N:o 163 (83) — 1910 KESKI-SU OMI Torstaina heinäkuun 21 pma nolla Paitaljoono jalkawäkeä 2 :sta Grodnon rykmontistä jo ensimäinen lä» hetys 11:sta rykmentistä, joka fijoit- taon Lappeenrantaan sen Sumen ryk- memi.it pataljoonan sijaan, joka tähän asti tm ollut sinn fijauettuiia ja zoka lnrillaolon jälkeen siirretään WiiM- run. T.ämän wiikon loputa odotetaan myöskin Helsinkiin saapuwak>r Patal joona tabkcmxlkeä. Helj. S. — Totilasmajoitus Vaasassa. Tois- sapä!wäna 5o 12,14 päiiivälla juopui iiHhifiion foiilosjuiHtt, luoden tullcä" j«wu noui -300 so!<rmies:ä Morone- jd)i*:a. t>ie oluvar sijoitetut 2ö tmva- ritiMirnuun ja pariin matkustajcttvau- nuun oli orfctcriu upseerit, heidän wai- inonsa ja lukuisat lapsensa. Ku orin as ioita oli nelipyöräisiä tvankkureita. yksi sairas:vaunu. muutamia lresitynnsri- farrtijLi, tyhjiä juuria ttjnnöriä, Zvanha rucfakooppt (olvi. poissa), kahmipan- nuja. satnowaar'.<r, Tcppuja ja laukku- ja. Kanoja. ja ku?koja ei näkynyt, n:vt- ia scn sijaan palpn koiria, suuria ja pieniä. Upseerit majoitetaan hoiellei- h n ja mikä minnefln, sotilaat kasar miin. — W:a. — kasarmirakennukset. Tnmmisa» ren katipuiikiin tvenaläistä soramäkeä ivarten aiouujen kasarmirakennusten rakennuslautakunta on kirjelmässään kaupungin maistraatille anonut lunas- laa kasarmirakennuksia lvarten Tammi- saaren kaupungilta noin 60 tynnyrin* alan suuruisen maa->alan. Tämän joh- dosta on kaupungin waltuus:o kokouk- sessaan Id pnä heinäluuta pääitänyt r>ch:ya keskusteluihin sopimuksesta so- lilasiviran oma isien kanssa ja on wal- :uuS:o asian kiireellisiä käsittelyä Jm» ien «rc.nnut ö-miohisen kom.iean 'sekä ja maila fa^fcmu maisiraatin lärjesiä- mään lisäuyjen wa^uusmi:s:en waa- lin 6 pnä jouluk. 1673 kunnall.shal- l-niiosia maäraiyn kunnallisjärjestyk- sen 25 §:n mukaan käsillä oleman asian tasuteliiä närien, kysymyksessä kun on kaupungille kuuluhan kiinteän omai suuden myi)ni'.nen. — Hels. S. — Hirtveää merikuria. suomalai sen parkkilaiiva »Colin Archerin" kap- teeni William ^hman oli pahoiiipivcl- li>r laavan kokkia Hugo Johanssonia la-ivan cllessa maikalla Englannista Alner-taaiu Mikäli Soilan .pclt;jiuu ranoin^iisille on ilmoitettu, johtui pu= heiiipittM) siitä, eitä ko-iki eräänä aa- muna oli unohianui.- siimoja kapteenin hytin. Llokki sairasmi ftiten >!vaikeos- ti. tuli mielipuoleisi ja kuoli lcpiilia. Lainaa on nykyään Kolkassa. itiissu a- siasta on p:C«r;iipoi:i|'i.u:kin:oa ja tu* l:c o'il ii kivfi tel: iraniisi Mctf.ui ra<>«iu- lUuitoifiUiCc^a. «Collin Archer" on koioisin Turusta. — R. L. — Tuuria »varkauksia Tamonliiinan rautakaupassa. Joku wi ffo sinen pi- däiti Zaivoiilinnan poliisi Tl?wonlin- nan Rauia- ja Na'enn-is'arpei0en kaupp. o.y:n rengir Adam Luukkosen, kotsÄn Säämingin Eär°kilahdel:a, e- päiliynä use.viiipiin sanoiussa lnkleessä Zviime aitoina tcz-ahtune.siin ^arkauk- siin Zen jälkeen on poliisi toiuieeiipan- nut ahkerasti tutkimuksia ja on niisiä !sel!v!ll.> känny:, e::ä renki Luukkonen on jo pitemmän ajan kuluesia warcs- t^nut Vh::vn myymälästä ja ira-.asio- IruoitCLViio joiden anoo nou- >ee luuriin sum-mi:», useauipiin tuhan siin marskoih:n. 3?vtras:a:nian'a ta- nvroiia c,i renki L. rrn/nitnt iähän^s t s:en tietojen mukaan 33 henkilölle, jo:ka c:v<ir ni .ä ostaneet ftiui huoli maita. e:;d cfirat hyivin tietäneet, Alil la tawoin latvara: olnmi hankitut Eilen oli ejla a'.ustawan läsiitelyn alaiiena Z^o^niinnan r.iasutivanoi kikicu-uutisi». — Kahakka käräjätmvassa tarkotuk- sella »vapauttaa tuomittu. Möyrin >>välikäräjilliä oli wii>me keskilviikkona loinen Tobias Eelis Härmästä ,si)ytet- lMa kulkukauppiaan ryöstämisestä Wahän Kyrön metsässä, josta.tapaulk» jesta on aikoinaan sanomalehdissä ?er« rottu. Jutun käsittely päättyi täydel- liseen tappeluun käräjätulvassa. Kä- sittelyn aikana oli pakko erittäin tar- kasti Uxmioiba syyletiyä, joka kama lasti uhkasi iiodistajiksi kutsuttuja. Iot. ta asia woiiaisiin ratchassa »käsitellä, täytyi was:aaja wiedä siavuGioneeseen, jonia jälkeen käsiitc>l1)ä ja t k.'vi iin jo tuomio langetettiin. Was>taja juo- mimiin 4:ksi vuodeksi kuritushuonee- seen ja m e ne itämäkin kansalaisluotta- muksensa. Äun asianomaiset tuomion julisti- !tx»i, ihyökkäsi momrviUl rima kumppani n >a fu 1 l-uiraU'ppic<nn «kimppuun. Vangin Kirjallisuutta ja taidetta. — Pääskynen on lähtenyt fcsomaöal* I«n ja tuo hstätville paljon hauskaa >lu- Amista. Björnstjerne BjörnsoniSta kerro- taan muutamia piirteitä ja julaiStaan runoilija-»vainaj<m ivtohättÄvä kirje hä- nen pienelle po,janth>ttär«ller»s<r. Z. H. 'kcr- too Wapusta, mutta tämä Wappu onkin pieni jsiisti porsas. Povsaille omistaa nchös Anoi ly timonfa .Naiulassa". Pääs-kynen wie llukijansa mehiläiAen asaintoon, kertoen ImvAetuKsa kirjoitu?» ftSsa »Aarnen käynnistä mqsili .nnaSsa". ArSvid Lydecke^n jatkaa hauSkaSii kuVitet« tua 'seikkailukertomusta .Tahtien iar» hoissa", K. H. fertoo ihmeellisiä juttuja »Lihan^yöjäkasViemme elämästä" ja k«« sänumeron itäyttäwÄt wielä sadut, kerto» mukset, <nwoituksot ym. — Walwojan 7:S ja S<S wihks on il- mes>chnyt ja siisättää: kuljettaja 'koetti heitä srottaa, mutta toisilla — toisi,nqjat.t«lewille. Eräitä Suoma >lai ,nen kirjalliiuuZ uI7oinais«s- silloin tuomitun tueli Juho Eelis lii-! omanuskoisiakin olowia pitÄvät «äma ;fa,ja suomalaisessa tvalaistuksessa. Ätcjj. nolan kaupungin kirkossa usealle khmme- nelle KoÄensaaren yhtiön palwvluksessa olowalle äyöläilselle. Illalla pani yhtiö .toimeen artvokkaat lkekker.it wanhain pal» tvÄiijaittsa kunniaP. — Hels.S. — »Luterilaisten erehdykset". Karja lainen lvebjeskunta on julaissut kirjasen- sa n:o 16 otiaÄeella «Luterilaisten er«h- dyksöt". — Ei ta «vi tse tutustua muuhun kuin otsakkeeseen äiotäes-sä miltä »aholta lse on 'lähtenyt, niin avlvaa hyivin jo sil- lläkin kiMjs«n tar?aituk>sen. Milkasemalla muu-tomia siivuja — mitä wie!ä — muutamia riimgjä tästä tawallaan m«rk- kizulkaisusta, «saa kyllin s«lwän käsityksen lsivtä räiket>destä ja kiMosta, millä lsjinä tahdotaan toisuskoisten (lutzrilaisten) uskonoppia ja uskonnollisia käsityksiä tä« män mustan »veljeskunnan taholta lluki- xalle, oppimatitvmalle rajan rahtvaalle ^mustata. Muunlaistapa muuten siltä ta- holta ei tartviane odotäaaikaan. Tunnus- itustako tulisiwat miehet sellaiset kuin Kypriano tai Jakubotv antamaan toi su s- Hyvin lajiteltu varasto | Hienoja villa-, alpakka-, muslimi-kankaita. Valkona | piqae & hftm p pukÄnkaiu . Moraiost&rpeita: huntuja, kukkia, lukkia. Hienoja Valkosia silkkinenfiliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pobjoiamaiden pankin talo. Puhelin 65. ruhli welijensii aivulsi. Poliisikonstaa- kiihkoilijat kerettiläisinä; luterilaista peli Holmbergin, joka myös oli >huo- uskoa eiwät he pidäkään pakanuutta pa- rneessa, ja inelu>n jc>hdos!a paikalle tul- ^ rempana. Ja kuitenkin nämä miehvt leitten lautamiesten täytyi puuttua a- henkivät jotenkin »varmuudella julkaisun siaan saadakseen Juho Eeliksen sido-'takana (tekijää ei mainita). Raja-KaH. illksi. Se olikin erittäin tvaileata, lkos- ka mies oli tailvattoman raju. kahakassa olleet sailvat haalvoja ja si- nelmiä tapauksen muistoksi. Mella- kan toimeenpanijain tarkoituksena oli saada aikaan ylemen sekamelska, jonka aikana »onki olisi wpaulettu ja saatet- lu pahalla olemalle rattaille, joilla wel- jesien isä heitä oöolieli. Oikeus otti heti vapauksen käsiteltäväksi, anutta .un Juho Eeliksen papinkirjaa ei ol- lut säätämissä, lykävtiin juttu syksyyn. — T. ls. — Maanantaisista löydöistä Hä meenlinnassa, joista melin jo kerroim- me. ivakuuitaa ..Hämeiär", että ne o- ivat wali.n aikoinaan kaupungin suepe- räiseen maahan täytteeksi -upotettuija hirsiä ja esineitä, joton ei mitään ar- keoloo^isia tutkimuksia ole tarpeen. — Raitu nainen waltion?autateiden palmeluksessa. Esiteltäessä »toissn pile- timnyyjän Paula Lmvisonin ja harjvittc- lija ^inPi Elisabet Jaatisen anomuksia "'actKi naimisiin mcnrl)äänfin jiiäbii tval- lionraiotateidcn palivcluksecn, c.i ra>'!atic- hallitus ole katisonut siihcn .ii.iiäan cs- :cttä rautatiöhalli>tu?scn puolelta vlcivan. Venäjältä. — Stolypin kreimikfl. „Swjet" tie- tää kerrattaivan, että ministerineu- moston puheenjoihtaja Ttolypkn korote- taan kveiwilliseen jäätyyn. — Senaattoritarkastukset. Sencat- tori Pahlenin tarkastuskomitea on näi^nö pä:winä Mirallisesn lopettanuit työnsä. Komitean laatima tarkastus- kertomus on >jo 'painettu paitsi tarkas- mÄvirkamies Mili>tsinin kertomusta, joka koskee Wäärinkäytö5siä lvirastois- lsa. Senaatori Pahlenin määräyksen mukaan ei tälä kertomusta painateta lainkaan, waan Mllaan se jäitämään arkistoon alkuperätsen-ä. Painatusnjöt omat tulleet tt.aksa- maan noin 30,000 ruplaa. ^Täyd-elli- nn iiarkastuskeriomus on jätetty ai- ii »asiaan mi-nist<?rineuwoslon puheen- johiäjalle. MinislerineMvoston muut — Seurakunta, joka lakkauttaa ainoan jäsenet saalvat ainoaSiaan ne osat >ker- kiertokoulunsa. Wiim« kciäkuun S p:nä ll0 >mm!sisia, jotka koskema^ heidän alai- pib-ctnc-fä kilkonkokoursessa teki Taltwi» siaan Iviraslosa. Kertomuksen lopulli- kin seurakunta seuraaman, -todellakin nen kohialo Päätetään wa>Z>ta syksyllä. .'.mitmSta «loaliÄiikscn^-harrastilöta osot« Muuiainisia asianhaaroista Päät- laivan päälöksen. joka mainitaan kokouk» täi )N a>n!vellaan, k>!iei tarkaötuskerto» en pöytäkirjan 1 §:Asä: ..sittckun lie?« ^musta tulla ottamaan käsitellÄväksi tokouluncPettajatar Anna KarlKson on lähimmös-'ö tulelvaisuudessa. 'anonut ätsensä irti »virastaan ja niuut- :anut >p»is scur«'unnasta. .>n:^itiin nyt !y>ynrys kiertokoulun toiminnan jatkami» se-Zta kirkonkokoukselle, joka. »aikka kästt» :ttin h)nimysscÄsäoleivan koulun suuren !>tlödyn, kuitcn>!in päätti cnt-.'i kiertoko»» lumipottajattaren wirkaa enää alvoimeksi julistettaisi, waan «ctrtä ki>r!koneuwoston pitäisi jättää se toiStaiscksi, siksi kunne S »n saMvutcttu kokemusta siitä, kuinka niurta harrastusta kiertokoulun -toimin» -aa.kohiaan ieurakunna-?sa todella on ole» ma^sa". — Tästä päatökscKlä oivat lai» vuri K. ?l. Maiitsson ja kalastaia ?lrel Lindroos tvalidtaneet tuomiokapituliin. -väittäen m^m., että >suurin osa seurakun- :aa on tarpeeksi jämällä ta.tva.lla csoitta- nut harrastustaan ja mi,ötä!iinto:suut- :aan kiertokoululle, pitäen sitä tvälttä- mäitönuin tarlpcellisena. jota lohista a se- 5in. et>!ä eri kiortokouluipiiricn »välillä usein ivallktsee kilpailu siitä, kuka koulun K. iä. La»rrila. — Pompeji. Kirj. N. R. af Msin. — Eräs suomalainen runoilija ja ruotsalainen runoilija tar. Kirj. Anna- Maria Tallgren. — Kullenvoinzn. S- näytök>sin<en näytelmä. Kolmas näytös. Kirj. ^cchmari Finne. — Katsaus.- Kir jallisuutta: — Näytelmäkirjallisuuita.— Kertomuksia ja kutvauksia. — Historial lista kivjallisuutita. — Lasten- ja nuori» sonkipjalli«su>l»tta. — Mu.sii.kli- ja :ie!ec!« listä kirjallisuutta. — Elämä'ertoja.— UNomaista kiivjalliisuuvta. — Kmvia (Hr» joitukseSsa Pompeji): Haniakatu. — Jupiterin temppeli. — <tol::nifulma(ori. — Katu. — Peristylium. — Aleksante- ri-mosaikki. — Seinäkoristelua. Silsms Diilit W» liitkeiUiii Suomii. : ja Sorr. V. 3 k. i a. 40 mm. Liikkeen muutto. Allekirjoittaneen makkaramyy- mälä on muutettu toht Heinon taloon. 2620 Emil Heikkala. 1-8 Saarijärven Lanneveden äänestys alueen vaaliluetteloa on asianomai silla tilaisuus tarkastaa kauppias A. Rutasen luona 15 päivän aika na, alkaen tk. 21 päiyästä. Lannevedellä 18. 7. 1910. Hannes Hetemäki, 2522 yaaliliaUk. pah. joht 1-1 Jyväskylän TALOUSKOULUSSA alkaa 3-kuukautinen kurasi elok. 10 p. Maksu opetuksesta päivälli sen kanssa 45 mk. kuukausi. Ha kemukset lähetettävät ennen 6 p. elok. OB. Jyväskylä Aino Ollila. 2626 l-l Reipas juoksupoika saa paikan 2524 Otto Puolakalla. l—i Lasipurkkia 2525 Otto Puolakalla. i-i Ulkomailta. Kolera. *. LääkiiUähalliluS on senaatille esittä nyt. «ttä Pietarin k u lv e r ne» mentt i wiiipymöttä julist. koleeran staastuttamalsi sekä että julkaistaisiin Mtiäräl)s. että senaatin päÄös 20 pltä hulhtik. 1899, joka ffsäliää lähemmän määräykset koleeraruton torjumiseksi ja estäimiMsi, iatlifi Wtän:öön, siinä määrässä kuin lääkintähallitus katsoo tarip-een fitä waa<mlvon. Niinikään on lääkintöhallitus esittänyt, että ryh- kylläisiin toimenpiltoihin ko^erat.iriun- nan machan kulkeutumisen ja leiven-e- misen estämiseksi jo tilaskitlsc tussien kautta keijsarikunnasla. W. t. prokuraattori nimitetty. CeiuMliin oikeusosasto päSui wiime torstaina esiteltäessä H. M. Keisarin amoilni.a kirjettä w.t. prokuraattorin, tohtori A. F. Charpentierin erottami- sesla hänen oikeusosasion esittelijäsih- ltoerin lvirastaan ilmoittaa asiasta pöytäkirjanotteella m.m. senaatin ta- louSosaston oikeustoimituskunnalle tä- ^ . män enempiä toimenpiteitä nxirtcn, ~ "f""* 1 ! 1 kmvalluksia tanskassa. !Min tässä tapauksessa sisältny rnhty- »Aflonblabelin' Pari^m kirjeenM. ininen toimenpiteihin prokuraattorin ilmoinaa lehdellttn, eiiä on keksitty >wiran hoitajan määräämiseksi sitsi kun- uu>l sumi waarennysjutlu. jota >pa- m prokuraatlo-rin wirka makinaisesli maillaan.selnvitcllään. täytetiäisiin. Tiist. esiteltiin senaatin Uivaan summien tuimien jälkeen oikeus:oimituskunnassa mainittu pöy- Rcmsk^issa.mi}önnt,iit:in uhreille ei iva- täfirio-n&te. Senaatti määräsi omas- heinmam kuin 22 in?lj. fraiutia s» wä- ^ puolestaan oÄeusosaston esittelijä- ihiiitain nnn Pchon aivusiusia saatiin Hteerin K. E. S a w o n i u k f e n toisiaisleksi hoitamaan prokuraattorin kuulutus. I^auvantaina tämän heinäk. 30 pnä kello 1 päivällä pidetään Jäm sän kunnannuoneella väliaikainen kuntakokous, jossa käsitellään seu raavia asioita; 1) Luetaan läänimme Kuvernöö rin päätös riidassa olleitten kun tamme osalle tulleitten vunavero- rahojen jakamisesta ja päätetään sen johdosta. ä) Valitaan uusi jäsen kunnan valtuustoon pankinjohtaja A. Kon- kola-vainajan tilalle. 3) Luetaan läänimme Kuvernöö rin päätökset vero valitusasioissa ja päätetään niiden iohdosta. Jämsä 16 pnä heinäk. 1910. 0. V. Patajoki. 2523 1-1 SuomaL ja Sorr. V. 1 k. 4. 80 mm. Arpajaiset Multian kirkkoon hankittavan alttaritaulun hyväksi toimeenpannaan Kunnallistalolla sunnuntaina t k. 31 pnä alkaen kello 3 L p. Vapaa sisäänpääsy Samana iltana Jussilan talossa ILTAISIA aaman tarkoituksen hyväksi, alkaen kello 6 i.p. OHJELMASSA: Köörilaulua, puhe, runo, kaksi näy- telmäkappaletta y.m. Sisäänpääsy ilttmaan 75 p. ja 40 p. Hyviä rotuporsaita myytävänä Kalle RuUsell», Jy vää Kylässä. 2519 1—1 2521 l-l akulatuuria Ketkl-Suem^i kontterltta muualta. Näyttää lkuitenkin mahdottomalta ^htäwiä. Asia alistettiin kenraaliku trflrtiTLn 'mi.nfn/|tv((lt§if/» iVthinn - V n h.ij ir. feub.-sta ja U>fa:tt -n ie fiiateliDitYjten luoksccn. Marsinkin tanvi^e >?<,l.t- v.v.imWarren eldfuun 1 päinxiän. witin l<m,jan s<,«riston o?niamlsto kicrto- Zuuri joukko snuuun i"ofo«rituneti-cb ,^ontna. hsMifilöitä tulee silloin myös haavetta- «vaatia w.'tsi oi^ute.'n. — T. 3. — luomicUTpHnIt on fäiittänijt 4 to i i t uffc c n o-saa-.-t t a m .i 11 o mi c n iciiv<rfitntakik<ticn f Cl iitni Picrt t.inuin >> «li- >tuksen johdostc, 1'ckä kirkt»hcrcan. läänin- rowasti O. P. A. Sjögrenin lausun>wn asiasta. — Hels.S. — Suomen Talousseuran pronssimi tali annettiin wiime sunnuntain Hci» kauniir maalaukset. Lsa linnaa cn muodostettu asekokoelmaksi, jossa löy» tyy intialaisia, arabialaisia, persialai- sia ja turkkilaisia aseita s»pa kokonaisia sotau>arus:u7siakin ja ti?N>s:i SlKvoi- jan sumun aseita aiwan loppumatto- miin. ^ Salvo liukua saa Torino liittää taidekokoelmisiaankin. Taniotjan hert- nylyään saada minkäänlaista raho-jen käytöstä. Lukemattomia a- i!»irnlpn;'i)tuqä on jiött-ety huomioon otta mat!.». Eanomalehdet amvl^vat ^pohtu- »iee>n slanbaokin. joka a sn taa imtjocn kuuluisan Ziochette-jutun. wernöörin harkittavaksi. Tuomen nxnäläisten koulujen tarkas- taja. Pietarista, h<?inäk. 17 p:nä. Moskolv»» opetuspiirin tarkaöiaja Slreolja>ninoff on nimiteny Tuomen nvnäläisten koulujen johtajaksi. — Tulipalo. Tiistai-aamuna kello 9 sytiyi Koskenpään Terivatehdas o. Tuli ^ualneli melkoisen osan n»arastoa gsa jäUyiiMstioita. Wahingon suu- ruutia ei oi* wielä armioitu. Tulen o rivollaan saaneen alkunsa auri^non kumnemamisia tärpättipulloista. — Wakawanlaatuinen halla liikkui Koskenpäällä tiistaÄa waSten yöllä wi- kumtaen Perunanwarsia. Luultaiva-sii ei ole muukaan »vilja hallan tuholta osattomaksi jäänyt. Äänekoskelta ja yleensä Suolahdon radan marsilta on mMe ilmoitetut, «t- t»isoinen halla on pahasti wikum- tanut peruitanmarrei pannen ne mus- tiksi. Mutia muita Miljoja ei liene Ankuunantu. Mr Hopkins? S. U. T. ilmoitti meille 'tiistaina: Lontoo, heinäk. 19 pnä. Da i ly Ch-ronicle julkaisee kirjoituksen, "jossa sanotaan, että se engl^itiilainen, joka äsken piti pu>haen Suomessa, cn englantilaisille tunnettu sosiaiidemok- kraa>ttli ja enä englaitiilaiset lvirano- maiiset oivat nctnvoneet häntä joko io- pettämään agitatsionin tai Poistuillaan SuomeÄv. Tämä honkiiö ei mitcakään muka Pichu Engiannin sanomalehdistön ni- messä. luku un ottamotta pientä ryhmää y:n lpihamaalla tuleen tär>äitiwarasto. I sosialidemokraaliteja. Nuorsuomalai- se: peuyivär. jos luuleivat hänellä ole- >ivan joiain waituiuÄvvl:aa, lopettaa lehti. Ta-rkoitctaan anva^aivastt mr. Hopkiinsia. — Maanmiljelyksen tuotantoanvo Tuomessa. Eri wiljakas>v'.cn jaio- määrien tuoianioottvo ivuonna 1903 »viimeinen, jolla mirallisei tilastot o- vai Äemassa, olimcu tasaisissa luhat- limvuissa- seuraaevai: Wehnä L74,(XX) mk., ruis 57 utilj. 30 tuh. inf., ohra 20,•291,000 m?., kau» ra 4^,204,000 mk, sckamilja l,6Zti,000 mk. herne 1,620,000 mk., ja juurrkaS- :vii 33,2ö2,000 mk. Wihakas:vien kokonaistuotantoar» woi olimai siis: korsuviljan 126 milj. tuh., juurikasvien 34 milj. 872 .uh. mk. Kun tähän lisätään samana vuonna laskettu arwo heinistä noin 143 ja puoli milj. mk., saadaan maan- !vi!jc>!ijt.sen kokona istuoianlZanvoksi mainittuna wuoiena n. 306,500,000 m?. Laskclmain perusieeksi on Pantu toi- rallisesii Svah^visietut werohinta;nää- räi ja heinien keskihinnaksi laskettu 7 peniriä kg. Jokaisia aiukasia kohti maassa tuotti maanviljelys noin 100 markkaa. ja hartaat uskovaiset polmistuilva!: ru- koillen alttarin ääressä. Ulkona paahtaa kesäkuun aurinko Varjoa hakien kiertelen ympäri Tori> non?atuja katsellen sen toreja kuwa patsaineeil, son kirkkoja, mutta ennen kaikkea hen kauppoja, joista se'lwäÄi näkyy, millä Torino elää. Ja waikka on arkipäiwä ja liike wilkas, ei kaduilla :uat ol.wat ailoinoan Espanjan kas- ^ kuulu kuilenksan sitä melua ja huutoa, ifyiihaltipiiM Alankomaissa, ja sieitä ^joka on niin ominainn Jlalian kau- johtuu se suurenmoinen kokoelma »van. pmigeille eielämipänä. Täällä tapahtua haa, kuuluisaa alankomaalaista laidet- kaikki rauhallisemmin, järkemammin, tyyncmmin. Torino ivarustautuu par'aikaa maa>il»iannäytiellii)n, kuten Roomakin, ensi 'ivmtörtsi. Muna Tarinossa on jo palioit walmis:ai. Roomassa tuskin alulla. Torino lulee >kaiketi lois:awasti osoii^ainaan, eiitä se ivi-ettää Italian kuningaskunnan ö0-wuo:ista muisto- juhlaa anvokkaammin kuin itse Italian pääkaupunki. L. K. ia, jota hämmästyksekseen tapaa niin Torinossa. Alankomaalaisen takeen parhaiiinmat mestarit oivat siel. lä anvotkaasti edustetut ja suuri on kokoelma myöskin italialaista taidetta. Ee on oikeaöiaan yllä:i>s, sillä Torino itse ei juuri ole mitään pysiMäislä luonut taimen alalla. Pi -stäl)dy>i >mt)ös kaupungtn pääkirk- keon, joka on auran uudenailainen, mut:a jcssa on eräs muistomerkki, jo- ta fakan nähdä. Pääalttarin lakona on nimittäin ..Pyhän kääriliinan kap- p.l:", rakcnenttu w. 1691 tummanrus. keasta marmorisia, jolle pohjalle Ta- — Kuollut Suomen yStama. Wiime kcsäluussa kuoli Wienissä sangen huo- woi ^ja,n hcrtluoi ^lcn marmoriset kuiva- '^nwit<wva. .toimelias ja nainen Au- jsaat niin hywästi jopilvat. ^-mi :u:non walo lankoe ylhäältä kappeliin, lehden jien salaperäisen näköiseksi. Alt- larilla on uurna, jossa on Pyhä f|tne: w. 1452 Äypraslo luotu palanen Kr.s- tuksen käärilnmra. Niin kertos tarina gusla Fictcrt. ivicidän inaall^mme hänen kuolemansa on 'suuri tappio, sillä F. oli maamme lämmin y-t.nillvä. Hänen ansio-- taan cwat .nu>not Neu« Frcie PrrS-sen avtikkelit Suomen puolesta samoin kuin Miemssä Pidetyt yleiset kokoukset mtidän oikeustaistelumme selwittsmiseksi. X. Kaksi jolitsjaa. Siinä samassa eteisen ovikello soipi, kuuluu pu hetta ja maisterin työhuoneen ovelle isketään pari kolme hermostunutta napausta. — Sisään! Huoneeseen astuu valtioneuvos varsin huoletto massa puvussa pirun hymy huulilla ja kädessään virkasalkku, jossa on hopeiset koristeet. Tervo hyppää ylös kohteliaana. Mutta valtio neuvos antaa kätensä tervehdykseksi hyvin kyl mästi ... aivan kuin vastenmielisesti. — Tulinko häiritsemään? — Ei mitenkään. Valtioneuvos suvaitsee istua. Maisteri tarjoaa tuolin valtioneuvokselle niin, että hän tulisi istumaan vasten Snellmanin kuvaa. Mutta valtioneuvos ikäänkuin huomaamatta kään tää tuolinsa niin, että hän voi istua selin Snell maniin. — Vaivaako kirkas keskipäivän aurinko valtio neuvoksen silmiä? Suvaitsetteko, että lasken ikku naverhon alas? kysyy maisteri ilkkuen valtioneu voksen omaa ottamaa paikkaa. - 141 - kykenemättömyydelleen osata oikein järjestää ta louttaan. Näillä kokemuksilla hän painui uusille valloitusretkille ylimaan loppumattomiin korpiky liin, kunnes taas teki uuden haaksirikon toisen porvarin papereissa. Näin tiesi Tervo eletyksi siellä tervamaasssa jo miespolvia. Juuri tuollaisen haaksirikon oli Ter vonkin isä tehnyt lääninsihteeri Nicanderin pape reissa. Häneltä oli mennyt maat ja mannut. Mutta kun hän oli kivuloinen miesrukka, ei hän jaksa nut sonnustautua siitä tapaturmasta, vaan jäi lop puikänsä suuren joukkonsa kanssa vaivaishoitoon. Nyt hän oli jo kuollut. Pitäisi saada naseva rubriikki kirjoitukselle, miettii maisteri. Ja samalla kansan mieleen hel posti menevä kuin terva puuhun. Panisiko: Suo siellä, vetelä täällä, ei kuivaa kussaan"? Ei sovi sekään. On liika monikäsitteinen. Mutta tämä: .Sinne vaaja vaipuu, kunne kurikka vaatii!" Sopii! Maisteri ryhtyy kirjoittamaan. Hän kirjoittaa ja pyyhkii... pyyhkii ja kirjoittaa. On senkin seitse män kovaa osata kirjoittaa niin helppotajuisesti, että rahvas tuntee sen omakseen. Ja etfei »Salama* ensi puheistaan lähtien vie kansaa mukanaan, ovat sen päivät laihat kuin nälkäisen. Sopivat sanat... sopivat käänteet... mutta viivoittimen suora loo- gillisuus. Sellaista ymmärtää rahvas. Sen tiesi jo Gregorius Suuri kirjoittaessaan »Synnintunnustuksensa*.