N:o 160 - 1910 KESKISUOMI Sunnuntailla heinäkuun 17 pma Pääaaiamlea Jyväskylää varten Riijotuskoneelle „Stocwers Record" Edulliset ehdot Pankin suositus vaaditaan. Hotelli Wah1gren n:o 1. Maanantaina klo 1 —3. 2490 l-i Pääasiamies Jyväskylää varten Soittokoneelle Klinflsor Edulliset ehdot. Pankin suositus vaaditaan. Hotelli Wahlgren n:o l. Maanantaina klo 1-3. 1-1 Nlyyt&vanäs Vthfta klytetcy Odhnerin laskukone L a I ta II a . Hotelli Wahlgren n o 1. lunnilla klo 1—3. L4V2 itahm lehden n:ssa 72 olleen »Kirje'tnikuun yhteenlaskettu puhdas tulo! Standardissa kirjoittaa lehden tve-s „Otava"-l«Hti. jossa 'elostus mai".i- Raumalla" nimisellä otsikolla varus- nousi tänä lvuonna 156.000 markalla näläinen kirjeenvaihtaja puolitoista tusta Puheesta alku,aan on ollut, pääsi tetun kirjoituksen johdosta sekä vielä ^ vastaalvan summan edellisenä palstaa »Suomen separalisteja" v<is- edcsvasluusla vappusi ilmoillamalla, Pilolehti „Fyre niä" ivastaan leh. ei lvoinut olla N^suluna'^, nen Ftitu. Silloin fenr<i<JiIi;fiuwrnöörinfin»l:a c» li aivan Wtlpväinen tähän ieiitijficttt den kaksoisnumerossa 26—27 julkais tun Hjalmar Procopen kirjoirtaman runon ^Huolimatta kaikesta" johdosta. Seismmenili. il»»- i—i dyksi käyttää. Saadaksemme varman ava»mu5sen otsikossa olleeseen kysymyk seen tulee meidän tehdä pieni tfoe: Juomalasi läyieiään puoliisi ivedellä, jefoon lait emän mustetta sen verran, eitä lvesi muu-ttuu värilliseksi. Nyt otetaan noin sormen vahvuinen losi- puiki ja asetetaan meteen pystyyn, tar hastamme ensin juomalasin reunan ja ^vedenpinnan yhtymärajaa, se on ve- dcnipinnan kanssa 'samalta tasolla. Tor- kastakaamme nyt lastpuitessa olevaa ilvettä ja huomaamme, että je on Pal jon korkeammalla kuin ulkopuolalla </lewa »vesi. Jos laitamme lastin hie- maja lasrMejä näemme veden nouse- tvan aina korkeammalle, joia hienompi pilli on. Ilmiötä ei ole aikaan ma- nur ilman paine, Mä lasiputkien päät jaamat olla omonaisei, vaan n. hiuspillivoima. Tämon hiuZpMivoiman avulla »voimme järestää jonkun w ei ra n Pel tomaan kos:eussu>hieita. Jos tahdoin- me maassa |jäili>rtdä kosteutta, tulee ie tasausäkeellä f<whiw, eitä saamme maassa ai eroat hiusplllit eli huokoisiet! juuremmiksi, jolloin hiuspillivoima tulee vähemmän lehoisallsi. Jos taa sen tahdomme tosiemla pintakerrokseen johtaa, tirtee maa jyrätä, eriä saamme hiuspillit hienommttsi ja metomoi- man ichoisammaksi. Edellisessä tapauk- ^eAsa kyllä pmta näyttää pian tvivu- »van, mutia kuohkeutetun pintakerrok sen alla löiMmme koste ui la. Jyrää- misen jälesiä kyllä pinta on kosiea, muria syvemmällä olewa maa kuivuu pian, sillä maanpinnaUa kosteus haih- tuu 'helposti ilmaan. Edellä otemasia huomaamme, että on arivan määrin jyrääminen silloin, kun lahdataan kosleuria peltomaassa säilyttää. Mutia jyrääminen on tar peenkin. Esim. turnipsiin siemenen kylvettyä jyrälään, jolla saaiaisi sie- menille kylliksi kosieuna. Monessa muussakin tapauksessa on jyrääminen tarpeen, maamiehen tulee wa:n tietää mitä keino ku-lloinkin on sowelia»imipi. Sillä pienilläkin ioitheitfa peltomaan hoidoHa saatiaa olla tuhoisat jemauik- ^er. T. £>—t>a« Huhutaan, että H. M. Keisari iaa- puisi jo ensi tiistaina Pitkäpaateen. Minne tiistaina saapui Pitkäpaa delle ja Martinjaareer. Virolahdella u joi la paiatsi!w<u:-olta, jotka cvai ker toneet keisarillisen laivaston Pian ole- wan odotettavina Plltäpaaden saaris toon. Mierailu Suomen saaristossa tulee tänä kesänä Ulotettaivaksi myöskin Uu- doranaan saaristoon. Luotsi- ja majakkalatioksc.n ylihallt- tus on julaissut säännöt ktlsari>ah'i Slandariin ohi kulkemien laivojen noudatettavaksi sen ollessa ankkureja Kavon selällä: 1) ^isarijahdin ollessa Standartin selällä älköön kauppalailva, joka höyil>- rahi purjealus, lähestykö ivahnlaivoa, 2) Kaikki kauppalaivat sekä mereltä että saaristoon tulemat ia Päinmasiot-l luilkavat omat v^möllict ottamaan luotsin, joka johtaa aluksen va!):.lin- jan u'l.kopuÄelle; 3) NLsityisiä moottorivenheitä, liu- kuvenheitä ja Medenalaisia laimoja, jotka lähestyvät mahtilmjaa, ammu- taan; 4) Matkustajahöyrylailvoje^, jo'ka taan. Kirjeessä tehdään selkoa Suo- eitä IkirijoituLsen >aa.'ja o»: ?uuri pilan ^>men asian tLsitveliMä duumassa ja laskijachumoristi jo.en hra Trreng ei ^vallakmrnanneuwostossa. Ulkomiialoi- sclle agttaisioiinlle, jacka suvinai<'.ijet separatistit >owat harhaan joylancet ^väskz^lgstä ja Keski-Suornesta. — Kumottu päätös. Ennemmin on kerrottu, että Jymäskylän raastunian- oikeudessa tuomittiin rakennusmestari Henriksonm maaiimuksesta, johon tvaatimukseen yleinen syyttäjä et kui- tenkaan yhtyiryt, promiisori A. T. Lauren wäärennyksestä '/- Muoden ^vankeusrangaistukseen liewen:äwäin asianhaarain »vallitessa, sekä welwoittt raostuwanoikeus Laurenin 100 mar- kalla konvaamaan kantaja HenriSsonin kulut asiassa. Nyt on kuitenkin Waa- san howioikeus kumonnut raasiuman- oikeuden päätöksen asiassa kokonaisuu- dessaan sekä wapauttanut Laurenin kaikesta edeÄvastuusta. — Jylväskylän seminaarin histo rian, suomen- ja ruotsinkielen lehto- rin niirkaa on määrätty kah:ena koe- tuswuotena hoitamaan fik. kandidaatti F. A. Hä s tesko. >owat manifestin ^ ^väärentämisellä (!) vn Menäjän kansaneduskunia Masiannut enemmistöllä, joka on suhieessa sei:se- män. yhteen. ScParatismi on alkanut 1863, perustuen hallilsijawakuuiuste.n wäärään tulkintaan (!). Myöhemlnin lennättää- kirjeenwaih- wja: St<mdardv-lehti DsAiää edellämainit- tuun kivjoittrkseen jatkon, jonka sisältö on seuraama: SuMiiessa . ikchdellaan wenäläisiä raakuudella. Separatisiit omai wal- mistellett tilaisuutta, jolloin wiholli- nen woisi käyttää tukenaan Suomea, hyökätÄscen Pietariin, Wcnusän lai- 'itMstun ollessa heikkona. Salsan wah- .iva rautatieliikenne on jcrrjestetiy sitä sikmälläpitäen. — Uusi maltakunnan- laki o n h y w i n w a p aa a m i e l i- ne n. S n o m e a kohtaamamää- ryys on waan mieiikumi- tusta (!). Kuten näviH, on tämä Standard- >lehÄen Pietarin^kirjeenlvaihtajan kir- s oi tus kuin Pahimman Suomi-Mihol- lisen Menäläiseil kynästä lähtenyt, sa- moi ne st)ytöt'sineen ja samoine Malhecl- Pisine perusteluineen, joita >o.emme lcktuneet lukemaan wenäläisistä Suo- mi-istMälehdistä. On surkuieliaivaa, että suuren englantilaisen lehden, jon- ka suunta Mä on tunnettu, kirjeen ja Kuopioon huomattiin syniylieen u>.i den rumoilija Teribaminii, joka, kuttn tunnettua, osasi piian muodossa jonoa toiuuksia. Nollalta Suomesta. — Keski-Hameen rautatichanke. , on a-ntanm tähän määrään Keski-Hämeen rautatiesuunnitelmaa ^ sohioa itsensä asioita wääristelei:i>i>in. mäkinaisilla kulkuIvuoroillaan tulle, /tutkimaan asetettu mäliaikainen toimi-'Hyvttä . ^vastalause kirseenmaihiajan Virallisia y.m..yleisiä uutisia. Majesteettlritosjuttuja. Kanne „Rauman Lehteä" \a „Fyre- niö" Vastaan. Painoasvain ylihallitus on tehnyt se- naatin oikeusosasrolle esilytjcn kan- reen nostamisesta majesteettirikoksesta .Rauman Lehteä" wastaan ja- ivat Standa-rtin selällä on tarkoin o- lettama huomioon etteiMär lähesty mahtilaiman linjaa; 5) Kauppalaiivoisia, jotka cikoMat lähteä Mirolahdelta merelle, on ilmoi- rettama Keisarijahti S:a!t'oar:ille kuu. si tuntia ennen lähtöä. Auringon las- kun ja nousun Millillä kielletään suu- remmat kauppalaimat siio^utlainasla rvcchtilinjaa; K) Kaikkia höyri> ja purjealuksia, jotka eiwät nouda:a 1. 2, 4 s<i 5 koh dassa määrättyjä järjestyssääntöiä, ammutaan. M)öhemmin ilmoittaa S. U. T. seuraamaa: Jo useina päiminä on tehch wal- mistuksia H. M. Keisarin mierailua Marton Pitkälläpaadella. Palatsimar- tiaswja on saapunut Pieiarisia ja aseit>awat meneitä kuntoon eri saarille aselettamia komennuskuntia war:en. Luoisilaimat „W i l m a n s l r a n d" ja »M a r e o g r a f" omat parhaillaan tutkimassa mäylää Kawan selällä ja lähisillä mesillä. Keisarin jahii „P o h- ja nt äh t i" saapui eilen m a rha in aa mulla Ka!won selälle ja ankkuroi la- malliselle paikalle. Klo V-3 aamulla saapui risteilijä „O c e a u". „!Dceau" lähti kuitenkin tunnin kuluttua merel le. Torpeedomeneiiä on liikuskellut Pietarin ja Piikäjpaaden Mälillä. Usei- ta risteilijöitä on huomaltu Narlvin ja Sommarin majakoiden Mälillä. Kaikesla päättäen Moidaan odottaa, että H. Majesieettinisa eilen illalla:ai tänä aamuna machain omat saapuneet Pitkäpaadelle. kunta on lopullisesti ehdottanut rata suunnaksi Hämeenlinna—Eteläinen, —Hauhon kirkonkylä—Luopioinen— Kuhmoinen, sekä 'haararata Eteläisestä Emon kautta Päijänteelle. Tutkimusta toimittamaan on toimikunta onnistu- nut saamaan insinööri O. Neron, jolla ennestään on tottumusta tällaiseen toi- meeir. Toimikunta on malinnut pu- "heenjohtajakseen kauppias A. G. Skog- esityÄä Mastaan on wältiäma:ön, lau< suu tämän johdosta U. S. lähtien Hämeenlinnasta. — Hels.S. „Nosfija" Suomen Urheilu? ja ampumaseuroista. Nossijassa on Nrsoiills uibcilu- >za ampumaseuroista Suomessa. Kirjoi- tuksen alussa huomaulia'. lehii, että Suomea ei nyttzään enäi moi ainoas- sterin. rahastonhoitajaksi kauppias I. ^ taan sanoa ..tuhaijärmienmaaksi". E. Heleniuksen ja sihteeriksi kirjapai- "Man mMkin iuha>^,^,rh<,l.ia.-.i,a ^ , r» ampuiain maaksi, silla suomee-ia an- non omistaian K. Laure.an Haineen- mitä suurin merkiiys urheilulle linnasta. Musiama tutkimus ulotetaan innostusta siihen p C'':riiiii kaikin la moin yllä lmäeslön lesluudcssa jak'- malla palkintoja niille, jonka kilpailuis-- sn oivat kuilnostauuliieet. Olipa muo- den 1909 maliiopäimillä kysyniys 20,000 intfn suuruisen muoiuijen r.pv- rohtrn iiiyöniämises.ä moimistciu- ja urhcilluseurcklle. Sen jäljen lehti t^kce hyivin tarras- ti sckkoa Suomen urheilu- ja ampuina^ seurojen toiminnasta sekä niiden luku- Ntääräslä, miitaten suomalaisten leh- tien Helsingin Sanoinain ja Snoma-- laisen Kansan kirjo-:u5s/n urheilujiih- lis:a ja niihin osaaoiian-.'is.'a seuro'via !sekä mainitsee, cr:ä näiden :i?:ojcu ^mukaan oli ui^ilu^uroiöst. M. 1910 — Kansakoulut. Peiäjämeoen kun non Koslc>iisaaren taniakoniu!'. iräli- ailaisoisi apuoipettajaks. on maliiiu kan- sakoulunopettaja Mait^ Jal>n:ari Peni- iilä. — Lainajywästöt. <5cn jvhdoSt.1, t!!ä Rautalammin kuntalaiset kunralokoi!k'cs- saan 'ioiime kesäkuun 13 p:nä pääniwät pois pyyhkiä makasiiirinhoitaja Pietari 5tinnusen jyivästössä liemiin waillingin eitä nostaa häntä was:?an k<mnet!a, on talollinen Siikafn§fcri "ky lästä Kalle Liima>tainen täÄä kunnan . „ >loko>naista 10,873 .äientä ja että Hel- paatolleAa wan.n tt,werno.r'll° -"Man ^ ur[)e;lltfil p d([ut( joi: h in otti osaa 47 urheiluseuran cduZia- — Rautatieliikenne. Helmikuulla te ki mallionrautateiden kokonaistulo kuun 12 päimänä jättänyt kirjallisen Ivalitielsen. — S: o. — Waiwaistalot. Maiivaishoidon tarkastaja on puolestaan »>htyn'it Ra.i'a- lammin kunnan wa>iw ai s hoi io l>a si i I u kis c n ehdoiukscen että kunnan waiwaisial.'n johtqjattarehsi nräärädtäisiin neiti Elin Aarrotvaara Lohilammelta. — 2:o. ]ttt. Kirjoituksen loputa fcf):i iviittaa näitten scuTojen tarkoi:uk?e mi Uleeroa- Standardin Suomiwastaiset kirjoitukset. Enylamilainen Standard-lchti on jo malla tässäkin iuoinalaistcn lehtien kirjoituksia, huomauitaen ensin Hels. Sanomissa M. 1909 ollee».a kirjo'tuk- sesia, jonka mukaan kenraalikumernöö- rinkanÄia Böckmaiun aitana oli m.m. kääntynyt Oulun urhe^ujeuran „Woi- ^man" puoleen pyynnöllä, eitä se mui-l- taisi nimensä, mutt.i soi kieltähän lastauksen. Tämä on »Nossijan" mielestä sangen kumaoiv^a. Uuden Suomettaren n:ssa 20!) m. 1909 oli kirjoitus, joka koski Kuopion pormes- ™ r.., „ - . - > jann k^trengin Kuopion meisästtis- ja 3,094,396ct>8, noustu 121,000 u^itö eri fcttojö nfettu-uut n<'öl)unn» .ur^ellu^ur^n pitj.nnd fu c yli mastaaman luloluivun edell. t.-uon- noissaan ja kirjoi^tutsissaan Suomea ihetia, — jaikaa -lehti selostusiaan. na. Kun takaisinmaksut Mähennciään jmastaan. Taaskin on lehdessä ollut ^Mainitun kirjoituksen mukaan c3i hra ! kummankin kuukauiden kokonais:nlois- pitkähkö kirjoitus menäläismielijcen Sireng lausunut, että ie ura o» „Woi- ta, on tämän Muoden tulo 1 17,000 suuntaan. Siitä sai U. S. t.k. 13 P. !maliiton" ti>ön jatkat, ja huc»ma'.tti mt.suurempi ed el l i s e n w u o- Lontoon kirijeenmaihtajallaan seuraa- ^litä hyödtMä, mikä pienelle kansalle d e n h e t m i t u u t a. Tammi- ja hcl- Saarijärven Paatvo. (Nykyisinä koettelemuksin hetkinä on syytä palauttaa mieleen tämä suomalaisen silkey- den edu»kuwalli»cn henkilö ja saada siitä jotain oppia.) SaarijärMen pitaiäs on Pohjois- Häneen suuri.lip-a metsämaita. Itse Runeberg lausuu siitä: „Ei mikään saata (siellä) moimallisemmasti ma.^ kuslajan mieleen ivaikutiaa kuin noi- den äärettömän suurten, aunoiden metsien synkktHs". Tänne karuun kor- Peen, sylckkään salomaahan on Paa» «vl>äijä elantonsa ajeltanut. M.lsei hän ole majoittunnt meoen partaalle wieiläwälle samipalueetle? Siksi etlä aitosuomolainen iuonne rakas:aa jaloa ja sen salaperäisiä ytsinäifyyuä. Siel lä on Mä milj^lij^llä paljon lyötä, muita Paljon rauhaa ja riippumatto- muutta. Ja näitä kah:a ei tosin suo- ma!lai>nen wähis:ä rahoistakaan «va.h- do. Näitä rakastaa Paaivokin, sillä hän on todellinen juoiiialainei erä- maan asuija. Täällä ml^s.an salon lyl uxistsä s>tpämimessä, missä iuul» on tui maa ja Äma raakaa, on hän leikannut mehuiiomaan maahan pelronsa ja niir tyn^si tähelle hallan peiää suuria suoia. Tilallansa hallaisella hän asui, sanoo Runeberg. Ei hän ole hakenut Päimä- rimeisiä maila, joissa luonto miljeli jälle puolta wähemmäu'ä vaivalla lei Man Mkösanoman: on ampumataidosta itiepuolustukscssa. — Nhtttntörmäyksie» ehkäiseminen rautateillämme. Rautatiehallitus asetti komitean tek«mään ehdotuksia tiirtvalli- suustoimenpiteitä tvarten rautaicilläm- me. Komitea on täydessä tyosjä. Sen jäsenistä on insinööri Grun^r nykyään lUvkomailla tutkimassa toimenpiteitä siel- lä. Komitea on suunnitellut n.s. „sautva- systeemiä", josta tässä lehdessä on ai koinaan tchiy selkoa sekä julZai^iu tällai- sen laitteen kuivakin. Sautoasysteemiin kuuluu -sählölai^e, josta jokaisen junan lälhäiessä asemaalta otetaan yksi sautva pois. Tämän Zau^tta pidetään silmällä, että rata seuraatvalle asemalle on seltvä, jollei niin ole asianlaita, on laite näp- pärän itsetoimilvan laitoksen kauita ju- lettu. Tämä systeemi on ollut käytän- nösijä Europassa ja Menäjällä sekä o- ssttautunut sangen luotettavaksi. Ai- noa asia siinä tekee hankaluutta ja se on, että sen laittaminen tulee sanqen kalliik- si. Meidän asemillamme saulvasystee- miä lkalliAaa wielä se seikka, että siinä tulisi olla kaksi osastoa, toinen paikallis- junia ja toinen muuta liikennettä »var ten. Eockenbackan onnettomuuden jnbdosta on rautatiehallitus ottanut käsitellä!s«en junien lähcttämisasian. Ln ajateltu <a- manlaiSta järjestelmää kuin Ruotsissa ja Saksassa. Näissä maissa ei mikään juna iaa läh- teä asemalta, ennen kuin junanlähettäjä on antanut »vihcltämällä luioan. Tämä tulee s«vitettawaksi meidänkin rautateillemme. Poikkeuksen tulemat te- kemään sellaiset suuret asemat f.»'a Hel sinki, Wiipi»ri ja Turku, ojidcn alue on niin smiri, ettei lähettäjä woi kaikkia ln?alwl>a, kun ui'cin lähtee junia kilomrt» rin päästä asemahuoneelta. Lahiömer- kin tulee silloin antamaan aiianomainen kondu.'!:vöri, sitten kun hän puhelimella cn saanut liiman siihen asemaöi'iäll:iZ!öl- tä. samanlainen mencitcly tulee kysy- myf'n;n myös pusäkeillä, joilla ei ole lä- 'hcktäijää. Kondu>?:ööri antaa lähtömerkin. sitten kun hän on lähemmällä a'em^l:a uianitt iiedon, että rata on selivä. Mis- sä taas ci ole puhelimia, saa juna jat- ka a m<itkaan<sa ilman tiedonantoa scu- rasvalle a>semalle. >Tminnitelma tullee heti päätirehioöri Ahonen va!at!ua ult.'mailta, rautaiielsal- li!u?seS'a lopullisen k<it'itte!yn alaiseksi ja saanee pian rattai^uma. — H?ls. 2. — Venäläisen sotamäen sijoitukset. Aminaan sijoi:etut kasakat ow«'l men- neet Lappeenrantaan. Kuulopuhciden mukaan ei Haminaan enään pitäisi tul la kasakoita. Lappeenrannassa tähän saakka ollee: kasakat olwu mcnneet leiriko:oukseen Krasnose 'Selossa. Sijaan tullee paitsi haminalaisia myöskin Helsinkiin ja Pieiariin sijoiteltuja a:amaanikasakoi- ra — U j S . — Henkiwakuutusyhtii» Salama. Ahiiön ma te maa ii koksi on maliiiu fil. niaisieri Aarne Kuusi, maienia.iikan opettaja teknillisessä korkeakoulussa sa Helsingin suomalaisen lyitöloulun hliopisioon johtamilla jatkoluokilla. - U. S. — Lakkaama palotvakuutusyhtiö. Urjalan pallXvakumusyhtiön yhiiölo» koulksessa t.k. 13 pnä päätetti n »chtiön loiminia laklautieo lämän muoden lo» pussa ja Marat jakaa nyky isille im akuut- tajille waku>utuskannan mukaan. Syy- nä lokkaitiutkseen on uuden paloma- kuutusaseticksen epäkäytännöllishyS pienien pa'lowakuutusyhtiöinen toi- Minnalle. — Prolvokaattoriko? Kangasalla on näi>nä päiminä liikkunut muudan :un- temaion mieshenkilö, joka on sanonut olelvansa eläinlääkäri. Mies on keho- tellut ärsyttelemään näinä pätwinä Suomeen saapumaa tvenÄäistä sola- wakeä. — Hels.S. — Salmin »»si r«ko»Sh»»ue. Sikäli kun «Laatokalle" on kerrottu, pyysimät tal- mi laiset senraalikutvernööri seyam rou- lvalja lupaa saada nimittää se uusi tja« s«vna, joka tulee Miipurin »atloituisea 2<X)chvuotismuisloP rakennettaivaksi, <en« raalikuwell»öörin romvan nimellä »Tc« fialsi". Ln^kv p<Hntöön suostiiltu, ei marmuudella iiedvtä, mutta eiköhän main. Jos on suostmtu, niin tullee sii» kysymyksessä »Isoa r^ukousihuone nimiikt- läwätz'i ^Sofian tsasownalji". wän kasvattaa kuin suon ääressä. sijwvsl>lMistoriallmen merkitys. ,.Kun Oman maistonsa ajamana hän on ryh- hymä työntekijä kuÄee" — sanoo Ea tynyt MiljeMelle voiteinaan .'>hlä kari DopÄius — „ja hänen nimensä köyhän isänmaansa monista karuista ^ unohtuu, jäämät hänen työnsä hedel- korpimaista. Hän on sellainen auralla ^mät hänen jälkeensä. Kaikki, mikä svlija isänmaansa vaurastumiseksi, hyvänä ja hyödyllisenä nyt meitä ila- joista sama runoilija laulaa Maamme-puttaa ja hyödyttää, on tulos monien^ laulussa puhuessaan: .,:äss' auroin iuhattsisn työstä ennen meitä. Me siu-^ isämme soviivat". Ja hänen naaimne heitä heidän tuntemartomis- ^ laistÄunsa, Maikkakin veretöntä, on sa haudoissaan". Näin Sakari Tope- >)len väekästä isänmaansa onneksi, sa- lius kiittää koemenraatasia. Ti<tköön molla kun se on hänelle itselleen tais- siis jokainen maanviljelijä, joka en- lelua ileivän edasiä. Samalla kun hän^nen viljelemättömän palan, vaikkapa itselleen lieipä-ainesta Taaraa, samalla pienemmänkin lvilijjelykseen saattaa, et- raataa hän koko Suomelle tilkkareen ^ tä hän samalla kun siitä iiselleen karua ikorpea. Ja siinäpä juuri on ^leipää raataa, kirjoittaa mvin oman Oulun matka on varmaan monella edessä ensi »vii kolla. Silloin on mm. teollisuusmäellä oikea »Oulun viikko". — Jo syffysiä lähtien on Oulunn puuhattu anunam- oppilas töiden näyttelyä, jchon koko maan ammarlioppilaat ja nuoret työn- tekijät lähenäisimät teoksiaan näytteil- le. ^,Kehili>tsen tiellä eteenpäin kulke- niinen on tärkeäiä jokais.lle, muita maisinkin nuorelle am>mai tila isille on se tärkeintä. —Sekä kottmaisen t<ol- lijsuuden, eriä marsinkin ammattilaisen oman edun kannatta on mattiamaiön- tä. et.<ä hänen ammatlilaitonja on mahdollisimman suuri. — Termecllis- lä. saloa ti!.'pa lua on siis kilpailla ku- ka ammaitiiaidossa pitemmälle kebit- W". Näin kirjottu näyttelyn toimikunta taimella. — Täiä kilpakehoiuls:a on kin seurannul l)li L00 näytieillepani- jaa. Katsoen paitän etä:st).)t^'n ja iy- hixen ?val.mistu^aikaan nähden on osanottajien luku jomunoinenkin, waik- kakin se olisi voinui suurempikin olla. — Laumaniaina 23 p. t.k. ne sinen nähdään minkälaisia esinettä ne nuo- rer a m mani lai set oivat sv.ine kyenneet valmis-amaan. Laumamaina klo 10 a^p. on mirallise: alvajaisei Pillu juh- ^allisuud^n muodo^a. Nän:'cly on avvinna joka päxrä seuraaman viikon I. a?::. Paitsi nuoria, on vanhempikin tccl- lisuusmäki liikkeellä. Maanantaina 2b p. a<lkaa yleinen koko maata käsilläni Teollisuudenharjoiltajain kckous. 19 lärtcäiä kysymystä on silloin poloitta- ivana. L^rma:» näden teollisuuna .äh^ilä koskc>!i'ien ki?symyslen käsiltelyä nnolla seuiaiean. llir^r-aisra mi eräitäkin 'aapineei m. :n. Ztuoisin Käsi.tpiärjesiön Puheen- iofi: jj*n fc.isuli (5. I. Jv. Ljuncigren s a hurjan Aiäsi.iiij- ja Tcollisuus-iärjeslön ^-awpuhe.njch-csa. ent. suurkäräiäin jäsen, puuisc^pä-mestari B. B. Stven- berq. Pol^olan kesän kirkkaus, Pohjan- maan Uh-.jui lakeudet, wuo!aat virrat omit omiaan juuri tällä ajalla veiä- mään -koiois:en, sekä oppi- eitä humi- maikailija n maikai Luluun. Etelä- ja iiäsuonxiÄisicn on varsin mukava ma.kusiaa Kascanin kauna. Silloin on lilaisuudc-ssa tutustumaan luonnon ^uc^csla iuuremmoiieen .^aja»n'in— Vaalan—Lu^un reiniin Oulujokeen, jonka pauhaamar koskei veneellä las- leia-.Ki. Niille, sorka eimä: ole iilai- ^uudessa läiä lietä kulkemaan, cn jär- jesieny koskenlasku Merikoskessa maa. naniaissi '2b päiväisi. — Lauvamaiksi on säqesietiy teollisuusväen tnvi- matka Kajaanista Ouluun. — Äajea- nin—Oulun välillä on säännölliset kulkuvuou» joka päimä paich sunnun- :aisin. Teollisuushan ympäri Suomea ia^Puu ensi k.'iä»ä Ouluun. Saapuu näynämää.i mitä he oivar olfmnu saa- neet, ja sexkpuu katsomaan kuinka wi- reiiä me täällä olemme. Äukapa sil- loin lapioisi uneliaona poissaolollaan kuknamme väk?eir:ää". Nä>n ajaneli näynolyn Puuhaajat ,akwella. Nl)thän luota sinen raniattanee. Siis näkemiin asti! hänen suuri isänmaallinen työnsä, jota hän iiseiiedoitomasti toimittaa. Ja sentähdenpä hänen elämäntyönsä ajct- velenmsisa lähimmäiseesään synnynää samallaista ihailua kuin soturin, joka Muodatiaa verettsä isänmaataan puo lusiaessaan. 'Saarijänven Pa<rwo ja i^anmaaNja asutuschistoriaan. Siis hänon elämäniyöllänsä on merkitA jonka Miikutus koskettaa kautta aikojen tckeviin polviin. Eipä siis suinkaan ole Mcihä-arivoisia meidänkään ajan pieniwii.'jelijän työ, jos se on sellaista, että se tä!hmä jäi tää Suomelle palan- ma:en kuin jokainen kormenraalaja >kaan parempaa maata kuin mitä oli st kuihtuu ja 'Mähiiellen herpoo haudan jonka Hiin itse sai Milj ^ttäväkseeit rauhaan sainaa isänmaataan puolvs- ^Maamvil,jckys on simisiykscn Portti laessaan milliä lluonioa maistaan kuin ^opettaa historia. Ja tästä on luonnol- soturikin «vihollista mastaan. Cllei kor-'linen seuiraus. etiä kuta paremmalla venraataja ensin viljelykselle ja osut-' kannalla on maaMvilselys, sen edistt)- taviisi voittaisi maita, niin eipä otisi neemmällä sannalla cn stmistijs. Mut- lilaisuutia ^soturillakaan puolustaessaan ta jokaisella työllä on uranaukojansa, sitä sankarikuolemaa saazvut:aa. So-^niin peltottPlläkin. Tällainen uran» turi sitä puolustaa, minkä korvenraa- Mkaistja on Taakijärven Paaivokin. taja on hänelle valmiina elettäväksi^Hänen jälkeensä saa toinen jo wal» jättänet. Siinä korvenraaiajan ^uuri miille aitua. min edelleen. Täten maaMviHjMB varttuu erl kehitysas- teissä, kunnes se suuvviljÄyksen jyvä» merenä lainehtii yli siilmänkantamatto- mien lpeliojen ja niittyjen, «ruskkien kymmeniä ihmisiä ja satoja elukoita tuolla samalla tilalla, minkä untisvil- jÄijä pikkaraisesta kaskesta alotti kyl män koMen povessa ja millä hän näänt-yi uuvuksiin kuokkansa ääressä. Tätä ensiinöistä kuokkijaa ei kyllä muista rikas hovilainen, joka viljelee suuvviljelyksenä hänen alottamaansa kaskimaata, yhtä vähän kuin muut- kaan. Mutta hänen työnsä on kuiivn- kin jäänyt ja sen kautta on hänkin tullut, waikka Wä tuntematonna, tir. joitiamaan rimin oman maansa asu- tushistoriaan. Tällaisen toviven raata- jan muistolle on Runeberg lirjoitta- nut yhden ihailluimipia laulujaan, ni- meliä ,Kärsiwällist)l)s", jossa puhu- taan SaarijätHoen Paa>wosta. Tämä runo on suuren siclnn julkilausuma tunnustus ihanan yksinkertaijMa muodossa jäntevälle ja voimakkaalle käsivarrelle, di toisin sanoen suuren ! r u noi lilja n antama tunnustus heltiä- mätiömälle pelioi»iön tekijälle. Äät)- käämine nyt lähemmin tarkastamaan, miten Paawo-äijä maataan viljelt ja miten hän siinä menestyi: Runo kertoo: »«Saarijärven salomailla asm tilallanja ^aAoijella Paavo, perkas, hoiti ahkerasti maataan. Mutta Jumasalta kasvun toivoi.^ Vaimoineen ja Esineen hän siinä niukkaa leipäänsä söi hiessoisan,^ ojat kaivoi, kynti, touon kylvi." Me voimme mieleen kumttella hä nen asuntonlsa. On karu kankaan ku- ve, jolla hänen tupansa seisoo sa sen ympärillä hänen Pienet viljely^.,sä. ^ joissa jokainen käännetty turve on ha- nelle maksanut pienen lammikollisen hänen omaa hikeään. Alempana on ^ i märikä räme, ^änen pahin vihollisensa ^ ! viljelyksen eiuvariiana. Mu::a sen ^ hän aikoo ojittaa ajan päälle vilje- ilysk^lpoiseksi ja siinä varmassa us- kossa on hän uskaltanut tuohon kan- > kaan kupeeseen elämänsä asettaa. Ja ' jäiä maataan hän perkkaa ja ahkerasti hoilaa, luotmen luisen känvan^a «voimaan. Hänen sydämmesjään emu myös toinen voima, joka väsyneen jäntereen teräsiää: luottamus taivaan Jumalan apuun. Hänellä on vanno, on lapsia. Ne on hänellä kumppa- lina iloissa ja suruissa, osan kaiva- misessa, ktintämisessä ja niukin lei- vän stiömisessä. Siemenen on hän k>L. väM)t talven alle ja odotiaa toivotik- kain mielin nousevaa ke-mätiä. Hänellä ^ on unelmansa ja aivan yksinkertaisesti itämä: saada ensi suvena vaivainsa palkkioksi itselleen ja perheelleen puh- taan ruisleivän. Mutta saako hän si« tä? SlyfymykseemW \mi „Tuli kevät, nietos suki maitta myötään vieden puolet orahiSia; luli k^sä, raet tuilki mailla, kaatoi maahan puolet tähkäpäis.a; tuli syksy, kaikki ryös:i halla". Tämä on kolkkoa elämän totuutta, niin tuttua suomalaiselle maanmichel. le. OFt ollut kollvasti luminen talvi, niinkuin tse usein on täällä kylmin ja lauhkean wyähi>kkeen rajamailla. Euu» rilla metsämailla, siellä, missä Paa- >vonkin tupaan seisoo, on lumi kinoS- tunut monen sylen korkuisiisi hangiksi jotia hän joukkoineen on lumeen hau» taulua. Ja kun tämä lunun Paljouit alkaa kelvaällä sulaa, synnytiää se met- sän rintaan pieniä puroja, mtlkä wal» latiomina ja elinvoimaisina kuletta- !>rat mukanaan Paavon pelloille kuo- hch:acs;aan puo^t hänen orah s:aan. Ne owai jullin ia NMväreilä nämä fu- ro-tveitikat keivään puolihämyisessä yöSsä. Ja Paavo-Parka näh:ya.in l.ii- den hävi^Ktyön ymmärtää, enä nii- -den iv alla n oma n tanssin kustannukset omalla pellollaan on hän saa.iut mak- saa. Ne niösliiväi hänen suussaan lei» >män. Äesä saapuu, aurinko paisiaa tälideltä terältään ja Paavo herää toi» womaan: entä jos sittenkin saisin osa» Puilleenkaan »vaivani palkkion. Silloin ^muuiamana heinäkuun päivänä pu- ^toaa murhaava raekuuro taimaasta. Se kaataa alleen toisen puolan jo tä» Idälle ^äässttslä tviljastt». 04