stl^uvantsins msri^gliuun >2 p:nK 8AI^IiUsi7^ N:o 123 — lgio Termetuloa? Waalipiir'mme suomalaisen puo- lueen edustajat saapumat tänne tä nään yhteiseen neumottelukokoukseen eduStajaehdokkaita asettamaan lis- töille tulemia maaleja marten. East maltiopäimät tulemat luon teeltaan olemaan maltiolliset, yksin omaan ja enemmän maltiolliset!uin mitkään edelliset. Näiden maltio- päimäin ydinkysymyksinä eimät tule olemaan yhteiskunnalliset, sisäisiä ediStyspyrkimyksiä koskemat asiat, maan tuo suuri yhä mielä ratkaise maton kysymys siitä, moiko tässä maassa tulemaisuudessa mikään eduS- kunnallinen elämä olla mahdollinen ja tahtooko eduskuntamme tehdä kaikki, mitä Suomen miesten moi- massa on, saadakseen kansallemme edes jonkunlaisia elämisen mahdolli suuksia. Sen pääkysymyksen ympä rillä omat maalit toimitettamat. Sitä kysymystä silmällä pitäen omat myös eduStojaehdokkaat asetettamat. Kaikki paikalliset ja muut erikoisharrastuk- set jäämät tällä kertaa pakostakin syrjään. Kaikissa puolueissa on näiden maa lien n. s. tunnusmerkkinä ollut yh teinen kehotus malitsemaan kaikki entiset edusmiehet uudestaan. Muissa puolueissa on kumminkin suuri määrä entistä eduSmiehiä kieltäytynyt eh dokkuudeSta. Suomalaisessa puolu eessa sitä mastoin melkein kaikki en tiset kokeneet edusmiehemme omat nytkin rumenneet ehdokkaiksi, joten saamme olla marmat, että suomalai sella puolueella tässäkin eduskunnassa tuke olemaan tietorikkain, edustamin, «mokkain asema. Meillä täällä Tu run ja Porin läänin pohjoisessa maa- lipiirissä on taas se erikoinen onni, että molemmat kykenemät yleisehdok- kaamme, lakitiet. tohtori I. K. Paa- sikimi ja jumaluusopin tohtori Lauri Ingman omat suostuneet edelleenkin ehdokkaiksemme. Ja sitä ilahduit» mampaa on tässä kertoa sekin, että kaikkialla Vaalipiirissämme, mistä tähän asti on tietoja saapunut, hei> dät on yksimielisesti asetettu yleiSeh- dokkaiksi. Se osottaa M, että hei dän tietonsa, taitonsa, työkuntonsa ja intonsa tunnetaan laajemmallakin alalla. PaikalliSehdokkaidenkin asettami- sessa toimottamaSti päästään pian tyydyttämään tulokseen. Sillä «ar maanhan ehdokkaiden kyky ja kunto ja persoonalliset hymät ominaisuudet asetetaan etusijalle ja kaikki muut pyyteet jätetään syrjään. Toimomme suomalaisten seurojen edustajain ma linnassaan onnistuman niin, että maltiopäimämiesehdokkaikst saamme kykenemiä henkilöitä, joille yhä use ammat äänestäjät antamat kanna- tuksensa. Ja tuleekinhan siinä ääneS- täjille malikoimisen maraa knn tästä »vaalipiiristä moidaan asettaa 17 eh dokasta. Suomalaisen puolueen muitakin jäseniä saapuu tänne huomisille juh lille. Ei tarminne tässä heille sanoa, että mitä enemmän, mitä tarkemmin eduskunnan työtä seuraa, sitä lujem min tulee makuutetuksi siitä, evä suomalaisen puolueen maltiollinen kanta se on, jota Suomen kansan lopultakin täytyy seurata, jos se mie lit tässä maassa mielä kansana elää. Se on jo selmennyt usealle masta- puoluelaisellekin. Kunhan ei main kansamme kokonaisuudessaan tässäkin kohti saisi silmiään auki liian myö h ään. Mutta se riippuu paljon teistä, meistä jokaisesta suomalaisesta miehestä ja naisesta syrjäisimmänkin vnalaiskylän hiljaisuudessa. Se riip puu paljon Mä, tahdotteko te tehdä kaikki, mitä moitte selittäälsenne n aa pareillenne, että on tarkasti mvrot- tama, ettei maltiollinen yltiöpäisyys Porin kirjv. 33. Maalipiirimme Suomalaisen puolueen kokousten jobdosta, — Nuijan arpajaisiin huomen na! — Wähän mertailua. — SofialiStijohtajain ala-armoista peliä. Kansamme on jälleen kutsuttu ensi tammikuun 2 ja 3 pnä täyttämään malitsijamelmollisuuttans a. Tällä kertaa tapahtuu äänestämään meno Vaikeimmissa ja kansallemme maarallisimmissa oloissa kuin kos kaan ennen. Valitulta eduskunnalta kysytään siten myös, jos mahdollista, mieläkin suurempaa laajanäkö isyyttä ja harkintakykyä kuin ennen. Tämän tulee kunkin malitsijan muistaa. Asemamme keisarikuntaan nähden on siis tällä kertaa sellainen, että in nokas osanotto maaleihin ja maali- toimintaan maamme edun kannalta on Välttämätöntä. Meidän on näy- tettämä Vihollisillemme, että meitä ei moida Väsyttää eikä tehdä huolet tomiksi maamme asioihin nähden. Idän taholla kyllä ehkä suotaisiin, että mälinpitämättömyys mallaisi äänestäjät, jolloin täällä kaikessa hil jaisuudessa moitaisiin helpommin olomme ja elämämme perusteita muuttaa. Mutta meidän on tehtämä sellaiset toimeet tyhjiksi. Tämän me saamme aikaan, niinkuin jo Viittasin pääse kokonaan hämittämään yhteistä kotiamme, kulkekoon tuo yltiöpäisyys sitten perustuslaillisuuden, isänmaal lisuuden, maalaisliiton, kristillisyyden tai köyhälistön kerSkumilla nimillä. Tulkoon tämäkin kokous ja juhla herätystilaisuudeksi, joka amaa mei dän silmämme huomaamaan, mi tenkä jokaisen yksilön oikeassa mie lessä tekemä työ hyödyttää tätä Suo men kansaa. Se tietoisuus pääsköön mallitsemakfi suomalaisessa puolu eessa, että jokaisen sen jäsenen on kutsumuksensa ja melmollisuutensa innolla ja uupumattomalla sitkeydellä täytettämä. Meidän on rauhallisella työllämme ja ripeällä toiminnallamme, osotettama, näytettäviä, että mikään mäkimalta maailmassa ei moi häätää Suomen kansaa isäntämallaSta tässä maassa, meidän on todistettavia, että suomalaiset yhtä hymin tai paremmin kuin joku muu kansa woi rakentaa täällä inhimillistä edistystä. Me nestyäkseen on sellainen työ suoritet- tama meillä, kuten kaikkialla muual lakin, sansallisella pohjalla. Silloin omat kaikki tällaiset mäkimallan puuS kat ohimenemiä, eikä meidän kan samme kuolinkelloja silti soiteta, että meitä sorretaan maikkapa kokonaisen miespolmen aikana, maan Suomen kansa tulee tästä sorrosta nousemaan, tämä kansa ei tähän kuole. Mutta siihen tarmitaan jokaisen suomalaisen työtä. Jokaisen sata kuntalaisen on Vihdoinkin heitettäviä pois toimeton uinailunsa. Jokaisessa pitäjässä, jokaisessa kylässä, jokai' seZsa äänestysalueessa on ryhdyttämä uudella innolla ediStyStyötä teke mään. Satakunnan jokaisen suoma laisen on nyt täSt'edeS käsitellämä kutsumuksensa mahtimuorona, mahti- paikkana, asemelmollisuutena Suo men kansan simistyksen kohottami seksi ja edistämiseksi. Tällaisella reip paalla mielellä tänne tulkaa, tällai sessa mielessä työtänne jatkakaa. Termetuloa! Kristillinen tyStväli w«ltiMsena puo lueena. Kehuttu suhteellinen Vaalilakimme on monessa tärkeässä kohdassa epä- tsrmeellinen yhteiskunnan kehitykselle. Iksi näistä on se, että se aiheuttaa, melkeinpä pakottaa, kansan hajaantu maan puolueisiin miltei loppumatto miin, lumaten kaikille, pienemmillekin eriseuroille oman »edustajan" maltio- päimille. Puolue-elämästä kokonansa ei luonnollisesti mikään kansa pääse eikä se ole suotamakaan, sillä puolue- elämä on samaa kuin yhteiskunnalli nen elämä. Mutta puolue-elämällä täytyy myöskin olla rajansa, muuten se lakkaa olemasta yhteiselämän ter- meyden ja Voiman merkkinä ja aikaa sen sijaan lemittää hajottamaa sai- raloisuutta yhteiskunnallisen kehityk sen esteeksi. Meidän puolue-elämäämme synnytti suhteellinen Vaalilaki monta tuollais ta luonnotonta puolueilmiötS, joista yksi on kulkenut kristillisen työmäen- puolueen nimellä. Tämä ryhmä, yhtä mähän kuin maalaisliitto, FranS Nuupalan y. m. samankaltaiset »puo- lueet", ei ole kyennyt esittämään yh tään mitään omaperäistä toimintaa yhteiskunnallisessa elämässä. Kris tillisyyttäkö? Ei edeS sillä alalla mi tään sen meroiSta kuin suomalainen puolue. Työväenkysymystäkö sitten kristillinen työmäenpuolue tahtoo edis tää? Siinäkään se ei ole saanut mi tään aikaan. Kummallakaan näillä aloilla se ei ole edes tarjonnutkaan sitä, mitä suomalainen puolue on otta nut suorittaakseen ja jo suorittanutkin. Näin ollen oli kristillinen työmäen puolue jo syntyessään mailla omin takeisen elämän edellytyksiä. Sillä ei ollut mitään tehtämää. Ja se näyt- tarmokkaaSti työskentelemällä maalei hin nnnoinnoStuksen kohottamiseksi. Myöskin kotoiset olomme ja sisäiset suhteemme maalimat meitä maalimel- mollisuuttamme täyttämään. Me näemme, miten tämän maan manha ruotsinmielinen hallitsema luokka kaik kialla pyrkii mahmistamaan asemaan sa, säilyttämään malta-asemansa hal linnon, yliopiston, kunnallisen elä mämme ja taloudellisen toimintamme aloilla. Selmästi on ruotsinmielisten taholla ollut myös huomattamissa pyrkimys saamuttaa takaisin nekin asemat, jotka suomalaisuuden liikkeen amulla siltä Suomen suomalaiselle kansalle on onnistuttu «aimoitta- maan. Äärimmäisenä «asemmalla taas sosialidemokraattinen puolue, «ailla isänmaallista mieltä ja tunnottomat» rahan himoiSten johtajien kuljetta mana, on johtanut suuret kansanker rokset harhaan, tukahuttanut niiden paremmat tunteet ja pyrkimykset, hä vettänyt uskonnon kunnioituksen ja sytyttänyt niiden mielissä katkeruuden ja «ihan toisin ajattelemia kohtaan. Ja mikä täStä on ollut seuraukse na? Se, että läheS toinen puoli suomalaista kansaa nyt mailla kan sallista pohjaa on mahdoton ja kyke nemätön kansalliseen simiStyStyöhön ja sen kautta uhattujen kansallisten ja maltiolliSten oikeuksiemme puoluS- tuStyöhön. Kaikki edellä esitetyn tapaiset seikat yhdessä muodostamat asemamme niin Vaaranalaiseksi. täytyikin pian. Se ei Voinut hank kia mitään merkitystä kirkollisena, ei Valtiollisena eikä kansallisena tekijänä. Sillä oli main tekaistu nimi, jonka marjolla uSkonnollismielisiStä piireistä kalasteltiin ääniä. Mitään se ei ää- neStäjäinsä hymäksi ole tehnyt. Ni menomaan ..kristillisenä" puolueena on se omassa keskuudessaankin ha- jaantunut lahkolaiSjoukoksi, jossa eri puraisuus vallitsee. Niissä oloissa ja niillä tuloksilla, millä kristillinen työmäki meillä puo lueena esiintyy, on se muodostunut ajattelemattomaksi heikonnusyrityk- seksi, jolla todellisuudessa heikonne- taan sitä, mitä monikin yksinkertai suudessaan luulee tukemansa. Jos kristillisyyden asia meidän maassam me tälläkin erää olisi riippumainen »kristillisen työmäen" Valtiollisesta merkityksestä ja sen eduStajaehdok- kaikseen asettamien henkilöiden tie doista ja työkymyStä, niin eipä kan nattaisi Suomen kristillisyydestä pu huakaan. »Kristillisen työmäen" menettely on maan ja kansan sekä kristillisyy den kannalta katsoen malitettama siinä suhteessa, että se, kykenemättä itse mitään aikaansaamaan, heikontua niitä puolueita, jotka kristillisyyttä tässä maassa tahtomat ja pystymät tukemaan ja ylläpitämään. »Kris tillinen työmäki" tietämättään heikon- taa luonnottomalla puoluetoiminnal laan juuri sitä asiaa, jota sen kiertä- mät saarnaajat uskottelemat sen aja man. Tässäkin Vaalipiirissä on sillä tamalla monta tuhatta ääntä hukkaan heitetty eikä yhtään »edustajaa" ole saatu. Ja kutka tästä omat hyöty neet? Juuri ne, jotka tästä moaSta tahtoisimat kaiken kristillisyyden hä vittää. On sentähden ilahduttamaa kuulla, että useissa paikoissa »kristillisen työ mäen" mukana kulkeneiden joukossa on herätty hamaitsemaan, mihin tämä tällainen hajottama toiminta mie. On jo paljon niitä, jotka toimomat, ettei »kristillinen työmäki" enää tässä tässä Vaalipiirissä Valitsijayhdistyk siä perustaisi eikä Vaaliliittoa tekisi hukkaamaan wain ääniä. Missään tapauksessa ei »kristillinen työmäki" täällä saa yhtään edustajaa eikä enää tule saamaan likimainkaan entistä kään kannatusta. Meillä on suoma lainen puolue, joka sekä tahtoo että kykenee ajamaan kristillisen työmäen etuja ja edistämään heidän asiaansa Lähestyuiö meslölasku. Niinkuin tunnettua, toimitetaan ennen pitkää maamme suuremmissa kaupungeissa todellinen mäestölasku samaan tapaan kuin muosina 1870, 1380, 1890 ja 1900. Tilastollinen keskustoimisto on ehdottanut sen tällä kertaa tapahtumaksi niissä kaupun geissa, joiden asukasluku kohoaa yli 15,000. Sen mukaan olikin Helsin gin, Turun, Tampereen, Viipurin, Vaasan, Oulun, Porin ja Kuopion kaupungeilta, joista main neljä ensiksi mainittua miime kerralla olimat mu kana, tiedusteltu haluamatko ryhtyä toimeenpanemaan mainittua tilastoa. Kaikkien mainittujen kaupunkien »val tuustot, Kuopiota lukuunottamatta, suoStuimat sellaisen järjestämään. Tilaston koko iminen tulee tapahtu maan kahdessa eri ryhmässä, toinen koskee kiinteimiStö- ja rakennus-, toi nen morstnaiöta mäenlasku- ja osun- totilaStoa. Luonnollisesti tällaisen tilaston tarkkuus ja kaikinpuolinen onnistuminen riippuu kaikista kunta laisista ja on sentähden paikallaan, että tämän asian tärkeys aikanaan syöpyy kuntalaisten mieliin, koska jokaisesta kaupungissa tilastoa koot taessa tapattamasta henkilöstä täyte- tään erityinen henkilökortti, samoin kuin erityinen asuntokorttikin tulee täytettämäksi. Henkilökorteissa esiin Onko harkintakykyisillä ja isän maallisilla kansalaisilla tämmöisissä oloissa oikeutta »veltostua ja metäy- tyä taistelurintamasta syrjään? Ei, ja tuhat kertaa: ei! Päinmastoin. Kansamme elämä, sen tulemain sukupolmien etu m e l- mottaa juuri tämmöisenä aikana isänmvalliseen ja uhrautumaan työ hön. Ia surullista on, ellei työninto meissä nyt syty ja luo meihin »voi maa, jolla esteet ja haluttomuuden poistamme sekä toimitamme moimok- kaaksi ja mukaansa tempaamaksi ko hotamme. Suomalaisen puolueen naiset ja miehet! TäStä päimästä alkaen tuo into meissä syttyköön! Sitä mahmistamaan ja lisäämään saapukaamme puolueemme tämän- illan ja huomiSpäimän kokouksiin ja juhliin. Suomalaisen puolueen edustaja kokous on tänään ja yleinen kokous huomenna Teatterissa. Niihin, nimenomaan jälkimäiseen, sankkoina parmina samotkaamme! Niissä monta asiaa selmenee ja monta kehoittamaa ja rohkaisemaa sanaa lau sutaan. Niissä me, ennen kaikkea, joS nii hin joukoin saamumme ja kokoushuo neet täytämme, saamme tuntea sen rohkaiseman Vaikutuksen, jonka saman suuren aatteen elähdyttämäin kansa laisten sankkojen joukkojen yhdessäolo aina mielissä synnyttää. Saapukaamme sentähden jokainen tyViin kysymyksiin, jotka koskemat sukua, ikää, syntymäpaikkaa, säätyä, uskontoa, ammattia, kieltä, luku- ja kirjoitustaitoa y. m., on lisätty pari kysymystä simistysmäärän selmille- saamiseksi. Ruumiillisen työn tekijöi den maralle kolme kysymystä, jotka koskemat satunnaista työnpuutetta. Kuinka tärkeä tämä tieto on jo kau punkikunnille itselleen ja niiden mi- ranomaiSten toiminnalle, on itsestään selmää. Tärkeää main on, että nii hin kunnollisesti ja omantunnonmu- kaiseSti maStataan. Sen sijaan on ruumiin- ja sielunmammoja koskema kysymys jätetty pois. Dhtä tärkeä on asunto-olojen selmille saaminen, joko nykyään on työttömyyden rin nalla päimän polttamana kysymykse nä. Asuntokortissa on huoneiden käyttöä lähemmin koskemia kysymyk siä, niinkuin missä määrin asunto- huoneita samalla käytetään työpaja-, puoti- tai kahmilahuoneina sekä missä määrin asunnoissa on mesijohtoja, sähkö- y. m. mzlaistuSta, kylpyhuo neita j. n. e. Tärkeitä kysymyksiä omat niinikään tiedot rakennuksien käyttämättömistä ja muokkaamatto mista huoneista sekä kuinka kauan kiinteimiStö on ollut nykyisen omista jan huostassa. Monella tamalla tulemat nämä tilastot malaisemaan kaupunkikuntien oloja. Työttömyys, asuntopula, Vuok rasuhteet y. m. tilapäisesti maikeita ratkaista. Varsinainen järjestelmäl lisesti toimeenpantu mäenlasku siihen antaa parhaimman Vastauksen. Mutta siihen maaditaan kaikkien kuntalaisten myötämaikutuSto; ja Vi ranomaisten, maistraatin ja mal» luuston on katsominen, että kaikkia oloja tuntemia henkilöitä työhön kiinnitetään. Sitä surkuteltamamman maikutuksen tekee nähdessä ja kuul lessa, että Porin mäenlaSkukomitean jäseniksi ja eri laskupiirien puheen johtajiisi tässä suomalaisessa kaupun gissamme malituista 17 miehestä on osattu ottaa 8 ruotsalaista, 6 nuor suomalaista ja ainoastaan 3 suomen mielistä eikä yhtään sosialistia! Se on jo enemmän kuin röyhkeä isku suomalaisen kaupungin supisuomalai selle mäestölle maSten kssmoja. Kuinkahan kauan tämän kylän suo malainen mäeStö kaikkea tällaista ruotsalaisien holhottamana olemista aikoo sietää? Mjz mM. — Rauttalaiuen adressi Guome» htztvälfi. Pariisista säh kötetään eiliSpäimän Retchille: Parlamentin jäsenten keskuudessa kiertelee nimeltään mainittujen Rans kan parlamentin jäsenten ja senaat torien Suomen hymäksi laatimia ad resseja, joita tullaan lähettämään duuman jäsenille. Allekirjoittajina on noin 400 sekä parlamentin että se naatin jäsentä. Sitäpaitsi on alle kirjoittajina 3 nykyistä ministeriä, 10 entistä ministeriä sekä senaatin war? puheenjohtaja. — Englantilaiset eftiutywät Suomen afia»sa. Lontoosra on U. S. saanut seuraaman yksityisen sähkösanoman: Kahdeksan liberalisen ja työmäen puolueen tunnettua miestä, joista muutamat omat varlamentissa. jul kaisee torstaina Daily Nemsissä kir jelmän, jossa selittämät Suomen mal- tiopätmien perustuSlainmukaista pää töstä, joSta hajoituS seurasi, uutena uhkana Suomen mapaudelle. Tämän jälkeen kirjelmässä »vedotaan Suo men kulturm merkitykseen koko Euro- palle ja pvvdetään ulkoministeriä te kemään Suomen asiasta esitykset (representationS) P etariin. Kirjoit tajat tosin eimät tohdo sekaantua Venäjän asioihin, mutta omat ma kuutetut, että englantilaiS-menäläinen bymä suhde (Anglo-RuSfion un der- standing) menettää kannatuksensa Eng- lännissä, joS suomalaisten tapaisen kansan mapaus kukistetaan. kohdastamme mahmistamaan tätä tunnetta! Kokoontukaamme innostu maan ja innostuttamaan! Termetuloa Satakunnan maakun nan suomenmielinen maliojoukko, maaseutulaiset ja kaupunkilaiset, huo menna Teatteriin! Huomenna omat Suomalaisen Nui jan arpajaiset. Voittoja on paljon ja hymiä sekä ormat halpoja, mak- saen ainoastaan 23 p. kappale. Ar- pajaisjuhloohjelma on mitä houkut telemin. Kaikki asianhaarat puhumat siis arpajaisten ja niihin saapumisen puolesta. Minun asiani ei ole rumeta lähem min kertomaan moitoiSta ja ohjel masta. Niistä on jo ennen puhuttu ja puhutaan mielä tässä samassa numerossa muussa yhteydessä. Teh täviäni on main, kehoittaa lukijoitani pitämään arpajaiset muistissaan ja ottamaan selkoa kaikista niiden hy mistä vuoliSta. Ävolttojen armoöta pääsee kukin paraiten selmille saapumalla niiden näyttelyyn huomenna sunnuntaina kello 1-4 mälillä päimällä. Arpa- jaisjuhiailtaman ohjelma on taas sellainen, että sen jokainen empimättä haluaa kuulla ja nähdä. Kuuluuhan siihen m. m. suositun kirjailijan Hj. Nortamon aiman uudesta näytelmästä osa sekä saman kirjailijan kirjoittama ja itsensä esittämä murrejuttu. Sitten tahdon mielä miitata siihen seikkaan, että Nuijan rahamarojen — «ilveellistztzSttzS» aw»S- tamiueu» Senaatti on maatinut Uudenmaan läänin kumernöörin lau suntoa eduskunnan anomuksesta, että simeellisyyStyön amuStamiseksi maan pääkaupungissa ja muissa suurim missa kaupungeissa myönnettäisiin 50,000 mkn määräraha. Lausunto on jätettämä senaattiin ennen jou lukuun 1 päimää. — EläiuräSNäyS tukkimet- fiSsä. Suomm ElämsuojeluSyhdiS- tyS jätti keskimiikkona anomuksen metsähallitukselle sekä kruunun että yksityisten metsien hakkauSpoikoissa ilmenemän eläinrääkkäyksen ehkäisemi sestä. Viitaten niihin suuriin etuihin, jota maalla on metsistöön ehdottaa yhdistys m. m.: että hevosille laitettaisiin talleja metsän kaSmua ehkäisemistä puiSta ja puun jäännöksistä, niille työmaille, jotka omat »vähintään 3 km. päässä kylistä-, että hallitus kehoittaisi metsänmar- tijoita katsomaan ettei eläimiä kohdel taisi mastoin eläinsuojelusmääräykfiö; sekä että metsänostajia kehoitettaisiin luopumaan tamaSta käyttää manhoja ja huonoja hemosia tukinajoSsa. MdistyS lausuu mielä toimomukse- naan, että metsähallituksen toimesta limitettäisiin eläinsuojeluSlehtiä met sänmortijoiden keskuuteen. DhdiStyS puolestaan mielellään suostuisi anto maan 50 pros. alennuksen sitä heille tilattaessa. JoS ehdotetut tallirakennuSiyöt tulisimat liian kalliiksi niin katsoo yhdistys sitä moitaman auttaa siten, että kunkin hemosen yösijasta makset taisiin 1 markka miikkoa kohti muok- raa ja että tallit, sittenkun niitä ei enää tarmita, myytäisiin huutokau- palla. — «ausakouluje» rakeuuus- Kuten mutstettanee myönst eduskunta suoStuntamaroista 700,tXX) mkn määrärahan kansakoulurakennuS. ten ja meisto-opetuShuoneuStojen ra kentamiseksi sekä esitti samalla, että maltiorahaStosta myönnettäisiin tar koitukseen 300.000 mk. Kuluman muoden menosääntöä mohmistettaeSsa et kumpaakaan näistä määrärahoista ole myönnetty. Senaatissa on ny kyään lepäämässä yli 150 anomusta, joissa pyydetään maltioapua näistä määrärahoista. Anottujen apuraho jen yhteismäärä on noin 1 milj. mk, siis suunnilleen sama summa, minkä eduskunta oli armioinut tarmittamaksi tarkoitukseen. Kaikki apuraha-anomuk set on jätettämä edelleenkin lepäämään siksi, kunnes maroja tarkoitukseen — armattamasti eduskunnan myö'ämai- kutuksella — saadaan. — Maa«wiljeltzSopctu< yli opistossa. Senaatti on hylännyt maanmiljelyShallituksen esityksen toi sen assistentin toimen perustamisesta 3,600 mkn palkkiolla maanmiljelysta- loudellisen koelaitoksen kasmimiljelyS- osastolle. Niinikään on senaatti hylännyt maanmiljelyShallituksen esityksen 1.320 mkn »vuotuisen määrärahan myöntä misestä olettamaksi maanmiijelystalo- udellisen koelaitoksen muosirahasään- töön stipendeinä jaettamaksi kuudelle maanmiljelyStä opiskelemalle ylioppi laalle, jotka sitoutumat ainakin 4 kuukauden aikana työskentelemään harjoittelijoina koelaitoksen kasmimil- jelysosaStolla. Suomalaisen puolueen koksukset ja Nuija» arpajaiset. Maalipiirimme Suoma laisten seurain edustajain ja piiritoimikunnan jäsen ten yhteinen kokous pidetään tänään lauantaina Kansalliskcdissa heti iltajunan saamuttua. Kokouk sessa somitaan malitsijayhdiStyksiStä, asetetaan ehdokkaat ja keskustellaan VaalitoiminnaSta. Sivullisilla ei ole oikeutta olla tilaisuudessa läSnä. lisääminen on mitä tärkeintä sen toi minnalle ja koko puolueemmekin työlle. Nuijanhan welwollisuuS on hymällä esimerkillä »voimakkaasti edellä aStua. Mutta joS kukkaro on laiho, on toi minta komin rajoitettua. Siis, huomenna arpajaisiin Nuijan rahamaroja lisäämään! Huomenna ei säästetä, mutta yli huomenna ollaan taaS hymin sääste liäitä. Ehdotan lopuksi, että arpoja os taisimme huomenna kilpaa. Näin kilpailujen aikakaudella olisi tällainen hymin sopimaa ja pitäisi kaikkien olla ehdotuksestani innostuneita. Paremman asian edistämiseksi kuin tämän, on Harmoin kilpailua toimeen pantu. Varustautukaa siis kilpailuun! Tietenkin tässäkin kilpailtaisiin eri sarjoissa: raskaassa, keSkipainoiseSsa ja kemyeSsä. Sarjaan sijoittamisen määrää kukkaron raSkauS. Mutta yhtä armokaS palkinto an nettaisiin jokaisessa, nim.: tietoisuus mieleen melmollisuuden täyttämisestä ja hymän asian edistämisestä. Minusta on se aina paras palkinto. Jkämää on paljastaa, mutta ei myöskään ole asialle eduksi salata sitä seikkaa, että maalipiirimme suo menmieliset omat pari miimeistä muotta eläneet aatteittensa edistämi seen nähden täydellistä toimettomuu den aikaa. Suomalaiset seurat ja muut järjestöt omat nukkuneet ja Suomalaisen puolueen yleinen kokous alkaa huomen na sunnuntaina kello 12 päimällä Te atterissa. Termehdyspubeen pitää toh tori Hj. Nordling. Muut puhujat omat senaattori I. K. Paasikin» ja maanmiljelijä T. Junnila. Kokoukseen omat kaikki Suomalai seen puolueeseen lukeutumat naiset ja miehet, nuoret ja manhat termetul- leita. PZäsy mapaa. Pääsylippuja saatamana tänään Lindroosin Kan salliskaupasta, A. Arosen ja Isak Sahan myymälöistä. Huomenna sunnuntaina saa niitä Teatterilla asianomaisilta toimihenkilöiltä. Tietystikin jokainen suomenmieli nen pitää kokouksen muistissaan ja siihen saapuu kuulemaan armokkaita esitelmiä. Nuijan arpajaisten »voit tojen näyttely on sunnuntaina 1-4 päimällä Kansalliskodissa. Ti laisuudessa soittaa Soitannollisen seuran orkesteri. Arman hinta on 25 p. Katsoen tähän halpaan hin taan sekä msittojen hyvyyteen on marmaa, että arpojen osto muodos tuu hymin »vauhdikkaaksi. Arpaja isjuhla-ilta m a pi detään Teatterissa alkaen täsmäl lisesti kello V28 i. Iltaman oh jelma on kokonaisuudessaan julkaistu na lehtemme etusimulla. Ninkuin siitä näkyy, on se sangen micltäkiin- nittämä, tarjoten suureksi osaksi uutta hauskaa kuultamaa ja nähtämää. Erittäin suurta harrastusta on oman sa herättämään Hj. Nortamon kir joittama näytelmä »Saaristossa" lauluineen ja tanssineen sekä saman kirjailijan itsensä esittämä murrejuttu, ..Halkci Iiro ruppe sotamiähekS". Muun ohjelman päätyttyä karke loidaan iloisesti pikkutunneille asti. Tämän nuoriso tärkeänä seikkana muistakoon. H- Voitot j a e t a a n maanantai na kello 3 alkaen aamulla. Voittoja otetaan mielä tänään »vastaan KansalliSkodissa. Huomau tetaan erityisesti, että useat Nu>j,n miehistä omat tähän asti mielä unoh taneet tuoda oman »voittonsa. Tänään on tilaisuus tuo melmollisuustäyttää. H- Myöhästyneiden ennakko- arpain myyjäin sopii mielS tänään jättää myyntituloksensa neiti A. Ritalalle, Jtäpuistokatu 11. Nuijan arpajaiset huo menna. Pistäyfin eilen illalla woittowarastoa katsomassa. Mielä eimät olleet kaikki järjestyksessä eimätkä edes laitti ivoitot paikalla. Mutta paljon arrvokusta ja knunista jo kumminkin oli nählmvänä. Osa oli myöskin jo näyttämön seinille järjestettynä Järjeslämistoimessa olemat naiset otti- wat minut mascaan l>ywäntahto;sea j i kunnioittaman kohteliaasti, niinkuin asiaan kuuluikin. Huomasin heti. että nämä Hellemmän sukuvuolen kauniit eduZtajat paloimal halusta saada näytellä arpajaisaartei- taan. En ollut huomaaminani, mitä heidän sydämissään liikkui. Tirlistelia main salaa tamarakasoihin ja myöasia itselleni, että eipä ole ihme, jos arw. naiset oUsi matkin tahtoneet päästää ylistys-puhe- tulman malloilleen. Luontainen kainous ja ilsensä hillitsemisen »vaikea kyky, jolka omat naisten päähymeet estimät heitä alkamasta. Mihdoin päätin armahtaa uutteria naisiamme ja sanoin, main nimesin: no, teille on kertynyt runsaasti tamaraa. Niw, etlö totta, ja niin bymää tama raa, ehätti useampi kuin yksi ääni mas- taamaan. Myönnän, myönnän sanoin ja nyökkä sin niin monelle kuin mahdollista, osot- taakseni, että kohtel-aasli pidin melmolli- suutennni niasrata kullekin erikseen. Rouma X> joka oli kaiken johtaja, kat soi kumminlin mälttämätlömätsi mähän tyynemmäa tarkasietun, komensi toiset työhön ja itse näytteli minulle moittoiva- rastot. Olin kiitollinen hänelle, koska minulle siten tuli tilaisuus kohdistaa kohteliai suus yltäkylläisyyteni yhteen ainoaan ja esiintyä siten edullisessa Ivalossa nais- maailman silmissä. Sillä kyllä rouma L stM pitää huolen, että hymä mainee ni ritarillisena miehenä naismaailmassa tulee tunnetuksi. mikäli omat jotain yrittäneet toimeen panna, omat ne saaneet kärsiä kan natuksen puutetta. Suurta muutosta ei tässä nytkään, huolimatta ajan makamuudesta ja siitä, että eduSkuntamaalit omat kohta suorittamina, ole tapahtunut. Suo malaisen puolueen työmainiolla wal- litsee edelleen täydellinen hiljaisuus. Joku Valitus asiain huonosta tilasta main kuuluu, mutta tarmoa tarttua lujin käsin ja päättämin mielin sen korjaamiseen ei näytä oleman. Rui- kutaan mäsymykseStä, marain ja kokoushuoneiden puutteesta y. m. s., maikka todellisuudessa kaikkeen on Vikana suuri Välinpitämättömyys ja laiskuus. Aiwan toisin on »köyhäliStö"-puo- lueessa laita. Sen keskuudessa ei tunneta rahan eikä kokoushuoneiden puutetta, el kammota maimaa eikä rahan kokoamista, ei cgitaattorien palkkaa, ei pitkiä matkoja ja huonoja kelejä, eikä tunneta Väsymystä. Maalipiirimme sosialidemokraattisen puolueen KarkuSsa pitämä edustaja kokouskin taaskin sen osottaa. Tar mokkaasti päätettiin puolueen hymäksi maalitoimintaan ryhtyä. Heti lähe tettiin liikkeelle kolme Vakinaista pal kattua agitaattoria hankkimaan puo lueelle äänestäjiä. Mutta paljon suurempiinkin ponnistuksiin katsottiin Välttämättömäksi ryhtyä. Kahdeksi Viimeiseksi Viikoksi ennen Vaalia pää tettiin maakuntaan lähettää 50 pal kattua agitaattoria! Näiden palk kaamiseksi tukin työiväenyhdiStyS mel- Mmi 6 AMnHotoimisto Nuruzs?. Eerikinkatu s. Puh. 434. Omistajat: Horvioikcudennotario 1- Hoivioikeuden- kanslisti Santeri Saarmioki. Kuljimme sitten rouma L kanssa tama- rakasalta toiselle. Silmieni edessä mäik- kyl komeita sohmamattoja. suomalaista ryijyjä, kudottuja ikkunamerhoja. ompe lukone. kattokruunu, pöytälamppuja, om meltuja seinäkoristeita. keinutuolimattoja. sohmatyynyjä. pöytäliinoja. kemMuoteja, pöytiä, tauluja, kupariastioita, imllata- maroita, suuria sokerikäörettä. lauhovus- se>a ja mitä erilaisinta käytännöllistä 10 hyödyllistä taloustamaraa. Jaa, niin, sitten meillä mielä on moit- tona mk armoinen hymä lypsylehmä, jonka astantuntij?t oivat hankkineet, kehafi rouma X Jaa'a, kyllä on erinomaista. Onnelli- set main, kutla ennättämät o3taa arpoja. Ja kyllä kai ne kauppansa tekemät, kun ne maksamatkin ainoastaan 25 p. kappale, puhuin ihmettelyn mallassa. Se on marma se, mastaa opastajani moiton murinana, nauttien hämmästyk- sestäni. Poistuin makuutettuna, että ken main Nuijan vrp n jäisten moitot näkce, ei jätä onneaan koettelematta. EZlo. — Tuomalaise» Nnija» seka- k»»ri« harjoitns tänään lauan taina täsmälleen kello 7 i. Teatteris. sa. Aluksi harjoitetaan »Kalemsn- san laulu" yhdessä orkesterin kanssa. Laulajain on siis ehdottomasti oltama paikalla kello 7 i. — Nätztel«S« „UaariStoSsa" harjottnS Teatterissa lauluharjoi tuksen päätyttyä kello V-9i. Ainoastaan kaksi piiitviiii, huomenna ja maanantaina, omot maaliluettelot Porissa yleisön tarkaS. tettannna. Käyttäkää bymäksenne tätä ainoata tilaisuutta. Nyt huomenna lepopäi- mämirkistySkämelyllänne siellä pian pistäydytte. Noloahan olisi teidän valata maaliuurnalta tyhjin toimin Katkerasti silloin häpeissänne katui sitte tämän hetken laiminlyöntiä. Vaaliluetteloita ei pidä jättää tar kastamatta. sillä niihin moi sattua mirde — „ja mikä kumma siinä pitää ollakin, että kaikki onnettomuudet aina sattumat minun kohdalleni?" niinhän te sitten moimottelette omien laimin- lyöntienne seurauksien teidät lama tessa. Nyt on hetki käsissänne. Vä hällä maimalla moitte mälttää katke ran pettymyksen. Pistäydytte main Vaaliluetteloa milkasemassa. Kausakouluje» johto- kuuuau kokouksessa eilen illalla esitettiin ji ratkaistiin muiden muassa seuraamat asiat: Virkamahmistuksia. Val takirjat Mirkoihinsa päätettiin annetta, miksi opettajattarille, neideille Helmi Häggströmille ja Muisto Taipaleelle, ja kaupunginmaltuusmikhille päätet tiin ehdottaa, että myöskin opettaja Väinö AZtalan kaupungin suomen kielisessä poikakansakoulussa apuopet- tajana hcitama mirka mäkinaiselle kannalle asetettaisiin. Virkamapauksia. Ulkomai sen opintomatkan »vuoksi mirkamapa- utta kuukauden ajan nauttimien opet tajattarien. neitien Viktoria Nordlun din ja Alma HMmeruksen miran- sijaisiksi hymäksyttiin, edellisen rouma Helmi Karsten (omaa sukua Vuori) ja jälkimäisen ylioppilas, neiti Ellen Bomqmist. Osittaista mirkamopo- utta termeydellisistä syiltä sai opet tajat, r. rouma Olimia Rosenberg ja hymäksyttiin hänen kanssamironteki- jäiseen opettajatar, rouma Emilia Lindholm. Vielä myönnettiin jatku maa mirkamapautta sairauden takia opettajattarelle, neiti Ella Holm- bergille enintään kuluman lukukauden loppuun ja toimittamat hänen Mir kaansa lehdessämme ennen mainitut opettajattaret. Väliaikainen opettaja. Pöytäkirjaan merkittiin, että kierto- listalla oli opettaja M. Kauppisen mirasta erottua, saman miran näli- aikaiseksi opettajaksi tämän lukumun- dsn loppuun otettu opettaja V. Aartelo. Tilintarkastus. Kaupuvgin kansakoululaitoksen kuluman muoden tilejä johtokunnan puolesta tarkasta maan Valittiin hrat A. Pippirgflöld ja G. Manninen. Kesäsiirtolat. Taloudenhoi tajan kertomus kansakoululasten mii me kesäisten siirtolain »vaikutuksista ja ehdotus siirtolatoimen laajentami sesta, lykättiin opettajakunnan lau suntoa saamaan. motettiin heti suorittamaan kultakin jäseneltään 50 p. ja myöhemmin ke- räämään rahat takaisin jäseniltään. Tämmöiseen »voimanponnistukseen ja tämmöisiin rahallisiin uhrauksiin pyStyy »köyhälistö" suunnitellessaan nykyisen yhteiskunnan perusteiden hämittämiStä, lietsoeSsaan katkeruutta ja mihaa kansalaisten mieliin sekä pyrkiessään tukahuttamaan kaiken isänmaallisen harrastuksen. Mutta suomenmieliset, he, joiden tehtämänä on suorittaa tämän maan kansallinen edistyStyö, mahmistaa tämän kansan elämisen edellytyksiä, he istumat kädet ristissä ja malitta- wat Väsymystä ja rahain puutetta eimätkä saa toimeen yhdenkään maali- toimihenkilön lähettämistä. Tuskin miitsimät johonkin kokoukseen hankkia kahta henkilöä yhteen. Ja kumminkin pitäisi heidän pys tyä siihen, mihin sosialidemokraatitkin. On todella häpeällistä, elleimät he moi nurkumatta kantaa niin suurta taakkaa kuin »köyhäliStöpuolueenkin" jäsenet. Tuon häpeän on heidän »viimeinkin hartioiltaan kariStettama. Satakun nan maakunnan suomenmielinen maata miljelemä VäeSlö ei saa niin paljon ruikata saamattomuuttaan ja köyhyyttään, kun sen on aatteittensa hymäksi toimimaan käytämä. Pois siis uneliaisuus ja maalitoi- mintaa järjestämään! Jokaisessa kunnassa uusi tuuli pur jeita pullistakoon! Reposaaren koulu. Ehdo- tus Reposaaren kansakouluun tarmit- tumista lisähuoneista jätettiin harkit- tamaksi kolmihenkiseen maitokuntaan, johon malittiin hrat O. Lilius, Z. Schalin ja K. Oksanen. Muita asioita. Kun Cyg naeuksen 1V0-wuotis- ja Porin kansa- koululaitoksen 50 muotisen olemassa- olon muistojuhlasta sekä kaurunain kansokiuluto'.men sanotun oikaisen mmstelmak.rjasen toimittamisesta oli syntynyt tappiota, edeksestä ovvi- laille jaettujen muistomitalien takia ja jälkimäisestä sen muoksi, että oli ollut mahdoton edeltäkäsin tarkoilleen laskea, mitä sanottu tecs lopullisesti tulisi maksamaan, niin päätettiin kau- punginmaltuusmiehiltä »vajausten peittämiseksi pyytää 480 mkn suurui nen rahaerä. Kaupunginmaltuusmiehiltä päätet tiin anoa, että kaupungin kansakoulu laitokselle kouluhuoneitten perinpohjai. sempaa puhdistusta marten hankittai siin noin 1,500 mkn hintainen tomu- imukone. — Maalipiirimme keSkns- lautakunta» Kokouksessaan miime torstaina »valitsi Turun kaupungin »valtuusto Turun ja Porin läänin pohjoisen »vaalipiirin keskuslautakun nan marajäseneksl toimittaja V. Tan nerin tilalle, joka oli toimesta kieltäy tynyt, opettaja M. Latn-an. — Miedompien juomse» kauppa Porissa. Maistraatti päätti miime torstaina yhtyen kau- punginmaltuuSton päätökseen rajot taa miinien y. m. miedompam mäki- juomain kauppaoikeudet ensi kesäk 1 pnä alkamana myyntikautena yhteen. Samoin hymäksyi maistraatti sen kauvunginmaltuuston päätöksen, jolla jokaiselle oluttehtaalle, jossa olutta malmisktaan, myönnettiin oikeus samana päiiränä alkamana myynti- kautena oma! a yksi myymälä mallas- juomain »vähittäismyyntiä marten. — EliukeiuoilmoituS. Leski rouvia Maria Finn berg ilmoitti mais traatille miime torstaina jatkamansa miesmainajanso täällä harjoittamaa kauppaliikettä. — Zkruuuuumaide» w«ofrat. Senaatti on hymäksynut muokraojan- pojan Frans Juho Mäkisen ja hä nen sisarensa Vilhelmina Metten anomukset saada »vuokrata Porin maaseurakunnassa oleman Aittaluo don kruununmaan maolohon n:o 8 maalisk. 14 päimään 1917. Vuotui nen »vuokra on 148 mk 6 penniä. — CtzguaeuZseu lvv- sa kau- sakouluje» 5v-w»otiejuhla. Ko konaistulot Cygnaeuksen 100- ja Po rin kansakoulujen 50-muottsjuhIasta tekemät Smk. 1,038: — ja menot op pilaille jaettuine muistolehtisien: »Uu no Cygnaeuksen muisto" ja »Uno Cygnaeus. Mmm?b'ad för barn", maksuineen Smk. 1,244: 36 VajauS Smk. 206: 36 on syntynyt edellä sa nottuihin lehtisiin menneistä suori tuksista, jotka tekimät Smk. 329: 35. — Waeulat!«. Kumernööri on mäenlaskukomiteaan Porin kaupun gissa määrännyt puheenjohtajaksi por mestarin, mapaabra H van Hellensin se?ä jäseniksi poliisimestari M Srä- ren. m. t. henkikirjottoja K. I. Blom quistin ja nimismies B. Färlingin. — Vuolleita. Sunnuntai-aamu- na kuoli kotonaan Turussa ent. kaup pias Christian Reinhold G a l l e, juuri täytettyään 86 muotta. Vainaja oli Turun »vanhimpia asuk kaita. Vainaja oli syntynyt Porissa, jossa isänsä aikoinaan harjoitti lei- puriliikettä. Ruotsin alamainen sevpä Johan Erik Lindblom kvoli Noormarkun TurmakodilZa m. k. 31 pnä 70 m. 8 kk. 12 päiivän manhana. Vainajaa suremaan jäi leski. Jvmäskolätzsä kuoli keskimiikkona kauppias Ville Wessman 58 musden manhana. Vainoja harjoitti paikkakunnalla aikoinaan suurta tukku liikettä ja otti uutterasti osaa yleisiin asioihin. Erityisellä innolla ajoi Wess man tuonnoin päimänkysymyksenä ollutta Haapamäen—Kankaanpään— Porin rautatieasiaa. Nyt on työn ja toiminnan aika. Sosialidemokraattisen puolueen joh tajien kunnottomuudesia on pitkin aikaa todistuksia toistensa perästä saatu. Äskettäin juuri on tuon puo lueen entinen tunnettu johtomies ja eduskunnan jäsen, Joosua Järminen kokemuksiensa ja näkemiensä perus- teellä julkisuudessa kuivannut sosiali- demokraatti-Majien kemytmielisyyttä ja kansan pettämiseksi suunniteltua toimintaa. Tästä toiminnasta on aiman sel- mänä esimerkkinä Por!n sosialidemo kraatti-johtajien menettely täkäläisiin kunnallisiin maaleihin ja meroäyri- perusteen korottamiseen nähden. Tietäen, että he siten mohmistimat ruotsinmielisen kapakoiden ja lukuisain mäkijuomamyymäläin omaamista suosiman puolueen ennestään suurta moimaa, he johtimat joukkonsa äänes tämään meroäyriverusteen korotta misen puolesta. Äskettäin Sosiali demokraatti julkisesti ilkkuen huoma utti, että heidän puolueensa aiman tahallisesti tahtoi toimittaa ruotsin mielisille määräämiSmallan. Tämän se teki miime lauantaina puhuessaan puolueelleen nuorsuomalaisten taholta yksityisesti tehdystä yhteistoiminta- huomautuksesta. Mutta samaiset herrat sosialisti johtajat kumminkin hiukan pelkäämät, etteimät kaikki heidän johdettamansa oikein pidä tästä johtajainsa ruotsin- mieliSten miinapormarien ja pankki-