Torstaina 7 p. Huhtikuuta KARJALATAR N:o 38 — 1910 Julkisella vapaaehtoisella huu tokaupalla, joka pidetään pai- kanpä-Ulä ensitulevan huhrik. 19 p:nä klo 10 a. p. myydään (Kan kaalla) Tuomaala-niininen pe rintötila Nurmeksen pitäjän Nur- meskylässä N:o 42, veroltaan 0,0752 manttaalia, sekä siihen kuuluva niittypalsta. Tila sijait see kauniilla paikalla Kuopioon menevän maantien varrella, 4 km. päässä Nurmeksen vanhalta kylältä. Tilalta tlätetään uykyi- sin 8 lypsylehmää, 1 hevonen sekä tarpeellinen määrä muuta karjaa. Sulaa peltoa on noin 15 ohratynnyrin alaa. Rakennukset ovat palovakuutetut 4 tuh. mar kasta ja ovat hyvässä kunnossa Maksuehdoista saapi tiedon huu tokauppatilaisuudessa. llyyjät pidättävät itselleen 1 tunnin mietintöajan tutkiessaan tehtyjä tarjouksia. Nurmes 1910. Julio Kulttisen peril liset. (K. S. 2 k.) eJiiskiinn, Huhtik. 5 p. Maltakunnanlainsiiäd iintö ii kos- kewa kysymys. Esitettiin ja perusluslakimalio- kuntaan lähetettiin arm. esitys n:o 8 ynnä ehdotus laiksi niiden Suo menmaata koskemien lakien ja ase- tusten säätämisjärjestyksestä, joilla on yleismaltakunnnallinen merki tys. Puhemuoroa käyttiivät ed. Mä- kelin, Danielson-Kalmari, Rosei»- qmist, Setälä, Alkio, A. Castren, Ingman, Wrede, Hultin, Sehy- bergson. Kaarne ja Kallio. Edusmies D a n i e l s o n-K a l- m a r i huoinautti aluksi, että esi- tys poikkeaa muista eduskunnalle jätetyistä esityksistä sekä tuhoaivan sisällyksensä, että muunkin kautta. Ennen on esitykset annettu hallit- sijan korkeassa nimessä, mutta nyt kyseessäoleman alla on niinisten- neumoston puheenjohtajan nimi, ja liittyy siihen selitys, josta osa jo sanomalehdistön kautta ons aatu. nähdä. Ryhtyi senäjkkeen historialli- sesti selittämään Suomelle anne- tun makuutuslirjan sitomaa mer- tystä miitaten muille Wenäjän »valtakuntaan liitetyille annettui- hin makuutuskirjoihin, n. s. hal- litsijaklausuuleihin. Puhuja teki senjälkeen selkoa Suomen Wenäjään yhdistämises- tä, huomauttaen, että kaikki voi- ralliset menäläiseltä taholta esite- tyt kertomukset ja asiakirjat omat määrät.^ Huomautti siitä, miksi Alek- santeri I itse tuli amaamaan Por- woon maltiopäimät ja myös ne päättämään. Oliko se maan lau- sunnon saamista marten ehkä, kun nialtiopäimät oli koolla, ja miksi, kysyi puhuja, otti hallitsija silloin säädetyn uskollisuuden malan? Se oli sentähden, että hallitsija todella katsoi tarmitiemansa Suo- men kansan suostumuksen maan Venäjään liittämiselle. Me tois- tamme maan keisarin omat sanat lausuessamme julki käsityksemme ja tunteemme oikeuksistamme. Ne omat pyhät, kuteu keis. Aleksanteri I Suomen lähetyskuuualle ilmoitti. Julistuskirjan historiallinen sisäl- lys on, sanoi puhuja lopuksi, tuntumassa ristiriidassa kumoa- mattomien tosiasiain kanssa sekä niin muodoin määrä. Lakiehdo tus, joka on tällaiselle pohjalle rakennettu, ei saata olla keisari- kunnan eikä Venäjän kansan oi- keustunnon mukainen. Suomessa tällainen laki saattaisi olot tällai- selle kannalle, jota lain pyhyyden horjuttaminen aina tietää ja jos- ta meillä jo on ikämiä kokemuksia. (Puhujan poistuessa puhujapai- kaita salissa kaikuimat moimak- kaat hymähuudot.) Yleisiä uutisia. Rautatierakennustemme tule vaisuus. Senaatin kulkulaitostoimitus- kunta on maatinut tie- ja mesi- rakennusten ylihallituksen lausun- toa asiassa, jonka merkitys selmiää allaolemasta, senaatin maltioma- rainmaliokunnan tarkastamasta ja hymäksymästä kirjelmästä. Ehdotus kulkulaitosrahaston menosäännöksi muodeksi 1ö10, jon- ka menosäännön senaatti on laa- tinut, päättyy noin 7,220,000 markan wajaukseen jonka muoksi, koska etumaksu maltiorahastosta ei moi tulla kysymykseen m. 1910 ja 1911, senaatti on ajatellut lai- nan ottamista, joka toimenpide kuitenkin lopullisesti riippuu siitä, hymäksyykö Hänen Majesteettinsa armossa sellaisen ehdotuksen, sekä myöntyykö siihen, myöskin edus kunta. Koska senaatilla nykyisin on annettamanaan lausunto, joka koskee muoden 1909 malliopäi- mäin hymäksymää kulkulaitosra- haston menosääntöä, ja muoden 1911 menosääntö mahdollisesti täytyy järjestää ilman lainaa, tulee senaatti ottamaan haikilta- makseen, eikö sellaisessa tapaukses- sa muoden 1910 meuosääntöä moitaisi laatia niin, että töitä suo- ritettaisiu: »vähemmän »v. 1910 ja sen sijaan jaettaisiin »te tasaisen» min muosille 1910 ja 1911. Olisi lähetettämä siitä edellytyksestä eitä m. 1910 ja 1911 »voitaisiin rautatierakennuksiin sijottaa yh- tcenfd noin 11,000,000 mk., joka summa etupäässä olisi käytettä,vä Joensuu»»—Nurmeksen ra dm» »valmistamiseen ja Seinäjoe, —Stristiinan—Siaskisten rataan »lähde»» käytettäisiin se siten, että ellei »vuodeksi 1912:kaan oteta lai- naa, keskeytetään työt kokonaan »vuoden 1911 lopussa siksi kuin tarpeelliset »varat »voidaan osot- taa. Kirjelmässä huomautetaan mielä että olisi lähetettämä siitä edelly- tyksestä, että uutisrakennustöitä »vakiniilla radoilla sekä liitkuiva» kaluston lisäämistä marten, johon maltiopäimät muod. 1910 myönsi 5,018,000 mk. muonna 1911 käy tettäisiin ainoastaan 2,500,000 mk., sekä sittemmin muodesta 1912 läh- tien siksi kuin otetaan laina, »vain noin 2,000,000 »nk. »vuosittain käytettäisiin. Näihin perusteluihin nojautuen moitaisiin osa »vuodeksi 1910 suunnitelluista töistä edulli- sesti siirtää muodeksi 1911. Wiipurin howioikens. Reistraattoriksi Viipurin holvi- oikeuteen nimitti ho»vioikeus kans- listi E. G. Vikbergin. Homioikeuden kansliskinmirka on julistettu haettaivaksi 'i0 pai- »vän kuluessa tk. 4 pstä lukien. Joensuusta ja nooita. Snellman-pailvan wietto. Kun I. W. Snellmanin sata- muotispäilvää juhlittiin 12 p. tou- kok. 1900 ja silloin kansallisen ii»- nostuksen »valtaamina tuhan- sittain kansalaisia raivisti pääl- tään muukalaiset nimensä, »»iin luuli »varmaa»» moni meidän kans sainme, että siitä päimästä koi- tuisi jokamuotinen kansallisen itse- tunnon suuri juhlapäiivä, joka yh- distäisi ympäri Sumnen niemen meitä suoinalaisia, innostaisi mei- tä edelleen uhraamaan ei »vaan »nuukalaiset nimemme, »vaan sy- däme>nn»e ralkauden ja itsetietoi- ei» työmme ja harrastuksemme tämä»» kattiin kansamme parhaaksi, 'en kohottamiseksi, sen malistaini- seksi ja sen onnellistultamiseksi! Mutta miten on käynyt? Malitet- tamasti täytyy sanoa että ne toi- iveet niin kuin »nonet kauniit »naalliset samansuuntaiset omat pettälieet! Eimät ole seuraa- »vat Snellmmi-juhlat metäneet mertoja tälle ensimäiselle. Onko »ttei» syy»»ä siihen heitto ka»»sallis- tunto»»»ne, »vaillinainen Snell- mailin elämäntyön tuntemmen, repiivä politikoiminen ja suoma- ainen saamattomuutemme, eli aikki yhteensä, mutta mikä liei»ee- ii» syy, surkuteltama tosiasia se maan on. Synkkinä hetkinä tah- tookii» mäkisin tulla mieleen kysy- mys°. Onko tosiaankin meidän po- loinen kansamme niin muukalais ten kourissa kangistunut, ettei se pysty heräämään itsetaj»mtaan ja oinan selkärankansa nojassa kulke- maai» suomalaisena kansana, toi- moritkaana ja kansallisuudestaan ekä kielestään ylpeänä, niinkuin muut kansat — »vai onko se mie- rasten orjapiiskojei» alla niin näiivettyn»)t ja tullut mälinpitä- »nättömäksi omasta itsestääi», että e sen takia on kuolana»» tuomion alainen? Mutta »vastaukseksi pilkistää silloin toimon säde menneisyyde»» työstä: ei, ei. Miksi olisi Jumala itien syililyttänyt Suomelle sem- moisen suuren herättäjäi» knii» I. W. Snellmanin, suonut sitte tie- täjäi» Lönnrotiil, joka lahjoitti kan- alleen ihanan Kalemalan, anta- nut sille laulajat semmoiset kuin Runeberg, ja Topelius ja maali- i»ut tätä Suomen heimoa läpi muosisatojen, jos tarkotus ci olisi muu kuin orjien surkea loppu? Ei, toinen on Luojan suuri tar- oitus perä, ja siihen on Snell- man syntysanat kansalleen lausu nut. Maikka siis ajat nykyään omat umuisen surkeat joka alalla, ei omi toimottomuuteen majota, maan eespäin ponnistaa. Ja siksi on ajallaan herätetty kysymys ' nellman-päimän mietosta! Sei» on uudelleen julkisuudessa nosta- nut suomalaisuuden liitto, tai oi- eammin sen nykyinei» puheenjoh- taja kirjailija Maila Mikkola. Ja e on saanut myötätuntoista »vas- akaikua monissa piireissä. Niinpä on on esim. U. S. Matin kirjees- ään lämpimästi puoltanut Snell- man-päimän miettoa suurena ulko- ilmajuhlana toukok. 12 p. ja toi- monut että se möisi yhdistää ha- joitetut suomalaiset rimimme, läm- »nittää ja innostaa haamoitetut ydämemme ja nostattaa toimoam- me siitä, että ..kerran laulus, syn- nyinmaa, korkeemman kaiun saa!" Kannatamme tätä ehdotusta lämpimimmin. Me todella tarmit- semme nyt jos milloinkaan innos tamaa kansallisuusjuhlaa miettää, symentyä »nenneisyyteen ja läm- metä tulemaisuuden tehtämistä kuinkakin Maikeilta ne näyttäisi- märkään. Jumala ei hylkää sitä, ken ei itseään hylkää! Ryhtykööt siis eri seurat ja yh- distykset ympäri Suomen tosttoi- meen asiain toteuttamiseksi: Sen se a»»saitsee! —a —a. H « o m a t t a w a kvltserttitilai- ftUiv on ensi sunnuntaina t. k. 10 pnä lyseolla. Lähemmin ilmoituhessa. Niii-au naisten käfityöko-otts oli »viime tiistaina raatihuoneen- salissa. Käsitöiden ohella keskns- teltiin, katsottaisiinko sopimaksi kut- sua Suomalaisen pnolueei» nais- »valiokunnan asettama matlasihtee ri esitelmöimään tänä kemäänä tänne Pohjois-Karjalaan. Niin suotamana ja tarpeellisena kuin pi- dettiinkin tällaistei» isäninaallisten, kansallismielisten esitelmäin pito aikana tämmöise»»ä, jolloin ei ke- ivättuimelma isänntaanystämän mieltä mirkistä, ei kuitenkaan kat sottu moitaman ilyt esitelmäinat koja järjestää tnlemai» huoi»on ke- lin »vuoksi. Saloinaille katsottiin kohta oleman »vaikeata, jopa mah- dotonkin päästä. Syksyllä masta aijotaan esilek- mät järjestää useampiii» kuntiin. Naismaliokunta oli tarjonn»it tilattamaksi ensi jouluksi toimitetta- ivaa jo»il»l!ehteä, jota hanketta yh distys päätti kannattaa tilaamat la sitä »vähintäin 75 kappaletta. Naisivakiokunnalle myönnettiin tulemaksi muodeksi matkasihreerin palkkausta marten 100 mk. Illan lopuksi puhui rouma A. Terä kotiteollisuusyhdistyksei» mer- kityksestä ja tarpeellisuudesta täl läkiil paikkakunnalla. Sellainen onkin tänne jo äskettäin perustet- tu. Kokouksen osanottajista liittyi useita jäseniksi yhdistykseen. Seuraama käsityökokous on kah den »viikon kuluttua. Emänniksi iihen tuliivat muorossaan roumat Hanna Wäistö ja Aina Käkelä. Kansallismielisten nuorten kokous. Wiime tiistaina t. k. 5 p:uä oli kansallismielisillä nuorilla ko- kous kaupmigin talolla. Kokouk- sen puheenjohtajaksi »valittiii» hra Ate Hirivonen, joka luki ensiksi Kansallismielisen nuorisoliiton mal- lisäännöt haaraosastoja »varten. äännöt käytiin sitten pykälittäni läpi ja hymäksyttiin ne Joensuun osastolle. Osaston nimi jätettiin mielä päättämättä ja kehoiiettiii» jäseniä miettimään mikä nimeksi sopimin olisi ja ehdotuksensa tuo maan ensi snmnnnaina huiviret- kelle, jossa rislijäiset toimite taan. Ryhdyttiin sitte säännöissä mää- lättyihin muostkokonksen tehtämiin. Osaston puheenjohtajaksi »valittiin »naisten M. Kiivilin n a. Joh tokuntalla tnlimat: roumat I. Kö- nö»»en, A. Terä, neidit H. Halo- nen, L. R»)ynäilei», E. Mietti»»?»» ja M. Partanen, sekä lyseolainen Ate Hirivonen, toimittaja A. Hur merinta, konttoristi O. Manner- )eimo ja hra E. Kuittii»ei». Ti- tilitarkastajiksi: hra Toimo Parta- nen ja kauppa-apnk. A. Hirmonen »vakinaisiksi, sekä heidän »varalleen rouma Hilja Hämäläinen ja pan- nnjohtaia T. Turunen. Sisään- ärjoilusmaksuksi päätettiin pa»»»»a alimmaksi määräksi 25 p:nia ja muotuiseksi jäsenmaksuksi 50 pen- uiä. Ensi sum»ui»taiksi aijotaan pan- na toimeen humiretki, jota mal- niistämään malitliin »viisiheiikineii toimikunta ja tuliivat siihen: nei- dit Ailio Mela, Martta Partanen, Aiiio Laamanen, hrat Onni Par- »viainen ja Eino Kuittinen. Mai- nituii toimikunnan kutsuu kokoon »iti Martta Partanen. Osanotto kokoukseen oIi : kohta laisen runsas. On sangen ilahut- lamaa, että täälläkin Karjalan perukoilla alkaa nuoriso kohotta- maan »valonsoihtnja keskuuteensa, ekä samalla ympäristöönsä. Nuo rison tehtämä onkin tässä asiassa suuri ja se saa paljon aikaan, kun e ryhtyy »»uoruuden palamalla iiinolla työhön käsiksi. Sillä mi tä hymää on maailmassa koskaan kaai» saamutettu, jota ei saa- mutettu nuorin mielin, uuo- rin moimin. Mitä kaunista on täällä koskaan kylmetty, jota ei ole kylivetty nuoruuden hehku min poskin ja »»uoruuden iniiosta oistamin silmin. Mikä pyhä, mikä hymä on koskaan »»iin lois- taivasti lähtenyt mersomaan ylös mapaata, mälkkymää ilmaa kohti, uin se, joka nuoreen hehk»»maan rintaan istutettu on. Elämän mirran kauniimpia sä- meliä on sämel nuoruuden taiste- lujen »voitosta. Elämän keiitän ihanimmat kukat omat muistoja nuo- r»»uden loistamista unelmista. Ajan »virrasta ei koskaan sammu nuoruuden taistelujen ikisämel, ajan ke»»tältä ei koskaan kuole »»uoruuden muistojen ikikukat. Sentähden nuoret! Kansalli- uuden lippu on kohotettu maasta, jossa se muosisatoja on uinunut. Kansallisuutemme lippu onZ kohotettu, »»uorten usko on he- rätetty, tunnussana: malkeus, sy- dämmen puhtaus, joka tuli- irjaimilla sieluihin syömytetty on. Nyt kui» rintama on järjestetty, se eteenpäin kulkekoon ja raimat- koon tien läpi Karjalan jylhim- pienkin maarojen, sytyttäköön merk- kitulet kukkuloille, laaksoihin, rot- koihin ja rämeiköihin, että pimeys poistuisi ja malon olisi woitto. Siihen käymme ja siihen pystym- me, jos maan tahdomme. Ja me tahdomme. Joensuun orpokodin kannatus- yhdistys. Läänin kumernööri on t. k. 2 pnä »vahmistannt Joensuun orpo- kodin kannatusyhdistyksen ohjesään- nöt. Kulkukanppaoikeuden kaikkialla Suomenmaassa muoden ajaksi oi» saanut kauppias Joen- suun kaupungista E. 'Arola. Tuomalaise» Työtväenlnton hnniitoimikunnan kokous pidettiin eilen illalla asioitsija H. Kokossa, jossa m. »n. päätettiin toimia suuri iltama toiseksi heilun- taipäimäksi. Ohjelma aijotaan saada armokas ja monipuolinen. Muualta Poh jois-Karjalasta. Papisto. Uudenkirkon khra Alf. Lönnroth on määrätty t. k. 17 pnä toimit- tainaan »vaalikysymyksen ja tou- kokuui» 1 pnä maalin Viipurin saksalaisen seurakunnan kirkkoher- rai» mirkaa marten. Virkaa oivat hakeneet seurakunnan m. t. khra B. Groundsröm ja rautatien saar- naaja O. H. Ronimus. Wirka»vapa»»tta termeydei» hoi- toa »varten 3:ksi kuukauoeksi on myönnetty Polmijärmen khra I. H. Ihalaiselle. Tuleman toukokuun 1 pnä ta pahtun seuramvat muutokset pa pistossa: Hirmensalmen kp:nen M. Meriivirta siirtyy kirkkoherraksi ja Juman m. t. khra I. E. Nie- »ni kp:ksi Kesälahdelle, Kesälah- d e n kp:nen ja »v. t. kirkkoherra E. 9t. Siimes kirkkoherraksi P ä l k- järmelle, tuomiokapitulin nota- rio Oulusta H. A. Kalaja kp:ksi Juivalke, Metsäpirtin kirkkoherra K. E. Nino kh:ksi Puumalaan, Mikkelin kp:nen A. L. Gulin kh:ksi Ristiiiiaan, Sysmän kp:nen E. jy. Aarnio kp:ksi Mikkeliin, Wehkalah- kpnien G. A. Taubekh:ksi Hamina Wehkalahdelle, kh:n apul. Wii- purissa Adolf Mamiinen kp:ksi Wehkalahdelle, entinen kaartin pastori B. A. Piispanen kh.tsi Ätuolaan, Terijoen m. t. khra T. A. Brummer kh:ksi siellä, Räisä- Iän w. t. kp:i»en P. Hyttinen pit. apul. Kontiolahden e. To h- »n a j ä r w e n iv. t. kpmen A. Kytö kp:ksi siellä. Lapin kirkkoherra Turun hiippakunnastu K. I. W. Breitholtz Hirmensalmen kappa- laiseksi, Töysän rukoushuoneen saarnaaja A. A. Oraivala N u r- m e k s e n kp:ksi, Ulrvilan kappalai- nen i)i. Rainio Räisälän kp:ksi ja Kärkölän khra I. E. Lindegren Pormoon hiippakunnasta Pyhä- järiven kirkkoherraksi. Pois hiip- pakuiinasta muuttuivat: Rauta- salmen m. t. khra T. W. Laine Hämeenkyrön kp:kst. Kymin kpnien K. K. Olander Turun kp:kst ja Anttolan kirkkoherra I. Homilai- nen Jämsän kh:ksi. Anttolan kirkkoherran mirka on julistettu haettamaksi 00 päimän kuluessa. Toukokuun 1 pstä omat mää- rätyt: Kuopion hiippak. siirtynyt pastori W. Tanska>»en m. t. kirk- koherraksi Rantasalmelle. Zlrmo- muosien saarnaaja Juman kirkko- herran »virassa I. J.Kaila myös- kii» m. t. kirkkoherraksi siellä, Hir- ivensalnlei» kirkkoherra K. I. W. Breiholtz myöskin m. t. kp:ksi siellä. Armomuosien saari»aaja Hamina—Vehkalahden kirkkoher ran mirassa §i. E. Lindström Kymin »v. t. kp:ksi Pälrjärmen m. t. khra E. Hackman Jaakki man m. t. kh:ksi, Kuopion hiippa- kunnasta siirtyneet K. E. Kalli t. k. ajaksi m. t. kirkkoherraksi Polmijärmelle ja toukok. 1 pstä m. t. kh:ksi Anttolaan ja M. A. W. Koimiston kirkkoherran apul. Wiipuriin. Stipe»»dejä ulkomaan matkaa marten omat hakeneet tuomiokun- nan notario T. Inkeroinen, Lap- peenrannan m. t. khra T. Kukko- nen ja Juuan pitäjän apulai- »»en P. A. Moberg. Vaaliehdolle Suomennieinen kirkkoherran mirkaan on tuomio- kapituli asettanut: Kuolemajärmen m. t. khra K. Melan 1:lle, Har- tokan kappalaisen K. M. Martinin 2:lle ja Iisalmen w. t. kappalai- sen A. Talasniemen 3:lle maali- sijalle. Läänin wirkamiehet. Suistamon piirin ruununnimis- mieheksi on Miipurin kumernööri »»imittänyt Rääkkylän piirin ni- misiniehen Eino Albert Kemppai- sen. Samoin on Miipurin kumeniöö- ri Suojär»ven piirin nimismie- hekst nimittänyt lääninkanslistin, filosofia»» maisteri Juho Antti Elomaan. Wankien kuljetus ja hoito. Läänin kumernööri on m. k. 30 pi»ä manginmartijaksi Nurineksen untaan määrännyt nykyisen mä- iaikaisen manginmartijan Juho Timosen sekä manginkuljettajaksi Nurmekseen talollisen Martti Me riläisen, Valtimoon lautamies Taa- mi Suhosen ja Rautamaaralle ta- ollisen Paamo Toimasen, kaikki muoden 1912 loppuun saakka. Tortaivala» emäntäkouluun, joka alkaa tk. 14 p., on oppilaiksi otettu m. m. Iida Tiittanen Ilo- Mantsista ja Hilma Matikainen Pälkijärmeltä. Romppalassa. alotti keittokonlu toimintansa mii- me maanantaina ja kestää 2 »viik koa. Opettajattarella toimii Poh- jois-Karjalan Äiaailmiljolysseuran kirtämä opettajatar neiti Olga Pu- ranen ja oppilaitakin on jo 10 kappaletta. Emäntien osanotto kursseihin on mielä laimea, ivaan toimotaan, eitä hekin asiaan in- nostliisiivat. Syömämi^hiä »var- ten on marattu ruokaa marsinkin maanantaina, keskiiviikkona ja per- jantaina. Ensi pyhänä on keitiokou- kussa aiottu ivaruscaa juhlapäi- mallinen ja simaa on myöskin saa- tamana. Tietoja ^uua» seurarninzaeta. Konttori S. V. Steniils, joka oli Junassa lukkarina ivähillecu 09 mnotta ja kuoli iviime muon- na Joeusuussa, oli pitkällä »vai- klltusajaklaai» merkinnyt almanak- kaansa ivuoden tärlcinlmät ta- pahtumat ja hankkinut man^em- mistä pitäjää koskemista asioista tietoja kansan suusta ia niistä main sai. Jo emien kuolemaansa oli hän alkanut noita muistiinpa nojaan koota, multa kun hän ei jaksanut sitä loppuun suorittaa, oli häu kuoleman lähestyessä har- laasti toimoaut, että kaikki näiZiät tiedot ..prikkuakaan muuttamatta" kirjoitettaisiii» yhteen kokoelmaa» ja jätettäisiin Juuan kirkonarkis toon. Hänen tyttärensä irti Hil- dnr Stenius on tämän toiivomuk- sen täyttänyt, ja' niin on nyt mainitussa arkistossa manhanlai- nen »vihko „S. W. Steniuksen m u s t i i n p a n o j a. Haja n a i- s i a tietoja Juuan s e u r a- k u n n a s t a kahdeksannelta ja y h e k s ä i» n e l t ä t o i s t a m u o s i s a b a 11 a." Niistä näkyy, mitkä kaikki asiat »vaillajan mieltä omat kiinnittäneet. Vihkon allissa on ensinnäkin lyijykynällä piirretty Juuan pitä jään ensimäisen kirkon ja tapulin kuivat ja niiden rinnalla nykyisen kirkon ja kellotapulin kuivat. Muis- tiinpanot alkamat kirkonkylän enti sen luonnon kuivauksella, sitte»» tu kee historiallisia tietoja seurakun- nan ensimäisestä rukoushuoneesta, kirkosta, papeista, lukkareista, sil- ten huomioita ..Paikkakunnan la- kiasioista", ..Liikkeestä entiseen ai- kaan". Kertomus paikkakunnan maanteistä", ..Postinkulku ennen aikaan", ..Katoivuosista Jituasfn" lopukn Jiiuan ilinastosnhleista ja Pielisen jäaniähböistä. Euim- iät tiedot omat silmiiniähtyjä, ja mieltukiinnittälviä omat marsinkin katorvuosia ja ilmastosuliteila kos- kemat mliistiinpanot. l>!iitä tul- laan mielä tarivitscmaan ja hymi- nä lähteinä käyttämään kotiseuiu- tntkimnkscssa. Seiiimoisinaanlin »voi niitä jo pitää ensimäise!»ä sei- laisena ..tutkimuksena^ ^uuan pi; täjaäStä. Ihtvnicficn If. 4 p. täytyi keskeyttää ja lykätä kesäksi, koska rata oli joutunut niin huonoon kuntoon, että järjestyk sessään miides lilpailija ajoi ku- »noon. Ziakcnttuspiirustttkjet. Lääni»» kumernööri noudatetla- maksi ou mahivistanut rarenmis- piirustukset uubisrakeniiuksiin into h oja Paamo Turusen omistamalla tontilla n:o 1 korttelissa II 'Nur- »neksen kauppalassa. .Hiihiokilpailut toinieei» pani ^iuokolahben nuo ci- o tämän kuun päima Jä- nen jäällä, kilpailu oli kolme?- sa sarjassa, aikaisten sarjassa osanottajia oli 14, joista Leo Lap palainen oli toisesta kylästä, jota sentähden ei moun palkita »vaitla hein saamutri paraan ennätnben 20 min. ' J >t) sek. Arloja on metsä- jussit, mami arempia olinuit täs sä tilaisuudessa tupa-jussit, kun kaikki sen niiniset kääntyiiväc pois jo ensi hyvyssä ja näin ollen kolo matkan hiihtäjiä ei uittut kun 5, miiden kilometrin matkalla n imit- täin: 1 palk. Aaro Saivolainen 21 m. 20 s. l.' p. Antti Seppänen 21 m. s. •"> p. Antti Saivo- lainen 22 m. 20 s. 4 p. Antti Puustinen 2:! ni. 5 p. Atikko Lappalainen 24 m. 2 s. Toisessa sarjassa tilvaU- ryuit 1 km. maikalta: I p. Anna Lep- pänen 5 m. 50 s. 2 p. Tyyne Kinnunen 5 m. 55 s. :'> p. Eetla Martikainen 0 m. 40 s. 1 kilometrin inat. kolmas sarja pojat, ennätykset seuraamat: 1 p. Toimo Samolaiuen 5 m. 15 s. 2 p. Otto Kinunnen 5 m. 25 s. p. Tauno Lappalainen 5 m. 1 s. 4 p. Eino Asikainen 5 m. 26 s. 5 p. AUkko Lappakai- nen 0 in. Palkinnot jaettiin rahassa. Sää oli kaunis ja keli hymän puolei- nen, joka miehätti sataa»» nouse man yleisöparmen Jänenlahden jäälle urheilua katsomaan, toiivo ja hain saada innostus kohoa maan. Myöskin pantiin kassa alulle tulemaksi muodeksi uusia yri- tyksiä marten. Merkillinen mailtinki. Tuonnottain teki kreikkalaistako- linen pappi Ilomantsissa, malti- ollisestiki» hymi»» tunnettu hra Jokuboff Ilomantsin kreikkal. kat. kiertokoulun opettajarahastossa 4,500 »nk:n maillingin. Tämän asian johdosta on hra Jokubossia rangaistu siten että hänet on siir retty papiksi Suojärmelle. — Laat. Hirwiä an-muttu. Kuopion läänin tarkastuspiirin ylimetsänhoitajan ilmoitettua lää- kumernöörille, että Ilomantsin hoi- toakueessa aiman äskettäin on am- muttn miisi hirmeä, oil läänin ku- rvernööri kehottanut Ilomantsin piirin ruunum»imismieheu, kumer- neinentinsihteeci Johau Kockin ryhtymään toimiin stiyllisten an- saittuun rangaistukseen saattami- seksi. jilottoiiinii ivkikstvn l<iiistiti» : hactot. jZiihtelnSivaaranliiiitataisetoivat läänin kuivernövrin kautta anoneet lupaa saada yleiiistä »varoista vt- taa -O* 1,1 n in markan siumuKni pi- tempiaikaise-l lainan tilattoman iväcstvi» lainarahaston perusta- mistä marten kuntaan. Ilmoitetaan, eitä Kimsjärivei» Sysmän kylässä hcmosiin on il iiiaantu>nlt hyivin »vaikeata pää- tautia ja Tohmajäriven Uudessa- kylässä karjaan jolakin tarttnivaa rohtumaa. Läänineläinlääkärit H. V. Helander ja Arcl Södcr- mnn omat määräkyr cylnymään toi- »niin tautien lemeuemisen ehkäise miseksi. ' **3» i ii* Pieiisian-eii Vietin rulonshuo- ne-seurakmman rukousyitoneeit ra kentamiseksi oivat pastori E. Kotk- ki ja ka»ipp'.as S. Pajula läänin kuivecuöorin tauUa ancrneei lupaa saaoa oitaa 1 k m > min suuruisen lainan pitemmälle takasin maksu- ajalle kuin l i ivuotta. !!skaljäzwc!tä Sunein astelin meaee edistys eteenpäin Uskaljärmellä. sen tiilin lmomaamaan siellä käysessäni. En- sinnokin opciielcroat neidilsielläivoi- »iiSlelemaaii opettajatar Iida Gal- laskankaan johdolla. Harjoruksia kuuluu oleman säännöllisesti joka keskimiikkoiltaua ja iuiiostns suuri. Jopa se on sekin! — Aikuiset mie- het houlmasiivat kyläänsä maa- laisseuraa, mutta, kuten lehdissä on näkynyt, ei sääntöjä ole mah- loistettu. Siihen luottaen he kum- minkin hommasimat suuret ilta- iuat maaliskinin 2d päimäli il- läksi Mikko Simosen taloon. Vä- keä kokoontuikin suuri tupa käy- teen. Oisietmassa cli AnUi Peso sen tcviuchdyöfanat, Olli Pulkkisen esite!uiä tul-lan hoidosta ja ^iba Kekäleen laiiuuna runo. Kaksi hauskaa pnintansfia, ..kyulineil- henkinen" ja ..Koimision polska, seka „ N j)iiinnilan iUaunon kosinta" oliivat hupaiset nähdä. Miettimi- sen aihetta antoi kuma-armoi- tus: ..Pelkermonpoika... Näytelmä ..Hakalaa rahat" esitettiin oloihin katsoen jotenkin hymin samoin ku- maelma ..Urheilijat". Lopuksi taus- sia. — Pahentamana seikkana oli- loat »viinanlauppiaat ja sitä seu raamat juopuneet. Kumminkaan eimät mitään suurempaa häiriötä tehneet. - Kim sääntöjä ci seu ralle mahmistcttu, on isänniltä nnl mietinnön alaisena mihinkä naapuriseuraan yhtyivät, luulia- wasti tutee kr,sl»mykseen ivain!Iö- kolan ja Huylitainmin maatais- seurat martojen takia. S)iarltayhdistyökin kuuluu ru- pecwan toimimaan heti ja aiko- mar tulemaisuudessa pitää ilta- matkin. Omiistukaat hymin Horn- missään! Nämä omat uutisia ky lästä, jossa yhteistoiminta uäihin asti on parhaastaan ilmenmjt tanssien hominaamisessa, niinettä »täitä uusia homnlia katselee myö tätunnotta ainakin Käypäläinen. KorpiVitaraakm, maikka on etäinen ja pieni salon- kylä, on muistettu jo sen merran edes, että on tänä taimena perus- totin työmäenyhdistyksen haara osasto, joka on liitetty NiSiinpoh- jan tyomäenyhdistykseen. Heti perustettua hommasi se paikalla Lastiaissannuntainamaksniltamat. "Jiti-ira iliantisla mainittakoon tuo enncli kuulumaton rahan tulos, joka iltamista oli kertynyt, yhteen- sä :!0 penniä. Tästä lankeaa ra- minlolasta penniä ja hmvipos- lista !>0 penniä, sisäänpääsyraho- ja ci mitääii, sillä jokainen oli lähtenyt yksissä tuumin pois, kun ei kuulunut olleen mitään ohjel- massa muuta pailsi tanssia ja huivipost!. Lopuksi oli kannettu se suuri kahmipannu täysineen yh- distyksen taloudenhoitajm» kotiin. Pääsiäismaanantaiksi oli myös komasti hommattu iltamia, joita marustettiin puolta suureinniasti, kuin ensimäistä. Viikkokautta en nen oli jo taloudenhoitaja käynyt ostamassa kauppiaasta O toppaa sikuna, että iltamaiuieraat saamat ryypätä »virmokkeekseci» suloisen kahmikupiu. Ensimäisiä iltamia marten fuututtiin maratnn sikäria ■> toppaa, jonka lienemät fatfoncet »vähäksi, koska puolen lisäsimäk. Pääsiäisenä jäimäi kummiiikiu ne iltamat pitämättä, kai» eimät saa- neek iltarnahnonetta ja siis sikurit odottamat toistaiseksi. Hettkiktrjoitus Tvhmajänven klttinaSsa akkaa toukokuun päimänä kumianhuoueella eikä huhtikuun !> pnä, kuten Joensuun lehdissä on jonkun erehdyksen takia ilmoi- tetiu, ja jatkuu seuraamassa jär- jestyksessä: Toukok. 0 p»»ä Akkalai», Jouh- kolan, Järmentauksen ja Kanto- syrjän kylät. Toukok. 10 pnä Kemin ja Vai- keamaaran kylät ynnä Tohmajär- meu asema-akue. Toukok. 11 pnä Onkamon kylä, Oiikamon asema-alue ymtä Tikka- lan pysäkki. "i ^ivnlir: <>'yviiii 1 jelman lisäkii näytftnän vat kolme numei'oa': 7. P^iycljjaitaröiiime on murhattu. 8. Aiolukkeia saaret. 9. Jean Loupen koni:-. Toukok. 12 pnä K'aurilM'.:oc.'..- van, Pcijonnicmcn, Pctra:vaaeai>, 'JhitoUxn, Saarion ja Kntsiunv^a- ran kylät, Tohmajänven seuralail taan kuulumat nunuT.it Paksan- maaran kylästä sekä Kaucik^.n asema-alue. Värtsilän tehtaai la alkaen klo n V p. Toukok. pnä on:r.iv.i;o:n, Kenraaliiikylän. Kakunivaaran. Kaustajänven kylät yn:.ä siläst seuratuiltaan lur.lt.rj,;. ua- iuciot Patson.ivaava»! i'uiasi.i. Toukok. 14 vuä Uude .lkr.l.iu Värtsilän kylät sekä tehdas ja Värtsilä-i aseina. i Iiii ia Suo mesta, Tun IN a n waliomitta Suoatc!! asiassa. P i e t a r i, Huntit' -i p. Suomen asioita kasirteleivään duuman ma- linkuiltaan on jäseniksi ivalittu seu- raamat: oikeistosta Markom 2:nen. Sainyslomski ja Väsigin: >» atsio n alisteista Kru- penski, Ladomirski, Vekshinin, «Holo- tobo»v ja Rubtsoiv; lokakuuta isistä uou An- rep, kreimi Bemnngseit, ruhtinas "migintshsm, Shubinski, Kapustin ja Ä!atju»,in: kadekei'sta Äiiljukom, Rodit- shem ja Bobjausti: r a u h a l l. tiudistttspu o- l »te e sta Jemrentom ja Ljmom Imen: sosialisteista (^egetslikori sekä puolalaisista Partshessski. Miljukotvia juhlitaan. kadettipuolueen jäsenet komassa oivat pros. Miliukoiville lähettäneet seuraaman sähkäsano^ man: Kansanmapauspuolueeu edusta jat MoSkoivassa. kokooi»luneina monilukuiseen kokoukseen, läheltä- mät teille termehdyksstisä ja läm- vimän liitoksensa puheenne job. kuista Suomen kansan, hyivätn. •Uofo ajatteteiva luencildincn tib- leiskunta ou »vilpittömän tnndn- tylsen kunteitt kyiväksyiiy' teidäi: sananne. Hichttt Suonten rautako «■ v . hallinnosta. Kuten tunnettu oil iviinle ai^ t Venäjän sanomalehdistössä kt rellyt huhnja siitä, että fcifai tiu lian taholta oltaisiin aikeiss r y tya laajalle ulottumiin muut i t Suomen maltionraiitateitten out nossa. Näitten huhujen tulotienä, otfa miimepäimien tapalitnmisia' omat saaneet uutta »virikettä, lie nee pidettämä seuraamaa tietoa, jonka Hbl:u Pietarin kirjeemvaih- taja lauautai-iltaua myöhään säh- kötti lehdelleen: Täysin Inotettamiei» tietojen n»u- kaan on hallitus haalinut kokoon täydeil hciuilöfttnnmt Suomeu mal- tionrautateitten hallintoa ja iiiken- liettä marten. Kyseessä olemat rantatiemieaet omat tähän saakka palmelkeet Niko- kainradalka. He oivat saaneet kas- kyn olka »valmiit kuuden tunnin kuluessa astua uusiin toimiinsa. Tirehtööriksi on »valitin Nikolain- radan tähänastinen apulaistireh- tööri Le s n e m s ky, hänen apu laisekseen Markom, liikennepääl- iköksi Starodnbjem, marikon- päälliköksi H r e n o »v s k i j. Nämä henkilöt tulemat astumaan rniriob hinfa 1 (14) pnä huhtikuuta man- haa lukita. Znozne» KansaUisteatterin joh- tajana tulee nyttemmin tehdyn lopullisen päätöksen mukaan toimimaan ny- kyinen johtaja Adolf Lind for». Persoonallistako wai periaat teellista erimielisyyttä. ..Pääskysten" parivessa omat m. m. Karjalan Sanomat yhä koettaneet lukijoilleen uskotella, että nuorsuomalaisten keskinäinen eri- piiraisuus olisi muka ainoastaan helsinkiläisten johtoherrain mies kohtaista riitaa. Siitä asiasta on kuitenkin päinivastainen käsitys sillä taholla, jossa asiaa tunne taan. Puolueen tunnettu ivaltio- pänväniies P. Ahmamaara kir- joittaa Heks. Sanomissa siitä sei- kasta m. m. seuraamaa: „ Erimielisyys, jospa siinä lie nee osansa persoonallisuuksillakin, on pohjaltaan periaatteellista laa- tua. Sillä puolueeseemme^lu- keutuivan oikean siiiveit eli Suo malaisen Kansan..miesten katsan tokaiita on useinimissa tärkeim- missäkin yhteiskunnallisissa kysy- myksissä aiman toinen kuin se. rV.- ^ rö K »S I -r. . ■ .- 'ÄJ m «sj (3 i/i P* m sa s» zzs <5 ns 3 13 S..