Ttrsiaina 8 p. Jtulukuuta KARJALATAR N:o 140 — 1910 pidetään Joensuun Työväentalolla Sunnuntaina t. k. 11 p:nä. OHJELMA: Torvisoittoa Lausuntoa Kuorolaulua Pukutanssi Ärpojen myyntiä mimmin tehdään. On siis aiman aiheetonta, että koetetaan yleisön keskuuteen kylmää epäluuloa, että muka Salaman yhtiöjärjestys edel- lyttää epämarmuutta ja makama- raisuuden puutetta. Moinen epä^ luottumuksen kylmäminen on lei- mattama siksi mitä se oikeastaan on: kateuden synnyttämäksi par- jaukseksi. Kaunopuheisena mastalauseena halpamielisiä parjauksia mastaan on kansan puolelta tullut odotta- mattoman suuri myötätunto Sa- lama-yhtiötä kohtaan. Myyrän- työt lankeamat omaan kehnouteen- sa eimätkä ne muuta ansaitsekaan. Torvisoittoa Kaksinlaulua Lausuntoa Kuorolaulua Näytelmäkappale »Kylpymatka" Karkeloa. Alkaa klo 7 j. p. Surulla ilmoitan ottZ rakas inioheni maanviljelijä Elias Kettunen vaipui kuolon uneen Rääkky län Sintsisaä joulukuun 4 p:nä 1910 klo 7 ip., 64 vuoden 7 kuu- kaudsn 17 piivin vanhana. Suruksi ja kaipaukseksi mi nulle, 1 tifarelle, 4 tyttärelle, 3 vävylle, 9 lapsenlapselle y. m. «ukulaiiille ja tuttaville. Kaisa Kettunen, o. *. Hirvonen. Kristus on minulle elämä ja Kuolema on minulle voitto. U. v. k. N:o 414 1 v. Elävien kuvien Teatteri " „Foto" Niyt&ntöjä joka arkipäivä klo 6, T ja 8 ip. Sunnuntaina klo 4, S, t, 7 ja 8 ip. OHJELMÄ: 1. Erään pienen pojan elä mäkerta. 2. Damasku- 3. Ylpeys. 4- Pillerien vaikutus. 5. Saksalais-ranskalaisia kenttäharjoituksia. 6 Satamarakennuksia Tans kan länsirannikolla. Huora ! Huom.! Huom.! Taikataiieiiija Herra Aidan esiintyy näytöksen lopussa esit ; äen uusimpia taikatemp puja. Huom.! Samaan sisäänpääsy maksuun. Karjalan Liiietoimisto Joensuussa, Torikatu 8, puh. 125 (omist. L. K. Juuti) välittää paikkakunnalla edulli simmin kaupunkitalojen, maatilo jen, tonttien, metsien y. m. kiln- teimistöjen ja kaikenlaisten liik keiden ja arvopaperien ostoa ja myyntiä, hankkii lainoja, perii saatavia, laatii asiakirjoja Ja toi mittaa kaikenlaisia asioimialiik- keeseen kuuluvia tehtivii. Pi kainen toimitus.! Halvat palkkiot! (K. S.) Myyräntyö Salama- yhtiötä ivastaan. Kenellä on isänmaallista mieltä ja suomalaiskansallisen olemuksem- me säilyttämismaistoa, hänen moi- si ajatella iloitseman Salama-yh- liöstä, jonka tarkoituksena on kan- samme taloudellisen tilan mauras- tuttaminen. Mutta eipä malitet- tamasti asian laita näy niin ole- man. Jokaisen tuoreessa muistos- sa lienee se tapa, jolla osa maam- me sanomalehdistöä tätä uutta tulokasta miime kemäänä termehti, mennen joku ruotsinkielinen lehti julkeudessa niin pitkälle, että ju- listi koko yrityksen huijaukseksi ja sen alkuunpanijat epärehellisiksi henkilöiksi. Digt taasen julkisena salaisuutena kerrotaan lemitetyn kiertokirjettä, jossa erityisesti kehoi- telaan kylmämään yleisön keskuu- teen epäluottamussa Salama-yh- tiötä kohtaan siinä muodossa, että Salama muka ei ole makamarai- nen eikä makamaraiseksi tule, sen yhtiöjärjestys kun muka ei maka- rvaraisuudeSta anna takeita. Li- saksi tiedetään mainita, että pu- heenalaisessa kiertokirjeessä anne taan maamme makuutustarkasta- jalle letkaus tehtämänsä laimin- lyömisestä. Ken tietää, kuinka moiset kierto- kirjeet moimat tänä mielten seko- tuksen aikakautena maikuttaa, mar- sinkin jos mastuunalaisuuden tun- netta puuttumat henkilöt sitä selit- telemät ja sitä mielä koetetaan oi- kein auktoriteetti lausun» okn korot- taa, lienee paikallaan saattaa jul- kisuuteen millaista myyräntyötä maassamme harjoitetaan taloudel- listakin yrityksiä kohtaan, joitten toiminta on julkista ja joita siis olisi julkisesti armosteltamakin. Ja maikka kiertokirjeen lähettäminen lieneekin joko lapsekkuuden tai tue hanpäimäism hermostumisen tiliin pantama, ei kuitenkin olisi oikeana ! menettelynä pidettämä, jos maiti- .ololla tällaiset selonaherrukset si- muutettaisiin. Hymin ymmärrettämistä syistä ei tässä moida rumeta yksityiskoh- taisia selostuksia tekemään kierto- kirjeestä, jonka sisällyksestä main huhuja on liikkeellä. Armattamaa kuitenkin lienee, että kaikki muu sen sisällyksessä on simuasiaa ja päätarkoituksena on saattaa se us- ko mallalle, että Salama-yhtiö ei muka ole makamarainen. Mutta tässäpä onkin siksi tärkeä seikka, että yleisön on myös saatama jul- kinen totuus kuulla, moidakseen mälttää harhaan joutumasta. Kuten kaikille on tai ainakin luulisi oleman tunnettua, on Sa- lama-yhtiö perustettu 1 miljoonan markan pääomalla, josta 200,000 markkaa on jo suoritettu pohjara- hastoon ja toinen yhtäsuuri osa suoritetaan muoden kuluessa yh- tiön perustamisesta, sekä loppu- summa eli 600,000 markkaa on takuurahastona yhtiön makamarai- suutta mahmistamassa. Aiman samalla pääomalla esim. myöskin Suomi-yhtiö aikoinaan alkoi, tosin kuitenkin sillä erotuksella, että sen pohjarahasto oli 100,000 markkaa pienempi. Nyt lienee lumallista kysyä, mikä tekee Salama-yhtiön makamaraisuuden epäiltämäksi, jos kerran Suomi-yhtiö on alkuaikoi- naan epäilyksen ulkopuolella ollut? Ainakin tamalliselle järjenjuoksulle on erotus tässä suhteessa mahdo- ton käsittää. Lisäksi on mielä huo- mattama, että juuri samoja ja sa- moja ajatustapoja omistamia mie- hiä, joitten kaukonäköisyys osasi niin loistaman tulervaisuuden Suomi-yhtiölle suunnitella, on Sa- lamankin perustamispuuhissa ol- lut. Miksi he nyt olisimat epäluo- tettamaa laitosta luomaan rumen- neet? — Jos siis on tarkoituksena ollut saattaa Salama epäiltämäksi pääomaan nähden, niin siinä on lyöty kirmes kimeen ja päästetty maailmaan perusteeton, halpa her- jaus. Mutta entäpä jos Salaman yh- tiöjärjestys on laadittu sillä ta- malla, että sen sääntöjen mukaan meneteltäessä yhtiön makamarai- suus moi joutua maaran alaiseksi? Ainoat tässä suhteessa kysymykseen tulemat seikat omat marojen hoito yleensä ja sijoitukset erittäin. Mi- tä Salaman yhtiöjärjestykseen tu- lee, niin ei siinä mitään semmois- ta ole, joka sitoo — huonoon ma- rojen hoitoon ja epämarmoihin sijoituksiin. Tosiasia on, että sen määräykset antamat kaikki makuu- tustieteen maalimat takeet yhtiön makamaraisuuteen nähden. Sitä > mieltä kai on hallituskin ollut, ma- I kuutustarkastajan lausunnon mu- kaan mahmistaessaan yhtiöjärjes- tyksen. Erehdyksiin taas on aina mahdollisuuksia ja huonoihin sijoi- tuksiin myöskin, olkoonpa sen tai tämän yhtiön yhtiöjärjestys kuinka sitomaksi tahansa laadittu. Mielä enemmän kuin yhtiöjärjestyksestä riippuukin tietysti henkimakuutus- ; yhtiön niinkuin jokaisen muunkin yhtiön marojen hoito ja sijoitukset ! niistä henkilöistä, joiden hoidossa 'yhtiö on. Ja onnellisena asian- haarana on pidettämä, että Sala- man sekä hallintoneumostossa että johtokunnassa on henkilöitä, joitten nimillä on hymä kaiku, puhutte koon sitten henkisistä tai taloudel- lisistä riennoista. Sitä paitsi on heidän joukossaan useampiakin sellaisia, jotka omat Suomi-yhtiös- sä koulunsa käyneet ja siellä oppi- neet näkemään, miten maroja hy- min hoidetaan ja sijoituksia mar- Yleisiä uutisia. Kenraalikuwernööri ja w. t. Prokuraattori. Kenraalikumernööri on maatinut senaatilta kaikkien niitten senaatin istuntojen pöytäkirjoja, joihin ny- kyinen w. t. prokuraattori, esitteli- jäsihteeri K. I. Samonius, on liit tänyt mastalauseensa. Lopullisia nimityksiä. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaatin päätöksiin tie- ja mestra kennusten ylihallituksen nuorem- man insinöörin G. E. R. Tennber- gin nimittämisestä mainitun yli- hallituksen manhemmaksi insinoö- riksi, metsäkonduktööri L. L. Lei- mon nimittämisestä opettajaksi Ra maniemen metsänmartijakouluun sekä lääket. lis. H. Tönroosin ni- mittämisestä rautatielääkäriksi Tor- nio—Lautiosaaren rataosalle. Kaurojen rahti rautatiellä. Kuten muistettanee, anoi Hank- kija senaattiin jättämässään ano- muksessa, että kaurojen kuletuksen helpottamiseksi ja ohjaamiseksi maamme länsiosista ja etelä Poh- janmaalta itä-Suomeen kaurojen rahti rautatiellä alennettaisiin. siir- tämällä kaura neljännestä tama- raluokasta kuudenteen. Senaatti on asiasta maatinut rautatiehallituksen lausuntoa, joka puolestaan on jättänyt asian ta- rissitoimiston malmistettamaksi. Mikäli U. S. on saanut tietää, on tarisfitoimisto malmistanut asias- ta laajahkon lausunnon, joka lie nee osittain puoltama. Asia joutunee piakkoin lisätyn rautatiehallituksen käsiteltämäksi. Kreikkalaiskatoliset oppilaat ja luterilaiset pyhät. Kenraalikumernöorille saapunei- den tietojen mukaan miettämät Suojärmen pitäjässä muutamat kansakoulut, joiden oppilaat mel- kein yksinomaan omat kreikkalais- katolista uskontunnustusta, siitä huolimatta luterilaisia pyhiä. Se- naatin määräyksen mukaan joulu- kuun 21 pltä 1903 opetuksen jär jestämisestä kreikkalais-katolisina pyhäpäiminä niissä kansakouluis- a, joissa käy kreikkalais-katolisia oppilaita, ei sellaisissa kouluissa, missä on ainoastaan kreikkalais- katolisia oppilaita saa antaa ke- nellekään oppilaalle mapautta lu- terilaisina pyhinä. Mutta niissä kouluissa missä on sekä luteri- aisia että kreikkalais-katolisia op- pilaita, saadaan opetus keskeyttää uterilaisina pyhinä ainoastaan nnä tapauksessa, että enemmän :uin oppilaista mainitun kal taisen pyhäil johdosta on mapau- tettuna, kuitenkin sillä ehdolla, että miimeksi mainituissa kouluis- a lukumuoden työaika ei saa nissään tapauksessa olla lyhempi "uin 200 päimää. Kenraalikumernöörin kanslia on ästä ilmoittanut kouluylihallituk- elle asianmaatimiin toimenpitei- iin ryhtymistä marten sekä pyy- tänyt senaattia puolestaan asian- mukaisesti huolehtimaan, että ylempänä mainittu senaatin mää- räys tulee noudatetuksi sekä Suo- järmen pitäjässä että yleensä kaikis- 'a kansakouluissa, joissa on kreik- alais-katolisia oppilaita. Joensuusta ja likitienoolta. Pyhäselällä pystyssä olleet tukit. Niinkuin muistetaan, kiintyi kenraalikumernööri Seynin huo- mio miime kesänä Samonlinna— Joensuun matkalla tn. m. niihin pystyssä puikkerehtamiin tukkeihin, joita hän sattui näkemään laima- reitillä Pyhäselän seutumilla, ja koska nuo tukit kenraalikumernöö- rin mielestä olimat määrällisiä laimaliikenteelle, niin kehotti hän senaattia ottamaan asian koko laajuudessaan tutkittamaksi, jotta tukenuitossa noudatettaisiin moi- massa olemia asetuksia. Asian johdosta on senaatti maatinutkin erinäisten miran- omaisten lausuntoja. Niinpä Sai- maan ja Kallameden luotsauspii- rin päällikkö m. m. huomauttaa että mesioikeuslaissa on kyllä fel- mät määräykset tässä suhteessa, mutta maikeus käytännössä somel- luttaa lain pykäliä on aiheuttanut sen että ylipäänsä ei ryhdytä mi- hinkään tehoisiin toimenpiteisiin majoomain tukkien poistamiseksi. Mitä esim. on hyötyä siitä jos ennen muoden lauttauskauden loppua 500 mkn sakon uhalla pitää poistaa tuollaiset tukit, kun majoomia tukkeja koko kesän ja syksyn makaa ja ajelehtii tusinoit- tain milkasliikkeisilläkin kulkumäy- lilla. Luotsauspiiripäällikön mie- lestä olisi epäkohta parhaiten au- tettamissa siten, että ne liikkeet, jotka esim. Joensuussa niputta- mat tukkinsa, yhteisesti, pitäisimät moottorimenheitä, jolla m. m olisi tehtämänä joka päimä puh- distaa kulkumäylä majoamista tukeista, jolloin ei muita lainpy- käliä tarmittaisi. Ehkä myöskin asianomaisen kumernöörin kierto- kirje lauttausliikkeille määräyksellä pitää parempaa huolta majoo- mistä tukeista parantaisi asiain- tilaa; mutta Joensuuhun nähden pitäisi Gutzeit & Kumpp., Ceder berg & Kumpp., T. & I. Salme senia sekä Hackman & Kumpp. kehoittaa päimiltäin jollain tamoin puhdistuttamaan mäyläuoman Pyhäselältä Pieliseen Joensuussa Lopuksi makuuttaa luotsauspiiri- päällikkö lukemattomia mahinkoja noilla mesillä tapahtuneen majoin neitten tukkien takia. Tie- ja mestrakennusten ylihal- litus huomauttaa lausunnossaan ensiksi mesioikeuslain määräyksistä, jotka welwottawat laultaajal pois- tamaan rvajonneet tukit lauttaus- kauden loputtua 500 mkn sakon uhalla sekä lauttaajain melmolli- suudesta kormata uponneiden tuk- kien ehkä aiheuttamat »vahingot. Kun näitten lisäksi pitää läut- taussääntöihin ottaa ne yleisen lain määräykset, jotka hamaitaan tarpeelliseksi laimaliikenteen suoje- lemiseksi uponneilta tukeilta, niin on ylihallituksen mielestä mesi- oikeuslainsäädännön alalla laima- liikenteen hymäksi tehty mitä on moitu kysymyksessä olemassa suh- teessä. Tukkien irtautumista lautoista ja kulkumäylille ajautumista ei ylihallituksen mielestä moida mält- tää muuten kuin tukkien lauttaus- ta ryhdytään rasittamaan kalliilla lisäkustannuksilla, joista ei olisi mastaamaa hyötyä. Sillä sikäli kuin ylihallituksen tietoon on tullut omat uponneet tukit main poik- keustapauksissa aiheuttaneet ma- hinkoja. Tämän muoksi ei ylihallituksen mielestä mainitussa suhteessa tar- ivita enempiä toimenpiteitä. Luotsiylihallituksen mielestä taas uponneet tukit aika usein tekemät maan sis ämesillä haittaa laimaliiken- teelle, mitä ei saisi jättää huomioon- ottamatta. Moimassa olemaa me- sioikeuslakia kyllin ankarasti somel- luttamalla pitäisi ylihallituksen mie- lestä turmata laimaliikettä kysy- myksessä olemassa suhteessa, jonka ohella ylihallitus yhtyy kaikessa siihen, mitä Saimaan ja Kalla- meden luotsauspiirin päällikkö on lausuessaan esittänyt. S. U. T. Joensuun Lastentyöhuonee» kannatusyhdistyksen eilisessä ko- kouksessa malittiin johtokuntaan eromuoroisten sijaan rma Krook ja maist. K. Mirtamo. Tilintarkastajiksi tulimat kaupp. Juho Pitko ja nti T. Beyrath. Rahastonhoitajaksi tuli rma I. Kotilainen. Uuden kaupungintalon piirns- tukset päätti rakennustoimikunta miime tiistai-iltana kokouksessaan lähet- tää arkitehti E. Saariselle lopulli- sesti laadittamaksi. Joensuun tullilaitoksen Pääl- lysmiehen »virkaa on eilen päättyneen hakuajan ku- luessa hakeneet seuraamat henkilöt: Manhemmat tullimartijat: A. Forsman Turusta, O. Tikka Kuok- alasta, P. Putus (kuuluu liikku- maan »vartiostoon), A. Östman Viipurista, O. W. Jantunen Wii- purista, yliopp. I. W. Pitkäpaasi Helsingistä, E. T. Sorsa Jisalmel- ta. I. Julku Wiipurista, I. E. Kastren Hämeenlinnasta, A. Myl- lys Terinjoelta, R. T. Kilpinen Viipurista, S. Tarkka Tampereet- ta, A. Konttinen Samonlinnasta. A. Omaskainen Wiipurista, I. A. 'Aarnio Kemistä; nuoremmat tul- limartijat: H. Kumpulainen Jisal- melta, I. A. Uusiniemi Terinjoel- ta, A. Oppman Hangosta ja W. Simanainen täältä. Tullilaitoksen johtaja on anta- nut puoltolauseensa A. W. Fors- man'ille. Kaupungin yleiset työt tarjottiin miime tiistai-iltana ra- hatoimikamarilla toimitetussa huu- tokaupassa mähimmin maatimille urakalla tehtämiksi. Seuraamat tarjoukset tulimat hymäksytyiksi: 1. Pesulaitoksen luona oleman huuhtomahuoneen kunnossapito ja lämmitys — 59 mk. työmies Esa Luostarinen. 2. Nikolainkadun marrella kortt. 28 ja Koulumestarinkadun mar- rella kortt. 45 olemien kaupungin katuosien puhtaanapito talmella ja kesällä, Kolmikulmapuistoa ym- päröimien Ranta-, Malmi-, Su- manto- ja Koskikatujen puhtaana- pito kesällä, sekä satamassa ole- mien laatikkojen puhdistaminen aina tarpeen mukaan ja pakka- huoneen edustan puhtaanapito talmella — 244 mk. (ennen 296 mk.) työmies Juho Hirmonen. 3. Kaupungintalo, kansakoulu ja Nelikulmapuistoja ympäröimien katuosien, raatihuonetaloon kuulu- mien ajokatujen, Pielisjoen silto- jen, kansakoukun jalkakäytämien, Makastinisaarelle, Ilosaarelle ja huuhtomahuoneelle johtamien tei- den kunnossapito sekä kesällä että talmella ja Nelikulmapuistikon puhtaanapito — 560 mk. (ennen 595 mk.) työmies Antti Pehko- nen. 4. Kauppatorin ja sen ympä- rillä olemien katuosien kunnossa- pito sekä hallia ympäröimän nur- mikon puhdistaminen kesällä — 400 mk. (ennen 323 mk.) työm. Risto Sorjonen. 5. Raatihuoneen tonttia ym- päröimien katuosien puhtaanapito kesällä ja talmella — 239 mk. (ennen 234 mf.) taloll. Antti Is sakainen. 6. Siltakadun katuosien Kaup pias- ja Koulumestarin kadun mä- lillä sekä kesällä että talmella ja urheilukentän ympäryksen puhtaa- napita — 14H mk. työm. Heikki Malinen. 7. Hautausmaalle johtamien teiden puhdistaminen sekä kesällä että talmella — 40 mk. (ennen 36 mk.) työm. Esa Luostarinen. 8. Maantieosien kunnossapito talmella sekä pienemmän lumi- reen meto — 71 mk. (ennen 74 mk,) hemosm. Rob. PuiUinen. 9. Suuren lumireen meto — 29 mk. kerralta (ennen 27 mk,) hemosm. Antti Horttanainen. HK Pyykkiamannon, 3 mesi- ja i paloamannon kunnossapito — 1/2 mk. (ennen 200 mk.) ta loll. Antti Issakainen. 11. Kaupungin -> kairvon ja huuhtomahuoneen kunnossapito talrven ajalla — 85 mk. työmies Juho Hirmonen. 12. Kaupungin s» kaimon pump- pulaitosten hoito läpi muoden ja kesän ajalla 3 rantapumpun kunnossapito — 296 mk. (ennen 500 mk.) seppä Sakari Puur- tinen. 13. Kaupungin omistamien ulkohuoneiden puhtaanapito — 10 mk. (ennen 30 mk.) työmies Risto Sorjonen. 14. Kaupungin kellojen hoito läpi muoden — 325 mk. (ennen 300 mk.) rma A. Hätinen. 15. Halkojen siirto sähkölaitot- selle — 45 pniä (ennen 45 pniä) syleltä talollinen Juho Tiilikai- nen. Miopisto. Lainopillisessa tiedekunnassa on hyrväksytty m. m. K. B. Laukka- sen ja O. A. Heikkisen suomenkie- len kirjoituskokeet. Joensuun kaupunginsairaalan ohjesäännöille on anottu läänin kumernöörin mahmstusta. Joensuun klassillisen lyseon kirjasto. Senaatti on myöntynyt Joen- suun klassillisen lyseon rehtorin anomukseen, että mainitun lyseon kirjasto saisi lahjaksi Suomen mal- lionarkiston aikaisemmin julkaise- mat sekä masta sen toimesta jul- kaistamat teokset. Nuijan naisosaston käsityökokonksessa tiistaina piti rou- ma Anna Terä asiallisen ja sisäl- törikkaan esitelmän simeellisyys- asiasta, lukien ensin „Koti ja yh- keiskunta" lehdestä, siinä jo ajem- min olleen kirjoituksen samasta asiasta. Tähän yhteiskunnan alen- nustilaan, tähän löyhkäämään mä- tään maassamme oli puhuja miet- tinyt syitä ja parannuskeinoja. Hän sanoi, että nykyaikaista sosialis- mia huonoine kirjoineen, puheineen, ja kiihotuksilleen on pidetty syy- päänä nykyiseen rappiotilaan: mut- ta maikka se onkin suuresti pahaa maikuttanut, ei se kumminkaan ole yksinään paheen alkuun panija. yyt omat symemmällä, ne omat kansan ylemmistä kerroksista etsit- tämät. — Höltyneet kasmatus ta- mat, »välinpitämättömyys uskon- nollisissa asioissa, huono kirjallisuus ja mäkijuomain käyttö kodeissa on omiaan kiihdyttämään suku- polmesta sukupolmeen intohimoja, ja kasmattamaan epämakaita luon- teitä ja perintönä kuljettamaan yhä huonontumaa moraalia. — Että meidän kaikkien, joille kodin pyhyys, lapsiemme simeellisiksi kas- mättäminen ja yhteiskunnan hy- mimvointi ja isänmaan paras, on kallis, meidän kaikkien on yksimie- lisesti noustama tarmokkaasti tais- teluun tätä kammottaman pahetta mastaan. Kotimme on etupäässä saatama raittiiksi, ei pisaraakaan mäkijuomia ole siellä sallittama. Huonoa, epäsimeellistä kirjallisuut- ta on mältettäivä. Kirjojen kus- tantajiin olisi maikutettama, ettei- mät huonoja kirjoja kustantaisi. Kirjoja ostamaan yleisöön, ettei huonoja kirjoja ostettaisi. Kaikissa kodeissa olisi malmottama, ettei yhtään roskakirjaa kodinkirjastoon tuotaisi eikä mitä muutoinkaan luettaisi. Ja että kodeissa pantaisiin enemmän painoa Jumalan sanan lukemiselle ja käännyttäisiin kai- kissa asioissa rukouksella Kaikki- maltijaan puoleen, niin kodit olisi- mat onnellisia ja hätähuudot mä- henisimät keskuudessamme. Asiasta sukeutui keskustelua, jossa kyllä esitettiin muitakin pa- rannuskeinoja esim. huolekkaam- man poliisimalmonnan ja lainsää- dännön kautta, sekä yhdyttiin myöskin alustajaan. Käsitöitä oli jo runsaasti mal- mistettu, kuosikkaira ja uudenai- kuisia, joita käsityötoimikunta, jolle »vilpitön kiitos olkoon, oli ne alku- jaan siroiksi piirustellut ja om- meltamaksi laitellut. Ni)t onkin mielä aika kiire monellakin kotona malmistella iviimeisiä töitä, että myyjäisissä olisi niin runsas ko- koelma kuin suinkin. Älköön ku- kaan maan alottamaansa kesken jättäkö; jokainen ponnistakoon jou- lukiireestä huolimatta moimansa, että työnsä malmistettuna moipi miedä perjantaina t. k. 16 p:nä neiti Anna Parmiaiselle, joka nii- tä silloin mastaanottaa. Joensuun Orpokodin kannatusyhdissyksen kokouksessa ei- len illalla malittiin johtokuntaan eromuoroiset jäsenet nti'E. Häll- ström ja rma Krook uudelleen. Tilintarkastajiksi tulimat nti K. Parmiainen ja pankinj. T. Turu- nen, maralle nti N. Judin. Lähestyivät kunnallisvaalit. Nuorsuomalaisten yleisessä ko- kouksessa, jossa osanottajia lienee ollut noin kymmenkunta, on tiis- laina malmistettu maltuusmies- maalia marten tällainen ehdokas- lista i 3 »vuodeksi: A. Eskelinen kauppias, I. Lai- ne maisteri, A. Markkanen lehtori. A. Panviainen pankkimirkamies, S. F. Parmiainen. tohtori ja T. Turunen pankinjohtaja. 1 m u o d e k s i: Joh. Fr. Blomqmist kollega. Kauppahalli» myymälät ja to- ripaikat tarjottiin eilen illalla pidetyssä huutokaupassa muokralle ensi ka- lenteri nmodeksi. Kauppahallin myymälät joutuimat seuraamille henkilöille: N:o 1 Katri Horttanaiselle smk. —, n:o 2 P. Turuselle smk. 5,41: —, n:o 3 W. Asikaiselle smk. 45G: —, n.o 4 A. Heinoselle smk. 487:—, n:o 5 H. Tirroselle smk. 405:—, n.o G K, Asikaiselle smk. 476: —, n:o 7 D. Piispaselle smk. 457: —, n:o 8 Katri Turuselle smk. 479: —, n:o 9 I. Kosuselle smk. 451: —, n:o 10 K. Asikaiselle smk. 452:—, n:o 11 Hanna Huttuselle smk. 451: —, n:o 12 H. Karille smk. 451: —, n:o 13 Maria Raa- tikaiselle smk. 341: —, n:o 14 P. Korpelaiselle smk. 308:—, n:o 15 W. I. Tapaniselle ftnk. 355:—, n:o K! I. Niiraselle smk. 303:—, n:o 17 H. Tirroselle 450:—, n:o IS Iida Hirmoselle smk. 411: —, Hallipaikkojen muokrat nousimat entisestään noin puolella. Toripaikat myytiiu samalla. Hinnat maihtelimat 10 mk.—150 mk. Te puunhakkaus kannattaa. Nikolainkadun koimujen kassa- roijat omat puita kaataessaan katkoneet sähköjohtoja noin 600 g 700 mkn armosta. Hukkaan meniwät hytvät Hu- malat. 68 pulloa menäläistä pirtua kannettiin eilen täkäläisen tullilai- toksen marastosta Pielisjokeen Tuollaisen kohtelunalaiseksi joutu- neet pirtupullot on oteltu miime ja tänä muonna takamarikkoon Ilomantsin puolelta. Olispa pi- tänyt nuotasta ennenkuin tipahti, armelee tietenkin monikin kaulan kostuketta kaipaama mies. Suuri sota Joensuussa! (Etukäsilaukaus. — Arpajais- pommi.) Kau'an on kulkenut ..kuriirit", Mänrikkimme märmännynnä. Miehet tarkoin tallustellut, 'Naiset kielin kilpaellen, Käynyt talot, käynyt torpat. Käynyt kestinkin tykönä. Piioille puhunut paljon, Renkilöille rupatellut, Sydänkuihin sysimässä Tuota aatetta jaloa: Teollista terhennystä, Kodin kullan kudontata. Sammon taidon ta'ontata. Tuosta ompi tutuks' tullut. Aate astunut tupihin, Siinä määrin sipsutellut: Ett' on kuulunut kumea, W o i t t o l o i s k e lounahalta, Pohjois-Karjalan periltä, Kaupungista kalske suuri. Jyry julma Joensuusta. Siit' on kasa karttununna. Suoma suuri sukeutunut. Ehkä pieles pitkämöinen: Jota pilmet painalta- mat, Päitä pystössä pitämät, — Nam at maailman jyke lo ät. Sen on hartiot lemeät: Suomen hongat tukipuina, Perolen — neikerit tuke- wat(!). Josta lemeä luoko. Seinämille selmiäpi: Josko salmos kestänemi. Kymmen hirret kantanemat, Ntoista »voiton nyt mäkeä. Kolonnitta koivimmitta. Tukkipuiden tukematta/— Mutta älä pelkää, Pekka, Älä Eema ihmettele: Tuhat on miestä tukkitöissä. Tuhannen turulla hemosta. Jotka tukeja tuomat! Sata on seppeä pajassa. Pulttiloita pieksämässä! Sam' on määrä salmureita. Jotka pelkat paikallensa. Seinän tueksi tekemät, Pultin mutterit punomat! Wiel' on tuhat maalaria, Wärin tyysten tuntijoita. Jotka moitamat ..möljärit" Silmille somaksi tekekemät! Kaip' on Arkki armaamassa, Tyysten tehti tuntemassa, Kestämyyttä kehumassa! Tuleepa tuolta mielä. Mahdit, mahdinkin mahdit, „ Sanomien,, salmuritkin, Musteparrat — neekeritkin. Jotka sinulle sanomat, Pelkuri-Pekalle puhumat, Eemoille etehen tuomat; Ett' on seinät sonnustettu, — Maikka pieles pitkämöinen! Gtt' on tarkoitus todella Arpajaisten armo suuri! Kansan tähden kaikki työssä. Pitkä pieles purettama, Woitot kaikki moitettama, Armat kaikki ostettama! 'Nää on julki Joensuussa, E n s i m m ä i s n ä s u n n u il- t a i n a. 3 se kolmatta sanomi, A on Admentin merkki. Silloin sä Syyrakki tullos. Porhalla Eenokki perästä, Sekä Emmakin ehätä, Känsäkuorien talolle: Silmin särmin särpämähän, Arpapieles arpomahan, Eltä pääsis' Suomen hongat. Pitkän pieleksen pidosta, Weistännölle meliseksi. Kudonnalle kangaspuiksi! Ota orhisi äreä Taikka suksin suljuttele. Eli jalan jaarustele Rapsuttele rautatietä, Kuilhan sotahan tulet, Aikanansa armatahan! S. R:nen. 5^3 I EZ2 Muualta Poh jois-Karjalasta. Uudenkirkon kappalaisen Maa lissa miime sunnuntaina, joka toimi- lettiin toiseil terran, tekimät seura- kuntalaiset äänestyslakon. Kol- mannella »vaalisijalla ollut P o l- m i j ä r »v e n kirkkoherra Jha- laiilen oli lähettänyt julkisen kuu- lutuksen, joka saarnastuolissa luet- tiin ja jossa hän ilmotti Uuden- kirkon seurakuntalaisille, ettei hän kimuloisuutensa takia toimoisi jou- tumansa malituksi. Kun tämä kieltäytyminen oli saapunut kysy- myspäimän ja toisenkin maalin toimituksen jälkeen, ei maalin toi mittaja moinut otta sitä huomiooil, maan toimitettiin ,maali tamalli- sessa järjestyksessä.' Seurakunta- laiset, joita oli lukuisasti saapu- millä, eimät antaneet yhtään ään- tä kenenkään »vaaliehdolla oleman hymäksi. He ilmottimat malitta- mansa tuomiokapituliin sillä perus- teellä, että kun kolmas kieltäytyi, on heidän saatama sen tilalle uusi. Ei mieläkään saatu loppuun tätä maalijupakkaa. «uuria rautatiekiskojen han- kintoja. Tie- ja mestrakennusten ylihal- litus on ailtanut „Russisch-Bel- gische Metallurgische Gesellschast" nimiselle yhtiölle Enakiemossa toi- meksi hankkia rakenteilla olemaa Suupohjanrataa marten 8,270 ton- nia ratakiskoja tarpeineen. Tästä määrästä on 2,000 tonnia toimi- tettama ennen ensi toukok. 1 p:ää Hankoniemeen ja loput miimeis- tään heinäk. 1 p:nä Waasaan. Kuljetus, joka tapahtuu jostain Mustanmeren satamasta, annetaan suomalaisille laimoille. Toiminimen edustaja maassamme on Osake- yhtiö Starckjohan & C:o Viipu rissa. Eräästä saman toiminimen ai- kaisemmasta hankintamäärästä, on mielä perille toimittamatta 3,600 tonnia kiskoja Joensuun —Nurmeksen rataa marten. Tilausta ei »voitu suorittaa ajois- sa, kun koleraruton takia tehtaassa sattui kesällä työnseisaus. Kyseessä olema kiskolähetys saapuu Hanko- niemeen tänä talmena. — Merc. Waaliluertelot. 1 Pälkjärmen pitäjän Jljalan ky- lästä kotoisin olemain, nykyään Pietarissa asumain, rautatientyö- miehen Damid Kuittisen ja hänen maimonsa Susannan oikaisumaati- muksen sanotun kylän maaliluette- loon on läänin kumernööri hymäk- synyt määräten heidän nimensä luetteloon olettamiksi. nm Si' CD sr CO gas CO ST Zfl i S8 ES" JÄI sr &3 GtS t/S ss- 23S iaa" Eläintautia. Ilmoitettua että tarttumaa tau- * tia on ilmestynyt hemosiin Juuan g pitäjän Ahmomaaran kylässä on ? eläinlääkäri I. E. Hänninen mää- ^ rätty sinne matkustamaan. Eläinlääkäri H. V. Helander on g tehdystä anomuksesta määrätty ^ toimittamaan tuberkuliinitarkastus «3 maanmiljelijä Toimo Hirmosen karjassa Rääkkylän pitäjän Nie- misten kylässä. Hemonen kuoli ajuri Eetu Termolta ^Nurmeksessa miime maanantaita masten. He- monen oli nuori, mahma hemonen ja sen kuolema teki ajurille suuren mahingon. Miime taimenahan nii tä 'Nurmeksessa kuoli hemosia alin- omaa. Jatkokursseja pidetään ^Nurmeksessa Salmen kylän kansa- koululla keskimiikkona ja sunnun- laina. Oppilaita ou kolmattakym- meiltä. Kursseja panemat toimeen oma opettajatar neiti Laukkanen ja Kuokkastenkosken opettajatar neiti Poutiainen. Ompeluseura toimii Maltimon Karhunpäässäkin, niin kuin miereisessä Nurmeksen Joki- kylässä. Ilomantsin Hewosystäwäyh- distyksen toimeenpanemiin k i l p a-a j o i h i n Ilomantsissa tk. 5 päimänä ilmot- tautui 3-talmisia 10, 4-talmisia 7 ja sitämailhempia hemosia 13. Palkituiksi tulimat seuraamat: 3-talmisten sarjassa: I palk. Juho Kuimalaisen »Lyyli" 1 min. 14' 1 sek. v» C/3 UI ST tn v- va v- < ta 0 v» 5 » 3" 6 SL ST