H:o (12 — I3JQ, KAIKU. Keskiviikko a Syyskuun 28 oäivänä. Pohjois-Suomen Maanmittaus- toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. hettämisestä hallitsijalle, johon tässä olen miitannut ei saata tapahtua täs- sä tilaisuudessa, eikä minulla siis ole tarkoitustakaan ehdottaa sitä, esim. »vastaehdotukseksi jo tehdylle kirjel- män lähettämistä koskemalle ehdotuk- selle. Kysymys tästä saattaa tulla eduskunnassa käsittelyn alaiseksi mas- ta sen alotteen yhteydessä, joka on toisena asiana tämän täysistunnon päimäjärjestyksessä. Mutta kun, ku- ten täällä on jo huomautettu, näyttää aiheettomalta, jopa mähemmän so meliaalta, että eduskunta näillä mal- tiopäimillä kahdessa eri asiakirjassa kääntyisi hallitsijan puoleen, olemme me, huomioonottaen myös kaiken, sen mitä minun tässä lausumassani on täytynyt esittää sellaista kirjelmää mastaan puhumana, joksi nyt lähetet- tämäksi päätettämän täytyisi muodos tua, ja erityisesti sentähden, että tä- mä kirjelmä saattaisi ilmaista maan osan siitä, minkä julkisaattamisen me pidämme tällä hetkellä isänmaan me- nestykselle tärkeänä, tulleet siihen mie lipiteeseen, ettei eduskunnan tässä ti- laisuudessa olisi päätettämä tehdä mi- tään ilmoitusta Keisarille ja Suuriruh- tinaalle ei siinäkään tapauksessa, että eduskunta jättäisi tämän päätöksensä sillä tamoin ehdolliseksi, kuin täällä on ehdotettu, koska tämä joka tapauksessa jättäisi mahdolliseksi, jopa todennäköi- seksi, että tässä tilaisuudessa päätet- tämä kirjelmä tulisi lähetettämäksi. Wielä mähemmän minä luonnollisesti moisin kannattaa sellaista, täällä myös- kin jo ehdotettua menettelyä, että pää- tös kirjelmän lähettämisestä ei jätet- täisi edes ehdolliseksi, koska, jos se hy- mäksyttäisiin, jokseenkin kaikki mahdol- lisuus saada eduskunnasta sellainen alam. kirjelmä lähtemään, jota minä ja kannallani olemat pidämme tar- peellisena, silloin oli pois suljettu. Kun kuitenkin miimeksi mainitsemani ehdotus toistaiseksi on ainoastaan yh- den edustajan tekemä 5 kun aikaisempi ehdotus jättää ainakin auki mahdolli- suuden menettelemään minun kannat- Lamallani tamalla, en katso itseäni tällä kertaa pakotetuksi ehdottamaan sitä mastaan nimenomaista mastaeh- dotusta. SaitiopaiiDQtn firjdmii Maanantaina hymäksyi eduskunta seuraaman toimitusmaliokunnan laati- man kirjelmän hallitsijalle: Suuritvaltaisin, Armollisin Kei- sari ja Suuriruhtinas! Siinä armollisessa amoimessa kir- jeessä, jolla Teidän Keisarillinen Ma- jesteettinne on kutsunut Eduskuunan ylimääräisille maltiopäimille kuluman syyskuun 24 päilväksi, mainitaan Edus kunnan tehtäminä. että Eduskunnan on: 1) laadittama ..tarkemmat määräyk- set Maltakunnanneumoston ja Malta- kunnanduuman jäsenten malitsemisen järjestyksestä Suomen Suuriruhtinaan- maan mäestöstä ja toimitettama sa- nottujen jäsenten maalit": 2) annettama lausunto kahdesta laki- ehdotuksesta, joista toinen koskee „mui- den Menäjän alamaisten saattamista oikeuksiltaan yhdenmeroisiksi Suomen kansalaisten kera", ja toinen ..Suo- men maltiomaraston keisarikunnan »val- tiorahastoon tehtämiä maksuja Suo- men kansalaisten persoonallisesti suo- ritettaman asemellvollisuuden sijasta". Perusteena näille tehtämille armol- lisessa maltiopäimäkutsumuksessa mii- tataan Waltakunnanneuwoston ja Wal- takunnanduuman hymäksymään sekä 17/30 päimänä kesäkuuta 1910 armol lisesti mahmistettuun lakiin niiden Suomea koskemain lakien ja asetusten säätämisen järjestämisestä, joilla on yleismaltakunnallinen merkitys. Kun armollista esitystä edelläiano- tusta maalijärjestyksestä ei ole Edus- kunnalle anneltu ja kun äskenmaini- tussa Keisarikunnan laissa on sanottu, että Suomen Eduskunnan tulee mah- roistaa mainittu maalijärjestys, lienee edellytetty, että Eduskunta maltiopäi- mäkutsumuksen johdosta, ilman eri alo- tetta malmistaisi tuon maalijärjestyk- sen ja sen mukaisesti sitten toimittaisi maalit. Muu tulee muihin maltiopäimäkut sumuksessa mainittuihin asioihin, on Keisarillisen Senaatin Talousosaston Varapuheenjohtaja Eduskunnan Puhe miehelle 16 päimänä tätä kuuta toimi tetun kirjeen ohella edustajille jaetta miksi lähettänyt painetut suomen- ja ruotsinkieliset käännökset Keisarikunnan Ministerineumoston tekemistä lakieh dotuksista, joista Eduskunnan olisi an nettama lausunto. Eduskunnalle siten annettujen tehtä- mien täyttämiseen nähden on ollu mälttämätöntä ottaa huomioon, että 17/30 päimänä kesäkuuta 1910 anne- tulla Keisarikunnan lailla ei moi olla lainmoimaa Suomessa. Sen sään- nökset tarkoittamat tärkeissä kohdin kumota Suomen lainsäädäntöjärjes- tystä ja Suomen kansan ikimanhaa itsemeroitusoikeutta. Ne tulisimat siten olennaisilta osilta muuttamaan Suo- men perustuslakeja. Mutta sanotut säännökset eimät ole syntyneet siinä järjestyksessä kuin nämä perustuslait maatimat. 1772 muoden Hallitus- muodon ja 1906 muoden Maltiopäi- mäjärjestyksen mukaan Keisari ja Suu- riruhtinas Suomen Eduskunnan suos- tumuksella säätää lakia Suomelle, minkä ohessa Hallitsijalla on oikeus hallinnollista tietä, s. 0. ilman mal tiopäimäin myötämaikutusta antaa asetuksia eräillä aloilla moimassa ole- mien lakien rajoissa. Lakia perustus- lain muuttamisesta moidaan sen muoksi säätää ainoastaan Eduskunnan suos- tumuksella siinä järjestyksessä kuin Maltiopäimäjärjestys tarkemmin mää- rää. Säännökset 17/30 päimältä mii- me kesäkuuta sitä mastoin omat synty- neet yksinomaan menäläisenä lainsää- däntötoimenpiteenä Keisarikunnan lain- säädäntölaitosten kautta. Nämä sään- nökset samoinkuin niihin perustumat määräykset eimät siis ole melmoittamia Suomen kansalaisille, ei Suomen mi- ranomaisille eikä Suomen Eduskun- nalle. Niitä ei moida noudattaa Suo- messa. Tästä johtuu, että Suomen Edus- kunta ei moi, maan perustuslakeja rik- komatta, ryhtyä maltiopäimäkutsumuk- sessa annettujen tehtämien täyttämiseen. Sitä paitsi edustajille jaettamiksi lä- hetetyt lakiehdotukset eimät täytä niitä maatimuksia, mitkä perustuslait aset- tamat lainmukaiselle alotteelle. Maltio- päimäjärjestyksen mukaan annetaan la- kiehdotukset Eduskunnalle Keisarin ja Suuriruhtinaan armollisina esityksinä, joiden Hallitusmuodon 21 pykälän joh- dosta, pitää olla suomalaisen maltio- sihteerin marmentamat. Keisarikunnan Ministerineumosto ei moi antaa laki ehdotuksia Suomen Eduskunalle. Kaikista näistä syistä Eduskunnan Puhemies ei ole katsonut mahdolliseksi esitellä maltiopäimäkutsumuksessa mai- nittuja asioita Eduskunnan käsiteltä- miksi. Eduskunta on yksimielisesti hymäk- synyt Puhemiehen Maltiopäimäjärjes- tykseen perustuman menettelyn ja saa Teidän Keisarilliselle Majesteetillenne alamaisuudessa ilmoittaa, että Eduskunta edellä esite- tyistä syistä ei ole moinut ryh- tyä käsittelemään armollisessa maltiopäimäkutsumuksessa mai- nittuja asioita. Yleisiä uutisia. — Korkeimmassa paikassa rat- kaistuja asioita. Esittelyssä kor- eimmassa paikassa t. k. 18 p:nä, H. M. Keisarin oleskellessa Friedbergissä, on ratkaistu m. m. seuraamat asiat: Senaatin esitykseen, että Turun, Kuo- : ?ion ja Oulun kuuromykkäkouluissa aataisiin kullekin kunkin luokan oppi- asmäärää koroittaa .30 oppilaasta 35:een, on myönnetty. Arm. asetus 4:nnen kansakoulutar- kastajan miran perustamisesta koulu- oimen ylihallitukseen on mahmistettu. Korkeimmassa paikassa on määrätty, että Mikkelin kaupungin alueesta on pakkoluomutettama 13,900 neliömetrin uuruinen maa-alue sotilastarkoituksiin. Korkeimmassa paikassa on määrätty, että Kajaanin kihlakunta on eroitettama Oulun läänin rakennuskonttorin mirka- alueesta ja siircettämä Kuopion läänin rakennuskonttorin mirka-alueeseen. — Waltionrautatiet. Ensimäi- en luokan koneinsinööri maltionrauta- teiden konepajassa Oulussa A. I. Alm- berg on saanut rautatiehallituksen puol- tolauseen samanlaiseen mirkaan Turun konepajassa. — Kittilän kaiwostyöt. Teol- lisuushallitus on nyttemmin antanut lausuntonsa kaimospäällikkö I. G. Norrmanin anomuksesta, että kruunu maanomistajana omasta puolestaan suostuisi siihen, että eräille hakijan Kittilän pitäjässä maltaamille malini- löydöille myönnettäisiin 5 muoden le- poaika jo ennen niiden kaimosalaksi määräämistä. Teollisuushallitus huo- mauttaa, että kun hakija jo koetöihin on pannut huomattaman pääoman ja kun täytyy katsoa maalle edulliseksi, että paikkakunnalla syntyy kaimosteol- lisuutta ja kun maltiolle ei koidu mi- tään mainittamaa rahallista tappiota siitä, ettei löytöjen kaimosaloiksi mää- räämistä suoriteta jo ensi kesänä, näis- sä erämaissa kun maksu kaimosalalta kruunulle tamallisesti on määrätty yh- deksi markaksi, niin puoltaa teollisuus- hallitus anomuksen hymäksymistä. — Teollisnuskonlut. Teollisuus- hallitus on määrännyt arkkitehti Karl Sandelinin hoitamaan Oulun mäliai kaisen teollisuuskoulun rehtorintoimia yhden muoden aikana, lukien kuluman syyskuun 1 p:stä. — Vhteiskoulut. Matematiikan ja fysiikan opettajaksi Kotkan yhteis kouluun on malittu ylioppilas Maikki Nikka Oulusta. — ylioppilaskunta on Kööpen Haminan ylioppilasyhdistykseltä saa nut kutsun ottaa osaa yhdistyksen uuden talon mihkiäisiin. Räämelin kolmannen mirolaisen lau lujuhlan järjestyskomitealta on myös kin saapunut kutsumus ottaa osaa lau lujuhliin. Edelliseen on ylioppilaskunta päät tänyt ottaa osaa ja jälkimäisen juhlan komitealle lähettää kiitoskirjelmä. — Uusia ylioppilaita. Suulli sissa tutkinnoissa Helsingissä on hy- mäksytty ylioppilaiksi Oulun suo- mal. lyseosta: A. I. Ialama, Antti Kariniemi, A. Pääkkönen, S. A. Kerttula; Oulun realily- seosta: M. M. Lindqmist, M. Jansson, Maama Höckert. — Suomen maanwiljelyshal litns saanut yhden korkeimmista palkinnoista. Ensimäisessä yleis- menäläisessä lypsykarjanäyttelyssä on yksi korkeimmista palkinnoista ja kun- niakirja annettu Suomen maanmilje- lyshallitukselle näotteille asetetusta itä- suomalaisesta karjaryhmästä sekä sen toiminnasta karjarotujen parantami- seksi. (Dnhin kaupungista. Nuija p. 1 t kokoontuu per- Useita tärkeitä \aiiva ..Eapenor", hakeakseen paperi puita Iin röytästä Gustas Hägg'iltä ja Bildtlltä; helsinkiläinen höyrylaima „Hektor", miedäkseen sahattua tamaraa Martinniemen sahalta Haukiputaalta. — Karille ajanut höyrylaima. Englantilainen höyrylaima ..William Cory", joka miime kuussa otti täältä — Oulun jantaina klo asioita. — Oulun Nuijan Naisjärjes tön johtokuntaan malittiin ennen mai-1 propsilastin, on ajautunut karille Eng nittujen ohessa myöskin neidit Lyydi lunnin rannikolla. Mannermaa ja Anna Tur- ^ Hartvinainen konsertti. Neiti kan heimo. Epähuomiossa jäimät^in^ o^Kajiqji u S antaa seurahuo- nämä nimet kokousuutisesta pois. Lansnntoja Suoneen asiasta. „The Dorkshire Post"-nimisen leh- den Suomessa nykyisin olema kirjeen- maihtaja kirjoittaa tehdessään m. m seuraamaa: Englannissa on kansaa, joka olisi malmis panemaan menäläisten Suo mea kohtaan käyttämää menettelyta paa mastaan mastalauseensa, jos sen takana olisi itsemaltias, — mutta kun löytyy duuma, on perusehto tähän muuttunut. Kun joku parlamentti menettelee määrin, ei sitä mastaan moi protesteerata. Kirjoittajan omasta mielestä ei tässä ole mitään eroa ole- massa; joka tapauksessa tulisi Euro- pan yleisen mielipiteen langettaa tuo- mionsa, kun joku parlamentti harjoit- taa määryyttä. Mikään »valtakuntain mälinen mastalause ei kuitenkaan moi tulla kysymykseen; se main möisi syn nyttää pahaa merta niissä Menäjän piireissä, jotka omat ystämällisellä kannalla Suomea kohtaan. Sanoma- ehtien kritiikki on kuitenkin aiman toi- essa asemassa. Se moi kosketella ra- )akysymyksiä, ja Menäjän hallitus ta mallisesti on hymin herkkä, kun on kysymyksessä rahalliset puolet. Pian aikoo Menäjä ottaa uuden lainan, ja jos Lombard Street oikein ymmärtäisi aseman, ei pitäisi kirjoittajan mielestä löytyä yhtään lainan antajaa. Miksi annettaisiin rahoja mahdille, joka ka- dehtii Suomen menestystä ja joka ha- uaa ottaa hymän osan pohjois-Nor- jasta? Jos Menäjä nyt tahtoisi me- ää miiman koko ulkopolitiikkansa ylitse — Suomi sisältyy myös sanaan ulko- maat — ja olisi halukas uhraamaan moimansa oman peltonsa perkaamiseen, brittiläinen finanssimaailma möisi apuansa kieltää. Jos Menäjä tulee koettamaan me- nätäistyttää Suomea, on se ottanut uoritettamakseen maikean tehtämän; mutta jos tarkoituksena on ainoastaan muodostaa tänne sotatehtämien perus- asema Norjaa mastaan — ja kerro- aan ryhdytyn toimenpiteisiin sijoittaa Tornioon 75,000 miestä — on asian aita toinen. Kirjoittaja lopuksi toimoo, etteimät menäläiset enää jatkaisi hämittämis- yötänsä ja armelee suomalaisten ny- yisten maltiollisten johtajien osaaman ohjata maltiolaiman onnellisesti pa- loista paikoista. Puolimirallisessa „Rossijassa" oli perjantaina johtama kirjoitus, jossa se oimaa etupääsjä suomalaisten menä- äisiä ..palkollisia", jotka menemät pi- emmälle maatimuksissaan kuin suoma- aiset, puolustaen m. m. sitä kantaa, ettei kysymystä menäläisten oikeuksien osoittamisesta suomalaisten kanssa olisi ainkaan nostettama, kosta se on san- gen arka. Suomalaisten politiikkojen kunniaksi sanoo lehti täytymänsä huo- mauttaa, etteimät ne ole yhtä kyyn- nillisiä kuin heidän lakeijansa: suoma- laiset panemat mastalauseen, koska he eimät katso maltakunnanlainsäädäntö- järjestystä lailliseksi. He metoamat »valtiolliseen katkismukseensa, jonka mu- kaan Suomi on maltio, joka moi määrätä ..itäiselle naapurilleen" lakeja, eikä päinmastoin. Tuumikootpa suo- malaiset mitä tahansa, mutta laki on kuitenkin laki, ja se täytyy ja se myös pannaan täytäntöön, sanoo ..Rossija" lopuksi. neella huomenna klo 8 ill. konsertin, jonka suljemme soitantoa harrastaman Konkurssiasioita. Miime l yleisön suosioon. Neiti K. on nim maanantain raastumanoikeudessa ta- tunnettu ja tunnustettu eteläksi harp- pahtui toinen esiinhuuto märjärimestari putaiteilijaksi.' Me:sölle tarjoutuu siten B. A. Knoblockin konkurssissa. Tuo- tilaisuus kuulla harminaisen soittoko- mionjulistamispäimäksi määrättiin ensi neen käyttelemistä lokak. 24 päimä. — Oulun TyöwäenoPiston — Palkkaa irtisanomisajalta atvajaiset tapahtuimat miime maa maati miime maanantaillisessa raastu-1 nantaviltana työmäentalolla. Mähän Temmeksen kunnan Kärsämänkuläu kansakoulun opettajattaren ja miestäsi- töiden ohjaajan palkkaamiseen on myön- netty yhteensä 975 markan suuruinen muotuinen maltioapu ehdolla, että opet- tajattarelle marataan tilaisuutta mnös- kin kellarin sekä nametan ja rehuladon käyttämiseen sekä että oma koulutalo tarpeellisine ulkohuoneineen malmiste- taan kouluylihallituksen hymäksymäin piirustusten mukaan elokuun 1 p:ksi oli mäkeä tilaisuuteen kertynyt, maikka juhlan ohjelma olisikin sen ansainnut. — Tampereen W. & U. seura „Py rtnnön" polkupyöräkilpailni^sa (>0 km. matkalla sai toisen palkinnon, hopeapokaa- Iiri, Oulun „Sauwan" edustaja Toiivo Haa- pala. — Sairaussuhteet Oulussa miime miikon ajalla: Matsa- ja suolikatarria . . . 15 Kurkkuröhkää 11 Keuhkokatarria 16 Nimelleiniä Matsakuumetta Tuhkarokkoa manoikeudessa työmies O. Ritmonen Topilan sahanhoitajalta, kapteeni Lit- tomilta. Todistuksista selmeni, että sanotulla sahalla ei ole mitään irtisa- nomismkaa, Kantajan pyynnöstä lykättiin juttu lokak. 17 päimäksi, jolloin asianomaiset, jos tahtomat riitaa pitkittää, olkoot saapumilla molemmin puolin todistus silla marustettuna. — Oulun läänin Suomen Hy poteekkiyhdistyksen johtokunta on malinnut muosiksi 1911—1912 lääninkomiteaan kahdeksi marsinaiseksi jäseniksi entiset jäsenet, nimit. sotaro- masti M. G. Auliksen ja talonomis- taja Antti Häggin sekä maralta opet- taja A. Laurinin. — Taskuwarkaudesta syytetty Sysmästä kotoisin olema Wäinö Wir- lander oli jälleen eilisessä raastuman- oikeudessa mastaamassa. Kuten jo leh- dessämme on ennen kerrottu, yritti mainittu Wirlander m. k. 17 pnä ma- rastaa Oulun asemalla eräältä kokko- kalaiselta kaupustelijalta Kotkalta raha- kukkaron, sisältämä 3 mk. 45 penniä ja 5 äyriä Ruotsin rahaa, mutta po -I den jakamisessa syntyisi, liisin mäliintulon kautta ja syystä, että kaupustelija tarttui häntä kädestä kiin- ni estyi markaus ja rahakukkaro töy- dettiin sittemmin junamaunun lattialta. Mainittu Mirlander on jo ennenkin tuomittu Hämeenlinnassa törkeästä tas- Yht. 48 DV" Arwoisia lehtemme kuukausi- ja neljänneswnosi- kerran tilaajia Pyydämme ajoissa uudistamaan tilauk- sensa, jottei keskeytystä leh- ka - Waralääninkamreerinwir- Oulun läänissä. Siihen ehdo- kumarkaudesta 3 kuukaudeksi mankeu- tukseen, jonka kumernööri on senaat- teen ja sitäpaitsi on hän Helsingissä- tiin tehnyt maralaäninkamreerinmiran kin ollut useat kerrat kiinni, mutta to- täyttämiseksi Oulun lääninhallituksessa, distajain puutteessa päässyt »vajaaksi, on kumernööri asettanut 1 :llc sijalle Oikeus katsoi käyneen niin paljon lääninnotario Ilmari Jalaksen puol- selmille, että mastaaja on syyllinen tolauseella, 2:lle sijalle lääninkirjanpi- ylläkerrottuun tekoon, mutta täysien jtäjä Ernst B. A. Mirtasen ja 3:lle syytök- todistusten puutteessa hänet sestä kuitenkin mapautettiin. Todistajain palkkiot jäimät kruunun maksettamiksi ja oikeuskulut kantajan mahingoksi. sijalle men. lääninreistraattori E. O. Tho- Hylättyjä teollisuuslaiua hakemuksia. Maltiokonttori on hy- lännyt seuraamat teollisuuslainahake- Juttu teurastuksesta luwat- 1 mukset: tomalla paikalla. Eilisessä maist- Oulun kirjapaino-, kirjansitomo- ja raatissa oli toisen kerran esillä Mal- kirjakauppaosakeyhtiön 10,000 mkaa konauhayhdistyksen talonmiestä Pekka koskeman hakemuksen Oulun kaupun- Heikuraa mastaan nostettu juttu teu- gissa harjoittamansa kirjansitomoliik- rastuksesta tumattomalla paikalla. keen laajentamista marten; Useita todistajia kuulusteltiin ja kä- nahkurinliikkeen omistajan Amanda wi heidän kertomuksistaan selmille, Norrbackan 3,000 mkaa koskeman ha- että mainittu Heikura oli teurastutta- kemuksen Siemin pitäjän samannimi- nut miime Helatorstai-iltana yllämai- sessä kylässä harjoittamaansa nahku nitun talon liiterissä erään sairaana I rinliikettä marten oleman sianporsaan ja että hän ennen- in oli teurastuttanut kotonaan sikoja. Oikeus katsoi selmille käyneen, että mastaaja oli rikkonut teurastuksesta annetun asetuksen 1 ja 13 pykälää | kauppias Lassi Lassilan 2,000 mkaa koskeman hakemuksen Suomussalmen pitäjän kirkonkylässä harjoittamansa nahkurinliikkeen laajentamiseksi: talollisen Abner Luoman 7,000 mastaan ja niinollen sakotettiin häntä mkaa koskeman hakemuksen Kärsämäen mk. ja tuomittiin maksamaan to-1 pitäjän samannimisessä kykässä sijait- seman saha- ja myllylaitoksensa laajen- tamista marten: ja 21 distaja-palkat. — Näpistelystä oli eilisessä raas- uivassa mastaamassa Ulmilan kappe- ista kotoisin olema joutomies Werner Johansson, joka oli t. k. 23 p:nä ma- rastanut torikauppias Juho Anttilan myymäkojusta »villapaidan, armoltaan mkaa 25 p:iä. Samalta mieheltä oli mielä tamattu kintaspari, jonka ämä kuitenkin mäitti ostaneensa. Muu- en tunnusti mastaaja näpistelynsä. Juttu kuitenkin lykkäysi lokak. 7 päi- puuseppä Emil Gröhnin 4,000 mkaa koskeman hakemuksen miimeksimaini- nitussa kylässä harjoittamansa puu- sepänliikkeen laajentamista marten. — Kansakoulurakeunnkset. Se naatti on erinäisillä ehdoilla myöntä nyt Inarin kunnalle oikeuden maksut- ta kruununmetsästä ottaa 150 kappa- letta sahapuuta kirkonkylän kansakou lun päärakennuksen ja oppilaskodin mään mastaajan mainekirjan puuttees- seinäin laudoittamiseen ynnä muihin a. Mainittuna päimänä^ on hänen ol- ^ korjaustöihin kansakoulutalossa sekä 100 kappaletta pienempää puuta kou- lulle rakennettamaa säleaitaa marten. ama paikalla tuonnin uhalla. — Mormutakin markaudesta oli eilisessä raastumanoikeudessa mas- aamassa työmies Anselm Sainio Fors- asta. Mastaaja oli nimitt. mienyt t. . 19 pnä M. P. K:n talolta 33 mkan armoisen, uuden, mustan palokuntalai- en mormutakin, jonka palokunnan mä- Samoin on senaatti erinäisillä eh doilla suostunut saman kunnan ano- !mukseen että, koska kunnan kirkonky- !län kansakoulutalo, joka alkuaan ra- kennettiin Lahdenpera-nimisen uutista- lon maalle Muddusjärmen kylässä. iaikainen mahtimestari P. Hemmilä nyttemmin paikkakunnalla toimitetussa mäliaikaisessa lohkojaossa on joutunut kruununmaalle, mainitulle kunnalle, joka on maamme köyhimpiä, lahjoitet taisiin koulun mälittömässa ympäris- tössä olemasta kruununmaasta kahden hehtaarin suuruinen alue koulun tontti- ja miljelysmaaksi. ehti morolta poissaada. Mastaaja tun- nusti tekonsa. Oikeus lykkäsi asian enemmän kä- "ittelyn lokak. 7 päimään mastaajan mainekirjan hankkimista marten. Mies passitettiin läänin mankilaan. Juopnmisesta y. m. sakotet- iin eilisessä raastumanoikeudessa 9 eri henkilöä, niiden joukossa erästä naistakin niin, että 7 sai 20 mkan ja 'aksi 25 mkan sakkoja. Hurjasta ajosta sakotettiin eilisessä maistraatissa kahta maalaista, umpaakin 20 mkaa. Laiwaliike. Miime maanan- aina saapui tänne englantilainen höy- rylaima „?!ema", tuoden Limerpoolista 400 astiaa nahkanparkitsemisainetta ja astatakseen Snellmanilta Toppilasta 400 tollartia puutamaraa; samana päi- mänä saapui norjalainen höyrylaima ..Modena", tuoden Stettinistä 1,600 onnia ruisjauhoja usealle eri kaup- piaalle. Eilen tulimat: ruotsalainen höyry- mma „Garnep". lastatakseen sahat- ua tamaraa Pateniemestä: saksalai- nen höyrylaima ..Lisbeth Cords", ottaakseen sahattua tamaraa niinikään Patenniemestä: englantilainen höyry- Tilatkaa a ik u, joka lokakuull alusta tä- inän muodclt loppunl: mak- saa ainoastaa yhden (l) markan. BEsrna — Kansakoulut. Asianomaisen piiritarkastajan hakemuksesta on läänin kumernööri melmoittanut Pudasjärmen kunnan 200 markan sakon uhalla pa- nemaan Jinattijärmen kansakoulun ulko- huoneet säädettyyn kuntoon ennen syysk. 1 päimää 1911. Kirkollisasiain toimituskunta on näb- nyt hymäksi sallia, että Kuusamon kun- nan Paanajärmen kansakoulu, jolle maltioapua aikoinaan myönnettiin m. m. ehdolla, että oma koulutalo rakennet- täisiin miimeistään täksi syksyksi, saa edelleenkin maltioapua nauttien toimia muokrahuoneissa elokuun 1 p:ään 1912. — Auollut. Perjantai-iltana syys kuun 23 päimänä kuoli Merijärivellä kaupanhoitaja D. Lehtikankaan puoliso Liisa Lehtikangas, pitkällisen himuttaman taudin murtamana 68 muoden ikäisenä. Mainajaa jäi kai- paamaan jälkeen jäänyt puoliio, yksi tytär, meli, 4 sisarta, lukuisat sukulai- set ja ystämät. — Kemin kaupunkiseurakunnan kirkonkokouksessa miime sunnuntai- na käsiteltiin kysymystä urkujen hank kimisesta sanotun kaupungin kirkkoon. Kysymyksen herättäjät perustelimat puuhaansa m. m. sillä armelulla, että juhlallisen soiton amulla saataisiin ehkä kirkossa käymään sekin osa yleisöstä, joka on osoittanut taipumusta kirkon ja yleensä uskonnon halmeksimiseen. Puuhan mastustajat taas epäilimät, tokko urkujen hankkimisella moitaisiin siinä suhteessa parannusta aikaansaa- da, ja jos kirkossakämijäin luku sen muoksi lisääntyisikin, niin olisiko »vai kutin lisääntymiseen oikea. Kun näin oli asian eri puolia malaistu, ryhdyt- tiin äänestäinään, annetaanko kysy- »nyksen tällä kertaa kokonaan raueta tai asetetaanko toimikunta asiaa tarkemmin selostamaan. 18 äänellä 17 mastaan päätettiin malita 5-miehinen toimikun- ta, jonka tulee ottaa selkoa urkujen laitosta johtuivien kustannusten suu- ruudesta, marojen kiankkimisesta niiden suorittamiseen y. m. asian yhteydessä olemista seikoista. Toimikunnan saa- tua mainitut tiedot pidetään uusi kir- konkokous, jossa asia lopullisesti rat- kaistaan. — Oudostelua muuten he rätti monessakin eräitten seurakunta- laisten ehdotus, että tuon jumalanpal- »oeluksessa käytettämän soittimen os- oon kerättäisiin maroja m. m. arpa- jäisten pitämisellä. - Perä-Pohjolan puhelinjoh- dot. Oulun läänin ku»vernööri on nyttemmin antanut häneltä maaditun ausunnon Kemin telesooniosakeyhtion malituksen johdosta koskema senaatin »nääräystä, että mainitun yhtiön ja Telesooni-osuuskunta Pohjolan puhe- injohtomerkot on yhdistettälvä. Laa- assa lausunnossaan kumernööri ehdot- aa erinäisiä toimenpiteitä asiassa, ehdottaen kuitenkin satnalla, että insi- nööri F. Lindroosilta Helsingissä pyy- dettäisiin lausunto asiasta, kulvernööri un ei katso moiivausa antaa lausuntoa asian teknillisistä puolista. - Eräs wäärennysjuttu. 17 pnä heinäk. 1909 oli Iin, Kiimingin ja Haukiputaan käräjäkunnan kihlakun- nanoikeudessa esillä muuan »väärennys- juttu, jossa kruununniinismies Gustas Moberg »virallisena syyttäjänä maati, että eräs Kalle Johannes ja Einma Miina Haanpää tuomittaisiin rangais- tukseen »väärennyksestä, koska he oli- ivat jouluk. 1908, saadessaan eräältä Haukiputaan pitäjän kylässä asuivalta henkilöltä melaksi rabaa, hänelle pan- tiksi antaneet Kokemäen säästöpankin Emma Miina Haanpään alaikäisen tyttären Emilia Lehtosen nimeen anta- man »vastakirjan n:ro 1824, jonka he muuttainalla siihen talletettamilsi n»er- kittyjä summia sitä ennen olilvat mää- rentäneet. Kihlakunnanoikeus tuomitsi kuluman kin yllämainitun »vastaajan nhdeksi kuukaudeksi mankeuteen ja suorittamaan todistajain kulut. Sittemmin sn asia ollut ho»vioikeu- dessa, joka tuomitsi kummankin »vää- rennyksestä 2 pnä helmit, iv. 1910 antamallaan päätöksellä 8 kuukaudeksi kuritushuoneeseen ja ole»naan kaksi »vuotta kansalaisluottainusta »vailla. )!yt on senaatti, johon »vastaajat »vie- lä metosilvat, alenta»nalla homioikeu- den tuomitsemaa rangaistusta, »nää- rännyt heidät kulumantin pidettäivätsi kaksi kuukautta »vankeudessa. — Markaus Osuuskaupassa Siikajoen Osuuskaupan haarakaupassa Karinkannan perällä oli käynyt mar- kaita maanantaita masten yöllä. Saa liikseen saimat noin 500 markan ar- Ivosta tamaraa lkangaspakkoia i). m.! Martaista et ole tietoa. Aifatjeinmui on pari kertaa tehty markausyrityksiä samaan kauppaan. — Saunanpalo. Toissa yönä pa loi Raahen kaupungin rannalla ole- ma rantasauna. Tuli sai allunia »vinnille palamaali jaaneeslä lanipusta. Rakeuiius, jonka onlislimat ja Mlthelmiina Dahl, oli makuutettu pa- lomakuutusyhtiö Pohjolassa markasta irtaunislolnen. — R. S. — Kauppias Hugo Wuolewin kuolema. Simossa äskettäin min surullisella taivalla kuollut kauppias Hugo Muolemi oli »vakuutettu tapa turman maralta yhteensä 40,000 mar- kasta. Myöskin oli mainajalla 10,000 »narkan henkuvakuutus. Mikäli olem- »ne saaneet kuulla on Sampo-yhliö kieltäytynyt maksamasta makuutusta, »väittäen kuoleman johtuneen itjemur- hasta. Nhtiön asiamies on äskettäin