l.guvsntsina tammikuun Ik p:nä Velkojain kuulustelu tapahtuu t. k. 27 p:nä. Velkojain kuulustelu kauppias Wäinö Vessmanin Vararikossa toi mitettiin samana päimänä. Luettelon mukaan löytyy pesässä ivaroia 8,161 mk. 16 p:iä ja melkoja 9,dt74 mk. 49 p-.iä. Uskotuksimiehek t mää räsi raostumanoikeus maratiiomari K. I, Jnbergin ja ivalivontapäimäksi maaliskuun 16 p:wö. Ensimäinen esiinhuuto kiivenhak- kaaja M -tts Bertellin mararckossa toimitettiin niinikään torstaina. Toi nen esiinhuuto taciahtuu maaliskuun 16 p:nä. Luvian pappilan rSjShdyttSmiSjiitt». Kihlakun«avoi?eude« päätös. W'ime torstaina oli Eurajoen wä- likäräj:llä tällä erää 4:nnen kerran esillä kihlakunnanoikeuden käsitettä- mäksi uudelleen määrätty Lumian pappilan räjähdyttämisyritystä kos- kemi oikeusjuttu. Oikeuden puheen johtajana toimi Euran tuomiokunnan tuomari Jmar Kyander, Luivian kunnan, Lumian Säästöpankin ja kirkkoherra H. Hermosea asiamiehenä esiintyi raat'mieZ K. R. Bremer! räjAdysyrityksestä syytekin, kauppa- l umuri August Hollmenin asiaa ajoi tvaraluornari B. Procope. Niinkuin ehkä muisi-etaan, wc-pautt; klhlcikunnancikeus asivsta ensi ker ralla päätettäessä Hollmenin edeS- mastuusta loskien hänet mapaalle jalalle epäluulonalaisena erittäin ras kaiden asianhaarain »vallitessa. Kun nyt asiaa uudelleen on tutkittu, on ilmaantunut siksi paljon uusia todis tuksia Hollmenia ivastaan, että oikeus torstaina tuomitsi Hollmenin pidettä- mäksi 3 muotia kuritushaoneivaiikeu- dessa ja menettämään kansalaisluot tamuksensa 4 :kst muodeksi yli ran gaistusajan. Luivian kunnalle tuo mittiin Hzllmen suorittamaan 95" mk., Luivian Säästöpankille 75 mk. ja kirkkoherra Hermoselle IM mk. kuluja. Lisäksi tulee tuomitun suo rittaa kruunun ivaroista etukäteen maksetut todistajupalkkiot. — TörkeäStä Varkaudesta «augittu. Wiime torstaina mön gittiin N!wjlan Nudsnkoimiston yh dyskunnassa itsellisen maimo W.'ndla E niiia Johansson törkeästä markau- desta ja passitettiin lääninivankilaan tuomiota odottamaan. Waimo I. oli asuntonsa isännältä »varastanut 42 mk. 10 p:iä rahaa. — Jrtolaisuudesta on pidä tetty ja lähetetty kumernoörin tutkit- tamakst itsellisnainen Hilma Maria Ström. Arwolas enst-ilta on Alphan näyttämöllä huomenna sunnuntaina. Silloin näytellään William Shakespearen suuri 6-näy- tö sinen näytelmäkappc-le ..Othello". Kappale on porilaisille uutuus, jotenka on luultamaa, eitä y'eisö sunnuntaina täyttää Alphan k.tsomon äriäään myöten. Erityisesti kuuluu näytelmän harjotuksiin p .nnun huol ta. Suuri joukko uusia pukuji on kappaletta marten täytynyt hankkia. Samoin on joukko uusia näyttämö- Varustuksia tätä marten ivalmistettu. Kappaleen maikeimpiin osiin on onnistuttu saamaan Alphan näyttä möllä eri aikoina esiintyneitä näytte- lijSnä. „DeSd?monan" olan esiitää nänttämön johtaja, rouma Aili Stenman. ?!!mi-osaa näytlelee hr» Jussi Purola. Näytäntö alkaa klo 8 i.p. Uusi palohälytyslaitos. Palokonusioonin toimesta tullaan täällä piammiten koettelemaan uutta, sähködynamon amulls toimimaa palo- hälytySlaitosta. Kone asetetaan raa tihuoneen palotorniin. Sanomaleh dissä tullaan erittäin ilmoittamaan aika, jolloin konetta koitellacn. — Naisjärjestö» «aiskööri» harjoitus on ensi maanantaina kello V-.8 i p. Kansalliskodissa. satakunnan Kangmat lupalimat lvaieta. Satakunnan Sanomain..Nuorsuo- malainen" sanoo jo kyllästyneensä sotilasmiljoona-mäittekyyn. Ei lupaa enää sitä jatkaa. Siinä se on mih- doinkin osunut oikeaan, sillä mahdot tomuuksiin miemää kantaa on työläs puolustaa. Vaitiolo on sille pa rasta. Kirjoittaja käyttää peräytynuskei- nona kömpelöä silmänkääntäjätemv- pua. Sanoo meidän ottaneen leikin kannalta koko miljoona-asian ja on siitä löytäminänsä syyn »vetäytyä pois mä'ttelystä. Me olemme päin mastoin pitäneet asian niin maka- wana, että olemme ihmetelleet sitä kemytmielisyyttä, jolla sitä on Sata kunnan Sanomissa käsitelty. Leikkiä olemme laskeneet - emme miljoona asiasta, maan Satakunnan Sano main kirjoituksista. Jos Satakunnan Sanomain ..Nuorsuomalainen" ei o!e sitä huomannut, on se maan uusi to distus kirjoittajan käsitteiden seka- muudeSta. Pmjen Piirrettä M- lkticmc jhlliiilt- imitilislll. Nykyinen yhteiskunta on kerras saan ke!woton tekele-, perustuksiaan myöten purcttama. Vasta kun se on hämiteNy, moidaan rumeta tule- maisuuden moltiota rakentam on, tuora »hannelaitosta, jossa tuotannon iväliree^ — maat ja mannut, tehtaat, koneet ju asuinrakennuksetkin — omat yh-eiskunnan omia; jossa maltio on a,noa työnteettäjä ja kaikki kansalai- set sen pä.mäpalkkalaisia. Was!a sil- loin alkaa ihmiskunnalle onnen aika Siitä on jokainen sosialistiagitoattcri silmillä, kun hän työmäenyhd-st kikn talolla, otsatukka luudmlla tupsulla ja hiltu takaraimolla 150 markan kuu- kauSpalkalla selittelee elämän armoi- tusta uskolliselle lammaslaumalle. Tarkastakaamme mähän tuota so sialistien ihannerakennusta, jota he niin lapsellisen herkkämielisesti haa- metsiivat. Pieni silmäys main. Ken- nes moni jo siltäkin huomaa, että sosialistimaltio on hatcira tuulentupa, johon ei tekisi mieli oman lämpimän kotilieden äärestä muuttaa. Kuten sanottiin, olisi sosialistisessa yhteiskunnassa maltio ainoa työn antaja. Sellainen järjestelmä maa lisi ensiksikin tamattoman lukuisaa nnrkannehistöä työnteon malmomiseksi ja tuotannon jakamiseksi. Toiseksi se maaksi mitä ankarinta kuria ja eh- dotonta kuuliaisuutta kansalaisilta; muuten menisi kaitti hajalle, Valtion ivirastot määräisimät mitä työtä kuri kin kansalaisen tu!ee tekdä ja millä paikkakunnalla työmelmolliiuus on suoritettama, Ihmisiä sijoitettaisiin niinkuin sotilaita seisontapatkkoihinsa. Etelä-Suomessa olisi sattumalta liian paljon j-i pohjois Suomessa liian mä- hän puuseppiä. Ei muuta kuin etelä- Suomen liian puusepät pohjois-Suo- meen työpaikkoja täyttämään. Ar molla armatenkin: ne ja ne ja ne. M o rs liikkeelle main: Toiset Kajaa niin, toiset Suomussalmeen tai Ina rin Lappim! Entä tuottama ympäristö, ystämät jz sukulaiset: pitäisikö siitä kaikesta luopua? Turhaa tunteellisuutta. Sosialisti sessa yhteiskunnassa ei olisi sukulai suuden suhteita. Lspset kasmaisimat niinkuin käenpojat maltic.n hoitola?, taksissa, tietäiiiätlä mitään manliem- mistaan. Ja tultuaan yhteiskunnal lisen työnormeijiU'. alemelmollisiksi so- dliiksi, olisi deidän elämänsä ioka pai kassa yhtä yksitoikkoisen tylsistyttämä. Ei mis ään omintakeisen toiminnan tarmetta ei tiloi>uut:a „oman onnensa seppänä" tulemaiiuuttoan takomaan. Mutta yhteiskunnalliset harrastuk set: vedän tok; olisiw't sosialistisessa maluossa erittäin ivilkkaita. Kaikkialla tietysti pirteänä puolue elämää, kaik kialla ajatusten maihtoa siitä, miten asiat olisimat järjestettämöt: ja silloin tällöin joku mallankumous, noin niin kuin mielten Virkistykseksi. Sosialis> tithan eimät rakasta muita kuin sisäl- lisiä sotia. Kerrassaan erehdys. Sosialistisessa ihanneyhteiskunnassa ei möisi olla muuta kuin yksi ainoa puolue: mal- tion mirkamiesten puolue. Kun kaikki maa rakennuksineen kuuluisi maltiolle, niin käivisi omintakeisten mielipiteiden suusanallinen jnlkilausuminen mah dottomaksi. Sillä m -ltis ei luonnol lisestikaan antaisi käyttää maataan eikä huoneitaan sellusii kokouksia marten, joissa saarnattaisiin kumous oppeja moimassa oleman järjestelmä'' kukistamiseksi. Eikä näitä mielipiteitä saisi painetunkaan sanan mucdosso leivittää. Sillä kirjapainot, nehän myös olisiivat maitien omaisuutta, eikä niitä tietenkään lainattaisi mas- tnstuspu lueidm käytettämiksi. Kor keintaan sillä ehdolla, että jol ainoa sanomaledtikirjoitus tai lentokirjanen alistettaisiin ankaran ennakkotarkas tuksen eli sensuurin alaiseksi. Olemme luoneet lyhyen silmänksen sosialistiemme ihanne-ivaltioon, siihen lastenkamariin, jota he mielikumituk- sessaan pilmiin rakentelem t. Tyy nesti punnitsemalle aikaihmiselle on st liian a'das ja maloton. Tässä niin kuin kaikkialla toteutuu irunha s man- varki: ..äärimmäisyydet kohtaama' toisensa". Sosialistit luulemat tais telemansa maltiolbsta sortoa ja ma- l^narkuutta mastaan. mutta näm>i pimeyden moimat eimat misiään miih tyi?i niin hymin kuin sosialistien haa- meilemassa..ihanne-yhteiskunnas^a". Kas. — Suomalaisen puolueen waltuusku«ua» puheeujodta- jaksi on maiittu tohtori E. 3! e- m a nlin n a, marapuheen johtajaksi tohtori K. A, Paloheimo, sihtee» r-tsi toimittaja K. N. Rantakari. - JltamaSta, jonka Suomen Rilut. yhd. Satakunnan osasto toi meenpannee buo m e n n a kello V,8 »,p. Kansallisk-dissa, huomautamme mielä kerran. Ohjelma o!i julaistu torstai-numerossa kokonaisuudessa. Tämä on ensimäinen kerta, kun mai nittu osasto järjestää yleisen iltaman, ja se tekee sen siinä toiivossa, että yleisö runsaslukuisena rientää ilta maan. — Jo tuli tupakkaa! Toimi nimi Tarkiainen, Enlund 8c GierS lähetti eilen toimitukseemme laaukon Vaasan tupakkatehdas o. y:n pape rosseja maistiaisiksi. Laatikon päällä oli nimi „Waasa 12". Ajattelen kii tollisin mietin tuota kunnioitettamaa laatikkoa, siUä se ei ole mikään pie nen pieni. Juoksupoika kun laski, niin löysi siitä 250 kokonaista pape rossia. Onhan siinä kokoa ja lukua. I, sitten me poltettiin, joka mies, ja polttelemme mielä nytkin. Kallu. MOMset mrhttt chMsll js msm- «NisljZjiiet lejttUNt sllSMmseösli miMm heti ilNljittllNtt» svo- Mtllss kMeriilllM. läQÄ^USVIiSStS.. ^ Kattsakoulut. Kotiniemen kasivatuZlaitoksen mäliaikoiseksi opet tajaksi on otettu I, V, Kanqasperko Huittisista. ^ Eläke metsä»wartijalle. Senaatti on myöntänyt Kankaan» vääit hoitoalueen metsänmartijalle Johan Heikinpoika-Korkeakoskelle 200 mkn muomis-eläkkeen. --- Eläke. Muotuisen 40 mkn eläkkeen on senaatti myöntänyt enti selle tarkka-ampujalle Kalle Kustaa Hjeltille, Kaumatsalta, — Palkankorotus. Senaatti on myömänyt Kokemäen piirin nimis miehelle Karl Reinhold Rosenlindille 15 muodm palmeluksesta 400 mkn muotuisen palkankorotuksen lukien ivlime muoden jouluk. 1 p:Stä. — Poliifit. Senaatti on päät tänyt perusta» uuden mäkinaisen voliisikcnstaopelin toimen Eurajoen ja Ulmilan nimismiespiireihin ja kum paistakin tarkoitusta marten myöntä nyt 800 mk. muotuisen määrärahan. — Kansakoulut. Turun ja Po rin läänin kumernööri on 200 mk. sakon uhalla melmoittanut Kiikoisten kunnan perustamaan uuden kansa koulun ensitulemaa syyskuuta Neman- perän koulupiiriin Kitkassa. — Tulot kruuuuumetfistä. Pc-rkanon hoitoalueella on bruttotnlot meisistä w. 19«>3 nousseet 1W,000 mkasta 150,0^0 mkaan, ja tänä muonna tullaan hakkuuttamaan noin 68/W tukkia, joiden armo on puoli milj. mk. Orilveden hoitoalueen met sistä nousimat tulot miime muonna 400,000 mkaan. — SSäkijuomaiu myyuti Raumalla. Rauman kaupungin- maltuusto päätti kokouksessaan tors taina 11 äänellä 6 mastaan olla myöntämättä yhtään ivnnien y. m. miedsmpoin mäkiju^main kaupp oike- uksia ensi tulemaksi myyntikaudekst. Kaupung ssa tullaan masledes muy- mään wäk>juomia ainoastaan annis- °e!uyht!ön ivädiUäismvymälässS, joka on i-moinna main 3 p:nä miikoSsa 4 untia kerrallaan. ^ Metsäkauppvja. Osakeyhtiö A. Ahlsiröm on ostanut maanmilj. skajalalta tukkimetsää 2,000 markan armosta, Sama lnke on ostanut W, Lund- s^römiitä Hamerin kulästä 3 metsä- loh'oa 2,100 mkn hinnasta, - U. S. Kokemäki. Huomattama esitelnlä- kokous. Kokemäen malitsijayhdis- tyksen paikallisehdokas, romasti R. Grönmall pitää esitelmän Suo malaisen Seuran talossa ensi keski- miikkora kello 6 i .p. Kuollut Eilen illalla kello 6,» maipui Vuolteella keuhkotaudin mur tamana kuolon uneen maanmilj. Fr. Jaakola. Mainaiaa suremat lä hinnä »vaimo ja poi^a. Harjavalta. „Karhun" kokous ja perhe- iltama pidettiin miime keskirviikko- iltana Minnaren NärmäLä. Aluksi keskusteltiin näytelmäseuran perusta- milesta — oikeastaan sen toiminnan jatkamisesta, sillä jo miime kesänä mainittu seura perustettiin, maikkakin sen toiminta näihin ast» on ollut >ang?n laimeaa — ja »valittiin seu- »-an makinaise'si ohjaajaksi yliovv E, Arms sekä maraohjaajaksi nti W?ikka Piri. Ooettaja I. Karjalainen selos- i>>!i Fichten pudeita Saksan kanialls- nimiien kirjan sisältöä, kehoittaen lo- ouksi eteukin nuorisoa innokkaasti toi- nimaan kansallisuusasian eduksi, sa malla muistuttaen ..Karhun" jäsenten ivelmoltisuutta Suomalaisen Seuran gmatalohmnmaa kohtaan. ..Korhun" 'anomalehti „Walonsade" ilmestyi vainosta rutisassisältöisenä. Soittoa esitti eräs tilaväisesti muodostettu kolmikko. Lopuksi nuotet hieman ris timät leikiksi. — ..Karhun" jäsenluku lisääntyi tässä tilaisuudessa noin 40 hengellä, joten koko jäsenluku nykyään on noin s>0. Ei moi myöskään tämän ohessa olla mainitsematta sitä kerrassaan raakamaista elämää, jota muutamat verhe-iltamaan tulleet kuokkamieraat harjoittimat. Nämä mieraat, kuuluen ka-kki Pirilän ja Pirkkalan kylien so- fialistibulckaanien pimeään joukkoon, tiäiritsimät melullaan ja rimouksillaon ',ksi paljon iltaman kulkua, että hei dät täytyi käskeä tumasta ulos. Waan tuosta ulc.skäskystäkös riimiöt masta 'uultuim^! Menimät ulos, »nutta lamalla, kostonhimoisia kun olimat, rupesimat »varustautumaan seipäillä rahtyäkseen oikein bulikaanimoimalla ..Karhuja" rökittämään. Ja niinpä !ie iltaman loputtua lähtimät aseineen saattamaan erästä rauhallista jouk kuetta, aina silloin tällöin lähettäen saatettamilleen seipäänpätkiä termeh- dykseksi. Tyynellä käytöksellään ja makamuudellaan kai saatettamat soi mat aikaan sen, että sosialistihuli- kaanilaattajat tyhjin toimin kääntyi- mät tieltä. Särkiivätpä »nainitut rau- hanhairiisijät jo pimeydentöiden hi mossaan kokouspaikan pihalla erään lampunkin. Mikä mielä ansaitsee mai nitsemista, on se, että tuolla sosialis tien valjon märehtimällä ..kalmarii- nilla" ei tässä ollut minkäänlaista "saa, maan näyttimät rauhan häiritsi jät kaikki olleen ..kelmiä". Syy täl laiseen rimoon esiintymiseen on epäi lemättä haettama humpuukisosialisti- johtajien kylmöstä. Mainitut rauhan- häiritsijät joutunemat oikeuden edessä »vastaamaan katalista teoistaan. Suomalaisella Seuralla oli t. k. 12 p:nä kokous Minnaren Närmällä, jossa esitetettiin seuran miimemuotiiet tilit ja hymäksyttiin tilientarkaStajain lausunnon mukaan sekä myönnettiin tilintekijälle ja joh tokunnalle tilimavaus. Jäsenmaksuina väätettiin edelleenkin koota 75 p:iä hengeltä. Johtokuntaan malittiin mä kinaisiksi jäseniksi K. Tamminen, E. Eskola, O. Naakka, I. Karjalainen, N. Krannila, A. Polmiandsr ja T. Hopvulaincn sekä moralta F. Arme ja A. Krannila. Tilintarkastajiksi tu limat mak. P. Polmiander ja F Pel> tonen; Maralta F. Lipila. Liläksi keskusteltiin ja päätettiin muutamista seuran sisäistä toimintaa koskemista asioista. Knllaa. Kunnallinen taksoitus toimitettiin t. k. 10 ja 11 väiminä. Veroäyrejä kertyi noin 13,500 eli yli kolme kertaa miimemuotiten mää rän sen kautta, että agronoomi Bir ger Ahlström ilmoitti lahjana äidil tään saaneensa osakeyhtiö A. Ahl strömin osakkeita 39 kappaletta ä 25,0lX) mk. eli 975,000 mk., mistä ynnä hänen palkastaan jo yksistään mli 9,800 meroäyriä. Kun kunnan menoarrvlo päättyy 10,400 markkaan, laskee meroäyri olle morkan, sitä- maStoin kun se miime muonna oli 2 mk. 60 p. Tosiaankin tuntuma helpoituS meron maksajille. Vaalilautakunnat. Kun. nallislautakunta on t. k. 11 p:nA pitämässään kokouksessa asettanut «vaalilautakuntain jäseniksi seuraamat henkilöt: Paluksen äänestysalueen: puheen johtajaksi N. Närlvän. »varapuheen johtajaksi F. Mäkisen: jäseniksi: I. W. Merisalon, Lyydi Närwän ja A. Takalan: maralle W. Huhtalan ja Lähteenkorman. Kosken äänestysalueen puheen johtajaksi E. S. Niileksen, Varapu heenjohtajaksi E, S. Salmelan: jäse niksi I. F. Jokisen, W. Juholan, ja K. Heinon; »varalle Aino Maissin, K. Perttulan ja K. Myllyinään. Lemanpellon äänestysalueen pu heenjohtajaksi T. Holpin, »varapuheen johtajaksi A. Nokin: jäseniksi W. Nskm, Suoma Mustajoen ja Lehro- mirran: Maralle K. Roos-Aijälän ja A. Forsströmin. Lyttylä. Hemonen pillastunut ja ajaja pahoin loukkaantu nut. Kun tilallisen poika Frans Isomäki aikoi miime torstai-aamuna mennä lankkuja noutamaan Noor- mc rkun sadalta, pelästyi hänen hemo» 'ensa Söörmarkun Mannilan talon kohdalla erästä maitokuskia, joka juuri saapui mainitun talon portista maantielle. Isomäki lensi telefooni, vylmästä mosten mennen tainnuksiin ja loukaten vohoin poskensa. Hänet saatettiin Mannilan taloon, josta ensi omun saatuaan palasi kotiinla. Vammat eimät liene hevgenmaaral- lisiä. la ^ Haminan rantatie. Hami- nan rautatieosakeyhtiön osakkailla oli keskimnkkona Haminassa ylimääräi nen yhtiökokous. Kokouksessa päätet tiin tarjota Haminan rautatie Suo men maltiolle 1,400,000 markan lu nastussummaa mastaan. — Metsänhoitolait»?. Tuo- morniemen metsänmartijakoulun opet- tajanmirkaon on ehdolle asetettu ensi sijalle metsäkonduktööri I. Lassila. Nikkarilan metsänmartijakoulun opet- tajonmirkaan on ehdalle asetettu toi selle sijalle metsänhoitokonsulentti, metsäkonduk-ööri I. Rautajärmi, puol- tolauseella. — Wakka-Suomeu kausan- opiSto päätetty perustaa Lai tilaa». T. k. 9 p:nä oli Varsinais suomalaisen osakunnan toimesta Vak- ka-Suomen kanscnopistoasian harras tajain kokous Uudessakaupungissa. Kokous, jossa oli läsnä noin 50 hen kilöä, päätti perustaa opiston Laiti lan kirkonkylään ja on sen alotettama toimintansa syksyllä 1911. Ooiston tukemiseksi katsottiin mält- tämättömäksi perustaa kannatusyhdis tys. Sääntöehdotusta laatimaan ja jäseniä yhdistykseen hankkimaan ma- Iittiin 9 henkinen »väliaikainen toimi kunta. Opistoa marten on tiedossa noin 20,000 mk. Opistolle on sitäpaitsi ilmoitettu lahjoituksia yli 10,000 mkan. — Tohtori A. F. Tanner on prokuraattorin mirastoon jättänyt 5 eri »valituskirjelmää esitelmäkieltojen johdosta, maatien samalla asianomai sia kormaamaan hänelle kielloista ai heutuneet tappiot. Junaounettomuus Oulu» radalla. OuluSta lennätetään eilen illalla: Kolmisen km. Haukiputaan asemalta pohjoiseen ajoi pohjoisesta tulema post-juna tänään hirsikuor- man päälle. Hemonen kuoli, meturi miottui, pakaasimaunu suistui kiskoilta ja särkyi. Oulusta on lähetetty apua. ^ Kamala murha Taaliu- tehtaalla. Jouluk. 21 p:nä ruh joimat työmiehet K. Kultalahti ja I. N. Niemi humalapäissään Taalm tehtaalla 77 »vuotiaan portinmartija Karl Klangin niin pahoin, että hän kuoli ruhjemammoihin, kuten ruu miintarkastuksessa on käynyt ilmi. Sekä Kultalahti että Niemi on mangittu ja poliisitutkintoa jatketaan. — Rautntiehallitus on senaatilta tilta anonut saada tullimapaasti maahan tuottaa puutamaran kylläs- tyttämiseen tarmittaman kreosootti- ö!jyn. Valtionrautatiet omat tulli maksuina kreosoottiölsystä muosittain suorittaneet noin 63.000 mkaa. — Panimonomistaja Hugo Bat manille on senaatti myöntänyt 1,452 mk, 50 p. peruutusta hänen suoritta mastaan sellaisen oluen mallasmeros- ta, joka pilaantumisen muoksi oli laskettu mereen. — Oulun kaatumatautisten yhdis tys on senaatilta anonut 5 muoden ajaksi tammik. 1 p:stä 1911 lukien 6,000 mkan apurahaa 15 potilaan hoitamista marten. — Senaatti on Haminan posti konttorin postinhoitajaksi puolestaan nimittänyt Hämeenlinnan postikont torin ekspeditöörin K. W. Siimölan. — Suomen paloapuyhtiön uudet säännöt on senaatti mahmistanut. — Turun marikon toisen luokan marikonesimieheksi on nimitetty Tam pereen marikonesimies P. F. V. Hagerlund. — Senaatti on myöntänyt geolo giselle toimistolle 12,000 mkan mää rärahan karttojen ja kertomusten laatimiseksi Lapin kihlakunnassa toi mitetuista molmi- ja mineraalttutki- muksista. ^ Leimameromälitilan johdosta on Helsingin poliisimestarin manhem- vi opulainen, kapteeni B, Jalander jättänyt erohakemuksen, jossa hän anoo eroa sekä nykyisestä Mirastaan poliisimestarin apulaisena että sotilas- palmeluksesta Venäjän jalkamäessä. Muitakin muutoksia huhutaan po liisilaitoksessa tuleman tapahtumaan. ^ Ilmapallo nähtiin miime maa nantaina klo puoli 8 aikaan illalla Kronobyn ja Källbyn mälillä. Ilma pallon, joka kulki noin 2000 metrin torkeudessa luoteiseen suuntaan, huo masi koksi matkustajaa. ^ Pohjoismaiden Osakepankki on päättänyt amata haarakonttorin Lo- miisassa. Luman konttorin perusta miseen myönsi senaatti jo muutama muosi sitten. Nastolan osuuskauppa ei anomuk- sestoan huolimatta ole päässyt ma- rarikkotilaan sen johdosta, että asian omainen kruununmouti on lyönyt laimin kaupan kaupparekisteriin il moittamisen. — Helsingin työttömäin lukumäärä nousee nykyään 700 henkilöön. — Kemiön saaren ja Finbyn mä kisellä Tröskön aukolla on miime ai koina ollut erittäin runsas kalansaa lis. Parissa kolmessa päimässä omat muutamat nuottakunnat saaneet Keskustelut Sahaliuista. Golos Moskmylle sähkötetään Berli- nistä, että japanilaisten tietojen mu kaan Venäjä tahtoi luomuttaa osansa Sahalinista amerikalaiselle syndikaa- ille 100 muodeksi, multa Japani oli tätä mastaan, ilmoittaen sen loukkaa man etujaan ja ehdotti puolestaan, että Sahalini luomutettoisiin ainoas taan 50 muodeksi syndikaalin tarjoa milla ehdoilla. — Uusia Asefeja. Golos Noskmylle sähkötetään Parisisto, että osialimallankumouksellinen puolue on päättänyt toistaiseksi keskeyttää toi mintansa, koska on saatu selmille, että puolueen jäsenten joukossa on kaksi uutta Asefia. — Gautarmi kieltahtyuyt ähtemästä Snomee». Kijemistä ilmotetaon, että sisäministerin opu lainen Kurloro on eroittanut Miras taan Gorostenskm rautatieas»mcpääl likön senmuoksi, että tämä on kieltäy tynyt lähtemästä käskystä Suomen rautateille. oa ostettava Ni jz Vgölivirsnomsiijia, valitsijoita ja edustajia varten selityksillä varustanut ?111x> Srönvall. ^ä^cleluiett/ lcolmslla liitteellä, ^ä^clellisin ja eliclottomssti psrss sitos. Ilmta i: /z ^VsilLu Ä Xurapp. Osalcsz^Iitiö. Helsmlö'. AmuupuutteeSsa arolle kuolleita. Vladimostok, tammik. 14 p:nä. Kamtshotkasta ilmoitetaan: Sen johdosta, ettei höyrylaima An- tung ole käynyt Kampamjujassa, on 34 henkilöä jäänyt oman onnensa nojaan asumattomalle rannikolle. Kun ze sitte yrittimät maitse pyrkiä Pet- ropamlonifttin, kuoli 11 henkilöä matkalla ja loput saapuimat Oserna- aan. Kumernööri on ryhtynyt amustus- toimenpiteisiin. - Maudshurian rautatieky- ymys. Reuterin toimistolle sähtö- erään Tokiosta, ettei miltään japani- aiselta takalta suhtauduta myötätun toisesti Mandshurian rautateiden neutraliseeraamista koskemaan ehdo- tutseen. Ent. ulkoministeri on lausu- nut toimiston kirjeenmaihtajalle: Tä mä ehdotus merkitsee sitä, että mallat anastaisimat Japanin oikeudet Mand- huriaSs?, jotka se on hankkinut me rellä ja kalliilla uhrauksilla. Puoli» »virallinen Kokumin Shimbun kysyy, omatko Saksa ja Ranska malmiit neutraliseeraamaan Shandungin ja Jungan maakunnat. Saksan suhteesta Mandshurian rau- ateitä koskemaan kysymykseen ilmoi tetaan saksalaisista asiantuntemista piireistä, että Mdysmaltain hallituk ea ehdotukset iätettiin ensiksi E^g- annin hallitukselle, joka myöskin ivastasi ensimäisenä, ilmoittaen hy- mäksymänsä ehdotusten yleiset peri aatteet. Saksa on noudattanut tätä esimerkkiä, sillä UddySmaltain ehdotus on täydellisesti' sopusoinnussa amoi- men omen politiikan periaatteiden anssa, jaidell mukaan kaikkien mal tojen tulee olla suosittuja Mandshu- riassa, ja tämä on aina ollut Sak an Itä-Aasian politiikan perustana. Saksa ei ollut tässä tapauksessa teh nyt muuta kuin mitä Englanti, Ja panin liittolainen ja Venäjän ys- tämä, on tehnyt. Turkin «nfi ministeriStö. Konstantinopolista lennätetään: On lulaistu mirallinen luettelo uuden mi- nisteristön jäsenistä. Suurmisiiri Hakki-bei tulee mäliaikaiseStt hoita maan myöskin emkas-miniSterin salk kua. Mahmud Shesket-pasha tulee sotaministeriksi, HM-pvsha merimi nisteriksi, Eirula malistuSministeriksi, Mauro-kordato muoritoimen ylihalli tuksen päälliköksi. Salkkunsa säilyt- tämät ulkoministeri Risaat-pasha, sisä ministeri Talaat bei, rahaministeri Dshamid bei, kulkulaitos- ja kauppa ministeri armenialainen Haladshian, oikeusministeri Nedmedshin ja sheikui Islam Sah b Mollah. MinisteriStö on puoluemäriltään samallainen ja edustaa se edustajakamarin komitea- enemmistöä. Suurmisiiri Häkki on saanut pashan armon. — Vallankumousliike Por tugalissa. Lissabonista lennäte tään: CaScajesin, Lissabonin tullissa säilytettyjen patruunien ryöstäjän murhan paljastamisesta puhuessaan lehdet kertomat poliisin paljastaneen laajan salaliiton ja ottaneen takama- rikkoon suuren määrän räjähdys aineita. On mangittu muutamia hen kilöitä, jotka omat tehneet tärkeitä tunnustuksia. — Uukariu hallituspula. Bu- dapkstiStistä ilmoitetaan: Tammik. 11 p:nä ilmoitti LukacS keisarille luopu mansa hänelle uskotusta tehtämästä muodostaa ministeristön. Lukocs ru peaa rahaministeriksi uudessa minis- teristössä. Kreimi Hedermary on il moittanut aikomansa toimeenpanna äänioikeusuudistuksen mitä laajim- milla perusteilla. — Norja» tulo- ja meno arvio. Suurkäräjille jätetty »val tion tulo- ja menparmio muodelle 1910 käsittää marsinaisia menoja 111,150,000 kruunua ja ylimääräisiä menoja 5,922 000 kruunua rautatei den rakentamiseen. Tulot on laskettu lvastaaman menoja ilman lainan ot- tamistakin. „Poika»i, mene sinäkin!" Jesus oli ratsastanut Jerusalemiin „hosianna"-huutojen kalkuesso- se tapahtui kuutta päimää ennen Hänen katkeraa kuolemaansa ristillä. Kansa kaupungissa ja temppelissä sai kokea hänen ivaoohtaja-rakkauttaan. Hänen edellään täytyi ahneitten ja jumalat tomien kauppiaitten temppelislä siir tyä ulos, mutta sokeat ja ontuivat tulimot hänen tykönsä ja parannet tiin. Messias-into kansassa oli tämän Jeiuksen esiintymisen kautta noussut korkeimmilleen: lapsetkin temppelissä huusimat: ..hosianna Damidin pojalle"! Mutta mihamiesten miha on myöskin nyt yltynyt: sorisealaiset ja niitten etupäässä pappein päämiehet astui- mat päättämäisesti JesuSta mastaan. Heidän tarkoituksensa on hämittää p.ns semmoinen Messias, joka on ..syntisten ja pvbtikanein ystämä". Sentähden he seuraamana päimänä tulimat Jesukseu tykö ja tohtoimat solmita häntä sanoissaan saodakseen syytä häntä mastaan. Nämä ulko kullatut »vastustajat kysymät Jesuk- — 1^6 — taittanut jallcansa ja suuri IilzI<I<uvelt.>i, jonka toiuen terä oli katkennut. IVlafASrt-t /Vrmour tal-toi sanoa jotakin, mutta lienen mieliensä esti liäntä. »/^nnslian olla», sanoi liän, »se elikä on ^unialan tiilito. Le on vastaus rukoukseemme, ^los olemme jotain kadottaneet, olemme m/ös paljon voittaneet.^ I^^t ei enää kukaan nauranut. kluutsmÄt vai mot, jotka poimivat maasta /litä ja toista pientä talo- uskapinetta, jota oli poisviskattu, itkivät peittelemättä, kilielict katselivat maalian, pu'clen Istvoikin - niin kaikkialle, paitsi toisiinsa. Vasaramieskia, jolla oli lujat liermot ja jonka ääni kaikui kun villaisen sonnin näk^i unolitaneen suk keluutensa ja tavallisen pulieluk^k^osä, tlän ei to del- lakaan n^t ollut virkaansa sopiva. »Xas tässä, ti^vät kerrat,» sanoi liän, »on koko joukko kalleuksia. La eläissäni ole myytäväksi tar jonnut mitään niin kaunista js luenoa. Iässä on kie llon luenot vaunut valjaineen, kaikki siniset ja vaunu- jen takapuolella oo ikkunakin, josta sopii katsella ulos. La kuitenkaan takdo salata teiltä, että >ksi p/örä on poissa ja valjaat paikatut nauliaopätkällä. Alutta saa- taa kumminkin suositella mokomia ajopelejä perkeelle, joka talitoo ajaa komeasti kirkolle sunnuntaihin, kuinka paljon tarjotaan tästä?» Vksit/isiä liuutoja kuului joukosta. »^Vlkää m^ökö tuota! ^ntaa pojan pitää liienot vaununsa! Oa s^nt! ja käpeä ottaa ne däneltä.» ^aas kuului Xit'in kimeä ääni. »lavarat ovat minun, ja tottapakaa saan m^ödä ne. ^I!nä talidon m^ödä ne, ja isoäidin e! enään tar vitse itkeä.» Liiloin kuului Valter Hlac Valterin äreä ääni. »Kaksikymmentäkolme puntaa oa tarjottu tästä kauniista Iel>mä.^tä!» kuului ^lunckle ^ock licnnetin ään! takapihalta. »Liico encmpää tarjota? Kiito?, ^Viricland! Kaksikymmentäneljä. Likö enemmän? ^i- noastaan kaksik^ lumentäneljä puntaa komeasta H^res- liirelekmästä, joka lypsää niin paljon. Vksi, kaksi, kolme! 5e on teidän, /^!r!cland, ja minä luulen tule vanne txxt>vZ!seksi!» IVIititokam.irin ovi lensi auki ja Kit Kennedy syök syi sisään. »Mimmo, mummo tule lieti, lekmät m^dään! ^sa sanotaan, ettei koskaan ole maksettu niin korkeita luntoja!» Kitistä oli liuutokauppapäivä mitä jännittävin, liänestä ei ollenkaan tuntunut ikävältä muuttaa Vor nasista, vaan päinvastoin katiskalta, kun taas saisi ko kea jotain uutta ja s/däinmensä sisimmässä toivoi liän, että isoisä ja isoäiti muuttaisivat jonnekin, missä ei dä- nen tarvitsisi käydä koulua. Läksyistä kän ei välittä net, mutta ikävintä oli istua Iiiljaa niin kauaa. Kit oli siis ainoa koko perlieestä jota liuutokauppa kuvitti, kiemuisasti toi kän vasikat ja ajoi lampaat lammas- karsinasta. Iilän istui vältillä, kun se vieritettiin pois. Hänelle annettiin taklaamalla suuria ja pieniä kopeara- koja, kunnes kävellä oli tasku täynnä. Xkkiä pisti känen silmiinsä juklallinen vakavuus isoisän kasvoilla js isoäidin kyyneleet. Hän kämmäs» ty! ja alkoi miettiä, että kaikkea tätä kyörinää ja plö rinää kenties saattoi katsoa toisillakin silmillä, kun känen. »Oletko suruissasi, isoisä?» kysyi kän kuolestu- neena. Mikä sinun oa? Ltkän vain sure rakojen vuoksi? ^Vlä itke, isoäiti? Laatte kaikki minua rä käni. sinulla oa niin kaukean paljoa.» tät g,