lorstsms msfiAskulin 17 pm! Hän main pyydystää, niittä koskaan kyntäm5tiä. Hän ei ajattele, että kerran tules miimsinen pää käteen, jos tätä menoa jelketaon. Hän ei ole kulojen elämään tutustunut kuu> sen merrsn, että hädin tuskin tie öö eri kalalajien kutua; it ja kutupair:t sekä mahdollisesti mielä saaliin sucn- N'N perusteella tuntee muutamia k?l!'- jea mieluisia olinpaikkoja er>?a's?en ilmojen ja tri tuulien M'lltes»>. Siinä kaikki. Että kaloja moidaan siittää, kasmatta?, hoitaa, ko?o ko'^- rotua lisä:Z kuten muitakin „'oue!^i- miä"; että kalanmtljely^tä, kal^nhoi- toa moidson harjoittaa sam:in luin karjanhoitoakin; siä ?a'.i5!ejamme Uv >31 — lSI0 tuskin ottamat kuul-miin kcr??ii«-a. Wielä »ShemNin ottamU he se-?c^ kalojen rammto-, turm^li-s^uö- n. m. tarpeista. Mi?L elätiämf.t !tsen!o esim. laaja! siili- ja si.^^kiparivet merien kirkkailla selcku? J 'et tuki» taan tehtailla ja pi»yd?!.'Lä, solsiet suljetaan wer^ ll^, ei'c^lvi.t lalat pääse kutup-ikm?e;n. Rannoilla on metsät hänii!e'iy, v^ssct raivattu, ettei pittukloj-n ruu.lle, hySntiisille jää olopaitteja mesien läheisyyd^sä. Risukot ja ru?hi?ct ra-mcil.'a en ..vuhdiSiett;;", ettsi kalenpi/.kcsill^ jää piilopaikkoja petokaloja paetei?- saan j. n. e. Kai5!i kalojen sikiämis- ja elämi^m2hdollisuudet onhämiie-t^ joet ja jär-vet te^a:d.'n jätteillä m:zr kyteuy. Edistqity czi aiucaötLan kalansyydyksien NialmiZwkfesfs, jos'-. ud?t id^ o, keitti miim-isten liklntöi on otettu käqtäntööa. Ok? jos kalat h?wiiiwä'. T'etämättömyydes'ämme l. emme Kiinan «anho>ll'.su'^tl:. M- esim. kalanqzjljslyNä sn «ellä Miperäi- fes'i h,'r^te:t« j? tuh,tVU).^aer.nen me-d!n aj'?vlc.s'uamr.!:. O a jo ciko, että mzillS ede? n?, jotta kalamesist<; 'yStyä nauttimat jz toimeentulonsa rupe nrat «jakelemaan mchin ryö?tö'a!'!Z!us wie. Kilestajla waatii !?^ d ^ oma etunsa tässä Lehmään jotaki;-epäkoh din k?rja'.ml'c!ft. Maanrehemn:: pitämät n :eden antimia liian ivahä- srmotfina, jotta niiden t.-kia ynnät täisi maimaa rähd.?. Mutta m^a- miehen ensimäken mericAyksen ehto on, että hän osaa käqt'ää hymäkscen kaikki mahdolliset '.u'o'6htect. Ja onhm kalakylymys mocuemme ehty mättömien M!lj?z?!en kysymy?, kun han mesirikkaossa maassamme opitac-n kalanmil-ely Uä harjoittamaan. Ka lastajien itsensä on ryhdyttämä pa nemaan huomiota ja armoa kolon- miljelykseen, kalamesien hoitoon ja kalakannan lisäämiseen. Satakunnan joet, järmet, sen me- hemä rannikko lohtineen ja salmmeen omat omiaan kalanmiljelykselle. Täällä on ryddyttämä perustamaan — ei kalastuSyhdiStyksiä — maan kalan- h o i t o yhdistyksiä jokaiseen „mesi- kylään". Nyt ke^kkviikkona t. k:n 23 p:nä on Eurajoen Kuimalahdclla kalan' hoito yhdistyksen perustama kokous. Tehtäköön siellä hymä aiku, siurotkoor muut esimerkkiä, liittykööt nämä kc l anh o it o yhdistykset si ten keSke nään asi ansa Voimalla ajamocn. Pomarkun suomenmieliset lähteneet liikkeelle. Pomarkussakin ryhdytään nyt txöllä ja toiminnalla olottamaa?, että Satakunnan suomalainen maa laismäestö ei tästedes enää tchdo kantaa uneliaan ja nukkuman mete- lää nimeä. Suomenmielisten koko uksessa on koko pitäjä jaettu toirnii- tapiireihin, osctetlu niihin toirnku>> nat ja malit-u jäsenet. Niinpä na- kittiin: Eteläiseen äänestysalueeseen t^l-> kas I. Nordlund UudeStalvlZstZ, talokaS Icjö W ro Kirkonkyl:siö, torppari Frans Kimelä Kirkonky lättä, talvtaS Iisakki Peltomaa Kir konkylästä, nahkuri Kaarlo Strsrp Kirkonkylästä, emäntä E. Salmio Kirkonkylistä, talokas Otkar HeinL- suo UudeStc-kykästä, talokcs Juho Manbaiklo UudZStaky'ästä, työmiis I.cho Nissen Kirkonkylästä ja xu> hee johtajaksi talokas JW!i Prl tLi^iN. Pohjoiseen äänesiy^lue-sc-n taio< kas Fr> Heinonen K rkoukylä^tä, se- hai>hoitcja I. W< Santala K.rkm- ky?S, opettaia W. Hui-u, tulokas A. Markkula Kirkonk??ä>tä, Kus taa Sawn Kir?^nkvlZStS, l!'r^p-'ri Nilalai Mansik!an'.ä?i Kirto^.ky!S^ opettajatar Oiws Saria Kirkonky lästä, talokas I. M-irtti-a van hempi K.rkonkylästä, talokaS Fr^s Rossi Kirkonkylästä, talokaS I. Uu» taniemi Kirkonkylästä ja puheenjoh tajaksi I, Marttila. H^rhalan Längelmäen ääneZtys- alucesesn kauppa-apulainen O. Htti- ander Kirkonkylästä, talokas I. H^r- hala Harh'.lasta, talokas I. J'o. miita Längelmäeltä, talok?s A Leh- mijoki H^rhc-lasta, talokas A. Wii- namäki La^dolta. Toimikunnan pu- heenjohtaj ksi O. Hcliavder Honkakosken Ky.iäksen ääneSiys- alueeseen talokas F. Pere Ho'>ka?os° kelta, kauppias F. Wuorinen Ho-ka- Meliitls Fosii on maailmaukuulu, lääkärien lämpimästi suop.itama wl>hwi?lawa rarvinto mne lapsille ja sairaalle henkilöille. Myydään apteekeissa ja rohdoskaupoissa. koskelta, talokas S. Huida Laiti lasta, neiti Ruusa Tuuna Tuuna- järjeltä, ta'o?as S. Rajakoski Lai tilasta, itsellinen Jaakko Soini Hon- ?akos?elta, emäntä S?'ma Laitila »vanhempi. Toimikunna-' puheinjoh- tajalsi malittiin neiti Nuusa Tuuna. Pian saamme ..Satakunnassa" kculla, mi?en nämä toimikunnat toi mimat i? mitä omat ai?am sceneet. Tnomalaiseen puolueeseen kuulumat ulwilalaisetkin ryl;tywät järjestämään toimintansa. K^e:: ..Satakunnan" etusimulla olsÄLsta ilN?itukse^« nukyy, kutsu- tac.R suomalaiseen puolueeseen kuulu- MZ slÄlalaists, miehiä ja naisia, kkspAAaan ersi sunnuntaina tLcmäl- l?en kello 3 i.p. Ulmilcn kunnanhu-- p.celle. Tiloisuud?ssa järjzstztZän puolueen ioimmta, asetcken joka ky hään lo'mik:mnzt, w.:!itcan niihin jä senet ja toiminnan lvalmcj tt. jcelsan tehtäwät r.iin, etteimät t?5t!a'aa-;nv M«?in mu^.amain harsojsn ha?ti?ite, «z-.-l:tMN ..Satakunnan" tilaus' n joka kylään. T lai':'::dsS'a p^rusteiasn wa-it» njanhdi^.ys ja edustajachdodiac-t ase- e^.^a.'. Jckais-kla kylkiä on tcih5n tär- kokoukseen nyt joukolla saamu!» ta^i>. Ei ole sillä hym.?, ettu sinns itsi- menee, maan c-n pide!'äu-ä huoli naapurirtuin makaan saam-srsta. W rstrckin niiden, jotka ehkä pellää- >?ä^, että h-ille sälytetään liian pal- izn tchiäniL, on nyt joukolla saa- u'! kokoukseen mutoncon koko TrMtiniansa kaiM susmenmieliset, jo dm kesken työ. jaetaan, ettei luka- rantuTta kerillekään tule. Kukin ot- ta. ^.moc/Zta^n pienen pienen tchtä- m.-.", mutta suorittaa sen msrmasti, wie scn kaikista mastukftsta huoli- m.tia uopesZti perille. Walwsjat vitäVet anlaraSti huolen siitä, että kukaan ei laiminlyö ottamaansa ja sa'maansa t?htäwää. KuösaAn kyläkunnossa on heti »tettama puheeksi, miten suurella jo'?- kalla kskoutseen mennäSn, ettei tar« nins- jsutua takapajulla olsmain «urkkatantain luetteloon. — Esr»,« snoti.eir«»!el:fet?o. koontuivat Myllymäkeen huomenna ?erj?nt.-.ma kls 6 w:'iLftjvyhdiötvkie^. perustamista merten. KckoulseÄsa järjestetään puolueen maalitoiminta. — „Lala«k". HsnUmakuutus- ylitys S-laman asiamiehiksi Lumialle on oieUu kapteeni I Mänty^^m ja lauucri Wäinö Sookari ja Uu- d^^?'.wiswlle konstaapeli A. Kimi- nieni. — HarjawaLa» koSkes hli rak'KuetkaWa« kii«teä» silla» vaikan tutkimistyöt «'otettiin lok.-?^un 1ö pnä. Töitä on j chtanut insinööri H. I. Malmi rakennisme-tariea T. W. Tallon ja A. I. Papa.se^ amuZ- tamina. Näiden lisäksi käytetuin 120 työpÄAää. Tutkimukset suoritettiin mal ion kustannuksella. Ensi t liven kuluessa tulee insinööri Malmi pitä mään kokouksen paUkakunnan osiar- osai?'en kanlsa. — Ka«sa«rpistot. M^annil- jelyshailitns on hymäksynyt ogro- noomi A. Salokankaan PohjoiS-Sa- tikmnon kansanopiston mcanmilje- l-zkaineiden opettajaksi. — Posti»?»!»» p«ra»ta«»i nes. Niinkuin jo tuoimottain ker- roimNs, puuhattiin Ahlaisissa uutta psöunkantoiinj?2 SandööstL FiKkSö- sesn. T^Nä hom.-»s roukeft kuttmNn, mutta sit'enmin elettiin, ruvh^te jal!aps!-!ia Fi ?löön k utta Söder» sundiin. Ia täu-ä hanke onkin nyt jo niin pitkällä, että anomus jalka» pcZtiZinjan perustamisesta tälle lin jalle sekä yksityisten toimesta hankit tu takauskirja ja asianomainen tilas to pesulNkeen suuruudesta omat nyttemuiin lähetetyt postihaMukleen. Pchjlijoen kulmakunnclle tähän asti kernn miiko 3sa kulkenutta jaika- postia on niinikään ryhdytty puuhaa maan lahdeSti miikossa ku"'waksi. Tässä LarkotukseSsa on käännnity pyynnöllä Psrin p irin paZLitcrkaS- Laj'n y!.'vlee-i, joka on nnojiiia mac - LinuL tietoja liikkeen lasjuudssta ja ksnnatt -7o?/suude?t<?. K^ien huomaa, owa: ryh'y7.ket t rmottaasti järjestämän 7ckcpllju!la rlemi^z poZtiolzj-rcn. O.'- ne? yrityksiHs. Seuratkov mmssskin syrjäkyl ssä, joihin poött kulkee hermoin tai ei ollenkaan, ah- laiselaiSten esimerkkiä. — Kokemäen Suomalaisen sesrau talolle oli eilen illaksi ke- rääniynyt paljon mäkeä keskustele- -nac-n Maa'iioiminvaSts. Samollc S perusteitiin Kokemäen malitsij^yhd'Z- !Zys ja mal.itiin Lsie^.iehelst Maon- I nnMjä Rcnsu Horelli. s — Haut^ssmai-t. Li-Z' in ku vernööri on s?na"Mn k,''-Ln lansu^noSsa pucl anut Suonic» ^ men se-^rkannon onomutt, s ed l^nia ui>den lzau ausmaans^ täyt- w?tää hiek aa scaraiun.- u nua-nimiseit kappatais-miri-.i ion all< kuuluman Laakson torpan pelto^calta. L!^la«ste» .nisitz» tie. T lanomistzjot s. M. I. b rfl K. O lonqm st ja Ncrdc,-v?st >?uz s !!>naa?itm jattä'.-eet wa!>.tuk;en T -run j/z P?rm läänin kurrer^öörw väätckssslä. joka koskee Ahwis en pi» :äjän N ityläslä sijailseman Pohja- niityn läpi johtamaa kylätietä. Antanut Werner Söderström Osakeyhtiö Portvoossa. Tähtien alla. Ennuiälset armostelut: .Maila Taimi o antaa tässä tevk- seZsa>.n lukijalle paljon. Koko romaanin ra'eune kohoaa suureoa jo miel äylemä- wär>ä taid?:eo(sena „y!öZväiu". Lukijan mieli ainian kuin vu^d Siuu ja kohoaa siitä ticdnZt?, eltä ihniiZ^ielussa sittenkin on ni>n palzon hywää suurt: ja qlemää" «Uusimaassa Emit La?ft»en). „ Ecllainsu ou tämän rikkaan kinan sisältö. S.!miii>nähtäwänä on tekijän pyrkimys hilliNyyn täsmälli- iyyteen sanonnassa. Eikä mieliola ole siliä mitään «'»nekL^yt wä!ittöm:>ydeZ- täkn, ??a^n kyllä ivoitt -vnt kirkkau dessa ja tyynessä woiN a s s a" (Hel singin Sanomat). Tomä romaani on »vuoden kotimai sen kirjallisuudenmerkkiteos. ^ Hinta 5: 50, Maalla. ArrvMeluia: .Eino Kaliman näyteiu i?!ä on nm -^.isuulfio, jptia le!en. äl ne arwok- ka--isi saamulu u si draamallisen Lrjalti- suur-.MNS a^L»" <Uun Suometar). - ^ouvrosslnoisi.! on yume käi- l'.,yl^ä ja moima?, joka osottaa t^deMta druarnav. luomiscei:" (Helsingin Sanomat). ^ Jäiiää jällell> ea useimmat w:i- ms ai oina ,lmeöti,»eet uutuudet «Lqtel- mSkirZaLrs^utemkie alella" (Nauiua'--lehti) Näytelmät, »K-nvm-aiÄia viilattua" ja .Hilma", oma: kststsäqtölsi- siä. Ns c-vnt Hs'pp5zs esittää keuranSqt- tä«öi':Lki». HLuta 2: 7S. Anna Karenina. Leo Tolstoi kirjoitti Anna Kare nina?» tuotantonsa o-m-Nisimnana aika kautena ja se kuuluukin maailman kauno kirjallisuuden kuolemattomiin teoksiin. Se on an-iolnttoromaani, mutta se on valjon enemmänkin; se esittää meille läpeensä inhimillisen koht-lon, jon?a alku syyt piilemät syvällä ihmisen olemuksen sainisicsa kä köiSsä. Csitvstapa ou yksinkertaista, mutta hakee vertaistaan taiteellisuudessa ja fie ullisesia jännityksessä. Eino Kaliman suomennosta on nau tinto lukea. Tämä romaani ou muoden käänuöskirjallis uuden merkki teos. I osa. Hinta K-. so, std. S: 59. Lainopin alkeet. Allan Serlachius on niitä l^ki- m:ehiä, jotka osaamat kirjallisesti esittää takia ja oikeutta kostcmo! asiat ni>o, et^ä ne tulemat samalla yinmärrettämusi ja mi.lla>.nm:ittZw:kfi Teos „Lainopw «lkest" tarkoittaa oZ-, masta-aikcijan eufimäisenS l cinop-llisens luettamana ja am^a tulinen seu oikeusjärjestyZsen luonteesi: ja sen ohella yleisluman mkeusttsteen eri ha-r nn v!?ä- pvirteistä. Jotta teoksesta olist hrötyä mahdsM- simman laajzlle rnr.lle yleisöä, on se koetettu saada min helpxotazmkeZsi kuin suinkin. Hinta S: 7S, sid, 7 m'. Biologian alkeet. Karl Kraepelinin käsikirja on luo^nonhcrrastukselle maassamme läan- ncträiekernä leoZ. Se esittää ala", joka on kirjallisuudes samme miltei kokonaan stmuuteitu ja joka kuiteukin on ^eitkein «iehättämimpiS, mnä luonnontieteellä on tar,ottawana. Luonnon elämä koko la»'uudessaan: kasmit, eläimet, ihmiset, niiden elon- ilmaukset, elämäntavat, laji- ia rotu ominaisuudet, suhde ympäröimään luon toon j. n. e. kaikki nämä b ologian lvalaisemina sisältämät hämmästyttämän määrän miellStiinnittämiä seMoja. Kirjan on taitamasti suomentanut Selma Hällström. 306 kurvaa ja 2 kart taa. - Hmta k: 25, fid. 7: S0, Kastvatns. HerbertSpeucerin „Kaswatus"- teos on ny'yajan kuuluisin te >sal allaan. Professori Mikael, Soininen laulun kir^.ZM m. m.: „Sn^ä kohtaa mei!lc lahjomaton py- ri.uo totuutta kobti läpi kaikeN ss:n ereh- drzSrc!!, ennalkoluuloien ja muoUorjuuden «Sssn. mikä ihmisten i»rwoste'.«a e-iyt- tlä. Harmassz tir-assa huokuu tieteen heun meiiä irMtaan niin mrimakkaana ia sam^lli iin yleniän yksinteriaisena kuin. tä<sa". Suomentanut tohtori O, Hanräkainen, Hinta L.' -> >, sid, 3: 75 Werner «öderström Osakeyhtiön kirjat owat saatawina kaikissa kirjakanpoissa ja liikkeen asiamiehellä. Jssja?o. nyt an^nu>lsen sesta Suosmeren pitäjässä. Senaatti on hylän- iso^jaon loimit-ami- kylässä U'milan Wa!it«I. M:alari E. Rein- nzall on tuomiokapimliin malittanut Eurajoen seurakunn- n k-riunkokousftn w'ine syyskuun 26 pi ä 'ekemä-iä päätökseM, jolla ma-ikajulle myön nettiin hänen sanotun s-ur kuinan kirkon maalausiöden urakoi.sijaT-o sucrittomaan ylitSistä korw ukieksi ninaastal-n M mk ySn«n maatimonsa 175 markan sijasta. — Tuomiolc-pi- lut!, on täui6n malituksen iobdosta päättänyt mallia maiituksem' osaa» ottamattomain Eurajoen seurakunnan i.isen^n selitvksen ja seurakunnan k r-ioherran W. Mauria» lausunnon, — Pa?kol»vsstuSl«pa. Se naatti on oikeuttanut J"a-Uist?n?a«p- nalan pakkolunastuk^lla lunastamaan Keulan kappaloisen mirkatalosta 8.93V hehtaarin alaisen maakappaleen. ^ M^avm'ttsZiStsrkast»kset ensi musnna on määrät'y pidet ämiksi seuraamina aikoina ja paikoissa: Lauantaina helmi?. Il pnä klo 12 p. Loimaan pttZjän ja MetsS» maon kavpelin sekä Alastaron pnäjän knntzsa Loimaan tihlakuntaa Turun lääninkansliassa. KeSkimiikkona helmik. 1ö pnä klo 11 a.?. Uinnin kihlakunnin sekä Kokemäm, Hirjanallan, Köyliön ja Säkylän plt5jim kanssa Lamaan kiluakunta?, Porin kaupungin raas- tumasia. La"wantaina belmik. 18 pnä klo 9 a,p JknaliSten ja Tyrmään dhla» kuntien sekä Huittisten ja Pankkla'- tumen pitäjien ynnä Mampulan jo Kaumatsan kappelien kanssa Lamaan kihlakuntaa. ke^tikiemariKsa Ikaalis ten kauppalan läheisyydessä. — Hylättyjä walit«??ia. Se naatti on lw'.ännht maanmilj. I. Penttalcn Nikkilästä w,'lituk?en lää nin kumernöZrm päätöksestä, jolla keiMemari ensi g-muotiskaudeksi sijo- te'tiin kc-upniiis Murck ll>'; Kivkai?ten kunnin nsa?i'u'sen pääiö°se^tä, jolla keK»'.kisNari sijztettiin edelle-mdn W- loll. Ne§wr KylZpzron lu? E»r>ko8- k-n kalään; tcl ll. maim^n Maria Wä!inewan v. m malitvkset kestikie- marin fijittamiseisicz M>>rik^rmian pi täjään taloll. Wnsel-u?sen luo; ivara- tuom^ri K. I. Jrberc>'n v. m mali- ti''s?n kumcrnöör n päätö°s?stä, jolla kestikiemari sijotettnn J^ho Mattilan luo Ahlaisten Alakylään. — Eläi-lääkärit. Tehdystä b > kemu^cZta an löäkin-ähaliitus mnön> tänyt n ir?ttws>?antta Ikaalisten pii rin eläinlääkärille t. k. 14 p:Stä ensi ammik. 1 p.ään ja määrännyt sijai seksi E. G. Klenbzrg'n Turusta. — KoLi^sollisNAsAe»woja nti Aina HLu kiertää käsiteollisuuStyön- karj-ntt jia inni. tuttamas'a ia opas tamassa allam?initulla aialla: mar raskuun 16 päimän ja joulukuun 3 oAm-n «.'lisellä ajalla Pohjois-Sa» 'a?u?.na,-sa okemitsz pitäjiss-7, joulu» kuun 4 päimLn jälkeen eteläpuolella ja tamm ^ n ai ssa itäosissa ole- Wi'-sa ' -sä. Muuten »iitt>'amwe tämän ^ l^deu toisensa puikas^a ole maan kirjoitukseen k^.titeollisuusasiasta. — I?-Ml«u os »«ZWeijeri« ko"o«!sessq eilea, ?un ensin oli erään piirin maitokuskin markasta hetken aikaa jatkunut kinastelua sen viirin maidonlähettäjäin kesken, mikä ei kumminkaan johtanut mihinkään muutokseen, torjettiin maidon ajo meijeriin ensi kt lenterimuodsisi ja sai-vat sen: Tattaran I piirin mai- d n A. Rantanen 1: 35 p:5tä päi» m^ltä, Tattaran II piirin maidon F. Huhtala 1: 8ö p:^tä, Kukonharjon niirin maid?n I. NaSki 1: 60 p:stä, Maiian piirin maidon K Peltomaa 1: 90 p:8iä, RuSkilan piirin maidon I. Loimijoki 2: 15 v:stä, Leistilän piirin mndsn F. Kimimäki 1: Kö p:stä, Matomä°n piirin mnid^n I. Viljanen 2: 45 p:stä ja Pq«sykan» käin piirin maidon N. Julzela 2: 80 v:S?ä. Woin ajon raut tienosemalle sai E. Niemmen 12 p:stä astia ja asemalta n'kiji>riin tvotamat kuormat 'ama henkilö 80 pennistä kuorma. ^ Ti!kris»e« kir^o»k»nkseS» sa» jo^a vid.tti n t. ?. 13 pnä Nrkon 5ak(zr>5tosso, pä^t^ttiin pappilan met sältä mqydä kakki lehtipuut, jotka maasta mitaten metrin korkeudesta awst 20 sentin ja ntä suurempia sekä lchokac-mat mieläkin vie«en-yLä«. K-:n alttaritaulua kz^nk- kimiSta marten ai?a ssmmin «aHtu toimikunta ki ?le v^tZnnt N^t'ä"> ko kousta. svvStS eitä ei ?ls kakoonkut- sujasta oltu leimMä, malii i^n nyt kokoonkutsujaksi F As''kc.kri, ja lausui toin-omuks?n. ki ä t?'i> kun^o beti ruhosi toimiin, j^iw ali i2?lteu'v mitä pikemmin s-iatiPln Kn nv?ui stn on main rikiinämen va ?c -ri '«» näslä. — Lu?tt'm k-rkon s''i-,iin il mestyneiden mikoie^ tutk-m^t.il «Z7.r- ten malltun toimikunnan LrjaMnkn lausunto. Sunrimmat miat slimat istuneet m?stkaton sas?eiitum:?est'! N invä oli joku kattotuoli r-kkavt?-- nut ja seinä ynMtunut. A^antun» tii^a ei toimikunta ?llut !aK'>lm' >sak-n ?äuttänyt, ali omin amuin nrmMvt s"rsm>ksiin menemän nain 2 000 mksa. Hetkisen akaSta k-s^»^?te^:a ja kur i"tkut kokai:?l«n olimit ^ävne«>t mikoja kais-mi'"^, x^ä^ttiin k>»ti kirjoittaa ar^!t?dd'll^ ia vvyt-^ä avuansa sekä rvl-tuä k-iriauH- vöbön k?n kun arkkitehti tahto?. — Kirkko väärtiin p!?lamakuv.ttaa Suo- men em^nke^isluteril-^istten seurakun tain valoarains^össä 80 000 ja vrut sawa8^a vli'iöHsä 10000 m?5ta. Kirkko on täkiän osti oll'.?r 50 000 ja urut makuutetut. 5,000 mksta pal?'' — Sunila»- «»o- risoseLraA! talo» hyivLLki lako?. 2 pnä p'd?wt c-rpoj^iset tuotiin^ rawint.'la-woittok!n vdt^enlaskeitu?' o 583 mk 46 p>ä puhdasta r Arv?ja jäi suuri osa mvnm 'ttä j-- ijataan^niitS martea v»amm>ten ti i- mee^p^nna jatko->rpajail?^ ?"issa nä- mät toin?otwm"sti men?»?öt kouv^ikn. Ennakko.arwoills la^g-nneet moitot omat Met-tyt ennakko-?'ryo'"N mnv- jille moit'aj'lle j^ettamnksi. Arpajais- Wiwikun^^lle, en^^kko-rp^j^n m??n- ii?le ja kaikille, jotka arpajaisia tai iuhlia amustiaiat, lausutaan suli-n- m^t kiitokset. Nuorisos-uran t lo on veitsi yaik- kakunialaiZtsn riinsoita lahioitukst" ji mvustuksia tullut mcksam^an noin 4.000 mk. Rakennnstoimik-inta^n omnt kuuluneet K. W. Abonen, E. Vöuri, K. Erkkilä, K. TWtu, K Naawla. M. Hakala. S. Samiioki ia K. F. Makkila. P iru°'uks?n on t-nnnt F. Palonen, tv?soli!y?stn K. W. Ahoren ja rakennu?m?st rin^ on toiminut K. Karvvi. R^kennus- toimikunnclle ja kaikille, jotka raken nuspuuhaa omat awust'n>>et hirsiä tuomalla, työtä ja ajoja tehdm y m. taivolla lausutaan sydämellinen kiitos — R«vS«t. Mvuhijörivellä ki,-oIL m'ime sunnuntaina ta'o? manhi er-äniä E-'ira Katariina Toisanen i". s. Oiar ) 76:La ikäPuodella-m. W7-:uaji,-K l^ia^L suremien ja 3 p^rta. T. k. 10 vnä kusU Cö'rm r'u?<a keuh?okuum.'eseen suu^ ri Kaarlo Jo han Lindfors naimattomana ja 20 w. n.c-Hliana. T. 5. Il pnä kuoli Söörm.r?u°sa i leökr Mar a Stiv.z Li"dsor- n -'in 40 m. Vanhana. Mainaja jätti iä!?^niä 4 lasia, joista nuorin 4 kuu- kuden. U^fi h !Z?oje!s jä deR-Abri T?iss päimärä huktm S.'a- r-n pikkujnonean itieL^en Antti Sund- halmin 12:lla ikämucdeLs ollut Hex. "' in-ni^-nen voika, joka toisten mu» kana oli jäällä lu'<-teie^ssia. Iita- hämärässä hän r-Zi tullut sulan reu nalle ja kuullut toiste:- n-roiiukset, muttL samrllz p. inunvt v.ieen. Hä nxn Vaiiz.-nmi meljensä, joka mxö' oli lMtim^s-z, meni apuun, mutta «vvafi myöskin väästen toki it'e y'SS, Erä- tomeri tcrM hädässä olemalle 'eipSän, j^>bon hän ei kumminkaan ky?nnM tarttumoan kun si!ä ennen io oli p.iri kortaa ollut meden olla. Puolen tunnin kuluttua saatiin huk kunut ylös. ..HLr öseuk u pe«5nnkej8 vAÄtamässK".r'Nnis?n vutissn joh dosta, jvka o i ..Satakunnan" miim? nmnersKsa, on nimismies I. A Scarrimc-ara pyytänyt meidän huo mauttamaan, että i".i>.>.r en siltä osal- t:sn. jrssz Härlöuen sanoo nia.is- m-eZ S-srnimacran tarjonneen h' nelle 3,000 mkn soAintca, on wr!>- lMa ja marv!oankin jonkunla^risi ?o totoi^enpileeksi tekaistu juttu. — T5u«ret maaVieSpaiwat tonueenpunnacn, kuten täsiä!e'cdeSsä jo enremmin on kerrottu, Koumatson uudessa äskettäin malmistuneessa kunnantalossa t. k, 20-23 p:nä. Maam'espäimät alk mat sunr.unvina 5. k. 20 p klo 4 i,p. tenvchdyHvu- heella, minkä jä'k?en odjelmcSsa seu raa lyhyt moamiesyhd'sty'sen kokous ja luennot owusioim:nvost', meiion- haid^sta ja m-i>donkösi'te!^?tä. Met sänhoitoa ko kxivon luennon l-h.?llc . n - ikomvs esityksen ham-^innoll sen:- maksi s' msta marten osanottajain näd?äwä'si el!>tää asiaa mäkisenpä morjokumia. To sena päimänä ilta- päimällä jatketaan luentoja osuustoi' minnaSta sekä melsänhoidcsta ja maidankäsittelystä, jotopaitsi pidetään esitelmä siemenmiijelykseZtä ja lan nanhoidosta. Kolmantena päimänä on mielä luento metsänhoidosta ja siemenmiljelyksestä sekä kcrjavho' dosta, ma-italousrLkennuksista, rehu wlljely'sestä j. n. e., ja neljäntenä päimänä, keskiiMkona, luentoja kar janhoidosta, si!aho,doZ'a, maatalous» rakennuksista ja rehumiljelyksestä. Kun kutakin al.-.a tulee käsittele- mään alaansa perehtyncet ammatti- miehet — luennoitsijoita saapuu k uk- k aan kymmenkunta — ja kun luento- iltain ohjelmasta kllaan muutenkin pitämään huolta, niin ei tosiaankaan liene liiaksi toi»ro.tu, joZ cdottaa pl,ikkakunmlaisten silloin kilroan nai sissa ja miehisjä rientämän tilaisuu- tem. Aznmpäimifln tehtämiin retkei- lyihin niinikään olisi maataloutta harrastamien niin lukuisasti kuin suinkin osaa otettama. Ohjelmasta puhuessa mamittskoM että luentokurssien aikana tulee nuo risoseuran l -ulu- ja soittokunta esi tyksillään auttamaan juhlatunnelman kohoamista. Luentokurssia päatlymät yhteiseen suureen illanrvie^toon keski- muksona 23 p:n illalla, umsä m. m. jaetaan palkinnot täNlä^mu^t-sista maiitaloudellifista ki'paili;!Sla. K»!N nächin tilcisuulsiin toimo ta- masti saapuu runsas ukmsesti osan» ottajia pitemmiltäkm m .koilta ontos ta- ja ulkokunnista, niin on cs : oi- tijille kohtuullista maksua wLst.-cn saatamalsi mnrattu romintaa ja asun toja. — JZs?Ustes rewvlweri!sLy- tel«ä. N -.'N 'uin aikoinaan olemme kertoneet, tapahtui Jkaa'istkn pitäjän Riitialan tylän Penttilän talossa mii- me helmikuun 14:tiä päav.lä mustaan yöllä miet^yisiä tc-nssija»iiöj-'z r«wo!- merir.SvÄmä, joZia Per.zlilän taian isäntä Jimsri Arsid re°.uLlw-?-.llaan ^rlr^g-Pentti a lappan-isen c.ikc-MLS:-> awpu> s^r-otusta kyMtä ks- to!siz c!e«ea Lk.loL'sen poikaa Jaakko Vihtori T-ilsstz sila iearauiscila. että hän l»ySheAMtt kuoli. Turun dssi' aikevs jnliSti hu!.,i^. 6 pnä efiaSs? vää öisensä, ti.o^iiu?n O''.r irg Pent tilän kerrstuct-a kuoleman tvottc-maSla vahainpiteiystä 6 rru:d'ksi kuritus- Hu neeseen sekä sen ohella melmoitti Känst kcrmaama-^n To!sS-mawejc>n veriLMLe sairaus- j- dautaus.^vua sekä »-Äj?. Homici-kdden pää-ök- sestä PenitilZ «alitti sen'!a'tän. jokv nyttemmin aatancll:un trsmioLa l-n muhmi^tanut homiaikudn pää-ötten muuten, mutta alentanut rargns.uZ- määrän 4:?si mu^deksi. — EustkerlaifeöLa ZNax?«u- deZta on Turun raast-tVonc.-keuK tuominnut irtolais^.ics K. A. R n- t sen Punkalailumelta 4 kuu?, man- keutein. LePsSRMSth^Fts tuomittiin Noormarkun käraj:Uä L. k. 12 pnä mLkituvalaistn maims Ladia L.chtirev 6 mucd-ksi kuräushuoneeszsn. — Talswii» - se^u?seu nou- dattsWi?!e«. C !> - tu vn mrön- tänyt kcrkeintacn 800 m^7? n a-SS- rärohan ulimaärä ftn pc-läsikorstca- velin pailkaamisekfi palcmni-a asttus- ien noudsttamisen malmomi^ta mar ten Meneökosken kulmakunnalla Kan kaanpään pitäjää muonna 1911. — LL«ta»siehikft Mer -kar- viaLe on kihlakunnanoikeus malin- nut edelleen K. A Vucrelan. I Nyciärdin ja W, Hannu^o^ren, sekä I, Koskenkank^an nlclle F Posti- s-lon. — Kirkloa li»kns^li«t-ao piti Siikaistösa pori neitosia p!zl?äi.lMieZ- tenpÄmLr-ä. He lukimat saarnan ci- kana ääneen tlricitä, josta sitt-'n sai- mat aihetta öänekköÄesn puheeseen ja nauruun. Tytöt mähän noloStuimat kun soarncSsa olli-t pastori teki heille tät-tä huomautuksen, jota ilman nau rua ja lujaäänistä puh^i:a olisikin i-inn'. t riittää saarnan l^vpuvn asti Sama Naisiin Kasmautaisi.n on Si'» kaistea papistolla aliut ennenkin ratto ryhtvä. — W?i aikoja, moi tapoja, hm-dahtaa ttrjcenmaihtöjamme. — Hss-tLLauZa!!!, tacj^ttiin ei- ?ea E-raSsa JäStan taalta 1,900 tuktipuuta. Toiminimi A, Ahlström r. ri-^si niistä 2 »-.? 29 r:iä puulta, mutta ^.lhouölst-takun^ c: hyväksy' — IDalen hs»L?tZa«i:ya. Pe sän selmitykien vuoksi rmy i'kl eilen K^kemZen Mattilon"y'äs'ä A^tiil-n 2/s manttaalin mranö ilo, jonka buusi maanmiljelijä Erland Antlila l6.70l> mkan hinnasta. iÄÄ 8V«!s Suomalaisen puolueen waaliwalmistulset. Moasan läänin eteläisen maaiipiirin suomalaisen puo lueen pi-ri?okous pidettiin miime sun» n^ntLina Kurikassa ja laadittiin siellä st- raamc-t ehdokaslistat: Massa I: M. Honkajuuri; M. Jip» pcnen; K. Lanne. Waasa II: A. Hautala; M. Honka juuri; M. Jiaponen. Laihia: M. Jipponen; K. Lanne; I. Kallionpää. Teun?a: M. Jipponen; K. Lanne; Emeliina Ala-Kulju. Jurma: M. Jipponer; I. Kallion pää; K. Lanne. Karijoki: M. Jipponen; F. F. RiS- kv; I. KcMonvöä Semäjskt: M. Honkajuuri; K. Lan ne; M. Jipvonen. Jscjoku F. F. Risku; K. Lanne; M. Jixponen. Peräseinäjoki: M. Jipponen; M. Honkajuuri; K. Lanne. Jal.^järmi I: M. Honkajuuri; M. Imponen; Eveliina Ala-Kuiju. JalaZjärmi II: Emeliina Ala-Kulju; M. Jipptne?: I. Kallionpää. Ilmajoki: K. Lanne; M. Honka» 3)!. Jipponen. Kurilkc: K. Lannk; M. Jipponen; M. Honk-iju^ri. KaLhajokt I: M. Honkajuuri; K. Lcmm; F F. Risku. Kauhajo!'. II: Emeliina Aia-Kulju; F. F RiSku; M. Honkajuuri. Massan läänin pohjoisen Vaalipiirin suomalaisen puolueen pi«rikokou? asetti Kotkassa miime sun» nuntaiua seuraamat ehdokaslistat: Härmä: W. Malmimaaro; I. Mal kamäki; T. Haila. Yiistaro: I. Malkamäki; M. Jas» kar-; M. F. Talmilie. Nurmo: M. Iaskari; M. F. Tal» Mtik, I, Malkamäki. Isokyrö: T. Hailo; M. Malmi» maara: M. Jaskari. Meteli - - Kaustinen- Ullama: I. Torppa; I Paikala; O. Herttua. Kannus—Himanko — Toholampi: Fr. Nikunen; O. Herttuc; I. Pak» kala. Kokkola -Kälm'ä-Lohtaja: O Hert ta: I. Torpva; Fr. Nikunen. H-isua—Perho—Lehtijärmi: I. Pattala; Fr. Nckunen; I. Torppa. Maajan läänin itäisessä Vaalipiirissä omat suomalai» ikn ja nuorsuomalainen puolue neu- notelleet yhteisestä maolitoiminnosta ensi maaleissa. Neumotteluja on jat kunut useita päimiä. Hauskana mäli- näytöksenä mainittakoon tässä, että nuorsuomalatsec moatimat suomalai selta puolueelta mcstousta, hymäk- syy?ö puolue ..Suomalaisen" mii- meis.n uääkrjotuksen. Suomenmie» lisien tahalta mastattiin jyrkästi, että tällainen asia kuuluu puolueen sisäi siin asioihin, joihin et toisten somi sekaantua. Liittoutumista edellyttää molemminpuoleincn luottamus. Mi» ään tunnustuksia ei teidän puolel» lanne suomalaiselta puoiueelta somi maalia. Masta ulsen kuul uaan poistui nuor- usmala'sten lähetystö. Tämä tapah- iui miime lauantai-illclla. Eilen illalla sähkötettiin Jymäsky- Iästä, et:ä yhtymi«iä moidaan pitää marjana. Miime yönä saimme seuraaman iedon yhtymisen raukeamisesta: Miime lainra.itaina Jymäskyläösä oidetvsiä Maasan läänin näisen maali» viir n juomalaiseu ja nuorsuomalai sen puslueen yhteisessä kokouksessa iftttttu toimikunta on ahkeraan pitä nyt kokouksia ja laati yhteiset ehdo- ^S!i?'at, jotka kummaltakin puolelta maksyttiin. Näin oli suuria toimeita yhteisen maaliliiton aikaansaamisesta, suvnes neumotielrt eilen asiasta lo pullisesti päätettäessä yht'äkkiä meni» n ?ät myt'?M ja maalilMohomma raukesi. Nsumottelujen raukeamisen syy on se. että nuorsuomalaiset pani- n-at yhteisen maaliliiton ehdoksi sen, sitä suom.illlijen puolueen taholta taa taan yhden nuorsuomalaisen ehdok kaan malitrksi tuleminen siten, että joku heidän ehdokkaistaan otetaan suomalaisen pusineen listoille, mutta kun toimikunnan nuorluomaloiset jä senet eilis s?ä kolauksessa t?bto!mat lisätsi mchmiktaa toisten ehdokkait- teniä Fcz.aa mucrottelemalla niitä omilla listoillaan, eimätkä tahtoneet täS'ä luopua, i'moittimat suomalaisen puolueen jäsenet luopumansa yhtei sestä maaliliittchommasta. — 108 — Ivell» lcaticlea tievvosza l:issa ?.l!<c>» kävellä latti alla j» nsiikua. Nivä Icoetiu t-ivalla toisellsk:'?: r^ukoittaa sitä, muita turilsan. Liiloin päätin ajaa sen ulos. Miikan kuinka omituiselta tuntu! kun ininä, S)^- t>'tett^sni k^vttillin, näin vauutcn t^-KMz.ä liuonLLLS^n» kstis! vi piikkus — i IVli^.Z. ^!!i« MKitc.s, Mlitts, sekin c>li l^ppuriut. Litteä koetin Len ki ni-i päästäskseni ikkunLi,ts, ulos, mutta turliAA-i; se kaiosi !s aikoi naukua en^in oven ecZs^sä js, s t'ea z,'wp2,ri iiuooetta. Liiloin kikka si» mmä ikkunan a>iki rupesin kolisieleiuaan pelot- telelllssri sit-i. I^uultavasti mcm xe ulcs, sillä sitten en enää oäiu-xt sen sillviä enkä kuullut naukumista. Lit teä — Herra ties mistä s^/stä — muistuivat mieleeni isäni k?.utHai5et M autio mäen rinne; ne kuvittelivat aamuun saakka, ^a, k^ olin vakuutettu, ettei nukku mista ollut ajatteleminenkaan, läksin minä, ensin lluo- lellisssti lukittuani oven, kscluilie kävelylle. — ^.ijotteko väittää, että tälläkin lletkellä jossa- kio tämän maan päällä karkailee näk/mätön kissa? k^s^i Kemp. — Mn, jos sitä vain ei ole tapettu, vastasi Nä kemätön. ^sa miksikä ei? — Niin. niin. Miksikä ci? toisti Kemp. Alutta minulla ei cllut aikomus kexke^ttää kertomustanne. — ?alion mak6o!li!its, c.ttä se on tapettu, jatkoi Näk^Mätön. Alutta ainakin vielä neljä päivää sen jäi- keen oli se elossa ja i>tui erään talon kellarikerroksen ikkunalla ^iclitlslcl k?.clul!a, s ila minä näio ikkunan e6essä joukon ilimisiä, jotka koettivat arvata, mistä naukmniueu kuului. Retken oli kän vaiti, mutta jatkoi taas llätäisesti: — ^.amu ennen muutosta painu! lähtemättömästi muistiini. Varmaankin olin kulkenut ?ortlan6-ka6un - I0Z - ristökään ei enää ollut niin va-stenmielinen minulle. — vaikkak a elämä tuutui telljälts. Alutta vasta t^öduo- ; e?see:'.! astuttu2c>i palasi todellisuus eteeni: siellä oli- v,it tutut i?i rskk?.Aksi l äer-ect työkalut, koneet, jotka o6otr vaiu käyntiin pää-tämi^tä. N^t nävttivät kaikki vastukset jättäneen minut rauliaan; oli jälellä sclcioottsiiiirtLN lnuut»v»ista ^lcsitxislrokllist». ^ollczirikiii minA kerron keille, noista z^ksitz^s- kolicii^ta! n^t on turiiaa niikia p^säktxä. Luurimmaksi osaksi — lö) tj^vät ne salakirjaimilla kirjoitettuna niissä kirjoissa, jotka se rc>-sto sai liattuunsa: ainoastaan muutamat tie6ot piäin parempana säilxttää omassa päässäni. Eletään täetxx saa6a ss roisto kiinni ja kir jat takasin. IVlutta kokeeni pääkohdan muoclosti lä pinäkyvä csi-'.e, jonka valontaittoksefizieotti piti saa6a alentumaan, snoittsminen kakclen loistavan pilkun vä liin, jotka pilkut mueclostuivat jonkinlaisesta eetterisä- teitten tapaisesta virrasta, klkiä pullun, niistä sitten myöhemmin. Iiii, ei I I5ivät ne ole KontZenin säteet! ^linu-r ksksilnistäui säteistä ei kukaan vielä ole kirjoit- tanut, vaikk ci niitä ole vaikea liuom?.ta. Woä tarvit sin kaksi pientä ^^namokonetts, joilla minä työskente lin huokean kaasulampun avulla. Lnsimäisessä ko- kce?52, minä kä^tiu valkeaa sarkapslaista. Oli ihmeel- ll5tä näkclä, kuinka tuo valkea, pehmoinen kangaspala vähitellen alkoi haihtua kuin -avu säteitten lakkaamat- tomsssa tuikkeessa, ja lopulta katosi. La tahtonut uskoa Lilmiäni: mioä pistin käteni tuohon tehje^teen — vaatepsla oli siir-ä e^tä lauhkea ja vahva, kuten en- nenkin. lVlinä tunnustelin sitä jonkinlaisella levotta» muutella ja heitin lattialle, josta sitä sitten oli verrat tain vaikea lö/tää. 'rämän jälkeen seurasi kuvittava koe. lakanani kuului kissan nau'untaa, ja. käännyttyäni, huomasin 27