TXstaina 1 p. Maaliskuuta KARjALATAR N:o 24 — 1910 Wahwistettuja maanmittans- toimituksia. Tämän »vuoden kuluessa on Kuopion lääninhallituksessa tä- hän saakka wahwistettu m. m seuraamat tiluslohkomis- ja pals- tätilän eroittamistoimitukset: Palstatilan erottaminen 0,5000 osasta Anttilan taloa n:o 34, Tohmajärmcn pit. Onkamon ky- lässä. Samoin 0,5000 osasta Mikko- lan taloa n:o Tohmajärrven Kakunmaaran kylässä. Samoin 0,2500 osasta Miralan taloa n.o 2, Tohmajärmen pit. Kakunivaaran kylässä. Samoin 0,9072 osasta Markku- lan taloa n.o ">, Tohmajärmei» pit. Patsonmaaran kyl. Samoin 0,2144 osalla Lemilän taloa nio 3 Kesälahden pit. War- momliemen kylässä. Samoin 0,2500 osalla Kolehma- lan taloa n:o 150 Liperin pit. Li- perin kylässä. Samoin Nousialan talolla n'v 3, Kiihtelysvaaran pit. Röksän ky lässä. Samoin 0,5000 osalla Mikolan taloa n:o 32, Kontiolahden pit. Kontiolahden kylässä. Samoin Kuusikkolan talolla n:o Kontiolahden Puson kylässä. Samoin 0,6670 osalla Sippo- lan taloa n:o 20, Liperin pit. Wai- wion Samoin Matalan talolla n:o 32, Kontiolahden pit. Puson ky- lässä. Samoin Karmolan talolla n:o 30, Kontiolahden pit. Kontiolah den kylässä. Tilustenlohkominen 0,5000 osal- la Partalan taloa n:o 3, Liperin pit. Taipaleen kylässä. Samoin 0,4325 osalla Mänskä- län taloa n:o 113, Liperin pit. Liperin kylässä. Samoin 0,500 osalla Mäke- län taloa n:o 5, Pokmijärmen pit. Martomvaaran kylässä. Samoin 0,8333 osalla Kuoppa- lan taloa n:o 37, Ilomantsin pit. Soukajärmen kylässä. Samoin Hietalan talolla n.o 89, Polmijärmei» pit. Sotkuman kylässä. Samoin 0,0583 osalla Muljak- kalan taloa n:o 29, Enon pit. Enon kylässä. Samoin Rantalan talolla n:o 13, Zturmeksen pit. Lipinlahden kylässä. Samoin Soittajan talolla n:o 72, Liperin pit. Liperin kylässä. Kuuuallistverotus maaseudulla. Tyytymättöminä Juuan kun- nan taksoituslautakunnan toimit- tamaan taksoitukseen miime muo- delta, omat mestari Otto Pakari- nen ynnä useat muut Juuan kun- talaiset läänin kurvernöörille mk. 21 pnä jättäneet kirjallisen wali- tuksen koko miime ttmoden taksoi tusta mastaan, koska m. m. tut- kijalautakunta waliwksen tektjäin mielestä on tehnyt itsensä syy- pääksi mitä tärkeämpään huoli- mattomuuteen toiminnassaan, jo- ten uusi taksoitus »välittäjäin mie- lestä olisi mälttämätöin. 5t»ollut. Wiime perjantai-iltana maipui kotonaan Juuan Wuokossa kuolon uneen Kaleman asiamies Eemil Hyttinen keuhkotaudin murta- mana. Mainaja oli köyhästä ko- dista lähtenyt ja taisteli koko elä- mänsä ajan — hän oli kuolles saan masta noin 24-wuotias — säälimättömän tautinsa kanssa, joka esti häntä pääsemästä eteen- päin, maikka hänellä olisi ollut hy- mät lahjat. Sukulaistensa tur- missä hän sai käydä Pietarin suo- matoisessa kirkkokoulussa, mutta oli sitten pakotettu jäämään Wuok- koon termeyttään hoitamaan. Ker- ran yritti hän Karjalattaren toi- uritukseenkin, mutta moimat pian pettimät. Miimeksi hän oli toista muotta kauppias K. I. Tuhkasen konttoorissa Juuassa. Noin kuu- kausi sitten täytyi mainajan tulla taas kotiinsa tällä kertaa main kuolemaa odottamaan. Komia tus- kia kestettyään hän tyynesti Wa- pahtajaansa luottaen perjantai-il- tana mihdoin päänsä lepoon kal- listi. Mainaja oli koko sydämes- tään suomalaisuuden aatteelle an- tautunut ja toimikin sen hymäksi, milloin moi. Kepeät mullat kelpo nuorukaisen haudalle. Ala-Totkuman w.- ja u.-seu- ra „Wirkistys" pani toimeen iltamat t. t. 29 päi- mänä ja sen yhteydessä hiihtokil- pailut, osanotto oli kilpailuihin jokseenkin laimeata, hiihtämään il- mottautui^ ainoastaan 8 miestä, mutta kaksi hiihtäjää ei alottanut- kaan matkaansa. Miehet hiihti- mät 5 kilometrin matkalla: 1 palk. E. Muje, ennätys 26 min. 30 sek.; 2 p. I. Martiainen, enn. 26 m. 45 s.: 3 p. P. Pajarinen, enn. 27 m. 2 s.; 4 p. A. Sorsa, enn. 32 m. 19 s.; 5 p. F. Miikkulai- nen, enn. 34 m. 28 s.; 6 p. H. Sorsa, enn. 34 m. 33 s.; I. War- tiainen, P. Pajarinen ja F. Miik- kulainen olimat ..Virkistyksestä". 2 sarjassa kilpailimat naiset 2 km. matkalla: 1 palk. karjakko neiti Manninen, ennätys 12 min. 8 sek.; 2 p. harjoittelija neiti Mo- nonen, enn. 14 m. 11 s.; 3 p. karjakko neiti Härkönen, enn. 14 m. 56 s. Keli oli huonon puolei- nen, joten tuloksetkaan eimät liene kehuttamia. Jäältä sitten siirryimme iltama palkalle, jossa saimme kupin kuu- maa mettä. Sitten alkoi kello 5 »varsinainen ohjelma. Aluksi lau- lettiin karjalaisten laulu, jonka jälkeen herra W. Mutanen lausui iltama mieraat termetulleiksi, ru- non ..Eksynyt" lausui opettajatar neiti A. Pesonen. Kertomuksen suksien ja hiihtotaidon alkumaiheis- ta luki herra P. Hirmonen. Lo- malla sateli runsaasti humipostis- ta kirjeitä, jonka jälkeen opett. F. Miikkulainen piti huomiota herät tämän puheen. Sitten seurasi ku- maelma, joka sujui jokseenkin hy- min, senjälkeen seurasi näytöskap- pale raittiusasiasta, joka olikin tälle paikkakunnalle huomiota he- rättämä. Pienen loman jälkeen marssi 8-miehinen moimistelu joukkue tehden joukon saumaliikkei- tä, jotka sujuimat tamallisen hymin pieniä poikkeuksia lukuunottamatta. Lopuksi sai yleisö lyödä lapikasta lautaan. Dleisön käytös oli jok- feenfin raitista paitsi pari isäntä- miestä tältä paikkakunnalta olimat saaneet miestä mäkemämpää ja st- ten esittää tuota ruinaa tapaansa nuorelle kansalle. Suotamaa olisi että semmoiset alkohooli kuninkaat pysyisimät nuorten riennoista muualla tahi esiintyisimät siimom- min. Suotamaa olisi että mastakin m.- ja u.-seura toimisi tuon aat- teensä hymäksi ja nouseman suku- polmen kehittämiseksi. Irtolaiset. Kontiolahden piiri:: ruununui- mismies, sotakamreeri Johan Hul tin on m. k. 21 p. Kuopion lää- ninmankilaan, herra kuivernöörin lähempien määräysten alaiseksi ir- tolaisuudesta passittanut Juuan pitäjän kirkonkylästä kotoisin ole- man naimattoman naisen Anni Ruottisen, joka sitäpaitsi on tehnyt itsensä epäluulon alaiseksi simeelli- syysrikoksiin ja mikapääksi myöskin näpistelyyn. Pidätetty hewoswaras karan- nut. Kuten muistettanee, marastet- tiin Kuopiossa miime markkinain toisena päimänä eli tammik. 28 pnä Hakkaraisen saunan pihasta ajuri Hoffrenin hemonen. Joku aika takaperin pidätti Joensuun poliisi »varkauteen epäluulon alai- sena pika-ajurin rengin Juho Hyt- tisen jolla oli nähty marastetun hemosen näköinen hemonen. Etsi- mä komisarius Luukkanen, joka matkusti Joensuuhun hemosta et- simään, on nyt löytänytkin hemo- sen ja tuonut sen omistajalleen. Hemonen löytyi Mirsumaaran ta losta Kylälahden kylästä Pilis- järmen pitäjästä. Waras tunnusti marastaneensa hemosen ja myy- neensä sen menäläiselle laukku- ryssälle. Nyt on maras kuitenkin päässyt karkaamaan. Hän oli nim. Joen- suussa onnistunut karkaamaan, kun häntä mietiin mankilasta junaan tuotamaksi Kilopion mankilaan. Waras on mähän yli 20 muotias ja on hän ennenkin rangaistu markaudesta. Puukotus. Klo 5 ajoissa t«rstaina iltapäi- mällä löi eräs Juho Kosonen ko- toisin Tohmajärmeltä, Wiipurissa Jisakinkadulla Oskari Moijosta puukolla masemmalle puolelle rin- taa suurehkon haaman. Paikalle haettu poliisi mei puukottajan toi- sen poliisipiirin martiokonttoriin, jossa hän on nyt pidätettynä. Puukottaja oli juomuksissa ja teki tuhotyöiisä tapauksessa läsnpollei- den kertoman mukaan aiman ai- heettoinasti. Rääkkylän Nuorten Kristillisen yhdistyksen muosikokous pidettiin kunnanhuo- neella w. k. 22 p:nä. Kristilli- syyden asianharrastajia oli saapu- nut arkipäimänäkin runsaasti ko- koukseen. Kokous ulotettiin mir- rellä N:o 152 ja rukouksella, joi,- ka piti kirkkoherra E. Blomberg ja sama piti myös sen jälkeen har- tauspuheen Jaak. 1: 12 johdosta. Puheen jälkeen meisattiin mirsi N:o 262: 3, 4. Sekakööri lauloi sitten useita hengellisiä lauluja, jotka kaikuimat kauniisti tässä uu- dessa, tilamassa huoneessa. Mielä lausui neiti Helena Hirmonen ru- non ja neitt Aino Kankaanrinta luki erään kertomuksen „ laulun maikutus." Siirryttiin sitten mi- ralliseen puoleen- Yhdistyksen kirjurin kauppias P. Kankaanrinnan poisolon takia luki neiti Aino Kankaanrinta muosi- kertomuksen ja tilit miime muodelta. Vuosikertomuksesta mainittakoon m. m., että yhdistykseen m. 1909 on kuulunut 17 jäsentä, jotka omat suorittaneet »vuosikokouksen määrää män jäsenmaksun 50 pnä. Wuo- den kuluessa on toimeenpantu kuusi kokousta ja iltamaa, joissa on pi- detty neljätoista hengellistä puhet- ta jonkun Raamatun paikan joh- dolla sekä neljä esitelmää. Näissä tilaisuuksissa, joissa puheitten lo- massa on laulettu mirsiä ja hen gellistä lauluja sekä lausuttu runoja, on puhujina olleet etupäässä seu- rakuntamme molemmat papit. Erit- täin mainitsemista ansaitsee kesä- juhla, jota mietettiin suuren pap- pilan puistossa heinäkuun 25 p:nä, jolloin Joensuun N. M. K.yhdis- tys oikein suurella joukolla oli täällä »vierailemassa. Juhlapäi- man ohjelma muodostui sisällöl- tään rikkaaksi ja »vaihtelemaksi yh- teistoiminnan takia, jolloin puheissa ja lauluissa kaikui kiitos Juma- lalle luonnon suuressa temppelissä ihanan kesäilman juhlaa suosiessa, sanoo kertomuksen kirjoittaja. Toi- nen mainittama hetki yhdisty ksem- me elämässä kuluneena muonna oli marraskuun 3 ja 4:s päirvä, jolloin Suomen N. M. K. yhdis tyksen matkasihteeri pastori Louhi- muori kämi täällä antamassa neu- woja ja ohjeita tärkeässä työssäm- me ja puhumassa Jumalan sa- nan totuuksia. Muuten kaikissa yhdistyksen toimeen panemissa ti- laisuuksissa on ollut runsaasti kuulijoita, »vaikkakin itse yhdistyk- sen toiminta on ollut maan hil- jaista Jumalan sanan kylrvöä. Tästä moi päättää, että vt. K. yhdistyksellä oi» hartaita ystämiä ja kannattajia, kun ivaan itäistä ystämistä heräisi ja nousisi enem- män amustajia 'marsinaisille yh distyksen etunenässä toimimille henkilöille. — Tilintekijälle ja joh- tokunnalle myönnettiin sitten täy dellinen tilimapaus. Johtokuntaan m:kst 1910 malit- tiin mäkinaisiksi jäseniksi eroamien sijaan kirkkoh. E. Blomberg ja kauppias P. Kankaanrinta, »vara jäseniksi neidit Anna Hirmonen ja Aina Pekkarinen. Tilintarkasta- jiksi pastorska En»n»a Lauri ja kaupp. K. Kurki, maralle kanttori A. E. Saarelainen ja kaupan- hoit. H. Moutilainen. Samassa malittiin yhdistykse»» esimieheksi kirkkoh. E. Blomberg, maraesim. op. A. Pesonen, kirjuriksi pastori K. A. Lauri ja rahastonhoitajaksi aupp. P. Kankaanrinta. Jäsenmaksu päätettiin pysyttää ennellään nunitt. 50 p. muodessa. Kokous lopetettiin suutari M. Kuren pitämällä rukouksella ja meisaamalla »virsi N:o 464. Hylätyt pankkisääRttöt. ' Senaatti on hylännyt ..Kiteen Osakepankki"-nimisen osakeyhtiön sääntöehdotuksen. Tervehdys Kale- malalle. Kirj. Heikki Turunen. Hehkumin mielin kansamme nyt saa muistella isäinsä toimintaa, muistella kansaa, maiheita sen, sen lauluja keskellä kyynelten. Se laulunsa lauleli huolis- saan, se hautahan mie»»yt ei muisto- jaan, se nosti ne »vaimeille sorron yöstä, kenelle kiitos tästä työstä? Joku rakasti kansaa, muistoja sen, teki mäsymättä työtä sen ete- hen, se kaunihin he'elmän kanta- nut o»», se nosti kansamme armohon. Se muisto ..Kalemalaksi" kutsu taan Ali maailma»» kantaa se mai- nettaan, sitä kansamme lämmöllä rakas- taa, sen lauluja laulaa miel' Suo- menmaa. Muualta Suo mesta. Kauhea ryöstömurha Koilvistolla. Wiisi henkeä murhattu, kahta määrällisesti haa- lvotettu. Lauantaita masten yöllä sur- mattiin Koimistolla kauppias Erik Piispa, hänen maimo»»saMaria ja tyttäret Ida ja Simiä sekä me- rikoululainen Tahmo Klaus. He»»genmaarallisesti oli haamotettu palmelijaa Ema Karmosta ja me- rikoululaista Piispaa. Kun poliisikonstaapeli Roti aa»nul- la aikoi mennä Piispaa tapaa- maan, näki hän Piispan palme- lijan Ema Karmosen liikkuma»» pihalla merissään. Ko»»staapeli Roti haki apumäkeä ja huoneeseen mentyä kohtasi hauheanäky. Piis- pa ja hänen perheensä makasi kuolleina muoteissaan, ammotta- mat kirmeenhamvat päässä. Keit- tiön miereisessä ruokahuoneessa oli merikoululainen Piispa meris- sään ja ruokahuoneen takana ole- massa kamarissa merikoululainen Tahmo Klaus kuolleena. Heidän haamansa sitoi tohtori Rytkölä. Piispa ei »voi puhua ollenkaan, palmelijattaren puheis- ta saa sen merran selmää, että joku mies oli paiskannut hänet keittiön lattian alla olemaan kel- lariin, josta sitten aamulla mähän toinnuttuaan oli oinin moimin päässyt pihalle. Syksymyöhällä oli kaupp. Piis- pa ottanut Helsingissä laimaansa apulaiseksi erään inkeriläisen ja kotia palattuaan pitänyt häntä luonaan, renkinään. Miehen ni- mestä ei ole marmaa tietoa. Etu- nimi o»» Feodor. Hänen paperei- taan ei Piispa-mainaja ollut mi- ranomaisille näyttänyt. Kotoisin oli mies Inkerinmaalta Ahimäen kylästä. Hän lienee suorittanut asemelmollisuutensa Miipurissa. Tämä mies oli yön kuluessa ka- donnut heivosen kanssa, joten luon- nollisesti epäilykset ennen kaikkia kohdistumat häneen. Hän oli nuk- kunut keittiössä, missä palmelija- tarkin. Miime mainittua lienee ihmishaamuinen peto ensin raa- dellut. Merinen kirives oli kama- lan työn jälkeen jätetty keittiöön. Kauppias Piispan oli määrä lauantai-aamuna lähteä laiman- ostoon, joten hänellä lie»»ee ollut suurempi rahasumma luonaan. Ryöstömurhaaja oli murtanut auki piirongin, joka oli Piispan makuuhuoneessa ja »vienyt rahat. Kaikki paperit oli pengottujamui- dei»kin asukkaiden rahakukkarot oli tyhje»»netty. Murha oli tapahtunut aamu- yöllä, sillä iltasella »vielä klo 11 aikana oli kaupp. Piispa jollut eräässä kokouksessa. Aamupuoleen satanut lumi oli peittänyt pako laisen hemosen ja reen jäljet. Siltä kuitenkin näyttää, että murhaaja on lähte»»yt Hmnaljoelle päin. M»»rhaajan tuntomerkit on sähkö tetty Kronstadtiin ja Pietariin ja pyydetty, että hänet pidätettäisiin. Samoin on tuntomerkit ilmotettu yltympäri poliisimiranomaisille. Uudenkirkon ja Kämärän asemilta lähtimät poliisiosastot kulkemaan Koiivistolle päin ja rannikkotiet oivat täynnä poliiseja, ftaboiiuut' renki oi» keskikokoista pitempi, pu- nakka, waalea»oerinen, parraton ja »viiksetön, noii» 30 »vuoden ikäinen. Piispan hemonen, jonka murhaaja mei, on 7—8 »vuoden »vanha rus kea »valakka. Reki oli säkkijärioe- läisreki. Kauppias Errk Piispa oli ijäl- tään noin 50-muotias. Joku muosi sitten hän muutti kauppiaaksi Koi- »visiolle harjotettuaan ensin samaa tointa Seiskarissa. Hän oli toime lias, kelpomies. — Hänen »vai monsa oli ijältään noin 45 muo-! tias, tytär Ida noin 16-muotiasj ja Simiä noin 13-muotias. — Perheestä on jäljellä maan poika, joka on ylioppilas ja tytär, joka palmelee eräässä liikkeessä Miipu- rissa. Murhattu merikoululainen Tah mo Klaus on, samoinkuin hänen tomerinsakin, merikoululainen Piis- pa, kotoisin Lamansaarelta. Mo- lernmat noi 20-muotisia. Seiskariin oli saapunut Suo- men puolella hemosella mies, jota jätettyään hemosensa jatkoi suksilla inatkaa edelleen. Hemonen ja reki oivat sainanlaiset kuin ne, joilla murhaaja pakeni. Myöhemmin ilmoitettiin, että mainittu hemonen oli löydetty kuolleena jäältä. F:n aseman ratamestari kerran Tästä on kehittyi»yt »vähitellen laitatti eräässä helsinkiläisessä pel- järjestetty köyhäinhoito. Nyt jo tisepän liikkeessä jonkinlaisen „sa- yleinen asetus ja laki määrää, nrnhahrn" pajan katolle. Hinnaksi että yhteiskunnan tulee auttaa oli laskuun merkitty 24 marlkaai puutteenalaisessa tilassa olemia Ratamestari kitmmtukm kieltäyty. kansalaisiaan. Mutta sitä myöten maksamasta näin kallista maksua, kuin kansaa on lisääntynyt, on koska armeli siinä oleman mähän »vieläkin suuremmassa määrin noii» niinkuin ..tinkimisen" wa- lisääntynyt aivun tarmitsijain lu- ^ raa. Lasku alentuikin sitte puo-' ku, huolimatta siitä että järjestel-^ lella. j Mällinen köyhäinhoito on olemas- Ehkäpä tällaiset pikkuostoksetkin jsa joka kunnassa. Täällä kau- osaltaan waikutta>vat rautateit-! pungissa on alituiseen kulkemia tennne huonoon talouteen. -miehiä, naista ja lapsia, jotka I useampi päimä omat milloin ka- I duilla. kaupoissa ja marsinkin asunnoissa puutettaan ivalitta- Joensuun Malkonauhan wuvsi- kertomus 190i>. Nieummaistereiksi mihitään e»»si kesänä »naisteruvih- kiäisissä, jos sellaiset aikaansaa- daan, seuramvat »v:n 1860 elossa oleivat henkilöt: ent. piirilääkäri Mathias Magmis Milhelin Calo- i»i»:s, ylimäär. professori Aksel Olof Freudenthal, täysii» palwell»it professori maltioneumos Konrad Gabriel Hällsten, ent. piirilääkäri Aksel Hjalmar Ilmoni, ylimäär. prosessori Peter Adolf Karsten, ent. piirilääkäri Aleksander Krogius, ent. seminaariiilehtori Jaakko Län- kelä, e»it. sei»aattori Leopold Hen rik Staiiislaus Mechelin, yliopis-^ ton sijaiskansleri, todellinen »val- tioneumos Karl Gabriel Thiodols Rein, jolla proinotsionissa tonkok. 31 pnä 1860 historiall. filologi- sessa tiedelnnnasfa oli enstinäinen kunniasija, sekä ei»t. piirilääkäri Lorenzo Runeberg, kanslianeumos Carl Synnerberg ja tohtori Emert Winter. Tohtoreiksi m. 1860 »vihityistä oi» enää» elossa »vai:» maltioneu mos C. G. Estlander. Koko maata käsittämä hetoos- näyttely. Suomen hemosjalostusliittojen edustajakokouksen asettama erityi- nen »valiokunta on esiintuomillaan perusteluilla ano»»ut eitä yleistä, koko maan käsittämää hemosnäyt- telyä marten, joka käsittäisi kanta- kirjaoriita ja kantakirjatammoja, ja joka näyttely toi»neei»pantaisiin Lahden kaupungissa ensi elok. 18, 19, 20 ja 21. pnä, myönnettäi- siin 30,000 mkn suuruinen wal- tionapu. Maanmiljelyshallitus on puol- tai»ut tätä näyttelyä marten 20,000 »nk., josta ainakin puolet olisi käytettämä palkintoi»»a näyt- telyssä. Kun waltionrautateillä „sääs- tetään". Suom. Työm. liitto kertoo: Äs- kettäin ostettiin Helsingin uuden aseinatalon eteiseen ajanmittari eli kello, joka sekä ulkoasultaan että „normaali"-käyn»»iltääli muistut- taa entisaikaisia n. s. laimakelloja, joiden myyntihinta maihteli noin 20—60 markan »välillä. Mutta »valtio sai tämän kellon — kuten sei» tuoja »vakuutti — ..sisäänosto- hinnalla", se maksoi 200 mark- kaa. L:n asemalla Helsingin—Pieta rin radalla ostettiiin kerran joku määrä merkmantoköyttä (signaali- liinaa), joka korkeimman taksan mukaan maksaa noin 20—25 pen- niä metri. Mutta kun ostajana oli maltio, niin kauppias myikin sitä ..sisäänostohinnalla" — se maksoi »vain 1 markan metri. Eräällä asemalla taas korjau- tettiin muuan »vesikannu, joka uu- tena oli maksanut 18 markkaa. Mutta peltilemy oli juuri siihen aikaan sattunut „kallistumaan", joten korjaaja ei moinut ottaa uuden pohjan asettamisesta täyttä hintaa, hän tyytyi maan 25 mark- kaan. muosi yhdistyksen toi- »ninnasta on loppuui» kulunut. On ilolla mainittama että nyt kulunut »vuosi yhdistyksen elä mästä oi» ollut siunauksista rikas, sillä sen ajalla oi» paikkakunnat- lamme pantu toimeen simeellisyys- päimät, jotka epäilemättä omat hymää maikuttaneet. Maaliskuun 29—30 päiivinä saimme nähdä täällä »vieraanani- me Malkonauhan sihteerin nti. Marrn Stenrothin, maisteri ^). Kirciojfin, ja inaisteri T. Helon, jolta pitimät esitelmiä useasta eri aiheesta simellisyyden alalla. Mais- teri 9). Kimioja puhui „sukupuo- lipul)ta»»desta elämän armona", ..poikien kasivatnksesta murrosaika- na" ja ..kokemuksista Kotinienten kasivatuslaitoksessa". Ataisteri T. Helo puhui aiheesta ..kirjallisuus ja simeellisyys" ja ..mapaai» rak- kauden niinellä kulkemasta liik keestä". Sitä paitsi puhui hän ly- seolla yläluokkien pojille. Nti M. Stenroth puhui tyttökoulun mart- tuneimmillc oppilaille ja rukous huoneella yleisölle „naisten ruriva- kodeista". Näitä esitelmiä kuulemassa oli koko ajaii runsaasti yleisöä saa- puivilla. SiiveellisyyslirjaUisuut- ta n»yötiin paikkakilnnallan»me näi- den päiivien kuluessa noin 140 markan armosta. Esitelmisi» joh dosta keskusteltiin. Keskustelussa elämien kumien näytännöistä lau suttiin: ettei säädyllisyyttä louk- kaamia kuivia esitettäisi. Mieliala näillä päiivillä oli iva- kama lammin ja yhdistämä, kii tos siitä esitelmien pitäjille. Oin- pelukokouksia on yhdistys pitä- nyt joka toiiten torstai klo 5—7, joissa käsitöiden ohella aina on jo- takin luettu. yhdistyksellä on ollut holhokki 10 ivuotias tyttönen Sain»! 5tois- tien, joka taimen aikana on asu nut lastentyöhuoneella ja kesäkuu- kausina muutamien yhdistyksen jäsenten luona. Ahdistys on amustauut Pelas- tusarmeijan turmakotiin Helsinkiin yhden tytön, josta tähän asti ei »nassa. Mistä tämmöinen puut teenalainen tila sitten johtuu, sii- hen moi olla monenlaiset syyt maikuttamassa. Useat näistä ma- littamat sitä, että kunnat, johon he kuulumat, eimät auta heitä. Kailpunkilaisia ei juuri ole mo- nesti kerjuussa ollut. Olipa mika missä tahansa, tämä olisi »»»ieles- täni korjattama. Ajatellaan, että jokaisella almui»antajalla täällä kaupungissa on siksi raskaat yh- teiskulltamelivollisutldet kannetta- mana, että tä»nn»öistä ylimääräis- tä »veroa täyttäessään tuutee usein mastenmielisyyttä. Mieläpä tulee ajatelleelsi, onko tuo amuu- anoja tositarpeessa mai onko »vä hemmän tarpeen lamatessa lähte- i»yt hymäntahtoisten ihmisten aivuliaisuutta hy»väkseen käyttä- mään. Olipa miten tahansa, tämmöinen ammatti näinkin »va listuneella ajalla on turmiollisena hyljättämä. Säälittämättä näyt- tää, miten lapset, joita suurem- massa määrässä näkee täällä kau- pungilla kerjäämässä, saamat op- pia mustilaisen kulkurielärnää ja kuulla siellä kaikellaista simeettö- myyttä ja huonoja elämä»»tapoja, jotka sitten »varttumisen ijässä on suurena »vaarana simeydelle jäin- himillisille hymeille ja tunteille. Jopa n»oni köyhän lapsi on tätä tietä luisunut alas kurjuuden ja epäsimeellisyyden kuiluun. ; Vtiin kaunista ja hyivää tarkoit- \ nr a . „ . , „ „ T . tama kuin »vapaaehtoinen alm»:- F ( } 2 'j. 13 ! 11 ' 1 ' j a ' Ja jen anto onkin, on sillä toisella puolen pitkälle johtuivat »varjo- puolensa. Mutta miten päästä > tästä pälkähästä, kysyttänee, ja^ syyllä. Järjesläkööi» jokai»»en kun- ta »vaimais- ja köyhäinhoitonsa' ^ ..... , siten, että puutteenalaiset eimät ta! f 00 paikan paalia myö- armitse kerjätä, amustakoon a»vu>»- ^ ensi maalis- * ».• V — • ■ ( u n f i- kuun 31 p:na kello 12 päivällä tarpeena olemia ja lmtettakoon tt=i p ä P Jllho Monosen perii- uutta tyontetoon tijohon fytoe-. liät9U ^ oaklirssipeää ii e kuuluva f' J. ' u ^ aail «' a f 10 rakennettu kurtanomna N :o 4 punttia»] et kerjuu»» kautta am uv-! 20 kortt. Joensuun kaupun- »öiiben lähitujinat» | gi 33a uudempaa asemapiirrosta. 011 yli- j Taloon kuuluu 3 asuinraken- määräistä »verotusta. Täällä taas' ^usta puusta, jotka ovat raksn- sanotaan: kieltäähän laki, että ei^gtut 1907—8—S sekä tarpeelli- saa kerjätä, ja ol»hm» maimaishoi- ulkoliuoneet, talot ovat va- dm» ja poliisilaitoksen melmolli- ^ kuutelut Luomen kaupunkien pa» s»ms estää kerjuuta. Mutta mit- ^ loapuyhtiössä Smk:sta 52,000: k.iäu kuimat määräykset eimät au-luottavat nykyisin vuokraa vuo ta tässä: ei köyhä»» matsa sillä sittain Smk. 4,200: —. ole n»uuta, kuin hymää kuulunut.! täydy, jos sanotaan: sinä et saa! Ostajan tulee kaupan hyväk- Siläpaitsi 01» »tsearnpia amus- kerjätä. Mailvais- ja poliisilaitos, syttyä maksaa ke^i käteen talon tettu ueumoilla ja työnhaitkkimi-! ^ u»yös jaksa eikä kykene, maikka hmnasu Smk.^2,500:— ja loppu silla. Kemäällä kääntyi yhdistys ^ niiden melivollisuus onkin, näin kinnasta 45 päivän kuluessa. ' , .... ^ A i.i.i * Tolnn cao nataia h o 11 i n frn/tn Tohtori ReijoVaara on julaissut Pia lääkärikirjan Kyläläisten Ter- vcysliittosarjat ovat nj-t valmiit ja on ne julais- tu kirjana, joka on kaikis sa kirjakaupoissa. Viitteitä sisältöön: Äiti ja lapsi, — Lapsen tervey denhoidosta, — Tautibak- teereista, — Mikä on tau ti ? — Taudeista mahalau kussa, — Ihon karaisemi- sesta, — Vanhenemisesta. — Vilustumisesta, — Haa vojen hoidosta, — Sisäisis tä verenvuodoista, — Ta paturmista, — Päänkivis- tyksestä, — Pistotaudeista, — Keuhkotaudista, Tuli ja tuhkarokosta, — Lavantau dista, — Vesiparannuksesta. Kuten nämät viitteet osoittavat, on tämä sellai nen kirja jota on kaivattu ja jolla voi olla suunnaton merkitys. Kun kirja on tohtori ReijoVaaran kynästä emme tarvitse si tä muuten suositella. Tällainen kirja on tar peen joka kodissa. Sen joh tavana aatteena on osottaa, kuinka luonnollisella taval la on tauteja vältettävä ja kuinka niistä yksinkertai simmin päästään. Jokainen lukee nämä esitykset hyö dykseen. Tervagsliittikiria on 320 sivun laajuinen. Sen hin ta on nidottuna yksi (1) markka, sidottuna 1: 50. Werner Söderström Osakeyhtiö, Porvoo. Julkisella konkurssihuutokau- yleisoi» puoleen amunanoinuksella sanornalehlikirjoituksen kautta ja tuotti keräys 44 »nk. Kun yhdistyksen jäsenteil tietooi» tuli että miinakatipai» amaaminen tulisi taas walt»mston käsitettä- mäksi kääntyi yhdistys »valtuuston puoleen kirjoituksella, jossa se mitä pontemimmin koetti mastustaa iviinakaupan amaamista, muttei — tuloksetta. pitkälle kehittynyttä turmiollista' Takm saa ostaja hallintoonsa ammattia poistamaan. Jos jotain. huhtikuun 1:stä päivästä, tässä tahdottaisiin aikaansaada,!. Pesän„saamamiehet pidättävät niin olisi se yhteisneumoin koetet-^itsoUensa yhden (li tunnin ruie- tama korjata, ja korjausta tömä.^^^.k^pan hyväksymistä asia kaipaa. Kohta on taas tU ;lakkaamista varten, lossa Marianpäimän, Pääsiäisen' JoendUUS6a 26 y. in. pyhät. Silloin eimät oivet- " ' " ' ^ jouda taas sulkeutumaan kerjäläis- \ tuimalta. Entinen kokemus on' 1 sen näyttämä, miten laumoittain^ Olli Pitko. Toimitsijamles. vuotena kuulunut puheen- - tää sopimia keinoja tämän epä-.^"'"" ma Hi j n,idl,t.ä»ä„ ommati,. po«an,U I - ° p!' Malkonauhan kongressissa Sor- pyhien edellä on amnn pyytäjiä.? — 1011 taivalassa edusti yhdistystä sen■ ^hnm\ mielestäni oksi sopuun» tjw>^ lv* 1USU lUII puheenjohtaja riva Hilma Edman.; keino kaupunkilaisten pitää ylei-j Ti 0 i- Mn ö3 rM w a yhdistyksen johtokuntaan an ku- nen kokous, jossa koetettaisiin löy-; v f' tön teh '-y Lie ^ san aanestys- juyuuuiuuuii uu ui »nk-' ahiHcn vaahluettele on yleisön luneena muotena kuulunut puheen- ^ taa lopnvia temoja taman epa-. johtajana teerinä rwa ., . „ , hastonhoitajana rma Liisi Mirta-! laskea arivoisain asiaaharrasta- mo ja »nuina jäseninä rmi A. Me- [ roaut ka»»salaiste>» »nielin», geliils ja E. Piispanen ja nti B.j Kaupu»»kilaii»eu. Pivinen. Marajäseninä rma I. - Pitko ja nti A. Halme, jäsenluku 01» ollut 25. | Atiausta Laine j g? | g. _ . Yleisöltä. Muutama sana kerjäämi sestä. j Kirkonkylä!» äänestysalueeumaa- Uiluettelo tehty muosille 191V ja ^äivää.i asti. Pielisjärvellä, Hel- mik. 28 p. 1910. Vaalilautakunnan puolesta : Juho Kärki. Lehmon äänestysalueen vaaliluettelo v:ksi 1910 _ on esillepentuna yleisön nähtäväksi : 1911 01» yleisön tnrfnstettciroaksi ; l_p:sta maalisk. saman kuun 15 • esillepaitluna allekirjoittaneen asn:»- \ päivään Onttolan kansakoululla. 1 Talvisalo. Vaalilautakunnan puheenj. (K. S. 1 k.) ! nossa ensi Maaliskuun I päimästäj ; saman kuun 15 päimään. z j Kiihtelysmaaralla 26 päimänä Z ? helmikuuta 1910. ' \ Maalilautaknnnan puolesta: Zl. W. Honkasalo. Honkalvaaran äänestysalueen Jo manhoista ajoista on krni- j sallamme ollut yleisenä tapana,, että kun mälttämättömimiuät elä-- mäntarpeet mähämäkisten luokas-- sa puuttuivat, silloin turmaudu- ] taan parempiosaisten eli »vara- ^ rikkaimpien ihmisten apuun. Muu- jvuoden waalilnettelo tamia muosikymmeniä jäljelle päin ^n allekirjoittaneen koto»»a tilalla tähär» olikin maikuttamassa luon- 33 Hammaslahtea yleisön »»äh- nolliset syynsä. Silloin ei ollut tämäksi esillepautuna maaliskuun järjestettyä köyhäinhoitoa, josta 1 p.Ztä samai» kuun 15 päimään puutteenalaiseen tilaan joutuneet saakka ihmiset olisimat saaneet apua. Ha,nmaslallti, 28 p. helmikuuta Asiain näin ollen eimät lähimäi sen rakkautta omaamat ihmiset moii»eet eimätkä tahtoneet jättää amuttomia lähimäisiään puultee- seen, sillä nälkä on sellainen mie- ras, joka ei melkaa usko. Niin- pä »viimeisten nälkä- ja katomuo- sien 1867 ja 1868 aikoina maas- sainme nähtiin aiman kansain- maelluksia. Oli sattumuksia, että »vaaiilnettelo m. 1910 ja 1911 talollisetkin hädän ahdistainina marten on yleisön nähtämänä olimat pakotetut jättämään talon- Hammaslahden kansakoululla maa- 1910. W. Atunkkoneu. Puheenjohtaja. (K. S. 2 k.) ________ Hammaslahden I:sen äänestysalneen sa ja lähtemään perheineen taipa- leelle tuntemattomalle etsimään »»älkäänsä tyydytystä. Mutta aikain kuluessa on oloja korjattu ja järjestetty. Dhteiskui»ta on tullut huomaamaa»», että sillä oi» melmollisuuksia niitä jäseniään kohlaan, jotka eimät kykene omin moimin itseään ja perhettään hoi- tamaan. liskuun 1 p:stä 15 p:ään. Waalilautaku«ta. (K. S. 1 k.) Wuokrattawana ensimäisestä päimästä kesäkuuta 4 huonetta ja keittiö eli 3 huonetta ja keittiö. K. Poutiainen. ILTAMAT Kuorevaaran Maalaisseural la Maaliskuun 6 p:nä Leopold Hyttisen talossa kello 5 i. p. rik kaalla ohjelmalla; lopuksi ylei nen tanssi. Iltain at oimikunta. K K i 5 lioiiiäiitsis Telsfoiii 0.-). säännön mukainen vuosi kokous pidetään Maanantai na ensi Maaliskuun 14 p:nä klo 11 e. pp. Ilomantsin Kirkonky län majatalossa. Ilomantsi Hei- mik. 22 p:nä 1910. Hallinto. (K. S. 3 kO Kuulutus. Miekin meijeriosuuskunnan ko- kous pidetään Pajulassa maalis- kuun 12 p:nä kello 11 e. pp., jossa päätetään säännöissä määrätyttä ynnä muita mahdollisesti esiinty- miä asioita. Wieki, helinik. 25 pnä 1910. Hallitus. (K. S. 1 k.) \