1 4-Nti 137-1910 ?uorstAin» ^arraskuiiQ S4 p:nä MieSte»AluSpaitoja, hyviä ja kestäviä 1: 7S .. AluSdovsuja, ., ., 2: — „ Tukkia, Hcnskeleitä, kravatteja. hienoja ja kestäviä 1: — Naisten Lahmauuin P-itoja 1:10 Lmpelulaukaa tusinottain uskomattoman haimalla 459S Hugo Helander, 4 Kauppiaskatu 4. Äuomru Lauuuukiru ^aloapuyhdistys ? Irtaimistoa wactru ^ vastaanottaa palomakuutuksia irtai mistoista xa kanppatamaravaraStoista halvimmilla maksuilla, jotka 10 ja ZV muoria maksettuna Vieläkin ale^ newat 25 ia 3V prosentilla. Tämä yhtiö tarioo siis niinmuodoin makuu- tnkseuottaialle ehdottomasti hal vimmat vaakuutusmaksut asia miehensä K. Wytund'in kautta, LS671 Kajityöläiskatn S. Sitä ja tätä. — MikjonSSrie» sukat, paidat ja liilvit. Eras Nevyorkin kaunotar on tilannut itselleen Parusista tusinaa silkkisiä sukkia, jotka siellä maksamat 5VV mk. pari. Tulli ja kuletuskustannukset »ousemat 75 mk. paria kohde». Koko tusina tulee siis maksamaan 6 900 mk. Kun tämän hienon herrattaren sukat maksamat tuollaisia summia, mitähän sil loin »aaksaaemotkaaa hänea jalkineensa, pukuusa ja haitunsa? Eräs herra oa niinikään tilannut Lontoosta tusinan paitoja, joista hän on maksanut 140 mk. kappaleesta. Sama ten sopii esimerkkinä mainita eräs nuori miljonääri, jonka nmosittaiacn liivilasku nousee 6,000 markkaa! — parrakas «aiuen mennyt «»iokiittoou. Grace Gilbert, joka on ollut useassa näyttelyssä Amerikassa niin sanottuna parrakkaana naisena, oa mennyt naimisiin eraön tunnetun GileS E. Calvin nimisen farmaria kanssa, 'joka on kotoisin Kalkaskasta, Michiga nista Uhdysvalloissa. Morsiamella on kahdeksantoista tuumaa pitkä parta. Sulhasella on ainoastaan viikset. Eri aloilta. Aauueus maugitfijaua. Miikka sitten kertoivat Parisin sano malehdet romanttisen jutun eräästä tun teellisesta hotell.varkaasta. Tuo ru> uolliuen veijari on saksalainen ja sanoo olevansa insinööri Reitzner Heidelber gista. Hänet vangittiin eräässä hotel lissa Victoria-kadun varrella hetkellä, jolloin hän seisoi sanattoman ihas tuksen valtaamana erään nuoren, nuk kuvaa kaunottaren edessä. Hän oli murtautunut tämän huoneeseen varaS- . tamiSaikeissa, mutta ei ollut ennättänyt siepata kuin yhden kultaisen sormusti men ja kaksi 100 srancin seteliä, kun hänen katseensa kohtasi nuoren kaunot taren, joka tietämättä mitään hänen läsnäolostaan nukkui viattomuuden un tansa. — Hän oli niin erinomaisen kaunis, selitti mies sittemmin poliisikonttorissa, etten minä enää voinut ajatella muuta tui» häntä. Minä en kuullut, että ovi avattiin, että tuon suloisesti uinuvan Mi astui sisään ja nosti melun. Minä olisin kyllä voinut pa:ta. Mutta minä olin lumottu. Hurmauksen tvoimz ei kuitenkaan es tänyt herra Neitzneriä ryöstämästä muuatta hämmi.«lytl^vän »vaikuttamaa taideteosta. Poliisi etsi hänen taskuis taan kultasormusttntz ja 100 srancin seteleitä, mutta tulokzetta. Mutta kuu kuulustelu oli loppunut, löydettiin ne yleiseksi hämmästykseksi siitä laukusta, jossa polnsikLmi acio, joka johti kuulus telua, säilytti papereitaan. Meijari oli koettanut päästä va paaksi varastetusta tumarasta eikä en- nättänyt panna niitä parempaan piilo paikkaan kuin puheenaolemaan lankkuun. Hallinnollista tilastoa TVenäjältä. Lokakuun 1 päivästä 31 päivään ovat sotaoikeudet käsitelleet Menäjän eri kaupungeissa 20 kuolemanrangais- tusjuttua. Suurin määrä juttuja käsi teltiin Sevastopolissa — 8. Sitten seuraavat Barnaul — 2, Jekaterino» slaiv — 2, Tifns — 3, Miadikaukas, Omsk, Moskova, Koivno ja AZladivo- stok 1. Kaikkiaan kuluvan vuoden 10 kuu- kantena oa tuomittu kuolemaan 383 henkilöä. Hirtet.y on tänä aikana 121 henkilöä. Mnmeisenä kuukautena on Ki- jeivissä toimeenpantu 2 mestausta ja Novotsherkasskissa — 1. Aikakautisten julkaisujen toimittajille on kuluneen kuukauden aikana tuo mittu 13 rangaistuksesta sakkoa 2,974 rpl. „Lodzinskaja Gazeta" oli paikallisten rettelöiden takia pakotetta lakkaamaan. »Rujkoje Slovou" vastaama toimit taja sai 3 kuukautta vankeutta S. A. Muromtsevin hautajaisten kumoamisesta, multa 2-viikkoisen vankeuden jälkeen vapautettiin hänet. Kaikkiaan kulumaa vuoden 10 kuu kautena oa toimituksille tuomittu 170 sakkoa suuruudeltaan 43,825 ruplaa. Lokakuun kuluessa on Melitopolissa sulettu saksalainen siivistysseura. War- somassa ou kieltäydytty laillistamasta 7 simistysyhdistystä. Mo-kowasja oa kielletty pohja-fimislystä harrastamaa komisionin istunnot. Mitaussa oa su lettu lvatistusseura ja Reogenissä työ läisten klubi. Odessassa, Marssivassa, Nikolajemissa ja muissa kaupungeissa ei ole sumaittu sielumessuja ensimaijen maltakunuanduu» man puheenjohtajan, prof. S. A. Mu romtsevin kuolemaa johdosta. Kljemissä ja toisissa kaupungeissa hallitus kielsi elävien kumien teattereissa S. A. Muromtsevin hautajaisten näyt tämisen. Jekaterinoslavisja ei sallittu esitelmöidä tieteellisessä seurassa Mu- romtiemista lakimieheaä. Moskovassa ja Pietarissa kiellettiin oikeusoppineiden yhdistysten istunnot, jotka aijottiin pitää Muromtsevin muis- tolsi. Ljublinissa ei kuvernööri anta nut lupaa edustaja Nakonetsnille luen noida erään kuvernementin jaosta j. n. e. Anmmallinea parantaminen. Piirikirurgi Crook Illinoisissa Ame rikassa, Illinoisin keskus-rautatieyhtiön lääkäri, ou joku aika sitten hämmästyt tänyt koko lääkäri-maailmaa. Rauta- tiekirurgien kokouksessa selitti hän, kuinka hän oli naulannut erään potilaansa katkenneen mlkkaluun yhteen tarpeeksi pitkällä rautanaulalla. Tuo potilas oli muuan F. S. Clayton, ja nyt hän kä velee jalallaan, joka on parantunut niin hyrvin, ettei hän edes onnutaan. Crook sanoi koettaneensa kaikkia muita keinoja ja.an parantamiselii, mutta turhaan, joten hau viimein turvautui vasaraan ja naulaan, joka keino auttoi. Samoin kertoi hän käyttäneensä ta vallisia ruuvinauloja murtuneiden luun- palojen paikoilleen kiinnittämiseen myös kin hyvällä menestyksellä. Crookin keksinnöstä voi olla seurauk sena, että rautatieyhtiöt palkkaamat ta vallisia ^uikkareita" kirurgeilleen, nau laamaan rautatietyöläisten murtuneita luita, joita murtuukin vuosittain hir vittävän paljon. es» ÄZälipaloja. — Isäntä: En ymmärrä, nuorimies, kuinka teidän kannattaa pienellä palkallanne polttaa noin kalliita silaareja! Apulainen: Olette oikeassa! Huonosti tämä klinuattaa. Teidän pitäisi suurentaa palk kaani. — Takaisi» sai. Herra Pietinen «aimol lensa: .Oletkos kuullut, että kameli moi tehdä työtä 8 päivää juomatta?" „Mitäs ihmeellistä se on", sanoi rouwa Pietinen ja katsoi häntä tuimasti silmiin. „Mmä tunnen kamelin, joka moi juoda kah deksan päimää työtä tekemättä' . Herra Pietinen hiipi nolona toiseen huo- neejeen. -- Asianajajan alku. Pikku Kalle- Onko opettaMa oikeus rangaista minua semmoi sesta, miiä minä en ole tehnyt? Isä: Tietysti ei, mutta miksi semmoista kyslit? Kalle: Minä en ole lukenut tämSnpäiväi- siä läksyjäni. Mestaus Englannissa tapahtuu hirttämällä. Mnmeisikfi ajoiksi kuolemaan tuonut-u tavallisesti jäte tään ykjikjeen. Poikkeustapauksissa hän saa tavata sukulama, Häueu ruoka naan on vesi ja lelpä eilä hänellä ole mitään muuta tehtävää kmn laskea pa»wiä za hetkiä ja koettaa sovittaa omantuntonsa. Hirttäminen tapahtuu vankilan pihalla harvojen henkilöitien läsnäollessa, nimittäin laitoksen joh tajan, tuomarin, lääkärin, popin, pa rin kolmen vartijan ja sanomalehdis tön edustaan. Kun kuolemaantuo mitun viimeinen helki on tullut, an taa pappi hänelle viimeiset kehoimkset, sitten hän saa kuunuella kuolinjuma- lac palvelusta ja kuoliukelloien soittoa. Kun uskonnolliset menot ovat päatty ncet, heittävät varujat mustan hun nun h:nk.n päänsä ylt min, ettei hän näe hirsipuuta, josta hän ou vuan muutaman askelen päässä. Jos häu epäröi kulkea, kuleUamat pyömetit ja »vartijat hauet wakiwallalla eteenpäin. Itse mestaus on silmänräpäyksen työ: pyorveli panee silmukan hänen kau laansa ja painaa Vipusinta, lasku- luukka aukenee ja uhri katoaa syrvyy- teea. Tamallisesn kuolema tapay.uu silmänräpäyksessä, silla nuora oa prikä ia sen aktia kiriSiyessa murskautuu niskaluu ja selkäydin vahingoittuu. Kuolemaantuomittu ci kärsi mttaän ruumtlllsia tuskia, sillä hän ei kuole h,laasti tukehtumalla vaan menettää tajuntansa palloa ennen kuin kuolia- kamppailu ehlii alkaa. kLstzujs. Hi onnist««»t. Tukkukauppias ncutti suuresti hy västä sikarista, mutta inhosi kauheasti huonon tupakan hajua. Tupakkavau nussa hänen karistaan istui ukko, joka sangen ahneesti poltti »Työmiestä", jonka hajua tukkukauppias ei Mitenkään voi- uut sietää. Miimein sovitti hän niin että eräässä nykäydessä köyttäsi matka- toveriaan niin, että hänen sikarinsa pu^ tosi lattialle. »Anteeksi, suokaa anteeksi", hätäili tukkukauppias. .Suokaa minun tarjota omistani sen tilalle, jonka pudotin lat tialle". ..Kiitoksia paljon", vastasi ukkomme ja otti kolme sikaria kotelosta, pisti ne taskuunsa sanoen: „ne poltan suunun- taina", otti omansa lattialta ja jatkoi pöllyttämistääu. Wähän pientä pilaa. Sawon sydänmaille saapui naispuhuja pi tämään esitelmiä »naisen tilan parantami sesta". Äuultuaan mistä esitelmiöitsijä alkoi puhua, eräs isäntä, joka ymmärsi sanan „tila" samalsi kuin „wuode", tuumi: „Myö emmä ruppee heijäu tilojaan kohen telemaan. — Ei tokkiija! — Kohennelkoot 'tse tilansa, niinku enuennii omat saaueet tehä!" Konventauksen Matti ou tullut romastin luo rippikirjoitukselle. Romasti, joka luulee Matin pettäneen rvoisaatamissa ajattelee, ei hän se nyt suinkaan malehtele ja kysyy senmuoksi Matllta: montako lehmää teillä ou? Matti: „Ei hywä romasti, eihän ne nyt ripille tulekaan". Nazaton määrä reippaita poikia ja tyttöjä ote- taau myymään Turun Lehden irto- uaisuumeroita. Ilmoittautua voidaan joka aamu T. L:n kirjapainossa. ?S4 Minä istuin ja itkin; Juan palattuansa ISysi minun kyyneleissäni viruvana. Se oli ensi ker- Kummastellen kysyi hän minulta syytä it kuun. Minä en uskaltanut ilmottaa hänelle lapsi- maisuuttani, sanoin vaan itkemäni sentähden kun hän min kauan oli ulkona. Hän nauroi minulle min sydämellisesti ja sanoi minun haaveksiman; lohdutti minua ... ja minä nukuin ajatellen itsekseni: kuinka lapsellinen minä olen ollut! Kukkani tosin ovat lakastuneet, mutta huomenna m.nä saan uudet kauniimmat, mitkä ilmotiavat minulle sen, että mieheni rakkaus on aina yhtä muuttumaton. Seuraava päivänä mieheni käski minun me nemään äitini kanssa kirkkoon; hönen täytyy, sa noi hän minulle, ennen puolta päivää matkustaa maalle tuttaviensa luolsi. Tämä oli ensikerran vihkimisemme jälkeen kuu hän ei tullut kanssani kirkkoon. Minä en puhunut mitään enkä näyttä nyt nyrmealle, muita vaikenin ja kätkin surun, jonka sntä tunsin, sydömeeni. Kun tulimme kir kosta, muiStin u -i iz tukkastvihkoani ja sanoin it sekseni: hän w rmanlin ou mennyt saman kukka kauppiaan luon, jolta hän tilasi kukkasmihon ^leiti Lotalle ja men n iloisella mielellä kotiani. Juan ei ollut vielä tullut kotiin Minä etsin kukkasanhkoa salista ja komoristani, mutta har- mikjeni en sitä ll-mänyt. Minä »vihastuin, mutta se loppui sill.i, kan ajattelin itsekseni: häu on vun.iyt hakcaiaon sitä minulle. Häa tuli totia puolen päivän aikana. 35 Mutta hänellä «i ollut mitään kukkaSvihkoa . . . Häa ei ollut muistanutkaan sitä. Minä tulin siitä sangen surulliseksi . .. Tus kin minä voin syödäkään. Puolipäivällisen jälkeen kysyi hän minulta, lähdeukö hänen kanssansa ulos. Minä sanoin voivani huonosti. No hyvä, pane levolle, sanoi häa minulle; minä pistäyn vaan ulkona. — Mene, mene, ajattelin minä itsekseni. Ehkä olen turhan täyden ollut lemot^n; hän menee ostamaan minulle lulkasmihon, kun hän lienee edellä puolen päimän ollut estetty sitä tekemästä. Minä laskevin lakastuneiden kukkasieni vie reen, mitkä minulla vielä olivat jäljellä ja odotin häntä. Ah! minä odotin aivan turhaan, en ainoas taan rakesta kukkasvihkoani, »vaan myös mies- luiii, joka ei tullut kotia enneukun ehtoolla kello sk il emän ja aimon kultasilta. Meidän ehtoollisemme oli sangen ikävä ja minun sydäm'ni oli raskas. Sanomattoman lvalkea oli mir.un estää niitä kyyneleitä, jotka olivat pudota poskilleni. Juan oli väsynyt ja muutenkin huonolla tuulella Kun olimme syöneet, menimme saliin. Minä isi^in sen pöydän ääreen, josia olimat edellisen sunnuntain kuikaset ruukuSsania ja minun ol» sanomattoman ikämä, jota hiljainen nyyhkiminen ilmoitti. za iumikalogskjll 21403 Miehille, Naisille ja tapsille sekä Tanssikenkiä y. m. myy perin huokealla K. A. KeikolÄ, Maariankatu k. patentin saanut MlnoLukiwikamiini Zgnikuluin" -»»»«- jolla voi lämmittää petroleumilla tai kaa sulla, on nykyajan paras ja halmin lämmi- tyslaitos sekä asuinhooueita, liikehuoneustoja, vinttejä, kellareita ja ulkohuoneita varten Tuleenivaara ehdottomasti estetty. Säi lyiiäa lämpöä 12-18 tuutia kun lämmi tetään 4 tuntia tvuorolaudessa. Polttaa Vz kg. petroleumia tunnissa. Myy Turussa ^ Alfred Wikström. ^ Puutarhakatu 18. Puhelin 1129. isisi 5 s Axtekari Al. Mertnin sokeroittuja ClMMn Mmitk. yimä siitä maimoza, uiiuluiu pyör rytystä, pääukipua, heugenahd^tusta, rasitusta, suotteumelttoutta, limaomu^dostiista, ruokaha luttomuutta, maksatautta, hemorroideja y. m., y. m. mastaa», uiideu Maimms oa «rittäi» suloiueu ja mieto, jonka muoksi naiset, vieläpä lapsetkin nauttimat mitä mielellään, ja mitä pidetään tuimasti vaikuttamia suoloja katkeria Mesiä ja senkaltaisia parempina. Jokainen laatiko ou ivaruStettu tähäu vaiuetulla suojeluSmerkillä ja jo- kaineu käytäntö-osoitus ou varustettu nimikirjoituksella. ^ Hinta laatikolta 1 markka. Omat saatavina 12S1 maamme kaikissa aptekcissa. I ieleeu pantavaa. — Aalanliha on ravinnoksi paljoa parempaa kuin eläimen liha. Kala elää vapaata luonnollista elämäänsä vedessä, se ei ole suljettu ahtaisiin, epäterveelli siin komeroihia eikä sitä ruokita epäso veliailla aineilla. Kalassa oa tosia vähemmän ravintoarvoa, mutta seu si jaan se sulaa helpommin kuin liha. Lohi ja silli ovat kuitenkin ravintoar voltaan laihan liha» vertaisia. k c l K Kutsukortteja Häihin ja Hautajaisiin painetaan kohtuushiutaau Turun paino ja Sanomalehti Osakeyhtiössä, Läntisen Rauta- ja Kristiinankatujen kulmassa. (MaStapäätä Säästöpankkia). o Ehdottomasti parasta Punasta ja toalkoSta Tarragom viiniä ä 1 mk. pullo my.dään Harald Färdig'tn Viini- ja WäkijnomakaupaSsa, 1SK25 Eerikinkatu S. Vsnnerzutzz «Mv-inZ! Sopimaa kaikenlaisten puu astioiden myvttämiseen. Myytäivänä Zmn Lthdeil kirjiftinssi, ^änttnen Vtanlatalu 1!). Uieiltii Keski-Seytii (Kuivaa kalaa) paljottain 80 p. kg. myy 21477 Harald Fiirdig, Eerikinkatu 5. Napoli Grimlllr- jauhoja, BZehnärehujau- hoja, TVehnänlefeitä, Ruisjauhoja, Kahmia monta lajia, Soturia, Tu- pakkateoksta. Ryyniä, Saippuaa 25:50 laatikko. Suolaa, Kalkkia, Kahwi- kuppeja 23 markasta 10 tusinaa, Miesten Puku kangasta 4 markkaa metri y. m. haltvalla. K. K HMa, Aningaisten tulli. 1S27 cllOQO O IZ 0 XriziMzokuris alennettuun hintaan. Osk. Marjasella. RauniStula. Puhelin 2 38. Auumiskirstutiike 3070 WShä Hämeenkatu «L —Puhelin 10 SO Toimittaa kaikkia hau- tauksia marten. «» > »»»» «» » ixlijiz vsn» t/nn/reiiz Myytämänä Turiill Lchdcn Kirjapainossa, Läntinen ^rantakatu 19. Kalutaan ostaä. Muotia ja Nakkoja y. m. ostetaan korkeimpiin hintoihin A.B. Mcrlamr O.I:n NahlamyymäläSsii, Aurakatu 12 b, Turussa. 18184 RlNltlltikil RMlmiit Turu» Lehde» kouttorits». Läutiuen Rantakatu 19. Seka-ilmottilksia. A. Hämäläiscii snositellaaa. Puutarhakatu 38. Puh. 11KS. F. O. Bergmanin Lälki-, Pelti- ja Maslisepävlitte Eerikinkatu 35 — Puhelin 2 IS Malmisina kaikkia ammattiin kuulumia töitä. Suorittaa lumevpuhdiSiuSta ta vilta tottu neilla ja taitamilla työut»kliö>llä. Tiuausta kaikkina päivinä kemiallisesti puh distetulla t.oalla. «Sky Mllch jil MutlM Mllll vaiddetaau laileolaisiin lankoihin kanlaisim, vittteiyin saaleihin^ flockiim ia vanlluu y.m. halvim malla ja parhaiten Limelllll Ulk. Lankakaupassa, Äuratatu S. 4191 'R. K. Ahteiue» illa«wtetto jSseutlle lenantaiua 26 p:nä marrask. klo 3 i^>. waihtelewalla ohjelmalla. Numcroleivyt, joita ei saa kellekään muille luovuttaa, ovat kannettomat Näkyvissä. 21483 Millat ja Lumput ovat, knten tähänkin aSti, edulli» simmat tuoda Antskogin Myymälään, Aurakatu 12 a, Kauppatoria laidassa, siellä »e ostetaan tai vaihdetaan parhaau laatuisia lankoihin, lan- kaisiin, viltteihin ja saaleihin. TValmistettaroia tamaroita, kuten kankaiden värjäystä, prSS- säyStä ja valkaisemista sekä vilt tien pesoa ja uudistamista vas taanotetaan. 83SS Työ ensiluokkaista ja hiirtä halpa! Ammatti-ilmoituksia. Z. E. Wiimim, 4673 Liunaukatn Ib b. ClMftmtol» j» lairMIli. 6423 L. Fabritias. K. E. LindmMNUTU: katu 2 b, puh. 805, välittää talonkauppoja. Junain kulnt. Junat lähtewät Turusta: Aamupäivällä. S,00 Paimioon. 7.30 Saloon, Karjalle, Helsinkiin, Porvoon, Tammisaarten ja Hankoon. 9,21 Toijalaan, Tampereelle, Poriin, Rau malle, Jyväskylään, Suolahteen ja Vaasaan. 12,VS Forssaan, Toijalaan, Tampereelle, HS» meenlillllaaa, Helsinkiin ja Lahteen. 12,65 Saloon, karjalle, Helsinkiin ja Po» vooseen. Iltapäivällä 3,10 Toijalaan, Hämeenlinnaan, Tampe reelle, Poriin. Helsinkiin, Jyväskylää», Suolahteen, ZLaaiaau, Uusikaarlepyy- hyn, Pietarsaareen, Kokkolaan, Raa heen, Ouluun, Kemiin, Romauiemeeu, Tornioon, sekä Lomnsaan. Kotkaan, Haminaan, Mikkeliin, Kuopioon, Zi- salmeeu, Raioniin, Lappeenrantaan, AZiivuriin. Imatralle, Tamoalm» vaan, Sortavalaa^ Joenjuuhun ia Pietariin. 3,20 Satoon. 5,10 Saloon, Karzalle, Helsinkiin, Tammi- jaareen, Hantoon, Äilpuriiv, Imat ralle, Sivonliunaau, Sortavalaa»^ Joensuuhun ja Pietariin. S.vv Loimaalle. 8.05 Satoon ja Perniöön. Junat tulemat Turkuun? Aamupäimällä. 7 20 Loimaalta. 7,30 Paimiosta. 9.46 Perniöstä ja SaloSta. 12^0» Pietarista, Witpurtsta, JoensnuSto, Sortavalasta, Samonlinnasta, Zmat- ralta Lappeenrannasta, Kaianista. Iisalmelta, Kuopiostq, ivtikteliStä, Haminasta, Kutkasta, Hämeenlinnasta, Torniosta, Kemistä, Outusta, Raa hesta, Kokkolasta, Pietarsaaresta, Uusi- kaarlepyystä, Waa>aSta, Suolahdesta, Jymäskylästä, Tauipereetta, Toija lasta ia Forssasta. Iltapäivällä. 1.47 Helsingistä, Hangosta, Tammisaaresta, itarialta ja Salosta. 3,47 Helsingistä, Kinalta ia SaloSta. 4,40 HelsiugiStä, Riihimäeltä, Tampereelta, ^ameenlumasta, Porvoosta, Toija lasta >a FvrSjasta. 7,25 salosta. 10,40 Helsingistä, Viipurista, Lappeenran nasta^ Pormovsta, Lvwii>asta. Lah desta, Hauieeutlnaasta, Porista, Rau matta, Tampereelta, ToiMaSta ja Forsiasta. 11,42 ^eijiugisra, Hangosta, Tammisaaresta, Xurialm >a salosta. Turku 1U10. Turua Kirjap. ^ Sanomalehti O. A