lorstsins tivinäliuun 14 p:nZi k:s 77 __ ISio N (5 s L Z M L L « s » » s « -«s !? ^ :L U K -« -« « »- -»-»> Q« « 52 » » S « » u-. « « a» S D ° - Z - S Z 'S «. Z « « «S» «»» S» Q» —» L -Z. S S ^ « «>» -L « .-« « 's « 'L « Z »-» S tt »» .L « « s » s S 8 « s 8 Ä HZ L A 8 A S « -e « A «-k L « ) — Ikeisaritvierailuu armelee !)t. P. woiwan tulla tapahtumaan tänä kesänä huolimatta fiitä, että ul komaiden lehdissä on perusteltukin syytä, miksi se ei tulisi tapahtumaan tänä kesänä. Syytä armeluihinsa on lehti saanut siitä, että Pitkäpaadelle on näinä päiminä saapunut tamalli» nen palatsinmartija. — G«ome» ke«raalik«wer- «AA»i« kätzttowarat. Eilispäi- wän ..Rjetsh" ilmoittaa: Mikäli olemme kuulleet, tullaan Suomen kenraalikumernöörin käyttömaroja li säämään. Ke»raalir«wer>lt»ri« «at- ka Jta-U«o«eSsa. Menäläinen Pietarin sähkösanomatoimiSto antaa kenraalikumernööri Seynin matkasta seuraaman kumauksen, joka ei selityk siä kaipaa: Sortamalasta, heinäk. 8 p. KeSlimiikkona saapui kenraalikumer nööri MalamoSta Peldoshin kylään. Menäjän lipuilla koristetulle laitu. rille kokoontunut kansa termehti häntä leimällä ja suolalla. Menäläisessä kirkossa pidetyn jumalanpalmeluksen jälkeen luki kenraalikuwernööri talon pojille Miipurin kuristuksen 200 wuo USjuhlan johdosta annetun keisarilli sen reSkriptin sekä H. M. Keisarin sähkösanoman, jossa kaikille rukouk- sissa Miipurin juhliin osaa ottaneille lausuttiin kiitokset ilmaistuista ala maisuuden ja Menäjää palmelemisen halun tunteista. Sen jälkeen ken> raalikumernööri käwi kansakouluissa, keskusteli Vanhinten kanssa, kuunteli heidän tarpeitaan, kiihkeitä pyyntö jään Venäläisten koulujen perustami sesta ja ilmotuksia palamasta halusta päästä läheiseen yhteyteen Venäläisen isänmaan kanssa. Myöhään illalla matkusti kenraalikumernööri Seyn Salmin pitäjään, jossa hänet kaikki alla otettiin kellojen soitolla, leimällä ja suolalla, hurraahuudoilla ja We näjän kansallishymnillä Vastaan Ajettuaan hemosilla Manshilan ky. Iässä y. m. paikoissa lähti kenraali, kumernööri illalla höyrylaimalla Pit. käänrantaan. — Uukarilaiue» »ai»e» t»t kim«S«atkalla G»o«essa. Itä malta-Unkarin lähetystö Pietarissa on ilmoittanut Menäjän ulkoasiain ministeriölle, että Kccskemetin kaupun- gin yleisen normaalikoulun opettoja tar, rouma Pccsy, joka on saanut yhden muoden Virkaloman kaSwa> tusopilliSten laitosten tutkimista war> ten ulkomailla, aikoo tutkia tätä ky. symyStä Suomessa, minkä johdosta ulkoasiain ministeriö kenraalikuwer nöörinkanSlian kautta on kehoittanut senaattia ryhtymään asianmukaisiin toimiin rouma Pocsyn amuStamiscksi hänen tutkimuksissaan maassamme. ^ M kiÄ. SMtyylö kirjaltajain laklo? Tämä kysymys moidaan tehdä jo oikein wakaweSti. Nyt kun olemme suoriutuneet metallityöntekijäin, maa larien y. m. lakoSta eroon, astumat asemalle kirjaltajat ja haastamat tais teluun työnantajansa. Tämä haaste ei tule odottamatta, päinmaStoin on sen suunnittelemisina tiedetty kauem> man aikaa. Airut. KertomuS erään kuninkaan kosinnasta. Kirjoittanut Owen Olimer. lSuomennoS ..Satakunnalle/') Hän saapui auringon noustessa — tuo kookaS »voimakas mieS — rat sastaen suurella harmaalla hemosella. Eläin oli lopen Väsynyt, mutta mies hyppäsi reippaasti satulasta. — Kuninkaan nimessä! — huusi hän ja tahtoi rientää edelleen läpi linnanportin, mutta mahti sulki hä neltä tien ja estin aStui päällysmies rypistäen otsaansa. — Me palmelemme LanStin jaar lia, huusi hän. — Täällä ei aukaise tietä mikään muu nimi. MieraS mitteli häntä terämin kat sein niinkuin mies, joka on tottunut käskemään ja päällysmies näki hä nen kannuksistaan, että hän oli ri tari. — Kuningas ei waihda sanaa, lau sui airut. — Sano herrallesi, että tulen hänen luotaan — taikka minä en mastaa seurauksista. Hän istuutui Vanhalle tammiselle penkille synkkien linnanmuurien mar joon ja odotti, Mä aikaa kun sana Vietiin jaarlille. Hänelle tarjottiin ruokaa ja juomaa ja hän käytti ah naasti hyväkseen kestitystä niinkuin se, joka pitkään aikaan ei ole saanut ramintoa. — Olet ratsastanut koko yön? ky syi päällysmies. Olemme jo tehneet selkoa tästä uu- > deSta palkkatarlffista. Siinä on eh dotuksia joS jonkinlaista. Räikein niistä on määräys, ettei työnantaja ole oikeutettu pitämään työssään muita kuin kirjaltajaliiton jäseniä. Tämä onkin se mallan aste, johon sosialistiset järjestömme, nämä tosimapauden edustajat, kaikilla aloilla pyrkimät. Masta kun kaikki oikeudet ja kaikki malta on heidän käsissään, waSta sitten on Vapaus maailmassa. Armotta maantielle tai maikka nälkä kuolemaankin siis se kirjaltaja, joka Vakaumuksensa muoksi ei tahtoisi kai kenlaisilla Vakinaisilla ja ylimäärät, sillä vieroituksilla tukea sosialistien pyyteitä ja heidän »Valistustyötään" Kysymykseen, tuleeko kirjaltajaliiton ehdottama palkkaustariffi astumaan Voimaan ensi muoden alusta, was taamme jyrkästi kieltämällä. Se on läpeensä siksi luokkaetujen kirkastama ja siksi sokea kaikelle sille, mikä on mahdotonta. Nykyinen yhteiskuntan,, me on tottunut aamulehtiin, joiden painattamisessa ja latomisessa tulee pakosta yötyö marsin suuressa mää. räSsä kysymykseen. Mutta uudessa kirjaltajaliiton palkkatariffissa sano taan lyhyesti ja Voimakkaasti, että sanomalehtilatojain työaika päättyy illalla klo 10. Ennustamme, että en nenkuin suuret Valtiolliset aamuleh det, jotka kehittyneessä yhteiskunnassa omat ei ainoastaan tarpeellisia, maan tuiki Välttämättömiäkin teollisuuden ja liikkeen harjoittajille y, m., anta mat tappaa itsensä, ne toki koet tarvat ryhtyä taisteluun henkensä pe lastamiseksi. Epäilemme, että liitto on laskenut Voimansa liian suuriksi. Elämästä taistellaan sitkeämmästi kuin muka Vuudesta ja luokkaeduista. Uhkaama taistelu, kuten lakkotaistelut yleensä woi Vahingoittaa toistakin taistele waa puolta. Tähän nähden olisi ollut suotama, että uutta palttaustaMia laatiessa olisi työntekijäin taholla päässyt Vaikuttamaan muutkin näkö kohdat, kuin main työntekijäin hymä ja paras. O!isi sietänyt ottaa huo mioon, mitä palkkaustariffi korotuksi neen ja kaikkine kiristysmääräyksineen tulee Vaikuttamaan työnantajainlin elämisen mahdollisuuteen. EnxMMtöS ltllkttk- jll M luettelo» tarkMllmsts kMMsl ajlltSsil. Niinkuin ennen on mainittu, hy- mäksyi senaatti Viime kesäkuun 10 p :nä antamallaan päätöksellä piiri, lääkäri Hjalmar Nordlingin ynnä muutamain muiden Porin kaupunki seurakuntalaisten malituksen Porin urkurinmaalia koskemassa asiassa. Puheenalainen Valitus tehtiin Turun tuomiokapitulin 9 p:nä elok. 1909 antamasta päätöksestä, jolla tuomio kapituli kumosi Porin kaupunki- ja maaseurakunnan urkurinmiran jälleen täyttämistä marten pidetyt nnaliky. symyZ- ja »vaalitoimitukset ja määräsi ne uudestaan pidettäiviksi, koska Kirkkolain 277 tz :n mukaan, merrat tuna saman lain 208 tz 2:seen koh taan ja 466 §:ään, sellaisina kuin miimeksisanotut lainkohdat muutettui na kuulumat Keisarillisessa asetut seSsa 19 p:ltä lokak. 1908, yhdiste tyssä kaupunki- ja maaseurakunnas sa, jossa on Vähintäin 10,000 asu kaSta ja jossa kaupungin Väkiluku nousee Vähintäin Viiteentuhanteen, Vaalilista on ainakin 14 päimää ennen kysymyspäimää kuulutetussa paikassa nähtämillä pidettämä jul> — Ja edellisen päiwän! Vastasi hän karskisti. Päällysmies katseli häntä ute. liaaSti. — Sinulla oli epäilemättä seura laisia, Virkkoi hän niinkuin koetteeksi jännittäälseen jousta. — Kuljin yksin, sanoi airut. — Muorensolissa oleskelee ros woja, huomautti päällysmies. — Kaksi mähemmän kuin ennen, mastafi airut ja heitti silmäyksen miekkaansa. Hän pudisti päätään, kun päällys, mies jatkoi kyselemistään, ja kulki edestakaisin pitkin askelin suuttuneena fiitä, että hänen täytyi odottaa. Hän oli ijältään kahdenkymmenen ja koi. menkymmenen puolimäliltä, kookas — komea mieS, kuitenkin mähemmän miellyttäivä, mutta sitä enemmän mahdikaS. Jaarli otti hänet Vastaan heti sen- jälkeen istuen puupiirroksilla koris tellussa tuolissaan suuren salin pe rällä. Hänellä oli harmaa tukka ja mustat silmät, jotka loiStimat kuin ikkunat pimeässä huoneessa näyttäen Wien sisäpuolella. Hän oli ollut man- han kuninkaan uskottu neumonantaja ja sotajoukkojen ylin päällikkö Rans kassa, kunnes Väliinsattumana rau han aikana, jota kesti noin kuusi toista muotta, eripuraisuus syntyi heidän mälillään, seurauksena kiistasta kumpi olisi armossa etemämpi. Jaarli oli kärsinyt tappion ja »vihoissaan oli hän Vetäytynyt linnaansa maan pohjoisosissa. Siitä asti oli hänellä hallussaan rajamaa Englannin ja Skottlannin Välillä, ja kummankin maan kuningas maati häneltä Va sallin welwollisuuksia, mutta hän piti mäliin yhden Väliin toisen puolta Vannomatta uskollisuutta ja kuuliai- uutta kummallekaan. kista tarkastusta marten, ja koska tätä määräystä ei puheenalaisessa tapauksessa oltu noudatettu, maikka Porin kaupunki- ja maaseurakunnan ja Porin kaupungin asukasluku nou see yli ylläsanottujen määrien. — Senaatin yllämainitussa päätöksessä sanotaan: „Keis. senaatti on tämän malituksen ynnä siihen kuulumat asia kirjat itsellensä estttelyttänyt ja kat. soo Keis. senaatti, ettei Keisarillinen asetus 19 p.ltä lokak. 1908, joka st. sältää erinäisiä muutoksia kirkkolakiin, ole muuttanut sitä järjestystä, joka sanotun lain 277 Z.-Ssä on säädetty lukkarin- ja urkurinmaalissa käytet tämän ääniluettelon tarkastamista marten ja jota noudattaen tämän tulee tapahtua lukemalla ääniluettelo kysymyspSilvänä tarkastettamakst ja hylväksyttämSksi; minkä muoksi ja koSka puheenalaisessa toimituksessa stis ääniluettelo siinä julki luettiin, on noudatettu sitä marten säädettyä järjestystä eikä toimituksen lailll suutta Vastaan oltu esitetty muuta, kaan pätemää syytä, harkitsee Keis. senaatti oikeaksi, kumoten tuomiokapi tulin Valituksenalaisen päätöksen jättää asia puheenalaisen toimituksen maraan". Maalissa sai, niinkuin muistella nee, kolmannella Vaalisijalla ollut Mikkelin maaseurakunnan lukkari, urkuri Kyösti Alho enimmät äänet eli yht. 1.092 ääntä, ja tulee siis näin ollen saamaan Valtakirjan Porin urkurinmirkaan. Lähinnä äänilumuLsa oli soittotaiteilija Aarne Megelius, Helsingistä, joka sai 916 ääntä. — Pori» Poliisilaitos. Wir kamapautta on myönnetty Po. rm poliisipäällikölle, alikapteeni M Spärelle t. k. 16 p.stä elok. 15 pÄ maan ja on saman poliisilaitoksen sihteeri, Varatuomari Uuno Nuotio määrätty sinä aikana oman Virkansa ohella hoitamaan poliisimestarin teh tämiä. - NaaSt«wa«oike»»deSsa sa kotettiin Viime tiistaina järjeStysri koksista 8 henkilöä 10-50 markan sakkoihin. Työmiehenpo!ka Lauri Wilho Tile nius kaupung sta tuomittiin juopu muksesta ja poliisin Vastustamisesta 3 kuuk. ja 2 pm Vankeusrangaistut seen. ^ Ol«e» welakfimytz»«iStä syytettiin raastumanoikeudessa tiis. taina oluenmyyjatär Anna Kaisa Pel tomaata, mutta lykkääntyi juttu elo kuun 16 päimään. ^ The Rewier of Rewi-wi« «««ero takawarittoo». Läänin kuVernööriltä on Porin kaupungin maistraatille saapunut määräys, että maistraatin on kaikista kaupungin kirjakaupoista toimitkttama takamarik koon englantilaisen aikakauskirjan The Rkwiew os Rewiewin n.o 246 Viime kesäkuulta, koska tässä numerossa on H. M:tiansa loukkaama kuiva. Mais traatti on määrännyt kaupungin pal melijan toimittamaan takamarikkoon oton. - Sat. San. Jrtolaise«a on entinen pal- melijatar Lyydi Amanda Uusiluoto lähetetty täkäläisen etsimän osaston taimesta kurvernöörin tutkittamaksi. ^ Eräs tawall«sta kosketva j«kt«. Osakeyhtiö W:n Sandbergin Tampereelta ent. kassanhoitajaansa Cecilia Sundqwist'ia maStaan noS tamz kamallusta koskema juttu oli t. k. 9 p:nä Tampereen raaStumanoike udessa 3:nnen kerran esillä. Was. taajan asiamies mäitti nyt kuten aikaisemminkin, että kysymyksessä — Mitä toiwoo kuningas minulta? kysyi hän tuikeasti. — Kuninkaan toimomukset omat käskyjä, kuului airueen karski waS. tauS. Manhan jaarlin tuimat silmät lei. mahtimat entistä tuimemmin. — Anna kuninkaan puhua omalla kielellään, »vastasi hän, — ja waro sinä omaasi, ettet tulisi mastaamaan siitä hengelläsi. — Kieleni kuuluu kuninkaalleni! puhui airut ylpeästi — ja mitä hen keen tulee, niin olen kantanut sen omassa kädessäni niin eilen kuin Vii me yönä. Jaarli nyökkäsi hitaasti samassa kun hän terämin silmäyksin koetti tutkia airueen kasmojen piirteitä. Poimu hänen otsallaan yhä tasaan tui, sillä hän rakaSti urheita ja roh keita miehiä ja halmeksi muuriensa sisäpuolella tehdä mieraalle mitään pahaa. — Minä en riitele miehen kanssa, sentähden että hän palmelee herraan sa, Virkkoi hän. — Ja mitä sanoo sitten kuningas? — Hän kutsuu sinua luokseen Lon tooseen, ilmoitti mieS, — kaikkine mie hinesi. Mielä käskee kuningas, että toisit tyttäresi lady Maryn, muka nasi. JoS lady on niin kaunis kuin huhu kertoo on todenmukaista, että kuningas tekee hänelle sen kunnian, että tarjoaa kätensä hänelle, unhotta matta samalla niitä palmeluksia, joita sinä muinoin olet Valtakunnalle teh nyt. Jaarli kohottautui puoliksi kunnia- istuimeltaan ja päästi suustaan ki rouksen. Sitten hän nauroi — terä- wää, pilkallista naurua. — Tyttäreni ei tarmitse mennä ke nenkään miehen luo tullakseen nai duksi, lausui hän, — olkoon hän sit olema maillinki on johtunut erehdyk sestä kirjanpidossa. Snhen nähden, että kantajan toimittama tilintarkas tus oli toimitettu epätäydellisesi ja että kun asian selmittämiseksi olisi uusi, huolellinen tarkastus toimitet- tama, pyysi «aStaajan asiamies pi tempiaikaista lykkäystä ja kantajan melmoittamista jättämään tarmitta- wat tilikirjat niitten nähtämäksi, joille mastaaja tarkastuksen uskoo. Kuulusteltiin paria kantajan esit- tämää todistajaa, jotka kertoimat kir janpidossa huomatun epäsäännölli- syyksiä ja kassassa samoin, siten että oli ollut milloin maillinkeja, milloin taas liikoja rahoja kassassa. Mail- lingin suhteen eimät Voineet mitään marmaa sanoa, kun liikkeen kirjan pito on niin monimutkainen. Juttu lykättiin mielä syysk. 16 päimään, jolloin »vastaajan on 100 mkn sakon uhalla oltama saapumilla ja kantajan on siihen mennessä toi- mitettama tilintarkastus sekä annet- tama Vastaajalle siitä hymissä ajoin tieto, jotta tämä möisi olla tarkas- tukseSsa saapumilla. Cccilia Sundqmist, joka on kotoi> fin Porin maaseurak. Pihlamasta, oli itse oikeudessa saapumilla mara» tuomari L. Masanstjerna amustaja- naan; kantajaa edusti Varatuomari Oiwa Sohlberg. — T«omitt«ja. Liedon ja Maa rian pitäjäin käräjäkunnan kihlakun- nanoikeuden t. k. 9 p:nä Suikkilan tilalla Maariassa toimittamissa wäli käräjissä tuomittiin ehdonalaiseen ma- pauteen laskettu kuritushuonemanki Johan Kustaa Stenroos Porin kau pungista, kolmaskertaisesta markan desta kärsimään 4 muoden kuritus, huoneravgaistuksen ja sen jälkeen ole. maan kansalaisluottamusta mailla ajan jonka se oikeus määrää joka Stenroosin, millä on samallaisia asi oita mzstattamana sekä Mynämäen että Kokemäen kihlakuntain oikeuksissa, lopullisesti tuomitsee. Stenroosia kcs kemat asiakirjat lähetetään Mehmaan tuomiokunnan tuomarille ja Stenroos passitettiin Turun läänin Vankilaan. - WarkauSj«tt«. Kuten Vii me leSdessä kerrottiin oli etsimäpo. liisi törkeään markauteen epäluulon- alaisena pidättänyt Iisalmesta kotoi. sin oleman työmiehen Jopi Kääriäi. sen ja Varastetun tamaran kä:kemi> sestä merimies Aleksander Konstantin MiherkoSken Turusta. Syyte heitä »vastaan oli tiistaina raaStumanoikeu deSsa esillä. Aluksi luettiin poliisiraportti, jonka mukaan suutari Frans Fredrik Lehti seltä oli juhannuspäimänä hänen nuk kuessaan Reposaaren metsässä ma raStettu taskukello perineen ja 24 mk. 56 p:iä sisältämä rahalompakko. Jopi Kääriäinen oli poliisikuulustelussa jyrkästi kieltänyt osallisuutensa Var kauteen Väittäen, ettei hänellä ole neljään Vuoteen ollut minkäänlaista kelloa eikä juhannuksesta t. k. p:mään rahoja enempää kuin markka kerrallaan. Toinen syytetyistä, A. MiherkoSki sitämastoin oli tunnusta nut ostaneensa Kääriäiseltä kellon perineen 8 mkasta, minkä sittemmin oli myynyt Otamun ramintolassa. Kääriäinen kielsi omaantuntoonsa Vedoten oikeudessakin tekonsa ja Mi. herkoski, myös omaantuntoonsa me- doten, mäitti kellon Kääriäiseltä os> taneensa. Kuultiin sitten kahta todis tajaa, jotka kertoimat K:llä olleen »arastetun kellon, mutta siitäkin huo. limatta K. käsi sydämellä kielsi. Tämän jälkeen maati yleinen syyttäjä lykkäys tä ja oikeussalista saatiin poistua päätöstä martoomaan. Ulostultua huomautettiin Kääriäiselle, että pa ten niin hymä kuin sata kuningasta. Jos kuningas tahtoo moittaa hänet — hymä, tulkoon tänne kosimaan häntä. Minä olen antama hänelle turVsllisuuden lupauksen. — Kuninkaan ei tarmitse ottaa mastaan turmallisuuden lupausta ke neltäkään omassa »valtakunnassaan, maStasi airut. — Itse asiassa, sinä olet uhmaillut kuningasta mastaan kylliksi näinä miitenä muotena, siitä asti kun hän tuli miehen ikään ja astui malta-iStuimelleen ^ saat kiit tää fiitä kuninkaan ulkomaalaisia so tia. Nyt, kun ne omat päättyneet ja kuningas on tilaisuudessa kiinnittä mään huomiota Valtakuntansa sisäi siin asioihin, nyt kutsuu hän sinua luokseen tekemään tiliä hänelle ja ot tamaan ladyn mukaasi. — Hän on saama hänet, jos hän kykenee hänet ottamaan, mastosi jaarli, — joko sotajoukkoineen tai yk- sinään. Niin, lady on saama seurata sinua, joS se on hänen tahtonsa. MaSten omaa tahtoaan hän ei kos kaan tule kenenkään morsiameksi. Mie tämä sanoma isännällesi ja sano myös hänelle, että tässä maassa olen minä herrana, enkä tunnusta mitään kuningasta. Airut puri hetken huuliaan, ennen kuin taas puhui. — Olen miemä sinun ynseät sa nasi kuninkaalle, mirkkoi hän. — Hän kyllä tietää mastata niihin. Suo minulle yhden päimän lepo, ennen kuin taaS lähden matkalle, sillä olen ratsastanut nopeasti ja on minulla maikea tie kuljettamana. — Saat lemätä niin kauan kuin tahdot, maStasi jaarli suopeasti. ^ Sata mieStä saa seurata sinua ra jalle. Minulle olisi epämieluista näh dä, että mitään pahaa sinulle tapah tuisi täSsä maassa, sillä oletpa urhea rempi olisi ollut tunnustaa kuin pit kittää asiaa. Tällöin Kääriäinen tart tui m. t. yleisen syyttäjän käteen tah toen häntä takaisin lakitupaan ja — tunnusti itsensä syylliseksi kellonmar- kauteen, mutta rahaa hän ei moinut tunnustaa Varastaneensa, ..koska (käii taaS sydämellä) hän täällä tiesi ole mansa syytön". Sekä ilmiantaja että syyttäjä luopuimat senjälkeen rahojen Vaatimisesta ja oikeus antoi päätök- sensä tuomiten Kääriäisen toiskertai sesta törkeää laatua olemasta mar- kaudesta muodekst kuritushuoneeseen ja menettämään kansalaisluottamuk sensa muodekst. Lehtiselle tulee Kää riäisen suorittaa 10 mk. kuluja ja kruunulle kormata yleisistä maroista maksettamaksi määrätyn todistajapa!!, kion 8 mkaa. Tuomittu passitetaan lääninmankilaan. Miherkoskeen nähden lykättiin juttu t. k. 19 p:mään, koska hänen papin kirjansa oli epäselmä. Siihen men nessä säilytetään Miherkoskea kau. punginmankUassa. Zum >r «mMi, Nurus^. Eerikinkatu s. Puh. 434. Ho^oileudennolario ^ Hvnnoikeuden- kausllsn Santeri Saann!»ci. — Tukholma» ko»l«?oko«S. Höyrylaima »Carl v. Linne" myön tää alennusta kansakoulunopettajille jotka aikomat matkustaa ensi elokuun 4 p:rä Tukholmassa pidettämään kansakoulunopettajakokoukseen. Mad kustus II luokassa edestakaisin mak sa? Smk. 34: 70. Jotta alennus moidaan myöntää tulee osanottajien esittää kortti osanottoonsa kokoukseen. Carl v. Linnellä moi 16 II luzkan matkustajaa matkustaa ja on ilmoi tus tehtämä ajoissa Axel Grönseldtin höyrylaimakonttoriin jotta osanotta jille moidaan marata tarmittama määrä hyttejä. Laima lähtee Mäntyluodosta elok 4 p:nä. Kokous alkaa 9 p:nZ. — We«äläi»e» rats«wäe«- ososto, joka saapui tänne maalian taino, jatkoi taas tiistaina metkaan sa. Mihin matka piti, sitä emme tiedä. Kullaalle eiwät ainakaan eilen mielä olleet saapuneet. ^ West Pori» «imah«o- «eella oli eilen 21 astetta lämmintä, Mekin painetiawaa näinä aikoina. Jokaiseen kansaan on järkähtämät tömästi juurtunut itsensä säilyttämis mietti. Se on toista kuin yksilön itse käs halu elää, sillä sen tyydyttämiseksi nähdään yksilöitten iloisina uhraaman henkensä. Se ei maadi, että tämä sa tunnainen yhteys yksilöitä saisi elää ja olla, maan että he eläisimät kan sana. Ja siksi mieras kieli, niinkuin muukin mieras on kansalle painama pakko, josta se pyrkii mapaulumaon Kansan tulee luottaa ainoastaan itseensä. Semmoisesta makuutuksesta seuraa, että kansan ei pidä pyy'ää ja tamoitella muula, kuin miiä se kyke nee saamuttamaan ja säilyttämään. Tosin ei ole mitään niin mahtaivaa kansaa, ettei sen pitäisi akstua his toriollisen »välttämättömyyden alle, jota se ei Vallitse. Mielä Vähemmin on pieni ja heikko kansa tästä poilke. uksena. Mutta se saattaa näyttää maltaansa juuri alistuessaan: sillä ei ole mitään oloja, joitten yli se ei saat. taisi kohoutua itsessään ja itsestään kehittymällä. Kansan tapoihin perustumalla, woi massa olemalla oikealla on semmoinen mahti, ettei kukaan mielellään siihen ja rohkea mies, joskin hiem >n liian suorasukainen puheissasi. Airut kumarsi symään. — Kiitän sinua suopeudestasi, her ra, sanoi hän. — Tahdotko mielä suoda minulle tilaisuuden puhutella tytärtäsi, niinkuin kuningas käski? Jaarlin kasmot synkistyimät taas. Minä en käy ympäri pitäen kau pan omaa lihaani ja mertani, lius kasi hän, - minä en näytä tytär täni millekään amioliiton Välittäjälle. Jos kuningas tahtoo puhua hänen kanssaan, niin tulkoon itse ja esittä köön asiansa. — Tyttärellesi kaikki kunnia, — mutta se oli kuninkaan toimomus, toisti yksipäisesti airut. — Malta mielesi, herra, tämä on raaka maa naisen hallittamoksi, kun sinä olet kerran mennyt pois, eikä ole hymä silloin olla kuninkaan kanssa »vihoin. Parasta olisi, että niin jalo kosija löytäisi armon hänen silmissään. — Tyttäreni ei tarmitse mitään simuteitä löytääkseen kosijoita, mirk koi jaarli. — Kumpa se maan on kelpo mieS ja jalosukuinen, niin hä nen maalinsa ei tule kohtaamaan mitään estettä minun puoleltani. Sitä paitsi onhan kuninkaalla mapaus koettaa onneaan, joS hän niin toi- moo. Mikäli minä naissydäntä oikein tunnen, ei ole mikään suosittu sellai nen kosija, joka panee toisen miehen puhumaan puolestaan. — Salli minun kuitenkin saada nähdä tytärtäsi, pyysi airut, — sillä silmäni omat uteliaat kaiken senjäl keen, mitä kormani omat kuulleet hä nestä. Anna hänen sentähden, joS hän tahtoo, kuulla kuninkaan sanoma. Jaarli löi pientä kelloa ja käski sisäänkiiruhtaman palmelijan kutsua lady Mary. Hetkinen senjälkeen as tui hän huoneeseen kahden immen ryhdy, eikä sitä muosikymmenten pon nistuksitta saateta kukistaa. Mitä kalliimmat oikeudet omat, jotka täten omat suojatut, sitä enemmin pitää kansan koitella saawuttaa niille käy tännön tukea. I. M. Snellman. Tahdommeko me elää mai kuolla? Kuollaksemme ja saadaksemme asian omaiset hautajaiset pitää meidän main jatkaa Vanhaan tapaan, halmeksia itseämme, maatamme ja esi-isiämme, olla epätoivossa tulemaisuutemme suhteen, epäillä, kykenemmekö mitään hyirää toimittamaan, olla mitään te- kemättä peljäten, ettemme mihinkään kykene, tukehuttaa kailkia suuria aja tuksia ja aatteita, joita ajan mahtama henki loihtil meidän sieluumme, sanalla sanoen elää täydellisessä henkisessä Velttoudessa ja etsiä waan omaa etu amme, omia humiamme ja nautintc- jamme. Mutta jos tahdomme elää, niin silloin, silloin me uskaltakaamme rakastaa isänmaatamme ja moimak- kain käsin ohjata ja edesauttaa sen kehityM. Ei meidän auta itsepäisesti pysyä kiinni »vanhassa; johonkin uu teen ja todelliseen on meidän ryhdyt tävä. M. A. Castren. /7en/s ^ Perhe««tifia. Kihlauksensa omat julaisseet maisteri, nti Maija Kalmari, maltioneumos I. R. Danielson-Kalmarin ja hänen Vai monsa Jennyn, 0. s. Heurlm, tytär ja maisteri K. N. Rantakari. Ka«gaSt«s näkyi toissa ilta na auringon laskun aikana. Pihla- wan selälle, Kataman ja Tyltyn saa rien yläpuolelle ilmestyi pitkä saari- jono. jonka keskustassa selmään mot tiin huomata rakennusten äärimiimoja kohoamme tornineen. Näky kesti lähes 10 minuuttia. — Komea hirtvi Vieraili eilen aamulla V,,5 aikaan Tapiolan puu tarhassa Fleimiikissä hernepalkoja maistelemassa. Jsäntämäen ulos tultua se kiireesti loikkasi yli aidan, kadoten metsään. — Pi?k«li»«»t pefiwät tois tamiseen. Pääsky ja »västäräkki tekemät ahkeraan itselleen toista pe sää. Tämä on yleensä harminainen huomio ja luettama aikaisen keivään ansioksi. Manhat ihmiset sanomat sen tietämän pitkää kesää. — Osti talo» t«ntipalkalla. Kempeleessä oleman Hemmilän maan osti äskettäin eräs mainitulla paikka kunnalla asuma henkilö 18,000 mkan kauppahinnasta, mutta kuitenkin niin, että hän saa suorittaa maan hinnan tuntipalkalla 12 muoden ajalla. — Saapi siihen useamman tunnin pus kea, ennenkuin omakseen moi Hemmi lää sanoa. — K:u. Wie!ä elää per«st«slail» liven pimittzS. „En minä sitä taho, se on niitä bobcikoffilaisten kirjoja", sanoi eräs Kosliselän perus tuslaillinen isäntä, kun hänelle tarjot tiin luettamaksi E. G. Paimenin kir joittama teos: „Silmäys Itä-Suomen lahjmtusmiZiden historiaan". Tällaisia wihan sokaisemia isäntiä on ..perustuslaillisuuden" jätteinä maaseuduilla mielä paljon, niin onne tonta kuin se onkin. lldMnz» j, I»U», ^ Terloeysopillista kirjalli setta. Arjö Weilin ^ Kumpp. Osakeyhtiön kustannuksella on ilmes tynyt: Frode Sadolin: Her moston termeys. Kirjanen hermojemme hoidosta. MiidenneStä tanskalaisesta painoksesta suomensi L T. Heinonen. Hinta 1: 75. Hermostuneisuus s. 0. hermosto»! sairaaloisuus on mitä yleisimpiä mei dän aikamme maimoja, ja monet, joita se kiusaa, hakemat eri tahoitta kalliisti maksettamaa parannusta, yllämainittu Köpenhaminan etemim män hermolääkärin tri Frode Sado- linin kirjoittama kirjanen Hermoston termeys, joka nyt esiintyy miiden- nestä tanskalaisesta painoksesta suo- mennettuna, ei ole lääkärikirja, maan yksinkertaisesti kunnollisen lääkärin ja ihmisen miisaita neumoja hermojen tasapainon säilyttämis- ja hankkimia keinoista. Siinä on hymää jokaiselle, niinhymin kolonaan sairaille kuin liemästi hermostuneille. Mutta myöskin se, joka luulee olemansa hermoiltaan täysin terrve. löytää tästä pienestä erinomaisesta kirjasta neumoja, jotka saattamat hyödyttää häntä olemassaolon taistelussa. — Nätztelmätirjallis««tts. Irjö Meilin 6 Kumpp. osakeyhtiön kustannuksella on ilmestynyt: Au gust Strindberg: Kaarle XII. Miisikumaelmainen näytelmä. Suomentanut Kaarle Halme. Hinta 2: 50. Samalla kuin Strindberg tässä suurtyylisessä historiallisessa näytel mässään luo eteemme sankarikunin- kaan, antaa hän keskitetyn, ytimek kään kumauksen kolmesta Kaarle Xllmnen Viimeisestä hallitusivuo- desta. Näytelmä nimittäin alkaa sil loin, kun Kaarle monet pitkät umc- det ulkomailla wiiwyttyään p:loa w. 1715 sairaana ja onnettomana, ra hoitta, armeijatta ja ystämittä takai sin hälvitettyyn Valtakuntacnla Ska- nen rannikolle, ja päättyy Fredrik- sienin linnoituksen piiritykseen, jossa kuninkaan Vaiherikas elämänrata lop puu. Jhmeteltäivää on, miten symän. mäliin mieltä tärisyttämän tunnelman Strindberg saa aina aikaan ja miten pitkät näköalat hän amaa main muu tamin kynänmedoin noihin Kaarlen poissaolon Vuosiin, jolloin Ruotsia sodan myrskyt, ruton ja nälänhädän kauhut niin per? ti raastoimat. — N«sia alkuperäisiä se«ra- «ähtelmiä. Arjö Meilin 6 Kumpp. osakeyhtiön Näytelmäkirjastossa on ilmestynyt: Sulhasen luona. Iksinäy- töksinen laulunsekainen huminäytelmä. Kirjoittanut R. Kilja nder. Hinta 1: 25. Maisterin perikato. Iksi- näytöksinen pila. Kirjoittanut Nuutti Muoritsalo. Hinta 1: . Rosmot. Iksinäytöksinen pila. Kirjoittanut Nuutti Muoritsalo. Hinta -: 75. Onnen pyörteissä. Alsinäy- töksinen huminäytelmä. Kirjoittanut I. Mannermaa. Hinta 1: 25. seuraamana. Immet näyttimät san gen kauniilta, kun lady ei ollut mu kana, mutta ei kukaan kiinnittänyt heihin huomiota kun hän oli heidän läheisyydessään, sillä hän oli sangen, sangen kaunis. — Tämä ritari on ratsastanut tänne Englannin kuninkaan luota, sanoi jaarli, — ja on yksinään kul kenut yli rajan. Hänellä on sanoma kuninkaalta ja halusi puhutella sinua. Kääntyneenä airueeseen lisäsi hän: — Tahtoisimme tietää nimesi. Airut kumarsi symään, notkisti polmensa ja suuteli ladyn kättä. — Minun nimeni ei merkitse mi tään, sanoi hän. — Olen main ku ninkaan airut ja puhun hänen ni messään — kuitenkin nimi, jota kan nan, ei totisesti ole minulle häpeäksi. Kuningas on kuullut puhuttaman si nun kauneudestasi, rakastettama lady, ja hänen sydämensä on alkanut heh kua; joS sinä hänen kutsumustansa noudattaen tulet hänen howiinsa, on se leimahtama täyteen liekkiin. — Hänen täytyy nähdä minuu sy dämeni leimahtaneena täyteen liekkiin, ennenkuin tuon sen hänelle, mastosi lady Mary ja heitti päänsä ylpeästi taaksepäin. — Sydämeni on minun omani, eikä millään kuninkaan käs kyllä ole maltaa sen suhteen. Siinä apauksessa, että tämä on myös isäni ahto, niin mie Vastaukseni kunin kaallesi. — Niin, sanoi jaarli, — sano tämä uninkaallesi. ^ Kuninkaan sotajoukossa on nel jäkymmentä tuhatta mieStä, jalo lady, anoi airut, — hän on Vannonut noutamansa sinut, jos on Välttämä- öntä. Jaarlin tytär nauroi. Hänen nau runsa oli kuin kemätpuron pulppuile minen. on maailmankuulu lääkärien lämpimästi suosittama wahwistawa ramintoaine lap sille ja sairaille henkilöille. Myydään apteekeissa ja rohdoskaupoissa. 2562,8 — Sotajoukko ei ole koskaan otta nut naisen sydäntä, sanoi hän, ja marmaan se maatist melkoisen työn. Sinä olet ritari, kuulen minä. Kuinka monta elämää sinä uskaltaisit moi!- taaksesi puolison. Tuhannen kertaa panisin oman elämäni alttiiksi, jos hän olisi yhtä kaunis kuin sinä. Neuo hymyili. — Minun mielestäni sinä armioit elämäsi Holmaksi, koska olet uskalta nut näin määrälliselle matkalle ilmmi seuraa. ^ E', jalo neito, mirkkoi airut, en halmeksi. Sillä minä toimitin ku- ninkaan käskyn ja tahdoin lisäksi mie lelläni nähdä sinua. Salli minulle sellainen suosio, että nyt toimitettuani kuninkaan miestin perille, suot minun palkaksi siitä haastella kanssasi. Jaarlin tytär hymyili taaS ja tai- wutti päätään suostumuksen merkiksi. Sillä hänen mielestään mieraS oli miellyttämä mieS ja sen lisäksi korkea ja komea. Itse hän oli jalo nainen, jota ei Voinut olla Viehättämättä miehen rohkeus. Hän kämeli ja kes- kusteli kuninkaan airueen kanssa koko päimän ja illan tullen lauloi hän laulujaan hänelle. Ja airut lauloi hänelle rakkauslauluja, joita oli op pinut Ranskanmaalla ja säesti lau- lujaan neidon kitaralla. Seuraamana aamuna kämelimät he linnanmuurilla ja neito kyseli airueelta monenlaisia asioita: millaisia pukuja käyttämät naiset kuninkaan homissa, viimatko he kauniita, kuinka kauan hän oi: ottanut osaa Valtakunnan sotiin ja minkälaista oli RanSkaSsa- tJatk)