loiÄsiiis lokakuun 2l) p:nZ tt:o »g — iSI0 Maatilain ia kaupunkitalojen ostoa ja myyntiä «älittää sekä tekee esi tyksiä palStotukfissa K. E. Mljaseu KMemistöwMtzsMt PoriSsa Drjöukatu 10. Puhelin 364. ZttttlsMri Llljhessll Muorilatu S. Puheli» 24b Räjähdyspaikalta on löydetty kirje, lappu, johon oli kirjoitettu: „Enst> mäinen maroitus!" Pariisista.lokak. 19p. Lakko komitea on julistanut manifestin, jossa se ilmottaa, että ehdoton töihin ryhtyminen enemmän maStaa syndi kaatin etuja kuin pettämät ja alents «at keskustelut. — Well«a»i» ilmapalloretki Atla»»t» tzli» Nem-IorkiS» ta, loka!. 19 pnä. Höyrylaima Trentin kapteenilta saapuneen sähkö sanoman mukaan näki kapteeni klo 5 aamulla ohjattawanilmalaiwan „Ame> rika", joka merkillä pyysi apua. Kol> men wnnin yritysten jälkeen Well< man tomereineen on otettu laimaan Jlmalaima jätettiin oman onnensa nojaan. Pelastus tapahtui 4ol) pe ninkulman päässä Sandy Hoakista 33 aSt. 43 min. pohjoista lemeyttä, 60 aSt. 13 min. läntistä pituutta. Mashingtonista, lokak. 13 p. Toft on antanut käskyn merimi nisteriölle ryhtymään kaikkiin toimiin Mellmanin pelastamiseksi ja lähettä mään, joS on Välttämätöntä, pelas tamaau ilmalaima »Amerikan". ..Amerika" on suorittanut 69 tun tia kestäneen lennon maittaen täten kaikki ennätykset lentoajan ja matkan pituudessa. - Rautatielakko EgtzptiSsä. Kairosta, lokak. 19 pnä. Rau> tatietyöpajojen työmiehet Pulakisso omat tehneet työlakon ja estäneet lä hettämäStä meturia ylä-Egypliin sekä tehneet hyökkäyksen rautateiden pääl> likköä ja muita »virkamiehiä ivastaan — Portt»gali» e«ti«e« k» «i»gaS saap«»»t E«gla»tii». Plymouthista, lokak. 19 pnä Kuningas Manuel ja kuningatar Amelie omat saapuneet tänne kunin kaallisella humialuksella. - EpSjarjeSthkKä Perfias s a. Teheran, lokak. 17 p. JezdaSsa on tapahtunut suuria epäjärjestyksiä Dhteentörmäyksissä polifln kanssa on muutamia henkilöitä surmattu ja haa, moitettu. Poliistpäällikkö on paennut KishaniSsa on käymässä taistelu B-htiarit on muutamia kertoja lyö ty takaisin. J^paganista on heille lähetetty yksi lykki. Ilki» ..Nykyajan taistelu ihmiselämiin tar- koitukseSta" oli esitelmän aiheena Suomessakin tunnetulla prof. Rudolf Euckenilla, joka muutamia päimiä sitten esiin!yi Wienin „Urania"-saliSsa. Aikamme woi näyttää suuremmoisia teknillisiä saamutuksia ja ulkonaisen elämän ar- maamattoman korkeita kehitysasteita, sanoi E, mutta sitä m aimaa sisäinen tyhjyyZ ja hzjanaisuuS. Elämän tarkoitus, elämän aate, jonka uskonto, tieteet ja taiteet entisinä aikakausina omat määritelleet, on epätietoisempi kuin koskaan. Me emme enää löydä tietä omaan itseemme. Me emme löydä maStauSta kysymykseen: Mitä marten kaikki tämä kiihkoisa työ? Me unnemme symää kaipausta saoda elmille olemassaolon armoituksen. Juuri tämä kaiho mittaa meille tien elwitykseen. Ellei mitään korkeom- zaa olisi, emme me sitä kaipaisi. Nyt täytyy meidän myöntää, että hämä rän luonnon ohessa, jonka ääretöntä Valtakuntaa me tutkimuksillamme main laajennamme, löytyy jotakin yliluonnollista, s. o. henkisyys. Hen kisyys on uusi aste todellisuutta. Wasta sen kanssa yhdessä muodos taa luonto maailman. Tämä käsitys ei sodi maStoin kehitysoppia. Hen kisyyskin on osa kaikkeutta ja kehityk sen alaista. Luonnon ja henkisen maailman Välimuoto on taide. Se suo meille autuaallisen marmuuden olemassaolon sopusoinnusta, sanoo Goethe. Luonto yksin ei moi puhua sielullemme niin kuin taiteen jalostama ja kohottama luonto tekee, sillä luonnossa semmoi senaan ..käySkelemme me salaisuuk sien maailmassa". Ihmiselle on hen kinen maailma marmempi omaisuus kuin luonto, sillä masta henkisyytem me amulla hamaitsemme me esineiden maailman. Ainoastaan tahtomme kautta kehittyy todellisuudessa elämä. Elämämme tarkoitus on kehittyä itse- tietoon ja ottaa henkisellä työllämme osaa yleiseen kehitystyöhön, joka joS- kuS näyttää meistä oudolle ja miha- mieliselle maailmalle. PaScal on sanonut, että ainoastaan maltaiStut- melta syöstq kuningas moi tunte? surun menetetystä kuningaskunnasta. JoS me siis kärsimme siitä, ettemme todellisessa elämässämme löydä tyy dytystä, niin lienemme me omanneet jotakin yli tamallisen maailman ulot> tumaa. Se meidän on löydettämä jälleen. Ainoastaan usko henkiseen työbön ja sen moimaan moi antaa meille ihanteemme takaistn. Emme me ole main mykkiä Välikappaleita suuressa maailmanmenossa, maan me olemme siinä mukana sikäli kuin hen> kisesti toimimme. Tietoisuus tästä moi suoda nykyajan ihmiselle sen mielialan ihanteellisuuden, jota paitse me waiwumme onttoon pessimistin, lopetti prof. Eucken. MiStS kiilvelvleM saavaa»? Meidän metsäiseen Suomeen tuo daan suurien rahasummien armosta sieniä ja kämelykeppejä, jotka omat kaSmatetut — Pariisin kellareissa ja kauvungin puutarhoissa. Luultawasti on Europassa ole massa main kaksi paikkaa, joissa kä< melykepit ja sateenmarjonmarretomzt järkiperäisen ..miljelyksen" esineinä ja marmaankaan ei moni tiedä, missä nämä paikat omat. Toinen miljelys kenttä on lähellä Wieniä, toinen MauleSsa Pariisin lähettymillä. MauleSsa Viljellään kämelykeppejä, sateenmarjonmarsia. alppisaumoja ja muita senkaltaista esineitä pienemmällä kuin 200 hehtaarin olalla. Siellä kaSmatetaan nuorta saarnia, tammia, kastanjia, Vaahteria ja paria muuta- kin puulajia. Jonkun ajan kuluttua katkaistaan nämä pienet puut juuren kohdalta, jolloin nousee paljon uusia mesoja. Usein leikataan näitten ne sojen kaikki uudet merlot jatkuman haarautumisen ehkäisemiseksi, mikä ai heuttaisi okflttumista. Main pieni lehtitukko jätetään latmaan. Sellaisessa ..keppitarhastossa" waS> taa siis puutarhurin työ jossain mää> rin kirurgin työtä. Hänen täytyy kuitenkin koristella kuorta erilaisilla leikkauksilla. Tamallisissa lorauksissa kestää kolme muotta. enmn?un puut omat tarkoitukseensa sopimia. Silloin ne katkaistaan, kuimataan auringon paisteessa ja pannaan sitten mesihöy ryyn. Sitten työmiehet kuorimat ne, mikä työ Vaatii suurta taitavuutta. Kepit sitten suoristetaan, leikataan sopiman pituisiksi ja kädensija mään netään miksi milloinkin halutaan. Toisinaan käsitellään keppejä eri> tyisellä tamalla. ennenkuin ne leika> taan, jotta niihin saataisiin pyöreät tai kulmikkaat kädensijat. Silloin kaSmatetaan muutamia pieniä simu oksia, jotka sitten saatetaan kaswa> maan yhteen toinen toistensa kanssa. Sellainen työ maatii puutarhurilta tietenkin suurta harjaantumista ja taitoa. Sateenmarjotkhtailijoilla e! sitten ole muuta tehtämänä keveille kuin kiillottaa ne ja kiinnittää niihin teräs langat ja kankaan. — 86 - — Lllcää n^t, Herr-m nimessä, Icaclottako järlce- annne, tri ILemp. Mää tarvitsen spus. näkemätön käsi otti Kempin kädestä kiinni. Xemp iski sitä. — ! Kuusi ääni. — ILemp, elä pelkää, entistä kovemmin puristi nälc/mätön käsi ILempia Icättä. VsistomAisesti koetti Kemp vapautua puristuksesta. Alutta äkkiä liänet ksaclettiia Icumoon säokz^a. Hän aukasi jo suuosa kuutaakseea apua, mutta se tukittua silmänräpäyksessä lakanalla, ^äk^- mätön piti däotä puristuksissa, mutta l^--iIIZ5n pui liän millin sattui. — Olkaa n^t järkevä, p/^cZäo. leliän teette minut dulluksi l raulioitteli Häk/mätöa, Ole liiljemmio, dullul ärjäsi dän sitte, kua muusta ei nä/ttän/t olevaa apua, l^etkisea taisteltuaaa lakkasi Xemp. — /os le kuuclatte, mursksaa minä päänne pa lasiksi, uiikasi Näkemätön ottaessaan suutukoa pois. I^Iioä olen ^äk^mätöu. Likä se ole dumlzuu^is eikä taikatemppu, ^a miaä tarvitsen Apuanne. ^linä en olleoksÄo tali ilo tedclä keille mitään paliaa, mutta jos 1°e kä/ttä?6/tte sikamaisesti, ea muuten voi mene» tellä. Lttekö tunne minua, Kemp? ölinä olen (-ristin Daiversitz? Lolle^e'sta. — käästäksäkän minut ^lvs, p/^si ILemp. La miaä minnekään mene. ^ntsksakao ensin lietkisen istua raukassa. — Ulinä olen torikin l^aiversit^ Lolle^esta. Olen teluiz^t itseni näkemättömäksi. I^uten duomaat, olen minä äivan tavallinen ikminen ja päälle päätteeksi tuttavanne, vaikkakin näkemätön. — Lritlia? toisti I^emp. — (trikin, vastasi ään!. Viioppilas, kiukkasen nuorempi leitä, kuusi jalkaa korkea, leveäharteinen, QketeWi ImjsiiÄsiz. Arw. lehdeisänne pyydetään tilaa euraamalle: Porin lähetys- ystälville. ..Menkää kaikkeen mailmaan ja saarnatkaa emankeliumia kaikille pa kanoille". Tätä Herramme käskyä noudattaen muosiuain aina useita nuoria ihmisiä, miehiä ja naista, antoutuu lähetysalalle, monipuolisesti itseään ensin malmisteltuaan mennen Viemään emankeliumin maloista sa nomaa pakanamailman pimeyteen. Suomen Lähetysseuran ylläpitämästä koulusta, joSsa näitä lähettejä Val mistetaan, on tänäkin muonna kah deksan oppilasta päästetty ulos ja mihitty saarnawirkaansa. Työmiehiä siis on, mutta marojen niukkuus tekee maikeuksia heidän lähettämiselleen. Auttaakseen heitä kutsumuksensa täyt tämisessä, omat lähety8yStäwät useis sa paikoin, marsinkin Turussa, otta neet ..suojelukseensa" jonkun paikka kunnalla tunnetun ja pidetyn saar naajan, liittyneet yhteen ja muodos taneet kannatusjoukon, joka on sitou tunut pitämään huolta määrätyllä summalla Vuodessa tämän lähetin aineellisesta^amustuksesto. Täältä Poristakin on tänä muonna malmiStunut yksi lähetti, lähetyssaar naaja Viktor Alho. Lähetyksen avujohtaja, paStori H. Haahden kanssa meli Alho saapuu tänne lähe> ySjuhlille ensi lauantaina jasunnun taina, niin että porilaiset silloin omat tilaisuudessa kuulemaan häntä. Mar raskuun vuolimälissä hänet olisi aiko mus lähettää Seuran työmaalle Etelä-Afrikkaan, mutta niinkuin sa> nottu, war?jen niukkuus tekee kiusaa. Mutta pitääkö nyt tällaisen syyn tähden tämän lähetin jäädä kotimaa ban, pitääkö tällaisen syyn tähden Herran miinimäen jäädä ilman tätä kin työntekijäänsä? Ei, ja senmuoksi Porin LähetySliitto nyt kääntyy lähe- tysystämien puoleen: me emme saa olla huonompia Herran käskyn nou dattamisessa kuin ystämät muualle kaan, meidänkin täytyy saoda kokoon ja uhrata hymyydestämme Herran alttarille sen merran, että tämän lähetin matka käy mahdolliseksi. Ja onhan vyt kysymyksessä mies, joka on meidän omasta keskuudestamme lähtenyt ja jovka senmuoksi jo aiman luonnostaan pitäisi olla meidän eri koisen esirukousten ja huolenpidon eineenä. Porin lähetysystämät ei- mät saa jättää käyttämättä tätä tilaisuutta suoranaisesti auttaa lähe tyksen kollista asiaa. Ne ystämät, jotka tuntemat halua lahjoillaan edistää tätä erikoista tar katusta, moimat tehdä sen tämän mii- kon kuluessa ja erityisesti lauantaina ja sunnuntaina luterilaisella rukous huoneella. Porin Läheiysliitlo. Paikkakunnalla ilmestymiä muita sanomalehtiä vyydetään ylläolema hymäntahtoiseSti julkaisemaan. — Kaikkia «iitä arw. kausa- laikka, joilla on hallussaan lehtori F. O. Rapol a-m ain aja n hau- tapatsaSrahaSton keräyslistoja, pyy. detään HymäntahtoiseSti palauttamaan listat ker yneine mcroinem allekirjoit taneelle tämän kuun kuluessa. Kunnioituksella: Martti Aalto, Pori. K. M. N. L:n Satak. piirin m. t. rahastonhoitoja. Pyydetään «Länsi-Suomea", „Uut- ta Suometarta" ja ..Aamulehteä" julkaisemaan ylläolema. Kallionlaista. — L»ia» waatiwai»e«. Hra A.: Talo, jonka möit minulle, on min kostea, etlä sieviä kasivaa laiktiolla sei nillä ja lattioilla. Hra B,: — Luulitko sinä, että siitä hinnaSta kasmaifi siellä appelsiineja ja nmnirypäleitä? Miks KMilllisls«LzllNMv pidetään kuananhuorieella tnslaina tämän lokali.un 25 r> nä alkaen klo », joSsa jae taan mairvaisanmt tämä» ivuoden wii- meiseltä neljänneksellä ja päätetään muista sattumista asioista. UlmilaSsa 10 p:nä lokak. Z910. G. M. Kleemola. V. kMiberzlllz. luun ÄÄMlullul: lM» 8eleeteS Mliez- SiÄ tiuom.l ^Viralaa Wvaa saapuu joka ilta tuoretta. MM Mu- jil M- M M» MliMi- Xsnksits. ?iiMil Wii. Iii» jil >MW IiiilMDlIi! >!II" MlliMlilM silrssto MW Kapsäkkejä), käsilaukku^ z mar kasta aina 75 markan kintoiliin Kap- pale, raliamasseja ja lompakoita, jalkineita parkaista Luomea kenkä- tektaista, kevosen valjaita, pokja- ja päällisnakkoja, jalkinepäällislä m. mz^äään koktuuskinnoilla >V!. 1^. llMz- jz ^MiMzM88S. korissa. ^elet. i6L. i? lZunnai' Unäroozjn Maanantaina tämän lokakuun 24 p:nä kello 12 päimällä myydään »vapaaehtoisella huutokaupalla hy> millä maksuehdoilla joko kokonaan tai useammissa osissa Jaakkolan talo Siikoisten pitäjän HirmijLrmen ky lässä. Ehdoista ilmoitetaan tarkem min paikalla. 5106,1 Omistaja. Melsz!, dzwz. haluaisi mieeo>ä:ä:in mv iu, MNnmerlillä „Haluawa". HMzzz MÄsZz. <Ä»alutaan wuolrat>; kalustettu huone V kcSUknupungilt?. MiStaus ..Sata kunnan" konttoriin mertillä S. S, Torpan luomutuksen tokia myydään maanontuina kuluman lokakuun pmä alkoen k!o 9 a.p. Panelian kylän Pa?isfillan torpassa, hewofia. lehmiä, riuorlakarjaa. lamc^ira, fikoja, maanrviljelqskaluja, rekiä, rattaita, beinäkove. heinäharama, huonekaluja, rukiita, ohria, kauroja, perunia. kauran- pahnoja y. m. Luotettamille huutajille Myönnetään yli 1lX> markan huudoista L kuukauden maksuaika. Pauelia, lokak. II pmä 1910. lunzz» MixZ^es AZuppzlMlu Tsrly, KZZlkZksts k. alvttaa uudella ?vlmen kuukaudcn oppi lukukaudella -marrask. 3 p:nä, käfii^äs-! kauppa- i„ konttl>ritebtäwiin oppiaineita ohjelman mukaan, jok i lähe!i!- täZn pr-^nnösrä. Nkfitsifiä kursskja onnc- taan kirjanpidossa eri aloilla ja kone- kirjsituksesia q. rn. aineissa HarjoituS- konttvri. Mielidyruäkssni saatun myös kin mainita oppiiaiilen saaneen dymiä paikkoja kuten kaupunkimme suurimpiin liikeko^ttoreihin y. m. Uudet ^opUaat S225.1 Topias Paasfilts. moimat i!moittm.t,m joko fuuMeSti tahi kirjeelliseZl:. Paikanmälitystä kaikille Zettsrbls»». liikealoille. Monalta. ^Porsas o» laariSta kotsifi»", se on tosi. Mutta porsaS on samilla säästölaitos taloudessa, sillä se luct- taa monin kerroin sen minkä se laa rista scapi. Sen talia on jokcisessa taloudessa, pienimmässäkin, pidettävä ainakin yksi porsaS, eikä os!ettc-wa ^ ala-armoista amerikkalaista fiUmaa. Erinomaisen hyviä porsaita, parempia kuin koskaan enn?n (uutta lajia), on nyt heti ja pitkin syksyä säätämissä Osaralta. Kirje-csote on Osora; telefooni Ikaalisten kautta. Arth. G. Hildca. Uitettejä 5242,4 flMiil Mmilllilsla R«kii» ja Ohra» Jauhoja, Ohra»rtztz«iä sekä r»skeita Herneitä y. «. y. m. äptööliksri lu8vliul(8ön talossa IlllillttZUi jz sMM IlMM. O I-Iulcla ^Iil88oii, saapuaut naisten ^'a lasten pläsejä, villapuserokanksita, pum- pulitlanellejs, saaleja, akkunaverkokanlcaita, lasten kauluksia, miesten kauluksia, kravatteja m M Mlmllla. Lila kaljan Vsatetllzliikkeezzs Isolinnsnlcstu 14 putiolin 277 lö^t^x aistikas varasto s/xskautta varten naistea päällis- ja sadetakkeja, liattuja, lakkeja, kameita, puseroita /. m. silauksia vastaanotetaan, telillään kuolellisesti ja koktuuskinnoilla. Ruojmmhdaa, Ihmeuahkaa, sacpasmarsia ja päällisiä, komaa suumuorinahkaa. Kengän neuloksia monta eri lajia y. m. saapunut I.O. Kullin Nchkil- KlllMllN i Te'es, IM U. S. 1 k. i s. 1.- Porissa - 87- vaalea kasvoinen ja puvasilmämen. Lama joka sai kemian stipendin. — Maä en n/t ymmärrä mitään, sanoi Kemp. ?ääni menee sekaisin, kiitä kemmettiä (^rikiniUä on tässä tekemistä. — klioä olen Liritki nI — Le on kirveätä, sai Kemp sanotuksi jonkun ajan kuluttua, klutta mitä pirua on tä^t^n/t tspaktua, että ikminen on voinut tulla näkemättömäksi? — Li mitään »pirua», Le on aivan luonnollinen ja ymmärrettävä asia. — hirveätä I Uutta miten se on saattanut ta- paktua? — Xxlläkän se kirveätä 00. Uutta minä olen kaavoittunut, kaavaani särkee ja, sitäpaitsi, minua vä- sMää . . . tt/vä humala! Olettekan mies, Xemp. koettakaa päästä o^t järkiinne I Antakaa minulla ruokaa ja juomaa ja päästäkää leväktämään. Xemp näki» miten kääre kulki kuoneessa paikasta toiseen, miten juurista punottu sokva siirtyi lattialla ja p/säkt^i uunin eteen. Xuului vavakcZus ja istuin pai nui niinkuin jokia olisi istuutunut siiken. Xemp kieroi silmiään ja koetti puristeltua niskaansa. — Klutta tämäkän kä/ z^li kenkimaailman !k» meitten, sanoi kän vikcloin ja r-itkesi nauruun. — Liten onkin parasta, luojan kiitos, että lo- puitakin tulette järkiinne I ^ lai kullummaksi, mutisi I^emp silmiään kie» roen. — Antakaapas minulle vkisk^ä. Olen kuolemai- sillavi uupumuksesta. — Litäpä ei luulisi, klissä ^e olette? /os minä nousen tästä, voin minä osua suoraan leijan W»ikea tehtäwa. Syytetty (juhlallisella äänellä): — „Minä kutsun taimaan ja maan syyttömyyteni todista» jilsi!" Tuomari (heikkokuuloineni! — ^Llkaa hqwä ja kutsukaa todistajat sisään!" — Ci s»i»kaa». Rouma: — Eihän wain tässä makkarassa lamantau- din basilleja liene ?" Myöjälär: „Ei toki. hywä rouma. Mitenkäs ne sinne pääsisimät, sehän on niin tiimiisti suljettu molemmista päistä." — Amerikalaise» «euwo po- jollee»: „Älä koskaan juokse naisen eikä raitiotiemaunun jälestä. Seuraama tulee pian." MMslsiz. Peri» «ttsemkm» Tev!ui< kttsllkorllillll annetaan urakalla tehtämäkfi koulupul- pettia sekä päimäpalkalla räystärännien ylöSpanoa. Lähempiä tietoja saa ioko suullisesti sanotulla koululla tai telefoo- nitse maanmiljelijä Otto Mallilta Touka- rilta. Johtok««ta. Siitossoxzi „1W", 3 muotias. merkitty L. S K. numerolla 118 palkittu useimmilla palkinnoilla, m, m tänä sumena L. M. S. somiinäut- . telySsä Kankaanpäässä II pallmnolla, ' myy!ä!rär.ä Joh Ruisniemellä Laiviassa. v»wuit» j» tit»tt»sss» D. NivNKKzAvM»» l'oris8», Äl, 6 os». Sat. San. 3 !. Kuulutus. Noormarkun kunnan tämän muoden maantie- ja kestikiemarimaksujen rästi kanto toimitetaan kunnanhnoneella tämän lokakuun 31 p:nä klo 11—1. Noormarkku 19 p:nä lokakuuta 1910. J»ho Friberg. Kunnallislaitta!, esimies. MM» lmiljMSStöö» kootaan toinen ja Viimeinen kerta sieltä «loslainattua Miljaa keskimiikkona tule man marraskuun 2 p:«ä klo 9 aamulla. S. M. iklee«oia. Lcmomätil torpssta Nikkilän kartanon alueelta Huittisissa myydään palsta- ja lohkotiloja usko mattoman helpolla noin 200 mk. ja alle sen hehtaari. Hymät pellot, hymä miljelytzsuo ja huoneita säätämissä. ' Kaupoista on päätettämS t. k. aikana. ! Tietoja antaa H. N«r«ela. Osoite: Lauttakylä. Mtus «k». Säkkejä ostaa korkeimpiin hintoihin 3S3 Leipuri K. B. Lai»e. Suurempi määrä täysin kulmia Ksinm- ja Selahalloja ostaa Rake»»ust»i«iSto Tapio, « Antinkatu 18. Puhelin 43l. Pobjeis- ja Eielä-Vmerikian, Ufrikaan, Australiaan ja Uuteen Seelantiin Rllan-, American-, Slnchor-, Canadian Pacific Railivan C:o', Cunard-. Doini- nion-, Patific- (Buenos Ayro?>. Skandi- naivien—Amerikan-, State-, White Slar ja Union Castle-linjoille myy, Kumernöörin passeja hankkii, Amerikan ja Canadan rahaa ostaa ja mvy edullisen kurssin mukaan sekä myy ivekseleitä maksettamaksi Amerikan maalle- nousu- y. m. paikoilla allekirjoittanut. Lähempiä tietoja antaa Suomen Hövrvlaiiva-Tsakevbiivn wa!tuute!iu asiamies Jwar TjSblom. Konttorit: Porissa Rautatienas. wa?topää^ä, tel/Mi, Tampereella Rautatienkatu 20, tel. Wt, Lliioii!» NsilllsksiZpii» r. I. kutsutaan täten moriinoiseen syynkö» koulseen lcumantaina t. k. 23 p. klo l0 a. p. kaupan huoneella Sitluhden kylässä. Kokouksensa ke-kus!ellaon ja päcle- tään söäniöjen mäZräämis ä asioista, ja w^l'tcic-n edu-t^jia P^oopuvdd^s- lyZi T-'-'euw5Qra^, Kesku^oiruskun- nc>n, Te'.rf.'oniyhi!ön j - Oluuvkaurpc- vi rm 5owuk^.:n mucde!-': 19! I, sekä onko toimittama tävdelunen Lilinpää- kcchdeLti rv^odsSiö. Lumia, lokakuu!! 7 v. 1910. HsllituS. lainaksi saadut tipiöseri- y. m. m ll>t vyyde tään aiman ensi tiliSsa paluutta- maan. M , A>dnssw!» ttleji. K iinnio!e!'.u 2 koiraa, waa'e-?nruskea narttu ja tummanruskea uroZ. Peritiämissä rankkiirilta. Tähtikatu 1^, S saatamaria nzoo?, luutiin y^ m. W^häl!nn>iiilaw I-.-h? M^lilalo, Ksneella koristamista ynnä estlilnain neulomisia otan tehdäk seni halivalla. Mikonkatu 28. -6'<A,1 Aina Mäkinen. Parin KiisittzSIiiis- ja TehtailijahhdisM kokoontuu Raatihuo- cen Porivarikama- rissa ivuosiiiel!äuncs'olouiseeli perjan taina t. k, 26 plllä l'o 7 illalla. Pori, lok.-luun 1.; p^nä lgiu. 2 ö! W ^ rap! ^!? ce njDI? taja. Nimeni, lota cn enncn oUur Herman Mattsson, on täsledc" o!e,v.i ^Herman Lkrouiri, tilallinen lllmilan H'.i^lilassa. Tms PlllosMyhdNyS pciuLlctta lS9^, w.iki»tttaa halivoiNa maksuilla ja muulen edullisilla ehdalla sekä kiinteää ellä irtainta om>i:suutta, Makuinuläa mastaanottaivat m. m. seuraamat asiamiehet: lludella jkl>!wiLtolla A. Johansson. ^,h!nmn«sa R Riikiikoski. Zkauivalsalla >1? Nietsola, Yyterissä Millman, Tuarsniemellä B. Nylund. Wiaswedellä I Grönroos. Aetsässä S. Raita ja Frii talassa N. Järmi sekä K. W. NiSsilä, Kaumatsa. Pääafioimisto Porin ympäristeä marten. Huom.! Uusia asiamiehiä otetaan. kaikkia uusimman mal- lista, ottaa tclidä'.seen haimalla Emmi Jlin. Armseltink Huom. hiuksia ostetaan. 5^6,1 Pyytäkää oman etunne muoksi Hi«»ast»mme painotöistä, lanle^eista, paperikauppa , koru- ja lyhyttamaroista. Pohjanmaan Kirjateollisuus O. N- 48-9, l Waasa. V»ri, katatsvaa'- krjiNaioa l910