N:o 187 (70) - 1910 KESKISUOMI Lauantaina kesäkuun 18 pnä tvacS.raut. orrtvarsan N :o b? »M2roZ« tä'). ^ . N«ljäwuotisia ja tvanhempi» tammoja oli tarjolla lantalir^aan mer» titlämih"» yhteensä IS ipl. Näistä hytvÄ- fytliin kantakirjaan seuraavat 10: maamv. Albert Äanas«n W:saarelra Pertun-Tyttö" N:lla 463; maanio. V»'a:« ti Frimanin W: saarella ,Walwe" "!:lla 4t>l ja kolmannella paU. a 10 mk. torpp. Pentti Kumpulaisen W:saarelta .Piri kö' R:lla 4W; tovpp. Otto Mäntösen W: saarelta »Hunna" N:lla 460 ja Z:lla pall. ä 10 ml. asioits. Tuoma? Wartiai« sen IywäSchlästä .Herkku" 92:0a 4G7 \t* 1a 3:0a palk. ä 10 mk. maantv. Kalle W«Slerisen W:saarslta .p.urssi" SI: Da 4Bb; ttuff. Juho Raamin Ä:saarelra .Heinä-Tyltö" N:lla 4Zg ja kunniakir jalla; maanw. Emrl Kähärin G.saarrl- ta .Miina" N:lla 470; maantvilj Ot:o Aächin W: saarelta .Tiina" N:lla 471 setä maanw. pojan Julius K-,uppisen W:saarelta ^Sivkta" N:lla 472 ia S:lla palk. ä lv mk. Kolmevuotisia tammoja oli tarjolla kantakirjaan 9 joiZta ? hymäk- hyttiin. Maamv. Aapeli porhojen Wii- tasaar«1ta »Tiina-Liisa" N:lla -«-JO ja 3 palk. ä 10 mk. (isä N:o 03 »Xotofri" ja «mä n:o 147 ^Hilppa"); Tqönjoh:aza Ä. W. Aihersaaren W: saarelta ,W:Yu« ri" N:o 4L1 (isä N:o SO.Mörkö") sekä maamv. Otto Kähärän W:>saar«lta .Lyy- ti" 3l:c 462 sekä 2:lla palk. ä 15 mk. (isä N:o SZ ^Zotveri"). Kolmevuotisia oriita oli näyttelyssä 7 hpl.. joista palkittiin 2:lla paU. ä 15 nH. maan». Kalle Variksen W: saarelta ^Ma" (isä N:o ^ .Mör. kö"). — Kunniakirjalla p-.uL maanw. Aapeli Korhosen W: saarelta .Temu" (isä N:a S3.Tow«Ti"); torpp. Matti Hä mäläisen Wpaareilta ^nto" (isä N:o 330 .Orpo"); maantv. Matti Frimanin W:saarelta ^Towerin»Poika" (isä »To« weri"); ja torxP. Arttur Masalinin W:saar«lta .Usma" (i^ä .Taveri"). KaHsiwuotisia orivarsoja oli näyttelyssä ainoastaan 2, joista i:llä pal>k. ä 20 mk. palkittiin uiaamv. Einar SaMnin W:saar«lta .Wii"i' (isä N:o 50 »MöLkö") ja 3 palk. ä 10 mk. maantv. Arwid Kumpuilais«n W: saarelta »Tar mo" (isä N:o 60 Jftörfö" ja emä N:o 478 ^>!atin»WafPu"). Kakisivuotisia tammoja <<i 7 y»l> Toisen palk. IS mk. sai maantv. Einar Korhosen W:saarelta Karoliina' (isä N.o b3 ^!oweri"). 3:0a palk. ä 10 nti. palkittiin touokraajanpojan Julius Nävhin ^Tantra"; torppari Juho Pasa- sen .EuSsa" (isä N:o 4t4 .Polle"); maamv. Kalle Mesterisen W:saarelta »Lotta" ja .Nella" (edellinen on «STCö» rön" ja jälkim. »T«verin" lytar.) N k s i w u o t isi a orivarsoja oli 6 kpl. Näistä palkittiin 3:!la palk. u 5 mk. maanv. Kalle Warils-n pilaus" (isä ^Mörikö", emä N:o 10 .AieSti"); maanv. Älbert Kanasen .Hessa" (isä ,Möl?ö", emä N:o 4L3 .Ker:un-lyttö"); piiriin. Koulun ttlennustolmikun- taan. jonka tulee heti ryhtyä »valmis- tcoviin toimiin ja sitten huolehtia tai* kista rakentamisem kuulumista asiois- ta, «valittiin talolliset I. Wäärämäkr, W. M. Maaranen ja A. Wäli!mäkt« ^mylläri E. Jokihaara ja torpp. E. Ok sanen. SeliMsen antajiksi Kummun kytän /ouluriitaan »valittiin tal. A. Pokela ja I. Lehtoniemi. Torpan th- tär Hilma Penttinen päätettiin laittaa sLmäparimdolaan kunnan kustannuk- Ma. Lautakunnan esimies JuSsi Minkkinen valtuutettiin kunnan puo« lesla uufimaan Kansallis-Osakopank- inn tunnusiettu 8,000 m «n kassa?r«. anista kotimaa Porwoo,ee:. kuoli Hel. Ältllwila,na. singissä t.k. 15 p. opettaja ja kirjailija, Monalta Suomesta. »arkoitetut rautatieläiset owat rautatiehallituksen maaräl)kseSta siirretyt: tvaihdemiehet P. Laamanen ja I. Mälimaa M A. Hotti ja K.J. Virtanen Viipurin asemalle sekä ra« tatvchti I. Wchwiläinen MSrtsiläan. Kuollut. Paluumatkalla Nauhei. kotimaa Porwooiee:l kuoli Hel- ^ . jä t.k. 15 p. opettaja ja kirjailija, — Kuntakokous Virroilla. Kokouk» latinan kielen lehtori Pormoon ky m- sessaan ui 13 päätti Virtain kunta ^ nasiossa Karl Herman Ossian panna toimeen yleisen tuperkuloosi tutkimuksen. Asian oli wirittänyt kun nattlääkäri Tard Dreijer ja tarjoutui tekemään tuiVimustyön ilmoijefji kun kunta fortwi.it matkakulut. Tarjous oiettiin'kiitollisuudella mastaan ja Pää- leiliin, etlä tohiorin apuna on wielä oklama jokaisen piirimichen omassa wa:waiAhoitopiirissään. Tällainen apu onkin llvälttämätöin tvrkasluksen on- nistumijselle, srllä taMitaan mies, joka tuntee Paikalliset olot ja lioiksi on me la lvarustettu jonikunlaisclla kunnalli- sella käsllynallalla. Tim kunnossapito maantiellä Naja Grotenfelt. Mainaja syn:yi Wii Purissa marrask. 10 p:nä 1L4L ja tuli ylioppilaaksi 1366 ja harjoitet- tuaan siMogisia opinnoita Leipzigissä lisenisiatiksi ja tohtoriksi 1379, minkä jälkeen »vainaja antautui opettajaksi. Etupäässä latinan ope.tajana toimi hän eri oppilaitoksissa, kuten lieossa Helsingissä (76—77), Mikkelissä (77 —78), Kuopiossa (79—«85). Siime* mainittuna wuonna tuli hän latinan 'fehtoriflsi Porwoon lyseoon, missä oli kuolemaansa ^saakka. Innostuneena ja 'kokeneena opettajana teki mainaja il- sensä tunnetuksi »varsinaisen koulukau n!emeen .«tarjottiin kolmen iruoden «Punkinsa ukkoPuolellakin. Hänen sano- lOiaifi ja maksetaan siitä 30 mkaa wuo delta. — Kuollut. T.k. 14 pnä kuoli koto- naan Alaimuden asemalla esemapäällik- kö Frans Gustaf Hedlund monia wuvlta kärsmällijesti kestettyään wai- kean taudm waiwoja. Tämä kuole- manjanoma on laajoissa piireissä tuottanut sywää surua ja kaipausta, sillä wainaja oli yleisesti mnnettu hettkilö, joka nautti jakamatonta kun- nioitusta ja myötätuntoa. — Frans Gustaf Hedlund syntyi Uudessakau- pungissa lokakuun 25 p:nä 1351. Muutamia wuosia myöhemmin muutti hän tvailvhomPineen Maarianhaminaan, jonne hänen isänsä oli pääskyt tullitar- kasiusmicheksi ja jossa poika sai ensi- mäi'sen kousu-opetuksensa. Sen jälkeen käwi hän Turun kauppa-oplston, josla pääsi 1872, ja antautui sitten liike- alalle, jonka jÄkeen hän 12 w. toimi ^ kauPungenssa on puolueella ollut myös konttoristina, teollisuus- ja kaiippaloi- lenioikirja- ja julistus.^rasroja. Pie- minimien patmeluksessa. Hän ei kui- tarissa Vn »vangittu paiisi Maslowsk:a, renkaan tunienut itseään lyytymäiseksi eräs näinä >päiwinä Tuomesta saa- liike-alalla, waan hati ia päänkin w. punut tuntomaton henkilö, joka hotel- 1884 harjoittelijaksi wal'.ion rauiaieil-, lisja on ilmoittanut nimekieen Sinsi- mal^htimies ja kirjailijatoimensa on niinikään tunnettu. Eiilen aamulla kuoli Lappeenran- nassa apteci.iiari K.. F. C e d e r- hwarf. — Äskeiset wangiisemlset Helsin gissä ja Viipurissa. Pie:arin sora» akatemian tivjasloichoiiajan S. D. Ma'sl-oiwiskin lvangitsomisen johdosta il- moitvtaan N. Vrsmjalle, että Mansit- Ominen on yhteydessä SuomcSsa il» iniisaadun Walisliwallankumoukselll- >en järjestön kanssa, joka on jälleen clifanur työnsä kielletyn kiriallisuuden lemiltämisoksi wenäläisen sotaiväen keskuudessa. On saatu selloille, että puolueen neuwottelusa on.p-.deuy Vivpurissa ja Helsingiksi. Näissä le. NÄYi pian, että hän nyt oli oi- kcalla alallaan. Hänen suuri kykynsä ja omanlunnon:ar!kuutensa sekä kieli- taiionsa eiwät jääneet huoinaamalta hänen päiiIll>etöitään, ja hän edisiyilin sentähden nopeasti. W. 1667 nimi- tetiiin lhänet toisetsi kirjuriisi Hämeen- linnan asemalle. w. 1891 »loikan ra- dan an^jaistssa Myll!»5»öfen asciiia- maamv. Artturi Kvrhosen .Wisa" (isä . päallUAn. Ma hänet siirrettiin »Mövkö") ja torppari Wikt>?r Toiltas-en .Weikko" (isä .Mörkö", emä 9!:» 354 .Rippa"). Uksimuotisia t a m m n ro t x j o-- ja oli näyttelyssä 6 kpl. Toisen prff. d 10 mk. saavat maamv. Wille Warilscn .Taimi" (isä N:o 122 .Nopsa", emä N:o 34l .Leena"); maanio. Einar «arlinin .Wä»räräkki" (isä ^Mörtö") ja torpp. Wille Hämäläiiftn .SoHwi" («ii .Mör- ?ö"). 3 palk. ä 6 ntf. Zaiivat louclr. Juho Nergin.WaWu" (isä .Mörkö") ja maantv. Matti Mariksen .Tultu" (isä .Möitkö"). — Kunniakirj.in sai inaan- wilj. Kalle Kinnusen .Piku" (isä .Mör- kö"). Li!k. toto, ynnä joitakuita muita — Venäläisten sotamiesten »van gitsemisia Viipurissa ja -Helsinqissä. »Karjala" kertoo, että wiime tviikokla »vangitstirat santarmi: Viipurin 3:n juomemnaat. nLmentliin kuulu»van jo- lamiehen Diarkuloffin. >lerioman mu- kaan lienee muita'kin »vangitsemisia ia- pahiunut sikäläisissä kasarmeissa. Nä- mä tvangitscimijet oUMi aikaisemmin japaihtuneiden kanssa yh!?ydessä. Mi!käli Työmies tietää, on Helsin- gisiäkin wimie »viikolla toimitettu lu- kuisia »venäläisten sotamiesten »vangit- semisia. Ensin mangitliin kolme tykki- fotamieslä ja y!lsi aliupseer:, torstaina ja perijantaiina »vangittiin Viaporissa 16 tyilkisoiamiesitä »vielä lijäksi. Van gitsemisia eiwät suomalaiset poliisit samaan Mirkaan Laukaan ajemall Vuoden 1905 lopulla hänet »vihdoin määtättiin wiime?si hoitamaania wir- kaan, asemapäälliköksi Aiawuden ase- malle, soia lvaiwaloista Mirkaa hän Haiti suurimmalla omantunnoniark- kuudella huolimatta wuosi »vuodelta yhä ilsäänlykvästä sairalolsnud-esta. Missä h»Ivänsä Hedlund »vaikulii, ^ ^ erittäinkin Laukaassa ja Nlamuudella, ^ teHneet, waan lvenäläiset. tvoilli han humaan.iella t|tmtyrni]el-; mnim >wangiis>emiset kuufuiixit lään miichiMn ma i kustava n ljletjoii 0 ( iCt)lwtt yhteydessä aikaisempien wan- kuin alaisten,akin lakamattoman kun- kanssa, nioiiuksen ia myötätunnon, >a war- ' . , maan muistatvat ne monet nuoret «uomen kauppa-apulaisten ela- rauiaiieläisei, jotTa Hedlundin johdol- keyhdistyksen kassan ttla. »snomen la oivat saaneet käytännöllisen tottn- Kauppa-aipulaisten Elak?l>hdisty^jella mt^kjeinsa rautateiden palmeluksesia, ^ on lpiakkoin wuo>i^okouksensa Turussa, kiitollisuudella isällistä johtajataan. Kokouksessa tulee m. m. Pohdilta- Hän oli todella parhaita esimiehiä, to- Vvak^t ikyfytmjs Hdiskyksen kassan ti» dis:«wat »varmaan ikai'kki, joilla on ol-! lasta, joka äskeijen maist. Uno Roosin lut onni hänen alaisinaan työskennellä hänen kanssaan. Frans Hedlundin kanssa on meniMt pois yienosii simisiynyt kunnon mies! . . ^ manihaa juurta, erittäin kykenelvä wir-! kaikkiaan 233, joista 23 nautti .>00 kamies ja kansalainen, hellä perheen ittf»t_ puutuista eläkettä ie k a 47 sitä- isä ja hackvinainen ystälvä. lämminjy- paiill oli oikeutettu yhta juureen e.ak- däminen ja eheä perjoonalliiuus, jonka keeseen, 26 kuolinpesää nautti 300.»uit , .... muisto säilyy rakkaana ei ainoastaan suuruista eläkettä ja ol. Iita pa.tsi »vie- ^ men o,uusme^er, \atiac . .onkurs thake hänen lähimmilleen, puolisolle ja koi- lä 38 .oikeutettu yhtä inureen elakkee- mukien. WMosa on 90. M ltk. - ' - f— ElKeoikeutetuista nauttii. si'.s «.^S. — Kansakoulut. Rauialaminin kun nan Äärkkäälän koulun opettajaksi on »valittu opettajatar Anna Äinltinen. — Kuntakokouksessa Uuraisilla :ä- »nän k:n 15 pnä päätettiin seuraawis- la asioista: Julaistiin jälellä oletvat kunnalliset tilit ja tiilintaikastajain lausunnot se- tä myönnettiin kunnan tiilien tekijälle lilitvapaus sillä ehdolla, että hän mak saa hallussaan olemille kunnan ikasja- säästöille korkoa lv. 1909 alusta sichen asti kuin maksu tapahtuu. Laiuajy- wäsiön lilit myös luettiin, »nutta joh- tokunnalle ei myönnetty tiilirvapautta en.nen kuin Vziljaövarasto astiamitoilla mitataan. Esitettiin kumernöörin Pää- täs lautamies A. Vanhalan ja tal. A. Wälimäen »vaiiluksen johdosta iai- «am^jaston wÄjan mt:taain:jesta, muita kun valitus oli kumottu ei kun- ta kaiffonut oleman jlyytä riidan jatka- miseen. Samoin pääteltiin tyytyä ku- iveritöörinpäätötsiin tal. Justus Pirk- kalan, toiiminunt M. St«nij'in ja Uu- raisten lyömäemMsiyksen »veroiius- »valitusten johdosta. Tal. Kalle Kok- kilan walitUljen johdosta annettuun päätökseen ei tyydytty, »vaan nwlittiin ial. A. Pvkela ja opettaja E. V. Rti- himäki hakomaan siihen muutosta Äei- jarillijessa Senaatissa. Lautamies Juholan palkka-asiassa anneiiuun Tu- lvernöörin päätökseen Däätctt;i« tyy tyä. Heikkomielisen Maija-Liisa Ta- kalan hoiaolaan lähettämis-asia jätet- tiin waiwaiShoilohallitutjen huoleksi. SLuur»lMMä Elli Lahtinen päätettiin lähettää Lulun kuuromi^läkiuluun. Sk o ko u f f e r M jy M . - .. . moamista waltio n rau ta-^unä kerrotaan siitä ahdingosta ja teiltä ja samalla waatia, niistä tvaurioista, joita Venäjän että eduskunnan hywäksy- maatamme kohtaan harjoittanut poli» ^! l . € . i , n€n i. a .°" tiifka tuottaa Zaupalle. Ewening tetUi|ti)Ni wotmaan ntttt T w .. t . , f pian fuinmahdollista. Ti. ^lus^akunta kuuluu eiupaas,» tut:arkas:ajain patkka määrättiin 5 eritän rahamaailmaan. ttrfsi päi-wÄtä tästä eteenpäin. Kun- nalle tvulmista Rotlsian huoneista Käätettim t«ttäa kansakoulu Köytiän ja M. Ljunbergin toimittaman'sum anvi Ms kelmin makaan miitat,en osoittaa suurta pääomanpuuieita. Wiime wuoden lopussa oli osallisia noin 35,8 pros. ja kuolinpesistä vain 40,6 pros. eläkettä. Tulos sillä qjalla mainituista a» wiolaskelmiSta on tuloja 532,906:52. menoja 1,448,423:—. Pääoman puu te on M 9IS,456:48. Kassan tila on näin ollen lvarsin tukala. Arviolaskelmien suorittajat esittämät sentähden wuosikokouksell«t eikö Äisi suotaZvaa, että eläkkeitä pie» nennetään niin, että kaikki eläkkeeseen oikeutetut saisuvat yhtä paljon. Niiden suuruus määrättäisiin vuosittain kaS- san warojen mukaan. Jos tämä ehdv- tus kokouksessa hymäksytään, owal yh- dischksen säännöt tässä kochden muutet- tawat jonkun »verran. Ahdistykjen joih. tokunta ei kuitenkaan Tur. S:n kuu- leman mukaan ole tätä ehdotusta -puoltanut. — Suomen tärpattirengaS. Kuten tunnettua, on maassamme useita uu- denaikailsia ter»vauuneja, jotka samalla toisena tuotteena walmistawat tärpät- tiä. Kun nämä tehtaat yleensä otvat lpienenpuoreisia, sijaitsemat sisämaassa, eikä niillä tuotteiden myynnissä ole ollut M)tettäwänään tottnneita kau- pallisia wormia, on tärpättitehtaillam me ollut waikeuksia tuolteittensa ra- halsi muutossa, Marsinkin kun suurelle osalle »valmistuksesta on koetettaNia löytää menekkipaikat ulkomaalta. Te h- taiden kesken on nyt muodostettu ren- gas, jonka tarkoitus on yhteisillä woi- millä saada kaikkien eri tehtaiden was. misteet tasaisiksi ja parantaa näiden laatua sekä yhteisen edustajan kautta hoitaa tuotteiden myymiä niin hywin koti- kuin ulkomaalla. Tärpättironkaan edustajaksi on tullut Osakelchtiö Mer- cantile Helsingissä, joka tästä lähin n>älittää kaiken tärpätin myynnin maassamme. Renkaaseen owat nimitt. liittyneet kaikki Suomen tärpättiteh- taat. Paria Pientä poikkeusta lukuun- ottamatta,ja on luultawaa, että loput- kin wielä siihen lchiMät. Toilvotta- livasii nämä toimenpiteet nntaivat uut- ta waulhtia tätpättiteollisuudellemme, jonka kautta Keski-^Tusm<n laajoissa nieilsissä kaadettujen epälukuisten hon- kain ^niuuien hyödytlöminä uinailelvat kannot muuttuwat Puht-iaksi kullaksi. — Kauypal. — Suomen Hypoteekkinhdist>.)s ko koontui AMtyyn yhtiökokoukseensa keskiviikkona, missä puheenjohtajana toimi insinööri Gustaf Zitting. Kun johtokunnan tilintarkastajain kertomukset oli luettu, myönnettiin johiokunimlle täysi wastuu»vapaus ja johtokunnan ehdotus wuosiwoiton käyttämisestä hymäksyttiin. Tämän .päätöksen mukaan wuosievoitosta, joka on 129,643 mk. 54 ip., poistetaan ka- lus-otilisiä 56/980 mk. 12 p. sekä 62,863 mk. 42 p. poistekaan »chdist^k- sen Aiuosien 1907 ja 1909 obligatsioo- nilainan Pääoma-alennuksesta ja'5000 mk. siirretään eläkerahastoon. Johtokunnan jälsenitlsi »valittiin uu- delleen kunnallisneuwos N. B. Gro- tenfttt ja tilanomistaja Carl Ehrn- rooch. Tilintarkastajiksi walitt:in tilanom. I. Msopaeus ja kruununvouti V. v. Hausen sekä lvaramiehiksi luutnantti T. Nummelin ja pros. E. Ehrnrooth. — Suomimihollisten toimia. Puu^ histaan Karjalassa tunnerun kiihkotve- näläisen »Karjalan Meljeskunnan" joh- tomiesien puolelta »valmistellaan eri tyistä julkaisua Miipurin linnan wal- loituksen 200-wuotisjuhlaksi. Julkai- ,'ussa tchdään kuulemamme mukaan selkoa menäläisten Moitoisia sa Viipu- rin läänin merkityksestä Venäjäll» se- kä W)detään hallitsijaa liittämään Viipurin lääni keisartkuntaalt. Kap- pale tätä julkaisua aiotaan koettaa saa- da jätetyksi korkeimpaan paikkaan. — U. S. — Sieltä taalta. Äyminlinnan nuo- risoseura KlMissä on eronnut Suo- men Nuorison Liitosta iihtyäkjeen Kanlsallismieliseen Nuorisoliittoott. — Päätös oli aiwan yvsimieunen. — Osuusmeijerit konkurssiin. Vii- me sunnnntai-iltana pääin Tuusnie- «mau 1'Ai-i'AZ Bakennttttojaiii moutoon palaatamme että meillä löytyy puuttam&ton Tanurto: StmcnftiX useammalla"eri merkillä. Kllkkii, tiiliä la sarea.* Kaftofarpeifa huopaa, lakkaa monipuolinen Matlltarpciden varasto y. m. O.Y. Keski-Suomen Bantabanpassa* 1-0 Juuri sisään tulleita: Naisten Leninkikankaita värillisiä ja~mustia. Pumpulikankaita koti maisia ja ulkolaista. Pumpuli- ja vilkmusliineja. Tervevsliirejä — „Sirene" korsetteja. Liivin suojustimia. Sukkia pumpuli- ja villa- yksivärisiä sekä kiijavia. Vöitä, vyönauhaa ja vöysolkia. Silkki-, liina- ja pumpulikäsineitä. Eesäsähattuja ja saketteja. Alushameita ja puseroita. Ompelutarpeita ja koristenauhoja. Silkki ja pitsinauhoja yjn. y.m. Wilti Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. Pikku-uutisia. — Duumaa ensi iStuutokaadcn tiiooh- jelma. Odotetaan että dum.na tulee no- pcalla »vauhdilla hymäksymään koko jon- kcn >laiki«!hdotul>sia Suomea martcn yleis- waltatu>Analli.jcsqa lainsäädän'.öjärjes!yk- sessä duuman hytvÄjymän yl?iswa!ta- kunnallisten asiain luettelon mukaan. — Finanssit sekasi». Tiisiaina il- moitti eräs Mmajoen mies Maasan po« liisille, että hänellä oli tvarasicttu ^ mk. rahaa ja kello. HeUen kuluttua oli rahoja jo kadonnut AX) mk. Aamulla, kun mics oli s«llhvinnyt, olviin rahoja toicty main 180 mk. ja fun asioita oli oikein harZittu, «i häneltä oltu Varastettu ni:n mitään. t>äinwastoin oli hän itfc tuhlan nut rahansa, mitä tarpeellisten ostos- tenqa jäl«stä liikeni. Olipa imelä »vähän eräältä tuttatvaltaan lainannutin. Kel- lonsakin oli .kellosepällä". Lauvantaina tulevan heinäkuun 2 päivinä alkaen klo 10 päivällä pidetään Laukaan Kuntalaissa vä liaikainen kuntakokous, jossa vali taan tilattoman väestön lainaus ra hastolle sääntöjen mukainen hoito kunta. Olli Voutilainen. 2180 1—1 Venäjältä. — Juutalaisten karkotukset MoSko- wassa. Tiistaina oli Hallirseivan je- naatin istunmisja esillä tyjyniys juu- talaisten lasten asumisoikeudesiä. Ku- ten muistetaan, oli Moskoivan kau- pungiiPäällilkö antanut määräyksen 4 alaikäisen juutalaislapsett karkoittami- sesta. (Lapsisia oli kaksi 4-wuotiasta, yksi 8-^vuotias ja yksi 1V-wuotias). Pirkan neuwottelun jcklkee-t senaatti päätti, että fasfcen karko taminen on jätettäSvä tuonnemmaksi, kunnes on ratkaistu Lysi>mys siilä, saamatko lapset asua äitinsä luona, jolla on oikeus asua asumisalueen ulkopuolella. Kaäotettu. 2 reikeliavaiota kadotettiin kes kiviikkona. Pyydetään palkintoa vastaan jättämään ne Hotelli Wahl- grenin ovenvartialle. 2181 1—1 melle ala-ikäiselle lapselle, »vaan myös-, seen. fin hänen lufuisillc ystämilleen ja »jlt« päänsä kalille niille, jotka tuli»vat tekemisiin hänen kanssaan. — MaatUan kauppoja. T.f. 13 p. tehdyllä kauppalivjalla myi maanmilj. Mam Mäcklin omistamansa Koimu- ranta-nimisen tilan Kuopion pitäjän Puutossalmen kiilässä maanmilj. An» :on Vehkoftlle Keuruilta 71,000 mfn kauppahinnasta. Vastaanotto tapah» tui htti. — Suom. — Ne »venäläiset „tarkastaja^« Tiistaina yöjunassa saapui Vaasaan Suomen rautateiden »venäläinen „tar kastaja" Ämger. Junaan oli liitetty häntä Marten erityinen maunu. Herra tarfastaja ei suwainnut astua ulos Maunusta Maasan aseinall.i, »vaan oli seuraamana päiwänä kadonnut lvau» nuinetilsa Poslijuiian mukana. Tarkas» tusmatka kuului jatiku»van Ouluun. — W:a. Yleisön osasto. Kysymys Suomi-laitta» yerra kapteenille. Mikä oli syynä, kun ette seisotta- nut laimaanne sedvästi merkin näh- tyänne, waikka laittanne oli kulussa wäl!jällä awowedellä>. On terrassaan matkustajaan masentawaa moinen me- nettel») ja kapteenin häikäilemättömyys, mai mitä? Ladlvasta näin ollen jäänyt. Höyrylaiva »SUOMI". Kapteeni K. A.. KUNNAS. — Lähtee — Wasijinreltl JpbkylUl oka ■annnnui, t istu » per »>>t»i klo 8,SO Ulalla. JpraskylUti-Kesi.iroll» jok» m aan an Ui, keskiviikko ja lanvantai klo 9 15 »II.Ii» Joka matkalla vaan ei keskiviikkona poi- ket an Padasjoen, Hermoisten, Kuhmoisten ja Korpilahden silloiss*. Joka tiistai, keskiviikko matkalla Suo lahdessa reki keskviikko matkalla Korpi lahden ja Vuorelan sillaasa. Tarvittaessa Kellosalmea, Jadinsalos, Marjalan ja K Arkisten silloissa. Höyrylaiva „PÄIJÄNNE a Kapteeni KAARLO BLOK. — L» tee — We$ijinreltl ijviskjiua joka torstai klo 8,50 illalla. Vftsijlnreltl leilllaa joka 8 annan Ui, maa nantai, tiiftai, ja keskiviikko kello 4, 0 «umnlla. Jyväskylästä Vuijlrrtlli jok» Perjantai klo 9.1 S illalla Reinslistl Netijlrnlll joka Sunnuntai, maa nantai, tiistai ja keskiviikko kello 12,hO piiv&lll. Jyvl»Vyllin mennessA poiketaan Vuoro, lassa ja KorpiiahdoUa. Jyvkskvltstk toi- leasa Korpilahden, Kuhmoisten, Hermois ten. ja Padasjoen silloissa. Tarvittaiesa Kirkisten, Marjalan, Jodia salon a Kello«almen silloissa. Höyrylaiva »AALLOTAR". Kapteeni V. NYLUND. — Lähtee — Wesijinrelta Jlasaii joka Maanantai ja laa- V au tai klo 8, AO illalla. Vfcsijanreltl frkmisiii jok» keskiviikko j» toistai klo 8.80 illalla. JlOSiStl WuljliVtlll jok» sunnuntai j» tiis tai klo 10 illalla. Kuhmstsfsta Wesiiarnll* jok» torat»; j» per jantai klo 4 aamulla. Joka matkalla poiketaan Padasjoen, Harmoi^ten, Kuhmoisten, Kuolahden ja Pihia ; akosken silloissa. Torstai matkalla poiketaan Keliosalmen. Salon ja Maakeeken silloissa. Illlimim Miilmisi. III. Harry. Kun syksyinen aamu valkenee, näyttäytyy orgiain toinen puoli. Harry makaa muutaman sivuhuo neen lattialla pää pesukaapin sisällä. Itse valtio neuvos sohvalla samassa huoneessa paitahihasil laan. Kauppaneuvos Elersiltä on nuttu halki-repey- tynyt ja hän ottaa unta lattialla poikki puolin. Kauppaneuvos Fleege kuorsaa nojatuolissa istual taan. Samallainen näkö toisissakin sivuhuoneissa. Suu ressa juhlasalissa on lasisirpaleita läjäpäässä. Sak salainen isäntä nukkuu siellä pöydällä ja »Bon- das" puolialastomana pöydän alla. Sillä yöllä hän uhalla riisuttiin, kun sitä ennen Abrahamson oli hänellä ratsastanut ympäri salia. Koko suuri talo humalassa kuorsaa... kuorsaa. Ja kuitenkin on sunnuntai-aamu. Pyhän Mik kelin päivän aamu. Aurinko näyttää kaikki alastomassa surkeudes saan. Viimeiset poismenneet humalassaan tajusivat vetää ylös ikkunaverhot, kun oli jo selvä päivä. - 45 - Siitä on tulla riita maisteri Littovin kanssa. Mutta valtioneuvos niin määrää. Seuraa näytelmäkappale Seurahuoneen pienellä näyttämöllä. Sen on valtioneuvos kirjoittanut, Krook säveltänyt ja sen esittävät Abrahamson, John son ja vahtimestari. On naurava pilkka joistakin läsnä olevista. Sillä Abrahamson ei ole kukaan muu kuin maisteri Littov, Johnson ei kukaan muu kuin merikapteeni Hartman ja vahtimestari ei ku kaan muu kuin »rauhan enkeli". Mutta haavoitetut nauravat mukana. Ja ilo on täydellinen. Näytelmän jälkeen taas ryypätään. Mutta sitten tulee yön loistonumero: »Bondaan" naittaminen. Se on Abrahamsonin tämän illan keksintö. Ja aivan .Bondaan* arvaamatta. Yks kaks tanssii saliin puolihumalaisena yöpu vussa se pitkä tyttö. Ja lentää oikopäätä »Bon daan" kaulaan. „Bondas" raukka pakenee... pa kenee ... syleksii... vihassa sähisee kuin kissa koiralle... suuttuneena ärjyy ja kiukuttelee... syleksii ja kiukuttelee. Tyttö vain yltyy häntä ahdistamaan, nostelee kovin sopimattomasti ha mettaan... kätensä syleilyyn kohottaa. Kaikki ovat naurusta kuolla. Mutta .Bondas" kauhusta hikoilee. Nyt loppuu ilveily räiskyvään kätten taputuk seen, minkä valtioneuvos alottaa. »Bondas" parka on kuin piesty koira häpeis sään ja kyynelkarpalo on hänen silmäkulmassaan.