?uorstaina Ulokuuv 85 xmZ. 1910-I?:o 93-3 Näiden rlwien yläpuolella näemme kuivan Suomen enfimäisen kenraali kuvernöörin, Per Brahen, muistopatsaassa Turussa, joka patsas w. 1887 pyS- tytettlin vapaehtoisesti kootuilla varoilla. Uljaana seisoo siinä mies, maamme »korkein päällikkö" 1600-luvulla. PatsaS. kilvessä on kaiverrettu senaikuisilla ruotsinkielellä hänen mielilauseensa. Suomeksi se kuuluu: minä olin kansaan ja kaa^a minun» hyvin tyyty väinen. Lehtemme piirustaja on piirtänyt kuvaa ajatellen, että kaupungissa käyneet .korkeat vieraat" patsasta juuri ovat katsomassa. Ei ole tiettyä, kävivätkö he siellä. Mutta ainakin ^korkeaa rouvaa" uskal lettiin sen fivutse johdattaa. Turun Siemenkauppa. ValStvtttautistoimiSto. Maa-m.iusi»ööri >«nrad Sööerhslm IVSS Tnrkn. Hum-IiStokala 8. Pub. 10 43 Elokuun SS p:nä. Marjaan! Lukija ehkä ajattelee, että tämän kir joituksen olisi pitänyt olla lehdessä alkukesällä, jolloin oli marja aika eikä nyt, kun syksy saapuu. Olisi kyllä ol lut syytä silloinkin asiaSta puhua, sillä hytvää ansiota antavat kesän marjat, mansikat, muSlikat ja vatut, mutta, ei se nytkään myöhäistä ole. Puolu koiden aika alkaa näet olla käsissä ja «e kyllä antavat kerääjilleea sangen hyvän tulon. Metsien monipuolista rikkautta ei ole tarpeeksi oivallettu. Saa sieltä rikkauksia muustakin kuin tukkipuista, ja juuri luonnontuotteet, marjat, ovat sellaisia tulolähteitä, rikkauksien anta jia. Ulkomailla omat marjat mitä ha- luttawinta tavaraa. Siellä otetaan «itlihhrvöllä »voStaan wait'a jokikinen metsän marja SuomeSta. Ulkomaille, ja eritotenkin Saksaan, onkin Suo mesta lä etctth puolukoita ainakin vuodesta 1832 alkaen. Tullitilas tossa on nim. maiuitulta vuodelta merkitty puolainlähetyksiä Suomesta. Numerot tässä suhteessa ovat san gen huvit» via. LZuorna 1882 vie tiin ulkomaille me sämarjoja 200 tuh. kiloa ja saatiin niistä rahassa noin 35 tuh. markkaa. W. 1885 oli vienti 97 tuh. markan arvosta j. n. e. Näin kohosivat vähitellen tulot ulkomaille viedyistä mc raoista, niin että vnmei- set vuodet voivat näyttää seuraavan laisia numeroita: W. 1903 — 267 tuh mk. arvos ta, w. 1904 — 314 tuh. mk. arvosta ja w. 1907 — 360 tuh. mk. ar tvoSta. Syynä rahasummien nousemiseen ei ole ollut se, että olisi juuri sa nottavasti enemmän marjoja lähe tetty vaan se. että ulkomailla on mar joista vuosi vuodelta enemmin mak settu. Halu ja into marjojen poimimiseen ja ulosvientiin on eri osissa maata erillainen. Oikustaan ei löydy kuin noin kuuden kaupungin ympäristöä, mitsä tätä „eli> icinoa" harjoitetaan, uim. Vaasan, Turun, Hcngou, Hel singin. Oulun ja Miipurin ympäriS- Gt. Toisissa osissa maata ei marjo en ulosvientiin mitään merkitystä panna. Siksipä nyt, kun alkaa puolukoiden noukkimiSaika, älkää antoko metsien marjarikkaudcn jäädä metsiin mätäne- mään, vaan joukolla niitä poimimasn ja lähimpään kaupunkiin myymään. Kaikki joutohenkilöt siis metsiin päivä kausiksi, jo!'ilinen puolukka koriin ja saattepa nähdä ja ilolla havaita, että pienet puolvmarjat cntavat nousi joille kymmeniä, jopa satojakin mark koja. Nykyään saa puoluk'alitrasta 15— 30p:aiä. Päivässä pari kolmehenkinen uoukkijajoukko voi poimia a nakin 200 litraa. Siitä tulee jo 30—60 mk. ja se ei ole kolmeen henkeen jaettuna huono päiväpalkka. Ja metsistä on jokaisella oikeus lupaa kysymättä marjoja poi- mia. Suurilla kirjaimilla panemmekin lo puksi jokaisen huomioonotettavaksi ke hoituksen: Marjaan! Amerikkaan aikomille. Työmiehessä kirjoittaa eräs Ameri kassa oleva mies, Lehtonen, siitä kur juudesta, jonka alaiseksi suomalaiset yh deksässä tapauksessa kymmenestä Ame rikassa voivat joutua. Kehuskelevien kirjoitusten perusteella oli hän sinne lähtenyt, mutta siellä astuikin synkkä todellisuus eteen. Hän kirjoittaa, että nykyisin suurella alalla on työnsaanti ainakin englanninkieltä taitamattomille melkein mahdoton ja palkat ovat perin alhaiset. Suomesta on lähtenyt monta hyvää ammattimi stä toimossa päästä fcmaan ammattiin täällä, mutta on monasti täytynyt etjiä tukkityötä, hal kojen hakkuuta ja muuta sellaista. Tai. joS joku hyväonninen sattuu pääsemään jollekin liittoon kuulumattomalle työn antajalle dollarin tai dollari viistkym- meaeu sentin päiväpalkasta, saa hän raataa kymmenen ja yksitoista tuulia päivässä. Olen nimittäin itse saanut kokea kaikkea tätä ja nähnyt, kuinka monta maailmaa kokematonta nuoru kaista o» joutunut Mitä sietämättömim- piin oloihin. Työnantajat käyttävät hyväkseen kaikki keinot ja täällä o» myöskin «iillä rajattomat kiristysmah- dollisuudet. Täällä on kyllä toimituZkontioreja, joista saa työpaikan jonnekin rautatien- töihin tai tullipaikoille, kun maksaa kaksi dollaria. Mutta ajatelkaa, mitä peliä siinä pelataan. Maksat ensin koksi dol laria toimituSkonttoriin, fitte toiset kaksi tai kolme rautatiematkasta. Ja lopuksi jaat olla 1—2 päivää työssä. Sitten saat lähteä. Olet ansainnut näin pari dollaria ja menettänyt viisi. Ainä ote taan toisia työhön ja toisia paunaan pois. Sillä tavalla nylkevät työnvä- lityskouttorit ja rautatieyhtiöt viimei setkin kolikot työntekijäin taskusta. Minä varotan ketään tulemasta tänne, ainakin näin syk yllä. Mutta ehkä moni kysyy, mitä pitäisi tehdä? Mieli olisi elämään, mutta ei ole mahdollisuutta. Siihen en kykene vastaamaan. Ainoa mitä minä voin teille sanoa, te nuoret ystävät, on se, että älkää kulkeko velttoina katse alas päin, vaan katsokaa suoraan elämän todellisuuteen. Kiinnittäkää katseenne ja »voimanne kotimaahan ja tehkää olonne siellä sellaiseksi, että se teitä tyydyttää. Ette Amerikassa tule sen »voimakkaim miksi! Kotonanne teillä o» jo voi manne; käyttäkää fiiS fitä maamme hy» wäkst. Hurun kaup. ja F»», »K » ^ taamsta. — Fuomarit Hollolan tuomiokun nan tuomari K. L. Helander on vapau tettu pitämästä syyskäräjiä Asikkalan kär.iiäkunnassa ja o» varatuomari A. L Ilönen määrätty sanotut käräjät pi tämään. — Maja»» Furu» asemassa. Wc >.jaus on Turun aseman rahavaroissa ilmennyt. Wujauksen aiheuttajana kuu luu olevan toinen kirjuri Kaarle Oskar Ahlroos virkaan nimitelty 1908. Ahl roos on ollut pidätettynä virantoimi tuksesta jo useita päiiviä, ja kuulutaan rautatielaitokjen puolesta nostettavan oikeusjuttu häntä vastaan. Wujaulsen lienevät toiset jo täyttäneet. — FullitakamariKto. Höyrylaiva Cereksestä ottuoat täkäläiset tulliuar- tijat takavarikkoon maanantai-aamulla 11 pulloa konjakkia, K pulloa viinaa sekä 1 ison paketin teetä. Konjakkipul lojen omiStojatsi ilmottautui laivan keittäjätär ja viiran ja teen omista jaksi laivaa ravintoloitsijatar. Pullot olivat kätketyt laivan peräosassa ole vaan kellariin, missä ne oliivat tyhjien pullojen alla. Asiasta tulee oikeusjuttu. — Zlspe»kult»i«ea m»»tt»ri«e- »e. Andre ja Ro>enq«istin turkulaisesta veneveistämöstä on äskettäin laskettu vesille uusi moottorivene, joka lienee maamme nopein. Wtne on ainoastaan 20 jalkaa pitkä ja varustettu 40 hv. Fay ja Bowen sin moottorilla. ZLauhli tekee 23 solmuväliä eli kilometreissä 42 km. 665 m. tunnissa ja kulkee vene siis suoraltaan lentimällä, niin että kalsi korkeata vesiryöppyä vain nvkyy veneen kahden puo.en sen kuluessa ja niiden lomitse siintää silloin tällöin ve neessä olijoiden haamua. Mene tuuluu vielä toiminimelle jo kuuluu sillä olevaa hintana 7,000 mk. — Silakoita Amerikkaa». Höyry laivalla Concirdia on lähetetty Po rista 200 nelitkoa silakoita Turkuun, mistä ne edelleen lähetetään Amerikkaan. Tämä on ensimuinen silakkalähe^s Ame ritkaan, ainalin Porin seuduilta, mutta ei lviimeiuen, sillä lähimmässä tuleivai- suudessa tullaan tekemään uusia silakka- lähetyksiä. — Kotiutumia siirtokaista. Tänä aamuna tänne saapumassa Arcturus- laivasje on 76 kotiiapalaavaa siirto laista. — Perunanvarsi, joka o« 1S7 cm pit kä. on kasvanut Amiraaliteettikadun n:ro 5 A puutarhassa. — Merkillinen muna. Kulmalan tor passa Kaarinassa muni muuan kana merkilli sen munan. Se on hiukan haarapussia iriuis- tuttavia, testipaikaltaan kuin nykyisen neitojen vyötärys ja molemmista päistään pussiksi pullisiuuut. Muna on 6 senttiä pitiä ja K'/, senttiä molemmista päistään ympärimi- taten, testipaikaltaan sitä mastoin main S senttiä. Tällainen merkillinen kapine painoi 30 gr. liaslujs. — Lhsh! Birsh. Wjed. julkaisee seuraa wan sähkösanoman: Miina, 20 pnä elokuuta. Täällä kiertelee Pietarin byrokraatisistn piireistä lähtenyt hu hu, että Suomen leuraaliluvernööri Seyn tulee pian nimitettäväksi Wilnan kenraaliku vernööriisi. Seynin nimichljen syynä maini taan odoteltu sotilas- ja siviilivallan yhdis täminen Suomessa. Auran Kevyt Glut hytvin varaStoonpautu, alto- holimietoa. virvoittavaa. 4008 Hänkin jotakin! Tammisaaren poliisi laitoksen ent. konstaapeli Alexander Poposs on lähettänyt senaattiin »venäjänkielisen kir jelmän, jossa hän anoo 3,046 mkan SS pnn palkliota siitä, että hänen täytyi pötkiä pakoon suurlakkoiviitolla Tammisaaresta ja jättää omaisuutensa vaimonsa myytäväksi SS mksta. Pekonen saa seuraajia! — Mikä «n tarkoituksena? Kenraali kuvernööri Seyn on senaatilta tiedustellut, miSsä kaupungeissa oikeus- tai kunnallispor- mestarien virat ovat avoinna. « — KenraalttuvernöSrin äänenkannat- taja, Helsingin venäläinen lehti, on hyökän nyt senaattori Mechelint» kimppuun. Lehti on raivoissaan siitä, että senaattori M. oli »iin suuren huomion esineenä Tukholman rau- hankongreSsiSsa ja erittäin siitä mitä hän on suuren englantilaisen lehden „Daily Nevs"in haastattelijalle sanonut! — MhkauskirjeellS aijott» miedS 1,090 mk Äskettäin sai eräs talon- emäntä Porin maaseurakunnan Ruos- niemen kylässä huonolla käsialalla kir joitetun uhkauskirjeen, jossa vaadittiin kirjeensaajaa t. k. 1—14 päivän väli senä aikana jonakin yönä klo 12—1 välillä panemaan 1,000 mk. rohaa Ruosniemea kylässä olevassa tienhaa rassa sijaitsevan kivisen tienosottajatol^ pan alle. Samalla varotettiin ettei uhkauskirjeen saasa saa rahoja viedes sään katsoa t^aljeen eikä pitää vahtia siitä, kuka nuo rahat tolpan alta käy noutamassa. Ellei emäntä panisi ra hoja sanottuun paikkaan, uhattiin häntä kuolemalla hulikaaniea taholta ja ker rottiin sakkiin kuuluvan 50 m estä. Kirjeensaaja ilmotti asiasta heti vi ranomaisille. Selville saatiin, että kirje oli jätetty Toejoen yhdyskunnassa ole vaa» postilaatikkoon eikä sitä oltu va' rustettu edeS postimerkillä. Kuka tai kutka hulikaanit näin kömpelöön kiris tysyritykseen ovat ryhtyneet, ei ole vielä saatu selmille. — Juhlan työmaestöllee» piti sunnuntaina Sjöblomin nahkatehtaan omistaja kauppaneuvos K. Fr. Sjö blom Raumalla sen johdosta, että on kulunut 40 muotta siitä kun sanottu tehdas Perust-tliin. - Kirkonmenojen jälkeen jaettiin kirkossa u'e:lle toimini men pa>welu'!essa oleville henkilöille K. S. talousseuran hopea- ja pronssi- mitalleja piikuaikaisesta valveluksesta. Myöhemmin oli tehtaan koko henkilö kunta, yhteensä n. 600 henkeä kutsuttu isännän huwi!aan päiivälUsille. — Lapsi kaivoon. Wii me keskinmllona il:apäiwciUä tapahtui Kiukaisten Harolan kylässä ikävä on nettomuus. Torppari Harscltin noin 2 vuotias Poika Sulho pä^si yän työssä ollessa ja äidin vettä hakiessa naapu rista, putoamaan kaimoon ja kuoli, ker too T. S — tappanut nelji Hie haa. Noin pari mlitkoa sitten käynyt ar.kara ukkonen teki Saumossa eräällä palkalla tuhoa, joka vasta nyt on tul lut ilmi. Se löi alas Ristiniemen A.i- talon maalle, jos,a oli hiehoja laitu mella, tappaen kaisi sonnia ja lehmä- hiehoa. Eläimiä ei oltu käyty lauo- massa, joten tapaus tuli tietoon v^Sta viime viikon lopulla, jolloin eläimit jo olivat mcitänemistilassa. — Maatitanitauppoja. Maan viljelijä Wilho Martia Paimion pitä jän Kevolaa kylästä on myynyt omis tamansa Metsämäen eli Posti-nimisen Vi, manttaalista perintötilaa maan viljelijä Elis Penttiselle Halikon pitä jästä 36,000 mkan kauppahinnasta. Osa irtaimistoa seurasi kauppaa ja ti lan luovutus tapahtuu syyskuun 10 p. Maanviljelijä Fredrik Toivonen oa myynyt omistamansa Sälli-nimisen Vi» manttaalin suuruisen taloa Liedon pi täjän Pahkaa kylässä hra Kalle Toivo selle. Vastaanotto tapahtuu marrask. 1 pnä. Samoin on rouva Ida Lautela omasta sekä Oskar Lautela vainaan pe rikunnan puolesta myynyt Paimion pi täjän Oinilan kylässä omistamansa Lau tela-, Keskikylä-, Perttula- ja Ulhäisi» nimiset rälssitilat Paimion sahayhtiölle 170 tuh. markasta. Kauppaan kuului tämän vuotinen vilja sekä rehut. Ti lojen luovutus tapahtuu marraskuun 1 pnä. - Lapsensa surmaaja eli»liau- deSfi kuritushuoneeseen. Työmiehen tytär Maria Aleksandra Rantanen Ul vilan pitäjään kuulumasta Toejoen yh dyskunnasta, joka viime heinäkuun 2 päivän aamulla oli asunnossaaa laske malla 7 vuorokauden ikäisen poikalap sensa vedellä täytettyyn ämpäriin ja pitämällä sitä siellä surmaamisen aiko muksessa vakain tuumia ottanut lapsel tansa hengen, tuomittiin t. k. 19 pnä Ulvilan y. m. kuntain käräjillä mur hasta elinkaudeksi kuritushuoneeseen ja menettämään kansalaisluottamuksensa ai niaaksi. Oikeusistunnossa esiintyi nainen, jolla on ennestään perin köyhissä olo-ssa kaksi lasta elätettävänä, tavalla, josta päät- täin ei luulisi hänen olevan täysin syyn- takeinen. Sitä paitsi on lääkäri hä nestä jo aikaisemmin, tytön isän ha liessa kunnalta apua, antanut todistuk sen tytön synkkämielisyydestä, kertoo S. S. — Sekava perintöjuttu oikeu dessa. Witme maanantaina oli Maa rian y. m. Pitäjäin välikäräjillä Smk» lilassa tutkittavana muuan sekava juttu. Ent. palvelijatar Johanna Ku jala, joka on emännöitsijänä palvellut Liedossa Antti Moisiolla, joka tänä ke sänä tuoli, väitti Antti Moisiota hänen armottoman lapsensa isäksi. Ja kun Moisio olisi eläissään monasti lausunut, että he menemät keskenään naimisiin, iohon luottaen Kujala oli hänelle syn nyltänyt lapsen, väitti hän nyt, eitä Moision jälkeeujättämä talo ja omaisuus on lain mukaan kuuluva hänelle ja hä nen lapselleen, eikä Moi^on perikunnalle, — vainajan kahdelle sisarelle — joka omaisuuden ja talon on ottanut hal tuunsa. Kyseessä oleva omaisuus ei olisi vähempää kuin 100,000 (satatu hatta) markkaa. Jotkut kuulustellut todistajat tiesivät kertoa, että Moisio olisi tuttaivallisesti seurustellut Kujalan kanssa ja luvan nut naimisiin menoa. Toiset taas ker toivat, että isäntä ei ollut missään suh teessa ollut emännöitsijäänsä, vaan oli Ujein käskenyt h.intä pois talosta. Juttu lykättiin. Auran Kelvyt-OIut ei saa puumia missään kesäasuNnosta. 13V37 Et mikään elinkeinotoiminta ole sen» laatuinen, ettei sille tuottaisi hyötyä se, että se on mainittuna osotekalenterissa. Kuta vähemmin nmuettu jok liike on, sitä mälttämättömämpää on sille tehdä itsensä muistetuksi osote kalenterissa. Ei mikään liike ole niin suuri, ettei sille olisi vahingoksi osotekalen terissa mainitsematta jääminen. Osotekalenteri on pitkin vuotta joka päiväisessä elämässä enin käy tetty kirja. Osotekalenteri on tasaisimmin levinnyt kirja — siitä kysyvät neuvoa pitkin vuotta uiin kaupunkilaiset kuin matkustamaiset maaseudulta, muista kaupungeista ja ulkomail ta, tavaranostajat ja myyjät, suomea ja ruotsia puhuvaiset. Osotekalenteri on se kirja, josta nim yksityiset henkilöt kuin liikemiehet ja virastot pitkin vuotta saavat selvät, järjestelmälliset ja pikai set tiedot kaikesta siitä, mitä Turun kaupunki itsessään käsittää ja mistä mitäkin on saatavana. Osotekalenteri on välttämättömän tar peellinen jokaisella toiminta-alalla ja jokaiselle henkilölle, jonka tar peet ja harrastukset ulottuvat kodin ueljää seinää ulommaksi- — AunnanlittLrtt. Lääk. lis. G. Hjelt oa määrätty syyskuun 1 päi västä toistaiseksi hoitamaan Noormar kun, Ahlaisten ja Pomarkun kunnan lääkärin virkaa. — Hnneto» tapatnrmakaukav». Ku» maanviljelijä Sallisen Ahlaifista karjakko Matti Tinkanen viime muanan- taina oli lintuja ampumassa, sattui hä nen jalkansa livahtamaan kiveltä, jol loin haulikko laukesi ja koko haulipanos tunkeutui kupeesta ruumiiseen. Haavat olivat ammottavia ja verenvuoto suurt. Tikkanen tuotiin Poria sairaalaan hoi dettavaksi. Hänen tilansa oa arvelut tava, kertoo T. S. — LähetySjuhlaa vietetään Paakkisissa ensi perjantaina t. k. 26 pnä. Juhla alkaa jumalllnpalioeluksella irkosja klo 10 a. p. ja .atketaan sitä iltapäivällä pappilan mäellä. Juhlapuhujina esiintyvät lähetyssaarnaaja Haapalehto, daStorit Nurmi, K. Z. Tallgren, kirkkoherra Laurila y. m. Mirrookkeita saa tavana. — V vankeltumtjuhlaa vietetään Mynä mäen Kiutikkalassa sunnuntaina t. k. 28 p.nä. Juhla alkaa kello 3 i. p. Puhujina esiintyy kolp. Lehto ja E. A. Toivonen y. m. Ter vetuloa! — Eläke. Senaatti on myöntänyt enti selle postiaseman hoitajalle Karl Fredrik Eler- sille 200 mkn vuotuisen eläkkeen. Perhe-uutisia. — kihloihin ovat menneet: Konttoristi Johannes Slählbom Porista ia neiti Alek sandra Tuomisalo Helsingistä. — Rein Gin- riei Apvelberg. piirilääkäri Am tytär Lovii sasta, >a läaket. lisensiaatti G. Nvström, — Neiti Elsa Carlin, edesmenneen sil. tohtori W, W. Carlenin tylär Ruotsista, ja Mänlän pa peritehtaan insinööri A. Nilssvn. — Teknikko M. Degerth ja neiti G^r^rud Ekberg Helsin gistä. — Pankkivirkailija Wäinö Friman Hel singistä ja ylioppilas, neiti Irene Höglund Tampereelta. — Avioliittoon kuulutettuja: Mime sunnuntaina Tukholman Suomalaisessa kir kossa lääket. kand. kreivi C, G, Creutz Per najasta ia veiti Ulla Segersträle, asianajaja G- Segersträlen tytär, — Wihittyjä. Avioliittoon on vihitty: Liperissä t. k. 18 p. opettaja Allan Pitkänen ja neiti Emma Tukiainen. — Iisalmella t. k. IS p. pastori Wilho Korvenheimo Pietarista ja opettajatar Jenny Timonen Iisalmelta.— Tiistaina Hämeenlinnan tirkosia neiti Hilja Tavastierna, kapteeni Otto T. .vainaan ja hä nen vaimonsa Anna Henrikssonin tvtär, ja filos. maisteri Gulz Toppelius Helsingisrä.— T. k. 23 p. rautatienkontrollööri K. Holm ja nti Elsa Arvidssou. — T. k 21 p. morsia men kodissa Helsingissä Osakeyhtiön Ferra ria» isännöitsijä insinööri R. Lupander Loi maalta ja nti Elsa Finberg. — T. k. Sv p. morsiamen kodissa Heinolassa neiti, hieroja Annikki Malio ja maamittari Armas Wäyry- nen S^rtarvalasta. — Tiistaina morsiamen kodissa Lopella Santamäen kartanossa neiti Siiri Paloheimo ja lääket. kand. Lauri Ter- hola. — Siviiliavioliittoon ovat menneet Tukholmassa tansanopistonjohtaja W. E. Spjut Suomesta ja nti Tyyra Andersson. ^ Syntymäpäiviä: 60 vuotta täyt tää tänään Kuopion läänin ent. kuvernööri E. Krogius. SS vuotta täytti eilen seminaarin joh taja K, Raitio. poimintoja. Luonnonoikku. Sillanpään Ropokan- kareen puutarhasm Maanosia kutkn pihlaja paroillaan toista kertaa tänä vuonna, kertoo T. S. — Arvokas muinaislöytö. T. k. is p:nä lör.ji lyvuneS simo Hi>luncn Korpiselän Saarvsren tulasiä L? tappaletta »trislina- luliiiiglirmren a> ms!a vasurahoia. Nahat oliivat wltt'ii)t luurcen lehmänkelloon, ionia ruoste iv oli iiicttein pilalle mädäntänqt. la hoissa, jotka -aitti oliivat 1-äyr>siä, on vuosi luku ja «älyn niisiä ÄriSniialuniiigat- tarca mun wielä airvan leliväoti. Kyiviä «SIS Rudolf Garddergilla. Linnankatn IS b. Huumlistokatn 1? — Wankk«a peltstauraa on tänä kesänä kasvanut Mon'ttulau Äijälän vainiossa Tyr- vännössä. Olki tasamittaista, uoin 170 cm. pitkää, ja päässä jyviä kolmatta sataa. — »Vasenkätinen piru" Surullisen kuuluisa valtakunnanduumau jäsen Purishke- vitsch on kir.oittanut näytelmäkappaleen ni meltä „Wajeukätiuen piru". Onkohan näytelmän sisältö »tosiveuäläi- nen?!" — Isäntä ja renki lähtivät metsästä kotia ja ottivat puukantta mukaansa. Tiellä janot isäntä rengille: „Ota sinä minulta yksi, »iin sinulla on kolme kertaa »iin paljo kuin minulla on". Renki ei huolinut vaan sa»oi isännälle, että hän olisi hyvä ja ottaisi yh den, niin olisi heillä molemmilla yhiä paljo». Kuinka paljon oli heillä kummallakin? Mikt »» kolera» «iyoM«e« » PuhtauS asunnoissa. Puhtaus ruuassa. Puhtaus vaatteissa. Puhtaus ruumiissa. Puhtaus ympäristössä. Mlmalta KMMtll. — AettekS arpalalsttralsaudessa. Tornion polisimestari Melart oa viime sunnuntaina törkeällä tavalla rikkonut yleistä sanavapautta. Kun työväenyh distyksen arpajaisissa piti pidettävän puhe, kielsi herra Melart sea uhatea, että hän muuten keskeyttää arpajaiset. Sanottu poliisimestari kuuluu puolus tavan menettelyään sillä, että lupa ar» pajaisten pitoon oli saatu »ehdolla ettei puheita pidetä". Mikäli Kaleva kertoo, tulee asiasta nostettavaksi kanne herra Melartia vastaon. — rakka»» «et s»r« maan, Mime lauantaina klo 6 ai kaa» aamulla hukuttautui Mhdissä Lo« hikarin palvelijatar Emilia Berggrea kirkkojärlveen n. s. vanhankirkon ran taan. Sunnuntaina klo 6 aikaa» il lalla löydettiin ruumis noin 10 sylea päästä rannasta. Mainaja oli koko viikon ollut synkkämielinen. Syynä ou« aettomaaa tekoon lienee ollut toivoton rakkaussuhde. B. oli jo kerran enne» tullut petetyksi ja arvellaan, että sa« maalainen syy nyt aiheutti tuon epä toivoisen teon. Jjältään oli vainaja noin 40-vuotias. — Hnneto» tapat»r»»ara»ka««: Akst kuoli, ykst haawott»il Mime lauantaina ampui 15-wuotias talolli senpoika Toivo Rakkonen Käkisalmen pitäjän Suosniemen kylässä, varomat tomasti haulikkoa käsitellessään, 11-wuo-> tiaan työmiehentyttären Lyydia DanielS- backan kuoliaaksi ja haavoitti vaaral lisesti tytön 7-vuotiasta veljeä Rik hardia. — Aelmanin murhaaja ««»« gittu? Lauantaina vangitsi Muhoksen poliisi Rahko Sattulan majatalossa lä hellä Pyhäkoskea erään miehen, jonka nimeä poliisi ei toistaiseksi tahdo il moittaa, vaan jota jo kauan on ajettu takaa za jota täydellä syyllä voidaaa epäillä Raatinsaarella Oulussa tapah tuneen kamalan murhatyön tekijäksi — josta murhasta olemme ennen ker toneet. Mangittaessa teki mies, kertoo K:va, kov a vastarintaa, vaan ei ehtinyt käyttää aseita, joita hänellä oli täysi- panoksinen iso revolveri sekä puukko. Miehellä tavattiin m. m. 83 mk. ra haa, joista 80 mk. verisiä seteli rahoja. Todistuksia on olemassa, että nyt vangittu murhapäivänä on ollut teke misissä Reimani» kanssa. —Julkea fiveelltsyysrikosKavs- järvellii. Mime lauantaina vangitsi Hausjäriven piirin nimismies torppari Pirttilän Hausjärven pitäjän Herajoen kylästä epäiltynä kamalaan simeellisyys- rikolseen. Toimitetussa tutkinnossa kä vikin selville, että Pirttilä oa kolmi sen vuotta harjoittanut sukupuoliyhte yttä tyttärensä tyttären kanssa, joka nyt on 12-vuotias. Pirttilä on jo uoin 60 vuoden ikäinen, kertoo H. S. — Kemoneu potliafi mieye» kuokiaakst. Semmoinen surkea onnet tomuus tapahtui tiistaina Hausjärmellä. Pelto-Nuokkalan talon renki Eemeli Niemelä oli riihipihalla ajamassa tap puria käyttävää hevoskierrosta. Hänellä oli ajettavanaan hevonen, joka aina potkasi, kun sitä vitsalla hoputti, ja niin se teki nytkin, potkaisten ajajaansa ohimoon niin voimakkaasti, että tämä heti heitti henkensä. Nain äkillisen kuo leman saanut oli ainoastaan 20 vuotias. — Lapsi pndouuut kimirake»- nukseu «uidennestS kerroksesta. Maanantai iltana putosi Helsingissä ki vipainoja K. Nyströmin nelivuotias tyttö Liisi talon n:o I:n Sörnäisten Rautatien varrella rappukäytävän »oii- dennevtä kerrotiesta a!as. Lapsirukkaa lähdettiin heti miemäLn kirurgiseen sai raalaan, mutta mallalla sinne ennätti hän jo kuvlla.