l.guvsntsin3 tsmmileuun ZZ p:nZ Sillä joZ koSkaan, niin nyt on siellä joka sana, joka teko kultamaa'alla punnittama. Pieninkin erehdys, ke- Vytmielisyys, huimaväisyys moi syöstä maan perikadon kuiluun, sen portaalla kun jo ollaan. Eikä silloin pidä yk- stn syöttää rikoksentekijää, maan an kara eds.Vastuu lankee kansalle, joka semmoisen henkilön Valitsee eduskun taan. 847/MN7A ^:s S — lSIII Mllllsutojz, sovimia puusepille huonekalujen taka puoliksi ja laatikkojen pohjiksi y. m. CatMm Kirjmmssa. Neumottelulokous. S:ssä ja 6:?sa kauv. osassa asumia Suomalaiseen puolueeseen lukeutumia kansalaisia pyydetään saapumaan Kansalliskotiin huomenna sunnuntai na kello 5 l.p. — Telinewoimistelukilpai- luihin, jut'a P >rui M. P. K:n w. 8c u.-seura Tarmo lärjestää sunnun taina t. k. 30 p:nä oikomat osao: Rauman seminaarin moimisteluyhdiS- tykses:ä hra O. Lmdb rg, Rauman Urheilijoista hra E M Imi«uor'. P rm Pizri^nösiä drat H. ja K. Aarnio, A Edmcn. V H'mme!rooS, V. I ^b wn. A. I. Lehio, W L-ik- ka. A. L j qDist, O. Lindgren ja E Malin; Parm T rmosta drat N Manirre, L Sundbl m ia N. Tuo minen sekä Porm M P. K:n Tör mäsiä drat V. Aro, U Leijon, F Nordqv st, R. Roine, T. Tammel n, A Tomminen, H Witl<lnea ja O. W>rr> nen, L Etennnn. P il'mtoluom> reina toimimat drat Mi ho A rielo, Revos^orelta. I. Mi lan. T moereelto, I A sr. T nr.er. H lsi g Stä, C. Allen ja N ilo Böök, P rs a. P ilkintoin? jaetaan 7 seuran mer k>llä morustettua siemää mitalia. Si täoa.tsi on kunniapalkintona kimija- lust lla Varustet?» kupi-riby^ti, joko esittää urh>i>iiaa Tarmon merkki ojen netussa mkeaSsa kädessään. Pilkmnot omit ennen kiivailua nä tä oänä kultaseppä Isak Sahun liikkeessä. — Luistivrata on asianharras tajain toimelta tehty jokijäälle pakka huoneen kobdalle LuiStinmerlkt mak saa 5 3. 2 50 ja 2 mk; kertamaksu on 25 ja 5(1 p:iä. Koupungm kaik kien koulujen oppilaat saamat käyttöä rataa mapaaSti klo 3:meen asti kuna kin päimanä. Huomenna esittää Rauta- ja me talli-ammattiosaston tormisoittokur.ta soittoa radalla klo 1—3. — „Pori« Karhun" sekakuo roa harjoitus on huomenna sun nuntaina täsmälleen kello 11 a,p. Kansolliskod ssa. Uudet jäsenet termetulleet. — „Suk?elan keinottelun" harjoitus on sunnuntaina täsmälleen kello 11 a.p. KansalliskodiSsa. Mietelmiä täheneunen eduskuntamaalien johdosta. Waalip5iwät lähensivät, nuo pal jan merkitsemät helmikuun 1 ja 2 pZimä. Silloin Suomen kansan on Vaaliuurnan ääressä mastattama tah tooko se rauhaa ja järjestettyjä oloja wai tuhoamaa, toimotonta taistelua. Maora uh'aa maatamme monelt taholta. Sen kantamuutta kenties ei tietämätön kaniamme täysin Vielä tijuakaan, maSta silloin ehkä kun on. nettomuuS jo on yllättänyt eikä enää ole torjuttamisso. Nyt on otollinen aika. Mmkä mastauksen sii« annam me maali-uurnan ääressä? M"ä tah> domme: rauhaako mai taistelua? T5mä on neljäs kerta kun Suo men kansa yleisen ja yhtäläisen ääni oikeuden perusteella käy Valitsemaan edustajansa, joiden malmottamaksi se jätiää maansa kalliimmat asiat. Ma- litseeko se nyt sellaisia edustajia, joille isänmaan ja kansan onni on korkein päämäärä, jotka siis omaa etuaan ja harrastuksiaan kysymättä, täyttämät tirkeän edustajamelmollisuutensa jo pystymät sen tekemään? Niin, wa- litseeko Suomen kansa nyt miisaim- pansa ja parhaim^ansa eduskuntaav? sinmielisiä hänny^telemän toiminnan Vuoksi. Tyytymättömyyttä waijen- tiaiseen omat he sitä heliämmin kilistäneet laillisuustiukua, kuiskail leet siilä «yhteisestä suuresta aat teesta", joka nuorsuomalaiset ruotsin- mielisten kanssa ikuisesti yhtee >. sitoo Ja nuorsuomalainen kansa o? tyytynyt. Stä ei ole hä-vettänyt äänestää eduskuntaan sellaisia henki- lZ tä kuin neiti T. Hullin, herra» Homen, Heikki Renmall, Jonas Cast en y. m. s. Nuorsuomalaiset äänestäjät omat myöS hiljaisuudessa nielleet sen joh- t jainsa tekemän hämäislyksen, et'ä nämät omat koonneet ruotsinmielis ten allekirjoituksia molnsijay^distys. tensä veruStam'spavereihin sekä ker jänneet ruotsinmielisten ääniä maali, liittojensa hymäkfi ja osittain hiero neet kauppaa näistä äänistä. Muistutan main tapahtumia mei dänkin waol'piirissä ainakin kaksien wnme maalien edellä. El siiS kummaa, että johtajat omat tulleet yhä rohkeammiksi ruot- stnmielisten suosimisessaan. Tähän asti omat he sentään Vaa tineet ehdokkailtaan, että nämät edes nimellisesti, kuten, esim, yllä- luetellut henkilöt, tunnustamat kuulu- mansa nuorsuomalaiseen puolueeseen. Nyt he omat jo siitäkin waalimuk- se «a luopuneet. Nyt he asettamat ehdokkailseen ruotsinmielisiä, jotka julkisesti ilmoittamat, eiteimät kuulu nuorsuomalaiseen puolueeseen. Siten Kansalainen! Ei ole enää meille mitään salassa, mitään, jok.! ei ol? yleisesti tiettyä. Kolmen kansanmc-!- taisen eduskuntamme suorittama työ on jo historiaa. Sanomalehdet omat julkipuhuneet kaikki mitä siellä an lau suttu ja miten ääreZtetty, miten vys- tytty työtä tekemään y. m. Multa ellet niitä usko, niin ota selkoa siiiä lähteestä, mikä puhuu lahjoma'onta kieltä, se kun puhuu lausujan omilla sanoilla. — tarkoitan eduskunnan pöytäkirjoja. Ota ne ja tutki, tutki omatko »valitsemasi edustajat täyttä- neet mslmollisuutensa. omatko z ysty- neet tehtäiväänsä. EZei, niin elä silloin sellaista uudelleen malitse. Muista, että luon punaisen miiman metälninen on kallis kansalaisoikeus, mutta sitä seuraa myös suuri edes- mastuu metäjälle. Malitsijo. — Perbeuutifka. Kih'auk-nsa omat juimsseel ne> i Katri Ta lvela, maanmill. K T^ela-^ainc- ian ja vu^>l>>onsz Idin s. Lilje- rios) tyt>ir, Kargasalta ja Nwrmar kiin piirin nimismies Aimo W Parmanen. — Phrstötäbti näkai eilen ja toissa päimänä Oulussa lännen tai- maolla. Suurenmoista om^t Satu linnassa ensi milkolla esi ettämäl oh jelmat. Lukekaa ilmoitus. Suomalaisille ääni- maltaistlle huo- mautamme, että näissä maale ssa omat militsija- yhdistysten numerot toiset luin wii- me maaleissa. Katsokaa siis edeltäkäsin tarkoin, mikä on ikn Suomalaisen puo l»ee» lista» uumers, jota ai otte ääsestää. NizMziu 1» ?ZiSe. Porin näyttämö. Huomautamme mielikin vle söi huo- m,>n'ltoisesta Porin N yttämön esi- ty'ses ä Kansallisk^dissa. ..Sukkela keinottelu" on siksi haus'a kappale, ettei se suosituk sia kaipaa. Näytös olkaa kello V--3 i. — Alpha» »LyttämS esit ää huomenna kello Vs3:lta talollaan «Se tä Bräsigin". — Kun ^piirin" wedätte so5- alistien hymäksi, niin t>eiäkää, että he tahtomat tänne niskoillenne tuoda juutalaiset rahojanne ny-kemään ja kurjuutta lisäämään. Nuorsuoma laisilla on tässä asiassa sama heilu ma kanta kuin kaikissa muissakin, mutta ennemmin hekin amaamut ooriteja juutalaisille kuin niitä sulii- simat. Suomalainen puolue tais elee vii meiseen asti juutalaiSiulmaa mas- taan, sillä me käsitämme sen maaron, joka juuwla'sista maallemme koituu, jos heille täällä kansalaisoikeudet myönnetään. on tapahtunut esim. Hämeen etiäi sessä ivaalipiirissä, jossa nuoriuoma» iäiset omat asettaneet ehdslkaalseen ruotsinmielisen, entisen senaattorin L. Gripenbergin, joka julkisesti sanoma lehdessä ilmoitti puoluekannastaan m. m. seuraamaa: „Ell kuulu nuorsuomalaiseen puo. lueeseen enkä moi kaikin vuolin omak iua sen ohjelmaa, enkä k nkkic, puo- lueen tekemiä päätöksiä. ZVoliiopäi- mämiehenä, jos tulisin semmoijetsi malituksi, en siis möisi sitoutua alis tumaan puoluepäötölsien olle. RaittmSkysymyksesiä olen, sekä pe riaatteellisista että käytännöllisistä syi-tä, k eltolain maStu»t>ja En malitettamaSti ole siksi pereh- oer<!dtynyt tuomen kieleen että moisin snoutua siiS käyttämään keskus e- luissa waItiopäirv»Uä". No, hywät nuorsuomalaiset äänes täjät, mitä sanotte tästä ehdokkaas. tänne Jonas Castrenin, Heikki Nen- mallm y. m. s. ehdokkaiden luettelon jalkana? J'a'a, kyllä on mallitsemissa sur kea käsitteiden sekaannus. Mallan käsittämäiöntä kaikessa taoaukies^a on, ellei tämmö nenkään ehdokas saata nuorsuomalaisiin lukeu tumaa suomenkielistä kansanainesta ajattelemaan sitä suomalaisuude konkurssia, johon johtajat vwac kvko puolueen syöSseet. JuSsi. Mitä Sinä, malitsija, ajattelet tästä osiosta? I-SQLi-ZuoraöStA. Kmilpi 0!l MttMpi? Me tiedämme, e!tä halli!sija ensi ?u»n 1 ja 2:ua p:nä ky yy Suomen kansalta, tahtooko se suorittaa raha- meron maltakiinnan puolustukseen, moi asettuuko se samalle kannalle kuin h ajoitettu eduskunta. Me myös tie dämme. että maodiitu rahamero ei ole n inkään suuri kuin mikä meiltä me- nesi siinä tapauksessa, et^ä meillä olisi om ssa maassa osemelmollisuusiaitoS. W>elä me tiedämme senkin, että meillä moidian sano : koska ette tahdo ra hissa suorittaa amuStusta maltakun- nan puoluStulseen, niin lähettäkää p n! nne tänne Menäjän miesten karsia suorittamaan Suomen osalle tulema nialtakunnan puolustus. Kumpi r.yt on parempi: myöntää'ö raha, jo^a meillä saatetaan ottaa ja todennäköisesti otetaan, maikka edus kunta sitZ mostus aisikin, tai jättää'ö maan kohtalo arvaamattoman tule- maisuudcn maraan? L >u! si yksinlertaisimmankin ilman m^ikeuksia osaaman te^dä tuo wa- li^ta, mutta min ei ole osian la to. H ioitetun eduskunnan kaikki sosia- !i?!'>. ruyt'a'oiszt, mc>alaisliittolaise- j i m llei kaikki nuorsuomolaiiet eimät suostuneet rahaner a myöntämään, ivaan asettuimat sitä maStust- maan He saattoimot asiat sille tolalle, että edu-kunta hajoitettiin j-. hetimiten — nimkuin luullaan — toimitetaan Suo men miimeiset eduskuntamaalit. He ei^ät pitäneet sei-riuksista mä'iä. Olisimatkohan si täkään mälittäneet, ase-velmolbsuus-iiäsiä olemat nuo ret miehemme olisi komennettu sotc- pa!n?elulseen Menäjän joukkochin, sin- ne haj nterut yksi itä5n toinen länteen 'vieraan kansan keskuuteen, mieraan mirkamc llm mier on kielenkin tuot' tamia kärsimy'siä kestämään. — Suo- mulaisen puolueen kaikki kdu-toj?t o!iwat toisilla kannalla: de p timät rihim^ron nykyzloiSsa edullisempana ja ol simat tahtoneet, että osiosta olisi hill'tsij-?n kanssa neumoteltu. Eduskunta ei osannut oikeaa ma- lmtaa tehdä. Osaako kansa sen tehdä? Lukija! Kumpi Sinun mielestäsi on parempi? Jis olet sosial demo kraatti, nuorsuomalainen tai suoma laiseen puolueeseen lukeutuma, niin ajattele asiaa ja sinä huomaat, e!tä ainza oikea menettelynpä olisi se, jota suomalaisen puolueen edu?kuntc- ryhmä puolsi. Epäilemättä tulemat suomalaisen p «olueen edustajat uudessa eduskun nassakin asettum ion samalle kannalle. M tä ke muuta moisimatkaan tehdä, silloin kun on kysymys koko kansan onnesta ji menestyksestä. Suomalai nen puolue on näet yksimielisesti sitä miel ä, että tämä menettelytapa on parempi kuin wast Okainen. Kansalainen, kuka lienetk-n, joka lu?t rämä rimit, tee Sinäkin moito- masi tämän ajatussuunnan eteen. Medä miimasi suomalaisen puolueen hymäksi ja kun sen olet tehnyt, niin huolehdi siitä, e>tä naapurisi tekemät samoin. J-->s niin menettelet, silloin teet kansallesi, isänmaallesi ja itsellesi palmeluksen. — Kansavoptstojen w«ltio »tvut. M m. Pihjois-Sitakunnan kansanopistolle on senaatti Miime muiden kahdelta miime kuuki vdelto myön'änyt 500 markan maltioamus- tutssn. Kr>si)my'sen amuStuksen myöntämi sestä eteenväin on senaatti jättänyt si'si, kunnes kysymys tämän muoden suostunnoisla o^ ratkaistu ja koke- m ^la siat» tnlematko tämän muoden suostuntamerot maltaiksi. — Hylätty hafemuS. Läänin kumernööri on !ääkintöhallitu'sen lau sunnon mukaisesti hy>änpyt Hämeen kyrön kunnan anomuksen, et'ä Ikaa listen p irin piirieläinlääkäri määrät- tosiin toistaiseksi moltion kustannuk- s lla käymään kahd'st! kuukaudessa Hämeenkyrön k rkonkylässä eläinlää- käriamun anlami'ti mcrten. — Maanjako oi'e»kfie« iäse» «et. T in-itettujen maalien p-ru»« teellä on läänin kuvernööri määrän» nyt talollinen Kalle Patasen jäseneksi Himeenkyrön pitäjän maanjako- oikeuteen. — Maltiourautatiet. Suon- nejoen aseman asemapäällikön mirkaa NN ba?enut m. m. asemapäällikkö A. Strömberg Karkusta. — Kansakoulut. Kokemäen Kor keaojan kansakoulun mäliaikaiseksi opettajaksi on malittu opettaja Kalle Hella, Mynämäeltä. — Westka«h«. Läänin eläin lääkäri Huittisissa on ilmot^anut lää kintähaliituksell- lähettäneensä kääkin t^hallituksen eläinlääkärik boratorioon eriän koiran aimonäyteen. Koira oli tavettu kun se puri mälskäri Fa gerlundia käteen ja jalkaan. Mali niitu eläinlääkäri puolestaan pitää koiraa mesikalihuisena. — Konkurssihakemuksen omat E ran tuomiokunnan tuomarille jät täneet maanmiljelijä Juho Heikkilä ja hänen maimonsa Hilma Heikkilä, Säkylän pitäjästä. Pesän melat nou» semat noin 60,000 markkaan. Kruu- nunnimismies K. F. Ahlqwst on määrätty ottamaan pesä haltuunsa. Melkojain kuulustelu on määrätty pidettämäksi mälikäräjillä Eurassa t. k. 23 p.nä. ^ Maatila» kauppa. Maan- w'ljeliiät Siimon Uusijakkola ja S. Jokela omat ostaneet maanmilj. Ju ha Pmttalalta Ala-Miinikan talon Nakkilan Kir'onkylässS. Kaup vähintä on ollut 47,000 mk., ja kuuluu kauo- paan myös 6 Leistilän järmen osa ketta. Vastaanotto tapahtuu ensi helmik. 1 p:nä. — Nopeasti kaS«awa palo- toakuutuStzhtiii. Muoden 1906 lopussa oli Kokemäen y. m. kumain paloavuyht'össä Vakuutussumma n. 9? milj. Siitä tuli Kokemäen osalle melkein puolet eli 4,z milj. Huittis ten l.s milj., Harjamollan 1 milj, Kaumatsan ja U milan 0 ,8 mili kum mankin, Mampulan 0,» Milj. Kul- laa, Knkoinen, Kiukainen ja Tyrmää o limat edustettuina sitäkin pienem mällä summalla. Pari Vuotta taka perin tekimät Huittisten, Harjama!- an ji Kaumatsan kunnat päätöksen yhtyä Varsinaisesti mainittuun yhti öön. Kustakin näistZ kunnista Va littiin edustajat kokem akiliisten kanssa muodostamalla uusia yhteisiä sään töjä. Niillä ei lyllä Vieläkään ole lopullista wahw -tis'a. mutta siitä huol matta on liittyminen tähän vh- tiöön ollut huomattaman suuri. Mar sinkin tammikuussa ja helmikuussa, jolloin muutto käy siten, ettei tule miksaa kaksia Vakuutusmaksuja, on uusia makuutuksia tullut tulmimalla marsinkin Huittisista. Miime muoden lopussa teki wa- k-utussumma jo 14 ,5 milj. Siitä Kokemäeltä 4,s milj, Huittisista 4,» milj,, Maulasta 1.» milj., Harja- mallasta 1,2 milj., Kaumatsalta l.i mili , Mampulasta 0,«- milj, Kul- lialta v,3 milj. j. n. e. Muoden muhteessa makuutettiin tässä yhli- ö-lä m. m. kolme Satakunnan suu rimmista taloista nim. Kokemäen kartano, Koimiston kartano ja Jonlka. — HautouS. T. k. 20 p:nä kät- kettiin maonpomeen SiikoiSten seura kunnan kalmistoon ogronoomi M Mikkolan ruumis. Klo 2 i.v. kantoimat kirkonkellojen soidessa wai- najan torpparit ja muut alustalaiset raumiin kotoa puolimatkaan, josta li- heiset sukulaiset kantoimat sen hau tausmaalle ja laSkitvat hautaan. Ti lapäinen sekakuoro lauloi pari säkeis töä mirreStä „Mä kuljen kohti kuole- maa", jinka jälkeen pastori I R sn- kankari p ti tilaism teen somitetun pu heen Jeesuksen kanojen j-ihdasta „Äl- kää peljätkö, olka^ bymässä turmas sa", ja simasi ruvmnn. Kööri lau loi mielä, paitsi jatkoa edellämainit tuun mirteen: „Sä rauhan saamutit". Seppeleitä laskettiin haudalle 10, ensin lesken seppele ja sen jälkeen rorovar>en ja muitten alustalaisien sekä työläisten s-ppele, joka oli suurin ja komein. Haudalta palasimat surumiera t mainajan kotiin hänen muiStoaan mieltämään. Ziimlllllisltn ftiiriilu toimiiilli. Huittisten Suomalaisel la s e u r a l l a oli kokous Karhu- lassa t. k. 18 p:nä. Kokouksessa piti edustajaehdokas maanmiljelijä F. O. I msela puheen, jossa hän teki selkoa Suomalaisen puolueen y'eisc°tä koko- uk e5ta Helsingissä. Liaj sti ja asi allisesti selosti puhuja myös!>n maam me nykyistä Valtiollista asemaa ja sitä sekasortoista tilaa, johon nyky ään on jouduttu. Sen jälkeen kes kusteltiin ivaalitaiminnaa järjestämi sestä seuran toiminta-alueella. Seuraama kokous päätettiin pitää tiistaina tammikuun 25 p:nä kello 5 i p. ja kutsutaan siihen kokoulseen ja iltamaan, johon hankitaan monipuo linen ohjelma, kaikki aluetoim kunt en jäsenet sekä muutkin Suomalaiseen puolueeseen tukeutumat paikkakunta laiset. Kokousta hommoamaan Va littiin sekä ohjelma- että rannntola- toimikunta. »Huittisten Karhulla" on kokaus ensi sunnuntaina e'i t. k. 23 Karhulassa, alkaen kello ö illalla. O isi suotamaa, että jäsenet saapuisi- wat oikein lukuisasti kokoukseen, jossa tulee päätettämäksi useita tärkeitä asi oita. Muiden mu-Ssa ed^Siojan lähettämisestä Porissa helmikuun 6 v:nä pideitämään Turun ja Porin läänin podjiisen maalipiirin alueella olemien nuorisoliittojen yhteiseen koko uksen. Uusilla jäsenillä on myöskin t laikuuS yhtyä Karhun jäseniksi. »Kokemäen Karhun" ensi- mäinen kokous on ensi sunnun taina kello 4 i v. Kokouksen ohjel maan kuuluu: esitelmä, jonka pitää rautat. kirjuri A. Mantala, Porista, runo, kertomus, pianonsoittoa, kale- malan laulua ja keskustelukysymys: 'otiopintojen järjestämisestä. L>ppu- ilta Vietetään seurustelulla ja lei keillä. Kaikki nuoret mukaan! Kokemäki. Maali puhia. Romasti R. Grönmall piti esitelmiä Kokemäellä t. k. 20 p:nä Suom. seuran talolla. Amara talo oli miltei täynnä yleisöä, jaka tyytyivälsenä kuunteli puhujan ormolkuita sanoja nykyisistä poltta mista kysymyksistä. Toisessa esirel- mässä kosketteli puhuja juutalaisen kansan aineksen Vaikutusta muissa kansoissa ja lausui Vakaisia epäilyt- siä niille kansalaisoikeuksien antamista Vastaan oman kansamme keskuuteen. — Samaan aikaan olimat nuormo- malaiset rwa Muorisalo ja hra Kaa peli kunnan talolla puhumassa Har malle kuulijakunnalleen, joista edelli nen puhui naisasiasta ja suositti Hagmanin naisliittoa, jälkimäisen esi telmä piti kait olemaan esitys Valti ollisesta asemasta ja hartaasti kuu lijat odottiivat kuulumansa nuorsuo- mol:isia käsityksiä asemamme pelas tamisesta. Puhujan kuk ea ji pyö- risteily esitys ei kuitenkaan tähän mastcmnut. Siinä ei ollut mitään sellaista, jota me emme jo lukemitta- mia kertoja olisi nuorisoseurojemme kokouksissa kuulleet, joten tuntuu verin uskalletulta antaa Valtiollisesi' mastuunalaista tehtämää tällaisten henk lö den käsiin. Sosialistiset puhu tat Kimikoski ja Hilden omat iv-ikon oäiivät kierrelleet kuntaamme. Kun heitä on Valkeista kiinni otettu, niin sitte omat kiukutelleet. Marsinkin Kimikoski — Vanhana agitaattorina - on osottar.ut hzmmäStyttämää tietämäNömyytä aiman myöhäisistä kin tapauksista. W'.i5asteluhalun ohessa, joka m. m. esiintyy Vieras- kielisten sanojen päin seiniä käyttä misessä hän silittelee nuorsuomalaisia ja aimon ankarasti rusikoitkee „suo- mettarelaisia" — tietysti. Omien ys- tämiensäkin keskuudessa häntä ei ole pitkiin aikoihin uskottu. Hilden, joka ivasta ensimmäistä palmelusmuot- tansa agitaattorina toimii, seuraa esityksissään sokeasti sosialististen edustajain antamaa toimintakerto musta eduskuntatyöstänsä ji on tätä noudattaen joutunut repostelemaan m. m. uutta moanivuokro-osetusto marsinkin sen 16 tz, jossa esiintyy sananmuoto „joS ei toisin ole so- mittu", ja jota hän luulee täytettä män muokraajain Vahingoksi, maiika lainlaatijat ilmeisesti omat jättäneet «vapauden järjestää metsän y. m, s a ri en muullakin taivalla kuin mihin lain sanamuoto Viittaa. — Mä mainittujen lisäksi kier'elee pikku agitaattoreja yllin kyllin, joten mis tään ..uneliaisuudes-a" ei täällä tie- detä. Topelius-juhlaa mietetiin K'.iikaantoustan kansakoululla tmssa perjantaina t. k. 14 p:nä, I -hlaan olt saapunut kohtalaisesti l psia ja lasten mandempia. Koulun ooettaja keri o li Topel uksen elämästä i^ sen merkityksestä Suomen l-psille. Myös kin saatiin kuulla laSienkriasi^jen merkiiykiestä ja len tärkeydestä tällä kin paikkakunnalla. Laulun lomiSsu esitiimät lapset Toveliukien runoja ja kertomuksia sikä leikkejä. Ilta kulm raitoilaSti ja oli Varmaankin omansa lämmittämään Vanhempain mieliä uutta koulua kohtaan. Huittinen. Suomalaisen puolueenko ko us pidetään Suttilan Hakunilla sunnuntaina 23 v:nä tä?ä kuuta, al kaa kello 5 i.p. Tilaisuudessa puhuu edustajaehdokas F O. Juusela. Läh- tekääppäs oikein joukolla kuulemaan. Koulukeittiöille on homi- oikeuden notaario Mäirö K'wi lah. joittanut Kirkonkylän j? Sammun kansakouluille kummallekin 75 mark kaa. Jo edellisinäkin muonna on jalomielinen lakj-itttja amustanut K rkonkylän koulukeitt ö a, lalijoittaen esim. miime iouonna 150 mk. tähän tcilkoiukseen Säkylä. Säkylän lukuset omat maa- nont. t. k 24 p:nä Kormen Knuu tisia; tiistaina ja keskimiikkona 25 ja 26 v:nä Wähänky'än I m?sol»Ss--: torSta'n„ j, veriantona 27 ja 28 v:nä P zhäioen Manilasi; maanan- tnina t. k. 3l p:»ä Katamiston lukit set Pelun talossa sekä torstaina ja perjantaina helmi?. 3 ja 4 p:nä Ilon Säkylän Laurilassa. — PoiS riita ja tora, isillä aika on wakawa! Ra»da ja sominto saadaan, jos äänestetään Suomalai sen puolueen ehdokkaita. Alit — Helsi»gi« «. t. poliifimeS- tari, emersti Berg on eilen peruut tanut sattuneesta syystä muutamia päimiä sitten jättämänsä erohake muksen. — MajeSteettirikoSi«tut. Se- naatti on ivahmistanut Turun homi» oikeuden päätöksen Mä"d?gen lahteä ivaSlaan nostetussa majesteetti rikos jutussa, jolla päätöksellä toimittaja A Lilja tuomittiin kahden kuukauden lmnaivankeuteen. — O» hksi asia, joka meille kaikille tulisi olla kallis. Kuitenkin omat meidän sosialistimme ottaneet ja tehneet sen pilkan esineeksi. Tar koitamme tässä uskontoa ja Juma- lan sanaa. Kaupunkilaiset kyllä tie- tämät, kuinka ilkeän iman ja pilkan esineenä uskonto on sosialistien koko uksissa ja heidän keskusteluissaan. MieS se, joka parhaiten osaa Jumo- laa pilkata ja uskontoa polkea. Maalla asuma kansa ei tätä ole ko kenut, sillä joS se sen perille tulisi, Z. Nrkkonen. ttsngazozazto. ?öMt. M. ISMMS. Mölli! M. Laspunut ellsimsinen vuo6en 1910 UUtUtlS -Iällöt ^S I!MMjz kiMtMzitz l^usis tslvivsrejä. Kkunu8ts-k8ineif3. läketstäsn p^/clettze-isä. ZZ0 niin se kammoisi sosialisteja. Sosia listijohtajat omat osanneet tässä koh den pimittää kansan silmät. Jos maolla asuma kansalainen, joka kdsllisenä sunnuntaina on rukoil lut ja kuullut vapin puhuman kir kossa, tietäisi äänestäessään sosialis tiehdokkaita, kenenkä hymäksi hä?en äänensä mence, niin ei hän sitä sosi- siisteille antaisi. Eonemmin hän olisi maaliin menemättä kuin kämisi edistämässä Jumalan ja uskonnon pilkkaajaa eduskuntaan. Niin sur kealla kannalla on tämäkin asia. Kansa ei sitä tiedä. Tehkää kukin kohd stanne se tunnetuksi! Nuorsuomalaisten ajatussuunta on myöskin jumalankielteinen. He eimät si:ä kielläkään. Ainoastaan suoma lainen puolue seisoo lujana kansan uskonnon puoltaja. Tehkää tämä kaikille selmäksi! Huolestunut. — Pietarin raitti«sko?o«s päätth»yt. A mviston juhlasalissa t. k. 19 v.nä pidetyssä roittiuSkokouk- sen täysistunnossa, joka samalla oli kokouksen Miimeinen, ratkaistiin eri näisiä järjesiökpsymyksiä ja keskustel tiin pääiöslauselmiSta, Kokous militii 14 jäsentä käsittä män vysuiräisen toimiston. Seuraama rntiiu-kakaus pidetään 2 »vuoden kuluttua M uskomassa. — Turkin porlameuttirakeu- uus Paloi poroksi t. k. 19 p:nä. Ainoastaan kimisemät jäimät jä elle. Senaatin ja ed staiakamarin kaikki asiakirjat omat palonret. Ed -stojakamorin lähimmät istun not aiotaan pitää teaatterisso, Tash- kishlorin kasarmissa tai Jildis-kios- kissa. MetetW kirjoituki». Krniftllisiliiclisc» sxliilin 5ll!llkum»>n piiri» siiSnlö- rhdllt»s. 1 ^ Kansollismielisen Nuorisoliiton Sa takunnan v ir n tarkoituksena on olla yhdyssiteenä SatakannaSsa toimin. ieii Kan!l>ll'Sm!elisen -or soliiton p ii- kollisyhdislvSien kesken sekä toi!kl>a vuolen ,-ä den ja Litton keskushalli tuksen mälillä. 2 Piirin muodostamat ne saman seu dan vo'kalliSuhd!slr>kset, jttka hzlu>- mat paikallista uhteistmmmtaa ja sitä mar^en yhteen liittymät. 3 5 Piirin asioista päättää etupäässä pvrin muosi°okous, joka videtään en- nen helmik. lappua ja j h IN paikallis yhdistykset lähetiämät edustajia j^s?n lutunsi podjall^ niiden p>r»Sie>den mukaan, ialka edellinen Ivuosikokous määrää. W»osikok »uksessa oivat ä<in>» maltaisia inyöslin kaikki piiritmmikun. nan jäsenet ia keskusdollituksen edus taja. Kullakin äänimaIkäisellä on yksi ääni. MuosikokoukseSsa j>dtaa pu- hetta p ir>toimikunnan puheeniohtaja ja pöytäkirjaa pitää piiritoimikunnan sihteeri. 4 tz. Vuosikokouksen tehtämänä on: 1) tarustoa piiritoimikunnan teke mä «vuosikertomus; 2) t'l>ntarkastaioin lausunnon no jalla päättää piiritoimikunnan tilin- päästö; 3) päättää niistä asioiSt", so'hin piiritoimikunnan kertomus ja tiedon annot antamat aihetta; 4) mal ta, moodittaeösa suljetuilla lipuilla, piiritoimikunnan jäsenet eroa- Vien sijalle; 5) Valita tuleman muoden tilin tar kastajat ja Varatilintarkastajat; 6) päättää piiriin kuulurvien jär jestöjen Verottamisesta ja muis a piirin tarpeita marten mahdollisesi! tarmittamain marain hankkimiskei nosta; 7) päättää piirin seuraaman Vuosi kokouksen paikasta; 8) määrätä ne perusteet, joilla pii rin seuraaman toimintamuoden ylei siin kokouksiin edustajat Voittaan; 9) päättää muistakin keSkush, lli- tukjen, piiritoimikunnan tai pnk^llts- yhdisiysten ehdottomista asioista, jol loin keskushallituksen esittämät asiat omot ensin käsiteltämäl; sekä 10) malita kaksi pöytäkirjan tarkas tajaa ja kaksi moratarkasioj m. Kaikki pääiökset omat pöytäkirjan otteella heti ilmoitettamat Liiton kes kushallitukselle. 5 H. P irin työiä johtamaan Valitsee w osi^okous p iritoimi^unnan, johon kuuluu — jäsentä. Piiritoimikunnan jäsenistä eroaa Vuosittain puolet, en sin orman k> utta, sinen muoron mu kaan. Jonkun jäsenen p iritoimikun- nosta kesken ojan erotessa, moi piiri- toimikunta täydentää itsensä. Piirin maraista on piiritoimikunta kokonai- 'uud ssaan Vastuun alainen. Piiritoimikunta wol»see keskuudes taan puheenjohtajan, warcpuheenjoh tajan ja rahastonhoitajan sekä kes kuudestaan tai ulkopuolelta sihteerin, jolla on sama puhe- ja Läniivalta kuin muillakin jäsenillä. Paritoimikunnan csemapaikkana on . Piiritoimikunta kokoontuu vu- hee! johtajan kutsusta ja on päätös- malrainen jos puolet jäsenistä, sihteeri mihin luettuna, on soopumill ; sen kokouksissa tehdään pöytäkirja. (Jas piiritoimikunnassa on jäseniä 5 tai mäkemmän on se päätösmo Itäi nen ainoastaan, jos mäbinläin 3 jä sentä, sih e ri niihin luettuna, on saa pumilla. Pyhälä on silloin muodos- tettoma sen mukaan). Piibeenjichtaja ja sihteeri hoitamat piiritoimikunnan kokousten mäliojoilla juoksemia ja to'meenpanoasioita esim. dymäksyttälv ksi esittämät perustetta- Vien yhdistysten sääntöjä y. m. s. 6 §. Piiritoimikunnan tehtämä on lä hinnä järjestää, malmoa ja ohjata toimintaa purin alueella. Sitä mar ten ie: 1) toimeenpanee Liiton y'eis'en ko kousten ja keskushallituksen sekä piirin yleisten kokousten pääiök et, mikäli niiden toimeenpano on piirttoimikuu- nan tehtämäksi annettu sekä malmoo, että paikallisyhdistykset PU! leStaan noudtttomot ja toimeenpanemat nä mä pääovet; 2) on oikeutettu tekemään paikalli sia alotteita Liiton säämöjen sekä ylis en kokous en ja keskushallituksen päätösten rajoissa: 3) lähettää marojen ja tilaisuuden mukaan liienno^piiäjä viirin eri osi>n; 4> ottoa mas aon piirun kuulumilta p nkullisydd °'y'siltä 2 kappl. ykdiS- taksen mi>osikertom> sta sekä läket ää n,iS'ä tehdyn yh eenmedi-n oman muosikertomu'sensa kera kc hd n mukon kuluessa pi rin lvuosikokouliesta kes- ushallitukielle Liiton Vuosikertomuk sessa julaistaivaksi ja tarki stuksen muoksi toisen kaovaleen paikalliS- yhd sty^ten Vuosikertomusto; 5) kutsuu kokoon piirin muos,koko uksen ja tarpeen mukaan mäli^okouk- 'en; kummassakin tapauksessa on kutsu sula stama mähintöin kuukautta aikai semmin piirin eniten leminre siä Suo malaisen puolueen sonomoledd ssA, ii-lloin samalla on mainittama koko uksessa esille tulemat piiriroimilunnan ti d^Ssa olemat asiat; sekä 6) miivymättä läbettää iäl ennökset viirin yleisten kokousten pöytäkirjoista keskushallitukselle. 7 tz- Muutoksia ja lisäyksiä Voidaan tebd5 näidin sääntäihin ainoastaan viirin MuosikokoukseSsa ia omot muu tos- ja lisäysehdotukset jätettämät pii ritoimikunnalle niin oikoisin, e'tä ne ennätetään juloista ö—6 >ekdeSsä mainitussa kokouskutsussa. Moimoan astuakseen on pirin wuosi'oki,„ksen livmäksymille muutoksille toi I sävksille saatama keSkuShallitulsen mahmistuS. Tie onnkMsiiutttn. Markkinapaikalla julisti eräs mies ilmoittamansa kaikille läSnäolemille heidän sydämensä halun. Kun sitten >uuri kansan joukko tulmi hänen luok seen, julisti hän: „Te tohdotte koikkj kalmalla ostaa ja kalliisti myödö!" Oliko tämä mieS oikeaSia, se jää'öön sanomatta, mutta se on morma, että kmkkien ihmisten sydämen hortain halu ontuNaonnellisetst.