H:O 23 — I9IO. KAIKU. Pejaniaina Helmikuun 25 päivänä. Männyn talon tylsämielinen renki oli lähtenyt heinäin nountiin 2 Va km. ta losta olemalta niityltä. Ajettuaan wä- liSä sijaitseman Haukijärmen yli, pu- tosikin hemonen lumen peittämään uh- kuamantoon. Dksin ollen ei hän saa- nut hemosta ylös sulasta, maikka kyllä koetti, maan täytyi lähteä hakemaan apua talosta. Sielläkään ei sattunut olemaan yhtään miestä kotona, joten hänen mentyään talon tyttöjen kanssa uudestaan tapahtumapaikalle, oli he- monen jo silloin henkitoreissa ja mä- hän ajan kuluttua kuoli. — Hemonen oli makuuttamaton, noin 3—400 mkn armoinen ruunahemonen. Vahinko ei mle keko kaulassa. — Maankauppa. Juho, Jaako ja Aukusti Rajaniemi omat ostaneet Heikki Rajaniemellä Vs mantt. Raja niemen perintömaata N:o 11 Alamies- tan Kähtämänkylässä. Kauppahinta 11,600 markkaa. Ostajat saamat ta- k on heti haltuunsa. — Tuhkarokkoa on Alamieskassa lapsissa niin, että on täytynyt kansa koulukin sulkea. — Kemijärwen kunnan kunta kokouksessa helmik. 21 p.nä 1910 käsiteltiin ja päätettiin seuraamista asioista: Talokkaan Mkylästä Olli Könkään perikunnalle kuuluman yleisen maan- neosan jatkuma kunnossapito-asia kun- nan kustannuksella lykättiin seuraamaan kokoukseen. Holhouslautakunnan jäsenen Matti Kärpän pyyntö saada mapaus sanotun lautakunnan jäsenyydestä hylättiin. Jsonkylän kansakoulujohtokunnan jä enen talokas Herman Kerkelän pyyn röön saada mapaus mainitun johto kunnan jäsenyydestä myönnyttiin ja malittiin hänen tilalleen sanottuun joh rokuniaan talokas Matti Kerkelä. Vaimaistalon johtokuntaan malit tiin 3 muoden ajaksi tästä lukien ta kokkaat Kalle Dlijoutsijärmi, Juho Päimärinta ja torppari August Hie tajärmi. Esitettiin Suomen maimaishoidon tarkastelijan kirjelmä koskema Kunnal lislehden tilausta kunnan miranomai sille. Ei antanut aihetta mihinkään toimenpiteisiin. Kuntamme kaikki kunnalliset ilmoi lukset päätettiin julaista Kaiussa ia Perä-Pohjolaisessa, jos nimittäin mainitut lehdet ottamat ne tämän muoden ajaksi ilmaiseksi, muussa ta pauksessa ei ilmoiteta. Kunnan lääkärille Gösta Himaselle myönnettiin pyytämänsä mirkaero kun tamme lääkärin toimesta t. k. 22 päimästä lukien sekä päätettiin julis taa lääkärin mirka amonaiseksi. Kuntamme maanmiljelyslainarahas ton erossa olemalle hoitajalle talokas Pekka Häggmanille myönnettiin täy dellinen mastuumapaus sanotusta toi- mesta. — Oulaisten Petäjäskoskelta kirjoitetaan: Nuorison riennoista kylässämme syydän lausua jonkun sanan. Täällä ei ole nuorisolla, kuten ennen on täs- mkin lehdessä mainittu, mitään jalom- via pyrinnöitä, ei edes nuorisoseuraa, Mssa nuorison olisi mahdollisuus saa- da jalompaa humia ja samalla simeel- listä itsentäkasmatusta. — Riihi- ja nurkkatanssit ala-armoisine ja nyky- ajalle jo kokonaan hyljättämine huivi- neen omat olleet nuorisolla ainoana humina ja päämääränä. Nuorison keskuudessa on kyllä ollut .vireillä kysymys nuorisoseuran perus- :amisesta, mutta malmista ei maan uitä tähän asti ole tullut. Suurim pana syynä tällaiseen saamattomuuteen on luonnollisesti ollut tarpeellisen in- nostuksen ja yksimielisyyden puute, osaltaan ehkä sekin, ettei nuorisolla ole ollut apunaan manhempia tai muuten sopimia henkilöitä, jotka olisimat pan- neet asian alkuun. Mutta näiden syiden ei kuitenkaan vitäisi estää jalon aatteen toteutumis- ta, sila aina sellaisiakin henkilöitä löytyy, jotka omat toimeen sopimia, kun maan meissä nuorisossa itsessäm- me on intoa ja innostusta toimia aatteemme hymäksi. Mitkään nurkkapyyteet eimät saa myöskään tulla kysymykseenkään eikä asian toteutumista estää, maan ai- noastaan periaate: nuorison itsetietoi suuteen saattaminen ja sen malistami- ncn. Suuri on kylässämme nuorisojoukko ja marmaan se jotain aikaankin saa, jos se tarmolla toimiin ryhtyy. Siis nuoriso, innokkaaseen toimin- taan asian hymäksi ja toteutumiseksi, sillä ..Näin nuoriso kun kohoaa. Niin nousee Suomen maa. Kun nuoret suurta uskaltaa. Niin Suomi kukoistaa." M. U. — Hirlvi ammuttiin t. k. 13 p. kuduissa Romaniemen Lehtojärmen lä- heisyydessä. Tapahtuman huomasi eräs heinämies masta joitakin päimiä myöhemmin. Lihat oli jo silloin he- mosella noudettu, ja pantu tietenkin parempaan talteen. — Ampujasta ei toistaiseksi ole mitään tietoa. ^Missä on ennen niin lainkuuliainen Suomen kansa? — Tukkihommat Pohjolassa. Tukinajo käy nopeasti, maikka työstä ei makseta juuri muuta kuin läskiä ja leipää, mutta kyllä silti pölkky huilaa. Tukkitiet omat jäädytetyt ja työmoi- maa on paljon. Syksystä ennen ajo- aikaa lumataan hymää, mutta ei lu- paus taloa köyhdytä. Itämällä täy- jyy eläinparkoja nähdä, kuinka niitä rääkätään. Luulisi meillä Suomessa oleman eläinsuojelusta, mutta ei se siltä näytä täällä Pohjolassa. Mitä hän ne yhtiön poliisitkin tehnemät. Luulisi niitten järjestystä malmoman nnäkin suhteessa. Työnjohtajatkin mielä maksamat palkintoja sille, joka uurimman kuorman rantaan tuopi ja niin tuota yksinkertaista työkansaa oukutellaan panemaan luonnottomia normia maimautuneille hemosille. Tukinajaja. — Kowia tnisku-ilmoja on pi- änyt pohjanperilläkin kuluman helmik. alkupuoliskolla, joten lumikinoksia alkaa olla kiusaksi asti. Lumen mahmuus Etelä-Lapissa on Z0—70 sentimetriä. Muonion ja Enontekiön seuduilla on lunta enem- män kuin Kittilässä eli 70—85 senti- metriin ja paikoin metriäkin lähenee. — Sodankylän Pyhäjärven poropaliskunnan poroerotus ja lu- 'eminen toimitettiin helmik. 16 väimänä Vyötämöselän poroaidalla, jossa po- roja oli noin 500, etupäässä palkisen osakasten poroja. Palkisen peuroja myytiin huutokaupalla 40 kpl. nousten keskimääräiseen hintaan. Sitten illemmalla palkisen kokouksen yhteydessä myytiin huutokaupalla ne palkisen peurat, jotka mielä palkiselta tänä kemännä löytyivät. Muolta man- hemmista peuroista korkeimman tar- jouksen 21 mk. teki paliskunnan esi- mies Erkki Romsi. Masoista eli muotta nuoremmista tarjosi talokas M. H. Korpela 10 mk. kappaleelta, jotka kumpikin tarjous hymäksyttiin. Länsi poropaliskunnan poroerotus ja lukeminen oli Kotolan poroaidalla helmik. 18 p:nä. Poroja oli erotukseen saatu tuhannen maiheille, joista noin 250 ennen luet tua poroa. Palkisen peuroja myy- tiin huutokaupalla neljänkymmenen maiheille. Vasaporoja oli perin mä hän. Teurastettu ei kuin joitakin, kun on jo näin kemätpuoli. — Hewonen kuoli rahtikuorman tuontiretkellä Matti Karhakkalanmaalta Kemijärmen kirkolta 12 km. Romanie- melle päin Ketolan majataloon. Kaksi miikkoa on aikaa, kun jo toinen hemo- nen samalta mieheltä kuoli, joten mies poloiselle on tullut iso mahinko, marsinkin kun hemoset omat olleet hä- nelle pääasiassa elämisen ehtona. 'Naisyhdistys piti muosikokouksema 14 p. t. k. Siinä hymäksyttiin rahas- tonhoitajan tilit ja luettiin muosiker- tomus sekä keskusteltiin ja päätettiin muutamista muistakin yhdistykselle kuulumista asioista. Naisyhdistys on ylläpitänyt kiertä mää sairaanhoitajatarta 12 muotta, saaden maltiolta amustusta 800 mk. muosittain: mutta nyt tämän muoden alusta on Kalajoen kunta ottanut sen huostaansa, ja Naisyhdistys työsken telee yksistään..Keuhkotautisten Kodin" hymäksi. Wiime muoden helmikuussa sai Naisyhdistys laillisen oikeuden sille määrättyyn testamenttiin, jotka rahat on tallennettu Kalajoen kunnan sääs- töpankkiin ..Jemiina Keron rahaston" nimellä. Sen rahaston korot saapi Naisyhdistys käyttää muosittain, jos niin tarmitaan, köyhäin sairasten amus- tamiseksi — etupäässä keuhkotautia sairastamien. Ensi kesänä pystytetään mainajan haudalle — määräyksensä mukaan — hautakimi, sekä ympäröi dään hauta jonkunmoisella aitauksella. Kaikki haudan kuntoonlaitto-kustannuk- set kun pois otetaan, niin toimotta- masti jääpi se rahasto 8,000 markan suuruiseksi. ..Keuhkotautisten Kodin" ylläpito on tullut maksamaan nyt mii- me muotena 9,288 mk. 82 penniä ja menoja on ollut 452 mk. 19 penniä enempi kuin tuloja ja edelliseltä muo- delta on mielä melkaa 000 mk. Olisi hauskaa nähdä yleisempää osanottoa tuon Kodin olemassa olon suhteen, mutta ikämä tunnustaa, eimät kunta- laiset näy mäbääkään »välittämän tuos- ta karsimain lähimmäistensä tyyssijas ta; ei edes käydä katsomassakaan, mis- tään amunanosta puhumattakaan, ku- ten muulla näykään edes joulun aikana muistettaivan tuollaisia laitoksia, mutta niin ei täällä. Sairaita on laitoksella ollut kaikki paikat täynnä koko muoden ja niin on nytkin ja toisia on odotta- massa muoroaan. Vapaapaikkoja on kolme, joissa saapi hoitoa oman seurakuntalaiset kuusi kuukautta aina yksi hoidokas yhteen jaksoon ja muut paikkakuntalai- set neljä kuukautta, mähin määrä kaksi kuukautta. Maksamat sairaat maksa- mat 50 mk. kuukaudelta sekä eri maksu maatteiden pesusta ja lääkkeistä. Laitoksen johtajattarena ja sairasten hoitajattarena on nyt tämän muoden alusta neiti Elsa Packalen. S. P. ESgpgSS^ 25 'Ihdistyksen muosikokous pidettiin Kemin palokunnantalolla laumantaina 19 p:nä kulumaa helmikuuta. Kansalaislaulun laulettua piti yh- distyksen puheenjohtajv, opettaja K. I. Lund, tervehdyspuheen, jossa hän selosteli kotiteollisuusyhdistyksen syn- tyä, niitten tarkoitusta ia tehtämiä kotiteollisuuden kohottamistyössä, yh- teenliittymisen tarpeellisuutta Perä- Pohjolan kotieollisuusmäen kesken yh- teiseksi eduksi, ammattitaidon kohotta- misekseksi, tuotteiden rahaksi maihtami- seksi, kauppateitten ja myymälöitten hankkimiseksi ja yleisen hyminmoinnin eduksi. Vuosikokouksen puheenjohtajaksi ma- ittiiin maisteri E. I. Reinilä ja pöy- täkirjuriksi neiti Elin Herma. Sääntöjen mukaan julkiluettiin muo- sikertomus, josta teemme myöhemmin selkoa, tilit ja tilintarkastajain lau- sunto. Vuosikertomusta ivastaan ei ollut mitään muistuttamista; tilit myös- kin hymäksyttiin ja huomattiin niistä, että toisen muoden toiminta yhdistyk- sessä oli ollut mahdollisimman tehoisa Maroihin nähden ja toimottiin, että yhdistys tarmolla jatkaisi yleishyödyl- listä tehtämäänsä Perä-Pohjolan hy- mäksi. Arman kautta erosi johtokunnasta jäsenet: opettaja Iikka Lassila Kaa- kamasta ja neiti Roosa Arjölä Ke- mistä, jotka molemmat malittiin uudel- leen. Perä-Pohjolan maanmiljelys- seura oli arpomisen kautta eronneen jäsenensä, Eero A. Liakan, malinnut uudelleen. Kuluman muoden tilintarkastajiksi malittiin neiti Elise Viuhkola ja ag- ronoomi K. En?. Castren ja maratar- kastajiksi kamreeri E. A. Björkman sekä toimitsija A. Westerlund. yhdistyksen sääntöjä ei katsottu tarpeelliseksi mitenkään muuttaa, maan pidettiin niitä tarkoitustaan mastaa- mina toistaiseksi. Zhdistyksen asiat päätettiin ilmoit- taa Tornion Lehdessä, Perä-Pohjolai- sessa ja Romaniemen Sanomissa. Seuraama muosikokous päätettiin pitää Termolassa tuleman muoden hel- mikuulla, ja jätettiin johtokunnalle pai- kan ja ajan lähempi määrääminen. Tämän jälkeen alkouvat marsinaiset kotiteollisuuspäimät, joitten ohjelmassa oli useita alustuksia, niitten johdosta milkasta keskustelua ja sitten tehtiin kustakin asiasta erityiset ponnet, jotka kokous hymäksyi. Niistä teemme sel- koa myöhemmin. Päimiä jatkettiin seuraamana päi- mänä ja loppuimat ne yleisellä ilta- malla yhteiskoulun juhlasalissa. Ilta- massa oli runsaasti mäkeä ja armo- kas ohjelma. Termehdyspuheen piti maisteri E. I. Reinilä, esitelmän ko- titeollisuudesta opettajat K. I. Lund ja M. I. Ikonen, kansallispukujen käyttämisestä johtaja I. E. Tuompo. Muina numeroina ohjelmassa oli runo, yhteislaulua, köörilaulua, kansallistans- sia ja nuorisonleikkiä. Voitto ilta- masta ia tarjoilusta tuli Kotiteolli suusyhdistyksen hymäksi. Osanottajia kotiteollisuuspäimille ja iltamaan oli saapunut Karungista, Alatorniolta, Termolasta, Kemistä ja Torniosta. Muualta Suomesta. — Kirjeenlvaihtoa. Opettaja E. Vuorio, Romaniemi. Kyselynne olem- me jättäneet määräämäänne paikkaan. Emme katso olemamme melmolliset em- mekä pidä sopimanakaan julaista sitä siinä muodossa. Asialliselle selitykselle ja vuollustukselle suomme mielellämme tilaa lehdessä. Kyselynne sisälsi, kuten myöntänette, paljo muutakin. Toimitus. pikku uutisia. Eitvätpii «c Qnlun rakcnnnstaitu- rit kelpaakaan. Oulun kaupunkikunnalla on kuten tiedetään paliaUaniana melko joukko kaikennäköisiä ivirkaherroja. Niinpä on meillä kaupungininsinööri, joka saa kun- noita palkkaa sille tekemisiään palrveluksista ainakin 8000 mk. ja sitäpaitsi monta ra- kcnnusmestariakin. Mutta annappas, kun kaupungin on teettäminen joku suurempi työ, niin silloin ei enään tulla toimeen näillä »vakituisilla palkkaherroilla, maan silloin on aina syrjästä hankittama erityisiä ammat- limiehiä. Niinpä nyt korjataan par'aikaa Oulujoen yli mispää siltaa. Se tosin on eri- tyisen yhtiön hallussa, mutra on huomatta- ma, että kaupunki tässä yhtiössä on pää- osakkaana ja että se tapa, millä tämäkin työ tehdään, symästi koskee kaupunkikuntain- me kukkaroa. Ja tämäkin työ on itse asias- sa senlaatuinen, että joka kerran on raken- nusmestaritutkinnon suorittanut ja yleensä johonkin pystyy, se kykenee tämän sillan ra- kennnilstyönkin johtoon. Mutta äläpäs huo- li, paitsi muita johtoherroja, käytetään täs sä työssä muualta tänne haalittua rakennus- mestaria, joka nauttii palkkaa kuussa 500 markkaa. Myös rakennustaituri. — Kansaiutviilisiin luiötiukilpailnihin Helsingissä maalisk. •">—G p:nä tulee Oulun luistinseuraa edustamaan hra 31. von Schantz. ■- Hra S. edustaa seuraa myös parast'- aikaa pidettävillä Viipurin kisoilla. Kaunoluistelukilpmluun Suomen mesta- ruudesta Helsingissä maalisk. 5—6 p. tulee Oulusta osaa ottamaan hra H. Kesti. Ulkomaitten kansancdnstajat citviit saa »vieraitta Tuomen »valtiopiiitvillä. Ruotsinmaalainen „Swenska Tagbladet" kertoo: Englannin parlamenttijäsenet, jotka duuman kutsusta saapumat kohdakkoin käy- mään Pietarissa, omat ilmaisseet toilvo- ivansa, että matkalla saisnvat käydä Hel singissä ja lvierailla Suomen nialtiopäi- millä. Tämä ehdotus ei kuitenkaan ole miellyttänyt Menäjän hallitusta, joka yksi- tyistä tietä on ilmoittanut, että sellainen lvierailu möisi maikuttaa epäedullisesti mie- raitten »vastaanottoon Pietarissa. Tästä syystä luomuttanee aikeesta käydä Tuomen maltiopäimillä. <>läwis>sä kuwissa Palokunnantalolla on uusi loisto-ohjelma, jossa m. m. nähdään kuiva Ämmäkoskesta Kajaanin lähellä. Aansallis-Gsake- Pankin muosikertomus m:lta 1909 on painosta ilmestynyt. Johtokunnan kertomuksessakos- ketellaan m. m. seuraamia asioita: Huomattaman lisäyksen maamme rahamaroihin omat tuottaneet ne yksi- toista eri obligatsioonilainaa, yhteensä yli 100 milj. markkaa, jotka maltio, muutamat kaupungit ja yhtiöt omat muoden kuluessa ottaneet, pääasialli- sesti ulkomailta. Rahastoissamme ta* mä lisäys ei kuitenkaan ole maikutta- nut suurtakaan muutosta. Pankin talletukset omat lisääntyneet noin 8miljoonaa markkaa ja raha- marat omat mastanneet liikkeen kysyn- tää, jos kohta pankki ei olekaan ollut tilaisuudessa täysin tyydyttämään ra- kennusteollisuuden tarpeita pääkaupun- gissa. Vuoden kuluessa on amattu neljä haarakonttoria, nimittäin Jämsässä, Vammalassa, Loimaalla ja Riihi- mäellä. Nhä laajenema liike on tuottanut pankille hymän muosituloksen ja sen johdosta esitetään osakkeille jaettamaksi 15 % osinkoa, mastaama 30 markkaa osakkeelta. Kun ne marat, jotka täten ehdotetaan marattamaksi pankin liikettä marten, eimät riitä tyydyttämään yhä kasmamaa tarmetta, on ryhdytty eh- dottamaan osakepääoman lisäämistä. Voitto- ja tappiotilin saldosta Smk. 8,848,109: 21 on menemä muosimoi- tosta Smk. 2,759,440: 70 tantieemei- hin ja lahjapalkkioihin Smk. 369,363: 65, jonka jälkeen yhtiökokouksen käy- tettämänä on 2,978,745: 56. Tämän määrän ehdottaa johtokunta käytettämäksi siten, että osakkaille jae- taan 15 °/o pääomalle Smk. 9,000,000 Smk. 1,350,000: — ja että siirretään ylimääräiseen mararahastoon Smk. 900,000: —, marattujen marojen ra hastoon Smk. 50,000: — sekä pankki talojen armon alentamiseen Smk. 85,000: —, jolloin moitto- ja tappio- tilille jääpi Smk. 598,745: 56. Hallintoneumosto hymäk- syy johtokunnan muosikertomuksen sekä siinä tehdyt ehdotukset poistettamista määristä ja muosimoiton käyttämi- sestä. Eroamismuorossa hallintoneumos- tosta omat tämän muoden lopussa hrat Gripenberg, Aspelin-Haapkylä ja Paloheimo. Voitto- ja tappiotili on seuraama: & Vastaamaa: Veroja Kulunkeja Palkkauksia Irtaimisto Epämarmoja saatamia Saldo: edell. muod. 588,668: 51 muosim. 2,75 9,440: 70 3,848,109: 21 Smk. 4,541,441:52 78,580: 90 261,741: 83 728,415: 55 61,345: 92 68,248:11 Vastattamaa: Saldo Korkoja Promisiooneja Agio Poistettuja saatamia 588,068: 51 2,621,828: 88 814,712: 01 910,624: 89 5,537: 70 Smk. 4,541,441: 70 Tilintarkastajat, hrat A. Osm. Kairamo, F. A. Riekki, Drjö Björklund ja Kyösti Järminen, omat hamainneet, että muoden 1909 tilin- päätös ia johtokunnan kertomukseen otetut moitto- ja tappiotili sekä pankin tila 81 p. joulukuuta 1909 omat huo matut tilikirjain mukaisiksi; luoton myöntämisessä on noudatettu tarpeel- lista maromaisuutta, koska pankille annetut makuudet heidän mielestään omat riittämät; pankin omistamat obli- gatsioonit ja muut armopaperit omat tileihin oikein merkityt sekä armioidut käypää myyntihintaansa alemmiksi; pääkonttorin kassa, joka laskettiin hel mik. 4 päimänä, oli saman päimän kassasaldoa mastaama. Siihen nähden, että tulos miime muoden liikkeestä on ollut sangen hy- mä, kannattamat tarkastajat johtokun- nan ehdotusta muosimoiton käyttämi- sestä. Hallintoneumoston hymäksymä ehdo- tus tarpeellisiksi hamaituiksi muutoksiksi nykyiseen yhtiöjärjestykseen on jätetty tarkastajain harkittamaksi ja esittämät he muutokset muosikokouksen hymäksyt- tämiksi. Johtokunnan kertomuksessa esitetty jen perusteiden nojalla yhtymät tar- kastajat niinikään kannattamaan teh tyä ehdotusta pankin pääoman korot- tamisesta. Koska minkäänlaista aihetta muistu- tuksiin panktiliikkeen hoitoa mastaan ei ole tilintarkastuksessa ilmaantunut, eh- dottamat tarkastajat täydellisen mas- tuumapauden myöntämistä pankin joh- tokunnalle ja hallintoneumostolle tili- muoden 1909 ajalta. Sioin 2 milj. mkkaa löJiuitctto l in. Perjantaina amattiin Turussa teh- tailija Carl Esraim Candolin-mainajan testamentti, ja kämi selmille, että mo- lempien amiopuolisoiden kuoltua seu raamat lahjoitukset omst tehtälvät yleis- hyödyllisiin tarkoituksiin: 150,000 mk. tulemalle palmelijatar- kodille Turussa (mainaja on aikaisem- min lahjoittanut samaan tarkaitukseen yhtä suuren määrän); 150,000 mk. kotia marten maratto- mille ijäkkäille tai sairalloisille opetta- jattarille; 120,000 mk. Turun käsityöseuran eläke- ja amustusrahastolle; 50,000 mk. Suomen yliopistolle sti pendirahastoksi, jonka korot konsistori jakaa mähämaraisille ylioppilaille tai silos. kandidaateille muosittain 800 mkan stipendeinä, joista yksi on annettama Suomen historian ja muinaismuisto- jen tutkijalle; 50,000 mk. Turun Ukkokodille; 50,000 mk. tulemalle kansakoulun- opettajattarien kodille; 30,000 mk. lasten työhuoneelle Tu- russa; 30,000 mk. Turun Käsityöyhdistyk- selle stipendeiksi ammattien edistämistä tarkoittamia ulkomaamatkoja marten; 30,000 mk. Turun Naisyhdistyksen rukoushuoneelle: 25,000 mk. Turun mapaaehtoiselle palokunnalle; 25,000 mk. Turun ruots. klassilli- selle lyseolle; 25,000 mk. Turun ruots. reaalily- seolle; 25,000 mk. Turun suomal. klassilli- selle lyseolle: 25,000 mk. Turun suomal. realily- seolle: lKaikki neljä miimemainittua omat tarksitetut stipendirahastoiksi ma- rattomille, etupäässä turkulaisille oppi- laille.) 20,000 mk. Turun köyhäinhoitohalli- tukselle puiden ostamiseksi köyhille; 20,000 mk. Ihdistykselle hymänteke- mäisyyden järjestämiseksi Turussa; 10,000 mk. Turun työmäen sairas- ja hautausrahastolle; 10,000 mk. Merimieskodille Tu- russa; 15,000 mk. Paraisten kansanopis- tolle; 15,000 mk. Ahmenanmaan kansan- opistolle; 15,000 mk. Varsinais-Suomen kan- sanopistolle ja emäntäkoululle Pai- miossa: 15,000 mk. Huittisten kansanopis- tolle; Jäännös on annettama tulemalle lastenkodille Turussa. Tämä summa moitanee nykyisin armioida noin 500,000 markaksi. WMiset Imlikiilssit. Papistolliset lomakurssit pidetään ensi elokuun 2—5 päiminä Jymäs- kylässä pappeinkokouksen yhteydessä. Esitelmiä pitämät: Asessori I. A. Mannermaa ..meille esikumallisista piirteistä Van- han Testamentin profeettain sanan julistuksessa." Prof. I. Gummerus mapaakirkolli- sesta liikkeestä 19:llä muosisadalla pro- testanttisessa kirkossa. Tohtori Erkki Kaila uskonnon psy- kologian merkityksestä papilliselle toi minnalle. Prof. E. Stenij Uuden Testamentin kommentaareista. Pros. G. G. Rosenqmist pitää esi- telmän etiikan alalta ja pros. Arthur Hjelt Israelin historiaa malaisemista muinaislöydöistä. Sitäpaitsi tulee piispa I. R. Koskimies puhu- maan mastedes itse määräämästään aineesta. Lähetysasiasta tulee esitel- möimään lähetysjohtaja I. Musta- kallio. — Kokkolan suomalaisen yh teiskoulun osakeyhtiön ylimääräin sessä kokouksessa miime laumantaina päätettiin kouluylihallituksen kehotuk- sesta tehdä asianomaiseen paikkaan anomus, että koulun miisi alinta luok kaa otettaisiin maltion huostaan. Pu- heenjohtajana kokouksessa toimi tehtai- lija Tuomas Pohjanpalo ja sihteerinä kirjailija Teumo Pakkala. — Himangan satamaolot. Eräät Himangan kuntulaiset, jotka harjoitta- mat meriliikettä, omat tehneet Vaa- san läänin kumernöörille anomuksen, että piiri-insinööri määrättäisiin hei- dän kustannuksellaan laatimaan suun- nitelman Himangan sataman symentä- miseksi ja uuden laiturin rakentami- seksi. Hakijat toimomat näiden paran- nustoimenpiteiden kautta saamansa liikkeen Himangan satamassa milkastu- maan nykyisestään, jolloin se sataman liettymisen takia näyttää oleman tun- tumasti pienenemään päin. Suostuen tähän tehtyyn anomukseen on kumer- nööri määrännyt tutkimuksen toimitet- lamaksi. — Nuorsuomalaisten Koutvo- lan liSta. Keskimiikkona käsitteli Viipurin läänin läntisen maalipiirin keskuslautakunnan täysilukuisena nuor- suomalaisten maaliliiton Komolan ma^ litsijayhdistyksen listaa mastaan tehtyä malitusta. Mainitun malitsijayhdis- tyksen asiamieheltä insinööri E. Söder- manilta oli saapunut keskuslautakunnan maatima selitys, jossa hän myöntää ilmoituksen siitä, ettei hän oie maali- oikeutettu tässä maalipiirissä oikeaksi. Hän sanoo asuneensa 2 muotta Kou- molasja ja luulleensa, että hänet on siellä maaliluetteloon merkitty. Asiaa käsiteltyään päätti keskuslautakunnan enemmistö pysyttää malituksenalaisen listan ja ilmoittaa asiasta kumernöö- rille niihin toimenpiteisiin ryhtymistä marten, mihin hän katsoo syytä ole- man. Vähemmistö tahtoi listan lait- tomana poistettamaksi. Enemmistö Suonlalaisen Työwäeilliiton Äokous pidetään lauantaina t. k. 26 p:nä kio 7 illalla Nuijan huoneustossa. Am- mattitaidon kehittämiskysymyksen alus- tus ynnä keskustelua sen johdosta. Kaikki miehissä kokoukseen! LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä & Silrnälasikauppa Rovaniemellä Omassa talossa Palokunnan taloa vastapäätä. Myyn ainoastaan täysi-ar voista tavaraa. Työ tehdään ehdottomasti hyvää ja takauksella. Hinnat vakavat ja halvat. Marttinen & K:ni Kirjansitomo Kauppureinkatu N:o 26, Kellos. Oulasvlrran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat Puhelin 3 82. perusteli päätöstään siten, ettei lauta- kunta ole oikeutettu purkamaan ennen tekemäänsä päätöstä. Laätakunnan jä- sen saktori F. Kellosalmi ilmoitti mas- talauseensa. — Maalit Suursaarella ja Tytärsaarella. Kuten muistettanee ei maalilippuja epäsuotuisten jääsuh- teiden jrmofjt moitu aikanaan toimit taa Suursaarelle ja Tytärsaarelle. Mikäli ..Karjala" on tiedustellut Vii- purin läänin läntisen maalipiirin kes- kuslautakunnalta kerrottiin sille, että Tytärsaareen olimat maaliliput saapu- neet t. k. 8 p:nä eli siis päimää myö- hemmin kuin maalit oli määrätty toi- mitettamiksi ja ettei maaleja, mikäli keskuslautakunnan tietoon on tullut, ole toimitettu. — Kuten aikaisemmin on mainittu kysyi Suursaaren maali- lautakunnan puheenjohtaja sähköteitse keskuslautakunnalta, miten asianomai- sen maalilautakunnan tuli menetellä maalilippujen ja leimasimien kanssa ja saimatko he toimittaa maalit myöhem- min ja milloin. Keskuslautakunta oli lähettämässään mastauksessa selittänyt ettei sen mallassa ole antaa määräystä kyseenalaisesta tapauksesta, mutta ke- Hotti säilyttämään liput ja leimasimet saarella. Mitään tietoa siitä onko maalit myöhemmin Suursaarella toi- mitettu ei keskuslautakuntaan ole saa- punut. Armattamasti tulee asia edus- kunnan ratkaistamaksi. — Määrillä todistuksilla kan sakoulunopettajaksi päässyt tuo- mittu. Välikäräjissä Lappajärmellä t. k. 17 p:nä syytettiin talollisenpoikaa Mikko Mautoa Kautun pitäjästä, siitä, että hän oli määrentänyt semi- naarin päästötodistuksen ja papinkirjan hankkiakseen itselleen etuja, joka oli hymin onnistunut, koska hän oli päässyt opettajaksi masta-alotettuun Zlipään piirin kouluun Lappajärmellä. Mauto tunnusti tekonsa, josta hänelle tuomittiin 2 m. 10 kk. 15 p. kuritus- huonemankeutta ja lisäksi tuomittiin hän menettämään 5 muodeksi sen jäl- keen kansalaisluottamuksensa. —P:maa. — Moin wienti Saksaan. Voin '.vienti maastamme ulkomaille on mii- me muonna melkein yhtä suuri kuin sitä edellisenä — 11,c milj. kg. m. 1909 ja 11,<i milj. kg. m. 1908 — mutta sitä- mastoin on suuria maihteluja tapah- tunut eri mientiniaiden suhteissa. Vienti Saksaan «ja myöskin Tanskaan josta moi on edelleen miety) on lisään- tynyt tamattoman suuressa määrin, mutta sen sijaan mienti Englantiin on mähentynyt. Voin mienti Saksaan kas- moi 252,671 kg:Sta m. 1908 1,290,146 kiloon m. 1909, samalla kuin mienti Englantiin mäheni 11,215,076 kg:sta m.' 1908 9,658,442 kiloon m. 1909. Kirjallisuutta ja taidetta. MIMttN ÄllttM. „Wiini." Keskimiikkona alkoi teatteri ivierai- lunsa yllämainitulla Geza Gardonyin kirjoittamalla 8-näytöksisellä ..kumauk- sella Unkarin kansan elämästä" laului- neen. Kappale on uutuuksia ja esitet- tiin Oulussa ensi kertaa! Sen juoni on lyhyesti seuraama: unkarilainen ta- lonpoika Baracs Imre miettää mai- monsa Julian kanssa onnellista elä- mää; Baraes on raitis, siimo ja ah- kera mies ja maimonsa on sellainen, ..ettei parempaa möisi kellekään toi- moa", heillä on pieni, siömä poika, jo- ta rakastamat ja kylänmiesten kanssa mallitsee suloinen sopu, lukuunottamatta Julia-emännän ja naapuritalon omis- tajattaren nuoren Ester-lesken mälillä mallitsemaa pientä kapinaa. — Mutta sitte tulee muuan ilonhetki — ja sa malla punamiini; isäntä Baracs naut- tii miiniä maimonsa mairittelemana, maimo tahtoi nimitt. saada Baracsin huumaustilaan, jotta hän möisi tämän