N:o 45 — I9IO. KAIKU. Keskiviikkona Huhtikuun 20 päivän ». 5S HOTHPin" hyvin tunnetuita i ES! kaikkia lajia Patentti puomikytkyeitä, Tukkien pitkähahloista ja lyhythahloista mustaa kettinkiä sekä Tukkikeksejä varastossa. □undberg Sc K:ni O. Y. Rautakauppa Oulussa. Käyttäkää aina WAASAN 'M AURA Rullalankaa! kohdat. Ilmoitus tuntuu useissa koh- din someltuman tuohon kadonneeseen, mutta kun kasmoista ei enää ole saa^ tu selkoa, ne kun omat jo ehtineet mä- dätä, niin ei ole marmaa, onko hän tuo kadonnut. Pukukin on tuolla löy detyllä ruumiilla useasta kohden sa- manlainen, maan kun kadonneen isä ei ollut silloin paikkakunnalla, kunpoi- kansa lähti, ei hän marmaan tiedä hä nen pukunsa laatua eimätkä sitä muista toisetkaan. Kun tuo juttu yleensä tuntuu niin harminaisen hämäräperäiseltä ja on saanut paikkakunnalla mitä erilaisempia huhuja liikkeelle, niin olisi suotamaa, että asiasta pidettäisiin jonkunlainen alustama tutkinto, sillä ei kait ihmis- henki liene niin halpa, ettei sitä kan- nata tiedustella. Ia lisäksi kuuluu, että asiasta jot- kut tietämätkin, sillä kadonnut oli läh- tiessään Iin asemalla eräille henki- loille kertonut surullisia asioita perhe- y. m. elämästään. Kansalainen. — Kemijoen kalastusjntut. Ke- min pitäjän eri kylä- eli jakokunnat perustuvat muoden 1908 kuluessa ka lastuskuntia, joita marten laadittiin säännöt kalastuksen järjestämiseksi ka- lastuskuntien »vesialueilla. Multa kun marsinkin Alapaakkolan kalastuskun- nassa on ollut joukko yksityisiä kalas- tuspaikkoja joissa tilanhaltijat omat kalastaneet manhan nautinto -oikeuden perusteella, syntyi näistä yksityisistä kalastuspaikoista kiista kalastuskuntien ja yksityisten kalastajain sälillä. Kun yksityisten kalastuspaikkain haltijat ei- wät suostuneet luomuttamaan kalas- luspaikkojaan koko kalastuskunnan yh teisesti nautittamaksi, paneutui niistä oikeudenkäynti kihlakunnanoikeudessa. Wiime muonna pantiin oikeudenkäynti mireille. Alapaakkolan kalastuskunnan maltuutettuna asiamiehenä on juttua ajanut Kemin ja Termolan piirin kruununnimismies L. Helle ja yksityis- ten kalastuspaikkain haltijain asiamie- henä on esiintynyt maanmilj. Sakari Sotisaari. Kysymyksessä oli kaikkiaan 28 eri kalastuspaikkaa, jonka muoksi oikeus- juttujakin karttui yhtä monta. Keskimiikkona olimat nämä jutut lopullisesti Kemin käräjillä käsitettä- wänä. Päätöksellään kihlakunnanoi- keus melmoitti yksityisten kalastuspaik- kain haltijat heti luomuttamaan kiis- tanalaiset kalastuspaikat kalastuskun- nan yhteiseen nautintoon. — P.-P. — Maatilan huutokauppa. Tä käläisessä lääninkansliassa eilen toimi- tetussa pakkohuutokaupassa myötiin talollisen Maria Eriika Matintytär Miekkasaaren omistama kuudes osa Miekkasaari-nimistä V* manttaalin pe rintötaloa n.o 6 Kuusamon pitäjän Posion kylässä ja teki siitä korkeimman tarjouksen 6,050 markkaa talonomis- taja Emil Riberg, Oulusta. — „Perä Pohjolaisen" paino- kanteet. Toissapäimänä oli Kemin raastumanoikeudessa esillä maalari Pitzenin ..Perä-Pohjolaisen" mastaa- maa toimittaja Anderssonia mastaan nostama juttu lehdessä julaistun Maa- lariammatti-nimisen yleisön osastossa olleen kirjoituksen johdosta. Mastaaja ilmoitti kirjoituksen laatijaksi pankin- joht. Hirmun. — Asia lykättiin tou- kot. 9 p:ksi, jolloin toimitt. Andesso- nin on haastettama joht. Hirmu mas- laamaan 40 markan sakon uhalla. — Liikemaailmasta. Romanie- men höyrysahan isännöitsijäksi on otettu Rauman Kaunissaaren sahan ent. isän- nöitfijä Konrad Mickstedt. — Konkurssihakemuksensa jätti Kuusamon ivarsinaisilla käräjillä w. k. lopulla talokas Heikki Mustonen. Pe- san omaisuus on 3,967 mk. ja melat 4,093 mk. Malmonta konkurssissa tapahtuu heinät. 18 p. — Kemijärwi 15. 4 10. Lunta on satanut ja tuiskunnut ta- mattoman paljon näinä päiminä Ke- mijärmellä; maikka matkustajaliike on niin suuri, että monia kymmeniä jopa satoja hemosia näkee päimittäin liikku- ivan Kemijärmen—Romaniemen taipa leella, niin sittenkään tie ei moi pysyä tunnossa alituisten pyryjen takia. Matkustajat omat pääasiassa jauhon m. tamaran medättäjiä. Talmityöt tukkihommissa on täällä loppunut, nyt on taasen luppoaika kä- sissä tukkilaisilla, kunnes alkaa uitto- hommat. Tienuut eimät ole olleet juuri tillattamia, mutta lakoista main ei ole kuulunut julkisuudessa ainakaan mi- lään; tekijöitä on sanottu olema enem- vi kuin työtä. Karjanrehuja kunnassamme tuntuu oleman riittämään asti, maikka kesän- iefo myöhästyisikin tamallisesta ajas saan. Termeys kunnassamme on tamalli- ien hywä; mitään sanottamia kulku- rauleja ei ole ollut paitsi yskää. Kuo- lemaisuus myöskin on mähäinen. Politiikan subteenkin tuntuu kuin olisi nykyisin rauha maassa. „Nuorem- mekin" omat esiintyneet mallan tasa- puolisina, sanojensa mukaan äänestä mällä kuntakokouksen esimieheksi „suo- mettarilaisiin" kuulumaa henkilöä. Mistä tuo johtuneekin'? — Kittilästä7hIch^Z4 pnä Huhtikuu or. ni\t pu^limälissä, muita raallä vallitsee iätpi taimi. Nai- nä jälkeenjääneinä päiminä eli 11, 12 jv 13 päiminä huhtikuuta onkin pitä- nyt oikein komia tuiskuja ja lunta sa- tanut aimolailla. Kaikista merkeistä päättäen on edessä mielä pitkältä tal< mea eli n. s. pitkä kemät. Porojen elanto Kittilän etelä- osissa on kehnoa, kun on lumi komaa ja jäkälämaat liian suurten porokarja- jen pidon tähden käyneet huonoiksi. Tästä onkin seurauksena, että poroja on kuollut ja kuolee edelleen tamallista enemmän tätä nykyä. Perunkirjoitus toimitettiin t. k. 11, 12 ja 13 pnä Kittilän Alaky- lässä, edesmenneen talollisen Juho K a a r t o-M a k o n jälkeen, joka kuoli miime tammik. 25 pnä. Omaisuuden kokonaisarmo teki armion mukaan 49,508 mk. 8 penniä, josta summasta maanarmo eli kiinteimistö tekee 10,250 mk., puhdas raha ja pankkitalletukset yhteensä 29,011 mk. 41 penniä, saa- tamat ja kauppamaraston jäännös noin 4,800 mk.; muu osa irtaimistoa, eläi- miä, jymiä y. m. Mainajalla jäi puoliso, maan ei yhtään lasta, joten hänen omaisuutensa perimät leski kol- manneksella ja meljet sekä sisaret kah- della kolmanneksella. Tämä omaisuus, joka on suurimpia, mitä Lapin oloissa elämillä talollisilla on, tulee huoma- tuksi siitäkin, että maltio saapi pesästä leimamerona periä noin l 50 mk. Mai- nittu leimamero, kuten tunnetaan, on masta miime muosien tuottama mero- tus Lapinmaalle. — Tilaisuudessa oli läsnä perillisiä Amerikasta asti. T u k i n a j o t alkamat nyt olla lo- pussa ja tukkilaisille n. s. luppoaika alussa. Talmen säästöjä malittamat useimmat pieneksi, joka on seuraus sii- tä, että työmäen tulma „tukkisamotoi- hin" on liian suuri: Kynä. * Kuntakokous oli Kittilässä t. k. II pnä ja päätettiin siinä muiden asiain muassa perustaa kansakoulu Kau- kosenkylään, josta kaukosille on noussut iso ilo. T y y t y m ä i s i ä tuntumat ihmiset täälläkin oleman yleisesti siihen onnel- liseen tulokseen, mikä on saamutetru nyt ensi kerran Suomen yksikamari- sessa eduskunnassa, nimittäin yksimie- lisyys, ja kuulumat toimoman sen jat- kumista ei ainoastaan ulkoapäin uh- kaaman hädän hetkellä, maan myös omissa sisäisissäkin asioissamme. —i—n. — Esitelmätilaisuuksia. Raitt. Pst. ja Kustannustoimiston asiamies A. Muori Helsingistä aikoo pitää edel- leen esitelmiä termeyshoidon, kansan- talouden, nuorisonkehityksen, kieltolain, y. m. alalta seuraamissa paikoissa: Oulaisten aseman seudussa perjan- taina huhtik. 22 p. klo sekä 7 eri aloitta; Oulaisten kirkonkylässä lauan taina 23 klo 1 lapsille, 7 jälestä ylei sölle. Merijärmen kirkonkylässä tiistaina huhtik. 25 p;nä klo 1 lapsille, 7 ylei sölle. Oulaisten eri kylissä huhtik. 27— 29 p. klo 7 iltasin. Oulaisten Mat- kaniman kylässä tiistaina huhtik. 30 p. klo 1 lapsille, 8 yleisölle. Haapameden Mieluskoskella sunnun- taina toukok. 1 p. klo 4 sekä klo 6 il- lalla eri aloilta; jossain toisessa ky- lässä maanantaina toukok. 2 p. klo 7 illalla. Haapameden kirkonkylässä tiis- taina toukok. 3 p. klo 1 lapsille ja nuorisolle, klo 7 yleisölle. Haapame- den eri kylissä toukok. 4 ja 5 p. klo 7 jälestä illalla. Haapameden Aina- lin kylässä perjantaina toukok. 6 p. klo 1 lapsille, 7 yleisölle. Haapame- den Maitiniemen seudussa lauantaina toukok. 7 p. klo 8 illalla. Mihannin kylissä toukok. 9—12 p. klo 7 jälestä illalla. Paamolan Luohuassa sunnuntaina toukok. 15 p. klo 4 raamatun tekstin ja klo 6 nuorison kasmatuksen alalta. Rantsilan Mantilassa maanantaina toukok. 16 p. klo 4 uskonnolliselta ja klo 6 yhteiskunnalliselta alalta. Rant- silan Samalojan kylässä tiistaina tou- kok. 17 p. klo 1 lapsille, 7 jälestä yleisölle. Rantsilan Kirkonkylässä kes- kimiikkona toukok. 18 p. klo 1 lapsille, 7 yleisölle. Rantsilan Sipolan kylässä perjantaina toukok. 20 p. klo 1 lap sille, 7 yleisölle. Matkan tarkoituksena on herättää kansassa, marsinkin sen nuorisossa suurempaa harrastusta kirjallisuuden miljelemiseen sekä intoa raittiusasiaan. Pyydetään arm. yhd. johtajia ja isäntämäkeä hymäntahtoisesti ehdotta- maan (tai mahdollisesti määräämään) kokoushuone ja ilmoittamaan asiasta koululasten kautta toisillekin lapsille ja seuroissa mäen koossa ollessa. Airje pellosta. Me ihmiset täällä Pohjolan perillä emme ole aiman samassa asemassa muodenaikoihinkaan nähden kuin esi- merkiksi etelä-suomalaiset. Täällä tal- miset päimät omat pimeämmät kun aurinko ei näytä kultaista teräänsä juuri ollenkaan keskitalmella. Ainoas- taan maarojen rinteillä saapi sen lä- hettämiä termehdyssäteitä silmäillä. Jo kuitenkin on päimä täälläkin jatku- nut yhtä pitkäksi ja olemmepa kohta mähän edelläkin etelän meljistämme, ja kyllä kemäinen aurinko miimein kor- maa runsaasti lämpimillä säteillään meidän talmen tuiskuissa nähtyjä mai- mojamme. Niin, kylläpä ne Pohjolan pojat to- siaankin omat saaneet taistella talmen tuiskuja mastaan istuessaan tukkikuor- man päällä tai kumartuessaan pitkän korpikuusen juureen nujertamaan sen elämän lankaa, lopettamaan sen humi- nan tuulessa. Siellä maarojen rin- teillä, siellä metsien synkissä komeroissa ne Pohjolan parhaimmat moimat, ur- heat pojat omat saaneet mekastella. Nyt kun kemät on alkanut he- rata, nyt kun päimänsäde on saanut lämmöllään jonkun lumihiutaleen sula- maan, niin Pohjolan pojatkin, sydä- missään kodin lämpöistä tunnetta tun- tien, pois metsien synkilöistä omat hiipineet, kodin armaan helmoihin omat rientäneet. Tämä talmi on muodostunut aineel- listen etujen malmomiseksi pääasiassa, henkiset hommat omat jääneet aiman syrjäseikoksi. Tosin täällä Pellossakin on mähän yritetty, ettei toiminta ai- man taka -askeliksikaan muuttuisi. Niit ten yritysten tuloksena toimeenpani Pellon raittiusseura »Pohjantähti II" iltaman Marianpäimänä. Ohjelma oli maihtelema ja olisi ansainnnt suu- remmankin yleisön kannatuksen, kun mitä iltamaan oli saapunut, maikka näihin oloihin nähden sitä oli jotenkin runsaasti. Muuten yleisö oli hymin tyytymäinen ja hilpeällä mielellä riensi iltaman loputtua kotiinsa. Kyllähän täällä Pellossakin menisi edistysriennot eteenpäin nopeamminkin, mutta kun on kaksi niin mastakkaista mielipidettä siitä, mitkä hommat kuu- lumat edistysrientoihin, mitkä taasen omat puhdasta mihollisen millitystä. Nuoret henkilöt, jotka omat aina her- kemmät kuin manhat uusille repäise- mille aatteille, aatteille, jotka saatta- mat nuorten elämänhaluisen rinnan riehahtamaan mukaansa niin tulisesti, omat käsittäneet esimerkiksi raittiusaat- teen suureksi ja jaloksi, ihmisen elä- mää simistämäksi aatteeksi, kun sitä- mastoin »vanhemmat henkilöt pitämät sen melkein soutamana ja muutamat jyrkimmät kokonaan joutamana. Mistähän johtuu tällainen risti- riita? Wanhemmat henkilöt omat jo me- nettäneet intonsa- Heillä ei ole enää sellaisia toimetta, sellaisia suunnitelmia, jotka nuorelle antamat niin mirkeätä elämäntoiminnan halua ja kykyä. Ih- minen keski-ijässä ollessaan koettaa toteuttaa nuoruuden suunnitelmia, mi- käli ne omat mahdollisia, mutta man- hemmaksi jouduttuaan on hän ikään- kuin elämänsä tehtämän täyttänyt ja odottaa illan rauhaisaa lepoa. Siitä syystä hän ei enää mälitä paljon maailman riennoista ja uudistuksista, katsoopa hän melmollisuuudekseen mas- tustaakin niitä. Kaikki kuitenkin täällä maailmassa on muuttumassa tilassa, jota muuttumista sanotaan kehitykseksi. Siis maailman tamat ja pyrkimykset muuttumat, kehittymät olosuhteitten mukaan. Mutta jaksaako ihminen ke- hittyä ja muuttua olosuhteitten mu- kaan? > Ihminen jaksaa kehittyä, jos hän tahtoo maan kehittää itseään ja seurata ajan muassa. Henkilöt, jotka omat jääneet lapsuudessaan ja nuo- ruudessaan maille koulusimistystä ei- mätkä ole tarmokkaasti itseopiskelulla kartuttaneet tietojansa, eimät jaksa seu- rata ajan maatimuksia niin hymin, kuin mähänkin nuorena tietojansa kar- Uittaneet henkilöt. Tällaiset nuoruu dessaan ikäänkuin takapajulle jääneet henkilöt katselematkin nykyaikaisia asioita aiman määrältä kannalta. He eimät armoslele niitä masten tahtoansa mää- rin, mutta he armostelemat niitä mää- rin ymmärtämättömyydessään. Tämä mäite tuntunee ehkä monesta man- hemmasta henkilöstä yltiöpäisyydeltä, jopa loukkaukseltakin armostella man- huuden kunnioitusta nauttimia isien ja äitien joukkoa tällä tamalla. Mutta rauhoittukaa armoisat isät ja äidit! En tahdo mäitteelläni loukata ketään, päin- mastoin kunnioitan manhempieni hen- kilöitten toimintaa, sillä heidän toi- Minnassaan on takana hymä tarkoitus. Kyllä manhemmat aina koettamat kat- sella lastensa parasta ymmärryksensä mukaan. Mutta ihminen kun on ereh- tymäinen, niin omasta mielestään hä- nen hymätkin tarkoitukset, menemät joskus harhaan. Hän ei aina ym- märrä asettua olosuhteitten kannalle ja siitä syntyy ristiriita mataman ivan han henkilön ja elämänhaluisen, toi- meitä täynnä oleman nuorukaisen pyr- kimysten mälilla. Meneepä tämä ris tiriita niinkin pitkälle, että monet man- hemmat henkilöt tuomitsemat esimer- kitsi raittiusseuran aatteet ja hommat — puhumattakaan nuorisoseuroista — pahemmiksikin kuin jos sama nuoriso kulkee saunoissa ja riihissä hyppele- mässä, lyömässä rahan edestä korttia, tappelemassa, juomassa y. m. rimoa elämää pitämässä. — Hymät man hemmat, jotka näin ajattelette, ettekö huomaa olemanne määrässä, ellette tee sitä käsittämättömyydestä ja tietämät- tömyydestä? Käykääpäs kerrankin rait- tiusseuran kokouksissa ja iltamissa kat selemassa ja kuuntelemassa, niin tu- lette todellakin huomaamaan, ettei siellä mallan pahuuteen neumota, päin- mastoin siellä on ehkä teillekin jotakin huomioon olettamaa, jos mähänkin koetatte asiata käsittää. Nuorten riennot menemät Pellossa- kin, niinkuin muuallakin, mähitellen eteenpäin »vastuksista huolimatta; sillä kun nuoriso mähitellen malmeutuu, niin ikäänkuin itsestään liukuu pois ymmärtämättömät syytökset, jotka ny- kyisin mielä nuorten pyrkimyksiä hait- taamat — Pellon nuoriso, koetta kaamme myös »vanhempiimme maikut- taa niin, eitä he meitä ymmärtämät täydellisesti ja koettakaamme mekin yminärtää »vanhempiamme, koetta- käemme antaa heidänkin mielipiteil- lensä armoa, jos kohtakin ne joskus kalskahlamatkin meidän omia mielipi- teitämme mastaan. Siten pääsemme pikemmin siihen päämäärään, jolloin nuortenkin rehelliselle työlle ja toimin- nalle annetaan armo ja tunnustus. Nuija. j?ikku uutisia. £#»,1 MMDti. Nämä aikoina on nykyisin paljon puhuttu Halleyn pyrstötähti lähinnä aurinkoa. Moni on utelias tietämään, näkyykö pyrstötähti meille maan asujamille, kun on näin wa- loisa »vuodenaika. Muuan saksalainen täh- tientutkija »väittää, että ensi kuun keskimai- heillä, jolloin se on lähinnä »naata, tulee Halleyn pyrstötähti olemaan suunnilleen yhtä kirkas kuin Jnnesin komeetta oli tam- mikuussa ja tulee se sitte yhä heikkenemällä malomoimalla pysymään näkymissä pal- jäälläkin silmällä heinäkuun loppuun saakka. On siis odotettamissa komea näky, jonka sentään main aainumirkut näkemät, sillä tähti nousee taimaanrannalle tämän kuun keskimaiheilla noin 1 '/u tuntia ja toukokuun alussa noin 2 tuntia ennen auringon nou- sua. Auringosta poispäin kääntynyt pyrslö ilmenee maremmin taimaanrannalle. Hel- mikuun alussa Chicagossa tehtyjen mittaus- ten mukaan on komeetan läpimitta noin kolmesataatuhatta kilometriä, eli noin 25 kertaa pitempi kuin maan. Sen tiheys on kuitenkin tamattoman pieni, koska ei ole huomattu, että se olisi maikuttanut min käänlaista häiriötä pienimmänkään planee- tan radassa. Pyrstö taas on main itse tähdestä lähtemiä höyryjä, jotka omat ja- kautuneet noin miljoonan kilometrin alalle. Toukokuun 18 ja 19 päimäin »välisenä yönä kulkee maa Halleyn pyrstötähden pyrstön läpi. Koituuko tästä jotakin on- nettolnuutta maalle ja sen asukkaille? Oivathan oppineet sanoneet, että pyrstö- tähti sisältää moimakkaasti maikuttamaa sinihappomyrkkyä. Onko siis pelättämissä en»,en kuulumaton joukkomyrkytys, kuten muutamat tähteintutkijat omat pitäneet mahdollisena ? Kuuluisa ranskalainen ^lam- marion on eräässä romaanissaan kuivaillut maapallon hämiötä myrkyllisten kaasujen tunkeutumisen kautta ilmapiiriin. Amerika- laiset kirjailijat omat jo ehtineet sepustaa järisyttämiä kertomuksia maailman lopusta j. n. e Totta on, että Halleyn pyrstötähden on huomattu sisältämän hiilimety-yhdistyksiä, jollaisia sinihappokin on. Nä»nä ja muut kaasut »virtaamat suihkun tapaan pyrstö- tähden sisuksesta aurinkoon päin. Pian kääntyy suihku kuitenkin takaisin ajautuen marsinaisen tähden kautta siitä pois ja näistä suihkuista muodostuu tähden pyrstö, joka siis kieltämättä sisältää myrkyllisiä kaasuja. Mutta ihmisille ei tästä koidu sanotta- maa maaraa. Ensiksikin on otettama huo- mioon, että myrkky lähde simuuttaa maan 23 miljoonan kilometrin etäisyydessä siitä. Jos olettaisimmekin, että pyrstötähden r»m- gon koko ainemäärä lemiäisi pyrstöön, mikä ei kuitenkaan tapahdu, ja että pyrstö py- syttelisi rungon keskikohdalla, niin ohenisi pyrstötähden myrkky noin 259,(XX) kertaa miedommaksi, mikä olisi sama kuin jos liuennettaisiin 1 gramma tätä myrkkyä 200--300 litraan »vettä. Mutta tämä on jo tmvattomasti liiotcltu otaksuma, sillä ensinnäkin leiviää pyrstö kuta kauemmaksi se poistuu rungosta, toi- seksi on hamaittu, että pyrstön tiimiys mä- henee melkoisesti jo ai»van rungon mieressä, ja kolmanneksi haihtuu »vain mitättömän pieni osa pyrstötähden aineinäärästä pyrs- töön. Marsinkin on tämä Halleyn pyrstö- tähden laita, jonka suhteen ei ole »voitu huomata pienintäkään mäheneinistä niinä eri kertoina, joilloin se maasta käsin on ollut nähtämänä. Jos siis jokin määrä pyrstötähden pyrs tössä olemista kaasilista todella joutuisi maan ilmakehään, olisimat ne niin »nonta miljoonaa kertaa ohennetussa muodossa, ettemme niitä ensinkään huomaa. Käyt- tääksemme erään berliniläisen obsermatoo- rionjohtajan äskettäin käyttämää sanan- partta, eimät nämä kaasut tule tuntuinaan sen enempää kuin jos elefantti kulkisi sääs- kiparmen läpi. Mtä paljo kuin elefantti kärsisi sääskiparmen läpi kulkiessaan, yhtä paljo mahinkoa tuottaisi pyrstötähden pyrstö maapallolle. Joka tapauksessa on jokaisella tauvaan ilmiöitä harrastamalla syytä yöllä toukok. 19 p:ää »vasten tähystellä taimaalle, koska on mahdollista, että silloin tarjoutuu jotain erikoista nähtämää, armattamasti merkilli- siä maloilmiöitä. Muuten kulkee Penus jo toukok. 1 p:nä tähden pyrstön halki, ja zoska mainittu kiertotähti silloin kääntää pimeän puolensa meitä kohti, »voidaan mah- dollisesti sattumat merkittömät ilmiöt huo- mata. — Rllvtsikkojemlne menettely. Se on, kuten tietty, ylen kunniallista, puolueetonta ja ,,laillista". Esimerkiksi kaikissa nimitys- asioissa yleensä ja yliopistollisissa erittäin. Äskettäinhän oli julkisuudessa käsitellä- mänä se häikäilemättömyys, kieräily ja juo- nittelu, millä yliopiston ruotsikot koettimat estää tohtori U. Lehtosen julistamista päte- mäksi Menäjän historian professorin mir- kaan. Sen asian ratkaisi kiihkomiikingeille mastenmieliseen suuntaan professori W. Söderhjelinin ääni. Heti tämän tapahtuman jälkeen saatiin yliopistoa lähellä olemissa piireissä k»mlla, että historiallis-kielitieteellisen osaston mii- kinkiprofessorit o»vat päättäneet »n i e l en- osoitukseksi, s. o. kostoksi pro». Söder- hjelmin menettelystä, äänestää estetiikan professoriksi dosentti D. Hiraiä eiia proses sori Söderhjelmiä, jonka kuitenkin kaikki ul- komaalaiset asiantuntijat olimat asettaneet ensi sijalle dosentti Hirnin edelle. Nyt ta- pahtunut mirallinen äänestys kertookin, että kaikki mainitun osaston ruotsikot oivat to- dellakin äänestäneet dosentti Hirniä pro». Söderhjelmin edelle. Semmoista se on ruotsikkojen »nenettely. Milloin on asiantuntijain maikka kuinkakin heikosti puolustaivilla lausunnoilla hirm»li- sen ratkaise»va »nerkitys, niin ettei asian- omaisen ansioita ja pätemyyttä saa kukaan kuolemainen epäillä. Näin on laita esim. silloin kun joku ruotsikko Moring »voi päästä lakitieteen professoriksi, tai joku v. Wendt kotieläinopin professoriksi. Milloin on taas yhden asiantuntijan laus»»nnolla ääretön merkitys, mutta kolmen muun asiantuntijan la»»sunnolla ei mitään armoa. Niin esin». Lehtosen jutussa. Milloin taas ei ulkomaa- laisten asiantuntijain yksimielisellä lausun- nolla ole mitään »nerkitystä miikinki-kieli- professorien oman armostelun rinnalla. Niinkuin tässä nyt puheena olemassa ta- pauksessa. Mutta aina ne main „puhtaasti tieteelli set näkökohdat" ratkaisemat herrojen miikin- kien menettelyn. Uskottehan sen? * — Toinenkin adressi ednsknnnalle. Paitsi Peräseinäjoella pidetyn kansalaisko- kouksen adressia, on edusk»mnalle perjan taina saapunut seuraa»va Zlistarossa pide tyn kansalaiskokouksen sähkösanoma: „Hlistaron kansalaiskokous pyytää täten saada lausua symimmän kiitollisuutensa eduskunnalle sen yksilnielisestä esiintymi- sestä kalliitten oike»lksiem»ne ja lakiemine puolustamisessa, toimoen, että eduskunta edelleenkin yhtä eheänä ja yhtä järkähtä- mättömästi pitää mistä kiinni." * — Perillisiä etsitään. Menäjän ulko- asiain ministeriön ja kenraalikumernöörin kautta saapui senaattiin similitoimit»lskun- nalle joku aika takaperin ilmoitus että »vii- me syksynä olisi Italiassa kuollut eräs Hel- singistä kotoisin olema kollegiasessori Reno Joonaanpoika Palmgren, joka on jättänyt jälkeensä testamentin. JlmoiMsta seurasi ote testamentista, joka oli tehty miime heinäk. 14 p. italialaisten miran- omaisten läsnäollessa. Testamentissa jät tää kollegiasessori Reno Joonaanpoika Palmgren kaiken kiinteän ja irtaimen omai- sliutensa, mitä laatua se lieneekin, maiinol- leen Charlotta Kaarlentyttärelle, o. s. Prior, jota paitsi testainenttia seuraa oikeus sen tekijän keksimään keksintöön medenalaista menettä marten, joka keksintö testamenttiin oheenliitetyn herrain Natanin ja Cablen kanssa Singaporessa tehdyn sitoumuskirjan mukaan on tuottama keksijälle kolma»»neksen moitosta. Ilmoitusta seuraa myös italia- laisten miranoinaisten antama kuolintodis- t»ls, jonka mukaan yllämainittu Palmgren on kuollut »villa Tionissiossa Aramian luona syysk. 18 p. 1909 klo 5,M i .-p. Senaatin similitoimituskunta käski Uuden maan läänin kumernöörin ottamaan selkoa yllämainitun Palmgrenin perillisistä, mutta on Uudenmaan läänin kumernööri nyttein- min palauttanut asiakirjat undclleen senaa tille saatuaan Helsingin kirkkoherra,viras- toilta ilmoiMksen, ettei Helsingin kirkonkir- joissa ole mainittua henkilöä. — 5lnnlotorwia kirkkoon wähäknnloi- sia marten. „Waasa" kertoo, että sikäläi- sen kailpungin kirkkoon on asetettu paikoil- leen 12 kappaletta kuulotormia »vähäkuu loisia marten. 5tirkkomaltuusto myönsi tä hän tarkoitukseen 575 mk, joka summa kiit telikin armioitiin liikaa suureksi. Nämä merrattain halivat ja tarkoituksenmukaiset kinllotorivet on hankkinut tukholmalainen yhtiö ja lienemät ne ensimäiset meidän maamme kirkoissa, muita ulkomailla ne omat hymin tamallisia, onpa Saksassa menty niinkin pitkälle, että johtoja on ase- lettu seurakuntalaisten koteihin, joten turhat jalkamaimat säästymät. — Helvoscn warsaa ja koiraa luultiin karhuksi. T. k. 14 p.-nä sattui seuraam tapaus Kemijärivellä: Kun Kemijärmen kir kolta lähti eräs pitkällä kyydillä ajama mies tukkityömaalle Sulaman joelle, niin ajettuaan noin klm. kirkolta pohjoiseen päin, olimat niin kyydittämä kuin kyytimies huomaami- naan ulompana tiestä kaksi metsänpetoa, jotka heidän käsityksensä mukaan sopimat parhaiten karhuiksi. Mutta suksia ja pys syä kun ei kummallakaan ollut, että olisimat moineet heti petoin perään rientää, niin ajoimat he menojaan noin 3 klm päässä olemaan kylään, jossa toimitlimat hemosen i talliin ja alkoiivat hakea suksia ja pyssyjä, että päästäisiin petojen kintereille. Sukset he saimat mutta pyssyjä eimät, ja niin läh- timät he ilman ampuma-aseita katsomaan, mihin pedot omat kulkeneet. Tultuaan sille paikoin, missä olimat nähneet olettamansa ,.mesikän»men"-parin huomasimat he aiman samalta suunnalta ajaman erään heinämie- hen, jolla oli mukana irtonainen marsa ja koira. Ja nämät ne olimat ne otaksutut karhut. Tämän erehdyttämän huomion sai aikaan se, kun heinämies ennätti mennä metsään ja sen perässä se»lraaivat koira ja marsa olilvat jälempänä, joten matkustamaiset ei- mät nähneet mitään muuta kun nuo kaksi. ^Nuualta Suomesta. Uusi snolnalainel, henkimakuutns- yhtiö. Jo pitemmän ajan on maamme ta- loudellista maurastumista harrasta- mien kansallismielisten keskuudessa ol- lut »vireillä ajatus uuden suo»nalaisen henkimakuutusyhtiön perustamisesta. Lauantaina oli Helsingissä koolla jouk- ko asiaa harrastamia henkilöitä sekä pääkaupungista että maaseudulta ja päätettiin »viipymättä ryhtyä yritystä toteuttamaan. Kokouksessa myös tar- kastettiin perustettamaa yhtiötä »var- ten malmistettu yhtiöjärjestusehdotus ja hymäksyttiin se pääasiassa seinmoi- senaan. Dhtiön osakepääoma on 1 milj. mk. ja osakkeet 500 mkn suurui- sia, josta »näärästä 200 mk. makse- taan rahassa ja 390 nikasta annetaan takuurahastositoumus. Ahtiön perustamistoimista huolehti^ maan asetettiin »väliaikainen toimitun- ta, johon malittiin rakennusmestari Nest. L. Eskola, maisteri I. W. Ha- mulinna, senaattori Auq. Hjelt, mara- tuomari M. Honkajuuri, tohtori A. Koskimies, lehtori F. H. Koskinen, esittelijäsihteeri A. Listo, työnjohtaja F. Numlnimuori, »naanmiljelijä K. Ojanen, senaattori H. Rautapää. pan- kinjohtaja A. Wiksten ja senaattori O. Vuorenheimo. Toimikunnan tehtämäksi annettiin yhtiöjärjestyksen tarkistami- nen samoin kuin yhtiön nimen lopul- linen määrääminen. Kokouksen keskusteluja johti tehtai- lija T. Pohjanpalo. — 11. S. — Joensuun kauppakouluun opettajaksi ja marajohtajaksi malitsi johtokunta t. k. 13 p. neljästä haki- maist. K. I. Tuomikosken Helsingistä, — K:tar. — Laitvaliike Wiipuriin on alka- nut. — Suuri rostvosakki »vangit tu. Lahden poliisit omat miime päi- minä manqinneet maalari Hjalmar Puhjon ja kaupp. I. T. Hottolan, joista edellinen on toiminut »son ros- mojoukon johtajana; joukon toiset jäsentä on Helsingin poliisi pidätläny Rosivot omat taliven ajolla tehne