HO 128 — 19IO KAIKU. Perjantaina Marraskuun 4 ua:v.M v »•-y++r*-"fy*t\ if--T/'I/V -*.1-if\'ii> T«- r rn"-" ^ Edelleenkin halvalla! M Palttoo Doffelia 4: 40 metri DoffeSi Sarkoja 3:90 metri rN i EUGEN ERTMAN'in loppuunmyynnissä. M W»^Wg -."r "V iT vr ^*•% • ^-O* > *!*•■ <s*■.-* f V*'.',.».*<*X^fV-\v Tähtien alla. Maila Talwion uusi romaani. i Tähtien alla on nyt malmis ja saatamana kaikissa kirjakaupoissa ja asiamiehillä. 400 siw. Hinta 5:50. Pidämme tätä romaania etemimpänä Maila Talmion tähänasti- sista teoksista. Mielenkiintoinen aihe ihmisten keskinäisistä stth- teista on ei ainoastaan lämmöllä ja suurella kumauskyrvyllä, maan, mikä on harminaisempaa, niinsanoaksemme y l e w y y- dellä kerrottu. Werner Söderström Osakeyhtiö. BZEB — Suomalaisen puolueen ta lon tvihkimiuen Helsingissä. Suo- malaiseen puolueeseen tukeutumia jär- jestöjä maaseudulla pyydetään täten kutakin malitsemaan yhden edustajan marraskuun l9 päimänä pidettämään puoluetalon mihkimäjuhlaan sekä wa- litsemastaan edustajasta ennen mar- raskuun 12 v:ää juhlatoimikunnalle tiedon antamaan. Ilmoitus on lähe- tettärvä osotteella: Helsinki, Suomalai- sen puolueen kanslia. Hallituskatu lo. — Sijaisopettajaksi Kuusamon kunnan Tawajärwen kansakouluun on koulun johtokunta malinnut kansak. op. Oskar Palsan. Maalin on asianomai- n en piiritarkastaja hymäksynyt. — Mieliwikaisten keskuslai toksen perustaminen Oulun lää niin. Keskimiikkona oli Raahen mal- tuustossa esillä kysymys, olisiko Raa hen kaupungilla mielitvikaisten keskus laitoksen paikaksi someltumaa maa- aluetta sekä luomuttaisiko kaupunki ja millä ehdoilla sellaisen maltiolle. Keskustelussa oltiin sitä mieltä, että kaupungin tulisi luomuttaa maa alue ilmaiseksi, mieläpä antaa laitokselle ki- wiä, santaa y. m. s. Lopuksi päätettiin asettaa asiaa har kitsemaan maliokunta sekä pyytää maistraattia toimittamaan lisämaltuus- miesmaali. — R. S. — Ajanmukainen osuusmeije ri Pulkkilaan. W. k. :^0 pnä pidet- ttin Pulkkilassa meijeriosuuskunnan ko kous, jossa päätettiin ajanmukaisen, koko Pulkkilan seurakuntaa käsittämän osuusmeijerin perustamisesta. Säännöt kymäksyttiin osuuskuntaa marten. Toi- minta päätetttiin alkaa niinpian kun 1,000 lehmää on sitorvasti merkitty. Valittiin mäliaikainen toimikunta, jo- hon tulimat maanmiljelijät M. Saari- koski, Imar F. Lantto, A. Junno, H. Kaakinen, A. Niilekselä ja maralta I. )!iemi sekä I. Leander. Meijeripaikaksi hymäksyttiin n. s. Lundbergin kansakoulun edustalla ole- ma kenttä. Pulkkilassa on ollut 5 pientä meije- riä. Kun niitä on merrattu Tyrnälvän ja Kestilän osuusmeijeriin, omat mai- nitut 5 meijeriä tuottaneet moinhinta- tappiota 5,355 mkaa ja maitotappiota 4,857 mkaa. Tästä jo huomaa, kuinka ajanmaa- tima on mainitulle paikkakunnalle suu- rempi osuusmeijeri. Emme osaa muu- ta kuin toimoa onnea yritykselle, jolla on marmaankin laajallekantamat seu- raukset. — Maallikkosaarnaaja Olli Miettinen Kuopiosta pitää hartaus- seuroja lestadiolaisten seurahuoneella Mimieskassa t. k. t> pstä alkaen useam- pina päiminä. — Pajutyökurssit arvattiin Li- mingassa jälleen t. k. 1 pnä. Oppi- laita on niihin ilmottautunut kymmen- kunta. — Olisi suotaiva, että marsin- kin paikkakuntalaiset, joilla on tilai- suutta kursseilla käydä, oimaltaisimat niille innokkaasti osaa ottaa. — lahjoitus lastenkodille. Täyttäessään 75 muotta lahjoitti les- kirouma Augusta Turc^man miime lauantaina 3,000 markkaa Raahen lastenkodille, jonka johtokunnan pu heenjohtajana hän aikoinaan monet muodet on toiminut. — Aikaisemmin, täyttäessään 70 muotta, rakennutti ja täyteen kuntoon sisusti rwa T. sairas- suojan niinikään mainittua lastenkotia marten. — R. — Merijärwen osuuskanppa muutettiin kaupan omaan taloon loka- luun 29 päimänä. Tapauksen joh- dosta pidettiin sanotun päimän iltana nuorisoseuran talolla juhlailtoina mo- mpuolifella ohjelmalla. Tilaisuuteen oli saapunut yleisöä erittäin runsaasti. — Harwinainen luonnonilmiö. Wiime maanantai-iltana klo 6,50 il- mestyi Kemijärmen kirkonkylässä kirk- taalle tähtien malaisemalle taimaalle omituinen, kapea ja pohjoisesta etelään päin taimaan lakea kohti ulottuma musta juoma, s oka näytti oleman il- massa, mähän alempana kuin sateen- kaari kesällä. Tämä musta juoma py- syi jotenkin liikkumattomana ilmassa ja näytti kuin paksu musta köysi olisi pingoitettu taimaalle pohjoisesta ete- lään. Juoman pohjoinen pää oli jon- kun merran lemeämpi, maan eteläinen pää terämämpi, muistuttaen suunnat- loman pitkää nuolta. Silloin kuin il- miö huomattiin, haarautui siitä man- teen muotoinen haara länteen päin. Tämä haara oli näkymissä ainoastaan noin 15 minuutin ajan, sitten se erkau- tui ja muodostui pallon muotoiseksi möhkäleeksi haihtuen mähän kerras- saan. Wähää maille klo 8 tuo pingoi. tettua köyttä muistuttaman mustan juoman pohjoinen pää muodostui ka- peammaksi kuin juoman keskusta. Il- miö oli näkymissä mielä tiistai aamu- nakin pimeän aikana ja hämisi masta päimän maletessa. Päimän sarastaes sa näytti ilmiö maappuman ylös ja alas kadoten mähitellen itäetelää kohti. Ilmiön huonmsimat lukuisat Kemijär- men kirkonkyläläiset ja näytti se hy- min kaamealta, marsinkin kun ei ennen ole koskaan sellaista taimaalla ha maittu. — P.-P. — Pakokauhu syntyi miime tiis taina Limingan nuorisoseuran talolla näytelmäiltamassa, aiheutuen siitä, että näyttämön puolella oli kaatunut lamp pu. Tämän huomasi yleisökin, luullen suuremmankin maaran oleman kysy myksessä. Sekamelskassa joutui kaksi naista jalkoihin. Toiselta meni käsi sijoil- taan ja toinen, joka myöskin mähän loukkaantui, kannettiin tainnoksissa pai kalta. Tässäkin maroitus, että yleisö juhla ja kokoustilaisuuksissa pysyisi tyynenä ja ottaisi ennen selmää maaran laa- dusta kuin hätäilemään rupeaa. — Hymä kuitenkin oli, että ylläkerrotussa tapauksessa niinkin mähällä päästiin, sillä mäkeä oli nuorisoseuran talolla kosolta. — Konkurssihakemuksen on jät tänyt Tornion raastumanoikeudelle Osakeyhtiö F. O. U. Nordberg, Tor niosta. Mainittu liike oli aikoinaan Perä-Pohjolan laajimpia ja monipuo- lisimpia. Marsinkin on se harjoitta- nut laajaa lapintamaroiden mälitystä. — Haap. L. — Talwi alkaa tapojaan näy tellä Merijärmellä. Niinpä muodos- tui lokak. 31 pmän mastaisena yönä jääsilta järmeen. Luntakin on satanut hiukkasen, jotta maa on malkoisen kir- jamana. Hymä olisikin jo rekikeli, että saataisiin ajaa puita ja heiniä kotia, jotka useallakin omat sellaisilla pai koilla, mistä ei moi kärryillä niitä saada. — Alakylän kirjastoyhdistys Kittilässä piti »vuosikokouksensa lo- kak. 30 p:nä. Aluksi piti yhdistyksen esimies opet- taja A. Fränti amauspuheen, jossa kosketteli kirjasto-olojen nykyistä kan- taa maassamme y. m. Tämän jälkeen luki yhdistyksen kir- juri A. A. Neitiniemi muosikertomuk- sen kuluneelta toimintamuodelta, josta kämi selmille, että kirjastossa on ni dosten lukumäärä 340 ja niiden ra- hallinen armo noin 350 mk. Jäsenluku yhdistyksessä oli toimin - tamuonna 26, joista 7 miestä ja 2 naista omat »varsinaisia jäseniä ja muut 13 naista ja 4 miestä muosijä- seniä. Toimikunnan ja yleisiä kokouk- sia on pidetty toimintamuonna 8, Kir- jastosta tehty 208 lainausta. Esimieheksi edelleen malittiin opet- taja A. Fränti sekä toimikunnan muiksi jäseniksi maanmiljelijät A. A. Hakala, A. A. Neitiniemi, A. Kulpakko, seppä Aapi Ala, maatalousneumoja M. Luh tala, metsänhoidonneumoja K. P. Le- pistö, talonp. Ales Puljula, neidit Alma Keskitalo, Maiju Sandelin ja Elma Puljula. Kirjastomaliokunnan jäseniksi malit- tiin maanmiljelijät A. A. Hakala, Ju- hani Ala ja A. A. Neitiniemi, opetta- jat A. Fränti ja neiti Liisa Fränti. Rahastonhoitajan Ales Puljulan tilit luettiin ja samoin tilintarkasta- jäin lausunto sekä myönnettiin rahas- tonhoitajalle ja toimikunnalle tilima- paus. Rahamaroja on tilin mukaan säästössä alkamalle muodelle yhdistyk- sen yleisessä kassassa 39:47 ja yhdist. rakennuskassassa 202: 34. — Talwi tulee täydellä teolla pohjanperille, sillä joet, purot ja jär- met sekä suot omat jäätyneet mankasti hemosen kantamaksi. — Näinä päiminä, (lokak. 29, 30 ja 31 p.nä) on ollut edelleen pakkasia aina 18 asteeseen saakka C. lämpömittarin mukaan. Lun- takin satoi lokak. 29 päimän maiheilla 8—10 cm. mahmuudelta, joten pääsee reellä maanteitäkin ajamaan. — Lautamiehiksi malitsi Roma- niemen kihlakunnanoikeus miimeisenä istuntopäimänään 3 muoden ajaksi, lukien 1 pstä tammik, 1911, seuraa- mat kuntakokouksen ehdokkaista: Iaatilankylään: Matti O. Alarui- kan; Muurolank.: Adolf Maikkusen: Alakorkalonk.: herrastuomari Matti Kestilän: Kemihaarank.: Eljas Ollilan: Romaniemenk.: Matti Dlioikaraisen: Ounasjoenk.: Matti Dlitermon; Ounas- joenkylän yläosaan sekä Marrasjär- wenk.: talokas Kalle Satokankaan eli Koimuniemen. — Herrastuomarin artvoni men antoi Kittilän pitäjän käräjäkun- nan kihlakunnan oikeus istunnossaan äsken pidetyillä mälikäräjillä, eroamalle lautamiehelle Juho Anttilalle, Kittilän kirkonkylästä, joka on pal- mellut uskollisesti lautamiehen mirassa 12 1 -2 muotta. — Tyrnälvä 1. 11. 10. Niinkuin muualla, niin täälläkin teh^ dään malmistuksia eduskuntamaaliin. Kaikissa kunnan kolmessa äänestys- alueessa olemat maalilistat oli kirkon kirjain ja henkikirjoitusluettelojen mu- kaan tarkastettamana pappilassa w. k. 28 pnä. Äänestykseen kelpaamatta- mia, mm. sellaisia, jotka ruununmero^ jen suorittamisen omat laiminlyöneet, kuin myöskin Amerikassa olemia ja köyhäinhoitolaisia oli runsaasti näin pienen kunnan osalle. Nr>t meillä on taas se palmelijain muuttoaika. Ei tiedä, mutta ainakin parasta toimotaan, millä lailla pal- melusmäki mapaamiikkonsa miettää. Suotamaa olisi, ett'ette kämisi komin usein iltamissa ja tansseissa, joista pitää rahaa maksaa. Ajatelkaa kuinka mitättömään niissä menee pitkänä pal- meluskautena todellisella komalla mai- malla ansaitsemanne ja mahdollisesti tehdyt säästöt. Kun kerran kunnas- samme on säästöpankki, joka maksaa koron kaikista säästöönpanoista, niin käyttäkää tätä hymäksenne ja miekää rahanne pankkiin. Kun teidät man- huus saamuttaa, tai ehkä sairaus en- nemmin tahi myöhemmin tekee työhön kykenemättömäksi, niin sieltä on sitten hymä ottaa miehuuden aikana tehtyjä säästöjä. Myöskin paikkakunnan nuo risoseura tekisi suuren yleishyödyllisen palmeluksen näitä mähämäkisiä kohtaan, jos se mapaamiikolla panisi toimeen edes yhdenkään illanmieton talollaan ilman sisäänpääsymaksua, tai jos tämä olisi mahdotonta, niin ainakin hymin pienellä sisäänpääsymaksulla. Ilta- massa tulisi olla henkisesti kehittämää ohjelmaa ja piirileikkiä, mutta ei tans sia, jota sitten palmelusmäen tulisi käyttää hymäkseen menemällä tuohon illanmiettoon. Muutoin on jo järjes tetty niin, että mapaamiikolla tulee olemaan useita hartaushetkiä eri pai- koissa kuntaamme, joissa toimottamasti tullaan puhumaan myöskin nuorisolle, m. m. säästämäisyyden tärkeydestä. Ottakaapa nämäkin tilaisuudet huo- mwon. — Kirje Turtolan Juokseugiu kylästä. Talmi tekee tuloaan täälläkin Perä-Pohjolassa ja onkinhan se jo termetullut kun on metsätöitäkin miljalti karttunut. Juoksengin kylän lisämetsäkin tulee nyt asettamaksi ja sitähän on odotettukin pitkät ajat. Ahtiö on jo jokia korjaamassa ja lait- tamassa asunnotta y. m. töitä teettä- mässä. Palkkaa maksetaan 35 penniä tunnilta, jota ei somi ensinkään mä- häksyä. Toimomme main olisi, että yhtiö, joka nyt on suomalainen, ei ottaisi noita n. k. kainulaisia niin pal- jon, ettei olisi töissä sijaa meikäläisille. Täällä tapahtuu monesti, että ruotsa laiset omat ensimäiset ja paikkakunta- lainen saa lähteä „kampsut kelkassa" muilta paikoilta tukinajoa hakemaan. Marsinkin on ruotsalaisilla yhtiöillä tapana tuoda oikein „Pormoon mi- talla" kainulaisia työmailleen. Niitä ei mukamas kuulu saattaman kieltää, ne saamat aiman mapaasti tulla ja mennä. Mutta meillä on aiman toi- sm, jos tahdomme mennä Ruotsinpuo- lelle, silloin täytyy hemosmiehen mak saa tullia hemosestaan 70 markkaa. Useinpa tulee pysähtyminen mielä sit- tenkin. Jos sattuu hemonen kuole- maan, niin on raha mennyt, mutta jos sen saa takasin rajan yli, saapi rahankin takasin. Kansakoululla on täälläkin nyt oma talo aiman malmistumaisil- laan. Miikon tai parin perästä kuu- luu koulu sinne muuttaman. Mihdoin monien mutkien läpi on siis saatu oma koulutalo, nyt main puuttuu oppilaita. Huoneet omat tila- mat. Niissä olisi sijaa enemmälle kuin toiselle merralle koululapsia kuin mitä nykysin on olemassa koulussa. Oppi- laita kuuluu oleman main kahdenkym- menen paikoille. Ei suinkaan sen muoksi koulu kärsi oppilaiden puutetta ettei niitä täällä olisi, maan syy on siinä, että kaikki eimät pane lapsiaan sinne. — Luulisi jo saattaman senkin tehdä kun kirjat ja kaikki koulunkäynti- tarpeet annetaan ilmaiseksi. Ei siis omi kenenkään sanoa, „että en kykene, kun ei ole maroja". Ei nyt puutu enään kuin halua. Mökin Jaska. mallisesta piirijaosta tehnyt selkoa sen alkuperästä siitä alkaen, kun sen ku- mernööri wahwisti. Mutta luulen ylei- sön saaman mielä kummemman käsit- teen Kuimaniemen kunnan koulunmas- tustamisesta, jos kerron tositapahtu- mat, joita Kalema ei näy tietämän. Syyskuun 9 pnä 1901 pidetyssä kuntakokouksessa päätti kunta jakaa kunnanalueen kahteen koulupiiriin. Sa- j man kuun 11 pnä silloinen kunnanesi- ! mies H. Kakko lähetti tuon päätöksen oman kirjelmänsä ohella kumernöörin mahmistetlamaksi. Sittemmin antoi Oulun piirin m. t. kansakoulujen tar- kastaja K. Kerkkonen lausuntonsa, teh- den joitakin muistutuksia piirijakoa ivastaan. Näiden muistutusten j. h- do-°'ta m. t. kumernööri joulukuun 30 pnä lähetepäätöksellään määräsi kunnan antamaan hänelle selityksen 30 päimän kuluessa. Tammikuun 27 p:nä 1902 antoikin kunta maaditun selityksen ja samalla tyytymättömille 30 päimän malitusajan, kuten tumallista. Tuon 27 pnä tammikuuta kunnan tekemän päätöksen mahmisti silloinen m. t. ku^ mernööri jo 13 pnä helmikuuta 1902. Siis ennen kuin sanottu malitusaika- kaan loppuun kului eli 16 päimän päästä. Helmikuun 22 pnä pnä 1902 jätti 13 maatilan omistajaaa Halttulan ja Taipaleen kylistä malituksen kumernöö- rinmirastoon, pyytäen, ettei mainittua kunnan laatimaa piirijakoa mahmistet- ttaisi semmoisenaan, maan että usein mainitut Halttulan ja Taipaleen kylät erotettaisiin eri koulupiiriksi. Malitus meni silloinkin kuuroille kormille, jos moipi sanoa, laittoman päätöksen la- kia, sillä se tehtiin ennen malitusajan loppua. Kaleman kirjoituksen loppuosasta tullenee yleisö siihen luuloon, että usein mainitut Halttulan ja Taipaleen kylä- läiset omat olleet silloinkun alkuperäis tä kansakoulupiirijakoa kunnassamme laadittiin, tyytymäisiä tai huolettomia koulunsa saamisen suhteen. Mutta niin ei ole asia. Mainitut kyläläiset omat jo alunpitäen, kuten yllä kerrotaan, koettaneet malmoa etuaan ja kulutta- neet mähiä marojaan malituksiin sato- ja markkoja, mutta tuloksetta. Aina omat olleet kuntamme johtomiehet y. m. mastustamassa koulun saantia ky- liimme. En ole kuullut useinkaan kou- lun mastustajilla muuta syytä ole- man, kuin lisämaksujen pelko. Totta on kyllä, että maksaahan ne koulut ja niitten ylläpito, mutta ei mitään saa- da, ellei maroja uhrata ja sitäpaitsi olemmehan mekin kouluntahtojat mak- saneet kymmeniä muosia koulumaksuja, saamatta siitä mitään hyötyä. Olisi- han aiman luonnollineu asia, jollei kunta myöntäisi meille koulua, että se mapauttaisi meidät kaikista koulumak- suistakin, johonka maatimukseen pian ryhdyttäneekin. Mutta nyt kun armoi- sa kansakoulujentarkastaja O. Rauha- maa on puolestamme uudistanut hake- mukset kumernööriin, (Siitä lausumme hänelle suurimmat kiitokset.) luulisi kuntakokouksessamme olijoilla, kun mai- nittu asia sinne saapuu, jo oleman sen- merran edes säälintunnettakaan opin- haluisia lapsilaumoja kohtaan, että myöntäisimät miimeinkään meille kou- lun!? Kirkonkylän koulussa on nytkin yhdeksättäkymmentä oppilasta, eikä täältä meidän kulmilta siellä ole mielä kymmentäkään, maan jos täältäkin moisimat kaikki kouluijässä olemat lap- set sinne mennä, — niin mihin ne mahtuisimatkaan. Kuten tunnettua, on matka pitkä, jotta se on lapsille talmipakkasilla mar- sinkin mahdoton kulkea. Onhan sitäpaisi jo ollut kyllin mieliharmia manhem- mille ju niille lapsille, jotka omat koet- taneet mainittua koulumatkaa. Monet lapset omat saaneet mäsymyksestä ja kylmyydestä sydän- y. m. tauteja, jo- ten lääkäri on kieltänyt kokonaan kou- lunkäynnin, joka on jäänyt siten mo- nen monelta kesken. Asiantuntija. Pyydetään Kalemaakin julkaisemaan tämän. Sen jotenkin läpikuultaman letkauksen, etleinicit kyseessci olemat kirjoitukset olisi to tella kansanmiesten kynästä lähteneitä jci siis kmvastaisi „sywien rimien" käsitystä, torjumme mitä jyrkimmin. Maikkei „^iitto" olekaan yhteistoimintaa puoltamia kirjoi- tuksia saanut, niin tiedämme »varmasti, että liittolaistenkin" keskuudessa elää yh- teistoimintaharrastus, jota „Liitto" on alun pitäen masrustanut ja koettanut saada häiviämään. Tämä kannattaa panna merkille. Sepä myöskin selmittää, millä taholla ei woida riitelemättä olla. — Awoin kysymys. Mistä „^iitto on eiliseen numeroonsa saanut Kuolajärme kuntakokousta ja Kuolajäriven lohkokunnan isojakokokousta koskemat uutiset, jotka häm mästyttäivällä tamalla muistuttamat miime kaiussa olleita uutisia? Pyydämme main kysyä. * — Uudessa elämien kutvien näyttä mössä on taaskin sellainen ohjelma, josta ei luulisi puuttuman mitään. Monien nä kemisten armoisten kumien joukossa saam me tutustua miimeisimpiin tapahtumiin^ kuten rautatielakkoon Ranskassa ja ilma- laimakilpailuihin Paris^Bryssel—Paris. * — Palokunnan elämissä kumissa kehoi tamme jokaista hymien kumien ihailijaa pistäytymään, sillä siellä on nyt mitä har minaisin ohjelma luonnonkmvineen ja muine hauskoine numeroineen. Saapa m. m nähdä miten karhuäiti kasmattaa poikaansa * — Kumarrus oikealle. Jlmoitustoi misto Hermeksen uudessa sanomalehtiluet telossa julistaa „Kansan Tahto" ilmesty misensä maan molemmilla kielillä. Sel laista kumarrusta oikealle ei ole yksikään muu sanotussa julkaisussa esiintymä suo- m e n t i e l i n e n sanomalehti tehnyt, maan on tyytynyt suomenkielen käyttämiseen. Hm. — Pakkasia Pohjanperillä. Romanie mellä oli toissa-aamuna astetta kylmää, Kemijärivellä 2!) :50 astetta aamupäirvällä 3 <! seudussa. — Amerikaau pääsyä komennetaan. Kanadan hallituksen antaman ilmoituksen mukaan on jokaisella siirtolaisella, joka marras-, joulu-, tammi- tai helmikuun ajalla saapuuu Kanadaan, oltama rahaa maalle noustessaan 50 dollaria «Smk. 262: 50) paitsi pilettiä lopulliseen määräpaik- kaansa asti. Tästä säädöksestä ei tehdä poikkeusta niidenkään siirtolaisten suhteen, jotka matkustamat sukulaistensa tai tutta miensa luo. Uutta kirjallisuutta: Muualta Suomesta. tfiiiiuiiiimiini fmisalonluolot. Kuimaniemen kunnan malituksen alai- ena olleesta kansakoulupiirijakokysymyk- estä, jonka senaatti w. k. 5 p:nä zäälti, omat sanomalehdet, kuten tun- nettua, lausuneet mielipiteensä, m. m. on Kalema n:rossa 244 tuosta kum- j?ikku uutisia. — Kultahäitään miettimät.-ttomaniemen kirkonkylässä miime perjantaina perhepii- rissa märjärimestari Nils P y y n y ja hänen maimonsa Olimia Elisabeth, omaa sukua Ahlman. Kultaparilla on tytärtä ja 3 poikaa sekä 33 lastenlasta. Tänä merkkipäimänään sai kultapari useita on- nittelusähkösanomia ja kultahäämieraita saapui tilaisuuteen Pietarista saakka sekä loitompaa omasta maasta. Kultahääpäimä mietettiin hengellisiä lauluja laulaen har- moonin säestyksellä. Joku saapumilla ole- mistä myöskin piti tilaisuudessa kauniin hengellisen puheen. P.-P. * — »Liitto" ja yhteistoiminta waa- leissa. Eilinen „Liitto" sumaitsee miime Kaiussa olleen „Maalaisten ajatuksia ny- kyisestä asemasta"-nimisen kirjoituksen joh- dosta lausua: „Toisessa niistä m. m. syytetään „johto- henkilöitä itsekkäiden puoluepyyteiden aja- misesta" ja halusta „ylläpitää eripuraisuutta ja riitaisuutta kansan keskuudessa oman yksityisetunsa muoksi". Tämä syytös koh- distetaan nimenomaan Liitto-lehden toimi- tukseen, joka on „ainakin kaksi eri kertaa ilmaissut mielipiteensä yhteenliittymistä mastaan" maaleissa. Kun „Kaiku" näin julkaisee taas maalien edellä kirjoituksia, joiden se sanoo kumasta- man „symien rimien" käsitystä, niin se kaikki muu samassa lehdessä siis kumastaa sitä „korkeiden rimien" käsitystä johon sy- mät rimit saamat kiltisti tyytyä. Eikö niin? Mutta nyt on asia siten, että maalta on Liitolle saapunut kolme kirjoi- tusta, joissa on mastustettu mainittua yhteispuuhaa, eikä yhtään päinmastaista ajatusta. E i m ä t k ö „K a i u n" „s y m ä t r i m i t" moi siis olla riitelemättäjatoi- mia yhteisen isänmaan hymäksi muutoin kuin rupeamalla maa- l i l i i t t o o n". — Tärkeä kirjaupaiuajaiu ko kous. Huomenna kokoontuu Suomen Graasillisen Teollisuuden Työnaataja- liitto Helsingissä lopullisesti käsittele- mään jokaiselle graasilliselle laitokselle eikä mähimmän jokaiselle sanomaleh- delle tärkeätä kysymystä kirjaltajain uudesta palkkaustarissista. Käsitettä- mäksi tulee ehdotus uuden, lopullisen tariffin tekoon maltuutetun tariffiko- mitean asettaminen aikaisemman neu- motteleman komitean sijaan, jonka työ ei ole johtanut mihinkään tulokseen. Jokaiselle asianomaiselle on siis tär- keätä katsoa, että komitea tulee niin muodostetuksi että se pystyy ratkaise- maan kysymyksen tyydyttämällä tamal- la, erittäinkin kun tämä on sen taris- fin miimeinen käsittely, joka on aijottu astumaksi moimaan tuleman tammik. 1 pnä. — Makuutusyhtiöt. Paloma- kuutusyhtiö Fennian johtajaksi on yh- tiön johtokunta malinnut kuluman muo- den marraskuun 1 päimästä lukien insinööri John Rundqmistin sekä mää- rännyt kamreeri I. Sireliuksen toimi tusjohtajan ollessa estettynä hoitamaan tämän tehtämiä. Tapaturmamakuutusyhtiö Patrian johtajaksi nimitettäneet insinööri John Rundqmist. —Akkuuaiusärkemisjuttu Waa- sassa. Poliisttutkinto Maasassa ta- pahtuneesta, aikaisemmin kertomastam- me akkunainsärkemisestä on johtanut siihen, että eräs henkilö tulee syytet- tämäksi ilkimallasta. — Ryöstömurha Helsingin Pi- täjässä. Miime miikolla tapahtui Helsingin pitäjässä erään sillan luona kamala ryöstömurha. Surmatuksi tuli eräs noin 40—50 m. ikäinen mies. Tapon jälkeen olimat murhaajat laa- hanneet uhrinsa jokeen, mistä se sun- nuntaina löydettiin. Mihen päässä oli 4 haamaa, 1 takaraimossa ja 3 oikealla puolella päätä. — Murha on nähtämästi ryöstömurha. — Jälleen tapaturma ampu- ma-aseella. Kun talollisen I. Koso- sen Säämingistä alaikäset pojat Kalle ja Paamo olin-at miime sunnuntaina teeriä kumilta ampumassa, halkesi jäl- kimmäiseltä suustaladattama haulikko ja perä sattui pojan ohimoon. Ohimoon tuli haama, josta aimot näkyimät. Poika, joka mietiin Samonlinnan sai- raalaan, tulee lääkärin lausunnon mu- kaan saamansa mamman johdosta ole- maan heikkomielinen. — Karkuun lähtenyt wanki ammuttu kuoliaaksi. Kun Mikkelin lääninmankilan manginmartija Salmi- nen miime lanmantaina wei postiju- nalla Mikkelistä Kuopioon hemosmar- kaudesta mangittua mankia A. E. Sa- molaista, hyppysi manki junas» ta junan kulkiessa täyttä mauhtia noin 2 km. Salmisen asemalta Suo- nenjoelle päin, lähtien pakenemaan met- sään. Martija hyppäsi junasta myös- kin, loukaten itseään, mutta silti lähti hän takaa-ajamaan karkulaista, ampuen häntä kahdesti ja osaten toisella kerralla niin, että manki paikalla kuoli. Louk- kaantunut martija on hoidettamana Mikkelin sairaalassa. F.dv. Bernstein, Sosialismin edelly tykset ja sosialidemokratian tehtä vät Brotherus, Valtio ja valtionuskonto Uno Cygnaeus, Kirjoitukset 5: —. sid. Uno Cygnaeuksen Muisto ... Einar Fieand, Ihmisen polvetuminen Harald Höffding, Sielutieteen pää piirteet II I. K. Iinha, Saksanmaa . . . sid. Jouko, Pohjois-Pohjal. osakunnan kotiseutututkimuksia I 3:50 : 75 6: 50 2:50 10: — 4: 50 lwl Kraepeiin, Biologian alkeet. . <5:25 Lönnbeck, Uno Cygnaevs .... 2:50 John Stuart Mill, Naisen asema . . 2:75 A. K. Ottelin, Kasvatusopin historian oppikirja 2:25 Helmi Setälä. Minna Canth ... — : 50 Herbert Spencer, Kasvatus, 2:50, sid. 3: 75 K. TJIqvist, Juutalaiset ja me , , — ; 75 Uusi Testamentti, Uusi suomennos, sid. 3:15, par. pap 3:60 B. B. Sergdahlin Kirjakaupassa. — Merinen murhenäytelmä Kuopiossa. M. k. 26 p:n illalla klo 8 seuduissa löydettiin Malkeisen pysäkille johtaman tien marrelta noin kilometrin päässä Kuopiosta, nuori nainen tajuttomassa tilassa ja meri- senä. Hänet tuotiin lääninsairaalaan, jolloin huomattiin että häntä oli haa maitettu ampumalla. Noin klo 10 seuduissa löydettiin sitten mähän etem- pää saman tien marrelta merisenä ja tajuttomassa tilassa nuori mies, myös- kin ampuma-aseella haamoitettuna. Hänkin toimitettiin lääninsairaalaan hoitoa saamaan. Ammuttu nainen on Aino Karhu nen, noin 20 muotias ja toiminut puhtaaksi kirjoittajana Kuopion huuto- kauppakamarilla ja ampuja on kaupp. Tapanisen poika Otto Tapaninen, niin- ikään Kuopion kaupungista. Tapahtumapaikalta on löydetty kirje, jossa Aino K. ja Otto Tapaninen il- moittimat ampumansa itsensä, koska Otto Tapanisen manhemmat olimat heidän liittoansa mastaan. Kirjallisuutta ja taidetta. Suomalaisen Sanomalehti- miesliiton albumi ilmestyy ensi kertaa täksi jouluksi, laa- jana ja armokkaana julkaisuna, tällä kertaa omistettuna Meurmanin, Jala- man ja Lounasmaan muistolle. Jul- kaisu, jolla ei mielä ole marsinaista nimeä, malmistunee kirjakauppoihin marraskuun puolimälissä. Ensimäisiin arkkeihin on tähän asti ladottu: Erkki Almbergin muistelma- sarja etupäässä serkustansa Antti Ja lamasta; E. S. D.-K.n muistelmia Agathon Meurmanista; sikermä Oskari Uotilan runo- ja, poiminto mainajan jälkeenjääneistä papereista: Hj. N u o r t a m o n „Priki Esro- sima" sämellyksineen; Aleksandra Gripenbergin tutkielma „Muuan sosialistinen ro maani:" Kaarlo Hemmon objelmaruno ..Suomalaiselle"; Pertti Uotilan suomennoksia Bertil Gripenbergin runoista: Vihtori Simosen „Silmän- räpäyskumia saksalaisista puoluekans- ioista": K. Emil Jaakkolan „Käynti Egerissä, matkamuistelma llnkarista". Julkaisusta tulee lähemmä 300 ison imun laajuinen; sen sisältönä on kir- oitelmia mitä maihtelemimmilta aloil- a, runsaasti kumitettuina. Ennakko- ilaajille on asetettu hinnaksi 3 mk.: irjakauppadinta tulee kalliimpi. Kus- antujana on Suomalainen Kustannus O. D. Kansa, jonka kanssa Suoma- ainen Sanomalehtimiesliitto on jul- äisu-oikeudesta sopinut. Teosta saadaan tilata m. m. Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupasta Ou- ussa. KASVATUS. BfiM S'?kä lasten että nuorison ja itsenne kasvattaminen ei ole helppo asia ja sen vuoksi on Teidän käytettävä sitä apua, jonka voitte saada kirjallisuu desta. Sarja ..Aikamme siveellisyys- kysymyksiä" pitäisi joko kokonai suudessaan tai osittain olla joka ko dissa ja kirjastossa, sillä tohtori PAAVO VIRKKUSEN toimittamana on se paras alallaan. Siinä olevat numerot ovat seuraavien henkilöiden kirjoittamat: Fr. Klavenees. Ellen Sandelin, Max Oker-Blom, Mary \Vood-Allen, Alfr, Fournier, Maria Furuhjelm, Pietari Päivärinta. Paavo Virkkunen ja Henrik Berg. Tutus tukaa siis sarjaan lähimmässä kirja kaupassa. YRJÖ WEILIN & KUMPP. OSAKEYHTIÖ, HELSINKI. Henkimaailman ilmiöitä tarkkuuudella todennettujen tapaus ten perusteella esittelee I. Kirj. tohtori EDMOND DUPOUY. Suom. Siimes Kanervio. Kolmas painos. 3: —. wenäjältä. — Suomalainen kuollut kole raau Pietarissa. Lokak. 22 pnä on Pietarissa eräässä sairaalassa kuol- ut koleraan merimies Tobias Hilska, 'otoisin Koimiston Patalasta. vastaanotetaan Oulujoella Pik- karalan kylässä entisessä Koistisen torpassa. K. H. RISSANEN. Orivarsa myytävänä samassa paikassa. Leo Gunnarin :: Kulta- ja Kello sepänliikkeestä Rovaniemellä ostatte halvimmalla kauneimmat kihlat, parhaimmat kellot, ket jut, taskulamput, patterit, sil mälasit y. m. y. m. Meitä on työssä 5 miestä, joten nyt työt valmistuvat pian. Takaan hyvän työn ja tehdään kohtuullisiin hintoihin. Omassa talossa. Palokunnantaloa vastapäätä. e: Marttinen & K:ni Kirjansitomo K tas. Pekurin talossa. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat.— Puhelin 3 82. Ulkomaalta. — Vallankumous uhkaa Cs : mu jaa» Madridista lennätetään, että Zspanjan hallitus on antanut käskyn manqita tunnettu radikaalinen yliopis- on prosessori Andrez Omejro. Manqitsemiskäsky on herättänyt uurta mielenkuohua tasamaltalaisten eskuudessa. Tarkoituksena lienee heti manqitse- misen jälkeen jättää tri Omejro sota- oikeuden tuomitlamaksi. Toistaiseksi ei polusi kuitenkaan tiedä missä armossa- )idetty tiedemies oleskelee. Toisen tiedonannon mukaan aikoisi )allitus manqituttaa kaikki tasamalta- aisen lehden Espagna Nuevan toimit- ajat ja amustajat. Madridissa ollaan hymin lemotto- mia asioitten nykyisen tilan johdosta. Hallitus on toimenpiteellään osoitta- nut, että se on lujasti päättänyt puo- ustaa kuningaskuntaa, mutta kun ta- amaltalaisen puolueen kannattajien ukumäärä kasmaa päimä päimältä ja un uhkaukset etemien tasamaltalaisten mangitsemisesta omat herättäneet suur- a suuttumusta kaikissa yhteiskuntaker- rotsissa, pelätään että se päimä pian oittaa, jolloinka makamia lemot- omuuksia tulee puhkea- maan. — „Punaisen ristin"perustaja 'nollut. Pitkällisen sairauden jälkeen on kuuluisa silantrooppi ja rauhanys- aroa Henri Dunant kuollut Hei- denin pienessä kaupungissa Smeitsissä. Dunant, joka tuli yli 82 muoden man- haksi, suoritti elämänsä suurtyön pe- rustamalla ..Punaisen ristin" ja ai- kaansaamalla (^enemen sopimuksen. Ei kukaan — paitsi kenties Florence ?!ightin^alea — ole tehnyt niin pal- jon kuin hän liementääkseen sodan kau- huja. Tähän tarkoitukseen hän uhrasi miehuutensa parhaimmat moimat ja koko omaisuutensa. sai m. 1901 Nobelin rauhanpal kinnon erään toisen kanssa. — Franco wangittu. Entinen pääministeri Franco on mangittu. Hänet on kuitenkin mapautettu miljoo- nan sranqin takausta mastaan. Hän- tä syytctään mallan määrinkäyttämi- sestä diktatuurinsa aikana. Kuten muistettanee hoiti Franco mallan ohjaksia siihen aikaan, jolloin kuningas Carlos ja hänen manhin poikansa surmattiin. Hoetaan, että hän taas r.nime aikoina olisi pyrkinyt maikuttamaan maan hallintoon. — Berlinin mellakat. Berlin, marrask. 1 p. Lokak. ;u pairoää masten yöllä on täällä jälleen sattu- nut makamia epäjärjestyksiä, tällä ker- taa sotilaskentällä Berlinin pohjois- aseman luona. Joukko puolikasmuisia poikia hyökkäsi poliisin kimppuun, joka turmautui aseisiin. Yksi hyötkääjistä haamoittui hengenmaarallisesti. — Briandin woitto. Parisista, lokak. .31 pnä. Parlamentin antamas sa luottamuslauseessa hallitukselle hy- mäksytään hallituksen toimenpiteet sekä julkilausutaan luottamus siihen, että hallitus puolustaa työmäen laillisia pyrkimyksiä sekä pysyen järjestyksen ja lain määräämissä rajoissa malmoo tasamallan oleellisia etuja. Sosialistipuolueen kansallinen neu- mosto on päättänyt järjestää masta- lausekokouksen sekä naulauttaa julkisiin palkkoihin maatimuksia, että Briand medettäisiin oikeuteen »vastaamaan teoistaan äskeisen lakon aikana. Maltillinen ja radikaalinen sanoma- lehdistö termehtii riemulla Briandin moittoa. — Tuhoisa tulipalo. Berl. Ta- geblattille tulleen sähkösanoman mu- kaan on tulipalo tuhonnut osan Tou- loussen manhaa yliopistorakennusta ja sen mukana kirjaston, joka on Rans- kan ja koko simistyneen maailman manhimpia. Se perustettiin jo m. 12W.