Torstaina 11 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 89 — 1910 VSenciläis-japani- lainen sopimus. On luonnollista, että äsken pää- tetty menäläis-japanilainen sopi- mus on Kiinassa herättänyt eri- ttMä huomiota. Kuulkaahan tuos- sa sopimuksessa sen diplomaatisen kuoren alla Mandschurian anas- tammen pois Kiinan käsistä. .Hii=, nan hallitus on toistaiseksi — tun-z tien, ettei aikansa ole imelä tullut j — tyytynyt lausumaan tyytymäi- ^ syytensä siitä, että Wenäjä ja Ia- pani omat sitoutuneet säilyttämään nykyisen olotilan tuossa rikkaassa Kiinan maakunnassa. Mitä tällä tyytymäisyydellä tar- koitetaan, ilmenee lähemmin siitä laajemmasta pohjustuksesta, jolla Kiina on mastauskirjelmässään kantaansa selittänyt. Siinä sano- taan muun muassa: ..että Kiina on makuutettuna siitä, että tämä sopimus welwoittaa Menäjän ja Japanin noudattamaan niitä ai- kaisempia sopimuksia, joita Kiina ja Japani, Kiina ja Wenäjä ja Wenäjä ja Japani aikaisemmin toistensa kanssa omat tehneet, että se on uutena todistuksena Wenä- jän ja Japanin mälillä w. 190'» tehdyn sopimuksen pysymisestä, jonka mukaan Kiinan maltaoikeus Mandschuriassa tunnustettiin sekä että tämän kautta kaikkien ulko- maltojen samanlainen oikeus ja Kiinan kaupan ja teollisuuden ke- hitys Mandschuriassa taataan." Lisäksi lausutaan: ..Kiina, joka noudattaa menäläis-japanilaisessa sopimuksessa lausutuita periaat- teitä, tahtoo toteuttaa kiinalais- japanilaisessa sopimuksessa maini- tun periaatteen ja kohdistaa huo- mionsa tukeakseen ja suojellakseen kysqmyksessäolervia toimenpiteitä maltaoikeuksiensa käsittä- män ma a-a lueen rajojen sisäpuolella". Nämä lausun- not ojottaroat, ettei Kiina suin kaan aijo luopua Btandschuriasta, maan metoo — toistaiseksi ainakin paperilla — sellaisiin sopimuksiin, joita diplomaateilla on tapana tehdä rauhallisessa äänilajissa to- bellistä pyyteitänsä peittääkseen. Niinpä ei mahda olla menäläisen ja japanilaisen diplomatin mieleen, että Kiina juuri metoo Ports- mouthin rauhansopimuksen kol- manteen kohtaan, jonka mukaan nämä mallat omat ilmoittaneet lähtemänsä Mandschuriasta ja jät- tämänsä sen Kinan huostaan. Sitäkin suuremmalla syyllä Kiina tähän metoo, koska Menäjä ja Japanikin miime sopimuksessaan siihen nimenomaan miittaamat. Venäläiset lehdet omat mahan ymmällä tästä Kiinan »nuotista". Birsch. Mjädomosti sanoo Kiinan pitämän hymää ilmettä ilkeässä, pelissä, ja St. Petersb. Herold huomauttaa, että Kiinan yhä kas- maman moiman takia tämä „nuot- ti" on otettama makamasti. Golos Moskmy'ssa on menä läis-japanilaisessa sodassa inai- netta saamuttanut ja sotilaskirjai- lijana huomattu kenraali Marti- noss myöskin kosketellut kysymys- tä. Hän pitää Menäjää ja Iapa- nia ..luonnollisina" mihollisina eikä luota paperisopimuksiin. Hä- nen käsityksensä mukaan on yksi- nään Japanilla hyötyä tästä so- pimuksesta ja lisää: Japani ei ainoastaan ole ottanut Menäjältä pois sen äsken Kiinassa saamutta- nna moittoja, maan mieläpä osan nut asettaa Menäjän tätä pois- otettua martioimaankin. Menäjän asema, sanoo kenraali, on hymin maikea kaukaisessa idäs- sä ja sitä täytyy kyllä mahmistaa diplomaattista tietä — mutta ei suinkaan Japanin maan Kiinan ja Yhdysmaltojen, kanssa tehdyn liidon amulla. Sen lisäksi pitäisi saada kansainmälistä pääomaa sidotuksi ja teollisia yrityksiä luo- duksi kaukaiseen itään, sillä siten täytyisi muidenkin maltojen aineel- listen etujensa takia pyrkiä rauhaa säilyttämään. Niinkuin näkyy, ollaan siis We- näjälläkin hymin erimielisiä teh- dystä sopimuksesta. Mannaa maan on, että Kiinassa lemiää tyyty- mättömyys ja sitä moimat pitää mireillä muutkin mallat — Ah- dysmallat muiden muassa —, jotka kannattamat Mandschuriassa amoimen omen politiikkaa, jota japanilaiset teollisuutensa edistä- misekst tulemat epäilemättä mas- tustamaan. Kuolemantuomion kauhuista Wenä- jällä. Retshissä on aikakauskirjassa ,,Westnik Europi" olleen hra S:n kirjoituksen mukaan laadittu kirjoi- tus kuolemanrangaistuksen kauhuis- ta Menäjällä. Siykyään on — sanotaan siinä — jokapäimäisen elämän kumoa minen saamuttanut ensimäisen sijan kirjallisuudessa, ja jos kerran kuo- lemanrangaistukset meillä omat wlleet niin yleisiksi, että yksin lap- setkin leikkimät kuolemanrangais- wsta, niin on silminnähtämää, että tämä ilmiö on symästi tun- keutunut yhteiskunnan mieliin, mal- lannut ajatukset ja on suurena teki- jänä niitten psykologiassa. Miimeisessä kirjoituksessaan ai- kakauskirjassa ..Mestnik Europi" hra S. kertoo raskaista tunnel- mistä, joita hän sai kokea pitkänä mankeusaikanaan erään suuren kaupungin mankilassa etelä-Wenä- jällä. Tekijä ei tosin itse nähnyt kuolemanrangaistuksen toimeenpa- iloa, hetkeä, jolloin riistetään tuo- nutulta henki, mutta hän itse ai- man oikein huomauttaa, että tämä hetki ei ole kauhein. „On määrin luulla, että kuole- manrangaistus tapahtuu main sinä hetkenä, kun saippuoitu köysi kiedotaan rikollisen kaulaan, hänen sydämmensä lakkaa lyömästä ja hänen kurkustansa pääsee iviimei- nen huudahdus. Sinä hetkenä otetaan rikollisesta main henki.' Kuolemanrangaistus, ankarin ran-' gaistus, Päättyy sinä hetkenä, kun | hänen elämänsä päättyy, odotuk-' sen ja kuolemanpelon kidutus päät tyy luona hetkenä, kun pyömeli,' metäen penkin pois uhrin jalkain alta, heittää hänet pohjattomiin-^ teen. Mutta itse kidutus alkaa; paljon aikaisemmin: toisinaan sen ( jälkeen, kun tuomari on julista-, nut tuomion: toisinaan sen jälkeen, > kun tuomittu ori kliullut malituk-I sensa hyljätyksi, tahi että joukko- jen komentaja on sen pidättänyt: j usein paljoa aikaisemmin, siitä j hetkestä, kun mangittu huomaa! itseään syytettämän turrniota tnot- taman J79:imen pykälän mukaan, tahi hetkeä, jolloin hän hamaitsee suojelusosaston itseään epäile- män ja ..tekemän hänet syylli- seksi". Tekijä oli saanut käsityksen täs- tä kidutuksesta Victor Hugon ja' Oscar Wilden kumaamista romani-. tisista kauhuista, joita kuolemaan tuomittu tuntee. Tultuaan mies- kohtaisesti tuntemaan kuolemaan-' tuomittuja, huomasi hän, ettei 1 näistä romanttisista kauhuista' jäänyt jälkeään. Kaikki — sekä' kokemukset, että hirsipuu ja pyö meli viimat „harmaata jokapäi- mäisyyttä". Mankilassa istui ih- misiä, jotka muoden ja puolitoista odottimat kuolemantuomion tay- täntöönpanoa. Tämä odottami- nen sai aikaan hermostumisen, kaikki ajatukset kiintiöivät tähän rveripunaiseen kostoon, ilmoitus mestauspäimästä otettiin helpo- tuksella mastaan ja se oli ilon aihe. ..Tuomion jälkeen — kertoi mi nulle eräs kahdestatoista kuole- maantnomitusta, jotka olimat ot- taneet osaa kapinaan m. 190,'> — meidät heti pantiin rautoihin ja erotettiin toisistamme. Meitä ei tosin teljetty erityisiin koppeihin, maan me kaikki mietiin suureen huoneeseen. Sanoimme hyivästi toisillemme, emmekä illalla asettu- neet edes lemolle: ajattelimme, että jo samana yönä meidät ta- pettäisi. Koko seuraaman päimän, aamusta pitäen, odotimme samaa. Aleensa ensiaikoina odotimme ali- tuisesti, emme edes puhelleet kes- kenämme . . . On omituista elää siten: aukaiset kirjan, etkä tiedä, kerkiätkö lukeillaan simun loppuun. Ahä odotamme, milloin miedään tapettamaksi. Niin kului useita »viikkoja. Meillä oli jonkinlaisia kirjoja. Mihdoin aloimme työs- kennellä, kuka luki laskuoppia, kuka kielioppia, kuka ranskaa. Main aamupäimisin teimme työ- tä, iltapäiivisin emme moineet. sillä alkoi marhain hämärtää. Ahä odotamme ja katselemme omea. Aamu kuluu nopeasti, mutta ilta käy yhä pitemmäksi ja pitemmäksi, ikäänkuin ei sillä olisi loppua laisinkaan. lUiin istuimme kuusi kuukautta. Mihdoin mietiin mestattamaksi kaksi, jotka eimät kuuluneet joukkoomme, mutta oli- mat samassa huoneessa. Me kir- joitimme koteihimme jäähymäis- kirjeet. Mutta meitä ei main miedä. Mäsyimine jo odottamaan. Masta neljäntoista kuukauden ku luttua tuomion jälkeen ilmoitettiin meille, ettei ketään hirtetä. Kuolemaantuomittujenkirjamas- sa joukossa on murhamiehiä, jotka mihaamat politista roskajoukkoa, joka on saanut aikaan sotaoikeu- den. Siellä on miattomasti tuo mittuja ja itsetietoisesti tuoinittu- ja, todellisia mallankumouksellisia, joitten pääpiirteenä on täydellinen kuoleman halmeksiminen. ^>ksi tiesi, mitä kohti hän käy, eikä muuta edes odottanut ja ih- metteli kuolemantuomionsa muut- tamista. ..Maanpakolaisuudesta minä pakenen. Se on niin totta, kuin Jumala on olemassa". Toi- nen sääli main manhaa äitiään, joka ei ymmärrä asioita, yhä ajat- telee omaan tapaansa. Kolmas pelkäsi tuomionsa muuttamista. ..Minusta on saman tekemä — sanoi hän — maikka pääsisin ma- pauteen. Omaisistani ei kukaan ole elossa; ystämät omat kaikki joutuneet turmioon. Ämpärillä on main turmelusta, promokatoreja ja pettäjiä, miksi uudelleen pitäisi kaiken toistuman". Main talonpojat tietämättömyy dessään ja ymmärtämättömyydes sään saimat aikaan surullisen ku- man. He eimät käsittäneet mistä heitä syytettiin ja -ajatus uhkaa- masta mestauksesta oli heistä niin kauhea, että he pimeällä järjel- lään eimät moineet sitä edes mää- ritellä. Erittäin raskaan maikutuksen teki kuolemantuomio erääseen ta- lonpoikajoukkoon, jota syyttömästi syytettiin murhapoltosta. Raih- naat, uskomaiset ukot riippumat ahneesti kiinni elämästä ja tunsi- mat aiman eläimellistä kauhua. Kun he teljettiin koppiin kuului sieltä lakkaamatta kiihkeitä mali- tuksia. — Miksi, miksi? Jsäseni, maa- ri kulta, puolusta meitä. Mehän olemme syyttömiä. Paperi kyllä saapuu. Älä meikkoni hirtä! To- tisesti, ethän? Armahda, isäseni, päästä pois. Me emme sitä teh- neet. Jumala tietää, emme — Kysykää Suomal. Tupakkatehdas O.-U:u Oivallinen 30 pennin salvnke. Maanmittarit! Alanlaiku-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta selitys-, Sisällys- y. m. lomakkeita txutxuntmmm Näiti kaikkia saatavana Ma vaierikaimita. Jokainen polttaja tietää, että BEIRDTS5I savukkeet ovat erittäin hyviä. «A &. eföeffig S &:o TurJ(u. Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jonain läh dön ja talon eri päätepaikoissa. «Joensuu—Viipuri *0 o CD g, G D s» cc 5" p' s 9 emme Kun ei lvoitu millään temoUct heitä rauhoittaa, niin ivankilan päällystö tunvautui petokseen ja ivakuutti heille, että paperi kyllä saapuu. Muutaman päimän ku- luttua heidät mestattiin. Tekijä on antanut siirä seuraaman ku- roauksen: „Ei kukaan ummistanut sil- miään tilona yönä . . . Odotet- tmi. Cli mielä aiman pimeä kun käy- tämä täyttyi ihmisistä. Saapui mahmistettu osasto maamartijoi- ta. Pyömeli meni pihalle ja teki lopullisia malmistelnja. Mihdoin saapuimat miranomaiset. Kopeissa maikenimat laulut ja malitukset. Koppi amatliin, käytämään me- dettiin anarkisti-laujatar. — Mikä nimi? — kysyi anka ra ääni. Tuomittu ivastasi lujasti ja pe- lottomasti. Sen jälkeen kuului nopea lnke- miiien: ..Hänen Keisarillisen Korkeutensa käskystä j. n. e." Sen jälkeen kysyi ankara ääni: — Tahdotko pappia? — Miksi? — Mastaa tahdotko tahi et? — En tahdo. — s Jio hymä. . . yiopeaeti! . . Mennään herrat! . . Useiden raskaitten askelten tömi- nää, kimäärien ja rautojen kalinaa ja lujat äänekkäät sanat: — Hymästi tomerit! Mapau- den puolesta! Ei kukaan mastannut lähän miimeiseen huutoon. Kului hetken aikaa, — ehkä mmi minuuttia, ehkä tunti. Joukko saapuu uudestaan käytämään. — Seuraama! Omi amattiin. — Mikä on nimesi? Mastaukselsi tuli surkea malitus. — En minä, teidän ylhäisyy- tenne! . . . Jumala tietää, en minä! . . . Älä saata turmioon! Jsäseni. ystämäni, sano, sano edes, etten minä! Kristuksen tähden! . . . Armahtakaa! . . . Paperi- han kirjoitettiin! . . . Paperi saa- puu . . . Älkää meljeni! — Pidä suusi kiinni, o» pa- rempi! Mikä on nimesi! No, hymä . . . Kuuntele! Taasen nopeata lukemista: ..Hänen Keisarillisen Korkeutensa käskystä . . . Talonpoika jatkoi itkemistä. — Haluatko pappia? — Jsäseni! Jumalan nimessä olen syytön . . . Perhe on koto- na . . . Pappi teki tehtämänsä. — Onko malmis? — kysyi an- kara ääni. Pappi ivastasi, — malmis. No, sitten nopeasti. . . Men- nään. Niin mietiin hirtettämäksi kol- mas, neljäs ja miides . . . Ulko- na koitti jo päimä ja päällystö jätti osan seuraamaan aamuun. Kaikenlaista. Siinäpä syy. Emäntä: Meillä ette löydä ai- noatakaan kärpästä hnoneestä. Mieras: Ei ihmekään, kun kaikki näkymät oleman rusinasopassa. „Lletteko tmhaitmi minulle", Anni, kun äskettäin anas- tin sinulta suudelman?" ..Olenpa kylläkin. Kukaan gent- lemanni ei pidä marastettua omai- suutta, maan toimittaa sen heti takasin." Venäjän kurssi on tänään . 2G8: — 266: 66 2 /a 3 kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 35 25: 19 S kk. . . . — — 25: 03 Pariisi a/v . . 106: 60 100: — 3 kk. ... 99: 30 Antverpen b/v . 100: 30 99: 70 3 kk. ... 98: 80 Berlin a/v . . 123: 90 123: 40 9 fc-v 199* Lybekki a/v .' .' 123: 90 123: 40 2 kk. . . 122: 20 Hampuri a/v . 123: 90 123: 40 3 kk 122: 20 Frankf. a.M. ä/v 123: 80 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Amsterdam a/v 210: — —: ■ 3 kk. 206. 20 Wien k. B. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a/v . 139: 30 138: SO ■mi (Mii Huutokauppoja. Julkisella konkurssihuuto kaupalla, joka toimitetaan pai kan päällä Suistamon pitäjän Ulmalahdella, myydään tämän elokuun 25 ja 26 päivinä, alkaen kello 9:stä aamupäivällä kaup pias K. Surakan konkurssipesän omaisuutta : hevosia, lehmiä, si koja, kärrejä ja rekiä y. m. Samassa tilaisuudessa tarjotaan myöskin Surakan kauppavarasto kokonaisuudessaan myytäväksi tahi ellei edullista tarjousta sii tä tehtäisi, niin myydään se pie nemmissä erissä. Toimitsijamiehet. K S 3 k) Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopettamisen vuoksi loppuunmyydään — joko yh dessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: Lasten lei^il^alaje, IQrjoitustarpeita, kuten: kirjitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m. Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m. Valokuva-* albumeja, Valotu va- I(eijyi(siä r N[er^uu- ja s%ifsi/prjoja, Pi^asäiiyttimiä, Kiiltokuvia, Imujeita, Peilejä y. m. y. in. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessäm me. Samassa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa Joensuu . läht. Hammaslahti j Tikkala . |Onkamo . ] Tohmajärvi . j Kaurila . " Värtsilä . tul. * läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavala tul. „ läht. Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elis3j r aarati-1. „ läht. Alho . Hiitola Ojajärvi Inkilä . Sairala Koljola Antrea n tul. läht. Hannila Kavan tsaari Kanaalini Tali . . Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. 71 71 n Viip. Hels. läht. 10.45' 11.26 11.49 12.04 12.26 12.461 12.58! 1.10! 1.271 2.011 2.19; 3.03! 3.14| 3.24 3.58 4.12 4.40 4.55 5.22 5.37 5.66 6.20 6.55 7.18 7.29 7.52 8.07 8.2Ö 8.39 8.52 9.05 9." 9.29 9.38 Viipuri—Joensnn ! Viipuri . läht. . Tammisuo „ I Tali . . , j Karisalmi „ j Kavantsaari „ i Hannila Antrea X tul. läht. Konkurssi huutokauppa. Lauantaina Elokuun 27 pnä kello 10 e. pp. myydään julkisella konkurssihuutokaupalla paikanpääl- lä kauppias Tahmo Haarasen omistama osa tilasta N:o Kan- tosyrjän kylässä Tohmajärmen pitäjää sekä siinä kasmamat mil- jat. Luotetuille annetaan maksu- aikaa. Heti huutokaupan päätyttyä pi- detään melkojain kokous, jossa tarjoukset hymäksytään tahi hyljä- tään sekä keskustellaan muista esitettämistä ja pesää koskemista asioista. Poissaolemat tyytykööt saapumille tulleiden päätöksiin. Tohmajärmellä Heinäkuun -!-> pnä 1910. Toimitsijamiehet. (K. S. 3 k.) Kuulutuksia. (K, S. 3 k. 4 a. 90 mm.) 13 23 Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Polijois-Karjalan Työväen osuus kaupan r. 1. konkurssissa sekä osuuskunnan jäsenet kutsutaan [kokoukseen, joka pidetään Elo- | kuun 26 päivänä 1910 kello 4 |i. p. Nurmeksen kauppalan ta- ilolla, saamaan tilin pesän ny kyisestä tilasta, tarkastamaan velkojille ensimäisen osingon jakoehdotuksen, sekä samalla ase tetaan esille ositteluohjelma li sämaksuvelvollisuudesta maini tun osuuskunnan jäsenille, kuin myöskin neuvottelemaan ja päät tämään muista pesää koskevista asioista; ja huomautetaan että poissaolevat saavat tyytyä läs- näolleiden päätökseen. Nurmek sen kauppalassa 8 p:nä Elokuuta 1910. Toimitsijamiehet. ; Koljola Sairala Inkilä Ojajärvi Hiitola Alho . Elisenvaara tul. . läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. „ läht. Helylä . n Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo . „ Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu. tul. 7.15 5.31 7.5Ö 11.40 l.&)j 2.40 3.43 4.15 4.35 5.12 5.46 6.C2 5.w 5M 6.30 7.08 8.23 8.38 9.10) 9.53 9.4,^10.50) lO.OOi 11.18! 10.29! 11.50| 10.44'12.531 11.10! 1.31! 11.25 11.44 12.05 2.01! 2.34; 3.17! 12.39 4.25 i 1.02! 1.13 1.36; 1.51! 2.06 2.27 2.39 2.51 3.i»2 3.14 3.22 5.07 5-55 6.32 6.50 7.^5 7.54 8~ 9.1u 9.29 9.7? 9.5V 11.23 2.25 4.50 10.29 S s S 1 Pika juna 6.25 2.10 8.UU a o fr j» e' s s> Kuulutus. Enon kunnan väliaikainen kun takokous pidetään Elokuun 20 p:nä kello 4 i. p. kansakoulun tuvassa, jossa keskustellaan ja päätetään seuraava kysymys: Valitaan rakennustoimikunta, joka teettää maantiet Haapa- lahden, Uimaharjun ja Paukka- jan asemilta lähimmäisille maan teille. Enossa Elokuun 6 p:nä 1910. Juho Nuutinen. Ilmoituksia. (K. 8. 1 k. 4 s. 20 mm.) Koneellisen tutkinnon suo rittanut Kätilö on saatavana Koulumestarinka- tu 36. Olga Kosunen. JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - >• I liesiä Vischy ) Puhelin N;o 15. n V □ d Maksupäiväkirjaja (Vekselin lankeemiskirjoja) saatavana KirjapaiiiO-0.-Yltä. Q S O U Halataan ostaa. Halutaan ostaa asuinhuoneiksi sopiva rakennus, jossa olisi eli josta tulisi 4 eli 8 huonetta. Tarjoukset tehtävät 2:n viikon ajalla kirkonpalv. H. Veistolalle, Joensuussa. (K. S. 1 k. 1 s. 15 mm.) Hyvän lehmän, heti poikivan eli vasta poikineen, ostaa A. Kosunen. Koulumestarinkatu 3G. Vuokrattavana (K. S 1 k 4 s. 20 mm). Vuokrattavana l:si kamari ja osa keittiöön nyt heti eli ensimäisestä pistä syys kuuta Koulumestarinkatu N:o 36. A. Kosunen. li huone ja osa keittiöön vuok- [ A rattavana heti, sopiva koulu- laisille, Komulaisen perill. talossa. 6.50 7.00 7.1:- 7.25 7.38 7.51 8.10 8.29 8.46 9.08 9.2* 9.47 10.15 10.36 10.55 11.10 11.38 11.5 Q 12.23 12.3" 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.0S 4.32 4.50 6.10 5.29 5.48 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 2.26 2.4r 2.55 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 5.14 6.30 6.02 6.51 6.~; 7.ÖÖ 7.5o 6.00 6.17 6.34 6.58 7.48 8.31 8 54 9.19 9.42 10.19 10.40 11.22 12.22 12.55 1.18 2.08 2.56 3.30 4.22 i 5.00! 5.47 7.4? 8.12 9.4-1 10." 11.22 11.4U 5.ÖT 5.Z? 6.01 6.34 6.59 7.32 "8.01 8.26. Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. e E. tr Asema cv S £ f cv TJ 3 m • e. fr o V s» 7 Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti * 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Paukkaja . . 8.26 1 8.27' Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 1 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — H ►o S ST B ** o Asema o V- 3 m • 9 <v T3 V rr V 7 Joensuu . . . _ 6.15 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.56 Jakokoski . . 7.12 3 7.15 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa.... 10.30 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , 4 J. pp.— „ 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ]a ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ]a rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joeniuun Kirjap. 0;-Y. 1910