1910 I>I:o 3 5iM!l!iN!!Z lMidmi 8 M 1910 I^:o 3 Lsuznkins k»dlN 8 B curun Levli LZnllssn Ranta- ja I^rksttlnan- Katnjen ^ulmclLLa (Wa«ia?ääkci LäästSpaN^ia) toimitus: Makerratsa, kolmas vwi ttristiinankada» kul matta lähtie» Läntiseltä Rautakadolla. Jlmoitui» ja TilauSlonrtori (S a.p.—7 Toimisto (1—S i.p.) ..... 1441 «assatoultvri ......... 745 Kirjapaino ia iaktori ...... LS To,m.iohM^a S VI ^iluas^innal: TuruSia PoStik. Koko wuod. ..... -t:— 4: — Puol, „ 1:K0 2: — Skli. „ —1:-jv Jrtoaaisanmerot S p. Zlmoitustsn hinnat: TekStiu -oella » p. Tttstm laleSlä 7 p. ^ Zzjäi^in ilmoUuShmta 6l> p. ZKa^taulsesia: ÄO p. paitsi UmoituSHIatoa. 7urun Lehteä Kuraa ilmaiseksi UuUaujlttaiV Kusini k»walehti iausalle. 7urun Ls^tj llmestyy lolmeSti iviitossa, ai» mittäiu tiistaisia, tuorStai- si» ia la»a»taisi» aamulla. Lehti laaaetaaa Turussa maljatta uu»kw tilaa,au totiuu Ote alt.ianakaZta. Laumautai, tammik. S p.: Gauuar. Saanantai. »ammu. S p: 1 i. Lo v piais. Maanantal, tamuitt. Iti p.: S.gard. Sää-owc murussa. Foispätminä tnorstaina: Lämpömäärä: karteta —3 a!iu —7. ^Imaa suqleelliaeii tosltus: 81 ^ Taul-a jullia: »lelaiaen. Auriiuo va vaiSlauul! — t. -» m. Lumea parsa»: Ittj cm. Hile» perjantai»»: Lämpömäärä, u>rkeia -s- 1 alia — 4. Ilmaa lahteelllaeu losteas: 94 Tuulea jaaata: Lounaiaeu. Aurmko ou oaislaau^ S t. 35 «. Lame» paksuus: Ivj cm. Lurun Levli sisältää tänää» m. m. seuraavat kirjoi tukset. Snome» taistel» oikenkstessa P»»lesta. Johtama kirjoitus. Senaattorit ne»«attete»at ?ie- tartssa. DyLyiste» senaattorit» palkat. «Etsitty?olitst«oima. Aadet posttmertit. Senaatin talousosasto» tiyd en täminen. zöaalimalmistultset Zl»st ra»tatie»r«»«»ta«Isha»Re: Rautatie Perätön asematta Turun— Karjaa radalta Taalintehtaalle. VvSstSmurha FaRhakmassa: Erään rahanioaihtvtonttorin kasiauyoi- taja murhattu. — Vioin K.000 kruunua ryöstetty. — Ryöstömurhaaja saatu kiiaai. ^»ytt«as»ari, joka «enee «ai- «ifita — rakkaudesta. Kö,r?pa»n»» rijihdvs Kowi». saaren sahalla. Yksi mies saanut sur mansa. S»»»«»tait«Ie»ksta. Kirjoittanut L. I. R. A«wia: Preussia prinssi Friedrich Wilhelm ja hänen mor^ mensa prin sessa Ag uha. — Muistomerkkejä hä- «äräSta muinaisuudesta. l>. «, p. «. Muistomerkkejä hämärästä mu na.mud.sta löytyy Br'tagne« maakunnassa lu?tci^»Ranska?ka bywin paljoa. Niisti on tässä muutamia lamattuna. Ne oivat suuria kiivistä pa>saita, joita taman maakunnan pakanuudenai'ai!et a uttaat oivat pystyttäneet tartoiiu'jessa, jota nyt ei enää moida Varmuudella sanoa. U eihi» miStä on hakattu ialkellaisia ihmisen, etaimen y. m. ku via. A^ra jemmoista patjaan kuva ,zrjää esittää erityinen syrjokuva tämän suuremman kuivan oikeanpuolisessa ylakulmaSsa. Senaattorit iicuivot- telemassa Pietarissa. Wiime viikolla perjantai iltana mat kustimat talouSosaötou senaattorit Pie tariiu, missä he nykyisia oleskelemat. Uusi senaatti näyttää, lausuu syystä Hbl., ottaneen käytäntöön uuden taivan Suomen asiain käsittelyyn nähden, nim pitää Pietarissa neuivotteluja menäläis- tea wirauomaisten kanssa. Niinpä lie- «e vät suostunnat ratkaistu mainitulla taivalla ja esitys on ollut main muoto seikka. Wlime matkalleen oltuoat se naattorit makaansa m. m. esityksen, joka koskce kanteen nostamista erasta ie-aa tin w rkamiesiä wa-luaa marmeniius lielwym^k>eslä. ^Zen^atin tawusosas ton mydentämiue . Pietarista ilm ^itetaaa »suoAalai selle Kansalle': N^kyiStea senaattorien äskeiiesiä Pie taria konfcr nS>isja lienee m m. oUur puheena jeoaatiu talousoiusron ta^deu- laminen. Äenaaltorit W>reniuj Sill mana ja Kraaiz ol>wat antaneet tietaa haluamansa paaStä »ytyiftstä lenaatlv- rimirolStaan» kosta eimäi kationeet ky tenesansä hoitamaan m»tä. Kaa to» jelta puolea esilttlun «armoja ioiweua siitä, että suomeltarelaiset >uostu.iiioul täyttämään sekä eroamien että n^aan mapaana olemat senaattoripailat, tehliin päätös, jonka kautm eroamille menalais senaattoreille turmatlaisiin »virkauransa ja eläkkeensä Menajällä. Talousosastoa täydentäminen ei kui ttakaan missään tapaukzessa satu ennen maaleja. NykyiAm 1 enaattorien palkat. Korkeimmassa paikassa on määrätty, että senaatin talousosastoa jäsen, wara amiraali Birenius on oikeutettu naut timaan keisarikunnassa saamaansa elä kettä fiitä kuitenkin »lähentämällä hä nelle merilaitoksen EmeritaiirahastoSta myönnetty eläke. Samalla on korkeimmassa paikassa määrätto, että seaaattorlt S»llmaa ja Kraotz pysytetään »iroissaaa keisarikun nassa oikeudella nauttia niihin yhdis tettyjä palkkaetuja. Lisätty pl/iisiwo:ma. Senaatin esitys, että se oikeutettai siin antamaan määräys armiaita 1,600,(XX) mkn suoritiamlseSta l säiyn poliisimoima» ylläpitämiseksi maas kau pungeissa myöS'in w. 1'^10 on esitte lyssä korkeimmassa paikassa tullut ar mossa hyväksytyksi. Uudet postimerkit. Nykyään voimassa ja käytännössä Suomessa olemat postimerkit saamat olla käytännösiä enää 1 p:ään toukokuuta Annetulla asetuksella on määrätty, että siitä alkaen lasketaan liikkeeseen uusia meaälaisiä 1, S, 4, 7, 10, 2S, öv, ja 70 kopekan postimerkkejä. Keisarillinen perhe Tsa skoje Selossa. Heidän Maje5!e?ttinsa snap-mvat 'or ke» e l p>ln>en t. k L pni L ^adi ua Tlarsk^e Seloon, jouka palatsiin astt lul.vat ajuma-ull. NyöStönurha Tu!hol macsa. <Frään r?yanwai!)- tokonttvrin rassallhoi- tazatar murhatiu. — rruuuua ryöstetty. iviurhaaja saatu kiinni. Tu!holman keskustassa. „Kustaa A d.'fin torin" macreäa sijai>»ee, to' ri^ ja Malmjkunadzgaian nimiica ka d^u kulmassa. „H>Ztel R^dberg" nimi nen maja aio^ Sea t. lon lell^t^ra^en nuk e-n, omi masiam naitalta kudaita, on stji)tte!tuna Gerellin rahanivaihto- tontt>r>. Tussä ioarloris^a laivoitiin ke-kuvilktona klo 10 ajoissa a.p. kont- torijohtojalar, neiti Äik,ocia Heusten, yi>inäaii mak..awana tamuoksiss^ lat tialla lorrlsjäin ja kailki konttorin ka- teijel ruyat ryöileuyna. Sairashuonee seen u»etynä kuoli oeiti H tunnin ku lu itua. Ryöstetty rahamäärä teki yhteensä noin 6M0 kruunua, käsittäen u>eidea eri maiden, Ruotsin, Suomea, Wenä- jän, Saksan, Ranskan, Eaglaanin y m.' joko seteli tai kultarahoja. Suomen rahaa esim. oli yhteensä 1,bS5 mk., jotka vaihtelimat 5—10V Marikaan se teleissä. Aamupäimällä, ennenkuin ryöstömur ha, jok on tapahtvnnt tlc S ja 1t) Ma lilla, tunnettiin, kawi muuan henkilö eräässä Tukholmaa pauttsja vaihta massa suomalaista 100-m. r!an seteliä; kun häntä pyqd-tliiri odottamaan waih- tolaskua, läk>i mies juoksemaan pois. Poliisi pani tietysti heti kailki woi- mansa liikkeelle päästaksen ryöstömur- haajan jäljille. Se onaistuikin ponnis tuksissaan niin hyivin, että murhaaja seuraamana yönä klo 4 aikaan saatua kiinni eräällä paikalla lilellä Mcixhol- min kaupunkia Tulholman saaristossa. Rilokientekijä on ent. viinurt Johan Alfred Andersson-Anger- Ryöstetyt rahat, uiistä muutamat ve rellä tahrattuna, olivat hänen matka- lankussaan eräässä Tukholmaa hotellit» sa, missä asunut. Aager on viime päivinä Hytvaä tarkoittama ehdotus. Eräs moskovalainen ou, kirjeessään kaupungin .päälle", kehoittanut miimek- simaiaitiua anomaan hallituk>clta kau pungin nimessä, ett- rah paja laskisi liikkeeseen erityisen .ilmaisen" kopeekan, jolla ei voisi ostaa muuta kuin ruokaa ja juomaa. Tallaisia ilmaisia kopekoita olisi oteitama vastaa» ainoastaan kruu nun ja hy väatekeväisyysseurojea laitok sissa. Nam ollen möisi amun ntaja olla wurma siiia, ettei h-inea anta- m n^a awustu-ra!^a jouda viin .kuup paan. Wäkiluwun muuto^jet maumme taupu gei> j^ Mipurissa . . . 4- S4 h. !tvaasa-sa . . i . -s- 477 «» H-imecnUnaassa . . 47 M Porw^>o sa. . . . 8 Ha«g Ssa .... -i- 209 » Lahdessa .... .148 M .... -j- 3^6 » ^orts,^ .... 45 Kotiassa .... lö4 » Pietarsaaressa . . 4- 54l «trtSllinankaupungiSsa -s- 57 » SoriamalaSsa. . . 4- 101 D IilatMessa . . . -j- 95 M Äakisalmessa . . . — 7 Saivoalinuassa . . 59 Uudessakaupungissa . 4- 26 Raahessa .... 125 M Kajaanissa . . . 4- l42 5 Kuopiossa .... -i- 333 Uusi rautatien raken tamishanke. Aautatie Neritt» PysiltiltS K^altntehtaalle. Kapearaiteisen rautatien rakentamista Perälä» pysäkiltä Turun— Karjan radalta, Saumon kirkolle ja s.eltä Hatstahden kautta Kemiön saari maalle Norr.ängsrvltia ja Björkbodan kautta Taatiatehtaalte on ru- weitu suurella innolla tuumimaan. Tuumaa o.^at panneet alkuun muu tamat asiaan innostuneet hentilöt Ka» ruaassa He armelemat, että niistä kunnista — Perniöstä, Saumoita, Ka runasta, Kemiöstä, Dragssjardistä ja MestanfjardiSta — joita tämä ehdo tettu rata tulisi koskettamaan, saataisiin kootuksi puolet radan rakcalamiskuslau- »uksista. Toinen puoli kustannuksista on i-ia.clta saataivaa siten, että walt>o antaisi puolet siitä suoranaisena awu> tuksena ja puolet lainana. Malmistaioiin toimenpiteisiin asian toteuttamiseksi o» jo ryhdytty. lojaalisten suvmalais-raukkai» parjaami seksi. Lehti toimoo, ettei jutuu tutki mista toimitettaisi niinkuin Gerardin ja Böc?vannin aikana, waaa »im, että Suomen asestautumiseen luotaisiin tar« mittamaa valia. — Pietarin—ZSiipurin ra taosalla, kertoo ,Now. Mremja", vartioimat nykyään sotilaspatrullit kait» kia siltoja. Rnhlinksxan, jvla mcuee uaimisiitl - - rakklmdesta. Preu-s-n trinssi Friedrich Wilhelm ja Ratiborin ja Corvey, priussess^ Agatha oivat menn et kihoihin. Ulwm^an sanomalehdet julkaise mat heidän lu.sansa ja kertomat m riila sananpainoila, elta tämä ruhtinaSpari menee naimiiiia — rakkaudesta, jola on perin harminaiSta rnhtinas- in ailmassa Ruhtinaallisien heu nö d:» aa>loliilor «äet «iciMNlssa tapauksissa 'oimitaan w liivtlisia allaiiha rvja iilincllä p>.l en ia kotjomatta ollenkaa» fiihen mit' asianomciset itse oiias^a „>y' iäwat". Sciii^dea, kun ioskns tapahrml toisi», n mutain kun rudtmaalliiet henki öi meneiväi a>o!0i>>tlooa rakkaudesta, »ii» se o» suuri ihme. T >ssa ny: ou k> hden »cUaiien ihme olennon kuvat Turun Le,denki» lukijain idmeie t^>wänä^ .Turun kautta w. 1909 palanneet siirtolaljet. Wiime kuluneena vuonn? ou Suo men höyryl. osakeyhtiön »aimoilla Hul- lista Tarun kautta palannut kotimaa han vai» 2,301, kun se» sijaa» w. 1908 samaa tietä palasi 7,117 ja m. 1907 6,339 siirtolaista.. Eimät näy Amerikassa oleskelijat olojamme »Ykyisin keyuttamina pitämä». Waaliwalmistukset. Ala,tava yhdislelmS ehdokaslis- io.sta Turua laaa»n pohioi- s e s s a m a al > piir > s a on jo iaa tu valmiilit. siinä ^n 37 e^dokaslls laa ia on niistä i-u!>r u. uial^i-iea 6, suomeii re a siea 14^ losiillSlici, 7, krisi Uijea tijö>oaeo 9 ja maalaislii ton 1. K -riN ttällia eke ä fe-sa n>;ali p«trls,a> lonka a li7ta,^a ul,d ma ei ,v/tlu ole painoala ivalm>? unitr, on ljhleeasa 68 e^dstaslisiaa, joiden c!,do kaSten lukumäärä tekee 55. Tässä -vaalipiiri- a ou eri puolueilla seuraama maara ehdo-aSUSroia: nuor /uomalaisiua 10, »u^Mi-it^r^laijilla 16. sosialisteilla 12, ruoti. ka»ianpaoluee..a 18 ja krist. työväellä 12. // Maajeutupäiwä mietettiin täällä Turussa miime maa- »a»laiiia ja tiistaina w^r inais>uomz laisten yliopzila-tin toimesta luoma- laiien klass. lyseon ivolim-iclujalissa, opjiilz-de» toimesta, jonne läikillä oli ivapa pääsy. Nayiie lle oli paam noin 3,000 (kolme luyait^j walotuwaa War sinais suomea pitäjistä. Muutaaua eiäi sempiä ei oltu painu tänne esille, ivaan maS:a saloon, jonne ku vat täältä iiir rettlin. Tällaine» pltaja oli m. m. Sao musjarivi Näillä maaseutupäiivillä esiinty vät paitsi maisteri A. M. TaUgrenia ja K A Kauko.valtaa mielä ylioppilas Wai »ö ttallio Salosta ja soittaja-ulkoHam m-r Kiikala» Kruusilasta. Maikka ukko Hamm.r onki» jo 76 muotias, mingut telee hä» manyaa viuluaa» .aiman kuin tyhjää", kuien saaolaan. Ukko on kin paras moahojcn jo useissa paiko-ssa unhoon jouiune.den tanssikappaleiden taitaja War,inais Suomessa. M^öskaä» en moi olla mainitsematta yl>opp. Wäinö Kallion arivokasta esitys tä manhojen kansaniaulujen toisinnoista ja allup :r>stä. ZiLanhimmut kaniansa melmat mäitti h n saaneen alkuunsa niiltä ajoilta, jolloin kanmmme oli ka tolilainen ja kuuli kirkoissaan katoli laisia kirikolauluja ja messuja. Näistä jäi kansaa nueleea sävel, zoaka se sitle omalla tavallaau joiNNilreli ja muo dosteli. Ileisöä oli tilaisuutee» saapunut hy vin lukuisasti. Salossa vietettiin maaseutupäiviä, joid>.ll tarkoitakseaa on kotiicululutki- musiyön lllnosluuamincn, loppiaisaat to aa ja loppiaiSpalivaaä. Kotiseutuiutkimusmaliotunta Päätti samallaiset maaseutupäimät taimeenpa»- na toukokuussa Uudessakaupuasisja, jos sa erittäin pannaa» pääpaino Takka- Suomea pitäjiin ja niistä löytyviin lvalviuvii». A. A—o. Höyrypaunun räjäh dys Hotv.nsaaren sahalla. EräS työmies saanut surmansa. Wiime tiistaina klo 7 aikaa» ta pahtui Kotkassa toiminimi Gutzeit id C:on omistamalla höyrysahalla erää» ho^rypaanun räjähdys silla seurauksella, elia thöm es I. Tiilikaine» sm surman sa. R^hdyk,e» vaikutuksesta loimahti mu aa sahlvkone ilmituleen ja palkalle kiusuttiin sen vuoksi Kolkan palokunta, lvla ehkäisi lu en leviämisen. «urniansa s-ianut oli noin ZO vno> d^ n io^aiia H^n jätti jälkeensä maimoa l« 2 la-ta. Tilastollisia tietoja eri aloilta. u. Saomt» «aa» Pinta olos«ykeet ja as»i»pai»at. Koko Suomen maan pinta-elaa te kee 373 kl)4 aeliöltlvmeirta. TaSta oa 331,934 neliölilomelrta mannermaata elt 88,8 proiemiia koko pinta alasia sekä 4l.vö9 neuoktlomelna vettä el» 11,2 pr»s«ti»a koco pttua aloSia. Us»t»pa,kat jakautuvat siten, etti o» kaupunkeja ja kauppaloita 41 kuntta...... 518 kyltä ...... 9.985 Asukasten tiheys on erisuuruinen a» lääneissä. Asukkaita löytyy kutakm liökllomeirin alaa tshd« Päimän pakanaa. — ,Suomea lutherilaiue» papisto ja s o s i a l is t i t" on ot lakkeena „R?ssijan" kirjoituksella, jossa „«an an Lehdestä" ja Työmiehestä teh- ly.en otteiden nojalla puhutaan Suo men luiherilaise» papistoa etuoikeute tusta asemasta sekä kuinka Suomea so sialistit sen vuoksi mihuavat ja halmek- simat papistoa. Suomessa janooki» kansa pappeja »kirkkoherroiksi", joista uakyy kuinka iv.eraita he omat laajalle. Äenajällä sitä mastoin nimittää konsa pappia „baljushkaksi", s. o. isä kullaksi. — Uhkahuhuja. Göteb. H. o. Sjös. tidning'in Helsingin kirjeeumaih- taja kertoo: H. M. Keisari za Snuri ruhtinas oa Suomea ministeriivaltio- sihteerille, kenraali Langhoffille suvain nut kenraali Sey»i» nimityksen joh- dosia jättää kirjelmän, jossa sanotaan, että jos täällä Suomessa uudelle ken- raalikumernöörille jotain tapahtuisi, hä» tulisi ryhtymään mitä ankarimpiin toi- nlenpiteliiin koko maahan nähden. Toi sin sanoen, jos joka yltiöpää räjähyt- täisi pommi» korkean «irkamiehen lä heisyydessä tai toimeenpanisi jotain sen tapaista, laakeaa keijarillisen kirjelmän mukaa» edesvastuu koko maalle, ja toi meenpantaisiin järjesteluu, jonka ver taista ei vielä ole ollut. - Äskeisten asetakava- rikkojen johdosta lietää „Swjet^- lehti, että aseidentuonti Suomeen oa kenraali Seyain tultua Suome» ke»- raalikumeruövriksi heti saatu paljaste tuksi, vaikka Gerardi» ja Böckmamnn aikana koko juttua väitettiin loruksi za! Uudenmaa» lSäMj Turun ja Portu „ Hameen Mipuria Maasaa Mikkeliä Kuopion Oulun » » B ZS.o ^i).5 17,9 14.9 12,6 11.2 8.9 1.9 III Suome» »Sek? tielen «»Kas» jak>a»t»»«?a wu«st»« 1880 ja 1900. Koko maassa: Suomenkielisiä Ruotsin „ Menajäu » Saksan „ Muunkielisiä 1880 1900 1.756,381 2,352,990 294 87K 349,733 4.195 b,v39 1,720 1.925 2.263 1,975 Suomenkielisiä oli siis vuonna 1880 85.^9 ja v. 1900 86,75 proseatlta seka ruotsinkielistä v 1880 14,32 ja n?. 1900 12,89 prosenttia. Kaupungeissa: 1880 1900 Suomenkielisiä 100.300 238.37? Ruotsinkielisiä 65,725 97,263 Maaseudulla Suomenkielisiä Ruv',si..lielisiä 1880 1900 1,656 081 2,114,613 229,151 294,876 Suo nen ylioppilaiden sitveellinen taso. DliozpilaS Mittleria jataSta ktrtoetsxM lisää „Fialj. Gajeta" omaSla puolestaa»: UiioppilaS Mittleria rikos o» hywi» sur. kutel!an>a asia, joka panee ajiUelrmaaa miter alhainen Suomen opiskele»»» nuoriso» si»e»k- liueu taso o», kun se woi tehdä ttseisi syy» päilsi tällaisiin t-loihi». Grundtlvigin lausunto pyhästä Raamatusta. Eräässä ystämäpiirissä, kun keskuSte- luaineena oli Pyhä Raamattu, lausui Grundtmig, »Tausta» kansanopiStojeu isä", laskien kätensä Raamatun kannelle: »Rohkenen sanoa uskomani kaikki, «itä tämä kirju sisältää. Tosi» o» fii»ä pal jo» sellaista, jota e» ymmärrä; mutta se o» «vakaumukset»,, että kaikki, «itä tarvitse» omaksi kehityksekseai ja ihmis ten valistukseksi, Henki jälkeen päin minulle selväksi tekee. Ei ole snot» yhdelle ihmispolvelle tai ajalle selittää Raamattua kokonaisuudessa» sillä se kestää aikojen loppuu» saakka*'