Torstaina 10 p. Maaliskuuta KARJALATAR N» 28 — 1910 VTVT ovat perinpohjaisten koetusten, oivallisten ai neiden ja parhaimman konepajatyön tulos. auroilla on maan muok kaamista varten sopivin muoto. aurat eivät rasita enem män vetojuhtaa kuin ajomicstäkään. VII A V! auran hankkii sentälulen f ILlllAJ jokainen ajatteleva maa- Osakeyhtiö Agros, Helsinki. Hdustaja Joensuussa : OSKÄR HÄÄRÄNEN. Kaksi kenraalia. Hedelmien termey- delliuen arwo Eräässä saksalaisessa lehdessä annetaan täydellisiä lieroja niin hyrvin hedelmien tertveydetlisesiä waikutulscsta ruumiiseeinme tuin eräitten lajien liiallisesta nautti; misesla johluivisra mahingolUsisla seurauksista. Sitruuna ou helnn hedeliuäin joukossa. Se puhdistaa rverta ja tunkeutuu kaikkien limakaljojen ja raudasten läpi ruumiissamme. Jatkurvasti ja kohtuulliseen nau- tittuna se elähyuää nisin kuollee: (harmaan kohdatkin limakalwes''a, sen huomaa esim. kaulassa. Sit ruuna liuottaa tuvimuodosltttsia, leinin ja luuivalon kerrostumia ja kuolettaa sienimuodosiulset. Se we- tää meusoluja yhteen, josta johtuu sen merta rauhoittama moima. W iikun at ja taatelit oivat erinomaista raitmttoa, mutta !ui- mattuina ne meneiräivät osan ra- wintoarmoaan. Tuoreina omat rik- kipureksitut iviikunansiemenet ter- meellisiä, kuimassa tilassa ne hel- posti tukkeeivat munuais- ja mak- fatiehyeet. A p p e l s i i n i t mailuttamat lie- memmin; nekin tunkeutuivat lima- kalmojen läpi, mutia ivaikuttaivat enemmän sählöliäiväsn. Sitruu- nau ja appelsiinin kuorissa on sa- moja sähkönämiä happoja tuin persikoissa, ne ivaikuttaivat ivain melkoista ivoimakkaammin, joten niitä on säästäivästi nautittama. Omena on jaloimpia hedel mälajejamme, sisältää paljo» rau taa ja on senmuotsi suositeltaiva kalmetustautisille ivereuniuodosliik- sen edistämiseksi. Lmcnassa on runsaasti typpeä, jota se luoivut- taa mereen, jotenka se helpottaa keuhkojeit toimintaa henqenahdis- tusta kärsiivissä. Ennen kaikkea ja se ramitsee aimoja. Hermolautisille onkin omenain syönti initä täh- dellisintä. Samasta syystä on omena oiivallinen rauhoitus- ja nukutuskeinona. Hyivä omena en- nen maatamenoa aittaa hyivän unen. Kirsikka on erittäin ramitse- wa ja sisältää paljon kalkkia luu- muodostumiselle. Se inaoskiu on omiaan mirtsaa kehittämään ja ulosajamaan^ inutta huonosti pu- reksittuna se häiritsee ivatsan ja luolien toimintaa, liueten sekä ne että myöskin keuhkot, munuaiset ja hienot munuaistiehyeet. Luumut omat hywiu raivitse- wia, mutta ivaikuttaivat moimak- kaasti suolistoon, jonka takia tä- män ollessa ärtynyt tai luumuja liiaksi syötyä helposti syntyy ripn- lia. Kun itiiden kuoret helposti rupeamat matsassa ja suolistonsa käymään, on heikkomatsaisteit luo- rittaiva luumunsa. P e r i s i k a t ja aprikoosit elähyttämät ivatsan seiniä, kiihot- tamat keuhkoja ja ennen kaikkea maksaa sapen eristämiseen. War- sinkin niiden kuoret omat arivok- kaat. W i i n i r y p ä l e e t liuoltmvat ja puhdistaivat iverta, keuhkoja, maksaa ja kohtua. Mansikoissa on runsaasti fosforia ja omat sen lvuoksi mai- niota ramintoa hermoille. Ätutta liiaksi nautittuna ne synnyttämät meressä kuumetta („nokkoskuumet- ta"). Tomaatit omat hedelmäin ja mihannesten mälirajalkai ne menemät munuaisten ja peritän lämitse ja puhdistamat merta ja hermoja. Kaikenlaisiin ihotauteihin ja meren pilaantumiseen omat ne parempaan lääkettä tui» hedel- mät. Pähkinä lajit antamat her- morasmaa, etenkin kokospähkinä ja kokosmaito, kun molemmat nauti- titaan kypsiltä. Malitettamasti ei kuitenkaan kypsiä hedelmiä lähe- tetä kauppaan. Mantelit ja tamal- liset pähkinät sisältämät kuorissaan sinihappoa, jotenka nämä helposti ärsyttämät kaula- ja äänijänteitä ja synnyttämät käheyttä. (Rjetshistä.) Kokemattomista tai lyhytnäköi-', sistä ihmisistä saattaa tuntua siltä,' että Ialtan ja Odessan ivä-^ Iillä mallitsee mitä hellin rak-> kaus. ^tse asiassa on asianlaita kni- tentin aiman toisin. Molemmat |,,Mustanmeren helmet" omat jo pariit muodeit aikana salaisesti käyneet itsepintaista taistelua maa- > ilman kunniasta. Taistelemat tie-' lysti kaupunkien kenraalit, Tol-' malsheiv ja Tuinbatse, eimät-' la itse kaupunisit, mutta asia- j hait on sama. Odessa näet^ on Tolmatshem ja ^alta Tum- hadse . . . vapisemin käsin tartttm Tol- matsheiv joka aaniu sauontalehtiin, jättäen kaikki muut kaupungit syr- jääit ja etsii ainoastaan Maltan sähkosaiiontat. Katsotaanpas, mitä erin- omaista on Maltan sankari tällä kertaa aikaan saanut. Sanan ..sankari" Tolmatshem lausuu halmeksimalla ääitellä. — ^nlekaainmepa, mitä maltio- mies nyt on keksinyt, — tuumii Tumbadse samalla aikaa Ial- tassa, silmäillen Odessiin sähkö sanomia. Sanan ..maltiomies' hän lan- suu halmeksien. Kerran Tolmalshem luki sähkö- sanoman, joka synnytti hänessä kylmänmäreitä. Sähkösanoma ker- roi i ^ a l t a. Kenraali -Tunxbab- se piiritti romua t){oiuitoroan huivilan, U)tx)ttt seit tuleen joka nurkasta ja käski sitten tuhkan ha- soittaa. - Kas sila! — pääsi Tolmat- sheivilta. — Miltei . . . minä pol- tait pörssitalon. B!utla sitä oli mahdoton tehdä. Minä aikana xvnorolandesta ta- hansa Tolmatshem aitoilaan pörs- ^ siin, oiettiin hänet^ ivastaan lei- mallä ja suolalla, hurraa-huudoil- la ja lahjoituksilla Wenäjän kan- san liiton hymäksi. Kanivan mietiskeli Odessan ken- raali ja mihdoin huudahti: — Kalsokaamniepa, kuka jää ivoiiolle. Kahden päimäix perästä luki hallan kenraali seuraaman sähkö- sanoman: Odessa. Kenraali Tolmat shem on julistanut edusmies Ärod- stin maalin milättöinäksi .... Brodski ei pääse maltakunnan duumaan. — Tahtoo moitlaa ntinut, — niutisi Tumbadse. — Odota- pas main. — Hyivä, -- mirkkoi hän muu- tanxan nxinuutin' kuluttua. — Te tahdotte luoda itsellenne ninten edusmiesten kautta, mutta ininä menen korkeammalle. Taistel laan main, teidän ylhäisyyten- ne . . . Samana yönä näkyi malo Tuin- badsen mirkahuoneesta melkein aamuun asti. Kenraali istui kir- joilnspoytänsä ääressä ja ahkeras- ti kirjoitti. Muutaman pänvän kuluttua Tolmatshemin aamuteeta juodessa lähetettiin seuraama säh- kösanoma: Jalta. Kenraali Tumbadse on antanut aitkarat nuhteet Suo- tnen kenraalikumernööri Böckman- nille sen johdosta, ettei hän mie- lataan ole kartoittanut meidän ^vihollisiamme — suomalaisia — i Snomen rajojen sisältä. Kenraali ! Tumbadse ou kehottanut tylyssä ! mnodossa keitraaliknivernööri Boek- mannia jättämään ivirkaerohake- innksen. ^ — Et moita Tolmatshemia! — | haaraa rinnassa, mutta hymy huu- ' lilla — mirkkoi Tolmatshem. Te Bockmannia, mutta minä. . . Ja kilpailu jatkxti. Kenraali Tumbadse käski kar- ; koittaa Jaltasta kaikki tummaive- l riset henkilöt. ^ — Ette säikytä! — lausui keu- . raali Tolmatshem. Kyllä tiedäm- me, miieii tuleinme ivastaamaan. Ja Tolmatshem kartoitti O des- sasla mähitellen kaikki xoalkoiveri- set. Tuntbadse antoi muistutuksen synoodille. Seuraamaita päimäitä Tolmat shem löylytti pääininisteriä. On tietämätöntä, kuinka pat rioottien kilpailu lopultakin päät- tyy. Kerrotaan, että Maltan ja Odessan fuuluisuufsieu kanslioissa salaisesti xvalrnistetaan kahta kier- tokirjettä. Odessan kiertokirjeessä kenraali Tumbadse julistetaan toisheimoi- seksi ja hänet kielletään mat- kustamasta Odessaan karkoittami- seit uhalla. Jaktait kiertokirjeessä keuraa- li Tumbadse erottaa kenraa- li Tolmatshemin ilman auornus- ta . . . Pikku tietoja. Miten Audrcm <<arncgieu ri- kastuminen alkoi. Mr. Carnegie, monimiljonääri, joka on lahjottanut kymmeniä mil- joonia hyiväntekemäis- ja simis- lystarkoituksiin, kertoi joku aika ta- kaperin, mitenkä hän ensi kerran moitti suurehkon summan. Muistanpa mielä, sanoi Car ixegie, kun, työskennellessäni Penn- sylivaniix rantatiellä, luokseni saa- pui Moodruss-iximineix mies, näyt- täen minulle paria uutta makuu- maunumallia. — Tarmitsemme näitä mielä kerran, sanoin minä, ja seuraus olikin, että Pennsylmania-yhtiö ti- lasitin pari sellaista. Kun myöhemmin tapasin Wood- nissin, lausui hän minulle: — Te näytätte oleman iloinen poika, Carnegie, jonka ivuokst mi- nulla ei ole mitään mastaan, että ryhdytte liiketomerikseni. — All right, sanoin minä, mie- lelläni. — Saatte kahdeksannen moitos- ta, lausui Woodruss, sekä mamitfi sen summan — muutamia satoja dollareita - joka minun tuli mak saa. Minulla ei okltit yhtään rahaa, mutta menin erään päällikköni pn- heille ja pyysin häneltä mainittua summaa lainaksi. — Olkoon menneeksi, tuumasi hän, te olette reipas voika, saatte rahat. Sillä tatvoin alotiix. Ansaitsin •'iO,(ti»n kr. siitä kaupasta ja yhdyin sirteix Pullinan-yhtiöön. lainattuja ylcllisliyspnknja. Amerikassa oix hyiviit tamallis- ta, että simistyneet ivarakkaat nai- set tilaamat kotiinsa seurustelupu- kuja, turkiksia ja muita kallisar- ivoisia pukuja ..näyttääkseen niitä miehilleen", ennenkuin ostamat ne. Tällaista tapahtuu kuitenkin ei ainoastaaii Chikagossa ja ^)!ew- horkissa, maan suurille loiitoolai- sillekin kiikkeille. Chikagossa omat liikemiehet liit- toutuneet ja panemat nyt suuren silmiinpistämän nxerkin jokaiseen esineeseen sekä kirjoituksen: ..tätä ei oleta takaisin, jos meikki pois- telaan." Äiurta Lontoon muoti- kanppiacxl oivat ikämä kyllä siinä määrin naisien hallittamaixa, ettei- mät uskalla ryhtyä niin kouraan- tuntumaan keinoon. Erään suuren muotiatelierin johtaja on muuta- ntalle sanomalehtimiehelle selittä- nyt, että jos hän noudattaisi chi- kagolaisten nteiiettelyä, menettäisi hän pian kaikki ostajansa. Ainoastaan Lontoon turkiskaup- picint oivat osanneet suojella it- seänsS määtinkäytölseltä. He kiin- nittämät kaikkiin turkistamaroihin- sa suttreu läkkileioyn, joka tekee mahdottomaksi tamaran käyttämi- sen. On myöskin ehdotettu, että lähetettäisiin nais-salapoliiseja suu- riin seurustelutilaisuuksiin, jotta nämä ottaisimat seliville ja an- taisimat asianomaisille tiedon, jos jokn niissä käyttää koliin „näh- tämäksi" lähetettyä pukua. leo Tolstoi maailmankielistä. Eräs Tolstoin luona kämijä kertoo, mitä mieltä tirjailija-mau- hus on keinotekoisista maailman- kielistä. Ne oivat kokonaan tar- peeltoinat, kusta maailmassa oix olemassa kaksi kieltä, joita kaikki ihmiset ynxmärtämät. Toinen on työn, toinen rakkatlden kieli. Tol- sloi kertoi eräästä mapaaehtoisesta, joka Turkin sodan aikana junasta pudotessaan joutui saksalaisten ta- lonpoikien keskuuteen. Kun hän mihdoin oli jälleeix joutunut omais tensa luo, kysyttiin häneltä, miteix hän oli tullut toimeen mieraassa seudussa kieltä osaamatta. „Mi- ntit mieliin halkopinon lito, an- neiliiit kirmes tateen", kertoi iva- paaehtoiiten, „ja se oli tarpeeksi selivää kieltä. Kun isäntäni hy- ntyili ja taputti minua olalle, ei ollut maikea käsittää mitä se mer kitsi. Tai kun nxiitut mietiiit me- siammeen luo ja osotettiiix joelle päin oli luonnollista, että minua pyydettiin hakemaan mettä. Tein työtä, sain ruokaa, ja me erosim- me ystäivinä." ..Kas siinä on maailman kieli", huudahti Tolstoi. ..Kautta koko maailman yinmär- rerään työn kieltä." Eräs englantilainen lääkäri taas joutui sattumalta yksin etio- pikaisten luo, joiden kielestä ei hänellä ollut acuvistustakaan. Asukkaat eimät aseetonta miestä pelänneet, ja piau alkoi tämä käyttää taitoaaix sairaustapauksis- sa. Ennen pitkää oli hän seudun suosituin mies ja maikutusivallal- laan sai hän heimosodan lakkaa maan neljäksi pitkäksi ivuodeksi. Kun hän xvihdoinkin pääsi jälleen lähtemään omaistensa luo, oli ak- kuasukasteit suru lohduton. Etiopia- laisten tiellä hän ei osannut, mutta seit sijaan osasi hän lähimntäis- rakkauden ylemää ja mahtatvaa kiellä. Työn ja rakkauden kieli — kas siinä ihmisten suurimmat ajatus- ten ilmaisnmälineet, „inaailinatt= kielet", jotka takaamat kaikkien kan sojen mekjeytymisen. Kuulutuksia. (K. S. 1 k 4 b . 100 mm). Kuulutus. ( Rääkkylän kunnan ylimääräinen kuntakokous pidetään kunnanhxio-. neella olevan maaliskuun 21 päivänä ! kello 1 päiv v jolloin päätetään seu- 1 raavista asioista: 1) Pastori K. A. Laurin vapaut tamisesta kuntakokouksen esimiehen toimesta ja valitaan kuntakokouksen esimies hänelle määrätyksi ajaksi. 2) Luetaan Kuvernöörin viraston välipäätös N:o 107, olevan maalis- kuun 1 päivältä, ja päätetään kirjal- j lisen selityksen antamisesta Juho; j Kolehmaisen valitukseen sen johdos ta, ett'ei kuntakokous ole häntä va pauttanut lautakunnan esimiehen toi mesta. 3) Hyväksytään tai. Juho Jout sensaaren ja Juho Kotilaisen laskut. 4) Päätetään lois Pekka Räsäsen lapsen kustantamisesta sairashuo neeseen. 5) Päätetään takseerauslautakun- nan ehdotuksesta manttaalin raha- maksuksi maanteitten ja siltain kun nossapitämistä varten laissa sääde tyksi ajaksi. Rääkkylässä 5 päivänä maaliskuuta 1910. Ä. Pesonen, varapuheenj ohtaj a. Luujauhoja, jTuomaskuonaa, Kainiittia y. m. läSltUHHil. Välillämme oleva velkajuttu on lopullisesti so vittu. Liperin Taipaleella 8 p. maalisk. 1910. 1 Kontra Surakka. Iivana Hartikainen. Kuulutus. Talollisen H. Korhosen sijaan, > jonka kihlakunnanoikeus päätök sellään 3 p:nä Joulukuuta 1909 j on vapauttanut Pohjoisenvuokra- i lautakuntapiirin vuokralauta- i kunnan jäsenen toimesta, toimi- ' tetaan uuden jäsenen vaali kun- . nanhuoneella Lieksassa kuluvan f Maaliskuun 21 päivänä klo 1 päivällä, Josta asianomaisille tä ten ilmoitetaan. Pielisjärvellä, Maalisk. 5 p. 1910. ( Juho Kärki. Jousi-, Lapio- ia Rulla- Timoteen, Apilaan, Rehuherneen, Peluskin y. m. y. m. j os talollinen Juho Näätänen Kantotyrjän kylästä Nro 9 Kiteen pitäjää, tai talollinen Juho Matikainen Kantosyr- jän kylästä N:o 4 Kiteen pi täjää, ei käy hakemassa allekir joitetulta edellisessä (J. Näätä sen) tilan kaupassa tehtyä 4,900 Smk. suuruista velkakirjaa alle kirjoittaneelta 14 vuorokauden kuluessa, niin sen jälkeen tulen mainitun velkakirjan suhteen me nettelemään kuin omani kanssa. Kiteellä, maalisk. 4 p. 1910. Heikki Pääskynen, asioitsija N:o 7 Kantosyrjä. Huutokauppoja. (K. S. 2 k. 4 8. 50 mm.) ! | Suuri irtaimiston | huutokauppa. j Vapaaehtoisella huutokaupalla . myydään ensi keskiviikkona tä- ^ män kuun 16 p:nä Suoniemen tilalla 2 km. Tohmajärven ase malta kaikenlaista irtainta omai suutta : hevosia, lehmiä, heiniä, olkia, maanviljelys- sekä talous kaluja y. m. y. m. Tohmajärvi, ^/s 10. O. Lampio. y. m. rautakauppa-alaan kuuluvia tavaroita myyn Rautakaupoissani Joensuussa ia Nurmeksessa Olli Pitko. Venäjän kurssi on tänään . 268. 50 266: 66 2 /s 3 kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Lontoo a/v. . . 3 kk. ... Pariisi a/v . . 3 kk. . . . Antverpen a/v . 3 kk. . . . Berlin a/v . . 3 kk. . . . Lydekki a/v. . 2 kk. . . . Hampuri a/v . 3 kk. . . . Frankf. a.M. a/v 3 kk. . . . Amsterdam a/v 3 kk. ... Wien k. s. . . Kristiania a/v . Tukholma a/v . Köpenham. a/v. Chigago a/v . Uk. p. 25: 37 100: 80 100: 40 124: — 124: — 124: — 124: — 209: 40 105: 50 139: 20 139: 20 139: 20 , 5: 23 Uk. p 25: 22 25: 04 100: — 99: 50 99: 70 99: 10 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 206: 80 104: 80 138: 70 138: 70 138: 70 5: 16 Ilmoituksia. Oskolan äänestysalueen vaaliluettelo vuodeksi 1910 on yleisön nähtäväksi esillepantu allekirjoittaneen luona olevan Maaliskuun 8 päivästä saman kuun 23 päivään. Oskolassa 2 p:nä Maaliskuuta 1910. Vaalilautakunnan puolesta: Simo Kärnä. (K. S. 1 k.) Myytävänä. Suurin varasto Suomessa Verkkoja' joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloia sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va- E oia y. m. Tavara parasta. Hinnat ai vimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Kääre- paperia (makulatur) saatavan» tämän lehden kirjapainosta. Valutavaroita, Tapettia, Linoleumia, Pahvia ja Paperia. Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka sazoassa osoittaa jonain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. J oenfluu—Viipuri Joensuu . läht. Hammaslahti Onkamo . „ Tohmajärvi „ Kaorila . „ Värtsilä . tul. „ läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . Helylä . . „ Sortavkla tul. ti läht. Kuokkanieini Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elisenvaara tul. »i läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea n tul. läht. Hannila . „ Kavantsaari „ Karisalmi „ Tali . . „ Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. ti » ji Viip. Hels. läht. Viipuri—Joensuu Hels. Viip. tul. n ji » Pietr. „ „ * ff » n n n n » n Viipuri . läht, Tammisuo . Tali . . , Karisalmi „ Kavantsaari „ Hannila Antrea » tul. läht. Koljola . „ Sairala „ Inkilä „ Ojajärvi . „ Hiitola . „ Alho . . „ Elisenvaara tul. _ läht. Ihala . . , Jaakkima „ Niva . . v Kuokkaniemi Sortavala tul. _ läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. » iäht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Hammaslahti Joensuu. tai. 3.26jl000 3.36|10.10 4.10:10.44 4.24! 10 58 4.52; 11.27 5.07 5.34 6.52 6.11 6.32 7.07 7.S5 7.41 8.51 8.13 8.32 8.oi 9.54 9.T7 9.23 9.11 9.5o 11.42 12.08! 12.18 12.36 12.55 1.27 1.50 2.01 224 2.39 2.50 3.09 3.21 3.33 3.44 3.56 4.04 6.00 6.21 6.35 6.49 7.03 7.16 7.25 7.151 2.51 5.57 1120 l.lo 7.03 5.^ 1.03 11.03 10.45 5.02 10.29 m 4.34 10.12 3.54 764 11.38 Pika juna 6.10 2.41 7.oÖ & £. o a V 5.55 2.27 6.40 6.50 7.02 7.13 7.25 7.37 7.54 8.09 8.26 8.48 9.00 9.27 9.56 10.16 10.35 10.45 11.13 11.33 11.58 12.12 12.45 12.55 1.07 1.55 2.18 2.46 3.00 3.10 3.24 3.44 4.07 4.45 5.23 1.30 1.40 1.53 2.05 2.18 2.31 2.50 3.05 3.21 3.42 3.53 4.18 4.46 5.05 5.24 6.34 6.02 6.51 6.?Ö 7tö 7Z 74o 8.6 i 9.33 9.»i 9.4o 9.55 10.35 10.54 10.4o 11.25 12.55 Seka inna 4.15 4.27 4.44 5.0C 5.32 5.48 6.09 6.24 6.4" 7.i3 7.25 8.33 8 4o 9.n 9.32 6.3^ 6.53 7.lSf 7.4£ 8.3S 9.1f [iriaa. 0.-Y:i ■ ■ Ksisverkkojai Nuotanosia, valm. nuottoja, Riimu- verkkoja, Rysiä y. m. kalastus- tarpeita. Isoin ja halvin varasto. Jälleenmyyjiä otetaan! Hintaluette lolta ilmaiseksi! Viimeiset palkinnot: Neljä I:stä Turun kalastusnäyttelyssa 1908 za viisi Iistä Uudenkaupungin 1909. Turun Kalanpggdgs-Liikc, Turku. (I. 44241) Viulunkieliä, JS — • t JynnipiJha ja äänirautoja Joensuun J^irjap, O." Y:n Paperikaupassa. Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1909 toistaiseksi. Asema Joensuu . . Lehmo . . Kontiolahti . Jakokoski Kaltimo . . Paukkaja . Uimaharju . Haapalahti Kelvä . . Vuonislahti . Tiensuu . Lieksa . . . H e T3 <o cr S s TS T3 6.02 6.24 6.50 7.19 7.45 7.59 | 8.31 | 8.63 9.15 10.00 10.20 Asema Lieksa . . . Tiensuu . Vuonislahti . Kelvä . . Haapalahti Uimaharju . Paukkaja . Kaltimo . . Jakokoski Kontiolahti . Lehmo . . Joensuu . . H c T3 6.19 6.55 7.26 7.47 8.11 853 8.51 9.25 9.46 10.16 10.30 2 10 5 10 2 10 2 2 10 1 B t 3 5 5.50, 6.041 6.34 6.56 7.29 7.47 8.09 8.33 8.55 9.26 10.01 *o ■o 1 10 2 2 10 2 10 i> 10 2 6.00 6.20 7.05 7.27 7.49 8.21 8.35 9.01 9.30 9.56 10.18 Rautatien tavara- sekä pikata varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. „ » .PP.T " 6 PP-.^ Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan Ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joensuun Kiifcp. 0.«¥.