Lauantiira 10 p. Joulukuuta KARJALATAR Nro 141 — 1910 Mitä keskiajalla aja teltiin naisesta. Tiede on tähän asti pitänyt to- sicisicina sitä seikkaa, että keskiajal- la naiset yleensä oliivat halmeksit- luja ja ylenkatsottuja; ritarillises- ta ja ihannoimisesta huolimatta pidettiin naista paholaisena, pa-, käsissä, jota papitkin olirvcit wel- reja, joissa munkit ja nunnat yh- Kysykää Suomal. Tupakkatehdas O.-D:n dessä työskentelimät sairas- ja 7 köyhäinhoidon hymäksi. Birgittan maikutus ja suunnitelmat antamat loistamat todistuksen samasta sei- kasta. Robet von Abrysselin lai- tosten — enemmän kuin sata luostaria, joissa tuhannet miehet ja naiset täyttimät tehtämiään — hallitus ja johto oli abbedissan holaiseim, paratiisin Eemana, joka ilman Aatamia aina olisi pyhänä pysynyt, kuten sanotaan. Tätä näkökantaa mastustamaan on nyt noussut muuan saksalainen lääkäri Heinrich Finge, eräässä kirjoituksessaan, jossa hän käsitte- lee naisen asemaa keskiajalla. Hän huamauttaa, että kaikkien aikojen kirjallisuus on yksinomaan mies- ten ja heidän ajatustensa tuotet- ta. Kaikkina ajanjaksoina omat naisen jumaloiminen ja mihaami- nen olleet toistensa mastassa, on- pa meidän oma aikammekin, joka on nähnyt naisen kehittymän ja wapauluwan niin monessa suh- teessä, antanut aihetta noille, mi- tä katkerinnnilte naisen hal- meksijoille — Lchopenhauerille, t)ieirpfct>ee, Geiningerille. Kaikkina aikoina on naisesta puhuttu sekä hymää että pahaa, ja sekin raimo, jonka naisen hal- iveksiminen tosiaan päästää mal- loilleen, puhuu siitä ivoimakkaasta maikutuksesta, joka naisella on mie- hen suhteen. Suurimpana ivaikuttimena tä- hän suureen naismihaan on keski- ajan askeettinen ajatussuunta, jo- ka asetti neilseenisyyden amioliiton yläpuolelle. Mutta kun muuan piispa Msconin neumostossa ie- Iitti, että naista ei pitäisi sanoa ihmiseksi, tai kun kysymys siitä, onko naisella todella sielua, herä- tettiin, rtiin oliivat ne kuitenkin erinäisiä kummallisuuksia, joihin Ambrosiuksen ja Augustinuksen määrisletyt puheet olimat anta- neet aihetta. Skolastikkojen opit, jotka suurimmaksi osaksi olimat alkuaan Paaivalin kirjeistä esesiä- laisille, tarkoittamat miehen ulko- naisen ja yhteiskunnallisen etuoi- keuden allemiimaamista, mutta samalla myöskin painostimat mo- lempien sukupuolien sisäistä yhden- ivertaisuutta. Tuomas Akivinolai- nen pani painoa siihen, että mo- lemmat, sekä mies että nainen, omat samanarmoisia Jumalan edessä ja että Paamalin esittämä maatimus, että miehen tulee pääs- tä ensimäiselle sijalle, ei ole pää- asia, maan simuseikka, ulkonainen asianhaara. Mutta toiselta puo len painostaa Tuomas miestä sinä V) itlicslii a molliset totteleniaan. Ei uskalleta mäittää, että keskiajan naisia olisi kohdeltu kuin orjia ja että he oli- simat tunteneet itsensä sellaisiksi, yhtä mähän kuin moi puhua siitä, että he olisimat olleet halmeksimisen ftta kalkille ajattelemille lukyml- esmeena. Iernrne. Ciuntlliiteii 30 pennin fattrnfc. Kuulutuksia. 100 vuoden A. M. KOIVULAN päästäkin on kulta- ja hopea-esineet arvokkai ta ja käytännöllisiä, jo ten paras on valita jou lulahjat y. m. ostoksensa Kirjallista. Kuulutus. Kun poliisikonstaapeli Juho Kodin käsityöt: neiti Ilona Jakaman malli- kokoelma. Pahmikossa hinta 3 > mk. 25 p. Amuksi niille käsitöiden harras- tajille, jotta tahtomat töihinsä tai- teellisiä, nykyaikaisia, suomalaista .,» - s* malleja, tarjoutuu tämä teos. Painosta otvat UmeStyneet ^ti Jakama on piirtänyt luon-.Timosen kuoleman kautta po- jeuraaroat näytelmät, jotka [croit- noöi | cen {ofoon 5 q eri käsityötä, liisikonstaapslin toimi Rauta- a ' ' 1 niistä useita monimärisiä. Niihin 'vaaran piirissä on joutunut avo- Hel,mg,s,a. ^ selittämä teksti, jossa on' »»isoksi. niin «aan kehoittaa pä- ,.£> e . n{e "J a uhaUa ^nayt. p^oisjäljennökset samoista töistä ^eviä henkilöitä läänin Kuver- na !i rn r ! malmiina. Mahdollisimman suurta °öorille osoitetuilla hakemus- n. palkittu Kamall.smiel ien Mo- ^ytäm.öllisyyttä on tässä malli- joillaan 14 paivan kuluessa, niolnton «aytelma kllpmlus,a. Selmassa silmälläpidetty, mutta minulle Omistettu Rouma Jda AalberM . ^yös taiteellista aistikkuut- MapaaHerratar Ueekull-Gyllenban. > julkaisu on kaiketi moi- FENNIA, 1 kakuuta 1891 Suomalaisessa Te atterissa Helsingissä. Omistettu > Neiti Emilie Bergbommin muis- tolle. j Pikku tietoja. Ryöstölapsi, kertomus Damid B a l f o u- Minkälaisen talwen saamme? rl n seikkallulsta, hänen Tri H abenicht, kokeneimpia tie- ryöstöstään, haaksirikostaan, kar,i- demiehiä Perthesin maantieteelli- myksistään autiolla saarella, har- ^ laitoksessa Gothassa, on il- hailuistaan Higlandin länsiosissa, soittanut, että hänen tekemiensä tuttamuudestaan Alan Breck -te- huomioiden mukaan meillä luul- martin ja muiden kuulmsain hig- samasti on pitkä ja ankara talmi Antikaisten jakobiittien kanssa; edessä. Tamattomia määriä ajo- käsitttäen kaiken, mitä hän, Ebe- jg^tä on nimittäin miime kesänä nezer Balsour os Shaw'j usi mää- huomattu Nordkapin ja Huippu- rin nimitetyn enon,a ka,isia ,ai nuorten mälillä. kärsiä: jonka kertomuksen on hän Erään toisen ilmamiehen tutki- itse kirjoittanut ja nyt^julaisjut musien mukaan merkitsemät nuo Robert Louis ^-temen- jäärögffiöt hymin lumista, mutta s o ii . lauhanpuoleista talmea. On nmä pituutta yhden kirjan niineksi! Mutta ei pidä pelästyä. Kun kirjaa rupeaa lukemaan, tun- j tuu tuo 308=fin>utnett kertomus; hyminkin lyhyeltä, siksi jännittämä \ ja seikkailurikas se on, kuten R.! ii. Stemensonin kertomukset yleen-' sä. Nuorisolle se on erinomainen. Koulussa. Hinta on kokoon nähden mar-' Opettaja: „Mitä saadaan Pit känrannan kaiiooksesta?" ilmoittautumaan täten avonai seksi joutuneeseen poliisikons taapelin toimeen päästäksensä. Pielisjärven kihlakunnan kruu nunvoudin konttorista 7 p:nä joulukuuta 1910. Ludvig Stenius. N:o 1133. Kaikenlaista. siii huokea, maili 1 mk. 90 p. mittana, jonka mukaan naistakin Kirjan on englanninkielestä suo-! Oppilas: ..Tulitikkuja." on armosteltama, ja sanoo: nai- ^nentanut O. E. Lampen, ja se «Vaalitilaisuudessa nen on jontunmerran epatäydell.- < on ilmestynyt Otamaiii lu8tan=, @mäntä fehottaa maaliamusta L"„ KÄ »7° ,u °" puroifm .mm fe w °d.- jotkut ivetäneet laajaperäisiä, nai-i. toria, selle epafuotuosia johtopäätöksiä. •' \ on l a P™f- ©• .©• $nl«nen juU ®™ml Tuomaan oppilas Egidius Co- kam muoden alussa lienee jo laa- Matilta^ ky yasamassa lonne kutsuu naista ..nopeasti jalle lukijakunnalle tuttu. Nyt ulosmieheltaankmy mihin- tasivamaksi rikkaruohoksi", joka ke- tekijä julkaissut tasta teok.esta ka olisi mnma medettama. hittyy nopeammin siksi, että luon- . Nwuyen lyhennetyn laitteen Kauppapuodissa, to huolehtii hänestä »vähemmin/'arjassa Kyläläisten kirja-^ Ostaja (kauppiaalle): ..Antakaa ja että hän on hillitön, juomaha- f x a - , m ^ laa ' c , P ei ? ; markan edestä kaloja." luinen, nenäkäs ja, parhaimmassa ma - Kehottamme tmttia lutiioi-, Kauppias laittaa kalat pussiin, tapauksessa — kun hän nim. on tamme lemittamaan tata kirjasta. Ostaja: ..Kuinka paljon teillä hurskas — helläsydäminen ja sää- mahdollillmman laajoihin pn- maksaa yksi pullo olutta?" limainen. i ....... .. ! Kauppias: ..Ahden markan." Pyhä Antonius (Florensista) „ ^ Ostaja: ..Antakaa sitten pullo mihVa myöskin naista yleensä, sen K a l e w a l a -' a r j a n kM - osottaa hänen kirjansa ..Pahoista m . . a ^ | Kauppias antaa olutpuollon ja naisista", on kuitenkin huomatta- ; ostaja antaa kalat ja aikoo lähteä ma, että hänen ankarat sanansa siten 12 ! rothfoa jotta tnafc naisista koskemat main ilkeitä ptt ?' Kauppias: ..Olkaa hymä ja naisia. Hymiä naisia hän, sa- ? a * a ; on 1 eEa : " uonUe etta roan= maffafaa olut." moinfai,, muu,km (iifon mm.,""StaJSSm " mm a ""° in Kauppias: „ Kalat omat myöskin maksamatta." Ostaja: „En kai minä niitä maksa, kun en minä niitä ottanut- kaan." Kauppiaan täytyi myöntää os- tajan oleman oikeassa. Sawossa. Herra (kestikiemarin isännälle): „Saanko luman kysyä, kuinka pit- kä on matka seuraamaan kestikie- mariin?" Isäntä: ..Kysykee moan." Herra: „Sitä juuri tahdoin ky- syä, onko pitkä matka seuraamaan kestikiemariin?" Isäntä: „Ei sitä nyt oo kun kaheffan kilometriä, olhaan sitä yheksän miime kesänä, moan kun se ukkosen ilema koato sen yhen pahtaan, niin ei jeännä kun ka heksan." ylistää. Noiia-akkojen ja juma-!.„^ -"At? tl ; , ' Inttomim naisten herjaamisen rin- etta M. Tarkko.en tol.mt- tainassa Kyläläisten kirjaston us- nalla, jota seikkaa juuri aina on » r,-.- - pidetty todistuksena keskiaikaisesta k°nn olltl ev, a naishalmeksumisesta, käy muuan p'^0l.l llmestyy muutamia uu,ia -.vähemmän huomiota herättänyt^'" °' a ' tunnustus naisista, silloin kun he; toimimat Jumalalle otollisella ta-' Werner Töderström !^sa- malla. Ankaroissa saarnoissa ei^ keyhtiö moida taivaia naishalmeksimista, ] korkeintain suopeata armostelua, jo- on taas julaissut armokkaan ma- ka on saattanut ne itse naurun alai- likoiman uutta joulukirjallisuut- siksi. Dietrich Brye, joka neljännellä- ta: toista satalumulla main naureskel- Thj»än' len näki pikkupirujen reunustaman F^er Cagen kirjoittama ro- nmsten pitkää laahustmta, mikä ,naani, suomentanut Katri Kalma- main ahkeroitj, tomun kokoaniyessa, ri-Lehtonen. Hinta :^:50. ja tuo turhamaisissa naisissa tamat-, y; e teokset omat harminaisia, tu tuiiiiusmerkkl, etteimat he moi j 0 jf a puhumat yhtä maikuttamasti mennä peilin tai lasin ohi koetta- lukijalleen millä kielellä tahansa, matta jaada nahda edes marjon vj^iihin kuuluu tämä norjalaisen itsestään, omat hymia esimerkkejä ftrjailij;an amioliittoromaani. Par- täinäntapaisivta armovtelulsta. norjalaiset armostelijat ko- tiaisten heikkouhlen lmaamiieii h^^amat sen niin korkealle, että yleistä luonnetta kumaa myöskin suurimmat nimet heidän kir- erään ranskalaisen laornamtehen jallisuudessaan nousemat siitä ylem- tulkinta nii'öta lytöta, mmfarouok|t ni Qg c^ n Europari kirjallisuudessa Jinstus y[ösnou|eini|en|a jälkeen ! on tämä hieno ja symä kertomus ensiksi ilmestyi naiselle: haii jaat- fahfon ihmisen maikeasta onnen- toi silloin ollet marina jnta, että taistelusta saanut yhä laajeneman tämä ihmeellnteti tapaus oli tule- ^ moneen. g e on kauttaaltaan hil ma kaikkien tietoon. ; ^ttnä kertomataidetta ja puhuu s Jiaiien imaamista, joka tulee ymmärtämille sydämille. esiin kaikkien maiden ntanajan jälkeisessä kirjallisuudessa, on tä- Maailman uskonnot: män alussa mainitun saksalasen tohtori Allan Men^iesin kir- kirjailijan mielipiteen mukaan pi- joittama, Hannes^ Leimiskän suo- deltämä mälttäiiiättömänä ja ter- mentama teos. 359 simua. Hinta meellisenä mastamaikutuksena sille 5: 75. jumaloimuelle, jonka esineenä nai-' Tämä teos on aiman toista nen aikaisemmin oli ollut. Se on kuin tamalliset kirkkohistoriat, jotka eteenpäin pyrkimän pormallisuuden esittämät main kristillisen kirkoon mastalause hemmoittelemalle ihan- kehitystä. Tässä nimittäin esite- naimiselle. tään koko ihmiskunnan pyrki- Mutta kirjallisuus ei anna ^ mystä uskonnollisesta aamistukses- mitään luotettamaa kumaa todel- ta uskonnolliseen tietoisuuteen. Se lisistä olosuhteista. Staiset ja mie- esittää uskonnon yhtenäisenä moi- het työskentelimät kuitenkin keski-' mana, joka elää ja liikkuu kaikissa ajallakin rinnatusten, eikä edes kansoissa ja on suurin ja symälli- askeettisissakaan ollut ajatus nai- sin niistä moimista, jotka miemät sen alemmuudesta kokonaan pääs- historiaa eteenpäin. Menziesin snt maltaan. Kun katumus-saar- teos on alallaan paras joka on so- naaja Robert von Abryssel 1000- meltunut suomennettamaksi. Sitä lumun loppupuolella esitti cijatuk- on Suomalaisen kirjallisuuden edis- sensa kasmatuslaitosten rakenta- tqsrahaston toimikunta suosittanut misesta, perustettiin kaksois luosta- käännettämäksi. Me suosittelemme VvnZMv kurssi on tänään Z kk. ^ US — 266: 66 2 /h - 283: 60 Ulkomaan kurssit Mk p. Uk. p Lontoo a/v. . . 25: 38 25: 22 3 kk. . . . — — 24: 97 Pariisi a/v . . 100:40 99: 80 3 kk. . . . — — 99: 10 Antverpen a/v . 100: 10 99: 40 3 kk. . . . — — 98: 50 Lybekki a/v . . 124: — 123: 40 2 kk. — — 122: — Hampuri a/v 124: — 123: 40 3 kk. . . . — — 122: — Berlin a/v . . 124: — 123: 40 3 kk. . . . — — 122: — Frankf. a.M. a/v 123: — 123: 40 8 kk. . . . — — 122: 20 Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. . . . —: — 206: 50 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Tukholma a/v . 139: 40 138: 80 Köpenham. a/v. 139: 40 138: 80 Kristiania a/v . 139: 40 138: 80 Chigago a/v 6: 23 6: 16 Kuulutus. Enon kunnan varsinainen kun takokous pidetään joulukuun 17 päivänä 1910. Kokous alkaa kello 11 päivällä kansakoulun tuvassa, jossa päätetään seuraa vat asiat: l:ksi. Minkälainen manttaali- arvo määrätään myllyille ja teh taille, ja päätetään mitä näitten yhteyteen kuuluu. 2:ksi. Esitetään kunnalle tulo ja menoarvio tulevaa vuotta varten. 3:ksi. Kunnan lautamies J Koljonen pyytää kivuloisuudan tähden vapautusta yllämainitusta toimesta, jos ero myönnetään niin valitaan uusi. Enossa joulukuun 3 p 1910. J. Nuutinen. muuttuva vähitellen keskinäiseksi, solmii henki- ja pääomavakuutuksia y imääräi- sen työkyvyttömyysvakuutuksen ja työ kyvyttömyyseläkkeen yhteydessä. Kan sanvakuutuksia myönnetään viikkomak- sulla aina 10 penniin viikkomaksusta. Yhtiön tarjoomat suuret edut vakuu tuksen ottajille saavuttaneet yleisen tun nustuksen ! Vakuutusmaksut halvimmatj! Toimeliaita asimiehiä otetaan. Lähempiä tietoja antaa Joensuussa FENNIAN Piirikonttori, Koulumestarink. 14. B savukkeet ovat ehdotto- & masti parhaita. P. C. Rettig ^ C:o i^u. Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri pfiätepaikoissa. Huutokauppoja. Nahkuri J. E. Hintikan kon kurssiin luovutetusta pesästä myydään velallisen asunnossa Joensuussa keskiviikkona 14 p:nä Joulukuuta 1910 klo 9 a. p. al kavassa huutokaupassa, ja tar vittaessa vielä seuraavana päi vänä, kaikenlaista irtainta omai suutta, kuten: useamman laa tuisia vuotanahkoja, valmiita nah katavaroita, nahkuriliikkeeseen tarvittavia työaseita, astioita, huonekaluja, ajoneuvoja y.m. y.m. sekä 4-hevo3voimainen, melkein uusi ja täydellisessä käyttökunnossa oleva petroleumimoottori tarve- kaluineen, josta täten halullisille ostajille ilmoitetaan. Huudot ovat käteisesti mak settavat. Joensuussa, 26 p:nä Marras kuuta 1910. Toimitsijamiehet- Erittäin kiytännöllisiä Maksupäivä- - kirjoja - (Vekselin lankee- raiskirjoja) Saatavana o.-ntä. tiistaina tämän kuun 13 päivänä kello 5 j pp. toimitettavalla huu tokaupalla tarjotaan vähimmän vaativalle kaupungin vaivasta- lolla ensi vuoden aikana tarvit- tavain ruokatarain hankinta huutokauppatilaisuudessa mää rättävillä ehdoilla. Joensuussa 7 /u 10. Rahatoimikamari. Tämän kartta peruutan ilmoitukseni Juho Väis tön tilan N:o 29 Tohmajärven jKemiessä myymisestä tämän j kuun 28 p. Ilomantsin vouti- (kunnan konttorissa joulukuun 7 p. 1910. L. Thuring. (K. S. 1 k.) Ilmoituksia. Hei laillista estettä ilmaannu, tulee talollisen Niilo Haara sen omistama '/a osa perin tötilasta N:o 6 Tohmajärven pitäjän Saarion kylässä ensi- tulevan tammikuun 10 päivänä kello 2 päivällä paikan päällä pidettävällä pakkohuutokaupal la myytäväksi taloll. Simo Haa rasen ja kauppias Tauno Haa rasen ulosoton alaisten saamis ten maksuksi. Asianomistajat saapukoot huutokauppaan oi keuksiaan valvomaan ja ovat saatavat, joiden ottaminen vel kojain luetteloon riippuu nii den ilmoittamisesta huutokau pan toimittajalle, ilmoitettavat viimeistään siinä keskustelussa, joka tilalla pidetään ennen huu tokaupan alkamista. Ilomant sin kihlakunnan kruununvoudin konttorissa Joulukuun 8 p. 1910. L. Thuring. (K. S. 1 k.) laliden ja MÄTXUSTÄJÄKOTI: RADHA Joensuussa, Torika tu 28. Tar joo mat- w " " kustavaisille siistiä huoneita ja ruokaa. Hevosille suoja. R. HORTTANAINEN. (K. S.) MapaaeHtoifella huutokaupatta myydään Ilomantsin postitoimis- tolla Tiistaina kulkeman kuun 20 p:nä alkaen klo 10 e. pp. kaiken- laista talouteen kuulumaa irtai- mistoa, niiden joukossa uusi ja erittäin hymä amerikalainen urku- Harmooni, ompelukone y. m. K. S. 3 k. SE-5T* Ketunpyytäjät! Amerikalaista, heti tappavaa Ketun- myrkkyä (strykniniä) saatavana ai- noast. Uudenkaupungin Apteekista. (Uud. S. 6 k.) lohkaistavan uuden seurakunnan tai uusien seurakuntain perustamista varten kutsutaan mulolaiset ja vou- dinkyläläiset kokoukseen Niittylali- den kansanopistolle t. k. 18 p:ksi, hainmaslalitelaiset Hammaslahden kansakoululle t. k. 19 p:ksi, onka- molaiset Tikkalan kansakoululle t.k. 20 p:ksi ja pielisensuulaiset, lehmo- laiset ja onttolaiset sekä utralaiset. kunnasniemeläiset ja lähistössä si jaitsevat Paiholan ja Heinävaaran talot Joensuun rukoushuoneelle t. k. 21 p:ksi. Kukin kokous alkaa klo 1 /24 i. p. ja päätetään siinä kyläkun tain yhtymisestä seurakunnan pe rustamishankkeeseen sekä valitaan edustajat tekemään anomusta tuo miokapitulille. Kiihtelysvaaralainen toimikunta. Yleisölle halvin ja edullisin asioimistoi ■ misto on Karjalan Liiketoimisto, Joensuu, Torikatu 8, puhelin 125. I (Omist. L. K. Juuti.) I (K. S.) ^Pahkaverstalleni Rääkkylässä Xi vastaan otetaan kaikkea nah kurin ammattiin kuuluvaa työtä. Liperin Ruokolahdella Paavo Lappalaisessa, josta ne valmiiksi tultua saa myöskin periä. M. Kinnunen, Rääkkylä. 'V S a IfensiiQ—Viipuri pr «2. B* C 9 c* D 9 e* s 9 Joensuu . läht. 10.45 2.40 Hammaslahti 1125 3.43 Tikkala Ä 11.49 4.16 Onkamo . „ 12.04 4.35 Tohmajärvi „ 12.26 5.12 Kaari la . „ 12.46 5.46 Värtsilä . tul. 12.58 6.C2 „ läht. 1.10 6.00 Pälkjärvi „ 1.27 __ 5.S Matkaselkä „ 2.01 6.30 Kaalaino . , 2.19 7.08 Helylä . . „ 3.03 8.23 Sortavala tul. 3.14 8.38 „ läht. 3.24 9.10 9.ha Kuokkaniemi 3.58 9.46 1060 Niva . . „ 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.29 11.50 Ihala . . „ 4.55 10.44 12.53 Elis33 _ aarj t I. 6.22 11.10 1.31 „ läht. 5.37 11.25 2.01 Aiho . . „ 5.56 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . , 7.18 1.02 5.07 Sairala . „ 7.29 1.13 5.55 Koljola . „ 7.52 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6.5Ö „ . läht. 8.20 2.06 7." Hannila . „ 8.39 2.27 7.54 Kavantsaari „ 8.52 2.39 8.1» Karisalmi 9 .05 2.51 9.iu Tali . . , 9 .17 3.02 9.§y Tammisuo „ 9 .29 3.14 9.77 Viipuri . tul. 9.38 3.22 9.57 Plkgr Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 J a25 H H H 5.bi 2.25 — n » * 7.3ö 4.50 — Viip. Hels. läht. 11 *40 10.29 240 V H « 1.2i — 10.11 ^0 g O A O sr Viipuri—Joensuu S: «. a SP juna 0 a Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo , 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.13 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.58 Kavantsaari „ 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.45 8.64 , läht. 8.29 2.66 9.19 Koljola . , 8.46 3.11 9.42 Sairala „ 9.08 3.32 10.19 Inkilä . „ 9.20 3.43 10.40 Ojajärvi . , 9.47 4.08 11.22 Hiitola . „ 10.15 4.35 12.22 Alho . . , 10.36 4.66 12.56 Elisenvaara tul. 10.56 5.14 1.18 „ läht. 11.10 5.30 2.08 Ihala . . „ 11.38 6.02 266 Jaakkima , 11.68 6.51 3.30 Niva . . J 12.23 6.3*) 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7.50 6.00 Sortavala tul. 1.10 7.3o 6.47 „ läht. 1.20 7 .47 Helylä . „ 1.32 8 .i3 Kaalaino „ 2.20 9.41 Matkaselkä „ 2.43 — 10.S Pälkjärvi „ 3.11 11.23 Värtsilä . tul. 3.25 11.35 „ läht. 3.35 5.51 Kaurila . „ 3.49 6.S Tohmajärvi „ 4.0' J 6.Ö1 Onkamo. „ 4.32 6.34 Tikkala . „ 4.50 6.59 Hammaslahti 6.10 7.32 Niittylahti . . 5.29 8.01 Joensuu. toi. 6.48 — 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. toimi Kuusjärven osuusmeije rissä ilmoitetaan haettavaksi tä män Joulukuun 28 päivään. Meijerillä on vapaa asunto ja lämmin. Hakemukset todistuk- sineen (myös rasvamääräysten tekoon kermasta Gerberin ko neella) ja palkkavaatimuksilleen on lähetettävä osoitteella: Kuus järvi. Meijerihallitus. Myytävänä. SURAKAN Nahkakaopoa- {osastossa neuloksia, pohjanah- j kaa y. m. nahkatavaroita ; puu- ■nauloja y.m. suutarintarpeita ja hevosvaljaita. fflulon Maalaisseura pitää f^ilpa-ajot Haapajärveliä neljäästalvisille ja sitä vanhemmille oriille ja tammoille 3:ssa sarjassa tämän kuun 20 p:nä. Sisäänkirjoitus Savikoilla kello 9 ap. ja ajot klo 11 ap. Mulossa Jouluk. 8 p. 1910. Johtokunta. j 3 taloa hymillä liikepaikoilla ja lähellä järmeä, myydään miljelysmaineen, , eli ilman miljelysmaita, taikka ' muokrataan kesäasunnoksi. Lähem- piä tietoja antaa Myyjät. Osoite: Tikkala. H £ Asema ST <9 cv 3 S ; 5-| 5T s 9 TJ tsr T3 ? 9 "V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 663 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.25 Haapalahti * 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 8.09 10 8.19 Paukkaja . . 831 2 8.33 Kaltimo . . . 8.49 5 8.64 Jakokoski . . 9.18 5 9.23 Kontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 Joonsuu . . . 10.23 — — Sekajuna N:o 832. H *7 e Asema (S §.1 9 9 V* ?$ 7 rr V Joensun . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 2 6.5ä Kontiolahti . . 6.4Z 10 6.53 Jakokoski . . 7.15 5 7,20 Kaltimo . . . 7.n 5 7.33 Paukkaja . . 8.05 2 8.57 Uimaharju . . 81? 10 8.23 Haapalahti 8.ST 2 8.53 Kelv» . . . 9.T1 2 9.TS Vuonislahti . . 9.»5 10 9.3S Tiensuu . . 10.18 1 10.13 Lieksa .... 10.38 — — Käärepaperia (makulatnr) saatavana tSmfin lehden kirjapainosta. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisaänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Viriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä Kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n k. uistimia, siimoja, koukkuja, va ooja y. m. Tavara parasta. Hinna Halvimmat Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Rantatien tavara- aekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. . 4 J- PP — , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Jomman Kirjap. 0>Y- 191Q