Nro 30 -- 19IO KA XKU. Maanantaina Maaliskuun 14 päivänä. toimisto. ituja ii lei. Oi!o" a e& 21 Tervola. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Rullakartiineja myytävänä Pressenin, ..laillisuuden" suurmestarin olo. Siksipä se tarttuikin kynään ja kirjoitti: prokuraattori puolustaa „suo- mettarelaisuutta": prokuraattorin käsi- tys ja toimenpide moi kyllä puusta- millisesti, muodollisesti olla lain mu- kainen, mutta muodollisen lain ylä- puolella on korkeampana „siweellinen laki" ja sen mukaan on oikein, mikä kirjaimellisen lain tulkinnan mukaan woi olla määrin. Mirkamies on eräissä olosuhteissa oikeutettu toimi- maan ennemmin tämän ..simeellisen lain" mukaan kuin muodollisen lain. Näin Nya Pressen. Mutta silloin tarttui kynään eronneen oikeusosaston ^varapuheenjohtaja R. A. Wrede ja kirjoitti Nya Pressenille seuraamaa: Nya Pressenin mielipiteet omat puh- dasta ..suometarlaisuutta", sillä hehän juuri omat medonneet simeelliseen la- kiin muodollisen lain yläpuolella. Ei, mirkamiehen ja kansalaisen on kaikissa olosuhteissa noudatettama lakia, muo dollista lakia. Näin Wreden mielestä. „Perustuslaillis"-parkoja! Teki niin tai näin, niin aina on maarassa lan- geta ..suometarlaisuuteen". Siihen moi langeta ..perustuslaillinen" prokuraat- tori noudattaessaan muodollista lakia, ja siihen moi langeta "Nya Pressen noudattaessaan ..simeellistä lakia". Se on totisesti paha kompastuskimi se ..suometarlaisuus": siihen lankeaa aina, kun käyttää järkeään. Mutta siitä on ..perustuslaillisuus" kormaamattoman hywä, että langetes- säänkin moi aina haukkua ..suometar- laisia." Pohjalainen. Yleisiä uutisia. — Senaatin lausuntoa on kor- keimmasta paikasta annetusta käskystä maatinut kenraalikumernööri seuraa- mistä miime maltiopäimäin käsittsle- mistä asioista: kansakoululaisten kesäsiirtoloista, ul- komuseoitten perustamisesta, sanoma- lehtimiesten matka-apurahoista, las- tentarhain amustamisesta, kuluman talmen työttömäin amustamisesta. so- tilaskyytirasituksen liementämisestä, maanjaon edistämisestä, suojeluksesta ammattimaaralta, kansakoulumäärära- hoista, kulkulaitosrahaston menoar- miosta, marojen hankkimisesta niihin menoihin, joihin mäkinaiset tulot eimät riitä, maltiomarain tilaa koskemasta selonteosta, Pietarin suomal. yhteis- koulun maltioamusta, kansakoulukirjas- iojen amustamisesta. Suomen Pankin ohjesäännön muuttamisesta, kunnallis- hallituksesta maalla ja kaupungissa, kunnallismaaleista, m. 1893 asetuk sen 5:n ja 9:n pykälän muuttamisesta sekä Suomen kansalaisoikeuksien saami- sesta. Aikaisemmin on senaatilta maadittu tällaisia lausuntoja ministerimaltiosih- teerin mälityksellä. — Mikkelin läänin kuivernöö- rinwirka. Mikäli ..Mikkelin Sano- mat" omat kuulleet, tullee Mikkelin läänin kumernöörinmirka jätettämäksi jonkun aikaa, mahdollisesti pari kuu- kautta, makinaisesti täyttämättä ja määrättänee joku henkilö sitä tämän aikaa mäliaikaisesti hoitamaan. — yhteiskoulujen määrärahat. Senaatti on päättänyt korkeimpaan paikkaan alistaa, että Oulun suoma laiselle yhteiskoululle myönnettäisiin kerta kaikkiaan 19,500 mk. määräraha niiden luokkien ylläpitämisestä syys lukukauden alusta m. 1907 kuluman lukumuoden loppuun, joita marten foulu ei ole nauttinut mitään maltio- apua. — Sosialistien anomusehdo- tus wanhuuswakuutuksesta. So- sialistiedustajain allekirjoittamana on eduskunnan kansliaan jätetty anomus- ehdotus, jossa, miitaten niihin perus- teluihin, jotka m:n 1907 maltiopäimillä seurasimat anomusehdotusta yleisen manhuus- ja työkymyttömyysmakuu- tuksen aikaansaamisesta, ehdotetaan anottamaksi, että hallitus eduskunnan ensi istun- tokaudella antaisi esityksen maltion ma- roilla ylläpidettämän työkymyttömyys- ja manhuus-eläkelaitoksen perustami- sesta, josta annettaisiin kaikille työ- mäenluokkaan kuulumille ja samassa taloudellisessa asemassa olemille 55 lvuotta täyttäneille tai aikaisemmin työkymyttömiksi joutuneille mähintäin 350 markan suuruinen muotuinen eläke, sekä jonka toimintaan yhdistettäisiin riittämä leskien ja orpojen amustus: sekä että sanotun eläkelaitoksen perusta- miseen tarmittamat marat koottaisiin yleisen omaisuus-, perintö- sekä asteet- tain nouseman tulomeron kautta, jolloin perintö- ja korkotuloja sekä ansiotonta armonnousua on merotettama anka- rämmin kuin omasta ansiosta tai työstä johtumia tuloja. — Rautateiden liikennepäälli kön wirkaa omat hakeneet liikenne- päällikönapulainen kapteeni R. Gripen berg, Walkeasaaren aseman asemapääl- likkö Smentorzetsky, Udelnajan asema- päällikkö N. G. Mesterling, ylikont- rollööri A. Hagman, liikennetarkastaja B. W. Lindqmist, pääkasööri N. Ho- siainoff sekä eräs henkilö, joka kuiten- fin hakukirjelmässään ilmottaa mah dolliseksi, että hän myöhemmin peruut- taa hakemuksensa. — Suomen Naisyhdistys on puheenjohtajansa neiti Aleksandra Gri- penbergin kautta anonut, että yhdistyk- selle edelleenkin muosiksi 1911, 1912 ja 191!> myönnettäisiin 3,000 mkn suuruinen muotuinen apuraha kiertä- män ruuanlaitto- ja kasmitarhanhoito- opetuksen toimeenpanemista marten kansannaisille. Maanmiljelyshallitus on anomusta puoltanut. — Maltion komiteat. Senaatti on myöntänyt keinotekoisten lannoi- tusaineiden, malmistettujen rehuma- rain sekä siementamarain kauppaa kos- keman asetuksen tarkastamista marten asetetun komitean käytettämäksi 500 mk. määrärahan kirjallisuuden ja ulko- maisten lakisäädösten hankkimiseksi. — Bhteiskonlnaate kaupunkien kansakouluissa. Sekä Helsingin kau- pungin maistraatti että Uudenmaan läänin kumernööri omat senaatille an- tamissaan lausunnoissa puoltaneet Helsingin kaupungin maltuusmiesten anomusta toimenpiteisiin ryhtymisestä siihen suuntaan, että moimassaoleman kansakouluasetuksen 103 ja l 04 pykälä muutettaisiin siten, että yhteiskoulu- aatetta moitaisiin somelluttaa kaupun- kien kansakouluissa. — Tukkien uitto Oulujoessa. Jo ennen on useita kertoja tehty eh- dotuksia, että maltio helpottaakseen tukkien uittoa Oulujoessa pakkoluomu- tukselta lunastaisi maata joen marsilta. Metsähallituksen esityksestä toimitettiin siinä tarkoituksessa jo muonna 1885 tutkimus. Muonna 1904 Oulun lää- nin kumernööri esitti sen., että maltio rakennuttaisi tarpeelliset uittolaitokset ja lunastaisi sopimia marasto- ja la- jittelupaikkoja ja senaatin toimesta toimeenpannussa uudessa tutkimuksessa laskettiin pakkoluomutuskustannusten nouseman 147,70.", markkaan sekä eräitten töitten 85,200 markkaan. Wielä senkin jälkeen on paikalla toi- mitettu uusia tutkimuksia, joiden pe- rusteella Oulun läänin kumernööri nyt on esittänyt uudelleen, että maltio kustannuksellaan nämä työt suorittaisi. Maltio saisi siitä itsekin hyötyä, koska metsien armo Oulujärmen ympäris- töllä tämän toimenpiteen kautta suu- resti kohoaisi. Suomen Pankki m. 100!). Kertomus Suomen Pankin toimin- nasta miime joulukuun 31 p.nä päät tyneenä 98:tena tilimuotena on llmes- tynyt. Tulos pankin toiminnasta ou moit- to- ja tappiotilin mukaan seuraama: Korkoja kotimaisesta lainausliik- keestä 4,0!'.0,504: 22, korkoja ulkomai silta kirjeenmaihtajilta 1,598,456: 61, korkoja obligatsioneista 1,017,359:13, agio 233,758:75, promisioneja 101 tuh. 047: 54 ja maksettuja epämarmoja saamisia 343,471:38, yhteensä Smk. 7,325,197: 04. Puikkoja ja palkkioita <»18,588:14, eläkkeitä 35,416: 07, pankkirvaltuus- miesten palkkioita ja kuluja 18,023: 59, setelien malmistus 127,081:78, erinäisiä kuluja 13.0,883:59, obligat- sionien tiliarmoa alennettu 14,250:09 ja epämarmoihin saamisiin siirretty 10,228:21, yhteenlä Smk. 955,(172: 08. Pankin puhdas moitto muonna 190!) on siis 0,309,525: 50. Puhtaasta moitosta on siirretty »vararahastoon pankkirakennuksiin käy- tetty määrä 454,069: 24 ja moittoma- rojen tiliin 5,915,456: 32. Dulun kaupungista. — Työlväenlantaknnnan ko kouksessa perjantai-iltana malittiin lautakunnan puheenjohtajaksi rehtori S. Dahlström, marapuheenjohtajaksi ja sihteeriksi op. M. Pallari. Työnmälitystoimiston johtokunnalta saapuneen kirjeen johdosta keskusteltiin kaupungin töitten järjestämisestä sel- laiselle muoden ajalle, jolloin työnpuute uhkaa työmäkeä. — Talonkauppa. Nahkuri Olli Masala on myynyt omistamansa ta- lon ja koko tontin n:o 19 Kansanka- dun marrella työm. Alsred Masalalle 15,000 mkan kauppasummalla. — Vlioppilaskirjoitnkset alkoi- mat laumantaina, jolloin oli käännös suomalaisissa kouluissa ruotsinkieleen ja ruotsinkielisissä suomenkieleen. Dli- oppilaskirjoituksiin ottaa osaa Oulussa: suomal. klassillisessa lyseossa 23 omaa oppilasta, joista 17 klassillisella ja 0 reaalilinjalla ynnä 1 primatisti, reaa- lilyseossa, jonka ylin luokka on ruot- sinkielinen, 3 omaa oppilasta. Sen ohessa kirjoittaa opistossa primatistina 6 ent. ruotsal. tyttökoulun jatkoluok- kien oppilasta, yhteiskoulussa, jossa nyt ensi kertaa kirjoituskokeita suorite- taan, 9 omaa oppilasta, joista 0 tyt- töä ja 3 poikaa sekä suomalaisessa jat- ko-opistossa 13 omaa oppilasta ja 4 primatistia. — Oulun Lähetysyhdistyksen johtokunta päätti t. k. 10 pnä pitä- mässään kokouksessa Suomen lähetys- seuran ehdotuksista ensi heinäkuun 10 ja seuraamina päiminä toimeenpanna n. k. maakuntalähetysjuh- l a n, johon tullaan pyytämään maa- seuduilta pappeja puhujina juhlaan osaa ottamaan ja johon toimotaan yleisön osanottoa runsaammin kuin kos- kaan ennen Oulun ympäristöltä. Juhlaohjelman laatiminen jätettiin eräälle maliokunnalle, johon malittiin asess. Mannermaa, past. Megelius, mahtim. Nyrlund jarakennusm. Fahler. Ohjelma esitetään sittemmin lähetys- yhdistyksen hymäksyttämäksi yleisessä kokouksessa tuleman huhtikuun 4 pnä ompeluseuran yhteydessärukoushuoneen simuhuoneessa. — Wäkijnomain luvattomas ta kuljetuksesta syytettiin raastu- manoikeudessa perjantaina talollisen poikaa Juho Räisästä. Hän oli per- jantaiaamuna ostanut 16 litraa mäki- juomia, jotka poliisi kohta otti taka- marikkoon ja mies mietiin mastamaan. Syytetyn mainetodistuksen hankkimista marten lykättiin juttu huhtik. 15 päi- mäksi. — Huopumisesta ja poliisin !vastustamisesta sokotettiin perjan- taina raastumanoikeudessa erästä mies- tä 170 mkaa. — Oulun työväenopiston työ ohjelma tällä miikolla on seuraama: Maanantaina työm.-yhd. puuraken- nuksessa klo 7.30—8.3.0 alustama kurssi ja 8.30—9.30 ylempi kurssi laskentoa. Tiistaina työm.-yhd. puurakennuk- sessa klo 7.30—8.30 esitelmä fofiolo- giasta, joht. I. K. Kari, 8.3.0—9.30 oikeinkirjotusta. Torstaina samassa paikassa 7.30 —-8.30 esitelmä jatkoa työmäenliik- keestä, joht. I. K. Kari, 8.: >0 -9.3,0 ainekirjotusta. Perjantaina klo 7.30—9.3,0 kirjan pitoa. Pyydetään kaikkia saapumaan. lukukausimaksu 1 mk. Kertamaksu esitelmiin 10 p. — Lääninwirkamiehet. Myön nettyään Romaniemen piirin nimis- miehelle I. Rossanderille osanottoa marten Ruotsin ja Norjan maltakun- tain mäliseen sominto-oikeuteen mirka- mapautta kuluman maalisk. 15 p:stä toistaiseksi ja niinkauman kuin sanottu sominto-oikeus on koolla, on läänin kumernööri määrännyt poliisikonstaa- peli Oskari Poikelan toistaiseksi ja kunnes toisin määrätään, hoitamaan nimismiehenmirkaa mainitussa pii- rissä. — Kunnanlääkärit. Siitä teh dyn esityksen johdosta on lääkintöhal- litus määrännyt lääk. lis. Alarik Hart- manin hoitamaan Kemin maalaiskun- nan kunnanlääkärinivirkaa kuluman maalisk. 20 pstä seuraaman kesät'. 20 pmään saakka. — Rakennustoimi Oulussa. T. k. 11 pnä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset silos. kand. K. F. Kimekkään omistamassa talossa n:o 10 tämän kaupungin ensimäisessä kaupunginosassa tehtämiä lisä- ja muu- tosrakennuksia marten. Rakennustoimi Kajaanissa. T. k. 9 pnä on lääninhallitus mah- mistanut piirustukset talonomistaja Oskar Rurik Alkion omistamalla ton- tilla n:o 69 Kajaanin kaupungin ensi mäisessä kaupunginosassa tehtämiä uutis- ja ulkohuonerakennuksia marten. — Lukkarien palkkauksen jär- jestely. T. k. 8 pnä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus hymäksy- nyt ja asianomaisten nou^atettamaksi mahmistanut Reisjärmen seurakunnan kirkonkokouksessa miime marrask. 29 pnä saman seurakunnan lukkarin pal- kan järjestämisestä tehdyn päätöksen. — Maanmittaustoimituksia. Waramaanmittari Jsidor Jansson on määrätty toimittamaan halkomisen Pät- sin perintötilalla n:o 8 Pudasjärmrn pitäjän Hetejärmen kylässä; maramaanmittari Lennard Wich- mann samoin toimittamaan halkomi- sen Hannilan perintötilalla n:o 2 Ka lajoen pitäjän Pohjan kylässä: ja maramaanmittari Juho Haataja sa- moin toimittamaan halkomisen Keräsen perintötilalla n:o 20 Karungin pitäjän Aapajoen kylässä. B3B2BBGB — Oulujoen kunnan waltnus- ton kokous pidetään huomenna klo 3 ip. Oulunsuun n:seuran Pirtillä. Kokouksessa tullaan toimittamaan esi- miehen ja maraesimiehen maalit ja keskustelemaan kokousten pitoajasta ja kokousten ilmoittamisesta. — Kilpa ajot pidettiin Torniossa t. k. 9 p:nä. Palkintoja sauvat: 1 p. kauppiaiden Slotten, Mifin ja Jntolan Kokkolasta tamma ..Mirkku", 2 p. mm. H. Koskelan Oulujoelta ori ..Polle", 3 p. kaupp. R. Nylanderin Kemistä ori „Arjö", 4 p. kaupp. P. Kandelbergin Oulusta tamma ,.Mais- si", 5 p. ajuri H. Marttilan Oulusta ori ..Paamo", 6 p. kaupp. Kiminiemen R:niemeltä ori ..Leimu", 7 p. kaupp. Slotten, Mifin ja Jntolan Kokkolas ta tamma ..Perho" ja 8 p. P. Kan- delbergin Oulusta tamma ..Mappu" sekä ylimääräiset palkinnot kaupp. M- kylmäsen Alatorniolta ori „Leuru" ja ja mm. Metsämainion Alatorniolta tamma ..Leija". Kunniakirjan ja dibloomin saimat Metsämainion Alatorniolta ori„Elo", maanmilj. H. Koskelan Oulujoelta ori ..Ormo", kaupp. Plantingin Ruotsin Matarengista tamma „Siri", kauppias H. Ruonalan Kemistä tamma „Mii- ra'-, kaupp. Slotten Kokkolasta tamma ..Lento" sekä muutamia muitakin. — Haapalveden knntakokouk- sessa t. k. 7 p. käsiteltiin seuraa- mia asioita: Luettiin kokoukselle kumernöörin lä- hetepäätös miime tammikuun 4 pltä, johon maaditaan kuntakokouksen pu- heenjohtajalta selitystä mitä kuntako- kouksen asettama toripäimätoimikunta on tehnyt ja mitä se on kuntakokouk- selle esittänyt. Koska toimikunta, joka on malittu jouluk. 28 p. 1908, e: ole esittänyt kuntakokoukselle toiminnastaan mitään, niin oli asia nyt esitetty kuntakokouk- selle käsiteltämäksi. Toimikunnan puolelta selitettiin, että se on ollut siinä käsityksessä, että ensin on saatama lupa hankituksi toripäi- mien pitämiseen ja sitten kun se on saatu, olisi masta määrättämä lähem- mät ohjeet torikaupan toiminnalle. Tämän suullisen selityksen kokous hymäksyi ja päätettiin siis edelleenkin anoa lupaa toripäimien pitämiseen ja päätettiin torikauppa pitää Haapame- den kirkonkylässä, ja olisi nämä tori- päimät pidettämät niin usein kuin kuntakokouksen päätös joulukuun 28 pltä 1908 osoittaa. Kirkonkylän kansakoulun rakennus- toimikuntaan malittiin piirilääkäri I. A. Lemonius, opett. A. Muttonen ja Ranssa Huikan. Maitiniemen koulun rakennustoimi- kuntaan opettaja Roosa Vesikallio, maanmilj. Aappo Niemelä, Erkki Nie- melä, Juho Uusitalo ja Erkki Ollila. Esitettiin tilattoman mäestön laina- kassan tilit muodelta 1909. Tilin päätös, ynnä tilintarkastajain lausunto kokoukselle luettiin, ja kun ei kellään cllut mitään muistuttamista niin pää- tettiin kassan johtokunnalle tilintar kastajain ehdotuksesta myöntää täy- dellinen tilin- ja mastuumapaus puheena olemalta tilimuodelta 1909. Kysyttiin kokoukselta, haluaako kunta lunastaa Mattumäen tilalla oleman ..Meikäläisen" torpan työmaimat, pää tettiin yksimielisesti ne lunastaa kont- rahtikirjan perusteella helmikuun 18 p:nä 1884. Kormauksen suuruus jäi muokralau- takunnan ratkaistamaksi. Suoritetta- maa kormaussummaa mastaan suos- tuttiin etukäteen torpan leski Tilda Milppulalle maksamaan hetimiten 500 mkaa. Tähän lunastukseen päätettiin ottaa laina Haapameden Säästöpan- kilta korkeintaan 2,000 mkaa. Lainaa pankilta pyytämään, rahat nostamaan ja kuittaamaan maltuutettiin kunnal- lislautakunnan esimies Adolf Jussila. — L:o — Rewoulahdeu lukkarinmir ka. Vaaliehdolle amoinna olemaan kukkarinmirkaan on t. k. 18 pnä ase- tettu ensi sijalle lukkari ja urkurin ko- kelas Otto Muolukka, Liedon pitäjäs- tä, toiselle lukkarinkokelas Aukusti Hentilä ja kolmannelle lukkarinkoke- las Olli Mattila, molemmat Re- monlahdelta. — Mäkijuomaiu tuonti Rowa niemelle. Miime helmikuun ajalla tuotiin Romaniemelle rautateitse noin 450 kollya eli laatikkoa mäkijuomia. Kun moi laskea, että kukin kolln sisälsi mähintään 8 litraa, tuotiin siis Roma- niemen rautatieasemalle junain mäli- tyksellä ainakin 3.,('»00 litraa mäkijuo- mia. Mäkijuomain tuonti todellisuu dessa on kumminkin suurempi, sillä syrjäteitä myöten eli niin sanoen poikki kairain kuljetetaan salaa melkoiset määrät tätä tamaraa, jota paitsi lu- kuisat Romaniemelle ja ylimaahan ai- jotut mäkijuomalähetykset, marsinkin salakauppiaitten tilaamat, jätetään ju- nasta ennen Romaniemen asemalle tuloa ja sitten maanteitse kuljetetaan perille. Mielä on huomioon olettama, että monet matkustajat kuljettamat kap säkeissään mäkijuomia ilmoittamatta mitään asianomaisille rautatiemirka- miehille, maikka sellainen kuljetus on kokonaan laitonta. Kun yhden ainoan kuukauden kuluessa mäkijuomia tuo- tiin Romaniemen asemalle laillisella lamallakin ainakin 3,600 litraa, moi käsittää, miten paljon rahaa uhrataan mäkijuomiin ylimaassa kokonaisen muo- den kuluessa. — P.-P. Hätvisi Rotvaniemeltä. Lail- laan merkkihenkilöjen lukuun joutunut muurari Teodor Muona on hämmnyt Romaniemeltä jäljettömiin. Hänet ta- mattiin markkinoin aikana yöllä ap teekkari A. C. Castrenin makasiinissa ja kun apteekista ilmoitettiin poliisille siinä tarkoituksessa, että poliisi ottaisi selmän, mitä asioita marten Muona oli tunkeutunut makasiiniin, hämisikin hän paikkakunnalta, ennenkuin poliisi ehti pyyntöä noudattaa. — P.-P. — PudasjärtveläisiUe hno- mioon otettawaksi. Pudasjärmen Maalaisseura panee toimeen Oulun läänin Talousseuran amustuksella l an- nanhoito kilpailu n, jossa tu- lee huomioon otetuksi sekä lantasäiliöt ja käymälät että lannan hoito ilman näitä apumälineitä. Kilpailuun aiko- mien on ilmoittauduttama Pudasjär- men Maalaisseuran johtokunnalle en- nen kesäkuun loppua tänä muonna. — Kalastajain ja kalaweden omistajain kokouksessa Ouuas- joen Koimurannalla toissa pyhäiltana päätettiin tehdä pyyntö parhaallaan koolla olemalle kalastuskomitealle, että lakiehdotuksen 7 §:ään tehtäisiin sellai nen muutos, että liikkumalla rihma- pyydyksellä saisi Kemi- ja Ounasjoessa kalastaa ainakin heinäk. 15pstä syysk. alkupäimiin. Pyyntöä perille saatta- maan malittiin maanmilj. Janne Koi- muranta ja M. Mitikka. — 4 karhua kaadettu Kuolajär- wellä. Maaliskuun 8 pnä lähtimät talonpoika A. Kujala ja työm. H. Seppälä metsästysretkelle. Mentyään metsään noin 13 kilometriä Kuolajär- men Kursunkylästä osuimat metsästä- jät suoraan karhun pesälle. Heidän mukanaan olema koira myös huomasi pesän ja alkoi haukkua pesässä olemia otuksia. Miehet hakkasimat heti puu- kangen ja panimat sen pesän reikään. Kun emäkarhu tuli ottamaan kangesta kiinni, niin silloin Kujala antoi pys- syllä napin otsaan, jolloin karhu putosi tunnottomassa tilassa pesään takaisin. Samalla huomasimat miehet, että pe- sässä oli muitakin karhuja. He hak kasimat pesän päälle reijän ja siitä panimat kuusinäreen sisään, kiertimät karhun karmoihin kiinni ja ampuimat toisen. Samalla tapaa sitte pyydet- tiin seuraamat kaksi karhua. Siten tuli tapetuksi 4 karhua yhdestä pesäs- tä. Se oli siemoinen ansio urheille metsästäjille. — Maikeuksia ja laiminlyön- tejä eduskuntawaaleissa Jnaris- sakin. Rom. S:lle kirjoitetaan: Mä- kilukuunsa merraten ei Inarista pal- jon äänestämässä käyty. Syy sen- tään ei ole mäestön, maan niiden henkilöiden, joiden toimeen kuuluu, että hommaamat maalineumot aikanaan toi- sellekin äänestysalueen maalilautakun- nalle. Wai kenen syyksi on se asia luettama, kun mäestön enemmistö on jo kauman tahtonut toista äänestys- aluetta ja se on jo aikoja myönnetty- fin ja maalilautakunta on ja kahdesti malittu'^ Mutta sehän on marsin selit- tämätöntä, kun ei toiselle maalikuita- kunnalle asianomaiset sumaitse toimit- taa maalitoimituksessa tarmittamia kir- joja ja muita neumoja. Tänäkin muonna lähetettiin Kyrön äänestysalueen maali- lautakunnalle Kyrön äänestysalueen maali'uettelo masta ensimäisen äänes tyspäimän iltana. Sehän on mahdo- ton ymmärtää, milä sillä enää tehdään, kun äänestysaika on ohitse kulunut. Maalilaki selmästi 3.:nen ^:n 2 m o m. „Jos maalaiskunnan asukasluku on suurempi kuin tuhat miisisataa, pitää kunnallislautakunnan jakaa kunta äänes- työalueisiin". Inarin pitäjä on ta- mattoman laaja ja mäkeä on sanoma- lehdissä ilmoitettu oleman siinä 1676 henkeä. Onko kohtuullista, että main pidetään yhtenä äänestysalueena, kun Väestökin komasti tahtoo jakamista^ — Kirkkoherra Iunneliuksen mnrhayritysjuttua käsiteltiin tors- taina Ruotsin Alatorniolla. Kuulusteltamaksi tuotiin murhanri- tyksen tekijä Johan Johansson manki- lasta. I. pysyi ennen tekemissään tunnustuksissa, oiittu lykättiin t. k. 31 p:ksi. Eduskunta. Täys-istunto maalisk. 10 p. klo 11 ap. Toimitettiin s u u r e n m a l i o kun nan maali, jossa annettiin suomalai- sen puolueen ehdokaslistan hymäksi 38, nuorsuomalaisten 27, maalaisliit- tolaisten 17, ruotsalaisten 25 ja so- sialistien 84 ääntä. Näittm äänimää räin mukaan tulimat suureen maliokun- taan malituksi seuraamat edustajat: Suomalainen puolue: B. Annederg, I. R. lanielson- Lkalmari, M. Honkajuuri, A. 5koiwis- to, A. Lagerlöf, O. Laine, A. Listo, M. ^ialmimaara, H. Rautapää, Torp- pa, K. I. Marmikko ja ?). K. ?)rjö- Koskinen. u o r s u o m a l a i s e t: E. N. Setälä, H. Lilius. P. Ah- mamaara, Heikki Renmall, I. Astala, A. Castren, I. Castren ja P. Pen- nanen. M a a l a i S ! i i 11 o l a i f e l: M. Latmala, K. Lohi, M. Leino- nen, E. Hahl ja A. ,ullieS. Ruotsal. kansanpuolue: R. A. Wrede. K. Söderholm, I. Grotenselt, H. Sohlberg, G. G. Ro- seqmist, O. Asehan, G. Gädda ja E. von Troil. Sosialistit: A. Kotonen, O. Orasmaa, S. Nuor-- tema, A. Kannisto, K. Murros, K. Saari, K. A. Saarinen, M. Mirkki. W. Jokinen, I. Järminen, I. a. Ki- mikoski, K. Kapila, I. Etelämäki, M. Paasimuori, H. Herrala, Malpss- Hänninen, K. Mänty, K. Kautto, W. Boman, S. Kurkinen, H. Kääriäinen. K. I. Lumio, F. Lehtinen, O. Miet- tinen, Rantanen, M. Turunen ja M. Mainio. Täysi-istunto maalisk. 11 pnä klo O ip. Puhetta johti puhemies P. E. Smin^ husmud. Vapautuksia istunnoista. Ed. Tagmar 9!eomius ja Halonen pyysimät ja saimat mapautusta fai= rauden takia toistaiseksi. S u u r en m a l i o k u n n a n maa lin tulokset julistettiin. Olemme jo ennen selostaneet. Toimitus- ja tarkastus- malio kunnat. Puhemiehistön ehdotus, että näihin maliokuntiin malittaisiin 18 rvarajä- sentä kumpaankin, hnmäksyttiin. W i r k a m i e s o I o j e n t u t k i m i- nen ja uudelleen järjestä- m i n e n. Esitettiin ed. Aaltion y. m. tekemä anomusehdotus, jossa ehdotetaan anot- tamaksi: että H. M. Keisari ja Suuriruhti- nas sumaitsisi miipymättä antaa perin- pohjin tutkia Suomen mirkamiesolo? komitean kautta, johon jäseniä kutsut- täisiin eri yhteiskuntakerroksista, jotta tutkimusten pohjalla moitmsiin poistaa mirastojen mirkamaltainen luonne ja järjestää ne käytännöllisemmin palme- lemaan yhteiskunnan maatimuksia ja tarpeita: poistaa palkkausjärjestelmän epäta- saisuus ja epäjohdonmukaisuus, sekä luokkaraja maltion palmelus- ja mir kakuntain mäliltä: poistaa käytännöstä aiheettomair. ylimääräisten eläkkeitten antamis- ia lakkautuspalkkajärjestelmät: setä maltion palmeluksessa olemien kan salaisten eläkeoikeus yhdistää nieiscn kansan työkymyttömyys- ja manhuus- makuutuSlaitokfen kanSsa: järjestää mirkamiesten ammattimal- mistuS tarkotuksenmukaisemmaksi: mirkamiesten työmelmollisuus a'ei- taa oikeaan suhteeseen heidän palkka- etujensa ja yhteiskunnan etujen kanssa: saada aikaan iviraslojeil ja mirka- miesten toimintaa koskema tehokas tarkastus: ryhtyä muihin toimenpiteisiin, mitta mirkamiesolojemme uudestaan järjes- tämisessä saattamat tulla kysymykseen: sekä tämän lisäksi, mikäli tästä joh- tumat toimenpiteet aiheuttamat, lain- muutoksia ja eduskuntakäsittelyä, että asiasta annettaisiin eduskun- nalle miipymättä arm. esitys. Ed. Alkio ehdotti lisäksi että ase tettaisiin erityinen mirk a mie S- a s i a i n m a l i o k u n t a. Ed. Sundlom ehdotti pöydällepanoa seuraamaan istuntoon. Ed. Relander yhtyi ed. Alkioon ja samoin ed. Kellosalmi ehdottaen mirka- miesasioin maliokuntaan 13 jäsentä. Ed. Rosengmist kannatti ed. Sund blornin pöydällepanopyyntöä, koska anomusehdotukseen ei mielä oltu ehdit- ty tutustua. 115 äänellä 72 ivastaan päätettiin asian käsittelyä jalkaa. Ed. Sundblom pani päätöstä mas- taan mastalauseensa. PuhemiesneumoSto oli äänestyksen kestäessä kokoontunut ja ehdotti asian perustuslakimaliokuntaan. Ed. Sundblom huomautti, että hän paraalla tahdollaaukaan ei ollut moi- nut tutustua anomusehdotukseen, koska ei osaa tarpeeksi snomenkteltä. Ed. Schybergson lausui, ettei hän. maikka kieli ei olekaan esteenä, ole ehtinyt asiaan tutustua, kun anomus- ehdotus jaettiin masta istunnon alus- sa. Ahtyi puhemiesneumostoon asian peruStuSlakimaliokuntaan lähettämi sestä. Huomautti muuten, enä jos käydään niin ripeästi eteenpäin kuin ed. Alkio maatii, niin Uistin tnlee olemaan riittämästi mirkamiehiä. Sa noi lisäksi kaipaamansa pontta, jossa somelias henkilö pakotetaan ottamaan mirka mastaan. Huutoään?StykseIlä pääteltiin asia lähettää erikoiSmaliokuntaan. Ed. Söderholm ehdotti asetettamaan maliokuntaan 9 jäsentä, mutta kun eh- dotusta ei kannatettu, ei se moinut tulla äänestyksen alaiseksi. Eduskunta niinollen päätti asettaa maliokuntaan 13 jäsentä. ,vstunto päättyi klo 7.15 j. p. Seuraama istunto on ensi tiistaina klo <» i. p.