n.o 7i — i9i® KAIKU. Keskiviikkona Kesäkuun 22 päivänä. P C RETTIG i C® TURKU Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. ti ii Teräs. Katisankatu 21 Puhelin 533 Tenrsla. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. HBOi dotuksen kunnalliseksi työttömyysapu- kassaksi ja hymäksyneet ehdotuksen sekä myöntäneet muodoksi 1910 2,000 mkn määrärahan sanottua kassaa marten. Walitettawasti eimät työläiset mielä ole oimaltaneet melmollisuuksiaan ja katsoneet etujensa mukaiseksi ryhtyä itse toimintaan tuollaisten kassain pe- rustamiseksi. Meidänkin maassamme tulisi suu- rempain kuntain ryhtyä toimenpiteisiin tarkoituksen mukaisen työttömyysma- kuutuksen toteuttamiseksi. Kokemus näyttää, että kunnilla on tärkeä osa tätä kysymystä ratkaistaessa. Sen rvuoksi olisi sekä luonnollista että toi- wottawaa, että kunnat itse toiminnalla walmistelisiwat maaperää laajaperäi- semmälle, maltion amustamalle työttö- myysmakuutukselle. Näin kertomuksen laatija. Suljem- me kysymyksen kaupungin miranomais- ten suosiolliseen huomioon. Yleisiä uutisia. — Kenraalikntvernööri ja sa nomalehdet. Pietarista lennätetään, että Suomen kenraalikumernööri on Menäjän ministerineumoston Hartitta maksi jättänyt kysymyksen, että Suo men senaatin toimeksi annettaisiin laa tia ehdotus mäliaikaisiksi säännöksiksi Suomen sanomalehdistä. — Ministorinentvostolle iä tettyjä waltiopäiwäasioita. Mi nisterineumostolle on Suomen kenraa- litumeruööri jättänyt jäljennökset Suo men eduskunnan istuntokauden päät täjäisissä pöytäkirjan menäjäntielisestä käännöksestä sekä eduskunnan mastauk sen emankelis-luterilaisen kirkon kirkko lakiin aijotuista muutamista muutok sista. — Maltion tulo- ja menoar Wio. H. M. Keisari on esittelyssä 1/14 pnä kesäkuuta kulumaa muotta nähnyt hymäksi selittää, että Suomen lakimääräisten maltiopäimäin esitys siitä, että niille miipymättä jätettäisiin arm. esitys marojen hankkimisesta nii- hin tarpeisiin, joihin maltion makinai- set tulot eimät riitä, on jätettämä huo- mioon ottamatta, katsoen siihen, että jo on arm. käsketty jättää maltiopäi- mille puheenaolema esitys. Samoin on H. M. alamaisessa esit- telyssä 1/14 pnä kesäkuuta kulumaa muotta nähnyt hymäksi jättää huomioon ottamatta senaatin esityksen siitä, että Suomen tänä muonna kokoontuneille lakimääräisille maltiopäimille jätettäi siin senaatin laatima selittämä kirjelmä koskema sitä menojen laskelmaa, joka on liitetty arm. esitykseen marojen hankkimisesta muonna 1911 niihin tarpeisiin, joihin mäkinaiset maltion tulot eimät riitä. — Entinen luotsipäällikkö N. Sjöman saanut hallitsijan kiitok- set. Tarkastaessaan Tsarskoje Selossa hydro- ja kartografiset työt on Hänen Majesteettinsa Keisari ollut tyysymäi- nen näkemäänsä ja lausunut nyttem- min siitä kiitokset Suomen luotsi- ja majakkalaitokseu entiselle päällikölle, kenraali Nikolai Sjömanille. — Tullilaitoksen henkilökun- nan lisääminen. Hänen Majesteet- tinsa Keisari on alamaisesti esiteltäessä sumainnut määrätä, että tullilaitosten henkilökunnan lisäämiseksi kuluman muoden purjehduskautena. Suomen maltion maroista maksetaan 85,000 mk. — Siperiaan tarkoitetut suo malaiset. Kenraalikumernööri on pyytänyt senaatin lausuntoa edustun- nan m. 1909 tekemästä anomuksesta armahduksen myöntämisestä Siperiaan lähetetyille Suomen kansalaisille sekä tilaisuuden malmistamisesta heille mal- tion kustannuksella palata kotimaahan. — Talouskoulut ja kurssit. Hänen Majesteettinsa Keisari on su- mainnut hymäksyä senaatin esityksen siitä, että muonna 1910 saataisiin käyt- tää' 30,000 mk. talouskoulujen ja -kurssien ylläpitoon sekä senaatti mal- tuutettaisiin, jos maltiorahaston tila sen sallii, kuluman muoden meno- ja tuloarmiota laatiessaan ottamaan sii- hen tämän mainitun määrärahan. — Teollisnnskonlujen uudis tus. Hänen Majesteettinsa Keisari on senaatin esitystä, joka koskee Suomen teollisuuskoulujen uudistusta, 14 pnä kesät, alamaisesti esiteltäessä, sumainnut sallia senaatin Hänen Keisarillisen Ma- -.esteettinsa tutkittamaksi \a mahmistet- tairaffi alistaa ehdotukset ar molli M asetuksiksi, jotka sisältänuit teoUiiauc- koulujen säännöt fcfd Tampereet!^ tek nillisen opiston uuioHral)u|äännöiffi, fefä tehdä ne muut eijbotutjjet, loifa leseessä olema uudistus ehfu ailKui- iaa. — Metsämaiden ostaminen tvaltiolle. Hänen Majesteettinsa Kei- sari on esittelyssä 14 p:nä kesäkuuta sumainnut armossa maltuuttaa senaa- tin edelleenkin 5 muoden aikana, kun sopimia tilaisuuksia sattuu, ostamaan yksityisten omistamia metsämaita etu- päässä Uudenmaan, Turun ja Porin, Hämeen, Mikkelin ja Maasan läänis- sä ja tätä tarkoitusta marten ottamaan menoarmiota laatiessaan siihen 350,000 markan muotuisen määrärahan, jos maltiorahaston tila sen sallii. — Suomen magneettinen kar- toittaminen. Hänen Majesteettinsa Keisari on alamaisesti esitettäessä se- naatin esitystä, sumainnut 14 p:nä kesäkuuta käskeä, että Suomen mag- neettista kartoittamista marten on meteorologisen Keskuslaitoksen meno- sääntöön muosittain kymmenen muoden kuluessa tai siinä tapauksessa, ettei sanottua kartoitusta ennätettäisi mai- nitussa ajassa suorittaa loppuun, pi- temmäksi ajaksi ja korkeintaan miideksi- toista muodeksi otettaisiin muotinen 18,000 mkan suuruinen rajaton siir- tonaismääräraha ja että mainitun työn suorittamiseen tarmittamain koneiden ostoa marten asetetaan heti 24,000 markan suuruinen kertakaikkinen mää- räraha sanotun laitoksen käytettämäksi. — Atvnstnsta rantatieonnet- tomuudessa kuolleiden ja haa- woitettujen Perheille. Senaatin kulkulaitostoimituskunta on oikeuttanut rautatiehallituksen heti harkintansa mu- kaan antamaan pienempiä amustuksia Pitäjänmäen luona sattuneessa rauta- tieonnettomuudessa kuolleiden ja haa- moitettujen perheille. Myöhemmin myönnettämä marsinainen mahin^on kormaus ei tule riippumaan nyt jaet tamista amustuksista. Haamoitettujen kuulustelun toimitti Helsingin pitäjän apulaisnimismies W. Sjöman t. k. 17 p. kirurgisessa ja Marian sairaaloissa. Mitään sel- myyttä itse tapahtumaan ja sen syihin eimät loukkaantuneet tietenkään moi- neet antaa. Pääasiallisesti selmisi kuulustelussa kuolleiden ja loukkaantu- neiden asema yhteentörmäyksen sat tuessa. Kihlakunnanoikeus tulee käsittelemään yhteentörmäysjuttua Helsingin pitäjän käräjäkunnan mälikäräjillä ensi heinä kuussa. — Matka-apnrahoja pikknti kallisille. T. k. 14 p.nä tapahtuneessa esittelyssä on myönnetty kulumaa muotta marten tilattoman mäestön lainarahastosta 8,500 mkaa jaetta- maksi matka-apurahoina pikkutilallisille maanmiljelyksen oppimista marten matkustelemalla Suomessa. — Huhut muutoksista Suomen rautateillä. Venäläinen tiedonanto- toimisto on eilen menäläisissä lehdissä julkaisemassaan tiedonannossa kumon nut sanomalehti ..Retihissä" äskettäin olleen ja sittemmin tässäkin lehdessä julkaistun uutisen, jossa kerrottiin, että Menäjän kulkulaitosministeriössä olisi malmiiksi laadittu suunnitelma perinpohjaisiksi muutoksiksi Suomen rautateiden hallinnossa ja henkilökun- nassa. Mitään sellaista ehdotusta ei ole olemassa. Suomen rautateiden nimeä ei ole aijottu muuttaa „Poh- janlahden rautateiksi", eikä insinööri Lesnemskiä ole nimitetty Suomen rau- tateiden päälliköksi. Sähkösanomia Helsinki, kesäk. 21 p:nä. Kuuuallisueuwos Petrelius- waiuaja on testamentissaan määrännyt 2 miljoonaa mkaa turwattomaiu lasten kotoa war- ten Turkuun ja 650,000 mkaa Tnrnn kaupungin kannistami- seksi ja sikäläisille yhdistyksille. Oulun kaupungista. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo pion). Mirkatalojentarkastaja Walter Granfelt, pormestari Rudolf Streng, tullinhoitaja Wille Poppius ynnä useat muut Kuopion yhdistetyn kau- punki- ja maaseurakunnan jäsenet omat tuomiokapituliin jättäneet malituksen sanotun seurakunnan kirkkomaltuuston toukok. 16 p:nä 1910 toimittamasta kirkonisännöitsijän maalista, missä ma- lituksi tuli Kuopion maaseurakunnan lukkari Paamo Rissanen, sekä maalin kanssa yhteydessä olemia seikkoja tos- kemista, saman maltuuston tekemistä päätöksistä. Walittajat lausumat malituksessaan m. m. että kirkonisännöitsijän mirkaan- ottaminen ja siitä erottaminen moi- massa oleman Kirkkolain mukaan kuu luu kirkonkokouksen oikeuksiin ja että kirkonisännöitsijän malitsemisen tulee tapahtua kirkonkokouksessa kuin myös etteimä! tällaiset asiat kuulu niihin, joissa seurakunnan päätösivalta olisi jätettämissä kirkkomaliuusmiehille. Tä män tähden ia koska ei muutenkaan ole ollut mitään syytä ryhtyä toimit- tamaan uutta maalia sekä kun ei luk- kari Rissanen nykyisen toimensakaan muoksi ole tilaisuudessa menestyksellä hoitamaan kirkonisännöitsijän tehtämiä, jotka taas nykyinen kirkonisännöitsijä Eero Hämäläinen on jo 1901 muoden alusta saakka moitteettomasti hoitanut, anomat malittajat, että kysymyksessä olema maali ja sen kanssa yhteydessä olemat kirkkomaltuuston päätökset ku mottaisiin. — Hautaus. Eilen illalla kätket- tiin täällä maan pomeen tehtailija Frans Oskar Ferdinand Jokisalon maallinen maja. Hau- dan siunasi tuomioromasti E. Lö nn r o t. Tilapäinen mieskuoro lauloi „Mä että täältä erkanen" ja erään hengellisen laulun. Kun sukulaiset ja ystämät olimat peittäneet haudan, al koi seppelten laskeminen. Paitsi suku laisten ja yksityisten monia seppeleitä laskettiin haudalle seuraamat seppeleet «Suomenmielisiltä ystämiltä" (laski maisteri O. Rauhamaa lausuen samalla toisessa paikassa luettamat muistosanat), „Teollisuusyhdistyksen maltuutetuilta" (kelloseppä F. A. O u l a s m i r t a), „Oulun teollisuusyhdis tyksen eläkelaitoksen johtokunnalta^ (maalari K. A. Kanniainen) »Raittiusyhdistys Pohjan Leimulta' ja „Oulun raittiuspiirin toimikun- nalta" (malokumaaja F. Suomela.) Kaunis kukkakumpu kohosi näistä mai najan haudalle. — Elinkeinoilmoituksia. So- kurileipuri Smen Siltanen ilmoitti ei lisessä maistraatin istunnossa alka mansa harjoittamaan Kirkkokadun mar- rella olemassa osakeyhtiö Pallaksen ta lossa konditori- ja kahmilaliikettä. Samoin ilmoitti työmiehen maimo Hulda Maria Salo ryhtymänsä hav joittamaan maitokauppaa amonaisessa puodissa. — Rakennustoimi. Tehtaantyö- mies Antti Hyrkäs pyysi eilisessä mais- traatissa mahmistusta rakennuspiirus- tuksilleen aikomalleen lisärakennukselle ja rakennusmuutoksille tontilla 99, 2 kaupunginosassa. Samoin Suomen osuuskaupan r. l. Keskusosuuskunnan Oulun konttori ra- kennuspiirkstutsille Lyötynsuolla ole- mille tonteille 30 & 35 tiilestä raken nettaman makasiinia marten. — Tonttiriita, jossa on kantajana rakennusmestari Myllylä täältä ja mastaajina kartanonomistajat Lampe- la & Hekanaho, oli jälleen esillä eili- sessä maistraatin istunnossa. Kuten muistanemme, oli kaupunki myynyt Lampelan ja Hekanahon tontteja lä- hellä oleman maa-alan rakennusmes- tari Myllylälle, mutta mainitun kau pan kautta olisimat yllämainitut karta- nonomistajat tulleet kärsimään, sillä heidän olisi senjohdosta tehtämä muu- toksia rakennuksissaan. Maistraatti oli rahatoimikamarin esityksestä tehtyä ehdotusta tutkinut, katsoen, että rakennusmestari Myllylä on oikeutettu lunastamaan kaupungille kuuluman tontin, mutta kun Lampelaa ei moi pakoittaa rakennustensa siirtä- miseen, jätti maistraatti rahatoimika- marin esityksen huomioonottamatta. Asialliset saamat jättää uuden hake- muksen asiasta. Wielä kehotti oikeus heitä sopimaan keskenään ja luuli kaupungin suostu- man riidanalaisen maakaistaleen kah- tiajakamiseen Lampelan ja Myllylän kesken. — Vuokraoikeuden hyväksy mistä pyysi eilisessä maistraatin is- tunnossa nahkuri Abel Ollikainen, joka oli ostanut Saksan alamaiselta Autti Breneriltä hänen Hietasaaressa omis- tamansa muokrapalstan n:o 50. — Pyysi saada tvuokrata. Ki menhakkaaja Tuomainen pyysi maist- raatilta saada muokrata Kajaanin- maantien mieressä oleman 1234 mtr^ suuruisen maa-alan 25 muoden ajaksi. Asia lähetettiin maltuustoou lau- sunnon antamista marten, mikäli asia koskee maanmuokraamista. — Ajnritaksan koroittaminen. Oulun poliisikamari pyysi maistraa- tilta ajuritaksan koroitusta 25 pen- nillä joka 15 minuutilta, jonka ajuri on pakoitettu odottamaan. Lähetettiin kumernöörin mahmistet- tamaksi maistraatin puoltolauseella. — Kuolemansyyn tutkiminen. Eilisessä raastumanoikeudessa luettiin kaupunginlääkärin tohtori Granbergin pöytäkirja ruumiintarkastuksesta, jonka hän oli toimittanut miime kuussa Kor- kealta saarelta kuolleena löydetyn me- rimies A. Riikosen kuoleman johdosta. Oikeus katsoi tarpeettomaksi todis- tajien kuulustelun, koska yleinen syyt- täjäkään ei sitä maatinut. Ruumiinamauskulut oli maltion puo- lesta maksettu Riikosen lesken marat- tomuuden tähden. — Viittauksesta uuden asema- kaatvan mukaan, jonka kaupungin insinööri Holming oli toimittanut työ- mies Heikki Inkalan tontilla, oli mai- nittu I. haastattanut talollaan A. Hyrt- kään ja insinööri H:n eiliseen mais traattiin, mäittäen kärsineensä mittaut- sessa ja että talokas Hyrkkääu osalle olisi tullut hänen tonttialueestaan osa. Raastumanoikeus katsoi talonomis- taja A. Hyrkkään näyttäneen laillisen omistusoikeutensa kysymyksessä olemaan tonttineljännekseen, jonka I. oli mäit- tänyt häneltä mittauksen johdosta H:lle joutuneen ja että kaupungininsinööri H oli menetellyt aiivan oikein mit tausta toimittaessaan. I. melmoitet tiin kormaamaan mastaajain kulut. — Sakkoja juopumisesta, Po liisin wa>?tustamisesta y. m. Ei- linen raastumanoikeus sakoiUi kym meniä henkilöä juopumisesta, poliisin mastustamisesta y. m. neljää 20 mk., kahta 25 mk., ylitä 30 mt'. ja yhtä 45 mk. Kaksi henkilöä sai suurimmat sakot, toinen, joka oli mielä aiman pahanen miehen alku 250 mk., toinen 170 mk. — Loukkautumiueu. Maanan tai-iltana sai eräs neiti leikkiharjoituk sissa Heinätorin koululla sauman is kun silmäkulmaansa. Haamoittunu mietiin heti lääkäriin. — Kantakirja- ja tvarsanäyt tely oli eilen klo 11:sta täkäläisellä palokunnantalolla Oulun piirin he mossiitosliiton toimesta. Marsoja oli ilmoitettu tilaisuuteen peräti mähän joka johtunee siitä, että paikkakunnalla ei mielä ole kantakirjaoriitten jälkeläi siä, joihin möisi ulottaa asetuksen mu- kaiset maatimukset. Näyttelyyn ilmoitetuista yksimuoti- sista marsoista jaettiin seuraamat pal- kinnot: Maanmiljelijä K. I. Leppälän Kiimingistä, ori „Weikko", sai II pal kinnon 20 mkaa; maanmiljelijä I Pikkaraisen Oulujoelta, tamma „Oma Woima", III palk. 10 mk. Näyttelyyn ilmoitetuista kaksimuoti- sista marsoista taas: Maanmilj. M E. Flydström Paamolasta, ori ..Hip- po", II palk. 20 mkaa; maanmilj. M Paamolan Utajärmeltä, ori „Weikko", III palk. 10 mkaa. Ensimmäistä palkintoa ei moitu ja- kaa. Tänään klo 11:sta on alkanut tam- manäyttely. — Laiwaliike. Miime lauantaina saapui tänne maasalainen höyrylaima „Frej" Lyybekistä, tuoden kappaleta- maraa. Miime maanantaina saapui englan- tilainen höyrylaima „Sima", ottaak- seen puutamaraa Korkealtasaarelta, Marjvkasta ja Pateniemestä, samoin norjalainen höyrylaima ..Saara", las- tatakseen Snellmanilta ja Berg- bomilta Ruukinsahalta tuotua puuta- maraa. Täytelastia ottaa laima Si- mosta ja Torniosta. — Oululaiset painijat, jotka ottimat osaa Pietarsaaressa pidettyihin painikisoihin, omat siellä itsensä kun- nostaneet. Drjö Saarela Oulunsuun ..Pohjasta", nimitt. sai raskaampien sarjassa ensimäisen palkinnon. Ke- meämmässä sarjassa sai 1 palkinnon I. Pikkarainen ja 2 palk. I. Puhakka, Pohjan Leimun ..Moimasta" kum matkin. — Myyjäiset Ew. Luth. Nuo risoliitou toiminnan hymäksi pidetään Heinätorin koululla ensi maanant. t. k 27 p. klo 10 ap. Kehoitamme arm. asianharrastajia muistamaan tätäkin Jumalan maltakunnan työnhaaraa, jonka tarkoituksena etupäässä on nuo- risomme hengellisen ja simeellisen tilan kohottaminen. — W. & U:seura „Pyriunöu" toimesta on Juhannusyön malmiaiset Hietasaaren kansankentällä, alkaen huo- men illalla klo 8. Houkuttelema oh- jelma on kokonaisuudessaan nähtämänä lehtemme ilmoitusosastossa. Urheilu- kilpailut tullemat jännittämiksi, sillä sinne on ilmoittautunut kaikki kaupun- kimme parhaat urheilijat moimiaan ja kestämyyttään mittelemään. Siis jou kolla Hietasaarelle Juhannusyötä miet- tämään. — Sairanssnhteet Oulussa miime miikon ajalla: Keuhkokatarria . . . . . . 15 Matsa- ja suolikatarria ... 15 Kurkkuröhkää 2 Tuhkarokkoa 17 Keuhkokuumetta 1 Vesirokkoa 6 Hinkuyskää 1 M. 57 In memoriam. Frans Oskar Ferdinand Jokisalon haudalle lasken useitten kansallismielisten tomerien ja ystämien puolesta tämän seppeleen kiitollisuuden ja kunnioituksen osoitukseksi. Sammunut on toimelias henki, pois- sa on monen hyödyllisen alotteen tekijä, kylmennyt on sydän, joka sykki lämpi mästi isänmaallisille pyrkimyksille. Suomalaisuus, jonka tehtämäksi mai- naja käsitti kansallisesti eheän, yksimie- lisen ja yksikielisen Suomen luomisen, oli hälle rakas. Suomalaisuuden aat- teen toteuttamista hän ajoi sanoin ja töin. — Paljon hän myös ehti tehdä raittiusaatteen hymäksi — niin paljon, että syystä on sanottu, että se aukko, joka hänen kuolemallaan on syntynyt raittiusmiesten rimeihin, on maikea täyttää. — Tärkeä kansamme säilymi selle ja edistymiselle oli mainajasta ammatillisen kunnon kohottaminen. Paljon toimoi hän tässä suhteessa näyttelyistä ja ammattilaisten keskus- telukokouksista, joita hän sen takia puu- hasi Ouluunkin. Suuria toimeita hän myös kiinnitti käsityöläiskoulujen te- keillä olemaan uudistukseen ja kansa- oulujemme yhteyteen järjestettämiin ammatillisiin jatkokouluihin ja osoitti äten suurempaa kaukonäköisyyttä kuin useat mirkapedagogit konsanaan. — Hänen monista alotteistaan mainitsen mielihymällä erityisesti täkäläisen ta- onomistajayhdistyksen, jonka luoja ja ielu hän oli. Niinkauan kuin hänen ermeytensä kesti, oli yhdistyksenkin toiminta mireä, mutta hänen termey- tensä riutuessa heikkeni yhdistyksenkin toiminta. Lyhyt oli Frans Oskar Ferdinand Jokisalon työpäimä, inhimillisesti kat- soen liiankin lyhyt, mutta pitkä se oli sitlenkin, jos elämä on toimintaa, sillä paljon hyödyllisiä toimintaa mahtui näihin ahtaisiin ajan puitteisiin. Kun luonto oli herännyt uuteen elä- mään ja Pohjolan aurinko oli ennät- tänyt melkein korkeimmilleen saattaen luonnon ihanaan kukoistukseen, katkesi Frans Oskar Ferdinand Jokisalon elä- män lanka. Sattumako tämä oli, mai miittausko, että hän siirtyi uuteen iha- nampaan elämään? Miten olikaan, kiitollisina hänen sisältörikkaasta elä- mänti.östä toimomme me, kaipaamat tomerit, että kotikaupunki, jonka etua hän ahkerasti uurasti, hellästi sulkee syliinsä kunnon poikansa. Oulun hautausmaalla 21. 6. 10. O. Nauhamaa. U3T JnhlMMtsPäitväu ta kia ilmestyy Kaiun seuraa- wa numero ensi maanan- taina. — Kestikiewarit ja kyyditys T. k. 20 pnä antamallaan päätöksellä on läänin kumernööri uskonut kestikie maritalon pidon sekä marsinaisen ja ylimääräisen kyydityksen toimittamisen Sotkamon nimismiespiirissä sijaitse missä kyytilaitoksissa muoden 191 i. alusta alkamaksi miisimuotiskaudeksi Sotkamon kunnassa Nuasjärmen ky lässä Kokkomaaran tai Anttilan tie noilla kesän aikana eli 180 päimän aikana torppari Eera Rusaselle, sa massa kylässä Kärnälän tienoilla kesän aikana talolliselle Antti Kilpeläiselle kirkonkylässä talolliselle Jimari Kaar- tiselle, Tipasojan kylässä Jljanan tie noilla talolliselle Oskari Termolle, Alasotkamon kylässä Juurikkalahden tienoilla talolliselle Pekka Huuskolle samassa kylässä Samiahon seuduilla muokraaja Heikki Parmiaiselle, samas- sa kylässä Jäätiön tienoilla talmisai- kaan talolliselle Pentti Komulaiselle ja Korholanmäen kylässä Kanalan seu- dulla talmisaikaan talolliselle Kalle Härköselle. Mainituista toimista tulee muosittain kormauksena suorittaa Ru- saselle Sotkamon kunnan 550 mk., Kilpeläiselle saman kunnan 300 mk., Kaartiselle saman kunnan 500 mk., Termoselle Kuhmoniemen kunnan 135 mk. 1 p. ja Sotkamon kunnan 414 mk. 99 p., Huuskoselle Sotkamon kun- nan 340 mk., Parmiaiselle saman kun nan 280 mk., Komulaiselle saman kun nan 400 mk. ja Härköselle saman kun- nan 250 mk. — Järwenkniwanslnpa. Ta lollinen H. Korhonen y. m. omat lää- nin kumernööriltä saaneet luman Ou- lun pitäjän Oulunsuun kylässä sijait- seman Lylyjärmen kuimattamiseen maanmiljelysinsinööri G. M. von Es- senin laatiman, 9,300 markkaan päät- tymän suunnitelman mukaan. — Rakennustoimi Oulussa. T. k. 21 pnä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset poliisikons taapeli Jaakko Mikkolan omistamalla tontilla n:o 85 tämän kaupungin 4:ssä kaupunginosassa tehtämiä asuin- ja ulkohuonerakennuksia marten. Lckn läM Mfjinintiteti). Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 1 p. kesäkuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat linnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 H II 2 .. 6 .. .. ^ II H 8 .. 11 2: 54 68 ast. moit. 2: 54 27 „ 2: 60 26 .. .. 2: 61 21 .. .. 2:52 8 .. „ 2: 50 22 .. „ Dhteensä 172 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 61 p. keskihinta 2 mk. 55,15 p., alin hinta 2 mk. 50 p. — Opettajaksi Oulaisten Kirkon- ylän Janhinkankaan kansakouluun malitsi johtokunta ( 2l) k) 8 hakijasi 2 'oetusmuodeksi opettaja Aatto Hamu- innan Käl>viältä sekä tyttöjen käsi- yöopettajaksi samaan kouluun kansa- 'oulun opettajattaren Elin Ojaman Valkealan Moikaalta samoin 8 haki- as ta. — Kainuun kansanopiston paikka lopullisesti määrätty. Kai- nuun kansanopiston kannatusyhdistyk- en kokouksessa Kajaanissa keskimiik- ?ona t. k. 15 p. päätti noin kolmisen- kymmentä kokouksessa läsnäollutta yh distyksen jäsentä yksimielisesti sijoittaa ^uheenaoleman kansanopiston Palta mon pitäjän Mieslahden kylään, jossa e nyt ensimäisen lukumuoteusakin on mäliaikaisesti sijainnut ja josta läm- pimintä ja uhraaminta mieltä opistoa ^ohden on osoitettu. Dksimielisesti mal- uutettiin johtokunta, jos se sen opis- olle edulliseksi katsoo, ostamaan kan anopistolle oma maatila taloineen Mieslahdelta. Mainitusta kylästä arjottiin opistolle ilmainen tonttimaa olmesta paikasta, kannatusapua mii- den muoden aikana 547 mk., kerta- maksuja 1,318: 50 sekä hymä joukko erilaisia rakennustarpeita. — Kait. Kaj. — Perä Pohjolan kansanopis on kauman puuhatut arpajaiset omat ns ensi sunnuntaina kuten toisessa paikassa lehteämme olema ilmoitus osoittaa. Toimottaivasti suurilukuinen yleisö, »varsinkin nuoriso rientää sinne romollaan kannattamaan opistoansa. Arpajaismoitotkin omat näkeuilsen ja ivoittamisen armoisia. Armokkaam- m:sta maitoista mainittakoon ruoka kaappi 250 nik. arivoiuen, 3 piironkia. 2 kirioituspöytää. 1 ni>:u )xiytä, \ sänky, 2 keinutuolia, l Norrahammar- aura sekä suuri paljous armokkaita käsitöitä j. n. e. Henkinenkin ohjelma tulee monlpuo- linen ja armokas. Juhlapuhujaksi on pyydetty professorin rouma Maila Mikkolaa Helsingistä. Ohjelmassa on myöskin kilpailuja pyörällä-ajossa, juoksussa, kuulantyön- nissä, pituushypyssä, pussitaistelussa, säkkijuoksussa ja lautahypussä sekä ru- nonlausumisessa ja saduukertonlisessa. Musiikista pitää huolta Karihaaran soittokunta. Siis paljon näkemisen ja kuulemi- sen armoista tulee tilaisuudessa ole- maan. — Ent. wiskaali Nymanin juttu. Kemin raastumanoikeus tuo- mitsi maanantaina ent. miskaali Ny- manin takamarikkoon otetun konjakki- pullon omiin tarpeisiinsa käyttämisestä 60 mk:n sakkoon. — Muuramia l. hilloja ja me- simarjoja l. watukoita ostetaan satoaikana Osakeyhtiö Arctican säilyke- tehtaassa Kempeleen kirkonkylässä (ent. Kempeleen Osuusmeijerin rakennus). Marjat omat poimittamat raakoina ja moidaan niitä semvuoksi tuoda teh- taalle pitempienkin matkojen päästä, kuten maikka Kuusamosta asti. So- piminta on tuoda marjat matalissa pakkalaatikoissa, joissa marjojen ym- pärillä on moipaperia; laatikot moi- mat olla noin 50 kg. metämiä. Paitsi suoraan tehtaalle moidaan marsinkin pienempiä määriä toimittaa asiamie- hille eri paikkakunnilla, joista piakkoin ilmoitetaan tarkemmin. — Kuntakokouksessa Limin gassa t. k. 20 p:nä oli esillä seuraa mat asiat: Luettiin Pohjois-Pohjanmaan ensi mäisen (Limingan) kansanopiston joh tokunnan lähettämä kirje 150 mkan muotuisesta amusta mainitulle oppi laitokselle. Kuten tunnettua on Limin- gan kunta opiston perustamisesta asti kannattanut sitä alkumuosina pieneen kuntaamme nähden marsin runsaalla amulla ja pitemmän aikaa on muosit- tain kunnalle tulemista miinamerora- hoista määrätty mainittuun tarkoituk- seen 150 mk. Mutta nyt kemäällä kun ensi kerran oli jaettamana edus- kunnan päätöksen mukaan henkilö-, eikä manttaalin mukaan kuten ennen, maltiolta kunnalle tulemat miinamero- rahat olimat noin tuhat markkaa pie- nemmät kuin ennen ja siitä syystä kunnan ukot olimat kemätkokouksessa kitsaat eimätkä myöntäneet kuten ennen edellämainitulle opistolle muotuista apua mainituista rahoista eikä muis- takaan maroista. Kun asia oli esillä, mastustus oli heikkoa, tosin äänestys asiasta maa- bittiin oikeen ääntölistan mukaan ja tulos oli, että pyydetty apu myönnet- tiin 249 äänellä 12 äänestäjältä 50 ääntä mastaan yhdeltä (1) äänestä- jältä. Kansakoululle lisämaan ja kunnallis- talon yhteisen tonttimaan ostokysymyk- sen, jonka oli esittänyt kirkonkylän kan- sakoulujen johtokunta, hylkäsi kokous, 'un maadittua hintaa pidettiinZ liian ^alliina ja muutoinkin katsottiin asia ällä kertaa aiheettomaksi. Samoin kansak. johtokunnan esityk- estä päätettiin pyytää maltiolta 10,000 mk. kuoletuslainaa entisten koulumelkain maksuun ja 5.000 mk. kirkonkylän kausakoulujen korjaukseen ja käsityöhuoneen ja ulkohuoneitten rakennusten amuksi. Toimi annettiin mainitun koulun johtokunnalle. — Paljon kokouksia yhtenä päiwänä oli Limingan kunnassa 20 ?aimänä tätä kuuta, oli nimittäin kan- akoulun johtokunnan kokous, tutkija- autakunnan, kuntakokous, kunnan pa- o-apuyhtiön, erään ojankaimososakas- en kokous ja n. s. säästämäisyystoi- mikunnan kokous, niin että eipä tah- onut normaalityöpäimä oikein riittää a yhteisten asiain harrastuskin tuli melkolailla koettelun alaiseksi, sillä oli- pa henkilöitä, joitten pakosta piti is- ua lähes kymmenen (10) tuntia yhtä- painoa. — Melua tvähästä sopii hymällä yyllä sanoa siitä, kun Limingassa on yhden (1) kunnallismeroäyrin takia utkijalautakuuta pakoitettu metoa- maan Keisarilliseen Suomen Senaat- iin. Rahassa laskien tuo riidanalainen äyri tehnee main 4 mk. ja malitus- ustannuksiin menee 20 kertaisesti tuo umma, mutta ei äkänen siitä huoli. Asia koskee erästä torpparia, täysin yökuntoiset, aina työteliäät ia ahke- rat henkilöt — se olkoon heidän kun- niakseen sanottu — joilla ei ole per- letta muuta kun torpan isäntä ja emäntä, hnmässä kunnossa olema torppa asunnon ja miljelysten puolesta, Hu- Millaanpa, että heillä olisi säästöjä- in, mutta se on huhua ja olkoonpa niinkin, mutta sittenkin kun kuuta on pakotettu yhteisiin tarpeisiin kuntalaisia merottamaan oikeuden ja kohtuuden mukaan itsekutakin tulojensa mukaan, niinpä usein rengille, jolla on tuloja 350—400 mk., täytyy ruoan ja asuu- non kanssa panna 4—5 äyriä, s. 0.. armata hänen muosituloksi 400—500 mk. Tälle torpanmäelle oli taksoitus-, autakunta asettanut muosituloksi 400 mk. s. 0., 3 meroäyriä, joista 2 on maksettama. Kunnassa on satoja torp^ päreitä y. m. jotka omat paljon hei- ommalla pohjalla elämiä Maroihinsa nähden ja maksamat nurkumatta me- ronsa, mutta maailman mullistamat osialidemokratit eimät maksaisi penniä- kään yhteiskuntaan ja se lieneekin peri- aatteellinen seikka tässä asiassa. — Oterman maamiesseuran kokouksessa t. k. 12 p. malittiin sen ran edustajaksi kemätkokoukseen Antti Mirkkunen. Keskusteltiin sonniyhdis tyksen perustamisesta. Jäsenten keräys annettiin H. Mirkkusen toimeksi. K es- kusteltiin kansakoulun perustamisesta kyläämme ja yksimieliseksi ^'äälölselsi tuli, että sitä nirää nimetä kolaamme puuhaamaan. Koulitun ilmoittautumia lapsia keräämään malittiin H. Bo iv! kunen. 5i'auu>au olemmekin jo ui neet kärsiä kouluu puutetta, :iv.itla kyllä on saatu koulun kustannuksia suorittaa. Johan se nyt saisi tulla kyläämme kansakoulu leivittämään tie don muruja kansalaisten mieliin. — Halla, Pohjolan harmaahapsi kämi miime maanantaita mastaisena yönä näpistelemässä perunan taimia Sanginjoella ja Oulujoen takalistoilla. Muille suomiljoille ei näytä pakkanen moineen mitään, maan jollei tuuli käänny pois pohjoisesta ja yöksi tai- maan „kumo" kirkastuu, niin ei ko- mempikaan halla ole kaukana. — Lapin maatalousseuran maantviljelysretkikunta matkusti Oulusta 20 p. t. k. Retkeen osaaot- taneet omat seuraamat: Johtaja M. Luhtala; karjakko Ai- risto; maanmiljelijät: E. Pietula emän- tineen, A. Korma, F. Paksuniemi, I. H. Yliranta, I. E. Hakala ja I. Aug. Kaukonen Kittilästä. Sodankylästä: kansakoulunopettaja A. Kena: talok- kaat E. Tepsa ja E. Marttiini sekä Inarista opettaja Leino. — Sodankylän Sompionperän Alapäästä kesäk. 3 pnä 1910. Täältä Sompionperän Alapään tu- kinlaskuista ei ole kukaan juljennut sanomalehdissä hiiskua niin mitään mutta minäpä uskallan sillä eihän mi- nua ..pomot" työstä poispanemalla säikyttele, kuten heillä sanomalehtiin kirjoittajia kohtaan päätarkoitus on, niinpä talmellisen sanomalehtikirjoi- tuksentin tähden omat „pomot" jättä- neet erään miehen maimoineen tukki- saunalle ottamatta heitä työhön. Kuu- lumatpa mielä kieltäneen talollisiakin antamasta heille ruokaa. Neuiooa ei kuitenkaan liene noudatettu. Työstä panemisen uhalla omat „pomot" pa- koittaneet työmiehiä pyhänäkin työhön, mikä ei manha asia olekaan. Siirryn nyt Lnironjoelta Pessijoel- le, jossa on kahdenkin ..puulaakin" ..Baltiskan ja Kurtin" lastutyöt käy- mässä. Ensiksi mainitsemalta o:vat tukit kuimaneet sinne, kuten miimeksi mainitulle kämi miime kemääuä, mikä kuitenkin tänä kemäänä moipi miesten paljoudella saada ne lasketuiksi. Hietakoskenniskan kylän tienossa eräällä ojalla oli niinikään ..Baltiska- puulaakin" tukin laskeminen, jossa meitä oli ainoastaan 20 miestä työs- sä. Olosuhteisiin nähden ei meillä olisi ollut pahakaan mainitussa pai- kassa, sillä saimme miettää yomme ta- lossa. — Etenkin mainitsemista an saitsee se että erään paikkakunnalla ole- man talon emäntä möi meille maidolla märiättyä mettä 25 pennin hinnasta litran. Kahmi oli muutoin maidon kanssa yhden armoinen, mennen maan mädännäisyydessään ensiksi mainitusta edelle, siten että mikäli sakat manheni- mat sikäli kahmikin huononi päimä päimältä, joten lopulra kämi niin bul- lusti, että jätimme emännän tyttärien- sä kanssa kahmineen päimineen oman onnensa nojaan. Olihan meillä näet ojamme marrella oma kokkikin, jolta kuitenkin rahasta heltisi selmempi aamu- kahmi. Jätkä. — Lehmä kuoli t. k. 11 pnä ta- okas Juho Konttajäriveltä. Elukka oli terme yllämainitun päimän aamulla aitumelle laskettaessa, multa iltapäi- mällä löydettiin se mähissä hengin tui- malta maalta, kuollen senjälkeen het- en kuluttua. Lehmän raato kaimettiin maahan. — Maltion joenkorjuutyöt. Konttajoella likellä Konttajärmeä am pumalla parannetaan pahaa Könkään- koskea. Koskeen näet tehdään puinen ränni, jonka kautta tukkeja lasketaan. Paria koskea pommitetaan yhtä aikaa ja dynamiitti kiiviä halkoo ja pirs:oo niinkuin sota olisi. Inarin uutisia. K e:vät tuli tänä muonna Inariin- fin harminaisen aitasin: toufofinin 6:s ja 7:s päimä amaantuimat jo n^rla- mammat joet, maa paljastui lumesta myös samoihin aikoihin. Inari ja jot- kut muutkin järivet pilelemät ivain jääpeitettään, maikka toukok. on jo lo- pussa. Lunta loistaa silmään yhäti tuntureilta, joista se ei kaikin pailoin sulakaan koko kesänä. ^)!ykyään omat ilmat olleet niin kylmiä etteiivät moa ja puut olekaan maineet rumeta mi- hannoimaan, maikka maa on ollut pal- jaana jo useita miikkoja: lunta main on satanut useina päiminä miime ivii- kolla, sulaen kuitenkin kohta. Ohran kylmää, jota malitetta masti toimitetaan hymin mähän Ina rissa, sekä nauriin kylmö on tehty useissa paikoin. Kalastus on ollut hy- min niukkaa kylmien ilmojen iimotsi. Työansiot omat Inarissa ol^ leet huouot koko taimen. Ke:väillä lähti useita miehiä Sodankylän puolalle tit kiuuittoon: toiset häärimät poroliom missä — masottaivat ja merknseivät kormalomilla mastasyntyneet itselleen — talonisännät ja nutut m a n h e m m at miehet omat alkaneet kalastelemaan Inarin lukuisissa järmisfä. Kuuluisa Inarin ..Kultala" ivetciä kuitenkin enin miehiä puoleensa. Toisia siellä onnis- taa hyivästi, jotamastoin toiset etsijät saamat tehdä useita päimiä töitä hy- min mähillä tiiloksilla. Se näet on sattuman kauppa, mistä löytää kullan sirpaleita. Suurta haittaa tekee täinän jalon metallin löytämiseksi se, ettei ole työmiehillä oikeita etsintäkaluja ia niitä ei nykyisillä kulkuueumoilta saa- teta mitenkään työmaille kuljettaalaan, sillä maantietä ei ole. Inarilaisten toisen hemospostmkin ariv. Postihalli- tiis epäsi arivatenkin inuut^iuien loan- hoillisten ja lisäiyötä pelkäonn.eli luu- 'Untojen ja ehdotusten johdos.-a. ^On näet todellakin ituneelli^tä, elia ^uo- men omissakin :virkakunnis'a ^öyiyy sellaisia miehiä, joita eurä: icifi '>.!>- jallj mitään elpviiu^iä ia raunni/ict toimeentuloa, jos tv ilu' ; tuen tn!-.n hiemui/.in I isä; no id. koete taan estää '.-.iiUVo ckunnisla \\ lai. 10 ui tarliiiiiu-u 7 . t-uiMia ' o .'n iuuc! ti.