Torstaina 1 p. Joulukuuta KARJ ALATAR N:o 137 - 1910 Juuso a fi= niiden omaiset eiroöt sitä möisi tehdä, olisi liian suurten kustannusten ja rasitusten mälttämiselsi ensi tilas- sa uudet uralkahuutolaupat pidet- tämä. 2) Kaikkia tarjouksia silmällä pitäen hyivälsyi kuntakokous yksi- mielisesti seuraamat eri maja- taloista ja lyyduyksestä tehdyt tarjoukset: o Palomäen majatalo ja kyy- dmpilo lamp. Aatu ja Heikki Nyys söselle, yksit, tarjous *">•"><> mk. b) talvikylän majatalo ja kyy- dinpito taloll. Äialti .Korhoselle (-aivikylä 7), tillit, työmies 400 mk. c) Höfintan majatalo ja kyy dinpito taloll. Eero Kiiskiselle, kat soen nmöskin siilien, että se silloin on lähellä Höljäkän rautatiease maa, yksit, tarjous <300 mk. d) i.'ipi:ilal)den majatalo ja lyy- dinpito, mitkä Mikko Ikonen ko koukseen annetulla luomutuskirjalla oli siirtänyt Antti Ikoselle, hymäk- syttiiu viimemainitulle hänen eri- tyiseu tarjouksensa mukaan, ~>00 mk., maikka taloll. I. Honkanen myös oli erityisen tarjouksen teh- nyt. e) Talinen kylän majatalo ja kyydinpito taloll. Lauri Kejoselle (Ollila), huutokauppatarjous 400 mk. f) Saramon majatalo ja kyy- dinpito majatalonpitäjä Osk. Nä- säselle, huutokauppatarjous ~>90 mk. ci) Mujejäriren majatalo ja kyydinpito taloll. Heikki Piiroselle, huutokauppatarjous 700 ml. A p u t a l o i k s i ylimääräistä kyyditysmelmollisuutta marteu ase- tettiin seuraamat: a) Palojärmen majatalolle ta- loll. Sakari Pirinen sekä lampuo- dit O. Lehtinen ja I. Korlalai- nen; b) Camilylän: talolliset Juho ja Wille Peltonen setä I. Ruoko- lainen, c) Höljäkän: taloll. Paamo Mahanen ja Juho Nemalainen. d) Lipmlahden: taloll. Heikki ja Mikko Ikonen sekä Juho Honka- nen, e) Salmenkyläin taloll. Mikko Karjalainen ja Juho Kuittinen, f) Saranion: taloll. Matti Kärk- käinen ja Lauri Korhonen, g) Mujejärmen: taloll. Pulkkinen ja I. Määttä. Waltim o n kunnas jaitsemiin majataloihin ja kyydinpitoon nähden hymäksyttiin mirallisissa huutokaupoissa tehdyt alimmat tarjoukset. — Aputalojen ehdottaminen näille majataloille jätettiin Valtimon kunnan asiaksi. — Kiemarit Malrimolla tulisimat täten olemaan: a) Maanselässä: taloll. Mikko Karppisella 120 mk. b) Haapajärmen pohjoiskiemari: taloll. Heikki Pyykösellä 34."> mk. e) Kirkolla: taloll. Juho Kuokka- sella 47,0 mk. d) Karhunpää: Lautalan Pekka Neivalaisella -!1'> mk. Rautamaaran kunnassa: sijaitsemiin majataloihin nähden päätettiin: a) Tiilikan: niille tarjoojista, jotka asianomaiset someliaimmiksi hamaitsemat. b) Kirkonkylän: kauppias E. I. Pehkonen, c) Puumalan: talollisille Pekka ja Heikki Korkalaiselle heidän yksi- tyisen tarjouksensa mukaan 050 m:kasta, mutta jos eimät tarjouk- sessaan pysy, H. Pitkäselle huuto- kauppapöytäkirjan mukaan. — A- putalojen ehdottaminen jätettiin myöskin Rautamaaran kunnan asiaksi. Juna n kunnas s a: tehdyt tarjoukset hymäksyttiin siellä tämän kuun 4 p:nä pidetyn huutokauppa- pöytäkirjan mukaan, mikäli ne Nurmeksen kuntaa koskemat. Siten maksaa Nurmeksen kunta kirkonkylän Lindbladille 100 mk. Neiti Mimmi Kroijeruksen tes- tamenttirahoja saadaan tammik. ensi päiminä 1G,4.">0 mk. Ne nos tamaan malitiiin esimies Antti Korhonen. Äkkiä tuli täältä lähtö talolliselle Wilppu Rantoselle Nur meksen Salmin kylässä miime lauantaina. Mainaja kuoli 50 m:n manhana umpisuolen tuleh- dukseeu muorokauden sairauden jäl- keen. 5 lasta jäi ormoiksi, manhin 12-muotias. Waimo kuoli 4 muot- ta takaperin. 200 Juuotta tuli Anterusla, m. k. '!0 p:ää mas- taan kuluneeksi siitä, kuu Nurmek- sen talonpojat, 500 miestä, talol- listen Reittu Sormusen ja Sippo Nemalaisen johdolla yöllä pyssyi- neen ja musketteineen hyökkäsimät sortajansa majuri Simo Assleckin eli Hurtan Nurmeksessa olemaan Homilaan ja maltasimat sen, pi- taen sitä ja sen omaisuutta hallus- saan neljä päimää. Nurmeksen ja Pielisjärmen talonpojat olimat jo kerran aikaisemmin, ankaran nä- länhädän aikana, joulut. 1 <!!>0 ja tammik. 1007, jolloin muitakin ho- wien ryöstöjä Karjalassa tapahtui, Maltimolla, Nurmeksen Lipinlah- dessa ja Pielisjärmen Wie'insuulla tapailleet kurittaa Asfleckia ja sit- temmin ryöstäneet hänen ^)!ur- meksessa ja Lieksassa olemat ho- winsa. Kesällä 1710 pohjoiskar jalaiset, Miipurin ja Käkisalmen jouduttua meuäläisten maltaan ja menäläisten saamuttua Tohmajär- welle, pappiensa johdolla mannoi wat uskollisuuden malan menäläi- sille ja taas ryhtyimät kapinahank- keihin. Assleek kuljetti omaimut- taan Kiteen Suorlabdesta ja Pie- lisjärmeltä Nurmeksen Homilaan ja Sotkamossa olemaan Turun- korman homiinsa. M. m. toi tun nettu sissi Tapani Löfming, joka silloin oli Suorlahdella pehtorina, meneellä 80 tynnöriä jymiä ^Nur mekseen, josta tamarat oli tarkoi- tus talmikelin tultua miedä Tu- nrnkormaan eli nykyiseen Korma- niemeen. Ihteensä armelee Assleek Nurmeksen Homilassa syksyllä 1710 olleen omaisuutta 5,000 talarin ar- mosta. Kun sitä lähetettiin 21 kuormaa Sotkamoon, hyökkäsimät talonpojat marrask. -'JO p:ää mäs ien Homilaan, käännyttimät kuor- mat takaisin ja lähettimät miehiä Sotkamon tien marteen mäijymään Assleckia. Mutta tämä oli lähet- tänyt edellänsä Tapani Lösmingin koluten rengin kanssa makoilemaan. Talonpojat ivangitsimat Lösmingin joukkoineen, mutta hän karkasi ja lähetti Assleekille sanan talonpojis- ta. Tämä kokosi 20 sotamiestä ja muutamia kirjureita Turunkormas- ta ja läksi Nurmekseni. Matkalla yhtyi Lösming näihin ja itiin he saapuimal Nurmekseen toisena ad- menttistiitnuittaina 3 p:nä jouluk. Talonpojat oliivat marastelleet Homilaa saunoja, talleja y. ni. re- piniällä ja niiden hirsiäkäyttämällä. Viutta sotamiesten ensi laukauk- sista talo>'.poilien piti aiitautua. Torstaista sunnuntaihin he siis en- nättimät Homilassa hauskaa elä- mää pitää ja sen tamaroita jael- la. Eloista he määräsimät lOOtynnö- riä Menäjän tsaarille, muun ai- koimat itse jakaa keskenään. Ass- leck tultuaan oli talossa neljä päi- mää ja poltti 400 tynnöriä miljaa, jota ei saanut Turunkormaan mie- dyksi. Talonpoikain kapina ran- qaistiin lähettämällä Pohjois-Kar- jalaan 100 sotamiestä, jotka anka- rasti oltimat talonpojilla kormauk- sen. ^Nykyisen ajan laskun mu- kaau, oli Homilassa olo 11—17 p. jouluk. Lösming päimäkirjas- saau kaunistelee asiaansa, nimiltä- mällä talonpoikia menäläisiksi ros- ivoiksi, joiden linnan hän maltasi. LLarokaa »veijareita ! Lieksan—Nurmeksen rakenteella oleman rautatien marsilla on pi- temmän aikaa liikuskellut eräs „lah- tari", eli lihakauppias, jonka toi- menpiteet sietää tulla julli ja tar- kentmau silmälläpidon alaisiksi ja sitä parempi maikka yleinen syyt- täjä yhtyisi asiaan, sillä kysymyk sessä on järjestelmällinen petos, jota sanottu ..laahtari" harjoittaa kenties hyminkin lameassa mää rässä. — ..Laahlarin" toiminta- ohjelma on seuraama: Hän tulee johonkin kylään mal- lan rehellisenä ja reiluna lihakaup- piaaiia ja elukkain ostajana. Aluksi antaa elukoista kohtuullisia hiuto- ja, kunnes tulee kylässä tunuetuksi muka »varmana ja luotettuna li- Hakattppiaana. Senjälkeen alkaa ..laahtarikauppiaamme" pyytää «luottoa" s. o. elukkain ostohentaa joko kokonaan tahi osaksi melaksi. Kyläläiset yksi toisensa perästä mielellään antamatkin pyydettyä ..luottoa", jota lihasaksamme ensi- alussa osottamallaan rehellisyydet- lisyydellään juuri tarkoittikin. Oli- sihan melkein määrin olla auta- matta joku osa elukkansa hinnasta melaksi, jota tuo rehelliseksi tekey- nyt ostaja hartaasti pyytää Koh- ta on useimmalla kyläläisellä „saa- mista" ..laahtarilta". Kyläläiset alkamat hokea: eihän laahtaria ala näkyä, olisi minullekin sitä „Per- jakan" hintaa mielä kolmisen kym mentä." — Mutta ..laahtaria" ci maau kuulu, ei näy. »Laahtari" on siirtynyt toisille lihamarkkinoille, alkaen jossakin tuntemattomassa kylässä saman tempun uudes- taan. Petkutetut ukot saamat elukkain- sa hinnan asemasta raapia kor- mallisiaan, sillä työläs on saata- maansa melkana periä, minkä siitä irtonaisesta maanmaleksijasta ot- taa. Pitkämeteiseksi, kenties mah- dottomaksi tulisi jonkun yksityisen petturille petoksesta edesmastausta maatia, silla onhan kauppa synty- nyt muka suostumuksella, siis on maksamaton hinta, tai hinnanosa melkaa main. Mutta asia muuttaisi muotoa, petetyt kämisiivät kukin puolestaan pitäjänsä nimismiehelle ilmaise- massa kärsimänsä mahingon, mie- hen mehkeiden takia. Siitä syn- tyisi poliisitutkintopöytäkirja, jonka nojalla meijari moitaisiin pidättää odottamaan oikeuden kuulustelua edellä kerrotun laatuisesta ..luoton käyttämisestä" ja kauppojen päte- myydestä. Silloin moitaisiin mei- tikkaa syyttää siitä, mihin on täy dellisesti syypää, nimittäin järjes- leimallisesta petoksesta. Nyt on kumminkin paras ma- roa, jos kenen elukan omistajan luo sellainen liukaskielinen „liha- saksa" tulee ja alkaa pyytää osto- hintaa kokonaan tahi maikkapa osaa siitä melaksi. — Antaa elu kan seista karsinassaan niinkauan, kunnes hinnasta joka penni on suoritettu. Ei myöskään pidä suos- tua ottamaan jostakin elukasta n. s. käsirahaa, jota sanottu laahtari kernaasti antaa jonkun mähäpätöi- sen osan hinnasta. Tuon käsira- han maksettuaan pitää ..laahtari' kauppaa täysin pätemänä ja alkaa elukkaa ryöstää omakseen, huoli- matta hinnan lopullisesta mak- susta. Meijaria on marvttama! Petturi usein punoo merkonlangat sangen taitamasti, niitä ei huo- maa itse paholainenkaan, saati sitten talonpoika. Siksi tämäkin maroitus. Pettynyt. Lmituinen löytö Miime lauantaina löysi Nur- meksen haudankaimaja Härmä eräästä kaimettamana olemasta haudasta kotoa tultuaan käärön, johon oli kätkettynä pienen lapsen ruumis. Hän mei sen leikkuuhuo- neelle ja ilmoitti asian kruunun- miehille. Äidistä ei ole mielä tie- toa. Kunnanlääkärit. Juuan kunta on anonut kun- nanlääkärin palkkaukseen 2,500 mk. maltioapua 11 p:stä heinäk. 1011 lukien. Kyläntiet. Senaatti on myöntänyt asian omaisten tientekomelmollisten ano- muksesta 2,500 mkn mallioamun kyläntien rakentamiseksi Nurmeksen ja Pielisjärmen pitäjien mäkiseltä maantieltä Kylänlahden kylään miimemainitussa pitäjässä. Eläintautia. Läänin kuioernöörille ilmoitet- tua, että on ilmaantunut ankaraa päätautia hemosiin Polmijärmen pitäjän Sotkuman kylässä, on pii- rieläinlääkäri H. W. Helander määrätty ryhtymään toimiin tau- tien lemiämistä mastaan. Waa!iluctte!ot. Läänin kumernööri on byiväk- synyt ne oikaisnmaatimukset maa- liluetieloita mastaau joita omat tehneet loinen Komeron pitäjän llölän kylästä Josefina Tinat- sunen ja työmies Johan Taa- metti 3!äsänen Kontiolahden pi- täjän Pielisensuun kylästä ja määräuiiyt heidän nimensä maa- liluetteloon olettamiksi, jota mas- toin Tohmajärmen pitäjän Wärt- silän kylässä asuman loismaimo Ätaria Hiltuseu oikaisumaatimuk- sen on kumernööri hylännyt. Maaseudun postitalot. Pälkjärmen kuntakokouksen, pää töksestä minne lokakuun M pltä, koskema Pälkjärmen kunnan posti- talon ylläpitomelmollisuulta, on läänin kumeruöörille m. k. 25 pnä jättänyt kirjallisen malituksen maanmiljelijä I. Heiskaseii mai- iiitun pitäjän Jljalan kylästä. 5iu!kukaupat. Räätäli Nurmeksen kauppalas- ta Taametti Zteiuikainen on lää- nin kumeriiööriltä saanut lnman yhden muodeu aikaiia kaikkialla uomennlaassa käydä kulkukaup- paa kotimaisilla tehtaail ja teolli- suuden tuotteilla. Törkeästä »varkaudesta tuo- mittn. Warsinaisissa syyskäräjissä Ki- teen pitäjän käräjäkuunan kihla- kunnanoikeudessa tuomittiin m. k. 21 pnä loismies Loukunmaaran kylästä Pekka Lipponen törkeästä ivarkaudesta pidettämäksi 1 muosi 6 kuukautta kuritushuoneessa. Tuomittu ilmoitti tyytymänsäpää- tökseen. Waillinki Ilomantsin posti- toimistossa. Wiime lauantaina läänin ku- mernvörille saapuneella sähkösa- nomnlla on postihallitus peruut- tanut aikaisemnlin tekemänsä maa- timukseeu kanteen nostamisesta Ilomantsin postitoimiston hoita- jaa nti Rauha Eerikäistä mas- taan mainitun postitoimiston ma- roissa huomatun majauksen joh- dosta sekä samalla anonut että asiasta kertyneet asiakirjat palau- tettaisiin vostihallitukseen. Mikäli „N. S:lle" on kerrottu, ei nti Eerikäisen majaus johdu epärehellisyydestä maan sairau- deSta. Hänellä on nim. itsellään maroja huomattamasti enemmän kuin majaussumma. Majaus lie- neekin syntynyt sen kautta, että postinhoitaja hermosairaudeu kaut- ta ei ole kyennyt pitämään sel- mää asioista. leualta Suo mesta. Murhayritys Karttulan kirkossa. Tämän kamalan ja ennenkuu- tumattoman työn tekijä on mieli- mikainen talollisen poika Pekka Venäläinen Karttulan pitäjän Lyytikkälän kylästä. Hän on ollut jo pitemmän ai- kaa mielenmiassa, mutta enimmäk- seen rauhallinen: ainoastaan aika ajottain on hän ollut kotonaankin raimoisampi. W:nen on perheel linen mies, ijältään neljännellä- kymmenellä. Murhaaja oli kuljettanut mur ha-asettaan, joka on noin 40 cent- timetriä pitkä, marta masten teh- dyssä nahkatupessa. Tästä päät- täen näyttäisi siltä kuin hän olisi harkinnut, jos puheena olemasta miehestä moidaan niin sanoa, tuota julmaa tekoaan jo pitem- män aikaa. Ainakin se osottaa sitä, että hän osasi peittää aijettaan. Pastori E:n saama haama ei ole määrällinen, mutta on luon- nollista, että tälläinen tapaus on komasti koskenut häneen, sillä hä- nen termeytensä muutoinkin on .ollut heikonpuoleinen. Pastori E. i on 53 muoden ijässä. | Seurakuntalaisiin on tapaus maikuttanut myöskin tärisyttämäs- ti, maikkakin sitä melkoisesti lie- mentää juuri se seikka, että mur- hayritykseit tekijä ei ole täysiu mastmtnalainen teoistaan. Ruttoisten eli Atotvon höyry- saha palanut. — Wahingot 140,000 markkaa. Sunnuutaina iltapäimällä pääsi tuli irti Romon eli Ruttoisten sa- hassa lähellä Lappeenrantaa. Tuli sai alkunsa pannuhuoneen mie- restä itse saharakennuksessa ja le- misi nopeasti koko rakennukseen. Palokunta hätyytettiin, mutta kaikki seit yritykset tulen saminuttami- ' seksi olimat turhat, ja lyhyen ajan ! kuluttua oli koko rakennus porona. ' Ainoastaan pannuhuone, kone- huone ja lautatarha saatiin pelas- tetuksi. Tulen irtipääsyn syytä ei tun- neta. Z Saha palamatta jääneine osi- Ineen oli makuutettu Suomen sa- j hanomistajain paloapuyhtiössä j 290,800 markasta. Mahingot nou- 'semat 140,000 markkaan. —Työt tömäksi palon johdosta joutui toistaiseksi uoiu 125 työmiestä. Sahaa rumettanee kohdakkoin uudel- leen rakentamaan. Sahan omisti osakeyhtiö W. Gutzeit & C:o. Tulipalo .siankaan paperi- tehtaalla. Mahingot LZ0,000 mkaa. Maanantai-aamuua pääsi titli irti Lohikoskella olemassa Kankaan paperitohtaassa. Tuli sai alkunsa ullakolta ja kemisi sangen nopeasti. Sammutustyö kohdistettiin akem- pana rakennuksessa olemaan pape- rimassaan ja oli tällöin suurena apuna huoneissa olemat lukuisat mesikraanat jotka saatiin amuksi. ! Useita tunteja kestäneitten pon- !nistusten jälkeen saatiin tulen i malta keskipäimällä mihdoin moi- Otetuksi ja uhkaamasta hämiöstä pelastetuksi sekä massan malmis- tuskoueet, että miereisessä huonees sa olemat kalliit paperin malmis- tuskoueet. Tuleu tekemä mahinko armioi- daan 250,000 markaksi. Tehdas ?on makuutettu Suomen teollisuu- iden harjottajain keskinäisessä pa- - loapuyhtiössä 2 miljonasta 400 ^ tuh. ja palanut osa 500,000 mar- ' kasta. Tuli lienee saanut alkunsa epäkuntoon joutuneista sähköjoh doista. Tulipalon muoksi tulee teh- das seisomaan ainakin 2 miikkoa. Tuomen wäkiluku oli muodeu lopussa tilastollisen keskitstoimiston nyttemmin lop- puun suorittaman laskun mukaan 13,059,324 henkeä. Edellisen muo den päättyessä nousi maamme mäkiluku 3,012,849 henkeen. Murtoivarkaus Pyhämaan luo- don kirkkoon. Miinie miikolla omat markaat Tästä tamattomasta tapaukses- murtautuneet ikkunan kautta Py- ta, josta sähkösanoma miime nu-! hämaan luodon kirkkoon ja mieneet merossa lyhyesti mainitsi, annam -^si^tä kirkon hopeaiset astiat ni- mc nyt seuraamat lähemmät tie-! mittäin noin 700 markan armoi- dot: sen miinikaitnun, kalkin ja oblaat- Kun pitäjänapulainen I. L. tilautasen sekä oblaattirasian joit- E l o m a a r a (Eriksson) toimitti ten yhteinen armo nousee joukon miime sumtuutaina alttaripalme-! t)li 1,000 mkaa. Sitäpaitsi olimat lusta aamujumalaupalmeluksessa, > markaat murtaneet rikki kaikkien niin kesken tätä toimitttsta hyök- s sakaristossa olimien arkkujeu lukot käsi eräs mielimikainen mies hän- * ja eräästä mieneet rahat, 60 pen- tä kohti, pitkä, miikatteen terästä niä. Myöskin miinjkellarissa oli tehty puukko kädessä, lyöden sillä käyty mutta siellä olemasta 4 pul- pastori Elomaaraa rintaan, mutta' losta oli ainoastaan yksi noin 2 1 onneksi sattui meitsen kärki olemaan ^ litran metoinen miety. niin tylsä, ettei se mennyt turkin ^ uubiSti yrityk- j Senaatti on prokuraattorin te- ensa zollmn pastor. E:n onnis m {e]nän valituksen johdosta tuomin- IÄÄ SÖTJS; nu. toimittnjan »M-° .... . . ..... 0 . . i ro o Akilles Mannerin pidettämäksi käden jovmtm malnn. Puukon. majesteettirikoksesta 6 kuukautta rif m ■ i roanfeubessa. Juttu ali aiheutu- murhaaialle. Silloin pastori E. ? ^ mainitun lehden 57 numeros- pakem, pudottaen terän kädestään!^ toukokuun 24 pnä 1909 olleen ff hypäten alttartattuk,en yU ylei-! j^jotuksen ..Törkeä lainrikos kopul- r, f u U lisesti mahmistettu" johdosta. Ho- ^ ktrkmr latlialle, i soikeus oli mapauttauut toimit- M-^Puol: olisilloin^ taas kmtereilla i | Mannerin kaikesta edesmas- puukkousa kanssa ia yritti lyoda tun?ta pastoria kaulaan, mutta onneksi j ° saatiin murha-aije estetyksi ja Tnomalais-ulkomaalaiuen ki- mies kiinni. »viteollisuusyhtiö. Kirkossa luonnollisesti syntyi ..The Financial Thimes" kertoo, suuri huuto ja pakokauhu. Ju- että ollaan aikeessa perustaa eng- malanpalmelus keskeytyi ja mas- .kantilais-saksalais-suomakainengra- ta sitte, kun haamottuuut pastori niittiyhtiö, joka tulee hankkimaan oli miety pois, hänen haamansa itselleen laajoja grniittilouhoksia sidotut ja kirkkomäki rauhoittu- Salonlahden eteläpuolella. Dhtiön nut, moitiin jumalanpalmelusta seitsemästä johtajasta on kolme jatkaa. .englantilaista, kaksi saksalaista ja kaksi suomalaista. Ihtiön nimi on „The International Granite Company ltd". Osakepääoma on 50,000 puutaa, jaettuna 1 pun- nan suuruisiin osakkeisiin. 20,000 osaketta on jo merkitty. Louhoksen ostohinnaksi on määrätty 30,000 puntaa, joten 20,000 puntaa jää käyttöpääomaksi. 7,500 puntaa on katsottu tarmittaman työn alkuun- tammikuussa on laadultaan sa- mallainen toimitus kuin oli yksi- toista muotia takaperin nimen merkintä suureen adressiin, jonka hymin muistanet. Niinkuin silloin kysyttiin makaalta, rauhaa rakas- kamalta ja uskomaiselta: haluatko piirtää nimesi paperiin merkiksi siitä, että tuhansien ja satojen tuhansien lähimmäistesi kanssa panemiseen ja sellaisten mahdol- tahdot yhteismoimin koettaa es- lisuuksien malmistamiseen, että ki- tää uhkaaman knnsallisen onnet- met saatetaan lastata kaimoihin, somuuden päällemme lankeemista, [ aiiin nyt kysytään Sinulta: tah- Toiminimi A. Carlströmin satojen tuhansien eri puo- konkurssipesän * uetpm kuuluun n kansalaisten pesäluettelo jätettiin maanantaina S u , n ? .. I? 1 ™" 1 ?.. Kristiinankaupungin raastumanoi-' ' l e . e , ^ roa ?|5. nt . a keudelle ja on pesäluettelon mu- ' r 4? meidän ,a mei- kaan pesässä maroja 2,421,229 ^ ^ mk. ja meltoja :i,107,3(>S mk. «taloubeUxfefn onnettomuudeksi on ' ■ suunniteltu ja armattamastl yha Betonikatto Pudonnut kahdes- . suunnitellaan^ kysytään, tahdotko ta kerroksesta eräällä uudis- ^ olla mukana luomassa somintoa rakennuksetta Sawo»lin -Ua maltiollista rauhaa. uaSsa. Jos rauhan rakkautesi oikeata Kun miime torstaina apteekkari ja todellista on, niin nyt Sinun F. B. Knissundin uutisrakennuk- on astuttama esiin. Tietoa ei sella Samonlinnassa työskentele- kyllä ole siitä moidaanko rauhaa mät työmiehet ryhtyimät ottamaan^ mitä yleisemmälläkään punamii- rakennuksen limonaaditehtaaksi ai-.wan medolla saamuttaa, mutta jotusta osasta alakerran betonisen jauhaa rakastama ei saa lähteä mälikaton rakennustelineitä pois, epäilyksestä, hänen täytyy säilyt- alkoi mälikatto yhtäkkiä painua ja tää usko siihen, että rehellinen ja putosi kauhealla ryskeellä kokoi,aan} totinen pyrkimys lopultakin miepi alas, työmiesten päästessä häthä- ^ toimotuille perille, tää atta pois. Samaa kyytiä pu- Jos Sinä taas edelleenkin syr- tosi myöskin yläkerroksen betoni- : jässä olet, jäät miiman medosta katto alas kaikkine telineineen ja (pois ja olet mälinpitämätön asiois- kannattimineen. I ia ja yleisen kansanäänestyksen Syynä onnettomuuteen oli näh-k merkitystä heikosti käsittämän lä- tämästi se, että alakerroksen mäli-i himmäisesi suhteen, niin mälinpi- katto, joka laskettiin komien pakka- tämättömyydelläsi Sinä osoitat sien aikana, oli jäätynyt ja niin- haluamasi sotaa ja rauhattomuut- ollen jäänyt kuraamatta, joten se, ta. Ne, jotka elämät puolueriite- ei jaksanut kannattaa itseään ja hyistä, käsittämät rauhaa rakas- päälleusä rakennettuja toisen ker- - tamien syrjässä olemisen äänet- roksen katon rakennustelineitä,' tömäksi riitelyn hymäksymiseksi ja maan sortui heti kun kannattimet. ne, jotka meidän tuhoamme tah- oli otettu alta pois. k tomat, pitämät tuota syrjässä ole- Onnettomuuden tuottama ma-'mistä merkkinä siitä, että rauhaa hinko on laskettu nouseman noin 'rakastama kansan-osa Suomessa 2,500 markkaan. Puheeuaolemat. ei hakuakaan muuta kuin olojen betonityöt omat erään helsinkiläi-! sekasortoa ja uhmailua. Halutaan ostaa pieneupnoleinen maatila, jossa on hyvät viljelysmaat — eläte tään keskimäärin nykyään l§— 15 lehmää ja m. s. Halullisia tilanmyyjiä pyydetään lähettä mään tarkat selitykset sekä kauppahinnasta sekä maista asiaa koskevista seikoista." Osoite: Tosiostaja, Kaltimo, Leppälänpää. (K. S. 2 k.) ^Rauhaa rakastama öuontcn kansalainen, mies ja nainen, astu nyt rauhan tähden esiin. Pon- nista kaikki moimasi sen hymäksi, että tulemissa eduskuutamaaleissa H. S. ?)lioppilasmiclenosotuksia Moskovassa. sen betoniyhtiön urakalla tehtä- mänä. Toinen „Josua Järtvinen". Toissa siinnuntaina luennoi en- tinen' sosiolidemokraattien agitaat-^ merkitään rauhan ja oikeuden tori Esa Paamo-Kallio Tampe- puuaisia miimoja niin paljon kuin reen Raittiustalolla elämänsä ivai- mahdollista, heistä. Luennon aiheena oli ..so-- Oman, lähimmäisesi ja koko sialismista kristinuskoon". Täs- kausamme nykyisen ja tulemaisen sä esityksessään, joka kesti noin rauhan nimessä, älä kuule tätä pari tuntia, toi hän kuulumille totisessa mielessä lausuttua kehoi- sosialidemokraattien heikkoja puolia tusta kuuroilla kormilla. ja heidän menettelytapojaan. Esi-I tys ei liene ..tomereja" tyydyttä-i nyt, koskapa esityksen loppupuo- lella pitimät aikamoista hälinää,', jota eimät tietenkään silloin teh- j neet, kun Esa esiintyi heidän pu-> hujanaan ja esitti asioita heidän; näkökannaltaan. Näin ne asiat ■ muuttumat. „ Ohdakkeita tuon] tuostakin ilmestyy sosialidemok-) raattien..ruusupensaaseen". Mar-« maankin Esa nyt saa kuulla kuul-^ timeusa ..tomerien" taholta. Pe- i Miime sunnuntaina toimeeilpa- rästä kuuluu. : nimat ylioppilaat ja naiskurssilai- Esa Paamo-Kalliolla kuuluu set Moskomassa useissa eri koh- oleman tekeillä kirja, jossa hän dissa mielenosotuksia, nostellen lip- tuo ..salat julki". — Sosialide- puja, joissa oli kirjoitus: ..Pois mokraattimme entiset „merkot" kuolemanrangaistus". Poliisimar- itäyttämät siis armeluttamasti tiostoa oli mahmistettu ja oli tä- repeilemän, joten „kalat" moi män amuksi kutsuttu eskatroona päästä karkuun. — Työk. ,Sumskin rakuunarykmentistä ja Donin kasakkasotnia. Klo 1 aika- ■ na päimällä kerääntyi Strastnoi kentälle mielenosottajia, jotka po- Nauhaa rakentamille! M kmtenkm hajoim. Tmermka- idun ja Triumsalni Sadomoi ka- Sinä mihaat riitaa ja rakastat kulmassa mielenosottajat uu- rauhaa. Monta kertaa on Sinun ylleen yhtytmat lemittaen samalla sydämesi miimeisten muosien ai- l° § ' a °f' kana täyttynyt surulla sen joh- kuolemanrangmstus'. Taman lt- dosta, että elämässämme on ollut £* m .. niin sanomattoman paljon riitai- Hamaan aikaan koetti suutta ja epäsopua. Sinulle on lukuya makljoukko kokoontua Te- isänmaan onni ja meitcstys yhtä aattentorille,jos>a tapahtui unetta kallis kuin kenelle muulle tahansa, onnettomuuksia, ratsuhemoiet kun mutta tuo kansalaisten keskeinen ????..kaaturaat. riitely on murentanut sydäntäsi hajoitettun joukko ja 4< siinä määrässä, että Sinä kentiesi mangittiin. Myoskm olet ollut pakoitettu rauhan muoksi Tlhamgaromm ^ pakaasin kuona metäytymään julkisesta toimiit- Kusnetskln sillalla oli mielenosot- nasta syrjään. Sinä ymmärrät osoittl- yleisen äänioikeuden merkityksen ma^tustusta poliinlle, joka yhtä hymin kuin kuka tahansa, °pukft mangitst 108 henkilöä, lois- Sinä käsität aiman selmästi sen ^ ^ Kliilkiaan mangitp melmollisuuden, jonka kutsumus paiman kuluesia 18^ hen- maltiopäimäedustaja-maaleihin jo- kaukl jaatetaan edes- kaiselle 24 muotta täyttäneelle n>astauksee>t^ yleisien pakollisten maamme kansalaiselle asettaa, mutta sittemminkin murtuneisuu- mihihh w tesi ja simeellinen suuttumuksesi on - .. saattanut moittaa tuon käsityksesi^ vtUökieN kansalaisen oikeuksista ja melmolli-' suuksista. Kentiesi olet miimeisistä z Tämän niminen aikakauslehti tai niiden edellisistä eduskunta- on nyt kohta muodeu ajan kerta maaleista jäänyt pois. Taikka jos kuukaudessa ilmestynyt Jymäs- et mielä itse olisikaan maaleista kylässä, lehtori V. Kimilinnan pois jäänyt, niin olet mennyt toimittamana. Se on kansal- äänestämään puolittain salaa, lismielisten nuorisoliit ikäänkuin maroen, ettet main mil- t o j e m m e äänenkannattaja. Kun lään muotoa tulisi syypääksi lä- ^ pian siirtyy toiselle ikämuo- himmäisesi jo ehkä ennestään tuli- delleen, tahdomme siihen kiinnittää sissa maaliotteluissa rikotun rau- nuorten huomiota. han häiritsijäksi. Toimintaasi tai Lemotonta, eri haaroille hajaan- toimettomuuttasi maalimkana on tumaa hapuilemista on meillä määrännyt: puoluerntelyissä her- nykyinen aika täynnä. Kun maa mostuneella on oikeus elää rau- ikäänkuin huojuu jalkaimme alla, hassa ja welwollisuus karttaa her- koetamme saada tukea ja pohjaa mostuttamasta lähimmäistään, milloin mistäkin harrastuksesta Kentiesi olet uskonnollisen mielialasi j« riennosta. Yksi tamoittelee yh- muoksi metäytynyt syrjään. EH- tä toinen toista. Mutta ennen käpä myöskin pettymykset ja epä- kaikkea olisi moimat ja harrastuk- toimo eduskuntatyöhön^ nähden set koottama yhteen ja suunnat- omat rauhan rakkautesi ohella tama ne sellaisiin päämääriin, syrjään metäytymiseesi maikutta-' joista olisi tuntumia tuloksia odo- neet. • tettamissa. Kolmeen seikkaan olisi Ettäs puolueriitelyyn ole kyl- Suomen kansan ja eritenkin sen lästynyt ja ettäs yleistä toimin- nuorison näinä maikeina aikoina taa seuranneena olet epäilemäisek- suunnattama intonsa ja harrastui- sikin tullut, se on marsin hyivin sensa: että kansassamme säilyisi käsitettämää. .'simeellinen ryhti ja kun- Mutta kuule, Sinä rauhaa ra- to; että kansallistunto m- kastama, nyt jälleen on tullut me malmeutuisi elämäksi ja Sinun muorosi astua esiin. Mii- moimakkaaksi: ja että nw* densiin edustajamaaleihin ei käydä risoomme kehittyisi tarmokkaan sodan maan rauhan merkeissä, työn ja toiminnan henki, Punaisen miiman medäntä ensi joka mastuksista lannistumatta Yleisölle halvin ja edullisin asioimistoi- misto on Karjalaa Liiketoimista, Joensau, Torikatu 8, puhelin 125. (Omist. L. K. Juuti.) (K. 8.) ja Parruja ostaa Rakennusmestari A. V. Pitkänen. (K. S. 1 k.) Joulukuun 12 päimänä pidettä- mässä Kiteen kuntakokouksessa kä- sitellään seuraamat asiat: 1. Malitaan miinamerorahain nostaja ja määrätään mihin tar- koitukseen ne käytetään. 2. Wa- pautetaanko emäntä Seppänen Puhoksen kansakoulun johtokun- nasta? jos pyyntöön suostutaan, malitaan kaksi, ellei suostuta, yksi jäsen sanotun koulun johtokuntaan. 3. Kun kaikkia lainajymästön ste- menmelkoja ei saatu sisään, pääte- tään niiden perimisestä. 4. Esi- tetään ja päätetään Kankaan sil- lan teko-urakkakontrahdin suhteen. 5. Rakennustoimikunnan määrää- minen Närsäkkälän kansakoulura- keitnukselle. 6. Otetaanko raken- nilsmestari kunnan rakennustöitä perään katsomaan? 7. Rakenne- taanko palaneen mielisairaöhuo- neen sijaan uusi? 8. W. Mali- sen ehdotus uuden toimintataman käytäntöön ottamisesta uuden maantien tekemisessä, sekä ennen tehdyn rahahommamääräyksen toi- minnan toteuttamisen kuntalaisten tiedoksi saamisesta. 9. Uuden maantien rakennustoimikunnan eh- dotus sora» medättämiseStä tänä taimena tuolle tielle ja miten suu- rella määrällä? Kiteellä Marraskuun 26 p :nä 1910. Juho Kankkunen. (K. S. 1 k.) esi-isäin taattuun tapaan jatkaist miljelyksiämme, niin aineellista kuin henkisiäkin, yhä eteenpäin, kerran koittaman paremman tu- lemaisuuden maralle. Woimak- kaasti manaa aikamme nuorisoa juuri näitä ihanteita tomottele- maan. Ei ole turhanpäiten syntynyt se nuorisoliike, joka meillä K a n- sallismielisen Nuoriso- liiton nimellä on jo jonkun muoden maikuttanut, yhä kas- maen ja merkitystä saaden. Se on ottanut päämääräkseen tamoi- tella juuri noita ihanteita, mitkä masta mainitsimme. Todellisuus on osoittanut, että ne mielä pys- tymät nuorisoamme innostamaan ja sen elämälle makamaa sisällys- tä antamaan. Nuorten liitot täl- lä phjalla omat tulleet yhä lukui- sammiksi, jäsenmäärät nousseet ilahuttamasti. Suuri merkitys on tässä toi- minnassa epäilemättä olema ..Nuorten Nuijalla", liiton äänenkannattajalla. Jokainen, jo- ka on seurannut tätä lehteä, wn- nustaa, että se on ollut pirteästi toimitettu ja sisältänyt paljon hy- mää. Kirjoitusten ohessa, jotka omat koskeneet liiton toimintaa eri puolilla maata, on siinä muun hymän mukana ollut melkoinen joukko opetuksia hymän kirjalli- juuden malintaan. Tällä seikalla on epäilemättä nykyaikaan suuri merkitys. Jos lehden tilaajamää- rä, joka nyt ensimäisenä muonna on noussut noin 4,000:n, kohoifi parilla tuhannella, aikoo toimitus laajentaa sitä ja jarjota entistä enemmän maihtelemaa luettamaa. Kansallismielisen nuorisomme asia- na on pitää huoli siitä, että tämä toime moi toteutua. Edistettä- köön siis toiminnan wahwista- mistä siten, että hankitaan sen äänenkannattajalle enemmän tilaa jia. Eimät mene rahat siinä huk- kaan. Kehoitamme siis kansallismie- lisiä kaikkialla rupeamaan „N u o r- ten Nuijan" asiamiehiksi ja tilaajiksi. — Asiamiesehdot omat 20 pros. palkkio, jos tilauksia on mähintäin miisi. Muosikerrasta melotaan siis asiamieheltä Smk. 1: 60, kun se joko postissa tai toi- mitukselra suoraan (alle 5 muosi- kertaa) tilattuna maksaa Smk. 2: —. Leikkaamalla irti tässä nu- merossa olema ilmoitus ja lähet- tämällä se täytettynä ..Nuoren Nuijan" toimitukselle, saa asia- ntiespaperit. — ..Nuorten Nuijan" joulu kuun numero ilmestyy armokkaana joululehtenä. Kehoitamme lukijoitamme rupeamaan sen asta- miehiksi. Ehdot omat nähtämissä toisessa paikassa lehteämme.