N:o 243 (124) — 1910 KESKI-SUOMI Tiistaina lokakuun 25 pnä Tuoretta K. S. R Kokosmantelia (Cocus rasp.) saatavana K.-S, Rohdoskaupassa □ □□□□□□□□ DQB!3kiE3E3E3ElQE! □ □ HERROILLE: Säämiskä- ja nahkavaatteita, koten: liivi», houanja, Ukki*, Ktrvilakkia, Klsiueitl ja Sakkia. Kudottuja villatavaroita, kUei: Ukkia, paitoj», k»o]»liii oja lakkia, sormikkaita. Villasia aluspaitoja ja housuja. 8aomaUi8<a ja YäalllU-Araerikkal:u* : a Kalossia ja Päällyskenkiä, Matkahuopia. lPU , d) M. G. OKSALAN Herrain Pukimoliike. □ □ □ □ o □ □ □ o □ □ □ □ □ □ □ □ □ □ □ □ □ □ □□□□□□□□□ QDDE3QQBQQD «4S4 I —I 8uomal. ja Sorr. V. 2 k l s;v, 5 mm .t k. lokak. 81 p:nL Kuulutus. Marraskuun 2 päivänä klo 10 ap. myydään edesmenneen posteljoonin ▼aimon Ida Johanna Kumpusen kuolinpesän omaisuutta nimittäin, pito- ja sänkyvaatteita y.m. y.m. Jyväskylässä 21 p. lokak. 1910. 8477 Vilh. Kammonen 1—2 mifeksi. Eiköhän nyt sopisi kohottaa huuto: maamiehet, irti liikemiehisiä ja keinottelijoista! E. H. puma-aseitteu ja niihin kuulumien ampumatarpeitten maahantuonti- kiellon somelluttamisen johdosta. WointuIjetuSrahtl rauta teillä. Lisätty rautatiehallitus ehdottaa korotusta. rautatieh illitus kokoonmi lauantaina käsittelemään kysyinystä »vicutiMoiu rahdin korottamisesta rautateillämme. Kaikki neumottcle- wat jäsenet katsoiMat rahdin liian al haiseksi, ja huomattiin se, »vertail lessa sitä rahtiin Venäjän. Nuoisiu, Norjan ja Tanskan rautateillä, mcl- koisesti näiden maiden rahtia pie nemmäksi; omatpa näiden maiden rahdit suuremmat kuin rautatiehal- lituksen tarisfitoimistoukiu ehdotta- mat. Neuwottelewat jäsenet katsoi- Mat rahdin laskettuna loisen luokan mukaan liian korkeaasi. mutta puo- lustiwat rahtia lähettämäksi kol- mannen luokan mukaan. — Nauta- tiehallitus käsittelee piakkoin kysy- myksen lopullisesti. Virallisia y.m.y leitsu. uutisia. nmt tietä liike-elämän »voittokululle ja jouduttamat ilseuäiseu maui.- omistajaluokan hämiötä ja ictolais- '.väestön lisääntymistä. Maanomistajien »efatnuimuvM liikemiesten afääreihin on aina pi- det ti) armcluttamana asiana edellisiin uäihden ja kokemus on todistanut useamman kuin yhden kerran ette! pelko ole aiyeetonta ollut. ;liän:ö tässä kosketellut seikat owat taaskin uutena muistutuksena ja maroiiuk- sena niaanomistajille, ettei pitäkööt arossa asiansa liikeuiies-eii asioista, jos taluomat ivälttää täm.int^pais-c! ikälvunksiä ja jos ia!)!oivat pnsyä aurallaan. Itse tosi», ensi sijasia, oivut ivov- luussa ne. jotka keivntuiiellscsti an- tautulvat keinottelun uhreiksi, mutta koska seuraukset omat niin laajakan- toiset kuin tässä on koitettu todist>.a, niin lienee simullisellatiu jotain sa- uomista. . Olkoon wielä lopuksi maiulttuua. että tällaiset surulliset ilmiöt mo- nesti alkuaan johtuivat utaahengen puutteesta. Kun maunmiljelys ci muka kannata, niin ryhdytään ha paroimaan liike-eläman liukkaille poluille, ilman kokemusta ja kykyä, luolvutaan useasti »vapaaehtoisesti maasta, halweksien sen Miljelemisiä ammattina. Ja useasti juuri itäistä mainituntapaisista nrittä',>slä tulee niitä liikemiehiä, jotka »vetäloät pe- iässään hunningolle toisiakin, riistä- wät irti maankamarasta. Nykyaikana on kohotettu monta räikeätä huutoa epäkohtien korjaa- HSpeämättömyyden huippu. Pekonen anoo 8,000 inku ylimää räistä eläkettä. Entinen Helsingin rikosasiain to- »ijsaario Wilho Pekonen on seuaot- .iin jättänyt anomuksen missä hän esiintuo seuraamaa: Sitteukuu senaatti »viime elok. Hi pnä tekemällään päätökseltä on hel- >nik. 7/20 pnä 1907 annetun fii-:ky= urjeen nojalla määrännyt Pekoiellc .»aksettalvaksi 2 muooen pulkan setä eläkkeen , rohkenee Pekonen sywim- .nässä alamaisuudessa »vielä pyytpä, että hänelle, keisarillisen julistutsen .«ojalla elok. 16 p:ltä 1S11 ylimää räisistä eläkkeistä, myönnettäisiin koko hänen palkkansa suuruinen yli- määräinen eläke laskettuna heimik. 23 p:stä 1908. Rautatiehallitus. AenraalikuMernööri on yhtynyt se- naatin päätökseen rautatieliullitutsen koutrollikonttorin ylikontrollöörin H. A. Hagmanin nimittämisestä mainitun hallituksen liikeunetireh- tööriksi. — Poposf anoo armoa. Tammi- saaren entinen poliisikonstaapeli A. Poposf on kenraaliku.vernöörin kans lian kautta anonut armahdusta hä- uelle erinäisistä laittomuuksista tuo- nutusta mankeusrangcnstukiesr.i. — Dliopiöto. Rosenbergin stipen diä oivat hakeneet doieittit L. K. Ö- Holm, G. Nordström, I. Leiiviskä, I. Ailio, A. Längsors, N. Karsten. I. Sundmall sekä filosofian tohtori Sig- ne Malmgren ja fil. maisteri T. Bo- renius. — Työaika rautateillä. Senaatti on hylännyt Suomen tie- ja Mesira- keunusteu työläisten liiton »valituk- sen tie- ja wesirakennuste i l.lilioiii- tuksen päätöksestä touko k. 28 p.ltä 1907 walittajaiu anomuksen johdos ta, että työpäimä lyhennettäisiin 9 tuntiseksi, tämän yhteydessä Suo- men »valtion rautateitte l konepajo- jen työmäeuyhdisiytsen samallaisen anomuksen. — Rautatieraniintolat. Niille a-! seinille, missä on ramiutola maikus- tamaa yleisöä Marten, on kiinnitetty seuraama knusikielin.'n julistus: „Täten kehoitetaan matkustamaa yleisöä kirjallisesti ilmoittamaan Nantatiehallituksen Toimistotireh- töörille tyytrmiättömnyteusä ruo- kaan, järjestykseen tai puhtauteen täesä rairintolassa. Tällainen il- moitns woidaan suljetlissa kuoressa maksuttomasti jättää asemapäällys- tölle millä asemalla lM'änsä". Aseitteu tuontikielto. Senaatti on keyoitauut tullihalli- tusta 5 päilvän kuluessa »viime lau- antaista lähtien jättämään seuaatil- le selityksen niistä totmenpiteislä, joihin se on ryhtynyt eriuaiste': nm- MlivmaiNe. Tunnelmia ja koske- luksia. kirjoittanut Ilmari Sianto. X. 21 p. heinät. Munchen. Kuka',.a oikea matkailija kesäuhelteiseuä pät- wänä himoitsee päästä museoilla tai gallerioilla itseään mäsyttäiuään? Mutta kun on kysymys Munchenis- lä, tekee poikkeukseit ja lähtee '.virrau mukana. Tuossa on esimerlitsi .,lli !U Pinakothek". £n kuin uousisi ytös Nikolainkirkon portaita Helsingissä, mutta taidetemppeli tekee monin »verroin juhlallisemman »vaikutuksen. Mitä kaikkea siellä on katsottalvaa. sen luetteleminen ei meikäläiselle Matille kuulu, hän ei ole koskaan harjoittanut taideopinnotta eikä suo» rittanut kurssia estetiikassa. Hän »voin kulkee läpi ''aasaksensa siellä kotona sitten sopimassa tilaisuudessa kehaista, että »onhan sitä liankin löi,- nyt". Ailvan yleinen totuus on, eitei kesämatkailijan päähän jää ainoata- kaan erikoismuistoa suurista mu- sc>/ista. En minäkään Munct.enin Uudesta Piuakothekislä muista n-uuta kuin pari taulua: Gcschehe Tein Wille — kuolemakohtaus köy- hän majassa sekä Böcklinin. jäljen- nöksistä entuudesta tutiu. „Spiel der Vellen" — Laineide?: l?ikki. Edel- listä saatoin katsoa sen sisäisen »va- tamuuden ja elämän arimnmn to- tuuden tähoen, jälkimäisiä sen luou- non mahtaman jym!)olis>tttn takia: ihmisen pirullisuus, naiien aisti- orjuus, miehen ikuinen raaka nauru oman »voimansa hyökyhuipulta — uima meriperkele — hekumoUva ju mala. „Wanhassa Pinakotherioiä" käyn- nistäni tuskin muistan muuta kuin hahmoja egyptiläisistä mumioista. Näin mähän merkitsee yksilölle wito- situhausien simistys! Mitä häntä lii- kuttaa muinais-egyptiläinen pyhä härkä! Nykyntailmassa hänen täytyy olla toreadoorina niin nionia epä- pyhiä härkäpäitä »vastaan! Nationalmuseum (^aus»illis:uu- seo) Prinzregentenstrassen liepeellä ci Moinut olla häinmästyttäinättä suomalaisen nälläseuouu asukasta tamaraiusa paljoudella ja rikkautensa loistolla. Siitä saattaa hän maakuntalaisi!- leen jotakin jutella. Tuossa ensinnäkin on kitningas Ludwig II:sen juhlasäuky: kultaa, sinistä samettia, tailvaantähtiä, ba- sunoilla puhaltatvia enkeleitä ja la- ton kaarella »välkkylvä kriiuiiu — on siinä kelmaunut köllötellä. Jos Jttssi Jnssinpoika Juntunen Juutusrau- nan kylältä pantaisiin sellaiseen sän- kyyn, niin hän tulisi inielenmikaan lviidcssä minuutissa ja huutaisi: „Ei Jussista taimaaseen!" N'o, tuossa on keisari Napoleonin pöytä, mutta mitäpäs hänestä. Waan kat- sokaahan, millaiset on kirkkolvällyt seinille ripustettu, onpas niissä ko> J y väsk ylästä ja Keski-Snornesta. Maltionrautaleilten puutaivara-ostol. Keski-Suomen inn^ilMilielysseura on kesällä rautatiehMitnkselle lähet- täiiiäänsä, Maltiour.nitateiiteu puu- talvara-ostoja koskemaan tirjelniääu- sä saanut mastautseksi seuraaman kirjelmän: Mustaukseksi kirjeeieenne saa rau tatiehallitus ilmoittaa, että rautatie- hallituksen halko-ostot toimitetaan ja oivat toimitetut lulkisteu kuulu- tusteu mukaisesti, joissa halullisia reita kumia eneni,nän kuii, aapisessa. Wai roomalaisia gobeliineja! -.'^ut-^ ta niennäänhän toisiin yuoneijiin. Tuossa on elefantiuluisia korkormva- tauluja, mitä saatanallista peliä niissä csitcttäneenkään! l^accha- ual). Ei tätä sydänmnalainen älyä. Keisarien kellot — ka, kellonhan nuo !on näköiset, sen toki tajuaa. Onpa , pitkälti koreita huoneita. Missä on ^turkkilaisen teltta, mikä on täynnä kultakirstuja ja muuta rojakkaa, pyhimyskulvia, historiallisia loisto-^ kaappeja, onpahan iänikuinen lap- senkehtokin tänne sortunut (m:lta 1579). Mutta nythän hornan tuut- ^ tiin tultiin. Miestä kuiu piliveä, rautapäistä, rautatakkista, teräshou- suista — kokonainen rykmentti kei häilleen, kiipinee», typäriueen, rat- snineen. Ja tuossa on taas sen Na- poleonin sapeli. Omat :,e tapelleet ennen — keisaritkin. Äa, nyt kirk- koon tupsahettiin. Täällähän wasta monta jumalaa, täällähän nyt kelpaa rukoilla: jos ei yksi auta, tottahan toinen. Tuossa paraikaa Matalee» naa hinaamat taimaaseen. Mikäs täällä: Jeesus Nistus ristinpuussa ja ryömärit, oikeinhan olvat kirjai- men jälkeen »veistetyt. Mikä se tä-! mä mööpeli tässä? Herttuatar Fran-! siska Dorotheau kautotuoli. Olkoon! Älimetään toisen kerrokseen: Tako- mataide, malaniataide, kulta- ja ho- peateollisuus, rahat, ajopelit, kuto-^ inataitecn kehitys, kirkkogobeiiinit, ^ ihmisten pMvut, herrain kepit, pap- pien manhat raamatut — piisaa. Kiitvetäänpäs yhä ylemmäs: „Krip- pensamlungen"; kaunista on, sala- hankkijoita on kehoitettn tekemään tarjouksensa kuulutuksissa tnaliiiltua järjestystä uouda!taeu. Niin on myös hra Niilo Ahlgrenin Äeski- Suomeu maanMiljeli^ssenran kosket- taina halonhankinta-sopiiiins snuty- nyt. Nautatiehallitusta ei »voida moit- tia siitä, että se muka suosisi suurem- Pia hankkijoita ja »välittäjiä, sillä rautatiehallituksen halko ostoissa on kaikille kilpailu ollut »vapaana. Et- tä »viime Muosikymmeuen kuluessa on ilmestynyt suurempia haukkijvi- ta, sekä yksityisiä että yhtiöitä, jotka loitommalla kuljettamat halkota-va- roita Maltionrautateioen tarpeeksi, ei suinkaan »voida katsoa miksikään epänornmaliksi ilmiöksi, koska metsät rautateiden Marsilla eilvät enää koi- kin paikoin riitä tyydyttämään wal- tionrautateiden yhä enentynyttä poltto-aineen tarmetta eikä »leski- Suonien maanlviljelysseura tarkem- miu asiaa harkittuaan moi puolustaa ehdottamaansa toimenpidettä, ef:ä iiim. kaikki »välittäjät syrjäytettäi siin, sillä seuhäu kautta riistettäisiin loitompana rautatielinjoilta olemil ta metsänonnstali ta mahdollisuus saada halkometsäusä myydyiksi, hei- dän kuu ei Moi lannattaa ainoas- taan itseänsä »varten rakennuttaa tällaisiin hankkimukjiin tarpeellisia mälineitä. Kun otetaan huomioou, että rau tatiehallitus ottaa »vasiaan tarjouk- sia ja tekee sopimuksia niiukiu pieu- teii halkomäärieu kuiu 7,0 m' (— 12 V 2 syltä) hankkinusesta, niin ei »voi- da »väittää, ettei rautarieiiallitus o!t- si silmälläpitänyt myös pitkuhau^ki- joita ja heidän etujaan. Waltiourautateiden polttopuut os tetaan jopa 75 mm. »vahmuisiiu asti, joteu järkiperäistä metsänhoitoa uou- dattanialla metsästä saadaan ulos kaikki ,„iikä siitä on tulema, ja Moi- daau metsiä, noudaltaiiialla rantatei- deu haukiiitaMaatimulsia, hoitaa jär- kiperäisesti, minkä puolestaan osot- taa sekin seikka, että inetsähallinto on katsonut mahdollisiksi »vuosittain lisä- tä »valtionrautateideu tarpeeksi toi- mitettamia perkaus- sa apuharfeen- iitishakkauksia. Mitä tulee maaniviijc- lysseuran toimomilfseen, että rauta- tiehallitus asettaisi hinnat sellaisiksi, että metsänomistajat lvoisi»va! suo- raan myydä talvaransa maitionrau- tateille, uiiu on asia ostajien o- massa »vallassa. »autatiehalli- tus eusi tuleman syyok. l pnä taas ostaa melkoisia volitopuumääriä haukittamaksi pääasiallisesti »?. 1012, on mctsänomistajien otettalva maa- riin, että he tarjoamat t.imaransa halmennnalla kuin »välittäjät, niin eiivät joudu heistä riippumiksi, sillä niinkuin jo mainittiin, ottaa rauta tiehallitus tarjouksia liyiväksyessäön huomioon ainoastaan ne, jotka omat rautatiehallitukselle edullisimmat. T8(viVfl2ltf PPf saatte parhaiten allekirjoittaneelta, joko i , . ostamalla kankaan tarpeineen, tai ti laamalla ne valmiina. Kintaita on niin runsaasti, että vaativaisinkin osaaja tulee tvvdv- tetyksi. ' J M. G. OKSALAN Pnklmolilki. Waratuoniari Jalo Adols Ahl- roth 1,720 Läntä 12-t äänestäjältä. Kaksi Maltakirjaa oli maalia toi- niitettäessä hylätty. Maalia Ivastaan ilmoitettiin iyy- tymättömyyttä. Jywäslylau tetnllllneu seura 'kokoontuu kokoukseensa torstaina lo- kakuun 27 p:nä. Ohjelma: Kokoonnutaan Lyseolle luonnon- tieteiden opintosaliin klo 7 ,.p., jossa insinööri M. I. Eerikäinen skiopti- konkumieu amulla esittää ltihyesti ul- koniaaninatkaltaan mnistelmiuan. Siirrytään pitämään kokousta ho- telli Wahlgrcniin. Esitetään selonteko seuran raha- Maroista. Nataiusinööri N. Lisit,)in näyttää maltionrautateillä käytännössä ole- man käsin käytettälvän tomuimurin. WeNelinwaärennystö? .^iuteu mekin aikoinaar kerroim me sai tal. EdMiu Kanlaanpää Kol- hosta Miime elok. 24 pnä Kansallis- Osake-Pankin täkäläisestä konttoris- ta ilmoituksen, että pankilla on ha!- lussaan hänen tuunustamausa ja Helsingin Valimo Osakeyhtiön aset- taina 980 nikn 50 pennin Mckseli. Jlinoitettuaan tästä pankille, sai kankaanpää pankin pääkonttorista Helsingistä kirjeen, jossa selitettiin, että »vekselin oli pankille myynyt sen aseltaja. joka samalla oli ilmoitta- nut, että Kaukaaupää tunnusteensa ivastineeksi oli Helsingin Walimo Osakeyhtiöltä saanut »rastatunnus- teen. Eilisessä raastuMauoikeiden is- tunnossa Kansallis-Osake-Pankki :velkoi Äankaanpäällä »vekselin sisäl- !cä. Vastaaja selitti, ettei hän ole tietänyt Helsingin Valimo Osakeyh- tiö-nimisen toiminimen olemassa^ olostakaan, ennenkuin pankista sai ilmoituksen, eikä ole lullieiufafin ol lut tekemisissä mainitun toiminimen ! kanssa. — Kantajan pyynnösiä In-- kattiin juttu tuleman marraskuun 7 päilvääu. Oiteusneuwosmieheu» waalissa pidetty pöytäkirja julaistiin eilisensä maistraatin istunnossa. Tarkite- tun laskun »nukaan o»vat maalissa ääniä saaneet: Waratuom. Hjalmar Hugo Ossian H o l l m e r u s 2,123 ääntä 143 ää nestäjältä; Varatuomari Toi'.vo Theodor Al- »vian Anjala 2033 ääntä 1GG ää- nes — Jymäskqlän tuftifamatin m. i. tlillinhoitajaksi on io'stalseksi. ei kui- tenkaan kauemmaksi, kuin 1911 »nuo- den loppuun määrätty ylim. kama rikirjnri I. R. B o e h — Tuomio julistettiin eilen rää- täli Gustaf Adolf I k s s e n konkurs- sissa. — Vaaran nimen ilmoittamisesta tuomittu. Eilisessä raastuivanoi- keudeu istunnossa tnomitiiin maan »vilj. E. Jääskeläinen ^ank-lsaime?tL juopumuksesta 15, meluainisesta 20 ja »väärän nimen ilmoit^aniisesta j 100, eli yhteensä 135 inkii sakkoon, ! ivastaama 23 p:n mankciltta. l Jääskeläinen oli Miime markki- I nain aikana poliinn huostaan jou- \ tuessaan ilmoittanut olemansa ial. Emil Tillikainen Kangasniemeltä. — WiestinjuoksumaljaSta, jonka V. P. K:n Woim. ja Ury. seura on peräistä on, ntutta sitä cn mahdoton toisille selittää. Marian i^mcstvs — Bella Napoli ja VesuivitlS tnli- »vuoren purkaus: termeisiä Jtaliae- ta. Ei kestä pää enempää. Vhdes- sä tiinnissa puoli maailinua ja tu- haniien Muotta! Mars toiseen mu- seoon. Teutschcs Museum — .Sonnon- tieteen ja tekniikan mestariteokset. Se on suureininoinen laitos? Vaikka me pyhiimvihkimätlöinät joukot emme ole niillä edellytykjil- lä marustetut, että sulattaisimme sa- dannetta osaakaan kaikesta, »nitä näemme, niin me kuitenkin jollakin taMoin nautimme ja jollei muuta: ainakin tuuucmme oman osattomuu- teniinc. Nubialaincn hiekkakitvi: Tiiulcu maikutukset! Veden iv>:ikututset! Erilaiset »vuorikerrostumat. Mail- man suurin timantti, nurkin kokoi- nen möhkäle, jonka armo lasketaan — 20 »niljoonaksi Saks.rntnarkaksi! Kimettyniät, korallit j.n.e. Kone- mailma: sähkökoneet, pumput, koko- naiset pajat hehkumine ahjoiileeu ja nioukareineen. turbiinit, liöyryko- neet, kokonaiset junaiveturit, koko- naiset rautatiejäljennörset. (Ztigira- ta). tuulim»)llyt y.m.s. Ensi kerros jo siksi mäsyttää, että on Mallan tar- peellista pujahtaa ncljälluestunniksi Wirwoitus-autoniaattiin ja antaa rahojen syöttää ja juottaa. Alles geht automatish! Kaikki käypi itse toimiivien koneiden aivulla. „Sak- salaisen museon" toisessa kerroksessa kohtaa katselija tähtitieteen nerok- kaat Mälineet, linssien salaisuudet, ; perustanut kilpailtaMaksi Jymäskv- ! lä» kaupungin ja pitäjän Wvim. ja Urheiluseurojen kesken 10 km. mat- kalla 5-miehisillä joukkiteilla. kilpail- tiin sunnuntaina ensi kerran. Mal- jan sai haltuunsa W. P. 0:n seura, jonka edustajat: Mäkelä, Kauppinen. Vierto, Lehtinen ja Talo taitvalsi- mat tuon matkan 33 m. 58 sek:Ssa. Seminaarilaisten aika oli 34 m. 49 s. ja lyseolaisten 35 m. 25 '/, sek. kaiken mailmau pendclit ja hyrrät; hän saapi halvainnolliscsti kc'.ea ää- ^ ttieu, sämelteu ja puheen synnyn, a- kilstiilau salaisuudet, telegraasit, te- lesoouit, gramiiiosoouit j.s.s. Tuos- sa on maalaustekniikka, tuossa ty- pograafit ja pikapaiiliinet. litograafit fotograafit, kellomekauiikka j.n.e. Kehräyksen tekniikka (kultalaugat), ^ rukit, kangaspuut. Sitten: maan- miljelysaseet »vanhimmista (»joista alkaen, kokonaiset miljapellot työlvä» kiueeu — lasikaapeissa. Maatalous karjoineen ja syöttöaineinecn. Ke- utialliset laboratoriot, sulatusuunit — mitä tahansa. Kohoamme muse- on kolmanteen kerrokseen. Vasser- ban — »vcsirakennust.lide. Esinier- kiksi: »venycct, Yömyiaiivat, Tona- »van lautta, kauamarakcuteet, uusiiii- mat pikayöyrylaiiv.it, tauppalaiivut, uhkeat sotalailvat, pauss.lrit, ristci- lijät, torpeedot, loistosoutulai»va w:lta 1663, miikinkilaima !»:nneltä muosisadalta ja sen senmoisia. Se on saksalaisen työn ja käytän- nöllisen eläinän paraadipalatsi. Ja kaikki tämä näytetään muukalaiselle 20:stä penningistä! Tuhansien miljoonien armoiset kokoelmat! 22 päiwä heinäkunta. Tänään olen ensi tyoksciii snun- nannut askeleeni takaisin Prinssihal- \ lilsijaii kadulle, jonka seitsikossa ko- ^ hoaa «Schackgalerie". Erikoistunti- ^ jat mariiiaan maatimat Matti Rci- käläistä Misusti waike'iemal>n kaiken \ suhteen, mikä tässäkin taidekokoel- massa on patentin saanutta taikka päinMastoin. Sentähden en uskal- la hiiskua halkaista sanaa suurmed-1 Leliktti» SaililaamiOi? „Sawo" irrtoo: Rautalammin Kärtkäulän kylän Orimäen tilan maalla sijaitsevassa V. Liimataisen omistamassa torpassa sattui t.k. 17 pnä tapaus, joka kaikesta päättäen on »eesikau- hua. Mainitun talon kissa oli nini. sanotun päimän iltana tullut kotiin nietsästä aitvan raiivoStuneena. Se puri ja kynsi kaikkea, mikä ivaan e- tecn sattui. M.m. oli se purrut 3 '»eiikeä kotimäen joukosta niin pa- ')oin, että nämä »vielä olilvat wuo° teen oniana seuraamana päiiväuä. Torpan isäntä ei sartuuut kotiin. Ko- -ona olijoilla oli täysi työ saada rai^ vostuuut eläin ulosajetuksi tulvasta. >tiin tämä Mihdoin onnistui, lähett iin naapurista apua hakemaan. Naapurista läksikin heti mies a- •.utun. Saamuttuaan torppaan, töy- läsi kissa hänen kimppuunsa, .nutta 'uneksi sattui miehellä olemaan niu- kanaau kuokka, jolla lopetti vedo-i 'äimät. Asiassa on kääunutl», lääkärin puoleen selmyyden saamiseksi. Välttämätöntä onki'?, että pikai- sesti otetaan selmää siitä, onko kissa mcsikaubun saastuttuina, mikä kai- kcsta päättäen on todeiinäköis^ä. Jos tapaus todetaan lvcsikauliu^si, niin omat hacuvottiinee? toimitetta- »vat Pietariin Pasteurlaitoksccn n-.ahdollisimiiian pian. — Viinatehdas hämiterty. Suu reksi suruksi Äänekosken seurakunnan niinkuuutun Mämii?eukulän korpi- rojutcytaan isännille -a sen annoiiil- Ie kaniiattajauhdistyksiUe, halvilli- »vät Äänekosken poliifimiranoniaiset lauantaina tämän f:n 22 p:än aa muna kaksi suurta »viinatehdasta polijiaan myöten. Tehtaat siiaitsi- >rat Mänimenniemen t-ilon macilla »virtaaivan Petojoen ran.ialla. Tehtaissa »vartosi .Pränmesta- ria", joka lumessa v'.e»vista sälistä päättäeii saapuikin aiman läyclle, 11 tynnöriä uhkuivaa rankkia, n>.!tkä tehtailijan oman i.iwentceraukse:i mukaan tehdaskalustoine.'!! kuului- mat olelvan kumniinkin 200 mkn ar- ivoiset. Siitä huolimatta lähti kui- tenkin mainittu Pete>»oen ni'lti micta mieniään mukanaan l>ymät humalat ja tehtaan kalliit kalustot kalarikasta Keitelettä kohden. Opas. — Lehtimäen kunnan kuntako kouksessa tämän k :n 21 vnä Malit- tiin Soinissa pidettävään Alajär »non, Soinin ja Lehtimäen kuntain teiseen kokoukseen edustajiksi kui> -ollisl. esiiiiies H. Mattiuci» ^a tal. viisto Ukoumäki ja keille Marami:- beffi tal. ustaa Ka't!aia. Esitettiin kunnall's>ver'>icl' rasti- luettelo, josta muutainia l^ipautet- lii» »veroumaksusta. Mnönuettiin k)Nwäksnu>ä lunsunio kauppias A. Autiolle mähcmmän miirklillisten Märiaine-den myymis- lnralzankintaan. tari Rasaelin »Pyhimyksistä", jotka tuijottaivat mikä mistäkin nurkasta, kiitcu minusta näyttää, sangen nuh- telelvaisesti. Vaistomaisesti sen- tään ihmettelen Mich»relangelolais« ta „Hywän- ja pahantiedon puura". Onhan Aadam paran ja Eeiva rats» kan häätö ulos paradiisii.ta meille kaikille Mallan rakas aapiskutva, jota eniine kaiketikaan tarlvitse yntmär» tää ihan kirjaimellisesti. Enkelipä» liisi tyrkkää miestä paljaalla miekal- la niskaan <Aadain >>n paksunahkat- nen). käärme kiertää oivelasti omc- napuuta, mutta pahoinkaan häkelly» mättä taimaallisesta torpparihää- döstä kuhertelee sen ihanaisen puun siimeksessä toinenkin (?) nuori pari. Imaisen rinnat o»vat hyivin hekumal» lisiksi maalatut, mutta miehen siitin tekee jumalallisen epäiistillise.i tvai- kutuksen. Se pyytää kai olla iuhi- millisen simcyden korkein syu,booli ja ellei tuota pirun käärmettä olisi c'kä naisen hekumallisia rintoki:mpuja. niin luonnollisesti tämän aran a- sian Möisi nykypäimänäki» sa:nalla taivalla maalata, jonka ohessa me kaikki loikoilisimme paratiisissa. Vielä rohkenen mainita huontan- neeni Feyerbachin .Kristuksen ja Samarialaisen tvainon kaimolla*. Naisen rinnat siinäkin on^t iiitoyi- moiscSti esitetyt niin että hu»oällä paimenella lienee hieman »vaikea py- syä tekstissään, mutta onueksi kur- kistaa Miaton lapsukainen n^sen hameen takaa ja ikäänkuin Ivalittää profeetallisen huomion takaisi» py- ^Ottn^ottanut työkseni käydä kol-