N:o BO 1910 Sanomia Salan kaupungista ja läänistä. Perjantaina Heinäkuun 15 päivänä. aKasmsBBHSBass&Bms WSWSNWM Tliau* hlrsnat: Ouin.v^: r oi\.o vuooeita . . iJ uolelta vuodelta . Neljännekseltä . . ■ .uukiiudelta . . . rosrutfft: 2: 20 ...-■ £0 i.'!;to;^su:i !?>• .. Kaiku iimaaatuu maanantaina, fcaakivUUk&na la perjantain» saxmtr«&. Toimittajat: M. FALLAFi!. E. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. u OULA3 ¥mTA. Taloudenhoitoa. loi mieto ia Konttori Kauppurejikatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:<izn illsliä. Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityupuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehdea konttorissa ja on niiden hiata 1:11a, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähiatäia 3 mk., ns tisiä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen iauraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto ri n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään mulliinkin s&nomalehJi n palkkiotta. HgHBgMB m®BZ2SEB2Z3BEl ssss E9BSE O.y. Oman Kannan puhelimet: 0^. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; 0.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Lauantaina suoma!, rippisaarna kello 7 1.-p.. pastori Nordlund. 8:na |sittti, Kolminais.^»äiwästä saarnaaivat Tuomiokirkossa Puoliväimäsaarnat suomal. kello 10 ja ruotsal. kello 1 21, pastori Heikel. Kollehti tulee ylioppilaille. Jltasaarna suomal. kello ö, past. Heikel. Kollehti tulee diakonaatille. Rukoushuoneessa hartaushetki kello 7 i.-p. Oulujoen kirkossa saarnaa ensi sunnun- taina yliopp. Fonselius. Kello 4 i.-p. pidetään hengellisiä puhetta Irjänäisen talon luona. (Säleen sattuessa kello 6 i.-p. Heinätorin koululla.) Mra»wrnrag«waMWM Aaiöna<«.';jis ■ "iliastOlSS.": V. *"i ;o»?v.! .ii*- I. B. OLLILA V. M. Katajan Kansakouluasioirsnsio Oulussa, Kauppureinkatu 6 raoritua kaikellaiset kansakouluasiat maam rne virastois-a kohtuullisesta kolauksesta. Puhelin r.:o 5 31. Avoinna 10—V'12 a.-p. ja 3—5 i.-p. Saloa läänin maanmlUaas- ia Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmll- WM» hautapatsaita 1 monen mallisia 30 markasta korkeam piin hintoihin. Tilauksia vastaanote taan kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot"hlnnat. Tuomainen & Kumpp. Klvivelstämö, Oulussa. Koulukatu 26. Telef. 312. I Maalle rekikelillä kuljetettavat .! tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Hautaristien tilauksia välitetään. V. Dufvan Oulussa ja Raahessa ^ Saadaan uusiaikaisimmat va- <$► lokuvatsekä kaikenlaiset ryh- ^ mälaitteet, joista löytyy mai- leja nähtävänä. Vakuuttakaa itsenntt tapaturman varalta! e T c akuutt&kaa orrtafauutennoss Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain peri ra isiä ja maksuja, välittää biu^saki- ja maa tilojen sekä metsien myysiiKs. j.i ostoa, toimittaa metsien leimauksia, luko;ni«ia ja arvoaidsmisia y. in. niin hyvin laisopilliselta kuut ainmattikaanalta. MatUuaietaaa maaseudulle. Posti- ja sähkö-osotr.. Seppänen, Oulu. HUOSV2 ■ as HÖOIV1.! B s tulipalon >>, m varafta I .Kullervon" ja ,,PohJolan d< asiamies Oulussa W. Huhanarctti. Tavat. Kansaillsneioklasa. Puhelin 4 36. Oulun m*lni Omistaja Varamaanmlttarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 513. Asianajotoimisto HASSELBLATT & BOXSTRÖM (Vanhin Pohjanmaalla.) Pääkonttori VAASASSA. Omistajat: varatuomarit K. J. BOXSTRÖM ja EDVARD EDELMAN. Ajavat asioita kaikissa Suomen oikeuk sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiä myös Amerikasta. Ilmoituksia. Kalajoen Kivihiomossa valmi-tetaan W Kauniita ja halpoja *9® il musilta ja liarmaasta graniitista sekä vai- !<oise.s'a marmorista. K iv. lähetetään laatikoissa ilman eri muksi a kaikille rautatie. iscrnille Suomessa. Hinlailmoituksia laheiämme pyydettäessä. Kalajoen Kivihiomo. Om •••'.aja A. S A NT A HOLM A O.-Y. HCSSSÖ valmistaa Kivenveistämö Alatornlolla. Paistat valmistetaan parhaaksi tunne tusta niusiasta kivestä sekä lähetetään r-Uitivapaasti rautatiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pyydettäissä. igHBB alkaa jälleen toimintansa tulevan syyskuun 1 pnä klo 8 e.-pp. Pääsyvaatimukset l:selle luokalle ovat: päästötodistus ylemmästä kansakoulusta tahi sitä vastaavat tiedot ja vähintään 15 vuoden ikä. Kauppa-alalla tvöskenneillä on etusija. Kouluun pyrkijäin tulee il- moittauiua koulun huoneustossa elokuun 31 p:nä klo 8 e. pp. Tarkempia tietoja saa allekirjoittaneelta Oulussa toukokuulla 1910. Santeri Dahlström. Kesiiosote: Lempäälä. S E Vakuutus-Osakeyhtiö SKANDIA toimittaa Palo- ja hUntattA halvimpiin maksuihin. Koko henkivakuutusvoitto lankeaa vakuuttajille, Baiiasto noin Ä 75,009.000. Asiamiehet Oulussa: J. G. Kerttula. Georg H. Hedman. (1. 43,925.) a g Kauppaan olemme laskeneet Jäikiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN Ä K :NI O.-Y. Olavi L. Helanen ioimittaa la^asioita tuo mioistuimissa ja viras- toissa. - . ^ . .. . ^ -Viatkustau !U<kcSLuduliL Asianajaja Oulussa, A sksantsfink. 3. varatuomari. Antti Karikoski Varatuomari ioimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtä v : h, väfittääkiio teimistökauppuj... OULU, Torikatu 14, Äiax Hägg^in talo. Matkustetaan rajaseudulle. .".f ;;toriaika 10—7. Puheliii 2<X'i. m . — ' a % kA Talletuskonttokuranttitlll on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttitilille merkityt rahat kasvavat korkoa ko rolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokuranttltillltä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokurantti sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalia asuvilla, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä oloa pankissa. Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. on ainoa varma keino kär pästen hävittämisessä eikä aiheuta eläinrääkkäystä jaon myrkystä vapaata, saatavana 25 pennillä pussi OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. sa'U5 täten ilrrioiti«a, että kaupassani Kslaj jeliaon run sas varasto mvyt-:tvänä kai- kenl?'ivtH sckatav-.raa, kuten: miesten lakko a ja hat tuja sekä miesten ja naisten pukukankaita,erittäin hy viä. lapioita, kuokkia, polkupyöriä ja kaikenlaisia taloustavaraa ym. ym. Hinnat kolnulaUet! Johan Nikula. Kauppias. ■qc Oulun Teollisuudenhar- joittajain Eläkelaitoksen ylimääräinen Yleinen kokous pidetään Raatihuoneella perjantaina kulu van heinäkuun 15 päivänä kello 7 ilta päivällä. Valitaan yksi jäsen johtokuntaan edes menneen F. O. F. Jokisalon jäsenyysajaksi. Johtokunta. OuS*, Heinäk. 15 p:r?■;>. ** !» ojmiDii n Suliinalaisten taholta on osoiteltu, että se uusi !at'-:säädä:ttöjärje?tt)S, joka ä^k?ltäin on saanut hallitsijan niahivis- tuksel,, on täydellisesti ristiriidassa itteidtisi perusluslakiemme kanssa, että se on syntynyt säännöttömässä, mieli- mallan määräämässä ja perustuslain wa?taisessa järjestyksessä. Sanalla sanoen: se on laiton. Senivuoksi on mallan luonnollista, että se suomalai- sella taholla käsitetään maltiokaapvauk sena, johon meille ivihamieliset neu- monantajat oioa: osanneet hankkia hal!'lsijan suostumuksen. Kaikkialla maassamme on tieto tä- män uhkaaman „lain" lvahmistamisesta synnyttänyt mitä makaminta huolta. Selmästi kansa näkee edessään uhkaa- wan maaran, uuden sortokauden kaik- kine selkkauksineen. Olemmeko tuomi- tut kansakuntana kuolentaan? Tämä tuskallinen kysymys on herännyt kan- salaisten mielessä yhä uudelleen ja uudelleen näinä päiminä. Silmäys kansamme entisyyteen an taa amaimen tulemaisuuteen. Kansam- me on kokenut monta komaa aikaa. Luonnonmoimain ja n?ihollisjoukkojen lyömänä on se toisinaan näyttänyt hämiöön tuomitulta, mutta se on jäl- leen noussut. Se ei ole mielä mil- loinkaan menettänyt toimoansa, sillä se ?n oppinut luottamaan siihen, että myrSky menee ohitse ja rauhalliset olot palaamat. Kansamme ei moi nytkään asettua muulle kannalle kuin sille, että se, mikä tapahtunut on, on ainoastaan mäliaikaista, ohimenemä myrsky, ja että se on ennemmin tai myöhemmin saataiva korjatuksi. Sillä toimenpiteellä, johon meidän erikois- asemamme tuhoamiseksi on ryhdytty, ei moida kansamme olemassaoloa, elä- mää ja sen historiaa tyhjäksi tehdä. Me jäämme sittenkin, maikka uuden „lain" suomia keinoja ryhdyttäisiinkin käyttämään, elämään omaa erikoista elämäämme kansakuntien joukossa. Suurta hämminkiä ja selkkauksia pelkäänune ilmenemän, kun uuden lain pohjalla rumetaan toimimaan. Lailla, joka on laittomalla tamalla syntynyt, ei itsessään ole sitomaa eikä laillisesti meliooittamaa moimaa. Nyt on täl lainen laki mahmistettu. Saamme odottaa niitä määräyksiä, joita meille tuon lainsäädännön pohjalla tullaan antamaan. Ennenpitkää on meillä ratkaistamana kysymys, missä mää- rässä uudella pohjalla laaditut sään- nökset, ilman omaa lullista suostu- mustamme, tulemat meitä melmoitta- maan tai tulematko ollenkaan. Selmää on, että rauhallinen kehitys, lainkuu liaisuus ja hallitslja::'aknukustell pyhänä pitäminen tulemat meille laittomain määräysten »vallitessa suuresti kärsi- mään ja antamaan tilaa kaikellaisille mielimaltaisille ja laittomille teoille, joita ei minkään kansan keskuudessa moida ehkäistä muutoin kuin milpittö- mällä lainkuuliaisuudella, lain pyhänä pitämisellä ja sitä kehittämällä halli- tustoimella. Mäkimalta ja moimakei- not semmoisenaan eimät riitä kansojen koossapitämiseen, hallitsemiseen tai niitten lähentämiseen. Ensimmäinen ja aina uudistuma mastauksemme tapahtunutta laittomuut- ta ja määryyttä mastaan on se, että me pidämme lujasti kiinni meille wah- mistetusta oikeudestamme elää erikoi- sena kansana. Nykyistä asemaa armostellessa on marsin tärkeätä olla selmillä siitä, että äsken mahmistettu laki ei semmoise- naan mielä kumoa yhtään erikoislakia meillä. Kaikki käy mielä toistaiseksi manhaa latuaan. Koko maltiokoneisto toimii entiseen tapaan. Mutta main toistaiseksi. Keisarikunnan lain- säädäntöelimille on annettu maltuus muuttaa miltei mitä tahansa meidän sisällisissä oloissamme. Millä tamalla nämä tulemat maltuuksiaan käyttö- mään, sitä emme moi tietää ja sen- muoksi on sangen maikea sanoa, min- kälaiseksi asema lähimmässä tulemai- suudessa muodostuu. On siis asetuttama enemmän odot- tamalle kannalle. Se saattaa tuntua tuskastuttamatta ja alentamalta. Mutta sitä se ei ole eikä saa olla. Kylmämeri- syyttä, tosimiehuutta maatimaa ja osoittamaa käytöst» nykyinen asema Suomen kansalta maatii. Malttia ja harkintaa, tyyntä menettelyä, sitä nyt ennen kaikkea karmitaan. Tarkoin on punnittama, jos johonkin halutaan ryhtyä, mitä sillä teolla luullaan moi- tettaman ja onko se, mitä toimotaan, todennäköisesti saamutettamissa ja edel- leen on tarkoin harkittama, mitä ehkä pannaan alttiiksi, mitä moidaan kadot- taa. Julkaisemme tässä alempana koko naisuudessaan sen lain, joka äskettäin sai hallitsijan mahmistuksen, ja joka yhdellä iskulla uhkaa tehdä tyhjäksi Suomen erikoisaseman. Waltakunua«ne«wost»n ja wal- takunnanduuman hywäksymä la- ki niiden G»»mea koskewain la kien ja asetusten säätämisen jär- jesthksestä, jsilla on yleiswalta- knnnallinen merkitys. 1. Selittämällä, muuttamalla, täy- dentämällä ja kumoamall» asutta kos kemat säännökset, myöskin sellaiset, jotka on annettu Suomen suuriruhti- naanmaalle erityisen lainsäädännön jär- jestyksessä (Perustusl., 1996 muoden pain., 2 art.), säädetään: 1. Lait ja asetukset, joiden maiku- tus ulotetaan Suomen Suuriruhtinaan- maahan, annetaan: 1) yleisen lainsäädännön määrää- mässä järjestyksessä, jos ne eimät koh- distu main tämän maan sisäisiin asioi- hin, sekä 2) erityisen lainsäädännön määrää- mässä järjestyksessä (Perustusl., 1906 muoden pain., 2 art.), jos ne kohdis- tuivat ainoastaan tämän maan sisäi siin asioihin. 2. Riippumatta maltakunnan^ pe- rustuslaeista sekä niyös muista ylei- sessä järjestyksessä annetuista laeista ja asetuksista, joiden maikutus on ulo- lettu Suomeen ennenkuin tämä laft on annettu, kuin myöskin niitä muut- talvista tahi täydentämistä säädöksistä luetaan 1 artiklan 1 kohdassa osoiteta luihin lakeihin sellaiset lait, joiden kaut ta määrätään: 1) Suomen osanotto ivallakunnan »nenöihin sekä siihen tarpeellisten rasi- tusten, maksujen ja tverojen säätämi nen: 2) Suomen mäestön asevelvollisuu den sekä myöskin muiden sotilastar- peitä tarkoittamien iveiivollisuuksicn suorittaminen: 3) sellaisten Suomessa asliivain We- näjän alamaisien oikeudet, jotka eimät ole Suomen kansalaisia: 4) maltakunnan kielen käyttäminen Suomessa; 5) perussäännöt Suomen hallintoa marten erinäisten laitosten aivulla erityisen lainsäädännön perusteella (Perustusl., 1906 muoden pain., 2 art. >: 6) keisarikunnan yleisten laitosten ja miranomaisten oikeudet, melmolli- suudet ja toiminnan järjestys Suo- messa; 7) keisarikunnan muitten osien tuo- mioistuinten tuomioiden, päätösten ja määräysten ja miranomaisten maati- musten, sekä myös siellä tehtyjen so- pimusten ja asiakirjain täytäntöönpano Suomessa; 8) maltakunnallisten etujen maati- mien poikkeusten säätäminen Suomen rikos- ja oikeudenkäynti-laeista; 9) maltakunnallisten etujen turmaa- minen opetusohjelmia mahmistettaessa ja niitä malmottaessa; 10) julkisia kokouksia, yhdistyksiä ja liittoja koskemat määräykset; 11) keisarikunnan muissa osissa ja ulkomailla perustettujen yhtiöiden ja kauppaseurain oikeudet ja toiminnan järjestys Suomessa: 12) Suomen painotointa koskema lainsäädäntö sekä ulkomaisten paino- tuotteiden maahantuonti; 13) tullilaitos ja tullitariffit Suo- messa; 14) kauppa- ja leollisuusmerkkien ja kauppaoikeuksien sekä kirjailijain ja taiteilijain omistusoikeuden suojaami- nen Suomessa; 15) rahajärjestelmä Suomessa: 16) posti, telesooni, ilmapurjehdus ja senkaltaiset yhdysliikenteen lajit Suomessa; 17) Suomen rautatiet ja muut kul- kutiet maltakunnanpuolustukseen sekä Suomen ja Keisarikunnan muiden osien mäliseen yhdysliikenteeseen ynnä kan- saimväliseen liikenteeseen nähden: rau- tatiesähkölennätin; 18) merenkulku, luotsi- ja majakka- laitos Suomessa; 19) ulkomaalaisten oikeudet Suo- messa: 3. 2 artiklassa oleman lakien ja asetusten luettelon muuttaminen ja täydentäminen tapahtuu yleisessä lain- säädäntöjärjestyksessä, yksinomaan H. M. Keisarin alotteesta. 4. Niissä lainsäädäntöasioissa, jot ka omat luetellut 2 art:n 1 —19 koh dissa kuuluu alote yksinomaan H. M. Keisarille. 5. Lainsäädännölliset ehdotukset 2 art:n 1—19 kohdissa ja 3 art:ssa lue- telluista asioista, jotka ehdotukset mi- n»sterit ja eri hallitusosastojen päälli- köt malmistamat, antaa asianomainen miinsteri tai hallitusosaston päällikkö, ennenkuin ehdotus alistetaan ministe- rineuivoston harkittamaksi. Suomen kenraalikumernöörin »välityksellä keisa rillisen Suomen senaatin lausuntoon. Ministerien ja hallitusosastojen päälli köiden inuista, 2 art:ssa luetelluista. Suomea koskemista asioista tekemien ehdotusten antaminen Suomen senaa- tin lausuntoon riippuu ministerineu- mostosta ja pannaan toimeen samassa järjestyksessä. Ministereillä ja hallitusosastojen päälliköillä on oikeus, lähettäessään asioita keisarillisen Suomen senaatin lausuntoon, »näärätä lausunnon lähet- tälniselle määräaika, jonka ajan kulut tua asiata käsitellään edelleen, ilman lämmöistä lausuntoa jos tätä ei mää- räajan kuluessa ole annettu. Keisarillisen Suoinen senaatin päät tämät lausunnot toimittaa Suomen kenraalikulvernööri asianomaiselle mi- nisterille tai hallitusosaston päälli- kölle. 6. 1 artiklan 1 kohdassa mainittuja asioita koske»vat ehdotukset, jotka mal- mistaa Suomen kenraalikumernööri tai keisarillinen Suomen senaatti, lähettää kenraalikumernööri ministerineumos- toon. 7. Sellaisia asioita koskemat laki- ehdotukset, jotka luetellaan 2 art:n l —19 kohdissa ja 3 art:ssa, jotka sitä- paini kuulumat Suomen eduskunnan toimiivaltaan tai koskemat eduskunnan käsit^ele.niä paikallisia Suomen lakeja, antaa ininisterineu^vosto, enneitkuin nämät lakiehdotukset alistetaan in alt a kunnanduniiian harkittamaksi. Suomen eduskunnan lausuntoon. Muiden 2 ja 3 arttssa mainittujen Sno.iiea kos keioien lakiehdotusten anta-ninen riiv- puu »ninislerineumostosta sekä pan- naan toimeen myöskin ennen näiden lakiehdotusten jannuista n attakunnan duumalle. Snoniea koskemat lakiehdotukset <ar!. 2 ja 3) joista ministerineumosto ei ote pyytänyt Suomen eduskunnan lau suntoa, »voidaan antaa eduskunn.an lausuntoon »valtaktmnandunman pää- töksen nojalla. Tämmöinen lausui. toonantaminen pjos tapailtua a maa 5 taan ennen kuin asianomaisen latiel? dotuksen on hymaksynyt ivallakunnai! duunian täysi-istunto. Lakiehdotukset, jolka ministerineu moston tai ivaltakunnandnuman pää- ^ tösten mukaan omat eduskunnan lau- ' sunioon annettamat, toimittaa edus-