N:o 36 — IOIO. KA I KU, Keskiviikkona Maaliskuun 30 päivänä Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Ui « Teräs. O d I d ™ä 21 Teryola. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Lastenvaunut, Urheilukärryt ja Tuolit ovat saapuneet Kanaselle. hoamaan .">,000 markasta 14,000 markkaan eikä sillä enään ole muuta huolta mokomasta Toppilasta, kuin ottaa ivastaan rahapussia, kun se sille tuodaan. Mitä hymää lieneekin sitten nuo eläkelaitoksen osakkaat kaupungille mat- kaan saattaneet, koska kaupungin tulee noin tuota laitosta suositella. Ei suinkaan sitä mainittamampaa liene kenelläkään muistissa eikä tienne aika- kirjat kertoa, jollei oteta huomioon tuota maankuulua, ikimnistettamaa ja Oulun kaupungille tässä takamuosina satojatuhansia markkoja maksanutta „Boulongeria takapyörineen," jonka mutrausloisto loppui alkuunsa ja joka Toppilansalmen rantamalla erityisesti rakennetussa majassaan muosikymme- nen ihmetteli, minkä muoksi kaupungin isät olimat sen ihanasta ranskojen maasta kulettaneet tänne kermalta tuoksahtaman salmen rantamalle. — Siitäkin olisi toki muuan ulkokaupun- gin tehtailija kymmenkunta muotta taaksepäin maksanut mielä 2.1,000 markkaa, maan se oli kaupungin isistä ,ja tietysti eläkelaitoksen osakkaista, joita niiden joukossa aina on ollut», liiallista rahojen tuhlausta tuon os- taja-hölmön puolelta. Ei annettu sil- loin: mutta 5 muotta myöhemmin kyllä luomutettiin se muistaakseni 11,000 markasta muutamalle kaup- piasten eläkelaitoksen osakkaalle. Siis aina maan tuo eläkelaitos ja Oulun kaupungin isien kauppanerokkuus edes- sä, minne main silmänsä kääntää. Niin, sellainen näyttää maltuuston mielipide oleman, ettei sitä tarmitse ottaa huomioon, mitä saadaan ja kuinka paljon maksetaan: ei siitä huolta pitää, mitä kaupunki saa, maan siitä, mitä kauppaseuran eläkelairos. Se on pääasia, sitä se on ollut ja mieläkin näyttää oleman. Kaupunkilainen. Vleisiä uutisia. AnnKsOckksiii. N:o 85, Kairamo, A. Osm. y. m.: Uudisasutuksen edistämisestä kruunun metsämailla. N:o 86, Kairamo, A. Osm. y. m.: Tilanhaltijan hallinto-oikeuden järjes- tämisestä niillä tiloilla, jotka maltion toimenpiteistä muodostetaan tilattomil- le luomutettamiksi. N:o 87, Kairamo, A. Osm. y. m.: Nappeuden ehkäisemisestä erinäisillä maatiloilla. N:o 88, Kairamo, A. Osm. y. m.: Tilattoman mäestön lainarahaston uudelleen järjestämisestä. N:o 8'.», Kairamo, A. Osm. y. m.: Maltion asutustoiminnan järjestämi- sestä. N:o 00, Stordjörk, I. y. m.: Vuotuisen määrärahan myöntämises tä maan maanmiljelysseuroille käy- tettämäksi pienmiljelijäin matka-apu- rahoiksi. N:o 91, Stordjörk, I. y. m.: Toi menpiteisiin ryhtymisestä siinä tarkoi- tuksessa, että kaikki maasta mietämäksi aiottu moi tulee yleisen armostelun alaiseksi. N.o 92, Gädda, Gustaf y. m.: Pe- rinpohjaisen tutkimuksen toimeenpane- misesta siirtolaisuuden johdosta. N:o 9:5, Kaarne, Antti: Mirkamies- oloissa mallitsemien epäkohtien korjaa- misesta. N.o 04, Ripatti, Justus y. m.: Kruununmoudin mirkojen lakkauttami sesta. N:o 95, Iunes, Antti: Taloudelli ien tutkimuksen toimittamisesta rata- suunnalla Tornion asemalta Mtornion kirkonkylään. N:o 96, Haapanen, Santeri ja Heikkinen, I. A.: Ahdysliikkeen aikaan- jäämisestä Sotkamon ja Kuhmoniemen mesistöjen mälille. N:o 97, Torppa, Juho y. m.: Amustuksen ja määrärahan myöntämi- sestä kunnille ja seurakunnille niiden ylläpitämiä pikku- ja kiertokouluja mar- ten. N:o 98, Listo, A. y. m.: Ehdo tuksen malmistamisesta asetukseksi luonnon muistomerkkien rauhoittami- sesta. N:o 99, Listo, A. y. m.: Ehdo- tuksen malmistamisesta laiksi yhdis tyksistä rajoitetulla mastuunalaisuu- della. N:o 100, Listo, A. y. m.: Suomen- ja ruotsinkielen asemaa koskeman kieli- lain aikaansaamisesta. N.o 101, Listo, A. y. m.: Takaus- ta koskeman lainsäädännön uudistami- sesta. N:o 102, Pietinen y. m.: Muutok- sesta luotsi- ja majakkalaitosta kos- kemaan asetukseen 21 piltä huhtik. 1903. N:o 108, Yrjö-Koskinen, E. S. y. m.: Maltioamun myöntämisestä työ- .m rtlffö N:o 104, Junnila y. m.: Mirka- miesoloissa mallitsemien epäkohtien korjaamisesta. N:o 105, Junnila y. m.: Mar- raskuun 9 pnä 1868 annetun kiin- nitystä kiinteään omaisuuteen koske- wan asetuksen 22 ja 29 §:n muutta misesta. N.o 106, Hultin ja Kaasalainen: Määrärahan myöntämisestä kotiseutu- tutkimuksen edistämiseksi. N:o 107, Haapanen y. m.: Toimenpiteistä eläkkeiden sekä lakkau- tus- ja lahjapalkkioiden lakkauttami- seksi. N.o 108, Paasimuori: Arm. esityk- sen antamisesta työnantajain mastuun- alaisuudesta työntekijää kohtaamasta ruumiinmammasta annetun lain so- melluttamisesta aikaisemmin sattuneisiin tapaturmatapauksiin. N:o 109, Paasimuori: Arm. esityk- sen antamisesta yleisen työmäen tapa- turmalaitoksen perustamisesta, jota 5 pnä jouluk. 1905 työnantajain mas- tuunalaisuudesta työntekijää kohtaa- ivasta ruumiinmammasta annettu laki edellyttää. N:o 110, Järminen: Muokra-ajurien y. m. sellaisten ammattilaitosten jär- jestelysääntöjen mahmistamista koske- man elinkeinolain 19 §:n 1 momentin muuttamisesta. ' N:o 111, Heikkinen y. m.: Amiot- tomain lasten oikeussuhteita koskeman lainsäädännön perinpohjaisesta korjaa- misesta. N:o 112, Järminen y. m.: Toi- menpiteistä maltion n. k. palmelija- kunnan oikeudellisen aseman turmaami- sesta. N:o 113, Järminen y. m.: Wal- tion omistaman oppi- ja opetusmäli- neiden kustannusliikkeen perustami- sesta. N:o 114, Sillanpää y. m.: Palkol- listen olojen tutkimuksesta ja arm. esityksen antamisesta suojeluslaiksi pal- kallisille. N:o 115, Riihelä y. m.: Maltio- maraston saattamisesta mastuunalai- seksi yksityisiä kohtaan mirkamiesten mirheetlisen menettelyn heille tuotta masta mahingosta. N:o 116, Ahmamaara y. m.: Mnis- topatsaan pystnttämisestä I. P. Snell- manille. N:o 117, Hultin y. m.: Senaa- tin oikeusosaston muuttamisesta en- tyiseksi korkeimmaksi tuomioistuimeksi. N:o 118, Kekki y. m.: Mesiperäis- ten maitten miljelyskuntoon saattami- seksi myönnettämän määrärahan lisää- misestä. N:o 119, Pullinen y. m.: Kunnal- lismetsäjärjestelmän edistämisestä. N:o 120, Pullinen: Maltion maan- miljelystarkoituksiin harjoittaman lai- nausliikkeen järjestämisestä. N:o 121, Pullinen y. m.: Kyläteitä ja tilusteitä koskeman lainsäädännön uudistamisesta. N:o 122, Pullinen: Tutkimisen toi- meenpanemisesta Muoksen meden las- kemista marten. N:o 123, Käkikoski y. m.: Komitean asettamisesta simeysolojen tutkimiseksi ja parantamiseksi. N:o 124, Käkikoski y. m.: Määrä rahan myöntämisestä pelastamaa si- meellisyystyötä marten. N:o 125, Käkikoski y. m.: Mapau- tettujen mankien ottamisesta maltiolai- toksen töihin. N.o 126, Kairamo y. m.: Toimen- piteistä maanmiljelyskoneisto- ja kone- teollisuudessa tarmittamista raaka-ai- neista menemien tullimaksujen huojen- tamiseksi. N:o 127, Marmikko y. m.: Rauta- tien rakentamisesta Oulun radalta Kokkolan kaupungin luota Karstulan kautta Jymäskylän—Suolahden ra dalle. N:o 128, Marmikko: Taloudellisen ja koneellisen tutkimuksen toimittami sesta rautatien rakentamista marten Myllymäen asemalta Tampereen— Maasan radalle Haapajärmelle. N:o 129, Ojanen y. m.: Helsingistä Pusulaan rakennettamaksi aijotun ra dan amustamisesta. N:ot 130 ja 131, Lilius ja Asehan: normaaliraiteisen radan rakentamises- ta Perniön asemalta Kemiön kirkon- kylään. N:o 132, Hultin y. m.: määrära- han myöntämisestä keuhkotaudin mas- tustamiseksi. Meismaltakunnallinen lainsäädäntö. ' Helsinki 28 p. maalisk. On julaistu kaikkein korkein manisesti, jossa käske- tään, että maltakunnanneumoston ja maltakunnan duuman ratkaistamaksi on jätettämä ministerineumoston keisarille jättämä lakiehdotus Suomea koskemain yleismaltakunnallista merkitystä ole- main lakien ja asetusten julkaisemisesta. Suomen eduskunta saa ehdotuksesta antaa lausunnon, jokaj on annettama kuukauden kuluessa lakiehdotuksen rat- kaisemiseksi jättämisestä. Tähän saakka moimassa olemat mää- räykset paikallisten, yksinomaa Suomea koskemain asetusten julkaisemisesta jää- mät moimaan. 4väkijuo»nain kuljettainis- kielto rautatiellä kumottu. Torstaina esiteltiin senaatissa Hel- singin Miinikauppiasyhdistyksen ano- mus, että senaatin päätös tammik. 23 p:ltä 1909, jolla kiellettiin mäkijuo- main ja miinin kuljetus maltion rau- tateilla rahti-, pika- tai pakettitamara- na, kumottaisiin. — Senaatti kumosi- kin mainitun kiellon. Samalla hylkäsi senaatti „Raittiu- den Dstämäin" anomuksen, että mii- nien ja tislattujen mäkijuomain kule tusta koskemat rieltomääräykset ulotet- täisiin myöskin mäkemiä mallasjuomia koskemiksi. — Senaatin oikeusosaston täydentäminen. U. S. kuuleman mukaan nimitettänee ennen pitkää se- naatin oikeusosaston jäseniksi homioi- keudenneumos Alsred Agathon Liuk- siala ja Mäntyharjun tuomiokunnan tuomari Benjamin Anneberg. — Lnotsitirehtöörin wirka. EH- dokkaana luotsitirehtöörin mirkaan mai- nitsee N. Pressen toisen luokan kap- teenin Georg Gaddin, entisen senaat- torin ja luotsitirehtöörin Gaddin po- jan. — Takatvarikkoon otetut aseet. Torstaina esiteltiin senaatissa kenraali- kumernöörin kirjelmä takamarikkoon otettujen aseiden luomuttamisesta me- näläisille sotilasviranomaisille. Se- naatti päätti suostua kenraalikumer- nöörin maatimukseen, joten aseet tule- mat tullikamarista siirrettämikft menä- läisten sotilasmiranomaisten haltuun. — Tilojen rauhoittaminen koti eläinten tuottamilta Vahingoilta. Senaatissa esiteltiin torstaina kenraali- kumernöörin kirje ja ministerimaltio- sihteerin kirjelmä, jotka koskemat se- naatille myönnettyä lupaa komitean asettamisesta laatimaan ehdotusta muu- teiniksi säännöiksi, jotka koskemat tilus- ten rauhoittamista kotieläinten tuotta- miltä mahingoilta. Senaatti asetti komitean. Puheenjohtajaksi tuli ma- paaherra O. Wrede ja jäseniksi esitte- lijäsihteeri A. Listo, tilanomistaja O. E. Sandström, komisionimaanmittari I. O. Hammaren, agronoomi A'- Saa- lasti, maanmilj. O. Nir ja torppari H. Repo. — Suomen ivenäläinen wäes- tö pyytää oikeutta saada walita edustajan maltakunnan duu- maan. „^inlj. Gasetassa" tekee hra A. Shadrin selkoa Suomen menäläi- sen mäestön keskuudessa pari muotta sitten herätetystä kysymyksestä, joka koskee oikeuden myöntämisestä Suo- messa asumille oikeauskoisille Menäjän alamaisille malita ja lähettää edustaja maltokunnanduumaan. Kysymys herätettiin m. 1908 heinä- kuussa Malamossa pidetyssä Suomen menäläisen papiston kokouksessa, jolloin eräs kokouksen osanottajista ehdotti nostettamaksi kysymyksen siitä, että Suomen oikeauskoiselle papistolle myön- nettäisiin oikeus malita ja lähettää ai- nakin yksi edustaja maltakunnanduu- maan. Kokous otti asian käsiteltämäk- seen ja perusteltuaan sitä, päätti tehdä esityksen hiippakunnan hallitukselle. Asia lykättiin sen jälkeen Suomen oikeauskoisten seurakuntien kirkkoneu- mastojen ja kirkolliskokousten käsitettä- mäksi. Melkein kaikki eri kaupungeissa ja maaseuduillakin pidetyt kokoukset omat olleet yhtä mieltä asiasta lausua toimomuksen mainitun oikeuden myön- tämisestä Suomen oikeauskoiselle mäes- tölle. — Pyhännän seurakunta. Ken- raalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen, jolla armomuoden saar- naaja Gabriel Einar Borg on nimi- telty Pyhännän uuden seurakunnan kirkkoherraksi. — Suomen kansalaisoikeudet. Suomen alamaiseksi omat anoneet pääs- tä torpparit Erik Hedman ja Olle Lindberg Termolasta. — Osakeyhtiöt. ..Kemihaaran höyrymene o.-y:n" yhtiöjärjestykselle on anottu mahmistusta. Pääoma on 40,000 mk., mutta moidaan korottaa 100,000 markkaan. Kotipaikka on Ke- mihaaran kylä Romaniemen pitäjässä. — SuksiteollisuuS. Kajaanin katiteollisuusyhdistys on anonut mal- tion maroista 10,000 mkn suuruista lainaa käytettämätsi suksimälitystoi- miston liikepääomana ja 2,000 mkn suuruista apurahaa sanotun mälitys- toimiston perustamis- ja lunnetuksite- kemiskustannusten suorittamiseen. — Teollisuushallitus on, katsoen siihen, että suksien malmistus tuottaa Kajaa- nin klhtakunnan tilattomalle mäestölle niin huomattamaa rahallista tuloa, että tätä käsiteollisuushaaraa, marsin- km senjälkeen, kun näille tuotteille ko- titeollisuustarkastajan toimenpiteistä on hankittu suurempaa menekkiä Menäjälle \a myyntimahdollisuuksia Saksaankin, olisi maltion puolesta tuettama, puol- tanut mainitun lainan myöntämistä helpoilla ehdoilla, mutta mastustanut 2,000 mkn amustuksen myöntämistä, koska yhdistys jo nautiiin sen suu- ruista amusmsta kotiteollisuuslnke- neumojan palkkaamiseksi. Maltiokont- tori on myös puoltanut lainan myön- tämistä helpoilla ehdoilla. — Miopisto. Julkisen silososian- kandidaattitutkmnon on suorittanut yli- oppilas K. A. E. Ahmamaara. — Kansallis Osake Pankki on senaatilta anonut mahmistusta yhtiö- järjestyksensä muutokselle, jonka mu- kaan pankin osakepääoma korotetaan 5 miljoonasta 9 miljoonaan ja moi- daan korottaa aina 30 miljoonaan markkaan. — Koneteollisnus-lehden toi- mittamlsesta on senaatti m:lta 1909 myöntänyt ins. Pohjanpalolle 4,000 markkaa. Uusi lausunto Suonten puolesta. Miime numerossa jo lyhyesti mai- nitsimme europalaisten oikeusoppinei- den uudesta lausunnosta Suomen ja Menäjän mäkisessä riitakysymyksessä. Mainitut opineet, joiden nimet silloin julkaisimme, omat tulleet seuraamiin johtopäätöksiin: 1. Suomen oikeus kiinnipitää mal- tiosäännöstään ei ole suomalaisen ku- mittelun santasiatuote, maan historiat- linen totuus. Se ei ole mikään opin- kappale, johon suomalaiset uskomat moimatta sitä järkemästi perustella, maan historiallisesti ja tieteellisesti to- distettu totuus. 2. Aleksanteri I on saanut Suo- men ei anoastaan Ruotsilta Haminan rauhan sopimuksen (4:s kohta) kautta, mutta, kuten tunnustetaan itse rauhan- sopimuksessa (6:s kohta), ennen sopi muksen tekoa suomalaisilta itseltään. Ja hän on juhlallisesti sen muoksi ku- mannut heille, että heidän perustusta- kinsa kaikkina aikoina kunniassa pide- tään. :>. Kun Pormoon maltiopäimillä säädyt tsaarin lupausten johdosta man- noimat malan, ei Suomi «„mapaana sisällisissä asioissaan ja kansakuntain joukkoon tästä lähin korotettuna") jou- tunut Menäjän maltakunnan yhteyteen malloitettuna maakuntana, maan yh distettiin itsenäisenä elimistönä ma- paan sopimuksen kautta sumereeniseen maltioon, joka tämän sopimuksen kautta sitoutui pitämään kunniassa Suomen itsehallintoa. 4. Kuinka eri kirjailijat katsonemat- kin Suomen yhdistämistä Venäjään aina sen mukaan, miten käsittämät mal- tioN ja julkisen oikeuden, niin omat he, myöskin menäläiset oppineet kaikki, muutamia poikkeuksia lukuunottamatta, yksimielisiä siinä, että Suomella on Menäjän maltakuntaan nähden oikeus kiinnipitää maltiosäännöstään. 5. Maltiosäännön moimaan saat- tammen Menäjällä ei moinut muuttaa näitä edellytyksiä Suomeen nähden. Hallitusmuodot olimat erilaiset ja His- toriallisesti toisistaan erotetut. Menä- jää hallittiin autokraattisesti. Suomea perustuslaillisesti. On mäitetty, että Suomen itsehallinnolla ei ole miiään merkitystä sen jätkeen kun autokratia Menäjällä lakkasi. Tämä on deo sacto määrin. Suomi, jonka maltiollinen kehitys on manhempi ja kulttuuri eri- lainen, maatii täydellisempää mapaut- ta. joka mastaa sen tapoja. Muutoin on Aleksanteri I ja hänen seuraajansa taannut kaikiksi ajoiksi suomalaisille ei ainoastaan tämän yksilöllisen mapau- den mutta myöskin kansan mapauden, jotta tämä möisi suojata persoonalliset mapaudet. Mutta myöskin de jure on tämä käsitys paikkansa pitämätön, ku- ten todistetaan pitemmässä lainseli- tyksessä. 6. Kun Menäjä ei moi kokonaan eikä osittaisesti poistaa suoranaisesti Suomen maltiopäimillä tai Suomen hallitukselta niiden pätemyyttä, ei sillä myöskään ole oikeutta mälillisesli koet- taa toimeenpanna rajoituksia pidättä- mällä itselleen oikeuden määrätä mal tiosäännön pätemyyspiirin rajat. 7. Jos Venäjän maltakunnan kor- keammar edut maatimat, että kaikki sisäiset asiat järjestetään yhteisen tui- kökannan mukaan, niin täytyy Suo- men maltiopäimäm itsensä päättää tämä asia maansa puolesta tai yhdessä Menäjän kanssa luoda orgaani, joka moi tarkastaa nämä määräykset. Seuraamat sitten prosessorien alle- kirjoitukset. Näihin europalaista mainetta naut timiin oppineihin liittyy mielä Sir Ed- mard Fry, Englannin ensimäinen edus- taja Haagin miimeisessä konferenssissa. Hän esitti ajatuksensa seuraamassa kir- joituksessa, joka on päimätty Bristo lissa helmik. 21 pnä ja joka luettiin prosessorien kokouksessa. „Mmun mielestäni muodostamat toimenpiteet Pormoon maltiopäimillä m. 1809, nimittäin julistuskirja mal- tiopäimien kokoonkutsumisesta, tsaarin adressi suomalaisille maalisk. 15 p:ltä 1809 ja hänen julistuksensa maatisk. 23 p:ltä 1809 toiselta puolen sekä toi- selta puolen Suomen edustajien uskol- lisuusmala juhlallisen toimituksen, jossa tsaari sitoutuu omasta ja seuraajiensa puolesta tunnustamaan Suomen itse- hallinnon ja ylläpitämään maltiosään non. Suomalaiset taas sitoutuimat olemaan keisarille niin uskollisia ala- maisia kuin he tähän saakka omat olleet Suomen perustuslailliselle suuriruhti- naalle, nim. itse keisarille. Sitäpaitsi olen sitä mieltä, että Haminan sopi- muksessa on hymäksytty puheena ole- mat tsaarin ja kansan mäliset sopimuk- set, ja että se res inter alios acta na ei missään tapauksessa tee mitättö- mäksi Pormoon sopimusta. Uskon myöskin, että siitä lähtien ja aina tä hän saakka kaikki Suomen suuriruhti- naat toinen toisensa jälkeen, omat tun nustaneet Suomen itsehallinnon ja maltiosäännön oikeudellisesti pysymäi- seksi. Sitomimpina todistuksia pidän tässä suhteessa julistusta helmik. 9 p:ltä 1816, niitä lupauksia, jotka kaikki Suo- men suuriruhtinaat omat antaneet as- tuessaan maltaistuimelle. Suomen mal- tiopäimäin kokoonkutsumista maan manhoja tapoja noudattaen ja lopuksi Menäjästä riippumatonta Suomen asiain hoitoa, joka implicite edellyttää maltiosääntöä. Johtopäätökseni on senmuoksi, että oikeusnäkökannalta on Suomen kansalla oikeus pitää kiinni maltiosäännöstään ja ettei siltä ilman sen laillista tietä antamaa suostumusta moida riistää maltiosääntöä." * Englantilainen sanomalehdistö on lausunnon johdosta sisältänyt pitkiä Suomelle suosiollisia kirjoitussarjoja. Onpa muutamat lehdet menneet niin- kin pitkälle, että maatimat englannin ulkomaanministerin suoranaista asiaan sekaantumista, tietysti Suomea puol- tamaan. Menäläiset taantumukselliset lehdet omat nostaneet aika möläkän, maini- ten mastalausetta „miheläiseksi kansain- mäliseksi mehkeeksi" y. m. Suomi- ystämälliset lehdet sensijaan omat jul- kaisseet mastalauseen kokonaisuudes- saan. Oulun kaupungista. — Rahatoimikamarin kokouk- sessa eilen illalla käsiteltiin m. m. seuraamia asioita: Petroolin säiliöpaikaksi myönnettiin insinööri Hallenille Top- pilan salmen pohjoispuolelta tarpeelli- nen määrä maata 6 p. muotuista muokraa mastaan neliömetriltä. Muok ra-aika kestää 30 muotta ja nousse muokramaksu aina 10 muoden kulut tua 2 pennillä neliömetriltä. Kauppias Mikko Montinin samal- lainen pyyntö hymäksyttiin niinikään samoilla ehdoilla kuin edellinenkin. Vuokrasopimukset hymäksyttiin edel lytyksellä että Toppilan tilan kauppa tulee lopullisesti hymäksytyksi. M a n e e s i. Teatteriyhdistyksen pyyntö maneesin laajentamisesta ajan- mukaiseksi teatterihuoneustoksi, hyljät tiin. K a l k i n s a m m u t u s l a i t o s, jonka rak.-mestari Roininen pyysi saa- da rakentaa pellolleen, hymäksyttiin 75 markan muotuista korotettua muokraa mastaan. Pellot. Kaup. peltojen uudestaan mittaaminen, kartoittaminen ja maan laadun luokittaminen jätettiin noin 4000 markan kormausta ivastaan insi- nööri Pajarin tehtämäksi. Rahatoimikamarin uuti- s i s t a päätettiin antaa kaupungin kaikille sanomalehdille selostus kokouk- sen jälkeisenä päimänä eli kokouspäi- män iltanakin, ellei kokous kestä H y^ min Myöhäseen. Uutisensa saamat sanomalehdet käydä ottamassa raha- toimikamarin kamreerilta, joka lehdille ilmoittaa milloin kamarin kokoukset omat. — Elinkeinot. Suutari Matti Paakki ilmoitti maistraatille eilen al- kamansa täällä harjoittaa suutarinlii- kettä ja kenkäkauppaa. — Makasiinitontit. Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan Oulun konttori ilmoitti maistraatille eilen muokraamansa makasiinitontit n:o 27 —28 Lyötynsuolla. — Metalliosuuskunta „Paja" tvararikkoon. Maanantaina teke- mällään päätöksellä omat metalliosuus- kunta „Pajan" jäsenet päättäneet luo- muttaa liikkeensä mararikkoon, koska se tuottaa alituiseen maan tappiota. Koko liikkeen oloajalta nousee hämiö yli 4.000 mk. — Niitä hinaaja aluksen ja proomujen wuokrasta. Miime syk- synä oli kauppaneumos F. A. Riekki muokrannut kauppias 0. Andersso nille hinaaja-alus „Mikemin" sekä muutamia proomuja 15 päimäksi 220 tukan muokraa mastaan muorokau- dessa. Kaupp. Andersson taasen muok- rasi alukset maratuomari L. Lagerlö- iille, joka käytti nutä lastausiöissä Iijoen suulla. Kun kauppaneumos Rtekki peläten talmen tuloa kuletti ..Mikemin" ja proomut liian aikaisin pois, mäitti Lagerlöf joutuneensa ma- hinkoon siten että erään laiman las- taus hidastui, niin että sai maksaa kaimalle makuupäimistä, jonka tähden maati muokrasummasta poistettamaksi 1,800 mk. Kauppaneumos Riekki taa- sen melkoi kaupp. Anderssonilta täyltä muokraa siltä ajalta, joka aluksia oli käytetty mäittäen että A. oli hänen tietämättään muokrannut alukset La g?rlösille. Maati sitä paitsi kormausla kahdesta me/.etetystä ankkurista sekä kuluja. Juttu oli taasen lauantaina täkä- läisen raastumanoikeuden käsiteltämänä ja kuulusteltiin muutamia todistajia, mutta lykättiin lisätodistajain kuulus- taniista marten toukokuun 23 päiivään. — Wilho Nemalan kamallnk set. ..Kalema" kertoo, että ")kwala olisi pari miikkoa sitte tämän kautta kulkenut ja että hän on Hampurista ilmoittanut paostaan meljelleen. Mikäli olemme kuulleet on 9t. täällä käydessään ottanut pankista, äitinsä ja erään toisen henkilön annettua hä nelle nimensä mekseliin, 3,500 mk. — Kilpa ajot pidettiin täällä maa nantaina Oulun hemosmiesten toimes- ta. Äimäraution rata oli ajettama kahdesti. 5Nlpailuun otti osaa kuusi hemosta, joista palkintoja saimat: 1 Siikajoen oriyhdist. ori Siimo enn. 3 m. 36,8 sek. 2 kaupp. P. Kandelbergin Oulusta tamma Maisi enn. 3» m. 43,4 sek. 3 kaupp. E. Kylmäsen Torniosta ori Lelu enn. 3 m. 45,6 sek. 4 kaupp. P. Kandelbergin tamma Mappu enn. 3 m. 50 sek. 5 taloll. P. Holapan Oulujoelta tamma Ulla enn. 3 m. 53,8 sek. Kuudentena saapui mm. H. Koske- lan Oulujoelta ori Osmo enn. 3 m. 59,8 sek. Palkintoina oli komeita törppöjä. Kon3erttika«natii8yhdte- tyksen toimesta antaa SEURAHUONEELLA huo menna t. k. 31 p:nä kello 8 i .-p. Taloukauppa. Kirjapainon johtaja Hannes Salmela on ostanut maralääninkamreeri K. Lindströmin omistaman talon ja puoli tonttia n:o 7 Isonkadun marrella 11,100 markan kauppahinnasta. — - Mieskööri „^ras" mietti sun nuntaina 11-wuosijuhlaansa. Ohjelma oli armokas, jossa tietysti oli laululla ensi sija. Mäkeä oli kohtalaisesti. — Paiuikiipailuissa Raahes- sa, jotka täkäläinen m:seura „Voima" oli järjestänyt sunnuntaina, saima: palkintoja raskaassa sarjassa 1. A. Saarela, 2. ^y. Kuusisto ja 3. P. Harju sekä k e m y e s s ä s a r- jassa 1. K. Kandelberg, 2. I. Pu- hakka, M. Haataja, 4. I. Inkala ja 5. 3). Megelius. - Palkintoina oli törpöt ja miialleja. — Coppffrt trubaduuri" esi tetään täällä ensi kerran torstaina huh- tik. 7 p. Maneesissa ja toisen kerran 9 p. Työmäentalolla. — Valtuuston kokous on huo menna klo 6 ip. — Suoma!. Työlväeuliitou ko kous on huomenna klo 7 ip. "Nuijan huoneistossa. - Keskustellaan am mattitaidon kehityksestä. Mikein erinomaisesti käyt- täytyimät oululaiset pääsiäispyhäin ajat. Korttikaarikin oli melkein mie- raitta. — Hymä että ihmiset alkamat tulla järkiinsä. — Cultin seudun opettajayh distyksen wuosikokons pidettiin täällä Kajaaninkadun kansakoululla t. k. 26 p. Osanottajia oli saapunut maal ta ja kaupungista, yhteensä 3o opei- tajaa oli läsnä. Puheenjohtajaksi ma- littin tarkastaja O. Rauhamaa ja sih- teeriksi opellaja M. Kataja. Kuluneen muoden muosikertomus ja tilit luettiin ja myönnettiin toimikunnalle lilima- paus muistutukselta. Kuluman muoden toimikuntaan :u!imat malituksi ovetta jat: Jaakko Jussila Haukiputaalta, M. Moutila ja M. M. Kataja Oulusta, marajaseniksi opettajat Hanna pohjola ja A-iinu ^)tatlila Oulusta. Tilintar kastajiksi malmiin opettajat I. M. Hyhkö ja Hanna Haapio Oulusta. Opettajayhdistyksen edustajakokoukseen malittiin edustajaksi opettaja I. Ius- sila ja toimottiin hänen alustaman siellä kysymykset a> desentralitationista. b> op. järjestöstä ja e> op. simistyksen korottamisesta. Muitakin kysymyksiä moimat jäsenet toimikunnalle alustuk- sineen jättää t. k. kuluessa. Suurta Cygnaeus-juhlaa päätettiin ryhtyä puuhaamaan hänen sadanneksi snntymäpäimäkseen. Malittiin juhlan malmistelemaan maliokuntaan, paitsi op. yhdistyksen toimikuntaa, neiti ^v. Luukkonen, luutnantti R. Meckman. rehtori S. A. Mesterlund ja larkasta- jat M. Aulis sekä C. Rauha maa. Mäliajalla kokoontuimat malitun toi mikunnan läsnäolemat jäsenet ja ma- litsimat keskuudestaan puhe^njohtaiakn I. Jussilan, ivoralta M. Monlilan sekä sihieeriksi ja rahastonhoitajatii M. M. Katajan. Tämän iälkcoa vuhiii maisteri O. Rauhamaa nijnu beinläijcii lansaloulun- tavfastaja ("'oom Kerschensteinerin mielipiteistä ia loimista kansakoulun jatko -opetuksen alalla Munehenissä. Tontori Kers^hensteiner on siellä kai ken oppimisen io kansakoulussa nojan nut t e o n periaatteeseen. Toiminta- mietti on näet lapsissa synnynnäinen elämä moima: sitä on kehitettämä tar mokkaaksi yritteliäisyydeksi ja siihen on opetuksen ennen kaikkea nojautuminen. Täydellisesti on tämä periaate pantu moimaan pakollisessa kansakoulun ja: ko-opetuksessa. Jatkokoulu on Miin- ehenissä todellinen työkoulu. Pojat on ryhmitetty kaupungin elinkeinojen mu kaan. Opetuksen keskuksena on työsken tely työpajassa. Tähän liittyy sitten tietopuolinen opetus teknologia, kemia, sysiikka, kirjanpito, kustannusarmioit ten teko y. m.» Tyttöjen jatko-opetus jakaantuu a> kotitaloudelliseen, b 1 käsiteollisuuteen ja c) kauppaosastoon. Työtamasta jatkokoulussa niainitta- koon main seuraamaa: Ensin laaditaan esineestä piirustus ja kustannnsarmio. sitten esine tehdään. Senjälkeen tehdään uusi kustannusarmio tarkistettuna teh dyn työn perusteella, sekä tutustutaan raaka-aineitten laatuun ja kotiperään se kä työaseisiin y. m. Paitsi marsinaisia ammattiaineita opetetaan myös äidin- kieltä, yhteiskuntaoppia, termeysoppia ja moimistelua. Kurssin päätyttyä saa oppilas oppilastodistuksen itselleen. Mutta hän moi jatkaakin opintojaan, kunnes hänelle moidaan antaa kisällin, jopa mestarinkin todistus. Ja tulos tästä kaikesta on simistynyt, itsenäinen ammatinharjoittaja ja kansalainen, jo- ka tietää suorittaa tehtämänsä ammat- tilaisena ja kansalaisena sekä käyttää