N:o 137 — 1910 KAIKU. Perjantai? a Marraskuun 25 päivänä. Paras keura taltui-illoikfi l' l)roä , toma<lni - Lukekaa aina par haita kirjailijoita! Miimeksi ilmestyneistä suositte- lemme Maila Talmion etemintä romaania 'Tähtien alla', Leo Tolstoin maailmankuulua 'Anna Kareninaa' ja Selma Laqer- löfin 'Antikristuksen ihmetöitä'. Jokainen niistä on muosien päästä yhtä luottama kuin nyt ilmestyttyään. Berner Söäerttröm dsake^ktiö. hetetään; ja tulemat samassa tarkoi- tuksessa kaikki lupapäätökset tästä läh- tien hakijoille nimismiesten kautta lä- hetettämiksi. — Maalaispoliisit. T. k. 23 pnä on läänin kumernööri määrännyt poliisikonstaapelin Sodankylän länti- sessä nimismiespiirissä Fritz Walde- mar Widellin poliisikonstaapeliksi Ke- min nimismiespiiriin sekä samalla ju- listanut siten amonaiseksi joutuneen poliisikonstaapelintoimen ensiksimaini- tussa piirissä halukkaitten, hakukelpois- ten henkilöitten haettamaksi 14päiwän kuluessa senjälkeen kuin kuulutus siitä on Sodankylän seurakunnan kirkossa julkaistu. Hakemuskirjat omat maini- tun ajan kuluessa jätettämät Sodan- kylän länsipiirin nimismiehelle. Hhtä amoinna olemaa polnsikons- taapelintointa Alimieskan nimismies- piirissä on kumernööri t. k. 22 pnä määrännyt talollisen Juho Tuumasen hoitamaan toistaiseksi ja kunnes toimi tulee makinaisesti täytetyksi. — Kieltäytytviä ednsmieseh dokkaita. Kanttori A. T u o m i k o s- ki, jota useassa paikassa on aiottu asettaa suomal. puolueen ehdokkaaksi Oulun läänin etel. maalipiirissä, on kieltäynyt ehdokkaaksi rupeamasta. — Kuollut. T. k. 18 p.nä mai- pui Hailuodossa pitkällisen taudin sai- rastettuaan kuolonuneen kruununluotsi Pekka Tausta 74:llä ikämuodel- laan. Lähinnä jäi häntä kaipauksella muistamaan maimo ja 5 poikaa. — Esitelmätilaisuus. Suomen Naisyhdistyksen toimesta pidetään esi- telmä terveydenhoidosta ja moimiste- lusta ensi sunnuntaina klo 6 ip. Ki- miniemen kansakoululla. Sisäänpääsy lvapaa. — Karannut mielitvikainen. Toissa iltana karkasi Tyrnäivän wai- maistalolta mähämielinen Juho Mar- tikka, jota etsimisistä huolimatta ei ole mielä taivattu. Asiasta on ilmoitettu täkäläiselle poliisilaitokselle. — Mies kuuluu oleman mielimikaisuudestaan huolimatta taitama marastamaan, niin että missä kulkeneekin, ainakin siinä suh- teessä jälkensä jättää. — Tyrnäwäu meijeriosuuskun nan kokouksessa t. k. 14 p:nä, jos- sa oli osuuskunnan jäseniä harminai- sen paljon, keskusteltiin kauman ja monipuolisesti, rumettaisiinko meijeris- sä moin malmistuksen ohella myöskin juuston malmistukseen. Pohjustukseksi asialle kertoimat hamaintojaan ne nel jä osuuskunnan jäsentä, jotka meijerin kustannuksella olimat miime kuun lopulla kulkeneet Uudenmaan juusto- meijereissä näkemässä ja kuulemassa tuloksia tästä teollisuudesta. Siellä kuitenkin juustonmalmistus on mel- kein yleensä yksityisten käsissä osuus- meijereissäkin, kun näet osuuskunnat omat muokranneet meijerinsä jollekin juustomeijeristille, joka maksaa mar- man, suostutun hinnan maitolitralta heidän tuomasta maidosta, nykyisin melkein kaikissa meijereissä 13 penniä, muutamassa 13 x !->, sekä toisissa mielä muokraa meijeristä jonku 1,000 mk., toisissa ei mitään. Ainoastaan yhdes sä meijerissä oli juustonteko puhtaasti osuuskunnan laskuun, mutta sekään ei ollut mielä täyttä muotia ollut käyn nissä, joten tarkkaa tulosta senkään liikkeestä ei mielä ollut säätämissä. Niin asia mielä on paremmin hämärä- veräinen. Kuitenkin oli matkalta saatu- )m tietojen nojalla moitu malmistaa jonkinlainen suunnitelma tuloksista mei jerissämme, jos juustoja malmistettai- [iin l» kuun aikana 2 päimässä ja toisten 6 kuun 4 päimässä, a 1,000 tq. maitoa kuhunkin käyttöön, eli 924 -vuodessa. Laskelman mukaan tulisi siitä noin 5)4,000 mk. enempi tuloja suodessa kun ainoastaan moita mal- mistaissa, josta moitaisiin saada kai- kelle meijeriin tuodulle 3.500,000 ki- tolle maitoa 1 V-j penniä kiloa kohti lisätuloa päälle kerman hinnan. Sitä menoa mikä kuluisi juustokellarien. si- kalan, asunhuoneiden lisäyksen ja mei- ierin lisälaiton muoksi, noin 25,000— 30,000 mk., ei tässä mielä ole otettu lukuun, sillä armeltiin se moitaman meijerin kassoista suorittaa. Maikka laskelma näyttikin näin edulliset tulok- set, jätettiin juuston teon alkaminen mielä toistaiseksi, sillä toimottiin jon- kun ajan kuluttua saataman kunnolli sia juustomeijeristiä paremmin kun mielä tätä nykyä ja samoin juuston kaupan Pietarissa, joka mielä nykyään on pelkkää keinottelua, toimottiin kor- jautuman makamamme kannalle. Olipa muitakin syitä mastustukseen. Peljät- tiin näet pienten maidoniuojain lakkaa- man tuomasta ja eroaman meijeristä, kun kurnaalin saanti, joka nykyään on sillä syyllä, että meijerin rakennusme lat saataisiin suoritetuksi ennenkuin uusia tehtäisiin. Kuitenkin päätettiin sikala rakentaa meijerille, jossa ruokit- täisiin sikoja niin paljon kun nyt jo meijerissä tulemalla soltulla moipi elät tää, armiolta noin 20:nen 30:nen mai- heille. Sen koko jäi kuitenkin mielä marmaan määräämättä, sillä osa osuus- kuntalaisista maati rakennettamaksi niin isoa, että se riittäisi sittenkin kun juus- ton tekoonkin rumettaisiin, mitä taas toiset mastustimat. Asia jätettiin hal- linnon pohdittamaksi ja suunnitetta- maksi aluksikin. Tala. — Kuntakokouksessa Kuitva niemellä t. k. 21 p.nä oli käsitellä- mänä seuraamat asiat: Keskusteltiin herra kumernöörin lä- hetepäätöksen johdosta, jossa Oulun piirin kansakoulujen tarkastaja maisteri O. Rauhamaa maatii, että kuntamme kirkonkylän kansakoulupiiri jaettaisiin useampaan piiriin niin, että Halttulan- ja Taipaleen kylätkin saisimat kansa koulunsa, syystä, että kirkonkylän koulu on liian ahdas suurelle lapsilaumalle. Herra tarkastajan pyyntöön olikin yh- tynyt kolmattakymmentä Halttulan- ja Taipaleen kyläin asukasta. Pyyntö esitettiin kirjallisesti kokouksen puheen- johtajalle, joka lienee sen merkinnyt pöytäkirjaan. Tätä mastaan moniaat kokouksessa saapumilla olleet simisty- neet meisasimat manhaa mirttään, ettei koulupiiriä jaeta eikä kouluja laiteta, jota seikkaa marmentamaan malittiin kauppias I. Mursu ja kuntakokouksen puheenjohtaja I. Kauppi maltakirjalla. Pääsipä noiden koulunmastustajien huulilta jo niin paksua että, mastus tamiskustannuksiin ei kunnalta kulu edes koulunkunnossapitorahain korko- kaan! Keskusteltiin myös maalihuoneista taas ensi eduskuntamaaleja marten ja päätettiin, että kirkonkylän äänestys- alue äänestää kansakoululla, samoin Jokikylän äänestysalue Joen kansa- koululla, kuten ennenkin. Kysyttiin myös lainamakasiinin osak- kailta, kannetaanko tänä muonna lai noja kun milja tuli huonoa ja päätet- tiin, että ei kanneta muuta kun lainain korot miljan huonouden tähden. Annettiin urakalla kolmen muoden ajaksi talmiteitten kunnossapito. Sitä tarjousi suorittamaan kuudeltaneljän- nekseltä kuusi miestä, maihdellen nel- jänneksen kunnossapito muotta kohden noin 15 mkaa. Ei se ole kyllä kallis hintakaan, maan hukkaan nekin rahat menemät, kun miime taimenakaan ei kaikilla nel- jänneksillä käynyt niiden kunnossapitä jät kertaakaan, maikka kinokset olimat maanteillä huoneenkorkuisia ja niissä saimat ihmiset rypeä ja kaadella kuor- miaan. Olisi sentään edes »viran omaistenkaan sanotusta epäkohdasta mähän parempaa huolta pidettämä. Tähystäjä. MO % tuodusta maidosta, mähenisi noin 40—50 °/o seuduille. Samoin luut uin sikain hoidon kärsimän ja mähe- nemän osuuskunnassa kurnaalin mähe- tessä. Toiset taas tahtoimat lykkäystä Naisten osasto. j)akinaa. Kaiussa on eräs kauan sitten ma- rattu huone ollut tyhjänä. Tarkoitan: ..Naisten osastoa". Olen monasti ikämöiden odottanut, milloin se jälleen tulee käytäntöön. Olisihan taas pal jokin pakisemista, kun maalitkin taas ! omat omella. Emmekö me naiset koet- taneetkaan hommata ja saada naiseh dokasta listalle? Olisihan se ollut oikeus ja kohtuuskin. Olemmeko niin »välinpitämättömät asiasta, maan edel lisistä mastuksista ja kylmäkiskoisuu- destako masentuneet, tahi emmekö anna itsellemme armoa? Kuka meille sitten armon antaisi, aatemeljemmelö? Ojen- taisimatkohan he meidän hommalle aut- taman käden, tahi antaisimatko yhtä moukkamaisen mastauksen kuin Waasan läänin itäisen- ja eteläisen maalipiirin miehet omat tehneet. Hämmästyksellä on sitä lukenut ja häpeää ja pilkkaa omat he sillä puolueelle ja itselleen tuottaneet. — Eipä kumma, jos nais ten mielet katkeroittuisimat siihen mää- rään, ettei miimanmetoonkaan halut- taisi. Miksi heille sitten äänioikeus annettiin, jos heidän kuntonsa niin halmaksi armotaan? Kumminkin, itse- mielestämme, ensimäiset naisedustajat tässä puolueessa omat kunnostaneet itsensä. Sen huomaa se, joka luo silmäyksen siihen työhön, mitä he in- nolla omat ajaneet; ja minkä puolesta äänensä kohottaneet maikkak n kuuroille törmille. Ainahan he omat seisoneet edistyksen eikä taantumuksen puolella, jos ei muulla, niin äänestyksellään. Eihän maliokunta-töissä pidä ensikerta- laisilta mahdottomia maatiakaan, maan jos heidän sallitaan kehittyä, moimat he marmaan paikkansa pitää. — Jos mielä häätyy itseään kiittämään, moin sanoa, että naiset omat kumminkin aina kokeneet kehoittaa toisiaan miiman me- toonkin menemään, miehiltä siihen lu- paa kysymättä. Se tehkäämme nytkin! Meillähän on toki toimossa yleisehdo- kas, joka on ..päätä pitemoi muuta kansaa". Kannattaa siis mennä maa- liin. — Ehkäpä sitten muut porma- rilliset puolueet pitämät huolen siitä, etteimät sosialistinaiset yksin jää edus- tamaan naisia Suomen eduskunnassa. Msi joukosta. pikku uutisia. — Kihloihin omat menneet neiti S ai- mi Lahdenperä ja rautatienmirkamies Wilho Lehtonen. * — Nuorten Nuijan johtokunta kokoon tuu tänään klo i.-p. Nuijassa. — „Liiton" paljastukset. Vihdoinkin on se usein luwattu paljastus suomettare- laisten johtomiesten todellisesta kokoomus- harrastuksesta nähnyt päimän maton. Ei- lifessä numerossaan „Liitto" sen julkaisee. Melkoisella pettymyksellä sen luimme, sillä luulimme lehdellä oleman jotain paljastet- tawaa, mutta se näkyykin supistuman sangen mähään. Koettaahan main hämmästellä erästä henkilöä, joka teki syksyiselle kokoo- muspuuhalle sen palmeluksen, että laati sitä marten ponnet, toisenkin, johon kaikki muut yhtyiivät, mutta jota hän itse piti tarpeettomana ja joka sen muoksi metäytyi pois ^valmistamista neurvotteluista. Se on sitten ..Liiton" mielestä kokoomuksen was- tustamista! Ja sen nojalla katsoo se ole- mansa oikeutettu mäittämään ja lukijoilleen uskottelemaan, että suomettarelaisten j o h- t o m i e h e t mastustimat ja mastustamat kokoomusta. Kaiken kaunistukseksi lehti mielä oikein tosissaan tuumii, että ..Kaiku" on „suorastaan pakottanut" sen tällaisia asioita ..julkisuuteen metämään". Olisimme todel- lakin suoneet, että..Liitto'' olisi säästänyt itseänsä tästä maimasta. Ehkä myöhemmin palaamme mielä näi hin paljastuksiin. Alamäkeen. Nuorsuomalaisten puo luehallinto on päättänyt yleisehdokkaiksi Miipurin l. läntiseen maalipiiriin ehdottaa senaattori Kaarlo Castrenin ja neiti Tekla Hultinin. Jonas Castrenia, joka ennen on tässä maalipiirissä yleisehdokkaana ollut, ei keskushallitus ole enään sellaiseksi puoltanut. Aikaisemmin on Heikki Remvall Mikkelin maalipiirissä samalta kunniapaikalta pu- donnut. Alamäkeä herrat siis luisumat. * — Kaadettuja hirtviä. Oulun läänin kumernööri on senaatille ilmoittanut. että Oulun läänissä on miime syyskuun alku- puolella asianomaisella tumalla kaadettu kaikkiaan 25, hirmeä, * — Tolstoin kuolema ja Helsingin teat- terit. Tolstoin kuoleman johdosta peruut- timat Kansallisteatteri ja ruotsalainen teat- teri sunnuntai-iltana näytöksensä. Wenäläi- nen dramaattinen seurue Aleksanterin teat- terissä sitämastoin näytteli. * — Elätvissii kuwissa »MaailmanÄm päri" on taasen uusi ja katsomisen armoi- nen ohjelma. # — Palokunnantalon elämissä kuloissa on myöskin uusi ja monipuolinen ohjelma. Muualta Suomesta. — Papisto. Lemin kirkkoherran - mirkaa omat m. m. hakeneet Siikajoen kirkkoh. romasti A. W. Karttunen ja Iin kappalainen K. M. Huominen. — Lakannut tehdasliike. Kun nallisneumos G. A. Petrelius-maina- jan paitatehdas Turussa on näinä päiminä lakannut toiminnasta. Teh das perustettiin m. 18(59 ja omat sen tuotteet olleet laajalti tunnettuja. Tehtaan sairaskassa, jonka tehtaan omistaja yksin on perustanut ja jossa nyt oli maroja 8,000 mk., jaettiin mainajan jättämän määräyksen mukaan tehtaan 30 työntekijättärelle valmelus- kauden pituuden mukaan. Siten tuli- mat kauimman palmelleet saamaan 560 mk. ja lyhimmän ajan palmelleet 19 mk. Sitäpaitsi annettiin yhdek- sälle manhimmalle työntekijättärelle testamentin määräyksen mukaan kuo- linpesän maroista 1,000 mk. kullekin. — Smolander—Paasiwirran juttu. Mioppilas Urho Toimonen, isännöitsijä K. O. Toimonen ja raken- nusmestari W. Hällström omat tun- nustaneet yliopppilas T. Paasiivirran oleman elossa. Mitä Smolanderiin tulee, näyttää hän poliisitutkinnan ja yllämainittujen henkilöiden kertomusten mukaan todel lakin hukkuneen. Kirjallisuutta ja taidetta. — Uusi Joululehti. Suoma lainen Joulutupa ilmestyy ensi jouluksi Helsingissä 32 simuisena ja maksaa 50 penniä. Sisältö tulee olemaan armokas, sillä kirjoituksia ja runoja tulee useilta tun- netuilta henkilöiltä. Marsinkin on huo- mattama että useita kansantajuisia yh- teiskunta-elämää käsittelemiä kirjoituksia tulee, joten lehdellä on aina pysymä merkitys. Joululehtiä ilmestyy meillä paljon, joista on maikea malita sen, joka to- della puhdashenkistä lehteä haluaa it- selleen ja lapsilleen. Kehottamme kaikkia tutustumaan tä- hän uuteen tulokkaaseen ja tilaamaan sen. Se on saatamana kirjakaupoista ja lukuisilta asiamiehiltä ympäri maata. Uusia asiamiehiä otetaan kun ilmoittau- mat heti osoitteella Suomalaisen Joulutuman toimitus Hel- sinki. — Ilmasota, kirjoittanut H. G. Wells ja suomentanut Toimo Walle- nius, on masta ilmestynyt Emil Wai- nion kustannuksella Helsingissä. Kir jailijan nimi jo takaa kirjan armok- kuuden, sillä kuka muu kuin Wells möisi esittää tuollaisia tulemaisuuden tapahtumia niin, että ne herättämät mielenkiintoa. Kirja sopii niin man- hoille kuin nuorillekin, jotka omat in- nostuneet uusiin keksintöihin. Haus- kempaa lukemista möisi tuskin löytää- kään. — Helsingin Kaiun kertoma kokoelman u:o Matilde Serao'n Giomannino tai kuolema on masta ilmestynyt. — Ilmestyneitä aikakanskir joja on toimitukselle saapunut: Helsingin Kaiku n:o 46. Helsingin Kumalehti n:o 21. Jokamiehen Wiikkoleht n:o 46. Nuorten Nuija n:o 11. Suomen Urheilulehti n:o 21. Kyläkirjaston Kumalehti A-sarja n:o 11. Uutta kirjallisuutta: Venäjältä. Leo Tolstoin f»» ?• j »t j *t elmnantyosta. Leo Tolstoi on jättänyt tämän maa- ilman ristiriidat, suuri mies on kuol- lut, mutta hänen henkensä elää teok sissaan kautta aikojen. Suuri on se työ, jonka tuo köyhien ja sorrettujen ystämä, tunnollinen ja herkkä totuu- denetsijä on suorittanut ei ainoastaan sanoilla ja hymillä neumoilla muille, maan itsekin koettamalla täyttää par haan tahtonsa mukaan kaikkea sitä, minkä tunsi suureksi, kauniitsi ja oi- keaksi. Wuosisata ei synnytä monta sellais- ta miestä, jota niin yksimielisesti kaik- kialla miltei erotukselta on kunnioitettu ja ihailtu ja aina tullaan kunnioitta maan ja pitämään yhtenä maailman historian merkillisimpänä miehenä. Kaikki kirjallisuutta miljelleet omat lu- keneet ja kuulleet hänen kauniita ope tuksiaan kansoille ja yksilöille ja tunte- neet niiden takana oleman suuren opet- tajan, joka kärsi kaikista inhimillisistä määryyksistä ja johon koski jokainen isku, millä oikeutta ja totuutta sorret- tiin. Työmies on nyt päässyt lepoon, herkkä ja lämmin sydän on lakannut sykkimästä, mutta muistonsa elää ja tuhannet ja taas tuhannet tulemat siu naamaan suurta opettajaa. Niin suuri on Tolstoin elämäntyö, että sitä on mahdoton edes osapuil- leenkaan muutamalla sanalla^ kertoa. Tässä kerromme main hajanaisin piir- tein hänen elämänsä työstä: Leo N i k o l a j e m i t s c h T o l- s t o i syntyi Jasnaja Poljanassa Tuu lan kumernementissa m. ^ 1828. Jo aikaisin kadotti hän äitinsä, josta hän niin kauniisti on kertonut teoksessaan ..Lapsuus". Alkuopetuksensa sai hän kotiopettajien johdolla, kunnes lopulta oli päässyt niin pitkälle, että tuli yli oppilaaksi Kasanin yliopistoon m. 1843. Täällä hän opiskeli itämaisia kieliä. W. 1848 suoritti Tolstoi lain- opintutkinnon Pietarissa. Kolme muot- ta myöhemmin seurasi hän manhinta meljeään Nikolaita. joka oli upseeri. Kaukasiaan, missä sitten otti osaa usei- hin taisteluihin. Täällä alkoimat hä nen kirjailijatyönsä ja täällä sai hän monia termeellisiä maikutuksia oleskel- lessaan reippaan muoristokansan pa- rissa. Nämä maikutteet saimat nuo- ren miehen mertaamaan Wenäjän ta- lonpojan ahdingonalaista elämää yl häisön loistamaan ylöllisyyteen. Nätn tuli hän kääntymään rahmaan puo leen ja amoimin silmin näkemään kai- ken sen kärsimän kurjuuden. Tämä suretti häntä ja sai miettimään, miten möisi edes hiukankaan liementää sen asemaa. Kaukaasiassa saamiaan maikutuksia kertoo Tolstoi taiteellisessa teoksessaan ..Kasakat", jossa suuren kirjailijan nero ensi kerran esiintyy koko loistossaan. 1854—55 syntyimät hänen sotakerio muksensa ..Kertomuksia Semastopolin piirityksestä." Näissä kertomuksissaan kumaa hän sodan kaikessa sen julmuu- dessaan ja niistä sai menäläinen kir jallisuus ensimäiset täysin realistiset sotakumansa. Teos oli taiteelle suuri moitto ja mälttämätön edellytys „So dan ja rauhan" maailmankuulujen taistelukumausten syntymiseen. Näis- sä paremmin kuin edellämainituissa kaan sotakertomuksissaan ei Tolstoi esitä mitää esikumallisia sankareita ja hillittömiä ilkiöitä, ei ..hymää, jota olisi seuraaminen, eikä pahaa, jota olisi karttaminen." ..Kaikki omat hymiä ja pahoja" — sanoo Tolstoi. — ..Kerto mukseni sankari, jota koeta.? esittää täydessä kauneudessaan, joka on aina ollut, on ja tulee olemaan kaunis, on Edv. Bernstein, Sosialismin edelly tykset ja sosialidemokratian tehtä vät 3:50 Brotherus, Valtio ja valtionuskonto —: 75 Uno Cygnaeus, Kirjoitukset 5: —, sid. 6: 50 Uno Cygnaeuksen Muisto ... 2:50 Einar Fieand, Ihmisen polvetuminen 1: — Harald Höffding, Sielutieteen pää piirteet II 2:25 I. K. Iinha, Saksanmaa . . . sid. 10: — Jouko, Pohjois-Pohjal. osakunnan kotiseutututkimuksia I 4: 50 Karl Kraepelin, Biologian alkeet . . 6: 25 Lönnbeck, Uno Cygnaeus .... 2:50 John Stuart Mill, Naisen asema . . 2: 75 A. K. Ottelin. Kasvatusopin historian oppikirja 2:25 Helmi Setälä. Alinna Canth . . . —: 50 Herbert Spencer, Kasvatus, 2: 50, sid. 3: 75 K. Tallqvist, Juutalaiset ja me , . —: 75 Uusi Testamentti, Uusi suomennos, sid. 3:15, par. pap 3:60 B. B. Bcrgdahlin Kirjakaupassa. — totuus." Kaikki Tolstoin sotaker- tomukset omatkin yhtä ainoata masta- lausetta sodan käyntiä mastaan. Krimin sodan loputtua jätti Tolstoi sotilasuransa, asuen muosina 1856 61 talmet Pietarissa, Moskomassa, maatilallaan tai oleskellen ulkomailla. Tältä ajalta on Toistoilla paitsi teos ta ..Nuoruus" ja kolmatta kumausta Semastopolin piirityksestä, suuri joukko teoksia, joissa suuret kertojalahjansa tulemat täydellisesti päimän maloon Ulkomaamatkansa on T. kuivannut ker tomuksessaan..Luzern — ruhtinas Neh- ludomin muistelmia", joittenka aiheena on eräs Smetsin-matkalla sattunut koh- taus. Ulkomaamatkoillaan tutustui T. kouluihin ja lastenkasmatusaattee- seen ja nämä ynnä Wenäjällä toi- meenpannut resormit innostuttimat häntä kääntämään huomionsa näihin- kin seikkoihin. Pietarissa ollessaan antautui Tol- stoi hienoston elämän loisteliaisuuteen ja nautinnoihin, mutta hänen meljensä Nikolain äkkinäinen kuolema ikäänkuin hamahdutti häntä ja oli suurena teki- jänä elämänsä muutokseen. T. asettuikin m. 1861 maatilalleen makinaisesti asumaan, mennen 1862 naimisiin moskomalaisen lääkärin Be- rin tyttären kanssa. Tällöin hoiti hän kotiseudullaan rauhantuomarinkin teh- tämiä jonkun aikaa ia lueskeli ahke- rasti kasmatusopillista kirjallisuutta, kirjoittaen sitten lapsille Aapisen ja lastenkertomuksia. Käytännöllisten toimiensa ohella jul- kaisi hän mielä m:n 1862 alusta ..Jasnaja Poljana"-nimistä kasmatus- opillista aikakauslehteä. Luettuaan ja tutkittuaan kasmatusoppia, asetti Tol- stoi ennen kaikkea ratkaisiamakseen ky- symykset: ..m.itä piti opettaa?" ja „kuinka piti opettaa?" Kun hän ei löytänyt niihin minkäänlaista mas- tausta Euroopan kuuluisimpainkaan pedagogien teoksista, jäimät kysymyk- set täydelleen hänen itsensä ratkaista- miksi. T. alkoikin omalla Lamallaan noudattaa kasmatusopillisia periaattei ta. Aamuisin kouluun tullessaan ei oppilailla ollut mitään kirjoja eikä mihkoja mukanaan. Hänen koulussaan heidän ei tarminnut osata kuimia läk- syjä, eikä edes ollut pakko muistaa sitä, mitä eilen esitettiin. Kaikki kuu- lustelun pelko oli poissa. He tulimat kouluun maan omine mastaanottoisine luonteineen, luottaen main siihen, että koulussa tulisi tänään yhtä hauska kuin eilenkin. Maikka he saimat tulla ja mennä tahtonsa mukaan kouluun, saapuimat lapset sinne sentään hymin säännöllisesti. Kukin sai koulussa olla niin mapaasti kuin halutti ilman kou- lukurin pelkoa. Leo Tolstoi perusteli sitten ympäristöön toisia samallaisia lastenkouluja Jasnaja Poljanan kou- lun malliin. Oppiaineet 12:sta lumul- taan olimat kyllä määrätyt, mutta ..mapaan järjestyksen" ollessa saatiin suunnitelmasta poiketa oppilasten maun ja innostuksen mukaan. T. kouluaat- teet herättimätkin pian huomiota sekä Wenäjällä että Länsi Euroopassakin, mutta uutuutensa ja jyrkkyytensä muoksi ne eimät ole tähän päimäan asti löu- täneet armoistansa tutkijaa ja kehittä- jää. Ehkä ne silti moimat mielä jos' us jonkun etemän kouluneron kehittä- mänä johtaa uuteen ja perinpohjaiseen simistysnudistukseen. Tolstoin mielestä oli koulujen niuo- dostuttama amoimiksi luentotilaisnuk- iksi, joihin on jokaisella mapaa pääsy. Koulua pystymät kormaamaan, sanoo T., museot, leikit, näytelmäkappaleet, taulut, kirjat, sadut, laulut, työ ja keskustelu, kunhan niihin annetaan it- sekullekin halunsu mukaan mapaa tilai- suus. Heine» pääteoksensa on „Sota ja rauha", kertomus tai paremmin sanoen suuri Homeroksen mertainen runoteos, maikka nykyajan maatimuksia mastae- ma kumaus kansansa sisäisistä ja ulko naisista maiheista muosilta 1805—15. Tämä ilmestyi m. 1885. Näissä teak issaan kumaa hän ^Napoleonin jätti- äissotaretkeä Wenäjälle ja sen seu- rauksia kansassaan. Teoksen mies- sekä naishenkilöt omat kuivatut elämän per- oonallisuuden selmästi ilmaisunne sie- nllisine muotoineen, hienoimpiinkin nähden henkisiin ja luonteenomaisiin piirteisiin asti. Wieläpä ilmenee näis- tä henkilöistä selmästi kasivatuksen, ympäristön ja aikakauden painama eima. Kuinka hienosti onkaan ku- .vattu ruhtinas Andrei Boltonskin tun eet Borodinon tappelun edellä, kuu kuolemisen ajatus oli mallannut hänen unne elämänsä sekä järkensä. Silloin ei maine, yhteinen hymä, rakkaus nai- een ja isänmaa tuntuneet hänestä suurilta kuten ennen, maan jotakin kor- eampaa hän kaipasi ja tämä kaipuu tuo esiin hänen lapsuutensa ja lristil- isten tunteiden lähteen, joista yksi» nään hän saa rauhan. Kuinka kaunista elämä onkaan ja kuinka suuresti Tolstoi sitä rakastaa- Leo Gunnarin Kulta- ja Kello sepänliikkeestä Rovaniemellä ostatte halvimmalla kauneimmat kihlat, parhaimmat kellot, ket jut, taskulamput, patterit, sil mälasit y. m. y. m. Meitä on työssä 5 miestä, joten nyt työt valmistuvat pian. Takaan hyvän työn ja tehdään kohtuullisiin hintoihin. Omassa talossa. Palokunnantaloa vastapäätä. >ikwa Marttinen & K:ni Kirjansitomo K tas. Pekurin talossa. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. kin, on siinä paljon pientä, alhaista, hämärää ja epäselmää, joka ei tyydy- tä, maan tuntuu mitättömältä ijäisyy- den rinnalla ja hän antaakin ruhtinas Andrei Bolkonskin maatessaan Auster- litzin taistelukentällä huudahtaa: ..Niin! Tuon äärettömän taimaan alla on kaikki mähäpätöistä, maletta ja pe- tosta. Ei mitään, ei mitään ole ole- massakaan paitsi tuo taimas. Mutta sitäkään ei ole, ei ole mitään, hiljai- suus main ja rauha. Ja Jumalan kiitos!" Sisäinen rauha ja sopusoin- tu, jonka tuo haamoittunut ruhtinas löysi, on Tolstoin mielestä suurinta tässä matoisessa maailmassa. — Tolstoin kuolema. Sunnun taina peruutettiin Tolstoin kuoleman johdosta näytännöt useissa teattereissa. Kokouksissa on myöskin kunnioitettu hänen muistoaan nousemalla seisoalle. Iksityiset teatterit omat päättäneet pe- rnuttaa näytännöt hautauspäimänä. Mihail Stahomitshin alotteesta on yhdessä pääkaupungin kirkossa pidetty sielumessu. Wielä on lokakuulaisten ryhmä maltuuttanut v. Anrepin, Rods- jankon ja kreimi Kapnistin hankkimaan ministerineumoston puheenjohtajalta ja metropoliitta Antoniukselta luman saada pitää sielumessuja Tolstoi-mainajalle. Tolstoin kuoleman johdosta on tie deakatemian menäjänkielen ja kirjalli- suuden osasto pitänyt ylimääräisen kokouksen, jossa päätettiin lähettää surunmalitussähkösanoma mainajan les- kelle sekä määrätä, että seuran ensi kokous pidetään Tolstoin muistolle. Tuuman maanant^illisessa istun- nossa istunnon alettua piti puhemies puheen duuman puoleen kääntyen, tulkiten siinä sitä surua, joka on Tol- toin kuoleman kantta kohdannut koko maata. Kaikki nousimat seisoalleen, lukuunottamatta muutamia äärimmäi- siä oikeistolaisia, joista Samnslomski mastusti kiimaasti puhemiehen ebdo- tusta duuman istunnon keskeyttämi- seksi, perustellen mastustamislaan m. m. sillä, että Tolstoi oli ollut riidassa kirkon kanssa. Tuuman istunnon päätnttyä pitimät kaikki duuman ryhmät kokouksia Tol- f toin muiston kunnioittamiseksi, loka- kuulaiset, muhamettilaiset sekä työryh- mä omat lähettäneet kreimitär Tol- stoille surunmalitussähkösanomia. 5kadetit ja edistysmieliset omat päät täneet lähettää edustajansa Jasnaja Poljanaan olemaan läsnä Tolstoin hautajaisissa. Kadetit omat sitäpaitsi päättäneet esittää t k. 25 pm istuu- nossa esilleotettamaksi ehdotuksen, että Tolstoin hautajaiset toimitettaisiin mal- tion kustannuksella ja että hänen kuo- linpäiivänsä julistettaisiin kansolliselsi surupäimäksi. Äärimmäiset oikeistolaiset taas omat jättäneet duuman puheenjohtajalle mas- talauseen sen johdosta, että hän salli Tolstoin muistoa kunnioitettaman duu^ man töiden keskeyttämisellä. Kijemin yliopiston prosessorien neu- mosto on päättänyt Tolstoin kuoleman johdosta keskeyttää luennot pariksi päimäksi ja hankkia yliopistolle mai- najan rintakuman ja mainajan nimelle on päätetty perustaa kirjallinen pai- kinto Paraista tuotteista kirjallisuuden alalla. Samoin on teknillisen korkea- koulun prosessorien neumosto päättänyt keskeyttää luentojen pidon kolmeksi päimäksi ja perustaa rahaston, jonka Maroilla kustannetaan halpahintaisia painoksia Tolstoin teoksista kansan keskuuteen lemitettämiksi. Sitäpaitsi on päätetty perustaa hänen nimellensä stipendirahasto sekä kassa köyhäin yli- oppilaiden amustamiseksi. H. M. Keisarin s u r u n m a l i-