4 t.suvsnwiils lokslluuli k p:n«i MMM. R.ippikc»ulu aillle koria ksiupualci- ja mssseurskannssta Icotoism ole ville, kansakoulua läpi k^mättä- mille lspsills, jotka tänä vuonaa aikovat rippikoulun, alkaa kirkossa ensi torstaina t. k. iz p:nä kello 12 päiv. Viittätoista vuotta nuorempia ei oteta rippikouluun, korissa 6 p. lokak. 1910. ?astorivirssto. ^ » »4 1810 L-lt. 8»ii„ Los.ckem. Rippikoulu VIMlmille. I^e ulvilalaiset, sekä kansakoulua kä/neet että kä/mättömät, jotka tänä vuoana aikovat kä^6ä rippi- koulua?oris5g> kokoontuvat tämäa kunn 24 pmä klo 9 a.p. koria kir- kossa. korissa 7 p:nä lokak. 1910. Ulvilan kirklcoliöi-rsnvii-ssto. >z M» .^Ipk^ss» LunllUllt»iog. t. k. 9 p. klo 12 p. j» klo ö i p> ».insLstg, tlitä oa r^kk^u8 on I?iupi sskA 10 js, tiistaiv» 11 klo puvIi-8 i. vuvrsuo- w»I»ist«zll pirtillä »insesti Xristukssn kärsimiiisii ja ^titä ^ssus opetti. ?ääsz^- m^ksu .5 p. »s. livkt». Illlv^l.! Xävllti l^iriiUo pih^opuolelt». Suomalainen wanhoil- lisuus turtvautuu ve näläisen taantumuksen selän taakse. Wiime maanantaina t. k:n 3 pnä oli Parkanon kuntakokouksessa taas esillä Wuorijärwen koulupiiriläisten anomus kansakoulun perustamisesta sanottuun kylään. Kaikenlaisilla teko» syillä on kunnan Vanhoillinen enem mistö aikaisemmin lykännyt tämän koulun perustamisen tuonnemmaksi. Nyt Viime maanantaisessa kunta kokouksessa koulua Vastustama enem mistö keksi siwistyswihollisuudeSsaan hämmästyttämän ja jokaisen suoma laisen mieltä masentaman perustelun hylkäyspäätökselleen. He näet päätti- wät lykätä MuorijZrven kansakoulun perustamiskysymyksen ..kahdeksi Vuo deksi eteenpäin syystä, ettei ole toi- wossa maltiolta rakennuslainoja". Suomelle Vihamieliset sanomaleh det y. m. suomalaisen sivistyksen maStustajat omat julkisesti Väittäneet, että Suomen kansa, Varsinainen maa- laisväestö, on ottanut ja ottaa rau hallisesti mastaan kaikki koulu» ja simiStys laitostemme tuhcamiStoimen» piteet. Sellaisten mäitöstensä perus teella yrittävät Suomen Viholliset supistaa kansakoulujen y. m. siwisty8- laitostemme ylläpitämiseksi tarmitta- wiz määrärahoja ja käyttää maam me Varoja kansamme menäläistyttä» miseksi. Tähän asti on tuollaisia pe» räNömä Väitteitä Voitu Suomen puolelta tosiasioilla kumota. Mutta nyt tulee Parkanon kuntakokouksen enemmistö ja menettelyllään osottaa tästä maasta sittenkin löytymän sel laisia, jotka heti omat Valmiit heittä mään kirveensä kainoon ensimäisen mastatuulenpuuSkan tamateSsaan. Parkanon kunnan enemmistön menet tely tässä asiassa on siläkin synkempi kun he kansakoulun Vastustamisensa peittämiseksi omat ajat e emattomuu- dzssaan keksineet tuon tekosyyn, ettei muka kansakouluille enää sacdi Val tiolla rakennuslainoja y. m. maltio- apua ja ettei niitä siis enää pitäisi yrittääkään. Parkanolaisten Väitteellä ei ole mitään tallista pohjia. Echän mielä kaikki ole menetetty. Kyllä kan sakoulut saamat maltioapua ja tule- Jorm kirje. 33. Makuuttakaa henkenne uudessa Salama-yhtiössä! — Nuorsuo malaisten maaliman öömeri, — Puhukaamme kieltämme oikein! — Arpajaistyöt käyntiin! Kansojen ja yksityisten marallisuu de» kulmakimi on säästäwäisy?S. Mitä on säästämäisyyS? Se on kyky kieltäytyä hankkimasta ja käyt» tämästä jotakin sellaista, mikä ei ole Välttämätöntä ja tallettaa näin ker tyneet marat Vastaisuutta Varten. Ken näin oppii lyömään karmalle hetken mielitekoja ja Välttämään muutenkin sellaisia menoja, jotka eiwät ole ehdottoman Välttämättömät rut- miill sen tai henkisen elämän sään nölliseksi ylläpitämiseksi, hän turmaa Vastaiset elinpäivänsä, tulee Var.lli- seksi. Onkin sattumaSti sanottu: »rik kaaksi eivät tee suuret tulot, waan pienet menot". Kuta enemmän kan san keskuudessa on tällaisia Varainsa harkitsemia ja säästelijäitä käyttäj'ä, sitä Vähemmän on köyhyyttä ja hav Valukuisempi Vanhuuden päivinään yhteiskunnan köyhäinhoidon turmaa tarw!tsewain luku sekä sitä suurempi on kansallisvarallisuus kokonaisuu dessaan. Meidän kansamme yksi pääwikoja on tuhlaamaisuuS ja ajattelematta muaZ ^y e.läessä, Kan hy- wat Vastakin saamaan. Kyllä sitä päätöstä tehdessä näyttää enemmis tön oma kukkaro olleen määrääwäm- pänä kuin maltiolainan oletettu pois jääminen. Parkanolaiset omat maa lanneet pohan seinälle liian aikaisin. Mutta maikka Suomelle joskus niin koma aika koittaisikin, ettei kansakoulu laitoksellemme wa!tioawuStuSta myön nettäisi, niin emme edes silloinkaan saa heittäytyä toivottomaan toimet tomuuteen, emme edes silloinkaan saa heretä entisiä kansakoulujamme yllä- pitämästä ja uusia perustamasta tar peen mukaan. Eihän Suomen kansa moi tehdä itsemurhaa, lakata elämäs tä, tulkoon mitä tahansa. Menäläiset ja nzenäläis-ruotsalaiset hallitusmiehemme koettamat supistaa m. m. kansakoulujemme maltioapuja selittämällä, ettei kansa niitä kaipaa kaan. Entäpä joS nyt kaikki Suo- men kunnat seuraisivat Parkanon kuntakokouksen enemmistön antamaa esimerkkiä: mitään yrittämättäkään lopettaisimat uusien kansakoulujensa perustamishankkeet ja entistenkin yl- lSpitämiswelwollisuudet sillä tekosyyllä main, ettei niihin ehkä saada Valtio- apua, niin mihin jouduttaisiin? Juuri silloinhan Vihollisemme saisimat Suo men kansalta itseltään tukea Väitteel leen, että kansakoulu- y. m. fimiStys- määrärahat moldian tarpeettomina pyyhkäistä pois waltiomenosäännös- tämme. Ja se kai ei liene parkano laistenkaan tarkotuS. Päinvastoin, jos milloin niin juuri nyt, on kansa koulujen y. m. sivisty starkotusten waltioawuSWS- ja laina-anomuksia tehtävä tiheämmin ja runsaammin kuin koskaan ennen. Vihollisillemme on osotettama, että kansa tarmitsee ja kaipaa opetus- ja strvtstySlaitok- siaan. Kaikkialla maassamme, Suomen syrjäisimmäSsäkin sopukassa, Valmis taudutaan näinä päiminä Viettämään juhlallisuuksilla Suomen kansakoulu jen isän, Uno Cygnaeuksen, 100- syntymäpäimää. Innostuneiden juhla puheiden lomassa muistettakoon katsoa todellisuutta suoraan silmiin elköönkä unohdettako, että itsekussakin kunnassa on paljon tällaisten parkanolaisten kaltaista, tieten ja tietämättään toimi mia kansakoulujen ja suomalaisen si mistyksen Vastustajia. Sellaisen itse tutkimuksen wlos elköön meitä maseNl tako, maan olkoon se omiaan awaa- maan silmämme näkemään, miten paljon tämän kansan keskuudessa mielä on pimeyttä ja miten runsaasti isänmaataan rakastamille, toiminta- haluisille kansalaisille riittää työtä Valistuksen mainiolla. AlelfiS Mtveu syuty- mäpäiwä kirjastojen päiwa. Lahden kansanopistolla syysk. 29 ja 3<Z p.nä pidetty kansanwaliStuS- kokouS, joSsa oli edustajia suuri joukko eri Valistusjärjestöistä ympäri maata, päätti m. m., että «arojen hanklimiseksi kirjastoille ja kirja-asian tunnetuksi tekemiseksi olisi vuosittain ruwettawa Viettämään erityistä kir jastojen päivää. Pitkän keskustelun ja harkinnan jälkeen tuli yksimieliseksi päätökseksi, että kirjastojen päiväksi otetaan kuuluisan kirjailijamme Alek sis Kiven syntymäpäimä, lokakuun 10 päivä, ja että Suomen Kirjasto seuran tehtäväksi jätetään ryhtyä toimenpiteihin päivän Viettämiseksi asianmukaisella tamalla. Tänä Vuonna ei kuitenkaan Vielä Vietetä kirjastojen päimZä Valmistus ajan lyhyyden ja Cygnaeus-juhlien takia. Maikka siis kirjaStojenlpäivää wie- tämmekin ensi kerran waSta ensi Vuonna, on tarpeen, että jo nyt jch damme mieleemme tuon päivän suurta kansallista merkitystä toiselta vät ojat omat ja ansaitaan parem min, eletään huomista päimää ajat telematta, hankitaan kaikenlaista, joka ei ole Välttämätöntä ja pyritään elämään hienosti. Ja ikävintä on, että tämä ominaisuus on Vuosi Vuo delta lisääntynyt paljon suuremmassa määrässä kuin maan Varallisuus suhteet ja kansalaisten ansaitsemis- mahdollisuudet omat parantuneet. Nyt on jo päästy niin pitkälle, että kaikki puhekin sääStäniäisyydestS on laannut. Koko asia pidetään laa joissa piireissä aivan tarpeettomana Seurauksena tästä kaikeSta on, että meillä aina eletään kuin Viimeistä päimää, kädestä suuhun, ja tuhlataan «aroja ylellisyyteen ja nautintoai neisiin sekä kaikenlaiseen ala-armoi seen ulkomaalaiseen rihkamaan, joiden Vuoksi suuret rahamäärät maasta muosittain Virtaa pois. Suuri osa näistä rahoista voitai siin pahain päiwäin märäksi säästää ja tallettaa oman maan rahalaitoksiin niiden kautta hyödyttämään koko maan tuotantokykyä ja liike -elämää ja siten Välillisesti yksityisten kansa- laisten hyminVointia. Meidän on siis Vakavasti ja woi makkaaSti Viritettävä ilmoille keho tus: ryhtykää säästämään! Mäittä kää tarpeettomia menoja! Luopukaa ulkomaalaisen rihkaman käyttämi sestä! Näin säästyneet marat talletatte par> haiten henkimakuutuksen muodossa. Tä mä sääStämiStie on erittäin hymä senkin wa k', c'. ä se mclvottaa kuukin va- puolen muiStopSimänS, toiselta puo len tulemaisuuteen tähtäävänä, kan samme sekä henkistä että Välillisesti myö8 taloudellista kehitystä edistä mänä merkkipäimänä. Kukapa Isuomalainen ei olisi luke nut tai kuullut Jukolan seitsemästä meljeksestä ja heidän seikkailuistaan? Kukapa ei olisi iloinnut heidän ilo- jaan ja surrut heidän surujaan? Kukapa suomalainen ei olisi nauttinut ..Nummisuutarien" alati tuoreesta, alati ihastuttamasta huumorista? TuSkin kukaan suomalainen on osan nut puhua toisille suomalaisille sillä tavoin kuin se mies, jonka muisto- päimZä olemme nyt mihdoinkin päät täneet rumeta yleisesti Viettämään. Olkoonpa lukija kotoisin Aleksi Kiven syntymäseuduilta tai Samon sydä. meStä, olkoonpa hän Pohjan periltä tai Karjalan kankailta, aina yhtä mu kaansa tempaamia omat Aleksis Kiven kertomusten sankarit, yhtä sydämestä lähtenyttä ja sydämiin menevää hä nen esityksensä. Emmekö siis miehen sellaisen muistoa mieltäisi me, jotka olemme kaiken tämäa häneltä perin nöksi saaneet? Mutta siihen, mitä olemme perin nöksi saaneet ja mitä olemme tähän aSti saamuttaneet, emme suinkaan saa tyytyä. Entiset perinnöt ja saa- mutukset welwottawat meitä jokaista ponnistamaan eteenpäin. Tähän osti on kuitenkin edistyksen tehokkain Vä likappale, kirjallisuus, ollut Verrat- tain maikeasti saatavissa. Kun me M ei ole ollut hymin Varustettuja ja hoidettuja yleisiä kirjastoja, on useim pien kansalaisten ollut Vaikea kehot taa simistystään ja muutenkin edis- tyä. Main jotkut Harmat kansalaiset ovat niin varakkaita, että he moimat tarpeellisen runsaasti ostaa itselleen kirjallisuutta, joten on aivan Välttä mätöntä, että yhteisesti, yhteisillä Maroilla pidetään yllä laitosta, joka poistaa tämän kipeän epäkohdan. Kun kuitenkaan meillä ei yhteiskunta toistaiseksi ole tarpeellisen hyvin kä sittänyt tämän tehtävänsä tärkeyttä, on Välttämä' öntä, että yksityiset kan salaiset työskentelevät Voimiensa mu kaan epäkohdan poistamiseksi ja eri tyisesti koettavat kaikin sopimin ta- moin koota marojaZsitä laitosta var- ten, joka tarjoo kansalaisille mahdalli- suuden, Vieläpä hyvän tilaisuudenkin kehittää itseään entistä korkeammalle simistysasteelle. Ja yksi erlnomai- nen Varain hankinnan muoto on se, että ryhdytään Viettämään eriiy siä kirjastojen päimää, jolloin mikäli mahdollista kaikkialla juhlitaan aina kin jollain tavoin ja jolloin yhteis- tunnetta asianharrastajien kesken koetetaan kohottca sanomalehdissä ju- loistamilla kirjoituksilla y. m. Tällä tamoin tulee mySS asia enemmän tunnetuksi: kansalaiset oppimat ym- märtSmään, että heillä yleisien kir jastojen arvulla on mahdollisuus jo tilaisuus melkeinpä kuinka korkean simiSlyksen hankkimiseen tahansa, ja mähitellen myöstin msrakkaat kansa, laiset ja yhteiskunta ottamat asian omakseen ja takaavat tälle tärkeälle sivisiyUeitokselle sille kuuluman sijan sivistyslaitoStemme joukossa. Kun wie!ä kaiken tämän lisäksi kir jastojen päivään liittyy se suuri kansallinen muisto, josta edellä huo mautimme, niin on meillä syy ä luot taa siihen, että tulemaisuus ei ole pettävä niitä suuria toiveita, joita tuohon päimään kiinnitämme. Tul- koon Mä päivästä nuoren suomalai sen sivistyksemme merkkipäivä! Tul koon siitä juhlapäivä, jona suoma laiset Veljinä ja sisarina yhtyvät suuren suomalaisen muistoa juhli maan ja samalla edistämään tärkeän kansallisen sivistyslaitoksen kehitystä! I. A K. kuutetun Vuosittain Vakuutusmaksuna määrätyn säästön tekemään omien manhuuden päiwiensä tai perillistensä aineelliseksi turvaamiseksi. Siis, kuka, nuori tai manha, mies tai nainen, ei mielä ole henkeänsä makuuttanut, hän tehköön sen heti! Ja ken on henkensä vähäisestä sum- masta makuuttanut, hän lisätköön makuutussummao! Pää-asia on, että uusi innostus makuutuSasian ja siten sääs!äwäi- syySharraStuksen hyväksi saadaan syntymään. Jokainen siis mukaan, ken kynnelle kykenee! Vakuutusyhtiöistä suositan uutta suomalaista Salama-yhtiötä. Se on täysin suomalaiselle pohjalle perus tettu ja tulee sillä pohjalla toimi maan. Sen «aroja ei tulla sijoitta maan ruotsinmielisten rahalaitoksiin eikä muutenkaan käyttämään maini tun yläluokan toiminnan tukemiseksi. Kaikkien kansalaisten, jotka harras tamat kansalliselle pohjalle perustu man taloudellisen elämämme kohotta mista, tulee sentähden ryhtyä edistä mään Salama-yhtiön menestystä itse makuuttaen siinä henkensä ja kehottaen muita makuuttamaan. Vakuutusmaksutkin siinä omat hel pommat ja edullisemmat kuin muissa yhtiöissä. Siis, tarmokkaaseen toimintaan Salaman hyväksi! Samalla muistutan, että toinenkin sopima säästämiskeino on, nim., teh dä talletuksia täkäläiseen S u o m a- lais e e ii s ^ äS L, ö pa « t: iin. MiZ MÄ. — Ed«tk»«»a» e«si iSt»«to on tiistaina t. k. 11 pnä kello 2 päi- Välla. Puhemiesneuvosto kokoontuu sa mana päimänä kello puoli-2. — Maltiopäitvie» kohtalo. Birsh. Mjedomostille sähkötetään Hel singistä Viime keskiviikkona: Mitä Valtiopäiväin kohtaloon tu lee, niin on täällä saatu sellaisia tie toja, että paikallinen korkein hallinto cn ehdottanut Valtiopäivät hajstet- tamaksi ilman että uudet Valtiopäi vät kokoonkmsutaan. Periaatteelli sesti hyväksytään tämä ehdotus myös- km Pietarissa, mutta sensuuntaista esitystä ei kuitenkaan nykyisin tehdä. Siksi jatkamat waltiopäiwät Viralli sesti olemassaoloaan marrask. 1 p:ään, johon mennessä ratkaistaan, missä järjestyksessä niiden hajoittaminen ta pahtuu ja kutsutaanko lakimääräiset Valtiopäivät koolle helmik. 1 pksi tahi annetaanko suostumus maltio- pSimäin kokoonkutsumisen lakkautta miseen toistaiseksi. — W. ISIS «e»osää»t> wah- lvittett». H. M. Ke sari on esitte lyssä t. k. 2 p:nä mahvislanut Suo men Suuriruhtinasmaan Varsinaisen ja ylimääräisen menosäännön Vuo delle 1910. — We»Sjä»kielise» sa«oma> lehden j«lkaise«i»e». Korkeim massa paikassi t. k. 2 p:nä topahm- n-eSsa esittelyssä on määrätty, että 30,000 mkn Vuotuinen määräraha Valtiomaroista venäjänkielisen sano malehden julkaisemiseksi on uusittava tammik. 1 p:stä 1910 (v. l.) lukien. — Huomioonottamatta jä tettyjä asioita. H. M. Keisari on t. k. 2 pnä tapahtuneessa esitte lyssä suvainnut jättää huomioon ottamatta: 1) Suomen m. 1909 lakimääräis ten Valtiopäiväin anomuksen 100,000 mkcn suuruisen rajattoman siirto määrärahan myöntämisestä vurdeksi 1910 kansanlostentarhojen avusta- miselsi; kuin myös 2) senaatin tähän anomukseen pe rustuvan alistuksen arm. luvan saa misesta kuluvan vuoden menosään- töön ehdotusta laadittaessa ottaa har- kittamakseen ja H. M. K-n arm. har kintaan jättää kysymyksen, voidaanko yleisestä valtiorahastosta myöntää Varoja anomuksessa ilmotettuun tar katukseni. Samaten on jätetty huomioonotta matta 1) Samojen waltiopäiwäin anomus mkn suuruisen rajattoman siir tomäärärahan myöntämisestä vna 1910 jaettavaksi kunnille avustami seksi etupäässä kesästirtoloissa ^mar sinkin sairaille ja heikoille kansakoulu- lapsille); kuin myöS 2) Senaatin tähän anomukseen pe rustuva aromus arm. luman saami sesta kuluvan mucden menosääntö- ehdotusta laadittaessa ottaa horkitta- makseen ji H. K. M.usa harkintaan jättää, Voidaanko Valtiorahastosta myöntää varoja eduskunnan anomuk sessa ilmotettuun tarkotukseen. — Efika»p«»git. Korkeimmassa paikassa t. k. 2 pnä tapahtuneessa esittelyssä on H. M. Keisvri suvain nut käskeä senaatin ryhtymään toi menpiteisiin, jotta Suomen eduskun nan anomuksessaan lokak. 30 pltä 1909 herättämä kysymys esikaupun- giissa vallitsevien elinehtojen järjes tämisistä lainsäädöntöjärjestyksessä tulisi senaatin asetettavan komitean avulla tcrkoin tutkituksi. Tämän ohessa on H. M. Keisari nähnyt hyväksi arm. sallia senaatin aikanansa tehdä H. M:lleen asian aiheuttaman alamaisen esityksen sekä mahdollisesti tarvittaman ehdotuksen Tämä on siitä niin mukama, että woi tallettaa perin pienenkin raha määrän kerralla. Jokainen moi siis säästöpankkia käyttäen ryhtyä pää omaa keräämään pienistä rovoista. Muistakoon kukin: »markassa tuhan nen alku". Miime torstaina suoritettiin täällä yhden kaupunginmaltuusmiehen Vaa li. Ruotsinmieliset ja nuorsuomalai set äänestivät tällä kertaa kumpikin omaa ehdokastaan. Nuorsuomalaisten oman edokkaan asettaminen Vastapainoksi ruotsinmie listen ehdokkaalle on minusta ollut mähän omituista. He eimät woi kokoon savda silloinkaan, kun he äänestämään kokoomat kaikki jäse nensä, muuta luin noin Viidennen osan siitä äänimäärästä, jonka ruot sinmieliset omistamat. Eiwät nuor suomalaiset edeS moi toivoa pääse vänsä äänestäjäin lukumäärään näh den muuta kuin Vajaasti puolille ruotsinmielisiin nähden, Sen osotti Viime torstaillinenkin maali, johon he koko Voimallaan ottimat osaa. Mieläpä heidän ehdokkaansa kuuluu saaneen muutamain ruotsinmielisten äänet. Miksi nuorsuomalaiset sitten, Voi masuhteet tietäen, niin komin äänek käästi tuossa maalissa touhusimat? Niin, katsokaas, on soma joskus näyttää, ettei kannateta ruotsinmielt siä. Kun sitä on pitkät ajat eletty iöhesicka „hi;t-!>,dessä" Luun vieras Suomen eduskunnalle mainitussa asiassa annettamaksi arm. esitykseksi. — S«ome« hy poteeklihhdi» ttzkse» waltiotaku«. H. M Kei sari on t. k. 2 pnä tapahtuneessa esit telyssä sumainnut hymäksyä Suomen eduskunnalle annettamaksi esityksen Valtion takuun myöntämisestä Suo men hypoteekkiyhdistyksen ulkomaisista lainoista. — K«ioer»SSrie» ja se»aat- torie» palkkoja koroteta»». Kor keimmaSsa paikassa t. k. 2 pnä ta pahtuneessa esittelyssä on mahmis- tetuS pnä maaliSk. 1903 anne tun Suomen kuwernöörien palkkaetuja koskevan arm. käskyn ja marrask. 27, jouluk. 10 pnä samana Vuonna annetun Suomen senaatin menosään nön muutosta koskevan arm. asetuk sen ensimäisen osan astuminen uu delleen moimaansa. Edellisen määräyksen mukaan koro tetaan Uudenmaan läänin ja Turun Porin läänin kuvernöörien palkkio 10,000 mkaSta 14,000 mkaan sekä muitten läänien kumernöörien pallkiot 8,000 mkasta 12,000 mkaan, pohja palkan pysyessä muuttumatta. Jälkimäisen määräyksen mukaan kohotetaan senaatin talousosaston Varapuheenjohtajan palkkio 10,000 mkasta 15 000 mkaan sekä osaston muiden jäsenten paltkia 8,000 mkasta 14,000 mkaan. Pohjapalkka pysyy muuttumattomana, samoin toimitus kuntien päälliköille tuleva 200 mkan kuukausipalkkia. — Pai»oafia«ieSte» palk ka»?. H. M. Keisari on sumainnut käskeä, että painoasiain ylihallituk selle on tarpeellisen pain o asiamies- määrän palkkaamiseksi vastedes myönnettävä 107,800 mk. Vuosittain siten että tämä määräraha Vuodeksi 1910 myönnetään lokak. 1 p:stä (uutta lukua) lukien. — Kirjasto»e«woja» palk kaamine». Senaatti on käsitellyt kansanvalistusseuran anomuksen, että seuran kirjistoneuvojan palkkaami seksi myönnettäisiin 6,000 mkn vuo tuinen apuraha. Senaatti pZätti eilen lykätä asian waltiowaraintoimituS- kur.taan, jonka on otettava anomus huomioon laadittaessa ehdotusta arm. esitykseksi varain osottamisesta kan- sakoulululaitosta ja muita sivistys- tarkotuksia Varten Vuodeksi 1912. — RaittinSopetuS ko»l»iSsa. Senaatissa esiteltiin eilen Valtiosih teerin miraSton ja kenraalikarvernöö- rin kirjeet, joissa pyydetään senaatin lausuntoa eduskunnan anomuksen johdoSta lokak. 17 p :ltä 1907, että hallitus järjestäisi kaikkiin Valtion ja kuntien oppilaitoksiin opetusta alko- hool.piioiSten juomain maikutukscsta ja että asianomaiseen kouluasetukseen otettaisiin määräys siitä. Senaatti päätti puoltaa anomusta. Tilan puutteen tähden täytyy tar kempi selonteko jäädä ensi numeroon. — Waasa» lää»i« »«st k»- tterxStri ew;rsti Otto Mdnäs, joka miime maanantaina asettui Vir kaansa, ei ollut sitä ennen tehnyt laissa säädettyä Virkavalaa. — Asetns meri«ie<h»o»eiSta. Senaatissa esiteltiin eilen ehdotus uudeksi asetukseksi merimieshuoneiSta Suomessa. Senaatti päätti vaatia maan merimieShuoneiden I usunnon. — Tel»illise« korkeako»!»» ka»sa»talouStietee» profeSso rikfi on senaatti puolestcan nimittä nyt yliopiston dosentin, lakit, tohtori Heikki Renvallin. — T»berk»lofi» waSt»Sta- miSyhdtStyS on julistanut lääkä rien haettavaksi kaksi L00 mkan suu ruista stipendiä 6 miikon opintomat kaa Varten ensi kevätlukukaudella, toisen Nummelan ja toisen Takahar- mieljsen yläluokan kanssa, niin on välttämätöntä suomalaisimpain nuor suomalaisten Vuoksi joSkuS hiukan puhdistaa itseänsä siitä epäilyttämästä maineesta, jonka ruotsinmielisille ren gin palveluksia tekeminen on heille tuottanut. PuhdiStustiloisuudeksi on niin Vaaratonta muodostaa sellainen maali, jossa eimät Vahingossakaan woi muut kuin ruotsinmieliset Voit taa. Siitä eimät Viime mainitut- kaan pahasti loukkaannu. Saattaapa heidänkin tarkoituksilleen olla eduksi, että nuorsuomalaiset toisinaan leikki mät »itsenäistä puoluetta". Mutta annapa olla, että on kysy mys jossakin maalissa sellaisesta suo menkielisten ryhmäin keskeisestä yh teistoiminnasta, joka Voisi saattaa ruotsinmieliset tappiolle, niin kylläpä on nuorsuomalaisilla silloin ehtoja ja mutkia. Ruotsinmielisiä pitäisi ottaa yhteislistalle, nuorsuomalaisille pitäisi luomuttaa kohtuuttoman monta ehdo kassijaa t. m. s., jotka mutkat sitten ehdottomasti omat saattaneet yhteis, toimintapuuhat raukeamaan. Täm< möisiä esimerkkejä on runsaasti edel> liseltä ajalta. Tämän heidän pelinsä tietäen, ei moi huomata wakawaa arvoa heidän miime torstaina suoritetussa maali manööverissaankaan. Suomalaisuuden työssä on eräS tärkeä puoli, jonka kehitystä me joka päimäiseSsä elämässä Voisimme kukin ^ koijd..!'lkmu>e »valvoa, r. u la jonka jun parantolaan. Ollessaan paran tolassa. joSsa stipendiaatti saa paran tolan puolesta mapaan asunnon ja ylläpidon, tulee hänen avustaa pa rantolan ylilääkäriä sairaiden hoi dossa. Hakemukset on ennen jouluk. 15 p:ää jätettävä ylitirehtööri R. Sieversille. — Turpa- ja sorkkatantia s»o- malaiseSsa karjassa Pi-tari» näyttelySkä. MaanviljelyshMtus on lähettänyt lääkintöhallitukselle kir jelmän, joSsa ilmoitetaan, etiä suo malaisen karjan keskuudessa Pietcrin yleisessä karjanäyttelySsä on puhjen nut turpa- ja sorkkatauti ia pyyde tään lääkintöhallituksen ryhiymöän toimenpiteisiin taudin levenemisen eh- käisemisessi. Suomesta on näytteillä yhteensä 10 eläintä. — Wak«»tet«t lähetykset toi sen l»o?a» postitoimistoissa. Postihallituksen esityksestä on senaatti myöntänyt toisen luokan postitoimi- tuksille samallaisen oikeuden makuutet tujen lähetysten käsittelemiseen kuin ensimäisen luokan postitoimiiuksillL- kin on. — Zkr«u»»»w»!ldit. Helsingin kihlakunnan kruununmoudin virkaan on senaatti puolestaan määrännyt Ulvilan kihlakunnan kruununvoudin F. F. Frostellin. Asia on alistettu kenraalikuvernöörin rÄkaistcvaisi. Tämän yhteydessä on senaatti päät tänyt, että jos kruununvouti Frostell lopullisesti nimitetään Helsing'n kruu nunmoudin Virkaan, niin Matkun kihlakunnan cmoinna okvc .n kruu nunvoudin wiran, jota F. on myös hakenut, täyttämiseksi on Turun lää nin kuvernöörin laadittava uusi eh dollepano. — T»kkip»ide» «yynti wal- tio» metfiStä. Senaatti on hy väksynyt Tampereella viime maalisk. 17 pnä pidetyssä valtion tukkipuiden huutokaupassa tehdyt ostotarjoukset, joiden mukaan Lopen hoitoalueelta myytiin Loimaan höyrysaha o.-y:lle 11,199 puuta ä 6: 20, Aureen hoito alueelta Reposaaren höyrysaha s.>y.lle 924 puuta ä 3: 21, 1,426 puuta ä 3: 50. 9,377 puuta ä 3: 24. 3,536 puuta ä 4: —, ja 2,334 puut! ä 4: 17, Rosenlew Lc kumpp. 3 315 puuta ä 3: 51, 4 060 puu!a ä 5: 20, 3,259 puuta ä 3: 55, 4,604 puuta ä 4: 01, 2458 puuta ä 3: 44, Orive den hoitoalueelta Rosenlew «k kumpp. 10,078 puuta ä 9: 77 ja JämsZn hoitoalueella sahanomistaja Fndr. Frlgrenille 10,073 puuta ä 6: 61. — Ahde» «altnnsmiehe» »oaalt kauppias G. Parman-Ivama- jan tilalle toimitettiin raastuvanko kouksessa w ime torstaina. Wal:tuksi tuli ruotsinmielisten ehdokas, kirja- painonomiStaja Emil Mahlstein, saa den 123 äänestäjällä 1,959 ääntö. Nuorsuomalaisten ehdokas, opettaja Mllko L-->tva sai 110 äänestäjällä 1,018 ääntä. — We»äläi»en sotawä!i ja sa»omalehdtStS. Maistraatin lä hetti kävi eilen toimituksessamme näyttämässä erästä läänin kuvernöö rin maistraatille lähettämää kiritä, jossa kiellettiin saromalehtiä kerto masta sotilasasioista muita kuin so- tilaSjuhlia, paraateja tai muita sen kaltaisia tapauksia. Eli»kei»oil«oitukfia. Mais- traatille ilmoittivat viime torstaina suutari Tuure Malentin Almen pe rustavansa suutariliikkeen Reposaa relle ja kauppa-apulainen August Kon rad Salomaa sekatavarakaupan sekä valokuvaaja Hplmar Schvvren va lokuvausliikkeen toiminimellä „A ra". — T»lipal»»oll» laiwaSsa. Kun höyrylaiva „Ebba Mui ck" nm- me sunnuntai iltana matkalla Mänty luodosta Kristiinaan oli kulkenut ncin tunnin ajan, särkyi eräs välikannen Nm ä' HlMimnlii AMmMim-.ts Zvn'5ls. Eerikinkatu S. Puh. 434. ? Omisiazat! Honzis^cudennotaril) Wawc Kiwi ja tzonnoikeudsn- kansNsti Santeri me, suoracn sanoen, jokainen laimiin- lyömme. Tarkoitan kielemme oikein puhumista. Me saatamme olla mitä innokkaimpia suomenmielisiä, olla valmiit paljoon työhön aatteemme hyväksi, mutta kielemme vaal-misei-, sen käytön kehittämisen sointuvalsi ja kauniiksi, me täydellisesti unohdamme. Me rikomme kielemme oikeata käyt töä mastaan mitä moninaisimmin w- woin, äännämme äänteet Väärin, puhumme rumasti, lyhennämme sanat, sanalla sanoen, osotamme puhees samme anteeksiantamattoman suurta huolimattomuutta, olemme täydelli sesti ..laittomia" sen käyttämisessä. Sitten me hämmästyttämän suu ressa määrässä annamme muukalai suuden Vaikuttaa kieleemme. Me emme ajattele, kuinka määrätty käsite tai ajatus ilmaistaan omassa kieles- sämme, waan käytämme määriä käännöksiä, kömpelöitä mukailuja sekä runsaasti suoranaista Vieraskielisiäkin sanoja puheessamme. Erikoisesti on minua aina kiusan nut tarpeeton se sanan käyttäminen Mainitun sanan somitamme alituiseen mastoin oman kielemme Vaatimusta puheeseemme. Me sanomme: se on hauskaa, että tulit, se on ikävää, että j. n. e., se on kaunis ilma y m. Jokaisessa tuollaisessa kohdassa on se — sanan käyttäminen mitä kiusottamin. Lukemattomia muita esimerkkejä vzisi mainita kielemme rääk!äämi> seStä, mutta en tällä kertaa niiStä lä'^em niu puhu. S cn.u ud.u katosta pudonnut lyhty ja siinä ollut iso lamppu. Palava lamppu sytytti öljyn. Mälikannella olleet 1II:nnen luokan matkustajat, joita KriS:unan markkinoin takia olikin runsaasti, sai- wat pakokauhun. Sitä lisäsi wie!ä se jonkun tietomiisaan keksimä tiew, että samalla kohtaa höyryl. „ Öster- bztten" aikoinaan paloi. Pelko haih tui kuitenkin pian, sillä hetkisen pon nisteltua saatiin tuli sammumaan. Mshinko ei liene suuri. — Rohkeita warkaita. Toissa iltana anastivat Wiipuris>a kotoisin oleva joutolaismies Juho Ludvig Millgren ja lappeelainen työmies Mikko Smolander useista paikoin kaupungilla vaatetavaroita, palttoita y. m. jr pakenivat saaliinsa kanssa. Etsimäpoliisi sai kuitenkin heidät kiin ni Ruosniemen kylään johtavalta tieltä ja palautti miehet takaisin tele inään tiliä työstään. — Toripäivä miime torstaina ei suurin eronnut tavallisesta kaup- papäimästä. Mäkeä oli saapunut Vähän, tavoroita niinikään vähän ja ^ juopuneitakin mähän, ainoas taan 5 tyrmäviera-ta. Mustalai sia kerrotaan sensijaan olleen paljon — 23 kuormaa kaikkiaan. E!äinsuoje'uspol istn huostaon jou tui 6 raihnaista ja ikäloppu-hemosta. — Raj»il«a on Vallinnut taas- kin pari päimää. Sen johdosta täytyi höyryl. C?vc?rdian, joka eilisaamuna klo 6 lähti Mäntyluodolta Kristii- naan, palata 4 tuntia merellä ol tuaan takaisin Reposaarelle tuulen suojaan. Laiva aikoo tänä aamuna klo 3 tehdä uuden yrityksen. — Wähällä h»kk»a oli keski viikko -iltana kaupungin rannassa eräs proomumieS, joka toverinsa kanssa päihtyneenä pyrki ankkurissa olleesta lotjastaan maihin. Mälillä hän pu tosi jollasta jokeen ja kun hänet saa tiin y!ös, oli mies jo aiman kankea. Keinotekoisen hengityksen avulla saa tiin hän Vihdoin tajuihinsa. — Teollis«»Sko»l«» iltaop- pijakso» oppilasmäärä on ny kyisin 17. — Os»»sk»»ta Siatvinto r. l. kokoontui toissa iltana Lyseolla. Ky symys oli sääntöjen 3:nnen pykälän muuttamisesta sellaiseksi, että osuus kunta möisi alottaa toimintansa vä hemmällä jäsenmäärällä ja pienem mällä osuuspääomalla. Pykälä koko naisuudessaan kuuluu: »Osuuskunta alkaa toimintansa masta kun 4V0 jäsentä roähiniäm 500 osuudella on siihen liittynyt". H^llintoneumoston päälötsen mukaan vähennettiin irähin i^ssninöärä 1tX ):aLN ja osuuspääoma 200:aan. Kun sääntöjen muuteSha- kuun on saatava perustavien jäsen ten nimikirjoitus, päätettiin pyl»tää kaksi henkilöä tässä tarkoituksessa käy mään kunkin lucma Toimeenpano jätettiin maisteri E Granit-Jtmonie- men ja johtaja N. Sammon huoleksi. Pöytäkirjantarkastajiksi valituin jad- taj, N. Sampo ja toimittaja A. Amo. Kokouksen vuheenjohtoiana toimi asemapäällikkö R, Pippwgskö!d ja sihteerinä maisteri E Granit- Jlmoniemi. — Sa»kaa»pää» ka»sa»opiS- to» hymäkfi pidettäwät arpa jaiset on Satakuntalainen osakunta kokouksessaan päättänyt siirtää pidet täviksi tammikuun puolella. Syynä entisen päätöksen purkamiseen on se kin, että lupaa ei vieläkään ole saatu. Uusittu luvanpyyntö tultanee lähet tämään. — Jn«ala»pal»»el«S lavsllle Uuno Cygnaeuksen 100- ja Porin kansakoululaitoksen 50-vuotisjuhlan johdosta pidetään Porin kirkossa ensi keskiviikkona t. k. 12 pnä kello 9 aa mulla. Saarnan pitää pastori W. Martio. — Pori» dia?o»astt-yddis- tykse» hytväkfi toimi»»t l "M"seura lottoa taas toiminansa Aittaluodon Leppäsellä ensi tiistaina t. k. 11 p.nä ilo 5 i p. Tilaisuu dessa pitää pastori W. Martio har taushetken. — Rippikouln» johon otehan kaupunki- ja maaseurakunnasta kan- sakoulukurssin suorittamattomat 15 vuotta täyttäneit lapset, alkaa kirkcn sakaristossa ensi torstaina t. k. 13 pnä kello 12 päivällä. — Pori» ka»Ppa-spulaiSyh. distykse» eilisiltainen kokous 'vkät- tiin osanottajain Vähyyden tähden ensi maanantai-illoksi kello 8. — Pori» «»orssomalaiste» hommaaman maakuntakokouksen pitä miseen eimät muut puolueet ole yh tyneet. ^ Cyg»ae»kse» I0v-w»otiS- juhla» la»l»k«orojen h«rjot»s pidetään huojenna sunnuntaina ly seon taulusalissa, mieskuoro klo 11 a v. ja sekakuoro klo puoli-12 a.p. Kaikt en on scamuttava täsmälleen paikalle. — Pori» Karh»» Kitviil- ta«a on useiden seikkain, lähinnä Cqgnaeus.jnhlan jz s-n Valmistuk sien vuo?si, peruutettu. — T»«ma!aise» Nuija» ko- koxs, joka aiottiin pitää ensi tiis- taina, o", siirre ty viikko eteenpäin. KSIM ls iSglilM. — Kanppakamarie» per»s- ta«i»e». Senaatissa esiteltiin ei len mietintö kauppakamorien perus tamisesta maahan. Senaatti päätti maatia maan kaupunkien kauppaseu- rojen lausunnot. — Arwopaperie» pSrsfth»»- toka»paSsa Turussa t. k. ö pnä myytiin m. m. yksi Kansallis-Osake- l>ankin osake, nimclli^arvo 200 mk, 781 mkast-, yksi 783 mkasta, yksi 790 mkasta, yksi 791 mkaSta, yksi 792 mkaSta, yksi 793 mkasta ja yksi 794 mkasra. Samassa tilaisuudessa mryiiin yksi 19 000 mkan suuruinen velkud.rja — 100 mkaSta. Arvopaperihuutokaupassa Heisin- s gissä miime torstaina myytiin 278 j AhduSvankin 100 mkn osaketta 245 ! ia 246 mkasta. 23 Pohjoismaiden ! O^kenankin 200 mkn osaketta 447 ' ja 461 mkasta ja 4 Kansallispankin i200 markan osatetta 786 mkasta. k — KolwiSto» satama» txtki- i Koiviston salaman tut kimustySt omat nyttemmin jo edisty neet mm pilkälle, että rankojen mit taus ja paalutus on suureksi oso!si suoritettu. Rantoja on mitattu neliöi hin lamatta 4 kilometriä käsittärräitä alalta Mällikän niemeltä alkaen Mii- serin huvitan kohdalle saakka, joka on pari kilometriä kirkon luota Man- nolon kylään päin. — P»ol»koita on tämän syksyn kuluessa m>ety Maasasta ulkomaille no n 100,^00 markan arvosta. Turun kautta on tänä syksynä lä- ketetty Saksaon suuremmissa löbetyk- siSsä 715.000 kiloa puluknjta. Mai- j nitiuun määrään ei sisälly pieneni- jmi?sä lähetyksissä moasta viedyt ^ puolukat. — Saksa» tvoika«ppa w. 1SVS. Satsaan tuoti'n ulkomailta molla m. IM9 44.045,700 kg vas taten 33 848,000 kg v 1908 Wcnn- Vienti Suomesta oli m. 1909 l, 413.000 kg moStaten 328500 lg v. 1903. Suomalaisen moin vien .i on siis ko honnut v. 1909 melkein 5 kertaa suu- rsmmaksi kuin m. 1908. — U»fi liikeyritys. Pohsois- Suomessa cn tämän kesän kuluessa luunniteltu uutta puutavayhtiötä. Tämän uuden yhtiö", junka nimeksi . tulee ..Kemijoensuu Aktiebo!?g", lo- ' pullinen perustaminen on vorma. i Osakepääoma on 2,500,000 mk,, mutta wo,daan korottaa 5 miljoo naan. jolloinkin toisten palata asiaan. Olen tahtonut tällä kertaa erityisesti juuri se-sanan liiallisesta käyttämisestä huomauttaa. Lopetan tämän huomautukseni toi voen, että me jokainen kohdastamme enemmän kuin lähän asti muistai simme puhuessamme kieltämme oikein käyttää. Me olemme kukin kohdas tamme edeSmastuunalaiset kielemme käytön kehittämisestä kauniilsi ja suju vasi. Elkäämme tätä Velvollisuuttamme unohtako. Nuija taas toimeenpanee arpajai set, tällä kertaa omaksi hyväkseen, lähinnä pianorahaSton kartuttami seksi. Kolmena Vuonna peräkkäin omat Nuijan jäsenet arpajaispuu- hissa raataneet yhteisten rahavaro jen kartuttamiseksi. Nyt saa Nuija yksin tulot nauttia. Arpajaisten onnistuminen on näinä aikoina jo vähän sattumanvaraista. Niitä pidetään kovin taajaan ja ne vaativat siten melko suuren meron kansalaisilta. Porinkin suomenmieli- set ovat arpajaisten kannattamiseksi paljon varojaan ja työtään uhran neet. Mutta siitä huolimatta tulee medän taaskin olla Valmiit ensi kuussa pidettäviä Nuijan arpajaisia kannattamaan. JoS me sen teemme, maimme po ljon Varmemmin ja raha huolista vapautuneemmin toimin taamme suomalaisuuden liikkeen wca- s li'i,Ui>'. !L'?ä j^tk.a. j Aika on perin vakava. K insai,'. me tulevaisuus häämöittää edessäm me synkkänä. Tämmöisenä aikana, jos milloinkaan, tarvitaan maassam me suomenmielisten vakavaa u,?tä sa toimintaa. Mutta toiminta kysyy Varoja. Niiden hankkimiseksi tulee meidän kaikkien sen vuoksi uhrautu min mielin ja väsiiMltömin voimin kortemme kantaa. Nyt pidettä-vät Nuijan arpajaiset tu-ttavat meille sievosen summan, jos me vain kulin kohdastamme tarmokkaasti niiden menestymiseksi toimimme. Viipymättä työhön siis! Erikoi sesti kohdistan tämän kehotukseni suomenmielisille naisille. Heidän uut teruudestaan ja heidän innostaan arpajaistemme menestys etupäässä riippuu. JoS heidän taitamat sor- mensa vain omat ahkerasti työssä, syntyy käsitöiden muodossa mitä käytännöllisimpiä ja kcuniimpia voit- toja. Ja joS he Voittojen keräys työssä eimät unohda mei'ä miehiä, kerääntyy lisiksi suuri määrä muita arvokkaita ja hyödyllisiä esineitä. Päävoitot hankkinee Nuija itse. Toivotan kaikille arpajaistemme hyväksi työskenteleville suurta innos tusta ja paljon voimia sekä uhrautu maa mieltä! Jussi. H-