Nro 95 (49) - 1910 KESKISUOMI Torstaina huhtikuun 28 pmä Kihloissa. Eeva Kesäniemi. Frans Welakoski. Äänekoski. 1559 l-i a Täten yleisön tiedoksi saatetaan, että P. J. § 2 mukaan 4-20 mk. sakon uhalla on kielletty kaupun gin katukäy täyillä käsikärryjen työntäminen, polkupyörällä ajami nen ja suurempien esineiden kulje tus, jotka orat haitaksi jalan kul kijoille. Jyväskylässä 28 p:nä huhtik. 1910. Poliisikamari. 1568 1-2 Suomalainen Naisliitto kokoontuu Kuonallistalolle tänään klo 7 illalla. HUOM.I Tilaisunten tulee Lii tolle harTinaisen mieluisa vieras. 1552 1—1 Ilmoitus. Velkojain kokous Velkojat kauppias K. 6. Ahosen konkurssiin luovutetussa pesässä kntsutaan täten kokoontumaan tiis taina ensi toukokuun 10 päivänä 1910 klo 6 i.-p. Jyväskylän kau punkiin allekirjoittaneen pesän toi- mitsijamiehen luo neuvottelemaan ia päättämään, onko konkurssihal linnon maksamaa vetoa Jyväsky län kaupungin Raastuvanoikeuden antamaa päätöstä vastaan takaisi?- voittoa konkurssipesää koskevassa riitajutuesa jatkettava hovioikeu dessa. Ja muistutetaan konkurssisään nön määräyksestä, että poisjääneet velkojat saavat tyytyä saapuville tulleiden päätöksiin. Jyväskylä, huhtikuun 23 päivänä 1910. 1545 Kammonen. i-i Puutarha- - ja - talouskurssit. Joa riittävä määrä naisoppilaita ilmoittautuu, pidetään Jyväs ylän Rutalassa 6 viikkoa kestävät puu tarha- ja talouskurssit kesäkuun 15 päivästä heinäkuun loppuun. Muks i opetuksesta ja täysihoidosta 45 mk. kuussa tai vaan opetuksesta ja päi vällisestä 25 mk. kuussa. Muuta m a vapaaoppilaita otetaan jo touko kuussa. Oppilaiksi haluavat ilmoit tautukoot ennen kesäkuun 1 p. alle kirjoittaneella. Rosa Enckell. Osote: Leppircsl. 1660 1-1 Heiniä myytävänä Keijon Huvilassa. woiSsa MMveitden alla woita, kalaa ia muitakauppatalMarckta". KuMtot kuningas w. 1550 ,laillis tuit! heidän MeltnZeinonsa, perus- wn sm siihen että „koska mainittu- ien wMasnomaIai6ten. jotka kallioilla aisuwat, täytyy pyrkiä sinne missä am meistaan ja tubeistaan woiwat Miljaa ja heildän on lvaitkoa tvarioella niitä kaimoja, sotöa kaupungista lähre- wät, niin olkoon Heillä lupa, miedä tuommoisia tamavoita omissa aluksis saan,^ mutta pidettäköön samalla sil mällä, etteimät kuiteinkaan syötämiä iatvaroita MIUto". Astiateollisuus pääsi täten näihin ai- koihin kotiteollisuutena Länsi-2uomes- sa suureen kukoistukseen. Ä.m. Tuk- Holmaan kuljetettiin Muofittain sadot- tain Puisia wateja, lautasia, haarikkoja, punkkia, sankoja, mokkasia, seuloja, saa- Mia, kansilpyiiyjq, «mmeiia, tormi- kannuja, Japmto, kaukaloita, yksinään Raumatta lkltljetettiin eräänäkin Muon- na> 2000 m-kan armosta puuastioita. Männäisten kylä Uudenkirkon lähis- töllä oti tärkeä markkinapai>k?a. jossa tamarat lajltÄtiin ja laiivain omista- sat ostiimat Parhaat tamarat ulkomaille mietämiksi. Laidvan Zveistäjinä Äimät suomalai- set historiantuulnja. Olalis ^iagnus antaa heisti Pohjoismaiden his toriassa w'.:odelta 1555 kehuske leman seuraaman arivosteiun: »Suomen kansakunta, jov j puu- tveiÄoalalla an taituroi» rakentaa yhtä muhkeita ja wcihivoja soialaimoja. ehkä parempiakin kuin ne, joita erinomai sella taidolla olen nähnyt Meiieisialais- ten iwaKnistawon". Ja Mieuaii-K^rja- laiset oilimal myöskin tunue:u: ja tunnustetut »Parhaimmiksi isojen me- ri alusten rakmtajdksi" koko Arkangelin ympäristössä. Raudan malamis- ja takomistaidoö- taan olimat entisaikoina kuuluisia ei ainoastaan Marisi naiset Suomen nie men asuKaat waan erityisestikin Wie- nan-ckavjailaiset. Raaka-aineita saatiin kotimaasta ja Ma letti in se -omatekoi sissa maalaisuuneiAsa. Melkein joka ikylässä Wiemm läänissä Kesäijärmestä Wimm rajoille ja sieltä aina Perä- jä-rmelle asti Aunuksessa omat mustat sorapenkeroet muistuttamassa raudan- ivalmistuspajojen muinaisesta nicii- neesda. Olipa siellä kehitlyny: jonkin- ^lainen käsilyöläisammattikuntakin, jo-- la osalltaan todistanee asekin seikka, että! eräissä lylissä, joissa nykisin tuskin^ ren saaristokansoilla ja Amerikan In- tiaani-heimoilla, nim. loimet sidottiin joko kaiswawiin puihin tai Masiien rakennettiuhin Vehäpuihin ja kuteet Pujoteltiin hyppysillä tai syösiä'mellä niiden Mätiin. Kehittyneempää keffinröä osoittamat n.k. »loukku ja kurenjsääri kangaspuut", iotka oiMai »vanhastaan meiHii käytän nössä tunnetut. Kintai'zei, ;;*ffien ja Merkkojen ym. kalanpyydysten kudea- ta erilaisilla apuneumoilla on liedenkin myös warsin wanhoil!a ajoilta ol!»i tunnettua suomalaisille. Monenlaisia kauniita korisi eitä ja kirjauksia läyttimät muliiais^uonialai-- set kutomalla ja lvarsinkin ompelemalla Malllmistamimsa kankaisiin ja -vaattei siin. Kalmistohaudoissa lamatut kar- salaiset koristemallit osoittama: sain^.l- laisia alkuperäisiä mittausopillisia kuo- s>!0witelmia kuin arl)fi>a ; f-oir.i fcutit ja tutkitut suomensukuisten kansojen (Tuomon ja WenHän karjalaisien. rolaisten ja >!iiwiläisten, mordmalais- ien, tseheremissein, Motjaakkien y.m. ^ ja keittiön käsmämän wapaan asunnon, Mieläipa osittain unkarilaistenkin) waa-^ lämmön ja malon sekä Mähimään 25 tekoriste-kuosit. Naisten kehitchneistä aaria miljeltiM maata. Wuotuista kehrääwi?- ja kutomiskeinoista ja kir-^ Pälkka-apua !saa alemman kansakoulun jailusta kertoo KaLewala seikkaperäi-! opettaja yleisistä ltvaroisia 600 mkaa. sesti. Wa>nlhastaan owat suomalaiset Alemman kansäkoulun openaja saa jl0 osanneeit lankain ja kangasten moni>- wiisi, kymmenen ja »viisitoista ivuotta wäriiset painanltakeinot, kuten kalmis- palwel>uaan yleisislä wa?oisia palkan- totutkimukset osoittamat. KaAveilla korotusta joka kerran 90 mr, kunmlta, paitsi muita etuja kunnan harkinnan mukaan, wäh!>uään kaksi huonetta ja keittiön käsittäivän wa>- paan asunnon, lämmön ja malon sekä rehun ija laitumen ainakin yhdelle leh- mälle. Sitä Paitsi on opettajalle, joka koulua johtaa, annettama koulun lähei- syl)dessä wähin?ään ylsi hehtaari wil- jeltyä maata. Aleisistä muroista saa ylemmän kansakoulun opettaja palkka- apua 900 m'k. wuodessa, multa tämä yleinen peruspalkka korotetaan 1,100 markkaan nainliDsa olemalle tai ol- leelle opettajalle, joka on perheensä pääasiallinen elättäjä ja jolla on Ylsi tai useampia alaikäisiä lapsia. Alcm- män kansakoulun opettaja saa iviisi, kymmenen, ^viisitoista ja faftfi),n nientä muotta pakveliuaan yleisistä Maroista joka kerran 180 mkn suuruisen Palkan- tovotuksen, jos hänen perusvaikkansa on 900 mk. ja 220 mkn suuruisen, jos peruspÄkla on 1,100 m?. Alemman lkansakoulun opettnsalle antaa kunm ^MÄhintään yhden huoneen wärjÄ)s lienee myös Mut waich>iis:a ajoista tunnettu^ ja> käyteöiy. Keski- ajan lopulla ja Utldenajan alussa oli- wat jo historiallisesti mainittavia suo malaiset kotikutoiset PellaMa- -ja willa- lkankaat. Msinpä kuninkaan tvaateka- mariin ja linnoihin sitä kuljetettiin. »Turun liina" oli tämmöisenä kunin- Maallisena tameaineena w. 1529 tun- nettua ja Wi>ipurin Mänissä mainitaan N>. 1552 pellavakankailla fuoriteiun päimätöitä. Suomalainen sarka ja myös werkak!n olimat jo noina aikoina cMvokkaiita waihtota!lvaroita. Niinpä wietiin sarkaa Ästm. Turusta M. 1583 n. 3,500 kyynärää ja Miipurista 1000 Vyynärää. 1600—1700 luiwuil:a mai nittakoon, että Miskäisilyön iuotteiden ulosmientv Turusia ja Uudestakau- pungista oli >waHn tuniulva. Esim. »vuosina 1736—39 »vietiin Turusta Muosiitain noin 100,000 kyynärää pel- lamakangasta, drellii >ja piikkokankaat siihen luettuna. Häme oli 1789 tie noilla kotikutoisen PellaMakm!gas:eo!l- lisuuden pääpailka. Seumtossamine koliteollisu>!d.'n ke- on aiinoatakaan sepän taitois-a henki. j hlMa huamaaumie että miesten käsi- löä, ennen n-anhaan kerrotaan olleen l-yotuotteet wuo!>l »vuodelta ka)ott.iwt aina 40 pajaan. Liepä noina aitoina talliheLyjen tvalmistns ja korisrelutai- to olleen lsangen kchitiynyt, tulen nim. kcrrjalaiiset hautalöydöt osoi:tawat. Niiden alkuperäistä karjaiaisla toti- tÄoa tobenvoivat m.m. haudoisia »öy- detyt ivaslki- ja hcpeasepän työkalut. JÄkiä muinaissMmalaiston puu-, tuohi», luu-, sami" ja nahkateollisuu- desiä on löydetty pakanallisien kalmis tojen haudoista. moinut >st)Niyä sainanlasku »seppä siiöpi Mvän leiniän, takoja palat parahat", maikka se mdMcimmin waihlui maan wiljeiysseuduissa muotoon »seppä snö- pi. se^lwä>n lleimän, auran painaja pa- rahan". Jo keÄiasjalla oliimat suomalaiset pyssysepät kuuluisia. Sa>won »putiki- sepät" olidvat oriioten maineessa ja Satakunnassa Olaus Magnin mukaan iMakmistettiin kanuunoitakin. Jcpa Paistellen käytettiin tällöin Mesilvoi- malla käypiä wäki.maisaroitakin. Keski- Äjalla taottiin nuolien kärjet ja jousi- Plpsyjen kaaret käjsin, mutta niiden rattaat imcilettiin. Suonnalaiset olilmat niin taitaioia sotahalujen lmallmistajia, etiä esim. so-- tahaarniskoja ja plMMin silattiin RuoPn kumngasten laskuun. Kustaa Fincke Samonlinnan päällikkö mäliiti nri>tä Kustaa Waasalle ilmoittaen eräässä käskykdrjeessä w. 1547 tiedos- saan olewan plysMeppiä, »j>oika Pysly- Zvät niin hyvään työhön, kun heille wain ikään tehtämäksi annetaan." W. 1632 ilimoitiaa kreimi Creutz kania- rille pohjan iparän pyssyseppien saa neen Maliiniiksi 136 musketlia nun tarpeiksi. Auran rautoja tettiin aikoinaan pailijon Viipurin lesta uskomaille. Etewäl masiisepät Nialmistiimat hormiinkin tuotteitaan ja saipa funtnf*n aimoimesia kirjeessä w. 1546 wiisi »vaskiseppää en osissa maata rahwaan keskuudessa, siis ni- menoinaan kotiteollisuutena, malmis- taa maskiastioita. Kan!.'aiden kuid-onta itse kaslvaietuis- ta raaka-aineista hampusta ja peila- masta on ollut aiman yleinen muinais suomalaisilla. Ja raaka-aineen '.vai- misttls mifyi) tapahtuneen Suomessa, meÄitystään tal>ouldeilisenä tuoianlo- keinona jota mastoin naisten kotityöt oivat Pysytelleet Mi ime Muosisa- dan alknun tärkeänä sekä kauppa- eitä kotitarmeteollisuutena. Marhaiieni- mistä yleisistä toimenpiteistä maam- me kotitecllisuudeit hymällsi mainitta- koon <w. 1797 perustelun Suomen Ta- lousseuran toiminta sen alkuperäism ohjelman mukaiscsti. Scuralla olimuc-- siua 1814—1861 Muosittain 10,000 ruplan maliioapu teiltä tarkoitusia «var ten. W. 1867—68 kadon aikani oli maalaislväesi-öllämme suuri apu koti- te clli su usta id osiaan. Etenkin sarkaa, puolimillaista kaiMsta, pellairalankaa ja villasukkia »vietiin tällöin linaas- tamme ulkomaillekin pa?jon. KatoMuoden kokemukset mvasimat 'halliitullseinMe silmät huomaamaan lo° titeollisuuden suuren merkityin sem- moisilla seuduilla, missä maantviljelyk- sen luloliset olevat niukkoja. W. 1873 komitea kokosi tilastotieto- Isa eri osista maata. Tämä tilasto o» saitaan ojsoititaa m.m. kotitar:ve:eolli- sunden alhaista tilaa, esim. Häineen, Mikkelin ja Miipurin lääiicissä. koiiteollisunita harjoiieiiiin Laajennetun aiemman kansakoulun opettaja nauttii samoja pal.^aeluja kuin se ylemmän kansakoulun opeitaja, joka samalla on koulun johtaja. Mäkinainen opettaja olkoon 30- wuotisen opetustoimen jälkeen Miras- ta erotessaan oikeuiettu jälellä olemaksi elinajakseen saamaan muotuista eläket tä yleisistä Maroista seuraawasti: ylemmän ja laajennetun alemman kan- sakoulun opettaja 1,000 mk. iekä alem- man kansakoulun opettaja 600 nik. Kansakoululaitoksen ylläp>.ämise.'si saamat kaupungit ylersisiä maroiSia a-- musiusta Mähintään 25 proi. siitä määrästä, johon niiden todelliset me- iwt kansakoululaitoksesta nouieiva:, ja mainittuihin menoihin lue:aan: ra- uhassa makseiila^val palkat, koulujen sy- inien huoneusiojen muokra-arivo >a muokramäärät sellaisista muokraluista kouluhuoneista, joiden halitaan masiaaman tarkoitus:aan, sekä menot läinmiiyksesiä ja Malaisiuise^a. lou- Iukalus>osl:a, cchetuÄvälineiSiä, oppi- laille ilmaiselsi anixntamista oppiiir- joista ynnä muilta koulutarpeelta, kir- jojen hMitiiiniscs.a opeltajiöion !>r- jasloihin sekä kuuntelu- ja opintomal- lastipendeisiä. m Edullinen ostopaikka Miesten pukukankaille ja vaatetustarpeille — on — , Q. OKSALAN Herrain pukimolilfce. =2- aloitta on mckiokuiua pääilänyl kuijim' ■ pros. K. I. Slählbergin, senaauori I.' ja K. Paasikimen, kamreeri A. Rikbergin ja A. Helanderin, mirkaiaiojen :arkas- taja A. Mäkikylän ja prof. A. Sena- chiulsein. Amouaisetsi on jätetty tois- taiiseksi, kutsniaanko asian^unnjat myöskin luMlaitoksien ja tvallionrauia- ieiden alalia. Kaikki muut Maliokunnalle jätetyt anomusehdolukset tul-': se käsiticle- mään yhdessä nlieiuinossä paitsi ano- muschdoluksen toimeapireis ä maltion >r.k. paldvelijakunnan oiketDclllsen ase- anan turZvaamiseksi, joSia valiokunta makmisiaa eri mietinnön. — H. M. Keisarin käyttömarat. Korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä on H. M. Keisari käskenyt, että Suomen suuriruhtinanmaan me :ci^älkcen luetliin Muosikertcuius litiiuarkaslajam «auiu'u> sekä muonnelliin pankin hallitukselle »'liMapaus miime lil'wuoo.'U,'. tayll Jytvaskylän Teknillinen «cura Miettaa wuoi^okout!jensa iauania nu 30 pnä huyiif. 1910. Lhjelma on seu raama: Ääynti laidenäyileiycjl jemi» naarin weMo^alissa tlo 6 j^>.; arlli^. £■ B.venstebt pitää esnclma.i. Tuma» jälkeen muosttÄous hoielli ^Sahlzre- nlsja. — Wuosl5enomus »euran toi» minnasla 1909—1910 lue-.aao. Joh. tolunnM ja tilin:arkasiajain woa.il, — Jchiokunnan laaiima teln. kirjos» ion peruslamism koskema ey)otus lue. raan. — Esitelmä »Pakosammulukscs> io", pitää tchiailija H. Toimola; 5ko- no>säänwön otettu H. keisarillisen Ro- .kouksessa näh^iÄväniä Toitvola & Po- Virallisia vm, yloisifc uausia. Juttu päiwän jultaisemi sesta. Painoylihallitus on Uudenmaan ku- menlöörin mirastoon jättänyt kirjel- män, jossa JjCih-.illiui» miuatcn k:n 9 pnä aniamaansa kirjelmään ji kosla fi'I. maisteri Hmnan Stenbergin t.k. 19 pnä ylihallitukijoen jättämää ilmoi- tusta ei Nioida pitää muuna kuin il- moilukscna siitä, eitä hän huomioon ,ottamalta senaatin päätöstä aikoo jat kaa aikakauÄehn „Päiwän" julkaise- mistä, jonka wuo!sr yl?hall>tus pyy- tää kuworiröörin Miraslon Mirka-apua jesteetlinsa käyiettämäksi määräily, malti-orahastosla tulema rahamäärä on w:n 1910 alusta kororettan^a 344,000 mkin, niin että Hänen Majes- teettinsa käyteltäwänä olciv-i summa, sotilasrahostosta Isamaan tarkoitukseen määrätyt 56,000 mk. mukaan luettui- na, tekee yhteensä 400,000 mk. — Majesteettirikosjutut. Senaaui on päältänyl H. Majesteeuinsa ra:lais° omaksi ali.siaa, nosletaank) kanne ma- zesieeltiriikÄjesla kusiannlisosakeyhiiv »Tarmon" johtajaa A. B. Larlinia masraan ruhtinas P. Krapoikinin teok- sen »Terrori Venäjällä 1905—09" painaliamisesla ja lemiliämijestä. — Naiset wirkau.-a!la. S^naalii: yli m. kopisli, nti Wilhcl!nina Syrjälä on saan ui oikeuden loimia ivkapuo- l es: aa n huolimana pö>!iä!irjanpi äiä- nä senaatin lallousosaslo:» istunnoissa. — Aseiden maahantuonti »venäläi sen sotawäen tarpeeksi. Korkeiin.nassa hikassa on määräily, etiä kailteinlor- teimmat aseiulset syyskuun 6 Piliä 19W ja clicf. 25 p:!iä 1909, joika ase- iuljct koÄ e m ai ain^uiua-^^.den Suo- meen luonnin rojojllami--ia, eiivä: los- ke nii:ä cseiia ja amipumalarpeila. joi- la tuodaan kei«sarikunnas:a maahan si- joiieltujeu soiajouttojcu larpeelsi. — Viralliset julkaisut ja kansankir- jastot. Naltuuöluiua, jonka jenaaiin päätötsen mukaan Kansanu>alislusseu- ra ja Smenska Fol5sk-ola:is Vänner o- wai aseliaiioet Mirallisten jnIlVusujen kansantirjasioille jakannseu järjesiä misiä Marien, on puheeujchia^akieen malinnui tri Th. Schmindlin ia sihtee- rikjeen opeiiaja W. Sippolan. Wal- luusiuuta on lieriok^jeellä kääniynyt kaikkien mirastojen puolen lysymykscl- lä, mitä Mkaisuja Zunkiii Zvirasion san ket'simä za malmisiami paloruisku. — Walio>Ä>nnan chdoius »kotimaisen ii-ön suosimisesta" luetaan. — Jytvaskylän seminaari. Senaat ti on myöntänyt 337 mk. 33 p. juu- ruisen Ylimääräisen määrärahan iijai. sen palkkaamisek J»)wäskylän jeminaa- rin suomen» ja ruotsinkielen jckä his- korian lchiorin wir?aan. — Jänisän kansanopiston työkauden päättäjäiset pideiään opi-lon hnoneus- 'lossa laumuaina tämän .:n 30 pnä ilo 9 a^». tfaifki opiston lointinica luirra-smniat Yfiikilöt o.öut tilaijuu» .teit siMmell.simmin .ermelull«i:a. (5ri'lläintin Mideiään opl»'.0l'. lannat- lajcyhv:slyi'jen jäseniä riiusaslukuijes- il saapumaan, sillä samana päimänä. kw 12 päiioällä pideiäiiu !anna:us:)h- S^Slykzen »vuosikokous. — «iinetostci» ««»risoseura toimccn- panc« uiapp u j uh la n Äanelosicn pa» lotminan ia.olla ensi sunnuntaina. Ilia- uia aikaa Icllo 8 ill-alla. Lhjo»nma iunluu olcwan iDOijin hauska. — Multia» osuusmeijeri,» koloutscSf» lviime iluam 2S p:na läsi.-eltiin jcuraa» ilxu cqsiat: ÄÄ!ou>tscn pichenij^h'a,'aln ivaZiltiin inaaivvilj. Z. ^inna ja lirjurilsi lirllhra iLslar Äakö. , Maamviljcli ^jä S. Linna selcZ:i kokoul, 'fcIIc sen tomilean tounintaa, jonka ^>s.» tiiMa oli «vatmnut mijijtuäir. sanelun mcijnin kaluöto'n«n. lä» wi saaville. <tt«i tiwijc-cid oic «vo.»u tbmUisciJi aM)»)dä, johon on eriuäiniin ivvsiIiittaruut sc jtiffa, nuijentt töni» lipallsm ci c-lt fitnniterrtj. Koisuiiscn jä» scnot oluvat lyytyiväisiä lcmi:c.ni t.^i» toimes:a on julkaistu kUiN myö» ^>1^' ^ puntaan ja myoNijuväl kountc^!» jäsenille ka palli on kus:ak>n iu.kauu-t» Moitai- siin lu Mutia a kansantirjas:oja marten. — Eläke. Senaatti on myöniäiiyt -Wesailnon Tonkarin ki^än kairiakoulun- opettajalle Mikkv Huttuselle 1,000 mk muckuisen Mlkeen. — Kulkukauppa-0'keudet. Kumer- nööri on mi>önlänyt kulkukanp^oikeu- ' untiunicmelle, . ! ' Kauppa koiiteollisuntta harjoiieiiiin .tää kuworiröörin Miraslon Mirka-apua nööri on mi>önlänyt kulkukn:p^>a kruu! N-uMin .^ain Turun ja Porin, p^n, dtä cift tilassa vlihdy-iäisiin dcn itselliselle Aleksi Imuiunie . kulje- ' Pm 10 sottaisiin toimenpiteisiin, ettei ai- E-vijärmen pitäjästä, in puo- upurin aa ja. 'noaiakaan mainitun aiiakausl^hden! — Maapoliisit.^ Kumernööri on Äfivo-hnf ... ir ..t. :.ir» *1: » ttinnrn<tinV\f hnltMI 3E)läniI)foä r Oppiwelwollisiius. numeroa saada julkaista ennenkuin Y- määrännyt pou:n ... ,, t; „ r .... f >ken olemaan poliistkonsl. ^yivaskyian si-t- m rtmoiteitu famo. - „iS,Win.iö!q)iw»,ä. asetuksen 12 §:n säätämässä järjestyk- 1 Mä. KirjÄmä on kumcrnööiin wi« rastoAa »Mämainittuiihin toimenpliei- siin rl^hkymistä Niarien läheieny Hel- Asetus kansakoululaitoksen kustannuk- sing'n maistraatille, sista. Tästä asetusehdotuksesta main itseni- — Waltakunnanlainsäädäntöasia pc- AMtuksessa,^^an perillä ia Jtäme- me niinikään wain pääkohdat. ' ! rustuslakimaliokunnassa. PerustnÄa- !ren maakunnissa samoilla'toivoilla/ Edellisessä asetuksessa säädetyn kan- kiwaliokun:a aitoi ke-kout^siaan maa- ^Ptllamakanlkaiden jäännöksiä on lamat- so'koululaitotscn perustaa ja ylläpitää nam a m a tarkastella jaos: on wal!iii?:a- !'U vakanallisis'a Wmistoista jo:a ftkä Cppimekvolliisuuden aihei,namista »rea epoiusia arm. <,i- ^ 'toin Etelä-Kar'alan kalmistot niittaa- menoista Mastaa lunta kokonaiiuudes- lykjeen cvÄlakllnnan lainjaadautvaiias- !n>at siihen' että siellä millakankaat oli- s«an, saaden Yleisistä Maroista mvuS- ta. IJwd «ki'i«n läDISnnSäiä. JlnKllnon |näw. «onio(ouluWtoä on taiu... »h. .f Vkiitm«VS»»«W «lOMt iemmoijet tZHIoOifti» tnufacu) e|t*iia:mmc cii MM hlilllnnvn alainen. ftMptn «I * " '^ 4 1 ( !' Ä luhl ja tuodijet iataiJ. y.m. «n ««»». M" *»» w'f» '"«»"»«n -««'»--VM J»"»> tapinm til« (crortitut utnlmMMMM. i°swki» uRMq.» w. koulu m fäifei^tä malmisi a neen laulaa Ivaaitei- ^ lonka alueella kocku Ii,ail,ee. iao!--:o^a on toimimit lakit. Vytcri 'a warken, samoinlkuin Aasian Pohjois-! Jokaista Ylempää kansakoulua mar- ^guatius. ^ . ii-udunkin alkutilassa olema» asukkaai^en on hankittama oma huelieuS:o.j PaiU lakit, tohtori K. Ignatiusta, teteivät. Mutta mYöZ on tutkimus o- Alempaa ja laajennettua alempaa kun-ijoka. tähän asii o-n hoitanut sihteerin- huuhmaret liharuuhet, kipot ja pt karit, tai tuohiftt Mirsnt, kontit, suola töl!öit, Zauhowa!l>at, tupet ja köydet, lui ^et lappalaislusikat, rupeksec, Mö-soli wapauden toiminnasta. iM*un osimekunnan rahallinen asema najhjäan on scaninoincn, c,:a rahoja wäl:» iiiinodti ta>rwltaa>n setä ««ja°>ttipankk!we» ia n to-rkoj.-n luin myöskin ivanhan yh» liön we>laA massamiisc^si, ja kun rahoja ei ot< saa:u sääntöjen mukaijclla :iki.» don hinnae-la pmscmin p^.uy->i(Z>vaLa, niin päälcliiin, että osuusiunnan jäscn» tcn on nl)> hcti matjcllam? jisä>m osuus» maÄsm ja «äytolaina, yht. i) mk. kurakin osuutta töhri. Jos joku o^uu->kunnc?' ja/scn ei olisi -tilav^udcss^ hcti suorilla» m^an näilä mapsulja rahansa, on hän oi» fcuktiu tunnustamaan toclfciuju.i ly hc«H!näiijsi ojaliji 6 % korkoa ja iuotcilu» lvaa takausta ivastaan. biiin ojunskunnsn «toiminta '.viime ai» koina on ollut niin lamaannuljisja. ettei hallitustakaan ole sääntöjen mukaisesti uudistcat«l. niin «vallttiin nyt ivna l.«06 oromvicn halliluksen jäsenien ?. 2>nnc>n >ja Cd-vin Harjulan liialle lmnpikin uu« bcllccn «setä w. 1909 eronnen T. Pusu lan tilalle thra £j£tax Äätiö. HallitulHen on v>hdyt'.äw» iarmollai» sn n toimenpiteisiin meijerin kalu-ston y. m. hoidon suhteen. — Multian »suusmeijeriu hallitukien kokoutsessa wiime juun 2S pnä käsucl» tiin seuraatvat asiat: ^yrllUuisen «si-inicheksi >oa!i?iiin kb>a Lcla>r ttaJio ja ivaraciimichetti Fr. 3Lal» krisenmÄi. i tekemään jonka n'»?aan kuntin ^uuiosuiinan jäsencn on inaksriia- jell. Aluilsi esi .eiliin johioluunau ja tiyt :ai»a. rima tili piikin lC-iuxiuiKveia ja llit^^hoza ja ,veikaki^a was-aano-.'..MZan ke<s:ä miime muonua. Tea mukaan lvaiiltiin hallituksen esimies jyväskylästä jn' Keski-Siioiiiesta. ZWäWSii Wl'Mi» ismislk kili»? >.1! tämän k:n 2ö p:.li> pcmkin huc- acasicSsa. ^iouou^^sa loimi puheeu- sohiajana rehtori E. ^äiiiiiiten ja Pöy. ui kirjan piiujä.iä maisteri A. F. Has- .ukset Y.m^. ja niiden walmi's:us omat' soittanut, että pellaman miljelys ja lii-!Pkoulua »varten on oina huoue-slo - toin:a. Malioiuuuassa ryhtyi t.k. 2i p «nuvt«rsa ja tekotapansa puolesta Pe-^uakankaan kudonta^ oli:t Lieliuasta hankittaMa tai lopiiva huone.vioMuo.-"^'"'^-"'^ ""»"»■* " iu " """"" rintöä marsin muinaisÄta aialta. jotl- länsisuomalaisien kansaa keskuuteen le- raitoma. lom aiman a.'uperä>sillä työkaluilla a.iniPt, koska liettualai e: jo vakanuli-^ A>aalaiskunta on oinien huonensto^ woitiin näitä !äsi'eollijuuden tuotteita den ai kan? pellamaa laÄvaittmat ja jen hankkimiseksi ylempää kanialoulua Malmistaa ko»iiarn>etla Marten. Plllhillimät Vellamolle erityisiä jumcXia- Avarien yleiyskä maroisla oikeuieltit uaamaau sekä amusiusta etiä lainaa ^sääsiöpa^nkiu tila -i seuraasva: loinlcmlsa myös Maliol.uniian N'ati>iai- n-en schieeri, esiticlijäsihieeri F. l^rön- Wall. tilimuodeu iopuc^a Waro ja: Plchillimät Keskiajalla o>.i Tuomessa useat koii- kin. teollisuuden haarar Sorkalle tehitly- Marsin alkuperäisillä keinoilla man- yhteensä rakeniiuskttslaunusten koko neet. Niitä harjoijetliin ulkomaillekin hoissa kotioloissa kehräitun ja kudot- > määrän, ei kuitenkaan enenivää ku>n inyötämvlisi niin. laazalti, etiä uuden tiin. Wär:tinöiden, sawi ja k'Mipyv-115,l)00 mk. Yhden opettajan koulua ajan «lulslsaikaisoitiin tarpeelliseksi >cri» riä on muina 'slöyröissä tama!:.i k:-.Warren ja 8,0ö() mk. jokaista lisäopei- Niisillä määväyksilla rajoiitaa maalais- miajalta kristilliseen aikaan asn. Al- tajapaiktaa kohti, erinäisten asetuksessa kuaan lienee kehrääminen tapah: j-en ikotiteosanan nuiyntiä. hämiöksi ja hanaksi Harjoitettu 1531 annettiin kuninkaallinen käsky- jä , ,..uo:a !ai- kuaan lienee kehrääminen f * tonia maakauppaa", jo:akau:>vi^uile läsimärttinällä jo irtonaisella .uonia- .in harkinnan mukaan. ^ ' ' rjoitettii:'.. W:na ll'lla jota Pidettiin maiemmasia lädeS- ' Oinain huoueusto,en i>anffuni|cfH tumtt mainittujen perusteiden nojalla senaa- täi kainalonsa. Kreikan -uskoisesia 'kiinteää alempaa kansakoulua Marien zi^je, jolla kaikellainen uMomaan kaup- Enomon ja Menäjän-Karjalassa lau- jaa kunta yleinstä Maroista amuLtuk- va n.?. Ilvakka-sUlcmailaisilta kiellettiin, kaa kch-räiään yhä Mieläkin kauniisti lena >a latnana yhteen ja ratennuvku^- Varikpmnentä wuotta myöhemmin sc.risiellnssa kuontätÄaudassa el-^kuo- tannu>?tm koko maaran, ei kulienkaan Turun pc»rwa>rit ltvalitrimat, etlä Uu- satissa märttinällä. Kn!in keksintö eneinpaa kuin 6,000 mk. dettkirkon pitäjän talonpojat (makka- juo -niaa kuitenkin akkunsa jo 1400 Ju= OpeluÄvalineiden >eka oppilaille tl- SuoaniÄaiSet) ja> maakauppiaat ulko- mulia. jolloin sitä kä ^ie^lin esim. maiiefsi anneitaMien oppll.irioien ia maille ja Salksain?auputrkelh -n saakka Nauskassa. muiden koulutarpeiden H«nfkimt,e»m tDietoät Soikcnilaisia kaiippaialvcroiia z Kangaspuut olimat nähiämäsii al- johkumnn menochtn saa kuma aMus- m m. kun 0wv>t onrmeitaan wiemi»^kuaan yhtä alkuperäiset kuin ne Otkin >tusia yleisistä paroista. ^ ^ään ut?c«naille, on heillä alhaalla lai»! wiM «vvat monilla esun. Tq^tnme» Alemman 'kansakoulun opet.aja saa — Varojen hankkiminen niihin tar- peisiin, joihin waltion Mäkinaiset tn- lot euvät riitä. Eduskunnan waS:auk- sen zohdosia airm. e^siiykseeit Marojen >!)ankkimiseista niihin tarpeisiin, joihin UKifinaiiet Mvltion tnlot euvät riilä, ' sa eduskunnan fiqdauiin johdosia, sos io anotaan, eitä eduskunnalle Miipy» niäiiä jätettäisiin arin. esiiys yllämai- niius:a <^siMa, päätti senaatti eilen antaa lausuntonsa. Walinisiellu: on asiaa Maliokunta, johon kuuluivat se- naatiorit'Markoff, Virenius, heolund, Berg ja Kraatz. — Mirkamiesoloi. Virlamtesasiain 3?alM kass^sa Lainaa ^bligatsiooneja Tall ei u lsta y ist ty i»pank. tilillä .^'.rkoia ^ "1'teimislö ^.'aekuMirlze laiucnsko. '27,009: i).', 000: :5(i0,000: 90,000: 21,002: 73,010: 1: ftlrnx meijerin kaluSlo on jo clluä pii- jfcin aikaa liuijuainanä ja kun on pelättä» n>ä, oilä se woisi pilaantua, niin paätci- ltiin, «Uä hallitnHen on ko>kovnnuttawa - torka:l>«a>!naan luustoa tu^cnian tuun S 0 pnä flo 10 a.p. I Tcmialla keri aa pideiään haki::l!'-en ^' kokous, jossa tarkastetaan hatlilukselle . _' iivicnijt ittclkollu jat ja pää:c:äät mu.^.a tiirinsiä öjioiöia. — Murtovarkaus. Seurain 2):cifctt Osnuslnitkeen ti. Herraskoslen !a»aiv..i« 31 ?0 j la ole»vaan puotiin nurrtauiui hutzti!. H 08|piiuiviä ivaten yöllä markani, tviedea YhteeM Smk. 3,616,324: 59 vhtä ja toista kauppatMvaraa. — Zäi.:ä on jo lolinas kerta, eikä millo>n.'aan o'.e W e l k oia: Tallcliajain saamiset Z,'»1^.2?.'j-. £9 ;.n eri rahisi o n jaamise: 2,951: 72 Mäliokliuia on eiLimäisessä ^ltemijtssa vlHiyn»)r käsittelemään jaoston la<>:i- maa mietintöluonnosta eduskunnassa O in at rahastoi: K^ntarahasto . ^ 00,000: — ^musehdclusten l ol '^;S^orc.TOh^o 235,57^: !'S Mtrkamtesollotsia mallilicmien epakvh- > . tien koHaamiftksi. Asiantuniijoiksi eri! Mtttnia Sulk. 'i,GiG,821: 53 «varkaat joutuneet satimeen. — Hinvenmetsästäjiä tuomitt». T. k:n 12 pnä tuamittiin VeieUn y. m. pmäjien kihtäkunnanoileuocsjc » i- Nv.itomasta hirmenmelsäsi-atsesla :al. poita Biairi Linna toisena 'kerrata 300 #n/fn ja tal. poika Pietari >io,wu. koski eNsi kerrasta 200 mkn lakkoon ,e» ka korSvaamaan kmunuile l"Noe.l ar» iwon 100 mklla ja maksamaan