Lauantaina 24 p. Joulukuuta KARJALATAR N:o 147 — 1910 Sanitol on erittäin miellyllämä, rroimafae ja so pimin roäferoöiti) juuroctt. Myydään lipu- tuspulloisia ä 2 m!, ja maitopulloissa S M p., apieckeisia, rohdoskaupoissa n. m. Apteekkari F. B. Knissuud, ^amonlmna. monsa Maria von Karm. Kuiten- kin on sittemmin saatu tietää, ettei rouma von Karm ole yllämaini- tim lapsen äiti. Tämän johdosta kääntyi Helsin- gin kolmas kaupunginmiskaali ma- ratuomari A. Söderholm etsimän poliisin puoleen, joka heti pidätti hra von Karmin. Kuulustelussa on käynyt selmille, että hra von Karm itse oli antanut kasteen toi- mittaneelle pastori I. Stenbergille kastetilaisuudessa määrät tiedot. Lahjoituksia. Sama lämminsydäminen henki- lö, joka aikaisemmin on Maasan kristillisten yhdistysten rakennus- rahastoon lahjoittanut 5,000 mk., on edelleen samaa tarkoitusta marten lahjoittanut yhtä suuren summan. Samoin omat useat muut hy- mäntekemäisyysyhdistykset ja yksi- tyiset kansalaiset saaneet mastaan- ottaa eri suuruisia lahjoituksia, joiiden summa tällä kerralla nou- see kuulemamme mukaan toista- kymmentätuhatta markkaan. Paitsi näitä lahjoituksia, on äs kettäin lehdissä kerrottu 12,000 mkn lahjoitus keuhkotaudin was- tustamiseksi marinuudella niinikään samasta lämminsydämisestä läh- teestä peräsin. — W:sa. Testamenttilahjoitus. Kauppaneumoksetar Amanda Hakuiin on päättänyt testamen- tata 10,000 mk. Tampereen so- keai.-yhdistykselle. Wom hinnat alentuneet tun tuwasti Englannissa. Taily Mail kirjottaa, että pit källisten säteillen ja tästä johtu- neitten tuimain muoksi, jotka omat keskeyttäneet kaikki ulkotyöt, omat moin hinnat tuntumasti alentu- neet, kysyntä kun on suuresti wä- hentynyt. Miikon kuluessa omat moin hinnat alentuneet 4—8 shil- lingillä per cwt. Samoin on sila- man laita, jota ei miltei ollenkaan kysytä, parhaita lajeja lukuunot- tamatta. Diskonttokorko laskee. Tukholmasta, jouluk. 1 p.nä. Englannin pankki on laskenut diskonton 5:stä 4 Vs'een %• Kahwin hinnat omat jo pitkän aikaa kohonneet kohoamistaan. Nykyään omat nä- mä hinnat melkein kaksi kertaa korkeammat kuin pari muotta sitte. Havren noteeraus, joka miime ke- säkuun 4 p:nä oli puolelta kilolta 43 1 j 1 penniä, oli miime lauan- taina 66 penniä. Sortavalan kaupungin tval- tnnsmieheksi toht. Matti Marojen sijaan malit- tiin tk. 21 rehtori K. S. K a i k k o- n en 2,219 äänellä. Kunnallisnentvosmieheksi Sortamalalassa malittiin tk. 21 p. suomal. puolueen ehdokas kaup- pias S. Kokko, saaden 1,291 ääntä 74 äänestäjältä. Lähinnä oli nuorsuomalainen kauppias A. Nissin, saaden 1,145 ääntä 63 äänestäjältä. Hankkijan myyntimäärä on tänä muonna suurempi kuin milloinkaan ennen. Jo marras- kuun loppuun mennessä oli nimit- täin Hankkijan kuluman muoden myynti Smk. 3 milj. 379,337. Tähän asti suurin myyntimäärä oli m. 1908 Smk. 1,126,900. — Pell. Kotkan työväenopiston johta- jaksi malitsi kaupunginmaltuusto sil. maisteri Paamo Korpisaaren, jon- ka opiston johtokunta oli asetta- nut ensimäiselle ehdokassijalle ja jonka malmistusmaliokunta myös ehdotti malittamaksi. Pekosen eläkeanomus hylätty. Niinkuin ennen on kerrottu, jätti Helsingin poliisilaitoksen entinen rikosasiainkomisario Wilho Peko- nen senaattiin anomuksen, jossa hän pyysi 5,000 markan ylimää- räistä muotuista eläkettä. Tk. 20 p, ylimääräisiä eläkeanomukfia käsi- tellessään päätti senaatti hylätä Pekosen eläkeanomuksen. Mitä Kristiinassa uhrataan ruotsalaiselle yhteiskoululle! Kristiinan maistraatin tulo- ja menoarrvioehdotuksessa w:ksi 1911 on ruotsalaisen yhteiskoulun hy- mäksi merkitty 45,860 mk. Tulo- puolella on tosin 6,750 mk. erä, joten todellisesti on kysymyksessä 39,110 mk. ruotsalaisen koulun hymäksi. Suomalaisten taholta aijotaan tämän suhteettoman lah- jotuksen muoksi ruotsalaisen koulun hymäksi panna mastalause t. k. 15 pnä tapahtumassa raastuman kokouksessa. Kristiinassa on ole massa suomalainenkin yhteiskoulu, mutta sille ei sumaita antaa pen- niäkään. — W:sa. Sähkösanomia „Karjalattarelle" Karm tuomittu. Helsinki, jouluk. 23 p. Karm tuomittu 1 muodeksi ku- ritushuoneeseen ja 4 muotta kan- salaisluottamusta maille. Uutistoimisto. Kansakoulun opetta- jäin leski- ja orpo- kassan johto- kunnalle on jätetty seuraama anomus: Maikka minä maalisk. 11 pnä 1880 annetun K. M. armollisen ohjesäännön 8 §:n mukaisesti olen maksanut kaikki muosimaksut Suo- men kansakoulunopettajain leski- ja orpokassaan, jonka tähden sa- man pykälän selmän sisällön mu- kaan olen mapaa enää muosimak- sujen suorittamisesta, on kuitenkin Kuopion läänin rahastossa miime kesä-, syys- ja tässä sisällä ole- massa joulukuussa eläkkeestäni pidätetty kullakin kerralla 20 mk. muosimaksuna jo mainitulle leski- ja orpokassalle. Kun koko ajan olen ollut osakkaana kassan ensi- mäisessä luokassa, samassa, jossa opettajan mirasta erotessanikin, olematta koskaan toisessa luokassa ja keskeyttämättä muosimaksujen suoritusta minkään syyn aiheut- tamana, niin on edellämainittu pidätys tapahtunut poikkeamalla Armollisimmasti mahmistetusta selmästä ohjesäännöstä. Se seik- ka, että 4:§]ä H:ssä mainittujen muosimaksujen eläkkeiden suuruut- ta, mikä johtuu kuolemaisuudesta y. m. seikoista, on aikojen kulues- - sa tarpeen mukaan muutettu, ei suinkaan muuta 8 §:rt selmää sisältöä, jonka mukaan jossakin luokassa 30 muoden aikana kaikkia muosimaksunsa suorittanut on ma- paa. Aiman tarkkaa jokaisen muosimaksuihin perustumaa leskien ja orpojen eläkemäärää ei tässä laitoksessa liene mahdollinen saa- muttaa, eikä tarkoituskaan ollut sellainen. Sitä työtä, jota kansa- koulunopettajat omat suorittaneet, on Suomen kansa kormannut eri tamoin. Paitsi marsinaista alus- sa määrättyä pientä palkkaa, ja myöhemmin tapahtuneita palkan-' korotuksia, sairasapuja y. m. on l perustettu leski- ja orpokassa nel-! jännesmiljoonalla markalla, jota' paitsi yksityisiä lahjoituksia saatiin 30,000 markkaa. Kun näillä mel-> toisilla maroilla, jotka eimät ole karttuneet opettajain muosimak- suista, on jommoistakin yhtäläi- ; syyttä opettajille suotujen muiden' etujen kanssa, näyttää kohtuulli-i selta, että näistä maroista tule-' mat osallisiksi nekin kansakoulu- työssä olleiden lesket ja ormot. joiden apu ei perustu kassaan suoritettuihin muosimaksuihin. Ja tätä kohtuutta ajatellessa johtuu mieleen se aika, jolloin manhem- mat opettajat alkuperäisillä pie- nillä palkoillaan kymmenen muot- ta olimat tehneet työtä ennenkun kansa ehti heitä auttamaan pe- rustamalla leski- ja orpokassan. Näiden manhain opettajain mai-- mot ja lapset omat jo kerinneet^ siihen ikään, että ainoastaan mä- hässä määrässä tulemat rasittta- maan leski- ja orpokassaa. Jos näiltäkin maaditaan jälkimaksuja nykyisen nuoremman ja tuleman sukupolmen hyödyksi, esiintyy siinä silminnähtämä kohtuuttomuus, jol- la selmään ohjesääntöön perustu- ma manhain pä'wäin elämisen mahdollisuuden toimo saatetaan' pettymykseen. Olemme kuulleet aiottaman jättää asian ratkaisu kassan osakasten kokoukselle. En suinkaan epäile kansakoulun opet- tajain tunnollisuutta-, mutta lain- opillisesti ei ole oikein asettaa päätöstä tekemään henkilöt, joiden suuremmasta tahi pienemmästä moitosta tai tappiosta on kysy- mys asiassa, jossa mastapuolella on selmä sääntö. Siinähän esiin- tyy esteellisyyssuhde. Aiman toi- nen on asianlaita, jos on kysymys jostakin simu ohjesäännön mene- mästä armeliaisuudesta. Muis- taakseni sellaisestakin kerran alku- aikoina keskusteltiin ja päätettiin. Mutta kysymyksenalainen asia ei mielestäni ole sellainen. — Että muosimaksut ja eläkkeet leskille ja armoille eimät moi aina kestää tasapainossa, jonka tähden ajoit- taisia muutteluja on tarpeen, on kyllä ymmärrettämä, mutta täyt- tää majaus poikkeamalla moimas- sa olemasta ohjesäännöstä, ei toki liene mahdollinen. Edellä lausuttuun miitaten nöy- rimmästi anon Suomen kansa- koulun opettajain leski- ja orpo- kassan johtokunnan toimenpidettä siihen, että minut mapautetaan jatkumasta maksusta mainitulle kassalle, saadakseni eläkkeeni Kuo- pion läänin rahastosta lyhentä- mättä. Tohmajärmellä, joulukuun 7 pnä 1910. I. SI oireisto. kulutustamarain, iviljain, ryynien, jauhojen y. m. tullia. Oluen ja miinan hinta laskisi ja enin osa noista miljoonista siirtyisi olut- ja miinatehtailijain taskuihin. Kaiffi se työ, mitä on tehty raittiuden edistämiseksi meronkoro- tuffen muodossa, menettää merki tyksensä ja olut ja miina tulmi- mat esteettömästi niinkuin ennen kotipolton aikoina. Lisäksi on huomattama, että palomiinamerosta täytetään koko- nainen kulkulaitosrahasto. Tämän rahaston Maroillahan rakennetaan uudet rautatiet ja yleensä hoide- taan kulkulaitoksen tarpeita. Wii- me maltiopäimillä laskettiin, että kulkulaitosrahasto saisi palomiina- merosta kokonaista 11,670,000 mk. johon tulee lisäksi mähittäismyynti- ja anniskelu-osakeyhtiöitten moitto- maroista 1 mlj. 200,000 mk., siis yhteensä 12,870,000 mk. Jos suostuntamerot kielletään, niin mistä otetaan morat rauta- teiden rakentamiseen? Jos sosia- listien hurja suunnitelma pääsee toteutumaan, niin rautatietyöt kes- keytymät kuka ties. kuinka pitkiksi ajoiksi. Tuhannet työmiehet me- nettämät työansionsa ja joutumat työttöminä kerjäämään leipäpä- laansa, jonka olisimat moineet an- saita rehellisellä työllä, jos ei so- sialistien hurjuus olisi ollut sitä estämässä. Ja mikä sekaannus asiasta tu- lisi: mielimaltaa ja selkkauksia, lain- säädäntömme kun ei edellytä täl- laista kieltoa. Tällaiseen hulluuteen tahtomat sosialistit kansan syöstä. Jo pi- täisi sokeimmankin silmät aueta näkemään mihin kaikkeen tässä joudutaan, jos sosialistit maaleissa jälleen moiton miemät. Kirjoja. Sosialistien hul- luutta. Kuten tiettyä puuhaamat sosia- listii suostuntakieltoa, s. o. että kokoontuma eduskunta kieltäisi hal litukselta suostunnat. Tarkoitus tällä on kai näyttää menäläisille mallanpitäjille kuka kukin on. Kun Juhani Juhaninpoika Ju- kola oikein äkämystyi kotipitäjänsä lukkarille, joka opetti hänelle luke- misen taitoa, päätti hän tehdä tälle meristä kiusaa olemalla syö- mättä. Jotenkin samaa maikut- taisi sosialistien reseptin seuraami- nen seuraajiin itseensä. Sillä mitä tietää suostunta- kielto? Ensiksi sitä että maltio jää 17 miljoonaa ivaille, jotka käytetään koululaitokseen, simistys- tarkoituksiin, uusiin rautateihin j. n. e. Rahat olisimat hankittamat Muulla taivalla, esim. korottamalla Suomalaisen Kustannus- osakeyhtiö Kansan joulumarastossa on useita armok- kaita teoksia. Sielläkin kiinnittä- mät ensiksi huomiota kotimaiset kaunokirjalliset esikoisteokset, joiden sarja on näillä lihamarkkinoilla niin monilukuinen. Huomattaman sijan niiden joukossa on saamut- tanut Riikka Alhon teos ..Kuopus", jonka täsmällinen ja kirkas sanonta sekä mielikumituk- sen rikkaus on syyllä saamuttanut tunnustusta. — Lauri Poh- janpään runokokoelma „Mie- li a l oja'' on huomattama muo- tonsa malmiuden ja sisältönsä sel- keyden muoksi, joskin tekijän runol- liset tunnelmat eimät mielä kai- kiste jaksa lukijassa tarkoitettua mastakaikua herättää. Ilolla omat kuitenkin hänen kehittymismahdol- lisuutensa tunnustettamat. — Mai ju Lassilan kansanelämän kumaus »Tulitikkuja lainaama s- s 9" kuuluu oleman lemeän humo- rKtinen ja tarkalla huomiokymyllä tehty kirja, josta moi tulla sangen luettu teos marsinkin kotiseudul- laan Karjalassa. — Heikki Lin- no m e n kristillismielisillä niuiste- loilla „Elämästä" lienee luki- jansa niilläkin. — Näytelmäkirjal lisuutta edustaa Martti Muo- r e n 5-näytöksinen historiallinen näytelmä ..Mallanperilli- nen". Sitten on minun tämän kus- tantajan teoksista melmollisuus mainita S m en Hedinin mii- meinen suuri matkakertomus ..Transhimalaja", jolla huo- limatta Aug. Strindbergin kiukkui- sista halmentamisyrityksistä, kui- lenkin lienee pysymä armonsa. Sopii lukea se, ja sitten palanpai- noksi Strindbergin lentokirjanen „Tal till Smenska nationen", niin moi päästä selmille, kumpi on humbugimestari. Hedinkö, mai itse — Strindberg. — Clara Tschu- din kuuluisista teoksista on nyt yksi — „M arie Antoinette" — suomeksi säätämissä. Teoksesta saapi harminaisen elämän kuman onnettoman kuningattaren sortu- misesta kansan harhaan johdettu- jen intohimojen uhriksi sekä yleen- sä Ranskan mallankumouksen mels- keisestä ajasta. — Kuuluisassa teoksessaan „W allankumous- miehen muistelmia" ruhti- nas P. Karapotkin kertoilee kehittymisestään mallankumouk- selliseksi ja maiheistaan sen jäl- keen. Käännöskirjallisuudesta tahdon ensi sijassa mainita Björnsonin „Liput liehumassa", joka on käännöskirjallisuudesta tällä kerralla huomattamin eikä suosi- tustani kaipaa. Huomautan mielä Desoen ..Kapteeni sSingle- tönin seikkailuista", Wells'in ..Nykyisen ajan kertomuk sista" ja Mark Tmain'in aina tuoreesta „Huu m orista". — Käsikirjasarjassa yleissimistys- tä marten omat uusia numeroita C h a mb ers'in ..Pyrstötäh- det" ja L. Loimarannan »Sähkö- ja sen käytäntö". Eikä suinkaan ole kenenkään un- hotettama ostaa Suomalaisen sa- nomalehtimiesliiton albumia Suo- m a laista (Kansa 3: 50). Tä- mä albumi on, kuten tunnettu, omistettu Meurmanin, Jalaman ja Lounasmaan, kolmen siunauk- sellistä työtä tehneen suomalai- suuden eturimin miehen muistolle. Albumissa on juuri näistä merkki- henkilöistä muistokirjotuksia sekä muutakin mieltäkinnittämää ja mirkistämää. Albumin myynnistä koituu kaunis tulo sanomalehti- miesliiton stipendirahastoon. Se- kin kehottaa teosta ostamaan. Venäjältä. Merisiä ylioppilaslewotto- muuksia Odessassa. Useita haavoittunut, yksi kuolettawasti. 233 hen kilöä Vangittu. Odessasta, jouluk. 21 p:nä. Selmille on käynyt, että yliopis- ton kemiallisessa luentosalissa pi- dettyyn kokoukseen otti osaa 270 ylioppilasta, joitten joukossa 15 akatemistia (oikeistolaista), joita toiset termehtimät mihellyksillä ja haukkumisilla. Ammuttiin laukaus lakea kohden. Hallitusmiranomais- ten »vaatimusta, että ylioppilaat poistuisimat luentosalista, ei nou- datettu. Mararehtori kutsui pai- kalle poliisiosaston. Kokous jatkui. Paikalle saapunut poliisimestari lisättyine poliisiosastoineen otettiin mastaan kuulasateella. Poliisimestarin käskystä ampui- mat poliisit laukauksen, jonka jäl- keen ampuminen akkunoista lak- kasi. Aksi ylioppilas haamottui kuo- lettamasti, kaksi liememmin. Kaikkiaan haamottui kolme yli- oppilasta sekä ylioppilastalon pi- hamies. Poliiseista haamoittui 7. Man- gittu on 235 henkilöä. Naiskursseilla 100 kurssilaista tähän asti eimät ole poistuneet kurssien huoneustosta. Rangaistu lehti. Ruskaja Myslin jouluk. mihko on pantu takamarikkoon ja Kopei- kan toimittaja tuomittu 1000 rup- lan sakkoon pornografisista kirjo- tuksista. Ulkomailta. Venäjänkieli Ruotsin kouluis sa. Ruotsin pääkonsuli Helsingissä D. Bergström teki aikanaan ehdo- tuksen, etiä Ruotsin kouluissa alet- täisiin opettaa menäjänkieltä. Nyt- temmin omat kuitenkin enimmät Ruotsin koutut asettuneet epää- mälle kannalle ehdotuksen toteutta- miseen nähden. Kuitenkin pan- naan menäjänkielen opetus kokeeksi Tukholman alkeiskoulussa. Saari wajonnnt »veden alle. Nem-Aorkista, jouluk. 19 pnä. Hondurasista ilmoitetaan, että maanjäristyksen aikana eräs Jloi- niago järmessä San Salmatorin lähellä sijaitsema saari maipui meden alle, jolloin 170 henkilöä hukkui. Maalit Englannissa. Lopulli- sia tietoja. Malituiksi on tullut: 270 ma- paamielistä, 274 unionistia, 43 työläispuoluelaista, 73 Redmondin kannattajaa ja O'Brienin kannat- tajaa. Puolueitten edustajapaikkojen lukumäärä on tähän saakka pysy- nyt suhteellisesti muuttumattoma- na. Maalit loppuimat jo lauman- taina, mutta tietoja niitten tulok- sista ei ole mielä kaikista maali- piireistä saapunut. Ennen maaleja hajotessaan oli alahuoneessa 274 mapaamielistä, 274 manhollista, 72 irlantilaista natsionalistia, (Redmondin puo- luelaista), 40 työläispuolueen jä- sentä ja 8 riippumatonta irlanti laista, (O'Brienin kannattajaa). Kerryn maalipiiriä, joka kuuluu irlantilaisille, ei ollut sillä hetkellä edustettuna. Kauhea räjähdys New-?)orkiu pääsähköasemalla. Nem-Dorkista, jouluk. 20 p. Pääsähköasemalla on räjähdyksessä saanut surmansa 14 ja haamoit- tunut 200 henkeä. Lähirakennuk- sissa on räjähdys saanut aikaan suunnattomia hämityksiä. Noin 5,000 ikkunan ruutua on särkynyt. Räjähdyksen moima oli niin suuri, että lähistöllä olleita ihmisiä ja ajoneumoja kaatui. Tultvia Ranskassa. Pariisista, joulukuun 18 pnä. Ardeen departementissa omat tuimat härvittäneet muuta mia taloja. Maan sortumisissa on kaksi henkeä saanut surmansa. Suuria tulwia Englannissa. Lontoosta, joulukuun 17 p. Pitkäaikaisten sateiden johdosta on laajat maa-alueet Thames'in marrella joutuneet tulman mal- taan. Joki on miimeisten 36 tun- nin kuluessa noussut 10 tuumaa. Asema on makama. Muualtakin Englannista on alkanut saapua tietoja tuimista. Useissa paikoin on rautatiet joutuneet meden alle. Rannikolla raimoaa ankara myrs- ky. Lomes'in kaupungissa on pääkadulla useita jalkoja mettä. Kaduilla ylläpidetään liikennettä meneiden amulla. Carnegie lahjoittaa »O milj. mk. rauhanaatteen ajajille. Mashingtonista, jouluk. 15 pnä. Carnegie on eilen jät- tänyt rauhanjärjestön luottamus- miehelle 10,000,000 dollaria, joi- den korot on määrätty propagan- daa marten kansainmälisten sotien lakkauttamiseksi. Järjestö on ma- linnut puheenjohtajakseen maltio- sihteeri Rootin ja kunniapresiden- tikst presidentti Taftin. Kreiwi Wolff-Metternich wää- rinpelaaja ja kawaltaja. Huomiota herättämä mangitse- minen tapahtui miime perjantai- na Wienissä. Kreimi Molss-Met- ternich, saksalaisen lähettilään Lontoossa meljenpoika, on man- gittu Jtämallan pääkaupungissa saksalaisen tykistöluutnantin Bock- hansin ilmiannosta, jolta kreimi ja pari muuta määrin pelaajaa oli kamaltanut useita tuhansia markkoja Lontoossa rouge et noir- pelissä. Kreimi Metternich, joka on ainoastaan 24 muoden ikäinen ja äskettäin nainut erään näytteli- jättären, mangittiin hänen palmel- lessaan eräällä automobiilitoimi- nimellä Berliinissä. Hän on syyllinen moniin kamalluksiin Lon- toossa, Pariisissa ja Berliinissä. Myöskin hänen rikostomerinsa omat mangitut. Zuuri Verilöyly Palestiuassa ja Syyriassa. Jerusalemista saapuneen tiedon mukaan on eräs beduiniheimo hyö- kännyt Kuolleenmeren itäisellä ran- nalla oleman Kerah-nimisen kylän kimppuun. Beduinien hyökkäys oli kosto siitä, että eräs heidän joh- tajistaan oli joku aika sitte hir- tetty. Koko kylän linnotusmäki ja suu- rin osa sen kristityistä asukkais- ta sai surmansa. Kylä on yhä mielä beduinien hallussa, jotka sieltä käsin harjot- tamat ryöstö- ja murharetkiä ym- päristöön. Kylän miranomaiset on niinikään surmattu ja heidän omaisensa otettu mangiksi. Paikalle on lähetetty sotamäkeä. Murhat Syyriassa omat näyt- täneet olemansa kauheammat kuin ensin osattiin otaksuakaan. Katra- nen asema Damaskus—Hauran radalla on täydellisesti hämitetty. Beduinit pysähdyttimät matkus- tajajunan ja surmattuaan junan mirkailijat ryöstimät matkustajat. Beduinien lukumäärä nousee pal- jon yli 5,000. , He omat asestetut uudenaikaisilla kimääreillä ja on heillä suuret määrät ampumama- roja. Konstantinopolista ilmoitetaan mirallisesti, että lähetettyjen sota- mäkiosastojen on onnistunut ma- pauttaa Umerffasiin suljetun lin- notusmäen ja hajottaa beduiinit. Liikkeet Kerahia mastaan omat al- kaneet. Joululahjojen his- toriaa. Tapa antaa joululahjoja on hymin manha — melkeinpä yhtä manha kuin itse joulujuhlakin. Kuten tunnettua, ei se ole suin- kaan kristillistä alkuperää, mitä tulee itse juhlamenoihin. Meidän pakanallisilla esi-isillämme oli sy- däntalmen juhla ja roomalaisilla saturnaliajuhla. Jo miimemainit- tujen juhlain yhteydessä annettiin lahjoja, joita moitaisiin sanoa sa- turnalia-lahjoiksi. Näitäkin lahjo- ja annettiin etupäässä lapsille. Saturnaliajuhlan jälkeen pidettiin jonkinlaiset »joulumarkkinat", joil- la myytiin märillisiä mahakyntti- löitä, hienoista mehnäjauhoista leimattuja, anisilla, hunajalla ja öljyllä höystettyjä eläintenkumia, pieniä samesta malettuja jumalan- tai ihmistenkumia. Näitä ostettiin ja annettiin lapsille. Itse uudenmuoden päimänä, jolloin ilo oli ylimmällään, an- nettiin ja saatiin lahjoja yleisesti. Keisarillekin annettiin kunnialah- joja ja samoin oppilaat antoimat opettajilleen. On hymin luultamaa, että kes kiaikanakin käytettiin jossain muo- dossa joululahjoja, maikka poh- joismaiset aikakirjat eimät kerro niistä suoranaisesti mitään muu- ta, kuin että köyhille pidettiin erityiset kestit ja annettiin lah joja. Sitämastoin on säilynyt erin- omainen luettelo joululahjoista erään joulusaarnan muodossa, jonka m. 1571 piti eräs manha saksilainen pappi Thomas Mineta. Hän sanoo: Tähän aikaan puhumat hymät manhemmat lapsilleen, kuten esim. että pyhä Kristus ei anna mi- tään lahjoja sellaisille, jotka eimät opettele katkismustaan tai rukouk- siaan. Mutta jos he omat kiltte- jä, niin me puhumme heille, että Kristus tulee lempeänä ja runsai- ra lahjoja tuoden, sekä ettei sitä woida ollenkaan epäillä, maan että hän tulee aiman mar- masti. Silloin löytämät lapset kernaas- ti iviisi eri esinettä kääröissään. Ensin rahaa, mähemmän tai enemmän, aina kunkin marojen mukaan. Maikkeimät he saisi muu- ta kuin omenan, jonka sisään on pistetty shillinki, niin omat he iloisia. Etupäässä annetaan syö- tämiä esineitä kuten joulukaakkuja, sokerileimoksia, piparikaakkuja se- kä sitäpaitsi omenia, pääryniä, pähkinöitä ja muuta hymää. Kol- manneksi leikkikaluja, kuten nukke- ja ja muita samallaisia esineitä. Neljänneksi maatteita, kuten kau- nista kangasta, joka on kauniiksi ommeltu silkillä, kullalla tai Hope- alla. Lopuksi sellaista, mikä kuu- luu opetukseen ja kurinpitoon, aa- piskirjoja, raamatutta ja muita kirjoja, kirjoitustelineitä, paperia ja sitäpaitsi — j o u l u m i t s a, joka on sidottu kiinni muihin lahjoi- hin. Esimerkkinä siitä, minkälaisia lahjoja ruhtinaallisissa kodeissa annetaan lapsille, mainittakoon tässä, mitä Saksenin maaliruhti- nas August m. 1572 tilasi kol- melle lapselleen, 12-muotiaalle Christtanille, 10-muottaalle Doro- thealle ja 5-muotiaalle Annalle. LaSku on mielä tallella. Prinssi Christian sai »metsäs- tysseurueen", johon kuului kaikki- aan 72 eri esinettä: hemosia, rat- sumiehiä, hirmiä, millisikoja, ket- tuja, koiria ja rekiä. Jokaisesta esineestä sai puunleikkaaja 12 groshia. Nuorille neideille malitsi hän nukkekyökin ja nukketuman, tinasta messinkisiä ja kuparisia kyök- kikaluja, liinoja, koreja, kaappeja, tuoleja ja kaikkea „mitä talouteen kuuluu". Niinpä 36 lusikkaa, 71 matia, 106 talrikkia, 40 paistima- tia, hakkumeitsiä, paistinmartaita, riimirautoja, huuhmareja, ja siiliä y. m. Sen lisäksi pari mekanista nukkea, jotka moimat liikkua itses- tään sekä loputsi kaksi joulumar- pua, joitten armo laskettiin kuu- deksi penniksi kappaleelta. Moni seikka miittaa siihen, et- tä joululahjat jaettiin joulupäi- mäin iltajumalanpalmeluksen ai- kana. Joululahjat omat muuten ylei- siä nykyään koko maailmassa. Mieläpä Turkin sultaanikin käyt- tää niitä hymäkseen suositellakseen mahtamia ..serkkujaan". Menäjän tsaari lähettää muo- sittain kokonaisen laimalastin jou- lulahjoja Englantiin, jossa hänellä on paljon korkeita sukulaisia, suu- ria sekä pieniä, jotka iloitsemat hänen lahjoistaan. Saksan keisari antaa myöskin joululahjoja. Erää- nä muonna sai tsaari häneltä neljä mustaa oritta. Saksan ho- min naiset saamat korkealta her- raltaan hänen malokumansa, joka on marustettu nimikirjoituk- sella. Manha keisari ^rans Josef ma- litsee tamallisesti itse joululahjan- sa, kun sitä mastoin kuningatar Milhelmiina ainakin ennen lah- joitti ainoastaan sellaisia esineitä, joita hän itse oli malmistanut. Mutta nämä lahjat eimät silti ol- leet huonompia. Kirjallista. Werner Söderström Osakeyhtiö on ennen ilmestyneen erittäin ar- mokkaan joulukirjallisuutensa li- säksi lähettänyt julkisuuteen seuraa- man kirjamalikoiman: Luonto tieteen walossa jatkuu tilausohjelman mukaan mielä ensi muoden loppuun. Nyt on 3: s nidos ilmestynyt. „Luonto"-teos on malistuskirja, joka opettaa lukijaa itseään teke- mään hamainnoita ja johtopää- töksiä, sanalla sanoen tutkimaan luonnon ihmeellistä maailmaa. Kolmas nidos sisältää 384 simua tieteellisiä esityksiä erinomaisen malaisemasri kumitettuina sekä 48 simua Katsausta tieteen työ- aloille. Nidoksen hinta on 9:—, korukan- sissa 12: 50. Kalewa Suomen kansan hengen tuotteena. Kokoomateos, toi- mittanut tohtori F. A. Hästes- ko. 192 simua, hinta 60 pen- niä, eri mihkoina a 5 pen- niä. Tämä sarjateos ei oikeastaan ole tieteellisen tutkimuksen tarkoi- tuksessa ilmestynyt, maan ennem- min selostuksena siitä mitä tie- teellisesti koulutettu silmä näkee Kalemassa. Sellaista apua on moni kaimannut. Mar- sinkin on se tarpeellinen koululai- sille, jotka Kalemala lukiessaan usein tulemat simuuttaneiksi mer- killisimpiä kohtia ja siten ilman todellista nautintoa lukemat teosta main koulutyönä. Tämä helppotajuinen teos esit- tää Kaleman merkittämyyttä kah deltatoista eri puolelta, m. m. Kalema kansaneepoksena, Kalema- lan luonnonkumaukset, Kalemalan kotikumaukset, Kalemalan naiset, Kalemalan miehet, Kalemalan loit- sut ja taiat. Näin kumattaessa aukeaa luki- jalle yhä selmemmäksi kansallis- eepoksemme maailma. Nuorten Kalemalantuntijain kirjaset tu- lemat siten tekemään suuriarmoista simistystyötä. Einari Haataja: Kemiallisia kokeita. „Wipusten" kirjoja n: 4. KO ku- malla malaistu. Hinta 2: 50. Maisteri Haatajan toimittama kirja on huomattamimpia työsken- telykirjoja mitä suomeksi on ju- laistu. Lukemattomat tunnit ja päimät kulumat pojilta hukkaan, kun ei tiedä mitä oikein tekisi. Sellaisia hetkiä marten on tie- teellinen kokeilu kuin luotu. Tämän kirjan esittämät kokeet alkamat aiman helposta, johtaen mähin erin maikeampiin. Alussa ei edellytetä mitään tietoja; kokei lija oppii itse kokeita tehdessään ja saa siten kemiasta selmemmän ja pysymämmän käsityksen kuin mitenkään muuten. Kokeiden luku nousee noin 80:een. Italialainen mestariromaani: Alessandro Manzoni: Kih lautuneet. Suomentanut tohtori JalmariHahl. Edellinen nidos 4:50. Toinen nidos on pienempi ja ilmes- tyy kemättalmella. Tämä historiallinen romaani on maailmankirjallisuuden pysy- mimpiä merkkiteoksia ja nyt suo- meksi ilmestyessään ansaitsee mitä suurinta huomiota. Mesta- rillisissa kumauksissa esitetään meil- le Italian rauhaton 1600-luku oloineen, ihmisineen. Esityksen ri- kas luonnollisuus, erinomainen henkikumaus sekä lempeä ja rakas- tettama huumori antamat teokselle katoamattoman miehätyksen. Otto Ernstin romaani »As mu s S e m pe rin lap- s u u s m a a i l m a" on ilmestynyt Helmi Setälän suomentamana. Hinta 3:25. Tämän kuuluisan romaanin joh- tamana lankana on kumaus siitä, miten läheisessä suhteessa kaunei- den maailma moi olla jokapäimäi- simpäänkin ihmiselämään, ja mi- ten se moi sitä rikastuttaa ja ja- lostaa. Tekijä mie lukija-ystämänsä Hampurin esikaupunkiin, jossa hän eli lapsuutensa kultaiset päimät. Noista yksinkertaisista köyhälistö- oloista lostaa kaikesta puutteesta huolimatta suuri elämän rikkaus ja onni. Jo se mahdollisuus, että Sem- periläistä möisi löytyä omilla tie- noillamme, aikaansaa sen, että katselee esikaupunkiemme lasten janomia silmiä ja heidän manhem- painsa huolten uurtamia kasmoja suuremmalla mielenkiinnolla kuin ennen. Jo se antaa kirjalle pysy- män armon. Amy Le Fe«wre: Matkalla kultakaupunkiin. Kertomus, mapaasti suomenta- nut Th. Drjö-Koskinen. Kumitettu. Hinta 2: 50. — Kuuluu Kolmi- soinnun toimittamaan sarjaan »Suomen lasten kirjoja". Täti kertoo nimisessä sarjassa on julaistu9:s mihko, sisältämä kertomuksen »Lii- san märilaatikko" y. m. kertomuk- sia. Tämän kumallisen kirjasen hinta on 25 penniä. Kansantajuisen lakiasiain käsi- kirjan 5:s mihko on ilmestynyt I. B. Sarasteen, I. K. Paasikimen, F. O. Liliuksen ja Allan Serlachiuk- sen toimittamana ja sisältää m. m. seuraamat esitykset: Kihlaus — Kiinnitys — Kiinteistö — Kiinteistörasitukset — Kir jakauppa — Kirkko — Kirkko- neumosto — Kirkollinen järjestel mä — Kirkolliskokous — Kirkon isännöitsijä — Kirkonkirjat — Kir konkokous —- Kimennäismesi — Kolmas mies — Konkurssi. Teos ilmestyy 50 pennin hin- täisinä mihkoina, joita tulee enin- tään 30. Anni Swan: Lastennäytelmiä. Seitse- män satunäytelmää. Kumilla ma- rustaneet neidit M. Ahrenberg ja H. Cederholm. Hinta 1: 50. Tämä kirja tarjoaa työskentelyä kouluijässä olemille tytöille ja po- jille. Lastennäytelmiä on mnme muosina alettu suosta, sillä «e pi- tämät osaaottamien lasten harras- tusta kiinnitettynä pitemmän aitaa yhteen päämäärään. Anni Sma- nin kirjoittamien näytelmien luu- lisi saaman suosiota. Jalmari Finne: Satujeu maailma 2. Suo- men kansan satuja. Kumit- taneet Esther Hjelt-Cajanus ja Hilkka Rantaniemi. Hinta 2: 25, sid. 2: <5. Jalmari Finnen malikoimat Suomen kansan sadut omat kaut- taaltaan hauskoja, miellyttämiä lapsille luettamaksi. Edellinen ko- koelma saamutti paljon suosiota. Matti Tarkkanen: Jeesuksen Kristuksen persoona ja työ. Sama: Pyhän Hengen maikutus Kristikunnassa. Kaksi 16-simuista 5 pennin mih- kosta. Kuulumat »Kyläläisten kirjasien" uskonnolliseen sarjaan. Runa (Elisabeth Beskom): Nais- ylioppilaan ihanteet. Kertomus. Suomennos. — Mathilda Roos: Äidin päimäkirjasta. Suomennos Molemmat yhdessä muodostamat 4:nnen numeron »Kodin kirjaston" uudessa sarjassa. Hinta 1 mk. Uutta alkuperäistä kauuokir- jallisuutta. Suomalaisen kustannus-o.-y. Kansan kustannuksella on ilmes- tynyt: Maiju Lassila: Tulitit kuja lainaamassa, hinta 3 mk. — Tämä muosi on ollut uu- sien kirjailijanimien muosi. Mo- nestakin syystä Maiju Lassilan romaani epäilemättä kuuluu huo- inattamimpiin tämänmuotisiin uutuuksiin, mieläpä herättänee eniten puheenaihetta. Naturalis- tisena kansanelämän kumauksena ja meillä harminaista huumoria pulppuamana seikkailukertomuksena se osottaa terämää hämaintoky- kr>ä, täydellistä perehtymistä sy- mien riwien oloihin ja »verra tonta kansankielen käyttöä. Toi- minta liikkuu Pohjois-Karjalassa. Martti Muori: Mallan- perillinen, 5-näytöksinen his- toriallinen näytelmä, hinta 2 mk. 50 p. — Silosäikeillä punoo tekijä näytelmässään kumauksen Pietari Suuren homista, päähenkilönä onneton kruununperillinen Aleksei. Jiwo Härkönen: Kultaisilta päiunltä. 28. S.-B:n huvittama. Hinta 1: 25. — Somia kumauksia lap suuden onnellisista humeista ja hamainnoista, sekä suorasanaisessa että runomuodossa. Uusi leikki- ja kansantanssi- opas. Hämeenlinnan ensikesäiseen lau- lu- ja soittojuhlan yhteyteen jär- jestettämiä urheilu- ja leikkijuhlia marten on Kansanmalistusseuran kustannuksella ilmestynyt tunne tun leikkikirjojen tekijän Anni Collanin toimittamana Kan- sanmalistusseuran K i l p a k i s a t I mihko. Hinta 1 mk. Paitsi esityksiä tarpeellisista leik- kimälineistä y. m. s. sisältää Kil- pakisat täydelliset ohjeet 5 uuteen liikunto- ja 9 laululeikkiin sekä 5 hausjärmeläiseen kansantanhuun. Kuhunkin laululeikkiin ja kansan- tanhuun on oppaassa nuotit. Sattuvan pidetään kaupnn>-in rahasto au ki perjantaina tämän joulukuun 30 päivänä klo ~>—6 i. p., jolloin kaupungin virkailijain ja työ miesten palkat sekä kaupungin maksettavat laskuperimykset suoritetaan. Joensuu -' ;i , 10. Rahatoimikamari. • « I- ohjelmasta rikkaan ja hauskan, oikein tanssin kanssa, toimivat Joensuun T. Y:n soittajat Työväentalolla tk. 26 p:nä kello 7 ip. Pääsymaksut 1 mk., 7"> p. ! ja 50 p. (K. S. 1 k. 4 s. 50 mm.) Kilpa-ajot toimeenpanee Taipaleen M.aa- • laisseura tammik. 8 p:nä Sär- ! kijirven jäällä, jossa kilpailevat ■ kolmitalviaat ja sitä vanhemmat .oriit ja tammat. I Sisäänkirjoitus klo 10—12 va llilla Aleksi Vornasen talossa. ^ Ajot alkavat klo 1 päivä lä. i Taipaleella 21 p. jouluk. 1910. | Johtokunta. Maatilan ostajat huomatkaa! Nyt heti myydään maatila, jo- jka on hyvä, nyt on kylvetty (i hehtol. ruista. Irtaimiston kans sa saa sopuhinnalla, ei tarvitse käteisrahaa kan saapi vuosimak suilla suorittaa. Tarkempia tie toja antaa A. A. Haaranen Joen suussa. Kiteellä ia /ia 10. J. Havukainen, Kiteenlahti, tila Nro 16. Kontiolahden Hätäaputoimikunnan jäsenet: Kalle Rissanen, Juho Sinkkonen, Salmo Lukkarinen, Matti Hassi- nen, Simo Hirmonen, Matti Su- tinen, Tahmo Sinkkonen ja Heikki Puhakka saapukoot kuntahuoneelle oleman kuun 28 p:nä kello 10 e. pp- Lehmossa 23. 11. 1910. Paawo Hyvärinen. (K. S. 1 k.) Vuokrattavana 1 huone ja keittiö 1 p:stä tammikuuta. John Lihr. Shakespearen näytelmäin sno- mennossarja, jota Suomalaisen Kirjallisuuden Seura julkaisee, on taasen lisään- tynyt kahdella numerolla: „H ai- rauksia" (XXX) ja „Kunin- qas Henrik Kahdeksas" (XXX). Jo aikaisemmin on suo- mentaja lehtori Paamo Cajan- der, tänä muonna saanut kirja- kauppoihimme kolme uutta dra- man suomennosta: ..Turhaa lem- mentouhua", ..Miten haluatte" ja kaksi nuorta meronalaista", joten manhan englantilaisen runoilija- mestarin suomalaisilla ystämillä on kyllin tilaisuutta uudistaa tul- tammittaan hänen kanssaan, mar sinkin kun suomennokset omat par haita laatuaan. Yleisöltä. Tili Joensuun Roumasmäenyhdistyk- selle kertyneistä maroista warat- tomien kaupunkilaisten jouluamus- tusta marten: L Astkanus 20: —, £. .">0: —, A. Neppenström 50: —, Petter Parmiainen & C:o 50: —, 20: —, S. f?. Parmiainen 50: —, H. W. 10:—, Esteri Weissenbevq 20: —, F. R. 1 hl. perunoita. Kuka 2: —, P. R:nen 2:—. H. Ä. 2: —, 75 p., M. K. 2: —, Anni Uimonen 5:—, 5. 2:—, K. G. Krook 10: —, Oskari Lamola 5: —, Kotilainen 15: —, I. Pitko 15 kg. raamaslihaa, W. Jpatoss 10: —, I. Hultin 5: —, E. A. p 2- ^93 2- — 91. i'. A. T. 5: —, Ida Hirmonen 10:—, A. P. 5:—, S. K. 3: —, X. 1: —, A. 10: —, A. —nen 2:—. Smo 5:—, th 5:—, M. K. 2:—, Bertha Pipinen 5:—, Hugo Ol- soni 50:—, Hällström 10:—, W. 2: —, A. T:nen 5: —, W. I. T.nen 5: —, K. Judin 25: —, A. Heino nen 5:—, H. Pääkkönen 10:—, L. Österholm 5:—, P.-n P.-n 2:—, Xyz 5: —, Lmn 4: —, S. Turunen 1 säkki perunoita. P-n 2:—, T. 3 ; _ A. 3:—, — i A. L. 2:—, I. L. 5:—, L. W. 4:—, R. E. 2: —, Alma Helander 5: —, Aina Löfgren 5:—, A. Ziybergh 5:—, Hilma Parmiainen 20:—, 50:—, 50:-. Näistä maroista on jaettu joit- luamustusta 132 perheelle tahi yksityiselle ja lausuu Roumas- mäenyhdistys täten kiitokset lahjo- jen antajille.