N:o 17 (10) - 1910 KUSKI-SUOMI Lauantaina tammikuun 82 p:nä Pikakirjoitus- kilpailu pannaan toimeen täällä lauvantai- tk. 29 pnä, jos osanottajia ilmaan tuu. Lähempiä tietoja antaa 801 K. J. Jalkanen. i-i nut ehkäisten lpohasti lainsäädamö- työtä ja saattaen hämminkiä \a seka sortoa uncurmm* hallintoon. Niinkuin mosHkymmenet sanomalehtiuutisetkin okvat «soittaneet, on ministerinemvoö- hettamänsä kiertokirje, 'missä hän ?e-' siihen että eduskunnan päätökset ar- hoittaa näiirä !seu?aamaan yhdistysten mollisten esitysten joHdosta eiwät wie- kaU uutta sairauistapausia ciivät ole toimintaa. i läkään ole saapuneet Hänen Maj este'- tulirokkoa Kun Suomen senaatille KikOimin--. °i k n t i- " >kiene koskenut yiksinomaan suostunta- sellaisia ltvaatimukM, etteimät Suo-päätöksiä. men kotimaiset LanjMiifet moineet sen Myöskin lienee samalla senaattia jäseninä pysyä, on Suomen hallinnon muistutettu siitä että se 'oli ryhlyny! hoiitvminen joutunut »venäläiselle so- * «duÄkunnan suosi untapäätöksiä lasit- tilaSsenaatille. «» ** t*"»» *• «• f. u ' ,.Uc:|anIl€ esiteltÄvi^l saapuneer ja ko kaiKi nykylset senaattorit edes muo- ^ ennenkuin senaatilta oli lausuntoa dolllsesti suomalaisia, s.o. Suomen lp.^detk). kansvla>i!sia, ja siis laillisesti mahdolli- sia nimittää senaatin jäseniksi. Mutta koldv allista suomenkielen taitoa ei heil lä ole ainoallakaan eimätkä eräät heistä cis aa edes ruotsia. Suomen la- Suomallaisen" eilen mainitsemat ^ Sant>ba <kan omistajille yht. K.37? mk.' wÄttämZ:tömänä ehtona, jctta osuaö- 30 p., Kuortaneen kunnalle 2.200 mk., kunnan asiat pi )syislwät la'n määrää» its. Elias Siirilälle 250 m?. ! mässä järjesiyksessä. Tällaisista k^h- — Wävs<m ja Ouwn läänien maa. jocka kursseilla joutumat tal- kauppiasten palotvaSMtusyhtiön s-i>lwili/ksen alz.siP manurta- kollissa tiistaina Vaasassa hymäksyt- tiin sääntöihin erinäisiä, huhtik. 17 p.l. lienten Ilittymlnen osuuÄimtaan 1908 annetun lain aiheuttamia muu- J<1 eroaminen fmä; Ruorsuomalaisteil kokouksia. Korpilahdella: Sen johdosta että korkeimmassa kien, oikeuskäsityksen, ^hallintoasiain ja Paikansa on hlMty 1907 >wuoden Mal- 27 p:nä. okojen tuintemista näillä senaattoreilla ticlpäwäin hywä?Wiä kieltÄaki ja > to yhä edelleen harjoittanut Maltaansa' ei oke puhettakaan, ja kuitenkin 'lällais- senaatin käsketty laaiia uusi esitys eh-! aiwa« mieltllvaltaisesti ja Paljon laa-, ten henkilöiden Pitäisi toimia sekä botuksc>lsi asiasta, on senaatti kysy'nyk- jemmin kuin manifestikaan määrää.^Suomeni hallituksena että ylempänä sen Malmistelemisen lykännyt walio- EritoiM turmiolliseen suuntaan on hallinto-oikeudellisena tuomioistuime- kuntaan, joihon kuuluivat fejtaailcnr (en. toiminta »vaikuttanut maamme n». Seuraukset owat jo aUaneet nä-^Mirenius, Kraatz, Hedlund ja Beig. tvaltiotalouden hoidossa. Jotta Suo- ?yä. KuSvaaMana esimerkkinä mainit- men »valtiotvarcga riittäisi sen suun- 'takoon tässä se, että tärkeät PaloMiina-, nittelemiin »vieraisiin tarkoitusperiin, mallasjuoma- ja leimasuostunna: oivat on se MahÄvaZiä ehdottanut niiden^ uuden senaa-tin toimesta tulleet tämän Muuramessa 25 P:nä. Moisin kylässä 26 ipnvä. Jämsässä: JuokÄahdella Ala-Sawion ta!oss.> Kuhmoisissa: Puuroisten kljlän Kotajäulven lossa 28 p:nä. loisia ja »valtuutettiin kokouksen pu- heenijohtaja kaupp. I. Muori koskl A- laavudelta ja pöytäkirjuri llvaratuoma- ri I. SaUström Maasasta hakemaan senaatista muutoksille asianomainen wahwistuls. — Osamottajia oli tv ähä n- puoleiisasti. Uusia »vakuutuksia WvöWtiin 7 eri ^vakuutuskirjassa yhH. 63,000 mkn attvosta. osuuslkuniain suhde r:tisleriwiran- o marsiin; osuuskuntain hallituksen ja muiden doimilsljain laissa määrätyt tehläwät ja »vasiuuna^aisuus, sekä osuuskuntain kokouksiin ulhdev §*<* mauaAiat määräylvser. Paitsi inai-niliulja kohtia, selwite- tään muilakm osuuskuntia laskemia la!ki>.WimMä, joista kursseille papu- war hailuamat selittMä ja jorka kes- kusieluissa Wo:wa!r lulla >siin. Sttö- paitsi lä>pi?Äjdäan osuuskuntien sään- — Tuostuntaselkkaus. lEduskunaan — SuZiri tilanlkaiuppa. A^ronoomi Bcrnlharid Gröiiroos He>näwedeltö on qslanuo ave'fjptsillä Erik ja Konsta! ^öl ja setilolään niiden Pääkohdat. «Pasanen heidän omistauiansr Tal-1 Osuusmeijerien alalta pitää tvollion Diaislahden ja Käriänniemen perin- konisulentti K. He^en seuraaitvotosuus- tötilat n:o 3 Kimijättven pitä>än Kui- meijerien hoinoa klMnvat Äsi:eimät: «» - , ......... f .. jtvaniemen klsiässä. T'lat käsiltämct^ Rabasvst. niiden merkitys osuus- Ruhalahden Gas,a kannan ia.o?ia tynn. alaa maz. ! meijerien lailoudcssa M niihin teh- Kaupan »välitti Iywäskl>izn Kiin- pidänM; teimistö-^ia A st o i mi sl ii ke Tuonas Mijaon Wt ja keinot sen syntyni i- ta-. 29 p:nä. Kovpila>hden kokouksissa puhuu Pii- kieltämistä kansamme siimisjys- ja Äiskystvrpeitten tlMyttämiseksi, ja paanut halliLijan hlMÄsymisen ehdo tuksilleen. Ministerinemvoston sekaan- tumisen tähden saatiin koko miime »vuosi toimia ilman wahwistettua tvalltian tulo- ja mencanviota ja tämä tvuqsi näyttää jaiikuman samalla ta- walla, joten on tavjcma se maara.eltä kako^tvaltiotalous joumu hallituksen loimesta ja toimettomuudesta täydel- liseen Zokchcirtoon. Samalla on tval- misreltu uusia turmiota tuottamia suunnitcitmia ja^oif<tLsi ryhdytty niitä käytännösisä toimeenpanemaan. VenÄäis-suamÄaisessa komiteassa, joka aset^tii-n suunnittelemaan Suo- melle j« Venäjälle yhteistä lain>sää- döntöä yloiÄvaltakmmallisista asiois- päätöksei! suostunta^asioissa lieneivÄ hmoden alusta Vaittomalle kannalle. ^ menneet Pietariin ikman mitään lau- Lakiemme mukaan olisi hallitsijan pi- 'sunt^a senaatin tai kenraalikuivcrnöö- tänyt joko itvahmistaa eduskunnan hy- puolÄta. Senaatin Maliokunta, wäkjk)mK suostunta-asetukset taikka jota on »setetiu suostunja-asioita tvar-- päättää.olla niitä wchwistamatta, jol- len, ei liene wielä mitään lopullisia 'lo'.>n suostunnat ÄiKvat lakanneet.' öhbotukjsiaan viihiyM lva^mistele- Mutta nykyinen senaattimme hankki niaan. Tähän laikuttanee mallas- ja haAitisiM »v«hiwiZiuksen sellaiselle ase- miiiiamerosuostunnassa sekin, etteimät iuZsÄle, minkä mukaan mainitut suos- senaatin piMämät ilausunnot erinäi- tuimat ckvat suoritettavat 1 p:stä slltä kck>luAwirastoina ole wielä saa- tammikuuta 1910 sitä ennen Moimassa puneet senaattiin. Myöskään ei ole olleiden perheiden mukaan. Kun ne karmaa, lwaikka Mäkin mahdollisia, owat adtran toiset kuin eduskunnan että senaatilta lausumtoa pyydetään. rischteeri Wihtori N i kk: l ä. >saniainen. Jämsän ja Kuhmoisien kokouksissa li- W. edustajaehdolkas, Salminen. mauiUviljelijä Kuhmoisten kirkonkylässä hytvakfymissä asetuksissa, joissa pako-- miina- jja mallaÄvero jo säädettiin en- tistä lpaljjon korkeammaksi, mutta lei- mamero monista asia kirjoista koko- naan poistettiin, niin on tässä joudut- tu kanjsalintne itsetvorctusta loukkaa- ta, 0wat Menäläiset jäsenet tehneet waan ristiriitaan, mikä tuottaa yleis- päätöksen, minkä mukaan Menäjän ^ selkkausta ja ikäwMsiä yksityisille eduskuma wast'edes säätäisi Suomelle kansalaisillekin. Eenaa>:ti on kuiten- lakia Suomen osuuden määräämises- km yhdessä >kenraa^ku!>veriiöörin kans- iä Maliakunnan menoihin, Suomen ^ ryhchnyt pakolta maan Mirkamiehiä nuorison!sotapakweluksest!a, Maltakun- noujdatiamaa>n laittomia suostuiita- «nanlkielen käyttämisestä Suomessa, ri- <lsetukssia, sen sijaan, että se o!i]t wel- LoslainlHädämiöstä, tuamioistuinten ivallisuutensa mukaisesti rien>länyt kor- ja lainkäytön järjestämisestä, koitlu- laamaan tekemänsä ikmvän erohdyk- laitcLsesta ja sen !raHwonv«Äa, yli- tiöistä, OdislyMlä ja yleisistä to-/ .Mutta naiset senaattorit oivatkin kouKsisia, „waltiollisen järjestnksen" uimitebyt Mirkoihinsa, jotta he pani- woimassa pitämisestä, painola-s-a, s°wai- maassamme roimeen venäläisen rautateistä. Suomen rahajärjestel- wirkawallan Pyyteet. Ia kaikki w?it- (näsiä, postista, merenkulusta sekä ^ siihen, että he sen tuleivat teke- luotsi- ja majakkalaitoksesm. tulli- ""ään wä'littämätiä maa.mne laeista, asioista, kaupipaetuoikeuksistia ja kirja!- TeMehtihän tämän sRilassenaatin tisesta omisiusoikeudosta, wenä!läisien 'v.t. Mampuheenjohtaja, amiraali Wi- ija Romaanisten oike«« SuomeZ- renius'kenraalikMermiöri Seyniä Pu- sa — muuta tässä mainitsematta. Niinkuin tästä nächy, tulisi Sucmen oman ^Paikallisen" laichäädäimön Pii- riin jäämään ainoastaan osia simiil:-. kunnallisesi» ja taloudellisesta lain- säädännöstä y.m.s. Mutta samalla eh- dobetaun saädettÄväM, että „ylsises>ä järjeslyksessä", s. o. Wenäjän walia- kunnanduumassa ja maltakunanneu- wostossa, !säädetl)t lait kumoaisiuva". il- man muuta kaikki suomalaisten lakien jäännökset, jotka eimät olisi nuoen kanssa yhtäpkckviä. Siten Suoulen oduÄunnan lainsäädäntöoikeus muut- tursi todellisuudessa ainoastaaa Neu-- A>onanto-oikeudeksi, jota wenä!ä!>o! lainsäädäntöelimet kulloinkin Magmat ottaa huiomioon tai olla huomioo'i vt- kamatta mielensä mukaan. Ja niihin «sioihin. joika tulisuvat «yleisesi.i jär- jestyksessä" säädettäaviksi kuuluisi myös laki Suomen »erichisen lainsää- dännön" rajoista. Milloin tahaiisa saatettaisiin sm nojalla »yleisen lain- säädämiön" rajc,'a laajentaa ja sen piiriin siirtää yhä uulsia Suomen asio:- ta. Sekakonserenssin ltvenäläisen e- nemmislön tdfemä ehdotuS merkitsisi siis toteutettuna Suomen lainsäädän tö-oikeuden täydellistä siirtämisiä Suamen eduskuinnÄta Venäjän >val- takunnvlle ja tvaltakunnanneumostolle, fohon ensinimainilliuun Suamen edus- kurnia sitten »valiöstsi 4 ja Miimcmai- nittuun »Hden kokonaisen jäsenen mu- ka Suomen etuia walwomaan. Ellei tämä sisällä mitään tuvtraa Suomen 'iKfflvom ta. heella, missä- senaatin Puolesta wa° kuu>tti, että se on ÄMkentelemä „w!l- pittömäösä yiMmielifi)ydessä" uuden kenraalikumernöörin kanssa Suomen ..stsällisessä hallinnossa" «rajamaan" omieiisi, Pitäen pchinä sekä »yleisival- lakunnallisor että HalliMamine suo-- mjat maamme lait". Sen marsinainen >varapuheen!joh:aja kenraaliluutnantti Markoss on kieltäytMyt ilvannomasia tuomari mv allaa. wa i tk» hänen se la- kienime mukaan olisi tullut tehdä. Ensimäisinä toiminaan julkaisi se- naaÄi Suomen asetuskokoelmassa me- nÄäqet sotaiila-asetukset, joika siten on tarkoitettu uilotettMiksi myöskin Suomeen. Mutta Pisimmälle on uusi senaa:- timme ennättänyt sotilasmiljoomv- asiassa. Siinä se ei ole ainoastaan iciZiansa ivarten juilkaisjut meidän perustuslaksjainme pahasti loukkaairaa Manifestia loka- kuun 7 p:liä, ma:n määrännyt Ivaltio- konkarin maksamaan Menäjän loalta- kunnan vcfyvUoon 20 miljoonaa mark kaa, »raMa Suonien eduskunta oli kielläytynyt noita miljoonia suoritta- inasta, ja on siis tehnyt perusluÄain- rtkoksen. Näin vii 'risiinita HalliHjan ja — U.S. — Seniavttorest» eroaa. Mikäli Hbl. on »varmalta tahcllta saanut tie- tää. tullee senaattori, amiraali T. Sill- man eiisi helmikuun 1 P:nä eroamaan senaatista. MiMkin senaattori, insinööri- ömeröti P. Kraatz tulee piakkoin eroa- maa n s enaatto r i n i-o im öst a. U. S. kertoo, että tämä tieto on pe- rätöii. . — Mäkijuomainkuljetuskieltoa rau tateillä .pyydetään kumottamaksi. Ka u p p tfrol t uus i o n keskusirali c kunta oh »viime kokouksessaan päättänyt a- ;uvt senaalÄta, että alkcihollipitois-nn juoinain kulseiusta rautateillä koske- wa kielto hetimiten 'kUm oltaisi in. — Hylätty anomus. Sentti on h'i,<äiiiiyi' Sei>läjccit—'K'risliinankau- p.ui;in in>—isten rautatieraken- nusl!nK)ön ifviikivien iyöttömäin työ- läisten micmul^en etiä heidät taitki oiettaisiin mu tai i ei öihin t-ai c 11 a heii- fe joko a nn e tiaisiin roh5.(aincja tai ii- läpäistä aMilsiusta. — Ku!wanstyöt m. 1910. Senaatti •o n lr Oiljf.i' is ta n n t mc a itu i'i'j Cl yshall iruk- sen eHdetulsen sen >railwoiinan alla 1910 toiuiil^.lMvisia kuiivauslöis iä. Työsuunnitelma päätilH 412,753 !ink. G-4 v. — 5larjanhoit«- Ka meijerikoulut. Senaatti on päättänyt korteimp^an pa-ikkaan >tva>lMisieitaevat'si lähenää on numsuomalaivlen kokous lauantai- na t.k:n 30 p:nä nuorisoseuran talol- la. Tilaisuudessa perustetaan nuor- suomalainen yhdistys. Piirisihteeri W. Nikkilä puhuu tilaisuudessa. Kail'ki lvkcutset ^"laivat klo <> lalla. il- Maalien lähestyessä muistakaa! Malitsijat, jotka maalipäuvinä olette toisessa äänestysalueessa kuin wuodcn 1908 alussa. Hankkikaa heti ote »vaalilueltelosla! ^ Valtakirjan otteen saamista :var:en woi kirjoittaa näin: Tällä ivaltuutan — tai määräämänsä otta maan asianomaisen äänestysalueen waaliluetielosia sellaisen ot:een, kuin maatilain 46:s § edellyttää. — Ori ruhjoi miestä. T.k.n 17 pni kun Kvaipitahdon Rutcklahdcn ifylcm Hau li a jo e n torpan isäntä aiivi iähtcä ..riin- fin" aijoon ivasia oAtonmllaan oriifla, hurjistui hctvonen ja kÄvi taluttajalla kaisiavarkcn hanipain kiinni pniH?aicn häncä alleen. Omin apuinsa mies tui- tenkin pääsi hurjiSIumcn hctvoscn >a- loista pois, m»tt>a pahoja viihj«wam.:no- ja hcim jo oli ehtinyt saada käsivarsiin- sa. tt)Minsä ja kastvoihinsa». — Tukkityöt owat ÄtsäriKsäkin taas ncrwwka-5sa käynnissä. Palkat pitäisi ku.nlemma olla parsnrmat kuin ne uU- klään oivat. — „Ruukin njot" ctvat taas alk.inec: 5ionpila!hdclla?in. Monia hctoo-sid mrncc jota päiivä Rutalahtea kohti. Iäidcn yli on lvai?e>a tuHkea lun ne ei wie!ä»aän olle jäässä, ja kun lunta yhä waan sa- taa, «niin <i ole toinienkaan niidcn jä^- ttMisoStä enncnlmn kowain paktus!«n tullen. puiä 1910. Todis:airai: fuun Valtakirja en lähctuiä.oä jollekin luotetulle henkilölle siinä aanesN)^- alueessa, jossa cn wa.»ul'.tet:elosia. Sitäpaitsi Pitää tarkasti ilmoittaa, missä otetta haluaira asui '..'uoden 1908 alussa. Oiieiia tvaci li luet l elosta hankkii laatimansa aseiusohdotlrt.sen yhdiste:- kaiMckta maasta Vaasan läänin it. chjä karjanhoit»- ja meijerikonluia ,vaalipiirin Nuorsuoanalaisten Piiri- lnääräysien muutiau.iies- i Nuorsuomalaisten yhdistysten on — 1 — waliiiawa henkilö kustakin äänestys- cllueesta, niincnomaan piläinäan — Mahmistctun säännöt. Senjani huolia waaliotteiden han^kimisevra. on puolestaan ma^tvistanut Wii^ain Uurasten osuuskaupan sääirnöt. — Shvuraide Kolhon aseillalle. Puula»varakauppias P. v>iM.iru'e?: on seanut vautatiohall iukselta lu-vcn rakenna siivurailcen Kolhon aiema.: evieressä rakenteella olelvaa jahaiai- Jyväskylästä ja Keski-Suomesta. — To^'npere<?n KunnalliMubin A!i'cskuoron konsertista muistutamme kan.M »vMllä kehi-itynyt lkäyiännössä wielä. Lhjeln?a konsertissa on ieu- pMninälle sotilosmillsoona-aslassa sa-^raaiva: moin kuin oli laita sotitaskysyinyksessä ^ Metsämichen lau!li», Sibelius, miime sortoltvuosiliakin. Kun siitä si-^Miss on ystäväin? Unkaril. kansa n l. täpailsi on edelleenkin oMsi johtunut! meiui mercheni päitvän, Järne- muitakin-itsehallintomme rajoittamis- j fefr; Tytlöparka, M eri kantoi Hiihta- :a tart.'0'.'ttvtv'.a toimenpiteitä sekä sen- ^ jän auitijt, Palmgren; Moi jos ilta ^ . .. „ lähden kcilmas eduskuIitakin hajoitet- tutuisi, sow. Genetz (Barytonisoolio); tarp e, d en h u cm ic-o n o :am i > e lle, o n ■ ^^llanmie nyt taas on mal- ;Unni, Hatuilta iium; Trygiva- ^ Mutta kaikesta Paat- > m[im ^imitettama, niin on' täen on Venä,än Mtrkalvallan atko- ^henimin tar- mus yrittää taia Zraltiokaappausta joimeeirpanna. KaMein korkein mah- ^ »vistus on jo sc»tu sille minister'neu- lMoston päälölselle, etiä Suomen rau- ta:iet 0wvt alistetloioal Venäjän ku'- kulaitosministeriön ylimakvonnan a- laisiksi. Sainalia tahci."ta> on jo niyö^ktil saatu toiineen, että masmme kenraali- kultveritööriksi on nimitetty mies. joka wiime sertlNvucisina cli Bobrikossin inno!>kaini!pia apureiia maamme oi- | Kukistan häivitjcimlsessä ja jöka htti sen, ÄieissiHer: Tuuiuilaullu, Palin- grön; Kaiu ioi't:o, Uirka-rN. kansani.; Iscmimaalle, Sibelius. Konsertti ai- k aa klo 8 i .P. — Päsi Jääskeläisen kansanlaulu- s ilta on. tulen jo olenAne Ächyesti ntai- — Rouwa Dagmar Hagelberg >>!ae- kallwn konsertista thaapamä.'.t yhteis- koululla muistutetaan mielä lähisem tul ai sia. Konsertti aRaa klo 7 illalla. — Jywa>!>kiilän pit. Nuorisoseuran wuosikokous on hurxnennQ ilinnil i-.ainn tjf. 23 pnä ftio 4 i.;p. To.irulan Atwl»Ksa. jic-ata täten lviclä jäscnillc muiöuil-taan »itci kukaan j>äisi poi». — Ätsärinrannan nuorisoseuran kuu kausikokous oli ,t.t. 16 pnä Raja-ttholla. ÄloJo-u» aiottiin ijcniochdtissanoilla, ictlfii cjiinkö lausui, ja laulamalla „2cr= iix YStÄvä — Tulunhcia, jo-f.a on seuralla,'.vi- vcillä ollut, lvalititiin porille lu ie mä iiii H. Ttonbacka ja K. MiiÄiniemi. ^asliaisen „lcwcänä" ptHc»nä päätti- tiin tviinee.nipanna hiihtokilpailn ja im in» Majaniemellä. Huwit>oi mi kunta dv - jeÄclcc mamikaan ohjc'.>inan. j'.«Lc!lytiput lcc-Uiin .ja jn?kiluetti:n. Zouraci.vaa kokou-Äa luarticn wa!miv!aa ja jdifaa johkitimta "liput. Lat!tipäistk)dcn poistannsesta kokous- ja> i!?«natitaismiIsiÄa scu-mmmi: ke-?- kiiudoöia a>luÄi ik<sSustct-t^w»:-si csimieS — .Slinicfnn fanftmiviit)!wn jälleen alus tajan fcllme p^nsiehdoieAnaa htiivä!s>>:- liin. iLÄjeliinossa oli laulua, runo t^lalra, P»ho efiiiniehefni ja ..Maaiiiiiu'". — ..Nanmanilaine" ei jachsami.t tiifnin -o- OsuuStoimintakurssit Jywaswlassa. Tähänastinen 'kokemus on jo ennät- läny" riwä-ran selvästi o sottaa, että meidmi osuussuntaeläiiiSSsämme, oli- pa fiuen !ly'ilt)ii;!ijä uusien osuuskuntien aita>>i iaainisasta tai jo toimiwien hoi- tam ise^ta, tanviiaan, pairsi innostua- •ta ja hyräa tahtoa, irt>öscfin tietoja, liietä oerar itmeisin^pänä todisteina .niin ne ^suuiÄ.unnat, jor.a eltva: ht)win I.mr»!esiyncet, kuin marsinkin ne, joiden ' loimin-.a juuri tie.iyjen puutteessa on (ijauiunuii lsar lle. Samaa todistaa niin itään se "clkemus, mitCi owat an- jfltieot maassamme Miime lvuonna toi- meonpamiut Paitalliset osuustoiminta- kurasit. Näi:a tviimelsimai-nituita on. rin- nan sen tä!t,!dellisctmli.äil opetuksen ohella osuusloiminla- ja lii'keasioicia. jota niinikään lvi ime lvuonna perus tettu livmlsinainen csuustoimintaopisto iarjoo osuutikuntien h^ilajitle ja scllai- si.si aitolville, .loiniec'wpaniu tyydyna- mä««!i nimenkin riedon pumet:a, ja opin lar^reua. joilla ei^ ole tilaisuutta meiiiiä o,utustciminiaopist!0on, mutta jiotOa kui>ten>kin halucirat Pcrusicclli- scu.paa cyeiusta kuin mitä osuustoi- lmintalchdet scikä Pcllerivo-Seuran ja Keekut liiökeiuen harjotiama ne ulvo n- tatoimi ^ike.'.iawät tällaista opetusta lanvitsEville ansamaan. Ja Maitta näinä !paivalliset kurssit oliwat>kin ly- hytaikäisiä, Niain 3->päinväisiä, oivat ne silii olleet omiansa luomaan selwWttä mo.iiin, «sanottajilleen ennen hamä riin seitkeihiii. Epäi-^tnaltä on näistä kursieista ollut nuorelle osuuskunl-ielämällrmme hyllyä. Sitä oktttamusli emime tosin nyt rylM nuaiteroilla t>odi<>t^>ii!aan. Se sen ehkätscmisM sitfa ylijäämän täyt- tämiseslä, ja HallnuVsen jäsenten tehtämät mel« jrrin hoitoon nähden. Esitelmissä kohdistetaan huomio sellaisiin seitoihin, jotta esläovär inei» jerien kchiiiymistä wa?aMaraisiLsi sekä sellaisiin tili^xjiTjeefä .tatvöllisosti tehtyi hin erehdyisiin. jotka woiwat johtaa sel'kkaulsiin ja asettaa hallituksen jäse- niä hixviM-in ikävään Maliikäteen. Ja mielä. .^oAka halliiul'sen jäsenten aie- ma osuuÄuntaan ja isännöilsijään nähdm t^stie-lään aiwan toisenlaiseksi kuin se säämöjcn mukaan oikeastaan on, joututoat hallitutsen jäsener riitai- su uksien sattuessa usein ^liömästi laisi mää'» eroin siitä -siMa, «netlvär ole ollee: täysin sivillä asemasiaan. Tämätin siis kaipaa selmiu^nis:ä. Osuuskassoista esitelmöi Keskuslai- na raha st on apulaisjohtaja, Bikvor Fa» gerström. Lsuuskasscsen n ikiseen tilaan näh- den ?aipa<«vat niiden toimchentilöt uupäässä se2wit.lelyä tt^ymyksissä, jot- ka koskÄva:: LsuuZkassan ja Keskitslainarahas» ton suihdena toiisiinsa; La.nausliilllcen ja sen yh:tt)desiä olemien seikkojen järjestymisiä; OsuusiassM hallituksen tehtäm^ä e- ^i^.in kassan liitteen silmälläpitoon nähden. sc>kä Toimenpiteitä lainiiniyöntejä :eh- .tie siin j-^.ni» mthdeiu M-e:ä 'un':»i.sie:ä ei mielä lähes- >.'äänkassoissa olla selmillä ia tui:ei'.'.in cn niiden :ar.!ka iunteminen tas'aii t^imihn/.ilöille aiN»an mäiltä» tnätöii, soita tasian asiain hciio saa- isiin järjtsleLt.'<!i tarko:uslaanwaj- toralle (annalle ja soita loimihenki- : öiöc.a ivö j.a huolet'4'iio ftivisi inah- dolltsitiitnan helpo.si. Lsuuskauxan aia^a piiää Keskus- osuu-!.'u:'.!iiaii iwi<ailija E. Slawenha- gen -iei'raa'.rat esitelmät: V'allitu>.sen tel)t'ik'äi ja suhde oiuus» ta u;? a n jäsenistöön, li/.keon hoitoon ja kaupaichoilajaan nähden. !>lav-paichoiiajan lehz^.vär halliink- sen päälär-.cit toimeenpanijana, :awa- ran <Kt<i;ai,a ja myijjänä sekä rahatva- rcseti hoitajana. Oiuuskaupar ja Keskuskunta sekä K^stus7unnati ncuwontatt)ö ja sen ke- ■!>ii»s piir jaetsi. NiVinä il.rai jokaiselle osuuÄaupan !0.milio'i!.ilölle tärkeitä Ll)synlyksiZ. Niistä s.'I"ville Pääseminen on heille ja heitän johtamalleen osuuskaupalle e- lir.i.yfymys. ?^ht!.'i.scsloja eTut-55 Han-klijan jäsen A. .(-a-.vcri kahdessa esitelmässä. Eiii^tnäiicsiä tehdään selkoa yhteis» oston anerli/n!'.?stä Aistilliselle maan- wil'c!.iiMe ja kcko meidän maaiuvil- !ti^lleirait-e. u'."ä niistä eduista, joi ka u'.'rnU t^ieisesten tnaanlvtljel:- |äiit parhaaksi iiauppamuodcisi. Sa malla esitetään ><!'leisoslojen keskitlä- inisen :vii.'itän'äliö«ni?l)tiÄ ja Hankti- ;ou to:m:mc<r. Toisessa csilcliimäissä annetaan käy- täiuiöU siä neumoja lchieisostvjen toi» tneo^xinemisessa, paikallisia oloja sil- !iiäkl->p>läen, ta selliteaään millaisin muodoin lmaamiesseurois^a, erikois- ia! muisia.osuuslutmissa) loim'tetti:i- na lchieisostot parau.m menesti..vär. Metsätalouden alalla esilelmöi Pel- lenvon meisän.hoi>lokonsulentti T. A. Sofy.man aineena ; v iilie is t.i iin i nnan sc^vellutia m i nen incisäialouden alalle. Hl!>om.! Tä.inä esitelmä nm ta is- tcan tailaiichtlLuiv lla. Via^ie.i esi ie lm ien j ehdosta lullaan. Vaan osa..tcmiksipä ei jaa niistä mikäli aika myöntää, keskustelemaan, KeÄi-Tuom itami. sillii samallaiset ja on oiuusloiininlatväellä ylloin ti- kurÄrt on järjesieM) I y w ä s k y- laisuus tuoda esiin^pulmallisia kohtia l."ään hrfmifiiun 6—8 p:tT(. ^ omien oiur^unlien!sa alalta sekä saada Opetusta esitelmien ja keskusielu- iltnenee jo liisin sinä sen iSlZ. rnä näillä kursseilla käyneistä 4f»0 henki löstä runas V.i es aa eli ka.kliaan 318 oli osuuskunnin kuulumi.', eninim.ik- seen niiden toiinihenlilöi' i. Äestin „ kurssita isien" luku olisi, ainakin :oi- sin pailloin, saanut olla htieitiattaivasti suurempi, todisti sentään tämänkin- everle>inen osanctro. .t-ä nä llä ku es seillä on .tahtKränsä täylettämänään^ Siliisipä on niitä väätet y edellecnkin panna doimeen ja on tänä lvuonna cn- simaiset sellaiset järiesteny Sänsi- ■Sucmcpn, niin. Turkuun ja Nokt- mäelle. Virallisia y, m. yleisiä uutisia. toimeensa ryhiyessään 'ilmaisi tule- wan>sa »rajamaan" !hallinnassa työs- JemcCem&m „yileiÄvaltakirnnallisten e- rujen porhaaTsi". Hänen hallitussuun- tvamia kuivaa mm. kumernööreille lä- !ninneel. huonienna, sunnuntaiita tello | 8>imtnallis.alella. Pasi Jääske- ^ t(n 'lmeotya. muna taa.- ! iäinen kuuluu niihin yleisön suosikci-! ^uirao^«m^entista iui»re,iPam,. l hili, joilten esiintinnistitaisuulsia ci t ^ v^iienia kitttyi snuaan paninfi>mmc' l i a uv il se „pi'hnailta". Miehisti „ . ! naisissa niihin multienkin rieunetiuiii.' '' l . ' F.uiW>a?ia ia j Niinipä, kun Pasi täällä luiiiu: karan leitfe.ja. H. M. Keisari tiedustelee > esiintyi, sai suuri joukio yleisöä palara' — Mortanc^n kmchtotautioaranto- tttttAtt liaatLStett j tfiH^a t<itai sin, sali "kun oli t uinu e n laa orarten k.hfaistnii noin 49 ja puo- täifi. Piläkööu nyt 'fu-kin marcitja, iien titlitaaiiti maa--atan metsincen y.m. wllpyml,een. j ^tlä saa lipun aikaiiiiiiil. !on p<nkoluo>vutusiatitakunta anvio!- nut Nik. 80 p. Tästä s nm ma s- Suometar" on luotti ctni saa lipun aifait-.mii. — Tulirokkoon >en ny tennuin >a>- tamtffta taha"ta saanut kuulla, on mi- rastunut myöskin herrasväki Keritu- la ohidotetaan malsetta^valsi veikk: iiisltt-.maliiosihteeri Lai^hofs. S. M.-lan- 24-Zvuotias !pal1ve,'ijat«r Milda ^ NzHita-muelle 3.838 Mk. 35P., Num- Keisarin käskMä ^nraaiikumernöö-> Aaltonen. Hänet otettiin eilen kuu- mekan omistajille yht. 22,088 urk. lo riftö tiedustellut, mitä on »ollut syynä! uieairaaTaau. >p" 5 U 'H° Alholalle 20,074 mk. 55 P-, sen inuodcs/a lul^trat näiili knrsieilla antamoan Pellenvo-Tenr.in ja K es- kusliitkeitten neuiroiat .uirtailijat. ^ot.a -osaneito möisi utlta :nehdolli siin m.iii suureisi, ei kurspsa olc moitit järjestää piiempi^ikaisitii. Koimen '.iiihin selvitystä. <.'.,väs>.^iä:<.i ptdetään surisit kau- p '.'!'2 .'u.-.ilolla, sei.sa ne al.amal sun- !!U'ntiti!ta htt^.iukuun 6 p:nä klo 4 i.P. ja jni',i.'init lelous-pailalla <l.tvien oh jelmien mukaisesti. Toinvmme. eriä Äeski-Suomen o- päiiiM» chkeralla, loircrtfl ; i».:x seurus- ^ suu^toimi/iltairÄi innoktaasu ia lukui- icluu ja laulitn Uvi"fi-st-.':innCla työllä o.ji: ( iaiuui.i hrwi?uecn näitä tila.su>rf» ehditään Ikuituikin läjit *11 j monta tiu-- iiii. Ja n,e tehonamme 'kaikkia osuus- keätä sei? aa, sivii liä paljo'.', j fuiuia pitämään huolia siitä, etiä niin lista ija hämärä lyfy.nylfiii. j iivnet kuin mahdollista niiden balli- Kurssien ohjelmasta ja niillä käsi- uusien jäsenistä ja toimihenkilöistä tu- tektälmisrä kysymyksistä mainitseunne Xt.ooi näille ifuriseille, ne kun liififu o- ieuraa.'.o2Ssa pääkohdat: ivat mL^utiomat. MuuÄin kuin o- Osuusioimintaläkia esillä a luetnaii suuskuniien to : mif)cirfi!löfc «vat he-lle *'lrioi> Haiveri kolmesta esitelmässä. I evwetuilleet. Jos haluama c> j^ssa läp'käydääii laiil yääkehdai. ja jafia omalla kustannuksellaan tätä kiinnile-lään huomiota critytiesli sel-'matkaa suorittaa, on osuuskuntien laisiin seMohin. jolta o.va: -.?jotta'.'.f 1 MMneuÄvä pieniä apurahoja. Nti- nm ivaitcatajuisemmilsi ,a joiden hin käyteöyt kustannukset eiwat mene snääräyilsiä iivastaan loytännössa on h Maan, Ylvaan tulevvat moninkertai- eiiiiimiin rikottu, mutia joiden 'tart?., sesti kottvatuiksi. Sillä »Myis en u* ja lainmukaincn nvudat.-amincn on ^hiltyminen ja ntaurasiuminen osuus»