s - N:o 65 -1910 VuorstaiQa toukokuun IL p:aä Turun LamPPUtpakasiin^ Erikoisliike Suositellaan. Lmnautatu 1. Puh. 1 3-2. Haaralitke Humalistonkatu lu. Puh. 4S2. ^369 NaCmatullselitljkstä. Ra amatunselithksen pitää Tuomiokirkossa suomeksi torstama klo K i.p. marapaStori Kejhäneu ja MikaeliukirkoSja samaa» «ikaau ruotsiksi kappal. Kallio. Nippisaarnan pitää Tuomiokirkossa suomeksi lauvantama klo 6 i.p. varapastori Rei- hänen M samaau aikaan ÄktlaelinkirkoSsa ruotslksi kappal. Kallio. Nippikouluuuorisou kaSteenliiton uudistus tapaylu» tauaataiua suom. Ilo 10 za ruot siksi klo 12. Utppitirjottusts ei ole. Luth. Ev yhd. Ruorissliitts :e?ee höyryl. Alandilla laivamatlnn tmnnkeliumi- juhlalle Merimaskun kirkolle Hclluntaipäi- wäuä kko j6 ap. Puheita pituziät post. Niinivaara y. m. Lippuja, hmta 1 mk. St> p.. saatavana Nuor IntoSta, Kaskeuk. 14. Raadelmaa» maitomnym. Hallissa ja Heinojen maitom.. Miloniaiu t. Laiva lähtee ala>atamasta i^öyrlzlautan luota. Taariuau Luth. Ev.-zhd. Nuorisoulii- tossa puhumat tänaau torstaina klo 7 i p. kolp. Lehto >a E. Toiivorcn. HauuiStulau rukouSbuonccSsa puhuu tä- vään ömpeluieurasia Pa5t. Tiitola. Rahakurssit. Suomen paukki toukok. 10 H:nä. Myvntl- Osto- kurssi. InrSsi Pletari a/v -'kk Lontoo a/v . s kk PariS a/w 8 kk Antwerpen a w ti. Berlin aw s rt Hampuri a/o S kk LSbeck a/w ....... 3 kk. ....... Frankfurt am Main a/is »«.' Amsterdam a/w Tukholma a/w Kristiania a /w Köpeuyamina a/w . . . . L«7: 80 25: 3S 100: 60 100: 30 123: 80 123- SS 123: 80 123: S0 209: V0 139: 20 13^: 20 130 20 266: K0Z 2K3: 60 25: 22 2S: — 100: — VS: 80 SS: 70 S8: 80 123: 80 122: 10 123, 3^» 122: 10 12Z: 30 122: 10 123 30 122: 10 206 L0 13S: 70 138. 70 138 70 Asotteita: Asianajajia: AMlqvist, hilgo. Multavierukatu 1 Pah. 10 04. M» AsredHolNstriiNÄT LMfiamlomiit», 3495 Aurakatu 3 Turun pau lin maahan kivirak. - ^ kerr. Turku. Mo 9-4. Omistaja: Alfred Holmström, m.tnom. Työkumppani: Ivar Aminoff, m.tnom > ' Toimisto 7 72. l ^ " '! Holmström ja Aminoff 104S. ^ Äuaa Hilink Senaatoori,9-j4. P.1122 Turun Paulin uusi talo. T^Katti <Z^Mi»nlj»r»gBraah. P. IVSsA Klo «—t, katu S. lääkärejä: d Bonsdorff. Aurakatu 1, g-l t, 5-6. P.10S4 <Äruner, silmät., Puolalankatu 2, g—10, 11—12. 5—k. v. Heideken, Carl, Linnan?. 8. 10-12. V- 225 Horelli, kristnuaukatu k, L—4. Puh. 723 VinöjzreU, sijätairt. Wea. kirllok 23, Niattsson, sisäl. last.t., Sristiinank. 1.11-12, S-v. Möller. Iso Hämeen?. 18, 3-11, 5-6. P. 10S4 ?!«Uliloff. P, Koulukatu 10. Klo 1-2, K-7 Ringbom» L., Kaskenk 1, llo 9—11 5—ö StadiuS, W.. Eerikinkatu S, 9—11. js—v. Eträhle, haavalääläri, Kasien.'. 1, 2— j4 Ealtlu, G-, Iso HZmeent. 2Z. 2— j4. Tollet. <K. A., Eskelinkatu 1. klo 9—2. Statiliitä: Teir. A.. Vuorikatu 1U. »»tainläakäreja: KabritiuS, L. ja L.Eerikinkatu 1, j 10-12. Nyberg. Carl Alfr., W. Hämeen!. 16, 10-1 AMesll! js^s eli vsizen viMsvZ. (Suomennos). — Ei, nyt minua täytyy mennä tie heni, sanoi hän hämillään. Hän näytti aimon sivuttomalta suurien käsiensä riip puessa tuolin kupeella. Hän oli suuri ja voimakas, mutta kauhean ujo. Nainen oli rohkea ja kaunis. Tehän tulitte juuri, sanoi hän. Mutta teillä on varmaan paljon tehtäviä. lisäsi hän Heli, pelätessään hänen huomaavaa, että hän toivoi hänen jäämän. —- Niin, minulla on hyviä törkeitä asioita toimitkt.'a»asa. Hän oli hetken Maiti; äkkiä hän huu dahti: Tahtoisin niin mielelläni jäädä tänne. Epäilemättä oli se hänen tarkotuksenso. N^ori lytlö nauroi: — Sitä minä en usko, tvaZtasi hän. Te oikein palatte halusta saada lähteä täältä. Sanat saanoimal hänen hämilleen. Tytlö tiesi uskomansa mitä Hammaslääkärejä: Andersson. Uudenmaan?. 1,10-1Z.5.S.P.1110 vahne, Allqu. Eerikinkatu 1. 11—12. Blomberg, J.HSm.k. 30,1112,2 .3. P. 13S2 Jörgens^». KriStiiuank. S, 11-12, S-S. P. 14S1 Lukkarinen. Aino, «rist.k. s, 10-12. P. Iioz Schaumao. G. C.. Liuoauk. 10.10-12. P.104S WiScnäS, W:m. Aurakatu 14. 11—12. EIMlliliU tZhdi?tykseu hymätekewäisl,yZ>cn järjcZtämisekfi toimisto, KSsityöläiSkatu N:o 1, pidetSäa awoiuua joka ».rkipSimä paitsi maa» uautaisiu klo 11—1 2. Puhelin N:o S 44. Wakuut»svhtiöt Turussa: Henkimakuutusosakeyhtiö Lifförsäkriugsaktiebolag <Mi" Pääkouttori TuruSsa, Aurakatu 1. Puh. 43.13 AlMtM Keskinäinen wakuuwslaitoS, osote: Liunank. 10. P. 134S ja 618 Tapaturmamakuutns-osasto (eut. Turun Työivöen Tapaturmamakuntusyhtiö). Kuljetusmakuutus-osasto makuuttaa rahti- summia, lasteja, kamaroita, matkalaisia, purj.- ja höyryhnwiweueitä, moottorille- ueitä, pieuempiä aluksia, höyrymeueitä. kalaStajameueitä v. m. Znoineu Kallpllukie» Pgloapuyhtiö irtaimistoa vartey. AsiamieS: E. Nyumd, LäsityöläiSkatu b. Suomen Merimiesten Tapaturma- nlal.uuttlslaito?, Wartiawuoreukatu 4 a. Puh. 13 44. Klo 10-1. meriwakuutuSyhtiö. Konttori: Läntisen Rauta-ja Kristiinaukatujeu kulmassa. Asiamiehiä: Hjalmar Carpelan C:sou, C. M. Sjöbloau Hurun Glinkorkolaitos Eerikinlatu 13, keskiviikkona ja lauivautaiua llo <^6. Turun ^e!vo8wll!mutu55iMö. AsiamieS: L. Fabritius, Eerikiuk. 1. Puh. ö 38 Atm, Arkkitehtejä: EtM»:II, F..» KaSkeukatu 4 a. Kirjansitoja: H. G. Kkölom, Eerikinkatu 28. Puhelin 3 58. Tvxuu Ruumisarkku- 11431 TehSas Linnankatu 2? Puh. 11 95 on uusiu, ja ou sillä hieuompia ja muodik- kaimpia arkkuja, ehdottomasti halmimmat hiuuat. Kagerlund ^ Andersson. Hurun Lehden Pahelt» » Laatii ehdotuksia te hokkaaksi ilmoittamiseksi. Haukkii ilmoituS- kumia. Antaa kaikkia tätä koskemia tarkoit tamia tietoja. Kirjapaino» Gurun RirjllMlllii ja SllMNlilejitl OZckiHtiu (G. W. Mileuin ja Äbo Tidnmgiu yhdiSietyt kirjapaiuot). Läntisen Rauta» ja Kristiinaukatujeu kulmassa (»vastapäätä Säästöpauklia). Kouttori 7 4S. Puhelimet: Lirjapaiuo 29. Säntillinen työ. Kohtuulliset hinnat. Turun kaupungin Valtuusmiehet kokoontumat torstaina toukok. IS p nä 1N1V klo L i-P. taopunlitalooa. KäSkyStS 9393 John Stenström. Turnll SiiiistiMnlki. Liunankatu 18. Perustettu 1822. Alvoiuua klo 10—12 a.p. ja 4—K i.p. Tallettajaa rahasto mk. 33,732,«28: 43. Vararahasto mk. 4,629,425: 40. Korkoqymi- tys 5 koko» ja puolelta kuukaudelta. Korko lisätään 2 kerta muodessa pääomaa», nimit täin kesäkuu» 30 ja loulukuun 31 p:nä. Puhelimet: Toim. 13 96. asiam. 3L0. — Niin, katiokaahan, sanoi hän myöntyen, minä en todellakaan woi vii pyä kauemmin. Ja sitten hän ojensi kä tensä sanoen: Hymästi! — Ah, niin pian ette kuitenkaan saa mennä. Minä seuraan teitä automc- bulillä asemalle. He oliivat humitetut toistensa seu rasta. Mutta miehellä oli suuri »vika: hän ei osannut käyttäytyä niinkuin olisi tahtonut. Hän oli aiman kelpaamaton naisten ihailijaksi ja kamaljeeriksi. Ay, ei, minä menen mieluummin ly» henipää tietä, sanoi hän estellen. — Ei, ei, automobiili on kohta täällä. Muuten pitääkin Anna tädin ja minun käydä kaupungilla ja sitten me jätämme teidät asemalle ohiajaessamme. Pari minuuttia myöhemmin istuilvat he automobiilissa. Gcorg istui ohjaa jaa wieres>ä. Hän oli aina katsonut automobijlcjä kariain silmin. Alnk^ tun tui istuin kauhean epämukamalta ja toi seksi tunsi hän itsensä niin hirvaan amuttomalsi, joka kerran, kun hän oli alttiina sellaiien helmetinkoneen mieli vallalle. He syötsyimät nuolennopeudells ka!uja pillin. Kun seuraamassa kul massa olisi pitänyt kääntyi, niin tuli yhteentörmäys. Vastakkaiselta suunnalta 4»»^ ^ ^ ^ wälittää kaupunki- ja maatilo jen, humiloide», palstatilojen, »s Rmsilii, tukkien, puiden, ofaf. MrUN KoNttoN, keiden sekä liikeyrityksien Braahenkatll 11 Puh. 15 21. ostoa ja myyntiä. Minkorkoraitos 821 tarjoo ehdottomasti Varmimman tvaahuuden turwan, sillä panokset siellä voivat tuottaa aiua 100 °/.:tiiu saakka. H«om.! Edltllist» tuloaika ou 1, IS, 2S ja 41 omodeu iässä. Allämaiuitussa iäSsä ole vat henkilöt älkööt millään ehdolla laimiu- llzökS tehdä sisäSupääjqUmotuSta jo Nyt kklu- wan vuode» »ikana. Pyytäkää säännöt tai tulkaa laitoksen kont toriin Eerikinkatu 13. keskiviikkona tai lauvantama klo 4—6 i.p. Allheomat ajatelkaa lapsiauve! Turun Slmckiuen PSasytutlisto enfimaisee» luok kaa» pyrkimiä varten ou maaua»- taiua toakokuv» 30 p:na klo lv a.p. Uusia oppilaita tvoidaan van hempien tai Holhoojien kautta ilmoit taa joko samana päivänä klo 8—9 a.p. tai louvantaiaa 83 p:nä klo 4—6 i .p. Pyrkijällä tulee olla täydellisti» papintodistvs ja todistus ennen saa dusta opetuksesta. (U.A 3.65) S524 Htga Lemberg. Mmkkzzn kulettaa siirtolaisia pikaisemmin, parhaite» ja halvimmalla Cumen Höyrylaiva Lsakeyhtiö, Allau. America», Auchor, Can. Pac. Rmy lAtlauttc Service), Cunard, Dominion, Skau dinavieu—Amerika, State ja White Star linjojen pääasiamieS Suomessa. Matka Tu rusta (Hangon kautta) joka perjantai i.p. ja HankoSta joka leskimiikko i.p. Lähempiä tietoja ja pilettejä saadaan Joh. Gust. MkeströmiltS, 2993 Liuaaukatu SS, Turku. Amerikkaan Tukholman—Göteborgin— Hullin—Liverpoolin hautta toimitetaan pilettejä halvimmalla 1662 Boren toimiston tantta. Amintch Klslk- gistii. (Omalta kirjeenvaihtajaltamme.) VI. Kengelkine» puyuja yliopistossa. Wiime kuun 23 p:nä, kuten tässä leh dessä jo on kerrottu, saapui Helsinkiin kuuluisa cmerikalainen puhuja hra Ro bert P. Wilder, joka viikon päivät piti ylioppilaille heogclllsiä puheita ja esitel miä. VZiimeise» häu piti Wcpuupäi- wäoä. Hänen esitelmänsä »Alioppilaselämän kiusaukset" herätti eniten myötätuntoani ja fikfi kirjoitin sen Pikakirjoituksella muistiin. Esitelmä kuului seuraavaan tapaan — paljoa lyhennettynä: »KanSsaylioppilaani ja ystäväni! Kun olin Upsalassa, tuli eräs lää käri luokseni ja pyysi puhumaan hänen toverilleen. Minä kysyin, mikä tulisi olemaan esitykseni aihe. Hän sanoi: ou yksi aihe, kiusaus. Ei mikään aihe ole niin tärkeä kuin kiusaus. Ensimmäinen tieltä. Georg oli ainoa, joka haavot- tui, sillä hänellä oli aina huono onni. Muutamat miehet kantoivat hänet ta kaisin taloon, ja lääkäri alkoi häntä tutkia. Jonkun ajan kuluttua seisoi tuskainen nuori nainen sairaan huoneen edessä. HeUen perästä tuli lääkäri ulos. — No, herra tohtori, kuinka ou afiau- laita? Lääkäri hymyili. — Moitte olla aivan levollinen, hän on kohta taas jalkeilla. Hän on saa nut suuren haavan päähänsä, mutta sen minä ompelen kiinni. Luultavasti voi hän jo huomenna nousta ylös? ^— Jo huomenna? — Niin luultaniasti. Mutta nyt tarvitseiM hiukan lämmintä vettä. Hän kiiruhti sitä noutamaan, lääkä rin kävellessä edes ja takaisin eteisessä. Äun hän jälleen palasi, sanoi hän huo- ehtivalla äänellä: — Ol.iteko aivan varma, herra toh« tori, etteivät hänen jalkansa vle katken^ neet. — Ei, sitä ne eivät ole. — Mutta minä uskon aivan var maan niiden olevan poikki. — Mikä on tullut mieleenne, sanoi ofio, jota tahdon painostaa on, että kiu saus ou yleinen. Olen tavannut yhden miehen, joka on sanonut että hänellä ei ole ollut kiusauksia. Ja kun olin vähän aikaa puhunut hänen kanssaan, tulin siihen vakaumukseen, että hän ei ole ihminen tai että hän ci puhu totta. Muutamat pakenevat seurasta, mutta kiusausta ei voi paeta. Kamarin yk sinäisyydessä saa huomata että kiusausta ei voi paeta, sillä kiusaus on sisäinen. Pyhä Antonius sanoo, että kamaria yksi näijyydessä ovat kiusaukset suuremmat kuia suuressa Aleksandrian kaupungissa. Miksi on kiusaus sallittu? Tämä on salaisuus. Mutta sallikaa minun antaa avain, joka selvittää tämän salaisuuden. Eikö tämä avain ole ihmisen vapaa tahto? Kivikunta seuraa määrättyjä lakeja, kasvikunta samoin ja eläinkunta seuraa niinikään tietoisuuden lakia. Mut ta ihmisellä on v^paa tahto, hän voi valita. Mutta mitä merkitsee valitse minen, joS on kaksi tietä? Jos esimer kiksi tie huoneeseen olisi salvattu ja joku sanoisi, valitkaa tie mennä ulos: silloin sanoisi joku, että se on pilkkaamista. Miksi yleensä ovat Pohjois Euroopan kansat voimakkaammat kuin ae, jotka asuvat päiväntasaajan luona? Eikö siksi, että heidäu täytyy taistella luontoa vastaan. JoS tahdamme verrata kaksi luonnetta, toisella jolla ei ole ollut kiu sausta ja toisella jolla ou ollut. Kum piko ou vahvempi? Muinaiset kreikka laiset sanovat, että kuu voitto on saatu, niiu voitettujen voima siirtyy voitta jaa». Kuu olemme voittaneet kiusauk sen, saamme uuden lihakseu luoutoomme. Eräällä tiedemiehella oli muuau toukka talven aikana. Ja kuu kevät tuli, niin syntyi elämä tähän toukkaan. Tämä toukka pyrki uloS kotelosta. Mutta kuu se ei heti päässyt, uiiu tämä tiedemies otti sakset ja leikkasi kotelon auki. Toukka pääsi uloS, mutta ei voinut lentää. Se olisi tarvinnut tämä» pyrkimisen voi dakseen saada siivet. Tahdon sanoa, että kiusaus ei ole sama kuin synti. Tuo täydellinen luonne, josta puhutaan raamatussa, kiusattiin kaikissa niinkuin mekin ja kuitenkin oli hän ilman syn tiä. Nuo monellaiset synnit, jotka yli oppilaan elämäu tielle tulevat, ovat: epätotuus, epäsuoruus, kateus, turhamai suus, mukavuus, ylpeys, itaruus, kun nianhimo, välinpitämättömyys uskonnon vaatimuksille, taipumus jättämään sik seen hengen kasmatuksen kirjain lukemi sen edellä, alttius hylkäämään uskon nolliset vanhat tatvat enueukuin ou saa nut mitään uutta. Pintapuolisuus, mitä tulee uskouuollisiin kokemuksiin. Taipu mus perustaa tieteen tuloksiin enemmän kuin Jumalaan, taipumus kerveästi kä sittelemään Pyhiä asioita. Sitten uuo törkeät kiusaukset peliin, juomiseen ja haureuteen. On surkeaa sanoa, mutta totta että ylioppilaspiireissä on taipu musta uäihm törkeihia kiusauksiiu. Eräs ystäväni asui Norjau länsiran nikolla ja lähellä hänen kotiaan kaSmoi kuusi vahvaa puuta. Eräänä yönä tuli myrsky Pohjanmereltä. Kun hän seuraavana aamuna katsoi ikkunasta, oli yksi noista vahvoista puista kaatunut. Edellisenä päivänä olivat vielä kaikki ymmärrä sellaisia asioita paremmin kuin te? Tyttö tarttui lääkäriä käsivarteeu ja veti hänet pitemmittä mutkitta erääseen sivuhuoneeseen... Päivä tämän jälkeen koputettiin Georgia ovelle. — Saanko tulla sisään? — Olkaa niin hyvä. — Olen hyvin suruissani, kuu tämä teille tapahtui. — Päälläni ei ole mitään varaa, vastasi sairas, joS ei olisi tämän pa hempaa, voisia heti täältä lähteä, mutta lääkäri sanoi toisen jalkani olevan poikki ja hän sitoi sen kovasti siteellä, niiu etten voi sitä liikuttaa. — Niin, minä kuulin siitä. Mutta meidän toytyy tyytyä siihen. Kun ajat telen, että minä olen syypää kaiktcen tähä.r, niin joudun epätoivoon. Minä olin niin innostunut siihen, että te ajai sitte automrbiilillä. Tahdotteko kor vaukseksi antaa minun hoitaa itseänne. — Se on tcilrä hyvin ystävälliicsti tehty, sanoi hän, mutta minä en t^hdo tuottaa teille vaivaa. — Mutta minä vakuutan, ettei siitä tule minulle olemaan vähintäkään wai- samau uäköisiä. Häu tutki puuta ja huomasi että se oli lahonnut juuresta. (Tämän esimerkin sovitti puhuja ihmi seen, jonka sydämen ujutukset eivät ole puhtaat ja joka siis lankeaa kiusaukseen.) Älkää me»kö kiusauksen tielle. Eräs henkilö Nevyorkissa tahtoi mennä katso maan, kuinka kauhea synti on. Eräänä yönä hän meni suuremmoisimmasta pa latsista kurjimpaan mökkiin saakka. Jäl keenpäin hän sanoi: minä kaduu suu. reSti. Miuä olen nähnyt näkyjä, jotka eivät koskaan mene pois." KoSka lehdessämme on tilanpuute, en voi fiteu enemmältä esitelmää selostaa. Jo näistä muutamista riveistä voi lu kija saada osittaisen käsityksen esitelmän laadusta. dlauman seudun luotsit ja luotsilaitoksen tveuä- läistyttäminen. Tiedusteltuaan Raumaa seudun luot sien mielipidettä luotsilaitoksen venäläiS- tyttämiiestä, on Rzuman-Lehti saanut tietää, että kaikki luotsit yksi mielisesti ovat selittäneet, ettei heistä yksikään tahdo ruveta veaäläisea luotsi laitoksen palvelukseen, vaan että he voi vat vaikka paikalla luopua toimistaan ja ruveta elämää» kalastuksella, johon he ovat hyviä harjaantuneet. Lnotsilaitoksemme venäläistyttämistoi- menpiteitä seuraavat sekä luotsit että rannikkoiväestö seudullamme erityisellä jännityksellä. Sanomia ja tertvehdyksiä lähettävät M. A:n viime numerossa M- m- seuraavat merimiehet: Brooklynista N. A.: Henrik W. Railo, John Johansson. Arthur Lindroos A>ex Milliin, William W. Eriksson. Wilho A. Laine. Ernest Aug. Lindroos Turusta; Arthur W. Laine l Eklund) Naantalista; Toi vo Nieminen Forssasta; Arthur Heikkilä Taivassalosta; F. H. Koski Pyhämaasta. San Franciscosta Cal.- Otto Mtström, A. Bernhard Juselius, Karl Emil Karlson ja Paul Puisto Turusta; FranS Alfred Wuorinen Taivassalosta; Johan G. Toiwonea. F. I. Laine, Johan Haavisto ja W. K. Sjövall Pyhämaasta; Molmar Leh tinen ja I. G. Lehtinen Turusta. HampnriSta: Emil Aaltonen, I. E- Fredriksson, W. A. Grönberg Eiuar Johan' son, Bruuno Mainio Turnsta; AukuSti Hie talahti Naantalista, Johan Lehtine» Rymät- tylöStä; Wäinö Kulta Luonnonmaasta; Al bin Blomberg, Johan Telin Bk. »Rakelissa" Melkstasta; Anton Sjöblom Taivassalosta; Konrad GabrielSson Taalintehtaalta; Emil Vllnu Kemiöstä; Aukust Pettersson Nau vosta. Hallitta: Arthur Andersson, E. Maui- ner, Karl Lindholm, Oskar Tulonen, Karl Laakso, Johan Appelgren Turusta; Henrik KonStantin Lehtiuen (js. Strauss) Rymätty- läStä. Antwerp«»i<tS: E. A. Trast, perä mies (norjat, parkki »Dea", Länsi-Intiaan), P A. Ikä, perämies (laiva ..Esbagne", Es panjaan), Fredrik Pettersson, Th. Ström- sorS, Werner OhlS (laiva »Drottuing So fia", Norjaan), Hjalmar Salonen, Oskar An dersson, Emil Andrn, Josef Andersson, Hjal mar Laine, Ilmari Ekqvist ja EliaS Oiala (terveisiä äidille) Turusta; KuStaa Hellström, Jivar Järviö, K. Hj. Terho ja Oskar Ru dolf Sibelius Littoisista; Karl Liudroos Ke miöstä; S. A. Gustafsson Huittisista; Jal mari Järvinen Mehmaalta. lisstujs. — Iva vuotta on tässä kllllSsa kulunut rutvn ilmestymisestä Pohjoismaihin. — Mikkeliä kuvernöörin virka- Huo limatta peruululsista ja selvittelyistä, lausuu „WapauS", o» täällä Mikkelissä asiautuute- wain kesken liikkeellä wakawa huhu että lää- uiu kuvernööriksi olisi nimitetty tai ainakin pialkoia nimitettäisiin läämnsihteeri Ilmari Muoriuen. » — Piitä Wienau-Karj«laSs« tapah tuu? Suomesta sinne tuleva posti o» lak kautettu ja suomalaiset sanomalehdet kielletyt I — Senraalikuvernööri Seyn saapui maanantaina Pietariin ia kävi samana päi vänä pääministeri Stolypinin luona. Illal la matkuSlivat sekä pääministeri että ken raali Seyn Tjarskoje Seloon. — Niin, mutta eikö löydy l-ntääu sairashuonetta täällä läheisyydessä? Nuori tytiö istuutui tuolille j- k»t soi vakavasti häneen. — Tahd?tteko todellakin mieluummia sairashuone-seen? — Minä en tahdo tuottaa rauhatto muutta kotiinne, vastasi hän vältellen. — Jos emme nyt puhuisi vaivois tani, tahtoisitteko sittenkin mieluum min —. Georg tarttui hymyillen hänea kä teensä. Päivät kuluivat. Nuori tyttö luki ääneeu hänelle ja sitten he yhdessä siitä keskustelivat. — Minun täytyy ottaa selvää, sa noi Georg viikon kuluttua, milloin ,aan ottaa siteen pois. Lääkäri ei ole käy nyt täällä moneen päivään. — Onko teillä sitten sellainen kiire, päästäksenne täältä lähtemään? — Ei, ei ollenkaan. — No niin, sitten suotte minun var> maan edelleenkin saada hoitaa itseänne. Georg rohkaisi itsensä. — Uydellä ehdolla. . . — Ja se on ... ? .... että minä myöskin saan hoi taa teitä — koko elämänijäa. — Kirjailija Jalmari Kianto» joka ny-^ kyisin asuu vanhan isänsä luona Suomussal men pappilana, tulee .uloShäädettävätsi/ pappilan rakemmlsisia. PaStori MattiKau/^ pinen on näet muuttanut pois pappilaÄ^a. .koska ei voi asua jamaesa rakennukset^ jumalanpilkkaajan (ffiaunon) kanssa". U> koumimmaama: seuraluntalaijet ovat pitä" neet kokouksen häätötoimenpiteitä warteo; tä män kolouljen vastapainoksi on pidetty taaS to.lien kokonS, jossa on laadittu ankara pa- hekjumislausunto »skoroaistei» ahdasmielisyys tä ja julkeutta ivastaan. «Epäonnistunut jälki- lypsy. Kirjeenvaihtajamme Punkalaitumella kir joittaa : Kaikki kai tietävät, mitä on jälkilypsy; s« on sellainen toimitus, kun lypsäjä herauttaa viimeisenkin mehutipau lypsettäväStääu, olt se sitte lehmä, joka antaa maitoa, tai työ mies, jolta kapitalisti koettaa „uneä" »pii- meiseukiu työvoiman omaksi hySdyks.en, käyt tääksemme sosialistista lausumatapaa. Tämmöistä jälkilypsyä harjoitti Puu^alai» tmnella tukinuiton aikana eräS sosialistien johtomies. Hän näet alkoi pitää viinakaup paa työmiesten keskuudessa ja jotta olisi saa nut kiskotuksi lypsettäviltääu viimeisetkin pennit, jatkoi häu viiuaausa vedellä, josta virutetusta holipompeliSta sitte kiskoi S marNaa puolen litran pulloa täydestä. Lopulta alkoivat lypsettävät oiottaa kyl lästystä johtajauja hävyttömyydelle >a ru pesivat miettimään tasajakoa ja päätettiia nauttia rahatta ja hinnatta viinaa ja vettt. Kun heidän johtajansa taaS täysinäisille lekkuinee» saapui lypsylle, ottivat tukkijan- narit lelun omiin hoteisiinsa ja jakoivat sen kristillisesti tarvitseville. Johtaja tämän joh dosta kuului itkeä tillittäneen, kuu lekullinea ..Jumalan viljaa" meni kuin kuumille kivil le, eikä korvausta tullut niin lopettaakaan. Asian kertoja on itse ollut leikissä muks ua, joten juttu siis ou totta. Kaiken lisäksi ou tämä pirtunmyyjä haastettu kihlakunnan oikeuteen vaStaamaau viinaumyyuniStä ja viinanväärenuyksesth. Maatalouden alalta. Siemenperuna!» iditttmine». Heikosta siemenestä tulee heikko kasvi. Perunoita «iljettäessä ei tätä oteta ta- valliseSti huomioon. Siemeniksi käyte tään aivoa sekalaista ainetta. Kum minkaan ei luonto tee tässäkään poik keusta. Huonon siemenen käyttäjä saa haoaommau sad?n tui» hyvä» siemenen käyttöjä. Siemenperui c !ji ou aiua kähtettAvS keskikokoisia — vielä mieluum min keskikokoa isompia — ja aiaater veitä sekä kaunismuotoisia perunoita. Knu siis nyt keväällä ruvetaaa siemea- perunoita idätettäviksi ottamaan, muis- tettakoou kaikki pienet ja huonot sekä muodoltaau epäsäännölliset peruuat va likoida pois joukosta ja siemeniksi käyt tää vai» kunnollisia perunoita. Siemeaperunain idättämiueuoa yksi tärkeimpiä perunanviljelijäin teh täviä. Aleisesti kylvetään peruaat maassamme kaikkialla samoihin aikoihin, mm. kesäkuun alkupäivinä. Siksipä sama itämääalaittamisaikakia sopii kaikkialla maassamme. Perunat panaaau useia itämääu liiau aikaisia. TäStä ou seuraukseua se, että idut kasvavat pit kiksi ja heikoiksi. Tällaisina ue pidet täessä helposti murtuvat poikki. Kat kenneiden sijaan kasvaa kyllä uusia toi sista, lepotilassa olevista silmuista. waan aikaa kuluu tässä hukkaa». Sitä paitsi ovat ensimäiset idut aina van kimpia. Siemenperunat ovat otettavat itii- mää» noia 3—4 »viikkoa enne» kylvämistä. Ne ovat asetettavat tvaloisaau huoneeseen, jossa lämpö on noin 18—20 °C. Itämään ei sao uiitä panna paksuihin kerroksiin, sillä sillom alimmaisiin helposti muodostuu pitkiä ja heittoja etuia. Itujen pitää nimit täin olla lyhyitä ja vahvoja. Pellervo. Ms» RevMIiit os alkoholimieto, on Piras c? nniaiSolut, hyvin kevyttä juoda. «400 Nuori tyttö ponnahti hänen luokseen ja sitten seurasi pitkä onnellinen hiljai suus. Miimein kohotti hän hiukan pää tään Georgin puoleen ja sanoi: — Minun täytyy tunnustaa sinulle jotain, mutta lupaa ensin antaa aa veeksi. — Lupaan sinulle kaikki, mitä tah dot. No niin, tuona onnettomana päivänä sanoi tohtori minulle, ettei sinulla ollut mitääu vaaraa tarjona, että olit saa nut ainoastaan pienen haavan, joka ei estänyt sinua jo seuraavana päivänä Mitkiivtaulllsta. Ja minä olin aivan varmasti vakuutettu, että sinä myös seuraamana päivänä matkustaisit, joS ei mitään odotlam» tonta tapahtuisi. Ja siksi taivutin lääkärin panemaa» jalkasi siteeseen, huolimatta siitä, ettei se ollut kaan poikki. Ainoastaan siksi — että tahdoin pitää sinut täällä. Gcorg vastasi hilpeästi ja onnelli sena: — Sinä e myöskään luullut minua sitä tietävän. Kuinka usein olenkaan näiden päivien kuluessa, sinun ollessasi ulkona, avannut auki siteen!