Inslsm? joulukuun 13 p:nZ ki:o I4Z — 1810 omat uskaltaneet asettua puoluepää- töstä mcsman ja äänestäneet yhdessä pormarillisten kanssa. Tästä tottele- mattomuudestaan omat he kuitenkin saaneet kunniansa kuulla oike-uskoi- semmilta tomereiltaan, rnotsilkojcmme suureksi tyydytykseksi. Jokainen, joka Vähänkin on olo jamme seurannut, tietää ja tuntee, että Valtuusmieömaalit kaupungeis- samme omat tapahtuneet kansallisuu den perusteella, joissa suomalainen kansallinen aines on taistellut ei- kansallista, ruotsalaista aineita maZ. taan. Tällä pohjalla tapczklui Po rissakin nyt toimitettu Valtuusmies- Vaali, jossa ruotsalaiset luonnotto milla äänimäärillään ja svsia!'.» tiem me ämustamina moittimat, kuten maakunnassamme jo hyi?in Uedeiään. Sadoimme: scsialisn amulla, sillä oi keutetulla syyllä, että he maaleista poisjZämisensä kautta tekimät ruolsa- laisten moiion mahdolliseksi, jcka Vas takkaisessa tapauiiessa olisi ollut tuiki mahdotonta. E>isi silmäyksellä c-n hi:man mai- keata kästnää mokomaa menettely» tapaa. Mutta kun syvemmin asiaa katselee, huomaa helposti syyt siihen. Ensinnäkin halmeksiivat sosialistimme perinpohjin kaikkea sitä mikä main mi-vahtaakin kansalliselta pyrkimyk- seltä. Toiseksi lienee heidän johtamiehi! lään sel millä se iost-asia, eitä kc-nla! lisuudella on suuri rn-rkiiyksensä muöskin taloudelleen hyminmsinnin kohottajana. Ei rykyinen Saksa olisi ilman kansallisuuden pohjalla tapah tunutta plkku-maltiniden yhtymistä se, mitä se tällä hetkellä maailman ta loudellisessa elämässä iise asiassa on. Saksan sosialistit ymmärtämät tämän kansallisen työn tuottaman edun. Suomen sosialistit eimät. Tahi jos ymmärtämät niin menettelemä pa rempaa käsitystänsä mastaan ykä pitääkseen huonoa olotilaa ja wält tääkseen pikku-parannuksia. Mutta surullisinta on tässä se, että ruotsinmielistemme mallassa pysymi sen seurauksena on täydellinen seisaus kaupurgin ja maakunnan taloudelli sesla elämässä. Ei nimittäin liene kenellekään Sa takunnan maakunnan ja marsinkaan Porin seudun asukkaalle enää tun'e matonta, että Pori kuuluu maamme taantumiin kaupunkeihin, j-mka liikemaailma ei osota kasmua ja cd s- tymiStä somassa mitassa kuin monen muun kaupungin, esim. Rauman, jonka maiku us alkaa tunkeutua yhä laajemmalle Porin entisellä liike alueella. Syynä tähän on yksinker taisesti se, että Raumalla omat maa seutulaiset enemmän tekemisissä kan sallisten, kun taas Porissa ei-kansal- listen liikemiesten kanssa. Porin taantumaa like-elämää kurvaa sel- mästi ne juni-n mähentelemiset, jotka Tampereen—P rin radalla om^t ol leet hzmmissa miltei koko tämän muoden. Jz tämän taantumisen pi täisi kuitenkin mielestämme kannus tamaan sokaista järkt-ihmislä' teke mään tehtämänsä sen poistamiseksi. Jz kaikkein Vähimmin luulisi sosio, listeillemme tuohta taantumuklebto oleman etuja, sillä yhä uudstuma työttömyyshän siitä m iin on seura uksena. Tähän työttömyyteen jo siitä johtumaan kurjuuteen pvrkiminen on tosin oikea-oppisen marx laisuuden korkeimpia ihanteita. Kurjuuden kun pitäisi tuoda mukanaan mallansumo- uk en, jota taas tuon samaisen opin mukaan seuraa todelliset makion lei- wän päimät. Tulemme myöhemmin koskettele maan tätä odotettua mallankumm s a. Tällä kerr-lla tulkoon ainoastaan huomautetuksi se tosiasia, e tei e?g-, lantilainen työmies saamuttan':t ääni oikeutta silloin, kun n. k. Charttkti- lii'e esiintyi enimmin Vallankumouk sellisena, maan silloin, kun mallan- kumoukselliset kompasonat olimat la kanneet kaikumasta ja työnte'ijU oli- wat liittoutuneet uudistusmielisiin pormcreihin, Viedäkseen uudistukset Voittoon. Se sosialisti, joka mäit» tiä tällaista Suomessa mabd'ito> maksi ja tuloksettomaksi, se seurako?" maamme pormarilli^ta s-^nomalehdis- tää jmkun aikaa sitä it'e lukemalla, eikä oman puolueensa heikosti toimi tettujen lehtien vääristetyllä mölitnk- selä. Il hän tules m-rmasti huo maama?», että tuo kansallinen taan tumus on kauempana todellisesta taan tumuksessa kuin tuo ylistetty sosialis tinen edistys, j^ka monessa kohdassa onkin äärimmäisintä taantumusta. Kantien suhde lirjaS- toihis. Kirj. maisteri I. A. Kemiläinen. Miime aikoina on alkanut käydZ meidänkin maassamme yhä moimak kaammaksi se Vaatimus, että kuntien on annettarva kirjastoille runsaampa» kannatusta kuin tähän as!!. KaZka kunnissa juuri näihin aikoihin pääte- tään tulo- ja menoarmioista ja siis määrätään, mihin tarkotuksiin kuntien mciroja on tulemana muonna käytit- t!wä. on paikallaan tarkastaa, missä määrin oikeutettu tuo Vaatimus näyt tää oleman wai onko Vaatimus äi män p -rusteeton. Kuntien suurimpia m?v»ja 5Vat nykyisin menot kansakouluihin ja köy häinhoitoon. Edellisten hmväksi teh tyjen uhrausten laikutuksena on saat taa kansan lcajat kerrokset sivistyk sestä osallisiksi, jälkimäisten pitää huolta niistä kansalaisista, jotka syys- ä tai toisesta eimät wci itsellensä elatusta hankkia. Näiden kahden tar- kotulsen saamuttamisekst uhraamat maamme pienetkin kunnat Vuosittain tuhansia, suuret kymmeniäkin tuhan sia markkoja, joten epäilemättä mo nella taholla kysytään, eikö olisi mah dollista, että yhä useammat kansan,- me jäsenet kehiltyisimät kykenemiksi ottamaan osaa ^/.Min rasituksiin tai ainakin pitämään itsestään huolta t>-i ei'ö eh'ä noi ?a suuria summia moitoisi joissakin kohdin Vähentää. Nämä kysymykset seuraamat epäi lemättä erityiseni niitä henkilö.tä, zotka omat alkaneet Voimakkaasti maetia, että kuntien on annettomo entistä runsaampaa kannatusta kir xastoille. He näet tietämät, miten Voimakkaasti juuri hywät yleiset kir jastot todella Vaikuttamat siihen suun taan, että kansalaisista kasmaa yrit teliästä, omiin Voimiinsa luottamao mak-L. H: tuntemat, miten suurem rncisia t^lclsia steÄmmissä siwiZtys maissa sn tÄsä suhteessa saamuts:w, eimättä sen Vuoksi saata clla esittä mättä niille, joista meillä asia rii? puu, että myöskin meillä ryhdyttäi siin kansallemme hankkimaan kailkic niitä inonenmoPa etuja, joita hymä' yleiset kirjasto! moin?at tarjota. Ku? heidän mieleensä johtuu, cl-ä etswin?> vien simistysmaiden etemimuiu! hen> ktiZt moiwat esir». rain mciu.a^aaSti sanoa tällaisten k'.r^SW'2n puölestc kuin P^hjoi^-Amcrikcn NiidySivaltoin ent. presidentti Rooftv -lt, joka on lausunut olemansa asiasta sitä mieliä, ettei millään yhteiskunnalla ole ma roja olla omistamatta sellaisia kirja?> toja, herää heissä myöikin kysymys, onko Suomen yhteiskunnalla olema maroja olla omistamatta niitä, ja onko erityisesti Suomen kunnilla sekä maalais- että kaupunkikunnilla olema maroja olla omistamatta räitä tär> keitä sivistyslaitoksia. Eimätkä ainoastaan ulkomaiset esi> merkit kehota muuttamaan mielipt teitä kirjastoille entistä suosiollisen» milsi. Omassa maaSsaminekin on Viime aikoina entistä selmemmm tulcu tcijuamoan, miten paljon esim suurista uhrauksista kansakoulujen hqmälst menee hakkaan, ellet kansalle tarjota yht-iskur.nan xunelta kasma- rusta N-yöhemminklu erityises i kr jaSlojen awulla. Nlin?Z on aimar äskettäin tunnettu kansalaisemme kas matusopin professori Mikael Soin - nen sanonut osiaStc: „Ne miljoonat, jotka kansakoulu maksaa, se ratkarS ja toö ja waiwa, minkä tuhannet opettajat panemat kasivaman p'lwkn opetukseen, se menee parhaimmilto osiltaan hukkaan sen kaalia, eite saada aikaan järjestettyä kansankir- jastotointo." Kaikki edellä ole-va siis miittaa sii hen suuntaan, että kunnat kannatta malla woima'kaa-ti yl isiä kirjMej. maikuttmsimat huomatlamast» fiiher suuntaan, että lantalaisten kehittvm'- nen kunnon kansalaisiksi oiisi wc-r memmin taattua kuin nykyöän, misi. lion, olliieSti olisi ilmeistä hyöiy^ se'ä kanalle kokonaisuudessaan etic erityisesti niille kuntalaisille, jotka nvi saamat kantaa rasitusten toakan. z> sin kunnan simisty^menot tällä to malla jonkun Verran lilciänty simät mutta tuottaakseen moninkertaista kcr- koa tekemällä entiset uhraukset „par haimmiltakin osiltaan" hyötyä tuot lomiksi ja Vähentämällä toiselta pue- ten köyhäinhoitomenoja, koskapa yhö useammat kansalaiset Vähitellen oppi mat omin moimin tulemaan toimeen E kä räin ollen tcd lla ol si syytc läikkien kuntien tarkoin ja Valamasi lätä asiaa harkita ja tehdä pää'ö5 maSta tämän harkinnan jälkeen? E>'ö ole syytä osottaa, ettet köyhällä Suo mellakaan ole enää Varoja olla omis tamatia hymiä yleisiä kirjastoja? Mjz «Mz. — G»ome« afia d««Wass». Eilmen „Rjetsch" kntco, että loka- kuulaiset ja ratsiora'lStit omat päät täneet käsitell i Suom a koskemat laki ehdotukset Vielä jrul kuun kuluessa. — Lahjoitus E«o»alaise!!e Tiedeatate««aLe. Kapseeni O F Poyjanhetmo on Suomataiien Tiede- okamian iäh.meteelliS.ä obserwatorio morien Sodankylässä lahjoittanut 5M0 markkaa. — Waasa« howtoi?euS. Kor- keimmusza paikassa tapahtuneessa ?stlieiyS!ä on W^asan homioikeuden presidentiksi nimttetty snman Kowt. oikeuden neumos FcanS Vikuir EcikS- son. ^»sidsniti Eriksson on syntvny' Maisassa 1846, tuli nsessoriksi Waa- san bnmiotkeuleen 1893 ia neumok- seksi 1905. — G--oms« ritariSto ja aa teli. Silloin kun Suomen ritariStv ja aateli uuden eduskuntalaitoksen moimaan astuttua lakkasi olemasta malvosSätynä, tehtiin sen puolena anomus, että rvoimassaoleivaan R^ larihnvr.ejärjestytsecn saatoisiin tchda uusien olojen aiheuttamat muutokset !ek,'! ?!'.ä ritarilta ja aateli saik pitää 'rn^isiä a^teliskokouksia — Ruot iin tapaan. T. k. 8 p. tapahtuneena esittelys ä ori H. Äi. Ke>?ur> Vviä^nut mainitun oncu^uk en, a i!nl'a jättäen huoM oon- vttLmat a seaaaiin mainittua ano musta puoltaman alStuksen. — Leimas«ostuntaselika«S. Kenraalikumernöört on käskenyt m. m. Mikkelin läänin kumernZZriä ryh tymään toimenpiteisiin niitten kumer- nöörin alaisten Virkamiesten lailliseen edeSwa8Luuseen saattamiseksi, jotka eiwät olleet leimasuostuntaselkkauSten aikana !uluwan Vuoden akussa kan taneet leimamaksua. Läänin kumer- nööri kutsui asianomaiset Virkamiehet, kaikkiaan 6 henkilöä, kansliakuuluS- teluuv, jossa kaikki muut paitsi ylsi, ilmoittimat menettelyynsä Vaikutta neen että läänin silloinen kumernööri von Knorring oli kieltänyt käyttä mästä leimapopereita ja tarjoutuimat he jokainen kormaamaan kruunulle tästä koituneen vahirg?n. Tämän johdosta on kuwernööri antanut muistutuksen kaiNlle muille asianomai sille paitsi tuolle yhdelle. — PeLers»o seura» tvaltio- apu. Pet!erwo-"Te.:ra on syntymäs tään saakka nciuninut muotuiSta, mlims Vuosina ö4,(X)l) mkn suuruis, ta, Voltioopua yleistä tarko-tuksiansa Vorten. KcSka nyky nen määräraha, joka on myönnetty 8 p. marrask. !907, menee umpeen tämän muoden oäänyeSiä, anoi seuran johtokunln hikt!?. W v.nä tänä Vuonna, että seuralle edelleenkin myönnettäisiin 54VV0 mkn suuruinen Valtioapu, no^tittamakfi kolmen muoden aikana w:n 1911 alusta lukien, minkä ano muksen senaatti ebdotti hymäksyttä- -väkst siinä tasauksessa, että mattio- ll?orat sen ss^imct. Liobka urn:: marsin uskottamaa, «tts nykyinen maltioivorain tila sallii tälläisi, maon tuotontca lisämöon tarkoitetun menoeron, mutta kosko m -ltion Lulo- ja menoarmio ei Vielä cle Valmis eikä sen mahwistamiieSto ennen ensi tammikuuta enää liene toimesta, on Pellermo-Seuran johto kunta, siihen nähden, että seuran valmelukseSsa on enemmän kuin Ai henkinen wir ?ail'jakunta, jolle seura on melmollinen kuukausittain palfka> ja maksamaan, eikä seuralla ole tähän riittämiä om a Varoja, anonut, että 'euralle myönnettäisiin oikeus toiiena näimänä ensi tammikuuta noStaa, ennakkomaksuna edellämainitun wal- noawun laskuun, ensimäi'en neljän neksen Vuodelta 1911, eli 13,500 mk. Zjrjö Takari Urjö-Koskisen muiston kunnioittamiseksi toimeenpani Suomalainen Nuija mime lauantaina juhlan Kansallis- kod ssa. Tupa oli tilaisuutti morien kodikkaaseen juhla -asuun laitettu, mal leilla liinoilla Verhotuilla pöyd llä kukkia ja Icjö-Koskisen Vähäinen nuotokuma kullakin, sinimalkeita lip puja seinillä. O'?jelm»n suorituksen alottimat rou- ma Helmi Mikkonen ja herra K. Alho soittaen tmdolkaasti vhde?sä oianolla pari sämellystä. Alkojais» puheen piti opettaja T. Oj ?a, läm- -ninhenkiseSti kosketellen Iciö Sakari I?jS-KoSk sen elämäntyö i merkitystä, ikasim r Lei.-on runon „?)zteiSwoimin ?htei'tqözön!" lausui selmöpiirteiseSili ia maituttaVaSti neiti Eine Alenius, öerrat S. Samvola ja T. Ojala auloimat urkuri K. Alhon säestäessä 0 ri Merikannon kaknäänistä laulua. N elen^iint^iseSsa juhlaesitelmässään neiti Hi dur Koskimies teki sel'oa Zciö-KoSkts n teoksen, «Johtamat aat teet ihmiskunnan h s oriaSsa", sisäl löttä. Nuijan kuoro herra K. Alhon laittaessa lauloi reljä laulua. Esi tettiin kumaelma, jonka oihe oli otettu K. Kramsun runosta „S ntamuoren appelu". Mieltäylentämä juhla lo- oetetliin lau aen yhteisesti Maamme- 1 ulu. Kataluudella ja wal- hccllisuudclla ei ole rajaa. TäälM ilmettyMässä ..Sosialide- -nokraatissa" on kyllä saatu tottua ukemaan mitä kataliiuksta ja wak- 5ei:a tahansa. Nyt näin maalien edellä ei sen röyhkeydellä enää näytä oleman mitään rajoja. Luulisi «Satakunnan fisälähety?- y!zd styksen" toiminnon jo näillä ti> wiila tulleen niin laajalta tunnetuksi, että ei pahansuopakaan uskaltaisi ilitä puhua mitä tahansa. Onhan uman yleisesti tunnettu asia, että kunnalltsneumoS Amellan, joka tämän yhdistyksen on saanut aikaan ia pitkin aikaa sen toimintaa on oh jannut, lukeutuu n. k. perustuslailli siin. Kaikkialla Voidaan myös todis taa, että yhd>stys et millään tomalla ole sekaantunut nvkyisiin Valtiollisiin puolueriitoihin. Kaikkein Vähimmin on se harjottanut minkäänlaista waa- liogitlltsioonia puoleen tai toiseen. Krtstillismieliset ihmiset owat main uhranneet Varojaan ja Vaimojaan edistääkseen Jumalan pelkoa ja lähtm- mäisen raclautta kmsassamme, herät- täZklcen ja maalialleen niitä Voimia, joista lopultakin kansamme menestys ja tulemaisuuS riippuu. Onhan mahdollista, että moni ei pane mi tään armoa näihin harrastuksiin, matta nähänkään totuutta rakasta- wan on mahdotonta Väittää yhdis tyksellä muita harrastuksia olleen. Juari sentähden, eitä yhdistys näin on pysynyt maltiollisiZta puoluerii doilta kokrnaan erillään, ow->t siinä eri puolueisiin kuulumat henkilöt Voi net somussa toimia yhdessä. Tähän saakka yhdistyksen toiminta on kokonaan perustunut yksityisten uhraamaisuuteen. Nyt on sille sano malehdissä näkyneen uutisen mukaan yleisistä «aroista myZnnetty 4.VV0 mkan vpuraha täksi Vuodeksi. Jokainen asioita seurannut tietää, että tämä ei suinkaan ole tapahtunut nykyisen senaatin toimesta. Viimei nen kirkolliskokous anoi ylei sistä »aroista myönnettärväksi 50,000 mkaa sisälähetystyön omuZtamiseksi. Keisari myönsi kuitenkin ainoastaan 10,000 mkaa ja nämä Varat on se naatti nyt jakanut niin, että Suomen kirkon sisälähetysseuralle on annettu 6 000 mkaa ja Satakunnan fisälLhe- tysyhdistykselle 4.000 mkaa. Kun on Vaikea uskoa, e!tä näin julkiset asiat olisimat Voineet pylyZ tuntemattomina »Sosialidemokraatin- kaan" toimittajilta, mitä sitte pitää ajatella tuon lehden tawasta kertoo noiden 4,000 mkan myöntämisestä? Kun se on tuolle lehdelle erittäin ku- Vaairaa panemme tuon uutisen, joka on paksuilla kirjaimilla ja huomatto- malla paikalla luettamana „Sssia'i- demolraatin" Viime lauantain nume- ro '-sa, semmoisenaan tähän: „W aalipiirimme suomstar- laiset saaneet 4,000 mkaa «aaltagitatsiooniin. Maltion «aroista! Sapelisenaatti on yleisiltä maroista mqöalänyr svometarlc-iseUe jSrjes>ölle, ioka palkkaa suometcirlaisia nzaalioIitaat- tore>^a m on kot!eg!v:.yt ..Satakunnan stsät«l?l:tvs!Zddlstl>s"-nimen «varjoon, tä :nän W'.ud?n toimintaa mar^en 4,vA! mkaa wn!iion rvnro'sta Kyläpä nyt ol'aa wiliZtä snometarlai- sii agiiaaitoreita ja Joosuan kynäntuot- teita raslatirjasina sntaa. KqlläoS luulisi suometarlaislen saa wan suuren waa imoiton, kun ihau sape bsenaatm suosiollisella mnötSmaikutuk sella maaliagitatsioonia harjottaiva:!" ..Sosialidemokraatti" tuntee tietysti itse pcraiten lukijakuntansa. Mutta täytyy sanoa, että alhaiseksi se sen simesllistä kantaa armostelee, kun se tällaisin keinoin, julkeilla Valheilla, luulee paraiten Voimansa kiinnittää sen itseensä ja puolueeseensa. — Euomalaise» Nuija» ko kous ja seurusteluilta on tänään tiistaina klo 3 i. Ohjelmassa on puhe, keskustelua, kuorolaulua ja kak- finlauluo. Maalaiset termetulleita. — Ko?e«äe«joeu tvcsi«t»jeu «ede»ksrkeude» jörjeS»e>y ke Wätt»Iwieu rh'ä'seMtse!si f»u- r»e« kuStunuuste» takia jätet ty fiksee». Sittentun senaatti, teli» ryjen anomusten joddoSta ja hankit^ luaan tie- ja Vesirakennusten y!>dal> lituksen lcuwnnon asiasta oli käske nyt ylihallllukien hydrometriseStt tul kuulemaan Kokemäenjoen kautta purkauiuman Pyhäiärmen ja Wana> jameden reitin mesiStöiä sekä laati maan ehdotuk en niiden mede^korke, uksien järjestämiseksi tuhoamain kemät- tulmain ebkäisemtstä marien, zobon tutkimustyöhön senaatti sittemmin myönsi tarmittamat morat, on ylihal iltuS toukok. 17 p. 1907 omine lou- suntoineen senat>itiin löbettänyt vli- insinööri K. von Millebra^din paikalla toimittamain ja tutkimusten perustee!a laatimat kaksi Vailztoehdz- tusta asiassa, joissa ehdotuksisii kus tannukset on laskettu,toisessa b.605,000 ja toisensa 4,l3tt,0<!0 morkoksi. Astaa mthdolnkiii Viime niarrask. 25 p:nä lopullisesti senaatissa eme - täeSiä on senaatti, puheenalaisen dankkeen komin su> rim kustannuknin nädden, katsonut dymäksi määrätä, että kyiymys Pyizäzärmen ja M^na- jimed^n mesistä en medsnkorkeuksten iörjeSiämiseStS on toistaiseksi jätettä- mä stkiem. Edellämainittu tutkimustyö on mol- tiolle tullut maksamaan notn 20,000 markkaa. — Korkeimmat kauppaopis tot ja h»i»r»l»ois»«s roura- teillä. Huh ik. 19 o. 1909 mahmiS- tetun rautatiehallituksen johtosäännön 62 pykälän janoissa „ torkeam- massa kauppaopistossa päätetty oppi määrä tuottaa saman hakukelpotsuu- den kuin ylioppilastutkinto" esiintymä epäselmvus on ollut kauan keskuste lun alaiseni, m. m. jo maan kauppa- oppilaitosten opettajakokoukseSsa Tam pereella kesäk. 3-4 pä'minä 1909. P,rm kauppaopiston anomuksesta selitti senaatti sanotun opiston tut kinnon suorittaneiden mo toivon lukea mihin, joitia on johtosäännössä mai nittu »korkeammassa kauppaopistossa päätetly oppimäärä" sillä edellytyk sellä, että asianomainen on käynyt miist luokkaa lyseota. Nyt on senaatti cräidcn asian' omaisten koulujen anomutsesta j-> rautatiehallituksen ehdoiulssSta päät tänyt, että sama ..korkeammassa kaup- oaopjstossa päätetty oppimäärä" on katsvtiama oleman r.iillä, jotca kivat läpikäyneet Suomen lulcmiesten kaup paopiston, Korkeamman ruotsalaisen kauppaoppilaitoksen, Turun kauppa opiston, Koikan kauppaopiston, Tam pereen kauvpaoppitattokien opisto- osaston ja Raahen pormari- ja kauv- pakoulun, kuitenkin sillä edellytyksellä! että asianomainen henkilö on käynyt Viisi luokkaa lyseota. — TySu»Slittzstolmists etsa taan tSallä ensi tammikuun 2 p.-nä AnlinKdun 18:ssa «puuseppä K. R. Huht >sen ent. talo). To.miston tor- kol^kiena on Välittää työpaikkoja kaikille työaloille. Toimisto ei siis auua työtä, Vaon koettaa mahdolli suuden mukaan liementää työnouu- tetta ja hunkkimolla tvötä se'ä mies- että naispuolisille työntekijöille, am- mattilaifille, palweiy0ille, kauvpä- apulaisille oppilaille y, m. Moduk seen menestyksellä toimia, tolmoo toi misto että liikkeenharjoittajat ja työn antajat tvömäkeä tarmitessaan kään- tyistnät toimiston puoleen. Taimisto pidetään amoinna kuna kin vrkipäimänä m'ehille klo 3—10 a.p. ja naisille b—6 i.p. Kaupunki laiset saamat käy töä toimistoa mik- su tomaSti jotamaStoin V craskunta- lusten tule- suorittaa 50 p:n sisään» kirjoituSmaklu. — Kat»?äyta«ke« sa«>oitta- wiseu laimt«ltzit»»iStä sakotti maistraatti eilen paria talonomista jaa. — Kavpeliluodou wuokraa- miue». EmseSsä kokouksessaan päätti rchatotmikamari kutsua Kappeliluodon nttnymaidm Vuokraajat ensi kokouk seensa neumottelemaan siitä, millä eh doilla he olisimat taipuwaiset Vuokra oikeuksistaan luopumaan siinä tapauk sessa, joS kaupunki katsoisi etunsa waatiwan Reposaaren sahayhtiön ano muksen mukaisesti sille lautatarhan laajennusta Varten Vuokrata maini tun luodon. — Saupuukie» tzleise» palo- opuyhtiö» arwiou»iehikfi ensi wucde!si Valittiin maistraatissa eilen rakennusmestarit F. K. Eriksson ja A. Fagerholm, Varalle rakennusmes. tori A. Sairanen ja Vahtimestari I. Michetsjsn. — W»«kie« kuljetulle» tule- wan muoden ajaksi kaupungin Van kilan ja rautatieaseman Välillä sai eilen toimitetussa huutokaupassa ajuri K. W. Nyman 1: 95 p:stS kerralta. — RePssasre» laiwo«ta^t- tajä- js purksja-aVmottiyhdtS' tykses wuofikokou« pidemm Vti- mz sunnuntaina. KoloulseSsa lueitnn yhdistyksen li-ketilit Viime purjehdus- kaudelta, jotka osotttmat, että hhdis- ryZ on sanottuna aikana lastannut Gc-hlroosin Veljeksien laskuun 96:t 'N taiWS2N yhteensä 36.333 st. m-uta maroita. Tästä on tuloj? ollut 93 445 m? 3o p:iä ia menoja: työpaik!o!biii 9ti ^32 mk 10 p :iä ja konttoria vlls- o-roon 1.775 mk eli yhteensä 933ö< mk 11) p:iä; jäännös talouskass^ai telee 83 mk 2ö p.iä. Jäsenten tr >S tunti!u?u samana aikana nousee 92 30! ja V.. Tilit hyväksyttiin ja joh:o kunnalle myäitnettiin mastuumopaus. Johtotunnvsia o!:mat eramucro^so G. Ilonen, W. Kuusinen, K Toimi nen ja F HaamiLto, joiöta 3 ensin, mainittua Valittiin uudelleen ja Vii memainitun ti'alle F. Mäntynen. Puheenjohtajaksi Valittiin edelleen F, O. Niemelä, sihteeriksi I. Laine ja talouSkaSsan hoitajaksi G. Ilonen, j"ka myös tuli Varapuheenjohtajaksi Tilintarkastajiksi tulimat I. Lahtinen ja H. Anttila. Kuukausimaksu pää- tettnn pysyttää edelleen 60 p.nä jä sentä kohti. Likkeenh^itajakst Valit tiin uudelleen F. W. Nummelin. — Wae«lasku. Porin XIV laskupiirin (Uuder .koiwiSlon) mäen lasku päättyi laumantaina. Alueer koko Väkiluku on 1,042 henkeä, joista miehiä 475 ja noi''a K67. Manhiv 89 Vuoden ja nuovn 1 päimän. Perhekuntia 264, ja talcnsmistajia 189. Rsposaciren, Katama- ja T h?o- luodon wäenlos'u Valmistui perjan taina. Koko Väkiluku 2.IK7 henkeä, joista 1.121 miestä ja 1,046 naista Perhekuntia 483. Satamassa laskun aikan" wieral!ew:en laiivojen Väki luku 77 henkeä. — Woi«iStel«- ja urheilu seura iltama Viime sunnuntaina palokunnantalolla ol> joka suhteessa erinomaisen onnistunut. OhjelmaSta kannattaa erityi'eSti mai nita moimistelunkolleega Armas Mik- kosen puhe, matkuttamasti kokoonpan tu iekä mukiin menemästi suoritettu miesten saumaliikeohzelma sekä Porin oloihin nähden marsin mainiosti suo- ritetut nojapuuiilkkeet. Hypyistä suoruettiin hypyt hyppyarkun yi» tyydyttämällä tomalla, jota maStoir tamollistssa puktibypylSsä o!i yhtä jo toiSta toimomisen Vvraa. Ztoisten mapaliikkeet tehtiin täsmällisesti jo k uniisli ja loppupuolella ohjelmaa est etyt laululeikit herättimät yleistä 'haötuSta. Sitäpaitsi oli ohielmaSsc Porin soitannollisen seuran or'e?terin esit ämöä soitto^, Tarmon m eSkuo ron Kulua, p^ri kansantanssia sekö yleinen k rkelo. H eisöä oli huoneen täydeltä. — JoulupoStl. Kun joudun- ja uudenmuodenkorlit taas picin tu!e- rvat lähetetiämttsi ja kunluurimm^lle osalle poSiia käyttämää y'ei'öä on epä tietoista mitä kaikkea näihin kortte h n saa kirjoittaa Voidakseen nutä postisso kuljettaa alennetusta ö pennin Manus ta, niin huomautetaan sen johdoSto. että painettuihin käy?ttikortteihin sekä joulu- ja uudenmuodeuk. rtteihin on ialli tua kasin lisätä lähettäjän crm? ja osoite sekä onnentoiivotu°sio, i«kolli'uuden ia surun ilmuiiuja toi muit i kodtelioisuuden vsotuksta korkein- t^nn 5 sanalla tai yleisesti käytetyillä alkukirjaimilla: o. u. w (-onnellista uutta Vuotta), j. n. e. — Eläwie»kuvleu uäytteke «iseu suhteeu lienee senaatti mää rännyt loiStaisslsi noudaiettan?aksi m. m. seuraamia ohjeita: Sen, joka aikoo elamiäkumiä jul kisesti näytellä, on, ennenkuin filmi ensi kertaa esitetään, siitä ilmoi- tettama kaupungissa poiisimeSta r»lle tai'ka sen puuttuessa esianomat sille poltiftmiranomaisille, taikka paik kakunnan nimismiehelle tailka järjes- ty^mieheue. Jos polusimiranl^nainxn tällöin hamailses kumasarjan sopimat tomaksi, niin an sen nävtteleminsi' eddottomaSti kiellettämä. Kuman so- vimaisuutta armostellcSsaan pitää vo- liisimiranomaisen tarpeen maatieSsa käyttää opettajain tai muitten sopi- main henUlöUten apua. Kiellettyjä omat kairu murbien. ryööiöien ja muiden törkeiden rikos ten tekemistä esittämät tumat, niin myös kamat, jäiden moidaan katsoo oleman poliittisessa, simeelliseSIä tai uskonnollisessa suhteessa loukkaamia, tai jotka muuten Vaikuttamat raaiS- tuttamasti tai oikeuSkäsitteitä häm- mentämästi. Kunkin läänin kumernoSr-n on ensi huhtik. 1 p:ään mennessä Iähetettäwä senaatille seloStuS elämienkumien teot- terien toiminnasta läänissä ja selos tuksessa on mainittama kuinka useasti poliisimlranomalsten on täytynyt yllä mainittuja säännöksiä käytäntöön so- melluttaa, jonka ohella on annettama lausunto siitä, olisiko 15 muotta nuo. rempien lasten pääsylle elämienkumien näytäntö bin tehtämä joitakin rajoi tuksia sekä ehdotus sen simeellisen maaran torjumiseksi, minkä huonojen elämienkuVien näytteleminen ehkä ai heuttaa. — Taloskauppa. LeSklrouma Ida Saarni on myynyt »a'onsa ja neljänneksen tonttia n:o 50 kaupun gin 2:ssa osassa apteekari G. W d- bomille 16 000 mkn kauppahinnasta. MaStaanotto tapahtuu temmik. 1 pnä. — Pori» «atzttamii tulee piak koin esiitämäin unkarilaisen kansan näytelmän ..Kylänheittiö". ^ Iskee» horjahti Viime lau- Vantaina palstanlattlnen W Wuori nen Lyttylästä tawarasuojuksen luona kaupungin rannassa. Mies pelastui. — Ouueto» ktzytimatka. Wn- me lauNantai-iltana lähti talonomis taja Frans Suominen täältä kyydit semään Kristiinan kaupunkiin erästä kapteenia. Ahlaisten Lampiksa oli reki luistanut ihanteiselta maantieltä ojaan, jolloin rimakka hemonen oli pillastunut ja jätlänyt miehet sinne. Suominen oli sittemmin pyörtyneenä kannettu läheiseen asuntoon, missä hän saamalnsa vcmmcjen johdosta oleili eiliseen. Eilen toki cli puheli mitse ilmoittanut kotiinsa olemarsa toipumassa. Kyyd':ttäwZ kcp'eeni ei luultLV ^sti ols loukkaantunut, ja lie nee hän kesrikiktvarikyyLtllä jatkanut matkaansa ehtiäkseen eilen Kristiinan raaskumanoikeuteen. Hemonen oli loukkaantumatta saapunut erään ma» jatolon pihaan Valjaatkin täysin ehjinä. — Pori» DisksnaattihhdiS- tyS tarjoutuu nyt niinkuin edelli sinäkin Vuosina Välittämään ladjojen jakamista köyhille jouluksi. Diako nissat, jotka aina pa'.nze'ewat köyhiä ja sairaita, tietämät pa?ait?n, missä todellinen hätä on olemassa. Listat lahjojen merkitsemistä m rim osat esillä Satakunnan kirjakaupassa, Satakunnan Sanomain ja Biörne- borgs Tidning.n konttorissa, W hl- stenin ja Andersini?, paperikaupoissa ja kauppias Wikm, Lindroos in, Kan salliskaupan ja raumaSiväenyhdisty?-- sen puodeissa. KiitMsuudella otetaan myösNn Vastaan jaettawilsi ruoramarojc!, kankaankoppaleito, lankua, käytettyjä maatreita y. m s. Diakonissojen olotteet omat: si'ar Saamalainen Elisobstir.kadun 29: sä, sisar Summanen Elisobetinkcdun 5:«sä, sisar Lindroos TyömieSbudun 7:ssä pohjoispuolella jokea. Diakonaatliyhdistys. — Sokea laulaja OLi Palo «aara antaa täällä Palokunnan- atolla konsertin torstain z t. k:n 29 pnä. KesiikUpa-ajorata Poriin. Kuten jo aikaisemmin olemme mai ninneet, on Porin ;a ympärsSiön he- -voökaSmatuKyhdistys anonut kaupun gilta Vuokr^tonta maa-aluetta 10 ^mden vzlttsi ke äkilvo-ajorataa w^r tea. A^oiniik!en j hdoS!a antamas saan lausunnlssa svnoo kaupungin- agronoomi I. Laitinen m. m. seuraa maa: JoS yllämainittua anomusta kat- ie>ee hemoSmiehen silmäll!, ei mci muuta kum lämpimästi kannattaa innä esiteiyii asian toteuttamista. Muita jos asian ottaa käsitcllämäk- leen kaupungin edun kannalta, scat- taa asettaa ky eenatcnse°si, on kaupun gille mähirrätään hyötyä siitä, että se iuomuttaa maatansa noin S ha tl- m nsekst tämänlaiseen tarkoituks en, maikkakin wa>n 10 VU -ideksi? Jc >s asia olisi yksityinen ketnoUeiuyrliys, voisi onomuSta pitää kohtuuttomana, mutta kun se koskee merrttiain suu ren yleisön ja tärkeän taio^Sh^aran, hemzSkasmatuksen, eiuja, jotka edut mätilliseSti Voimat kaupungille kor- wäla sen, m nkä kaupunki kchtuulii- eSti olsi oikeutettu täetä saamaan, nuuttuu anomuksen sisäilus o!eell'.- sesti ja ansaitsee näin ollen huo- m o a. On nimittäin mui^te!t',w.', että kaupungimme kehitys liikeke?kuk!ena maatti, että niin pienissä kuin suu rissakin ynly'sissä koetetaan niin me ne ellä, eccä lnke-elämä sen kautta yhä mi k-iStmsi. Uksi tällainen pieni lisä siinä on iuun kyseenalainen yriiys, nimiuäm fiilä edellytyksellä, että radalle saa daan malrion ramikiipailul. Silloin ainoastaan on r dalla merki y?se^sä >a ftn kannaltam visuus on taattu >a silloin maSta yriiykses:ä m.i kau- -"ing Uekin olla möl llieN liu5työ, ja ainoastaan tällä edei^tykscllä moin minäkin cnamusta sinänzä puoltaa, oaikkaon nähd n kuitenkin anomuksen sttä maihtopuolta, joka tarkoittaa ra- d?n sijoittamista metsäalueelle Hon giston peltojen laidassa. Urhe luken- ian luona meisi rata pelto.tuelta noin 2/, ha ja sallisi pari tietä. Sitä- oailsi on maa epätasaisempaa ku>n metsässä, jossa ri ole sanottamaa nousua eikä laskua. Matkan ero noin Vs kilometriä koupungista ei ole täsiä mistään merkitykjesla. Metsä.alueelle tulisi ra'a niin sij^itettkimaksi. että radan toinen vitkä simu lar>keisi pel- roplllstoien 379 ja 327 eteläiselle ra jalle ja toinen lyhyt simu rajoittuisi Lattomeren tiehen, jossa tapou!le>su noin puolet radan alasta olisi ennes- tään aukeaa kenttää puolet metsää ksVZlvaa. Puut metsä"! smuisslla ^slla omat noin 50—60 wmd?n käistä ja Voitaisiin r.i:tZ käyttSö koupungin tarpeisiin, kuten ojasilloiksi y. m. ja muutamia rakennu?; uiksMn ja olisimat ne yhdstytsen k^ten- nuksella kaadettamot. Edellisen nojalla ehdottaa kaupun gin agronoomi, että Porin ja ym- värisiön hemoskaSmaluSvhdiStykselle myönnetään kesäkilpa-ajorataa Varten 10 Vuodeksi muo'raitom sti maci-ola pelttopolstojen 379 ja 327 eteiäiieStä rajasta meisäänpäin niin, että ridan toinen pitkä siwu on mainittujen palstojen eteläisellä rajalla ja toinen lyhyt siivu rajoittuu L>ittomeren tie hen sekä muuten seuraajilla ehdoilla: että ytidisiyS sitoutuu pitämään rad-n kesäaikana tapah'uwien rami- kilpailujen maatimassa kunnossc: että, ennenkun rakentomiseen saa daan rvh'yä, ytidiSlyS lzanlli'. Viral lisesti w rmuuden mattion ramikil- p ilujen sijoittamisesta Poriin; että alueelta kaikki poistettawat puut jätetään kaupungille; sekä että, jos tarpeelliseksi hamaitaan io?u Por n kaupung ^sa toimima yh. disiyS, riic>puen rahatoimitamnrin harkinnasta ja lumosta, saa kerran ?e?ässä inoksuttomasti alueelle järjes töä yleisen kan san juhlan, kviieik-n niinä aikoina j, sillä tamalla, ettei se häiritse alueen Varsinaista tarka tusta. — Zllpha» »ätzttamil esitt Viime sunnuntaina 3-näytötsisen ope retin „Pikku PyhtmyS". Operetin esitys miellytti suuresti yleisöä. Sa nanen sen johdosta, kun se on näy telty uudelleen. Joulnostoksilla kulkiessaan pitämät ..Satakunnan' lukijat oppaanaan lehtensä ilmoitus oscsioa. Suomalaiset katselemat „Sz takunnasta" kettä owat ne liikemiehet, jotka haluamat olla maakunnan suu rimmen ja enimmin leroinnsen leh den lvkijain kanssa tekemisissä ja ilmoittawat tamaroitaan heille tav joaw.msa. /Ve/?/ö — Miten ilmoitukset rvaikut- tamat sosialisti siss o lehdissä. Kuien muiIlettlinee. jul'aift Työiräea Zinomaledti O. Z>. kciitissa puolueleh- diSsä ilmoituksen TvömSsn Joniuatvu- mista „Uuden az-iu lgnnqkselläIlmo tuiteZ-a k?hote!!iin lehlien lukuoita !eh teeniä ladotulla tilau«l:?ulla tekemään tilallisen olpumiSt-i. Joulukuun I r>äi ivänä lumattiin tilasto julaista. TäLiä sc nyt on. Siumeror o^ottan-at monla'o tilaus!» on tehlq ku.il.n lehden titaus- lipullo: Kurikka 10, 9, (xteeaväin 3. Työläinen 2. iisofintldzmokra^tti <> Wa- vaus L. Jnra I, kissan T-iylc> I. ?!me rikan ^T-iömies" .pKmnieeu Wotma I, Sa^on Työmies I. Sor.etun Poima >. Riiamahti I. Kenian . Scsia- lisii —, Ty» —, Kanta» Ääni —. Wa» T<iiia yh'ecuiä -!!. Lo!-Z'a:vl le ei ole, sanoo Työmie?, joka tilaston jul- TnsSta yrityksestä piti tet^ämän rek- loaminöyie. mnen inula sofiali-ii ehdi^sci ilmottaminen maikuttaa. Soötiisi van- :iin sostolisliea oma jouluaibumi, jonka ivarmaan ormelnin menetiinsä takia dankkimnn hyrvät numerot sosial.?tilehtien itmoitusrellaamittlaStoon. Ltiillä nume roilla pi>i fiiten todistetiaman^ katsokaa. mi>ä meiliä ilmoiltc>miiien maikuitaa^ lluti?otnsto ssatin .pun -iltiin" sekä jou lua bumia että yrirylsen merkityltä. Muita kuinkas Se välizy yllä olemasta „Tizömieben" luettetosta. Kun ei oman joulua bummsa ilmoit t-imi-ikn tällnjieska erikoiSnäutetapaukses sak-^in sosialtsiilehdiSsä tuota mitään tulosta, niin se mah^iZtaa main liike- m>e«!en muualla Suomensa saamuttamaa kokemusta, etiä sosi ttistilekd ssä ei ilmot taminen tuota milään byzt ä, jonka wuo'si hs omat lakanneet sellaisissa leh di-kä ilmoittamista. Iär'ewä ilmoirtaja esettai ia soivittaa itmoitukienia ostamaa yleisön tarpeiden mulaän. Senpätäbd n ei muuall, maa ilmassa toimelias liikemies issiaä-l jtte- aän ja liikeliaän naurunalaiseksi ilmoit- tnmalla suu'arien^ raatanen, puumilla- tedtaa!.ii-ten, s h-.lrz^miesten, satama^ rvö.UieNen, palvelijattarien y. m. leh de?sä pankki ilmoituksia, lokomrv ile'^. mei>erikoneita, suuria maataloja, meisiä. kaupp>ta!oja, kokonaista kaupvatamara- marasiojo. sevaraattoreja j. n e. Ku-I taollaisra liikkeen hoiroa katselee, niin tulee ehdottomasti arvelemaan, eriä jos ka>kki muu nois'a lnkleissä oa vhiä jär- ietöntä ja takaperoista, niin eipa tott i tosiaau ole kummi, etiä tällaisessa ly lassä like-elämä taa tuu ja liikem ehistä yksi to senia perästä paree toimeen wa- saramarkkinat. Man ha porilainen — HqmS menekki. J^ak Jllinin ku?tonnuktella Tampereella ilmestymän „JouIu Ilo" nimisen joululehden NM, lvi suuruinen vain o S on jo loppunn- myyto. Toisen painoksen malmiStamiseen on ryhdyt y ja joutunee se kirjakauppoi hin joulukuun IS päimälfi. — Omituinen mielenhäiriön s y y. Jaku aika siiien tuli eräs torpan voika Säkylässä leivottomakH. ei nukkunul öisin, ei nauttinut ruokaa ja hengittykin maikeasti. A ettnn epöillä hänen ivutu- neen mieleudair öön. Käytim tää'äriUä ia vuuhaltiin hoitolaan mäliaikaisesti Aiottiin jo liänet lähettää ivokiimsestt mielisairasten hoitolaan. Multa poika parka rukoili, ettei däntä sinne läbetet laisi, sillä et häi siellä parane. Jolle kulle oli bän walitt>nut, eitä niin omi- tu te°ti ahdistaa henkeä. Jonkun ajan kuluttua alkoi poika oimaslello, tirskua niin, eitä ko»'wäki luuli hänen tukehtu man. Hänen siinä tirskuessa tulee hä^en suustaan suurella maiiv.illa ulos pitkä r»kiintähkä, joka oli vyiähiynyt dengitqZ- elimiin ja siellä ollut kuukauZmaäriä. Poikii muisie-i kerran tyom iällä nuktu- neensa o!kiwiijasia, jolloin lienee tuo lätzkä joutunut hänen hengityselimiinsä Heli po'k>par!asetmiatyimielenhäiriöstä, luu tähkä poistui hänestä. — R. L. — Kilpa - aio. — Paperossi- laatikko. — Oikeusjuttu. Eräs tamverelainen isäntämies tapasi täs'ä tuonoin maalaisen kaimansa eräässä „Mila?sa" ja ^ isäntämiehiä kun oltiin — >vhiui keS'il?telil vian lze^osasioidin^ »umvilin kehui heivo-taan ja tielystlhän ie vma on aina parempi, mutta kun kumpanevkaan ei antanut perääa, päa- ieittin ly^dä anasta meloa ja stuen .ko ettaa". Eitä ?ai'ki kämisi .lailllsesti". talletti lumpi?'.n riitapuoli tillikan w >h time?t>>riil ^taakse" 50 marl'aa. jolka tä män piit moittajalle suorittaa. Sopi muksen mukaan tnti tilpai ijain aiaa Pi'pa!avli, ostaa erääStä somitusta p.n- 'asta laatikko „Tqömies^pavero5seja ja samaa tietä salata „r>a'.k'."toiuom.ir!s" luo takaisin kaupanki"-!. Ja :iii:l sitä lärdetiun piilin latuja ja «'.aa-iti^äajaa huristamaan, v.^ian millä uopei-ö^lla on rvnikea sa oa loöka sääaiöjen mnka^n ei kelloa tornnttu. Marinaa kuiteuki» ou. etiä jo janiana p^!irunä sr^.iniiivZi kiiui- '.'i i!^ maalaineli edi-llä laiaiim „nii'.wan ' tuo ja IV -ni.-rlkasca ko^>?alo vii silloin rallaiStu. Muita tamperelainen noSuiin meiakan' hiinelle oli tehly määrnytlä, sillä hänen kilpailijalleen oli.Tyvmies" laatikko annettu P spalaZsa rekeen, mutra hänen ta's oli täy'ynyt kävdä se itse puodista ooulamaSsa ja tästähän tietysti tu i luurta ajanhukkaa. Waati että wero tamäa perusteella purettaisiin^ Mutta maalainenva ei suostunut tähä-i maan tuumi, eitä .ellet suosiolla maksa niin mennään lakiin". Haaste annettiin ja ariasta tvli nyt „imtu", joka miime rer- iantailia olikin eiillä Tamreree.i raaSlu- manoikendessa. Todlsiettiin eitä kuuri kin otnval saaneet .Työmie»" laatikon re'eeniä. Oikeus katsoi selw!l>tqn, ellei „lili>ailussa" ollut nnlvilli eSti menelelty ja kun ei edes ollut wä>ie tylaäa, etiei la^taja olisi sa'punut perille e> simäisenä, melmoitettiiu mastaaja luomuttamaan kantajalle somitut 50 markkaa ja oikeus- kulut. -Sieltä täältä Rauman kirk kaan laitetaan paraikaa sähköjohtoja. I» jouluna moidaan kirkko sähkörvalolla milaiSta. Miime tiistaina hukkui Tnrmään Kal lion kutästä kotoisin olema W ktori Ma jan >3 w:!otiaS poika KranS ollessaan v iliiiimatkalla kotiinsa Mammalan kaup- p>! lasta. Miime torstaiyönä paloi mal.ioa saba P»clis>ärwellä reruSluksiaan mukien Taha ol» 2 ranminen, rakennettu noin 7^3 muotta sitten, ja makuutettu .Poh jolassa" b.'>,i M markaZta. Porin rautatieaseman liikennetutnt te- limät miime marraskuulla 2>'>,7l0:b2p:iä. ^ asemapäällikkö M. Pip- se» maliokunnan lasene.si, lonka teuiämSnä oa tehdä eh dotus koiidu.lööreia kos^miksi säännöilsi. Koulutarpeiden ostoa Marien n» kau- ^^ ^tuuS myöntänyt ma tisapua Eu ran Maaain kansakoululle 2l3 mk. W3lll8llv8 ja lAiäe. Werner Söderström Osakeyhtiö on taas julaissut arivokkaan Vali koiman uuua joulukirjalltsuutta. .^?.k?«öenv,aihteeska:Knös- ti W, lkun an uuzt teos. 240 fi- wua, hinta 3:30. Kiriä,lijaimme katseet kääntyvät menneisyyteen. Se on uusi suunta, ja se on oiman luonnollinen, sillä nykyisyydessä on Vain Vähän tyydy tyksen aihetta. Suomenkin löyhässä historiassa näkee nykyajan realismin kouluttama runoiltza elämänkohtalot- ta, jotka jaloudellaan tai suuruudel laan kohottamat mieltä. Kyösti Milkunan historialliset ker- to mu'! et osoittamat harminaista mie- iikuivitukscn Voimaa. Tekijä on re- ruSlecll sella historian tutkimisella uun jymentynyt uskonpuhdistuksen muosisodalta ottamiinsa aiheisiin, etiä ne omat alkaneet elää hänen edessään. Hän kertyo ne yksinkertaisella, korut tomalla. tamalla, luoden kumouksia Mka tuntuvat yhtä luonnollisilta kn n olisitvat ne oman aikalaisen ker tomia, ja joissa kuitenkin on runou den kohottama hohde. Kumotut aiheet omat tunnettuja. Ne sisältämät yhteensä melkein kaiken mitä ludV lumulta tied -tään. Mutta niiden fiiältö on kirjailijan luomaa. Wasta nämä kertomukset luettuaan näkee historiantuntijakin, minkälatsta elämä Suomessa todella oli Agrico lan, KlauS Flemingin ja Kaarina M zununtyttären muosisodalla. Se on suorin mainesana, joka moidaan historialliselle kaunokirjailijalle antaa. Tämä teos on siis ilahduttamtmpia mitä tämän muoden kirjallisuus on raottanut. PiilopirtiSka: kertomus Ison- nuhan jälkeisellä ojolka, John B.erghtn kirMtama, suomennettu >ek'jän käsikirjoituksesta. 160 siivua. Hinta 1 mk. Aiheeltaan on tämä kotimaisen ruot- ialailen kirjailijan hiStoriollinen ro maani Varsin erikoinen. Tekijä on otaksunut sellaisen Isompihan aikana sattuneen tapauksen, että salolla pii- lavirtissä on main naiSmäki säilynyt; miehet eiVät ole palanneet Kaarle- kuninkaan armeijasta. Se katpauS, odotus ja lopuksi ihmettelemä ihas tus, jolla sotasankareita ajatellaan ja lopuksi muuan „urho" maStaanote- taan, on hauskasti kumattu. Mutta juoni kiertyy Varsinaisesti nuoren, kaupunkilaisperheestä pelastuneen ty tön ympärille. W^paa luonnonelämä kehittää hänessä maiStomoiseSti man ian kulttuurin luomia taipumuksia; bän kohoaa henkisesti tomereittensa yläpuolelle Vapaaksi, itsenäiseksi olen noksi, jonka ripeitä päätöksiä j? ul asta itsepuolustusta lukija mielly- myksellä seuraa. — Teos on erittäin hywä myöskin nuoriiolle; huokea hin takin kehottaa sen oslamtseen. Dappho: Franz Grillpar- zerin draama, W. A. Koskennie men suomentama. Hinta 2: 50. „Meren jz lemmen oaliojen" ru noilijalta on nyt suomennettu toinen kin etemä teos. — Sappho, kansa- aistensa seppe'öimä runon kunirga- tar, rakastuu kauntlieen nuorukaisien Psaoniin. Mutta ei edes hän, joka neron, aatteen maailmassa on ilman Vertaistaan, moi Vallita ja kadleh- tia lemmen moimia. Hänet syrjäyt tää orjatar Mellitta, nuoruuden, kukoistaman elämän esikuma. S^pp- do kontca kohtalon ylemänä, alis tuen, mutia hakien tuskansa liem'tyk< sen meren aalloissa. — Tämä G et- den ja Baronin ihailema teoS vn hie noa, lyyrillistä tunnet'a täysi. Gydä»: Peter Eggen kirjoit tama romaani, suomentanut Katri Kalmari Lehtonen. H nta 8- 50 N? teotset omat darDinaisia, jotka puhumat yhtä maikultamaSti lukijal leen millä kielellä takansa. Nuhin kuuluu tämä norjalaisen kirjailijan amioliittoromaani. Parhaat norja laiset armosielijat kohottamat sen niin korkealle, että main suurimmat nimet heidän kirjallisuudessaan nouiemat ii-.rä ulemmäs. europan kirjalli suudessa on tämä hieno ja syvä ker tomus kahden ihanien ma>keaSla on- nentaistelu^ta saanut ydä laajenemon maineen. Se on kauttaaltaan billit- tuä ker omata detta ja puhuu ymmär- tä Mille sydämille. Jes,s ja kewätelä«a: kristilli syyttä nuonlle, esittänyt Paamo Virkkunen, normaalilvseon reh tori. 293 siivua. Hinta !: 75, kc- ru?ansi»'a 5: —. Uskonnollinen harrastus on aina e'pyayt ja nuortunut, kun seon kään» .ynat nuorten puoleen. Tämä te?S tarkoittaa antaa yhtenäisen käsi tti sen sii ä ..nuorten kristillisyydestä", ioka tekiiän ajatuksen mukaan on hc- reillään ympärillämme. Teoklen tär keimmät kirjoitukset käsittelemät „Jee- sus-kysymyksiä nykyaikana". Ne omat mukaansatempaamosti kirjotetut, ne kun omatkin wä!wönästi krisullisen nuorisoliikkeen yhteydessä syntyneet. Maailma» «Sk»«»ot: tohtori Allan Menziesin kirjoittama, Hinnes Leimiskän suomentama teos. Z59 simua. H nta b: 75. Tämä teos on aiman toista kvin tamalliset kirkkohistoriat, jotka esit ä- mät main kristillisen kirjon kehitystä. Tässä nimittäin esitetään koko ih miskunnan pyrkimys ä uskonnol liselta aamisluksesta uskonnolliseen tietoisuuteen. Se esittää uskonnon yhtenä senä Voimana, joka elää ja liikkuu kaikisia kansoissa ja on suu rin ja sumöllisin niistä woim s'a jotka miemät h swriaa eteenpäin. Mer;°esin teo» or. alallaan pora» joka on so- meltunnt suomennettamoksi. Sitä on Suomalaisen kirjallisuuden ediStyS- rahast^n toimikunta suosittanut kään- nettämäksi. Me suosittelemme sitä kaikille ajattelemille lukijoillemme. ikodi» käsitHKi; neiti Ilona Ja lama n mallikokoelma. Pahwi>« koSsa hinta 3: 25.