Tiistaina 9 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 88 — 1910 Uusi huomattavia keksintö sähkön alalla. Mirran mähentäjä kek- sitty. Sähkön käyttäminen en tarkoi- luksiin alkanee laajentua sentäh- den, että on keksitty uusi laite, joka tekee mahdolliseksi roirvatt pienentämisen ja suurentamisen samalla tarkkuudella kuin kaasua käytettäessä. ( Jokainen sähkön käyttäjä on ainakin neljänneslaskuja tehdes-, sään tullut tuntemaan sen epä-, kohdan, että, sensijaan kun kaasun moi kiertää pienemmäksi, sähkön täytyy aina palaa yhtä suurena, sähkömirtaa ei ole woitu mähen- tää. Joku aika sitten Englannis- sa koeteltu reostaatti eli ohjohana, the Matkin srvitch, on tarkoitettu' poistamaan tätä puutetta. Siitä kuinka suuren säästön tämmöinen' hanan käyttäminen tuottaa, saa käsityksen, kun kuullaan, että wir-' taa moidaan sen awulla alentaa \ 80 prosenttia. Tämän laitoksen amulla moidaan uurtaa kiertää lampuissa, uuneissa, moottoreissa ja muissa sellaisissa seitsemän eri astetta ivähemmäksi, mikä mer- kitsee 12 1 .. prosentista aina 80 prosenttiin 'lvirran säästöä. Sai- maloissa ja muissa sellaisissa lai- toksissa tuottaa tämä uusi keksintö konvaamattoman hyödyn, kun se säästää sairaiden silmiä siitä pis- täivästä hehkusta mikä metalli- lankalampuilla muuten on. Myös- kin teatterissa, auringon laskua, päirvän ja muita walonwaihteluja huoattaessa korjannee uusi keksintö usein tunnetut puutteet. Erikoinen taloudellinen etu,jon- ka Matkinin wirranwähentäjä tuot- taa, on siinä, että se pitentää suu- resti metallilankalamppujen ikää. On yleisesti tunnettu asia, että kun mirta suletaan nykyisellä la malla, lanka rasittuu tamattoman suuressa määrässä, meneepä usein piloillekin. Tästä aiheutumat ku- lungit omat niin suuret että muu- tamissa liikkeissä on katsottu tule- wan huokeammaksi antaa lamp pujen palaa lakkaamatta 11,000 tuntiaan kuin panna niitä alttiiksi niille maaroille, joita uudelleen sy- tyttäminen niin helposti aiheuttaa. Jos moitaisiin ensin alottaa pie- nellä malolla ja ikäänkuin totuttaa lankaa työhön, olisi paljon moitettu. tus rikoksiin. Kesä oli silloin mii- leä suurimmalla osalla maapalloa, lokakuu ja marraskuu sitämastoin tamattoman kauniita kuukausia. Rikostilasto osottaa nyt, että ivä- kimaltaisten rikosten lukumäärä oli tamattoman pieni kesällä, ta- ivattoman suuri taasen syyskuu- kausina. Vertailuilla lämpömittarin nou- semisen ja laskemisen ja rikos- ten suuremman tai mähem- män lukumäärän mälillä näyt- tää siis oleman suuri merkityk- sensä. Epäonnistunut. Kirj. Anton Tshehom. Menäjänkielestä suomensi Peeter S. Ilmat ja rikokset. Varmaankaan eimät ilmasto- tiedot olisi niin innokkaan huo- mion esineenä kuin mitä ne to- dellisuudessa omat ellei kaikilla ihmisillä olisi selmä aamistus siitä, millainen armaamaton wai- kutus ilmoilla on ei ainoastaan heidän ulkonaiseen elämäänsä waan myöskin heidän mielenlaa- tuunsa. Myöskin tiede on alka- nut iviime aikoina kiinnittää huo- miota tämän yhteyteen ilmojen rvoimien ja ihmisten sielunrauhan Mälillä. Suuri tutkija Lombroso aukaisi tien näille tutkimuksille, mutta ennenkin hänen aikaansa oli hen kilöitä, jotka makamasti omisti- wat huomioitansa näille kysymyk- sille. Heihin kuuluu ennenkaikkea Montesquieu, joka terämällä waik- ka ehkä hieman mielikumitusrik- kaalla tamalla koetti selittää ilmas- ton maikutusta kansallisiin tapoi hin ja menoihin. Ehkei kestä kauaa, ennenkuin tuomareilla täytyy olla missi määrä meteorologisia tietoja moi- dakseen oikein tuomita mitä mav kutuksia ilmoilla mahdollisesti on ollut rikoksen tekemiseen. Oletta- matta mahdollisuutta, että joku murhaaja mapautettaisiin sen muoksi, että hän on tehnyt tekonsa pimeänä myrskyisenä ja rumana yönä moi kuitenkin olla huomat- tamaa, että lukuun otetaan ne olosuhteet, jotka moimat antaa psykologisia selityksiä rikoksesta. „Lancet" on omistanut näille kysymyksille johtaman artikkelin, missä kootaan yhteen tulokset hän saakka tehdyistä tutkimuksista tällä alalla. Luonnollisesti on tilastolla tässä suhteessa tärkeä osa ja pidetäänkin sitä teoriiojen perustana. Se ilmoittaa m. m. että esim. mäkimallanteot. itse- murhayritykset ja simeellisyysri- kokset omat erittäin lukuisat kesä- kuukausina. Mutta jo yrityksessä selittää näitä asianhaaroja ilme- nee merkittömiä ajatuseroamai- suuksia. Lombroson kannattajat panemat osan syystä simeellisyys- rikoksiin koman lämpimyyden las- kuun sen maikutuksen muoksi her mostoon, toiset rikosasiain psyko- loogit näkemät syyn siinä että päimä kestää kauemmin ja ihmi- set oleskelemat enemmän ulkosalla. Jälkimäinen käsitysnäytäänuseam- min hymäksyttäivän kuin edellinen, erittäinkin mitä tulee itsemurhiin, mutta luultamasti omat molem- mat jossain määrin oikeita. Mutta ei myöskään saa unoh- taa, muitakin asianhaaroja on maikuttamassa, joilla ehkä on mielä suurempi merkitys kuin muodenajoilla ja ilmastosuhteilla On esim. todistettu, että sillä ai- kaa kun kauppa ja teollisuus taan- tumat tehdään mähemmän mäki- maltaista rikoksia johtuen pienem- mästä miinankuletuksesta, joka taasen johwu siitä, että ihmisillä on mähemmän rahaa. Wuosi 1908 on esimerkkinä sn- tä, että ilmoilla on suuri waiku- Jlija Sergejemits Peplom ja hänen maimonsa Kleopatra seisoi- mat pmen takana ja kuuntelimat hermostuneesti. Owen toisella puo- lella, pienessä salissa, tapahtui armattamasti rakkaudentunnustus tyttären Nadjan ja piirikoulunopet- tajan Schtshupkiinn mälillä. — Hän tarttuu! — kuiskasi Peplom, mamisten odotuksesta.— Katsoppas Petromna, jos maan puhumat tunteista, niin ota heti pyhimyskuma seinältä ja mennään siunaamaan . . . Amataan . . . Siunaus pyhimyskuman kanssa on pyhä ja pysymä . . . häiritse- mätön . . . Silloin ei anneta enää perään, maikka oikeuteen ive- toisi. Owen takana tapahtui seuraa- ma keskustelu: — Oh lorua, — puhui Shtshup- kin, sytyttäen tulitikun ruutukai- sista housuistaan. — Minä en ol- lenkaan lähettänyt teille kirjettä. — Wai mielä! Niinkuin minä en tuntisi teidän käsialaanne! — naurahti neitonen, katsoen rauhat- tomasti ympärilleen ja mähän mäliä isoon peiliin. — Minä heti tiesin! Ja miten kummallinen te olette: Kaunokirjoituksen opettaja, mutta käsiala niinkuin kanalla! Mitenkä moitte opettaa toisia, jos itse niin huonosti kirjotatte? — Hm! . . . Eihän se mitään merkitse. Eihän kaunokirjoituksessa käsiala ole pääasia, maan se, että oppilaat eimät unohtaisi. Kenelle miimottimilla masten päätä, kuka taas nurkkaan polmilleen. . . Mi- täpäs käsialasta: Tuhmuuksia! Nek- rasom oli kirjailija, mutta hämettää katsella millä tamalla hän kirjoitti. Teosten kokoelmassa on hänen käsi- alansa. — Se oli Nekrasom, mutta te . . . (hengähdys). Minä mielelläni menisin kirjailijan kanssa naimi- siin. Hän aina kirjottaisi lauluja muistokseni. — Lauluja moin minäkin teille kirjottaa, jos haluaisitte. I — Mistä te moisitte kirjottaa? — Rakkaudesta . . . tunteista . silmistänne . . . Luette —, ihastutte . . . Kyyneleet ivuota- mat! Mutta jos kirjottaisin runol- lisiä lauluja, niin silloin antaisitte kätenne suudeltamaksi. > — Herranen aika, mikä kunnia! . . . maikkapa heti suutelisitte! j Shtshupkin hyppi ilosta ja kum- mallinen ilme silmissä, tarttui hän toalettisaippualle tuoksumaan' käteen. I — Otappas pyhimyskuma alas! — murahti Peplom, kalpeana mie- lenliikutuksesta, sysäten kyynärpääl- lään maimoansa. — Mennään! Nyt! Miimähtämättä minuuttiakaan, tyrkkäsi Peplom omen selälleen. — Lapset ... — lausui hän kyynelsilmin, nostaen molemmat kätensä. — Herra siunatkoon teitä, minun lapseni . . . Eläkää . . . monistukaat. . . — Ja ... ja minäkin siunaan . . — lisäsi äiti, itkien ilosta. — Olkaa onnellisia, kalliit! Oi, te otatte minulta miimeisen tuen! — kääntyi hän Shtshupkiniin. — Rakastakaapas tytärtäni, säälikää häntä . . . Shtshupkin seisoi paikallaan suu selkiselällään ihmettelystä ja pe- losta. Vanhempien esiintyminen oli niin odottamaton ja julkea, ettei hän kyennyt sanaakaan sano- maan. ..Tamattiin! Kytkettiin!" ajatteli hän, liidunkalpeana hirmeistä tun- teista. ..Häkin löysit, meli! Ei enää moi ulos hypätä!" Hän painoi päänsä kunnioitta- masti alas, niinkuin olisi tahto- nut sanoa: ..Ottakaa, olen moi- tettu!" — Siu . . . siunaan ... — jatkoi isä, myöskin itkien. — Nad- jasi, tyttäreni . . . asetu miereeni . . . Petromna, annapas pyhimys- kuma . . . Mutta siinä lakkasi isä yhtäkkiä itkemästä, hänen kasmonsa wään- tyimat mihasta. — Akka perhana! — huusi hän mainiollensa. — Olethan hullu! Onko tämä pyhimyskuma. — Woi isät-pyhimykset! Mitä tapahtui? Kaunokirjotuk- sen opettaja nosti pelokkaana kas- monsa ylös ja näki että hän oli pelastettu: Äiti oli tuossa tuo- kiossa pyhimyskuman sijasta otta- nut seinältä kirjailija Gogolin malokuman. Pidellen malokumaa kädessään seisoimat ukko Peplom ja hänen puolisonsa kimettyneinä, tietämättä mitä tehdä tai puhua. Kaunokirjoituksen opettaja käytti hämmästystä hymäkseen ja — hä- misi. I Jännittävä hetki. , Tämä tapahtui Intiassa. Useita englantilaista upseereja istui päi- mällispöydän ääressä. Keskustelu ^ sujui jotenkin laimeasti; hetkiseksi olimat kaikki maipuneet äänettö- .miksi ja kuumuus oli aiman tu- I kehduttama. Pataljoonan kapteeni, I sileäksi ajeltu, suunnilleen 50-wuo- ,tias mies, kääntyi lähimmän naa- ^purinsa, erään nuoren luutnantin j puoleen, joka istui tuolilla noja- ; ten taaksepäin, kädet ristissä nis- ' kaan kiedottuina ja tirkisteli tu- pakan höyryä, joka suutautui kohti kattoa. Äkkiä sanoi kapteeni: „Älkää lii- kuitako itseänne, herra Carruthe- rus. Minä teen teille pienen ko- keen. Älkää jäsentäkään liikut- tako". „Hywä, herra kapteeni", mäs iäsi luutnantti silmiään räpäyttä mättä. „En ole ajatellut liikahtaa paikaltani. Minkä kokeen aijotte tehdä?" Kaikki muut kuuntelimat odo- tuksella. ..Luuletteko", jatkoi kapteeni, sa- mada kun hänen äänensä hieman mapisi, „etta moitte istua liikahta- matta kaksi minuuttia — jos ky- seessä on henkenne?" „Onko se pilaa?" „Ei, jos liikahdatte mähääkaän, olette marmasti kuoleman oma. Moitteko istua aiman hiljaa?" „Kyllä", kuiskasi luutnantti ja maaleni. ..Burke" sanoi kapteeni eräälle upseerille, joka istui pöydän mas- takiaisella puolella, „kaatakaa mä hän maitoa lautaselle ja asetta- kaa se minun taakseni. Tehkää se niin hiljaa kun moitte". Ei sanaakaan lausuttu sillä ai- kaa kun upseeri täytti lautasen maidolla hiipi pöydän ympäri ja asetti somitulle paikalle. Kuten marmoripatsas maaleis- !sa maatteissaan istui nuori ali- j luutnantti samalla kun suuri käär- me, joka oli kietoutunut hänen toisen jalkansa ympäri, harmakseen i nosti päätänsä ja liuikui alaslat- ! tialle kohti maitolautasta. Äkkiä katkesi hiljaisuus. Hymin osunut laukaus kapteenin remolme- rista murskasi käärmeen pään. I ..Kiitoksia, herra kapteeni", sa- noi alituutnantti, puristaen hä- nen kättänsä. „Te olette pelasta- -nut henkeni". i „Jos olisitte hiemankaan liikah- tanut", mastasi kapteeni, ..olisi minun amustukseni ollut turha". Kuulutuksia. (K. S. I k. 4 8. 75 mm.) Pielisjärven papiston voisaatavia kulu valta vuodelta kannetaan ro vastin pappilassa: Lauvantaina 20 p:nä tätä kuu ta ja rästikanto pidetään samas sa paikassa 25 p:nä samaa kuu ta. Rahana maksajilta nyt kan- toaikana t mk. 45 p:niä leh mältä. Pielisjärvellä Elokuun 6 p:nä 1910. Ä. Rummukainen. H u o m.! Viime vuotisia pa piston sekä kirkollisia maksuja kannan vielä tämän kuukauden ajan, sitte joutuvat ulosottoon. vraikenlainen metsästäminen, « otuksenpyynti ja vesilintu- H jen ampuminen tilojemme, 11 N:o 1, 3 ja 1 j 2 13 Kaurilan- " vaaran kylässä Tohmajärven pitäjää, alle kuuluvilla mailla ja vesistöissä, on kielletty. Kaurila, 30 p. Heinäkuuta v. 1910. Simo Varosen perilliset. Kaikenlainen metsäs täminen maillani Liperin Roukalahdella N:o 15 kielletään laillisen edes vastuun uhalla. Liperin Rouka lahdella 8 p. elok. 1910. Pekka Lavikainen. Konkurssi huutokauppa. Lauantaina Elokuun 27 pnä kello 10 e. pp. myydään julkisella konkurssihuutokaupalla paikanpääl- lä kauppias Tahmo Haarasen omistama osa tilasta N:o 3Kan- tosyrjän kylässä Tohmajärmen pitäjää sekä siinä kasmamat mil- jat. Luotetuille annetaan maksu- aikaa. Heti huutokaupan päätyttyä pi- detään melkojain kokous, jossa tarjoukset hymäksytaän tahi hyljä- tään sekä keskustellaan muista esitettämistä ja pesää koskemista asioista. Poissaolemat tyytykööt saapumille tulleiden päätöksiin. Tohmajärmellä Heinäkuun -8 pnä 1910. Toimitsijamiehet. (K. S. 3 k.) Ilmoituksia. (K. S. 1 k. 4 b. 70 mm.) Väliaikainen Miesopettajan paikka Kaltimon ylhäisemmässä kansa koulussa julaistaan täten haet tavaksi ennen tämän kuun 25 päivää. Palkka-edut, paitsi val- tioapua, lämpöä ja valoa, 35 mk. kuulta puutteellisen asunnon korvauksineen. Toimeen ryh dyttävä kutsun saatua tahi vii meistään ensi kuun 26 p:nä. Kaltimo 5 p:nä elok. 1910. P. Hakulinen, johtok. esimies, os. Kaltimo. (K. S. ja IT. Suom. 1 k. viini. siv. 52 min.) Kiertokoulun opetta jattaren paikka Enon seurakunnan pohjois- piirissä on haettavana ennen t. k. 27 päivää. Opetusaika on 3ti viik koa ja palkka 350 markkaa vuodes sa, joka suoritetaan sopivissa erissä syys-, joulu-, helmi- ja huhtikuussa, sekä vapaa asunto kouluaikana ja kyyti koulupaikasta toiseen. Ensi- mainen vuosi on koevuosi. Hake mukset tarpeellisine todistuksineen lähetetään allekirjoittaneelle. Enossa 6 p. elok. 1910. E. J. Ekroth. kielletään I. Simosen perillis ten omistamilla tiloilla Ham- inaslahdella. (K. S. 2 k.) Huutokauppoja. (K. S. ja Rajav. 1 k. 4 s. 85 mm.) Urakka- huutokauppa. Perjantaina kuluvan' elok. 19 p:nä klo 10 e. pp. tarjotaan Kal timon kansakoulun perustus- ja kivijalka urakalla tehtäväksi. Takaus vaaditaan ja tarjousten hyväksymis- tahi hylkäämis- oikeus pidätetään. Muista eh doista lähemmin huutokauppa tilaisuudessa. Samalla tarjotaan myöskin sa man koulun rakennushirsiä han kittavaksi. Huutokauppa toimitetaan teh taan työtuvalla. Kaltimo 5 p:nä elok. 1910. Rakennustoimikunta. savukkeet ovat ehdotto masti parhaita. P. c. Rettig i C=o Turku. 'K. S 1 k 4 s. 85 mm). Joensuun kreik. kat. seurakunnassa voisaatavia v. 1910 ja muita räs tejä useammilta vuosilta kanne taan, jonka perästä ne ulosoton kautta peritään: 23 p. Elok. Täitimänniemenk. N:o 6 tai. P. Päivisen per. talossa ; 24 p. Elok. Petrovaarank. N:o 4 tai. J. Oh- vanaisen talossa ; 25 p. Elok. Värtsilän teht. tehtaanhoitajan määräämässä paikassa; 29 p. Elok. iltapuol. Selkiink. N:o 14 tai. K. Kontkasen talossa ; 30 p. Elok. aamusilla Jakokoskenk. N:o 1 tai. I. Riikosen tai. ja puo- lenp. jälk. Paiholank. N:o 1 tai. I. Kiiskisen talossa; 31 p. Elok. Joensuun kaup. Joensuu, 8 p. Elok. 1910. N. Solovjew. YLEISET Ampumakilpailut toimeenpanee Pielisjärven Metsästysseura Kevätniemen ampumaradalla sunnuntaina elok. 14 p:nä kello 2 j. pp. Kilpail laan 75 ja 100 metrin matkalla; ensimäisien palkintojen saami seen vaaditaan 75 m. matkalta 125 pist. ja 100 m. matkalta 120 pist. Palkinnot arvokkaita! Johtokunta. 'K S 1 k) JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - Soda, Apollinaris ja Vischy Puhelin N:o 15. ■ ■ ■ ■ Kalaverkkoja, kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. ■ ■ ■ ■ ■ Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Maanmittarit! A 1 a n 1 a • k u-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta selitys-, Sisällys- y. n;, lomakkeita ----- . . attaasaaBStt Näitä kaikkia saatavana Jomsiiii Kiriapaias- 0.-T: d lanrikupisti. Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopettamisen vuoksi loppuunmyydään — joko yh dessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: Lasten leikkikaluja, JQirjoitastarpeita, kuten: kirjitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m. Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m. Valokuva-albumeja, Malo^uva-^eljyXsiä, HlerXHua- ja slfitsitfrjoja, PHasailyttimia, Kiiltokuvia, Imufäeifa, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessäm me. Samassa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa DQQDSBD SltOmt, ylvän tupakan Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jnnain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. J oensuu—Viipuri ►O K cc Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala . „ Onkain o . „ Tohmajärvi Kaarita . " Värtsilä . tul. , läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavala tul. „ läht. Kuokkani emi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Klis3 : ; Taarit .l. „ läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . , Koljola Antrea 10.45 11.25 11.49 12.04 I2.2G 12.4(5 12.58| 1.10' 1.27 2.01 2.19 i 3.031 3-141 3.24; rt tul. läht. Hannila Kavantsaari „ Kari salmi n Tali . . , Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. n n n Viip. Hela. läht. " " S Viipuri—Joensuu 2.40 3.43 4.16 4.35 5.12 5.46 •;.c2 5.00 5.2ii 6.30 7.08 8.23 — I 8.38 9.101 i>.53 3.58! 9.46,10.50 4.12! 10.00} 11.18 4.40]10.29; ll.RO! 4.5510.44 12.Ö3 5.2211.10! 1.31 5.37 11.25; 5.5611.44; 6.20 12.051 12.39] 1.02! 1.13 1.36 1.51: 2.06; 2.27 2.391 2.51; 3X'2I 3.14: 3.22| 6.55 7.18 7f 7.52 8.07 8.20 8.39 8.52 9.05 9.T? 9.29 9.38 7.16 5 .äi 7.50 11.40 1.20 O 11.23 2.25 4.50 10.29 2.01 2.34 3.17 4.25 5.07 5.55 6.32 6.50 7." 7.54 8.T^ 9.Tu 9.2T' 9.^7 9~ Pika juna 6.2ö 2.40 8.U K Z0 Viipuri . läht, Tammisuo , Tali . . , Kanaalini „ Kavantsaari „ Hannila Antrea n tul. läht. jlUUU lU^UUlU tttUtljat P°Mawat gf(UUt, Kantele haistu (II. 1156) Suomalaisen Tupakkatehdas ]QE3IBnD savukkeita SEPPELEEN NAUHOJA ^ Joensuun K. 0.-Y:n Paperlk. *{' Koljola Sairala . n Inkilä . n Ojajärvi . „ Hiitola . . Alho . . „ Elisenvaara tul. „ läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . . p Kuokkani euii Sortavala tul. , läht. Helylä . „ Kaalaino , Matkaselkä , Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. n Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu. tul. 6.50 7.00 7.18 7.25 7.38 7.51 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.15 10.36 10.55 11.10 11.38 11.58 12.23 12.37 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.0? 4.32 4.50 5.10 5.29 5.48 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 2.26 2.45 2.55 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 5.14 5.30 6.02 6.31 6.45 7.S5 6.00 6.17 6.34 6.58 7.48 8.31 8 54 9.19 9.42 10.19 10.40 11.22 12.22 12.55 1.18 2.08: 2.56 3.30 4.22 5.00 5.47 7.4- 8.12 9.41 10.Z 11.22 11.D 5.6> 5.55 6.01 6.34 6.59 7.32 38.01 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. H hB ff •<! D* Asema S O •V ? • S» <V -a V s» Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti * 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Paukkaja . . 8.26 1 8.2/ Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 8 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 1 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — H C -1 S" 3 *■ S" Asema =.•<) 3 m • 9 a> •o V w V Joensuu . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.56 Jakokoski . . 7.12 3 7.15 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti . 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa .... 10.30 — — Bautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 1. pp.— , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan Ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joennu Kirjap. 0>Y. 1910