?uorstk!rm SsinkkuuQ 7 paiS 1910 - U:o 77-3 v AiuoaStaau kunnollinen ja kokenut » KetLofeppii A voi hankkia teille ^ 17232 oikeinkäylvän z Aetton! 5 Ostakaa siis niitä A I. G. Julmin Jiill:ltä, tiinnankat» Sb ja Eeriliukat» 7. Heinäkuun 7 pum. Se m tWti! Kuten eusi sivulla lehteämme ole vasta sähkösenomanuutijesta ja jo vii me numerossa olleesta ennakkotiedosta selviää, on H. M. Keisari puoi^man ottanut ratkaiseman askeleen Suomen kysymyksessä ja korkeimman omakäti sesti vahvistanut valtakunnan-duu man ja waltakuunanneuwoston hyväk symän Suomea koskevan lakiehdotuk sen, jota täydellä syyllä on voitu ni mittää: .Stolypinin valtiokaappaus- ukaasi". Se on fiiS täytetty! — jos tuo wirallineu sähkösanoma puhu» totta. Sillä yhdeltä kannalta katsoen näyttää siltä km» tuo tieto siitä että Suomea tuhoavan lain vahvistaminen keisarin nimikirjoituksella ei olisi tosi. Sen näet jo meidän lapsukaisemmekin joka sydänmaan kolkassa ja kaikki kan salaiset, jotka ovat seurakuntansa kir kossa käyneet, tietävät, että siellä on rinnakkain 4 taulua, jotka ovat We- uäjän entisten keisarien allekirjoitta mat, ja näiden rinnalla vielä viides taulu, Menäjän nykyisen keisarin alle kirjoittama, jossa Suomen perustus lakille luvataan pyhä koskemattomuus. Midennessä taulussa on, melkein sa nasta sanaan edellisten neljän taulun kirjoituksen kanssa yhtäpitävä, näin kuuluva kirjoitus. Me Nikolai Toinen Juma lan Armosta, koko AZenäjänmaan Kei sari ja Itsevaltias, Suomen Suuri ruhtinas, y. m., y. m , y. m. Teem me tiettäväksi: Sittenkuin Me Ju malan sallimuksesta olemme perinnöksi haltuumme saaneet Suomen Suuri ruhtinaskunnan, olemme Me tämän kautta tahtoneet lisäksi vakuuttaa ja vahvistaa Maan Uskonnon ja Pe- rnStuSlait sekä ne oikeudet ja etuudet, joita itsetukin sääty mainitussa Suuri- ruhtiuasiunuaSsa erittäin ja kaikki Sen asujaimet yhteisesti, niin ylhäiset kuin alhaisetkin, tähän asti ovat tä män maan Perussäännön mukaan nauttineet, luvaten säilyttää nämät kaikki vakavina ja rikkomattomina voimas saan ja vaikutuksessaan. Livadiassa 25 p:uä lokakuuta 1894. Nikolai. Tämän taulun sisältö on jokaiselle Suomen kansalaiselle tuttu ja siinä lausuttuihin sanoihin luottaen se aina viimeiseen asti tahtoo uskoa, että ve näläisen mustasotnjalaisuuden synnyt tämä lakiehdotus kilpistyisi näitä sa noja vastaan. Jos kuitenkin se on totta, mitä viesti nyt kertoo, että hallitsija on nimikirjoituksellaan tuou lain vahvistanut, niin on se tapah tunut siten, että hra Stolypin ei ole hallitsijalle selittänyt, että sen nimi kirjoituksen kautta hallitsijan vakuutus tulee rikotuksi, tämä hallitsijavaknu- tuS, jota kansa on pitänyt niin kalli- na ja pyhänä, että se on säilyttänyt sitä kirkkonsa alttarin ääressä, Juma lan kasvojen edessä!... Nyt vahvistettu — jos se on vahvistettu — yleisvaltakunnallinen laki on sellainen, että se sanan täy dessä merkityksessä tulee Suomen pe- rustuslaeilta riistämään kaiken merki« tyksen, sillä se käytäntöön tultuaan tykkänään työntää syrjään kaikki perus tuslakiin sisältyvät oikeudet, riistäen meiltä eduskunnan ja kaiken sen kautta tähän asti voimassa olleen lainsää däntövallan asioissamme. Minkälaisilla tuuteilla Suomen ka n sa ottaa vastaan nyt saapuneen sano maan Stolypinin lain vahvistetuksi tulemisesta, se voidaan aavistaa mutta ei sanoin kertoa. Suomen kansa on tahtonut vanhojen, sille py hien lakiensa turvassa elää ja kehit tyä, mvtta se oikeus siltä nyt riiste tään pois. Mutta tämä kansa on ennenkin kovaa kokenut ja kestänyt. Niissä kauhean kovissa oloissa, jotka sillä Nyt on edessään, tahtoo se sitten- km elää kansallista elämää, luottaen siihen, että oikeuS korkeamman maail manjärjestyksen sääntöjen mukaan lo pulta kuitenkin on voittava vääryden ja että kerran vielä Suomen onnetto malle kansalle on koittava uusi aikai Littoisten PesolzitoS, omist. M. Hamps ZLaatteet noudatetaan ja lähetetään. Puhelin 1227. — Littoinen 7. Tulevaisuussuunm- telmia Suomea Vastaan. Metaril«ifi« huhuja. (Sunnuntaisen S:t Pet. Zeitungin mukaan.) Deutrichin ja Korevon kannattajat ovat jo valmistaneet lakiehdotuksen, joka täydellisesti tekee Menäjän alamai set samanarvoisiksi Suomea alamaisten kanssa oikeudellisessa suhteessa. Mielipiteet tässä ahtaassa piirissä eroamat vain kysymyksessä venäläisten ivaalioikeudesta Suomen eduskuntavaa leissa. Oikeistoradikalit toivomat ve näläisten saattamista täydellisesti yh- denarvotsiksi suomalaisten kanssa, koska Suomi lakiehdotuksen mukaan asetetaan samalle tasalle kuin Menäjän läänit eikä menäläisiä woida katsoa ulkomaalaisiksi jossain Menäjän valtakunnan osassa. Kun lakiehdotus myöntää venäläisille vain yhden edustaja» Suomesta val- tc.kunnauduumaaa, täytyy heille tarjota suurempi valtiollinen vaikutusala itse Suomessa. Tämän lakiehdotuksen pi täisi ensimäisenä järjestyksessä käytän nössä toteuttaa uutta järjestystä Suo messa. Toinen ehdotus järjestyksessä koskee asevelvollisnntta Sno messa. Oikeistolaiset tahtomat kaikia tvoimin aikaansaada sen, että suoma laisten tulee suorittaa asevelmollisuu- iensa ulkopuolella Suomen rajoja. Sangen wakawa kysymys on Suo men eduskunnan toimitettavasta neljän duumaedustajan maalista. Kun edus kunnan enfi istuntokausi alkaa »vasta helmikuussa 1911, toivoo oikeisto, että ylimääräiset valtiopäivät kutsuttaisiin koolle, syys- tai lokakuussa. Niiden eri- koistehtämä olisi toimittaa vaali val- takunnanduumaan. Mutta kun edus kunta tuskin antaa perään tässä kysy myksessä eikä tule toimittamaan vaal-a, ajattelemat oikeistolaiset muutosta Suo men vaalilakiin. Uuden vaalijärjes telmän täytyy antaa enemmän sijaa vanhoilliselle (?) ainekselle maassa ja saattaa Menäjän vaikutusvalta voi maan. Ellei tämäkään keino veisi pää määrään, ei jäisi muu jälelle kuin Suo men valtiopäiväin hämittäminen. Eräs Notvoje Wrem- jan lausunto. Onnitellessaan itseään ja koko Menä- jää .valtakunnanlaiusäädännön" vah vistamisesta, luo Suvorinin lehti tie tenkin katsauksen koko asian kulkuun, joka, kuten lehti väittää, ei ole ollut Venäjälle helppo, — Suomella kun on ollut ystäviä, „Wenäjällä vihollisia ja pettureita." j Kuka on syypää suomalaisten nyt saamuttamaaa kohtaloon, kysyy lehti ja lomielisesti. Suomalaiset itse, jotka omat pettäneet itseään, ja heidän viek kaat, valheelliset ystävän'ä, jotka omat panneet pyörälle rauhallisen, työteliään kansan Pään. Mutta, — Menäjän hallitus on »vie läkin myötätuntoinen sitä kohtaan. Se on edelleen valmis säilyttämään Suo men autonomian ja suhtautumaan mitä suurimmalla tunnollisuudella paikallisiin etuihin ja tarpeisiin. Kaikki tämä on mahdollista vain yh dellä ehdolla, nimittäin sillä, että suo malaiset rehellisesti ja vapaaehtoisesti panevat täytäntöön Menäjän hallituksen julkaisemat yleisvaltakunnalliset lait ja säännökset, eikä vain pelon, vaan oman tunnon pakottamina. Tällä viimemainitulla kysymyksellä oo tosiaankin ratkaiseva merkitys. Suomen eduskunta ilmoitti röyhkeästi, että uutta lainsäädäntöjärjestystä ei todellisuudes» sa »voida panna täytäntöön, sillä jokai nen tässä järjestyksessä jnlaistn sään nös on Suomen kansan mielestä lain vastainen. Ja tästä kirjoittamat par haillaan paikalliset sanomalehdet joka päivä. Tämän johdosta ei saata olla ystä- Ivallisesti ja wakawasti varoittamatpa Suomen kansaa. Tie, jolle sitä aijo- taan johtaa, o» Määrällinen, turmiolli nen ja rikollinen, sillä tällä tiellä Suo men kansaa odottavat vain onnetto muudet ja kärsimykset. Menäjän halli tus ei kärsi tottelemattomuutta, ei min käänlaista vastarintaa, ei aktiimista eikä passiivista tulla sietämään. Main voima ja ankaruus tulevat kasvamaan suhteellisesti hävittömän tottelematto muuden kanssa, sillä: mitä lääkkeet ei- mät paranna, se» rauta parantaa, ja mitä rauta ei paranna, sen tuli pa rantaa. On aivankuin lukisi keskiajan his toriaa, jossa jesuiittipapit kansan eteen maalaamalla ihanimmat taimaan ilot ja kauheimmat helvetin kauhut, koetti - mat kansaa pirää talutusnuorassaan, ettei se olisi kääntynyt luterilaisuutee.i. Aivan samanlaista on lehdenkin mate- levanylvästclevä lausunto. Snorsa koukussa Niin omituinen ta paus sattui Säkylässä äskettäin. Kuu kalastaja K. Tuominen t. k. ensi päitvänä meni hauen- koukkuja kokemaan, niin oluin koukussa heinä- suorsa. Snorsa oli tapettava, maikka onkin rauhoitusaika. ^ »Työmiehen" ilmotuSkieltä .Lewiu- uyt huhu, että sekatyömies Nehemias Kiiski nen on ollut Kimityöntekijäin kakonrikluri, niin peruutan että ei ole. Kostonhaluni yllämai nitulle jonka nyt olemme sopineet. Helsinki 4. 7. 10. B. O. E. Sikanen." MuuM kotimM. — Ministerivaltiofihjeeri Laug- hsfsilke on myönnetty virkalomaa hei näkuun 5 p:Stä kuukauden ajaksi. Si jaisevä on H. M:n hovin kunniatalli- mestari Paul von Etter. — KevoshoitomäSrSrahat. Kor« keimmassa paikassa on suostuttu siihen, että hevoshoidon edistämiseen myön netty määräraha korotetaan 160,000 m:kaSta 190,000 unkaan vuodessa, joS menosääntöä laadittaessa valtiorahaS- ton tila sev sallii. — Kirkkolaki. Esittelyssä kor keimmassa paikassa on vahvistettu arm. asetus erinäisistä muutoksista kirkkolakiin. — KiisitSide» edistSmine» Ia» faloukutsfa Esittelyssä korkeimmassa paikassa on määrärahaan kSsitSitteu edistämiseksi kansakouluissa myönnetty 20,000 mkan tilapäinen lisäys, joten puheenaoleva määräraha otetaan, jos se valtiorahaSton tilaan nähden katso taan mahdolliseksi, vuoden 1910 me- nosääntöehdotukseen 33,000 m:kan ar viomäärärahana. poimintoja. -- Likea luokkakokousten päivä oli toispänvä. Piklu-Puttun oli lvioontunut koko naista 8 eri luokkaa kokoustaan pitämään ja vanhoja hauskoja koulumuistojaan uudista maan. — Maltiourautateidsu tulot vii- me toukokuulla olijat 3,86 milj. sekä tammi—toukokuulla tänä vuonna 17,14 milj. markkaa. Miime vuonna olivat vastaamat numerot 3,58 ja 16,28 milj. — Tullitulot olivat tänä vuonna tammi—toukokuun ajalla likemmä 4 milj. mk. suuremmat kuin saman ajan jaksoa kuluessa viime vuonna. — Sauri maatitaukauppa So- meroniemea kappelissa olemat Kopilan kartanon ja sen yhdysviljelyksessä ole vat maatilat osti t. k. 1 p:nä pidetyssä huutokaupassa Lohjan Höyrysaha-Osake- Dhtiö. Hinta Smk. 255,000: —. — Lapfi palanut. Miime lauan taina iltapäimällä sattui Orihvedellä Hirsilän pysäkin lähellä sellainen tapa turma, että Hirsilän talossa asuma työm. Jaakko Lindbergin 2 vuoden vanha lapsi sai hellasta valkean vaat teisiinsa jotka paloivat, saattaen lapselle pahoja palohaavoja. Saamistaan vam moista kuoli hän 9 tunnin kuluttua, kär sittyään suuria tuskia. Tapahtuma oli mahdollinen siten, että äiti oli ulkona puita noutamassa ja sillä aikaa oli lapji saanut Vaatteisiinsa valkea». — pohjaan tarttui sunnuniai- illalla Tammisaaren-Hangon reitillä Tvärminnen luona eräs suuri venäläi nen risteilijä, joka omilla tiedoillaan lähti kulkemaan väylää. Laivalla ei ollut luotsia ja eivät siis tienneet, että reitillä voimat kulkea vaan 8 jalan sy vyydessä kulkevat laivat, ja risteilijä kulli 10 jalkaa syvässä. Kun kaksNai- vaa saapui apuun, onnistui näiden ko van työn jälkeen vetää laima irtipoh- jasavesta. Risteilijä, joka ei ollut sa - nut mitään vammaa, otti nyt luotsin mukaansa ja jatkoi matkaansa. — Aktit Ruailttt. Kun leskirou va Sundberg maanantaina päimällä lähti asunnostaan „Suoja"-yhtiön ta losta Martiotorninkadun Varrella Tam pereella, mennäkseen päiväjumalanpal- melukseen Johanneksen kirkkoon, sai hän mainitun talon Porttikäytävässä äkkiä halmauksen ja kaatui kuolleena maahan. - FyomäSeS muistettu. Helsin gissä oleman Töölön sokeritehtaan isän nistä on kustantanut neljä työnnestään viiden miikon ajaksi Naantalia kylpy- laitokseea terveyttään hoitamaan, suo malla heille samalla täydet työpalkat. Ensi sunnuntaina lähtee tehtaasta 13 työmiestä insinööri E. Schröderin joh- dolla viikon kestävälle matkalle Tuk holmaan katselemaan sen nähtämyyksiä. Kaikki ylläolevat kustannetaan sen 40,000 mkan suuruisen rahaston ko roilla, jonka tehdas viime vuonna lah joitti työiväestölle. Työmiehille myönnetään Töölön so keritehtaalla 1—2 viikon kesäloma kul lekin. — Murha Miipurisfa. Miime lauantaina riitaaniuimat Taavetinko' dulla Miipurissa työm. Luukkonen ja maalari Halonen. Seuraus riidasta oli se, että Luukkonen löi Halosta rin taan puukolla kaksi symää haavaa, joista Halonen heti paikalla kuoli. Luukkonen kieltää tekonsa. Hän on jo ennestään tuttu poliisille ilkitöistään, kertoo K:la, Auran Kevyt-Olut on siiivilöity hymin pastööris^e- 8400 ratta mieto mallasjuoma. — Huueto» iiti. Talollisen tytär Olga Matikainen Parikkalan Kinnarnie- men kylästä läksi toissa snnnuntai-iltana kotoaan metsään ja synnytti siellä yöllä lapsen, jonka hän hautasi suohon noin 2 kilometrin matkan päähän kotoaan. Asia huomattiin vasta myöhemmin ja ilmotettiin viranomaisille, joiden toimit tamassa poliisikuulustelussa tyttö kyllä tunnuSti synnyttäneensä lapsen ja hau danneensa suohon, vaan väitti lapsen olleen laolleen jo syntyessään. Tytön neuvon mukaan löydettiin lapsen ruu mis sitte suosta. Onneton äiti on pidätetty. -Layde» helvetiuksnejuttu päättynyt. Maanantaina oli Lahden raastuvanoikeudessa lopullisesti käsitel tävänä juttu sikäläistä kaupp. N. Rin- nettä vastaan siitä, että hän joku aika sitten kaatajalle, monttööri Mirtavuo- relle Lahdessa oli lähettänyt räjähdys aineilla täytetyn ja vartavasten val mistetun laatikon mvrhaa tarkoituksessa. Tämän johdosta katsoi raastuvanoikeus oikeaksi tuomita vastaajan murhayrityk sestä 3 vuodeksi kuritushuo neeseen ja menettämään kansalais luottamuksensa määräajaksi eli kun tämä rangaistus yhdistetään Rinteelle viime toukvk. 25 pnä petoksesta tuomittuun 3 kuukauden vankeusrangaistukseen, pidet täväksi kuritushuoneessa yhteensä 3 vuotta 1 kuukauden ja 20 päivää sekä meuettämäön kansalaisluottamuksensa 4 vuodeksi. Päätös alistettiin Turun ho vioikeuden harkittavaksi. Kasakoita maaseuduille. Pienempiä määriä kasakoita on viime päivinä saapunut m. m Paimio», Hump pilan ja Jokioisten asemien seuduille- Kimiä tietoja. — West Vuoksessa on nonssnt miime kesästä lähtien lähes metrin ja uousee yhä säännöllisesti. Jos nouseminen jatkun edelleen, ei muutamin paikoin rantamilla »voida heinän tekoa alottaakaan. — Hämeen läänin kuvernöörille översti I. Gordielle on kenraalikumernööri myöntänyt kesälomaa heinäk. 13 pLtä elok. 13 p'äön. — Entisten oppilasten kokous. LSng- sjön puutarhakoulusta w. 1907 päässeet op pilaat kokoontuvat t. k. 25 pnä Aulangolle likellä Hämeenlinuaa vanhoja toveruusmuis- toja elvyttämääu. — Brysselin maailmannäyttely. Kah- deksaa 500 miu suuruista matkarahaa käyntiä Marten Brysselin maailmannäyttelyssä on teollisuoshallitnkielta anonut noin 70 käsityö läistä ja teknikkoa. — Kartanonkanppa. Viime torstaina pidetyssä huutokaupassa huusi Kuljun karta non Lempäälästä maanviljelijä Kalle Pyö- räniemi Mouhijärveltä 1S0.000 mk. hinnasta. — Ilmari Wnorinen lomalle. Ken- raalikumeruööri on myöntänyt Mikkelin lää nin kuwernöörille Ilmari Wuoriselle kesälo maa heinäkuun ajaksi ja sen loputtua virka lomaa elok. 15 p:ään. — Lehmä putosi juhanuuksena Kuusamon Paanajärmsllä noin KO m. korkealta jyrkän teeltä n. s. ..Ruskealta kalliolta" järven rauta- louhikkoon ja kuolema seurasi silmänräpäyk sessä. — Karhu kaatoi parhaimman lehmän ta- lokas Rajalalta Kuusamon Paanajärvellä v. k. S? pmä. — Juoksi! aoriin „Pilwen Meikon" on sen omistaja agr> A. Korkman Mihdistä myy nyt Pernajan oriyhdistykselle 4,200 markan hinnasta. — Heinänteko on alkanut Nihdissä. Her neet ja perunat kukkimat. — Suomen saariston tutkiminen. St. Petersb. Heraldin mukaan on Suomen saa riston tutkimista ja mittausta varten asetettu komitea nyttemmin lopettanut työnsä ja laa tinut kartan saaristosta. Turun Siemenkauppa. „Taäll' oli kansa Suo messa." Tiistaina oli 101 vuotta kulunut sötasan- kari Joakim SakriS Dnnckeria kuolemasta. Hän oli sotasankarien karkeassa joukossa ta vallista viehättävämpi ilmiö, kaunis, hieno- luonteiueu. urhoollinen, kohtelias, kansanmie- liueu. Eipä siis kumma, jos hän sotajoukon, vieläpä koko kansankin ajatuksissa tuli „ur hoista urhoisimmaksi". Eipä kumma joS Ru neberg kamnia runo» hänen muistolleen omisti. NäkihS» hän hänessä olennoidun, jalon, nr" hoolliseo, tyyneen suomalaisen «pseerin, samoin kuin Hannu Manterissa suomalaisen sotamie' hen perikuvan. Ja hänen runonsa DuuckeriSta vukiu siksi kuin isänmaallinen hehkuva kehotushmtto Suo men nuorukaisille, kehotus kunniakkaaseen ja iloiseen elämään ja kuolemaankin rakkaan isän maan puolesta. Ja paikkansa pitää vieläkin sotavanhukseu kuvaus siitä kansasta, jonka edeStä meidän elettävä on: »Tääll' oli kansa Snomessa, viel' on se; suru» tuttuna se kaik? on saanut koittaa. Sen alttiuS on rajaton, s« tyyni, vakaa, jäykkä o», sen miehuus kuolon voittaa; se kausa meidän kansa o».* WtS za toista. — „Jnhlia jatkun. Jatkoa ensi numerossa." Kajaania kaupunkiin on perustetta pnmnaSiatehdaS. Se juhlallisesti „vihitäSn" karkotukseen ja tämä on snuri ta paus, joka tietysti panee paikkakunnan juhla tuulelle. Se kuvastuu paikkakunnan äänen' kannattajassakin. Sillä kertomuksen tilaisuu desta se varustaa seuraavalla lisäyksellä: .Juhlia jatkuu. Jatkoa ensi numerossa." — PtletittömiS matkustajia kuuluu »sev tavattava», jopa joukottainki» Oulusta Helsiukiin kulkevissa junissa, ollen muille, rehellisemmille matkustamille suureksi harmiksi ja kiusaksi, kertoo Hn^ Kuu koduk- tööri ei näitä piletittSmiä kuulu koslaa» huo maava», huomautti muua» matkustaja tästä mmitama päivä takaperin eräälle konduktöö rille. Tämä ällistyi suuresti, katsahti ympä rilleen ja kysäst: .Kellä täällä ei ole pilettiä?" Ei kuulu vaStauSt». Konduktööri uudistaa kysymyksensä. Sama tuloS. Matkustajamme kohottaa silloin kämmenensä, läiskäyttää wau»u»setoää» ja katsahtaa rau- hallisena kuolleita torakoita. l"l Miime kuun viimeisenä'päivänä kuoli Monhijärvellä postinhoitajatar Maria Charlotta Frilander 44 vno- den ikäisenä. T. k. 3 pnä kuoli Sveitsissä infinöri Ivar LaSsas Suomesta 31 v. W. k. 29 pnä knoli Himangassa Ul- kokallan ent. majakkamestari Erik Björklöf 69 v. ikäisenä. BZälipaloja. — Ryhpytniemen moottorivene. Kui valan Kustaa: Oletko tyhtymäiuen moot toriveneeseesi? Wihtvri Ryypytniemi: Ole»kyllä. Se käwi hyvin, eikä se Turusta Hirvensaloon päästessä ollut senkään vertaa bentsiiniä ku luttanut kuin minä punssia. ? Se jäniS. Tukkukauppias Lindström on vuokrannut metsästysmaan ja tiedustelee paikkakunnan mieheltä, onko hänen vnokraa- millaan mailla nähty metsänriistaa: Kyllä siellä viime kesänä oli yksi jänis, vastasi puhuteltu. Mutta jahtiherrat am- puimat sitä kaiken syksyä, niin että se on tai tanut luikkia täältä matkoihinsa, koska siitä et euää ole mitään kuulunut. LÄemiekeo tuimuztll!. KnnluisaSta leipzigiläiseStä mninais- tutkijasta Georg Eberfistä oli Ameri kassa levinnyt huhu, että hän muka oli kääntynyt bnddhalaisuuteen. Tästä kuultuaan kirjotti t:ri Ebers eräälle tuttavalleen Chicagoon seuraavat kau niit sanat: .Se ei ole totta! Neitseu poika, seimessä syntynyt, jota kasvoihin syljettiin ja joka ristille nanlittiin, mi' ten paljoa kallisarvoisempi hän onkaan väsyneelle ja taakan rasittamalle kniu Intian filosofinen prinssi (Buddha). Kuka on meille lämpimämmän, onnelli semman rakkauden antanut, knin hän, joka kantoi suuriarvoista orjantappn- rakruunua, kuin hän, joka itse on rak kaus? — — — Kniuka voisin minä Kristuksen jättää, sillä minä ylistä» häntä, ja hän sen hyvin tietää. Ei, hyvä ystäväni minnSta ei ole tnl- l»t buddhalaista, minä Pysyn kristit tynä elämäni loppuun aSti ja kasva tan myöskin lapseni kristityiksi. Minä opetan heitä rakastamaan pyhää Herraa samalla vakavuudella, kuin äitini mi nulle, ainoalle pojalleen, tätä totuutta terotti, ja lämminsydäminen kristitty pnolisoni on minua tässä tukemassa. Tahdon tietysti tuon ihmeellisen hu hua leimata aivan perusteettomaksi ja osottaa Teidän kansallenne, että mi nusta mikään ei ole kauempana kniu Kristukselle uskottomaksi tnleminen. — Teette mieleni mukaan, joS kan salaisillenne ilmotaite, että miuä pysyn sinä, jona aina olen ollut, kristittynä! Makaamakseni pernstnu vakavaan har kintaan ja varsiakin ulkonaiseen ja si säiseen kokemukseen, johon voin luot taa." VensMs. — Aaiielde» tuyotSit». Niko. lajevista, heinäk. 4 p.: Malaja Bikovkan kylässä hanhenmunan kokoiset rakeet tuhosivat 2,085 ha viljavai nioita. Mahinko nousee !S0,000 rap laan. — Faloupoita turvaa «yrk- tiiusä. Pskomin knvernementin, Ost- rovskin piirikunnan Maski-nimisessä ky lässä on vangittu 30 talonpoikaa, jotka olivat anastaneet omavaltaisesti 100 desjatinaa erään suurtilallisen maata ja tehneet vastarintaa paikalle saapu neille viranomaisille. lMomssIts. — Fansla o» ftauut uude» ministeri?». Pääministerinä on fol- ketingetin puhemies Klaus Berntsen. — LeutoRoneet sotatarkoituk sessa. Nev-Iorkista sähkötetään, että lentourheilija Curtis viime torstaina oli antanut näytteitä suurelle npseeri- joukolle lentokoneen kelvollisnndesta so- tatarkotuksiin. Mnuan joella oleva so talaiva oli lentokoneen hyökkäysten esi neenä. Curtis heitti sitä kohti 20 pom mia, joista 12 sattui. 124 „Teillä on jotain toimitettavaka minulle?" kysyi hän kylmästi ja ylpeästi. „Te käskette, teidän armonne", vastasi hovi mestari ja kumarsi sangen syvään. Hänen ku ninkaallinen Korkeutensa, herra maakreivi toi voo saada olla koko päivän syvimmässä hiljai suudessa ja yksinäisyydessä, eikä soisi kenenkään häiritsevän hänen surullisia mietteitänsä. Minä pyydän siis teidän armonne käskyä, saada tietää, millä tuimilla te haluatte syödä päivällistä tei dän omissa huoneissanne?" »Laitettakoon valmiiksi tavallisella ajalla, kello neljä", sanoi Klairon täydellisesti rauhal lisena. Sitten nyökkäsi hän hovimestarille armollisen .hyvästin" ja meni huoneeseensa. Kamaripal velija kiirehti esille, ottaaksensa vcstaan pitkän suruvaipan, jonka Klairon oli huolimattomasti antanut pudota alas lattialle. Palveluspoika, kullalla kirjaellussa puvussa, avasi ovet sisim mäisiin huoneisiin, asettausi nöyränä ovelle, odot tamaan niitä käskyjä, joitc hallitfijatar ehkä an taisi hänelle vielä. Mutta Klairon m:ni ylpeänä ja hiljaisena hänen ohitsensa. Ainoasti kamarironvan puo leen, joka yritti menemään hänen perässänsä si sälle, kääntyi hän ja sanoi ankarasti: .minä tahdon oll» yksinäni; ei kenkään saa minua häi ritä. Jääkää te vaatetushuoneeseen, rouva Minä soitan, kun tarvitsen teitä." 121 .Oi, ruhtinaani! Tänä onnellisena hetkeait on minun sydämeni avoin teille ja ilmsittaa si simmäisen salaisuutensa. Ja salaisuuteni on se, että minä toivoin teihin, ruhtinaani. Minä odo tin teidän varmaan näkeväni tuleva» pelaSta- voisena enkelinänne tänne. Ja jos tämä odotnS olisi pettänyt, niin olisin minä kuollut murheesta ja epätoivosta." .Se oli kaikki, kalliimpani, rakkaimpani ruh tinaani", jatkoi Klairon hiljaa, kovasti punaS- tuen; ,se oli kaikki, mitä minulla oli sanotta vaa teille." .Siinä on kylliksi, tekemään Minna onnelli simmaksi kaikista ihmisistä", sanoi kreivi ja pai- noi Klairon'in molemmat kädet huulillensa. .Ja nyt, Klairon! Tulkaa! Maunnni odottavat por rasten edessä." .Mihinkä ne vievät minua?" kysyi Klairon. .Ensinnäkin omaa kotihinne", vastasi kreivi naurahtaen. .Mutta ennen, kuin minä lähden sinne, pitää maakreivin sallimaa» minun tehdä joku kysymys, johon toivon myös vastausta." .Kysykää, Klairon!" .Onko kuningas ehdottomasti armahtanut mi nua? Eikö hän ole yhdistänyt mitään ehtoja irtilaskemiseeni?" .Kyllä Klairon! Knningas on armahtanut teitä ja laSkennt vapauteen; mutta sen ohessa käskenyt myöskin, että teidän pitää huomeneh-- Neiti Klairon. 21.