N:o 68 — »9io. KAIKU. Keskiviikkona Kesäkuun 15 päivänä. If*ä sass ^3 Oman Kannan Kirja-ja Paperikaupassa :::: Oulussa, Kauppureinkatu 5. :::: Ayjf ^jyv^y ( .».^-V»^t'* V ' viyv; ,^i." •!?? pa.ronjffpyi ^mvmmifnmi < O E < RUIS-, VEHNÄ-, OHRA-, RÄÄT1- j X u JAUHOJA :: ppmnMmpp j-rtirMnimirMM—Mia Ohranryynejä ja Kahvia myy säkettäin edullisesti t-m > a a o POHJOIS-SUOMEN MAANVILJELYSKAUPPA. A PUHELIN 4 69. (KAUPPILA, JUUSELA & K:IT.) ■ MHriWl nmj HUUHjj{ y .'WU -•^•nm^.^^ffrM^' w ^VirViW l ir l «i , iiwki'milfMii1ri&ii'ffe :: JAUHOJA :: OULU, ISOKATU 41. ■IHKUIIMUJI —~y-- — f r [- AMERiKAAN! Asioimistamme Oulussa myy suoranaisi apiiettejä seuraaville englantilaisille valtamerilinjoille: Allan, American, An- chor, Canadian Pacific R:way C:o, Cunard, Do minion, Donaldson, White Star ja Scandl- navian-Amerikan. Laivamme lähtevät Han gosta joka keskiviikko ja lauvantai ja ovat yhteydessä yllämainittujen linjojen laivakulkujen kanssa. Huomautamme myös että pilettien hinnat ovat samat kalkissa edustamis samme asioimistoissa, ja jos matka tulisi estetyksi Hangossa, lunastetaan piletti takaisin täydestä hinnasta. Välttääkseen odotuksia matkalla on matkustajille edullisin Oulun asiolmist. välityksellä tilata paika"t laivassa, joitakin päiviä ennen lähtöä. Asiamies Oulussa: E. SKOGSTEDT (ent. E. Vinckelmann). Suomen Höyrylaiva-Osakeyhtiö. Kauneimmat Hai. Tarkimmat kellot ta Sopivat silmälasit ©0©0©©0©0000©0©000©0C5©0öG0© NIITTOKONE Herkules TAOTUILLA PYÖRILLÄ ON PARAS JA HALVIN M : Vil& Ml rt} OSAKEYHTIÖ IVICTOR FORSELIUS] TURKU Asiamies Oulussa: F. SUOMELA. (I 45907) 1910 vuoden satoa varten. Parhaimmat maanviljelyskoneet tu levat aina halvimmiksi ja viisaasti te kee se maamies, joka valitsee par haimman. Herkules niittokoneet ovat noin 20 0 o keveämpikäyntiset kuin kaikki muut kaksinverroin vahvemmat ja todistuk sena siitä, miten pidetyiksi ne ovat tulleet, mainittakoon, että yli 40,000 konetta on myyty yksin Ruotsissa ja Suomessa, muutaman vuoden kuluessa useita tuhansia. (I. 46245) Katrineholman hevosharavat ovat myöskin enimmän pidettyjä kai kista ja niin luj tekoisia, että niiden taataan kestävän miespolven. Yllämainittuja oivallisia koneita myy Osakeyhtiö VICTOR FORSELIUS, liirassa. Asiamies Oulussa: F. SUOMELA. on seuraama: Europari Wenäjällä 100 miestä kohti oli 102,7 naista. Suomessa 101,3, Puolassa 98,4, Si periassa 05,5, Kaukasiassa, 89,7 ja Keski-Aasiassa 85,3. Eri kansallisuuk- sien mukaan jakaantuu iväkiluku seu- raaniasti: ivenäläisiä 05,5 pros., tat tareja 10,0 pros., puolalaisia 0,2 pros. i Puolassa 71,8 pros. iväestöstä) suo malaisia 4,5 pros. »Suomessa 80,7 pros. mäestöstä), juutalaisia 3,9 pros., lättiläisiä ja liettualaisia 2,4 pros., saksalaisia 1,0 pros. ja muita kansa kuntia 5,3 pros. — Wiinankäyttö Wenäjällä w. 1908 ja 1909 oli suurin Europan We- näjän keski- ja etelä-osissa sekä Sipe- riassa ja pienin Europan-Wenäjan länsi- ja pohjois-osissa sekä Keski-Aasian alueilla. Kaupunkilaisiväestö käyttää miinaa noin kolme ja puoli kertaa enemmän kuin maalaismäestö. Maa- laisiväestön osalle tulee muodessa 0,45 medroa (1 lvedro 12,-»m litraa) ja kaupunkilaismäestön osalle taas 1,50 medroa henkeä kohden. Erittäin suuri on miinan käyttö Siperian kau pungeissa, joissa sen kulutus on 2,09 medroa henkeä kohden. Kun merra- taan miinankulutusta muosina 1904 — 1909, niin nähdään, että se kasmoi kasmamistaan m. 11)07 asti, laskien sitten taa8 w. 1908 j a 1909 melkoi sesti. — Postiryöstö. Plotskista, ke sät. 9 p. 12:lla mirstalla Beivskistä on ryöstetty Plotskista Ripiniin me- nemä rahaposti. Ryöivärit meimät 55,599 rpl. Koko saattojoukko tapet- tiin. — Posti-lennätinlaitos tuli cvii- me periantaina olleeksi olemassa 25 muotta. Toukok. 28 p. (ro. l.) 188.» annettiin näet arm. käsky paikallisten posti- ja lennätinkonttorien yhdistämi- sestä yhdeksi postilennätinlaitokseksi. W. 1908 tuotti posti lennätinlaitos maltiolle puhdasta ivoittoa 29,940,204 raplaa. — Muinaislöytö. Tsarits i- nista, kesäk. 10 p. 17 mirstan päässä Tsaritsinista Petshotkan Pol- qaan laskupaikalla on kaimettu esiin 14in muosisadan aikuinen kaupunki. Paikalta on löydetty jälkiä enemmästä kuin 30 rakennuksesta sekä raheja. — Paiseruttoa Odessassa. Odessasta, kesäk. 10 p:nä. Eräässä kaupungin sairaalassa hoidetussa sai- raassa, joka kuoli t. k. 8 p.nä, on ruumiinamauksessa huomattu olleen paiserutto. — Leo Tolstoin uusin teos. Leo Tolstoi on näinä päiminä saanut wal- miitsi uuden teoksen, kaksinäytöksisen huwi- näytelmän, tietää Aussk. Sloivo. Näytel- män nimenä on: „Welka on kaunis makset tuna". Teoksen sisällön pitää Tolstoi suurimmassa salaisuudessa, lähimmiltä omaisiltaankin, selittäen tämän niin, että hän oli muka »ryhtynyt kappaleeseen sattumalta, ja että ivasta nyt, kappaleen malmistuttua, on toi- woa, että siitä jotain tulee". Ulkomaalta. — Ranskan edustajakamarin jäsenten adressi valtakunnan duumalle. P a r i s i s t a, kesäk. 10 pnä. Raaskan edustajakamarin jäsen- ten adressia ei ole mielä lähetetty maltakunnanduumalle. Wiime miikon kuluessa on kuitenkin tullut melkoisesti uusia nimiä entisten lisäksi. Ytimien luku tuleekin olemaan mallan mahta- ma. Odotellessaan Briandin selitystä ministeriön ohjelmasta eimät eri edus- tajaryhmien johtajat ole maineet kiin nittää kyllin huomiotaan Suomen hy- maksi laadittamaan adressiin, maan ivasta tänään omat useimmat ryhmät ryhtyneet asiaan. Adressin alkuunpa- nijat toimomat saamansa kaikki mal- miiksi ensi miikolla ja lähettämät ad- ressin duumalle, maikkakin se jo olisi ehtinyt toimittaa lopullisen äänestyk- sen. Adressi, jonka duuman jäsenet jo tuntemat, on aina olema pysymä to- distus Ranskan edustajakamarin jä- senten käsityksestä Suomen kysymyk- sessä. — Englannin lehdet duuman päätöksestä. Useimmat englantilai set lehdet kirjoittimat miime sunnun- taina paheksuvasti duuman menette- lyli ja päätöksen johdosta Suomen asiassa. Etenkin Nation-lehdessä oli erittäin tarmokas tähän suuntaan käy- pä artikkeli. — Uusi Intian »varakuningas. Lontoosta, kesäk. 11 pnä. Ulko- asiain ministeriön maltiosihteeri Har- ding on nimitetty Intian marakunin- taaksi. -<:■,* -vV'% ' — Maanjäristyksiä Etelä Itä- liassa. Avellin o sta, kesäk. 11 pnä. Klo 12,10 tapahtui Calitriassa uusi maanjäristys, joka aiheutti wäes- tössä pakokauhun. — Kreikkalaisia ahdistetaan Turkissa. Konstantinopoli, kesäk. 10 p:nä. Murhatun, toimittaja Sedaimi- letin ruumiin on poliisi mielenosotus- ten ehkäisemiseksi haudannut tänään. Murha on kärjistänyt asemaa. Se oli toisinto mastamallankumouksen alkajan toimittaja Semerstin miime muonna tapahtuneesta murhasta. Smyrnasta, kesäk. 10 p:nä. Wäki- joukko on sulkenut ja ryöstänyt kreik- kalaisia myymälöitä. Täällä on alka- nut kreikkalaisten höyrylaimojen boikot- taus. käsittämätöntä tämmöinen lemäperäi- syys lain malmojain puolelta. Ei ole muosikymmeneen oikein kunnollisesti ra- meja amattu, ja pidetty huolta, että kunnollista hiekkaa olisi itsekunkin tie- melmolltsen osalle tullut ajetuksi. Ar- maa sen, minkälaisessa kunnossa mai- nittu tie on, kun ei milloinkaan ole pidetty oikein asian maatimaa huolta niiden puolelta, joitten käsissä lain täyttömältä on. Tämmöinen pitkälle menemä lemä- peräisyys on synnyttänyt turmiollista höllyyttä. Useat haluttomat tienteko- melmolliset lyömät joko kokonaan lai min tai tekemät tiensä niin perin kel- mottomaksi, että tie tulee kuten sano- taan: narratuksi main. Niinkin suuriliikkeiselle tielle, kuin mainittu Sarjan tie on, tulisi antaa enempi huomiota. Että ankaruus ja lempeys moimat olla usein samassa kä dessä, sen tulin ehdottomasti huomaa- maan todeksi, kun mainittua tietä ajoin seurakunnan romastin kanssa t. k. 8 p. iltamyöhällä sillä seurauksella, että keskitiellä oleman symennyksen takia kaatuimat kärryt ja hemonen ja me tietysti suistuimme päistikkaa tiehen. Sellaisesta kaateesta olisi moinut olla hyminkin turmiolliset seuraukset, maikka me nyt pääsimmekin sillä, että aisa katkesi ja mähän rusikoitiin sormia, ry- metettiin palttoja y. m. Jos herrat lainmalmojat pitäisimät mähän komemmassa kurissa melttoja tientekijöitä, niin heidän ankaruutensa olisi siinä kohden paikallaan ja olisi niin muodoin mitä suurinta lempeyttä tietä käyttämää yleisöä kohtaan, sillä tulisihan heidän turmallisuutensa enempi maratuksi. A. W. Amerikkalaisia kokoonpantavia Monenlaisa G Lapsenvaunuja § Rautasänkyjä o aina varastossa. sf O Rakennustakeita i --------------------------- o o o Juho Mustosella. iv?. © G © Q O © O © O o G © @ G © oooooooeocccosccooocooooooo ostatte halvimmaUa it.«. «m SUSII. Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. »MIMM myytävänä pohjoispuo lella jokea, Tuiranmaalla A. Karvonen. Tilattaessa valmistetaan kaikenlaisia hienompia rakennustakeita aina varastossa Kesäkukkain Lantun, ) Kukkakaalin i Pää kaalin Iii»! ynnä Georgineja myytävänä PitarHiiii J. «MM Puhelin 1 86. urheilupaitoja, poikain pumpulipuseroita, pumpulisukkia, riippumattoja, lasten lakkeja, kolttuja ja valk. kappoja y. m. kesätavaroita J. G HILLILÄ. ** Ilmoituksia. sampo 55 uupuu w m ipif m »mmi i iiiiitfiii»iiT'TrmnniMririnMlf"inrnniiiiB!lrtih-iftiifrf Lähetettyjä kirjoituksia Zitzrä hmmmtiis ^ironlon Htna lii Tahtoisin kysyä, mikä on syynä, ettei Nimalan Sarjankylään menemästä ties- tä pidetä parempaa huolta. Kuten tunnettu, onhan mainittu tie moittanut lain moiman, joten se pitäisi mielä saada tarpeen maatimaan kuntoon. Mutta miksi ei sitä sitten panna kuntoon. On Pikku- ja kiertokoulunopettajain ja harrastajain kokous Seinä- joella kesäk. 27 P:nä. Ohjelma: Kello 10 aamulla: jumalanpalmelus Seinäjoen kirkossa: saarnaaja: kirkko- herra Koskimies. Klo 11. Kokouksen amaa Seinäjoen kirkonkylän kansakou- lussa Aakkosyhdistyksen puheenjohtaja puheella. Toimihenkilöiden malitsemi- nen, pöytäkirjan julkaisusta y. m. Esitelmän pitää alkuopetuksen nykyi- sestä tiZasta maalaiskunnissa koulun- johtaja Kaarle Werkko, Helsinki. Klo 1—3. Keskustelua. Klo 3—4. Kiertokoulunopettaja I. K. Nusihaara, Alajärmi, esitelmöi las- teniasmatuksesta. Klo 8. Keskustelua. Klo 9. Kiertokoulunopettaja I. K. Uusihaara, Alajärmi, esitelmöi eläinsuojeluksesta. Klo 9. Päättäjäiset. ^keskustelukysymykset pikku- ja kier- tokoulunopettajain kokouksessa Seinä- joella kesäkuun 21 päimänä. 1. Omatko kaikki Suomen nykyiset pikku- ja kiertokoulunopettajat asemas- saan turmatut, jos n. s. kirkolliset koulut muutettaisiin kunnallisiksi? Poh justaa Hilda Saukkola, Tammela. 2. Kun eduskunta ei myöntänyt amustusta kirkollisille kouluille, ja jos seurakunnat kirkonkokouksessaan ehkä menettelemät samoin opettajien palkan- korottamisasiassa, niin olisiko enää jäljellä mitään mahdollisuutta uusiin pyyntöihin pikku- ja kiertokoulun- opettajien palkan korottamiseksi? Poh- justaa opettajatar Hilda Saukkola, Tammela. Mitenkä nykyiset kirkolliset pik- ku- ja kiertokoulut saadaan kunnalli- siksi? 4. Miten saataisiin pikku- ja kier- tokoulu parhaiten mastaamaan tarkoi- tustansa ollakseen samalla kansakoulun ja rippikoulun kanssa oikeassa suh- teessä? Pohjustaa kiertok. opettaja Jaakko Koskela, Ilmajoki. .1. Mitenkä kansa saataisiin mieli- suosiolla korottamaan pikku- ja kierto- koulunopettajain palkat mähintäin 400 tai .">00 markkaan? Pohjustaa kier- tok. opettaja Jaakko Koskela, Ilma- joki. <i. Mitä olisi tehtämä, että Aak- l.\ Apteekkari Aid. Mertnin sokeroituja Carlsbaderin Pillereitä Koetettu parannuskeino Urnpitautia ja siitä syntyviä tauteja vastaan, niinkuin pyör rytystä, päänkivistystä, hen^ästystä, hengen ahdistusta, ruuansulatuksen hitaisuutta, liman- muodostumista, ruokahaluttomuutta, maksa- tauteja ja hemoroideja y. m. v. m. vastaan. Niitten vaikutus on hyvin miellyttävää ja helppoa, jonka tähden naiset mielellään nauttivat niitä ja lapsillekin ne ovat mieluisempaa kuin ko vasti vaikuttavat suola., karvasvesi ja muut semmoisel. Jokaisessa laatikossa on tähän painettu suo- jelusmerkki ja jokainen käyttöohje 011 varustettu (JJc,, nimikirjoituksella. Hinta yksi markka laatikolta. On saatavana kaikissa maan apteekeissa. k N E» ,k ^ j|j^—^ - "— jwi»uuw, kosybdistylseen liittyisi enemmän jäse niä? Pohjustaa opettajatar Anna Louhisaari, Asikkala. 1. Miten saataisiin alempaa Kan- sanopetusta enemmän lemenemään? Pohjustaa opettajatar Amanda Louhi- saari, Asikkala. H u o m.! Jos kesäk. 27 p. ohjel- maa ei ennätetä loppuun suorittaa, niin jatketaan sitä seuraamana päimä- nä. Kokoukseen osaaottajan on tuotama tyyny, lakanat, peite ja pyyhinliinat tullessaan. He ilmoittautukoot ennen kesäk. 20 päimää neiti Lempi Eloselle, osote Ilmajoki. Omistaja Varamaanmittari J- H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 513. Suosittelee välityksellään myytäviä maatiloja, palstatiloja, vuokramaita, katippakartanoita varastoineen ja ilman, kaupunkiiaistaloja ym. fis HUOM.! Erikoisala maatilojen ^ paistotta in myynti. — Pyytäkää © luetteloita. — HUOM.! Ammatti- tjy) miehiä käytettävänä eri aloilla. ooo© oooo Palvelukseen halutaan. 2:si taitavaa Pesijätärtä (pyykkäriä) saapi pysyväisen työpaikan Oulun Sairaskodissa. Huutokauppoja. Keskinäinen Vakuutuslaitos : Turussa. - Ottaa: Palovakuutuksia, Tapaturmavakuutuksia, Lasivakuutuksia, Murtovarkausvakuutuksia. Merivakuutuksia ja Moottori% - akuutuksia. Edulliset ehdot! Asiamies Oulussa: A. E. Hammar. IS ^ Hofouffia. Oulun kaupungin Valtuus miesten kokous torstaina kesäkuun 16 p:nä kello 6 j. pp. sementtibetonista annetaan urakalla rakennettavaksi t. k. 23 p:nii kello 11 e. pp. Lumijoella Laurilan kesti kievarissa, osuuskunnan aineista, ti laisuudessa ilmoitettavilla ehdoilla. Takuut vaaditaan. Lumijoella, kesäk. 13 p. 1910. 1., omijosn öBoieijeiio Hallinto. !Vuokrattawana. on vielä vuokrattavana J. F. Hellmanilla. AIyytäwänä. Huonekaluja BB BB myytävänä Puuseppä A. REHBÄCK'lllä. ja koivunen punanen piironki toaletln kanssa myytävänä Puuseppä J. H. TEPOLLA. Heinätorinkatu 1. varsinainen pidetään iissä Karjalankviässä Kakon Ja lossa kuluvan kesäkuun 'JS ja päivinä kello iO ap. seuraavista asioista. Ensimäisenä kokouspäivänä tilitetään huu tokaupalla myytyjen vieraiden porojen ra hat omistajilleen, mitkä Mksi tuiiiieiaan. Toisena kokouspäivänä tehdään Paliskun nan tili ja kanneta:;n Paliskunnan työ- v. m. rästit, sekä päätetään kaikista talvi-n kuluessa tapahtuneista asioista Iissä. 11 päivänä kesäkuuta l'HO. Aug. Kakko. väliaikainen pidetään viime kokouksessa tehdyn päätöksen mukaan, kuluvan kesä kuun 25 p:nä kello -1 j. pp. Osuus kaupan pirtissä. Kokouksessa keskustellaan hallin nolle ja entiselle kaupanhoitajalle lopullisen tilivapauden myöntämi sestä sekä muista mahdollisesti esille tulevista asioista. Hallinto. Oulussa, Osakevhtiö Oman Kannan (Kaiun) Kiriap 1910.