N:o 13 — I9IO. KAIKU. Keskiviikkona Helmikuun S päivänä. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. iin Kan sankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmitlaustoimia y. m. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 °/o 3 ,, n 4 Va „ 2 „ 4 1 . n 3Va . vaadittaessa 3 „ Talletuskonttoku- ranttitilillä 5 Säästökassatilillä S Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. tää meistä täysin olojen maalimalta a on komitea ilmeisesti osannut oi- eaan, kuu se ei ole kytkenyt tätä eh- zotusta ^vastaisuudessa tehtärväksi ai- "omaansa ehdotukseen ammattikehitys- asian uudistamiseksi muissa suhteissa. Sillä meillä samoin kuin muuallakin on enemmän kuin riittämästi kokemusta 'iitä, miten kauivan moi kestää, ennen- uin komitean mietintöön uhrattu työ antaa hedelmiä ja ennenkuin siinä teh- dyt ehdotukset joutumat käytäntöön. Komitean puoltamaa menettelyä, et- ä mäliaikaisestikin heti toimeenpantai- siin tehokas tarkastus ammattikehitys- alalla, on ennen menestyksellä somel- lutettu samanlaisissa tapauksissa. Odot- tamatta niiden muiden toimenpiteiden toteuttamista maan käsiteollisuusolojen parantamiseksi, joita maltion käsilyö- komitea mietinnössään oli puoltanut, asetti senaatti m. 1908 mäliaikaisesti teollisuushallitukseen käsiteollisuustar- kastajan. Wielä tänä päimänä ei mainittu mietintö ole senaatin puolelta antanut aihetta toimenpiteisiin, mutta tehokas käsiteollisuusolojen tarkastus on siten kuitenkin ehditty saada aikaan. Jos ammattikehityskomitean ylläesitet- ty ehdotus, kuten on syytä luulla, saamuttaa huomiota, olisi samalla yk sinkertaisella tamalla melkoinen askel otettu maan ammattikehityksen edistä- miseksi. Ja miten maihtelemat omat- kin mielipiteet yhteiskunnallisista kysy' myksistä eri leireissä, ei kukaan tah- tone mastustaa pikaisten ja tehokkaiden toimenpiteiden mälttämättömyyttä tällä tähän asti niin surkuteltamasti laimin- lyödyllä työalalla. parempi myöhään kun ei koskaan! Ala sen- tähden heti polttaa .PAXIA". Komitea raastaa jo edeltäkäsin mäit- teeseen, että uudelta tarkastajalta, jos sellainen komitean ehdotuksen mukaisesti nyt jo tulisi mäliaikaisesti asetetuksi, tulisi puuttumaan riittämää työtä. Teh- täivinä, joita tällainen mirkamies mar- sinaisen tarkastustoimintansa ohella möisi tehdä, mainitaan amustus ope- tuskursseilla käsityö- ja ammattikoulu- jen opettajia marten sekä huolenpito täydennyskurssien järjestämisestä man- hemmille eri ammateissa työskentele- mille työmiehille ulkomailla toimeen- pantujen n. k. sälli- ja mestarikurssien mallin mokaan. Tämän lisäksi on käsityökoulutarkas- tajan tarkoin seurattama ammattiolojen kehitystä muissa maissa ja hänet sitä marten asetettama tilaisuuteen tuon tuostakin seuraamaan oloja mieskohtai- sesti eri seuduilla ulkomailla. Pätemyysehtoina omat komitean eh- dottamassa uudessa mirassa Suomen teknillisen korkeakoulun täydellisen kurs- sin suorittaminen tai mastaama koulu- kurssi ulkomailla sekä mähintäin kah den muoden harjottelu työpajassa tai tehtaassa sekä molempien kotimaisten kielten täydellinen taito. Palkkioksi eh- dotetaan 6,000 mk. muodessa, johon lisäksi tulee erityinen tarmemääräraha ja kormausraha matkakustannuksista. Ammattikehityskomitean tekemä seli- tys, josta edellä on tehty selmää, näyt- Maailman Menoa. Maalit. „Perustus- laillisuus" suomettarelai- suuskuumeessa. ^ Pyrslö- tähti. — „Iota useampi kokki, sitä mctelämpi soppa." ..Uuden Suomen luomispäimäksi" kutsuttiin sitä päimää, jolloin kansam- me ensi kerran kämi maaliuurnille. Sillä kertaa ei päimä kuitenkaan muo- dostunut miksikään uuden Suouien luomispäimäksi, sillä pieniksi jäuvät silloin malitun eduskunnan ennätykset, mitään mullistamaa ei se aikaan saa- nut. Suurta eimät seuraamatkaan edustajistot ole tehneet. Eilen taas on kansamme uurnille käynyt, ja ne, jotka eimät käyneet ei- len, ne toimottamasti käymät tänään. Mitä nämä maalit aitaan saamat, emme mielä tiedä, mutta sen tiedäm- me, et'ä mullistamia tulema: niiden seurautset olemaan. Nyt kansamme saa osoittaa, osaako se punnita asioita terioeellä järjellä mai lapsen tumallako se tahtoo moimattomalla kiukulla miel- tään osoittaa. — Toimottamasti kan samme on ajatellut asiaa perin pohjin, mennessään punaisen miiman metoon ja sen mukaan toiminut. Joka on seurannut ..perustuslail listen" puolueitten lehtiä, huomaa mi- ten ne omat maalien edellä hammas- telleet toisiaan suomettarelaisuudesta; Yleisiä uutisia. 20,000 mk. Joensuun Juomat, tyt tökoulun talon rakentamista marten sekä 100,000 mk. erään tien rakenta- mistä marten Romaniemellä. Rmiitil 1SI09 meiioamio. Kuten ennen on kerrottu on t. k 21 pnä korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä mahmistettu muo- den 1009 mäkinainen ja ylimääräinen tulo- ja menoarmio. Samalla mah- mistettiin luettelot: 1) uusista määrä rahoista, jotka on otettu muoden 1909 menoarmioon, 2) lisämäärärahoista muoden 1909 menoarmioon, sekä 3) lisämäärärahoista muoden 1910 meno- armioon. Samalla on H. Majesteettinsa käs- kenyt: 1) että maltiopäimäesitysehdo- tuksiin liitettämiä laskelmia maltion tuloista ja menoista mastaamiksi muo- siksi kuin myöskin korkeimpaan pait- kaan hymäksyttämäksi esitettämiä muo- tuisia tulo- ja menoarmioehdotuksia mastedes tulee seurata huomautus, jossa tarkasti osotetaan, kunkin meno- erän kohdalla, ne lailliset perusteet, joitten nojalla menoerä on otettu las- kelmaan tahi menoarmioon, ja 2) että senaatin muoden 1910 menoarmiota laatiessaan, silmällä pitäen maltiora- haston tilaa, jonka maroista m. 1910 luultamasti on maksettama melkoinen summa maltakunnan rahas toon, tulee uudelleen harkita kysymystä niistä senaatin kuluneen muoden kesäk. 16 pnä tekemässä alam. esityksessä luetelluista määrärahoista, joita ei ole otettu muoden 1910 lisämäärärahojen luetteloon. Niiden erien joukossa, jotka omat poistelut senaatin ehdotuksesta, mai- nittakoon: 10,000 mk. kalustojen ja opetus- mälineiden hankkimista marten semi- naareihin; 2,000 mk. satunnaisiin me- noihin kansakouluja marten; 30,000 mk. sianhoidon edistämiseksi: lf>,000 mk. maanmiljelysseurain kokeilutoimin taa marten: 8,000 mk. maanmilje- lystaloudellisten opintojen amustamis- ta marten: 50,000 mk. suomenkielen ja kirjallisuuden edistämiseksi; 30,000 mk. maltioapua Suomen laimanmarus- tajayhtiölle koululaiman ylläpitoa mar- ten. ylimääräisistä on poistettu: «Suomalainen Kansa" on nähnyt „Hel- singin Sanomat" aiman patasuomet- tarelaisiksi ja siihen mirteen on yhty- nyt koko nuorsuomalainen maaseutu- lehdistö; ..Husmudstadsbladet" ja,.Nya Pressen" puolestaan omat taas itse „Suom. Kansassakin" huomanneet suomettarelaisuuden kuumetta, ja onpa niinkin hullusti käynyt, että „Nya Pressenissätin" on sitä samaa huo- mannut Jakobstad-niminen piskuinen ruotsalaislehti. Täkäläiset perustus- lailliset ..Kaleraa" ja ..Liitto" omat myös haukkuneet toisensa pataluhaksi samasta syystä. Mistä tämä kaikki johtuu V — Asia on nyt todellisuudessa niin, että suo- mettarelaisuus on tarttmilit koko konip- lottiin, ne sairastamat kaikki samaa tautia, toiset enemmän toiset mähem- män. Mutta kuinka sopisi niin tuke- maselkäisten sitä tunnustaa, sehän on sula mahdottomuus! Sen sijaan koet- taa jokainen osoittaa olemansa mapaa koko suomettarelaisuuskuumeesta ja säi- lyttää heikkoutensa toisten niskoille. Mutta mitä se siitä paranee, jokainen niistä tietää kuitenkin itse, että tauti on tarttunut eikä parane pelkällä ter- meyden uskottelemisella. Kuten ennemmin olen kertonut, omat nuorsuomalaiset Uudenmaan!, maali- piirissä saaneet kaksi yleisehdokasta: ensin asetettiin siksi ..Helsingin Sano main" päätoimittaja Eero Erkko, mutta hänet katsoimat ..Suom. Kansalaiset" eli ..pääskyset" liikaa suomettarelaiseksi ja asettuvat omaksi yleisehdokkaakseen maltioneumos Th. Reinin. Mutta ta- mallisesti käy min, että „joka sarmia malitsee se sohlon saa"; maltioneulvos Rein on julaissut nyt selostuksen kan- nastaan, ja katso, hän on suomettare- — Aseiden maahantuonnin tvallvontaa. Kenraalikumernööri on kirjelmässään senaatille huomauttanut niiden malmontatoimenpiteiden riittä- mättömyyttä, mistä on ollut seurauk- sena, että maahan on moitu tuoda suuret määrät aseita ja ampumama- roja, sekä kohottanut senaattia ryhty- mään toimenpiteisiin sanotun malmon- nan komentamiseksi sekä hänelle ilmoit tamaan, Mitä asian suhteen on tehty. Sen ohessa on kenraalikumernööri määrännyt, että takamarikkoon otetut aseet ja ampumamarat omat luomutet- tamat lähimm. menäläisille joukko-osas toille asianomaisten sotilaspäällystöjen osotusten mukaisesti. Jamalaiseu juttu. Pääpos- titirehtööri Pietari Jamalainen on se- naatin oikeusosastoon malittanut Tu- run homioikeuden päätöksestä, jonka mukaan hänet tuomittiin edesmastuu- seen postilaitoksen haltuun uskottujen postilähetysten jatkumaan tumattomaan salaamiseen kehottamisesta. — Suomen rautateiden wal wonta. Senaatti on tarkistanut pää- töksensä julaista asetuskokoelmassa ne mäliaikaiset määräykset, jotka koskemat keisarikunnan kulkulaitosministeriön Suomen maltion rautateiden malmo misen järjestystä. W. t. prokuraattori A. Charpentier liitti pöytäkirjaan seuraaman lausun- non: Koska kysymyksen alaiset ..armossa mahmistetut mäliaikaiset määräykset kulkulaitosministeriön Suomen mal- tionrautateiden malmonnan järjestyt- seksi", mikäli asiakirjoista käy ilmi, eimät ole syntyneet Suomen suuriruh- tinaanmaan ministerimaltiosihteerin esittelyssä, katson minä että keis. se- naatin mastoin Hallitusmuodon 21 §:ää sekä maalisk. 17 p:nä 1826 ar mollisella julistuskirjalla annetun Suo men suuriruhtinaanmaan ministeri- maltiosihteerille annetun ohjesäännön 2:n kohdan 2 ja 9 §:ää ei olisi pitä- nyt ottaa käsitelläkseen näiden mää- räysten julkaisemista. Kun tämä on kuitenkin tapahtunut, en minä moi mirkamelmollisuuteni mukaan olla tä- män johdasta huomauttamatta, että sanotut määräykset, joiden kautta Suo- men maltion rautatiet asetetaan keisa- rikunnan miranomaisten malmonnan alaisiksi ja menäläisille mirkamiehille annetaan toimimalta maassa, muodos- tamat sen perustuslain säädöksen lonk- kauksen, että maan hallinto ja hoito on tapahtuma suomalaisten miesten amulla ja että ainoastaan Suomen kansalaisia moidaan maltion Mirkoihin maassa nimittää, jonka muoksi myös keis. senaatti ei lain mukaan ole moi- nut määrätä mainittujen määräysten ottamista asetuskokoelmaan. — Rolvaniemen maantiet. Se naatti on myöntänyt 5,000 inkan en- nakkomäärärahan soran metämistä marten Romaniemen pitäjässä olemil- le yleisille maanteille, ja on tämä määrä tientekomelmollisilta aikoinaan perittämä. — Nolvaniemen yhteiskoulu on anonut 4,000 markan suuruista maltioapua luokkaa kohti syyskuun 1 päimästä 1909, jolloin se toimi kolmi- luokkaisena. — Sotilasvirkatalot. Namet- tarakennuksen rakentannsta marten on senaatti myöntänyt amustusta Kem peleen Pääskylän sotilasmirkatalolle 1,000 mkaa. — Uusia pientilallisia. Tehdys tä anomuksesta on senaatti määrännyt, että maanmittarin parhaillaan toimi- tettaman isonjaon yhteydestä on muo- lainen. Sillä eikö se ole suomettare- lainen, jolla on suomettarelainen tantat Jos tällainen olisi sattunut esim. ennen Homjakomin komitean loppu- mistä, olisi se saattanut „Suom. Kan- san" marmasti epätoimoon koto „pe rustuslaillisuuden" kohtalosta armaas sa isänmaassamme, sillä kun tuoreessa puussa tapahtuu tällaista, mitä silloin tuimassa tapahtuneekaan. Mutta nyt on ..Kansakin" saanut suomeitarelai suuskuumeen ja siten ei sen mielestä tunnu ollenkaan ihmeelliseltä, että itse hra Reinkin on saanut saman taudin ja niin moitin se auoau rauhallisesti nielaista noinkin paksun palan. Näin on nyt ..perustuslaillisuuden" laita. Se on menettänyt kaikki puhe- tormensa, niin ettei niitä liene enää ..marmoja" muut kuin ne kaksi, joita tunnetut saksiniekat — entiset räätälit — toimittamat, nimittäin „Samo" ja ..Jakobstad", samoin miehensä, joista „patenttia" omat enää, paitsi yllämai- nittua kahta räätäli-toimittajaa, Joo- nas, Renioallin Heikki, Castrenin Art- hur ja Abmaivaaran Pekka. Niin että mitähän tästä lopuksi tulee? Se pyrstötähden pahuus osasi sattua masta oimaan aikaan, juuri kun Suo- meösa ja Englannissa on maalit. Kaikkia maailman suurtapauksia omat taimaan merkit enniiStaneet ja ohjan- neet ja niin käy nytkin. Englannissa omat unionistit tähän asti malloitta- neet enimmät edustajapaikat ja tulle- nemat he lopullisessakin maalintulok- sessa etusijan miemään. Tämä on omituinen tapaus, sillä kukaan ei siellä olisi osannut edeltäkäsin ajatella näin dostettama joukko torppia ja mäki- tupatiloja Kuolajärmen pitäjässä itse- näisiksi tiloiksi, kuitenkin niin ettei minkään talon manttaalimäärä saa olla suurempi kuin 0,02 mantt. eli 550 ha suuruinen. — Uudet ttmosikertomnskaa- tvat kansakouluja warten on kou- luylihallitus eronneen suomalaisen se- naatin aikoinaan antamasta käskystä määrännyt käytäntöön otettamaksi sekä kieltänyt tästä lähtien käyttämästä en- tisiä kaamakkeita. Suotama olisi ollut, että joitakin aikoja ennemmin olisi ilmoitettu, että uudistus on tulossa. Näin kun odot- tamatta uudet kaamakkeet on määrät- ty, koituu tappiota niille kirjakaup piaille, ja johtokunnille, jotka manhoja kaamakkeita omat hankkineet itselleen suurempia määriä. — Maanwiljelysinsinööripii- rien rakennusmestarit. Senaatti on maanmiljelyshallituksen esityksen mukaisesti päättänyt, että yksi ylimäär. rakennusmestari on asetettama 6:een (Oulun) maanmiljelysinsinööripiiriin. — Metsänhoitolaitos. Tuntsan hoitoalueen metsänhoitajanmirkaan on ehdolle asetettu 1) metsäkonduktööri W. G. Thome puoltolauseella, 2) metsäkonduktööri E. as Hällström ja 3) metsäkonduktööri O. E. Sandelius. — Dliopisto. Filosofian kandi daattitutkinnon on suorittanut yliopp. K. Juselius. Kasmatusopin tutkinnon on suorit- tanut sil. maist. E. Viehmann. — Kansallis Osake Pankki. Kan- sallis-Osake-Pankin hallintoneumosto on päättänyt ehdottaa yhtiökokoukselle että m. 1909 moitosta jaetaan 15 % osinkoa. Samoin on hallintoneumosto päät- tänyt ehdottaa yhtiökokoukselle, että pankin osakepääoma korotetaan ja että yhtiösääntöihin tehdään sellainen muu- tos, että osakepääoma moidaan ilman erityistä lupaa korottaa aina 30 mil- joonaan markkaan saakka. Myöhästymässä olevat, joutukaa maaliin, ennenkuin maalihuo- neiden omet tänään klo 8 suljetaan.' Gulun kaupungista. A)aaleihin! Ne, jotka eimät eilen käyneet äänes- tämässä tehkööt sen mälttämättä tänään! Kukaan ei saa ajatella, että hänen äänensä ei merkitse mitään, sillä jokaisen äänellä moi olla ratkaisumalta maalien tuloksessa. Anteeksiantamatonta huolimatto- muutta todistaa pois jääminen näistä tärkeimmistä maaleistamme. Ken tietää Hentilöitä, jotka eimät ole mielä käyneet äänestämässä, hänen melmollisuutensa on miedä nämä maaliuurnille tänään. Äänestyspaikat kaupungissamme omat: 1:ssä äänestysalueessa, johon kuu- lumat 1:n ja 2:n kaupunginosa «man- han asemakaaivan mukaan). Rauta- tienasema, Raulatientausta, Jntiö, Hautausmaa ja Maimaistalo, Kajaa- nintullin kansakoulu Koulukatu n:o 16. 2:ssa äänestysalueessa, johon kuu- luu 3:s ja 4:s kaupunginosa (manh. käymän. Mannaankin on tämä nyt tuon uuden pyrstötähden ansiota. Miten se meidän maateihimme on maikuttanut, emme mielä tiedä, mutta sen jokapäimätseeu elämäämme tekemät lvaikmukset olenime nähneet: suoma- laisista on yhdellä iskulla tullut innok- kaita tähtientutkijoita. Ei sellaista ky- läpahasta löytyne armaassa isänmaas- samme, jossa ei hartaasti tähtäcllä tai maalle. Kuten tunnettua saamme maalis- tai huhtikuulla mieraaksemme uuden pyrs tötähden, Halleyn pyrstötähden. Tä- nlä nykyään näkymä edelläkämijä ei kuulii oleman mitään sen rinnalla: heikkoa esimakua maan on sen tähtäi- lemmen, niin kuuluu oleman juuri ja komea se tulema. Multa yksi on sillä paha mika: se tuppaa liiaksi lähentele mään tätä meidän maatamme. Mun- tamat tiedemiehet armelemat, että se moi rumeta puskusille maan kanssa, ja silloin c.n hymin epätietoista, kumpi siitä leikistä ehjänä pääsee, sillä, näh- taäs, Halleyn pyrstökäs kulkee neljä- toista kertaa niin nopeasti kuin tykin- kuula — ja painuuhan se tykinkiiula- kin maahan. Toiset taas omat ar- melleet, ettei se sentään miitsi tätä maatamme mäsäksi rutistaa, mutta sen sijaan ir-oi se sitä noin leikillään hän- nältään huiskauttaa — ja silloinkin on leikki kaukana. Ja mikä mielä pahem pi on tuo häntä kokoonpantu maail- man mäkemimmästä myrkystä, sini haposta. Nahtämästi oli tämän edeltäjän pyrstökin jotain huumaamaa ainetta, maikka me täällä päin säästyimme sen maikutukselta. Sen sijaan se saattoi raahelaiset ja hämeenlinnalaiset näke mään unia seisallaan. Tosin tässä oli asemak. muk.) Oulun W. P. K:n ta- lossa, sijaitsema Pakkahuoneen- ja Uudenkadun kulmassa. 3:ssa äänestysalueessa, johon kuu lumat 5:s kaup. osa (manh.^ asemak. muk.), Wesisaha, Veljekset Äströmin nahkatehdas. Lääninsairaala, Kosken- niskan olutpanimo, Puunjalostusteh- das, Lääninmankila, Rauhalinna, We- sitehdas. Sähkölaitos, Vesijohtolaitos sekä Plaanat, kaupungin kirjastotalo. Isokatu n:o 30. 4:ssä äänestysalueessa, johon kuu- luu 6:s ja 7:s kaup. osa (manh. ase- mak. muk.), kaupungin raatihuone. 5:ssä äänestysalueessa, johon kuu luu 8:s, 9:s ja 10:s kaup. osa (manh. asemak. muk.) sekä Nuottasaari, Son- nisaari, Kiikeli, Ruiskuhuone ja Ainola, Aleksanterinkadun kansakoulu n:o 33 Aleksanterinkadun marrella imahtimes- tarin asunto). 6:ssa äänestysalueessa, johon kuu- luu Linnasaari, Raatinsaari, Kuusisaari, Pikisaari, Korkeasaari, Wärjäyslaitos, Hietasaari, Mustasalmi, Toppilansal- mi, Toppilan saha, Toppilan olutpa- nimo, Termahomi, Mutanslaitos ja Tuiranmaa, Tuiran kansakoulu. . Äänestys on toimitettama ennen klo 8 illalla. »»«»«M»»» Jokaisen on mentämä maaliin! — Oulun Nuijan wuosikokous on perjantaina klo 1 ip. Nuijan huo- neustossa. Kaikki nuijalaiset kokouk- seen. — Oulun Nuorten Nnijalais- ten muosikokous pidettiin toissa ilta- na. Malittiin seuralle mirkailijat; puheenjohtajaksi malittiin edelleen mais- teri O. Puupponen. Samassa tilaisuudessa puhui nti Hanna Kaarola. Sitäpaitsi oli ohjel- massa laulua, runonlausuntaa y. m. — Ednsknntawaali Oulussa oli eilen toisissa äänestysalueissa milk- kaampi kuin miime kemäänä, toisissa taas hiljaisempi. Eilen oli äänestäjiä: 1 ään. alueessa 348, joista 13 ot- teellä, 2 ään. alueessa 350, joista 35 ot- teellä, 3 ään. alueessa 340, 4 ään. alueessa 310, joista otteel- la 18, 5 ään. alueessa 169, joista otteella 9 ja 6 ään. alueessa 221, joista otteel la 2. — Mrkkowaltuuston kokouk sessa maanantai-iltana käsiteltiin seu- raamia asioita: Hymäksyttiin pienellä muutoksella maliokunnan laatima ehdotus muutok- siksi kirkkohallintokunnan ohjesääntöeh- dotukseen. Kollehtikysymys ratkaistiin siten, että päätettiin hankkia kaksi uutta haamia, ja että niinä pyhinä, jolloin tuomio- kirkossa saarnaa joku mieras pappi ja kerää kollehtia edustamaansa tarkoituk seen, käy kaksi haaioia peräkkäin, ensi- mäinen jotakin esimallan määräämää tarkoitusta tai diakonissakotia, toinen mieraan saarnaajan edustamaa tarkoi- tusta marten. Selityksen antajiksi Oulun osuus- kaupan malitukseen meroituksesta ma- Iittiin herrat Cajanus, Saukkonen ja Tengen. Asetettiin maliokunta malmistamaan hautauskappelin rakennusasiaa ja teke- n?ään siitä aikanaan ehdotusta. Sii- hen tulimak romastit Lönnrot ja Snell- man. asessori Millaren, rakennusmes- tari Fahler ja mahtimestari Oinilmid. UMm* uului ■immimb mielä muuan toinenkin huuinausaine maikuttamassa. On luivattu 1,250 mkn palkkio sille, joka löytää sen tie- tymättömiin kadonneen saksalaisen Lu- na-ilmapallon: ja kuinka lieneekään, raahelaisten näkymissä lensi tuo pallo heidän kylässään parin aitan mölistä. Raahelaiset tunsi ivat jo 1,250 mkn suloisen lämmityksen vomellaan. kun menimät palloa aittain mäkistä etsi- mään; mutta maikka paikalla olisi kuinka raamittu ja nuuskittu, niin löy' täuiättä se pallo jäi. —Hämeenlinna laiset taas näkimät pallon kiertämän kirkkonsa tornia juuri kellojen tasalla ja hauskasti iskemän heille tulista sil- määnsä, mutta yhtä pahasti oli hei- dätkin lumottu kuin raahelaiset. „Jota useampi kokki, sitä metetämpi soppa", on maaha miisaus. — jässä eri padassa keitetääi! Suomessa nykyään puoluesoppia: yhdessä padas- sa keitetään suomalaisuutta, toisessa haudotaan perustuslaillisuutta, kolman- nessa työiväenaatteita ja neljännessä tislataan maalaishenkeä. Ainoastaan yksi pata ou saanut yhden kokin, nim. suomalaisuuden kiehutuslaitos: toiset sitämastoin o-rat saaneet useampia hierimenkiertajiä ympärilleen. Niinpä on perustuslaillisuudeu haudinmehkei den luona kaksi ahkerasti tonkimaa keittäjää, nuorsuomalaisuus ja ruotsa- laisuus; työmäenaatetta melloo niin- ikään kaksi patenttioikeutta ammatilleen hakenutta nokinenää keittomestaria, sosialidemokratia ja kristillinen sosia- liSini ; maahenki on myös saanut kaksi idioottimaista tislaajaa: maalaisliiton ja Tyrmään ^tuupalan nurkkakunnan. Ensimmäinen pata kiehuu tasaisesti ja ^ Kuollut. Toissailtana maipui täällä kuolonuneen pitkällisen keuhko- taudin murtamana merimies Kalle N o r d s t r ö m 32-muotiaana. Käy- tyään täkäl. kansakoulun, antautui mainaja merimiesuralle, purjehtien useita muosia ulkolaisilla laimoilla. Parisen touotta sitten palattuaan me rimatkalta kotiaan, rupesi melkein heti tuo säälimätön keuhkotauti maimaa- maan häntä. Vainaja iloisella luon- teellaan kokosi ympärilleen suuren ys- tämäjoukon. Lähinnä jäi häntä kai- paamaan ijäkäs äiti ja kaksi siskoa sekä meli maimoneen. — Konkurssiasioita. Walmonta kaupp. A. Niskasaaren konkurssissa oli maanantaina. Kaikkiaan malmottiin noin 125,000 nik. Velallisen maimo pyysi pesäeroa. Ensimäinen esiinhuuto määrättiin helmik. 21 pksi ja pesän uskotuksi miehiksi hrat I. Termonen ja A. Messman. — Tappelua hommaili muumi miesjoukkue toissa-iltana Pelastusar meijan talossa olemassa keittiössä. Vertakin jo mirtaili jonkun kasmoista. Veitsen käyttäminen oli myös lähellä, mutta saimat sen suvulliset estetyksi. — Snksinäyttelhyn on ilmoitet tu noin 70 paria suksia ja on niitä aina Jymäskylästa asti. Meensä näyt tämät ne tänä muonna oleman hie- nompia ja parempia kuin miime muonna. — Uuden puusillan rakennus työt kosken pohjoismäylän yli täällä omat jo niin pitkällä, että kaaria pa- rast'aikaa asetellaan. Rakennustyöt alkoimat muoden alus- sa ja on niissä ollut alituisesti noin 100 miestä, mälistä ylikin. Vanhasta sillasta ei uuteen jätetä muuta kuin manhat, tukemat kimiarkut sekä kelmol- linen rautatamara. Puutamara, jota on ostettu yli 50,000 mtn edestä, on parasta laadultaan ja omat sen hank- kineet paikkakunnan sahat. Kaikki ra- kennusaineet paahdetaan assalttiöljys- sä, jota marten Raatinsaarelle on lai- tettu erityinen paahdinlaitos: samoin on rakennustyömaalla oma pajansa. Silta tulee jokseenkin entisen tapai- seksi. Kaaria tulee, kuten ennenkin, kolme ja entisten mittaisia. Ne lai tetaan 13 kertaan asetetuista lankuista. Mainittakoon, että keskimmäinen 42 metriä pitkä kaari on Suomen pisin puinen siltakaan. Laitoksen otaksutaan tuleman täysin malmiiksi maaliskuun lopulla. Kaaret malmistunemat jo tällä miikolla, jonka jälkeen aletaan ristikkopuiden asetta- minen ja fittc sillan päällystystyö. — Koko laitos tulee makmiina maksamaan yli 100,000 mk. Työnjohtajina rakennuksella toimi- mat rakennusmestarit Vckkula ja Myi- lylä. — Koko työmäestö on makuu tettu tapaturman raavaita. Mainittakoon mielä lopuksi, että työmaalla ei ole ollut mitään suurem- pia työrettelöitä. Tosin airoimat kaa- rien asettajat kaarityön alettua kiel- täytyä tekemästä sitä urakkatnönä, mutta ri?htyiivät kuitenkui heti hom- maan, sillä urakkapalkaksi on määrätty 5 mk. juoksemalta kaarimetriktä: ai noastaan pari miestä ei katsonut moi- ivansa tähän palkkaan tyytyä. moimakkaasti: toisessa padassa tuppaa ruotsalaisuuden puoli kuohuinaan nuor- suomalaisuuden yli ja koko keitos näyt- tää barinaalta ja kelmoltomatta: kol mannen padan sisältö näyttää oleman pelkkää roskaa ja sen hoitajat ilmi- sodassa keskenään: yleensä näyttää heidän mielipiteensä oleman „kaitt'ien sata kaikkia mastaanneljännen pa dan sisällöstä ei näytä tuleman mitään, jonka jo saattoi armata kokkien H^Umö- maisesta ulkomuodostakin. Tällaiset kumaannollisesti esitettyinä omat maamme puolueolot n.ykyään. Selmästi huomaa, e;:a aatteet, ?o?den kimpussa häärää useampi puolue, oraat aina metelintä lajia, sillä kuu niiden useat ajajat eimät moi tulla yksimieli- syy teen ajettamansa aatteen kokoonpa- nosta, kuten on käynyt perustuslaini- suuden ja työmäenaatteeii, on siitä seu- raukscua, että niiden kanssa rimpuil- laan joka suunnalle ja aatteesta tulee ftllainen menymä laite, josta eimät lopulta itse ajajansakaan ole st luulla. Otiitä myöhäisiä, jotka eiirat -ilen ole käyneet maalissa ennenkinii tämä minmt kehoitukseni heidän lueita-vak- seen jouiuu, kehoitau makamast! luo- riutumuan tielle, joka mie maalivai- kalle. Tänään klo ^ illalla suletaan muotihuoneet. Ken ei sitä ennen ole maalihuoneessa käynyt sila punaista miimaa metämässä, hän on Matti Myöhänen. Sipo.