likoina joulukuun k p:nZ Wo IZS — ISI0 — Hylätttz fiw«raideauom»s. Raut^ueyallituS et ole katsonut Voi mansa suostu? maakcuppiaS T. Nuo tion y. m. anomukseen, että Smron ja Karkun asemien Välillä olemalle Nohkuaq laiturille rakennettaisiin Mouraide ja laituri omattaisiin myös kin taVaraliikenteelle. — Wuokrala»takuutai» p»- hee»johtajat» edu<!ajako?o«». Wnme loukok. 18 ja 19 p!"ä Tam pereella p.dstyn muokralautakuntoin puheenjshtajam yleisen koköuk en wa- Itsemat edusiojar kokoontuimat t. k. 4 ja 5 p.nä Peipohjan majatalossa, jossa keskusteltiin ja päätettiin muok- ratautakuntain puheenjohtajain toisen yleisen kokouksen ohjelmasta. Pää tettiin kokou.len määräoäimiksi mää rätä ensi hahtik. 3 ja 4 p., ja k k> - uksen määräpaikaksi Tamrere. Edus- tojakomitea päätti kääittyZ kirielmältZ senaatin puoleen, jo?sa py?,detLön wle«an kokouksen osanottajille ma- Vanta riutatiematkaa. Ptdettämän kokouk'en osauottajain tulee ilmoittautua ennen maoli«kuim 11 päimää Haukilahden Vuokralau takunnan puheenjohtajalle, hra ^lttor Louhelle, osoite Honkilc h^ Kokouksessa tullen m. m, keskus telemaan muokralautcikun^ain puheen- johtajain palkkak^symn^eKtä, jota alustamaan kunntea päätti pyytää K«nkaanpZän wuokrala?:tak',mnan pu heenjohtoja Judo Tormemis:?. Ka- mitea päätti myöskm Tampereen kokoukselle hamoinnolliseSti esittää jonkin sekaman Vuokrariitakysymyksen, jos suinkin kokouksen aika sen myö> den antaa. — Noor«arku» !»utakskouk- sessa eilen käsiteltiin seuraamat ostat: Hy väksytclin kunnan tulo- ja me- noarmio ensi Vuotta V2rte??. Sen mukaan on menoja yhteensä 9 340 mk. Kun säästää tältä mmdetta on 3,000 mkaa, tulee taksoituksella koot- tamakst siis 6 340 mkaa. Kunnan kaikille kansakoululapsille päätettiin ensi Vuoden alusta kunnan Varoilla hankkia Vihot, kynät, mus teet y. m koulutarpeet paitsi käsityö- tarpeita. Kukin opettaja saa hankkia oppilailleen mainitut tarpeet. H"lhouslautakuntcan edesmenneen F Mellinin tilalle Valittiin ent. sa hanhoitaja T. W. Rakonen. Kunnan ilmoitukset päätettiin ensi Vuoden aikina julkaistu..Satakun nassa", „Sat. Sanonnssa" ja „So- sialidemokraatiösa" kerron kussakin. Sopimusta lehden kanssa tekemään wal»ttiin kunnallislautak. esim. I. Friberg. Lailliseen takaisinhakuun tukemain lainojymäsrön miijasaatamain hin naksi määrättiin 14 m! rukiiden, 11 ohrien ja 7 mk kaurojen hehtolitralta. Lainajymäsiön Velkakirjojen uudisto- minen päätetään tammikuun kokouk sessa. Lainajymäsiön tileistä pääteltiin poistaa tarppari I Hakalan melot 133 lUr. rukiita, 188 l. ohria ja 189 kauroja, kun ulosoton kautta ei hä neltä ole mitään saatu eikä Vastai suudessakaan ole toiwossa saada Sa- moln poistettiin torppari Isak Fäll- Lngin melat 366 l. kauroja, kun ei mitä ole moitu oikeuden kautta saada edes ulosottoon. Kun Lassilan lainajymäStössä, jon ka Viljan? arat Viime syysk. 7 pnä mitattiin, oli huomattu, eitä eläke- VaraStossa oli Vaillinkia 1,070 l. ru kiita ja ohramaraStoSsa 654 l. ja että rohalilin säästö 220: 73 p:iä on uu delle hoitokunnalle mielä suorittamatta, päätettiin maalia edellistä hoitokun taa suorittamaan lainajymösiölle ta kaisin kaikki jymästön kärsimät Va hingot. Astaa perille ajamaan Va littiin poliisikonstaapeli E, Lounas ja ent. lautamies I Heikkilä. Ellei niitä suosiolla suoriteta, tulee heidän ne laillista tietä periä ja sitten pyryi selle hoitokunnalle tilittää. Vaalilautakunnan puheenjohtajiin palkaksi määrättiin 4 mk ja jäsenien 2: 50 v. päimältä sekä kyytirahat sa moin kuin ennenkin. Luettiin kumernöörin päätös lauta- . mieS I. Järmisen ja A. Ahlström s o. y:n tekemiin taksoituSmalituksiin, jotka kuwernööri oli hylännyt, jotenka taksoitus jää Voimaan. — Saukaaupään kuilua» kUNtakokouksessa «len kästrelum seuraamia asioita: Sen johdosta, että kumernööri oli suostunut kunnan anomukseen saada muuttaa rahaksi kirkkoherra Hällfors- Vainajan lahjoittama latnvjymästö, päätettiin yhmä kirtkoneumoSlon te kemään eddoiu seen, että jymät huu- tokaupataan e^si helmi-, mivliS- ju huhtikuun aikana pidettämislä huuto kaupoissa ja malitsi kuntakokous puo lestaan hra M. Huhtasen huutokaup patilaisuuksissa koSsan etuja malmo- maan. KirkkomuwoSwn puolesta tukee kasi.in etuja mcilmomaan maan- Viljelijä Jalmari Mattila-Oukori. Kamernöörm päätössen johdosta muutettiin aikaisemmin laod itujen kunnallisten rahastojen hoitoa koske mien sääntöjen 2 § siihen suuntaan, että eri rahastojen hoitajain tulee tehdä tili hoidettomien rahastojen tilasta ennen helmik. 15 p:ää kunakin Vuonna. "T^ropori Äkerstedt Mihtelijärmen kylästä päätettiin kustantaa Heisin gin stlmZsoiraalaon siinä tapauksessa, että joku Porin lääkäreistä pitää se'- liis-n toimenpiteen Välttämättömänä Santotstenkylän asukkaitten pyyn> töön, että he saisimat suorittaa räs tinä olemat miljalainansa hallan tuottamien tuhojen joddoSta waSta tulemana muonna, päätettiin myön tyä, kuitenkin sillä ehdolla, että be suorittamat tänä syksynä korot sekä antamat lainoistaan uudet Velkakir jat. Kuntakokous hymäksyi nimismies Lindellin, opettaja N. Rantamäen ja maanwi!je!iiä O. Kurjen laatimat kunnan järjestyssäännöt. Tientekomelmollisten yhteiseen kun takokoukseen jouluk. 17 p:nä malittiin ma"nwi!jeliiä I. Kärki, I. Päimike ja Swen Ilipavttikoski. — Nokottajakfi Porin maaseu rakuntaan Valittiin lauantaina kier» ^okoulunopettajatar Lyyli Nikkonen. Mtllins Food ou maailmankuulu, lääkärien lämpimästi suosittama wahwistaw-> raminto aine lapstlle ja sairaille henkilöille. Myydään apteekeissa ja rohdoskaupoissa. — Maanjako oikevdet. Wa» ratuomari Einar Rotkirch on mää rätty Huittisten pitäjän maanjako- oikeuden puheenjohtajana käsittele mään ne riitaisuudet, jotka omat syn tyneet eräiden soiden jakamisesta sa notun pitäjän Karhiniemen kylässä. — Lawia« sääSt?pa«?i» isän täin kokouksessa m. k:n 30 pnä Va littiin eroamiSwuoroSsa olew >en opet taja M. Luoman, opett ja M Lai neen, maanwt!jelijä E Haapopor- taon ja mianViljeliiä I Martian Ulalle M. Luoma, E Haai-.oporras, I. Marcia ja maanmil^ Hrjö War- izenmaa. Jsänvi?>ö Val.lsi keskuu destaan puheenjohtajaksi romasti Reinh Grönmollin ja Varapuheen- jrhtcjalsi postmhsttoja K. E. Selän- denn. H Mtuk esia olimat eroamismuo- ro-sa: mac>nwiljel'jä Frans Kallio k^pviaS E. Lindström ja konstaa peli O. Koukku, jotka kaikki Valittiin uvdelleen. Hallituksen Varajäseniksi 'valtttiin opetmja M. Luo-na ja maanViljel jä E. Yli-An!ila. — Hal- lituksen puheenjohtajaksi jäi kdellesn» kin maanivtljelijä Judo Mshkaladtt ia maropuheenjohtajaksi maanmiljelijä Br. Hmda. T»lintar'aStc!j^st mcil'ttiin opettajat O^k. Wisar? ja I. Aaltonen sekä meijerink.rjuri Wilho Salli ja näi den Varäimehiksi opetkja E. Ojala maanmiljelijä K. Kärkönen. — PapiZts. Pappismics S. W. Renko on määrättv kuluman joulu kuun 20 päiivöstä Scisslinin saarna- huoneen ja siihen yhdistetyn HZmeen- lyrön kunnan Jumesniemen piirin kansakoulun saarnaajan- ja opetta januran mäliaikaisekst hoitajaksi. — i?«»»tel«»atka apurahoja maatalouskoulujen opettaMe ja opet tajattarille kuuntelemista Varten toi. stssa maatalouskouluissa omat hake neet m. m. neidet Fanny Fredriks son ja Katri TermaSkanto. — Maatila» kauppoja. T ! 2 pnä teddyllä kauppakirjalla myi ti- lellinen Ferdinand Mäki-Katila omis tamansa Mäki-Katilan talon Kiukais ten Hirolan kvlässä Veljelleen tilalli- sell- Erland Kärjelle Harjamallasta 40,000 mkn kauppahinnasta. WaS- taanotto tapahtuu heti. MarraZk. 30 pnä tehdyllä kauppa kirjalla myi talollinen Juho Paawol" A!<?steron pitäjän Isolan kylä-tä omistamastaan Paaivolan perintö tilasta osan maanmiljelijä Matti Mikkolalle saman pitäjän Mrtsa"- ojan ky'ästä 11 ö00 mk kauppchi^-- nasta. Tilan luomutus tapahtuu hel mik 1 pnä 1011. Opettaja H. Paananen on myynyt puolet SiikaiSten H'rwiiärwevky- !ässä omistamastaan We?Stkrctärdw tilasta maanmiljelijä R cbord Wess- tergärdille ja hänen Vaimolleen Ama lia MesZtergcirdille 16,300 markan kauppahinnosta. — Metsa»ka«ppa. T. k. 2 vnä myytiin huutokaupalla Euran Nacrjoella Kylä Kauien ja Mattilan talojen yhteiseZtä metsästä eri lakais ta 3,400 puuta toiminimi A. Ahl ström Osakeyhtiölle. Hinta Vaihteli 4 mksta 61 pstä 2 mkaan 16 p:niin — Kauppatalo» ja ka«vpa- liikkee» ia»ppa. Kauppias E. I. Knaapi Urjalasta on ostanut kaup pias Matti Solon Siuron asemcn läheisyydessä olemat kolme taloa ynnä koko kauppatawarawarastot ir taimistoineen. Kauppasumma lähes 90 000 markkaa. MaStaanolto ta pahtuu tammik. 2 p. 1911. — E«ra» mtzllyjuttu-niminen uutinen ..Satakunnassa" oli hiukan erehdyttämä sentähden, ettei kumer- nöörin päätös koskenut myllyn omis tajia, waan myllyn Vuokraajaa, joka omistajilta kysymättä on mainitut kiw'parit myllyyn laittanut ilman laillista oikeutta ja asianomaista lu paa. — U«de» sahalaitokse» pe- r«StamiSh»»Ie on Eurassa pantu alkuun. Saha. joka muodostetaan joko osuus- tai osa?eyhrö-!ahaM, si joitetaan tuleman Kiukaisien-Kaut- tuan radan Eiran pysäkin Viereen. joSta maanmiljelijä F. Wall!nmä?i on sille luomutianut h-htaar n suu ruisen maa-olueen. Sahalaitokseen tulee muöskin höyläkone. Puuhan -tuncnässä omat maaumiljelijät K. Kunnas, W. Anttila, y m. — WäliaiZ--iue» kuntakoko»? pidettiin Snkaisissa Vttme lauman- taina. K-ikouksessa luettiin läänin kumernöörin päätökset maanw:!jelij5 FranS Mavhztolon ja Maria H»si- mäen Viime Vuoden kunnallis-vero» tuklen johdosta. Edellisen oli kumer- nööri ratkaissut Valittajan Voitoksi siten että häneltä oli poistettu knl- mattosataa Veroäyriä kun taas jälki mäinen Valitus oli hylätty. — Ka»kaa«pää« kuuta ja «iiua«er»raha». Kuntokokouk- 'essa eilen päätti Kankaanpään kunto tulemana muonna Viinamerorahois- taon myöntää kansanopiston konnat- wmiseksi t>00 mk. sekä loput mahdol lisesti säätämistä miinarohoistajakao siten että toinen puoli tulee kunnan lainakirjaston ja toinen puolikuutaan hankittaman sairaanhoitajattaren palk kaamiseen. — „Wäitteltzkokoukset". Har- jamallan työwäenyhdiStys on kutsu nut Harjamallan suomalaisen seuran ja paikkakunnan nuorsuomalaisia wäittely!okoukseen, joka t. !:n 18 p:nä pidettäisiin Harjamallassa. Jo kauan sitte on kokemuksesta tultu huomaamaan tällaiset Väittely tilaisuudet tuloksettomiksi ja hyödyt, tömikst, omat wain omiaan mieliä kuhoittamaLN. Harjamallan suoma lainen seura onkin päättänyt antaa tarjoukseen kieltämän Vastauksen. — «»ollelts. T. k. 2 pmä kuoli Tampereen ykfttyissairaalasfa kaup- viaS Karl August Lintala Hämeenkyröstä U) jkZrvuodellaan. Matnoiaa kaipaamat lähinnä leski, synt. Runsten, ja 7 alaikäistä laSta, Wiime sunnuntaina fuoli täällä Nakkilan asemapäällikkö Jaakko Ottelin 41 m. Vanhana, jättäen jälkeensä puolison ja 2 poikaa. W. k. 29 p:nä kuoli Nnormarkun t»rmaksd'Ssa leski Sofia Mildelmtna Söderlund 87 w., 10 kk. ja 11 päi wän manbana. Mainaja oli kotoisin KuLaan Leineperistä. — Rake»u«»«rakoita. Porin— ZViasmeden kansakoulun rakennusten perustö den ja ktmijalan teko on an nettu kimityömieS Juho Palmille Tuorsniemestä 880 mk tekopaikasta. Kokemäen Sääksjärmen taustan kansakoulun kaikki rakennustyöt ilman maalausta annettiin eilisessä urakka- Huutokaupassa rakennusmestari K. A. Leskiselle K iumalsalta 5,700 mkn hinnasta. Rakennusaineet omat kou lun puolesta. Rakennus pitää olla malmiina enst elckuun alussa. — Noor«ar?uv kirkoukokouk- se ss, joka pidettiin Viime sunnun taina, Vapautettiin kimulloiiuuden, Vanhuuden ja köyhvyden tähden pa piston- y. m. kirkoll'smaksuja suorit tamasta noin 30 henkilöä. Luettiin Lassilan kirkolliset tilit, jo!ka hymälsyttiin tilintarkastajain antamien lausuntojen perusteella. Säästöä oli kirkolliskassassa Viime kirkolliSmuodelta 203: 73 v. ja Viini kassassa 15: 53 p Tilintekijö-lle myön- nettiin mastuuVapous. Luettiin Virkatalolautakunnan eh dotus pappilaa ympäröimän aidan uudestaan tekemisestä, joka hymäk- syttiin. Aidan pylmääi tehdään ki- mestä, ja töchin ryhdytään hetimi ten. KlM useat henkilöt olimat jättäneet hautausmaalyöpäimänsä tekemättä ja maksamatto, Vapautettiin tästä Vkl- mollisuudesta 11 henkilöä. — Lohkotila!» kauppoja. Torppari Oskari Saar'nen osti t k. 1 pnä tehdyllä kauppakirjalla ti lalliselta I. Kalajoelta Ncormarkun R danmaassa Peltola-nimisen lohko tilan 1,900 mkn kauppahinnalla. Samana päimänä osti torppari A. Mäenpää samalta tilalliselta Mäen- pää-nimisen lohkotilan 1.500 mkn kauvrahi7.nallo. Muutaman muoden aikana on sa massa kylässä tehty kolmesta tilasta 20 itsenäistä tilaa. -- K»ole«a« aiheuttauut retvol«eri» käsittely. Niinkuin aikanaan olemme kertoneet, ampui rorpanpoika V htori Mastomäki lou- Vantaina miime eläk. 27 p:nä Har jamallan P r-länkylässä itiellisenvoi- kaa Hvgo Nordlundia Nakkilan Ku- konharjankylästä remolVerinkuulan matscn alaosaan, jonka johdosta sit- temmi.i Porin lääninsairaalassa toi mitettiin leikkaus. Haoma paranikin loltisesti, mutta tuotti kumminkin haamoittuneelle jatkumaa kipua, jonka lohdosta hänen oli uudelleen paiatta- wa sa.ralaan leikattcwaksi. Wiime perjantaina tuotti mamma Nordlund ille kuoleman. Ampuja Mastomäki, joka ampu misen jälkeen heti Vangittiin, lasket tiin sittemmin kihlakunnanoikeuden päätöksen mukaan Vapaalle jalolle, mutta Vangittiin jälleen hiaman käy tyä ar-veluttowammolsi. Juttu häntä mastaan oli 4:nnen kerrm miime laumantoina Kokemäen mälikäräjillä esillä. Oikeuteen oli jo saapunut lääkärintodistus Nordlundin kuole masta, mutta kun päätöstä Varten katsottiin ruumiinamaus toimeenpan- tawoksi, lykättiin asia t. k. 29 p:nä pidettäVlin mälikäräjiin. — Saukaaupää» ka»sa«opiS- tolaiset toimeenpaniwat Viime sun- auntaina yksinkertaisen illanwieton paikkakuntalaisille, jossa tilaisuudessa ohjelman sucrittimat koulun oppilaat. — Palstatilan kaupp». Leski We?dla A llonen Kuummoisist^ on ostanut maanmiljelijä Vihtori Uusi- mlolta Por n maaseurakunnan Wics- meden kylästä mesijättömae-palstan 700 mkan hinnasta. — Pesäeroa haki emäntä Alek- sandra Rahw Kokemäen mäiiräräjivS miime laumantaina edellisillä kärä- itllä holhuun alois-ksi julistetusta miehestään tolokas Fe!>x Raddusta, Kokemäen Kurjalanlylästä. We!ol- liSten kuulustelu määrättiin tapahtu maksi talmikäräjillä enst maalisk. 10 p:nä. — Ulw«la» y. «. kuutai» paloovutzhdtSthtse» johtokun ta myönsi tokoukiessaan Viime lau mantaina palomohingonkorivousto työmies Nestori Miiraselle, Pihla- masta, 25 mk. ja työmiedenminmo Aleksandra Törnroos ille, Toejce ta 25 mk. Samassa kokouksessa hymäl- iyttiin joukko uusia Vakuutuksia. — Nimetö» ilmiauto ilmi saat». Wnme tiislmna saapui Lei- nkbergin tehtaan konttoriin Suoliston artanoon osotettu nimetön kirje, loosa tehtiin hyökkäys ja ilmianto sanotun, toiminimi A. Ahlströmin omistaman, kartanon isännöustjää ja tallimiestä Vastaan ja syytettiin heitä epärehellisestä menettelystä kartanon omaisuuden suhteen. Ilmiannon johdosta toimeenpantiin miime lau mantaina ja sunnuntaina poliisitut kinta, jossa käwi selmille, että syyte ja hyökkäys olimat aiman Valheelli- 'et ja aiheettomat. Nyt käytiin tu^- fjinaon lähdettä, josta salainen k>rje ali peräisin. Epäluulot koddistuimal ensin Kaosmarkuii ja Suoliston kylien työmSenyhdiStyksen sihteeriin ,a kun häntä käytiin tutkimaan, näytti hän sanotun t. y:n pöy äkir- mn, j- sta beti huomattiin hänet syyt- ömäksi. Mutta samasta pöytäkir- laSta selmeni myöskin, että yddistyk- 'en ent. fihteerm, työmies Nestor TcbiaSsonin k-isiola oli sama kuin kirjeessäkin. Trbiasson wnnuSti sit ten, omisti aiman kirjallisesti itsensä tuon nimettömän kirjeen kirjoittajaksi, ei kumminkaan omoSta alotteestaan ollut sitä tednyt, waan soman t. y.n puheenjohtajan, torpvori FranS Täh tisen pyynnöstä. Mainittu Tähtinen on aikaisemmin ollut sanotun karta non muonamiehenä. AstaSta kehittynee käräjäjuttu. — KaaSmarlu» W. P. 5?:« iltamassa miime sunnuntaina oli runsaasti yleisöä, etenkin muilta paikkakunnilta saapuneita. Ohjelmaan kuului oman tormilotttokunnan soitto- estiykset, opettaja P. Sinisalon esitel mä sääStSwäi»yqdeStä ja näytelmä ..MalloSsaunossa". Elämä oli kai kin vuolin siirooa. NSyttää stltä, että ohjelmalliset iltamat sittekin lopulta miellyttämäi yleisöä enemmän kuin paljaat tanssi- iltamat. — SVälikatto P -toki t. k. 1 v:nä Noormarkussa W. Kuurin sou- "aSta kun suutari I. Renfors oli siellä maltaita kuimaamasso. Onneksi ei ketään loukkaantunut. Tammikuun 14 p:n rahasto. Tästä waltioneumos Sakari Tope- l us-mainajan perustamasta rahos- tosta annetaan enst tammikuun 14 päimänä useampia 100 markan suu ruisia palkintoja Varattomille, Van hoille, ansiokkaille suomea tai ruotsia puhumille mies- tai naisopettajille, jotka yksityisissä tai yleisissä kouluis- sa omat antauneet kristillisen kansan- Valistuksen palmelukleen, eiwätkä en nen ole tulleet palkituiksi millLän jul kisella tamalla. Näitä muistolohjaja ei saa hskea, maan annetaan ne jää- mittömän ilmoituksen todistuksen nojalla Kansanlvalistusseuran nimes- sä. Tällaisten ilmoituslm tulee saa pua seurolle ennen tämän muoden loppua ja on niissä annettama tieto palkituksi ehdotetun syntymämuodksta, mlsiä koulussa hän on Vaikuttanut, kuinka kauan ja millä pieneZtyksellä sekä hänen Varallisuussuhteistaan. Jotta tällaisella ilmoituksella olist to- distuSanvo. tulee sen olla kahden tunnetun, jäämittömän henkilön alle kirjoittama. Uhrautuma, omaa etua katsomaton työ ja buomzamaton ase ma elämässä ylipäänsä Vaikuttamat maalin ratkaisuun. Helsingissä, marraskuussa 1910. Kansan malistuSs eura. — Lahjoitus. Eräs rouivaS- henkilö, joka haluaa pysyä tuntemat toman^, on lahjoittanut keuhkotaudin mastustamisyhd slykselle 12,000 mk., joiden korot Vuosittain owat annetta- mat jollekin keuhkotautia iairaSia- malle Vähämaraiselle henkilölle oles kelua Varten kotimaisessa keuhkotauti- parantolosso. — 8V touotta täytti eilen neu» VoSmiehenleSki Amanda Remell Waa- sassa. Manhus on Vuosikymmenien kuluessa hiljaisuudessa harjoittanut jalomielistä hymäntekemäisyyttä ja nimettömänä tehnyt suurenmoisia lahjoituksia monenmoisiin hymänteke- Väisyystarkoituksiin. — SS,soo »arkkaa urheilu tarkoitukfiiu. Helsingin R hatoi- m'.kamari on cnst muoden menoormi- oon määrännyt 29,500 mk. urheilu- tarkoituksiin. Tämä määK jakaan tuu seuraamaSti: 10,000 mk. puku- huoneuston rakentamiseksi Eläintor- han urheilukentälle; IM) mk. tämän kentän ylläpitoon; 600 mk. järjestys miehen palkkaamiseksi Eämtarhan kentälle; 6,600 mk. tenniskenttien jär jestämiseksi Kaisaniemeen; 9,200 mk. korttelissa N:o 127 Muorimiehen kodun Varrella oleman leikkikentän järjestämiseen; 500 mk. Punanotkossa oleman urheilukentän hoitoon ja 1,600 m", kelkkamäen ylläpitoon. Urheilijat tkrwehtiwät nai!ä toi menpiteitä, etenkin Eläintarhan kent tää koskewia, suurella kiitollisuudella. —Paiuokauue. Tampereen raas- tumanotkeudessa oli miime perjantai na esillä painokanne, jonka Dlöjärmen kirkkoherra F E Salokangas on nos tanut ..Tampereen Sanomain" Vas taamaa toimittajaa ja yllämainitun seurakunnan lukkaria mastaan Tams. Sanomissa miime syyskuun 24 pnä otsakkeella „Onko sielunhoito Dlöjär- wen seurakunnassa oikeissa käsissä?" olleen kirjoituksen johdosta. Maini tussa kirjoituksessa on kerrottu kirkko herra Salokankaan useon kerran juo neen seurakunnan kirkon miiniä. Juttu lykättiin enst tammik. 26 p:ään. — Gauomalehdelle lähetetty iväärä uuttueu. Wnme kuun 18 pnä oli Jymäskyläslä ilmestymässä työmäen lehdessä ..Sorretun Wot» massa" kirjotuS, jossa kerrottiin Su» dänmaan aseman kirjurin E. Sand- markin ja saman aseman asemamie hen A. Niinikankaan olleen metsässä polttamassa Viinaa, josta toimesta poliisi olisi heidät tamannut. Kun juttu oli alusta loppuun saak ka maletta, herätti se astanomaisissa henkilöissä heti epäilyksiä ja asiaa -vhdyttim tutkimaan lehdeltä saatu jen tietojen perusteella. Selmille on kin saatu, että uutisen kirjoittajan sa. mom kuin kolmen todistajan nimet omat kaikki Väärennettyjä. Käsialaa on hilomottamastt kottettu muuttaa, mutta on siinä niin paljon yleistä erään tunnetun henkilön käsialan kanssa, että Voidaan olla jokeenkin marmoja ilkityön tekijän perille pää semisestä. Luullaan uutisen lääetlä- jällä olleen jotain kaunaa »Sorretun Moimaa" samoin kuin kaikkia niitä henkilöitä maStaan, joidenka nimet on sekotettu tähän asiaan. Aston johdosta ..Sorretun Moi maa" mastaan noSiettu kanre tulee piakkoin esille Jymäskylän raaStu- rranoikeudessa. — Morh«voltto ja we?seliu- «ääre»»y«siä. Kaksi Viikkoa sit ten syttyi tuli kello 3 yöllä Hangossa Ratakadun Varrella kauppias W Dahlmanin asumassa talossa. Tuli temist tamattomalla noveudella min, että 3 palweluStyttöä täytyi hypätä ikkunasta uloS, pelastaakseen henkensä. Politfitutkinnossa on nyt käynyt selmille, että tuli on saanut alkunsa vlimmän kerroksen portaiden olta. Pian ilmeni niin raskauttamia asian haaroja, että kauppias Dahlman pi dätettiin murhapolttoon epäiltyjä. Hän kielst jyrkästi syyllisyytensä se littäen, että hänen taloudellinen ase» mansa oli siksi hymä, ettei hän suin kaan ole irtaimistonsa palomakuutus summan tarpeessa. Hra Dahlmanin taloudellista asemaa tutkittaessa ha- maiti iin, että D. on Väärentänyt 5 mekseliä. Hän on edelleen pidätet tynä. — Asej«tut. Turun raastu- manoikeudessa oli eilen lopullisesti käsiteltäVänä tullipetosjuttu Välittäjä O. Schröderiä ja noin 50 maamme rauta» ja urheilutarmekauppaa waS> taan. RaaStumanolleus tuomitsi wä> littäjä Schröderin rikoslain 26 lumun 16 §:n ja 22 lumun 11 ja 12 n mukaan jatketusta salakuljetuksesta ja jatketusta tullikamallukseSta pidettä mäkst Vankeudessa 1 wuost 20 päi wää sekä konttoristi Pettersenin ja renki Helinin osallisuudesta siihen 100 mkan sakkoihin. Sitä Vastoin muut noin 50 kauppiasta wapautet> tiin kaikesta edesmasluusta. Suurin osa takawarikkoon otetuista ampuma aseista ja tarpeista tuomittiin annetl taioiksi takaisin omistajilleen. Tulli- hallituksen edustaja ja hra Schröder ilmoittimat tyytymättömyyttä. — „Ho?mau»ia" ja tväkitvii» »aa spriitä) otti Lappeen piirin nimismies Mikko Tallroth taka-varik koon Viime torStai-tltana 13 hewos- kuormaa, joissa oli 636 pulloa h ok» mannia ja wäkiwiinaa. Pullot mett- mät noin 3 litraa. Ne olimat sala» kuljetetut Menäjältä ja menossa Kuo pio on ja Jymäskylään. Veiiujuittt. — Tolstoin hautajaisissa ol leita tzltoppilatta ravgatSt». Sen lähetySiön jäseninä oueet yli oppilaat, jonka sotilaalliS-lääketieteel- lisen yliopiston oppilaat lähettimöt Jzsnaja-Poljanaan, olemaan läsnä Leo Tolstoin hautajaisissa, omat nyt saaneet rangaistuksensa Nlioppilaistc, on 2 eroteuu akateuttaSla ja muut 3 lähetystön jäsentä saaneet cresda päämahdtssa. Mirallisessa käskyssä sanotaan, että mainitut ylioppilaat omat syyllistä siihen, että omat lait toman kokouksen määräyksestä pois tuneet Pietarista. — Leo Tolstoi »»orempi ja jumaloupilkka. Pietarista, joulukuun 3 pnä. Taistoin votka, kreimi Leo Tolstoi, jota on syytetty jumalanpilkkaamisesta isänsä teotsien julkaisemisen talia, on juliSt!t'u syyt- tömäksi. — Takavarikko»» otettuja Toistot k««ia. Marsomasta ilmoi» tetaan ..Politlkenille", että neljään sikäläiseen elämien kumien teatteriin tuli poliiseja, jotka ottimat takamorik- koon Tolstoin hautausta esittämä! kumat. Poliisipäällikkö perusteli menette» lyään sillä, että Tolstoin Viimeistä päimiä ja hautausta esittäjät kuma Voimat aiheuttaa mielenosoituksia hal lituSta Vastaan. Adressiin, jossa pyydetään taka- Varikkoon oton peruuttamista, koot tiin muutamassa tunnissa 4,000 alle kirjoitusta. lkiM la teoMu!. —Zkaurojeu rahti rautateillä. K^ten muistettane?, anoi Hankkija senaattiin jättämässään anomukseSso, että kaurojen kulettamisen helpoitami se?st ja ohjaamiseksi maamme länsi osista ja Etelä-Pzhjanmaalta Jrä- Suomeen kaurojen rahti rautateillä alennettaisiin, siirtämällä kaura nel jännestä tamaraluokasta kuudenteen Senaatti on asiasta Vaatinut rau tatiehallituksen lausuntoa, joka vuo- lestaon on jättänyt asian tariffit ni mistön walmtsteltawa!st. M'käliolem me saaneet tietää, on tavffltoimisto malmistanut asiasta laajahkon lau sunnon, joka lienee osittain puol tama. Asia joutunee piakkoin lisätyn rau tatiehallituksen käsiteltämäkst. —Wc»äjan paperiteollisuus. Pareritehtailijain liitto on jäuäny» kauppa- ja teollisuusministerille kir jelmän, jossa se esittää syttä paperi, teollisunden nykyiseen huonoon ase» maon Menäjällä. Dydislyksen laskujen mukaan Venäläisien tehtaiden tuo tannon ollessa noin 13 miljoonaa puutaa on kasmu main 2 pros. muo- deSsa. Moittoa soamain teh^oiden luku yhä Vähenee, useita suljetaan tai tekemät ne konkurssin, mutta la malla aikaa paperin tuonti SuomeSt nopeasti kasmaa, ja on se nyt nous sut 4 ja puoleen miljoonaan puutaan muodessa. Sy d?n selmittämiKtS mor ten on miniSter ö muodostanut en- tyisen neumotielukomitean, johon ot tamat osaa vaperiteollisuuderhorjoit- tajain ja hcll t ik^en eduStaiat. Päöt- töen ennen „R>?Ssijassa" olleista rr- tilkeleista, kohdistunee päähuomio eh» d'tukseen Suomen paperille asetetta» masta tullista. — Pump»lisato Nhdtz?wal loiSsa. PumpulisadoSra et ole an nettu Vielä mitään julkista armiota, mutta yksityisten laskujen mukaan armivioaan se 7 339 983 paolukst. mastaten 7,012,000 paalua lähinnä edellisenä Vuotena, Kuten näkyy osot tawat numerot parempaa satoa luin w, 1909. -ahatcollisuuden taau- tumiucu Ruotsissa. „Swenska träwarutidm'ng" kirjoit taa lästä koko maalle tärkeästä kysy myksestä seuraamaa: MuodeSta 1390, kun lankkujen, apeiden lankkujen ja lautojen Vienti oli keibmäärin 875000 st., kohosi m enli aina muoteea 1896, jolloin se oli yli miljoonan st. Siinä Vai heilla on Vienti pysynyt noin 10 muotta, jo .-.ka jälkeea on taantumi nen huomattamisia. W. 1907 Vä hentyi siis Vienti 878.000 st:im, 1908 816 ,000 st:iill ja 1909 729,000 st:im. Milniemainittuun alhaiseen num-roon maikutti osaltaan mvöskin suuri lakko. Miime aikojen kuluessa on puu- massateoll'suus kuitenkin alkanut ku koistaa. 1900^1909 on Gäflkbar- gin, Wäst-rnorrlanr.in, Jämilännin ja Mäslerbattenin lääneih n perus tettu 23 puumassatehd^zZta, ja kol mea entistä tehdasta on paljon laa jennettu. Näissä walui stetaan ny- knään 266,000 tonnia kemiallista ja 44,000 tonnia mekaanista ma s. a ja yösrentelee niissä kestimäärin 4,000 tvöm estä, jota mastoin työntekijäin lukumäärä sahalattolsista on alennut 3 000 henkilöön. Lohin syy Ruotsin sahateollisuuden taoniumisren on kai e.sictämä Suo men ja Menäjän suuresta kilpailusta. Suomi, josta 1885 Vietiin keSkim. 280,000 st. lankkuja, kapeita lankkuja ja lautoja, on w. 1909 saamuttanut luon kaunnn mentisumman 543,000 st. Menäjän puutamaran Viennin armo on Vuodesta 1885 kasVanut ainakin nelinkertaisesti. Mitä eri» kois-sti tulee lankkujen, kopeiden lank kujen ja lautojen Vientiin, omot Ruotsin kanssa kilpailemat maat Vienanmeren ja I ämeren ympäris- iöllä suurentaneet Vientiään aina 400,000 st. osti. Nämä numerot merkitsemät sitä, että Ruotsin hcllit- ewa asema puutawaramarkkinoilla on ollut ja mennyt ja sen täytyy lättää ensimäinen sija MenäjZlle, onka Vienti Mienonmeren ja Itä- m-ren seuduilta jo on suurempi kuin Ruotsin kko Vienti. Se ä Suomen ja ennen kaikkea Menäjän sahateolli- suustuotte den Vienti on yhä kehitty- mäsiä, johon Vaikuttaa sekin, että työmoima näissä molemmissa maissa on huomattamasti huokeampi kuin Ruotsissa. Me>dän täytyy odottaa, että sa hat! ujen ja höylättyjen tamorain mienti Ruotsista sangen todenperät- esti tulee Vieläkin Vähenemään. So malla k»rtaa tulee sahoteollisuuden- h ?rioitlajain, pienentääkseen Valmis- tuskuStannuksio, alkaa kormata ibmis- 'yötä vhä enemmän ja enemmän konemoimalla." Maailman wiljasato tai oikeammin se osa siitä, joka on korjattu pohjoisella pallonpuoliskclla, on nyt lopullisesti ormioilu eri maissa, ja Roomassa olema kansain- mälinen maanmiljelysinstituutti on marraskuun raportissaan julkaissut sianomaisten maiden numerot. Mitä E ropoon tulee, on marsinkin Unka rilla, Romanialla ja Bu'gariolla ol- lut runsas mednänsato, bvmin 50 pros. suurempi kuin w. 1909 Kolo mehnäns to lasketaan nyr 343 milj. d citonniksi, joka on pik'uiSta Vä hempi luin w. 1909. Kuten tun- netiu, tuottaa Menäjä ja MdySmal- l<t melkein puolet kaikesta mehnästä. A^dysmaltojen sato osottoutuu vol- it>a paremmaksi kuin ensin luultiin. E^roranpuole nen Menäiä ei ole päässyt nousemaan 1909 muoden lar-vinolsen runsaan si don määrään, mutta A st npuolelne" Me äjä on scanut 33 prcsentin s 'olisävksen j^ kcknnoisui>deS<a 'N on Meräjä sen- tödden saanut paremman ivkhnän- adnn kuin 1909. Tämän muoden rukiinlotoa pidet tiin kuukaust st'ten melkoista porem- vana luin w. 1909, mutta myöhem. .nät arw'o'm!set omot pakottaneet sitä supistamaan ja nykyään lasketaan sato 3 prosenttia Vähemmäksi kuin N lkfi ou ilmsstvnvt. Vaoliin. !s ->iin, moni- p»nl>!-in, .«uosit»in il liuv.irikk -iill poriieksteliferi js jouluiiliiumi. Wt- sivnioen. l^itvc-UjsiK-n v»rikuvsljli.-is>a vsatc>kansissa I: 7-^. Ks^toiilcipap^ii- kansiin siä. t: 2>V ilmesty- kvvi-^ä siaiv joulun. 1^oppiiw»ic>u ju ivotiolZMUSsä,, ^Ig!!s,1II tcorvAAiustoll ImiMzitz IsviUZjiz vt,-isan k-ukki-»!!?, mis-ä »?isini«siä oi olo. I'vvtäiiuu tilu»--. .lMlilkirjzt' tiieitoiommL, inssri. on L>itn-Iviä selostuksia, n. tiili uusimmasta ii,i«t!in- luistuottv«!tainm>>. samlaan vapasslj liisjakaupoist», as'amieki!tä.wmv ia suoraan meiltä. Hankkikaa !->> vält. tämätt>1 käytettäväksenne enni nkuin päätätte ^oulukiijaost^k^istanne! Viels on tilzislliz otiaci nsa i joulukuun lopul!^ vapuan kansanv»Iistu>tz'ön tukeiniseksi t»i- meonpautavim koioi maata käsittä- viin tmsii» LirjzlljZlliizzriizjsiziiii. V>^ill>>ills zrvokkaila tietnkirinja, suuria K..N!i.>»k--u>. taiteellisia kuva- taull^ia, silulj^ v, ">8<> en laatua, ?äiiv„!I<»Ii>s ^ ^> kka Halosen ja il, n tai<l»-m.i»- lau>ia mkj, ^ N>.ikalv!ikvä kuvi- ne> n i ^ mkj, kii iak.i.as>pia I^i>> mkj, - '^iel^san ^^nua i mk>, I Omaa ^la it.i l^Il! lii l>>i<i"!eost.> 17 suuivmpaa mkj v, m. ärM. diiltkl ZS p, kolmässvittg. kiis- rsninjien msi^eiiiuasiiiiinekef^ toiei>!!"ilaii»t v. m. saa mv>>s !äl>et>äm:il^ä v^isavan iaii»määrä» >Ä j>. sipaa t:^ii >i> suoraa» t-lmls» ioviume, !,n>n^kk,iai ar- jisi, ui:>vv!ät ^ulua. .Vipxieuiuvvjäin Iu!> e !i!Ile'iää tili- tvkseu meil,> viimeisiään i>>uluk, p^ksi, ^Iv.l>i</u ai>>a!>s>p'j<'U Kannat tul^s mvx iäin mvvniinuii.iss» a»> >>»- tii .ivo läilempien oiiittitien muka>sosri puisltää il >e,!,iäu iiinniii ^uussa »lka- vaa vvi'im,'» iakoa valion. I^snsanvsIistuLseurs, Helsink!, ^erikink. 3. Knnjm: Kalenteri on ilmestynyt entistä laajempana ja sirompana. Kausa» Kale»- teri sisältää, paitsi käytännöllistä alma»akka>oscstoa, entisestään laajemman ja ronipuolisemman ammattimiesten lactimon tieto- ja »e»»o-osaStou, jossa on tvVallislen kalenteritietojen lisäksi hyö dyllisiä kirjoitulsia m. m, moamiehille, mäkitupalaisille, puu» ja kasmitarhan hoidosta, tilastollisia tietoja y. m: laajan hleiseu osaSto», jossa on suuri joukko armokkaita kaunokirjallista ja mu<ta kirjoituksia eri aloilta. — Kalenteri on koristettu sithen erikoisesti piirretyillä lukuisilla Vigneteillä ja kuwilla. Laajuudestaan ja komeasta ulkoasustaan huolimatta ei Kan san Kalenterin hintaa ole korotettu, waan maksaa se 4 Väristin kan» stin sidottuna 1 mk ja kargaskansiln sidottuna 1 mk. 50 p. Tilaukset suoritetaan siinä järjestyksessä kuin saapumat. Raittiuden Bstätvät, Helsinki. 1809. Koko rukiinsoto tekee 382 milj, dec.tonnia, joista Menäjä on tuotto- nut melkein ja tuitenkin lasketaan Menäjän nyt saaneen noin 4 pro- senttiä huonomman sodon kuin edel lisenä Vuonna. Lähinnä on Preussi, jonka sato tekee 82 milj. decitonnia, MähennyS rukiinscdossa on kohdan nut R 'Ns !aa maikkapa ei samassa määrässä kuin mehnänsotoon räkd-n: mehnSä on saatu main 78 pr ^s. 1909 murdm sadosta, ruista 86 rros. Oh- ransato on Vähän he kömpi ja an:aa ä vros. Vähemmän kuin muonna 1909 ja kavransoto 6 vros. wähem- män, maikka näillä Viljalajeilla kyl metty ala oli 2 pros. suurempi kuin edellisenä Vuonna. Maisia on tänä Vuonna korjattu 931 milj. decitonn 'a. joista Ahdyk- mallat yksistään 500 m>lj. Nndm sato osottaa noin 12 prosentin Vuo desta 1909. Ilmassa eksyksissä. Lentomiikolla Belmont Pork'iSsa, Amerikassa, otti lentoon osaa myös nuori kreimi Lesseps, hän, joka muu tama kuukaust sittm hämmästytit maailmaa lentämällä kd?stakaisin poikki kanaalin. Mutta tässä lento- kilpailussa o!i nuorella kreimillä jän- nittämä seikkailu kestettämänään, joka amast hänelle uuden puoleu elä män kammottamaisuuksista. Hän nimittäin eksyi ilmassa ja lenteli pit kät ajot pilmien mä!i?sä tietämöttä elinpaikkaansa ja Voimatta Iöy'ää paikkaa, johon möisi laskea maihin. Hän oli iltapäimällä noussut ilm an ankan sumun Vallitessa, joka picn hänen näkymillään peitti koiken, mikä alhaalla olt, ja hän bämist aiman näkymättömiin. Kreimi Le«sevS nousi 3,000 jalan korkeuteen. Silloin hän ei enää aamistanut missä suunnassa bän oli eikä Voinut siitä enää sel mille päästä. Ali tunnin aikaa hän harhaili ilmassa, piimien ja sumun peitossa, ja turhaan koetti saoda sel mille olinpaikkaansa. Erään New- yorkilaisen lehden omuStajolle, joka häntä on tämän seikkailun jälkeen käynyt haastattelemassa, on kreimi kertonut matkastaan seuraamaa: „Hymä ys^ämä: se ei ole mitään leik iä. Monta ihnvstä on ennen eksynyt merellä tai maalla, mutta he omat kuitenkin mäbintäin nähneet maata tai merta. Mmä eksyin il massa, enkä Voinut nähdä en Vettä en maata enkä ed->S taimesta. Niitä hetkiä en moi unohtaa. Ämpärilläni oli kaikki mustaa, mustaa ja mustaa. P'lmet peittämät minut. Aurinko oli laskenut. M nulla oli main kom passi c punani. Puolitoista tuntia koetin ottaa selmille olinpaikkani. Lo pultakin keksin allovi malon sumun läoi kuultamasta: silloin beti käänsin koneeni sitä kohti. Hm dobdin onne'- ljsuudeSta: wala tuli Belmont Par kista. Aika, iona olin ilmosso, oli tuntunut ijankaikkisuudelta. Nyt ei ollut maikea enää l"skea maihin. Kun kerta t<etä5 että allaan on bywä maihinlaskupaikka, on maara ohi." — Uukiaikaisi» «useo on epäi lemättä Parisin suuren operan alkuun panema ..öäni-museo" s. o. etenim- men laulanen Länet fonograonin lau lettuina. Fanogrofilte on eräs Piri sin professori, hra M. Ponge ennuS- 'anut suurta tulemaisuutta ttllai'eSsa museossa, sillä sen omulla moidcian säilyttää jälkimaailmalle ry^yaikairen ääntäminen, parhaiden ki-unovubu- ioin äänet, suurten nZytteliiäin lou- suntotaVat, kuolemien murteiden >?än- tämistomat j. n. e. C"l?eq» de Fron- ceessa, joka on osa Parisin v>i^v>S« toa, käytetään fonografia tärkeänä opetusmälineenä Rousselotin labora toriossa. — 120 — eikä ketäpä lcolco maailmassa, jonlcs puoleen olisia voinut luottamuksella kääntyä. Ilmaista salaisuuteni olisi samalla merlcian^t itseni lcaclottamista; sitelt olisia joutunut ikmisten uteliaisuuden esineeksi. Liitä kuoli- matta olia väkällä p^iää apua ohikulkijoilta. I^Iutt^ sitte käsitin mioä liiankin ti^io, miten p^ntöni ote taan vastaan ja luovuin aikeestani. Likä minulla ollut minkäänlaista suunnitelmaa tulevaisuuden varalta, hi lloa toivoni oli päästä pois lumisateesta jolionkia läm' pimääa, — sittepäkäa voi ajatella tulevaisuutta. Uutta Oksinpa minulle, näkemättömälle ihmiselle, pz^ivät luontoon talorivit, kuten linnat suljettuina. Näin edes säni ainoastaan k^lm^clen, kodittomuuden ja ulkosalla vietettävän z^on vaikeudet. Alutta samassa juolalati mieleeni loistava ajatus, l^äänn^m (-ever-ksdun kul masta lottendam Lourt ^.oadille ja olin silmäoräpä» z^ksessä »Omniumin» luona, tekän tiedätte sen suuren laitoksen, jossa kaupataan kaikkea mahdollista tavaraa: likaa, konserveja, liinavaatteita, duonekaluja, yksiöpä vesivärimaalauksia; se on pikemmin erisuuruisien ms- tcasiiaien lsd> rtutiä kuin ^ksi makasiini. I^uulia löz^tä- väoi avonaisen ovea, mutts eredd^ia. Lsmassa kurri- mmkia vierivät siiken ^kdet umpivsunut ja palvelija sukaisi ovea. Lilloin pistä>'dx>n mioä sisälle. Ruijia eosimäisei» osastoa läpi (siioä oli liausikksita, sukkia z?. m. samaan aisaa kuuluvia tavaroita) ja joucluia juurikoriosastoon. Alutta täälläkään en tuntenut ase- maani kollia turvatuksi suuren tuotoksen takia, kar kailin ympäri, kunnes osuin erääseen kuolleeseen ylä kerrassa, jossa säilytettiin sänkyjä, kujotteleituani jonkun aikaa lö/sin ison läjän matrasseja. ^lakasiinissa s^txtettiin lamput, ja lämmön vaikutuksesta tunsin raukoittuvani. sarkoin sllmällä pitäen siinä lakella työskenteleviä puotipoikia ja ostajia päätin p^s^ä alal- — ii/ ^ pujakdin kärryn istumaan. Vilusta valjuna, peloissani ja alkavaa nukan vaivatessa ajoin minä aikä kerroiksi kiljalleea pitkin Oxiort katua ja l^ttenkam <^ourt- R,oad'in oki. !^>'t ei mielialani läk!mainl<aan vastannut sitä, jossa olin kotoa läKtiessäni. lallaista se on olla näkemätön! ^.inoa ajatukseni oi! päästä p.'>lkäkä!itZ, jokon olin ekdon taktoni joutunut. Ajaessamme ^lu- <Iies'in oki kutsui ajuriani joku paksuja kirjanippuja mukanaan laakaava nainen ja minua oli nopeasti väis tettävä pois tieltä. Olia väkällä joutua raitiotievaunun sllle siinä kiireessä, juoksin Lloomsdur^v-kaduIIe, josta aioin museon taitse kääntyä pokjoiseen päästäk seni väkemmän väkirikkaille kaduille. Uinua oli kir- veäa k^lmä, ja outo asemani vaikutti niin kermostooni, että minä juostessalli koko ajaa pukkuin, laadun Iän- sikulman taa juoksi suoraan minua kokti pikkuinen valkea koira kuono maassa. La milloinkaan ennen ollut kuomannut niin selvästi, että koira käyttää nok kaansa silmiea asemasta. ILoira alkoi kaukkua ja k^ökkäillä miauun päin niin ettei ollut epäilemistäkään siitä että se kuomasi läsnäoloni. Ijäksiä juoksemaan, tuoa tuosta taakseni vilkaisten, Kussell-kadulle, mutta kuomaamattani olio tullutkin I^Ioats^ue kadulle, enkä minä ollut oikeia selvillä, miane minun piti mennä. .Vickiä alkoi kuulua soittoa ja R.ussell kadulta liäia miaä tulevaa »pelastusarmeijaa» Uppuiaeea ja soittokuatiaeea. Oli makdotonta tunkeutua tuon ikmisliudan läpi — armeijan jälessä kulki koko joukko txkjäntoimittajia —, takaisin pelkäsin mioä kääntyä, hetkessä oli pää tökseni valmis: mioä kiipesin museon vastapäätä sijait sevan rakennuksen valkoisille rapuille odottamaan kunnes väkijoukko ektii oki. Onneksi oli koira p^säk- t^n/t kuultuaan torvien pärinän js juossut karkuun. I^aulukunta lauloi joteokia välinpitämättömästi jotain