Instsins elokuun Ik p:nS Ko g> — igig Aolera waara. Sanomalehdet omat jo tietäneet kertoa, että Menäjän vitsaus, aasia- lainen kolera on kaikista marokei- noista huolimatta päässyt Suomeen. Se on kulkenut laimassa, mesiteitse, ja useita henkilöitä on siihen jo sai rastunut. Sitäpaitsi on itäisellä rajalla yksi kuollutkin. Olkoonpa niin, että tauti saatai siin rajoittumaan näihin muutamiin tapauksiin, osottaa se kuitenkin, että asia on perin wakawa. Se osottaa, että huolimatta tarkimmistakin Varo keinoista lääkintöhallituksen ja eri paikkakuntain terveyslautakuntain puolelta tauti moi kulkeutua maaham me, ehkä saada jalansijaakin täällä. Sillä onhan koko rannikkoseutumme aina tänne saakka, mutta erittäinkin itä-Suomi ja Saimaan ympäristöt näin kesällä siksi milkkaassa yhtey dessä Pietarin kanssa, että sieltä tamolla tai toisella moimat korelo ba sillit tänne soapua ja juurtua. Pelättämämpi kuin se, että kolera- pesäkkeet kulkeutumat esineissä, lai> »voissa, rautatievaunuissa y. m., näkyy oleman se, että henkilöt maro> mattomuudessaan saamat taudin tav tunnan itseensä jo Pietarissa ja ku> lettamat sen ruumiissaan rajan yli Näin moi tauti päästä sellaisiinkin paikkakuntiin, missä ei ole osattu marokeinoihin kyllin tarmokkaasti ryhtyä, minne sen tuloa on pidetty mahdottomana. Näiden päimien tapahtumat Kuopiossa ja Samonlin naSsa todistamat, ettei kaukaisinta kaan paikkaa, mikä moi jollain la malla olla liikeyhteydeSsä Menäjän ja marsinkin Pietarin kanssa, moida pitää tartunnalta turmattuna, maon moi tuo kamala mieras hiipiä luok semme sielläkin, missä emme luule kaan. jopa sitä tietäkin, jota mähim- män odotamme Z Näyttää siltä, että on syytä kaik kialla, missä main on -vähänkään kosketusta Menäjän kanssa, maik kapa main mälillisestiktn, olla ma- ruillaan. On todettu, että Ne- man mesi on saastutettu. Neman laitureihin majoittuu alinomaa suo malaisia laimoja ja proomuja, joiden »väestössä saattaa olla niitä, jotka kesäkuumalla janoissaan turhautumat Neman meteen ja joutumat saastute tuiksi. Alukset ehtimät käydä jo mo nessa suomalaisessa satamassa ennen kun mihdoin todetaan, että sattunut sairastapaus on koleraa. Saastutus on moinut jättää jälkiään ja niin moi kolera pääs.ä lemiämään. Senmuoksi on niiden henkilö den, jotka tätä nykyä ja koko sillä aMo, jolloin kolera nykyisellä moimallaan raimoaa, käymät Pietarissa, marotta- ma marsin tarkasti itseänsä tartun» nalto, sillä sen kautta moi se päästä meilläkin lemiämään. Erittäinkin on tartuntaa warottawa lairvamiesten, sillä juuri tätä tietä on ruton maa hamme kulkeminen enimmän pelät tävissä. Newan mettä ei ole käy- tettämä missään, ei edes ole sillä kai moja peStämä, sillä senkin kautta moi tartunta jo miesten mukaan liittyä. Kaupungeissa asumain on myöskin syytä asettua erittäin maromalle kan nalle, marsinkin menäläisiin mihan- neksiin ja hedelmiin nähden, joissa tartunnonmaara saattoa olla hymin- kia lähellä. Ainoastaan puolinainen hyöty on sellaisista suojelustoimen- piteistä, jotka omat tähdätyt rauta tieliikenteeseen tai matluZtc ^kaimoi hin, joS rahtilaimat tautia kuletta- mat ja jos yleisö ei yleensä jokapäi- mäisessä kotoisessa elämässään asetu maaraa maromalle kannalle. Huk kaan menemät hallituksen ja kuntain parhaimmatkin ja suurimpia kustan nuksia maatimat yritykset, ellei kansa itse totu marokeinoihin ja puhtauteen. Kun Pietari on jo useampana miime muotena osottautuvut »vakinai seksi koleran tyyssijaksi, niin on yleen säkin asetuttama maromalle kannalle kaikkea sieltä tulemaa kohtaan, mutta erityisemmin nyt mielä, jolloin tuo rajantakainen kamala mieras koettaa valkamalla moimalla rynnistää yli Rajajoen tuhoamaan ennestäänkin maamme harvalukuista mäeStöä. slM iMz. tz. Mjesteettiellsll «lkmtt- llllltkt. Frankfurt am Mainista lennätetään Berl. Tagblattille: Friedbergn pormestarille on nyt temmin saapunut mirallinen tieto siitä, että H. Majesteettinsa Keisari ja Keisarinna sekä mahdollisesti Sak san keisari tulemat »vierailemaan Fried- bergin kaupungissa. MmSärSiset ivaltio- Päimät. Senaatissa esiteltiin eilen H. Ma jesteettinsa arni. kirje ylimääräisten maltiopäimäin kokoonkutsumisesta ensi syysk. 14 p:ksi ja hänen ylh. kenraali- kumernööri Seynin määräämisestä H. Majesteettinsa nimessä amata maltiopäimät. Senaatti päätti julaista arm. kir jeet asetuskokoelmassa ja maan »vi rallisissa sanomalehdissä. Alimääräisten maltiopäimäin juhla menojen ohjaajaksi on kenraalikumer- nööri määrännyt esittelijäsihteeri A. Gröndahlin. Puhemiehen puheen menäjäksi kään tämään on kenraalikumernööri mää rännyt senaatin manhemman ylikie lenkääntäjän A. F. Ringvallin. — Uliopisto. K mian apulai seksi yliopistoon on kanslerinmiraSto nimittänyt fil. lis. Matti Herman Palomaan. Muut hakijat olimat toh< torit W. A, Mahl ja Wäinö Bsns- dorff sekä fii. maisteri Henrik W?ge> lius. A. L. Mallgren on nimitetty pa- talogi-anatomian ylimääräiseksi pro. feSsoriksi. — ErikoiSme»oarwio« laa timille». Senaatin maltiomarain toimituskunta on kehottanut muita toimituskuntia ryhtymään niille kuu> lumiin toimenpiteisiin kuluman mua den n. s. erikoismeroarmion laatimi> seksi. — Painoylihallitus ja sauo mslehtie» julkaisemiueu. Ku ten tunnettua on A. B. Nya Pres sen painoylihallitukselle ilmoittanut alkamansa täällä tohtori Axel L llen mastuulla julkaista sanomalehteä»Di- gens Nyheter", joka tulee ilmesty, mään 6 kertaa miikossa ja on aiottu Nya Pres se n in aamupäimä vainoksi. Painoylihallitus on nyttemmin pala, uttanut asiakirjat maistraatille A B Nya Pressen-yhtiölle toimitettamaksi sekä merkinnyt oheen ilmotuksen jch dosta tekemänsä päätöksen, joka kuu luu seuraamasti: »Sittenkun Hänen Majesteettinsa Keisari jouluk. 4 p:nä antamallcan armollisella käskyllä on kumonnut Suomen keisarillisen senaatin maalisk 9 p:nä miime muonna telemän pää töksen, jolla painoylihallitus melmo- tettiin ottamaan mastaan ilmotuksen muotoon laadittuja, aikakautisten leh tien julkaisemista koskemia asiakirjoja, ja koska moimassa oleman painoase- tuksen 2 pykälän mukaan sen, joka haluaa julkaista aikakautista lehteä, on sii ä ilmoitettavia painoylihollituk- selle, ja jota ilmoitusta samassa py kälissä kutsutaan anomukseksi, ei pai noylihallitus sen perusteella ole katso nut moimansa ottaa käsiteltäväkseen mainittua asiaa." — Kulk»laitoSrahasto. Se naatin lmsun^oa on maadittu edus kunnan »vastauksesta arm. esitykseen kulkulaitosrahastcsta muode si 1911. — OSkari Muuri» murha. H. D. kenraalikumernööri on ilmoit tanut w. t. prokuraattorille, että hän armollisen asetuksen nojalla helmikuun 13 päimältä 1816 oikeudenkäynnistä niissä asioissa, jotka koskemat yksityi sesti Suomeen sijoitettuja Menäjän sotajoukkojen sotamäkeä ja asukkaita Suomenmaassa, on lähettänyt armei jakunnan päällikölle jäljennöksen rv. t. prokuraattorin kirjelmästä talollisen pojan Oskar Muurin murhan joh dosta, jotta mainittu päälliklö ryh tyisi asian aiheuttamiin toimenpilei- teistin ja on kenraalikumernööri täl löin pyytänyt tietoa siitä, mihin toi menpiteisiin asiassa on rysdytty — KuweruöSrie» olkalaput. Senaatille on keisarikunnan sisäasiain ministeriöltä kenraalikumernöörin kautta saapunut Menäjän asetuskoko elmassa julaistu kuvernöörien olla- lappuja koskema asetus Maistamaksi Suomen asetuskokoelmassa. — Ke«raalik»wer»SSri» ky selyt rautatleläiSte» liitosta. Kenraalikumernööri Seyn on miime heinäk. 23 p:nä lähettänyt senaattiin kirjelmän, joSs» hän kyselee, kuka on rautatieläisten liiton säännöt moh- mistanut ja milloin se on tapahtu nut, mitä sanottu liitto toimii ja mikä on sen tarkotus, y. m. sen toimin nasta. Senaatti lähetti asiakirjan rauta tiehallitukselle sen lausunnon saamista marten ja onkin rautatie hallitus lä hettänyt lausuntonsa senaattiin. Lau sunnon sisältö on toistaiseksi tunte maton. — Kaswatuslaitokset. Van keinhoitohallitus on kaupunkien mais traateille ilmoittanut, että Sippolan mäliaikaisessa kasmatuslaitoksessa ole man suuren oppilasmäärän muoksi miespuoliset alaikäiset jotka tuomio istuinten määräyksestä omat panta- mat yleiseen kasmatuSlaitokseen, omat tästä lähtien sijoitettamat seuraamalla tamalla: Koimulan kasmatuSlaitokseen ne, jotka omat kotoisin Uudenmaan, Kotiniemen kasmatuSlaitokseen ne, jotka omat kotoisin Turun ja Porin, Hämeen, Maasan ja Oulun, sekä Sippolan kasmatuSlaitokseen ne, jotka omat kotoisin Miipurin, Mikke lin ja Kuopion lääneistä. — Eläke. Maasan läänin eron- saanut kumernööri K. de Pontille on korkeimmassa paikassa myönnetty eron ohella 7,500 mkn »vakituinen ja 2,600 mkan ylimääräinen elinkauti nen »vuotuinen eläke. — Kolerako aara. Lääkintähal- litus on uudistanut aikaisemmin se naatille lähettämänsä anomuksen, että Pietarin lääni julistettaisiin kole ran saastuttamaksi. — Ra»tatiewirkamiehiä ero- tetaa». Huolimattomuudesta Mi rassa on rautatiehallitus lauantaina tapahtuneessa esittelyssä mirasta »val tionrautateillä erottanut Pitäjänmäen aseman telegrafistin M. Jonsson'in, Grankullan m. t. telegrafistin K. Wikstedt'in sekä Espoon aseman m. t. asemapäällikön, telegrafisti A. WahlrooS'in sekä saman aseman telegrasistin I. Bittait'in. M löi M, — Guuuuitelt» ykfityiSrau tatie. Toiminimi A. Ahlström o. y. suunnittelee rautatien rakentamista Leineperin tehtaalle. Kahden km päässä Haistilan asemalta Nakkilaan päin tulee rata kääntymään Leine> perin tehtaalle ja menemään yli Rus kilan kosken, jonka yli rakennetaan noin 200 m. pitkä silta. Rad m koko pituus tulee olemaan noin 10 km. ja raiteiden Iemey5 0,65 m. Rautatie on tarkoitettu poltto- ja paperipuiden kuljetukseen. Tutkimukset toimittaa insinööritoimisto Zitting ja Kumpp Helsingistä. — Merc — Waltio» tukti- ja puu- huutokaupat. Miipurin seurahuo neella myytiin t. k. 11 p.nä yleisellä huutokaupalla tukki y. m. puita Mii purin läänistä m. m. seuraamat mää rät: Pällilän hoitoalueen Malo-ojon lohkosta 5,710 p. 7: 05 toiminimi F. A. Jaselius; Rajajoen hoitoalueen Nurmijärven ja Mustajärven hoito piiristä 5,082 p. 4: 50 o. y. A. Ahl ström Pori; Pyhäjärrven pitäjän M majärmen kantatilan pientilojen me sistä 73,365 p. 5: 01 o. y. A. Ahl- ström Por'; Saman pitäjän Konnit- san kantatilan pientilojen metsistä 7,284 p. 7: 01 o.y. A, Ahlström Pori; ja Ilmeen kantatilan metsästä Riut- järmen pitäjässä 27,943 hamupuuta 2: 86 toiminimi F, A Juselius (erik seen tarjottuna 15,335 kuusta 2: 50 o. y. Tornator Imatralta, 12,108 mäntyä 3: 42 toiminimi F. A. Juse lius). — Pihlatvau asemalla tapah tunut postilähetykset» huoli mato» käsittely. Sanomalehdissä olleen uutisen johdosta, jonka mukaan Pihlaman asemalla oli posbsäkin poh jaan jätetty armopostia yhteensä 500 mkan orvosta, on Sat. S:lle selityk senä ilmoi ettu, että sanottua postia mainitulla asemalla käsiteltäessä oli astman sähköttäjä, jonka postiasetuk- sen mukaan tulee palvelusvuorollaan aittaa asemapäällikköä postin mak- tavnotossc', junaan jättämisessä y. m, postisäkkiä tyhjentämässä. Hänelle siinä sattuneessa erhetyksessä tapah tui sanot!» huolimattomuus. Asian johdosta on mainitulla asemalla nyt temmin p detty tarkastus ja tulee huolimattomuuden aiheuttaja saamaan miranomaisen muistutuksen. — Pori» W. P. S:n w«ofi juhla m^ime sunnuntaina J hanneS- lehdossa onnistui erittäin hymin. Kun nan marssittua juhlapaikalle, esitet- tiin alkusoitto, jonkajälkeei» sammutus osaston päällikkö, rcatimies I H Hedenström piti termehdyspuheen, lu kien samalla palokunnan päällilön mapaaherra H. von Hellcnsin ja »va rapäällikön, kaupp. M. Broholmin lähettämät termehdy ssähkö sanomat. K^n kunta senjälkeen oli hajaantu nut lchtoon ja M. P. K:n Laulajat m'.rittäneet muutamia innostuttamia lauluja, julistettiin ruiskukilpailujen tulokset: Sammutusosaston I komp pania 151 pistettä, Sammutusom II kompp. 139 pist. ja Sammutusom III kompp. 135 pist>, joten kaupp. Hj. Idmanin lahjoittaman kilpailu- maljan sai muodeksi haltuunsa S.c:n I komppania. Puheen piti opettaja M. Latma. Tavanmukainen kilpailu köyden- »vedossa toimitettiin sammutus- ja pelastusosaston mälillä. Kiertosar- men moitti tällä kertaa pelastus osasto. Ohjelmaan kuului mielä opettaja Aartelon puhe sekä kilpailuja, joista mainittakoon 100 m. juoksu kunta laisten kesken, jossa I palkinnon sai Hellström 13.^ sek., II p. Palin 13.? sek. ja III p. Mantere 13,s sek; kolmi ottelussa sai I p. Leikko 205 ,88 pist., II p. Ahlgren 199 ,2? pist. ja III p. Roine 195.7U p; kilpa-ammunnassa I p. Foriberg 1W pist., II p. Hane- lius 121 p. ja III p. Kleemola 118 pist. Lopuksi oli komea ilotulitus. — Itsemurha. Kun itsellisen tytär Sandra Helin Harjunpäästä lähti miime tcrstai-iltana klo 6 ai kaan Porin puumillatehtaalta oli hän suunnannut matkansa Holmin talosta pitkin jcen rantaa ja tullut sillalle, missä oli riisunut yltään myönsä, pääliir.ansa ja kamman, jonka jälkeen luultamaSti hyppäsi juopaan. Kun tyttöä ei sen jälkeen nähty kotonaan Harjunpäässä eikä työpai kassaan. ryhdyttiin häntä etsimään. Lauantai-aamuna löydettiinkin ruu mis yllämainitusta Harjunpään juo masta lähellä Holmin taloa. Sandra Helin oli noin 25-muotias, terme ja rotema nainen. Rakkausseikkojen ar meliaan oleman syynä itsemurhaan. — Puukotus. E-.len iltapäimällä tapasimat joutolaismiehet Josef Klod kaupungista ja Wilho Friman Toe joelta toisensa jonkunmatkan päässä Toejoen sillasta 8:ssa kaup. osassa. He eimät liene olleet oikein hymässä somussa koska alkoimat ankaran tap pelun keskenään. Aseina käytettiin puukkoa ja kimeä sillä seurauksella, että K. sai päähänsä aimo kuhmuja ja Friman niin ankaria puukon haa moja kautta ruumiinsa jotta häne oli tuotama täkäläiseen lääninsairaa, laan sidottamaksi ja on hänen tilansa lääkärin lausunnon mukaan hyvin armeluttama. — Tullipetoksesta sakotettu. Täkäläisessä maistraatissa sakotettiin eilen Merio-laimassa palmelevaa me rimies O. Lindqvistiä tullipetoksesta 40 mkalla. — W»k«ritkoafi»it». Melko jäin kuulustelu oli eilen Lundenin kellosepänliikkeen maririkoösa. Pe°än melat omat: Smk. 9,010: 24, Kr. 2,257: 79 ja Rmk. 572: 71; marat Smk. 9,376: 15. Uskotuksi mieheksi määrättiin kirja kauppias Otto Andersin ja ensimäi> nen esiinhuuto topahiumaksi lokak. 24 p:nä. Ensimäinen esiinhuuto oli eilen puuseppä Huhtasen mararikossa. Toinen esiinhuuto tapahtuu t. k. 29 p:nä. — Uufi wir«oit«Sjuomateh- daS Poriiu. Herra I. N. Koski nen Hattulasta ilmoitti eilen mais traatissa rupeamansa täällä harjoit tamaan terveys- ja mirvoitusvesi- tehdasliikettä ja kaupanvälitystointa Eli «k ei» »ilmoituksia. Kauppa-apulainen, neiti Aino Lang ström on ilmoittanut maistraatille rupeamansa harjoittamaan hattu- ja muotikauppaliiketto; työmies K. Män tylä sekatamarakauppaa ja Edrv Lindholm lihakauppaa. — Reposaare» satamassa oli eilen 5 höyry- ja purjealusta. — Tamperee» ka»saiuwali set urheilukilpailut alkoimat lou antaina, jolloin saamutettiin seuraa mat tulokset: 100 metrin juoksussa (koe): Ruotsalainen E. Lindholm 11,i sek.; K. Narinen, Pyrintö Tampere, 11,s sek.; W. K oljo n e n, Tarmo Pori, 11,s sek. Kuulantyönnissö: E. Nik lander, K.°W Heliinki, 11^7-s-14,z» —2K,ss; P. Ado, Pyrintö Tamsere, 11.,s-s-12.s4-24.-->; I. Sauli, Päl käne, 10,vs-s»13,ss—24 ,07. 110 mtr. aitajuoksussa (koe): Th. Sandberg, I. F. K. Tu5 Holma, 16,s sek; E. Pekkala, Pyrin kö Tampere, 16 s sek. Kolmiloikkauksessa: U. Enqvist, Reivas Miipuri, 13 mtr. 49 sm; A, Partio. Ponnistus Hel- stnki, 13 m. 42 s; M. Tuomela, Tar mo Miipuri, 12 m. 84 s. 200 mtr. juoksussa (kce): E. Lindholm, Tukholma, 24,4 sek.; Th Sandberg, Tukholma, 24,s sek; L. Pihkala, K.-W. Helsinki, 24,«sek.: K. Narinen, Pyrintö Tampere, 24,v sek. Mauhdill. pituushypyssä: E. Pekka a, Pyr.nlö Tampere, 6 mtr. 47 s; U Aaltonen, sama, 6 mtr. 44 s ; P. Aho, sama, 6 mtr. 21 s. 1,5t10 mtr. juoksu: Kaikki osanottajat, 6 kumultaan, olimat ensi luokan miehiä. Maailmankuulu juok sija, amerikalainen I. Li g h t b c> dy, ruotsalainen O. Eklöf ja porilainen A. Manninen olimat mukana. Mouhti ei ollut alussa hyvä, maan näyttivät kilpailijat jonkunmerran arasteleman toistaan. Johdon otti alussa käsiinsä H. Korpimaa H:lin- nan Tarmosta, Mannisen ja L ght- bodyn seuratessa kintereillä Kahden kierroksen perästä ryhtyi Manninen johtoon ja alkoi yhdesiä amenkalai- sen kanssa k r stää maukztia. Neljän nellä kierroksella L,ngh'body katsoo ajan tulleen ryhtyä joukkoa johto- maan, mutti Manninea seuraa mi- susti. Korpimaa on tällöin jo jkä- nyt loppupäähän, Ottelinin ja Eklöfin kiistellessä kolmannesta sijasta. Mii- meinen kierros. Mä kiristetään. A leisöstä alkaa kuulua yhä äömkkääm- piä huutoj.': ..Manninen, Manninen!" Ia M. yrittää parhaansa, mutta ame- rikalainen mie kuitenkin mäkistenkin moiton, päätyen noin 2,s mtr. edellä. Tulokset olimat seuraamat: 1. I. Lightbody, Amerika, 4 min. 15,4 sek. 2. A. M annin e n, Tarmo Po ri, 4 min. 16 sek. 3. O. Eklöf. Fndrikshofs JdrottS- förening Tukholma, 4 min. 27 sek. 4. K. Ottelin, Dritys Tampere, 4 miu. 29 sek. 5. H. Slotte, U. F. I. Kokkola, 4 min. 31 sek. 6. H. Korpimaa, Tarmo H.linna, 4 min. 35 sek. 5,000 metrin juoksussa: M. Karlsson, Tukholma, 16 min. 13 s; A. Stenroos. K.-M. Helsinki, 16 m. 22 s.; Hj. Nyström, Union Helsinki, 16 m. 27 s. Sunnuntaina jatkuimat kilpailut. 1,600 mtr. mieStinjuoksu- k i l p a i l u u n otti osaa kaksi jouk kuetta, nimittäin Porin Tarmon zouk- kue (hrat Manninen, Megelius, Kol- jonen ja Palin) ja eri seurojen jäse nistä yhdistetty joukkue. Porin Tarmon joukkue suoriutui helposti moittajana, saamut- taen ojakseen 3 min. 51 sek. Suomalaisen yhdistetyn joukkueen ajaksi tuli 3 min. 59/- sek. 800 m. matkalla moitti ame- rikalainen Lightbody ajalla 2 min. 5 Ä sek. Toiseksi tuli L. Pihkala, Hel singistä, aika 2 min. 6,« sek. Hra Manninen ei moinut ottaa osaa tä hän kilpailuun, kun hän oli mukana «viestinjuoksussa, juosten siinä 800 mtr. alle L ghtbodyn ajan. Kiekonheitossa joutui Anttila, Porin Tarmosta, miidennelle sijalle. Eilisessä kilpailussa olimat tulokset seuraamat: Antiikkisessa kiekonhei tossa: E. Niklander 38 mtr. 86 s. (loistama maailmanennätys); V. Jär- minen 36 mtr. 27 sent. ja P. Aho 31 mtr. 60 sek. Moukarin heitossa soa- mutti E. Niklander loistaman Suo men ennätyksen 40 mtr. 4 s.; K. Wil jamaa 33 mtr. 48 sent. ja V. Jär- minen 31 mtr. 28 sent. 400 metrin j uoksussa: E Lindholm (ruots) 51,s sek.; L. Plh kala 51,s se!,; T. Wendelin 54,4 sek ja A. Lehmus 54,» sek. Vauhditon korkeushyp py: L. Hornborg 1 mtr. 42 sent (uusi suomal. ennätys); I. Tang mtr. 38,» sent. ja K. Rantala 1 mtr 35 sent. Englannin peninkulman (1609 mtr.) juoksu (ylim. kiivailu muodostui hymin jännittäväksi L'ght< bodyn ja Mannisen kesken. Tulotie olivat: E. Lightbody 4 min. 34 ,6 sek A. Manninen 4 min. 35,s sek ja K. Ottelin 4 min. 40 sek. 10,000 m. juoksu: N. Karls son 33 min. 8,8 sek.; A. Stenroos 3, mm. 11 sek ; ja H. Suometsä 36 min 57,4 sek. 200 m. juoksu: E. Lmdhzlm 24 sek., Th. Sandberg 24,s sek.; L Pihkala 24,s sek.; K. Norin ei 24 ,4 sek.; ja T. Wendelin 25 sek. Mauhditon pituushyppy I. Tärg 2 mtr. 91 seat.; K. Hakali 2 mtr. 85 s: H. Oittinen 2 mtr. 80 sent; ja L. Hoiborg 2 mtr. 78 sent. — Porilaiueu kuuuostautu- »ut ui»»issa. Miime sunnuntai' sissa 200 mtr. rintauintik.lpai luissa Helsingissä päättyi »voittajana Armo Aaltonen täältä, ajalla 3 min 6,s sek. Toiseksi saapui perille Suo men mestaruuden miime Porin kil pailuissa saamuttanut L. Lindroos Helsingistä, ajalla 3 m. 11,^ sek. A Aaltosen ennätys on ainoastaan Vi. sek. huonompi m'ilman ennätystä 50 m. mapaauinnissa saapui perille 4:nä M. Salokannel myöskin täältä, ajclla 35,s sek. KlttlsMjuusltyslj- lilyksestii. Nuorsuomalaisen lausu»to »uorsuomalaifiSts. Ikäänkuin somittamana lailuna kansallisuus-kiistasta, jota käytiin tL< män lehden ja Sat. Sanomain kes ken, kirjoittaa nimim. Mongooli Sat Sanomain miime sunnuntain kussa omat mietelmänsä. Tuo peliittipätkä on monessa suhteessa niin poikkeama Sat. Sanomain aikaisemmista kirjoi tuksista, ettemme malta olla sitä tä hän lainaamatta. Mongooli kirjoit taa: „Tuo H. P. kostoa kuulemma m. m. selittää nuorsuomalaisten kielioh jelmaa samalla tamalla kuin pnu raamattua. Satak. Sanomain kir joittaja panee mastaan. Minkätäh- den? Ketä marten? Minä en ole ikinä lukeru" nuor suomalaisten kieliodjelmaa, enkä suo- mettarelais?en(!) Ja montako niitä lienee nuorsuomalaisia ja suomettare laisia muitakaan, jotka oivat nämä ohjelmat !ukeneet?(!) Me olemme miime muofina saaneet tarpeeksemme kaikista ohjelmista. Mikäs konSti niitä on paperille raapustaa joS kuinka koreita! Totta puhuakseni en ole tähän päi- mään asti tiennytkään, että nuorsuo malaisilla ja suomettarelaisilla on mielä kieliohjelmatkin erilaiset. Jos ne nyt kuitenkin omct, niin on se kai vain sentähden, että oma ohjelma se pitää siinäkin asiassa olla kummalla kin puolueella. Ja erilainen aino o:^ta o:hon? Sillä ei kai, jumalan nimessä, liene tässä asiassa meidän suomalaisten kesken periaattee!- lista erimielisyyttä, maikka „Suta- kunnan" H. P. ja „Satak. Sano main" k.rjoittaja koettamatkin maa lata paholaista pirtin seinälle.(?) Sen minä kyllä tiedän, että käy tännössä olemme yhtä suuria rauk- oja niin hymin nuorsuomalaiset kuin uomettarelaisetkin, kaikesta komaää- nisestä ..kansallismielisestä" suu- kopusta huolimatta. Meitä palvele ma kapakka-mamseli ja pikkainen puo- tineiti esim. panemat kielemme mar sin nopsasti kangertamaan „tolsw kotimaista". Se on niin fiiniä se'ä meidän että puotilikan mielestä. Mar sinkin omat sitä mieltä meidän rou vamme ja tyttäremme. Erittäinkin jos nuo rouvat sattumat olemaan kokosin jostakin sellaisesta perheestä, joka on sukupolmi pari takasin ger- manilaistunut. Tässä kevättalvella ilmoittivat suomettarelaiset Hämeen- linnan tienoilla juhlallisesti, että he omat tästä lähin päättäneet rumeta puhumaan suomea. Se oli näettekös niin suuri kumma, että piti antaa muidenkin ihmetellä! Kumaama esi merkki on sekin, että laimamatkoilla ollessa emme tok» uskalla naurahtao- kaan suomeksi. Sehän olisi hirmui nen loukkaus sekä »vanhoja hymiä tapoja että ruotsalaista rannikkoasu- tusta kohtaan. EntäS joS seuraam me sattuu eksymään joku herrasmies, joka taitaa suomea ainakin yhtä hy min kuin me ruotsia, niin eikö maan alakin mieraat kielet kaikua, huoli matta siitä että samassa seurassa aattoa olla ummikko suomalaistakin. — Tämän tapaista ja mieläpä weti- sempää olen minä puolestani huo mannut suomalaisuuden ajamisen ole han molemmissa leireissä. Entäs suomalainen stmistyStyö, se . kultuuri". Suomettarelaiset puhu vat puhumista päästyäänkin Snell manista, MeurmanniSta ja Yrjö- Koskisesta. Semmoisia miehiä heillä on ollut! Ja joka mieS heistä luulee olemansa mähintäin pikkunen Arjö- Koskinen. Nuorsuomalaisilla ei ole niin manhoja profeettoja. Senmuoksi äytyy tyytyä nuorempiin. Ja he Mi 6 8m»ijM Aj tbiumto I urv.5s>i. Eerikinkatu S. Puh. 4S4. Omistajat: Howioileudennst»nv Wäinö Kiwi ja Homiciieuden- kanslisti Santeri «aarnijoli. 'cmomal: mutta katsokaas pojat sen tään esim. Ahoa, Setälää ja Leinoo! Mitäs nyt sanotte? Mutta suomalaisuuden työmainio, se joka lemiää meidän jot'ainoaan syntymäpitäjään ja kotckoupunkiin Montakos työmiestä siinä miinamä- esjä nähdään? Moniko koettaa omassa pitku nurkassaan seurata sitä suuntaa, jonka nuo suuruudet omat osottaneet. Minne joutui iin-makai' suuden liitto? Montako työntekijää saamat nuoriso- ja edistysseurat? Ja moneltako ..kansallismieUseUä" rust hollarilta riittää ropo kirjastoille, kansanopistoille, nuorisoseuroille y m. yleisille simiStyspyrinnö lle? Pal> joko löytää edes n. s. siuMyneiden joukossa lukijoita suomalainen kirjal lisuus? Ia entäs kun tullaan mirka- miehiksi oman kansan keskuuteen, niin e kös pian poistuta siitä jo sm rien- noista ybtä kauaksi kuin smeessi her ratkin. Ollaan main — aina kansa koulunopettajista alkaen — itsekylläi- siä mirkamiehiä siihen entiseen mal liin ja ihmetellään kuinka se kansa sentään on ..äärettömän" raakca ja sivistymätöntä. Toimettomia ja saamattomia me olemme kaakista kauniista ohjelmista huolimatta!" Lukuunottamatta kirjoituksen alku puolella lausuttuja typeryyksiä puo lueohjelmista, josta kirjoitta jan naimi tietämät öinyys asian oikeasta lai> daZLa niin räikeästi pistää esiin, on se jo sinänsä porcs nolaus nuorsuo malaisille yleensä kuin mitä ylipäänsä moidzan ontao. Wai eikö olekin- kirjoituskylyinen nuorsuomalainen johtomies ei 20:llä vuosisadalla tiedä tuon taimaallista puolueohjelmista ja niiden merkityksestä, ei edes oman puolueensa ohjelmasta — onhan se jo jotakin ennen kuulumatonta. Ja Satakunnan Sanomat painattaa täl laisen henkisen köyhyyden, etten sa noisi miheliäisyyden todistuksen p,Us- töilleen ja kaiken hymän lisäksi omasta puolestaan tämän johdosta sanakcan MAnittematta! Mutta sokeri pohjalla. Morg oli liittää jälkikirjoituksena nuorsuo malaisille omistamansa nuhde saarnan seuraavin sanoin: ..Sitten maivza meitä nucr uom laista mielä tuo onneton natstonalis- min xelko. Niinkuin tässä maassa — jossa ykden selkä taipuu länttä toisen itää kohti — mielä miitcenky-n- meneen vuoteen möisi pvbua liic.sto natsionclismista (vaikka M-iikki Fri berg ja suomalainen Naisliitto ien liiallisuutta tosin näkyvät nyt kcu- histulvan). Tuo sama peikko tuntuu ^iusoav^n Satak. Scmomainkin k r- joittajaa. Hän ei suinkaan tahdo olla natsionalisti. Hänen mielestään teh 'öön vain ruotsalainen y'äluo!ka- kin ..kulttuurityökään" kaikessa rau hassa. Siis vietäköön esim. »ger maanien päimiä" Porissa, Kuopiossa^ Jyväskylässä ja Iisalmella. Poloi set rttotszlaiset, jotka omat tuonne synkköän suomalaismaahan eksuneei! Ja siellä miet ämZt kitumaa elämää tukkukcuppiaina sadanomistajina. »uu nunmouteiuo, N!mi§mlehinä, osemo päällikköinä jo apteekkareina. Tzy tyyhän he dän edes kerran ivuodesso tuntea olevansa germaaneja ja sii5 mon n verroin y'empänä noita suo Miilaisfolloj'. Mitä se tekee maikke lisillä o'ekoan kansaa ei jvurta Ruot sisso. Suomessa eikä Suomen ran> n koll-ikaan. Eihän siitä toki saa olla tietävmäänkään, että heistä upeimmat owat wasta muutama sukupolmi ta kasin tuosta somasta suomalaisesi» kansasta lähteneet. Ei, beidän pitää socdz olla jotakin paljon b-enompoa. Ei edes ruotsaloiset rannikkolaiset ole kyllin hienoja ke'matak!een heille suku laisiksi. Eiwät he ainakaan räqtä mälittämän näistä ien enemmän kuin uomalaisiStakaan. Kenties keistä moi muodostua oma rotu, pnlunlziren vatriisiioukk,', o? Suomen konsa^c vain on varaa syöttöä tällaista y'i> mnsluok^aa. Wa<^n niin kauvn kuin tätä uutta kansallisuutta ei mielä katsota terveelliseksi, ei minusta ole iikaa n. isi^nal-smio, voikka hiukan irvisteleekin tämän joukkokunnan „kulttut-ri!yölä". Eik) olelin h?win sanottu. Ja ämalla asiallisesti. Tottapa se niin ienee, 'un kerran nuorsuomilainen mäittöä asiain heikäläisten leirissä il!ä tolalla oleman. politiikkaa ja — politiikkaa. Maasan lääni on saanut uuden .umernöörin Tämä uusi maanmaari on everSii Boris Otto Midnäs. Nya PreSsen, Hufvudstod^blodet niiden koreaSli isänmaallinen jälkijoukko ei pääötä mitään porua. Sielläkö vaietaan. Miksi? Sentäh- den, että ollaan tyytyväisiä. Asiat luistamat aikoja sitten ..maikeiden aikojen moralle" tehtyjen laskelmien mukaan. Ruotsikkomme omat saa- vuttvueet taasen kin uuden moiton. Eversti W dnäs on tiettävästi Kokkolan seudun ruotsalaisia. Suo men kadettikoulusta on hän upseeriksi päässyt — ja etemänä oppilaana tiettämästi. Mutta yksi taito hänel tä upseeriksi päästessään täydellisesti puuttui. Hän ei osannut sanaakaan 'uomenkieltä. Kadettikoulusta päästyään siirtyi iän heti Menäjälle eikä siis liene myöhemminkään suomea oppinut, illä eihän hänellä ole ollut siihen edes tilaisuuttakaan. Mutta nyt häneStä Maasan lää nin kumernööri, jossa asemassa hä- nen pitäisi hoidella 320,000 suomc- aisen asujamen asioita ja huolehtia heidän hyminmoinnistaan. Mutta ajatelkaapa main selluista mahdollisuutta, että Maasan lääni olisi saanut kumcrnöörikseen suomen kielisen miehen, tietysti sekaisen, joka täysin hyvästi osaisi myöskin ruot sia. Silloin olisi rähinä ylimmil lään. Koko rintama huutaisi millai nen selkärangaton olento nyt taasen on keinotellut itselleen maikuttaman yhteiskunnallisen aseman, millainen lurjus, myöntymäinen kätyri hän on. Ja kailki »kunnialliset kansalaiset" cuota miestä kuin ruttoa ^ mieläpä huolellisemminkin kuin ruottoa — niin että hänen täytyisi tulla tunte- maan millainen halmekstttama olento hän on. Äänekkäimpmä laumassa tietysti olisimat ne suomalaiset ainek set, jo.den joukosta tuo mies olisi lähtöisin ja joihin hän edelleen lukeu- tuu. Sillä kukapa ei tahtoisi olla »kunniallinen kansalainen"! Esimerkkejä tahdotte! Onhan niitä s^dottain, tuhansittoin. Mutta otta kaamme main nimenomaan siltä alalta, josta nyt on puhe ja tuoreim pia: Ilmari Wuorinen, lakimies ja alun aikain hallinnollisella alalla toiminut mies, josta tuli Mikkelin läänin kumernööri. Mikä melu sen johdosto! Boris Midnäs, sotilas, m Ma lain opillisia tietoja, mailla hallinnollista kokemusta, mailla maan olojen tunte musta, mailla kansan kielen taitoa, vailla. . . Niin tarvitsetko mielä luetella lisää? Muorista haukuttiin nuoruutensa takia. Midnäs ei liene sanattomasti manhempi. Heillä on oikeastaan ylsi eroamai- suus, joka riittää kaikeksi: Edellinen on suomalainen mies, nimeltään Wuorinen; jälkimäinen ruotsalainen, nimeltä Midnäs. Muuta eroa ei tässä maa'sa tar vita muuttamaan kansamme eturi- miin kohoamat miehet le matuiksi kel- mollisiksi tahi kelmottomitsi. Minä en nyt tahdo esiintyä näi den nimeltä mainittujen kahden ku vernöörin puolustajana enkä syyt'ä- jänä kummankaan eduksi tchi mas taan. T rkoitulseni on main kiin nittää huomiota siihen tosiostaan, kenen merikiä tässä maassa seurataon, kenen asioilla juontaan ja kuka meillä asemaansa rakentaa n. s. »vastusta- jäinkin amulla. Suomalainen mies, olkoonpa hän miehenä millainen tahansa ia tehtä väänsä mi'en py?tymä hymänsä, muuttuu säännöllisesti kelvottomaksi silloin, kun tulee kysymykseen hänen joutum'sensa maikutusmaltoiseen ase maan; mies, joka on jotok n muuta kuin suomalainen, on aina muliin menemä missä asemassa taharsa. Ja »isänmaallisuuden" nimessä painaa suurin osa suomalaista kan saa hyväksymisleimansa tämänlaatui sen politiikan papereihin. Aapeli. yliopistomme. yliopiston ohjelma lukumuodeksi 1910—1911 on ilmestynyt. Sen opintoluetteloSsa esiintyy 192 yliopis, ton opettajan nimet, joista!u tenkaan kaikki eivät anna opetusta. Opetta- j sta kuuluu jumaluus opilliseen tie dekuntaan 9, lakitieteelliseen 15, lää ketieteelliseen 39, historialliskielitieteel- tiseen osastoon 74, fyysismatemati- seen 29 ja muanviljelyslaloudelliseen l4. S'.tä paitsi on moimistelunopet- tajiz ja erinäisiä h^rjoitusmestarrja 12 Mikäli mainitusta ohjelmasta sel- wiää, lienee yliopistomme aino^ yli opisto maaiimosso, jo5sa ei tunnus teta ylivaltaa kansankielelle. Erit täinkin omat lainopillinen, lääketie teellinen ja fyysismatemaattiren osasto kouraantuniuvasti vieraskielisiä. En- stnmainitulla osaSiolla luennoitsee 6 opettajaa ruotsiksi, 2 kummallakin kielellä. 5 suomeksi ja 1 menäjäksi, lääkeiieteellisellä 14 ainoastaan ruot siksi, 4 i!) suomeksi ja 5 kummalla kin kielellä, sekä fyysismatemaattisklla osc stolla 16 ruotsiksi, 6 (N suomeksi ja 4 kummallakin kielellä. Jumaluus- opillisessa, d'Storiallisk!eIitieletllisessä ja maanviljclystalotdellisessa osas tossa olot omat jonkunmerran suh- teell'set, ainakin numeroista päättäen. Niinpä jumaluusopillisessa tiedekui- nassa luennoi ja opettaa 8 suomeksi ja 1 sekä ruo'siksi että suomeksi, ki?- torull'sk:elitie'.eell>se5sä osastossa -9 suomeksi, 7 kumuillakin kielellä ja 19 ruotsiksi sekä 1 menäjäksi, sekä maan- miljelystaloudellisetsa osastossa 6 suo mesi, 5 kummallakin kielillä ja 2 ruotsiksi. Näin puhuirat numerot. Mutta sitäoailsi on huomattava sekin, että ruotsiksi luennoimien joukossa omat useimmat marsinoiset professo rit, suomalaisten saadessa yleisemmin tyytyä vain apulaisiin ja yliu-ääräi- stin. 5koskohi?n tämä kansan ylläpitämä simistizsabja tc-dellakin on suomalais kansallisissa käsissä? - Aeuraalikutveruoori Seyn ja senaattori Markom matkustivat eilen pikajunalla Pietariin. Ke»raalikuwer»SSriu mat kat. Kenraalikumernööri Seynillä lienee aikomus käydä tarkaStusmat- kalla Porissa. Ensin piti käynnin tapahtua huomenna, sittemmin per jantaina, mutta lienee matka nyttem min lykätty toistaiseksi. - Tuome» kaupungit kas taa» »udestaa». Eräs Ivan Leidenfki RuSkaja Retsh-nimiscssä leh dessä ehdottaa Suomelle nimen Poh joinen kenraalikumernöörikunta sekä tämän »kuvernöörikunnon" kaupun geillekin uusia »maltakunnollisia" ni miä. Niinpä saisi Helsinki nimen Aleksandran sk, Nikolainkaupunki Ni- kolaje»rsk, Hämeenlinna Aleksejensk, Mikkeli Mihailomsk, Kuopio Tsuhon- grad (Tsuhmen kaupunki), Oulu Ko- relsk, Turku Bi.brikomo, Mitpuri Pe> rcm Gorcd «Pietarin kaupunki), Po- ^ri B erestomo, Hankoniemi Tse- ritsin, Miapori Krepostsa j. n. e.