N:o 110 1910 Perjantaina Syyskuun 23 päivänä. Tilaushinnat: Oulussa Postissa: Ulkomailla Koko vuodella . • 4. _ 4 ; _ 10: - 1'uolelta vuodelta 2. — 2: 20 5: — Neljännekseltä j. tilikaudelta 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. 0ULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Tolmleto |a konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin ■a klo 8:sta aamulla 7:ään illalla Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Sf rrs oitu k«Ia vastaanotetaan lehden konttorinsa ja on nikitn hinta Iillä, 2:11a ja 3:11a sivalla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetrillä. RaaroilHset kuolemas-ilmoitukset vähintä» 3 n-k._ ris tistä jft värsvistä inaksetaaa e- f lin. Kihkius-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset l mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavin päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontti kin edellisenä päivänä. Vaihtollmoituksic välltctäsn muih-nkin sanomalehti n palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus 11:0 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. yanamaina suomat rippiiaarna Ilo T i. p. pii*». yjorJilun?. IStnä sunnunt. 5?olminais. p:stä sacirnaaniat Tuomiokirkossa Puoliv.iiiväsaaniat suomat. kello 10, ja ruotsat. letto ' 1. roivasti Lönnrot. Stolldjii inUv diakonaadilte. 7\ltaiaarna suomal kello •">, pasl Nord lund. ^ollchli tulee diakonaadille. Nuko»'?huoneessa Pakanalähctyksen iltama tlo 7, solaroivasti \Huli* ja asess. Manner maa. (Kw. Lut. ^iuorisoliiton iltama Heinäto rin koululla sunnunt. klo puoli 7 i. p. ^etoäisli-rukvusknvneessa <Isokatu 69, käytävä Liniiigan kadulta) Saarnoja sunnuntaina kello 11 ap. ja kello t) i;>. se«ä kello 1 nK illalla nuorisokokous. Puhuu saarnaaja A. PUHAKAINEN. Bethel-Allianssihuoneella saarnoja sunnuntaisin keli) 11 ap. ja kello (i ip., tliitäisin ja torstaisin kello 8 i!l. Pastori \V. SUNDELIN. Kauppureinkatu 5 9 O O OOdO ® O O OULUSSA Kauppureinkatu 5 Tehdään kaikkia kirjapaino-alalle kuuluvia töitä, kuten: sanoma- ja aikakauslehtiä, kirjoja, juhla- y. m. julkaisuja, sääntöjä, vel kakirja- y. m. kaavakkeita, verokuittia, kihlaus-, nimi- y. m. korttia, kuolinilmoituksia, vihkijäis- ja hautajaiskutsuja y. m. y. m. Siisti työ! Hinnat halvat! Kirjapaino on varustettu uusilla ja ajanmukaisilla koneilla =========== ja kirjasimilla Jeeeoeooeeo — m Osk Pastori 0. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asinnajo» rahastoissa y. tn. toim. J. Laker t fi fiillll 'oimittaa asioita virastoiss S. U. lILLilll v. m. Osoite- OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluaslat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin liro 5 31. Avoinna 10—V2 12 a .-p. ja 3—5 i.-p. OiiIp läänin ja A! Omistaja Varamaanmlttari J. H. LUOMA Oulu. Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Jalander'in Kirja-ja Paperikaupassa ^ Arv. Naiset! M. Rung'in Vaatetusliike Helsingistä on saapunut paikkakunnalle mukanaan suuri hyvin lajiteltu varasto Uusimpia Syys- ja Talvikappoja. Kävelypukuja. Hnnm f Myynti tapahtuu tänään Perjantaina 23 ja huomenna Lauantaina 24 päivänä Syyskuuta Seurahuoneella. Kunnioittaen: M. RUNG. Arv. yleisölle ilmoitan täten kohteliaimmin, että LANKAVARASTONI, Kirkkokadun varrella ja Haarakaupassa Isonkadun ja — Pakkahuoneenkadun kulmassa ■■ ►f M A A A A ■* ■rv AA M « A < ^4 Kuvallisia Postikortteja.:: Valokuva- ja Postikortti- Albumeja :: Valokuva-Raameja. Viuluja. Mandoliineja. Huuliharppuja. Soittotarpeita. Näytelmäkirjallisuutta. Kaunokirjallisuutta. Maa- talouskirjallisuutta y. m. V \ ■ A A A A A ±5 Osk. E. Hellemaa, Waasa, l.aKi- ja raha-asioita virastoissa ym Lakiasiaintoimisto H. T. BEIIiiLS ja W MVIITUA Hov ii:». auskultantteja Oulu, Pakkahuoneenkatu 12, Pallas talossa Telefoni 6 tj'2. Kello 10 -1 Ilmoituksia. Kalajoen Kivihiomossa valmi telaan Kauniita ja halpoja »» mustasta ja harmaasta graniitista sekä val koisesta marmorista. Kivet lähetetään laatikoissa ilman eri maksua kaikiiie rautatieasemille Suomessa. Hintailmoituksia lähetämme pyydettäessä. Kalajoen Kivihiomo. Omistaja A. SAXTAHOLMA O.-Y. [ n- h, 1 f Hautapatsaiden ti- !• laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tilakseen keväällä en- "en hautakumpujen £ 1 1 nittoa valmiiksi, .lt»*. Varastossa valmii ta hautapatsaita , monen mallisia 30 markasta korkeam piin hintotmn. Tilauksia vastaanote taan kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot hinnat. Tuomainen & Kumpp. Kivlveistämö, Oulussa. Koul ikatu 26. Telcf. 312. HUfltl I Maalle rekikelillä kuljetettavat IllllJuL! tiUmkset pyydetään tekemään ensi tilassa. Hautaristien tliauksla välitetään. vakuuttaa kaikenlaista omaisuutta kaupungissa ja maalla. Asiamiehet Oulussa: O. Lampa. Georg Hedman. J. M. Montin. Ivar Lydman. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne s tulipalon varalta! ,Kullervon" Ja „Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 SS. 2£ alkaa lukuvuotensa uudessa huoneustossaan (Pankkitireht. Hägg'in kivirakenn.) lokakuun 1 p:nä ja kehoitetaan koulun oppilaita ilmoittautumaan kou lun kansliassa syyskuun 30 p:nä klo 1—3. Oulussa 21 p. syysk. 1910. Karl Sandelin. i KarikoskiS toimittaa kaikkia asianajoo* kuuluvia tehtäviä, välittää kiir; teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203 Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aieksanterink. S. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimi=«a ja vira? toissa. Matkustaa maaseuduiU Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaup-skl ja maa tilojen sekä metsien myyntiä la ostoa, toimittaa metsiea leimauksia, lukemisia ; arvostelemisia y. m. niin hyviä lainopilliselta kuia ammattikunnalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote Seppänen, Oulu. AAeillä on kunnia arvoisalle, yleisölle ilmoittaa, että olemme avanneet Pakkahuoneenk. 12, Pallastalossa. Telef. 662. Kello 10—1 Ajamme asioita tuomioistuimissa ja virastoissa sekä toimitamme muita lakiasioita. Huom.! Matkustetaan maaseudullekin. K. T. Reinilä ja Väinö Alaviitala. Hovioik. auskultantteja. ,, Pylväitä j.01. valmistaa Kivenvelstämö Alatornlolla. Patsaat valmistetaan parhaaksi tunne tusta mustasta kivestä sekä lähetetään rahtivapaasti rautatiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pyydettäissä. V. Dufvan MMI Oulussa ja Raahessa ^ Saadaan uusiaikaisiminat va- ^ lokuvat sekä kaikenlaiset ryh- ^ mälaitteet, joista löytyy mal- ^ leja nähtävänä. Rullakartiineja myytävänä GUI KifiHSli Kirjatapaa iöis-iiijatsoi nim.: 1) lltaoppijakso rakennus- ja konetyömiehiä varten, 2) Sähköteknillinen iltaoppi- jakso, 3) Koneenkäyttäjäkurssi, alkavat koulun uudessa huo- neustossa (Pankkitireht. Hägg'in kivirak.) lokakuun 1 p:nä ja kehoitetaan oppijaksoihin pyr kiviä oppilaita ilmoittautumaan koulun kansliassa lokakuun 1 p. klo la 7— 1 2 9 illalla. Oulussa syysk. 21 pnä 1910. Karl Sandelin. Keski Pohjanmaan Kansanopis ton kannatusyhdistys kokoontuu vuosikokoukseensa 1 p:na lokak. kello 12 päimällä kansanopis- totta, jolloin kästlellään sääntöjen ö ^:ssä mainitut asiat. Johtokunta. Laula- ja KiMnsei antaa Laulaja Olli Suolahti Sunnuntaina t. k. 25 p:nä klo 4 j. pp. Työväentalon juhlasalissa. Pääsylippujen hinnat: istumapaikat 2 mk. ja 1 mk., seisomapaikat 50 penniä, saata vana Työväentalon pilettiluukulta konsert tipäivänä kello l:stä konsertin loppuun. Talletuskonttokuranttitili on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttitilille merkityt rahat kasvavat korkoa ko tolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokuranttltililtä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Talletaskonttokurantti sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä oloa pankissa. Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. | Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö SUOMI Opiskeleville, joille iukujensa jatkaminen tekee vakuutuksen välttämättömäksi, On äsken käytäntöön otettu Opintovakuutus, alhaisin e vakuutusmaksuineen 5 tai 10 vuotena edullisin Henki- tai Henki- ja Pääomavakuutus. Halvimmista vakuutusmaksuista ja edulli simmilla ehdoilla tarjoo opintovakuutuksia Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö SUOMI L r?m Oulun Soitannollisen Seuran hyväksi toimeenpannaan Lauantaina ensi Marraskuun 12 päivänä. j<;ka v:sta 1904 on Oulussa ollut O.-Y. OTTO LINDGREN in luona, on nyt muutettu Oulun Kemialliselle Pesu-ja Värjäyslaitokselle Pakkahuoneenkatu 9, Kansallispankin vieressä, jossa edelleen on myytävänä ja vaihdettavana villoihin ja kudonnais.in kaiken suuruisia ja värisiä villa- ja lumppulankoja sekä saaleja, vilttejä ja kankaita, parhaita lajeja ja kohtuullisimpiin hintoihin. — Toivottavasti se vilkas kysyntä ja suuri suosio, minkä tavarani kelvollisuudellaan ovat vuosien kuluessa saavuttaneet, edelleen säilyy. SEINÄJOEN VERKATEHDAS, Hugo Grönlund. Viitaten ylläolevaan saan kohteliaimmin sulkeutua arv. yleisön suosioon. OULUN UUSI PESU- JA VÄRJÄYSLAITOS. (Omist. BENGT. JOHANSSON. Jkkunapaperia, Ikkunapumpulia, Tiiuisfyslistoja Oman Kannan Kirja-ja Paperikaupassa Oulussa Kauppureink. 5. Te kuin markkinoille tulette muistakaa • • •• EUGEN ERTMAN'in o «s jossa ostatte kaikenlaisia Kangasfauaroifa kuin myös Pukuja ja Palttoita Suuresti alennettuihin hintoihin. ARVOISAT NAISET! Toiminimi H. KNOPP, Helsingistä •37 saapuu kaupunkiin mukanaan suuri, komia ja uudenaikainen A 1=U ia Täliis!i) MM \i Lostm M - f 1 Sadekepsejä ja Kävelypukuja Sopvia kaikille yhteis kunta-luokille. HUOM.! Mvynti tapahtuu Seurahuoneella maanantaina svysk. 26 ja tiistaina syysk. 27 p:tiä 1910. -- Toivomme, että arvoisa yleisö kestävien tava roiden ja mahdollisimman halpojen hintojen vuo si tekee ostoksensa meiltä. Kunnioituksella: H. KNOPP. (I. 47866) Enjjlisch Confektions Mayasine. Oulu, Syysk. 23 p:r.ä. Asunts-oiot BiiöiKfii Lähemmin vastedes. Kuten muistettanee, pani Tilattoman mäestön alakomitea »vuonna 1901 toi- meen tutkimuksen maalaiskuntain yh- teiskuntataloudellisista oloista. Äsket- täin on professori Hannes Gebhard saanut ivaliniiksi tämän tutkimussarjan toisen eli a s u n t o - o l o j a käsittele- män osan. Ennemmin on pros. G. toimittanut miljellyn maan alaa ja ja- kautumista koskeman osan. Siihen nähden, että asuntokysymys on tär- keimpiä puolia suuressa yhteistunnalli- sessa kysymyksessä ja ottaen huomioon, että puheenaolema tutkimus oli meillä ensimäinen laatuaan, mitä maaseudun asunto-^loihin tulee, on syylä tehdä tuon tutkimuksen tuloksista selkoa suu- remmalle yleisölle kuin ne pienet piirit oivat, joihin itse tilastollinen julkaisu lemiää. Suonten maakunnissa on kuivernöö rien wiisiwuotiskertomuksia niarten noin 80 muotta koottu asuinrakennustilas- toa, joka sisältää tiedot asuinrakennus ten lumesta ja niiden laadusta. Mut- ta tämä tilasto on toiselta puolen ollut epäluotettaiva ja toiselta puolen mailla käytännöllistä merkitystä asun- to-olojen tuntemiselle yhteiskunnallisena kysymyksenä. Tietojen epäluotettaivai- suudesta mainittakoon esimerkkinä, että tilaston mukaan samupirttien luku li- sääntyi maassamme muosien 1»!>0—!)'> mälillä yli 400, maikka todellisuudessa tällaisten asumusten luku muosi wuo- delta mähenee. Iisalmella ilmotettiin w. 1890 saivupirttejä olleen 2-41, mut- ta lviisi »vuotta myöhemmin niitä oli 1040. Joutsan kunnassa ei w. 1890 ollut ainoatakaan saivupirttiä, mut- ta lv. 1895 niitä löydettiin kokonaista 728! Saadakseen todellisen asuntotilaston Suomen maalaiskunnista alkuun päätti Tilattoman mäestön alakomitea ryh- tyessään hankkimaan tarkkaa tilastoa maalaisiväeslöstä ja sen yhteiskunta- taloudellisista oloista lisätä tiebustelu- kaaivakkeihin kolme, erityisesti asunto oloja ivalaiseivaa kysymystä, pannen tilastolliseksi yksiköksi ruokakunnan. Tilastoon tuli oteuaivaksi tiedot ruo- kakunnan hallussa oleivain omien huo- neitten sekä toisten omistamain huo- neitien luivusta tai ilmotns siitä, että ruokakunnalla ei ollut omaa asuntoa ivaan asui loisena. Tilastoon tuliivat täten ainoastaan asutut asunnot, kun tarkotus oli saada selivitys todellisista asutus-oloista. Pois jäimät riin muo doin esiin, kesähuivilat, suurten karta- noitten päärakennukset, joitten omis- tajat asuivat muualla, yhtiöitten asuin- rakennukset, joissa ei kukaan asunut j. n. e. Tilasto koskee niitä oloja maalais- kunnissamme, jotka ivallitsiivat syysk. 1 p:nä 1901. Silloin oli Suomen maa laiskunnissa oma asunto omalla maalla 109,9!i:i ruokakunnalla eli L>:i profiilia; oma asunto lvuokramaalla 1U4,.',50 ruokakunnalla eli 28,1 prosullai muokrattu asunto oli I.'i7,4li7 ruoka- kunnalla eli :U>,9 prosnlla: loisina toisten asunnoissa eleli 8<>,192 ruokakuntaa eli 18 pros. Hiukan yli puolet eli 51,1 pros. koko maaseudun ruokakunnista asui siis omissa huoneissa, jota mastoin kolo- naista 86,000 ruokakuntaa eli noin 185,000 henkeä asui loisina tai kotu- reina toisten oltaivissa. Lopuilla oli oma asunto muokrahuoneissa. Asunnoista maaseuduilla oli yli 70 pros. niin pieniä, että ne sisälläivät main yhden tai kaksi huonetta. Suo- men suurimmissa kaupungeissa on täl- laisia pieniä asuntoja 40—50 pros:lla ruokakunnista. Asumistiheys, joka tarkottaa, monta- ko henkeä keskimäärin asuu asuinhuo- netta kohti, oli maaseudulla hieman suurempi kuin esim. Suomen suurim- missä kaupungeissa. Maaseudulla oli näet asumistiheys keskimäärin 2,40, mutta kaupungeissa 2,05—2,2:?. Tämän johdosta pros. Gebhard lau- suu pääasiallisesti seuraamaa: Maikka nämät numerot paljastamat synkkiä todellisuuskumia Suomen maa- laiskuntain yhteiskuntataloud^lisista oloista, ei näitä oloja ole syytä pitää täysin niin synkkinä, kuin mitä tällai nen matemaattinen ivertailu osoittaa. Muissa maissa huoneet yleensä eiivät ole niin suuria ja ilmamia, kuin mitä tumat ja pirtit Suomen maalaiskun- nissa yleensä omat. Suomen keskisuu- rissa kaupungeissa asunto olot oivat näin titastollisesti »verrattuina parem mat kuin maalaiskunnissa. Maalaiskun- nassa asuman lvähämaraisimmankin perheen yksi ainoa huone, maikka siinä asuu suurikin ruokakunta, on usein pa- rempi asunto kuin suuri osa työmäen- asuntoja suuremmissa kaupungeissa, sillä edellisellä on useinkin auringon paistetta ja raitista ilmaa kaikilta ta- hoilta, jotamastoin jälkimäisillä on Harmoin auringonpaistetta ja ilma useimmiten huonompi kuin maalais- kunnissa. Uksinäiset mökit ja torpat maalaiskunnissa omat tamallisesti myös siiveellisesti edullisemmat, marsinkin lap sille ja nuorille, kuin työmäenasunnot kaupungeissa. Ei myöskään maalla asu- jille yleensä ole niin ivälttämäiöntä asua tilamasti kuin kaupunkilaisille, koska maalla asujat enimmäkseen suo- rittamat työnsä ulkoilmassa, eimällä tehtaissa kuten kaupunkilaiset, ja koska heidän lapsillaankin on paljoa suurem- massa määrässä tilaisuutta nauttia rai- sillä. tista ulkoilmaa ku'.n kaupungeissa elä Toiseksi asunto-olot eiivät suinkaan ole yhtä epäedulliset koko maassa. "Jte päinmastoin oivat sekä ivastaamiin ul komaitten oloihin että »varsinkin Suo- inen suurimpien kaupunkien oloihin 'verraten hyminkin tyydyttäivät suuriin massa osassa Uudenmaan, Turun ja Porin ynnä Hämeen läänejä sekä Poh janmaan osassa Maasan lääniä ynnä muutamissa osissa Miipurin ja O u- l u n läänejä. Sitämastoin oivat asunto-olot hymin huonot etupäässä Mikkelin ja Kuopion lääneissä ynnä niissä osissa Miipurin, Maasan ja Oulun läänejä, jotka oirat Mik- kelin ja Kuopion läänien rajoilla. "Mäit- lä seuduin omat asunto olot epätyydyt- läivät joko siinä suhteessa, että asun- not oivat suureksi osaksi yksihuoneista tai että verrattain suuri ntäärä iväes- tää asuu loisina, tai myöskin siinä suh teessä, että nämät molemmat asiaiihaa- rat oivat »vallalla. Mutta lisäksi tästä tutkimuksesta on saatu se ivakaumus, että Suomen maa seudun asuntokysymys suureksi osaksi ou agraarikysymvs, kysymys maaomai suuden jakaantumisesta. On näet sei ivntnyt, että kuntien ja seurakuntien suurempi »naanomisius moi olla eduksi, muita yhtiöitten suurempi maanoinis- tus turmioksi asunto-oloille, sekä että keskikokoinen maanomistus on eduksi, mutta suuromistus looi olla turmiolsi. Sitämastoin tutkimus ei ole anta- nut tukea sille käsitylselle, ettei tyydt»!- taiviin asunto-oloihin ivo »taisi päästä muuten kuin hankkimalla tilattomille omia asuntopalstoja. Päinivastoin on tutkimuksesta käynyt setiväsli esille, että siellä, missä asunto olot omat iverrattain hyivät, on päästy siihen etupäässä sen kautta, että ivähämarai- semniilla on ollut tilaisuutta rukentaa omia rakennuksia ivuokramaulle. Tästä tutkimuksesta on m. m. käy nyt seliville, että loisten ryhmä, joka muodostaa Suomen maalaiskuntain todellisen köyhälistön, oli hyivin suuri, ja koska sellaisen ryhmän olemassaolo on yhteiskuntapoliittisesti armelutta- maa ja siis suurimerkiiyksellinen juuri sille komitealle, jota oli saanut tehtä- ivätseen seliviluksen hantkimtsen kysy- mylselle toimenpiteistä tilattoman iväes- tön olojen paraiitamiseksi, on mainittu iväestönihinä tullut erityisemmin sel.vi- tellyksi tässä tutkimuksessa. Sen mukaan oli Suomess» n.'. 1!>0t kaikkiaan 80,192 sellaista ruokakuntaa, jotka asuiivat loisina toisien ruokakun- tain luona tai ainakin yhdessä tois ten ruokakuntain kanssa samassa huo- neessa. Mutta taulukosta ilmenee, että tästä suuresta luivusta tasan puolet, eli 50,5% oli ui sinä: siä henkilöttä. Luonnollista on, eitä tällaiset yksinäi- set hentilöt, olematta edes aina ivähä- ivaraisia, usein mielellään pyrkimät asu- maan joko jossakin perheessä tai yh- dessä toisten yksinäisien kanssa. Waik- ka tämä tietysti on yhteiskuntapoliitti- selta kannalta paljoa lohdulliseinpac», kuin jos nämätkin 4:1,51(*> nksinäistä ruokakuntaa oli simat perheuä, on otak- suttaivaa, lausuu pros. (^»t'hard, etiä hyivin suuri osa niistäkin olisi muodos- tanut perheen ja oman kodin, jos yh teiskunta olisi kyennyt tarjoomaanenem- män mahdollisuutta oman asunnon ja ehkä miljclmän hankkimiseen, ja lisää: yhteiskunnan kannalta on arivelutta- ivampaa, että loisruokakuntain joukossa on suuri luku kaksi- tai useampihenki- siä, jollaisia ruokakuntia tässä tilas- tossa kutsutaan ..loisperheiksi". Näitä loisperheitä oli m. 1901 saadun tilas- ton mukaan kaikkiaan Suomen maalais- kunnissa 42,07«>, eli lähes 9 'V» maan kaikista ruokakunnista. Nämä lapsipuo- liperheet ja niiden noin 141,000 jä sentä muodostamat todellakin hyivin makaman epäkohdan yhteiskunnassani- me, ellei sanoisi yhteiskunnallisen maa ran, mikä joka tapauksessa on omansa metämään erikoista huomiota puo- leensa. Loisperheiiten suuri luku on yleensä läheisessä yhteydessä asutuksen kanssa. Pääasiassa on näet loisperheitä mer- rattain mähän tiheimmin asutuissa U»tdenmaan, Turun ja Porin sekä Hä- meen lääneissä ja niissäkin enemmän harmemmin asutuissa metsäkulmissa. Tämän tilaston yhteydessä on myös otettu tutkittamaksi, millaiset maanomistusolot oli m at määrätyissä ryhmissä eri kuntia. Toi- selta puolen otettiin tilastosta 20 kun taa, joissa loisruokakuntia oli suhteel- P. WIITASEN RÄÄTÄLILIIKE Oulussa Isokatu 26, Flydströmin talo. Puhelin 4 66. Syys- ja talvikankaat sekä turkikset uudet ja muotinmukaiset saapuneet. HUOM.! Pukimet palkittu kahdessa teollisuusnäyttelyssä ensi palkinnolla. lisesti mähimmin ja merrattiin tätä ryhmää niihin 20 kuntaan, joissa näi- tä ruokakuntia oli suhteellisesti enim min. Taulukosta käy seliville, ettei maltion maaoniaisuuden suhteellinen määrä sanottaivasti mai- kuta tähän. Sitämastoin näkee taulu koista selivästi, että kunnalla ja seurakunnalla oli yhteismaata suhteellisesti enemmän niissä kunnissa, joissa loisruokakuntia oli wähän, kun toisesta ryhmässä, yhtiöitten omistama maa-ala oli w. 1901 :'> " o Suomen koko pinta-alasta. Matta niis- tä 20:stä kunnasta, jossa loisia oli »vähimmin, oli l.:> sellaista kuntaa, joissa yhtiöt eiivät omistaneet maata ollenkaan, eikä niiden oinistaina maa- ala yhdessäkään tämän ryhmän lun- nassa noussut edes koko maan keski- määrään. Sitämastoin Niistä kunnis- ta, joissa loisia oli enimmin, oli ai- noastaän yksi ainoa, jossa yhtiöllä ei ollut mitään maata, ja sen lisäksi ai- noastaan 4, joissa tällaista maata oli mähemmän kuin keskimäärin loko maas sa. Kaikissa muissa tämän ryhmän kunnissa yhtiöitten omistaman maan "/"-luku nousee melkoista korkeammalle. Eroamaisuutta on myöskin olemassa y k s i t y i s r e n m a a n o in i s t a- j ci i n tilusalaan nähden. Siinä kun- tain rylnnässä, jossa loisia on mähim- min, ei ole nhiään kuntaa, jossa ylsi- lyisten hallussa oleman maa-ala" <■- luku laskeutuisi alle 80, jotamastoin sellaisia kuntia on 6 siinä ryhmässä, jossa loisia on enimmin. Tilastosta näkyy siis, että maan omistus ja loisten runsaus owat muo- romaikutuksessa keskenään. Pros. Getchard lansuukin tnttimuk- sesia käyneen seluäsii ilmi, että siellä missä loisia on mä- h i m m i n, o m i s t a a kunta ia seurakunta suhteellisesti runsaasti maata ja p ä i n- m asioin. Niinikään on käynyt sel mästi näkymiin, että niissä k u n- nissa, joissa loisia o n m ä- him mi n, yhtiöillä yleen s ä ei ale s a n o t t a m a s t i maat a, in uit a sitämastoin siell ä. missä loisia on enimmin, yhtiöillä on maata s u h t e e l- lisesti paljon. Eduskunta. Tä»isi-iotuttto syysk. 31 P:nä klo 2 pniwällä. Puhetta johti puhemies P. E. Swin- husivnd. ^tsiiyisasiain ivuolsi saiivat ivapau- tusta kuluman päiivän istunnosta edus- tajat Hedmig Sohlberg, jiaarne ja O. Laine sekä miikon ojaksi ed Sund k'lom. Eduskunnan ivalitsijamiekiet kokoon- tuimat tiistai iltana kio l! säätytalolle loiuilliamaan jäsenien maalin ivaiiio- lvarain-, toimitus- ja tarkastusmalio- kUNiil!!. Maalissa annettiin kaikkiaan 44 äänesiyslistalippua. Matelnatiikkona oli amustamassa pros. Ernst Lindelöf. Listan n:o 1, Suomalainen puolue, hyloäisi annettiin 10 äänestyslippua ja tuli.oat siltä malituiksi: Maliio.oa- rain maliokuntaan ^irömvall, itaira- mo, Rannikko ja Mirkkunen seka iva- ralte Laine ja Lanne. Toimitusmalio- luittaan Ingman, taulapää setä ma ralte ^iemanlinna. Laine, jkaktkoski ja -}). ii. Arjö koskinen, tarkasinsmalio tnnlaan Listo ja Mtrtkunen, -varalle Paaiiinvi. Ojanen, Soininen ja SUii ta ii 10. ii;i-ian n:o 2, ruotsalainen kansan- puoliie, h rimaksi annettiin >! ääneslns- tippua ja tuliivat sillä ivatituiksi: malttomaraliiivaliokuntaau von Born ja Nordlund, ivaralle Bäek, tottniius- maliokuntaan Anchelin, maralle Mre de ja Estlander, tarkastusm^liolun taan Söderholni, ivaralle x \. ( v >rotf»i- felt ja A. Neoioiits. Lis-an n:o :>, sosialide-nokratinen puolue, hymäksi annettiin ltt äänes tyslippua ja tuliioat siltä ivaliiuttsi: ivalt;oioaro.inmaliokuntaaii Mätelo, M. Perttilä, Tanner, Komu, Äiiina Stl- lanpää, Saarikiivi, Luomio ja Aakula, maralte Törmä, Palo ja )iellosalmi, toiimlusivaliokuntaan S. Muolijoti, Äianner, Tokoi ja H:Ija Pärsiiieu, maralte Paasimuori, M. Tanner, Lund' slröm. Perttilä, M. Sillanpää, Po- man ja Maljalta, tarkasiusmaliotun- taan Hulda Salmi, Aakula. Airola, Sainio, maralle Mäki, Lmnio, Hilda Herrala, Törmä, tiimikoski. Pohjola E- ja M. Eloranta. Listan n:o 4, nuorsuoiiialaisen puo lueeu >a maalaisliiton yhteinen, hy- mälsi annettiin 9 äänestyslippua ja tuliivat siltä malituiksi: ivaltiomarain maliokuntaan Tekla Hullin. Kallio ja Ahmaivaara, ivaralle iiosteliu ja Pte- linen, lvimiiusivaliokuuiaau Seiälä ja Alkio, maralle jkaajalainen. Etlko, Lahdensuo ja A. Tant:u, tarkastus- maklvkuntaan Renivall ja Hannula, maralle Nylander, Viljakainen, )1iithe- lä ja Helander. T o i m i t u s m a l i o k u n n a n pu heenjohtajan maalisia selmiydyttiiu sa moin yhdellä äänestyksellä. Makuuksi tuli edustaja L. M e e h e l»n, jota sai 4 ääntä, ed. S. Muolijoki sai 2 ääntä ja E. "il Setälä 1, tyhjiä lip puja jätettiin 2. Varapuheenjohtajan maalissa suo ritettiin kokme äänestystä ja jakautui mat äänet niissä katkiSja: L. Ingman :i, S. Muot>>oki K. Manner m H- Naulapää kumpikin 1 sekä 1 tyh>a. Eniiilinän ääniinäärän näin mennes>ä tasan ed. Ingmanm ja Muolijoen mä- lilla tuli -varapuheenjohtajaksi armalla makilutsi ed. L. I n g m a n. T a r t a s t u s m a l i o k u u n a n puheenjohtajien maati toimitettiin sää tytalolla eilen klo 10 ap. Eduskunnan kansliatoimikunta on eduskunnan ruotsalaisen kansliaosas- ton päällikölsi malinnut maistcri I. Gröntundm, ruotsalaisen pikakirjoius kansliau päälltkötsi maisteri A. ,val'ri tiuksen, yle»stultitsi toimittaja Zi. W. Puuskan ja yksitylstulkiksi maisteri X. P. Mannelinin. M a l t i o iv a r a i n iv a l i o k u n- n a n puheenjohtajaksi on malittu ed. Wäinö Tanner ja marapuheenjohta- jälsi ed. Artturi H. Mirkkunen. Yleisiä uutisia. — Wirkatalojen tarkastajain wirkawelwollis»udct. Kun senaa- tiu kamarttoimituskunnan tietoon on tullut, että jotkut maan mirkatalojen tarkastajista oivat melivoittaneet alai siaan meisänistuttajia leimaamaan pui- la mirkatalojen metsistä muissakin kuin ivoimassa oleman mirkatalojen tarkastajan ohjesäännön :!0 päimältä huhtikuuta 1907 22 ^:ssä myönnetyssä tapauksessa, on toimituskunta kierto- tirjeesiä maan kaikille kumernööreille kehoiitanut heitä käskemään asianomais- teu ivirkatalojen tarkastajain tarkoin noudattamaan mitä tässä kohdin on määrätty: sekä sitävaiisi huomautta- »'aan mirkatalojen tarkastajille siitä, että »netsänistuttajia ei missään tapauk- 'essa määrätä mirkatalojen tarkastajan puolesta »vaimoinaan, että mirkatalo^ jen ivuokraajat omat täyttäneet heille metsai.hoidollisessa tarkoituksessa anne- tut määräykset. — Painoasiamiehille jätettä- tvnt kirjapainotuotteet. Senaatin simiilitoilnituskunta on antanut kumer- uöörien tehtämäksi ilmoittaa kirjapai- nojen omistajille, että senaatin tietoon on lullat, etteimät miimemainilut enää suurlakon jälkeen ole painoasiamiehille lähettäneet kappaleita kutakin paiuo- iuoietta. Tämän »vuoksi on senaatti asiaa käsitellessään päättänyt ilmoit- iaa kirjapainojen omistajille, että ke- säk. l>! p. lsttl annetun arm. asetuk sen 18 ^:ää, joka sisältää muutoksen ja liiäytien ioukok. :il p. 1807 annet- luun aseiukseen, tulee seurata sikäli 'uin se melmoittaa kirjapainojen oinis- iajia painoasiamiehille toimittamaan kaksi kappaletta kutakin painotuotetta ja tulee nämä kappaleet »viipymättä la liittää painoylihallitukselle, koska pai- noasiamiehiä ei nykyään oke. — Poliisilaitokset. Oulun lää nin kumertiööri on anonut, että lisä- tuli poliisiinoiman ylläpitämiseksi tuke- manakin ivnonna myönnettäisi?!» Ou- lun kaupunkia ivarien 10,810 mkaa ja Tornion kaupunkia marten 4,950 ukaa. Oulun läänin kumernööri on senaa- iille esittänyt, etiä Romaniemen po- liisiiaitos asetettaisiin ifakinaiielle kan- nalle ja että sen inenosääntö määrät- läisiin 2l.iti!0 mksi, jonka lisäksi vuolta >91 l marten oli myönnettämä 400 mk. polkupuörien ostoa marten. amalla olisi poliisikunta oikeutettama kantamaan juhlatilaisuuksien y. m. sei- laisten malmomisesia asetuksenmukai- sen palkkion. Sii.iä tavauksesia, ettei poliisilai tosta mottaisi tuleman muoden alkuun saada järjestelyksi ivaliuaiselle kan- nalle, ehdottaa kumernööri, että Ro- maniemen poliisilaitoksen ylläpitoon nsi ivuonna myöiinettäisiin 21,400 mkn määräraha, jossa 400 mk. olisi 2 polkuvyörän ostoa ivarien. Oulun läänin kumernööri on senaa- iille esittänyt, että poliisiivoima» lä hettämiseksi läänin etäisimpiin osiin, nisu mahdollisia epäjärjestyksiä syn- itni, myönneilätsiiu korkeintaan 5,000 inkan määräralia. — Miopisto. Erehakemuksensa laltt lauantaina eläintieteen ylimää' räu;en prosessori O. M. Neuler, joka iu.uite kelvännä tuli täysinpalmclleen itään. — Auskultantiksi Turun homi- oikeuteen on oiettu Mupurin homioi- keuden auskultantti ikyösti Haataja. — Tuomen Pankin kurssit. Amista mrmnt>kurssi Lontoossa nolee- rataan «m 25: :\:\ ^aikaisemmin 25: :'>5\, u:i'ivta osiokurssi 25: IS ,muu!- tumatoiu ja toimen kuukauden osio- kurssi 25: 02 i muuttumaton >. S }j»ifliirtif(ishoit)ou jiirjts- liiiiiiiitn. Ä)ankeinhoitoha!!itukscn lau su n to mielisairashoitokomitcan mietinnöstä. Mankeiiilioiiohallitus on nyttemmin laatinut lausuntonsa miklisairashoitoa järiestämään asetetun komitean inie- '.innosta. M.inkeinhoitodallitus, jonka lausunto käsittelee komitean mietinnön m:el:!airai;a '.vangittuja henkilöitä kos tuvia osia. esiintuo seuraamaa: .Komitean lausunnot ja ehdotukset pääasiallisesti sisältämät, että ivanki- loisia mielisairaiksi tulleet henkilöt sekä rikoksiaan telidessään mielisairaat hen- lilöt otettaisiin ivaan yleisiin mie- liiairaslaitoksiin etkä mihinkään eriiviuin tvankien mielisairaaloihin, jiomitean mielestä ei siis olisi perus- tettama mitään erityisiä tvankien mie- lisairaaloiia, ei erityisiä keskuslaitoksia eikä ivankilo'hiu lttleliujä parantoloita, komitea elidottaa perustettamaksi lai- taksia, missä asianinukaisesti ivoitaisiin hoilaa rikoksista tuomittuja sielullisesti alamittaisia henkilöitä sekä myöskin sielullisesti sairaita mankeja. Man keinhoitohallitus yhtvy tosin periaat teessa näihin ehdotuksiin, pitäen komi- tean perusteluja erittäin sitomina, mut- ta olemat olot tekemät mankeinhoito- hallituksen mielestä toistaiseksi mah- dottomaksi puoltaa sitä, että mangit main yleisissä mielisairaaloissa saisi- mat hoitoa. Tämä ei kuttenkaan kos- ke sellaisia mankeja, joita asetetaan tar- kastettamaksi heidän mielentilansa sel- miUesaaniiseksi, sillä näitä on mankein- hoilohallituksen mielestä mastedeskin tässä tarkotuksessa säilytettämä ylei- sisiä mielisairaaloissa. .Kuten tunnettua ja kuten komitean mietinnöstä täysin sekmästi ilmenee, o» pitkät ojat ollut ja on tvieläkin erittäin suuri sijainpuute maan mieli- sairaaloissa. Asiain tila on ollut ja on ivieläktn sellainen, eitä yleensä »vain huivin juurin ivaikenlsin, taivallisesti kuukausia kestäneen odotuksen jälkeen, saadaan mielisairaaloissa paikkoja mie- lisatratlle »vangeille. Asiaa tuntemat toman on matkea kumitellakaan niitä maikeilksia ja sietämättömiä olosuhteita, joita mielisairaat aiheuttamat manki- loissa, ja kuinka surkeata itse asiassa on pitää mielisairaita näissä laitoksis- sa, joissa on mahdotonta antaa heille tarpeellista hoitoa sekä asiantuntemien lääkärien että hoitajain puutteessa.