Torstaina 26 p. Toukokuuta KARJALATAR N:o 57 — 1910 Käsiiyö- ja kutomakoulun työä ovat yleisön nähtävänä ja ostet tavana lauantaina t. k. 28 p., al kaen klo 12 pii iv. iv*, s.) •:> ':< ^i:: 1 r r r ui ; fr. <{- 'i:.-; \::i v i::*i tiir-iis*.'•(i; HöyrvLuva l f P*IJ O Mi «,U 1 f Ii ii I .ii* :,i A. Ncfeuri, v. Joensuuti y.i SuvonHnnf-t.il valsPui, <>t t»er. .. ja v,h- l - »-o ;a I<i 1 t o i • a t Jo u» n usta SxvonUitiia *..• M;. ja i-Yr:a:'.- t ->!!. k .>ia- Vi'S j. 1>|J . pilkut.-»: !!>'.<> i-olalal >si. 'i:kas:... Kui- :-a. ii-iia. Til . ; inV 'U 'f3 -i*. II; r- m-vaarassa, b -!i a>r!e:.ä?:sä, u:ri a. His.inpoi;j-.».-a, HyvöUnni»-- Vu•ikäisesi», E: ciiKo-kuli-* jn O. ".vissi. Älaanintai- ja Perjantai aamuna Rio- tl :,[vlijsist ;i Joojjs luhun oi ennen ilo 2:ia e. h>. Ti'-tai-. Torstai- ja Laiivan^n-aatniina \'u taiasta .Savonlinnaan ei r-nnen •; »•. ii- Ki ssiviiiikor.a Lpensta .To<'nSituhi>n kk- •_> a. jolloin Savonlinnaan rnen- n.Siaan j oii-.i.eaa laiva Lr.yos Li] e- r:n kirfcSoniuraKS». vaan ei Siistin ! aja.S':i. ' uvoaihi irts;a Joa»>uahan >. ;,'•: r - a - a. a .a k.-i: ■ l j-u.-et.-n ylempänä i -r-:i ..is.-. i i.;i livev^a jiast-j am äii.i aini".;:Htaa:i Omv»*». Iin 'n- U ■ .riv k! :a. VuC K ilarisa ja iLiakhvla . a. joensausta Ristinpohja^n Lauv:'iraina kello 11 illalla. ä 1. li 0 v >» l o i a i v a 1 1 a. j-ii*. li;-toj-i lu taa La: te f -; i lai 0!li Pitko .loensuus-n. Liporl» Köyryvviihc Ösih- tanhi r. I PKliwwspans. Cu tiettyä, etteimät sosialistit oll^nraan mälitä siitä, mitä paino- ivapaus käytännössä merkitsee: useimmassa tapauksessa he eiivät sitä tiedäkään. Heidän mielestään on mapaus, jolla sanalla niin usein toineillaan, usemmissa ta- pauksissa samaa tuin mallatto- muus, mieliivalta ja täydellinen edesivastuuttomuus. Heidän sil- missään on kaikki se »vapauden »vaatimaa, mitä he itse tahtomat tehdä, kun taas „pormarillisen" maailmankatsomuksen edustajat aina toimimat muka itsevaltiuden ja sorron kätyreinä. Kuivaamimpia todisteita käy- tännvllisestä elämästä on se, että sosialistit maalimat kaikkia työ- miehiä olemaan sosialisteja. Toi- sin sanoen: ihminen ei saa työllään ansaita toimeentuloansa tunnusta- maita samalla sosialismin oppia ja maksamatta erityistä »veroa sosialististen tarkotusperien moi- tolle saattamiseksi. Pormarillinen työnantaja sitäivastoin ei kiellä työansiota keneltäkään pelkästään sen tähden, että työnhakija on so- sialisti. Vapauden kannalta siis kylläkin »valaisema todistus siitä, millä puolella mapaus tunnetaan, millä ei. Selmimmin tämä »vapauden »väärinkäsitys ja »väärinkäyt- t ä m in en ilmenee kuitenkin sosia- listisessa sanomalehdistössä, joka pitää itseään oikeutettuna esiinty- »iiriä» kaikkia ei-sosialisteja »vas taan aiman »niten heitä kulloinkin huminaa ja heidän eduilleen parai- ien sopii. Luonnollisena seurauk- sena on tietysti ollut ja on »vas- talin olema, että sosialistilehdet saamat usein tekemistä „pomaril- lifen oikeuden" kanssa, joka on ta- mallisesti pakotettu käyttöinään sitä ainoata keinoa, missä tällai- sissa tapauksissa on mahdollinen, nim. sopimalla rangaistuksella ehkäistä »vastaista oikeuden louk- käämistä. Mutta tämäpä onkin sosialis- tien mielestä »vallan liikaa ja ko- min nurinkurista, sosialistilehdet koettamat yllämainituulaisen ta- pauksen sattuessa mahdollisimnian räikein märein kuivata kaikellaiset painokanteet ainoastaan pormarib lisien ilkeämielisiksi hyökkäyksiksi sosialistien ääneitkannattajia »vas- taan. He makuutteleivat, ettei ai- nataan' heikäläisiä sanomalehtiä saisi syyttää yhtään mistään, koska »naassa kerran m» painomapaus. Tämä »vapaus on heidän mielipi- teensä mukaan sellainen, että ken hymänsä saa julkisessa sanomaleh dessä kirjoittaa kenestä tahansa »nitä kiilloinkin lystää. Sen muoksi saamat sosialistilehdiltä kuulla kun- niansa tuomioistuimet ja kaikki miranoinaiset — kaupanpäälle yksi tyisetkin —, jotka iva»»» uskalla ivat »vaatia painomapautta roä& rinkäyttäneitä kynäilijöitä tilille sa noistaan. On tietysti turhaa yrittääkään selittää näille kynäilijöille, mitä mapaudella on kautta aikojen ym- märretty. Mutta suuren yleisön sietää tuntea asiaa hiukan oikeal- talin puolelta. Vapaus — erikseen lausunto ja sanamapaus — on kalleimpia ihmisen oikeuksia, oikeus, joka sa- »nalla myöskin melmoittaa s. o. »näärää melmollisuuksia. Kun iv ab tio perustuslain säännöksellä tun nustaa esim. sanamapauden, ei se suinkaan merkitse sitä, että maltio olisi lakannut edelleen maatimasta jokaista kansalaista noudattamaan »valtiota itseään kohtaan kaikkia niitä melmollisuuksia, jotka jokai- sella ka»»salaisella sitä kohtaan on. Kun ottaa huomioon, että paino- mapaus on luonnoltaan semmoi- nen, että merrattain harivat yksi- löt omasta kohdastaan joutumat tätä »vapautta käyttämään, olisi- fin määrin ivaltiomallan puolel ta päästää nämä yksilöt mapaiksi niistä melmollisuuksista, jotka kai- killa kansalaisilla on sekä yleisöä että yksityisi kansalaisia kohtaan. Senpä »vuoksi painomapauden ohella on niissäkin maissa, joissa painomapauS on »vanha ja mah dollisimman laaja, samalla eritin- set lait, joilla ivaltio on turivan- nut itsensä ja yksilönsä painoina- paubeit iväärinkäytökstltä. Tätä »vapauden ja melmollisnuk- sie» kcslinäista suhdetta eiiuät järteivät ihmiset ole unohtaneet silloinkaan, kun kansa on elänyt kaikkein suurimman mapaus-ihan- teon huumauksessa. Niinpä „ Ih mis- ja kansalaisoikeuksien dekla- rationi", jolla pros. Jellinek, mer- tailemalla eri inaiden oikeussää- döksiä, ensimäisen kerran suuriin- min ja marmimmin määritteli m. m. painoivapauden, lausun: ..Ajatusten ja mielipiteiden wa- paa julkaiseminen on yksi ihmisen kalleimpia oikeuksia. Jokainen rans- kalainen ivoi siis puhua, kirjoittaa, painattaa »vapaasti, mutta hänen on ivastattaiva tämän mapauden iväärinkäyttäniisestä lain määrää- missä tapauksissa", ^ama ajatus ilmenee myöskin Ranskan perus- tuslaeiSsa: „A!utta kun mapaus ei ole muuta kuin moida tehdä kaikki, mikä ei loukkaa toisen oi- keuksia eikä yleistä turivallisuutta, moi laki inäärätä rangaistutsia niistä teoista, jotka, loukaten joko yleistä turivallisuutta tai toisen oikeuksia, olisimat mahingollise! yhteiskunnalle". Eilvätkä kai meidän sosialistiin- me toki tahtone mäittää, että Zianskan mallankumousmiehet ei- ivät olisi käsittäneet »vapautta ja tahtoneet turmata sitä kaikkeu» laa- jimmissa muodoissa. Meidän maamme paino-oloja koskemassa lainsäädännössä oi» juuri aukko siinä, ettei ole olemassa painoiva- pauden määriiikäytöksiä ehkäisemää lakia. Miiinekst säädetty painolati, josta ennakkosensuuria koskema säädös on kmnottu, ei enää lähes- tään ivastaa nykyajan ivaatimuk- sia. Viimeisille säätyivaltopäiiville annettiinkin asiasta arm. esitys, mutta säätyjen tekemäin muutos- ten tähden ei sitä »vahmistettu. Zittemmin käsitteli »v:n edus kunta asiaa eduskuntaesilyksenä, mutta ei silläkään ole päästy mi- hinkään tulokseen. Marsinaisen painolain säätämi- nen olisi kuiteiikin mitä toimotta- min, ja mainitusta eduskuntaesi- tyksestä päättäen olisi helposti eduskunnan myötäivaikutuksella säätämissä semmoinenkin, joka mas- taisi nyky-ajan maatimuksia. Ln tietysti aiman eri asia,tyy- dyttäisikö se sosialisteja. Mutta siitähän nyt ei kerta kaikkiaan ole niin komin suurta lukuakaan. 5otilasrahaötou tulojen täydentäminen. Tk. 20 p. jaettiin eduskunnalle »valtioivarainivaliokunnan mietintö n:o 13, joka koskee arin. esitystä »varain osottamisesta ivuodelst 1 ( J10 sotilasrahaston tulojen täydentä miseksi. Asian käsittelyyn on osaa otta- nut maliokunnan ensnnäinen osasto (puheenjohtaja Arajärivi ja jäse- net von Born, Kairamo, Kallio, Kanerivo, Komu, Koskelin, Pu- hakka, Zaarikimi, Sainio ja Tan- ner> ja ehdottaa tä»nä, että edus- kunta ilmoittaisi ei moimaitsa hy- »väksyä arm. esitystä. Mietintöön on liitetty 3 ivasta- lausetta, joista keskimäinen, hrain Koskelinin ja Pnhakan allekirjoit- tania, yhtyy edellämainittuun pon- teen, tahtoen kuitenkin liementää yhtä kohtaa perusteluissa, ja kol- mas edustajain Kanermon, Komun, Saarikimen, Sainion ja Tannerin allekirjoittama, maatii mietintöä maliokuntaan palautettaivaksi tah- toen samaa perusteluiden kohtaa päinmastoin jyrkennettäiväksi. Jäl- kimäisiä näet loukkaa, että »valio kunta ehdottaa ..eduskunnan mas tankseen otetlamaksi lausunnon, armollisia esitystä sellai- senaan. ^Io ennen on monasti selivitetty, että joskin armollinei» esitys ra- kentuu perustuslakeihin someltu- mattomiin edellytyksiin, ei tämä seikka ole laillisena esteenä edus- kunnalle puheena oleman armolli- sen esityksen johdosta päättää so- tilasapnmakjujen suorittamisesta muodelta 1910. Maliokunnan e- nemmistökään ei katso laillista' n»okraattien estettä oleman tällaisen päätöksen määräraha tekemiseen, »vaan perustaa fieltet sen kantansa roaltioUifiin syihin. Meidän ajatuksemme mukaan wii- meksiinainitut syyt eiivät puhu kiel- teisen kannan puolesta, maan sitä mastaan. Tosin on Suomen autonomia »viime aikoina ollut ja on nykyään symälle tähtäämien mullistusten alaisena ja Suomen maltiosään- töa on jo monasti loukattu. We- näjän hallitus ei ole tahtonut ryh- lyä järjestämään Suomen ja We- näjän ivälisiä riitakysymyksiä Suo- men laillisiin oikeuksiin someltu- mien neumottelujen ja somittelu- jen tietä. Mutta tämä surullinen tosiasia ei mielestämine oikeuta Suomen ka»»saa eikä sen eduskun- taa asettumaa»» epäämälle kan- nalle niidei» melivollisuuksien täyt- tämiseen nähden, jotka johtumat meidän maamme asemasta We- näjän maltakunnassa. Eikä tällai- nen epäämä kanta asiatamme suin- kaan edistäisi. Päinmastoin »nei- dan tnlee, allekirjoittai»eiden makau- muksen mukaan, mikäli se meidän »vallassamme on ja mikäli sen ivoimme tehdä maltiollisista oikeuk- sistainme luopumatta, täyltää »vel- mollisnutemnie ivaltakuntaa koh- taan, erittäinkin sen puolustami- sesta johtuivien taakkojen kantami- seen nähden, ja siten koettaa mä- hentää ristiriitojen syitä. Olemme siis sitä miellä, että eduskunnan ei tulisi asettua »vas- tustmnaan markan apit- maksun suorittamista muon.ia 191» maltakunnanrahastoon sotilasasian iväliaikaiseen järjestelyyn kuulu- ivana toimenpiteenä. Waltion raha- asiain nykyiseen tilaan nähden moi- tanee tähän tarkoitukseen käyttää, paitsi sotilasrahaston 2,000,000 inkaan arivioituja maroja, (> milj. marlkaa maltiorahaston ylijääinä- »varoista, jonka lisäksi Suomen Pankin »voittoivaroista olisi tettama -i,000,0«j0 mkaa. jälkeen hymäksyä työmäenasiain maliokunnan mietinnön n:o li. että 1911 muoden maltion ku- lunkiarmioehdotukseen on otettama 200,000 markan »nääräraha halli- tuksei» käytettämäksi kuntain mäli- kyksellä, harkinnan mukaan, toi- menpiteistin työttmnyyden mähen- tämiseksi ja työttömyydestä aiheu- tulvan hädän lieiventämiseksi. Wähemmistö kannatti sosialide- mastalausetta, että olisi 3r>0/)00 mk. ja 1) ehdotukseen asetukseksi eläin ten kuljettamisesta rautatiellä ko- mitean mietinnössä siivulla 41 olema ponsi muutetaan näin ku»t- lumaksi: Että sellame»» muutos rauta tien ohjesäännössä aikaan saatai- siin, että eläimiä saisi kuljettaa ainoastaan matkustaja- ja moi- junissa sekä tamarajunassa ainoas- taan sellaisilla matkoilla, jotka ei- mät kestä kaumemmin kuin 12 tuntia; että määräys olisi annet- tama kuinka monta pientä eläintä, »liinkuin »vasikoita, saisi yhteen : ivaunuun asettaa, jotteiroät eläi- ! inet tulisi kärsimään tilan ahtau desta. j -) Että kun komitean mietinnös- > sä ei ole määrätty mitään eläin- ^ten kuljettamisesta maantiellä ja kun rahatoimikarille on tunnettua. että se jaettaisiin erinäisillä ehdoilla työwäenjärjestöjen kautta työttö mien hynzäkst. Prokuraattorin kirjelmä kenraalikuwer»öörille Äliuurin murhasta. ^ ^ ^ . .. ! että tällainen kuljetus usein ta- P l ' ofui J aalto p on muute. pahtuu säälimättömällä taivalla maallskuu»» 1- pna Hannuau eläintä kohtaan, ehdotetaan, että edustalla jaalla tapahtuneen työ- asetukseen eläinten kuljetuksesta teh- nnes Oskar Äcuurui murhan joh- xäisiin sellainen lisäys, ettei eläi- dosta lähettänyt t. k. 14 pänvä-!,niä saisi maantiellä kuljettaa toi- na kenraalikumemoonlle ftrjel= | fiinfa kiinni kytkettyinä, eikä pääs sä jalkaan kahlittuina, eikä kinttu- »nan. Kirjelinässä huomautetaan aluksi, etteimät Suomen »viranomaiset ole saaneet mitään tietoja siitä, että sotaoikeudellista tietä olisi saatettu murhaan syylliset kaksi menäläistä sotilasta rangaistuk- seen, ei myöskään Oskar Muurin leski ole saanut kutsua sotaoikeu- teen. Sen lisäksi on maan sai»o- »nalehdissä ollut kerrottuna, että maii»itut sotilaat on »vapautettu rangaistuksesta sillä perusteella, että tappo oli tapahtunut hätä- »varjeluksessa. Tämän johdosta ja kun asiaa koskemat poliisitut- kintopöytäkirjat, jotka Miipurii» läänin kuivernööri on tehdystä pyynnöstä jäljentänyt ja proku raattorille lähettänyt, osoittamat, että Oskar Muuri on saanut sur- mansa tahallisen pahoinpitelyn kautta, josta säädetään rikoslain 27 lunnissa, eikä siis ole kuollut sellaisesta rangaistuksenalaisesta teosta, jota moidaau hätämarje- lukseksi sanoa, katsoo prokuraattori melmollisuudekseen kääntyä ken- raalikumernöörin puoleen nöyrällä pyynnöllä, että kenraalikumeruööri käyttäisi suurta maikutusmaltaan- sa siihen, että ylläsanotut sotilaat miipymättä saatettaisiin sotaoi- eteen ja rangaistukseen. Sen ohessa, lausuu prokuraattori o, 0: jfeuden Allä esitetyn perustuksella ehdo- lopuksi, en moi olla teidän ylhäi- tamme, että eduskuitta päättäisi, t syydellemie ilmoittamatta, että sotilasmiranomaisten toimetto- etlä sotilasasiain mäliai-! muu.s tässä asiassa on symäsli taiicksi järjestämiseksi iouo-! loutannut yleistä oikeustajuntaa deksi 1!>10 Venäjän ivatta- ! maassa samalla kuin se on oman- kunnanrahastoon suoritetaan -saattamaan kansan siihen käsi- 11,000 000 mk/ sekä j tykseen, etteimät miranomaiset että tämän maksun suo-'täytä mirkamelmollisuuttaan. Itämiseen soiilasrahasron ^arkaudcn ja Iisalmen wäli- 2,000,000 markakit armivitu- x ' jeii ^luarojeit iisälsikäytetään ■ Senaatti on oikeuttanut tie- ja maltioraha^tvii ylijaainaivc!- • niesirakennusten ylihallituksen me- roista ^,000,00» mk., muosifsi l!Jll ja 1912 ohe^ia oitoriien pniutit >voit-. 0 t( arnQan yhteensä 175,000 mkaa tomarowta tarkoitukieen ; aleintnait sulun uudestaan raken- tetaan -i,000,000 - — 1 mk. Sotilasivero. aikana, luettuna e»»si kekäk. pstä saataisiin tuoda tullitta ! tämiseksi Taipaleen kanamassa sekä l sei» ja lähellä olemien mäylien sy- ^mentämiseksi. Maltiomarainmaliokunnan ensi- ; ^^ssin tuonti. mainen osasto ehdottaa mietin- -, uiaanmiljeliiain kes- nössään otilasmeroa koskemaa kusosuuskunta Labor on anonut, arm. esitystä hyljättämäksi. Sa-^tta maissia edelleen amakmmuo- moilla perusteilla, kuin mietinnössä > n:o 13, esittämät »valiokunnan so-> h sialistijäsenet, että mietmtö palatt=| mact 9 an - tettaisiin maliokuntaan muodostet-j Palkitut näyttelypiirustukset. tamaksi mainitussa mastalauseessa W. 1913 toimeenpantamakst ai- esitettyyn suuntaan. Hrat Kaira- joiun taideteollisuus-, käsiteollis»ms- mo ja Arajärivi taasen esittämät, \ ja taideiiäytte yn piirustuksista toi- samoin pääasiassa jo edellä esiin-1 uieenpannussa kilpailussa on ensi tuomillaau syillä, •palkinnon saanut arkkitehti Eliel että sotilasasiain »väliaikaiseksi! Saarinen, toisen arkkitehti Walter järjestämiseksi muonna 1911 We-• Thomö. »iäjän maltakunnanrahastoon suo-z „ . ritetaan 12,000,000 Suomen mark- - f«G; sekä \ että Maltiomarainmaliolunnan j on otettama tämä menoerä huo-j mioon järjestäessään 1911 muo-^ deu tulo- ja meiioarmiota. Z Joensuusta ja likitienoolta. Yleisiä uutisia, Määrärahan myöntäminen keuhkotaudin wastnsta- miseksi. i^duskunuan päätös. ?5iuollut. ^ Tänne saapunut sähkösanoma ikertoo, että kauppias Kalle Pek- ^ka Parmiainen Joensuusta : on eilen kuollut Helsingissa, jonne ^ hän monimuotisen kiivuloisuutensa i »vuoksi tuoimottain muutti. Vainaja ^syntyi Joensuussa 8 p. kesäkuuta 11868, kälvi alaluokat Joensuun ja yläluokat Hämee»»li»»nan lyseossa .ja tuli ylioppilaaksi 1889. Isänsä .»kauppaneumos Petteri I si Parmiaisen hän useat Perjaiitaina teki eduskunta ai-,^. , noassa käsittelyssä päätöksensä eh- 'Uoleman laskeen olt yan u.eai s dotuksesta' määlärahan myöntä- j ^t t°mm I-kamM^n pe- loka, loslin epäsuorasti, antaa ym-Öiseksi keuhkotaudin mastustami- ] inärtää, ettei Suomen kansa cxijo j feffi | . sekatamaralnkkeen, jota har- pyrkiä mapaaksi sotilasrasituksesta, Talousmaliokunta oli ehdotta- kiinhaii maan Suomen sotilasky-?„ut, että myönnettäisiin 200,000 ^ ^ l ' syrtiys laillista tietä lopullisesti mkn »vuotuinen määräraha 3 muo- \ 3 "' 1 rattaistaan". Vastalauseen tekijät den aikana Tuberkuloosin m«3tus- " ^ eiivät semmoiseen liipaulseensuostu, tamisyhdistyMe mietinnössä esi- ^ i koska sotilastarkoituksiin myönne-. tettyjen periaatteiden mukaan ja ti- S tyt marat tulemat ..tukemaan toi- lintekomelmollisuudella. i maltuuskuntaan. Miehuuden par- menpiteitä, jotka omat tähdättyjä j Monista eri ehdotuksista äänes- Uas,a nyt manalle me»»- alaluokkaa ja sen nousua ivas- iettyään eduskunta lopulta hylkäsi "^ >vamai^ l^ taan". Hylkäämää pontta mas- \ mietinnön ehdotuksen ja 117 äänelle ""L ii " 1 " taan he tietysti näin ollen envät: 71 mastaan hymäksyi ed. Sillan-!Miettinen) ia kuusi alaikaista asetu. ! pääii ehdotuksen, s ' ^ Ensimäiiien »vastalause, hrmn 1 että myönnettäisiin 400,000 mkn k Hcwos- ja nautakarjan kaupan Kairainon jaArajärmenallekirjoit-',vuotuinen määräraha 5 »vuoden i järjestämistä »varten tama, on näin kuulurvai aikana tasan Tuberkuloosin mas-' asetetun komitean mietinnöstä on Olemme yhtä mieltä Valiokun- tustamisyhdistykselle ja Keräys-! Joensuun kaupungin rahatoimi- nan enemmistön kanssa siitä, että toimikunnalle mähämaraisia keuh- kamari maltuusmiesten maltuutta- arm. esitys nojautuu edellytyksiin, tautista marteu käytettäiväksi mie- jotka eimät ole sopusoinnussa tin»»össä esitettyjen periaatteiden maamme perustuslakien kanssa/mukaan ja tilintekomelmollisuu- joidei» »nukaan sotilasrasitukseii della, muuttaminen rahainaksuivastikkee- ^ Työttömyydestä aiheutuman hädän lieventäminen. seen, maikkapa mäliaikasestikin ja riippumatta siitä, niistä maltion- rahastoista apumaksut suoritetaan,' moi laillisesti tapahtua ainoas- j taan eduskunnan suostumuksclla.' Tämän muoksi ei eduskuntalmei- Eduskunnan päätös. Perjantaina päätti eduskunta mana antanut sellaisen lausunnoi», että ehdotus asetukseksi eläinten kaupasta markkinoilla jo toripäi- millä on tarkoitustaan mastaama. eläinten kuljetut- Täännöikfi sesta ehdotusta malmistamaan asetetun komitean mietinnöstä on Joensuun ! kaupungin rahatoimikamari wal- tuusmiesten maltuuttamana teh- pannalla sidottuina. Joensuun naisten käfityökvn- lunn opettajaksi on 20 hakijasta malittu neiti Hel- mi Helle Lopelta. Tettveyshoitolautakunta malitsi eilen puheenjohtajakseen toht. O. A. Kososen ja marapu- heenjohtajakseen piirieläinlääkäri H. W. Helanderin. Päätettiin pyytää, että »val- tuuskuntahakisikaupungi»»sairaalan ohjesäännöille asianoinaisen mah- mistuksen ja osuttaisi maroja ali- hoitajattaren palkkaamiseen, joka »varsinkin »»yt koleraosaston muoksi on tarpeellinen. Puhee»»johtajan »vuosikertomus 1909 luettiin ja hymäksyttiin. Lääkintöhallituksen kiertokirjeen johdosta järjestetään kaupungi»»- sairaalaan koleraosasto ja mab tuusmiehille ehdotetaan, että kau punginlääkäri toimisi myös kolera- osaston lääkärinä. Tarkastettiin kaupunginlääkäriii ohjesääntöehdotus ja jätettiin sen hymäksyminen kuitenkin mielä ensi kokoukseen. Kemättarkastus pihoissa toi- meenpannaan kesäkuun puolimä- lissä. W. P. 5l:n toimikunta on »valinimt marapuheenjohtajaksi kaupp. P. P. Parmiaisen, rahas- tonhoitajalsi kaupp. I. kamreeriksi kaupp. P. Kotilaisen ja sihteeriksi kaupp. I. Hakkaraisen. Musiikkiyhdistyksen tiedustelun johdosta määrättiin tormisoitto- knnnan kalustolle hinta, josta ne kokonaisuudessaan »voidaan luo- ivutiaa. Uimaseuran johtokunta on päättänyt panna toimeen ui- makurssit, jotka alkamat kesäk. 15 p., ja määrännyt kurssiniaksuksi ä ö mk., saman perheen jäseniltä ensimäiseltä 5 mk. ja seuraamilta ä 4 mk. hengeltä. Kurssien opet- tajan toimi on julistettu haetta- maksi ennen kesäk. 8 päimää. Juhlarnnoilijaksi ötiittylahden laulu-, soitto- ja urheilujuhlaan on lupautunut »naist. Rasael Engelberg. „Mies". nimisiä puuimukkeen kanssa pol- tettamia paperossia on Suomalai- nen Tupakkatehdas O. D. alkanut malmistaa ja saapumat aiman näinä päiminä kauppoihin. Mai- nittuja lajeja tuotiin toimitukseem- me maisteltamaksi ja tuntiiimat- fin ne erinomaisen tyydyttäiviltä, jonka muoksi suosittelemme niitä tupakoitsijoille. „Mies"-paperossit mastaamat tupakau mäkemyydessä „ Matti" -paperos seja. Attnoliittoon kuulutettiin miime sunnuntaina Viipurissa yli- metsänhoitajan tytär neiti Anna Ritarsalo ja taiteilija Eino Raitio Jymäskylästä. Hmvila» kauppa. Kuopion läänin tarkastuspiirin ylimetsänhoitaja K. A. Brander on ostanut kauppias Eino Paka- riselta kaupungin arentimaalla oleivan Lähtelä»» humilan Lilinun- lahdelta. Kauppahinta tuntema- ton. Muualta Poh- jois-Karjalasta. dankään mielestämme moi hy- ainoassa käsittelyssä äänestyksen 1 nyt seuraamat muutosesitykset: Konsertti. Joensuun Musiikti-yhdistyksen orkesteri ja laulukuoroan- tamat tänä iltana yleisen konsertin kaupungin lyseolla täsmälleen klo 8. Kuten lehtemme torstain numerossa olemasta ilmoituksesta näkyy, tulee ohjelma oleinaan erit- täin armokas, m. m. esiintyivät so- listeina konserttimestari Her- ma n n Hitzaeker miulusolisti- na ja hra Otto E r »v i n g trum- pettisolistina. Suurta ihailua he- rätti miimeinen kirkkokonsertti, mut ta ehkä suureminaksi se paisuu tällä kertaa, syystä että uusia tai- tamia ammatti-moiinia on nyt käy- tettälvänä mielä enemmän kuin miime kerralla. Täyttyköön lyseon juhlasali aimau täyteen yleisöstä, joka silloin tiilee olemaan todis- tuksena siitä, että meillä on halu ja hymä tahto saada musikaalinen elämä elpyinään, mirkistyinään ja ylös kohoamaan tälläkii» kulma- kunnalla. Siis jokainen ken kyn- nelle kykenee nauttimaan siitä mikä on kaunista ja jaloa. Tehdaslaitosten taksoitus ja tverollepano. Läänin kumernööri on t. k. 17 pnä antamallaan päätöksellä nou- datettamaksi mahmistanut Liperin kuntakokouksen päätöksen miime kuluneen jouluk. plta koskema myllyjen ja tehdaslaitosten takso- tusta ja manttaaliksi armioiinistc! osanottoa marten teiden ja siltain rakentamiseen ja kunnossa pitoon Liperin 'kunnassa miiden »vuoden aikana, lukien tammikuun 1 pstä 19 09. ttojclZtSkokciluja seeittmiila. Läänin kuivcnnööci on tehdyn anomuksen johdosta määrännyt piirieläinlääkäri H. W. Helanderin toimittamaan suojelusiStutus-lo- keitä seerumilla karjoissa ))iääkty- län ja Kuusjärmen pitäjissä, jois- sn punatauti tamallisesti on kar- joissa niin yleistä. TuberkuliittitarkaStnkfcssa, jonka läänin kuivernöörin mää- räyksestä piirieläinlääkäri I. Elis Hänninen toimitti tilanomistaja A. E. Sutisen karjassa Juuan vi- täjän Ahmoivaaran kylässä, ha- »vaittiii» että karja on erittäin hymii» hoidettu ja ivapa a tuberku- loosista. Pälkjärtvcn paloapuyhdistyk- sen sääntöehdotukselle on anottu lää- nin kuivernöörin mahmistusta. .kirkkokonsertin antoimat Nurmeksen kirkossa »viime sunnuntaina yhteiskonloi» opettaja Elis Palander ja urkuri S. Ristiharju. Kaikki laulukappaleet esitettiin suomeksi. Aleisöä oli 80 —90 henkeä. Rääkkylän knnnan kuntako koursessa tk. 23 pnä käsiteltiin seuraamat asiat: Luetti» kuivernöörin päätökset kunnanlääkärin, kunnanhuoneen ja palomakuutusohjesääntöjen »vah- ivistuksista ja I. Kolehinaisenma- pautuksesta lautakunnan esimiehen toimesta. 5kolehmaisen sijaan pää- tettiin ivalita mies masta syysko kouksessa. Pastori Laurin poismuuton ta- kia siirrettiin H. M. Keis. Aleks. 11 stipentirahaston hoito kunnallis- lautakunnalle, Kirkonkylän kansa- koulun johtokuntaan hänen sijal- leen malittiin maanmiljelijä Antti Hirmonen, Saimniemestä, ja kun- nan kirjaston johtokuntaan Kir- konkylään maanmiljelijä Om»i Hir- »vonei» sekä maimaistalon tarkas tusmieheksi kanttori A. E. Saare lainen. Kunnan tilien tarkastajaksi ni- misniies E. Kemppaisen sijaan malittiin maanmilj. Onni Hirmo- nen. Hilma Juusont. Karppanen pää- tettiin lähettää johonkin metotau- tieten parantolaan, jonka asian toi meenpaneminen jätettiin kilauta kunnan huoleksi. Kiteen apteekkarille päätettiin maksaa kormaukseksi lääkkeiden toi sesta tuonnista kuukaudessa 4 mk. kerralta. Maanmilj. P. Kaipiaisen lasku 12 >nk. »vähennettiin puoleen eli li markkaan kunnan kassasta mak- settamaksi. Haapasalmen kansakoulun käsi- työhuoneen piirustus hymäksyttiin sillä muutoksella, että ehdotettua liikkumaa »väliseinää ei saa lait taa luokan ja käsityöhuoncen mä- liite. Tilattoman »väestön lainarahas ton manhat ohjesääimöt kumottiin ja uusien malliohjesää»»töjen so- mitteleminen ja laittaminen jätet- tiin tilattoman »väestön lainara haston toilnikunnalle, jonka aivnksi mielä malittiin kanttori A. E. Saa- relainen. Raittiuden Astämäin kirje luet- tiin ja merkittiin lausunto pöytä kirjaan, että kuntalaisten mielestä ei ole someliasta kuljettaa mäki junnua maltionrautateillä sekä että kieltolaki olisi joudutettaiva mitä pikenimin. Tämä ilmoitetaan pöy- täkirjan otteella. Iturmeksen knntakokonksessa tk. 23 pnä käsiteltiin seuraamia asioita: Esitettiin läänin kumeritöörin päätös miime huhtik. 7 pltä Höl- jätän kouluii paikkaa koskemassa asiassa. Samoin kuivernöörin pää- tös huhtik. 20 pltä kuunallislauta- kuiiiian esimieheii maalia koske- massa asiassa. Päätöksestä on ti- laisuus halullisilla määrätyn ajan kuluessa malittaa senaattiin. Koska kunnallislautakunta eiol- lut tähän kokoukseen toimittanut »virallista muosikertomusta miime muotisesta toiminnastaan yiinä siihen kuulumia tilipäätelmiä, ku- ten miime kuntakokouksessa oli pää- tetty, ei kuimallislautakunnalle mieläkään moitit tilimapautta myöntää, »vaan »velivoitettiin se edelleenkin ensi kuntakokoukseen tä- män tehtämäiisä täyttämään, uhal- la että kunta muussa tapauksessa ryhtyy asianm»ikaistin toimiin saa- daksensa kunnallislautaku»»nan täyt- tämään täinän melmollisuutensa. Koska kokemus kansamme kes- kuudessa osoittaa, että mäkijuo- main tuottama turmio lemiää sitä laajemn»alle ja jättää sitä tuhoi- sampia jälkiä, n»itä helpommin niitä 01» saatamana, tahtoi kunta- kokous sangen mieslukuisasti edus- tettuna, yksimielisesti lausua mieli- piteenään, että senaatin mastikään tekemä päätös mäkijuomain kulje- tuskiellon lakkauttamisesta maam- me rautateillä ei ole sopusoinnussa kansan laajimpien kerrosten ma- kaumuksen kanssa, jonka sentähden täytyy sitä mitä symimmin pa heksua, sellainen päätös kun ei ole omiaan edistämään kansan hymin- mointia, maan etupäässä muuta- main harmalukuisten mäkijuoma- liikkeen harjoittajani ja näiden kan- nattajain itsekkäitä pyyteitä: ja päätti kuntakokous, niinikään yksi- mielisesti, kääntyä maamme hal- lituksen puoleen alamaisella ano muksella, että tämä onneton pää tös peruutettaisiin ja roäkijuomam kuljetuskielto rautateillä jälleen pan taisiin rooimaan, jonka ohessa Raittiuden ystämät nimiselle yh distykselle annettiin toimeksi tehdä ämänsuuntainen alainainei» ano- mus yhdessä inuiden kuntain ja yhdistysten kanssa senaatille, ol- Ien ole tästä pöytäkirjasta sille iiheix ivaliuutulsena. Oi-siunelisenä toiivomulsena lau- sui kuntakokous niinikään, että maamme hallituksen olisi laitella tarmolla joudutettaiva eduskunnan iviimeksi hymäksymän kieltolain mahivisletuksi tulemista ja nouda- teltaivaksi saattamisia ja maltuu- tettiin Raittiuden ystämät tcke- mään yhdessä muiden kuntain ja yhdistysten kanssa ensi tilassa tä- mänsuuntaisla alam. anomusta senaatille, ollen ote tästä pöytä kirjasta Raittiuden '.'jstämille sii- heii maltuutuksena. iiiiau kiire oli niillä urakoitsijoilla, jotka Nur meksen Lipinlahdessa eräässä ta- lossa muurasimat ..miraapelitöi- nään" uuneja helatorstain, seu- raaman sunnuntain ja ensimäisen helluntaipäimän. Pidettiinpä. Li- pinlahdessa ennen hymiä tapoja kuniiiassa. Elkäämme niitä hylätkö ivastakaan! Ja tiedämme mar- masti, ettei siinä talossa olekaan tarkoitus niitä hylätä. 5ialansiitoslaitoS Pamilon koS- kelle. Pohjois-Karjalan Äkaanmiljelys- seuran pyynnöstä kämi Suomen Kalastusyhdistyksen sihteeri I. M. Gallenius Maanmiljelysseuran sihteerin ja kalastusopastajan sekä apteekkari E. O. Vuorisen amulla »viime sumuintaina silmämääräi- sesti tutkimassa olisiko Pamilon koski rantoineen sopima kalansii- toslaitoksen perustamiseen. Täl- lainen laitos olisi mm. siihen me- sistöön kipeän tarpeen maatima, sillä arivokkaimpien kalalajien ku- tupaikkoja on siellä päin miime aikoina häivitetty sekä muutenkin harjoitettu suoraan sanoen raakaa ryöstökalastusta, mikäli asiantun- Iijoilta on saatu tietää. Tämän tutkimuksen tuloksena oli, että Pa- milon koskella huomattiin oleman mnkaman paikan mädin hauto- »nahuonetta »varten n. s. ..rosmo- hotun" yläpäässä. Talmilammi- koita moidaan myös merratei» helposti perustaa ja rakentaa pa- toamalla samaa ..rosmohotua". Mitä taas kesälammikoihin tulee, niin ne tuottamat suuremmat maikeudet. Lammikotta marten sopimaa kimetöntä niitty-, tai oik. korpimaata löytyy kyllä kosken alapuolella, maan meden johta- miseksi omalla painollaan niihin täytyy kaimaa kosken niskasta noin 200 metrin pituudelta lou- hikkoa paikoin noin 5—0 metrin sy- myyteen ennenkuin mesi alkaa omal- la painollaan mirrata sitä kautta. Kun se on tehty on merraten helppo johtaa mettä lammikoihin luonnoi» muodostamia notkoja myöten. Kun otetaan huomioon, että maa pohjoispuolella koskea, joka tässä tukee kysymykseen, on nm- nunmaata ja Koitajoen lauttaus- yhtiö on sääntöjensä mukaan melmollinen kalansumun kehittä- mistä edistämiin tarkoituksiin kai- kista kunakin muo»»na Koitajokea myöten uittamistaan tukeista maa- dittaissa maksainaan 1 pennin tiikilta niin tämän kalalaitok- seii perustainis- samoin kuin yl- läpitokustannuksetkin omat mer- raten helposti suoritetut Pa- milo on kyllä mielä kokonaan salon lapsi, maan kun toimottama olisi, että sellainen helmi maam- »ne kauneuksien joukossa tulee kät- köstään esille medetyksi eli kulku- neumojen puolesta paremmin ma- rustetuksi, niin kalanhautomalaitos muodostaisi erittäin luonnollisen ja mieltäkiinnttämän osan tämän kosken nähtämyyksien joukossa. Kun laitos sen lisäksi, kuten edellä mainittiin, on ehdottomasti ajan ja tarpeen »vaatima sille seudulle, niin moimme hymällä syyllä toi- moa, ettei pieniä hankaluuksia pe- lästytä, maan että Akaanmiljelys- seura, jonka toimialaan kuuluu kalastusasiankin ajaminen, kaikella tarmolla koettaa miedä Pamilon kalasiitoslaitoksen kohtaloa onnelli- seen ratkaisuun. Enon kirkonkylän nnoriso- seura toimeenpani maksuiltaman kun- nauttimalla tk. 22 p. Misöä ei ollut erittäin paljoa, sillä taas oli sattunut lähitienoolle häitä, ilta mia y. m. Laulettua yksiäänisesti ..Oi terme Pohjola" piti Wilho Lappalainen puheen, neiti Utriai- nen lausui runon ..Kosija", opet- tajatar nti H. Tolmanen piti esi- telmän nuorison isänmaallisista tehtämistä ja kertomuksen luki Iisakki Kärki, joiden jälkeen esitet- tiin kaksiosainen näytelmä „Kilpa kosijat". Aleisö oli iltaman ohjel- maan tyytymäinen. Unkarilaisia Nurmekseen. Budapestin yliopiston ylimää- räinen prosessori Zoltäii Gombocz on yksityisessä kirjeessä kysynyt moistko kaksi hänen oppilaistaan, 15 I EÄ ff© m ea SS. es *<S B N S? < K» C/l t/i C/2 S- SS S» < s- s 93 s » & SS