N:o 33 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivfillfi. Lehden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa Konttori ja kirjapaino k;;); ..tajakatu 4. T.iefooni 33. <36 :8 Vuosikerta) Joensuussa Torstaina 24 p:nä Maaliskuuta Tilaushinnat : Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p, kuukaudelta 50 p. — Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop., kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TÄHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7—9 ap. 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapainon konttori, ScliliUeriu kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. Neppö«iström'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Oinosen kauppapuodit. Ilmoitushinnat: 8 pää edellä ja G pää jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamilliset kuolemanilmoitukset maksa vat 3: 50—4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: —, surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. — Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehdon konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päivänä en. non klo 4 i. p., sonjälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Päivälista. POSTIKONTTORI pidetään avoinna marraskuun 8 p-.stl 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto kello 8—10 ap. Tulevien postien osasto kello 8—10 aamup. ja klo 6,50—6,46 illalla. Arkipäivinä: Lähtevien postien, sekä pesti- esotus-, s&ästöp&nkki- ja sano malehtiosasto klo 8 ap.—V«1 ip. ja 4—7,6 ip. '.Piilevien postien osasto kello 8 ap—»/il ip. ia 4—*/,6 ip. sekä 6,30—7 ulaui Huem.! Sisäänkirjoitettu, vakuu tetut ja postietuanti-lähetykset kuin myös tavarapaketit ynnä postiosotukset ovat jätettävät postikonttoriin, joutuakseen klo 11 ap. etelään lähtevään junaan, ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 6,50 ip. lähtevään ju- naau ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip, arkipäivinä klo 11 ap. Ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ia postimerkeillä varus tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.— 1 /»! ip. Ja 4—7*6 sekä 7^7—-7 illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo 8^-10 ap. ja 7a7—7 ip. Posti lähtee: postikonttorista joka päivi: Ho 10,15 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 6 ip. rautateitse Pielisjärvelle y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kunsjärrelle, Pol- vijärvelle. Sotku maan, Taipa leelle ja Utraan, Ho 7,30 ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka pii vi: klo 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m. pohjoisesta rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ja lau • Ku • ' " ' ~ ' leelta, klo 4 ip. joka torstai Knusjär- veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja Sotkumasta, klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schluterin kirjakaupan luona olevat klo 9,15 ap. ja 4,16 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. lv «jVv J van tai Kuusjärveltä ja Taipa- Kirjelähetyksiin on, siltä varalta ett* ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schliiterin kirjakau pasta ja Ansu Hämäläisen se katavarakaupasta. Piiri&äkäri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita fcri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. ia5—6 j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 9—10 e. pp. Sairaalanlääkäri A, Sandström ottaa vastaan sairaita arkipfti- Hammaslääkäri G. Lindholm Ni kolainkatu, Vuorisalon talo, 1 p:stä maalisk. 1910. Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankkikomisario E. Broms in talossa Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilla joka arkipäivä klo 9—11 a. p. Kaupungin kätilö E. Ikonen ta vataan teurastaja Karin talossa Merimiesk. 32. Vaivaishoitojohtokunnan esimies tavataan joka arkipäivä klo 4—5 ip. Suomen pankin konttori kello Khstä e. pp. kello 2:teen j. pp. Kansallis-Osake-Pankki kello 10 —2 päivällä. Yhdyspankin konttori kello 10—2 e. pp. Pohjoismaiden Osake -Pankin konttoori kello 10—2 päivällä. Rahatoimikamari pidetään auki joka arki keskiviikkona ja lau vantaina kello 5—6 ip. raati huoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 10—1 ja 6-7 ip. klareerauksia varten. Sähkösanomakonttori on avoinna joka päivä kello 8:sta aamulla kello 9:ään illalla. Joensuun kaupungin Säästö- Eankki pidetään avoinna joka eskiviikkona ja lauvantaina klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovat joka arki keskiviikko klo 6—7 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorisonkirjasto kaup. talolla on avoinna joka tiistai kello 4—6 ip. Kansankirjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—S i. p. ja kirjojen lainaamista varten joka arki torstai klo 7— 8 i. p. ja joka arki lauantai klo €—8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo x / g l—V,2 päiv. kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan Maanviljelysseu ran toimisto kaupp. H. Sura kan talossa on avoinna arki- .—klo 6 i. p. on päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i ]a klo 10 a. p.—klo 2 i. p. sihteeri ynnä muut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. J oebsbdb Asioimistoimisto (Omistaja K. H. Lundholm) JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. Luurin kiinteimistätoimisto Pohjois- Karjalassa ja Savossa. Välittää maatilain, kaupunkitalojen, met säin, huvilain, kauppakartanolden y. m. kiinteimistöjen kauppoja. Kaut tamme myytäviä maatiloja on ny kyään yli 150, joista useimmat ovat hyvillä liikepaikoilla olevia metsä tiloja. Seikkaperäinen maatilaluet- telo n:o 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä yhteensä noin 25. Joensuun Asioimistoimisto. Torikatu 6 — Tel. 180. Vakauttakaa hevosenne Turun HeYOSYakuutas- yhtiössä. Asiamiehiä i Joensuussa: Y. Kallio. Kontiolahdella: J. Räsänei. Pielisjärvellä: M. Honkanen. JOENSUUSSA Nikolaink 20 - Tel. 73 (Omist. I. E. Tuiskunen.) Valmistaa Vesikattoja galvanoi dusta ja mustasta rautapellistä. Myy varastosta Peltiuunia. Paisto-uunia ä 5 m. Kuparisia hella- kattiloita. Kahvipannuja. Kas trulleja, katti loita. Liimapannuja. Kylpyammeita, useampaa lajia, myöskin n. k. »Kuhnen». Umaventtiilejä, Ruiskukannuiaj Kaikenlaisia Lak- kiastioita y. m. H. Kinnusen Uliasiaifltoimist aina saatavana Joensuussa Malmikatu 26. H. Litmanen ■ ■ ■ ■ Joensuussa vastap&Itl sairashuonetta. Valmistaa hautakivifl, graniit- T1D * 9 ^häp«%£i' tiklTi,tl kusten mukaan. aekft a. p. tzo 1 i Hintakyaelyikla vasUtaan. tili- y. m. kirjanne ja seinäkart tanne sitomossani. Kouluvihko jen ostajille edullisin ostop. Sei nätaulut laitetaan siroista teh- daslistoi3ta. Kuvastimia tilauk sen mukaan. Työ ensiluokan. Hinnat kohtuulliset. Kunnioittaen: D. A. Paasikivi. Nurmes, P. Kilpeläisen talossa. cffuosiRRaita ja sopivia cffaisten palttoita saatte aina hyvin vali koidusta palttookaupas- tani huokealla. Koivula, Viipurissa - Rautatienkatu 5 Aseman vastapäätä Tarjoaa siistejä ja halpoja huoneita, alkaen Smk. 1: —. Kunnioittaen: L. HÄNNINEN. ALBIN KEMPPI Ompelukone- ja Kutomakone- sekä Polkupyöräliike -- Viipuri Pohjolan ja Maununkatujen kulma. Telefooni 945. Kun kaunista tikkiä vaatteisiis' tahdot Ja kukkaros hyötyä samalla katsot, Käy Joensuuhun Antti Lehikoisen luo Hän halvalla »Kayserin» hj-vän suo. Jos sarkaan, nahkaan tai silkkihin Sä tahtonet tikin kaunihin, Niin »Kayser* on aina valmiina Vuosikymmenet ompelee vahvana. Vaikk' linnoissa uljaissa koristus Matalan majankin somistus On sirous, komeus »Kayserin> ; Ja kuuletko? — Käynti on hiljaisin. A. Lehikoinen, Joensuu, Malmikatu 14 P. Kopponen, » Niskakatu 12. Vieraskoti Rauha tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Ruoka- miehiä otetaan. Kuolleita. Täten saan ilmoittaa että emäntäni o. s. Stragonoff, rauhallisesti nukkui kuolon uneen Taipaleella Maaliskuun 20 p:nä klo 6 e. pp., elettyään 68 vuotta, joka sukulaisille ja tuttaville ilmoitetaan. I. Kiiskinen, kirkkoväärti. Kalaverkkoja, Nuotanosia, valm. nuottoja, Riimu- verkkoja, Rysiä y. m. kalastus- tarpeita. Isoin ja halvin varasto! Jälleenmyyjiä otetaan! Hintaluette lolta ilmaiseksi! Viimeiset palkinnot: Neljä I:stä Turun kalastunäyttelyssä 1908 ja viisi l:stä Uudenkaupungin 1909. Turun Kalanpyydys-Liike, Turku. <1. 14241) Joensuussa Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN. Neiti K. Parviaisen talossa. - ■ Puhelin N:o 148 ] - - Matkustetaan maaseuduille. maksaa korkoa TsIIetuhsEHe s 6 kuuk. irtisanomisella S 2 1 „ vaadittaessa Talietuskoattokuranttitilillä 5 °|o SäästBkassatlllllä 5 °|o Juoksevalla tilillä 3°|o M S °|o 4 ^2 ilo 4 o|o 8 Ma °lo S-ss istoii Joensuun Kirjap. 0.-Y:n Kirjani iM (/1 l!IIH Ifurmekssn konttori Ottaa rahoja korkoa kasvamaan. Edullisin tallentajille on TalletuskonttokuranttL Siinä maksetaan korkein talletuskorko Ia pannaan korko pääomaan kahdesti vuodessa, joten ie kasvas Lorkoa korolle puolivuosittain. Lahoja voi lähettää pankkiin pos tissakin Joenssca kirjap. B.-Y:n Paperikaiipm Joensuun Kirjapaino- Osakeyhtiön Osakkeenomistajat kutsutaan varsinaiseen YIMoIHIM, joka pidetään yhtiön konttorissa Perjantaina Huhtikuun 29 p:nä 1910 kello 5 i. p. ja tulee ko kouksessa käsiteltäväksi seuraa vat asiat: 1. Johtokunnan kertomus vii me vuoden liikkeestä ja tarkas- tajain lausunto tapahtuneesta ti- lientarkastuksesta. 2. Johtokunnan ehdotus osake pääoman lisäämisestä. 3. Vastuunvapauden myöntä minen johtokunnalle ja isännöit sijälle. 4. Isännöitsijän ja jäsenten valitseminen johtokuntaan. 5. Kahden tilintarkastajan ja niiden varamiesten valitseminen. 6. Palkan määrääminen isän nöitsijälle, johtokunnan jäsenille ja tilintarkastajille. Joensuussa 19 p:nä Maalisk. 1910. Johtokunta. Elävienkuvien Teatteri „foto" tei oS|6lma iäka ira!. jä tänt. OHJELffiÄ: 1. Maankulkijan karkaus. 2. Niskoitteleva aasi. 3. Grand Trunk rautatie. 4. Kertomus Kentuckyvuo- rilta. 5. Lourdes — Gavarnie. 6. Kun putkityöntekijöitä kutsuttiin. Vakuutus-Osakeyhtiö KALEVA vastaanottaa : Henki-, ) ia mvöntää: Pääoma-, > Vakuu- Opinto-, j wksia Elinkorko- J ja kansanvakuutuksia ilman lääkärin tutkimusta. Asiamiehet: Joensuussa Lauri Savolainen. Olli Pitko. » Antti Kosunen. Utrassa O. E. Heiskanen, iohmajärvellii O. L. Tallus. Värtsilässä Kust. H. Koskelo. Liperissä Kusti Koponen. Ilomantsissa P. Meriläinen. » Juho Ikonen. » Elias Pikkarainen. Polvijärvellä O. Ahti. Aurmeksessa Olli Pitko (I. Lehto.) Juuan Vuokossa Emil Hyttinen. Junassa Juho Kannas. Pielisjärvellä Juho Kärki, esimies. » Juho Kärki, kauppias. Enossa kaupp. D. Keinänen. Korpiselällä S. Huurinainen. kiteellä V. Sutinen. Hammaslahdella J. Puustinen. » H. Wenäläinen. Suomen MolMa. Niinkuin sähkösanoma jo kertoi, oivat englantilaiset lehdet julkais- seet Suomen oikeutta koskeman lausunnon, joka on tuloksena eri maitten oikeusoppineitten kesken tapahtuneesta neumottelusta. yiäi= hin neumotteluihin omat ottaneet osaa prosessorit F. Pallack Oxfor dista, G. Anschiitz Berliinistä, E. Nys Brusselistä, t. ÄUchonn Grenoblesta, I. VestlakeCambrid-- gesia, L. v. Bar Göttingenistä, A. de Lapradelle Pariisista ja M. van der Plugt Leydenistä. He kokoontuiivat hollantilaisten tiede- miesten ehdotuksesta Lontoossa tar- kastamaan Suomen kysymystä. Tarkoin tutkimat he kaikki Suomen ja Menäjän iväliset ristiriidat w. löili) alkaen. He luulemat lau- suntonsa kiinnittämän Venäjä»» hallituksenkin mieltä ja he olisimat iloisia, jos heidän lausuntonsa edistäisi Suomen ja Menäjän mälisen ristiriidan selrvittelyä. Heidän pontensa tässä kysymyk sessä omat: 1. Suomen oikeus omaan hal- lintoon ei ole mikään suomalaisen mielikumituksen haaiveilutuote, maan historiallinen tosiasia. Se ei ole dogmi, johon suomalaiset uskomat, maan historiallisesti ja tieteellisesti todistettu totuus. -. 'Aleksanteri Int ei ole saa nut Suomea ainoastaan Nuotsilta, maan kuten itse rauliansopimuk- sessa tunnustetaan, ennen sopimuk- sen pääliäinistä suomalaisilla it- seltään. Ja sitä ivastaan on hän juhlallisesti lumannut kaikknia ai- koina pitää heidän hallitusmuo- tonsa pyhänä. itun säädyt Pormoon mal- tiopäimillä tsaarin lupausten joh- dosla tekimät malansa, ei Suomi (ivapaana, nyt kohotettuna kansa- kuntien joukkoon» ole ivallotetnina ntaakuntana astunut Wenäjän »valtakuntaan, »vaan itsenäiseltä eliinenä, »vapaalla sopimuksella yhdistetty suiverääniin »valtioon, joka tässä sopimuksessa on luman- nut pitää kunniassa Tuomen itse- hallmtoa. 4. Ätiten eri kirjailijat armoSte- leivätkään Suomen yhdistymisiä Wenäjään, ktikin sen mukaan kun käsiltäivät »valtion ja julkism oi- keuden, »»iin he kaikki myöskin me- näläiset oppineet, harivoja poikkeuk- sia l»ikuu»»ottainatta, omat sitä »nieltä, että Suomi suhteessaan Venäjän »valtakuntaa»» on oike»i- tettu maalimaan, että sen »valtio- muotoa pidetään pyhänä. Perustuslain loiineenpane- minei» Venäjällä ei moi mu»lttaa Suomen suhdetta. Hallitusmuo- dot oliivat erilaisia ja oiketldelli- sesti erillään, Venäjää hallittiin itsemaltiaasti, Suomea perustus- lain mukaan. On sanottu, ettei olisi »»»itään järkeä Suomen itse- hallmnossa sittenkun itsemaltius on lakannut Venäjällä. Se on itse asiassa määrin. Suomi, jolla »valtiollinei» kehitys on »vanheinpi ja jolla on eritymen siivistys. pyy- tää täydellistä mapautta, joka on sen totnmtuksen mukainen. Muu ten on Aleksanteri 1:»» ja hänen seuraajansa ikuisiksi ajoiksi maku»it- taiteet s»»omalaisille ei main yksi- löllisen mapattdei», maa»» kansan »vapaude»», jotta kansa möisi suo- jella henkilöllisiä ivapauksia»»sa. ^ain »»»»»kaisestikin on tämä perus- teltu — tässä seuraa piteinpi sel- »vitys moimassa olemasta oike»i- ; desta. : l>. Kun ei Venäjä moi koko- »»aan eikä osittain s»iora»»aisesti riistää wc»llwpäiwiltä eikä Tuo- men hallinnolta niide»» oikeuksia, ^ ei Wencijä myöskään moi epä- fnoralla taiualla »aaba aiknaix rn- jonitjia, kun se filloin anastaisi itselleen oikeuden määritellä pe- r»lst»ls!ai» moimassaolon rajat. ^ 7. Jos Venäjän »valtakunnan korkeiinmat ed»it »vaatimat, että kaikki sisäiset asiat järjestetään yhteiseltä näköalalta, tulee Suo- »»teit »valtiopäiiväin itse ratkaista täinä asia oinai» iltaansa pnoles- ta ja yhteistoimi!» Venäjän kans- ^sa luoda nämä säätökset uusima : elin. j ^täitten ponsien alla on alle- • kirjotukset. Dfiihiii etlropalaisien kuuluisuuksien lausuntoon on yh- -tyiiyt sir Ediv. ^rey, Englaniiin ^edustaja HaaginJ konserensissa. ! Äirjeessääit prosessorien i»e»uvotle- ! lukokoukselle lausuu hän: jj iUutiu» mielipiteeni »nukaan - onzat sopimukset Pormoon maltio- «päiivillä 1SUU, litu», maltiopäimä- I kutsumus, tsaarin terivehdyspuhe i suomalaisille maalisk. l-"> p. ja hä- i nen julistuksensa »naalisk. -3 pltä ' toisaalta sekä Suomen kansanedus- lajain »»skollisuusivala toisaalta, juhlallinen toimitus, jolla tsaari it- sensä ja jälkeläistensä puolesta utout»»» tunnustamaan Suonten itsehallinnon ja pitämään mou massa perustuslait. Suomalaiset vuolestaai» sitoutuiivat olentaan keisarin uskollisia alaniaisia, kuten tähänkin asti oliivat olleet Suo- men perustuslakien »ntckaiselle suuriruhtutaaile, keisarille itselleen. Olen sitäpaitsi sitä mieltä, että Haminan rauhansopimus on tunn»lsta»mt tässä kysymyksen alaiset fopimutjet tsaarin ja Suo men kansan mälillä, eikä se moi missään suhteessa tehdä tyhjäksi Pormoon sopim»lsta. Tiedän »nyös- kin Suoinei» »valtiomuodon ja it- hallinnon oleman oikeudellisesti perustetun, ja omat sen tunnus- taneet siitä alkaen näihin saakka Suomen toisiansa seuraamat suu riruhtinaat. Tämän käsitykseni oikeuden to disteeksi mainitsen kuulutuksen hel- mik. i> pltä 1816, hallitsijamakuu- tukset, jotka kaikki hallitsijat omat antaiteet. Suomen maltiopäimäiit kokoo»»kutsun»isen ja lopuksi Wenä- jän riippumattoman Suomen asi- ain hallinnon, jotka edellyttämät maltiontuotoa. Päätän sen joh- dosta, että oikeudelliselta kannalta Suoinen kansa on oikeutettu maa- timaan perustttslakiensa pyhänä pitäinislä, eikä tältä kansalta il- man sen myöntymistä moi lailli- sesti riistää hallitusmuotoa.