1910 tt:o 126 lsllSllkms MW zs B 1910 l^:o 126 tsusnkinz W Lurun Lebt! chä»L^» Hanta- j» KrisMnan- Katujen K«lma»fa Hastaxäätä Säästöxanköia GoimitUS: Alakerrassa, kolmas omi Kristiinankadun knlmaSta lähtien Lastisella Rantakadulla. Puhelimet: Ilmoitus- ja Tilauskoattori (8 a^,.—7 i^.) . . . . Toimisto (10—12 a.p. ja b--—7 i^>.)...... KaSsakonttori Kirjapaino ja faktori . . . Toivujohtaja...... 84 14 41 7 45 29 9 91 HikmshLnnat: TuruSsa Postik. Koko wm»d. ... 3:— 4: — Puoli » ... 1:K0 2: — Nelj. . . . . —:90 1.20 ZrtonaiSuumerot S p. Httmn Hehkeä seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. ^urun Hehti kkaetthy kolmesti viikossa, nimit täin tiistaisin, torstaisin ja lau- antaisin aamulla. Lehti kannetaan TuruSsa maksutta kuskia tilaaja» kotiin. Ote almanakasta. Lauvantai, lokak. LS p.: Alfred. Ennnuntai, lokak. SO p>: 23 s. Lol«.p. Maanantai, lokak. SI p.: Artturi. Sää-olot Tumssa. FaiLpiiwi»S tvorstaina: 5LmpömL2rä: korkein -j- 7, alin -i- 3. Ilman suhteellinen koSteuS: 80 «/„. Tnnlen smmta: Itäinen. ?lurinko o» paiStamlt: S t. S0 m. ^lle» perjant»?»»: Lämpömäärä: korkem -s- S, alia — 4. Jl«aa suhteellisen kosteus: 7S -/». Tuulen smmta: Itäinen. Auriako on paistanut: 1 t. — m. curun cebt! sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: Attakellvt JohtavakirjoituS. k »NSttL Huomenna on S vuotta kulunut suurlakoa alkamisesta. A«»»e tansanpnyajaa w«st«»». Taavi Tainio syytteeseen majeSteettiri- loisesta» kehotuksesta valtiopetokseen ja tottelemattomuuteen hallitusta voStaan sekä jumalanpilkasta ynnä poliisin ja papiston loukkaamisesta. Al»lw»ttaisnnttt «enSkäistii?«P> pia wa»t«a» Massassa. Provokat- poniako? AM ja p ,i »a ynktvneet Psr- jehdasmattala. 5»v»« Annneliutsen vangitse minen. Aa«ata «uryasnnnnitelma. Sotalaiva tnhontnnnt. 70 hen- keä hukkunut. Aamala Haha. Kerrotaan, että Serbian kruununprinssin sairaus on ai» heutunut myrkytyksestä. Krippenin jnttu HS» tulee mes- taitavaksi marrask. 8 pnä. Luonnonmullistukset Italiassa. Onnettomuudet suuria. — U>eita kau punkeja veden alla. S«»«U»taikttte»ista. Kirjoittanut L. A R. A»wia. Moodnortonin linna Eng- lännissä. — Siamia äsken kuollut tu> ningaS ja uusi kuningas. A. «-, Y- m. Kanne kansanpuhu^a maötaa::. Kerra Faa«i Kainio syyttekseen. Sitteukua H. Majesteettinsa Keisari oli armossa käskenyt, että syyte ma» jeSteettirikokseSia oa uostettan-a kahvi- lanpttäjäa Taavi Tainiota vastaaa, oli senaatti kuluneen syys- kuun 1 p:nä määrännyt, että tämä arm. käsky on ilmoiiettaiva Turun ho vioikeudelle asianmukaiseen toimenpi teeseen ryhtymistä varten. Matta kirjeessä vasta mainitun syyskuun 1 p:ltä on kenraalikuvernöö ri prokuraattoriviraStolle ilmoittanut, että mainittu puhe h. yiy:nsä mieleötä sisälsi min hyvin majesteetti rikoksen kuia myöskin kehotuk sen valtiovetokseen ja tot telemattomuuteen halli tusta vastaaa, jumalaa pilkkaamista sekä pölisin >a papiston loukkaamista; ja kehottanut prokuraattori viraStoa pa nettamaan Tainion syytteeseen maini tuista rikoksista. W. t. prokuraattori oa nyttemmin kirjelmässä Tampereen kaupunginvis kaalille vaatinut herra Tainiota ase tettavaksi syytteeseen ylläluetellmSta rikoksista. Waltionwarat sen myöntämät. K«t. Poliisimestari Sirelius »n saa »«t ,»»rwa«»ta- Kenraalikuvernööri on yhtynyt se naatin päätökseen 15,000 mk: korvauk sen myöntämisestä Viipuria ent. polii simestarille L. A. Sireliukselle ja lähe tettiin eilen senaatista maksunmääräys täStä määrärahasta Uudenmaan läänin rahastolle. Rouva Jurmeliuksen vangitseminen. Kaleva kertoo, että hovioikeus ly hyessä lääninhallitnkselle saapuneessa ilmoituksessa sanoo murhayritysjuttua tutkiessaan havainneeusa niin raskaut tavia asianhaaroja rouva Alma Jun» nelinSta vastaan, että hän oa heti van gittava. Ei ole muuten luultavaa, että juttu lykättäisiin takaisia kihlakunnanoikeuden käsiteltäväksi, waan ou hovioikeus päin vastoin tuin kihlakunnanoikeus nyt an tanut langettavan päätöksen. Sihlaknnaaaoikeudea viime huhti- kuun LS pnä antamassa päätöksessä lausuttiin, että kihlakunnanoikeus katsoi todistetuksi tulleen, että renki Johans son oli tnnkeutnnut kysymyksessä ole vana aikana pappilaa» aikomuksessa murhata kirkkoherra Jnnaelinksea, vaik kakaan ei siiuä onnistnnnt, mutta teh neen kumminkm murhayrityksen. Koskien fittm syytöksiä yllytyksestä ja aviorikok sesta sekä siitä, että rouva I. ei ollut ilmoittanut mnrha-aikomuSta, vaikka oli siitä tiennyt, katsoi oikeuS oikeaksi kaikki nämä syytökset toteennäyttämättöminä hyljätä ja vapauttaa vastaajan kaikesta edesvastuusta. Rouva Im määräsi oikeuS heti laskettavaksi vapaalle jalalle. Kun keisari Wilhelm tuli Brussettm. Kaupunki satavien leirinä. Niinkuin viime nnmerossa kerrottiin, oa keisari Wilhelm saapunut vieraile maan Belgiaa kuninkaan hoviin. Suu- remmoisiill toimenpiteisiin oli ryhdytty keisarin suojelemiseksi hänen saapuessaan sinne. Birsh. WjedomoStille sähkötetään: Brlisset muistuttaa sotamäen leiriä. Kaupunkiin oa tuotu 30,000 miestä sotaväkeä, joitten tehtävänä tulee ole maan järjestyksen ylläpitäminen keisari Mihelmin saapuessa. Sotalaima tuhoutunut Porte au Prinee, lokakuun 26 pnä. Porte de Pai^ssa eräällä haitilai- sella kanuunamenheellä tapahtui ankara räjähdys, jolloin kannuaavtne hukkui. Huhujen mukaan sai surmansa ja huk kui 70 henkilöä, 20 pelastettin. Huilu- aeiden joukossa on 10 kenraalia, j5.ka olivat matkalla määräpaikkoihinsa. l LVoodnortonin linna Englannissa. Siinä nyt Portugalista karkotettu kuningas Tämä tässä kuvattu vanha linna sijaitsee Lontoon läheisyydessä. Manuel ja häne?. äitinsä ovat saaneet asuntonsa. -Luonnonmullistukset Italiassa. Napolista, lokak. 27 p. Kunin gas oa AoStan herttuan kanssa lähte nyt Cetaroon, jossa myrsky on hirve» SSti raivonnut ja jossa uhriksi joutui 300 henkilöä. Meri ou niellyt monta uhria. Onnettomuuden syynä on erään puroa tulviminen. Amalfissa on saanut surmansa 12 henkilöä. Majorissa o a raunioista vedetty esiin 20 ruumista. Hnnettomuudet suuria. — Aseita ta «?«»»eja »eden alla. Tulvat etelä-JtaliaSsa ovat saaneet aikaan suuria onnettomuuksia. Suurim mat osat kaupungeista Pares, Amalfi ja Cetara ovat useita jalkoja veden alla. Meden pinnalla uiskentelee ruu miita; yksin Cetaran kaupungissa oa korjattu vedestä jo 12 ruumiista. Kaksi kolmatta osaa tästä kaupungista oa rau nioina. Sen korkein kohta on eristetty koko ympäristöstä. Siellä on tapahtu nut kauheita kohtauksia; useat äidit ovat tappaneet itseusä nähdessään lap siensa kuoleman. Amaifissa tuntui maanalaisia täräh dyksiä, jotka saivat aikaan yleisen pako kauhun. Kamala murha- suunnttelma. Birsh. Wj:n keskiviikkoisessa iltanu- merossa oa seuraava sähkösanoma Pa- risista: SianSkaa poliisi oa saanut kiinni ter- roristijoukkueen, joka oli lähimmäksi pää määräkseen ottanut presidentti Fallieresin, poliisipäällikkö Lepinin ja pääministeri Briankin murhaamisen. Joukko jul kaisi julistuksenkin, jossa tarkalleen mää ritellään mainittujen henkilöiden mur haa välttämättömyys. Että tämä tieto kertoo totta, siitä on jonkillaisena takeena Ranskan parlamen tin istunto viime keskiviikkona, jossa tuli esille nostetut välikysymykset ol leesta rautatielakosta. Heli istunnon alussa ilmestyi Pariisin poliisipäällikkö Lepme salia oivelle, jolloin sosi-UiSttt nostivat kauhean melun. Huudettiin! »Alas poliisiloukut! Ulos salistaI Syl kekää hänen päällensä! Mskatkaa hänet ulos!" Os^ edusmiehistä hilkasi kama lasti pulpetteja. Melu ja huuto kas voi kasvamistaan ju asema alkoi käydä uhkaavat,i. Toiset sojialisnt haultäi mät Lepineä, toiset lauiooar internat- sionalea. Muua Ltpine seisoi rauhal lisena, nojaten seinää vasten tcdel ris- tls>ä. Sosialistit tulivat täyteen rai voonsa. Mttä itkeimpiä herjc.u.>ia sa teli Lepineä lasluuu, mutta haa wam pysyi Ult:umatt'mana ja tevoUiena. Kun meleUä oil ma^roa saaoa top' pumaan, lopetri puhemies istunnon ja lahti ulos saUsia, ivlloin myvs Repine iähli. Lepinen täsiln oli joutunut kir jeitä, joissa kehoitettlin muryaamaan vainon ylimmät virialmetzet. Sent^h» den oil paico wuhioi»taa mmistertei. vartioimista ja Repine taylvi itse j-tu johtaa, ja sikji ht.n jaapui parlament Uin. Crippenin juttu. Neiti le Neive, joka seurasi tohtori Crippeniä hänen pakomatkallaan Atlan- nin yli, on tullut oikeudessa julistetuksi syyttömäksi, koska ei ole voitu näyt tää toteen, että hän olisi tietänyt t:ri Crippenin murhanneen vaimonsa. Tn?i Crippen tullee mestattavaksi marraskuun 8 p:nä. Kamala huhu. Syy Servian Inmnunprinsfin sairauteen. Myrkytetty (?) Belgradista, Serbiaa pääkaupungis> ta, sähkötetään, että kruununprinssi Alek sanderin pitkä ja vaarallinen sairaus otaksutaan aiheutuvan siitä, että prinssi Georgia puoluelaiset ovat juottaneet hänelle myrkkyä. Kutea tunnettu, oa prinssi Aleksan derin vanhempi veli, prinssi Georg eli Irjö, epäsäännöllisen ja hurjapäisen elämänsä tähden tullut pakotetuksi luo- lvuttamoan perimysoikenteasa kruunuun nuoremmalle »vetjelleeu. Äiti ja poika hukkuneet purjehdusmatkalla. Mikko sitten lähtivät a. s. Hellma nin majakan vartija Emerik Öhman ja hänen 59-vuotias äitinsä Ida Öhman purjeveneellä Signilskaristä Ahvenanmaan saaristossa Eckerö» pi täjän Noonkylään. Tämä matka oli heidän viimeisensä, sillä koskaan he ei vät saapuneet perille, vaan saivat hautansa aalloissa. Miten onnettomuus sattui ei ole saatu seliville, mutta luul tavasti on äkkinäinen tuulenpuuska kaa tanut veneen, joka heti on mennyt poh jaan. Majakanvartija Öhman o» hy vin likinäköinen» joten ha» ei ajoissa liene huomznnut tuulenpuuskaa. Majakanvartija Öhman, joka oli tunnettu kelpomieheksi, oli 35 vuotias ja ollut vasta muutaman vuoden ma jakan vartijana isänsä kuoleman jäl keen, kertoo T. S. Ilkivaltaisuutta tvenä- läistä pappia Vastaan Waasasja. Provokatsioaiako? Keskiviikko-illalla noin klo 11 ajois sa harjoitettua »Mvattaljuutta venä laisen papin Punjhanin asunnon edus- talla Waa>assa Kadatra helteuun si lään papin asunnon tahdcSra lktiinas'a 3 ltiveä. Äi'vet euvai huout-.Sia toti a ^ heuttanccr inu^u wL^inioa. iuwet cli- var jotenkin luuria za oii.cai nc ir- roueiui mua.^.a t'!ur» papin a-unnou edustalla. Tapahtumasta oa hen pideuy lus- kinto, mana iuiol,ia ti ilu-o-icia. i-krus henii^ö indaltliiln, mutia laskettiin ut- icmmiu vapaaisi. PuSlvri Pun>^as lie nee tc-paaiumavta !uhtotru>» waiiUa»ul kearaaiituvtrtuic r ille. Jotenkin samaan aikaau oli vähän edempänä erään talon akkunat myös rikottu, sekä papin asunnon vieressä asuvan erään maalarin asuntoon len nätettiin samalla myös kivi. Munten oa tämä Maasan venäläi nen pappi osittain tekaistuilla sylkemis- historioillaan tehnyt itsensä knuluisaksi. Juuri samana päivänä päivällä oli yksi hänen sylkemisjuttunsa oikeudessa tutkittavana ja huomattiin sylkeminen ainoastaan otaksumaksi, kuten toisessa paikassa lehteämme kerrotaan. Birgerinkadun murha juttua tutkittiin raastuvanoikeuden 2:Ssa osas tossa eilea toisen kerran, jolloin tapah- tni todistajain kuulustelu. Mangittuja Lähtöstä ja Heliniä avustivat auskul tantti Tuomola ja senaattori H. Lilins. Kuitenkaan ei todistajain lausunnoista selvinnyt itse murhatapauksen varsi naista alkua eli sanojenvaihtoa murha tun Karin, Lähtösen ja Helinin välillä. Jotkut muistivat, että Lähtöneu olisi ensin tuupais/ut Karia, jolla oli kolme tyttöä mukanaan, ja sanonut: .mitä p:lettä siaä kolmella suSsulla teet"! Toi set taaS tiesimät vakuuttaa, että se oli Helin, joka näin lausumalla riidan aloitti. Tämän kuultuaan oli Lari vainoojilleen sanonut: „Atkää siiuä aina riitaa haastako" ja oli tuupannut ky syjä» pois luotaan. Silloin oliwat kumpikin, Lähtönen ja Helin, alkaneet jaella nyrkin iskuja Karille, ollen täl löin L. Karia takana, joten Kari ei päässyt pakenemaan. Torjuen käfillää» iskuja oli hän vetääntynyt käytävältä kadulle, jossa Heliä parisen kertaa lyöu- tieä lomassa potkaistuaan häntä vat saan veti puukkonsa, jonka työnsi sil minnäkijäin kertomaa mukaan suoraan Karia eturuumiiseeu. Kari Katui is kun saatuaan kasvoilleen, mutta nousi ylös, jolloin Lähtönen oli antannt hä nelle vielä yhden nyrkiniskua takaa päin. Tämän kahakan aikana samoia kuin sea loputtua ei Kari ollut puhu nut sanaakaan. Sitte kaaduttuaan muu tama!» todistajain syliin, oli hän vä hän korahdellut. Todistetuksi sitävastoin ei tnllnt, että murhaujat olisivat Karia vainon neet, vaitka Helin oli joskus Karia härnäillyt. Muuten oli Kari tunnettu siivoksi, raittiiksi ja hiljaiseksi nuoru- kal>ekji, joka syytettyjen härnäilyihin oli vastannut, ettei hän halua ivahemmäs- säkään määrässä ryhtyä vastaamaan härnääjiensä kompasanoihin eikä tuuppi misiin. Uusien todistajien kuulustelua var ten lykättiin jutiu kalsi viikkoa eteen päin eli 11 p:ään marraskuuta ja kum pikin syytetty lähetettiin takaisia laä- ninvontllaaa. Päitvän pakinaa. — Salaperäisiä kirjakaup piaat >-!. LZnme viikon alkupäiviaä liikkui Ojajör.Lclla human omituisia kirjakauppiaita, laupusieUiolla oli «5im? mit-tä, yi i puhui hy-via snvmec- I7!ncn i»urteeiil!tZn 'oaan, ^ ^ easinkzän mu^- ?a kuin o>!v'^ sitS»iStt ilmestyviä vanhoja uskonnollis- mielisiä julkaijvja y. m. uskonnollista kirjallisuutta. Samalla kun miehemme kauppasivat kirjoja, niin tekivät he ah keria muistiinpanoja ihmisten pnheiSta sekä omaten miehet hyvin tarkat kartat mukanaan seuduista, jotka ahleraan tut kimat tehden samalla muistiinpanoja. Tilattavaksi myöskin tarjosivat kavp- piaat eräitä kirjoja, joiden tilaajien tuli antaa tarkoin nimensä ja osotteea- sa miesten kirjoihin. Mitähän hommamiehiä nämäkin kau> pnstelijat oikeastaan lienevät. » — Kunnian kipeä herra o» se kenraalikuvernöörin apulainen Lipski, päättäen siitä, että Helsingin poliisit ovat saaneet muistutuksia kunnianteon laiminlyönnistä. On huomattava, että mainittu herra kaataa sivilipukua, joten vartiopolii- fien, parhaalla tahdollakaan, ou m ah. doto» tnntea häntä munten knin va lokuvaa avulla. — Waasaa sylkemiSjutuS- ta — pannukakku. Oikeusjuttu Massassa viimeksi sattuneen shlkemisju- tn» johdosta oli keskiviikkona esillä si« käläisessä raastuvanoikeudessa. Julista massaan päätöksessä oikeus katsoi sel- niitetyksi tulleen, että vastaaja, sepän- oppilas Wäinö Kärrman oli sylkäissyt kohdatessaan venäläisen papin kuitenkin vasta sitten, kun oli mennyt hänea ohitsee» 2 sylen päähän, mutta ei kat- sonut todistetuksi tullee», että tämä olisi tapahtunut tarkotuksessa loukata pappia, minkä vuoksi kanne kumottiin ja kulut kuitattiin asialliStea kesken. Aleineu syyt täjä ilmotti papi» olevan tyytymätön päätökseen. Puhtauvcsta kirjoittaa .Terveydeahoitolehdessä- pas tori P. G. Korpi: Mitä puhtaus todella vaikuttaa ter veydellisessä suhteessa, huomataan sel västi silläkin paikkakunnalla, jossa tä män kirjoittaja asuu. Joitakin aikoja takaperin liikkui täällä alituiseen kulku tauteja ja keuhkotauti oli saanut oikein tyyssijan. Wiime aikoina ei ole enään kulkutauteja ollut. Keuhkotautikin o» aähtäiväSti vähentynyt, kuolevaisuuskin lapsissa, «vuofi vuodetta pienentynyt. Tähän varmasti oa vaikuttanut paljon se, että puhtaudesta on ruvettu kaikin puolin todella huolta pitämään. Kun nan terveysohjesäännöStä tuhka tiheään muistutetaan; kunnan kätilö ja sai raanhoitaja ovat vaativia pnhtaudea suhteen; suuriliikkeisessä osuusmeije rissä, Pohjaamaan suurimmassa, keite tään maito, noudatetaaa tarkkaa puh tautta, siellä oppilaat ja yleisö sitä op pivat; kunnan vaivaistalo on ikään, kuin silmänsä pessyt entisyydestään, sen isäntä on kovaksi tunnettu puhtaudeu vaatimuksessa, ja kirkossakin koetetaan kaikia puoliu puhtautta pitää. Ollaaa siis ikääakuia yksin mielin puhtauden puolesta. Silloia täytyy siitä myös jo tain tulla ja silläpä hyvät seuraukset näkyvätkin. Sanoohan Raamattukin, .Puhtaan työ oa oikia". Sananl, 21: S. Warokaa syksyn heikkoa jäätä! Maaseudulla on jo ehtinyt sattua useita hukkumisia, poika set kun omat menneet luistele maan Ulan heikolle jäälle. A5a- rotaa, marolaa syksyn heittoa jäätä! Lisälehti Suomi Snw«- leKti taajalle n:o1v (loka- numero) seuraa Turun Lehden täiä iiumeroa.