N:o 78 — 1910 KESKI-SUOMI Perjantaina huhtikuun 8 pma Bruno Aspelinin KONSERTTI on lauvantaina t. k. 9 p.ilä klo 8 L p. Hotelli Wahlgrenissa. fano maisten lautta, »voiteisiin mielin määrin supistaa aina olemattomiin saakka ilman Suomen kansan eduskun nan suostumusta. Se ehdottaa lijäfii, että Suomen järjestyksen cl» tuPerustoet, s.o. toisin sanoen suomen »valtiosäännön peruZtamat mäririiijfifet säädetään ilman Suomen fanfau edus kunnan suostumusta. Sanotaan ehkä, että Suom?lle tarjotaan tämän sijaan edustusoikeus Wenäzci.-r valtakunnan kansanckuskunnassa, maltakunnanduu- massa ja wal.-Ä?unitattneuivosl0ssa. Mutta »vaikkapa tmmi cdn^ius o^isi suhteellinenkin keisarikunnan edusia- jäin lukumääcään, niin näiden edusta jien osanotolla «i möisi olla mitään merkitMä asiain ratkaisuun jo main fiitä yksinkertaisesta syystä, et:ä mei- dän ollisi mahdoro.iia saadq kokoon sel- laisia Suomea kansan todellisia edus- tajia, jotka tässä kokouksessa iroisinxtt käyttää wenä!änkieltä. Suomen ka n- san osanotto W?näjän kansaneduskun- taan, -je ei suinkaan möisi olla krrirans Suomen oman maltiosäZnnön lakkaat- tamisesta, ja se olisi ainoastaan lisä- todistus Suomön kansan oman. ^l- tiosäännön hämiitämiseöt".. Sanotaan edellesn. että tuon nyt esiintyvän -akiehdotuksen .säätöinä yleisen lainsäädännön luettelo ei ole muuta kuin lainiiidäinSohjelma". »Tämän ohjeiman hymäksmiiinen". niin sanotaan ministerineumosion in- heenijohtajan lakiehdotuksen seli:iäiräs- fä kirjekmässä. ^ei suinkaan merkitse ryhtymistä farffi *n sen J;f?lrl):s>fch;ti;n »välittömään iotmccnpanjon. Wiclä perusteettomampaa clisi luulo, eitä tässä tarkoi.etiu toimenplö: johtaisi heti lakkatutamaan suomen lait ja si- jalle Panemaan feisarifrmr.cn («venä läiset) lait. Lähimpänä seurauksena tulee sen lvahivistamiiesti: ^>n ole- maan ehdotetussa luettelossa osoitettu- jm asiain JjenaaitM-Uiiifi; erottaminen Paikallisen suomalaisen lainsäädännön eduskunnallisen lainsiädinnon ttalta- piiristä. Nämä asiat omat n>aSt'edes ratkaistamat keisarikunnan iainsäädäit- nön tai keisarikunnan korkeimman hallinnon yleisessä järjestyksessä asicn laadun mukaan, mutta tässä suhteessa tietystikin tullaan noudattainaan malttia ja warowaisuut:a." Rajaton itsevaltiuskin, jos hallitus on »valistunut ja humaani, saartaa noudattaa malttia ja maromaisuutta. Se saartaa tehdä »vickä paljo hymää- kin kansalle, mutta semmoinen maltio- muoto ei ole konstitutsioonia. Ia yhtä «vähän woi »valtiosäännöksi sanoa sein- moista itsehMintoa, jonka säätämises sä ei kansalla itsellään ole olema mi- tään ääniwoltaa. WaiWa tämä laki ehdotus -siis sisältää ehdotuksen ei ai noastaan Sucmen perustuslakien eri kohtain muuttamiseksi, toaan todelli suudessa Suomen ko>rstiwtioon:n ku- moamisetsi, niin ei 'kuitenkaan tämän asian ratkaistawaksi esittämisessä ole noudatettu niitä selmiä määräyksi. jot- ka awat woimassa Perustuslain säätä- misesta, muuttamisesta, siittämisestä tai kumoamisesta. Suomen edustun- nan laillisessa järjestyksessä tekemän Päätöksen ja hallitsijan wäh»vistnksen kautto. Ehdotus on päinwastoin annettu Suomen eduskunnalle ainoastaan lau- funnon antamista »varten, niinkuin asia. josta hallitjsija »voi määrätä edus- kunmn suostumuksetta, »vieläpä lau- sunnon antamiselle määrätty yhden kuukauden määräaika. Kun ei edus- kunnalle, »vaikka jo kohta »viikko on kulunut tuMa lyhyestä määrä-ajasta, lonka kuluessa arm. -esitys esittää lau sunnon anettawaksi, ole saapunut tähän laikiehdotukseen mitään perusteluja ei- kä niitä kokonaisuudessaan Äe ollut täällä meillä »vielä nähtämissä. niin ei saata olla meillä tvielä täyttä selkoa siitä, millä !stMä ministerinenmosto lopullisesti puolustelee tätä poikkeusta soimassa olewan lain seinistä mää- räyksislä. Todennäköisesti puolustus on kuitenkin sama, jonka Haritonomin komitean »venaläiser jäsenet omat tue» neet esiin. Tuodaan clsiin ensinnäkin, että Suomi Venäjän perustuslakien 2 artiklaan mukaan ainoastaan ..sisäisissä asioissa" hallitaan erityisen lainsäädän- nön perustuksella. Tämän lauietaman nojalla omat Suomen „n.k. perustus- ' lait" — juuri näitä sanoja kännää ministerineMvoston puheenjohtajan Perustelu »viiden lhallitsvjan wal,wista- «nisiä Suomen porustuslaeista — «Suomen n. s. perustuslait" oivat »vaan .^puhtaasti paikallisia, maakun- nallisia lakeja", ja sen Umoksi Moidaan joka kerran kun Suomen »erityiset pe rustuslait" katsotaan joutuman risn- .riitaan Menäjän perustuslakien kans- sa. edelliset ilman muuta syrjäyttää. <Zi kaisoia mitään merkitsemäksi sitä. että tamallisen ja yleisen kielenkäytön mukaan sisäiisten asioiden mastakohta- iwj Pidetään ulkoasioita, ei mitään mertitsemäksi sitä, että tätä sanojen tulkitsemista on tunnustettu menäläi- Mäkin tahoilta. ei pidetä mitään mer kitsevänä silä. että satatvuotinen lain- säädännön käytäntö jo osoittaa, mitä on iuetioova Suomen sisäisiin asioihin. Edelleen tuodaan esimerkkejä ulko maisesta lainsäädännöstä. Amerikan YhdM>altojen. »vieläpä Me;ikon ja Argentinan tai Saksan »valtakunnan lainsäädännöstä, ja huomautetaan, että näiden wMaluntien »valtiosäännön mukaan YleiÄvaltakunnallinen lainsää- däntö käy yksityisten Waltioiden lain- säädännön edellä. Ja koska nyt muu- alla Positiiyzisella lailla on näin sää- ^etty, niin se siis osoittaa, että seka lainsädääntö että »valtiollinen tieteis- oppi tämän yleisesti h»xväksyy, ja sil- loin on tämä olava iffman muut»woi- massa MenäjMäkin, »vastoin niin uut takin perustuslakimääräystä kuin Suomen »valtiopäÄväjärjestyksen lop- Pusäännöstq. jossa sanotaan: „Tämä lZValtiopäillväjä^jestyS pitää kaikilta ^osiltaan oleman ipsruuttamattomana perustuÄakina. kunnes Suomen hal- litftja ja eduskunta yhtä>pitäwällä pää- töksellä sen muutjawat tai kumoamat." Ja »vihdoin tuodaan esille suwereni- teetti. Koska Menäjän keisarrkunia on suwereeni niin se>n oikeus Suomeen on mlMin^rajaton. eikä ensinkään oieta llukuun sitä, että tämä jmvereniteetti tässä tapauksessa juuri vn posiiiiiviscl- la kainsäÄdännöllä rajoitettu. Sanalla janoen: tämä lakiehdotus ei ainoastaan «ihdota Suomen konsti- tutsionin kumoamisia, waan se pitää tämän kumoamisen jo suoritettuna to- siasiana. Maikka tämä lakiehdotus itse Mjöntää, että tavmitaan uutta lain- säädäntöä yleiÄvaltakunnallisia incr- kitystä olewien Suomen lakien suäiä- misen järjestyksen aikaansaaniiscksi, niin se ebelllyttää sen jo »vailmiina ole- massa-olckvana. Tämmöistä lainsää- däntöä ei »voi sanoa lainsäädännöksi, ivaan se on lainsäädännön syrjäytlä- mistä ja se on, maikka se sana on an- kara. »valtiokaappausta. (Hywä! hywä! Wielä enemmänkin!) Suomen kansalla ei ole woimaa tämmöistä oikeudenloukkausta estää, jos se tulee toimeenPantawaksi. niutta se ei wo« katsoa tämmöistä lainsäädön-- töä itsölleen »vei^oittamcklsi, se ci woi sitä milloinkaan tunnustaa. Suomen kansa rohkenee Pitää omaa kulttuuri- tchtÄväänsä sen artvoiftna, että se sen toteuttamiseksi tahtoo kansana elää. Se ei »voi wa!paaehtoisesti antaa suostu- mustaan semmoiseen, joka perimmäi- sesti »veisi Suomen kansan pyyhkinii- seen 'kansojen joukosia. Me rohkene:»- me toiwoa, eitä Menäjän kansan edus- kunta ei ole katsoCra suuren ja mah- tatvan maailmanwallan arwon-. etiä se ei >ole katsolva etewän ja lahjakkaan kansan kunnian mukaiseksi olla mukana pienen kansan oikeuden loukkaamises- sa. Jos wasioin luulc-a tämä kuiien- kin tapcchtuiisi, niin meille siitentin jääpi jälelle kiinni pitäminen oiken- desiämme, luottamus kulttunrirehiä- wäämane, luotamus siihen ettei mikään ulkonainen woima woi häwittää niä sisintä olemustamme, joka kansan kan- satssi tekee, luoiamus oiikeuden loputti- seen »voittoon. Luottamusta oikeuden wo>itoon woidaan Pilää naimina. Mu:- ta osottaohan meille historia, miten »Hteiskunta on kehittynyt siihen, että se suojelee yksityisen ihmisen oikeutta. Mnyisten ihmisten kesken Pidetään rikoksena loukata toisen oikeuna, ri.s- tää toiselta Utä mikä cn hänen omaansa, pidetään rikoksena lutaus- ten ja sopimusten rikkomista, ja vh- Leiskunnalla on keinoja nnMkin lu- teuttaa> tämä 'täsi.yk>el.sä. Tottahon on tule»va wielä se oika. jolloin nämä oi^ keusohjeet, jotka tunnustetaan Yleis- pätöwi'ksi y?sich!st'n ih:»:»>:-. tunnustetaan myös^n fanicjcr. k<5l<n, jolloin tunnuseläin ivIjivm, mikä on yli wait'oidenli:'.^ Tämän asian esillä ollessa maltakun- nainduumassa kehriin ehdotus, eitä tä- tä lakiehdotusta ti oliii lähctciiäivä »valiokuntaan, koska tämä asia ei kuu- tunut waltakunnanduu:nan toiin/iral- taan. Me täällä -voimme sanoa a!-t>an päin»vastoin. Se asia. jota arm. esi- tys ja siihen kuuluma :ninisterineu- woston Puheenjohiajan tekemä la!iel> dotus koskee, kuuluu eduskunnan :oi- mnvalltaan. tvielä paljon 'uurommas- sa määrässä kuin arm. esitns uiyöntää ja esittää. Tämä on semmoinen osia. josta Suomen edusruitnan lausunto ei ole riittÄvä, waan josta sillä on oi- keus t^hdä päätös. Tämän anan iel- wirtämistä »varten minäkin pr»»dän kannattaa esityksen iähetiämistä pe- rustuslaki»valiokuniaan. Virallisia y.m. yleisiä uutisia. Soran tiil niSltriiitniilliSst. Pietarista, huhiik. G p:nä. Ministerinemvost» on tarkastanet seuraacvat Suomen asiat, e>lä ole leh- nyt niiden suhteen mitään Mastaiväu- leitä: Ehdotuffen ?t'ä wuosiksi 19tl ja 1912 myönnettäisiin wuosit:<"n f 2,400 maikan .-sämäärärah.t Pieniä r^ha-awustuksia warten Miipurin ja Kuopion läänien oikeauskoise:n kirkko, ikuntaan kuulumien lastenkoulujen opettajille ja opettqjattarill!.' Ehdotuksen armolliseksi esitykseksi Suomen »valtiopäi!?'.lle Mäliaikaiie.^ta lleimÄvevosta m. 1911; Petäjärmen ja Wehmaiste.>. tiloja, jakamiseesi pieniksi rtjenä!sicsi tiloiksi ja palstoiksi iilattomall- mäesiölle myötÄvAssi ja annetta»va?s': Senaatin kertomuksen maan o.keus- istuimissa w. 1908 käsitellyistä sitvii- li- ja rikkosasioi5ta; Kaibkeiinkorkeimman luman Suomen senaatille malmistca alamain?» ;hdo- tus seuraallvista armollisisti esik)'.sis- tä: a) elinkeinonharjoittamisesta, l>) eli iVke rnoith arjoitiajien edustajist.v, teollisuusyritysrrn sisäisen järjestykse i säännöistä; c) muu.amista «ilaikäisten "työmoimaa tsollisunden pa^eluksessa koskolvista säännöksistä; Kottvauks.'n myöntämisestä muuta- mille Mcihkalahden fiiäjän maanom^s- tcjjMe siitä mahing^sta, mitä he oivat Haminan lähellä o1>walla ampun-ara- dalla talpahtunevn ammunnan 5autta kärsineet; KysymMen armollisimman selityk- sen saamisesta siitä, että kaik^euikor^ keimmat aseiuksei w:lta 190G ja 1909 MäTiöifaijasta ampumanaseden :uon- tikiellosta eiwä: koske niitä ampuma- aseita ja -tatpeiia, ioita keisarikunn.ls- ta tuodaan v.aassa sijaitsv.» a sc>a- jou!i!kojai Marien. MMti Mi- sijn ilmttmiÄllnMMrsii. Painoylihallituksen toimeksi jäänyt ryhtyä sopimiin toimenpiteisiin erään aikakauslehden lakkauttamisesta. Senaatin oiHeusosasto on antanut päätöksen painoylihallituksen aikakaus- lehti „Päi»vän" »vastaaimaa toimit» taijaa sil. imm&teiri Herman Stenber- giä »vastaan nostamassa jutussa sii- tä, Mä maistsri Stenberg ilman lu- paa oli jnlaissut mainittua aikakaus- 'lehteä. Raaistmvanoikeus oli hylän nyt kanteen, koska painoylihallituksen kanteensa tnÄsi eisittämä 31 pnä tou- folk. 1867 ja 18 Pnä kesäk. 1891 an nettujen asetusten V2 § oli ristirii dassa i20 pnä elo?. 1906 lausunto-, ko koontumis- ja yhdisNMapaudesta anMun lain kanssa siinä, ettei enna- kcikta saa pmna estettä Suomeit kan- isaToisdfe hänen oikeudessaan julais- ta Pai noki kjoitusta> joten siis sil. maiistevi Stmchorg jutaistessacn il- man lupaa aikakauslehteä „Päi'.vä" ei ollut tchnyt itseään st)ypääksi lain- »vastaiseen menet-telyyn. Homioikeus wahmisri tämän Päätöksen ja luel-- woitt,i painoylihallituksen maksa-maan 35 mk. oikeudenkäyntikuluina. Senaatti on nytiommin raikaisiut jutun^ ja fwfit säÄimökjlet 31 pnä t»u- kak. 1867 Suomen Painoäsioiia jn- laistun asetuksen 12 §:sp, sellaisena •luiiin tälmä lain kolhia kuuluu 13 p:nä kesäk. 1891 annetussa asetuksessa, mi- käti rnai n idut asetukset kosköivat wel- klvollisuutta sille^ ijoka tahtoo julaisra aikakauslchteä, ilmoittaa siitä Paino- »L>ihallit'u'kselle, eiwät ole 20 pnä elok. 1906 annetulla asetuksella kuinotu:. katsoo senaatti, että sil. inaisteri Stenborgin wekvc>llisuus ckisi ollut yllämainitun ilaiinkohdan nojalla il moittaa aikakauslcihden julkaijcinises- ta painoylihallitukselle, mutta ettei sil. maisteri Sienbergiä, maikkakin hän oli tä>män »v^ivolliisuuden lai- mink)önyt ja otaksunut, ettei tällais- ta »velkvollisuutta enää olisi, maini- tusta laiminchömisestä tällä kortaa »voida tuoimita rangaistukseen; jonka Svuoltsi painotLihallituljsen »valitus ei aiheuta muuta muutosta siihen, johon oikeudet asiassa olevat johtuneet, kuin sen, että pa-inotzliHallituksen toimena m, yllämainitun 12 §:n. 3 kohdan no jalla chhtyä sopiwiin toimenpiteisiin WmyksessäoleMrn a!kak<ruÄchden jul- kaise>Mlis>en lakkauttamiseksi ja Mapau- tettiin painoylihallitus suorittamasta sil. maisteri StenberKille homioikeu- dessa jutun johdosta koituneet kulut. — Eduskunnan päätökset. Lenoz- tissa esitettiin eilen kenraal'kuwernöö- rin 'kirje, koöke»va lausunnon antamis- ta öduskunnan anomuksen johdosta erinäisten kruununtiloille otettujen muokra»viljelijäin ajseman turlvaami- sesta. Senaatti päätti Maatia kumer- nöörien lausuntoa asiasta. Senaatissa esiteltiin eilen kenraali- kckvernöörin kirje lausunnon an:a:ni- sesta eduskunnan anomuksen johdosta sukuoikeustilain ja tehdaslaitoksiin yh- distetchjen tiloien oikeudellinen aseman uudestaan järjestämisestä. Tenaatii päätti »vaatia kumernöörien lausuntoa asiasta. Sannoin esitettiin senaativsu eilen kenraalikmvernöörin kirjeet iolfu kos- keMat lausunnon antamista eduskun nan anomuksista, joista toinen koskee seerum-tutkimus- ja »valmistuslaitok' sen perustamista ja toinen termeyden- ja sairaZhoidon järjestämistä Se- naatti päätti molempi:» johdosta Pyytää lääkintöhallituksen lansunroa. Senaatin molempain osas ojen tän- si-istun»iossa eilsn esitettiin keuruali- kuwernöörin kirje koskema lausunnon atttamista eduskunnan Mastaukjesta arm. eisichkseen eräistä muutoksista »voimasjsaoleSvaan kirkkolakiin. Se. matti Päätti esittää, että nuo muu- tokset. jotka oivat kii?Msko?ouksen hy- »väffymät, mahmi^tetiaisiin. Kysymys äitiysvakuutuksen järjestämisestä. Kc)sitelles>sään eduskunnan sille lä- hettämiä, äitiysmakuutusta koskemia anomuseihdottt^sia, on työmäenasiain waliokunta Päättänyt ehdottaa anotta- »vaksi: että ^hallitus selvityttäisi lyfijinyfscit mitä »voitaisiin lainsäädäntötietä teh- dä niiden tukallain taloudellisten olo- jen huojentamiseksi, jotka Mähäivarai- sille na)Me aiheutuivat lapsen synry- mism johdosta; sekä että kun tällä scllMiyksellä näyttää o!le!wan yhtiöttä paraikaa toimitetta- Man sairausiMakuutusta koskeman tut- kimulien kanssa, äitiyÄvakuutuÄ>ysy- ntys a imettäisiin walinisteltawaksi sii- nä tarkoituksessa nykyään toimimalle komitealle, Ijcia iätä »varten olisi iäy- dennettämä naisjäsenMä; ja etiä hallitus ma^hdöllisimman Pian antaisi eduskunnalle amiollisen esi:vk- sen äitiysstvakuutuksesia maamme y- lleisern sairausvakuutukseen yhdisret- t»)nä. Ehdotus laiksi työuautajau vastuunalaisuudesta työn» tekijää kohdanneesta ruumiinvammasta. on, soisialideimokvaattisen ryhmän edus- kuntaösitylksenä ollut näinä päiminä työmäenasiain »valiokunnassa yleiskes- kusbelun alaisena. Maliokunta päätti tiistailta 8:lla äänellä 7 mastaan. et- tei asiasta nyt ölisi tichtÄvä eduskunta- esitystä waan anomus, jossa annet- täisiin jeikkaperäinen lausunto komi- tean laatimasta lakiehdotuksesta. — Uskonnomvapauskysymys. Zenaa- tin molemtpien osastojen tZysi-isiun- nossa eilen esitettiin kenraalikuMernöö- rin kirje, jossa kenraalikumernööri pa- lauttaa senaatin alamaisen alistuksen ynnä esittMen armolliseksi esitykseksi eduskunnalle vmantunnonMapandesta ja tähän kuulumista muista lak:ehdo- tuksista, koska senaatilla ei ole aloie- oikeutta. Tämän jchdosta päätti sc- naatti tehdä alamaisen alistuksen >aada esittää eduskunnalle annettaMatn arm. esiiyksen uskonnon»vapaudesLa za tä- hän kuulumista asioista. — Suurlakon jälkilaskuja. Kuten muistetaan, määrättiin hiljakkoin kor keimmassa paikassa, että ne lvehingot, mitkä w. 1905 sattuneiden «epäjär- jestysten" aikana koituiwat erinäisille santanmistvn pallvelulkscssa olemille henkilöille, on korwattawa Suomen yleisistä wa-rois>ta. Tätä asiaa koskema kenraal?kuwernöörin kirje ja ministe- riivaltiosihteerin kirje^kmä esitettiin se- naatisisa eilen ja päätli senaarti käskeä waltiokonttoria tarkoitusta warten maksamaan konraalikumernööri!» kaits> liaan 14,928 mk. 25 p. — Jmtalaisten teurastustapa. Ken- raalikuwcrnvörin kirjeen jcchdoöta on senaatiti päättäiHt lähettää hänelle juutalaisten teurastusiapaa koskemat senaatin pöytäkirijat ja kaikki asiaa kä- siteltäesjsä esillä olleet asiakiTiai. — Kirjastot ja lvaltion miralliset julkaisut. ^Edustajikseen siihen^ wal- tuuskuntaan, jonka tulee antaa senaa- iille lausunto »valtion »virallisten jul- kaisujen jakamisesta kansankirjasioille ynnä siihen kuuluwista seikoista, on Kansaitivalistusseuiran toimikuma wa- linnut >tri Th. Schwindtin. lak. kand. L. af Heurlinin ja maist. A. Kemiläi- s«n. >Samaan maltuuskuntaan malit>ee yhdistys „Swenska Folkskolans Wän- ner" kaksi edustaljaa. — U.S. — Prokuraattori on senaatin oi- keusosastoon »valittanut Turitn holvi- oikeuden 11 Pnä maalisk. antamasta päätöksestä, joka koskee toimittaja K. A. Mannerin majesteektirikosjultua ja siitä annettua tuomiota. — Korlvauksia rikollisten etsimi- scstä. Senaatti on myöntänyt 1.932 mk. 34 p. Koi»viston murhaajan etsi- misestä aiheutuneiden kulujen konvaa- mi seksi sekä 765 mk. niihin kusiannuk» siin, jotka o»vat aiheutuneet toinienpi- teistä saada maasta poistunut toimit- taja I. A. Mustonen mangituksi Aine- r iikassa. Asioitsija K. G. Niemen manqitse- misesta koituneiden kustannusten kor- «Maamiseksi on senaatti myöntänyt 3 puntaa st. — Purjchdusseurain liput. SBcmijiin micavmini^kriö on juÄaissuI scuraatvan mäii-räykscn: 4VS. II»isien liPpupiirustustca n>abw.S- tamiscstla w^»Men sijalle f.itliicn ?ursl- klubien jo lpurjehdusf^urain pai^i Pieta rin ja Ncaixm pmlsMubicn laavoille. Hänen Mqjrsde^tinsa Keikari on tam- nMuun 3t pnä 1010 imerliniinStc-v.n .ttMcstä suiivainnut määrätä: 1) Ätä Kcnsarillisillc Pictarin ja ?.'c- loan puch>l'lubcill« on säichtetiÄvä «iille nMään wahwist«cku>t liipnt; 2) että Joiflfien muiden purjit^ubicn ja purjchdusseurain laiwo^ill>e V Cs rälippuien sijalle wa-hwist>c!a<in smnan malliset liput Netvan pursiNubin pe- rälijppu, niin että is<n ylÄentt.^än sijoi- ltejaan Irenäläimoi ?an>salliÄivpu ja sen alle ailalenttään sen »aulpungin iai lää- nm tvaakulna, jvssa asiomamainen pursi- Stubi «a» ftura aiotaan alet- taa; 3) «ttä nyt »öytyivÄ nwstowiirit. til- pailuZiomitcan tunAio.jäsent«n liput" icl^i kaikkien pursMubien ja seurojen'lommo- baarien za tvaraikommodoorien .'rnxät imirit gätvtään muuttamatta; 4) «ttä säilytetään nykyinen fenimö, cl- tä pursiklubien ja psir^hdusseurain li^ut oivat merimmiSterin tvahwist«ttawat. * Asetus on asetuvkokoelimassa julkaisua »varten Vähetetty ?enraalÄuwernööcin kansliasta senaattiin, — Menäjän ja Suomen yhdysrata. Ministerineuwosiossa on t.kn r J Pnä ollut käsiiektämänä Suomen ja Wenä» jän rautateiden mäkisen yhdysradan, nimenomaan Neman »vasemmalla ran- nalla olöman osan, kustannusarlvion mahivisiaminen. — Nainen ei kelpaa taomaritttöirlaan. Turun hc«vioi?eus cm -nyttemmin Icp- lpuunkäsitvllyt howioikeudenausku!tan!li. neiti Agnes Amanda Lundellin anomuk- scm saada wa»rnoa tuainarinwala. j,7 käy päätös si!h^n ?::.i ei nykyään «voimassa «Äctvan mu- Haan avo-ida määrätä hoitamaan tuoina^ rintvirtaa, «i tuomarimvalan wannomi- nonkaan »voi tuilla Zhsymykse «n. — 11. A. Painoylihallituksen ilmi anto. Painoasiaintzlihallitus oli tuonnoin anonut Maasanläänin kuvernöörin wirka-apua eräiden »venäläisten kirjo- jen takaima rikkoo n ottamista n>er:en. ÄuSvernööri antoikin alaisilleen mais- traoteille, kaupungimvoudeille ja n:- mismieihille määräyksen ottaa asiasta sekvä, mutta hän käski heidän ilmoit- taa tutlkimuksensa tulokset suoraan pai- noylihallitukselle ilman että ilmoituk- set kulkisimat kuwernöörinmirastc:> kautta. Tästä ilmoitti painoylihalli- tus senaatille, joka käsitteli asiaa e'len ja Päätti jättää aisiakiyjat vro.'uraa:to- rille niihin toimenpiteisiin ryhninlistä »varten, jotka hän katsoo tarpeelliseksi. — Papit. Toukokuun 1 p:itä siir- njd) Töysän saarna-aja A. A. Lran^ala Ziurmeksen kappalaiseksi. Jyväskylästä, ja Keski-Snomesta. — Kirkkokonsertin ohjelma esitetään monien W)nnös?ä uudelleen s un» un» taina kk> 7 i.p. kaupungin lirlossa. Pilettejä mnydään ennakoita K. I. Gummerulisen Orjakaupassa ja enncn konsertiin alkua lirkon eteisessä. — Konsertin antaa Bellman-laulaja Bruno Aspelin huomenna tio 9 i.p. Mahtzsrenin hotellinsa. Lähemmin ilmoituksessa huomisessa numerossa. Repiäkö vai rakentaa? Lehtemme Miime n:ossa on selos- tus sekä Kimi^ävmen nuorsuomalaisten »chdisttiLsen wuosiki>koukses:a eitä Karsi ulan nuorsuomalaiisen yhdistyt- sen kokouksesta ja niissä muiden asiain ohessa mainitaan annetun emästys Miipurin puvluekolkoukseen meneiville edustajille mainituista yhdis:y!sisiä ajaa läpi nuorsuomalaisen puolueen kahtialjäko. Mainituilla yhdisn>ksillä ja niiden »valtuuttamilla edustajilla on tiettMi kieltämätön oikeus tuoda esil- le mielipiteensä ja koettaa saada niille kannatusta puolueessa. Mutta kysyin- me isänmaM edun kannalta katsoen, onko aika otollinen juuri n y t ru- weta tekemään täiä pesäeroa. Pitkin Muotta on ki)llä käyty kiimastakin nostelua täistä asiasta ja kinastukjen jälkimainingit ne kai tuntuivat Kiwi- jämien ja Karstulasikin salomailla. Mutta eihän aika ole wielä ollur niin isiMiän iva kalva kuin mitä se :uit on. Ja fiiiä. mihin nyMetkellä on somiit- nollisuuteen nähden pyrittätvä, tarjoaa erinomaisen esimerkin meille kaikille eduskunnan Miimeinen istunto, jossa kaikki puolueet ja ryhmät woiwet niin sominnollisestr yht»)ä. Juuri »ämän touoiksi olisi nuorsuomalaisessakin puo- lueessa »Htenä pyfytiÄvä ainakin niin- kauan kuin selkämme takana »vaanii niin kilju»va jalopeura kuin nyktjhetken ankaran tvakama MKtiollinen Pulma. Olisi kai »vielä aikaa sitten jälestä- päin Pesäerojakin tehdä. Tämä on meidän mielipiteemme, jota emme ole tahtoneet salata tässä esille tuoda. — Tulipalo. Viime keskimiikko. Nana kellon 11 kälidessä pa.oi Tou» rulassa Äoiwumäen torpan asuinra. kennus ja sen läheisyichessä olema air- ta pohjiaan myöten. Tuli oli jo Pää4. W htpiään »vauhtiin kun torsan pie- ni lapsi heräsi maitoa jHjfytämccin ja näin sai suureinmalta »vaaralta usean ihmishengen pelastettua. — Palanut rakennus oii irakuutetiu Pohjolassa 8CX) mk. ja irtaimisto 1500 mar.'as:a. Puhdasta rahaa joutui tulen uh- riksi toisia saiaa markkaa, kultasor- muksia >>m. — Viinatehtaita hätvitettq. XJfnt 5 _ p:nä meni»vät nimismieS Ansh. Rönneberqin käskystä poliisit Paana- nen ja Noronen Petäjävedelle etsi- mään »w'.ina:ehlaita". Poliisit löyii- wälkin mainitun pitäjän Kuimasmäen Mäsiä Mä>iHs>Iän torpan saunasta n. 300 li tr. »valmista raakkia, soka seu- raa^vana yönä nähtÄvästi oli aiottu Poltiaa »viinakssi. Ztaniki kaadettiin maahan ja astiat savemin. Tor^n omistaa torppari August Mihimäki. Muutamia päi»viä aikaisemmin hä- Avitti poliisi Paananen Petäjämedellä erään toisen salamiinapolttimon. — Korpilahden maalaisseuran kylä kokouksia, joissa esitelmiä pitää maa- :aloudenhoidouneu»voja Jaska Wedka- oja. pidetään seuraaivissa parkosisa: Maanantaina huhtik. 11 P. Kunnan- jhuonecÄa, tiisiaina huhiik. 12 p:nä .Tärkijoon Saukotla» keski»v. 13 pnä JuMlckhden Horkassa, torst. 14 pnä Manhassa Moksissa. ^>erjant. 15 pnä Tikkalan Laukkalassa, lauantaina 16 pnä Rannankylän Tuit/kiilassa, sun» nuntaina 17 pnä Muuramen Nuoriso- seura-n talolla. Esitelmien <j<Äke«n keskustellaan maatalousasioista. Kokoukset kussakin paikassa alkaa klo 5 i.p. Muisiakaa ..tutpeen puskiljar" joukolla saapua kes- kusiÄemaan le.päki)slM)ksistämme. — Taltvikäräjät atkoiwa: Saarijär- »vellä wii>me maanantaina. Uusia juttuja ei ole »varsin paljoa. — Laitonta hirvenmetsästystä. Aii» me hclnnikumn 18 Pnä lähete-ttiin L>elstn« gi>Ää ylsi pzlliisi Wa<rfan läänun toaltro» maan, cftä erimäisissä kunnissa, joissa tieten Intoattomaäti oli ammuttu T)ir« wiä. stHllisct saa-tetäaisiin laill?>cen o doÄvastuus««n rildjustaan ja »'iä '^'.n >inäärätii?siä muutekin niillä 'cuduin noudaä^ttaisiin. Konstaapelin toimin- nasta an scuraullsena, että utscita ^cnkl« töitä on jsciutunut st«i-itccsecn: torMir» Matti Kc,nippaincn. ma-Äauppiaj !^. E. Warw!i!I?o, tr«cc t Jä nnäri ja Ma tn hinvoirtaipssta, turikkuri Jo- Hansson ^inen hirivcnnahan os:am:scS» ta, samoin t^>?>?5ciianH«iait Juho Lcvpä- nen ja Einar Paancmon, rcnki L:ktor Aranjus hirwentalp>o^!a ja il?. Linna o-sallisuudcsta riiiiokksceni. Wcljek- sct Sli-iit*i cwat todiste>t-tawasti sen tis.vtsi Äittcmuasti tcuppaneet nftjä hiriveZ. Muualta Suomesta. — Jismeden rullatehtaan lakkolais ten wäkiwaltaisuus. Tultinioa täs -sä harwinaises!a mäkimallan teossa on jal'.'eliu. iiuulu?!elussa tuli erittein raskauitar.via todistuksia Lksmania ivastaan muita ei häntä .'uiteukaa» mielä pidäteiM. Sekä puukotettu Kor- honen etiä kaikki tcdislajal omai Py- syneer »väitteissään, että Oksman on puukotiaja, jota «vastoin ei kukaan sa- no nähneensä Markkasen lyöneen Kor- hosia. MaiRasen smKinflzieen ei rle olemassa muita todistuksia kuin hänen oma tunnusmksensa. Lksman taas on moninkerroin todisteltu fi>yllileksi. Olisikohan tässä l»)seesja jon^nmoi. nen puhdisiamishomma. Oksiiia:: on näet kuuleman mukaan ollut lakkota-s- ren johto- ja luottamusmies, kuuluen lakiokomiteaan ja on hän ollut lakko- laisten lähenMöissä jäsenenä. )!äi ttää meikein siliä eitä la^oianet tahtoisi, ivat puikidisioa hänet, sillä oli>it>on ko juin «räikeäiä jos pomomies olisi jot- keutunui tähän ikävään tapahtumaan, mikä asettaa lakkiaiset sanqe.r yuo- noon tvaloon. Mitä Maclkaseen tu- lee. niin olemme saaneet kunlla, euä hän on aiivan nuori wielä ja muuten- kin luonnon laadultaan semnioinen, eiiä hä» on helpMi «tomerien" joh- deitalvissa, lausuu tämän johdosic „Tamo". — Kansa«walistusseur>» apurahat kansanopistoille. KMne 400 mkn luu» ruista ma>t7a-«Purahaa tm Ka.isamva- listusscuran toimikunta tänä lvuauna antanut Paimion kansanopiston zobta- jolle I. Päiwiöllc, E-Äp«m Iansanl>pisl^'n jolht^allc G. Biaudenlle ja Lahden kan» sancpislon talouscpottajattarelle E>mnn Tiitiselle. T^ä-Hä»«en !ansancip!säollt c>n Aan» samvaSistuSseuran toi.rnikunta myönl.i- nyt L0Y nSn suuruisen lannatusan'un tMsi — 11. S. — So»St««takqsqmyS jc sosialidemo- kratit. Miime sunnuntaina keSkusieli HcLsintzin sosialidvmoirotinen kunnallis- järjestö f n o um e Sitä. Pitkäh kön keskustelun jäBSeen päätti k«>fouS, aisiasta äänestettyään, «ttä sonaiideino- Ira ti sen eduskuntanchrnän suoStuntvihin nähden yiZcensä an asctmttattm hylkää- tvälle lannalle, ei kuitonikaan pal «viina- worvn suihieen. — U. S. — „Nuorsuomclaiset Nuoret pe- rustettu Kuopioon. Nuorsuomalaisten Nuorten osaston Kuopioon perusta- mistä »varten pidettiin kokous wiinie junnuirtaina Kuopiossa. Kokoukien ol- leissa yksimielinen asiasta luettiin lch- disliiksellle sääntöehdotus, joka pykällö pttfäJÄtä läpikäytynä Pienillä muuicf» silla HymäMiia. ,