liistsins lokakuun 18 p:nR li s l!8 — >8Ig S ril! L qz» -«» . ^ S Z .« « «- « L -« -L «- .<Z « -- »« « « .-L « « »-» «-. ? !L ^ »»» »»^ « »» » «-» Z. .« T « -Z. ^ » « Z ^ »s « 'L 7N -» « «-» « ^ L « « " « « »? .S «> s ^ «- S -L ^ 8 Z « « » T -L V ^ zz « LS ^ " D ^ .F Z H »» « >. « » « tt »-> US « ^ 2? »-» .«M «K -«-» Z7Ä <-S H »- Z ^ Z Z .« Z z » «- '-S ^ « s '? « LS «5» xx ^ 5? «2 S ^ .-L ^ ^ > LS ? A » ^ L 'L -Z- a» ^ » 5, s 5>- ^ c «- « M a?» 5 >. L ^--4- v «z » '»! ^ L A 5: ^ -x: 8 I !^S « sanansa maltiollisista ja yhteiskun nallisista toimintotamoista. Maliisi- jäin tärkein ja Vastuunalaisin tehtä viä on walita itsellensä edustajat. Mutta ennenkun osataan malita hy myt edustajat, on ivalitsijain ottama selmillä yhteiskunnallisesta ja Val tiollisesta elämästä, erilaisista katsan tokannoista ja toimintatamoista sekä niistä asioista, jotka tiedetään joutu man eduskunnan ratkaistamikfi. Waltiollinen ja yhteiskunnallinen Valistustyö on puoluejärjestöjen en- simäinen ja tärkein tehtämä. Siihen on nyt ryhdyttäma, sikä on tarmolla tehtämä. En paikkakunnilla moidaan sitä tehdä eri lamalla. MMkoon kukin järjestö sen tarvon, minkä paik kakunnan oloissa parhaaksi näkee Keskustelut, puheet, esitelmät, kirjal- lisuudm leivittäminen, kaikki se on sellaista työtä, jota on tehtämä olo jen mukaan. Mutta yk sion, joka on kaikkialla heti tehtämä! kokoonnutta via joka pitäjässä, asetettama ylsi pi täjän johtama toimikunta sekä asetet- tama joka äänestysalueeseen oma toi mikuntansa. Nämä pitämät huolto, että maalimasmiStelut tulemat täs mällisesti suoritetuiksi, Vaaliluettelot kopiotuiksi ja tarkastetuiksi, otteidm hankkiminen järjestetyksi, wa!itfija> yhdis!yk-et muodostetuiksi j. n. e. ja ennen kaikkea puolueen äänenkannat taja ..Satakunta" lemitetyksi jokaiseen perheeseen. Sellailesn on nyt paras aika kä sissä. Miumichillä on enimmin ai kaa herqenpe^tonsa muckkaamiseen. Ptkät iltapuhteet omat omiansa tuollaiseen henkiseen työskentelyyn. Ryhtykööt puoluejärjestöjen toimihen kilöt heti panemaan käyntiin mulis tustyötä. Ensi marraskuun puolimälissä on Porissa Turun ja Porin läänin poh, jsisen maalipiirin Suomalaisen puo lueen edustajain kokous ja suomalai sen puolueen suuri kokous juhlineen arpajaisineen, iltamineen y. m. Siksi pitää kaikki Valmistamat toimenpiteet joka pitäjässä olla suoritetut ja niistä tieto annettu piiritoimikunnalle sekä edustajat malittu ja miehet matkaan sen pitemmittä puheitta. 5H»lislicn «mli- julistiis. Ensimäisinä kaikista puolueista omat sosialistit meillä nyt julistaneet Vaalitaistelun, Nykyinen wakawa aika ja sosiaalidemokraattisen puolueen suurilukuisuus maalimat, että siltä taholta annettuihin erikoisempiin lou. suntoihin kiinnitetään rvSHSn enem- mSn huomiota, niin peräti mähän tyydytystä kuin sellainen tehtämä tarjookin. Sitten kuin on lyhyin piirtein kerrottu Viimeaikaisista Valtiollisista tapahtumista ja eduskunnan suhtees ta mihin, sanotaan puheena olemassa julistuksessa että ..se Valtiollinen sorto, jonka uhriksi Suomen kansa on joutunut, ei ole mik.Zän muuta kmn ilmaus mcillassaolemon kapita lismin itsetietoisesta työtätekemän luo kan mapauspyrkimySten mastustami- sesta. Nytkin edessämme olema maa- litaistelu on käsitettämä juuri tältä kannalta". ..Eduskunnan porvarilli set ryhmät tosin makuuttamat, hekin, tahtomansa puolustaa kansamme Val tiollista mapautta. Mutta tähän astinen kokemus puhuu aimzn toisto kieltä". „Miamme pormaristo on yhä uudelleen osottanut, että sen mastarinta rajoittuu main omien etujensa malmomiseen". „Kun on oll?it ky>ymy^ köyhälistön oikeuksien pzlkenusesta, on pormaristomme ker naasti yhtynyt mac-mme sortajiin". Ii jotta oikein käsitettäisiin, mitä tällä kaikella karkotetaan, sanotaan mielä Vahmemmaksi makuvdeksi, että »Nhteiskunnallinen uudistustyömme on pormaristomme mieliksi kokonc-an pysähty-y', kotimainen rahawalta hättZUemättä polkee työtätekemän luokan ewja, köyhälisiöä mastaan taistelee taaniumus eheällä rinta malla, jossa kotimainen riistäjäluokka Veljellisesti seisoo Vieraan sortajan rinnalla." N'. den alkuperäisten joukkojen sie luun, joihin sosiaalidemokraattiren Valistustyö moi ulottua, tahdztaan siis painaa se usko, että nykyinen wal iollinen ristiriita, meitä mastaan suunnotut kiihkokansalliset intohimot ja koko se kaikessa merkityksessä taan tumuksellinen hyökyaalto, joka mei dän ylitsemme nyt tulmii, ei oikeas taan ole mitään muuta kuin talou dellisten luokkamaStakohtain aiheut tama taistelu, mähän tai oikeastaan ihan samaan tapaan kuin joku työ lakko tai työnsulku. Näin yksinker tainen jutiu on siisasia sosialisteista — tarkotan sosialistijohtajista. Mi ten yksinkertainen se silloin onkaan joukoista! Miten tällainen tulkinta on omiaan edistämään niitä maka- mia mielialoja ja M! yksiä, mitä asema maatii. sen käsittää jokainen. Mutta tämän selityksen Valossa woi ymmZrtää jotain siitä kemy^mielisyy- deStä ja yksipuolisuudesta, jolla edus- kuntamme suurin ryhmä on tätä asiaa käsitellyt. Mutta ainoastaan jotain, ei kaikkea. Sitä ei nimittäin woi käsittää, mitenkä sosialistijohta jamme woiwat silmää räpäyttämättä Väittää, että kutkaan muut kuin he eimät mälitä Valtiollisesta mapau- deStamme mitään, maan että „por- warit" seisomat sen hämittäjien konssa ..Veljellisesti" samassa rintamassa, yhtymät näihin. Tämä ei ole tosin ensi kertaa kuin filtä tahslta tällaista puhetta pidetään, mutta tässä yhtey> dessä se tuntuu käsittämättömältä kun samassa julistuksessa juuri edellä sanotaan ensin näin: „Jo Viime kemännä osotti Edus kunta tämän n. s. yleismaltakunnal- lisen lain todellisen luonteen ja tar koituksen. Mutta huolimatta Edus- kunnan ja Suomen kansan masta- lauseista ja huolimatta niistäkin lukuisista Vastalauseista, joita malis- tunut yleinen mielipide maailman eri osissa on pannut tätä maltiokaappa- usyriiyStä mastaan, on tuota lakia alotettu somelluttaa käytäntöön." „Welmollisuutensa mukaisesti Edus kunta torjui tämän kansamme oikeuk sia loukkaaman Vaatimuksen, eikä ottanut käsiteltäiväkseen perustusla kimme Vastaiseen Venäläiseen lakiin nojautumia ja laittomalla tamalla sille jätettyjä ehdotuksia". »Tämän johdosta Eduskunta nyt on hajotettu, näennäisena aiheena siihen on ollut ravgzista Eduskuntaa sen melmolli- suutensa mukaisesta menettelystä." Julistus ei siis tässä kohden tee mitään erotusta eduskunnan porma» rien ja sosialistien Välillä. Asia esi tetään, niinkuin se onkin, että kaikki ryhmät puolustimat maamme oikeuk sia. Sitten seuraamalla palstalla riennetään heti huutamaan, että por- marit isänmaataan kamallaen yhty mät maamme oikeuden hämittäjiin, toimimat niiden kanssa täydellisessä Veljeydessä. Olisihan liikaa maalia näihin waa- lijulistulsiin jotain uutta ja ennen sanomatonta. Enemmän tai Vähem män kulunutta kamaraahan sitä köy- hmä aikoina täytyy ihmisten käyt- tää. Mutta sen merran woi Vaatia meidän maamme henkiseltäkin köyhä- listöltä, että se ei julista maailmalle ainakaan sellaisia mäi teitä, joiden Valheellisuus käy ilmi jo saman ju- listuksen muista kohdista. Meidän sosialistimme omat siis sanoutuneet nykyisenä hetkenä irti muista kansanryhmistä ja julistaneet taistelun näitä mastaan. Jo siitä »roisi lausua jotakin, miten sellainen teko on orwosteltawa. Mutta ker naasti tunnustettakoon, että on Vai kea langettaa mitään ylimalkaista luzmiota niistä sinänsä, jotka lähte- wät omia teitään astumaan Vaaral lisenakin hetkenä. Joskus siihen saattaa olla suora pakko, mutta sitä on aina Vaadittama, että tällainen teko tehdään totuuden pohjalla eikä Valheellisiin Väitteisiin turmautuen. Ei myöskään ole syytä mäittää sitä, että tällainen teko, johon mei dän sosialistit nyt omat ryhtyneet, olisi jotain aiman ennen kuuluma tonta. Marsinkin Saksasta lvoi löy tää saman suuntaisia esimerkkejä, ja siellä ja täällä muuallakin vn sosia listien keskuudessa pidetty puheita jz annettu lausuntoja, jotka Vastaamat meidän sosialistien nykyistä kantaa. Mutta y'eistä se ei suinkaan ole edes sosialistien keskuudessa muualla maa- llmaSsa. MeisempLä on pikimmin se maatimus, että sosialistien on maaran heikinä yhdyttämä muihin kansanluokkiin isänmaata puolusta maan. Bebelinkin, joka nuorena on puhunut monta reikää päähänsä tässä asiassa, on manhempana täyiynyt antaa isänmaalle se kuin isänmaan on. Ja Viime aikoina omat monet muut Saksan sosialistien merkkimie het makuuttaneet sosialistien lähtemän muiden rinnalla tappotantereellakin, milloin ulkonainen mihollinen isän maata ahdistaa. Ja niissä maissa, missä kansallinen sorto cn todella tuntuma, ymmärtämät sosialistitkin tamMsesti aseman koko joukon toi selli tapaa kuin miksi se meillä tässä sosialistien maalijulistuksessa efile. tään. ..Sosialistische Monatshestissä" kirjoittaa manha puolalainen sosialis tijohtaja Jgnacy Daszynski Viime elokuulla m. m. seuraamaa: »Länsieurooppalaisille tomereille saat taa puhe kznsallisuueasio.5ta tuntua mähän Vanhettuneelta. Ranskalai selle, saksalaiselle ja italialaiselle saat taa tämä kysymys olla yhdentekeviä; hänellä onkin kaikki se, minkä tähden muut kansat Jtä-Euroopassa saamat päänsä puhki miettiö; hänen kansansa on yhdistetty, mieras sorto on tor juttu. Kansakoulusta yliopistoon saakka on hänen kielensä opetuskiele nä, ja Virastoissa ei kaiu sanaakaan Vierasta, hänelle ymmärtämätöntä kieltä". Mutta „Jtä-EaroopaSsa on kansallisuuskysymys tullut yhdeksi sosiaal;demokratian tärkeimmistä kysy myksistä". «Kansallinen sorto on siellä kansan suurten joukkojen joka- päirräiseSsä elämässä liduttawaSti tuntuma, se rasittaa etenkin kansan työtätekemää luokkaa". Mieras hal litus kohtelee työmäenluokkaa niinkuin malloitettua kansaa. Sellainen halli tus saattaa kohdella mieraSta kansal lisuutta tamalla, jota se ei ilmoisna ikinä uskalla omaa kansollisuuttaan kohtaan ajatellakaan. «Sorretun kansan koko julkinen elämä käy sai raaksi ja epäsäännölliseksi; kaikki luokat kärsimät siitä enem- män tai mähemmän." ..Meidän on tosin Vaikea — sanoo hän — kuwi- tella, että nykypäimien isänmaallinen pormaristo ryhtyisi birrikaadeilla taistelemaan, niinkuin sen isät ja iso isät ennen tekimät. Mutta se ei ole wielä Viimeistä sanaansa sanonut, ja kun sille palkintona Väikkyy kansalli nen maltio, jossa se woi toteuttaa luokkaetukaan, niin jo silloin se on tekemä moitamansa." Daszyvfli pitää kansallisuuskysymystä sinänsä yhtenä suurimmista Valtiollisista tekijöistä ja maatii, että sosialistien on myös sille omiStettama harrastuksensa. Hän todistaa, että kansallisen Valtion puolustaminen mastaa sekä sosialis- tien että ..pormarien" etuja. Niin Daszynski, mutta hän puhuu kin sellaisen kansakunnan keskuudesta, joka on jo saanut luissaan ja yti- missään tuntea, että sellainen asema, joka meitäkin nyt uhkaa, on hiukan enemmän ja hiukan toista kuin se, mikä pelkistä yleisistä kapitalistisista »työtätekemän luokan Vapauspyrin- töjen waZtustamis"-hankkeista seuraa, lousuu U. S:ssa nimimerkki K. N. R. Mi-l MÄ-l. — Kakfi ««tta warfi»aiSta professori»wir?aa ehdotett» yliopisto»». Prosessorit W. Ruin ja E, N. Setälä omat tehneet H :sto> riallis-kieMeteellisessS osastossa ehdo tuksen, että perustettaisiin uusi ..koti maan ja Vertaileman kirjallisuushis torian" prosessorinnsirka ja että ro> manilaisen filologian prosessori I W. Söderhjelm siihen Virkaan ilman miran awoimeksi julistamista nimi tettäisiin. Pros. I. Mandelstam ehdotti, että nykyisen slaamilaism filologisen yli määräisen prcsessorinmiran sijaan pe rustettaisiin uusi Varsinainen proses- sorinmirka ..menäläisessä ja slaami- lmsessa kielitieteessä", jonka piiriin siiriyist kielellinen osa nykyisen Venä jän kielen ja kirjallisuuden prosesso. rmwirc>n alaa, sekä että slaamilaisen filologisen ylim. pros. I. I. Mikkola ilman rUrkaa amoimeksi julistamatta nimitettäisiin perustetta maksi ehdotet tuun Virkaan. Kauppaoppilaitosten» opet tajai» eläkelaitos. Teollisuus- hallitus on antamassaan lausunnossa, pitäen hymin suotawana, että kysy myksenalainen eläkelaitos saataisiin perustetuksi ja koska liian suuri rasi tus kohtaisi kauppakoulunopettajia, jos he ilman maltionamustusta hznk- kisimat itselleen oikeuden eläkkeen naut timiseen, ehdottanut että samalla kuin eläkelaitoksen sääntöehdotus hymäksy tään myöskin määrättäisiin maltion amustuksena puolet suoritettamista Vakuutusmaksuista, joka anmstus ei kuitenkaan saisi nousta »vuotta kohden 15,000 m?, korkeammaksi. — Liikc»«ewirastoje« kierto kirjeet, taksat y. m W-asan 12.ssa yleisessä kauppiabkokoulseSsa 1909 lausuttiin se toiwc >mus, että maan liikenne.'virastot, eli tulli, rau tatie- ja postihallitus julkaifisimat tai saettaisi wat yleisön tietoon nykyistä sopimammalla ja tar?otu?senmukai- semm.lla tamalla ne kiertokirjeet, tak- sat, määräykset y. m. sellaiset, joita nämä h llitukset toman takaa julkai semat. Suomen kauppamaltuuskun- nan kesku^mzliokunta on nyttemmin senaatilta anonut, että tällaiset mää- röykset julkaistaisiin Kauppalehden ja Merc ttorm liitteinä, katsoen keskus- Valiokunta tämän julkaisemistawan liikennöitsijöille edullisemmaksi samalla kuin se tuottaisi Verrattain mähän kustannuksia Valtiolle. — KarZviaiS«aria»«tto. Ke- säk. 20 pnä 1906 antoi senaatti, ku- ien tunnettu, pääMien, jolla kiellet tiin kc.rViaismarjapensaslainten ja tuoreiden tn kuimattujen karmmiS- marjain tuonti Suomeen, jotta sen kautta estettäisiin amerikkalaisen ho meen lemiäminen ja tuonti maahan. Koska tästä kiellosta huolimatta mainittu karmiatsmarjahome on le- minnyt yli koko maan, on maanmu- jelyshMtuksessa herätetty kysymys siitä, onko enää tarpeellista ja edul listakaan tätä kieltoa ylläpitää. Maan- rviljelyZhallituS o.'kin tämän joddaSta kääntynyt maltion pomoloogin B. W Heikelin puoleen, joka asiassaon maan- Viijelyshallitukselle lausunnon anta- nut. N 'iden näkökohtain perusteella, jotka pomoloogi Heikel on esittänyt, on maanlviijetyshallitus nyt senaa tille ehdottanut toimenpiteisiin ryhty mistä tämän tuootikiellon lakkautta miseksi. — A Alamies toimet p»i«o- afiai«yl?haSit»kse»sa. Kysymys jälleen asetetun asiamiesl-.itoksen pe rustamisesta painovlchollitukseen tu!ee tällä miikolla käsiteltämälsi senaa tissa. — T«r«» ho»ioike«S. Kumo ten hamioikeuden päätöksen, jolla ho- Vioikevdennotario Gustos ArrheniuS oli nimitetty Viskaaliksi Turun homi- oikeuteen, on senaatti määrännyt ho- mioikeuden antamaan asessori A. W. Heikkilälle, joka päätöksestä oli Va littanut, Valtakirjan sanottuun wis- kaalinwirkaan. Auskultantiksi homioikeuteen on otettu Oskari Demetrius Juusela. — TtzöttSmai» laSke«i«e» ka»p«»tte» wae«laSk»» tzhtey- tee». Tilastolliselle päätoimlStolle on Ammattijärjestön toimikunta teh- nyt esityksen siitä, että ensi ,oulu- kuussa toimeenpantaman Mäenlaskun yhteydessä maamme suurimmissa kau- pungetSla otettaisiin selmille myös työtlömäin lukumäärä. kmi> Ii s. liisi. Maalipiirimmc Suo malaisen puolueen kokoukset Porissa. Maalipiirlmme Suomalaisten seu rain edustajain ja piiritoimikunnan jäsenten kokouS pidetään täällä lau- Vantaina marraskuun 12 p:nä kello 8 i. Kansalliskodissa. Kokouksessa asetetaan puolueen edustajaehdokkaat ja keskustellaan waalitoiminnasta. Kunkin Suomalaisen seuran on edustajansa Valittama. Samalla on alustamaSti keskusteltama edustaja ehdokkaista pitäen silmällä, että enti set edustajat on koetettama saada «alituiksi. Edellisten Vaalien edellä jaetut maaliohjeet owat myös Suomalais^ ten seurain alkuunpanosta toteutettu wat käytännössä. Kunkin kunnan Suomalaisen seu ran on näitä tehtämiä Varten wiipy mättä kokoonnuttaiva. Sunnuntaina päiwällä pidetään Suomalaisen puolueen yleinen kokous Teatterissa. Puhujiksi saapumat Hel singistä senaattori I K. Paasikimi ja maisteri K..N. Rantakari. Lisäksi esiintyy kotoisia puhujia. Sunnuntai-iltana mietetään Porin Suomalaisen Nuijan arpajaiSjuhla- iltama Teatterissa. Ohjelmaan tulee m. m. tohtori Hj. Nordlingin tilai' suutta marten kirjoittama näytelmä- kappale. TlltMlnstl Nllijltll MMset pidetään sunnuntaina marraskuun 13 pnä Teatterissa. Arpajaismalmistukset omat siis saatamat ripeään käyntiin. Jokaisen suomenmielisen on toimimaan ryhdyt- täwä. Kenkään ei saa luottaa toisiin. Arpajaisten meneLtyS on taattu, jos rv^in kukin melmollisuutensa täyt tää. — G«o«alaise» N»ija» ko kouS on tänään tiistaina Kansallis kodissa kello 8 i. Ohjelmassa on: esitelmä, joo ka pitää rehtori L. H Sandelin; kertomus, esittää opettaja G. N. Lehtonen, lausuntoa ja kes kustelua. Kaikki Suomalaiseen puolueeseen lukeutuivat termetulleita. Uudet jä senet woiwat ilmoittautua. Nuijalaiset, saapukaa itse lukuisasti! Karhutkin tulemat. — Pori» Karh«» »viime ko- koaksessa tehdyn päätöksen mukaisesti kokoontumat Karhun jäsenet tänään tiistaina klo ^9 i.p. Kansalliskotiin. — Pori» s«omalai»e» lhseo. Filos. toht. A. Kaasalainen on mää rätty kahtena koemuotena, luettuna toukok. 1 pstä 1911, hoitamaan his torian ja suomenkielen lehtorinmirkaa Porin suomalaisessa klassillisessa ly seossa. — G«omasaise» p«vl»ee» «aiSjärjestö» w«ofikoko»s pi dettiin Kansalliskodissa eilen illalla. Alkusoiton jälkeen puheenjohtoja neiti Saida Polminiemi teki selkoa nykyi sestä asemasta. — Järjestön sihteerin neiti Hilja Piilosen laatimasta Vuo sikertomuksesta mainittakoon tässä m. m. seuraamaa: Järjestön kokouksissa on aina ollut runsaasti mäkeä. On malmistettu 8 ohjelma-iltamaa, joissa on pidetty puheita, esitelmiä, lausuttu runoja, keskusteltu, soitettu y. m. Johtokuntaan omat kuuluneet neiti Saida Polminiemi puheenjohtajana, oruma Constarce Lahtinen marapu- heenjohtajana, neiti Moija Kenno toisena »varapuheenjohtajana, neiti Hilja Piilonen kirjurina, rouma O?ga Saha rahastonhoitajana sekä muina johtokunnan jäseninä roumat Emmi Masara, Anna Armela, Liini Laes, Fanny Mantala ja Hilda Nuotio. Tilintarkastajina omat olleet roumat Liini Laes ja Fanny Liukkonen. Johtotuntaan malittiin roumat Sanni Alho ja A. Lunden sekä kaikki edellämainitut paitsi rouma Fanny Mantala, joka on paikkakunnalta poismuuttanut. Tilintarkastajiksi malittiin rouma Anni Honkanen ja neiti Anna Ritalo. Lopuksi keskusteltiin useista järjes tön sisällisistä asioista. — Maltaita on käytetty tämän Vuoden kolmannen neljänneksen ku luessa Bäckmanin oluttehtaissa Po rissa 11,630 kiloa, F. E. Grönmallin 3,600 kiloa, K. F. Grönmallin 3,333 kiloa, Hugo Grönmallin 1,390 kiloa, Rauman oluttehtaassa 2,995 kiloa ja Ikaalisten 900 kiloa. — Pori» ttzDtväe» fairaS- ja ha«ta»Sap»»ahasto» kokouksessa miime sunnuntaina päätettiin, että rahasto suorittaa jäsentensä puoleSta sairashuonemaksun ainoastaan Po rin kunnallisen sairaalan yleiselle osastolle. JoS kuitenkin joku jäse nistä tahtoisi hoidattaa itseään jos sakin toisessa sairaalassa, niin silloin suoritetaan sairauspäimiltä maksu, joka on yhtä suuri kuin Vastaamalta ajalta olisi kunnallissairaalassa. Edellä oleman päätöksen tekoon on rahaston täytynyt ryhtyä sentähden, että tähänastinen tapa sairashuonei den käytössä on rahastolle tullut liian kalliiksi. Muut asiat jätettiin johtokunnan walmistettawiksi ensi kokoukseen. — Palka«ko»ot»Sta on pyytä nyt termeystarkastusmieS I. L. Wik holm, anoen että hänen palkkansa korotettaisiin 1,500 mkasta 2,000:teen markkaan. Termeyslautakunta on anomusta puoltanut. Maltuuston walmistuswaliokunta ehdottaa 300 mkn korotusta. — Ka«P«»gi» ka»sako»l»je» tarkastaja» nykyinen S-Vuotinen Virkakausi päättyy ensi tammikuun 1 p:nä. — TyS»WälittzstoimiSto Po rii». Kaupungin Valtuuston Viime kemännä tekemän päätöksen mukaan on rakennusmestari A. Fagerholm käynyt tutustumassa Tampereen ja Maasan kaupunkien työnmälityStoi mistoihin ja jättänyt matkakertomuk sensa maltuustolle. Maltuuston mal mistusmaliokunta päätti eilisessä ko kouksessaan tämän kertomuksen perus teella ehdottaa työnmälitystoimiston perustamista Poriin. Toimisto tulisi ehdotuksen mukaan toimimaan aino astaan talmikuukausina eli marras kuun alusta toukokuuhun ja otta maan mastaan työmäen tilauksia sekä hankkimaan halukkaille työttömille työpaikkoja. Malmistusmaliokunta ehdottaa samalla, että toimiston alku- Valmistuksia Varten Valittaisiin joh tokunta, johon tulisi kuulumaan 2 työnantajaa, 2 työntekijää ja laki mies puheenjohtajana. — Asia on ensi torstaina Valtuustossa esillä. —Eli»kei»oilmoit»kfia. Kaup piaat Jalmari Ahde ja Kalle Ritala ilmoittiwat eilen maistraatille amo naisena yhtiönä, toiminimellä »Puis- toteatteri Ritala ja Ahde", näyttele mänsä täällä elämiä kumia. — WaiwaiShoit»hallit»kse» kokouksessa eilen illalla m. m. an nettiin ensimäinen Varoitus irstai- sesta elämästä neljälle naiselle. Mäntsälän pitäjän Saaren wai- VaiShoitopiirillä päätettiin waotia tarkempaa selitystä ennenkun makse taan piirin maatima 72 mk 65 p. Hiida Lehtosen amuStuksesta. Luettiin kaupungin rehatoimikama rin kirjelmät, joissa ilmoitettiin, että kamari oli myöntänyt Karl Oskar Frimanin rahastosta työmies Viktor Nymanille 50 mkan arvuStulsen sekä että kamari oli myöntänyt Frans Myttärille tonttimeron Vapauden 10 mk Tommilan maalla. — A«P»makilpail»iSsa Po rin metsästysseuran ampumaradalla miime sunnuntaina moitti »Ranteen maljan" herra K. Törmä; lähinnä oli hra W. Muorisalo. »Tapion hzarikka" joutui hra F. R. Forselklle; II:n palk. sai K. Törmä ja III:!» hra K. E. W,!janen. »Haulikon pikarin" sai hra M. Megelius; II:sen palkin non hra N. Salminen ja IIl:nnen hra R. Forsberg. — Iltamaa», jonka Porin M. PV K:n Tarmo toimi laumantai-ilta- na kunnantalossa, oli sekä palokun talaisia että muuta yleisöä kohtalai sesti. Ohjelmaan kuului hra W Katajan pianonsoitto, opettaja Aar- telon esitelmä, M. P. Km laulajain lauluesitykset, satu, lausunto ja hilpeä tanssi. — Reposaare» W. P. K:» arpajaiset sunnuntaina onnis- tuimat merrattain hymin. Mäkeä oli kyllä alussa mähän, mutta myö hemmin iltamassa runsaasti. Armat menimät kaikki kaupan, joskin pieni erä myytiin alennetuin hinnoin. Il tamassa oli tcrmisoittoo, opettaja I. K. E!vrannan puhe, neiti Aina W.".lh- rooS'm lausuma runo, räytelmä »Tuli on irti" ja kuplettilaulua sekä tanssia. Kokonaistulos tekee mähän yli 1,000 mkn. — LiikehuoueuStou kauppa. Kauppias I. Eloranta on myynyt Toejoella omistamansa kauppatalon konttoristi Wilho Räisäselle Por sta, ensi kuun 1 pnä maStacnotettamaksi. Kauppahinta on 4,000 mkaa. — Äkkiä kuoli Manhassasohassa miime laurvantai-iltapäimänä työ mies Kustaa Wirta. Työpai kallaan joen rannalla sai mainaja ankaran merensyöksyn joka johti pi kaiseen kuolemaan. Mainaja, joka oli leskimies ja noin 24 w. manha, sai rasti ennakolta keuhkotautia. Jäl keensä jätti hän noin Vuoden ivan han lapsen. Kaupuugi» »valtuusmie het kokoontumat torstaina t. k. 20 pnä klo 6 i .p. — Palotortvea koetellaan tä nään tiistaina klo 1 päiwällä ja mah dollisesti myöskin huomenna keSkiiviik- kona. Asejutitt. Juttu kauppiaS Parmauia «aStaau. Sittekun Porin tullikamarin hoitaja I. A. E. Öberg marrask. 13, 14 ja 15 p:nä 1906 oli Porissa takavarik koon ottanut talossa n:o 10 Antin kadun Varrella 40 laatikkoa sotilas- kiroääreihin kuulumia patruunia kus sakin 2.000 kpl. eli yhteensä 80.000 patruunaa, talossa n:o 6 Aleksandra- kadun Varrella 39 laatikkoa samal- laisia patruunia, yhteensä 78,000 kpl., sekä 6 laatikossa säilytetyt 116 solilaskimääriä ynnä talossa n:o 3 /F. /H. mvivkvi puuluuu v!,5t >> Xiuleukin »vt ^ ^ 8«!>?stvi.>-ik5 i>iäu tuivu-- kuk-ili^! - I-'j -?vukvwuiiil>>i >>Uv-^ v iiu ^: ^ cc.III ,)II l.I uvl 1,'o'i»' >ii-! Inioiiluiulu IU> ittsl. >»>,<>»!>: -iilu kmi ÄViitvi >!> vu!>-u .iu uuni >i^>u v!>/i ,mu- lu-n --vuuvit t?»o»»-!>uu»u<>a. kiivit li»ulur »uin kuihin t Xuit ^j>>^ l'ttä tuu!!5> xidu piin, vnii — X5>it .^i, !u<'I^cii> Vurnuuu, inictit !?:! i» killui»: -»ii»'-,, tieilou ii./Iiu x<->- >i,,tN> !<--!<-> il.-!, ininkuui >ii!u n u>li. vlli5u>^l v.tili vi<?i!<--! >ilit:i> -imuin' >ui- v> ikin ii> »II:",listii» t-i tii»>Ii!«i»>n ^itliit !i»»ili>^.. - lxlui i>lo-5.l !<v!'. it !i>'-i>'l!n.> I. I'i>-ti,n^ii mielii: :»v»l>vjiu»it!!>!> .-imt.ui .Ui>>Ili>'>>ii i/i>ä u.tl^ -luui v^il!U..Nii, I<illlIi-.-!iui>nl>'->^i I>.jilii. "i<^»t.-itliu»lttt s-itiiä.. !,!„t,,ii, .-!»>»!„«» > »z-ill.v.i!i^i>l>iil kv! > i!i!> !Ilui> Ii,Ul,-!lii»> i'->i^ liiliii piili^v-l^ii peikui Vilin» voiiilil lliili lni>i uiiilcli ilitil-li iil t^iv>>l»il'I>>l iniki Iit lliili -I^tllii».'!, iiilU->l><->ll!ui!l-'I!>Ill-' u-il. >iikt>lit.i. tili^t,'Ili^ lv>ii> >v>!i Ii^>lu.lil(i!l iilt^» liilutnl, >oit->ll >.lir >vm>,vinllu>it !ilil> ^iiilit. >iu>Iv><liiiii,l>^ l>,iluiiu>^ui, '1'iilIIl-' t!liit t-^-i-illlloill. I i- lUlll i!l!>>>ill NluUUllilUN, 'I'vn>i - l!>i !u'-i-'!iil5ulä ^'!iiilu>li huivikin. >!>^lu !<x lllnilli» I >!wlii>'il l>»' »>>>>»>»!, !?it !-<'!>-'<>it »!!>!>'» >'>,i,U!ll^>»!I. -lvv>'>i Ii>'t>,-ii ii^llk- ^ v->iiil^ilii. Kvlilit v:i!<>» kii>i»>>it-l Ieii?i >-i>-!»it xli i»!,-»,. Iiiiivll >>vl>si tlili >>Nvi ÄV-I5>l»i?^ii ^>il.!ul»il^li. xvi iii^oi I<iill>.>!^illiil tlioii.l. iii>il!u ioi!!ui>>: 'IV-iiiu liiiili ^iiiv!,r rj, i!i^i. >,ii>!<^l v. iiiiil i>l>-iiiicl>, miilc --mi>'ii^iiv>i, .iuliiii illi>: Vii>--ii pvliil» ii^ki» >vlii vi j^uliliiuii!Ii-ii>i>! >>iiiilt>ilil^ljlii't liVl -ii.iXiil li^i>,i,^>illi>Iii lii-lliliiiUU >>!<>> >iulii>!t !"IIUll>i'I> I!lv!i!UU ! ^ Villisi ^iiliiiili ^lliili !-^iiisl^ill w iiuilii.i>>u.lii »»l,>^i« ,'i ,„i>I'/in>!!.i.ii! t > »»!»-»>«:, i ^»ili!t>> ,' „v» joku'»»-». l'iilitiili !vilill tii.? luuKill Z-uivu. ivi^Vulpuiv.i I.ilils>->illi'ii. X-^Nliil Villtilix>>iiui>l!iiii>il I^^iul-iil - ^lvuläiU!! — Kauppatorin morcella 23 lc-atikkoa e!i 46,000 kpl. sotilaskimääripatruu nia, on Varatuomari B. I. Lindelöf waatinut kauppias G. A. Parmanin, jonka hän kmsoi mastaanottansen kctksi eri lähetystä näitä lamaroita, nim. heinäk. 18 p:nä 1906 100 laa tikkoa HSyrylaimalla »Norden" ja hnnä?. 22 p:nä 193 laatikkoa höyry laimalla »Merdardi" sesä sitte salail leen niitä jz lähetelleen vsia näsiä Kuop!oon ja Helsinkiin, langettamista rangaistukseen aseitten salakuljetuk sesta setä poliisikomijario A. R^utel lilta takamo rikkoon otetun kimäärin julistamista menetetyksi. Päätöksellään huhtik. 23 pltä 1907 tuomitsi P-rin raostumanoikeus kaup pias Parmanin Rikoslain 16 lumun 20 pykälän nojalla salakuljetuksen arvustamisesta maksamaan sakkoa 400 mk., maksamaan kustannuksia Vara tuomari Lindelöfiile 287 mk. 75 p. sekä Rautellilca t:kawarikkoon otetun kimäärin kruunulle menetetyksi. NiZämcinitusta pääiöksestä malitti- mat sekä Varatuomari Lnidelof että kauppias Permon ja komisario Rau- tell Turun homioikeuteen, joka eilen antamallaan päätöksellä on muutta malla raastumanoikeuden päätöstä, uominnut kauppias Parmanin R. L.l» 38 lumun 12 py'älän, 5 lumun 3 pykälän ja 7 lumun 2 pykälän aijalla amunannosta salaluljetukseen maksamaan sakkoa 700 mk. M.ta raaS tulee kauvp. Parmanin ja komi- ario R:utellin mal.tuksiin, ei homi- oikeus ole katsonut heidän tuoneen esiin syitä raastumanoikeuden päätök sen muuttamiseen. Juttu toimittaja K. P. Wt«u- ueli»ia loaStaa». Tullihallituksen konnemiSka^.li Fr. W. Orell oli aikoinaan maatinut edeswastuuta merikapt. K. A. Aberg- ille, Naumoste, siitä että hän, joka syysk. 11 p.nä 1906 oli Porista ottanut 28 laatikkoa, joiden piti si sältää konetawaroita, Viedäkseen ne Helsinkiin höyryproomulla »Hanhi", oli laiminlyönyt ottaa tamaroille tullikamarin passia, sekä toimittaja K. P. Mannelinille, joka oli ottanut mastaan tarvarat, mitkä huomattiin oleman 537 sotilaSkimääriä ja 250 pojunettia y. m., aseiden salakuljetuk- esta. Päätöksellään marrask. 12 p:ltä 1906 tuomitsi Helsingin raastuman- oikeus merikapteeni Abergin maksa maan sakkoa 75 mk. laiminlyönnis- ään ja toiini taja Mannelinin R L:n 13 lumun 12 pykälän ja 42 Iu- wun 6 pykälän nojalla maksamaan akkoa 500 mk. ja menettämään kruu nulle takawarikkoon otetut tamarat. Sekä kannemiskaoli Orell että toi mittaja Mannelin malittimat Turun homioikeuteen, joka t. k. 14 p:nä an tamallaan päätöksellä on mahmista- nut raastumanoikeuden päätöksen. /Ve>/7/'<5 ^ Hopeahäitään iviUtimnt eilen Reposaaren sadan isänriöttsiia Adam Ha>ggström ja puolisonsa Aurora Ädontta, o. s. S e »vo n. — Sielläkin nuorsuomalaiset lebder konkurssin vartaalla. Mäkelin raascuwanoiketldessa iedliin loisia maanantaina useampien meltoioin. m. m. nuorsuomalaisien ^Helnngin Savo- main" ja »Heinolan Sano iialll" pu^lksta maatimus Mikkelin nnnrsuomalaisen lch- den „Suur Servon" uuNttnla Mikke lin r. l > asettamisesla mararikkolilaan. — ylioppilasosakuntien w a- liiiösä st? ys kilpailuissa, jotka kafitlimät korkeushypyn, keihäänheiton ja stadion eli iS2 m. luoksun, oivat pisle- mäarät jakautuneet seuramvasti^ Maasalaiset 1t>L7 b3 pist. Eielä pohjal 1317,19 vist. Pohjois-pohjal^ N8S.66 pist. HämälUset!'1S40 pist. Eleiä-suom'l. 90>,49 pist. Sawr>lailel 7^5,33 vist. W rsin.-suomal. 7^2.3V pist. Miipurilaiset 7Ii. «i pist. Karlalaiiet t>«>5.7 » pist. Scirakunta!. SU4.t>-i pisl. Turkulaiset 3t .86 pist. Uusmaalaiset 97,34 pist. Kunkin osakunnan pistemäärät on laskettu yhieen, summa kerrottu sadalla jn tulos iaeitu osakunnan jäse^lumulla jotenka saatiin yllälueieltu lopullinen pislemäörä kullekin osakunnalle. Mielä on kitpail- tawa ampumisessa ja hiihdossa. — Talo 13 päiwäs sä. Joku aika sitten kierteli sanomalehdissä uutinen erääsi a amerikaloise-ita pvdatasia, sola nuorelle „m.s>kiclleen" ivaimisti talon 11 tunnissa. Talon kaikki osat ol'wat jo ennakolla nialmistetui ia ainoastcan ko koonpano suoriteltiin sanotussa ai-tssa. ja suurilla lyömoimaNa. Mutia Piippolan Leskelässä saairutci tiiu sellainen mlos talonteossa, eliä ylsi mies teli vyZllistä utelsäslä talon l-i päi- mässä! Tuvn roteman niiciien nimi ou Jussi Pi-vpo. ja on hän jo lehniit yksi nään 5 mokliä. mitkä hän aina alunnvn puutteesia olemille myiipi ia itse ryhtyy tekemään m-tta sijaan. Niirpä nyikui tä"S syksynä myytyään „Musta?otvi" mölklns-?. meni Piippo l päimänä syys kuuta synklään metsään työk»>uineen, ia muutti samni kuuu 1«i päitvänä uuteen tupaansa asumaan, ivietläen ivälillä lepoväiivää. Tulisijakin on oikein „ulos- lämpiämä" seitsemän leiivän uuni. minkä Juho pisti loukkoon päilvässä opumie- vettä! Puutaivara on otettu kaikki pys tystä tuman ympäriltä. Edellisiä mökkejäkään tehdessä ei ole Juho »vanhenemaan joutanut, joskaan ei nyt sentään noin ruttosaa ole pitNnyl. Miimeisen teoksensa risti Piip»>o .Raju laisi", piläen itsekin sttä pian tehtynä. Miehen tottumus työaseen käyttöön onkin harivinainen. Miupä kerran syntyi »väite halkosylen hakkuuajasta ja siitä miinahallin »veikka. Juho ryhtyi teke mään halkoja ja wastawäittäjä latomaan pinoon. Sylen pinon täyteen tullessa haivaittiin siihen kuluneen aikaa A) mi nuuttia! — Kans. T. — Sieltä täältä. Henkiivakuiitus- osakeybtiö Salama ou teollisuusballtluk- sen »vtime istunnossa merkitty kauppare kisteriin. Takaharjun keuhkotautiparantolan ali lääkäriksi on »vallttu lääket. kand. nti S. Loin» ranta. Taiteilija Mjö Liipola on saanut Ztä- mnllan »valnoa suuren pronssimitalin kahdesta Wienin kansainmältlen metsäS- iysnäyttelyn taideosaStossa olleesta mvi- naismetsästäjää kuivaamasta pronssi- mei-^roisesta. Amioluttoon kuulutettiin miime sun nuntaina Noormarkussa kaupviaanpoika Juho Rafael Milianen ja ent. talol. ty tär Matilda MidSkär.