Nro .286 — 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona joulukuun 14 pnä tappi», luonteen ja tapojen raaistu- miiien. Tiivcelliuen luonne ei woi järlknmättä katsella niitä iveriiiä hir mutöitä, sitä rääkkäystä ?a liäwit?s- rä. zossa sodassa itse pitää olla .'sal- liseiia. ellei kusleta kaikkia in!.'!milli-- s:ä tunteitaan. Milu pakottaa ihmisiä tällaiseen lucriiixv. tnöhönV yleinen iväärä ruclitnbc. »Tilinä silmäsui. liam- :>>as l>an.paasta". sanoi manlia Moo- seksen laki. Se tiesi, että jo-, joku si- nuf'.c. mtbfaiti silmän. iui - ' sinunkin kaiwaa se toiselta. Siten saatiin sc- w!.'lto »n-iiemmin puolin, Tämä kä siNi-z wal!itsi wielä keskiajallalin. Ti>- tä ewat todistuksena kaksintaistelut. Meioän aikamme ei tätä oppia ttt) häkin t:fTilöitten riitaisuuksiin näh den. "e omat siirretyt. wiisaa:-ti fnl lii, tuomioistuinten ratfaiötaruiffi. Naii: ei ole waltioiden kesken. ne r.i taantuivat, ajamat n? riitaan kuulumattomat. miattomat iln-.uset SBdimo. kirjoittanut August Blanche. öi.T:lle suomentanut a- □ □□□□□□□ -r. Eräänä iltana seisoin porttikäytä- wu<'sä takin kaulus nlösmedettynä kahdeksantoista asteen pakkanen kuin oli. Lemottomana katselin ajuri- renkiäni joltakin taholta tulelvaksi — olimat nimittäin kaksi ojossa — suuret tanssiaiset kuin oli samana il- tana Seurahuoneella. Ei kummin- kaan ketään näkynyt tulemaku. Se hän toki on hywä ja edullista että kaikki hemoset omat menossa. Maan kuin joskus sattuu tulemaan joku henkilö, joka kiireellisesti tarmitseisi kyydin, ollen »valmis maksamaan ivaikka niitä, jos Mn saisi, niin tun tuu cikeen Maikealta, kuin ei lvoi auttaa. Usein on tapahtunut, että limoinkin korkeassa asemassa oletma T. E Spetsin kangaskaapan hutkimaan toisiaan. Ia se r itapuo- henkilöitä on rukoilemalla pnyiä- ti on „oi."eas?a", jolla on inureinpi Moii .ia nujertamaan toisen. Niuinta hullunkurinen yleinen, yk : '*esti mie- lufir. oikeaksi tunnustettu mielipide! Ia ta',dit surmatyöhön on. at n-iisaat, »unnolliset ihmiset nnioiiy.toj.i a!is^ tnueet ja alistumat mielakin yleisen mielipiteen painosta. V.uinka kan- Man kesiää ennen kuin ihmiset yksi- mielisesti nousemat tuollaista p.iina jaista massaan? No,n M mnotta sitten lausui ranskalainen runoilija Victor ^ngo i.i:ihanystäwäin kokoulie^ja ^arii- iivia: ..Tulee päiivä, jolloin oioct pu toamat ihmisten käsistä, jolliini tn- kiiikuulia kormaamat äänet, kansain yleinen äänestys, suuren riippumin- toman kokouksen kunnia-armviia jo- winto!uoinio. Tulee päimä. jollciu kanuuuaa näytetään museoissa kilten täiiii.in näytetään kidntuslaiiosta ih metellen, että sellainenkin on Moinut olla. Siitä lähin on suurpolitiikalla, tarkoitusperänä laajentaa lakkaamat ta simistnneitten ryhmää, antaa hy- lvää esimerkkiä raaka>aiskansoille, saattaa somintoluomiot tapvelujen si jaan ia antaa oikenden lanina mii- meisen sanan, jonka Manha maail- n>a antoi Mäkimallan lausua." Ihmiskunta ei saaivuta tätä tule- Maa päimää toimimatta asian Hilmak si. Vanhaa, sotaisaa mielipidettä oroat tnkencet tähän asti Miiosisatai- set manhat tradilsioonit. joille nouse- Mien sukupolmienkin kasmatvS on perustettu. Ne omat ennen kaikkea jiuknieitämät paljastamalla, milen onnetlomikn ne omat ihmiskunnan sautiainet. Todellinen so^alnctoria on paras todistus siitä. Meidän aikanamme oit kuitenkin Mcvratioin Harmoja, jotka omar ryh tyneet tätä Manhaa katsantotapaa julkiscöt! mastustamaan. 'Lailka ih- iniiet n!ecn'akin kauhulla ajattelemat iotua. eimäl he kuitenkaan tee mitään sen poistamiseksi. Usein saattaa tun tea cl.tä Uiitättömyntensä tekemään iii>täön niin tärkeän asian tn,mutsi, f»I(a foia-afiatbati omat tähän asti liirpumct pääasiassa kuitenkin hal- liiseMien tahdosta. Mutta jo.' kanso jen nlcinen mielipide saadaan sodan Mastaiseksi. niin mahdoton t-i olisi jil- loin inlistaa sotaa ja ylläpitää sota- leitotiia. yleinen mielipide syntny yksilöiden ajatnssnuunasta. Sen tähden on tu lema 'ukupolmi kasmatetlama rau^ hauaatteelle ja moraalin ja kastoa tuffen c» tultama rauhanaatteen Ia piniiiteniiksi. Nauhanaatteen ilmank set vysnmät kuitenkin heikkoina niin kauman kuin sen kannatiajat eiivät yhdisty yhtenäiseen työhön ihmis kunnan mielipiteen uudistamiseksi. Nanbannstämäin työ muuatta on kin jo pitemmälle ehtinyt kuin meil lä. i'llä Masta M. 1007 kemäalla pe- raotettiin Tuomen rauhanliitto, jon ka to -.nnniaa on suuresii haitannut moimicn ja Marojen Puute. Siksi kcämminine nyt rauhanaatetta bar- rastaivan yleisön puoleen ja pyy- däinme: 1) liittymään Snoinen rauhanlii toit jäseneksi. Wuosiinaksu on Main :^> in k. ja lokciinen jäsen saa tämän ar mosta rauhankirjallisuutta. joten jä sennys tulee aiman ilinaiieksi. 2) tilaamaan ja leMittämään lii- ton cttnenkannattajaa Väinämöistä, joka ilmestyy Tampereella kerran kuussa ja maksaa 1:80 muodelta. 3) lemirtäinään rauhanaatetta se- littärriiä kirjallisuutta. Ken möisi uh rata jonkun markan saadakseen asian ympäristössään tunnetuksi, hänelle suontamme seuraamia kirjoja, joita tätä tarkoitusta Marten on laitettu ja myydään nyt perin haimalla: Woi- ma. cikeus ja rakkaus. Sota ja rau- hanaaie kristinopin Malassa, Ihania mutstojc,. Sotakertornukfia, ja SSatja koteihin, ö eri mihkoa. Näitä kutukin erikseen tahi yhteensä tilaten saa nyt 5 markalla 100 kpl. Kirjastoihin ja yksitnisille. iouht- joiksi tuhi muuten ostettaMakfi suositamme seuraamia kirjoja, joita lU>t joulun edustalla myydään puo lesta hinnasta ja osaksi siitä alle: 9'.i)lnai f aiiien rauhanliike, hinta 1 mt., Murha on murha, hinta 75 p., Ci ffiitta kohden 50 p.< Piirteitä rau- hauliiffeestä. hinta 20 p. Lehti- ja kirjatilaukset pyydämme lähettämään osoitteella Väinämöisen kiriakauppa, Tampere, maan mun lujctoaihto suoraan meille. Kunnioittaen: Suomen rauhanliiton johtokunta Tampere. Palkinnonsaanelta tukklmittasaksla hyvin »irotekosi» ja huonekalu]*. J. H. Sirenius'ella. 9-22 4285 Myytävänä! paikkakunn?n suurin varasto lelutavaroita. □ o Kolhon asemalla Ala-Kolhon ta lossa, vanhoista hongista rakennet tu, 6 huonetta sisältävä, 20 mert. pitkä, 8 metr. leveä ja 5 metr. kor kea asuinrakennus, myydään sattu neesta syystä uskomattoman hal valla! — Sopiva kansakouluksi y. m. Läähempiä tietoja antaa kons- taabeli Nurminen Kolhossa ja F. H. Pohjanheimo Längel mäellä. 442 t 2-2 nyt Heinosta, kun joku erityisesti tärkeä asia on Maatinut heidän kii- reellistä läsnäoloaan. Siinä tapaut- sessu moi ajuristakin tulla maikutia- ma henkilö alhaisesta asemastaan yh teiskunnassa huolimatta. Suutarit, ja räätälit omat ehken Miela useam min ilmi istunnan onnen takojia. Otaksumme esim. että jonkun for- kcanmaa Mirkaa etsimän nuoren mie- hen innäväiyllä tunnilla oit nientä- ivä forteammaii Mirkainiehen !no, jolla on malta mainittiinn »virtaan suositella. Kiireesti olisi jouduttama, u>aan ei saa 'housujaan räätälistä. Sillä mälillä menee joku toinen, jol la moi olla paljon MäHemmän ansioi ta, maan nopeampi räätäli -- ku- martoa -- ja saa Miran. Woi niin- un tapohtua. että tyttö on lemmityl- leen Marn>asti lumannnt tulla ilta- maan häntä tapaamaan, maun ci saalaan kenkiään suutarista. Siuori mies saapuu sinne turhaan etsien sy dänkäpystään. Itämissään rupeaa hakkaile.ncan tyttöjä, joilla on ken- siät, ja unohtaa pian tenciäiiömän. Palaan kertomukseeni — mainiten että yhtä tähystin, patajoinko jr.fu hemosista. maan turhaan. Varmaan seisoimat he kaikki herras>väti.'i por tailla odotellen tan^fiaifiiu nienemiä. Omituista on. että se hieno maail- in a niin trähäu mälittää tuosta pak kasessa odottamasta ajurista ja he- liosparista, suruttomana maan mii- myttelee mielä miimeiseen itseään ko- ristellen ja peilaillen. Zjhä odotcl- lessani ilmaantui äk>kiarwaamalta e- teeni hienosti puettu naisl>enkiiö, kiireclliieötä kämelystä hciniästynee- nc. pi.ytäen kyytiä, kaupungin i:'fo= •nololla olemaan Pohjan ramiiito- laan. Ei ole ajohemoisia kotona nrntaiin, maan ehken olisi muilla a- jurtilla. Ei heilläkään ole. titla olen käynyt monessa paikassa tiedustele- liiassa. Mutta turhaan, ivastasi iiii:- alafitiL-iiviiu. Mahtanee olla niidcii svurien t.nnnjen tähden Senrahno- neella t>uii kaitti ajurit virat tilat- tu — mirkoin minä — samalla pyu- täen Häntä astumaan Huoiieeieen o- dottamaau. Mutta jos ajurit mii- piimät olen komin onnetoin, sillä juu- ei nyt olisi minulle ylen tärkeätä oäästä inatkalle saneli hän sisällisestä U:skasia »värähtämällä äänellä — li- fätci: — ehkä lähden kämelemään, ja jos pakkasessa uurnin — ja ehkä kuolen — olisikin se minulle onnet- lomalle parasta. Tuntien sydäai- 'uestäui suurta sääliä naista koh- .aau joka näytti niin amuttomalta !os kohta hän sekä pukunsa että e- siintyi» istamastaan tuntui oleman yksi noita hienon maailmaa murjo- mia. Ilmoitin hänelle, että minul la tosin on tvanha Heinonen tallissa, jota ci enää ensinkään ole pika-ajos- sa käytetty. Maan jos hän tyytyisi hiljaiseen kulkuun, olisin malmi s lähtemään. Nainen selitti itsensä e- n-täm kiitolliseksi tarjouksestani ja niin lähdettiin Manhalla m unikolla matkalle. Aänetönnä kului matka, fiiniin maan reen perästä symiä huo kauksia ja itkun nyyhkytystä. Sa nomattomasti tuskallinen mahtoi l;ä- nen asemansa olla. Perille päas- tya hän reestä noustessa lausui: kii- tos auttamaisuudestanne, olkaa hymä ja odottakaa minua. Nainen kiiruh- ti nopein askelin sisälle ja minä saa- tuani manhan rnnnikon heMosMa- jaan suojaan, menin kellarikerrok- seen odottamaan. Äas Maan herra Höo.lund hän se on, hauskuudeksenne kai olitte tänne nuoren naisen kanssa ajannt, lausui tarjoilija neiti — tun nettu kuin olin yleisesti paikkakun nalla. Olen waan rouwashenkilöä kyyditsemässä mastasin minä lisäten että hänellä kai täällä oli taMatta- ma, koska tulonsa tänne oli niin ko- min tärkeä ja kiireellinen. Tarjoili- ja neiti kertoi edelleen tamitiiolac.a hämärissä tulleen hienon herran, naisen seuraamana kaupungista pyy täen parhaan huoneen käntettäiväk- seen. Ettekö tuntenut häntä, kysä- sin minä. Hah Maan - kuinka en häntä tuntisi, Tukholman mahta- roimpia kauppiaita kuin on, hra F., jonka komea liike sijaitsee kaupungin maltakadulla Mastasi neiti päätään ilietieloisesti kohottaen. Wai niin -- mai niin — no kuka on sitten se inM enkilö, joka on hänen seuras saan utelin edelleen. Tumienpa mi nä hauetkin — jos mä Maan olen niin kiltti ja ilmaisen sen, mirkkoi neiti salaperäisesti, sanonpa kniten- f tn, että tuo nainen on kaksi muotia sitten tuttu: piikatyttö maalta Seu rahuoneelle siistijättäreksi — silloin oli hän Maatimattomasti puettu ja kutsuttiin nimeltä Greetta, nyt hän itseään silkissä ja sametissa käänte» lee ia nimitetään hienosti neiti Au» maksi. No —- onko hän sitten kau> Baaaaaa 4450 □□□□□□□ — 1 I halvalla T. E. SPETSIN Kangaskaupassa. HUOM.! Käyttäkää tilaisuutta! II Ilmoituksia. Suomii. S k. 4 i. 85 mm. Ilmotus. Kaikki, jotka tietlvit oi <vansa asioim Kalle HeikkiH vait,ai«ile, «yrtyriyt Heik kilän talossa Sikomten kyl»<s», ktykööt 14 ▼aorokaaden knlattaa selvittAmAast mi- nalle a!o«hakemasta vftlttukaeen. Jyv&skyltaat 13 p:n* joalak. 1910. Kancioitaksell* Augustl Helkklli «vt. Toivolan talo. 444» 1—2 TALOJEN, TORPPIEN PALSTATILOJEN y.m. omistajat ilmoittakaa ajoissa paik kanne myytäväksemme. Myytävät paikat otelaa maksutta julaistavaaD maatilaluetteloomme. T soicis rirttaisu. 4447 t t Myytävänä. Kalastaja- lankoja ja Verkkoja kaikenlaatuisia myy halvimmalla 1 D 4449 1—1 mitar avlrclin ma? £i.t ivaltasi neiti — tomeat silmät sanoi ialavia- ja tuin särki onkeen tart-n:. Utc= liciiuuteni oli siksi fiiutynn f , että lie- diistiii ePeTlecn eikö kauppias Aob o- !: liaunisivia? kiiman lravr.ui-.ir: tu- icti neiti — Iraan vamintolasia tk- tiisti on kaikki miehet poifamiehiä, nienti? sitä tiedä herra vös>lund. Wnikenin puhelusta ikämi'i erä luu- '-oja luin alkoi mielessäni herätä. 1'öiiin 1'ömeiylle a ikeessä »neixnä he- Tostani fatiomaan ja astuin läntä- määtt. tuomiotani herätti fomaää- iiiiien pr.hefn joka kuului li".onee-sra. joi'ka omi oli auki kävtämään. '"^iai niin. sinä läksit siis mavta '.i\v:\en maitojani utelemaan, äiuiii karkea mielien ääni kiimaasti. Ei euunkään utelemaan maan saadakseni marmuu' bcn huhuista jotka jo fav/.van omal :Ueet liikfiesia, masiaii itäisen ääni, j ••ia ieliv-ään tunsin fimi>iiiä:uäni. •uniuni lauiui edelleen: ie on ii is tat- :a länsiä:, että täinän !n!0>ion naisen täh-?en iiiiti kulutat iva ra ii ;a inofiet perheesi kurjuuteen. ?)H3 n ihastu- ueempana mastaji mies säälimättä uaniiO parkaansa niin suuria vaa ki.utta todistamalla puheella, eitä cn moinut sitä kuunnella, maan pujah din kiiruusti ulos. Men:n suoraan hemoseni luo jonka nopeasti käänsin kuistin eteen aamistaen, eträ Painu-- matka heti tuli tapahtumaan. (Sukä eivhtiniytfään sillä ronMa parka mli jo nopeilla askelilla portaita alas, istui rekeen ja lähdimme kaupunkia fiiliier. Tanaakaan Mirkkamaita ku lui matta kunnes tulimme tnllipor- tille, iosja kysyin minne saisin ln- man kvyditä, johon hän murtuneel la äänellä liiastasi: minne hyMänsä maan ei kotiini. Hetken lilluttua uskalsin kysyä eikö hänellä olisi jo tain hymää ystämää, jonka luo Moi- sin lviedä hänet. Ah' ystämiä n!ds- tasi hän, olen rakastanut nmt sano mattomasti omiani ja perhettäni, et tei minulla ole ollut aikaa hankkia itfelloi-i ystämiä. Xätä lauiui vouloa parka niin syMästä sydämen surusta n-ärähtämällä äänellä etten sitä mai k- ka kuinka pitkälle ajat kulumatkin, koskaan moi unohtaa. Asemani oli todella kolvin tukala, omaan kotii isa en saanut miedä häntä, ystälviä ci häiullä ollut, niitä siis tehdä? Nen- ivottomana tuumailin itsekseni — kunnes päätin Miedä hänet Manhan äitini matalaan majaan. 2inite tul tuanne hätäili äitini ja päiiuitre)i UiGhooUomafsi ottaa Mastaan mie- rasta .cka oli tottunut aiman toi- sitn olosuhteisiin kuin yksinkertaises- sa f obi*|amme hänelle moi tarjota. ^itaa ei myöskään ollut pitkiin tuu- mailuihin, rouma parka ku ; n odotti reessä. Kiiruusti päätimme ainakin aluksi tarjota Mieraalle yösijaa ja niin tuli äitini ystämällisesti kntsu maan häiilä sisälle, jota kutsua hän komin kiitollisena noudatti, .siolnien mii toti ajan oleskeli hän hmtnnuiie^ nä Inonannne kunnes anäeero pape rit miehestään tulima: kuntoon. Matkustaessaan pois lahjoitti hän äidilleni hienon mustan silkkipuMun ja minulle !allisarwoisen rintaneu lan. jonka kirnaltelemia jalokiviä en milloinkaan Moinut katsella muista- rnatia niitä kyyneleitä, vatka malui- mat onnettoman ronMa paran hie nolle turkinkaulukselle. Hän kalveni ja kuihtui kuihtumistaan, <a kiiruhti kesän tntten maalle Mirkistyäkseen. Ei fiTinminkaan kiilunut kuin joku Muosi ennenkuin hän symän surunsa murlamana Maipui haudan lepoon, ^ jossa kaikki tuskat ja surut, ne kätke-- IJOfflOlliElEIirS Eä lj kimmatkin ikuisesti tyyntyivät. Saomal. 1 k 4 • 70 mm. Urakkahuutokauppa. Kivijärven kunnan Haapajärven kansakoulu annetaan UMkkahuuto- kaupalla rakennetuva^si tammifc. 20 p:cä 1911 klo 12 päiv. Vilialan taloRsa Haapajärven kylässä, tilai suudessa tarkemmin määrättävillä ehdoilla Takuu vaaditaan työn määräaikaisesta täyttämisestä ja työn aikana mahdollisesti anne tuista rahoilta. Ra *ennustoimi- kunta pidittaä tunnin mietintönjsn tehtyjen tarjousten hyUää'ni^tä tai hyväksymistä var eo. Piirustukset ja työselitykset nähtävinä maanviij. , Ville Vesterisen luo aa Huapijär- | veliä. Kivijärvellä 12. 10. 1910. I Rakennustoimikunta. 4451 1—1 ''•»fHUts j, ttxtmtlMM. fit H i|. QvrriRIt. UI» | «Ly. Rnennun s» CilMi Rtfihtlt. 951. ItmnÄeCe, JUrloiarita, ÄärftKlsee, Scftiulien. KiwijSrwe!l«. viitassa?el» U, Huqxmaa» ja LepvSkirSn ja mllacm felä kis 10.30 Lp. Orawasa«« reen. tctoaCcmi, «»tähdelle. Ltl. mmmifCe, Joutsaa,. Hartola». mään ja Nuoramoifii». Lauantaina klo S <M>. v!u«ram«en |c Korpi!abd«lle. Se 11 ajf tiilaMUSt. he 9,06 L Sirmtatftin. Kongmkankaal», Ilmo lahdelle. »iiwsaa«ll« ja !»• vanlahdelle, kl» 10 up. lluroistl» |c Eannetotfcelle. SlniStBtsI: Sitäpaitsi Iä^««täZ» Pihti- putaalle iUMiimtthma, Perjaataina jt ^cidoantaina H» 8.55 tj. ZitOia te. «»•tt t»lee: (uhmo, ? SIV S 11 S19. KlrN»tzerr«» laalllt pi^etiä» <ru!t «uut* t.a!tianto, (eSfiloiiBjiut ja Utvaittattut flc- 8—11 a^>. ^«n<«ViZ.Osake-?«»ki>» Iinttiri «niki •Tia artiD5ito5 klo 10—i. K»smt« »tnfin bcttit: cu!i joka «Z.» Äa tlo 10—2. tzi»d,v»aokw k»ntt»ri au k- joka arkipaUoZ klo 10—8. $afclii*melb€B OfBlfJflRtla bxttvrt •i^Bitvna joka <rr? : i>ä.Qtt klo 10—I p. Joka päiwZ tautateitfe fl« 8.31 c>. ile 8.43 ich. etelältä ja pohjoiselta. Jois päisi rautateitse klo 7.8S «.». ja Flo S.80 lp. SmdoaSte. SkoI a3)ltli* ja AäneZoSkelta, (UtasutAnr, fotonsa» la5ia ja Saarijänoeltä. Joka p«iwä klo 7 a^». Haavakotkelta. Eal« Miiasta kl» TJ80 cp. Sunnuntaina klo «LI aj>. Rar»t>lla»ta. Kalmarista, CcUrn» ziSta, Mahlulia, Hu»» vanasta. Kinnulalta ja L:VpäläSt» ja klo 8.M iH. Vih'iputas'la, ZSiitoiaa» retta. Jlmolahd^lta. Koagin!aiv'aalt« ja TuurtaiN.sta. Äc>anan:aina ^lo 4.M a.p. Nuoramoist?» ta, S^Smä»:ä. Hcrtolskta. JmiisaSia, Leivsmnäel'^. Ruta1xchd:Sra, Toiwa» kasta ja 0raa«a?a<rre»i«, r u» 5 iZ. SD?aurcant8t<r ja Xorpi'.aödel?a. Tn»:aina kello S.51 a^». KUvijänve^tt, Wo§tinqi»ta. Kar?tulaSia. Kalmaril- ta. Pvlkö^mäeltä, Mahtulta. Huopa» naZta, Kinnulasta ja Leppitä»!ä. li» 3.30 a4». liRcrkokkelta ja k!s K ip. I?uurameSta ja Korpilabdrlta. Lanne- »edeltä ja Uuraalta za k-Io 1S3 i P. Konginkonkaal^r ja »amiu'ne't HiSltttiiltonc flo 8.61 a^>. Rarfctu Idätä. Kalmarista, Mahlulta ja PytkZn^läel» tä, klo k ip. Vuuramesta ja korpi» lahdelta ja kl» 8.80 ij>. VH:ipuA»alla. Dutasaarelta, Ilmo todelta, tingin» kankiaolta ja SumiaMSia. Hirnin S4Eetä»*Bltt on aw°mna .z^z^ klo 7.39 04». »azitvictui. ta!» irurrSM, ja nftista. Tarkisteltuja Vehnänleseitä aina saatavana halvalla T. E. Spelsillä. !- <. OTkipaitDä k!o 10—3 ^pmc^ilön (air#»- {• talttaat* , »purl^aSto )'uuiw3'i M. Kvln?usen i luomi nicancntfltfin flo 7—3 ij». TStzkÄle»»Ltiukoutt»ri a&otmut arkipäi» w:nS klo ?—S ja '« sekä ptzhina N« v— 11 jc? 6—1. ZsSitcmcrt «n «vii kcl» j !C—i xä'w. ' tletttf tuEöulto ttcrur. II» 10—1 ?-»!>» ällä. I,«ikktzliR asema» iaikki toimistot «nt«n atvoinna arku»ätwt«ä llal—10 «ip.. 11 aj).—8 (.». ja 4—S '»« pääpainoina Tu 1 S—6 a.p 9(aiat*imilamati pidetään aÄotan* jok» ark'pÄiwä kello 10—11. »»»ti UftDcuam asunnossaa» Xl* 10—11 a.p elsttzöltiekSdiStzksr» HrieSta «uki suu.! anptcifitt tie 1—9 pSUoällä. | J?«tp>«Ial«;ttiTou Nrjott» sunnuntaisin IL> IL—1 päiSiillä. Pa«ttk»»tt,ri piettään auki touko k. 1 o:itä toistaiseksi. SSItttoi ja toleaa »sa«t, sekit P»iti assitv» i» »»stisii«tö»avkkit»imi»ta: Sunnuntaina ja juhlapäiwmä tl» S—50 aamupäiwällä. Srkipäuvinä IU> 8—13 ja 5—7 i.P. ?,»ti (i|tee: Uusi moottorivene. Pituus 9 m., mahonki sisustus, 15—20 T n. v. kone, magneetti syty tys, 20 kilom. vauhti, myödään 50 pros. veistämöiden hinnoista, jos osto tehtaan heti. G. A. STOORE, Jyväskylä. 4117 2-2 on paras tulensammutuskone l^YY P. SIDOROW, Helsingissä. klo 4.30 ap. Nuoramo'siSta. S»8mä»:5, Harw!a?ta, JoutsaSm, Le wonmäeltä. RutalahdeSta, Toiwakaita ja Orotoa» saareSta. kl» V.M Ti??aZs«?klta ja kl» 6 i4>. MiarrameSUt ja So^ilcfibeUa, Uuraisilta ja Lannevedeltä. Perjantaina kl» 7.83 «j. Rar»t»laOt«, tUumcafJ^a, Kalulta ja f$nlf3tun&tl» tä. kl» v i^». KorpllaZdelta. mesta ja klo 8.80 L*. VÄtipuUaZU. viitasaarelta. Ilmo lahdelta. JUnji*» kankaalta ja SumiaiNlta. Lautvantaina klo 4.30 a^. Nuoramovsttta. SySmäStä. Hartola»^. ?im:sa»ta. St»« talahdelta, Toiwala«tia. Orasa<aare»» to ja klo 8.51 a.p. Karstulasta, Kalma» rista. Kiwijättveltä ja Wa«^nziSia. klo 9 JUij €Lp. Xifb&STtlta |t Hl! 1|. Utttaiftlta, Korpilahdella ja fhts» rcmesta. Kirjelaatikat faajungllla fi»tjt»iutliat JUILo '/• 7 aH. ja '/» S Postikonttoorin seinällä olewa loatikk» tvielä wähää ennen postin lähtöä. Rautatieasemalla oletva laatii!» ennen juna» lähttä. H»sm.l Krankkomerkkejä mhtzdään patti- konrtvrisia arkipäivinä klo < a.—I '•>. ja 6—8 lp. \t1ä sunnuntaisin ja j»H» lapädoi» kl» 8—10 «4». ja 7—8 i>. Zunam kalat Jywäs?yläa radalla. Caayamkli—IRarlifctl* » s»ke fauoa klo 7,54 0^. ja 8.65 : f. rau tateille po5i?'.seen ja e:e>.än. Aoka päiivä tlo 9.07 a^>. ja S.»!S i.p. ra»- tatei:fk L^ukaaseen. Suolahtttn. Rö»e» k»?kcll«. H-.«^nnaan. P^ranlalaan ja Saorizcrnvt!-» jc?a päiwä 'le 10 j Haapakoskelle ja SabnrUuui Haa»a«<eltt S.uO cp Sunnuntaina ilo i a.». Muuramcrn Ke»r»u^ta » >a Korpi lahdelle, klo fl.03 i.p. L^nnvve- I-nraalia IIT . d?Ve. UurctftUe, Mahlulle. P,tkönmaet. Petäjäwed«liS 7 06 , it. Kalmariin, itarttiLaan, SBairin» ftrnfecubella 7.Ä5 . ?i in. KMijänvell». Pii, no uhalle. Wi i»! We sa nga«t» 8 i? , tasaarellL. ?'.m»lahdelle j- Tu-ivai». ^ J,attk»liii» 8.4S . Uittelle. Kello 10.50 i p. Orawasaa- ^ 0.07 . reen. Toitvakkaan. Auta-lahdelle, Lei»! L<Tpäved«ltä 8.85 , wc^micllt. Joutsaan, ^atieleaa, Ltz» mäin ja Nuoramoifiin. Z^asnantaina klo S.VS i. Kongznka.ikaal» t» ja Sumiaisiin sekä P»l> kk-nNäelle, Kalmariin ja Karstulaan tiiZiaina klo 3 a^>. Muurameen ja fiot». 1»(W IUI . <* ij «.18 . «6^> . 3» . f bO . 4.«? . «e, , 4.» . 5 17 . 6.45 . • 10 Lf IH . r «» . »40 , ta , S.M . S 81 , B.nt , 8.19 . Bi-I , 10 08 . 10,80 - La ukaasia 10.G8 Auusaakta lOjtO E«alahtee» 10.48 S»a!a6ti—fceapamäli: enKttclti «.« D H *» «•» 8 4» xilahdelle, klo 11 a.p. Tikkakoskelle, klo 4408 8—10 V c Rsr ilinlankeamis^irjoja mjytiv foi KisH-Suonai koittorlni. j Kuusaasta 8 40 »05 i». «nmtcifiin, KiHcfatreSt. »!>.!,«■. ^ raolle, Kalmariin. Karstulaan. Was« ^ tiu tmttin jo Kiwi?ärwelle sekä ?U «O ,.». Uuraistlle ja Lannuvedell» Zt-Skiwiik!o7ia klo 3 cp, fSunrcmten ja Ksrpilahdelle, kl» L La»n«o^elle. Quraifille, MaZhlulle. Phlkönmäklle. Malmaciin, Karstulmr» ja ?Sii»osaarkl» U. E» 10L0 i.p. C taJtxrfaarfrn. t»t» »akkaan. Rutalahdele, Lei»»mnätlle. ?»»tsaan. tzarttlaa». Stzsmää» ja Kusramsifi». T-rstaina >ell» » «.». ««»ramr'.n t- «orptlahdele, UI» U M Xii* koskelle. Il» ».0» ijf. fMHlt. Ptzl» Ihiiitlc. ÄaJÄtrti». Karstalam». ■«•iiMKta. SteijldMlt. Cntkiiim. Intidtidttli, |UwI^UU, Slik» 3t»l«t)tt»tl 7M W« sangasta 8.29 Kimaudetta 8.M Petäjävedeltä »10 >s»«7lalta t.M Rtonntlta 10.1» Haapa»ä»l« 10.41 C»ala|fe(»—(littilfti rilulc: Känekoskelta fc.tO a. 10.00 a. 8.00 >, 1.(0 t, suolahteen . 10.S5 . 1.85 . 10.0* , Suolahdesta 8.18 , 11.00 . 8.00 .10. U a tSnthiltit IM . III» . III .. 12» 18.41 1.08 l.« 1.47 »SI 8.00 (U 4.18 (M 1.80 . 7.m 787 40* 8 *0 fc.M ♦O.Ob 10J0 11.11 11 CB lt.lt JJyräakyläagi, Keski Suomen kirjapainossa 1910.