N:o 85 — IGltf KÄIKU, Keskiviikkona Heinäkuun 27 päivänä. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Oslo SÄ 21 IM. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. ajateltamissa. Lähetetiiin maliokun- taan. X:s kysymys: ..Mitä teollisuuden- harjottajat woisiwat tehdä kotimaisten teollisuustuotteitten käyttämisen edistä- miseksi?" Alustus päättyi ponsiin: „että laaditaan suunnitelma kotimais- ten teosten käyttämisen ja kauppaami- sen harrastajain keskustoimistoa war- ten; että tämän suunnitelman perusteella otetaan sopimalla taivalla selko, onko säätämissä kannatussitoumuksia toimis- ton ylläpitämiseksi ainakin 10 muoden aikana; sekä jos mastaus tiedusteluun on myön- tämä, toimisto miipymättä saatetaan toimintaan." Alustaja O. Järmeläinen, Miipuri. Lähetekeskustelussa puhujat pitimät kysymystä ehkä tärkeämpänä, kuin mi- tä ponsissa ilmenee. Suosikaa koti- maista teollisuutta, oli hartaana toi- ivomuksena. Jlmottaminen ja tuot- teiden tarjoaminen ei liene myöskään kyllin huomiossa teollisuusmiesten kes- kuudessa. Pankkilaitokset eimät myös- kään ole kyllin auttamaisia pienteolli- suutta kohtaan. Kauppamaltuuskun- nan kanssa on myös muoromaikutuk- seen ryhdyttämä. Asia meni malio- kuntaan. XI:s kysymys: ..Olisiko saatama ai- kaan yleinen koko maata käsittämä teollisuusnäyttely käsityötä ja pienteol- lisuutta marten?" Alustus päättyi ponteen: „että kokous, jos se katsoo yleisen koko maata käsittämän teolli- suusnäyttelyn käsityötä ja pienteolli- suutta marten suotamaksi, antaisi K. K. tehtämäksi ryhtyä tarpeellisiin toi- menpiteisiin." Alustaja: Suomen Teollisuusmalio- kunnan K. K. Lähetettiin heti maliokuntaan. XII:s kysymys: „Eikö moitaisi jo- tenkin maikuttaa siihen, että käsityön- ja pienteollisuudenharjottajat liittyisi- mät yhteen walwomaan etujaan?" Alustus päättyi seuraamaan ponteen: „ olisiko annettama Keskuskomitealle toimeksi ryhtyä sellaisiin toimenpitei- siin, että aate saataisiin toteutetuksi." Alustaja: Helsingin K. ja T. y. Lähetekeskustelussa esitettiin perus- tettamaksi eri ammattiliittoja, jotka liittyisimät Suomen Työnantajaliit- toon. Tämän johdosta olisi Työnan- tajaliiton sääntöjä eräissä kohden muu- tettama. Lähetettiin maliokuntaan. Xlll.s kysymys: «Katsotaanko tar- peen maalimaksi perustaa paikallisia lainauskassoja käsityöläisiä marten?" Alustus päättyi ponteen, että olisi annettama „toimeksi Keskuskomitealle ryhtyä sellaiseen toimenpiteeseen, että niillä paikkakunnilla, missä se on mah dollista, perustetaan lainauskassoja osuustoimintaperiaatteita noudatta- malla." Alustaja: Helsingin K. ja T. y. Lähetekeskustelussa ihmeteltiin, että osuustoimintalakiin on otettu määräys, ettei Keskuslainarahaston maroja saa käyttää kaupunkilais-osuuskassojen hy- mäksi. Tämä kohta on korjattama. Asia lykättiin maliokuntaan. XlV:s kysymys: ..Eikö hallituksen tulisi meilläkin, kuten useissa muissa maissa on tapana, amustaa käsityöläi- siä ja pienteollisuudenharjoittajia hal- pakorkoisilla kuoletuslainoilla ajanmu- kaisten työkoneitten hankkimiseksi?" Alustus päättyi ponsiin: 1) että Teol- lisuudenharjoittajain kokous päättäisi anoa hallitukselta Teollisuushallituksen käytettämäksi ö0,000 mk. muotuisesti kuoletuslainojen antamista marten kä- sityöläisille ja pienteollisuudenharjotta- jille ajanmukaisten työkoneiden hank- kimiseksi; 2) että lainain suuruus olisi mii- destä sadasta »viiteen tuhanteen mark- kaan: 3) että lainat olisimat maksettamat takaisin 8 muoden kuluessa ja kuole- tus tapahtuisi kuuden miimeisen muo- den aikana; 4) että lainoille laskettaisiin 4 "/o muodessa: 5) että lainaksi myönnettäisin : V j osaa koneiden ostohinnasta; G) että lainain takaisin maksamisen ja korkojen maksun makuudeksi olisimat koneet kiinnitettämät; 7) että Teollisuusmaliokunnan kes- kuskomitean tulisi mälittää ja malmoa lainain hakemista ja myöntämistä." Alustaja Turun Käsityöläisyhdistys. Lähetekeskustelussa huomautettiin meillä mielä puuttuman laitosta, joka malmoisi maltion rahain käyttämistä tällaisiin lainoihin. Keskuskomitea oli sitä mieltä, että on odotettama siksi kuin syntyy tällaisia laitoksia. Toi- mottiin Keskuskomitean ryhtymän toimiin aikeen toteuttamiseksi, esittä- mällä asian esim. kaupunkien säästö- pankeille, jollei maltiolainoja koneita »varten saada. Osuuskassain mälitys- tä moidaan kyllä käyttää ja lienee hel- poin keino, huomautti intendentti Pa- loheimo. Äänestettyä lähetettiin asia maliokuntaan. Kokoukselle luettiin Norjasta saapu- nut sähkösanoma, joka oli näin kuulu- ma: ..Norjan Käsityöläis- ja Teolli- suusyhdistyksen järjestö lähettää sydä- mellisen termehdyksen meljesyhdistyksen kokoukseen ja toimoo sille onnea." Kokoukseen piti tulla edustaja Nor- jasta, mutta hän on sairastunut. Klo 3 loppui keskustelut päimällis- loman takia. Kokous jatkui klo 5. Konsuli C. Ljunggren'ilta oli saapunut sähkösano- ma, jossa hän kiittäin muisteli täällä osakseen tullutta kohtelua. XV:s kysymys: „Olisiko syytä saa- da Teollisuushallitukseen erityinen osas- to ammattien edistämistä marten?" Alustus päättyi seuraamiin ponsiin, „että Teollisuushallitukseen olisi saata- ma neumottelemia jäseniä, joista 6 saisimat malita teollisuudenharjoittajat, ja seitsemäntenä, itseoikeutettuna, olisi tuleman teollisuusmuseon johtaja. Li- sätty teollisuushallitus kokoonkutsuttai- siin tarpeen maatiessa, mähintäin ker- ta muodessa; ja että Teollisuushallitukseen perustet- täisiin uusi intendentinmirka, johon kuuluisi ammattien edistämistä koske- main kysymysten malmominen." Alustaja: Porin Käsityöläis- ja Tehtailijayhdistys. Lähetekeskustelussa huomautti inten- dentti Paloheimo, että perustelut alus- tuksessa omat erehdyttämiä, ne kun omat ristiriidassa m. m. Teollisuus- hallituksen nykyisen ohjesäännön kans- sa. Ammattikoulujen tarkastajan mi- ran tultua täytetyksi ja teollisuusmu- seon perustettua, on kysymyksessä esi- tetyt toimenpiteet tarpeettomia. Lisä- tyn teollisuushallituksen päätettämäksi jäisi esittää ehdotetun uuden jäsenen ottaminen Teollisuushallitukseen. Siis lisättyä Teollisuushallitusta on puollettama. Tähän porilaiset edusta- jätkin yhtyimät. Lisäksi, että teolli- suusmiehet saisimat malita nuo lisätyn hallituksen jäsenet. Asia jätettiin maliokunnan malmis- tettamaksi. XVI:s kysymys: ..Olisiko syytä elin- keino-oikeuden saamuttamiseksi maatia pätemyysehtoja?" Alustus päättyi ponsiin: „että itsenäisen elinkeino-oi- keuden saamuttamiseksi sellaisissa am- mateissa, joissa työntekijöiltä maadi- taan ammattitaitoa, työnantajan tulee olla mestarinäytteen suorittanut. että kaikissa ammateissa ja myöskin kauppaliikkeissä liikkeenpitäjältä on maadittama todistus kirjanpidon tai- dosta sekä tilien ja kustannuslaskel mani teosta y. m.; ja että teollisuudenharjottajain kokous jättäisi seikkaperäisen lakiehdotuksen laatimisen edellä mainituilla perusteil- la Suomen Teollisuusmaliokunnan Keskuskomitean tehtämäksi." Alustaja Isak Saha, Pori. Alustus synnytti laajan keskustelun. Toiset tahtoimat antaa kysymyksen jäädä siksi kuin nähdään mitä tuloksia järjestettämistä mestarikursseista tulee olemaan. Toiset taas tahtoimat liik- keenpiläjän pätemyysehtoja tiukennet- tamaksi alustuksessa esitettyyn suun- taan. Asia lykättiin maliokuntaan. XVll:s kysymys: „Onko termeelliselle kehitykselle edullista, että joku ammatti lainsäädännön kautta asetetaan poik- keusasemaan?" Alustus päättyi pon- teen: „että kokous antaisi Teollisuus- maliokunnan Keskuskomitean tehtä- mäksi yhteistoimin Suomen Leipurin- ja Konditoriammatin harjottajain Lii- ton johtokunnan kanssa laatia esitys leipomolain korjaamisesta ammatin maatimusten mukaiseksi." Alustaja Helsingin K. ja T. y. Keskustelussa ilmeni, että asia oli tullut esille leipuriammatin ahtaan aseman takia. Asia jätettiin maliokunnan käsiteltä- mäksi. XVIII:s kysymys: ..Kuinka Käsityö- ja Teollisuuslehti saadaan kannatta- maan?" Alustus päättyi ponteen, että Käsityö- ja Tehdasyhdistysten olisi määrämuosiksi Käsityö- ja Teol- lisuuslehdelle myönnettämä jäsenlumun mukaan maksettama kannatus." Alustaja: E. Jäntti, Kuopio. Käsi- työ- ja teollisuuslehden puolesta selos tettiin lehden nykyistä asemaa. Hra Jäntille annettiin oikeus maliokunnalle esittää mielä tarkempi yksityiskohtainen selostus. Asia jätettiin maliokunnalle. XIX:s kysymys; ..Olisiko saatama ai- kaan koko maata käsittämä pakollinen eläkelaitos työnantajille?" Alustus päättyi seuraamaan ponteen, että..saa- ko kysymys työnantajain eläkekassan perustamisesta kannatuksen puutteesta tätä nykyä raueta mai olisiko asia edel- leenkin mireillä pidettämä?" Alustaja: Suomen Teollisuusmalio- kunnan Keskuskomitea, Helsinki. Lähetekeskustelussa asia äänestettyä lähetettiin maliokuntaan. Tämän jälkeen ilmoitettiin seuraamat maliokunnat malitmksi: 7:n kysym. maliokuntaan kuulumat herrat: Aalto, Lindström, Malta, Manner ja Rynen. 8:n kysym. maliokuntaan herrat Mustonen, Lindroos, Airaksinen, Ulen ja Grönholm. 9:n kysym. maliokuntaan herrat Pe kuri, Heinänen, Stenius, Liljamaa ja Kekkonen. 10:n kysym. maliokuntaan herrat Järmeläinen, Jäntti, Laitinen, Alanko ja Jokela. ll:n kysym. maliokuntaan herrat I. Järmeläinen, Laakso ja Sahlstedt. 12:n kysymyksen maliokuntaan her rat Holmberg, Emeleus, Jsakson, Leino ja Lehtimäki. 13:n kysym. maliokuntaan herrat Kaihlanen, Kekkonen, Lehto, Kanniai- nen, Kuusinen. 14:n kysym. maliokuntaan herrat Eskola, Karisto, Astren, Aura ja Kinnunen. 15:n kysymyksen maliokuntaan her rat Honkanen, Saha, v Wright, Wik lund, Saartola. 16:n kysymyksen maliokuntaan her- rat Alanko, Leinonen, Ekman, Saha, Pettersson ja neiti Ruotsala. 17:» kysymyksen maliokuntaan her rat N. Leino, Lehtimäki, Lähtemänoja, Karhi, Kolehmainen ja Palmroos. 18:n kysymyksen maliokuntaan her- rat Junttila, Widemark, Karisto, Wii- tanen. 19:n kysymyksen maliokuntaan her- rat Airaksinen, Lindroos, Wäistö. Lai- tinen (Kotkasta) ja Hirmelä. Tämän jälkeen lähtimät osanottajat teollisuusnäyttelyä katsomaan Talous seuran huoneustossa. Klo 7 ill. läh- timät osanottajat humimatkalle merelle. Kaupungin rannasta lähdettiin kah della pienemmällä aluksella Salmeen, jossa siirryttiin luotsilaima „Walmo- jaan", joka kuletti mieraita Hailuodon lähellä. Kokouksen järjestäjäin toi mesta oli laimalla nautittamana wir- mokkeita. Hauskassa seurustelussa ku- lui aika nopeasti. Soitosta piti huo- len W. P. K. soittokunta. Kaupun- kiin palattiin kellon ollessa mähää mailla 10 illalla. — Kiitoksella on mainittama, että „Walmoja" oli an- nettu mapaasti käytettämäksi. Tänään klo 10—11 jatkettiin keskus telua. Aamiaisen jälkeen klo 12 jat- kuu taasen keskustelu. Klo 4 ip. on kokouksen lopettajaiset ja rlo 6 i. p. juhlapäimälliset Raatin ramintolassa. Yleisiä uutisia. — Muutokset kirkkolakiin. Se naatissa esiteltiin miime lauantaina kenraalikumernöörin kirje ynnä minis terimaltiosihteerin kirjelmä ja sitä seu- rannut arm. mahmistettu asetus eräi- den kirkkolain pykäläin muuttamisesta Senaatti päätti asetuksen julaistamaksi asetuskokoelmassa. — Määräraha käsityötaidon edistämiseksi kansakouluissa. Se- naatissa esitettiin miime laumantaina kenraalikumernöörin kirje, koskema arm. myönnettyä 20,000 mkn tilapäis- tä lisäystä miime muoden määrära- haan käsityötaidon edistämiseksi maan kansakouluissa. Senaatti päätti että puheenaolemaa tarkotusta marten ku- luman muoden menosäänlöön otetaan 29,000 mkn armiomääräraha. — Koulutoimen Dlihallitus on koulujen johtajille ja johtajattarille lähettänyt seuraaman kiertokirjeen: Kun on tunnettua, että eräissä maamme kouluissa jo kauman aikaa sitten on syntynyt pieniä kokoelmia, jotka kasit- tämät osaksi kotimaasta osaksi ulko- mailta saatuja muinaiskaluja ja kansa- tieteellisiä esineitä, ja koska on luulta- maa, että tuollaisia keräelmiä on mo- nessa muussakin koulussa kuin niissä, joista sattumalla on tullut tietoja, on Muinaistieteellinen Toimikunta pyytä- nyt Mhallituksen mälitystä siihen, että maamme kouluista saataisiin näitä seik- koja koskemia ilmoituksia. Tämän joh- dosta ja koska edellämaiulle Toimikun- nalle, jolle yleinen huolenpito maam- me muinaisjäännöksistä on uskottu, on tarpeellista tietää, missä tuollaisia kokoelmia on olemassa, mitä ne sisäl- tämät sekä millä kannalla niiden hoito on, saa Mhallitus kehoittaa Teitä, ku- takin kohdaltanne, mikäli johtamanne koulun huostassa on mainitunlaisia esi- neitä, mastaamaan alempana olemiin, Muinaistieteellisen Toimikunnan laati- miin kysymyksin sekä nämät tiedot sit- temmiu ja ainakin ennen ensituleman lokakuun 1 päimää Mhallitukselle toi- mittamaan. 1. Onko koulussa muinaiskaluja tai nykyaikaisia kansantieteellisiä esineitä? 2. Onko olemassa luetteloa tai mui- ta tetoja, mistä esineet omat löydetyt tahi saadut, jossa tapauksessa Toimi kunta toimoisi saamansa kopion näistä asiakirjoista ja samalla tietoa siitä, onko kuhunkin esineeseen luettelon jär- jestysnumero merkitty? Jos ei ennes- tään ole mitään kirjoitettuja tietoja olemassa, toimoo Toimikunta kuitenkin saamansa aiuakin sellaisen luettelon teh- dyksi, että siitä kunkin esineen laatu ja aine käy selmille. Käytetäänkö mainituita esineitä opetusmälineinä? — Koululaitos. Weistohuoneen muokraamiseksi y. m. Raahen seminaa- rin harjoituskoulua marten on senaatti myöntänyt 2,870 mkan määrärahan. — Wahwistettuja yhtiöjärjes tyksiä. Senaatti on mahmistanut m. m. Oulun Sementti ja Rautabetoni Osakeyhtiön, Kempeleen Tiilitehdas Osakeyhtiön ja Rautatiekirjakauppa Osakeyhtiön säännöt. — Valkonauhan toiminta. Se naatti on puolestaan myöntänyt Wal- konauha-yhdistykselle luman muosittain kantaa toimintansa hymäksi kolehtia maamme kirkoissa toisena admentti sunnuntaina. — Asia alistetaan mielä kenraalikumernöörin harkittamaksi. — Hautausmaat. Senaatti on omasta puolestaan myöntynyt U. l. Pyhäjärmen seurakunnan anomukseen saada pakkolunastuksella laajentaa ny- kyistä hautausmaataan. — Mustialan maataloudelli set lomakurssit. Senaatti on käyt- tömaroistaan myöntänyt 700 mkan määrärahan matkarahoiksi Mustia- lassa ensi elokuun 8—13 päiminä pi- dettämiin maataloudellisiin lomakurs- seihin aikomille kansakoulunopettajille. — Myönnetty eläke. Senaatti on myöntänyt muotuisen eläkkeen Jy- mäskylän seminaarin ent. lehtorille, Raahen kauppakoulun johtaja N. Oja lalla 1,200 mk. — Takatvarikkoon otetut aseet. Senaatissa esiteltiin t. k. 22 p. ken- raalikumernöörin kirje ja ministerimal- tiosihteerin miraston kirjelmä siitä, että korkeimmassa paikassa on hymäksytty senaatin ehdotus, että Suomessa taka marikkoon otetut aseet ynnä ampuma tarpeet on jätettämä menäläisen sota mäen säilytettämäksi. Senaatti päätti kirjelmällä ilmoittaa tullihallitukselle tästä arm. määräyksestä. — Sockenbaekan rautatieon nettomuus. Kenraalikumernööri on aikaisemmin lähettämänsä kirjelmän lisäykseksi lähettänyt senaatille kirjel män, missä hän pyytää senaattia ryh tymään toimenpiteisiin, jotta rautatie mirkailijoille laadittaisiin sellaisetpa! melusohjesäännöt, jotka tekemät tällai set onnettomuudet mastaisuudessa mah dottomiksi. — Torpparien ja uutisasukas ten asnmnsolojen tutkiminen. Senaatti on hylännyt Suomen Lähe- tysseuran lestaadiolaisen haaraosaston anomuksen, että ammattimies ja yksi tai kaksi maanmiljelijää määrättäisiin maltion kustannuksella tutkimaan Sus- mussalmen pitäjässä asumien torppa rien ja uutisasukasten asumus- ja maalaatuoloja. — Tie ja ^vesirakennusten ylihallituksen esityksestä on senaatti päättänyt, että Joensuun—Lieksan mä kinen rataosa Joensuun—Nurmeksen rautatiellä kuluman muoden syyskuun 10 pnä amataan säännölliselle liiken teelle. — Ruotsin alamaisten werot taminen Lapissa. Talokkaat A. Anttila ja K. Kitkijoki omat malitta- neet Oulun läänin kumernöörin pää- tökiestä, ettei sanotun läänin kumer nööri ole mahmistanut Muonioniskan kunnan päätöstä saada merottaa Ruot- sin alamaisia työmiehiä, joita joukot- tain käy joka muosi työnansioilla Muo- nioniskan kunnassa. — Dlimääräistä eläkettä on anonut siltamouti ja poliisikonstaapeli Juho Kujanpää-mainajan leski Jo- Hanna Fredriitka Limingasta. — Oulun teollisuuskonlulle on senaatti myöntänyt yhteensä 1,364 mkn määrärahan erikoiskursseja mar- ten koulussa lukumuonna 1910—1911, sekä 1,815 mkn määrärahan opetus- kaluston hankkimiseksi koululle. Säh- kömalaistuksen hankkimiseksi 751 mkn määrärahan. — Henkikirjoittajat. Haapajär- men kihlakunnan amoinna olemaa hen- kikirjoittajan mirkaa hoitamaan on se- naatti määrännyt Pyhäjärmen «O. l.) piirin nimismiehen, homioikeudenaus- kultantti E. I. Jatkolan. — Kortvaukset hirtvien tuotta mista »vahingoista. Mahingon- kormausta yhdelle anojalle Oulun lää- nissä on senaatti myöntänyt 138 mk. 20 p. — Puhelinjohdot. Senaatti on puolestaan hymäksynyt Mikiimingin telesooniosuuskunnan r. l. anomuksen saad.i asettaa puhelinjohto Oulun kau- pungista Mikiimingin pitäjään. — Lapin maatalousseuran anomuksen että sille maanmiljelys- ja karjanhoitoretkikuntaa marten myön- nettäisiin 300 mkn amustus, on se- naatti hylännyt. — Naiset wirka-alalla. Muo nion postitoimituksen hoitajan Hilja Sosia Mathleinin anomukseen saada naimisiinkin mentyään edelleen hoitaa tätä mirkaa, on senaatti myöntynyt ehdolla, että hänen tulema miehensä mastaa anojan haltuun uskotuista yleisistä maroista. — Apteekkierioikendet. Turto- lan apteekin erioikeudet on senaatti luomuttanut promisori Edwin Gra- stenille. — Mirka asuntojen korjaukset. Senaatti on yleisten rakennusten yli- hallitutsen esityksestä myöntänyt mirka- asunnoissa toimitettaivia korjaustöitä marten m. m. seuraamat määrärahat: Oulun klassillisen lyseon mahtimestarin huoneuston korjaamiseksi 610 mk. 90 p.; Oulun kuuromykkäinkoulun hoitolan johtajattaren huoneuston korjaamiseksi 170 mk.; Raahen seminaarin johtajan huoneuston korjaamiseksi 350 mk.; sa- man seminaarin johtajattaren huoneus- ton korjaamiseksi 100 mk.; Kajaanin seminaarin johtajan huoneiston kor- jäämiseksi 500 mk. ja saman seminaa- rin johtajattaren huoneuston korjaarni- seksi 50 mk. 40 p. Myönnettyjen määrärahojen kokonaismäärä on 7,809 mk. 22 p. Gulun kaupungista. — Hiippakunnan uutisia (Kuo pion». Talolliset Antti Keinänen, Juho Männinen, Kalle Mille Miettinen, ynnä jotkut muut talolliset Marpais- järmen seurakunnasta omat tuomiota- lituliin jättäneet malituksen miime esäkuun 2(> p:nä sanotussa seurakun nassa toimitetusta kirkkoherranmaa- ista, anoen että malituksenalainen toi- mitus julistettaisiin mitättömäksi ja uusi maali määrättäisiin toimitetta- maksi. Malituksensa perusteeksi esittämät malittajat, että enimmät malitsijat, sen sijaan että he olisimat kuten laki sää tää, astuneet maalinpitäjän eteen äänensä antamaan, äänestimät mikä miltäkin paikalta, kirkon lehteriltä ja muualta kirkossa, joten maalinpitäjän on ollut mahdotonta saada selluille,! oliko äänestäjä juuri se henkilö, joka kulloinkin esiin huudettiin, mistä olikin seurauksena että sellaisia äänestäjiä löytyi, jotka äänestimät toisten edestä, olematta siihen suullisesti tai kirjalli sesti maltuutetut, sekä että äänien ke- räystä harjoitettiin kirkon sisällä, missä maalitoimitus tapahtui, kuin myös ettei järjestys maalitilaisuudessa ollut sellainen, kuin sen olisi pitänyt olla. — Esitelmiä. Arkkitehti I. Kek- konen. Kotkasta, piti maanantaina klo 5:ltä Palokunnantalolla esitelmän teol- lisuusmuseo-kysymyksestä. Hän kertoi, mihin kokemuksiin Saksassa ja Itä- mallassa oli tultu noiden laitosten kautta. Meensä on tultu huomaa- maan, että opettama, neumoma puoli on tärkeämpi kuin näyttelyntapainen museo. Mestarikurssinimellä siellä kut- sutaan uutta opettamaa laitosta. Kurssit omat eri pitkiä, moimat kestää kolmekin kuukautta ja olla käytöllisiä ja tietopuolisia. Tällaisia on saatama meille Suomeenkin. Meidänkin am- mattilaissimistystä, marallisuutta on kohotettama. On puuhattama siis am- mattien edistämislaitoksia. — Oppilas ja nuorten työn- tekijäin teosten näyttely on amoin- na mielä joka päimä, arkipäiminä klo 10—2 ja 4—9, sunnuntaina taas koko päimän, nimit. 10—9. Suuri osa näyttelyesineitä on myy- tämänä, niinkuin huonekaluja, pukuja, metalliteoksia y. m. Näyttelyssä saadut palkinnot jaetaan ensi lauantai-iltana klo 5 j. p. p. ylei- sellä juhlallisuudella näyttelypaikassa Kirkkotorin kansakoululla. — Tuolinäyttelyssä, joka on ase- tettu oppilasten ja nuorten työnteki- jäin teosten näyttelyn yhteyteen, an- nettiin seuraamia palkintoja: 1 palkintoa mastaaman kunniakir- jan sai Jymäskylän Muuramessa ole- ma Suomen tuolikalusto- ja sormari- tehdas; samoin N. Boman, Turusta. 2 ja 3 palkintoa mastaaman kun- niakirjan Samon Puunjalostustehdas, Suonenjoki. 3 palkintoa mastaaman kunniakirjan Kurkimäen tuolitehdas. Kurkimäki. — Taskuwarkauksia Hupisaa- rilla. Miime sunnuntaina Hupisaa- rilla olleissa arpajaisissa »varastettiin »väentungoksessa muutamalta henkilöl tä 20 mkaa, toiselta pienempi summa. Martaista ei ole tietoa. — Iuopumisesta tuomittiin eili sessä raastumanoikeudessa 7 eri hen- kilöä sakkoihin niin, että 6 sai 30 mk. ja yksi 20 mkaa. EräS näistä henkilöistä, itsellismies Leino, oli parin muoden kuluessa 12 kerran sakotettamana liiemman ryypyn ottamisesta. — Saa nähdä, eikö jo kylläänny iloliemeen, joka niin kalliiksi käypi. — Marokaa »veijaria. Eilen päimällä tuli erääseen kaupunkimme liikkeeseen muuan hymästi puettu noin 25 muoden ikäinen nainen pyytämään saada maihettaa menäläistä rahaa. Kun pyyntöön ei liikkeenomistaja suos- tunut, maan kehoitti menemään Suo- men Pankkiin, pyysi nainen hetkiseksi aikaa yhtä markkaa lainaksi lumaten sen heti rahan maihdettuaan tuoda ta- kaisin. Mutta sen komemmin ei nais- ta näkynyt. Varoitamme lukijoitam me olemaan maromaisia mainitun nai- en kanssa, joka sanoi olemansa leski- rouma Lundqmistin tytär Oulusta. — Warkausjuttu. Eilisessä raas- umanoikeudessa oli »varkaudestaan mastaamassa eräs Mitiimingissä kir konkirjoissa olema Antti Lehmikangas, oka syyskuussa 1908 oli marastanut markkinain aikana Maneesin pukuhuo- neesta tohmelipalltoon. Mies, joka pidätettiin Kiimingissä k. 10 p:nä, siellä tekemänsä markau- den johdosta, myönsikin kysyttäessä maraslaneensa ylläkerrotun pulttoon. Syyttäjän pyynnöstä lykättiin juttu ensi elokuun 9 päimäksi, jolloin asian- omistajan on oltama saapumilla ja yyttäjän tuotama syytetyn mainekirja. — Suurtvaras oikeudessa. Ei- iseen raastumanoikeuden istuntoon oli älleen tuotu suurmaras Henrik Hese- iel Lampinen mastaamaan täällä joku aika sitten tekemästään markaudesta. Lampinen on jo ehtinyt olla mo- nessa mankilassa, m. m. 1893 ja 1894 Lappeenrannassa, 1902 pääsi hän Turun kuritushuoneesta, mutta näpät- iin jo kiinni uudestaan m. l904, joi- oin tuomittiin Turun Kakolaan « »vuodeksi 3 kuukaudeksi ja olemaan ansalaisluottamusta »vailla 1>> »vuot- a, mutta ei ehtinyt kärsiä rangais- ustaan kuin 4 muotta 10 kuukautta, un pääsi armahduskirjan nojalla »va- paaksi. Todistajina olimat voliisikonstaape- it Abram Aunio ja Oskar Milkman, otka olilvat käyneet tarkastamassa Nordbergin asunnon omea, jonka Lam- ?inen oli murtanut auk». Kahdella moron aivainkimppuun kuulumalla aivaimella oli oivi auennut. Vastaaja kielsi käyttäneensä awai- mia, sanoen niiden olleen kätkössä aupungin hautausinaan aitauksen uona, roska ei poliisien pelosta us- altanut niin suurta arvainkimppua »nukanaan kantaa. Raastumanoikeus katsoi asiassa ilmi ulleen, että »vastaaja oli murlautunnt neiti ^iorddergin asuntoon, »vieden hä- neltä ja asianomaisilta yhteensä omai- suulta 133 Difoii 18 pennin armosta, joista hiilenkin oli takaisin saatu l2 mkaa 18 penniä. Mastaaja tuomit tiin musikertaisesta markaudesta 82 lunnin 5 pykälän 3» kohdan ja 8 py- kälän mnlaan 0 »vuodeksi k»»rttushuo- neeseen ja olemaan kansalaisluotta- »nusta ivailla »nääräajan. Asiakirjat tulemat lähetetyiksi Kuopioon, jossa mustaajalle tuomiltama rangaistusaika yhdistetään täällä tuoinittuun aitaan ja jossa määrätään myöskin se aika, minkä mastaaja on kansalaisluotta- musta mailla. Mastaaja tulee passi- tettamaksi Kuopion lääninmankilaan. Päätös alistetaan ylioikeuteen. — Konkknrssiasioita. Tuomio maalari I. Mikkosen kuolinpesän konk- kurssissa julistettiin eilen raastuman- oikeudessa, jolloin muut »valmotut erät tuomittiin maksettamiksi, paitsi etuoi- keudella »valmotut kirkollismerot muo- silta 1910 ja 1911. Urakoitsija I. Ermastin etuoikeus maatimus saaini- selleen hyljättiin.. — Knnnianlonkkausjuttu. Kar tanonomistaja Elisabet Hiltusen ja suutari A. Piuman mälinen kunnian- loukkausjuttu oli ensikerran esillä »vii- me maanantain raastumanoikeudessa. Jälkimmäinen oli haastattanut edelli- sen mvstaamaan oikeudessa määrästä malasta ja ilmiannosta, edellinen taas kunniansa lonkkaamisesta jälkimmäisen. Kartanonomistaja E. Hiltunen oli nimitt. antanut miime kesäk. 0 p:nä poliisilaitokselle ilmi A. Piuman äidin Kreeta Liisa Piuman, mäittäen hänen oleman aiheuttajana ja lapsiensa m. m. A. Piuman osallisena tulipalonyrityk- seen, joka oli sattunut hänen talos- saan asumien Piumojen huoneissa. Tä- män tähden maati yllämainittu A. Piuma edesmastuuta H:lle määrästä ilmiannosta sekä määrästä »valasta, jonka P. mäitti E. Hiltusen tehneen, kun miime kesäk. 10 p:nä oli todista- jana murhapoltosta syytettyä P:n äi- tiä mastaan, sanoen H:n mielä lou- kanneen hänen kunniaansa ja »vahin goittaneen elinkeinoaan. H. sanoi ylläinainittuna päiivänä tapahtuneessa oikeusistunnossa puhu- neensa totuutta, »vaatien A. Piuivalle edesmastuuta kunniansa loukkaamisesta. Suuri joukko todistaija kuulusteltiin. Kulnmaltakin riitapuolelta pyydettiin lykkäystä lisatodistajien kuuluslamista marten. Oikeuden puheenjohtaja kehoitti rii- tapuolueita sopiinaan, »nutta kumpi- kaan ei siihen taipunut. Jutusta näyt- tää kehittymän asiain näin ollen pi- teinpikin riitakapula. Raastumanoikeus lykkäsikin jutun enemmän käsittelyn ensi elokuun 2!) päi- mäksi, jolloin kmnmankin asiallisen on oltmva saapumilla tuonnin uhalla. Si- täpaitsi meilmoitti oikeus E. Hiltusen suorittamaan todistajiensa kulut. — Aappo Lyttisen ja Wilhel- miina Pitkäsen mälinen asia oli taaskin esillä miime »naanantain raas- tumanoikeuden istunnossa. Kuten muistainme oli L. haastattanut P:n oikeuteen kunniansa loukkauksesta, koska jälkimmäinen oli sanonut edellisen »varastaneen halkoja hänen liiteris- tään. Oikeus lykkäsi jutun ylläkerrottuun istuntoon »vastaajan lääkärintodistuk- sen hankkimista marten, koska mastaa- jan mies oli sanonut hänen oleivan sairaan, joka kämikin oikeuteen tuo dusta lääkärintodistuksesta ilmi. Raastumanoikeus lykkäsi jutun elo- kuun 27 p:n istuntoonsa, koska mas- taajan puolelta ei ole asiaan annettu mitään selivityksiä, eikä miehellään ollut hänen antamaa asianajomalta- kirjaa. Mastaajan on ylläinainittuna päimänä oltama saapumilla joko itse tai asiamiehen kautta 20 mkan sakon uhalla. — Painokanue „LiitoNe". Lii- ton mastaaman O. Karhin on maan- »viljelijä I. Punkeri Rantsilasta haas tattanut Oulun raastuman oikeuteen mastaamaan lehden 58 n:rossa olleen Rantsilan osuusmeijeriä koskenian k»r- joituksen johdosta. Juttu on esillä elokuun 0 päimänä. — O. ?). Aerrnmin johtajana toimii poisinuuitaneen insinööri Hildcnin tilalla liikkeessä toiminut hra Juho Piirainen. — Lailvaliike. Sunnuntaina saa- pui tänne Landslronasta höyrylaima ?ania, kapt. A. I. Jonsson. Laura lastaa SneUiuanilta sahattua punta- »varaa ja menee sitten Englantiin. Maanantaina saapui »vesipainolas- tissa Köpenhaminasta norjalainen höy- rylaima Sigurd, kapteeni P. L. Peter- sen. Laima menee Iin Röyttään, josta lastaa Lagerlösiltä ja Hägg'iltä paperipuita. Eilen aamulla saapui suomalainen parkkilaima ..Fjerimai", tuoden Wel- jekset Aströinille Etelä Aineriikasta parkkiaineita. Samana päimänä tuli- ivat mielä norjalainen höyrylaima Largo", lastatakseen lankkutamaraa Snellmanilta, Korkeasaarelta ja Berg- bomilta sekä tanskalainen höyrylailva ,.^-reija", tuoden jauhoja Stettinistä. — Nakennnslautakuunau ke- tvättarkastuksessaan tekemien muistutusten johdosta oli ensim- mäisessä kaupunginosassa mulstuksen saaneita talono»»nstajia saapunut h>ms- Lettuina eiliseen maistraatin istuntoon. Muistutuksen saaneita oli yht. 2i>, joista kuitenkaan 4:jää ei oltu tamattu ja 2 huolimatta haasteesta, ei ollut saapunut maistraatiin. Maistraatti »velmoitti talonomista- jat rakennusjärjestyksen 105 pykälän mukaan laittamaan talonsa asianomai- seen kuntoon ja korjauttamaan puut- teellisuudet »vuoden 1911 heinät. 1 päimään 50 mkan sakon uhalla, mel- »voittaen kahden poissa olleen haaste- tun oleinaan sakon uhalla läsnä oiteu- den istunnossa ensi elok. 2 päiivänä ja »nääräten ne haastettaiviki'!. jotka eimät sellaista mielä olleet saaneet. — litisi kuorma automobiili, joka jo jonkun aikaa on ollut täkäläi- l