Torstaina 20 p. Tammikuuta KARJALATAR N:o 7 — 1910 HUOM.! HUOM.! Suurella hinnan alennuksella myydään tästä päivästä alkaen Naisten Villaleninki-, Paltto- ja Turkinpäälliskankaita. Miesten Puku-, Palttoo- ja Turkinpäälliskankaita. Vuorikankaita, Pusero- ym. Flanellia, Bomasiinia, Pumpuli musliinia, Filt- tejä, Saaleja, sekä Villalankoja ym. ym. HUOM! Hyvä tilaisuus ostaa halvalla. Musiikkiyhdistyksen Sekakuoro pyydetään kokoontumaan tänään torstaina klo 8 i. p. uudelle kan sakoululle. Taneli Hurri. Joensuun kaupungin Säästöpankin isännistön Tammikuun kokous on säästö pankin huoneustossa torstaina t. k. 27 p klo 5 i. p. Puheenjohtajan vaali. Säästöpankin H liitu? Raittiusväen arpajaisiin vastaan otetaan työväen talolla lativan- taina klo 10:stä alkaen a. p. JOENSUUN jäsenten pyytetään kokoontu maan Ilosaarelle sunnuntaina tammikuun 23 päivä kello 11 ap Tärkeitä asioita. Jokaisen läsnäolo suotava. Johtaja. (K. S. -2 k.) 11 11 11 11 11 11 Elävienkuvien Teatteri „foto" ■ .B Ousi o^ta isto mjiimL ia torsl. OHJELMÄ: 1. Kielisoitiatehtailija Cre- mone'sta. 2. Huvitus ja urheilu In tiassa. 3. Paha maksettu hyvällä. 4. Berliini. Erittäin hyvin esitetty matkakuva Speren kau pungista. 5. Suureramoinen jääkar hun jahti Pohjois-jää- merellä. 6. Herra Mullerin suurein- moiset kekkerit. 7. Kuningas Leopoldin hau tajaiset Belgiassa. Kirje Joensuusta. OJccn jalaksella, — Lyoti poika, — Te maan heiluu, — Tuhma jultu. Ennenkuin oikeisiin asioihin ryh dyn, täytyy minun ainakin muu- tamalla sanalla kuitata, mitä mi- nä olen rakkaille ystämilleni nuor- suomalaisille melkaa. Sopinee alkaa maikka niistä reki- retkistä, jotka suomalainen puo- lue teki toissa sunnuntaina entisen tapansa mukaan, ja joista Karja- lan Sanomat omat saaneet taas häränjymän silmäänsä. Osanot- tajia oli tuolle lehdelle suureksi harmiksi harminaisen runsaasti, hilpeää ja rattoisaa mielialaa kes- ti koko iltapuhteeksi ja ohjelmaa- kin oli »varustettu niinkuin aina ennenkin. Mikäli yleensä on wa- kuutettu, kaikki oliivat retkeen, etupäässä sen kelpo ohjelmaan, oikein erinomaisen tyytymäiset. Kuinkas muutoin saattaisi olla- kaan samoin ajattelemien kansa- laisten kesken, missä toistensa oi- kea ja hymä ymmärrys, yhteiset ihanteet ja toimeet lämmittämät mieliä, missä myös siimolle, rait- tiille ja miattomalle humittelulle annetaan armoa. Suomalaisen puolueen keskuu- dessa ei ole säätyrajoja, eikä eri- mielisyyden ja erikielisyydeu kain- melluksia. Puolueen jäsenet sopi- wat samalle retkelle, samalle pen kille, samaan seuraan ja piiriin Joensuun kaupungin Veroitus- lautakunta alottaa työnsä Raatihuoneella maanantaina tämän kuun 2l päivänä kello 5 j. pp.; ja kehoi- tetaan arvoisia kaupunkilaisia sitä ennen Raatihuoneelle jättä mään veroituslautakunnalle osoi tetut ilmoituksensa viime vuoti- sista tuloistaan. Joensuu, 19 i 1910. Puheenjohtaja. Kaikki, jotka tietävät olevansa velkaa Liperin Höyryvenhe-Osuuskun nalle maksamattomista rahdeis ta kuin myös Osuusmaksuista, niin käykööt suorittamassa no allekirjoittaneelle tämän kuun kuluessa, muutoin tulee ne oi keuden kautta perittäviksi. Olli Pitko. 6lävUn huvien teatterissa Aino Uusi olijoin joka tiimi ja perjantai. OHJELMA: 1. Pontinian rämeiköt. Erittäin kaunis kuva, näyt täen Pontinian saarien ihastuttavimmat paikat. 2. Häät Etelä-Algeriassa. Mitä luonnonomaisimmin esittää tämä kuva maan tapoja ja menoja. 3. Vashiugton. Vashington amerikkalai sen lipun alla. Suureni- moinen historiallinen ku vasarja. 3. Kahvinkorjuu Sunda-saa- rilla. Mieitäkiinnittävä luonnon- kuva. 5. Hymyilevät kasvot. Näytetyistä koomillisin. Rajatonta hauskuutta! Kestävää hauskuutta! Heiafuun 1 pstä uloshymätään isompi asuinrakennus Nikolain- ja Malinikatujen kulmassa: sisältää 7 huonetta ja keittiön sekä tarpeelliset ulkohuoneet. Maini- tun huoneuston woi myös jär jestää 2:si kortteeriksi. Tarkempia tietoja saa räätäli Leppäseltä tai ajuri Sinkkoselta. (K. S. 1 k.) manhimmasta nuorimpaan asti, asemaansa ja ammattiinsa katso- matta, yhtäläisesti jokainen tun- tee seurassa olemansa kuin koto- naan ja nauttii hauskuuttakin täysin siemauksin. Ia sellainen sopusointu minun ymmärtääkseni on niinkuin ollakin pitää. Halul- la hartaalla ininä toimon, että edelleenkin sitä jatkuisi, ja puo- lueen jäsenet koettamatkin osaltaan kukin tehdä sen hymäksi aina pa- rastansa. Ia parastansa panee joka ker- ran meidän rekiretkistämme myös- kin Karjalan Sanomat. Se lehti: „se takeltaa aina kuin reenjalaksella". Nyt se nuuskii ja mainuaa, että nuorsuomalais- ten kultaisia kukkopoikia olisi tehty naurun ja pilan esineeksi, erästä oppikoulun opettajaa hänen omien oppilaittensa silmissä. Jos niin olisi tapahtunut, olisi se minusta- kin, niinkuin tuosta lehdestä, juu- ri sellaisen armokkaan puolueen kuin suomalaisen puolueen „me- nettelyksi sangen kömpelöä ja tö- keröä". Tällä puolueella on näet parempaakin huminaihetta ja sen kokouksissa ja retkillä aina muka- na manhaakin mäkeä, myöskin oppilaiden manhempia ja opet- tajia, jotka itsekukin omat tienneet ja tietämät sopimaisuuden rajat ainakin yhtä hymin kuin tuon lehliriemun kertojat ja kynäniekat yhteensä. Niin mirkeitä nuuski- joita ja sensoreja kuin nämä omatkin! Ia taasko minun pitää muis- tuttaa nuorsuomalaisia tarkasta Senaatti jupisiaa ei ykiin ednsiluunan ivaan ijallitfiisnkin oikeutta. Tämän otsakkeen alla kirjoitti maltioneuivos Tanielson-Kalmari miime perjantaina U. S:ssa tuosta päimän pulniallisimmasto kysy- myksestä seuraamaa: Niin uskomattomalta kuin tämä kuuluu,, on senaatti tehnyt itsensä siihen syypääksi suostunnoista an- tantassaan onnettoman kuuluisaksi tulleessa alistuksessa miime joulu- kuun 22 p:ltä. Aiman erityisen tärkeytensä tähden tämä asia on on lähemmin malaistama ja sito- ivammin todistettama kuiit mitä sanomalehdet tietääksemme tähän asti omat tehneet. Mainitussa alistuksessaan se- naatti, lueteltuaan erityisiä asian haaroja, lausuu: ..Senaatti on sen- tähden päättänyt kysymyksen rat- kaisemiseksi ehdottaa somellutetta- maksi Ruotsin hallitusmuodon w. 1772 46 §:ssä lausuttuja periaat- teitä, joitten mukaan siinä tapauk sessa, että uusia suostuntoja ei ole mahmistettu, entiset suostunnat jäämät moimaan". Hallitusmuodon 46 H, johon se- naatti täten rakentaa ehdotuksensa, määrää ensiksikin että kuningas on oikeutettu lopettamaan mattiopäi- mät niiden kestettyä :> kuukautta, ja lisää siihen kuten tiedetään: ja jos semmoisessa tapauksessa mi- tään uutta suostuntameroa ei olisi mahmistettu ^saslstäld) niin jää- köön entinen moimaansa." Senaatti on siis tahtonut tehdä luultamaksi, että se suostuntaive- ron mahmistus, josta hallitus- muoto puhuu, olisi hallitsijan wah- ivistus säätyjen päätökselle. Tä- män tulkinnan mahdottomuuden osottaa, niinkuin on huomautettu, yksin jo se tunnettu tosiasia että mikään hallitsijan mahmistus sää- tyjen suostuntaa koskemille pää- toisille ei Ruotsin mallan aikana enemmän kuin kauan sen jälkeen- kään tullut kysymykseen, se kun ei mitenkään soiveltunut menneitten aikojen käsitykseen suostuntaivero- jen luonteesta. Waan tästäpä se- naatti ja sen aseenkantajat menä- Iäisessä sanomalehdistössä eimät näy mitään mälittämän. Puhuu- han hallitusmuodon mainittu py- kälä uuden suostuntameron m ah- m i s t a m i s e s t a ja tarkoittaa siis hallitsijan toimenpidettä. Te- naatin tulkinta perustuu siiheu yh teen ainoaan sanaan ja tarkem- min sanoen siihen merkitykseen, jossa tämä „saststäld"-sana käy- tetäan uudemmassa ruotsalaisessa mirkakielessä. On siis syytä kat- sahtaa mirallisiin asiakirjoihin juuri niiltä ajoilta, jolloin hallitusmnoto säädettiin. Hallitusmuodon päimämäära on 21 p. elok. 1772. Sen säätä- misessä mukana olleitten maltio- säätyjen maltiopäimäpäätös on 9 p:ltä syysk. samaa muotta ja on luettamana m. m. Modeen tunne- tun teoksen ..Utdrag ur Pnb- lique Handlingar ete" 10:ssä ni doksessa. Tämän maltiopäimäpää töksen 8 Z koskee suostuntameroa Mainittuaan siinä ensin että mal- takunnan silloinen tila ei sallinut mitään rajoitusta eli helpotusta säätyjen „m ah m is ta m a an suostunta-asetukseen" (..medgismer sör det närmarande ingen inskränk- ning eller lindring uti den as oss s a s t s t ä l t e Bemillning Försatt- ning") säädyt ilmoittamat sitoutu- neensa «suorittamaan sellaisen suostunnan kuin siitä annettu ase- tus määrää, jonka me tämän kautta m a h w i s t a m m e, h y- w äksy in m e ja lujitamme" l„att utgöra en sadan Bemilluing, som den härom utsärdade Förord- ning innehnller, hmilken mi här- med f a s t s t ä l l e, g i l l e och bekräste"). Se erityinen suos- tuimasta annettu asetus, johon maan etupäässä omia kynnyk- siänsä ja lakaisemaan ensiksi ne? Eihän siitä ole imelä niin ihmeen kauan, ettei selmästi muistettaisi esim. minkälaista paheksumista herätti toissa talmena heidän omassa keskuudessaankin monet heidän puoluearpajaistensa nume- rot. Ne eiivät olleet ainoastaan kömpelöitä ja tökeröttä maan sii hen määrään inhottamia, että muutamat hämeliäimmät naiset suuttuneina ja syljeksien noista laillisuus-, edistys- ja malistus- juhlista kesken ohjelman suorituk- sen poistuimat. Sielläkin oli op- pikouluu opettajia, oppilaita, mut- ta en minä Karj. Sanomain enem- män kuin opettajainkaan puolelta kuullut jälkilaskuja. Eräs manha latinalainen lause- parsi sanoo: „ne ipse maculato, alii non poterunt" (älä itse tuhri, muut eimät sitä moi). Se olisi' ollut hymä Karj. Sanomain ja sen opettajankin muistaa marsin- kin kuluneina Miikkoina, niin pal- josta olisimat oppilaat ja näiden manhemmat silloin säästyneet. Täällä lehden ahtaassa alaker- rassa olen mielestäni elänyt niin suljettua ja maatimatonta elämää kuin Diogenes tynnyrissä. Jos- kus maan, oikein harmillisen har- moin ole» saanut luoda katsauk sia maailman menoon ja esittää huomioitani yleisölle. Että minä näin ollen olisin moinut asiain juoksuun sanottamasti maikuttaa. säädyt täten maltiopäimäpäätök- sessään miittaamat ja jonka ne siinä mahmiskamat, on annettu edel- lisenä päimänä eikä suinkaan ole hallitukset: nimessä julkaistu, maan on maamarsalkan ja aatelittomien säätyjen puhemiesten allekirjoitta- ma. Sekin on luettamana Modeen teoksen mainitussa osassa, Maltiopäimäpäätöksen tähän lai- natusta kohdasta näkee lukija 1772 muoden säätyjen käyttämän sanaa ..saststält", mahmistauut, suostun- tapäätöksestään eli juuri samaa sanaa, joka luetaan hallitusmuo- don 46 §:§sä ja jonka senaatti tul kitsee muka hallitsijan mahmistus- ta tarkoittamaksi. Senaatin mieli- piteen ainoa peruste on siten osot- tautunut tuulesta temmatuksi. Esittämällä sitä käsitystä että hallitsija kieltäessään mahmistuk- sensa eduskunnan suostuntapää- töksiltä tai siirtäessään ratkaisun tuonnemmaksi on hallitusmuodon mukaan oikeutettu määräämään entiset suostuntamerot edelleenkin maksettamiksi senaatti ilmeisesti polkee Suomen asujanten ikiman- haa itsemerotusoikeutta, josta 1786 muoden säädyt maltiopäimäpää töksessään lausuimat että se oli kalleiu kaikista perustuslain heille myöntämistä oikeuksista („den yp- persta af alla af grundlagen oss sörundte rättighetet, att beskatta oss sjelsma"). Alutta niinkuin sanottu, tulkin- nallaan senaatti polkee Keisarilli- sen Majesteetinkin oikeutta. Sillä olettakaamme koetteeksi että „ sast stält" sana hallitusmuodossa tor- kottaisi hallitsijan puolelta tulemaa mahmistusta. AUtä sanottu pykälä silloin sisältäisi? Epäämättömästi kyllä sen, että hallitsija jättämällä säätyjen myöntämät suostuntame- rot mahmistamatta aiheuttaa en- tisteu suostuntain jatkamisen, Waan sisältyisipä pykälään tässä tapauksessa sekin määräys, ettei hallitsijalla maltiopäimien koossa- oloajan päätyttyä enää ole wal- taa malmistaa mitään juostuitta- päätöstä, joka mähimmässäkään määrin muuttaa siihenastiset suos- tuntaroerot. Muistakaamme, että 40 § H. M. minkäänlaisetta poik- keuksetta sanoo, että ..jos seinmoi sessa tapauksessa" — hallitsijan lopettaissa maltiopäimät — ..mi tään uutta suostuntameroa ci olisi mahmistettu, niin jääköön entinen moimaansa". Toisin sanoen hal- litsijan pitäisi, jos mieli saada moimaan esim. hänen itsensä eh dottama ja eduskunnan päättämä lisäsuostunta, aittaa mahmistitl- sensa ennen maltiopäimien lopet- tamista, sillä sen jälkeen hänellä ei enää olisi harkinnan tilaisuutta, manha suostunta kun hallitus- muodon mukaan jatkuisi entise- nään. Koko sen ajan, jonka Suomi on ollut yhdistettynä Wenäjään, hal- litsija ainoastaan jossakin yksityi- sessä poikkeustapauksessa on teh- nyt päätöksensä eduskunnan myön tämistä suostuntameroista mal- tiopäimäin mielä ollessa koolla. Sääntönä on ollut, että arm. rat- kaisu on tapahtunut masta kuu- kausia maltiopäimien päättymisen jälkeen. Kukaan ei tähän asti ole epäillyt hallitsijan mielä silloinkin ivoineen laillisesti määrätä uuden tahi muutetun suostuntameron kannettomaksi. Waan senaatin tul kinnan mukaan hän näin lehdes- sään olisi menetellyt laittomasti, rikkonut hallitusmuodon 46 §:n määräystä ivastaan. Tietysti, senaatti ei ole Keisa- rilliselle Majestoetille ilmoittanut, että sen tulkinnasta johtuu tällai- nenkin korkeimman mallan supis tus. Ja tuskinpa se lienee itse sitä huomannutkaan, mutta siitä asia tosiaankin ei parane. Se arm. asetus, jonka senaatti tulkinnallaan on aikaansaanut, on synnyttänyt häpeällisen sekasorron ja moi ennen pitkää johtaa hy- minkin armeluttamiin selkkauksiin. On selmää että senaatti, jos se toimii rehellisessä tarkoituksessa, tekee kaiken mahdollisensa saadak seen pahan erehdyksensä mitä pi kemmin korjatuksi. Ja jos se ei sitä tee, suuntautuu odotus toi- saalle. Miime kemäänä sattui Venä jän ministerineumostolle, lähinnä oikeusministerille, se onnettomuus, että loimutti hallitsijan ottamaan muokralain johdantoon lausunnon, joka ristiriidassa Tuomen lain kanssa rajoitti hallitsijan oikeuksia hajoitetun eduskunnan päätöksiin nähden. Kun asian oikea laita kä- mi seliväksi, aikaan sai ministeri- presidentti tarpeellisen korjauksen. Emme moi muuta ajatella, kuin että herra Stolypin nytkin, saa- tuaan riittämän tiedon siitä kuin- ka hänen tänne hankkimansa hal- lituskunta määrällä laintulkinnat- laan synnyttää tarpeettomia selk- kanksia, supistaen samalla hallitsi- jan ja eduskunnan oikeutta — ja lisätkäämme se: alentaen hallituk- sen armoa — on aiman lähim mässä tulemaisuudessa saattama suostunta-asiamme oikeaan uraan- sa, Aiman pieniä, sameassa me- dessä kalastamia piirejä ehkä lu- kuunottamatta, olisi tyytymäisyys sen johdosta maassamme yleinen Yleisiä uutisia. Oikenstoimituökmttlan päällikkö? Senaatin talousosaston jäseneksi niinitettänee näinä väiivinä Pieta- rin appeuatsionioikeuoen entinen prokuraattorin apulainen Aler, Hosiainoss, joka laittomuuslvuosina toimi Turun läänin lääninsihtee- rinä, kertoo 3!ya Pressen. Lehtien ilmoitttswelwvllisuttS. Kenraalikumernööri on hymäk- synyt erityisiä anomuksia sanoma- lehtien julkasemiseen. Sitä mastoin on jätetty huo mioonottainattcr useita ilinotuksia, kun kenraalikuivernoöri ei hyiväksy iiuiotusmuotoa kun se on mastoin keisarin lausumaa tahtoa ano- musivelmollisuudesta. Nimltoksia Tnrnu howi- oikeudessa. Lauantaina jätti Turun homi oikeudelle erohakemuksen mara- j presidentti Francis Bruun pyy- 'täen samalla ivirkaroapautta kun- nes auomulseen ehditään myön- ttjri. Erohakemuksensa jättimät Tu run hoivioikeuden jäsenet homi- oikeudenneumokset E. M. Tenlen ja W. von Wendt. Varapresidentiksi eroaman Fr Bruunin sijaan päätti homioikeus äänestyksellä ehdottaa homioikeu- denneumos O. Tammelinin sekä homioikeudenneumoksilsi eroamien neumosten sijaan homioikeudcn asessorit H. Hartmanin, Hj. Bronikomskyn ja A. Grunerin. Keskuslainarahasto. Kenraalikumeruööri on senaa- lilla tiedustellut kulkulaitosrahas- tossa tammik. 1 pnä olleiden ma- rojen määrää sekä mitä tuloja ja menoja lasketaan rahaston osalle tuleman iv. 1910. Mainitsemista ansaitsee, että siinä armollisessa esityksessä kulku- laitosrahastosta, joka jätettiin miime maltiopäimille ja johon eduskunta antoi mustauksensa, on laskelmat rahaston tuloista ja menoista tänä muonna sekä myös määrä, joka tämän nojalla on laskettu rahastossa olemau jouluk. 31 pnä 1909 ja siis myöciin tammik. 1 pnä 1910, huomauttaa N. Pr. L i k e n s toimituskunnan pääl- likkö. Senaatin talousosaston oikeus- toimituskunnan m. t. päälliköksi on senaatti määrännyt senaattori kreimi Bergin. sitä niinä en ole uskaltanut unek- siakaan. Mutta muilla ihmisillä ehkä lienee suuremmat ajatukset minus- ta kuin itselläni. Ainakin yksi hymä ystämä heidän joukossaan näkyy minulla oleman, joka on pukeutunut oikein pieteettikaapuun ja astunut uljaasti puhumaan minun puolestani. Hän on tääl- lä opettaja Lampinen, puhdas- meritien nuorsuomalainen, aiman- kuin kansalaiskatkismuksesta re- mäisty lehti, hän on kirjoittanut — Suomettareen pitkän petiitti- palstan Tapparasta! Oikein lys- ti poika, josta minä pidän. Hän on lukenut näitä kellarikatsauksia- ni, punninnut niitä ansionsa mu- kaan, hän onnähnytminutmaikutta- massa kaikilla mahdollisilla aloilla, hän on, eipä mähempää, identi- sieerannut minut oikein useaksi kuntalaiseksi, nähnyt minussa yh- dessä yhdeksän miehen moimat. Se jo joltakin kuului, jollei hän olisi puhunut — sekaisin ja pilan nut koko essektni. Nyt ei hänen kirjoitustaan kukaan järkemä ih- minen usko, ja minä saan tyy- tyä entiseen maatiinattomaan ase- maani. Seikka oli seuraama: »Useat kuntalaiset" olimat lähettäneet Suomettareen sen kirjoituksen Joen- suun kaupungin kansakoulun joh- tokunnasta ja puoluepyyteistä, jo- ka lukijain pyynnöstä sai sitten sijansa myös Karjalattaressa. Sii- nä kirjoituksessaan he huoinautti- mat, kuinka kansakouluasetuksen mukaan johtokunnan asiana on Eduskunnan päätös suostnnta- kysymyksestä. Kaikkeinkorkein tiednsteln. Eduskunnan päätös suostun- noista toimitettiin perjantaina ken- raalikumernöörin kansliasta mal- tiosihteerinmirastoon Pietariin. Samana päimänä lienee minis- terimaltiosihteerinmirastosta saa punut kenraalilumernöörille kir- jelmä, jossa Hänen Majesteettinsa käskystä tiedustellaan, mistä syys- tä yllämainittu päätös ei mielä ole saapunut Pietariin. Leimawero. Mikäli Ä U. on saanut tietää, raikastanee kysymys leimamerosta korkeimmassa paikassa näinä päi- minä. opettajian malinta, armoslelemi- nen, marottaminen, mirasta pi- dättäminen ja erottaminen, mir- kamapauden myöntäminen, käy- töksen ja opetuksen malmominen j. n. e,, ja kuinka siis opettaja on siihen määrään johtokunnasta riip- pumainen, että hän on simeelli- sesti ja laillisestikin jäämillinen ottamaan osaa johtokunnan jäien- ten maaleihin. Alutta siitä huoli- matta opettaja Lampinen, mal- tuusmieheksi tultuaan, on joka kerran ollut äänestämässä saa- dakseen täällä hengenheimolaisis- taan kokoonpannun johtokunnan. Ja muutamat johtokunnan pää- lökset sitten olimat muodostuneet- kin puolueellisiksi, esim. eräässä opettajattaren maalissa mastoin kansakouluasetusta syrjäytetty kaikli 7 ä 8 seminaarin läpikäynyttä ha kijaa ja malittu se ainoa, jolla opettajapaperit puuttuimat j. il, e. Sellaista nuo kuntalaiset olimat Zuomettareen kirjoittaneet. Näihin intriigeihinsä ..hiukan selmikettä" muka antaakseen on hra Lampinen sitten kirjoittanut Suomettareen. Mutta mitä? Sel- mitystäkö? Wielä mai! Kaiken- näköistä, puuta ja heinää. Kuu ..useat kuntalaiset" puhumat nii- tystä, puhuu hra L. niityn aidas- ta, hymään päimään hän mas toa: kirmesmartta. Hän lörpötte- lee kaikenlaista asiaan aiman kuu- tumatonta Tapparasta, tämän suhteesta noihin kuntalaisiin, lir- konkokouksista, käsityöläiskouluista y. m., ikäänkuin näillä olisi mi- tään osaa hänen intriigeihinsä tai Joensuusta ja iikitienoolta. Naittiuslväcn näytäntöilta on ensi lauantaina kuten on ilmoitettu ja arpajaiset ensi sun- nuntaina. .slanpungin »valtuusmiehiilä on kokous tänään klo ö i.-p. Wcrotu< Zazllakunuan puheen-johtajalsi malittiin eilen pan Einj. V. Eederberg ja ivarapu heenj:ksi kaupp. O. Pitko. Zcmiuaarit. Sortamalan seminaarin tyttö- harjoituskoulun alemman osaston opettajattaren mirkaa omat hake neet kansakoulunopeitajatar 'Anna Tuunainen ja eräs, joka ei tahdo tulla julkisuudessa mainituksi. KalnSins PiZlitnrikoSkcSs,'. Läänin kuniernööri on tk, pnä antamallaan päätöksellä oikeutta- nul Kontiolahden pitäjässä sijait seman Puntarikosken kalansiitos- laitoksen hoitajan, pormestari W:m Walleniuksen toistaiseksi sanottua laitosta marten pyydystää tar- peellisia siitoskaloja myöskin iso- rysällä eri aikoina ja määrätyillä ehdoilla. Suomalainen Lurnee. Lauantaina tk. 15 pnä esitti seurue Ilosaarella saksalaisen kirjailijan T t a h l e n huminäytelmän Rakkaus ja moraali. Tässä kappaleessa kirjailija pu- remasti imaa saksalaista suku ylpeyttä ja pintapuolisuutta sekä ulkokultaista moraalikäsitettä joka on, herra paratkoon, niin tamal- lista myöskin muualla ei yksis- tään saksalaisissa ylimysperheissä. Älyllisyys heidän mielestään on jotain korutamaraa, pääasia, että on korealle kalskahtama nimi ja ylhäinen asema, kaikki muu sitten seuraa itsestään, olkoon sen nimen ja armon kantaja tyhmä kuin aasi. Mutta kirjailija koettaa saada tajutuksi että äly se on joka kuin- minkin loputta moitlaa. Ilse juoni on kuivattu selmapiirteisesri ja ilman erityistä liiottelua ja näytelmän eri henkilöt kylliksi eri- laisina antamat mauhtia ja milk- kautta kappaleelle niin että mie- lellään seuraakin sen toimin- taa. Mitä esitykseen tulee oli se kauttaaltaan mallikelpoista. Juuri tällaiset kappaleet eimät isiene yli seurueen moimain. Kauppaneumos Rebusta, hy- iväntahtoista sielua, esitti seurueen johtaja Rosqmist mukiinmene- mästi. Kauppaneumoksen vouivaöta, yntyään pikku-aatelia, joka aina ja joka paikassa muistaa tuoda esille sukunsa alkuperän, loi rma Niskanen oikean kuman. Rma Ru op pila Tillinä oli miehättämä. Aarre Linnalan kotiooet- aja, silos. tohtori oli hymin har- ittu. Von Straussin pienestä osasta ai Kyösti Aarnio tehdyksi oimallisen parooni-tyypin. !^tti Hilma Sala Ella von Trenkmit^Hausburgina oli liian ikkä, sillä siinä ijässä ollen ei mielä olla itsetietoisesti suku-yl- peitä. Toisessa osassa niin. Eo- rinnana ei hän onnistunut parem- min. Hra Soramaa teki tehtä- wänsä kuten ennenkin oimalli- sesti. Aleisöä oli puoli huonetta. näiden osallisuus asiassa maikut taisi jotakin. Näyttää ihan siltä kuin hänellä olisikin turkotuksena ollut tuolla kaikella maan sotkea ja peittää ne hänen omat intrii- ginsä, joita useat kuntalaiset meti- mät päimänmaloon. Pääasioita hän kiertää ja pyörittelee kuin kissa kuurnaa puuroa ja koettaa päästä niin mähillä ja pintapuolisilla sel- ivityksillä kuin mahdollista. Hän ei moi kieltää olematta miksi kansakouluasetuksen selmiä säännöksiä johtokunnan oikeuksista ja melmollisuuksista opettajaa» nähden. Tanoo maan johtokun- nalla oleman niiden lisäksi muita tiii tekemisiä ja mäittää ..maliltu- na kuntalaisena" sittenkin oleman- sa johtokunnan jäsenten matitse- miseen oikeutettu yhtä hymin kuin toisetkin maltuuskunnan jäsenet. Maikka hänen persoonallinen etun sa aiman mälittöniästi riippuu johtokunnasta, ei hän jaksa ym- märtää jäämillisyyttään, olkootpa lakien ja asetusten määräykset minkälaiset hymänsä. Siten lailli- snnden mies antaa lain pykälille pitkät pieksut! Samaa julkeutta lain säädöksiä mastaan hän ..malittuna kunta- laisena" ottaa puolustaakseen opet- tajain maaleissakin. Vaatikoon maan asetus hakijalta seminaarin päästötodistuksen, siitä hra L. miisi mälittää. Alutta minä kainosti saanen kysyä: mitähän tämä lail lisuudeu mies olisi ajatellut, jos aikoinaan hänen seminaripaperin sa olisi täällä pistetty romukop paan ja mirkaau malittu joku ensi ■jr.**** S^5 I S" =3 »T 09 .1/ £3^ ""S CS .■Aj' zsä j CO SSZ Sunnuntaina t. k. 16 pnä esi- 1 tettiin Shakespearen Romeo ja Julia. Tämäntapaisten kirj allisuuven merkkiteosten esittäminen, kuten jo monasti ennenkin olemme huo- maunaneet on uhkarohkeata. To- sin on se kiitettämä siinä suhtees sa että syrjäistenkin seutujen asuk- kaat siten saisimat ainakin aamis- tuksen ihmiskunnan kauneimmista nerontuotteista, mutta se moi muuttua tarpeellisten mälineiden puutteessa mastakohdakseen kuten sunnuntaina. Vaara ou sitäkin suurempi kun kappaleen historiat- linen ja yhteisluunallinen etäi- syys on niinkin huomattama kuin manhan italialaisen Veronan ja nykyaikaisen Tuomen mälillä. Tuuren runoilijan ja häitm ttilf- kinsa, esittämän taiteilijan maikea ja jumalainen tehtämä on tuoda esiin ne ikuiset moimat, ne ihmis- luonnon ja ihmiselämän alku- elementit, jotka pysyivät samoina läpi rouosisatojen ja halki wyö- hykkeiden. Kesymme miikä iki- aatteet on Shakespeare kätkenyt ihanaan murhenäytelmään ..^lio- meo ja Julia"? Montegue- ja Eapulet-sumut omat olleet alituisessa riidassa keskenään. Missä he maan ta- paamat toisiansa syntyy kahakoita ja aina malmiina tarttumaan miekkaansa. Mutta kohtalo on sommitellut näillekin mihamieli- sille moimille somituksen. Capu- letin 16-muotias tytär Julia näet sytyttää lemmensairaan Romeon tunteet ja kuutamoisena yönä tunnustamat he rakkautensa toi- silleen ja jo seuraamana päimänä antamat salaa Lorenzo-mnnkin mihkiä itsensä. Rakkaus toisiinsa on näissä nuorissa sammuttanut ennen kyteneen sukumihan, mutta joka raimoaa mielä heidän suku- toisissaan ja kannattajissaan. Ju lian serkku ja Romeon ystämä Mereulio joutumat kaksintaiste- luun jossa Mereutio kaatuu. Til- loin leimahtaa miha Romeossa mielä kerran: ystämänsä surmaa- jan, Tybaltin, nähdessään hän paljastaa miekkansa ja Tybalt saa kuolemallaan somittaa tekonsa. Mutta Romeo on miekkaansa tart- tumalla rikkonut Veronan prins- sin rauhan käskyn ja hänet tuo- mitaau maanpakoon Mantuacm. Julia päätetään naittaa prinssin sukulaiselle Paris-ylimykselle. A!ut- ta kuolema on Julian mielestä parempi ja häv- tarttuu pelasta- maan tikanivi kun Lorenzo-munkki lupaa nukuttaa hänet kuoleman- kaltaiseen, uneen ja toimittaa Ro-' meolle sanan tulla pelastamaan' lemmittynsä Capuletin haulakam- mios.ia. Lorenzon kirje tulee liian mye.hään. Kun Romeo saa kuut- la t>ttä Julia on kuollut kihlajais- iltamia lähtee hän heti Mantuas- ta mukanaan myrkkypullo. Hau- taka mmiossa tapaa Romeo Pa- rikse-n kylmämässä ruusuja mor- siamlensa ruumiin yli. Taas pal- jast umat miekat ja Heli makaa i£5»' i QZ srs co ! e© 5 '33 "V3 tai toi sen luokan oppilas? Kyllä kaiketi ■ johtokunta, tarkastaja ja koilluyli^allituskin olisimat toki sil- loin kuui leet kunniansa lainrikko- misesta. , Valtuus.^iehenä hän näkyy ole- man mielestään sellainen merkilli- nen malioiiiies, .jolla on erikoi- sempia etuoikeuksia lu,'ilt m.'M ttur- talaisilla oikeudet piitata tai olla piittaamatta mitään laista ja ase- luksista. Hän ei tarmitse tunnus- taa jäämiä siinä missä mnut kuo- lemaiset omat lain alle annetut. Itse hakee ja pitää mirkaa semi- naarin päästötodistuksen nojassa, mutta muiden hakijoiden seminaa- rin päästötodistukset sitämastoin eimäc mitään merkitse, jos kilpa- hakijana sattuu olemaan puolue- karmalta otollinen henkilö. Hauskaa olisi kuulla, mitä kou- luylihallitus ja seminaarin käy- neet opettajat yleensä näin kor- keaoppisesta laillisuudesta pitämät. Sotilasmiljoonakysymys nähtä- tämästi aiman marmaan tulee eduskunnan käsitettämäksi, ja sen ratkaisusta sitten eduskunnan koos- sapysyminen ja mahdollisesti koko eduskuntalaitoksemme säilyttämi nen riippuu. Pääasiallisesti sen kysymyksen merkeissä niinmuodoin nyt maltiolliset maalitkin tapahtu mat. Mitä likemmä maalipäimät lä- hestymät, sitä enemmän aseman makamuus näkyy siis maikutta- man. Olen erityisesti merkinnyt. 5ZS gg> JS*" Ä-s B ss V- SS c« c? VI «-»»- l/l HJ Q3 < 03 o? o s S- sr