Lauantaina 4 p. Kesäkuuta KARJALATAR Nro 61 — 1910 koon, että kaupungilla oli m a- roja: maita 266,900, rakennu!- sia 436,610, sekalaista 48,241:75, saamisia 81,817: 35, rahaivaroja 148,620: 25, yhteensä 982,18!) mk. 35 p.; metkoja: eri tarko- kotuksiin määrättyjä rahastoja 57,235: 36, Ilosaaren Man ra- kennuskontolle määrätyistä wiina- moittomaroista jäänyt säästö 326:10, lainoja 143,085:04,^ puh- das omaisuus 781,542: 85, yh- teensä 982,189 mk. 35 p. — Mteenmeto mähittäismyyntiosake- yhtiön moittomaroista osotti muo- den lopussa mastattamaa: rahastoja (kaupungintalon raken- nuskassa 204,062: 64 ja teuras- tusrahasto 5,783:58) 209,846: 22, saamisia 14,925:08, rahaa 14,. 38: 35, yhteensä 239,509 mk. 65 p.: m astaamaa: talletuksia224,584 57 ja saamisia 14,925: 08, yh teensä 239,509 mk. 65 p. Kun kaupunkilaisten keskuudes- sa sn synnyttänyt tyytymättö myyttä se tapa, jota jälleenmyy- jät käyttämät ostaessaan maa- laistuotteita kauppatorilla, niin rahatoimikamari ehdotti _ poliisi- iärjestyksen 37 §:ään sellaista muutosta, ettei jälleenmyyjillä olisi oikeutta tehdä ostoksiaan en- nen kello 10 aamulla, ja että kaupungin asukkaat ja heidän käskyläisensä ja muualta olemaa jälleenmyyjät kiellettäisiin ostok siaan tekemästä tullin ulkopuo lella. Niinkuin pari kertaa jo ennenkin maltuusmiehet nytkin hylkäsimät tällaisen ehdotuksen elinkeinolain mastaisena ja käy^ tännössä mahdottomana. Satamamestari Lauri Samo alaiselle, joka anoi palkankorotusta, myönnettiin tämän muoden alus- ta puolitoista prosenttia kaikista satama- ja liikennetuloista, mutta ei tuulaakimaksuista. Marsinai- nen muosipalkka pysytettiin enti- sellään. Rahatoimikamari, jolta oli toaa dittu lausuntoa ja ehdotusta kau pungin konttokuranttilainatilistä, ei ollut katsonut sellaista laina- tiliä kaupungille edulliseksi ja käytännölliseksi. Walmistawa ma itokunta oli kuitenkin laskenut, että jos kaupunki miime muonna olisi juokseman tilin sijasta käyttänyt Pohjoismaiden osakepankin tar- joomilla ehdoilla konttokurantti lainatiliä, olisimat korkotulot olleet 764 mk. 68 p. suuremmat. Wal- tuuskunta päätti oikeuttaa raha toimikamarin ottamaan maini- tussa pankissa konttokuranttilaina- tilin korkeintaan 50,000 mar kalle. Tullinhoitaja M. Ericssonin ehdotus, että tullikamarille, jolla on ollut käytettämänä ainoastaan kaksi huonetta ja eteinen, muok- rattaisiin häneltä kolme huonetta ja eteinen sekä muosimuokra koro- tettaisiin 400 markasta 700 m ark kaan, hymäksyttiin nyt alkaneeksi muokramuodeksi ja annettiin raha- toimikamarille tehtämäksi malmis- taa ehdotus piirustus- ja kustan- nusarmioluonnoksineen tullikamari- huoneuston rakentamisesta pakka- huoneen läheisyyteen. Suomen matkailutoimistolle myönnettiin jakamattomista mii- namoittomaroista 600 markkaa Suomen osastoa marten Berlii nin turistinäyttelyyn 1911. Hymäksyttiin termeyshoitolauta kunnan ehdotukset, että kaupungin- sairaalaan marustettaisiin eri ra- kennukseen koleraosasto ja kaupun ginlääkäri toimisi myös koleralääkä- rinä, että kaupunginsairaalaan toistaiseksi palkataan alihoitaja- tar, jolle paitsi ruokaa maksetaan palkaksi 30 mk. kuukaudelta, ja että kaupunginsairaalan ohjesään- noille haetaan asianomainen mah- mistus, joka hakemus jätettiin rahatoimikamarin tehtämäksi. Maimaishoitohallitukseen jäse- neksi leipuri A. I. Tapanis-mai- najan sijaan tämän muoden lop- puun asti malittiin muurari Otto Kärki. Pöytäkirja päätettiin tarkastaa ja julkilukea ensi maanantaina klo 2. Tarkastajiksi malittiin pankinjoh tajat W. Cederberg ja A. Da- nielson. Joensuun kaupungin waiwais- talon johtajaksi malitsimat maltuusmiehet t. k. 2 pnä maimaistalon johtajan Paa- wo Lahden ja johtajattareksi hä- nen maimonsa Lyydia Lahden Lapualta. Palkaksi heille yhteensä myönnettiin 1,000 markkaa wuo- delta. Zliopisto. Jumaluusopillisen erotutkinnon suoritti toukok. 30 p. yliopp. A. E. Kimioja ja G. B. Törnmall. Lainopillinen tiedetunta on hy- mäksynyt ne kirjoitukset, joita omat oikeustutkintoa marten toukok. 3 ja 4 p. suorittaneet yliopp. K. I. Mäisälä ja W. A. Corner. Fysismatematinen tiedekunta on hymäksynyt yliopp. M. Siiralan kirjoituskokeen lääketieteelliseen tie- dekuntaan pääsyä marten. ylioppilastutkintoon ilmoittau- tui kesäk. 2 p. Joensuun lyseosta 8 ja Nurmeksen yhteiskoulusta 3 oppilasta. yhtiöjärjestykset. Senaatti on hylännyt Pohjois- Karjalan Palomakuutusyhtiön uu- det säännöt. Kansakoulunopettajat A. Kärki, I. H. Hakulinen ja P. Puhakka omat anoneet mahmistusta O.-Y. Nuoren Karjalan säännöille. Ah- tiön kotipaikkana on Joensuun kaupunki. Pääoma on 1,000 mk. ja on yhtiön tarkoituksena julaista aikakauslehteä ja harjoittaa kus- tannuslnkettä. soittoa Rantapuistossa. Joensuun Musiittiyhdistyksen tormisoittokunta antaa ensi- maisen mapaan u l k o i l m a k o n- sertin huomenna sunnuntaina klo 5 i. p. kaupungin Ranta- puistossa. , Ohjelmia on saata- mana mesi-myymälöistä ja mak- samat ne 5 p:niä. Tarkemmin ilmoituksessa. Huonosti oli käydä eräälle pyöräilijälle eilen aamulla ajaessaan komaa mauhtia kadun kulmauksessa, kun eräs maalais- ukko ajaa pyöräytti toisaalta päin, niin että kumpikin ajaja joutuimat kulkemaan ristiin. Seuraus olisi moinut olla hymnikin huono, ellei katukäytämä olisi ollut sellainen, että pyöräilijä pääsi pujahtamaan aiman miime tingassa pois he- mosen alta, saaden kuitenkin nätin kuperkeikau, josta ei siis sen enem- pää. Maromaisuutta enempi. Torvisoittokunta. Joensuun Musiikkiyhdistyksen Tormisoittokunta koetteli toranaan, sekä yleistä akustiikkaa miime tors- tai-iltana Rantapuistossa Ensiksi soittokunta soitti mesimyymälän toisessa kerroksessa ..Maasan mars- fin" ja sitte alhaalla lamalla „Po- rilaisten marssin." Pohjois-Karjalan Kotiteolli- suusyhdistyksen johtokunnan kokouksessa w. k. 30 pnä käsiteltiin seuraamia asioita: Sen johdosta, että toinen kisrtä- mä naiskäsityönopettajatar neiti Emma Tukiainen oli irtisanoutu- nut toimestaan, päätettiin se ju listaa entisillä ehdoilla 1 p:stä elo- kuuta kuukauden kuluessa haetta- maksi. yhdistyksen (entisille Pohjois- Karjalan Maanmiljelysseuran) kier- tämille käsityökouluille päätettiin 3:ksi lvuodeksi eteenpäin anoamal- tioapua. Kun kokemuksesta on tultu huomaamaan, ettei entinen maltio- apu, Smk. 1,150 keskimäärin kou lua kohti, niin laajassa piirissä kuin Pohjois-Karjala kiertelemälle koululle, suurintakaan säästäroäi- syyttä noudattamalla, riitä opet- tajain palkkaukseen, kaluston ja opetusmälineitten kunnossapitoon ja täydennykseen, rahtikustannuk- siin ja opettajain mälttämättömiin mirkamatkoihin, niin päätettiin a- nomuksessa esittää, että maltioapu kutakin neljää koulua kohti koro- tettaisiin l,500:aan inkaan, Näit- ten koulujen tulo- ja menoarmio m:lle 1911 tulisi muodostumaan seuraamaksi: Tuloja: Maltioapu .... 6,000: Majaus muoteen 1912 115: 75 Mteensä 6,115: 75 Menoja: Majaus m:lta 1910 . 755:75 Miesopettajain palkat g 900: — . . . 1,800: — Naisopettajain palkat ä 960: — ja 800: — 1,760: — Mieskoulujen kalustoon 400: — Nais „ „ 400: — Opettajain matkat . 400: — Rahti- y. m. kuluja . 400: - Käsityökoulujen tarkas- tus 200: — Ahteensä 6,115: 75 Toimitusmaliokunta oli kiertä- mät koulut ensi talmikaudeksi si- uittanut seuraamasti: meistok. N:o L Pielisjärmen Miensuuhun, meis- ok. N:o 2 Jakokoskelle, kutoma- oulu (nti Sahlsteinin) Juuan k. ylään ja naiskäsityökoulu Malti- moon. Tämä toimenpide hymäk- yttiin. Kiertämän naiskäsityökoulujen alustojen täydentäminen jätettiin asianomaisten opettajien, sihteerin ja rma Paateron päätettämäksi. Muuten päätettiin op. Mester- undin esityksestä sopimassa tilai- uudessa ensi syyskuun lopulla ot- aa koulujen ohjesäännöt selmen- nettämiksi, mikäli ne koskemat opet- ajain melmollisuutta pitää huolta oulujen kalustojen kunnossapidos ta ja täydentämisestä. Ahdistyksen kiertämäksi neumo jaksi hymäksyttiin tointa aukijulis- amatla op. Westerlund Huhtilam- miltä 50 matka- ja toimituspäi- mirsi tämän muoden kuluessa. Tilan kauppa. Maanmiljelijä I. Laitinen on myynyt omistamansa talon n:o 8 Rääkkylässä Rasimaaran kylässä maanmiljelijä Juhana Hirmoselle 6,400 mkn kauppahinnasta. Kau- iän mälitti A. Haaranen Joen- 'uusta. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Nurmekseen kyl pemään! Pitkän ja raskaan taimen pon nistusten perästä ei suinkaan ole laitaksi muutaman kuukauden lepo kauniin, herttaisen luonnon hel- massa, etenkin opettaj«tuoleilla, sa- moin jäykkien »virkakoneiston rat- aita pyörittäneillä, sekä ruumilli- 'essa työssä uupuneilla. Keillä uinkin on tilaisuutta, koettamat je päästä kaupunkien ummehtu- neista ilmapiireistä raikkaaseen, elämää uhkumaan maailmaan: maalle. Näin heti kesän tultua suunnitellaan myöskin kylpymat- koja kylpylaitoksiin, joita maassam- me onkin useampia. Onkin jo melkein, tiedemaailmassakin, moi- tettu kanta, että luonnonomaiset parannuskeinot, mallankin hermo- taudeissa, reumatismissa j. m. s. omat ainoat tepsimät keinot, mit- kään apteekkirohdot eimät niissä tee toimottua maikutusta. Jos ken tahtoo todellakin kesänsä oikein mieltää ja henkiset ja ruumilliset xvoimansa jälleen takaisin moittaa, en luule parempaa keinoa siihen olelvan, kuin matkustaa Pohjois- Karjalan, pääkaupunkiin" Nur- mekseen, sen oimalliseen kylpylai- toffeen, jossa mitä erilaisimpia kyl- pyjä jälleen kesäkuun 15 p:stä läh- tien halmasta maksusta tarjotaan. Onhan ..Mrmeksen sami", jota, ..kylpylässä" käytetämi, kautta Suo men niemen tunnettu tehokkuudes- taan marsinkin reumatisniisille. Pitkin maatamme täällä kyllä ai- na kesäsin käykin kylpymieraita, mutta ei siinä määrässä kuin suo- tama olisi. — Vertailusta maksu jen suhteen nuuden kylpylaitosten kanssa ei moi puhuakaan, siksi al- haiset ne omat Nurmeksessa, mut- ta uskallan mäittää, että kilpailussa termeyden edistämisessä Nurmet- sen ..kylpylä" kunnialla puolustaa paikkaansa minkä tahansa kylpy- laitoksen kanssa Suomessa. Jos mielä otetaan huomioon se luonnono:naine,i kauneus inka Nurmeksella on, niin kyllin kau- niisti siitä puhuminen on minulle ylimoimainen. Aistikkaasti laite- tut kadut kauppalassa, joka muu- ten sijaitsee runollisen ihanalla kunnaalla, medet kahden puolen ja mesien takana kohoamat jylhän kauniit maarat, jollaisia Länsi- ja Etelä-Suomessa turhaan etsii. Mitä taas kulkuneumoihin tulee, niin ne omat aiman ajan tasalla. Neljä komeata, siistiä kaimaa mä- littää matkustaja- ja muuta lii- kennettä Joensuun ja Nurmeksen Weilillä. Wäliaikainen rautatielii kenne on myöskin jo Lieksaan asti. Korttereja ja rarvitservaa ruokaa merrattain haimalla saatamana. Ei puutu muuta kuin hyrvää tah toa, jos näin otollinen ..kylpylä" saa kärsiä mieraitten puutetta. — Saattanee joku pelätä että näin rautatientyöaikana olisi elämä tääl- lä rauhatonta. Aiheeton pelko! Aiman ennallaan eletään, ei pie- nintäkään haittaa rautatientyö- miesten puolelta yleiselle turmalli- suudelle ja järjestykselle. — Ei muuta kuin tuumasta toimeen ja Mrmekseen kylpemään jo kesäk. 15 pnä, mutta myöhemminkin pääsee, jos esteitä on silloin! Jos mielä jää jotain kyseltämää „kyl- pylän" suhteen, niin kyselyihin ker- naasti mastaa opett. L. Söder- ström Nurmeksessa. X. Ilomantsin kihlakunnan henki- kirjottajalle Th. Broseldtille on senaatti myön- tänyt mirkamapautta tammik. 1 pmään 1911 ja määrännyt sillä aikaa Ilomantsin henkikirjurin mirkaa hoitamaan ylim. läänin- kanslistin A. Airanteen. Maanmittaukset. Läänin kumernööri on määrän- nyt komissionimaamittari S i- gurd Rosenbergin toimitta- maan halkomisen merotilalla n:o 25 Kaamin pitäjän Maarian maaran kylässä; sekä komisioni- maamittari Paul Ekblomin toimittamaan yleisen maanteiden jaon Ilomantsin—Komeron kun tien alueella, halkomaan meroti- lan n:o 32 Enon kylässä ja me- rotilan Aittomaaran kylässä Enon pitäjää ja merotilat n:ot 10 ja 14 Ilomantsin pitäjän Sonkajan kylässä sekä toimittamaan Hai- sunlammin järmijättömaiden paa- luttamisen ja pyykittäinisen Pie- lisjärmen pitäjän Muonislahden kylässä. Läänin kumernööri on määrän- nyt maramaamittari Emil P e t- terssonin asetusten mukaisessa järjestyksessä toimittamaan talon- halkomisen merotilalla n:o 6 Pie- lisjärmen pitäjän Miensuun ky- lässä; maramaamittari Ossian Söderlundin toimittani aan talonhalkomisen merotilalla n:o 3 Närsäkkälän kylässä, merotilalla n:o 1 Kunonniemen ja meroti- lalla n:o 2 Niinikummun kylässä Kiteen pitäjää sekä merotilalla n:o 18 Rääkkylän pitäjän Onka- mon kylässä; maramaamittari T. A. Hirnin toimittamaan mäli- jaon merotilalla n:o 12 Jlomant- 'in pitäjän Maukkulan kylässä; komisioonimaamittari Uno Su- mannon toimittamaan talonhal- komisen merotiloilla n:ot 8 ja 16 Kiteen pitäjän Juurikkajärmen ky- lässä ja merotilalla n:o 19 Kesä- ahden pitäjän Millalan kylässä; eka maramaamittari K. F. Paqmalenin toimittamaan ta- lonhalkomisen merotilalla n:o 4 Ilomantsin pitäjän Eimisjärmen ylässä. Uusi kirjakauppayhtiö. Sortamalassa on perustettu uusi osakeyhtiö, joka tulee harjot- tamaan kauppaliikettä. Tämän uuden osakeyhtiön nimeksi tulee ..Sortamalan Kirjakauppa O.-?)." a tullaan sen kautta yhdistämään molemmat paikkakunnan kirja- 'aupat, Ttipendiaattitntkinnon on suorittanut yliopiston filosofi- en tiedekunnan sysismatematisessa osastossa yliopp. Heikki Mäyry- nen Pielisjärmeltä. Poliisikonstaapelit. Senaatti on myöntänyt 400 mk. ylimääräisen konstaapelin asetta- miseksi Kolin kylään Pielisjärmen piiriin. Kiteen hetvosnäyttelyyn 31 pnä toukokuuta oli näytteille tuotu kaikkiaan 65 hemosta, joista 5 k.-kirja tammaa marsoineen, 50 k.-kirjaan esitettämää tammaa ja 10 kolmimuottsta oritta. Kantakirjaan ennen merkityistä tammoista sai 2 palk. 20 mk. maanmilj. Heikki Leinosen Maiju k.-kirja n:o 138, 3 p. 10 mk. H. Rouhiaisen Piiju n:o 25 ja 3 p. 10 mk. Juho Suomalaisen Piku n:o 116. Kantakirjaan esitettämistä seu- raamat sai kantakirja todistuksen ja palkinnon. K.-kirja todistuksen numerolla 276 ja 2 p. 15 mk. Heikki Mäkemäisen Piiju, n:u 278 ja 3 p. 10 mk. Taametti Astikai sen Piiju, n:o 279 ja 3 p. 10 mk. A. I. Tolmasen Leimu, n:o Z69 ja 3 p. 10 mk. Janne Toi- masen Maiju, n:o 270 ja g p. 10 mk. Heikki Mauhkosen Sirkka, n:o Z84 ja 3 p. 10 mk. Pekka Hirmo- sen Siro n:o 281 ja ii p. 1*0 mk. Antti Gerlanderin Liisu. Ilman palkintoa hymäksyttiin Juho Rou- misen Bertta n:o 282, Juho Piri- sen Perho n:o 283 — Pekka Hon kasen Perho n:o 271, Antti Turu- sen Leimi? 272, Tauno Sormusen Saara 273, Juho Ikosen Atautru 274, E. Minterin Norina 2 «5, P. I. Laukkasen Mirkku 277 Juho Halttusen Piiju 280. Siis kaikkiaan hymäksyttyä tuli 16 tammaa. Kolmemuotiaista oriista sai 3 p. 8 mk. Juho Pennasen Erkki, 3 p. 8 mk. Heikki Silmennoisen Ilo, 3p. 8 mk. Panmo Silmennoisen Oima, 3 p. 8 mk. Aleksander Moutilai- sen Meikko. K.-kirjoja saimat Heikki Kaksosen Zlkä, P. Laukkasen Jukka ja Aug. Immosen Polle. Innostusta Kiteeläisillä tuntuu oleman jo koko joukon hemosasiaan, koska olimat oikein miehissä saa- puneet näyttelyyn. Mitä taas he- roosiin tulee niin ne eiroät olleet oi- kein tyqdyttämiä. Suurimpana syynä tähän täytyy pitää hymien siitosoriitten puutteen. Kiteellä kyllä löytyy oriyhdistys, mutta mitään yritystä ei sekään tietääk- seni ole tämän mian poistamiseksi tehnyt. Maantieportit. Lääni,: kumernöörille osottamas- saan anomuksessa omat talolliset Olli, Erik ja Pekka Edward Nis- sinen pyytäneet lupaa saada ra- kentaa portin Melalahdelta Kaa- mille menemälle maantielle n. k. Pohjoismäen seudulle. Määrästä ilmiannosta tuo- mittn. Keisarillinen Mitpurin homi- oikeus on m. k. 30 pnä antamal- laan päätöksellä mahmistanut Juuan piläjän käräjäkunnan mii- me helmik. 7 pnä julistaman päätöksen, jolla taloll. poika Nun- nanlahden kylästä Samuli Nuu- tinen tuomittiin ruununnimismies, filosofian maisteri Oskar Lilje- forsin syytteestä määrästä ilmi- annosta pidettämäksi 3 kuuk. man- keudessa sekä maksamaan lisäksi mielä joukon kuluja. rehkimään, sillä parooni Tsherko- somin manhinten neumostolle an- taman ilmotuksen mukaan on mal- tiollinen asema, jolloinka ehdotus moidaan toteuttaa, sellainen, ettei se moi kestää syksyyn saakka. Täl- laisille satunnaisille mahdollisuuk- sille perustautuminen ei tiedä mal- tiomiisautta. (Käsientaputusta ma- semmalta). ! Kreimi Nmarom piti^mälttä- .mättömänä, että alustamasti tu- ! tustutaan suunnitellun reformin ^rahalliseen ja poliitillis-taloudelli- feen puoleen ja pyysi senmuoksi l ennen kysymyksen käsittelyä raha- miilisteriä malaisemaan reformin ! rahallista puolta. ! Krupenski piti Suomen ky- hymystä ensiarmoisena maltakun- nay asiana, jonka lykkääminen tois- 'täiseksi olisi rikos Suomen kansaa j kohtaan. Jo on aika täyttää Pie- : tari Suuren määräys hymän naa- puruuden suhteen, säännöllisten, laillisten (!) siteitten ajkaansaami- ^ seksi Mmäjän ja Suomen kansan ' mälillä. (Kästentaputuksia oikealta). M a r k o m 2 katsoi aiman mält- t tämättömäksi laajentaa olemaa ase- 'maa ja mottaa, että Suomi on Mmäjän maltakunnan omaisuutta. Tuuman melmollisuus ei ole kuun- , nella juutalaisten toisro- luisten etuja puoltamia henkilöitä, jotka saattamat Suomen kansan «vihamieliseksi Menäjän kansaa koh taan, joka jo muosisadan on ollut sen hymäntekijänä. (Kättentaputuk- ä fia oikealta). Kusnetsom lausui sos.-demo- kratisen työläisryhmän nimessä, että Suomea koskemain lakiehdo- . tus ten kiireellinen käsittely on mas- toin Menäjän kansan enemmistön, työläisluokan ja talonpoikien etuja. Se on mielenkiintoinen ainoastaan 130,000 tilanomistajalle menäläi- sestä pormaristosta, jotka halua- wat kaapata käsiinsä yksinoikeudet sisäisten asiain käsittelyyn. (Käsien- taputuksia masemmalta). j Äänestys. Äänestyksessä hymäksyttiin neu- moston tekemä ehdotus, joten Suo- men asiain käsittely alkoi duu- massa kesäk. 3 pnä. I ; Mälikysymys Suonten asiassa. i Ehdotuksen mälikysymyksen teke- ! misestä rahaministerille Suomen l asiasta omat allekirjoittaneet kaikki mastustuspuolueiden huomattamat edustajat, kuten kreimi Umarom, iMiljukom, Jesremom, Maklakom, 'Sokolom 2, Golomin, Tshelnokom j. n. e. Ehdotus jätettiin duumalle maanantaina. Lokakuulaiset ja Tuomen ky- symys. ' Lokakuulaisryhmä kokoontui tiis- taina keskustelemaan Suomen ky- symyksestä. Useat itämerenmaakun- talaiset lokakuulaiset omat päättä- ^ neet ilmaista aikomuksensa oleman ryhmän päätöksestä huolimatta äänestää hallituksen ehdotusta mas- taan, kertoo ..Retsh". (Eläintautia. Koska tuntematonta tautia on Mastalausekokoukset Lontoos- sa. ilmestynyt karjaan Kontiolahden- Trasalgar squaren kokouksessa pitäjän Kontiolahden kylässä ti- sunnuntaina malitun lähetystön loilla n:ot 16 ja 62, on piirieläin- puheenjohtaja, Cuningham Gras- lääkäri H. M. Helander määrätty' ham, huomautti lordi Greyn luona taudin laatua tutkimaan ja anta- ^ käydessääo uudelle kuninkaalle nyt maan ohjeita taudin ehkäisemiseksi.' yleman tilaisuudeu alottaa halli- Kaamin piirin ruununnimismies tuksensa jalolla teolla, jos hän ni- ilmoittaa, että Retusen kylässä on! mittäin tahtoisi astua puolusta- karjaan ilmaantunut jotakin maa-! tncian kansaa, joka aiotaan sortaa, rallista tautia, joka tekee elukat; Lontoossa pidettiin miime sun- kykenemättömiksi liikkumaan. Lää-' nuntaina kaikkiaan kymmenen ko- nineläinlääkäri M. A. Martiainen^ kousta, joissa hymäksyttiiu samal- on määrätty tutkimaan taudin laa- - laiset ponnet, tua ja ryhtymään toimiin sen pa-! rantamiseksi. I Oikaisu. Äskettäin tässä lehdessä olleessa > Nurmeksen kuolleiden hemosten lu-' ettelossa oli liikaa Mikko Heikuran Senaatin wastaus „Päiwän" jutussa Uudenmaan läänin knwernöörin tiedusteluun. hemonen. Muualta Suo mesta. Suomen a|ta duumassa. Maltakunnan duuman istun- nossa kesäk. 1 p. johti puhetta ruh- - l? Senaatin oikeusosasto on nyttem- min antanut ja tarkistanut pää- töksensä Uudenmaan läänin ku- mernöörin tiedustelun johdosta, mikä koskee selityksen saamista oikeusosaston ..Päimää" koske- masta päätöksestä. Päätöksessään lausuu senaatti: Keisarillinen senaatti on otta- nut asian tutkittamakseen ja koska keisarillisen senaatin kysymyksessä olemasta päätöksestä selmäsli käy ilmi, että keisarillinen se- naatti esitetyillä perusteilla on jättänyt asian sen päätöksen ma- raan, johon tuomioistuimet asias- omat johtuneet, muissa koh- tinas Molkonski. idin paitsi, että painoasiain yli- Ensin käsiteltiin erinäisiä Menä-> hallitukien tulee ryhtyaastanomal- jää koskemia lakiehdotuksia y. m.; [ un totmenpiteisitr^ «Pauva"-leh- asioita. Puheenjohtaja ilmoitti sen den lakkauttamiiek>l leka että yli- jaikeen, että on tehty ehdotus Suo- >! hallitus mapautetaau suorittamas- men komitean mietinnön esittämi- ^ ^ , m atfl- Sten- sestä kesäk. 3 pmän istunnossa. ? homiolkeude^sa ' ' . „ , ' tulleista kuluista, min senaatti lat, tyoryhmalamen, kan- ^is katsoo, että kumeriiöörillä ei nätti tyolälsryhman ehdotusta la- ? 0 [ c ollut aihetta kyseessäolemaan kiehdotuksen käsittelyn lykkäämisestä tiedusteluun, syksyyn. Kun duumalla on joukko^ paljon »välttämättömimpiä ja tär- Kenraaliknwernöörin huolet painoasetuksen noudatta- misesta. Kirjelmällä senaatille on ken- keiinpiä koko maata koskemia laki- ehdotuksia, kuten yleinen oppimel- mollisuus, poikkeustila, kuoleman- rangaistuksen poistaminen y. m. ÄM2, ttr »SS ' to Ä (enaS ^fi f nfr ■■ • toimeiipidettä siihen suuntaan, likayeen, synkkaan, häpeälliseen tyo-1 ^ ^ aan kirjapainot melmoitet- Hori, loka on suunnattu kunma. ; ^j^in painoasetuksen mukaan yli- hallitukselle jättämään kaksi kap- sra ' ^ -a ' paletta jokaisesta kirjapainossa mutta Menazan musta) otmalais- painetusta painotuotteesta. ten ansiohi. (Kättentaputusta ma-. Tämän johdosta on senaatti jemmalta). selittänyt, että painoasetus ky- Miljukom ei sanonut käsittä- 'seessä olemassa suhteessa yhä edel- mäiisä minkälaiset ne painamat leen on moimassa, jonka muoksi syyt omat/ jotka maatimat tällaista' asianomaiset kirjapainot mälttä- tamatonta kiirettä tämän maka-Emättä omatmelmollisetpainoasiain man perustusluontoisen lakiehdo- ylihallitukselle lähettämään ky- tukseli käsittelemisessä. Maltiomii- seenalaiset kappaleet kutakin paino- saus ei ainakaan pakota näin ku- tuotetta. • olen muuttanut Telefooni 0.-Y:n taloon Raatihuonekatu N:o 16, jossa edelleenkin otan kaikkea alaani kuuluvaa työtä omista sekä teettäjäin kankaista. HU OM.! Juuri saapunut sievä valikoima kesäkankaita, joista tilaukset tehdään pian. Kunnioittaen: M. OINONEN. Puhelin 214. Ulkomaiset »vastalauseet takai- sin lähettäjilleen. Tiistainen Nom. Mr. kertoo: Englantilaisten ja saksalaisten jälkeen omat nyt myöskin hollan- tilaiset lähettäneet memorialinsa Suomen kysymyksessä maltakun- lianduuman jäsenille. Niihm ei mastata ja ylipäänsä omat mal- takunnanduuman jäsenet päättä- neet kerta kaikkiaan tehdä lopun tällaisista pyytämättöniistä sekaan- tumjsista. Ensimäistä hollantilaisten pro- testin saajista oli ruhtinas Ku- rokin. Hän pani heti, poistumat- ta edes postikonttorista, protestin uuteen kuoreen ja osotti sen sille henkilölle, joka ensimäisenä oli allekirjoittajien joukossa. Ruhti- iias sfurokinin esimerkkiä, tietää Nom. Mr., omat toisetkin edusta jat seuranneet. Lailva uponnut. — Miehistö pelastunut. Lauantaina iltapäimällä klo 3,20 ajoi Maasan—Pohjanme ren höyrylaimayhtiön höyrylaima ..Patria" Merenkurkussa sinne miime syksynä uponneen norjalai- sen höyrylaiman ..Sangstadin" hylylle. Laima sai keulaan pa- hau muodon ja alkoi upota. Mie- histö oli juuri jättämäisillään laiman, kun saapui ruotsalainen höyrylaima „Edda", joka mei miehistön Rönnskäriin. Laimasta on kansilasti heitetty mereen. Miehistö menetti kaiken omaisuutensa. Laiman länsipuoli on upoksissa ja puolikannesta we- den alla. Nähtämästi se moidaan pelastaa. Myöhemmin ilmoitetaan, että Patria oli matkalla Oulusta Hul- liin puutamaralastissa ja sen kapteenina Gust. Nylund. Lai man paperit saatin pelastetuksi. Lasti oli makuutettu Englannissa 2,400 punnasta ja laima ma- kuutettu 170,000 mksta. Tämä oli jo kolmas haaksirikko, jonka tuo sama, malmilastis- sa olema laimanhylky on aiheut- tanut. Sähkösanomia „Karjalattarelle", Adressi Suomen puolesta. Helsinki, kesäk. 13 p. Sanomalehti „Le Temps" il- moittaa: useat Ranskan parla- mentin jäsenet jättämät, niin pian kuin kamarit kokoontumat, adres- sin duumalle Suomen puolesta Uutistoimisto. l- Joka kerran on tullut tuntemaan Romaali Temeyssuolall, sc ei muula tenve»>Ssuolaa tahdo (ai)tt(ui. Mimdämi kotelo ä 50 p:niä, apteekeissa, rohdoskaupoissa \). tn. Apteekkari F. B. Knifsuud, Samonlinna. Mellakka duumassa. Purishkelvitsh toimessa. Kun maltakunnan duumassa maanai.taina käsiteltiin läntisten läänien semstmokysymystä, toimeen- pani Purishkemitsh jälleen kaltai sensa metelin. Hänen haukkuessaan puolalaisia ja näiden ystämiä, huusi kadetti Adshemom: ..Pitää hakea lääkäri". Purishkemitsh in puhetul- ma tukehtui, hän kalpeni, nojasi taaksepäin ja — luullen huutajan olleen Miljukomin — kääntyi Mil- jukomiin päin. Salissa tuli hil- jaista. Purishkemitsh huusi silloin ..Miljukom, minä heitän tämän lasin päähäsi". Samalla tarttui hän puhujalamalla olemaan mesi- lasiin, josta puhujain on tapana kostuttaa kuimuneita kurkkujaan, ja nakkasi sen Miljukomia kohti. Se ei kuitenkaan sattunut maa- limsa, maan putosi pikakirjoittajan pöydälle säpäleiksi. Koko masemmisto nousi seiso- maan ja nosti kamalan melun. Purishkemitsh kirkui: „Minä hei- dän mesipullon teidän päähänne". Huutoja: »Ottakaa pullo pois!" Pristamit sulkemat puhujala- malle johtamat käytämät ja yksi pristami ottaa Purishkemitshiltä pullon pois. T i m o s h k i n huutaa (paikal- taan Purishkemitshille): „Jstu alas, istu alas". Nousi sanoin kumaamaton me- teli. Puheenjohtaja pyytää edustajia rauhoittumaan, huo- mauttaen, että jos yksi edustaja häiritsee rauhaa, niin sitä suurem- maila syyllä on toisten sitä yllä- pidettämä. Koska Purishkemitsh on esiintynyt sopimattomasti, ehdote- taan hänet sulettamaksi 13 istun- nosta. (Myrskyisää suosiota kes- kustasta ja masemmistosta. Oi- keisto huutaa: „Entä Miljukom?"). Purishkemitsh, joka koko ajan on seisonut kalpeana puhuja- lamalla/ pyyhkii otsaansa ja selit- tää: On sopimatonta nyt sulkea minua 15 istunnosta. Minä main mastasin Miljukomille, joka ei osaa esiintyä duumassa. (Masemmis- tosta: «Miljukom ei ole tehnyt yh- Kaupungin karja muutetaan huomis-aamuna Sulkulahden laitumelle. Bahatoimikamari. Kuulutus. Kuntakokous pidetään Enon kirkonkylän kansakoulun tuvas sa Kesäkuun 11 päivänä kello 3 j. pp., jossa keskustellaan ja päätetään seuraavaa: 1. Kaltimon kansakoululle tar vittavan lisähuoneuston vuok raamisesta. 2. Kaltimon kansakoululle otettavan väliaikaisen miesopet tajan palkkaeduista y. m. Enossa Toukokuun 23 p:nä 1910. Juho Nuutinen. Kotkan Esi- ja KieMoainaari alottaa yhdeksännen yksivuoti sen kurssinsa syysk. 1 p:nä. Pääsyvaatimus vähintäin 16 v. ikä ja kansakonlaknrssi. Haka- aikaa on aiaa syysk. 1 p:vään, mutta kun kouluun otetaan vain rajoitettu määrä oppilaita, jotka hyväksytään sen «nukaan, kuin päteviä hakijoita ilmottautuu, olisi syytä ajoissa lähettää ha kemus osotteella: Kotka. Luku kausimaksu 25 mk. V. Muller. Johtaja. Vuokrataan nyt heti 1 huone ja keittiö, sekä 1 huone jos ta on ovi kadulle. H. Kinnunen, kivenveistäjä. tään mitään"). Siihen minä mas- tasin ja se oli pakko? malitan main, että en osannut paikalle. (Masem- malta: ..Roisto!") On määrinsul- kea minut Suomen asiain istun- noista. Suomen asian takia minä pyydän enemmistöltä, en teiltä, nöyrimmästi anteeksi, kun huo- maan, että minun täytyy tyytyä melmollisuuksiini. (Oikeistosta hy- mä-huutoja.) Purishkemitsin anteeksi pyynnön johdosta puheenjohtaja ehdottaa, että P. sulettaisiin ainoastaan 7 istunnosta, mikä ehdotus hymäk- sytään. Onko Purishkemitsh hullu? Tapahtuman johdosta on työ- ryhmä tehnyt duuman puhemie- helle seuraaman ehdotuksen: „Ed. Purishkemitshin yhä uu- distetusti ilmenneeseen henkiseen syyntakeettomuuteen katsoen, joka mälistä hänen puheittensa aikana uhkaa läsnäolemien henkeä, pyytä- mät allekirjoittaneet maltakunnan- duumaa ryhtymään toimenpitei- siin herra Purishkemitshin henkis- ten kykyjen tutkimiseksi." Koko etelä-Weuäjä julistettu koleran saastuttamaksi. Minskin, Hersonin ja Tshemi- gomin kumernementit sekä Dnjeprin rannat Lojemin ja Hersonin mä- lillä on julistettu koleran saastut- tamiksi. Kuolemantuomioita Wenä- jällä. Tiistaina tuomitsi Pietarin pii- risotaoikeus tunnetusta 68-henki- sestä pakkoluomuttajajoukkueesta 29 hirtettämäksi. Loput tuomittiin pakkotyöhön tai mankeusrangais- tukseen. Hywin tatvallinen juttu. Kishinem, 1 pnä kesäk. Kaupun- gin luotonantoyhdistyksessä on huo- mattu 100,000 mkn kamallus. Ra- hastonhoitaja ja kirjanpitäjä on mangittu. Ulkomailta. Tultvia Norjassa. — Suuria »vahinkoja. Kolmekymmentäkaksi suurkärä- jäin jäsentä läksi sunnuntaina yli- määräisellä junalla Kristianiasta niille seuduin Lilleströmmenin ja Fetsundin marsilla, joissa tuimat omat tehneet suuria mahinkoja, tutkimaan, mihinkä toimenpiteisiin maltion on ryhdyttämä estääkseen tuimia uudistumasta. Lilleströmmenissä uiskentelee par- haillaanneljä miljoonaama- kuuttamatonta tukkipuuta. Suuria aloja on mielä meden alla. Lille- strömmenin tulma on hämittänyt asunnot 2,0 0 0 ihmiseltä. Nyt mallitseman kylmemmän ilman johdosta laskeutuu mesi tuuma tuumalta. Kamallus. Köpenhamiliasta sähkötetään, et- tä Fredriksborgin kaupungin mu- seon hoitaja on anastanut 60,000 kruunua.