Lauantaina 7 p. Toukokuuta K ARJ ALAT A R Nro 50 — 1910 Urheilun alalta. Pohjois-Karjaian *2$.= ja lt.= piirin , johtokunnan fofoittfcvfa 2 ja o p. toukok. käsiteltiin inuun muuaösa seuraamia asioita: Luettiin suo men W. ja U.-^iiton toimitusma- liokunnan laaja kiertokirjelmä. Mainitun kirjelmän takia pidettä- mään ylimääräiseen kokoukseen, joka pidetään Helsingissä yli- opiston moimistelulaitoksella tä- män kuun * pnä klo ii' päimällä maltuutettiin täkäläistä piiriä edustamaan polyteknikko Bruno Kock. Kokouksessa tulee käsiieltä- mäksi httontattamia muutos- ja täydennysehdotuksia Liiton sään töihin. Muun muassa esitetään toimitusmaliokmtnau lisäksi perus tettamaksi jaostohallinnot 1) moiniistelna, 2) n. s. yleistä urheilua, 3) painia ja at loi i iltaa, 4) hiihtoa ja luistelua, 5) pyöräi lyä marten. Toimitusmaliotunta pysyisi edelleenkin ainoana miral lisena mahmistetlujen sääntöjen edellyttämänä maliokuntana. Sen tehtälvänä olisi Liiton eduviaini- ne» ulospäin sekä asioitten lopul- lineil järjestäminen keskusha!Un- non kokouksiin. Nrheilusaäntmhin ehdotetaan useita muutoksia. kaudutaan enemmän ameriikkalais englantilaisiin urheilunn^äräyljiui. Ilrheilulehdelle kirjeenmaihtnjiksi malittiin herrat (5'. tuntinen ja A. Hirivonen. Pmimme muosi- juhlan yhteyteen -«—- s pnä elot päätettiin pyytää Suonten W. ja U.-Liitolta Suomen pyöräilymeZ- taruuslilpailut tänne. Sainoin qleinen koko inaata käsittämä kolini- ottelukilpailu: kuulantyönti, piiuuZ- hyppy jn inetvitt juoksu. Luettiin ja hyivätsnlliin maisteri I. Btoittcittiislin tekemät inaa= laisseurojen kilpailu-ohjelmat. KIU pailuohjetinia on kaksi, toinen ivapaa toinen saumaliikkeitä. En.- nen kilpailua määrälääu arrocUa kuiiimassako kilpaillaan. Lyjel- mat oivat siksi helppoja että moi- daan niistä molemmista kunnial- la suoriutua jos »vähänkin har joitellaan. Tänä ivuonna ntaa- kaisseurat eimät tanvilje siis ol- lenkaan esiintyä telmeliikkeillä. Tällainen päätös tehtiin syystä että maalaisseuroilla ainakin muu- tamilia on mielä hyivin huonot telineet, joten heiltä ei moi liikoja »vaatia. Kutakin seuraa pitää edustaa mähintäin 8 edustajaa, johtaja '>:s. Kilpailuohjelmat ju- laistaan kohdakkoin lehdissä. S. L. ll:n huomispäimän juhlien yhteydessä pidettämiin korkeushyppykilpailui- hm on ilmoittautunut paikkakun- tamme parhaat hyppääjät. Shr- tajasta tulee M. Holm, V(. Lihr ja A. Hirmonen. S. L. lk:n puo- lesta kilpailemat A. Wahteri, W. Hukkanen, P. Laukkanen ja A. Hirmonen. kilpailuihin saa il- moittautua mielä kilpailttulaisuu- dessa. Kilpailtusta tulee kaikesta päättäen jännittämät ottelut. So- pii siis huomenna klo ! , 7 i.-p. suunnata askeleensa lyseolle. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Papisto. Kontiolahden m. t. pit. apul. T. Kaipiainen on määrätty iv. t. kirkko herraksi Polivijärmeile ja Raudun kappalainen E. Piispala omat: Mirkansa ohella hoitamaan inyös- kin Metsäpirtin lirkkohsrran ivir- kaa toistaiseksi tk. 1 p .siä. Tuomarit. Ilomantsin tuomiokunnan ttto- mari homioikeudenneumos A. von Meissenberg on mapautettu pitä- mästä tämän muoden lakimääräi- set talmikäräjät Tohinajärmen ka- räjäkunnassa ja määrätty mami- tuilla käräjillä istumaan homioi- keudenauskultantti Juho War!s. Kiteen tuomiokunnan tuomari homioikeudenasessori I. I. Pa- qmalen on saatntt mirkamapautta rämän kuun 4 p:stä kesäk. ^0 p:ään. Tuomiokuntaa hoitamaan on määrätty homioikeudenauskul- tantti Oima Huttunen. Kansakoulut. Kontiolahden kunnan läänin ku- mernöörille tekemää ehdotusta, joka koskee Kontiolahden kunnan Kar- sikon ja Utran kansakoulupiirien kouluolojen järjestämistä, ei lää- mu kumeruööri iv. k. pnä an- kamallaan päätöksellä ole moinut tällä kertaa noudatettamaksi mah- mistaa, maan on lykännyt asian uudelleen kuntakokouksen käsiteltä- mätst. minkä jälkeen kuntakokouksen päätös on sittemmin läänin ku- mernöörin mahmistettamaksi alis- tettama. Paloapuyhdistykset. Kuusjärmen kunnan paloapu- yhdistyksen ohjesäämöehdotuksclle on läänin kumernöörin mahmis- tusta anonut kuuuallislautakun- nan puheenjohtaja P. A. Karttu- nen. Anomus eräiden seutujen uu destaan järjestämiseksi hal linnollisessa snhteessa. Rautamaaran kuitta ott anonut, että talot numerot 4, <> ja 7 Keyrityn kylässä, n:ot 1, 2 ja 7 Siikajärmen kylässä sekä kaikki ta- tot n:ot 1—23 Suojärmen kylässä Rautamaaran pitäjässä heti jiir- rettäisiin hallinnollisessa suhteessa Iisalmen kihlakunnasta Pielisjär- men kihlakuntaan ja y?ilfidu ni- mismiespiiristä Rautamaaran ni- mismiespiiriin, sekä oikeudellisessa suhteessa Pielameden tuomiokun- nan Nilsiän käräjäkunnasta Pielis- järmen tuomiokunnan SZurmeksen ja Rautamaaran pitäjäin yhtei- seen käräjäkuntaan sekä että Rau- tamaaran ja Valtimon uudet pi- täjät muodostettaisiin kumpikin eri kruuuunnimismiespiiriksi. Maanmittauskokons. Konlistonimaamittari Paul Ek- blotn pitää tk. 23 pnä Kelmän majatalossa yleisen kokouksen maantiesuunnan tutkimista mar- ten Pielisjärmeil Kelmän rauta- tiepysäkiltä saman pitäjän kirkolle ja sieltä Ilomantsin kirkolle johta- malle tielle. Ruskosillan tie Ilomantsissa.^ Eräiden Ilomantsin pitäjässä asumien kuntalaisten läänin ku- mernöörille tekemän malituksen Ilomantsin kuntakokouksen päätök sestä minne syysk. pltä. jolla kuntalaiset (>04 äänellä 191 ivas taan päättimät n. k. Ruskosillan tien teeteltäiväksi kunnan kustau- nuksella ja käyttää siihen kerta kaikkiaan (JOO mk. ja sen ylläpi toon ,vuosittain mk., on läänin klimernööri ivk. -'(> pnä antamal laan päätöksellä aiheettomana hy- lännyt ja jättänyt asian kuittako- koukse» päätöksen maraan. Paltamon kunnan kätilöksi on malittu kuudesta hakijasta neiti Elin Slleks. Heuriksou Wärt- silästä. Nurmeksen kauppalan koko n k- sessa lk. .! pnä hylättiin toistaiseksi uu sien tonttien lisäysehdotus rakenne- itillit kauppalan-alueella. Insinööri .V Saarelaisen uttsi asemapiirros- ehdotus Pöpökäu puokeisesta kaup- palan alueesta hymäksyttiin yksi- mielisesti ja jätettiin lopullinen malntistelu insinööri Saalreaiselle. Luettiin ja hymäksyttiin tori- tauppasääntvehdotus. Säännöt as- tumat ivoiinaan cnsimäisenä päi- luunä tuleivna heinäkuuta. — Nyt 011 iaatu t o v i l a vipp a s a ci n n 51, mutta uneta olisi kauppalan miranomais- icu järjeSteträivä marsinaiset lori- paimät kerta iviikossa. Wiime ai koina onkin tonpänviksi muodos- tunut rautatieläisten tilipäimät. Ai irkonkokouksessa Jlviuant- sissa m. k. -i p. päätettiin kirkko sekä santalla kellotapuli ulkoapäin maa- lata sekä kellotapuli sutkatulla pel- liklä kattaa. Edellinen työ aititet- tiitt urakalla maalari O. Timo- selle ja O. Koposelle 450 markas ta, jälkimäinen tarjotaan kirkko- raadin ivälityksellä haluamille jo- nakin määrättynä aikana. Sekä suulliset että kirjalliset tarjoumuk- set rooidaau jättää kirkkoraadille, jonka puoleen siis haluamat am- matkimiehet moiivat asiassa käätt- tya. Seurakmtta hankkii kaikki maali- ja teliitetarpeet y. m. Tarmittamat marat otetaan seu- rak. miiuirahastosta korkoa mas- taan ja inaksetaan ne mainittuutt rahastoon takaisin mecoittamalla seurakmttaa muosittain 500 mar- kalla, kunnes koko laina on suori- teitu. Si n n i a kokouksessa Ilomant sissa to. k. '!■■> pmä käsiteltiin seuraamat asiat: Iloiuantsin kunnan tilit m:lta lU»!> luektiiu ja hymäksyttiin tilien tarkastajaiil, herrojen op. Armi Lahtisen ja kappalaisen H. Huk- kasen aittamau laustmnon perus- teellä. Luettiin Kuopion läänin kuiver- itöörin atttanta nahkapäätös maa- lisk. 14 pltä 1910, mikä koskee Komeron kunnan kansakoulujen pii- rijakoa. Pohjois-Karjalan Kansanopis ton kannattls- ja amustusasiasta keskusteltaessa medottiiu pöytäkir- jaait, joka oli tehty Kontiolahdella Pielisensuun kylän kansakoululla maalisk. 1 pnä 1001. Sen 3 § perusteella on Ilomantsin kunnan malluutekut myöntäneet kaitnatus- ta mainitulle opistolle sillä ehdol- la ja siksi ajaksi, kunnes johonkin näistä, kysymyksessä olemista pi- täjistä, perustetaan töitten opis to. Ia kuten tiedetään, on toi- iten kansaitopisto perustettu Ki- teelle Puhokseen. Tämän joh dosta kuntakokous päätti: että yllämainitun syyn nojal- la kieltäytyy Ilomantsin kuuta N i i t t y l a h d e n k a n- s a n o p i s t o a kannattamas ta raha-amustuksella. Kunnan lääkärille, tri O. Lack- slrömille myönnettiin kahden mii- kon loma, oikeudella itse malita aika, mutkä haluaa. Ilomantsin ja Komeron kuntien irtainten sekä kiinteän omaisuuden jakoasiassa tultiin tulokseen: ettei se aitna mitään aihetta tällä ker- taa. K äeitkosken kansakoulun muokra- huoneet päätettiin alistaa tarkas- tajan hymäksyttämiksi. Kyseessä oleman huoneuston pohjapiirus- tuksen selityksineen asianomaiselle toimittaminen jätettiin johtokunnan huoleksi. Kauppias E. Pikkarainen mek- motettiin 200 mk.lla ottamaan osaa äitinsä hoitokustannuksiin. Maimastalon johtaja P. Tol- manen päätettiin sanoa irti toi- mestaan heti 3 kuuk. kuluessa. Miran amonaiseksi julistaminen jäi kunnallislautakunnan toimeksi. iltakokouksessa 5liteellä huhtik. 25 pnä tehtiin seuraamia päätöksiä: Kumernöörin kirjeeseen maalisk. !•> pltä tänä muotina maadittiin lausuntoa eläinteii kuljetusta kos- kemassa asiassa ja päätettiin mas- tata, että katsottiin asiaa pohti- neen komitean mietintö asialliseksi, sekä saman kuun ^!1 pltä oleman kumernöörin kirjeen johdosta, kos- kema eläinten sekä eläintuotteiden niaahantuontia seuranneen komi- tean mietintöä myös puolustet- tiin. Kiteenlahden kansakoululle, mäel le kaimettamaa kairaoa ei nyt jatketa, maan tehdään kaimo mäen alle, saunan takapuolelle. K. Hakalan tekemä kustannus- lasku 200 markkaa Jaakkiman kansakoululle kellarin rakentamista marten hymäksyttiin maksetta- maksi. H. Gröhnin lasku uuden maan- tien tekopaikasta määrättiin mak- settamaksi. Kunonniemen Juho Björn ma- pmlkettiin holhouslautakunnasta, maan ei kylän miehen mirasta. Edelliseen Mirkaan määrättiin Matti Bjöm Jaakkimasta. Opettaja A. Holopainen ma- pautettiin Potoskan kansakoululle kuuluman talon hoitamisesta ja talon hoito jätettiin johtokun- nalle. Kuntakokouksessa toukok. 2 p. julistettiin knmeriiöörm päätös, jolla on mahmistettu kunnan pa- loapuyhdistyksen säännöt, sekä ma- Iittiin hallituksen jäseniksi maan- milj. Mikko Pennanen Haapa- järmi, Juho Multanen, Juho Kankkttnett Ruppomaara, Joo- seppi Kaiimlaiuen, Juho Ikonen Päätye, itahkuri Olli Laukkauen Päätye, P. Kankkunen Kiteenkylä makiitaisiksi, ntaanmilj. Pekka Ha- kulineu ^iuppomaara, Juho Tuh- kanen Rokkala, Antti Toropaiiteii Päätye marajäseitiksi. Lnettiin kumeritöörin päätös huhtikuun 8 pltä, millä on ku- mottu P. I. Tynkkysen y. m. juttu kirnua» päätöstä ivastaan syyskuun 13 pltä 1900, jolla ma- kittiin entinen lainajymästön hoi taja I. Kankkunen edelleen sa- maan koimeeit; kunnan päätös jäi moimaan ja kokous lausui yksimielisesti, että päätös on oi- kea. Kokolis katsoi oleman syytä lausua mielipiteensä lääkintöhalli tukselle kunnnssa oletuan apteefin- pitäjän asettamisesta. Kaikille kuntalaisille oli tunnettua, että pitemmän aikaa täällä ollut pro- miisori R. Silsmerber^ on siilvo, tvakatva, kohtelias, mihinkään simu- seikkoihin sekaantumaton, kansan suosiossa olema heitkilö. Näistä syistä amtettiin hänelle puolto- lause. Asiaa lääkintöhallitukselle esittämään malUutkettim kokouksen puheenjohtaja Juho Kankkunen. Wapun wietto Nurmeksessa täuä arntoii muonita, samoinkuin ennenkin, antoi tämän „simistys- kansan" elämästä ikämän kumait siiitä suhteessa, että Wappu ivie- tettiin ruhtinas alkoholin eikä ke- sän kunniaksi. Mäkijnomia tuo tiin parisen hemoskuormaa, ensin »kermalle" ja sitten „ylhäisteii" esimerkkiä noudattaen, keski- ja alaluokka perässä tulla porhalti Maltiollisen aseman makaivitutta on turha muistuttaa niiden mie- liin, jotka, liemimmin sanoen, omat elämänsä pyhittäneet sen herran palmelukseen, joka tahtoo kaikki kukistaa, niin. miinajurna- lan. Täällä on enneitkin „pertls- tuslaillisuuden" kurssia kohotettu totilasien ääressä ja nmka sillä kamalla oltu ..isänmaallisia". Olisi kumminkin nyt, jos ei kos- kaa» ennen, luullut tuonkin „pa- tcnttifafin" tulleen hieman jär kiinsä, eikä kaunista maloiijuhlaa tahallansa rupeaman tuolla ta- ivalla häiritsemään. Kun kulki tuon „herrojeii" kokouspaikan ohi, kimli rvähinkäinkin jonknii mark- kinasirkuksen olemaii siiliä sijoike- tuii, siksi kummallisia olimak soin nut siellä. KlNi oii joskus ollut mukana trtollaisessa sakissa, on saanut jälkeenpäin hämekä silmän- sä käyteeii, niutta ityt ollaan mal- miit, oleii makuutettu siitä, m o- komaa juhlaa puoluskantaankiit. Näitl onnettoinasti saattamat oi- keuskäsitteet hämmentyä. Mitä auttaa meitä ulkonainen, pinta puolinen siivistys, sorrumntehanine kuntniiukin, jos kansamme kuolla tiellä jatkaa liautinnoiihimoii pyör- teissä, eikä ole ulkonaisesta maa- rasta tietääkseenkään. Eimäk ko reat sanat isänmaallisuudesta mi tään merkitse, jos teot ja toimet omat jyrkästi riidassa sauojen kanssa. Miehille möisi tuon mie- lä mahdollisesti antaa anteeksi, mutta kun simistyneeti mmeä kantamat naisetkin saattamat miih- tyä noin alhaisessa seurassa, niin silloin tuntuu simeellisyyden laki kieltämän kaiken oikeutuksen aii- teeksiantooii heille. Uskaltaneeko toimoa tuleman Wapuu raittiim- maksi! 'Niksi. Waukien kuljetus ja hoito. Läänin kumernöörille on Liperin kihlakunnan ruuuunmouti Kiteen käräjäkunnaii mäntien kuljettajaksi ja hoitajaksi ehdottanut torppari Pekka Lemmetyisen Kiteen pitäjän Päätyen kylästä. Tub erkuli in itarkastus. Läänineläinlääkäri H. W. Helan- der oii määrätty toimittamaan ase tusten mukaisen tuberkuliinitarkas- tuksen talollisteii Juhani Huttu- sen ja Jeqor Mornasen omista- missä karjoissa Knusjäriven pitä- jän Sysmän kylässä, jossa tar- kastettamien eläinten luku on 90 päätä. Wiinan salakuljetus Pielisjär- weilä. Ruuuuiiiiiluismies Pielisjär,veu piirissä ilmoittaa läänin kumer- uöörille miime maalisk. ajalta, että eräs mäkijuomain tunnettu kuljet- taja on saatu teostaan kiinni ja useita salamyyjiä tulee syytettä- miksi, jota paitse eräs laatikko, si- sältämä 225 naulaa tullaamatonta menäläistä piipputupakkaa, on saa- tu otetuksi kakamarikkoon. Mielentvikaisen naisen pakot- tamisesta ja pahoinpitelemisestä on Nurmek- sen käräjäk. kihlakunnanoikeus tuo- minnut talollisen saman pit. Sa- mikyläskä kotoisin oleman takolli- sen Pekka Snikkerin pidekkämäkst 1 kuukauden mankeudessa. Nyk- temmin on K. Miipurin homioi- keus hyläten Snikkeriii malituksen mahmistanut sanotun päätöksen. Snikker oli samasta kylästä kokoi- stn oleman mökkiläisen Eetu Rau- tiaisen amustuksella pakoittanut erään mielimikaisen 18 muotiaan tytön olemaan kaniarissaan sekä samalla pahoinpidellyt tätä. Hartvinainen karhuujahti. Eräästä sopukasta Raja-Kar- jalassa kerrottiin muutama miikko takaperin seuraama hullunkurinen karhimjahki. Eräs mies oli sattu- malta löytänyt kormesta kontion pesäii. Kun tuliluikkua ei miehel- lä ollut mukana, täytyi hänen lähteä niine hymineusä kotiin. Seuraamana aamuna urho ma- rustantui tarpeellisilla mehkeillä, ottipa mukaansa pitkän köydenkin, josta päätti laittaa marninuden mnoksi ansan pesän suulle. Kuu sitten pesälle saamuttua miritti ansansa aukon suulle ja lähti köy- den toista päätä loitommalla ole- maan puuhun solmiamaan, töy- täsikin kontio pesästä ennen aiko jaan ja tarttili takakäpälistä an- saan. Kuii köyden pää ei ollut mielä puussa kiinni, eikä mies- kään tahtonut käsistään hellittää köyttä, niin sai mies lähteä köy- den nenässä lökkäsemään kontion perästä korpeen. Kuka tiesi miten pitkältä olisikaan saanut iiitikkeleh- tia kontion perässä, ellei noin 500 m. päässä olisi köysi luisunut irti Kontion käpälistä. Mies kertoi köyden olleen niin lujalla kä den ympäri ettei moiuut hellit- tää, maikka olisikin tahtonut. — Omah. Maalaiset, älkää olko herkkä- «skoisia! Erinäiset konekauppatiikkeiden crsianiiehet omat ruivcuueet tyrkyt- täessään tamaroitaan inyöntänlään kaikellaisia edullisia maksuehtoja mutta antamat ostajan tunnustaa kuitenkin 3 kk:n meksekin, selittäen, että tapa oii sellainen, ettei liike aseta koskaan pitempiaikaisia wek- seleitä, maan 3 kk:n kuluttua pyy- tää tuimnsteeii maihtainista nu- teen. Näiii muka uudistetaaii asiaa, kunnes somitku maksttaika tulee kuluneeksi umpeen. Tämä on siioraa petktttusta. Sen on tämän kirjoittajakin saanut kokea harmik seen — ja opikseen. Sillä kun kol- nie kuukautta on kulunut, anne taan nuo tunnusteet yksmkertai- sesti lakimiehelle perimistä mar- teii ellei ostaja suorita heti ra- hoja. Tällä tamalla on moni herk- käuskoinen ostaja saatettu pulaan. Hänet on saatu ostamaan tamara, sota hän ei maikeuksitta moi inak- saa 3 kkni kuluessa, lupaamalla hänelle maksuaikaa G, 8, 9 kuu kautta, mäkistä, kuteii tämän kir joittajalle, kokonainen muosi. Meitä suomalaisia, marsinkin karjalaisia, omat saaneet kaiken karivaiset Jmeessien aktiebolagit" nylkeä ja mekää nenästä. Teh- käämine nyt järkkyinätön päätös, ettenime tämän päimän perästä osta pettnin edestä noiden „puu laakien" tamaroita, maan potkiin- me pellolle heidän asiamiehensä kodeistamme. Onhan meillä puh taasti suomalaisia, s. o. kansalli- sia liikkeitäkin, jotka tyydyttämät tarpeemme, ja onhan meillä Kes- knsosuusliike Hankkija, jota pitä- käämme mielessäntme ennen kaik kia muita. Petkutettu. VZuokon nuorisoseura mietti mappujuhlaansa Maaraii- pään maarakla. Nuorisoa oli run- saasti koolla. Illan ohjelman suo- ritettua juotiin mappukahivit. sitte naurettiin ja laulettiin, leikkiä lyö tiin ja leskeä juostiin.. . Kauraa kyltvettiin Polmijärmeii Martomvaaralla jo hnhtik. 30 pitä. Kylmäjä ajatteli kai, että „mikä ei Mappuna maossa, se ei pouka huhmaressa". Onnettomnns kiivi töissä kohtasi erästä Pehkosta Wttokoska. Pehkonen oli vktrmeksen Lipinlah- dessa kimiä irroiktainassa nametan tekoa marten. Panos syttyi eirnen aikojaan ja kimen sirpaleet katka- simat Pehkosen leukaluuu. Hän on nyt Nurmeksen sairashuoneella hoidettamana. Mappuna oli Oskokan nuorisoseuralla ilta- mat Heikki Kokon talossa. Ohjel- man aluksi laulettiin „Oi, Suomi, isän, äidin maa", jonka jälkeen Oima Käniä piti termehdyspuheen. Sekakuoron laulettua lausui Hilma Haaranen runon. Seurasi sitten opettajatar neiti Iida Wallaskan- kaan esitelmä kasmatuksesta. Mak- soikin maiivan kuulla sitä. Erit- täin puhui hän hymän kotikasma- tuksen ja itsekasmatukseii suuresta merkityksestä. Mäliajan perästä esitettiin näytelmä »Silmänkään- täjä". ..Palkeen" toinen numero ilmestyi myöskin monine haus- koine kirjoituksineen. Muorokeskus- tekuna oli ..Herääminen". Mielä sisälsi ohjelma, paitsi useita seka- ja yksiäänisiä lauluja, Timo Sami- naisen pitkän sadun ja humores kin. Sen jälkeen joukoltaan suo- ritettiin „tänä mappuna,, y. m. — Meisöä kohtalaisesti ja käytös erittäin hymä. Liikkeenkailppa. Kauppias L. Seppänen Osko- lasta, on myynyt kauppaliikkeensä kauppias Heikki Piriselle Remon- kylästä. Mastaanotto tapahtunee t. k. puokimälissä. Kauppahinta tuntematon/ Kirje Lllölästä. Vihdoinkin alkoi roudat hyppy- sistäiii sulaa ja niinpä tulee joku rimi kylämme uutisista ..Karjalat- taren" palstoillekin. Eihän ole- kaan moneen aikaan tullut kirjoi- tetukst niin mitään. Miime sunnuntaina, eli tk. 1 päimänä oli maalaisseuralla ko- kous kansakoululla. Ensiksikin »va littiin edustajat tämän kesäisiä opintoretkiä marten, jotka P.-K. Maanmiljelysseura on aikonut toi- meenpaiina. Koumokan karjanäyk- telyihin malittiin Risto Lauroneii ja maralle Olli Koisttnen, sekä Hanna Karttunen ja maralle Bertha Johansson. Lahden maan- miljelysnäyttelyihin Mikko Semeik- ka ja maralle Jimar Suhonen. — Kokouksessa sairaat ilmottau- tua osaiioktajikst tänä kesäiiä pi dettämiin maalaisseuran kilpai- luihin. — Aikomus on kuulemma kilpailla suonmiljelyksessä, kesän- nmt- ja turmepehkunhoidossa, sekä metsänhoidossa. Osanotto kilpai- ■ luihin tuntuu tuleman paljon lu- , kuisampi kiirn miime kesänä. Päät- timätpä korottaa sainmakkuimikkei- . den 3—5 kuutiometriin lehmää ^kohden. Miime muonita täytyi :olla mähin määrä 3 kuutiometriä ! lehmää kohdeii sammalia, nyt tun- 'tui tuo määrä jo lapselliselta ja - siksipä se korokettiiii. Pakkintotuo- > Mareiksi malittiin Otto Määttä- s nen ja Aukusti Karttunen, sekä .heidän päimäpalkakseen 2 mk. kul lekin. — Mieläpä keskusteltiin smt- niyhdistyksen perttstainisesta. Tä- mä asia jäi hautumaan mastai- sen maralle. Mappua myoskiii mieteitiin etu- i päässä kylämme nuorison kesken iJ. Hukaii talossa. Tyomäenyh- i distys oli marannnt iltaman. Sii- 'moa oli niiorison käytös. Ohjel- mati mäliajoilla saatiin leikkiä pihamaalla. Hilpeä oli kemäinen luonto ja hikpeinä siitä erottiin. 'Nuorisoseura on ollut kemätpuo- lella talmea hymm unelias. Nyt kuulosti merkit siltä, ettei enää humita torkkuminen, koskapa ri- mauttamat iltamiksi. Moiinisteln- seura se on ollut lainauksissa. Ken- ties sekin saa sysäystä eteenpäin kun näet on saatu kansakoululle moimistelutelineitä: nojapuut, ..puomipuu", rekki ja tankojakin näkyi matossa riippuman. Totta kaiketi nuorukaisemme nyt jättäioät iki-unholaan kuhilimisen ja ottaa ja rcipastttil, niin että saamme nähdä jättiläiset y. m. ..kommer- iveitkit" esitettämän. — Ompelu seura on toiminut kuten emienkin, joskin työaika on kukistunut niin mitättömän lyhyeksi, että se on main haikea unelma kokouksessa päätetystä ajasta. Tässä on lyhykäisesti ..präntät- tynä" kylämme riennot — paitsi tamalliset arkitouhut. Koskapa suloinen sumi meillekin kättä an- taa, niin toimoa sopii, että kaikki- nainen heiikmenkin jäätikkö remah taa alas ja sydämissämme pääsee hymeen mesat mersomaaii. Tätä kaikkea toimottaa kaikesta sydä- Hiestään Humu. Muualta Suo mesta. Miten yliopiston opettajanlmrkoja täytetään? Taas uusi »valaisema esimerkki. Miime helmik. 20 pnä oli yli opiston konsistorin tehtämä ehdol- lepano lokak. 19 p. 1908 anne- tulla asetuksella perustettuun yli- opiston moiinistelulaitoksen sysio- loqian ja lääkintämoimistelun opet- tajan mirkaan. Hakijoita oli kaksi: lääketieteen ja kirurgian tohtorit D. Rancken ja K. Taskinen. Kon- sistori asetti ensimäiselle ehdokas- sijalle tri Ranckenin, toiselle tri Taskiseii, siitä huolimatta että kuten useat konsistorin jäsenetkin esittimät, tri Rancken ei täyttänyt asetuksen määräämiä pätemyys- maatiiituksia. Mainittu asetus määrää, että kysymyksessä oleman miran haltijan tulee olla suorit- tanut ..täydeu oppimäärän tässä (yliopiston) moimistelnlaitoksessa tahi muulla tamoin haiikkinuk mastaamat tiedot ja taidon". Tri Taskinen oli tämän maatimuksen täyttämä, kahden ivuodeii kurssin suorittaneena mainitussa laitok sessa, tri Ranckenilta sitä mas- toin puuttuimat kaikki ansiot tässä suhteessa. Konsistorin päätös perustui yli- opiston moimistelulaitoksen johto- kutinan lausuntoon, jonka synty- ininen puolestaan oli hymin mer- killinen. Siihen perustamalla ja \ polkien asetuksen selmää määräys- -tä teki konsistori päätöksensä. Nykkentmiii on tri Taskinett jät- tänyt malituksen yliopiston kans- lerimirastooii, pyytäen muutosta konsistorin ehdollepanoon. Esittämällänsä perusteilla pyy- tää tri Taskinen, että yliopiston kansleri jättäisi tykkänään huo mioonottamatta hänen kanssa- hakijansa, koska tämä on mirkaan pätemätön, ja nimittäisi hänet ainoana pätemänä hakijana, ky- seessäolervaan mirkaan. Cräs merkillinen todistus. Useita kertoja on tässä ehdolle- panossa tullut kysymykseen se tri . Ranckenin hakupapereihin liittä- -mä ..ilmoitus", että hän m. 1887 ?—88 koulupoikana Turun klas sillisessa lyseossa ollessaan oli sa- massa koulussa toiminut »voimis- | telunopettajana. Tästä seikasta teki moimistelulaitoksen johtokunta suuren numeron ja pros. Eng- strömin lausunto peruswi suureksi osaksi tähän suurenmoiseen meriik- ( tiin, jolla hän katsoi tri Ranckenin - täyttäneen asetuksen määräämät päkemyysmaakimukset. Sillä että hra Rancken neljännen luokan oppilaana ollessaan oli toisille pikkupojille opettanut moimistekun alkeita, katsoi pros. Engström hra Ranckenin hankkineen itsellensä ne tiedot ja taidot, joita usein mai- nittu 8 §:n a-kohta kyseessä ole maii miran hakijalta maatii, ja joiden hankkimiseen muilta kuole- maisilta menee parin muoden har- soittelu yliopiston moimistelnlai toksessa. Mutta tämäkin ansio oii tri Nanckenilta nyttemmin riistetty. Tri Taskinen on nim. malitus- kirjelmäänsä liittänyt todistuksen, joitka on antanut Turun ruot- salaisen klassillisen lyseon reh- kori G. R. Töriigren, josta to- distnksesta käy ilmi, ettei hra Rancken lukumuonna 1887—88 ole ollutkaan mainitussa koulussa moiniistelun opettajana millään luokalla, kuten hän on koettanut uskotella. Hra Ranckenin ..lisäys" ansioluetteloonsa on osoittanut lie- mimmin sanoen erehdyttämäksi. Ja kilUenkin on moimistelulaitok sen johtokunta pros. Engström etu- nenässä tälle ..lisäykselle" raken- tanut todistuksensa hra Ranckenin hakukelpoisuudesta. Johtopäätökset seuraamat itses- tään ja lausuu niistä U. S.: Tämäkin asia monien muiden joukossa siitä, minkälaisia keinoja yliopistomme hallitsemissa piireis- sä käytetään suomalaisten syrjäyt- tämiseksi ruotsinmielisille. On epäilemättä mätää tässä laitok- sessa, joka itsehallintonsa suojassa on saanut kehittyä siihen suun- taati, ettei siellä enää katsota tar- mittaman edes muodollisesti nou- dattaa oikeuden ja kohtuuden maa- timuksia. (K. 8. ja Ra av. 1 k. 4 S. 00 nvn ) PMsjärvsa lailissrg toimeenpanee ILTAMAU !«- san Englannin kauppakamarit Suomc» kysymys. Glasgomin kauppakamari on miime kuun loppupäiminä kähet- tänyt silloin Lontoossa olemalle presidentilleen päätöslauselmansa Suomen asiasta, jotta presidentti, allekirjoitettuaan jen, persoonalli- sesti jättäisi sen ulkoasiain minis teri sir Edward Greylle. Päätöslauselman mukana seit- rasi kirje, jossa huomautetaan m. m., että Glasgomin kauppaka marin jäsenet oivat huolellisesti asiata Englannin kauppaetujen kannalta ttttkineet ja tulleet siihen yksimieliseen käsitykseen, että jos Menäjän aikeet Suomen suhteen pannaan täytäntöön ja Suomen tullitaksa tehdään samanlaiseksi kuiu Menäjän, se tulee suuressa! määrin mahingoittamaan Menä-! jän luottoa Englannin ja ulkomai-! 'den liikemiesten luona ja samalla! makamasti koskettaisi Suomen ja' Englannin kauppasuhteita, jotta nykyään omatZopeasti kehittymässä ja kasmamassa. Kirjeeseen sisältyy myöskin kauppakamarin päätös- lauselma, joka kuuluu: „Että ulko asiain ministeriön pnoleen on käännyttämä kehoituksella, että H. At. hallitus joko huomautuksella tai muulla diplomaattisella ta- toisena Ilelluntoi-päivLnä Liek- Nuorisoseuran talolla. Oh jelmassa m. m. esiteinin (pastori E. Kolkki), näytelmäkappale, ku vaelma y. m. Alkaa täsmälleen klo 1 /*8 i. Toivotaan ettei muut yhdistyksei jär jestä samaksi päiväksi iltamia. Väliaikainen Toimikunta. täisiin Suomessa siitä antamaan tiedon 2 muotta edeltäkäsin. Sel- laista ttedonantoa ei mielä ole annettu eikä myöskään ole tun- nettu, että Menäjän hallituksella olisi tämänsuuntaisia aikomuksia. Hangon »venäläiseen kirkkoon heitetty kiwi ikkunasta malanpalveluksen aikana. Miime »viikon perjantai-iltana heitettiin Hangon menäläiseen kirk- koon kiwi kuorin akkunasta. Kiwi tunkeutui kahden ruudun läpi ja pysähtyi masta muutamaan omeen. Kihossa toimitettiin parhaillaan pyhän ehtoollisen jakamista. Kuori sitämastoin oli pimeä ja sul- jettu. Tapahtumasta lienee lähetetty selonteko kenraalikumernöörille. Poliisi mangitsi sunnuntaina ilkityöntekijän, joka on Nestor ' enrik Kallio, kotoisin Kiskosta, än selitti samana iltana naut- ttneensa mäkijnomia kaupungissa i°.. .hän sitten kotimatkallaan;Tjalvelijatar, jolla ^ kylään, mis|a hän ny-1 f suositukset saa h kyisin Q|uu, humitellut heittele- - mällä kimiä. Tällöin oli hän »nyös heittänyt kimen kirkon sei- nää mastaan, aikomatta erikoisesti osata ikkunaan. Hangon raaskumanoikeus tuo- mitst Kallion 2 kk. mankeuteen. Tämän malitettaman tapahtn-' vuoksi myy-lään duoa kaluja Man johdosta on S. U. T :n kir-'m. m. salinkalusto, iso kuvastin, jeenmaihtaja Hangossa puhutellut ^ kirjoituspöytä, kirjahylly, tuo- sikäläisen menäläisen seurakunnan' lettipiironki, lamppuja y. m. y. m . nykyistä kirkkoherra I. Smätlossia! 8sn6rs 8el,N3I3 ja kertoi hän, ettei niinä muoteua, joina hän on ollut Hait- ] gon seurakunnan esimiehenä, ole kuullut mitään malituksia eri us- konkoa tunnustamien mäleistä;' eimät paikkakunnan kreikkalais- ^ vuosikokous ou_ kouluUn ti iai- katoliset, eirvätkä myöskään wenä-, tsins t. k. 17 p:nä kello 4 i. p., täiset kylpymieraat ole ilmoitta- jolloiii lustasn tilit, valitaan lai neet huomanneensa mitään nziha-! Utukso» jssoniÄ eroavien sij.ian mielisyyden merkkejä paikallisessa ^ Säk * päätetään varain hoidosta Käytyäni kurssin T:ri K. Taskis* n hierornaopis- tossa Helsingissä otan kiitolli suudella vastaan kotonani ja käyn myöä perheissä. Tavataan varmimmin 11—1 päivällä. Fanny Lihr. Suvantokatu 19. Lähemmin on hyvät heti paikan. Fanny Lihr. Kylänlahden meijeriosuuskunnan mäestössä, maan on suhde ollut mitä parhain. Kirkkoherra Smät- lossilla ei myös omasta puoles- taaii ollut mitään muistuttamista. Hän malitti, ettei rikoksellinen kansansa parasta huolehtien ollut pidättäytyuyt tästä ilkityöstä, jota moidaan selittää määrin. Mai- nittaraa on mielä että kirkko on syrjäisessä paikassa noin 1 kin. päässä kaupungista, minkämuoksi paikalla ei ollut mitään poliisia. Kirkkoherra Smätlossin edeltäjä j oli »valinnut tämän syrjäisen pai- j kan, maikka tonttia kirkolle oli tarjottu kaupungin sisällä. Miipurin uusi postitalo. Dleisten rakennusten ylihallitus, on senaatin kulkulaitostoimituskun- nalle lähettänyt luonnoksen Wii-> purin uudeksi postitaloksi. Ehdo- tuksen on laatinut yliarkkitehti Jae. Ahrenberg postinhoitaja, homineu-; wos Osk. Mihlmanin amustuk- ^ sella. Kustannnsarmio nousee 550,000 markkaan. I Heukitvakuutusyhtiö Tuomen maltuuskunnan malittiin naoijorin Iskkantris^ikiin^. pukesniotitois. -X 8 1 k > Eli lainataan siemenohraa tämän ni sällä olevan kuun 20 päivänä. Leppälänpää 5. 5. 1910. I. Puhakka. (K. 8. 1 k.) Vuokrattavana kesäk. eli syyskuun 1 päivästä 3 kamaria ja keittiö Valokuvaaja Ahokkaalla. Vuokrattavana 1 hnone ja josta on ovi kesäkuuta. keittiö sekä 1 huone Torikadulle, 1 p:stä H. Kinnunen. Rangaistus seuraa. j Noin 3 miikkoa sitten sattui j Seinäjoella paikkakunnalle saapu- puheenjohtajaksi neiden sosialististen rautatientyö- maanantaina senaattori miesten keskuudessa tapaus, joka Edw. Hjelt; suomenmielisten'puolestaan surullisella tamalla o- ehdokkaana oli mapaaherra E. G. s°ttaa, »nihinkä sosialistiemme us- malla, mikä sopimammaksi katsot-. Palmen. Marapuheenjohtajaksi ma- konnonpilkka moi harjottajaiya joh- täisiin ja jonka kansainmälinen' kittiin ensimäisessä äänestyksessä, ^aa. Muuan innokas> sosialistinuo- käyttö ja etiketti sallimat, waikut-> jossa suomenmieliset äänestimät. rukainen oli uutterasti tutkistellut taisi Menäjän hallitukseen, jotta ^ pros. M. Ayräpäätä, mapaaherra jumalankiektäjän Jngersollin us- tämä pitäisi moimassa ja suojelisi I Palmen sekä, miimemainitun kiel- kontoa pilkkaamia teoksia, kehuiutt autonomiaa." Lopuksi ke-! täydyttyä toisessa äänestyksessä. i a ylistänyt niitä maasta pihmnt ' " pros. Ayräpää. ja yllyttänyt toisiakin niitä lttke- Malkuuskunta on päättänyt ot- maan — ne kun muka osottaivat taa yhtiön palmelukseen kaksi apu- millaisessa pimeydessä kan,aa us- ' " " jfonnon amulla on pidetty. — Mies näkyy kuitenkin tätä tehneen jättänyt mastoin parempaa tietoaan, koska hoitetaaii sir Edward Greytä koh- teliaasti kiiiinittämään Britannian hallituksen huomiota tähän kysy- mykseen. Lontoo, toukok. 2 pnä. Man- chesterin kauppakamari on tänään^ laishoitajaa. Turun Poliisimestari ^hymäksynyt lausunnon, jossa oso-- -tetaan, että Menäjän hallituksen', ^ ^ - toimenpiteet Suomen suhteen he- ^rttuantU Jt. Westman jätti tus- > r - ' i. ! trtm/t VTttrit** t/v Mfrtvtv» . rättämät makamaa huolta, sillä , niiden seurauksena tulee marinaan ^olemaan Englannin ja Suomen i kauppamaihdon mähentyininen, jo- :ka tuo mukanaan suurta tappiota -niille teollisuus- ja kauppapiireille, -joiden edut tässä tulematkysymyk- ! seen. Lontoosta, toukok. 3 pnä.' taina Turun ja Porin läänin ku- mernöörille erohakemuksensa anoen samalla eroa myöskin sotapalme- luksesta ja lainmukaista elä- kettä. Ajan merkkejä. Miipurin läänin kumernööriltä on tiedusteltu siitä huhttkuun 24 pnä Kurkijoella pidetystä kansa- Leedsin kauppakamari on hymäk-^aiskokouksesta, jossa kansalaiset omatunto pani hänet miimein itiin komalle, että järki sekaantui jaon- neton, Juudas Jskariotin esimerk kiä seuraten, yritti lopettaa päi- mänsä lyömällä keritsimillä rin taansa. Paikalla olleet ihmiset sai- mat tämän kuitenkin estetyksi niin että main pienempiä merinaarmuja ihoon tuli ja toimittimat miehet» Kauhajoelle lääkärin hoidettatvaksi. Raskaaksi kasmaa niiden sydä- mettömien edesmastuu, jotka jär- jettömästt ja ajettelemattomaSti syiiyt samanlaisen päätöslausel- ^ päättimät lähettää adressin edus- yllyttäen yksinkertaisia ihmisiä luo- man Suomen kysymyksestä ~ ' * muutkin kauppakamarit. kuin Senaatin oikeusosaston uudet senaattorit Liuksiala ja An- neberg ryhtyimät Mirkaansa t. 2 pnä. , Suo»nen asia ulkomailla. j Loiitoosta sähkötetään: - Huhu kertoo, että Belgian parlamentin jäsenet omat allekir- joittaneet terämän duumalle oso itetun mastalanseen sen johdosta, että uhataan tehdä tyhjäksi Suo- . men etuoikeudet. kunnan puhemiehelle ja joka ad- ressi sisälsi kansalaisten lausun- non nykyisistä maktiokauppahank- keistä sekä tunnustuksen ja luot- tamuksen eduskunnalle siitä ettei k- missään ole perään aniiettama, olkootpa lähimmätkin seuraukset siitä kuilika pelättämät tahansa, sillä Suomei» oikeus on kieltä- mätön. pumaan isiensä uskosta ja antau- tumaan sen pilkkaamiseen, mikä useimmille kansastamme on kal leinta ja pyhää, saattamat heidät tällaiseen säälittämään tilaan. Ol- koon tämäkin tapaus marotmivana muistutuksena siitä, etta paha lyö ennemmin tai myöhemmin raukai see itse itsensä. Kawallus. Kärkölästä kotoisin o le iv a kaup- pias Juho Anttila on poistunut paikkakunnalta, rvieden mukanaan rahoja noin 100,00t> matkkaa. Anttila oli ostanut junalipun Tampereelle: muuta ei hänen olin- paikastaan eikä matkansa pää- Wesikanhuinen koira Purrut Lappeenrannan pormesta- ria. Lappeenrannan pormestari I. en eluoueuoer. Hallonbladia puri keskimiikkona Samanlatjta roastalau|etta mal- ; vamintoloitsiia A. Silsmeniuksen nuokllaati inyo^ktn öak| as, a ■ f 0 ^ ta j^teein. Koira tapettiin ja -»» ja Jtatuasj a. . ! hämäiisi lääkäri E. Lösqmist, että määrästä tiedetä. . Englannin kauPP.^^isimä oli ollut roesikauhua. Porrnes- Asiasta on ilmoitettu en '.au mastalausettten>a tekoa., tari Hallonblad matkusti Pieta- kakuutain poliisilaitoksille. Lilaksi malmistellaan Englannin'^,, pasteurkaitokseen i Tampereen Sanoman t^on parlamentin alahuoneen taholta. " ' .' mukaan on kauppias v. t- duumalle memorialia, jonka tulee: Tulipalo Inkeroisten puuhio- ^ allekirjottamaan suuri joukko eri! 5.?^: puolueisiin kuulumia parlamentin^ Kustaita masten yöllä pääsi tul, irti Inkeroisten puuhiomolla. . Lontoosta, toukokuun 2 pnä. N. s. halkomersta paloi kokonaan,- Manchesterin^ kauppakamari on ^ kuimuusuoja paloi osaksi. Lisäksi hymäksynyt lausunnon, jossa oso-. tarmeli tult koneita. Wahingot tetaan, että Menäjäii hallitukseii nousemat 80,000 markkaan. > ^^^p'?^.Suomens^ ' Miljoonakauppa. an rättämär makamaa huolta, sillä ^ Tuomari C. on marmaan jänöön Albert on Osc. Collin Collinille myy- Kutajoen ja Hälmälän tilat Hollolan pitäjässä ja Suomen ^ Pyhäniemen, kuttanut eräitätampe>.lais'ati.i ut kemiehiä. Aikaisen kesäu län»pö on noussut ^ Kemin kaupunki:'. -' seuraus oli, eirä ne i ^ alentuneen asento joutunut su"ma !.ii. Vantaissaan^ Ja ma än saamuttua idr.n uuden tonmt kan>. mas! sekä olla ou . juttu on feu.aar.\-.. rall. Lehde^a it.roissaja 99 on ilmoitus, jossa mainittu neiti, joka tähän saakka on kantanut suo- malaista sukunimeä ..Mustonen", haluaa nyt tästälähtien olla Hilda Dagmar Beckström. Ei ole hymä niiden seurauksena olema Englannin kauppamaihdon mähentyininen, mukcutaan suurta tap- ^ihin kuulumine eläimineen ja ptotanttlleteolltsuus-ia kauppa- maanmiljelyskalustoineen y. m. pnreille loiden edut tässä tulemat » 468/ ooo markan kauppahinnasta, kylymyljeen. | Kauppaan eimät kuulu Upilan Tuomen tullit Englannin ala- 1 tila, pää- ja simurakeunukset Py- huoneessa. ! häniemessä eikä puutarhat, puis- . ^ i Miime miikolla teki Englannin tot ja kasmitarhat, eikä myöskään äkillinen lämpökään, alahuoneen jäsen Mhyte hallituk-; erityiset niemet eikä saaret Mesi- selle kysymyksen Menäjän tullita-järmessä. rissin moimaansaattamisesta Suo-; Ennen kaupan päättämistä on messakin. Kysymykseen mastasi eri ostajille myyty kauempana' Buxton (president of the Board of sijaitsemia palstoja yhteensä noin Trade), joka selitti että Menäjä 170,000 markasta. oa tänfi&n . 267:80 tekemässään sopimuksessa oli sttou-' Kaupan mälitti Aksel Alan- 3 kk. . . — ■ tunut siinä tapauksessa, että We- derin asianajotoimisto Helsin- näjän tullitariffi moimaan saatet- gissä. emälle -Vlle. josta ..'>:>.asi ' 01» 'nimeä : , .iii a 1». .'ois, kau siini". Koko uomal. Wi- Venäjiin kurssi 286: 6G a /i - 263: 00