N:o 188 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina elokuun 21 p:na Kärpäspaperia k.s.r TI monta eri lajia sekä 2501 Kärpäsjauhoa vähittäin ja paljottain saatavana. Keski-Suomen Rohdoskaupasta, imon hallituksen apukamreeli.: F. E. Tomin. "Asia Alistetaan mielä kenraa- likuwernöörin harkitiaioakst. nokia iwanäytelmissä, joiden wanha wchwa puoli» joka tkuitenkin taiteelli- stsja suhteessa muuttuu heikoksi puolek- si, on se, «jä aismnomaiLtm joku luon- teenomaisuus lvahmasti liioitellaan ja fec kustannuksella Pidetään hauskaa. Mutta ftttffm huomaa kohta näytel- mää lukiessakin, että tekijä on käynyt uutterasti teatterissa, lukenut näytel- mäkirjallijuutta ja omtätoa dileitantia puotiterÄvän kynän, jonka amulla on koonnut näkemänsä ja kuulemansa onicksi persoonalliseksi sepustukseksi, jol^» ei woi kieltää sukkeluultat mail tapa se ei suinkaan ole suä ihmisluon- non alkuperäistä jumalaista huume- ria, joaa on annettu main Harmoille jvalituille. Wuorch>uHeiusia> on lerä- Mia käänteitä ja luonnekumauskin Pääsee toisinaan hyminkin lähelle to» bcllijuutla. Juuri tämä lisää näyiel- män taiteellista avmoa. Seuranäytelmätsr on kappale kyllä- kin hyivä. Waikmlawasli esitettynä näyttämöllä tekee se Marinaankin mo- nen »öisen yllätyksen talsoiaan. Toinen »Kun harsopusero ilmestyi herraslväen etei seen", on amioiliiriokomedia ja ra- kenneuu musrasukkaisuuoen kaksueräi- sen miekan waraan. Rouma Holm maalia palattuaan löytää oman kau punkiasuntonsa oreisestä harsopuseron ja sepäs panee Hänen tverensä liikkeelle ja tarjoaa erinomaisen lähtökohdan hä nen satunnaisesti heränneelle mustasuk kaisuudelleen. Hänen miehensä näet- ten on ollut kaupungissa mirkatolinis- ja routvan maalla lemähiäessä. Täslä ny: jynryy kiiwas replukkien wa:hto, joka päättyy siihen, että rouma kutsuu asianajajan tekemään awioerokirjoja. Mutta ennenkuin asianajaja ehtii muu.a tehdä km n ihmetellä romvan lapselliÄa herkkäuskoisuutta ja — juU kumerkkien nälissä sanottuna — pahaa sljua, osuu eteiseen muotikaupan puo- aipoika noutoinaan makjoa romva Hoi- min kemäällä ostamasta harsopuseros- ta. Tuo on se sama onnettomuutta »uotlanu? lharsopusero. Rouma oli sen itse unohtanut eteiseen, maikka aikoi sen Pois miedä suä ensin toeieliuaan ffrlnien neljän t-oisisia muotikaupoisla otetun puseron kanssa. Mutta rou- vialta se unohtui «teisen naulaan wie- mältä pois maallemenotouhusja. Her- ra amiomies jaa maksaa puseron, mm- ta monia karmasta \a kasmariamaa sa naa on romva 'saanut puserojutm: ai kana kuulla. Nyt hän nolona pyytää täytöksensä anteeksi. Ia on tietysti myös oppi- nu>t jotain. Jckoijelle maaseudun näyttämölle ei. kappale somellu näy:eltälvaksi, siksi .herraskainen" se on talonpoikaiselle näkijälle. Kehittyneemmillä pai k- kakunnilla, joissa jo ..harsopujero' tiedetään, niikä se on, sopii se kyllä. Muna ronunema näyilelijöitä se waa- ti'., M mieli ttvaikutiaa. Sillä kap paleessa on toimintaa fjtpit: icähän. Kaikki etupäässä perustuu muorvpuhe- luu ivaraan. Se on ollakieen sukkelaa, multa lopullakin on se main, perheto- railua. Ei ole kappale mieleslämme min onnistunut seuranäytelmäksi kuin edellinen, maittapa siinä lyllä silloin ja tällöin mälähteleekm sattumia Psykolo- glsia kohtia. Sitätvasaoin kolmas saman tekään näytelmä «Rabies Eanina" <Äoivaram>o, Mesikauhu) Puolustaa Hywi» paikkansa maaseudunkin näyltä- möllä. Se on paikka paikoin hyminkin hausta ja siinä on luonnekuivausta, jo. ta maalainenkin ymmärtää. Samaten kuin koko ympäristö on hänelle tuttu. Toimintaakin on enemmän. Nimi jo Änioinao, nrötä maaseutuasiaa se esit tää. Emme juuri woi sanoa suomenkieli- sen jcuranäytelmäkrrjallisuuden. herra Kytömaan aekeleilla harpanneen kowin •paljon eteenpäin. Mudta uusi-a pa- rempia odotellessa ne kyllä puolusta- ivat paikkansa ja miemät marjoon juu- rea osan suä tusinaseuranäytelmäkir- jall.suuna, j«a niin erinomaisella- me- neslyksellä »viime muosina on meillä kaupaksi pidetty. I. Virallisia y.m. yleisiä uutisia, - Joensuun—Nurmeksen rautatie. Tie- ja mesirakennusien ylihallituksen esityksestä on senaatti myöntänyt 19,400 mkn lisämäärärahan haarara- dan rakentamiseksi Liekian rauianease- malta kruunun omistamalle Kemätnie- inen sahalaitokselle Pielisjärmen pitä jässä. — Menäjän kieli rautateillä. Rauta- tiehallituksen päätirehlöörille osotetus- ja kirjelmässä on soramäen kuljetusten johtoja, kreimi KamenD, Pyytänyt sel- laiseen toimenpiteeseen ryhtymistä, et tä ajemapäNiköiltä Korian, Lahden, Tammisaaren, Waasan ja Hanieenlin- :>an asemilla waadiliaisiin menujänkie-- »en taitoa. Mainitun kirjelmän johdosta on rautatiehallitus, koska 3 päuvänä toukokuuta 19)6 annetun armollisen a» letuksen wenäjänkielen käyttämisestä a» imin käsillensä Suomen hallin:owi. rastoissa sen 7 pykälän 3 momentin mukaan m.m. ilmoitetaan, eitä senaa- iin on määrätlÄvä, missä Suomen paikkakunnissa eräillä rautatieasemain mirkamiehillä on waa'dit:aiva irencijäi:- k'.elcn taitoa, jättänyt asian senaatin rattaistatvaksi sekä omana lausunto- naan esittänyt seuraamaa. Senaatin marrcskuun 15 p:nä 1900 antaman pääiöksen mukaan tulee Nikolainkau- pungin ja Hämeenlinnan ajemapääl- likköjcn osata puhua ivenäjänkieltä. Hankitun selvityksen mukaan on Ko- ci a n. Lahden ja Tammisaaien asemilla mirkamiehiä, junanlähettäjinä toimi- Mia. jotka alkitawasti osuaiirat wenä- jä.rkieliä. Wenäsän7iclen laidon maa- lunineii näiden kolmen «imen nykyi sinä asemapäälliköltä er ole inahdol- lisia. koska nämä owat Ivirkoihinsa ni- initeiy: i>lman että sella:s'a tcircni .sil loin heiliä Maadiltiin. Ten lisäksi ei olz tarpeen waatiina. että kaikilta n.ii, den asemain!wiMmiehiltä imadittai- siili menäjänkielen iaitca, kosk'eiwät kaikki Äe missään tekem'/issi inatkus- laivan yleisön kanssa. '1ka»il?:!eha!ii- :us katsoo viitiämän, jos kahdella :vir- kamichellä jokaisella näistä asemista on tällainen taito. Ti?niän johdcsta on raulatichMilus esittänyt, että Niko- iainkaupunqin ja Hämeenlinnan a>e- millä, paitsi asc-mapäällikköä. w:?lä yhdellä Mrka-mieheltä iva n di itäisiin railoa osara puhua 'wenäiäuki.'!iä. Mi- lä taas muihin mainittuihin asemiin tulee, on esitetty, että kahdelta Ivirka- miehellä on avaadiltama samallainen töito. — Risteen ja Heinoon asemien lnk. kauitaminen. Kuten tunnettua, on Kokemäen kuntalaisia ynnä useita imu- ta henkilöitä senaatille säiiämässäM kirjelmässä Pyytänyt, et:ä rautaiiehal- iitutsen esiiys Risteen ja Heinoon aie- m. ien lakkauttamisesta hyljättäisiin. Lausunnon antamista Marten on totä anomusta 'käsitelty rauiauehnlliluks?»- sa. Lausunnossaan wiitiaa rautatie- hallitus pain niihin 'yihin ji näkö- koh.iin, jotka jo oivat esiiein .t rautatie- hallituksen kirjelmässä koskema näiden asemain lakkauttamisia, josta kirjel- mästä m.m. käy esiin, että ivaikkakin asemar tulemat laklauieitaiviksi, siellä edelleenkin tulee järjesteliämiksi pile- linmyynti sekä iliikennelaitureja za maihiciia warten löyiyiviiin määräys- ien mukaan. Rauiatiehalliius ehdot- i«i/x sentähden, että yllämainitiu ano- ntav aiheettomana ht/ljäuäisiin. — Rautatieliikenne. Maaliskunlla 1010 oli kokonaistulo Suonien val tionrautateiden iliikenteestä 3,727,7 r j-4 — Tiluslohkomiset. Äaajan lää- nin kutvernööri on hymäksynyt ja wah° w is tanut waramaanmittari K. T. Pel. tosen toimittaman tiluslohkomisen Tvikön 0,5 manttaalisesta Mero:alos- ta erotetulla Nantatyrkön werotilalla Miriain pitäjän Maskimedon kylässä, jonka johdosta seuraamat itsenäise: ti- lai wAittörnällä MevoMelMollisuudella kruunulle olvat määrättzt perustetuiksi: Hoikka-niminen lohkaistu oja, pinta- alaltaan 54,0 ha> eli 13.38 muunnos ha z?eronkanna>ttawaa maata, ostettu 4, >0u markan hinnasta, jonka omista- jiksi sitten omat tulleet torppari Nes' tor Hoikka ja hänen maimensa Aina lpahasti. Hewonen o>n ryöstäytynyt Irti ja lärkcicht kär^t. jollan «n tch- nyt hcwasen oinaan takajalkaan poltven lsisäpuolelle anum>ttaw«n haaivan. — „€Ic41Tfo" oli hyivä juoksija ja oli aiko« mus »viedä se -enjfi kuun alussa Joen suussa pidettäwiin suuciin ratvikilpai- luihin. Myt on ezpÄvarnlaa, tuleeko oriikta «nää juoklsijaa. Kms»i«iilmi MOmM yhdestoista ka>nisainwälinen geologi- kongressi otoatiim Tukholmassa t. k:n 18 p. juhlallisesti Musikaalisessa Aka- kemiassa. Kruununprinssi piti englan ninkielisen termvhdyspuheen, «ntnfa jälkeen kuningas julisti kokouksen amatuksi. Kymmenennen geologikong I?kä lressin puheenjchtaja Aquilera 'j.i. sen Rantaiyrkön jälelle jäänyt osa 122,1 sihieeri Orbouez, Meksikosta, sekä pro- pinta-ala eli 36,9 muunnos ha, jonka omistaa Edelleenkin taiokas Matti Nuusila. Saman maanmittarin toimittaman lohkomisen Nojosen 0,67 manttaalis?s- ta verotalosta erotetulla samannimi- sellä osalla samassa Pitäjässä seuraa- wasti: KuakkosäMen lohkaisiu oi.i, 49,44 pinta-ala eli 14,09 muunnoshehtaa- rici, h m ta 2,500 mk., omistaa torppa- rinp. Juho Henrik Kaakkosärmi, iekä Nojosen Melle jäänyt osa, pinta fessorit De Geer ja Andersson Nuor- sista pitiwät lyhyehköjä puheita. Itämeren ia Mienan meren tonferensfi. Kristianiassa on el ok. 13 päiwänä awattu konferenssi, käsittelemä meren- kulkua Jitämerellä sa Vienan merellä. Osanotta>jia oli satakunta eri maista. Konferenssin puheenjohiaja Lars alaltaan 176,5 ha eli 37.65 muunnos- K ro g tus Helsingistä teki jelwää hehtaaria, «jonka edelleenkin omistaa ml. 9iikolai Nojonen. Komissioonimaanmittarl Matti Nä kin toimittaman tilusten lohkomisen A.acielämäen 0,167 manttaalin ivero- ulalla Keuruun pitäjän Suolahden ky- iässä kahteen osaan: Rajala» Idhkaistu osa, 34,7, pinta- ala eli 4,436 muunnosha, jonka omis- :ajaisi oston kautta 1,600 mkn kaup- p^lliinnasia on tullut lorppari Semc- rus Rajala ja N la e: elä mä en jälelle jäänyt osa, jonka edelleenkin omistamat talollinen Aleksanteri Olkkola ja hänen ivaiinonsa Serafia ja on 335.7 pin:a-ala «li -l-t.03 muumtosha. ^yväslcylästä ja Keski-Siiomesta. »citunaann oppi- — Jyivöskylän loiksi hyvätsylliin Paa11yn<essä Miesosastolle: Ahonen, Gr» m il Sakeus Jymäskylän maaseurakun rahtilaimaku^un asemasta näillä me- rillä. Siitä käloi Almille, että miime imuosi on ollult epäedullinen laiivaku- lulle. Purjehduskauden loppuun saakka ■oi: esite lm äiiipiltäjän mielestä kuttenkin 'parhainta olla korotiamatla rahiimak- su ja. Hän teki sellmää myös inäklarien ja keinoitÄisain toiminnasta, josta konferenssi yksimielisesti antoi moi,t- tilvan lausunnon. 5lööpeichalininan edus.-aja ehdctti, etiä laitoanomistaijien sopimuksiin lai- iva:yöm!jesteen kanssa liuettäisiin ehto- lauselma la!>kojen wara!ia ja että ctet- täisiin käytämöön todistukset metsän- tuotteiden alkuperäsiä. Kristianiasta, elok. 13 p. The Baltic and Mzite So« Conserence 0l>. tänään, si nen lun kauppai!.'i:wos Krogius oli Pitänyt asiiisia seikka^pcräi- sen esitelmän. !lM'äksyayl Pä.itöölausel- ma n n.s. cusioms of the port-sopimuk- sien hymäksymisiä was:aan, ellei niitä nimenomaan ole hymäksyuy ccrtepar- tiaa tehtäessä. Kokous päätti että Pääfakouk!et tamlöta »varten tarwitta»siin IS—20 miljoonan mkn pääoma sekä sen lisäksi saman «suuruinen oblizaGoonitlam^. Pudibja »viittosi lopukii niihin suuriin pankleihin ^Keslki-Suropassa. jotika aina kulkcivat otunenässä on kysymy^essä teknilliset ja taloudelliset «dut. ja lausui to>womu?sen. -että jollei mikään kotimai nen pantti yffinÄän woin tuf«a yritystä, tulisi meidän lpanSiemme muodostaa Lonsortsiumi tätä takkoituSiQ tvarten. Ullualta Laomosts. ims^des pidetään ennen maaliskuun ne tähän nasta. Boelius, Armo Csko Robert Porin maaseurak.. Ekman, Adrian Kuoreivedeltä, Gestrin, Paaivo Mänt- sälästä, Hanhilanlini, Ilmari Aleksi Jämijävivekrä, Hasala, Emert Lana,el- mäellä, Hendulin, Toimo Adolf Sa- ivonrannalta, Iisojärm:, Kalle Keu- ruulia, Jahnukainen, Juho Viipurin ntoaseurak., Äeklonen. Johan ^öale- rian Heinolasto, Keski:alo. Johan Al- bert Helsingisiä, Koiivisio. Juho Wih- tori Hal?ja>walta, K ui iu n en. Oskari Kangasniemellä, Laine, Matti K uh- moisista. Lehtiö. Zrkki Loimaalta, Läh'eenkorwa, Kusiaa Mauri Loi- maelta. Läntinen. Kalle Joel Kari- joella. Mäki, Doiwo Henrik Turusta. Mäkynen, • Juho Mikko, Ilmajoella, Nläkincn. Äalle Adoif Mcssilkylästä, Niemislö, En>ert, Sysmcistä, Nirkko, Taa'wciti, Puumalasta, Päimärinne, Aino Alarik Kiskosta. Rauhanen. Kus- taa Abadins Turusta, ilkuusunen. Ei- nari Eemil Naaiualista, Salo, Au>- gust. KichinoisiÄa, Saivoneii. Taami, Pylkönmäelliä, Siitonen. Mikko Pa- rikfalasto. Tuukkanen, Aleksi Hartolas- ia. Vuorela, Einar Arivid Keuruulta, sekä sitäpaitsi 12 pyrkijää, joita <tilan- puittteen .tähden ei ro o i r u ottaa laitok seen. N a i s osast ol k e: Aaltonen, Selma Äunigunda Turusta, Berg- maii^ Impi Ellen Haus^änvelrä, Fors- srröm. Edkh Elina Äihdisiä, Hela, . . . ... i 15 päimää. sen sijaan kuin Perjantai-illana pidetty syksyllä. Kauppaneumos Krogiirs Malit- ti:« Huutoäänestyksellä yksimielisen loi!g:essin puheenjohtajaksi. Kcko n s pääioltiin illalla. Vichii jichnl Mml. Sd ma ina PoriSia — Mähiutään 600 miestä kortinpe IuBiso. Sunnuntaina l.k. 14 ö:nä näh tiin Komijolkismilla. ivähin:äin blX) miestä ZortinpcluuAsa^ Tämmöinen mies- joiiffo ei tielyÄi mahtunut yhoen pcn- satm juurelle lcM>i:yvtää.^ harjoitta- maan. tvaan oli jakaantunut eri sakkei- Hu, laelle toisiaari. Ln jo kaikelle ihmis- järiiflc kiittämätöntä, miten pelira:wo on tässä määrin »vallannut Pcrä-Poh- jolan «niesjoulkot. — Perä-Pohj. mk. 35 p. ja oli 232,000 mk. suurempi Keriiu Kaino Turusta. Hy.>s:i, J>da kuin tulo samalta kuukaudelta 1909. Harlclasta, Häyrynen, Olga Jymäs- Kun lakasinmaikfuit kumPa-seltakin kuu- kaudelta wähennetään, tekee tämän muoden maaliskuun tulojen enennys Karttulasta, JerMvall, Maria Agneta 232,000 mk. Henkilöliikenteeseen kuu- " " " ' ' "" " lumista tuloeristä osotiaivat seuraamat lisäystä: maMstajain kuljelus 2:ssa luokassa 7.000 mk., matknstajain kul- jeiiis 3:ssa luokassi» 222,000 mk. sekä matka:amarankuljelus 2.000 ink.. joia- masioin sotaniäenkuljctus o sortaa :oä- hennlistä 70.000 mk. Malkustajain lu- kumäärä on 2:ssa luokassa enen:ynyr 17.000:ll>a ja 3:ssa luokassa 230,>'00. Miia tamarailiikenteeseen tulee, on se kokonaisuudessaan wäheniynyi. 1 J,000 mk. Seuraairat eri tuloerät osottamat lisät»slä: rahkuailvaran kuljetuö;!9,C00 mk.. Pi kotana van kuljetus 2,000 mk.. maid>0!i kuljetus pileteillä 3.000 mk., pakettien kuljetus 1'OCIO mk. sekä elä mien eläinten kuljetus 1,500 mk. Kul- jetetun ta>maran palljous on mähenty- nyi 11.000 tonnia. ,Jos liikennetuloja tammi—maalit kuulla 1910 verrataan :u>oihin pmal- ta ajalta 1909, myönnetyt takaisinmak- sut kuitenkin wähennett>>inä, osottaa iiikennetulo Suomen maliionrautateil- lä kolmelta ensimäiseltä kuukaudelta 1910 lisäystä 391,0) mk. — Sääntöjen mahmistukset. Se- naatti on puckesiaan wah«vistanut Tuomen metodistisaarnaasain leski- ja orpokassan säännöt. Asia aliste- taan mielä kenraalikumernööriit har- kittaivaksi. — Kouluylihallitus. KoululKhal- luuksen kansakoulu-osaston kamreeriksi pn senaatti puolestaan nimittänyt ja- P,ofess«ri O. rl^chan piii Tctnilliscn lih'ol>zlyksen kckoiichcssa" T ai enonkoskella lauantaina t.-k. 13 p:nä esitelmän, jos'a 'mainitsemme scuraalvaa: Esitclmä ipää <isi<illi.sesii sisälsi chdotuk- s:n LLuoksen >k»Zkicn Ivoisiivoimaii, käyt- aämisestä kotnnaiÄcn pnä^main aw:il!a. Esiielmöitlsijjä ffertoi, että 8 kvSkcSsa yb- tcenlac-kettu putousten korkeus on noin m. ija ^>ct>en keskikorkrudcn aikana w^'dcn ftvoimaikkuus 521.030 hcivosivoiniaa, joic-tii 2GC>,(XXJ hclvoÄv!)i»iaa icfnill:fc'ii f ii 11 n f c Iip o i *5 ta. Jollei oteta lukuun Vii.airaa, >joka> on lixjiltion omaisuutta ja jonka JDQsiiiDoiiiua on 165,'JtK) vruttz- ja 35,000 ncttcihni>o3lDoi.iiua ynnä Niska koskea ija Ollilan koskea, niin zäiqn jä^ lttte noin 330,000 he.voÄvoimaa, joista teknillisiin tarkc^tiiiksiin kelpa«v>.a noin l7l-,<K>0 hcwoswoimaci. Äino<islaan noin 100,<XK> <li 6 % on näitä käytetty (Fnfon ja Tainioko^ken tehtaissa. Siis on wie!ä 100,000 hcavoslvoimaa käyletlälvänä teol lisuuden palweliivieen. Esnclniöit^siijän tekeinäin laskujcu m»,- kaan on Mnoksen yläjuoksun kostien ar- wo. paitsi Imatraa, noin 4 miljoc,:aa. j:>ka t.Viiiffi toitit -aa käyttämättömänä. IVutta taiptpiö »voi nou-Z:a S mttjoonakii, jos otekaan lukuun .myöskin JoaI:<Uua:;län .lucinianiärä, isillä tämän täytyy ennem- min tahi myöhomimin tulla kysyinhksecn. ^iun lpulhusa oli antanut lyhyen lu- ^.vzii^scn .tähänastisista suunnitvlmioia sähkvtictä siirtää näiden koskicn woima Pietariin, kosiketteli hän kysymystä, oli siko isopnvac, että Suomen ivaltio, josta ekdotus ljo?u »vuosi sitten tehtiin, lunas- fa;si wcsiwoimat. Tähän 7ysy»iliksccn ei j >'. c muilta »vastausta kuin kieltämä, killä onhan sclwää, e tää tätä nykyä knt.sotoan Suomen »valtion omaisuuden olclv-.in Meimjän hallituksen w<waastt kÄ>teltä- '.vissä Pietarin tanpeiksi. Tällaisten olo- suhtciden »vallitessa nÄ)ttää siltä kuin käyiiöcikeus tve-suvoimiia mieluummin olisi jätelttäwä ulkomaalaisten vääomicn ikäyicttÄväksi ilnin. jättää hyödyttöminä seisomaan. Wu-.>!ksen koskien ta<vato,, wo?malähdc ei millään ehdolla saisi joutua tulewai- sui:-dcKsa muutkalaisten Iäisiin. Te on sä:l!)tettäwä kotimaiselle yr:tt«liäishyt>elle ja /kotimaisille pääcmnlle. Suuri suoma- lainen iMiö, joka käyttäisi hyiväkseen Vuoksen uinuwat rikkaudet, olisi suuri» nrerkityksinen isänmaaII:>n?n yritys. Lelun kysymtMeen tuleäva YrityZ olisi krniiallinen teollisuus, joka meillä on har- woja poRkeuiffia?u?uunottamatta tawat» tomassa määrin lyöty laimin. Erittäinkin aliisi otettatva huomioon Kiertokoulun opettajaksi Kan- sa.picterin wa!mistuS ilmasta, mahdol- kaanpäähän walitfi kirkkoneuivosko l.k. ^ lisesti insinööri R. SZdermanin keksi. ailmar Hete- mäliä patentin isaaneella menettvlytalval- Kolera. Hpailtäwä tapaus Luokkalassa. Terijoelta ilmoitetaan, etiä sikalat* seen kolerasairaalaan keskimiikkona oli soapunult tieto, että eräs wenäläinen humila-äsukas Kuokkal^sia edellisenä Päimänä oli sairastunut koleraan. Lai- ras kuuluu kumminkin poisiuneen ko toaan ja matkustaneen joko Pietariin, ta: jcnnekin muualle, joten on mah- dcron sanoa, onko tässä tapauksessa oi- leukaan kysymys mistään kolerakoh- tauksesta taikka olisiko koko juttu pal- jasia huhua. — K:la. Pietarin kutvernementin koleran saas- tuttamiscksi julistaminen. Sittenkuin senaatti on saanut Nnral- lisen ilmoituffen siitä, että keisarikun- non wi-ranomaiset oivat julistaneet Kronftadtin kaupungin ja Pietarin ku° Mernementissä oleman Pähkinälinnan kihlakunnan koleran saastuttamiksi se- kä munt sanotun kumernementin osat kolerasta epäiltämiksi. on senaatti eilen tämän johdosta ja lääkintähallituksen uieisia esuylsistä määrännyt, että nii- hiu nähden on somelluteitama säännök- set Huhtik. 20 p:nä 1909 annetussa se- lvociin päälökiessä, joka sisä liriä tar kempia määräyksiä koleran totj^mises- ta ja wasluslainises:a. Täslä senaa- iin Määräyksestä ilmoittaa senaatin si lvi ilitoinmuskunta maan kaikille ku- mernööreille sekä lääkintä-, rautatie-, tulli-, Luoisi- sa posrihaAituksille. jotta iiamä ryhiyiftivät kaikkiin niihin toi- menpiteisiin. soihin tämä senaatin pää- töö sekä .ta'hän asiaan jomellutetiamot sääi-.nöksei an:awat aihetta. Ä.enot koleran torjumisesta. Senaatti on asettanut 2.00) mkn määrärahan postiihalliiuksen käytettä» 'luäfji kolerawaaran torjumisesta aiheu» :uwia menoja «Marten. Tamonlinnan kolerasairaat parantu» nect. — Suomi »vapaa kolerasta. Samonlinnan kolerasairaalaan eris- ici-ysen HÄMlolsa „Turon" lotiamies- ; ei> Kc>'.cihmaiscn sa Markkasen ulostuL- näylieissä ei enää ole ian>a:tu kolera- pesäkkeitä. Äuiteirkin otetaan niistä Niielä yksi näy:e. Suomi on niin ollen jäl- l e e n >toi s tai se k s i kolerasra iv apa a. — Venäläinen sotamies puukko- junkkarina. Eräänä iltana wii,ne miikon loippupuolella oli Pomarkussa ulkcna kÄvclemässä nuorukainen Eino ZL-ro erään netto sen kanssc. Tiellä tuli heitä wastaan muuan tvenäläinei sotamies, joka kodalle pääschään te m- päsi puukon tupesman ja aikoi hätyy- tellä kämelijöitä. Wiro, jolla myöskia ol: ase taskussaan, warot:eli rauhan- häiritsijää tiiasta tunkeilemisceia ja a- ieen nähtyään katsoikin so-"nics par- hnaksi iimislää tiehensä. Asiata ei kuitenkaan jätetty siihen» mcan tehtiin siitä ilmottus miranomai- Hile. ^ Wiime keskiwiikkona silten mää» räu sotilasten päällikkö, tarkat tiedot rikoksesta hankittuaan, rikollisen lähe- ttilamäksi pataljoonaansa saamaan :or« peellisen vangaiÄuksen. Mainittakoon wielä, että sotamies oli kysymyksessä olemana iltana täisin kylästä. Höglund, Siiri Saara Elmii- ra Tampereelta, Jlmon.'n, Jenny Turusta. Kauppinen. Es-er l^lmiira Helsingistä, Koppinen, Saima Sesilia Mu-ktialta. Kochonen, ^aiuo Ida Ma- ria Säkyläsltä. Korpelo, Laina LiH- dia Äuore^hiivedeltä, Kosonen, Hwlba Amalia Kymistä. Äuukkanen, Elin E- riika JlMäskylästä, Laurila, Anua Augusta Kangasalta, Matilainen. Rauha Aliina Korpilahdella, Niemi, TiNine Eriika Messukylästä. Paamo- kallio, Lyyli, Ester Maria Kuortaneel- ta. Puttonen, J?da Laukaasta. Nan- ne, Helmi Wilhelm iiiu ?)iäneellä, Ri»':a«la, Aina Aleksandra lllmilasta, ittintala, H>c1mi> Elisabet Lapualta, Saarinen. Olga Maria Pihlasamedel- tä. Salonm, Olga Josefiina Helsingis- tä. Tuominen, Lempi Milhelmiina Po- rista, West eri nen, Hilda Suonenjoel- ta. Milli, Aini Wirolahdelm, ylösta lo, ?l!ma Sofia Janakkalasta, sekä nai- den lisäksi 57. pyrkijää, soita iilan- puutteen tähden ei moitu ottaa «laitok- seen. 14 p:nä neiti Alma tiiaen Multia! ta. — J!Lwä onnettomuus. Mkvroilta ik» ^moitetaan meille, että Wirtsin ori» yhdistyksen siitosori „E l o-U k k o" toiZ- sapäimänä on loukannut itsensä sangen la. ÄZielä »voitaisiin wakmistaa kali- za rikkihappoa Meidän ha-rmais:., k!wilajeiS- iamme ja erittäinkin rapukitvimuras» ta mm e. Auccksen koskien ostamista ja rak«n« Halla on käyiM elokuun 14 ja 1ö päimän eväliienä yönä pmisi ennen mainiinissa paikoissa m. m. Pyhäjoen pitäjässä Oulun >lääni-isä, Mahinfsoiltaen suunes. tt arcmmiss» ^paikoin verunanwarsia>. Länipömiliari Äi osotianu: yöllä 3 asi. kylnmä sa kuuraa oli ollutt Mah- toisii. Sfliivaiiö yönä oli halla wie- roiflut Porin läihitienoilla m.m. Äoke» ri'.äen kylä-i^ä. Haistilassa ja Kullaalla, lehden etupäässä Mahinkoa perunan- marsille, mustaamalla ne ja paikoin :cn ivähän kl>ökkikaÄveihin. K Il iaalla oli lämpömitiari kello 4 a»- mulla Osoittanut 2° alle 0. Samoan on 14 ja 13 päiZvän Mäli- seuä yönä hallia/ mieraillut Hämeen läänissä Kärkölän pitäjässä 0'nakin Lappilan kylässä ja »vahingoittanut perunan «Marsia. Ä^rtesjäitmen pitäjässä sWaa'an läänissä) oli lämpömittari yöllä kello 3 esotianut 2° alle 0. Halla Mei siellä perunan «Marret. Virroilla on halla 14 ja 15 päimän wäli!Kenä yönä mahinAoit:anut pansi perunan »varsia myöskin kuusen iuuusikasiivaimia. I ä m s ä s t ä kirjoitetaan, eitä siel- lä yllämainittuna yönä oli kello 3:n aikaan puut Roimasti kuurassa ja tvar» n>aankin vlis: sattunut suureinpia tva- hinioja, jos ei taimas olisi käynyt klo 5 aikaan pikveen. Halla oli pairsi pe- runan Mursia, imalhingoiltanuir Mähän kauraa. 16 ja 17 lpäitlvan Mälisenä yönä o!: toisiamiseen koma halla Plfhäjoella. Vahingoista ei ole mielä tietoa, mut ta n>armaankin imahingoi oivat mel- koista suuirmnmat kuin 14 ja 15 p:n mäkisenä Wnä, koska mielä klo 6 aa- mulla kaikialla oli mohmasii kuuraa ja lämpömittari osoilri mieiä silloin 1' alle 0. 7 ja 3 päimän välisenä yönä on halla käyni)t Lapissa. Toistaiseksi ei ole saapunut.tietoja muualta kuinSo- dankylästä. missä halla on mikuutia- nut »i Ähtämästä. kirjoitetaan, että nellä lu sa 17 pöiivän wälijenä yönä kätti halla lvikuuttaen verunan «arsio; muista wahingoisto ei mielä ole tietoa. >ut perunan marsia ja paikoin ohraa, i'!H ciettkin missä ft -zn ollut lao?ia. — Tukholma» pohj,i»««tat» tfnln. kekouL. ÄoiU»ylihallitus anoi aikoinaan senaatilta määrärahaa jaeetsivak l karahoina Tukholmassa äskeisin pidet» Myi: pohjoismaiseen koulukoko.i?scen me» nenille opettajille ga opetta-jaliarille. Tn» nen kun senaatti otti kysymystä ratkais» tc^cen tiedusteli se kenraali.'>ltvernöd« riltä oliko Menäjä-, hallituS saan u t ik u tis ua ma i n i l! u u n ko« k o v k s e e n. Nyt on kenraalikutvernööri senaatin tieluon.ja ohjeeksi ismoittanu:, Genäjän ulkoministeriöltä isaamansa selityksen, et- lä kolouS ei ollut mitenkään virallinen ja etiä järjcstyskomitea kutsuja ainooStaan tzksityPlle henkilöille Za sel» lt-isille la m oksille, joille <ällai>'el .'>i'ym'.,k- set soimat kuulua. — Wiljat cwar maan pohjois-osissa jo täydelleen kipsyneet. Lhran leikkuu Oulun tienoilla alotettliin jz «viime miikolla, jolloin hallan pelosta useakin korjasi siemenelonsa talteen. Nytte.n» min on ohran leikkuu täydessä käyn- -iissä ainakin ratalmarsilla. Scic ohrista näytiää tuleman run- saompi kuin miesmuistiin, kun ei hal» iakaau maan pohjoisosissa ole päässyt m>!jaa mikuuttamaan. Perunan lehtiä sa aremmilla pai- koin »varsinkin wikuutieli halla miime maaiiantaita masten yöllä Oulun tie- noilla, m.m. Alaiemmeksellä ja .yauki- pu:ealla. mur.a niin knlr.i.iä ei kuiitn» kaau ollut, että halla Miljclyksille olisi n>ahinkoa tehnyt. Z!uis:a näytään ra>^amarsilla leikat» uiiran ain'<in wihan:ana. Kaura ja ohra sen sijaan omat Pai- koin w'elä aiman m^hanlana» 5ili!ilui'en näyn tarjosi seinäjoen ieno-' liistoi-iltana. sillä arwale::k:n h llan Pelossa oli wiljapel:ojen laita- iiittU' iririicny pieniä fn:o:::i:.i, j^i.ta 'uivu :cr::i pe: niuiinia loi. ja: alucci. Näilläkin palkoin näyt.i ruis yleensä ieikaiulta. maan kauraa ja cf,rna licnruäi maamiede: ly:ösa- wu Ilaan suojclleet. — H"ij. 2. — Erään moottorimentta seikkailut. Viime sunnuntaisilta^ia klo <> ajoissa hiimin Helsingistä Hietalahden sata- masia kauppias Viktor Rydmanin. 4,500 mkn armoinen moottorimene. Hra Rydman oli aamulla saapunut mo'.>ltoriweneellään kesäasunnostaan kaupunkiin ja sitonut meneensä kiinni rantaan. Warowaisuuden muoksi o- :dttin iveneestä pois muutamia kone. osia. jona asiattomat eimät möisi kän:- iän silä. Airo-t sitä Mastoin oli jä- retty imeneeseen. Kun hra Rydman klo 10 ajoissa illalla aikoi lähteä kaupun- gista maalle oli wene kadonnut. War- kaudesia ilimoiiettiin hett poliisille, jo- ka toimeentpamu'jen ticdns:ett:jea jäi- kcen sai selmille, eitä kaksi n^näläisiä sotamiestä klo G ajoissa illalla ol: sou- tfiiixit moonovimeneellä Skällarniin päin. Pitkien etsiskelyjen säikeen löy- deniin tvene tiistaina Taimollahdelia. Sen olmxir sinne mieneet edellämaini- tui sotilaat, joi ka muuan »'enäläincn kapieeni oli käskeicht hakemaan moot- lorin^netiään, joka oli merellä tehnyt lc-kcn. Soiilaar eimäi tunteneet ko- aiin tarkkaan päällikkönsä mootlorilve» u-c11ä ja ottiimai is<nlähoen Hietalahden satamasta kauppias Rydmanin ircneen ja soutiwar sen Taimallch:een. Kun mainittu menäläinen kaPieeni sitien huomasi erehdyksen lähektt hän soia- miche: hakemaan omaa mooitorimenet» lään, muna sotilaat eimät- miilsineet- kään soutaa kauppias Rydmanin we» tMriiä entiseen paikkaansa Svaan jätti» mä: Taitvallahdelle. josta se sitien iöy- dettiin. — Hameenlinnan rautatieasemalla on jo Qlottu lemutää kulkureittiä we- näläisille rauiaiismaunuille. Asenuisil» taa on jo komennettu muutamia tu-u- mia ja wasiaisuui>essa tullaan ft-iciä lemiitämään ratapihaakin. — Huär. — Kanteleensoittotilpailut Karja laan ensi kesänä. Erään asiaa harras. lon>an Karjaassa parina kesänä olleen henkilön eKotteesta on Helsingissä PZ- railloan wireillä Ihsymys kanteleensoit» ro- ja runonlaulaiuakttpailuien aikaan- saamisesta ensi kesänä Karjalassa kan- sansomtajien keskuudessa. $riiy.'k:: alulle Panoa Marien on jo saatu yksi- tyisillä henkilöiltä jonkun merran raha» ivaro-jakin. Wa?mista:vaan toimikun- taan omat muutamat henkilöt jo lw> pauiuneei rupeamaan jäseniksi ja alus. t<nvia kokouksia vioitanee ennen pi.^ää pitää. KilpaAupaikaksi on ajateltu Suisia- mon pitäjän Muuan n on kylää, joka on laulumaiden keskus ja johon kaupun» geistakin on helpompi pääsy. Myöskin Ruotsissa on toimeenpantu kansan kesSen soittokilpailuja, viimeksi TuZZolmasla. -- U.S. .