Uio 120 1910 Sanomia öulun kaupungista ja läänistä. Maanantaina Lokakuun 17 päivänä. -V * . it ;'vVs. •.. > . 5B3SE£EXEB3BBfi3 Tilaushinnat: Oulussa Postissa: Koko vuodelta 4: — 4. — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamuila. Ulkomailla 10: - o: Toimittajat: M. PALLARS. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto |» konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin- aa klo 8:sta aamulla 7:äsn iilallö Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., r> Iistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. saras O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Atvioliittoon kuulutettuja. Työmies Samuli Rönkkä, Oulujoelta ja neiti Saima Katariina Putaala, Oulun kau- punczista. — Arkkitehti (Neorg Adolf Wahl- sten^ Uudesta kaupungista ja kauppiaanty- tär, neiti Aina Katariina Niskanen, Oulun kaupungista. Kuolleita. Työmiehemvaimo Maria Kristiina Karhu 6-j w — Lapsi Elma Helena Kaarela 2 w. — Työmiehenmaimo Ewa Ulrika Törmänen 71 w. — Työmies Matti Krumm w. — Luotsi Johan Huominen 77 w. pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa v. m. loim. J. LsV.nn f k- Hl! I! ft toimittaa asioita virasioiss I. U. UlLlLfl V. m. Osoite: r>;JLU. V. M. Katajan Ka nsakou lu asio i mi sto Karikoski toiniinsa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiiri- Varatuomari . . .... teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Koutoriaika 10—2. Puhelin 203. n — ; B Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aieksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, 'oimittaa kaikkia lakiasioita rahain perim siä ia maksuja, välittää h*r,jwvki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia ostoa, toimittaa metsie» ieimauksia, iukrnr.sia ja arvostelemisia y. m. niin hyvi« lainopilliselta ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-os-ue Seppänen, Oulu. LuLiMRjttiriKORVrt °°RWinu(ToinifTo<> •Ouiu» 539° Ef|°« O O O o ■ L^Tli-mofTutfV^ «uf7^r(flwjr«^RvlolTo e «* o Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. (I maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 ° !r Oulu, Lokak. 17 p:nä. Uno Cygnaeuksen elämäntyö. (Johtaja E. E. Tolmasen pitämä juh- laesitelmä Oulussa /10 15)10.) «Jatkoa iriime numeroon.) Oi» lääoiD maanmittaus- ja liiDteiistöieD välitvsioi Omistaja Varamaanmittarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. ■10« Osk. E. Hellemaa, Waasa. Laki- ja raha-asioita virastoissa vm. Lakiasiaintoimisto K. I. REINILÄ ja VAINO ALAVHTftLA Hovioik. auskultantteja Oulu, Pakkahuoneenkatu 12, Pallas talossa. Telefoni 6 62. Kello 10—1. kauppias Hö^stenin talossa. Vastaanotto tavallisesti kello S—11 e. pp. Puhelin 197. Asianajotoimisto HASSELBLATT & BOXSTRÖM (Vanhin Pohjanmaalla.) Pääkonttori VAASASSA. Omistajat: varatuomarit K. J. BOXSTRÖM ja EDVARD EDELMAN. Ajavat asioita kaikissa Suomen oikeuk sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiämyös Amerikasta. Ilmoituksia. Osakeyhtiö Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupan myyjän paikka on sopivain henkilöiden haettavana ennen kuluvan loka kuun 25 päivää. Hakemukset todistuksilleen ja palkkavaati muksilleen lähetettäköön osoit teella: Osakeyhtiö Oma Kanta, Oulu. 4 Va 4 3Vs 3 „ li vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitilillä 5 8äästökassatilillä 5 Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Palovakuutuksia „Pohjolaan" Tapaturmavakuutuksia 39 Kullervoon" Henkivakuutuksia „Salamaan" vastaanottaa V. Huhanantti. Kansallispankissa. Puhel. 4 36. Cygnaeus- kirjallisuutta: Uno Cygnaeuksen kirjoi tukset, nidottuna Smk. 5: — ja korukansissa Smk. 6: 50. Uno Cygnaeuksen muisto, nid. Smk. 2: 50. Uno Cygnaeus, ..Suomen kansakoulun isä", Kuvaillut Gustaf F. Lönnheck. Nid. Smk. 2:50 Uno Cygnaeus, Suomen kan sakoulun isä, kirjoittanut Maikki Friberg. Hinta 10 penniä. saatavana Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. Jos tahtoo muutamilla pääpiirteillä kuivata sitä kansakoululaitosta, joka täten Cygnaeuksen luonnoksen mukaan tuli Suomessa järjestetyksi, lienee ensiksi mainittama, että kansakoulu alusta asti oli yleiseksi kansalaiskouluksi aiottu. Sen tarkoitus oli antaa sellainen kas- matus, jota sopii pitää yhteiselle simis- tykselle tarpeellisena tahi mälttämättö- mänä. Kansakoulu tulisi niinmuodoin pohjakouluksi, jossa ensimäistä alkeita möisi opettaa maikka kaikille lapsille, huolimatta siitä, mihin säätyluokkaan kuulumat tahi mille elämänuralle tah dottiin heitä johtaa. Tunnettu onkin, että tämä näkökohta, waikk'ei itse kan- sakouluasetus nimenomaista määräystä siihen suuntaan anna, suurissa osissa Suomenmaata on toteutunut. Kansakoululle suoritettamaksi määrä- tyn tehtäivän mukaan sen ohjelma tie- tysti muodostui, poiketen monessa koh den oppikoulujen ohjelmasta. K ä s i työ sai opetuksessa tärkeän sijan, muut kin käytännölliset h arjoi t u k s e t tulimat muistetuiksi, ja r u u miin hoidolle sekä w o i m i s t e l u l l e pantiin erityistä painoa. Tar koituksena ei ollut yksistään se käytän nöllinen hyöty, joka on ruumiillisella taidolla ja kestämyydellä, maikka sekin on suuriarmoinen. Enemmän painoi Cygnaeuksen mielestä wa'assa se kas mattama moima, joka oikein johdate tulla käsityöllä ja »voimistelulla moipi olla, ne kun suuresti saattamat simeel lisen luonteen kehittämiseen roaifuttaa. rvälistä enemmän kuin marsinaisen muistotiedon saamuttaminen. Toista on opettaa eli tiedoilla rikas tuttaa oppilaan henkistä kykyä, toista kasmattaa eli kehittää oppilaan simeel listä luonnetta. Hymä opettaja on myös kasmattaja: hymä kasmattaja opettaa, mutta kieltämättä moni opisto niin yksipuolisesti on henkisen kyyn kehittämistä pitänyt silmällä, että kas mättäminen on syrjälle jäänyt. Cyg naeus puolestaan kallistui pikemmin »vastakkaiseen suuntaan. Mutta niin tärkeä kuin hänestä »varsinainen kas mättäminen olikin, hän täydellisesti kä sitti ja tunnusti, että koti tulemille poimitte on olema samoin kuin entisille on ollut kaikista ensimäinen kasmatus- laitos, sekä äiti samoin ensimäinen kasmattaja. Senpätähden hänestä oli kin naisesta aljettama, jos kansan opetusta tahdottiin perinpohjin paran taa; senpätähden hän tahtoi yhä jättää ensimäisten alkeiden opettamisen kodin asiaksi. Semminkin siihen nähden, että suurteollisuus meidän aikanamme on riistänyt ja yhä riistää »vaimolta pai jon tärkeitä toimia, koneet kun nykyään ehräälvät, kutomat, ompelemat j. n. e. — semminkin siihen nähden hän ei tah- onut supistaa sitä työ-alaa, jonka itse uonto tarjoo naiselle nouseman polmen !asmatuksessa —. Nämä johtamat aatteet omat mää- ränneet monta yksityiskohtaa siinä jär- jestelmässä, joka Suomen kansan ope- usta järjestettäissä on tullut nouda- etuksi. Alusta asti pantiin erittäin uurta painoa opettajien ja opettajat- arien huolelliseen kasmattamiseen. 'Ah- den seminaarin perustamisella Jymäs- ?ylään m. 1863 aljettiin, mutta sen opetusta marten myönnettiin suhteelli- sesti paljon aikaa, 3 »vuotta opetukseen, muosi harjoitukseen, ja Marojakin en mukaan. Wasta sitte kun tämä seminaari oli muutamia muosia mai- kuttanut, mentiin etemmäksi, perustet- tiin useampia samallaisia laitoksia. Ruotsissa oli käyty työhön mastakkai- sessa järjestyksessä, mutta ei liene epäilemistä, että meillä noudatettu tapa oli parempi. Mitä seminaarin sisälliseen järjestykseen tulee, suunnitteli Cygnaeus sen siten, että mies- ja naisoppilaat kas »valettaisiin samassa laitoksessa, jos kohta eri osastoissa, joten opettajat ja opettajattaret möisi- mat keskinäisen seurustelunkin kautta tottua siihen yhdysmaikutukseen, jonka eläinä heiltä maatii. Kumpaiseenkin osastoon otettaisiin sisäoppilaita, jotka saisimat kotielämässäkin olla opettajis- ton johdettamina, ja seminaariin lii- tettiin mallikoulut sekä lasten seimi ja lasten tarha, joissa tule»vat opettajat malmonnan-alaisina saisimat työhönsä harjaantua. Zlhäisempi kansakoulu tuli kansanopetuksen silmäteräksi, koska ariveltiin täysin kelmollisista opistoista, maikka niitä olisikin mähemmässä mää- rässä, oleman enemmän hyötyä kuin useammista heikonpuoleisista kouluista. Näitä periaatteitaan käytännössä toteuttamaan määrättiin Cygnaeus Jymäskylän seminaarin ensimäiseksi johtajaksi iv. 1863 ja siinä »vastuun alaisessa mirassa hän työskenteli 6 muotta eli m:teen 186!). Woisi olettaa, että Cygnaeuksella muka olisi ollut hymin tasainen ja mukama tie edessänsä siitä asti, kun hän oli ajatuksiaan Suomen kansakou- lusta ilmaissut. Mutta niin ei ollut asianlaita; päinmastoin hänellä senkin jälkeen oli monta mastusta moitetta- mana. Hänen mielipiteensä eimät suin- kaan heti saaneet yleisön kannatusta; moni mäite suorastaan suututti asian- omaisia, — niinpä etenkin katkismuk sen ulkoa lukeminen ja oppikouluis- samme noudatetun manhan opetusta- man moittiminen. Muutamat pitiivät puolueellisuutena, että mast'ikään tun- tematon mies kutsuttiin Suomen pal- kaiuksi kansakoulujen tarkastajaksi ai kana, jolloin meillä ei nimeksikään ollut kansakouluja: muutamat eimät oikein luottaneet Cygnaeuksen oikeaus- koisuuteen ja pelkäsimät, että kansan- malistusta aiottiin rakentaa toiselle kuin kristillissiiveelliselle perustukselle. Mitä täydellisemmin senaatin kirkollis- asiain toimituskunnan päällikkö ja esit- telijäsihteeri luottimat Cygnaeukseen, sitä kiimaammaksi kämi nurkuminen, että kansanmalistuksen tärkeä asia muka alusta asti oli tullut korkeitten »viran- omaisten ja kansakoulujen tarkastajan yksin neuivoin ratkaistaivaksi. Wihdoin täytyy myöntää, että Cygnaeus luon- teeltaan oli pikemmin runoilija kuin ajattelija," lämminsydäminen ja herkkä- uskoinen kuin oli, sekä että hänen aate- rikas esityksensä muutamissa kohden antoikin muistutuksille aihetta. Tästä kaikesta seurasi, ettei Cygnaeusta alusta suosittu läheskään niin yleisesti kuin hänen lykynsä ja luonteensa olisimat ansainneet. Kun seminaari Cygnaeuksen johdolla mäliaikaisesti järjesteltynä oli Jymäs kylässä maikuttamassa, kesti yhä mielä riitaa järjestelmän periaatteista: saipa hän »vastustusta kokea itse seminaarin opettajainkin puolelta. Eikä taistelu päättynyt silloinkaan, kun kansakoulu- laitos 1866 muoden kansakouluasetuk- sen kautta oli saatu makinaisesti jär- jestetyksi. Milloin maan laitosta on täytynyt yksityiskohdissa täydentää ja kehittää, on »virastoissa, sanomaleh distössä ja maltiosäädyissäkin tehty »vastarintaa ja kuultu epäilyksiä, joita »vastaan Cygnaeus kaikkia »voimiansa ponnistelemalla on taistellut. Tätä pitkällistä ja joskus suorastaan katkeraa taistelua tarkastellessa ei moi olla kuinmeksimatta, millä sitkeällä kes- tämyydellä, millä taipuinaltomalla lu- juudella luonteeltaan niin suopea, myöntyiväinen ja maati»naton mies kuin Crignaeus, on puoltaan pitänyt ja aatteitaan »voitolle saattanut. Kai- kissa kohden hänen mielipiteensä ei kyllä »voittanut: toisen suomenkielisen selninaarin sijoittaminen Kymölään P. VVIITASEN RÄÄTÄLILIIKE Oulussa Isokatu 26, Flydströmin talo. Puhelin 4 66. Syys- ja talvikankaat sekä turkikset uudet ja muotinmukaiset saapuneet. HUOM.I Pukimet palkittu kahdessa teollisuusnäyttelyssä ensi palkinnolla. eikä Samonlinnaan on kenties tärkein poikkeus, joka on tehty hänen ehdotuk- sistaan: eikä moine kieltää, että tässä kohden olikin syytä jättää hänen neu- monsa sikseen. Mutta muuten Cygnaeuksen ehdo- tukset niin hymin periaatteissa kuin niitä toimeenpantaessa melkein aina omat tulleet noudatetuiksi, ja 1862 muoden tarkastuskomitean ansioksi jäapi parhaasta päästä asetusten lo- pullinen muoto ja sanansomitus. Ja toinen hamainto on niin ikään lähellä, joka mielä enemmän merkitsee. Mikäli marma kokemus on päässyt armelujen ja odotusten sijaan, sikäli moite Cyg- naeuksen järjestelmää ja mielipiteitä mastaan mähitellen on maiennut. Eipä nyt enää muistetakaan monta pahaa ennustusta, jolla aikoinaan oli mah- tama kaiku yli koko maan. Tämä seikka osoittaa paremmin kuin mikään muu, kuinka oikein »vast'ikään tunte- maton pappismies, joka päällepäätteeksi kauan oli Suomen rajojen ulkopuo- lella oleksinut, tiesi miisi muosikym- mentä sitte armostella sekä hetken että tulemaisuuden tarpeita. Siitä päimästä, jolloin Cygnaeus makinaisesti tuli Suomen palmelukseen, kuuluu hänen maikutuksensa Suomen kansakoulun historiaan. Jymäskylän seminaarin ensimäisenä johtajana hän sai opettajia opettaa ja Helsinkiin siir- rettynä sai hän kouluylihallituksen jä- senenä ja kansakoulujen ylitarkastajana entisten oppilastensa tointa malmoa. Kummassakin asemassa hän osoitti kuntoa sellaista, että syystä jokainen hänen jälkeensä tulema moipi ottaa hänen maikutuksensa esikumakseen. 9terokas kansankasivattaja Pestä- lovzi, uudenaikaisen kasmatuslieteen perustaja, jota Cygnaeus piti oppi- isänään, on itsestään sanonut: „sydä- meni on lapsiin kiintynyt: heidän on- nensa ja ilonsa omat minunkin onneni ja iloni". Kuinka tunnollisesti Cyg- naeus oli täinän opetuksen omaksensa ottanut, sen osottilvat hänen kasmonsa, hänen loistamat silmänsä, kun hän opetussaliin astui. Ja muissakin koh- den hän niin-ikään tiesi, miten ylemät ja samassa maikeat melmollisuudet omat opettajan täyteitäminä. T o^ tuus, simeys, ahkeruus, jär- jestys ja lain täydellinen kuuliaisuus, ne ne opetusta hal- litsemat, mutta »vasta itse opettajassa olennoittuessaan ne moilvat täydessä määrin ja haivainnollisen opetuksen moimalla »vaiklittaa oppilaihin. Täs- säkin kohden Cygnaeuksen pitkä »vaiku- tus on unohtumattomat jäljet jättännt Suomen kansan hymäksi. Samaten jumalanpelko ja hurskaus »vaikuttiivat mahtamasti kansamine tulemiin opetta- jiin, kun Cygnaeus siinäkin suhteessa esimerkin antoi. Kansakoulullemme ja sen opettajistolle hän oli kunnioitettuna, rakkahana ystämänä, isänä, jonka puo- leen saattoi täydellä luottamuksella kääntyä »nilloin opetusta, neumoja, johdutusta tahi aineellista apua tar- »vittiin. Tuhansiin nousi niiden apu- jen armo, jotka hän lainan tahi lahjan muodossa oli entisille oppilailleen an- tanut, ja hänen ystämälliset neumonsa »nerkitsimät mielä enemmän, maikk'ei niitä »voi numeroilla armostella. Alei- sissa kansakoulukokouksissa hänen ja kansakouluopettajiston hellä mäli tuli julkisestikin näkymiin. Symälle »nie- leeni on jäänyt muisto Uno Cyg naeuksesta muodelta 1875, jolloin hän saapui Jymäskylän seminaarin muosi- tutkintoon ja sen jälkeen johti yleistä kansakoulukokousta. Sekä entiset että silloiset seminaarilaiset riensimät mie- hissä jv naisissa kansakoulujen »sää laululla termehtimään. Siinä tilai- suudessa hän puhui meille ystämyyttä ja rakkautta »väräjämällä äänellä »nei- dän mastaisen työmme suuresta mer- kityksestä, kehoittaen meitä m. m. so- mintoon ja rakkauteen lasten manhem- pien ja kansakoulun johtokuntien kanssa sekä kunnioittamaan naisia. — Wielä »vanhoilla päimillään hän yleisissä kokouksissa keskusteluja itse johti, an- taen sydämensä kyllyydestä niitä neu- »voja ja maroituksia, jotka hänestä kulloinkin oliivat tarpeen. Nimpä 2 päimä tammikuuta 1888, jolloin Suvinen kansakoulun kunnian- armoisa perustaja ja järjestäjä muutti Tuonen turville, tulikin haikean mur heen päimäksi niin hymin kansakoulul- lemme kuin Suomen kansalle. Eipä muotiakaan kulunut hänen kuolemas taan, ennenkuin rumettiin hankkimaan näkymää patsasta, joka möisi hänen siunauksista rikkaan elämäntyön jälki- maailmalle säilyttää. Mutta pysy- mämmän ja kestämämmän muistomer- kin, kuin ajanhampaan kuluttaman kimi- sen tai metallisen, hän itse on pystyt- tänyt satojen tuhansien lasten kiitollisiin sydämiin, joka muistomerkki kestää yhtä kauan kuin Suomenmaassa yleisesti annetaan opetusta niin hymin köyhien kuin rikkaiden lapsille, niin kauan kuin täällä kansanmalistuksen kallista asiaa harrastetaan, — yhtä kauan muiste taan myöskin, että kansakoulumme pe- rusti ja sen kehitystä ohjasi oikeaan suuntaan Uno Cygnaeus. Olemme myöskin makuutetut, ja uskomme, että tämä makaumus on yleinen tässä kansassa, että Cygnaeuksen perustama Suomen kansakoulu on ollut tärkeimpiä tekijöitä luotaessa nykyi- syyden Suomea, ja on olema, se on myös makaumuksemme, tämän kansan tärkeimpiä mälineitä, tärkeimpiä hen- kisiä aseita, turmatessa Suomen, tämän rakkaan isiemmemaan tulemaisuutta! Antakaamme sentähden lämpimin rak- kautemme ja tehokkain kannatuksemme tälle kansansimistyslaitokselle! Maali- kaamme rakkaudella ja innolla Cyg naeuksen meille jättämää suurta hen- kistä perintöä. Se on parhain tapa kunnioittaa sen jalon Suomen miehen muistoa, jonka sadannetta syntymäpäi- mää me tänään mietämme. Päätämme esityksemme sanoilla, jotka Cygnaeus itse m. 1857 kirjoitti kirjeessään kir- kollisasiain toimituskunnan esittelijäsih- teerille, G. M. Waenerbergille: „Minun makaumukseni on, että ainostaan itse kansan eikä main sen muutamien jäsenten korkeampi simistys saattaa kenties pelastaa kansamme ivaa- rasta tulla niellyksi niinkuin monet »nuutkin kansat ja säilyttää sille aseman kansakuntien joukossa. — Ken on nim- kuin allekirjoittanut kahden muosikym- menen aikana seisonut etumartijain ri- »vissä ja amoimin silmin nähnyt uhkaa man »vaaran, hän ei enää saata maipua haameilujen suloiseen uneen, niinkuin ehken monikin lämmin isänmaan ystämä nnt tekee rauhaisessa kodissaan. Suo- men kansalta maaditaan suurimpia ponnistuksia, työtä ja taistelua henki- sellä alalla, jotta se saisi ivastakin nauttia olemassa-olon onnea". Näin Cygnaeus. Älköön näitä ponnistuksia, tätä työtä ja taistelua milloinkaan tässä maassa puuttuko! Kauan eläköön Uno Cyg- naeuksen muisto ja hänen lämpimäst' rakastamansa synnyinmaa! Eläköön' Yleisiä, uutisia. — (5'duskuntatvaalit. Senaatin oikeustoimituskunta tulee kirjelmällä kehottamaan kumernöorejä tekemään ennen t. k. 27 päimää ehdotuksen senaatille keskuslautakuntien pu heenjohtajan, kahden jäsenen ja yhden marajäsenen määräämistä marten. Sa- malla kehotetaan kaupunginivaltuus- miehiä malitsemaan kaksi jäsentä ja yksi marajäsen keskuslautakuntiin. Myöskin kehoitetaan kumernöörejä melmoittamaan läänien henkikirjoitta jia heti toimitta»naan asianomaisille »vaalilautakunnille kappaleita henkikir- joittajien aikaisemmin »valmistamia li säluetteloita henkilöistä, jotka m. 15)10 omat täyttäneet 24 muotta, setä anta maan määräyksen, että kaikkien nykyis- ten »vaalilautakuntien on »viipymättä ryhdpttämä »vaalilain 8, 15 ja 16 pykälissä säädettyihin toimenpiteisiin maaliluettelojen laatimiseksi, ottamalla huomioon »vuoden 15)10 maaleissa so- melletun jaon äänestysalueisiin sekä käyttämällä tänä muonna tehtyä maa- liluetteloa ynnä »nainittua lisäluetteloa. — Uskonnonwapauskysymys. Senaatin molempien osastojen täysis tunnossa torstaina esiteltiin kenraali- kumernöörin kirje ynnä »ninisterimal- tiosihteerin kirjelmä, jossa ilmoitetaan, että H. M. Keisari on sumainnut sal lia senaatin Hänen Keisarillisen Ma- jesteettinsa harkintaan esittää lakieh- dotuksia, joita uskonnolliset olot j^ tarpeet Suomessa maatuvat. Senaatti asetti asiaa mal»nistele- »naan uutta esittelyä »varten maliokun- nan, johon tulimat senaattori Bärn- lund, kreimi Berg, senaattorit Kraat> ja Anneberg. — Menäjän alamaisiksi rupea tornin ulkomaalaisten uskollisuus wala. Senaatissa esiteltiin tiistaina