1910 K:o 11 !uor5kma fssckm z? M 1910 I^:o 11 ?uor5killZ II curun Levli Lä»U«e» Ranka- ja Rrtsvtnan- Ilakrjs» julmassa (Vastapäätä TäästSpanhUa) 7oimitus: LlakerraSsa, kolmas omi Krittiiuaukadu» kul masta lihtie» LS»tiseltä Rantakadulla. AlmoituS- ja TilauSkouttori (S a.p.—7 t^>.) 84 loimisto (1—2 iH.) ... . 14 41 KaSjatouttori.........74S Kirjapaiuo ia iaktori . « .... SS Toiaujohtaja ...... VS1 ^iluas^innat, Turussa Postit. Vako WU0v. » . . ^ . S:— 4- — Puoli ^ . . » . . 1:60 S: — »«li. ^ —:V0 1-»0 Zrt»»«i»m»«trot 5 p. Almoitusien hinnat: UeVtiu edellä 9 p. mMimetristi. »attti» jaleSt» 7 p. „ Vihi» ilmoitushinta SO p. KattauksaSta: sa p. paitsi ilmoituShi»koa. 7urun Ls^teä a ilmaiseksi kunkausittai» Luomi kuvalehti kansalle. ?urun Lehti Ilmestyy kolmesti viikossa, ni mittäin tiistaisin, tuorStai- si» ja lauautaisiu aamulla. Lehti kauuetaa» TurnSsa maksutta kuakiu Nlaaian kotiiu. Ote almanakasta. torstai tammik. 27 p.: Wiljo. Perjautat, tammi. 28 p.: Kaarlo. Sää-olot Turussa. ToiSpäivaua tiistai»». LimpömSärä, ^orkeiu — IL ali», — Zy. Ilmaa luyleelliaeu losteut: VV tuule» suunta «oilliue». turmio ou vaiSranlll: — t. — m. Lume» paksuus: o cm. Eile» keskiviilkoaa. LämpSmSSrS: karkei, — S, slt» — 6. Ilmaa >»yte«lU»«» lostes»: 70^,. Tuule» suuuta: Lollnaioen. Aunuto o» valSlauiti: — t. — «. Lume» paksuus: b cm. Lurun Levli sisältää tänään m. m. seuraamat kirjoi tukset: Karsopakäista «yZtätuntoa Suo mea Johm uu kirjoitus. Tut»i««s syS»tt«vdt» efitnt?- »<se»t« Svamesja. Senaatti: Uusi tulokas sai heti pääl- likk^yde». MiiKsy«Wurt»»artau»-j« «ur Hapoltlojutt»: IlivppilaS Mittler tuo- «»uu S rouvdclfl kurltus^uoneejeea. Aasta «ajesteettirikosj»tt»ja. Aiilaatta l»itteeT<t S»»me«lah ^tita: K^mmenkuata kalastaja» tuuli ajolla. Aa«»p!as 5»rch«a>!« murhaaja lö «u^dekst kuritusyuoaee- se» Susmilaiset Amerikassa. A»l»at Na»sta«sa: Suuria tu hoja. KhdoVa, wai ehdotta? Saarikoskea seaaamu» meno. »tlij. Turo. ?»r«» palitstlait»». Tilastollisia tietoja etstvaa polusta toimesta «uo»»a L»0S. A»»ia: MaasfisSlle vaipuva paitta- ItzV». — Halley» pyrstötähti. A. Senaatti. Aust tulotas sai Hett pSillt»ty?den. W!r?awalan teki senaatin talous osaston istunnossa toispSimänä äsken- nimitetty senaattori F. F. S a ri ko Ski, joka jo samana päivänä otti osaa senaatin istuntoon. Samalla määräsi senaatti varapu heenjohtajan. senaattori Markovin sirvilitoimituskunnan päälliköksi ja sc» naattori Saarikosken oikeustoi mituSkunnan päälliköksi. Muitten toi mituSkuntain päällikköinä tulemat py symään entiset, uim. senaattori W i reninS kirkollisasiain sekä kauppa-ja teollisuustoimimskunnan päällikkönä, senaattori Hedlund valtiovarain- toimituskunnan päällikkönä. kreiwi Berg kulkulaitostoimituskunnan päul likkönä ja senaattori Kraatz maan viljelys- ja kamaritoim tuskunnan pääl likkönä. Salkuttomana senaattorina on edelleenkin senaattori Sillm a n. Uusia majesteetti- rikosjuttuja. H. Majesteettinsa oa käskenyt noitaa kanteen majesteettirikoksesta Suoma laisen Kansaa vastaavaa toimit tajaa, fil. toht. Aatti Kaasalaista vas taan lehden viime vuoden lokak. 22 päivän n:ossa olleen „Mieletöntä"- nimisen kirjoituksen johdosta sekä toimit taja Aleksander HaloSta vaS taan hänen eräässä kokouksessa Turussa pitämänsä puheen johdosta. Määksyn murto- martaus- ja murha- poltlojultu. ^kiappila» Mittler tuo Aitta 6 »vodetst Kurilushaoueejee» Määk yn m rtomark uS» ja murha polttoiutru oli maanantaina kasi!eltuwa aä Aiitkalan pitkän käräjakunnaa lih lakaaaanoikeudessa. OlkeuS lu.isti ju tussa päätöksen, jos?a ie katsoi eleil le käyneen että lvasraaja, ylioppina» Pontus Miti^er on :ehnyt it sensä syypääksi m ^rto-varkauteen ja mur hapo.tloon, jonka vuoksi Havel tuvmit- tiia pldettä.väksi kurituszuoaeessa 1 nmofi 6 kuukauita sekä yleisen arkisto rakennuksen m^rqapo.lvSta 5 ivuoita kuritllShuoaeessa eli ykteeusa pidellä wi!si kurllushlioneessa 6 muoita^ Sitä paitsi wetwolettnn wastaaja maksamaa» tie» ja wesirat,»nuslea vliha^llukseUe 20 407 mk. 33 p., joSta luetaan pbiS 18,109 mk. 84 p , Mllkä oli saatu ta kasin, seka sea lijuksi kormaamaan sea summan, jonka Suomen pankki m«hdol» lijestt maljaa vahlngoiltuneiSla sete- leiStä, ynna mak>amaa.i kihlakunnantuo marille 33Ä mk. 90 p. ja Humeen laä- nm paloapuyhliölle 19,500 mk. Tuo mio alistettua Turun hovioikeuden harkittavaksi. zviStaaja ilmotti tyyty mättömyyltä päätökseen. Noin surullisen kuuluisaksi itsensä tehnyt yliopp tas Mittler o>otli jo kou- lua.kano, kuten kaikki hänen toverinsa tietämät, hywln huonoa moraalia Uieal hänen loutulosvereiStaan vielä muista mat senkin topaksen, kun hän anasti erää» oppilaan hiStorian-^ppikirjan yummältä luotalta kuin ha» use oti. Historiaa rupesi hä» het» käyttämään pyhiit^änjä pois lirjaaouiistajaa nimen ja pinä oleivat laajat mulstiinpanou Kirjaa oikea omistaja huomasi jonkun ajaa kuluttua anastutjen, meni ja otti kirjansa pois. Toiverit kaikki yh-eiseSti »uytelivat Mutteria kirjaa anastukseS. ta, mutta eiioät kuitenkaan ilmoittaneet ».ftaa cpettajiUe, vaikka tämä olisi ollut tarpeen, koS.a mies jatkoi toiminwansa samaa» juuntaaa piiästyäaa pois opis tosta Wiime kesä» aikana liikkui kaupua» gilla mainitusta ylioppilaasta ja erääs tä aaieyllvppilaSta sangen rumia jut- tuia. Mikäli näissä oli perää eam» Maan slsalle waipuwa paikkakunta. Sepele niminen kylä Parman maakunnassa keski Italian vuvriseudulla menee koiti tuhoani A'ukkaat owat jo jättilneet asuntonsa, koska tama k. lliolle ralennetm paikkakunta maan sijalla sattune den mulliSiu^tea johdz ita uhkaa vä^i telle» vaipua «aan kitaan, johoa oiretta jo on ollut. — Kuvan tästä maan sisälle vaipumasta paikkakunnasta näemme tässä. tiedä, sen vasa tiedämme, että sellaisia kauheita hubuja ei ole miesmuistiin Turussa liikkunut kenestäkään ja vielä »ii» yleisenä kuin kuluneena kesänä. Kaupp. Durchmanin murhaaja tuomittu. IS vuotta kuritushuonetta. Juttu joutomies A. B. Duvaldt Fr sktä vastaan otettiin toispäiivanä la pulliseSti käfiteltLmäksi Heln>,gii raas- tunanoik^udessa. R^astumanoikeus tuo mitsi Du>vatdt Fr sk n ienjc>hdo?la, että hnn tumattom sti oli tunkeutunut Durchmanin pereen asunt.'o >, aik.e^ muriMa retti D rchman n l0 k ur. ushuonerang - u! ecn^ D n'ch manin pc>t>o,.'vite!emi es a 4 od kurnu-ihuoaera g:ist^<!ecn^ kuU^p as D.-rchnania p^tzoinvilkl.mreZta. a kvo ema oli ?e '.r^uksena, 12 'oitodtrl ku rliuSyoonerangaistuiscen ?eia mc'u- >!kv H?nrl^ioi»>n p ^oinpikeleatie rä 2 :uu kauden «ankeuiee-t eli lua runga,^luk >et y^di»iei"än, 15> ^ucd'n iuci:u^lzuo neca g.i,lukieea, jo upai'si h -,et j>lli? etti-n m?aetiäneek!, k .usai'!Sluoi:^aiu? !e»ja 10 vu^dekji, paa-y cea rauga'^ luksea jälkeen. Tu!wat Nauskassa. ParisiSta säy<ötetliin tammik. 23 p:na: Wcsi Seine ives a yhi nou ee. Muutcmilla raitiotien, jviila cn tiikenne -eisauksiSia. Au?e:i..ia t^rlletissa nzkaa >v>.t muutamat »alot luhistua. Maaseu duilra saapuu tewottomuuNa heräktäioia lahtösaaomia. Par iliSta sähkötettiin t. k. 25 p:na: Seine joen vesi nou ee nopeasti. Muutamilla kaduilla on mettä 80 cm ja vesi on tu.ike^tunul useihin taloihin. Niinpä edustajakamari» keäar:kcrros oa meden vaUaösa. Tulivan johdosta oa telcfooniyhteyZ katkennut noin 2 000 ttlaajan ivalläa. Lennatinyhtlyz Jiäivaltaan, Espanjaan ja PortuguUia on tarkennut. Äaikki etelästäpatll Panuin tulewat juaat myö haStyvät. — Muutamat Seinen y.i johtamat sillat omat maarasja tuhoutua, nlitten eteen kun on kokoontuaut joukot- tain jäitä Pont d'Aima filia aijotaan rä jäyttää dynamiitilla ilmaan, joS se ojot- lautuu välttämät ömäksi. Seine- ja Maine virtojen yhtymäpai- koilla oa acia 2,000 asukkaan täytynyt jättää talonsa ja paeta Julvisyyn. Tulvaa aiheuttama asema Parisi» ympäristöllä oa sangen vaka oa. — Kerrotaan että Alfc'rtit-illea kaduilla oa vettä metrin korkeudelta, Jaivellcssa ja Juvisyssä taaS 30 metrin korleudelta- Talot uhkaavat luhistua. ChaloaS sur Marnessa on Marne- vir a t»lvinut yli äyruiiteasa. Paljoa taloja o» luhistunut. Asukkaat omat »aivoi» pelastuneet. Wahiaaot omat sangea suuret. Edustajakamari o» myöntänyt 2 mil- joonaa mk. tulvaSta kärfineitte» ensi avustamiseksi. Ssmlcht A«pui itseäsi dynamiittlli Vir giniassa ampui eräs suomalainen itsen >a dynamiitilla kappaleiksi. Hän lähti ivaimonja kanssa erääseen raitttuskoko ukseen ju viti mukaansa valmiiksi lai te nn dynumiitiiputrunan. Kuljettuaan jon un matkan otti yaa tulititkuja tas ku4tac.n ju hu^du^u: „ Wä.stu wuim>inl. mnia auiuiuu u e:n"1 WaiDv ja juotst >va i-1» po.S saa»assa 'U. l-. vaul^us ja iii:?ö ra; qii ei^>. ? iel^u»i ci iun >ela n yojke» .eli G.v^r ta. ^.nnvSlU ,a jatli jal- '.«lija j ? 4 lasia. N »ok kaimantosn juoPaneeaa uiti vlaS!», E.y-»a kut ii >,<«»akf«a juopoii^cm^ juom^^aiaen. ttu-i 'u>e las-ei-d i..i ii erz .iecn -y^aaa kaikaa -en, lo^c-e tiui ien p^>^jatla tuii.ema^' l^iak>! ruo>ou uuu- mics ji)ka iva^t cl^ta oltii.i luiiic^iiualtlt k^do^5-eel>i luoAatui elll H n oli n>y;.z oaiti juo puaccna ue.!- yl kai oo^a>ueeue ja pu v'unui eca^ecn l,3>»0 julk a jy vaan au '»on, jDtloiii ruyjou ul tu»tein^ltz. maiii >n0ijka.eck l. Kuollet myräystii. C oqietizsa on er s jtusli, jDi,ta ptiaijt o^a ko:oi in suki)l^sta. Haa on oaulii..ul myrctyä. vival Ämerikaa su^i m^i.al>rt tanilaita vsietlancct erllla», jlitvosii ja m^iln>.lpZlstSli. Suvm^tais- teit loonrai>eUa trislllliiqijdc^ä ovat lansaltniein ae kaiktUa Amcr>kan kulmil la ju^tturel kirkoi» uaa opettujainsa taasja, kutia auUaea parhuan a mu taun, jotta joulujuhlalle oa ,a^tu ..al llustliutlt >ille sopiivainen eiama. »Sri >vaitl0!Sla mapuioat tiedot ker.o.oat, Mi en toi>etlin kaa>alaijel owat yiidc ja luomalalSlen kanssa viettäneet rauyan juhlaa. Muita tietoja Amerikasta WäenlaSku, koko A idys viitoja tasiuäivä, toimiietaan AmcrikuS^a tana ivuonna. Sia?lstysmt!itsteri on julalS >ut kuulutukjen, j^nia mukaan 68,000 hyaiamair.eisla, kirjoitus- ja luskuiai- ltista 18—70 ikämuoden välillä ole maa Auttrik^a ka»>alaiSta jaa lyötä N^dys.^altatn wäenlastusja, joka alote- »aau 15 paa huhtikuuta. Muuttavat siirtolaiset. Eräs loätitysloiMlniml ilmoittaa, eitä wi me ivuonna muuUt I^d^S oallotSta. ^anuda^n 30,000 iliriolaista ja että aumat lveimat mulanaaa rahaa 450 milj martoa. 10,000 loukkausta on lat ketm tapahtunet» miime muonn^ Mii:- nejotan tat.uokjisja ja rautateillä. Na ma^ tiedot omat ioiraalien tuttijalu»- «aa antamat ja siis eyd^uomaStt oi keat. Neljä mieStä kappaleiksi men» joku atka sitiea MicoasissaerääS- sit kaivoksessa. OnneltomuuS aiheutui siitä, että kn» miehet menivät dyna- miittihuoneesee» ottaaksensa siellä dyna miittia, nii» he lienevät panneet tätä räjähdysainetta liian lähelle «unia, jolloin tapahtui räjähdys. MieSten ruu miit meuivät tuntemattomiksi kappaleiksi. 7 laSta paloi kuoliaaksi. Du Voisissa erää» kaivoSpäällyZmiehe» talossa, Kaikki uhrit olivat ulkomaa laisia. Tuli sai alkunsa ylenmääräiseSti lämmitetystä hiiliuunista, josta levisi wät liekit ruutivönttöö» ja sytyttivät sen ja se räjähti, sy yttäen taloa pala maan. Oli mahdoton pelaStaa l.psia. Lincolnin museo palanut. Illinoisissa D >u.nilles'a oleva Lincol nia museo, jos^a ent. pre denitl Lin- c?sn en!>l toimi l..kimiehcna, on pula nut kaifsin? kan oartei"t'N po ro"^ Wahil>go? k'v"t k-.'rwaamat-vAat. ^lalautm liikkeellä mo.nenlayoclla. ^?mme»»!a«t« t»k«st«j,a ta^ltujalla. Mallinneen koillistuulen vaikutu^ke^ta owa »io ivis ?!la z^ar Äjaukfa^aaren OiiNtiääa j» R i^nttin mälilli M'^nan :aina klo 3 aikaan i p. ir-aunkuneet ja »vieneet mu'anaan kalaStaj a sekä ka lastusiaroeita tt^n melkein koko tal lien owac zva!!!ll>kct ivkseeak'» leud?t -lmzt, ei m-r> vll it iaiiynyr kuin noin 3 k, o me rin matkaa ttutm sron KeSki iaaren r innasta. Maanantaina oli on nettomuud.-n iattueSia kalasius purhail luaa Iaynnl»lä ja paljon kala«ta!>a Koi loistoa iaarltta jä^Ua. Usei»mar huo mc» >wat jäitlen tlikkeellci hdön aioi»>a ja ehtimät pelaStautna mai^a Äym- menkun a ka.aStaja^ vrioellaan kuitenkiu icianceu jäälautoille, jotka oioar ajauku- masia aaivalle mereue. 1 jäitte» mu kanaan w emiSta katastajiSta on taiol liuea Alel>ander We>alainen- Maitten nimistä ei oie miela tie oa. Kala4ta>at omat kotoisin Tturin a^relta, Luoisiky tästä y m KolwlSton s arilta. Äerk- ko>a oa jäitten mukana mennyt useita kymmeniä leka muitakin kalaStuStarpeita P-lasluspuuhiia oa ryhdytty tarmok laasti, mutta pimeys ja umu omat teh neer peiaStastyö: melkein iurhik>l. Maa nantaina illulla klo 9 aikaan oli jaa railo n. 4 lm. lemyineu ja e»»attiwat tietysti jäät yön kuluessa kunmaskin me- r lle. Luotiitylastä on käsketty lähte m än apu väkeä luotsi veneenä ja laimo- jakin oa yritetty lauda apuun, mutra ei uiita niin heti s> ai» tilkkeelle, talvitela kalla kun oivat olleet. .Turun pölliJaltos. Turun poliisilaitoksia etsivä» osastoa toiminnasta v. 1909 mai nittakoon tas>a icuraamaa. Ojastooa on ivaod.n kulueSla ilmoi- tetlu lihteenja 576 rlkvSia. — Äuonna 1903 oli ilmoitettujen rikoste» luku 477. ^i^istä rikoksista oli suurin osa nä- pisielyjä, eli 235 seka varkauksia 199, Sitä tahinnä olllvat jeuraaioat rlkok- sct: kavalluksia 65. 'cioksia 2Z. — Murhia ja tappoja o^ yhteensä S. Jlmikaatii» noista 576 rikoksesta 401 eri rikosta eli 69 °/o- - EdelliienS vuonna saatiin 477 ilmoitetusta rikok» sesta ilmi 249 rikosta eli 73.» o/«. Ilmoitusten mukaan oli asianomai» silta rikosten kantta kadonnut omai» snu>ta yht. 58,156 markan arvosta, josta osastoa tvlmeapiteestä takaisi» aatiin omaisuutta 44,130 markan ar mosta eli 75 9. Syyllisinä ilmisaatuihin rikoksiin o» pidätetty kaikkiaan 354 henkilöä, jotka ikä n >a sukupuoleen katsoen jakaantu mat seuraavasti alle 15 vuotta: 46 poikaa ja 2 tyttöä --- 48. 15 ja 18 ikävuoden välillä: Z? nuorukaista ja 9 tyttöä — 41. yli 18 muotta: 201 miestä ja 64 naista — 265. Raas-u vanoikeuden käsiteltäväksi o» !56 raporiilla jaieity 193 rikosta Rikoksista oa vangilta ja passitettu läiznlnivaokilaan 56 miestä ja 11 nais-a. Suuria lukumäärä ilmoitettuja ri« koksia tapahtui yysluulla, nimittäin 80 riivata, ja pienin lu um ära tammi- ja yeiml uulla, nim ttain 33 tumpaiiellaki» kuulla. - K «limaärin teki rikotte» lutu kutakin kuukautta tohd-n 48. Mu.den kuluessa on toimitettu 3S kuolemaniutkintoa, joista S o» johtu» »ut itsemurhasta. Ed.lleen oa osastolla »llut käsiteltä vinä 692 irtolaista eli 380 miestä ja 312 naista, joista 143 miestä ja 197 naista on ollut kotoisin Turusta sekä 237 miehellä ja 115 naisella o» ollut kotipaikka oikeus muualla. Ehdoilla vai ehdoitta? «Kra Saariltoste» sexaattN» «eaost» kirjoittaa »imimerkki »Turo" HimettöreSsi jenraamaa: S ureSsa hädätiöän o> senaatti saauut yh- deu uudea miehen lou-koouja. TSmS »vst au» oa Btbri cssia aloilta ssrullneu tuuluii» Turun hoi» o> e-deu taitoa asetiori, suomet- -ar^-ti^eii x sereoi, s, »YUemmin saari- >VS !. saari oSki ou yhtenä uiiStä iolmeSta tam- p«rcl>u>rtla lalimle^esta, lotla Äobliirsf .uutia maa» vatirSjaou löysi holulliietsi tainpa» laillomasil erotetiulea matamit» en Ht-llle lirua t>o»ioitkutee». loijer iäksi oli. »ur W »vll mmia T>il> aväa >»A. Ala»- t^ r oi» euimia Kävy Hru Tahläpäi elelee morlaa elälliell^aa »uoreua mieheni l rmeijtt^l!» l,oltaev. — Zkäpy orjattita i» wuui» teiäaS seaaaltorikst, ioooie:tarelaitte» »lileutoatlo»!!, ja »ytleman» lama l»»- aiaao vta» tulli Oa» ll»en (»i-nl Felix »» ,u»uil!ji OaaeUmea^ «aariloslea osalsi! Suomettaret itie» w »m« paol««>olo»>setsa oli le» ftltltawai>» m. m. khiymqt »ometta- rel^i» eu meuotra sea-attnu — oufito fiuie aie«ta>Lä .«i.dolLa' wai .thdoilta?" TäyS» aaizde» lai-»»ti»i paoiae l-ylla: D^uiello»- «aiuiari oli silä mie>ti että leaaattii» oli uienlä^S waia sillä «>«dollli. etta siellä woi- maa» lm oälfi lvtali» dtzivSä »»it»t- ia»; Turu» howloi>eud«a presidentti Ä rma» et tohloaut mnoa» tuollmst» «yt»i» o«»t«» ^»lsi, ftuae »li me»täwi, ko» «»i» ott tilai» >out päästi Tätä maistae» ole» koettaaut arwailla kumma» ryhmää miehiä hra Saari oSU o» oako hän meuuyt ftuaatlii» eqdoilla «ai eizdotita. E» erehtyä», tu» luule», että HS» uulau om^u hoivioileate sa presidesli», hra Ä erma», mieh iu — etti häa ou me»»yt n,ae ihan .ehdoitta", ja uäiu olle» e» anna haae» seuaationaimitytselleea suurtaka^» mer- tuyttit — se lieaee persoouall.se» mielit»»» tyydytyttä eitä mitSi» muuta! — Raudan suojeleminen ruoSteelta on tärkeä työkalujen kestävyydelle. Hy> mä keino ruostetta vastaa» oa kroo» Mlhappoine» tali. Rauta voidellaan kyllästetyllä liuotella tästä, ja sitte»- kua voide o» kutmunut, lämmitetää» esineet jonkun minuutin ajalla uua,4sa tal tuten yli, jolloin muutos kroomlha» possa tapahtuu. Kuinka kauan lämmit» telyn pltäa kestää, voidaa» tarkastaa kaatamalla mettä esinee» päälle. Jo« mesi tulee keltaiseni, »n» o» esinee» tämmitielyä jatkettama; vasta sitte» ku» rauta pysyy musta a, rlitlää lam« mlitcimiue». Lämpömäärään opita» par- hailea harjoittelemalla — joS sitä ti lataan, saa rauta kiiltämän musia» ivuri». Jos kroomihappoiie» kali» si jaan, muita samalla me»euelyllä, käyt tää liuot>cea. 60 o>aa vettä, 1 osa» salmiakkia ja 20 osa« rautaviytrilltä, unu saa rauta myöskin uuSta» Pinnaa.