liistsinA kulMuun 12 p:nS 8A7Al!U^7A N:o 40 — ISIV Valmistaminen jätettiin toimikunnalle, johon »valittiin neidit H. ja S. Rai lo, S. Tuukkanen, K. Lehtonen. M. Immonen, M. Rooöblom, M. Sähi sten, H. Millman, S. Salozvirta ja A. Antero. — Satakuntalaisen yli oppilasosakunnan ensi syksynä täällä Kankaanpään kansanopiston hymäksi toimittamiin arpajaisiin armokaan moiton hankkimiseksi päätettiin ehdot taa yleiselle kotukselle, että Karhu toimisi iltaman, jonka tulot käylettäi- siin tähän tarkoitukseen. -- Lopuksi käsiteltiin muita juoksemia asioita. ^ Raittiusiltamau toimeen pani Reposaaren. R.-D. W. P. K:n talossa miime sunnuntaina. Opettaja I. K. Eloranta piti esitelmän hul^- neiden pelastamisesta. Esitelmän Va laisemiseksi zaettiin Reijo W<saran kir jasia. Laulua esitti naiskuoro opet tajatar Aina Mahlroosin johdolla. Kultaseppä Isak Saha puhui rait- tiMyöStä, erittäinkin henkilökohtai sena raittiustyöstä. Sitäpaitsi esi tettiin kumaelma..Tilillä". Mäkeä oli täysi huone. Erittäin räikeänä epäkohtana mainittakoon nusrison Vähemman siimo käytös, joka Vaikutti hymin HZiritsemäSti oh jelman suoritukseen. — E«o«alaiue» Nuija kokoon tuu huomenna ke^lo 8 i .p. Kansallis- kodissa. Ohjelmaan kuuluu esitelmä, runon- lausuntoa ja mahdollisesti löörilauluL. — Suomalaisen Nuijan ja Pori» Karhun sekaköörien ny kyisiä ja entisiä laulajia pyyde tään kokoontumaan Kansalliskotiin tänään tiistaina kello 3 i. muodosta maan Snellman-juhlaköö- ri n. Kansanmalistusseuran 3 Vihko mu kana. Suotsmaa olisi, että jokainen, n>.i- käli mahdollisia, jo tämäniltaiseen harjoitukseen saapuisi. — H. M. Keissri Helsinkiin? P etarista ilmonetaan Tukholman leddille huhuna kerrottaman, eUä H. Pc. Keisari aikoisi käydä H-ismgisjä. — PerheuAiisia. Kihlaus sensa owai eilen julkaisseet neiti Hymmi Almqmist, patoasiamies Akse! Almqwistin ju Vaimonsa Marian ty tär, Porista ja nahkatehtaUija Toiwo Mettenranta, Kankaanpäästä. — R«otfia puhuvaiu lur» Porissa. Maantieteellisen yhdis- tyksen pyynnöölä on täkäläinen pas- torinVirasto laskenut kuinka paljon Ponssa löytyy ruotsinkieltä puhumia. Laskelma on toimi.ettu tämän kaler- terimuoden alussa tehdyn henkilaSkun perusteella. Kaupungin koko mäkilu- wusta, joka Vuoden alussa teki 16,624, on sellaisia, joiden äidinkieleksi on merkitty ruotsi, — 933 henkeä. Lo put siis oivat suomenkielisiä. PlumiuS. Tiedämmehän kuin ka suurta Vahinkoa tulipalo tuottaa. Se polttaa kokonaisia taloja ja Vie läpä ihmisiäkin, puhumattakaan tuo leista, piirongeista, komuuteista, sän gyistä y. m. irtaimistosta. Pienestä kloinästä moi tuli muutamissa hetkissä yltyä suureksi jättiläiseksi, jok?, polttaa kalkki mitä eteen sattuu. Sen „möö- pslm" kamaluutta kurvaa hyrvin sa nanlasku: „Tuli on hymä renki, mutta h :ono isäntä." Ihminen on koettanut keksiä jos joitakin keinoja ehkäistäkseen tulen pääsemästä herraksi taloonsa. O» keksitty tulen sammuttajia. Hymin manhanaikuinen sammutuSmedje o ii Vesiämpäri, mutta se ei tuottanut tor- koitettuia tuloksia. Keksittiin parem pia. Uksi tällaisista uudemmista tu- lensammuttajista on Pluivius. Se on tamallisen sokeritopan suuruinen ja muotoinen, mettä täynnä ja Va rustettu sellaisella koneistolla, ettei tarmitse muuta kuin lyödä »yhden napin päälle" niin mettä tulee solke naan ja tuli sammuu. Tänään kello 2,is koetellaan Plu- miuksen tehokkuutta Herranlahdella. Sinne kerätään kasa tynnyreitä — hymin moidzltuja — niihin pannaan termaan ja paloöljyyn kastettua puu» millaa y. m. Kun tuli on päässyt Voivut ajoissa arvata erästä kujaa, minkä kunnossapidon hän oli ottanut toimeiseen, lähti nimismies sitä awa- uttamaan. Oli kirkas, melkein tyyni päimä, mutta oikein kujallinen pakka nen. Myöhään illalla saatiin tie amatuksi hymään kuntoon. Km. jo oli myöhäinen ilta, ei nimismieskään lähtenyt kotiinsa, maan yöpyi lähellä olemaan tuloon. Döllä raimosi lumi myrsky, mutta aamulla, ihmisten noustessa, oli taas kirkas ja tyyni pakkaspäiviä alussa, samallainen kuin edellinenkin päimä. ..Menin katso maan illalla omattua tietä", kertoi nimismies, „eikä näkynyt merkkiäkään jälellä koko työstä, kaikki oli yhtenä sileänä. Minä päätin etten enää ru pea luontoa mastaan taistelemaan ja lähdin kotiini". Kemätpuoleen oli lujaa hankea. JoS silloin olisi ollut nykyistä urhei luintoa ja Voimakkaita urheilijoita, niin «armaankin olisi nuorisolla ollut hauskaa hiihdellessään tamalliSta kor keammalla; sai mennä huristaa mis tä tahansa, sillä ..kaikki laaksot vii mat tasoitetut ja koleat silitetyt." Kervät tuli tamalliseen aikaan, oi kein kaunis ja lämmin kemät, samoin kesä. Laihot kasmoimat reheminä, tuli mainion hymä sato ja erittäin hymää miljaa. Yksi hemonen meti huokeasti reessä pellolta riiheen lei- kattua ruista sellaisen kuorman, että siitä tuli tynnyri jymiä. El sittem min liene ollut niin hymää satoa ol« täyteen «auhtiin, pannaan PlumiuS ..käymään". Saapa sitten nähdä sammuuko tuli. KäyMhän katsomassa. A la Plumius. — MäkSSn kilpailu! Satu linna, Central ja Pmstoteaatteri kil pailemat ohjelmineen lehtemme ilmoi tusosastossa. Kun luet! e ja »vertaatte niitä, ette tule, paremmin kuin minä kään, hullua hurskaammaksi ellette kukin käy katsomassa kunkin teaatte- rin ohjelmaa. Kil P.»i Lu. BzMKSt j» Tietosanakirja. Kahdeksas «ide. Tietosanakirjan 3:s nide ja samalla wihot 31 za 32 omat ilmestyneet (II:ta osaa on siis julkisuudessa 18 painoarkkia; Viimeinen hakusana Ek dahl). Pa-tsi useita seikkaperäisiä ieios- tuksio, kuten esim. pitkä kumitettu artikkeli Egyptittä Tallqmist), herättämät kotimaisen Tietosanakirjan erikoisuuksina näissä Vihoissa huomi ota pitkät ja opettamat kirjoilukie!: Eduskunta, Eduskuntaesity?, EdM- kuntamaalit, Edustajantoim», Edusta- jannaa!:, Edustuksellinen hallitus muoto, Dustuslsitos (R. Erich), joihin sisältyy kokonainen pieni käsi- kirja näistä päisäjärjs-tykseen kuulu- iviöta seiki.>i?w. Mainittakoon w:e!ä nriouuks-.".: Eesti kirjameeSte selts (A. Kannisto), Eesti kirjandusc selts «G. Suits) ja eritoten laaja kirjoitus DaumaSia (A. Jgelström) sekä Edel- seltiStä <^E. Richter). TskSUSsä on 45 kmvaa ja 3l Vi hossa liitupaperiliitr: Egypti lll ja IV. — Papisto. Massan suomalai- sen realilyseon uskonnonlehtori, juma luusopin kandidaatti I. W. Korpi on määrätty hoitamaan Kauhaman kirk koherran Virkaa ensi kesä-, heinä- ja elokuun ajan ja MHZrmän kirkko- herranapulainen L. I. Laitinen Kan kaanpään w. t. kappalaiseksi e^si tiu kat. 1 p.stä alkaen toistaiseksi. — Nimityksiä y. m. Mäntsä län tuomiokunnan tuomari K. U Mor.tin on saanut Vapautta Virkansa hoitamisesta t. k. Il) päimäStä ensi toukok. 11 päimään ja on Turun ho- mioikeus määrännyt homioikeuden- auskultantti Jalmari Uotilan sillä aikaa hoitamaan sanottua tuomarin- Virkaa. — Maltakirja on annettu Ah laisten lukkari-urkurinMrkaan musiik- kioppilas M. R. Maukolalle. A«Sk«lta»tikfi Tsru» ho- wioike«tee« otettiin laumzntaina kriiununnimism.es A>mz W'.IHo Par manen. — Hautausmaat. Sammal» joen rukoushuoneseurakunta Tyrvään pitäjässä on anonut lupaa saada laajentaa hautausmaataan noin 7VV neliömetrillä. — Kestikievarit. KeStikiewa- rinpitäjäksi Punkalaitumen pitäjän Sarkkilan kylään sijoitettuun keZtikie- mariin on läänin kumernööri tehtyjen urakkahuutokauppojen perusteella mää rännyt talollisen Oskari Pourun asi anomaisen kunnan suoritettawan 775 markan wuostwuokraa mestaan, Huit tisten pitäjän Lauttakylän kestikiewa- riksi lohkotilallisen Kustaa Koimusen 1,540 mk. mastaan, saman pitäjän Hannulan e li Suttilan kesUkiemarin pitäjäksi talollisen Heikki Haunin 390 mk. Vastaan; Mampulan pitä jän Maskusjoen kestikiewarinhoi!a- jaksi talollisen Oskar Lundenin 1,450 mk. mastaan ja Kaurvatsan kappelin Rutunan kestikiemarin hoitajaksi ta lollisen Armo Rutunan 430 markan muosimaksua mastaan. kimäärään Verrattuna. Mutta kun kykvössä oli perin Vähän, ei Vielä kään ruis yksinään riittänyt leimäksi. Ilo täytti taas mielet ja toimorik- kaana katsottiin Vastaiseen elämään. Mutta nuo korvat vuodet jättimät syivät jäljet. Monen monituiset per heet silloin ennen aikojaan hajosimat tai hämisimät kokonaan, monet hellät kin siteet silloin katkesirvat ja symällä kaipauksella jäi moni muistelemaan rakkaitaan, jotka noina puutteen ja taudin päiminä warhnn sortuimat. Eikä Vanhempi sukupolmi Vieläkään ole niitä aikoja täysin unohtanut. Niin, — ken Vuosien 1866—68 sa teet j, tuiskut, pakkaset ja puhurit miluSsa Värjötteli, ken omin silmin katseli tuota puutteen ja taudin tuot tamaa kurjuutta ja kärsimystä, ken niitä sai itse tuntumasti kokea, hän ei milloinkaan näitä Vuosia «aihei neen unohda. Ne oivat pysymäisesti painuneet luihin ja ytimiin asti. Mielä nytkin näitä muosia hiljaisuv» dessa muistellen kyyneleet Vuotamat, ja ihmetellen ihmettelee, miten itse niinä aikoina sortumatta säilyi. K. O nen. — TVirkatalot. Läänin kumer nööri ja asianomainen Virkatalojen- tarkastaja omat puoltaneet Vuokraaja Frans Vcktor Rannan ja hänen poi kansa Martti Wilhelm Markkulan anomusta, että ensinmainitulle myön netty -vuokraoikeus Miikkalan Mark kulan Virkataloon Nakkilan pitäjän Lattomeren kylässä jälellä olemaksi muokra-ajaksi eli maaliskuun 14 päi mään 1927 Martti Wilhelm Mark- kulalle siirrettäisiin. — Apuraha. Läänin kumer nööri on puoltanut Loimaan Alas taron ja Metsämaan kuntien ano musta saada 1,600 markan suuruinen wuo!uinen apuraha kymmenen muo» den !-jatsi yhteisesti ylläpitämäänsä sairaalaa rvarien luettuna m. 1909 alusia. »- EläeZeeukorotusauomus. Entinen tarkkampuja Juho Kustaa Stolt, Tyrmään pitäjän Wihattu!an kylästä, on anonut, että hänelle myön netty 30 markan muotuinen eläke harkinnan mukaan korotettaisiin. ^ Ulosmuuttskustausukfia. Läänin kumernööri on määrännyt, ?!tä halkonuttoimituksessa Joensuun oirintötUilla n:o 5 Suodznniemen kappelm Samin kylässä, ulos muut et» tc maksi ehdotetun I ilmari Anttilan omistaman Anttilan Lilan ulosmuut- o kustannukset 1212 markkaa owat enckäteen »valtion marsista suont-t- tamat, jotapaitsi Jalmari Anttilalle on ilman takoisiumaksumelVollisuutta mgönneliy 100 markan avuraha. Samaten on kumernööri määrän nyt, että isonjaonjärjestelyssä Punka laitumen pitäjän Kosken kylässä u!os- muutettamaksi ehdotetun Katilan soti lasvirkatalon '.vuokraajalle yleisistä maroiöta etukäteen on meksettama 4000 markkaa muuttokustannuksia sekä ilman takaisinmaksurvelrvollisuut- ta anmttaiva 200 markan suuruinen apuraha. — Kansakoulut. Kiikoisten kun ta on Valittanut kumernöörinmiras- toon 21 p. suysk. 1909 antamasta päätöksestä, koskema kansakoulun lait tamista Nemanperän koulupiiriin. — Hirttämällä lopetti päimänsä ent. talollinen Joonas Mustasi lta t. k. 5 p-nä Karmian pitäjän Ämmä- län kylässä. Mitään erikoista syytä tekoon ei tunneta. Sanotun päimön aamuna oli hän juonut kahmit, syö nyt ja hakenut tyttärensä pyynnöstä metsästä halkoja, jonka jälestä sanoi menemänsä läheiseen Sankarin torp paan. Ukon miimyttyä, muisti tyttä rensä hänen joku päimä sitten lausu neen: ..kylläkai piiää toppaa itsensä", ja läisi sen j> hdosta sanottuun torp paan häniä tiedustelemaan. Mutta siellä ei ukko ollut käynytkään. Pohaa aavistaen tyttärensä haki häntä lä hellä olemasta yksinäisestä Haaman torpasta, josta löysikin ukon olkila dosta silkkihuimin amulla kuristunee na ja kuolleena. Mainaja oli lähes 83 Vuotias. Hänestä sopii sanoa, eitä hän oli elämästä kyliänsä saanut. Tapaus on harminainen Karivialla, jossa useampaan miespolmcen ei ole tuo '.laista kuolemantapausta sattunut, kuten meille makuutetaan. — Itsemurha. Wziwa'LiMt^ lainen leökimaimo MariaKuttila eli Ketolan Liisa, Kaumatsalta, teki t. k. 7 p:nä nsemurhan. Mainaja, joka jo oli 86 w. ikäinen, on ollut Kaumatsan kunnan elätettäivänä, waan miime ajat hän asuskeli tyttärensä luona Huittisten Sormolon kylän Ketolan torpassa. Kenenkään huo maamatta oli mainaja tuona päimänä mennyt läheiseen metsään, noussut suurelle kimelle ja sitonut mukanaan olleen nuoran kahteen puuhun kiinni. Kimeösä, jonka päällä hän seisoi, on suuri repeämä, ja kun mainaja oli heittäytynyt hirttäytymisen aikeissa nuoran maraan, olikin nuora katken nut, jollmn hän oli pudonnut symälle repeämään. Sieltä hänet sitten löy dettiin kuolleena. Pudotessaan oli hän loukannut toimen kätensä pahoin. Mitään mielenhäiriön oireita ei mai- najassa tätä ennen huomattu. — Lailvaliike Kyttälästä Lauttakylää» alkoi eilen. — Keskusosuusliike Hankki jan hallintoon on Vakinaiseksi jäse neksi Valittu uudelleen m. m. maan- miljelijä Pekka Sallinen, Kellahdelta. Satakuuuau pieuviljeli- jäi» yhdiSiykseu kokous pidet- liin eilen Kokemäellä. Kokous päätti jakaa miime Vuonna kilpailleille pien -viljelijöille seuraamat palkinnot: Puna-apilaasta Mikko Färk kilälle, Huittisista, Il p. 50 mk. Nauriin siemenistä opet- taja W. Mäinölälle, Huittisista, Il p. 20 mk. Rukiista Frans Tuomistolle, Tyrmäältä, II p. 20 mk. ja Juho Jaakkolalle, Eurajoelta, III p. 10 mk. Ohrista M. Färkkilälle, Huitti- sista, II p. 20 mk. Herneistä M. Färkkilälle, Huit tisista. II p. 20 mk. Timotein siemenistä opet taja W. Mäinölälle. Huitisista, II p. 35 mk. AhdÄyksen tiliin Viljellystä kello- kaurasta päätettiin maksaa 10 mk. hehtolitralta. — Taitvassalou osuuSkau- pau wii«e ttuodeu liikevaihto teki mähän päälle 140,000 mk., josta nettomoittoa jäi 7,440 mk. 44 p., jo hon tulokseen osuuskunta kuuluu ol leen hymin tyytymäinen. — Lähetyssaarnaaja FrauS Hauuula saarnaa Nakkilan kirkos- sa ensi perjantaina klo 11 a.p. ja ru koushuoneella klo 6 i.p. — Taloukauppa LahdeSsa. Talonomistaja A. Mattila on myy nyt omistamansa talon ja tontin Rauhan- ja Hämeenkatujen kulmassa maaniviljelijä K. R. Närrvälle, Uske lasta, 160,000 markan kauppahin nasta. Mastaanotto tapahtuu touko kuun 1 p:nä. Ulwila. KaaSmarkun W. P. K. Nuoriso- osasto on koks kuluneen talrven Ver rattain reippaasti ja säännöllisesti ollut toiminnassa. Hiljakseen, huo miota herättämättä ja Vaatimatto missa olosuhteissa on se Voimincen koettanut olla mukana siinä kilmoit- telusja, jonka tarkoituksena on kan samme Valistus. Ja työalaa on täällä paljon; sillä lyhyesti sanottuna on paikkakuntamme suuren nuoriso joukon harrastukset kaiken hymän ja kauniin kasmattamiseksi melkem Vielä kehdossaan. Mutta uinumia »voimia on herätettämä ja rumettama kehittä mään niitä. Ja tässä työssä on Nuoriso-osasto siivuttanut yhden pysyrväisen tuloksen. Sen toimesta mmutäin saadaan KaaSmarkkuun lä himmässä tulemaisuudessa oma laina kirjasto, joten kyläläisillemme täten aivautuu oiVa tilaisuus henkensä ri» kastuttamiseen ja todellisten Valistuk seen. Samalla kun tämä mainitaan, pyytää Nuoriso-osasto lausua ilonsa ja Vilpittömän kiitollisuutensa Ulrvi- lan kunnalle siitä jalomielisestä pää töksestä, jonka kautta kirjaston saanti tänre käy mahdolliseksi. Se päätös on marinaan kantama 'aunuta hedel- m ä kautta aikojen. Kokemäki. Lähetyssaarnaaja FrunS Hannula saarnaa Kokemäen kir kossa ensi torstaina 14 pmä t. k. kello puoli 3 i.p. Kiukaiueu. Metsänhoitoyhdistys on perustettu Kiukaisiin ja on yhdistyk sen tarkoituksena järkiperäinen met sänhoito. Tätä tasoitusta toteuttaak seen palkkaa yhdistys valmelukieensa metsänhoitajan, jolla on koulussa saatu tietopuolinen ja käytännöllinen ammattisimistys. Metsänhoitajan pal kaksi on päätetty 1,200 markkaa. Uhdistyksen jäsenluku on aiottu 20:ksi, sillä on ajateltu, että 20.n taloa metsä muodostaa jo kyllin suu ren hoitoalueen yhdelle metsänhoitaja- Virkailijalle. Metsänhoitaja otetaan yhdistyksen palmeluksem ensi mar raskuun 1 p:Stä. Palkkaukseen ano taan apurahaa Satak. Maanmiljelys- seuralta. MdiLtykselle on Valittu johtokunta, johon on tullut »valituksi W. J!rivsnpää, N. Juusela ja I. Knuutila. Alkujaan oli ajatus pe rustaa kaksikin metsänhoitopiiriä ja yhdistystä Kiukaisiin, mutta mahdol lisesti ei toinen piiri saane enää tar peeksi suurta osanottajamäärää. Var sinkin kun osanottajain metsät pitäisi olla yhtäjaksoisesti rajoittain. Myön nettäköön, että Kiukaisten maanivilje- lijät omat ottaneet ai!o edistysaske leen metsänhoidon alalla, perustettu- aan meliänhoitovhdistyksen ja siten näyttäneet hymää esimerkkiä muiden kin paikkakuntain maan »viljelijöille ja metsänomistajille. Tukinuitto on alkanut Eura- ja Köyliönjoessa Kiukaisissa, jossa toiminimi A. Ahlströmillä on useista metsistä taimen kuluessa kaadettuja tukkeja. Mmt smmlaijikji. (Suomalaisuuden Liiton Lipas). I. W. Snellmanin 100 muotispäi- wänä, siis lähes neljä Vuotta sitten, muuttimat kymmenettuhannet kansa laiset nimensä suomalaisiksi. Useat tuhannet kansalaiset seurasimat sa mana ja seuraaV .na Vuonna noiden kymmenientuhansien esimerkkiä, mutta hymin paljon on Vieläkin supisuoma- iaisilla ihmisillä muukalaisia nimiä. Kun Viimeisestä huomattamasta jouk- konimenmuutosta on kulunut jo kolme Vuotta, tahtoo Suomalaisuuden Liitto ta".s Valmistaa kansalaisille, jotka aikomat suomalaiStuttaa nimensä, ti laisuuden tähän Snellmanin synty» mäpäiwänä toukok. 12.na. Suuren suomalaisen muisto ja kymmenettu hannet entiset nimenmuutokset kehot tamat yhä uusia kansalaiSjoukkoja julistautumaan myöskin nimel- tään suomalaisiksi, samaten kuin he koko ikänsä omat kieleltään ja mielel tään olleet suomalaisia. Nimenmuuton yleisistä periaatteis ta tahtoisimme erittäin teroittaa mie liin, että missä mahdollista pysyttä köön historiallisella pohjalla. Kuten tunnettu, on meillä suomalaisilla jo pakanuuden aikana ollut oma ja oma peräinen sukunimistämme — silloin olimme edellä useimmista Europan kansoista, nyt olemme siinä yhtä paljo jälessä. Niin tuhoisa on Vieras Vai kutus Vuosisatojen kuluessa ollut tä hän kansallisuuden tunnusmerkkiin saakka. Siis takaisin Vanhaan suo malaiseen nimistöömme, missä tiede tään whi Voidaan tietoon saada su mun alkuperäinen nimi! Ns omat niitä oikeita aatelisnimiö! Jos Var sinaista sukunimeä ei ole tahi ei tie detä, '.voidaan semmoinen johtaa koti- talosto, sumun alkukehdosta tai koti seudun luonnon- tai paikannimien piiristä. Suomentamalla joko suo- raon lai osittain mukailemalla on syntynyt monta hymää nimeä — si» täkin tapaa woi siis käyttää. Näissä tämäntapaisissa nimenmuu toissa on aina jäänyt joku jänne, joku lanka liittämään uuden nimen sumun entisyyteen ja Vanhaan ni meen. Mutta masta jos mikään näistä keinoista ei Vie perille, kehot taisimme !vc;paa?ti »valitsemaan. Ja tällöin on huomuttoma, että ennes tään käytännössä olemia sukunimiä ei pidä ottaa, ellei sukulaisuus siihen oikeuta. Ja käytännöllisistä syistä sekaannusten ja ikävyyksien Välttä miseksi olisi kartettama semmoisia ko min yleisiksi käyneitä nimiä kuin Aalto, Laine, Lehto. Nimi, jota ei ole kellää i muilla on nimistä paras. Nimenmuuttoa ei ole käsiteltärvä ..kaunuden" j» helisemien nimien ta- Voitelemiseksi ja satunnaiseksi muoti, harrastukseksi, maan on se todella olema makaa, kansallinen pyrkimys rehellisesti tunnustamaan itsensä, ole maan suomalainen sekä sisällisesti että ulkonaisesti, sekä itsestään että suh teestaan muuhun maailmaan. Sillä on näin historiallinen ja simeellinen oikeutuksensa ja Velrvoitukser.so. — Suomalaisuuden Liitto julkaisee ni menmuutokset yhteisilmoituksena Vi rallisten Lehtien Snellmanin päirvän numerossa, erityisessä lisälchdessä. Kaikkien nimenmuuttajien mieleen pyytää Liitto painaa seuraamat sa nat: 1) Suomalaisuuden Liitto ei Vä litä suomalaisten nimien muuttoa muukalaisiksi eikä suomalaisen toiseksi suomalaiseksi. 2) Muutosten, jotka halutaan Snell» man-päirvänä julkaistawiksi, tulee saa pua Suomalaisuuden Liitolle (osoke: Helsinkij ennen toukokuun 1 päilvää. Jokaista nimenmuutosta seuratkoon 1 markka ilm^tusrahaa. Mirollisten lehtien lisälehden saa ilmaiseksi jokai nen nimenmuuttoja, joka ilmoittaa sitä haluamansa. Rahat lähetettä köön maaseudulta mieluummin posti- osotuksena. Helsingissä otetaan ni- menmuuttoilmoituksia mastaan Kari- sanwalistusseuron toimistossa (Eeri kin?. 3:sso) huhtik. 20 p:stä alkaen toistaiseksi joka päimä klo 6—7 i.p. 3) Nimenmuuttoa marten ilmoitet- takcon: seurakunta, johon nimen- muuttaja kuuluu, entinen nimi, risti- mänimi (kaikki täydellisesti) — uusi nimi (ristimänimet main siinä ta pauksessa, että omat saaneet entises- 'ään suomalaisemman muodon), am matti ja »vihdzin, jos Vaimosta ja lapsista ci erikoisesti ilmoiteta, on mainittarva, montaako henkeä (perheen jäsentä) kaikkiaan nimen muutos koskee. — Täysi ikäisten laS- f on tämän vuoclen kuluessa julaissut 29 teosta sisältävän MlliMlkeil kevzMszllkMei!. AZalltt Vttlvlon uusi teos knns Lai^oils Ivalo: Lrämssn tsistslu, 2 pain. esikoisteos ^aamisslaulujs äntigono, 2 painos 1: — IUer«iIat«St tiistoris-toos, Z osaa io: Vvpvllus: Islvi-IItsin tsrinoits, ll 05a z- 50 Vvlstolz knim Xsl-enlns, »5 viklc ^ : 60 Kitilsutunvot, 8 viklc. ä 60 IittKerliik» Zuotonpsi» 2 paiaog I: 25 juutslsisp^ölclci - 75 filo30l»sn »Ilcovt ... Z: 50 l!!. Zuomon vsltiopäiväin kistoi-is . . i: 75 llanivl luslvnius, II oua . . . z: - V. /R. Ilästvsk.» m.: Ki>-js8la Kslsvslssts I IV ä —: 05 Xsrjslsn lcii-jg, l csa 6: 5^ Xsnssntsjllinvn lakiasiain käsikirja, zo viklc ^ : 50 IivIIiioi': kuokintaoppi 4: 75 . 6: - . l: 25 . l! 60 . l: - . i: 25 - Z-- 2Z Kukksistai-kan iioito VvrvvlAtiivu: osuustoiminnan opas . 15. Uaanviljvlysoppi ...... Isi^vysliittokirjs ttuonoenkssvisn koito. l!u». k^uotsal. kauppskirjovnvaikto ^santistssn valmistuskirjs, IcäsI- lcirja lcaasAlcouIunopettajille. liitt^ oppilcu-jaan. 5: 50 ktsrl LZei vk: «I. O. Iii Inx: paimenääniä ... I s: Xatso humalan karitsa i: 50 TV. m-, siuori voima lutteilieen ... 6: — C?. Nuorison kmja. . 2: 75 Iklljsslietl» IZesksH,: 8atuja ja tarinoita. . n 75 Kniz I«? pariton 2: 25 ten nimenmuutos on Välttämättä- mästi enkseen ilmoitettama. 4) Jotta nimenmuutos tulisi päte- mäksi ja lailliseksi on se ensi tilassa merkittärvä kirkonkirjoihin. Tätä Var ten lähettää Suomalaisuuden Liitto yhden kauppaleen kyseessä olemaa Virallisten Lehtien lehteä kaikkien niiden seurakuntien. Viranomaisille, joista nimenmuutoksia on lähetetty. Mutta Varmuuden muoksi kehoite- taan kaikkia nimenrnuuttajia tiedus tamaan, onko heidän muutoksensa to della merkitty kirjoihin. (Helsingissä Välttämätöntä). Tällöin Vaaditaan alaikäisten nimenmuuttoihin Vanhem pien tahi holhoojan suostumus. — Edistysseurat, ottakaa taaskin asia omaksenne! Uksityiset asianharrasta jat rvouoat tietysti paljon Vaikuttaa hymän tuloksen saamuttamiseksi. — Määrä uutiueu. Suomal. uutistoimisto peruuttaa miime maa- nantaina Pietarin sähkösanomatoi- mistolta saamansa uutisen, jonka me kin kerroimme ja joka koski rvaltio- sihteerinapulaisen Lipskin nimittämistä Suomen kenraalikumernöörinapulai- seksi. Nyttemmin saadun tiedon mu kaan ei asiaa mielä ole esitetty kork. paikassa eikä hra Lipskm ehdokkuus liene täysin warma. — Hylätty arpajaisauomuS. Kenraalikurvernööri cn hylännyt Uu denmaan ruotsalaisen nuorisoliiton, arpajaisanomuksen. Arpajaisissa vi- jottiin myydä 150,000 arpaa ja tulot niiltä aijottiin käyttää erinäisiin kan- sanjiVistystarkotuksiin. Syytä ano muksen hylkäämiseen ei tunneta. -Nuorsuomalaisen puolueen puok.«ehalli»toon Valittiin enem- mistölvaaleilla Viime sunnuntai.ia Wiipur».Ssa pidetyssä puolueen edus tajakokouksessa ylitarkastaja II no Brander, insinööri Hjalmar Castren, senaattori Kaarlo Castren, tri Z. Castren, prof. Rafael Erich, toimit taja Eero Erkko, prof. K. Grotec.stlt, yliopp. Armo Inkilä, johtaja A. H. Karmonen, tri F. O. Lilius, yliopp. A. I. Nikula, johtajatar Alli Nissi nen, ylitarkastaja Hannes Nylander, rakennusmestari K. I. Rousti, se naattori Otto Stenroth, tri Onni Ta^as, johtaja E. W. Malde.i ja opettajatar Olga Oinola. Lähinnä olimat Tekla Hultin, W. Lamonius ja Jonas Castren. Kuten ylläoleiva maalin tulos olot- tao, omat nuorsuomalaiset päässeet Voitolle. ..Pääskysten" ryhmällä ei ole ollut suurtakaan kannatusta, koSka esim. Jonas Castren on yli 400 ää nestä saanut ainoastaan 88. — Suomen KiiuteimiStt- paullki o.y. on päättänyt korottaa osakepääomaansa l milj. markolla. Tämä summa on jo täysin merkitty. — Musta» surma» ajoilta. Kerrotaan,, että musta surma E kappelissa säästi yhden kylän, kän-i siinä maan ..kysymäsi tietä" Tillas ten kylään. Tilkkasissa kuoli ruttoon kaikki mäki. — 224 - sitten lcoetti liäa lcatsell?, uliic^ äiti cuti^tä v.>- näköinen ja et?i l^opealldarlvaita liius-car voja liänea tulcastaza ja nuiä sirtea i)6alc>;i tspalitui tämä raiclcauclei-ta äitiin, osalcsi, Icoslca llän tiesi että palattuaan taicai^in Lp>:Ualiclerie'eri ja »^lu^taan Itöiclccliin,» llän en opettajansa Ic/s^isi Ilä- neltä lcailcista mutta vai sinlciu liänea äi<..istääQ. ^ulllallisest! lie Icäsi Icädessä menivät tupaan. Kitin äiti näytti niin iloiselta, miltei t/ttomäiseltä s>'^stä että oli saanut tavata poikaansa ja siitä että äiti niin s^clänilnellisesti otti tiänet vastaan ja isä näytti niin t^/t^väiseltä ja onnelliselta. Lillä aikaisin iltapäivällä palasi Icirlclcoväärtti sil» loin kotiin kantaen työkalujaan kulkiessaan pientä polkua korkeitten mäntyjen siimeksessä. Kenties oli liänen vartalonsa enemmän kumarassa, luuksensa val keammat mutta katse, tuo reellinen katse, lempeä li^m^ ja kaunis otsa olivat samat. ^ina samassa paikassa isoisän suureksi liämmäs- t/kseksi s/öksi Kit esiin otti vanliukselta vasaran ja t/örepun sekä Iluusi kaikin voimin: »Isoisä, isoisä, etk>' ole iloinen kun olen tullut? Oletpa viip/n^t kovin kauaa!» Vanlms li)?m) ili lempeästi ja Kit li^ppel! liänen ympärillään kuin nuori paimenkoira tieiclän läliestz^es- sään tupaa. Lattuipa toisinaan, että liett^ I.aadsbo- rou^k silloin tuli ulos ja väll^esssäll keiäät tuli liänen silmiinsä katse, jonka kaltaista eivät liänen iliailijansa milloinkaan olleet saaneet osakseen. lVlar^aret ^.rmour, joka päivän kunniaksi oli pu keutunut parlraaseen pääkineescensä, seisoi äsken pull- alistetuilla portailla äiclillisinä kuten vanlia kana poi- kasilleen. l>aus. lämä tuotti suuren tluojsQaui<sen lianen olui^>- saan. sillä vaikka )olin I^lac Vaiteiilla ei ollut paljon sanottavaa kodissa, saattoi llän ulkopuolella kotia te!i<lä Kit'ille elämän paljoa kevyemmäksi kuin ennen. Kit vietti n> t > öasä talli l^li^illä ja koska sinne men- nessä tuli kulkea lievosten olli, ei rouva Kla^ V alter uskaltanut «lennä sinne katsomaan oliko Kit makuulla va! ei, seikka, joka aluksi oli kovin katkeroittanut Kit in opinnoita »Alustan liökkelin» oppikoulussa. Kit kasvoi ja varttui ja vuoclen päästä oli liän niin valrva, että oli miltei mielien veroinen, ^otln ^Ia>- Valter vaati Kit'ille annettavaksi k>lläksi ja vakvaa ruokaa ja Kit'in emäntä kuomasi kylläkin eclulliseksi saada mielien t^ö telicl/ksi pojan palkasta. X^t Xit'i,l ei enää tarvinnut s^öclä mitä muut olivat jättäneet. Kouva ^lac Valterin lempituuma oli saada ^ock- pojastaan pappi. 1°äliäa aikaan alkoikin liän kutsua poikaa ^olmn/iksi, sillä eiliän /ock ollut sovelias niuu lien^elliseen saät^^n aikovalle. ^ock oli pelkuri, arka luonteeltaan ja nopea juo- ruamaan muista. Ijästä Kit k^llä olisi liäntä ran^ais- sut ellei olisi tietänet, että liän lieti juoruaisi kalkki äidilleen. /olinn/ä eli ^ock'ia pidettiin L:t ^olin'in koulun etevimpänä oppilaana. Hänellä oll li^vä muisti ja tlä- nen opettajansa olisi pitänet liäpeäns. ellei joku vuosi olisi saattanut läliettää ^dden pojan — mieluimmin stipendiaatin-Mopistoon. 'tämä vantlanaikuinen opet- taja luuli voivansa telidä jotakm ^ock l^lao Valterista. »I^.itiän tuo ole sellainen kun lialuaisin eikä vedä ver- toja, entisille pojille, mutta kuria avulla liänestä elikä aikaa voittaia tulee lukumies! Maisteri ?eter I^-lac l ehden, eli Ilirsie, joksi liäntä m/ös kutsuttiin, oli ollut L:t /ol>n 'tovvn m kouliuiies- L»av»ct7. ^