N:o 76 — 1910 KHSKI-SUOM1 Keskiviikkona huhtifcaaa 6 ptnl B) Dlijtlö syytä Ja millä iatootit KeÄuslMto voi saada aNaan tarkas- tusta maatalousseurojen toimintaan nähden? Ed. Pullisen herättämä ky symys vnime määläa-ikaiseKja kokouZ- sassa. missä se seitkaperäisemmän eh dotuksen ja 'sen toteuttamista koskelvcm «Mykson «valmistamista warten lähe- jettiin MaltuuÄutttaan). 3) Anomuksen tekemiinon Maanw?l- 'jÄysseurojon farjanhoiito- ja puutar- hanhoito-Määrärahojen lisäämiseksi? 4) ÄatsotaM?o sul0tawa?si, että Maa- talousseurojen Keskusliitto kääntyisi Hallituksen >pMeen anoinuksellcr, että maatalousseurojen puutarhahoito- määräraha «nykyisestään ForÄetdaisiin? (Iumen kysymyksen ositti El ^lä-Poh- jamnaan ja 4:nrnen Äounais-Suomen maamviljelysfeura määräaikaiselle?o» kouTsclle lv. 1909. joka lähetÄ ne Wa5- tuuskuntaan alustuksen hankkimista vxkten erisi!Äou?seen). 5) Kosla maamvilijelys.- ja talous- seuroille myönnetyt apurahat olvat uu- fien seurojen perustamisen ja wilk- Laamman toiminnan tähden käyneet riittämölrtömiksi, ehdotetaan että ko- 7ous päättäisi anoa hallitukse-lta, koro- tettua akoustusta maaMvÄjelys- ja ta- lousseuroille. (Oulun l. TÄousseura). H) Eikö se tosiasia, että Zuom«n maatalous, waikkckkm iwaltiowaroja on lchä suurommassa määrässä käytetty sen kohottamiseksi, yhä »vieläkin on niin alhaisella.kannalla, että maataloustuot- teidm wimti ei hl!ipäänsä ole kyennyt koihoomaun, anna maatalousseuroille aihetta joissakin suhteissa muuttaa toi- miirtatcqzaansa 'ja mihin suuntaan ta- män muutoksen pilaisi käydä? (Peller- w»Seura). 7) Onko Mkymen^maan^viljÄysseu- rain kann-Mama palkinto- ja kilpailu- järjestelmä Ptjllin tcho7as maanmiljc- lyksen edislämiskein-o, Zvai Kvoitaisiin>ko ?enties samoilla uhrauksilla, mutta jo- takm tÄsta tietä/päästä parempiin tu- loksiin? (Hämeen t M:seura). -8) Havjoittelijalaitos. (Uudenmaan l. M: seura). 9) Koska yhäti kmiluu walituksia lpätetoien toimihoirkilöitten puutteesta maaMviHelys. jo ralousseuroisia. eikö pifa syntymät tilattoman wäostön lai teesta ryhdyttäisiin toimenpiteisiin tviMilijoirten lvanhuuken taloudell'- sen aseman tuttvaamiseksi ^hankkimalla heille eläke, niinkuin waltion tvirois- sakin on. (Perä-Pohjolan M:seura). 10) Eikö Keskusliito ivaisi ryhiyu toimenpiteisiin maamviljelysfti^rain <neuwojain eläkelaitoksen aikaansaami- seksi? (Viipurin l. M:seura). 11) Mihin toimenpiteisiin olisi ryh- dytlämä Keskusliiton sääaneisj.i ole- wan oman aikakauslehden julkaisemis- !ta koskeman mäaräyk^n tctruttami- seksi? ('Ele"ä-Poliianmaan M:seura). 1^) Katsotaanko tZlkouukienmukai- 'seösi, «ltä aftt?:,nn erityise? ueuirsja: niiden tilojm maa:a>vur:a ivauen, jorka syntymät tilaioman lväestön lai- narahasrosla saaduilla .'ainoilla? (Valtuuskunta). >13) Ed. E. v. Ztetiigin. Arno Nen- terin ja H. S<uvelan ehdotus Keskus- liiton sääntöin muu:tam>iestä. «Mii- me fokoukseö'^ pöydällä). 14) Minkäla-iun toimenpiteisiin «lisi maanwi7'tlysseurojeii puolesta ryhdyitäwä siitoKkeskustojen perasia-. mlsrtsi ja pitäisikö karjanjalos:usyh- dislysten rnnöclnu l.bdenmvkaisia »vaatimuksia jn mitkä olisimat nämä: itvaMmukset. (A>irshireyhoisil>»). >1ö) Mltenki wo:wat maataloudessa waikuttawat henkilöt käytännössä pa- vaiten edistää kariamme jalostusta? (Uudenmaan s. M:seura). llk) Onko y'siwuot:ste^ knytännöl- listie^topuolis.-e \ kar^nhoitokouivjen lotkauttaminen maikunanur lamautta- tvasn karjanhoidon tasaiseen kehityk- seen maamme syrjä^uduissa? (Pch- jM-Luomm Äarjanialcsmsyhd.) 27) Mitkä seika: oiva: olleet nxil5.lt- tamassa siihen, että muutoma: osuus meijerit rtvat tehneet N?ararik?n i-cfrl mtiaen sellaiset Mastaisuudessa moiia: fliit saada .'vä.ketykst? (Kuopion M: seura). 18) Miten olisi sop!wa»i:nasti jär- <jesiettäwä maamvUjelysseuroien ja ka- lastusten tarlastaion mälinen suhde? (Etelä-Pohjanmaa>t R:seura). 19) Mihin toimenpiteisiin olisi ryh- dyttämä mädiniaMN'n lurwin'.nlijeksi kalanhautom?taitoksillemme? (Häm. l. M: seura). Miitaien Keskusliiton sään:öjen 5:» §:it 3:n tno.ti. toiivoo valtuuskunta aikoinaan saamansa ilmoituksen niisiä hensilöistä, iot5a Arw. Seuranne wa- litsee Äustaiiks^en mainittuun kokous seen. Helsingissä, maaliskuu» 17 p. 1910. Keskusl!.-on maltuuskunta: A. Osio. Äairamo. / v 4 ^ i>* r *», " 7f*. ■<r inu* •« h L - <4S M V ■rinlstofft-^*— **Tr" SH! Etnan purkaus. Olamme >jÄ ennemmin kertoneet iu- litvuvn Etnan äskeisesiä purkauksesta, jolka uk/kasi ihÄvittää suuret alat maata ja usei>ta Miä. Eriiliminkin eräs pieni t>)lä Be^passa, joivka Ikckvan yllä esi- täm!me, oli juuressa »vaarassa. Sitä lähestyi 400 metrin lewyinen ja 10 mei>rm »korkmnen !la«lwaltvirja. Pur- kaus lMaffi kuitenkin, ^.nnerffuin heh- kuwa laadra oli «'htindjtf tuhota kylän, ja Mä pelastui. XH8XI-8V0NM g KIRJAPAINO g Jyväskylässä Puhelin n:o 9 ,Kuonto loi ne yhdessä muiden läh- kam Herschel otalsui jo pyr-'ön iyn- tien ikanssa, joita taiovaankaiiinelta mÄlle IMiMulvat ifutjdkt walolla; muria Helios w«ää niitä puoleensa livaltolvallia hehkullaan ja mitoin hu- kuttaa ne färeihinjsä, milloin taas pääs- tää ne Meen irti". Keskiajan ^haaiveiiliijat, tanvaaninerk- kien setittäjjät ja lummonihaililjat piti- wät Kkiä taiwao>lle i!lmaaiituwia, kirk- kaalla pyrstöllä warustertuja tähtiä taitoaan uhkauksina, jokia kehoittiniait shntisia mieiliä paraimuliseen ja hurs- kauteen. Anvostelu^Miyrröinät pro- feetat ennustiwat pyvÄötähden il° lmiaoMumlijsesta hyivää »ÄiiiisMoa j.n.e. Pelokkaat ja huomion haluiset haawei- Olijat enAUst>ii>vat jokaisen Pl)Möiähdm Mäessä, eM maapallomme tulee hä- wiomäv'i, yhteentörmäyksessä lähden kanssa. Katsomalta siihen, etlcimät Dvän ouÄngon PoiKpäintyöiitÄvästä waikutu.!!sesta. Mu>rta ivasta köirigs- bergikäijsen asirMoomin Vesselin on- nilstui HallÄ)ir P>>rsrötahde.n wiimeksi ilmesiyessä w. 1835 määväiä komce- tan Pyrsiön iiiu-odo-slu>iiiiseiv »naieirniwt- lis-MliaÄmen teoria- ija laskea sen muoro isamomkuin sen muodonMaihte- lu. TÄä tähtitieteessä a^ecifsä tunnus teli ua teoriaan joka nchaa auringon sähkmvoimien otaksuiMem, laajensi- wat ja täydeiislHväl sittemmin leipzigi- lämm astronomi Zällner ja Menäläi- nen astironoini Bredbchin. Suorittaa kaikkea kirjapainoalaan kuuluvaa työtä huolellisesti, jou tuin ja halvalla. Tiedustelkaa tarvittaissa hintojamme D Maatilat y.m. kiinteimistöt, jotka aijotaan jät tää Täiityksellämme myytäviksi, pyydämme ilmoittamaan hyrinä ajoin, että joutuvat keväällä julais- tavaan maatilaluetteloomme, johon tilaaelostukset otetaan maksutta. Jjiäsljläi KiiitEiiisfaAfloiiisliilE Tuomas Yirtlalset n* n i#. saatavana tSmS» lehden konttorissa^ Koneenkäyttäjä, Min oleimme tosiasioita silmälliipi- ^ täen päässeet siihen tirlo^seen etiä suu- > remmoiseen pyrslMniöön maikuita-! jvot to^dennäköisiiinmin sähkö-magneli- ^ittunut myös sahsn asettamiseen ^t woiwat aimaruudessa. Monet tut-^ Tullakseimne sitten U/symykseeil ko- J fijcit otailfudtKit, etiä kmiieetan pyrstös- is döyläitonesn kllnnosssvitooa, saa >meetta-ailneen lm>nnoisl!a, on lyhyesti joudutaan tekemilsiin määrä'lyion, yhdistettÄva ne tulÄset, joihin on; sähköpurkausten kanssa katodisäieiden psiksn kun lähettää todisteet p&- päästy fyMisen astronomian tärkei- ^paa>n. Toiset tMitieteilijät luule-! den a!puneuwo>jen, 'kaukoputkien, spek- taas, etiä walopa>inMniör. kaliai- tevyz-äestäsn osoitteella: ^ trofkopin ja imalo-kusvauskkoneen owul- sssla woimilla olisi ösansa tässä. cn "- aL " t ~" 3? - " - "" Jc>7a tapauiksessa olemme ny.' ivasia uuden ja liniÄtäkiinniitiäkvän tutkimus- j tuovaiiset ennusiukset ole milloinkaan Ha. PYMötähden massa oii merrattu- tlweuruneed, »valilka maa on purjehli- na.kiiMotähtieit massaan tawailo.nan nut läpi pyrslöiähden p>Miönk!n, ^äy jo sehville pyrslöiähden öineen iuan- nosia, -Mia seuraaiva-ia wähän, ellei «äl!lä puolelta uhkaa milään ivaara maapalloamme. SamMa kun Pyrslöiähden mtaky- symylsen jo 17:llä muojsijadalla rajaisi Newlon, on «vasta lviime ivuosikyin- nieninä woitu raikaisra näiden tai- MaankaPpÄeideil fijysillimen laatu. Kep ler oiiaifjuii, en ii maaibnianaavaruus on niin täynnä komeettoja kuin meri ka- loja, muitta »vain pieni, cfa niisiä »voi daan nähdä. Äun vomee^.ojen rata useinummen on sangen pitkulainen joi- k^io, woida«n iviiid nähdä iva in silloin sun ne olvac lähinnä aurinkoa', ja ivuo- situhansm joskus «kuluu ennenkuin sa- ma tähli on nudelleen jouiunut aurin- gon luo, ellei se iMarsinaiisesii kuulu meidän aurinkokuntaamme ja kulje sii- nä määräilyä raiaansa. ÄaiMaan on ineidän a>janläsku!nine aluslv lähtien huomattu 600 pyrsiö- niisiä 540 paljaalla silmällä. Näistä Pidetään 30 aiMomMiui, pe- rftoöisinov, niillä siis on dtlipfui inuo- ioi^or suljetut raSar, ja ne kieriÄvär aurinkoa 3:sl« — -81 luuotccu »vaih telemana ciVlviv.1. Nälnrä 'inuutaiiKit Pe riodiset komeetat, joisla taas wain 18 on nähly uqeammin 'ftrn kerrcn. kuu- luwai pysitxväisesli meidän auriiltc- luntaamnve, isamalla tui» jcilellä vleivai wainsilloin lällöin täi^väl auriiltoUln- nassaiNme pian taas tadolaksecn tähli* s uin un ää>rei^ö myyksi in. Oppiakseiimne lcihemniin juiileinaail .kaineeitojeil ftiysillisiä rakonnetla, seu- raamnle sna ajamWsc!!N»ie siiiä hei- Vesiä kun se Ävaruuden ääreliöii»)yk- sisrä jjaapuu aurinlo'kunlaaiii^»e, joka puiolesiaaii kiiiää läpi 'toAITeubeu noin 72,000 kilsnieirin nopeudella lun- PieiÄ, samalla tun sen laajuus on e- >lhmlykisellä. Ei ole ma.,c>o:cnia. riliiälin .suuri. SikK saaÄaa Pyrslö-^trä Halleyn .suuri komeetta, joka loi- lähden ameen tihei)s olla sangen Pieni. wotlallvasti lässä kuussa lälläkin fertna Lukuunotiamaita ivarsiiiaista keskus- ^ tarjoaa komean näyn, auttaa saamaan taa, Ma woi olla kiinteässä tai jnok- >M'Wltä siilin osaan tahliriedenä, seovassa mnodoÄsa, läyiyy komeeita-ai- ^ mistä „,e »vielä niin wähän liedäinme. E. Luukkonen, Hankasalmi. 1256 2-2 K. W. Koskull n. Äarl ftiMudt Aibin Sipola. Pyrstötähdistä. Kun komeeita on hylvin kaukana au- rnrgosla, on >sen pääosa kokoonMiiu fu.muwaipasia, joka tihenee keskutseoii Päin, "ja ljonka rajat ccriat cnciu'auwi ta>i imähemmän ttrÄvm. Zliuila >!un pyrswtäh>i-i lähenee auriin o a, lähtee keLikusiasia »oiilattlsia aurittloon Päin, sitä moi-makkaampia. anirä läheiMlitis aurinkoa bomeelta flaapmt. Tämä an- rlikoon päin wirlacwa pyrslötähiiai- ne s inuodoÄ:aa. auringon takaisintyön- tömoi^nan mlMAvaikututsella kouiee- lan W rs ui n. 3)i i t ä lähemmäs aurin koa komeeita saa/puu. siiä komeammalk- si 'M) seil pyrstö. Tähden etääntyessä se laoö mähenee mähenömislään, kun- nes homeella kaukana mvaruude^sa taas an wain su>mu^pa>llo. >Jo 19:llä »vuosisadalla Huomafuc-Gi: kiinalaiset ltähtilieteilijät. että pyrslö- tähtien Msiö on Pv>is päin auri:>gos- w. Jiise asiansa tunnetaankin Main 3 korneeviaa joiden pyrstö on ollut au- ri»ikoon päin ja tälä asenioa Pidetään »Leensä epänormiaol^na, kun taas auringosta Poispäin täänlynyuä pyrs- löä pidetään normaalina. Näiden merkillisten iÄniöiden syn- nl)s:ä 'koeletiiin jo saroja wuosia snte saai>a >käslN)stä, mutia rohkeita arive- luota pitcimnäflc .ei päästy. Niin us- .koi ft;[i>iU'ito Carda^n lö:flö luuo|tjobflt> Halleiin pyrstötähden läheneminen/ la moiioansa s^l^tlää pyrSlön oprilli- tnon taiavaankappaileen. joka suurem- se?si ilmiöiisi. Hän o »aitsui, eitä aurin- moisin e pyrsröineen miimeksi m. 1835 'gonvsiitoct taillMvät 'ul 'kieissaan foutcc- dli näkymissä ja Bessenin koänieenltte- ^ tan kautta ja me huoiiiaa»mie sen ros- »vär t^otkimulset pyrslölählien laadus- leksionina eemrMukkastssa. Tämän ta-on ohjannut yleisen mielmi^iimion ^Gneetliiien selitijksen Miialsuim .it kuu- näiden -meMVislM taiivaankappalei-luisar oppineet Tuko BnÄ^e ja '.AalLei, den maaitmaan. !tviclespä 17 iivuosisadan 'lopulla Äeili- Epäilemältä owat Pyrslötähdet Svan- ^ niz. Siläivasioin on jo »ieplerillä ja huMriKta ajoistia al'kaen suuresti wai-^NeNnonilla selwe>mpi ajatus. Heidän kurtaneat «chmistrn mieli7umitukjeen ja mi^e-tään iloine e tan pyrstön muodos- taikauskoon. Ja kuitenkin lauloi jo tamat auringosta 'lähte!>väk Moimar. meidän ajanlaskumme alussa rooma- Laplace selini 7omeetois:a käymien lainen runoilija Manaus opelu.sru-!>mirtauslen johluiioan auringon mmpö- lleinien laÄujen mukaan on tämä työn- noSsaan sainiMMi-. >wa>l>kutu>ksisita tähden pääosaan ja Wil-! lömolma erilainen eri PMöhaaroihiir. netson olla kokoonpantu kaasuhiukkasis ta, jotka siiÄpaiH oio^t äärimmäisessä harmcnnusrilaAsa. Ta^! imniillakaan miitairisilla ei n im m täin ole moitu huomata taipumista tähden Malosja, jota kaiisollaan pyrsliAihden ^rslöit iäpi. Cpe!troffopi>sei tutkwiukset oMat taas vsoittan«!l että Pyrstöiähdesla i!ähtewä avalo on suurinintaisi osa>!si omaa mäloa ja wain pieni osa on hei* jaslununa auringomvaloa. Kaikille 'kvmetoille ommainen jpcf:vum t juuo- dcs:aa vMnesta kirjaasi a mii- n>a^ia inuodosietnn »vyöpektrumin, jo- ia Masia a h i il '.er-ety-lchd isirsl ti. Tä mä il-incstyy eräissä ^ääräifksissä jäh= köpurka usi o pa ut'sioiM Paitsi hiilime- tya, iTin-cnce komeetoissa »vielä m. in. rijppi kaasua muu tonnia metalleja, Marsiiikin rauitaa ja natriumia. iIo!;ipefriro,ifoipin kautta todeiiiiäköi- setsi l<hti>>i otaksumaa säh!'ö'vcimien mailkuinVsesta piirSlön inuodosiuinis^- sa läajensi H. C. Vogel kokeella,joka käy .ymnlärrellä-lvcitsi Tchaparell n todis- tuk^n aivulla kouteetliojeil. ja ineteo- ■vien läheisestä suhieesia>. Meteori-il- iniör »voitvat niliniuäm olla pyrslöläh- tien hajoamis- tsi- crkaamumislulok- sia. Tämän todistaa «iJiuäsii tunne- tut elokuun ja manaisluun meleorisa- reer, jolta iiniesn^oiit »vuosina 1802 :ja 1>886 määrättyjen ptjrsiötähticii ra doilla ja seuraalivat näitä näiden ir- taanluneiina osina. H. (!. Voc^el asetti liiyt maahan pudonneiia melecrit'iwiä iil»ia>ilomaan putkeen, Mika läpi ^n- liin kulleillaan woiinakM induklioili- ivirla. Heli näytlcl.rät sähkön mapaut- rainat f.jo fu r put kessa laman Ivyö spekt rin kuin piMsiö>iHdiistäl>iii oli saatu. SaadÄ^emme paremman käsityksen pdirslömuodostuljesta. cn meidän ku^- dvi teilaava kaÄva>maise^:i pyrstölähdeit heisin tl)l#tpi'. Tähden pää näyitää testikohtaansa päin tihenevät sydämen, m isiä pu-rkauiuu oviuhk^maisla ivir- lautsia aurinlocn päin. iDiciävätijit matikan pääjM kcsiustasta taipuivat nämä »vinaulat taa'tsepäin ja muo- dostaivai nyt erinäisiä auringosta pois päin käälUyneitä pyvstöhaaroja. Pait- st näitä nermcalisia pyrstöjä ilkeilee «joskus cpäniormaa^isia auri>nitoon Päin olewia Mstöjä. Mistä niji sille johtudvai näinä wir- keskustasta? Miten muodos- tuhmat eri pyrsiöhaarat ja niitkä woi- imat siinä Nxlikuttamai? Epäilemänä hajottaa anringon tnahla!>valmlchö:vailutus siihen lähene- »vään kcmeeltaan ja aiheultaa räjäh- dykse nin uot o isiä täh t i a i neeMvi rta tttsia keskustasta poispäin. Mirtauskumioi- den lpendelimäinen iliilkuinto on selvään iivoilu 'halma>ita ja >mateiiiaatlisesli las- kea. Tuo Äi-ke »voidaan selittää Main auringcn polarisen, tnnne^iiSl.i atrak- tionimoimaslä p o i>t tervan ivoiman kautta.. M o f o .komeetan liikuntoa ra° datlacn oitväi näinä lvirtausliikniniat mähilnntässätään määrin häiritse. 'Sitte on meillä MiM tekemistä Pyrslöosien liikunnon kanssa, jolka tul- kimMen niukan liikkuivat hyberboli? sta ratoja ja er?ane>:vat toisistaaiueri- i^isilsi pyrsiölMvoiffi. Näiden liiiutt- tojen «tfiliänii,seksi on meidän otafiut= toliivi' auringolta l iii) um uitu sähköisten itlömödvoimien waikuit«va>l komeetan >inatena<m. Näinä »voiinnl eroMvat sunruudÄtaan ja livailiNulsiiiaan ia- N'allWia inaailinanlaikteudessa Mai- kuiiamisla moimisla. Bredichinin ie Myytävänä. Huutokauppa. Julkisella hutitoksupall*, joka toimitetaan Alf Björklundin kaup patilalla Pihtiputaan pitäjän kir konkylässä 20 pnähuhtik. 1910 al kaen klo 10 a.p. myydään Eb Au visen konkurssipesän omistama omaisuus: l:ksi Rita vuoren torppa edellä sanotussa kylässä. 2:ksi sanotun pitäjän Elämäjär- ven kylässä sijaitseva Haaskan eli Koivulan torppa. Nergio jaSärkilahden vuo^ramet- sät, 1 osake Viitasaaren höyrylaiva osakeyhtiö sä, separaattoria, gra- nuofooDi, ompelukoneita, telefooni aparaatti ja osake, 1 makasiini ra kennus Lökönkyläsaä Keitelepoh- jan laivarannassa, makuu ja pito- vaatteet y. m. irtainta omaisuutta. Lähempiä tietoja annetaan maksu y.m. ehdoista huutokauppatilaisuu dessa. Pihtiputaalla 31 p. maalis kuuta 1910. William KotkS (toimiuija). 1240 2 -8 Erisuuruisia LsLskuloiDäkkcitä timia lehdes koettorlssa. pSlvSllsta. lttra»tzrrr«» !ckIU> ptdetiit» cult auta* nantaina, ke»kiwiiRo«« |i laa»aatai- na !:U> 8—11 aj. Ka«ialli»-Osake-P«»kiU k»»tt»rt «vii (»• la arkipäivä k:l» 10—9 p. T»»me» »»»Ii» k»»tt»rt »uti erk!pti»t- nä I:lo 10—8. KhdHAp««!t» (i»tt>ri auki j«1a «riipii» wä t:Io Iv—i. ?>hj»iS««idt» »sakexziiki» k»»tt»ri awo'.nna to!a arkipäivä klo 10—8 p. Jyväskylä» Säästöpankki on avoinna joka arkipäivä l«EU> 10— 2. ^tzvidktztt» «ictnt» E»tr«»«»» H«»t«»»« »p»r»ha«t» puuseppä M. Kumpusen ^uona umanantaifin k:lo 1—0 i.p. S4fckEUnnItij*t»ntl»ti avoinna crlipll» iciVift l:lo ö—8 ja i 7 {cli piskinä l.i« 8—11 1* 6—T. I»»tSk»li» t>S;!«»ttt( o» «xli l:U 10 —l p. O«kkah«»»e tvllaulta toacten f:l» 10—I päivällä. 5s»itkM» «se««» kaikki toimistot ptittaiin avoinna arkipäivinä 8—O af 10 a.p. —8 i.p. ja 4—8 i^». ja ptz- hZpäivinä klo 8—9 ajf. vevttttiiniTamflri pidetään avoinna joka arkipäivinä kello 10 — 11. w»«»t tavataan asunnoissa» M b 10—H a»p, »istt<Ztii»tztzdi»ttzkfe» kirj>»t> auki s»»- nuntaifin k:l» 1—8 päivällä. K««ppalal»se»rU» kirjalt» sunuimtai.fi» tl» ii—l »iiviu. Laskn-ja ■ Tekselilomakkeita myydään Keski-Suomen konttorissa. pidetään auki lokak. IS p:?:ä toistaiseksi: Llthrevt j» t»le»« <ekt <»««- Sunnuntaina |a juhlapäUoi»t IU S—10 aamupäivällä. Arkipäivinä klo 8—12 ja 5—T i.p. P-Sti lähtee: l««U ViliDitMli, Vcppftllft» |« SKsssUNM, VLitXMif.lt. Perjanrarna klo 8 aZ. Vkuxcameen ja «orpilahdelle. kl» 8.« L «ahlxlle. Ptzl- könmäelle. Kalmariin. Karltuiaan, «-»tinkiin. Kivijärvelle, «iitasaarel- le. «u)MtMn |< St^Ui |c fti» «ulaan sekä v» 10M i^». <vrawasa«» reen, ToivaSam», Raralahdtl». Lei- vonmäelle, Joutsaan. Hartolaa». Stzl- mää» ja Nuoramoifii». lauantaina klo 8 a.p. Rmlramtt» ja Mtu pilahdelle, ilo 11 a.p. kitkakolkelle. tl» 8.4S i. Sumiaifiin. SonginkaakaaZe. Il- molahdell». Siitasaarelle, ja Tuo»»»' lahdelle, klo 10 t p. lluraisille ja Stait» tcebele. «»i»t»t»«: TitSpaitfi lähetetä»» »utaalle Relk^iikksna. Periantain» s» Lauantaina klo 8.40 ij>. Etevin ka»t« Posti tulee: ^ota päivä rautateitse L« v.10 js ilo 8.81 Lj>. etelästä ja pohjoiselta. Joka pälvä «rutateitse kl» 8L4 tLp. |« klo 8.15 i.p. Laukaasta, Suolahdelta ja Äänekoskelta. Hietamaita, Par»»t»l«H« ta ja SaarijärvelUi. Joka päivä klo 7 a^>. Hz<7pa!o»kelta Sal- melasta kl» 7^0 cup. sunnuntaina kl» 8L4 ».p. >«»tula»t«, Kalmarista, Kivijärveltä. M«Itt»« giSts. Mahlulta, PtzlkAnsieltI, Ha»?» »m»ta, Kwmila»ta j« LepptltltA j» v« 8.1S i^>. Pihtiputaalta. Viitasaarelta, Jlmolahdelta. StengMsxitjdu (c C»> miaifilta. vZaanantaina kl» 4.80 O. R»»r»»l»tstA« ta. Stzimälti, Hartolatt». H»uts»At«. Leivonmäelti. Rutalahdelta, k»i»»« la»ta, ja OrcuvasaareSt», Kl I 1|. Vtuuramelta ja Korpilahdelt». Tiistaina kello 8.S4 «^. KuvijirveUt. ZLaSiingiSta, Karttulasta. Kal»uri>t«, Phlkönmäeltä. Kah!»lta, (nfndii Kinnulasta, ja LeppäläSti. kl» 8Z0 ».» Tekkakotlelta. ja kl« i Ly. fRuitucMlt* Korpilahdella. Laanevedeltt f» Sv raisilda ja klo 8.1S i^>. Konginkankaal» «a ja Sumiai-tSt». Keskiviikkona tl» 8.84 «j. KarSt»laSta, KslmariStc. Vtahlulta ja PtzA»»t»l- tä, klo b i.p. MuurameSta j« K»r»»lah« delta ja klo 8.1S i^>. Pihtiputaalta. Dii- tasaarelta. AImslähdette. gtnfvr.Ua* taalta |a SumiaisiSt». torstaina kl» 8.84 a.p. KarSrulaSta, K«^l» marista. Kivijärveltä ja &3*Iti*gtft» Ilo 4.80 aj». R»»ramoifi«ta. G>S»l!Stt Hartolasta. Joutsasta. Leil»«»»t»ltt RutalahdeSt». TsivakaSt». ja Qrav» saarelta, kl» «.M tiildtiltlU ja H» S L*>. ^xursmfitc j» A«> pilahdelta. Uuiainlta ja Perjantcina N» 8.S4 c.p. KarSiulaSui. KatnurriSta, vk-hlulta ja PixlkZ»»^t!l-- b 1$. Korpilahdelta. IRvuutmtSU |t 8.15 i.p. Pihtiputaalta, Viitasaarelta, Jlmolahdelta. K?»guAt»5«*b« t A» * tatjl «ta. L-iUvzntaina n» 4.80 a.p K»»ra««tst»- to. TtzS?.äStä. Sortflljltc, Jon.tfUle. Ailialcchdelta, Toiw»!atta, Oravasaa- reSta ja kl» 8.3» a.p. Kar»:u lait». Ka!« morista. K'wi'är»«lrä j.-> ZScSti»a'.Si« klo »,3V a.p. Tikkakoskelta ja klo 5 i^>. Uuraisilta. Korpilahdelta ja Muura» meSta. Kirjelaatikot kaupungilla tyhjcaactät»: Kello */*8 a^>. ja 7 i^>. ^o#ti{?Ktjjiin setnall! sietoa laatiko» vi«lä väbää enn»» poSti» ltttU. Aautatieasemalla «lev» laatii» c()U tnnen junan lähtiä. H»»«! KrankkomerkkejZ m»tzd!t» p«» tikonttoriSsa arkipäivinä tell» > %.-~ 8 ip.. ja 5—8 t4>. s«kä sunnuntaisin \c juhlapäivin C» 8—10 <ip. ia 7—S ip Tilipaperia (t-Mm-v Keskl-Suomea fconttorlss» Kirjekuoria Ja posfipaperia tämäe lehdes koattorlssa. Ilmoituksia. Kesä-asunto herrasperheelle järven rannalla luon non ihanalla paikalla. Lähemmin Aleksi Korpelalta Reijon talossa Jyväskylän Korttajärvellä. 12(50 1—1 Joka päivä klo 8.57 a.p. ja 3.40 t.p. tau« tateitse pohjaiseen ja etelään. Joka päivä ?lo «.84 a^>. ja 8.4S t4>. raati» teitse Laukaaseen. Suolahteen, Ääne» koskelle. Hietamaan. Parantalaan ja Saarijärvelle, joka pä'vä klo li.M a p. Haapakoskelle ja.Salmelaan. sunnuntaina klo 2 a. p. Muurameen ja Korpilahd:lle, klo 8.45 i^». Lanneve- delle, Uuraisille, Mahlulle. Pyllönmäel» le. Kalmariin, Karstulaan, WaSt:n» liin, Kivijärvelle, Pihtiputaalle, W>i» tasäärelle, Jlmolahdelle j« Lu»«a»laH delle. Kell» 10Z0 i.p. Oravasaaree, ^oivakkaa». Autalahdele, Lei»»««iel le. Joutsaa», H«rt»l»«». Gtz»»rSt» § Nuoramoisti». Maanantaina klo 8.45 K Jkorfltnlanlaal ja Sumiaifiin sekä Mahlulle. Pyllön- mäelle. Kalmariin j Karstulaan, la ax. Tiistaina kl» 8 «.p. K»*?tau»« |i Kor> pilahdelle, II» 11 «•>. ZiRaioSlele» Ib 8.45 i4>. Sumiaifiin. Konginkankaalle Jlmolahdelle. Wjitasirr»lle. Pihtipu taalle, Kalmar-ui, K^'Stul»a». «»Iti», (tiu ja K^«'jZr»ell» sekä II» 1» t.H. L». raifille ja La»»ev»»«l». Keskiviikkona flo 8 aZ. XRuvrcmet» |t Korpilahdellt, klo 8.45 L Lannevedrlt Uuraifille. Ikahlule. ^!liutlt(i Kalmarit», Karstulaa, {• KiUtftaxel- le, kell» 10.80 i.p. Ctcfccjtmtft, t«i vakkaa», «utalahdel», Lew»««»»», Jeutsaa». Hart»l«a». «tz»»KK» s» Ru»r«n»Mi». Torstaina kello 8 a. p. Muurameen ja Korpilahdelle. kello 11 a.p. Tik- kakoskelle, klo 8.45 ij. Mahlulle, PyU ISnmielt. Kalmariin K »r»t»la« BaftinlU», Kivijär»«l«, G»Mtaisi i» •ragialMlttlt, Ilakoi, atii» Zunain kulut 2r«>ä-bylSu radalk«u Lokakuun IS p :Stä toistaiseksi: —C«»ic|ii. Haapamielt» 4.46 a.p. too lp. 6.6C >». Keuruulta 6L6 m 1.50 . 1.19 ilsunnalta 8.08 m ii3 . 848 Pctäjiuvideltä 6.50 m 9lt . 7.80 Kintaudelta 7.16 m 3.45 . 1.48 WesailgaSta 7.50 m 4.20 . 8.08 LyvSiktzläit» 8.18 4 45 . 8L1 ZyväSkylSStt 8S4 m 2X0 U. 9.45 t» '!eppäwtdeltS 9.08 m 8.80 . 8.99 -iaukaaSta 9.80 m 159 . 9.85 Aluisaa^ta 9.47 m «.17 . • 45 Z»»l»htee» 101, . «48 . 1019 , Suolahti—haapamäki: TuolahdeSt» 7.10 a^>. 11.23 a.p. 0.30 i^>. 11.55 . 7.04 . 12.11 . 7.22 12.38 t .9 7.50 KuusaaSta 7.85 Laukaasta 7.60 Leppävedettä 8.12 Jyväskylään 8.34 . l.«o , S ,15 . JyvSSkylSstS 8.57 . 1.22 . 8.10 r W«sangasta 9.25 . 1.55 , 9.13 . Kintaudklta 9.58 . 2.35 . U.50 . Petäjävedeltä 10.13 . 3.10 . 10,15 . Asunnalta 10.53 . 8.53 . 10.57 . Keuruulta 11.15 . 4.30 . 11 .28 , Haapamäelle 11.4!» . 5.05 . )2 .000 . Tuolahdc»—^Sackohkc» radalta: Äänekoskelta S.15 a. S.30 .?. 3.30 i. 9.0t: i. Suolahteen 6.50 . 10.05 . «.05 Suolahdesta 7.10 . 10.30 Äänekoskelle 7.45 . 11.03 . 4.®) 5.05 . ö *' 10.2". 11.00 Jyväskylässä, Keski-Suon &an kiijspainossa 1910.