuosikokouksesjaan päättänyt, eitä inet- jälinnm.seuran wuokraamilla mailla o- wa: Lauhoiieltuja syyskuun 1 p:ään saakka, ija !jeuva ehdottaa ny:, mlime kuussa metjästäjille, menjästysjeuroille ja inetjästychoiioyhdlS.ytsille ojoua- massaan kirjelmässä, etiä tutin omalla alueellaan päättäisi pideniää elokuun 14 pnä lpääillMn rauhoilusa^n — jota chankohiaa metsällmujen ja poi kueiden silloisen «pienuuden ja kehilly- anäaömyyden takia on pidetlämä seu ran mieieslä aiwan liian »varhaisena rauihoilusajan lopo^amitselle — jyys- fiuin 1 ipäumäätu Kirjelmässään seura sanoo m. m.: »Asia on mielestämme susi täric.i, eitä joihinkin pontemanipiin, yleisempää ^amamuutla omaamiin toimenpiteisiin «hdockomasri on ryhdyliämä, jos ha juamme lulemalle sutupotmelle edes jo- lakin säästää. Ilman tehoisaa loimen- pidenä ei monin paikoin maassamme metjäslyshoidolla melsätiniuihin näh den tule olemaan mitään merliiySia. Onhan lunneliua miten esim. Jtä- Suomessa heti rauhomusajan päätyt tyä eriiyitsillä keinoilla ammutaan ole- manomiin melkein kaikki poikueet, jot- ka silloin owa>r «taxin kehittymättömiä ja >lurwallom:a, ja ellei Venäjän mel- sistä siirtyisi uusia kantalintuja, olisi- war meksälmnur sieltä jo aikaa puunocm häminneer. Jos lpiaen- nelyllä >rauhoitusaj>olla :odella ivo naisi saai« nielsänriisia runsaasti lisääi'tt>- mään — «niinkuin monilla näkökchdil ta kaisoen selmäliä — ni n oli sipa tylliin syylä Tt?t}i:i>ä oikein '.voima peräisesti lyöskenl^temään siihen suun- «aan, eitä irauhotusaika laissatin iaa- taisi anääröiyksi ainakin syyskuun 1 pätivään -jatkumaksi". Omasta puolesiamme meillä ei ole siihen paljonkaan «nää lisättämää — tavkoiuksenamme onkin main ollut käämää täten Hämeenlääntn meliäs- ^ysseuran ohdoiukseen yleis npää huo- mioia, joia se mielesräinme chdÄio- maslr ansaitsee. Oleminepa irarinai siitä, eriä monetkin ineisäöläjät kun tft>l tulemar asiaa ajalclleelst — ijos se ennen ei ole l>eillä haluisissa ollu>r — huomaava?, ettii syy:ä :o- fiaoitfin ol.si jotain tehdä. Tässä eh- boieitu keino ei ole wa:kea — pari Joii-fifoa hillitsee me.'säslysin.ooan, sii liä se. .Kenries joku epäilee, ettei >iietsän- riiaan kaniamäärä tällä paljonkaan «- neiuyisi. Jollei Ml o n. n.in, rc-hle- nemme >puokes:amme itskoa, ainakin wähän j e n rixi n. Ja onh-in sekin jo- lain. Häineenläänin metsästysseura sanookin ehtdo^aivans» rauhoi:usajan ipidentäinistä »koeneeksi, jotta ptiästlii- sii-n warmuu:een. missä inäaru» rau- hoitusqjan Pidentäminen riis:a:i kan- tamläärää ediÄäisi". Miksipä enimc nchiyisi kukin puolesiamme ottamaan osaa lähän koeiui^cen. josta, ainakaan ei ole mitään pahaa, muita luuliMcs- ti sangen lsuuressa määrässä hytvää! Olisi siis m^lesiäinme niin yksityis- »en metsästäjäin kuin meiscistysscuro- jenkin syytä 'harlua, eikö olin — sa nokaamme 'ko.nteeksl — kunkin alueel laan lpvdennettätvä metsälintujen. uiel- kuun 15:nnesiä >päiwästä 1: een lpäiwään. M e t s ä m i e S. Virallisiay.m. yleisiä uutisia. Keisari vierailut. Tiistaina ilta!Pm.wällä saapui H. M. Keisari ja Keisarinna korkeine lap- sineen Ttandartin seläll-?, missä laiiva klo 7 lasks ankcurinisa. — Dleinen volkupyöräkilpailu W. snuskulun sukselle jiäuämässään mietianössä,'ai- P. K:n »voi IN. ja urheiluseuran kierto- na »vähentyneeseen liikenteeseen kat- inakjasta pidetään sunnuntaina tämän soen ja kun tämän liikenteen li>säämt>- k:n 24 pnä kilo 8 i.p. Kilpailu toimite- miseslä erityisiä ed-Älytyksiä ainakaan jaan Saariijättvelle menemällä maan- toiÄaiselsi ei ole olemassa, oli ehdotta- iieW 20 kilometrin maikalla. Sisäon- nut, eitä Pihlawan, Msteen ja Hei- kirjoitus on samana päiwänä klo 12 noon asemat lättouiettäisiin, on rauta- päiivällä Palokunnantalolla, liehalluus senaalibta plMänyt oikeutta,! — I. M. 9):a pilkkaanampuminen siinä määrin kuin tämä ilman hanka» j.sosta kiertämästä sarivesia roimUe- Kes3IIS'on värilliset paidat, kaulukset sopivimpia käyttää, saadaan M. G. OKSALAN Herrain Pukimoliikkeestä. Prokuraattori lopullisesti määrätty. Kenraalikmvernööri on yhtynyt se- naaiin oikeusosasion pä.itö?secn esitte- lijäsihteeri K. I. Sa!woniuksen mää- räämi»sestä toisiaisoksi hoiiamaan Pro- kuraattorin wir!aa. Kenraalikutver- nöörin yWvä lvuisunto esitettiin eilen senaatissa, joten w.t. prokuraattori siis nyt lopulliseM on määrätty. luutsia woi lapahtua, lal'ka>ilitaa kysy- ,n itsessä oleivat kolme asemaa. — Merimieskoulut. Merenkulun .ta^kastaija on senaatin >va.hw>sietta- Miksi lähettänyt Oulun merimieskou- lun opetussuunnitelman. Koimision merimieskoulun johto» kunta on anonut sellaiÄa muuicsla «ioulun opetnssuunniiielinaan, että pa» tollinen ruoiisin kielen opetus wai'hdet- täisiin menäjänkielen opetukseen. Me- renkubun lavkastajla latrsunnossiian eh- ^ottaa, Ätä koulun »vapaaehtoiseksi ai- ne etsi tullisi wenäsän kieli, mutta että ruoisiMieli Msytetiäisiin, kuien tähän- fin aÄi pakollisena oppiaineena. taan ensi sunnuntaina tämäa kuun "4 pnä, klo 3 ich. seuran ^iljongilla Kaikki mukaan! Jämsän kirkon museoon. Hiljat,ain si kunnes uudempi a^ka siirsi ne mui> tarjoutui allekirjoittaneelle tilaisuus naismuisiojen joukkoon; kummasmk iarkastella noita! kätköön siirrettyjä esi- neiiä menneiltä ajoilta ja kun luli a- jatelleeksi, että ehkä jotakuta hulvittaisi lNaiiset seikat ja mikä wiela parempi, ehkä ^rätläiftmäit »vireille museo-har- rastnsia^ mainitsen tässä muutamia näkemiäni. Eniten huomiotani herZltimät enti» scen kirkkoon kuuluneet lasimaalauksil- io 5zarus:et'Uit ikkunaruudut. Ahteen niistä on maälaittir kirkon ja tapulin kuwo,^ joika liettäwäsii kuwaawat — Medotistiseurakunnan saa.rnaa- Jämsän waichiirta Herran huonetla ja aksi Keski-^Tuomen ja Tampereen pii-' kelloiapulia (Jämsän nykyisen edelli- riin on määrätty sisälähetyssaarnoaja seu kirkon — rakennettiin w. 1G75 ja K. A. Sallänen. > hajotettiin w. 1S25. — tiedetään ol- — Maatilojen kauppoja. Maantv.! puusia, «mutia t>lläma.niiussa la- Rikhard 'Tamo on myynyt i>m isM hui n-, si ,n ' :ia ^' 0 u ' t^l 0 ' <nah >xlwa nrk.o näyttää sa Camo--nimisen tilan irtaimistolleen ^^ennettu. Tästä Nastolan pi>iäjän Ruuhijäriven >ti)läs- jluoucuiiiin ehta joutua itihsn oletta- sä tilanomistajUe Wille Toiniosclle ja ^"'u^ceN' eira maalaus ei larkouataan 'Givert !Sa>llmenille. Kauppasumma ny-y'seu edellistä, N^an wiela ivan- tuntaniatcm. Kaupan lväliiii Jtä-Hä- ^ Kirkkoa eiUttfroan meen Asioi m is- ja kiinteimiÄöt»imis-' >>u'o!^u?jenkahden puc^len nahdaan 2 to Lahdessa ilmasta. AU <1 on ..Tctt/i nln& Karm walittaa. Kenraali«kuwornöörin kanslian nuo- remman paMalnokan sihteeri A. von Karm on senaattiin wali:tanut iulli- hallituksen ehdolle panosia Helsingin lullinhouajan wiran täyträmisetsi, sekä anonut, etiä hän asetevtaisiin jollekin ehdokas sijalle. Anomukseu tueksi esit- tää hra Karm sv n seikan, että hän, maikka onkin korkeampaan arwo-luok- !ka<m kuuluiivan iviran haltija, on hake- nuit alempaan arivo-luokkaan kuulun>aa Mirkaa. — Seminaarit. Kosk^ Jytväsky- län seminaarin his'or!a"., maantiedon ja käsitörden opei>'.!attarell? Hilda Forsströmille on myönnniy loirkaioa- pautta ensi sytMuun 1 p:stä seulaan wan tammikuun 1 p: i.iu, on hänen w'ransrjaisuutensa mainituksi ajaksi ju- listettu haeitaivatsi 3V p:n kuluc^a lukien t. 'kuun 13 Pistä. Hakijan in- lee hakemuksien ohessa ilmoittaa Patk- kaivaatimuksensa. — Werotus»valitukset. Läänin ku- mernöori. on tämän k: n 14 pnä a n ta- mallaan Päälökscllä alentanut Virtain kunnan eläkeleski Maria Sipilälle pa- nemat!weroäyrit 19 äyrislä 13:n, sekä >sanian kunnan ialolkas .Heikki Eymäläl- le panemat »veroäyrit 6:sia Otteen, sitäivasioin on kmi>ernööri jäiränyt huomioonottamatta tal. Juho Kan- kaanipään ja nahkuri J-iakko Vaalin saman pitäjän >tai>soiiuslau:akuniaa ivastaan tekemän malimtset. — W:a. Koleran torjuminen. iLääkint^hallituksen esilykiestä ja sit- denkun keiMikunnan iviranoinaijot toissa iltana saapuneen sähkösanoman mukaan omait julisianeel heti Pietarin kaupungin kobran saastu: lamaisi, pääliti,senaatti eilen ylimääräisessä is- Jyväskylästä ja Keski-Stiouicsta. Muodentulo. H ä m c c it I ä iin i n luivttiivöri tunnossa jnlistaa heti P^iarin :äu- jl,notv:aa kesäkuun 30 pnä: pungin koleran saasiultamalii. S»-', Rutunoraat säilyitvät nitliei ki-rret- malla pääiettin iulaisia määräys, eliä lömäslä talmcsia huolimalla, ylimul- senaatin päätös 20 pltä huyiiknuia w. hytvm yli tai',von ja edisiylivät 1899, joka päätös sisäl.ää lähsmpiä !h<,r:vinailstn aitäi'!en ja !ä:»pimäu ke- määräyksiä koleraiauditi lorjumisetsi. Mämulon talia niin että rukiisia »voi ja wasiust'Ll!nisekji, tulift heti käytön- daan, muutamia sen luja lukuun oita- löön, siinä määrin kuin lääkintähalli- >inai:a. iioi>wca tairall^juut^a aikaiscm- f,is katsoo lampeen w.iati-van. ja'keskinkertaista parempaa satra. Määräyksestä ilmoitetaan lääkintä- ^eivätiouot, joiia warten on ollur kantiori T. Nurmirairta ja opeiiaja W. hallitukselle, rautatiehallituk'elle, tulli- riikÄväsii siemeniä, tehtiin läänissä HirWr:vi. hallitukselle ja luoisihallitutjelle, sekä tänä ivuonna yleensä loukskuun alku- ^ Pappien iv i r im o la u ta tn n!ami ha maan kaikille kuivernsöreisle jenaa- puolclla -p olntxnt alussa kauniilla o- li tiun herrat I. Grönholm, A. Fär- raalla, mutta toukokuun loppupuolel- N. Reponen, sa A. Raino. Uiku- la sattuneet tylmär ilinat ja saiuoi^in K» Polkijalle päatcttun ma^aa enin- aikoihin alianu.t pitlällinm 'kuiwuus 100 mk. Nmcdessa ltrkkari-urkuri maalais on niitä surkastu:tanur, joten niistä polkkausrahastoit?ta. Poliiian ottami- ^ Tiilanomisloiiat Wille Totioonen ja Ewert Sallinen o!wat myyneet omista-' mansit Joroisien p«läjässä sijaitseman Kumpuisten ltilan käsittäen seuraa>r<it tilaosat: N:o 11 itoeroltaan a / J6 mant. taalia, N:o 12 ^veroltaan *I?.-■ manit., N:o 1G iveroliaan i / 4 manit., N:o 17 merokaan 1 / 4 manit, ja N:o 16 ilve- rottaan V» manit, irtainistoneen maatrio. Rikhard Eamolle ^castolan pitäjästä. Kmippasumma tuntematon. Kaupan «välitti Nä°Hämeen ^lsioimis- ja kiimeimistötoimisto Lahdessa. — Lahden maanmiljelysiiäyttely. Uudenmaan ja Jiä-^hämeen maanMil- jelysseurojm yhdistetyn maanmiljelys- näyttelyn toimikunnan rauiatieh<illi- lumelle tekemän anomuksen johdosta, e.lä Lähden ^varikon ja Vesijäriven a» iseman MäliM sijaitselvän n.k. Iluden sahan waihieen marrelle aseiettaisiin !välia>ikaisia laitureina :ule:van elokuun 18—21 päkviliä pidet'täwäM »naan- mitjclissnäyiteiyyn tus:a>wain ja sit- lemmin Pois kulljetettamaiu näyttely- esi ne: nen ja eläinten raiiiatietvaunui- hin kuormaamisia war:en, cn rauta- NiehMiius ilmoittanut, evtä rautatie- halla us ole kaiionm woimansa pmide.t- nj;ä laitureita rcQnnuttaa irnliion» rautaieiÄen kuöiannuksclla. — He Is. iSait. — Kirkonkokouksessa Jämi>tlSsä t. f. 17 pnä käsiteltiin seuraama asioita: Luetuin kaikki seurakunnan firfoHi- sat tilit vv ii m e kuluneelta lirkollistvuo» della hyväkiyitiin liliniarkastajain an talina n lau>?u>nnon perusteella. Ta- liialla myöuneltiin tilintekijälle iäydel- tinoii tilininxipaus. Kuluman ivuoden kirkollisten tilien tarläsiajitsi ivalivliin herrat I. ^röu- Holm, H. Häyriuien.ia I. Kalliokoski. Maaliluettelon tekijöiksi tulelvan kappalaisen Maalia Warren lonlittiin: iin Päätöksen ja määrä^Lsen aiheutia mien toimenpiteiden ryhiymistä Ivar ten. Tämän päätöksen nojalla on lää- kintähalli.us määrännyt, että Pieta- rista tulemia alussia on wt!pyt.'ätiä ryhdyttÄvä tarkastamaan ieiä Laato- kan eitä Suomenlahden ja Pohjanlah- den rannikkokaupungeissa sekä erinäi- sien sisä-mesien raniioilla c,e oissa kou- pungeissa. Jöröksi määräsi lääkintähallitns ei len wielä uusia kolera tarkastuslääkä- reitä enit isien ti jälsi. Lääkiniähalli- Matkakirje. (Keski-Tuomelle). Pisasta Torinoon. Roomasta tulijaan tekee Pisa san- gen hiljaisen Vaikutuksen; elämä siellä tuntuu kuolleelta, pysähtyneellä. Koko 5aupungi0a on täysin pohjois-iialia- lainen leima: katukäyrämäl «vlt iaios- ien alla, joita pilarit kannaitaivat, ku ten yleisesn Pohjois-Italiassa. Ja näillä katulkÄ/läimillä, pilarien mälissä, mlpidöön hedelmiä, jolka omat kau- nimpäa, mulva myös kalliimpia kuin Roomassa, ja jotka ennen kaikkea owai aseMut näylieille paljon sirsmmasli. Roomalainen ei sellaisesta Mäittä, «nurla milä yleittmäs tull»m poyjoi- soen, silä enemmän chuomaa kauppojen ai.'kunoihin asietettaman näytetaivaroita huolellisesti, houkutteloivasti. Pisassa sen h-uomaa hedelmiin nähden ainoas- taan. Pisassa käivijä saa milVei joka aske leella ha maila olcwaidsa »vinon tornin kaupungissa; winoa tornia myinään kaikitssa -mahdollisissa muodoissa: joko eri kokoisia maikalaukkutin itiahamria marmorisia corneja, lai posiiiorlleja. <jou»?>i wino torni on kaikissa ase n- noissaan ja kaiken kallai>lssa märeissä ja »valaistuksissa. Ja junan asemalta lähliesss tyrkytetään tvielä tätä „muis- toa". lvoitänee toiivoa ainoastaan teskinkcr- taista >sa>:oa. Perunat ja mu>ut juurikaÄvit istu>° lettiin niinikään aikaisin sa owat jo lainlella. Heinänkasmna on hidaskutlanut yt- iämainiiur kolkot ja kuiival ilmat, jo- ien tuskin missään osaa lääniä tulee ^i/.vää heinäivuotia-. nen ijaicMiin urkurin sai (irfou isän nöi i sijan toimeksi. — T:n. Matka Pisasta ylöspäin kulkee aluksi läpi rehetvien, lhyiwmwitjel:yjen seutu- jien. Monimärisinä loistaevat kukkaset piskin radan warna ja siellä täällä on .jofu sikermä tulipunaisia malmuja. Täi)dellinen toskanalainen leima on maisemilla aluksi: sypressipeitteisiä kukkuloita, kyliä ja Pieniä kaupunkeja muuiveineen ja linnoineen korkeimmil- la paikoilla. Kaukaa ne näyitÄvät suunnattomitta kimlröykkiöittä, muila lähemmäs tullessa eroutautuioat ne ymipärisiön kalliosta. Muita rata siirtyy rannikolle ja me simuutamme Italian eni-niiiän käyte- !yn kylpizpaikan, joka kuitenkaan mielä ei ole ivattu, maitka onkin jo juh»n- nuspäimä. Italialaisen kl)lpykausi niin. alkaa Paljon myöhemmin kuin esim. meillä Suomessa, suureksi osÄsi siitä VD-ii lp ZW» «s»Ä. (»Jämsästä.") Viime jouluksi lbnts-vneesse. «Jäin- sän Lehdessä" on mei-ä .i;;u5tittc:in hemosta. Alla on sanat: ..Detta glas betält med kirkaits inlventari Hesa". ('Tämä lasi on makseiiu kirkon tntven- ca-ri hemosella). Verrattain tytöin s.iiil>>neitiz näissä lasijnaÄauksissa o- ivat ni^ös 'pari sukumaakunaa, joiden oinaaljiksi tekstaus maini-.ice: i^enrick ?am dsson ^eredshörSingen ösmer Eermäti hered w. 1634 sekä El:as Vaehman Kron Besählingsnan, wuo st l uku sa ma. Mainitsemisia ansaitiee erittäin Nellsyt Maariaa ja Jee su siasi a esillä wä siipiabttarismz>pi, joka lienee har winaista ntaassamme, koska se oli lat. nattu Helsingissä pidettyyn kirkkohis- toriailliseen näyttelyyn. Ennen mainitsema:lomia esineitä o- llval mlM pari silkkisiä kukkaiskorko- 0:1'.^»?luilla ja raamalunlauseilla wa° rusieitua kalkkipeiiettä, soista toisessa nähtäiväsii on lahjoittajan nimi Hed- wig Tapenia sek ämuosi luku 1789. — Jämsän ruolumäki? komppanian lip- pu paksusta raakasilkistä, jolle on om- uieltu Hämeen macikuna itlveksineen, on oikein hlpvin säilynyt. Kahdesia Manhasta messukasukasla on toinen lohen punainen kv.ien kerro, taon Jämsän mallasnaisten om^lema, -mariis.ettu kullanlirjailulla ristillä, kukkaiskil^hkuralla. raamatunlauseella, pääkallolla ja sääriluilla sekä muoiilu- Mulla 1734! — Vanhempi lienee loinen, «mihreä messuwaippa; mucsilu- ku Puuttuu. ^.iittuiiien la.ie on kello tanok^t- toisen talon muotoisine kaappincen, jonka sellolla ehtoollistvierci:a kehoi- ! tettiin saapumaan Herran pöydälle, ur \ kuja 'ktMt ei ollut. I Wuodelia 1722, siis heti Jicn wi- han Pää.'yt:l>ä. c»t Pieni vuulaima pur- ^j-.'incen, luulia-tvasli lahja Jämsän sil- loisilta merimiehilltä. ^ >Waichan kirkon alttarilla oli ennen paikaan ollut museossa tamanama, lä- hes luonnollista kokoa ole-va ristiin- I naulitun kuiva (maalattu puumeis- tos.) Jkämää maan, että se on nyt »uudistettu" joien se on melnetiänyt paljon armo-iaan. Pari arlkua (loisia läyieity raha- ieoän :e ke mi ne ^'vi- neen ja lukko in een sisältmeät ^ljon Jämsän historialle anvolasta arkistoa ja cdol.elvat sirö henkilöä, joka saisi sanat salasta julki". W,nrh.in firken saarnatuolista on edellisessä Jämsän Lehdessä jo kirjoiteltu. >«elloi!ser asiaan kuuluivat euneet sella niilä kaiselee. Ä^kl>l.s«n kirkon atitorilla on Hiljat- :ain^ museosta siirretiy 13-haara:nen meSjtnkinen kynttiläjalka, jossa on kirjoitus: Annettu Jämsän sotamie- hillä iulil.ua sodasta w. 1790. Useila muitakin manhoso esineitä tapaa museohuoneessa kälvijän sil nä, muiia lila ei salli niiniä nc:npöä pu- h tui. Mutta ne antatvai meidän näh- dä »vilahduksia etäälle siirtyneistä ol- teista ajoista, ihmisistä, joiden elämä jatkuu meissä heidän lapsissian, kun he aikoja sitten omat sii>r.yneet tiljai- suuieen jävtäen meille perinnöksi elä- män kokemuksensa ylöspun Pyrkitvän siikeän henkensä, leweämmän leiman, perkalummat pellot, tuin lämä seuiu heille soi. Tuntuupa noita manhoja esineitä katsellessa kuin olisi niillä silmä?, zoil- la >ne kaisomat LyMMli» Maalitvasii, welwoittawasn . . . .; ikäänkuin esi- ilsäin henget puhuisi.va:: poikani, :yt- täreni, kelpaat ka mihin? Olisi «rit- täin Luolamaa, enä piläjäläisenime ryhtyisimäl- kar.Uttamaan kokoelmaa lar?aslaen kukin kotonaan manhoja hu iojö — sellaisia on lvannaan joka ia- lossa — ja siirtäen ne yhteiseen tal teen. Älköön millään muotoa lranha- ja esineitä hämi.:etutfö jouiaivana ro muna koska niillä moi olla luikimuksel- le suuri merkiiip! Museossa kämijä. Muualt» Suomesta. Isorokko Laatokan saaressa. Kuluivan tuukauden ajalla on K o- donsaaren luostarissa ^.'zalokal.a joi. iunu: <> isorotko-iapousia. Taircstu- ncct omat lkaikki nuoria a 30 ikäisiä n:iOif)i(i, jo:ka o:oai saapuneet luosla- i'iin Pyhiinwael:aj::ia eri aik^.na >a .ri sei.iduilia. T.iu^n saj ensiksi selmil- .'e luostarin mälskäri, jonka johdolla ryhdyttiin ensimäisiin toimiin :audin lemenemiien estämiseksi. Piirilääkä- rille ilmck^eltiin myös asiasta, ja on hän käiM: luostarissa. Sairaat o- wul eriste.yt. meri, — onhan se kaikki omiaan anta» toistaa wuoriAion marn'orikaiwosten n?alkea pinla häikäisemän auringon paisteessa. Olemmelian kuuluisien kai- n-osten läheislMess^. Jo lvanhoina aikoina oli Carva^an marmorilla ar- ivrifsa, nyt se o.r maailman kuulua. Aikoinaan siitä lohkottiin mainiona »'N.Päristön kirkkoihin, sitten 35—16;S icuosisata sitä käyitt laidkteokpin, jo« ^ maan uusiaimoimia ja uutw uzkca sille, hcn sitä yhä mulältn käydään. Teol- joka tue on meneliänyt. lijtii.5 Carrarassa menee yha e:«n-! Rata kieriää Pitkin kaunista rantaa, päin; Mklpän työskentelee kaimolsissa juolla jo näkyy Genoma, Jtaiian lähemmäs 6,000 tlpmistä joka suurin vuuppakaupuirki. Ällä on kau- 'päitmä: lativisin 8—4, kastilla klo 5—3. j nis asema lahden poukamassa. Puoli- Ja ik»iuka- monet tuhannet malmisia» ^»ipyrän lamoin kohoo kaupunki meren matkaan esineitä siitä marmorisia, joka ^helmaslo, Piikin kukkulan rlnneitä ja Carrarasia ilviedään ympäri koko Ila- ylinnä kuklulalla on lmnoitus, josta kuin jalkapuu ja mus:a penlki, joissa hairahtuneiia ojennetiiin, eiioät tteins- tikään puutiuuoet Jämsän kirkosta sik — Ryöstö. Ii : C:.iilta klo 7 a'.kt>an illalla ryösii kaksi karannutta toenä- Iäistä sotamiestä Salmisia Ufdenkn- l o n Kurikan majata!o-i <>mt'pojalta hemoien ja raitaa:, ensin piceliyääa poikasea pahoin ja f:. :*c :x ka f »ennä.in hänet sidottuna me.iään. icnjälfeen alkoittiat loiamiebct ajaa rajalle Päin. Talmin poli:si'.viraii<lina:>el r>ih:yi:vät heti ajamaan s^tautiehiä takaa ja p.Sät- 'tiiviit heidät kes.uviik-oi luisnxin yöl- ä Venäjän rajalla olcraalla tulltaie- «nalla. Soiamiohel oi^at loislaiseksi pölisin tallessa. — Hukkuneita. Tiistaina hukkui Anjalan koskeen Jnkero.^.er /.tanho-. taian S. Henriksontn tytär ja Palmeli. ja-.ar. Molemma: naiie:. joista ku.n- pifoan ei wiclä ole täUitaiint 'JO:tä untona, ai koi iva: erään koltiiailiien nuoren na:>sen kera soutaa K»mi-joen yli kappaleen matkaa kosken »läpuolcl- la, muiita, jouiiiiivai tuktien ie>5aan. koskessa N'<ne kaa>u. ja kaisi siinä ol- leisia hukkui. A:n lamaan kolmas cn- nisiui Pe!asiaulumaai: rannalle. — Venäjän sotamäki. Sunnuntai, na saapui Lappeemantaan «jotilasju» rannikko on sanomattoman ka»ln!s! >j.n.e. Näkee kytiä, jotka yhcähymin Onko siiken iHme, että -täällä juuri on mcisitvat olla Taksassa kuin Italiassa, iukemaltomia parannuspait'koja kaiken- ja epäichnÄvässä määrässä kohoo tch laisia tauteja malrten! Sinne tuleirat laanpiippuja, jotka mastusia>nalto- sekä j>a>iraal paraiftumaan, että lmäsy- masti mlemÄ ajiatukjet Saksaan. Eikä iioet bcipäämään. Suuremmoinen, hur- ^se kaupunki, johon Pysähdyn, Torino, madma luonto, rchetvä mehreys, aaava ole enää ollenkaan italialainen. Se on li M, jopa sen ulkopuolellekin. Jonkun malkaa Car ra rasta juua tunneliin. Alkaa hermostuita- yki aawan meren. Po-joki wirtaa. Tasanko on yl:ä yleensä ihllmin Miljeliyä, ja jen tvkana kchoca jylhä, kaunis vuoristo. Sattuu olemaan kirkas, kesäinen aamu. joten :voi sctoäsii croi?.aa kaukaisiinmatlili muoret: tuolla kimmeltää auringossa Monte Nojan (4633 me.-riä) luminen huippu, alempana Malkoisena, ylempä- nä ruusunpunaisena hohtamassa aamu- auringon stvalos^; tuolla kohoo juh- iällinen Paradiso muori (4001 nur.) ylpeillen siilä, etlä te moi Moiuolancin estää nätymästä iänne. Ja icirjcQa ta holla toisia, muutamia jatoja metriä u;ai«lb;npia, mickia ikuisen lumen peil- tämiä muoria, toinen toisee»>a liiui)- puetat. Ei ncse räikeitä märejä, ei sil- on ihana näköala Olen j otson tä N'uo>tia silicu, juhannuspäisvänä ,ja ^ nat omat järjeslo.yt mitä huolellisim- M)sin eurooppalainen suurkaupunki .suorine, lemeine katuineen ja moniker> rotsisine taloineen. Mitään jälkiä ai- nian manholkiv ajoilta ei kaupungissa tapaa. Ja kulienkin on se tunnettu jo muosisaltoja ennen meidän ajanlas» kuamine. Ätykyään on Torino suuri kaupjia-ja teolltsuuskaupuirki>. Se on siisti ja hieno, ihmiset cwÄ maukläasli>,sirostl'neitiä, siten eizä huiput näyttämät kaisi ^miiilpistämiä pukuja. Kauppojen akku- syystä, rtiä elokuu on täällä kuumin >win pala maikaÄta: tuon tuostakin nähiiyt vuringon laskeiivan illalla uie- min mitä iaidokkalinmiii. Ei ole näy kun on ennät- tänyt 'kallisina akkunaan maisemaa ihailemaan, jouduiaan toiseen tunne- iiin, — ja niin yhä edelleen, kunnes kuukau.il ja läiinninlä kejaa iestää aina ^amautuu tunnel:en peräsiä 'iiii.iä iha- j reen. Diyt ei ole aikaa pysähtyiniseen, ^ lealkunoissa sitä kaikeiuallaisen tÄra- lokakuun puoliiväliin. Houkuttel.tvalta uin maismna silmien eteen: -vaPaa aa-MiikkalIn tuittutiisi houkulie'iewalia kä-' ran.ja xihtottun sekoitusta, mitä Noo. naytiää ranta ja mielellään heittäytyisi dva meri tvalkopu-ch^ineen, — nmt m Eväistä katselemaissa tätä Milkasta mc- ^ massa näkee. Ja ruokatavarakaupat kuumasta rauitaiieivaun.ista meren »vaan heikeksi. lvilpoisitn laineisiin. Mutta siihen ei ol-e aikaa; täytyy kiiruhtaa edelleen. Juna pysähtiyy Carraran asemalla. Rämiscivällä äänellä hnutua sanoma- lehiien niyyjä lehiiänsä kaupaksi ja pie- nel Poljat tarjoamat raittia mettä ja miiniä uupuneille ma:k>.stajille. Mo- lemmin puolin asemaa on kokonaisia kasoja suunimnomia marinorimöhkä- leitä, jotka aikanaan lastataan ivaunui» £tit pois wietÄväksi. Tuonnempana ritäupuiikia, jclia on niin erilainen «var siisiit ja miellyi'iä.vär, hedeimät kuin muu.i Italian kaupungit-. ! somasti, puhiaasri järjeslciyt ja mi- Jos maöka näihin asti on kulkenut ^Hannekset ruokalhalua herättämät, läpi reheivien seutujen, moi sanoa sen! EM tässä kaupungissa sitten ole yli 30 tunnelin läpi on menty muuta- läsl'edespäin 'kulkeman läpi ?i:kaiden mitään nähiämää? Onpa toki. paljon- man tunnin Mucssa. On simuuietiu m>aisemien. Kalkki on wiljeli>>i: Pelto- ^kin. >Jos nousee n.k. Cappuccintkuk- mitä kaunein rannikko komeine Pal- ja, viinitarhoja, niittyjä, hedelmäpui- kiilalle kaupuivgiu Mieressä, josja on muineen, .sypresseilleen, kukkimine, ja. Näkee että seutu on hytvinivoipaa, lö00-luwulla perustettu luostari tirk- tuoksumine ^ruusuineen, Ivaqoisine | rikasta, ja Mäestö ahkeraa, loimeliasla, kcineen, niin j>aa käsityksen kaupungista puistoineen. Se wähä, mitä tunnelien yritteliästä. Mutta niitä pohjoisem- ja sen asemasta. Näköala sieltä yl- lomassa on onnistunet näke-lneään, on maksi tullaan, suä enemmän hiuviää häältä on todella suurenmoinen: kcu- khllä todistanut monien sanat: että italiolaisuus tamoista, kaupungeista punki on tasangolla, jonka läpi letveS muodoscaitvan harjan juunnaloman muorisiomeren ltilmettyiietlle, pyjähtl)- »leitlv aalloille. Mutia iäy.yy kiiruhtaa ennen pois» lähtöänsä kaupunkia katselemaan, maik- laitn Äisi houkuttelemaa pysäy::i.i tän- nc ylös w:elä hetkiseksi. Torino on italialaisille ra!as siksi, että je kauan on ollut «aivoijan heri- tuoiden asninipaltkalia'. Siellä myöskin oli feskipisie läikille iiille koirjo Cl isille harras!uksille, joiden seurauksista yh- »einen Italian tuningasknnta sljnty: ja 'Salvoija-suku nousi I i-iI: a n tval i a- istuimelle. Kuninkaalliiron liniia on 17:nnellä ^vuosisadalla Saiivoijan hcrt:i:o>oen ra- kennunama. Lumaa kortslawat iöa» mokjan herttuoiden kuwcpalsaat jq