« O 122 — I9IO. K iL I K U. >-w.jamai a Lokakuun Si -u . JJUl j Tl HiliilfrMiilii iimT K. Ylösen Jälk. Kangaskauppa O. Y. Pallas-talossa Herrain vaatetusliik keeseen kuuluvia esi neitä. semmän pyynnön tehneet, niin kannatti kokousta sinne. Laakkonen edelleenkin pyysi kokousta Tampereelle, uskoen järjestelyn y. m. hymin onnistuman maikkakaan ei pyyn- tö ole yhtä yksimielinen ja laaja kuin Kokkolaan. Ahlström (Haaparannalta) kannatti kokouksen pitoa Kokkolassa syystä, että sinne pohjolastakin olisi lyhempi matka. Nordgren (Luulajasta) kannatti Kok- kolaa kokouspaikaksi, sinne kun Poh- jois-Ruotsista ja Norjasta olisi pa- remmin tilaisuus saapua. Dyhr (Haaparannalta): Sellaisia termeistä omat ruotsalaiset lähettäneet, että hekin moisimat kokoukseen saapua, jos se mähän pohjoisemmaksi määrät- täisiin. Kun mielä muutamat puhujat kan- nattimat kokouksen paikaksi Kokkolaa, päätettiin se pitää siellä ensi muoden lokak. 9—12 päiminä. w*rrttiirn I JPJL JL1UJltUMIIIUPJ KiMM 3 Tanssikielto Oulussa Täkäläisten auunattiosastojen yhteinen hmvitoimikunta, jonla toimeenpanemat tans sit poliisimestari äskettäin häätyi niissä sattuneiden epäjärjestysten muoksi lakkaut tamaan. on nyttemmin rumennut puuhaa maan yleistä tanssikieltoa Ouluun Siinä tarkoituksessa kuuluu se jättäneen Oulun poliisimestarille pyynnön, ettei täällä sallit taisi tanssien toimeenpanemista. Huivitoi mikunta perustelee esitystään sillä, että jos tanssia sallitaan, niin h-nvitoimikunnan jär- jestämiin ohjelma-iltamiin ei tule yleisöä. Tanssihumien poistamisesta tietysti tun- tisnvat mielipahaa ainoastaan ne, jotka omat tottuneet rynttypaaleista nautintoa etsimään. Ammattiosastojen humitoimikunta ei näy haluaman suoda muillekaan sitä oikeutta, joka siltä itseltään on riistetty. Tämä on kuitenkin mähän niinkuin omitui nen tanssikiellon syy. Ja tokkopa se yleisö juuri tällä tempulla sen ohjelma-iltamiin tulisi. Jolleimat niiden ohjelmat wedä mäkeä puoleensa, tuskinpa tanssikieltokaan asiaa auttaisi. Jahka nuorisolle malmistetaan tilaisuutta parempaan, jalostamampaan nautintoon ja siinä saadaan herätetyksi harrastusta sellaisiin, niin sellainen tanssinsurmonta, josta tässä on kysymys, lakkaa itsestään. Siihen olisi pyrittämä, mutta pelkällä tans- sikiellolla ei siihen päästä. Kailellaisilla Hu- mitoimikunnilla on todellista syytä saada .huminsa" tätä päämäärää palmelemaan. Jouni. L £ 3 Muualta Suomesta. i s. lumiljoilliöten leck MaM kokolls (Omalta kirjeenmaihtajalta). «Jatk. miime nioon.) Kolmas kokouspäivä. Wielä oli jälellä yksi keskusteluky- symys: »Perisynnistä ja manhurskaut- tamisesta." Kysymyksen oli esittänyt H. Karjalainen, ja oli hän kysymyk sen perustaksi ja johteeksi asettanut Roomalaisepistolan 3 lumun. Rantala armeli, että kaikilla lienee kysymyksenalaisesta asiasta yhteinen ajatus, se nimittäin, että perisynti ker- ta kaikkiaan on ihmisen koko olennon turmellut siihen määrään, että Juma lan tumasta tuli Jumalan mihamies luonnollisen olemuksensa puolesta. To- distukseua siitä on se, että suruton ih- minen aina elää mastoin Raamatun neumoja ja »vastenmielisesti. kuulee edes puhuttamankaan niistä asioista, jotka tamalla tai toisella miittaamat kuoleman takaiseen elämään. Ainoas- taan se, joka uskoen Vapahtajaan on saanut Pyhän Hengen, kykenee tämän amulla estämään perisynnin mmkutus- ten puhkeamasta töiksi. Markkanen huomautti, että asia on jo ensimäisen keskustelukysymyksen yh- teydessä tullut esille ja silloin ymmär- rettämän selmästi malaistu. Piti sen- muoksi enempää keskustelua tarpeetta- mana. Ryselin yhtyi edellisen huomautuk- seen. Puheenjohtajan kysymykseen mastat- tiiu, että tyydytään asiasta jo annet- luihin selityksiin. Kun keskustelukysymykset näin oli- mat loppuneet, kysyi puheenjohtaja, mieläkö tällaisia kokouksia edelleenkin pidetään, yksimielisesti läsnäolemat ka >nattimat niiden pitoa, kun edelliset kokoukset omat olleet suurta siunausta tuottamia, yksimielisyyttä ja hengellis tä »virkeyttä herättämiä. Syntyi sitten keskustelu, missä ko- kous ensi muonna pidetään. Laakkonen kannatti kokousta Tam- pereelle, se kun on ikäänkuin keskipis te. Huomautti samalla, että jos muuallakin, niin mielä suuremmassa määrässä Tampereella ja sen ympä- ristöllä on kaikenlainen rimous ja \l- keys mallalla. Samoin on hengelll- sessä elämässä sekaseuraisuutta. Tol- moi, että kokousten pitämisestä siellä olisi suurikin hyöty. Luettiin Kokkolasta lähetetty kirje, jossa pyydettiin ensi muoden kokouksen pitämistä siellä. Rantala myönsi, että tarpeeseen olisi kokousten pito Tampereellakin, mutta kun Kokkolassa asumat omat yksimieli- K. Ylösen Jälk. Kangaskaupassa Naisten valmiita Kappoja Villa- ja Silkki- pappi nuorukaisen, jonka jälkeen pap- pia seurannut poliisikonstaapeli mer kitsi auliisti useiden nuorukaisten ni- miä muistirjaansa. Poliisitutkinnassa kämi seliville, ettei sylkäisemisellä ollut mitään häpäisemi- sen tarkoitusta. Asia kuitenkin on jä- tetty raastumanoikelle tutkittaivaksi ja pappi on sähköttänyt siitä heti kenraa- likumernöörille. — Murha kadulla. Wiime maa- nantaina klo 8 aikana iltapäimällä puukotti Turussa kadulla talonomis- tajan poika Hjalmar Mikael Helin sepän opissa ollutta nuorukaista Otto Emil Karia Turusta suomalaisen tnö- mäenyhdistyksen talon edustalla. Isku sattui matsanpohjaan lähelle oikean- puolista lonkkaa. Puukotettu haparoi mnlä haaman saatuaan joitakin aske- leita eteenpäin, tupertuen sitten maa- han. Matkalla lääkärin luo kuoli mies. Helin, joka jo ennestään on poliisille tuttu, on 18-wuotias. Po- liisi pidätti heti hänet erään tome- rinsa kera. — Syytä tekoon ei mielä tarkalleen tiedetä. — Itsemurhayritys lvaillingin johdosta. Sunnuntaita masten yöllä uritti Udelnajan aseman sähköttäjä Brjä Wiik päättää päimänsä Agua- rium ramintolassa Pietarissa ampu- malla laukauksen kylkeensä. Wiik mie- tiin sairashuoneeseen. Udelnajan aseman kassassa on huo- mattu 1,000 mkan maillinki. Asema- päällikkö lienee ilmoittanut asiasta poliisille. Itsemurhayritys on luulta- masti johtunut tämän maillingin joh- dosta. — Weli ampunut sisarensa kuoliaaksi. Wnme maanantaina am- pui Lappeen vitäjän Haapajärmen ky- lässä talollisen Muukkosen 6-muotias poika 4-muotista sisartaan Helmi Ma- riaa. Poika oli saanut manhemman E T 3 Keskustelun jälkeen pidettiin mielä raamatunselitys kirkossa ja x k 7 taa sen siirryttiin Rauhanyhdistyksen ta- loon, jossa hengellisten puheiden pitoa jatkettiin. Rukousten jälkeen loppuimat sen päimän toimet. Neljäs kokouspäiwä mietettiin pääasiallisesti raamatunseli tyksiä pitäen, joiden mäliajoilla mei- sattiin mirsiä ja hengellisiä lauluja. Illalla luettiin lyhyt selonteko ko- kouksen menosta. Kokoukset olimat siis mirallisesti loppuneet, mutta mielä seuraaminakin päiminä pitimät paikkakunnalle jääneet puhujat hartauskokouksia, joissa kämi runsaasti kuulijoita. Kokouksen yleismaikutuksesta ei moi muuta sanoa, kuin että se eheästi ja rauhoittamasti maikutti kuulijaan. Ei kuulunut yhtään mastaääntä, maikka lukuisain kuulijain joukossa luonnolli- sesti oli monella tamoin ajattelemia. Sellainen yksimielisyys onkin joka muosi ollut näiden kokousten erikoinen omi naisuus. Wierasten majotuksesta ja ruuasta olimat paikkakuntalaiset pitäneet kiitet- tämää huolta, maikka juuri epäilys edellämainituista seikoista lienee mai- kuttanut sen, ettei osanottajia kokouk- seen ollut niin paljon kuin edellisenä muonna Torniossa ja Haaparannalla pidetyssä kokouksessa. Monet puhujat lausuimat kokouksen puolesta kiitollisuuden sanoja papis- tolle ja kirkkoneumostolle siitä, että hymäntahtoisesti olimat luomuttaneet kirkon kokouksen pitoa marten. Ensi kerran sattui näille kokouksille sellainen onni. Tarpeeseen olikin tilamampi huone, sillä Rauhanyhdistyksen kokous- huone oli iltasin ahdettu komin täy- teen kuulijoita, eimätkä kaikki kuuloha- luiset sinne mahtuneetkaan. ES — Suuria lahjoituksia. Nti Hilda Nyström-mainaja H:gissä on lahjoitta- nut noin 80,000 mkaan nouseman omai suutensa seuraamalla tamalla: yhdis- tykselle „Wanhojen Astämät" („Wan- hojen koti") 20,000 mk., yhdistyksille „Soke'den Dstämät" ja ..Sokeiden Liitto" 10,000 mk. kullekin, yhdistyt- selle rampojen amustamiseksi 20,000 mk. sekä yhdistyksille ..Ukkokoti" ja ..Kaatumataudin hoitamseksi" jäännök- sen ja joka nousee ainakin 20,000 markkaan, jaettamaksi tasan miimeksi- mainitun yhdistyksen kesken. — Höyrylaitva uponnut Sai- maatta. Wnme laumantaita masten yöllä ajoi hinaajahöyrylaima Toimi Saimaalla Liistokin selällä karille mie dessään lotjaa rantaan lastattamakfi. Peräpuoli upposi lyhyen ajan kuluessa näkymättömiin ja on laima nyt mel kein pystysuorassa karilla. Laiman omistamat liikemiehet Ä. W. Lehtonen ja A. Ollikainen Anttolasta. Alus oli makuuttamaton. — Keskinäinen henkiwakuutus- yhtiö Suomen apulaisjohtajaksi on yhtiön hallitus malinnut lalit. kand. Heikki Ritamuoren. — Uusi sylkemisjuttu Waa- sassa. Wiime sunnuntaina sattui eräs nuorukainen Waasassa sylkäse- mään menäläisen papin ohi kulkiessaan. Tästä omat kuitenkin kaupungin me- näläiset tehneet suuren numeron, lu kien sylkäisemisen papin hämäisemiseksi. Heti sylkemisen huomattuaan pidätti c j. £ K. Ylösen Jälk. Kangaskaupassa Koti- ja ulkomaalaisia I 3 meljensä haulikon käsiinsä, jonka meli oli jättänyt hetkiseksi eteisen nurkkaan. Haulipanos tunkeutui oikeasta olka- päästä sisään tullen ulos kainalon al- ta. Kuolema seurasi heti. Venäjältä. — Muromtsem kuollut. Wiime maanantaina kuoli Moskomassa äkkiä sydänhalmaukseen ensimäisen duuman puheenjohtaja Muromtsem. Prosessori Sergei Aleksandromitsch Muromtsem oli pietarilaista aatelissu- kua, synt. 1^.')0. W. 1874 julkaise- mallaan mäitöskirjalla saamutti hän sellaisen maineen, että hänet kutsuttiin lainopin dosentiksi Moskoman yliopis toon ja sittemmin saman yliopiston roomalaisen oikeuden prosessoriksi, josta erosi 1884. Hän on sitäpaitsi toimit- tanut erästä lakitieteellistä lehteä ja ollut Moskoman semstmon ja kaupun- gin maltuuston jäsenenä. Muromtsem oli lämmin Suomen ystäma ja meidän perustuslaillisen maltiomuotomme puoltaja. Hänen kuolemansa on suuri tappio Wenäjän mapaamielisille puolueille. — Suomi Weuäjäu tvaltaknn nankontrollöörin wnofikertomuk sessa. Venäjän Maltakunnankontrol- lööri on maltakunnanduumalle jättänyt kontrollikertomuksen kulunkiarmiomuo- delta 1909. Kertomuksessa annetaan m. m. muutamia Suomeakin koskemia tietoja. Niinpä ilmoitetaan Suomen sanomalehdistön malmonnan maksaneen Menäjän ulkoministeriölle 13,000 rup laa ja yleisen maltakunnanlainsäädän- töchdotuksen malmistumisen tulleen maksamaan 5,800 ruplaa ja erinäisiin menoihin Suomen rautateillä 3,000 rupl. — Maaorjuuden lakkauttamia sen muisto. Aleksandromsk, lokak. 17 p:nä. Täkäläinen semstmo on lah- joittanut talonpoikien mapautuksen muistoksi 250,000 rupl., jolla sum malla piirikunnassa perustetaan kaksi luokkaisia Mapauttajatsaarin nimellisiä kouluja. — Eufimäinen koleratapans Suomen rautatieasemalla Pie tarissa. Suomen rautatieasemalla Pietarissa palmelema kantaja Dmitri Gamrilom, joka asui Simbirskajan 33:ssa, on sairastunut koleraan. Hä net on miety pros. Tshitomitshin sai- raalaan. Tapaus on ensimäinen Suo- men rautatieasemalla Pietarissa. Ulkomaalta. — Keisnritvierailu Hesssniösä. Frankfurt a. M:sta ilmoitetaan: 5voi sarinnan termeydentilan sanotaan an- taman paljon toimomisen maraa. Muutamia poikkeustapausia lukuunot- tamatta ei keisarinna yleensä ole otta- nut osaa lukuisiin huwir?tkiin, jotka keisari suuriherttuan seurassa on teh nyt. Kylmyt, joita keisarinna nyt ot taa, mäsytttämät häntä siinä määrin, että hänen lääkärien neumosta täytyy kylmyn jälkeen puolen tuntia antaa kulettaa itseään työntötuolissa. Keisari kämi Hessenin suurherttuan kanssa miime torstaina automobiililla Frankfurt a. M:ssa. Mieraat Pysäh- tyimät Engliseher Hosin hotelliin. — Tukholmalaisen Neptun yhtiön korwansjutuu Suomen Höyrylaiwaosakeyhtiötäwastaan syyskuussa m. 1908 Ölandin pohjoisen kären luona haaksirikkoutuneen höyry- laima ..Ledan" pelastamisesta ratkasi Tukholman raastumanoikeus miime miikon laumantaina tuomiten Suomen Höyrylaimao''akeyhtiön maksamaan Neptun-yhtiölle 70,000 kruunua sekä sitä paitsi kormaamaan Neptun-yhtiön oikeuskulut 2,000 kruunulla. Haaksi- rikkoutuneen armo lastineen armioitiin pelastamisen jälkeen : 70,000 kruuuuksi. — yleislakko Ranskan rauta teillä. Nyttemmin on epäämättä- mästi todistettu, että anarkistit olimat ottaneet osaa rautatielakkoon. Mitä enemmän lakkolaisia palaa työhön, sitä intohimoisemmin lakkoko- mitea kehottaa lakkoa jatkamaan. Se on Briandille ilmoittanut, ettei lakko lähi tainkaan ole mielä päättynyt. Lakokkomitea oli päättänyt pitää mie- lenosotuskokouksia Mincennesmetsässä, mutta sitä ei sallittu. Paikalle lähe- tettiin 1,000 ratsumiestä sekä 1,500 poliisia ja sotamiestä. Rautatien pitkillä matkoilla tapahtuu häiriöittä. Pariisin ympäristöllä on liikenne jonkun merran säännöllistä. Useita pommiräjähdyksiä on sattunut. Ompa eräässä paikassa 3,000 miehi- nen joukko lakkolaisia yrittänyt mallata rautatiesillan; postinlähetykset olimat kuitenkin turmatut t. k. 18 päimästä lukien. — Portugalin ^väliaikaisen hallituksen toimenpiteitä. Lissa bon, lokak. 17 p. Huomenna julais- taan määräys päärienhuoneen, malta- kunnanneumoston ja aatelisarmojen lakkauttamisesta sekä Braganzan halli- tussumun kartoittamisesta ja hymänte- kemäisyyslaitosten jättämiseltä maalli- sen mallan huostaan. Lontoo, lokak. 17 pnä. Kuningas Manuel ja kuningasperhe omat lähte- L 3 K. Ylösen Jälk. Kangaskaupassa I L neet Englannin kuninkaallisella laimalla Gibraltarista Englantiin. — Mieltenkuohu Espanjassa. Madrid, lokak. 17 p. Parlamentissa teki Canalejas ilmoituksen siitä, että kasarmeissa harjoitetaan isänmaallis mastaista propagandaa. Niissä lemi- tellään julistuksia, joissa kehoitetaan maltiollisiin niullistuksiin. Tällaisten yritysten tukahuttamiseksi tullaan käyt- Lämään kaikkia laillisia keinoja. Madrid, lokak. 17 p. Tasamaltalai- set panimat toimeen mielenosoituksen tarkoituksella juhlia Portugalin tasa maltaa. He marssimat pitkm kaupun- gin katuja. Eräs tasamaltalainen par- lamentin jäsen piti puheen kehoittaen seuraamaan Portugalin esimerkkiä. Mielenosottajat hajaantuimat rauhalli sesti. — Miuisteripula Kreikassa. Ateena, lokak. 17 p. Kuningas on antanut ministerislön muodostainiseii Veniseloksen toimeksi, joka on pyytänyt muutaman päimän mäliaikaa tutus tuakseen parlamentin mielialaan. — Mellmanin lentoretki At lännin yli. Nem-Dork, lokak. 18 p. Mellmanin olopaikka on tietämätön, sillä hänen sähkölennätinlaitoksensa mai kutus ei enää ulotu rannikolle. Ar- mellaan hänen oleman Nontuchetin ja Uuden Skotlannin mälillä lentämässä maltamerihöyrylaimojen kulkureittiä. T. k. 16 p:nä saatiin Mellmanilta sähkösanomia langatonta tietä. Eräässä niistä hän sanoo: ..asemamme ei ole edullinen, mutta jatkamme silti „taiste lua". Toisessa taas: »Olemme pysäh- dyttäneet moottorin ja ohjaamme länsi- luodetta kohden 25 solmun nopeudella. Sakea sumu mallitsee. On mahdo- tonta tehdä huomioita". Näiden jäl- Oppikirjoja Ja OpetusoäSineifä sekä kaikenlaisia Koulutarpeita B. B. Bergdahlin Kirjakaupassa. Kirkkokatu 17. r 5 li£0la keen tulleessa sähkösanomassa näin: ..Kaikki hymin. Ohjasimme pohjoista kohden saamuttaaksemme maltameri- höyryjen kulkureitin, josta olemme 300—800 peninkulman päässä. Emme osaa tarkoilleen määrätä olinpaikkaani- me." Mellmanin pelätään eksyneen reitil- tä sumun takia. Kolmeenkymmeneen tuntiin ei hänestä ole saatu mitään tietoa. Nem-Aorkista, lokak. 19 p. Höyry- laima Treutin kapteenilta saapuneen langattoman sähkösanoman mukaan näkl kapteeni klo 5 aamulla ohjattaman ilmalaiman American, joka merkeillä pyysi apua. 3 tuntisen manoomeerauk- sen jälkeen Wellman matkatomereineen otettiin onnellisesti laimaan. Jlmalai- ma jätettiin oman onnensa nojaan. Pe- lastaminen tapahtui 450 pen. Sandy Hookista etelään 35° 43' pohjoista le- meyttä ja 60" 18' läntistä pituutta. Lähetettyjä kirjoituksia Nöyrä kysymys ^vaalilakia tunteivilta. Koska Senaatin Oikeusosastosta on tullut määräys kumernööreille ja ku- mernööreiltä maalilautakunnille maali- lain 8, 15 ja 16 pykälien johdosta, joissa käsketään maalilautakuntien mal- mistamaan maaliluettelot. Nyt kait on asiat siten, että miime Maaliskuussa omat maalilautakunnat tehneet maaliluettelot malmiiksi. Mutta kun on sellaisiakin maalilautakuntia, jotka huomaamatta jättimät miime Maaliskuussa maaliluettelot tekemättä, ja omat ne kumernöörin määräyksestä tehneet miime Heinäkuun lopulla ja Elokuun ajalla, ja jotka maalilauta- nat omat poistaneet muonna 1908 ja 1909 kruununmeronsa maksamatta jät- täneet henkilöt, niin kysytään: onko sellaisten maalilautakuntain tehtämä nyt uusia maaliluetteloita? Tietämätön. W a s t a u s: Senaatin kirjeessä sanotaan, että maalilautakuntain tulee (kunkin äänestysaluettaan marten) laa- tia maaliluettelo käytämällä sen pe- rustuksena tänä muona tehtyä maaliluetteloa sekä sitä lisä luetteloa tänä muonna 24 muotia täyttäneistä henkilöistä, jonka henkikir- ioittajat omat laatineet ja maalilauta- kunnille lähettämät. Jos maalilau- takunnat omat tänä muonna maaliluet- telot laatineet, niin omat ne täyden- nettämät mainitulla lisäluettelolla ja sitten säädetyssä järjestyksessä tarkis- tettamat ja tarpeellisiksi hamaitut muu- tokset y. m. niihin tehtämät. Tarkas- tuksessa tulee myöskin lopullisesti rat- kaistuksi, kutka kruununmerojen maksa- niattomuuden muoksi omat äänioikeu- tensa menettäneet. i* nmrfi*irnnT» rrii- K. Ylösen Jälk. Kangaskaupassa Koti ja ulkolaista pu i UM .... Missä ovat voittajat? Kun tuhansittain arvottuja ja sarjoissa vedettyjä obli^atsioneja löytyy, minkä kautta uskomattoman suuria summia on valvo malta, tarkastetaan aina virallisista vetolis- toista Ruotsin teatteriobli^ats oneja. samoin Suomen ja Venäjän valtion 5 ".«• (18(>4, 1866) obligatsioneja, kun selvä tiedustelu, numeroilmoitus obligalsioi-nin viiosiluvusta, sarjasta ja numerosta lälietetään, liittiim; 1 ä kirjeen mukaan 1 inkan arvosta postimerk- keiä, osoitteella: M. HAGERT, Kapteenin katu 24, Helsinki. Marttinen & K:ni Kirjansitomo K tas. Pekurin talossa. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. 2:—. 2:50, 3: — ja 3:50, Mignon lamppuja I 4: —, Mixugenpattereita 1: —, Mignonpattereita I 2: —, Heh kulamppuja —: 50, 1:— ja 1:25, Mignon 1 1:— ja 1:50. Paras hehkulamppu valasee hyvin heikommallakin patterilla. Jos pa rempi hehkulamppu, niin suhteelli nen korotus lampulle. LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä Rovaniemellä. Omassa talossa, Palokunnantaloa vastapääiä. Hintaluetteloja lähetetään pyynnöstä «■ »UUHI KJ|IL1»^WIWWM»W»WW L —■ K;- B. ch *• % at iiTitfjiftiiii Halvat kirjat eli n. k. kruununkirjat ovat naapurimaassamme Ruotsissa saavuttaneet vallan suunnat toman suosion. :-: :-: :-: :-: Muistakaa, että suomeksikin on kruunukirjastoa vas taava „puolentoistamarkan" kirjasto, jossa on ilmestynyt joukko arvokkaita teok sia niin huokeaan hintaan kuin 1:50 kpl. Siinä on jo seuraavat 20 numeroa: N:o 1. August Strindberg, Unelmia. — N:o 2. Gustaf af Geijerstam, Avioliiton il veily. — N:o 3. Knut Hamsun, Pan. — N:o 4. Alvilda Pxydz, Härön kartanon lapset. — N:o 5. Hilda Tihlä, Leeni. — N:o 6. Gustaf af Geijerstam, Pikku-Weikon kirja. — N:o 7. Venäläisiä kertomuksia (M. Lermontow. Bela ja A. Kuprin, Kadulta). - N:o 8. L. Andrejew, Kertomuksia. — N:o 9. Olga von Baumgarten, Miten Port Artur kukistui — N:o 10. Leafcadio Hearn, Idän ääreltä (ja panilaisia kertomuksia). —- N:o 11. Verner Humble, Ennen Mukdenia. — N:o 12. Ver ner Humble, Mukdenin taistelu. — N:o 13, Pietari Päivärinta, Pikku Mari. — N:o 14. Emil Strauss, Tuonen turviin. — N:o 15. Elvira \Villman, Lyyli. N:o 16. Vuorit- salo, Humoreskeja. — N:o 17. Henrich Heine, Valikoima Runoelmia. — N:o 18. Annie Quiding, Pisara meressä. — N:o 19. K. A. Tavaststjerna, Valikoima runoelmia. — N:o 20. A. W. Forsman, Suomalaista runoutta (Aineenmukainen antologia suo malaisten runoilijain runoista). Saatavana kaikista kirjakaupoista. Yrjö VVielin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. Kuulutuffta. Koska Terveydenhoitolautakunta ryhtyessään toimiin rollien hävittä miseksi on päättänyt maksaa palk kiona 10 penniä jokaisesta Oulun kaupungissa tapetusta rotasta, saa lautakunta täten ilmoiUaa, että ne henkilöt, jotka tahtovat rottia hävit tää, voivat palkkionsa kantaa poliisi- konttorin vahtimestari J. Heinoselta, joka on poliisikonttorlssa tavatta vissa joka arkipäivä kello 9—11 e. pp. ja ovat rotanhänriät jätettävät todistuksiksi. HUOM.! Palkkio maksetaan ai noastaan kaupungissa tapetuista ro tista K. Ylösen Jälk. Kangaskauppa (O. Y. Pallas talossa). Muodikas valikoima Naisten puku ja pusero- kankaita. C 2