l-snvsntains lokakuun 2? p:nZ 8K7AilUk<7^ ki:v 120 — «SIV HomioikeudeSsa S.S lunvptusta kohtuullisimmast > pnllkiosla Turun Tuomal. afianajotoimisto, Humali-!ro!atu 13. Puhelm 12 i3. Huom! Irtileikatkaa ja säilyttäkää. Ennen ja nyt. I. Ääriwiiwoja «aitotalomden kehityks-Stä Lä»fi SnomeSsa. Maitotalouden huomattamimmat tuotteet woi ji juusto omat maas samme jo ammoisista ajoista olleet tunne.tuja mieläpä tunnustetwjakin. Marmuudella Voidaan sanoa, että karien tuotteet omat olleet weron- maksu-esineinä jo 1200 -lumulla, joi- loin piispa Ragmaid 1(1258-1266) sen mäyräsi. Piispa R gmald II (1358 -1321) määräsi, että tämä moi wero, janka Nudenlnaan ja Mirsi- nais -Suamen saaristoasukkaat ..man- hzisla ajoista saakka" ovat maksanee papeille, tästä alkaen olisi olema 10 naulaa taloa kohti. Kahdessa piispc, Hemmingin kirjeessä, luultamaSu Vuodelta 1345, puhutaan VoimeroSto myöslin Pohjanmaalla ja määrätään niiSsä, etlä »jokainen talonpoika mak saa ruakakanaasta pusli leimiskää moita talzi mi'.si nahkaa, ja jokaiseSto lehmäslä maksaa hän puoli naulat moit: tahi sitä Vastaaman c»rwon 1200' ja 1300 -lumuilla oli M ma'.- totalous ilmeisen yleinen Uadello- Mialla, koko Länfl-SuomeSsa ja Poh janmaalla. On olemassa todistuksia 1500-lu- multa, jotka kertomat Suomen mai totalouden silloisesta suuresta merki- ty?seö:ä. Maatamme pidettiin sitoiv ..Tukholman Varsinaisena Varasto, huoneena". I, kun Kustaa Maosa piiritti Tukholmaa, tilattiin Suomest, „ moita, kalaa, sawu Otettua ja suolat tua lihaa, härkiä, lehmiä, haukia jc> muita hymiä tamaroita". Myöskin se suuri merkitys, joka tällä muosisa- dalla annettiin woiwerolle, todistaa että nämä merot olimat erittäin tuot- tamit ja huomattamat. Moi kqm ms-n^set olimat alkujaan kohta lajio: lehmämero ja nokkamero. Easinma' nittu kymmenys tuli paoille, jälk, mäinen piispalle. Lehmämero, jokt nSy tää olleen yleinen koko maassa, l> settiin kahden eri laskuperuste?,' mukaan, nimittäin toisin paikoin yksi naula moita jokaista poikinutta le!- mää ja pupli naulaa jokaista yli aikaista kohti, toisin paikoin taos 1 naula woita jokaiselta lehmältä ilman mi'ään eroitusta. Tämä moimero siirtyi w. 1556 kruunulle, munc: näyttää siltä tuin Vanha tapa mak saa se papeÄe olisi monin paikoin kai-enkm säilynyt. Muodesta 1681 snrtyirvät lehmämoimer?t takaisin papistille ja nokkamero siiriyi uskon puhdi ?tukien mkana kruunulle. Seimiu tod stus laajalle leivinnees.ä wo-nn).!!misluksesta Suomessa 1500 luDulla cn silloinen melkoinen vo!^> wient-, joka käy selmille seuraamisia numeroilta, jotka osoittamat wom Wien! ä Turusta. S S Z « ? r> t ^ ss ?s Z Pai?st Turkua, Vietiin näihin ai koihin v.yöskin Raumalta melkoisia Lurin 35. Näinä Miikkoina suoritettujen yh>eistoim>ntakeS!uslel>'jen ivh dost i. —Onko Satakunnan Sa nomat delstnginsanomalaineii wailo „pääslys"-lehti. — Ey- dotettu lääke. Sovinnollisuudesta ja yhteiSioi- minnasla ensi maaleissa on runs msti parin miime kuluneen miikon aikana puhuttu. On katsottu suotamaksi saa- d-i aikaan näissä maaleissa, joden suurena kysymyksenä on Valtiollinen asemamme, yksimielinen rintama ulos päin. U'? eisvuuhakeskuSielut iaimat tuulia purjeisiinsa entisen eduskunnan vudemie .en j i «rutte-;-Viipurin puo leisen ent-sien idustuj iin ehdotuksen johdosici, ensi maaleissa puolueet macdoZtcisimat ainoassaan yhden yh- ieis»n vo^olilätrn, silmälläpitäen että ka, tkl haj^telun eduskunnan jäsenet w!isirvat malttmksi. ! Ezd^tus scaivutti myZtätuntoista kaikua siellä ja täällä. Erikoisesti sitä kannatti nuorsuomalaisten..pääs- iySlen" äänenkannattaja «Suomalai nen KLnsa". Tähän „vääsk«sten" sominnollisuu- teen ei o e maikea keksiä selttystä. Kun nuorsuomalaisen eduskuntaryh män jaka.mu-nisen jälkeen näytti m^hän ivaike^lia sac.da molemmat iv.i^Ic ss^ csii:'^y- moimääriä, joka todistaa että Sata kunta jo silloin oli huomattawa woin tuottaja. Millaisia työkaluja tuohon aikaan maitotaloudessa y'eensä köytettiin, on historian maipan werhomaa. Kirnu kuitenkin lienee silloin jo ollut saman- su untainen kuin nykyinenkin talon- ooikaiSkimu, joS saa tehdä johtopää töksiä kirkoissamme löytymistä kumis ta, joissa, kuten Lohjankirkon seinässä kumotaan kirnuama emäntä ja „«oi» para" eli haltia. ..Para", tuo kaik kialla kummittelema haltija on muu ten hywin tunnettu kiusanhenki Poh- iois-SatakunnaSiy kuten Ikaalisissa, P irkanoSsa ja Karmialla, joiden seu- ujen emännille se monta kepposta on tehnyt. Niin ainakin manhat kertomat. ..Vapauden aikana" (1721-1772) edislyi maanmiljelySmaaSsamme huo mattamaSti, ja silloin rumettiin mo- ninpoikoin, erittäinkin etelä-SuomeS ia, omistamaan suurempaa huolta myöskin karjanhoidolle ja maitotalous d-lle, joiia siihen saakka oli harjoi> cettu werra<tairl lemZperäiseSti, joskin yleisesti. Merkkinä siitä, että innos- ms näihin ammatteihin kaSmoi, on oidettämä sitä, että monet maamme sen aikuisista tiedemiehistäkin katsoi, -oat moimansa harjoittaa maanmilje lyStS, mieläpä lehmäin ja masikkain hoitoakin, sekä moinmalmistuSta. Ruotsalaisen tiedeakatemian julkai 'ussa muodelta 1760 on jokseenkin seikkaperäinen ja sisältörikos: „ Kerto -nus, miten suomalaista lehmää on ho dettu, että se on antanut muodeSso 9—10 leimiSkää woita, kirjoittanut P. A. Gadd, Kemian profe«»ori Tu ru»sa". Tässä on kysymyksessä wav sinaiset kokeet, jotka osoittamat, että kokeiden tekijä on ollut koko lailla edellä aikalaisistaan. Kerrotaan, että tällä prosessorilla oli maatila Huitti sissa. Jos tosiaankin niin on, omat kokeilut tapahtuneet satakuntalaisessa maoperässä ja sellaisina yhä mieltä kiinnittämämpiä. Tahdommekm näin ollen esittää muutamia kohtia voista hauskoista kokeista ja niiden tuloksista. ..TZmän lehmän maito oli keltai sinivalkoista ja huomattamasti ras -vaikempaa kuin muiden lehmien, eikä ohieen leimiskään moita aina mennyt 60 kannua sen maitoa. (60 kannua— l56 litraa, 1 leimiSkä-8,s kg), Mai, to koottiin hymin tinattuihin kupan >a messinkiasiioihin ja jokaisessa aSti, assa 1 tuuma pohjasta oli tulpalla marustettu tormi, josta hopan mai donhera laskettiin ulos, sittenkun ker ma oll ehtinyt kylläkfi kohota. Ruu kuissa, lasiastioissa ja edellämaini tuissa tinatuissa astioissä on maito ar-oatenkin larminnut pitemmän ajan kermoitiuakseen kuin puuastioissa, mutta edellisistä on kuitenkin aina saalu enemmän kermaa. Maito on jokaiseen astiaan siilattu korkeintaan 3 ä 4 tuuman mahlvuu- delta (7—10 cm) eikä ole ennen ker man kuorimista seisonut 24 tuntia kauempaa. Sekä kesällä että taimella on p dstty tärkeänä, ettei maito lii^n lammän »vaikutuksesta komin sulke laan juoksisi eikä happanisi, maan että kerma saisi hitaasti kohota, jol loin hera poistettaessa on ollut jok> seenlin sinistä, laihaa ja hapanta, mutta joS maito saa juosta liian aikaseen, sekoittaa kermaakin seeru miin eli maidon metiseen osaan, ja maito ei sitten enää woi niin tarkoin kuin tulisi, sakkaukua. Jos lämpö madon säilytyshuoneessa on 22,« astetta ruotsalaisen lämpömittarin mukaan, mastot e n 18 astetta Rean muuria, on se kerman nousulla sopi> w'.n. Katsoen siihen, että tämän lehmän maito oli l hamampaa, kuin tamallis> tei suomalaisien lehmäin maito, mai tiin usein kerma siitä kuoria kahteen kertaan. Jaka lauantai kirnuttiin iästä kermasta moita, jolloin otettiin huomioon, että kirnu ja muut tässä käytettäivät astiat, pidettiin ensiksi mään, heräsi kummallakin taholla pelonsekainen ajatus, kumpi on wah mempi, kummalle puolueen molitsijat kannatuksensa antamat? ..Pääskyset" pian pääsimät selmille siitä, että he alakynteen jmsimät ja kun heillä mii me eduskunnassa oli hallussaan enem män kuin puolet nuorsuomalaisten kdustajasijoista, katso m?t he hymin- kin tärkeäksi pelastuksen köydeksi itsel leen tuon kaikki puolueet entisine edus tajineen käsittämän maaliliiton. Mutta tuo ajatus ajautui karille, osaksi käytäniMiststä syistä, osaksi sentöhden, että sosialidemokraatit ja ruotsalainen puolue «imät maineet konrattaa sitä. I iteisliitto-ajatuksen raukeamista ..Suomalainen Kansa" haikeasti ma- litti, silla hää» oitkäävä sen toimilta- jäin silmissä tällä heckellä ikämä tu- lemailuus, saada huomata olemansa päZLystS ilmen komennettamia. Helsingin Sanomissa tohtori Z C stren miime sunnnuntaina oui pu heeksi vhieiStoiminnan ensi maale s a. Herra Castrenista ei ole syytä sinra kaikki puolueet käsittämän waalilii!to- ajatu sen raukeamista. Hänen mie lenään ei semmoinen puuha olisi Vas tannut niitä Vaatimuksia, jotka ny kyinen aika ja maamme Valtiollinen asema asettamat. Ihmistoiminnan hän lyllä pitää svotamana, mutta tulisi ien tapahtua kansallisen katsau- tökännen pohjalla. Koskapa ruotsin mieliset ja sosialidemokraatit eträt t:iminnaSs7an noudaw tätä suoma- kylmässä wedeSsä yksi Vuorokausi, fitte annettiin niiden hymin hautua katajameden ja pursujen kanssa. Niin- kauman kuin kerma oli kirnuamatta, säilytettiin sitä mieluummin kylmässä kuin komin lämpimässä huoneessa, sitä paitsi pidettiin tarpeellisena häm mentää kermaa 1 tahi 2 kertaa päi- Vässä, sillä muutoin päällimmäinen kerma happanee, eltautuu, pilaantuu ja tulee moinmalmistuksem sopimat tomaksi". Kokeiden tekijä metää seuraamat johtopäätökset näistä kokeistaan: ..Puuastiat, joita on maikea pitää hapoSta Vapaina, eiwät ole yhtä sopimia maidon- ja kerman käsitte lylle kuin metalli-, sawi- ja lasiastiat. Lemeät ja matalat aStiat antamat enempi kermaa kuin ahtaat ja symät. Lihamasta maidosta ei yhdellä kuori misella saada kermaa erotteluksi niin tarkkaan kuin tulisi. Kermaa kirnuntaa marten kootessa tulee muutamia kertoja päiwässä hämmentää hoppanemisen ja eltautu- misen estämiseksi, haitallista on myös- kn säilyttää kirnuttamaksi aiottua kermaa komin lämpimässä huoneessa. Lämxö maitohuoneissa ei saa olla yli 23 asteen, sillä muutoin se liiaksi j-mduttaa maidon juoksemista ja estää kermaa eroittumasta herasta". Se, joka tarkkaamatsuudella näitä ylemoänä esitettyjä kokeita lukee huo maa selmäSti, että niissä on teh'y todellista työtä ja esitetty sangen tär keitä seikkoja. Ja että kokeiden tekijä on kuin onkin ollut melkoista edellä aikalaisistaan niin me llä kuin muual> lakin. Prosessori G.dd onkin näin ollen luettama niihin, jotka mainitta massa määrässä omat malmiStaneet järkiperäisiä maitotaloutta Suomessa ja pidettäviä etemimpänä tämän alan ladun hiihtäjänä. Easimäinen maitotalouden oppi kirja ilmestyi Suomessa 1783 raahe laisen kauppiaan Jaakko Fellmannin kynästä lähteneenä. Kirjassa anne taan monta hymää neuwoa maidon käsittelystä kotona. M. m. maroite taan ..siitä kelpaomattomasta tamas^ ta, jolla moni turmelee Voinsa, ni> mittäin asettamalla kerma-astian tuman uunille, saunan lauteille tahi muualle lämpiämään, sillä silloin tulee moi kirjamao, hapanta ja pa hanmakuista". J.se woin malmistukseSta löyiyy kertomuksia K. S. Talousseuran käsi klrjoituskokoelmaSse, joista nähdään että „HaUkossa oli tumassa suuri pytty, jota kutsuttiin kokoomispytyksi; siihen kaadetaan useamoien kertojen, usem koko Viikonkin maito, kunnes se Vihdoin täyttyy; sitten annetaan sen Vielä seisoa jonkun aikaa hoppa nemassa, ja kirnutaan. Tällaista woinwalmistustavaa käyttämät talon pojat useissa paikoin." Tämän kertomuksen mukaan tu ee tosiasiaksi se, että suoraan maidosta kirnuamista on näinä aikoina maas samme käytetty, marsinkin kun saman laisia tiedonantoja löytyy Uskelasta, Perniöstä, Kiskosta ja Kiilkalasta. Niiden miesten joukossa, jotka omat rnwannce5 tietä järkipeiä.selle moinmalmistukselle maassamme, on kieltämättä eräs ilmajokelainen rää> täli ja torppari Isak Randa. K,r- jeeSsään 4 p:ltä maaliskuuta 1804 esittää tämä rahmaan mies kerras saan huomattamia mielipiteitä, jotka saakoot tässäkin sijansa: ..Miten maidosta, imelästä tai happameSta kermasta Valmistetaan moita, on kaikille tuttua, sen Vuoksi, että se on ollut käytännössä kaikkien taloudessa jo Vanhoista ajoista saat kc; jokainen Valmistaa Voinsa siten, kuin hän on oppinut. Saalis on myös hymin erilainen, sillä rahmaan kokemi-s näyttää, että samasta raaka aineesta saadaan toisen kerran enem män ja toisen kerran Vähemmän moita ja joSkuS ei saada suorastaan mitään. Viimemainittu seikka oiheut taa taikauskoonkin, niin että turmau- dutaan poppamiehiin ja loisijoihin, lais-kansallista katsanto-kantaa, on heidät jätettämä syrjään ja yhteistoi minta koetettama saada aikaan: suo mevmielisten, nuorsuomalaisten ja maalaisliittolaisten kesken. Herra Castrenin ajatusta Uusi Suometar ja Helsingin Sanomat kan nattimat. Viimeksimainittu lehtikuin, minkin asettui Vähän »aromaisen, malle kannalle ollen sitä mieltä, että mitään yleistä päätöstä ei pitäisi teh dä, maan jättää osta kunkin maali- viirn puoluejärjeStöjen lähemmin päätettämäkst. Ruotsinmielisten pää-äänenkannat. tajat Nya Pressen ja HufmudstadS- bladet kiiruhtimat myös lausumaan miel piteensä herra Z. Castrenin kir joituksen johdosta. Nämä lehdet oli- wat tulleet komin hermostuneiksi siitä. Mutta niinhän on, että ne pahasti pelästyivät aina, kun hiukankaan Suomen suomalaisen kansan keskuu dessa herää yhteistoiminnan ja somin- nollisuuden ajatus. Ne tietämät, että heidän oma maltaosemansa eri aloilla perustuu nimenomaan suoma laisten eri lereihin jakaantumiseen. Siksipä he niin omelaSti ja innok- kac-stt omatkin Vuosien kuluessa tä- män jakaantumisen liikaan-saamiseksi ja sen ylläpitämiseksi toimineet. Hra C strenin Helsing n Sanomissa jul kaisema kirjoitus kansallisen kokoomuk sen aikaansaamiseksi oli siis heille pe rin VLsienmielinen ja uhka?!wa. ..Pääskysiä" ne neumomat irtaantu maan tämän kirjoituksen jc>hdz?ti l?- jotka syyttämät naapureita j. m. s. Ja siten tulee tietämätön kansa yhä tietämättömämmäksi ja noidat käyttä mät sopimattomia keinoja, joita en tässä tahdo mainita. Huolimatta siitä, että woin Val mistus on kylläkin wanha asia, ei kansa sittenkään tunne sitä eikä sen perusteita puoleksikaan. Kun mai dosta ei tule Voita niin paljon kuin pitäisi, on siihen epäilemättä syynä: 1) ei ymmärretä lämmittää imelää eikä hapanta kermaa sellaiseen läm pömäärään, että se antaisi moita, sen woi tehdä ainoastaan lämpömittarin amulla, sillä siten löyiää aina saman lämmön; 2) olisi koeteltama onko maito aina yhtä Voimakasta eli josko se aina tarmitsee saman lämmön ja happamuuden; 3) koSka maito eioina ole yhtä Voimakasta, tulee tutkia mitä eroituksia on tehtämä lämmittä miseSsä ja hapattamisessa; ja 4) tulee koeiella mikä kirnumalli on sopimin." Ei moi muuta kuin hämmästyä tämän pohjalaisen rahmaan miehen terämää huomiokykyä jo sata Vuotta sitten näkemään mikä merkily! läm pömittarilla on kirnuamisessa ja mikä merkitys hapatuksen järkiperäisessä järjestämisessä. Juho T—nen. MiZ mliM, — MiraSta pidätettyjen prc- tokollasihteeri Biörn Masastiernan ja kanslisti I. Montellia tilalle senaa tin waltiowarain toimituskunnassa on määrätty Varatuomari G. Palmroos ja senaatin ylimääräinen kopisti Mox Dittmar. — Postilaitoksen «»fi palk- ka«s- ja me»ofää»tö. Senaatissa esiteltiin eilen kysymys uudesta palk, kaus- ja menojäännöstä Suomen postilaitokselle ja sen yhteydessä joukko poStiwtrka'l>jain anomuksia palkkaetu- jensa parantamisesta. Asiakirjat päätti senaatti lähettää postihakituk selle, jonka on senaatille annettawa lausunto niistä anomuksista, joista postihallitus ei ole aikaisemmin onta> nut lausuntoaan Postihallituksen on laodittama uusi ehdotus palkkaus, ohjesäännöksi. -Postilaitoksen yIi«äaräiS te» wtrkoje» wakt»ai»t«tta«i »e». Senaatissa esitettiin eilen posti- hallituksen kirjelmä postilaitoksen yli, määräisten Virkojen muuttamisesta Vakinaisiksi. Myön'.yen omasta puo lestaan postihallituksen esitykseen, josta aikaisemmin on »Satakunnassa" selkoa tehty, päätti senaatti asiaSta tehdä alistuksen korkeimpaan paikkaan. — T«r«» hovioikeus. Aus kultantiksi Turun homioikeuteen otet> tiin kesiimiikkona lakitiedettenkandi' daatti Gustaf Alfred Norrmen ja lokuieteenylioppilas Toimo Malpas Wuorinen. — Pai»»asiamiehet. Senaatti on päättänyt kehoittaa painoylihalli tuöta laatimaan ja senaatille läheltä, mään ehdotuksen ylihallituksen osia, miesten palkkaamiseksi myönnettyjen 107,800 mkn käyttämisestä. kiÄt Kaupungin valtuus miesten kokouksessa torstaina t. k. 20 pnä käsiteltiin seu, raaivat asiat: Uusi valtuusmies. Maistraatin kirjelmä, jossa ilmotettiin kauppias G. Parmanin sijalle maltuusmieheksi täksi ja ensi tulemiksi kahdeksi muodeksi malitun kirjapainonomistoja E. Mahl- pulliseSti eri puolueeksi. Toimomat kai, että osa nuorsuomalaista puolu etta sitä tietä, maikka herra Castrenin ajatus toteutettaisi nkin, säilyisi ruot sinmielisten nöyräniskaisina renkeinä. Satakunnan Sanomit lausuimat asiasta ajatuksensa eilen. Lehti ei katso mahdolliseksi Varsinaista yh teistoimintaa eri puolueiden mälillä, maan pitää se luonnollisena, että ku kin puolue maaleja marten muodos taa oman Vaaliliiton. Suomalaisen puolueen ja nuorsuo malaisten puolue-Valtuuskunnat kes kustelemat asiaSta tänään ja huo menna. Onpa hauska nähdä, mihin tuloksiin tullaan. Joka tapauksessa on yhteistoiminta periaatteellisesti jo päätetty Etelä- Pohjanmaalla, jossa Suomalainen puolue on suurena enemmistönä. Nuorsuomalainen puolue ei ole sieltä kertoakaan saanut wolitutsi omaa eh dokastaan. Sen oli siis koko helppo kannattaa yhteistoimintaa siellä. Saapa nähdä, miten käynee sellai sissa Vaalipiireissä, joissa nuorsuo malaisilla on tukemampi jalansija? Kannatelaanko ehkä niissäkin kansal lisen kokoomuksen pohjalle perustumaa yhteistoimintaa maaleissa? Satakunnan Sanomain asiaa kos kenut eilinen lausunto saattoa ainaktn pahasti epäilemään sitä. Pilmeleeka ehkä koko tuo nuorsuo- malr-iSten taholta herätetty yhteis- toiminta-ajatus taktillisia tarkoituksia? Sen lähin lulemaisuns osotkaa. stein, päätettiin liittää asiakirjoihin. Hra Mahlstein otti paikkansa wal> luustossa. Katujen kiweämiStyöt w. 1911 ja 1912 päätti Valtuusto tehtäwäksi seuraaman kustannusarvion mukaa»! 2,650 m? Itä-Raatihuoneenkadun kimityS ketokiwillä Etelä-Rantakadun ja Nikolainkadun Välillä ä 2 mk. 40 p. ynnä kadun mataloittaminen 6,360 mk. 2,400 v»2 LSnfi-Raatihuoneenkodun kimitys kewkiwillä Etelä-Rantakadun ja Nikolainkadun Välillä ä 2 mk. 40 p. ynnä kadun mataloittaminen 5,760 mk. 3.S1S n»2 Aleksandrankadun kimitys keto kiivillä Itä-Raatihuoneen- ja Aa nankadun Välillä (siihen lukematta tontin N:o 50 kadun kunnossapitoa 403 m', joka ei ole kaupungille luo mutettu) ä 2 mk. 40p.,yht. 7,457 mk. 193 juoksemaa metriä raatihuoneen tontin jalkakäytämien uudestaan la» kemir.en ketokimillä pitkin Aleksandran-, Itä- ja Länsi-R zatihuoneenkatuja sekä näitten Varustaminen reunokimellä ä 9 mk. 50 p., yht. 1,833 mk. 50 p. 296 juoksemaa metriä kimitys ket» kimillä Raatihuoneenpuiston jalka, käytämiin pitkm Aleksandran-, Jiä< ja Länsi-Raatihuoneenkatuja sekä näit- tm Varustaminen reunakimellä ä 12 mk. 25 p., yhteensä 3,626 mk. 50 p., mutta kun kaupunginmoltuusmiehet päätöksellään marraskuun 4 päimältä 1909 omat tämän Vuoden menoar w!oon ottaneet 3,000 mk. reunakimien hankkimiseksi Ra istumankatujen ja Aleksandrankadun jalka'äytäwiä mar ten, tarmitaan tarkoitukseen enää ai> noastaon 626 mk. 50 p. 92 juoksemaa metriä reunakiweä laskettama Raatihuoneenpuiston jal< kakäytämälle pitkin Nikolainkatua ä 7 mk., yht. 644 mk. 103 juoksemaa metriä reunakimiä laskettama Rantapuiston jalkakäytä mälle pitkin Aleksandrankatua ä 7 mk., yhteensä 722 mk. 4910 m- Mikonkadun limitystä Ecelä-Esplanaadin ja Ison Linnan kadun Välillä ä 2 mk. 40 p., yht. 11,734 mk. 1,160 Arjönkadun kiwityS Itä Puistokadun ja Elisobetinkodun mä, ltllä ä 2 mk. 40 p., yht. 2^784 mk. Kaikki nämä edelläluetellut trö tulemat maksamaan yhteensä 37,971 mk. Rahatoimikamari päätettiin wel moittaa tekemään ehdotus siitä, missä järjestyksessä työt suoritetaan. Taidenäyttely. Hra Emil Da nielsonille myönnettiin lupa maksutko käyttää raatihuoneen salia ta denäyt- telyä marten marraskuun 4—16 päi minä ehdolla, että kansakoululapsille annetaan maksuton tilaisuus käydä luokittain näyttelyä katsomassa. Tilanpuute Vaivaistalossa on nykqään käynyt järjeSte Mälliselle köyhäinhoidolle haitalliseksi. Epäkoh, daNa on aikoinaan mamaishoidon, neumoja A. Nilsson huomauttanut ja myöhemmin maimaishoidontarkas, taja G. A. Helsingius maatinut kun taamme ryhtymään toimiin puuitei, den poistamiseksi. MaimaiShoitohal lituksemme onkin nyt ehdottanut mai, maistaloa laajennettamaksi sen mer> ran, että termeet ja sairaat, manhzt ja nuoret moitaisiin pitää erillään ja että kutakin hoidokaSta kohti tulisi enemmän ilmaa (mähintäin noin 20 kuutiometriä). Tämän saamuttami, seksi ehdottaa maimaishoitohallitus tehtämäksi uusi 16 huonetta sisältä mä rakennus waiwaiStalon tontin kaakkoiseen osaan ja armioinut sellai sen rakennuksen tuleman maksamaan 16,000 mk. Kaupun glnmaltuuston malmistuS- maliokunta ehdottaa rakennettamoksi ainoastaan 3 huonetta sisältämän ra kennuksen, joka maitokunnan arwion mukaan tulisi maksamaan wain 3,000 mk. Kysymyksestä kehkeytyi jonkun Ver ran sananwaihtoa. Pankinjohtaja Lucander ja opeltaja Lehtonen puol- silvat suurempaa rakennusta ja olo- Jkämää main, jos suomenmielisten keskuudessa liian aikaisin oltiin Val miit luottamaan nuorsuomalaisten Vilpittömyyteen. Täällä ainakin on jo kokemusta kolmansien maalien ajoilta, että nuor suomalaisten mielissä ei Vallitse mi- kään todellinen sominnollisuuden ja kansallisen yhteistoiminnan harrastus. Hylkäsimäthän he silloin hymin kope asti maaseudulta esitetyn Suomalai sen puolueen ja nuorsuomalaisten keskeisen yhteistoiminta ehdotuksen. Edellä Viittaamani Satakunnan Sanomain Valtiollista ySteiStoimin- taa koskema kannan ilmaisu antaa aiheen kysyä, onko Satakunnan Sa nomat helsinginsanomalaisten maiko ..pääSkySten" äänenkannattaja. En- sinmainittuna lehti soisi itseänsä pi- dettämän. Mutta hymin maikea on sitä sellaiseksi huomata. Pitkin vikaa on se silloin tällöin esittänyt mieli piteitä, jotka ..Suomalainen Kansa" asettaa kaiken muun edelle ja joihin nähden Helsingin Sanomissa ilmei sesti on oltu toisella kannalla. Koko pitkän ajan julkaisi Satakunnan Sa nomat ..Maalaiskirjeen" nimellä, ni- mimerkki ..Kärjen" kyhäyksiä, jotka suurimmalta osaltaan käsittelimät puoluenäkökohtia ja taktillista seikkoja. Näissä kirjeissä Vallitsi poikkeuksetta aito suurperuStuSlaillinen säwy, oi kein perin juuriseSti ..Suomalaisen K-mfan" henki. Ja kun tässä taan-I jen järjestämistä waiwaiStaloSsa sie dettämämmälle kannalle. Kauppias Ramberg Vastusti isoa rakennusta ja puolusti korkeintaan Valmistaman Valiokunnan ehdottamaa 8-huoneiSta rakennusta. Sanoi puheen raittiin ilman puutteesta oleman liioiteltua ja Väitti, etteiwät hoidokkaat ole sen parempiin asuntoihin tottuneetkaan eimätkä kaipaakaan puhtautta. Sitä sanoi todistaman minkä köyhemmän asunnon tahansa esim. Porin kau, pungin Smnessä osassa. Opettaja Lehtonen osotti päinmastoin juuri sen seikan, että köyhät mieluummin asumat kotioloissaan maikka kuinka kurjasti ennenkun menervät maimais taloon, oleman todistuksena maimaiS talon surkeista oloista ja ihmisten sitä pelkäämän. Kertoi esimerkkejä, miten siellä termeet täytyy maata keuhkotautisten lähellä, nuoret tytöt amiottomien äitien kanssa somassa huoneessa, lepoa kaipaamat Vanhukset toisten melussa j. n. e. Kun eiwät waiwaishoitohallitus eikä Valmistusmaliokuntakaan olle-t tehneet yksityiskohtaista selkoa tilan puutteesta waiwaistalossa eiivätkä seikkaperäistä kustannusarmiota, pää, tettiin rakennusehdotuksen laatiminen antaa rahatoimikamarin suoriletta Vaksi käyttämällä tarpeelliseksi ha, Vaitsemiansa opujäsen-Z. Kansakoulujen kulunkiartvio w. 1911. Kaupu"gin kansakoulujen joh tokunnan kirjelmä, koskeira w. 1911 kulunkiarmion johdosta tehtyjä huo mautuksia, lähetettiin rahatoimikama riin lausunnon antamista morien. Kaupungin kansakoulujen tarkaS tajantoirka ensi 5-wuotiskaudekst päätettiin julistaa haettavaksi. Palkankorotusavvmus. Termeys, tarkastaja I. L. Wikholm anoi ny kyistä 1500 mkn palkkaansa korolet tamaksi 2,000 mkaan Vuodessa. Hra Wikholm on ollut täs^ä toimessa 18 muotta eli w:sta 1892 alkaen ensin 7 Vuotta 800 mkn ja sitten 11 rruot, ta 1,500 mkn Vuosipalkalla. Ter> «eyshoitolautakunta puolsi anomusta. MalmiStoman Valiokunnan ehdotuk, sen mukaisesti päättimät Valtuusmie het korottaa palkan 1,800 markaksi Vuodessa. Työnvälitystoimisto päätettiin perustaa kaupunkiimme talmikvukou siksi eli marraskuun 1 pStä toukokuun 1 päimään. Toimiston Väliaikaiseen johtokuntaan Valittiin työntäjistä puutamarakauppiaS H. Rosenlew ja räätäli I. Hakkarainen sekä maralle tehtailija K. Ritala, työntekijöistä puutyöntekijät K. Mannila ja K Tuominen sekä Varalle kultasepän, sälli A. Saarinen, johtokunnan pu> heenjohtajaksi Varatuomari A. P:p- pingsköld ja asiantuntijaksi rakennus- mestari A. Fagerholm. Asunto- ja kalastuspaikkaa Wää räkarilla eli Kainalokarilla pyysi työ, mieS AnderS Kristian Finne wuok, rata. Kaupungin ogronoomin onka, m an lausunnon mukaisesti päättimät Valtuusmiehet anojalle korkeintaan 20 markan Vuotuisesta mausta Vilokrata 15 aarin suuruisen raken- nustonttialan 25 Vuodeksi ilman min käänlaista kalastusoikeutta. Raken nulset omat malmiStettamat 2 muodsn ajalla. Muokraoikeutta ei saa siirtää toiselle ilman asianomaista lupaa. Luvaton rakentaminen. Wal, tuustolle ilmotettiin konttoristi Oskar Kataman lumattomasti ja mastoin asianomaista kieltoa rakentaneen Raa timiehenluodon 82:lle niittypalstalle Luotsinmäen juoman varrelle asuin rakennuksen. Kysymys lähetettiin walmistuswaliokuntaan. — Ed«Sku»ta«aalie» les- k«sla»tak«»uat. Turun kaupur- ginwaltuuSto on Turun ja Porin läänin posjcisen Vaalipiirin keSkuS- lautakuntaan Valinnut jäseniksi lch- tori I. E. Sargrenin ja kirkkoherra Th. von Pfalerin sekä Varalle toi mittaja W. Tannerin. noin Helsingin Sanomat ja „Suo- malainen Kansa" kämimät sanasotaa eräistä asioista ja Satakunnan Sa- nomat samaa asiaa koskettelimat oli aiman mahdotonta päästä sclmille, mikä oli lehden kanta, kumman „pää- äänenkannattajan" mielipiteet se omasi. Eilisessä, puolueiden yhteistoimin taa ensi maaleissa koskemassa kirjoi tuksessaan se aiwan se>wästi ilmaisi olemansa tohtori Z. Castrenin Hel singin Sanomissa esittämästä aja tuksesta poikkeamalla kannalla mai nittuun kysymykseen nähden. Lehti, niinkuin »Suomalainen Kan sakin", puhuu siitä, miten Valtiolli nen Vastarinta on kaikille yhteinen ja miten olisi ollut edullista, jos kaik kien puolueden yksimielinen esiinty minen maaleissa Valtiollisen aseman pohjalla olisi aikaansaatu. Sen sijaan se ei sanallakaan hiisku tohtori Z. Castrenin ja Helsingin Sanomain- kin ajatuksesta, jonka mukaan Val tiollinen asemamme welwottaisi pyr kimään yhteistoimintaan kansallisen kokoomuksen pohjalla ja nimenomat- tain sosialidemokraattisen puolueen edustajain lumun Vähentämiseksi. Satakunnan Sanomat etwät siis us kalla tai eiwät tahdo tunnustaa, sen pa remmin kuin ..Suomalainen Kansa kaan" tekee, kansallisen yhteen- kuulumaisuustunteen ja kansallisen innostuksen Vahmistamisen merkitystä Valtiollisessa taistelussamme. Sen omat kumminkin helsinginsa- nomalaiset tehneet. Mi ä' HMllijM IsiAMlMmisia Tvrvssz. Eerikinkatu S. Puh. 4Kj. Omi->tajat: Homioikendennotario Wainc Kiwi ia Homivilcuden- kanslist, Santer? Saarniioli. — Suomalaisen Nnija» ko- konkseSsa ensi tiiStai-iltana kello 8 Kansalliskodissa tulee muun ohjelman ja asiain lisäksi selonteko Suomalai- sen puolueen Valtuuskunnan tänään Helsingissä pidettävästä kokouksesta sekä keskustelua Porin nuorsuoma laisten tekemästä yhteistoimintatar- joukseSta ensi kunnallisissa maaleissa ^ BhtiSjarjeSttzks-t. Senaatti on mahmistanut m. m. Wasara ja Kumpp. osakeyhtiön yhtiöjärjestyksen — Kirkkowalt»nstoo» Valit tiin eilisessä kirkonkokouksessa yksi mielisesti kauppiaat A Aarnisalo, K Alm, A. Aronen, A. Grönberg, H K. Hakoluoto, I. H Hanelius, K. Hjorth, K. Laine, K. Rostedt, E. Ia- kobsson, N. Koski, opettajat M. Lah tiin en ja M. Latwa, Varatuomari U Nuotio, lasinleikkaaja I. A. Nylen, kultaseppä I. Saha, ratamestari A Sairanen, rehtori L. H. Sandelin, kansakouluntarkastaja Z. Schilin, vosiori W. Martio, maanmiljelijär I. Kataja, I. H. Kesti, A. Mattila, K. Näsi, O. Malli. I. A. Jaakclo, I. Reilander-Makitalo, I. K. Malli Jaakkola, suutorit G. R. MNström, N. Koimunen ja pormestari H. von Hellens. Tämän ehdokaslistan oli joukko seurakuntalaisia Suomalaisen Nuijan huoneustossa Kansalliskodissa pitä mässään kokouksessa laatinut eri puo lueisiin kuulumista henkilöistä. Maa lin yksimielinen tulos osottaa, että sominnollisuuS täälläkin Voittaa jalan sijaa. — Pori» Toitannollife» Sen- ran woltioaw«» a»o««S hy lätty. Senaatti ei ole ottanut huo- mioon Porin Soitannollisen Seuran anomusta, että seuralle orkesterin ja orkesterilaulun ylläpitämistä varten myönnettäisiin 6.000 mkn Valtioopu ^ Amp««atorpeide» sala- k»ljetnSj«t«t. Kauppias O. Schrä- deriä y. m. Vastaan nostettu oikeus juttu oli miime keskiwiikkona lopulli sesti käsiteltämänä Turun raastuwan- otkiudessa. Loppulausunnossaan kan taja, tullinhoitaja Lundqw st Vaati, että m. m. toiminimi D M. W'd- bam, omistaja Hj. M.dbc-m, liikkeen- johtaja G A Stenmall ja konttoristi A. S. Holmberg Porista melmotet- ta siin kormaamaan kruunulle yhtei sesti 1 578 mk 50 p:iä, kauppias F. E. Fagerström 830 mk sekä Vara konsuli G. E. Ramberg ja kauppa- apulainen K. Rosenblad yhteisesti 515 mk. 25 p:iä. MaStaajat waotiwat kannelta kumottamaksi ja takamarik- kojen peruuttamista. Päätös asiasta annetaan joulukuun 5 pnä. — Talojen knnnossspito. Torstaina määräsi maistraatti noin 40 talonomistajaa kahdeksannessa kau punginosassa sakon uhalla laitatta maan talonsa tarkastuksessa määrät tyyn kuntoon. — Porin kaSwat«Sopillisen yhdistyksen Vuosikokouksessa tors- tai-illalla malittiin yhdistyksen mir- kail'.joiisi uudelleen: puheenjohtojsksi rehtori L. H. Sandelin, Varapuheen johtajaksi tarkastaja Z Schalin, Va rastonhoitajaksi neiti S. Polminiemi ja sihteeriksi maisteri P. Dlönen. Kokouksessa antoi kertomuksen ja kumouksen Tukholmassa miime kesänä pidetystä pohjoismaisesta koulukoko- uksesta re ti Inkeri Kalliola. Kcslvitarhz-yhdistyksen muosikkrto- mus luettiin ja yhdistystä hoitamaan malittiin entinea komitea, johon kuu lumat neidit Jna Hanön ja Bolin, rma T. Granit Jlmoniemi, herrat Z. Sch Uin ja W. G Pesonius sekä nä rälle neiti A. Andersson ja herra G. Rostedt. Siis, ..Satakunnan Sanomat" ei- mät kuulu niihin tässä, »tse asiassa, kansamme ydinkysymyksessä. Uusi todistus siitä, että tuota leh teä on oikeus pitää ja nimittää nuor suomalaiseksi „pääSkyS"-lehdeksi. Tämän lchden Viime numerossa puhuttiin eräästä Vaarallisesta kulku- taud sta joka huolestuttawaSsa mää rässä on alkanut liikkua Huittisten klrkonky än Metsäkulmalla. Tauti waiwva etupäässä pimeän tullen ja ilmenee se suurena raimona ja HS- Vittämishaluna. Taudin Vaikutuk sesta kerrottiin seuraamaa: „WiSkellään kimillä ihmisten huo neita, poltetaan eloja. Saamatpa yk» sin miattomat aidanseipääikin kokea heidän raimoansa. Tunkematpa tau din uhriksi joutuneet käymään käsiksi ihmisiinkin. Komin tekee touti mie hen lemottomaksi. Harmoin hän omassa Vuoteessaan unta saa. Usein hänen täytyy lähteä yön selkään tilo- metrien päähän raimoamaan. Kum- mallisinta on, että tauti tulee aina pohän feutumilla pahemmaksi. Sen pahimmin pakottaessa mie?polo1en täytyy kiljua ja huutaa sormipäitä amukseen niin, että surku tulee. Sai- raan ruokahalu on tarvaton; ihmisten navriSmaat ja puutarhat sen lyydyt- tämiseksi tyhjennetään putipudtaiksi. Komemmin pyrkimät siihen sairastu maan tuossa kahdenkymmenen kor missä olemat nuorukaiset. Mutta tarttuu touti muutamiin Vanhempiin kin miehiin." — Petomaisuutta. Miime tors- taita Vastaan yöllä klo 12—1 seu dussa heräsivät ihmiset Porin maa- seurakunnassa P h amassa hätähuu toihin. Riennettyä katsomaan lamat tiin Rantalan mökillä työmies Juho Rantalan anoppi työmiehenleSki Ma ria Kankaanpää pahoin piestynä ja runneltuna, kosu ?ot mäsäksi hakat- tuna, päässä läpiä, kaulansa, ruu miissa, käsimarsissa y. m. hacmoja ja mustelmia Manha maimo on ollut Vämynsä J^ho Rantalan ta loutta hoitamassa. Heikkona sairaana makaa hän nyt läänin sairaalassa Porissa. — Hetvone» lSydetty kuol leena metsästä. W'.ime markki noin aikana katosi kauppamatkustaja Berkoivitschin hemonen kaupung'n lä heltä metsästä. E-len tapasi työmie hen maimo Anna Peltomaa suopur suja hakiessaan hemosen Porin met sästä kuolleena. Hemonen oli jalois taan sotkeutunut liekoköyteensä ja kuollut puun juurelle nälkään. Met sän pedot olimat jo raatoa repineet ja syöneet siitä suuria paloja. Loitsntaiteilija Adolph Er nest, joka tänä iltana klo 3 esiintyy Palokunnantalolla, on toimituksessam me käynyt näyttämässä kitttämiä armos.eluja tempuistaan useimmissa Europon suurkaupungeissa. CktlotliL aminattiopesuslai- tosien parantamiseksi. Sen ammatin edistämistoimenpi teitä koskeman tutkimuksen tuloksena, jonka kultaseppä Isak Soha ja arkki tehti Jalmari Kekkonen omat ulko maisella opintomatkalla suorittani et, on miime mainittu kertomuksessaan teollisuushallUutselle tehnyt joukon ehdotuksia Suomessa LarmittamiSia toi menpiteistä. Nämä ehdotukset kärjis tyivät seuraamiin ponsiin: 1) Teollisuushallitukseen perustet taisiin uusi intendentinmirka, jonka tehtämäksi tulisi ammattien edistä mistä koskemain kysymysten Valvo minen; 2) Teollisuushallitutseen olisi sää tämä neumottelemia jäseniä, joista kuusi saisimat Valita teollisuudenhar- joitlajal, ja seitsemäntenä, «seoikeu- tettuna, ol>si tuleman teollisuusmuseon johtoja. Lisätty teollisuushallitus ko- koonkutsuttaisiin tarpeen maatieSsc; Vähintään kerran muodesst; 2) Helsinkiin olisi peruStettama teol- lisuuden-edistämislaitos, ..Teollisuus- museo", jota ylläpitäisimät Valtio, Helsingin kunta sekä maan käsityö-, tehdas- ja kauppayhdistykset. Tämän lat.ksen opetustoiminta tapahtuisi a) mestari- ja kisällikurssien kautta sitä Varten Varatuissa mallirverS- taissc; b) paikallisen ja kiertöivän luento- toiminnan kautia eri osissa maato; c) näyttelytoiminnan kautta, toi meenpanemalla ajottaisia paikallisia ja kiertämiä näyttelyjä; d) tiedonantotoimislon kautta tek nillisissä, kaupallisissa, lainausta ja patenttia koskemissa kysymyksissä y. m.; e) ammattikirjMon kautta luku- ja plirustuSsaleineen; f) raaka-ainekokcelman kautto, joka sisältäisi näytteitä tärkeimmistä teolli suudessamme käytetyistä raaka-aineis ta selityksineen g) kone- ja työkalukokoelmani kautta käsi- ja pienteollisuutta marten, joiden tehca ja käyttökantoisuutta moidaan esittää mestc-ri- ja sällikursseilla. AmmattienedistämislaitoS ..Teolli- suusmuseo" eli teknolooginen insti tuutti olisi perustettava niin pion kuin alkuiralmistukset omat ehdityt Lopuksi kirjoittaja sanoo, että oltai siin kiitollisi-», jcs joku Voisi neumoa lääkkeen taudin parantamiseksi. Tämä toimomus on hyivinkin pian täyttynyt. EraS taudin erikoistuntija tietää parannuskeinon ja on minun pyytänyt asianomaisille tiedonhalui sille esittämään hänen keinonsa. Hän neumoo, lällä kertaa nimen omaan huittislaisia, tekemään seuraa- masti: On etsittäivä jolin sellainen mies, jolla on hywä kuraasi ja pitkä otsa tukka silmillä, n. s. tomeritukka, ja hattu takaraimolla sekä suuri punanen rusetti kaulassa. Hänen käteensä on annettama seimäs, jonka päähän on kiinnitetty punainen riepu. Suurta ääntä pitäen on tämä kersantti sitten pantava kulkemaan pitäjän läpi. Tällä on oleva se edullinen Vaiku tus, että kaikki kysymyksenalaista tau tia sairastavat alkamat häntä seu rata. Kan tämän joukon annetaan Vapaasti mölistä, lisääntyy innostus yhä ja koko joukko on Valmis mars simaan minne punaisen riemun kan taja meneekin. Koko joukon on sil loin paras antaa marssia, maikkapa Raijalan suohon. Tauti on Varmasti tätä keinoa käyttäen häwiäwä. Ken haluaa, koettakoon keinon tepst- Väisyyttä. Jussi.