Torstaina 28 p. Heinäkuuta KARJALATAR Nro 83 — 1910 Pälkjärmen Jljalan kansakoulun opettajaksi on malittu kansakoulun- opettajatar Hilma Kormenoja. Juuan Polmijärmen kansakou- luu opettajaksi on malittu kansa- koulunopettaja Edward Soinantti- järmi. Nurmeksen Jokikylän kansakou- lun opettajaksi on malittu kansa- koulunopettaja Matti Kilpeläinen. Nurmeksen Kuokkastenkosken kansakoulun opettajaksi on malittu kansakoulunopettaja Einar Tiai- nen. Enon Kuisman kansakoulun opettajaksi on malittu opettaja Aina Nissinen. Tohmajärmen Kemien kansakou- luit opettajaksi on malittu ylioppi- las Ilmi Achte. Enon kirkonkylän kansakoulun opettajaksi on malittu opettaja Impi Paamilainen. Liperin Tutjunniemen kansakou- lun opettajaksi on malittu opetta- jatar Emmi Kari. Paloapnyhdistykset. Kuusjärmen kunnan paloapu- yhdistyksen ohjesääntöjä ei läänin kumernööri tk. 21 pnä annetulla päätöksellään ole moinut nouda- tettamaksi mahmistaa. Lionscrtti Lieksassa. Konserttimestari Heikki Ha- l o n e n Helsingistä antaa ylioppi- las Reino Laguksen amustuksella miulukonsertin ensi lauman- taina tk. 30 p. Lieksan nuoriso- seuran talolla alkaen klo puoli 8 i.-p. Sekä sunnuntaina tk. 31 p:nä klo 6 i.-p. Juuassa työmäen ta- lolla. Tarkemmin tämän lehden ilmoitusosastossa. Kieltolain kiirehtimisanomus. Raittiuden Mtämäin puolesta jättimät omat opettaja Eemeli Kunnas ja tohtori Matti Helenius- Seppälä lauantaina senaattiin kiel- tolain kiirehtimisanomuksen, kuten miime numerossa mainittiin. Ano- muksen tueksi on liitetty nyt 41 kunnan lausunto, niiden joukossa m. m. seuraamien: Uukuuiemen, Rääkkylän, Nurmeksen, Sortama- lan maaseurakunnan, Kirmun, Pälkjärmen, Kurkijoen, Kiteen ja Tohmajärmen kunta. Tuuri metsäpalo. Viime keskimiikkona syttyi Ki- teen ja Kesälahden pitäjän raja- mailla metsässä palamaan ja maikka useampien kylien mäki otti sammutustyöhön osaa, ei tulipa- loa saatu sammutetuksi. Wasta sunnuntaina suuri sade sammutti tulen. Metsää paloi useampien neliö kilometrien laajuudelta. Cläintautia. Kiihtelysivaaratta ilmotetaan läänin kumernöörille, että Uskal- järmen kylässä on karjoihin ilmaan- tunut määrällistä rutosti tappa- maa punatautia. Samoin ilmoitetaan Kontiolah- delta, että sielläkin raimoaa anka- raa punatautia. Juopumuksesta ja ilkitvallasta tuomitsi Sortamalan raastuman- oikeus maanantaina työmies Heikki Hännisen, kotoisin Ilomantsin pitä- jästä, yht. 25 mk. sakkoon, mus taama 5 pm. mankeutta. Kaawin Maarianlvaaralta. Siitäpä on päimä petäjän ym- pari montakin kertaa pyörähtänyt, kun Maarianmaaralta on sanoma- lehden palstoilla mitään näkynyt. Ei | ole taitanut olla monta kertaa paljon sellaista asiaakaan, josta tarmitseisi toisille sanoa. Mutta nyt sitä on kuin onkin ja ihan oi- mallista asiaa. Kuulkaahan, mutta älkää säikähtäkö! Kaamin Maa- rianmaaran Tuppuralan mäelle i -.kannetussa mallitalossa panee tji. :eert Suomen sahayhtiö suuret utr miespäimät. Tehkääpä hymin seli. isännät että emännät ja tul- kaa kuulemaan niitä monia luen- noita ja keskusteluja, joita siellä pidetään. Ja mitä mielä! Maa- miespäimien jatkona panee toi- meen mainitun kylän nuorisoseura kesäjuhlan maihtelemalla ohjelmal- la. Paikkakuntalainen. Meteori putosi miime perjantaina noin klo 5 ilta- päimällä pilmisellä säällä Nurmek- sen Lipinlahden ja Kuohutin ra- zalla olemaan Sammaljärmeen. Tapaus kuului laajalle ja armel- tiin ukkoseksi. Mutta muuten ei sinä päimänä ukkosta ollut ilmas- sa. Ja olipa tapauksella silmin- näkijäkin. Mäellä Sammaljärmen rannalla oleman Putelin eli Ta- piomaaran talon Myllysen emäntä kuuli koman paukauksen ja näki meden järmessä hymin korkealle kohahtaman. Toisessa, kauempa- na olemassa Pienenmaaran Hon- kasen talossa ikkunat tärisimät pau- kauksen maikutuksesta. Lehmä kuoli kerman juontiin Nurmeksen Hemoslahdessa maanmiljelijä M. I. Heikuralta miime miikolla. Naismäki oli kerma-astian niin huolimattomasti asettanut. Waltimon karhut liikkeessä. Wiime miikon alkupuolella iski karhu kyntensä Halmejärmen hoi- topiirin Tappumäessä metsänmar- tija Antti Pyykösen lehmän lau- taseen. Onneksi se ei sitä saanut tapetuksi. Kesäjuhla» ja arpajaiset toimeenpanee Rääkkylän nuoriso- seura ensi sunnuntaina omalla ta- lollaan. Juhlayleisöä kaupungis- ta mie höyrylaima „Lieksa". Humi- laimassa seuraa mukana Joen- suun Musiikkiyhdistyksen tormisoit- tokunta. Käykääpä ajoissa osta- maan matkapiletti Rantapuiston isommasta limonaadimyymälästä. Tikkalan n. s:n naiswoimiste- luosasto toimeenpanee maksuiltaman ensi sunnuntaina t. k. 31 p:nä. Her- nemaaralla kaupp. Simosen ta- lossa. Ohjelma on hauska ja maih- telema. Iltama alkaa klo 6 ip. K ansakoululainat. Läänin kumernöörille osoitta- massaan anomuksessa on Kiihte- lysmaaran kuntalaiset anoneet lu- paa saada ottaa 20,000 mk. suu- ruisen pitempiaikaisen lainan Hei- nämaaran ja Niman kansakoulu- talojen rakentamista marten joh- tuneiden pankkilainain suorittami- seksi. Metsästysoikeudet. Metsänhoitaja Nurmeksen kaup- palasta E. K. Enckel on läänin kumernöörille osoittamassaan ano- muksessa pyytänyt lupaa saada muosina 1910—1920 tieteellisiä tar- koituksia marten ampua ja pyytää rauhoitettuja otuksia sekä ottaa tällaisten otusten munia ja poi- kasia. Läänin kumernööri on t. k. 22 pnä antamallaan päätöksellä oi- keuttanut metsänhoitaja E. K. Enckellin tuleman syysk. kahdek- san ensimäisen päimän kuluessa ampua kaksi koirashirmeä Kuoha- tin hoito-alueen viirissä Nurmek- sen pitäjässä. Kurkkumätä raimoaa Kesälahdella. Jo useam- pia Miikkoja on sitä eri kylissä usea henkilö sairastanut, ja näyt- tää tauti yhäkin oleman lemiä- mässä, huolimatta piirilääkärin ponnisteluista taudin tukahutta- miseksi. Taudin lemenemistä on suuresti edistänyt se, että maalaiskansa ei usko tautia tarttumaksi, maan seu- rustelee siihen sairastuneiden hen- kilöiden kanssa mapaasti, juuri kuin mitään tarttumisen maaraa ei olisi olemassa. Kolilla on tänä kesänä käynyt merrattain paljon humimatkailijoita. Wiime sunnuntaina esim. laskettiin niitä oleman kerralla toista sataa hen- keä lieksalaisia, joensuulaisia ja osaksi pitemmiltäkin matkoilta. Jrtolaisuudesta tvaugittu. Pielisjärmen piirin ruununni- mismies I. H. Kuimalainen on t. k. 22 pnä »vanginnut ja Kuo pion läänin mankilaan passitta- nut irtolaismiehen Oskari Wäisä- sen Lapinlahden pitäjän Nerkoon kylästä, joka pitkät ajat on Pielis- järroellä roiettänyt juopottele- maa, työtöntä ja koko seutu- kuntaa suuresti pahentamaa elä- mää. Kantakirjaoriitten omistajat huomatkaa. Nyt alkaa taas kohta olla se aika oriinomistajilla, jolloin luet- telot oriitteu astutuksista olisi lä- hetettämä Hervosjalostusliitolle. Edellisinä muosina maan hymin Harmat oriitten omistajat omat lähettäneet luetteloja, jonka tähden maltion hemoshoidonneumoja on saanut mähä mäliä muistuttaa liittoa huolimattomuudesta. Mutta minkäs liitto on sille moinut, ei suinkaan sekään niitä tyhjästä lä- hetä, jos maan oriitten omistajat eimät sumaitse luetteloia ensi» lii tolle lähettää. Oriitten omistajat taas puoles- taan syyttömät tammojen omista- jia, sanomat niiden oleman niin mälinpitämättömiä, että eimät mutsi panna edes tikkua ristiin, maan pitää heidän (oriitten omis- tajain) käydä oikein martamasten talosta taloon keräämässä tietoja marsomisista. Totta kyllä on, että tammojen omistajat omat tässä suhteessa huolimattomia, mutta taitaa olla syytä sentään ainakin jonkun mer- ran molemmin puolin. Koska kerran ainakin muutamat oriitten omistajat omat oimaltaneet asian tärkeyden ja keränneet tiedot astu- tuksista, niin eiköhän kaikkikin olisi sitä moineet tehdä, jos maan olisi- mat tahtoneet. Jotka etupäässä omat ilmoituksia lähettäneet, esim. miime muonna, omat kyllä olleet enempi innostuneita asiaan, mutta innostusta, hymää tahtoa ja mo- lemminpuolista yhteishenkeä juuri nyt tarmitaankin, jotta johonkin tuloksiin moidaan päästä. Ei siis mitään merkitystä ole kantakirjalla, jos maan siihen ei saada mitään tietoja oriin jälke- Iäisistä, niiden lukumäärästä, suku- puolesta ja laadusta. Ilman näitä tietoja on ja pysyy kanta- kirja aina maillinaisena. Tämän tähden tahtoisin minä huomauttaakantakirjaoriitten omis- tajia, että he muistaisimat mel- mollisuutensa, laittaisimat luettelot marsomisista niin pian kuin mah- dollista liitolle, jotta liitto möisi lähettää ne malt. hemoshoidonneu- mojalle kantakirjaan merkittömäksi. Tammojen omistajat, muista- kaapas tekin melmollisuutenne ja ilmoittokaa oriitten omistajille, jos tammanne on marjonut, tai jos se on jäänyt marroksi, sekä minkä märinen, milloin syntynyt ja mitä sukupuolta marsa on. T. P. Muualta Suo mesta. Maalaiskuntiemme taloudelli sista oloista. Wiimeksi ilmestyneen tilastolli- sen muosikirjan mukaan oli maa- laiskunnillamme niaksettamaksi tak- soitettuja maroja muonna 1889 Smk. 2,897,870, m. 1895 4,130,856 m. 1900 5,467,937, m. 1905, 7,180,983 ja w. 1907 8,414,977. Maksettamaksi taksoitetut marat olimat siis ylempänä mainitun ajan kukuessa kasmaneet Smk. 5,517,127. Kuntien kaikki tulot taas tekimät m. 1889 3,703,405, m. 1895 5,232,671, muonna 1900 7,220,988, ra. 1905 9,118,034 ja m. 1907 10,718,064 eli olimat siis mainittuna aikana lisääntyneet Smk. 7,014,660. Menoeristä taas mainittakoon, että kunnallishallin- tomenot olimat m. 1889 271,171, muonna 1895 349,626, m. 1900 431,819, m. 1905 632,961 ja m. 1907 711,652 eli olimat siis kas- maneet Smk. 440,481. Menot koulutoimeen olimat muonna 1889 607,677, m. 1895 884,216, m. 1900 2,139,790, m. 1905 3,106,037 ja to. 1907 4,164,162 eli olimat lisääntyneet 3,556,485. Korot ja pääomanlyhennykset olimat m. 1889 173,587, m. 1895 687,912, m. 1900 608,911, m. 1905 1,201,124 ja m. 1907 1,173,111 eli olimat siis lisääntyneet noin miljoonalla. Menot yhteensä olimat 1889 3,533,374, m. 1895 5,072,870, m. 1900 8,973,791, 1905 9,730,606 ja m. 1907 10,718,876 eli olisi- mat siis kaikkiaan lisääntyneet Smk. 7,185,502. Kuntien meloista ei ole tietoa muodelta 1889, maan sitä seuraamalta muodelta eli muo- delta 1890 ja olimat ne silloin 1,548,875, m. 1895 5,911,384, m. 1900 6,124,824, 1905 11,944,183 ja 1907 14,459,061 ja olimat siis lisääntyneet Smk. 12,910,186. Dlläolemasta siis käy selmille, niinkuin muuten yleisesti tiede- täänkin, että kuntien menot ja melat omat miime aikoina tuntu- masti kasmaneet. Onko sitte maa- laismäestön marallisuus ihan sa- massa suhteessa kasmanut, siitä on maikea marmuudella mitään sanoa, maikka tiedämmekin, että hemosten ja karjan lukumäärä on kasmanut, miljelysalat laajentu- neet ja satomäärä lisääntynyt, maatilojen hinnat kohonneet j. n. e. Mutta joka tapauksessa on waral- lisuuskin lisääntynyt, niin ettei näin ollen kuitenkaan ole suurta huolen aihetta sen johdosta, että kunnalliset menot omat paljon li- sääntyneet ja kuntien melkataakka kasmanut, sillä suuremmat menot ja melat johtumat suureksi osaksi siitä, että on rakennettu runsaasti kouluja ja lisätty muosi muodelta koulutoimeeu menemiä kustannuk- sia, otettu lainoja tilattoman mäes- tön amustamiseksi oman tilan hankkimista marten j. n. e. Mutta maromaisuuteen on kui- tenkin syytä siinä suhteessa, ettei liiaksi melkaannuta, sillä näin ol- len moimat merot kerran käydä liian rasittamiksi ja korkomenot niin suuriksi, ettei enää paljoa riitä uusiin hyödyllisiin tarkoituk- siin. Tuomen postilaitoksen »virka miehet keisarikunnan oikeus laitoksen alaisiksi? Rjetsh kertoo ..Peterburgskaja Gasetassa" olleitten tietojen mu- kaan, että Venäjän posti- ja säh- kölennätinlaitoksen ylihallituksessa on nostettu kysymys Suomen pos- tilaitoksen mirkamiesten moimas- sa oleman laillisen mastuuualai- suuden muuttamisesta siten, että heidän tekemiään mirkarikoksia ei tuomittaisi Suomen oikeuslaitoksen, maan Pietarin tuomiopiirin sää- döksien mukaan. Raittiuden ystäwät ja keuhko- taudin tvastnstaminen. Kun maassamme ensi kerran ryhdyttiin Raittiuden Istumien amustuksella toimeenpanemaan keräystä keuhkotaudin mastustami- seksi, olimat yrityksen alkajat epä- marmoja siitä, missä määrässä kansamme oli malmeutunut kasit- tämään kyseessäoleman tuhoojan kansalliseksi mihollisekseen. Keräys- ten onnistuminen ja niiden tuot tamat tulokset omat kuitenkin päi- mänselmästi osottaneet kansamme käsittäneen tämän taistelun maa- rallista mihollista mastaan todel- lisen tarpeen maalimaksi. Miime muonna toimeenpantu keräys tuotti Smk. 26,338: 41. Keräys on siis tähän asti tuotta- nut yhteensä Smk. 97,365: 26 ja samaan aikaan on näistä rahois- ta saatu korkoina Smk. 6,792: 64, joten „Keräystoimikunnan mähä- maraisten keuhkotautisten hymäksi" käytettämänä on ollut kaikkiaan 104,157: 90. Kun toimikunnalla mielä on rahaa kassassa Smk. 24,154: 51 ja lyhytaikaisena lai- nana Smk. 30,000: —, sekä kuo letuslainoina erinäisillä hoitoloilla Smk. 13,000: —, niin on hoito loiden suoranaisiin amustukstin y. m. menoihin tähän asti käytetty kaikkiaan Smk. 37,003: 39. Mitä keräystoimikunnan toimen- piteisiin marojen käyttämiseen näh den kuluneena muonna tulee, niin on amustettu yhteensä seitsemää keuhkotautihoitolaa. Amustus on tapahtunut osaksi suoranaisen kan natuksen muodossa, jota on myön- netty kaikkiaan Smk. 16,778: 70 ja osaksi myöntämällä huokeakor- koisia lainoja yhteensä Smk. 10,000: —. Edellisenä muonna raken- teellä olleet Sysmän, Kurikan ja Ruomeden hoitolat omat lopulli- sesti malmistuneet ja näiden lisäksi on muoden kuluessa saatu käyttö- kuntoon Hämeenlinnan Naisyhdis- tyksen keuhkotautihoitola. Ennes- tään on olemassa Kalajoen, Nas- tolan ja Sortamalan Diakonitar- laitoksen hoitolat. Kymissä kolme henkeä sairas- tunut isoonrokkoon. Kymin pitäjän Helilän kylässä on kolme henkilöä sairastunut isoon- rokkoon. Miime sunnuntaina pi- tämässään kokouksessa päätti Ky min kunnallislautakunta, että kun- nan entinen rokkosairaala laitetaan kuntoon miipymättä. Jos tauti lemiää laajemmalti, eristetään kaikki potilaat tähän sairaalaan. Asian- omainen piirilääkäri on määrän- nyt kaikki 7 muotta manhem- mat henkilöt uudelleen rokotetta- miksi. Tuuria lveksclintväärennyksiä. Kristiinankaupungista, heinäk. 25 pnä. Miime läumau- taina mangittiin kauppias Emil Axelin petoksista. Rahatoimika- marin puheenjohtajana oli hän myynyt Maasan pankkiin 4 mek- seliä, yhteensä 140 tuh. markkaa. Juttu oli tk. 25 p. esillä raastuman- oikeudessa mutta lykättiin ensi lau- mantaihin. Axelin pidetään man- gittuna. Myöhemmin ilmotetaan: Kaupp. Cmil Axelin nautti paik- kakuntalaisten yleistä luottamus- ta ja toimi m. m., paitsi rahatoi- mikamarm puheenjohtajana, sata- marakennuskomitean puheenjohta- jana. Miime laumautaina otti hra A. luotsin ja soudatti itsensä merelle. Päästyään noin penikulman pää- hän rannasta, pyysi hän luotsin soutamaan Ruotsiin, mutta hm luotsi hartaista pyynnöistä huolimatta kieltäytyi, hyppäsi hra Axelin mereen, josta luotsi meti hänet meneeseen ja huusi apua, jolloin hinaajalaima „Karhu" tuli ja otti hra A:n huostaansa. Poliisitutkinnossa on käynyt ilmi, että hra A. on tehnyt muitakin määrennyksiä ja käyttänyt rahat omiksi tarpeikseen. Paljon o» taas »valhetta wil- jelty sosiaalidemokraattisen puolueen joh- tomiesten kesken, siitä päättäen, että lauantaisen „Työmies "-lehden yleisön osasto on tuimillaan syy- töksiä malheesta. Ensin hrat Si- rola ja Paasiivuori syyttömät hra Kuusista malheesta hänen Köpen- Haminan kongressin jäsenten maa- lia koskeman kirjotuksensa johdosta. Sitten hra Walpas miskaa saman syytöksen hroja Sirolaa ja Paasi- muorta mastaan. Hra Turkta yh- tyy kahden miimemainitun mäit- teisiin ja lopuksi selittää hra Kuu- sinen, että hrat Sirola, Paasimuo- ri ja Turkia omat kaikki suuria malehtelijoita. Mene siinä sitten ja tiedä ken herroista enin malehtelee! Murtotvarkaus Nummelan a- semakonttorissa. Nummelan asemakonttoriin teh- tiin rnurtomarkaus perjantaita mas- ten yöllä. Markaat olimat asema sillan puoletta murtautuneet ase- makonttoriin särkemällä ikkunan ja irrottamalla haat amanneet sen. Sisääntultuaan toimeenpanimat he yleisen tarkastuksen huoneessa, a- masimat kaikki laatikot paitsi yhtä, jota eimät onnistuneet saamaan auki. Mitään erityisempää he ei- mät kuitenkaan löytäneet, ainoas- taan postimerkkilaatikosta he sai- mat menäläisiä merkkejä 80 kop. armosta. Mden postipaketin he myöskin meimät mukanaan sekä amasimat 12 yksityisille henkilöille tullutta kirjettä. Postipaketti ei ol- lutkaan suurenarmoinen, se sisälsi main märiä ja lankaa. Pilettikaa- pin markaat mursimat auki, mutta näkimät parhaaksi jättää se koske- matta. Mielellään he kai olisimat tarkastaneet samassa huoneessa olemaa kassakaappiakin, mutta täy- tyi sisäänmurtajien nähtämästi tarpeellisten työkalujen puutteessa tyytyä main ulkopuolisiin kassa- kaappitutkimuksiin. Kun asemahuoneustossa ei asu ketään, omat markaat moineet ran- hassa mellastaa asemakonttorissa. Asemapäällikkökin asuu humilas- saan jonkun matkan päässä ase- malta. Torstai-iltana klo 8 ja 9 mälillä poistuimat kaikki mirkaili- jat asemalta eikä sen jälkeen heistä kukaan käynyt siellä. Perjantai- aamuna tullessaan asemalle klo 7 aikaan huomasimat he murtomar- kauden. Asiasta ilmoitettiin heti poliisi- miranomaisille, jotka toimeenpani- mat tutkimuksen, josta kämi sel- mille yllämainitut seikat. Heisin- gistä lähti perjantaina etsimiä po- liisiä markaita takaa-ajamaan. Tuuri tulipalo. — Paljo eläi- miä palanut. Tk. 22 pmää masten yöllä oli Rautalammilla hirmeä tulipalo, joka hämitti Sirkkamäki-nimisen talon kaikki rakennukset sekä 18 lypsämää lehmää, 7 masikkaa, 10 kanaa ja yhden sian. Kaikkiaan paloi 12 rakennusta. Talo, joka oli paikkakunnan mau- raampia, oli makuutettu kunnan paloapuyhtiössä mallan mitättö- mästä summasta, joten mahinko on melkoisen suuri. ^Tulen sytytti eräs mielenmikai- nen Otto Kannikki-niminen mies, joka tuunetaan kyläkunnan kesken nimellä ..korkkuna". Mainittu mies poltti noin miisi- toista muotta sitten niinikään e rään talon namettakartanon, josta hän sai 7 muotta kuritushuonetta. Sen jälkeen on hän kulkenut pit- kin pitäjää etsien työtä milloin mistäkin. Mieliin painettatvaa näinä aikoina. Ensimäinen toimo, joka nykyi- sellä hetkellä elää Suomen kansan rinnassa, on se, että se saisi olla ja kehittyä juomalaisena kansana, että me suomalaiset, maikka olem- mekin yhdistetyt saman hallitsijan alle, kuin suuri Menäjän malta- kunta, kuitenkin aina saisimme olla ja pysyä suomalaisina, tai toisin sanoen, että me mapaasti saisim- me kehittää omaa kansallisuuttam- me. Kansallisuus on epäilemättä kansan kallein perintö. Kansa, joka on kansallisuutensa kadottanut, ei tunne itseään. Ja tämä itsensä tunteminen on kuitenkin yhtä m ält- tämätön kansan kuin yksilön kehi- tykselle. — — Eikä siinä kyllä, että kansallisuutensa kadottanut kansa ei tunne itseään, sitä ei tun- ne eikä tunnusta kukaan muukaan, ja tämä tunnustaminen on kui- tenkin >'ekin mälttämätön kansan niinkuin yksilönkin kehitykselle. F. L. Schauman. * Se, joka tietää, että maali on saamutettama, se moi tyynellä mie- Iin tehdä työtä sen eteen, jättäen Jumalan huomaan, saamutetaanko se muutamia muosikymmeniä ai kaisemmin tai myöhemmin. On- han ihmisen kärsimättömyydelle usein raskasta, koska kukin tahtoisi elää täällä maan päällä siksi, kuin hänen pyrintöjensä maali on saa- mutettu. Mutta Harmoja omat ne, joille tämä onni on suotu. Useim- pien täytyy tehdä työtä tulemai- suudelle, jota heidän silmänsä ei koskaan saa nähdä, turmallisesti jättäen työn toisiin käsiin, kuin he laskemat maahan matkamiehen sauman. * Meidän isänmaallamme on mie- lä niin paljon odotettamaa tule- maisuudelta, että työtä marmaan- kaan ei ole puuttuma, ylemää työtä joka sydämelle, järjelle ja tahdolle.— — Suuret ajatukset ne omat, jotka ihmistä ylläpitämät elämässä, ne ne myös takaamat tyytymäisyyttä ja onnea hänen elämälleen, sillä niitten kautta ihminen saattaa un- hottaa kaikki pikku surunsa jahuo- lensa, muistamalla, että niillä on loppunsa ja että elämä on lyhyt, mutta että mitä hän suurten aja- tusten ohjaamana saa aikaan, se on ikuisesti elämä ja kantama he- delmiä, maikka hänen nimensä on- kin unhottunut eikä kukaan enää moi kertoa, mistä hymä teko on saanut alkunsa, kuka sitä edisti, kuka sen muoksi kärsi. I. M. Snellman. Ulkomailta. Laitti a uponnut, 246 matkus tajaa hukkunut. Sofiasta, heinäk. 25 pnä. Höyrylaima Totsureimaru, joka kulki Dalnin ja Koben mälillä, upposi sunnuntaita masten yöllä Tshindon matalikolla. 246 mat- kustajaa hukkui, 40 pelastui. So- talaima on lähtenyt jälelle jää- neitä etsimään. Perustuslaillisuuden muisto- päiuiiin tmctto, Konstantinopolista, hei näk. 23 pnä. Turkki miettää pe- rustuslaiu toista muosipäimää. Pääkaupunki on koristettu lipuilla. Sulttaani piti tarkastuksen lai- mastossa, johon kuului 21 laimaa. Läsnä oli maltojen edustajat sekä paljon yleisöä täynnä olemia lai- moja. Illalla oli kaupunki ja Bospori juhlamalaistuksessa. Hirmumyrsky Saksassa. Berliuistä, heinäk. 23 pnä. Braunschmeigissa ja sen ympä- ristössä syntyi t. k. 22 pnä hir mumyrsky, jota kesti 4 minuuttia. Myrsky kaatoi satamuotisia tam- mia Kolsburgin linnan puistossa ja mei linnan katon. Hmpäris- tössä tuhoutuimat kylmöt. Myrsky raimosi myöskin Berliinissä ja monissa muissa Saksan kaupun- geissa. Suuri rankkasade ja myrsky. Taganrogista, heinäk. 23 pnä. Belojaremskin molostissa on rankkasade ja myrsky härait- tänyt milja-aumat sekä mikuutta- nut puutarhat. Mahingot mel- koiset. Suuri varkaus. Berlinistä, heinäk. 23 pnä. Franks. Ztgille ilmoitetaan New- horkista suuresta markaudesta menäläis-kiinalaisen pankin pai- kallistoimistossa. Lehden tietojen mukaan on marastettu muuta- mien rautatieyhtiöiden obligat- sioonit. Mandshuria. Menäjän ja Japanin sopimuk- sen mukaan on Mandshuria jaettu Menäjän ja Japanin kes- ken. Mandshuria on maailman rik- kaimpia seutuja. Min Jtä-Kii- nan rautatten hallussa olemalta alueelta on m. 1908 lähetetty mark- kinoille 18 milj. puntaa Miljaa, paljon karjaa, kaloja ja raaka- aineita. Siinä on muorikaimos- tuotteita, kimihiiliä ja metsää. Siitä huolimatta Menäjänpuo- liiteri Mandshuria on taloudelli sesti rappiolla, Japaninpuolinen päimvastoin. Itä-Kiinan rauta- tiellä, josta Menäjä on saanut maksaa 404,823,106 ruplaa, ei ole tuskin mitään kuljetettamaa ja tuottaa se muosittain 17 milj. ruplaa tappiota. Kalliin kuljetus- maksun tähden on maikeata lähet- tää sinne menäläisiä tamaroita eikä helpompaa lähettää sikäläisiä sieltä muualle. Japanilaisella osalla rataa on kuljetusmaksu 1 l i — 1/ „ siitä mitä se on menäläisellä osalla. Sillä tamalla menäläinen osa tuottaa miljoonia tappiota, japanilainen moittaa. Menäläisen rautatien rinnalle on kehittynyt rahdinkulje- tus alkuperäiseen tapaan metojuh- dilla. Menäläis-kiinalainen pankki, jo- ka sekin on samallainen mirka- mallan luoma kuin rautatie, ei ole mikään luottolaitos, sillä se lainaa rahoja main muutamia erityisiä armopapereja mastaan. Ei kiin- teimistön omistaja eikä suurkaup- pias saa tarpeen tullessa sieltä rahoja. Silla tamalla tuo seutu, jonne Menäjän kansa turhaan tuhlaa roponsa, ei moi kehittyä. Japanilaisessa osassa on kolme kunnollista pankkia, joista japani- laiset helposti saamat rahoja. Menäjän konsuli Mandshurias- sa ei ota suojellakseen menäläisen etuja jutuissa, joissa ulkomaalai- nen on mustaajana. Menäläisen täytyy hakea ulkomaisten konsulien apua, eikä kaikilla mailla olekaan siellä konsuleita. Katsoen kaikkeen tähän, tulee ehdottomasti siihen päätökseen, ettei Menäjälle nähtämästi koidu mi- tään etuja äskeisestä Japanin kanssa tehdystä sopimuksesta. — Rjetsh. Marjo. (Suomennos.) Oli ollut polttaman kuuma hei- näkuun päiroä ja ilta toi tosin hämärää, mutta ei mitään mii- leyttä. Hän istui suureen nojatuoliin majonneena ja nojasi taaksepäin silmät ummessa. Kuluneena päi- mänä oli hän puhunut tuntikau- sia, laatinut suunnitelmia, tehnyt ehdotuksia ja armostellut toisten tekemiä, lukenut ystämieusä ja mi- hollistensa ajatuksia samalla kun hän sydämessään huomasi kaiken tämän turhaksi. Amaralla kirjoituspöydällä, jolla kaksi kynttilää heikosti malaisi yk- sinkertaisesti kalustettua huonetta, oli suuri läjä asiakirjoja, jotka hä- nen tuli huolellisesti tutkia, en- nenkuin hän sai suoda itselleen mi- tään lepoa; joukko asiakirjoja, jois- sa jokainen riivi metosi hänen mii- sauteeusa, hymäksymiseensä, tark- kanäköisyyteensä ja luulemaisuu- teensä. Kun hän heräsi ajatuksistaan ja kokeneen lakimiehen tarkkuudella silmäili asiakirjoja, pysähtyi hän äkkiä nimeen, josta hän ei moinut erottaa silmiään, kunnes hän lo- pulta taas huoaten maipui noja- tuoliin. Marjo .... marjo menneisyy- destä. Tyttö oli silloin seitsemäntoista muotiuen, kaunis, suurkasmuinen, joka piti mitä luonnollisimpana asiana maailmassa sitä ihailla, jota pienen maaseutukaupungin nuoret herrat hänelle osottimat. Häntä kohtaan oli tyttö ollut aina niin säälimätön. Maikka hän näki, kuinka hän rakasti häntä, laski hän aina pilaa hänen hoi- kista jaloistaan, musteesta hänen sormissaan, siitä, että hän pelkäsi hemosia, hänen kömpelyydestään tanssissa ja hänen tottumattomuu- destaan seurusteluun. „Sinä tulet menemään pitkälle, Max", oli hän sanonut, „mutta sinulle ei tule koskaan hauska etkä saa koskaan itsellesi sydänkäpyä, kuu olet sellainen nurkassaistuja. Olet kiltti ja siimo, mutta arat pojat eimät saa milloinkaan kau- niitä tyttöjä!" Sitten oli hän siirtynyt pääkau- punkiin, eikä hän ollut kuullut ty- töstä mitään ennenkuin tänä tu- kahduttamaua heinäkuun iltana. — Ja nyt näki hän hänen nimen- sä. Nyt metosi ylpeä säälimätön tyttö hänen armoonsa! Sitten menisi tyttö tietysti nai- misiin. Hän eläisi kauan onnelli- sena ja huomaamattomana. Hen- kensä pelastajan hän koettaisi unoh- taa tai muistelisi hän tätä kor- keintaan kauhunsekaisella kiitolli- suudella — kiitollisuudella—kum mallinen sana! Itse hän ei ollut koskaan kokenut tai herättänyt kii- tollisuutta. Ja hän itse! — Niin hän olisi yhtä peljätty ja yhtä mihattu, yhtä kadehdittu ja yhtä mähäu ym- märretty, yhtä suuri ja yhtä yksi- näinen. Turha toimo. Hänellä ei ollut muosia menetettämänä. Ainoas- taan neljäkymmentäkahdeksan wn- Xuulutus. Tämän kautta kiellän tilallani N:o 8 Ahmovaaran kylässä Junan pitäjätä eläinten niityilleni ja karjanlaitumelleni laskemisen, ja linnun ja kaikenlaisen metsän eläinten pyytämisen, marjan poi mimisen ja metsän haaskuun, kaikki edesvastauksen uhalla. Ahmovaarassa a6 / r 10. Juho Heikki Lehikoinen, talollinen Ahmovaara. Joensuu- Savonlinna. Ajanmukainen, nopeakulkuinen, mat kustajille mukavaksi sisnstetta HöyrylalT» »LIPERI" Kapteeni A. Nnkari, välittää liikettä Joensuun, ja Savonlinnan välillä, ottaen mukaansa matkustavaisia ja rah titavaroita. Lähtöajat Joensuusta Savonlinnaan Maanantaina, Keskiviikkona ja Perjan taina kello V23 j. pp. Savonlinnasta Joensuuhan Tiistaina, Torstaina ja Lanvantaina kello 1 päivällä. Joensuusta Ristinpohjaan Lauvantaina kello 11 illalla. Sähkövalo laivalla. Lähempiä tietoja antaa kapteeni lai valla ja Olli Pitko Joensuussa. Liperin HSyryrenhe-Osuus- kanta r. 1. tia ja hänen kätensä oli olema kylmä. Hän astui akkunan luo, amasi sen ja tuijotti kadulle. Eräs nai- nen kulki ohitse kantaen sylis- sään lasta — onnellinen äiti. Silloin sulki hän kiimaasti ak- kunan, tempasi hermostuneesti pa- perin, johon oli painettu korkeim- man jumaluuden kuma sekä kir- joitus: ..Mapaus, Tasa-armoisuus, Meljeys" lause, joka muosisatoja on maikuttanut tyytymättömiin yhteiskunnan parantajiin ympäri maailman. Ja tälle paperille kirjoitti hän pienellä terämällä käsialallaan: »Kansalaisen Latour-Landryn armonanomus hyljätään täten. Ja käsketään kansalainen Sansonin heti toimittamaan mestaus. de Robespierre. Annettu Pariisissa Termidor- kuun 8 pnä muonna 2." Termidorkuun 9 p. mestattiin giljotiinilla Blache de Latour- Landry. Termidorkuun 10 p. mestattiin Maximilian de Robespierre. ■■■■■■■■■■■ Kirjallista. Kansantvalistnsseuran liuotti' tvaraston 65 numerona on ilmestynyt Sekaäänisiä lauluja. 24wihko. Toimit- tanut P. I. Hannikainen. Sisältää Heino Kasken sämellyksen Runebergin »Tuutulauluun sydä- melleni", P. I. Hannikaisen sä- mellykset I. Bäckmallin „Kun ker- ran kemät tulisi" ja Larin Kyös- tin „Kemät lauluun" sekä Cr.Aug. Hagforsin sämellyksen Erkon „Py- hän aattoon". Mihon hinta 25 p. Kolmantena painoksena on il- mestynyt Sekaäänistsn lau- lujen 6 mihko sisältäen Ivpal- jon laulettua sämelystä. Simuja 29. Hinta 25 p. Kun Kansan- malistusseuran erittäin halpahin- taista laulunuottijulkaisusarjaa muosittain lisätään usealla mihol- la, uusitaan ja täydennetään — tähän asti on sarjassa ilmestynyt 17 mies-, 12 nais-, 24 seka- ja 6 yksiäänistä mihkoa (ä 25 p.) — tarjoaa tämä uuottimarasto epäi- lemättä runsaimman malikoiman nuotteja laulajille.. Uusi täydelli- nen luettelo laulu- ja soittonuot- teista saadaan pyydettäessä ilmai- seksi Kansanmalistusseuralta. Venäjän kurssi on tänään . 268: — 266: 66»/» 3 kk. . . 263: 60 Clkomaan kurssit Mk. 9. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 35 25: 19 3 kk. ... 25: 03 Pariisi a/r . . 106: 60 100: — 3 kk. ... 99: 30 Antverpen a/r . 100: 30 99: 70 8 kk. ... 98: 80 Berlin n/r . . 123: 90 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Lybekki a/v . . 123: 90 123: 40 2 kk. . . 122: 20 Hampuri a/r . 123: 90 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Frankf. a.M. a/v 123: 80 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. ... —: — 206: 20 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a/v . 139: 30 138: 80 Tukholma a/v . 139: 30 138: 80 Köpenham. a/v. 139: 30 138: 80 Chigago a/v . 5:23 5: 1&