La uantaina 6 p. Elokuuta Tuomi. Ruotsi ja kolera. Tukholmasta, elok. 3 pnä. Sf iaSSänÄ' , «Mg kollegiossa wastattnn, etM ? tetuksi julistusta tapahdu eUet to leratapauksia kin kun kolera kalkissa tahanas - sissa tapauksissa on ollut pe,laiim Pietarista. Tarkastettaessa Fe- jassa Tuomesta saapurvm lanvo- ja, ei ole huomattu mitään lemor- tomuutta herättämiä merkk?j . Hauskansurullinen tapahtuma fami eräälle Antti ^umoselle, zoka asuu Porlammm kylässä, taman mennessä kaupm^^ta kotmya Mtäli Löyskän kanssa, ,varrella tuli mähän nukutuksi;a sillä aikaa oli hemonen kärrineeii päimineen miety metsään, jossa oli leikattu 'cnmustimet poikki seka miety hemonen pois. Ukkojen lie- rdttiiä menyi naama pitkäksi, kmi ci »voitu jatkaa kottreissua Heinosella, maa» pit: rumeta ka- »velernääu takaisin päin. Asia on ilmotettu potaiulo. Warotus siirtolaisille. Tanskalainen lehti .^etaUTe- mokrateii" julkaisee makaman ma- rotiiksen niille, jotka aikomat muut- taa 'Amerikkaan. Työolot omat siellä — kertoo mainittu lehti — snininattomasti huonontuneet, riip puen etupäässä siirtolaisten tul- wast«. Elintarpeet omat komin I^keasja hiundt^sa. Monet siirto- laiset on)5* joutuneer suuj.se!! kur juuteen. — Tietää ottaa huounoo» nieilläkin! Vakko papin »vaalissa. Uudenkirkon yv. l.) kappalainen maalissa miime sunnuntaina il- moitti läsnäollut runsaslukuinen seurakunta kieltäytyneensä äänes- täinästä. Maalitoimituksessa u- niaantui kuitenkin ^ ääliestäjää jotka eimät ottaneet lakkoon osaa. Nämä ääiiestäjät ääuestimät ku- kin eri ehdokasta, jotenka ääniä saimat Saarijärmen kappalainen Kekoiien 2, Porin ja Reposaaren konnninisteri Nindell ir> jaPolm:- jävioeu kirkkoherra Ihalainen n ääntä. Huoli matonta postinkäsit- telyä. Keskimiikkona päimällä utu Po vin rautatieasemalta posteljooni ylinen käsitteli Pihlamasta ja Reposaarelta Poriin palautettuja tyhjiä postisäkkejä löysi hän »h- meekseen erääii Pihlaman posti- asemalle m. k. 28 pnä Porista lähetetyn postisäkni pohjalta ar- mopostia 2 makuutettua ja yhden sisäänkirjoitetun kirjelähetyksen. Makuutetun postin armo oli ^»00 mk. Posteljooni yleinen mei ma- knutetun postin sikäläiseen posti konttoriin, jossa alettiin löytöä selmittää. Mikäli .Työmies" on saanut kuulla, oli posti tamalli- sessa järjestyksessä jätetty Pihla- maan. josta postia kulettama pos- teljooni oli saanut kuitin armo- postin jättämisestä. Miten sitte lie Pihlama,i asemalla postia käsitelty, sitä on ,vaikea sanoa, mutta huolimatonta se käsittely näyttää olleen koskapa armoposti jätettiin säkin pohjalle ja palau- tettiin sitte säkki ..tyhjänä" ta- laisin. Pihlaman aseman postiasemaa hoitaa sikäläinen asemapäällikkö I. F. Grönlund. Kamala wer»työ. Mies surmattu ja luultatvasti ryöstetty ^vilkasliikkeisen »valtamaantien »varrella. Tiistai-iltana klo puoli 7 kun poliisikonstaapeli Kalle Oksanen passissa ollessaan kierteli meren- puolista Raatinsaarta Oulussa, huomasi hän rantaa pitkin kulke- man tien marrella nurmikossa ai- wan aukealla paikalla, ainoastaan noin parinkymmenen metrin pääs- sä toisen sillan kormasta, miehen makaaman yltyleensä merissään ja kuolleena. Miestä oli nähtä- wästi puukolla isketty kolme am- mottamaa haamaa, yksi niskaan, toinen ivasempaan ohimoon, josta se ulottui poikki masemman pos- ken ja kolmas kaulaan, mikä,sku oli katkaissut maltimon ja tuotta- nut kuoleman. Keskellä tietä noin 10 metriä löytöpaikasta oli suun merilätäkkö, joten on luultamaa, että surmattu tällä kohdalla on saanut haamansa ja sitten hoip- puessaan siitä eteenpäin kaatunut tien miereen nurmikolle, .missä on muotanut kuimiin ja heittänyt henkensä. Saapumille kätsuttu lääkäri moi ainoastaan todistaa, että merityö 011 mähää ennen tehty ja että mies oli kuollut. Poliisikamarista tuoduilla paareilla kannettiin ruu- mis leikkaushuomeseen. Kuolleen taskuja tutkittaessa löy- dettiin m. m. Pateniemen sahaii kansakoulusta toukok. 28 p. 1904 annettu päästötodistus Johannes Werner Reimanille, joka siinä mai- nitaan syntyneeksi 20. 5. 1889 sekä Haukiputaan nimismiehen samalle henkilölle antama työpassi Kotkaan. Wielä löydettiin mai- najan pomitaskusta tupessaan ole- wa puhdasteräinen puukko. >'pen- niä rahaa sekä eräs muistunpano- kirja jossa oli muistiinpanoja työ tunneista ja tileistä, miimeinen miime tiistailta osottaen, että mai- naja oli ollut lauttaustöissa Kemi- yhtiön palmeluksessa. Kelloa eua myöskään rahakukkaroa »vainajan tamaroitten joukossa ollut. KädeS- sääii oli hänellä nauhasta sorines- sa riippumassa pieni paketti sisäl- täen millapaidan. Tämä seikka, joka osottaa, ettei mainaja ole juuri moinut olla missään tappelussa, kuin myös muistiinpanokirjassa olemat muis- tiiiipanot. että hänellä heinäkuun lopussa oli saatamaa tai oli saa- nut M5 työtunnista palkkaa sekä ettei hänellä ollut rahakukkaroa eikä kelloa, johtamat ajatteleinaan, että tässä o» ryöstönmrha tapah- tunut. Merkillistä main on, mi- ten se pii moinut tapahtua niin lähellä mitä ^il^sliitteisintq tie- tä anvaii aukealla paikalla, jo- hon jtZ kaukaa moi tieltä näh dä, ilman kenenkään näkemät tä, ja maikka saarellakin mähäu matkan päässä oli heinämiehiä työssä. Poliisi ryhtyi heti tapahtuman jälkee» mitä sannokkaimpim toi- miin surmaajan tai surmaajten jälnlle pääsemistä marten. — Ka- lema, Koleraa Kuopiossa. Toissa perjantaina, kuten jo iviime numerossa kerroimme, saa pui Kuopioon Pietarista tiilemalla „Tnro"-nimisellä höyryproomulla Sullamalta erään laimaiiiiehen maimo Sandia Backman. Wiime keskiiviilkona sairastuttuaan meni hän torstaina lääkäriin, joka, huomattnaaii sairaassa heikkojako leran oireita, määräsi hänet kau- pungin sairashuoneelle eristettynä hoideltamaksi ja proomu desinsisioi- tamaksi. Kun sairas knitenkin al- kot kohta parantua, sai „Turo" luivkii lauantaina lähteä matkalle. Samonlinnaan pänsl^ä sairastui nksi laiivamiehistä koleraksi epäil- NM ja laima siellä pidä- tettilii. Sittemmin on lääkintähallitlls tutkinut Sandra Backmanin ulos- tnksia ja tiistaina saapuneella säh- kösanomalla ilmoittmiut, että sai- raustapails todellakin o n k o l e- ra a. Sairasta, joka siirrettiin kaupun gin sairashuoneesta lolerasairaa- laan, hoitaa toht. Sm a n l j u n g ja on sairaan tila nykyisin mitä parhain. Sairas synnyttänyt kes- k o s e n. Tiistai-illana synnytti sai- ras kolerasairaalassa •">—<> kuu- kalitisen poikalapsen, joka kuitenkin eli main niuutamia tunteja. Kes- kimiikko-illalla oli sairaan tila hy- mä. Koleran eneinpää lemenemistä mastaan paikkakunnalla on ryh- dytty mitä tariiiokkaimpiin toimen- piteisiin. »awonlinnassa tapahtuneestst „Turou" miehen sairastn- misesta on Samonlinnan kaupunginläälä- riitä O. F. Tamaststjernalta saa- puiiiit lääkintähallitukselle leiinätiu tieto, että höyrylotjalla Turo, joka tuli Kuopiosta Samonliniiaan, eräs lotjan iniehistöstä oli sairas- tunut ripuliin, kouristus- jaoksen- uuskohtauksiin. Sairas otettiin Samonlinnan kolerasairaalaan ja näyte hänen nlosruksistaan on lä hetetty lääkintöhallitukseen bakte- riologisesti tutkittamaksi. Helsingissä on miime lanan- taina sairastunut eräs Lukkari- nen-niminen mies johonkin äkil liseen tautiin, jota epäiltiin kole- raksi. Tutkimukset kuitenkin osoitta- mat, että tauti ei ole mitään ko- leraa. Raittiuslviikko Helsin gissä 25—31 t 7. 1910. Raittiuden ?)stäwien 2S:d wuosi- ja yleinen raittius- kokous. Raittiuskokousten tamanmukai- sen kämelyretken asemasta oli lau- mantaiaamuksi klo 7—9 järjestöt- ty raittiusmäelle tilaisuus käydä Korkeasaarella. Kun klo 9 aamulla oli kokoon- nuttu ylioppilastalolle, oli ensi- mäisenä ohjelman mukaan kan- sanopistonjohtaja 9?. Liakan esi telmä : ..Muutamia puolia rait- tiustyön yhteiskunnallisesta merki- tyksestä". Johtaja Liakka ei ole ollut moinut päästä itse kokoukseen, jonka tähden hänen laatimansa esitelmän luki tri M. Helenius- Seppälä. Klo 10 alkoi R. 9):n muosiko- kous, jolloin tapahtuimat maalit keskushallitukseen. Maalitoimituk- sen jälkeen klo 11 a.-p. pitimaist. Mauri Hartea esitelmän termey- denhoitoloista meillä ja muualla. Puhuja alkoi kreikkalaisten kyl- pylöistä. Hän malmisti useita hauskoja tietoja kylpymälineistä ja -tamoista, joita tällä eiisimäi- sellä termeydenhoitokaiisalla oli useita ja monenlaisia. Naisetkin siellä jo noin 700 m. ennen Kr. s. kylpimät kolmekin kertaa päi- mässä. Esitelmän jälkeen käytiin käsiksi keskustelukysymyksiin. Puheenjoh- tajiksi malittiin maist. Eino Kuusi, johtaja Rope Kojonen ja..Koiton" puheenjohtaja hra Paasimirta sekä pöytäkirjuriksi nti Ataiju Sep- pälä. Eiisiinäiseksi otettiin esille kysy mys „ raittiustyöstä ja nykyisestä simeellisestä tilasta". Kysymyksen käsittely oli jaettu kolmeen osaan. Kysymyksen eiisimäisen osan, ny- kyisestä simeellisestä tilasta pää- kaupungissa ohjesääntöisen prosti- tutsionin lakkauttamisen jälkeen alusti tri K. Taskinen. Osottaakseen prostitueerattujen lumun suurta lisää,itymistä suur- lakoii jälkeen mainitsi puh., että muonna 1905 niitä oli 109, 190(> 180, 1907 20ö ja 1 P.stä plään jouluk. 1908 45U. Jo toukok. 1 P. oli termeystoinlistoii kirjoissa uusia prostitueerattuja 201. Turmako- teihin moitiin ottaa heistä ainoas- taan osa, suurin osa jatkoi pahet- taan, Myös meneriset taudit omat ta- mänomassa määrässä alkaneet leivitä. Esim. uusia sysilistita- uauksta oli mm. i«9,i—1U00 kes kimäärin 11'(i, mutta ra. 19u(i 511. Kaikkiaan sairasti mm. l901 —0(> kuppaa 2,02(5 henkeä, joista 1,504 miestä, -jOl "aist^ j- 21 lasta alle 10 muoden. Tippuria sairasti 18i>4—keskimäärin 495 henkeä, multa mm. 1905— m: «« i «ia. Wm. iyoi—00 sairasti iviimeiiiainittua tautia 0,449 hi-nköä. Sa.nallaista lewe- nemistä osottamat muut meneri- set taiidit. Alustuksensa lopuksi puh. ehdotti, että yleisen raittiuskokonksen olisi käännyttäivä senaatin puoleeii pyynnöllä, eitä se asettaisi eri aloja edustamista asiaiituntijoiZta komitean, juka saisi tehtämäkseen ottaa selmää simeellisyysoloista maassamme koko laajuudessaan ja erityisesti ipallitseivista epäkoh- visia lällä alalla sekä ehdoilaa periiipohjaisia toimenpiteitä täniän tärkeän y>)teisku»nalliseu kyiymyk- sen järje>?täiiiisetsi. 5teskushhallituksen jäsenten »vaali. Keskiishalliiulseii neljän mäki- naisen ja neljän marajäseiien ivaalin taloS juiisteltiin kello !! i--p- .. . Ääniä oli antanut :i '>l «rtin- ivaltaisla hentilöä. Waalilippuja hyljättiin kaksi. Malitiliksi tuli- mat maist. O. W. Louhiivuori 11 joht. Rope Kojonen 80' toimittaja Minm Sillanpää J8 ;! . „ ja neiti Maija Seppälä 52> äänellä. Räiden ivarajäseniksi til- limat johl. Kalle Kahiluoto 45^.,, kirkkoh. K. W. Hurmerinta :i8' „ toimitt. Oskari Orasniaa 24' toimitt. Helmi Jalomaara 2:'." , ja rma Aina Ruotsalainen li»' 4 äänellä. Hajaääiliä saimal tri Heleniiis- Seppälä (l 1 ään.), nti Martta Pohjaiipalo sl' ^ ään.), op ett A. Salomaara. joht. K. Werkko. hra R. Huhtala, nti Olga Oinola. hra I. W. Walo, tri V. Woion- maa, hrat T. Tuominen, E. Leimu, E. Wirtanen ja Lauri Perälä sai- mat alle yhden äänen. Tri M. Helenius-Seppälän eh- dotuksesta ivalitsi »vuosikokous yksi- mielisesti pros. ÄUlael Soiiiisen ^)taittiilden S)stäwien kcsknshalli- tuksen kuniviajäseneksi. Aleistä raittiuskokousta jatket- tiin klo 5 i.-p., jolloiii otettiin esille yleinen puoli keskustelukysy myksestä ^raittiustyöstä ja nykyi- sestä simeellisestä tilasta". Tässä esiintyimät alustajina opettajatEin. Tamniinen ja I. Kontula. Op. Tammiiien ehdotti ponsis- saan että railtiusseurain tulee mahdollisuuden mukaan suojella hoidon puutteessa ja huonoissa ko- deissa elämiä lapsia kaikellaisilta huolivilta maikutuksilta, erittäinkin sellaisilta, jotka johtamat paheisiin, rikoksiin ja kristinopin halmeksimi- see-i. Tässä tehtämässä olisi yh- teistoiminta muiden makamain kristillismielisten kaiisalaisteii ja yhdistysten kanssa tehokkain ja että toimonliittotyössä oli tätä asiaa erityisesti silmällä pidettä- wä ja kaikki toimonliittotyö teh- tämä kristillissimeellisessä hen- qessä. Op. I. Kontulan ponnet sisälsi- mät pääasiassa seuraamaa: 1) Raittiustyössä, jossa on koe- tettama lähimmäisiä auttaa puo- lueisiin ja luokkarajoihin katsomat- ta, on pidettämä yleinen kieltolaki kirkkaana ohjelmassa ja maaditta- wa, että kieltolain ohjelmaansa ot- taneiden puolueiden luottamus- miesten on rehellisesti ajettama sen pikaista toteutumista, aset- taen myöskin oman elämänsä sopusointuun puolueensa ohjelman kanssa. 2) Raittiusmäen on kaikessa puolustettmva simeellisyyden lake- ja -ja mastustettama puheissa tai käytöksessä ilinenemää raakuutta, sukupuolimallattomuutta ja kaik- kea muuta, mikä loukkaa simeel- listä tunnetta, mutta edistettämä järkemää ja oikein ohjattua urhei- lua ja leikkiä sekä järkiperäistä termeydenhoitoa. Sen on pidet- tämä huolta, ettei sen maikutus- piirissä kenenkään sisäistä makau- musta sopimattomasti loukata. 3) 9)(. raittiuskokous katsoo myös melmollisuudekseen maka- masti niitistuttaa marsinkin kris- tillissimeellistä wakaumusta omis- tamaa kansaiiainesta, että sen tn- lisi eiitistä suuremmalla osan- otolla raittiustyöhön osoittaa lä- himäisenrakkauttaan myöskin käy- tämiössä. Op. Tuomiiien ehdotti, että iiim piaii kuin mahdollista ryhdytään lainlaadinnaii kautta saamaa,i simeeklisyysrikos yhtä ankarasti rangaistuksi nnesten kuin naisten keskuudessa, ja että raittiusmäki sekä kaikki kansamme parasta harrastamat henkilöt tekemät moi- tamansa kaksinaisen moraalin pois- tamiseksi ja simeellisteik olojen pa- rantamiseksi maassamme. KARJALATAR Ulkomailta. Rauhankonferenssi. Tä- Tukholma, 2 p. heinäk. mänpäimäisessä Rauhan konfe. re,issm keskusteluissa, jotka olimat erittäin mieltäkiinnittämiä, tehtiin muutamia mieltäkiinnittämiä eh- dotuksia. Kiiinpä ehdotti Arnand, että olisi laadittama kansainmäli- nen rauhanoikeus-eoder, niikä eh- dotus otettiin mastaan erinomai- sella innostuksella. Senaaattori L. M e e h e t i n esitti eydvtutjen erikoisteoksen laakiini- sesta solien syistä m. 1714 jäl- keen. Puhuja huomautti. laisella teok>-'^ tulisi marmaan Dtörnaan suuri käytännöllinen iner- kitys rauhantyön hetpottamiseksi. (Lrtltäin olisi siirtomaapolitiikkaa tehtämä tutkimuksen esineeksi. Richet ehdotti, että pantaisiin toimeen koko maailman käsittämä äänostys autoniauittsesti aseitten riisuuuseksi. Täinä ehdotus otet- tiin epäillen mastaan. eikä se saa- nut osakseen sanottamasti suosion- osotnksia. senaattori Mechelin Tukholman rauhankonqressiAsa pi- tämän esitelmän johdosta päätet- tiin kehottaa Bernin rauhan komi- teaa asettamaan komitean s-lmi- tyksen hankkiiuiseksi Suonien asias sa. Menäläinen Briantsokom kan- nätti innokkaasti ehdotusta: ollen, itse ivenäläinen häii tliimuSii kui- tentlil mäiimaltaisesti Suomea kohdellun. Senaattori Aiechelin lausui hänelle yksityisesti kiitok sensa. Päätöslauselma Tuomea koskeivan kysymtjksen joh dosta. Tutyolmusla. etok. 4 pnä. 5tansainmäliseii ranhankongressin jäsenten kunniaksi pidettiin kimui- kaallisessa linnassa jiihlalline» mastaanotto, johon otti osaa noin (»00 henkeä. Wieraat otti mastaan prinssi Carl. Raiihankongressi on tmtaän yh tynyt Suomea koskemaan päätös- lauselmaan, jossa lausutaan pa- hottelu siitä, että Wenäjän halli- tus ja lakia säätämät lajtolsei omat muuttaneet juriioiset säännök- set hankkimatta siihen Siloinen suosiilinusta. Edelleen lansutaan siinä toimoinus, että tulemaisiiu- dessa saataisiin palautetuksi ne suhteet jotka paralle,i omat sopu soinnussa Suomen ja Menäjän etujen kanssa. Emme laisinkaan epäile, että sanasta miestä, sarmesta härkää s. o. että asia on kuten v. B. mäit- tää. Laintuntijana häii kyllä tien- ne, onko kirjeenmaihdossa sellaista, mihin Suomen laki pystyy tahi ei. Mutta mitä merkitsee tuo länsi- mainen moraali. Onko moraali-i kin maantieteellinen? Salliiko P tif-.--.ri.. ' mutta on malehdeltu ja haukuttu iin. Paraiten tahtoo mielestään on- nistua ja loistaa — kuten tulee- kin — itse sosialinemokratien piiri sihteeri Turkia, ainakin hämyttö- myydessä ja raakuudessa, mutta eimät toisetkaan tahdo paljon pe- rään antaa. N:o 87 — 1910 ro^itrtrrtt -nesle pulloissa a 1: 50 ja vtVVllUll 75 p,, -pulmeri, läkkirasiois- sa g 80 pmiä, tappaa marmasli sliöpäläi- se! ja muut jänteiset. Muuten maara toina. Myydään apteekeissa, rohdosta»- pvism m. m. Apteekkari A. B. Knifsund, 5awoiiliniia. | tugaliu, Spanian, Englannin eli Ensimäisenä aloitti taistelun I/milnlnn Ranskan moraali neumotteliija Kuusinen, sanoen Turkiaa maleh- tv XA LLi L j ULS mieraiden maiden alamaisten tai telijaksi, ja siitäkös tämä hra pil- \ hallitsijain kera maanlnomuttami- lastui. Hän todistaa ensin Kuusi-! Maanantaina ^lO kello 10 e. sesta eli senkalttajsesta. Kyllä olem- sen kahteen suureen ja lukematko-' p. p. lrannantnvalla pidettäväa- me mijme il muotena nähneet miin menin, mnsk -ini,, --s Asiat alkaa selwetä. Ciirunivoittoisella mielellä on salon asiikas näinä aikoina kysel- lyt toiseltaan: miksi Menäjän kan- san eduskunta niin komakourai- sesti ryhtyi yleismaltakuntalain kautta ineitä kuristamaan ja «uksi Suuriruhtinaamme kirjoitti nuo painostamat »olkoon niin" sanan- sa lain alle, joka hämitti penis- lakimme ja lakasi ne pois. Miksi entinen lnottamns häivisi Hallit- sijan ja Suomen kansan mäliltä kun tiedämme olemamme epäluu loon syyttömiä? Miime Miikkoina on Ruotsin pääkaupungin Tukholman eräällä R. T. Allehanda niniisellä lehdellä kerrottu erään Feodoross nimisen menäläisen tekeleestä, jossa pal- jastetaan eräs merkilliiien kirje- maihto siioinalaisen ivapaaherra v. Born'in, kuuluisan Sarmilahden paroonin, ja hänen lankonsa erään tukholmalaisen herra Palmen kes ken. Tämän kirjemaihdon sairaat meikäläiset käsiinsä silloin kun Sar- milahdella santarmit saarsimat kartanon ja ottimat kirjeioaihdon w. 190:^ Bobrikosj'in aikana hal- tuunsa. Tämän kirjemaihdon nojalla Feodoross mäittää, että ruotsikoilla (smedomaaneilla) Suomessa oli tar- koitus eroittaa Suomi Menäjästä ja liittyä neljäntenä maltiona poh- joisniaiseen liittoon (muut: Norja, Ruotsi ja Tanska). Sanotaan kir- jemaihdossa ilmenneen, että^ltuot- fin ijäkäs kuningas-mainaja Oskar Unien olisi jotenkin sekaantrmut asiaan. Ruotsinmaalaiset kokemat leh- dillään peseytyä tässä kirjeenmaih- dossa ilmenemistä mielipiteistä Suomeen nähden putipuhtaiksi, hymyillen muuten asialle, maan udellen, miten sellainen kirjemaihto moi joutua mieraisiin käsiin. Hra Palme makuuttaa kyllä miksusti kirjeet toimittaneensa perille, maan ei moinut aamistaa, että ne moi- daan ottaa omistajaltaan mieläpä yön aikana. Siinäpä se. Perästä- päiil Ruotsi miisastuu. Luettuamme Husivudstadsbla- detilla selmittelyt odotimme suur- poliitikon, Siiomen kohtaloiden oh- jaajain piiristä jotain täältä puo- Ien Pohjanlahden. Nyt oit itse asianomainen Sarmilahden parooni Turun ruotsalaisessa lehdessä, Äbo Nilderrättelser" lehdessä ka- jonnut asiaan. Kieltämättä kirjemaihdon, main malitellen ett'ei moi kirjeiden suh- teen mitään sanoa, fun mieläkin omat mieraissa rosmoin käsissä, eikä edes tuo gentlemannimme mertainen ja ihailtu Gerhardikaau, mirattomaksi joutumisensa muoksi, lupauksensa mukaisesti saauut nii- tä kotiin saatetuksi, makuuttaa sar- milahtelaisemme, ettei missään ta pauksessa hänen kirjeissään löydy sellaista, joka sotisi Tuomen lakia tahi «länsimaista moraa- l i a" mastaan. — ju |vu>uuwuu tiuuuii. „j(. ei nay JLiOis Jufio Holopaisen ano- muihan tekijäin kukittelemista. muistaman, että hänen malheelli- mus saada kunnalta avustusta Kansan vo^aimpai'.'. lo'alla mis- set kirjoituksensa omat olleet neu- mökkinsä rvkvnismiskvn; fcrr/iSta, makaivampam häpäise- m osion kokouksen jälkeen, joten en, Heinossa suomus mistä, mutta olemme pitäneet tätä moinut edeltäpäin aamistaa häntä paista vapaaksi Peirovaarankan- kaikkea epämoraalisuuiena s. o. sellaiseksi m a l e h t e l i j a k s i kuin ^«^ulua zodtokunnasts, jos ano- simeettömyytenä. Nyt syytetään nyt oten tässä edellisessä hänet ""^seen suostutaan, valitaan meitä, ainakin smedomaaneja ku- todistellut. Tosin olen hänet tun- daneii sijaansa; ioifiiatn j * ■ ■■ '3. Xansakvulu johtokuntien muu- kes- «vuuiutäba IkQD . r , „ 7,."':.' ' kustoimikunnan kokoonpanossa mastoin luulemme, etta jos lan^r- onus^a sumeaan pahon nopeam- maiset kulttuurikaiisat alcamat us- mui kuin hänen partansa. Tästä koa. että täällä on medkeiltr» vo- vuoleen en knitpnk.,»» ja toiminnassa ; . • ... . 5^^ t 4. Suostuuko kunta antamaan oa etta taalla on wchwlty po- puoleen en Uitenkoan moi hanta ^salcoulujön oppilaille, paitsi litukassa. ^ intit kariunme syystä sellan-eu luottamnstonneen ehdot-. oppikirjoja, myöskin mnut pie- niitä latuja, joita joka päiraä jaam-, . 'net koulutarpeet ilmaiseksi; se- me kokea synkkännellsmä, ©t hra! -icintätt sälkeen alkaa „tomeri" valitaan joku henkilö näitä parooni! Hymä ettette ,uainin- Tiirkia rusikoimaan koko Työinie- tarpeita tilaamaan; neet slioinalaisesja iaoraalista, hen toimitusherroja, joista sanoo 5. Värtsilän kansakoulun jod inaan lisäsitte länsirnaiieksi sltä että ne halmeksimatpuolueneumos- tokunnan ehclotus sanotun kan- inain^en mitä olette seuranneet, ton jäseniä, koska „ne eimät ole sa koulu n opettajiston palkka- Miten länsimaat Teidät moraa-! Hienosti simistyneitä maistereita, etujen ja toiminnan järjestämi- linsa seuraajaksi tuniiiistaneirat.'Z^ien se seura ei miellytä Herroja, sestä tulevaisuutta varten; oit Heidän asiansa ia tullee jo Niillä ei myös näiden kaikkitietä- K. Värtsilän kansakoulun joh- kohia uäcyiviin. suomalaista mo- 'mien Herrojen mielestä ole kai mi- tokunnan anomus viidennen opet- raatia se ei ole. Meidän asiamme 'tään opittamaa ja iise nämä suu- tajan asunnon ja veisto- y. m. on liian katlis ja pyhä jätettämäksi Kuudet pitämät miisauden kyntti- huoneen rakentamisesta maini- mehkeilyjen maraan. Niin kamun»,' iänzä makan alla. tuomatta sitä koululle seka tata raken- hm, maapallo f„5™, n,j w «cumoälcn totoutfee». I-, tm. ^ tahoami^fa mieliäfitnime: [tjnttä olemme nähneet, oiaoroat nama »«r'» .adio MÄ ia rt lailla omilla it!.etattaubeäta - ' ...- I. tl.-. '?:~L .... ■ 1 i V»V «f . , . . ...VH »»MUA1AUU AJ1UUV1Q1' tanut koko kansalleen, !ä>.siniyksiä. laan. jonka turmissa e la- ^ johtavan tien jakamisesta ja maikkapa pavhaliiiinissakin tarkoi- mät . Malppaan yksiiyisenkinper- voimassa pitämisestä, tursessa. älköön hän kansansa kes- soona^ maalaa sama hra sitten Tohmajärvellä 29 1910 kessä kukkona siipiään yhteen lyökö : siksi paksulla märillä, ettei koko. i L "■ ' • „paamin" ihinisellisyydestä jää. mitään näkymille ja sanoo häntä ' niin kykenemättömäksi. ettei 'Efäksi kqul»ilaista saapi asun- tiedetä hänen esim. Stuttgartin . n '^. täysihoidossa Pajari" ja medotko inaraalti-i. Ätoraali on sama kaikkialla eli on olema ainakin, ^a jos odotamme idästä moraalia, niin noud.aUakaamme itse sitä, joö ei iiumn niin esimer kin muoksi. silloin moimnle toisel- takin sitä maatta. Akuuten pata t aUtiata soimaa ja juonittelu ien tiellä on liukasta Iiiffi»a, Taitaa tuohon länsi maiseen moraaliin sekin, että joku kuilkohilllu alkaa kansansa maltuui- tamatta hieroa kar.saii.mälisiä liit- toia, huaiimatta siitä miten itse kansalle käy. Ette ole maltnutet- tu kansamme nimissä toimintaan enemmän kun muutkaan mami- tussa kirjastssa mainitut henkilöt. Cnitthct mastuullaune, omalla maitakirjallanne olette liikkaneet. Ten olisitte kumiisiiikin saattaneet lausu.a ja myöntää. Vetoamalla mieraaseeii moraaliin ja malitta- malla, ett?imät paperinne ole: „waikka armokkaat rikkaalle ja hy- min hoidetulle arkistollenne ar- mollaat ja sen ijäkkäälle omista- jalle, kun mähät tosiaan sangen mähät. muuhun nähoeii. mitä on meille tapahtunut", olisitte maineet hymin lisätä: ..niiden muoksi miat- tomaile isänmaalle, armaalle Suo- mellemme". Metoamisen sijasta länsimaiseen moraalini »voisitte ajatella minkä karhunpalmeluksenne mokoniaila kirjemaihdolla aikaav.saiite. ^jlmäs- tys ei nyt enää soivelln eitä rita rin kannusten kalske; sillä ne kala- jamat kuin hauiimn soralapio isänmaan kalmistossa. Että mihamiehemme omat tie- tysti käyttäneet hymäkseen tällai- sia yksityisten huijauskirjeitä, saa- daksensa käydä käsiksi kansamme kohtaloihin, on nyt ilmeistä. Ei mahda tuntua hymältä sen, joka aihetta on antanut, nähdä haa- meilujeusa seurauksia' mutta toi- möisi toki, etteimät sellaiset nero- patit enää pyrkisi peukalollaankaan koskemaan kansansa perämelaan. — Siinä toimossa olemme salon asukkaina kynään ryhtyneet, maik- ka olemme makuutetut että olem- me kajonneet kipeään kohtaan. Wiatonna kärsii Suomen kansa epäluuloa lojaalisuuteensa nähden. ..Miksi meitä lyödään"? kysyy sa- lon asukas. Oikeutemme ja wiat- tomuutemme jätämme Jumalan ja historim; tuomittamaksi. Salon ukko. „Towerit" pesulla. Jos joku lukijoista on sattunut silmäilemään Työmies-lehteä wii- me aikoiv.a, niin on hänen sil- määnsä täytynyt siitä marmaan pistää se marsin pahansiimoinen ja suuriääninen pyykinpesu, jota „tomerit" Turkia, Sirola ja Paasi- muori toisella, Malpas ja Kuusi- nen toisella puoletta omat keske- iiään suorittaneet. Siinä on ollut paljon ääntä ja mahtamia moirna- sanoja höystettynä mitä raaim- millä sukkeluuksilla ja toistensa sät- timisellä, ja siinä on paljastunut hrojen sosialistijohtajien, »varsinkin Tnrkian, oikea karma, aatteellinen pohja ja symyys. Kööpenhaminan kansaimväliseen sosialistikongressiin teki kaikkien helsinkiläisten s osialistijohtajain mieli. Ja kun eimät kaikki pääs- seet, — paami, Malpas jäi pois — niin syntyi siitä johtajain kes- ken tiukka yhteenmeto..Työmiehen" yleisön osastossa. Konkurssi- huutokauppa. Lauantaina Elokuun 27 pnä kongressissa muuta toimittaneen, sella Viinakaupassa, kuin kirjoitteli «Työmieheen"nais-,' ten ..'.inlalyllyistä". Ja tällaista miestä sanoo Turkia Kuusisen nyt ryhtyneen hännästä nostamaan. Tähän ei jäui Malpas mastaa- matta, maan tekee sen pyhässä; mihassa loukatun kunniansa puo- kello 10 e. pp. myydään julkisella lesta ja todistelee tuossa mastauk- konkurssihuutokaupalla paikanpääl- sessaan T:u oleman kokonaan'lä kauppias Tahmo Haarasen määryydessä käsin, pyrki-!omistama osa tilasta N:o 3Kan- wän kukoksi tunkiolle ja luettelee tosyrjän kylässä Tohmajärmen mitä hän Sttittgartin kokouksessa' pitäjää sekä siinä kasmamat mil- teki, mita on sen johdosta jälleen-'jat. Luotetuille annetaan maksu- päin kirjoitellut sekä sanoo lopuksi, * aikaa. että „se on Tnrkian oma mika,s Heti huutokaupan päätyttyä pi- että häneii »nuistiinsa jäämät en-.detään melkojain kokous, jossa nen kaikkea „lyllyasiat". [tarjoukset hymäksytään tahi hyljä- Kuusiiiel» ei tahdo myöskään ^ tään sekä keskustellaan muista jäädä mykäksi, »vaan sanoo mielä esitettämistä ja pesää koskemista sanansa hänkin ja sanoo Turkian! asioista. Poissaolemat tyytykööt oleman suurimman m a le h- saapumille tulleiden päätöksiin, l eli ja n heistä kaikista ja lisäksi! Tohmajärmellä Heinäkuun 28 mielä suurisuiseii^ itsensä kehujan/pnä 1910, taitamattoman Malppaan — eh käpä K:kin rinnalle pyrkijän. 'Näin nämä herrat sosialistien johtajat ohjelmansa tärkeämpiä kohtia keskenään selittelemät sa- malla aikaa, kmi »varsinainen, köyhä työläinen raataa raskaan päimän kootakseen herroille rahoja ..puoluemeroina", että miekkoset moisimat rauhassa allensa kokoo- mallaan rikkaläjällä lekotella ja toisiaan silloin tällöin humikseen kyniä ja höyhen,iellä. Turkill ja Bulgaria»» wäl»t. Miime aikoina Turkin Makedo- niasta sattunut bulgarilaisten siir- tyminen Bulgarian kuningaskun- nan alueelle on johtanut mielipi- teiden maihtoon Turkin ja Bukga- rian hallitusten mälillä. Turkin hallituksen toimeenpanema aseiden riisuminen on johtanut tähän muut- toou, koska bulgarit samoin kuiu albanialaisetkin tahtomat pitää aseita maassa, jossa hallitus ei moi kylliksi turmata alamaisten elämisen »varmuutta. Tuskin kahta muotia on kulu nut rauhallisesta mallankumouk- sesta, kun ,vanhat kansallisuusrii- dat jälleen puhkeamat esiin. Tähän on syynä nuorturkkilaisen hallituk sen taipumus turkkilaisen imperia- lismin harjottamiseen s. 0. eri kan- sanheimojen yhtäläistyttämiseen, joka pyrkimys tietenkin herättää pahaa merta maassa, missä niin erilaisia kansanaineksia asustaa. Niinpä on rettelöitty niiden kreik kalaisten kanssa, joilla on luultu oleman taipumusta hellenismiin. Nyt on muorostaan tämä bulga rilaisten tyytymättömyys ja Bnl- garian kuningaskunnan siirto teh nyt yleisen mielipiteen rauhatto- maksi miunemainitussa maassa samoin kuin neljä, »viisi muotta sitten, jolloin hallituksen oli mai- kea mastustaa kansan puolelta syntynyttä painostusta sekä estää kansaa julkisesti liittymästä make-! donilaisiin kapinallisiin. Niinpä muodostuikin kapinallisia liittoja,! jotka knlkimat rajan yli »vastus tamaan turkkilaisia sotajoukkoja, j Jos nytkin sattuisi samanta- paista, olisi maikeata säilyttää hy- miä mälejä Turkin ja Bulgarian kesken. Samaan aitaan kuin Tur- knr hallitus pyrkii saattamaan maltioelämässä käytäntöön mapaa- mielisiä ja uudenaikaisia hallitus- periaatteita, on tällaisten sisäisten selkkausten syntyminen marsin ma- On siinä kamppailussa hikoiltu , ja puuhattu, on käytetty mekara-' iUettamaa, sillä »\e sitomat kansan jalkaa ja toistensa kamppausta/moimat. Toimitsija»nichet. (K. S. * k.) kielletään I. Simosen perillis ten omistamilla tiloilla Ham- maslalidella. (K. S. 2 k.) Maailinan Pienin tasaivalta, joka samalla lienee mähimmin tunnettu, on Tamolara saman nimisellä saarella noin 12 km:n päässä Sardiniasta. Saari on 2 km. lemeä ja asukkaita on siinä armiolta noin puolisen sataa. Muonna 1836 joutui Tamorala Barteleoni-nimisen perheen omaksi. Ja 46 muotta hallitsi ..kuningas" Paul Imen rauhallisesti tätä mal- takuntaa. Kuollessaan lausui hän sen toimomuksen, ettei kukaan hä- nen sukulaisistaan tulisi periä hä- nen maltaansa, sillä hänestä oli parasta että Tamolaran asukkaat hallitsemat itse itseänsä. Jakunkruu- nunperijää ei ollut olemassa, ju- listimat saaren asujamet, oltuaan neljä muotta ilman hallitusta, maansa tasamallaksi. Presidentti malitaan kuudeksi muodeksi, mirka- miehillä ei ole mitään palkkaa. Ztaisillakin 01» äänioikeus. Wuon- na 1887 tunnusti Italian halli tus pienen tasamallan itsenäiseksi maltioksi. VsllÄjim kursii on tänään 3 kk. , 268: — 266: 66> . 263: 60 Ulkomaan kurssit «k. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 35 25: 19 3 kk. ... — — 25: 03 Pariisi a/v . . 106: 60 100: — 3 kk. . . . — — 99: 30 Antverpen a/v . 100: 30 99: 70 3 kk. ... — — 98: 80 Berlin a/v . . 123: 90 123: 40 3 kk. . . . — — 122: 20 Lydokkl a/r. . 123: 90 123: 40 2 kk. — — 122: 20 Hampuri a/v . 123: 90 123: 40 3 kk. . . . — — 122: 20 Frankf. a.M. a/v 123: 80 123: 40 3 kk. . . . 122: 2A