N:o 206 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina syyskuun 11 p:na Liimattua K. S. R. 2501 ria vähittäin ja paljottain saatavana K.-S. Rohdoskaupassa. hot, matolt lattialla ja kotlkuroisia jän- gynpeAeitä ja Pöytäliinoja, Puhumat- tataian, jos Vwiä on siihen ftjötsi jo5u torucyö siellä täällä. Jos emännällä on .peukalo keskellä kämmeniä", niin jääwät yksin Mcherkm työt, kun Park- !kaamijÄ ja parsimiset, j«ka hänelle ionkoatoat öun Usestääit, huoliimatto- mmiooen. Ujeim tuulee naisten tvalit- toavan, Ätei. ole aitoa käsilöihin. waan jos työl «ÄM järjestää, niin olen wa» tumecm siitä, «m ivarmaan riittää ai- Xaa Myöskin käsitöille, sen -kyllä \el* »västi todlÄaa fäsityöojaÄo täällä näyStelysja, jota katsellessa tulee .siihen johtopäätökseen, «trä on Siesti-Suomen lunsisja täsm>öharrasusla ja ahkemut- «a. Mä enemmän waan antakaa arivca kaiulle korona tvalmisietulle. Äaljeikaa mcklejo ja kuoseja tarllaan' Näytteille modmÄta, «enkin palkieuisia esineistä ja laemtaa «mosiunsiiia toteuttaa mHöslin omassa kodisjamie näkemiän- ne. — Eteliä on olemassa marsinmsia todin kaunisrusosinoiiä, joihin kuulu- vxt jeinätau!lut, Pieaier lorlsiuscsineet ja foävaroot >kMvi>i. cli kukar. Jos missään, niin näk-ä esine mi kotiin Hartffi^ia «siintyy fauneukeiurisnit puuire. Kiroamia sata- ja feisarinku- Mi<^ joim fullujkaiuppioar kuleiiamal, näkee somilla ja nekin palsiissa pölys- jä ja kärpäsen liassa, jota mastoin joku maisemakuma, Svomen suurmiesten tulvat, iloser lapsen kasmot ja raama- Tunlouseet aekisimär karsojan mieleen si- tviÄyriämän rauhoitcanKbt waiku- «rksen. piirongin päällykset oraet ahde- ijin syleen kirjamia läsrm aaseja, kiillä- wiä kym-iläjalltoja, vahakoiria ja ku- makortteja Y.m.s. AUlitft :ämä »ko meus" on jfaanlit olla tri kutemat ta ja pölyyttämätiä miiklb- jopa kuukausi- Määriä. Näieä koirin kaunistusesineitä latselleHa ei' |u infokin midi ylenny. Tässä, jos missään sometiuu manha, hymä jananlasku: „ parempi hymä si leä, kun huonosti kruusattu". Paljon llatmiimjri on piirongin paälli)s. jos siinä on puhsas, pöli)s.ä wapaa oma- kokoinen «Tiiitux pieni uxMliinaton peili, joku 'hllIvä kirja y.m.s. — Diiiä taasen ruulkukaKveihin rirte, niin näkee Pie nissä lamareisja ^a kumisia puolikuol- teitä kasmeja. Jos ku^ar saamat hoiioa ainoakaan näin lapsipuolen laivoin, .ttiin paljon 'parempi on, ettei niitä ko liin hankilta. Hymäsli hoideiut kasivit. Hauni ic kukkitvat kukat fode.sia kerto- iva-r heti. e«ä siinä talossa on joku joka heilökin rakastaa. Waan ci siinä kyllä, me »voimme myös päämää. että se hen kilö rakastaa luontoa, sillä on kauneu den aistia ja joskus parempiakin aja- tuksia. Knn me nyt menelmme sellaiseen ko- iin, jova on näin koetettu sisältä kau nistaa ja laiitraa kodikkaaksi ja nieibat ouaa lvastoan siellä puthtaasii pueriu, Äckuomonen, ysrämällinen emäntä ja kohtelias, hiM)ilewä isäntä ja :n^ ta- paamme siellä lhtxvä^i kasivatetut lap- set, nim me miihdymme hymin sellai- sessa kodissa ja tiedän,me, eitä siellä wiih:ywäi hipvin kaikki sen perheen jä- !jener ja, Ätä siinä kodissa wallusee rauha ja vakka us. On koi fliylä Zalsclla , n in kalaisia kodit otvat ulkopuolella, ^niuimäkseen tapaa taloja, joiden läheicymil,:ä on raimattu kaikki puut Pois. Talot seiso- ttxK ivaan autioilla pelloilla, ,'ilä näy ■istutuksia missään, kun ollaan -.naan ^ puhteen siksi tatffojj', mii tvlivn.iän j peruja toi' Miljaa mkennuls-n nurkka-! kiiviä myö:en. Tuskin cn moni tullut ojstelleeG. >mi:en paljon hauskemman itiJftif lirune n saa ;clUii ; c>t<i talosta, jo-- ka pilkisiää esiin puiden touvia, ol- w»:pa siilon pum niitö laa'ra tahansa. !L?a4ta oli „K-'?s:-5ll0!l!ez.sa" Pieni tirjo^us: „Aurinstonpa!steko:i". Siinä janoGtin, et:ä sella:!es:a ialosia, joss-t on -Pieni. hi)wäsli f)o:oc::it puil^arha. saa erinä in ilosca. auringonpaisteisen IlvaikutuksM, jota tvasioin tuo imaiku- Ms menee Äään kuin pilmecn, katjel- lesft» sellaista kotia, joia ympäröi kyl- mä, jääbälivä alastomuus. Eaadakjem» me enemmän kidikkuutta, siihen k>ai- kutuksesn, jonka saamme ulkopuolia katellessa, ei nyt enää pitäisi 'kenen- kään laiminlyödä iÄuitaa puiia siiine tänne kokojen lähelle ja N>lwää joku pieni Penl'ki kirkaslvärisiä kukkia. Nyi /un on aaajsen istutilsaika, tuokaa kai^- £i pechsenjäsenet joku puu i.vetsästQ ja istui-takaa >se kohiinne lähelle, ntin >jchl>«s!a, 7oÄewa as<it:cn iuorttiliei= itoc, läsnä o>!.il!vaC ictMäf.crii Marko ff. ! HeMnd, Hosminaff, von Kothm ja Rainesalo. — P>rolokollasihteeri Björn S5?fl|jbf:jcrr.<i esi^ieli !kenraa-liku- lmrnöorin lirjÄmän fuuuauojn syysk. 5 p:ti4 miM kenraalikiuvernööri, kat soen AysynchksM maan lMivaamisesta aseitten ja «mpumaMavain tuontia mastoon oleavoin erikoisen merkitykscn, pyysi eilfcä seimatbi wiipyiiiättä ryhtyisi asian ivaalimiin loimenpireisiin, jotta asianomaiiset henkilöt ja laitokset ehdot- tomaÄi ja »tarkoin noudattaisimat! mi- >iisievineuwoston elokuun 11 päitoänä ifc.iffei.ni korkeimmasti w>ahwistelun MMM määräyksiä, joka PäaM on jMaism 143:ssa Halliiuksen säännös- 'ien ja määräysten kokoeintasia 19 p:ä Äobuuiia 1910. 5l'yseessä olewat sään- nölsot 'Mi'iÄiväi, kuien tunnettua, mää- räy?stä kiollosta luoda- Suomeen läsei» ta ja ampuinailarpei!ta jelä oikeuttaivat kMraalikumernöörin D!ainitivkoon lvieiä, että lsenaatin' — MajeSteettirikoSjuttuja. SentBitin Iväisi töZt^ilu>n?a Iymäsjärivclle. En- ylläkerrMu pääiös lienee ollut ylsi- oikeusosos,»^ ou karsinut syytä oleman' ^ Mxrr kilpailut aina taplchtnnecl mÄimn. ' f R * 3J,ai, A majtStee!iinkokse»ta' Pä^äntvellä. jcken isolle yleijölle ei ole l..Borgäblaix^io wast<x>n -iinä n-Si« TI l ... ' ... . . otteen .^r^rlflcrabt^nimiion' ^"'<^1510 Nahd,t ,a ft^ata. ^Bdom<borgs Tidningiä- lvaSkaa» snnä ^uwa nyr «miille kirjotaan omassa Työmies Oskar Muurin murha. Senaattori KaorLo Castrenin asian- ajatoimiston WÄi!iyffMä trmari työ- miehemvaimo Matiilda Muuri Zoiime ^ölokiun L p:n!ä fenmatikuwernöörille chotsiuslsa kirjelmässä, ^helmi?uun 8 p. ISIS <mn-etun aseMlksen nojalla oikeu- >denkäynneiAtä niisifä asioissa, jotka kos- fetiDot Suomeen sijoi!te>i't>uihiit Venäjän isaiajoukkoiHin 5uuluwia sonlashenki- löiitä ja Su>omenmaan asukkain yhtei- seÄii» lfoia>oikeuden fofooukuisulnista Muuiriit surmaajien tukkimisia ja tuo- !michem>ista warten. Tors:aiiia saapui n:ssa LL ftfäf. 26 pnä olleen O. O. M. M. merkillä tvaruÄetun ttr-oluiljen johdos- ta. Pa^inohlihallidls on esiilänyt kannc'ta >noSte^tvwia>ksi, ^yö^-iehl-ea wa-Zwan „Xax^om msjauituen tvahw:ötamaamm« wvltiopäiwäjärjestykszen'«>'-m sen lirjoi- tuff-cn cjohdosti». Kvihwilon omisisjaa Taotti Tainio!» lvaÄaan Tarttpc^oclla kcsäk. A ja 27 pnä pidettyjen julistan puheiden johdosta nostetun majest««ttln?osju:i:n asialir- o-n feruaertiti lähottänyt Turun hoevi- »i?«.udelle encmipiä tvimenpiteilä n»rten. — Menäläine» sotllaSkuljetnSpäällitki ja rautatiehallitus Liun nykinen wenä- >» «■«mmm, Nfmi «ttdii., rantn Mi a» ilMMk '» «•»«»» «»«i Mun- «Lvk n f. -»Ii mm JX r«» l h!L 4 TsT„' poMeulsia säädetystä kiellosta, mää-' FiivoelliftP" merkilrty S pnä tätätuu. fl rääimään Maltoariffoon oiettujen^eit-^ -päivätty, näin fu^ioa tiodommto ^ ja rnmrntmm iäi(i)Mmiä. 4M» hylvantek.ia-iaa.t, ,o5a to» sen ^ r £ Jn.Jriffn,™ ..Ken muistopatsas keriomaan jälkeen dufe mille «neljän siimelsesiä wa'ljemmälle, ou-> ringonpaisteijsminalle paikalle. Puut ruleivat houk.uei>'inaait luoksemme -inetsän iaululintuj^. Kuka ei mielel- laän istahtaisi launiinc lcsäiltana loii- koillvun juurelle ja siinä kuuntelisi sii- mekkäidmnme ilolauluja. MÄmisia- kaamme jokainen ilellimme tällaisia 'MiM-stäkv-iä juhlahe.-kiä, sillä tällaisina h^jaisina chedkinä Mmine oikean koti- tuime^mait. — I-os kartano on kesällä puhliatsi laastu ja jos luinifinokjet li- mol.clcwar puhiaiiia talivella asunto- jen .lichellä, iv oim m e iuiv!oa n san emän- nän hiMstä om ma is uv isistä. Jos ulkohuonerakennnksten »'vci owat kiin- ni, cMä.fä repaia auki päiiväkausia, jopa öiläkim ja jos lyö- ja ajoikalut oivat Patfft korjuussa, e.rei nrMä näe itflltoö/n se5ä päättämään talowarikkoon > otetut esiineÄ joko hä.wite:.:amälsi tahi muulla lamoin käyietiamiksi. Esirieliljä huomautt:, etta nämä määräykset MKälvät muuioksia sekä tulli!taksaon etttä tulliaseitiks^n säännök- siin. HalliHjalla on Suvinen Suuri- rUhtinaanla epäilemättä oikeus päättää tällaisesta osiosta kun niinisierimaliio- !silhteeri on >sen esitellyt, munia mikäli asiakirjoista fäwi sekoille, e: nyt ollut tapahtunut m inisi e r i ivali rosi hte er i n esittelyä, ivaan oli Menäjäii ministeri- neuwosi>o tehnyt asiasta päätöksen, minkä jälkeen Hänen Majesteettinsa oli, todoimäköisesti sisäasiain ministe rin esiteliyä asian, 'ivahmisianut pää- tökjien Venäjän 5lmsarina. Tämä Pää- ^ >iös ei siis Mut laillisespa järjeschksessä pihalla hujan hajan, niin me Aioimme j suomelle ln^hwi>s:ettu ^la5i ^eM^fi»ta päättää, että talosli on toimelias, jär " " jcstl^iä va^kaAtatva isänlä". ÄAten jo alussa sanoin, metoan ew» päässä naisiin ja toiivon, eitä naiset ympäri Suomen pyrkimät kaifki kait- ramoan kotiuia tällaisiksi auringonpais-- iekodeiksi, sellaisiksi kodeiksi, jota kaikki sen jäsemet ra>kastawat. Lempeydellä ja mkkaudella on ivanhempien selwijettä- Niä puihtoudon ja järjestyksen merkiiys^ tä lapsille ja Mähitellon on totu:c!ttn° iva heitä työhön kodin hymäksi. Ja paichaan >taiilionsa mukaan on ^l/iteitä- >vä laÄen kauneudenaisi ia ja laojeii- netl»Zwa heidän näköpiiriänsä, etteimät he 'krit!.'iisi ummessa silmin maalimassa, 'ivaan oinistaiisnvat kaikkea kauiiisti? ja hMää ja Wkäisiwät kaikkea 'huonoa. Isänkin, micihiin mdmitt kodin -ulko- pu>olen l!aunistainises>a, .he woiwat paljc>n tässä suhteessa ivailut!aa. „Iljana cm meidän maamme — Qisko maata armaamplia? Sille työmme ciirto?.'.ainme. 'Se on suomailaisim maa". Tehkäämme se yknsiä tuumin Mielä- kin ihanammaksi kauniilla 'kodeilta, ko deilla, joiden wa'ilkuiius kansaa kauaksi iulewa.i suuteen ^ja ..Nostakaamme naisten työ;ä! Kodin työ on .naisten työ. Onnc>!ar on meillä myötä. Kukim kiioikenliäir lyö. Suomen?o»ti, siinä sampo — Sille armo aniakaa! Sii^ä ferran uuden kemään Kasiou 'kaunis kohoaa." Aino W i r k k u n e n. senwuo!>si myöskään moitu Stiomessa proiMlgeerala, eikä le moinut siellä 'saa!da lai>n moimaa. Esilteliji katsoi sen wlvo>'isi oteman warmaa>, etteimät tulli- 'Mranomaiset noudat laisi näitä mää- räyksiä. Nain ollen jo kun senaarti esit- teli jän mx>les'iä ei moinut sii omalla ia- ivalla antaa tullimir»ii0inaisille käski>ä no'.!dail.cia näillä määrÄLsiä, jälvi esil- :e'!ijä senaatin harkittaiv-ofsi eikö se- naMi tahtoisi tchdä Hänen Majesiee- iilloeii a!auiaisto! a>list'is:a asiasta ja i'lmo:.:ias a.siamilas:a sekä alamailsiiii- min ainoa, eitä miuistofi.!valiiosihtecii esiuÄisi asian lailli^seÄa järjestyksessä, jc."A 'Määräyksot sitieir julaistaisiin iiicuii asiiikkaillien noudatettaiviksi. Esi:'iclijän esiteltyä mietintönsä, pääni !seimaiti käskeä tulli Hall il usta ei ainoassaan waÄv0!naaii, e:tä tulli- (pttii; wl'j'Crt alaiset asian om ai set henki- lör ja lai!io?set ehdottomasii ja tarkoin noudattaivait ministerineumosion en- ttenmoiiilictua päätösui, .maaii tnvös. KenvaalikuMernöövM 5a'M:a pyy- Ää Hänen Mhäisyytenisä määräyksestä laäniinhalliitiusta ilmanaiiia<in cnt. se- Mahori K. Castrenin asiaiiajo:oiin'.s- tolke, etÄ Oskar Muurin lesken ano- mus laillisen kanteen nostamisesta kah- '.«a >Suomenmaalai!ieen tv-rkka-ampuja- vykmentiuim lluulmvaa s^ctamiestä ivas- t>a,M 'sääu^en muukaan, joi ka oivat 'tvahimislstut 5 §: ^jä Kaikkein korkeim massa AsMl'sesso 6 p:l'ä helmikuuta 1'81S Äifeudeulaynnin järjesu>kjesiä. joka on uoudateltaNUkäsiteltäessä maa- >han sijoitÄtuiihin Venäjän soiajoukkoi- lhin kuuliiwien so>l!i>lashenk'löiden ja a- sukkailden lmäilislä juitouja on. kenmali- >ku'.vernöörin kirje asiasta. t>o>imilettu "22 airmeijatkunnan pääMkölle". Edellämainittu Pykälä 1816 Muoden c^tulksessa lkiiuluu näi'n: ».Kaikki so:ilasheii!kilöilä koskeiv imali>iuk„'eit loTvai- maan amkzsien, joko itfseifa taikka asianomaisen krunmm- polmelijan 'kau>tva> iilma-ilettaivat' ken- raalikuioernöörille -taikka' sen rykmen- tin tahi isvwijou!?on päällikölle, jehon i>lmianiio!t-u kuuluu. Jos walitus on !sen!lack'uilten, etkä se. >sot.i-ariiklan mu- kami wo daan ilman fotavikeutba saada rorkaistuH, tuil-ee Päällikön määrätä rii?vlli>sclle oikeudeu?äytön ulkopuolella olÄiva rangaistus ja farsoa, e f tä malit- ii<i'i<X' |oa alsianmMilseit Hyrniiyffcn. Jos taas ilmiannotiu rikos on tör= kcämpi, tiaikka- .jos tvalittasa ivaani la'iilkis.'a ckuirkilmulsia, on sotaoiSous eh- to:tomosrii päällikön toimesta ajeteita- i!va siinä järjcis.yksesljä, kuin soia-artif- lait mÄiräÄvät, ja asia on siinä tuo- muifinxi. Jos jok» isMi'lashenkilö pal- meku.!^.'n ^lllvpuolella i^5ee sellaisen ri- i^o^eil ylei^ca 'Mrivallffuul^a ivasiaan, jid.ci Suomessa moiinassa olemien la- kien mukaan ei saa asianomistajan f Utriot u.ni'u'f f c IPa taik>Ia hoivin no n nojalla oli joopmvilla rau^tlchaUitutjen i?lun- nossa ja silloin ivaaci oikeutta saada »fr toa os«a kaikkien rauia^ehalliiuljessa lä- IsitellÄväin asiain pääröksoi :«toon, kuten rautati«hallituksul lvarjinaiiot jäjinet, >t'Äi toianidti>tirii)ti3brL Edwin SStCflttn tämän johdosta miustnluliea poytatir- jaan. Hän<m mieleZÄän on kreim^ Ka« nienitilla oikeus olla jaapmvilla rauta» txhallitu^sen istunnoissa ainoastaan saa- dokseen tilaisuuden lausua mieliPi:eensä hän«n erikoisata.insa koskvmissa kyjymyk- iissä, koskei kreimi Skuncnjh ole Suonien alamainen eikä sii-Z woi olia jäsenenä rautatiehallituksessa eikä la tiemme alai« nen. Siten ei frextui Äamenski n oi o- itrurta oikeutta oti<:a ojua !aik.'?cn rauta» tiehallituZjessa e tilli ol«wai.n iysiimvsten käMetyyn eikä niiSra johtulvain päätös- t en t»koon. " Tämän toimistotirehiörin huoamutuk- sen johdosta jäiii krettoi SUuntnfli pit kähkön kirjallisen sclitylsen päänrehlcö- rille waati«n oik^»:ia saada o»aa ojaa kaikkien asiain käi'i:lel?yn ja ratkaisuun. Senaatti on asiaa käsiteltyään hawain- »ui, että tamnitotirchtöcl Millgrenin lau- junnosa esitetty m:el:pid:. johon «öiset rautatiehallitutseil jäsenet omat yhtyneet, kos!tlva Suomen »valtionrautateitten hal linnosta HUHtik. 24 (toulof. 7) p. iflo3 annetun asetukicn ^ z:n sciädööt^n tu> kintaa, ei ole oikca, josta senaatin pää- törscstä k.utknlaito6toimitAÄkun:a on an- tanut tiedon rautaiiehalliiiiksctle. ranimssamme tilaisuus saada wokau- mus moMoripursien kelpoisuudesta ja nopeudelta. Rata on nun asetercu että menaor koko kilpailun ajan oivat nä'ky- missä, wiekäpä fulketvat useampaan kertaan ^nÄMtttrcidea edi^e. TÄä- läisessä moovtori „eskaaderissa" on iuonza kaunista ja somaa, »vieläpä ko- meatoikin alusta, ja fan ^moolloriher- tai" ^päillemäicä miehissä nyt tuonut ci>m kmmikeitään, tarjoutuu kilpailun aikana epäi!lemärtä kaiftIijoille, joille iatamalailtirrÄ tarjoaivai wap«iu fat- >omasij0M soina näkn. Kilpailu alkaa klo 4 iJ|>. Somapa on nä-hsä riskaa- -mätikö ne wai onko toko puhe jouta- nxita lorua. Memteän miehissä kat- ftmaon! PiSte. — I. M. D:a pilkkaanampumiskil- pailusta ..änään flv 2 i.p. hus:nauie- !aan iviÄä seuran jäesiiiä. f»,*» ?^r i!l>;, '"^ ! ]Mä (Ä ÄnMfliCT frrn, ,« *»;i«läwon n 'l]«»»'t 13 f»?,.,^,5# m |lilS . , j( , , inotuä n.t. inwj,jy.^in „^i«» piiDitän !-. «;» scmmmyy* InlliMuu. »» l( j .fenroo.f it.ot.cn.iiSrMi, ie» iirnionto ,a «—M—I» M- jM ciojitoä t„ twn ., tamisia Marten. , 1 1 Tämän jälkeen ilmouti esittelijä, pro^kollaschteeril Masasijerna, ediei hän katsonut woiwonsa marmentaa tul. lihaÄituHelle lähetel.iäivää kirjelmää, koska senaotin ylläkerrottu Päätös esit- telijän m-ielestä selmäsii on moimassa oleivvA iaiut Masainon. Tämän kievläytymisen johdosta kul puitiin istuitboon ylimääräinen esitteli jä Jiivar Aiontell, joka lausui, että kun Pitäjänmäen juna- onnettomuus. Lii kennet irehtööri Llleriä »vaaditaan eroamaan. Wi!me lauWt>ai'N!a kl)7yiNissen Pitä- jämäen i!ilinaz>iMo:tomundcs!a> ollessa Virallisis^m. yleisiä uutisia. UllciUci! tuontikiel lon esittely senaa tissa. Dksityiskohtia asian käsittelystä. Senaatin isitmnosm. niissä tehiiin päätös ministc-vineumoc-.on kaifkein kor^keimmasri wahwisiemn päätöksen mmisierineuivoston päätöstä «i woida ,. a . ^ .... . , eWf. 21 pnä 1772 anneiun Hall-itus-!^^ isiini kouiiannen muodon 21 §:n ja 17 p:nä .maatisk. ^i-kemiepmm Ili^t.^netirehtoorin >k. I. 1626 annebuut Suomen Mulisterimail- Ö l l e r i n «mvlitöntä erotiamista, tiosilhteerinmirason ohjesäännön 2 ar- mutta päÄri Sulaankin senaatti ensiksi •tlikkiiu 1. 2 ja 9 §§.:t no Ma pitää Öllerim SuomeHa wtina, ja kun tullimiraN' ^ 'omaisia tämän ivuolsi ei moitu myös' Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. Moott»r!wenekilpailu. — Kansakoulut. CpttMjc: atefsi fih järin kunnan Niemismeden kouluun avri.iiitjiin. tämän f:n G p:nä 21 haki jassa opev:ajaiar Ella Myllylä Äeu- ruuli^a. — fticrtofoulunopcttojavlarcffl on .vÄiilu K'i?nginka>nkaan Kalaniemen ipZiriin 9 hokijasm neiti Helmi Halo- nen 'Helsingistä. — Kuollut. T. 1. B pnä kuoli Keuruun sairaÄ>u»neessa tal. Kalle Dliii.iiki 41 .vuoden Ääisenä. Lähinnä suremat lrski ja Icpfet. Munalta Suomesta. Maltiou yleiset ravi- kilpailut Turussa. Wa,iiion!kil.p-a-ajo:hm Turus?? t.k:n 10 p:nä ilmoi:>au:u>i nuoreen sarjaan 10 h«>!vosta, joista hyljättiin Z. Vainen sariaa-n 20, joi ka hiyväk- ly::tiLn, niiitä 6 tammaa. Ka Mesi n hvmonm ol>i Muhe-kselia kc?.si Keski-Pohjanmaalta ja kaksi K'e>ki-Sunnesta. se monitorin maine tunne- laon. Epätuoieitaima ja oikukas se on määrä:!iöinyy.>een asti. Jos lähdet mooitortnÄkalla iveucella mesille, niin tahdoton, woilinaion kappale c-let sat- tuman SviÄkoltämäna. Koneesi lähtee liilkeelle, jos miÄii ja milloin mielti ja kesken matkan je tekee lakon «pä- määräiisi ajaksi — taas sinulle tun- .lematriomasta syMä lähieäkseen lnk- feelle. Sellai>M jc monien muosien »kokemus on osoittanut inoonori- 'koneet. MuZta !l!>)si)lpä!s fleuan moottorin omistahan midupiiuortä mooitorisiaan. Kvutoa kaiken pMn hän tvannoo em- pimäilö IkoneeMl riskaamartomaksi. e on hänvn i^mpilapsensa. Hermostu-' Kolera. Tmvonlinnalainen „basillin- kuljettaja". Sawon!kinna.'l foleivrai raakaan ote- iun 'loijamics Kolehmaisen ulostuksissa on viimeinen ru>:fi!mus ^otAinut ole- man 5olerapesäkkei:ä. Hänrä pidetään seniäihden edelleen.iairao^osia ja ote- taan «huomenna ulosniiksisla uusi nai)- .e. &tt!'si aikaisemmin z>u:fiuu.i ulos- ..'usnäyMtä oli>tvaC kolerap<1äkkeistä tvc>!pa'ii:a. — U. S. Aristiluan jutut. tään wcilwoil.:aa si:!a n0'Udaitalmchi'N, niin hän ei katsonut '»voimansa mar- meiuaa miiään kirjelmää, mihin sijäl- n/i) Mainen käsky. Tämän jälkeen kutsuttiin istuntoon tvaÄiotvarain-toimituskumian apuft,m. reeri. livavatuoin. Hannes Aeimelaeus, joka suostui ltvarinemamaan päätöksen» niutlia sainalla jäi>ii Pöytäkirjaan mer- tliiitämätsi tvastalausoeu. Jämsän kunnan kuniialis' kertomus ivnodelta l!>0!>. (JaÄoa). Kunnalliset kokoukset. Kuntakoöouksia on Muodon kuluessa pidolly 10, joissa on käsiiieliy tHreonsä 69 eri asiaa. Asicista on juuri osa ollut wulkulai>.tos.ia koAkeivi^a. äfoflnians:» <on kclkvonirulrut 7 kertaa ja käsitellyt 52 eri asiaa. Tlsioiista on ^dmoin kun kun^^ov^uksesslakiin suuri osa ollut kMulaivLs.a koskÄvila. il nrnioflistou tofuia :a> on kokoontunut 35 lkeviaa ja »k^fl.ellyt IkofouMsaon «276 en ofiöi MvinxiiHmiloalsiai olvut •funnalIisfoitr.flfunniQ.tt kakouksiHa ol len elualälla. PvllsmakuMi^tolta on kunnallislau<ckunnaas.ia w:den kulues- /a lapahtunetvein t!ui>ipa!kojen johdosta ^käsitelty 20 ja maltettu pakotvah^ngon j!o<tvauSZa Sm5. 5,079:80. Wewtuslau>takun-.o. johsn puh«en- ^joh:e^»na >kuul>ui kunnallislaudaf. esi- miss Armas Ziaiti-o ja Meninä 25 /umakokouksen funnoÄislauioiZunnan -lirisi «valitsemaa liW>ci'entä, sekä sih- leei^nä opc>^oja Juhatti Äialliokioski, kofcvnmi itamnir.fuuin 7 p:nä ja lopetin, •anörtiä 16 p:nä. Äyrit ase Soitiin ?ai° tfilbe w>evowefivoÄ isille itiÄower>on pe- ruÄieella, eikä mantöaÄin ttmkcxm, 1 öyri 1)0 mk. tuloa fchli. Näin MW os teltuna aisetettÄn kokio kunmm tvevo- melimvllisille yhtvechä 13,543 äyöiä. Näinä ja^anmÄvait erilaisien tvero- '.^icr.uien ckesken si.en, ei.ä nm«mvil- jeliMuloista, niihin liuettuna faiffi tv-- to^n ja torppain rufictf, aseieiitiiin we- roiioiiaisille yl^eei^ä 5,827 äyöia, ja mckstis tiilvista: ll>M-, ansio-, elAöe- ja Niirfcituloista asMliliin yhl. 8,261 äy- riä. — Tuilojenjk ^uuruuvV Mvi merohuslaiu^kunnalle selittämässä 1S3 Mercqve^mollisia. Turkiljalautakunta kokoontui hekimk. 1:nä ja 2 :na paitvänä käsittelemään niiitä malii-Mksia', joita woMcii'Ut heiifi- löt trifimät taksonlsttr wasm>zin. Piu- hcen^jahta^ana toimi maawvi>bj. Ar,mas Raiiiv, sihieerinä opoZiaja Juhani KalliokvsÄ ja jäffeuinä: tilanomistaja Jarl Grönholm, pMcheipYä Heikki Hätinen, mo>amvi'kj. August 'Jadiita., rakennusmestari A. Mäkinen ja her- rast. Niklas Reponen. TtI^.yinäi^ömänä weMliimslmtiMun- nan päätöksiin ilmoi^tvntui «tudkijaliaiu»- toVuntcan alemrus^a anomaan 142 'iveroiiakaisia Mali Mj aa. Tu>loHena oli, eriä Mkijalaiivttkuivta alensi Aoko kun- non merotul^stia -24? äyriä. Dutkija- lautakunnan pääi.öWslä NÄltlvti Hä- meen Känin kujivevnöörille 14 meron- «lloism. Kmvernööri ratkaisi 11 waki- Kus:o iiiiiitijalaut^kuiniiiain päätöiksen mukaisesi'!, 2 woj.>!>lnsla 'os!a?si muudöt- ttvna ja yhden ivckiti!a.jan eduksi. Näin >ollen ifuiii oli tuitu heltoille kiuinMn mimj^tumariomasta äänimäärästä, ja sitä.Merrattu kulunkiavmion kuhunkiit Miimeiien prcaesiilis^n mukaan on Mä. Asiaa fäsiiel- neiukin mies on kä-rsillvällinen mootto- Kristiiitassa pvcl:est:eratiu elc«k. 23 p. .'.läessÄ lienee Mjös ollut kysymys lii- ^ rm.pakivellessaan. Ennen keitti» moot-' cr ^ wekielt, jossa Aisr. !kenn>etirch.-ööri Sllsrin Pimittämisestä aor-imi«S on ftidvillä yhdestä asiasta: ^ Kfi fr?"V?r>nn . , . ,. L , , . , . 1 i cc.ito 'M>wa.lil ana, «ero era» bo,000 trnranto.!m.i>lulivzta, kunne» iclitys on hänen mooÄ>or!N.ia on hyiva ia tot- .,^,^ ^elseli. josia A. Larlströin on cmnc>k!>u. Muita Maalin eneminislö telavmnon jv Mmuiden moottori ja Emit Arelin Wwä5yjänä. hiirikäsi Ämälnkin. Madiknl s<lichs pitää tll<itin antaa 8 pä'i'ivon kullueHsia.'senaatin Pä>ätöSsestä riekon saÄue.M. H>:<;a CQrlström on astttazaiia ja A. Teir Skaftnniöta l?n.vikin>anZ sekä ! riskaa, on ljyy!solwäs:ikin puulieellises-. s:Mk. 1 P:nä eräs 500 mkn ioekseli. sa hoivossa mi illätyiajän .suuressa tai- 'tama^omuudesM. Näh'Ä0äZti osoittaakseen mvneidensä oimalli^suutlia on P. P. S. — täkäläi nen pursi-.se!um — a;ettanut täksi päi- menoerään, lMi<tiin laskea wcvoÄyrin suuruus, joka ytsiiwmaan rahasisa maitpajille teki 4 mk. 80 p. Talojen seiti torppien 'lisälle, jotka mo>i!sawat tivaiuaiichiMät luo!nuossv, itoki wero- äijvi 1 mlk. 80 p:n ivähennyt^sen ja oli niiden rahassa tnaksu siis 3 W» äy- ribiä. Paitsi edellä olbivio wiraillisia ko- utou!'sia, on wuodcii altuA^a «llkaen joka lauaniai' klo 12—3 ssunilaichuolieella ollut t'awat'Mvissa kunnallislau>t>akuii- non esimies ja kannan Lirjiuri!, jossa kullin illuntalainen on saa-uut «loimi iltaa ylsityisasioitaan. Wai'washo«^l0. 1. WaiwaSt>ako. > Johajattarena -on 'roiniiimt mi Hii^ ja Jouchela. Työch0htla>jana marras- tliun ensi päiwään työnjohtaija 'Kalle Daiipaile, sii.rä eieenpain iyöiijoht. Olli !Sui0'im'.l.oinen!. Lastenqpcit^oijona' on vllUlk neiti Aino Poutanen. Lääkärinä on toiminut piirilääkäri tohtori Otto Bergström. Jumalanpa tnxtosiäia on pitäiM hitoilta seurakunnan papisto. Wu>oden aluDla oli llaiieälMa^ hoidok- kaita 134 henkilöä. Näisiä Äi aikui- sia 87 ja lapsia 47. Wu>oden kuluessa tuHli laii^oikseoir uusia hoidoiKkaitA' joka ifu-iitmisi ja samoin poistui. iKiuMman. tapa.ul'sia sattui 28. Keskimäärin on laitoksessa >ollut Dka kuuLanisi 1?2 hen- keä. Laitoksen hoitoa on »vuoden ku- lnessa namtinm 207 henkilöä. Wu'0den ajalla on laitokseen' Albut a:!tu>:sia 56, lapsia 28. Eronnut aikui sia 21, lirtpsifl 30. Kuollut Muilsia 26. i .i.ipsia 2. Mlilu.ku yhieenisä 1.5^6.! Hsi!!>.>päiwien luin 46,800. ! Wv'Mn t>ul!uessa on la-iic.Peslsa köy- ^ .iCitit) ijhinisille 'viili,ito 331, 30 hl., ohria 60, 50 ,hl. Eläiiuille rukiina 20..„, hl.,! ohria 31,iv h s. Ahtee nisä rutil:.ito ja oh-' ria 449, 4 o G ! Pfliiisi silfä mitä edellä olÄva oso?t- :aa, cn laitti'jlessa layte!.'.!y ioielä Zli^sälsi ^euracliva. määrä raminvoainoitia: Kvnrcljalchoja 57 hl. 30 II., ivaura- ryyniä 12 hl. 80 l,, 'herneitä 14 hl.. m.al.a >ia 16 hl. 80 l., perunoita 2^0 N., lehmänllihaa 413 !fq., sianlihaa 667 kg. .silvkoita 18^/^ iiiniiyriä, suoloja 17 hl„ piimää 8,385 l., siiiaptpib 318 kg:aa. Laskettuna raihaksi kuiuiettiti Milja saadaan anMsi: ginkiir ja o>hrai 44!.<,,o M. h 14 mk. fi,300 mk., Än ra ja uhot 57. 30 hl. ä 5 uif. 80 p. 332 mk. 34 P.. peruna: 124 !zl. ä 5 !M >k. 50 p. 682 mk., maltaat US. so hl. ä 12 mk. 201 N'k. 60 penniä. M»nisä Smk. 7,515:94. Li!M!si tekee waiimaistalon erikois» tilli Siiiif. 14.143:49. PaMnisfili: kaikenlaisista' iÄistä Smk. 1,630:39. Wir>kailijain paÄkalusiui Smk. 2.439: 45 p. Lait-oljsesisia knlntoint laäkkee: jo liäälarin (pcälMiPio Smk. 2.171:65. MteenM tekewät n<knä kaikki 7vi me noerät Smk. 27,900.Z2. Lisäksi tulee iviellä tva^.mastalon laskuun uusi tii- Iistä t^hiy saunarakennus ja pesuiu- pa. joka tuli maksamaan 7,201: 58 p. Nähbään siis, että waiwasia.Zn kulu tus wuoden kulluessla» on cllur Smkaa 35,102:50. vSlufit ei oteta saunarcikennuksen meno- erää 7,201 mk. 58 p. lukuun sen syyn '.ähvcin, <>i.ä sillä on pyflzlmä pitkä ai kai- ■ikn lfj.iniieä armo, Iivoon ainoasvaan suoraivaliiiien juolisema lu'.uMs ja mer- •ra:«ain sim hoitopäi»vicn lukuun 46/800, huomataan helposti, er:ä jo kainen hoidokas laviokje^sa on päiavit- iä'in tullm maksamaan 59.g, penniä. Tai 'jos »iotctciuiii, ö:tä henkilö yhtä- miltaa PiKiY laitoksessa' sieliä poistu- maila, moitljoa hänen ^vuosielatuksensa silloin 217 mk. 58 p. 2. Vakinainen ottvuSÄts. Wia kinaista awus:usi>a> Maiilvastailoit MopuoZella on nauiirinuit 61 henkilöä, joista aikuisia 9 henikeä ja lapsia 52. Tämä olmusius on öullm maksamaan liUlonnioslja 5 7,«jo ffi. ijtMä ja rahansa 2,252 mk. Kaikkiaan, jymät rahaksi lasks^una 3,058 Mlk. 40 penniä. Tä- hän osastoon on luottu myöskin m henkilöi, ijo.lka kunnan fus>an::uksella oivat jossain aiSlimiollislen tai raaja- rikkoisten koulussa. 3. Tilapäinen Mus: us. Tilapäisiä eli n.s. ..häiäapua" on anneltu rahassa 30 henkilölle, yhteechä 283 mk. 10 p. Jylvissä on aunewu sa- macin tavkotnkseen ympäri pitäjää ole- mille pvrhekmmille eri Piirien kesken: Alchojärmsn Piirissä 6,,» hl, Ahtve- NtiLsm 2,„ hl, Patalan 6, a hl. Tim,: rä6 30,000 mkn oma mekielt. josÄ E. ^l:e 'in rvha^o-imi>.amar'.n puolesta on hisivassnjänä, 2 pnä -'räs 70.^00 ni^kn ivelseli» jossa Carlström on ciettajaita 5,„ hl, Cdesniemen 0,„ hl, .passia l, e0 tfl, Haaviston 7. 90 hl, vaivun 9,30 hl. HonkoÄan 6, R0 hl, Hopsun 11, 05 hl. Joikioisran 4 hl, Jämiänkosken 24„;x hl, Jämiännlemon 1,4, hl, Juokfc. lahden 7 hl, Kaipolan 4, 90 hl. Luotncn 16,,0 hl, Nurmijärmen 2, 4 „ hl, Luo ma järmen 4 h k. !Si«liäMirran 7.,, hl. Tcimillavr 13.g, hl, Nijälän 6 hi, Sah- las^n 6.z,n hi, Moislbtan 4, as hl, Nou- sialon 3 l/l, Seppolan 16,.,g hl, Sam» mall^hden 8 .z« hl. Wekkulan 4.g« hl. Ihwen>sä siis 192 hl- 62 litraa. Rahaksi m<uujte>:eu atwo on sits tila- Piisellä aivuÄNi.lsella Snik. 2,379: 78 penniä. -V " -- r -tj 4. Sai>rashoi'!>o maisvaistalon ulkopuolella. Saliraanhoiroa on kunnan kus:an- suksella «wailvais'.o5'l>n ulkopuolella eri MraHoilroloM>HA'a ja sairaaloissa nout/inul 53 heMlöä. Se on niisiä tullut kunnolle «maksamaan 2,611 mk. >25 p., sebä hoidokftaiden kyydittysopu ffti.tcaloihin 348 mk. 16 p. Siis yh- 'teoirsjä 2,959 n^k. 41 p., eli keskimaa- rin henkiM Lohci 58 mk. 67 P. Gai- tvaisleLon ulkopuolella- omasia kunnas- ^a annetut lääkkeot ja ^läMrin apu kun- nan evi kulmakumain köyhille on tullut maksaanaain yht. 2,403 mk. 50^ p. WaiwaiÄakon ulkopuolella cm siis fat- wShMo mllut kunnalle sairaaloissa o- letvien kanssa maksamaan 5,362 mk. 92 p. Kun otetaan lukuun jo ennen .mainittu tvaimaisialossa -»nneria lää» kärin hoito ja iaMeck 2,171 ml. 651>. 4