Tiistaina g p. Marraskuuta KARJALATAR N:o 127 — 1910 Maamme toinen kuparikailvos, Pitkänrannan, on osottautunut st- sältämän keskimäärin 0,7 ".g-sta 1,2 %:tin kuparia, mutta on siitti lisäksi saatu melkoisen runsaasti hopeata ja tinaa. Taloudellinen käyttäminen. Jo sillä malmimäärällä, joka nyt on saatu esille, nimittäin noin 50 ä G0,000 tonnia, tulee war maankin osottautumaan mahdolli- seksi taloudellisesti käyttää kaimos- ta, jos eikään erikoisemmin suu- ressa laajuudessa. Jos kuitenkin osottautuu, niin kuin marmasti moidaan toimoa, että uusia ker roksia löytyy, tulee marmaankin syntymään suuri ja kannattama kaimosteollisnus Kuusjärmellä. Tuleeko sitä sitten harjottamaan maltio omaan laskuunsa tahi luo- multaako se sen yksityiselle henki- lölle tai yhtiölle, on kysymys joka aikanaan kyllä tulee ratkaistuksi, kun malmin löytymäisyyden todet linen määrä suuremmalla war- muudella saadaan määrätyksi. Kaimosalue sijaitsee Kuusjärmen pitäjässä, 52 kilometriä luoteeseen Joensuusta. Jos ehdotettu kana wa Jnkasjärmeltä Palikkoon Ker- majärmen lähellä saadaan aikaan — ja maroja tarkotukseen on jo kuten tunnettua myönnetty, maik- kakin ainoastaan jos waltiowa raston tila sen myöntää — on kulkumäylä malmin kulettamista marten malmis. Kaimosalueelta on nimittäin lähimpään paikkaan Jukasjärmen rannalla ainoastaan muutama penikulma ja Palikolla taasen kulkemat liikennettä Sai- maalla mälittämät höyrylaimat. S. U. T. Läänin Virkamiehet. Amoinna olemaa henkikirjoitta- jan mirkaa Ilomantsin kihlakun- nassa omat t. k. 3 pnä päätty- neet hakuajan kuluessa hakeneet Nurmeksen piirin ruununnimism., homioikeuden auskultantti W. G. W u o r i o, Polmijärmen piirin ruununnimismies O. W. And- berg, Luumäen piirin ruunun- nimismies, maratuomari G. O. Relander, Kiurumeden piirin ruununnimismies O. W. K op o- n e n, Iisalmen eteläpiirin ruu- nunnimismies Paamo Jääske- lainen ja Liperin piirin ruu- nunnimismies Werner I. C hy- denius. Rantatierakennuks et. Joensuun—Nurmeksen raken- teillä oleman radan marastonhoi- tajaksi on määrätty Kristiinan marastonhoitaja Heikki S a a r e- lainen, joka jo on saapunut syntymäpitäjäänsä Nurmekseen. Wanhoja rahoja. Pälkjärmen pitäjän Kurikan ky- lässä löydettiin lokak. 18 p:nä eräästä suosta noin V» metrin sy- myydestä kaksi manhaa kupari- talaria, jotka yhteensä painamat 3 1 2 kiloa. Ne omat kuningatar Kristinan ajoilta, toinen muodelta 1652, toinen 1(353. Rahain kol kissa olemissa leimoissa on kes- kellä kumattuna kuningattaren kruu- nu ja sen ympärillä kirjoitus: Christina D. G. Swr: Got: Wan. O. Regina. Keskellä olemaan leimaan on painettu: 1 Daler Sölss Miit sekä sen alle kirjaimet M. K. ja niiden mälissä maakuna, jonka keskellä on pieni nuolen kuma. Rahat omat seu- rakunnan kirkkoherran hallussa. Koulujen waltioawut. Polmijärmen Sotkuman kansak. johtok. on anonut 900 mkn muo- tuista palkkausapua koulunsa opet- tajattaren palkkaamiseksi. Kunta puolestaan suostuu antamaan opettajattaren palkkaamiseksi 200 mk. ja kortteerin kormausta 100 mk. muosittain. Jmpilahden Ruo- kojärmen kansakoululle onhamain- tomälineiden ostoon myönnetty 161 markan apuraha. Tilattoman tväestön laina- rahastot. Pälkjärmen kuntakokouksen pää- töksen miime syysk. 5 pltä, koske- ma 30,000 mkn suuruisen pitempi- aikaisen lainan ottamista tilatto- man mäestön lainarahaston lisää- mistä marten kunnassa, on lää- nin kumernööri mahmistanut. Maanwiljelysrahastot. Pälkjärmen kuntakokouksen pää- töksen miime syysk. 5 pltä, koske- ma 10,000 mkn suuruisen pitempi- aikaisen lainan ottamista maan- miljelyksen parantamiseksi kunnas- sa, on läänin kumernööri nouda- tettamaksi mahmistanut. Wapaa-iltaman sekä palkitse- miskokonksen toimeenpani Tohmajärmen Jär- mentaan maalaisseura lokak. 16 p. Lakkapään Juho Immosessa. Palkintoja jaettiin seuraamasti: Suomiljelyksessä: I p. 10 mk. taloll. Heinonen, Järmentaus; II p. 7 mk. taloll. H. Eronen, Järmentaus; III p. 5 mk. P. Eronen, Jär mentaus? H. Porthan, Järmen- taus ja E. Eronen, Järmentaus. Kesannonhoidosta: I p. 7 mk. K. Nöid, Järmen- taus ja I. Leinonen, Kantosyrjä; II p. 5 mk. P. Eronen, Jär- mentaus; Aug. Woutilainen, Jär- iventaus ja A. Karttunen, Rii- kola; III p. 3 mk. O. Heiskanen, Jär- mentaus, H. Immonen, Järmen- taus ja M. Tuppurainen, Jär- mentaus. Turmepehkun nostossa: II p. 3 mk. H. Immonen, A Voutilainen, Järmentaus ja A. Karttunen, Riikola; III p. 2 mk. H. Eronen, O Heiskanen, P. Eronen ja E. Ero- nen, Järmenjaus. Ohjelmassa oli laulua, puheita ja esitelmiä sekä 2 runoa ja ker- tomus. Termehdyspuheen piti esi- mies P. Eronen, esitelmän koti teollisuudesta opettaja S. Ryynä nen ja esitelmän karjanhoidosta H. Eronen, jota paitsi maanmil- jelijä W. Oinonen piti esitelmän maanmiljelijäin yhteenliittymises- tä osuustoiminnallisissa suhteissa. Seurasi sitte keskustelua kotiteolli- suusyhdistyksen tarpeellisuudesta. Tehtiin myös kysymys kotiteolli- suusyhdistyksen perustamisesta. Pitkän ja asiallisen keskustelun tu- loksena oli se, että päätettiin pe rustaa koko kuntaa käsittämä koti teollisuusyhdistys, joka liittyy haa raosastona Pohjois-Karjalan koti- teollisuusyhdistykseen. Walittiin myöskin toimikunta tätä asiaa aja- maan sekä sääntöjä laatimaan ja niille mahmistusta hankkimaan. Kokouksessa oli nähtämänä malli- säännöt, jotka päätettiin hymäksyä sellaisinaan. Toimikuntaan malit- tiin Järmentakaa: taloll. H. Im monen, I. Eronen ja Aug. Sor munen, Petromaaralta opett. Olga Wäistö, Kaurilasta opett. O. Teljo, rouma Teljo ja emäntä Siiri Wou- tilainen, Kemiestä opett. A. Kärki ja emäntä Hilja Hakulinen, On- kamosta opett. K. Massinen ja neiti H. Laitinen ja Akkalasta neiti Hilja Tiilikainen. Kokoonkutsu- jaksi malittiin taloll. H. Immonen. Ilta kului erittäin rattoisasti, sillä ohjelma oli harminaisen runsas ja opettaroainen, joten yleisö näytti oleman erittäin tyytymäinen näke- miinsä ja kuulemiinsa. Olisi toi- mottamaa, että tällaisia tilaisuuk- sia saataisiin kokoon useammin, sillä tällaiset tilaisuudet omat omiansa kohottamaan innostusta ja harrastusta maanmiljelyksen edistämiseksi. Maa se meitä mih- doinkin elättää. Simukulkija. Uskaljärlven Martta-ysdistyk- sellä on ollut keittokurssit kansakoululla. Osanottajia on ollut 23 ja johta- jattarena toiminut neiti Maiju Pöntinen. Juhlapäimälliset olimat lokak. 30 pn. ja syöjiä olikin liki 30. Iltasella oli iltamat Peso- lassa. Erinomaisen huono oli ke- li, mutta siitä huolimatta oli mä- keä kokoontunut joltisenkin paljon. Termehdyspuheen piti neiti Emma Kärnä ja esitelmän ramintokysy- myksestä piti neiti Maiju Pönti- nen. Ohjelmassa oli mielä näy- telmä ..Talkoopolska", pari runoa, kumaelma, pukutanssi, humiposti ja lopuksi yleinen tanssi. Hauskat perbe-iltamat oli Oskolan nuorisoseuralla lokak. 29 pm. Antti Sutisen uudessa talossa. Lumisateesta huolimatta oli nuorisoseuramäkeä kertynyt 30 henkeen. Puheen siitä, miten ny- kyaikana on etupäässä pantama painoa kansallishengen elmyttä- miselle ja että tämä käypi mei- dänkin oloissa päinsä lukemalla kirjallisuutta ja seuraamalla sa- noma- ja aikakaustehtiä, piti Oima Kärnä. Kertomuksen luki Juho Rautiainen, hauska ja opetta- mainen oli sekin. „Pale"kin oli ilmestynyt pienoiskoossaan. Pää- tettiin ottaa osaa Tuupomaaralla pidettämien nuorisoseurapäimien miettoon. Kansakoulun lastenkir- jastolle päätettiin lahjoittaa 25 mk. Werner Söderström o.-y:n Ino Cygnaeuksen muistoksi tar- joamain 50 mk. kirja-armossa maksaman ja 25 mklla saataman kirjaston ostamista marten. — Lopuksi opeteltiin kansallisleikkejä Mikko Kotirannan opastamana. Kuuntelnstipendiksi on myönnetty m. m. Märtsilän ansakoulun opettajattarelle: Anni Remolle 200 mk. Kansakoulujen waltioawut. Allamainituille kouluille on myönnetty m. m. seuraamat apu- rahat: Opettajan ja naiskäsitöiden opet- tajattaren palkkaamiseksi Jlomant- sin kunnan Kuuksenmaaran kou- lulle 900 mk. ja 50 mk. ehdolla että muokratussa luokkahuoneessa yhtaikaa opetetaan korkeintaan 36 oppilasta, että myös käsityöhuone ja käymälät laitetaan tyydyttä- mään kuntoon sekä että koululle malmistetaan oma talo tarpeelli sine ulkohuoneineen miimeistään elokuun 1 päimään tontille, johon marataan riittämä ala maata op- pilaspuutarhaa marten. Apuopettajattaren palk- k a a m i s e k s i Tohmajärmen kun- nan Märtsilän koululle 900 mk., ehdolla että apuopettajattaren asunto tarpeellisine ulkohuoneineen malmistetaan elokuun 1 päimään 1912. Kurkijoen osuusmeijeri o. y.n meijerikoulusta päästettiin mk. 29 p:nä m. m. Impi Wuorinen Orimattilasta, sai paikan Tohmajärmen meije- rillä. MaatilankauPPoja. Kansakoulunopettaja I. P. Kyl lönen on myynyt maatilansa Kontiolahden pitäjän kirkonkylästä T. & I. Salivesenille 8,000 mk.n kauppahinnasta. Talollinen Juho Sallinen Lipe- rin pitäjän Mattisenlahden ky- lästä on myynyt maatilansa asi- oitsija Järmeläiselle Kuusjärmeltä 4,000 mk:n kauppahinnasta. Talollinen Paamo Hirmonen Tohmajärmen pitäjän Onkamon kylästä on myynyt maatilansa meljekset Ikosille Tohmajärmeltä 11,300 mk:n kauppahinnasta. Nahkuri Juho Hakulinen on myynyt talonsa kauppias A. Nep- penströmin maalta K. Burmannille Kontiolahdesta. Kauppahinta tun- tematon. Höyrymyllyä rakennuttaa kauppias M. Koisti- nen maatilalleen Nurmeksen osuus- meijerin miereen. Koneet on jo ostettu ja odottamat rekikelin tu- loa Pielisjärmellä. Mylly tulee nyt aluksi marustetuksi yhdellä ..Hellerin patenttikimiparilla kui- maa ja kosteata miljaa marten" ja joutunee käymään jo tämän kuun ajalla. Nurmeksen kermakuskit! Pankaapas sitten miljasäkit mat- kaan koettamaan uutta ..Kaimo- puiston myllyä." Tukkikauppa. Maanmiljelijä Eero Ikonen Nurmeksen Pohjoispäästä on myy nyt.Poiminimi Gustaf Cederberg & C:olle 8000 tukkipuuta. Hinta 2 mk. puulta. Mainittu toiminimi se nyt näkyy Nurmeksesta kaikki tukkikaupat tekemän. Entiseen mer- raten se on maksanut suurempia hintojakin. Tarkastusyhdistys lehmäin lypsyn silmällä pitämistä marteit on perustettu Nurmeksen Salmen kylään. Siihen tulee kuu- lumaan 15 taloa, joku naapuriky- lästäkin. Tarkastuskarjakoksi tu- lee nti Keinänen. Zhdistyksen joh- tokuntaan kuulumat Juusolan Lauri Kejonen puheenjohtajana, Auma-ahon emäntä Aada Rau- anheimo rahastonhoitajana, Lah- telan Eero Nemalainen jäsenenä ja lautamies Samuli Pyykkö ma- rajäsenenä. Onnistunee» iltaman pani toimeen Nurmeksen Salmen kylän nuorisoseura mapaamiikko- humiksi perjantaina t. k. 4 p:nä Lahtelan Eero Nemalaisen ta- lossa. Alkajaispuheen mapaanajan- käyttämisestä piti Aada Rauan- heimo. Päänumerona ohjelmas sa oli kaksinäytöksinen näytelmä ..Suomesta pois". Näytteleminen onnistui sangen hymästi. Runon ..Myrskyssä" lausui Lahtelan Hel- mi Nemalainen. Lopuksi oli leik- kiä. Dleisöä oli jotenkin runsaas- ti, osaksi naapurikylästäkin, ja lie- nee tyytymäisenä palannut ilta- mistä. Tulot käytetään seuran kirjaston kartuttamiseksi. Konsertin antoi Nurmeksen yhteiskoululla toissa maanantaina opettaja Elis Palander yhteiskoulun arpajaisia marten työskentelemän ompeluseu- ran hymäksi urkuri I. S. Risti- harjun säestämänä. Vilkkainta suosiota saamuttimat pari laula- iän omaa sämellystä ja tutut kansanlaulut, joita puhtaan suo- malaisen ohjelman miimeinen osas- to sisälsi. Tuloja kertyi lähemmä sata mk., joilla ostetaan ompelu- tarpeita. Nurmeksen yhteiskoulua tarkasti miime maanantaina, tiis- taina ja keskimiikkona ylitarkasta- a A. H. Virkkunen. Nurmeksesta )än siirtyi Joensuuhun. Kansakoulut. Sen johdosta että Kiteen kunta- aiset marsinaisessa kuntakokoukses- 'aan miime lokak. 3 pnä äänten enemmistöllä päättimät Riihijär- melle rakennettamaa uutta kansa- "oulutaloa marten ostaa maakap- zaleen talolliselta Juho Pölöseltä a hänen mainioltaan, on joukko kiteen kuntalaisia tästä kunnan päätöksestä läänin kumernöörille ättänyt kirjallisen malituksen, pi- täen paikkaa koululle peräti sopi- mattomana. Muualta Suo mesta. Wenäjän hallitus ja ensi wal- tiopäitvät. ..Morning Postille" sähkötetään mikäli Hels. S:t tietämät, Pieta- rista, että Suomen eduskunnan hylkäämät asiat jätetään duumalle päätettämiksi, mutta että uusia samantapaisia ehdotuksia ei ny- kyään suunnitella uudelle edus- kunnalle jätettämäksi. Sille jäte- tään main paikallisia kysymyksiä a lakiehdotuksia. Hallitus nähtä- mästi tahtoo maikuttaa rauhoit- tamasti Suomen kansaan. Lontoosta lennätetään torstaina, että ..Timesille" ilmoitetaan Pie- täristä, etteimät lokakuulaiset eh- dota mitään uusia Suomen sor- tamista koskemia lakiehdotuksia annettamaksi duumalle, kun hal- litsija on sellaisia mastaan. Konkurssi. Melkojain kuulustelu toimitettiin Käkisalmen raastumanoikeudessa mk. 29 p:nä pormestari A. Grön- lundin konkursissa. Pesäluettelo osotti maroja 400 mk. ja melat yli 60,000 mk. Raastumanoikeus katsoi ettei marat riitä konkurssi- kuluihin ja päätti sen tähden kon kurssihakemuksen hylätä. Kon- kurssiin hakia päätti walittaa Ho- mioikeuteen. — K. S:nen. Waltio» jäänmurtajat. Senaatti on mahmistanut luotsi- hallituksen ehdotuksen maltion jään- murtajien ensi muoden rahasään- nöksi. Tämä rahasääntö on sama kuin kulumana muonnakinja päät tyy Tarmon menosääntö 162,000, Sammon 160,000 ja Murtajan 94,000 markkaan. Liettualaisen kansanruno»- den »vaikutus suomalaisten wanhaan runouteen. Suomal. Kirj. Seuran toissa- moja m. m. meni toinen käsi poikki. Miehet olimat pääkaupungissa olleet ryyppimässä ja tulleet ju- nassa Mosabackalle sekä sieltä läh- teneet kulkemaan rataa pitkin ko- tiinsa. Pöyristyttätvää raakuutta. Jämsän lakimääräisillä kärä- päimän kokouksessa piti tohtori jl^..™ aa ^ aa ' u r a f . eplla elam- Niemi hauskan ja malaisemanesi- pakari E. Zilliacukien erossa telmän liettualaisista, kosketellen oleman rouman Gertrudin nosta- aluksi manhojen preussiläisten "J 0 juttu toistamijeen natmt|i§ja sekä liettualaisten ja lättiläis- ? Miestään mastaan heidän ten historiaa. Esitelmänsä lopussa ^ lapfenta, pojan ja tytön hän kertoi siitä käsityksestä, mihin f a .^°? n 1° kasmatukjen hän oli tullut tutustuttuaan lä- lmmmlqvmlsesta. Rouma Z maa- hemmin liettualaiseen kansanrunou- lapjet annettaisiin hänen teen. Liettualainen runo on koko- hoitooni a, jota ^vaatimusta hol- naan toisenlaista kuin Iättitämeri. hoojalautakunta niinikään kan- Tässä jälkimäisessä ei ole lähes- ^ • f ään sitä runollista kauneutta,' f Todistaiain kuulustelu») a kami mikä on liettualaisessa. Meensä [ e ® etta lapsia oli piekietty liettualaiset runot omat pitempiä, kummipampulla ^ mernn saakka ja Eräällä seudulla itäisessä Liet- n . a , n täytynyt olla monta tuassa oli hän kuitenkin taman- P a , t , röaa . ?. nut alkuperäisempiäkin, lyhyem- Plmeas >a kopissa paimakau- piä kansanrunoja, joista nuo pi- f ta f J a . a l tl ?- uoIe " a f T Ua f olt !' a temmät omat kehittyneet. Mutta ^ palamalla mielä toisenkin huomion hän oli f r , f a '« . un ^ kerran oh ot- tehnyt: hän oli löytänyt niistä 1^-. suuria omm lupinsa. koko joukon pirteitä, jotka omat .. . ei »omut imefo paaU yhteisiä suomalaisen kan- uidaan lasten suhteen, kun sanrunouden, mutta lähinnä °l l m . na . : karjalaisen runouden kanssa, rattnn hänet 100 mkn sakon uhal- Nämä liettualaiset piirteet omat todistamaan, että poissaolooni a lainoina siirtyneet suomalaiseen runouteen, mutta ei lätin kautta, *—■— maan mäkittömästi, siis siihen Ulkomailta. Keisarikohtaus. aikaan, jolloin yhteissuomalaiset. kansat olimat lähemmässä yhtey-! dessä liettualaisten kanssa. Tämä ■ tulos käy yhteen sen tuloksen! kanssa, mikä kielitieteellisessäkin j tutkimuksessa on saamutettu? lätti- a läisliettualaiset lainat suomenkie- ^ lessä omat etupäässä liettualaisia f JV°- i™" eikä lättiläisiä pm . tanne Menazan ket) an seu- ot u 1 °- tueineen. Asemalla oli häntä was- Ahdistyminen sahateollisnttden iaanottamassa keisari Wilhelm alalla. perheineen. Keisaripari ajoi awo- Mikäli kerrotaan, kirjoittaa Mer- naisissa mannuissa keisarilliseen cator, on nykyäänkeskustelut käyn- palatsiin. Mastaanotto oli sydä- nissä uudesta sahaliikkeiden yhty- mellinen. Asemalla soitettiin We- mästä. Yksi suuremmista liikkeistä näjän kansallishymniä. s Et £ iS n S atilfutotoalfa laimoSfa 6,000 pam fuutteolhiuutto paaIi(1 pumpulla, ja (a-Sletaai, Sortawalan osuuskauppa teh- mahinko siitä 200,000 punnaksi. nyt mararikon. Tappio yli Kaitvoslakko Englannissa. _ l Lontoosta, marrask. 3 pnä. Keskimiikkona jottx Sortamalan Muorityömiesten liitto ei nähtä- osuuskaupan r.l. hallitus konkursp- mästi aio laajentaa lakkoa etelä- anomuksen, jos]a se m. m. tlmotfc Malesin kimihiilialueelle. Nykyisin taa, etta kun hallitus ei ole nah- ^ liiton ylläpidettämänä 17,000 nyt mitaan mahdollisuuksia tap- työmiestä. Lakkolaiset omat uhan- ^ueet työhön jääneitä tomereitaan ja hyökänneet kaimosten hallinto- a>etettaiiiin konkurssttilaan. rakennusten kimppuun särkien ik- Pe^an marat tekemät 96.^0 ^nat kimillä. Kaimoksissa työs- S." P'"** ' y ' J , kentelemät työmiehet eimät uskalla mk. <4 pma. Illaolemaan mel- nousta kaimoksista peläten lakko- kasummaan sisältyy maksamatto- laisia, mia meroja 1,114 mk. 50 p. ja maksamattomia palkkoja, muokria Hirmumyrsky ja tulwa etelä- y, m. 600 mk., zoten snstamaraN j Ranskassa hankkijoiden saatama on 131,837 j mk- 24 pniä. Liikkeen tappio on j Berliiniläisille lehdille sähköte- 36,v.il nu. o- pnia. : tään Pariisista, että Primasissa Kulkeman junan akkunasta on ollut melkein samanlainen hir- heitetty kiwi sisään. < mumyrsky kuin Neapelissa. Säh- Orimedeltä Tampereelle kulke- köraitiolielinjat omat särkyneet, maan sekajunaan, joka saapuu Erittäinkin kärsi hirmumyrskystä Kangasalan asemalle klo 8,20 ap., Ardentesin departementti. Ruine- peitettiin tk. 2 p:n aamulla Ruu- sissa, joka on pieni kaupunki ja tanan pysäkin ja Kangasalan ase- jossa on 20,000 asukasta, on kaikki man mälillä kiwi sillä seurauksella, liikenne keskeytynyt. Junat omat että se särki erään kolmannen luo- jääneet tielle. Paikalle on lähetet- kan matkustajamaunun ikkunan ty pelastusjunia mukanaan ter- rikki ja tuli maunuun sisään, kui- meydenhoitokunnan henkilöitä. Joet tenkaan ketään mahingoittamatta. tulmimat yli äyräillensä. Paljon Tähän ilkitekoon syylliseksi epäil- karjaa on häminnyt. Lakkaamat- tynä pidätti Kangasalan aseman tomat salamat omat sytyttäneet poliisikonstaapeli Salo 16-muo-! uionta taloa. Jhmishukka on tois- tiaan työmiehenpojan Lauri Man- täiseksi tuntematon. ! Hohmajäriven köyhäintalon hoidokasosaston joh- tajan toimi julistetaan ennen ensi joulukuun 4:ttä päimää, maihto- ehtoisesti, hakukelpoisten mies- eli naishenkilöiden haettamaksi 400 markan muosipalkalla talon ruu- assa ja kortteerissa. Jos johta- jaksi malitaan nainut mies, tulee hänen maimonsa pitää hoidokkai- den ja muun talouteen kuuluman henkilökunnan ruuanlaitto ja siitä johtuma toimi samaan edellämai- nittuun palkkaan. Jos taas joh- tajatar malitaan, on hän mel- mollinen myös pitämään talou- dessa tarmittaman emännöitsijän toimen. Toimi on mastaanotetta- ma Tammikuun 2 p:nä 1911. Kuukauden irtisanominen molem- miltä puolin. Ensimäinen muosi luetaan koetus-ajaksi- Hakemukset suosituksineen lähetettämät allekir- joittaneelle, osote: Tohmajärmi. Tohmajärmellä Marraskuun 3 päimänä 1910. K. P. Hakulinen. (K. S. 1 k.) Torstaina marraskuun 24 p. klo 10 e. pp. myydään vapaaehtoisella huuto kaupalla Hattusaaren Tietävä lässä Eeva Saastamoiselle kuu luvaa irtaimistoa, niinkuiu leh miä, heiniä y. m. taloustavaraa. Hattusaari, 4. 11. 1910. Juho Määttänen, holhooja. (K. S. lk.1 Halonmyöjät huom! Ensi maanantaina klo 10 ap. ostetaan huutokaupalla halkoja suurempi määrä Keski-Taipaleen osuuskunnan myllylle. Ä. Lehtomäki. X « 1 k Ilmoitus. Hammaslahden ensimäisen äänestysalueen vaaliluettelr vuoden 1911 edustajavaaleja var ten on esille pantuna yleisöin nähtäväksi maanvilj. P. Kont kasen luona tämän kuun 7 p:stä 18 prvään. Hammaslahdella 7 p. marrask. 1910. J. Puustinen, vaalilautak. puheenj. nisen Kangasalan pitäjän Turso- an kylästä. Hän onkin tunnus- tanut tekonsa ja joutuu mastaa- maan siitä käräjillä. — Aam. Kuusi inkeriläistä kalastajaa hukkunut Suomenlahdella. Pietarin läänin kumernöörille on Jamburgin ispramnikka lähet- tänyt tarkan selonteon Suomen- lahdella tapahtuneen kuuden inke-j Ranskan kabinetti eroaa. Pariisista, marrask. 2 pnä. Ministerineumoston kokouksen jäl- keen jätti Briand Elyseepalatsissa peridentille kabinetin eronpyynnön. Tulipalo Toulousen yliopistos- sa. — yliopiston wanha kir jasto joutunut liekien uh- riksi. Berl. Tageblattille tulleen säh- kösanoman mukaan on tulipalo riläisen kalastajan hukkumisen joh-, tuhonnut suuren osan Toulousen dosta. Kalastajat olimat Jam- manhaa yliopistorakennusta, burgin kihlakunnan Hakkoman ky- Mahingot omat kormaamatto- Iän talonpoikia Juho Marinen, s mat. Toulousen yliopisto on Rans- hänen poikansa Antti ja meljensä kan ja koko simistysmaailman Juho Antti Tuomaanp. Marinen sekä meljekset Matti jaJuhoJulle ja Antti Pello ja olimat he läh- teneet pienellä purjemenheellä ka- lastamaan Suomenlahdelle. Ilma oli sumuinen ja ankara luoteis- tuuli puhalsi. Tuskin ehti mene mirstan päähän rannasta, kun tuulenpuuska hirmeällä moimalla alkoi kiidättää sitä eteenpäin. Peri- kato oli edessä. Kalastajat koet- timat kääntää menetiänsä rantaa kohden, mutta heidän kaikki yri- tyksensa raukesimat hukkaan. Hyö- kyaalto kaatoi menheen ja kalas- tajat majosimat meteen. Puolen tunnin ajan he taistelimat lahden aaltoja mastaan, maan majosimat lopulta pohjaan. Kumoonmen- neen meneen ajoimat aallot Hak- koman kylän rannikoille. Kolmen päimän perästä ajautuimat huk- kuneiden kalastajien ruumiitkin rannalle, kertoo „Nom. Wr." Kolme henkeä jouwuut junan alle. Torstai-iltana klo 6 aikaan jou- tui wähän matkan päässä Mosa- backan seisahduslaiturilta tamara- junan alle kolme miestä, ompelu- koneastoitsija Antti Hietanen, työ- mies Adolf Korhonen ja meturin- kuljettaja Heikki Suminen. Hie- tanen ja Korhonen kuolimat heti. Suminen sai hymin pahoja mam- manhimpia. Se perustettiin jo m. 1233. (K. S 1 k 4 s 40 mm). Mulon äänestysalueen vaaliluettelo vuoden 1911 edus tajavaaleja varten on yleisön nähtävänä tk. 11 p:stä saman kuun 15 päivään Mulon kansa koululla. Vaalilautakunnan puolesta Fr. Ä. Notkola Jlomantsin kylässä seppä Paa mo Immosen lesken Riitta N!aria Immosen konknrs- siin luomutetun pesän saa- mamiehet kutsutaan täten Ilo- mantsin kirkonkylän majatalolle perjantaina kulkeman kuun 25 päimänä kello 10 e. pp. pidettä- mään kokokoukseen keskustelemaan ja päättämään: 1) Konkurssipesän tamarain ra- haksi muuttamisesta; 2) Uskotunmiehen palkasta se kä muista pesää koskemista asi- oista; ja muistutetaan astanomai- sia, että poissaolemat saamat tyy- tyä läsnäolleiden päätökseen. Ilomantsissa marraskuun 3 p. 1910. Uskottumies. (K. S. 1 k.) Kuulutus. Rääkkylän kuntakokous on kun- nanhnoneella 15 p. marraskuuta, alkaa klo 10 ap. ja käsitellään seu- raamia asioita. 1. Esitetään hymäksyttämiksi majatalojen myyntitarjoukset. 2. Esitetään kumernöörin mä- lipäätös tilattomain lainarahaston uusien ohjesääntöjen mahmistuk- sesta, sekä kumernöörin päätös K. & W. Nykäsen malituksesta äyrityksen johdosta ja niiden joh- dosta päätetään. 3. Sokeainkoulun oppilas Juho Seppänen pyytää amustusta työ- kapineiden hankkimiseksi. 4. Saako Rasimaaran kansa- koulun johtokunta panna aitoja koulun maan rajoille ja myydä manhoja aidaksia. 5. Saman johtokunnan lausun to sormari Juho Makkosen mökin- muokra-asiassa esitetään ja sen johdosta päätetään. Rääkkylässä, 5 p. marrask. P. Piironen. Kuulutus. Väliaikainen kuntakokous pide tään Ilomantsissa Kansallistalolla tämän marraskuun 14 päimänä, alkaa kello 10 e. pp., jossa kes- kustellaan ja päätetään seuraa mista asioista: 1) Majatalojen huutokaupoissa tehtyjen tarjousten hymäksyminen. 2) Esitetään läänin kumernöörin päätös 1910 N:o 607 Hera- järmen kansakoulutalon rakennus- asiassa. 3) Esitetään läänin kumernöö rin lähete 11 / 1 q 1910 N:o 2612 koskema Oinasalmen—Melaselän tieanomusta ja annetaan kunnan lausunto. 4) Esitetään tilintarkastajain kertomus mäliaikaisesta tarkas- tuksesta ja mitä tämä antaa ai- hetta. 5) Esitetään Kumernöörin mäli- päätös 1910 N:o 647, kos kema Heikki Ikosten y. m. mali- tusta, miime syyskiiun 24 p:nä tehdystä päätöksestä kunnan mir- kailijain malitsemisasiassa ja ma- litaan selityksen antaja kumernöö- rille. 6) Esitetään Kuopion läänin ku- mernöörin lähete - 5 /io 1910, N:o 2744 koskema Komero—Tuupo- maara—Ollölän mälistä tieano musta ja annetaan tientekomel- mollisten kuntalaisten lausunto. 7) Kysytään jymästöjen osik- kailta kuinka suuri osa jymästöjei, meloista pakollisesti tänä muonna kannetaan. Ilomantsissa marrask. 1 p. 1910. Ilomantsin kuntakokouksen esimies. Kuntakokouksen perästä ostetaan jymästöihin huutokaupalla wä- himmin maatimilta rukiita ja oh- ria huutokauppatilaisuudessa mää- rättämillä ehdoilla. Ilomantsissa -"Vi„ 1910. Hoitajat. (Rajam.) Polijois-Karjalan Maanviljelysseuran paikallisseurain edustajia kutsu taan täten ylimääräiseen ko koukseen Seuran toimistoon maanantaina t. k. 21 p:nä klo 10 a. p. Kysymyksessä on kah* den edustajan ja kahden vara edustajan vaali Maanviljelysseu rat keskusliittoon. Joensuussa 7 p:nä marraskuuta 1910. Toimen puolesta: H. O. Heinola. Heinävaaran äänestysalueen Vaaliluettelo 1911 edustajavaaleja varten on yleisön terkastettavaksi esille pantuna allekirjoittaneen luona Heinävaaran kansakoululla t. k. 11 p:stä saman kuun 21 päivään. Samalla ilmoitetaan että vaali toimitetaan Heinävaaran kansa koululla tulevan tammikuun 2 ja 3 päivänä klo 9 ap.—8 ip. Vaalilautakunnan paolesta : Pekka Varis. Puheenjohtaja. (K. S. 1 k. 4 s. 65 mm.) Tikkalan ja Hammas lahden rälisen suonkuivaushankkeen al kuunpanijat, osalliset pyydetään kokoukseen Tikkalan majatalolla narraskuun 16 päivä klo 12. Joensuu, 7 /u 10. Otto Savolainen. (K. S. 1 k. 4 s. 35 mm.) ifiensuun iänestysalueen vaaliluettelo vuo len 1911 vaaleja varten on isianomaisten nähtävänä alle kirjoittaneen luona 8 päivästä ilkaen 20 päivään Marraskauta. Viensuu, 7 /n 10. H. Joki-Pellikka. Kuulutus. Kontiolahden kunnan säästöpar» kin isännistön kokous pidetään cuntahuoneella 19 p:nä marrask. 1910 klo 1 päim., jossa päätetään sääntöjen 8 §:ssii mainituista asi oista. Samalla keskustellaan ja päätetään 12 §:n johdosta, josko w. 1911 alusta alkaen lasketaan säästöönpanoille korkoa puolikuu^ kausittain, sekä lisätäänkö korko pääomaan puolimuosittain. Kontiolahti, 5. 11. 1310. Hallitus. (K. S. 1 k.) Täten ilmoitetaan että 1911 vuoden edustajavaaleja varten tehty Pielisensuun länti nen äänestysalueen vaaliluettelo on tk. 6 p:stä alkaen 21 p:ään isti yleisön tarkastettavaksi esil- lepantuna maanviljelijä Juho Mu tasen asunnossa Mutalassa. Sa nalla huomautetaan niille, jotka tahtovat valituksia tehdä vaali luetteloa vastaan, on tehtävä viimeistäänkin tk. 21 p:nä ennen *lo 12 päivällä vaalilautakun nalle taikka sitä aikaisemmin allekirjoittaneelle. Utrassa 5 p:nä marrask. 1910. Vaalilautakunnan puolesta J. K. Kaukolahti. (K. S. 1 k.) Iso, kultainen sinettisormus, ni mimerkillä A. K., putosi vii me lauvantai-aamnna mat kalla Rantakadun 16:sta Yh teiskouluun. Arv. löytäjää pyy detään hyväntahtoisesti tuomaan se Edit Malmströmille, Ran takatu 16. Halutaan vuokrata keskikaupungilta asioimiskont- toriksi sopiva huone. Vast. hin- cailmoituksineen t. 1. kontt. ni mim. „Liike 1910". HUOM.! Ostan ajan korkeimmalla hinnalla: Saukon-, Fäätän-, Ketun-, Kärpän-, Oravan- Myyn Kankaita sekä kaikkea sekatavaraa kohtuullisilla hinnoilla Joen suussa & Nurmeksessa W. A. Ipatoff.