N:o~109 — 1910 KESKISUOMI Sunmmtaina toukokaan 15 pmf f I w/wzv7, mmm vamm. RETT1G __ +XY////////~-*2/'/////P%. +&2//////7Ä.^ W/s//t//\ . 7////,//7/A. //////////7I. y///M>77* f//7/7//A „K A N S^-savukkeet ovat mietoja. 18H cnncttu »tiine helmik. :4 p. tapahtunee seen hemosenivarkauteen Maariassa, seu- raattana ^xiuvana tahtien heivoÄvarkau- teen M)nämäcllä. joulut. Ä> pnä tchl«iyn r»;i>fciöi>n Harjmvallan pitäj.iosä ynnä wie-ä useampiin tvarkaul/siin maafsiiout» Ui joista ritoffiAta yän:ä toto :ämäi wuoden ojaan turhaan on eiisitty toit- olematta jäsen Suomen komiteassa, oli läsnä komitean istunnossa ja pyysi ml- löin pucheemvuoroa ryhmänsä puolesta, ko-Äa ifiliä «i ole ebuitajaa komi:eaSsa. ÄtapmsH, joka mahdollisimman pian arlvamen. Suomea ikolhtaan heidän iim- teensä sitä tvastom awat ehdottomasti suopeat. •..Säjfei Pikku-uutisia. — Suomi-syöjät uhkailevat. Suomi- «syqjalehti ,L>ioÄ. Wjedomosti" kirjottaa: -Lakia on noudadettazva, lahtoivallko herjat suomalaiisot separatistit s>.'>ä taik» ka ei. Heidän läychy, tahtoen ra: tahto- mattaan, alistua — heitä on pakvtetta- wa keinmlla. 'joita Ivaltakunta Zäyttää kapinoit-si-jvUa tvastaan. — Ehdotus sekin. Soilcfuuilahven ruh« Venäjältä. lialla läänissä. Hänet jätettiin tl. '» penstille osotetun waslalauseen: pnä Maarian paliisiwiranomaisren i>al- tuun ja .htlee häntä fitren luikitiatvaks' eri paikkakunnilla. — Äur.5. — - Ilmapallo» »ähty lentäwän Hel- fixgin yli. Torstai-na päiiväilä fclio 4:n aikaan näki eräs Lapinlahdentadulta »vartiossa olanx» poliisikonstaapeli kor kealla ilmansa ilmapallon len:Ävan !?!i Helsingin. Se tu>li yli Töiil-in lahdin tahtoisi lopettaa istunnot, fielfi häneltä I rtno§ . öölU ' in . <> . n 0llääIIe haastattelMlle pitämänsä puhelvuoron. Tämän johdos- ^ kvtä sen jälkeen kun ehdotus taon Bulat lähettänyt seuraaman, Kru-! an tooitarfim .nahdollisesti ; ifciijbä -suomalaisten kanssa tinkimään. dot uksen tärkeyteen sekä Suomen ja n- saan nähden, jonka perustuslakeja se törkeästi äoutkaa. että n«)ös W:»äjan kansaan nähden, jonka- nimessä ja o»u- man enemmistön awulla hallitus tahtoo tämän iloMau^je-n toteuttaa — pyydän teitä, herra puheenjohtaja, merdi-tsamaän komitean pöytäkirjaan: cn'ii:fi, c.tä minä ja meni Trumsotä kohti merelle .pam. !'W)l' n Puhecntvuoroa, lauiuakseni tyc- Äolmannen piirin poliisiyU!onstaavc!i ^läisiyhmän mislipitecn iaöiä lak.ehdv- oli niininään nähnyt saman ilmapallon. > tlfkseÄsa, -koska ryhmällä ci ole edustajaa ^ komit-eaÄsa^ toiseksi; että puhceniohtaja, _______ ;loastoin öhfjcjläännön 41 pyk. ien minulta ————— kielsi; kolmannrfsi, e-ttä tonrtcasja :ä- Äats-oen yleisivaltakunnaiUsen lakieh- > ^^taiiilin esim. ehdottaa, että he luo- !i»l» e«mi tfiain «lislmii eiiimiili islmtt. I _ ■■ ■»• •" S:t P « terSb. Zeitung kirjoittaa.' män johdosta syntyneessä keslusielussa enemmistöryhmien (lokaluulaiSien ja oitoisiolaisten) edustajat lannaliiwat -puhekuoron kieltoa, samalla rohjeten wäittää, että mimä halusin toimeenpanna mtelctiofotukscn; ja neljänne!si, et:-'i mi- Bar.amentarilien Suomen maliokun» krimitcan päätöksen johdoSia, en >'aa- ncn eiisimäm-en istunto on nyttemmin tilailsuutta esii-tää työläiSryhmän ovut. Tiedettiin jo ennakolta, että hal- suhdetta tähän 4-ävkeään lakiohdoiukseen lituksen «hdvtuks-en puoluelaiiilla oli ( u>ahwa enemmisiö käy!e'Uv'oänn^:n. Tie- dettun, «ttä heidän tarkotufiscaiii eli jaada osia nopeasti ratkai.-iu:ji. Ja ive:- tiu! trarma-ti jo ennako!:a näh»>a, c!lä ehdotus tulisi hymäksyty!?'. S!itä huolimatta on cvimäuen istun- nun meno horättänyt häntmäsiystä ja kummastusta. Tässä on chst)mys milä l-irke>iwm^siä eli^thdosia. Tässä ei de yh5cinc!c:vaä mille näkökannalle :äs>.i 0!c:>u.^an^ puisimat Miipurin -läämistä muita helpo- -tuksia Vastaani — Lepo „ty»n" jälkeen. »Rjelsbin" tivtänmn mukaan ttoloe kenraaliiulver- nööri 3 oy n ottamaan mirkalomaa n'in pian Zuin lakia -säätäitoät kama-rit Pie tarissa cwa< h»Mäksyn«et >valiukuman lai däwtöehdotullsen. — Nykyisen suomettarelais-meuälSisen senaatin virallinen kieli, senaatin ta- lousosastasta ^naatin eri toimilustun- nille ja wi^lamiehille annet-tatvat kirjal- lisot Ämoitluksl<?t näyttäuvät tviime aitoi- na toimitedun paine>tui5si yMnoinaan ruot-sinckiel«illä. Niinpä on miniä iirinä eri tcurnituskuniim jKiinettima jaettu ^-es^äuj-estelt) w. 1910", joka en nen an olluit -myöskin suomenkielisenä. nl)t iMnom-cnan ruotsinkielisenä, kertoo U. 3. — Cimi: kokat purc- .!bc 3!nlion" mstoli Rm«jt Vicchlt. K'' ^ T.k. 7 p. ilmestyneesi^ „The Naiio- -nin." numerossa on to 111 f o Fa t<;-a it f k a yhicydeÄjä oteuu puhectst britiiläisltu Kirjalliäuutta ja taidotta. — Helsingin Kaiun 18:3 ja 19:1 n:i- — Kamala rikos. Wiime maanan. todna hu-omaittiin Moskowassa Poh- jMten rahojen tawara-<tsemaÄa kama- la rikos taipahtuneekst. Asemasillalla alkoi terniä pahaa hrfjrn Kun ryh dyttiin tutkimaan mistä ha-ju -tuli, huomattiin, «ttä eräästä talvarain jou- kossa olemasta uudesta kapsäkistä wuosi ulos jMkin nestettä. Kapsäk» iki awattim isamtarmven läsnäsllessa. Sen lpohjailla ma>kafi itu-nt-emattoman miehen ruumis nuora kaulassa. Kap- säkki oli saapunut Jeka-terinosla:vista-, josta se oli lähetetty 12 pnä huhtik., joten se oli tt>i>ipynyt matkalla -lähes kuMuden ajan. Rikoksentekijän jäl- jiÄe ei> wielä ole päästy. lllkomailta. Albanian kapina. Merinen taistelu. ei Värillisiä ja valkosia kesäpoBeroita, Pumpuli-alpakka alushameita, Kesähattuja, Kesäsakettia, aadekepsiä. Englantilaisia ja kotimaisia pumpulikankaita, Villa- ja pumpulimusliineja, Pitsikaukaita — koristenauhoja. Leninkikanktita värillisiä ja mustia, Verkoja uusi lähetys. Wiih Höglundin Kangaskauppa F Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. Y.m. nähden. Oltiin tyyiylväisiä sen- aKaistin oloihin, kun el muuta ymmär- re-uy. Mutta kun sitten yleinen herän- näisyys horjutti wanhoja tapoja za watthaa elämän -kalsamotaniaa ja kun perunatkaan emät niin valion alentu- neet jadosia. Liian smeinen kssä woi mMki» suuresti wähemää maamvlljelytjem- me «uoitamumla, jos seuraamme yksi, ^ , t t -> - uuöen a ' m uutuudet, mukawuudet' puolista wiljamviljelyslä, mutia fitä- t :a .' ' ; y.m. altoiivat a-lao »voilloa, eilvät^vastoin woi >mon:puoli1'ella wttjelyk« hJrHIl!» ot 1 " € ^^ 1 J?® ltu ^I 0 . u ^ 0 ' ( . r - u ' ur! ™" .«näön Joanlhat iwutut olosuhteet oikein Ajella esim. paljon kosteutta tanvitjesoa deltaan 12 pataljoonaa j-,i fahtceii ko-- iiahionen wiehätlää ja kohonneita ivaa- lonnaan jakautuneena Hyökkäsi Tsher- nmu-tsia tyiidyitää. Uusun olosuhi-ei- noleivan smalla Y2 tuh. miehen juu» sijn alettiin pyrkiÄ, muna tämän saa- ruista alba-nialaisjoukkoa ivastaan/Uimtamiseösi oli muun muassa yksi by- Svta-ioukoa' päällikkönä oli Dshafai-r- win tävleä Vastarinta wou«ltalvana; tair-bey, albanien jchtajina Jssa Bole tiimts ja Hossan Hussei.i. Taistelu al koi t.k. 9 pnä 'ia 'kesti koko 10 .paiivän. Tykistö PakÄti kapinallise: muonia» moan asentoaan. Sota-nnehe: rl)f>.*nin.nir pistintaisieluun ja taisielu oii weri- nen. Illalla alba-nit p?r^y:y!wät ir,tU siin. TulMilaijck m-:itettiwät 18 soia» milstä ja wiisi uipfccria kuolleina sekä joukon hMvokettuja. — Murhaaja Ander tuomittu tuo- lemaan. T u k h o l m a s r a, ioukok. 14 p:nä.: Nyöstömurhaaja J-ckkob An- dersson-Auider tuomittiin tänään raas- tulva-noilkeudessa mmettÄmean henken- sä. — Räjähdys hiilikailvokseSja. L o i- t o c s i a, toukok. 12 f:mi. Zvhitha:v juurikaÄvi korivata sen «vahingon, jo. ka kohtaa wiijanwiljelyksiä. W'.ljakaÄveilla on kaikilla verrat, tain lyhyet jumet ja woiwat siksi oi. . noas:aan pellon pinnaka ottaa r<ttvin« taloudellinen t0l>mrentulo oii paran- 1 lon 'ja, ollen samaila lhymin alttiita tui» nettaiva. ^ !-wu udelle. Sitä pai i fi kutut:ftiivii ne yksi» ■Äötiifl on ailvan aiianlaiia lvi cl ä puolijcsli pc°ll»n r<m>inloaineita, sillä meidänkin päiwiinämme. Äorkcamman-fturaukjell<» ellä wähnellen maan tuo» kchinMsleen sacwmlamisen edellytys!laiuo>lyty ivähenee. Luonn-ollijena jeu» on parannet-i-u, lurvvattu taloudellinen ^rau>tjena tästä on ollut, että wiljan lila. Jos tämä koskee maa-tannme ja ^ lumiokusiannus on siksi paljon lohon» tansaamme tokonaisuudesjaan, niin on nur, e.iei 'sen «viljelys yleensä kannata se ^oivelluletlMvissa yksilöönkin cli esi-' (f.o. eiupääs-sä w>iijan>wiljclys) nykyi» merkilsi maa-mvi-ljeldjuän nahdcn. „?li.'sien wiljanh!-ntqjen wailitessa ja että noasraan terivcesjä ruuimiiesa moi ler-^ siiiätin Ay-iä on wälnämätöntä luo» wc sielu elää", sanoo wancha sananlas-^pua yisipuoiisesia w:ljanw!-ljelysiä ja ku ja ainoastaan laloudelliijesli lunva- siinyä osaisi karjanrehun MUjelykseen, lussa ascm^sa woiwaj henkisetkin wil- joka ainalm nyky aan wallusewien olo- j-clykset wiihll)ä. !jen mutaan on «sekä paljon kannatta- Jos mielii ma-aniviljelijä pl>rkiä ke- wompi «itä tvavinempl ja luotein huiyneempään tilaan on hänen siksi ivampi. pakko 'parantaa taloudellisia touneen- kcHottaa maansa tuona- Tässä on mm. ratkais^cnana koks tisia^jeen antaa niihin. The Naiion iau;v>alam«:en tunnetut l.iuiunnot . . ■Suomen puolesta ja se was:aus, jenka ■f wa .f ilme-schne-er laajonc. ja -haus- ns ,,. fi i-itUfo.: locK 1 i«Äo ta Paluu: röiähdns. v» • ."V\ • - • "*»1 ' i • tt »» k • , * rt * r i -m A «• . _ ' \. . ' . ' Jioipoje 2breinj>a*;<t, i'u v :i:i)iforf konoi kcna k«vätnumero>na. Ä'.'zon runsas si- lällys on kokonaisu>irde»saan seuraa-wa: tuloaan s.o. wuutta. v ileinat lämän päämäärän sa^vuua- nii^.si owar tietysti ulscar, eikä sellais- macn ja f ii 111 u u r i k a n | c n kohla- ( a I .i. Won»läis-en duuman ti:'.e-.' lehdä cro oit^i-cn ja loäkuvallai, kultiuuri!l:'cn taja-armoi-suuden ja naisionaliStise,' i en ' usuu uiis:ä Menshiivisut t!iijoitukies- ^ " w ia: Äymmenen ku.vaI leivääu iu- ^»umiÄa. Luullaan eitä muutkin lyö-' l'ä scc!wutetta:siin. , eitä se tvihailnen sa>:vy, jora w:e.'ä ioifUX Hc^Maissa. — Bjcrnson ^«-ollee- kuolleet. I tärkeimpiä huomic >ys:ä.väl runim mielenvurlauks.'!, on ~~~ Pl>»rnq»nin ruumisia wicdään Ahdystvaltain laimasto. N e w»'suh-«es-Ia on ehciuoinismin kasken. T.n.i duunia» to- t !ilMenql «nl !!a'inen lchli juiiicift fita Icotitiiii'», ettei edes pd)inhan ö i cmaI,ta ^uvaam Kööp^nhcmi.iaÄsa Ka:woksissa työskenteli 136 henkeä.^ PclaÄuÄuirta on meiäily: esiin wiisi' w -t'einoa olekaan, jolla laitti p^iinä.'.-- ' ' " ' Utsi -mielesuimme mioonoteticCvia feiffc,ia kuitenkin monipuo- Neljä kmvcva llomeeteisia. — 'Jloijä ku- tumia odo:-taa joko Eurooppa Ei ckukaan woi paolan-eutarlielm wa- n^l.^-ialsocn on Noivoic ^renijan .'ir- '.ic-kunnalla waatia, että ii. a::a-3ia ruciii .jeliuii ajan m.rku. Se näet Viätiää MeuscipPineitten Unocni, mutta osohtao, eitä kauppa^aimnien lausun- käy .l :ää Sailaa was:can ja iällä kait- koineotlikauhusta. — N-lj<i p-.laku- parlamentin -tärkeimpänä t:h:äwun.i cn pertbnjä «naan poliitriscn cliknän loi vi suuteen. Se on tehiÄva, jo:a ei saa oloiltaa, ei ia kauppa^aimnien taus not oivat osuneet oikeaan kohtaan. Ja wa:-tka ,Venäjän tayol.a huomaure- taan, -eitoi o-le aikeena korottaa Suo- laiminlyödä, jollei kansan edu^uiua iu lle'|0, n im s-e ei läsjä asiassa 'merkitse mitään, kun Pääasiana on oi- lut jac/oa 'sc«p?iva> aihe, jonka nojalla enc,lantilai>jet awat iaan-cdr tuoda estin kantansa koko Suomen sortopoliiii- kassa. do tchdä itscnruchaa. ' Uutta «valiokunta cn ki»'.täu:yni,t odvuamaÄa Suomen wal.'..>s?: > ä:n '.<u- svntca, -s.o. tuulemasta enimmän asiaa 5c-k.'woa puolta. Tosin on .'ausun.ion sisä'tö pääpiirteissään tunneltu. Multa onko todellakin lutvallista luoliaa mena- luiden sanomalehtien umpinu:h.'.iiiiin selontekoihin asiasta, kun kokonaisen i c. u f o n olemassaolo o:: k q s M!)ksesiä? Moidaanlo todellakin läm- möiisessä tapaukses-sa sun»7, et>:ä onhan! Suoml-wastainen kiihotus työ Saksassa. B e r >l i n i s t ä. t-c-u-kok. tl päiivi.nä: a-na mahdollisia tutus:ua jalkcenpäiv. ^ .^töllnicshc Zeitung ille sähkötctään öer t^hän lau-suntoon? Nutia wc>isihan alkaa ncriuuttclitt en nemminkin kuin lausunto on saaoim»., että oltaisiin »valmiit '.yh''>maan waka- -v'in ja seikkaperäisiin k -cz?'.'sic>U!hin 'en saaivuttua. Waan w.?-.'ol»n!a on ;u;ä* fin t.eltäychnyt. Sanot.ian suomalaisen san>mal<chdistön jo niin laa!aperäi>c^t> pc ^lineen kysymystä, ntci uita ole sen encmpää -sanottatvaa. lämmöistä mon«tt-el.)i lienee nxt-if^a tawato missään ^rlament'j'J. Woi>vi:t- Jj qcnomalehttien tuifiMfintiet ksr>oa<a leskucteluja ja jättöä parlamentin tehtä väksi ainoasiaa-n lausunnan lhyikä^M'- sen. Suomen-maliokrunnan meneirely sen ensimäisessä istunnossa teki '.n,:se»:a!lx.n wai'ku luisen. Työläisryhmän kanta Znovirn lyl-i- mykseSsä. TyöläisnMnän edu-sta>a B:-!at. n'ka, Iinistä, että parl-anrontin jäicnrcn luo men asian viittoen aikoma anoinu-Zkiriel- mä on »valitettalva tahdittomu-i:Z ia :c« dic.taa »vast»!ima>lailsu udontu-nnon puu- t'ctt.a. Ei tulliisi lioinkaan sckaanUia lysn- m»> 1'sccn, jc.fa ei milliiän iiJiumti kosk-e ^saksalaisia. Muutamat wum sanoino- iehdct tekclvät samansunniais-a lzuiun- toja ja touvÄvat, että anoimi» rau-keaisi. waa edustajista. — y/l u oi u w i a: Ida Aalberg, Albert iibelieliin inaa- lauksen mukaan. — Kuningas Edward T .J. — Äuningas Arjö 5: ö . — Cnzlän nin nykyinen perintiiprin°>-i Tdtvard. — Johannes Castren. — Lu-MriI Bcngcls- dcrfs. — JiMus Osberg. — Herman Siikanen. — K. I. Möckko. — Saas tamoinen. -— G. O. T. ^ordströln. — Edro Erkko. i rjvi-t u?!s ia: Wanhempi-en suo» Malmsten näyvtämötaiteilijain lapsuu den jo nuoruudern muiöloj.i. Haastatte- lu>ja. 1, .Ida Aalberg, fixrj. Aarni Äouta. — Muoikko, runo, kirj. Iuss: Korhonen. - - Mapaana, runo, tir». Äc.po Pärnä-- nen. — Äolm« kirje?!ä Björnsonieta, Juhani Aho. — Halleizn kuincrt:. Nhdystvaltain horkista, ioukok. 12 p:nä. Brock- lynissä laskettiin iraiucn »elakalta pre- sidenlti Tasiin lädnäolle-cia suuri aine- r i .'alainen TreudnouM - mallinen pai.ssarrlai»va^ ..Floi i)aSen kanta- ttuus on 21,000 tonnia. — Eräs Wagner-löytö. Äskenäin on Munchenissä etäästä kirjakaupasta löizÄ-etty eräs Vaqmrin nuoruusoop- -perä, Amioliitio nimeltää-n, jota ei ole koskaan esitetty. Tähän nähden on mmstetja-wa, mi- tä Wagner kerioi i>ise kerran eräästä suuresta murhenäytelmästä, jonka hän jo 11 lvanhmia, lpää täymä Shakesp.'a- rea oli suunnitellut. Sen nimi oli - - Äom-eettikaichu. — Kuningas ödward' LetlbalÄ. Toiminnan kuluessa siinä ei l.i —£ufo> uni, run j, kirj. 5ulisal> j kuollut wähem!pää kuin 42 henkilöä, Elmmn wo»tto, runo, ti rt. Aapo Pär- jotka sitten haamu ma palasi wal takai- Nitarimkrkki. Kirjoitt. Anton T^s h e h o s s. Setila-s-alkeislukion opettaja kollegi- registraaiiori Leo Äshjänen asui a-i- wan mierekknin ysiätvänsä luuiiiantti .Marc.:nefltn kanssa. Tämän puoleen «käämyilkin hän rukouksineen uuden- louctoen oatnun<r. — Näettös inistä on kt>iyiny-. Gri- ba. sanoi hän lausutiuaan ensin ta- wanmivkaiien uudennzuoden onnitte- lun. Minä cn -tvaiivaisi suma ellei Nii>- nulla ol:si siihen wältlämäiön pakko. Lainaa^ minulle >listihkisieni täksi päi- wätsi -S:ani^lciwlasi. Tänään näetjen syön minä päimälli-stä kauppias Tik- kusen luona ja tunneihan sinä tuon Tikkus-lurju.sen, hän ihailee intohi moisesti ritarimevkkejä ja melkeinpä pi:ää -hän rastoina niitä, j-oilla ei riipu mitään kaulassa eikä nazinlä- wessä. Ja sitäpaitsi on hänellä kakn tytäriä. Nastja näetkös ja Siina ... Puchun sinulle ckuin ysimvälle. Ammär- rälhän sinä minua avmaiseni. Lainaa, rle min lcmPias. Kaiken täniän lausui Tyhjänen än- kyttäen, punastuen ja arasti kanc^n omeen. Lumnantli nuhteli ensin häntä mutta suastm kuitenkin hänen pyyn- tööttjä. . . — Englannin parlamentin jäsenet duumalta. ,^>o!singi-n Tauoinain" ^on- loon J.ivjccmii>ai 1)toijta cm InotctUr.uaUa tachc-lta -saanui tietää, c-ttä aincikin tumi- temat huoinattcavat rj.»-; v :altjet parla mentin jäsenet, joidm nimen olisi luul- lut lMyrmn mcmoriaaiin allc!-irjo!tta- miden jouk-osta, «vat tahallaan jättäneet nimensä -pois, 5o-Zka heidän mielestään duu-ma n»)lt>isec!sä ^ok^-onpanosiaan ei ole m-emoriaa>lin osoittaman luottaninksen sin näiijtiiämölle. — Miiiä tein työtä koisi touotta sii hen, -sanoi Wagner. Ne owat kaksi ainoaa hukkaan mennyttä touotta nii-- nun elämässäni-. -nanen. Kansilehden on piirixinyt taiteilija Wäinö Hämäläinen. ?Lihon hinta on 50 p. — MaUion palkinto muotokulva- maalauksessa. Palikiniolauta.'un:a on aitrimut taite il i-ja Aniu Fawen:lle tva-ltion palkinnon, suuruudellaan 1,200 m'k, muotoku-mainaalauksesia, hä- nen leokiestaan »Kolme meljeäni^>j- l> määrä isiä, 800 m!.t paltimoa, ei jaettu. PÄkiniolautakunbaan owat kuulu.' mevt tai'o-eyh>dis>ytson waliije»ia: taitei- lijat Vtagnus Enckell >a Ä. Zärnofelt,' Samalla kun kehiil)s käiitännölllsen prosessori I. I. Ti>kkaiien ja atkkuehtr eltimcim kai>killa alMa on huÄna^ivasti Siguiv Frofterus sekä ta::ei!ijat V. eteenpäin luvkenut, oiva!' myöskin tvaa Blomstedt, S. A. Keinänen \a rouicu t im ukset kaikissa su>hteislsa kohonneet. Maria-Wi>ik. ^Entisai^en yksinkertaiset elämänta . lwat eiivät suuria maatineet muka- •louufsiin, taloudolliseen toimeentuloon Ju-ri'aSweja lriljcle- maan. Kello kaksi Päiwä!llä istui Tyhjänen ajurin railailla ollen matkalla Tikku- sen luo. Racieituavn hiukan turkkiaan tichysii hän riniaa^ja. Hänen rinnas- saan kiilsi kultana ja wäMkyi emalji- na wieras Sianisialvka. — Ailvan sitä t-untee eneimnän kun- nioi-tusta iiseään kch^aam! — ajatteli opeilla. — 5tmnmallis:a. Tuollainen •pieni -esine, tna-ksaa kovleintaan lviisi ruplaa, mutta kuinka -suuremmoisen wa-iku:uksen aikaan 'saa! Kun ihnvonen pi/sähtyi Pakkusen a- sunnon edustalle aivcsi hän turikinsc kokonaan >ja a^toi hitaasti kaimella tas- lujaa-n maksaakseen ajurille. A^vri ku- ten hänestä -näyui, huomauuaai'. hä nen o-Ikalappunia, nappinsa ja Stani-Z- laikania jäyineityi kokonaan. T»h,ä- nen i-ytäisi iiseenlsä lyylymäiienä ja -me- ni sisäll e. Ri i suessaan turkki a.in ete i- sesjä «mÄcksi hän saliin. Siellä istut Pitkän Päiwällispöydän ääressä jo noin miisitoista henkeä aterioiden. Kuului Puheita ja astiain kilinää. > — Muka siellä soittaa — kuului isännän ääni — Kah, Leo Nikolaus. Pyydän nöyrimmästi. Myöhäsiyitte s hiukan, mutta ei hätää. Olemme juu- -ii islumuneet. . . I 2ifeftnen työnsi rimansa esille cko- Hotti päänsä Pystyyn ja käsiään 'hyker- rellen asteli so-li-in. Muf.a siellä näki hän jotain »vallan kamalaa. Pöydän ääressä Siinan wieressä istui, hän-en mirkaiolverinsa ranskankielenopettaia Trambjan. -Jos hän näyttäisi tanska- ^ laiselle ritarimerkin — aiheuttaisi se' joukon epÄniellyttä,v'ii kysymyksiä ja hän tu-lilsi häiväistylsi koko elinijäkseen. ^ Ensistlmänräpäyksenä, alkoi Tyhjänen repiä pois riiarimerkin rinnastaan ja jucsia tichctvjd; mutta ritarimerkki o- li wahwas:i tiinni ommeliu ja peräl>- lymintn ei enään ollut mahdollista.^ Peitiäen noPeasii oikealla iädellään ritarimerkin k-oukisli hän selkänsä ja iei!ii>chdittlMän lkaikkia yhteisesti köm- pelöllä kumarruksella kenellekään känä antamalla is:dhti hän tvapaall: tuo lille joka oli ai»van ranskala.scn Mirka- tSiverin wastapäätä. — Humalassa näkyy o leivän? — ajatteli Tii?un.'n tarkastien hänen :.o- kostuneita kaswosaan. \ I TMäsen eteen aseteltiin lautaselli- nen soppaa. Hän otti- lusikan 10a- ^ sempaan käteensä, mutta muisteltnaan,! j ettei hienossa seurassa sopinut syödä ^ masemmalla ikadellä, ilmoitit hiin jo | syöneensä. — Minä olen jo syönyt . . . Kli- !tos — mutisi hän — Minä pistäysin setä pastori Äeleejeman luona ja hän pnysi minua Mmään kanssaan -Päiwäl- listä. Tyhjäsen sielun Ivaltasi tuskallinen harmi ja kiutku: sopasta levisi mau- lijuus 'wi!.jc^y-sessä ia sclpiwa kaÄvien iva-Iiniz. Jos >inalkus:el-oinmc maass-iinine cieläsiä, kauas Pohjolaan, tai lännes- tä itään, ristiin ja rastiin, kohraa mci- iä kaikkiälla ljunuicliaira yisipuolisuus juuri -:vil7cl!,i.si^'ä. Wiljaa, Miljaa ja wit-jaa ilmc-n alkua ja lovvua, ipieni peruna-, herne tai pellaivatilkku siellä täällä, a-n-i lharivoiin milhaniarchu- :a<i juuri taAviliv.helyistä. Pai koi ta in löy- iijy maassamme roeilä heiitäi^vilieiijs- KarjanrehmviljellLsesjä keskittyy pääpa/nomme juurika-lmien, vihanta- rehun ja heinän wiselykseen. Tahdom- me tässä 'Jjteyöetsä ainoastaan lyhyes ti huomaui-taa juurikasivimiljetyksen mälliämäitömyydestä. Mitä ensinnä tulee juurikaÄvien ia- louvelliseen tuoiiaiva/suuleen on se ilieikoises.i suurempi kuin minkään muuli wi-l.jelyckasweis:amme. Koko- naisiuilo woi clla 400—600 hl tynn. al. joka 1 mkn mukaan hl tekee 400 —000 ml n '.cfonoijtulon lynn. alalta. Siinan alan kauraisaio »vaihtelee ehkä 150—175 mkn Ivälillä, mutia on kui- lenkin useimmin paljon huonompi. cLai-kta juurikasivimiljelyksien hoit» ■oitifin paljon lallitoiipi kuin kauran, on juurikasvien anta-ma puhdas tulo {ui min aina useamman kertaa juu- ta, mutta sekin ei suinkaan ole liioin rempi kmn kauran, tchunaivalla kannalla i.n.e. . ^ j Hi^in suurimerkitylsellinen on juu» Tcis.a nyly.ftSjä ylichuvlisessa w:l- ^ rikaswiwsljelyS jenkin tähden, että jair.viljeiyksessä piilee -melkolailla war- ^^uuri^aAivit ivaotnvat huolellisesti oji- jopuoiia ja itkit on -kerrassaan konnai- - tcitua mac-ta ja sytvää ruokamultaa, laivan maaiuviljeli^sen clincft.o, eitä, [o-aa ikäänkuin pakottaen miljeli- Ititä luo:vu:aan. joitä perusparannuksiin, joilla on suu- Enennä huomcammc, eitä kaikki maikuius muihinkin iaÄveihin. On- wiljakaswit!Iunris!sa yieisplirte^jä il-^g kokemus osoittanirlkin, että juuri- mastollisiin suhteisiin a-ietl^.vat joten-' kosmie,, jälleen «voidaan saada 4—5 itu samoja ivaatimukiia. Niinpä osiin, syy^zalla liian aikaisin jouduttuaan, i/htenä a-incana isönä avoi koko wuoi>en toiive^t .i^jätst ichdä. Uä-ivän koke- itui "en siitä saimme w. 190?. Miten paljon halla silloin alensi iaioa, näem- me >'ura^.visia Tilaeiollisesia ivuosi- tinja-sta oietuista luivuis'a: a) 1897 oli keski-imväluku: b) 19C h 2 oli san-a lukui: pia Ruis L H ra ^taura Soiaivilija a) 7,^0 6,92 4,82 5,2:5 4,70 b) 4,0(5 5,20 ?i 4^a 3,65 PcruitoifPe oliruat was.ac-.vat luwut 5,40 ia 5,07. Niinkuin täsiä n is itäeiitiine oli hal- !an tr o't.min mokiinko liuurin ja nm- iuroin juuri wiljalajeiL-.v Hallanarat kas lemu, muita warsink:n saivusieltu siika tti-oksm herkulliset'». Opettaja koitti maipauttaa oikean kätensii ja peit- tää ri-iavimerkin majeinina.'^; mutia se tuntui epämuka-malta. Huomaawat. Käsi olisi kurotettu -T lk , yli koko rmnan aiivan kuin aikoisi,' lc>ulaa. Jumalani. LoppNisipa :.'ki päivällinen Pikemmin! Minä syön siit-en ravintolassa. Kolmannen ruokolajin jälkeen ttil- kasi hän arasti yhdellä silitiällöän rans- kalaiseen. Trambljan josiain syystä hämillään kaisoi häneen eitä myöskään syönyt. Kohdattuaan toistensa katseet hammenlyiivät molemmat ivielä cnem. män ja pmnoilvat katseensa iyhjiin :al. r Neilin. — On huVmannut lurjus! — ajat teli Tlchjänen. — Hänen naamas:aa:> l äen että on huomannut. Mutta hä nen roiston on tapana kannella. Jo huomenna juoruaa hän tarkastajalle. JsäniämÄi ja mieraa: nauttimat neljännen ruokalajin ja salli-inuksen lohdosta nauttimat miidennenkin . . . ^oku kookas herrasmies lsiveine toi- wasine sieramineen, könönenineen ja luonnostaan siirattamme silmineen nousi seisomaan ja äänteli. —«E-e-e'hdotan ju^taioaksi :raljan läsnäolemien naisten termeydeksi! >Päiwälliswi>eraat nousnr-at hÄisten p'.Myyn ja tarttuivat l^eihinsa. Kai- hl enemmän liljaa tynn, alalta juuri seurauksena niitten kaikin puolin edul. ksista wa ilkut uksi sia peltomaahan. Rikkaruoihojen HÄvill>s käg myöskin hiivin päirä juuri>kaswimaalla. Iua- rii.öiiuit e'.i.väl näet ensinkään wi'hdy rikkaruohojen Parissa, joitren kitkemi- nen siten on anvan wältlämä:ön. Rik- karuohojen poistaminen tekee tietysti mahdolliielsi lsuuremyien -satojen saa» tvunainiien -muissa! -n lviljeiyskas- meisia. Koska juurikaÄvir menestyäk- seen ivielä wcatiwat -maan haraamista, jos:a maa Pt;jny kuohkeana ja ii man pääsy maahan »vapaana, Moidaan juu- rikaMiiviljeli^sellä kesantoa ainakin r^-oitiaa, jopa usein tehdä kciatutoi- mi>>'n oiiTXin tarpeeliomaksikin. Kasivnvuoroiius on myöskin kuten tiedämme aiman ratkaisemasta meikki- lyisesiä kannattaman maanmiljelykien saaniullamiictsi, muna iä>)sin tarkoi- kuwa «eläköön" remahu huoncessa. Naiset hymyilimät ja ojv 'i'sii'.'at laje^ jaan lkil-istcilälviisi. — Leo Nikolai is, tehkää niin hywin >n:a!aa tämä laji N^siiisia Tiiiio?ee- jenialle! — näin käämisi hät-cn puo leensa joku micshcnkilö tarjoten lasia. — Pakottakaa hänet juomaan! Tällä kenaa oli Tyhiäien 'nureksi kauhukseen oiettawa ichiälvä Svasioan ja luoivutetic-ma siihen tarkoitukseen oikea ikäiensä. S:anislam waljenneine puuesine silkkinau^oineen pääsi -mih- doiilkin päilvän Ivaloon ja alkoi ivat- iehiia. Opeiiaja kalpeni painoi alas Piiänsä ja kal^silhii ara-ti iaitska!a>seen. Tämä tuiijotti- häneen hämmästynein irisymin silmiin. Hänen huulillaan ivä- reili wiekas 'h>ini-y ja hämmennys kas- moiltann kolosi -ivähuell n. — Jukii AuqusttoMits! — kääntyi isäntä ranskalaisen puoleen. — Ojen- tcikaapas tuo pullo minulle. Tramblljan ojensi epämarmasti oi- kem kätonsä pulloa koI".i ja. . . oi mikä onni. Tlchjänen huomasi hänen rinnassaan ritar-imerk'-». Ja sepä ei olluikaan wain StanislaMka maan ko- 'konainen Anna! Siis ranskalainen- fin m-eii ihmistä neuäs.ä! Tyhjänen naurahtt iMYMäisenä ja- heittävtyi tuolilleen -isiumaan .... Ei ollut enään tarpeellista peitellä Stanislaw- . kaa. Molemmat oliMu tehneet jambin synnin ja kumpikaan ei siis moinut kannelle- ei>kä häwäis:ä. — Aaa ... hm — äännähii lif- kunen huomattuaan ritarimerkin o^>et- iajan rinnassa. — Niin! — sanoi Tljihjäncn — Ih meellinen juttu Julii Äuquslcn«itS. kuinka wähän oi?rt>;ftti;iitä lehiiin meillä piihi.tt edellä. Wä!eä on mei-l- lä ri'.it'aasii ii '.vain :e ja minä saim me! Ihmeellinen juttu. TrambZ an nyötkäsi iloisesti Pää- lään ja twi.si eiualalle «vasemma-n to- tinreunuslait'a jossa koreili Annan 3 luokan ritarimerkki. Päi:välli->n jälleen «kuiki- Tyhiänen huoneesta- toiseen nmnellen neitosille ritarimerkkiä. Hänen sielusscan wal- lifjt rauha ja iMNilväisiM, lvaikkaktn nälkä «kurni suolissa. »Olisinpa main iietäni)t tämän" — ajatteli hän kaiseL^n ka tcelli iesti- Tramb-!jan'i>in, jok^ keskusteli Tikku- sen kanssa ritarimerkeistä — minäpä olisin pistänyt Vladimirin. Pahuus kun en tietänyt!" | 'Vain ylsin tämä ajatus waiivasi i häntä, kaiken muun suhteen oli hän erittäin WtlMinen.