N:0 242 — 1910 KESKI-8UOMI finnnnntnin» lokaHlUIkJÖ pzllii lainen romahdus «i kuitenkaan o!: juu-! avarien sepitettyä kantaattia, loinen, ri muuta Luin usein. tekisi mieli sanoa! suomalainen on Emo Leinon Lirjoit- zäännöllisesti uudistuma ilmiö, joto to lsilä perin «valitenatvca tosiasiaa, etdä monek suuremmat ja pienemmät liikemiehet eiavät wastaa sitä luottamus- ta, -jota pannaan heidän rehellisyyteensä ja tl»nnollisuut«ensa, puhumattakaan sel laisista ominaisuuHista kuin järjeStys- .halu, lyky wal!wva liikeaiioitaan -ja ta>- to johtaa niitä todellisia «ikä ainoas- taan kirjoihin merkittyä »voittoa <t»!>t- taen. MyöÄin siiwullis-t rcuct ehkä kuul leet puhutvcavan sellaisista tapauksista kitin F. W. Mielck & c:o ZLiipurissa, Werner «laille & ii:o ja ^etnngin Va limo Osakeyhtiö HebnnyiSsä. Uudenkau pungin Osuuskauppa r.>. llud:ssa!a»d- pungissa. Steä. Luoma HaminsSsa, 2a- pjonilinnan. Telakka ja ^nepaja Osakc- yhtiö Ta»vonlinna«.sa y m. Heillä on tus kin tvächäis-täkään aaaviStusta siitä, >mil- .lä taivalla näiden wacarikonrehneiden lama ja Toiavo Äuulan säwellämä, loinen, ruotsalainen Arww Mörnen kirjoillama ja Robert Äajanukjen ja- iMeliämä. Proloogin kirjoittaa W. A. koskenniemi. Rakennustoimikunnan puolesta luowutiaa puheenjohtaja y- uopp. Kt. Koskimies talon ylloppilus- kunitalle, jonka puheeniohtaja maist. H. Stenberg ouaa kunnan puolesta sen wastaan. ^vbettänoä ruotsalainen puhe koskettelee ylioppilaskunnan 'ivanhan lalon 4vMuotis>nulStoc», jota mertlipäiilvä jatiuu niihin aikoihin. Csi.eiaän isllien ju>h!aan tulleet ?er- mehd-ykset ja onnittelut. Tilaisuus päaieiään ^taamme"-laalulla. Hui'smvieraina tulemat juhlassa o- lemaan läsnä m. m. yliopiston pää- ^oiranoinaisel, osakuntien inspehtorit ,a kuraotiorit. ivuorineuivos tebiu. Vergroch, joka on ainoa elossa «lxwa toiminimien omistajat ja johtokunnat funium Ivanhan talon rakennust0 :n'.- «vat saaneet mellastaa, ennenkuin oivat , jäsen, teknillisen korkeakoulun e- tehneet liian myöhäisen mara.-kon. dusiajal setä Nliime MUosien kunnan Väärennettyjä kirjoja. laiminlyöty kir- Hallituksen ja hoilokomitcan jäsenet, janpito, selrväSti tahallina malhciia kir- - Zjiiappilaskunnan puheenjohiaja jeentvaihdoSsa. wääriä pöytäkirjoja. wää- ^^i mi ien kutiukirian .irvfinn lii-:+!. uuu . tiä toÄ]tleitä ja toarariton aitana jr -h-1 tetöiill nliopp. Äoskimiekicn laatima ! henleen. Arkkipiispa tvkunnan jä ^nten ryöstä.nä pesä. s-llai- ylioppilaskunnan talon historiilki. ! w °tämä nimitä ii a «oat ne ilm.ot. p-tka kohta<r.vat me.- Ermäistä juhlailijuuksia tietenkin' JJ n fiS tä. Monet o«vat ne Yw ?'ict henkilöt ,„llaan iärie^ämään n-fiielmnrr iuoiU 11 holtaiakjl, Maikka M munan jakamaan o-ljielinan suvll- ul0Äludttoat feirroifuntaloiiet. P<dit- Metsään päästyään sanoi Nuppola am- puivansa Toitvo Nurkan. Tämä otti pys syn piipusta kiinni sanoen^ »Ammu woin". Samalla Nuppola laukasi pys- syn ja Toimo NurAa »vaipui hkuol leena m«ah<ni. Nurkan nuorempi tveli lähti heti tapalh-tumasta ilmsittamaan chlään. Nuppola jätti pyssyn vainajan luokse ja lähti totiinsa, puhumatta ke- lncllekään mitään. JHniiset menilvät paikalle ja löy^isoät pojan kuolleena. Po« liisitutvinto ftMittänce asian. — tz.S. — Jakubotvin juttu. Synodille on saapunut Suomen hengellisen konsis» ivrion esitys Suomessa hyivin tunne» iun PaPin Jakubmvin toiminnasta. Jatubow palweli yhteen aikaan jo- tapaippina Tampereella, mutia siirret- tiin jälkeenipäin läheiystoimintanja muotst paremjpaan paikkaan Hanko- niemeen. Täältä ,siirre:-iin lähetys- saarnaaja, »valtion rahoissa syntyneen häiriön wuolsi, nuoreimnatsi papiksi erääseen Jlomamsin pienemmistä seurakunnista. Mmiten ei esitykjesjä mainiia tästä mitään. Ilomantsissa Jakubon? alkoi uudel- leen pitää läheiyssaarnojaan »venä että »vähät tvvimad suuria aikaa» saa, kun vn inboa, innostusta. Mutta mi- kähän ovi «syynä, «ttä warai!t»mari s^ollmvrus kuidenkin ulosmittasi itsel- /leen duon Paikan? Hm, vaikea kyshmyk l .Kohtail» 5ai «i ollut määrännyt tätä He- luttua Paikkaa hevra Anjalalle. Scmotaan, että ihmiitten aika on ol- fut j<t mennyt ja loit siinä on osaisi «tot takin. Mutta täydelleen se ei näy pitä« (ttän PaiKaansa. Sillä Jyiväskylässä 'li tviiime torstaina taidetilaisuus, Maik- >ki Järnefeltin konsertti, ja — nyt tulee se ihme — !si«llä oli myöskin yleisöä! ^Täyjsi huone. Sellaista e» ole wielä tä» män .sesongin" aikana muille konsertin- antqjille ZaupungiSsamane sattunut, jo» >ten katlsomme ol«wan syytä tästä ilahut- taivasta etecnpäinmenoZta taidetta har- >rastawis>sa Piireissä erikoisesti huo- maiuttaa. tzeppe. ia yksityiset liiieioiminimct, jotka cn>ai joututvft hätviöön gtfinor.taan näiden huijau-sten tähden, mitkä kaikki «vat ta- pahtuneet auvan wiimeisimpinä aikoi- na. Äiwan wiattomia ja asioita tunre- matlomia Hentilöitä otetaan, heitä ollen- kaan »varoitamatta, p<mtcls'a tunnus- tajikji. asettajiksi tai siirtäjiksi näiden liikkeiden «velff«leihin U«watukseen jo aikaisemmin k«ry»miel:'ell.i wäiilip:lä- .mäcköimiydellä «nyön!>:t:yä p.inltiluot- toa. Pankeilla on näissä romahduksi?sa erikoinen osansa, joka ei ole niiden kun- nial>si -mainitt«wa. 5^ail'.;ia :dellä>nai- nituiÄsa huijauksissa, poiklcutsena mcih- jdollisesti Mickck & G:o, täyty, pankeil- jla tai niiden luatu »mn-)l »!cli:l!ä olla :ie- t>?a huijaovscsta paljon ennen ivarari- kon tapahtumista, ilman crtä ne rajoita tiivad toi Jaffuuttiroai diokonttauiscn. EdeS >joSsakin määrin :va!p^an p.m'ffi* Miessrl.inän awulla olisi :un»m:nkin mo- net näistä lliiketapauksis:a pitänyt woi- da »u^kahdAttaa jo kehioon'c> Zen si» jaan on niitä main or.ett) eteenpäin. Mitä edellä on sanotti» muutamista »vararikoista, pitää sitä pai us» paikkan- /a useihin anuchin «varsinkin pienem- ,|>im iviiine aikoina tapahtuneisiin wara- xikioihin näihden. Täytyy ikäivä 'yllä lyhtyä herra Kichaan iiinä, että säännöt- tömyydet qwat saaneet ^oonillisen luon- teen. Tilintar?asta>jayhdiö:»S ei tosin ylsin ivo isi parantua tätä pah.ia, mutia jo tai^atvan t/l«is<n tilin:arkasrajiston o- lemaSs<«Lo wai7uttaiii iilh^n suuntaan, että ySsi ja toinen huijari harjoittaisi peliään «vähemllnän julkeasti ja pieneni- mässä määrin !knin m'iä nyt .tapahan! Monien yhtiöiden osakkcknoni.slaiat »varinaalÄin Kolla t»rwchlisiwät uuden yhdiöchksen syntymistä, edellyttäen, eitä tormitvat jäs<net owat Hentilöitä, jorka nauttrlvat tai »voitvat hankkia its-lleen yleistä luottamusta. iukjeÄsa. ^ltapäimällä klo 6 on >Seurahuo- neella akateemiset juhlapäiwälllset, joihin kaikilla Zliopisron opeiiajilla ja kaikilla akateemisilla kansalaisilla on iilarsuus ottaa osaa. Seuraamana päimänä Pidetään il- lalla warchalla yUopPilasialotta yliop- pilasianssiaiset, joissa »ylioppilas- kunnan Laulajat" ja ..Akaicemuien Laulukunta" csttiÄvät laulua. — Tulirokko raimoaa Kuopiossa. Keskiwiikkona suljettiin Kuopion kan- sakoiÄuissa 17 luokkaa koululasten keskuudessa raimoaivair tulirokon «ivuoksi. Sitone päiiv>.iä on näillä luokilla päivittäin .'cskimäärin il- maantunut 4 ä b uutta tuliwkko:a- ipousifl. Sulkeminen 'esiin tuLMvcm marrask. 1 lp: n. — S: o. — Tampereen Kaakelitehdasojakc- yhtiö jäiti torstaina koiikurssihake- mukjen TamPereen raaslu!vano:keu- »selle. Pesälueitelon laatijaksi määräi- ti^i waraluoma.ru I. is- Ta^wi<Pa-. velkojain kuulustelu on ensi marras kuun 7 iptnii. — T.S. — Pastori Pantsua siirtäminen. Ti:S- luina palasrlvat Wii?^r^:a ne Tampe- reen ^cillalaistatiolis^!: seiirakunnai» jäienet, kauppiaat Slastni.^ss ja Dubat- scff, jotcka owat M,neet arklipii?Pa 2er- gein puheilla >seuirakiin:a!>:iStcn puoleZ- :a pyylän:ässä. että maiiiäi:» imotori Pani su n jiirfämupitä peruuteltaisiin. Maita clii kuitenkin ollut iuvha>, sillä arkiipiicPa ei oliud lu'.^.'.!: iii; pääiertä pcxiu:tta>a. Hän oli tchoitianui tään- ttMään asiassa p»)hän 7.)nvovin pucltc:t. Mikäli Tcvmp. Tanoi».li e on lerrottu. aijottanee scurakunt:.a':.'icn puoleito niin tchdÄin. si tätä «nääräs: Serge- pappi Jaku- bowin wielä edulliseen lvirkaan. hiip- pakunnan läheiyösaarnaasn.lsi. Tämän jälkeen tuhlasi lähetyssaar- naaija taasen waition rahoja. Tästä »tehkiin! syy:ös Iakubmvia mastaan ja myös seurakuntalaiset pa- niwat was:alauseen. Sergein täytyi taasen siirtää lähelyssmirnaojaa, mut- ta. kuten kÄvi selmille, parempaan paikkaan — kollmannekst sotapapiksi Tc^vilachben kylääni. Kylän entisen papin hän ilman minkäänlaisia syitä siirsi huonompaan paiskaan. Vaikka koiilsisiorio ttinottaa syno- bille Jakubo>»v:n tuhlaimeen 5,000 markiaa. Pyytää Sergei kuitenkin Pikku-uutisia. Täysivillaisia naisten värillisiä £eninkikankaita ä 2:25 p. metri myjdUn loppnan W1LH. HÖHLUNDIN Kangaskaupassa, Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. — Et tullut «PUM lcttr«i:lifuloerni)3« riitäkään! Knten aikoinaan "kerroimme, oli ^loislmics Fabian Kariiunen Heinä- H>rixm pitäijän Mihtarin kyläs-tä «viime mucden marraskuussa kannellut w. t. prokuraatborille, että Hein.imeden »olii- smiiranomaiset muka oliwat toimitta- neet »valittajan luona laittoman -ulos- oton. lAlsianojmaisten po^.'.>i.viranomais- t<n se^litylsen saatuaan .'i lu.t. proku raattori kat,ft>nut »valituksen antaman aihetta mihinkään toiminv':ccscen. T?» hän olisi luullut »valittajan jo tyytymän, mutta eipäs! Mies yritti uudeviaan ja tällä ^eirtaa >kenraalikuwernöörille, .lyö- i den w<tlituÄirjan>sa mukaan kai>kki tar- wi.taiwai „do-kmn»entit", muna »vietä- , D . .. .. kään ei ottanut asia luonnu-kuHccn, omasta puolestaan, er:ei >ynck>i ra n- - cm-,, , , . t ,.! 1 .. , . nua naina vaitmna Mtk.clin laanin k»-" kuin i IaluboMia, silla han on oi>.val-.' „ \ , ,■ ' 1 •#•»,« n- ! wernoorille tulleen ilmouutien mukaan l:i,en ia ftrfofle usfoHuiciv laheiys- ^... . r • . ' f i , • f-„" u a- -!.•••• Jt ! m hellakin pain ilm:antci>val!tuiö ai- !<iarnaa'a. Tainan ohes,a eitiaa ark- ... Km» ftnobife «Iii Sofu.! 6 """" 0 "». (.omin nffSnm jumm- roijitefcn' ?'"«'« « »»• - - ' htftilDtrflnoinaiirti owat :on»:ttanect säännö^lis estä s2 lainmukai- seSti. Mihinikälhä^ paikkaan micd mahtaa wiclä «valittaa? — M. 2. — Petosta »vaiko pilaa? Tiistaina saapui erään Wiipuril >ijcn kauppiaan luo wirikal«kkiin puetfu henkilö ja tilasi suii>rcnAM <rnpuoleisen määrän tul:tikkuja erästä wmä>läiscen la-tvastoon kuulu- »vaa höyrylanvaa lvartcn. jonka muka pi- ii seisoa satamassa. mcdetiäisiin pois hänen palkastaan. Kirje Jyväskylästä sisä ltys: «Kleiset su^at. — ilaiH p tingi n otfcii -Mici; nm s m > c - hen ivacrli. -- >tonser:l?. Iy>väs>.'ylässä on äskc». juhlittu^ No' «linÄzän ei w)t mitään nicrkillistä ole. onhan täällä joskuS ennenkin juhlia ja loiivottoir^isti avietälia tulcc. ?.'»utta tfaiifi .juhlaa saiiualla niiifolla: LaZiei pätivät ,ja Lygnaeus-juhla, se on sen- tään ..Hlän" oloihin nähden joiain eri- Ioist«. .^a sitten se juh.imiotopa! Lii- >?i 'Iib»U.i*dti 'fen (j.i> ^yhteisen isänmaan pa» •laoia" ha r ra sijaavia tan>a:«isia hiukan kunnallinen fäl)fuliuii)-5 MUfeliin. ikQiuimos!>U'itawan. Oikei.a ehta ..kagaa- Mc»ti»oiiWona pitämässään totoulses- Muualta Suomesta. MmiliSkmm miei film «ijkiiistt. Aliopilaskuiman hallnnkjen asetta- ma juhlakomitea. jonka puheenjohto- jana on maisien 3. Penni, on laa- linur erinäisiä suunnii ^tinia ylioppi- istunnan uUDeii Mio;t luihfiäisiä Warren en .st marrask. 2ö p:nä. Mainittuna >päiwänä koristetaan talo lipuin ja köynnöksin ja jnhlalra- laistaan illalla. Talon juhlalliset wih- kiäisei tapahiunewat klo 1 päimällä. Iichla^a eflretöäti kaksi tilaisuutta armaamattoman juuri merkitys mi- nulle, silsi «lä — siisi e::ä — Hänen oli mahdo:on jatiaa. ^— Minä puhun hänen kankaan, hän on wielä siellä, sanoi wieras. Hän oli herki sitten konttoori:sa. Kornelia meni ikkunan luo ja kar- soi ulos. Mitä hän nyi sanoisi wol- !e tuntemattomalle herralle saadak- jeen hänet ymmärtämään, miten suu- resta arwos.ia juuri tämä liina oli hänelle. Voisikohan hän saaöa hänet luopumaan oartees:a? Hän kokosi kaiken rohkeutensa kuullessaan askelei- ia käytämällä. Toimi:»:>amies «istui ensin sisään puäen otv^a auki herral- le, joka häntä seurasi. — Täällä ön se naishenkilö, alkoi hän, «mutta tvaikeni iamassa katsoen Äornekioan, joka oli tvähälui kaatua, ikäänkuin olisi nähnyt «rvcen. Äi> noasiaan ichden sanan. '>hden niinen hän k>)keni lausumaan, .'nn hän wih- doinkin sai nähi)ä miehen, joka oli «h° nyr korkeimman tarjouksen. . — Honore, kuiskasi hän Hiljaan. Mutta hänen miehensä ymmärtäen hänet ojensi molemmat iäiensä häntä tohti. — Kauppaministerin asema. Ai» liemin in olemme kerroiieet, k^uppa^ ijo tecillisuusministeri Timashewin «vosta. Golos MosNvy kertoo nyt. et- tä Timashamilla todellakin oli muu- tamia periaatteellisia erimielisyyksiä miniStermeMvostoSsa, mutta niiStä on päästy sovintoon. ileja", äkäiisinnpiä nuorsuomalaisia selä sa päätiuvät Mikkelin sä!>.'ö.aitoSosu!c- ^z ^x^ska f o ITijxit t i e t i n" miehiä ja — yhtiön osaBfern omistajat myydä anteeksi — naisia yhdessä ..maltillisten" lamansa isächkölaihoksen kaiuiuiiftille kun- Oliisi 'luullut, että siinä jo yh- nallista ,'ähkÄaitosla war:-n 126,0- jO foen t(ji ^is«n nenään »vähän liiaksi mi:Sta. LaitrS paät:tt:;n lui>ioiit;au ^ haiskahtaisi pakanan iocr:. Mutia e>» kaupungille tuäcman ta'.»mi!uun 1 Pstä, jos ^taiPun^iMvaltuusto scmlnvts.'naan hylvätlyy yhtiökokouksen tekemän paäiök- scn. — Hcilss. 3. — Kunnallinen työnmäiitystoinliS- to Poriin. Porin kaupungin 'wal- luusmi^het hl)wäksyilvcit iorsiaina ch- doiuksen luitnallisen työniväliiystoi- »iiiston perusiamijesia kaupunkiin, väliaikainen johiokuiua sai tonnek- iseen. otiaa toimistolle joh:ajan jekä llvuokroia huoneuston. Iohiokuntcmn kuuluu kerisi N)önantajaa, taksi työnte kijää sekä lain'0pill>set.i siivistynyt ihenkilö. — Helj.S. — Ailatauskirja Puituiin julkaise minen. Painoasiain yliyalliluksen ai- kakauskirja Päimän wastaawaai toi- m majaa, sil. maisteri Herma n Sten- dergia ja kirjlapainon johtaja A. W. Ätylanderia mustaan ttvstmna oikeus- «juttu olt torstaina lopullijesti täsitel- iäwänä HelIngin raastulvanoikeu- Vesja. RaasMvamziteuS jill.sti jutussa pääasiassa seuraaman tuomion: Koska perusiuslsm mukaan elok. 520 p:ltä 1906 estettä ci edeltäkäsin saa panm Suomen kansalaiselle Pai- notuoueen julkaisemisessa eikä näin ollen enää waadita tupaa aika^kauskir- ijallislUÄden julLaijemijetsi, jekä 'koska itvasiaaja Sreniberg, laaiuaan r.edon jenaati-n Päätöksellä maalisk. 4 p:!tä '1910, ei ollut jckkaiSsut yhtään „Päi- lväln" numeroa ennen tuin cli paino- yliihallilukselle tehnyt kirjallisen ilmo- tutjen aikakauskirjan jul!a>jemis?sta sekä lilttämji oheen mainetodistuksen- 'ja ja ijofiu aika miMcmmin jätiäiu;: -painMichallilutselle todistuksen siitä, eitä hän hallitsee itseään ja omaisuut- taan ja koska Stenberg näin «li täyt tänyt senaatin päätöksessä tarko:etun ilmotiamislveltvollilsuuiien, katsoo r: oikeus, ettei masiajan syyksi jää mitään l-a-inrikkomusta, jonka takia 'poinoi^ihalluuksen kanne lumotaan ja Pchalliius!welwotetaan korlvaa- >naan masiaajain Zulut asiasja >kuin- paisenkin 7i> markalla. Aisiamies Waini>o ilmoitti tyyry- mältömyytlä. — Hels.S. — Poikanen ampunut towerinsa. T.k. l? pnä m<niwät Luumäen pitäjän Kon- :ulan MäSsä torppari H. Nuppolan 13 «uotiaZ poAa lsekä tal. Antti Nurkan 12 »uotia» poika ToUvo sekä tämän nuo- rkmpi torti metsään pyssy mukanaan. kappaleiden todellisesta elämästä poik- toaima luonne ja tästä joh:uwa saman puolueen tuloikseton» mahdottomia täh- lääavä työ eduskunnassa sekä 3) saman puolueen harkitsema kon uikopoiitilkka". .Jos joku roisto iskee puukon towe- rinsa »intvan. «iin sos. dam. teoriain muiaan ei murhaajaa ole syytettävä, maan yhteiskuntaa. Jos joku ihmispeto raiskaa «viattoman lapsen, niin taas syy tivaan yhteiskunnalle, joka sosialistien mielestä luonnottomalla <nviaU:ttola:il- ilaan «stää ihmijien wä!listz »wapaata rakkautta". Johtawalpa sosialistit t^>ri- ansa niiniin pitkälle, ettu «vaikkapa so- sialidemokraattinen johtomies eksyy jos- ,kus poliffipuKaan yölotvolle, niin syy on tässäkin porvarillisen yhtoiskunnan, jc«i>ka «verta kiert«l« johtomiesten suo- nissa ja ijonka koukuissa hän on Läynyt itseenlsä javStaa '«nmnassä'. .Tuosta ^osiallidemokraattiea läsityk- .seStä, «ttä rikaksct oivat aina kirjoirel- tawat PlMvarilliscn yhteiskunnan «ikä rkkoffen tekijän iontvlle, on mitä säälit- täwianmö,t iseu>r<ntl>set. Rikolli nen tietää, «ttä Suomessa lÄztyt) 'lähes puolet kansaa, (sen suurin Puolue, puo lue, jolla on 86 «dusiajan ollut eduZ- kunnassa, joka laskee sääliivän kätensä hyMön pään päälle ja osaa ottaen sa- noo: m« ymmärvämme Unua, älä hao- ■iehtoi, et isinä cffe teon tekijä; syy on ka- pi talisiinsa weren::n-jöls>ä, he owat vikeastaan teon tekijöitä. Täs tä Gystä «sosialLiemokraattien keSkuu- dcssa «sanotaankin linnassa olleita toeve- teitä „fruumatiMkii". Näin nimitettiin ryhmän kcsZuudessakin. Linnassa olleet niuodo5tawa>t jonkun ylemmän Zastin". — „Oiwa". Xiiun" juoksi kuten jo aikaisemmin oloiirme kertoneet suurissa Maltion 7!Hp'a-ajoissa Joensuussa syys kuun 3 pnä 3 Im. 5 m. 2., sek., saaden l palk. 1,000 an(f. „£ ; .nvi" on syn".)t»'it iv. t»02 Laukaassa ja rn kuuluis. juvk- «sijan «Hessun" poika. ^Oilva" otettiin 3'»vucÄaana?antal:rsaan )Z.lla £>1. Sicc- kelds sääliä o-n wain 17^ cm., »väriltään rutmikko. Emä on .^ippa"-niminen tamma, jonka isä oli aitoinaan kuului- sa Raatikaisen «Litva", joten s,is ori „Oiwa" on tunnettua juotsijasukrra m» nessa po>lweAsa. Doanlahden omyhdi ^iyz osti „Oiwan" ialonomistaja A. Korhoselta I Y- wäs ky läs sä hebmii. tSOV mtn hinnalla. ..Oiioa" on yhä kehittynyt se- Ulkomailta. Sinnfaita »«ItalöytöjS AustraaliaSsa. Melbourne, lokak. 21 p:na: Bullfincistä lähellä Southern Cresta läntisessä Austraaliassa on ^ehty erit- täin rikkaita kultalöytöjä. 325 ton-- msta mailmia on saatu 2,035 unssia kultaa. Taavarst tähe:ettiin saramaa», mut ta mitään sellaista höyN)!ai:vaa ci nä- ^ 5Z ruumiin ralkenteen että juoksun puo- jpäsl Äaikki 'täavi ympärins kuin rem- imillä waan ja rahaa tuli kuin taimaaS- ta tipahtaen koko kolmisentuhatta mark- »!aa. summa kyllä", sanoi Ccnok» Si. Mutta Ajllä isitä kaikilla keinoilla I:- rättiinkin, sillä ihyrtvä tarkoitus innos ti. Parin illan .hyrräys" ei mcn- irujt ilikifääin tiiwhaan, sirk,us!in toi lf.n- tin poikinoen, samoin myyjäiset. Ja sit- ten tuo itämailta tiullut tapa, ci!o isot- ifcttiin Jaloin ileiipää. Taitalvat ne ih- jiniset uuic ; Uikin sielläpäin maailmaa 'iäni|piä paljailla pakanallisilla sääril lään taikinaptMösä. Täälli poljettiin 'irain WaPl!grenin tasaista .permantoa ja leipää siinäkin >st)nryi; köyhät lapset saa- l.oat tanÄschalu/isten kaksimarikasilla monta ^kaunista kakkua. Svdten >nuo Pa>I^on puhutu» Cygnaeus- juhlat. Oikeastaan on niistä sanoma- Lehdissäkin oILuifc jo niin paljon puhetta, etkä jjos (sitä »vielä jatkuisi alkaisi „h»rra Cygnaeus" Sohia kyllästyttää. Mutta minä ptchun wain muntaman sanan ja neikin päljgsta hywää, niin että sellai- «sclla puheella pitäisi olla jonkumverran 5vichätystä. Enisihsi «n siinäkm »Nvrkille pantaiva (se yHsiimieilisyys ja into, jolla mainit- tua juhlaa ikaitilta lahoilta koitettiin e- vesauiiaa, joka seikka luonnollisest. pal- jon auaifutti giihctt, eitä si todelliselta juhlailta tuntuikin. Ja miten auliisti kaiLea kunnioitusta ansaitsevat lau- pungin isiä ti in awasitvat tutkaronsal Cygnpeus-P«u>istvn komeassa juhlawa- >laistu>kiseÄsa au>bcni»vat niiniinkin silmä- ni nälcmtään, «ttä jos cdclläkerrottujen <aipa»iiSton WUaisia edellcciikin jatkuu, ■niin MväotlylÄaisct han ivarmaan lä« cheisessä tnlctvaisiiudc^sa luetaan »>!si- miölisten ihjmisten joukkoon. Joka «i suinkaan ole halweAt!awa asia. . . iynyt. Ecn sijaan tapasi taivarat sata- maan tättlint , j,iioffii.poifa »seita amniat- mucljiään, jtffa tviivat minilään niitä mitaJin latvaroita fairaar. olematto maan alukseen. Wielä ei ole pääÄtt) sei- myyteen onko tä>Asä kyseessä i^inistuma^ ton petosyritys «xti oliko kaikki sopima tonta pilaa. — Sula. — Kieltäymyksiä jatkuu. Nyt rivat myöskin sosialistiset ed»is!ajat iTeth. Heikkilä ija iZanteri Nuortema tieltä»)- tyneet ehdokkuudesta, kertoo Wap. — Preston Guardian moittii artikke lissaan sitä sortoa, jonka alaiseksi suo- mi on Menöjjän taholta jo»'.unut. Mut ta lehti lUSkoo, että soriohalua tulee hil' litsemään Wenäijän laina:ar?eita wastU 's'tawa mielipioc. sillä se on jo sikisi wailkveilla ja :ic:o:icna Wen?- jär. sortrpölitiikoSta, .'ttä jen »vaikutus on tumtu»va rahamaa:'.mediakin. — Sosialismimme. Hra Hosua Iär- »vinen, joka kuten tunnettu on ercmnut s<jsia>lidcm»sratiisesta puolucei-m kirjoit» taa Het s. ZaiVinissa eronsa syistä. Hän kirjoittaa m. in.: ..Tcsialidcin^aattisen puoiucen setä teoriansa että wo>rian elämään soivcl- lu>tta>mi>sessa on ainakin kolmea päälaa- tua puiutteita >ja epäkohtia. Nämä o- »vat: I) sr,sia>lidcmokraatiien sitveellincn maaiflmatifatfiöOTus siitä johtnruat joh tomiesten huono moraali ja tuon huo- non morva>lin «vaikutus sokeasti johta- miestien perässä kulkeiviin joukkoihin, >sosia?ii>em»k>raattiSten yhteiskuntaopin- kesta, on «vilkas ja erittäin h»)»vä hoi- taa sekä gättänyt jo pa^on h»)w:ä jälke läisiä Jtä-6iavjo>laan. — Cn sekin roaatimu-3. IS1S0 ali luutnantti Maanansa ma>aile:vas:a> we- näläifoetö sota»väestä oli jaanur tchtä-- wä1'een 'käi^dä Heisin^' 1 Iv.iJcinasia anrpuinaitarpcitö sotMv.ielte. Mun pat ruunat. 5,000 Ifg., oli lastattu »vaunuun, lähti tawaras>mia tuomaan niitä Sly"- saan. TamHiereen asjmalli njaatt ihra jalkawäen aliluutnantti, että »vaunu ?- l>i,si ?cplatta»va — »narkuStasajunaan. 5,000 kg. rqjÄhdysaineita ntaikalstajaju- naSsa kulletettMvallsi, on sekin oikca „y- liiswaUckkunn«llincn" maaiimuS'. Tä» hän ei tietlysti »voitu suistua ja upseeri sai matikiiAtaa patlriiunineen taNiaraju- nan kanssa. — Pohj. Venäjältä. — ileo Tolstoin sairaus. Birih. ^jed-oinost'!!ssa ilinoite!oa>l Leo Tol- istoin sa-iraudesta seuraaivaa: Kulu- »,<ena yönä sairas nukkui huonosti. iTerlveys kuitenkin on melkoista pa- rentph. Tolstoi pukeutui, poistui huo- neestaan ja silmäili posiia. Ruumiin tämPö ja tvoliajuoni owat normaalit. Ilvisöll 083Lt0. E.-P. Nuorisoseuran jäsenet kotiopintoi- hin. Malistusjärjcstöisjä rumetaan an- lamaan t)hä suurempi merkitys jäsen- ien kotiopmnoille. Siinä on näet kei- no, mikä oikealla tawalla käytettynä erinomoisestä kehittää jäsemä henki- löllisesti sekä myös yhieiö!l)vhön m ui- den hljwää harmstvwain kansalaisten kanssa. E. P. Nuorisoseuran keskundessa pantiin jo pa-ri w»oiia sitten alulle käytännöllinen toiminta kotiopintojen järjestämiseksi. Eirsi wuoveksi silloin cteuiin c^iskeluaineekii raittius-<H<» ja ryhd>)ttiin harjoitminaan kotiopin- loilta nialmistaulumista 5kaittiuden LMÄvien jävjeSiämäZn raittiustut- kiiiioon. Viime w»todckii keskusseuran johiokuiiia esitti koti opintoja »varten miisi eri ainetta, joiden alalia ryhmi- lettiin kirjojia opiskelusarjoiksi. Äokemus tuntuu näl»:lä.-vän>, «tä »valinta on tvaikea tällaisissa seikoissa, sillä lvälheminän kuin edellisenä, har- joitetiiin tviime «vuonna koiiopintoj<t E. P. Nuorisoseuran haaraosastoissa. Emme niiet ota ollenkoan uskoak- scmme. että nuorisosemaii» jäsen» olisiivai jo Mäsiyneet lotiopintoihia kaiwaten taasen tämän sijaan uusia työtapoja- siinä irsekaeivaiustyössä. mikä on nuorisoseuraliikkeeih tarkoi- iuk-cita. Atsomme asian «vain siksi, ct:ä l^VessäoleNian itsckastvaluskei- iioti merkiltys ei ole wieiä jclmiytynyt. tuin perin Harmoille järjestömme lu- kuisisia jäsenistä. keskusseuran johioknnia on päältä- i'.i»t jällceu täksi taltveksi lviriiiää kä,)n- iiii» kotirpi^moimeio. johon roilvo- :<ian eniilötä monin loer.oi» lukuiiam- ipaa osouoltoa. HiiolelliscSu harkit tua ira asian käytäiuill.slä puolta, joh- iokun:a- eii'iiää jälleen episfcluaineefji raittiusala ta tja opiskelumuodoksi Railtindsn Nsläwien järjestämää Yleisen railiiusluttinnon kolmatta (alinia) asietia. Viitaikoamine tässä wain tämän esiiykscn peru-ieluksi sii- hen rotkaisenvmn merkitykieen, mikä oinaan Zvaiä uin ukseen peru St uivalla lailtiuskannolla on a usein kiille- li» i)?ii:.yiselle ihmiielle ja ainakin kanaan kokonaisuudessaan. Mittius» ivalisiuksen nfiveniäininen ja lemittä- niinen on nylyoloisia itselasivatukiel- liscn järjeslön kaikkein painalvinkpia tt'elwollisuuksia. Naitiiuöen yslätvien jäijcsiäinillä tuifin: oiar joilla on myös kokemuksen t^rjoomat takeet puolellansa niiden soiveliuivaisuudes- ia koiiopiilnöiiksi. >tchota,»»iiie siis kuslakin nuoriso- seurassa ttchtymään ensi tilassa oikein icdenleolla kotiopiskcluua sucritla- maan nia!niiun tutkinnon N^a-timuk- sia. Ne waatimukse: sisältäwät seu- raatva^t kirjat, joiden siwuluku sa hintakin tähän merkitiäir. S - e* Edelläoilttvaa en ^ » ' - -f. suinkaan sanonut imarrellaZseni kaupunkilaisiamme ja si- ten pujotellakisvni oile-iisnemvoSmiehen- stirkaan, Mä »vaalichan owat jo olleet ifa menneat. Ia liian pi :ni „puhwi" >tämä kait olijsi ollutkin, koska rakas naa- stmrimMe „Tuo-malaincnkin" oli wiime beSkiiviikon numeroonsa tvarustanut »oistakMmentä Pätkää, eli oikeammin Kiitosvirttä mimiMnieS Anjalan edes- auttamts«?si. >Ja siten riistänyt tilan ainakin hihdÄtä hlöSrakentavalia »Z<iah> Cun ki-rjeeltä". Meininkinä tietysti «Xi - 68 - naasinapulainen, kuitenkin ilman valtionpalk- kaa. V. 1756 määrätään kimnaasin opettajain pal kat jyvissä maksettaviksi, puoleksi ruista, puo leksi ohraa, ja saavat palkkaussäännöu mukaan: teologian lehtori 111 tynnyriä 3 6 / s kappaa, puhe taidon lehtori: saman, mutta muut kolme leh toria 121 tyn. 3 5 /j kap. kukin sekä laulunopet taja 44 tyn. 14 J / # kap. Yhteensä tekee kimnaa sin valtionpalkka 630 tynnyriä. Tämän lisäksi on teologian lehtorilla palkkapitäjänä T-appträski. Ja jokaisella muullakin lehtorilla on palkkaus- lisänä tilus nautittavana. Puhetaidon lehtorilla on sentähden vähemmän, että hänen palkkansa on entinen toisen teologian lehtorin valtion- palkka Viipurin kimnaasissa, vaikka hänellä nyt ei olekaan mitään palkkapitäjää Kimnaasin apu lainen saa vuosittain teinirahoja hiukan yli 32 hopeataaleria. V. 1758 rakennettiin kimnaasillc uusi talo. Se on kaksikerroksinen ja kivestä tehty. Ylem mässä kerroksessa on suuri oppisali, kirjasto huone ja kaksi kamaria; alemmassa konsisto- rion kokoushuone eteisineen, arkistohuone, kama ri ja pienempi oppisali. Rakennusta varten koot tiin varoja yli koko valtakunnan. - 65 - tännössä. Rehtorin toimi oli vuorottainen opet tajien kesken. Opettajien palkoista Turun kimnaasissa ei ole jäänyt seikkaperäistä tietoa, mutta muiden kini- naasicn palkkaussäännön mukaan voidaan ne kyllä määrätä. Lehtorin valtion palkka oli arvat tavasti 250 hopeataalaria. Teologian lehtoreilla oli scn lisäksi palkkapitäjät, joiden pappeina he samalla olivat. Niissä tuomiokapitulikaupungcissa, joissa kim- naasi oli, olivat kimnaasin lehtorit yhdessä piis pan ja tuomiokirkkoseurakunnan pastorin kanssa mainitun hiippakunnan konsistoriona. Jo uskonpuhdistuksen alkuaikoina rakennet tiin Turkuun kaksikerroksinen kookas kivitalo, josta tuli kaupungin kouluhuoneisto pitkiksi ajoiksi. Tämä talo meni perintönä ensin kim naasillc ja sitten yliopistolle. Siinä oli kimnaa sin aikana kaksi suurta oppisalia, ylempi ja alempi. Molemmista epäilemättä puuttui tuli- sijoja, sillä niin oli asianlaita vielä koko senkin ajan, jona ne olivat yliopiston auditoriumeina. Tämänkin oppiahjon päätehtävä oli olla seu rakunnan paimenten valmistuspaikkana ja nyt suuremmilla vaatimuksilla kuin etinen trivialikou- luissa. Kimnaasin oppiaineihin kuului jo edellä luetut aineet