1910 K:o 16 Lktinnz StlMilli K AÄ 1910 tt:o 16 OlZkins ilelÄiR 8 B curun Levtl LSnvaen Kanta- ja RrlsMna»- ^aNijen In»!ma»«a (Vastapäätä TäästöpanlHia) toimitus: Llakerratsa, tolmaS ovi Kristii»a»kad«» kul masta lihtie» Läatiseltä Raot-kadulla. Vuhslimsl! MmoituS- ja TilauSkouttori (S a.p.—7 T»imi»to (1—S i.P.) ..... 1441 KaSsatouttori . . . . 74S Kirjapaino ia faktori Z9 tvim-johtaja ....... .0»1 ^iluas^innak» Ooko vuod. . . P»»li „ . ^ 2rt»»»i«»»mer»t S ». Turussa PoSkik. . L-— 4: — . 1.60 S: — . —: SS 1:2<Z Illnoitustsn liinnak: Oes>ti» edellä s p. millimetrittt. HieLSti» >aleStä 7 p. ^ Wähi» ilmoitu»hi»ta 60 p. vaSt«H«Sta: L0 p. paitsi ilmoituShlnt»». 7urun Lehteä Ztttraa ilmaijekst tuukausittai» Luomi kuvalehti laasallt. ^urun Lehti idmttqy kolmesti viikossa, »i- mittSi» tiiStaist», tuorStai- si» ja lauantaisin aamulla. ZZehti kauuetaaa Turussa maksutta kuuki» lilaaiau kotiin. Ote almanakasta. TitStai, helmik. 8 p.: Laina. KeSkimiilko, helmik. 9 p.: Naima. Säa-owl kurussa. Wttme lauautaiua: Lämpömäärä: kortein — !t, alia -j- 4. Ilma» suhteellinen losteuS: SS "/». luule» sumaa: Lounaine». Lnnnko o» paistanut: — t. — m. Lumen paksuus: 4j cm. ToispaUvauS suauuutuiua. Lämpömäärä: kortein -s- S, ali» »t» 1. Zlman suhteellinen toSleuS: KS luulen suunta: Lauteille». Aurinko ou paistanut: — t. — «. Lumen paksuus: v cm. Eileu «aauantaiua: ZimpömiirS: torkei» 0. ali» ?. Ilman suhteellinen koSteuS: «7 "/». Tuule» juullta: Läate-ueu. Luriuko on paiStauut: — t. — m. Lumen paksuuS: 5 cm. Lurun Levll stsSltää tänään m. m. seuraamat kirjoi, tullet: Muodeu 1S0S «euo«r»is»»,vy Kimine». Johtama kirjoitus. AuuualkZsasetuste» tartaslv^. ^hdyslttteuue Suomen ja Z?e »tjau »ittST. Oa ryhdyttävä heti alkuunpanoon. Hhöotu» »««»allisasetusteu »aattamisekst. Suomalais »euiliise» Romiteau t,öt. Äskeinen Rskous?arifissa. We- »LläiStea pakooalähtö. MajesteettiritssjuUuja Maalle» tulotfia keto «aassa. Maalit Kurussa. Suuri» satauraraleuuusyauttel- tck Kurussa. Satamaa laajennetaan. Aalervalajuhlat. Saksalaisten «»Piueldeu lausu». Venäläisten professorien vasta lause. Aukma «i<». kuristanut »aimonsa. Kutisajau tas»iaista»oja. Musta »ies. Kerto»-» »vii»a» alla. ZUvia: Nykyaja» muk«»»»H«. — Hotaelefauttie» paraati. «. ou. Y. «. Uhdysiiikenne Suo men ja Menäjän välillä. Hu ryhdytttst yeti atRuuu- pauoou. Ministerineuvosto» kokouksessa ou joku aika sitten keskusteltu m m yhdy» liikenteestä Suomen ja We»äjä» rauta teiden välillä. Samalla o» päätetty että yhdysrata rakennetaan mutta elta jo ennenkin olisi yhdysliikenne saatava toimeen. KulkulaitoSmiuisteri on täStc ilmoittanut Suomen kenraalikuvernöö rille ja tämä taaS senaatille. Sittemmin asetetun komitean ehdotuk sesta alettiin viime vuonna koettele maan, M'teu veuäläinen liikkuja ka lusto suoriutuu Suomea raorate.llc Tämä tarkastus, kuten muistt^an, anlo. jellaisen tuloksen, että paljon sutojo ia asemalaitureita tulee muuteltavaksi toi seen tuntoo» ja saman komitea» teke «ä» j« arwion muknan te?ewat tuSt a »ukset »uutoksilta 340,333 ruplaa. SotilaSa»iraSto oa ftttculmi» i^moit- t«mt, että olisi «itä pikemmin, odotta- «utta yhdysradan valmistusta, myön- »ettävä mainittu summa ja töihin yh dysliikenteen saamiseksi ryhdyttävä heti miten. Ministerineuvosto o» sittemmin päät tänyt että tämä summa otetaan Suo men valtiourahaStosta ja on kenraali kuvernöörin välityksellä antanut senaa- tille (nykyiselle) kehoitukseu myöntää tä mä summa, tekevä Smk. 907,554 enna kolta »altiourahaStosta ja summa olisi sitte täytettävä vuoden 1911 kulkulai- toSrahastoSta. Senaatti on sitte vaa tinut rautatiehallituk en lausuntoa ;a tällä ei ole ollut mitään sitä vastaan että töihin ryhdytään hetimiten ja että puolet rahoista myönnettäisiin ja tänä vuonna ja toinen puoli ensi vuonna- Kuitenkaan ei rautatiehallitus moi janoa, josko muutostyötä wo»daaa aiwaa kolo naan saattaa loppuu» na:uä kahden vuoden aikana, mutta ainakin »iin pal joa että liikenne voidaan alottaa. Ehdotus kunnallisase' tusten muukamtjekil. Kenraalikuvernööri on asettanut ko mitean laatimaan ehdotusta muutok siksi voimassaoleviin kuonalltsaseluksiin, jonka komitean puheenjohtaj ksi oa kut suttu virkamies erityisiä toimia varten kenraalikuvernöörin luona, tod. valli»- neuvoS A Kupser sekä jäseniki, kenraali- kuvernöörmkausltan kielenkääntäjät, fil. «aist. Wäinö Kahilainen ja A. A von Karm sekä samaa kanslian sihteerinäpä- lainen N. Seukevitsh. Majesteettl- rckosjuttuja. Senaatti on H. Majesteettinsa rat kaistavaksi jättänyt kysymyksen kanteen nostamisesta majesteettirikoiseSta Kansan Lehteä vastaan ,Wenäiä ja me' nimi- sen kirjoituksen johdosta setä,Framtid" lehteä vastaan kirjoituksen johdosta „Ryska tsarenS förmögenhet vch de» ryskä soldatenS uuderhää", (Menäjäu tsaarin varallisuus ja venäläisien soti laiden ylläpito). Äskeium kokous Partasia. Diime numerossa kerrottiin erSSStä kokouksesta joka Suomea asioiden takia oli pidetty Parisissa ja josta venäläi set pyiyivat poissa. Nyt oa kokouksesta saatu seuraavia lisätietoja. Kokous oli eräiden ylioppilaiden toi- «enpanema. Läsnä oli tunnettuja tie demiehiä, kuten professorit Heäry ja van der Dl»gt seka suomalainen Leo Mechelin. ZLenajän entinen konsuli Ko »aroff pyysi saada pitää kokouksessa esi telmän Meoäjän politiikan »ykyiiestä oikeutetusta muodosta Suomessa. Häntä kehotettiin saapumaan kokoukseen, jossa , kitte saist esittää todisteensa. Myöskin Nykyajan mukatvuuksia. »Aika on rahaa-, sanoo suurmaailman liikemies. Siksipä haa ei matkoillaankaan ollessa woi olla levossa vaan pitää työskennellä kaikissa olotitoissa. Kuvamme tässä näyttää sellaisen rautatievaunun joka on sisustettu konttorihuoneeksi ja joss» matkustava liikemies voi toimittaa asioitaan, laatia asiakirjoja, y. m. liikemiesalaan kuuluvia tehtäviä. Todel lisella liikemiehellä näet on aina rauta ahjossa. asetettiin ehdoksi se, että suomalaisten kin näkökantaa tulisi edustamaan joku, joka hyvästi tuntisi olosuhteet; jotta ti laiiuuS muodostuisi juhlalliseksi, sai Ko- mar^ff luvan kutsua tilaisuuteen We- najän lähettilään Nelidvffin ja lähetys- neuvokieu Hetliadoffia. Toiveet mieltci- kiiunlttavaslä kestustelustu olivat mi ta parhaat. Muita maanantaina >a» Komaroff t.etaa, et:ä hi ne» lvaslusia lanaan »u.isi olemaan Le^ M ch lia. Tahan saatka o»i itvmur^ff icl^l^uyl «iiimyvansa ylsiiyiscna o mau miSsaua >uy»eesla huUimtjeen. M^ita vyr hän äkkiä lähetti tirj-eu i^ho.slykjen ilhrce rille, ja ilmoitti, että hänet oli kuiiuttu takaisin Pietariin. Ke-kllvuliona y n Iltien myostia matkuslt. tlotouS p^dcltiin luoanollisesii kui tenkin ja prof. Henryä e,iteimaa >el- wen>iwät ke»ius.clus>a Mccheli.i ja van der Htvgl tälle eruyiien urivo.kaalle za tietorilkaaUe seuaueelle. L. M.ch-un to disteli settkapcräi esti, miten perar omi > ne syytökiet oliivat, joita hra Kom^r ff ja vcnäläisen politiikan puotusmjul oli jat esittäneet, kun he ol.vat tah.o- ueet tehdä uskottavaksi, että suomatai set olivat toimineet ykissä tuumia ve näjän vallankumouk euisten kanssa. Hra van der Vmgt, Ludenin yli- opulvn prof., leti laman jaltcea selkoa ästen ilmestyneestä hoU^nltlaiSten pro fessorien leutotirMesia, jossa he yksi- mieUsestt kumosivat venäläisten ivaaii- mukiet ja väitteet. Pitkän lausuntonsa topu-sa prof. V.ugt kehotti Menajaa Suomea kyjymyk>esia noudattamaan oi keutta, huom^ut.aen, etta vapuan kan san «SkoUlsuuS oa enemmän arivoinea kuin orjamai>en kansan altstuivaijuus. Loputsi lau>ui eras oiteusoppinut, hra de L^pradelle ihmettelynsä siltä, etta WenaM ja Suomea vatinen riita nyt taa>en oa atianut uudelleen vaitia Wenajä v. 1905 tunnusti Suomea oi keudet. Tukahutetlaijiinko Suomessa va paus samalla kua Äienajalla vapaus oa syntymässä. ttokoukjen jäsenet ihmettelivät luu Komarofsille, vaikka ei hän enää ole vakinainen valtioa virkamies, elkä ole missään fuhieessa hallitulleen, kutea hän sanoi, niin äkkiä tuli .käsky" l»'' tea Pietariin. Björnsonin ter-veyden- tila. Saapuneiden tietojen mukaa» on ru noilijaa tila hyvin huolestuttava. - oi- mat vähenevät vähitelleea. Häntä voi daan nyt enää ainoastaan suurella vaivalla laikutella. Rouva Björnson oa lausunut, että joka hetki odoietaan kuolema-, sillä ai vojen verisuonet katkeilevat. Elämä voi sammua millä hetkellä hyvänsä. Saksalaisten oppi neiden lausunto Suo men asiassa. 28 «euiiläiseu professori» julistus. Odessan yliopiston taantumukselliset professorit vwat julaisieei jui> tuk >e.i, jossa he par»e'vut was alueen sak a laisien prof^s rien juisais.man Suo mca puoiusla ucin kirioilut en ta I tlistus loppuu seuraavasti: Liun>en haUitsiiaan a ja yk, m li>in : Hall lul en, ivaltakunnanneuivoSlvn ja Duuman kons sa Wk ajan kania Itse ratlaijce Suo men thiymyksen ke^arikunnan laiklien osien onneksi syrjäisiltä neuvoja pyytä mättä. Julma mies. 74 Vuotias ukko Rurtstauut »aimonsa. Ruotsis sa on Tarupin pitäjässä eräs 74 ivuotiaS talonomistaja Anders Bengi soa murhannut 76 vuotiaan vaimonsa, luristam-lla tumaa. Beng.soa oli aikaisemmin myynyt ta lonsa pojalleen, mutta oli kauppansa takia joutunut, kutea hän kertoi tutkin nossa, uiin köyhäksi, että han piti sitä suurena syntinä, että hänen vaimonsa täytyi elää sellaisissa oloissa. Hän sa noi murhaa miettiaaensä yöt ja päivät ja ettei hän ole tekoaan tehnyt missään mielevhäiriössä, vaan hän oa >ea aja tellut ja toimeenpannut täydellä järjellä. Zkjnme perjantain aamulla klo K:en ajoissa tuli häa poikansa luokse ja ilmoitti, että aiti oa kuollut. Kua poika aikoi lahteä katkomaan kuokutta, esti vanhus hänet siiiä sanom 'lla, etta saisit syyn päällesi kuolemasta. Kehotti poi kaa lähtemään hakemaan mml-miestä. Sittekun nimismies saapui, vangitsi häa vanhuksen ja lähetti Halmstadia vanki laa». Eduskuntavaalien liuoksia koko maassa. Eilis-päilvään aSti olivat eri puo lueet saaneet seuraavasti ääniä: Sosialistit 187,717 Suomettarelaiset .... 110,273 Nuorsuomalaiset .... 62.636 Raotsal. kansanpuolue. . . 80.001 Maalaisliitto 31,935 Kristill. työväki .... 8,öö0 Vaalien tuloksia. Äänet Helsingistä ovat laske tut ja jakautuvat seuraavasti: Ruotsinmieliset 15,590 ääntä Sosialistit 12,813 , Suomettarelaiset 5,925 , Nuorsuomalaiset 2,427 „ Sitte viime vaalien oa ruotsalais ten äänimäärä laskenut 611 äänellä, sosialistien noussut 1.40» aän., suomet- tarelai»'en vähentynyt 500 ään. ja auoriuomalaiStca llsäuntynyt 131 ää nellä. Wiipurin kaupungissa ovat ääniä eri ivaaliliitot s. ineet: Nuormomalaiset 2,514 Soiialidemolratit 1,615 Suomettarelaiset 932 Maalaisliitto ja kristilliset 147 Uudenmaan läänin vaalipiirin vaa lilautakunta oa saanut eilen loppuun lasketuksi vaalipiirissä annetut oänet. Äänestys on eri puolueille tuottanut s. uraamat äänimäärät: Nuorsuomalaiset 6,583 (6.649) Suomettarelaiset 15,168 (17,684) Sosialistit 39,840 (39.742) Kristilliset 1,789 (1,437) Sulkumerkkien sisässä olevat osoitta vat tuloksia edellisessä vaalissa. Tuloksien mukaan tulevat edustajia saamaan: nuorsuomilaitet 1:en, suo? mettare aiset 3, sosialistit 8 ja ruots. kansanpuolue 10. Ruotsalaiset ovat sucmeltarelaisilta valloittaneet itselleen yhden paikan sitte edellisen vaalin. Maalit Turussa. Perjantain illalla ehti vaalilauta kunta laskea kaikki Turun kaupungin äänestysalueissa annetut äänet. Sen mu kaan oa tulos seuraava: Nuorsuomalaiset . Sosialistit . . . Suomettarelaiset . Ruots. kansanpuolue Kristilliset . . . 1.861 (1,643) 3,455 (3.412) 3,543 (3,ä80) 3,909 (3,913) 722 (909) Sulkumerkkien sisällä olevat luamt esittävät tuloksia edellisestä vaalista. Tuloksien mukaan o i siiS puolueiden äänimäärä joko lisääntynyt tai vähen tynyt seuraavasti: Nuorsuomalaiset . . Sosialistit .... Suomettarelaiset. . Ruots. ka»>a»puolue. Krlstilliiet.... lis. 218 lis. 43 vähent. 36 vahent. 4 vaheat. 188 Suuria satamaraken- nushankkeita Turussa. Turun kaupunki oa rautatichallituk- selle ehdottanut, että rautatiehallitus luovuttaisi kaupungille rautateiden puu tavarain säilytyspaikan lounaispuolella, Aurajoen rannalla olevaa, noin 12,000 neliömetrin suuruisen maa-aluneen sa tamalaiturin laajentamista varten. Mainitulle alueelle kaupunki aikoo ra kentaa makasiineja tuonti- ja vienti tavaroille Pyydetyn alueen korvauk- seksi on Tnrun kaupunki rautatiehalli tuksen käytettäväksi tarjonnut lääninsai raalan alapuolelta alueen huntkeissa olevaa Karjan radan uutta asemataloa vorten. Sitäpaitsi ou Turun liunan takana oleva ranta alue, joka nykyään kuuluu kaupungille, parsillaan täytettä vänä. Tämä työ päättyy lopullisesti vasta ensi vuoden kuluessa mutta tänä vuonaa se edistyy jo siihen määrää», että sin»e voidaan asettaa raiteita puu tavaraliikettä varten. Myöskin oa muutamia turkulaisia liikemiehiä ja viri.miehiä käynyt Tam pereella, jossa lienevät saaneet aikaa jonkinlaisia sopimuksia siitä että tampere- laise liikemiehet tulevat kuletustienääa käyttämään Turun reittiä ulkomaille; enne» ne ovat käyttäneet joko Raumaa tai Poria. Tämä tiedustelu tehtiin syystä että tavar. suojuksia rakentamaan rnveteSsa tiedettäisiin laittaa »e seu mukaan suuremmiksi. Malitfijoita nekin. OuluusaloSta oli tullut vaalilippu, jouka sisällä oli erityiselle paperille kirjoitettu shdi- me» purkaus. Nuhdesaarna oli »Si» kuu luma: MyöutymyS tai waStu«tuS, kmnpLaa» ei pelasta Suomeamme; ainoastaan Jomala» tuauoSsa tapahtuma Niuitvee» parannus ja elämä uSko Jumalan kuuliaisuudessa ja s»« »aaasa oikeassa ymmärryksessä. EdnSkuuta ja kansa, siis parannukseen; uudessa syntymisessä, eikä niin kuiu maltio- kirkkomme papeilla o» uuden syntymisen ja ahtaan portin za Jumalan valtalunuan oppi tuntemattomaksi jäänyt ja mihiu oa tämä» lautta nyt jouduttu? Temmekseltä oli tullut vaalilippu, Mia antajalle ei ollut mikään ehdokaslista 'elmau- uut. Hän oli sentakia sommitellut ihka uude» la se oli seuraama: Antti Niku maaumiljelijä F. A. Gutzeit maanturmelia ja Atami Ki mari, turmelija ja hieroja, kaikkien kotipai kaksi osotettu Temmes. Muutamaan Vihannin kunnan Mpua» ky lästä tulleeseen maalilippuun oli tirjoitett» sille paikalle, joka ou varattu kirjoitettuja ehdokkaita marteu, punaisella kynällä eri il meille: »Raha w»ltaan tasa malta resitentti hallitus". Laskiaistiistaina. Allakan mllkaau pitäisi nyt olla laskiais tiistai. Mutta jos siitä kirjasta ei välitä, maau katsoo ulos ikkunasta, niin luulee ole mansa hymiökin lähellä vappua. Sillä ul kona sataa puhdasta mettä, maa on melkein paljaana ja Aurajoen heikolla jäällä aallot loiskimat. Sellaista ainakin täällä on. Mi tenhän sitten lienee muualla Suomessa? Meille aikuisille tällaisen laskiainen nyt ei tuota niinkään paljon harmia. Mutta ajat tele» kaikkia pieuiä Millejä ja Kaisuja, noita pellamatukkaisia pienokaisia, jotka omat laski aista odottaneet kuin lappalaiset auringon »ousua. Kyllä nyt heille nolosti kämi. Mutta koettakaa nvt kuitenkin, isät ja äi dit, toimittaa pienokaisillenne jotakin pientä laskiaisiloa. Pullaa ja maitoa ainakin. Mutta uuorillekiu laskiaistiistai on „merk kipäivä." Salloinhan aina ajellaan pitkin teitä ja kujia ja sydämet usein matkalla läm penevät. EiköS oletin niin! Lykkyä tykö maan. kuiu kaikki on uiinkuin olla pitää. Mutta hemoZraukat! Niille on laskiaistiis tai kiusau päimä. Säälikää niitä. Antakaa heillekin mähäu laskiaiStiistainiloa. Maistukoon muuten laskiaispullat! Siro telkaa sokeria päälle. Nykyisellä karmaan» aika»a tarmitaa» paljo» sokeria. Sepete»».