Tiistaina 28 p. Kesäkuuta KARJ ALATAR N:o 70 — 1910 olisi huomannut tapaturmaa ja rientänyt apuun. Sateemvarjon koukulla hän onki poja medestä knimille ja pelasti ennenaikaisesta kuolemasta. Kyllä hetvosclla pääsee ajatteli »varmaan se maanukko, joka miime lauantaina ajaa Hu- risti kaupungista kotiinsa heivo- sella, niin että maljaiden kiinni- pidäkeremmit rempottimat suvulla hemosen kiitäissä aika marihtia eteenpäin. En tiedä, miten pitkälle ukko, joka pää täynnä ja puoli- unessa istui kärryissä, lienee on- nelliscsti saanut matkaansa jatkaa, ennenkuin loputkin remelit aukesi- ivat ja hemosen irtaannuttua ai- soista ukto mahdollisesti liesaanut aimo kuperikeitan kärryiltään. Kylmä juhannus. Juhannus, lämmön, kesän kau- neuden lauhkea juhla olinytmno- dostunut aiwan päinmastaiseksi, kylinälsi ja kolkoksi syysilmaksi. ,,Aatto juhlista jaloin" on ivanha sananlasku ja siksi se on aina ju- hannusaattokin muodostunut. Aat- tona rientää, ken suinkin lyniielle kykenee, pois kaupungin rasitta masta ilmasta, pois sen tukah- bultamasia pl-lyslä, hakemaan wir- kistystä luonnon herttaisessa hel- massa, niaaseiidun ja saarien hou- kntteleman lumoamaan syliin. Aat- tona loimuaa juhannuskokot kaik kialla, niiden ympärillä uiiu nuo- (et kuin ivanhatkin iloitsemat ja tolo luonto liuoin rieu.uitsce iha- nassa juhlapumussaan kesän juh- laa mastaanottamassa. ^!yt juuri miettäinämme Juhaiinus ei moi- ,mt lailroa tuota tanota. jota uiiu olimme toiivoneet ja odottaneet. Aattona kylmää tuulta, joka illalla tyyntyi harmaaksi hallaksi. Mi kotkmvallea siellä, toinen täällä rannalla palaa roihusi entistä hy- mää tapaa noudattaen, ilmaisten kesäjuhlan tulosta, mutta ainakin suuremmaksi osaksi ne muistutiuvai syysyön nuottanuotioita, jotka oivat sytytetyt lämmittämään kalastajani kylmästä'kangistuneita käsiä. War- sin^iil maainies istui synkkänä, apein mielin ja pää alaspainu- neena toiioojen juhlaa mastaan- ottamassa. Hänen mieltään syn- kistytti nähdessään harmaan wai- pan laskeutuman pelloillensa, jossa monien mannojen ponnistukset ja uhraukset toimotnn tulemaisuuden »uloljia ooortnvlil. Illalta, stflom kuin kokkomalkeat parhaillaan loimosiivat, osoitti lämpömittari 4 astetta ja yön päälle se laskeutui, että lämmintä ei oll','.t kui.v ^ os- telta ja maa malkoisessa kuurassa. Juhannuspäiiväkin oli samoin kolk- koa. Lämpömittari osoitti täällä kaupungissa 3—12 asteen mälillä. Seuraama eli Juhauuuksen jnlkei- nen päimä oli rankka kuten sys- jyliä. tiume» ja weben sekaista räntää satoi täällä oikein run- saassa määrässä, samaa ilinoitet- tiin Haniinaölahoeslakin y. nl.i lämpömittari osoitti 2—4 astetta lämmintä. Kiihtelyksessä ja muual- lakin oli satanut samana päimänä puhdasta b-nta kuten toisessa pai- kassa lehteämme kerrotaan. Jos joku kansa, niin meidän pieni kansamme saa ja on saanut kokea sitä kohtalon lc-rr-aluura»- suurta, jota ei kukaan siltä kadehti. Kun tuli kemät, niin tuli se ta- mallista aikaisemmin. Silloin kuin joku pieni toimon kipinä tunki lävi kansamme sisimmän olemuksen ja hetkeksi niinkuin olisi uuholaau pyrkinyt kaikki se mikä raskaam- plliia lepäsi Suon,en kansan har- tioilla. Kirkas ja lämmin oli ku- lunut kemät. Taimen kahleista mavaaksi päässyt pakostakin pääs- tää kuin jonkinlaisen helpotuksen huokauksen ja alkaa täysin sie- mauksin ahmia sitä niitä hän on ikämöinnt. Kuitenkaan ei sitä kes- tanyt kauman. Kemät meni, kesä tuli, tuli Juhannus tuoden mu- asiaan kaikkea sitä, mitä ylempä? na on mainittu: kylmää hallaa, lunta, räntää, toiivotlomutta ja ikämää. Tätä ei meiltä kukaan woi kadehtia. iii myöskään moi kadehtia sitä synkkää syksyä, joka kesän kerkeimmillään ollessa on pimentänyt maltiollisen taimaan ja lakastuttanut ne monet äsken wielä mihreältä näyttämät terä- »ch^et Suamxn kansan elämän puusta, siirä puusta, jonka juuret omat lujittuneet tähäu kausaan ja jonka ytimestä tämä kansa on elä- Mänsä mahlan imenyt. Knlmä on juhannus luonnossa, kylmä kan- samme sisimmässä, ja edessämme seisoo yhtämittainen kysymys: mil loin tulee lämmin, milloin loppuu kylmä, mieläkö hallan panema witja moi nnrota, mieläkö Suomen kansa saa tuntea lämmintä kesää ja lämmintä juhannusjuhlaa? Konkurssianomukse» on jättänyt kauppias K. Surakka Suisiainollu. Kypsiä mansikoita on saatu Korpimaarassa juhau- n uksen jälkiaamuna> Ruis kukki jo ennen juhannusta Rimassa. Perheuutisia. Juhannuspäimänä mihittiin Enossa amioliittoon kanttorintytär, farmaseutti neiti Tyyne Hut- t u n e n ja apteekkari Walter H ä g g b l a d Hankasalmelta. Amioliittoon mihittiin t^ k. 22 pnä. Sippolassa seminaarin opet- tajatqr, neiti Helmi Salina ja lyseon rehtori K. S. Kaikko- n en Sortamalasta. IVIuuM Poh- jois-Karjalasta. Hallaa ja lunta. Wiime miiksn keskimiikkona ja torstaina tk. 22 ja 23 päimää masten yöllä liikkui miikkokauden ajan yhtämittaa puhaltaueideu pohjoistuulten jälkeen halla koko Pohjois-Karjalassa, niinkuin se näkyy liikkuiteen kaikkialla muual- lakin Suomessa. Perimain taimet se on useimmissa paikoissa palel- tanut kokonaan ja toisissa seu- duin, maikka mähässä määrässä, touon oraita ja ruislaihoja mioit- tauut. Lauantaina tk. 25 p. satoi Joen- suusta eteläänpäin olemilla seu- duUla mettä, kaupungissa ja sen lähitienoilla räntää ja Polmijär- mellä, Eelillä ;a pohjoisempana lunta. Kultaisemme näistä sei- koista meille saapuneet tiedonan- imt: N u r m e k s e s s a satoi lauan- taina iltapäimällä parin tunnin ajaii luilta oikeiu paksuilla talivi- paloilla. Kauppalassa lumi suli maasta h>ti jäljestä, muita met- säisillä maaroilla se peitti maan myöhään iltaan asti. Tuuli oli pohjoisessa, mutta onneksi sekään- tyi sunnuntaina etelään. Muuten olisi tullut täysi talivi kesäpäiivän ollessa pisimmillään. Eiivät man- hatkaan ihmis?t muista lunta sa- taneen kesäpänvän tasauksen jäl- keen, ivailla joskus ivähäistä ai- kaisemiitin täyden lehden jo puussa ollessa. Mutta nyt lUviumn- järjestys radaltaan tyyden horjah- tanut. P o l Iv i j ä r m e l lä sat>'i l'.:nta kulo lauautaipäitväii, niiil että lapset suuria lumipalloja mieritte- limät. Lumi suli maasta ivasta su.unuttaiim, jolloin aamusilla lämpömittari osotti 0 astetta Cels. Wiiiite miikoit hallayöt paseltjmat perunain ,oar^ci, oraita tuskin sen- tään sanottaivasti. Selillä satoi lunta lauantaina iltapäiivällä »taan aiivau malkoi- seksi. Samoin MönniSsäkiit. Taipaleella satoi lumirän- tää lauautaina koko iltapäiiväii. Lämpömittari osotti ainoastaan 1° iifclsi Mcnn«Ua »viikolla kyl- mi perunan marret, ehkä rukeita- kiit. Heiuänkasivllkiu on htiono. R ä ä k k y l ä s' ä minne miilolla jossakin Iiiäärin halla mikiiuttipc- runain taimia, mutta tnskin ton- koja enemmän kuin rukeitakaan. Lauantaiisa satoi mettä. Enossa oivat menneen lviikon hallayöt kylmäneet pevtuian mar- vct ja luoiinonnitlyillä heinääkin. Luultamasti silloin omat myöskin miljat mioittuneet. Lauantaina sci- toi luniiräntää koko päimän katot malteaksi. H a m m a s l a h d e l l a satoi lunta koko lauantaipäimäu, niutta suli jäljestä. Hallat oivat kylmä- neet perunan taimet, useimmissa paikoissa kauran ja osaksi otrankin oraita. Eilen 1?. 27 p. tuuti kääntyi ensin itään ja sitten etelään. Il- ma l ä m peni. Läinpömittari osotti keskipäimällä + 20° Eelf. Useissa paikoin sntttiiu Myös läm pöistä mestsadetta. Wuodeut»tlo» toiweet. Kuopio» läänin kuivernvörin- mirasto ilmoittaa t. k. 17 pltä muodentulon toimeista seuraa- maa: Rukiin laihot, jotka lumen lähdettyä oliioat yleensä huonot, mielä harmeitimat kemäällä mal- linneiden kylntieu ilmojen maiku- tuksesta, jotta rukasta suurim- maksi osaksi moinee odottaa keskin- kertaista tai sitä huononivaa satoa. Kaura ja ohra, joita kyl- mettiin yleensä toukokuun puoli- mälissä, omat myös kuimuuden ja kylmyyden haittaamina huonon näköisiä. Äylmöheinä on huonosti edistynyt ja luonnonhsinä näyttää myös komin heikolla. Lähtö- ja tulokatselmus. Kiteen tuomiokunnan w. t. tuo- mmi Oima Huttunen on mää- rännyt lähtö- ja tulokatselmuksen Kesälahden seurakunnan papiston mirkatalolla pidettmväksi kirkko- herran rvirkatalollci maanantaina ensi elor. « pnä ja kappalaisen mirkatalolla keskimiikkona saman kuun päimänä. Mestalueideu jako. Läänin kumernöörinmirasto on t. k. 20 p. antamallaan päätok- sellä esiintulleesta syystä peruut- tanut maramaamittari K. F. Paqmalenille annetun määräyksen toimittaa mesialueiden jaon ti loilla n:rot 26 ja M Enon pitäjän «sn on Paloapuyhdistykset. Kuusjärmen kuuitan paloapu- yhdistyksen ohjesääitnoille on anot- tu uudelleen läänin kmvernöörin mahmistusta. Puuatautia karjassa. Lääuinkumeruöörille ilmoitettua että Tohmajärmen pitäjän Pei- jonniemen kylässä useiden talojen omissa karjoissa on ilmaantunut maikeaa puuatautia, on läänin- eläinlääkäri Axel Söderman mää- rätty ryhtymään toimiin taudin lemenemisen ehkäisemiseksi. Kansakoulujen rakennuslai- uat. Nurmeksen kunta on senaatilta anonut (>,000 markan suuruista lainaa yleisistä maroista sanotun kunnan Jokikylä,: piirin kansa- koulutalon rakentamista marten. Kitviaitaa on pitkät alat Sortamalan Putsinlahdessa. Näilläkin sam- inaltnneilla kimiaidoilla on oma historiansa. Tämä kaikki on yh- den ainoan miehen, talokkaan Olli Lambergin töitä. Se mikä oli omituisinta, on, että sanottu mies manhoilla päimillään meti pelloilta raunioista kimet kelkalla aidan panopaikoille ja kemäällä kutoi niistä kestämää aitaa. Ai- taa on täten syntynyt noin 2,000 mtr. ja on se korkeudeltaan noin 175, cm. ja paksuudeltaan noin 1 metriä. Tällainen aita on lä- peensä sanotun kylän kansakoululle kuuluman tontin ympärilläkin. — Tästä on kaksipuolista hyötyä jälkeenjääneille. Ensiksi on kimet »viljelysmailta häminnet, ja toisesi saatu monta miespolmea kestä- mä.ä aitaa. Tämäkin alallaan merkkimies on jo nmosikymmeniä siirtynyt manan majoille, hänen muistonsa elää näissä la- hontumattoinissa kimiaidoissa. K-nsalaiskokoutsessa Kontiolahden Paiholassa M. Kiis- kiseu talossa hymäksyimät jakokos- keil ja Paiholau kyläläiset mieli- piteenään seuraamat poiniet: Me eri puolueisiin lukeutliivat kausalaiset, seisteu ylsimielisesti cduskuntamine takana panemme jyrkintmän mastalauseen sitä mä- kimaltaista oiketideiiloulkausta mastaau, jonka maltalunnaiiduu- n ia on lehnyt hymäksyessään la- kiehdoitukseu n. s. maltakunnan- laisäädännöstä, joka tahtoo perin- juurin kuinota ineille jo ammoin ja mouiu pyhin lupaiilsiu ivaknu- tetuil maltiosääuitöit. Sannalla ilmoiramme me yksi- mielisen ivakaumuksemme oleivan, ettei Suomen kansa ikiuä moi kat soa its?lleen sitomaksi eikä nouda- tettamalseeil ottaa uäissä asioissa mitääu laiusäädälltöä, joka syr- jäyttää Suomen eduskunuau pe- rustuslaeissa ivakuutetun lainsää- däntöoikeudeu, ja että jokaisen Suomen kansalaisen on yhtenä miehenä käytämä kaikin laillisin keiiioin tariilokkaasti ^stäniäaii tänunnisen oireudenloulkauksen toi- meenpanoa ja kaikkia liiitä toi- menpiteitä, joita sen perusteella yritetääu. Ai-lä päätettiin lausua kiitos maamme oikeuksia puoltaneille maltakunnanduuman jäsenitte. Kokouksessa oli läs>m yli 60 heiikeä. llukarilaiset yliovpila»t saapuimat Nurmerseen juhauuuk- sen aatto-aamuua. Pailkalnuta- laiset olimat juhanuusyöksi järjes- täneet heille pillujuhlat yhteiskou lun juhlasaliin, jtokko poltettiin manhassa paikassaan, Mikon- niemen kentällä. Mutta kylmä oli juhaimus ja ivielä kylmempi sen jatko. Hyuten ja jäitten maaksi näkimät nämä etelän pojat tä- män Suomen, niinkuin siellä läm- pöisissä maissa on aina n.a^s- tamm? ^mielestämine liioitellen) kerrottu. Todeksi se nyt näyttäy- tyi. Sähkösanomia „Karjalattarelle", Suomen kysymys hywäksytty malta- kttnuannettlvoc'- tossa. Helsinki, kesäk. 27 p. Waltakunnan»euivosto on hy- »väksynyt tänään duuman hymäk- symässä muodossa maltakiinuan lakiehdotilksen suurella enemmis- töllä. Uutistoimisto. Muualta Suo mesta. 5H. K M käynyt Suomessa. Toissa keskimiikkona ankkuroi keisarijahti „Standart", jolla oli H. M., Jnon rannikolle. H. M. imusi maihin ja tarkasti tekeillä olemia patterirakennuksia Haaksirikko Zaimaalla. Juhannusaattona klo S tienois sa iltapäimällä sattui Saiinaalla Samonlinnai^—Kuopion reitillä Mikoleuman ja Tahkoranitan mä- lillä haaksirikko. Miipurista Kuo- pioon matkalla täydessä lastissa olema rahtihöyry „W e l l a m o" ajoi karille saaden niin ankaran muodon, että hetkisen perästä se päästyääir karilta, majosi. Aluk- sen miehistö pääsi pelastusme- neellä maihin uppoamasta aluk- sesta. Upoiineeit aluksen omisti toimi- nimi Birger Hallman Kuopiosta. Alus oli rakennettu 12 muotia sitten Lehtoniemen konepajassa ja oli sen kantamuus 250 rek. ton- nia. Pohjalastina oli aluksessa suolaa sekä kausilastiua sokeria, kahmia, jauhoja y. m. Suomen waltion arvopaperien kaularengas, rintasolkia, sormuksia, kurssi taaskin kohonnut !!Zaäukärkiä y. m. Esineitä lähe- ' tettun Helsinknn tutkMamiksi ja ^Nglannlsja. annettiin tieto löydöstä muinais- l muistoyhdistykselle, joka lähetti Suomen maltion obligatsionien paikalle t:ri Alsr. Hackmanin. On kurssi Lontoon pörssissä on nous- hamaittu, että löytöpaikalla on sut 98 ;3 / 4 prosentista 99 1 ;, pro-. pakanuuden ajalla ollut kalmisto, senttiin. , Kaimauksia toimitettiin miikon päi- 'mät ja otettiin tällöin talteen 60 Bleislvaltakttnnalliuen lakieh- ^ muinaisesinettä. Kaimaukset on dotns tvaltakunnauueuivos- nyttemmin keskeytetty ensi kesään. , r , , I Juuueliuksen juttu. Muutamat maltakunnanneu- Kirkkoherra Junneliuksen maati- moston zasenet omat tehneet sou- mus saada pesäero roumastaau kon koriausehdo uhia yleisiva ta- ^ oli toissa lauantaina Ala-Tornion kuunalltseen lakiehdotukseen Neu- kihlakunnanoikeuden käsiteltämänä. moston zasenet Mauuhin Tagaut- Kirkkoherra Juuueliusta, joka ci sem, Schmemann par Uerkull- > ollut itse oikeudessa saapumilla, von-Hildebrand ruht. Obolen,kl 2, ^usti Tornion w. t. pormestari, Amdakom, kr Ohchem par. Tte- maratuomari P. Bergius. Rouma senhausen ia Krasiemskl omat n^ J imneIiu§ta g^usti maratuomari Nlittain tehneet ehdotuksen koht. O. Procope Tampereelta. f muuttamisesta ,a artik- i Pesäeroa koskeman puolen asias- lan o kohdan 2 poistamisesta | ta lykkäsi oikeus ensi elokuun 23 ' ru ^- Obolenskr ^ ja ^ päimään. Mitä taas tulee rouma k rt tmu>at, etta -1Junneliuksen elatuskr.stannusten koht 10 (lihdlstymis- za kokoon- ^ suorittamiseen, tuomitsi oikeus kirk- ..tumismapaus) lisätään sanat: los svherra Junneliuksen nt^~äan nama sanat kosrelvat yleismalta- roumalle-'» ^ K]flanla!iden Kanu.stoa waad,tqa;: ;a a ^a ^0 mk. kuukaudessa. - Oi- maa» eoustaiapa.tkansa wa- fcubegfa M m m saville, että ^ ! kirkkoherra on palmelijoitaan kiel- « S Ä i tänyt paikkansa menettämism n- muualla k".iu pappilassa. Pappi lassa asuessaan tulee rouma» saa- päätti miime sunnuntailla pitä mässään kokouksessa seu johdosta, että edustaja A. Kannisto tähän- astisten tietojen mukaan on me- netellyt tamalla, joia ei ole sopi- maa sosialidemokratiselle kansan- edustajalle, jonka tähven hänet on eroitettu sos.-deiii. eduskuutaryh- »iästä, maatia Kauniston tilille malitsijain edessä ja erkane- maan e d u S ,n i e s t o i m e s- taan ja siten jättämään edustajapaikkansa m a r miehelleen. Wlipnritt »vatloitukse» Svtt- »vuotisjuhlaa miettämät iveiiäläiset tk. 25—28 päiminä. Kenraalikumernööri Seyn kuuluu oleman koko ajan juhlissa saapumilla ja myöskin kerrotaan pääministeri Stolypinin saapuman näiksi päiiviksi Miipuriin. Ciitoja julkaisemisia. Torstaina ilmeZtyneessä Asetus- kokoamassa ön julaistuna menä- läilessä järjestyksessä syntynyt laki meritullipiirin laajentamisesta j-in- ka julkaisemisesta ^sctuSiokoetmas- sa senaatti teki päätöksensä m. k. 2-t pnä. Laki kuuluu: BZaltakuimann^n^oslvn ja mal- takitnnauvnuman hymäksymä laki meritullipiirin laajentamisesta Tullisäännön 2 cutu lisäyksen 4 artiklan (Laklkokoekman VI osa, i9u4 muodeu pain.) on saapa scu- raaman sanamuodoiv Kahdentoislu meripeninkulman ivesiala, luettuna alimman koho- meden linjasta Menäjän malta- kunnan rannikoilla, sekä maimer- maalla että saarilla, on videttämä meritullipiiriim, j^nka sisällä kaikki sekä »oenäläiset että ulkomaalaiset laiivat omat niiden Menäjän mi- ranomaisten silinällävidon alaiset, joitte maltakunna», rajanmartioimi- neu on uskottu. Allekirjoittanut maltakmiuau- neumostou puheenjohtaja Ät. Ä k i- M o k s. Alluperäiseeu kappaleeseen on Keis. Majesteetti korkeaamakäiisesti kirjoittanut: »Olkoon niin". Lima- diassa 10 p. jouluk. 1900 ivar- meutanut! maltakuunansihteerj M a- k a r o s f. Kntei, muisletaau tapahtui se- naatin päätös äänestyksen jälkeen, jolloin mähemmistöön jäimät se- naattorit Saarikoski, Rainesalo ja Hediund. Asetuksen julkaisemista mastaan Asetuskokoelmassa lausui m, t. prokuraattori pöytäkirjaan mastalauseen: Koska Suomenmaa on keisari- kunnasta erillään olema lainsää- däntöalue myöskin tullilaitokseen nähden sekä maan meritullipiirin rajojen tai sen kulkumäylän mää- rääminen, johon saapuessa kaikkieii alusten on alistuttama Suomen tullimiranomaisteu katsannon ja tarkastuksen alaisiksi sekä kaikissa kohdiu uoudatettama Suomen suu- riruhtiuaanmaassa moimassa ole- man tullisäännön yimä siihen kuu- tumien asetusten säädöksiä, niin- muodoin on suomalainen asia, mutta maan kenraalikumemöörin keis. senaatille julkaistamaksi jät- tämä H. K. Majesteettinsa ar- mollisimmasti mahmistama laki meritullirajasta ei ole syntynyt Suomen ministerimaltiosihteerin toimittamassa esittelyssä, maan on Menäjän waltakunnanneuwoston ja maltakunnanduuman hynzäksy- rna laki, olen sitä mieltä, että Keis. senaatin ei olisi pitänyt päättää sanottua lakia otettamaksi Asetus- kokoelmaan. Sen ohessa ja kun, kuten esittelijä on osottauut, pu- heenalainen laki sisältää muutoksen tullisäännön 177 §:n ensimäisen kohdan toiseen kappaleeseen, en moi olla kiinnittämättä Keis. senaatin huomiota siihen seikkaan, että Keis. senaatin nyt tämän päätöksen kautta säädöksen sijaan, josta Suo- messa oleivau oikeusjärjestyksen mukaan hallitsijalla yksinänsä tä- hän saakka on ollut päätösmalta, on pantu määräys, jonka synty- miseen on maadittu keisarikunnan lainsäädäntölaitosten amustusta. Pakanuuden aikainen kalmisto löytynyt. Nakkilassa Soinilan kylässä Penttalan talon maalla teki muu- 'an torppari tänä kemäänä puu- , tarhamaata, jolloin hänen maata kaimaessaan tuli esille useita mui- ' naisen asutuksen jälkiä, pronssi- ja »rautaesineitä, m. m. pronssinen halla antamasta mitään roumal- leen. »nuri ivarkans. Toissa lauantaita mastaisena yönä marastettiin Jämsässä Jäm- sänkoskelta kuljeksimalta, mutta nyt pitemmän aikaa paikkakunnalla ol- leelta tatin.vi Eassa Feissanossilta 5,000 markkaa. Äarkautoen ft)yl- liseksi alettiin epäillä tatmri Har- lin Jpa^ahimossia, joka oli ollut paikkaktiuualla, mutta sittemmin matkustanut sieltä poiZ. Lahdeu poliisi, asiasta ilmoitettiin, onnistui Lahdessa pidättämään rikokseen epäillyn, joka sittemmin lähetettiin sieltä Jämsään. Hän kieltää olemansa syyllinen markau- teen, mutta maikka häueltä ei löy- dettykään rahaa muuta kuin 0^ mk.; joka hänellci oli kätkössä la- kissaan, on melkein marnta, että hän on markaudeu tehnyt ja en- nättänyt kätkeä rahat. Jparahi- moff on ijältään 1'.! wuotias ja on syntynyt Nishni-V!omgorodin uiivecnementissa. Osuuskunnan r. I. pungissamme perusti ensimäisen suomalaisen kansakoulun jossa palkatonta opetusta hoitimat kan-' sallisrientoihin innostuneet nuoret meijtii-iosimsknrmaii väliaikai- ylioppilaat ja mainittakoon näis- nen kokous pidetään KyJänlah- tä . Pohjois-Karjalassa tunnettu den koululla maanaDtaina ensi netjn muotta takaperin kuollut ksioäk. 4 päivänä ksllo 12 päi- Aksel 28alle. Samana päi- väliä, jolloin keskustellaan ja wänä, jona yllämainittu juhlalli- päätetään osuuskunnan dajotta- ueu^ toimitus tapahtui, päättyi, misesta sekä muista siitä johtu- Helsinqiu kaikissa maltion kouluis-' vista toimenpiteistä, sa lukumuosi tamallisella muosi- ^ukeeojolitsjs. tutkinnolla. Tällöin jaettiin ta-I ' K 8 1 »•> mallisuudeu mukaan opettajistolle, l 77 ~ koulunuorisolle ja läsnäolemille 1 inQnin Hn\?r&llienha tutkinnon kuuntelijoille se muosi- LI[J g 1 Hl ? IvllllZ'' kertomus, minkä mikin koulun' * johtaja tahi johtajatar oli pai- nattauut oppilaitoksestaan. Näis? tä sain sattumalta käsiini amoas-, taan manhan suomalaisen tt}ttö= ■ varsinainen kokous pidetään tu- koulun johtajattaren laatiman ker- lova^.ltsinSk. 10 pnä klo 1 j. p. tomuisen, johon oli liitteenä pai- Liperin kunnanhuoneella, jossa nettu rouma Ilmi Hallstenin pi-! keskustellaan osuuskunnan sään- tämä puhe tyttökoulussa miime- '°- 1S . sa ' pykal . ifsä 22 mainituista heltNikuun 28 pnä jolloin oli 75 asiöista seka kasjakreditiivilai- muotta kulunut Kalemalan ensi-i"^ Vtienn^ksssta uudistuk- mäisen painoksen ilmestymisestä. Kun täinä vuhe sisältää monta huornioonpantamaa kohtaa tahdon lyhykäisesti mainita tärkeimmät niistä. Osoittaaksensa, kuinka ka- talalla kannalla kansallistunne Ka- Maanantaina ^/? 1910 kelin io leroalait llmevtymisen aikana oli ^ s. pp. kunnsutuvalla piäettäväs- ruotjik>i simisty.jeusä saaneessa kunnankokouksessa käsitel- osavsa kansaamme, kun kaikki tou-iiään seuraavat »siat - tut silloin ja mielä paljon myö-', 1) Kunnalliset tilit ja tilin- f)emmin fet=! tarksstajaia tarkastuskertomus too pt!l)eenpitäjä. että, maikka Ka- vuodelta 1909, jotka ovat kun- esimiehen luo na kokouspäivään asti nähtävi nä, sekä päästökuitin antaminen Johtokunta. Kuulutus. (K. S. 1 k. 4 b. 45 mm.) YoimMelna ..MMM Kemien kansakoululla sunnun taina 3 p. heinäkuuta vaihtele valla ohjelmalla. Urheilukilpailut alkavat klo 3 ja iltama klo 5 ip. Täten julistetaan Tyttöjen käsityönopet- tajattaren toimi RääkkylänHaapasalmen kan sakoulussa johtokunnalta haet tavaksi kolmenkymmenen päi vän kuluessa tästä lukien. Palk kaa on toimesta 150 mkaa vuo dessa. Toimeen on astuttava ensi elokuun 1 p:nä. Haapasalmella kesäk. 21 p:nä 1910. J. Rouvinen. Jolitok. esimies. (K. S. 1 k.) Kirje Zcljingktii. K e säku u l l a. Moni Karjalattaren lukijoista armellee, mitäpä uutisia uyt on kesäkuumalla pääkaupungistamme kerrottamia, kun opiskelema nuo- riso on kotiseuduilleen rientänyt ja Helsingin mäkinaisista asnk- kaista suuri osa, mitkä kesähumi- loihiusa mitkä edemmäksi maa seuduille, lähtenyt muodeu iha- uiiita aikaa miettämään. Tosin olist paljon sanottamaa siitä mei dän suomalaisten kohtalosta, joka Menäjän maltiopäimillä on äsken päätetty sekä siitä kauheasta rau tatieounettomuudesta, joka tapah^ tui Turun—Karjan radalla Hel singin lähitienoilla maanantaina rämän kuuu 13 päimänä ja jos- sa tilaisuudessa netjä henkilöä sai surmansa ja moni pahasti haa^ mottui, maan koska näistä asioisi ta on sanomalehdissä laajalti kerrottu, mainitsen niistä ainoat taan näin lyhyesti ja siirryn pa kisemaan huomioon pantamista tapahtumista toukokuun lopulla ja mieleeni johtuneista seikoista entisiltä ajoilta. Mitä ensinnä maltiopäimiimme tulee, niin sai- mat ne toisen kerran kolmen muo- den kuluessa rauhallisesti päät- tyä ilman haioitusta, joka tätä ennen kolmasti on tapahtunut. Seuraamana päimänä toukokuuu 31 pnä pidettiin taas juhlalliset tohtorin ja maisterin mihkiäiset yliopiston juhlasalissa. Koko mih- kimiseu aikana kajahti soitannon säestämänä nmorotellen soolo- ja köörilaulua, johon sanat oli suo- meksi kirjoitettu, ja mihkimiseu jäl keen päättyi juhlasalissa juhlalli- suus „Maamme'-lauluu soittami- sella ja laulamisella. Sitten kulki juhlayleisö Nikolainkirkkoon, jossa jnmalanpalmelus suomeksi toimi- tettiin. Miopiston kielioloja muu- ten kurvailemat mihkimisjuhlassa pidetyt puheet. Niistä piti mih- kimisen toimittama prosessoriuseim- n:at ruotsiksi, maisterikysymys tehtiin suomeksi jq mastasi primus (korkeimman armolauseen saanut maisteri) siihen ruotsiksi, tohtorin- kysyinys tehtiin ruotsiksi, mutta tohtorien primusten mastaus ta- pahtui suomeksi. Molemmat pu- heet, joita pitjmät ultimus'et (kor- keiuta lähimmän armolauseen saa nut tohtori ja maisteri), lausut- tiiu suonreksi. Ruotsalainen juh- larunoelma oli Johan Ludwig Runebergin erään pojanpojan se- pittäntä. Niistä neljästätoista lemalaa ensin painettiin ainoat raan 500 kappaleen painoksena, kului 12 muotta, ennenkuin koko painoL saatiin myödyksi. Mielä sanoo hän että Elias Lönnrot tuomalla ilmoille Kalemalan, suo- malaisen hengen täysipainoisim- man ilmauksen, ikäänkuin edusti Suomen muinaisuutta eikä yksin olisi ivoiuut tuoda sitä uutta kehi- iystä, jota kansamme kaipasi, muita että häuen työnsä liittyi Ruuebergiin. Ziäin jatkaa hän sitten puhettaan: „Se simisty- nyt kansanluokka, joka aluksi py- syi kylmänä Kalemalalle, lämpeni ja suli, kun Hirmenhiihtäjäin, Saarijäriven Paamon ja Mänrikki Stoolin runoilija asetti sen eteen Suomen kansan sen arkioloissa, sen ^ koettelemuksissa, sen taiste luissa lama luontoa ja ylimoi- maista mihollista mastaan. He timsiivat silloin nuo ruotsia puhu- mat säätyläiset, että tämä Rune- vergin kumaama kausa oli heidän. He pääsimät täten lähemmäksi oman aikansa kansaa, ja silloin oli myöskin helpompi ymmärtää Kalemalan esittämää kansanai- nesta. Mutta ennen kaikkea Maam- me-laulu loihti silloisen sääty- luokan mieleen: Meillä oma suo- malaiuen isänmaamme, ja sen kansa on om3, erikoinen kansa" tilivelvollisille, 2) Harmonin hankkiminen Kutsun kansakoululle. S) Esitetään kuvernöörin väli päätös n:o 369 valitukseen osaa- ottamattomain kuntalaisten seli tyksen antamista varten S. Haa rasen ja J. Hakkaraisen valituk seen kuntakokouksen viime huhtikuun 16 päivänä tekemäs tä päätöksestä Saarion kansa koulu asiassa. Tohmajärvellä ke~äk. 18 pnä 1910. K. Löfman. kumernööri, oli Irjö Mashingtonin ystämä, ja sotaneumostossa Wa- shington, jolla kuuliiu olleen suuri luottamus Trumbullin miisauteen, kuuluu usein sanoneen: „Meidän täytyy neumotella Weli Jonathanin kanssa". Tämä muuttui sitten mähitellen jonkunlaiseksi iskusa- naksi, ja Weli Jonathan tuli pohjois-amerikkalaisen nimitykseksi yleensä. Uncle Samin esikumana oli Samuel William Nem-Aorkista. Hän oli Ahdysmaltojen toisen Englantia mastaan käymän sodan Näistä alussa haparoista ajatuk-' aikana 1800-lumun alussa ame sista meti sitten Johan Wilhelm Snellman tulemaisuuden synty- sanat sisältämät johtopäätökset. Hänen maikutustaan kumaillaan jo mainitussa puheessa seuraa- miu sanoin: „Järkuhtämätönnä ja lujana Johan Wilhelm Snellman osoitti simistyneelle kansanluokalle seu melmollisuudet maatien siltä uhrauksia ja työtä, jotta tuo uu- hotettu, kauaii syrjäytetty kausa kohoaisi simistykseen, maatien suo- menkielen kehittämistä simistys- kieleksi, maatien kansallistuuteen eheyttämistä ja kohottamista maa tien ponnistuksia siihen suuntaan, että tästä kansasta tulisi yksi, eheä kansa. Tämä herätyshuuto innostutti useita, mutta jätti toi- set kylmiksi". Mitä Kalemalaan tulee, herättiin masta mähitellen kotimaassakin sen armoa yleisem min tunnustamaan, kun saksan kielisen käännöksen kautta ulkomai- den oppineet olimat tutustuneet siihen ja ihastuneina sen ihanuu- desta huomauttaneet, että Suo- messa oli syntynyt runoteos, jon- ka mertaista on maikea löytää. Eräs entinen ylioppilas. Poliittisista lause- parsista. Kuinka niitä syntyy. rikkalaisten joukkojen ruokamaro- jen tarkastajana ja hauskan-le- meän esiintymistapansa muoksi sekä ylhäisten että alhaisten kes- ken tunnettu nimellä Uncle Sam. Hänen hankkimansa ruokatamara- laatikot olimat tietenkin merkityt kirjaimilla U. S., jotka tarkoitta- mat Ahdysmaltoja, (Unidet Sta- tes), mutta nämä kirjaimet tulkit- tiin aina merkitsemään Uncle Sa- mia, ja puhuttiin aina myöskin Uncle Samin lihasta ja Uncle Samin leimasta. Turkkia kutsutaan usein „Bos- poron marrella olemaksi sai- ra aksi mieheksi" tai main sairaaksi mieheksi. Sanontatapa johtuu raportista, jonka Englan- nin Konstantinopolissa olema lä hettiläs sir Thomas Roe kirjoitti Jaakko II :lle Englantiin ja jossa hän lausui, että osmanilainen maltakunta muistutti mauhaa sai- rasta miestä, joka ei uskalla päät- tää kuolla. Maikka historia fit ten useasti onkin osottanut lause- parren sopimattomuuden, on se kuitenkin säilynyt aina meidän päimiimme. Lauseparsi A m o i n t e n o- mien politiikka" sitämastoin on sangen nuorta alkuperää, tus- km enempää kuiii kymmenen muot- ta manha. Se esiintyi ensi ker- ran Amerikan ulkoministerin John Hayn Amerikan lähettiläille osot tamassa, Kiinan jakamattomuutta koskemassa kiertokirjeessä syysk. 6 pnä 1899. Jos kaksi maata, suoranaisesti tekemättä liittoa keskenään, kui- Kukin meistä on ainakin jon kun merran kuullut Englannin ja englantilaisten asemasta käy- teirkin on tehnyt ystämällisen so- tettämän nimeä John Bull. pimuksen niistä pääsuunnista. Englantilaiset omat itse opetta- joita niiden mäkisessä politiikassa neet meidät tuntemaan John tullaan noudattamaan, n»n sa- Bullin »voimakkaana tanakkana notaan, että nnden mälillä on herrana puettuna siten kuin eng- olemassa „Entente cordiale". Kuka - " ■ " on tämän lauseparren isä, ei enää »voida ivarmuudella sanoa, mutta kerrotaan sitä ensikerran käytetyn eräässä Ranskan edustajakamarin adressissa m. 1840, ja sen oleman peräsin Guitzotilta. lalUilaisten maajunkkarien oli ta- pana 1?VV-luivulla, s. o. siniseen hännystakkiin, malkeihin housui- hin ja kaulussaappaihin, pul- leahkoa matsaa kattamaan kel- taseen tiimiin sekä matalaan silinterihattuuii, joka peittää ah- kerasta portmiiuin juomisesta hiu- kan puuertamaa päätä. Histo- rialliiien John Bull oli kuitenkin Englannin kuninkaan Jaakko I:n homiurkuri eikä siis elänyt 1700-lumulla, maan kolme sa- riemumaisterista, jotka 50 muotta! taa muotta sitten. Ohimennen takaperin oli maisteriksi mihitty,! sanoen oli se hän, joka sämelsi oli ainoastaan seitsemän saapu- englantilaisen kuuingashymnin millä, muiden muassa myöskin! „God same the king". Waltiolli- Tohmajärmen entinen piirilääkäri! sessa satiirissaan ..History of Calonius, entinen senaattori!John Bnll" käytti John Arbuth- L. M ec h elin ja yliopiston ma-'-net 1712 ensi kerran John Bullia rakansleri Th. Rein. joiden kah-jkoko Englannin kansakunnan ko- den miimeksimainitun ansioista koomaninienä. ja siitä saakka on mihkijä erikseen mainitsi, entinen f " koiilitjeii ylitarkastaja S y n n e r- berg sekä Jymäskylän seminaa se ollut juurtuneena englannin ieleen. Hhdysmaltoja kutsutaan joko VöHäjM. Uusi suuri tulipalo Mohi- lewissa. M o h i l e m i s t a, kesäk. 20 pnä. Illalla koman tuulen mallitessa syttyi toinen tuhoama tulipalo, joka alkoi Mileiiskaja-kadun ja Dub- ro ,venka-joen kulmauksesta. Tuli uhkasi kaupungin keskustaa, kirk- koja ja mirastoja. Suunnatto- millä ponnistuksilla saatiin maa- ra torjutuksi. Paloi yli 100 puu- Kuulutus. Kuntakokouksessa Kontiolah della ensitulevan heinäkuun 11 päivänä alkaen kello 11 e. pp. käsitellään seuraavat asiat: 1. Luotaan ja tarkastetaan kunnalliset tilit ja Utran kan sakoulun tili vuodelta 1909 ja tarkastajan niistä antamat lau sunnot sekä päätetään mahdol lisesti tehtyjen muistutusten joh dosta. Neljätoista päivää en nen kokousta ovat tilikirjat ha lullisten nähtävinä kunnan kas- söörin luona. 2. Ilmoitetaan kuntalaisille seuraavat läänin herra kuver nöörin päätökset: 1) päätös vii me maaliskuun 8 päivältä N:o 134 Leppävirran lossijutussa, 2) päätös viime huhtikuun 8 päivältä N:o 248, jolla kunnan päätös sovinto-oikeuden asetta misesta ratkaisemaan tiliriitaa talollisen Paavo Sivosen ja kun nan välillä kumotaan ja 3) pää tös huhtikuun 28 päivältä N:o 305, jolla ehdotus Pielisensuun kansakoulupiirin jaoksi hyljä tään. Tarvittaissa valitaan asia mies hakemaan päätöksiin muu tosta ja uuden piirijako ehdo tuksen tekijät. 3. Valitaan läänin herra ku vernöörille selityksen antaja ap teekkari Ilugo Olsonin, asema- miesten esimiehen A. Kosusen ja Kaltimon puuhiomo-osake yhtiön valituksiin liiasta ja ai heettomasta kunnallisverotuk sesta. 4. Kunnallislautakunnan esi tykset muutamista palovahinko jen maksuista. 5. Kysymys mökkiläisten ot tamisesta Monnin kansakouluta- lon maalle. 6. Monnin kansakoulun joh tokunnan varojen anomus kou- luhuoneiden korjaustöiden joh tajan palkkaamiseen. Kontiolahdella kesäkuun 25 päivänä 1910. I. Väyrynen. Kuulutus. Ensi Heinäkuun 8 ja 9 päi vänä lainataan rukiita Ilomant sin Luterilais- ja Kreikkalais- seurakunnan lainajyvästöistä. Ilomantsissa Kesäkuun 21 p:n"i 1910. Hoitajat. (K. s. l k.) Viime torstaina putosi leipuri Tapanisen seutuville naisten silkkinen sateenvarjo. Tal- teenottajaa pyydetään sa tuomaan Tuomari Weissenbergiile. Torstaina tämän kuun 30 p:n;i kello 11 päivällä myydään huutokauppahuoneella toimi tettavalla julkisella huuto kaupalla takavarikkoon otet tuja ja menetetyiksi tuomittuja 15 puli. pirtua, josta täten il moitetaan. Joensuu, 21 /e 1910. Huutokauppahuone. Heti poikiva LEHMÄ myydään Lehmon kansakoululla. (K. S. l k.) Käykääpä koirien omistajat pois koiranne täältä Kulhon laitumilta, jossa ne majailee talollisen A. Varik sen seutuvilla. Ä. Varis, Kulho. rin entinen lehtori Länkelä, „Weli Jonathaniksi» tai ..Nncle ja muutamia kimitaloja. Tuli jonka suureksi ansioksi on luettama Samiksi" (Setä Samiksi). Sekä saatiin hillityksi klo 10 illalla, muun muassa, että hän 50muot- Weli Jonathan että Uncle Melkoinen osa irtaimistoa saatu» ta sitten siihen aikaan melkein ko- Sam omat kerran eläneet. Jo- pelastetuksi. Mahingot mvat san- konaan ruotjalaistuneessa pääkau- nathan, Trumbull, Conneticutin gen suuret. Vuokrattavana kamari ja keit tiö 1 p:stä heinäk. levy seppä Monosella. Joensuu Savonlinna. Matkustajahöyrylaiva PUNKAHARJU lähtee joka Tiistai, Torstai ja Lauantai klo 2 i. pp. Joensuusta Riiäkky- läiin, Vuokalaan, Oraviin ja Savon linnaan; joka Maanantai, Keskiviikko ja Perjantai klo 1 j. pp. Savonlin nasta Joensuuhun. Laiva poikkeaa välilaituroissa, ku ten Kulmaniemessä, Pässiniemessä, Salonnenässä, Pyöriälalulella, Enon koskella y. ni. Lähempiä tietoja saa laivalla sekä suullisesti että telefoonissa ja sata- mamestari L. Savolaiselta Joen suussa, telef. 208.