H N:o 3 — I9IO. KUKU. Maanantaina Tammikuun IO pälvana. Rullakartiineja myytävänä E Menot: Teiden aukipitoon talw. . 200: Teiden rviittomiseen . . . 150: Teiden tekemiseen . . . 700: Siltain ja maant. kunnossa- pitoon . . . . . . 2,200: Yht. Smk. 3,250: — Kyytilaitos. Tulot: Haapajärmen ja Kärsämäen kunnilta 500: — Tilallisilta kannettama. . 1,931: — Yht. Smk. 2,431: — Menot: Mirolan majatalon ylläpit. 400: — Rustasen majat, ylläpit. . 330:- Ainolan majat, ylläpit. . 351:- Hymösen majat, ylläpit. . 351:- Saarasen majat, ylläpit. . 500:- Mesikosken majat, ylläpit. 500: — Yht. Smk. 2,431: — Mangin kuli. ja käräjähuon. Tulot: Mangin kulj. ja käräjähuon. saivuj. perust. kannett. . 340: — Yht. Smk. 340: Menot: Manginmartijalle . Tuomarille käräjähuon^ 140: 200: Yht. Smk. 340: — Yhteenveto: Meroäyrin perusteella kan nettama yleiseen äyrikas- saan 4,680: - Koulukassaan 14,620: - Mailvaiskassaan . . . 8,700: - Yht. Smk. 28,000: — Henkilömaksuja . 3,200: - Manttaalin perust. Maanteitt. ja silt. ylläpit. 2,700:- Kyytityslait okseen ylläpit. . 1,931:- Yht. Smk. 4,631: - Samujen perust. . 340: - Koko kannett. summa Smk. 36,171: - *3iiiuiiii)lii aiisliitM jiiiiitös kllllsaMlllistilksti! allilla. Kannuksen piirin kansakoulunopetta- jien kokouksessa, joka pidettiin Haapa- medellä 20—21 p:nä jouluk., tuli esille ohjelmassa huomiota ansaitsemalla ta- ivalla kansakoulun ja kansanopiston suhde toisiinsa. Mainitun piirin kan- sakoulujen tarkastajan puolelta oli Keski-Pohjanmaan kansanopiston opet- tajakunnalle suotu tilaisuus osanottoon kokouksessa ja samasra alotteesta oli kansanopisto puolestaan malmistanut kokouksen osanottajille tutustumisen kansanopistoon sen työssä. Kokouksen osanottajat kuuntelimat opetusta kan- sanopistossa kaksi tuntia sekä olimat läsnä kansanopiston joulujuhlassa. Jo tämä oli omiaan molempia kansanma- listuksen työmuotoja tutustuttamaan toisiinsa ja lämmintä myötätuntoa he- rätti se molemmin puolin. Mutta sitä mielä symenti, laajensi ja selmensi se keskustelu, mikä kokouksessa syntyi esi- tetystä alustuksesta: kansanopis- to kansakoulun työn jatka- jana. Mainitun alustuksen esitti kansan- opiston johtaja maisteri Leino P e n t z i n. Laajassa alustuksessa luo- tiin ensin silmäys simistyksen merki- tykseen nykyajan yhteiskunnassa: kuinka se on maltiollisen mapauden, aineelli- sen toimeliaisuuden sekä henkisen wi- reyden pohja. Sitten kumottiin kan- sakoulun työmuotoja ja niitä ennätyk- siä, mitä siellä mmda^n saamuttaa sekä kansakoululaitoksen suurta merkitystä maamme kansanmalistustyössä. Lo- puksi kumattiin kansanopistojen ohjel- maa ja työtä yksityiskohtaisesti sekä sitä kuinka kansanopisto monista mai keuksista huolimatta perin lyhyellä työ ajallaan moi saamuttaa melkoisia tu- loksia. Kansanopiston työaika on ly- hyt, mutta sen opetus on myöskin jär- jestetty sen mukaan. Sen tarkoituk sena on amata mahdollisuuksia itsenäi- seen työhön opisto-ajan päätyttyä, huomattamassa määrin maikuttaa op- pilaiden tunne elämään ja koettaa he^ rättää heissä hymät maikuttimet toi- mintaan. Tämä simeellisesti kasmattama puoli onkin erityisen tärkeä ja usem onnistunee kansanopisto siinä jotain aikaan saamaan, sillä opistoihin pyr- kii tamallisesti ahkeraa ja opinjanoista nuorisoa. Sellaisessa parmessa, kun oikea henki saadaan syntymään, moi opinhalu kasmaa siksi suureksi, että se lyhyessä ajassa saa huomattamia tu- loisia aikaan. Kansanopisto ei ole kuitenkaan jättänyt innostusta ilman kiinteätä pohjaa: sellaisen muodosta- mat taloudelliset ja yhteiskunnalliset aineet, joiden amulla moidaan isän- maallinen toimintahalu ohjata säännöl- liseen työhön päin. Alustuksesta syntyi asiallinen ja mel- koisen tyhjentämä keskustelu, jossa yleensä yhdyttiin siihen ajatukseen, että kansanopiston työ ansaitsee innokasta tukea kansakoulunopettajien puolelta Huomautettiin siitä, kuinka malistuksen edistäjiä jokaisessa kunnassa runsaasti tarmitaan. Sellaisten rimit moima taajentua kansanopistossa käyneistä Erityisesti huomautettiin siitä, kuinka kansakoulunopettajat parhaiten tunte- mat opinhaluisen nuorison paikkakun- nillaan ja he moisimat suuresti lisätä kansanopistojen täällä Pohjois-Suo- messa merrattain pieniä oppilasmää- riä. Kansanopistojen opettajat kyllä harjoittamat agitatsionia kansanopisto aatteen tunnetuksi tekemiseksi, mutta enemmän kuin paikkakunnalle saapunu satunnainen puhuja, moi siinä suhteessa maikuttaa siellä makinaisesti asuma kan sanopettaja. Hän moi kansanopistosta puhua edistysseuroissa, puhua siitä nuorukaisten manhemmille ja samaten myöskin kansakoulun miime luokan tai kansakoulun jatkokurssin oppilaille. Tä- ten masta möisi kansanopisto tulla kansakoulun työn jatkajaksi, jommoinen se on esim. Tanskassa. Lopuksi muodostettiin piiritarkasta- jan ehdotuksen mukaan erityinen pää töslauselma, jossa lausuttiin, että kan- sakoulunopettajien tulisi puhua kansan- opistoasiasta kansakoulujen ylempien luokkien oppilaille, sekä missä sellaisia löytyy, kansakoulujen jatkokurssien op- pilaille. Myöskin tulisi kansanopis- toista muistuttaa edistysseurojen ko- kouksissa sekä nuorukaisten manhempia tamatessa sopimalla lamalla keskustella asiasta heidän kanssaan. Olisi myös tämä työ kohdistettama erityistä opin- halua omaamiin kansakoulunkäymättö- miin. * Tähän tapaan kämimät keskustelut ja päätökset kokouksessa tässä huomat- tamassa asiassa. Lämmintä myötä tuntoa heräsi ja selmästi tuli ilmi, kuinka tärkeä on kansakoulun ja kan sanopiston yhteistyö. Se toimomus esitettiinkin, että mastaisissakin kokouk sissa tämä tärkeä asia eri puolilta saisi malaistusta. Onhan luonnollista, että kansanopistoa mastaan piilemien epä- luulojen poistaminen on myöskin sa- manlaisten poistamista kansakouluja kohtaan. Moni kansakoulunopettaja on jo tähänkin asti ollut innokas kan- sanopiston edistäjä, jos nyt kaikki sii hen ryhtyisimät, koittaisi siitä ehkä uusi aika Pohjaton kansanopistojen histo- riassa. Siinä olisi malopilkku nykyi sessä pimeydessä. Kamkien IMtOiick sm- mcklistk» «{rcUajnin piiri* wwn pidettiin Haapameden kirkonkylän kan- sakoululla joulukuun 20 ja 21 p:nä. Jo edellisen päimän illaksi olimat Haa- pameden opettajat kutsuneet kokoukseen aikomat iltaa mieltämään Kirkonk. kan sakoululle klo 7:ltä. Mutta Jupiter ei nähtämästi suosinut tällaista kokoon- tumista, koska laittoi sellaisen lumi- pyryn, ettei moista mielä tänä talme- na ole ollut. Siksipä olimatkin useat kokoukseen aikomat jättäneet matkalle lähtönsä ja koululle oli kello 7:ksi ko- koontuuut main pienoinen joukko osan- ottajia. Parisen tuntia odoteltua saa- pui osa rautatien marsilta tulijoita ja niin päästiin käsiksi illan ohjelmaan, johon kuului op. Muttosen termehdys- puhe, seka äänistä laulua sekä Haapa- meden opettajiston tarjoama illallinen. Mieraiden kiitollisuuden isäntämäelle tulkitsi op. Leppälä. Puoliyön aikaan hajaantuimat kokouksen jäsenet, kerään- työkseen seur. aamuna suorittamaan kokoukselle määrättyä ohjelmaa. Ensim. kokouspäimä alotettiin 20 p:män aamuna klo 8, mirrellä 339 ja tarkastaja W. Lähteen pitämällä amaus- puheella. Ensiksi otettiin keskusteltamakn op. Isotalon alustama kysymys: »Mihin oimenpiteisiin olisi ryhdyttätvä sen epä kohdan poistamiseksi, että oppilaita il- man muuta jää koulusta pois keskellä ukukautta"? — Alustaja esitti keskus- eltamaksi seur. ponnet: 1:ksi »Olisiko opettajistolla kokemuksia sellaisen epä kohdan korjaamiseksi? 2:kfi Jos on, niin miten se parhaiten tulisi korjatut- si?" Keskustelun päätökseksi tuli: 1:ksi Kuseessä oleman epäkohdan poistamis- ta näkee kokous hymän koulutaman maatiman jo siitäkin syystä, että sään- nöllinen koulunkäynti ou koululain maatima, kuin se myöskin samalla on lasten muoksi mälttämätöin. 2:kst. On medottama johtokuntiin. 3:ksi. Johro- kuntiin on saatama kansanopetusta harrastamia jäseniä. 4:ksi. On mäl- tetlämä tunneloukkauksia. 5:ksi. On pantama toimeen manhempain kokouk sia, joissa keskustelun kautta on tero- tettama lasten säännöllisen koulunkäyn nin tarpeellisuutta. 6:ksi. On käy- ämä lasten manhempain luoua asiasta luhumassa. Edellämainitun keskustelun jälkeen käytiin kansanopistolla sen opetusta- laan tutustumassa. Ohjelman mukaan seurasi sitten rma Muttosen laulunopetustunti. — Erit^ äin opettamaa ja samalla ilahdutta- maa oli huomata, minkä kerrassaan hämmästyttämän taidon oppilaat oli- simat laulussa saamuttaneet etemän opettajansa johdolla. Päimällisen jälkeen otettiin keskus- teltamaksi op. Cantell'in alustama ky- tilausaika parhaallaan ja jos haluatte saada hauskaa ja jännittävää lukemista joutohetkiksi, niin tietysti tilaatte novelleja ja kertoelmia sekä monenlaisia vleis- MV\/DI 1/1 \T hyödyllisiä neuvoja ja tietoja eri aloilta sisältävän l\l Y I l\Il\il\ viikkolehden. — Irtileikattava romaani-osasto (400 — sivua vuodessa) — Nyyrikki ilmestyy Oulussa joka «rSJ Irlrf"* Lauvantaina 6-palstaisena, alottaen nyt 6:nnen vuosikertansa. VlllYltU; Tilaushinta 2:50 p. koko v., 1: 30 p. puoli ja70 p. neljännes. Nyyriikkiin tutustuaksenne pistäytykää lähimpään postipaikkaan ja tilat kaa koetteeksl vaikkapa vaan puoleksi- tai neljännes vuodeksi. G S on ostettava y Halvalla f Suuri trymo-peili, varus- llal Vctlla • tettu pöydällä ja hiotulla, yhtenäisellä lasilla (parasta pähkinäpuuta), siroja, topattuja boudoir-huonekaluja, yksi 8-kulmainen salinpöytä ja hieno pähkinä- puinen salonkikaappi sekä suuri tamminen ruokasalin kaappi Roeselerllla Högstenin talossa. (S. V. L. listi ja lehti) Nimpmmp '°^ a tällän sankka on milllClllllIC, ollut SANDRA ja AMALI HUKKANEN on tästä lähtien oleva SANDRA ja AMALI HIETALA. Oulu, tammikuun 7 p:nä 1909. Sandra ja Arnali Hietala. □ □□□□□□□□| Kätilö Ä 31 . Vaaliviranomaisia, valitsijoita ja edustajia varten selityksillä varustanut FILIP GRÖN VALL. Täydennetty kolmella liitteellä. Täy dellisin ja ehdottomasti paras laitos. Hinta 1 mk. 75 p. Yrjö Weilin & Kumpp (H. 21) Osakeyhtiö, Helsinki Kemijärven Osuuskaupan r. 1. konkurssipesän jälellä oleva kauppa tavaravarasto sekä kauppakaiusto myydään huutokaupalla, alkaen maa nantaina t. k. 17 päivänä kello 10 a.-p., ja jatketaan seuraavina päivinä mahdollisesti niinkauan kuin varastoa riittlää. Isommista huudoista an netaan ehdottomasti luotetuille 1 kuuk. maksuaika. HUOM.! Jälleenmyyjille sopiva tilaisuus! Samalla ilmoitetaan kaikille osuuskaupan jäsenille, että välttääksensä liikoja kuluja käykööt suorittamassa lisämaksuvelvollisuutensa Smk. IOO: — tulevan maaliskuun loppuun menn«ssi; senjälkeen tulevat ne heti ulos- haun kautta perittäviksi. Kemijärvi, Tammik. 2 p:nä 1910. Toimitsijamiehet. *) Tilanpuutteessa myöhästynyt. symys: „Olisiko syytä lakkauttaa n. s. sisäänkirjoitusrahat?" Alustaja toi esiin useita sy'tä, joiden muoksi manhemmat eimät lapsiaan kou- luun pane. Sellaisina hän mainitsi m. m. sisäänkirjoitusmaksut. Alustaja ei kuitenkaan pitänyt suotamana mak- sujen yleista lakkautusta, koska ne omat asetuksissakin määrätyt maksettamiksi. Sen sijaan keboitti hän tekemään ma paaehtoisia kokeita siellä, missä syytä näyttäisi oleman. Keskustelussa useimmat puhujat kan- nattimat sisäänkirjoitusmaksujen lak- lakkauttamista, kuitenkin sillä ehdolla, että kunnat kormaamat niistä opetta- jille tuleman osuuden. Keskustelu pi- dettiin mustauksena kysymykseen. Sitten otettiin käsiteltämäksi tarkas- taja V. Lähteen alustama kysymys: »Kansakoulujen opetussuunnitelmista ja lukujärjestyksistä. Alustaja teroitti erikoisesti opetus- suunnitelmien ja lukujärjestyksien suu^ rella tarkkäudella laatimisen armoa, sa- noen niistä riippuman koko opetusai- neen merkityksen. Opetussuunnitelmat omat laadittamat niin, että keskitys saadaan aikaan kaikissa opetusaineissa. Sitä ei kuitenkaan tähän saakka ole kylliksi huomioon otettu. Eri opetus- aineiden tuntimääriin nähden katsoi alustaja ajan maalimaksi, eitä äidin kielen lukemisille yläosastoilla marat- täisiin mähintäin 2 t., historialle 3 t., luonnontiedolle mälttämättä 3 t., koska raittinsoppikin pian tulee kansak. oppi- aineeksi. Piirustukselle, lapsia enin miellyttä vänä aineena, olisi marattama t., molemmat perättäin ja ..iistä toisen tulisi olla yhteinen kaikille osas töille. Ainekirjoitukselle tulisi samoin saada 2 t. perättäin. Kieliopille ala osastoilla riittää ainakin t. Siellä, missä uskonnolla on 6 t., laskennolla 5 t. ja moimistelulla 2 koko tuntia, moidaan niistä edellä mainituille ai- neille mähentää 1 t. kustakin. Lopuksi ausui alustaja toimomuksenaan, että opettajat molmistaisimat ensi lulumuo- deksi opetussuunnitelmansa ja lukujär- estyksensä näitä näkökohtia silmällä pitäen. Alustuksessa esiintyneet näkökohdat 'okous sellaisinaan hymäksyi. Sitten otettiin käsiteltämäksi op. Maunulan kysymys: ..Milla tamalla 'ansak. opettajat moisimat edullisimmin oimia taistelussa keuhkotautia mas- aan?" Alustus päättyi seur. ponsiin: 1:ksi. „Kansak. lapsissa keuhkotautiin aipumaisuutta synnyttämät ja sitä edistämät syyt, jotka suiukin opettajat moimat, olisi heidän poistettama. 2:kfi. Kouluhuoneissa tulisi ollb sylkyastioita, oita opvil. saisimat tarpeen maatiessa opetustuntienkin aikana hymäkseen käyt- tää. 3:ksi. T^rmeysopissa, tarttumista audeista puhuitaessa, olisi luettama opima keuhkotautia käsittelemä kirja nen. 4:ksi. Koulun ulkopuolellakin tu- isi opettajain lemitiää tietoja keuhko- taudista, käyttämällä niitä keinoja kuin !ukin soptmimpana pitää sekä koettaa aada paikkakunnallaan olemia edis ysseuroja innostumaan keuykotautia 'äsittelemän kirjallisuuden lemittämi een". Alustusta seuranneessa keskustelussa alustajan ponsia yleensä kannatettiin. Klo 7:ltä olimat kokoukseen osanot- ajat kutsutut Keski-P^bjanmian kan anopiston synslukukaiiden lopettajais uhla^n, j^^sa iltaa mietettiin laulujen ja puheiden maihdellessa. Tali 1 mk. kilo. Tuore naudanliha 1 mk. kilo. Tuore lampaanliha 1 mk. 20 p. kilo. Tuore vasikanliha 60 p. kilo. Tuore sianliha 1 mk. 45 p. kilo. Tuore siika 1:60 p. kilo. Tuore säynäjä 75 p. kilo. Tuore taimen 2 mk. 50 p. kilo. Tuore ahven 70 o. kilo. Tuore hauki 1 mk. 10 p. kilo. Tuore silahka 1:50 p. kilo. Tuore maiva 40 p. kilo. Elävät mateet 1 mk. kilo. Suolattu lohi 4 mk. kilo. Suolattu siika 1 mk. 60 p. kilo. Suolattu silakka 50 p. kilo. , 9 mk. Vi, 5 mk. x !i astia. Palvattu naudanliha 1 mk. 10 p. kilo. Palvattu lampaanliha 1 mk. 45 p. kilo. Palvattu sianliha 1 mk. 75 p. kilo. Palvattu poronpaisti 1 mk. 60 p. kilo. Kalanmäti 3 mk. — p. kilo. Punasta 20 p. litra. Juusto 70 p. kpl. Kananmunat 35 p. pari. Lehmänkieli 1 mk kpl. liimapuut 14 mk. syli, 6 mk. kuorma. Koivuhalot 22 mk. syli, 9 mk. kuormaa. Mäntyhalot 20 mk. syli, 8 mk. kuorma. Kuusihalot 20 mk. syli, 8 mk. kuorma. Heinät 7 p. kilo. Oljet 50 p. kupo. Metto 2 mk. 50 p. kpl. Koppelo 1 mk. 80 p. kpl. Teeri 1 mk. 40 p. kpl. Mettikana 70 p. kpl. Pyy 70 p. kpl. Jänis 1 mk. 20 p. kpl. KB9 Huutokauppoja. Vapaehtoisella myydään ensi perjantaina t. k. 14 p:nä kello 10 Itä aikain Ruukissa Ruukin työväen osuuskaupan pää- kau.pa-kartano kuin myös jälellä < leva kauppatavara varasto. Ruukin työväen Osuuskaupan omistajat. !vuokrattawana. Oulun torihinnat. Tammikuun 6 p nä 1910. Talkkunukset 3b p. kilo. Ruisleipä, kova 40 p. kilo. Ruisleipä, pehmeä 30 p. kilo Ohraleipä 40 p. kilo. Lestyleipä 45 p. kilo. Vehnäleipä 60 p. kilo. Jästileipä 30 p. kilo. Potaatit 4 mk. 50 p. hehto, 25 p. kappa. Sipulit 35 p. kilo. Maito 35 p. 2 litraa. Meijerivoi 2 mk. 70 p. kilo. Ruokavoi 2 mk. 60 p. kilo. (K. 1 :sti) Sievä huoneusto, johon kuuluu k*ksi kamaria, keittiö ja läm min eteinen sekä tarpeelliset uiko uoneet, vuokrataan kesäkuun 1 p-.stä. Lähemmin Kaiun konttorissa. vuokrattavana nyt heti tai t. k. 15 p:stä. Tyttö oppilaita otetaan tässihoito- n. Tunmiyhtiö, DAHLBERG. Koulutyttö tahi poika otetaan täysihoitoon tämän lukukauden alusta Isokatu 5. Lähempiä tietoja saa osoitteella: Tolvanen Oulunsalo. Myytämänä. Talo myytävänä Rautatien katu 14. Valkosta Huoneita ja ruokaa matkustavaisille ja kuukausittain. Nykyaikaiset mukavuudet. Hinnat kohtuulliset. Olli Piipari. Aseman vieressä. O rayöpi □ □ koko-ja puolisko- □ □ □ □ □ O Ylläkuvatun poron merkin panen käytäntöön. Pudasjärvi, tammikuun 4 päivänä 1910. astioissa □ Johan Haanela. F. A. Riekki, Oulussa. O. □ □□□□□□□ Dl S. V. PAASIVAARAn KASVI VOITA myypi astioittain ja vähittäin E. PIIRAINEN Rantahalil. o. v. v. Ylläkuvatut merkit panenen käy täntöön. Kenellä on vastaansano- . mistä, niin ilmoittakoon 30 päivän Vei S tel SclVUStCttUJcl kuluessa tässä lehdessä, siitä päi- ' västä lukien kuin tämä on Kaiku- lehteen painettu. Kuusamo, Alakitka 24 /'i2 1909. Ville Salmela. ja Kauroja KAIUN tilauksia v:delle 1910 jotka painavat 50 kgr. hehto A ... .. Lililil» M Hill. Ilmoituksia. vastaanottavat m. m.: Hailuodossa Kustu Pirkola. Kellonkylässä Kalle Kauppinen. Kiimingin Alakylässä J. E. Hai- pus. Kiimingin Huttukylässä Antti Karjalainen. Kiimingin Ylikylässä Juuso Kar jalainen. Kittilän Alakylässä A. A. Nei- tiniemi. Kuusamossa S. H. Virkkula. Kuusamon Pohjanperällä J. F. Virkkula ja S. H. Virkkula, Lapissa Antti Paulus. Limingassa J. V. Väisänen, A. Matturi, H. Tuomikoski. Muhoksen Laitasaaressa A. Rovala. Oulaisten Piipsjärvellä Mikko Kiviranta nuorempi. Oulaisten Petäjäskoskella Mat ti Laulumaa ja Matti Uusikangas. Piippolassa J. H. Partanen. Pudasjärven Hetekylässä Antti Hiimala ja Aukusti Loukkusa. Pudasjärven Kollajan kylässä Aukusti Jussila. Pyhäjoen Yppärissa Heikki Nis silä. Pyhäjoella Pietilän kaupasta. _ Pyhän»■*ällä Samppa Eskola, sr I Raahessa Lennart Keso. Rantsilassa Elo Leinonen. Rautiossa Efr. Haapakoski. Revonlahdella P. Tervo. Sievissä Pekka Kiuru. Sangijoella: Veli S. Kivi. Suomussalmella P. Moilanen- Kuurt<-la. Tyrnävän Kirkonkylässä maan- vilj. Aappo Kaakinen. Tyrnävän Ylipäässä Torpp. Antti Väli. Ylivieskassa Joh. Hjalmari Kauppi. H. Melender. Ylitornion Raanujärven Ala päässä Arvid Välitalo. Ylitornion Lohijärven kylässä J. E. Harri. 7 jotka haluavat ensi kesänä ottaa osaa maatalous- kilpailuun, ilmoittautu koot ennen ensi tulevan huhtikuun loppua Ml 1 markka 50 penniä 500 arkkia Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Dlmoitus. Pesäkirjoitus edesmenneen kruu- nuntorppari Jaako Lämsän jälkeen jidetään lauantaina tammikuun 22 päivänä Ylikiimingin Joloskylässä Patsalan kruununtorpassa, johon ti laisuuteen velka- ja saamamiehet saapukoot. Ylikiiminki, tammikuun 3 päivänä 1910. Huweja. PALOKUNNAN TALOLLA. Joka torstai uusi ohjelma. OHJELMA: 1. Rautatlematka Ceylonin läpi. 2. Pohjoisnapatutkija Pearyn tulo Sidneyhin Kanadan uuteen Skotlantiin. 3. Rudolf Habsburgilainen. 4. Etiopian rannoilla. 5. Rikkaus-unelma. 6. Stelnheil-oikeudenkäynti. aBB I"'! Oulun työväen Sairas- ja —r* Hautauskassan sairaan» hoitajatar Neiti RIIKA LAN- 11 KINEN asuu Isokatu N:o 66. Telefooni N:o 524. Vastanottaa sairasilmoituksia arki päivinä klo 8—10 e. pp. ja klo V26—1/, 7 j. pp. sekä sunnuntaisin ja juhlapäivinä klo 8—10 e. pp. Oulussa, Osakeyhtiö Oman Kanna* (Kaiun) Kirjan 1909.