r Torstaina 15 p. Syyskuuta KARJALATAR N:o 104 — 1910 Edeswastmmtunnetta kauppa-alalla lisätään. Kauppalehdessä kirjoittaa K. I. W. seuraaivasti: Woimassa olemien, elinkeinoase- tusta koskemien määräysten mu- kaan on lukuisia yksityiskauppiaiia räsi kaksi, joista toinen työsken- He omat mielettömästi toisiinsa ta tehtaalle töitä aljettaessa wle- teli hymyhuulin, toinen kyynel- rakastuneet, eimätkä tahdo maalli- silmin. Ja he menimät Vischnun sesta onnestaan luopua" „Mitä siis toimot?" „Tee kuoleman maamähemmän luo malittaen: „Waltias, elämä on täynnä suruja. Se käy ko- min raskaaksi!" He lähtimät hä- nen luotaan lohdutettuina. Rak-' ten jättämät ne kaksi »viimeistäkin j dottomasti myönnettyjen ro arojen wat rahat viimatkin kirjanpidossa syntyneen sekaannuksen ja suurien maksujen muoksi menneet juokse- miin, mälttämättömiin tarpeisiin. VVV iUVtVMkUi» • ♦ » V* V* . »V »»»», houkuttelemaksi ja onnelliseksi, muu- > Tehtaan hallitus taasen maati eh- kaus liemensi todellakin heidän! minut, niin pian kuin pieninkin kärsimyksiään ja huojensi heidän' syksyinen tuulahdus heidän rak- tuomittu mankeusrangäistukkeen ' taisteluaan surua mastaan. Mut- . kauteensa pääsee", kirjanpidon, konkurssin miimytyksen a taffauS luo elamaa ja fumfa! Brahma m,etti hetkisen. Sit- y. m. petollisen menettelyn takia I""" J ' eiba " m " a " fa ° I,hn / «lkm- ten sanm Han: melkoiia kohtaan Tästä ei ole "'at marzat metsissä humeta, me-! ..Ei, mma en tahdo muuttaa muuta sanottamaa kuin että s? hiläiset eimät ennättäneet koota kuoleman maata. Antaa ihmis- on paikallaan Liike-elämä ei vr>- Elliksi hunajaa ja hedelmäpuista' ten maan mennä sinne, mutta syisitermeellä vohjalla ellei Mä ^ riittänyt kaikille. Silloin alkoi- tästä lähtien ei se tule minkään painostaisi tällaiset edesmastuun- wat wnsaimmat kaataa metsää, helppoa olemaan. Ja elämä on tunnetta isäämät lainiaädökset jkylmää za nnttaa. pelastettu". Osuuskauppoja on monin pai- I Siten alkoimat kaikki työsken-' Kun Brahma oli sanonut sen, koin perustettu ja hallittu näihin'"^- ..Mä he ymmärsimät, että meti hän alas pimeydestä tiheän, asti niin kemytmielisesti. että on* , eIama ;.. - Sf ... apumkymattoman merhon Slt- luultu niitten oleman poikkeuslain!. Mutta tyo maatn ponn stukM en loi hau kaksi olemusta - alaisia lainmääräyksiin nähden. ^ Kuuset masyimat tyohon. kärsimyksen za kauhun - ia kaski heitä tätä Kuoleman merhoa Elämän ja maan rajalla pitä- maan. ne armoa, omat miime aikoina ru-! »^altias, me olemme rasittaman menneet somelluttamaan edesmas- j lamauttamia. Meidän saa- wulain määräyksiä osuuskauppa- jen hallituksen jäseniinkin. Siten Ä ^ on tuomitw tiilinpäitä lukemaan ^ tekemään tyota . Ja he ozen- useitten osuuskauppojen johtohen-. rukoilemasti kätensä Vischnun kilöitä, ja mielä saamme nähdä, , sen surkeuden, että monet armossa! . ™ , pidetyt osuuskauppojen hallitusten • + -v 3 " !!1 L h°' jäsenet saamat kokea hymistä har- teidän elämästänne, mutta rastuksistaan tuon 'mähemmän!^ "T SÄSÄtS" 1 iOUtUO " 0n 1i«oI»We j° tuota teille lepoa!"' Kokenneet liikemiehet omat aina !A^ imat^ibmiset^mastaan nähneet sen maaran, joka maanii ^°lla ottuvat ,h ,e ^taa ojpat ^^kertaisesti, jonkun käy- kemytmielisesti perustettuja o,uus- ^"5?. ^ tännön miehen onnellisia päähän- kauppoja ja omat aina julkisesti ""Leimat he kmkki urut I- .^oja. joka on huomannut n illä sanoneet, että kaupan perustami- jotakin armoa a ymmärtänyt nen ja johtaminen nykyisen kilpai- ^ ""ett ™tman a. . U " .° i käyttää niitä hymäkseen. luu aikana ei ole leikintekoa. Mo-! ^ i Niinpä esim. tuotiin äskettäin ni pitäjän johtohenkilö on yksityis-; L i kauppaan uimamöitä, jotka olimat kauppiaan kukistamiseksi perusta-' ' p^an Jhmst ^ roat ^ i§tetut intialaisesta pumpuli- nut osuuskaupan, jota on haalittu! uusimat unta „Ollos mnofe, IflnfaQgta> ^^ista' ja joilla oli pikkutilalliset takaamaan. Kaikki tä- j Ainoas' 1 kuulumattoman suuri kantomoima. sininka lvoidaan tulla rikkaaksi. Suuri osa niistä keksilinöistä, joilla on omaisuuksia ansaittu ei- wät suinkaan ole ankaran työn ja monimuotisten maimojen hedel miä. Ei, sattuman tuotteita ne mä on tehty symemmän asiantun- Kapokki oli jo kauman tunnettu, temuksen puutteessa ja löyhällä! yhdes,a suhteesiammttlmat ^ ^ tm ^inen ajatus käyt- edesmastuuntunteella. Kyllähän se' ^^ ^ ^ tää sitä uima- ja pelastusmöihin, osuusliike on alussa mennytkin, , kun he . . .„ omituisen sattuman kun ei ole komaa kilpailua eikä ensi! 1,110161 ,a ^kautta. Muutama aika takaperin alussa suuria maksuja, mutta sille zp ° kolmannen kerran meuiroät' läl)etti erä§ kauppias pianon, joka !djenki! rotmannen rerran menimac ... mrt rr rt ! «>; m : luomuttamista, koska se ilman niitä ei moinut alkaa kaimojen ra- kentamista. Keskusteluja tämän johdosta riitti aina puolimäliin elokuuta ja ivihdoin on näinä päi- minä tullut käsky rakennustöitten lykkäämisestä toistaiseksi, siksi kun- nes mirasto saisi asiansa järjeste- tyksi. Kerrotaan, että samasta syystä on keskeytetty muutamien miina- risteilijäin rakennustyöt. Kaikenlaista. Mikä on »velkakirja. Seuraama keskustelu tapahtui äsken Suomen ja Menäjän ra- jalla nimismiehen ja talollisen mä- Iillä. Talollinen tulee nimismiehen luo ja pyytää hänen selittämään mikä on melkakirja. Nimismies alkaa: — Jos sinä nyt olisit minulle melkaa — Mie en uo siull' ni kopekkoo melass', en ni kopekk — No, jos minä olisin sinulle melkaa, niin — Ka maksa melkas'! — Minä main esimerkin muoksi — A mi on esimerkki? — Ei, minä nyt tahdoit main selittää. Oletetaan, että sinä olisit minulle melkaa, niin — A ku mie en ou siull' wel- koo, en uo! — Niin, niin. Mutta jos nyt oletetaan, että minä olisin sinulle melkaa, silloin — Kun uot minull' kerran me- lekoo niin maksa pois, damai tulemat ne mastalaineet, joita ei!,piti kuletettaman ^ujmuiruuu. l„„ It u_oI,n>an f aa„ , 3 « juurin KL.bM? W J»Ä M»'° lnke-elaman mastalaineista se, zoka wie mukanaan — mankeusran- gaistukseen. Olkoon osuuskaupan johtohenki- löillä yhteishymän harrastusta kuinka paljon tahansa — ja kel iäpä meistä ei sitä ole, kun maili osataan sitä oikealla tamalla yh- teiskunnan hymäksi käyttää — mutta tästä lähtien ei ole ummis- tettama silmiä siltä maaralta, joka ajattelematonta yhteishymän har- rastusta moi seurata. Kokenut liikemies mielä nytkin marottaa hymää ystämätään, että miettisi moneen kertaan ennenkuin antaa itsensä malita osuuskaupan hallituksen jäseneksi. Siinä häii hymin helposti moi saada ylimoi- maisen tehtämän, johon ei kyky riitä. Termeen liike-elämän kannalta armosteltuna ei moi muuta kuin ikolla merkitä, että edesmastuun- tunnetta aletaan lisätä osuuskaup- pojen johtohenkilöihinkin nähden. Elämän ja kuoleman maa. Intialainen satu. Kirj. Henryk Sienkiemicz. Rajaton lakeus lemisi molem- min puolin rasmatyynta, läpi- kuultamaa jokea. Ahdessä kohden mietti ranta loimasti jokeen päin, joka siltä kohdalta ei ollut symem- pi kuin että helposti saattoi kah- lata ylitse. Pitkin rannikkoa kas- moi punaisia ja maikoista lotus- kukkia ja läpi kirkkaan, taimaan- sinisen meden saattoi selmästi erot- taa niiden hoikat manat, kun ne kullankarmaisesta pohjasta pitkinä kohosimat. Kaikkien yläpuolella liitelimät lintuset, ja rannoilla palmujen lomissa sekä korkealla helkkyimät niitten suloiset limer- rqkset. Lakeutta toisella puolella jokea kutsuttiin Elämän maaksi, ja toisella Kuoleman maaksi. Mo- lemmat oli luonut kaikkimaltias Brahma. Elämän maan luo- mutti hän hyrvälle Vischnulle ja Kuoleman maan miisaalle Simal- le. Ja hän sanoi heille: »Hallit- kaa nyt näitä maita oman tah tonne mukaan". Ja elämä alkoi rehoittaa siinä maassa missä Vischnu hallitsi. Aurinko nousi ja laski, yöt ja päimät maihtelimat, mesi kohosi ylös ilmoihin, muodostui ras- käiksi pilmiksi taimaalle ja pu- toili tippoina alas. Suuret met- sät, jotka lemisimät ympäri maa- ta, täyttyimät ihmisillä ja eläi- millä. Ja jotta kaikki nämä olen- not lisääntyisimät, loi Vischnu rakkauden, joka siten muodastui elämän onnen lähteeksi. Silloin kutsui Brahma Vischnua ja sa- noi hänelle: „Sinä olet luonut ihanan maltakunnan. Suurem- paa täydellisyyttä ei maan pääl- lä saata ajatella. Anna nyt noit- ten olentojen, joita sinä kutsut ihmisiksi, itse kehrätä edelleen elä- män lankaa, ilman meidän apuam- mc". Vischnu seurasi Brahman tah- toa, ja siitä hetkestä alkaen ih- miset saimat elää itsenäisesti. Ja iloisat, maloisat ajat ja aja- tukset maihtelimat surullisten kans- sa. Lopuksi huomasimat ihmiset ihmeekseen että elämä ei ollut- kaan pelkkää herkeämätöntä nau- tintoa, maan että elämän lankaa. joSta Brahma oli puhunut, keh- olet antanut meille ihanan lah- Z' "" 1 jan, mutta se ei ole täydellinen. ^ Anna unen kestää ikuisesti". 6 JtaSa äRSSÄLm ' tYYtymattomyy- s„ hoyrylaima oli haaksirikon kär- Nwyt. Laatikko hinattiin maihin, Menkää alas joen rannalle^ sille ■ f™ fl £ ra . jj 0 S U °; tänjäti pianon, joict oli itcuottu olette mä mitä etsitte" il a käyttänyt tata kangasta puu- Ihmiset tetimät tute» Suraolo'»'S.HSSfÄThm ffii" „„y'- ' ■ ' „^f f „ . havut)ematta. Keksintö kun inna- ^ laise» kankaan erinomaisista omi- SK? Ia Ä 'Il oli kuitenkin tehty, ja SLt% i MÄT ,ri " tIiäHs lut^väiw?^e1kä e |!ötä^^Kaikki 1 Eräs ranskalainen aikakauskirja MMA MtmMi ÄnÄ sa hämärässä. Ei ainoakaan esine t?.' Jnm t ImS.dP itfdlSÄlÄ S= ÄÄ U a T is» to ,SEEr köynnösten kanssa. Mutta kimet.' iSSirtS? hSjl!. h?m puut ja kukkamarret olimat ilmak-! ^vakansamu mustutti hänen huo kaita ja läpinäkymiä. KaMi le-' 'iiri päsi ikuisessa unessa, ilma uinui ^ ' tiikkumattomana, samoin kukat ja ^ f S" MmdS"'tolSffta : «ttaaHtaSÄd Ä Ä £ hamarassa kylpemän Ia- (ialfapo ^ iinl - a . Keksi.inölle hankit- ■ tiin patentti, mutta muosikymme- mta hiljaisuus , kmskasi- ^ ^ Qin naurettiin rullille, eikä mif/i rmtfin'" kukaan mälittänyt koko keksinnöstä, "mii!! iiettx V«i« r«ass/t Ainoastaan marietenäytännöillä wa'ipua^'ikuiseen uneen™ ' . joskus saatiin nähdä rullaluiste- TLSml fil» fmTnf ! lua. Mutta sitten n,ir rt , mnt SSmSflS luistimet muotiin ja roat ne, jotka entmmxn masyneita 400 000 markasta. ° Ja ' he astuimat meteen ja al- Puumassapaperin keksimisellä koimat kahlata. Ne, jotka ran-Ä erosta ffÄ matkaan I ja entahden Oli taroaia Miii tai- man ^nk?.t!?lem?na ^ ! lista. Hill, joka oli kiinnittänyt mau näyn houkuttelemina eteen- i h^g^j^aan siihen, kuinka mapsa- „ J haiset pesänsä rakentamat, meni ne '.. J° l a ) aaneet ; eräänä päiruänä paperitehtailijan olnvat, nakimat kuinka ne. jotta; Iuo mukanaan sellainen pesä. kahluujalassa kulkimat, yha lapi-. ^ Miksette seuraa ampiaisten nakymlmmiksi, kemyemmik,: ja sa-Esimerkkiä? Kun ne rakentamat ^lemlmrniksi kawiwat Kumka. ^siänsä, pirstomat ne puuta, jos- höyrylaimalla. Nimismies katsoi selityksen mah- dottomaksi ja näytti iniehelle owea. pam. Ja he ikäänkuin sulimat siihen sini punermaan hämärään, joka wal- litsi Kuoleman maassa. Kun he olimat saapuneet toiselle rannalle, laskeutuimat he lemon kukkien joukkoon ja nukahtimat. Heidän silmänsä sulkeutuimat ja heidän kasmonsa eimät osottaneet ainoas- taan rauhaa, maan myöskin au- tuaallisuutta, jota ei rakkauskaan ollut Elämän maassa moinut an- taa heille. Kun jälelle jääneet tämän näkimät, sanoimat he: „ Siman maassa on parempi olla kuin täällä". Ja toinen toi- sensa perästä kahlasimat he joen yli nuoria ja manhoja, keski- ikäistä, miehiä maimoineen ja äi- tejä pienokaisineen. Ja tuhansit- tain maelsi ihmisiä yli kapean salmen, kunnes Elämän maa jou- tui melkein tyhjäksi ihmisistä. Vischnu, jonka tuli huolehtia elä- mästä maltakunnassaan melkein pelästyi neumonsa seurausta, neu- won, jonka hän toihan hetkellä oli antanut, ja kääntyi kaikkimal- tiaan Brahman puoleen: „Sinä joka kaikki loit, auta minua", ru- koili hän. „Sinun tahtosi mu kaan on kuoleman maa niin iha na, rikas ja houkuttelema, että kaikki jättämäl minun maani, sinne mennäkseen". „Eikö ole ketään jälellä?" kysyi Brahma. »Ainoastaan kaksi", mastasi Vischnu. „Nuori poika ja tyttö. ta tekemät puuroa Ja niin koetettiin tehdä paperia puumassasta. Pienet monimäriset konsetit saa- mat myöskin kiittää sattumaa ole- massaolostaan. Keksintö tehtiin Parisissa. Eräässä kirjapainossa painettiin parhaillaan erästä ka- lenteria, johon kaimerrettiin pari reikää, jotta nauha mottaisi metää läpi kirjan ja siten saatettaisi ri- pustaa se jonnekin. Pienet pyö reät paperilaput lentelimät ympäri työhuonetta, ja eräs työntekijä otti piloillaan kourallisen niitä ja heitti tomeriansa niillä. Torveri mastasi samalla mitalla. Tuo hauska konsettien heitteleminen oli pian täydessä mauhdissa. Kirja- painonomistaja käsitti tämän il- mestykseksi, ja marsin onnelliseksi siksikin. Hän malmistaa mieläkin näitä pieniä paperipyörylöitä, jotka jo aikoja sitten omat hankkineet hänelle siemän omaisuuden. Sotalaiwojen rakentaminen py- sähtyy warojnn puutteessa. Muutamia kuukausia sitten tilasi meriministeriö Baltian telakasta kaksi medenalaista menettä systee- miä kapt. Bubnom. Meneitten muoto oli hymäksytty jo aikoja sitten ja niihin tarmittamat rahat myönnetyt. Meneitten piti mak- saa noin 3,000,000 ruplaa. Mut- Riski paltvelustyttö. Rouma lpestatessaan uutta palmelijatarta): Teidän todistuk- senne omat hymät, mutta sano- kaapa josko kykenette heräämään aikaisin aamusella. Palmelijatar: Josko minä kykenen aamusin heräämään? Edel- lifessä palmeluspaikassani olin minä joka aamu asettanut kahmin pöydälle sekä kokoonpannut muo- teet ennenkuin kukaan mielä oli ehtinyt heräämään. — Tuulisp. Menäläistä tilastoa. Eräällä Saksan ja Menäjä» raja-asemalla kysyy iveiiäläineii mirkamies matkustajalta: Kuinka paljon on teillä menäläistä rahaa mukananne ? Matkustaja: Se ei kuulu teille. Mirkamies: No moittehan sanoa jonkun summan, ei teidän tarmitse todellista määrää ilmot- taa. Se on maan tilastoa mar- ten. Karjalattaren tilauksia ▼uodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Romppalassa : Hra J. V. Pälli. Polvijärveltä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Nnrmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U tr a s s a : Hra Heikki Ikonen. Junassa: Kauppias J. Huttunen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Lehtol: Maanvilj. Simo Hirvonen. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Kuulutuksia. Kuulutus. Polvijärven kunnan veroräs tejä ylöskannetaan kuntahuo- neella torstaina sisällä olevan syyskuun 29 päivänä Kinahmon, Martonvaaran ja Maarianvaaran kylistä ja perjantaina 30 p:nä Sotkuman kylästä. Polvijärveltä syysk. 6 p. 1910. A. Aspelund. Löydetty venhe, jonka omistaja saapi periä tuntomerkillään Matti Riikoselta, Kulhosta. PUHOKSEN KANSANOPISTO Kiteellä alottaa neljännen toimivuotensa tiistaina marrask. 1 p:nä klo 11 a. p. Oppilaiksi otetaan 17 vuotta täyttäneitä miehiä ja naisia. Vaikka kansakoulun käyneillä on etusija, niin otetaan kouluakäymiittömiäkin, mikäli tilaa on. Opetusmaksu on 20 mk. Ne oppilaista, jotka haluavat olla opiston ruuassa, maksavat siitä 22 mk. kuussa. Opiston ruuassa ole vat naisoppilaat voivat saada asunnon opistossa ja maksaa se 2 mk. 50 p:iä kuussa. — Hakemukset, joihin kuuluu : hakijan itsensä kyhäämä hake- muskirje, papintodistus ja jäljennös mahdollisesta koulutodistuksesta ovat lähetettävät allekirjoittaneelle e n n e n 1 o k a k. 1 5 p : ä ä. ' 10 varatonta oppilasta saa avustusta. Tästä y. m. mahdollisesti haluttavista asioista antaa lähempiä tietoja kysyttäessä Postiosoite : Koivikko, Puhos. Esa Eetu Takala, Puhoksen kansanopiston johtaja. (K. S. 1 k. 4 s. 210 mm.) > V V T T AT m Kuulutus. ! HUOM.! Nurmeksen kunnan syys kuntakokous pidetään kunnan- huoneessa VanhallakjMällä maa nantaina tämän syyskuun 26 p:nä, alkaen klo 11 e. pp, jolloin: l:ksi. Valitaan virkailijat nii hin kunnan toimiin, jotka vuo den lopussa tulevat avonaisiksi, nimittäin: a) kuntakokouksen esimies ja varaesimies, b) kunnallislautakunnan esi mies ja varaesimies, c) kunn. lautakunnan jäsenet ja varajäsenet erovuoroisten si jaan, d) tilintarkastaja ja kaksi va- ratarkastajaa, e) jäsen holhouslautakuntaan, f) jäsenet Tilattoman väestön lainarahaston hoitokuntaan ero vuoroisten sijaan, g) samoin jäsenet Maanvilje- lysrahaston toimikuntaan, h) samoin vaivaishoidon lisä jäsenet, i) vaivaistalon tarkastajat, j> jäsenet kansankirjaston joh tokuntaan, k) kylänjohtajat henkikirjoi tuksiin ensi 3 vuodeksi. 2:ksi. Valitaan kunnan kansa koulujen johtokuntiin jäsenet erovuoroisten sijaan. 3:ksi. Päätetään erityisen joh tokunnan valitsemisesta Kuok- kastenkosken koululle. 4:ksi. Asetetaan taksoituslau takunta tulevaa kunnallistaksoi- tusta varten. 5:ksi. Päätetään tutkijalauta kunnan asettamisesta ja jäsenten valitsemisesta siihen. 6:ksi. Päätetään kunnalle tu levien viinaverorahojen nostami sesta ja käyttämisestä. 7:ksi. Päätetään, suuriko osa vaaditaan sisään maksettavaksi kunnan makasiinin lainoista. 8:ksi. Valitaan komitea kat somaan ja ehdottamaan paikkaa Salmenkylän kansakoululle. Nurmes, syyskuun 10 p. 1910. N. E. Vainio. PUOLUKOITA laatikoissa ja ] astioissa, i Vasikan- y. m. nahkoja, Hevosen jouhia, karvoja, gum- mikalosseja y. m. ostetaan suu ren saksalaisen liikkeen lu kuun. Tavarat voidaan lähettää jäi- kivaatimuksella. Lähemmin Kauppias Moritz Eriksson, Liibeck. Becker»rube N:o 80. Myytävänä. (Viip. 1 k. 4 s. 75 mm.) Huvilaksi tai Kauppataloksi sopiva erittäin kauniilla paikalla, aivan rautatien pysäkin vieres sä ja kauniin järven rannalla sijaitseva pienempi maatila myy dään sopivilla maksuehdoilla. Asuinkartano aivan uusi ja ti lava ja kaikki muut tarpeelliset rakennukset erittäin hyvät. Talon koko seutu on hurmaa van luonnon ihanaa ja löytyy tilalla kauniskasvuista tukki- metsää, uimaranta ja vesi mitä parhain, 1 t. 10 min. rautatie- matka Joensuun kaupunkiin. Kyselyt ja ostotarjoukset pyy- det. lähett. Karjalattaren» kont toriin merkillä: „Kaunis talo 11500". Huutokauppoja. Kuulutus. Taipaleen pappilan metsästä Sukkulanjoen varrelta myydään leimattuja tukkipuita tämän Syyskuun 22 p:nä klo 10 e. pp. Joensuun kaupungin majatalossa, joka ostajain tiedoksi ilmoite taan. Taipaleella 11 p:nä Syys kuuta 1910. Pekka Pajarinen, talollinen. I. Kiiskinen, kirkkoväärti. j A. Ollikaisen korutavara- kaupassa Joensuussa myydään suurella hinnanalennuksella Naisten Leninki- ja pusero" kankaita, vesko ja, esiliinoja, koristenauhoja, protyyriä y. m. Miesten Urheilu- ja trikoo- paitoja, housuja, kauluksia, kra vattia sekä Miesten ja poikain hattuja ja lakkeja. Naisten, miesten ja lasten sukkia y. m. y. m. Ansaitsee käydä ostok silla ! Tiistaina tämän syyskuun 27 p:nä myön vapaaehtoisella huutokaupalla Hammaslahdella tilalla N:o 32, lypsylehmiä ja kaikenlaista taloustavaraa. Hammaslahdella 12 /g 1910. Antti Siikanen. (K. S. 1 k.) Ilmoituksia. (K. S. 1 k. 4 s. 30 mm.) Kontiolahden Onttolan totoina- ja kisityökoalu alkaa toimintansa Halla-ahon ta lossa kuluvan Syysk. 20 p:nä klo 12 päivällä. Onttola, 13 /a 1910. Johtokunta. myyn: Ruis-, | Lesty- ja } Vehnä- y. m. I Petroleumia (tynnyrittäin), nahka-, lanka-, kangas- y.m. tavaroita lajitellusta varastosta päivän halvimpiin hintoihin. Elias Tolvanen. lUTyytävänä 2 hyvää marras- JiiJi kuussa poikivaa lypsylehmää Iisakki Piiroisella, litrassa. Jänisjärven Höyryvenhe- Osakeyhtiön osakkeenomistajat kutsutaan täten kokoontumaan Höyryven- he »Tapioon» Värtsilän asema laituriin ensi lokakuun 3 p:nä kello 12 päi väliä keskustelemaan ja päättämään uuden höyryaluk sen hankinnasta ja entisen ra haksi muuttamisesta (uuden pii rustus on nähtävänä). Ilmoite taan, että poissaolevat saavat tyytyä läsnäolleitten päätökseen. Värtsilässä 13 p:nä syysk. 1910. Johtokunta. Halutaan vuokrata. Joensuun Lastentyö- huonetta varten halutaan vuokrata 2 tahi 3 huonetta, keittiö, ruokasäiliö ja tarpeelliset ulkohuoneet loka kuun 1 p:stä kesäkuun 1 p:ään 1911. Kirjalliset vuokratarjouk set maksuehtoineen ovat jätet tävät viimeistään tämän kuun 20 p:nä Tohtori S. F. Parviai selle. Kontiolahden kirkonkylän Voimistelu- ja Urheilu seuran ILTAMAT pidetään kuntajiuoneella ensi sun nuntaina tk. 18 p:nä alkaen klo 6 ip, sekä urheilukilpailut kentäl lä. Ohjelma : puhe, runo, esitel mä, näytös »Kallen kosinta», pal kintojen jako, voimistelua ja Joensuun »Katajan» nojapuuliik- keet. Lopuksi karkeloa. — Kil paillaan juoksussa 100 mtr. mat kalla, pituushypyssä, kolmiloi kassa ja keihäänheitossa. Kil pailut alkavat kello 3 ip. Toimikunta. (K. s. i k.) Vuokrattavana (K. S. 1 k. 4 a. 20 mm.) Vuokrattavana nyt heti eli lokak. 1 p:stä sali, kamari ja keittiö eri sisäänkäytävällä sekä tarpeelliset ulkohuoneet Nurmes-kauppalassa Nykyrin talossa. (K. S. 1 k 4 b. 40 mm). Poismuuton takia annetaan vuokralle asunto, 2 huo netta, keittiö ja tarpeelliset ul kohuoneet Niinivaaralla lähellä rautatien asemaa. Lähempiä tie toja antaa K. Lehtonen, Niinivaaralla, koneenhoitaja Turusen talo. Karjalan radan Ä1KATADLD Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jnnain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. JoenBun—Viipuri Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala . „ Onkamo . „ Tohmajärvi „ Kaorila . n VärtBilä . tul. * läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . _ Helylä . . „ Sortavala tul. „ läht. Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elisgj vaara tf 1. „ läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea Hannila Kavan tsaari Kari salmi Tali . . Tammisuo Viipuri n tul. läht. i» tul. Viip. Pietr. läht. n » n Viip. Hels. läht. Viipuri—Joensuu Viipuri . läht. Tammisuo . Tali . . , Karisalmi „ Kavantsaari „ Hannila Antrea H tul. läht. Koljola Sairala „ Inkilä . „ Ojajärvi . , Hiitola , Alho . . „ Elisenvaara tul. „ läht. Ihala . . , Jaakkima „ Niva . . v Kuokkaniemi Sortavala tul. , läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu. tul. W e' s SS 10.45 11.25 11.49 12.04 12.26 12.46 12.58 1.10 1.27 2.01 2.19 3.03 3.14 3.24 3.58 4.12 4.40 4.55 6.22 5.37 6.66 6.20 6.55 7.15 7.29 7.32 8.07 8.55 8.39 8.52 9.5o 9.17 9.29 9.38 7.15 5.31 75ö 11.40 i.T> >-0 O 6.50 7.00 7.13 7.25 7.38 7.51 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.16 10.36 10.55 11.10 11.38 11.68 12.23 12.87 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.09 4.32 4.50 6.10 5.29 6.48 9.10 9.46 10.00 10.29 10.44 11.1C 11.25 11.44 12.05 12.39 1.02 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2.39 2.51 3.02 3.14 3.22 11.23 2.25 4.50 10.29 2.40 3.43 4.16 4.35 5.12 5.46 6.C2 5.ou 5.23 6.3Ö 7.08 8.23 8.38 9.53 10.60 11.18 11.50 12.53 1.31 2.01 2.34 3.17 4.25 5.07 555 6.32 6.85 7." 7M 8.~ 9.iu 9.2? 9~ 9.57 Pika juna 6.26 2.40 8.00 G O a *r £. a a » 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 2.26 2.45 2.55 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 5.14 6.30 6.02 6 .51 6.46 7.53 7.35 6.00 6.17 6.34 6.58 7.48 8.31 854 9.19 9.42 10.19 10.40 11.22 12.22 12.55 1.18 2.08 2.56 3.30 4.22 5.00 6.47 7.4? 8.12 9.41 10.3 11.22 11.® 6.51 6.52 6.01 6.34 6.59 7.32 8.01 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. ▲ B e m a Lieksa . . . Tiensuu . Vuonislahti . Kelvä . . Haapalahti Uimaharju . Paukkaja . Kaltimo . . Jakokoski Kontiolahti . Lehmo . . Joensuu . . Asema Joensuu . . Lehmo . . Kontiolahti . Jakokoski Kaltimo . . Paukkaja . Uimaharju . Haapalahti Kelvä . . Vuonislahti . Tiensuu . Lieksa . . . H E. T3 T3 6.19 6.53 7.21 7.43 8.06 8.26 8.43 9.15 9.34 10.02 10.15 p •o >0 6.27 6.48 7.12 7.39 8.03 8.16 8.46 9.07 9.29 10.10 10.30 ►ti 3 s • E. fr S» hs •< §.•5' p g rr » 6.00 6.20 7.01 7.23 7.44 8.14 8.27 8.51 9.18 9.42 10.03 ■O •O 6.16 6.28 6.56 7.15 7.47 8.04 8.24 8.47 9.09 9.37 10.11 Kantatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 J. pp.— „ 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ]a ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika» ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joennin Kirjap. 0>Y. 1910