N:o 208 — 1910 JxEtSKL-SUOMI Keskiviikkona syyskuun 14 pnä tään luettama suurteoksen arwokkaim- pun. — Loppunidoksen pzinatus on «tkanut. Uno Cygnaeuksen juhla- j u i f o t i u ilmestyy kuun topudja. Ein o Äalim a: M a alla,ka k- ji näytelmää. Huomattapa alku peräisteos. Leo Tolstoin 'luuremmoisen romaanin Anna Kareninan t• dellinen Dia walmiStuu Erno Kaliman suomentamana. Maailman uskonnot, johto, ri Allan Menziesin kirjoittama ja H. Leiviskän suomentama uskon» non kchityshlstoriaa estttmvä teos. Sen julkaisuun on Zusmntajaa khoiirlanm Suomalaisen kirjallisuuden edisti,nis. rahaston humanistinen osasto. Pioiogian alkeet, tohtori Karl Äraepeiinin k'rio..tama ja Telma seka K. H. Hällström::! suo- meittama "teos; siMää saloja kumia. Tämä teos edustaa tirjallisuudesjam- me uutta tieteen alaa. Cdtvatd Bernstei-nin kuu- luisa teos S oi i al iS m i n e d e l- lylykset ja soj ia l id e m o kra. t i a n : e l> t ö w ä t ilmeb Di) parin fcifou pmstä S. ja A. Tarjonnen suomentame-na. H e r v t»: S.P e n c e r t n teokses. ta K a swatus, C 'h arle s Wag- nerin teofjp»ra Kotilieden ii ä» re sjä ja G. v. Numersin näy- telmäsiä Tuukkalan tappelu julaistaan uudet paindkset. Kuinka on opittu lentä- m; a ä n. W. S.—S:n kirjoittama. har- unnaijen anjrokaS nuorisokirja. La» moin Sei: «emän Pientä sija- rus:a. Amerikan tunnetuimman o- p-ncjat:arcn Jane A nfo r e ro i. i n kir joittama teos ihmiskunnan er' rotuja edustamista lapsista. Kaiku muilla m a i l f o» n.- mineu sämellyssarja sisältää ätnncssä Miyosjaan nalialais. Alessandro Tcar- Zatiin kuuluisia aarioita suomalaisin janoin. Wiclä lulaisaan useita huomattavia uusia koulukirjoja ja uusia painoksia. KeskichS- aika Kirjaltajain 8.3 tuntia Lasityöntekijan 8.9 „ Werhoilijain 8.7 „ Kulta-ja hopea seppäin . 9.5 „ Maalarien . 8.5 „ Metallit^ inte- kijäin . .9.5 „ Tunti- Päiwä- IPiulodfsi, fui-rifa fKi<nttt palkka palkka —: 05 p. 5:52 —: 58 p. 5:17 —: 60 p. 5:18 —: 46 p. —: 61 p. 4:37 5:18 —: 42 p. 4:04 — Vänrikki Ttoolin Tärinäin uusi painos. Koulupainos on ny: rl- meÄMll. Se 0n liitetti sarjaan Help- pahvntavnM klouku- jo kansankirjasto st Mäen 156 ftmua iöfiä lii-t teenä 21 si-- wua rehvor» Ernst Laguksen 'kirjoitta? lmlia irlctoia honkilöistä ja ipanoista, joita kirZ<Ma on mainiltu: f>tnta on 60 lp.. pahtvVanasissa 75 p. ja tvaaie- kamiDsa 1: 25 p. Cäiä Painosta toinliltaessal>i« on mait-ilori Manninen ottanut martcen ne Hu eimaui ukset. jotka en myöntänyt oiifeirtetuiitTt. Kustantaja Werner Sö derström Lääkeyhtiö. — Hämeen museon opas. Tämän «niminen, tohr. Julius Aili on kir- ^oDvama ja taiiteilM Kaapo Eng- berg-rn kukvitlama mihk-onen on <vU meschnI olla!!seon ohjeena Hämeen»- tmutieosja käymikle. Se on mielkyttämä Ltvjanen ja os«:aa fjucCelltöui njötä mainin un nnfseon järjestekyssiä. Museon synnystä kirjoittaa >iohr. ?li- kw ahsffi lyhiMri ja aäfä 'söuraa «selos- vus eri huoneivten kokoelmisia, joissa myös haamme Hatvoinnollisen ftdon Wih5oj?en >loppu>un luleHyRä lpohjäpii- rustuksvsta. Kirjan «nalAri on järjes- itorty mairean huonoja qestlHen mu»- lkaan niin, e>rtä iflrä todella on heHPo täyckää kokoelmia Wsettaessa. Mailai- smxrt ihrenor kmvat lijääimäl oppaan ottvoa. Noiden tmmorcheN johdosta- U. S:» kirjoittaja lausluu, m.m.: Täslä näitjt}, että tirjalmjilla o>n ollut 1#n -työaika ia suurempi palkka >kuin millään muulla ammattilaisella niainiduilla aloilla, jotka moa>r maas» fanimme jpa^hairM palkattuja. Woi- daan sanoa, emi kirjaltaiain lyö on an isen ivuaksi ipaichaiten -palikattua', kun se on henikijien työn ja kästlvon mällllä ja kuuluu emyiijven simi-tiMllisoen työ- alaan. Kui«en>kin sopii. oMa huo» mioon, että ÄsityÄäislnä kirjallisuus- liikenteen alalla lyöskenletetvä: esim. kirjainsuchat, jotka o lv ai -liuttmvasti epäedullisammasja asemassa. Heidän öeski^yölpäiilvänisä an 6,5 tuntia, tunti- paUka 39 penniä ja ?e»klpai'.väpa^ka ainoasiaan 3,30. Kirjaltajain ajemaa lverratesfa mui- den ammairilaisten assmaan on tvieiä o:ettawa!sÄwä sM mikä on ryötiö- myysProsemirti, loisia sanoen ifutnfo tucrrarioiLu säännöllistä on.töitten xat- kuminen. ToMkiN omat kirjaliajain työolot Mjieellisesii hywär. Heidän ^Äuudessaan «on wuoden keÄityöttö- mt'yMros>enrti, kaikli ainmattialau :yöntesi'jÄ iluki?imotet>uina, cinoaZ- wan 4,1, jjo-ia^lvaötoiii se prontti fiini. 'ArjanGlojilla on 9, kulta» ja >ho- peasepillä 10,5, tverboilijvilla 19,4, metallityöck^ijöMä 24.8. lasilyönle- Njöillä 26,1 ja maalareilla 5J.5. Työt- cömyiO kvrjaÄajain keÄuudcssai on uqcinitiin ailman lichi>aikaisia. Te iväit?. eitä ikirjaitaja-aiMlmalissa inuka olisi jo liivn slmri ck>öwonna olemassa, on ko- ikonaaln totuuÄasra Poitteaira, ku:en jo odella ■dsma^tä 'tal-Unää. Tarkemmin lämä näh.:öisiin, jos ryhinisiulme im- Limaan niti-ä syriö^ jorfa oivat achaurta- iveef moTfiM 4,1 4>r«>;eutin t.iöttömyy- öen. «ZVairmaanki^ kirjaltajat itse tun- nuZMi^t, ettei työnpuute o!e läheZ- kään amoana acheeim lyöttö>nyi)teen. Keuruun maamiljelys- näyttely. kasmiiMjelyk- a tuvtiav ja kannattaa. Tässä affiaAsa» fitteit kaikkialla, mis sä mfoatnlpia tekijöitä on hamaan tulok» .je-en »vaÄk-uttaiinassa, määrää se aekijä, joka >oir huo>no>iin, k^ko lulstsm llaadun ja määrän. JoS maa on hyivässä kas- zvukulmoÄsa, mutta siemen on huono, jää sato htoonuiH, ja samoin käy, jos siemvn on ivaiikka Lu inkakin hywää, -nMta kasvukunto on huono. Maa- mies ei siis kMaan saa tyytyä käyttä- mÄm vfoMn wain Pachaiimman kaK- wukunn>on Isaawudt>i>miseen taikka »vain parhaimman siemenen w Mutaan, »vaan an hänen ahkeroi tawa kumpaan kin ssMntaam i>i>muikkain. TÄiMn ejstielmän taröotuklsiena oiiisi ^sot>laa, mitä maamichen on hwam:oon 'oieilaiiva >Ki<M näistä te^jöistä, ni- mittain Wvöisiie>nen^u ^valintaan näh- de n. »Mättäen, että tähän nän^telyyn littWvki> siemenoisasto joslsain uiäävin kuwaa NDvösiemenIysyniykien alalla rämän imaaMviiljckysseuran Piirissä mällit salvia oloisuhieiia, koetan csitel- mächäiiil «orilOMisri huomio:» kiinnit- mi lniihin sivuiensn ominaisuuisiin, joihin nähdsn täällä Äoivat sicinenel Mtchvai muisrutuksiin aiheita. iEnsljmäiiien kohla, johon jokaiilm maaniiie» Ikibimiitää siemencsK huo^ mi o ta, sir (sein itälväisy ii s. Tämä sm>inaDuutÄhan catfi.it sienienelle suo- rasraaii cl!nchti0. Wum itäkvällä sienic- neM errti Ktifi) antaa elämä taimelle. Jiäinätöln siemen ei si:ä woi tehdä ja ^n ssnMuvM luijuinukseeiisa keltvoio-n. WaMa maamviljolijän aina on ase- tettallva simneiien iiäwäi«y>iÄvaatrmuk- kMcällL. niin ei kuitenkaan woida jamaill» mitalla ori kaskvesa tasMään suhioeslsa »niiata, sillä ilÄv5is>)ywcnki.n nMvn m. 11'u'Hoiftn kaÄvilla oma e»rt» ifoiniOii luoiÄoemisa. Kaura esimerkitlsi yleensä %m ihuomio-nMitiii. Ei ctlie suin- !aan <samaiitSkewäa iylmääko Peltoonsa 1 HÄMit-van 100 pvosenuia iiä.viä taurcha llva^ko 2 behtoliiraa 50 pro° se n vi ia RÄoiiä. sillä ensiksikin on 2 Pl. 'kalliilnlpaa tfluiin 1 hl, tuin että llMö- Wut no>u!s<f.vat, ja ioip^icen ei 2 hl. tuoia hucni!'^iii,paa kauraa suinkaan an- ita Isomaa iaimiunaikää eikä yhtä wank- -ko>ja taim>ia !kuin l hl. tuota Parempaa. K'u>n Wn«mne peld?>»n tötvstn iiälvää siemcm.ä, -nim iaainnie siitäkiit sään- nöninliikaiiseSlii- iva m jvika toisesta sie- menesiä tai-mon, fu:en nionen monot cv.wQt .olfottaitftt. Toinen puoli näistä «cilzs^Mv-iStä siÄneniStä menee aina.maMa lM^aan, jalo hiiönieislen, homc-e-n, <Pälasaise.!t kosteuden, epäta» la «M »ntLte.uKen tai .nnun seikan muci.si. Ics sicmcit olititpiiräett i:ää u>ain 50 f /, ek en siis wain puolet tä^sirÄväsm, niui mcn.cc siitä suhiecil- lii-est 1 ; enempi siemeniä maassa kolonamr ihuUäian. Sillä sellaisessa sie- >iientrarai!li.'l.sa, joÄa on wähän itämiä fslcincn-iii, 1'iirat luimäfui tväbät sieme net ijo mcticttiinea iiciiniÄvoimansa ja oivat seiiivuoksi heikompia ja wä- hommän vliiillvoimaisia tuin tä^itä- tt'nn Hvarasiloii ftcuttcitct, ja 'sellaisina m eiltckit UMPc.ne maasia scllviytymään, siellä »valliilsenvissa aina enemmän tai wäh<linmän eipäeidullisissä oioiSsa.^Cst- met^kinä mainittakoon, että kun 19>)1- katowuodein! aivtamia kauroja seuraa- ivana ircatcMitui Gliveiuin koekentille, si- ten etiä Rmvattiin huono- iiäioäi.syy- dei »vastaaovalla kl>mömäärän ^lisai/k- sellä. niin etiä kuhunkin ruutuun aina tuli lsama määrä itämiä smn«t:ä,kun ^>.'S ousi <käyl.etiy 100 '/o itävää si.'- „KANSA"'savukke6t ovat mietoja. 1811 aiman iftriilofiitim itämiSkykiy eli itämis- nopMs. Tokassa tvoimat kaiikki sieme- net iiiää Dm. neljän päimiin kuiluesja, !kun taas toiisassa main Pieni osa itää näinä »nMänä Pläimänä jiT iotpuc n»asta wähitellen le.siittt» seuraavan 10 päiwän kuluessa. Hidas itämä isyys m a ma wika siSmengHä. Hitaasti tiäeSsä ehti- wäl maaiUa ilöyt^vät tuhixÄäime^, ho- me- UM. tflmiiet mi m-unl epäedulliset Msulhtve'! lftenDttä täi siitä Lähtenyttä »raan aAua eniotinmän wiaitaa tai hei- leniää, Luin j>os jt€'niett nopeasti ito» ria ihcrateitä -samasti Marastosta 440 gr terää ja 3,20) gr Martta, eli yht. 3,640 gr eli sris noin 60 % enenrpi Yleisiä lovi. Kun mielii ottoa ienlkin huomioon, että suuremp-/ siemen antaa mMkin »Seensä suurempia jytviä kuin pieni, niin >on jo tarpeeksi »syitä esi ie t- ly, jaM ipuodaivat hlpv.tä lajittelua, jos oi sen merkirys muutenkin jo saa- «tut yhä enempi tunnustusta maaMvil- jelijÄn Puolella. TäHä näyitelyÄä olemista siemen» näl>tteistä 'kuuluu osa hyvin lajiteltu taa taiime-it maanpinnalle iai marluttaa jen, osa taas huonosti lajiteltujen sen juuriston omintakeiseen elämään. jouBkoon. Muutamissa varastoissa on Klrjaltajaltt palkat ja työ» olot. U. Suomettaressa »vertailee etäs .Kirjapainoalalla toimima" wi° kallisista lähteiszä poimittujen tieto- ien nojalla voisim'» tirjaltajaim ja muiden amma:tUaisten palkkoja, csot- t^<Ffeen, minlä tverran pitämät paik- ke>n»a mäiiiiieet paranitusten tarpeesia tällä alalla. Hän on laatinut seuraa- »ran taulukon: VI. Agronoomi Wäinö Arelsonin esitelmä näyttelyn ensimäisenä päimänä. A. M. KÄsmcK-ta te5ijäs:ä riippuu 'pää* asiaie!sa Itr^jolyskaelvien antomain 'sa- tojen istml?u>us ja laa m. Miniä tekijät omat onsil.;sill!in peltomaan -tasivukunio, toijioiisi Väyieiyn fyluBösicineivcin laa:u ja ifcilinanituc^si kasivu- ja korjuuaikana lmaAimeet Mkonaiset Äosuhleel, fuictt säät, kMvitaudit, luhol>i>öii!eisien mtiärÄ «jm.e. Enstmäinen näistä teki* jöiätä, >maan kasvukunto, on juurim- maila vsa^a lvich^ijiin taideala ja :yösiä riipPuma. puoncmpikin maan- laatu lsaadaan järkiperäisen ojituksen, muMauj.jsen. lannoitukfen ja mu^roi- m'!.sen kautta useimniiien larpeoksi he- dcll^mälI!Wsi ja tuo'.tavaksi, kun lrain ^unilä mvalliset kyl^vöinämv.t. iittat sille c«vtaan watv:a oikea kasvilaji ja huoiroimlmm i^äne siä isismenistä saa- luotu. Toinen tekijä, 'sopima siemen,'tiin heille «mÄUllle Vaan muutamia on niinikään, ja kokonaan, maa- ^si^.^siä koisia, iillä ivain h^mat sie- miehen Itval5inta>- ja käslitckytaidosta 'meneit afJttKM jaksaneet maassa elin- riippudva. KottnaS teiijä. mHooin. s.!woimaMm Pililp. — Jo läsiä sylMä o^, ulHkonaisett olosuhteet, sitäivasioin oi:ii »rtiätlin pabkita hu-onosli tlämää >c«lvat wchi«mm-n lvikjelijän mallassa, mmm. Mutia on Vielä loinenkin Säitä ei Äin liilkone mtcl'otifä niufcoit jäch^lstämÄin, eikä litKii läsiv tautien ia hlMfic^ien lemeitemisiä aina ehkäi- !m»ään. Mutaa marmaa on. etiä iamä>n tekijän wai>kuius suuressa määrin mä- hcnoe, '?uta oiMnmän maamies on jaa- nut maanjsa hntvään kaswu>5unro!.'ii ja qÄnnUc jivailÄa oikcal, ?.'Ää.vät ja »vaAiusluÄi'i.t>>ijIel kaKvilaso: ia laadut Meidän l!'uiwina kelväinäiilme on eri lyiMl^kin samenen hidas itäminen suuri hailta. sillä jo^oinon päimä, min- kä oraälle nouisu myllhäL-iyy, kuiwa::aa maata ja Väheniää siten moimMaan miniistoii .saam!s.'li ensimäistä ehtoa. Hidas ilälminm lvielä lyheniää meikä- täistä, MTiuttmfiit iijhij.iä kasvuaikaa ja W>o in>u!^anaan samai vioitat kuin l!iian NlllMäiilen — Ehkäpä mo nella täÄäkin Äctvalla maamiehellä M imimme »vuonna lurnipsipelioillaan kokomnsia täsiä asiasta. Sillvinjhan !Wvöa«jan 'Dkeen tuli pitkä kuimuus- aika ÄltoilÄia maamie'hel!ä, jonka tur- n>ipslinsile>me.nellä oli h^as iiäiiiisnc- pcutz, ijäi lsilloim turnipsiiitaimet ivouse- maila kunncis heinäkuulla tuli sadetta, tuli sitä »vaistoin naapurin turntpsitai- 'tifiötio, Mneiien hljtvän ilämiskymyn heti m>usi maas ia. — Kauras sa !woi uljifiiti huomata suurta haittaa huonoista iläinliisnop^udesta. 5iun toi- /set taimet nousetvat pian. toiset taas Monta!päi«vää, tai lviikonkin myöhem- min, tulee '»'l^ytninelikin epätasaista, joka ricoysti Vaikeuttaa korjuuta ja suuressa 'utäärin huonontaa sadon laa- iua Vaalsit^in täuppa- ja >!Pvö:alvara- na. — KcaM^.esteii on seinvuoksi lar- ifoin 'fo^foittflitiifl, eitä siomc.n ei ainoas- >aan idä, »vaan että ie itää nopeat- t i. — Hikw iiämiÄlopeus jol/.uu se kin untani teit huonosta siemenen kor juusta ja -hoidvsta. Jlämaislmden hi- dastuNi^iien käy aina iiämiislxyden hä- l-viäinjlen edellä. Seiuvuoksi yuonosii itämaina ! sir :imeiu v s ; a n^kin ficiiK-tun, joilla Vi.lä itäin.i: ';)!)§ on tallella, itä- i'yy, 10'iiä »vwo>tst sitä ci' lv oi da Huoim ItäimäiU^s nimittäin '.isennmi- ien ijohtmt lsiiiä, että w'.iljetijä on sie- nenien IkoTijnusia ja MiMfsosiä lehiiiit Virheitä ja Äisi luonnollisesti Väärin hän»M siitä huoli maila antaa pci fin toja. J:ä!vä'iis-p;i>on lisäksi on siemeneltä u^aÄxiai'ra hl?vä i t ä m i sk y ky. hvona kajiltclu jäträny: tyhjiä ja kitu- kasmuifia »selkä rikotiuja siemeniä jou kot ta in koiko si omenin äärätt itätväil^yyt. tä, itäimiÄnjlkyä ja puhtautta pilaa- maan. Orisi suotamaa, että lajittelua enempi kMtetiäistiir, eikä se nykyaikoi- na, lkun hywiä läjiitelukoneiia on hai- Vaella isaata!lvis.sa> enää sitinfaott öle kaan niin kallista, -ttei lajittelun kaut- ta M laiva siemenen parantaminen tiloiiaist tuntumaakin Voittoa. Siemenen 'paino ja koko onxit omi- naisuulilsia. joilla myöskin on merki- ^."se>nsä siemenarivoolt nähden. On kuileakin aina mielcsiä Pidetlämä, eitä ne Voimat olla lajille omituisia omi- naisuusia ja eitä suhteellisesti Pieni ja N'ähe>mmän painama sienien-laji >voi omaia muita a^volkaita ominaisuuksia, jotka Ison !.^!vösiemenenä aseilasva, toi» sesta, jpainailvamiiiasia ja suuremmas- la lajisia edelle. Mutta unlloin pieni koko mi paino ei riipu lajin perin- nätsistä cminaisuuksi?ti, maan on mir- heell^sen iai epäedullisen viljelyksen tai läjilteknn ai>laansaal»aa, on se aina huono Muinaisuus. Tamallisesli punnitaan siemeiiipaino hehlc>.iinottain. Tällainen tapa on kui- teihin usein pettä.v.i, sillä nemenhehio- litran paino »vaihtelee samassa tawa- raqsa sitä mukaa kuin siamenet oivat tcheämmin tai löyseminin sulloutuneet' 'fotoon. Eitä pai ne pienet fiemenlcjit jTT3Sljl'!l BiltEliSti-UAsiOiMSliilP ruofflis YirtUIau. Myytävänä. Tilipaperis (imtiiiruf) ledd-Soonei koittorlssa Kirjekuoria J» posfipsiperia timli lellu kosttortssa. a f ui a tuuria Kilkl^uiMii konttaritf a. Lasku- ja Yekselilomakkeita myydään Kpftkl-Scomen konttorlsga. VekselinlankeamisUirjoja myytäyänä CesU-Suonei kosttorlsa Vahvoja ja hyvin liimattuja S I g- S CO CO aiUÄva, !aValli,>sli iuuremmaii hchto 'iiiva/poi.noat Ifttin luurisiemeniset lajit iulloummalla enesnpi ko.oon. Wälitää.'semme tällaisia erehdyttä- Via luiloksia on meidiin -oikeampaa ar- 'ivat !hl!taaAt-i ja suuri täsiä syystä on 'wostella siemeniä niiden todellisen sie- huomsti itäloä sicinen li^tvösiemoneM nieiijpainon mukaan. Todelliseksi fte» -tÄivv.^ciita ja on sentvuolsi maainiehe?-! 'UienlpainoK Isan o: aan 1,000 sieineiieit ie maarällltSta tvar-sittkin tuimina tvuo»' puimilsietniisasta saaiua ;>a-inoa. siitä /sVtejoii .siemenen maraait iälläq-' Tässä näyttelyssä okemissa jiem-enis- tyä. \\ on jamasscikin siemenkajissa hyvin Seuraaltva pu^li siemenasiassa, jo- criKviä painoja. Milloin siemenen hcn maamichen cm. huomiota kiinni- pkni paino on jobtunut lajin oniinai- >.'liä<ixi, -on. siemenen puhtaus.^ suudesla ja!ajt muuten on h:«vä,—' varivoi»! mikään si^nenivarasto on niin on eAn. laita suomalaivn kauran Uämoon Moo täi'sin puhxis, -maan sisAtää se oikeit- merracuna I!.olan — ei pientä pai-' rOflJOlS^nallloon niaa" e>t stttnenten ohella jossain määi-in itoa o5e PidelNi lvtkaiia. muna milloin miA«Ifniilnnn Vilnnnlaeeo rc^kiaja muita sie-mcn-.i. IcS-Puhlauk- painon pienuus johtuu huonosta la-^"IVS^VUIUU» ta 'en Maomassa waia roskia ja mui-- jitiolusta iai siilä, e:tä siemen on >kas-! otet*tn edelleen opp<*i«iu tuptn Scn N'i'.jekMswiAt siemeniä, ei Va- Manut pienaksi huonon lvilsel^sen ta- ■ . V4htv * r * IS,l,e on viel * f;:ifo o>'e Varsin Miri, ellei sieinenla- kia, on kutistunut ja wähäMltöi:icn,' " ** V,M *" * ° ivaaa cl-le käuppatamarea, jolloin täl-' on siemen huonvn painon lakia jäänyt .ainen-lin epäpuhtaus tie:i>sii mähen- paÄinnoita. CO Umoitaksiä. ipÄnxtMtktaiiä, toisin jaito::t, kut-i pa- I ämiOilM rn sama kuin iiämisno- nemmlin hän noesta i»isistä- »eki-jöistä peus. K-M-ella sianen/.varasiiolla, jotka an hulvilia pitäMl. Tällä taZvm-n yhäkin i.ämäl liKtä palvMi, eli joiden ilä-lväi- Hnemimiän jää maamiehen ällistä riip- lkiyzx.vch.mlti siis on sama. jaattaa olla — 14 -- 5eatsk<Ien, kun on aikomus laittaa Porvooseen kilii naasi. Savonlinnassa on trivialikoululla kova puute sekä huoneustosta, joka olisi kyllin sopiva sille, että oppilaiden asunnoista, kun kaupunki on niin huonosti rakennettu. V. 1731 siirretäfm tämä koulu Lappeenrantaan. Mutta Turun rau hassa v. 1743 joutuu Lappeenranta venäläisille, joten trivialikoulu lakkaa. Haminaan joka samassa rauhassa myös joutui venäläisille, perustaa nyt keisarinna Elisabet, joka hänkin oli koulun ja kirkon ystävä ja jonka hallituksen aikana las kettiin perustus Venäjän ensimäiselle yliopis tolle Moskovaan, trivialikoulun Haminaan, mikä houkutteli oppilaita Suomenkin puolelta. Mutta Lappeenrannan entisen trialikoulun tarvetta pois tamaan Suomessa, mikä Ruotsille kuuluu, laite- tetaan v. 1747 trivialikoulu Mikkeliin, mistä se jo v. 1748 siirretään Rantasalmelle. Muutto tapahtui niin sukkelaan, että koululle Mikkelissä ei vielä ehditty huoneistoakaan rakentaa. Ran tasalmelta siirretään koulu sitten 40-vuotisen vaikutuksensa jälkeen Kuopion uuteen kaupun kiin, jonne se jäikin. On tässä mainittava, että Turun rauhan jälkeen v. 1744 piispa Daniel Juslenius, joka sodan aikana oli siirtynyt piispantoimistaan Porvoosta Ruotsiin ja siellä vastaanotti Skaran piispanviran, jätti kuninkaalle — 15 — esityksen, monessa suhteessa varsin mieltäkiin- nittäviin, Porvoon piispanistuimen ja kimnaasin muuttamisesta Kokkolaan. Valtiopäivillä v. v. 1741—43 teki hän jo esityksiä samaan suun taan ja vaadittiinkin tämän johdosta Suomen maaherrain ja konsistorien lausunnoita, joista useimmat olivat hylkääviä. Ja hylätyksihän se tuli nytkin. Samaten maaherra Carpelan v. 1787 tekee hyvin seikkaperäisen ehdotuksen saraan Porvoon kimnaasin ja piispanistuimen muutta misesta Ouluun. Mutta toteutumatta sekin jäi. Tämän yhteydessä, vaikka oikeastaan jo edem pänä olisi se pitänyt tehdä, voimme Pohjan maan kouluoloista mainita, etiä jo v. 1684 Uuden Kaarlepyyn trivialikoulu muutettiin Vaasaan ja Ouluun koulu kohotetaan myös trivial ikouluksi samoihin aikoihin. Tämä on siis edistystä kou luhistoriassamme Kaarle XI:nnen aikana, vaikka kyllä ei suinkaan niin kovin suureksi arvattava, sillä Oulun koulu oli jo ennen trivialikouluksi tuloaan vankka koulu ja nautti jo Kustaa II Adolfin ajalta asti valtionkin kannatusta. Näin ennen kynnettyjä uria edelleen kuljet tiin aina silloin tällöin uuttakin luoden usein kin epätasaisessa kehityksessä aina siihen asti, kun Suomi erkani Ruotsista, jolloin se sai kou lut samoin kuin muunkin sisäisen sivistyselämänsä omiin käsiinsä. lää Mt !hi,ntaa. Mutia jos epäpuhtaus johtuu 'rikkaruohon sienienistä, on hailia äina pa-ha. Meidän pelloiltani* mehän ei suinkaan muutenkaan puutu ri:iiu:irii'cli)C|;o, ivaan päin mastoin reem me ai>tvan 'li>ian mähän njotä niiden poistamisiisi. Pahaksi »n niin ollen pienikin riillkaru-ohoit lisä.— Siemenen epäpuhtauden wa-hingt'llisuus liionno-l- - 'iij-csti ei »Mislään riipu v'»karuohon- j siemMmäarästä, ivaan lv.yös siilä, m i- 1 ä r i l -täMclhon sie meni ä kyl>wösiemene» iou'.te)<i ti:i. Xotict ri'.!ärno'hol onxu -hclpctnimM hämitiää kui-n toiset, -ja toi- -i;'t oitaltvat Yellolla enempi tilaa ja tu- ähuttaivat wil'jeli>t'.'as:vr.llisuul:a e- !'.'iitlpi, iluiiii >toiset. Naaitivilijelijän lu- 'ice siis lojsaia cwlvostella sicmenpuhtaus iällä Itännalla. M.eisili ei tämän iniyttclDit sieme nillä -die erittäin f)tyiwi puhtautta. Riikaruvhon siemeniä ei tosin .ok- |'a- n»tte.!tva>Äi, muissa kuin heinänsieme- uissä, ,jais>sa sitä on -paljon, .mutta sen- sijaan on tviiljansiemenissä paljon tora- jylviä, Vieläpä nokeakin. Parempaa si<m>en.e.n lpuhdis.usia ivaaditaan siis niaamkMa! SiemMen puhtaus riippuu suuressa määrin siitä mitttn se on lajiteltu ja puhvtistetlu. Sanoista >seik>>is>ta riip- Puu iinilM^in! siemeiien lajiiielnmäärä, seikka, ij-oita maamiehen ei koskaan olisi jätettäivä huoniioonottamatla, kun -hän Isifliiticntä Äsitvöä tivarten lvalilsee. Eräs ruoiiaiainen maaniviljelijä kir- joit laa: »Kijliivää waill'.nai!.esii laji lettua sie- mentä, on tuhlausia, sillä ne pienet (Jaik.) nm. Pellervo*» no 14. antM joht&j» E. Arppe. VilppuikM» V» 10. ilmoitusta Tietoja kooiuat* 8260 Johtokunta. 1—1 Niitä näitä. Uusi metalliseos keksitty. Kemeätä kuin aluminium!, komaa kuin teräs. Lonivosta ulkoaiaan lehdille tulleen tiedon mn'kaan on Mickersin Poik. & iöiaxim-i-n. fanopöijoisfl Barr-otvissa '. :Vsi:'t1) uusi ni^tallieseos, jolle »n annei. lu n«ime(sr >d u r a l u m i n i. Uudella metalliseo-ksella-, jonka luul- la an pääsemän markkinoille lokaknus- sa, kUliiiiu.u ol-cS^pn erinomaisia ominai- suitk-sia. Turalifminin pitäisi näet olla main hiukan raskaampaa kuin alnmi- niuim, mutta Ikotvaa ja lujaa kuin te- räs. Si tä woidaan Iivoissa ta. nxi laa jo -takoa m k'lii n määrin. Main inu tehdas aikoo »vallntislao uutta metallia sun-ris. sa määrin ja suämarten rakentaa eri- kyisiä .whdaslkiwk!sia Bioninghami-m. Du-raiiluminin luullaan metkilicmän ilvallaMmouAta teollisuuden alalla., marji rokin i>lmälia«vojen. Uudvsta k-^sinnvslä aNvc^ee p-rof. Vuoli rsttltvgng. 3 kamaria ja keittiö Vuokr3ttavaiia allekirjoittaneen kautta Joh. Wäistö. 8240 2-2 'Arrhonius, jota jen johdosta >on Haas- ja 'Myttyni n n out at nemenet, ju-tkii 1 ^lia-tftru-, että '>se ei ale mitään erityistä loin ffauraMta-t mukana, osaksi cmät!^ m ^ nktwam ida, o^Äjl taas anralvai aiheilla heikko,- 3 ^ f • s - h tn taimiin, sen sijaan etiä ne jauhet-! ^ ^ ' fuptuä o>oi- tuina ofifnoat olleet l^mää rehu-! Kvuludvat.todelsi, an >en siäiilännöllinen iine:>ia". 6litrt {ijittelun kautta Main'merkittis olcZlva »näköinen. A. huo- .suurinkmat jja raskainimat, parhaim- ] mau-m samalla äln,miniumis:a, josia min >ke'hitty! n^ksi käGe nousee seikä sen itämäislM .... ... misivopens nisein iuntuivastikin, erääs» ttteimat toiliveet moinelkaan totemua. jäkin koikeeösa ö8 ^:sta !12 %:n. Sitä A-aveli eitä tänithiluiiinciicnkin feffut- pciiujie on !ko>keiden ka ui ta jo monta ker- ^itön suhteen oli aseiu ^lama odoltaivalle taa lodiistettu, että suuri siemen antaa faunalle suulrelinlillan saldon kuin pieni. Ero moi olla hyivinkin tuniitMa. Eräissä kokeis- sa antoi cisim. eriis määrä Pieniä 'her ne itä 280 gtr terää ja 2.000 qr olkea, yhteenisä 2,280 gr, ja jawa u.äärä suu» u** |U'MIMUM VtUIMIItllUitUVtMf |V«1U )tw«t jiytoät jouiulvat sieme- ,^^uÄa taimolildikn niin suuria, mutia etwwan taivaran loukkoon,m u . » feit i«»5ijD»s eitS itä. »«*«• !*'«« 3unain kulut Jytvaskylän radalla. Ha«lpamikt—Z«»t«hti: Hoavamaeltt 5.u0 a^>. 12.00 p. 6.10 ij> Keuruulta BAO . 1SL50 . 6.S9 , Asunnatta 8 .17 , UO i«. 7.C0 . Petäjävedeltä 7.05 . 2.12 , 7.40 . Kliuaubella 7.35 . 2.50 . 8.02 . Wesungaski 8LZ . S.2S . 8.28 . A»wä»kylSSa 8.4S . S.bO . 8.51 . 3*wä»h)läeti 9.07 . 4.00 . V.Ob . Lcppäwedl.ltä 9.35 . 4.31 . V.29 . Laukaasta 10.03 . 4.59 . 9.55 . Kuusaasta 10.20 , 6.17 . 10.03 , Suolahtee» 10.46 . 6.45 . 10.30 . Suolahti—Haapamäki: S»»lahbe»ta 8.15 a^>. 11.55 a^>. 8.45 i p. 12.25 i .p. l.ia . 12.41 . 7.37 . 1.06 . 8.05 . 1.30 . 8.30 . 1.47 . 8.55 . 2.20 . V.2L , 8.00 .10.05 . 8.35 . 1030 . 4.18 . 11.12 . 4.55 . 11.39 . 12.14 . ÄuusaaSto 6.40 Laukaasta 6.55 Leppämedeltä 7.17 JyvLSkylSä» 7.39 JywäH!hläStä 7.54 Mesangasta 8.22 Kintaudelta 8.53 Petäjäw«deltä 9.10 Asunnalta V.50 Keuruulta 10.12 Haapamielle 10.42 . 6L0 Luotahdcn —fiSndo^Ien tabaOt: Sän«koskelta 6.20 a. 10.00 a. 5.00 i. 3.30 i. Suolahteen 6.66 , 10.35 . 5.35 . 10.05 . suolahdesta 8.15 . 11.00 . 6.00 .10.15 . «täntkoSkelle 6.50 . 11L5 . «35 .; 1.20 . Jjräskyliss." K-eski-SuomeD kivipainoasi 191