N:o 44 - 1910 tCBSKI-SUOMI Keeki viikkona helmikuixii 28 pmÄ fin, joista osan ta! yhden kerran toaV taaja itsekin on myöntänyt antaneensa, tekee joulu- ja uudenvuoden lahjoituksia — Vaiffit nämä uiman tvähinHÄän ai» hetta tahr s>YYtä. ««pä edes siitäkään syys- tä. että I. joka oli nuori mieS ja »vaki tuisessa palweluks«Ssa. olisi sellaisia» .ar- vinnut. Kysyanystä vastaajan ja J:>, «välillä on ollut kantajasta, ja on pesto- ri G:n todis-tuZsen mukaan jillä kertaa kun hän tapani heidän molempain («ast. ja J:n) ajatukset. iäZjä srlhtees- sa olleet yhtäläiset. Pitkin syksyt '^z, <aaja ei yhdellekään ainoalle lukuisista todistqjista ole >sanonut Mitään hytvää »antajasta. waan parjannut minkä woi- ni »t useastikin ilman mitään näennäis täkään syytä. Samaan aikaan I. dcfcc uhkauksiaan kaikille tnnparistössään, par» jaa hänkin luin «mäntänsä ja kerroo eri henkilöille, että!hän. joka nauttii suuria etuoiieutsia »vastaajan luona, tulisi siir- tymaän tvastaqjan kanssa Helsinkiin asu- maan. Tämän Zaiken yhtäläisyyden nc» jallo ei »voi jäädä epäilyksen alaiseksi e- des. eiitei was>taajalla ja Z:lla olisi ol- lut yhteiset harrastukset, yhteiset aikcer. jillä niin läheinen on heidän wä;insä ol- tut. Aastaaja itife an myöntä.nit, ettd I. on hänelle myöskin uhannut tehdä lo pun kantajasta, wi^.l .ip.i Khnyl tämän kirjeellisesti. Näistä uhkauksista ja J:n aikeista «i vastaaja ole mitään wirtta- nut kantajalle yhtälöähän tuin wiramo- maisillekaan. IvaiSa hZnrn joZ tenen- kään tuntevana olisi pitänyt tun- ckea. että I. ol» mieZ. joka voi ja saattoi tehdä mi»ä Wvän>ä. Päi investoin cn vastaaja-. d<t«n paA. Grönholmin ja neiti ÄKsterlundin ltodistuljset osoit tavat, kehunut hänen ja miehensä välien wiime aikoina olleen ikään tuin paremmat, «ihkei tässä suhteessa asian- laita niin ollut. Tämän ohella on wie- lä muistettava, että vastaaja Kemin a- semalla kertomuksensa mukaa a on muka »varoittanut luopumaan aiteis- taan, jvsta seidasta, huomioonottamalla tvastaqjan ja J:n kaiKi suhteet ei wc» tulla edes muuhun läjitykseen kuin etiä »vastaajalla ja J:lla on ollut sopimus muvhata kirlkolherra. Äun asiassa syyttäjän ilmoituksen inu- kaan vietä tulee lrsätodistutjsin, jctla antavat »valon erittäinkin siihen näh den. miten »vastaaja viime mallallaan Helsingissä on ollut. niin. ja tun kanta- jan puolesta tuonnempana tullaan a- siassa antamaan täydelliseinvi kcnnc- kirjelmä, woin kantajan puolesta tässä yhteydessä tyytyä ainoastaan tähän huo mairtukseen siilä, mitä asiaz''a nyt on selw»tetty samalla kun kantaja yhdistyy syyttäjän tekemään l»Mäyspyyn:öön. Vastaajan asiamiehen lausunto. on. -ilisi ÄTtHnifeSll teltcaStl itkenyt. e F." olisi ollut siihen syytä, txtt* iätnfin kun ivastaaja luonteeltaan pn e- nonOnän iloinen. Ia on w:«lä kuivaa- vaa Greeta Äijälän kertomus, että kaik kiin mitä pi-enimpiinlkin maksuihin ci us- iottu vaimolle rähvja, »vaan piti kanta- ja hakea nivtä suorittamaan. Näistä seidoista on käynyt selville, ettii vastaa» jaa ei ole kohdeltu kantajan puolalta sil- lä luottamuksella» kuin miehen pitää osoittaa vaimoaan kohtaan, ja an tässä havaMava myöskin syy epäsopuun a* violiitoAsa. Minä myönnän, että kan- taja aina. kun tvbistajia on ollut läsnä, on esiintynyt tyyneesti, waan päinivas- toin. kun tadistqjia ei ole ollut läsnä, racNkana hemkilönä, «tähänkin syynä hänen rahanhimonsa, joika kaikessa on tullut nä- tywiin. sillä kutvn asiam. TaNvonen mi- nulle muutamia päiviä sitten kertoi, oli hänen päämiehensä kerran tämän avio- liiton aluAsa.lukenut eräästä tapaukses- ta missä mies oli lyönt/t ivaimvaan ja joutunut, kun itämä vaati eroa lyönnin johdosta, maiffamaan vaimolleen ttuo- tuista eläkettä. Tämän sanomalchtik^r- tomuSscm johdoSta oli hän päättänyt olla tyynenä, ettei joutuisi samaan pulaan, mutta on rtno tyyneys ollut tarpeen ai- nvastaan silloin. kun on ollui todistajia läsnä. R«»vasäi LaguAsen kertomukselle, että »vastaaja olisi sanonut, ettei kantaja ol« häntiä lyönyt, ei woU>a antaa mitään arvva se käin nähtävästi riiopuu tviiä- ri n? Esityksestä ja sitvpaitsi solii rouwa AMHolmin todistusta »vasiaan. Mitä muu!ten näistä ^eKoista on mainittu, tuskin Nxviikuttainee itse asiaan. waan on amoasdaan surullinen ?uwa tosi elämäs- tä pappilassa. Iatk. — Opettaja A. Laitisen juttu. Kou- luylchallitus käsitteli eilen opettaja Artturr Laitisen jutussa tortastajä Muori salmen tutkimuksessa syntyneet pöytäkilijat ja Päätti niiden johdosta waÄia selitiMä opettaja Laitiselta ja asianomaisen kansakoulun johtokunnai- ta. sekä ne saatuaan niihin tarkastaja Vuorisalmen tvastaselityksen. — Tuuria lahjoituksia. Perja:uai.-.a läyttäesfään 70 wuo:ra lahjoiti kaup- paneuno» F. Sergejesj useille rahas- Wille, kouluille ja yhoistyksillz yht. 27.000 mk. Äskettäin kuollut ittiii Maria Ma thilda Eklöf Helsingista on teviamen- lilla lahjoitanut eri laicolsille ja l)h- diSlyksille melkoisia suminia. kaikkiaan 90.000 mk. Eräs Henkilö, joka e', tahdo nimeän- sä ju>lkisuttteen, on Salon kauppalalle lahjotianut 10,000 mk., jonta koreista osa kM)tetään sellaisten köyhien Talon kauppalassa asuwien henk!.öiden aivus- ta alkaen tvälittAmaZti siirtynyk kasit- 'telemään kokonaan uutta kysymystä, jättänyt ulottamansa ajatuksen ja siir- tynyt aiwan uuteen. Sellaiseen stilis. ti^een mahdottomuuteen tahtoo paino- ylihallitus tehdä kirjoittajan syypääksi. Neljännessä kappaleessa puhutaan to- stn ruhtinaasta, mutta kappale on semmoisenaan siteerattu Friedrich Koldin teolksesta „Jhmissuwun histe- ria". NlläolÄvan nojalla anoi was- taaja, että kanne hylättäisiin, erittäin- kin kMa senaatin orkeusosasto ja ho- wioikeuden kannewiskaalin wirasto eiwät olleet huomanneet kirjoituksen sisältämän mitään H. M. Keisaria loukkaamaa. Kannewiskaali uudisti kanteensa maskin maisteri Tall.qrenia wastaan, jonka jälkeen hoivioikeus päÄti jjulistoa päätöksensä wast'cdes määrättÄvänä päiwänä. — Painoylihallituksen kanteet sa nomalehdistöä tvastaan. Aikakauslehti »Framtidin" wastaawa toimittaja, waratuomori Johannes Gunimerus oli taas maanantaina painoylihalli- tukseft ilmiannon johdosta haastettu Helsingin raastuwanoikeuteen. Mirallmen st)yi!täjä, kaupunginlvis- kaali A. Mestetton ilmoitti, että pai- noylihallitus oli hänelle lähettänyt kirjelmän, jossa hra Gummerukselle vaadittiin edestvastuuta rikoslain 1ö luwun S:nnen pykälän nojalla «Fram- tidiissa" julaistun Hsjalmar Procopen runon „Pä sängarens dag'' johdosta. Painoylihallitus oli katsonut runon sisältÄvän kehotuksen rikoksellisiin te- koihin. Mirallinen syyttäjä ei kuiten- kaan ollut woinut löytää runossa sel- laista kehowsta kuin painoylihallitus oli tarkottaxuk. ' J Raasttulvanoikeus julisti asiassa päätöksensä eikä katsonut runon sisäl- täavän rikoslain 16 luw. 8:n pykälän edellyttämää kehotusta, minkäMuoksi »vastaaja "lvapauteitiin kaihesta edes- ivastuusta. Painoasiain ylihallituksen käsknslä Ivaati Porin w.^t. kaupunginiviskaallj A. Seppä ,/Zosiailidemokraatin" was- taajalle toimittajalle Frans Koski- selle edeswastausta sen johdosta, että sanotun lchden 46 n:ossa :v. 1908 oli j ula istu senBatw siViilitoimituskun- nan Turun ja Porin läänin ku>t>er- nöörille lähettämä salainen kirjclmä. Syysk. 23 p. 1908 antamallaan Pää- töksellä Porin raastulvanoikeus kui- tentin wa>pautti Koskisen kaikesia edes- mastuusta, koska elok. 20 p. 1906 yh- disiys- ja kokoontumiÄva>paudesl^ an- nektu laki oli kumonnut kanteen perus- teeksi esitetyt säännökset. Tästä pää- töksesiä malitti Porin kauvunginmis- kaali Turun hovioikeuteen, joka eilen antamallaan päätöksellä katsoen, ettei toukok. >31 p. 1867 annettua asetusia nimenomaan kumonnut elok. 20 p. Was>taajan asiamies {varatuomari C. Pro e op o lausui tähän: T'inlua siliä, kun syyttäjän ja orittäinkin kantajan asio- mies Tenvosen lauselmat o!:s-:va: syn- ... _ . K u«» tyneet ainoastaan pelosta, että u^siaa^a t,ue * -paaomaan li Maa n Ivuojillain ^ lomita KoÄisen 500 nikan asetettaisiin nyt heti lvapaalle jalalle ja in tarkoituks-ella estää tuollaista. Muuten eilvät suinkaan olisi pyytäessään lyt- käystä ryhtyneet näin pitkiin lauselmiin ja nimenomaan »vaatineet, :tlä lvaslaa- kokous on Itse silta paättanyk ku!« sunut «chöskm Venäjän edustajan näiden kokousten keskuskomiteaan. Useista syistä jo warsin tuskastutta- waksi käyneen odotuksen jälkeen on nyt senaatin taholta ilmoitettu kenraaliku- mernöörin Päättäneen, ettei Pohjois- maista raittiuskokousta saada tällä kertaa toimeenpanna Helsingissä, kos» ka siihen ei woiba kutsua Menäjää wi» rallisesti ottamaan osaa. Asian johdosta tänään pidetyssä er:« näisten raittiusjärjestöjen edustajain kokouksessa päätettiin, eträ näin ollen hankkeet Pohjoismaisen raitliuskokouk- sen pitämiseksi Helsingissä saamat tällä kertaa raueta. Tunne:»! lakimiehet, joiden mielipidettä myöskin on tiedus- teltu, ovat näet olleet sitä mieltä, että tässä tapauksessa täytyy hallituksen ta» holta annettuun kieltoon tyytyä, koska päinwastaiselle menettelylle ei lais- samme ole riittävää tukea. Pohjois- maisen raittiuskokouksen keskuskomi- toan jäsenille Norjassa, Nuoisissa ju Tanskassa tullaan ensitiuissa ilmoitta- maan, että meidän on ollu: mahdoton- ta järjestää Helsingissä vuonna 1910 sellaista Pohjoismaista raittiusko- kousta, jollaisten ioimceltpano on meille uskottu. Helsingissä 17 p. helmikuuta 1810. Heino A. Aulanko. G. Vondestam. Matti Helenius-Geppälä. O. W. Lou- hivuori. K. Taskinen. .. fr . . IIUIK.UV1IIIIUU lUlUVllUUt HUI, lanuiet,., io^ka elvar nam. maiva.s-^ ^aki. on harkinnut oi- ^hochon apua, etupaa»ia köyhille le^ kumota raastuvanoikeuden pää- kille. Paaomaan liintaan ivuojiiiain ^ tuomita KoÄisen 500 mkan 10 pro, koroista. Lah,0'..ettu lumma ^ toj ^^rojen puutteessa rtM tn tchrtfui- ' __ 1 , T ' raavaan 60 vuorokauden vankeuteen. on jo luolvultetlu kauppalan rahaioi- mikainariille hoideltavaksi. — Jääsuhteet Laatokalla. Harvi- naiseksi talveksi sanovat Meisäpirtiu ja lähetettäisiin taSaisin »vankilaan, mil- ^kalaslajotl tälä talvea siilä jyystä, että laista »vaatimusta tuÄin koskaan enncn Laatokka lainehui rantojaan myöten maassamme on tehty jo ?nnenluin pynn- ^ jäistä vapaana Metsäpirtin kehdolla- tö waStaLkai,s«ssa suhteesi» on »xtstaa- kin. Joukko kalastajia onkin läfjtcnli; jan puolelta tehty. Kun nyt ryhdyn jos- lohenplMtiin Sor:anlehreen y.m. Ka-. . . ........ sakin määrin sei«kkaporäises:i ^ Icslojal kuuluvat 'aavan lohta hyvän kotkasta Halla osokeyhnöitä ja Kajaa- ki^ku-uutisis. Pari sanaa „Sawolle". „Satvo" on ottanut oikein isänkädellä räkittäälseen niitä maaseutulehtiä, jotka puvluesimne «rimielifytMiä loslctvassa kystMtMessä otvat uskaltaneet asettua sa« mall« Hannalle, kuin ^Heksinftin Sano- mat". lvalkaumtöksensa mukaan pitäen pe- säeroa ainoana mahdollisena leinmra n>M)ään lvallÄsctvasta hajaannuksen ti- lasta s«>lwit)äymiselle. Tästä rökitt)?sestä on ,Aeski--Suomikin" saanut osansa. Suurella tva^rmuudella ja täkäläisten o- lojen mn>5a htMinikin tarkkana tuntijana iNiieriblää ^Talvo" nuorsuomalaisten ää- nestäjäin lukumäärän llvähenemisca täs- >sä Waa1ipiirissä „cro--intoiliijcn" ja niit- tcn ajajien syyksi. Lehti saa kuitenkin, kaikessa ,^>sianiuni>omu?sessaan", suoda «meille anlteckk.si. jos sen moitteet ja st)y- tökslst «i^vät liiiota meitä hituistakaan yhtä jvähän kuin ne tvoitvat järkyttää kä- sUyskarntaammckaan kysce?s.':olen>aSsa a- siassa. Uskallammepa ivi^iä olla sitä iniel- tä enentmän tai »vähemmän mierasten ainesten ikilkcmin-m nuorsuomalaisen jpitoffitccn mukana on juuri yk>si waikut:a- wim!pia syitä siihen, että melkoinen jouk- ko tvaiisinikm maallaisia on jäänyt vois ivaamista, jopa kokonaan l-op?:tanut kai- ken yhtchden puoilueen kanssa. Niin tie- dämime käyneen täällä ja sama on asian Vaihteleva varasto Miesten puku- ja palttookankaita, englantilaisia ja kotimaisia Kaulaliinoja, Rukkasia Sarkoja, Doffelia ja yuorisatenkeja myydäin alennetuilla hinnoilla. Wilh. Höglundin Kangaskaupassa Pohjoismaiden Pankin talo. Puhelin 65. Laatikon vetimiä, nuppia ja saranakoristeita, kymmeniä eri laatuja. Punasta, viheriää, valkosta, mustaa ja ruskeaa apriilakkaa ja polituuria. Alumini-, kulta- ja kuparijiuheketta. Ruskeaa, viheriää ja punasta kiiUotuaj auhekett*. Liimaa. Santapaperia. Hohkakiveä. Laatikon, kaapin ja arkun lukkoja suuri varasto. A. Niemeläisen Rautakaupassa. 688 t-8 Venäjältä. — Murhenäytelmä merellä. — Kaksi laiivaa kadonnut. Luultavasti törmänneet yhteen. Kuien lunnettua, hukkui norjalainen ParlkilaiiM „Sig- ne", joka viime elokuun 23 pnä lähli maan asiamies Tor mosen huomaututseen. puoleisesli, ja hinnallin o.vai hyvät, niin tulee tämä samassa oleinaa.r ivaö- ostajat kun makszivat rannassa 2:50— tine syyttäjän lausuntoon. ^3 rnkaa kilosta. Äulasius ei ole ivai- Ennenkuin «siamies Termonen rnhtyy kcaia, werkot kun sac laskea jo 50— asiallisiin huomaututsiin, on hur. k^eua- 1 100 metrin pääsiä rannasta. Muu:a- nu: puhdistautua siitä mi:ä minä näit- ^ mai kalastajat' ovar oilanee: hevosen ten wälikäräjäin alussa lausuin poliisi- keralleen ja he käyvät camuhämärasjä tutkintopöytätirjan luoteitauiaisnudeSta verkoillaan ja päivän ovai metsä- ja erittäin liittää sen oikeudellisuutta töissä. — L:kka. — Komeron kuitta kansakoulimovetta- jain palkkauSjärjestrimää parantamassa. Äoveron tuntit^touk>eIs.'. !v. kin 3! pnä , t (t ... ..... f( r ... ...» ....... , . , . , ^kulkupiireis a ollaan tta mieltä, etta paatti kunta alentaa kaikkien Äoweron J 1 »Af.-,, siinä osaAsa. missä hän .tse on sen laati- misessa ollut sivullisena. Tämä ci k .ii- tentaan onnistunut, sillä on miltei joka ainoa pöytäkirjaan m;r:it:y kertcmuZ jui»ri «ileellisisisa osissa korja::». Uuura- mien ieotvmukset oivat kyllä aii.oastaan wähemimissä osissa muu':une«t. >n.-'ia on niille kokoonpanta^Äi annettu ai- wan wäärä »väri siten etiä seiitiälviä seikkoja on jätetty mertl:seinu::ä ja U'U sia ioidy yhteen.. tvaiKa ci millä tois tensa kanssa ole tekemistä, joicn saa:ai- si tulos siihen suuntaan tun on tal,- dottu. Toisten todisiaiai.r keriomukict owat Solonaan miltei muuituncei ja cn jo<k» tahallisesti tai thtät>ä .juuri siitä syistä, «ttei ole tooitu ?uoli.cc:iL>na<:i kuulustelua jochtaa, asiaan erit>läin .'va'.- kuttawia seikkoja on jäänyt Solonaan koÄettelamatta tai ainakin merkitys niis- tä pöytäkirjaan mecU semättä. KoSka oikeus itsekin kaiketi on »ämän :uUut huomaamaan, niin tahd.'n tä^tä asiasta tähän >lepettaa, huomautuksella, että jo!s syyttäjän tahi kantajan pnoieoia on lui- kimu?sen kestäessä koetettu »vaikuitaa distajiin siihen isuuntain, enä nämä »vaaäisimat poliisitutk>ntopöi)täk^.'aan merSiÄyn kertomuksensa lu>:?taawksl ja tämän ainoastaan ltodistaisimat. Kantaja tahtvo »väittää, että tvaSiaa- jan kertomus kotioloistaan ja suhteis:r .an mishoonsä olisi ni«Ztotty kaikessa perättö- mäksi. Tämä on ffuitenf*n aincactaan kantajan »väite, joka kokonaa.i on perä- tön. Cn tosin näyt My. että wasiaaja on luonteitaan lampeä, samalla Wiltas. Mutta ei suinkaan o!e todisiet- tu. että hän olisi ärsyttäväsi, vsiiniynyt mieStään kohtaan ja hakenut riiiaa kai- kessa, tulen väitetään. Kantaja puoles» - „ . taan on ollut kylmä ja tyly »vastaajaa; van kirjoituksen laatija mmsierl A. kohtaan, kuten on Ik^iynyt selloille m .m. \ M. Tallgren olivalt oi'keudes>a^itse saa- paSt. Gröichokmin todiAuksesia. Silä ele puvilla. Viimemainittu myön ,l kil- löychnt/t ainoatakaan todistajaa, joka o- joittaneensa puheena olevan kirjoltuk- Iisi tvvimit sanoa, että kantaza jollakulla! sen ja luki pöytäkirjaan wastauskirj«l- raSauden sanalla on lähestynyt wasiaa- \ mäi» jossa m.m. lausui, etiä loukkaa- jaa. Wielälpä on näytetty juuri past. Iviksi voidaan katsoa ainoastaan kaksi Grönholmin kautta, että kantaja on tah-^viimeisiä kappaletta kirjoituksen ensi- tonut »vetäytyä antamasta wastaajalle 1 mäisessä osassa. Kolmessa enst inal- rahoja «delliisen mieh«nsä hautapaikan nitussa kappaleessa puhutaan ^NlM. NIN puutaivarayhiiöltä ottamassaan puutavaralastissa Loiuooseen. Ma:- kalla Pohjanmerellä Hollannin rann!- kolla laivan mukana hukkui 15-henki- nen laiavväesiö, joista ainoastaan 2 löydettiin. Nyltemmin Äoikaan saa- puneen tiedon mukaan on munan hiili laiva ailvan samoan aikaan ja samoi!- la paikoilla ollut Pohjanmerellä mat- kalla Englannista Bremeniin ja myös hukkunu.jäljettömiin. Tiedonannossa mainitaan etiä ulkomaalaisissa meren- kunnan alueella oleevain kansalkouluu- opettajjain kunnalt.i tuleivia palktija. Ä- lenuus »vaihtelee 200—300 mk. kutakin opettajaa tohti, siis alennettiin puolten tahi »vielä toisilta alle puolan enti',l.s:ä kunnalta tulevasta rahapalkasta. Ja tä- mä on tehty sentähv^n. eitä kun ivaitic on multtcmtia ivuosia sitten kansakoulun- opettajain palkkija forottnnut, niin nyt ■pitää mufa rylhtyz kunnan palkkoja was- taalvassa Määrässä alentamaan! Ei !liene ollut tarkcitus. silloin kun Valtion suoritc:ta>'.'ia rpettojapaltkoia wähän korotettiin, etiä kunnat saiNlvat ruveta niitä »vastaavassa määrässä a- lentamaan. Ni'n vn kumminkin ivasta ensimäistä wuottaan toim«wa Koveron kunta tehnyt, '.vaikka opettajille onkin ai kaisemmin wakuuic:t.i kaikki »virkoihinsa kuiuluvat lpalkkaedi'.:. Tämä teko on sitälin omituisenipi. kun kahdelle Kvmeroa kunnan koululle on pa- raikaa haettavanz maftnavii, jota anot- laitvat ovat törmänneet yhteen ja ovat joutuneet miehistöineen Päivi- neen perikatoon. Pohjoismaisen raittiusko- koukscn toimeenpano Helsingissä tehty mahdottomaksi. Kun pääkaupungin valtuusmiehet olivat hylänneet anomuksen apurahan myöntämisestä Helsingissä pidettä- väksi aiottua Pohjoisina's>^ raittius- kokousta varten, valitt'.in eri rait tiusjärjestöjen edustajain kokouksessa 6 p. jouluk. erityinen valiokunta pyy- tämään puheenalaisen Pohjoismaisen raittiuskokouksen toimeenpanoa vaa ten avustusta lvaltioMvoroista. Auo- musta esitettäessä huomauteltiin se- naatin taholta heti, että vallioavun —< Ranskan parlamentin jäsenten ftnerailu Pietarissa. Pietarista, helmik. IS p:nä: Ranskalaiset parla- menttimiehet saapuivat tänn: klo 2,30. Asemalla oli vastassa valta- kunnanduuman ja neuvoston jäseniä, Ranskan lähetystön sekä venäläisten ja ulkomaalaisten sanomalehtien kuin myös kaupungin edustajat. Molein- minpuolisten tervehdyspuheiden jäl- keen ajoivat ranskalaiset alumo'.h'nsa väkijoukon ojottaessa heille vilkasta suosiota. Pietarista, helmik. 19 p:na: Klo 2,30 i.p. wastaanotti S. M. Kei- sari ranskalaiset parlamen-timiehet Tsarskoje Selossa Aleksanterin palat- sissa. Palatsiin saapui mljös Ranskan lähettiläs Louis, jonka H. Majesreet- tinsa vastaanotti ensin. Zitien <sitcl- tiin Hänen Majesteetilleen d'Estour- nelles de Constant, joka taas vuoros- taan esitti muut läsnäolija:. H. Ma- Ijesreettinsa keskusteli armollisesii edusmiesten kanssa, jonka jälkeen hal- litsija poistui sisähuoneisiin. Vieraille tarjottiin palatsissa teetä, jonka jälkeen >he ajoivat hovivaunuilla keisarillisel- le asemalle ja jatkoivat sieltä junalla matkaansa Pietariin. Pietarista, helmik. 19 p:nä: -Klo 5 illalla saapuivat ranskalaiset vieraat Taurian palatsiin, jossa he oli- Ivat läsnä parlamentlien välisen lii- ton venäläisen n>hmän kokouksessa. Rl)hmän puheenjohtaja Jefremov i:r- vehti ranskalaisia puheella, johon d'- Estournellas de Conltaiu vastasi, viitaten heidän osakseen tulleeseen loisiavaan n>asraanolloon. joka puhu- jan mielestä on yhteiselle asialle suo- tuisa merkki. Istunnon p.iätllttyä ^ ttuutokauppa. poismuuton takia myydään huu tokaupalla kaikellaista?irtainta ta varaa t k. 26 p:nä kello 11 a. p. Laukaassa',Petruman kylässä. Mlkko HorllaloeL C687 i_i — Juutalainen. Kahvilaan — tämä tapahtui MenäjällZ — astui rnicS. joka kysyi: — Kukapa se iaaö olikaan, joka oli niin ystävällinen, että äsken lainasi mi« nulle kolme ruplaa. Msikään vieras ei liikahda paikaltaan. — Eikö kukaan to>L ; i sanoa kuka hän oli? — toistaa kysyjä — sillä minä e» tosiaankaan tunne häntä. Mihdoin asfuu muuan juutalainen e» siin ja ilmoittautuu lainanantajaksi. — Wai niin. tässä on minulla rahat, ja nyt pyytäisin saada takaisin kelloni. jo'!ka annoin pantiksi. Juluta>lainen makuut!:, ettei hän fo3* kaan ollut saanut panttia eikä nähnet kelloa, jonlka Vuo5u toimen vaati asia» o-ikeuden ratkiistavatli. Juutalainen tuomittiin korvaamaan kello, jota hä« ci ollut koslaan nähnyikää:', tviidellätois» ta riilpl.. lvska on uiilidolonta ajatella- kaan. että juutalainen lainaisi tuntemat» tomalle henkilölle kolm: ruplaa ilman panttia. Kirjallisuutta ja taidetta. — Uutta kirjallisuutta. K. I. Gummerus Lsakel^liön. kusiannuksella selivat vieraat duuman huoneustoja. ^ Jyväskylässä on ilmesn)ii!'?-. ....m... ,uuuu — sikeistolaiset liittyvät "°tsio-! ^^,^°"^rö!n laita eräillä muihin seuduilla, varsin- nal.ste.hin. Wl .me Pa.v.na_ Olvmt cq. fJJ ; Jij f g ^ kin si«llä missä Kansalaiset- ovat osoit- ri»iinai,et oikelsiolaiier piianeet kakn kuinnvanlin il),Nla . mk. 10 p. Jtuii» taneet h'uo-ma>ttawampaa puoluctmmin- ikokousia. joissa on Pohdittu kysymystä \ aa '[ [ . ^ fomea5?It kuvuelun teoksen Z S fiStn.,5 on aio»»' oikeistolaisten liittymisestä kansallis- .^0,5,a antaa ftrjoirtoja e,i- luonnsllMta syistä suomalaiken maa- ten liittoon. Blokin puolustajat puä- tetlaviin^a anoihin perin pohzin p«- " visia 1 . > vl>ininiS','i iokta si- rehtyneen selvyydellä >a lvarmuudella seutuivaeslon KesTuudes a hy vin arl.- - . kuivauksen Bertel Thorvaldsenisla. luontoinen aua. Snna nihteesia vaatn ien aolaiilin muooosreluul lvo.maui- > .i . ' , e - niinkuin jokaisen kaniall'sesti he- nen oikea siipi, joka kykenisi ratkaise. I-Pohlo.-ma.de.^ kuulu'.„mn.ae-a ku- ränncen on ,vaadittava — seltoiä raja- vasli vaikuttamaan duuman töitten J 110 " 1 ?!!?! viitvoja — Suomalainen näytelmä esitetään Ruotsissa. „Päiwä" kertoo, eitä Arwid Järnefeltin nät>telnnä ^Titus" („Jerusa- lemin hävittäjä") tulee f r i"ct.tämäkjt Tukholmassa. — «isällinen sota Nicaraguassa. B l u e-F i e l d s i s 1 ä, helmik. 20 p: Eilen laisiel>tiin 10 tuniia Cen'.c'e!i- toksen (?) luona. Hallituksen joukot peräytyivät vihollisen tykistön tuoict= tua niille suuria vahinkoja. Mana- guassa olelvak konsulit owat iarjonneet väliiyA^än kenraali Estradakselle enemmäniverenvuodatulscn vältiä.ni- scSsi. kulkuun. Nykyisen duuman keskusta kadottaa silloin valta-asemansa ja uusi enem- mistö tulee yhtymään sen kanssa ai- n oas laa n muutamissa yksityisissä kysy- ntlzksissä. Uusi Puolue iulee kannattamaan hal- litusta, jonka politiikka tulee otta- maan sellaisen suunnan, että oikeislo- opposilsioni kadottaa merkityksensä. vimmisia taideluomisiausc, joita myös teoksessa lukuisilla kauniilla 5u- villa lukijalle esitetään. Tamoin saamme selvän kuvauksen Tanskan taiteen kehiti>ksestä ja iuoircisia Thor. valdseiiin ajan jälkeen setä kulvajäl- jennökset huomattavimmis.a taide- luotteista iältä aikakaudelc-r. Edelleen esittää tekijä lukijoillensa pirteällä ta» vallansa useita Tanskan, huomatta» viiiipia naisia >ja heidän yhteiskunnal. lista vaikutustansa. Tanskan saarten kuvausten ohella tuiustaa tekijä edel- leen lukijoitansa siellä eläneisiin ja ^ _ ivaikuitaneisiin kuuluisiin lirjaiujoi- Cook Chilessä? Santiagc-ia semmoisiin kuin Ludvig Holderg, Chilestä saapuneen tiedon mukaan^Oehlenschläger, Bernhard «cverin oleksii tri Cook vaimoineen Craighin ^ivgcmon ja slMimieliiuen ajaiielija ja nimellä siellä. aatteissaan horjumaton Grundivig, joika kaikki meille oivat ainakin jonkun verran tuttava ja joisia varmaan jo- taessa on tiet/ntin ilmoitei-u opriiajai» saanti tuskin kohtaisi va-keutta, jos 1 »niisti fpnrnaltfitiii(>rniinri ni(i»'iii' tnf^ palllkacdut kunnalta iellai,ik,i. kiun ne lak,wo>imaisen kuntakokoulscn päässen mukaan olvotkin. Ätajesteettirikosjutut. >,P'ivän" vastaavaa toimittajaa silos. maisteri Herman Slenbergiä vastaan nosieitu majestee^ltirikosjutiu sanoiun aika- kauslehden 15 tuossa v. 1909 olleen .Folme asiaa" nimisen kirjoituksen johdosta oli eilen uudelleen kasileliä- vänä Turun hovioikeudessa. Seka maisteri Stenberg etiä kyseessä ele. innossa pUämisÄsi ja wal:rellut. että tästä «ulisi vuotuinen rnam mikä nou si 15 m5«n vuodessa. Luonnotonta on myöskin, cktä lvastooja, kuten i-disieitu vaan kenraalikuvernööri suostuu täl- laisen kokouksen pitoon. Asian esittä- miseksi hänelle Pyydettiin valiokunnal ta kichallinen lpromemor'1, jossa seu- tetliin kokouksen Ivabtiollisesti täysin .neutraaline» luonne ja panliin Painoa siihen, että kysyml^ ei ollnt mistään virallisesta kansainvälisesi.^ longres- sista, mihin esim. kutsuttaisiin halli- tusten edustajia, ivaan jotenkin yksi- lyisluontoisesta pohjoismaijen ia:t- tiusväen yhdessäolotilaisuudesia. Teh- dyn kysymyksen johdosta, lähetettäisiin- kö myöskin venäläisille virallinen kut- sumus kokoukseen, joienka venäjänkie- li tulisi siinä käytäntöön muiden poh- joismaisten kielten rinnalla, vastat- tiin, että me suomalaiset puolestain- me katsoisimme venäläisiä raijtiitden- harrastajia tervetulleiksi vieraiksi ju koettaisimme m.m. hankkia heille tul- kit kokoustilaisuuteen, mutta eitä ko- kouksen toimeenpanijoilla ci ole oikeut- ta, edellisten Pohjoismaisten raittius- kokousten tradirsiooneja ja päätöksiä ■väärinymmärrys on mahdoton. Siten ^ rikkoen, wirallisesti kutsua uutta maa- olisi kirjoittaja neljännestä kappalees-1 ta kokouksen osanottajaksi, ennenkuin niin selvästi ministerinenvosrosta lja sen nykyisestä Suomi-PolitiikaKia, etta — 72 — kin oli ehtiuyt haihtua, huomasivat he saa neensa muuta ajattelemisen aihetta. Sillä samassa silmänräpäyksessä puhkesi myrsky — yksi noita näillä vesillä niin ta vallisia pikapäisiä myrskyjä. „Matildan" purje pullistui yhtäkkiä, laiva kallistui niin että aallot huuhtoivat sen toista reunaan ja säikähtyneen hirven tavoin syöksähti se pakoon, hypellen kuohuvan aallon harjalta toiselle. Jellandin ruumis piti painollaan peräsinralasta kohdallaan, joten laiva las ketteli viivasuorasti eteenpäin. Soutajat te kivät lyötä vimmatusti, mutta laiva oli jo ehtinyt niin paljon heisiä edelle, että se pian loittoni kaus kadotakseen ainaiseksi ihmisten näkyvistä. Vene kääntyi takaisin ja saapui vihdoin Jokohamaan puolillaan vettä. Ja sillä tavoin ohjasi kuunari «Matilda" lastinaan viisituhatta kiiltävää dukaattiaja miehistönään kahden nuorukaisen ruumiit, suuntasi kulkunsa Tyynelle valtamerelle. Ei kukaan tiedä, kuinka Jellandin matka päättyi. Kenties kaatui laiva myrskyssä; tahi ehkäpä joku kauppalaiva tavoitti sen merellä, korjasi kullan oman taiteensa ja piti koko jutun omana tietonaan; taikka luovii se vielä tänä päivänä valtamerellä, ajautuen milloin pohjoiseen Behringin sal- - 69 - sanoi „ Meidän täytyy murtaa ovi auki" hän. Täällä maanjäristyksen kotimaassa eivät rakennukset ole erittäin tukevasti raken nettuja ja parin iskun jälkeen ovelle olivat he konttorissa. He näkivät tietysti heti, mitä oli tapahtunut. Kassakaappi oli auki, rahat poissa ja molemmat kirjanpitäjät tiessään. Isäntä ei kuluttanut aikaa turhiin jaarituksiin. «Milloin heidät on nähty viimeksi?" «Lauantaina ostivat he kuunari »Matil dan" ja lähtivät huviretkelle." Lauantaina! Asia näytti menetetyltä, jos heillä todellakin oli niin paljon aikaa pa koaan varten. Mutta löytyi kuitenkin yksi, onnistumisen toivo. Moore rienti rantaan ja alkoi kiikarilla tarkastella valtamerta. «Tuolla on «Matilda". Minä tunnen sen mastosta. Sittenkin saan minä nuo heittiöt käsiini!" Mutta se ei käynyt niinkään helposti. Ei ainoassakaan laivassa ollut tarpeeksi höy ryä ja kiihtynyt kauppias ei malttanut odot taa. Matalan kukkulajonon takaa nousi pak suja pilviä taivaalle ennustaen äkillistä il- manmuutosta. Muutamassa silmänräpäyk sessä oli poliisilaitokselle kuuluvä soutu vene ja kymmenen asestettua miestä Moo-