Torstaina 29 p. joulukuuta KARJALATAR N:o 148 — 191® Jonlukuusijnhlia oli tänä jouluna Oskolassa yh- teensä kolme. Ensin oli tk. 17 p. kansakoululla lasten kuusi. Siinä- hän se meni ilta opettajan pitkää puhetta ja lasten runoja kunnel- lessa. — Sitten oli 23 p. iltana taas koululla jatkokurssilaisten kuusi. Ihmeeksi pisti, miten wä- hän oli siihen rähmästä kokoontu- nut. Ohjelmassa oli Oiwa Kär- nän puhe Simeoonin sanain: Hän on pantu lankeemiseksi ja nouse- miseksi monelle", johdosta. Runot ja kertomukset kuuluimat asiaan ja sitten mielä esitettiin muorokes- kustelu „ Juuri jouluiltana ja ku- maelma, ..Ikäkaudet". Armaita- maksi oli laadittu kuma-arwoitus jouluilo. Kurssilaisille toi pukki makeisia y. m. — Aattoiltana oli sitten Erolan tupaan järjestetty kuusijuhla, jonka oli pyhäkoulu pystyttänyt, alun pannut Aata- mimme. Siellä mirsien mälissä lueskeltiin ja opett. Määttänen piti puheen. Oli kerrassaan muka- waa nähdä ja kuulla kuu 14 py- häkoulun oppilaista muoronsa pe- rään opettajansa Aatami Kärnän kutsumana astuimat esiin ja lau- suimat ulkoaoppimansa kuka runon, kuka kertomuksen, kuka mitäkin. Lapset saimat leikkiä kuusen ympä- rillä ja sitten toi pukki lahjansa kullekin. Mielä jaettiin oppilaille pieniä lehtikirjasia lahjana opetta- jaltaan ja olimatpa oppilaatkin hommanneet jonkun siemän lahjan opettajalleen. — Tämä pyhäkou lun ensimäinen joulukuusi oli hy- mm omansa herättämään maka- maa joulutunnelmaa. Nurmeksen Woim- & ttrh-osas tolla oli taas Tapaninpäirvänä onnis- tunut yleinen iltama kauppalan- talolla. Ohjelman alotti urkuri I. S. Ristiharju pianonsoitolla, josta seurasi telegrasisti Riku Talolan pitämä puhe ja sen jälkeen saatiin nähdä osaston 8:miehisen joukku- een täsmällisesti esittämiä mavaa- liikkeitä. Opett. Elis Palander lauloi muutamia lauluja hra Ris- tiharjun pianonsäestyksellä ja ru- non, „Wapautettu kuningatar", lausui kauppaopisto!. Veikko Pit- känen. Esitettiin mielä saumaliik- keitä ja kolme koreata pyramiidia ja Jalmari Finnen kirjoittama näytelmäkappale ..Palkankorotus". Lopuksi tanssittiin. Dleisöä oli koh- talaisen paljon ja käytös erinomai- sen siimoa. Meikäläiset. Lemittäkää ehdokaslistoin lopul- lista yhdistelmiä, joita keskus- lautakunnat omat julaisseet. Teh- kää mainitut yhdistelmät kaikille puolueemme jäsenille tunnetuiksi. Tehkää heille selmäksi, että itse mirallinen maalilippu on aiman samanlainen, kuin tämä lopulli- nen, mihreälle paperille painettu yhdistelmä, maikka märiltään mal- kea. Näyttäkää heille missä omat Suomalaisen puolueen ehdokas- listat! Selittäkää että nuo listat itse »virallisella maalilipulla omat aiman samoilla paikoilla kuin tässä yhdistelmässä. Neuivokaa kaikille miten äänestys on toimi- tettarva! Muistakaa että muuta ei pidä tehdä kuin wetää tuo pu- nainen miima jonkun suomalai- sen puolueen maaliliittoon kuulu- man ehdokaslistan sisälle. Huo- mauttakaa, että miima on mält- tämättömästi medettämä punai- sella kynällä ja että se on niin medettämä ettei se lankea useam- man kuin yhden listan sisälle. Varoittakaa hajoituslistoista! Teroittakaa mieliin, että on ää- nestettämä ainoastaan Suoma- laisen puolueen listoja. Toimikaa, sanalla sanoen, nä- mät päimät lakkaamalla malis- tajina, selittäjinä, kehoittajina! Puolueemme moitto tai tappio riippuu jokaisen sen yksityisen jä- senen innosta tai laimeudesta. Muistakaamme jokainen tämä! Pohjois-Karjalan ääniwaltai- set kausalaiset! Kansalaisoiseuksia nauttima kan- salainen, joka ei mälitä maansa ja kansansa kohtaloista, on armo- ton nimittämään itseänsä suoma- laiseksi. Tammikuun 2 ja 3 p:nä tarjoutuu tilaisuus yllämainituille henkilöille näyttämään, mitenkä lähellä heidän sydäntänsä isän- maamme huolestuttama asema on. Perinnöksi saimme esimanhemmil- tamme tämän maan isiltä, jotka soista ja erämaista meille omat peranneet miljamat mainiot. Olem- meko niin hoimanneet perintöämme ja ojia sarkoihimme symentäneet, kuin manhempiemme käsky oli. Käsi sydämelle ja mastatkaamme rehellisesti: olemmeko rukouksella työtämme toimittaneet? Uskallan mäittää, että itsekukin meistä on mahdottoman paljon laimin lyö- nyt mainitussa suhteessa. Omatko ne miehet, joita Suomen kansa jo monta kertaa on eduskuntaansa lähettänyt ja yhä lähettää, lähes- kään kaikki suuren tärkeän tehtä- mänsä tasalla? Malitettamasti eimät. Monella on mielessä maan suuret palkat ja helppo elämä, toi- silla taas edusmiehen kunnia. Täl- laisia ei suinkaan puutu niiltä- kään listoilta, joita Kuopion lää- nin it. maalipiirissä on laadittu tulemia maaleja marten. Mutta omatpa siellä suomal. puolueen ehdokkaat sellaisia, jotka eimät kum- piakaan yllämainituista maikutti- mistä ole omaksuneet. Mainitak- seni main nimet: Alhainen, Kolkki, Rautapää ja Hirmonen, jotka kyllä kunnialla edusmiespaikkansa täyt- tämät. En luule kenenkään moi- man mäittää, että ne olisimat nou- suklaita. He omat oppineita ma- kaumuksen miehiä, joista Rauta- pää ja Kolkki jo maltiopäimillä olleina omat antaneet todistuksen taidostaan ja kunnollisuudestaan. Sanoihan nuorsuomal. edustaja Arokallio past. Kolkista tähän ta- paan: jos kaikki edustajat olisimat niin kykenemiä maliokuntamiehiä kuin Kolkki, niin kyllä eduskunta- työt silloin sujuisimat paremmin kuin nykyään. Tallaista todistusta ei moida esim. Efr. Kronqmistista, Koposesta, Tikkasesta ja maimo Vatasesta koskaan antaa ja kum- minkin ..köyhälistö" noita taita- mattomia, taitamien edellä äänes- tää etujaan eduskunnassa malmo- maan. Miksi? Tietämättömyy- destä se johtuu. Eiköhän nyt kum- minkin jo köyhälistökin ole niin paljon »viisastunut, että syrjäyt- tää tuollaiset onnenonkijat ja ma- litsee rehellisiä, kykenemiä suomal. puol. ehdokkaita eduskuntaan! Vanamo. Kirje Lieksasta. Olemme mastikään miettäneet kristikunnan suurinta juhlaa, joka meillä kuitenkin malitettamasti tär- meltyi markkinahumuun. Mielel- lään ei julkisuudessa paljastaisi ympäristönsä heikkouksia, mutta kun saa olla kaiken sellaisen kemytmielisyyden todistajana, mitä täällä joulupyhinä näki ja kuuli, niin maikeneminen on mahdotonta. Jo aattoiltana näki juopuneita hoiperteleman pitkin kujia ja kar- keitä kirosanoja kaikui kormun, kääntyipä minne tahansa. Ja jotta raaka markkinaelämä olisi oikein täydellistä, oli muuan keinottelija- seurue sijoittanut tänne kaikkiaan neljä eri telttaa, joissa yhdessä eläinnäyttely, toisessa ampumarata, kolmannessa sirkustaiteilijoitajanel- jännessä erilaisia rahanhoukutus- keinoja. — Koko joulupäimän aamusta iltaan kuului rauhallis- ten ihmisten asunnoihin rämisemä sirkussoitto ja ilmeilijäin kehotuk- set, jota juopuneiden laulu aika- ajoin säesti. Ja kaikkeen tähän ru- minaan ja helinään ei kaiketi laki moi mitään, koska »viranomaiset sallimat esteettömästi harjoitetta- man. Olisi kuitenkin ollut yksi, joka olisi kyennyt remun rajoitta- maan, nim. Homilan isäntä. Hä- nen ei olisi pitänyt mailleen las- kea mokomia juhlarauhan häiritsi- jöitä. Mutta emmehän osaa olla yksityisille maamiehille ankaroita, silloin kuin nuorisoseurammekin, katsoo moimansa luomuttaa ta- lonsa suurina juhlapäiminä elä- mien kumien näytäntöihin, niin kuin nyt joulupäiminän illalla ta- pahtui. Nuorisoseuraamme ei to- siaan olisi luullut oleman yhtä kurjalla tasolla, kun tuo joulu- rauhaa häiritsemä räyhääjäjoukko, mutta talon luomuttaminen joulu- päimäksi tuohon markkinahumuun ei paljon muutakaan todista. Tah- toisimme kumminkin mielellämme uskoa parasta nuorisoseurastam- me ja siksi rohkenemme toimoa, ettei tuollainen menettely enään mastaisuudessa nuorisoseuran ta- holta tulisi kysymykseen. Ensi maanantaina ja tiistai' me Lieksalaisetkin taas käyrn • punaisen miimau metoon. 9 dän ei tarmilsekaan paljon ( koida, sillä onhan äänestyslist meille tutun ja pidetyn m pastorimme E. Kolkin nimi. äänestämme maan jotakin se ta listaa missä huomaamme nen tutun nimensä. Mitc lähtisimme äänestämään > suomalaisten ehdokkaita, jotka c.. ^ kaikki meille mieraita ja marsinkin kun omassa keskuudec'-nime toi- mimien nuorsuomalaist» ' yhteis- hymän harrastuksista e ime ole mitään huomanneet. Emmekä liioin moi peltiseppä Kopostakaan äänes- tää, sillä hän ei edusta köyhälis- töä, ellei mahdollisesti siinä, että hänen tietonsa ja taitonsa, pelti- sepän ammattia lukuunottamatta, omat sangen köyhät ja hänen tä- hänastinen toimintansa yhteiskun- nan hymäksi yhtä kuin nolla. Ul- kokuoreltaan mies muuten edus- taa pääkaupunkilaista keikaria kaik- kine muotihullutuksineen niin, että emme huoli enää heittää ääniäm- me hukkaan mokomille keikailijoille. Meillä on meidän oma listamme suomalaisen puolueen maaliliitos- sa, joka on siksi onnistunut, että paremmin emme äänioikeuttamme isänmaamme hymäksi moi käyttää kuin juuri sitä listaa äänestä- mällä. Siinä ensinnäkin kaikki mie- het omat ympäristössään tarmok- käiksi tunnettuja kykyjä, suomalai- sen puolueen aatteiden innostamia ja yhteishymiä harrastamia kan- salaisia. Lakitieteen tohtori Hugo W. Rautapää omaa siksi laajat sekä laki- että yhteiskunnalliset tiedot, että hän eduskunnassa, jonne so- sialistit lähettämät enimmäkseen maan tietoja mailla olemia henki- löitä, on mallan mälttämätön. Maikka tri Rautapää nykyään asuukin Helsingissä, tuntee hän mallan hymin Karjalan olot, sillä hän on useita muosia Karjalassa hoitanut tuomarin mirkaa. Tri Rautapää on myöskin se mies, jolle ensi sijassa lankeaa ansio sii- tä, että Lieksan kauppala jo peri- aatteessa on hymäksytty. Senaat- torina ollessaan hän martamasten kämi olojamme tutkimassa ja in- nostuen asiaamme on hän sen nyt jo onnistunut johtamaan kaunii- seen tulokseen. Toisesta ehdokkaastamme pas tori E. Kollista minun et tarmitse sen enempää puhua, sillä me kaikki tunnemme hänet yhtä hymin, jo yksin sosialistitkin tunnustamat hänen yhteishymän harrastuksensa. Kolmannella sijalla olema pien- »viljelijä Alhainen Kiteeltä on myöskin ympäristössään kunnioi- tettu mies ja elämänä todistuksena siitä, että nykyisissäkin oloissa kan- san mies moi omin neumoin uur- ta uransa kun maan omaa tar- moa ja kansalaiskuntoa. Kun me Lieksalaiset siis maali- päimänä saamme maalilipun kä- siimme, niin tähän listaan meidän miimamme joutuu aiman kuin it- sestään: Pielisjärvi. Suomalainen puolue. Rautapää Hugo Wa- l e n t i n, ^Lakitiet. tohtori, Helsinki. Kolkki Emanuel, Pas- tori, Pielisjärmi. Alhainen Malsrid Iisakki Pienmiljelijä. Kitee. Mutta emmekö möisi tehdä muu- takin kuin mennä äänestämään? Kyllä moimme. Onhan nyt py- häistä aikaa." Otamme maikka tä- män Karjalattaremme taskuumme ja pistäydymme sellaisten naapu- riemme luo, joille ei mitään leh- teä tule tai joille tulee joku muu kuin Karjalatar, ja luemme heille maaleja koskemia kirjoituksia ja otamme lupauksia että äänes- tämät juuri tätä meidän listaam- me. Jos omistamme hemosia, niin ei meille myöskään ole liian suuri uhraus maikka maalipäiminä niillä kulettaisimme Uittamiamme maali paikalle. Tehkäämme lyötä siinä tietoisuudessa, että ennen ei seka- sorto hämiä, kun masta silloin kun suomalaisen puolueen aatteiden ympärille on kertynyt maltaama enemmistö Suomen kansaa. Lieksalainen. Muualta uo- me?'.. Suom- t malit- : tl Jokai?' vä tuopi lähem- mäksi <~ .n, jolloinka Suo men sen äänimaltaisten jäsen* taas määrättämä isän . kostalosta, kansallisen elä ' . Idoista ja ikiajoiksi juh- lal! . a£)toistettujen lakiemme pu . .|esta, hetken, jolloinka tr näiden oikeuksien etumar- ti; .. sisällisten yhteiskunnallis- t-:: ''istuskysymysten suunnitte- I _ ■ irjestäjat. Ajatelkaa siis t. . minkä katsantokannan lle äänenne annatte. Ja nissään tapauksessa jättäkö . tärkeimpää isänmaallista lisivelrvollisuuttanne täyttä- i, sillä nyt tarivitaan kaikki ^an, miehet ja naiset. Muis- . a nyt käytännössä toteuttaa !vnsanwaltaiset ja tasa-armoi- . >udet, jotka omat käytettä- :atesuunta sitten parai- astaa näitä tarkoitusperiä, ....än tarpeitanne? Se ei moi mikään muu kuin se suoma- -kansallinen katsantokanta, jota ..omalainen puolue ja siihen 1iit= tyneet yksilöt edustaa. Malmis- tautukaa sen muoksi äänestämään ainoastaan tämän puolueen ehdok- kaita. Ja suomalainen työmies, nainen, mikä ammatiltasi lienet- kin, etsi Suomalaisen puolueen maaliliitosta mieleisesi lista ja medä tuo pieni punainen miimasi siihen, silloin olet täyttänyt tehtä- mäsi, jota et tarmitse milloinkaan katua. Olet täyttänyt mähäisellä, mutta tärkeällä työllä kalliimman kansalaismelmollisuutest. N teinen kirjaltajalakko. Työt jatkuivat Raumalla. Mikäli ..Aamulehdelle" on ker- rottu, on Suomen kirjaltajaliiton Rauman osasto päättänyt erota Suomen kirjaltajaliitosta. Samalla on Raumalla ilmesty- mien sanomalehtien „Länsi Suo- men" ja ..Rauman Lehden" kirja- painojen työmäki peruuttanut irti- sanomisensa. Suljettu pelastusarmeija. Jymäskylän maistraatin istun toon oli haastettu Suomen pe- lastusarmeijan sikäläisen osaston johtaja, ..kapteeni" Ida Markka- nen mastaamaan siitä, että ar- meijan huoneustossa on mietetty sopimatonta elämää. Päätöksessään maistraatti kat- soi toteennäytetyksi, että armeijan kokouksissa on mietetty sellaista elämää, joka ei somi julkisille har- tauskokouksille, jonka tähden maist- raatti määräsi mainitun Suomen pelautusarmeijan huoneiston heti suljettamaksi. Päätös pannaan täytäntöön mahdollisista malituk- sista huolimatta. — K. S. Muuan awiorikosjuttn. Miime marrask. 5 pnä pidet- tyihin mälikäräjiin Pormoon pi- täjäntalolla oli talollisenpoika Au- gust Brandt haastattanut maimon- sa Jenny Brandtin, maatien tälle edesmastuuta amiorikoksesta sekä samalla amioeroa. Pariskunta oli mihitty joulukuussa 1906, mutta 3-kuukautisen yhdessäolon jälestä erkani maimo Brandt miehestään. Hän joutui sittem- min namettapiiaksi tuomioromasti E. v. Hertzenin omistamaan Pikku-Starkin taloon Mähässä- Pellingissä. Täällä joutui hän siunattuun tilaan ja synnytti lap- sen miime kesäkuussa. Hän on 26 muoden manha. Kuulustelussa mastasi maimo Brandt, että menäläiset sotilaat olimat, kun hän oli marjassa Backholman saaressa miime syk- synä, mäkisin maanneet hänet. Suostui amioeroon ja mäitti, että miehensä oli pahoinpidellyt häntä. Juttu lykättiin uusiin mälikä- räjiin, jotka pidettiin tiistaina. Tällä mälin oli kuitenkin maimo Brandt käynyt ilmoittamassa Pormoon piirin nimismiehelle A. Lindroosille, että hän oli saanut omantunnon maimoja, kun oli malehdellut oikeudelle tuon sotilas- jutun, ja tunnusti, että lapsen isä oli tuomioromasti E. v. Hertzen. Jutun menäläisistä sotilaista oli keksinyt ja opettanut hänelle tuo- mioromasti v. Hertzen. Tämä tunnustus tapahtui t. k. 13 pnä. Edellisenä iltana oli maimo Brandtilla ollut salainen kohtaus tuomioromasti v. Hertzenin kanssa. Tämä kohtaus aiheutui siten, että maimo B. oli ilmoitta- nut kirjeellisesti tuomioromasti v. Hertzenille omantunnon maimois- taan ja samalla sanonut ilmoit- tamansa totuuden. W. k. 12 pnä oli hän saanut nimettömän kir- jeen jossa häntä kutsuttiin salai- seen kohtaukseen illalla ramasti- lan yliportin luo. Maimo B. noudatti kutsua ja meni kohtauk- seen 10 tienoissa illalla. Tällöin tuomioromasti v. Hertzen oli ke- hoittanut häntä lujasti pysymään ennen antamassaan selityksessä, lumaten maksaa sakot ja antaa runsaasti amustusta lapsen yllä- pitämiseen. Tässä tunnustukses- taan pysyi maimo Brandt jutun ollessa toistamiseen esillä. Aleinen syyttäjä maati, että tuomioromasti E. v. Hertzen on haastettama oikeuden eteen kuu- lusteltamaksi asiassa. Tuomioka- pitulin puolesta on asiamies lä- hetettämä oikeuden istuntoon, jo- hon myöskin knkkokurikirja on tuotama. Julistamallaan päätöksellä lyk- käsi kihlakunnanoikeus jutun enem- män käsittelyn talmikäräjien 4:teen istuntopäimään (helmik. 10 p.) Tuomioromasti v. Hertzen on yleisen syyttäjän toimesta haas- tettama kuulusteltamaksi jutussa. Läänin kumernöörinmiraston kaut- ta ilmoittaa kihlakunnanoikeus asiasta tuomiokapituliin. Kirkko- kurikirja on silloin myöskin esitet- tämä oikeudelle. — Uusim. Suuri toarkans junassa Konwolan ja Kymin »välillä. Tk. 23 päimän aamuna kun eräs Suursaaresta kotoisin olema merimies, matkalla Tanskasta ko- tiinsa, oli astunut Kotkan junaan Kourvolan asemalla, niin oli hän nukahtanut ivaunun penkillä, jol- loin häneltä marastettiin rahaa 1,250 markkaa. Markaus oli ta- pahtunut Koumolan ja Kymin asemien mälillä, sillä Kymissä mies heräsi, jolloin huomasi ra- hansa kadonneen. Rahoista oli neljä 100 markan, kuusi 10 markan ja loput 5 markan sete- leitä. IS-miehinen tvarasjoukkue ttmngittn. Hämeenlinnan markkinoilla mii me miikon tiistaina mangitsi po- liisi 12-miehisen marasjoukkueen, joka on harjottanut ammattiaan sekä Hämeenlinnassa että sen lä- hiseuduilla. Joukkue teki m. m. useita taskumarkauksia kaupungis- sa ja rautatieasemalla. Pellerlvo lehti ja Suomen maaniviljelijät. Kun ..Pellermon" amustajien joukkoon on liittynyt etemiä maa- talousammattimiehiä, on se moi- nut tarjota lukijoilleen entistä mo- nipuolisempia, armokkaita neumoja tältä alalta. Se, että ..Pellermo" on koetta- nut paraansa tullakseen maamilje- lijän armokkaaksi ja samalla mo- nipuoliseksi, helppotajuiseksi sekä luotettamaksi neumonantajaksi sekä että se on lisäksi kaikkien maanmil- jelijäimme taloudellisen yhteenliit- tymisen edistäjä ja ajaja, maan- miljelijäi i osuustoimin- talehti, onkin maikuttanut, että ..Pellermosta" on tullut Po h- joismaidenleminneinmaa- talouslehti ja että sen suurta, yli 33,000:n kp:leen lemiä- mismäärä pidetään meillä erikoi- sesti huomattamana simistyssaa- mutuksena. ..Pellermo-lehti saa suuremmoi- sesta menestymisestään kiittää oh- jelmaansaja toimintatapaansa. Se on kansallemme ja ennen kaikkea maanmiljelijöillemme opettanut luottamista omaan apuun ja omaan moimaan. Se on opetta- nut heitä järjestymään taloudelli- sissa asioissaan ja niitä itse hoi- tamaan. Se on maamme päte- mimpien ammattimiesten amus- tamana jakanut luotettamia, seikka- peräisiä ja monipuolisia ammatti- opetuksia ja ammattitietoja maan- miljelijöillemme. Kaiken tämän lisäksi on sen toimitustapa ja si- sältö ollut sellainen, että lehti on ollut omiaan mukaansa tempaa maan ja innostamaan maamilje- lijöitämme, taloudellisesti malmeut- tamaan ja herättämään ennen tässä kohdin uinumia kansanker- roksta. Joko tiedät, mihin äänestysalueeseen kuulut? Jokainen malitsija kuuluu ensi maa- leissa siihen äänestysalueeseen, jon- ka piirissä asui tammikuun I päimänä 1909. Äänestys-neutvoja. Ääni moi mennä hukkaan, jos ei oikein osaa äänestää. Teroita kaikille, että se tapahtuu seuraa- masti: Vaalioikeutettu, mähintäin 24 muotta manha kansalainen saapuu jo ensimäisen rvaalipäimän aamu- na äänestysalueensa maalitoimi- tuspaikkaan ja pyrkii heti sisälle kun omet on amattu. Hän astuu maalipöydän luo ja sanoo täydel- lifen nimensä. Vaalitoimitsija kat soo, onko nimi luettelossa; jos on, niin äänestäjä saa maalilipun, jonka mie suojustan taa, missä merkitseminen tapahtuu. Täällä hän punaisella kynällä metää mii- man oman listansa kulmaan eikä suuremmaksi marmuudeksi tee mui- ta merkitsemisiä. Tämän jälkeen taittaa hän maalilipun kokoon ja mie sen maalilautakunnan pöydälle leimattamaksi. Kun leima on lyö- ty, pistää malitsija lippunsa oma- kätisesti maaliuurnaan. Nain menetellessä ääni ei mene hukkaan, jos malitsija nimit- täin äänestää omassa maa- l i p i i r i s s ä n s ä. Jos taas ää- nestää otteella mieraassa maali- piirissä, niin silloin ei saa äänes- lää mitään sen piirin maalilipus- sa olemaa listaa, maan on mene- teltämä, niinkuin toisessa paikassa lehteämme neumotaan. Wiljamakasiini sortunut. Nikolai ero is ta, jouluk. 21 pnä. Täällä on eräs miljamaka- fiini sortunut, jolloin raunioihin jäi noin 30 henkeä. 5 ruumista on medelty esiin. N i k o l a j e m i s t a, jouluk. 22 pnä. Sortuneen miljamakasiinin raunioista on tähän asti medetty esiin 10 ruumista ja 6 pahasti loukkaantunutta työmiestä. Ra- kennus sortui sen johdosta, että sen korjauksenalainen seinä luhis- tui. Viljamakasiinissa oli tilai suuden sattuessa 150,000 puutaa miljaa. j Niko laj emistä, jouluk. 22 pnä. Tänään on miljamakasii- nin raunioista medetty esiin mii- meiset sortumisen uhrit, neljä ruu- mistä. Ulkomailta. Tulipalo onnettomuuksia Ameri kassa. Paljon palosotilaita saanut surmansa. Filadelfiasta, jouluk. 22 pnä. Tulipalon aikana nahkuri- merstaassa joutui palosotamiehiä sortuneen seinän alle. Näihin asti on raunioista medetty esiin 23 ruumista. Chicagosta, jouluk. 22 pnä. Tulipalon aikana lihapörssillä sai 20 palosotamiestä surmansa jäädes- sään sortuneen rautakaton alle. Vahingot nousemat 500,000 dol- lariin. Valitsijoille, jotka äänestäuiät muualla kuin missä otvat tvaaliluetteloon merkityt. Niinkuin tunnettua sallii maali- laki, että malitsija, jonka syystä tahi toisesta ei somellu äänestää siinä äänestysalueessa, jopa ko- konaan toisessa maanpiirissäkin, kuin mihin hänen „oma" äänes- tysalueensa kuuluu. Valitsijain tulee main sellaisessa tapauksessa hymissä ajoissa hankkia itselleen ote siitä maaliluettelosta, mihin hän on merkitty. Tällaisen ot- teen saa hän asianomaisen äänes- tysalueen maalilautakunnan pu- heenjohtajalta, kääntymällä tä- män puoleen joko persoonallisesti tahi maltuuttamansa asiamiehen kautta. Kaksi malitsijaa ei moi käyttää yhteistä otetta. Jättäessään tämän edeltäpäin hankkimansa maaliluettelo-otteen maalipäimänä minkä äänestys- alueen maalilautakunnalle tahan- sa, saa malitsija käteensä miralli- sen maalilipun ja moi siis käyttää äänioikeuttaan. Jos se paikka, jossa hän ää- nestää kuuluu samaan maa- li piiri in, missä äänestäjä on merkitty maaliluetteloon — maik kakin toisella paikkakunnalla — on hänen äänestettämä aiman samalla tamoin, kuin jos hän olisi kotipaikallaan, siis punaisella miimalla merfittämä äänestämän sä jotakin sen maalilipun listaa, mikä maalitilaisuudessa annetaan hänelle. Mutta jos hän äänestää paik- kakunnalla, joka kuuluu toisen maalipiirin alueeseen kuin se, missä hän on merkitty maaliluet- teloon, tulee hänen antaa äänen- sä jollekin ehdokaslistalle, joka on julaistu siinä m a alipiiris- sä, missä hän on merkitty maaliluetteloon. Tämä ta- pahtuu siten että hän kirjoittaa tyhjälle paikalle siihen maa- lilippuun, minkä hän maalitilai suudessa saa, jonkun hänen ..omassa" maalipiiris- sään julkaistun listan nimet. Paitsi ehdokkaiden nimiä, on kir- joitettama myös heidän armonsa tai ammattinsa sekä kotipaikkansa. Sitä mastoin ei pidä tähän tyh- jätte paikalle merkitä sen listan numeroa eikä tunnuslausetta eikä perustamispaikkaa, jonka ehdok- kaita malitsija äänestää. Jos sitämastoin tällainen ää- nestäjä punaisella miimalla mer- kitsee äänestämänsä jotakin listaa, joka on painettu siihen maalilip- puun, minkä hän maalitilaisuu- dessa saa, menee hänen ää- nensä kokonaan hukkaan. Vielä on huomattama, että kun toiseen maalipiiriin kuuluma ma litsija täten käyttää maalioikeut- taan, pitää hänen oman maa- lipiirinsä nimi olla merkit- tynä hänen maaltlippunsa ulko- puolelle, ennenkuin lippu pan- naan maaliuurnaan. Tämä lip- pu lähetetään näet hänen oman maalipiirinsä keskuslautakunnalle. Tätä maalipiirin nimen merkin- tää maalilipun ulkokuoreen ei ma- litsijan pidä itsensä suorittaa, sillä se on maalilautakunnan tehtämä. Valitsijan tulee ainoas- taan katsoa, että se on tehty, en- nenkuin panee lippunsa uurnaan. Ei myöskään saa kirjoittaa ni- meänsä maalilippuun, niinkuin joskus on tapahtunut. Sellainen lippu ehdottomasti hyljätään. Yleisöltä. Karjalattaren n:o 137, on ..pet tynyt" tahtonut mustata meidän kaikkien lihakauppiaiden mainetta, jotka tointamme harjoitamme Liek- san ja Nurmeksen mälisellä rauta- tien linjalla. Uutisessa on tosin maan erästä tarkoitettu, mutta kun ei ole sen nimeä ilmoitettu, niin me kaikki saman liikkeen har- soittajat olemme joutuneet epäluu lon alaisiksi, maikka kuinkakin re- hellisesti kaupoissamme menetteli- simme. Senmuoksi pyydän uutisen kirjoittajan ilmoittamaan petkutta- jan nimi tällä samalla lehdellä, etten tarmitse muihin pakkokeinoi- hin ryhtyä. Lihakauppias. (K. S. 1 k.) Kaikille niille arw. henkilöille Nurmeksessa, jotka minua ja lap- siani omat ystämällisesti muista- neet Jouluna rahalahjalla y. m. saan täten lausua sydämelliset kii- tokseni. Jumala heitä kaikkia mo- ninkertaisesti palkitkoon. Nurmes »/„ 1910. Helena Paidan. Juuan kunnan taksoituslautakunnan jäse net kutsutaan täten kunnanhuo- neelle siellä alkamaa taksoitusta toimittamaan seuraamassa järjes- jestyksessä: Maanantaina 9 p:nä tammik. ne marsinaiset jäsenet, jotka tule- mat olemaan taksoituksen alusta loppuun asti: taloll. Antti Lehi- koinen, mylläri Santeri Louhelai- nen, kaupp. Juho Huttunen ja Juho Kannas, kaikki Juuan ky- lästä, sekä kylän edustajat kaupp. H. E. Pääkkönen, talolliset Adam Tukiainen ja Matti Turunen Ah- momaarasta. Keskimiikkona 11 p:nä taloll. Paamo Hamunen Hälistä, lauta- mies Hemmi ^)!ewalainen, talolli- set Olli Eronen ja Mikko Väyry- nen Juuan kylästä. Perjantaina 13 p:nä talolliset Juho Leppänen ja Juho Louhe- lainen Kajoosta, sekä Jaakko 'Ne- malainen Larinsaaresta. Laumantaina 14 p:nä kimimies Juho Miettinen, talolliset Pekka Kettunen ja Pekka Tanskanen Nun- nanlahdesta. Maanantaina 16 p:nä taloll. Matti Halonen ja mtp. Heikki Nykänen Paalasmaassta, sekä ta- loll. Kalle Villman Petromaa- rasta. Tiistaina 17 p:nä talolliset Antti Juntunen Polmijärmeltä. Salmo Toimanen Rahalasta, Antti Hyttinen ja Heikki Kortelainen Timomaarasta, sekä kruununtorpp. Pekka Partanen Vaikosta. Keskimiikkona 18 p:nä lauta- mies Taami Pennanen, talolliset Hemmi Kakkinen ja Juho Mus- tonen Vuokosta. Toimituspaikalle on aina saa- muttama kello 9 aamusella. Juuka, 27 p. joulvk. 1910. Juho Kannas. (K. S. 1 k.) Luomen pelastusarmeija, Niskakatu 7. Vierailee kapt. A. Kourunen tänään kello 8 illalla. (S. V. L. 3 k.) Oli torikauppias A. Lahden konkurssi- pesänhoidosta nähtämänä ja jako- osuus saatamana 20 päimästä ensilukemaa tammikuuta. Joen suussa, 28 p:nä joulukuuta 1910. Eero Manner. (K. S. 1 k. 4 s. 10 mm.) Ieli 2 kalustettua hnonetta vuokrattavana Broholmilla. Rääkkylän Oriyhdistyksen »vuosikokous pidetään Piilolan Juho Pakarisessa tuleman tam- mikuun 5 p:nä klo 10 ap., jossa keskustellaan ja päätetään yhdiZ- tyksen sääntöihin kuulumista asi- oista. Samassa tilaisuudessa pi- detään myöskin johtokunnan ko- kons, sijoitetaan yhdistyksen ori hoidettamaksi muoden ajaksi. Rääkkylässä, 24 p. jouluk. 1910. Toiwo Hirwone«. (K. S. 1 k.) papiston säätämien, urkurin pal- kan ja kirkollistan maksujen rästi- kanto pidetään: Kappalaisen pappilassa: maanantaina 9 p. tammikuuta aamupuolella; Hattusaaren ja Kolin kylistä. Rovastin pappilassa: saman päimän iltapuolella: Vuo- nislahden kylästä ja tiistaina 10 p:nä muualta pitäjästä. Pielisjärmellä 27 p. jouluk. 1910. A. Rummukainen. Kantomies. fiimliilni Taksoituslautakunnan kokous pi detään kuntahuoneella ensi Tam- mikuun 9 päimänä, alkaen kello 10 e. pp. ja jatketaan seuraamina päiminä taksotuksen loppuun asti, johon saapukoot kuntakokouksen malitsemat jäsenet nimittäin: Kalle Kallenp. Ikonen, Haapa- salo; Matti Hirmonen, Haarajär- mi; Juho Toropainen, Hammas- kallio; Heikki Pirhonen, N:o 10 Heinomemi; Matti Björn, Jaak kima ; Heikki Sallinen, uudisp. Juurikka; Matti Pirhonen, N:o 3 Kangasjärmi; Antti Jumonen »van hempi, Kantosyrjä ; Juho Rahu- nen, Kitee; Tuomas Kinnunen, Kiteenlahti; Juho Tuhkanen, Rontsa, Kontiala; Juho Björn, Kunonniemi; S. Perttula, Lah denkylä ; Matti Päiioinen, räätäli, Loukunmaara; Janne Koistinen, Dtatkaselkä; Pekka Itkonen, Mat- kaselkä; Risto Hurskainen, Mi- sola; Antti Mikkonen, Muljula; Antti Mikonp. Pirinen, n:o 16 Niinikumpu; Juho Timonen, N ;o 12 Närsäkkälä; Juho Strandin nuorempi, Piimäjärmi; Juho Lap palainen, N:o 12 Potoska; Pekka Auminen, N:o 1 Puhos; Juho Par- miainen. Puhossalo; Mikko Ello- nen, Päätye; Pekka Björn, Riihi- järmi; Juho Tuhkanen, Nokkala; Wille Lappalainen, Ruoppomaara; Juho Kaksonen. Satulamaara; Paamo Immonen, Suoparsaari; Antti Leinonen, Suorlahti; Kalle Koponen, Särkijärmi; Hanno Kiiski nuorempi, Säynejärmi. Kiteellä Joulukuun 22 päimänä 1910. Toimeksi saanut: H. Hakulinen. (K. S. 1 k.) Kuulutus. Maanantaina Tammikuun 16 päimänä 1911 pidetään Lehmossa asuman seppä Otto Kermisen kon-- kurssipesän melkojain kokous Joen suun kaupungissa rouma Paana- sen matkustajakodissa klo 12 päi- mällä, jossa päätetään seuraamis- ta asioista: melallisen esitys mel- kojain somittamisesta määrä-aikai- silla maksuehdoilla; pesän omai- suuden rahaksi muuttamisesta; us- kotunmiehen palkasta ja kaikista pesää koskemista asioista. Poissa- olemat saamat tyytyä läsnäole- main päätöksiin. Lehmo, 28 p:nä jouluk. 1910. I. Mustonen. Uskottumies. (K. S. 1 k.) Kylänlahden Puimakone-ojnusknnnan kaikki maksamattomat jäsen-, osuus- ja puintimaksut pyydän asiallisten suorittamaan ennen ensi tammi- kuuu 15:sta päimää liikojen ku- lujen »välttämiseksi ja osuuskun- nan asioiden selmittämiseksi. Kylänlahdella, 27 p. jouluk. 1910. Käskystä: S. I. Kotilainen. K. S. 1 k.