liistainz kesäkuun 28 pnZ LKIA!!U^7A Vanhemman ja nuoremman mäestön keskinäinen suhde oikea ja siunausta tuottama. Toimomme näiden maakuntakesä- juhlien kaikin puolin onnistuman ja elähyttäivästi, innostamasti ja pysy» mäisesti Vaikuttaman mielä kaumas tulemaisuuteen Satakunnan nuoriso liikkeessä. Siinä marmass : makau- mukseSsa kehottamme yleisöä runsas lukuisasti saapumaan nuorison juh lille. Silmcn kysymys lAkl- takilNMiikWost»ssa. Ttolypiuiu puhe tiistaipäi»äu päimäiStuuuoSsa. Herratj maltakunnanneumoSton jä senet! Hallituksen teidän retkaista- maksenne jättämä lakiehdotus Suo mea koskemien yleismaltakunnallista laatua olemien lakien säätämisjö.v jestyksestä on jo saanut kaikenpuoli' sen Valaistuksen sekä sen tarkastuksen ensimLisellä asteella kuin myöskin maltakunnanneumoSton erityisen ma> liokunnan töiden kautta. TämS wa> panttaa minut Välttämättömyydestä waiwata teidän huomiotanne kysy myksen sisällön yksityiskohtaisella sel niittämisellä. Kaikki mälttäNättömät selitykset esitetään teille keskustelu? kulun yhteydessä lakiehdotusta yksi tyiskohdittain käsiteltäessä. Nyt pidän mälttämZitömänä kiin- nittää teidän huomiotanne ainoas' taan muutamin sanoin asian periaal- teelliseen puoleen. Minun tulee teh dä tämä siitä syystä, että sekä me> dän Venäläiset opponentit kuin myös kin ne ulkomaalaiset, jotka luulemat olemansa kutsutut »vaikuttamaan We> näjän asioihin, pitämät hallituksen lakiehdotusta raakana oikeudenloukka uksena ja koettamat maikuttaa meidän lainsäädäntölaitoksiimme. He omat tehneet tai tekemät melkeinpä häpeäl- lisen työn. Mutta kun hallitukser jokaista asiaa ratkaistessaan täy'.yy katsoa aina ja ennen kaikkea Menä- jän etuja, niin häpeällisenäkö se pi> täisi ainoastaan näiden etujen täysi- armoista taikka pikemminkin arka^ mielistä käytäntöönpanoz. Tästo mielestäni käy teille selmäksi minkä- tähden hallitus katsoi mälttämättö mäksi kohota Suomen kysymyksessci yläpuolelle paikallista chdaSmielisti näkökantaa ja törmättyään yhtcer sen kanssa katsoa takaisin menneisyy teen, arvostella nykyisyyttä ja antaa siinä, mikä on pääasia, yhden aatteen mallita itseään: ei langeta juriidiseen loukkuun, ei menettää kaikkea mitc entisinä aikoina on luotu Menäjän kansan tahdon ponnistuksilla ja »eron ilmauksilla. Huolellisesti seuraten lakiehdotuksen Vastustajain perusteluja minä täällä kuten maltakunnonduumassakui e> moi somittaa niitä yhteen Venäläisen maltakunnallisuusperivatteen kanSso. Näissä perusteluissa näen minä yh den perusprinsiipin ja kaksi siitä joh> tumaa rinnakkaista mirtaukta. Ensi' mäisen muodostaa paitsi miittauksei järkkymättömiin manhoihin Ruotsin lakeihin ja mahdottomuus loukot Suomen Valtiosääntöä ilman suoma laisten suostumusta, mieiä sekin, että meidän perustudlakiemme § 2, joko koskee niitä kysymyksiä, jotka koske- mat paikallisia Suomen kysymylsiä, osottaa meidät erityisiin Suomen suuriruhtinaskunnan lakeihin ja ose- tuksiin. Näitä ei lain mukaan moid^ kumota eikä muuttaa ilman Suomer eduskunnan mystämaikutusta ja nii> mucdoin kaikki asiat, jotka enne? eduskunta ratkaisi, maan nyt katso taan yleismaltakunnallisiksi, eimät wri tulla ratkaistuksi ilman maltio?ä:mu, koska tämä olisi samaa kuin ratkaista simputtamalla eduskunta-asioita, jotkc- sisäisinä asioina moidaan ratkaista yksinomaan Suomen edus'untajärjeS> tyksessä. Lakiehdotuksen mastustajain enempi todistelu kuten minä mos;'. ikään sanoin, jakaantuu kohteen rin- nokkaiseen »virtaukseen. Huomates saan mahdottomaksi kieriä keistä! kunnan etuja koskemaa kysymys:' eräät lakiehdotuksen mastusiajiin kvi lumat henkilöt huomauttamat, et:ä yleiSmaltakunnalliset edut turmatac. 1) hallitsijalle kuulumalla hallinnoll- sella lainsäädäntöoikeudella ja 2) ru> nälkäisellä lainsäädännöllä. Tois? taaS tunnustaen periaatteessa y!e!5- Valtakunnallisen lainsäädännön wäl> tZmättömyyden otaksumat että o mälttämätöntä lakiehdotuksen jättämi nen eduskunnan ratkaistamaksi j^ masta sen kieltäytyessä olisi sallittua ratkaista tämä kysymys simuuttamalla eduskunta Valtakunnallisena mälttä- mättömyytenä. Minä katson että sekä äsken mainitsemani periaate kuin myöskin siitä johtuivat molemmat Virtaukset omat ehdottomasti määrät. Ea moi suostua tunnustamaan itse hallintoa nauttiman maakunnan sisäi seksi asiaksi yleisimaltakunnollisia asi oita, jotka koskemat kaikkia Menäjän kansalaisia, heidän oikeudentuntoansa ja heidän kukkaroansa. Minä katson yleismaltakunnallisten kysymysten asettuman sisäisten kysymysten rajo- jen ulkopuolelle Vieläpä suoraan ole- wan niiden Vastaisiakin. Näiden kysymysten ratkaisun yksinään edis- kunnan kautta pitäisin minä Menäjän perustuslakien mitä tärkeimpänä louk- kauksena. Niiden ratkaisemisen ensin eduskunnan ja sitten meidän lainsää- däntölaitoStemme kautta katsoisin mi- ottaen sen pienen mahdollisuuden sen- muttaa tätä tietä yksimielisiä päätök siä ja toiseksi itse suomalaisten käsi tyksen mukaa!! tuskinpa Vähemmän perustuslaimvostainen kuin se yleis- maltakunnollivsn lainsäädänlötie, j> 'a hallitus k!-dotta.i. Jos 20 p. touko kuuta 1908 annetut ohjeet »Act ai heuttaneet mastc-.lauseen suomalaisten puolelta, jotka o-oat ilmoittaneet, ettei heidän ja hallitsijan mälillä saa olla mikään «enäläisiS neuwsnav.tajia, niin hallitsijan eduskunnan päätölsen mahmiStamista yleismattaki-nnallisissa kysymyksissä masta senjätteen kun wa!takunnand»vma ja ws!takunnsn- neumost? on ne samat kysymykset kä sitetyt ja ratkaissut, tuskin möisi tun nustaa yksikään suomalainen lailli seksi. Mutta ennen kc-ikkea uhrattai siin, antamalla eduskunnalle oikeus yleismaltakunnakiseen lainsäädäntöön, Menäjän keisarikunnan etuja. Näitten etujen halmeksimista näen minä ei ainoastaan oppssitftonin katsantokan nan perusteessa maan myöskin hei dän teoriansa enemmässä kehillynn- sessä. Tarkastakaamme lcchoi-ruin erästä heidän ehdztuksiStaaa: ^ntaa eduskunnan ratkaistamaksi lakiehdotus yleismaltakunr.?lliseSta lainsäädän nöstä ja, jos tämä askel epäo?n'stuu, ratkaista kysymys ilman eduskuntaa. En moi käsittää että Menäjä möisi luopua omistusoikeuksistaan ja odot taa että ne masiustasa korjaisi stti w.!r',en että sitten hyölkäisi sitä mas taan ja riiSläisi nämä oiteuds- mäki- Vallalla. Tämän ehdotuksen silos^sichan o.- tämä: ratkaiskaa kysymys m.p.x-s.i ja itsenäisesti, mutta elZe!>e r.-tkoist sitä meidän mielemine nmk^lseSii, niin marokaa itseänne. Täysin yhtä mah doton on toinen tecr a siiuä suhteessa että rinnakkais-laiiisäädZutö ja hallin nollinen lainsäädäntö muka tyydyitäi- simat maltakunualliset etu;-äkökannat. Tulla tällaiseen loppupäätökse-n or. mahdollista main siten, että täydclli- seZti asetutaan suomuloisten kannolle ja eitä päätelmä: perustellaan ja j h- detaon main ahtaan juridisen tullin- nan pohjalla. Mutta Suomen kysy myksen juvdinen pcru^ta on hymir. epämakainen. Pcr'istell^ tätä kysy mystä ottamatta huomioon poliimsi-, taloudellisia ja histsrizllisia seikkoja olisi hyivin ivaaruLiSia, !cska tällai nen menettely aina loppuu sellaiseen asiaintilaan, eriä jumalaiset ylsin ratkaisemat venäläisiä maltakuz,nalli sta kysymyksiä. Olen jo puhunut siitä, että on mahdotonta turmala Menäjän Valtakunnallisia eluja rin- nalkais-lainsäädännöllä. Tä?sä tah don lisäksi mainita main sen, että tällainen lainsäädäntö olisi mahdolli nen main sellaisina aikoina, jolloin toisaalta maltiopäimät eimät kokoon tuisi eikä meillä Menäjällä olisi lalia- säätämiä edustuslaitoksi ', s. o. aikana, jollain molemmissa muissa hallitsijan tabta ja malta olisi y'sin määrää mänä. Näinä a koina n t^sUn en sinkään pohdittu Wenc.Mz ja Su:- j melle yhteistä lainMdän:ölekoia. ivaan ne julkaisuin Tuome-sa cn-mmäkseen yksinlertais-stt Suonien julkaisujäv- jestyksessä ja so-mit inuodollisestt hzl-.innollisen lainsäädännön luontecn, Vaikkakin r-k.llä la!nsääd.'.n!ö:ei-iUa merratwmasli useimmiten oli puh taasti yleismaltakunnauinen luonne. Mu't.^ kun maltiopäimät alkonvat kokoontua, niin ei enää moku käy tännössä toteuttaa mitään rinnakkais- lainsäädäntöä. Muistakaohzn rikos lain julkaisemista! Jotta sen hywä°- syminen olisi käynyt mahdolliseksi, niin oli pakko arm. julistuskirjalla !ykä!ä sen somelluttaminen ja csi iää zoallio- pLimille uusi lakiehd)ws Zop'--.lliseSsa m!udzssaan, mui a ny^. iäsnm s. - malla, ettei waltiopäimillä olisi oike utta muutella sitä. Kas, tälloisiin, suomalaisien kannalta nällei laitto man keinoihin oli pakko ryhtyä y-si- tyistapauksissa, saita olisi sa. tu tur- mattua edes allcellisimmat Valtakun nalliset edut. Hullinnollmen lainsää däntö s at!oi suojata Menöjän msl- takavnallifta etuja main nLinL xom- arkaalistna aicou.a, jolloin ei t-hki, mi^äun erailu?ta sen ja ma'.a^>n ei lisen lainsäädännön mälillö, siilin kun tämä hallinnollinm lainsöädä -ttö niin sanoakseni uun! laillisten puuteitän sä uik^ puolelle. IoZ seuraatte lä!.nan lainsäädännön kehityskulkua niin huo maatte, että se kohta alusta alkaen muatti kokonaisia pykäliä ?v.;rden 1734 yleisettä lais-a, tästä la-w, jota Suomessa pidttään maan perus tuslakina. TäSiä on olemassa joukko mahmiitettuja tMstulsi!. Ackojm kuluessa sai tämä lainsäädäntö puh taasti imperatiimisen maltakunnalli- sen lainsäädännön luonteen. Kun maltiopäimät kutsuttiin koolle, oli se muuttunut täydellisesti entisestään. Tällaisen lainsäädännön täydellisesti saattaessa marjoon Menäjän malta- kunuMset edut, tuntuu minusta tuo niin sanoakseni maakuntamainen, pro- minsiaalinen oikeudenkäsitys itse'aj tt- tomalta jur-diselta teeskentelyltä. Kun sen näköpiiriin tulee yleisiä maltakun- nallista harrastuksia, niin tämän käsi tyskannan puoltajat häätämät niitä pelokkaasti luotaan, tajuten, ettei tä mä ahdaS maakunnallinen oikeusläsi- tys milloinkaan moi ratkaista Menä jän laajakantoista maltillisia tehtä- miä. TorötM istuxsösja johti pvhttta Atimom. Puhceniiiuo- roa käyttimät Stishinskij puo- lnki-^t-Mn. Ksim?nskij joka ilmoitti antamansa ääliensä laki ehdotusta mastaan, Obolenskij II ja S e r g ej e m s kij mastustaen lakiehdotusta. Komi Vastustaa asian kiireellistä käsittelyä, samoin Jmoljskij II. Esittelijä Deutrich, mastalen lakiehdotuksen mastustajille lausuu, ettei Valiokunta ensinkään maadi laki ehdotuksen hymäksymistä ilman muu toksia eikä pidä mahdottomana sen jättämistä somittelukomitean käsiteltä- mäksi, maikkapa mielä täytyisi tämän komitean työskennellä syksyllä. Kormin-Milemskij jz Ko- m ale m s kij maStaamat mielä muu tamiin perso.'nallistin kysymyksiin, minkä iäl'een istunto lopetetaan kello 6^ö5 i^:>. Perjsktm iötllNööss käyttimät puheenmuoroja Grim e n, Stahomitsh, Br. tkemitsh ja Sulutin, minkä jälkeen puhujain luettelo on lopussa. Äänestyksiä. Puheeujohtaja asetw-i äänesteltä- mäksi kysymyksen li kiehdotuksen hyl käämisestä. Maltaa-valla äänten enemmistöllä hylätään hylkäämiZ- ehuoius. Asetetaan äänestettäväksi ja hy- Vä^.sytaän yksityiskohtaiseen käsitte lyin siir!ymi?tä kcskev?» lausumus. UZsittziskohtai^e» keskitsZelu. G-'rrylaän käsitteUmään 1 §:äS. P"heevj.:htaja i'm-iitt.a, että 1 suht. n on jätet y 9 jäsenen allekir joittama oikaisu. Parooni Zxkull von Gylle n- band Qsottaa malttämättömälsi tar kasti pchtla jokaisia oikuisua lakertu- matta siihen, että oikaisut saattamat pidättää l-ttiehdotuksen elämään saat tamista. Perustuslakien 6 H antaa yhtäläiset laL?.säädä«töo!?eudet ni.n neumostolle k^in duumallekin. Jos siis duumalle annetaan rikeus tehdä ylsiä la', toisia korjauksia l stiehvoiuk- seen, niin nsumcSto sa?. käyttää hy- mäkseen samoa oileut^a ja sitä rcaatii neumoston ar>oo. Tagantshem kannattaa 9 jäse nen ihdzttomaa oikaisua sanan „ase- tuksia" muuttamisesta sono^si „aie- tulsio. joilla o», la n mo'.ma". Kl>by!inskij m^Stustaa oikai sta ^ Äänten enemmistöllä oikaisu hylä tään. Sen jä-keen ja kun wähempiarmoi- si: äänestyksiä oli loimite-.tu, hymäk- syy neumoSto lakiehdotuksen johdan non. I.len pykälän ja tärkeästä L.sta p';wl!stä, joka sisältää niiden asiain luett^n, jotka kuuluivat yleisen mal» ta?!u:nanlainsäSdännön alaan, neljä ensimäestä kohtaa — kaikki duuman hyiväisymässä soi.umuodossa. Aioni- lukuiset muutosehdzturset on neurvcsto suurella äänten enemmiS-Lllä hyljän nyt. kiliscssa xAlLZisiLllZlsösil johti puhetta Akimom. Jlmot-'.sa:iat esitettyä ja suurem- mat jsukitt p enempiä lakiehdotuksia hyv?äksyt!yä wuttakurnanne!'.mesto si:rtt)i jalkoinaan Suomea kos!ewan lakiehd.'!:ttsen ykNyizk^htaista käsit telyä. Keskustelua acheuttimat 2 5, 6, 7 ja 8:8 kohta, mutta hymäk- syttiin ne kaikki duuman hyr ätsy- mässä muodossa. Kuudctta kohtaa käsiteltäessä Grimui ilmoitti pitä mänsä miidennen kohd n h'zmäksymi- sen jälkeen turhani maatia jäleA olemain o^laisujen käsitteinä, jonka muoksi peruutti ne. Jlmzituksen jäl keen lähti Grimm ja Stahomitsh ja enemmistö numo^n M>seuim.,n sii- wen »nu'ta jäsentä isturtosal^s a. Ke ^S clutta hymäksuttiin senjäl- keen d.:un.an hyiväkjymässä muo dossa iailki ensimäisen osan jälcllä olemat pykälät. Lyh^er: wä iajan jälkeen tuli taaS neuivost^n masen siipiN - kokon^isuu-! dessaan saapumille. i!akiehdvt«s htztväkstztaä». Keskustelutta hy:r-ä!syt'.iin senjäl- keon toinen ja kolmas sittem min laliehdotns kokonaisuudessaan maltamalla enculmiotöllä ilman minkäänlaisia muutoisia duuman hymäks,Massa muodossa. Seuraan a iStuuto oli tällään. on lopullisesti nimitetty maramaan- mittari E. A. PiponiuS. — Piiripäällikkö Degerholm erotett» «iraSta. Rautatiehalli tus on Virantoimituksesta erottanut ensimäisen piirin (Pietarin) piiri päällikön Edward Degerholmin sekä samalla tehnyt senaatille ilmoituksen asiasta. D — G«ome» waltioko«ttori. Maltiokonttorintirehtöörinmirkaaomat hakeneet w. t. tirehtööri, ent. pormes tari Albin Edward Routamo ja Lmikaan kihlakunnan kruununmouti Knut Volter Lindroth. — Papisto. Mirkamapauttaon myönnetty termeyden hoitamista marten kuudeksi Viikoksi ensi heinä kuun 1 p:sta lukien Ulmilan kirkko^ herralle, Porin alaromaStikunnan lääninromastille K. E. Slevbäck lle, ja oii Porin kappalainen, marapas tori L. M. HSggström oman miv kansa ohella määrätty hoitamaan myös Ulmilan kirkkoherran mirkaa sanottima aikana. Pori» kr»««uxmakafii»i. Läänin kumernööri on määrännyt Mmijan kihlakunnan kruununmoudin tarkastamaan Porin kruuiunmakasii, nin hoitajan E. Metterhoff-mainajan jälkeen sanotun makasiinin miljama- rasto j i kalusto. — Pori» poliisilaitos. Se naatti on myöntänyt Porin kaupun gin poliisikomissaariolle August Fe?. dinar.d Sepälle 10 muoden palme- luisesta 200 mkn muatuisen palkan korotuksen. — Kaupuvgiu lai»at. Säh- kölaitosta marten otetun 230,000 mkn konttokuranttilainan poättiraho toimikari eilisessä kokouksessaan uu distaa samoilla ehdoilla kuin ennen kin Ko-nsalliZpankissa. Laina on ilman promisioonia V:n ja puolen prosentin korolla. !MW cS » k j»' Suomen asiat minis- terineumostossa. MiniSteiiineumosto on käsitellyt seuraamat Suomea kotiemat asiat: 1) senaatin lausunnon eduskunnan Mustauksesta arm. esitykseen eräistä muutoksista kirkkolakiin; 2) senaatin esityksen hemossiitoksen edistämiseksi osotetun mvoiuisen mää- lärahan korottamisesta 100,000 mkasta 190,000 mkaan; ja 3) senaatin päätöksen 20,000 nän lisämäärärahan myöntämisestä käst- työt'.iid!ZN edistämiselst maalaiskansa- kruluissa. ?!aiiä asioita ivastaai. ei mmisteri- neumostolla ole ollut mitään muis tuttamista. Tek»illi«e» korkeako»!». M icmmittauksen ja katoSleritekniikan vrf sessnriksi Teknilliseen korkeakouluun Mararikkoafioita. Eilen cli Povn raastuman!>i?eudcssa mal- a?onta kirjakauppias Gust. Roneliuk- sen zoararikossa, jolloin 42 melkojaa mal>> oi yhteensä seuraaman määrän sattaui Sm?. 154,766: 74, kruu nuja 16,877: 18. Saksan mk. 6,622: 61, rupl. 115: 09 ja sravg. 78: 08, eli yhteensä lähes 190,000 Smk. T-)ilnitsijamiehe?st määrättiin mcra- tuomari K. I. Jnberg ja ensimäinen esiinhuuto tapahtumaksi heinäk. 18 p. Weli l!isen maimo jätti tilaisuudes sa pesä?roha!emu!sen. Kirjc painonomistaja Otto Andersin, tohtori H. JZgsrroos, maratuo- mari Uuno Nuotio ja kultaseppä Isak Soha Vaatimat Velalliselle edes- sastuuta konkurssirikoksesta ja pidät- timät itselleetl tilaisuuden saeda lä hemmin lnääritellä maatimuksensa sii nä tilaisuudessa, joka tämän johdosta aiheutuu. Asia tulee esille heinäkuun 23 p:nä. Eli»kei«oilmoit«S. Suutari Oskari Heinonen, Helsingistä, joka tu?nnottam osti Eetu Solinin keit tiön, ilmoitti eilen maistraatille otta neensa keittiön Mustaan ja ryh-y- mänsä jatkamaan keittiönpitoo. Reposaare» paja Repo saarella oleman kaupungin omista man pujan muokraajaksi ö:n w. aja'si heinä?. 1 p.stä lukien hymäk- syi r.chiltoimikamari eilen seppä Ju- Hannes Koimulan Toejoelta 300 mkn muotuista muokraa mastaan. Muok- ratarjouksta oli kolme. — Lastensa rokotta«ise» laimi«ly>»eitä henkilöitä oli eilen maistraatiin kutsuttu kaikkiaan 13; toisia ei ollut löydetty tai viimat muutamat haastettaessa esittäneet rokotustodistuksen. Näistä 13:sta useimmat määrättiin 10 mkn sakon ui-alla Viimeistään ensi heinäkuun kuluessi rokotuttamaan lapsensa. Toiset saimat kehotuksen miemään lavsens?, sitten kun ne paranemat, rokottajalle. Raast«joa«oike»de» «»ti- fia. Torisäännön rikkomisesta sai raastumanolkeudiiSsa eilen muuan myyjätär 3 mk. sakkoa. 5:n mkan sakon sai eräs henkilö siaä, että oli hemostaan syöttänyt kudulla. — Itsemurha «iele«häiri- ? issä. Toista Viikkoa sitten sairas- ! tui kauppamatkustaja Elias Wir- itänen, Porista, kauppamatkalla j ollessaan ja asettui sen johdosta asu- ^ maan kauppias Th. Nymanin luokse -Sildebyyn pit. Mettälän kylään. ! Juhannuspäimänä sai hän meren- s syöksyn, joka aiheutui hänen pote- Omastaan watsahaawasta. Paikalle ^haettu lääkäri, huomattuaan miehen tilan, kehotti hänen olemaan edelleen kin alallaan, mutta kun Mirtanen sittemmin sai raimokohtaukfia, ilmoi- lettiin asiasta puhelimitse Poriin ja i pyydettiin häntä pois noutamaan. ! Täältä lähtikin laumantaina päimäl- s lisen aikaan täällä toimima automa- ! b ili-ajuri Mirtasta hakemaan. Kun ! tämä klo k.n tienoissa saapui pai- kalle, oli M. juuri samana hetkenä ! partami-usellä leikannut kaulaansa ! korman juuresta toiselle puolen kurk kua ulottuman sytvän haawan. Kun haama oli hätäisesti sidottu, lähdet tiin heti Poriin. M. osottautui kai ken matkaa olleen täydessä tajun nassa, mutta kun häntä kunnallis- sairaalaSsa sidottiin, sai hän taaskin ankaran raiwo!ohtauksen, minkä joh dosta hänet saatettiin waiwaistalon hourujen osastoon. Täällä Mirta nen sitten ankaria tuskia kärsittyään klo puoli 12 aikaan yöllä kuoli. Lää käri armelee, että teko on mielen- häiriönsä tapahtunut. Mirtanen oli iältään 39-muotias ja syntyisin Jämsästä. Nykyisin palmeli hän konsuli G. E. Rambergin tukkuliikkeessä. Tomerien keskuu dessa ja seuramiehenä oli M. hymin pidetty. — Pori» GaaristolaiSp«r- jehd»sfe«ra» jxhlat Lyttylässä juhannuspäimänä saimat osakseen runsaan osanoton. Laimoilla ja me neillä saapui pawiljongilla mäkeä kaupungista ja maaseudulta oikein kosolta. Juhlapaikalla mallitsikin täydellinen ahdinko kun puolenpäi- män aikaan oli sadetta paettama alueella olemiin suojiin. R. ja M.a.osaston tormisoitiokun nan suoritettua alkusoiton lausui seu- ran purjehdusjohtaja, maratuomari Wäinö Armekari termehdyssanat ja jätti rakennustoimikunnan puolesta uuden pamiljongin seuralle samalla kiittäen kaikkia, jotka tamalla tai toi sella omat amustaneet pamiljongin rakentamista. Eläköönhuutajen kai kuessa ja soittokunnan soittaessa kohosi sitten pamiljongin lankoon lippu, jossa luettiin pamiljongin nimi ..Hyrskyniemi". Arpaliput eimät käyneet kaikki kaupoiksi, mutta tanssi sen sijaan luisti erinomaisesti. Kilpapurjehdukseen otti osaa kaik kia-n 32 menettä, joista 7 keskeytti kesken kilpailun. Palkintoja saimat: Isompien meneiden sar jassa: I palkinnon, pakka liinaa, 1. Jnbzrg, Ahlainen, purjehdittu aika 2 tunt. 52 minut. 16 sekunt., laskettu aika 2 tunt., 52 min. ja 16 sek., II p., puoli pakkaa purje kangasta, K. Ecikson Ahlainen, p. a. 2, 53, 25. lask. aik. 2, 52. 19 ja III p., sadetakki, M. Limnell Kylä saari, p. a. 2, 52, 25, l. a. sama. Kilpaili 7 menettä. Keski sarjassa: I palk.. puoli pakkaa purjekangasta, R. Pippirg- skSId P.ri, p. a. 2, 1, 45, l. a. 2, 0, 15, II p., sadetakki, Haamisto, Lampaluoto, p. a. 2, 3, 36, l. a. 2, 1, 54 j; III p. peite, E. Laine, Lampaluodosta, p. a. 2, 2, 33, l. a. 2, 2, 45. Kilpaili 10 menettä. Pienempien Veneiden sarjassa: I p. I. Holmberg, sadetakki, p. a. 2, 2, 4, l. a. 2, 3, 58, II p., peite, I. Grönholm, p. a. 2, 7, 58, l. o. 2, 7, 46 ja III p., 5 mzrkkaa, L. Kyläkoski, p. a. 2, 8, 30, l. a. 2, 10, 24. Kilpaili 15 menettä. Kutteri Kaukomielen Voittajaksi tuli armonnassa kauppias K. A. Mirtanen Porista. Arpajaisten kokonaistulos tehnee noin 1,200 mk. — Raittiusjuhla» toimimat Reposaaren raittiusseura ja Porin raittiusliitto miime sunnuntaina Re posaarella kansakoulun pihalla. M. P. K :n tormisoittokunnan soitettua aluksi muutamia kappaleita, piti op. I. K. Eloranta termehdyspuheen. Laulun ja soiton ohella pitimät juh lapuheita kauppias A. Aronen ja op. M. Lahtinen. Runon lausui hra E. Heinonen. Muun ohjelman ohel la esitettiin muorokedkustelu «Toisen kerran Kuimalassa". Yleisöä oli mä- hän puoleisesti. — Kilvelle purjehti juhannus päimänä eräs Saaristolaispurjehdus- seuran kilpapurjehdukseen osaaottanut menekunta. Kaikki meneessä olleet pelastuimat erääseen toiseen menee- seen. — PuukotuS. Juhannusaatto iltana klo 10 aikaan löi Toejoella ennestään ilkimaltaisuutsistaan tun nettu työmies Millehard Renmall työmies Frans Hocksellia selkään 10 -12 senttimetriä pitkän puukou- haoman, jonka johdosta haamoittunut 011 tuotama sairastaan. Ilman mi tään aihetta oli Renmall päihtyneenä, kuten kerrotaan, puukko ojossa lähte nyt juoksemaan Hocksellin perässä ja saamutettuaan hänet heti antanut iskun. Haama ei ole hengenmaaral- linen. Lyöjä on mangitlu. — Palamaa» sytttzuyt polt- toturtvemaa Pyndösjärmen ran nalla, josta kerroimme lehtemme 163 mroSsa, saatiin miime Viikolla ojituk sen amulla sammumaan. Syntynyt Vahinko ei ole iso. ^ Postijuua «yShästtzi Juhannusaattona yli 2 tuntia mat- kustajatulman takia. — Kautva» odotettua sadet ta saatiin juhannuspäimänä ja eilen. Eilen kuului ukkosen jyrähdyksiäkin. — MoimiStelu- ja urheilu seura Pyriunö» ensi sunnuntaina täällä toimeenpanemiin urheilu- ja moimistelukilpailuihin maalaisseuro jen keSken omat ilmoitusajan kulu essa ilmoittautuneet Tyrmään M. P. K:n ja Uudenkoimiston M. P. K:n moimistelu- ja urheiluseurat. Ohjelma käsittää sitäpaitsi mieskoh- täiset telinemoirniStelukitpallut ja kol miottelun naisille ja miehille. Miel- täkiinnittämäksi muodostuu 5,000 m. juoksu, johon osaa-ottamat paikka kunnan parhaimmat juoksijat. Jal kapallo-ottelu tapahtuu ..Pyrinnön" ja ..Tarmon" Välillä.. Mmi ZM»W, ki:o 70 lg>o APsnsjotlNVlLto TuruA. Eerikinkatu S. Puh. 4S4. Omistajat: Homioikeudennotano Wämö Kiwi ja Honnoikeuden- rauslisti Santeri Äaarnijotl. />/S6/S — TofialiStie» juhlat ja Tamperee» poliisi. Sunnuntal- na Tampereella pidetyillä sosialistien laulu- ja soittojuhlilla Taami Tainion pitäessä puhetta, jossa selosti ny kyistä Valtiollista asemaamme, kes< keytti poliisimestari Aminoff puhujan kieltäen häntä jatkamasta. Kun pu huja kiellosta huolimatta aikoi pu hetta jatkaa, wei kaksi poliisia hänet poliisimestarin määräyksestä kuulus- teltawakst poliisikamariin, joSta parin tunnin kuluttua pääsi Vapaaksi. Juhlien yhteydessä esitetty karne, Vaalikulkue pääsi masta sitten liik keelle kun poliisimestari oli poistanut siitä erään ranskalaissa sotamiestä ja toisen ranskalaista upseeria esittämän henkilön sekä yhden papistoa imaa- man naamioidun. — Muistolilpi. Juhannus aattona klo 12 päimällä kiinnitettiin muistokilpi Jo h. Vilh. Snell manin enstmäisen lavsuudenkodin seinälle Kokkolassa. Talo kuuluu nykyään Kokkolan M. P. K:lle. Kilpi kiinnitettiin Etelä-Pohjalaisen yliopp.- osakunnan toimesta. — Kokkola. KUoikaudeu ailaiseu kir weeu löysi poliisi A. Hakanen Ko kemäen RisteellS kaimaessaan miime laumantaina kellarinkuoppaa. Kiv 'ves, jnka oli noin metrin symyy dsssä, on aiman terme ja mitä sie mimmästi malmistettu. — Kokemäen juhlille saapu mulle yleisölle huomautetaan, että asuntoja saa tilata Armo MuStalan kautta. Laulajille »varataan mapaa asunto. I-MÄ-ZNtMSZtS. Lakimääräiset syys- käräjät pidetään allamainituissa tuomiokun nissa seuraamina päiminä ja paikoissa: Jkaaliste» tuomiokuuuassa: Syyskuun toisena (2) päimänä Kankaanpään, Karmian ja Honkajoen pitäjiell käräjäkunnassa maakauppias Irjö Koskisen asuinhuoneissa Kan kaanpään kylässä ja pitäjässä. Syyskuun kolmantenakolmatta (23) päimänä Ikaalisten ja Jämijärmen pitäjien käräjäkunnassa talossa N:o 19 Ikaalisten kauppalan miidennessä korttelissa. Lokakuun neljäntenäkolmatta (24) päimänä Parkanon pitäjän käräjäkun nassa Suomalainen seuran Päimölä- nimisessä talossa Parkanon kylässä. Marraskuun yhdentenäkolmatta(21) päimänä Hämeenkyrön pitäjän ja Vil jakkalan kappelin käräjäkunnassa Ah tolan tilalla sanotun pitäjän Kalkun- mäen kylässä. Tyrivää» tuomiokunnassa: Syyskuun toisena (2) päimänä Karkun pitäjän ja Suoniemen kappe lin, Mouhijärmen pitäjän ja Suoden niemen kappelin sekä Lamian piiäiän käräjäkunnassa Koljaan tilalla Karkun pitäjän Ketunkylän kylässä. Lokakuun seitsemäntenä (7) päimä nä Huittisten pitäjän ynnä Kaumat- san kappelin sekä Mampulan ja Pun kalaitumen pitäjäin käräjäkunnassa Kuikon tilalla Huittisten pitäjän Mommolan kylässä. Marraskuun kahdeksantenatoista (18) päimänä Tyrmään pitäjän ynnä Mzminalau kauppalan sekä Kiikan ja Kiikoisten kappelien käräjäkunnassa Hyrkin tilalla Tyrvään pitäjän Rois- malan kylässä. Ultvila» tuomiokuuuaSsa: Syyskuun toisena (2) päimänä siinä käräjäkunnassa, johon kuulumat Ulmilan pitäjä ynnä Kullaan kappeli ja Porin maaseurakunta sekä Nakkilan pitäjä, käräjäkartanossa Manhakylän kylässä Ulmilan pitäjää. Lokakuun seitsemäntenä i.7) päimä nä Noormarkun ja Ahlaisten pitäjien sekä Pomarkun kappelien käräjäkun nassa käräjäkartanossa Finbyyn ky lävsä ensinmainitwa pitäjää. Marraskuun yhdentenätoista (11) päimänä Merikarvian ja Silkaisten pitäjien käräjäkunnassa Harjun ti lalla Alakarmian kylässä ensinsanot- tua pitäjää. Eura» tuomiokuuuassa: Syyskuun toisena (2) päimänä Eurajoen, Lapin ja Hinnerjoen pitä jäin ynnä Lumian kappelin sekä Rau man maaseurakunnan käräjäkunnassa Lindmoll-Kartanon tilalla ensiksimai- nitun pitäjän Lapijoen kylässä. Lokakuun seitsemäntenä (7) päimänä Kokemäen ja Harjamallan pitäjien käräjäkunnassa kunnantalossa Ala- haapion tilalla Kokemäen pitäjän Tulkkilan kylässä. Marraskuun yhdentenätoista (11) päimänä Euran, Köyliön ja Honki lahden kappelien käräjäkunnassa Pirt- tinimiseSsä Nuorisoseuran talossa Eu ran pitäjän kirkonkylässä. Loimaa» tuomiokuuuaSsa: Marrasluun neljäntenätoista (14) päimänä Loimaan ja Alastaron pi täjäin ynnä Metsämaan kappelin kärä jäkunnassa Onnelan palstatilalla en- Mmainitun pitäjän Mesikosken ky lässä. — Tuomarit. Ikaalisten tuo- miokunnan tuomari Jwar Björnmik on saanut mirkamapautta tuleman heinäk. alusta tuleman syySk. 22päi- wän loppuun ja on homioikeuden auskultantti Ossian Gylling määrätty sillä aikaa sanottua tuomarinmirkaa hoitamaan sekä saattamaan loppuun syysk. 2 p.nä alkamat Varsinaiset syyskäräjät Kankaanpään, Karmian ja Honkajoen pitäjäin käräjäkun- nassa. — Hiippak«»»a» uutisia. Alastaron pitäjänapulaisen mirkaa, joka on ollut hakijain puutteessa useat kerrat amoimeksi julistettuna, on t. k. 20 p:nä päättyneen hakuajan kuluessa hakenut Ervijärmen w. t. kirkkoherra A. Hukkanen. — Maltioapua 900 mk. opet tajan palkkaamiseksi on saanut Hä meenkyrön kunta Jumesniemen kou lulle, ehdolla että opettajalle Valmis- tetaan myöskin kellari ja että koulun tontilla Varataan riittämä alamaata koulupuutarhaa marten. — Peruarutto. Asianomaisen piirieläinlääkärin ilmoituksen mukaan on Meisun tilalla Punkalaitumen pitäjässä pernaruttoon äkkiä kuollut 5 masikkaa ja 1 lammas. — Kr»»uuu uudistalot. Lää nin kumernööri on myöntänyt immis- sioonikirjan talollisen pojalle Vihtori Wilhelm Rajalammille e!i Uusitalolle ja hänen Vaimollensa Hilma Mikon- tyttärelle Uusitalo-nimiseen puolis koon Rajalammin kruununuudistaloa n:o 14, «eroltaan manttaalia, Parkanon pitäjän Kihniön kylässä. — Metsäuhoidouueulvojaksi on Mikkelin läänin maanmiljelysseu- ran johtokunta malinnut I. E. Kal lion, Kuopiosta, ja maralle I. Mä kisen, Kankaanpäästä. — Wirkaauwihkiäiset. Ju. hainuspöilvänZ Vihki romasti Chr. Sjöblom Loimaan k rkoSsa mainitun seurakunnan ensimäiseen lappalais- Virkaan pastori E. Kaukomaa- ran Alastaron kirkkoherran I. K. Mäkisen ja Loimaan toisen kappa laisen C. M. von Essenin amusla- mana. — KausalaiSkokouS miimeisen maltiollisen suurtapahtuman n. s. yleis- »valtakunnallisen lainsäädännön duu- mapäätöksen johdosta pidettiin kuten jo olemme maininneet, Raumalla keskimiikkona, jolloin Rauman ja lä hiseudun eri puolueisiin tukeutumat kansalaiset tuhatlukuisaSti kokoontunei na lausuimat mielipiteenään: että he täydelleen hymäksymät Suo men eduskunnan lausunnon n. k. maltakunnanlainsäädäntöehdotuksesta; että maltakunnan duuman hymäk- symä lakiehdotus on rikos Suomen lallitsijamaloin mahmistettuja perus- tuslakeja mastaan; sekä että Suomen kansa ei koskaan hy- mäksy uoudatettamakseen sellaisia ase» tuksia ja lakeja, jotka Suomen perus- tuslakeja rikkoen, kuten nyt kyseessä olema lakiehdotus, aiotaan antaa. Tohtori K. Lomeson piti tämänjäl- keen puheen, jossa marotti kansalaisia mahdollisesti ilmestymistä promokaat- toreista ja muista salaisista miehistä. — Länsi-S. — Halla» jälkiä »äktztz met- siSsäkiu. Melkein järjestään, Vär inkin nuorempien kuusien tämän muotiset kasmaimet on pakkanen pannut. Kasmaimet kaikki omat muuttuneet ruskeiksi, joSta seuraa, että pakkasen panemat kuuset hidas tumat tuntumasti kasmuSsaan. — Halla wei marjatki». T k. 19 ja 20 päimän mälisenä yönä zalla teki wntuman tuhon myöskin metsämarjoille. Synkeäksi muuttuu mieli kun metsässä kulkien muistaa kuinka suuren tulolähteen omat anta neet esim. puolukat, ja nyi näkee niiden kukat niin tyyten pakkasen panemina, että laajoilta alueilta tuskin marjaa on odotettamissa. Sa moin on mustikan laita. Halla on siis ollut, kaikista lohdutteluisla huolimatto, tuntuman ankara. — Lapsi pudouuut kiehu maa» kaljasaamii» ja kuollut. T. k. 20 p:nä sattui Huittisissa Löy- sälän Kallonmaalla olemassa työmies K. Korpelan asunnossa sellainen ikä- mä tapaus, että Korpelan nuorin n. 1 m. manha poika Aukusti, putosi pää edellä kiehumaan kaljasaamiin, josta sisarensa kyllä sai hänet he»i pois, mutta kuolema seurasi heti. Lasten äiti oli pikimältään pistäyty nyt uloS jättäen lapset keskenään. ^ Rautakirjaa» merkitse- mtStilaifuuS Alastarolla. Sa takunnan HemosjalostuSliiton kanta kirjaan merkitsemistilaisuuS ja AlaS- taron hemosystämäseuran marsa- näyttely pidettiin Alastarolla Mäl- läiSten Konkalla t. k. 16p:nä. Näyt telyyn oli kaikkiaan sisäänkirjoitettu 58 hemosta, joista kantakirjaan mer kitsemistä marten 33, ennen kanta kirjaan merkittyjä 7, yksi muotista oriita 2, ykstmuotista tammoja 3, kaksimuotisia oriita 2, kaksimuotisia tammoja 9, kolmimuotisia oritta 2. Kantakirjaan merkittiin seuraamat: Teurastaja F. Forseniuksen Alas tarolta tamma ..Näpsä", kk. 539, sai 1 palkinnon, 20 mk. ja kunnia kirjan; maanmilj. I. Konkan Alasta- rolta tamma ..Harso" kk. n:o 540 sai 2 palkinn. 15 mk. ja kunnia! - maanwilj. H. Jaakkolan Alastarolta tamma ..Jalo" tk. n:o 543'sai 3 palkinnon ja 10 mk. torppari I.