Viistaiva Tssskunn 23 pmä 1910-X:o 73-3 OO »»»»« "-OO Ainoastaan knu»ollwt» ja to»nmt z Kelloseppä z ^ »oi ha»kkia tiill» M S 172Z2 oikeinkäyväu » z K-rr-«! z A Ostakaa siis niitä A I. G. Juli»i» ZLlkttä, ^iunaulat» Sb ja EerUinkat» 7. QO »»G»»»»»»»»»» OO Littoisten Pesolaitos, omist. M. Hampf ZLaatteet noudatetaan ja lähetetääu. Puheli» 12 2?. — Ltttoine» 7. Kesäkuun 28 p:nä. OikelldklltllMa liuo- h«'tWll tllPUS. Wiime numerossa lehteämme parilla sanalla kerrottiin hämmästyttävä uu tinen, nimittäw että sotilaSviranomai set owat käskeneet Muurin murhajutun — jlltou siitä, kuinka Haminassa kaksi sotamiestä kevättalvella murhasi työ mies Muurin — enemmän käsittelyn lopetettavaksi. Se uutinen ou saatu kenraakikmveroSSrin kirjelmästä proku raattorille. Mainitussa kirjelmässä kenraaliku vernööri mmm ohessa ilmoittaa, että armeijaefikunnalta nyttemmin saapu «een tiedonannon mokaan ei syytettyjä Borovikoffia ja Baranoffia voida pi tää syyllisellä yhden hyökkääjän mur haan, koska he tekivät tämän murhan puolustustilassa ja sen tähden on ju- tuu käsittely lamautettava. Samalla kuitenkin ja knn jmussa kuuluStetut todistajat ovat näyttäneet toteen, että aliupseeri Borovikoff ja jefreitteri Ba- ranoff olivat juovuksissa, ou sotilas- virasto harkinnut oikeccksi, että mo lemmat mainitut alimman päällysknn- nan jäsenet ovat saatettavat vastaa vaan kurinpitorangaistukseen. Myen tähän Pietarin sotilaSpiiri- oikeuden sotilasprokuraattorm viras ton antamaan lausuntoon, on sotilas- päällikkö käskenyt vapauttaa nuorem man aliupseerin Borovikoffin ja Ba ranoffia sekä samalla asettanut heidät juoppoudesta kurinpitorangaistukseen. Tämän kirjelmän johdosta sanoo »Helsingin Sanomat" täydellä syyllä, että se on räikeä todistus siitä, millä menestyksellä Suomen kansalainen ha kee oikeutta Menäjäu sotilaSlaitoksen puolelta kärsimistään loukkauksista. Ilman, että mitään todella yleisprruS- teelliSta, luotettavaa ja julkista tutki musta on pantu toimeen, vaikka sel laisen välttämättömyydestä Suomen omain viranomaisten puolelta paina vasti on huomautettu, julistetaan syy tetyn puolen ja, mikä merkillisempää, syytettyjen oman kertomuksen perus teellä murhaajat vapaiksi. Ja tämä tehdään asiassa, joSsa on kysymyksessä kamala rauhallisen kansalaisen murha. Tästä tapauksesta me suomalaiset taaskin, ja järkyttätvämmiu kuin ken- tiesi koskaan ermen, olemme tilaisuu dessa kokemaan, mitä merkitsee maassa sotilasväkivalta. Kun kerran sen tekemät teot virkamahdilla siirre tään lain piirin ulkopuolelle, kun vielä sen lisäksi yleisellä poliittisella suun nalla kärjistetään maan asukkaiden ja sotilasten välit kireiksi, miu koituu sotilasten edesvastuuttomuudesta yh teiskuntamme rauhalle mitä suurin vaara. Se vaara on meille suuri erittäinkin sea vuoksi, että tällaiset väkivallanteot, varsinkin knn ve jäte tään rankaisematta, intohimoisia luon teitä ankarasti ärsyttävät. Ahä vai keammaksi niillä teoilla asemamme siis ehdään. Mutta entistä suurempaa kylmyyttä ja tyyneyttä meiltä suomalaisilta uyt vaaditaankin. Meidän ou ymmärret tävä, että tällaisilla tapauksilla, kun ue näin päättyvät, on siinä sivussa myös provokatorinen piirre. Nykyi selle järjestelmälle olisi tietenkin epä järjestys, aiheutuipa se mistä syystä hyvänsä, tervetullut. Suomalaisten on sivistyneinä ja valtiollisesti kyp. syneinä kansalaisina tämäkin tarkoitus tyyneydellään tyhjäksi tehtävä. Mutta onko meidän viranomais- temme euää mahdoton tehdä mitään, jotta tämä oikeudentuntoa kuohutta- va tapauS tulisi laillisella tavalla tutkituksi ja syylliset saatetuiksi ran gaistukseen. Kuran Kevyt Mut hyvin varaStooupantu, alko- holimietoa, wirwoittawaa. 8400 VklilmbÄMa ms- rkozeml» ke^iMIs ?simiozzz. Näitä joka»notis!a juhlia o» tällä kerralla vietetty Paimio» kirkonkylässä n. s. Tilli» tuma» pihalla viime lau antaina ja sunauntaina. Juhla» toi meenpanevat M^rfinais-Suomen nvori- sose«rat ja kilpailkaa» niissä lanlnSsa, soitossa, voimistelussa ja urheilussa. Juhlat olivat tällä kerralla jo 6u»net järjestyksessä. Kuitenkia näytti filtä. että Warst- »ais-Suomeu kaasa» sivistys- jo edis- tyspyri»»öt la»ln» ja soito» alalla ovat mesneet huimaavaStt taaksepSi» fiitä asti kui» eufimäiset juhlat Pai miossa v. 1S04 pidettiin, vaikka kehi tyksen pitäisi kulkea eteeupai»! Nämät juhlat eivät olleet kuin vähäpätöisiä mammgeita silloiseen verraten. Mukana oli »äet tällä kertaa soittokuntia!» vaa» yksi ainoa ja laulukuoroja oli kaksi, ur heilussa oli toki kola» seuraa mukana, mutta voimistelussa vaan yksi seura, josta sentään mies- ja »aisosasto. Lauantaina sateisen sään vallitessa ja vähälukuisea yleisö» läsnäollessa alettiin pitää urheilu- ja voimistelu- kilpailuja Marsinais-Suomeu nuoriso- seurain välisestä kiertopalkinnosta ho- peakeihäSStä, joSta joka vuonna kilpail laan eri urheiluaineissa sekä pakollisessa vapaavoimisteluSsa ja kiepinteossa, näi den juhlien yhteydessä. Osanottajina oli kolme seuraa: »Kisa" Paimiosta, .Parma" Liedosta ja .Sauvo» nuo risoseuran urh. osasto". Keihään, joka taksi vuotta peräkkäin on ollut „Parman" hallussa, voilti nyt ^Kisa", saaden pistemääräisee» 3,12S.S3. Parma» saa dessa 2.115 ,0? pistettä» nnuoeisekfi jäi vät Sauvoa vasta alottelewat pojat. Woi«istel»ssa esiintyivät ainoastaan „Kijan" mies- ja naisvoimistelijat saa den kumpikin wartav»ste» hankittuna olevat kiertopalkinnot, jotka jo ennen ovat olleet heillä, huostaansa edelleen. Laulussa annettiin S:nen palkinto Paimio» mieskuorolle 10, miestä, joh taja hra K. Koponen, ja 3:s palkinto Piikkiön sekakuorolle, 19 jäseutä, joh taja hra K. Kiviniemi. Sitäpaitsi kil paili yksiäänisessä laulussa Piikkiö» yksi ääninen kuoro, mutta sea esitys katsot tiin olevan uiin puutteellista» ettei sille annett» (?) fitävartea olevaa kierto palkintoa. Ainoa juhlassa oleva soitto kunta, Liedon toriviseptetti, S miestä, sai huostaansa 3:tta palkintoa vastaa maa fitävartea hankittuna olevan kier topalkinnon: hopeatorven. Sunnuntaina pidettiin juhlakonsertti ja kansanjuhla sekä iltama. Tällä ker taa oli kaunis ilma houkutellut paljon väkeä liikkeelle, joista suuri» osa »autti ohjelmasta — aitauksen ulkopuolella. Juhlassa pidettiiu juhlapuhe, jonka piti pastori Päiviö, sekä esitettiin laulua ja voimiSteluefitylfiä ja ruuonlausun- toa. Lopuksi suoritettiin köydenveto- kilpailu, johon otti osaa »Kisasta" L joukkoa, joten vetoköysi fiis jäi »Kisan" haltuun. Lopuksi jaettiin palkinnot. Iltapäivällä antoi Paimion kansa» opistolla konsertin laulajatar Gerd a Lind, taiteilija K. Teljon avustama na. Huolimatta taiteilijain hyvästä maineesta esityksistään, ei konserttiin kokoontunut enempää kuin noin 40 kuu lijaa. Illalla oli vielä juhla» päättäjäisiksi Tillin tuvalla iltama, jossa kevyen oh jelman loputtua nuoriso leikillä päätti nämä onnistuneesti toimeenpannut mut ta csaanotoltaan vähäiset juhlat. Juhannus Turussa ja sen lähettyvillä. Kuten tavallista on, tuo juhannus tullessaan suuren joukon verisiä tapah tumia, huolimatta siitä, että sivistystä saarnataan aina ja kaikkialla. Juhan- uuksena pitää näet olla väkijuomia ja sen riivaamina fitte tehdään tekoja jos jonkimmoisia. Tavallisimmat ovat tap pelut ja puukotukset, joista, jos kaikki »e kertoisi, saisi jotenkin pitkän kirjoi- tnken. Täällä Turun kaupungissa ei sen tään, waikka päihtyneitä oli jotenkin runsaasti sekä aattona että juhannuk sena. tapahtunut mitään erikoisempia tapahtumia. Raision maautiellä, rau tatien ylikäytävän kohdalla sai torstai na eräs mies pari puukon iskua sel käänsä. Lyöjä pääsi pakoon ja lyöty sai lääkärinapua; vammat eivät olleet vaaralliset. Juhannusyönä tapahtui Ruissalossa kaksi puukotusta. Ensimäineu tehtiin yleisen maantien varrella erässä heinä ladossa, jossa eräs kiroityömies sai puu kon pisloa kaulaansa. Haava ei ole vaarallinen. Wähän myöhemmin sai asioitsija E. Koskinen samalla saarella Toiletin hulvilaa lähellä ammottavan puukoniskun hartioihinsa, jotta oli men tävä sairaalaan sitä hoilaamaan. Lyöjä on eräs työmies Aura, jrka on tun nustanut lyöntinsä. Hän o» vangit tuna. Kaupunkilaisten yleisessä juhannus- huvittelupaikassa Pikku Pukissa meni tämä juhannus odottamattoman rau hallisesti. Ainoastaan yksi vähäpätöi sempi nyrkkeilykahakka tiedetään tapah tuneen. Joku lienee myös kastanut housunsa pikku humalassa mereen pu dotessaan. Mäkijuomain nauttijoita seutään oli tällä kerralla jotenkin runsaasti kaupun gin lahettyivillä olevilla takamailla, jonne monta olutrisua (koria) tuletel tiin yhteisesti »a»ttttawakft. Asukkaiden ja ohikulkijain häiritsemisiä ei toki pal jo» ole kulunut. Ilma, joka aattona alkoi kirkkaana ja helakka»», ei jaksanut pysyä aivan sellaisena iltaa» asti, vaa» pilviä al» koi ilmestyä. Sitte pilveUi kanpnn- gissa ja saariStopitäjiSsä koko juhan- »uSpäivä» ja iltapäivällä alkoi fitte osittaiue» sade, joka muutamin paikoin oli kiihkeäkin. Maikka sade olikin ää rettömän tervetullut pitkän poudan jäl keen, oli siitä tällä kertaa kuiteuki» se haitta, että se tarkoitti saaristo» luon nossa juhaunnSta viettävät väkijonkot seinien sisäpuolelle. Siksipä paljoa jou tilaita jo juhannusiltana palasi saa ristosta takaisin kaupunkiin. Lauantai oli fitte jo oikea sadepäivä, joka rakei- uee» teki paljo» »ahiukojaki» «u»ta- milla seuduin. Sun»u»taina oli jo taaS ilma kir kas ja lämmin. lisstuja. — SySpStandin «hrie» lisääntyminen Tilasto osottaa, »ttä parantumaton ja hävit tävä syöpätauti viime vuosikymmeninä o» vaatumt yhä useampi» ja useampi» »hreja. — »Galotsa Haamu". Ke»raali Bobri- koffin kuolinpäivällä t. k. 17 p. Uspenskin kadetraalissa pidetyn sielumeSsun jälkeen lä hetti h. ylh. kenraalikuvernööri Se h» vaina jan leskelle seuraavasisältöisen sähkösanoman: .Rukoille» ikimuistettava» Nikolai Jvano- vitshi» sielunrauha» puolesta vakuuttamat häueu ihailijansa ja millä Teille, kmnlioitet- tawa Elisabeth Jwa»owna, että paikalleen We- uäjäa asiaa puolesta Suomessa kaatunee» maltiomiehe» valoisa haamu säilyy meille muuttumattomaSti kalliina ja innostava»»". — Riit»i päivinä »n MipnriSsa oles kellut .Novoje Mremjan" luulu toimittaja A. S. Suvori». Hän oli käynyt Imatralla. — Ehkä saanemme muutaman päivän kulut tua lukea, mitä .uudistuksia" ukon mielestä olisi SnomeSsa tarpeellista toimittaa? arve lee .Työ*, joka jutun kertoo. — Limot pois. kasvavat puut sijaan! Tämän nimisessä kirjoituksessa .Tampereen Sanomat" juhannuksen johdosta ehdottaa että metsiä haaskaavat limot, «lehtimajat", jätet täisiin pois käytännöstä ja ryhdyttäisiin nii den sijaa» istuttamaa» lehtipuita pihoillemme! Kannatamme ehdotusta I Perhe-uutisia. — Lihloihiv ovat menneet: Insinööri Unno Holmsten ja nti Olga Ripke, valtio neuvos I. Siipke» tytär Äenäjältä. — Ti- lanomistaia Eero Kuutti Tyrväältä ja nti Katri Manhatalo SiikaifiSta. — MakuutuS- virkailija S. A. Savijärvi ja yhteiskoulun johtajatar Lempi Koskinen. — Maratuomari A. K. Grotenfelt ja »ti Lnlle Ingman Mas sasta. — MioppilaS Einar Hagman ja nti Gertrud Ingman Vaasasta. — Moppilas Wilho Mäijätä Joensuusta ja nti Amo Blom qvist Porvoosta. — Lääket kand. Rob. We sterholm Turusta ja nti Ida Halonen Suo- uenioelta. — Kanttori Nitolai Borodinski ja nti Olga Kallio Soanlahdelta. — Jumaluus opin kand. Ernst G. K. Lindskog Upsalasta ja köyhäillhoidontartastelijantytär Aima Hel- fiugius Helsingistä. — Maratuomari Wäinö Mäkinen ja nti AStrid Klenberg Turusta. — Nti Hanaa Holm Askolasta ja konttoristi Wäinö NyrooS Kuokkalasta. — Tampereen kansallisosakepankin prokuristi G. W. Appel gren ja nti Äaimi Wilenius Tampereelta. — Metsä konduktööri K. A. Molauen ja opetta jatar Helmi Rosti Saarijärveltä. — TalouS- kouluu opettajatar, nti Hilja Tammelin Wih- distä ja agr. ylioppilas BZihtori Raevuori Tampereelta. — Hra Paul Bulotv Leipzi- gistä ja nti Anna Oinonen Tampereelta. — Moppilas Tyyni Maria AuliS, sotaromaSti ZL. G. Auliksen ja hänen maimonsa Auroran, o. s. Strömmer, tytär, sekä Kullervon va- kuutilsmirkamieS Toilvo Korpi. — Lapuan yhteiSkonlnnopettaja maisteri Hilja Metsä polku ja voimiStelvt-opeitaja Ale Riipine... — Sairaanhoitajatar nti Tyyne Degerth ja maanmilj. Jalmari Salonius Mihdistä. — Opettajatar Auni Nyyssönen ja kansakoulun opettaja Juho Lähteenmäki, Tampereelta. — Vihittyjä. Avioliittoon on vihitty: T. k. 22 pnä Sippolassa seminaarin opetta jatar neiti Helmi Salma ja lyseon rehtori K. S. Kaikkonen Sortavalasta. — Wiime lanvantaina Kangasalla morsiamen) kodissa konttoristi Uno Vilhelm Heinrich» Raumal ta ja maanviljelijän tytär neiti Hilma Jaak kola. — ÄLiime perjantaina morsiamen ko dissa OnluSsa op ttajatar, nti ESter Kemilä, pankinkomisario Edw. Rehnbäclin ja häuen puolisonsa Elisabethin, synt. Hellman tytär ja arklitehti Ilmari Launis — Helsingin pi täjissä t. k. IS p. tilanomistaja A. Schildt ja nti Albina Babkofsti, — Savonlinnassa t. k. 20 puä tuomiokapitulia sihteeri M. E. Forjtröm ja nti Signe MSls4. — Miipurm pitäjässä t. k. 23 pnä agronomi Walter A. Brotherus ja nti Alli KlockarS. — Hopeahäitään viettivät t. k. 22 pnä tilanomistaja Juho Riipinen ja häncn puo- lisonsa Ida Riipinen, o. s. Hominen, Mikke lin Pauktulassa. — SultahSitään viettivät t. k. 21 p»ä kotitalossaan LLahdolla ent. talollinen Juho Ati-PariUa ja hänen vaimonsa Ulriikka. — Syntymäpäiviä. «0 vuotta täyttää t. k. 25 pnä rakennusmestari Juho Myntli Maaiassa. — 60 ivuotta täytti lauantaina Koskella (H. l.) maanviljelijä ja tunnettu lunnallisnenvos I. F. Niklander. 5 5 vuotta täytti t. k. 2S p. senaatin ent. varapuheenjohtaja, pros. Edw. Hjelt. 40 vuotta täytti eilen tri Matti He- lenins-seppälH. poimintoja. — Rakkauden kuume. Mereen hyppäsi Kaimopuislon rannassa Helsingissä muuan nai nen. Apuun ehtinyt eräs herrasmies veti kuitenkin hyppääjän kuiville. Rakkaus lienee kuumentanut oiNoj? liiaksi. — SesipSitvän seisan» ov t. k. >2 P:nS. — Nyttemmin häivät eivät enät pitene »» päinvastoin alkavat lyhetä. — Mitä ensimäille» JuunelillS-juttu tuli »aks««aa». O» laskettu, että tuo kuuluksi tullut juttu tuli kaikkiaau maksamaa» lähes 30,(XX) markkaa, josta noin 10,(X)0 >kk. joutui »altto» osalle. Suurimmat kulut johtuivat erityisten väli- käräjie» kustannuksista sekä asiamiesten pal koista, joista varatuomari I. Tervonen sai 6.000 «k. ja varatuomari Procope vieläkin enemmän. Pöytäkirjatkin tuoSsa jutuSsa, jotka ovat 8^0 sivua laajuiset, tulivat maksamaa» yli 500 mk. — Hevose» ..munia". SrS» taloupoika, joka ei ollut oikein viisaS kaikkien maassa kasvavien hedelmien tuutemisessa. uäki ker ran pnntarhurilla n. s. ..pumppnja". Talon- poika silloin uteliaana kysyi, »»itä sellaiset ovat? «Ne ovat hevosen mnnia", vastasi puu tarhuri. ..Tnleek» niistä todellakin hevosia?" »teli talonpoika ja knn toinen varmasti vaknutti siten tapahtuva» päätteli talonpoika: .Myllä ovat suuria, mutta snnria ovat hevosetkin!" Wuodentulon toiveet. Läänin kuvernöörin kertomus tämän kuun 81 pltä: Rukiin- ja vehnän -oraat» jotta viime syksynä nousivat taajoina ja kauniina, harvenivat kylmänkolean huhtikuun ajalla jotenkin, maa» ollessa lumeton, mutta ovat, fitteukuu touko kuussa tuli lämmin ja kuukauden lopulla sadettakiu saatiin, jälleeu vaurastuneet ja näyttävät nyt ylipäänsä lupaavilta. Tähkimiue» tapahtui tavattoman aikai sin ja läänin eteläosassa on jo heili- möimiuen tapahtunut. Kaura ja ohra kylvettiin myös kin tavallista aikaisemmin ja nousseet oraat näyttävät yleensä varsia kau niilta. Peru»a»iSt»t»S toimitettiin toukokuun lopulla ja tämä» knun alku päivinä. Rnohoukasvu, jota ei ole hai tanneet madot eikä tulvajäät, ou hyvin pitkälle kehittynyt ja lupaa tyydyttävän sadon. Heinänkorjuu voinee monessa paikoin läänin eteläosassa alkaa jo kohta juhannuksen jälkeen ja on mahdollisesti tilaisuus vielä toiseenkin heiuäkorjuu- sees syksymmällä. Karja voitiin, kiitos aikaisen kevään, laskea laitumelle ta vallista aikaisemmin. Miljavarat katsotaan täysin riittävä» eusi eloukorjuuaikaan. Tähänastiset yöhallat eivät ole tuot taneet maiuittamia vahingoita. Mmlta Kalimalta. — Kiippai. sa«omia. (Porvoon.) Mrkavapautta va myönnetty heiuäk. 1 pstä lukien kuudeksi kuukandeksi Jämsän v. t. lappalaiselle A. Rentolalle opin tojen jatkamista varten. Jämsän seurakunnan kirkkoherra I. Hovilainea on määrätty oman virkansa ohella toistaiseksi hoitamaa» saman seu rakunnan kappalaisen virkaa. — KNmSe» pittjinapulaise»» vaalissa ou enimmät ääne. saanut, pas tori N. Siivonen Kuopiosta. Toiset vaalisijoilla olijat saivat vai» vähän ääniä. — Aautavaara» kirkkoherraksi valittiin vaalikysymyspäivänä, t. k. 19 p., viran ainoa hakija, v. t. kirkkohra H. R, Damsten. — Baippalaodou kirkkoherran vaalissa, joka toimitettiin sunnun taina t. k:n 19 P:nä, sai toisella vaalisijalla ollut Kirkkonummen kappa lainen K. Smeds kaikki vaalissa anne tut äänet eli 2.141 ääntä. Kappalai nen Smeds oli tuomiokapitulille anta nut anomuksen, että hänet poistettaisiin vaaliehdolta, mutta tähän anomukseen ei voita myöntyä. Turun Siemenkauppa. — Mielisairaalle, SO vuoden van halle vaivaishoitoa nauttivalle »aiselle o» Porvoo» pitäjä» vaivaistalossa uskottu toisten mielisairaste» hoito. Kuvernööri o» velvottaaut afiauomai- se» vaivaishoitohallitukse» 100 mku sakon uhalla kuukauden kuluessa hank kimaan paremman hoitaja». — Innan «Te heittäytynyt. Lä. hellä Pietaria heittäytyi S0 puä Var sova» rautatiellä kulkeva» junau alle mnuan suomalainen Antti Kelo. Hän kuoli silmänräpäyksessä. Jjältään oli vainaja SS-vuotias ja palvellut kaup pa-apulaisena eräässä hedelmäkaupassa Pietarissa. — Asohka perintä. Pari vuotta sitten kerrottiin sanomalehdissä etsittä vä» perillisiä erää» Yhdysvalloissa kuollee» suomalaisen John Langila» jäl keen, joka olisi jälkeensä jättänyt suu- remma» omats»uden, puhuttiinpa sa» doistatuhaafiSta dollareista. Nyttemmia on asia selvinnyt fikji, että perinnön saattanee varmuudella joutuva» kah- delle itselliSvaimolle Liisa ja Maria Laugilalle Kalajoelta, jotta ovat voi neet todistaa olevansa mainitun Lan gila» sisaret. Viimeisten tietojen mu kaan ei omaisuus kuitenkaan ole uiin suuri kuin alussa puhuttiin, vaan nou see se 100 tai 120 tuh. markkaa». — Suuri tnli?«k« Mrkkakassa. Mime torstaina paloi Pirkkalan Mom- mola» kylässä Alistalo nimisessä ta lossa kaksi asuinrakennusta, liiteri- ja luhtirakennukset, sekä talli- ja navetta- rakeanukset poroksi. Tulen uhriksi jou tui myös yksi sila. — Alai»Si»e« pokka P»uSotta- ja»«. Toissa suuuuutaina karkasi Koi vula» kasvatuslaitoksesta kaksi ala ikäisyytensä tähden sinne kotipaikoillaan tekemistä varkauksista määrättyä poi kaa. Kun lautamies Huovila yritti ottaa pojat kiinni Lahdessa, löi van hempi pojista Huovilaa puukolla käsi varteen, saamatta isku kuitenkaan aikaan suurempaa haavaa. Pojat on nyttem min lähetetty takaisin kasvatuslaitok seen. Mmiä tietoja. — Ukkonen tappoi t. k. IS p. Sumiai sissa Kalhin talosta kolme paraSta lehmää. — Englantilainen souomalehtimies S. G. Hobssou oleskelee uykyääu Helsingissä Suomen valtiollisiin oloihin tutustumassa. — PoSttVannvt ovat pääradoilla käy neet liian ahtaiksi. PostihallituS anoo, että rakennettaisiin kolm» nutta pitkää poStivan- uua. — «Välittäjäksi kitvityöriidassa on kum- pikin riitapuoli hyväksynyt tri Wäinö Woiou- maau. — Lepaan pvatarvaopisto» johtajaksi on maanviljelyShallituS nimittänyt Huittisten kansanopisto» johtajan maittert <s. Igna tiuksen. — AhteiSkoulnt. Hämeenlinnan suom. yhteiskoulun historian ja suomenkielen opet tajaksi on valittn Kristiinan yhteiskoulun joh taja maisteri O. L. Laine. — Viljakkalan lukkari-urkurin vaa lissa, t. k. 19 pnä, sai Sippolaa v. t. luk kari-urkuri E. I. Timoneu kaikki annetut äänet. — Metsänhoidonneuvajaksi o» Mille- lin lääniä maanviljelysseuran johtokunta va linnut I. E. Kallion, Kuopiosta, ja varalle I. Mäkisen, Kankaanpäästä. — Sannista ruista kasvaa maanvilje lijä Staffausiu pellossa Porvoonpitäjän Tir- monkyläSsä. Niinpä jo jnhannnkseen men täessä tavattiin mainitusta pellosta ruista, jonka pituuS et ollut vähemmän kuin 2KV centim. — Päävoiton. Hippos-oriin, ajurihhdis- tyksen arpajaisissa Helsingissä toiSsnnnuntaiua voitti konstaapeli Niilo Jautnnea numerolla 46S. — Lanta satoi Ilmajoella toiSsunnuntaina. — Suuri metsäpalo raivosi t. k. 20 p. Härmän rajamailla. Tavattomat mää-ät halkoja ja hyvääkin metsää ou turmeltunut, joten vahingot ovat iuuret. Nitiim llaraSto Pilsncr- ja Lialm-Ollltta V» ja !/, pulloissa meillä ja tilaukset maa seuduilla tehtaau hinnoilla ja seulisätsi toimi tetaan vielä lähetykset SSSS r Nndols Gardberg. Linnaukat» IS b. — Määrää rahaa — so-pennisiä — oa huomattu olevan liikkeessä Viipurissa. Suomen tvaitvaistalot w. »sos. MaivaiShoidonneuvojain v. 1908 julkaisemaa .Suomen vaivais talojen Matrikkelia», toise» painoksen mukaan oli maamme vai vaistalojen lukumäärä vuoden 1907 lopulla 15Z. Waiwaistaloja oli silloin likimäärin kolmekymmentä prosenttia (29,S pros.) maamme kaikkien kaupunki- ja maalaiskuntien lukumäärästä. Wuoaua 1909 ou uufia vaivaista, loja rakennettu lisäksi yhdeksää. Lukuunottamatta näitä jo. toimivia vaivaistaloja, ou niinikään yhdeksän vaivaishoitolaitosta ollut rakeunukseu- alaisena. Sitäpaitsi ovat «seat kuuuat tiettä västi vuodeu kuluessa päättäneet ra kentaa vaivaistalon. Sea lisäksi on v:a kuluessa usealla taholla vaivaistaloa laajeuuettu ja etenkin on mainittava että tällöin ou katsottu olevan tarpeellista laajentaa varsinkin mielisairaaloita. Useita vaivaishoitolaitosten laajen nuksia tullaan filäpaitse toimittamaan asianomaisten kuntien päätöksen Mukai sesta. Wtä ja toista. — »Eipähäu miten!". O» tunnett» asia, että savolaiselta sanat löytyvät joS jon kinlaiset, mutta näkyypä se savolainen toiselta puoleu joskus kiintyvän muutamiin määrät tyihin. »fraaseihin* »iin, ettei juuri muita sauoja käytäkään Muudan Jyväskylän puo len mies kävi äskettäin muutamassa Rauta, lammin pitäjän kylässä, missä yöpyi erääseen taloou ja illan knlueSsa yhtyi keskusteluun emäuuän kanssa. »Onko paljonkin taloja täSsä teidän kylä kunnassanne?" kysyi vieras. .Eipähän mitenI" vastasi emäntä. .Ouko ihmisiäkin paljon kylässänne?" .Eipähän miten I" „Käylö tässä teidän talossanne usein vie raita?' .Eipähän miten!" .Saanko minä teiltä illallista .Eipähän miten!" .Entä fitte huomenna aamiaisen?" .Eipähän miten!" .Meläkö tämän talo» isäntä elää?" .Eipähän mite»!" .Hän on vielä varmaankin hyvissä voi missa kuten emäntäkin?" .No, eipähän miten I" j. n. ». — Kattoknnmetta o» ollut Uudessa- kaupungissa viime päivinä. Kaikkialta ovat uäet pärekatot rakeunusjärjestykseu mukaan olleet poistettavat t. k. alkuun, vaa» siinäpä on yksi ja toinen myöhästynyt. Mime vii kolla toimitetussa palokatselmuksessa ou sata kunta muistutusta tehty myöhästyueitä vas taan ja tulevat he saatettavaksi rakennuSjär- jestykseu edellyttämään syytteeseen. <» — Samat henkilöt keskenään toisiin naimisiin. Eräs Kynsiperän mieS meni taka-aikana naimisiin, uiinkuiu ta. vallisesti. Miehellä oli varallisuutta, mutta varat vähenivät naimisissa ollessa ja jopa tyyten loppuivatkin, ja silloin loppui myös kin rakkaus ja uiin otti vaimo miehestään xion. MieS oli päällepSStteekst menettänyt terveytensä ja joutui vaivaishoitoon. Mutta sattui siiten että mieS sai periä ulkomailla kuolleen veljensä, ja silloin heräsi hänen enti sessä vaimossaan jälleen vanha rakkaus ja niin sitä mentiin toisiin naimisiin. Ja mikäli rahat riittävät niin, riittää kai rakkauskin !16 „Siitä päivästä lähtien eivät laukaukset kuu luneet säännöllisesti joka ilta ja muutamain kuukausien kuluttua lakkasivat ne kokonansa kuu lumasta." .Ja siitä hetkestä sitteu olette te päässyt kiu saajastanne?" kysyi Baron kiireellisesti. .Päässyt", huokasi Klairoa. .Minä pelkään hänen pitävän valansa ja vainoovan minua niin kauvau, kun elän. Ainoasti pistoolin pau kaus lakkasi siitä päivästä. Mutta sea sijaau kuului sitten joka yö tuolla kauhealla tunnilla huoneessa, missä milloinkin oli pitkä, sydäutä- sär?evä huuto, joka aivan, kui» joukuu kuole mallaan olevaa hirveä valituShuulo, tahi jon kun kuolemaa» asti piinatun tuskanhuuto täytti jokaisen kuulijan sydämmea vavistuksella ja kau histuksella. Kaikki ne, jotka asuvat huoneessa»», jopa samalla kadullakin ja vastapäätä olevissa huoneissa, ovat jo vuosikausia aina öisin kuulleet sea huudon ja polisivirasto on asettanut var tioita, saamaan selkoa siitä onnettomasta, joka niin itsepintaisesti uskalsi häiritä yöllistä lepoa. Mutta kaikki tarkimmatkin tutkimiset ovat olleet turhat. Huuto tuli, kuin kylmä salama ilm-n läpitse alas. Näkymättömän heugea huulet, joiden Ylitse ei poliisilla ole voimaa, päästivät sea." .Ja huuto vainosi minua samoin, kuin pis- tooUnpaukauskin kaikkialla. En voinut koskaan välttää kuolemattoman koston henkisiä keveitä Z1Z nettoman hetken lähestyessä usein olen pannut polvilleni, rukoillut häntä itkein ja valittaen leppymään edes viimcinkään, antamaan minulle anteeksi ja säälimään minun katumistani. Kun minä tämän teiu, ensi kerran, niin ilmoitti hän itsensä purskahtamalla kauheaan, perkeleelliseen nauruun niin, että minä kauhistuneena vaivuin voimatonna maahan, ja nim, että ystävättäreni, joka oli silloin luonani pakeni peljästyneenä pois ja jätti minut ijäksi päiväksi." .Mutta katumukseni kauhistuksessa uudistin minä kuitenkin aina nöyrän rukoukseni, ja toisi naan vaikutti se Vainoolvaan henkeen. Hän vai keni useiu viikkoja, kuukausia. Mutta eräänä päivänä, kun oli» hänet melkein kokonansa un hoittanut, ilmoitti haa taaSkia hirmuisen läsnä olonsa ja muistutti minulle kauheata valaansa, joka huulilla hän oli kuollut, uimittäin, ei kos kaan antaa minulle anteeksi, waau vainota ijan- kaikkisesti." .Ja vieläkö hän nytkin ilmoittaa itsensä pis toolin laukauksella?" kysyi Lekan hiljaisella ja puoleksi tukahdutetulla äänellä aivan, kuin Pel-- vosta, ett'ei henki vain häntä luulisi. .Ei", vastasi Klairou. .N)t on hänellä useampia muotoja ja ääniä. Ainoesti ensimmäi sinä vuosina vainosi hän minua kauhealla pau kauksella, joka ivapistutti hermojani niin, että minä. aina tuon onnettoman tunnin lähestyessä jouduin puistattaviin vavistuksiin ja olisin sil- Neiti Klairon. 29.