N:o 54 - 1910 KBSKI-SUOMI Sunnuntaina maalistaan 6 pml Sanomalehden Osakeyhtiö Heski-Suomen •lakkaat kutautaan k>kooota- Uuiunto sekä käsitellään seuraavat adat: 1) tili-ja hallintorapauden mjöh- tfmloen kuluneelta vuodelta; 2) valitaan jäsenet johtokuntaan Ja tilintarkastajat sekä 8) päätetään muista mahdollisesti esiintyvistä asioista. Jyväskylässä helmik. 27 p. 1910. Johtokunta. Kaupungin Rahatoimi- konttori pidetään yleisölle avoinna tämän kuun 7 päivästä alkaen kaikkina arkipäivinä kello 10—11 ap. Jyväskylässä maaliskuun 3 pnä 1910. Anton Heinonen. 813 3-8 Kiva fr nopeM pckMettatva. mitä pelastettatvissa on. Tähän työhön on KotiseuituMMmuS tarttunut. Sen teh tävänä on juuri saattaa ihmisten il- moille ja Myyn kaikki se. mikä tule- varsinaiseen yhtiökökouk- 'tutfiijoiHe itcoilji Pienimpiäkin os- seen, joka pidetään Jyväskylässä ^ Onttoja antaa. Tämä tchtämä on tär- Hetdli Wahlgren'issa maalisk. 29 p. keä, se on, uskallamanqpa sanoa, siwis ki» 6 i.p. Tilaisuudessa luetaan tyshistoriallinen juurrttyö. MMa se Tuonkertomus ja tilintarkastajain. hwotii myöskin tvoimia jo i>,uwstusta ia ennen kaikkea -rakkautta onnistuak seen. Meidän maamme on niin laaja ^ homManaiiifht. Ja tämä seikka tekee pienoiselle työntekijä iin pavivelle ma h- dottomaffi tietojen taakan ja järjes- tel Mällisen keräämisen. Lähetät hen kilön tietoja muistiinpaneanaan. Hän tvliplft) yhdessä pitäjässä htufaubm kavsi ja kun hän lähtee pois tuntee hän selmäsli. ettei puoltokaan, ei ki)mme- nettäosaakaan ftftä. mitä saada w>oitäi siin. ole saatu. Hän tuntee, että Malo on 'Menkin PoHjolän t"mmiäessä, ta- 'kana yheksän 'lukon, joita eimät hänen woimansa sftt kyenneet »ivaamaan. Ja sehän on luonnollista slllä hän on ou- tc Paikkakunnalla, kenities hän ei ole paikkakunnan väestöä «Ides ymmärtä- nyt, — enempää tuin selkään häntä. Siksi on »sanainen arkku" pysynytkin lukittuna. Mutta M sinä ja minä ja niin pakjon kckn meitä on tukin omat- la paikkakunnallamme. jonka tunnem- me kuin wi>isl sormeamme, vljhdymme lämmöiseen keräiöytyöhön, — sulloin jo »vasta istlloin o-n oikea tulos saawu- tektamissa. Tahdotko nHtyä työhön? Minä tiodän, «!ltä sinä tahdot. Isinä, jo kc> olet lwalwe>utunut ymmärtämään si- tvischksellisten, henkisten arwojen mer kityksen. Sillä kun sinä tämän tajuat, tajuat myöskin, että sinun ivelkvolli- suutefi — taikka ei, — sinun ihana oi keutesi on maskin osallasi olla luomas- sa isilä kanMisia suomalasta' simis- tyslvainiota, jonka kultaiseen Miiljaan ylpeydellä ja itsetunnolla woimme wii- tata tuhatkertaista salkoa odottaen. Ei- kö tÄtta, tämä on suuri ajatus, rintaa kohottama kuningasajatus? — HämÄäiS-OMinta on tämän työn myöskin päättänyt ottaa sydämen asi- akseen. Saadakseen nyt harrastusta heräämään mahdollisimman laajoissa kansalaispiireissä ja selmitelläkseen lyön eri Duolia, on Osakunta päättä nyt järjestää n.s. Hämäläiset päitvät Helsingissä maaliskuin 19 ja 20 pnä Moppijlastalolla. Amust-us- taan olwachywäntah!i'oisesti lumonneet useat tunnetut hämäläiset tiedemiehet, kuten esrm. tohtorit W. Voionmaa, Ki- ivirikko, Ailio, Sunila, Tunkelo ja la- fir. Ganb. S. Koski, jotka kukin tule- wat omaan alaansa työtä selostamaan. Tainalla otetaan pohdinnan alaiseksi kysymys millä ^lailla Hämeen kotiseutu- tutkimusta 'Mt parhaiden edistettämä. Olemme doilvoneet että Hämeen kot:- sentututkimustyön ystÄväit mahdolli- rinpoihpn sÄöitellht? Entä muinoi- set tyolalmmne ja tlyRapamme? Entä viiten asirtuS missäkin osassa maata on <ckkanut ja ediSGnyt? Entä »vanhat uÄonnolliset menomme ja taikauskoi- set luulomme? Ia pitkän pitkän sar- jan samantapaista Iklyfymyksiä »voimme itsellemme itehldä jo^ikiscktä elämän eri alalta, mutta »vastausta em>me mil loinkaan löchä. Sillä tutkijamme ja .tiednniehemme owat pitkät ajat Piitä- neet kaikkea kotoista niin mitättömänä, ettei useinkaan ole ollut heidän aÄvon- sa mukaista siihen WP kä$>ä; — heidän wo?mansa ja aikansa on taÄvit- tu ratkaisemaan tuhansia kysymyksiä, — mahdollisesti kyllä tärLeitä nekin, — mutta kuitenkin.sellaisia, etteiwät meidän kansamme menestljs eikä hy- winw0!tnti niiden ratkaisusta ole vä hääkään riippuneet. Nyt owat toki toiset tuulet tälläkin alalla alkaneet pu- hallaa. Nyt ei enää >yhlä pclljvn kuin ennen mennä merm edemmäksi kalaan. Nyt vn jo kokonainen pavivi tutkijoita, suomalaisia tukkijoita, jotka Ävat ryh- tyneet tarkastamaan juuri niitä pe- rusteita, joilla me nyki)ään seisomme; — nyt alkamat jo kotoiset lysymyksem- «e itamaia jeHnxtlelijö Ilänsä. Muna tninen selwitellä? Mistä hakea was- taus semmoinen, että se marmasti on vikea? Ken on ollut tekemisissä tie- teellisen tutkimuksen kanssa, hän hy- tmn tieiää, että miiä enempi eri ta hoilta koottuja tietoja, ainehrstoa on olemassa, sitä tvarmempi jja oi kampi on kokonaiskutva, joka kyseessä oleMas- ta asiasta woidaan saada. Ainehrstoa on ifiis mahdollismmmn paljon han ki ttawa. Ja ainehisroa on oleniassa, onpa Ivavmaa, että filä on Paljoihin, kun se Maan saadaan kokoon Mäkiluknun »ah- ten laajan maamme kaukaisimmistakin kökkiÄta. Mutta kokoon se on saai^va mahdollisimman pian, sillä jok'ikinen wetkasteZlen eletty »vuosi wie mennes- sään kenties arvaamattoman tärkeitä kappaleita siitä tulttvasta sumrcsta rc kennukpsta, jonka »vastaisten tutki jäimme uutterat kädet owat kohotta ivat. kappaleita, joiden jättämiä auk- kcja wain olettamusten rappaus woi konvoka. Ajan hammas syö kiinteät muistomerkit, etenemä suvistys fl>sää unhotuksen pchjatromiin Äänteihin muistin »varassa .säichtö^yt wuo>sisatai- set perinnäisiiedot. Siksi on pelastet- Ccluskunta. Täysistunto eilenkello 12 p:llä. Puhemies ilmoitti, eitä edustaja Jo»- nas Castren oli esittänyt »valtakirjan- sa. joka oli tarkasie.iu ja hywäkst>tty. Sen jäkkeen chhdyttiin toimitta- maan walitsijmnies!cn>vaalia, >ohon asianw!iuiijallsi cli pyydetty pro- ieSsori Ernst LinÄc'öf. Maalin ta- pahduitua keskenieiri ii istunto No 6 i.p. jMoin tulos juli::.'ttiin ja käsitel- :i'.n muut esit^listalla oleltvat asiat. Malit sija m iehilsi tvl!wat walittti!ksi Virallisiay.w. yleisiä uutisia. Asiain näin ollen, ja kun misleZ- tömme olisi lisäksi kotvin lyhytnäköistä ja ojattÄematonta jättää >kyshmys näin pitkälle suoritetitujen tutkimus, ja pe- rustamistöidenkin jälkeen lepäämään. Munalta Suomesta. — Tullitulot. Tullilaitoksessa kan netut tvaltion tulot tekitoät »viime tam- niikuulta 3,435,117 mk. 23 p. W. 1909 norsistvat tulot 2,606,022 mk. 47 p. ja lv. 1903 3,005,757 mk. 89 p. töörille Y. K. Arjö-»Koskiselle Mirka- ^n. Mesijchdon ja lokamtemarin Pl-- wapantta waltio«päiwien aziaG ja mää- kainen rakentami-nen on mm. mieles- rännyt! ylitirehtöörin apulaisen W. tämme ehdottomasti wM>atta»va. puolueisiin katsomatta — puuhaisilvat yleisen »vaalikokouksen laatimaan ehdo- Tawaststjernan sillä aikaa hoitamaan liilitirehtöörin tehtäwiä. — MMelin ruotsalainen yhteiskou lu. Senaatti on hylännyt neiti Mina Antellin ancmuksen saada Mikkelin ruotsalaiselle chttökoululle myönnet- tyyn »valtioapunn 6,000 mkn lisäystä Nuorsuomy.laisista: SdR Hmmulä.' «chP IS^ISII Ku.°tt mM.«. Juho Snellman ja Juho Astala. Ruotsalaisista: taan päätti senaMi 23 p. toukokuuta 1907, että mamitMe koululle myön- netty »valtioaM on »vähitellen faktou* tettawa. Mjl^ään >on kculun seitse- ^männellä luokalla 3 ja kuudennella 7 Julitis Sundblom, Uno Linbelöf,' oppilasta. 2. W. Roos, Aug. Nybergh, Dagmar 5'ieowius ja I. Jnborr. ^ Suoinettarelaisista: A. Listo, Juiho Torppa, A. O. Kai- ramo, Taa»ve Junnila, Mauri Honka- juuri, Hilda Käkikoski, I. O. Peura- koski ja H. Repo. Maalaisliittolaisista: I. A. Heikkinen, T. Poutiainen, Lauri Relander ja Filip Saalasti. Sosialisteista: W. Annala. T. Typpo. W. Aro. W. Eloranta, M. W. Hoikka, I. Kinves, K. Murros, A. Hämäläinen, H. Häy- rynen, A. Si»venius, Aura Kiiskinen, F. Koskinen, Älnton Kotonen, F. Äeh- tonen, Elomaa-, M. Lundström, I. Mäki, I. Järvinen, Santeri Mäkelä ja M. L onka i ne n. — Kanne „Äbo Underrättelseriä" ja .'annemiskaali Schybergsonia was- taan. Prokuraattori on käskenyt Tu- iun kau^>unginwiska«>'io «ihlymään toimenpiteisiin sanomalehti „Äbo Un- derrättelserin ja kannewiskaali G Sch»)bergsonm saattanrsellsi edesilvas- :avkjeen etään Ä. U:ssa »viime tam- 'Nikuun 19 ja 21 p:nä olleen suostun- ja-asiain wAiaikaista järjestÄyä kos- ker^n kirjoimksen johidosia. Jälellä on enää muutama ainoa päi- wä, jÄen toimeen olisi käy-täiva wiipy- mättä. Jyväskylästä ja Keski-Siiomesta. sitmnan lukuisasti saapuifltvat tähän tilaisuuteen innostumaan ja innosta- maan sekä 'yhteisistä työtawoista neu- tottelemaan. Tässä toiävosja oiva: nämäkin riwit kirjoitetut. Terwetuloal HämÄäis-Osakunnan kotiseutututkimuslvaliokunta. —Lastenkirja. T« uwo Pahkala. A a p i >n e n. Tornen pai-nos. Hinta 75 p. Otatvan kustantama. Kun täst« sinrrta huomiota herättä- t Esitys Perintökaaren 9 luwun 1, % 4, 5 ja 7 §:n muuttamisesta. Tämän arin. esityksen on aiheutta- nut ehdotus jäämistölveron käytän- löönottamisesta. Siinä nou>do!tetta- maksi tuiletva nienettely edellyttää näet. että Perintökaaren 9 luwun 4 §:n säännöstä, jonka mukaan perukirja woidaan oikeuteen antaa sinetillä sul- jctiuna, muutetaan siihen suuntaan, ctiä perukirja aina on jätettävä oi- kcuteen aVonaisma. Joskaan eri iäänilstömeroa ei otettaisi käytäntöön, maan, niinkuin nysään, 'perukirjat ainoastaan varustetta isiin leimalla, olisi mainilitu lainmuutos taipeen ivaatima sitä »varten, että jonkinlai- nen perunkirjoituksen sibmälläjpito »ve- ronäkökannalta kÄvisi mahdMisM. Tässä yhteisessä on näyttänyt ole- wan syytä tehdä muutamia muitakin niuutoksia woimassa olemiin säännök- siin perunkirjoituksesta. Niinpä on edellä mainitun lmvun 1 ja 2 8:ään pantu sellaiset lisäykset, joika sisöltä- wät määrÄj!'siä sitä tapausta ^Marten, että. pi!ruinkirjoituksen.päätymä, uusia waroja ilmaantuu Pesään. Gdellecn o?vat säännökset rangaistusseuraam>uk- sisia perunkirjoituksen laimink)öimses- t>ä ja omaisuuden tahallisesta salaami- sesta tahi määrän tiedon antcmisesta perunkirjoituksessa katsottu ckelvan, »vanhentuneina, korwattawa uusilla a- jan>nukaisilla edeslvastau^määräyMllä kuilt maskin rangaistus määrättÄvä — Rohkea murtowarkaus. Rohkea murtomarkaus tehtiin wiime tiistaita olisi ebkä suotÄvaa, että wesijohdon z!a »löllä Oriniemen—Liilitolan o- ! luustaupan haaramyymälään, oLa si. lokMnemarin rakentamista kannatta- ]C[ .- ]et j CiitlofQn fy^^sä. Varkaat o- wat kaupunkilaiset — luonnollisesti lin>at menneet sisälle myymälän ikku- nasta, josta oliwat kiskoneet toisen vuoliskon pois. Saaliikseen saitoat warkaat^joukon kankaita, fakkeja, kah- nia, rusinoita y.m. Rahat oli illalla »viety po:s, joiten eimär ne joutuneet Ivarkailtcn kynsiin. Rchöeita täytyi lvarkaiden olla, sillä kauppa sijaitsee keskellä liheäksi asuttua kylää ja myy» mälästä ali Main 3 tai 4 m. talon toiseen rakennukseen. jo:ia talon wäki nukkui. Kaupanhoitaja nukkui myy- mälärakennuksen toipcssa päässä. Ku, kaan e' kuullut mitään. Hsvosensa o- liwat »vorot ajaneet tal.>n nanveltaan, cv.w.- a *wf- i ^ rt\ « ^ lonka palelle lääneistä leiman paloista Iytvaskylan purin »vuosikokouksessa ' 0 , 'h^matv. Siellä nählämästi wlime k:n 28 P:nä tiäkälälsellä Zunro- myös oli kuorma teht? Varkaiden niykkäinkoululla lue! tm n w uosikert o- ihosta oli eräs paikkakunnalla asutva mus toimintawuod<jlta 1909, minkä m.es saanut jonkinlaista »vihiä ja sii- tuonnempana julkaisemme; esitettiin lä ilmoiltamit. Kauppaa oli martioi- »chdistyksen.tilit, mitkä osoittimat sääs- ; u «""ut-ma >>ö ia sinak.n yona ^i- i- S. tr-M- J. S. U f Oi* ] <i t wal mahdit il la»,on, multa ol1»vat toa odelldiekta wuodelta 1,346 mk. 25 po-i&tune<t jo 1 tienoilla, joten war- p., tuloja »vuoden kuluessa 464 mk. 69 j j> n tapahtunut aamuyösiä. War- p., sekä menoja >215 mk. 75 p., joten kaa. olitvat todennuköisesti kaukaisia, säästö alkaneelle kallenteri!wuodelle te- \ lähderrnn heti aamulla takaa a- ti 1,599 mk. 19 p. Toimitettiin pii-' ! a:na,an edcllÄnainiiun ilmoiltajan ! neumoin mukaan ia to.woil<Kvasti 'on- r.toimikunnaÄa eroamMuoros,a %cm kiinni. Edel- wien laMten ia tllmtavkastaiain tvaa. ,^ä lviikolla öli paikkakunnalla liik- lit. Piiritoimikuntaan »valittiin o- kunut tuniematon mies, joka luulta- ^ettajatar Anna Mainio uudelleen ja u>asti kuulm »varasjoukkoon. — T. S. paikkakunnalta pois siirtyneen pankin- — Juttu Sujtn.M to^lliota ivas» johtaja E. G. Näätäsen tilalle olpetta- taan. Tal. Heikki Tenhunen Mänty- jatar Elli Sil»vander, sekä tilintarTas- ^rjun pitäjän T^imolai kiziästZ en neestä, «tetvän Ti cjö il ij a n tekcmästä Äa pis«sta. jcthcr opettajapiireissä pidetään! sijtä. cttä perukirijain jättäminen sää- Lisäwattuusmieswaatl toimitetaan kaupuirgissamnie ensi ke s- kiiviikkona pildettäliväsjä raaslutvanko- kouksessa. Kuten tiedetään, on lisä-- n >a.tuusmieste.n tehtäivänä yhdessä tvarsinaisten tvclltuusniiesien kanssa lopullisesti päättää, rakennetaanko kaupunkiimme wesijohto ja lokallviemä- nlactos, sekä. jos ne päätetään raken- net!awiksi, vljhllyä toimenpiteisiin tar- peellisden Maroijen haiikkimiseksi näiiä laitoksia Marten. Sekä yksityisissä Piireissä että julkisuudessa — m. m. iäsjä lehdessä — on paljonkin ollut puheita näisiä laitoksista ja niiden n>älttämättömWdeslä kaupungillemme, ja jotenkin yleinen mielipide jo onkin se, että niin hyvin »vesijohto kuin lcka- iviemärkverlko olistmckt mahdoAisim- man Pian aikaansaatavat. Maikka kt)symys >on niin tärkeä ja laajakantoinen, tärkeämpi, kuin mitä meillä pitkiin aikoihin on kunnallisessa elämässämme esiintynyt, ei tietääksem me Pian taipahtuwaa lisämaltuusmies- Maalia Marten ole ryhdytty mihinkään toimenpÄeisiin, lukuunottamatta 'ta- lonomistaijayhdistystä, joka äsken pi- tämässään kokouksessa on laatinut eh- dokaZlistan mainititua »vaalia Marten. Emme lähsmmin tunne, missä mää- r:n talonomistajain kaikki ehdokkaat edustamat sitä aikaansa ymmärtävässä ja edeenpäin pyrkimässä lihteiskunnas- ia luonnollista mielipidettä, että sel- laiset terwÄ)deichoido>n ja hywin woin- nin kannalta tuiki törkeät laitokset kuin wesijohto ja lokawiemäriwerkko o- liitivät saatavat rakenneiuitsi niin pian kuin suinkin. Siuä keslustelus- ta Pöntinen, mikä maininin yhdiKa tajiksi herrat I. W. Pesonius ja O. Iieino warsinaisiksi ja hra Attvi Koski- nen Maralle. Kokouksen jälkoen pidetyssä K. a.- y :jen JytväMlän Piirin piiritoimi- kunnan kokouksessa »valittiin piiritoi mikunnan puheenjohtajaksi johtaja E. I. K. Luoma, ivarapuheenj^ohtajalsi johtajatar H. Söderström, rahaston- hoitajaksi opettajatar Anna Mainio ja sihteeriksi opettaja I. E. Halme, kaikki* uudelleen. — Tampereen Teatteri. Eniten mainitsemassamme Tampreeen Teatte- rin täällä esitettävässä 'ohjelmistossa on tehty sellainen muutos, että laulu- antanut haasteen Tuonf.n nialuolle ;a Kymin laÄtausyhtiölle, jossa haaste es- sa anoo, ektä joko wal:io ja Kymin lcnttausyhtiö kokonani erotetaan Mänchharjun pitäjäsiä olenian Tuus- taipaleen kanatva.v kanatvahallinnvsta ja että ka naivan tvesimoima ja alue luotvutetaan hä len napaiseen käyt» »öönsä^ tai cttä ja Ktimin lait!» lausyhtiö yhteue>i tai kumpi nä's:Z siihen welwolliseksi fii«o:aoir rorforite* taan pakkolunasta "c t kautta lunasia- maan anojan osunö kanaw.ista. Juttu tulee esille Mäniyharjun kih. lakunnankäräjillä tämän k n 31 pnä. — 14 ttmotias poika kiaawotia «»,lt hengeMvaarallisesti samanikäistä toive- riaan. KeskiwiiKont oli 2 poikaa lu» mipallosllla Paulivs^n esikrupunms- sa Miipurissa. To-nen sattui tein- Tofpoleibo, _Ä»rr (n toä|a" ew- |TOl( „ rjdjä WotW , ; Mm . >.a,!ppiaat asemasta näytellään Minna ^ nianpuoleisen pallon ia hci:ti sillä to» Canthin kuuluisa murhenÄMmä meriaan. Täslä äkämysiyi icilfimni- „Tylw i". jiten ja käwi kotoaan haken-asia isänsä L Wujcn ennakkotilausta Marten Puukon ja paleltua a n \?f\ ullii tc is'a foiffiin «. «Mi. <Pä i^ämen >äh-l>! «Ml h--- huomisesta offotrn Weilin & 0öö|iitj soi eijiounin Jiflfini. kirjakaupassa. Kehoitamme yleisöä jo sairaalassa ja mi'-', a siel:ä laäninia:- edeltäpäin runsaasti merkitse-määnkip- raalaan, jossa toim ; .:c:i;iit Ie;kfauv. putilauksia, jotta jokaisen kappaleen näytteleminen tulee taatuksi. — Wäinö Solan konsertista huo* mennä klo 8 i.p. Kunnallistalolla huo mautamme »vielä. Haamotetun tila on lvarsin arwelu::e- »va. Ploukote^tn on inluiA mi.oen- nellä:>oisia ja on nuoruudeZ:aan h".!> limatta pclisille tuitu i'ki'.cis:ään. Puukottaja on iältään 14-muotias. — K:la. — Koimiston murhaajan entisyys. Murhaaja Feodor Mihailom on syn- :ynyl Jnöerinmaalla Krasnaja Gorkas- sa M. 1863. Suoritettuaan asavel- n t . • tf ^ ~ . cvollisuutensaavenäläiiessä mäessä, pal- r;|drit>cflQ »nmt mummuina »no. ^ mniil-iie-si imensiinmtoitot. ri|0|fur«n I0M0. ,»»(«, «mmi■ |uo. k J catisMn louDpkä PU , - ' UmrinriKia SMmOuliM -mic^sta yletioa. Illan erikoi^n ar- J iv^kas ohjelma alkoi taidokkaalla Pia-' -l- noiiioitofla, rninfä silleen i.ur.ft opet.' ' '"'fJ" S .1 £2 iajfllor Uhlisen m U » «silelm- mnimot «nct iKvoloslo. Kim ienjÄkeen apeiiojotar ■ Pihlotraa oli lausunut Irene Mendeli-> — Suomen perunanjalostustehdas- nin runon ..Kalevala", kertoili johta- osakeyhtiö perustettu. Niinkuin ai- jatar Lappalainen hauskalla ta»valla ^kaiiommin olemme kertoneet, omat e- piirteitä Lönnrotin elämästä. Wie- töät Tampereen ljinpuisicli:» ajuivat iä oli ohjelmassa naiskuoron laulua ja maanmiljelijät mnä niuui asiaa har- kaunis Kalewala-aiheinen kuMaelma. \ lastcKvot hciifilör jo iviune keksiä pavhaimlpaina laabuQan, on nyt julkaiSlu uusi Pair«S, on is«n chiNta 75 penniin, jotta se woisi päästä Iewiämään kansan ff-ailfitn kerrvMn. ipirbeällä ja hmvittatvalla tatvallaan opastamaan p:c- »okaisiamme lukemisen alkutaipaleella. Vesivoimien merki- tylsistä iiykyiiikmia. Esit«Imä, pitänyt HywäÄylän Teknilli- sen seuran wuasij!oikoirks«ssa huhtikuun N p:nä ZvvS insinööri M. I. Eerikäinen. Wefiwoimakäytöa kehitys teknillisessä » suhteessa. Historiallisten tietojen mukaan an Wesiwo«nia ?äytetty mekaanäsen työn aikaanlsaamiseLsi jo »varhaisessa muinai- osuudessa. Jo Lvv wuowa ennen meidän ajanlaskuamme Zäyttitvät »vanhat Kal- dealarset «vesilvoimia hytväkseen. joSt/i lvielä «äihin aUoih»n isaalka -säiiliyneet ?anawat tvdistatvat. MesiwoimaZ!oneiden ?ehityS on lähei- sesfä t>hteydkSs<r tvesrtvoimien käytön kanssa yleensä. TäM isuchteessa »voidaan «rottaa kÄme aj<mj<Äsoa: 1. »vssitvoimat apuna eläin- ja ihmis- wo»mille. L. ivesitvoimat höyrt^Zcmeiden aikakau- dc La. Z. weisiwomnat 'föhlön aikakaudella. EnsrmäiseSsä kehitysasteessa lkäydett-in »vrsiwoimia hyödylsi YZsinkertaisiirlpien rakennusmuotojen awulla ja moottorina «li tiettZ-ti silloin »veqiratas. Teoreettiset tutkimukset wesi^attaan tehosta johtatvat avkunsa jo 16 tvuasiqatalta. ManhoiAsa rakenteissa oli sen teho 30 ä 35 %,mutta saatiin vähitellen parannusten kautta deiyssä ajassa oikeuteen laiminlyödään, sen kokouksessa näyttää olleen, saanee !Ndteiieen Maamme-lauluun toppm \ saakka olleer perunajauhoichiaan perus- Näidcn periaatteiden mutailsesti on kuitenkin otalsua eitä ^enjcÄ oa sa onnistunut ja ehisitunnelmainen juh-^miHankke^ssa. Tehdasta tukemaan laaduiu se ehdotus arm. PermÄkaa- ^I^.aiila.suus. sptäteniin perustaa o'a^.ih:iv. pnk^ ren9i»uwun1. 2. 4, 5 ja 7 Z:n muut->' , ' '] ^'| Päimän merkityksen johdosta oli.p^rwstacva kokous pidettiin 11»i a i na camiiestä, joika nyt on Eduskunnalle dis.ijtseii ke»iuudessa löytyy cdottamat- foitatilla lupa ja osa liikemiehistä sul- Epiläs-sä. W)tiön. joka ilfai tomi.n- annettu. kvihoamaan 60 4 70 »vieläpä 80 %:iin. Tähän Hhtvään tuUbflfeen tvaikutt» osal taan raudan yleilsemmäLsi tullut käytän- tö, vntiisen kaikkialla läytetyn puun «>se- lwasta. Toisella ajanjaksolla esiintyi tät)- dcllismnpion wcsiirat>taiit>en ohella turbii- ^ ni. jonita «lku »voidaan lukea 18 tvuasi- { .sadalta. Käytäntöön isotvittaminm Moi ^ 1? Muvftsadam ailuSsa, jolloin sitä cnftflfi käytetitiin RanSkaUa. Einsi aluSsa jät)- tcttiin näitä luudenaikaiisia >moottoveja waan mataksisa putowMssa. Ameriikas- sa saatvutti turbiini Nclhta suuiren Zäytän- non ja sunrenpusleiisia wesi>la>ito?sia ra- kennettiin, joiÄa an maimttalva LoMell'- in kaxpuTigiSsa Merrwnac-wirtaan w:na 1822 rakennettu tvesilaitoS, joka Woi kc- hittää aina 10,000 hewoSwoimaa. AluSsa fäytettiiin turbiinia atvcmaisena Jiitcu Wesiratasta. waan pian suotiin se erityiseen »vedenpitälvään lsäiliöön. schon rcefi jc^beHtin /suletuissa r«?utapiiUissa. Tämä keksintö tfat aikaan erään ny Ki ssan päärakenteitv. mitä tulee tirrbiänin käytäntöön eri putouskorkeuDin mäihden. Sen si>jaan kuin tvamha wvsiwoimat«k- n ii? ka. Zäytti »vaan isuidria wesi»voimia pienellä putouksella, aukeni tämän uuden kc?sinnön kautta päinivastainen mahdol- Hisuus: pienillä wc,simäärillä ttaruStcttu- jen karkeiden putouksien käyttäminen. Ensimmäinen wvsiwoimalaitos tätä lajia ilmoitetaan rakennotuLsi Amerii- kassa Geneve putoiFseen Rochesdervn kaupungin lähellä. PutouskorZeus on 27 m. Tähän isamaan aikaan rakennettiin myös wanhem»nat korkeapaineiset »vcsi- toinan runsaasti. wo>imalaito?s«t Niagaraputou^scn war- ls-lle. Turbiini on sitten Mähitellen kohittt)- nyt siihen muÄtvan >jm>mwisena sitä ni)- ?yään käybetään. MerkittÄvimmät edis- tykset ja parannukset erikoisosiin niihden liittyivät nimiin Girard, Francis, ja Pclton. On luonnollista, cttä tvcsi>voi:na- koneiden rakennuksen thiissija on erityi- scsti niissä maisffa, joissa luonto isopi- Wien maanmAodostuvsien kautta tarjoa tilaisuutta westimoimien käyttämiseen. Tässä ftchteeZsa ?i>.Newat otualalla NanÄa, Schweitz-i. Amerii-kka ja SaHa. Iviimeaikoina myös Itämältä, Italia. Liuohsi ja Navja. Täydcm k<?hittK'ien>sä saatvutti turbiini- rakmnus »vasta sitten kuin sähköä ru- nettiin wa!lkn,istamaan wesiw>oimicn a!vu>lla. Tätä ennen olitvat tvcsiivoimm- laitokset työskennelleet pienillä woiniayk- sltöillä, ijc Moiman aikaansaaminen iscikä sen hyödtMi kä»)ttö tapahtui sama-Zisapai- kassa. Jo?» saman tehdasrakenmckisen si- sällä tahi ainoastaan pisncn matkan päähän siitä smrrettiin »voimaa woinia- ! koneista, lhanmiasratitaiden. Tcnmntc.ti I tahi lätkien clvuSa työkoneisiin. 300 hcwoÄvoiiman moottorit kuuluuvat har- 1 wi:iaisuiMsiin. Suurempia woimatMik- I "iöjä «lettiin käyttää Mkön tultua käy- täntöön. Ensimmäinen suurompi »voiima- ^ ylfiiHö aikaan saatiin Neuhauq'e.n'issa ] 9iöein'in »varrella 600 hew:n turbiinilla. 'Sitten keksittiin Mkön siirtänli-nen cli hohtaminen lpiteanmille matikoille, joka ^>!,apautti wesiwoimat niiden sidotusta ki puotinsa taMällista aikaisemmin. aieii'.Zsta paitkaalnsa nähden. Täniä problceimi ratkaistiin cuisiunuäincn kerta läytiinnöllisfrSti »v. 18Ö1 m'ilillä Laussen - -^raniksurt. Woimayksi!öl lohcisiivat lä- män uuden kaksinnön kautta ht/min nc- peaan etenkin Ameriikassa. Niinpä Nia- ^ara-putoMilla Iät)tettiin w. 1900 55,0 (•ro:n woimaista turbiinia za wiime a.- !rina «m rakonnedtu Pellet turbiineja P,(KK) hw:lle. O Koon iässä yhteydessä .mainittu, että suurimman tvesimääcin M) m*l sek. käyttää Sau ' St. Wa>\ N'esi»voimalaitokset Mi^i.znnisisa. Suu^ 'in hyöd»)M tul«wa pu!^..',^ £öO -ni* on tr >. siivo im ala i t rosolla Poury läh^l^i Rcn- ?:>! järlvcä Schaveitzissä. Suurliike, foV. vyfyiäön esiintyy !aif .'ia tuotouncn a.oilta, on nqös astunut wesiwoimai' tiu alalle. Sähkön siirtäminen is •.•itäminen tvesiputouvsion luota pitemmille matkvil- le on tviime aitvina L«hittynyt ripein as- kelin. Sa-dan kilometrin matikat oivat jo woit«ttu kanta ga 50 k>n:n wätit oivat ivalla n talvallisia. Tällöin on huomattu, että tällaisien mattojen pääs- jä »voidaan noin 54 % koko tvcsiputouk- scn lvoimasta käyttää hyiidytsi työkoincis- sa. .Ihan lyhyillä maökoilla on huomattu »voit aroa n käyttää noin 58 ä SS %. Pisin matka, jolle nykyään tvcsiputoulksesta s äh- käivoimaa jvhdetaan, on 005 lm San Franciskoon Katisornissa De Sabla pu- touksista. Tämä matka an melkein Yhtä pitkä kuin Helsingistä lähelle Joensuun kaupunkia, jonne on 624 km. rautateitse. Wesiwoiman käyt?» kehitys ulkomailla taloudellisessa suhteessa sekä nykyinen katsantokanta muutamissa kulttuuri- maissa. Enemmän kuin 20 wni:ta sitten syn- tansa hni, osakepääoina on 40.000 mk. Namnoista wcsiputouksista rikkaissa i;« duissa oli tvaan mähäpätöisiä aineksia ci»assa. Cn kuitenkin silloiselle tieteel liselle tuÄ im ukselle mainiltalva kunniak- si, cttä se uhraten siuorcn määrän työtä, aikaa ja rahaa tämän tärkeän taloudel- tlii useissa kuMuiirimaissa mitkäs iiike Hien alan tullessa tunnetuksi, ryhtyi toi- t teknitikiojen kesken saartaa wcsavoimat Niiliamaan tattvi^-tawia alkututkimuksia, cdullismnmin kä»>tetyiksi ja saada aikaan' b,rnikilt<nva tarpeelliset perusteet wc- tartoitMscn mukaysempi »vesitalous. En-s»voimicn täytölle uudenianan tekniikan tilien tvesuvoimien h»iödy?si käyttämiinen tarjoomien apuneutvogen pohjalle, oli tähän saailla kulkenut niin hajoitta- j Mainittiin jo edellisessä, että sähtö Ivaan suuntaan, Juin ajatella saattaa: ^ se oli ja sen johtaminen pitemmille m<Ä- vesimääriä ja putouksia arivosteltiin ai- koille, joka tvapautti wcsiputou?sct niiden ^ man epätäydellisesti sekä niitä paloittele- ^ ''ido:usta asemasta paikkaansa nähden, malla saatiin aikaan oikea ryöstötalous. ^ AZcsirckenmrötekniilka «m seurannut ri- On kuitenkin anyönnettämä että tämän Peästi kehityksen mukana. Maisinkin kun jvoimailähteen epätasaisuus, sen »vähyys . betonin ja rautabetonin kautta on »voitu paikka puute kokkonaan tuiman aitana/ aikaansaada erinomaisen scpimia rackcn- järkytti pahasti tuottamusta ja kohotti ^ nusmuotoja. Tämän cchessa on ruivcttu >IiöiirYwoiman anvoa »vesiputouksistakin ^ panemaan aina suurempaa huomiota ja ^rikkaissa seuduissa. painoa MeÄenjuoksun tasoittamiseen, joka \ Entinen tv esi talous käsitteli mesistöjen . tapahtuu sillä lailla, että kokonaisia laak- ja jokien järjesteltyjä tulmatveden pois-! so>^a suletaan karkeilla patorakcnnMlla, johiamista »varten, maiden kuilvattamis-. joihin wottä kootaan taklivan aikana ja ja kastckukys»M,»siä, pistojen käyttöä j Iiihvan aikana sitten läijtctään tvasilai- lauttaus- ja laiivakuÄua Marten, mutta > tollicsa. Tässä suhteessa on muutamissa wcdcn taloudellinen merkitys woi,man ai- maisia kchiiytch niin pittällc, cttä kl<ko- laansaajana sai jonkinmoista arwoa naisille »vesistöille on ollut pakoko laatia tvaan »vanhent.unoissa myllyissä ja joskus Yhtenäinen »vesitalous. Wesijaksojen mcr- ehkä wähän suuremma?sakin wesiwoima- kiiiikjen ^heSsa tuilivalvcd<!> voi »icchtajina laitoksessa. Mitään yleisempää harras- 'Jiuhu ja lauttauÄväylinä on wesiwoi- tusta ei wesiwoimiin nähden tus>sä suh- ^ mien kÄ)ttä-niinen näiden kMintöjen teeSsa ollut olemassa. Tiedot Mesitalbudcllisista oloista oli- N^.t silloisen katsantokannan mukaan. MesimittauAsista ja Merenpinnan ha- kautta tuotannon »välikappaleena a^u- nut etualalle tvesijaksojen taloui>clli,cs,a merkityksessä. ... Qdf.J