lorstsins msrrsslcuul'. 3 p:nä ki:v I2S ISiS V 5^ N S . 1- «» L ° L N M <Z H Z L A « « «-> «-> «. «- Z -« L « H '« « 's .'L « '« «>» ^ « M»> « >--» «-» -».» .^! ^ r--^ ^ « »» .»-» « »« « ^ » ^ a» ? l--- ^ S 8 ^ »» « « -- 'S « « Z .L d « 'Z' « s ^ .— L « zz - «-? G L « « >«--» <z sz »»» S « « ^ s ^ »5 « ---- L ^ « Z -.^ S «S ^ « V « . V L « s ^ 55 Q> «S x» »-» .«M «s ^ « »-. «e -s "" S » « Ä iZ « Z -Z » «- »K «A « xz c» N «S »-» L 5S L s 'L »«^» 7^ et ^ Z. ^ L» *- « A SÄ «- ^2 e? -« -> neissa asuinhuoneissa, joissa on läm pöä ollut monta mertaa enemmän kuin olisi tarmittu. Sitäpaitsi kai- kenlaiset hajut ja tuoksut oivat pääs seet yhtey'een maidon kanssa. Kun nyt matto muorokausittain saa seisiä tällaisessa ilmassa niin woipi hei posii armata miten kyrvin vahingol liset bakteerit fiinä wih!ywät, jam?l> laista se moi on, joka tällaisesta raaka-ainessta malmistetaon. Tämä tällainen maidon käsittely ja mointeko omat olleet mallitsemino mznhemmista ojiiSta oina 136V- kumulle saakka, jolloin alettiin käyt tää järjellisempiä moinmalmistuSta- pvja maataloissamme. Näihin aikochin eli 1850-luwup loppupuolella oli kahdessa Euroopan maassa, Smeitfissä ja HolsteiniSsv jo tehty työtä järk.peröisempten me nettelytapojen käytäntöön saamiseksi maitotalouden alalla fillä seurauk sella, että Smeitsin juuSto alkoi ko- hota maineessaan samalla kun hols. teinilaisen tcl?n pojan malmistamo moi sai yhä suurempaa wnnuStuSto ja holstriniloista tapaa alettiin seu- rata useissa eri maissa m. m. Suo messakin. Tulkoon tässä wie>ä mat. niiukst, ettei holsteinilainen topa tar koittanut yksinomaan kermannoSta tuZtapaa, maan tarkoitti se paljo? enemmän. Siinä esiintoi paremmat kirnuimiS> ja maimaustamat, tehok. kacmpi woin sullominen sekä järki> perSisempi ruokinta ja lyoläminev. Näin ollen toi holsteinilainen tapo tullessaan järjellisemmät menettely tamat maitotalouteen kokonaisuudes saan samoin kuin karjanhoitoonkin. Easimäiaen, joka tätä uutto holsteinilaista tapaa meidän maa? samme alkoi noudattaa, oli senaat tori, mapaaherra Sebistian Gripen berg. joka 1857 muokrasi Teemun k. r anon ja siihen kuulumat 13 kylää Karjalassa L-atokan rannalla. Kin useimmissa berroskortanois samme — myöskin Länsi-SuomeSso — tämä tapa ennen pitkää tuli Ver rattain yle^eksi, lienee paikallaan jonkun merran kumata tuota «hols- teinilaista meijeriä". S ihen kuului: ensiksikin matto- kellari, jaka oli tiilistä muurattu, noin 23 —30 jalkaa pitkä, 20 j. le n eä ja 12 -13 j. korkea sekä oli uunilla marunettu. LZnnS kesälle 12 13° C. taimella 14-13° C sekä koma ilmar-meto. Maito>aSn< oila ei pantu millomkaen päälle!käin kuten talonpcj lla oli tapana, maan mierettäm ja nim lähelle permantoa kuin suinkin, „j'>tta maidosta koho» millä koc suilla olisi mapaa tilanous» ta y öspäin". Woik ellari, jofa omen k utta oli kdell'sen kanssa yheydeslä käytettiin yksinomaan mo n säilyttämiseksi. Juustoko mari juuston säilyttämisiä nnrten, j?ka kuitenkaen ei saanut ollardelli». ten kanssa niin yhteydessä, eltä juuS tojea lemi.tömä hopan hoju möisi tunkeuuc: wl>hng?irtamaan maitoa ja moita. Keittiö, jossa oli omoin takka ja sen mieres ä kuporikattila lämm.ntä wet ä m^rten^ Keittiön yhte n o!i k>rnu sijoi:euu> N'mä hioneet sij,!siwat raken nuksen v hjak^rroksessa, kun tacis y'ä» kerroise>sa ok huonru-z meijeri» ja nawe!tc>pLl!velijo?lle. JaS silten lu'mme silmäyksen täl laisen h-^e mlailen meijerin kolus. taon, niin osat ensi maistu ä mainit tamat: maitopytyt, jotka ol,mat joka katajaista tahi tammisia, miime- mainitut maalattuja ulkoa m h-rei siksi, sisäpuolelta punciisiksi. Ne oli- ?oin kaksi jalkaa läpimitoten ja 6 t for'eit-?, maru»tetut koh dalla r uit^mznteellc!. Jotta haih!u- M'r en oUst nove -m^i ci näihin kos k^an p nlu mntoa kolmea kc-vnua e»^moäZ, nz.itkkapa c-l^sim- tkin metn- neet kaksi sen rvertao. De stito o- nin astiat — nimi johtuu ketsi- jäbäin — jnta saauin eräästä ma- limasta Jtä-Suome«sa 20, 12 ja 3 hoveorapl in hinn ll?. Suurimmat aSu-t oliBat tamallisesli 7V, jalkaa pit'iä 3 j. lemeitä ja 3 tuuman kor- kusia. Astiat asetettiin 1'/» jalan korkuiselle tiilistä muuratulle korok keelle. Tämän muurauksen päällä oli 3 tuuman korkuinen laatikko, jonka p-hi, ja laidat olimat sementillä P .1ä!?y5telyt; täten oltiin kesällä tilai suudessa mestjohdon omulla ympäröi- m i-Zn maitomadlt raittiilla lähdeme- dell^, joka edistää maidon nopeaa jäähtymisiä. A?tiot, jolka sisältä olicvat punaiset, päältä tumman mih- reät, saimat aina seisoa paikoillaan Kun kerma kuorittiin, noMltiin astian toista päätä erityisellä ruuwi-'.ait- teellä ja medettiin sitten hiljalleen pois si S marten laitetulla pilkämarti- sella puulaStalla, jota pienet aStion reunoihin sopimat pyörät kannatti- mat. Kuorittu maito poistettiin sit ten siten, että oStiat tuon ruumilait- teen amulla nostettiin minoon asen toon, j 'lioin maito ilman muuta mir» tasi niistä pois. Tammiset mat- toämoärit, joista suurempia käy tettiin maidon kantamiseen olkatan. golla nametaSta meijeriin ja pienem piä tumallisina lyvsinkm uina. Ker- ma-amme ja ktrnumaitoam- m e olimat 2V, jalan korkuisia. IV- jalan le-vy siz tammisia tynnyreitä. K ermo-ämpäri, puhdistus- ämpäri ja sikain ruokinta Smp Zri; sekä tamminen kirnu — män- täkirnu — joka oli 3 j,lan korkuinen, läsimilta yläpäässä 1 jotta ig tun- mc,a jz pohjalla 2 jilkaa 4 tuumaa. Kannessa oli voilsi männän reikää, jota n. k. hattu ympäröi, wielä toi nenkin reikä, joSta kirnutessa »voitiin vanna mettä kirnuun ja joka pie nellä kannella maitiin sulkea. Kirnu aminen suoritettiin käsin ja karmit- uin siihen neljä miestä erityisen lait teen amulla liikuttamaan mäntää Puisia tahi tinatuitakuo- rimiSkauhoja, joita käytettiin kermaa suurista puuastioista kuori essa. SiimilöitS ja koko joukko juuston malmistukseen tarmittamio esineitä. Huomattamin ero manhan ja hols- teinilaisen menettelytaman mälillä oli siinä, että holStinilaisen toman maa- rimana kerma kuorittiin imelänä, ku? raas manhan taman mukaan motto sai ensiksi hapata. Puhtaudessa huo mattiin niinikään suuri ero. HolSteinilaisen metjeristit olimat mestareita käyttämään kylmää mettä Iltaa ennen jokaista kirnuamista kaadettiin kermaan 40 pros. kylmää mettä; jo? ilma oli kylmä, pantiin mettä mähemmän. Ja tun sitten oli kirnuttu neljännestunti tahi hie man kauemmin niin, että kerma ol> jo alkanut jakautua, paiskattiin mettä kirnuun taaskin noin 40 pros. Jos moista mielä rakeina ollessaan näyid tuleman pehmeätä tai löyhää, lisättiin mteläkin 40 pros. mettä. Ja lopuksi huuhdottiin kirnun yläosat ja mäntä kylmässä medessä, jota taaskin käy tettiin ylempänä mainittu määrä Siis käytettiin kaikkiaan noin 160 pros. mettä kerman määrään merra- ren. Moi maimattiin kolme kertaa sekä «värjättiin ja suolattiin tämän toimi tuksen yhteydessä. Sen aikuista meijeritaloutta häi ritsi monenlaiset mastukset. Niinpä sai mielä 18K0 yksityinen meijerin- omintoja itse hankkia meijeriiuolan aina Saksasta saakka ja maksaa siitä m inkkoja hintoja. Saksastapa ne hankittiin silloin siimiläkankaat, hav jat, drittelit y. m. s. Miten holsteinilainen tapa tuli Satakuntaan, siitä seuraamassa. Juho T—r.en. sIM NM. — He»tiwak>«t«Sosakeyhti» Salama» johtokunta myönsi riis ta iessa kokou! sekaan makuutuksia yhteensä 700,600 markkaa. Kiikkioan on tähän asti myönnetty 2,969,600 Mirkkaa. MakuutuShakemusten käsittelyä mar ten lakoontuu johtokunta säännölli sesti kerran miikossa, tiistaisin. — Pystzmä maatalo »sk »»ei- de» toelatto» j» »äytrely Suo men maualousseurojea keskusliiton anomukieSta on senaatti päättänyt peruSteuamaksi maltion omistaman maatalouskoneiden ja työose den koe- tielaitoksen ja tämän yhteyteen sekä sen johdonalaiseksi py'ywä sen maa talouskoneiden ja työajeiden näyt e- lyn. Samalla on senaatti päättänyt eUtää korkeimpaan paikkaan, että myönnettäisiin 10,000 mk laitoksen järjestämiskustannukjiin sekä 16300 mk laitoksen hoitokustannuksiin. Tä män yh eydcssä on senaatti päättä nyt alistaa korkeimpaan paikkaan, että senaanlle myönnettäisiin oikeus antoa lähempiä määräyksiä laitoksen järjestämisestä y. m. sellaisesta. — We«äjä» l«ottol»itokfie» »l»ttami»e» Tuo- ivee». Pietarin kumernementin luo- tonantoyddtSty?sen anomuksen joh dosta saadi laajentaa toimintaansa Suomeen ja erittäinkin Miipurin iäänun, on kenr^altkumerrööri ryy^- nyt senaattia ottamaan anomuksen h^rki tamakseen ja sitten hänelle mah dollisimman p an ilmoittamaan pää töksensä, mcinitsemalla sumalla myön- ieisen päätöksen sattuessa ne muutok- et, jotka senaatin mielestä ol>simält- tämättömäSti tehtämä yhdistyksen sääntöihin, jot'a se möisi ulottaa toi mintansa Suomen rajojen sisälle. — Tiipilarjauhoido» edstä- Kuluman muoden meno- säännössä on määräraha siipikarjan- j? mehiläishoidon edistämiseksi otettu 4,000 mkn suuraiseksi, minkä Suomen siipikarjan- j? mehiläishoitoyhdistyS on saanut maltioapuna. km!» Z s, »Mii, Suomalaisen Nuijan kokous on tänään torstaina kell» 7 ill. KanialliskodiSsa. Kokouksessa keskustellaan ja pääte tään Nu jan ja nuorsuomalaisten yhteisen, ensi m altuus mi e s m a a- li a morien asetetun maliokunnan yhteisi oimint^ ehdotuksesta. Siis tärkeä kokous. Samvuttama lukuisasti. Kokous alkaa täsmällisesti. — T»»malaike>N«ija«seka. köSri» harjoitus oi tänään tors- t^ini kello 8 i. KansalliSkodissa. Arpajaisjuhla melmoittaa jokaisen kööriin kuuluman saapumaan h rjoitukseen. — G»»malaisea N»sj'» ar- Paiai<j»hla»aHtet»ä» h'rjot» t«s on huomenna perjintama tlo 8 ill. KansalliSkodissa. — G»o«alaise» p»ol«ee» Naisjärjestöllä oli eilen illalla kansalliskcdissa hymin onnistunut kokous. Rouma Helmi Mikkonen alotti ohjelman erittäin ansiokkaalla oiononsoitolla. Maisteri Eema Hei kinheimo piti sitten innostuttaman esitelmän Johan Henrik Pestali -z 'Sta ja mihin hänen aatteensa melmotta- mat Suomea. Runon »Syysmyrs kyssä" lausui rouma Sanni Alho. Väliajoilla laulettiin. Kahmiloman jälkeen malittiin muun keskustelun oheSsa Naisjärjestön edus» tajiksi täällä t. k. 12—13 pnä p,det t iivään Suomalaisen puolueen eduS taj«kokoukseen roumot Helmi Ahlroth, Anna Armela, Maria Sampo ja Mandi Saine sekä neiti Mandi S» >inä. Helsingissa t. k. 19 pnä mie- tettämään Suomalaisen puolueen ta lon mihkiäisjuhlaan ja samaan aikaan siellä pidettämään suomenmielisten naisjärjestöjen Vuosikokoukseen malit- kiin edustajiksi roumat Sanni A ho, Hilda Nuotio ja Emmi Masara. N iSjärjeStön puheenjohtajan kii- tettyä illan ohjelmatoimikuntaa siitä, e tä kokoukseen oli saapunut tamatto> man runsaasti jäseniä, päätettiin ko kous yhteislaululla. Suomalaisen Nuijan arpajaiset lähenevät! ArpajaiStoimihenkilöille on pyydet ty muistuttamaan, että arpajaiset omat lähellä. Nyt on si S tehtämä m imeinen ponnistus arpajaiSmal misruksiSsa. Woitwjenkeräys- ja en nakkoarpojen myyntitoiminta omat saatamat entistäkin milkkaammiksi. Hitaimpainkin on nyt mihdoin liik teelle lähdettämä. Siitä, kuinka hy min kukin yksityinen melmolll suutensa arpojaiSmalmistuksissa täyt tää, siitä onnistuminen riippuu. Jokainen siis liikkeelle ja tarmok kaaseen toimintaan! Tohtori Hj. Nordlingin Nui jan arpojaisjuhlaa marten kirjoitta maa. näytelmää parhaillaan harjoi tellaan. Se on 3-näytöksinen kansan näytelmä ja on sen nimi „Sa ariS< toSsa, manhanaikainen, „hymin" päättymä näytelmä lauluineen ja tanssineen". Siinä on joukko tohtori Nordlingia entisiä hauskoja lauluja sekä myös oiman uusia, näytelmää marten sämellettyjZ lauluja. — S«o«alaise» p»»l»ee» talon wihtt«ine» HelP«gi«sä. Suomalaisen puolueeseen tukeutumia järjestöjä maaseudulla pyydetään tä tm kutakin malitsemaan yhdm edus tajan marraskuun 19 päimSnä pidet tämään puoluetalon mihkimäjuhlaan sekä molitsemaStaan edustajasta en nen marraskuun 12 p:ää juhlatoimi kunnalle tiedon antamaan. Ilmoitus on lähetettömä osoitteella: H-lsinkt, Suomalaisen puolueen kanSlta, Halli tuskatu 13. suomalaisten ryhmien yhteistoiminta ensi waltnnsmieswaalissa. Wiime tiistaina kokoontui Suoma- l"sen Nuijan ja Nuorsuomalaisen yhdlstyksen, Suomalaisen puolueen jo nuorsuomalaisien keskeisestä yhteistoi minnasta ensi maltuusmiesmaalissa neumottelemaon malittu maliokunto. N aijaa «dustimat maisteri I. A. Wasor<?, opettaja S. S mpola jo kultaseppä Isak Soha sekä nuorsuo- mzlnisia opettaja M. Latma, räätäli K. M LehmuS ja ^semc-paällikkö Pppirgsköid. Maliokunta päätti yksimielisesti ehdottaa yhies- toimintaa ei si maltuusmiesms alissa suome mielisten ja nuor>uomolaisten kesken. Pöytäkirjan jäljennös malto- kunnan kokouksesta lähetetään tämän iltaiseen sekä Nuijan että Nuorsuo malaisen yhdistyksen kokou seen, joissa usiasta lopull sesti päätetään. — T»o«arit. Euran tuomio- kunnan m. t. tuomarin Ake Kyan- derin on homioikeuS mopauttanut pi tämästä t. k. 5 päimäksi määrättyjä Eurajoen, Lapin, Hinnerjoen ja Lu wian pitäjäin mälikäräjiä sekä mää rännyt domioikeudrn auskultantti RlSto He>kkl Rotin ne toimittamaan. HomioikeuS on mapauttanut Ulmi- la?i ruomiokunnan tuomarin, laamanni Thedor Leopold Eckm toimittamasta Merikarmton ja Sitkasten pitäjäin t k. 11 pnä alkamia marsinaisia syys- käräjiä se'ä määrännyt homioikeuden- auskultantti Wllho Rimellin ne pitä mään. — ZVäeStt» laskemi«e» Po rissa toimitetaan keskimiikkona jou lukuun 7 p:nä. Asuntojen laskemi nen toimitetaan keSkimitkkona mar raskuun 16 p:nä. Senaatti on nnhmistanut tilas tollisen päätoimiSton ehdotuksen opas tukseksi ja kaamakkeiksi tänä muonna toimitettamaksi päätettyä mäeStö-, asunto-, kiinteistö- ja rakennuSlaSkua marten. Tällaisten tilastolukujen ke räys toimitetaan Helsingissä, Turus sa, Tampereella, W>ipurissa, Mas sassa, Oulussa ja Porissa. Täällä Porissa on laskemista mal- miStoma komitea päättänyt ehdottaa maltuuStolle, että komiteaan malit- täisiin yksi jäsen myöskin Mäntyluo dolta ja Reoosaarelta sekä että mal- tuuSto kehottaisi U milan kunnallis lautakuntaa malitsemaan mähintätn yhden jäsenen keskuskomiteaan, koska mäenlasku tulee toimitettamaksi myös kin Toejoella ja Uudella KoimiStolla, jotka kuulumat U milan kuntaan. — 5ka«p»»gi» «iitht. Maa- nantaina tarj^ttiiin rahatoimikama rissa huutokaupalla 20 muoden ojaksi muokralle KmlStiluodolta 6 niitty palstaa. Huudoista moitiin hymäk. syä ainoastaan puuseppä Fr-n>S Kil- lion palstasta n:o 144 tekemä 234 mkn muotuinen muokratorjouS ja t«u raataja I. Niemisen palstasta n:o 143 tekemä 226 mkn muokratorjouS. — U«si ha«ta»s«aa. Porin maaseurakunnassa toimima Lattom» ren takamaan kirkollinen sisälähetys yhdisty? on pyytänyt lupaa saodo Lattomeren takamaalle rakentaa hau tauSmaan kyläläisten tarmetta mar ten. Asiasta antamassaan lausun noSsa on Turun tuomiokapituli ano musta puoltanut, ehdalla että yhd'S- ty? maStaa hautausmaan maStaiseSto kunnossapidosta sekä että lattomere- läiset vhä edelleen omat samojen pe ruSteiden mukaan kuin ennenkin mel- molliset ottamaan osaa sen seurakun nan hautausmaan kunnossapitoon, johon he kuulumat. — Waltio»a«taieide» piiri jako. R'Ulatieballitus on kiertokcr- leeSsään m. k. 23 p:ltä antanut tie d^n. että senaatti 3 pnä maaliskuut» 1910 on määrännyt, että S»»"^ Valtionrautatiet omat jaetlcmat nel> >ään piiriin seuraamalla tamallo: 1:nen piiri: rataosa Pietari—Val keasaari (Valkeasaari siihen luet tuna); 2:nen piiri: rataosa Valkeasaari- Kvminjoki, Karjalan rata, Samon linnan rata, Lappeenrannan rata, Somon rata ja Nurmeksen rato; 3.mas piin: rataosat Kyminjoestc H lsinkiin, R"himäki-Toijala. Hv mmkää—Hankoniemi, Fredriksberg— Karja—Turku ja Turru—Toijala- Mäntyluoto, sekä 4:jäs piiri: rataosat Tampere (tät5 lukematta)—Nlkolainkaupunki — Suo lahti Tornio—Romaniemi ynnä tv lema Kristiinankaupungin rata. joko kuin mväs että uudet vi rihallitukle ulemat sij'itettamiksi Wi>vuriin. He> stnkiin ja N«kolainka»punkiin, routa tiehallitus tu'ee mastedes määrää mään milloin tämä piirijako on as tuma moimavn. — EfitySliSta Porin Kaupun- ginlvaltuusmiesten kokouksessa tors taina, marraskuun ^ päimänä 19IV kello 6 i.-p. I) Maistraatin kirjelmä, koskema miinien y. m. miedompain mäkijuo- main mähittäismyyntiä kesäkuun i p:nä 1911 alkamana kahden muoden myyntikautena. 2> S:n s:a. koskema mallasjuomain mähittäismyyntiä saman myyntikau- den aikana. 3) Rahatoimikamarin kirjelmä, kos kema niittypalstalle N:o 82 rakennet tua asuinrakennusta. 4) Sm sia. koskema erään 8 kau punginosan asema-alueen ulkopuolella sijaitseman kimimakasiinin pysyttä mistä paikallaan entisellä muokralla. 5» Sm s:a, koskema Keski- ja Ha- kariihitonttien uudestaan muokkaa mista. M Kansakoulujen johiokunnan kir jelmä. koskema kansakoulujen tarkas tajan. teol. kand. Zacharias ^chalinin uudelleen asettamista toimeensa. 7) Kunnansairaalan johtokunnan kirjelmä, koskema keuhkotauusairaiden oleskelusuojan rakentamista kunnan sairaalaan. >^) Sähkölaitoksen hallitnisen lirjel- mä tiedusteluineen onko toiminimi W- Rosenlew ^ C.o. kuten maltuus- ton päälös 5 p:ltä toukokuuta 1904 määrää, hankkinut kussakin eri tapa uksessa luman sähköjohtojensa laajen nuksiin. 9> Sm s:a Porin ympäristön osuus meijerin y. m. anomuksen johdosta ulkomalaistuksen (mähintäin 5 hehku lampun) asettamisesta Karjarannan tehdasalueelle. 10) Soitannollisen seuran anomus saada 3.000 markan ivuosiapuraha kaupungin mäkinaisista maroista wuo- siksi I9N-I!»!3. II) Tenrastaja ^ohan Messian- derin anomus saada kaupungilta ta kaisin ne Smk. 17: 00. mitkä anoja on joutunut Poliisikamarille maksa maan kustannuksina Heinosensa nos tamisesta kaupungin laitumella ole masta ojasta. liy Herra Malsrid Kauhasen ano mus saada käyttää maltuuston istun tosalia joulukuun alkupuolella taide näyttelyä marten. — Sarille ajoi tiistaina Revo- saarelle Pietarisia tullut kaljaasi „Kilma", taot. Juho Tuuli, Repo- maren satamassa kirkon edustalla. Laima, joka on kotoisin Koimistolto ja 123 reg. tonnin metoinen, oli täv- deSsä ruiSjauholaSiiSsa mukanaan Luokista otettu luotsi. Laima pur jehti karille joutuessaan molempien länsireimorien sisäouolitse. Kapteer, Tuuli omtStaa laimaSta -/> ja par kotmtStolaiSta kauvvioSta Lasti kuuluu kauppias G. E. Rambergille ja on se makuutettu, jotamastoin laima on Vakuuttamaton. Karille ajon jälkeen tuotiin laimaSta osa las- tia maihin, jolloin huomattiin, että laima ei ollut saanut muotoa. Eilen Vähennettiin mielä lastia, mikäli se mollinneen myrskyn aikana oli mah dollista. E len iltaväimällä yriitimät pelaS- tuSlaimat „Karin" ja „Fceon"metää laimaa karilta ja soimatkin sen jo liikkeelle kun kaapeli katkesi ja laima painui uudelleen karille. Karin piti kaapelia kireällä koko eilisen päimän Luotsi on selittänyt, että laiman vur- je«tieSsa satamaan hän et nähnyt käännereimoria kun ie oli erään sa- tamaan ankkuroidun laiman marjos sa, ennenkun se jo oli myöhäistä. — R»»s»i-«e» raitti»Syh. distUS ^Säilä" on jälleen tänä sy'synä herätetty eloon, lemättyZän u eitä muosia. Lo^aku' N alussa poik kesi kylänämme Satakn non ra ttiuS- piirin kiertämä puhuj- B. Korpi, piti palokunnantalolla esitelmän j> lie soi eloa „Säilän" m^sädtoneistm jAsennn. Kun jtsenten koemerkin^äSsä oli seu- raan yhtynyt noin 30 jä ent», ko koonnuttiin ensimäiseen morsin iseen kokoukseen w. k. 16 p:nä, jolloin toi minta järjestettiin. Ahdistyksen esi miedeksi malittiin opettajatar Maiju Salokangas sekä toimikuntaan miisi jäsentä. Viime sunnuntaina oli ensimäinen seuran kokous, jota marten ennemmin malittu toimikunta oli hankkinut oh- lelman. Kun aluksi oli laulettu, piti yhd styksen esimies innostuttaman puheen raittiusaotteeSta rakkauden työnä lähimmäistä ja isänmaata kod taan. Seurasi sitten runo, kertomus, murrejuttu, seurc-lehti..K^jastuS" sekä muoro'eskuSte>u „Wulon moitto". Kun o>i päätet!y juoksemista asioista, l pe ettiin kokous laulamalla „JoS sydän sulla puhdas on". — Ha«Ska betki oli eilen Porin raastumanoikeudessa. Eräs lump> pujen pSSagenttt oli oikeuieen „stäm männyt" muutoman naispuolisen ala asiamiehen siitä syyltä, että tämä oli keneltä kähmeltänyt 2 lumppusäkkiä. Muija omisti ne ottaneensa, mutta ianoi saaneensa siihen lumon. O keu den jäsenet katsoimat, että erehduS main oli tapahtunut, marsinkin kun muija kehotti ukkoa noutamaan iäk k>niä hänen luotaan. PZäogentti ei 'uoStunut tähän, hän sanoi ala-akla- miehen maihtaneen tam:r,n sisällön huonompaon ja maoti muijalta 12 mkaa lumpuistaan. Ja sit en se s qatulma alkoi! „S:ell' on sä-kisi. tule ottamaan", scnoi muijt», ..minulla ei mitään ole, etkä multa mitään vyödy!" Tingtään ja tirg^ään Mte» olentaa vähitellen oina 7Mn m rkkaan waet>muk>ensa ja akkakin opulta suoStuu 3 mkaa suorittamaan Kun sominnon hieromista on jinkun nkaa p detly, heliymät mkeudm her ritkin ja pari heistä panee markan 'umpikm akan miUosen lilaksi ja kul öinen sominto saatiin mihd^n aikaan. Kauman sitä hieromista keSti ja kes täisi kenties mieläk.n ilman auttamaa Väliintuloa. —JarjeStlisrikolsiSta sairaas tumanvikeudesisa eilen 7 henkilöä sak< koja 10-90 mkaan. Korkeimman sa> koi sai Juho Fredrik Munter Har- junpääStä. Waalil«etteloja tar kastamaan! Ensi tammikuun 2 ja 3 pnä toi mitettamia eduskuntamaoleja marten laaditut maaliluettelot Porin kaikissa äänestysalueissa omat ensi lauan taista t. k:n 3 pstä lähtien maonan- tvhin t. k. 14 p:n iltaan nöhtäminä l-htemme takasimulla olemassa ilmo tukleSsa mainituissa paikoissa ja ai koina. J'kaisen äänimaltaisen on mäiltä -näliömästi otettama selmille, iöytoykö HZnen nimensä luetteloissa. Tämä on tehtämä aiman ensi tilassa. JoS 'enen nimi luetteloista puuttuu, on astan korjaamiseksi tehtämä kumer^öö cille osotettu ma'itus, joka jätetään maistraatille. Ollakseen ua>Iin ta mahtuessa worma öänestysoikeudes> tain, on mälttämä'.öntä huolehtia siitä aikanaan juuri tässä tilaisuudessa, sillä sittemmin on se myöhäistä. E ainoastaan ole pidettämä huolta, ttä nimi on luettelossa, maan myös 1", että se on oi'ein lirutettu, oi keassa muodossaan. On näet tapch unut edellisissä maaleissa, että ni- nien ylpäläisyvden tai huolimatto- nan merkiis^miken muokfi on tapoh- unut ikämiä selkkauksia. Asia on pidettämä nnnhymn ensi ertia maaliuuriicille menemien kuin mtiseStäänkin äänioikeutettujen tav koin mielessään. Painokautcita «eli». Viime tiistaiksi oli asianajotointa l .rjoittama L >uri V-lli haastalta» "vr ..Satakunnan" mustaaman toi- mtt ijm raastumanoikeuteen wos:aa- maan kunniansa loi kkaamisesta. Hra Valli m.uttää kunntunsa tulleen lou- atuksi tämän lehden n:o 113 olleessa -rtomuksessa, j-ssa tehdään selkoa lllmilan mäli?är5jillä m. k:n 3 pnä esillä olleista ryömZyS-, pahoinpitely si lapsen murha jutuista. Kuten luki jamme muistamat, ja yhä mielä orrat ilaisuudessa..Satakunnan" 113 n:ssa tuon kertomuksen omin silmin näke mään, niin ei siinä ole yhtään louk kaamaa sanaa kenestäkään, saatikka sitten hcrra Vallista. Vieläkin hämmäStyttämämpSä on kuulla, e tä herra Valli mäittää kun niaansa loukatun m. k:n 13 pnä „Sa- rakunnaSsa" olleessa „Porm kirjees sä" julaiStussa, kokonaisuudet sacm sa nasta s naan näin kuuluzvasja k>r- lotukseSsa: ..Sinistyksen maatimukiiin kuuluu että oikeudenkäynnissä rikoksistakin syytetyt saamat hyväkseen käyttää lainoppineen asianajajan apua. Mo nissa maissa on tähän nähden moi- moSsa asiinojajopakko, jonka mukaan jokaisella syytetyllä tulee olla lakimies puo'uStajona. M tä on tämmöisen puolustajan tehtämänä? Tuleeko hänen koettaa peiiiää rikos, joka on topahtunut, tai keistä Valheellisia seikkoja rikollisen puolustamiseksi? E>, hänen tehtämänsä ei ole salata tehtyä rikoSta. El myöskään itse esiintyä tai saattaa syy etiyä esiinty mään totuuden Vastaisesti. Hänen tulee ainoos aan etsiä ia julkisuuteen saattoa kaikki ne todslliiet seikat ja asiandaorat, jotka Voimat rikoksen suuruutta ja sen kautta rangaistuksen ankaruutta l ementää. Tai joS kysy myksessä on syytön, osottaa hänen miattomuulensa. Mutta joS asianajoja tehtämäkseen ottaa tekaista »valheellisia mä>ne>tä ?a seikkoja ja esittää sellaiset muka lie men äminä asianhaaroina tai kehottaa syytettyä koettamaan milhetellen pe lastua, niin hän r kkoo oikeutta mos- ?aan ja osottaa huonoa luonnetta ja kelmotonta asianaj ^taitoa. Sellaisiakin osianajojia on ja owat ne sangen ikämää mäkeä." Mm t ZamMki, AsisnsjotoiMists Turusl?. Eerikinkatu S. Puh. 484. Omistajat: Howioil?udennotario Kiwi ja Howioiieuden- kansl,«t, Santeri Tammioki. Ja tuon, kaikenlaisista huonoista asianajajista yleensä kirjotetun yleis- mietelmän mäittää herra Valli louk kaaman juuri hänen kunniaansa ja Vaatii edesmastauSta »Satakunnan" Vastaamalle toimittajalle! Juttu oli esillä Porin raaStuman oikeudessa t. k:n 1 pnä. Lehden maS tuunalaisen toim ttajan puolesta oi keudessa ollut toimittaja Antti A rio pyysi jutun käsittelyn lykkäämistä, jotra saadaan tilaisuus tutuStua tä hän kummalliseen kanteeseen ja roaS tata siihen. Kantajan, herra Mallin, maStamäitteiStä huolimatta lykkäsi raastumanoikeus jutun ensi joulukuun 13 päimään. Saman herra Lauri Vallin asioi- miston kautta on pimarkkukinen maalaispoliisi Helmi Ad.mal J> b rg haastanut ..Satakunnan" moStuun- alaisen toimittajan mostaamaan kvn nianloukkauksesta Porin raasium^n oikeuteen t. k.n 8 pksi. Tämän asian tähänastinen kulku on seuraama: ..Satakunnan" 121 n:ssa olleessa maaseutukirjesssä »Hur jaa elämää" kerrotaan Pomarkuslo m. k:n yhdeksättätoista päimää mcs taan yöllä tapahtuneesta mellckosta, jo^sa muuan järjeStyklenmalmoja or ollut johtajana. Mutta kun Pomor kussa on muitakin järjeslyksenmalmo- jia kuin tuo tappelussa heilunut, n ii? kaikkien mahdollisten määrir.käsityster mälttämistksi siitä erityisesti mainit- tiin ja ..Satakunnan" 123 n:ssa ju. laistiin näin kuuluma uutinen: ..Hurjaa elämää Pomarkussa ni- mveSsä uutisessa mamiitu jörie^iyk» sen malmoja ei ole ma l-nsroli,si H. A. J^berg, joSta mettä on eretdyNki mäl tämiseksi pyyd-tty mainttiemaon." Nyt jälkeenpäin herra Vallin asi- oimiston kautta tuve-ssa hzasteessc mZiretään ..Satakunnan" loukonneen polusi Jrberginkin kminiaa ja tulla s t. k.n 8 pnä maatima-m raaStumosso ..Satakunnan" mastaamaa toimilla jaa edesmaStuuseen! kllMll III teMM. —Kireät raha-ajat. Kun ,,Suo men Kaupunki- ja Maalaiskunta n Keskuslainvkossa" noin muosi sim oerustetmn, ilmoitti Porin wa>tu>.ito haluamansa tämän uuden pönkin mä lityksellä saada pitempiaikaisen kuo- leiusiii^an, suuruudeltaan Smk 1,000,000. Se oli oijottu käotettö- wäksi etupäässä keskuskansakoulur rakentamiseen (armiolta 4S0.000) j> Kuninkoonbaan hinnan suor»iamiseer (noin 91,000) sekä eMmsten man- hempien iilapäisten lainojen konmert. taukseen holpakorkoisemmiksi (sähkö laitoksen kredit,iwi esim. Smk 230^000 nykuäSn KVz °/«) Keskusiainakosia ei kuitenkaan ole tähän osti, kaikitenkin parempien ai kojen toimossa, ryhtynyt varojen hankkimiseen. Kun k Ssan ballinto nyt oikoo ojentaa kätensä ulkomaa' rahamarkkinoille, kohtaa silä koko laillo jännittyneempi mieliala, jo?en ei ole toimoitamissakaan saada edeZ niin edullisia ehtoja kuin muosi sitten Joka tapauksessa luulee hallinto moi nansa tarjota kaupungille lainoj- 3V, prosentin korolla, kuidenkaan?> pariiurssiin moon mähintäin 2Vl- prosentin pää oman-alen n » kselin. ri n puen kuoletuSajan pituudesta (20. 30 tai 40 m.) ioten todellinen korkokanta olisi 3,64 ä ö,7o °/g. — Guomalaine» woi saa tu»- G»gla»«i» woi «,»rkk-»oilla. Englantilmner ..Manchester Evsning Ciror>icle"-ni. minen ledti kirioittaa moisemme, sa mall^ kuin sekin ankc rasti moitt'i Tanskan moin laatua-. ..Tukkntaur- piaat moimot lähettää suomala ser moinsa suoraan laimaSta oStajille-n, mutta sitä e>wät moi tehdä tanska laisen mo>nsa kanssa, koSka eiirät moi koskaan olla mormoja sen laodun suhteen". ..Huomattamin seikka moi- k upassa mi me muosina on ollut Suomen moin laodun säännöllinen ja tasainen parantuminen. Muuta mat suomalaiset moimerk>t omat niin lähellä täydellistä bymLä kuin sumiin olla saattaa, ja lähe'yket tulemat äännöll sesti joka Viikko ja aina hie nointa laatua". Nyt on meijeriemme pidettämä duolta, että saamutettu osema moi- daan pysyttää, ja että yhä suurempi ja suurempi osa meijereistä pääsee ..lädelle täydellisyyttä". Viime elokuun aikana todettiin se meijeriliikkeellemme ilohduttaiva tos'- asia, että englantilaiset ostojat silloin ensimäisen kerran tunnustimat suo malaisen moin laodun paremmaksi kuin tanskalaisen. Suomen moi no teerattiin korkeammalle kuin Kööpen haminan noteeraus. — U»fl hiihrtzlaiwaosakevh tiA Euome» ja Ai»otfi» wa- liStä litkeuuettä w«rte», Uu majassa on julaiSm kmsumus merkit- semSän osakkeita yhtiös>ä, jonka tor- ko tuksena on ostaa Ruotsin ja Pob- sois-Suomen mälillä rohnlaimalnkettä mälittämään aiioltu sopima hörrv- laima. Osak-pääoma tulee olemaan mähintäin 30.000 kruunua ia enin tään 130,000 kr. jaettuna 100 krun- nun suuruisiin osakkeisiin. Johtokun non kotipaikkana tulee olemaan Her- nösand. Vaasassa. HernösandiSsa, Sunds. mollissa j, Pietarsaaressa on jo mer- k»ty useita satoja osakkeita ja jo» Uu majassa moid mn merkitä 10- ä 13 000 kruunua, katsotaan uutta yritystä marinaksi. Uuden yhtiön köyrylaima tulisi kohdella miikkowuorolla kuikemaau Tundsmallista, Hernösand Sm jc> Vaasasta. — Talli«»a» silakkamarkkinat. Tallinnaan tuetiin Suomesta lokok. 23—29 p:nä 384 tynnyriä suolatuila silakoita. Niistä saatiin tynnvrUä vuolen tynnyrin astioihin s"olottu>na 3 r»vlaa 30 kopeekkaa ja 3 ruplaa ?3 kopeekkaa sekä nelikko hin suolat- tuina 9 ruplaa ja 8 ruplaa 75 kop. J.Alb. Sandmcin. — Muistolahja. Wiime suriuuu- ta -illa!fi oli »5oi»n<i< Itcr töliä wii'oUci pois muuttama maa7iw.l!kl jä Arel Mir^n us rouwi- ecn pyrd tm saapumaan Hsrmi- loSken knnss!k> ululle. Sinne o!l lv ocn- tunut ioukko ku^ialaisi ,. jcnden puo esta m^nwii,«tiiä Lst,ri Wäwolä ruMtsi kuntalaisien kniolliiuuden t> n cet tzra A W>r^en ukselle dänen tädes kolmelqm- mentä mnotta k-^tänee-tä to minnastuau kuvi ollisten vsiain h idsss?', iuien kunla- kokcuksrn ksiml'henä, irattimSton pubcen- !o:.t^>iana q. m luottomustoimiss mulä bän aina suurella idulla, puolueetto muudella ja matlillisi-udella on suoritta nut. Puheensa päätyttyä avtoi O. Väi nölä tunialaisien p> olesta li toi.,sui den vsoitulselsi ja muikto^si hra A. Mirani- ukselle tnuniin kultliktllon. Äoumi tallen W r-,-niu!selle annettiin komea tulkannhlo. Herra W r',enms t'itli lchjoi'la ja pu- >-esla. Jll^n kuluessa puhuimot wit-!ä kunniamieraille roiva^i Criit. .Sjöb om ja p! stori C. w. Essen. Wä.iailo.ua nantitliin wir^k eit^. >a kului >lr » tutlv- mallisessa seurustelussa hyw;n huxaisesti. — I li an wis t to o n oli k nsakoulu- jen rp-itoiisto kutlunut eroaman op tia- lot meri, M. «nlippisen tiisrai-ilt n". Juh- .»wiera >Ue pnt.u rnal neiti L>, Tö- roth ja iark.slaia ^ Echalin. En>i-!ien oppi ja den t^tvlscl opeuai» S. S> m- p>ila. Runoia olimat tu- isuutr-, mutten 'epniäneel cpetiaial Aane o ia I. Jätoiä. Laul> - ia soittopuolestu duol> humut neiti A. L>ndell ja opettajat I. N. Wavmo ;a I. T.»rvila. — Sosialististen sanoma lehtien tilaajamäärä on tänä muonna alentunm »,li erään Wi pur n l. liinisea maanpiirin ionalis- llen plirikokoukleen laaduun alu^tu sen mukaan. Wi purin läänin softulict letjNen >sal!e iu>ee laslä m> hennylieslä T,lnajomäärin koho^.amvclsi ehdot» ly- somylsen s>lus a?a — lk> pontta. Nain- iöhän ponsien ia pää osien runiaus ky ennee e> äi tomerien asiaa par nt^ m an! Eon ilidemo^romliZten ieh ien i laaja- inäärän mäyeneminen todeunuudesia on P .1I10, suuremmi. Esi>^. Tqö-niehea li- laaiamä^rä p rina miime muonna on alentunut useilla tuhansilla. — AitausIusta n nuk si s ta maas samme on meljäkousulen.ti I. Honka- >alo Uudenmaan laän s:ä t^Ynyi seu- r icmia lasieimm TmiiUuaan lS tilaa i'^Ssa eri piläjässä sai hän iulols^si, e iä kutakin w> ieliqil maan behlaur a kohden lulee melriä auao. n koko ioiliellon maan plnm-ala Uudenmaan läänissä tekee qht. ha, l> rivithän sns a lausuu iässä läänissä L5,<7t km aitaa. Aidan hinnaksi la-kee hän keskimääri» W mk liX) metrille. Koska Ul denm> an läänin aitojen p> iuuS nousi 3X77 > 7t>4 meirnv, niin tuiee siis aiio en armoksi >4^8.^8^ mk. Heh- u» ri^i ! hd-n milielly» mvvla lulee sns »it^us nillljama n noin 76i öv mk, muira ko'a a ta moidaan laskea ke-iämaa kes kimäärin noin 1^> muotia, lioi seira' !un- nos! pllo-kustanT-ukset a^d^ista muositlain i^li S mk keb a ria kohden mu^tyä m^inta. !^o'o Uudenmaan läänissä iulu- tet^an siis airoihin muositlain noin mil joona markkaa. Koko Suomea kohden Tapion miime liUiclooi no> utuen nou^ema^ aic' tuS- lannmset muositlain lähemmä 20 mil>oo- na^n murk aan. Vt^ita rumeroita ajatellessa trlee eh- douoinL-ti lysunteti-i o i!ovan se r>M!us. min'.ä nia mme v-bal me nUea me a'etla- Mlii, malt ämälön t n cn o ie »dks - sem tarpec ll ucuki>an " Maa: milieliiäSlä u- 'e^lään on hänen lUans.i i ila>> aur^ r.ip- puma ja han sen tarpeellisuuden parki ten ilse tuntee. — Sieltä täältä, sanomalehden la^oudenboitajain kokous on Helfti.gissä ensi s>-nnunia.iia t. lm pnä. S>om laisen kouppt yhlibn perustami en Nr^tiinankaupuniun on rauennui. Kihlauksensa om.n iul ai neiti B.rtya A»iere Huuusista ja farmaseutti E »osu P ris a. Aanolittloon kuuluiettiin miime sun- nuniaina sena^t n lir p inon johiaja. U>k. kand Lauri c>i Heurlin ja näyriel.- jä är Elli Tompur,. Miime junnun aina pcrusvtiii ^?!uo- risosc! ra tiau? isli.aren sc>hal.e Euraio- ella. Milli ja meriuk» näizt.lmä tai ahiui wl me suiuunt-ina-il a-a ?>emiö:' Reiun kiilaa työmäeiiuhdicilik en ltam ^sa. U'ei ia ikiunriia siellä jälcUnn ja mon^ sn päänsä n>rille Peilovvy > rauho usaika alkoi t. k. l p nä. RoaanitMUtä on lähetetty läheniSio enii.itt.in anomaan sanoluUe ur on.^l illc kauopv!>!<> keulsi i. Ur alan vsuuakauppa kii, teimiStSineen, !rt^in>isiomee.i ja mora?toineen on mqy ly kaupan ny y seUe hoitaiolle O. Wal- Icniuts^lle .^0 w!lla. Poriu poSliiälisiöpankkiin on m ime iok luun ajalla laUeiettu erä-sä yht. 4 mk. sieltä otettu 12 erässä yht, ml. 72 p. Teollisuus hallitus on myöntänyt paten tin Por,n konepaja o. ?:lle silppuko-eesra „Pälemä". Kansanopiston opettajain haettamikfi ju>i-?ictlm! ulkomaisia mkn flipe- d ä on hakenut m. m. johtaiatar Aino Woi- pio. Poriu tullikamari on miime kuulla lääinnrahaSioon lähettänyt mlaa maUion maroja. Lokakuun kuluessa on Hankoniemen koutta maikuSlarut ul'l inaiUe siir tolaista, joiSta t,öÄ suomalaicia ja w mcnäläivlä. LrjMzmiz js tsiile. — S»»»alaise» Ga»o«a- lehti«t-«ltto» alb»«i edistyy joutuisusti. Ennen luetettujen kirjo- mSien 1'iäksi on lodotlu: Alpo Noposen johtama runo „MuiS- to , Eliel Aspelin-Haapkylän tutkielma „AnUi Jalbma puhujana"; A. Alhomuoren satiiri »Sosialisti nen puhuja"; V. Vuorisen kertomus ..Sanomc- eh',mi«h^st": E. ?ti-manli"nan muistelma ..AH- 'eistvösläni Pktor Lounosmuvn kanssa". Reinhold GrönmallinkiriotuS„Suo> mei'kieli>en sonomakirjollisuuden alku- ijoilta Porisia"; A. V Koskimiehen runo ..Vihtori Lo -Nii-maan hautau»päiwäna"z A. Meurmanin muistelmien zulkai- 'kmalloinasta osasto: „Säbty:alon otsik.cryhmän paljastus"; E N" Voionmaan suomentamat kaksi Runebergin mirttä;