N:o 96 - 1910 KESKJ-SUOMI Bmmnnt&iiiA helmikuun 13 pm& loin Malisen suolelle Ja PYhsi tZmän latsomaan. kota fiellä saattoi olla Kuur ien poissa ollessa. Malinen !äwi katso- massia ja tuli kertoen, «ttä siellä oli Jo- Hansson loikoilemassa Kuurien sängys- sä. Samalla näki hän »vaimonsa tule- wan sieltä ' ' ; Aiv Kerran ennen neiti Nummelinin ta» loon tultua kertoi tvaimoirsa, etu häntä «vailvaa pohait murha-ajatukset, zonka wuoksi heidän Pitäisi ottaa seuranainen hänelle. Tämän vuolisi suostuisin hän ottamaan neiti Nummelinin seuranaisek- fi. Luuli »vaimonsa tarkoittawan itse- murha-ozatuksio. Kirkkoh. Aunneliuksen asiamies «vara- tuomari Terwonen ilmoitti päämie hensä puolesta jälttätvänsä asian oikeu den tutkittatvaksi ja yleisen syytiäjän kannettatvaksi. Oikeuden puheenjohta jan kysyessä tarkoitetaanko awiori!ossyy- töstä jotakin erityistä tilaisuutta. Mas iasi 'Hra Tertvonen, «ttä poliisitutkinto- pöytäkirjan, Johanssonin tunnuZ:uksen ja -todistajain kertomusten mukaan owat »vasuiaja romva Junnelius ja murha- Yrityksenteki>jä Johansson pilkin syksyä us«iSsa eri tilaisuukjsissa harjoittaneet !i- hallista yhteyttä keskenään, jonka niuoksi waaiti, että awioliidk> purettaisiin ja iii- tä johtl»wat simiiliseuraamuksct luonti- jaan. ÄöaStaqjan asiamies hra Procop e sanoi «i woiwansa asiaan kuululviSra tc- siseiksiSta itse toaStata, \ola tällaisessa asiassa onkin ZvaStaazan tehtätoä. Mutia tahtoi kuitenkin, «nnenkuin ryhdytään tärkeimpään -käsittelyyn, lausua lvasta- lauseensa poliisiitutkintqpöytäkirjaa was« taan. koska ei syyttäjä, ivaan kantajan asiamies hra Termonen on johtanut kuu- iusteluja ja sanellut missä kokouksissa, hän on ollut läsnä, joten mainittu pöy täkirja on vaikuttanut sen, ottä sanoma- lehdissä on asialle annettu sellainen Iva- lo. miksi se niissä on Havaittu, ja on koe kettu siten vaikeuttaa yleiseen mielipi- 4«soen, tosillakaan «i tuo toki vaikutta- nt kihlakunnan oikeuteen. Niinpä cn 'lehdissä tuotu osiin, että vastaaja olisi murhannut toisen miehensä eläinlääkäri Hellmanin, vaikka selvää on. et:ä niin ei ole tapahtunut, sillä tuon olisi pitä- nyt tulla ilmi erään henkiivakuutusasi in Vuoksi toimitetussa ruumiinawauks??sa. sekä «ttä tuollaiset tiedot on täytyn»: tulla asianomistajan puolelta, kun niitä asioita eitvät muut täällä tunne. Kun on kysymys niin törkeästä rikokselta kuin murhayrityksestä, niin pitäisi tvältlämät- tä asianomistajan itsensä'olla oikudessa läsnä. Ei sammut voivansa an:aa po- liisöpöytäkirzoille laillista eikä cdcs mo raalistakaan arvoa. Asianajaja Tervonen väitti, ettei hän ole menetellyt mitenkään sopimat!?» masti «ikä laimvastaisesti. vaikka on- kin ollut eräissä poliisitutkinnoissa Uis- nä Pk saanut tehdä Zyysmyksiä virano- maisten toimittaessa kuulusdeluja. Ci- hän viranomaiset luonnollisesti on,si sal- lineetkaan hänen panna -todistajain suu- >hun toisenlaista kun he omat puhuneet. Siihen että asias-ta on puhuttu sanonia- lehdissä ei hänellä suinkaan ole nit.tuj.i osaa, «i hänen aikansa ote sallinut ldcs ortaa vastaan sanomalehtimiehiä. Tois- itaisekisi ei ole ilmaantunut mitäin syuiä asianomistajan läsnäoloon. H5nen toi- Minnallaan ei ole ollut muuta larko:- tusta kuin saada totuus ilmi. W^-taa- jan asiamiehen väitteillä nähtäivästi on- kin tarkoitus saada ylennen mielipide käännotylsi puolelleen. Dl. syyttäjä Möller selitä, että po- liisikuulust^luissa ja poliisitutkin:opv.i- täkirjain laatimisessa ei ole mitään lain- vastaista tapahtunut. Tähän keskeytettiin istunto klo 8 i.p. Sitä jcckketaa»' seuraavana aamuna llo v:ltä. — Todistajia on haaste:: L lähem- Mä A). sittekm ole etsittälvö munkkien keskuu desta". Menäjan hengellinen konsisto- no on kaGonut, että mai-niltu uutinen [ouTfafjt kriitillistä uskontoa ja kirkon opptia ja ZÄHetti fe pamoylihallitukftlle kirjelmän, että uutisen johdosta olisi lehteä tvastaan inostettama kanne »PY- hän henyen pilkkaamisesta". Memen syyttäjä ei aikoinaan ollut katsonut uu- tisen <mtawan kanteeseen aihetta ja sentvchden käänchi kosistoriprokuraat- torm puoleen, joka sitten läski yleistä syyttäjää nostamaan kanteen. JMu oli torstai no käiueltäivänä Miipurm raastuiwanoikeudess.r. Wir- kacha puolesta »vaati yleinen syyttäjä „Työ"-le«hden wastaawalle toimitta- Me edeÄvastansta „pyf>än hengen, kvistillisen uskonnon ja kirkon opin pilkkaamisesta". Vastaaja huomautti, että kertomus olji lainat.u yllämaini tusta wenäläisestä lehdestä. Mitä >tu- lee siihen osaan uutista, joka vn toi- mitiuksen oma, niin ei siinä ivastaajan mielestä mitenkään »loukattu pyhää henkeä", waan PäiMvaZcoia käy siitä seblvästi! i>l.mi, ettei „pyyi henki! ole rapahtuinaan syypää"; vastaaja pyysi sentähden. et la kanne ailxettoinana kumottaisiin tai että sen käsittely ai^- nallin toistaiseksi lykättäisiin, sillä hän ei >sctnonut ol«vansa loaluns asiasta vastaamaan, /oska oli saanut haas- teen wasta niin myöhään edellisenä päiiloänä. Jutun Lsttlfly listättiin mca'tisk. 31 p:wään, iollcin ävastaa- jaiii on o^lictva >oapuwilla 50 markan salon uhalla sekä mdmiiiu aiuamaan lopullisen lvasta uksensa kanteeseen. deinä, zoista hksi Tuomen historian ja muinaisajan tutkimisia warten. 50,000 m?. Tumn ukkokMlle. 50,000 mk. kansakou lunopettajatkl- rien kotia wcrrt>en. 30,000 mk. Turkuun rakennettalvaa lasten työtaloa warten. 30,000 mk. Tmua rasityöyhdistyk- selle stipendeiksi ulkomaa-matkaa war- ten ammatin Zchittämiseksr. 30,000 lmk. Turun naisyhdistyksen rukoushuoneelle. 25,000 mk. Turun W. P. K:lle. 25,000 irff. Turun ruotsalaiselle klass. lyse-olle. 25,000 mk. Turun ruotsalaiselle realilyseolle. 25,000 mk. Turun suomalaiselle klass. lyseolle. 25,000 m k. suom a la i selle realM)- 20,000 m?. Turun köyhäinhoito- yhbistykseVe. 20,000 m?. Nhdisty^'lle hywänte- kewäisyl^>en jävjestämisekst Turussa. 15,000 mk. Ahwenamnaan kansan- opistolle. 15,000 mk. Paraisien kansanopis- tolle. 15,000 mk. ZLaisrnais^Suomen kMsamvp'istolle ja emäntäkoululle Paimiossa. 15,000 mk. Huittisten kansanopis- tolle. 10.000 nik. Turun työmicsten sai ras- ja HautausapukasMe j!> 10,000 mk. Turun mcrimicskodille. Saorncn lssmslli M« (M — Majesteettirikosjiltllt. Turun $tf|liri§flt howioikeuden kannewiskaali G. Schy- ' ber«son »vaati, kuten tunnettu, aikoi- Torstaina piti prof. L'ps'i esitelmän naan edeÄvastMlta «Äuomai. Ka n- Suomen ?ysymhks«stä yhteiskunnallisten >an" vasraalvalle ioinni.ajafle filos. t:ri Antti Kaosaäaiselle sanotun vh- den 257 n:ossa macrask. 6 p. 1903 olleen kirjoituksen »Laillisen järjes- tyksc?n palauttamien wuofwäiwänä" johbostal. Juttua homioikeudesia käsi- reliäcssä ^nostettiin kanne myöskin rat- smnestari Hannes Ignatiusta was- taan, joka oli janotun kirjoituksen laa- tinut. Homioikeus on toissapäimänä antainlt päätöksensä, >ossa lausutaan: Ku>n ka n te m Perusteena oletva kirjoi- tus sisältää ainoastaan ylisiä miettei- tä muutcimista Suomea koskevista toimenpiteistä, sekä nykiiisen maail man politiikan suunnasta ja erinäisis- tä »valtiollisista tapahtumista ulko- mailla, multa ei wiihi.nn»lissWn Märässä ole suunnattu K>e:saria ja Suuriruhtinasta wasiaan, eifä .niin ollen myöskään loukkaa H. Ä!ajesteet- tiaan, lharkilsee hoivioikers oikeaksi yy- Iätä kannewiskaalin Mirasi o n nosta man k<iniee>n sekä mapauliaa iyyietyi Kaasalaiftn ja Ignatiuksen kaikesta edeslvastuusta alsiassa, mnna samvat he kuitei^in asian laatuun nähden iisc lätsiä heille asiasta foiruikY: kulut. — Postijuttu. Turun HoUMo:leui)e:i kaniieiviskaali G. Schyber.qson on se- naattivn walitanut Turun h^wio.keu- den päätökseslä pääpostiurehiööri P. Jamalaisen ja posiinhoiiasa hoivineu- wos Gankmälin juiusia. — Suursaaren maaliliput. Vaali lippuja ei cle wiÄä saain Suursl>orel- ta, joten Zvaalien toimiltamisesla saa- rella e>i ole wielä tietoa. Pääsy sinne on.ntyfl)ääai mitlei mahdoton. Postin kuljettajan, joka jäänf.iivf: {a Tarnton mukana saapui Helsinqin kautta Kot- kaan, vn ollut pokko jäädä Haa pajaa- reen, jossa >wiÄä torstaina oli» Kanne „Työ"-lehteä vastaan «pyhän hengen loukkaamisesta". »Työ"-lehteä vastaan oli nostettu kanne »pyhän hengen loukkaamisesta' ftivjohdosta. että lehdessä oli ollut pi^ku-uutinen: .Se uunua suukolla jäänyt oi". miM uuliieöi.i erään we^ näläiien leihden mukaan oli kerrottu eikä >^oku nunna rahankcräysmatkalla olisi synnyttänyt lapsen ja sen suten surmannut. Wielä mainittiin uuiises- sa. että varmaankin reon johdosta tul laan syyttämään pyhää henkii. Äun „Työ" o>li lainannut tämän uutisen, liitti se uutisen loppuun oman johto- päätökseiiiä, eitä »eiköhän lapsen isää toimimieSten klubissa Pketair^ssa. Fzh- topäätöksenä hänen esitelmässään oli se, «ttä Wenäzä saa rakkaista Suomen koh- talon mielensä mukaan. Koko hänen esi» ttilmönsä cfii ylistyslaulua Har:':ono:v'n komitean enemmistön miel:pi:eelle. Eisitelmän johdosta shntyi lvilkas k«s- kus-telu. Koaivi Tolstoin Nlielestä Hari- tonovin kmnitea teli suuren virheen jät täessään ratkaisematta kysymyksen W'.i- purin läänin hhdistämi'es:ä. joka lääni levottomina aikoina oll:^ vallanku- mouksellisten järjes-öj^n parhaimpana pakapaillana. Deutmch ilmoitti, c:tä tämä kysymys jäi käsittelemättä komiteassa, koSka se ei o-llut merkitty komitean t!>ö-ohjelmaan. Professori Kupletvaski sano' odottavan sa julkiÄta kapinaa Suomessa. Hän suo fittelä «tässä tapauk'cs>a kreivi Sow:i tsevin Kaukasiassa {(il)ttäinäa taktiikkaa: ei Pidä haijauta pieniin jouktoihin Yin- päri maata, vaan on tulj-ettava ivcrkal- leen eteenpäm vahvisiaen valloitciut asemat. ..Finli, Gaseta-n" eniiien tclmiiiajcn Bashenovnn mielestä Suomi on va'n maakunta, joka on liitc!!Ävä Wenäjään samalla tavalla kuin Bcssarabian kuver- nementin. Suvmalaisct eivät hän:n kuullakseen tule tekemään Ijljiiniilietä wasitarintaa. Päinvastoin he i? rl)t vaikenevcstt. Kaiken melun panevat toi- meen ainoastaan ruotsalaiset itsekkäistä syistä. Bashenovin puhe oteltiin was- taon milkkailla suosionosoituksilla. Kreivi Bennigsen ehdotti, että keisari- kuntaan liitettänsiin vain osia Milpuiin läänistä. Suomalaisia ci piiäisl kutsua Täkki-, palttoo- ja silkkipumpulia eri laatuja. Kfllsari-kotimaisia villalankoja useissa väreissä. Akkunaverhoja sovitettuja. Akkunaverho kankaita suuri valikoima. Täysi- Ja puolipitkiä akkunaverhoja (Jalousie). Wilh, Höglundin Kangaskaupassa Pohjoismaiden Pankin talo. Puhelin 65. Anni Collan , .1 — Suomalainen upseeri saanut kiina» laisen ritarimerkin. Helsingin poliifilai- toksen opetusupseerr everStilnutnanckti Sandman on nimitetch «keisarillisen kii- nalaisen kaksinkertaisen lohikäärmeen ri- tarikunnan" toisen luokan ritariksi. — EduSmiehiä. Tämä tapahtui vii- me eduskunnan aikana Helsingissa: Eräs maaseudun edustaja etki helppoa asuntoa itselleen ja saapui muutamaan taloon jossa oli pieni huone vuokratta» vana. Sovittiin vuokrasta, mutta »vuokralainen pyysi saada huoneeseen i- somman pöydän, jolla hän voisi kirjoit- tao. Huoneessa oli nimittäin hyvin pic- ni pöytä. Lsäntä: Onko herra kirjuri? Muokvaaja: Olen valtiopäivämies. Isäntä: Wai valtiopäivämieS, no. mi- tä herra kirjoituspöydällä tekee? Tässä asui ttmwe vuonna kolme edusm ieStä. eivätkä he isompaa pöytää kaivanneet. Muokraaja: Missä he sitten kirjoitti- vait ja kuinka he lukivat mietintöhän kuinka he ivatmistivat itseään. . . . Isäntä: Kirjoittivat!» . . . lukivatko . . .? He löivät korttia voko päivät ja joivat olutta ... ja tämä pöytä siihen kelpasi. ! : ■ 2Buofradjja: Saanko kysyä, mihin puo- lueeseen nuo herrat kuuluivat. Isäntä: Tietysti sosialidenrokraatti- s«en... — Kartotuskqsymys. H. T:lle on Povvoosta kerrottu seuraava juttu: Lauvantaina viikko sitten saapui muu- an nuori pari asianomaisen puhemiehen kera Porvoon pastorinkansviaan kuulu- tusta ottamaan. Taupeellisot paperit jä- tettiin ja sitäpaitsi antoi puhemies hy- win totisena maantieteellisen kartan, ar- vellen sen myös kuuluvan asiaan. Pap- pi otti kartan vastaan »vähän hämmäs- tyneenä mutta sai lopuksi selville, eitä sen piti käydä kuulutuskartasta, joka en-'mestynyt. nen vanhaan vaadittiin. J°ku oli nuo- ^echen toimittaa maisteri W. H y- rikoille sanonut, etta heidän annen „ . . kansliaan menoaan hankittava „kartta" ^ t ö ne N tohtorien 35. Wol 0 N- ja kaikessa lapsellisuudessaan ostivat he m ö <1 li ja Matti Helenius- 1 mkn karttamerkin sijasta markan mak-' Vllllllllfifffjii toinen Painos Ämleschnyt, hinta hal vennettuna, maksaen nyt paperi kanfis- sa 1:25 ja sidottuna 1:50. EnstmmÄnen painos myytiin lop- puun lyhyessä ajassa. Uufi paknos aÄvÄtabvastt lapipuu wielä lyhem- mässä ajossa, foten on paras nyt heti kirja hankkia. Raittiuden FstÄvat. Rientäkää ti<ao!maan Wm RMiiisliikkttii Histock, ilmestyy 6 suuMokoisena 64 suouise- na, runsaasti kuavitetluna wihko«la ä 75 'penniä. Ensimäinen N/ihko on il- hw^",vvi *s<Unan maantieteellisen kartan. — Suomenkieli virastoissa. Kenraa likuvernööri kirjoittaa senaatille venä- jäbsi, liittäen suomenkielisen käännöksen. Senaatti pyytää suomenkielisellä lähete- kirjelmällä teollisuushallitutsen lausun* toa. Teollisuushallitus a n- taa lausuntonsa ruotsiksi, «e- naatissa siihen nähtävästi ei san o la mi- tään ja sen qälkeen käsitellään asia muis- sakin virastoissa ruotsiksi. Teollisuushalliniksen lausunnot ovat allekirjoittaneet A. F. Tigerstedt, 15. P. Solitander sekä Edv. örnberg. — U. S. Venäjältä. — Haastattelun takia kartoitettu. Nussin toimittaja Korm'kofs. joka on kärsinyt »Hden vuoden n>ail5eusran- gaistuksen erään Harting-Landeiienin juttua kosöeitvM haas>ta'.te!un takia, on wiiideksi wulodeksi karkoitettu Jakut- skiin. — Hullu pakkotyöhön, heikkomieli nen hirtetty. Menäläiset lehdet kerto- ivat. etiä Rigan sotaoikeus on tuomin- nut erään ivaiivohlckun hönkilön o-itko- Menäjän lainsäädännöllisten laitosien työhönpä hi >rttänll)t erään heilkomieti- jä'eniksi, sillä he liittyvät siellä tvastus- I^N. 3l^ian ^dhfrosta' ObOiClOflN Vcili- tusmilelisiin. kysymOlä dumnasisa. Ainoastaan MAjniin piti ('«aritono- vin komiikan ehdotusta liioittelevana ja tvaromattomana. Seppälän avustainana Bcrgma- nin, Stearns'in. Burn'sin y.m. lawei- dvn Äkomaalaisten teosien mukaan. Oman maaimiie raittiusliikkeen histo- cia esitetään itsenäisesti. Z!ähtslvihko ja edulliset asiamies- ehdot lälhetetään pyicheitäessä. Raittiuden Astämät. oelstnk:. 2 7 l-S UHa fftjoja raKifuSopekuZta fa opintoja tvartuu Histmllllim MUils- lckkirja juomatckpain ja raittiuden walheista> Suomassa. Runsaasti kmvitettu^ st- lvuija 127, hinta 1 mk. 50 p. LyjhyiZsä KSukaippaleissa esitetään tapahtumia ja henkilöitä raittiusliik- keemme aikaisemmilta ajoilta wiime aikoihin asti. Monet lukukappaleet ja runot fopiwat hywin raitriusseurojen kokouksissa ja iltamissa luettaiviksi. Wiljo Hytönen, Mhiili ja Hteiskiiiitll. Siw. 7Ä. Hmta 1 mk. 25 p. Laajoi hin tutkimuksiin ija tarkkoihin tilas tollisiin tietoihin perustutva esitys al- kohoM>si)Mykscstä yhteiskuniatalou- delliselta ja yhteiskuntasimeelliseltä kannalta. ' ' LpeltaziLe tvälltämätön käsikirja. Raittiuden Ustämät Helsinki. A 818 1 2 Madridista. Ihdmif. 10 pnä: I Uuden minisieristön jäsenet owat ^ telua, kosketellen tällä kertaa Jyviikyiän lseurachoat: Canalejas pääministeri ja' rataa. Otamme kirjoituksesta :ähä., >eo« sisämmisieri, ^Tagosia walislusminis- raavaa: leri, Romanvnes j.iue Pa ri^si s ta, helmik. 9 p:nä: Ha- Ivaisin tvimistolle Mkötetään Parisis- ia: Miinisteristön eron aiiheuiui Zio- Kuuluisana päätekohtana ^.)väö!!)län radalla on ollut Suolahti, jo -ne on eh« dttty jo muitakin rau'ateit!l suunniiella, ja toinen pääpaikka on ollnr Jyväskylä, -m uneksinut Uttiakin useampaan lliberaälisen fomiiean puheenjohtaja ja oli lyi?lymätön taismvaltälaisten eneni- mistööir Ätadridin kunnMshallmnos- >sa. SitÄpailsi oli kaH liberaalie-n jeh- tv,jaa'kuninkaan puheiila ollessaan pi!>>- täiM etiä Moveiin sijaan nimitettäi si n joku> toinen »vapaamieli se en Puo- lueciseen kuuku>iva> «vies. Suuria lahjoituksia. Toissa päidvänä alvaitiin tehtailija Karl Efraim Canooiinin testamentti, jossa hän cki määrännyt, enä seuraa Karjalainen veljeskunta protesteeraa. . P« tr o s k oi s ta. heliuik. O p.n i. wat lahiolrukj-et ol: anneitama ?kei- veljeskunnan Aunuksen o- si!N tarkoituiliin: l ^ päälttämft lausua pahekininiienia saksalaisten tiedemiesten tunnetun S»^ mea koskevan uj li st uksen johdosta. 150,000 mk. Turkuun aijottua Pall- ^ »veliljatarkotia Marten. 150,000 mk. kodiksi könhille, tvan- hoille tai sairaille opettajattarille. 120,000 mk. Mialle ..Handtn-erkare- ^socieiHten" Turussa sen eläkekassalle. 50,000 mk. Keisarilliselle Aleksan- terin Mi opistolle stipendirahastoasi, jonla korot konsistoria jakaa tvähein- pimaraisllle ylioppilaille tci silos. kan- didaateille 800 mkn suuruisina stipen- Ulkomailta. Espanjan ministeristä kukistunut. Uusi ministeristä muodostettu. — Tulvia Saksassakin. heimi>stä, helmilk. 9 p :nä: Rhein >ja Neckar tulltoitocrr pilkallisten saiei- iden ijchdosta. Stuttgartinsa ja monissa 'muiffa Murtembergin paikoissa on 'intoa jokilaaksoihin muodostanut jär- wiä. — Minä en ollenkaan muista äi tiäsi. Ilän kuoli ollessani puolen toista vuoden ikäinen, ja nyt olen minä jo kymmenen vuoden vanha. — Onko isäsi kertonut sinulle äitisi kuolemasta, kysyi vieras tus kaisena. Lapsi pudisti päätään. — Isä ei koskaan puhu mi tään äidistä ia kun minä häneltä jotain kyselen tulee hän aina niin surullisen näköiseksi, niin etten enää koskaan mitään kysele. Iso äiti sanoo myöskin, etten saa sitä tehdä. Isä suree kovasti äidin kuo lemaa, mutta isoäiti sanoo äidin ole van taivaassa ja että minä saan siellä hänet vielä kerran nähdä. Vieras välisi ikäänkuin häntä olisi paleltanut. Hän oli siis siksi muuttanut pois kotipaikaltaan, ettei hänen lapsensa koskaan saisi tie tää minkä varjon äiti oli heittänyt hänen elämälleen ja etteivät vieraat ihmiset koskaan saisi sitä hänelle kertoa. Ei, täällä ei ollut enää hä nen paikkansa, hän oli todellakin kuollut kaikelle tälle; ja hänen täy tyi siihen myöskin jäädä. Arme liaisuudessaan oli iso-äiti kertonut äidin kuolleen, ettei hän toivoisi koskaan saavansa enempää tietää. Se oli siis vaan unelmaa, että koti olisi avoinna ja odottaisi häntä. Hän oli itse sulkenut itsensä ai niaaksi pois jodista. Mitä hän vielä odotti? Hänen täytyi poistua täältä niin pian kuin mahdollista. Mutta hän ex tahtonut jättää lasta, omaa lastaan, joka ei koskaan ollut oppinut sanomaan „äiti". Kamp paillen lähestyi hän lasta, uskalta matta kuitenkaan häneen koskea. r >> ,. .> ... i„» — Iso-äiti sanoi, että äiti lauloi Z »A" |irfelM tie ofa minulle, kun olin pieni, sanoi lapsi! tWdsomasta nuta oikeutettuja waa- äkkiä: Hän lauloi: «Nuku lapsose- ji I i nlt ^ I £'' '£1,^ venailin Nia.tiÄvalta ni, kauan". Minä osaan sen soit-M 1 ^ Ma muu ren suomen Puv» taa, ja olen koettanut sitä laulaa-. Iclta luoipuiMvat tuvat, Jl^tka wiela kin, mutta en oikein tiedä, osaanko. toitoKMat, tttä rauyall>>llla ke!noilla Äkillisen vaikutuksen valtaamana ; tooitfliliin järj>estää suomen itsehal- saooi äiti lapselleen tietäissään ei itmtcxi uhikaawa Ivaa ra enää koskaan saavansa häntä näh dä: — Minä osaan myöskin laulaa. Saanko laulaa sinulle? Nähdessään lapsen silmien loista- vön ilosta, alkoi hän: „Nuku lap soseni, kauan" .... Hänen ihana äänensä täytti huo neen, kyynelten vieriessä pitkin hä nen kalpeita poskiaan. — Miksikä sinä itket? kysyi lapsi laulun tauottua ja hänen äänensä sävy oli niin hellä ja osaaottavai- nen, että se liikutti äidin sydäntä. Minulla oli myös kerran pikku tyttö, sanoi hän kumartuen ja suu dellen lasta huulille. Kun hän jätti huoneen, tiesi hän laulaneensa vii meisen kerran. Madrid is ta. hÄmik. 9 p:uä: Ministeristä on jättänyt erohakemuk sen. Demokraatti Canalejasin toimeksi sn annettu uuden nrmisteristön inu o- Tekakonscrenssin mietintö. „Go- dostamiinen. los Moskwy" rlmoiitaa, että pleisival- takunnallista lainsäädontöjärjestysiä koskewa lakiehdotus (Haritonoifin ko- mitean mietintö?), jonta käsittelyyn miniistermeuwosto richiyy iällä wii- kolla, tulee lopulliiest- ratkaistalvaksi erityisessä ne>uwottelvcsa, joka tapah tuu Tsarskoje Sekossa. — Eduskuntaa neuivotaan »Golos PiraSvdy" te?e>e selk>za Suomen wua- lien tuloksista ja lausuu lopuksi sen t«wonultsen, «ttä Suomen eduskun- nan sen nykyisessä kokoonpanossa tuli- Rautatieliikenne Waa-° san ja JywäskylSn radoilla wuonna 1909. Torsäain numerossaan ^Pohjanuiaa" jatkaa w. 19VS rautatieliikenteen iarkaZ- suuntaan rautat^"tä ympärilleen. Kokonaistulot Tuolahdcsia n^unieat- kin »viime wuonn» 3>>Z,^Ä2 maataan (kanto 28L.949) 16.» 42 matkustajaa moi» ti 48,031 mk. tuloja. A. l'W7 nousiivat kuidenkin tulot Zt2 3^0 inarkkaan, joSta tuli 45,327 mk. 18,982 matkustajaa kohden. Tatvaraliike on siis täälläkin ottanut wähentyäksensä. sbi n!^i> laajalle Suo» M H n-' lahden liike on ulottunut, näemme siitä. että sieltä lähetekt',n .tatvaraa Pihta» »vaan 10,121 tonnia. Turkuun T.iyi, Maa- saan 6,754, Heliin?.! r w lt07. Ja sinne saapui J'<wäski)läs!ä 2.49? ton» nia. Maasasta l^l?. Turusta ZöL ton« nia tatvaroita j.n.e. Iylväskylä on «aatvuitanut 21'>-NZ mkn tulot (kanto A8.S97) wi:me wuon« na, zosta 7'2.8ö8 ma'.kuSrajaa kohs.^n 140.949 mk ruloja. Ä. idOl oliivat koko- mristulot 220,5W mk >a :ulot matkusta- jaliikentees-tä Z8.Z72 matkuS:ajal:s Ni 7.'Z nik. Tällä taholla .'n siis ma:kus?aja!i'« ke nopeasti kasivamasji, jakaantuen ym- päristän lähiasemilla, kuten suurin l>'a taxvaraliickkeestatin. Maasea kohden lälä riitti tuonntin a ia'la 5,330 tonnia ja tviennin 239. Pikku-uutisia. — Prokuraattorihuhuja. Muuan I)ur Hu äi«tää kertoa, että prokuraattoriasi ni- mitottärsiin «ntin«n holvioikeudenascssori Kyösti Auer. — Senaattori kysyi uutisten antajaa. Tuonnattain oli sanomalehdessä pari kaskua senaattori. Hedlundis-a. Sattuipa hra senaattori itsekin m lukemaan ja jo kimmastui. Senaattiin tultuaan arjäsi: Kuka p—le täällä kertoo juttuja minusta sanomalchtimiehille l - 56 - liäun saarella. Se oli eräs suuri pytonkäärme Gaboon seuduilta." Mieleeni johtuivat nyt kaikki matkan var rella pilkin rannikkoa kuulemani kertomuk set sisämaassa löytyvistä äärettömän suu rista jättiläiskäärmeistä, sekä niiden sään nöllisten määräaikojen perästä palaavasta nälästä ja ehdottoman kuoleman tuottavista puristuksista. Ja vähitellen selveni kaikki sekavissa aivoissani. Viikkoa ennen oli sattunut pie nempi tulva, se oli kulottanut mukanaan tuon suuren onton puun peloittavine asuk kaineen. Kuka tiesi, kuinka etäisistä troo pillisista maista se olikaan kotoisin! Puu oli tarttunut pohjaan saaren itäpuolella ole vassa matalassa lahdelmassa. Tynnyrivaja oli sitä lähinnä sijaitseva rakennus. Kaksi kertaa oli tuolle hirveälle vieraalle tullut nälkä ja molemmat yövahdit olivat joutu neet sen ruuaksi. Viime yönä oli tohtori Severall nähnyt luultavasti juuri tuon sa man pedon vilahtavan avonaisen ikkunan ohi; vajasta kuuluva ääni oli kuitenkin pe- loittanut sen pois. Se oli madellut eteen päin ja tappanut \Valker-paran tämän nuk kuessa. „Mistä luulette johtuvan sen, ettei peto vienyt häntä mukanaan?" kysyin minä. - 53 — »Rintakehän luut ovat poissa", kuiskasi Severall samalla käheällä äänellä. „Hän on muokattu aivan mäsäksi. Jumalan kiitos, että hän oli saanut ooppiumia. Kasvojensa ilmeisiä voitte nähdä, että hän on kuollut nukkuessaan". „Mutta kuka on voinut tämän tehdä?" „Minä en voi enään tätä kamalaa sala peräisyyttä enemmän kestää", sanoi toh tori pyyhkien hikistä otsaansa. „En luule olevani arempi kuin muutkaan, multa tämä on jo liikaa. Jos te menette laivaan, niin »Tulkaa vaan!" sanoin minä, ja me läh dimme heti matkaan. Syynä siihen, ettem me suorastaan juoksuj alassa karanneet ta losta oli se, että toistemme vuoksi emme kehdanneet sitä tehdä. Oli vaarallista lähteä pienessä kanootissa kuohuvalle virralle, mutta sitä emme kum- peinenkaan ajatelleet. Minä meloin, tohto rin tyhjentäessä auskarilla vettä kanoo tista. Vihdoin olimmelai van kannella. Täällä, parinsadan metrin päässä tuosta kirotusta saaresta, aloimme vähitellen tointua. „Me kai palaamme takaisin parin tunnin perästä," sanoi tohtori. n Mutta me tarvit semme hiukan aikaa tyyntyäksemme. En millään ehdolla tahdo, että neekerit näkisi-