w:o no 1010 KAIKTJ. Pe.Jantaina Syyskuun 23 ofilvänä. Muut lehdet. Nimimerkki S. A. S. kirjoittaa »Hel singin Sanomissa" otsakkeella „Äal- tion puutaivarahuutokaupat" seuraa- maa: ..Puitten ja puutaivarain myynti kruununmetsistämme toimitetaan pää- asiallisesti huutokaupalla. Anvokkaam- mat puuaineet myydään yleisissä huu tokaupoissa ja ivähempiarivoiset pm- kallisissa. Saha- ja muut isommat puut tarjotaan yleensä rungottain, hiomo-, propsi- ja polttopuut pinomitan mu» kaan. Tämän ohessa toimittaa maltio mälikirjoihin perustumia metsäkauppoja. Mähittäis- eli käsikaupalla myydään kruununmelsistä etusijassa semmoisis melsäiiluotleila, jotka omat aiotut paik- kukunnan mäesiön kotitarwetta »varten tai joita on kiireisesti metsästä saata- ma. Metsähallinto hankkii sitäpaitse muo- sillain maltionrautateillemme kruunun- metsistä suuret määrät puutamaraa. W. 1908, jolta muodelta meillä on tuoreimmat tiedot tässä suhteessa, myy- tiin yleisillä puutamarahuutokaupoilla 1,215,006 sahatukkipuuta ja 14,000 m J ' hiomo , propsi- ja polttopuuta: pai- kallishuutokaupoilla myytiin yhteensä 274.94', miallista saha- ja rakennus- puuta, 5,507 arivoklaampaa lehtipuu- runkoa, 25,810 m" hiomo- ja propsi- puita, 5,000 m' polttopuita sekä 13,405 m ' malmiita halkoja: mälikirjakaupoilla myytiin 31,236 saha-, masto-, puomi- ja parrupuuta, 151,046 rakennushirt- tä, keloa ja tuulenkaatoa, 108,529 hiomo-, propsi-, päre- y. m. senkal taista puuta sekä 00,738 m :J poltto puita: maltionrautateille hankittiin kruu- nunmetsistä 1',<i kpl. parruja, peikkoja ja masoja, 90,342 hirttä ja piirua. 34,123 ratapölkkyä ja 152,614 polttopuuta. Tulot mähittäismyynnin kautta myydyistä metsätuotteista nou- simat noin 1 miljoonaan markkaan. ylempänä mainituista eristä on met- sähallinto hakkuuttanut ja kulettanut ainoastaan maltionrautateille tulemat puutamarat, 13,405 m'' halkoja ja ehkä mitättömän osan käsikaupalla myy dyistä puutamaroista. Muitten erien, s. o. myytyjen puutamarain maltamim- man osan, otto metsästä on jätetty os- tajien huoleksi. Tänä muonna tarjottiin maltion yleisillä puutamarahuutokaupoilla ja niiden yhteydessä pidetyillä paikallis huutokaupoilla kaupaksi kruununmetsis- tä kaikkiaan 2,012,068 mäntystä ja kuusista sahapuuta, 20,973 loimua, 11,500 m' hiomo- ja propsipuita sekä 15,500 m" koimupropsia ja -halkoja. Tehdyistä tarjouksista päättäen, on ostohalu puutamaraliikkeen harjoitta- jissa tänä muonna ollut suurempi kuin edellisinä muosina. Ainoastaan noin 200'000 rungolle Lapin tarkastuspii ristä ei ilmaantunut ostajaa; samaten jäi noin 55,000 m" hiomo- la propsi puita Kemin ja Oulujärmen tarkastus' piireistä tarjousta maille. Huomioon on kuitenkin olettama, että 150,000 runkoa noista 200,000 rungosta on leimattu Inarin hoitoalueesta ja että tämä sama erä on jo useampia kertoja ennen tarjottu kaupaksi. Luonnollista on, että tällaisissa tapauksissa olisi pa- rempi myydä pum ivälikirjakaupalla kuin yleisessä huutokaupassa. Siihen nähden, että maltion näihin saakka käyttämistä leimausluetteloista ei saa tarkkaa tietoa myytämiksi tar- jottujen puitten koosta ja laadusta, on maikeata tarkalleen merrata eri muo- sien keskihintoja toisiinsa. Woitanee kuitenkin mäittää, että tänä muonna tarjotut keskihinnat yleensä omat jon- kun merran korkeammat kuin senaa- tin miime muonna hymäksymät keski- hinnat. Pohjois Suomessa — Lapin, Kemin ja Iin tarkastuspiireissä — käsittä- mät ruotsinmaalaisten puutamaraliik- keiden tämän muotiset tarjoukset noin puoli miljoonaa runkoa. Minkä merran ruotsalaisten tarjoukset omat maikutta- neet tänä muonna tarjottuihin keski- hintoihin, on tietenkin maikea päät- tää yksinomattain sanomalehdissä ol- leista -tiedoista. Huomautettakoon kui- tenkin ' tässä, että on hoitoalueita, ku- ten esim. Tuntsan, josta kaikki leima- tut puut omat joutuneet ruotsalaisille. Eniten huomiota herättänee tämän- muotisessa puutamaranmyynnissä kruu- nunmetsistä kuitenkin se seikka, että Waasan läänin tarkastuspiirissä tar- jotut keskihinnat omat melkoista alem- mat miime muonna hymäksyttyjä kes- kihintoja. Täniä ei moine johtua muus- ta kuin i hteistoiminnasta ostajien kesken. Luonnollista onkin, että juuri tässä tarkastuspiirissä, jossa puutama- raliike on merrattain kehittynyt ja puunhinnat korkeat, ostajat ensiksi ryh- tymät yhteistoimintaan hintojen polte miseksi. Sama olisi marmaan ollut asianlaita myös Turun—Hämeen lää nien tarkastuspiirissä, jos sieltä olisi miety kaupaksi suurempia puutamara määriä tänä muonna. Parhaat tarjoukset edellisten muo- sien keskihintoihin nähden on tehty Wiipurin—Mikkelin läänien tarkastus piirissä. Tämä onkin luonnollista, jos otamme huomioon että tässä tarkas- tuspiirissä saamutetut keskihinnat mie- läkin omat suhteellisesti alhaiset. Kar- jalan kannaksen menekkisuhteitta kurvaa parhaiten sekin seikka, että »venäläiset ratapölkkyjen hankkijat hymin moimat kilpailla kotimaisten sahaliikkeiden har- joittajien kanssa tukkipuiden ostossa. Jotensakin yleisesti on miime aikoi- na rumettu maalimaan, että kruunun- metsien talous on saatama rahallisesti tuottavammaksi. Wuosi muodelta onkin myytyjen puumäärien koko hinta kohon- nut, mut;« samalla on myös olettama huomicoi?. että saamutetut keskihinnat osoittamat ikäviä oireita alenemiseen, kuten allciolemista numeroistakin sel- minnee: Myytyjen puumää- Keskihinta rien koko hinla sahapuulta leimausluettelot parhaimman taitonsa mukaan. Täten ei ostajien tarmitseisi, ei ainakaan niissä hoitoalueissa, joissa metsänhoitaja kykenee oikein toimitta- maan myytämien tukkipuiden armioi- misen, tuskin tarkastaakaan myytämiksi tarjottuja puita." Muualta Suomesta. Eikö ministeritvaltiosihteeri tvoi jotain tehdä? Aamulehdessä nimim. K. ottaa ky- ymyksen alaiseksi, eikö ole enää mi- tään mahdollisuutta toimintaan menä- Iäisen hämityksen ehkäisemiseksi. Hän johdattaa mieleen korkeimmat miran- omaiset, senaatin ja ministerimaltio- sihteerin. Miime routamuosien aikana pidettiin näitä kaikkimaltiaina, niillä luultiin oleman moiman muuttaa kaikki. Ainakin sitä maadittiin jyrkästi. Se- naatista ei nyt moida tässä suhteessa puhua. ..Mutta toisin on ministeri- malliosihteerin laita" lausuu kirjoitta- ja. ..Onhan hän niinkuin koko se mi- rastakin suomalainen. Ja lisäksi mielä perustuslaillinen, täydellisesti sille ta- holle kuuluma. Ei ole kumminkaan julkisuudessa näkynyt eikä mainittu, että hän olisi hallitsijalle paljastanut hallituksen politiikan turmiollisuuden. Onko edes yrittänytkään sitä tehdä. Varmaa on kuitenkin, että jos hänen sijassaan olisi suomalaiseen puolueeseen lukeutuma mies, niin Bobrikofsin ai- kainen ääni olisi mallalla nytkin. Hän möisi helposti taipumattomuudellaan tehdä tuhon tyhjäksi. Ns niin. Eikö sopisi nytkin edes yrittää?" Tahtomatta lainkaan routamuosien aikaista melua nostettamaksi olisi kir- joittajan mielestä kuitenkin makamasti harkittama eikö olisi koetettama ja eikö olisi mahdollista, suomalaisten puo- lelta, jollain tamalla saada suoraan ja mälittömästi esitetyksi hallitsijalle asiain nurja tila. Ensi sijassa kääntymät tietysti ajatukset ministerimaltiosihtee- riin. Onhan hänellä, niinkuin tiede- tään, paitsi asemaansa, monta eoelly- tystä asian onnistumisen mahdollisuu- teen. Ei hänelle ainakaan luulisi ole- man mahdotonta saada tilaisuutta esit- tämään asiat oikeassa malassa. Smk. Smk. W. 1898 2,283,190 4:12 1899 4,877,077 4:13 1900 3,361,583 5:16 1901 3.005,621 4: 62 1902 4,425,732 4: 29 190,'i 3,900,168 5: 78 1904 4,235,760 4:21 190f> 7,503.484 5: 03 190(j 8,712,942 5:39 1907 6,178,691 4: 75 1908 4,384,406 3: 60 1909 7,605,344 3: 53 Ne yksityismetsänomistajat ja kansa- laiset, jotka maatimat, että maltion ei tule kiinnittää mainittamampaa huo- miota tarjottuihin hintoihin, maan että maltion ilman muuta tulee kohottaa muotuisesti kaupaksi mietämiä puumää- riä, tuskin tulemat ajatelleeksi, että mallio suuresti mahingoittaa yksityistä metsätaloutta, jos se myy muosittain suuria puutamaramääriä huokeaan hitu taan. Mielestämme on maltion melmolli- suus kaikilla keinoin koettaa helpottaa termeen puutamaraliikkeen harjoitta- mistä. Ilolla on tämän takia termeh' dittämä sitä metsähallituksen päätöstä, jonka mukaan nykyään käytännössä olema myytämien puitten mittaaminen rinnankorkeudelta ja 5 senttiä käsittä- mien läpimittaluokkien käyttäminen lei- mausluetteloissa on muutettu latma- mittaukseksi ja läpimittaluokat yhden Englannin tuuman käsittämiksi. Täten saamat ostajat tarkemman tiedon myy- tämien puiden koosta ja laadusta, il- man että heidän tarmitsee uhrata tun- tumia menoja metsän lukuun ja tar- kastukseen, ja maltio pääsee perille myytämiksi tarjottamien puiden todel- lisesta armosta. Ostajat moimat siis maksaa paremman hinnan ja maltion metsänhoitajille ei tällainen menettely tuota lisätyötä. Emme tietenkää epäile maltion metsänhoitajien milpittömyyttä leimausluettelojen laatimisessa, mutta marminta olisi kuitenkin maatia, että he malallaan makuuttamat laatineensa — Suomen sanomalehtien ta- loudenhoitajien syyskokous pidettiin Helsingissä miime sunnuntaina Kaup- paseuran huoneustossc. Puheenjohta- jana toimi isännöitsijä K. A. Tuomo- la, sihteerinä metsänhoitaja W. Jala- ma. Taloudenhoitajain mastaisten ko- kousien ohjesäännön malmistaminen ja tarkastaminen jätettiin toimikunnalle, johon malittiin herrat Mainio, Grön lund ja Jalama Helsingistä sekä her rat Tollet Viipurista, Pärnänen Sa- monlinnasta. Lyly Turusta, ja Tuo- mola Tampereelta. — Sawonlin«an ja Lauritsa lan koleratapaukset. Samonlinnan koleerasairaalassa ollut lotjamies Ko lehmainen on nyt huomattu koleerape- sälleistä »vapaaksi ja laskettu sairaa- lasta lääkintöhallituksen lumolla. Lauritsalan koleerasairaalassa ole- man lotjamies Summasen termeyden- tila on edelleenkin huolestuttama. Si- tämastoin Koimistonsalmen koleerasai- raalassa olema merimies Heino on melkein parantunut. — Koitvulan kastoatuslaitok- sen karkulaiset. Koimulan kasma- tuslaitoksesta karanneiden poikain asia on nyt tutkittu ja karkulaiset tuomittu kurinpitorangaistukseen. 50:stä karku laisesta on kaikki muut saatu palaute- tuksi tai omin ehdoin palanneet paitsi neljä. — Etverstiluutnantti Gor shai Njetshajn murha. T. k. 19 pnä saapui Hämeenlinnaan Pietarista emerstiluutnantti Gorshai-Njetshajn murhajutun tutkimista johtama soti lastutkintotuomari mukanaan mainit tuun murhaan osalliseksi epäiltynä mangittu luutnantti Eckel sekä mah- masti asestettu 5-miehinen sotilasmar- tiosto. — Myrskyn tuhotöitä. Miime lauantaita ja sunnuntaita masten yöllä raimonnut ankara myrsky on Sai- maan saaristossa saanut aikaan suu ria mahingoita. Niinpä jouwi eräs o.»y. Tornatorin omistama höyrymene hinatessaan tukkilauttaa Joensuusta Vuoksenniskalle miime lauantaina Ori- meden selällä myrskyn käsiin, joka hajoitti tukkilautta» ja siinä olemat yli 30,000 tukkia joutuimat ajelehtimaan ympäri selän. Puumalan salmessa jou tui liikemies Ruuskasen täydessä hal- kolastissa olema lotja niinikään myrs kyn käsiin, upoten lastineen päimineen Lauantaita masten yöllä joutui taa- sen eräs rahtilaima Sandels karille Sumasmedellä. Matkustajat toki pe- lastuimat. — Poliisi keskeyttänyt sofia listipuhujau. Miime sunnuntaina metallityöntekijäin kansanjuhlassa Ha- kasalmen puistossa Helsingissä, kes keytti komisarius Johansson sosialisti sen kansanedustajan, piirisihteeri W. Bomanin puheen, koska puhe sisälsi main poliisin ja hallituksen sättämistä. — Poliisi ei kuitenkaan kuulu ryhty- män puheen johdosta sen enempiin toimenpiteisiin. — Isä lapsensa surmaajana. Miime miikon perjantai-iltana klo 11 aikaan tuli Nakkilassa Tattaren kyläs- sä itsellisen tyttären Amanda Erlingin luo renkimies Kalle Haapanen, joka äskettäin Ulmilan mälikäräjillä oli tuomittu Erlingille maksamaan lapsen elatusapua. H. oli istuutunut ja ju- tellut noin parisen tuntia E:n kanssa, joka oli asettanut pienokaisensa muo- teensä miereen kehtoon. Heille oli mihdoin tullut pientä kinaa, jolloin H. oli temmannut puukon ja iskenyt sillä lasta oikealle puolelle rintaa, niin että terä tuli ulos selästä. Senjälkeen hän oli lähtenyt heti ulos. Lapsi, joka oli noin 6 kk. ikäinen, kuoli pian. Murhaaja mangittiin laumantaina Porissa, jonne hän oli tullut markki- noille. Hän on tunnustanut tekonsa. — Kamala tulipalo Walkea- saarella. T. k. 19 p. masten yöllä tuhosi kamala tulipalo Aleksandromskin kylän lähellä Malkeasaaren asemaa Menäjän puolella rajaa. Tuli pääsi irti eräästä talonpoikaistalosta, joka pian oli liekkien ympäröimänä. Pala- masta rakennuksesta lemisi tuli mie- ressä olemiin humilarakennuksiin, joista toinen toisensa perästä syttyi palamaan ja paloimat ne kaikki tuokiossa poroksi. Kaikkiaan tuhosi tuli 12 suurempaa ja 62 pienempää rakennusta, kuten aittoja, talleja nametoita y. m. Tal- leissa ja nametoissa paloi joukko he- mosia, lehmiä, lampaita ja siipikarjaa. Eräältä talonpojalta on kadoksissa 4 lasta ja luullaan niiden joutuneen liek- kien uhreiksi. Tulipalo oli niin moimakas, että liekit häämöttimät Pietariin asti. Wa^ hingot armioidaan nouseman 100,000 rpl., eikä siihen ole laskettu palaneita kauppapuoteja eikä niiden tamarama- rastoja. Suomen kanttori- urkuriyhbistys kokoontui Vuosikokoukseensa Kuopiossa nuorten naisten krist. yhd. huoneus- tossa, torstaina t. k. 8 p.nä. Osan- ottajia oli kaikkiaan noi 40, eri osista maata, pääasiallisimmin kuitenkin Sa- mon puolesta. Kun aluksi oli meisattu mirsi n:o 350 ja pidetty lyhyt rukous, niin lau- sui yhdistyksen puheenjohtaja kanttori O. Kaakonkalmo Helsingistä osanotta- jat termetulleeksi, sekä selosti lyhyesti johtokunnan toimintaa miime kesäisen kokouksen jälkeen. Siitä mainittakoon erittäin se ehdotus lukkari-urkurikoulu- jen uudestaan järjestämiseksi maas- samme, minkä johtokunta oli tomitta- nut ja jättänyt keis. senaattiin, Vas taehdotuksena maltion asettaman komi- tean laatimalle ehdotukselle samasta asiasta. Myöskin johdatti hän mieliin aikaa lähes 30 m. sitten, jolloin maamme kanttori-urkurikunta miimeksi kokoontui tuossa Kallameden kaupungissa esiin- tyen myös yleisölle konserttiohjelmalla, joka silloin oli kokonaan maallista laatua. Tuota ohjelmaa on sittemmin mähitellen suunnattu enemmän hengel liselle alalle, joka lähemmin mastaa esittäjäinsä omaa elämän uraa, ja nyt onkin se puhtaasti kirkollista laa- tua, täysin armokas sekä makamuu- dessa että taiteellisuudessa. Puhuja toimoi kanttoriurkuriyhdistyksen kuoron edelleenkin pysymän tällä alalla ja tähtäämän siinä yhä korkeammalle, si- täkin suuremmalla syyllä kun se ala on kaikilta muilta maassamme koko- naan unohdettu. Toimitettiin sitten puheenjohtajan malitseminen kokoukselle, joksi tuli ti- reht. Teittinen Sortamalasta; pöytä- kirjan pitäjäksi malittiin kanttori Leimo Leppämirralta. Sääntöjen mukaiset johtokunnan jä- senten- ja tilintarkastajain maalit toi- mitettua luettiin tilit edelliseltä muo- delta ja muosikertomus sekä myönnet- tiin johtokunnalle tilimapaus. Tarkastettiin myöskin johtokunnan laatima sääntötehdotus kanttori-urkuri- yhdistyksen kuoroa marten, joka muu- tamilla muutoksilla ja lisäyksiä hymäk- syttiin. Sitten keskusteltiin suomenkielisen urkuinhoito-oppaan hankkimisesta, koska entisetj semmoiset omat komin suppeita ja puutteellisia sekä jätettiin johtokun nan toimeksi siinä tarkoituksessa kään- tyä jonkun asiantuntijan puoleen sem- moisen saamiseksi. Keskusteltiin myöskin erityisten ur- kuinhoitorenkaitten perustamisesta maa- hamme, semmoisten, että seurakunnat joko romastikunnittain tai muuten so pimissa piireissä yhtyisimät yhteisesti sopimaan jonkun urkujenrakentajan kanssa siitä, että hän kerran »vuodessa määrätystä maksusta kämisi kunkin seurakunnan urut puhdistamassa ja te- kemässä tarpeelliset korjaukset. Kokemus on nim. osottanut, että parhaimminkin rakennetut urut kaipai- simat muosittain pienempiä korjauksia, jotka aikanaan tehtyinä tulisimat hel pommaksi ja urut olisimat siten aina kunnossa. Mutta kun pienempien mi- kojen korjaukset jätetään aikanaan toi- mittamaita, kertyy niitä niin paljon, että perinpohjaisempi korjaus kuitenkin täytyy toimittaa aina 8—10 muoden perästä, joka tulee kalliiksi ja urut tu- lemat enimmän osan aikaa olemaan enemmän tai mähemmän epäkunnossa. Tämänkin asian perillemieminen jätet- tiin johtokunnan huoleksi. Sitten keskusteltiin uuteen puoli- päimäjumalanpalmeluskaamaan kuulu- mistä uusista liturgisista sämelehdotuk- sista ja päätettiin lykätä kysymys seuraa- maan kokoukseen, koska useimmat ko- kouksen jäsenistä eimät olleet saaneet tilaisuutta siihen tutustuakseen. Tällä mälin hankkii johtokunta myös siitä, jos mahdollista, joittenkin asiantunti- jäin lausuntoja. Ensi kokous päätettiin pitää Hä- meenlinnassa, kansanmalistusseuran toi- meenpaneman yleisen laulu- ja soitto- juhlan aikana, jos sikäläinen kirkko saadaan konserttia marten ja sopima aika juhlaohjelmassa konsertille. Muussa tapauksessa pidetään kokous Miipurissa syysk. alkupäiminä. Luettiin sitten selostus miime kokouk- sen jälkeen kuolleista tai muuten mi- rasta poistuneista mirkameljistä. Kuol- leitten muistolle laulettiin: »Kyynel muotaa silmästäni". Lopuksi kiitti tirehtööri Huoponen puheenjohtajaa ja tämä taas puoles- taan kokouksen jäseniä, sekä kirjuri nuorempien mirkameljien puolesta man- hempia heidän toiminnastaan nuorten hymäksi. Kun mielä kanttori Rissa- nen Kuopiosta oli kiittänyt kaupunki- laismirkameljien puolesta sinne saapu- neita maalaismirkameljiä, lopetettiin kokous mirren meisuulla. Illalla klo Va 8 oli yhdistyksen kuo ron määrä antaa kirkkokonsertti kau- pungin suuressa, entisessä tuomiokir- kossa, jonka seurak. kirkkoneumosto oli hymäntahtoisesti luomuttanut tähän ylemään tarkoitukseen käytettämäksi. Tuon kanttori-urkurikuoron, joka on jo ehtinyt tekemään itsensä esitystensä kautta tunnetuksi ympäri maan, mah- mimpana puolena on tunnustettu ole- man sen moima. Mutta että se oli uskonut moimansa tuota moimaansa myöskin hillitä, sitä osottaa m. m. se, että se oli ohjelmaansa uskaltanut ottaa semmoisiakin lauluja, kuin O. Merikannon: ..Hautauslaulu" ja A. Järnefeltin: ..Maeltajan rukous", joit- ten mienoimmat kohdat omat merkitty laulettamaksi kolmen, jopa neljänkin peen mukaan. Näitten lisäksi esitti kuoro mielä Richterin taimaallisen ihanan laulun: „Kun Herra on malo ja autuus", minkä kööri on itseään masten suomentanut, ja Gertlerin mah- taman kantaatin: „Soi Herran luo" tenorisoololla, jonka esitti kanttori W. Siren Sotkamosta, urkujen säes- tyksellä. Händellin Largossa, samoin kuin loppumirressä Mendelssohnin Lut- her kantaatista: »Jumala ompi lin- namme" tuli köörin mahmin puoli täysin kuulumille. Kanttori Osk. Kaakonkalmo lauloi mahtamalla bassollaan urkujen säes tyksellä Haydn Recit. ja aarian orat. ..Luominen" sekä Mendelssohnin Aa- rian orat. ..Elias". Kuoroa johti marsin ansiokkaasti tireht. E. Kahra Kuopiosta ja urku- säestystä hoiti kantt. urkuri K. Teljo Uudeltakirkolta T. l., joka sitäpaitsi esiintyi seuraamilla urkusooloilla: Mi- dor: Symbhonie n:o 4 a) Toccata; b) Andante cantabile; c) Finale: Bach: Praeludim & Fuga (C duur) ja Vossi: Angelus, op. 118 n:o 4. Näistä mar- sinkin kahdessa ensinmainituista oli soittaja tilaisuudessa esittämään näyt- teitä pitkälle kehittyneestä tekniikastaan urkusoittajana. Ohjelma oli siis marsin monipuoli- nen ja suuremmoinen, joka kesti esit- tää yhtämittaa kokonaista kaksi tuntia, eikä sen maikutus heti haihtune kuuli- jäin mielistä. Kirkosta tultua lauloi kööri mielä Snellmanin patsaalla, johon yleisöä oli tuhatmäärin kokoontunut: Suomen laulun, Samolaisten laulun ja Sota- rukouksen (Kaiken Herra kuule meitä). Tämän jälkeen siirtyi kööri Teatteri- huoneelle yhteiselle illalliselle, missä hilpeää, meljellistä mielialaa ylläpidet- tiin lukuisilla puheilla, kööri- ja soo- lolauluilla sekä pianon soitolla. Ero- tessa oli maan kaikkien hartain toimo päästä taas ensi kesänä mukaan sa- mallaisia nautintorikkaita hetkiä yh- dessä mieltämään. M. L. Kirjallisuutta ja taidetta. — Mänrikki Stoolin Tärinäin Uusi suomennos. Koulupa i- n o s on nyt ilmestynyt. Se on lii- tetty sarjaan Helppohintainen koulu- ja kansankirjasto sisäläen 150 simua sekä liitteenä 24 simua rehtori Ernst Laguksen kirjoittamia tietoja henkilöistä ja paikoista, joita kirjassa on mai- nittu; hinta on 00 p., pahmikansissa 75 p. ja maatekansissa l: 25 p. — Tätä painosta toimittaessaan on mais- teri Manninen ottanut marteen ne huomautukset, jotka on myöntänyt oi- keutetuiksi. Täten malmistunut kään- nös sisältää niin paljon korotusta Vänrikkien tähänastiseen tulkintaan, että se armattamasti heti otetaan käy täntöön. Kustantaja Werner Söder- ström Osakeyhtiö. — Uutuuksia koulukirjallisuu- den alalla. Werner Söder- ström Osakeyhtiö on julaissut seuraamat teokset: Lehtori Solmu Nyströmin saksalainen alkeiskirja Deutsches L e h r b u c h, suomalainen ja ruotsa- lainen painos, kummankin hinta sid. 3:25. — Tämä uusi painos uusim- masta saksankielen oppikirjasta on täy- d ennetty niin että se sisältää kolmeksi muodeksi lukukappaleita; kielioppi-osas toakin on lisätty. Tekijä julkaisee »vielä teokseensa liittymän harjoituskir jan; jo ennen on ilmestynyt alkeiskir- jaa jatkama lukukirja. ?assä on siis saatamana erittäin huomattama oppi- kirjaryhmä. Myöskin ominpäin opis- kelemalle yleisölle on se olema terme- tullut. Tohtori I. A. Rosenqmistin kirjoittama Lyhyt luonnonopin oppikirja realioppilaitosten keski luokkia merten, hinta sid. 3: 75. — Tämä oppikirja sisältää lyhyen kurssin sysi kassa, kemiassa ja täh- titieteessä. Tekijä on ottanut marteen, että realilyseoiden samoinkuin yhteiskoulujenkin keskiluokilla suoritet- tama kurssi näissä aineissa on mah- dollisimman paljon perustuma hamain- töihin ja kokeisiin, ja on teos sen mu- kaan laadittu. Se sisältää lukuisasti kumia ja tähtikartan. Lehtori Heikki Koskinen on julaissut Fysikaalisia esimerk k e j ä oppikouluja marten, hinta 1: 50. Kokoelma sisältää paitsi tarpeellisia esimerkkejä ja niiden tulemia myös esimerkkien laskemisessa tarmittamia kaamoja ja lakeja lyhyessä muodossa. Kansanopiston johtaja O. V. Sirk- ka on toimittanut Kansakoulun Runokirjan. Teos sisältää noin 70 runoa kansakouluja marten. Se on jaettu kahteen muorokurssiin, joissa kummassakin on sama määrä rnnoja, järjestettyinä niiden keskinäistä yhteen kuulumaisuutta silmälläpitäen. — Liikemieskirjallisuutta. Kaup paopiston opettaja Ilmari Kowe- ro on julaissut Bilanssiopin kauppakouluja ja käytäntöä marten, hinta nid. 2: 75. — Kaikille liikemie hille, jotka omat tilinteosta tai tilin- tarkastuksesta mastuussa on tämä teos olema erittäin mieltäkiinnittämä. On liike-elämälle tärkeätä, että bilansseissa noudatetaan yhteisiä hymäksyttyjä pe- riaatteita. Tämä on maassamme tär- keätä marsinkin sen muoksi, ettei täällä »varsinaista kauppalainsäädäntöä mielä ole olemassa. Maisteri Komero nou- dattaa teoksessaan pääasiallisesti niitä periaatteita, joita itämaltalaiset ja sak salaiset erikoistuotijat ja lakimiehet hy- mäksymät. Maatalousosasto. Sananen syyskynnöstä. (Pellerivosta. > Monet maanmiljelijät pitämät syys- kynnön niin mähäarmoisena tehtämänä, että jättämät sen kokonaan toimitta- matta tai teettämät huolimattomasti. Näin on laita marsinkin niihin peltoi- hin nähden, jotka kylmetään kemätmil- jalle, puhumattakaan siitä, että kesän- tomaat hymin yleisesti jätetään syys- tämättä. Kunnollisesti toimitetusta syyskyn- nöstä on montakin etua. Niinpä se on oimallinen keino rikkaruohojen, sa- moinkuin tuhohyönteistenkin pelloista hämittämiseksi; se jättää maan ilman Vaikutuksen alaiseksi ja pakkasen „pur- lamaksi", edistäen siten sen kuohkeutti- mistä. Syyskyntö pitentää kasmuai kaa; kemäällä pääsee näet syystetyllä maalla aikaisemmin kylmämään j. n. e. Näiden sekä muitten etujen muoksi on syyskyntö tärkeä niin seuraaman muoden kemätmiljoille kuin kesannyksi- kin tulemille pelloille. Jotta tämä työ tulisi suoritetuksi niin, että siitä on mahdollisimman suuri hyöty, lntämme tähän muutamia ohjeita: 1) Syyskyntö on toimitettama mah- dollisimman aikaisin. Silloin on maa mielä lämmin ja merrattain kuima. Siinä tapahtuu näet silloin bakteerien maikutuksesta ja niiden amulla n. s. «käyminen", jonka kautta maan sysi- kaalinen ja kemiallinen kokoomus muut- tuu. Paitsi sitä, että itse työn suori- tus on helpompaa, jos kyntäminen toimitetaan kyllin ajoissa, omat siitä mielä seurauksena ne edut kylmöajan pituuteen ja rikkaruohojen y. m. hä- mittämiseen nähden, joista jo ylempänä olemme huomauttaneet. 2) Syyskyntö on toimitettama kyl- lin symään. Aleisimpiä mikoja on se, että kyntö toimitetaan koivin matalaan, jolloin ruokamultakerros jää ohueksi. Varsinkin kesantomuonna olisi maan multamuutta symään kyntämällä lisät- tämä. Sadot saadaan näin suurem- miksi ja marmemmiksi, jos mielä lisäksi symän kynnön ohella pidetään huolta maan kunnollisesta lannoittamisesta. 3) Syyskyntö on tehtämä kunnolli- sesti. Sitä marten Vaaditaan kelVol- lisiä työkaluja ja niiden kunnollisia käyttäjiä. On siis jo aika luopua sahrojen ja kaikenlaisten kotitekoisten „wälttien" käyttämisestä ja sen sijaan on kyntö toimitettama oikealla auralla, jommoisia on jo hymiökin säätämissä. Näillä moi kyntäjä tehdä hymän jäl- jen, nim. kyntää pohjasta tasaisen ja pitkin mittaansa yhtä symän maon. lvenäjältä. — Muutoksia Menäjän dip- lomaattikuuuaSsa. Menäjän Pari sissa oleman lähettilään Nelidomin kuoleman jälkeen omat huhut muutok- sista menäläisessä diplomaattikunnassa lisääntyneet. Retsh on marmoista läh teistä saanut tietää, että Kokomtsemilla on suuret edellytykset päästä lähetti' lääksi Ranskaan. Muista ehdokkaista mainitaan Lontoon lähettiläs Bengen- dorss ja Brusselissä olema lähettiläs Hirsch. Jos Kokomtsem tulee lähettilääksi, astuu hänen sijaansa rahaministeriksi nykyinen kauppaministeri Timashem, joka puolestaan luomuttaa paikkansa ministerin apulaiselle Mullerille. Menäläisessä ja ulkomaalaisessa dip lomaattikunnassa ollaan sitä mieltä, että Venäjän Wienissä olema lähetti- läs ruhtinas Urusom eroaa neljän miikon kuluessa. — Merimiuisteriöu tarkas tuskomitea. Meriministeriötä tar- kastamaan asetettu komitea on nyt saanut malmiiksi työohjelmansn. Se tulee tarkastamaan lomarakennuksen ja taloudenhoidon, mutta ei ryhdy kä- sittelemään niitä määrennyksiä, joita yksityiset henkilöt omat tehneet. — Berliner Tageblattia ei saa wiedä Wenäiälle. Hbl:n kirjeen- maihtaja on lehoelleen lennättänyt seu raamaa : Berliner Tageblattia ei saa enää miedä Venäjälle niiden kirjoi tuksien johdosta, joita mainittu lehti on sisältänyt Hänen Majesteetistaan Keisarista. ZImlisoilM roaralto. Lentokoneitten keksittyä on maltio- miehille tullut uusi päänmaima ja kan- soille uusi rahanmeno. Edellisten tu- lee luoda ..ilma-armeija" kaikkine ma- rustuksineen ja kansoilta purrataan tä- hän tarmittamat marat. Ranskassa ollaan jo täydessä touhussa „ilma- armeijan" aikaansaamiseksi. Edusta- jakamarin jäsen Clementel, joka kama- rissa on armeijan kulunkiarmion esit- tekijänä, on „Matin"-lehdelle antanut joukon tietoja Ranskan armeijan ma- rustamisesta sota-aeroplaaneilla. Jo nyt käytettämissä olemilla ma- roilla sotaministeri Viipymättä ryhtyy toimenpiteisiin Viidenkymmenen aero- plaanin hankkimiseksi, jolloin kysymyk- seen tulemat kaikki ne tyypit, jotka omat kunnostautuneet Jtä-Ranskassa toimeenpannuissa suurissa lentokilpai- luissa. Tärkeintä kuitenkin on jo nyt jär- jestää ilmapurjehtijain legioona, ja tähän sotaministeri nyt ensi aluksi ryhtyy. On jo olemassa kolme kes- kuspaikkaa sotilas-ilmapurjehdusta mar- ten Vincennes, Satory ja Chalonsin leiripaikka. Ennen pitkää perustetaan mielä kolme, lähellä Laonia olemaan Sissonneen Aisnen departementtiin, Rheimsin miereiseen Bethenyyn ja kol- mas johonkin muoriseutuun. Kaikki armeijan ilmapurjehtijat jae- taan näideu kuuden keskuspaikan kes- ken, ja saamat he tehtämäkseen ensin näkin kehittää oppilaita toiseksi kehittää itsensä niin, että kykenemät suorittamaan korkeamman diploomikokeen. Tämä korkeampi diploomi annetaan niille, jotka omat keskimäärin 600 metrin korkeudessa purjehtineet 200 kilometrin matkan. Kaikki ilmapurjehtijakeskukset marus- tetaan ilmapalloilla, koska ilmasuhteita ja maanpintaa moidaan aluksi tutkia ainoastaan palloilla tehdyillä harjoi- tusmatkoilla. Niin pian kun oppilaat omat jonkun merran harjaantuneet, hankitaan heille uusia aeroplaaneja, jottei opetuksen nopeus kärsisi lentoko- neiden puutteesta. Oppilaista tulee sitten opettajia, jotka saamat opettaa uusia purjehtijoita. Rinnan näiden pyrkimysten kanssa sotaministeri panemalla toimeen yleisiä kilpailuja koettaa saada aikaan nykyisiä tuntumasti etemämmän aeroplaanin. Tältä uudelta tyypiltä Vaaditaan pää- asiallisesti seuraamaa: Koneella on moitama tuorittaa keskeymätön 200 kilometrin matka mähintänsä kolme täysissä marusteissa olemaa miestä ja 25 kilon lisäpaino mukana. Vielä maaditaan, että lentokoneet, joita ny- kyään on msikeata asettaa kokoon ja tarkistaa, tehdään helposti osiinsa jaet- tamiksi, jotta niitä hymin moidaan kuljettaa rautateitse. Ei aiota tyytyä suunnitelmiin ja malleihin, maan on aeroplaanien oltama malmiina koetel- tamiksi. Suuri rahapalkinto lumotaan parhaasta ratkaisusta, ja sitä paitsi hallitus maksaa kormausta keksijälle, jos se pidättää itselleen oikeuden itse rakentaa koneet tai teettää ne muissa yksityisten tehtaissa. Jlmapurjehtijaleoioonan päälliköksi tulee kenraali Roques, ioka saa oi- keuden ilman »välittäjiä neuivotella sekä etemien ilmapurjehtijoiden että armeijan kaikkien päälliköiden kanssa. Hän on täysin selmillä ohjelmastaan ja armelee sen moiman tulla toteute tuksi muoden kuluessa. Kun siten on saatu ensimäinen kantajoukko ja toi- mottu uusi kone, saattaa sotaministeri sijoittaa jokaiseen armeijaosastoon niin suuren määrän ilmapurjehtijoita ja ko- neita, kuin strateegisten ja taktillisten olosuhteiden katsotaan waatiwan. Täs tä lähtien ei pidetä mitään manööme- reitä ilman sotilasaeroplaaneja. Mitä rahalliseen puoleen tulee, on sotaministerillä, kuten sanottu, riittä- mästi rahoja lähintä tarmetta marten; hän pyytää lisämäärärahoja, jos se käy mälttämättömäksi. Muodeksi 1911 on aikomus pyytää parlamentilta tähän tarkotukseen kaksi miljoonaa frangia, eikä armelee Clementel, ole epäilemis täkään, ettei parlamentti myöntäisi tätä summaa. Lähetettyjä kirjoituksia. Ihxo Cygnaeuksen 100-vuotispäivä. KehoituS kansakoulujen johto- kunnille ja opettajille. Ensi lokakuun 12 pnä tulee sata muotta kuluneeksi ..Suomen kansakou lun isän" Uno Cygnaeuksen syntymäs- tä. Tänä kansallisena merkkipäimänä on erittäinkin maan kansakoululaitok- sen mieluisa melmollisuus isänmaalli- sissa juhlissa tuoda esiin kiitollisuu- tensa suurta perustajaansa kohtaan ja samalla koettaa kasmaman sukupolmen mieliin juurruttaa elämää tietoisuutta Uno Cygnaeuksen elämäntyön mel- moittamasta merkityksestä. Näitä juhlallisuuksia suunnittele- maan asetettu Toimikunta, johon on malittu kansanopetuksen eri puolia edustamia jäseniä eri osista maata, kääntyy täten kaikkien kansakoulujen johtokuntien ja opettajien puoleen ke- hoittaen heitä kutakin tahollaan ryhty- mään sellaisiin toimenpiteisiin, että Cygnaeuksen satamuotispäimä kansa- kouluissamme tulee tarkoitusta mas- laamalla tamalla «vietetyksi. Toimi kunta puolestaan on ajatellut seuraa- mia toimenpiteitä: Kaikilla maamme seminaareilla ja kansakouluilla tulisi muistopäimänä, lokakuun 12 pnä, olla lupa ja olisi niissä joka ainoassa päimän kunniaksi toimeenpantama koulujuhla. Sitä myöten kuin kullakin paikkakunnalla someltuu olisi myös yhteisiä kansalais juhlia toimeenpantama, joko koulujuh- [iin yhdistettyinä tai erikseen. Mitä tulee juhlien ohjelmaan, on se Toimikunnan mielestä jätettämä riippumaksi kullakin paikkakunnalla mal- litsemista olosuhteista ja ohjelman suoritukseen saatamina olemista woi- mistä. Olisi kuitenkin toimottama, että kaikissa juhlissa puhuttaisiin kansakou- lun maiheista ja kehityksestä paikka- kunnalla sekä pidettäisiin lyhyt esitel- mä Cygnaeuksesta ja hänen elämän- työstään. Juhlia marten ja niissä malinnan mukaan oppilasten lauletta maksi on sepitetty ja sämelletty kokoel- ma uusia kansakoulunlauluja, jotka ensi tilassa toimitetaan kansakouluihin ja seminaareihin. Olisi myös toimotta ma, että juhlaksi jokaiseen kansakou- luun hankittaisiin Uno Cygnaeuksen muotokuma. Niitä julkaistaan aiman näinä päiminä m. m. Kansanmalistus- seuran toimesta. Jotta kansakoulumme isän muisto saataisiin pysymästi juurtumaan kas- mamien sukupolmien sydämiin ja mie- liin, rohkenee Toimikunta lehoittaa kansakoulujen johtokuntia ja opettajia ryhtymään sellaisiin toimenpiteisiin, että jokaiseen kuntaan Cygnaeuksen 100-wuotispäiwänä, kuntien amusluk- sella, saataisiin toimeen koulurahasto- ja, joista «mustettaisiin marattomain lasten kansakoulussa käyntiä. Niin- ikään olisi mikäli mahdollista päimän muistoksi koulukeittoyhdistys saatama jokaiseen kuntaan perustetuksi. Las tenkirjastot kansakouluopetuksen tukena edistämät samoihin päämääriin pyrki- mystä, joten niittenkin perustamishar rastus saakoon silloin moimakkaan sy- säyksen. Juhlapäimäksi toimitetaan painosta Toimikunnan alotteesta kaksi juhlajul- kaisua, toinen aikuisia ja toinen lapsia marten. Kun olisi suotama, että jo kainen kansakoulua käymä lapsi juh- lassa saisi itselleen Cygnaeuksen muis- tolle omistetun lastenlehden, rohkenee Toimikunta lausua sen toimomuksen, että kansakoulujen johtokunnat hankki- simat sen — lehden hinta on ainoas- taan 25 p. — ilmaiseksi jaettamaksi kaikille kansakoulunoppilaille. Kumpai- sestakin julkaisusta mahdollisesti kerty- mä aineellinen Voitto tulee käytettä mäksi johonkin kansanopetusta edistä- mään tarkotukseen. Helsingissä syysk. 14 pnä 1910. Toimikunnan puolesta: G. Lönnbeck. Kaarlo Ahtiala. Puheenj. Sihteeri. Uno Cygnaeuksen aikuisille Jywäskylän seminaarin oppilaille. Lokak. 12 pnä, jolloin kaikkialla Suo- messa aijotaan Viettää kansakoululai- toksemme perustajan Uno Cygnaeuk- sen 100-wuotis-muistojuhlaa, tullaan Jymäskylässäkin maamme Vanhim- massa Cygnaeuksen perustamassa se- minaarissa sellainen toimeenpanemaan. Jotta siitä tilaisuudesta tulisi maloisa ja mieliä lämmittämä juhla keskellä syksyn synkkää pimeätä, toimotaan sii- hen lukuisasti saapuman myöskin nnt- ten henkilöitten, joilla — oltuaan ai koinaan itse Cygnaeuksen oppilaina Jymäskylän seminaarissa — on per soonallisia muistoja hänestä. Koska on maikeata kaikille heille erityisesti kutsumusta saada, lausumme heidät täten sydämellisesti termetulleiksi Cyg- naeus-juhlille Jymäskylän seminaarille lokak. 12 pnä klo puoli 11 ap. Jy mäskylässä 14 p. syysk. 1910. Seminaarin opettajakunta. Käytännöllisistä syistä pyydetään kohteliaimmin juhlaan saapumien il maittamaan tulostaan ennen 1 p. lo- kak. Seminaarin Juhlatoimikunnalle Jymäskylään. KmDgii teftatpMin «si- keckms 1909—1910. Taasen on työkodissa työkausi lop- pumaisillaan ja kesäkaudeksi erotaan niiden toimista, uusiin toimiin ryh- tyäkseen, eli luonnon kesäisestä suloi- suudesta nauttimaan ja mirkistymään. Muoden kuluessa on kaup. työkö- dissa rauhallisesti ja hiljakseen — pie niä haitallisia häiriöitä lukuunotta- matta — työskennelty samojen peri aatteiden mukaan kuin ennenkin ja johtok. tahtoo täten kodin henkilökun nalle julkilausua tyytymäisyytensä ja kiitoksensa tunnollisesta ja hymin suo- ritetusta työstä. Johtajattaren ras- kasta tointa ja samassa poikien käsi töiden opetusta on nyt niinkuin edel- lisenä muonna hoitanut neiti Mathilda Björklös ja tyttöjen käsitöiden opetta- jana on toiminut ompeliatar rouma Maria Rautio, joka on osannut in- nostuttaa tyttöset ahkerasti oppimaan maatteiden ompelutaitoa. Poikia marten hankittiin koulujen joululoma-ajaksi eräs suutarintyöntekijä, joka isommille pojille antoi opetusta jalkineitten korjaamisessa ja hamaittiin rämä hanke erittäin sopimaksi ja hyö- dylliseksi, sillä mielellään ja innolla käyttimät työkodin isommat pojat tätä tilaisuutta oppiakseen suutarin amma tin tärkeät alkeet, suorittaen työnsä reippaasti, moimainsa mukaan omia ja omaistensa jalkineita paikaten. Kor- jauksiin mälttämättömästi tarpeellinen kallis aine — nahka — sai koti lah jaksi mastaanottaa nahkatehdas A. B. Bröder Äström'iltä, joka suurimmalla kiitollisuudella mainitaan. Samaten saatiin myös piki ja osa työkaluista lahjaksi. Niin myös on kolia muilla kin lahjoilla muistaneet sen ystämät ja suosijat. ..Roumien ompeluseura" aina yhtä runsas ja hymänsuopa, on tänäkin muonna, niinkuin aina molem- pien työkotien olemassa oloin aikana marustanut lapsia tarpeellisilla maat leilla ja jalkineilla. Rahassa on saalu 100 U- 20 -U 15 markkaa. Sitä- paitsi 2 pakkaa liinaa, 0 säkkiä peru- noita, 1 säkki ryynejä, niin myös las- ten joululahjaksi paljon hymää syölä mää (omenia, pukkeja, torttuja y. m.» sekä klrjasia ja suuri määrä leluja, joista kaikista kodin ja lasten puoles' ta nöyrä kiitos. Kaupungin miranomaisia, — Her roja Valtuusmiehiä — jotka aineelli sesti tukemat kotien olemassaoloa knt- tää joht. kohteliaimmin maönnetystä amustuksesta, sekä taimella saaduista 2,500 markasta että nyt tuleman työ kauden maralle annetuista 5,500 mar kasta. Pojat omat paitsi kenkien paikkaa- mistä aikaansaaneet ainoastaan pie- nempää tamaran niinkuin kukkapöyliä ja keppiä, niinimattoja, päällysmaat- teiden ripustimia, kalalautoja ja lintu- lautoja. Tytöt omat neuloneet suuren joukon paitoja, hameita, esiliinoja, liimejä y. m. sekä kutoneet sukkia ja manttuja y. m. Lasten myödyistä töistä on saatu 00 markkaa. Kodin menot muoden kuluessa omat: Palkat Kulunkitili Ruokatamaratili 1,000: — 205:85 1.880: 85 S:ma Smk. 3,152: 70 Kotien taloudellisen ahdinkotilan ta- kia on ollut pakko supistaa lasten lu kumäärä mahdollisen pienimpään ja on tänä muonna kodissa siis ollut ai- noastaan 80 lasta, enin määrä ja mähin määrä 58. Noin 10,382 päi- mäannosta ruokaa on jaettu, eli 20,704 ateriaa. Koti suljetaan toukokuun 20 pnä, taas alkaakseen toimintansa, jos Ju- mala suo, lokak. 3 pnä. Oulussa toukokuulla 1910. Johtokunta. Oleincn maantie tukittu. Sellainen kumma tapahtui t. k. 10 p:nä Vaalassa Puolangalle menemällä tiellä. Otermankylästä tulema Puo- langan tie tekee Kajaanin maantiehen yhtyessään suoran kulman. Tätä tois- ta kilometrin mutkaa oikastessaan on kulettu Laajakankaalla olemaa ikiman- haa tietä, koska siitä on paljon lyhem- pi matka ja tiekin siinä pysyy paäs täivässä kunnossa. Oterman tienteko- aikana ajoi Muhoksen piirin nimis mies siitä ensiksi ja aukasutti tätä iki- manhaa tietä sekä laitatti rumpun maantien rämiin, että siitä hyivästi pääsee kulkemaan. Ulajärmen hoito- alueen metsänhoitaja on nyt nähnyt hymäksi tukkia tien ja särkeä rummun. Syynä muka on se, että tiellä kulkijat polttamat kruunun metsiä. Mainilun oikotien marrella on kyllä miime ke- sänä parissa kohti palanut mähän metsää. Toinen näistä on melkein marmasti syttynyt ukontlllesta, kenties loinenkin. Siitähän juuri pitäisikin ottaa selmää, kuka melsan on sy tyttänyt, eikä sulkea kaiken maail- man tietä ja uhkasakoilla pelotella rau- hallista matkustamaisia. Toimoisin, että joku lakien ja ase- tusten tuntija mastaisi „Kaiku"-leh dessä, saamatko Otermalle menemät matkustajat matkaa lyhentäessään ja kiertäessään marsinaisella maantiellä olemia jyrkkiä mäkiä käyttää ikiman- hoista ajoista asti kulettua kangas- tietä, jonka kruununnimismies on lait- tanut päästämään kuntoon. Tienkulkija. ne, maan mieluummin pari tuntia ate- rian jälkeen. 4. Olkaa paljon liikkeessä, kämel- kää ulkosalla, ajakaa polkupyörällä, soutakaa ja moimistelkaa niin paljon kuin moimanne sallimat. Antakaa ai- mojennekin työskennellä tasaisesti koko päimän. 5. Valelkaa joka päimä ruumiinne kylmällä medellä, käyttäkää jokseenkin ohkaisia pukimia ja nukkukaa lomalla, miileällä muoteella. 6. Syökää runsaasti happamia he delmiä, että matsanne pysyy kunnossa ja käyttäkää tarpeen maatiessa liemiä ulostusaineita, esim. Karlsbadimettä. Ohjeita laihoille. 1. Syökää niin paljon kuin mah- dollista ja marsinkin lihottamia rämin- toaineita, kuten kermaa, kirnupiimää, pähkinöitä, moileipiä, imeliä hedelmiä ja hunajaa. 2. Juokaa runsaasti lopetettuanne aterianne. 3. Purkaa ruoka hymin hienoksi. 4. Harjoittakaa ruumiinliikkeitä, ei kauman kerrallaan, mutta usein, niin ruokahalunne lisääntyy. 5. Koettakaa olla iloinen ja tyyty- mäinen ja heittäkää huolenne hunnin» golle. 6. Käyttäkää lämpimiä pukimia ja nukkukaa lämpimässä sängyssä. 7. Ottakaa haaleita kylpyjä ja juo- kaa lämmintä maitoa. Kaikenlaista. — Hauska oikeusjuttu. P.-jär- men syyskäräjillä tänä muonna sattui seuraaman harminaisen hauska tapah- tuma. Oikeussaliin saapuu Aler Laasanen. Oikeuden puheenjohtaja kysyyy: Oletteko te Aler Laasanen? Vastaaja Laasanen mastaa: „Olet- teko te Aler Laasanen." Puheenjoht.: „Häh, mikä mies te olette? Vast.: ..Häh, mikä mies te olette?" Puheenj. uudestaan komemmin: ..Oletteko te Aler Laasanen?" Vast.: ..Oletteko te Aler Laasa- nen?" Puheenj. raittiilla äänellä: „V^s- taikaa!" Mast.: ..Vastatkaa Puheenj.: ..Oletteko te myöneet mii- naa Jurmun kylässä?" Vast.: »Oletteko te myöneet miinaa Jurmun kylässä?" Puheenj. komalla äänellä nyrkkiä pöytään lyöden: ..Vastatkaa oikein tai annamme selkään." Vast. (hiljaa mutisten): »Vastat- kaa oikein tai annamme selkään." Hetken äänettömyys. Mastaaja hitaasti hiipii puheenjoh tajan pöydän eteen ja seisoo siinä hy min kumarassa surkean näköisenä. Puheenj.: „Noh, joko alatte heltyä?" Mast.: „Noh, joko alatte heltyä?" Puheenj.: „Jos ette mastaa oikein, niin annamme selkään." Vast. hiljaa: ..Pankaa kattilaan." Puheenj.: „Mitä kahtia?" Mast.: ..Pankaa kattilaan." Naurun turskahduksia. Puheenj.: „Menkää ulos." Vastaaja kömpiin hitaasti ulos ja oikeudessa tehtiin mälipäätös. Laa- sasta sakotettiin 30 mk. ja maadittiin 100 markan sakon uhalla uudestaan puhumaan. Hetken perästä kutsutaan Laasanen sisälle. Puheenj.: ..Oletteko te myöneet mii- naa?" Mast.: ..Lienettekö myöny." Puheenj. ilmoittaen sakon määrät: ..Oletteko te myöny miinaa?" Mast.: „E-een kai minä ole rnyö- ny." Puheenj.: ..Menkää ulos." Sen pituinen se. Jutulla on se hymä puoli, että se on tosi, sillä tä- män kirjoittaja on sen itse kuullut ja nähnyt tapahtuman. E—n. Oulun tori hinnat. Syyskuun 2'2 p:nä 1910. Talkkunukset 35 p. kilo. Ruisleipä, kova 40 p. kilo. kilo Ruisleipä, pehmeä 30 p Ohraleipä 40 p. kilo. Lestyleipä 45 p. kilo. Vehnäleipä 60 p. kilo. Jästileipä 30 p. kilo. Potaatit 6 mk. — p. hehto, 35 p. kappa. Kupukaali 50 p. kilo. Kukkakaali 70 p. kpl. Sipulit 35 p. kilo. Puolukat 15 p. litra. Maito 20 p. litra. Meijerivoi 2 mk. 70 p. kilo. Ruokavoi 2 mk. 40 p. kilo. Tali 1 mk. kilo. Tuore naudanliha 1 mk. — p. kilo. Tuore lampaanliha 1 mk. 20 p. kilo Tuore vasikanliha tiO p. kilo. Tuore sianliha 1 mk. 45 p. kilo. Tuore lohi 3 mk. — p. kilo. Tuore siika 1 mk. — p. kilo. Tuore säynäjä 60 p kilo. Tuore taimen 2 mk. — p. kilo. Tuore hauki mk. 90 p. kilo. Tuore ahven 70 p. kilo. Tuore maiva 50 p. kilo. Elävät mateet 80 p. kilo. Elävät nahkiaiset 3 mk. sata. Suolattu lohi 4 mk. — p. kilo. Suolattu siika 1 mk. 60 p. kilo. Suolattu silakka 50 p. kilo. . 8 mk. Vi, 4 mk. 50 p. Va astia Palvattu naudanliha 1 mk. — p. kilo. Palvattu lampaanliha 1 mk. (iO p. kilo. Palvattu sianliha 1 mk. 80 p. kilo. Palvattu poronpaisti 1 mk. t!0 p. kilo. Kalanmäti 3 mk. kilo. Punasta 20 p. litra. Juusto 70 p. kpl. Kananmunat 20 p. pari. Lehtnänkieli I mk. kpl. Koivuhalot 19 mk. syli, 9 mk. kuorma. Mäntyhalot 18 mk. syli, 8 mk. kuorma. Kuusihalot 18 mk. syli, 8 mk. kuorma' Rimapuut 14 mk. syli, 7 mk. kuorma. Heinät 15 m. häkki, 8 p. kilo. Oljet 50 p. kupo. Metto 2 mk. 50 p. kpl. Koppelo 1 mk. 80 p. kpl. Teeri 1 mk. 30 p. kpl. Metlikana 50 p. kpl. Pyy 50 p. kpl. Jänis I mk. - p. kpl. Niitä näitä. Ma inu! Ww»t ii laitat I. Ohjeita lihamille. 1. Säästäkää ylimalkaan ruokaa. Älkää syölö paljon munamalkuaisai- netta sisältämiä ramintoaineita, kuten lihaa, kalaa, pähkinöitä, juustoa, mai- toa, rasmaa ja sokeria. 2. Punnitkaa itsenne joka miikko ja pitäkää huolta siitä, että painonne mähenee. 3. Älkää juoko koskaan syödessän- ii Pallas-yhtiön kivitalo (PAULAMÄKI) oi MMI paljon M Verat sekä Doffelit Käytännöllisissä väreissä. 2: 2:50, 3: ja 3:50, Mignon lamppuja I 4:--, Mixus ;enpattereita 1: —, Mignonpattereiia I 2: —, Heh kulamppuja : 50. I . ja 1.25, Mignon I 1: ja 1:50. Paras hehkulamppu valasee hyvin heikommallakin patterilla. Jos pa rempi hehkulamppu, niin suhteelli nen korotus lampulle. LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä Rovaniemellä. Omassa talossa. Palokunnantaloa vastapääiä. Hintaluetteloja lähetetään pyynnöstä | Kannuja Putkia, * mifliii!p&fft vi v n ♦ ♦ ♦ ❖ ❖ ❖ ❖ ❖ ♦ ❖ ❖ ♦ ❖ ❖ ♦ ❖ ♦ ❖ ❖ ❖ ♦ ♦ ❖ ♦ ♦ kaikkia kaupassa käypiä lajia sekä lKeniaisia mi Puimakoneita, Silppukoneita ja Viskuukoneita myyvät halvimmalla :«! 0,1 Rautakauppa Oulussa. Oppikirjoja ja Opetusvälineitä sekä kaikenlaisia Koulutarpeita B. B. Bergdahlin Kirjakaupassa. Kirkkokatu 17. 12 vihkoa ä 50 penniä »» tämän vuoden huomattavin kansa- laisteos. Suomeksi ei ole vielä julaistu mitään siihen verrattavaa tietoteosta. Muita uutuuksiamme: Uno Cygnaeuksen Kirjoituk set 5: — Uno Cygnaeus-seinätaulu 1: — Borght, Kansantalouspolitik- ka 1: 50 Heckscher, Teollisuus ja työ väki 1: — Alanen, Siirtolaisemme ja koti maa —: 75 Kansanvalistusseuran Tietoka- lenteri 1: 75 Maanviljelijän Opintokirja 1: — Kojonen, Näytelmäopas . 2: 25 Päiviö, Lausunto-opas . —: 50 Päiviö, Lausunto-runoja. 1:50 Jalava, Unkari .... 2:50 Räsänen, Suomenlahden ta kaa 1: 50 W°! JsTan >' edukkaiinmin ja m nuirtävimmin kaikki kirjansa ja tarpeensa meiltä. Soittokunnille l'a Lauluseuroille tarjoovat suuret soitto- ja laulunuotti- kokoelmamme runsaimman ja moni- puulisimman valitsemisvaraston. Erityisesti suosittelemme: Torvisävelmien Partituureja (11 vihkoa ä 8: — ja ti vihkoa ä 2: -•) Torviseitsikkoja (2 ä 30: —.) Torviseptettejä (3 vihkoa, 6: —, 7: — ja 15: —.) Säveleitä kanteleelle (1:50.) Mies-, Nais-, Seka- ja Yksääni- siä lauluja ( t3 5 eri vihkoa ä 25 p.) Isänmaallisia lauluja t l: 50.» Kansanopiston laulukirja (sana- painos 00 p.niä, nuottipainos 2: —i y. m. Mi\\ kuvineen on erittäin tärkeä kokousten jär- jestäjille. Meillä on suurin ja parhaiten valittu varasto In. 10,000 eri kuvaa selittävine tekstirteen I; myymme ja lainaam me sopimuksen mukaan. Täydellisiä hinnastoja ja luetteloja pyydettäessä ilmaiseksi! Kansanvalistusseura, Helsinki. Eerikinkatu 3. Omistaja Varamaanmlttari J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Suosittelee välityksellään myytäviä maatiloja, palstatiloja, vuokramaita, fcauppakurtanoita varastoineen ja ilman kaupunkilaistaloja ym HUOM.I Erikoisala maatilojen (jÄ palstottaln myynti. — Pyytäkää _ luetteloita. — HUOM.I Ammatti- miehiä käytettävänä eri aloilla. ZOGS ©©$© i Marttinen & K:ni Kirjansitomo F || tas. Pekurin talossa. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. «viidensadan markan kauppasummalla omat taiokas Taneli Petäjäsalmelta ja hänen ivaimoltaan Eliisalta ostaneet Petäjäsal- me» ' '■ manttaalin perintöinään N:o 5, Pudasjärmen pitäjän Iinatlijärmen kylässä, ja sille hakeneet lainhuutoa, ei ole moinut kändellise!?ti toleennäi>tiää edeltäjäinsä omis^ lusoikeutta sanottuun maahan, niin kehoite- taan Pudasjäriven ja Taimalkosken pitä- jien karäjäkunnan kihlakunnanoikeuden tänä päiivänä antaman päätöksen mukaisesti, sitä eli niitä, jotka paremman oikeuden nojalla tahtoivat haettua lainhuudatusta estää, sitä moittimaan ottamaan haasteen hakijalle yön ja muoden kuluessa stilä kun tämä kuulutus on kolmannen kerran maan iviral- lisissa lehdissä ollut julkaistuna, asianomai sen oikeuteen ja siellä loppuun ajamalla moitekanteensa, uhalla että hakijoille muu toin annetaan täiidelliset lainhuudot ja kiinnekirja sanottuun maahan. Pudasjäriven karäjäkunnan käräjäpaikalla syyskuun li p:nä 1 1 M)7. zuhlaiunnanoikeuden puolesta Antti Aaritoski w. t. IjyStyfivjnt! Lypsykarjan hoitv. Kirjoit taiu-et H- Nylander ja E. Cajan- der. Nunsaasli kuivitellu. 2!>4 siir. Nid. 60, iraatefanfi^fa 4: 40. Uran uurtama teos. Paras laamaan. Kananhoitokirja. Kirjoitta nut Mikko Ilkka. Erinomainen opas kanatarlicin omistajalle. Ku- mitettu. Toinen vainos. 1: 2ä. Mehiläiskirja. Kirjoittanut Mikko Ilkka. Hauskasti kirjailet- tu opas mehiläishoitajille. 10!) kuivaa. 2ä. Kannattatva karjatalous, sen suunnittelu ja johto. Kirjoit- tanut 9?i?s Hansson. Suomen oloihin lomittanut P. O. Keia- niemi. -■>- silv. 2") kumaa. Nid. 2: '.O, sid. 2;".. Pakinoita pienwilje!ijöil le. Kirjoittanut Wilho ^tsill.^in. I. Miten saan todellisen tiedon siitä, mikä lehmistäni tuo talooni suurimman puhtaan tuloni p. II. Nametan korjaamisesta ajanmukaisempaan kuntoon ja uuden rakentamisesta. '»0 p. III. Minkälaista nautakarjaa tulisi pienmiljelijällä olla^ 40 p. Maahenki. Maataloudellinen tietokirja, ilmesttni noin 40:nä runsaasti kumitettuna mihkona a (10 p. Saatamana myös osissa. 2 osaa ä (> mk. omat malmistu- neet. Koko teos «valmistuu jou- luksi. »Maatalouskirjallisuutemme huo- mattamin julkaisu". Kustannusosakeyhtiö Otawa Helsingissä. Auulutuksia. >S. W. L. ja F. Zl. T. ja lehdet KlUlllttllS. Koska talokkaat Heikki Piri ja Eino Ta- neli Petäjäsalmi, jotka kauppakirjalla 21 päimältä Joulukuuta 190:! kahdentuhannen i«. W. ja ,"v A. T. 3:sti ja lehdet.' Kuulutus. Koska talolliienpojat Taneli. Juho Au kusti ja Matti Äliatinvojat jionttila, jotka kauppakirjalla 1 päimältä Maaliskuuta IN!C> kolmentuhannen markan kanppasum maila oivat ivanheminiltunsa Matti Tane- liupoika ja ilaisa fcuiu Jaakonlylär Kont tilatta ostaneet Konttila.nimisen si mant taalin perintöinään N:o 2* Pudasjäriven pitäjän Siuruan kylässä ja sille hakeneet lainhuutoa, ei ole »voineet täydellisesi to- teen näyttää edeltäjäinsä omistusoikeutta sanottu»» maahan niin kehoitetaan. Pudas- jariven ja Taimalkosken pitäjien käräjäkun- »an kihlakunnanoikeuden tänä päiivänä antaman päätöksen mukaisesti, sitä eli niitä jotka paremman oikeuden nojalla tahtoivat haettua lainhuutoa estää, silä moitlimaan yön ja ivuoden kuluessa siltä kun tämä kuulutus on kolmannen kerran ollut maan ivirallisissa lehdissä julkaistuna, ottamalla haasteen hakijalle asianomaiseen oikeuteen ja siellä loppuun ajamaan moitekanteensa, uhalla että hakijoille muutoin annetaan täydelliset lainhuudot ja kiinnekirja sanot tuun maahan. Pudasiäriven ja Taimalkosken pitäjään käräjäkuiuian käräjätalolla, Äliaaliskuun •'! päiivänä l!UO. Kihlakunnan oikeuden puolesta öngme Winter. Huutokauppoja. Yleisiä puutavara- huutokauppoja toimeenpannaan seuraavista hoitoalueista Oulujärven ja Vaasan läänin tarkastus- piireistä: Oulun kaupungin Palokunnantalolla '21 p. lokak. 12. Kalajoen hoitoalueesta 5.5(X) runkoa. Siikajoen hoitoalueesta 8,<).'i7, Sotkamon hoitoalueesta 10.N0.~>, Kuhmon hoitoaluees ta 14.1(0!) ja ■('.).N!)4 runkoa. Hyrynsalmen hoitoalueesta !),77'2, Suomussalmen hoito alueesta .'(4.S41 ja Paltamon hoitoalueesta I I,7,i>'( runkoa eli yhteensä 134,941 saha puuta; Tampereen kaupungin seurahuoneella 25 pnä lokakuuta klo 12. Toivakan hoitoalueen 4,140, Karstulan H,.KK), ja .f,.(SI runkoa, Saarijärven rj.tKCJ, Multian ir,,()tl4. Virtain 12.0(1, Alajärven r >.löO, Salamajärven 8.'2.i2. Viitasaaren rj.l.JO ja Lestin hoitoalueesta 11.87K ja .'(4.!)/0 runkoa eli yhteensä 127,498 saha puuta. Puut myyllään Keisarillisen Senaa tin 22 pnä maalisk. HHI!) määräämillä eh doilla, jotka koskevat yleisiä puutavaralmu- tokauppoja ja antavat asianomaiset met sänhoitajat lähempiä tietoja puiden laa dusta y. m. Helsingissä svvskuusss 1910. Metsähallitus.