N:o 147 1910 Sanomia Oulua kaupungista ja läänistä. Maanantaina Joulukuun 19 päivänä. Tilaushinnat: Oulussa Koko vuodella 4- Puolelta vuodelta . . 2- Veljäanekseltä 1- Kuukaudelta . Postissa: 4. - 2: 20 Ulkomailia 10: - 5: — —: 40. Kaiku ilnuamtuu maananteina, keektvilkkona ja perjantaina aairuiia. Toimittajat: M. PALLARi. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 1C—12 päiv. Taloudenhoitaja Toimisto j» konttori Kauppurrnkalu 5. Konttori avoin na klo 8:sta samulla 7:ään illal!* Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityiipuhelin 273. Ilmoituksia v.istaa*o;etaan lehden konttorissa ja o» niiden hinta l:llä, 2:lla ja 3:lla sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raaraillisei kuolemaa-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris llÄ»b värsyisia maksetaan erltt&lH. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset l mk. 50 p ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän «umeroo», ovat jätettävät lehden kontto- • va edellisenä päivänä. Vaiir.oilmoituksia v.Uitctäin muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. V. 1911. Kaiku tarjoaa täten 34:nnen muosikertansa tilattomaksi. Sillä on siis takanaan pitkä kulettu taimal. Uskollisena niille aatteille, joitten palmelukseen se aikanaan perustettiin, tahtoo Kaiku tulemanakin muo- tena moimainsa mukaan ottaa osaa suomalais-kansalliseen simistystyöhön. Suomalaisen puolueen paikallisena äänenkannattajana tulee Kaiku edelleenkin työskentelemään kansan kaikkien kerrosten kohot- tamiseksi henkisessä ja aineellisessa suhteessa sekä uhatun maltiollisen asemamme tukemiseksi. Minkään erityisen luokan tai säädyn etuja, joitten ajamisen luokkaetujen pohjalle rakennetut puolueet omat tehtä- mäkseen ottaneet, ei Kaiku tul? mastakaan ajamaan, maan pyrkii se armostelemaan asioita kskonaisuuoen kannalta, pitäen silmällä sitä tosi- asiaa, että maikka kansa onkin kokoonpantu erilaisista aineksista, käy- «iät kaikkien todelliset edut yhteen eimätkä suinkaan ole niin somitta- mattomia kuin joillakin tahoilla uskotellaan. Tämän käsityskannan mukaisesti asettui Kaiku kannattamaan sitä kansallista kokoomusta, jonka tarmetta laajoissa piireissä tunnetaan, ja tulee Kaiku edelleenkin tukemaan niitä pyrkimyksiä, jotka tarkoittamat kansamme eri ryhmien yhtymistä kansallisella pohjalla. Erinäisiin kysymyksiin nähden on Kaiun ohjelma sama kuin suo- matoisen puolueen. Perä Pohjolan erikoiset tarpeet ja tärkeimmät elinkysymykset tulemat Kaiussa edelleenkin malppaasti huomatuiksi ja käsitellyksi. Lu- kuisat kirjeemvaihtajat ja amustajat tulemat niistä lehdessä kertomaan. Kaiun palstat omat lisäksi aina amoimina kaikkien sellaisten kysymys- ten pohtimiselle, jotka tarkoittamat monesti unohdetun Perä-Pohjolan aineellisien ja henkisten olojen parantamista. Maikka tulemaisuus näyttääkin synkältä ja toimottomalta, kun yh- täältä ulkonainen maara, toisaalta sisällinen mädännäisyys uhkaamat hämittää isäimme perinnön, niin ei kansamme kumminkaan saa epä- toimolle sijaa antaa. Esi-isien tamoin tulee sen kominakin aikoina — ja erittäinkin juuri silloin — ponnistella eteenpäin paremman ajan toimossa ja luottaen siihen, että kansamme ei sorru, jollei se itse sitä tahdo. Kaiku pitää mieluisana melmollisuutenaan kiitollisena tunnustaa, että se on saamuttanut harrasta myötätuntoa ja kannatusta kaikissa kansankerroksissa, joissa matamaa ja maltillista elinkysymystemme kä- sittelyä pidetään kansamme onnelle ja menestykselle mälttämättömänä. Näitten kannatukseen ja amustukseen luottaen tahtoo Kaiku edelleenkin toimia simistyksen malon lemittäjänä Pohjolaan. Waltiopäiwäkirjeissä tulee Kaiku ensi muotenakin tarjoamaan katsauksia eduskunna- töihin. Uutisissa ja sähkösanomissa tarjotaan tuoreimmat tiedot tärkeimmistä tapauksista. Maailman menossa selostelee „Sipo" huomiota ansaitsemia asioita entiseen taiaan. Lukuisat kirjeenwaihtajat ja awnstajat antamat apuansa kuten ennenkin. Tilaushinnat owat: Oulussa: Asimiesten luona maalla: 4 mk. 2 .. 1 .. 40 p:iä Postissa: 4 mk. 2 „ 1 .. 40 p:iä. K^ko muodelta 4 mk. Puolelta „ 2 „ Neljännes „ 1 „ Kuukaudelta 35 p:iä Ulkomaille lähetettäessä on Kaiun tilaushinta: Koko muodelta 10 markkaa (7 kruunua Ruotsin ja 2 dollaria Amerikan rahaa). Wenä- jälle tilattuna on tilaushinta 4 Smkaa koko muosikerralta. Innokkaita asiamiehiä otetaan. Pyytäkää toimitukselta tilauslis- toja ja asiamiesehtoja. IN. Pallari. Eemeli H. Oulasuirfa. tväinöM. Oikarinen. ti» Kirkollisia tietoja. Avioliittoon kuulutettuja. Kirjaltaja Frans Josef Kanvonen ja neiti Elsa Maria Mäisänen. molemmat Oulun kaupungista. Kuolleita. Talonomistajanmaimo Anna Sofia Kauppi H2 ro. — Rakennusmestarimvaimo Greta Amanda Markus 29 w. Kauppiaanmai mo Elisabeth Karinkanta 35 w. Meri- mies Henrit Oskar Ketola 30 w. — Meri- mies Gustaf Henrik Mäyrynen 20 ro. Neiti Aino Timonen 25 w. Maanantaina, keskimiiklnna ja torstaina hartaushetki rukoushuoneella kello ill. ^ Tiistaina raamatunselitys kirkossa kello i illalla. OolP läänin Mittaus- ja Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Laksr . n <111111 toimittaa asioita virastoin,, f. II. Ui.Lli .fi m. Osoite: OULU. IS Omistaja Varamaanmlttarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 513. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 531. Avoinna 10—Val2 a--P- ja 3—5 i.-p. Lakiasiaintoimisto K. T. Hl ja YllHÖ »IM Hovioik. auskultantteja Oulu, Pakkahuoneenkatu 12, Pallas talossa. Tclefoni 662. Kello 10—1. Viskaali Plantlng, vrt. Asianajaja, Waasa. i IfflJiiiii Osk. E. Hellemaa, VVaasa. LaKi- ja raha-asioita virastoissa ym. ELÄINLÄÄKÄRI JOHAN BRUNING Vastaanottoaika kello 8—11. Puhelin 1 97. A. A. Högstenin talo, Pakkahuoneenk. 14. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahaio perimisiä ja maksuja, välittää kaupuasi- ja maa tilojen sekä metsien myy.iua >a ostoa, toimittaa metsiea leimauksia, lukemisia jb aivoatelemisia y. tu. aiia ny /i* lainopilliselta kuin ammattikann&lta. Matkusiitaaa maaseudulle. Posti- ja sähkö-osou;. Seppänen, Oulu. Antti Karikoski " ä Varatuomari toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alax Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoilaika 10—2. Puhelin 203. ti— M Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, AleksantoHnk. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras tiitssa. Matkustaa maaseudulle omnKORvrt -«'RftiiennurroiriifTo* • OvLy ° 9 ® o o o o ^RviolTfl o « a lilfMllllltli IOIHISIO Oulu, Hallituskatu 25. Telef. 4 82. Hautaustoimisto, Asianajoa tuomiokapitulissa, kirkkoherran kansliassa ja kirkollisten esineiden välitystä y. m. :: Avoinna kello 12—3 päivällä. Kuollut. Sydämen surulla saan ilmoittaa, että Jumala on nähmt hyväksi poiskulsua rakkaan puolisoni Talonemäntä (o. s. Kokko) joka lyhyen taudin sairastettuaan vai pui kuolonuneen Kempeleessä Vuop posen tilalla 16 päivänä joulukuuta kello Va4 j. pp. elettyään 76 vuotta, 1 kuukautta ja 13 vuorokautta; häntä jäi suremaan minä. 1 tyttö, I poika, vävy ja miniä, 6 lastenlasta I sisko ja 1 veli ynnä muut sukulaiset ja tut tavat. Juho Vuopponen. Herra opeta meitä muistaan, että meidänkin keiran tulee kuolia. Ilmoituksia. A. HeickeN'in EMPI MW HHCBH Palovakuutuksia ifii 9JI Pohjolaan Tapaturmavakuutuksia «Kullervoon" Henkivakuutuksia „Salamaan" vastaanottaa V. Huhanantti. Kansallispankissa. Puhel. 4 36. C IliionniDlOlii nm. ht ■ w ::: Seurahuoneella ::: Avoinna joka päivä kelit) 10—2 keskiviikkoon 21 päivään t. k. Sisäänpääsy 50 penniä. (Il maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisen.'! 6 r Vo 5 „ >. 4 l /a „ ? „ ,.3 >/* . 3 vaadittaessa Talletuskonttoicu- ranttitiliiSa Bäästökaaeatiliilä Juoksevalla tfiittä ! ielsinki, 1 toukok. Johtokunta. 5 6 3 Suomen Bhdyspankin uudesta talosta Kirkkokadun marrella wuok- rataan 1 pistä kesäk. 1911, 2 puotihuoneustoa marastohuonei- neen. Smnoin muokrataan Hhdys- pankin nykyinen huonensto 1 pistä kesäk. 1911. SOITANNOLLINEN SEURA. HELPPOTAJUINEN KONSERTTI SEURAHUONEELLA Tiistaina jouluk. 20 p. kello Va8 ill. Pääsy 1 ink., koulunuorisolla 50 p. Jouluk. 19 p:r >2t. ViirioHiiifn siwist!isili!tmi»k- itiiniit koholla. Tietosanakirjan II osa. Tietosanakirjan, kirjallisen tuotan- tomme suurteoksen, toinen osa on äsken malmistunut. Kun katselee tämän mei' kalaisissa oloissa melkeinpä jättiläis mäisen kirjallisen yrityksen kahta mal- mislunutta, aistikkaisiin kansiin sidot- tua osaa, niin ilosta sylahtää kansal lisen simistyksen ystämän sydän. Mieli lämpenee ja rinta täyttyy sisäisestä tyytymäisnydestä nähdessä malmiina kauan kaimatun kirjallisen simistysra- kennuksen pohjakerrokset, joille on luo- tawa laaja ja korkea suomalaistansa!- lifen simistyksen kirjallinen muisto merkki, kaikkia inhimillisen tiedonaloja walaisewa tulitorni, jonka on määrä kajastaa pimeän pohjolamme syrjäi- simpiinkin saloihin, köyhimpiinkin, ma- talimpiinkin majoihin. Niin. Pohjakerrokset omat malmiit. Siwistyksellinen suurrakennus on jo enemmän kuin hymässä alussa. Ja alku työn kaunistaa, lopussa kiitos sei soo. Asiaan perehtymätön ei moi aaivis- taakaan, mikä suunnaton määrä sekä henkistä että aineellista työtä onkaan tarmittu Tietosanakirjan kahden ensi- mäisenkin osan toimittamiseen. Aja telkaapa main, että tämä nyt ilmoitet- tamanamme olema Tietosanakirjan 11 osa käsittää 1728 suurta, tiheään pai- nettua palstaa, joilla esitetään aina kulloinkin asian laadun mukaan \otO suppeammin tai lameammin 8094 ha kusanaa. Niitä malaisemassa on 592 tekstikumaa sekä 15 suurta erityislii- tettä, joista 5 on erityisesti Tietosana- kirjaa marten malmistettua karttaa. Aksistään kirjoittajina on puheena ole- wan osan toimittamiseen ottanut osaa 146 eri henkilöä, muista työntekijöistä puhumattakaan. Ä!utta nämä omat kirjallisen suur- yrityksemme ulkonaisia piirteitä. Mitä- hän sisäisiä maikutelmia nyt malmiina olema työ herättääkään? Kun tahal linen rahmaanmies näitä Tietosana | kirjan malmiita osia selailee, niin ei ole kummeksittamaa, jos niiden sisällys tuntuu hänestä suurelta osaltaan ou-! dolta, mieraalta. Toisin ei möisi olla- kaan, sillä nämä osathan sisältämät meidän kielellemme mierailla alkukir- jaimilla B, C, D, F ja G alkamia hakusanoja. Jos Tietosanakirjan lukija myöntää itsellensä aikaa symentyä esim. 11 osan sisällykseen muutenkin kuin selailemalla, niin hänen teoksen mie- raudesta johtuma kummastuksensa on muuttuma iloiseksi hämmästykseksi sen johdosta, että noiden mierasperäisten hakusanain ohella on teokseen saatu mahtumaan niinkin paljon meille suo- malaisille läheistä, kotimaista ainetta, kuin todellakin on tapahtunut. Hake- kaammepa esim. sana Eduskunta. Ensin on puolen palstan mittainen esitys kansaneduskllnnasta ja sitten lähes kolmipalstainen esitys Suomen edus- kunnasta. Sitten seuraamat hakusanat: Eduskuntaesitys, Eduskuntamaalit, Eduskuntamaltainen. Edusmiehyys, Edusmies, Edustaja, Edustajantoimi, Edustajanwaali.Edusmiesoikeus,Edus- tuksellinen. Edustus, Edustuslaitos. Nämähän omat nykyisessä yhteiskun- nallisessa ja maltiollisessa elämässäm- me marsinaisia ..päimänsanoja". Mutta kuinka moni kansalainen »voisikaan ilman mitään apuneumoja täysin asial^ lisevti selittää näiden käsitteiden mer- kikyksen? Totta tosiaan? Tietosana- kirja on tässäkin suhteessa mälttämä- tön kansalaisen jokapäimäinen käsikirja. yjä tämä on main yksi ainoa aiwan jokapäimäisestä elämästä otettu esi- merkki, yksi ainoa tuhansista. — Entä seuraamat hakusanat: Elinkeinot, Elin- keinoilmoitus, Elinkeinolati, Elinkeino- mapaus, Elinkeinomero, Elinkeinoyh- distykset; Elinkorko, Elinkorkomakuutus, Elinkykyisyys, Elinlämpö, Elinmoima, Eläke? Milloin hymansä tarminneekin opastusta näiden käsitteiden selitykseen, on Tietosanakirja luotettamin opas. Ja niin on laita pitkin matkaa. Joka- ainoa sanomalehtinumero tuopi tamal- liselle kansanmiehelle ja .naiselle outoja sanoja, outoja käsitteitä. Millaista sekamelskaa ja ..solisalirattia" siitä rahivaan aimoissa syntyykään, siitä antaa Ilmari Kianto „Punaisessa miiivassaan" merrattoman kumauksen. Marsina,selle kansansimistyksellemme tuskin moi tehdä parempaa palmelusta muulla kuin saattamalla kansamme ymmärtämään, mitä lukee. Ja tämä tapahtuisi marinaankin parhaiten, jos kansamme opastettaisiin lukemaan yk- sinpä sanomalehtiäänkin Tietosanakirja toisessa kädessä. Tahdomme tällä sanoa, että Tieto- sanakirja on oppimattomiinMankin kan- salaisen jokapälmäisen simistyselämän mälttämätön käsikirja. Maikka näiden esimerkkien luettele- mistä jatkaisimme kuinka pitkälle, niin emme möisi esittää muuta kuin maljun Suomittuja ja kysyttyjä Pöytämankeleita 8S^| n sekä Pesuvääntökoneita eri tehtaiden tuotteita on varastossa LUNDBERG 5 K:NI O.-Y, === Rautakauppa Oulussa.- Juhlavaatteesi P. WIITASEN RÄÄTÄLILIIKKEESTÄ mistä olet tilannut? Etkö sinä tiedä — sehän on edullisin ti lata Oulussa /. Isokatu 26, Flydströmin talo. Puhelin 4 66. marjon Tietosanakirjan 11 osankin sisäl- lyksestä. Kun nyt on päästy lukui- sista mierailla alkukirjaimilla alkamista hakusanoista, joudutaan entistä enem- män kotoiselle pohjalle ja sisällys tulee olemaan huomattamasti kotimainen, suomalainen, kansallinen. Tämä seikka on marmaankin maikuttama sen, että kansamme pohjakerroksetkin tulemat tun temaan tämän kansallisen simistysaar- teiston entistä omaisemmakseen sekä hankkimaan tämän teoksen itselleen, mi- käli jo eimät ole sitä tehneet. Pidämme simistyneen yleisön suoranaisena mel- mollisuutena edistää Tietosanakirjan lemiämistä sellaisiin piireihin, jotka eimät itse oimalla teoksen suurta merkitystä simistyselämällemme ja kansamme poh- ja kerrostenkin henkiselle kohoamiselle. Erityistä huomiota ansaitsemat Tir tosanakirjan lukuisat liitteet. Hienoja kumapaperille painettuja kaksisimuisia kumaliitteitä on Dalmatsian,Tamaskon, Dresdenin, Albert Edslseltin taiteen, Etu-Jntian, Firenzen ja Gallen Kalle- lan taiteen sekä Färsaarten ja Islan- nin esitukseen. Egyptin esitykseen sekä esihistoriallisten ajanjaksojen esitykseen liittyy kumpaankin erikseen neljä simua liitekumia. Karttaliitteitä on: Etelä- Ameriikka, joki- ja ivuoristoalueet: Ete- lä-Ameriikka, maltiollinen yleiskartta; Eurooppa, joki- ja muoristoalueet: Eurooppa, maltiollinen yleiskartta: Fennoskandian geologinen kartta. Näis- tä miimeksimainittu on tohtori I. I. i Sederholmin tekemä ja aiheeltaan suo- malaiselle lukijalle mielenkiintoisin, tu- tustuttaen Norjan, Ruotsin, Suomen Menäjän-Karjalan ja Kuolanniemi- maan eli yhteisellä nimellä Fennoskan dian geologiseen muodostumiseen ja eri muorilajeihin. Tietosanakirjamme on kaikin puolin sellainen merkkiteos, että sen tulee pääs- tä jokaiseen suomalaiseen kotiin, jokai- seen kouluun ja kirjastoon, jokaiseen sekä yleiseen että yksityiseen simistys- laitokseen. Huonosti malmomat kansal- lifen simistyksemme maurastumista kaikki ne, jotka laiminlyömät Tietosa nakirjan hankkimisen itselleen ja jättä mät kehoittamatta muita sitä hankki- 3) hallituksen ehdotus tuomiopai- kasta sellaisissa jutuissa, jolka koske- w^t mastustelemista uuden lain toi- meenpanossa, on ulottuma henkilöihin, jotka suullisesti tai painotuotteiden amulla omat tehneet itsensä syypäiksi kysymyksenalaiseen mastustelemiseen: 4) mustalaisia koskemat suomalaiset säädökset oivat manhanaikaisina kumot- tamat. Kysymys juutalaisia koskemien ra- johtamien säädösten säilyttämisestä sai sellaisen ratkaisun, että maliokunta päätti 10 lokakuulaisen ja yhden oi- keistolaisen äänillä 9 muuta mastaan puoltaa näiden säädösten moimassa- pysyttämistä. Natsionalistit olimat sitä mieltä, että juutalaiset, ollen Menäjän alamaisia, myöskin Suomen alueen sisäpuolella pysymät Menäjän kansa laisina ja omat oikeutetut nauttimaan kaikkia niitä oikeuksia, jocka heille kuu- luivat. Uuden lain moimaanasiuminen on määrätty toukok. 14 p:mäksi 1911. maan. A. K. Yleisiä uutisia. Suomea koskelo at »lakiehdo tukset" duuman walio- kuuuassa. Kuten olemme maininneet on mal- takunnanduuman lakiasiainmaliokunta hymäksynyt lakiehdotuksen Menäjän alamaisten oikeuksien saattamisesta yh- denmukaisiksi Suomen kansalaisten oi- keuksien kanssa. Majaassa tunnissa maliokunta käsitteli loppuun tämän laajakantoisen kysymyksen. Malioknn- nan mähemmistö, joka piti lakiehdo- tusta perustuslain mastaisena, ei kat sonut puolestaan mahdolliseksi ottaa osaa lakiehdotuksen yksityiskohtaiseen käsittelyyn, maan poistui istunnosta, yksityiskohtaisessa keskustelussa hy' mäksyttiin seuraamat muutokset: 1) sotilasmiranomaisten tulee suo- riitaa meroa moimassaolemien asetus ten mukaisesti, samalla kun nämä hen- kilot saamat »vaalioikeuden paikallisiin lainsäädäniölaitoksiin: 2) suomalaiset ja yleismaltakunnal- liset oppilaitokset omat saatettavat keskenään tasa-armoisiksi: — Ctiinn läänin talousseura on sen johdosta, että se aika, joksi seuralle tammik. 29 p.na 1997 hätä- apurahastosta myönnettiin 14,209 mk. suuruinen muotuinen apuraha yhden agronoomin ja neljän työnjohtajan palkkaamiseksi, päättyy helmik. 28 pnä 1911, anonut että seuralle ensituleman muoden maaliskuun 1 p:stä lukien myönnettäisiin joko yhteensä 18,509 mk. yhden agronoomin ja kuuden työn johtajan palkkaamiseksi tahi, ellei tätä moitaisi myöntää, niin 14,500 mk. yhden agronoomin ja neljän työnjoh- tajan palkkaamiseksi. — Maanmllje- lyshallitus on puoltanut 14,500 mark- kaa. — Kansakoulujen waltioawut. Seuraamille kansakouluille on m. m. myönnetty maltioapuja: Apuovettajat- taren palkkaamiseksi Sotkamon kunnan kirkonkylän koululle, ehdolla, että mii- meistään elokuun 1 päimään 1911 apuopettajattaren koulu ja asuinraken- nus ylihallituksen hymäksymäin piirus tusten mukaan laitetaan täysin mal^ miiksi ja koululle suunniteltu kaksiosai nen kellari rakennetaan. Apuopettajan palkkaamiseksi Oulujoen kunnan Kos- kelan koululle samoin. Samalla lak- kautetaan koulun mieskäsitöiden ohjaa- jan palkkaamiseksi heinäkuun 2!~S päi- mänä 1906 myönnetty maliioapu. Opettajan ja naiskäsitöiden opettuiat- taren palkkaamiseksi Kemijärmen kun nan Jsonkylän koululle 900 ja 50 markkaa. Kuusamon kunnan kirkonky län koululle samoin, kouluhuoneuston ja opettaja-asunnon puutteellisuuksiin nähden ainoastaan elokuun 1 päimään 1912. Samalla lakkautetaan kirkon- kylän yksityiselle koululle opettajan j.i naiskäsitöiden palkkaamiseksi heinäkuu-l 22 päimänä 1875 ja toukokuun 2 piii-- mänä 1896 myönnetyt maltioamut. — Enontekiön kansakoulu. Jo kaksi muotta sitten oli Enontekiön kun ta lähettänyt senaattiin anonuitieii saada maltioapua palaneen kaniafon^ lun sijaan rakennettamaa nutia wulu- taloa marten. Kun täm^n anomuksen kohtalosta ei ole mielä mitään kuulu- nut, niin on kunta nyttemmin uudic. tanut anomuksensa huomaiillae» s. malla kuinka kipeän tarpeen il>autima maltion amustus tuolla ifviptn äärii!'.- mäisellä rajalla on. Kuntain kätilöt. men kun'.a on anonut kätilön palkkaa mista marten jatkettua inkan n'uo- tuista maltioapua 5 muodelsi ensi inuo- den alusta lukien. — PliopiSto. Malinist^lv^n tu.' kinnon'lääkeopllliseen tiedekuniaan pää- syä marten on suorittanut >n. ;u. q(! opp. N. E. Juselius, oikeustutkinnon m. m. ylioppilas ^yyli Jurhumä seia ?). I. Ainio. Filos. tiedek. syys.-mat. osasto on