Lauantaina 24 p. Syyskuuta KARJ ALATAR N:o 108 — 1910 - ueäte pujoissa a 1:50 ja vt-vLIH lii ,5 p,, puhucri, Kifiirafioi-3- jii a St.» p:ma, tappaa ivavmnc-ti jttöpälai kt ia limut fjntinteikt. Mtnttcu nmava = tuma. Iiftmbään aptcetei-jfa, voljfix-tiui* poi-jia n. m. i). m. Apteekkari Jy. V. ftuiffunb, canionlimta. taalla Pohjois-Karjalassa tarmitse epäillä. Maikka fuultjatu joukossa oli useim heioosiniehiä ja inieli teki ivielä fanimwail)toon e;ilelmän johdosta, täytyi keskustelu jättää ntelkein kokonaatt siksensa. silla emännät odottiivat päiivälliselle. Klo puoli -'> aikaan oluin mielä kerran koossa, Kahden iniehen lu- ivattua pakinaa oli mielä tarkoi- tus kuunnella. Maanrviljclysseurau sihteeri H. O. Reinola astuikin esille ja rupesi pnhumaan ..rehukasmimil- jeltstsen kanuattamaisuudesta yleen sä". Hän jätti sen seikan kokonaan koskettelematta, antamatko rehu- tasivit arivokkaampia ja runsaam- pia satoja kuin esim. miljakasmit ja mikä maikutus niillä on »vilje lysmaiden kasmullifuuteen yleensä. Hän tahtoi kääntää huomiota main siihen kysymykseen, onko rehukas- misatojen käyttö meillä niin jär jestelty, että se tekee niiden milje- tömisen kannattamaksi. Hän tun- tui tahtoman mäittää, että sekä meillä että ivielä muuallakin Suo- messa on liian maroinattomasti luotettu siihen, että nautakarjaan- saitscv' suurimman osan peltoivil- jelyksiemme sadoista. On oltu siinä suhteessa maromattomia, ettei ole tehty tuskin mitään laskelmia, saa- tikka tarkkoja laskelmia, karjan- hoidon kannattamaisuudesta. Meil- lä on totuttu yleensä puolinaisuu- teen kaikissa hommissa ja nykyään kun niaatalous alkaa muuttua liikkeeksi, jossa tulot ja menot omat „ pennin päälle" lukuun otettamat, mie huolimattomuus tässä suh- teessä maatalouden, niinkuin minkä muun liikeyrityksen tahansa, war- ,nasti perikatoon. Sanotaan ja kir- soitetaan esim., että maitotalous on maamiehen paras rahallinen tulolähde ja maamiehet oivat sii- hen alkaneet hymnikin sokeasti luot- taa. Sokeasti sentähden, etteimät ole moineet ottaa huoinioon, m i l- l ä edellytyksillä se on totta. On epäilemätöntä, että suurin osa karjataloista ei ole meijeristä saa- duilla rahoilla päässyt mauras- tumaan ja että rehukasmien mil- jelys ei useimmassa talossa ole maataloutta edistänyt. Tähän seik kaan omat kirjanpidonpuute ja yk sipuolinen rehumarain käyttäminen karjalle — puhumatta nyt karjan jalostumattomuudesla ja puutteel- lisesta hoidosta —, syynä. On selmä, että eläimiä on maatalon- dessa pidettämä ja elätettämä ja että niitä moidaan kannattaivasti- kin pitää. Mutta ällään,me olko siinä yksipuolista! Jos miljelemme rehukasmeja karjalle, niin pitäkääm- me nautakarjan ohella myös mui- takin, samoja kasmeja syömiä, eläi- iniä, esim. sikoja, lampaita, ka-I noja, mieläpä mehiläisiäkin ja eh- käpä erittäinkin näitä miimeksi mai- nituita. Akutta opetelkaamme sa- «talla tekemään tarkkoja laskelmia siitä mikä todella kannattaa mikä ei. Tässä suhteessa me mielä puu- tumme paljon, huolestuttaman pal- jon. Koettakaamme kuitenkin am- mattitietojamme kehittämällä pyr kiä luotettamammalle pohjalle.' Luopukaamme ennakkoluuloista, maan olkaamme siltä m aro m ai- sia! Kun esitelmän aihe oli mie- leitkiiutoinen jokaiselle, olisi sen johdosta mahdollisesti milkas ja pilkallinenkin keskustelu syntynyt — ja erittäin suotamaa se olisi, ollutkin — maan aika ei siihen kuitenkin riittänyt. Puhuja ehdotti sen muoksi. että osanottajat weisi- ivat tämäit asian, samoinkuin muut- kin tässä kokoustilaisuudessa kä- sillä olleet emästyksenä paikkakun- nilleen ja ottaisimat ne maalais- seurainsa kokouksissa pohdittamiksi. Siinä tarkoituksessa ja muistin mirkistykseksi olen koettanut esitel- mää edellä alemassa selostaa. Ohjelman loppukohtana oli hy- mästijättö. Se tuntuikin sangen lämpimältä. Ehdottomasti maikutti! käsien puristus sen tunteen, että tyytämäisiä oltiin. Laulettiin,.Ar- mon mekin ansaitsemme" ja ka- jautettiin raikas ..eläköön" Pohj.- Karjalan maataloudelle. Lopuksi en saata olla erityisellä kiitollisuudella mainitsematta, että paikallinen toimikunta ja Pitkälän isäntämäki etupäässä, ei ollut ol- leukaan maimojaan säästänyt huo- lehtiessaan mieraiden majoituksesta ja raminnosta. Wielä kerran läin- pimät kiitokset heille kaikesta! Kolerataudin torjuminen. Joensuun kaupungin maistraa- tin tekemästä ehdotuksesta on lää- nin kumernööri kuuluutuksen kaut- ta t. k. 17 p:ttd antanut erikoisia määräyksiä hotellien, ramintolain majatalojen ja matkustajakotien haltijain noudatettamaksi kolera- taudin lemenemisen torjumista was- taan; ja omat määräykset nouda- tettamat tammik 1 pjmään 1911 saakka sakon uhalla 10—200 mark kaan. Joensuun TValkouauhayhdis- tys panee toimeen, samoinkuin muut- kin samanlaiset yhdistykset maas- samme, keskimiikkona syysk. 28 p.ilä Malkonauhan perustajan Frances Willardin syntymäpaiivä- nä, iltaman rukoushuoneella klo <> i .-p. Ohjelmaan kuuluu: puhe, esitelmä, soololaulua, lausunsoa, köörilatilua y. m. Kollehti kanne- taa» simeellisyys-asiaii edistämi- seksi. Pari markkinamiestä riitaantui eilen illalla hemos- kaupassa Koskikadun päässä, Nyrk- keilemään he eimät kumminkaan ivielä ehtineet ryhtyä, sillä paikal le saapunut poliisi wei heidät rau- hallisempaan paikkaan selmittele- mään sotkuisia asioita. Juna myöhästyi. Etelästä tulema juna utyöhas tyi eilen illalla jostakin syystä noin 1(> min. Hewssk«nppa. Maanrviljelijä H. Lappalainen Kuusjärmeltä möi markkina-aat- tona kantakiriatannnan ..Tähden" kauppias E. Toivaselle Hammas- lahdelta. Kauppasuinina tuntema- ton. Julkea waras oli se mies, joka lnarkklna-aattona >vei torilta eräältä polmijärivelai- seltä rukinkauppiaalta rukin. H an otti maiii rukin selkäänsä ia tyy- nenä tuumaili: ,.Mmä otan nyt tämän maksetun tukin, yiuktn- kauppias ivasta sitten pitkien aiko- jen perästä muistikin, että rukki jäikin maksamatta, mutta mies oli jo silloin paremmilla markki- noilla. Markkinakatsaus. Eläinmarkkinat, joita täällä ei- len ja toissa päimänä pidettiin, eimät olleet mitään niin erikoisen milkkaat. Markkinamäkeä oli ke- räantynyt enempi mähän. Yleisön mähälukuisuuteen lienee ollut syynä rumat ja sateiset ilmat. Hemosia oli kylläkin tuotu jota- kuinkin runsaasti, mutta ostajia oli mähänlaisesti, josta tietenkin oli seurauksena, että hemosten hin- nat pysyi,vät alhaisina. Oikein matikkojen työhemosten hinnat maihtelilvat 300—400 mk. Oli muutainia hemosia, joista piti mak- saa <>00—700 mk. Maalaistamaraa ja käsitöitä oli tuotu kaupaksi hymin mähän. Ruokatamarain hinnat olimat merrattain korkeat, joka tieteilkin johtui mähäisestä tarjonnasta. Ta- mallisesta pyttymoista maksettiin 2 m. -•"> p. ja paremmasta pala- moista 2 mk. 30 p.— 2 mk. .",0 p. kq., kuhista 80 p.. haukiloista 00 p.—1 mk., pienemmistä muikuista «>0 p., suuremmista 80 p. ja lah- noista <>0—70 p. kg. Metsä- ja mesilintuja oli iin- tättömän mähän. Ninkeliiikaupustelijoita oli Au- nuksesta, Lappeenrai,nasta j«Wii- purista. . .. Käsitöitä, kuten jo mmmttirn, oli tällä kertaa tuotu sangen mä hän. Liperistä oli tuotu kärrejä. luokkeja, piippuja, piipunmarsia, lattiamattoja, millalankaa y. m. pienempiä käsityötuotteita. Erittäin siroja kärrejä oli tuotu myöskin Malkjärmeltä. Villalangasta mak settiin 0 nik. ->0p.—7 mk. kg. ja kärreistä 100—250 mk. Kehruu- rukkeja oli tuotu Polmijärmeltä ja Kontiolahden Selkieltä. Kaupattiin myöskin kuusjärmeläisia harjateok- fia, juurikoreja ja urjalaisia keinu tuoleja. Oli siellä mähän muuta- kin tamaraa, kuten hemosmaljaita, nahkamuotia, malmitta maatteita, keiikiä y. m. Atarkkinaohjelman inusikaali>es- ta puolesta huolehtimat posetiimin- soittajat, jotka aamusta iltaan inuuttelimat instrumenttejaaii ja myyskeiitelimät kiertotähden mu- kaan laadittuja onnenlehtiä, joista neitoset utelijaina tutkistelimat tu- lemaisuuttaan. „5!ukka-Antti" kun- uitteli 25 p:llä monemvärisiä „ruu- sujaan" hy,nyilemien maalaisiisi- tojen rintaan. Oli siellä myöskin pari poikasta, jotka keinottelimat rahaa taskuunsa ..onnenpöydillä". Eläm. kum. teatterit ottimat myös- kin aiman nyhtämällä rahaa. Ei „Aino"-teatterikaan joutanut lak- koa pitämään, maikkakin tulipalo inarkkina-aatoii edellisenä iltana kärmenteli koneenkäyttäjän käsiä, mustutteli seinämiä ja turmeli ka- ton melkein kokonaan. Mitäpä ka tolla ja seinillä kiireessä tekee, kun han main rahaa kertyy kassaan. Mitä muuten markkina-elämään tulee, niin kyttä se nytkin oli, ku- tm ainakin markkinoilla, taival- lista rähinää, huutamista ja reu- haamista. Marsinkin moni hemos- raukka sai tuntea nahkassaan, että iiyt omat taas ne eläinrääkkäys- markkinat, jolloin juopuneet mie- het tunnottomina hemosparkojen suupieliä repimät ja rimoilla syyt- tömia säilimät. Suurempia markauksia ei nyt näillä markkinoilla tullut poliisi- laitoksen tietoon. Joku puukkoma- ras jäi kumminkin aattopäimänä kauppatorilla satimeen. Alun tois- takymmentä juopunutta sauvat poliisit korjata huostaansa. Pari pirtunkaupustelijaa joutuu myös tumattomasta «sfääristään" mas- taamaan oikeudessa. Eläinsuojelusyhdistys korjasi 16 kpl. huonoja hemosia. Mitä muuten järjestyksen p,- toon tulee, niin siinä olisi mielä paljonkin parantamisen maraa. Täällä kaduilla esim. hemosmie- het saimat ajaa niin hurjaa mauh- tia kuin halusimat. Onni main oli. ettei mitään yliajoja sattunut. Jos main olisi tarkasti järjestystä malmottu, niin mahintäin sata- kunta hemosmiestä olisi joutunut pol. järjestyksessä mainittujen mää- räyksien mukaan syytteeseen hur jasta ajosta. Nyt niistä ei joutu- nut yhtään. Muuten nämä syysmarkkinat joutaisimat kokonaan jäädä pois, sillä ei niistä ole juuri kenellekään minkäänlaista hyötyä, ne main suorastaan edistämät juopottelua, raakaa ja simeetöntä elämää. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Keskilverohinnan määräämi nen io. 1911 ivarten toimitetaan tu leman lokakuun ti pänvänä kello l -J päiroälla lääninhallituksen is- tuntohuoneessa. Jäseniksi iveron- hinnan niääräämislautakuntaan oit lääninkumernööri kutsunut seu- raaivat henkilöt: ritaristosta ja aatelista tirehtööri W. Gran- selt'in ja arkkitehti S. von W a ndelstadh 'tu, pormaris- säädystä tirehtööri Ernst Bie- sen'in ja kauppaueumos B. H a l l m a n 'in sekä talonpoikais- säädystä isännöitsijä !)!. F o r e- lius'en Sourulta ja kanttori Aapeli Hytösen Rautalain- miltä. Pappissäädystä malitse- mat Kuopion ja Samonlin- nan tiromiokapitulit kukin edus- tajan. Maanmittaukset. Läänin kumernööri on määrän- nyt komissionimaamittari Paul Ekblomin toimittamaan rajan- käynnin merotilalla n:o 27 Pielis- järmen pitäjän Wuouislahden ky- lässä: komissionimaamittari Uuno S n m a n n o n toiinittamaan ta- louhalkomisen merotilalla u:o l-"> Potoskamaaran kylässä Kiteen pi täjää: maramaamittari Ossian Söderlundin toimittamaan ralonhalkomisen merotilalla n:o ."> Uudessa kylässä, meratilalla n:o 1 Kakuumaaran kylässä ja meroti- lalla ii:o 1 Akkalan kylässä Toh- majärmen pitäjää^ maramaamit- tari K. F. P a q m a l e n i n toi- niittämään taloiihalkoniisen n:o 4 Ilomantsin pitäjän Eimisjärmen kylässä; sekä maramaamittanii O. I. Piipposen toimittamaan ta- lonhalkomisen merotiloilla n:ot 0 ja 4-', Ilomantsin pitäjän Sonka- jan kylässä. Tehdaslaitosten lverollepano. Kontiolahden kuntakokouksen pää- tökselle miime kuluneen elok. 20 p:lta, koskema kunnassa olemieii tehdaslaitosten merollepanoa ja manttaaliksi armioimista miideii muoden aikana, lukien tuleman muoden alusta, on läänin kumer- nööriii mahmistusta anonut kun- takokoukseu puheenjohtaja I. Way- rynen. Zortatvalan kauppakoulu anoi tuonnottain opititomälineit- ten y. m. sellaisten koulutarpeiden ostainiseksi 4,500 markan suuruis- ta ivaltioapua. Aiitamassaan lausunnossa on teollisuushallitus puoltanut 2,500 markan maltio- amun myöntämistä. Zräytänuölliset opettajanäyt- teet on seininaariiilehtori, silos. toht. Matti Waronen suorittaiiut krei- kanlielen lehtoriiiivirkoja marten suomeiikielisissä oppilaitoksissa. 5rahwin, nisun y. m. myynti kirkkomäellä. Kaamiu seurakuiita on kirkoii- kokouksessa t. k. 18 pnä päättänyt kieltää 80 mkli sakon uhalla kai- ken mehnäsen, limonaadin, kahivin y. ni. kaupan ulkosalla .">00 met- riä lähempänä kirkkoa, lauantaisiii, suiniuittaisin, juhtain aattona ja juhlapäiivinä sekä hakea päätökselle asianntukainen mahmistns. Hylätty »valitus. Sortaivalan kaupungista totoi- sin oleman urakoitsija Matti Sii- tosen läänin kuiveruöörille teke män malituksen Kesälahden kuuta- kokouksen päätöksestä miinte heinak. p:ltä, jolla kuntalaiset kieltimät urakoitsija Siitosta maimaistalon uudisrakeimukstiu käyttämästä sii- Hen hankkimiaan tillejä, joiden kes- tämyys on hamaittu ivarsiii pie- ueksi, on läänin kumernöörinmiras- to antamallaan päätöksellä perus teettomana hylännyt. (Eläintautia. Läänin kumernöörille ilmoitettua että ivaikeaa ja sanialla tarttuivaa päätautia oii ilmaantuiiut hemo- siin Pielisjärmeit pitäjän Lieksan kylässä, on läänineläinlääkäri I. Elis Hänninen määrätty niatkus- tamaan paikkakuimalle ja ryhty- määu toimiin taudiii leivenemisen ehkäisemiseksi. Nkaapoliisit. Tehdyn anomuksen johdosta on läänin kumernööri Hänen Aiajes- teetilleen tehnyt alamaisen esityk sen saada Rääkkylän ruununnimis- miespiiriin kuluman ja ensi muo- den ajaksi asettaa yhden ylimää- räiseit poliisikonstaapelin, asetna- paikkana Onkamon kylä. Oukamon maalaisseuran tämän muoden kilpailuarmostelu- lautakunta on ehdottanut jaetta- maksi palkinnot seuraamasti: suo-» rehu- ja juurikasmimiljelyksistä 18 palkintoa, yht. raha-armo 84 mk.; makkilannannanhoidosta 14 palk., yht. 28 mk; turmepehkuiinostosta kunitiakirjan ja 14 palk., yht. 28 mk. ja metsänhoidosta 12 palk., yht. .'>0 mk. Palkintojen yhteinen raha-armo on siis 100 mk. Siis sangen kaunis luettelo yhteistoi- miiitakilpailun tuloksista. Tikkalan Nuorisoseura toimeenpanee, kuten ilmotusosas- tosta näkyy, yleisen iltaman Mik- kelisunnuntaina 2 pnä lokak. Lah- nalammilla maanmilj. Janne Si- mosen talossa. Olisi toimottua, että naapurikyläläisetkin tämän huomioonsa ottaisimat ja suurella joukolla Lahnalammille saapui- simat. Ohjelmaakin on koetettu marata sikäli kuin on kyetty, mai- nittakoon m. m. pukutanssi, näy- telmäkappale: ..Lähdetään Arne- riikkaan", huutokauppa y. m. Termetuloa siis Mikkelin kuos- tiksi ilakoi,nami Lahnalammille! Komennettu mankeusrangais- tus. Aiuuttaen Pielisjärmen käräjä- kunnan kihlakunnanoikeuden tviinie heinät. 4 pnä antamaa päätöstä, jolla Viurmeksen kauppalasta ko- toisin olema työmies Tuomas Wilho Pyykönen tuomittiin pa- hoinpitelystä. josta kuolema oli seurauksena, pidettämäksi 7 kuuk. mankeudessa, on Wiipmin howi- oikeus nyttemmin tuominnut Pyy- köseii mainitusta rikoksesta pidet- tämäksi kaikkiaan ^ muotta kuri- tushuoneessa. Mainittu Pyykönen oli eräänä iltana marraskuussa m. 1009 Lieksan kylään johtamalla tiellä tahallaan lyönyt Suonenjoen pi- täjästä kotoisin olemaa seppä Ak- seli Laitista pullolla päähän sillä seurauksella että Laitinen jonkun ajan kuluttua kuoli haamasta ai- heutuiieeseeii aiivokalmontulehduk- seen. Mangittu. Kuten lehdessämme on kerrottu, mangitsi Pielisjärmen piirin kruu- nuiiinmismies Kerimäen pitäjästä kotoisin oleman irtolaisen Aali Heikki Makkosen ja passitti hänet Kuopion läänin mankilaan. Mat- kalla juopotteli Makkonen mangin- kuljettajan kanssa, joka Joensuus- sa suostui hänet päästämään ma- pauteen. Sunnuntaita masten yöllä on täkäl. poliisin onnistunut manqita hänet ja passittaa man- kilaan. M. on 28-muotias ja kerta ennen tuomittu pahoinpite- lystä 2 muodeksi 9 kuukaudeksi kuritushuoneeseen. Wienan Karjalassa karhu tap- Panut hemosia. — Halla tu honnut toimeentulon. Wienan Karjalasta ilmoitetaan Tainp. S:lle: Metsäpedot. karhut, omat täällä tämän syksyn kulues- sa tehneet suurta tuhoa. Monel- ta mieheltä ne omat tappaneet hemosen. Uhtuallakin aivoan äs kettäin tappoimat kauppias Wa- sili Torosejessin' hemosen, Pielis- järmellä maaiimilj. F- Jakom- lessiii hemosen. Muonisessa y. m. paikkaktmnilla ne omat tappaneet moiita hemosta. Wiime elokuussa liikkunut an- kara halla tuhosi täällä koko toi- meentulon. Se palellutti juurta myöten ohran ja rukiin; perunan- marret paleltuimat tietenkin sa- malla, joten perunansaanti on mitättömän pieni. Riihet omat kylmillä, kun ei ole mitä puida, myllyt seisomat kun ei ole mitään jauhattamista. Pääskysiä mielä täällä. ilUuutttiuia miikkokausia sitten huomattiin Kaurilassa erään ta- lon riihirakenimksen puimahuoneen matolla pääskysparin pesä ja siinä kolme pientä lentoon kykenemätöntä poikaista. Sittemmin poiskatost pa- riskuunan isäpuoli, luultamasti yhtyen eteläinaihin poismatkusta- main sukulaistensa suureen jouk- koon. Äitipuoli jäi yksin hoitamaan kolmea poikaistansa, joista sen pe- rästä mielä yksi katosi. Potkaiset omat jo lentokykyisiä, nmtta ehkä ei mielä tarpeeksi malmiit lähte- mään ulkomaamatkalle, koskapa ivielä eilispäivänäkin, 2:> p. tk., äiti ahkeraan opetti näitä kahta poikaistaan lentoharjoituksiin. Ar- mattamasti pesä on tehty toista- niiseen tänä kesänä. Btiiuten hy- iviii harivinainen tapaus. Pieuen höyrymyllyn Nnrmek- sen kauppalaan on laittanut seppä K. Karivinen pajansa yhteyteen. Se on alka- iiut käyntitisä tällä miikolla. Sep- pä Karmisella on mielessä syksyn kuluessa laittaa siihen mielä man- nesahakin. Peräti mähä onkin kauppalassa ja sen seudullakaan mitään teollisuuslaitoksia. Pari muotta sitten laittoi seppä Antti Lohtaja Lipiulahden Poh- joisjokeen mesimyllyn, mesisahan sirkkelineeit seka luonnollisesti pa jan kaikki saniaaii rakennukseen. Kulnueita elämiä kumia ja manhaa grammofoonia esitti Ziurmeksen kauppalassa mii- me keskimiikkona eräs K. Halonen. Totta mies lienee jo ennenkin kuullut tyytymättömyyttä esityk- sii,isä, koska oli edeltäpäin ilmoit- taiiut maksamansa^ takaisin, jos jokiii numero jäisi esittämättä. Kyllähän kaikki esitetyinkin, mutta niin ala-armoista se oli, ettei Viurmeksessa kuuluu ennen nähdyn. Äleisöä oli erehtynyt tulemaan runsaasti. Lopuksi oli tanssia eri maksusta. Maan maimaksi, ai- kamme miksaukseksi omatkin käy- neet koko elämät malokumat. On- neksi ne Nurmeksessa toistaiseksi omat olleet tilapäisiä. Asiat päälaelleen asetettiin taas eräässä uutisessa miime tiistain Karjalan Sano- missä, jossa manhaan määriste- lemään tapaan käytiin Nurnieksei, nykyisen kunnallislautakunnan esi- miehen Olli Heikuran kimppuun. anottiin hänen mäkisin pitämän tätä tointaan, joka muka kuuluu meijerin isännöitsijä Antti Kor- hoselle. Sitä siinä lehdessä on jankutettu muosikaust ilman että toiselta puolelta olisi milloinkaan käyty asiaa oikaisemaan. Kerrot- takoon siis mihdoinkin, miten asia todellisuudessa on. Kun muosi takaperin Nurmek- sessa kunnalliset maalit toimitet- M ^ Korhonen mielä Äaltimon seurakuntaan kuuluma tosin zuuri muuttanut Ziurmeksen meyenlle mutta kirjoilla mielä valtimolla. Lain mukaan häntä Ms tammikuussa 1010 oli taksoi- tettama Waltimolle, kun hän mas- Nurmekseen muutti. Siksi häntä maalikokouk- .\ 909 katsottiin maltimolai- ^.Nurmeksessa rootnut olla l.no kunnallisissa toimissa m,.nwr ttU " bänen sijaansa täksi w odekst e,tmteheksi CU, Heikura. tnimifr 1 ! .. Korhosen ystnmät toimitti,vat nnn, että he mastoin akia lattimät Korhosen Maltimol- lo tarkoittamatta ja Nurmeksessa maston, taksoituslautakunnan pu- heeniohtajan muistutusta taksoit- ilmat. Sitten he tekimät malituk- kumernööriin hänen esimie- ht)i)tenfä puolesta ja kumernööri ihmeellistä kyllä, nojaten tähän vmituiieen taksoitukseen, julisti hauet edelleen äänioikeutetuksi Nurmek]es]a ja siis Olli Heiku- ran maalin aiheettomaksi. Ku- mernoörin mielestä olisi siis ää nestäjien syyskokouksessa 1900 pi- tanyt armata, etta Korhosta tällä taivalla mastoin lakia 1010 tak- soitetaan ja nurmekselaiseksi kis- totaan ja jättää hänet paikoilleen. Heikuran malitsijat eimät moineet tällaista kumernööri» päätöstä! tatsoa pmkkaansa pitämäksi jama- littimat sntä senaattiin. Siellä; Qsia on mielä ratkaisematta. Mut- ta tästä ,valituksesta huolimatta «a8 Korhosen aseenkantaja kesällä Kuopmn koiranäyttelyn aikaan anoi kumernööriltä että Olli Heikura wak,,n, pakotettaisiin jättämään epmiehen toimi Korhoselle. Ku- mernoöri ei toki tähän suostunut, selittäen ettei anoja ollut oikea mies enää tätä maatimaan. Mut- ta sanomalehtikirjoittajat edelleen omat tuon anojan. Otto Timosen kannalla, hokien Olli Heikuran mmattomasti esimiehenä oleman, •pe envät ole tietäminääiikään se- naattnn tehdystä -valituksesta. He eimat ole tietäminäänkään, etta kunnallisasetuksen 10 6:ssä on nimenomainen määräys, että maattu esimies ei saa jät tää tointaan, ennenkuin nostetut malitukset on ratkaistu. x>o§ siis jpku on riistämistä yrit- tanyt, niin on niitä etsittämä noiden huutajien taholta eikä Olli Heikuran. Sitäkin on sanomalehtikirjoituk- M,a tuotu esiin yllykkeenä Olli Heikuraa mastaan. että hän on rakennuttanut itselleen talon kaup- palaan ja alkaa siis ajaa kaup- palan etuja. Lause on keksaistua puhetta miestä mastaan, joka on n, ^ ioiminut ja puuhannut Nurmek, en kunnan eteen aiman eturimin miehenä ja jolla mielä- un on marsinainen taloutensa Haapapurolla maalaiskunnassa, pikemminkin hänen kilpailijansa on läheisillä siteillä kiinni Malti ton kunnassa, jossa hänellä on tila suurine tukkimetsineen. Kyllä han nain ollen moipi tuntea tai pumusta pitää syntymäseutujensa puolta esim. maimaishoitolaisia jakaessa, jota puuhaa tulee kestä mään kymmeniä muosia, tiettyä on että Valtimolta on tällaista l° x nn ° f a ,,, siirtynyt lukuisat laumat Porokylän seutuun, elääkseen niin kauan kuin köyhänapua anomaan kykenemät. Porokylän ja kauppa- lan turmissa, mutta lopulta kun nan hoitoon joutuen. Jos taas katsellaan yrittely- halua kunnan hymäksi maiteina aikoina työskennellä, niin tunnet- tua on. että sitä Heikuralla on palion enempi knin Korhosella. Jh)tT)umi senaatti kiristää mal- saantia suomalaisten tarpeisiin, niin että kunnallisella- km alalla moimat tulla ahdinko- ajat. Silloin tarmitaan homman miestä kunnan etupäähän. Ensi maanantaina omat taas ttmnalliset maalit Nurmeksessa. Eiköhän ole parasta malita lnot- tamustoimiin entiset miehet? Eräs. Sähkösanomia „Karjalattarelle". Waltiopäiwiltä. Helsinki, syysk. 23 p. Puhemies ilmoitti tänään ei moimansa esittää ministerineumos- ton lakiehdotuksia käsiteltämiksi, kun ne eimät ole syntyneet perustus- lakien mukaisessa järjestyksessä, eimätkä maltiosihteerin marmenta- mia. Wreden mielestä eduskunta melmollinen, halukas yhtymään puhemieheen. Mechelin kannatti. Suomalaiset, nuorsuomalaiset ja maalaisliittolaiset ehdottaneet ad- ressia hallitsijalle. Eduskunta yksimielesesti hymäk- synyt puhemiehen menettelytaman. Uutistoimisto. Muualta Suo mesta. Puolueiden yhteistoiminta. Suomalaisen puolueen, maa- laisliitoi, ja nuorsuomaisen puo- lueen piiritoimikuntien malitsema yhteinen toimikunta, jonka tehtä- mäksi maakuntakokouksessa Seinä- joella jätettiin yhteistoiminnan suunnitteleminen, piti miime sun- nuntaina Waasassa kokouksen, jos- sa keskusteltiin ja päätettiin useis- la eri toimintamuodoista. ZZiinpä päätettiin laatia kirjel- mä, jossa suositetaan eri puoluei- den yhteistoimintaa suurissa wal- tiollisissa kysymyksissä ja tämä kirjelmä päätettiinkin lähettää puolueiden keskushallituksille sekä eduskuntaryhmille. Keskusteltiin sanomalehtien kir- joitussämyn johdosta ja oltiin sitä mieltä, että kirjoitustapa edel- leen jatkuisi samaan tasottomaan suuntaan, josta miime aikoina on hymiä merkkejä ollut huomat- tamissa. Paikkakunnan sanoma- lehtimiesten puoleen päätettiin kääntyä kirjelmällä, jossa kokouk- sen mielipiteestä ilmoitetaan. Kysymys maaliliittojei, aikaan- saamisesta eri puolueiden kesken siinä tapauksessa, että jälleen jou- duttaisiin reaaliaikaan, jätettiin pöydälle. Keskusteltiin mielä, miten olisi menetettämä niiden mirkamiesten kanssa, jotka mäkirvaltaisesti Mi roistaan erotetaan. Kysymyksen alustaja oli sitä mieltä, että kan- san on taattama heille, etteimät he kokonaan menetä elämisen mah- dollisuutta. Kun asiassa on monta eri puol- ta huomioonotettama, päätettiin kysymyksen lähempi käsittely jät- tää seuraamaan kokoukseen. — Waasa. Eduskunnan yleisen tulkin tointa on hakenut toimittaja K. W. Puuska ja yksityistulkin tointa silos. mais- teri K. P. Mannelin. sosialistien puolueopistopuu- ha rauennut toistaiseksi. Sosialistien miime puolueko- kouksessa päätettiin perustaa n. k. puolueopisto puolueen matoilla. Sei, lukumuosi oli suunniteltu kolmeksi kuukaudeksi ja työohjel-j maan otettu runsaasti yhteiskun- nallista oppiaineita. Aijetta to- teuttamaan asetettiin sittemmin toimikunta. „Tyomies" kertoo nyt, että koko opistopuuhasta ei ainakaan tänä syyskautena tule mitään luennoit- sijain puutteen takia. Puoluetoimikunta toimoo ensi kemääseen mennessä ehkä löytä mänsä puuttumatkin läennoitsijat. Ketkä jo lupautuneet luennoitsijat j omat, sitä ei lehti kerro. Nuor suomalaisten „suruu lapsi". , Helsingin Sanomain ..Turkka" j kirjoittaa miime kirjeessään heidän ennen niin yksimielisesti ylistä- mästään Joonaksesta m. m. näin: „ Ennen manhaan, kun muinoi-l nen profeetta Joonas oli matkalla f ?tiiniween kaupunkiin, tapahtui, että tuli suuri tuulii. Silloin profeetta Joonas itse pyysi laima- miehiä: ..Ottakaa minut ja heit täkää mereen, niin meri teille ty- menee,' sillä minä tiedän, että tä- mä suuri ilma tulee teidän pääl- lenne minun tähteni". Ja silloin miehet ottimat Joonaan ja heitti-s mät mereen? ja meri asettui lai-! nehtimasta. f Jos meidän nykyinen Joonaam me olisi yhtä jalosti ajattelema kuin hänen profeetallinen esi-isä- kaimansa, ja hänen miehensä suostuisimat tekemään samoinkuin laimamiehet muinoiselle profeetalle, s. o. jos meidän Jnonaammema- paaehtoisesti ryhmän edun muoksi metäytyisi syrjään, niin mannaan suuri ilma, joka on tullut päällem- me Jaouaan tähden, nytkin aset tuisi lainehtimasta. Mutta nyky- ajan Joonaat ja laimamiehet ei- mät seuraa manhoja jaloja esi- kumia". Sääli manhaa miestä, jota näin tuntumalla tamalla hyroäil- lään ystämän saappaan pohjalla. Mutta ..Mauri on tehnyt tehtä- mänsä, ja nyt Mauri saa men- nä". Noloa. Äskettäin mieraili Samonliiums- sa tunnettu Revue diplomatiquen toimittaja pros. G. Parmentier Ranskasta. Mieras katseli tarkoin kaupungin merkillisyyksiä, pistäy- sipä muun muassa lyseon kirjas- tossakin. Täällä hän halusi nähdä Suomen kuuluisaa kansalliseeposta Kalemalaa. Opas etsi ja etsi kir- jaston hyllyiltä asianomaisista kohdista, mutta Kalemalaa sieltä ei main löytynyt. Onneksi tamat- tiin edes Kalemalan toisintoja ja selityksiä, mutta pääkirja jäi kau- kaiselta mieraalta näken,ättä, lie- neekö ollut lainassa mai missä. Kanteletar kyllä löytyi ja olihan sekin edes jotakin. Ensi toimitus tämän hieman nolon tapahtuman jälkeen oli tietysti tilata kirjastoon komein säätämissä olema Kalema- lan painos mastaisten mierasten märäksi. tylu kiertävät veisto- ia m alottavat talvibautisen toimin tansa 3 pmä lokak. seuraavis sa paikoissa: Veistokoulu n:o 1, opettaja Aug. Kaplas, Pielisjär- j ven Viensuun kylässä M. Utriai- (sen talossa; veistokoulu n:o 2, jopett. S. Ryynänen, Kontiolah- , den Jakokoskella Riikosen Ala- |talossa; kutomakoulu n:o 1, opett:tar Anna Sähisten, Juu'an kirkolla ja kutomakoulu n:o 2, jossa on myös ompeluosasto, |opett:tar Ida Vasara, Valtimon kirkolla. Joensuussa 23 p. syysk. 1910. Toimen puolesta: H. O. Heinola. (S. V. L. ja K. S. 1 k. 4 s. 20 mm.) Nimeni Johan Rönkkö on Johan Raita. Duluth Minn 6 p:nä Syysk. 1910. Nimeni joka tähän asti on ollut Juho Juhonp. Tanskanen, on tästä läh tien oleva Jussi Riihiilä. Polvijärvellä 23 p. syysk. 1910 Jussi Riihillä. Jakokoski-Paikolan toimesta alkaa Kotiteollisaus- yhdistyksen veistokoulu Kallio* vaaran I. Riikosen talossa Jako koskella Lokakuun 3 pmä. Oppi laaksi aikovat ilmoittaukoot sa massa paikassa opettaja S. Ryy näselle. J. Kontturi. M .-s. esimies. (K. S. 1 k.) Huhut ministerien muutok sista. Lainsäädäntölaitosten istunto- kauden lähestyessä huhutaan taas päämiiiisterin erosta. Näillä huhuilla, lausuu Rjetsh, on merkitystä ainoastaan siinä suhteessa, että ne osottamat tun- netuissa piireissä mallitseman mielialan. Asiantuntemissa piireissä anne- taan esim. huhulle Stolypinin ni- mittämisestä ulkoministeriksi hy- min mähän perustusta. Stoly- pinin aseman muutos on tosin aina mahdollinen, mutta tällä kertaa ei ole mitään aihetta sii- hen. Stolypin on sitäpaitsi aina mastustanut pääministerin ja sisäministerin Mirkojen erottamis- ta toisistaan. Huhut eimät ole kuitenkaan ai- man perusteettomat. Jonkunmer- ran merkitystä on myöskin pää» ministerin matkalla. Jo pari miikkoa sitte kerrottiin, että matka- suunnitelma tulee muutetuksi. Pääministeri on nyt paluumat- kalla. Kerrotaan, että hän -on keskeyttänyt matkansa siitä syystä että oikeistolaiset omat jälleen al- kaneet taistella häntä mastaan. Kansanmalistusministeri Schmar- zin eroa pidetään melkein war- mana. Hänen seuraajanaan mai- intaan useampia ehdokkaita, kuten esim. pros. Rein ja Lagorio. Myöskin synoodin yliprokuraattori Lukjanom on alkanut tamotella kansanmalistusministerin salkkua. Ulkomailta. Wiety jalokiviä 142,600 Saksan markan armosta. Tk. 10 pnä mietiin homijalokimi- kauppias Otto Kochilta Frankfurt am Mainista eräässä hotellissa Mtinchenissä jalokimiä 142,600 Rmkn armosta. Huijaajat, tilan- omistaja Don Ciriolo Jose de ClordugMeksikostajataiteentuntija Becker Emil Chicagosta olimat erään miincheniläisen taiteilijan mälityksellä päässeet Kochin tut- tamuuteen ja ostaneet häneltä ylempänä maiintun määrän jalo- kimiä jättäen Wiesbadenin „Deut- sche Bankin" konttorin maksetta- maksi asetetun shekin maksuksi. Sit- temmin huomattiin kuitenkin, että shekki oli määrennetty. Edellinen on pitkänläntä, hoikka, isonenäinen, terämäpiirteinen, noin 170 cm. pituinen mies, jolla on masemman käden keskisormi ilman kynttä. Hän ei puhu lainkaan sak- saa, ainoastaan ranskan ja eng- lännin kieliä, ja on hienosti puet- tu, ijältään noin 35 muotias. Emil taas on noin 40 muotias, mah- marakenteinen, noin 170 cm. pi- tuinen mies. Miehet omat nähtämästi lähte- neet pois Saksasta, jonka muoksi on lähetetty kaikkiin maihin hei- dän malokumansa ja tuntomerk- kinsä. Tuuri rautatieonnettomuus. Lissabonista, syysk.20pnä. Oportan lähellä on matkustaja- juna suistunut kiskoilta. 100 ih- mistä on haamoittunut. Uusi maailmanennätys mat» kalla Atlanuin yli. Äskettäin kulki Cunard-linjan höyrylaima ..Mauritania" matkan Limerpoolista Nem-Aorkiin 4 päi- mässä 10 tunnissa 41 minuuttssa, mikä on uusi ennätys tällä mat- kalla. Laiman kulkunopeus oli keskimäärin 26,06 solmumäliä. VvnaMi» kurssi on tänään . 268: 60 266: 66'/■ 8 kk. - — 263: 6»