Lauantaina 21 p. Toukokuuta K ARJ AL ATAR N:o 55 — 1910 JOENSUUN kutsutaan vuosikokoukseen Uimalaitokselle sunnuntaina tou- kok. 22 p:nä klo 9 a. p. Käsitel lään taattojen määräämät asiat, y. n-, esille tulevia kysj^myksiä. Uuil-^t jäsenet tervetulleet! Johtokunta. (K. S 1 k ) J. T. Y:n Näytelmäseura antaa Näytäntöillan sunnuntaina tk. 2'2 pv. klo */., 8 ip. Työväentalolla. Näytöskappale „Nuoruus ja hulluus", 3 näytöksinen ilveily, kirjoitti Yrjö Reijola. Tanssia lopussa. Pilettien hin nat 1 mk., 75 p. ja 50 p. EdiiSkiilittL Toukok. 13 p. (») Ed. S h olli erg kannatti ntie tintöä huomauttaen sen johdosta, että kustannuksia on nmlitetti liian suuriksi, että nykyään jo maltio uhraa melkoisia summia kansakoululaitokseen, maikka oppi pakkoa ei ole olemassa. Wastusti mastalauseen kantaa ylem män kansakoulun opetusajon ly heittämisestä, huomauttaen että samalla tarkotetulla alemman kou- lun pidennetyllä työskentelyllä ei ole tarkotettua tulosta. Vastusti ed Ingmanin ehdotusta, lausuen kum- minun ivoiivansa senkin hymak- syä ellei mietintö saa kanna- tusta. Ed. L i n d e l ö s yhtyi ed. Sohl- bergiin pitäen ed. Ingmanin eh- dotusta 3:nnen mastalauseen kan- taa parenipana. 'Armeli, että maamme kykenee oppiwelwollisuu- den toimeenpanosta koitnmat kus- tannuksct kantamaan, marsinkin jos köyhemmille kunnille myönne tään erityisiä helpotuksia. Ed. A k e s s o n ilmoitti siivis- tysmaliokunnassa olleensa alku- jaan ed. Ingmanin nykyisellä kannalla, mutta nyt siitä luopu- neensa. Lausui monoansa lannat- taa suuren maliokunnan tekemiä ehdotuksia, mutta mastusti 3:tta »vastalausetta. Ed. P e n n a n e n puhui laa- jalti asiasta kiinnittäen huomiota nuorsuomalaisen eduskuntaryhmän istuntokauden alussa jättämään edusku",taesitykseen. Ed. H. K. A r j ö - K o s k i n e n miittasi allekirjoittamaansa 4:teen mastalauseeseen, jossa ehdotetaan mietintö hylättamäksi nykyisten maltiollistcn olojen mallitessa. Puhui asiasta laajalti edellisten lausuntojen ja Luinen mastalau- seen johdosta. Ed. K aira m o ehdotti mietin- nössä oleman 4:nnen mastalau- seen hyiväksyttäiväksi, rviitaien sa- malla mastalauseeseeusa maltio- maraiu ,valiokunnan mietinnössä kansakoululaitoksen kustannuksista, jossa hän huomauttaa, ettäsimis- tysmaliokunnan ehdottaman oppi- melmollisuudeu toimeenpanosta aiheutuivia kustannuksia ei ole sillä tamalla selmitetty, että mal- liomarainmaliokunta olisi ivoinut tarpeellisella tarkkuudella arivos- tella waltiowaraston kykyä kan- taa siitä johtuman kuormituksen. Puhuja lausui, että asema ei mie- lä ole sellainen, että menestyksellä moitaisiin käyttää hymäksi simis- tysmaliokunnan ehdottamaa oppi- melmollisuutta. Dhtyi ed. Ing- manin lausuntoon. Ed. Kallio piti 3:nnen mas- talauseeu ehdotusta taloudellisesti ainoana mahdollisena toteuttaa, laajemmin pantamaksi sitten toi- meen, kun on nähty, että kansa taloudellisesti sen kestää. Ed. Nuortema polemiseerasi 3 mastalauseen tekijää jasenpuol- tajia mastaan, pitäen mietintöä monin roerroirt parempana. Ed. H a n nula lausui m. m. ettei moi kannattaa ed. Ingmanin tekemää ehdotusta, maikka pitää- km sen kolmatta mastalausetta parempana. Huomautti, ettei pa- pisto tarpeellisella mireydellä ole walwouut kansan opetusta kansa- kouluissa. Ed. Sipilä puhui allekirjoit- tamansa 4 »vastalauseen puolesta. Oli sitä mieltä, ettei asia mie- lä ole kypsynyt toimeenpantu- maksi. Ed. Alkio puhui 3 masta lauseen puolesta, huomauttaen että siinä ei ole pääpainoa pantu yksinomaan asian taloudelliseen puoleen, maan on kylläkin sen ohella koetettu saada ehdotus elä- mää ja käytännöllisyyttä mah- dollisiminan lähelle. Ed. Relander puolusti teke- määnsä 3 mastalausetta niiltä mäitteiltä, joita sitä mastaan oli tehty. Ed. Gädda mastusti kolmatta mastalausetta. Ed. Fränti myönsi 3:nnen mastalauseen puolustajain wäit- teissä oleman perää, mikält ne koskemat sitä, että siinä tulema ehdotus tulisi toteutettuna hak- memmaksi, mutta kokonaan har haan osumat 3:nnen mastalau- seen puolustajain mäitteet siitä, että se oltsi pedagogilliselta kan- nalta parempi. Mietintöä puolustimat mielä ed. Pietinen, L ö t h m a n, Käkikoski, Knuutila ja N o o s. Ed. Jokinen mastusti ed. Ingmanin ehdotusta, jotakannat- timai ed. Malkamäki ja Kaak- ko-oj a. yleiskeskustelu päättyi klo ' .,10 illalla, jolloin siirryttiin asetus- ehdotuksen yksityiskohtaiseen kasit- telyyn. 1 § hymäksyttiin sellaisenaan keskustelutta. ^:stä ehdotti ed. Jokinen poistettaivaksi sos.-demokraatiien mastalauseen mukaan 1 momen- lietä uskonnonopetuksen ja mom. kokonaan, jossa simistysmaliokun- ta ehdottaa, että mapautus us- kounonopetuksesta riippukoon siitä, miten siitä on erikseen säädetty tai mastedes säädetään. Ed. Dag m a r N e o m i u s ehdotti, että pykälä saisi jäädä amoimeksi siksi kuu tehty päätös mietintöön liittymästä asetusehdo- tuksesta oikeudesta mapautukseen uskonnonopetuksesta. Ed. List o ehdotti 2 mom. kuulumaksi: Uskonnonopetuksessa on asianomaisen hengellisen hallin- taan. — Pykälät 8—15 hymäk- syttiin keskustelutta. Kuudestois- ta pykälä hymäksyttiiin huutoää- nestyksellä. Pykälät 17—29 hy- mäksyttiin keskustelutta. Jälellä oli mietinnössä main ehdotus säännökseksi mapautukses- ta uskonnonopetuksesta. Sen 1 § hymäksyttiin keskustelutta suu- ren maitokunnan hymäksymässä niuodossa. Toisen pykälän suh- teen, joka sisältää, että asetus ei koskisi kreikkalais-katolisen kirkon jäseniä, ehdotti ed. List o, että pykälä muutettaisiin siten, että asetus tulisi koskemaan Yleisiä uutisia. Eduskmmau oikeus tar kastaa hallituksen jäsenten wirkatointen laillisuutta. H. M. Keisari on t. k. 12 pnä esiteltäessä senaatin alistusta ja ehdotusta Suomen eduskunnalle annettamaksi armolliseksi esityk- seksi, koskema eduskunnan oikeutta tarkastaa hallituksen jäsenten mir- myös katoimenpiteitä, sumainnut, huo- mainittuun kirkkoon kuulumia jä- mioonottaen ministerineumoston seniä, jos asianomainen siitä te-Asiasta antaman lausunnon, hy- kee kansakoulunjohtokunnalle eh- iätä senaatin esityksen, sekäsamal- dotukzen. Ehdottista kannatti ed. la käskenyt senaattia laatimaan I o k i n e n. ! ehdotuksen uudeksi arm. esitykseksi Huutoäänestyksellä hymäksyttiin'eduskunnalle sekä ehdotuksen ylei- tehty ehdotus. ; seksi eduskuntalaiksi, jonka sisällön Kun yleiskeskustelussa oli tehty jo inainitsimme. W:j Tämän johdosta huomautetta- ^ ••=? a t- »-» ' U : koon, että Suomen eduskunnalla, aanestettama. Uanevtyhesia an-.^ten tunnettu, nykyisen maltio- .. hyuzakiynnieii puolelta päiväjärjestyksen 32 §:n mukaan aaittci ja hylkaamyen puo- ^ ^ oikeus tehdä mälikysymyk- . !siä senaatin jäsenille. Onpa tä- mä lesta 4 Kun suuren maliokunnan tukseeu oli mielä tehty muutoksia, palautettiin asetusehdotus takai- fin mainittuun malioknntaan. Äitiys m a kuutus. Ainoaan käsittelyyn esitettiin työmäenasiain maliokunnan mie- tintö äitiysmakuutukscn aikaan- oikeus osittain laajempikin kuin se joksi senaatin nyt on käs- ketty tehdä ehdotus. Kysymyksen jaa nimittäin esittää yleensä asian- omainen senaatin jäsen „ mirka- alalle kuulumasta asiasta", eikä siis ainoastaan sellaisista, jotka näyttämät lainmastaisilta". Toi- selta puolen riippuu kyllä nykyi- non tai papiston ilmoituksesta .«^u m,^ cu u m - ; : gu ^jn mukaan senaatin jäsenen mapautettama kreikkalais-katoliseen 1.^ iolidosta Wa'iokunta omasta harkinnasta, tahtooko hän uskontunnustukseen kasmatetnt lap- pusien ^ tentmm mäliknmmnkieen mastata kontunnustukseen kasmatetnt lap set. Kansakoulun muitten oppi- lasten mapautukseen nähden tästä opetuksesta noudatettakoon mitä siitä oit erikseen säädetty tai mast edes säädetään. Ed. Lindelöf lausui monessa kohden oleivansa uskonnonopetuk- seen nähden samalla kannalla kuin ed. Jokinen, mutta että suu- riu osa kansaamme ei mielä ole sillä kannalla, eitä se sen käsittäisi. Ei tahtonut mastustaa ed. Liston toimoi, että ehdottaa mietinnössään. että"äi" tehtyyn mälikysymykseen mastata tiysmakuutuskysymys annettaisiin,^^, . t . ... työmäenlainsäädännön tarkatusta ^ annetun määräyksen jalki- marren asetetetulle komitealle, jota mainen kohta on sopusomnus,a tätä Marten olisi täydennettämä kansja, joka keijarikun. naisjäsenillä, ja että hallitus tä- hallltuspnre«sa nykyään tah- män selmityksen perusteella an- ^^taan tehdä n. s. yleisten malta- ehdotusta, nlutta mietintö tässä kohden palautettai- kunnalle »valmistaisi esityksen ma- siin suureen maliokuntaan perin- kuutusrahaston perustamisesta, taisi eduskumlalle arm. esityksen äitiysmakuutuksesta, mikäli mah- dollista yleiseesi sairasmakuutuk- seen yhdistettynä. Mastalausees- sa ehdottamat sos.-dem. maliokun- .. ^ nau jäsenet anotta,vaksi, että hal- T xta ~ mvat huomen ,i,aiM. litus mahdollisimman pian edus- ^ a mmsta kum Suomen aymsta kunnan- za Suomen ..sisäisten asiain mälillä, maikka tällaista eroa Suomen asioissa ei toistai- seksi ole; kaikki Suomen asiat — kuin yleensä omat Suomen maliokuntaan pohjaista harkitsemista marten. Ed. Bäck mastusti sos.-dsmok- raattien mäitettä uskonnonopetuk- sen suhteen lausuen, että usko ja sielu kyllä omat yhdistettämissä ja että uskontoa olisi opetettama. Toimoi pykälän hyiväksymistä simistysmaliokunnan mietinnön mukaan. yleiskeskustelun jälkeen ryhdyt- tiin pykälittäin tarkastamaan laki- ehdotusta ja ehdittiin käsitellä 14 ensimäistä pykälää. T o u k o k. 1 8 p. josta maksettaisiin jokaiselle lap sensynnyttäjälle, jonka omat mie- heit muositulot yhteensä huokeint- milla paikkakunnilla omat alle et Suomen eduskunta tietenkään saata tehdän kysymyksiä Suomen hallitukselle. Niin ollen on luon- nollista, ettei eduskuntamme mä- likysymysoikeus myöskään moi ulottua »keisarikunnan lainsäädän- l,r.00 l^"j^wlliwmilla"paikw tö- tai muitten laitosten tai mi- kunnilla alle 2,000 ntk. 14 miik- ^ e " tmmenpiteiutn". Va kona, joista ainakin 8:rta jälkeen' klkysy>nyk>et euonten eduskunnas- synitytyksen, kaikille yhtä suuri Kattamat koskea m am Suo- 1 meri nnranommsten toimenpi teitä. ! Kumaamaa nykyiselle suunnalle myös nyt annetun määräyk- Ensimäiseen lettiin käsittelyyn esi- elantokustannulsia mastaama päi- märaha seka maksuton kätilön ja lääkärin apu kuitenkin siteit, että knn lääkärin lausunnon nojalla äidin ja lapsen termeydelle on ■ »välttämätöntä, pidennetään arvus- tusta tarpeen mukaan ■ ' Ed. Hilja Pärs sin e n pu- ^ hui mastalauseen puolesta ehdot- taen sen hymäksymistä. Lisäksi puhuja miittasi asian kehitykseen; on sen roiittauö keisarikunnan perus tuslakeihin ja duuman ohjesään- töön, jotka kuitenkaan eimät ole täällä moimassa. Tarkoitus on nyt tehdä meidän olomme tässä kohdin keisarikunnan lakien mukai- seksi. Ziiinkuin kaikesta'tästä näkyy. ehdotus asetukseksi s u o s t u n n a n l u o n t o i s e n pääoma- ja kuponki- ' u o r i t t a- m i s e s t a. m e r o n ulkomailla sekä sen suureen mer- e i sellainen ehdotus/ jonka teke- ' kitykseen tulemien poimien kehityk- minen nyt on määrätty millään sessä. j tarvoin kormaisi sitä mastuunalai- \ Ed. Salmi puhui samoin mas-' suuslakia, jolika sijaan se on tar- .talauseen puolesta miitaten mar-' Uitettu. ! sinkiit ponvarillisteit naisedusta- - Lopukst olkoon manttttu, etta .. 'jäin asiaa kohtaan osottamaan^-nykyisen makttopmmäjärjestykjen apa p en ,- e nteen. i4 ( ) § jo ilmoittaa, „että edns- - . ,, .. ' kunnalla ort oikeus tarkastaa hal- (^d. Aug. Hjelt myonst m- iituksen jäsenten mirkatoimien lail- ttysmakuutukien juuren menityk- rifuutta" sen, mutta huomautti samalla s asian uutuudesta, jolla mielä ei Ntielemvikaisten wastaanot- ole mitään käytännöllistä pohjaa^ tolaitokset. ja jonka muodosta mielä ollaan! itftya Pressen kertoo: eri mieltä. Puhuja lausui että! Korkeimmassa paikassa tapah- mastalauseen tekijät omat sekot-! tuiteessa esittelyssä on määrätty, taneet asiassa selmään eri merki-!että senaatin esitys ja ehdotus ase- tystä olemat sanat ja siten saat-! tukseksi Turun, Viipurin, Musta- taneet sekaannusta ja määrinkäsi-? saaren ja Oulun mielenmikaisten tystä aikaan. Heidän tarkotta-! ivastaanottolaitosten lääkärinmi- tinnön pohjalla. Maliokunta eh- -mansa makuutus ei myöskään ole roista on palautettama senaattiin dottaa, että eduskttnta armioisi' mikään äitiysmakiiutus. Moitti ^ selmän määräyksen laatimista mar- leimasuostunnalla saataman ko- ; sosialistien ehdotusta majanaiseksi! teit siitä, ettei mirkoja moida täyt- konaistulon 3,2(»0,000 markaksi, jja pintapuoliseksi, jolla ei ole tosi-'tää ainoastaan Suomessa laillis- koloilla lepämää pohjaa. Edelleen!letuilla maan myöskin Menäjällä Esitys suostuntarahas- jroiittaji puhuja siihen että mas- laillistetuilla lääkäreillä. . ' . , . ... . .. ' talauieen teknat etmat ole otta- lainan takaisinma(|a^ nce j; maimakseen selmitellä, pal kisesta. j jonko ehdottamansa makuutus .... !tulisi maksamaan maltiolle, sekä Amoaan kapttelyyn e,.tettnn! l)Iee ' ufä sijhm kemeyteen, jolla sos.- armollmen esitys .varojen o ot a-,ve.nokraattiset edustajat käsittele- misekjt sen lamamaaran takatjtn kymineniä jopa satoja ntil- mak,ann,cht, joka m. 1909 oN j^,^ vaatimia ehdotuksia! Esit- jurretty maltiorahastosta suos- ,tAmiensä tilastollisteit numerojen tuntarahastoon sen menojen ]uo-^ alhaisten laskujen Jlinaii puheemvuoroja ineni suureen maliokuntaan. Waltiomarain maliokunta eh- dottaa mietinnössään, että edus- lunta ilmoittaisi Keisarilliselle Majesteetille, ettei ole ivoinut hy- mäksyä armollista esitystä. Ensimäiseen käsittelyyn ehdo tettiin ehdotus asetukseksi l e i m a- suostunnasta maltiomarain maliokunnan mie- mutaan rc ^gjteft puhuja loppulaskelmau, joka u .... .... f . , ijxniotta kohti nousi 17,000,000 hymakjyttnn mahokujt- ! 1 1 dotus asetukseksi oppimelmollisuudesta rittanliseksi maltiomarain kunnan mietinnön pohjalla. kustelulta hymäksyttiin roatwuui=; m ^ j ou ^ a | ummau n?altion tulisi U ?r- rf aU sw ■ t '!■ l nu .^ aan j et 1 a ' suorittaa. ))htyi lopuksi mietin- rillyelle Majesteetille ilmoitetaan, ^ ettei eduskunta ole ivoinut esitys-j tä hymäksyä. Cd. Ida Yrjö-Koskinen Toiseen käsittelyyn esitettiin eh- yhtyl maliokunnan mietintöön. ! Ed. Hannula lausui itsensä - tekemän laskelman perusteella ha- ! mainneensa ed. Aug. Hjeltin esit- ,« •» f . 'tämät itumerot ylimalkain oikeiksi. Ä ^ pykälästä, joka hy- Hhtyi maliokunnan mietintöön wat,Mm ,ellat enaan Samom ^n, että joku sos.-demokraat- hymakiyttnn pykälät 10 1/ 18 t j neu eöuStajct esittäisi asiasta J ' K rt' ■ ' Ä aIa f toisia numeroja, otka todistaisi- massa muodossa. Pykälät 22— • '' 34 hymäksyttiiit keskustelutta ma-! Ed. Wera Hjelt kannatti ma- liokunnan mietinnön mukaan. eliökunnan mietinnön hymäksymis- Siirryttiin sen jälkeen käsittele- tä. Piti mastalauseen tekijäin mään mietinitössä asetusehdotus- ehdotusta taloudellisesti mahdot- ta kansakoululaitoksen kustannuk- ^ tomana. sista. Pykälät ^1 —0 hymäksyttiin Puhemuotoja käyttimät mielä sellaisenaan, ^eitjemännen py- xd. Kaarne, joka kannatti mas- kälän suhteen ehdottt ed. Ltnde- talausetta, Aug. Hjelt ja Hilja lös, että se hymäksyttätsim stmts- Pärssinen. Tämän jälkeen tysmaliokunnan eikä suuren ma- ryhdyttiin äänestämään ja hy- liokuitnan ehdottamassa muo- mäksyttiin mietintö 103 äänellä dossa. 81 mastaan. Ed. Sundholm L is to ja Lilius kannattimat ehdotusta. ^ " " Suuri maitokunta oli poista-' nut pykälästä lauseen: Opettaja, Osuuskassat, jolle on myönnetty korotettu pe- Senaattti on noudatettamaksi ruspalkka, saapi sitä nauttia lo- masmistanut ..Alaluostan pun mirka-aikaansa. Osuuskassan" säännöt. Kas- maliokunnan nnetintö san kotipaikkana on Rautamaaran hymäksyttiin 99 äänellä 89 mas- pitäjä. Korkeimmassa paikassa tapah- Uineessa esittelyssä on Turun ja Mustasaaren mielenmikaisten mas- taanottolaitosten menosäännöt mahmistettu, jonka ohessa on mää- rätty, että laitosten lääkärimvirat on ainoastaan toistaiseksi täytet- tämä. Hylätty wirkawapansanomus. Esittelyssä korkeimmassa pai- kassa on kenraalikumernöörin lau- sunnon mukaisesti hylätty Waa- san läänin kumernöörin Kasten de Pontin, lääkärin todistuksen iio- jalla sairauden takia anomus 2 kuukauden mirkamapaus oikeudella oleskella mainittuna aikana ulko- mailla. Senaatti on puoltanut ano- musta. Aseiden maahantuontia rajoit tamat määräykset. Senaatissa esitettiin tiistaina armollineit selitys aseiden maahan- tuontia rajoittamiin määräyksiin. Selityksen mukaan eimät rajoitukset tarkoita Wenäjän Suomeen sijoi- tetuille sotajoukoille saapumia asei- ta. Senaatti päätti ilmoittaa asias- ta tullihallitukselle. Ulkomaisten pankkien oikeus pankkiliikkeen harjoittamiseen «uomessa. Eduskunnan pankkimaliokunta on käsitellyt loppuun ja mahmis- tanut mietintönsä eduskuntaesityk- sen johdosta, joka sisältää ehdo- tuksen asetukseksi ulkomaisten pank- kiyhUöiden oikeudesta harjottaa pankkiliikettä Suomessa. Walio- kunta ehdottaa, että eduskunta hy- mäksyisi mietinnössä oleman ase- tusehdotuksen. Mietintöön on maliokunnan pu- heenjohtaja senaattori I. K. Paa- sikimi liittänyt mastalauseen, jossa ehdotetaan, että eduskunta antaisi asian toistaiseksi raueta. Kansakoulujen pnntarhojen laajnus. Sen johdosta, että Porin piirin kansakoulujen tarkastaja on koulu- ylihallitukselta tiedustellut kuinka paljon maata kansakoululle on marattama koulupuutarhaksi on asia ollut käsiteltämänä kouluyli hallituksessa. Tämäit johdosta päätti ylihallitus huomauttaa, että maikka koulupuutarhojen laa- juuteen nähden ei mielä ole mi- tään ehdottomasti sitomia mää- räyksiä annettu, on ylihallitus kui- tenkin tähän saatka yleensä kat- sonut, että erottamalla opettajan talouspuutarha marsinaisesta kou- lupuutarhasta, miimeksi mainittua marten on marattama noin 1" aaria somcliasta maata. Llansatonluoppilaidctt siirtymi- itfit koulusta toiseen. Kouluylihallitus on lähettänyt kaikille maalaiskansakoulujeit joh tokunnille sekä johtajille ja johta- jatrarille kiertokirjeen sen johdosta että niiden oppilasten joukossa, joita kansakouluihin otetaan, cm useasti sellaisia, jotka jo oivat käyneet jotakin toista kausakoulua Asianmukaista on, että tällaisien oppilasten mastaanotto perustuu selmään tietoon siitä, millainen heidän käytöksensä ja edistyksensä aikaisemmassa koulussa on ollut ja mistä syystä heille halutaan siirtoa toiseen kouluun. Kun näin kuitenkaan ei aina ole laita, on ylihallitus epäkohdan poistami- seksi katsonut tarpeelliseksi miiine piiritarkastajakokouksen lausuman . toimomuksen mukaisesti kiertokir- 'jeellä huomauttaa, että aikaisem ' min on käynyt jotakiii toista kali- ^ sakoulua, on maadittama nähtä- mäksi sieltä saatu erotodistus tahi lähinnä edellisen lukukauden luku- kausitodistus ja että sellaisesta pyrkijästä ja hänen siirtymisensä syistä on sitäpaitsi, milloin ai- hetta siihen ilmenee, hankittama lähempiä tietoja sen koulun mi- i ranomaisilta, josta siirtyminen ^ tapahtuu, j Siihen nähden että erotodistnk- 'sen antamisesta tähän asti ei ole «ollut nimenomaista säädöstä, on -ylihallitus samalla määrännyt, 'että jokaisen ylemmän kansakou- : lun johtaja tai johtajatar oit mel- -mollinen pyydettäissä antamaan i eroamalle oppilaalle erotodistnkseit, i jossa kansakoulujen päästötodis- !tusten tamoin arivostellaan hä ^nen kouluajallaaii osottamaansa i käytöstä ahkeruutta ja tarkkaamat Osuutta sekä edistystä eri oppi- ja ' harjoitusaineissa. j Kialisaliis-L^sake-Pankitt uuden yhtiSjiirjeStyksen, jonka mukaan in. m. osakepää- oma moidaan korottaa milj. ^ niarkkaan, on senaatti mahmiöta- ! nut. s P o h j o i s maiden ^sakc-Pan kille zon senaatti myöntänyt luman haarakonttoorin perustamiseen Warkauteen. Eduskunnan huoneilstokysy- mys. Kansliatoimikunta on senaatin talousosaston kansliaan asian- omaisiin toimenpiteisiin ryhtymis tä marten ilmoittanut, että kans- liatoimikunta on tiedusdellut huo- neustoa eduskunnalle sekä Palo- kunnantalon että O. "}). Hallitus katu 15 johtokunnilta ja katsonut miimemainitun talon sopiivam- maksi. Metsästyslain uudistaminen Kenraalikuvernööri on lähettä- nyt senaatille lausunnon antamis- ta marten Suonten eduskunnan lokak. 19 p. 1909 tekemän ano- muksen metsästystä koskeman lain- säädännön uudistamisesta. llnsi maiesteettirikosjuttu. Painoylihallituksen esityksestä on kenraaliknmernööri määrännyt, että syyte on liostettama kustan- nusliike „Tarmoii" toimeenpane- maa johtajaa, hra A. B. Sarli- nia mastaan sen johdosta että sa- notun liikkeen kustaniinksella on painosta ilmestynyt P. Krapot kntin kirjoittama julkaisu ..Hirmu hallitus Weitäjällä w. 190.~>— 1909". Prokuraattorin »virka. W. t. prokuraattori, esittelijäsih- teeri A. Charpentier on anonut lääkärin todistuksen mahmista man sairauden muoksi mapautuk- sen proknraattorinmiran hoitami- sesta. LnotsipääUitkö »jömauin eläke. Korkeimmassa paikassa on sai rauden takia mirkaeron saaneelle luotsipäällikölle, kenraaliluutnantti N. Sjömanille myönnetty, paitsi asetuksenmnkaista 8,000 markan makituista eläkettä, 1,.">00 markan ylimääräinen eläke. Uusi luotsipäällikkö astunut »virkaansa. Wasta nimitetty luotsipäällikkö emersti Konstantin Sanisonoiv as- tui tk. 18 p. Mirkaansa. Estetiikan prosessorintv^rka. Konsistorio tarkisti t. k. 18 p. tekemänsä päätöksen estetiikan ja uudeinman kirjallisuuden prosesso- rimviran täyttämisestä ja pyjyi entisessä päätöksessääii, jonka inu kaan dosentti Nrjö Hirn on ensi- mäisellä ehdokassijallä mainittuun prosessorinmirkaan. Lopullisia nimityksiä. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaatin oikeusosaston päätökseen Mäntsälän tuomiokunnan tuoma- rin K. U. Moniini n nimittä- misestä Sortamalaii tuomiokun nan tuomariksi, Miipurin hoivioi- keuden asessorin O. E. A. W a h l- bergin nimittämisestä Pielisjär- men tuomiokunnan tuomariksi ja ent. komissionimaanmittari K. K. von Schoultzin nimittä- misestä Mipurin läänin nnorein- maksi komissionimaanmittariksi. Pankki »valtuusmiehikji omat eduskunnan malitsijat iva- linneet ^romuorossa olemat pros. K. I. Stahlbergin ja katippaneu- mos l^östa Björkenheimin, mara- miehiksi uiidelleen ^l. A. Liston, G. (Granfeltin, H. M. I. Relade- rin «5. R. Idmanin. D. Hallste- nin ja K. Kallion. Joensuusta ja iikiiienoolta. .Hanpnnffitt wa!t!lil>?miesten kokous t o ii k o k. 2 O p. Edellisen kokouksen pöytäkirja tarkastettiin, hyiväksyttiin ja julki- luettin. Romasti H. Piipponen oli huo- mauttanut maltnusmiehille, että Joensuun rautatieafema-altieen yhdistäminen kaupunkiin oikeudel- lisessa, hallinnollisessa ja kirkolli- sessa suhteessa, asian ratkaistua jo senaatissa -3 p. marrask. 1903, riippiiu enää ainoastaan hänen Kontiolahden kirkkoherran oikeuk- sista, ja samalla ehdottanut, että jos kaupunki sitoutuu hänelle muo- sittain, niin kauan kuin hän on mainitussa Mirassaan ja hänen oikeudeiioinistajillaan siihen on oi- kens, maksamaan tämäii toukok. 1 p:stä lukien .-'>0 mk., niin hänen puoleltaan ei ole estettä sanotun alueen yhdistämistä ivastaan, somasti Piipposen maatimtis näytti kaupungille merrattain edul- liselta, mutta kun asia luonnos- taan ei ktiulu maltunskunnan toi- ntintapiiriiii, itiin häiten kirjel- mänsä päätettiin lähettää kanpun- ginsaarnaajalle esitettämäksi piak- koin pidettämässä kirkkokokouksessa seurakunnalle. Waaditnista nik.sta kunta suorittaa puolet ja seurakuni'.alta pyydetään puolet. Kaupungimvouti A. Paqma- leniii anomuksen johdosta oli maist- raatti anonut maltuuskunnalta »vuosittain :'(;<> mk. sellaisen ulos- ottopalmelijan pallkaainiseksi kau punkiin, joita on useimmissa Suo men pienimmissäkin kaupun geissa ja joka täälläkin on tarpeenmaa- tima. 'Anomus hymäksyttiin ja palkka , osotetiiin inakseltaivaksi heinäk. 1 p:stä alkaen, tänä muon- na satunnaisiin nienoihi!>. käytettä- mistä maroista. •JJimtutn jo Karjalattaren 42 numerossa lähemmin kerrottiin oli se ivaliokuiita, jonka tarkastetta- ivana on uuden rakennnussään- non ehdotus ollut, pyytänyt ival- tuusiniehiä ennakolta periaatteessa ratkaisemaan, millä tamalla tuos sa rakennussäännössä on katujen rakeuntis- ja kunnossapitomelmol- lollisnus järjestettämä. Siitä oli ollut eri mieliä maliokunnassa, niinkuut niitä nyt oli myöskin maltuuskunnassa: yhdet tahtoivat että kaupunki rakentaisi ja ktmnos- sapitäisi kadut, toiset että talon- omistajat pitäisiivät melmollisuu^ tenaan molemmat rasitukset niin- kuin tähänkin asti, kolmannet että kaupunki rakentaisi ja taloitomis- tajat kminossapitäisimät j. n. e. Periaatteessa yleisimmin pidettä- nee oikeimpana tätä miimeksimai- nittua mielipidettä. Äiutta kun tällaisesta säännöksestä luoniiolli- sesti seuraisi, että kaupuiigin olisi jollakin tamalla kormattama niille talonomistajille, jotka sitä ennen jo omat katuosansa rakentaneet, esim. joko maksamalla kerta kaik- kiaan joku armiosnmina tahi an- tamalla määrämuosiksi heille ma- pautus katujeit rakennuskustan- nuksista, niin malmistama malio- kunta, joka oli asiaa käsitellyt, oli sitä mieltä, että ivaltuuskunnan olisi tämä korivauskysyinys har- kittama, emtenkuin uusi rakennus- sääntö sille periaatteelle malmis- tettuna jätetään asianomaisesti mahmistettamaksi. Waltuusmiehet äänten enemmistöllä periaattelli- sesti hymäksyimät sen ntielipiteen, että katujen rakentaminen ja kun nossapito jäisi kalipungin melivol- lisuudeksi. Rahatoimikamari oli malmis- tanut maadituii lausuittoehdotuksen Joensuun kanaman yläpuolella oleman Haukipuroit maa- ja mesi- alueen pakkolunastamisesta mal tiolle mainittua kanamaa marten. Lukijat mielä muistanemat Karja- lattaren 34 numerossa olleesta selostuksesta, että tie- ja mesiraken- nusten ylihallituksessa on enem mistö ehdottanut koko ranta-aluet- ta ja mäheministö ainoastaait osan siitä lunastettamaksi maltiolle kanaman kautta kulkemien aluksien seisaus- ja hinauslaituria marten. Valtuusmiehet hymäksyiivät raha toimikamarin lausuntoehdotuksen. Koneinemestari S. Nauntasen ostotarjous 800 mk. kartanomaas- ta n:o 3—17 kortt. ja inatkatark. A. Kilmen arentitarjous 41 mk. muodelta tontista n:o 4—60 kortt. hymäksyttiin. Maimaishoidonohjesäännöt maa- dituilla muutoksilla lähetettiin ku- mernöörin mahmistettamaksi. Neiti E. Meckströrnille myöit- nettiin rwa Aina Meekströmin lah- joitusrahaston korot tämän muo- den loppuun asti. Kansakoululle uusien pulpettien hankkimiseen osotettiin 420 mk. Unkarilaisen laulukuoron mas- taanottomenoihin annettiin käyt tämättömistä miinamoittomaroista 1,000 mk. Kaupungin kassöörille myön nettiin O miikoksi mirkamapautta. Malmistamaan ivaliokuntaan lykättiin: ehdotus poliisijärjestyksen ■'>7 >j:n muuttamisesta: satama- mest. L. Samolaisen palkankoro- tusanomus; rahatoimikantarin esi- tys kaupungin konttoknranttitilis- tä: anomus tullikamarin muokran korottamisesta; ja eräs Suomen matkailutoimiston m us. amustusano- I 5^3 "TV" - f SB 15* ra ms i I aj ZZI sa Iocnsuiiu lyseoon r :j j . menäjän kielen lehtoriksi on niini- tetty maist. A. Törröiten. Iocusnutt lansakoulu» tarkat- ^ taj.iksi walitsi mali.unökmita eiicn niaist. I. Laineen. Käsityö- ja tehbushhdistylscu walttttttettujeu kokoukscosa tk. 19 p. hymäksyttiin kisälliksi tel- losepäitoppilas Kaarlo Herntan Björkhold, armolauseella ..kiiieltä- mä". Hymästä käytöksestä ja ani- mattitaidosta annettiin hänelle ti- sällikirja ilmaiseksi ja ntarkan palkinto. yhdistyksen ylimääräiselle ko- koukselle, joka pidetään toukok. -".0 pnä. päätettiin ehdottaa, etlä Ou lun yleiseen teollisuudenharjoitta- jain kokoukseen lähetettäisiin neljä edustajaa ja jokaiselle heille an- nettaisiin matkarahaksi ä 7.1 mk. Mainittu kokous on heinäk. 2-1— 2i P. Höyrylanvain anniskeluoikeu det. Läänin kumernööri on inyöntä- ityt neiti Lydia Niiraselle, Sulka- man kirkonkylästä, saada Joen- suun ja Pietarin kaupunkien mäliä kulkemalla matkustajahöyrylaimal- la „Tampo" knluman muoden pur- jehduskauteua ateriani aikana läm pimän ruuan kanssa anniskella miedompia emiltään 22 pros. al- kolioolia sisältämiä »viinejä ja mal- lasjuomia. Anniskelua ei saa har- joittaa laiman seisoessa kattamissa, pysähdyspaikoissa tai ollessa Hu- mimatkoilla. siikasalmen maamieskoulun ja kannatusyhdistyksen ohjesäännöille on anottu asian- omaista mahmistusta. Pohjois-5iarjalan Maanwiijc- lyssenran Johtokunnan ko- kouksessn tk. pnä oli käsiteltäminä m. m. seuraamia asioita: Suomen Maatalousseuroin Kes kusliiton Maltuuskunta oli Johto- kunnalta tiedustellut minkälaisiin toimenpiteisiin miiine joulukuuit alussa pidetyssä Keskusliiton Edus- tajiston kokouksessa laaditut pieru miljelijäin opinto in atko- j a koskemat ponnet Seuran puo- kelta omat antaneet aihetta. Tä- inän johdosta päätettiin Maltuus- kunnalle ilmoittaa, että 1) Val tuuskunnan toimotaan malmista- man ja painattaman irtonaisia ky- selykaamakkeita koko maata mar- ten, joihin olisi merkitty, mitä seik- koja opintoretkeilijäin pitäisi mer- kitä mnistoonpanomihkoihinsa niis- sä taloissa, missä opintomatkalla poiketaan. Naita kaamakkeita olisi maanmiljelysseurain mälityksellä anneltama 1 kpl. kullekin retkeili- jätte sekä myös lähetettämä niihin taloihin, joihin opintomatkoja teh- dään, jotta isännät olisimat ennen retkikunnan tuloa tilaisuudessa nii hin merkitsemään niitä tietoja, joita taloistaan moimat antaa, jos tahtomat päästä suusanallisista selmittelyistä retkikunnille. 2)Maan- miljelysseurain olisi kunakin muon- na laadittaiva lista niistä alueel- laan löytymistä maatalouksista, jotka opintoretkeilypaikkoina moi- mat tulla kysymykseen sekä näissä tistoissa maan lyhyesti mainitta- ma, mitkä kohdat kussakin talossa etupäässä ansaitsemat huomiota. Näitä listoja olisi sitten kunkin maatalousseuran maihdettama toi- silleen. Täteit möisi kukin seura opintoretkiä suunnitellessaan pääs- tä erityisestä kirjemaihdosta asian omaisten seurain kanssa ja sopia suorastaan niiden talojen haltijain kaiissa, joihin retkellä halutaan tu- tustua. Sihteeri ilmoitti ryhtyneensä toi- meiipiteisihi k o n e e n h oito- ja kirja npito kurs sin toimeen- panemiseksi Joensuussa kesäkuun 20 p:än tienoissa Pohjois-Karja- lan puimaosuuskuntia marten. Tä- mä toimenpide hymäksyttiin sekä päätettiin, että jos mähintäut 15 osanottajaa ilmoittautuu ja mal- tion konekonsulentti Arola lnpau- tuu tulentaan kurssia amustamaan, niin ne pannaan toiineen. Amonaisena olleeseen ja 2 ker taa pääkaupungin lehdissä ilmoi- tettuaan Seuran metsänhoito- k o n s u l e n t i n t o i m e e n ei um- peenmenneen hakuajan kuluessa ol- lut ilmoittautunut kuin yksi ainoa hakija. Kun tämänkin Hakijan pa perit .olimat puutteelliset ja hänen pätemyytensä saatujen lausunto- jen mukaan liian epäiltämä, ei häntä ivoitu toimeen hymäksyä, maan päätettiin ottaa asia ensi kesäkuulla pidettämässä kokouksessa uudelleen esille. Länsi-Uudenmaan kansanopis- tolla Nihdissä ensi kesäkuun 17 ja 18 pnä pidettämään Suomen e t s ä n h o i t o y h d i s t y s Ta- pion »vuosikokoukseen ^val tuutettiin maanmiljelijät Juho Kttkkonen ja Aug. Voutilainen Seuraa edustamaan. Kesäkuun lopulla tehtämän miesteit opiutoretken jär- «S ^5 225 iZS par Cf3 m ssat S- < v- JU x/l Ui t/i sa SS es »S & emi* 2- S*