Lauantaina ALATAR 1910 ivaik ei itse rootnut monikaan teh dä tehtämäänsä. Jännityksellä nyt taas odotetaan maalin tulok- sia. Loppuselmitys sen heti näyt- tää, ken saapi enimmät äänet ehdokkaistamme, ja ken pääsee eduskuntaan atujamme ivalivo- maan. . Sopinee tässä huikan mainita, että »vaalien edellä ei ollut lii- join kansan seulojia paitsi maa- laisliiron ehdokas I. Kukkonen !ämi täälläkin kalastusmatkan te- temässä miime detkillä maalien Lähestyessä, ja kuulon mukaan sallotaankin siihen »verkkoon tart= tnileen kaloja. „Perustuslailliset" puolueessaan makamimmat, itse tunnustamat pettymyksen tilassa olleensa, lupausren toteuttamises- ta ennen, ja sentakia, koska puhuja oli esittänyt suuntansa matamani- maksi ja toteutumammaksi lupauk- sien sudteeu, kuin misiään mnis- sa puolueissa, niin tapahtuikin muutos. nyt kantansa muut- tajat tuntumat rauhassa.»dotta- tamaii onnellisinipia piimiä, siis nuorsuomalaistemme lauma tun- tuu pieiienneeil aikalailla, koska lukuisa joukko heikäläisiä kuuluu äänensä antaneen maalaisliitolle. Sitämastoin me siloinalainen puolue, tahdoniinekin m^kaumuk- seiiime pobjalla pysytellä, ellen»- me maappuessa jäisi kuten ^lb- salom maan ia taimaan mälille. Ia olenkin marina, ettei noin he- lisemän masken ja kiliseivän kul- kuiseil ääni saa kantaamme he- millä muuttamaan; sillä ei kaikki ole kumminkaan kultaa mikä kiil tää, nykyisen maailman ulkokuo- ressa, maikka sitä sillä pidetään monestikin Tuuri erehdys! Ianu. Maloilmi» taitvaalla, huomattiin miime sunnuntai-iltalia kuudellliella tunnilla Onkamon ky- lässä ja kesti noin yhden minuu- tin ajan antaen kauniin loistaman malon joka paikkaan. Luoteiselta ilmalta kuultiin mieno pamaus. Usea henkilö ajatteli sen komean uuden pitkän tähden pudonneen nmahan, kun toiset taas luutimat tuleman samassa maailman lopun. Mutta tämä malo lienee kai joh- tunut täkäläisten luistinradan ma- tosia. Pyrstötähti nähtiin jälleen ?. k. 1 päimänä Mäkkqlässäkin. Muualta Suo mesta. Kausallis-Lsake-Paukki on maanantai,! mirallisissa leh- dissä julaissut miinle joulukuun 31 p:n tilailmoituksen, jossa jo on miime muodeil tilinpäätös otettu huomioon. Kansallis-Osake-Pankki on siten ensimäinen yksityispankki, joka joulukuun tilailmoitukseen näh- den täyttää pankkilain määräykseii, että pankin on joka kuukausi mi- rallisissa lehdissä julaistama sum mittainen ilmoitus tiliasemastaan lähinnä edellisen kuukauden lopus- sa. Ne tilailmoitukset, joita jot- kut pankit tätä ennen omat joulu- kuun miimeiseltä päimältä julais- seet tammikuun kuluessa, omat olleet main ..raakabilansseja" ennen tilinpäätöstä. Kansallis-Osake-Pankin tilail- moituksesta näkyy, että pankin moitto miime muodelta nousee ^,7Z9,44V liikaan 70 p:iin. Ätiin- kuin miime numerossa mainitsim- me, ehdottaa pankin hallintoneu- mosto osiilkona jaettamaksi 15 " osakepääomasta, eli siis mk., ei täyttä puolta koko rouofi moitosta. Kahdeksan hollantilaista tiede- miestä julaissut Tuomen ky- symystä käsittelemä» kirja- sen. Hollannin neljän — Gronin- genin, Amsterdamiil, Leydenin ja Utrechtin — yliopiston maltio- oikeuden professorit omat julkais- seet Suomen kysymystä käsittele- män ranskankielisen kirjasen, joka monistettuna otsakkeella..Memoire a consulter sur la question Finlan- daise" on tässä kuussa ilmestynyt Haarlemissa De erven F. Bohn'in kustannuksella. Tämän julkaisun omat allekir- joittaneet maltioneumos I. Oppen- heim sekä professorit W. I. M van Eysingo, D. P. D. Fabius, H. Krabbe^ I. de Louter, I. Ph. ^nyling, W. van der Vlugt ja C. von Vollenhoven. Tutkielman johdannossa sano- taan: Allekirjoittaneet, entisiä ja nykyisiä maltio-oikeuden prosesso- reita neljässä Alankomaiden ylio- pistossa, katsomat melmollisuudek- seen lopettaa maitiolon liiistä uu- fiintumista loukkauksista, joita We- näjän hallitus on tehnyt Suomen suuriruhtinaskunnan autoilomiaa, itsehallintoa, mastaan. Muistaen sitä osuutta, joka etsivillä oikeus- tieteen edustajilla heidän maas- saan oli kymmenen muotta sitten siinä yhteisessä mastalauseessa, jonka eri kansojen oikeusoppineet laatimat helmikuun 1» p:nä 1899 annetun keisarillisen julistuskirjan johdosta, katsomat he samanta- paisen toimenpiteen tällä hetkellä oleman yhtä suuressa määrässä tarpeen maatiman. Mmisterineu- moston ..päimäkirja", H. M. Kei- sari Nikolai 2:n hymäksymä kesä- kuun 2 pinä 1908, ja se pitkä sarja mielimaltaisia toimenpiteitä, joihin tämän asiakirjan nojalla on ryh dytty, oikeuttamat heidän mieles- tään täydellisimmin mitä ankarim- man armostelun ja samanlaisen metoamisen. Sillä oikeuden-opetus, olkoon miten mallikelpoinen ta- hansa, olisi sinänsä main kilisemä kulkunen ja helisemä ivaski, jos, sattumissa tapauksissa, opettajilla ei olisi rohkeutta paljastaa lvää- ryyttä ja pyytää sen oikaisemista. Allekirjoittaneet toimomat myös- kin että heidän esimerkkinsä aiheut- taa pätemien miesten puolelta kautta simistyneen maailmaii sa- nlanlaista toiiita. Riitakysymys — sanotaan edel leen — Suomen isänmaanyStä Mä!! 1 ja keisarin iieunionantajain "'älillä oii !?"bialtami sama nyt kuin !8!w. Sisältääkö tiiiaskuiinan eNmaltius, jonka ta- pahtumat iv. 1S(>«—0:^ antoimat Alelsanteri lni käsiin, joko oman laatunsa johdosta tai ivaltiosään- nön nojalla oikeuden riistää Suo- meii lainsäädäiitölaitosten hallusta milloin mitäkin siitä aiiloasta syys- tä, että kyseenalainen toimenpide kotkee Weiiäjän etuja samalla kuin Suomen / DtUitulot teknvät miime muonna 49,»5)8,'>^3 mk. 9 p. Edellisenä muonna teki- ivät näinä tulot 48 milj. 33:i,237 nik. <1 p. Tulliniaksuja oli 42 milj. :u;i,:,87 mk. 24 p., Nierenkulku- maksna 1,27!>,7>^2 mk 72 p., ma- rasromaksua 190,878 ink. 52 p. tuontimaksua ja tullia tupakasta 3 milj. n:k. 3* p., faljaus- maksuja 374,206 mk. p. j.n, e. Enimmän tullituloja on karttu- nut Helsingistä. Sitten seuraa- mat järjestyksessä Turku, Waasa, Viipuri, Pietarsaari, Tampere ja Hanko. Suuri lahjotus kansakonlui» hyiväksi. Taloll. Otatti Jsraelinpoika Pätki Säkkijärmeli Laisiii kylästä lahjotti Laisin kylään perustettamaa Pä- kin kansakoulua marten .'».<><») mk. Kansakoulua ryhdytään heti raken tamaan ja käytetään lahjarahat rakennuskustannuksiin. Jalomie linen kahjottaja on mielä liiman nut muistaa kansakoulua lesta- mentissaan, jossa 2« »,000 mk. korot on määrätty kansakoulun hymäksi. 5iottlupoikien liiga Ran.nalla- kin. Wiiine päimiiiä on Raumalla selmille saatu eräiden lyseoii alein- pien luokkien poika-oppilaiden muo- dostama liiga, jonka nimenä oli ..Tuomen marasliitto". „Liitto" joka näkyy sylitune^n salapoliisiko- maanien y. iii. semmoisien poika- aimoja kiihottamien johdosta, on harjottaimt kaikcllaista poikainais- ta ilkeyttä. ..Liitto" on parhail- laan tutkittamalla. Wenälämen pakkotyömankila Tuomen saaristoon. Wenäjän mankeinhoitoylihalli- tichessa on tehty ehdotus pakkotyö- mankilain rakentamisesta Suomeen, nim. Sommerinsaareen, Rahkunan- saareen ja Tapparansaareen, jotka saaret kuulumat Wiipurin lää- niin. Ehdotus oli tehty jo m. 1878, jolloin nostettiin kysymys Pietarin katujen laskemisesta Suomen gra- niitillä, jonka pakkotyöläiset louhi- simat. 'Asetettiin erityinen komitea tutkimaan sanottuja saaria. Ko- mitea piti Sommarin saarta so pimana sanottuun tarkoitukseen. Paljo» lahnoja. Wiime perjantaina saimat ka lastajat E. Katajaluoto ja E. Hellsten Naantalin aukolta n. k. Linilunkurkusta Tapinluodon lä- heltä yhdestä apajasta noin 50 kuormaa lahnoja, josta suurin osa myytiin mälikauppiaille Pietariin myytämäksi. „<^ol. Mosktvyi" aseiden sala- kuljetuksesta »nomeeu. Lokakuulainen „Gol. Moskmyi", jolta ei moi kieltää ..tosimenäläis tä" kantaa Suomeen nähden sa- noo, ettei melkein ainoakaan me- näläinen Helsingissä ole taipumai- nen antamaan erityistä merkitys- tä aseiden salakuljemkselle Suo- meeii. Lehti kirjoittaa: Aseita löydettiin melkein yksin- omattain urheilukaupoista ja näis- täkin main niin suurissa kuin Stockmanin on, jonka tamaroilla on yleiseurooppalainen maine. Olisi hassua olettaa, että suoma- laiset, kapinaa muka malmistaes- saan, eimät olisi moiiieet löytää parempia aseiden säilytyspaikkoja kuin urheilukaupat. Wähän us- kottamalta tuntuu sekin olettamus, että aseet olisimat ostaneet Wenä- jän mallmlkumouiselliset ja että he olisimat kulettaneet niitä Au- nuksen kantta Sisä-Wenäjälle. Re- molmerit ja pyssyt näyttämät kur- jilta eimätkä ole ollenkaan sellaisia, joita »vallankumous tarmitsee. Luultaminta on, että ollaan teke- misissä tamallisen salakuljetuksen kanssa keinottelutarkotuksessa. Puukko päässä toista Untotta. Toissa muoiilla jnhailnuksen ai- kaan oli Lahdessa suuri juhannus- tappelu, jossa m. m. erästä hen- kiloa lyötiin puukolla useita hamo- ja päähän ja selkään. Mies kitui sen jälkeen useita kuukausia Kou- molan sairaalassa, mutta eloon seiitään jäi. Ennenkuin mies sai- raalaan mietiin, oli jo kumminkin osa haamoja parantunut umpeen, m. m. eräs haama otsassa. Nyt miime päimiiiä alkoi miehen pääs- tä, kun hän päätään ramisti, tun- tua omituista tunnetta. Mies lähti sen muoksi lääkärin luo, joka sai selmille, että miehen päässä mielä istui sama puukonterä, joka sinne toissa muonna juhannuksen aikaan iskettiin. Puukko nim. sil- loin oli katkennut, maikkei kiimaas- sa temmellyksessä oltu ehditty ot- taa selkoa mihin terä oli joutunut. Täältä miehen päästä nyt toissa muolina kadonnut kappale löy- tyi. Onhan sitä pääkalloa siiliäkin, joka noin main teräaseita muosi- kausia moi sisässään säilyttää. malla, Wenäjällä oii tapahtunut paljoll merisiä murhia j. n. e. Naisasialle oli hän ennustanut suuria moittoja, joita hän todiste- lee useilla esimerkeillä. Kulumaa muotta kutsuu häii ..hehkumaksi »vuodeksi". Sillä kä- sittää hän ajanjakson tehoisaa toi- mintaa ja toiminnanhalua, jonka Ulkomailta. (JO henkeä saanut snrmansq, satoja haatvottunut. Äskettäill tapahtunut rautatie- onnetwmuuS Kanadan Pacificra- -.alla, iilatkustajajunaii 4 maiiiiua syöksyi Mailta Mebbmoo- din Oularmssa, pudotei, korkealta ratamallilta, on suurempia rauta- tieonnettoniuuksia, mitä milloin kaan on sattunut. Ali l>0 henkeä on näet saanut surmansa ja sato- ja on haamottunut. Tapaturmapaikka sijaitsi hymin ftirjäisellä paikalla. Junaan kuu- tui kaikkiaan seitsemän maunua. joissa oli noin 200 matkustajaa. Se kulli G."> kilometrin nopeudella sillan pollki, kun äkkiä eräs mau- Ullista joutui pois kiskoitta, vtäh- tämästi oli joku kisko irtaantunut. Toisen luokan maunu ja ensinläi- sen luokan ramuitolamaunu, juifa olimat täynnä matkustajia, järki- i«ät rataivailin tahi sillan taiteet ja syöksyimä: jokee». Joki oli lo- sm jäässä, mutia jää murtui ja ivannut upposimat jokeen. -Jfe matkustajista, jotka eimät saaneet surmaansa maunujen syöstessä jo- keeil, koetlimat hurjassa kuoleman- ca^kaLsa pelastautua ikkunmii ja omien kautta, mutla jääkylmä mesi tulmi heitä mastaan ja he hukkui- mat. Eloon jääneet muissa lvaunuis- sa tuliivat kauheasta iiäystä mel- keiii mielipuoliksi. Eräs tarjoilija Reynolds osoitti saiikarillista roh' keutla pelastustyössä. Hän kiipesi uponneiden maunujen katolle ja pelasti monta matkustajaa U:na- ivaihdoslailosteii kautta. Maikka maunu upposi uppoamistaan ja niatkustajal kehottimat häntä pe- lastamaan itsensä, pysyi hän alati mauniin katolta, johonka iski reiän, jonka kautta mielä pelastui usei- ta ihmisiä, kunnes maunu mih- doin kokonaan painui symyyteen. Kului monta tuntia ennenkuin saatiin apua. Cill'aikaa kärsimät pelastetut kauheita tuskia, sillä heidän maatteeitsa jäätyimät. Äto- net pelastetuista oli niin pahasti ruhjoutuneet ettei heitä moitu ryh- tyä kulettamaail. Sukeltajat työs- keutelimät uponiieissa Maunuissa ja koettimat ilmanmaihdoslaitosten kautta pumputa mettä pois, mut- ta heidän pmiiiistuksensa olimat turhat Sisäiiteu sekasorto Kreikassa. Atenasta ilmoitetaan kuninkaan pitäneen iieumottelukokouksen ka- niarin puheenjohtajan sekä mal- tiollisten puolueitten johtajien kanssa. 5kokouksessa keskusteltiin niistä toimenpiteistä, olisi ryh- dyttämä, jotta moltaisiin selmiy- tyä nykyisestä asemasta. Atenasta, tammik. 31 piiä. Kuninkaan ja puoluejohtajainmä- liiien neumottelu kesti 3 tuntia. Kuiiingas huomautti, että maa- dittu perustuslain tarkastus on ristiriidassa itse perustuslain kaiissa, joka konstitutsionin muut- taniiseeii maatii, että 3 4 edus- tajakamarin jäsenistä sitä haluaa ja että tämä toimomus esitetään kahdella lainsäädäntökaudella. Pno- luejohtaja Theototis huoinmltti, että ainoa keino sääimöllisten olo jen palauttainisetsi on kansalais- kokouksen kokoonkutsuminen. Tra- gumis ja Rallis kannattimat hän- tä. Kuningas ilmoitti sitten ole- mansa taipumainen harkitsemaan kysymystä, jos puoluejohtajat suos- tumat muodostamaan kokoomus- ministeriön. Theotokis ja Rallis sanoimat pitämänsä kokoomnsmi- nisteriöä epätarkoitukseumukai- seua. Atenasta, tainmik. 31 pnä. Kuningas on suostunut kokoon- kutsumaan kansalaiskokouksen ja on antanut Tragumiksen toi- meksi epäparlamenttaariseii minis- teriön muodostanliseli. Heti kun kansalliskokouksen kokoonkutsumis- ta koskema dekreetti on julaistu, ilinoittaa sotilasliiga hajautuman- sa ja upseerien mala saa entisen pätemyytensä. A!adamc de Thebesin ennustukset muodelle 1910. Lukijamme omat marmaan jos- kus sattuneet lukemaan parisilai- sesta madamme de Thebesistä, joka joka muodeksi julkaisee oman almanakkansa ja ennustaa siinä kunkin muoden tapahtumat. Ma- damen punainen almanakka on ilmestynyt kulumallekin muodelle. Otamme siitä muutamia kohtia, joiden armelemme lukijoitamme humittaman. Madame esiin mainitsee, että miimeksi kulunut „meri muosi" on ineniiyt umpeen. Hän huo- mauttaa, että Marokossa on muo- tanut paljon merta, että Espan Mainittu uusi nide sisältää siis suuren joukon tiedonantoja, joista lyhiilkin jollei muulloin niin aika- naail ja tarpeen tultua on rahaa kalliimpi. Sitä paitsi selaillessa kirjaa kiintyy huomio laajahkoihin kirjoitelmiin, joiden joukossa inai- nittakoot: Correggio (F. Lind- ström), Costarica (B. v. Fie- andy, (5 reut z-suku (fi\ Groten- saa aikaan suunnaton majon s ii teily auringosta. Kuumeen ta-iselt ja E. Hällström), Crom- painen »voimain syntyminen saa m e l l (K. O. Lindeqmist^, Ston- ^ stedt <G. iBeim ja K. Soiffeli), aikaan, että ihmiskunta työsken telee kiilvaasti. aiivan liialla yoin»)lia käypä höyrykone. Wno- si 1910 on seil miioksi oleioa mer- raton »vuosi. Tiede ja tuibe saa- muttamat eniienkuulumattoinia eii- näryksiä, ja eritoten kaiitaa näyt- tämötaive tähän saakka aaivista- iiiattomia t. :äuiiutnuC»in uit ui ex sI. A. Mecksell), l? y c>- n a e ii s-siiku (Di. Ssmiiieii y. m.), T a hr. a isia (W. Sjöström, I. Aoisman), Danielin kirja (A. Hjelt). Taimin A. M. Leman- der). Desk (E. St. Setälä), Te tteer <K. O. Lindeqmist, P. Es- hedelmiä. Suurest-,! Te la Gardie (K. R. Äce, Huolimatta tulee ^ lailder), Telphoi (O. E. Tu passa: Ranskassa tulee hymän-!saLaitokset (B. H. Päimäma- lainen iviinimuosi, maikkakin hie-i lo) y. m. maii myöhäinen, rypäleet tuleivat - viidettä koristaa yhteensä 131 hymiä ja miininhinnat omat kal-^kumaa, sekä kolm? lchteä liitupa- liit. Mainoaikojen maiheet eiivät' perikumia, jotka esittämät hausko- ole niin jyrkät kuin tamalliseöti ja ja näköalaknmia Dal matsi as- lcivään koiattaa: säätä jatkun al- ta (I ja II) Damaskosta ja ku kesästä saakka; tällainen sää Tresdenistä ^1 ja II». ulottuu kautta koko Eip.opan. : HJuiiäfan iannikot kärsimät suuria, mainioita myrskyjen takia, kalli-'?? oita suistuu mereen ja ibnsishe!.- ^ kiä huttim näissä iuonnonmullis-l ^ ^ * iuiliäjg Äuoima 1010 tapahtuu use-! ampia tulipaloja kuin milloinkaan ^ ennen: erään suurkaupungin lä-! heisyydessä tapahtuu suuri metsä- J palo ja paljon ihmisiä hukkuu' i lulliamzkuu;. (Suon»ennos.) ,.7^ Äussi, sinun täytyy myöntää etta tämä hattu ja tämä kappa omat aiman »nahdottomat yhteen! Aiman niahdottomat! ^ — Sinä aiot siis miedä takai- im tuon kauniin hatun? kysyin ininä työlästyneenä. — Wiedä takaisin hatun! En koskaan! Mitä ajatteletkaan? Tä- mä kappa on kehno. Niinuii on saatama sellainen, joka on hatun armoinen! Mii,ci sain luoililollisesti antaa myöten. Maimoni hylkäsi manhan — ha ha, mitä minä sanon, man- han, niin, wuosineljänneswanhan! kappansa ja hankki uuden, täy dellisen ihmeen, marsinkin mitä hintaan tulee. Hän oli tyytymäinen päimiin, pari, mutta sitteil alkoi hän tun- tea itsensä onnettomaksi kämely- hameessaan. Se erottautui liiai» huutamasti kapan komeudesta. Häu ei antanut perään ennenkuin sai tilata uuden hameen, täydelli sen näyttelyesineen, mähintään grand prir'in ansaitseman. Tuskin oli hän sukeltanut siihen, kun. kaikki kotoiset puserot rupesi- mat häntä tympäisemään. Ja niin antoi hän kuuluisan taiteili- san sommitella itselleen Uimin, täydellisen pitstrunoelman, lumin jonka kuitenkin, ikämä kyllä, ha- maittiin oleman hieman liian lois- taman hameelle, jonka muoksi tai- teilija sai runoilla unden hameen samoista aineista kuin lihvikin, hameen, joka ehdottomasti maati pelkkiä silkkialushameita. Tälle asteelle on maimoni het- kiseksi pysähtynyt. Se on komin surullista. Ja surullisinta koko ju- itussa on, että minä hänen mie- ' i'tv» rt %■* + tys. f. Z . . . , Olenime sano>»eethylvästitmaa- llelkechm. Koko Europa joutuu laiselämän yksinkertaisuudelle ja. , lar>iniäan tulipalojen rakia ja olemme jälleen keskellä suurkau-leslään näytän risaiselta hänen n'.er> rvaaiii mnsaasti uhreja pungin turhamaisuutta. Tuskaili- ^ rinnallaan. Hän häpeää minua! muuallakin kuiii Ranskaii ränni- sin tuitteivi erosimme pienestä ka-! Eilen mältti hän termehtimästä tolla. Amerikaakin uhkaa luon- lastajapirtistämme, ja jäähymäis-! minua, kun tapasi minut Espla- mullistukset. Polijois-Amerikas- kahmikekkereissä, jotka pidimme näädillä. Minua raukkaa! Ja sa maltiljce suuri kuimuus. ^ isäntämäellemme, pidin minä mu-, kun tulin kotiin, pakoitti hän mi- Pakanallisuus »vaikuttaa kansoi- faansaiempaamail puheen ylistäen nun heti kiiruhtamaan räätälini hiii kaikkialla, missä lemiaä »r>a- kalastajan onnellista elämänkoh- luo ottamaan mittaa uutta kaut- pauden ja tasa-arwoisuuden aat- taloa niin ylemäheiikisin sanoin, * taaltaan silkkimuorista prima ehe- teet, ^ omat maltaistuiiiiet maaras- että kalastajautto ja hänen euk-' wiot pukua marten. Räätäli par- sa. Ensikädessä on »vaarassa Ea^ konsa ristimät kätensä ja nskoimat kani! ... lannii», sen zälesiä Preussin ja minun puhuman paradiiststa. Ei! Minä luin täinän palasen silien Espaiijan maltaistuimet. uksikään silmä jäänyt kuirvaksi, ei «aimolleni. Hän mäittää että se Venäjällä ja Belgiassa tapah- edes piikojen, ja itse itkm minä on »valhetta kaikki tyyni. Niin on tuu suuria maltiollilia mullistut- «iin, että oli melkein maikea wain käsitettämä se todeksi! sia. olla. j "Auringon kuumuus saa aikaan Jätän kertomatta muuten kaik-i c' I U4 U II vi im II lii n lvii i VI li* | yksilöjenkin elämässä paljon seka- line kuulumattomme kärsimyksi-? " sortoa. ^Niinpä ennustaa mada- neen — minä matkustin päimää! Jfl llu^ me de Thebes tapahtuman luhti- ennen kuin nruut ja asuin hotel-! " sia harminaisia flandaaleja, eroot- lissa ja söin ulkona kunnes kaikki, ttUjnUUIttUl ilUljuniuO' taide. Englantilainen kirjailija mr Will ovat perinpohjaisten koetusten, oiTallisten ai neiden ja jiarhaimm&n konepajatyön tulos. VII ff I ^ auroilla on maan ranok- I I li»ti>1 käämistä varten sopivin muoto. VII K J| V au J' at eivät rasita eneni- I I LnHJ män vetojuhtaa kuin ajomiestäkaän. VII VI? ?uran hankkii sentähden » I Llifla jokainen ajatteleva maa- mies. Ssakeytitiö Airas, Helsinki. Edustaja Joensuussa: OSKAR HÄÄRÄNEN. Karjalaiset runolaulajat Ivan Onoi- la, K. Kuokka ja Ivan lifishnkka, jotka ovat esiintyneet kaikissa Suo men kaupungeissa, antavat KONSERTIN Ilosaarella ensi sunnuntaina t. k. 6 p:nä kello 6 i. p. Lauletaan Kalevaa runo, soitetaan Väinämöisen kante letta, luetaan loitsuja ja sanotaan sa tuja, näytetään miten ennen aikaan loitsun avulla parannettiin sairaita, esitetään karjalaistanssi. Lopuksi yleinen tanssi. — Sisään pääsymaksu : istumapaikat eturivi 1: —, takana 50 p. ja seisomap. 25 p. Sama näytös annetaan Lieksassa Nuorisoseuran talolla keskiviikkoma t. k. 9 p:nä kello 7 illalla. Sama si säänpääsymaksu. Höyryvenhe-Osakeyhtlö Salmis sa kutsutaan täten varslaaiseem yhtiökokoukseen, joka pldetiin 28 /i 10 Toimin. Petter Parviainen dc C:o konttorissa Joensuussa ja jossa keskustellaan ja pfi&te- tään yhtiöjfirjestjrksen 5 §:ss& mainituista asioista. Joensuussa a p:nä Helmikuuta 1910. Johtokunta. t&aiibt tisia mehkeilyjä ja merisiä kaksin oli yhi taisteluja. Surua tulee tämän Ja nyt olemme me kaupunkiini- kautta moneen perheeseen, «ano- sia jälleen. On kummallista mi- inalehdistö ja lakimiehet tämäu ten helposti ihminen saattaa pe- johdosta hyötymät. Tilapäistä rehtyä kaikkeen. S. o. minä tun- Irmin on eräässä englanninkieli- niielenmikaisnutta sattuu hymin sin tosin eiisi päiminä itseni joten- sessä aikakauskirjassa esittänyt usein ja erittäinkin maimaa se kin kuin kiskaistuksi juurineni irti sangen humittamia mertailuja (makulatur) Raatavana eromaattisia kirjailijoita. kukkaislamasta ja istutetuksi sami- meidän päimiemme näyttämötai-. kirjapainosta. Mutta madame ennustaa pal- astiaan ja herätin eräänä aamu- teestä Kiinassa ja dramatisen' jon muiltakin. Muotin.aailmas- na mähemmän tamallista huo- tieteen luonteesta Shakespearen^ sa ennustaa hän tapahtuma» suu- miota kadulla, kun luontemine aikoina Englannissa. Wertailut - ua mullistuksia. Ahtaat hameet maalaisrapoineni astuin ulos osoittamat sangen paljon yhtäläi-^ joutumat käytännöstä ja niioen asunnostani suurkaup. humuun Mttä löytymän näiden kahden^ tilalle tulee laajoja ja runsaasti ilman kaulusta ja kaulaliinaa.' ..taidesuunnan" mälillä. i röyhellytiyjä. Hiuksia aletaan käyt- Sai nähdä kumani eräästä näyte- Kiinalaiset esittämät näytelmän-' tää diademiii tai ruunuu tapaa,i akkunasta ja kauhistuin ja syök- sä eräänlaisella lautasillalla, jos-! Maanvili Juho Laasoaea. kamniattuina, ja hatut tulemat syin piiloon muutamaan kellä- ta kokonaan puuttuu kaikki dekora-- Tohmaiärrniis- olemaan pieniä, niin etteimät riin. i tionin mälikappaleet. Samaan! ... * 1 „ „ . naiset enää näytä kuljeskelemilta Mutta maimoni oli jo siitä het- tapaan sanotaan Shakespearen j iJaailV1 ^ "■ i£ronen . Järv« sieniltä. S)!uoti maikuttaa majes- kestä saakka, jolloin astui jalka- näytelmiä näytellyn Lontoossa _ . ^ teetillisemmalta ja. sen muoksi hi- teränsä kaupungin satamaan, täysi Globe-teatterissa, samalla kun yl-. Kauppias Juho H a kk ar ai h sm, lemat kullakirjailut ja kullanmä- inaailmannainen, ja tuskin oli häisimpien katselijain paikat oli-' riset kankaat käytäntöön. hän ehtinyt suoriutua pahimnlas- wat näyttämön etuosastossa ja^ Ilmaii malloittaiilisesta puhuu ta muuttorähinästä kun jo ryhtyi siten usein maiknttimat häiritse- > " ' i Karjalattaren asia miehiä. Onkamosst: Saario. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Iira Iisakki Puhakka. madame hymin epäillen. Hän kaikkeni hurjimpiin toalettihnllu- wästi näytelmän kulkuun. Sa- usko lentotaidon käytännölliseen tuksiin. No, se oli taivaltaan pal- mankaltaisen tapauksen näki kerran • RääkylfissS: vfttnffp^n fiiSfn pt fpfitt/i mi- c>^> mr ^ermin prririäfi 1 } fiiiinintlVSm 1 __ _ _ Kankaanrinta. Hirvonen. Hra Juho Halonen. Lehtoi: Maanvilj. Simo Hirvonen. Ro mppalassa : Hra J. V. Pälli. Taipaleella: tärkeimmät toimet lykättämä tiis- taihin. Keskimiikkokaan ei kuulu pareni- pien päimien joukkoon, jotamas- toin torstai oii merraton. Perjantai päimältä ei ole pal- jon hymää odotettamissa; mutta miisaille ihmisille on sen sijaan lauantai onnellinen päimä. Ileen- sä omat päimät kuitenkin tähtien »vaikutuksesta riippumia, ja sen muoksi moi olla hyminkin onnet- nettomia sunnuntaipäimiä, sikäli kniil tähtien asento silloin sattuu olemaan epäedullinen. Kirjallista. Tietosanakirja. 25—28 »vihot sekä 7:s nide. Sen jälkeen kuin ennen joulua rvalmistni Tietosanakirjan I osa, joka sisälsi teoksen 24 ensimäistä mihkoa eli 6 nidettä, on jukaisus- ta säännöllisesti ilmestynyt 4 uut- ta mihkoa, jotka yhdessä inuodos- tamat 7:nen niteen. Se sisältää II osan palstat 1—288, käsittää hakusanat (5 o n frate r—D i a- n°a, yhteensä 1,583 sanaa, joista jan kapinan johdosta kuoli pal- C-kirjaimen osalle entisten lisäksi jon ihmisiä wäkiwaltaisella kuole- tulee 674 ja D:lle 909. niemi. » K. Parkkinen, Lep- pSlahtL Poliisi A. V. Pitkänen. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahdella: Iira Heikki Linkku. Juu a s» a : Kauppias J. Huttunen. V ärtsilfissä: merkitykseen, koska ei keksitä mi- melnstytön mika. Ja, niin knm- mr Irwin eräässä kiinalaisessa Kaum)iag P K . tään keinoja onnettoinnuksien malta kuin kuuluiieekin, minun on teatterissa. Sankari muutamassa v / Q "_ . mälttämiseksi. ! tnnnustettama, etteil minäkään ai- jännittämimmässä kohtauksessa^ Tapaiisa inukaan onnen ja on-'wan syytön ollut. !kompastui katselijan jalkoihin ja- nettomuuden kuukausista ja päi-j Katsos, tuo loistonhaluinen pal- katse ylöspäin kohotettuna täytyi! mistä piihuessaau saanoo msda-' melustyttö meni ulos jo ensi ilta- hänen kiimetä niitten yli. Ei ku-j ine de Thebes: !na ja tuhlasi kesäjuomarahansa kaan nainen Kiinassa saa astua: Muoden 1^10 ke>ä on onlielli- johonkin „loppnuiimyyntiliikkee- iiäyttämöpalkeille, maan omat. sempi kuin niuut kolme muoden-,seen", mistä hän löysi hatun, joka naisosat nuorten miesten esitet-j aikaa, sillä silloiii on olettama lu-^ näytti silinteriltä, jonka päälle joku täminä, jotka aikaisimmasta lap-. xguppias J. Liimatainen knnn auringon koko moima. Kail-^erehdyksissä oli istuutunut ja joii- snudestaau omat harjoitetut esiin-- xguppias 3. Reijonen, ki miikon päimät eimät ole yhtä!ka ympärille hän sitten hätäisesti tymään naisina. Tunnettua on' ^»loll. J.Hyvärinen,Kaatamo. onnellisia. Sunnnntai on eittä-'oli sitonut kolo joukon koreata myöskin, että Ophelian, Portiani Liperissä- mättömästi paras päimä, sillä se' nauhaa estääkseen sen aiman ko- Rosalindin ja kaikkien Shakespearen ^ ^ on auringon päimä; se on lepo- konaan hajoamasta. kuolemattomien naisosien esittä-j tcanppiss J. Kuokkanen, päiivä, mutta työii lemätessä saa-j Kun maimoni ja palmelustyttö niinen oli nuorten naisten käsissä.? Maanvilj. F.Hirvonen,Tutjua- mat ajatukset lentoa. '^!e päätök- ? seuraaivana aamuna läksimät to- Kiinalainen näyttelijä on kansansa set, joita sunnuntaina tehdään'rille, oli palmelustytöllä päässään Almissa niin ^alhaisella tasalla,! omat ininollen oiinea tnottamia. ^ tuo uusi hattu, joka tyystin him- että ivähäpätöisinkin katselija osot- ? Mamlantai on kuun päimä ja meilsi loistollansa maimoni jon- taa hänelle halmeksimista. Hänen ^ oil sen muoksi onnettomuutta kun merran lvähemmän prameile- englantilaista mirkameljeään Sha-1 tuottama. Seii muoksi on kaikki! wan, mutta soman eikä suinkaan kespearen aikana pidettiin katti-, ' huokeampihintaisen kemäthatun. lanpaikkaazain tallipoikana, ne; Kotiin tultuaan! syöksähti mai- olimat molemmat henkilöltä, jotka? moni luokseni ja kertoi onnistuen eimät ansainneet edes kunniallis-; hieman surkeaulaisesti koettaes- ta hautausta, maan miettimät ja' saan leikkisää puhetapaa että tori- mieläkin miettämät kurjaa elämää - akat olimat erehtyneet hatuissa ja asuen teatteritalon kellarikerrok-' kutsuneet palmelustyttöä roumaksi sessa. i ja häntä palmelustytöksi. - Kumngatar Elisabettn aikana- Minun suuttumukseni oli raja- oli Englannissa näyttömöpaikkana Maanvilj. A. V. Koskinen, Duai- ton. Miisi minuuttia seii jälkeen aiman tyhjä näyttämö, johon olimme maimoni ja minä kau- kulki kummaltakin puolelta yksin- A ] £?£" a]atar H n * Karttun,a . pungin etemimmässä mnotimaka- kertamen sisäänkäytämä ia joka Maanvili Juho Laukkanen fiinissä ja kolme tuntia myöhem- olt marustettu e,iripulla. Mitä Juho "akkanen, min olimme malinneet maimolle- näyttämöllepanoon tulee, riippui ni uuden hatun, taiteen mestari- f e kokonaan katselijoiden omasta teoksen, missä strutsinsnlat näihin miellkumituksesta tekijän tekstin saakka aavistamattomalla runsau- yhteydessä ja tämä puutteellisuus della suorastaan kiistelimät tilas- on suureksi osaksi aiheuttanut ta ja himmensimät toisensa. Pal- Shakespearen kauiiiin runollisuu- melustyttö oli etäistytetty, ja minä den. Senaikumen näyttämölle- olin tyytymäinen. panna Globen tm Blachrias'm Mutta olisinpa maan tietänyt, teatterissa saattoi asettaa näyttä- mitä tämä hattu oli aikaansaapa, mölle sängyn merkitsemään ma- en ikinä olisi sitä' ostanut, mie- kuuhuonetta, maltaistnimen mer- Onko maalilain mukaan oikeu- luummin' olisin maikka koettamtt kitsemään ruhtinaan asuntoa j. n. e. tettu mies amustamaan maim»- jotakin salamihkaista mäkimallan Kiinalainen näyttelijä lausuu tar- ansa maalitilaisuudessa miiman yritystä palmelustytön hattua mas- peen maatiessa pitkän jonon knrk- metämiseen, jos nimittäin joku taan. On katkeraa ajatella että ku-ääiliä, jotka sisältämät kumauk- mainio niin haluaa; eikä tahtoisi minä itse saatoin maimoni liik- sen ajatellusta ympäristöstä, sa- salaisuuttaan ilmi antaa roitaru» keeseeii Hän ei ollut enää hillit- malla knm kaikki asianhaarain maiselle maaliamustajalle, mai tämissä. mukaan tuodaan esim. alttari esit- onko jokaisen pakko käyttää maali- Hän oli ollut säteilemän onnel- tämään temppeliä, tamallinen lautak. malitsemaa amustajaa jo« linen hatusta. Mutta jo seuraa- bamburuokohäkki nimikilmellä ma- itse ei kykene miiman metäsemiseen? mana päimänä tapasin hänet ai- rustettuna merkitsemään määrät- Tietämätön, man äärimmäisen hermostuneessa tyä kaupunkia ja tuoli- ja pöytä- tilassa, ja kuu hellällä lemot- kasa merkitsemään muorta. j , tomuudella kysyin syytä siitä, (Jatk.) puhkesi hän kärsimyksistä mamis- ________ ten: ——— ^ Kauppias Ida Siitonen. Yleisöltä.