liiskina tammikuun 26 p:nZ 8^jLU?i7A Oikeus ja kohtuus maan kaikkia »virkamiehiä kohtaan, puhumattakaan lain selivästä Vaatimuksesta, maatii esiltämäämme toimenpidettä senaattiin nähden, sitäkin suuremmalla syyllä koska senaatti tässä kysymyksessä on rikkonut sekä hallitsijaa että eduskun taa Vastaan. AsemlmllisuMsla ja sotilllsmiljooilgt. Asewelwollisuusasta! Eihän se meitä naisia liikuta, armelee mon> nuori nainen, joka ei ole sitä sen symemmältä miettinyt. Mutta ne wanhemmat naiset, jmden omttpojak tai weljet toista Vuosikymmentä sir ten palmelimat sotamäessä, muisto, wat kuinka sydän oli huolta täynnä, kun rakas poika tai Veli lähti ase welwollisten kutsuntaan, n. s. »rinta maan" tai sotopalwelukseen johonkin patalioonaan. Monta katkeraa kyy neltä wuodattiwat naiset silloin une:> tomina öinä, ainakin asewelwollisuus- laitok>'en ensi aikoina, ennenkuin oluin selunllä siitä, mitä asewelwolltsena palmeleminen oikeastaan oli. E tämä kysymys silloin ollut Susmer naisille Vieras, eikä sellainen, joka e: heitä liikuttanut. Myöhemmin huomattiin tosin, eitä asemelaiollisuusaika, sellainen joksi ie Suomessa muodostui, oli monelle nuorukaiselle hywä koulu, jossa hänen näköpiirinsä laajeni, hänen rqhtiniö reipastui puhumattakaan siitä että hän sai opetusta lukemisessa, kirjoi tuksessa j. n. e. ja hiukan aamis-usto termeydenhoidon ja puhtaudenkin merkityksestä, joSta kaikesta hänellä oli hyöryä elämässä. Mutta tällai seksi opmajaksi muodostui asemel- wollisuusaika hänelle ainoastaan sen- tähden, että hän sai palmella omassa maassa ja kotoisissa oloissa, omien kansalaisten ympäröimänä, usein oman paikkakuntansa poikien parissa, joten koti-ikämäkään ei häntä uh mannut. Ja mikä oli tärkeintä, HS" oli suomalaisen ylä- ja alipäällystön komennuksen alainen. Olimathan nämä komentajat, kenraalista vää peliin ast», hänen oman kansansa lapsia, jotka ymmärsiivät hänen tar- peensa ja, poikkeuksia lu'uanottc- mitta, harrastimat hänen parastaan. Mutta kauhea olisi aseivelmoll'- fuus, jota pitäisi suorittaa rvier msso maassa, kaukana kotimaasta ja omai sista, oudoissa oloissa, mentomiera»- ten parissa, pistettynä yksi suomalai nen sinne, toinen tänne Vierasten sotajoukkojen riiveihin, muukalaisten johdolla ja Vieraan m?an laken alaisena. Moni äiti saisi sanoa ijäksi jäähyväiset sotapalmelukseen lädte- Välle pojalleen ja moni luLaama nuo rukainen jäisi teille tietämättömille jc, kotiinpalanneista olisi kenties suurin osa ruumiillisesti ja henkisesti tur- meltunut. Tuntuu siltä, ettei mikään hima olisi liian k-ll'.s, j5Z sillä Voisi pe lastaa meidän nouse-van nuorisomme asewelmollisuudesta Vieraassa maas- sa. Antaisipa äiti Viimeisen pennin- sä, joZ rahalla möisi estää oman poikansa joutumasta sellaiseen sota- palmelukseen. Me>dZn suomalaisten ei sallira pitää omaa sotaiväkeä, mutta samalla »vaaditaan, eitä m? otamme osaa maitokunnan puolus- tukseen. Kun asian wa?awuuS meille selmenee. olemme me naiset Varmaan kin Valmiit yhdellä sunlla huuto- maan: „Alstumme uhrauksiin, kun main poikamme säästetään"! Rauhanaatteen yStäminä me naiset tietystikin toimoisimme. ettei mitkään sodit tai sotamaruStukset enää tulisi kysymys, seen. Porasta tietysti olisi, jos sodit kokonaan lakkaisivat ja joS maliiot ratkaisiiimot riitansa kansoin mäkisissä sominto-oikeuksissa. Ihmisten tulisi suorittaa keskinäisen arvun s>sen?et wolli'uutta kulkutautien, tul-pilojen, ma<»nläriKtyZlen tai muiden luonnon mullistuksien sattuessa. Se on kyllS päämäärä, johon pitää pyrkiä. Sel. laista aikaa kaikki raudanystäivä: itä-vöiden odottamat'). Muita ma- litettamasti olemme me, tämän ojan ihm set, mielä kaukana tuosta ihan?e- tilasta. Kansat ratkaisemat ase kä. deSsä ristiriitansa ja siksi on miehi nen nuoriso asemelmollmen. Sota- Varustuksien ylläpitäminen on ras. kaS taakka, jota kai kien kansojen täy» tyy toistaiseksi lantaa, huolimatta siltä, onko se keille mieluista tai epä- mieluista. Ei yksikään maa ole päässyt tästä Vapaaksi, eikä pääse ainakaan tämän ihmiSpolmen eläessä. Suomellakin on oma Sls-wel»ollis««slaki w:lta 1878. Meidän asemelivollisuusjärjestel» mämme on, niinkuin tiedämme, ollut jo monta muotta leootilaSsa. Sota- «väkemme on hajoitettu ja miehistä nuorisoamme ei ole moneen aikaan aleharj lituksiin kutsuttu. Asewelwol- lisuuSlakiamme ei kuitenkaan ole laillisella kamalla, eduskunnan ja hal litsijan yhtäpitämällä pää'öksellä, kumottu, waan on tämä tapahtunut En laske sosialistejamme rauhan- yStämiin, maikka he min makuutta- wat, sillä he t»trvowat ja toimeenpane mat sisällistä sotaa. Menäjän maltiomallan mahtikäskyllä ja Suomen eduskunnan suostumuk setta. Sen sijaan on Menäjän ta holta Vaadittu, että Suomi suorit taisi rahassa oman osansa rvaltakun. nan puolustuksessa. Ensi kerran esitti hallitsija tämän maatimuksen 1905 ja toisen kerran 1907 muoden maltiopäimille. Eduskunta suostui kumpaisellakin kerralla määrälvuosikst suorittamaan 10 miljoonaa markkaa Vuodessa. Mutta eduskunta pani samalla Vastalauseensa sitä käsitystä mastaan, että Suomen asewslwolli- suusasiaa muka Voidaan järjestää Wenäjw maltiomallan toimesta, ilman Suomen eduskunnan myötä- maikutusta. W«ime syksynä sai eduskunta taas hallitsijalta samanlaisen esityksen. W'-cd:ttu sotilaSmero oli määrätty muosiksi 1903 ja 1909 kymmeneksi miljoonaksi markaksi »vuodessa, joka 'umma sitten Vuosittain kohoaisi yhdellä miljoonalla markalla, kunnes se m. 1919 nousisi 20 miljoonaan. Eduskunnan enemmistö hylkäsi tä män esityksen. Suomalainen puolue, johon pääasiassa yhtyi kaksi nuorsuo malaisen puolueen huomattamaa edustajaa, oli sitä mieltä, että sotilas- meroon nytkin, kuten ennenmainituilla maltiopäimillS, olisi pitänyt suostua, tietysti taaskin ilmoittamalla, ettei iot>lasasiaa kokonaisuudessaan Voida yksipuolisesti Menäjän tahalt" jarjes- tää, ilman Suomen eduskunnan suostumusta. Eduskunnan kielteinen PäätöS sotilasmiljoonakysymykseSsä aiheutti eduskunnan hajoittamisen. Tuosta oäätöksestä huolimatta nuo Vaaditut miljoonat meiltä mäkisin otettiin, ja kielteisen päätöksen johdosta joutui myöskin Suomen senaatti Venäläis ten miesten käsiin. Suomalaiset mie- het eimät näet katsoneet mahdolliseksi alla hallituksessa, jonka tehtämäksi olist täytynyt tulla näiden marain maksu ilman eduskunnan hymäksy- mistä, jota tällainen maksu kuitenkin Vaatii. Uusi eduskunta, joka tulemien Vaalien perustuksella kokoontuu ensi maaliskuussa, tulee hallitsijan määräyksen mukaan taas kin käsittelemään isänmaallemme tär keätä ascmelmollisuusasiaa, joka jo kokonaista kymmenen muotta on ollut Varsinaisena riidanaiheena Menäjän ja Suomen Välillä. Suomalainen ouolue on edelleen sitä mieltä, että sotilasmero olisi myonnettämä. Sillä nivoin tulisi tämä asia pitemmäksi aikaa jäljestetyksi ja Suomi pääsi mieskohtaisesta asemelivollisuudesta. Muissakin puolueissa, sosialisteja lukuunottamatta, alkaa kuulua ääniä, jotka tässä tärkeässä kysymyksessä hqroäksyVät suomalaisen puolueen kannan ja orroele oat, että eduskun nan enemmistön päätös oli erehdys. Ja yhä selmemmäksi käy päimä päi- mälta, kuinka riita näistä soUlaSmil- joouista maikeuttaa kaiken edistystyon mac-Ssomme ja aikaansaa täydellisen sekasorron koko meidän Valtiot' lou- dessc -mme. Kun eduskunta ei myön nä rahoja soti! Starpe-siin, ij ^i.ka ni'ä t .u l matta otetaan) ei hallitus Venäjällä anna meidän käyttää omia rvalnonzarojamme Välttämättömiin tarpeisiimme. Koulut, kansanmalis- rusiyö Vieläpä sairashoitokin kärsii siitä. Ja selivää on, että jos ri.taa Menäjän hallituSm llan ja Suomen eduskunnan Välillä tässä tärkeässä asiassa j itkun, ei o?e toimomis akaan, että saataisiin kykenemiä suomalaisia miehiä senaattiin ja Venäläiset sieltä poiZ. Sotilasmiljoouat, jotka meiltä Vaaditaan, tormittaisiin kyllä omassa maassa, siitä olemme kaikki yksimielisiä. Nuo huimaamat summat panemat ajatuksen seisomaan. Mutta min käsittämättömältä kuin se ehkä monesta tuntuneekin, on asianlaita kuitenkin sellainen, että koko simisiqnyt maailma on sitä mieitä, eitä Suomen we!ivollisuuS on ottaa osaa malrakunnan puolustami seen. Onhan sotiiaStaakka kaikkien muidenk n maiden kanncUettamana, eikä Suomi saa olla missään etu oikeutetussa asemassa. Muonna 1909 nousi lämä rasitus alempana mami- tuissa maissa, jokaisia maan asu kasta kohtt seuraamaan määrään: Englannissa Smk. 33: M Ruotsissa „ 32: 90 Ranskassa 28: 70 Saksassa „ 22: 40 Hollannissa „ 19: 20 Italiassa ' 14: 15 Norjassa „ 13: 75 Jtäivallassa 12: 00 Portugalissa .. 11: 80 Tanskassa „ 11: 60 Espanjassa „ 11: 50 Menäjällä (1903) „ 10: 60 Kreikassa 10: 30 ZhdySivalloissa „ 9: 00 B-lgiaSsa 8: 30 Kun Suomen sotilasmero miime muoden osalta oli 10 miljoonaa mark kaa, suoritti siis jokainen maamme asukas tätä Veroa noin 3 markkaa 30 penniä. Jos Menäjän taholta Vaadittuun sonlasmeroon suostuttai siin wl'.si tämä wero Vähitellen kohoa maan, kunnes se w. 1919 nousisi noin 6:teen markkaan 60 penniin hengeltä, silS silloinkin Vähempään määrään kuin missään muussa Euroopan maassa. Huoinattama on, että Suomen eduskunta jo kerta ennenkin on suos tunut paljon raskaampaan sotilas- taakkaan. Se tapahtui 1899 muoden waltiopäiwillä, jolloin eduskunta suostui asettamaan 12,000 miestä Vakinaiseen mäkeen. Tämä olist tuottanut maallemme noin 20 miljoo nan markan Vuotuisen kustavnuksen, kun otetaan lukuun sotamiesten me netetyt työpäimät. Ja silloin ei maamme mäki noussut täyteen kah teen ja puoleen miljoonaan. Sotilasasta olist saatama pois päi väjärjestyksestä, sillä jos se edelleen jääpi riidan kannalle, niin on koko maamme sisällinen itsenäisyys Vaa rassa. Jokainen tärkeä isänmaan kysymys koskee yhtä läheisesti meitä naista kuin miehiäkin. Ja koSka meillä, äänimaltaisina kansalaisina, on malta Vaikuttaa isänmaan kohtaloihin, on meidän welmollisuutemme huolelli sesti asioita harkita ja omantunnon mukaan toimia näissäkin perin tär keissä eduskuntamaaleissa. Luuletko, että rauha ja sopu, jota kansamme nyt kaipaa, saaivutetaan sillä, että maaleissa annat äänesi sosialistien hywäksi? Jas niin luulet niin erehdyt, sillä: SosialiStioppi on Vihan oppi, se perustuu Vidalle, ilman sitä se ei wsi pystyssäkään pysyä. Sosialisti set san5 !ma'ehd-l ja puhujat huuta mat wihoa, katksraa mihaa ja kostoa toisin ajattelemille. Tottakai olet tä män kuullut ja huomannut. Tahdotko heidän kanssaan raadella ja repiä rikkiremittyä kansaasi? Et suinkaan! Mutta sen teet, jos Vaa leissa äänestät sosialistien ehdokkaita. Jos olisit aikonut äänestää sosia listeja, niin luoivu aikeeStasi ja anna äänesi Suomalaisen puolueen ehdok kaille, silloin edistät sopua ja rau haa. Miz «Ms, Senaattori Saarikosken nimitys. Senaatissa esitelnin eilen arm. käskykirje homioiksuden aiessori F F. Saarikosken nimittämisestä senaat toriksi ja senaatin talousosaston jäse neksi. Tuostunnat. Senaattiin saa- vuimat lauantaina korkeimmassa pai kassa ivahivlstetut asetukset leima- ja mallasjuomasuostunnasta sekä palo- Viinamerosta w. 1910. Asetukset, jotka on perjantaina esi telty korkeimmassa paikassa ja hy- mäksytty muuttamattomina eduskun» nan pää'ö'sen mukaisesti, esiteltiin eilen senaatissa ja päätettiin ne ju- laista asetuskokoelmassa tamallifessa järjestyksessä. — Turun hotvioikeus. Senaa- t .s«a rsrelnin lauantaina arm. käsky kirje 49,200 mkan myöntämisestä mä!i?.i ?ai!en Viidennen j, kuudennen osaston ylläpitämiseksi Turun howi- o.keudesia Vuonna I9l0. Turun holvioikeuden amoinn: ole- main asessorinVirkaan on senaatti puolestaan yksimielisesti nimittänyt homioiksuden ylim. Viskaalin, ent. astssori K. E. R a a te e n. Senaatti on oikeuttanut Turun ho- wioikeuden apujäsenikseen Väliaikaisia Viidettä ja kuudetta osastoa ivarten ottamaan asessori K. E. Raateen, ent. asessori G. H. Roinilan, kans listi A. M. Heikkilän, sihteeri G. W. G önseldtm, marakanneiviskaoll K. M. Jiakssonin, Viskaali B. Arrh> n>uksen, not?rio G. Arrkeniulsen, ylim. Viskaali S. B. cs Blörk?sienin, reis- traattori H. B^ckströmin ja notor o W. K. Snellmanin. Aliopisto. Pohjoismaisten kielten dosentiksi on nimitetty fil. tri Bruno Sjöroos, hkbrsankielen ja kirjallisuuden dosentiksi fil lisensiaatti Antti Filemon Puukko, fliawilaisen ja mertciileman kansantieteen dosen tiksi fil. lisens. Wiljo Johannes Man sikka, vl-iscn historian dosentiksi fil. tri G briel Rein, etelä romanisten kielten dosentiksi fil. tri Oiwa Johan nes Tallgren ja sosiologian dosentiksi iii. tri Gannar Landtman. — Suomen sotilasmaksu. Kenraalikiimkrnööri on senaatille lä hettänyt kirjelmän, jossa huomaute taan, että Suomen on Valtakunnan- rahastoon maksettavia apumaksuna sotilastarkoituksiin w. 1910 ja seu raamina Vuosina määrätty summa, jonka peittämiseksi pitäisi käyttää etu sijassa sotilaSrahaSton Varoja sekä täydentää nämä eduskunnan myön tämillä Varoilla. Toisessa senaatille lähettämässään kirjelmässä ilmoittaa kenraalikumer- nööri edellämainitun lokak. 7 p:nä 1909 annetun julistuskirjan johdosta, että Hänen Majesteettinsa on katso nut tarpeelliseksi että erityinen soti- lassuostunta päätetään. Senaattia kehoitetaan sen Vuoksi Viipymättä ryhtymään Valmistamaan ehdotusta esitykseksi erityisen sottlassuostunnan määräämisestä, joka osotetaan Vuo deksi 1911 suoStuntamaroista. — Mäkijuomain tnllilain säädäntö. — Eduskunnan esi tys hylätty. Palowimamero ja mallasjuomasuoStunta-asetuSten hy- mäksymisen yhteydessä on korkeim- maSsa paikassa hylätty eduskun nan esitys, että hallitus ryhty si toi menpiteisiin Väkijuomia koskeman tullilain säädännön uudistamiseksi. — WahwiStett«ien suostuu- tain lvaikstuS wäki-ja mallas- juomaliikkeeseeu. TeollisutiShal- lituS on, sutenkun hallitsija on u ah- mistanut eduskunnan suostuntapää- tökset, senaatille ehdottanut, että ulko mailta ja Menäjältä tuotamiSta oluesta Zja wäkewämmistä Väkijuo mista kannettama tulli korotettaisiin keskimäärin 6 prosentilla. — Koukursstlaki. Mercatorin tietämän mukaan on lmnValmistelu- kunta nykyisin ryhtynyt malmista- maan uutta konkurssi- ja akordilakia sekä lakia kirjanpidosta. Ehdotuksen malmistaminen on jätetty senaattori Aug. Nyberghille, joka Kaupsamal- tuuskunnan keskuSmaliokvnvan toi mesta muutama muosi sitten senaat tori J ilian Ser'ach uksen kanssa teki ehdotuksen konkurssiloiksi. — Bl>dyswaltaiu uusi tulli tariffi ja Suomi. VhdgSioaltain w?rokamarideeartementtt on äskettäin kiertokirjeessä tullimiranomaisille il moittanut, että puumassan ja paino- pa oerin tuonti on a'etett>iwa svoje- lustullitaksan mukaisen tullin alaiseksi Suomessa Voimansa oleman p 'veri- ja massaviiun Vientitullin b.kia. Mak si mitari ff: on pantama moimnan tä män muoden huhtik. 1 p:S'L ja on se wahwistettu 23 °'g:ksi miahan tuc- taman tawaran ormoSta^ Mer>: — Kalastuksen tarkastusmie- hiksi Kokemäenjoen itäiseen piiriin Vuosiksi 1910—12 on läänin kumer- nööri määrännyt entisen mööpelin I. Talivitien ja ent. tarkkampujan Branderin. — Oppikirjat. Kouluylihallitus on antanut luman käyttää laulun- opettaja F. N. Mainion toimittamaa M alistuksen laulukirjaa oppi- ja har joituskirjana maamme suomenkielisissä karfakouluissa. Tärkeät pmwät oivat ensi w!iron tiistai ja keskiwiik- ko. Niinä päiminä toimitetaan edus- kuntamaalit. Niinä pSiminä ratkais taan monen monta tärkeätä asiaa. Lehtemme tämän päiivän toisessa kir joituksessa pukutnan tärkeimmästä. Lue se itse ja näytä se toisille! Valitsijat! Kaikissa edellisissä loa-zleissa en otteitten lähettämispyyntöjä saapunut suuri joukko niin myöhään, ettei niitä enää ole woitu hankkia. Tsolitfijat! Mälttäkää nyt tämä erehdys ja lähettäkää Valtakirjat otteitten hankkimisia marien itse kul lekin jo kyllin ajoissa tämän Viikon kuluessa. Lauantaina saapuneet pyynnöt jotakuinkin Varmasti myöhästyivät. — Satakunnan „Warh«jen" piir!kokousta Valmistellaan va raillaan sekä Porissa että maaseu dulla. P>ir'.n „Karhun" perjantai- ilt i?.a pidetyssä kokouksessa m. m. MLsittZin „K rhim" edustajat piiri» kf>k',Lks-'en ja keskustellun sääntö- ehdotuksesta. Sitaoaitsi omat „Karhun" puolesta k'kauks?n ulitsydessä toimeenpanta- ! w'?ta i'-c mi-ta h oleht maan asetetut > toi^ikunAat laa ineet maihteleman oh- j?l>nan la mnta iia enst kuun 5 p:^ä pidzituA^-S !.erh>ii am^a ja sm nun- taiv. i 6 p:aä to-mittamaa yleistä il tamaa marten. ..Karhujen" edustajakokous pide tä,:-?, kmen enaen on kerrattu, hel- mik. 6 p:nä kio 11 a.p. täällä Kan- salliskodisss. — Onnistunee» tttaman toi- mi NnS'ärjcs'.ö miime lauantaina S-iittLZ esitti neiti L v. W-?gner ja H. Ko)kim!es pi i ansiokkaan esitel män kaiiden bistariallisen naisen, nim. kuningiicr Margaretan ja P, Birgi tan -nvne?sa suhteessa laajakantoises ta e'äm5n työstä. Kiurolaulua esitti Nais-arj?dtöa ema kööri rira A. Ra polan Heik.srn 5<chwuoman jälkeen ja kun näinkö??- oli esittänyt muutamia lau luja. lausui neiti H. Piilonen runot kesä-aamuna" ja „Ajan oall--!-.'5sa"; viano-aittoa ositu nti Zlim! 6 KamMi. Eeritinltta 8. Puh. 4St. Omistajat: Hovioikeuden notario — Reposaare» erottamisen Porin kaupungista. Kun se kir konkokous, j'ka tuomiokapitulin mää räyksestä ja kruununasiamikhen läsrä ollessa pideitrn Porin kaupita 5<a miime marraskuun 22 v.nä reposaa- relaisten anomuksen johdo?!a ^ää^tä eroamaan eri seurakunnaksi ei anta nut macidittuja tietoja siitä, minkä laisesi P?rin kaupunki- ja maaseura kunnan pap ston palkkaedut muodos tumat. jos Reposaari erotetaan eri seurakunnaksi, e ka myös selvitystä siitä, rn?o ja miten s.ur -kunnan omai suus jaottama R.^osa-ren j i m in" tun seurakunnan jä!j^lle jäämän ns-in kesken, on tuomiakavituli päättänyt palauttaa asiakirjat kokouksen vuheen- johtajvlle, Ahlaisten kirkkoherralle F. A. Fröberg' lle ja käskeä tämän uu dessa kruununasian>i?Izen läsnä ollessa pidettämässä kirkonkokouksessa maatia Pvrin seurakunnalta pubeenoolemat tiedot ja selmityksen, jonka h mkkimi- seSta kaikissa tällaisissa c siaissa se naatti on 7 p. maalisk. 1906 erit:»'- sen määräyksen c>nt> nut. Dlläm> ini- tuska kirkonkokouksessa vuh.en>.h'aia, kirkkoherra Fröberg ja kruvnunasia- mies, Euran piirin nimismies K. I. Biomqivist olimat sitä mieltä, että yllämainitut tiedot ja selivi'ys oli kir konkokouksensa annettama. Asiaa mal- mistanut Porin kauounki- ja maaseu rakunnan kirkonkokouksessa l.i p:nä syqSk. malitsema komitea oli laati massaan mietinnössä huomauttanut, enä Reposaaren kirkko ja sen omai suus ynnä hautausmaa eilvöt ole kauvunki- ja maase»rakunncn yhteistä, maan ainoastaan Porin kaupunkiseu rakunnan omaisuutta. - Porin EwaukeliS Lutheri- laisen Kausauliiton sääuvöt. Keis. senaatti on käskenyt Turun tuo miokapitulin antamaan alam. lau suntonsa senaattiin annetusta alamai- sesta anomuksesta saada mahmistus Porin E-oankelis-Lutherilaisen Kan- sanliiton sääntöehdotukselle. Tuomio kapituli on, ennonkun lausuntonsa antaa, päättänyt hankkia Ulmilan kirkkoherran, lääninroivasti K. E. Stenbäckin lausunnon asiasta. — Sauomalehtiasioita. Ken- raalikumernööri on suostunut kirja- painonomiStajan Otto Andersinin ano mukseen saada julkaista Porissa joka 14:s päimä kaunokirjallista aikakaus lehteä ..Joutohetki". — Kanpuugin poliisilaitos. Porin kaupungin poliisimestarin M. Spären soirasluttua on polusikama- rin sihteeri, Varatuomari Uuno Nuo tio määrätty toistaiseksi hoitamaan mainittua poliisimestarin Virkaa. — Laäuinmirka miehet. EH dolle Mynämäen kihlak. kruununmou- dinVirkaan on läänin kmver-iööri asettanut toiselle sijalle Ulmilan kih lak. kruununVoudin F. F. Frostellin, puoltolauseella. Wagner. Sen jälkeen saatiin nÄsdä kohtaus Erk^n ..Ainosta". Lopuksi laulettiiu yhteisesti Maam- ^ me-laulu. ! — Porin W. P. K. väätti ko- ? kouksessaan miime sunnuntaina yksi- ! mielisesti ettci kunnantal ^lle anota j n. k. k!'^l>iot!euksia sen paremmin kum j yleisiäkään mäkijuomain anniskelu- ^ o keiiksia. s Samassa kokouksessa pää'e!tiin > kun^clle hankkia 35 palokuntal?is- > puk,-^^ 5 klltukin komppaniaa kohden, ^ j-sita i'. äixnvar.nset kuntalaiset saamat , käyttää. ! - Z^uolleito. T. k. 2l p:nä ^ kuoli täällä pitkän aikaa keukkot utia ! s,ir-stettuaon työ--johtaja Frans ; W r h tori N ardlund idillä ikä- j Vuodehan. Maina ja, joka y'i 30:n muiden toimi työnjohtajana Seikun sab lla, saamutti suoralla esiintymi sellään isännätön ja tomeriensa luot tamuksen. Mainajaa suremat lähir.nä lapset. 3 poikaa ja 3 tyttöä, sisar ja 2 meijea. Höllä laumantaita Vasten kuoli äkkiä kaupungin k'Mreeri I Leine- bergin vuoliso Sofia Theodora o. s. Baehr'l d'- lähes <,2 muiden manbina. W linaia oli syntyisin rnotsiiimaalanikn. Häntä suremat lähinnä puoliso ja poika perheineen. A. Kuuri-Rivtta sekä rak.meN. I. Miikeri. Malittiin maanm. A. Kuurt-Riutta nostamaan ja kuittaamaan Valtiolta saatama apuraha Toukarin kansakl.it lurakennusta marten. Pääteltiin ottaa Väliaikainen latnc aina 13/X)0 mkaan csti kunnan tar peisiin. Kunnalle tuleman osa-i Viit ^me- roruz^ista Valtuutettiin nost^maar kunnull lautak. esimies I H KeSti. Maolilantakuntain puheenj"h'.ajille päätettiin maksaa palkkaa 10 mk. jo jäsenille ja toimihenkilöille 2 mk> päi mältä. Mesi Reposaare» luona on wiime päiminä Vallinneiden xok-^ kasten takia Vetäytynyt jäähän. E - len ajettiin hewosella Reoosaarelta Nläntyluotoon. Höyryl. „Nrho" o'a wie!ä eilen myöskin kulkua Välittä- mässA. — Sellaisen mahdollisuus an olemassa että Suomen nuoret miehet komennetaan Msnaj in joukkoi hin sotapalmelusta suorittamaan, jos nimittäin sotili5kytymy5tä ei muulla tamzm mo.da ratkaista. Suomalai- nen puolue tahtoo, että tuo Vaikea kyiymys saisi onnellisemman r -.kai- sun, mutta sosialistit ja nuorsuoma laiset esiintymät jyrkkinä hallitsijan ajatusta masraan. Heidän menette- lyusä ciheutti taaskin eduökuNnan hajoittomisei', eikä silti estänyt soti- lcsmiljoonam maksamista. Tä?sö näette, mihin suuri suun soittaminen johtaa. Luopukaa sosialisteista ja ruor- suom laisista ja äänestäkää suoma laisen puolueen ehdokkaita. Silloin Melotte eduskuntaan wakawia ja järkemiä miehiä, jotka harkitsemat tekojansa, eimätkä esiinny yltiöpäinä, ja j?tka ponnistamat Viimeisen woi- tciiiansa sen eteen, ettei lapnanve Menäjän sotamäkeen Vietäisi. Miinan kinta kallistunut. Kun eduskunnan Vuodelle 1910 laitima asetus suoStunnoista ja palo- iviinamerosta ou tullut wal>wistetiiksi ja tämä asetus tuntumasti kohottaa miinan myynnistä maltiokle menemää w.roa, on Porin AnniskeiuvhdS ko rottanut n>i!,>an huiiaa toistciiszksi 70 penninä litra. Täten siis hal- min miina, joka tähän asti on mak sanut 2: 2" p:iä litra, maksaa nyt 2: 90 penniä. Eilen, jolloin korotus ensi päirvää oli moimassa, jäi usean henkilön miina ostamatta kun kuulimat hinnan kal listuneen. Liike yhtiön myymälässä oli e len huomattamasti laimeampaa kuiu edellisinä päiminä. Oluttehtaat ja Väkijuomayhtiö ei- mät ole nostaneet juomutuSjuomainsa hintoja. Elinkeinoilmoitus. LeSki- rouma Ida Gcönmall ilmoitti eilen maistraatille jatkamansa miesmaina- jansa Hugo Grönmallin oluenmyynti- liikettä. — JuoSteu ajamisesta hila- toaljailla sai raaStmvanoikeudessa eilen eräs henkilö 10 mkn sakon. — Porin maaseurakuunalla oli kuntakokous ivilme laum ntaino, jossa kuntaa edustamaan kuntain vh- teise n kokoukseen helmit. 19 v.nä ma- li!t>in ni^onmiljelijät Jii!)o A Jaa kola. Sdw. Kaapeli, A Kuun-Riutta. I N, Lmgen ja I H. Kesti sekä ralle I K. Neilander ja A. Mat- lila. Taukariu kansakoulun urako,isiian vöuntö saoda lisämaksua kunnalta jätettiin 3-miehlsen komitean huoleksi, johon tulimat maanmilj. E. Kaapeli, Zlust pyrstötähti. E len ja toissopäiivänä nähtiin Po- ri^sa ja moas-i-duilla lounaisella toi- maalla pyrstötähti. Sunnuntaina s? näkyi hywin selmästi noin puolen toista tunnin ajan, kello ö.scä voin puoli-7:mään i .p, jotamastoin pilmi nen taiw:.s eilen tuntumasii h mmensi tähden Valoa. Eilen kello 5 :!tä näh tiin se palotornista kiikarin amulla, sittemmin pu?l'-6:n tienoissa se tcas näkyi paljain silmin lähemmäs kkllo 6:tta. Muutamin paikoin maaseu dulla, m. m. Latviassa ja Kiiko sissa oli pyrstötähti huomattu samaan oi- kaan jo laumantaina t. k. 22 p."ä. Sunnuntaina ji eilen nähtiin täkti kaikkialla maamme pohjo s-osisso Berliinissä myös oli tähti nähty sun nuntoina. Tämä tähti ei kuitenkaan ole tu> khsa olema Halleyn pyrstötähti, sitä todistamat seuraamat tiedot: La^dn ob'erwatoriolle Ruotsissa or>. saapunut I channisburgin c-b er matori^lta Elelä-Afcck- sta sähkösano ma, jossa ilmoitetaan, että uusi ^ei Halkyn) hymin kirkas pyrstötäh-i on buom ittu taimaalla auringon lähellä. Pyrstötähti liikkuu pohjois-koill-.seen suuntaan. K>elin obsermatoriolta Tukholmaan saopuneen sähköjanoman mukaan huo- masi aStronoomi Dcakes Johannis- biirgissa Transwaal>ssa tammik. 16 vätmän aamulla 5,10 cstetta lounaa seen päin eurirg?s?a pyrstötähden, jonka olemassaoloa ei ole ennen tun net'u ja jonka esiintymistä ei siis odo tettu. Sen liikunto on pol-joiseeu päin kokonaista 5 astetta Vuorokau dessa. Se seikka, että pyrstö ähti on moitu huomata, maikka se on niin 'ähellä aurinkoa, todistaa sitä, että oyrstötähden malomoi-na on erittäin sm >ri. Helsingin tähtitornin johtaja, prof Donner on ilmoittanut, että maini tun pyrsiötähdcn keksimisestä on sin nekin ilmoitettu kohdella sähkösano malla. Edellinen s?htSsciNlZma ilmoit taa. että pyrSiölähti on haivaittu Jo- hinncsburgissa TronSmaalissa tam mikuun 16 p:nä auringon noustessa ji sen jälkeen, sekä että se silloin oli 5 tai 10 aSteen etäisyydessä aurin gosta lounaseen päin. Se lähestyi aurinkoa. MyShempi sähkösanoma ilmoittaa, että pyrstötähti nykyään liikkuu au ringosta poispäin. Kuuluisa Halleyn pyrstötähti saa puu Vasta ensi huhtikuussa maamme läheisyyteen, Vieläpä niin suotuisissa olosuhteissa, että tästä wo daan odot taa aiman erityisen komeata näkyä. Tähtientutkijat omat laskeneet, että se moidaan ehkä paljain silmin erot taa Vähän aikasemminkin, mutta huh tik. 1-13 päiminä se näyttäytyy sel- wemmin. Wsaliottcilw SSnes- tM. Niille Suomalaiseen pualue^eeu lukeutujille henkilöille, jotka äänestä- cvät ensi helmikuun 1 ja 2 p:nä suo ritettavissa eduskuntamaaleissa muual la kuin siellä, missä omat Vaaliluet teloon merutyt, hankitaan tämän mcalipnrin Suomalaisen puolueen keskustoimikunnan mälitykscllä asian- omainen ote Vaaliluettelosta. Sitä marten tulee lähettää Valtakirja alem- ?aia oleman kaaman Miikaan kr- j-cssä osmtteella: Navt.kirjnri Art- turi ZAsntala, Pori, io ^a puc- leer. kotk-ssa näissä osioissa sopii kääntyä. Maltakirjan tule? olla muu- ren täydellinen, ainoastaan henkilön nimi, jolle Valtakirja annetaan, jäte tään täyttömättä. Ryhtykää ajoissa hankki maan «aattotteita. Wa!takirjan kaawa: Maltak^a tai häiden maituut omalleen asiamiehelle ottamaan osianomaisen äänestys alueen Vaaliluettelosta kuvnnasilz semmoi sen oneen kuin woimassaolewa>, Vaali lain 46 i; edellyttää. »sa tammikuun o:^ä l910. (Nim:> Ammatti) (Asurto - , 08) Todistamat: Batakumian Filsmlllliisckn Mlutt- scen lnktlltmvia ksn- salmsiil 1:sestä, 2:seSta, 3:nnesta, 4:nnestä, 7:anestä ja 8:nnesta kaupunginosasta pyydetään kokoontumaan ensi torstai na klo 8 i.p. mmvottelemaan käsillä- olemasta maalitoiminnasta. Kirjzzittllkea MaluzztLSLe kai- !!§!>! NliiiiitseNjttll esssititlvitta tsxzhLnMz eiks tllji psZtigss! keslimilsijis js ttrjastsism ou ilMoit- tllil Ntistt BklMllä WM kNNie-zjigsöNt, että Satakunta ma lllaMtskk pysiiij liilittll- kNjis» mrlcmMS lllltiSlehttnS. SatakttttttiNl anomille. MumeisessS lehtenne kellar kerra-sa selostaa nimimerkki ..Peakoja" muu atta ..msrkillistä ke-zkustel^a", joka muka olisi tapahtunut junassa hänen. ..toisen henkilön" ja ..eräänmakaVan näköisen suomettarelmsen" kanssa. Selostuksessaan on Penkoja näh?L- wä?ti paniiut tuon..su^mettarelaisen" suuhun omia ilkeitä ja halpamaisia syytöksiään suomalaista puoluetta mastaan, k-?ska ei ole niitä Voinut soivittaa miu.kään muun asian yhtey teen. Satakannon Sanomain Viimeai kaiset typerät hyökkäykset olemme yli- päänsä jättäneet koskettelematta si tä syqStä, että Satakunnan palstot omat tarvitut parempaan tarkoituk seen kuin katalien ja ilkeämielisten parjausten oikomiseen. Mutta koska Penkojan kirjoitus luullaksemme on ilmei eSli tekaistu, perätön ivaalisyötti, niin pyydämme että Satakunnan Sa nomat ensi numerossaan mainitsee tu^n Penkojan esittämän ..suometta- relaisen" nimeltään. Ellei lehti sitä te?, pidämme sitä halpamcuSten ivat- heiden kertojana. Ne nimen kadehtijat. Taas- kin omat Aattelin pääsky, el keskus- ! iut-ikun"an puheenjohtajan, kollega E G Akessonin suun kautta maan neet suomalmien puolueen nimeä waa- lnttojulkilausumaSsa poistettamaksi ja sijalle asetettamatsi: ..Manha suoma lainen puolue". Äänestyksen kautta sai korskea Vaatimus raueta. MapauS -Iehti kertoo tuosta jupa- kaSla m. m. ohella, että, Mikäli kes kustelusta kämi ielmitie, olisimat nuor suomalaiset mielellään käyttäneet liit tonsa tunnuslauseena: ..Suomalainen puolue". Järki, hoi! äly, älä jätä! muuta kaan ei moi tyynellä mielellä noin katalien puuhien johdnsta sanoa. Oulun läänin pohjoisen ivaalipii- r>n keskuslautakunnalla on sttämaS- toin ollut otiaa asettaa suomalaisen puolueen Vaaliliiton nimeksi. „Wanha suomalainen puolue". Mutta kun ei nuorsuomalais-pääs- knsillä kerran ole edes sen meriaa hämynluntoa, eltä antaisimat kunkin pitää oman nimensä, niin jää Valit sijain tehtäwä'si tuntumalla tomulla huomauttaa heitä, ettei ti-nllainen menettely 20:llä muosiscdcilla enää ole kunniallista eikä missään muo dossa mahdollista. Ja paras huo- mautus on se, että o,kein ajattelemat