Torstaina 27 p. Lokakuuta KARJA LATAR N:o 122 - 1910 Nurmeksen yhteiskoulun arpa jaisia Marten jotta toimotaan saataman pitää kemättalmella, on rumettu puuhiin. Oppilaat pitämät opettajattaren Enny Rosbergin johdolla ompelu- iltoja joka perjantai. Siellä pari- kymmentä oppilasta, poikaa ja tyt töä ompelee, kutoo merkkoja y. m. arpajaismoitoikst. Muita kauppa- lan naista on joukko myös ryhty- nyt moittoja malmistamaan. Kou- lun musiikinopettaja Elis Palan- der antaa ensi maanantaina kon- sertin aito suomalaisen ohjelman kera arpajaismoittojen hankkimista marten. Jatkukoon intoa, jotta saataisiin aikaan oikein suurem- moiset arpajaiset. Avioliittoon Vihittiin Nurmeksessa tk. 25 p. kauppiaan- tytär neiti Ester Koistinen ja kauppias Otto Ahonen. Polwijärwen kuntakokouksessa t. k. 22 pmä keskusteltiin ja pää- tettiin seuraamia asioita: l:o) Kumernöörin päätökseen, jolla kunta melmoitetaan hankki- maan Sotkuman kansakouluun luterilainen apuovettajatar, pää- tettiin tyytyä. 2:o) Olisi ollut päätettämä kar- tanomaiden ostokaupat Saarimaa- ran ja Kuoremaaran kansakouluil- le, mutta kun ne mäiden omista- jat, Olli Happonen Saarimaralla ja Simo Piiroinen Kuoremaaral- la, jotta omat maitaan kunnalle tarkoitusta marten tarjonneet, jä- nistimät kuin pojat, niin ostettiin Saarimaaran koululle 1:n heh- taarin suuruinen kartanomaa ta- loll. Kustaa Höökiltä 600 mklla. Kaupan käy kunnan puolesta lait- tamassa lailliseen kuntoon nimis- mies O. Kuimalainen. Mutta kun Kuoremaaran koululle kartano- maaksi tarjotut muut palstat ei- mät kokouksen mielestä olleet so- pimiä, niin päätettiin sopiman palstan tiedustaminen jättää asian- omaisen johtokunnan huoleksi. Edel- lisestä luonnollisesti seuraa, että Kuoremaaran koulutalon raken- tammenkin, joka olisi ollut tämän kokouksen päätettämä, täytyi siir- tää siksi kun maa saadaan mille rakentaa. 3:o) Mökkiläiselle P. Surakalle myönnettiin kormaus palaneesta mökistään. 4:o) Kunnan maalla oleman Simo Surakan mökki päätettiin hämittää sanotussa mökissä har- joitetun huonon elämän muoksi ja sama päätös samasta syystä teh- tiin Petsu Reijosen mökin suhteen. Nimismies O. Kuimalainen pää- tettiin maltuuttaa nämä häädöt saattamaan lainmoimaisiksi ja täy- täntöön. 5:o) Rajariitajuttuun Kontio- lahden kunnan kanssa ja Kontio- lahden käräjille päätettiin Polmi- järmen kunnan puolesta maltuut- taa ent. poliisikonstaapeli A. Kart- tunen. Polmijärmeläinen. Muualta Suo mesta. Suomalaisen puolueen lisätyn valtuuston kokous pidettin Helsingissä miime lauan- taina ja sunnuntaina. Kokouk- seen, jonka amasi marsinainen mal- tuuskunnan puheenjohtaja tohtori E. Nemanlinna, oli saapunut n. 60 henkeä eri osista maata. Puheenjohtajaksi malittiin edellise- nä päimänä maanmiljelijä K. O j a- n e n Nummelta ja toisena päimä- nä maanmiljelijä O. L a i n e Atänt- Ensimäisenä esitettiin malttollis- ta asemaamme koskema kysymys, josta tohtori E. Nemanlinna teki selloa. Alustaja kosketteli miime- aikaisia maltiollisia tapahtumia ja suomalaisen puolueen suhdetta nii- hin sekä esitti niitä periaatteita, joita suomalainen puolue jo kauan sitten »vakiintuneen ohjelmansa mu- kaisesti aikoo mastedeskin noudat- taa. Alustusta seurasi laaja kes kustelu, jossa alustajaa kaikissa pääkohdissa kannatettiin. Mitään ponsia ei kuitenkaan laadittu, joten keskustelu sai jäädä mastaukseksi ky- symykseen. Sen jälleen otettiin keskustella- maksi kysymys eri puolueitten maali- liittoutumisesta ensi eduskunta- maaleissa. Tämän kysymyksen alusti maisteri K. N. Rantakari, tehden selkoa asian maiheista ja esittäen mitä eri liittoutumia saat- taa lähinnä tulla kysymykseen ja mitä etuja tahi haittoja kustakin semmoisesta olisi. Kokous yhtyi yksimielisesti alustuksen eri kohtiin ja päätti periaatteessa hyljätä sekä ehdotuksen kaikkien puolueitten mä kisestä »vaaliliitosta, että ehdo- tuksen »vaaliliitosta kaikkien n. s. porvarillisten puolueitten kesken. Sitä mastoin kokous periaatteessa hymäksyi ajatuksen suomalaisen puolueen, nuorsuomalaisen puo lueen ja maalaisliiton »vaaliliitos ta suomalaisuuden atteen pohjalla ja päätti jättää maaliliiton muo- kostamisen edellä mainituilla pe rusteilla eri »vaalipiirien puolue- järjestöjen asiaksi. Nuorsuomalaisten lisätyn puoluehallinnon kokous. Nuorsuomal. puolueen lisätyn puo- luchallinnon kokous pidettiin sun- rnrntaina Helsingissä. Kokouksessa sessa oli läsnä puolueen keskus- hallituksen jäseniä, useimpien pii- rihallituksien edustajia, eräitä puo- lueen eduskuntaryhmän jäseniä ja joukko sanomalehtimiehiä. Ehdotus kaikkien puolueitten yh- teisestä maaliliitosta katsottiin rauenneen sen johdosta kun oli käynyt selmille, etteimät kaikki puo- lueet niihin yhdy. Sen jälkeen hymäksyttiin seuraama, puolueen maaliliittoa koskema ponsilausel- ma: Kaikkien puolueitten yhteistä maaliliittoa tarkottaman ehdotuk- sen rauettua puoluehallitus, poh tiessaan kysymystä »vaaliliittojen tekemisestä niiden puolueitten kans- sa, jotta eimät ole asettuneet yh teistoimintaa mastustamalle kan nalle, on sitä mieltä, että katsoen olojen erilaisuuteen eri maalipii- reissä, kysymys maaliliitosta on jätettämä maalipiirien itsensä rat- kaistamaksi. Juojärven kanavahanke ranen- nut. „Samottaren" saamien tietojen mukaan on Menäjän ministeri- neumostossa hylätty esitys mää- rärahan myöntämisestä Juojär- wen kanamalla yhdistämiseksi Hei- nämeden laimareittiin. Tämä sanoma, lausuu lehti, murtaa kokonaan Juojärmen ym- päristön liikeneumojen puutteessa takapajulle jääneen asujamiston muun maailman kanssa. Jo mon- ta muotta on ollut mireillä hanke saada Juojärmi yhdistetyksi kana- malla Soisalon saaren itäpuoliseen reittiin, Heinämeden ja Suivas- meden mesistöön. Hartaasti on toimottu pääsyä asian onnelliseen ratkaisuun. Mutta niin on päät- tynyt tämäkin yritys kuten moni muukin, nim. että kaiken sen yli, mikä olisi kansallemme aineelliseksi hyminmoinniksi, medetään musta risti: yritykset armotta surmataan. Juojärmen kanamahankkeen rau- keaminen on, maikkakin se kipeästi koskee takamaitten köyhään »väes töön, main mähäinen miittaus sii- hen, missä määrin menäläinen mirkamalta tahtoo täyttää kansam- me kipeimmät henkiset ja aineelli- set tarpeet. Rohkea ryöstö Urjalassa. — 900 mk. ryöstetty. Perjantai-illalla klo puoli 6 ai- kaan saapui kaksi tuntematonta miestä maanmiljelijä Alfred Re- tusen maalla asuman itsellisen Harttu Heikinpojan asuntoon Ur jalan pitäjän Huhdin kylässä. Miehet pyysimät rumassa istu malta Heikinpojalta mettä juodak- seen. Samassa he äkkiä kämimät- fin Heikinpojan kurkkuun kiinni ja rusikoimat nyrkkiraudalla hänen kasmonsa aiman kokonaan merille sekä ryöstimät hänen taskustaan 920 mk. rahaa ynnä remolmerin. Tämän tehtyään miehet pakenimat hämiten pimeän päihin läheiseen metsään. Aseitten tuotikielto. Senaatti panee kiireen tulli- hallitukselle. Senaatti on kehottanut tulli hallitusta 5 päimän kuluessa mii- me lauantaista lukien jättämään senaattiin selityksensä siitä, mihin toimenpiteisiin tullihallitus on ryh- tynyt aseitten ja ampumatarpei den tuontikiellon suhteen. Pekosen ruokahalu kastvaa. Entinen Helsingin rikosasiain komisarius W, Pekonen on jättä- nyt senaattiin anomuksen, missä hän esiintuo seuraamaa: Sittenkuin senaatti miime elo- kuun 6 pnä tekemällään päätök- sellä on 20 pnä helmikuuta 1907 annetun käskyn nojalla määrän- nyt minulle maksettamaksi kahden muoden palkan sekä eläkkeen, roh- kenen symimmässä alamaisuudessa mielä pyytää, että Hänen Kei- salillisen Majesteettinsa julistuk- sen nojalla 16 p:ltä elok. 1814 ylimääräisistä eläkkeistä, myön- nettäisiin minulle ylimääräinen palkkani suuruinen eläke laskettuna 23 pltä helmik. m. 1908. Venäjänkieliset katukiltvet ja Savonlinnan talonomista- jat. Samonlinnan talonomistajain- yhdistyksellä oli miime sunnuntai- na kokous, jossa pohdittiin m. m. maistraatin jullaisemaa Mikkelin läänin kumernöörin määräystä, koskema menäjän- ja ruotsinkielis- ten katujennimitysten maalaamis ta kaupungin katukilpiin. Sen joh- dosta, kun Samonlinnan talon- omistajat omat Bobrikosfin aikana muoden 1903 määräyksen mukaan maalauttaneet katukilpensä kolme- kielisikst ja kun niistä suurlakon jälkeen on kaupungin kustannuk- sella maalattu menäjän- ja ruot- sinkieli pois, päätettiin olla pu- heenalaista määräystä noudatta matta ja tehdä kaupunginmaltuus- miehille esitys, että nyt maalatta- maksi maaditut menäjän- ja suo- menkieliset nimitykset maaluutet- täisiin kaupungin toimesta ja kus- tannuksella niin kuin ne suurlakon jälkeen poiskin maalattiin, sillä moiset muutokset, kun niitä mä- hänmäliä ryhdytään tekemään, tuottamat kulmatalojen omistajille ylimääräisiä menoja ilman että siitä on mastaamaa hyötyä. Lskar Muurin murha. Kuten ennen on mainittu, on kenraalikumernöörin kansliasta il- motettu leski Matilda Muurin asiamiehelle, että kenraalikumer- nööri on lähettänyt Matilda Muu- rin puolesta tehdyn anomuksen hä nen miehensä Oskar Muurin mur- haajien saattamisesta lailliseen edesmastaukseen 22:sen armeijakun- nan päällikölle. Sen ohessa lienee kenraalikumernööri toimittanut käännöksen leski Muurin anomuk- sesta sotilaspiiriin esikunnalle Pie tarissa, joka nyt on määrännyt että asiasta on pidettämä täyden- tämä tutkimus. Tämän määräyk- sen on 22sen armeijakunnan pääl likkö näinä päiminä lähettänyt edelleen toisen suomenmaalaisen tarkk'ampujaprikaatin päällikölle toimeenpantamaksi. Asian jättä- misestä sotaoikeuteen, jonka tutkit- tamaksi ja tuomittamaksi se lain mukaan kuuluu, eimät asianomai- set kuitenkaan ole ainakaan tois- täiseksi tehneet päätöstä. Kieltäytyneitä edustajaehdok- kaita. Professori Mikael Soininen on kieltäytynyt rupeamasta edustaja- ehdokkaaksi tulemissa maaleissa. Professori E. N. Setälä on Hbl:n haastattelijalle ilmoittanut, ettei hän ensi maaleissa ota edus- miesehdokkuutta mastaan. Kiel- täytymisensä syyksi mainitsee pros. Setälä, että tieteelliset työt maati- mat hänen aikansa. Myöskin sosialistiset edustajat rma Sandra Lehtine ja Frans Koskinen omat ehdokkuudesta kiel- täytyneet. Sunnuntaina pidetyssä Oulun kunnallisjärjestön eduskuntaehdo- kasten asettelukokouksessa asetettiin ehdokkaiksi hrat A. Mäkelin M. Hoikka ja H. Törmä. Mäkelin kui- tenkin kieltäytyi ehdokkuutta mas- taanottamasta. Suomalainen tullimartija murhattu Salmin pitäjän rajalla Menäjän puolella. Miime lauantaina puolen päi- män aikaan olimat Salmin pitä- jän ja Menäjän rajalla sijaitse- man Käsnäselän tullimartiostoon kuulumat tullimartijat Antti Böhm ja Antti Maris mirkamatkoilla noin 10 km. päässä rajalta ole- massa Kolatselän kylässä. Heidän ollessaan paluumatkalla lähellä mainittua kylää, kuului tien wie- restä metsästä laukaus. Tulli- martija Maris kääntyi tieltä ot- taakseen selmää ampujasta. Tä- mä seisoi ainoastaan noin 7 met rin päässä tiestä ja ojentaen pyssynsä Marista kohti, uhkasi ampua häntä. Kun Maris kään- tyi takaisin tielle, huomasi hän tomerinsa Böhmin, johon laukaus oli sattunut, kaatuneena ja kuol- leena tiellä. Murhan tekijästä ei ole marmaa tietoa, eikä Maris häntä tuntenut, mutta armellaan murhaajaksi erästä Jmpilahden pitäjän Uomaan kylästä kotoisin olemaa miestä. Häntä ei ole mielä saatu kiinni ja lienee hän paennut edemmäs Menäjän puo- lelle. Kaikesta päättäen lienee tämä kamala teko luettama pirtun sala- kuljettajien ansioksi, joita nykyisin niin suunnattomasti liikkuu raja- seudulla. Axelinin vararikko. Tk. 24 pnä oli malmonta kaup- pias Axelinin mararikossa Kris- tiinan kaupungin raastumanoi- keudssa. Saatamia malmottiin kaikkiaan 1,216,084 mk. 96 p. Ensimäinen esiinhuuto on marrask. 14 pnä. Samalla kertaa oli raas- tumanoikeudessa Axelinin kamal- lusjuttu sekä. Kristiinan kaupun- gin ja Axelinin mälinen juttu. Ne lykättiin myös marrask. 14 pmään. Rouwa Junnelins vangittu uudelleen. Kemi, 24 p. lokak. Rouma Alma Junnelius mangittiin tä- nään uudelleen Alatornion pappi- lassa Maasan homioikeuden mää- räyksestä. Raittiustyö. Raittiuden Ustämäin keskushal- litus on päättänyt joulukuun mii- meisinä päiminä järjestää Helsin- kiin raittiuskurssit ja piirien edus- tajain neumottelukokouksen. Piirejä ja paikallisyhdistyksiä on keskushallitus päättänyt kierto- kirjeillä kehottaa ryhtymään moi- makkaan kunnallisen raittiuspoli- tiikan ajamiseen. Mäkijuomaliikkeen tilasta eri kaupungeissa on keskushallitus päättänyt toimituttaa lyhyen ti- lastollisen selmityksen, jonka laa- tijaksi on päätetty pyytää toht. L. Harmaja. Piireille ja liitoille päätettiin suorittaa lisä-amustusta 7,500 mk., joten koko amustuksen summa täl- tä muodelta nousee 21,200 m:kaan. Arpajaiset olimat tuottaneet puh- dasta moittoa noin 20,000 mk. Saatu maltioapu päätettiin käyt- tää etupäässä seuran melkojen maksamiseen, suorittamalla m. m. jälellä olema 20,000 mk:n suurui- nen melka ..Keräystoimikunnalle mähämaraisten keuhkotautisten hy- mäksi". Ulkomailta. Tsaari jättää Friedbergin. Berlinistä sähkötetään, että kei- sariperhe muutti tt. 24 pnä Fried- bergistä Molssgartenin linnaan Darmstadtin lähellä, minne, kuten tunnettua, keisari Wilhelm tulee mahdollisesti tällä miikolla teke- mään käynnin, johon tsaari mas- taa käymällä sunnuntaina Pots- damissa. Senjälkeen allaa keisariperheen kotimatta. Roekesellerin lahjoitukset. John Rockefeller on Rockefeller- opistolle lahjoittanut 3,620,000 dollaria lääketieteellisten tutkimus- ten edistämiseksi, lennätetään Nerv- Norkista. Opistolla, joka on Rockefellerin perustama, on nyt 56 miljonan markan pääoma. Rautatielakon päättyminen Ranskassa. .Metshille" lennätetään Parii sista t. k. 22 pnä: Tänään poistettiin sotilasmar- tiostot kaikilta rautatieasemilta. Ratojen martioiminen sitämastoin jatkuu mielä. Muutamin paikoin on sotilasmartiostoja ratojen mar- sille lisätty, koska miime päiminä on tapahtunut tiheään hyökkäyksiä ratoja martioimien sotamiesten kimppuun. Pariisissa löydetään joka päimä pommeja. On tapahtunut muu- tamia pommiräjähdyksiä, jotka eimät kuitenkaan ole mahingoitta- neet. Sähköteknikkojen lakko jat- kuu. Eilen olimat pimeän mal- lassa muutamat kaupunginosat. Turkin ja Kreikan diplomaat- tiset välit rikkoutuneet? »Timesille" lennätetään Kons- tantinopolista: Nuorturkkilainen kabinetti, joka nykyään on Turkin ylin hallitsema malta, pitää uutta Kreikan pää- ministeriä Benefilososia ottomani- laisena karkurina ja maatii sen muoksi että Turkin ja Kreikan dip- lomaattinen yhteys on hetimiten katkaistama. Menäläisvastainen liiga Pa- riisissä. ..Lokal Anzeigerille" lennätetään Pariisista, että siellä on muodos- tunut liiga, jonka karkotuksena on estää Ranskan maltakunnan marojen hukkaamista ulkomaisille malloille. Liigassa mallitsee ilmeisesti me- näläismastainen tendenssi, Liiga aikoo julkaista lähimmässä tule- maisuudessa lentokirjan „Wenä- jän todellinen asema". Lentokir- jaan kuuluu tuleman paljastuksia siitä, mihin Menäjä on käyttä- nyt Ranskalta lainoina saamansa rahat. Miksi erosin sosiali- demokratisesta puo- lneesta. (Jatk.) ' Antti Mäkeliinin juttu oli mas- ta alkuna. Sitte seurasi Naaralai- set, Korhoset, A. B. Hämäläiset, Helteet, Tainiot, Mäkelät, Halo- set, Heikkilät, Mesat y. m. miltei loppumattomiin. Miltei seisomana numerona ryhmän kokouksien oh- jelmassa oli juopottelujuttujen kä- sittely. Ei ryhmässä sentähden juop poja esille medetty, että heitä olisi siellä moitittu, nuhdeltu ja ryh- dytty jonkinlaisiin toimenpiteisiin heidän rankaisemisekseen. Ei, sehän sotisi mastoin sosialistien oppia mapaudesta, meljeydestä ja tasa- armoisuudesta. Ryhmässä nuhdel- tiin »vaan niitä juoppoja, jotka olimat olleet niin tyhmiä, että oli- mat antaneet aihetta pormarilli- selle poliisille miedä heidät put- kaan. Monen monta kertaa Tai- nio aikoinaan opetti ryhmän nuo- ria jäseniä: tehkää niinkuin minä, tottunut manha juoppo teen, juo- kaa kotonanne, juokaa suljettujen' seinien sisällä, miksikä lähdette sel- laisessa tilassa pormarien näky- mille. Tainio ei kuitenkaan itsekään noudattanut musasta neumoaan. Hänhän juopotteli Turussa, jou- tui poliisin kanssa tekemisiin ja juttu onnettomuudeksi joutui por- Marienkin kuulumille. Tainiolle kä- mi kuten lasten lukukirjan „mii- saalle hiirelle". Kumaamana siitä, miten ryhmässä juopottelujuttuja käsiteltiin, oli edustaja Mesan ju- pakka. Mesa oli ryhmän pereh- tyneimpiä, tottuneimpia juoppoja. Hän osasi salata syntinsä. Kerran sattui hän kuitenkin tulemaan pa- hamaineisesta kapakasta ulos lii- aksi iloisella tuulella, juuri silloin kuin ohi meni tunnetutta porma- rillistä edustajia. Jutun pelättiin joutuman julkisuuteen. Asiaa käsi- teltiin ryhmässä. Lykättiin seu- raamaksi kerraksi malmistamaan maitokuntaan ja päätettiin maatia Mesaa mastaamaan marattomuu- destaan. Mesa tuli, mutta hän oli tälläkin kertaa niin humalassa, että malmistaman maitokunnan puheenjohtajan täytyi tuupata hän- tä etäämmälle pöydän äärestä' Me toiset emme moineet sietää hänen mäkijuomalemuaan. —Ku lui aikaa jonkun merran. Edus- kunta-aika loppui. Mesa malittiin, hän oli todellinen marxilainen mielipiteiltään, työmäen huoma- tuksi luottamusmieheksi melko hy- mälle palkalle. Maromattomuus petti taas Mesan. Joutui Poris- sa Eetu Saliinin kanssa putkaan. Siellä he tietoisina kansanedustaja- armostaan ja kansanedustajami- ran perusteella maatimat poliiseja antamaan heille parempia putka- huoneita kuin muille juopuneille. Poliisien käsistä päästyään miilsi Mesa puukolla kurkkunsa lähes poikki. Töin tuskin paranemaan saatiin. Mesan kunnia alkoi hiu- kan horjahdella, mutta hänpä keksi tepsimän keinon ja todellisen syyl- lifen. Hän kirjoitti Työmieheen leimuaman artikkelin, miten por- mapillinen yhteiskunta edistää it- semurhatekoja ja antaa niihin ai- heitä. Niin hämmästyttämällä kuin se kuuluukin, sai pormarit kantaa syyn siitä, että kansanedus- taja, työmäenluottamusmies Mesa joutui Porin putkaan ja aikoi it- sensä tappaa. Kirjotin näin paljo Mesasta, se olisi liikaa yhdestä persoonasta, mutta juuri tuon marxilaisen mellastelu kumaa erin- omaisesti sosialistien käsitystä juo- potteluista ja miten he julkeasti mierittämät roistotyönsä yhteiskun- nan syyksi. Minä pyydän kysyä Teiltä sa- molaiset, hymäksyttekö Te tuollai- sia tekoja, jaksaisitteko te pysyä puolueessa, joka tuollaisia tekoja katselee niin läpi sormien, että moisien tekojen tekijä mielä mali- taan köyhälistön luottamusmie heksi? Jos minä rupeaisin kuivaile- maan ryhmän jäsenten simeellistä elämää sukupuolisuhteisiin nähden, niin minulla olisi niin pvyristyt- tämiä tapauksia kerrottamana, että minä en möisi niitä panna tähän paperille. Paperinkin kalpea pinta jo häpeästä punastuisi. Minä mai- kenen tämän surkean kohdan. Jos me sitte katselisimme niitä sosialidemokratisia johtomiehiä, jot- ka eimät olleet edustajina ryhmäs- sä, niin näkyala on yhtä mihe- liäinen. Sallikaa minun tuoda yksi tyypillinen esimerkki. Miime taimena olin Viipurissa luennoi massa yhtäaikaa kuuluisan sos. dem. johtomiehen Haapalaisen kanssa. Maikkapa meidän piti yh- dessä luennoida, sumaitsi hra Haa- palainen sijoittautua Miipurin ka- pakkaan asumaan. Minä sain teh- dä työtä yksinäni aamusta iltaan. Tein niin hiki päässä, että kolme kertaa illassa muutin kuiman pai- dan. Minun näin ponnistellessa mietrelce hra Haapalainen kapa- kaska hauskoja päimiä naikkosten seurassa. Silloin tällöin tuli hän kadulla mastaani silmät punai- sena ja kerjäsi rahaa lainaksi. En tietysti antanut. Mihdoin hra Hm rahat loppuimat, oli tehnyt melkaa juomapaikkaansa. Ei päässyt Hel- sinkiin lähtemään. Sitte hän hä tääntyneenä telefoneerasi kautta Miipurin jokaiselle sosialistille, ja pyyteli tulemaan lunastamaan it- seään irti. En tunne lähemmin, mikä hänet sitte lopultakin pe- lasti! Minä käännyn samalaiset tei- dän perisuomalaiselle sydämellenne ja kysyn: miltä teistä tuntuisi olla tuollaisessa tilaisuudessa minun tilallani? Järkkyisikö teidän peri- aatteenne nähdessänne työmäen- luottamusmiesten noin elostele- man? Miltä kuuluisi teidän kormim- ne, kun tuollaisessa tilaisuudessa lauletaan työmäen saleissa lau- lua: ..Kyllä työmies työllänsä mak- saa nuo, kun herrat ne hotelissa mässää ja juo". Omat herrat juomassa, mutta sille miheliäisyydelle silmät um-' mistetaan. Olen tuon ylläoleman tapauksen tuonut esiin maan esimerkkinä. Se' on yksi tuhanten joskossa? hymä! kuitenkin malaisemaan. i Tuodakseni edes osankaan esille eroamiseni syitä, pitäisi minun mielä tehdä teille selmää sosiali- demokratisista sanomalehdistä ja kirjallisuudesta. Pikku Mapaus- lehdestä ette te saa mielä mitään^ käsitystä, minkälaista oikeinpuhtaani marxilaisen sanomalehden sisältö on. Sen te masta ymmärrätte' seurattuanne pitemmän aikaa puo- lueen päänenkannattajaa „Työ- miestä". Oletteko lukeneet niitä roskaisia alakerta-kirjoituksia, joita puolueen paami Malpas on sään- j nöllisesti uuden eduskunnan alka- jäisiksi lehteensä sepustanut. Se ' on sellaista pötyä, se on niinruo-' kotonta, niin simeetöntä, niin sai- j raaloisen likaisen mielikumituksen tuotteita, että niistä eräskin me-' näläinen sosialidemokrati sanoi:! ..Pietarin katulehdet eimät sisällä sellaista miheliäistä saastaa, kuin' Työmiehen päätoimittajan alaker-^ takirjoitukset sisältämät". Oletteko' samolaiset katselleet Työmieslehden ! ilmoitusosastoa. Se on sellainen osasto, jossa koko amioliitto, kaikki^ nuorison pyhimmät tunteet alenne-' taan kauppatamaraksi. Työmies-; lehden puheenaolemissa ilmoituk-' sissa milloin joku tannerilainen! hakee kesäheilaa, milloin joku elä-' män miehen leski etsii surujen' haihduttajaa. Noin 20 tai 30 nai-; mamarkkinakuulutusta on jokai sessa Työmiehessä. Eihän toki köy- hälistön päälehden pitäisi sisältää; huorapaikkain ilmotuksia. Eihän ^ toki sen lehden, jonka pitäisi ajaa' työttömäin, leimättömäin, maatto-! main asiaa, eihän sen pitäisi olla - simeellisten mädänneiden henkilöi-^ den parittelutomerien haku-ja kuu- lutuslehtenä. Jos puhuttaisiinkin' mokomia juttuja jossakin markki-^ natumassa — likaisia ne omat sin-' nekin — niin pitäisikö tällaista roskaa sallia siinä lehdessä, joka' on nuorien köyhälistöperheiden ai- noana henkisenä ramintona. Tie- dättekö, mitä mokoma lehti ja sen suunta maikuttaa nuorisoon, ettekö jo amoimin silmin näe. miten työ- mäen iltamat omat muuttuneet puukotus-, tappelu- ja juopotteluil- tamikst. Tiedättekö Samonkalas- tajat ja maankyntäjät, mitä ros- kaa ja likaa se lemittää Suomen kansan miattomiin lapsiin. Nyt- hän lapsetkin käymät jo noissa tanssi-iltamissa ja kun he sitte Kuulutus. Maanantaina t. kulkeman kuun •31 pinä kello 10 ap, pidettämässä kuntakokouksessa täkäläisellä kunta- huoneella tulee: Esiteltämäksi kunnalle läänin ku- mernöörin ..lähete" lausunnon an- tamista marten, koskema Kompe- ron kylän kärritien tutkimista ja- kartoittamista. Liperissä lokakuun 22 päimänä 1910. (K. S. 1 f.) K. H. Räsänen. VFimeni Pekka Venäläinen on XN oleva tästä lähtien Pekka Aaltola. Rääkkylän Haapasal mi, 26 p:nä lokak. 1910. Pekka Aaltola. (K. 3. 1 k.f näkemänsä roskan lisäksi mielä lu- kemat naima- ja parittelutarjoilu- ilmoituksia, niin älkää kummas- telko, jos heistä stehittyy simeelli- sesti turmeltuneita täydeksi kas- mettuaan. Äiinulla olisi mielä paljo pu- humista siitä Kotkan puolueko- kouksesta, jonne te lähetitte edus- tajanne luulossa, että ne siellä asiaanne ajamat. Minä olin mu- kana, olin sihteerinä. Tunnen tuon kokouksen. Heti sinne päästyä so- sialistilehtien kirjeenmaihtajista useimmat, huomatut kuuluisat joh- tajat sijoittautuimat kapakkaan. Kapakassa he yönsä miettimät, punssilasien ääressä he asiaanne muistimat, juoppolasta he aamul- la tulimat kohmeloisina kokousteh- tämiinsä. Aksi juoppo joutui po- liisin kanssa tekemisiin, kolme sa- massa seurassa ollutta jo kokenut- ta juopottelijaa pelastui pulasta. Me saimme imaa ja pilkkaa osak- scmme raittiusharrastuksistamme, meitä sanottiin hermostuneiksi ja lopuksi esitti kuuluisa Halonen ponnen: ..Kokous lausuu tunnus- tuksensa tuolle juopolle, että se omin amuin pääsi pois Kotkan tunnetun poliisin käsistä, ettei ko- kouksen tarminnut lähteä häntä sieltä hakemaan." Tälle juopot johtomiehet nauraa rähähtiivät. Oletteko kuulleet milloinkaan teh- tämän merisempää imaa raittius- asiasta? Kun sitte yleisen painostuksen pakottamana otettiin kokouksessa esille kysymys johtomiesten juo- potteluista, osoittimat tälle asialle puoluelehtien kirjeenmaihtajat sel- laista imaa, sellaista halmeksu- mistä, että he mielenosoituksellisesti lähtimät salista pois. Kun heidät mihdoin pakotettiin tulemaan pai- koilleen, panimat he jyrkän mas- talauseen kokouksen päätöstä mas- taan. — Eikös ole surullisesti ku- maamaa sos. dem. lehtien alen- neesta moraalista. Mutta mihe- liäisin lehti on mielä kääntämättä. Kertomuksen tästä raittiusasian käsittelystä lähetti Työmiehille itse Haapalainen. Hän teki sitä tuos- sa puolenpäimän tienoilla. Oli juuri tullut kapakasta. Ahdessä he sitä Halosen kanssa miettimät, miten tuo heille mastenmielinen asia pantaisiin Työmieheen. Ia he panimat: parisen pahaa let- kausta ja halmeksimaa lausetta raittiusintoilijoille sekä kokouhesta poistuneiden lehtimiesten masta- lauseen kokonaan. Sen pituinen se. Raittiusasia, naurun ja iman asiaksi. Näinkö te ajattelette samolaiset. Iärkkyisikö teidän sosialidemokrat- tiset periatteenne silmästä silmiin tuota nähdessänne? Olen nyt esittänyt muutamia yleisiä piirteitä sosialistien simeelli- sestä mädännäisyydestä ja niistä syistä, jotka mihdoin monien sisäl- lisien taistelujen jälkeen pakoitli- mat minut jättämään tuon puo- lueen. Moikohan Mapauslehden ..Juuso" niellä nuokin tosiasiat maan niin silmää räpäyttämättä, että hän sittenkin julkenee merra- ta minua Kristuksen pettäjään. Enköhän tehnyt rehellisemmin, et- tä mihdoin päätin noudattaa sisäis- tä ääntäni ja temmaista itseni irti moisesta kurasta. Saatte olla makuutettuja, samo- laiset, että miehet sellaiset, jotka kapakoissa ja naispaikoissa rype- mät, jotka pullojen ja pikarien äärestä tulimat silmät kohmelosta ja päänkimistyksestä punottamina teidän asiaanne ajamaan, saatte olla »vakuutettuja, että moiset henkilöt eimät moi teidän asiaan- ne oikein ajaa. Ja älkää sitä luulko, että jos te malitsette lää- nistänne jonkun raittiin miehen, että se täällä Helsingissä tulee yhtään mitään aikaansaamaan. Teidän kiltit miehenne pitämät suunsa kiinni, niinkuin omat teh- neet. Juopot marxilaiset ja ma- tecialistisen historian käsityksen edustajat ne täällä toiminnan määräämät. Teidän miehenne on äänestysrajana Siltasaaren inar- xilaisilla. Sitten masta työmäenaate läh- tee puhtain rinnoin kulkemaan kun sen opeista on poistettu simeet- tömyys kansaan lemittämä mate- rialistinen käsite ja kun sitä ei enää ole johtamassa juopot ja simeellisesti karille joutuneet hen- kilöt. Mapaus-lehti ei tietysti olisi antanut tilaa tälle kirjoitukselle. Toimon, että te samolaiset näytät- te tätä kirjoitustani entisille malit- sijoilleni. Se sisältää osan niistä syistä, joiden tähden olen sosiali- demokratisesta puolueesta eronnut. Ehkä toisen kerran mielä palaan tuomaan näkymiin muita syitä. Josua Järminei». Joensmm karjanhoitokoulussa tammik. 9 p:nä klo 11 ap. alkaviin ja 5 kuuk. kestäviin karjanhoi- tajakursseihin otetaan oppilaiksi sellaisia mies- ja naishenkilöitä, jotka ovat suorittaneet säädetyn karjanhoitoharjoittelun ja tulee hakemusta seurata jäljennös ha kijan harjoitteluarvostelukir- jasta ja kansakoulutodistuk- sesta sekä papinkirja. Oppi laiksi hyväksytään sellaisiakin henkilöitä, jotka ovat suoritta neet täydellisen oppijakson ny kyisissä yksi- ja kaksivuotisissa karjanhoitokouluissa, maamies- talvikursseissa tai alemmissa maanviljelyskouluissa. Kurssi maksu 10 mk. suoritetaan kurs sin alkaessa. Hakemukset todis- tuksineen lähetetään allekirjoit taneelle marraskuun kuluessa osoitteella: Joensuu. Lähempiä tietoja antaa kysyttäessä (K. 8. 1 k.) Edv. Luikko. Johtaja. omistamassa „Hovila u -nimisessä talossa Nurmeksen pitäjässä pi tää Joensuun karjanhoitokoulun opettaja agr. K. Ilvonen jou lu k. 5 päivästä 17 päivään asti kestävän karjanhoitokurssin, jossa opetus on vapaa ja johon kaikkia karjataloudessa toimi via henkilöitä kehoitetaan otta maan osaa. Aamuin illoin työs kennellään navetassa, päivällä luennoidaan; — ja — omistamassa Hovila -nimisessä talossa Liperin Mattisenlahdella pitää allekirjoittaja itse jouluk. 5 p:stä 17 p:ään asti samallai- sen kurssin. Edv. Luikko. (K. S. 3 k.) Iltamat toimeenpanee Haapavaaran maalaisseura Keyrisunnuntaina Haapavaaralla Herman Leppä sen talossa hauskalla ja vaihte levalla ohjelmalla, m. m. erittäin hauska näytöskappale »Kilpa kosijat»; alkaa kello 4 ip. (K. 8. 1 k.) Kuulutus. Lauantaina ensi marraskuun 5 päivänä kello 1 j$5 j. pp. on väliaikainen kuntakokous kun- nanhuoneella, jossa keskustel laan ja päätetään seuraavat asiat: 1) Kannetaanko, ja miten suu ri osa pitäjän makasiinin lai noja sisään tänä vuonna. 2) Annetaan vaadittu selitys Pohjois-Kar jalan kotiteollisuus- yhdistyksen kysymykseen, mi hinkä on käytetty tai vastaisuu dessa tullaan käyttämään valtion kunnalle käsityötaidon edistä miseksi lahjoittamaa rahastoa. 3) Valitaan asiamies hake maan edelleen valtionapua kun nanlääkärin palkkaamiseksi. 4) Esitetään Timovaaran Antti Tanskasen lasku, hänen luonan sa pidetyn kansakoulun yli määräisistä menoista, kunnan maksettavaksi. 5) Katsotaanko tarpeelliseksi että valitaan toinenkin kunnal- listilien varatarkastaja, jos en nen valittu olisi heikon tervey tensä tähden estetty toimesta. Juuassa 23 p. lokakuuta 1910. T. Kiiskinen. Kuulutus. Jos ei Monnista pois muutta nut Janne Pekkarinen käy lu nastamassa työn alla olevia he vosen- ja vasikannahkojaan pois 14 vuorokauden kuluessa tämän ilmoituksen ja työpalkan mak samalla, sen jälkeen myyn nah kat työpalkastani. Enossa Loka kuun 24 p:nä 1910. Iisakki Mustonen. Nahkuri Enossa. Lauantaina ensi marraskuun 5 p:nä klo 12 päimällä tarjotaan paikan päällä pidettämällä urakkahuutokaupalla Rääkkylän Haapasalmen kasakou- lun lisärakennus, johon kuuluu käsityöhuone ja misti sekä muuta- mia muutoksia entisessä rakennuk- sessa, rakennettamaksi mähimmän maalimalle huutokauppatilaisuu dessa lähemmin määrättömillä eh doilla. Urakoitsijalta maaditaan luotettama takaus työn kunnolli- sesta suorittamisesta sekä mahdol- lisesti etukäteen annettamista ra- hoista. Rääkkylän Haapasalmella 26 pnä lokak. 1910. . Rakennustoimi!, puolesta: I Moutilaiuen. (K. S. 1 k.) Uusi mökki, tarpeelliset ulko huoneet ja l ha tontti Kaa- lamon aseman luona myydään halvalla ensi Marrask. ajalla. Lähempiä tietoja antaa kaupp. H. Räsänen Kaalamossa ja po liisi Job. Immonen Ilomantsissa. (K. S. 1 k.)