TdfiMna 3 p. Helmfflctmia K A R LA l A T A R Mo 13 — 1910 I? tules Teidän ostaa uuioiuKl. Edustaja JosnjDssia: OSKAR HAARANEN. A [1 Viskuukone || Voitto 1 on ainoa puhdistuskone, joka on va rustettu Kaulusseulalla, mikä ei täyty tähkä- ja oljenpätkii- li, kuten tavalliset peltisulat. Pyy täkää hintalehtiä ja lausuntoja! Osakeyhtiö Agros Helsinki. Edustaja joensuussa: Oskar Haaranen. K AA Lastenkasvatus. Suomennos. Wanha nuoruudenystämäni Berglund on muutamia -vuosin sitten mennyt naimisiin ja tullut onnelliseksi perheenisäksi. ..Onnelli- nen perheenisä" on kuitenkin mon- ta kertaa tuskin muuta kuin kau- nis fraasi. Berglundilla ja hänen »vaimollaan oli poika, pikku Afred, luonnollisesti kummankin liitto- kumppanin ylpeys ja puolijumala, mutta onnettomuus on siinä että heillä on aiman mastakkaiset kas- matuskeinot. Berglundin kasma- tuskeino on rottinki ja rouwa Berg- lundin karamellitötterö. Berglund tahtoo marjella pikku Alfredin pa- hasta rottingin amulla ja rouma Berglund tahtoo houkutella hä- net hymään karamellitötterön amulla. Tulin muutamana päimänä heidän luokseen kutsuttuna yksin- kertaisille jokapäiwäispäiwällistlle. Palivelija amasi owen ja minä astuin huomaamattomana Berg- lundin työhuoneeseen. Mereisestä huoneesta kuulin hitonmoista elä- mää kuului kuin siellä olisi oltu kopistelemassa maatteita, ja tähän jo itsessään niin epämieluisaan ääneen sekoittui lapsen hillitön ul- monta ja kokonainen sarja kiihty- neen naisen sinkauttelemia, ehdot- tomasti syyttämiä herjaussanoja: heittiö, pyömeli, lapsen murhaa ja . . . Mihdoin lakkasi rajuilma, omi tempaistiin auki, ja Berglund syök syi sisään punaisena ja hikisenä ja Hirvaana, rottinki »vielä mal- miina iskemään. Minä tempaisin murha-aseen hänen kädestään. — Te olette lapsenkasmatus puuhissa, näemmä, sanoin minä. — Ei tule koskaan kunnon ih- mistä tuosta rakkarista! läähätti Berglund katkeroituneena. — Kyllä main, sanoin minä tyynnyttäen, kehenkäpä hänestä kelmotontakaan tulisi, onhan hän hymää sukua. — Onko hän! huudahti Berg- lund halweksiwasti ... On kyllä, on kyllä! lisäsi hän tarkemmin ajateltuaan, onhan hän minun poikani. Mutta maimoni herkkä- sydämisyys tärmelee kaikki hymät taipumukset — woit olla marma että hän juuri nytkin neutralisoi minun rottinkini termeellisiä mai- kutuksta kirotuilla karamelleillaan. Alfred pureksii karamelleja päimät pääksytysten. Hänen suunsa täy- tyy olla mähintään yhtä kipeän- hellä kuin takapuolensakin . . Niin, enkös sen sanonut! Kuules main, nyt nauraa se pikku luv jus! Samassa astui sisään rouma Berglund. Hän heitti Berglundiin tuhoaman silmäyksen, ja sanoi pi- rullisesti hymyillen: — Kas niin, nyt on pikku kul- tanen taas iloinen! Minä tartuin Berglundin ja hä- nen roumansa käsiin ja pidin heil- le jotenkin seuraamanlaisen esitel- män: — Rakkaat ystämäni! Ei täl- lainen meno kelpaa! Teidän on omaksuttama kummankin sama kasmatusmetoodi! . . . — Minun pitäisi piiskata omaa lastani! Ei koskaan! keskeytti rou- wa Berglund tuskaisena. — Minun pitäisi koettaa moit- taa hullu maimoni pojan hellitte- lemisessä kaikenkaltaisilla lahjoilla! Koko omaisuuteni ei siihen riid täisi! peuhasi Berglund. — Ei ole kylliksi siinä että teil- lä on sama kasmatusmetoodi, tei dän täytyy myös koettaa omistaa sama käsitys hymästä ja pahasta jatkoin minä. Ja ennen kaikkea elkää koskaan antako lapsen tietää että te ajattelette kumpikin eri ta rotilla. Se tärmelee lapsen. Wan- hemmistaan pitää lapsella olla yksi ainoa käsitys. Ei pappa ja mamma, niaan pappamantma. El- lette ole yksimielisiä menkää toi seen huoneeseen ja pohtikaa asiaa keskenänne ja tehkää mälipäätös ja tulkaa sitten takaisin ja kasmat- takaa lastanne kaikessa somussa. Berglund ja hänen mainionsa myölisiivät minun oleman oikeas- sa, ja sitten astuimme ruokasaliin syömään päimällistä. Pikku Al fred istui isänsä ja äitinsä keskes- sä. Hän milkuili syrjäsilmällä epä- luuloisesti isäänsä ja katsahti hel- lästi äitiinsä. — Woi, miten soppa onpahan- makuista! sanoi pikku Alfred ja heläytti lusikan kädestään niin että liinaan tuli suuri tahra. Sydämessäni myönsin pikku Alf- redin oleman oikeassa, sitähän sop- pa olikin. — Sinä syöt soppaa! sanoi Berglund. — Sinä et tarmitse syödä sop- paa, Alfred! sanoi rouiva Berg- lund. — Minä käsken sinun syömään tätä hymää soppaa, tiuskasi Berg- lund. — Minä kiellän sinun syönläs- tä tätä kehnoa soppaa! piipitti rouma Berglund. Tosissaan ei hän marinaankaan moittinut omaa keittotaitoaan rak kaudesta lapseen. Pikku Alfred istui siinä silmäi kuin tinanapit, tietämättä kum- paako totella. Minä nostin sillä- mälin sormeni maroittaen ivan- hempia ja kuiskasin: Poistukaa ja pohtikaa asiaa toisessa huoneessa! He tottelimat, ja kohta kuulim- me minä ja pikku Alfred koma- äänistä ja tuimaa ajatustenmaih- toa mierushuoneesta. Pikku Alf- red kuunteli komin mielenkiintoi- feiia. Kääntääkfeni hänen huo- mionsa toisaalle menin hänen mie- reensä ja sanoin: — No, saaiiko minä maistaa pikku Alfredin soppaa! Hän suostui niielellääii. — Oo, kuinka se on hymää! sa- noin minä innokkaasti ja siema- sin sitä pari kolme lysikallista näen- näisen halilkkaasti sehän on nam- namia, sanoin minä! Pikku Alfred tuli kateelliseksi. — Ei, minä tahdon syödä sen itse! narahti hän ja metäisi lau- tasen minulta ja alkoi särpiä sop- paa tulisella kiireellä. Kun Berglund ja hänen mai-!täytyy kuolla! Nyt mafaroi taasen jossan pää- ni yläpuolella — ylhäällä täkki- lankut hakkaamat — irtonainen kanssilasti ja meren aallot, jotka syöksymät kannen yli — mutta minunhan on lämmin ja hymä olla täällä pienessä, kelpo hytis- säni minä makaan niin hymin ja lämpimästi, sekä näen kajuu tan owen yläpuolella olemista raoista malon loistaman — mene hakkaa pahasti laineissa, — ul kona tulee tosiaan oikea hirmu- myrsky! Gusf, guff, guff — ulikä se cm? ähkäämä pumppu — onko' käynyt niin hullusti, ja minä ma-! kaan täällä, ollen mapaana mah- dista - - ylös pojat! — täällä on ' hakattama kaikiil moimin — inut-! ta mitenkä, en moi liikuttaa itseäni,' en moi kättä enkä jalkaa liikuttaa — ai. sehän on totta, minähän muser- mm siellä ylhäällä — kipeältäkö? ei, ei tuiinu eiisinkään kipeältä, kas se on hymä, etten moi liikuttaa ainoatakaan sormea ja miten tääl lä sisällä oii tympeä ilma, niin tympeä, etten moi hengittää — halloo raitista ilmaa! Raoista tunkema iu> o kipris- telee silmiäni — mutta .niksi ma- lo loistaa — ken se on, joka sei- soo malossa — malkoisena, häi- käisemän malkoisena, jolla tukka riippuu olkapäille, loistaman mal- koinen tukka malkoisilla hartioilla — kaikki on malkeaa, malkois- ta —. Peränries, perämies! Z Ken huutaa — kuka minua huutaa? Perämies, pelasta miiiut, perä-! mies laiiva uppoo! kuule miten' aallot pauhaamat kannella, se ivirtaa hytin omesta alas — mi-! nä tulen jiiosten konekäytämää j pitkin — mesi tulee jälessäni po-i risten, temmeltäen — heitin omen! lukkoon — merkkitulet malaisemat! mahtoa Eici kannella olleet lankut i tulemat uiden, mojoten ja nous-i ten, kuten merenpohjan suunnat- ? tomat eläimet — kuulehan nyt! tärisyttämät lie omeasi, kuule, mi-: ten iie pärskyttämät tuolla ulkona' — kestääkö omi, perämies, les-' tääkö omi? j iliyt he malmistamat pelastus- j meneen selmäksi tuolla ylhäällä ^ he jättämät meidät, perämies,^ he jättämäl meidät! 1 Ei kukaaii moi tulla meitä aut- tamaan — suunnattomat meri eläimet alkamat martioida omiam- me, ei kukaan meistä ivoi päästä ulos, ei mitään apua ole odotet-! tamissa — auta! auta minua pe-! rämics, murra omi? ! Mitä, etkö moi särkeä omea? j oi et jaksa, sinähän muserruit! tuolla ylhäällä — siis meitä war-z ten ei ole mitään apua, meidän i laske sinua — kuuletko mielä me- ren elämieni pärskettä ulkona — omat martioitani — eimät mil- loinkaan laske sinua luotani. Minä olen merenneito, joka amaaan sinnlle sylini — nyt — nyt — nyt. „Herää, perämies — herää nyt, kaikki ou onnellista ja hymin ohitse!" »Kaikkiko hymin? onko kaikki malmiina, tunnen kipua ruuniiis- sani jalkaa myöten". „Tiedätte hymin, peräniies, että ,voi siltä tuntua. Mutta jalka on poiS ja sen on hymä". „Ja uppoama laima —kajuut tani — laudat — merenhirmiöt, jotka syöksyimät hytinomeani mas- taan — ja meren-neito —". „Kloroformin, perämies, kaikki, kaikki kloroformin maikutusta!" „ Kaikki, no niin lääkäri, kerran purjehdin toisena perämiehenä atlanti-laimassa — hänen nimensä oli Edith, neiti Edith — kannella eräänä yönä — — myrsky-yönä hän pelastin — hän tuli luokseni — tiedättekö, hän oli kaikkia kauniimpi, joita olette maailmassa nähneet, lää- kari!" monsa tulimat takaisin mihdoinkin j Perämies, eii rohkene käydä päästyään yksimielisiksi siitä ettei! kuolemaa mastaan pikku Alfredin tarivinnut syödä! taivalla, soppaa, tyhjensi hän jo kolmatta lautastaan, eikä hänen iniiostuk- sensa mielä näyttänyt mäheiitymi- sen jälkeäkään. Minä olin melkein ylpeä. — En luota piiskaus- enkä lah- jomisjärjestelmäänkään, sanoin miiiä, pientä lasta on osattama mairitella. en tällä! silmänräpäyksen kuliittua sam- muu lviimeinen laiivan inerkki- tuli, ja nuo hytin ulkopuolella olemat pelottamat eläimet kokoo- mat kaiken moimansa sekä syöksy- mät omea mastaan. West mir- taa niiden kera sisälle, laima ma- joo ja laskeutuu syrjälleen. En uskalla ajatella kuoleman aja- Pikku Alfredin kolmas lautanen' tusta — kuolla ja jäädä tuonne oli sillämälin tyhjennyt, ja hän fymyyden pimeyteen — oojaa, sen maati kiimaasti lisää soppaa.! uskallan kuitenkin, perämies! Mutta sitä oli hänen mahdoton! Sen uskallan, perämies, mutta enää saada, koska marasto oli lop-' sitä toista en uskalla — sitä jota punut. Mutta silloin rupesi pikkupeuraa jälestäpäin. Alfred kirkumaan ja paiskasi pa-! Nyt kaikki hiljenee ja kaikki on lasiksi tyhjän soppamaljan. Berg- kaumau ollut hiljaista, kauman. kun olenime kuolleet, mami: neet kuolleina kauman, kauman — niin tulee sukeltaja uponiiee- seen laimaan — hänellä on po lvessa palama lyhty, ja hän tun- keutuu eteenpäin pitkin konekäy- j tämää, potkaisee laudat tiellä ja luiid ja hänen maimonsa syökfäh- timät ylös, edellinen hakemaan rottinkiaan, jälkimäinen karamelli- tötteröään. Ja kohta oli pikku Al- fred isänsä polmilla ja ulmoen „rö- kityksestä" ja syöden karamellia samalla aikaa. Lastenkasmatus mahtanee olla' noituilee itseksensä — sitten hän komin työlästä. j tempaa kajuutan omeii auki tu- i lee luoksemme — ui miten hän, sukeltaja, ou kauhean näköinen - [ hänen muodoton, peloittama pään- sä. Kun hän tempaa omea ja saa sen mnmein auki — oletteko siitä perämies milloinkaan kuul leet puhuttaman — syöksyy hyt tiinsä uponnut ylös — syöksyy jä menee häntä mastaan, heittäy- tyy amaajan syliin — hyi, niin komin märkänä ja iljettyneenä! Amosilmm, minä syöksen ylös ja heittäydyn hänen syliinsä, ku- ten surullinen morsian — ensin sukeltaja pelästyy, sitten hän hy- myilee — näen naamarin takaa hänen ilkeän hymyilynsä. Perämies, en rohkene — minä en tahdo — minä en uskalla käy dä kuolemaan. Perämies — meidän joiden täytyy kuolla, kuolkaamme yhdes- sä — ei erinänsä — sinun sylis säsi tahdon maata merenpohjassa ja kun sukeltaja tunkeutuu sisälle, silloin syöksy sinä kerallani makuupaikoiltamme ja suojele minua. Siniin sylissäsi on hän minut löytämä ja hän ei moi temmata minua sylistäsi. Kuule, miten kumisee yläpuo lellamme — nyt sammuu laiman merkkilyhty — nyt myöryy koko meri ylitsemme yhtenä ainoana laineena — jo tulee hiljaista tunnetko, että uppoamine? — Pe rämies, syleile minua, sulje minut syliisi, niin ettet milloinkaan mi- nua hellitä! Perämies, pelkäätkö minua? Etkö tiedä, kuka minä olen? — Etkö tunne meriruohon tuoksua ympärilläni — katso, kuka niinä olen — mielä näemme miimeisen hyökylaineen kangastuksen —katso ken minä olen — minä olen me ren neito! Minä olen meren neito — sinä kuulut minulle — en milloinkaan Mmn-neilo. (5. M. Norman-Hansen. »Tuopa oli aika kolaus, perä- mies!" „Aika kolaus, lääkäri, mutta se on pahempi, jonka te nyt ai- jotte tehdä — onko aiman mält- tämätöntä, että jalka otetaan pois, saattaa minut raajarikoksi?" „Se on uitit musertunut, perä niies, ettei ole muuta neumoa. Muuten menemät kylmänmihat polmen yläpuolelle". ..Niin, sitenpähän sen täytyy olla, kuii Te sanotte. Kaksi talmi- yötä amonaisessa meneessä — olihan se kaksi yötä? ymmärrät- tehän, lääkäri, ettei ole helppoa muistaa aikaa, puolikuolleita kun olimme. Mutta jos kansilasti ei olisi musertanut jalkaani —" Hengittäkää nyt symään, perä- mies — jos Teillä on mälli suus- sanue, niin sylkekää se pois — hengittäkää nyt symääii, symääii ja lemollisena!" „Ptöi! oksennuttaahan Teidän kloroforminne, tahi mitä Teillä on, jota pidätte nenäni edessä! Tosiaankin, olinhan jo kauman peljännyt, että kansilasti myrskyn tultua kaatuisi, mutta päällikkö tuumi, että moimme sen heittää mereen — päällikkö niin, hän majost laiman kera pohjaan — me toiset ennätimme pelastua meneeseen — miten lienee ollut kaan, niin onnistui pilkkopimeäs- sä laskea mene mesille, lankkujen romahtaessa päällemme — miten se tapahtui — niin alihangan merkkituli malaisi »viimeisiään, - malaisi punaten hyökylaineita. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: N urrnekses sa : Telegr. reviisori R. Talola. litrassa: Hra Heikki Ikonen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen* Harnrnaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Enossa : Johtaja P. Hakulinen, Kalti- rnon tehdas. Polvijärveltä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara M 5 n n 1 s s I: Maanvilj. Heikki Puhakka. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. PaiholaBsa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Möhkössä : Hra Pekka Pesonen. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Pielisjär v ellä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen, Saario. N iitty lahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylfissä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Lehto!: Maanvilj. Simo Hirvonen. R o mppalassa : Hra J. V. Pälli. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Liukku. Junassa: Kauppias J. Huttunen. Vär tsilässfi: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen, Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Venäjän knrssi on tänään S kk. . 288: 50 266: 66«/s . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk. p. Lontoo a/v. . . 26: 39 8 kk. ... Pariisi a/v . . 100: 90 8 kk. ... Antverpen a/v . 100: 50 8 kk. ... Berlin a/v . . 124: — g kk Lybekki a/v . . 124: 10 2 kk. ... Hampuri a/v . 124: 10 3 kk. ... Frankf. a.M. a/v 124: 10 3 kk. . . . — - Amsterdam a/v 209: 40 3 kk. ... —: — Wien k. s. . . 105: 50 Kristiania a/v . 139: 30 Tukholma a/v . 139: 30 Köpenham. a/v. 139: 30 Chigago a/v . 5: 23 Mk. p 25: 24 25: 06 100: 10 99: 60 99: 80 SS: 20 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 206: 80 104: 80 138: 80 138: 80 138: 80 5: 16 Kuulutuksia. Kiteen kuntakokouksessa Ilmoituksia. (K. S. 1 k. 4 e. 45 mm). Viensuun Maalaisseuran karjsjihoitokurssit alkavat 14 p:nä helmik. Mikko Turusen talossa. Kurssit tulevat kestämään kaksi viikkoa. Kaik kia kurssille aikovia kehoitetaan saapumaan paikalle jo ensi päi vänä. Maalaisseuran puolesta: Reittä Utriainen. Emännöitsijan paikka julistetaan haettavaksi Joensuun ja Savonlinnan väliä kulkevassa matkustajahöyrylaivassa „Liperi", tointa seuraa 200 mk:n palk ka kapteenin ja koneenhoitajan ruuasta. Hakemukset, joita tulee seu rata maine- y. m. todistukset, ovat lähetettävät ennen helmik. 25 p. osotteella: Herra L. Hän ninen Liperi, Taipale. Liperin Höyryvenhe-Osuus- kunta r. 1. JOHTOKUNTA. ensi helmik. 7 p:nä käsitellään j ennen ilmoitettujen lisäksi: j JäniSjärVCtl HÖV" 8) Valitaan valtioavun nos-1 ^ ta ja Juurikan ja saman' anoja j Ty VCnnC _ 0S3.KC- ja nostaja muita kansakouluta-1 , . . „ loja varten. 9) Asiamiehen va- j yMllOn litseminen kaupp. P. Liimataisen varsinainen vuosikokous pide- ja u. maantien rak. toimikunnan Värtsilän asemalla majata- valisessa jutussa kihlak. oikeu- lossa He i m ikuun 21 päivänä dessa, johon kunta on haastettu 1910 kelIo 10 aamulla . kuulusteltavaksi. 10) Vaivais-. hoidontarkastajan kiertokirje' uuden »Kunnallislehden» tilaa-; misesta y. m. 11) Päätetään kun- ] nallisasiain ilmoittamisesta 'sa-' nomalehdissä. 12) Montako työ päivää tenkaa kohti käytetään u. maantien rakennukseen tänä Setaan heti Propsien mctoon, vuonna. 13) Ajetaanko soraa ■ - — r r ' - tänä talvena u. maantien raken- Johtokunta. Noiu ioo kevosmiestä Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jonain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Joensaa—Viipuri B. a Joensuu . iäht. ;il.00 5.40 <. 2.30 Harumaslahti 1140! •i.l'.f 3.21 Oukauio . . ! 12.19; 6.58 4j 6 Tohmajärvi „ Kaari la . „ Värtsilä . tu). * läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavkla tul. » . läht - Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elisenvaaratul. läht. Alho . Hiitola Ojajärvi Inkilä . Sairala Koljola Antrea * Hannila Kavan tsaari Karisalrni Tali . . Tainmisuo Viipuri 12.41 7.20; 4.34 - i.Ol' 4.5?? : 1.13 7.52' ö.lö! 1.23 8.02 — 1 1.4 I 8.17 — I 2.13 8.4b: — ! 2.31 9JX — ! ; 3.1Ö 9.4«j; — i ; y.2(; Looo : — | 3.3ij — ! i 4.10:10.4-4 : — j | 4.2-5 : 10!>: — ! | 4.52 11.27' — I 507:1142 — ! i 5.34i L-2.0K — ! : 5.52:12 18 — ! ! «.H '12.3G 1 — ! ! ; 12.55 : — i | 7.öj: 1.27! — : i 7.301 i.5o! — : 1 Y.41 1 2.01| — . , ! 804: 224! — . tul. | 8.18; 2.3y| — I . läht. J 8.^: 2.50! 600' 8~! ?>.0^i 6.2ij v.öi; 3.21 6.65^ 9.V7! 3.331 fi.49; U ' n tul. _ 3.44j 7.031 9.41 j 3.56! 7.16; y|ö; 4.04j 7.25; Viip. Pietr. läht. n n n Viip. H b I s. läht. " " " nuksella. 14) Erinäisten toimi henkilöiden palkkiolaskujen hy väksyminen u. maantien raken nuksen suhteen. 15) Lautamies ehdokkaiden valitseminen kuol leen O. Jumpoasen sijaan. Kiteellä *>/i 1910. Vald. Sutinen. Pielisjärven kunnan väliaikaisessa kunta kokouksessa kunnanhuoneessa Helmik. 14 p:nä klo 11 päivällä käsitellään seuraavat asiat: 1. Tarkastetaan taksoituslau takunnan tekemä ehdotus kruu nunpuistojen ja teollisuuslaitos ten manttaalille panosta ja pää tetään niihin kuuluvista asioista. 2. Valitaan kansakouluraken- nuksia varten valtiolta anottu jen apurahain kantaja. 3. Valitaan senaattiin selityk sen antaja O.-Y. V. Gutzeit & C:on taksoitusta koskevassa asiassa. 4. Annetaan I. M. Dobrinin kauppaluvan hakemuksen joh dosta läänin kuvernöörin vaati ma lausunto. Pielisjärvellä Tammik. 29 p. 1910. Juho Kärki. Huutokauppoja. (Kar : . S. 1 k. 4 s 48 mm. Nikkarit! Pulpettien, kateederin, tuolien y. m. teko Kuorevaaran kansa koululle tarjotaan tehtäväksi huutokaupalla, joka pidetään ta lollisen Juho Tuonosen talossa Kuorevaaralla kuluvan helmi kuun 18 p:nä klo 9 a. p. Polvijärvi, Kuorevaara V2 10. Johtokunta- ja tekoou Wuonislahden aseman I läheisyydessä. Wetomiehelle kuuluu! inyöskiii teko, joka on toimitetta- wa parhaiten siten että medetään pitkänä riukuna rantaan ja siinä katkotaan, ja mustakuori poiste- Pietr. taan. Metsä hywä. Metoinatka 0—2 kilometriä, mäetön matka, n Lähempiä tietoja saapi * Muonislahden wnolukiwi o. y. Muonislahden asemalla. Viipim—Joensuu Hels. Viip. tul. Maaniiljelijathuon).! Tarvitessanne maanviljelys-, meijeri-, mylly-, saha- y. m. ka luja ja -koneita. Kysykää hin toja allekirjoittaneelta. S. Piiroinen, Sola. 7.15 5 .2? j Pika- 2 51! j«na 10I0! 6.10 — ! 5.02! — 1120 1.15 10.29! 2.41 7.0Ö! p "e" a 7.0 i; 4.34 ; 5.55 5_!«| — ! I.03 10 .12; 2.27 II.03! 3.54! 7.54! — — ill.^i -- I Viipuri . läht. Tammisu o „ Tali . . B Karisalrni n Kavantsaari „ Hannila Antrea Myytävänä. Myytävänä hyvä, puhdasrotuinen jänis- koira. Lähempiä tie- ctoja saa t. 1. konttoo- rista. 1} Koljola Sairala Inkilä Ojaiärvi mitola Alho . n tul. läht. ; 6.40 i 6.50 ! 7.02 ; 7.13 i 7.25 ! 7.37 : 7.54 ! 8.09 ! 8.26 I 8.48 ; 9.0u | 9.27 i 9.55 10.16 s 0.35 Kaikki ostajat tyytyväisiä! |Yhä uusia kiitos- | lauseita saapuu I „Non plus ultra" 5^7 «- I parranajokoneen ■ ' kelvollisuudesta. Se kestää miesijän on täysin vaara- |ton, ajaa nopeasti, kevyesti ja same tin siiraksi karkeammankin parran. Maksaa rahtivap. ainoastaan 2 mk. 90 p. Lähetetään myös jälkivaati- nuiksella. Yksinmyyjä Suomessa V. Kroger, v lipun, Kullervonkatu 21. Elisenvaara tul. - läht. 110.45 Ihala . . „ ! 11.13 Jaakkima - ! 11.33 Niva . . p j 11.68 Kuokkaniemi 112.12 Sortavala tul. 112.45 _ läht. ! 12.55 1.30 1.40 1.53 2.05 2.18 2.31 2.50 3.05 3.21 3.42 3.53 4.18 4.45 5.05 5.24 5.34 6.02 &S7 6.?8 7.5C 7J0 7.45 Seka juna 4.15 4.27 4.44 5.0C; 5.32 5.48 6.09 6.24 6." 7.15 7.S 8.S 8.45 9." 9.52 71 tul. Helylä . „ Kaalamo n Matkaselkä „ Pälkjärvi Värtsilä . „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi H Onkamo. „ Hammaslahti Joensua. tul. 1.07! 7.57! — 1.55 5 8.41 2.18! 9~i 2.461 9." 3.00i 9.45 3 .10! 9.5Ö 3.24 i 10 .(3 3.44 4.07 4.45 5.23 10.S 10.4o 11.22 12.® 6.35 6.53 7.1? 7.4?»! 8.33 9.16^ (K. S. 1 k. 1 s. t-j mm.) Hankinta- huutokauppa. Rääkkylän kuntahuoneella tiis taina ensi helmik. 8 p:nä. klo 10 > e. pp. tarjotaan vähemmin vaativille j hankittaviksi vaivaishoidon tarpeiksi suurempi määrä joko jauhoja tai eloja sekä noin 200 kiloa raavasli- liaa y. m. Samassa tilaisuudessa huutokau pataan urakalla tehtäviksi Vaivaista lolle halkoliiteri ja 2 heinälatoa sekä kuntaliuoneelle tikapuut, aitatarpeita ja mahdollisesti portit y. m. Huutokauppatilaisuudessa määrä tään tarkemmin ehdot. Samalla myydään kuntahuoneen vanhat ikkunat y. m. Rääkkylä, ®/i 1910. J. Kolehmainen. VialanS^ieliä, Äjänirantoja 4anipUliä ja viulu- ja soitin•- tarpeita Joensuun l\irjap. O." 7:n Pans*fkffBita*se. Vuokrattavana. Urakoitsijat Huomatkaa! Vuokrattavana Kesäkuun 1 päivästä matkus tajakodiksi sopiva huoneusto 7 huonetta, samoin puoti, 2si ka maria ja keittiö ynnä leipuri- versta, kaikki tarpeellisine ulko- suojineen. Tarkempia tietoja saa Valokuvaaja Ahokkaasta. Wuokrattawana suuri asuinrakennus Malmika- iYl ■ , . n »? dun marrella. Tarkempia tietoja 8en ""'""' ä 8eniMi "" ä tapahtumalla huutokaupalla anne taan Enon kunnan Kuisman pii rin kansakoulutalo urakalla raken- nettamaksi, tilaisuudessa määrä- tyillä ehdoilla. Urakoitsijan on sitä ennen esitettämä kirjallinen takuu urakan suorittamisesta ja annetuista marsista. Pidätetään oikeus tarjouksen hymäksymiseen tai hylkäämiseen. Enon Kuismassa 26 p. tammi- kuuta 1910. Kuisman koulu» rakennus- toimikunta. Huoneuston, sisältävä 3 ka maria, tampurin, keittiön y. m. mukavuudet, vuokraa 1 p:stä kesäk. pienelle perheelle. V. Kallio. Vuokrataan huoneusto, kaksi kamaria ja keittiö nyt heti ja kesäkuun l:stä päivästä, sa moin kesäkuun ensimäisestä päi västä kolme pienempää huoneus- toa. , H. Kinnunen, kivenr®istäj8. Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1909 toistaiseksi. o. 3 t er Asema s" S n a B *■ HB I • e. pr 9 V V Joensuu . . . 5.50 Lehmo . . . 6.02 2 6.04! Kontiolahti . . 6.24 10 6.34 Jakokoski . . 6.50 5 6.55 Kaltimo . . . 7.19 10 7.29 Paukkaja . . 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 7.59 10 8.09 Haapalahti . 8.31 2 8.33 Kelvä . . . 8.53 2 8.55 Vuonislahti . . 9.15 10 9.25 Tiensuu . . 10.00 1 10.01 Lieksa .... 10.20 — — Asema S" 1 3 S" <s> S'b o © ■ e. ® ? pr St V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.55 10 7.0öj Kelvä . . . 7.25 2 7.27; Haapalahti * 7.47 2 7.49 1 Uimaharju . . 8.11 10 8.21 1 Paukkaja . . 8.33 2 &35l Kaltimo . . . 8.51 iO 9.01 Jakokoski . . 9.25 5 9.30 Kontiolahti . . 9.46 10 9.56 Lehmo . . . 10.16 2 10.18 Joensuu . . . 10.30 — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 .J -.PP.-- » ® i- PP-.. Sunnuntai- _ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan- tuu. Joensuun Kirjap. 1910