N:o 208 - 1910 KESK1-SUOM1 Keskiviikkona syyskuun .4 Muualta Suomesta. Mis-Mk» OM» Itiä' uin MW ii nMM ZlOMll». PohjviZ-Hämeen Hippos on saanut valmiiksi upean ja tarkoituksenmukai- sen kesä-ajoradan. Se sijaitsee noin V- tm. kautpmrgin ulkopuolella, n^f. Tam- melan kaupunginosan lakana olemalla niityllä. Majamaan on rata Mut lä- hes 40,000 mk. Wiime sunnuntaina ram juhlalliscs- ti tarkoitukseensa mihiiuin. Suunnat- toma: ilhmiAjoukor olilvat tiToijuulö-e»i«i läsnä. — Vihkiäisten yhteyteen ©ii järjeslekiy suuret ramiMpailut kuudes- sa jarjach». Palkintoja sailvat: Suurisia e n n ä i ys-a j o is- f a. jotka suoritettiin lauantaina ja joi- hm vllilvat osaa ?afIi tvähimäin 143 cm. iorkeat oriit ja tammai; Tuomes sa Mlyneet wieraÄveris:t hylvitiuoät b s. ja tällDvierasmeriset 10 sek. faijdfc kilometrille; matka 3 km.: 1 p. 300 mlk. ajuri F. Blomin Hel- siegisiä ori Ilo, 5 m.; 2 P. 150 mk. W. NikMkin Muolasia tamma Per- ho. 5 in. 7/4 j.; 3 p. 75 mk. A. F. Sipilän SUtaaäto ori Aamunkoi, 5 m. 10 j.; 4 ip. 50 mk. K. U. Zioosin Ala vudelta ori Kiuvas 5 m. 11,2 s.; <5 p. 25 -mk. B. Färlingin Porista tam« ma Ujo 5 M. 12 s. Pohj.-Häm. Hippoksen valpas teki »streikm", se ei suosiunur juoksemaan cnempöä kun yhden kilomeirin. Syynä kuulm olleen ^ että hemonen oli ken. gitetly jumi ennen ajostn alkua. Sunnuntaina suori letuissa ajoissa olilvckt tulokset seuraamat: Wlionna 1905 syntyneiden ja silä vxmhemipien kantakirjahemostm kil- paiiussa 2 km. maikalla: 1 p. 2)0 mk. B. Färlingin, Porisi», tamma Ujo, 3 m. 23 s.; 2 p. 100 mk. F. Blomin, HÄsingislä, ori Ilo, 3 m. 24,2 jet.; 3 p. 75 mk. W. Nikolskin, Muolasia tamma Perho, 3 m. 25 s.; 4 p. 50 mk. I. F. Siipilän, Akaasia, minma Tont- tu. 3 m. 25,6 sek.; 5 p. 25 mk. I. F. Sipilän, Ztkaasia. ori Riuska, 3 m. 2(i sek. — Zeuraaivar järjcsnsiseslä wat Valpas 3 m. 23,5 sek.; K. U. Roosin, Älamut>al:a, ori Kiiivas 3 in. 30's. ja saman ori Aawe 3 m. 31,6 i. — Joensuun—Lieksan radan luo- Muttaminen säännölliselle liikenteelle. tapahtui lauantaina iriuan erityisiä juhlallisuuksia ja koirallisia :oimiiuk- 1»a. Ensi-mainen juna ittijii — lipun» ia — aamulla klo ntuöelia ^oenluus- a<i. Piel^x-icrroen kunnan r.ujöntäuiil» lä »varoilla toimoenpaniaivaksi suun- niielm juhla peruuiei:i:n, mihin osil- tain oll'c WM je, cr:ci odoteltuja wi- ranomaisia ollui oivaulseen sa^puuul ia odonamallomia oli tiedossa wai- miina tulemaan. Perjantaina olimat Faiaiirehiööri N. Th. Arosterus, lii- keunetarlasia^ja B. F. Lohman, kone insliwöri A. Madien ja raiainsinööri H. Z^ybergh tarkastanee! radan rauta- tiehalliuksen wastaano:etiaivaksi. Muuten oli kaikl: hi.jaisra etkä ipäi- tvä millään tamoin osoi::auiunul eri- tyi seksi meökkiipäitväksi. Rakentamatta slMa osa rau:atic:ä on jo lpohjaiiu meltem Nurmekseen as- tl V wii«siioisra kilometriä Lieksasta pohjoiseen päin tiskoileltukin; silia- muurit «wat walmistuma»sa. Ensi syksynä odotetaan koko Joensuun— Nurmeksen rauia:ien oleman walmii- am. — U. S. — Komaosaisin rautatieinme. Noin l:n kiivmelirin päässä Espoon nsenial- ta Hc>l'sin.liin Päin roajosi .lauaniama flo 7 alfaan illalla raiapcnger mu- iin loocroiv jcö:o oli jeuraulsena että liikenne Hä^iylyi. £ uneksi lunaa ei fortunitr sllloiin kulkamaau. Liikeniiel- tä ivÄircbtiiin illalla sile», eitä Heisin- gis:ä menli.wät juna: rilkoutuneelle palikalle, zonka toiselia Puolen Äarjan junaa käwiioäl Heisingistä t^^via^ch- mi-siä ja ia:o«roua nolliainassa. 'Sa- malla u»n.'0M wie:iin paikallisjunalla posti ^samana iltona Turkuun. Zialatnftnööri K. O. Reunan mat- kusrl hcri^aukalle rataa kcijaamaan ja w.enen>äl Sorjauslyöi jonkitn iverran oi^kaa. Äiainrrlakoon tämän yh^N)des- sä, mä rata ennenkin on samoilla pai- koin ilvajannur, se kun hilu e wanyaa meren pohjaa myöten. — Matkustus Ämerikaan. Lauan. taisia a'llaen on :än>:e saapuneen sah taan Nil>odM ivaihieeÄa toimittaja Julssi T«i n u s. TÄnän s illeen tu- .foe itthden ipääioimiltajaksi Waasa^eh- den ent. päöioMutaja Hj. R ä i s ä- n e^ir. Hra Miyänen joka nytyäM on Wcr- nor Södersttöm Osakeyhtiön Palmeluk- lsesja, oöiitdUl tolimoensa 1 p:sm. — Saiaik. — Uudenkaupungin Osuuskaupan astasta ikivjoi^laa „Pe!lerivo" seuraa- iwaÄi>: »Ainoa laamaan inaassammv on se wai>ÄrWo, Mdka wiime ikiNväänä teki Uud^lnkauPungm osuuskauppa. Jo senikm wuo>l'ft on ?e ainoa laatuaan .että djuvgthmtmi laajaa ja suuri liike on, mikäli »iäyttää, jonkiiiiilverran lähen- nellyt huijairsia. Emme ole mhionoet asiaan emimmn kajota sen .touoksi, eilä fdfo (kaupan toimi n nasta suTfijuutcen saadut tiedot peruS:mv^t enemmän tai AxchoinmÄn epämääräisiin sano- malchi-it- ja ofuuMnnan kokousien mäiifcilythilir. Nyt on ncljämäsaiaa ojsuul^unnan jäsontä haastauanul o- >suu«A°uinn<m hallitukseit oikeuteen, Maaii-er» näille la>:n 1'ääitäinäiä ra n» gaisiiista sriiä, »itä he wääm-it kir- junpidon MmKa owa>t warari'lkoa jrii- myticlnnällä jaLane^t liikettä ja sil- lä aiikaa «otilaneet lainaksi inelkoisia lmääviä isekä rahaa että Wwaraa, jf.fä anoen, ei'tä raasl!t'.vanoi5eus hnt ot- itaisi ! föi.ilfp mainitun oiuuskaupM >ki rjanp:jl c>kirjv>r taka ivar i kko o n. otkeudenkä:inli antanee siis lwavmo>ja ^iei-oja koto liikkeen Hoidosta ja j,ein tu-oiTcntian suuren, n. 100,000 alfaan mousÄvan tappion syistä. Hiljatliam tapa!^nneessa >valwon- na-sa <ct:ixrt eri iveiöojat osuuskunnatta waa>iin?0l soMnisiaan noin 100,000 anail.taam. — Ä1!aanwiljelijäin yhteistoimintaa. Sätkijä-noon 'kirkoM^än ja sen llähitl^- lien maa«vilje^li'jäl oMu päättäneet ryhiyii lchteiÄoim^intaan saadakseeit inailtoiisa isuoraan jufa aamu Wiipu- riin myytäaxitfsi. Tätä 'tar^rusta ivard.n on aikomus osiaa amomobi^i, svka woi kwljetwa noin 3,000 Liiloa iimva>raa ja 10 :nat- .^us>aj<m. Äu>:omobiÄi!!M!tmjiltä on jo -tie- )us.:eÄu hintoja, ja o»l aike^nus osiaa 9,0V^> nillaa me»sa:r?a kone. Äokous, jessa lopulliiesti Pääteiään iaupasca, pidot ään pianoin. — K: la. — Konttisen murha Heinäivedellä. Heinäir^eden nylyään isiuitairisja syys. iäräjissä l.k. 2 p:nä ntomiitiin talolli senpoika Esa Sallinen, Wihlarin ky- lastä, pchoiitipitdiysrii, 'Ottfj scurauö jcs:<i Iflttt^ ilCMMtJitcn inenetii Hoiifcn sii, V >lvu«i)c>isi juriiuÄ)uonewankcw 'Jc-uöorjl, i;a;sd n;afHiuuui;t T. Mönttisen pirufoi:aini.icsta l luuoöe:ji :ran5eu teen. jo:'la rangaiÄutse! yyoisteiiiin L 'truodcn 4iluulauden kuutuehuoimoan- Selvdelfi, ytimiä iirksainaan T. .Siemenien saiiastu-eajan, lääkärin palkkioita, ki- pnrahoja i>.m. noin 500 inarllaa ja inaljamaan M. ÄomtL-Mainajan l<s- ielle ja 5 alaiMselle lapselle nmosittain 300 markkaa, mikä maksu sitä mukaa li<ihcnc-e, L^ui kuitin lapsista .täyttää 15 i-.ci.oucua. Pääts alisreKiin feiiuriH. Wiipurin yoivioilleuden mtkastetiaivaksi.— S.S. — Lapsi palanut. Sellainen onnet- tomuus jsatrui. w.k. 29 p:iu Citonlos- 'ken Td.nanalla.cha -iiiTklläijen P. Viak- «.ojen moisella nuioMla olc.valle Poja!- 'iie. ÄLaiirhcmptonsa oll.'s!a naapurua lossa Miniäsi meni poikaiieit lraii- hemPain laÄ^n hu<i.maamair<i -saunan eteiseen, -saaden siellä olevasta liedestä tnleii ivaatieiisiinsa. Hätähuudo-n kuul- RKwn riettsiiväi ^icheminat iiapset kyl- lÄin heti Lipttun ja saiwat tulen sam mu-teiuisl, muna siitä huoliiiiuuia ehti lapn fuitciitiilii saada niin pahoja pa° loljaottuc^v, että parin päitvän kuluttua luoli. — öl.-S:o. — Murhasi tytön tdmiin stmeydcn pal kaksi. ÄJHiiie fc-jfiiuliifoiu toi.mi; P-.cht'- janucn .piiojän 2aa-j)ri>n kl)lässä lamcla :a>paus. Maini tuösa !t)!äSsä asuman Mani Talonpchan tijtiärcn aittaan pyrki kcstiiviMoa .lvasten yiisl^j ky!än psikia. ci ^imuninkaa-n :a<-icnu: sisään, kchoui hc>ttä pois. Pyr- 5:jä>t eiivä-t käc-kyä torcllcc.r, ciiuatld pais tuneet siiiot-c-ti, toacix tefiiuat faifcnmoii- iu illcijuii, m.m. liaten aitan läl;cisi;i;- dcssä tlruvmi»assa »Lei:a »vaateita. Leu- r«<"van<i cii tcStimiikkvaanuina, kun mai- ni!i:u ii}l:ö obi järmcn rannalla Pyykkiä huuhtomassa, kulki siika Pyssy kainalot sa ohi eräs näitä yöllina pyrkijöitä, sa massa kylässä as>Ava Zuh.> Roinisen .poi- ka. Tära nuhteli tyttö hänen yöllisestä Elötvissä Kuvissa. Minä täytän larkasti yhteiskunnal- liset wMoollisuuteni. Kauniina iyiK- iltana kun M» kirkoiuornissamme löi 6 i4>., astuin siihen elämien -kumien muhkeaan 'suojaan, jonka koulupojat jo aikoja sitte owat ristineet nimeen „Pik- si ja wWsi". Lunastin lipun ja istuin paikalleni itvalaisluun „sälon-kiin" o- dottamaan näytöksen aikua. Oli t.fy» jelman lwiime ilta ja tväkeä oli niu- kan^laisesti. Odoteltiin/ muutamia kaisojia tuli lisää jo wii-mein alotet- tiin. Näin heti, että lumien ulkonai- nen säwy oli metkoisestt parantunut: entinen imäräjäminen oli poissa eikä silmä katsoessa w<tiwautunut. Muis- tin erästä ystämääni, joka?or.ran ikäy- lyään tässä osamassa taiteen temppelis- iä sen „olhjel!mia" katsomassa oli sano- nut -ruumiillisesti ja sielullisesti -kävsi- neensä chsdislä su toimoin sielussani häntä W näkemään näitä kumia. ilä minun ei oli-si pitänyt tchdä, sillä hylvin 'pian sain täyttä syytä yhtyä ys- tÄväni sanoilhin. Silla »vaikka kuwat eiwät enää niärisscetkään, ne tuon tuostakin -tekimä: sen tepposen-, että simytoät niin ylös, että tÄiNiat kuten eräs pikku tyttö kuului sanoman: „kak- kerroMsillsi". Miamit laa ne tällä ta walla 'kummittelevat niin, ettei lopuksi tosiaan liennyt kumpaako kuMan puoliskoa seurata katseellaan, si tä>kö, jossa ihmiset oliwat päät tömiä, wai sinä missä oliMat jalattomia. Ehkä ininä en olisi jaksa nut näin ollen katsella ohjelniaa lop vuun, ellei kumien näyliäiä olisi pttä- nyt huoilta siitä, että tahallista useam pia lepo- ja mäliaikoja oli olemassa. Suurimman osan koko kumamarastos- ia hän näet esitit säännöttöminä, u- seiivkitt lMaan montaan sekunnin mit- taisia, rikkinäisinä katkelmina. Minä ajattelin eitä se o!i harjoitusta. Hän oli uneihtanut, että „ salo niissä" oli y- leisöäl Tämä esii^sen ulkonainen asu M kumminlkin pieni -ina. Voihan sem- moista, Wvänen aika. sattua missä ihymänsä, llva-viinkm näin seecngin alku- aikana. Mutta sitte tulemme siihen asiaan, jöka Marsinaisesti on paanut mi- nut k>)iiään tartiumaau, nimittäin ku- ivien sisällykseen. Ensin minä töiden- nan, että esitettämäni oli seitsemän ku-- maa ja jos niistä moi Päättää on Nio- lempien -sukupuolien aistillinen suhde K punanoit llanka, joka kulkee läpi oh- uinuin. Biisi kappaletta näet näistä seitsemästä sisälsi, joutamasta ..teeren- pelistä" ja keitisteleinisesrä puhumal la. suoraslaan aistillisia kohtauksia tai rtmoja silmäyksiä ia eleitä. Niitä ci siiliä ollui umir.s etii.nällä etsiä, au liisti ja nKH.'Kivasti heMn-valsina iiii- tä tarijottiin. Jos ku-mista haemme opetusta ja snvccllistä ohjausia, n\in 'voimme tämän ohjelman lumista teh- dä seuraamai- pari esimerkiksi kellpaa- maa Poimintaa. Kristillis-umeellisessä amioliimssa «otema rouiva karkaa mie- hensä luola ja yöpyy rzkasltijansa kera hotelliin. Meille näytetään tämän »nuoren >r-omvan'' hyödytön kainostelu .yh:ei>seen >;änkl)kamarii r kuljcttaissa ja saamme jeurata amiomi^stä, joka yö- s>ft>ännä luuhaan koettaa vllättää ra- kastamaiset ja jolle tapahtuma — ku ivan moraalin mukaan — on kohtalon sallima rangaistus roumalleen osoilta- mastaan!iii!Westä. Toisessa kumassa taas on r-ouwalla rakastaja — tietysti, mutta tse ei riitä. Toinenkin pyrkijä t äh ä n k u nn i akkaa se en toimeen oit ole massa. Roueoa et .'um m in ka a n hänes- tä .mälitä. N'aan toimii '.mn, eitä saa hänet kaksintaisteluun miehensä «kans- sa. Mies tietysti kuolee — pois tie?» tä, amipuja Pakenee omaninnnon ah- distamana ja näyssä lihoen lesken ja ra kas taj a n rakka i> sku h e rt el ua. Tällaisia yi'cn modernta ja suurkau- punkimaisia kumia meille tiÄiietäun. Minusta mntuu kuin ne »rassiiieerauk^ sessa" liveisimäi ivoitotl Paraista-Ma- rietee-Mcilmista. Punitnu ainoas- taan lMarielee-yleisöä. Meillä katsojien enemmistön muooostaa kasmaivat kou- .lulaitsct. Hrlmäi herrat kumien näyttäjät! El- Ien erchdy. pernöteltiin teatterinne elämieiilkumien Paraniamisekn. walitse- mtsolisi ja armokkaammaksi saamiseksi. Tietääkftni rupesi moni' osakkaaksi yri tykseen ivaan, tämän kauniin ajatuksen ^'desauttamiselsi ja tämän teatterin pe. .rustamista on mainittu esikuvallisena ja kauniina tekona ympäri Suomen- nienten. Sie transit ^oria mundi! Miniä Wjdäisin ehdottaa, että teatte rin koreat omet naulanaisiin sankoilla rautanauiloilla umpeen kunnes ivo!- -kansan sinne tviskaamina, Maista asu- tu*ra aneidän akallamme aina syntyy s im- renrman tchdaslai!«ilst.n ympäristöön, ku- ten tesli-coitana ja tv;elä myöhcmörinäin linnqj-en ympäville, josta fitten kaupun git sukeutuilvat. Samaten ne nyt kau« lpungina>lA>t lyödään ylös simrt-en t«hdaZ« -laitosten ympärille. Ja ehkäpä »teillä jo puolen »vuosisadan takaa on. ell'ei jo ennemminkin, Keski-SusmeSsa kaupunki nrm-oltä Äänekoski. Sitä kaikki en» nusiaa, isillä >tähänaZ:in."a kehitys Ääne- ikaskella, mcriKa onkin toasta kymmenkml» nan wuvden lapsi, on meidän oioissam- me jotain suurenmoista. Siellä on jo oma kaunis LivZkokin, Ivarmaankin maa» seuwkivkoistamme <«stik-?aimpia. KoÄem -täisellä puolella on siroja teh- laalaisasuntoija ja rautatieasema ja itse rautatie nullkekokoa. Si,:llä on myös suuri saha ja Ahjas palokunnan talo juhlakeni- trncen ,ja laulu-laivoincen. Itse massa» tehdas klomea-na kiwi-palatsina kosken ala- puolella i käärii min kruunaa tämän nause- wan mlovokkaain tchdaSpaikan. Äänekos- .kea lhuamattMvaksi tehdaspaikaksi ei ai- noasta-cm Keski--Suomessa, waan koko maassa tekvmässä on ollut insinööri I. E. Hammarin ensimäisenä miehenä. Seutu «n «luonnvnihana. Kaupungin paikccksi ihanampi kuin »äiti Jytväskylä". Ja tälläkin tuletvalla -kaupungilla on oma ^hachunssa", josta näköala on minun ymmärtääkseni suu.renmoisen'pi kuin Jy- mäskylän harjulta. Se harju on Ä ä n n e« mäki. «Sieltä on laaja nÄöala Taari- jävlvelle päin ja täällä päin oleaville tvesistöille. Keiteleitä näkyy Flä-Keite» leelle saakla seZä Sumiaisten ja Kongin- 'kankaan seirtmt Keiteleen rantamilla." Näin selittelee .,Ke^k;^-Suoin«". Matka- opas w. 1399". Muita.minun täljtyy sanoa-, että se ai nakin nyt laskee Idföu. Mäki on siksi metsistynyt, että ainoastaa.n Keiteleelle päin aukenee näköala osaksi. Eräs marja- retkellä oi etoa roalvaZihminen kmnppa- linsa 5era otti wai.ivakscen lviedä minut mäen huipulle ja hän kertoi, Mtä sitten hänen tviitme käyntinsä mäellä — siitä oli jo tvuosia—on mäki huipullaan kum man paljon „me>tsistynyt". Niin että tuo matkaoppaan tiedonanto ajallaan on kyl- läkin IvoinAit olla oiikea. Ja tätä .metsis- tymiÄä" ei ole estänyt edeS se ihanteelli- su-us, mikä »n kätkettynä siihen k!wika- saan, jQnka Äänekosken kansanopiston -oppilaat sinne a imi Mapunsäiivänr ouut Juuri saapunut : Suuri Kaunis Valikoima Puserokankaita ja Syyshattuja VILH. HÖGLUND. noita Guittenbergln siroja leLkeleitä — jo kiitti minulla lysdit, että auria ma joka mäelle näkötorneja rakennan. Hm! Hän «m nähkääs ammattimies sillä alal- la. Ha aaIvekee näkötornin ma!ksawan ainakin 400 markkaa. Mutta otetaan nyt tässäkin asiassa huomioon, että Äänne- mäen juurella on suuri saha. Sen isän- nistö jos tväihän heilauttaa kättään, niin näkötornijpuut otvat tuossa painissa. Sit- ten tvisakseen on Äänekoskella yhdistyksiä, jotka pitämällä jonkuin iltaman tvoijitvat helpos.tr Soota näkötornirahat. yhteis» tvoimin sinne piakin «u-kötvrni. saataisiin, jos tvain olisi paikkakunnalla alkuunpa» netoia tvamnia» Jos hytvät äänekzskelaisot saatte näkö- tornin Äännemäclle, niin siellä matkai- lija tvavmaanbin lumouneena näköalan ihanuudesta juo kiitollisena Äänekosken <ulewan lkaupunzin maljan. Kaiken mo- lkoimin näyttäkää „äiti Jyroäzkylälle ', että teilläkin on .harju", jota ymmärrätte attvottaa, tvaikka teille .seminaaristanne' ei jäisikään muuta jäljelle iuin nato edel lämainitut muästokilvet — jo? nekään. Minä jo ihastuneena kotipaikkanne ri« peästä ikaÄvusta ja tvarttumiseSta huu» dan: Eläköön ÄänokoZken.kanpu-nlki nukkera- töineen ja rautatielvaunuineen, joissa ei ole mitään luokka-erotusta l Tämä rata lienee siinä suhteessa uran- uurialja. K iin siellä ollaan, yhdcntocrtai- fia kuin sillit ... ^ .• Raps. Kaikellaista Ompelutyötä ottaa rasiaan S. Ahola, Blomin talo. 8263 1—1 Keski-Suomen puhelimet: Toimitus 9. Konttori Kirjapaino 1212. ra. Pikku-uutisia. — 40 touotta oli sunnuntaina kulu mis siÄä piiuvästä, jolloin maam»«e loil- kac-kiSAeisin ja sanmlla taloudellisesti lkanlancct. Heillä on n-.mitiäin ollut ole-1 hnomÄilttuvm rautatie Ri.ihi,mäel:ä Pi<- nuiäsa — ikuuloni mtifaaa — se pyhä tapa. että he ÄLappuna aita kiw:nmukula polnxlla kÄvel-eHvät ylös mäelle j>i kukin Miskaa kilvensä siihen määrättyyn röyk- 5iöön — ihanlteellisuuden kiuaSrakennuk- seen — (soimalla iausiic.; jonkun «nieli* lauseen^ Eikö ole .rrumanitia"? Mahtaneeko nyt opiston wäki ^kuljcttaa Tartvaalaon Saarijirivelle nämä pyhät >kiwct ensi Muodoksi ja sieltä sitten tuoda ne tvaPka säkeillä Suolalhteen, jonne Keski-Suomen kanianopisron on lopulli- seSti määrä imujoiitua? Mahtancmat niin .tehdä, sillä Jsrac-lin lapset Egyptic-tä lähdiessään korjasiivat myös mukaania Jaakopin luut. Tämä on :ietys!i heille tariin aiioattmn liiZc n reelle. — Huhuja. Suomen iulliialsan ja iullilaänsäädännön tarkasiuskhsymys nä«)ttvä jiou.t.um!cn päitväjärzeslykseen. t:c- tää ÄÄtnppa-lehden Pietaria kirjoenwa;h- tasa kertoa. Mikäli hän on kuulla erääl- tä rahaiirnnisteriä lähellä o.civalta ben-- kilöltä, tulvivat.Suomen iullilainsäädän- tö ja tariffit kohdakkoin ecit!>>sen tarkas- tuksen alaiseksi. Kertoja e: ianonur :ic- täivänsä, tuloeko sitä marten kokoonkut- sl!.l>ta<ivaksi sekakomitea lvai tapachtu>u?o jarkastus tvaon yksipuolisesii. Mitä tn» tee hiehon tv.rkasmksecn, nti« lienee ai» komuS Wenäjän ja Suom.m ttäliiissa tuÄivlokssa tehdä melkoisia muutoksia, jotta Menäjän ja Suomea tvälinen kaup- payhäeys sa-atäisiin ivilkkaammaksi ja e- sydämen asia, josta poskeisen on parasta ^nemmön nu>lempien (?) maiden ciu-ja waieta. i wastaawaksi. Mitä tulee ulkoniaalmS- Meidän ei-ikalnsanopi-toiaisien mieies- \ ' tn "tatvarain tuQitac.ffi*rt, koetetianee tä on kotvm pieni alia, karttaako ?.än-! mahdollisimman paljon wältt.» u!k°. ..... . »'Nlalst^n wQltam kauppaetuzcn tou.laa- nemk^k; rel;.M;nia. Mutta toinen Pa..na- k Ursinkin niiden maltain etujen. >vanq?< juttu, on se. miten näköala Ään-' ^nssa Monäjällä on kauppa sopi- nemäellä saadaan poiZ siila hunnusta,! mukse.t. Puhutiellun mielestä on toistai- n;inka l.uointo sen känneille im:nenkaZ- se-ksi nxaiikca sanaa, tuleeko ulkomaista Ulkomailta. Heidän Majesteettlensa oleskelu Saksassa. Frilcdbergistä -ilmoitetaan t.k. 5 p.: H. M. lKei>iarmna aloitaa Nsuheimi» laisia parannuskeinoa k^ ramaan näi. nlä päiminä. Erääsm sähkötehtoaAa <s>n iotf}ixtt:u linnaan sähköjohto, jonka Lanv:a keijari-ima tvoi saada sah>kökyl» plfjä. Äe^arinnan henkilääkäri tohtori Gro>ve -on wiime iamvanlaina mfi ker. ran .mrtkinut potiliaan ja sen jälkeen rvlllaiiseivasti Päävtänyt eirä Nauhei- min porvnnu-skeinoou on he:i ryhdyt» tämä. Wiimeistään keskuvlikkona t.k. 7 Pm «.fi Leisarinnan chspyjm määrä c!"aa' leisorintv» tulee sekä oiramaau .?>)!lpll)jä että suomoan :<rn>eysweltä. TeriveiKvcden suv-Miin inlema» myös» tin m«o.!emmat wanhimmar lytiiärer ot» ^imaoii clsaa. ÄMnEsoen onfti öri örc;le määränM iämän parannuskei non p)dänlia>u.lia wai hermostumisia masloan, ei lääkäri andanur lvastaus- no. Bad. Nauheimissa on jnlkinaulat-u seuraama pormestarin ja kmpylaiiok- .jicthpofuTinon allekirjoiAama lied ok si-an ro: flhlf^dän Friedbergissä oIcefelotiMt hät.fer ipicrMr ovkt M)desiöZa Bad ..lichctniissa olleor yletsön puolella chätrtisiMmn tmikeisomailuuSeil esinei- ,iä. ^eriÄn luliuaan '.unaetuiksi, on niin taaja ih:nisjoul!'ko fcri">nor heidän ympäri llcen. ciiä lie >iöt-imls^n oirat }miv.:C{ ja>.taa mccfdatiia. Odo:ravien iv-ouauscn ja omomobiilien ympärillä oft smimoirren jouhta uielv.iui, <'tä ajoneumoihin nouseminen tai niistä u-lcLcist.l>mincn noa^ni melkein uuthdol» 'uxnrfiita. K'i'.,?n .tuuartru, etsii korkea »vallaÄväli Friedbergissä ja !)!auhei» m->^a-^pca ja w>i>rkisll)Slä. ?)!eijän pi täisi sen>!ähd..'n panna tähän wähän cnemmän chuomi-cra ja olla Hairirsnnät- .« wieraii'a lviM>p««i!kanune kanneuk- ftcix ,'.'^5imi>ic>s'a. 'M l!>oiwz.mme et- tä iämä ilhÄ kci>:e^ias kuin harras ^y>m:ö vsakoan waik-uvtaa. euä <uon- kakatsia häiriöirä ev enään uuKinnm Hel?o4li saalioisi -muntcn Mpaht-ua a* cä fiiitnnii Bad 0ii?tuW:nvi^jla lakkaisi- lxx*, seikka, jota seniäiän »varmaan olisi wa!li-:Mowa. ivoZlle (heitti. Puita poistaen se tietosti repineillä lähtisi. Mutta löytyy toinen parompi keino: Linnekin laittaa jonkul- Iäinenkään näkötorni. Eräs naapurini — se nyt ci ollut sen tään tuo .Suomalaisen" Miisas ,.Äi'a- pää", ijoka näkee siellä puukkoja, missä muut ihmiset Main siemiä kirjaimia. tullitariffia ntu mk Matoa !qi wai eikö. mut- «ta kai Menäjän edut sitä ainakin muu- .tammissa tapauksissa maatiivat. Kirjallisuutta ja taidetta. Syyskuun klrialllsuuS. e r a < r «ä'oersrröm L j a- k e yh t i ö aikoo läsjä kuussa julaisla seuraama: :cckjet: On:au Maan 5:s nidos. Tämä SOl silmin laajuinen nidos on sii.:Iiu. „ läyttäyiymiscStään. Diuiiiin mirkkamat- ... iöjanolman mukaan forotenu »llelnen.^ ojensi poika pyssyn ja ampui ^ nayt-ma parempia kumia, hiitto-ja kaikilla Ämeriklaa!! Ivicmilla! seurauksella, että koko haultlatink; hviMai!walinjoilla ,lien, eua lolman- nmUmm n 6n fupccfKa jui Etsaan nen luokan siirlalaiSptteliicn hinnat, jctfa tähän asri owc>r Tuomesta mak- i »r,ert '218—267 mk, on korotettu 7 markalla. Aikaisemmin on toisen luokan piiet Ammuitu on heiktoiui ja lienee Nsähän loiiveiia hänen parantumisestaan. - M tkt. Raitioticlvaunut ajaneet kahden .himoja, jotifo ilvar olleet 255— ihmisen yli. Laua-maina klo 2 aikaan mk, koooiellu n. 25 »tl. Timiäii ^ ajoi H^singi^a raiuoiiemaunu n:o lien 440 tlelMl aihcmii Tuomesia tuuliu juu-^^ Erot -iajalla n:o 7:n kohdalla neiti remxi Amerikkaan muutio HilLa. I.chi!ichcni-n yli Iillä seura uksella, eua nii Iclhiisilonin Ruvfctt reafffait kai. itkt.si. 3&taiinu ioapui Jiol:a^Ztoe>Mi-i!l. ia >ja itteiii Iohilesvn lu-Iki >myos sa^ maan -suumaam, jollain hän joutui llrauimn all!e. Vauiiiui ku>ijc>:lajana o- ti Adch ?°lbcrg. er. NäköalamSkiS. 4. Ääuiltmäti. Pohjoisesta tule-tvat Äuhnamoon Äeite- teen ioedet Äan-ekoÄ:en ja Mämmin >!os» ken kautta. Äänekoski on Llesk'.-Tu»mcn suurimpia koskia. Te on noin yhden ki- lrunetrin pi tiimien, inahia>va,mirta. Mil- loin laskcutuu se tyynenä, muita Moi- Washingloniö:a sähkö:eiään miime lauantaina: Äoleravvaaraan nähden oiva: Ame-^ rikan konsuilit Italiassa ja Nauskassa^ Toiiumniin rv .1 i-t iu t i co n n c :t o utu u.s .to = maktaana, milloin ryoppyinvunä >koskena määrM)t Pidällämään menSläisiä kol-^pahlui lauaniaina. Äls ^ai^kcan i.p/g^ Ächnamoon. Mutta jeniin sulot raiS- Komca saaneet .määräyksen ankarasli waiwoa ^ Tyuönm tjomul lvaunnn alle ja massat e h da s ,ja saha kaiketi miljocna- siirrolaisuuSasemStm noudattamista, "hairiui jmiikuin iiMiuiJ Uviunun muka- 'laitoksia— on sen rannoille nostettu, «ai-kkiin Eurapan saramlin määrmään,na. Cällöin häneltä ru-hjoutuitvat ja-' j a itchdaSmaaUman komeus siellä nyi ameritilalaijsia tenveyshoiloivirtamie. ^r>ja 'sai morinaar.nnja LaÄvsi- cl - iä liepeillä. Upeana ja uu- hia taman tarka»iul>en wuok>l. hi-itzai. Viaunun kuljetmiana Äl Lntd- fors. — Hch. S. ' ' niannen luoton; matkustajia miisi päU ejm .rai.wti0twi.unu n:a 40 _9Jujwuor. mixll - miwkn fujn r , waa. Konsulit Hampurina m Bre- dm- >ja ^choinkaiuien ku.luia»ia 8-wuo- menissä -seka roisissa salamissa Hwat! «aan MMiytön Aini Äiwislön yli. kanneot ,uure chdaslaitol,ct. Koi • . . .i 1 LL~ , m j.l ... . ». ! •• • • ^ ff. 1 t'! va IA f/l fljY _ tnil«iw — Sanomalehdet. „ satakunnan" tvaslaama toivmiUaja, o Pena ja I, N. Kosit 'imen luopuu ensi wuoden a- kusts tekiixÄä, Lamoin eroaa toimes» denaikaisena nostaa päätään pienempien majojen keskeltä teihtaanisännöitsijän Hu- ivilamainen asunto. Sen yläpuolella on monellaista hölleliä, sikin sokin köyhän — 16 ~ Tänä nyt käsiteltävänämme olevana aikana eli aikana Uskonpuhdistuksesta Ruotsin valta kunnasta eroon Suomen koulualalta on lähes kolmisataiseen vuosimäärään nähden liian vähän muistoja säilynyt. Kouluhistoria on verrattain köyh^. Se kai tulee siitä, että vielä näinä vuo sisatoina ei oppi ja valistus saanut hallituksen puolelta riittävää tunnustusta, että koulualalla työskentelevät elivät huomaamattomina hyvinkin ahtaissa elämänoloissa ja joutuivat kokonaan varjoon miekkamiesten rinnalla. Koulunopctta- jan ammatti on kaikkina aikoina ollut raskas ja niukasti palkattu. Mutta entiseen aikaan se oli koko paljon työläämpi, koko paljon huonom min palkattu kuin meidän päivinämme. Opet tajanviran useinkin lohdutonta luonnetta kuvaa aivan sattuvasti vanha roomalainen sananparsi, että ketä ylijumala vihaa, hänestä se tekee opet tajan. Meidänkin maamme vanhat opettajapol- vet olivat tavallaan tällaisia ylijumalan vihaa mia. Ja kuitenkin he kaikessa vaatimattomuu dessaan ovat toimittaneet suuren raivaustyön sivistyksen vainiolla. Useimmat viralliset muis tot itsestään ja työstään ovat he jättäneet nii hin moniin valituskirjelmiin, joita korkeille viranomaisille lähettivät asemansa aineellisen tilan parantamiseksi. — 13 — Tämän kaiken kuningas hyväksyykin. »Vapauden ajan« alku on nuorekasta nou semista Kaarle XII:nncn tuomasta väsymyksestä. Niin koulualallakin, jolla tehdään huomattavia uudistuksia. Aika on ripeästi luovaa aikaa, kun on päästy kuninkaallisen yksinvallan tiukasti puristavista vöistä. Hengitetään taas vapaasti ja luodaan uutta. V. 17 2 4 annetaan uusi koululaki. Suomessa v. 1723 määrätään piispanistuin ja kunnaasi perustettavaksi Porvooseen kadotetun Viipurin sijalle. Ja Savonlinnaan laitetaan samana vuonna trivialikoulu poistamaan itäisen sisä- Suomen opintarvetta. Tuosta nyt saadusta uu desta koululaista on erityisesti mainittava se laa jallekin kantava uudistus, että se soi koulun- palveluksessa oleville papeille kahdenkertaiset virkavuodet, Tämän vuoksi oli toivoa, että kou- lualalle antautuisi nuoria lahjakkaita miehiä, jolle muuten opettajien kovinkin niukat palkat verrattuina pappien palkkoihin eivät olleet omiaan viettelemään. Meidän maassamme tuli uudessa Porvoon hiippakunnassa olemaan kim- naasi Porvoossa ja kaksi trivialikoulua: Helsin gissä ja Savonlinnassa. Helsingin koulua ehdotti kyllä v. 1722 piispa Johannes Gezelius nuorin huoneuston puutteessa siirrettäväksi Porvooseen, mutta hallitus sen pyynnön hylkää, arvatenkin