N:o 14 1910 Sanomia Oulan kaupungista ja läänistä. Perjantaina Helmikuun 4 päivänä. SSSDSaEDBBI Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: Neljännekseltä j : Kuukaudelta ; 35 . 4^) Kaiku ilmaantuu maanantaina, keaklvllkkor.a ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARi. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppurein- kadua puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ään illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh den ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. Kirkollisia tietoja. Laskiaissunnuntaina saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipäimäsaarnat suomal. kello 10 ja ruotsal. kello V2I, pastori Nordlund. Kollehti tulee Diakonaatille. Jltasaarna suomal. kello 5, row. Lönnrot. Kollehti tulee Pakanalähetykselle. | Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon .. . kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- Varatuomari ... . teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in taio. Aiatkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. N. M. K I.n huoneustossa kello 12 har- taushetki nuorille miehille. Varat A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa- | tilojen sekä metsien myyntiä |a ostoa, toimittaa metsien ieimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. «n. niin hyvin lainopilliselta kuiat ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-oscte: Seppänen, Oulu. Rukoushuoneessa kello V27 i.-p. lähetys- iltama, jossa puhumat pastorit Megelius ja Kalaja. nuoraa.! HUOMJ Heinätorin koululla raamatunselitys sun- nuntaina kello V->1 i.-p. Metodisti-rukoushuoneessa (Isokatu 61, käytävä Limingan kadulta) Sunnuntaina saarna kello 11 a.-p. ja kello 6 i.-p. — Sunnuntaikoulu kello 1 j. pp. - Nuorisolle kello 1 8 i. p. Past. M. PITKÄNEN. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari Fft (li I ii II toimittaa asioita virastoissa . U. (ILLILH y. m. Osoite: OULU. Helsinki, Iso Robertin- I, katu 7. LENNART MÄKELÄ mmm Helsinki, Vuorikatu 16. mm Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyyteiön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN $c K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle. medota homioikeuteen, missä taasen juu- alaiset ratkaiiisimat malituksen! Se joka tällaistakin asiantilaa pitää uolamana, hymäksyy sosialistien ja perustuslaillisten" kannan juutalais- asiassa. Se joka ei kansaamme toiivo tällai- een asemaan joutumaksi, liittyy suo- malaiseen puolueeseen. Kansamme elin ehdot ivaatilvat, että me torjumme uutalaistulman maastamme. Siihen on jokaikinen kansa melmollinen, joka ahtoo elää ja pysyä kansojen joukossa. Määrää mapaamielisyyttä on se, joka maatii elämämme tuhoojia tänne pääs- ettämäksi. Siihen ei mikään kansa ehdoin tahdoin suostu. Amerikassa on mapaamielisyyden periaatteet enin to- eutettu, mutta siellä säädetään lakeja altaista rotua mastaan, joka uhkaa maan muita asukkaita. Niin on myös- in meidän katsottama itse eteemme eikä omin käsin pistettämä nuoraa kau- aamme. Ilmoituksia. Tilattavana Kansantajuinen lakiasiain käsikirja Ilmestyy 30 vihkoa ä 50 penniä. Asiamiehille runsas palkkio! B. B. Bergdahiin kirjakauppa. vaadittaessa Tailetuskonttoku- ranttitiiillä Säästökasaatilillä Juoksevalla tilillä Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne! tulipalon £ varalta! »Kullervon" ja,,pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. Kuulutus. Sattuneesta syystä huomautetaan isäntiä ja työnjohtajia Oulun kau pungin Poliisijärjestyksen kiellosta palveluksessa tahi työssäpitämästä muista paikkakunnista, myöskin Ou lun maaseurakunnasta, tulleita hen kilöitä, joilla ei ole poliisikamarin antamaa oleskelu-lupalippua. Lai minlyönti tässä suhteessa tuottaa sakkoa niinhyvin työnantajille kuin työntakijöille. Oulussa, 1 p:nä helmikuuta 1910. Poliisikamari. vietetään Seurahuoneella Lauantaina t. K. 5 p. kello V2 8 I.-p. Ohjelmassa on -. Soittoa, Puheita, Lausuntoa. Pääsymaksu 1 mk. 50 penniä ja koulu nuorisolta 1 mk. Oulu, Helmik. 4 p :n&„ Suutoloifet mnnfjöit! Yksi niitä asioita, jotka enimmän omat uuden eduskunnan aikana Huo- miota kiinnittäneet, on myöskin juuta- laisasia eli kysymys juutalaisten las- kemijesta Suomeen ja täysien kansa laisoikeuksien antamisesta näille tulok- kaille. Juutalaisten rahatonta tänne laske- mistä maalimat etenkin sosialistit ja ..perustuslaillisten" enemmistö eli toi- sin sanoen kaikki muut puolueet paitsi suomalainen puolue. Juutalaiskysymys on marnnaisesti masta suurlakon jälkeen meillä nous- sut, joku juutalaisten kansainmälinen agitatsioonikomitea on näet ryhtynyt myöskin meidän maassamme ivalmis- tamaan mieliä juutalaisille odollisiksi, ja he omat täällä asianajajikseen saaneet etupäässä sosialistit ja ruotsinmieliset. Myöskin suuri osa nuorsuomalaisia on ..juutalaisystämällisellä" kannalla, osaksi läheisten mäliensä tähden ruotsinmie listen kanssa, osaksi sen tähden, että heistä »vapaamielisyys maatii juuta- laisten maahamme päästämistä ja kan- salaisoikeuksien heille luomuttamista. Suomalainen puolue jälleen tahtoo kyllä täällä jo olemille juutalaisille myönnettämäksi erinäisiä oikeuksia, ei kuitenkaan täysiä kansalaisoikeuksia. mutta samalla tahtoo puolueemme eh- dottomasti ehkäistämäksi uusien juuta- laisten tänne tulmaamisen. Suomalainen puolue on yksinään rohjennut asettua tälle kannalle, koska se ei tahdo jättää kansaamme juuta- laisten saaliiksi, jota pidämme suurim- pana onnettomuutena, mitä Suomen kansan osalle moi tulla. Juutalainen on nimittäin rotuominaisuuksiltaan sei lainen, joka kaikissa maissa, mihin heitä suuremmassa määrässä on aset- tunut, on muodostunut knnsalliseksi ki- roulseksi. Juutalainen kammoo näet kaikkea ruumillista työtä ja etsii sen muoksi elinkeinokseen main sellaisia oloja, joilla helpommin saattaa ansaita rahaa Ennen kaikkea hän kammoo maanmil jelystä, ja antautuu sen sijaan kaikki alla nylkemään maalaiskansaa. Juu- talainen on lisäksi epäluotettama, ka mala. Se kokemus on juutalaisista ympäri maailman kaikkina aikoina saa- mutettu. Meidän asemamme tässä asiassa on onnettomampi kuin muiden siitä syystä, että Menäjällä asuu 7—8 miljoonaa juutalaista, jotka elämät suurimmassa kurjuudessa, mitä konsaan ajatella saattaa. Heillä ei ole mitään oikeuksia siellä, eikä toimeentulon mahdollisuuksia, koska he omat siellä ahdetut erinäisille alueille, joissa sen tähden juutalaisia on enemmän kuin muita ihmisiä. Kaikki omat siellä loppuun nyljetyt — ja jos siis täällä amautuu uusi, koskematon alue, saamme me tänne tulman, joka moi nousta miten suureksi tahansa, sillä onhan Menäjällä näitä lähtijöitä kaksi kertaa enemmän kuin mitä maassamme on asukkaita. Mihelijäisinä ja kurjina saapumat tänne nuo joukot ja ryhty wät ensimmäisestä päimästä asti kei nottelulla ja petkutuksella kokoomaan itselleen omaisuutta, johon heillä koke mattoman kansamme keskuudessa on mainio tilaisuus. Meidän metsämme omat pian mennyttä kalua, meidän maamme omat pian heidän hallussaan meidän kansalaisemme koronkiskurien mallassa. Sillä niin on käynyt rik kaimmissakin maissa, joissa juutalaisia ei ole suhteellisesti niinkään paljon kuin mitä tänne saattaisi tulmia, jos kaikki portit aukaistaan, niinkuin sosialisti ja ..perustuslaillisten" enemmistö maa timat. Mikään kotimainen liikemies ei myös- kään ajanpitkään moi kestää juutalais painoa, sillä juutalaiset, joita on ym päri maailman, tahtomat aina kuristaa pois elämästä kansalliset liikkeet, saa- dakseen täydellisen yksinmallan, moidak- seen sitten ottaa mitä haluttaa. Wir- kamiehet, lääkärit, sanomalehtimiehe ja asianajajat omat jo monissa maissa saaneet jättää paikkansa juutalaisille. Ia me tahdomme main kysyä, miten turmallisesti Suomen talonpoika möisi luottaa esim. sellaiseen oikeuteen, jota joku juutalainen jakaisi kihlakunnan oikeudessa ja jonka tuomiosta möisi Yleisiä uutisia. -Sorjan toälinrn torua» loikit riita. Kuten ennen on kerrottu, on Ruot- in—Norjan mälistä poronlaidunriitaa äsittelemään afetctettu sominto-oikeus ehnyt äskettäin matkan Helsinkiin, !uulustellakseen niitä suomalaisia, jotka oli sinne kutsuttu asiantuntijoiksi. Tuo riita koskee sitä seikkaa että kun Kaa- resumannon ja Jutkasjärmen seurakun- iin kuulumat Ruotsin lappalaiset omat ylimuistoisista ajoista tottuneet joka muosi kemäällä huhtikuun lopulla, eli siis ennen porojen masoma aikaa, po rokarjoineen siirtymään Norjan ran nalle sikäläisiin saariin ja niemiin, josta he jälleen ennen „rykimäaikaa" kiimanaika) eli ..muorramahkun" (urak kamiikon) jälkeen, s. t. s. lokakuun al kupuolella rupeamat palailemaan tal- milaitumia kohti omaan maahan, nor jalainen, joka kaikin puolin tekee pesä eroa manhasta meljesmaastaan, tahtoo nyt estää Ruotsin porojen tulon Nor jaan, johon Ruotsilla monestakin syystä on hymin maikea suostua. — Sitä marten tuo sominto-oikeus. Perjan- taina tammik. 28 pnä kuulusteli so- minto-oikeus, johon, kuten ennen on kerrottu, kuulumat prosessori Madsen Tanskasta puheenjohtajana sekä jäse- net oikeusneumos Aszelius Ruotsista ja amtmanni Gram Norjasta, suoma laisia asiantuntijoita Helsingin seura- huoneella. Kulakin asiantuntijaa kuu- Uisteltiin erittäin, kestäen kunkin kuu lustelu enintään puoli tuntia, lukuun- ottamatta karvallisia jälkijuoksuja. En sin kuulusteltiin nimismies Rossan deria, jota Inarissa kauman toimi- neena ja Lapin komitean sekä miimei- sen rajankäyntikomissionin jäsenenä pi dettiin asiantuntijana. Metsänhoitaja Hullin, jota niinikään kuulusteltiin on poro-omistaja ja Lapin komitean jäsen. Kruununmouti Sandström on moneen kertaan kierrellyt Lapinmaata ja sitäpaitsi ollut Lapin neuivottele- man komitean puheenjohtajana. Wti meksi kuulusteltiin lukkari Halosta joka on kauman asunut Lapissa, ollu tekemisissä poronhoitoasiain kanssa ja jäsenenä Lapin komiteassa. Utsjoen kunnallislautakunnan esimiehelle N. W Holmberg'ille oli myöskin lähetettt kutsut saapua Helsinkiin m. k. 28 pitsi mutta hänelle tuskin oli kutsumuskaan saapunut siksi kun jo olisi pitänyt olla Helsingissä. Sominto oikeus lienee päättänyt kutsua Holmberg'in sähkö teitse (Norjan kautta) Romaniemelle jossa insinööri Tanner häntä kuulus teleisi sominto-oikeuden puolesta. — Lieneekö sominto-oikeudella tarkoitus kutsua mielä lisää suomalaisia asian tuntijoita, siitä ei ole marinaa tietoa Päätökset tässä suhteessa tehdään so minto-oikeuden jäsenten palattua Tuk Holmaan, joka lienee tapahtunut jo m. k. .*0 p:nä. Kuten sanomalehde omat kertoneet, oli sominto-oikeudelle marattu neumottelupaikka säätytalolle muttu mitään neumotteluja ei sääty talolla ole pidetty. Esittelijäsihteeri Aejmeleus oli aina oikeuden jäsenten apuna. Wenäjän ulkoasiain ministeri oli sähköteitse kehoittanut sominto-oi keuden jäseniä kohtelemaan kuten lähe tystöjä tamallisesti. — Senaatin talousosasto. Äs kettäin nimitetty senaattori Alexan der von Kothen ryhtyi per- jantaina mirantoimitukseen. Senaat- ori Kothen, jonka nimitys esitettiin enaatissa jo m. k. 18 pnä, kieltäytyi ekemästä säädettyä malaa, minkä joh dosta prokuraattori pani mastalau- eensa miitaten siihen lausuntoon, jonka än antoi senaattori Markoffin ryh-- yessä mirkaansa ja joka pöytäkirjaot- een mukaan oli seuraama: Merkittiin, että marapuheenjohtaja Markoff asettui istuimelleen senaa issa. W. t. prokuraattori huomautti, ettei marapuheenjohtaja ollut tehnyt taman- mukaista mirkamalaa. Kun marapuheenjohtaja oli ilmoit- anut, millä perusteella hän ei malaa ee, huomautti m. t. prokuraattori, että maikka Keis. senaatin talousosasto ei ollutkaan tuomioistuinlaitos, niin sillä uitenkin oli tuomiomalta monilukui- 'issa jutuissa ja asioissa. Tämäkämi elmille niin hymin Keis. senaatille mahmistetun ohjesäännön 94§:ssäole- masta säännöksestä, jossa muun muas- sanotaan, että talousosasto hoitaa hallinnollista lainkäyttöä miimeisessä oikeusasteessa sekä ottaa käsiteltämäksi !aikki asiat, jotka koskemat yleistä ta- oudenhoitoa ja järjestystä, kuin muis- akin määräyksistä sanotussa ohjesään nössä ja muissa asetuksissa. Osaston marapuheenjohtajaa ja jäseniä oli niin muodoin pidettämä tuomareina maini- unlaisia asioita käsitellessään. Nyt kuului kumminkin lailliseen oikeuden- ayntijärjestykseen, jota senaatin ohje- äännön 18 §:n mukaan asiota senaa- issa käsitellessäkin on noudatettama, että tuomari, ennenkuin hän ryhtyy oimeensa, on mannonut sen malan, onka sanamuoto on esitettynä 1734 muoden lain O. K. 1 lumun 7 §:ssä. Näin ollen ja kun ei se hallinnollisia tietä julaistu asetus 11 p:ltä maalis- uuta 1901, johon marapuheenjohtaja oli »viitannut, moinut muuttaa puheen alaista yleisen lain säännöstä, katsoi irokuraattori, että marapuheenjohtaja, joka ei edes ollut tehnyt sellaista ma- aa, mitä melmoittaisi hänet mirkatoi- Minnassaan noudattamaan Suomen lakia, oli laillisesti melmollinen, ennen- kuin hän asettui istuimelleen Keis. se- naatissa, tekemään tuomarinmalan, min- kä ohessa prokuraattori tämän yhtey- dessä muistutti että sanotun melmolli- suuden laiminlyöminen marapuheenjoh tajan puolelta, siihen nähden että O. K. 25 lum. 21 §:n mukaan on tuo- miomirhe tai erehdys oikeudenkäynnissä jos tuomio oli sen antama, joka ei ollut tehnyt tuomarinmalaa, saattoi tehdä ne päätökset, mitkä K. senaatti antoi malitus- ja muissa asioissa, oi- keudellisesti mitättömiksi. — Senaatti. Senaatti on päät- tänyt korkeimpaan paikkaan tehdä esi tyksen, että senaatin talousosaston jä senelle, senaattori, kontreamiraali Theo- dor Sillmanille myönnettäisiin pyytä- mänsä mirkaero. Talousosaston kanslian kanslistille A. E. Rautamaaralle on senaatti ul- komaisen opintomatkan tekemistä mar- ten myöntänyt mirkamapautta helmik. 1 pistä kesäk. 1 p:ään sekä samaksi ajaksi määrännyt talousosaston kans- lian m. t. kanslistiksi senaatin ylim. kopistin Max Dittmarin. — Wenäläisiä aiotaan Suo men waltionwirkoihin? Walio- kuntaan, johon kuulumat senaattorit Markoff, Mirenius, kreimi Berg, Kraatz ja Saarikoski, on senaatti ly- kännyt käsiteltämäksi kenraabkumernöö- rin kirjelmän, jossa pyydetään senaat- tia, laatiessaan asetusehdotuksia asias- ta ottamaan ohjeekseen ministermeu- moston toimomuksen, että meuäläisissä ammattikouluissa suoritettu tutkinto tuottaisi saman pätemyyden maltion- Mirkoihin Suomessa kuin mastaama tutkinto suomalaisissa ammattikou luissa. — Suomen luotsi ja majakka- laitoksen uudestaan muodoSta- minen. Merumnisteriössä on muo dostettu erityinen mirastojen »välinen komisiooni, jonka puheenjohtajana toi- mii Hydrograflsen ylihallituksen pääl- likkö, kenraaliluutnantti Milkitski ja tehtämänä on harkita kysymystä Suo men luotsi ja majakkalaitoksen ylihal lituksen uudestaan muodostamisesta. Sisäministeriön edustajaksi mainittuun komisiooniin on määrätty mirkamies erityisiä toimia marten sisäasiainminis- terin luona, kollegineumos Missario nom. — Obsertvatorio Lappiin. Suo malaisen Tiedeakatemian mnme kokouk- sessa ilmotti pros. E. Bonsdorff, että se lahjoitus, jonka hän Akatemiaa pe- rustettaessa oli lumannut, oli tarko- tettu pohjarahaksi Lappiin perustetta- maa obsermatoriota marten. Tästä ajatuksestaan oli hän jo silloin puhu- nut muutamain Akatemian jäsenten kanssa. Lahjoituksensa oli hän sitou- tunut jättämään Akatemialle m. 1912 täyttäessään 70 muotta. Mutta kun oli lukenut sanomalehdistä, että pro- fess. G. Melanderin alotteesta oli herätetty kysymys magneettisten tutki- musten toimeenpanemisesta Lapissa, niin tahtoi hän nyt julkilausua toimo- muksensa, että hänen lahjotuksensa käy- tettäisiin etupäässä obsermatorion pe- rustamiseen, jossa myös magneetista tutkimuksia tehtäisiin. Puolestaan oli hän malmis jo ensi muoden alussa ja karmittaessa aikaisemminkin lupaaman sa rahamäärän suorittamaan. Tämän johdosta Akatemia lausui kiitollisuutensa lahjottajalle, päätti ryh- lyä toimenpiteisiin asian toteuttami seksi ja asetti suunnitelmaa laot maan komitean, johon »valittiin professorit E. Bonsdorff, G. Melander, A Pet- relius ja sihteeri G. Komppa. — Uusia itsenäisiä tiloja. Useat mökkiläiset ja mäkitupalaiset omat se- naatilta anoneet, että senaatti määräisi heidän asumansa mökit ja mäkitumat, jotka sijaitsemat Alaperän jakokunnassa Sodankylän pitäjässä, siellä parhail- laan toimitettaman isonjaon yhteydessä muodostettamiksi itsenäisiksi, niinkuin muissakin jakokunnissa on tehty. — Wesiperäisten maitten kui tvaus. Talollinen I. Pikkarainen on Oulunsalon ja Kempeleen kuntien alueella oleman Peräojan perkausyh- tiön maltuutramana anonut, että sa- notun Peräojan perkaustyön loppuun- saattamiseksi myönnettäisiin entisen 20,090 markan lisäksi mielä 9,700 markan suuruinen lisälaina senaatin 22 päimänä toukokuuta 1903 mah- mistamilla ehdoilla kruunun myötä- »vaikuttamisesta mesiperäisten maiden kuimattamiseen. Maanmiljelyshallitus on puoltanut 4,160 mk. Kuusamon pitäjästä olemat talolli set Juho Hämeenniemi ja Juho Ait- tomäki y. m. omat anoneet lupaa saa- da laskea sanotussa pitäjässä olemaa Alisuolijärmeä. Maanmiljelyshallitus ei ole anomusta puoltanut. — Menäjän ja Suomen vä linen rajankäynti. Sen johdosta, että Jlonetskin kmvernementin ja Suo men »välinen raja on puhdislettama joka kyminenes »vuosi ja työ on nyt toimitettama ensi kesänä, on Kuopion läänin kumernööri, koska täinä rajan- käynti koskee paitsi Oulun ja Wiipu- rin myöskin Kuopion lääniä, tiedus- tellut senaatilta, onko hänen rybdyttä- »vä sen johdosta toimenpiteisiin tai onko hänen odotettama senaatin lä hempiä toimenpiteitä. — Oulun lää nin kumernööri aikoo rajalinjaa puh- distamaan määrätä maramaamnittari H. Luoman. — Papiston palkkanskomitean toimenpiteitä. Papiston palkkauksen uudestaan järjestämistä »varten ase- tettu komitea on katsonut tarpeelliseksi hankkia selmitystä siitä, miten paljo sellaisia maalaisseurakuntia kenties löytyy kussakin hiippakunnassa, jotka laajuutensa taikka mäkilukunsa muoksi olisimat jaettamat taikka joihin sano- tuista syistä olisi perustettaiva uusia papinivirkoja. — Wenäläisten pappien hä väiseminen. Kouluylihallitus on päättänyt Helsingin kaLisakoulujen tar- kastajalle lähettää seuraa»van kirjel- »»iän: Oheenliittäen jäljennöksen Keisarilli- sen Senaatin Kirkollisasiain Toimitus- kunnan tänne toimittamasta, miime jouluk. 7 p. päiivätystä kirjeestä, joka on aiheutunut Hänen Hlh. kenraaliku- mernööri Böck»»lannin toimeenpane- masta tutkimuksesta erinäisten louk- tauksien johdosta, joihin kouluijässä olemat lapset »vuosien kuluessa oivat osoittautuneet syypäiksi tässä kaupun- gissa asumia, kreikkalaiskatoliseen pa- pistoon kuulumia henkilöitä kohtaan, on ylihallitus tahtonut huomauttaa Teitä ja Teidän kauttaniie kaupungin kansakoulujen opettajia siitä, miten tärkeätä on jokaisen omalta kohdaltaan malmoa, että oppilaat ei ainoastaan koulussa, ivaan myöskin koulun ulko puolella noudattamat koulunuorisolle sopimaa käytöstapaa, sekä pitää siitä huolta, että jos tästä poikkeus tapah- tuu, rikollinen saatetaan rangaistut- seen. Samansisältöinen kirjelmä on lähe- tetty kaikille kaupungin oppikoulujen johtajille. — Kuusamon alnelääkäri Ju ho Warpula on senaatilta anonut 500 mkn muotuista »vuokra-apua.