liistaiNQ Laskuun 6 pmä 1910 - N:o 103 - 3 Ainoastaan kunnollinen ja kokenut z Ke55oseppS « ^ woi hanttia teille W G 17232 oikeiukahmä» W z Ksrro«! s A Ostakaa siiS niitä ^ I. G. Iulinin Jiill:ltä, HjM? Linnankatu vb ja Eeritinkatu 7. OS »«svv»»»»»»»» OO Littoisteu Pesolqitos, omist. M. Hampf Maatteet noudatetaaa ja lähetetään. Puhelin 12 27. — Littoinen 7. Syyskuun K pmä. 5sk5Sll keksri pukllu. Saksanmaan keisari Wilhelm, joka sangen mielellään matli, .e ympäri laajaa Valtakuntaansa muuallakin, on ermomaisen puhelias ja Pitää pit kiä puheita, jolka ^sein herättämät mielipahaa hyvinkin. ^ Lialla. Niinpä hän w. k. 25 pnä pnj Kömgsbergissä maakunpalle puheen, joka on herättä nyt paheksumisen myrskyn kantta Sak san sekä sunremmoiSta huomiota muual lakin maailmassa. Painatamme tähän muutamia otteita keisarin yllämaini tusta puheesta: .Läheiset siteet yhdistävät kaupun gin ja Mvaiunuan keisarihuoneen kanssa. Täällähän suuri »vaaliruhtinas omalla oikeudellzau teki itsensä Preussin riip pumattomaksi hertmaksi. Täällä asetti hänen poikansa kuningaskruunun pää hänsä. Fredrik Wilhelm I vahvisti täällä armonsa. Fredrik Suuren aikana jakoi tämä maokunia hallitukensa ilot ia surut. Sitten tuli koettelemuksen vaikeus. Ranskalaisten suuri sotiloSkeisari asusti linnassa täällä ja antoi, Preussin mahdin murskaannuttua, kaupungin ja maan tuntea säälimättömän kätensä alaa. Täällä myöskin isänmaan wa- paumksen ajatus ensimäisenä puhkesi teoksi. Täällä asftti minun isoisäni jälleen omalla oikeudellaan päähänsä Preussin kuningaskruunun, wielä ker ran selvästi huomauttaen, että se oli hänelle annettu yksinomaan Jomalan armosta, eikä eduskuntien, kansankokous ten ja kansanpäätöSten suomasta ja että hän niin ollen katsoi olemansa taimaan valitsema välikappale ja otti hallitsijana waltiaswelwoÄsuutensa sillä kannalta. Ja tällä kruunulla koristet tuna lähti hän 40 vaotta sitten sotaan, vallatakseen sen lisäksi vielä keisari- kruunun. Tämä kuva olisi kuitenkin epätäy dellinen, ellen palauttaisi mieliin erästä henkilöä, joka varsinkin tänä vuonna on uudelleen asunut Saksaa kansan muistossa. Meidän maseunuStamme ja meidän nouseotaamme ei lainkaan voisi ajatella ilmaa kuningatar Luisea. Myöskin Köuigsbergiu kaupunki ja Jtä -Prcussin maakunta ovat uähneet tämä» enkelin ihmishaamuSsa keskuu dessaan vaeltavan, mutta sitä ei voi kyllin mieliin teroittaa, että kuninga tar oli aivoa, joka ei milloinkaan epäillyt isänmaan tulevaisuutta. Hän osoitti palauksen uskontoon ja samalla palauksen itsetuntoon ja itseluottamuk seen. Kuten nousennon aikana vuoret ja vanhat riensivät esiin, niin tnlee mei dänkin alati olemaan valmiit eunen kaikkia pysyttämään tvarustuksiamme tii viinä, siihen nähden, että naapurival- tamme ovat tehneet viin valtavia edistyksiä. Sillä ainoastaan varus- tuksiemme perustalle nojantnu meidän rauhamme. Ja mitä tulee meidän naistemme oppia kuningattarelta? Että Saksan naisen tehtävä ei ole kokous- ja yh- distyselämän alalla, ei pyrinnössä saa- vuttomcian luuloteltuja oikeuksia, joi den nojalla he voisivat tehdä samaa luin miehet, vaan hiljaisessa työssä kodin ja perheen piirissä. Heidän tu lee kasvattaa nouseva polvi ennen kaikkea kuuliaisuuteen ja vanhempien kunnioitukseen; heidän tulee tehdä sel väksi lapsille ja lastenlapsille, että päämääränä on ainoastaan isänmaan edun silmälläpitäminen, kaikkien voi mien ja kykyjen käyttäminen ainoastaan ja yksinomaan isänmaan hyväksi. Pitäen itseäni Herran välikappa leena, välittämättä päirvänpakinoista, kuljen minä tietäni, joka on snunnattn ainoastaan vaurastumista ja rauhal lista kehitystä kohti" Saksan lehdet kirjoittavat pitkiä ar, tikkeleita tämän puheen johdoSra. Erit täinkin on saksalaisia suututtanut kei sarin nimitys: »Herran välikappale-. Eräskin lehti kirjoittaa seuraavasti: .Keisari Wilhelm Pitää itseänsä Herran välikappaleena. Eivätkö ehkä Saksan kansan 65 miljoonaa, eivätkö ne miehet ja naiset, joiden ahkeruus, joiden kunto ja joiden siveellinen elä mänmeno muodostavat yhden aikamme korkeimpia saavutuksia, olisi mikään Herran välikappale? Eikö se, mitä ihmeteltävän kansan henki ke ruu, mitä se on tuottanut, ole Herran välikappale? Näistä 65 miljoonasta tahtoo yksi erinäinen henkilö eroittau- tua yläpuolelle ja vaatia vaiy itselleen yksin kunnian, joka kuuluu koko Saksan kansalle, jokaiselle sen johtajalle, joka sitä viepi eteenpäin. G yksikään tn- ningaS eikä keisari voi ajatella itseänsä korkeammaksi kuin Saksan kansan koko naisuus. Jos hän on uskovainen, niin nSkokoon, että sen kansan, joka hä net on niin korkealle nostanut, on Herra määrännyt välikappaleeksi ih misten täydellisentämiStä varten. Mutta Saksan keisarin ei sovi eroittaa itseänsä pois tämän kansan kokonaisuu desta, ikäänkuin irtisanoutua siitä ja asettua itsenäisesti sitä vastaan, noja ten vain nnoresv, tnSkin neljäkymmentä vuotta vanhaan jnlnalanarmoisuuteen; hän voi olla Herran välikappale vain ellei häntä milloinkaan jätä se ajatus, että hänen velvollisuutensa on oikeu den ja lain mnkaqn olla oman kan- sansq välikappale." Snoria sanoja saa siis keisari kuulla. Mutta ei taida suuret ajatukset viin vähällä pois lähteä. Olemme qäin laajalti selostaneet tä män asian. Halnmme on nimittäin antaa lnkijoillemme tietoja kaikista asioista, jotka suuremmassa määrässä herättävät hnomiota, ja niinknin sa noimme on tämä keisarin puhe parai kaa puheenaiheena kaikialla sivistynei den maiden lehdissä. ligstujs. — Tals, jota aina korjataan, on ken raalikuvernöörin asunto Helsingissä. Tämän kesä» korjaukset nousemat jo 2I.S00 mkaan ja uusia määrärahoja on wielä pyydetty. — Kenraalikuvernöörin kyselyt. Ken raalikuvernööri on senaatilta tiedustellut, millä kauhalla nykyään on kysymys penkkien poistamisesta Ullanlinnan vuoreu malleilta KaiwopuistoSsa Helsingissä. — Lautakunnat sosialistien hattuun'. ^Kansan Lehdessä" ehdottaa eräs kirjoittaja, että työväestö missä kunnissa, joissa muu tenkin otetaan osaa kunnalliseen toimintaan, asettaisi oman puolueeu miehiä lantamieseh. dokkaikfi ja yrittäisi saada niitä valituiksi. .Olisihan sitä hanska nähdä, mitä manttaa- lijnSsit sellaisesta ryntäyksestä tykkäävät", lausuu kirjoittaja. — Imatrakin stqltasimyale vaaralli nen. Eilisessä „Now. Mremjassa" o» luva, jonka otsakkeena ou: »Imatralla" ja motto na seuraava lainanS Suomen lehdistä - .Tä nään hyppäsi koskeen eriS venäläinen". LoS- ken partaalla iStun senaattori Mechelin ja katsoen koskeu kuohuista näkyväin jalkapa riin, virkkaa: „Kaksi päivässä! Sillä taval la pyydystämme ue kaikki." Perhe-uutisia. — Kihloihin ovat menneet: Antrean Saviniemessä agronoomi, Räisälän kansaa- opiston opettaja Tauno Parmanen ja Auni Kuisma, maanmiljelijä Juho KuiSmau ja puolisonpa Liisan, o. s. Kauppinen, tytär. — Neiti Aini Mansikka ja konttori Oskari Kar unne». — AlioppilaS, neiti Milma Hiukula Helsingistä ja liikemies Wilho Ikonen Kan gasniemeltä. — Turun rautateollisuusyhtiöu insinööri C Gustafsson ja neiti Elna Palm berg, iusiuööri Aug. Palmbergm tytär. — Esiluutaratsumestari W. Gustafsson ja ueiti Gunhild Frisch. — Vihittyjä. Avioliittoon on vihitty: Kotkassa v. k. 31 pnä talollisen tytär Ilma Impi Brunila KuutsaloSta ja isännöitsijä Lauri Hirsjärvi Tyrväältä. — Oulussa t. k. 1 pnä rautatieunrkamies Aruold Cygnel ja ueiti Elli Tallqvist. — Helsingissä liike mies J«ar Salmela OuluSta ja ueiti Dora Whittingham LoutooSta sekä vakuutusvirka- mieS Wilho Ahola ja neiti Dagmar Lehti vuori Helsingistä. ^ Syntymäpäiviä. S 0 vuotta täytti t. k. s puä Tampereella eut. varuSmestari Alfred Pahlman. 7 5 vuotta täytti t. k. 1 pnä maanvil jelijä P. A. Nummelin Luonnonmaasta- 60 vuotta täyttää tänään Kymin kih lakunnan heukikirjuri H. L. Elseugren. Sv vuotta täytti t. k. S p. Helsingin ruots. reaalilyseon rehtori K. S. Ahouius. — Matti myShStneu. Omenapuu kuMi vielä kaupp. Aarlssonm puutarhassa Kemiön StrvmmaSsa. Harvinaista syyskuussa. — AltiouS jänis, s. on sellaweu jänis, joka kautta vnoden on valkoinen, o» tämän kesän aikana liikkunut Pulsan aseman seuduilla. — Harvinaisen fnnri kauran tähkä on kasvanut Vehmaalla Takalaa Alistalo» pell»Ssa, joSsa oli 121 kaksoiskauraa kasva nut kotimaisesta siemenestä. — Suuren kaupungin majatalo. Hel- siugin kaupungin kestikievarista ou viime elo- dm» aikana tehty viisitoista kyytiä. Auran KevytGlut hyvin varastooupaatu, alko- holimietoa, virvoittavaa. L400 Arvoisia Tilaajia huomautetaan tilauksen hy vissä ajoin uudistamiseS» ta, ettei lehden lähettämi sessä syntyisi keskeytystä. urun Akti maksaa vuoden loppuun kotiin- kannettuna TurnSsa postissa tilatwna V. kv, neljännes-vuodeksi kotiin- kannettuna Turussa postissa tilattuna SmT. V. Lv. MMM kotlMlllilta. — Sockeubakau rautatieonnet- tomnns. Senaatissa esitettiin lauan taina kenraalikuvernöörin kirjelmä Pi täjänmäen rautatieonuettomuuden joh dosta. Senaatti päätti kehottaa rau tatiehallitusta eufi tilassa laatimaan ehdotuksen täydelliseksi merkinantojär jestelmäksi Karjan rataa varten. — „Wukk«toa juna " Senaatissa esitettiin lauantaina kenraalikuvernöö rin kirjelmä n. s. ..nukkuvan junan" johdosta scka Perkjärvellä sattuneen onnettomuuden johdosta. Katsoen väitä onnettomuuksia vallqv satunnaisiksi se naatti päätti, ettei kenraalikuvernöörin kirjelmä anna aihetta mihinkään toi menpiteeseen. — KausqinvLkisessii osuystoi- m?«ta«ieste» kongressissa, joka ei- lM maanantaina alkoi Hampurissa, edustavat Syomea Pellervo-seuran sihteeri lakit. kand. Onni Karhunen ja AhteiShyvä-lehden toimittaja hra Arvi Hyttinen Helsingistä, osnus- kaupauhoitaja hra W. Lehtovaara Oylusta ja edustaja Wäinö Tanner PMtq. — Miipuri ympäristöineen edel- tee» vestitau^un saastuttama. Wii- parin läänin kuvernööri on julistannt Miipnrin kaupungin, Miipurin pitäjän ja lähipitäjät edelleen »vesikauhun saas tuttamiksi lauantaisia lukien kolmen kuu kauden ajaksi. — Surullinen uutinen. Muolassa olevan Suursaaren sahalla on erään työmiehen 12:sta ikälvuodella olema poika lukuisat kerrat harjoittanut suku puoliyhteyttä erään lotjamiehen seitse männellä vuodella olevan tyttösen kanssa. Mimeksi tapasi tyttösen äiti heidät moi sessa toimessa viime tiistaina. Wan- hemmat ovat kurittaueetkin lapsiaan, mutta siitä huolimatta on unfiutnnut sama menettely. Ja jos tytön van hemmat eivät tarkemmin Pidä tyttöä silmällä, «oivat toistenkin saman ikäi set pojat ruveta sen kanssa harjoitta maan mainittua pahetta, sanoo Työ. — Tapaturma A?«i»tehtaalla. Ikävä tapaturma sattui keskiviikkona työmies Matti Tuomiselle hänen työs kennellessään päreiden höyläyskoneella Kymintehtaalla. Jollakin tuntematto malla tavalla oli hän joutunut koneen raadettavaksi niin pahoin että leuka läksi aivaq malloilleen ja hampaat myös kaikki pois. T. oli työskennellyt aivan Yksin. Jotkut toiset olivat kuulleet la sten rikkoutuvan ja heidän mennessään katsomaan konehuoneeseen virni T. nur kassa aivan tunnottomassa tilassa. Tie toa ei ole millä tavalla tapaturma sat tui, sillä mies ei voinut puhua ollen kaan ku« kieli oli myös poikki. Louk kaantunut vietiin heti Miipuriin, jossa hän vielä samana Päivänä kuoli. — FSrkei rosvons. — 70 vuo tias «aiae» rySstetty kodissaan. Eloknuu 23 päivän iltana tuli 2 tun tematonta miestä Somerouiemellä erää seen metsätorppaan, jossa asni noin 70 vuotias naishenkilö. Toinen voroista uhkasi kirves kädessä torpan emäntää, ellei tämä luovuta rahojaan. Kun ei emäntä antanut rahoja, löi rosvo ar kun kappaleiksi ja vei sieltä yli 300 mk. Apuun tulleen emännän veljen löivät rosvot tiedottomaksi ja runtelivat emän tääkin. Poistuessaan panivat rosvot torpan oven ulkopuolelle esteitä vai keuttaakseen siten vanhuksien nlospääse- mistä. Poliisi ei ole saanut etsiskelyistään huolimatta rosvoja kiinni. . Joku vuosi sitten rosvottiin samassa s paikassa noin 20S mk. — professori K H Kstlavteri» rnvmiillilet jäjnnötset kätkettiin isänmaan poveen viime perjantaina Helsingissä. Surusaattoon otti osaa yli oppilaskunta lippuineen. — «Lapst palanut. Mime tiistaina kaatui Humppilan Menäjän kartanon rengin W. Lehtisen kolmannella vuo della oleva poika kuumalla vedellä täy tettyyn lasten kylpyammeeseen. Koko ruumis paloi kaulaan asti. Kovia tus kia kärsittyään lapsi kuoli perjantai aamuna. — Lapst kuollut rlkkihapou juomisesta. Kun Tampereen venä läisen kansakoulunopettajan asunnossa viime maanantaina asetettiin paikoilleen sisäakknnoita, sattui niin ikävästi, että opettajan 1 w. 4 kk. vanha tyttö sai käsiinsä akknnoiden väliin pantavaksi aijotnn rikkihappopullon ja joi siitä. TäStä oli seurauksena, että lapsi hir veitä tuskia kärsittyään knoli seuraa vana päivänä. — Iiilleeu ampuma asetta tiki tetty Varomattomasti. — Kuolema senraniseua. Torstaina aamupäivällä ampui Apajan kirkoukylän osuusmeijerin hoitaja Akseli Helenius, ollessaan hir vijahdissa Kuusjoen kulmalla, itseään tapaturmassa. Hirvikivääri» knnla kulki rinnan rajalta läpi ruumiin ja särki maksan. Forssan lääkäri saapui illalla paikalle j> määräsi loukkaantuneen Tur kuun sairaalaan. Mutta perjantaina aamulla, paikallisjunan ollessa tvlossa Kyröön kuoli haavoittunut junaan. Helenius oli noin 32-vuotias, tun nettu siivoksi mieheksi, jonfa vuoksi hä nellä oli useita kunnallisia luottamus toimia. Suremaau jäi vaimo ja kolme pientä lasta. Wainaja oli heukivakuu tettu Fennia-yhtiössä ja oli sitäpaitsi tapaturmavakuutuksessa. — Itsemurha. Hirttäymällä lopetti viime perjantaina päivänsä Parikkalaa Särkisalmella maakauppias Juho Moilanen. Mainaja oli 40 vuo den ikäinen. Hänen taloudellinen ase mansa oli hyvä ja lienee syynä itse murhaan ollut satunnainen mielenhäiriö. — NsSonuolliue» mietiskely vei surmaa». Wiime torstaina iltapäi- vällä Lamattiin Töysässä torpan mies Juho Kiviaho kedolla riihen luona kuol leena. Mainaja, joka oli noin 50- vuotias, oli i^se päättänyt päivänsä leikkaamalla partaveitsellä kurkkunsa poikki. Näin kamalalla tavalla päivänsä päättänyt oli viime aikoina mietiskellyt hyvin hartaasti uskouuollifia asioita. Jimiä tietoja. — Räätälien atnmattikonln on pää tetty perustaa Helsinkiin. Se aivataan t. k. Ib Puä. — LirjaStohoito tnlee ensi lukuvuoden aluSta otettavaksi opetusaineeksi seminaareis samme. — 7-henktnen varaSlittto, joka viime aikoina melkein joka yö on tehuyt murtovar kauksia Miipnrissa, on nyttemmin joutunut siellä poliisin kynsiin. — Merikosken lohipadot Haon» on kuluneena kesänä ollut lohensaalis Merikosken eli Raatia padosta. Kaikkiaan on saatu lohta wain noin 1S,2<X>ii mkan armosta, ka» saa lis wiu»e muorina nousi uoin 3ö,<XX) mkaan. — Punatautia on Riihimäellä ilmaan- tnnnt, etenkin lasten keskuudessa. — Siirtolaisuus. Elokuussa on Hangon kautta matkustanut Amerikkaan 1,651 siirto laista, niistä Sd venäläistä. -- kurkkumätä raivoaa Lahdessa ja sen ympäristöllä. — Sika repi lehmän äskettäin talolli- silta Juho ja Olli Loikkaselta Kiunarniemel- tä. Pittillä torahampaillaan oli se iskenyt lehmä» utareihiu, reväisten mahan halki niin, että sisälmykset näkyivät. Lehmä oli tapettava. — Hirtä raateli PahanlaiseSti erästä palvelijatarta Mustanlahden Pekkalassa. Suuria haavoja sai tyttö useaan palkkaan ruumiiseensa. IkäS mieS jontni apuun ja pe lasti tytön härän jaloista. Hän on nyt hoi dettavana Kuopio» sairaalassa. — Lempäälän ptirtn krnuuunnimis- Miehetst on nimitetty poliistkomisarins, e«t. nimismies I. F. Ollikainen Valkeakoskelta. — Puolitoistatuhatta juopunutta- Wiime kuun aikana korjasi Helsingin poliisi l.öll juoputta, »iistä oli naisia LS. MS ja toista. — «ri» tt«t»ji»s» käynti, «aksi Savitaipaleen «mäntää läksi tässä noin viik ko takaperin kysymään neuvoja siltä Ristii nan pitäjän jo kuuluksi tulleelta tietäjältä toinen tyttärelleen, toinen lehmillee». Eusiu mäisen mummon tyttären sulhanen oli näet ruvennnt hyliimään eutiStä rakastettuansa ja riijnStamaan eräStä toista naapurin tyt töä, ja toisen mummon lehmät taasen lypsi vät viruvaa maitoa, josta olisi ollut helppo savolaista pittää piimää valmistaa ja jota vikaa mummo piti naapurin ^pahau silmän" aikaansaamalla. Näitä vaivojansa läksivät mummot tietäjälle valittamaan. Jalan aste livat mummot tuon vähä» yli kuusikym mentä kilometriä pitkäu taipaleen eväSpussi- »eusa, kokonainen viikko kului matkalla kuu täytyi tietäjää parisen päivää odotella. Sit ten tietäjä antoi paljo» merkitsevät neuvou- sa ja otti ueuvoistaau viisi markkaa kum maltakin. Mutta ei ue tietäjän neuvomat taiat ole vieläkään enemmän lehmiin kuiu tyttären sulhaseenkaan tehonneet. Turun Siemenkauppa. -"H Nitmkii VMSU NN"" Pilsncr- ja Laakeri-Olutta Lujassapa totisesti näkyy olevaa se van han Aatamin palvelnS maaseutujemme rah vaassa, kuH niin naurettavasti antaudutaan mokomien poppamiesten narreiksi. A a» a huvimatkalla. Joku aika sitten osti insinööri I. Hannikainen Parikka lasta joukon teurastuskauoja. jotka laski lai tumelle erääseen asuutousa lähellä olevaau aitaukseen. Sattui sitten eräänä kauuiina suunuutaipäiväuä että eräS talon emäntä kirkkomatkallaan jätti hevosensa kärryineen mainitun aitanksen viereen, lähtien itse zn- malanpalvelukseeu kirkkoon. Täfiä aikaa sat tui eräälle kauoiSta munima-aika, hän hyp päsi kärryihin ja laittoi istuimen alle heiniin hyvin lämpimän ja pehmoisen Pesä», aikoen siihen mn»ansa laittaa. Mutta voipaS kolminkertaista kovaa on nea! Juuri kuiu kaua-äiti ou ihauimmiSsa unelmissaan, tulee emälltä kirkosta, pääStää hevoseusa aidasta ja, huomaamatta kaua-äi- diu puuhia, alkaa hurjaa vauhtia ajaa koh- deu kotiansa. Pahasti ällistyy tästä oudosta kyydistä kaua-äiti, eikä saa ääntä suustausa euueukuiu emäutä pysäyttää^ hevoseusa koti. pihassaan, jolloin jokseenkin äkäinen „kot kot kot" istuimen alla ilmaisee kana-äidin mieli alan. PahaSti ällistyi emäntä ensin tästä ou dosta vieraaStaau, jonka sitten kuitenkin otti hoitoonsa ja huostaansa, kuljettaen seuraamana pyhänä jälleeu oikealle omistajalleen, joten kanaparan seikkailumatka päättyi tähän. — Omituinen kerjäläinen. Mi me keskiviikkona kulki Suomusjärvellä eräs vanhanpnoleinen, pitkähkö mies repolaisissa vaatteissa kerjäten yhtä ja toista, mitä näki. Mu hellä oli yllä pitkä musta palttoo, joka jo kiilsi Maisuudesta ja vanhuudesta. Kan tamuksena oli häuellä kaksi nahkalaukkua; toi sessa mistä vanhoja likasia kirjasia ja arkki veisuja. Näitä hän sitten antoi iorvanlseksi kerjäämistään tavaroistaan. Muuten näytti mieS hyvin syukältä ja salaperäiseltä, sekä au- toi tuimia ja sekavia vastauksia hauelle teh tyihin kysymyksiin. Samanen mies oli myös viime vuouua tulkeuut Suomusjärmellä sa- mallaisilla asioilla kuin tälläkin kertaa. Mies kuuluu olevan sangen perso kahville, jota hän useassa paikassa pyytää keitellä. Tällä kerralla sattui miehen tuntemaan eräs paik kakuntalainen, joka viime lesänä oli ollut miehen kotipitäjässä. Mies kuuluu olleeu ui- meltään Pyyppölä ja on hän kotoisin Pukki lan pitäjästä Uudeltamaalta. Samalla mie hellä, joka nyt näin kerjäläisenä vaeltaa maita ja mantereita, kuuluu kerran olle» oma talokin, jonka hän on menettänyt. Myöskään mieS ei viihdy täysi-ikäisten laS- teusakaan luona heidän kodissaan, vaan tahtoo mieluimmin uäin kulkea pitkiä matkoja Pai kasta toiseen kerjäten elatuksensa. 1^1 V Lohjalla kuoli perjantaina tohtorin- leski Sara Johanna Sjögren 69 vnoden ikäisenä. T. k. 2 pnä kuoli Helsingissä Al fred Richard Lindholm 45 w. ikäisenä. Mainaja, joka oli synty nyt Mikkelissä, toimi m. m. w. t. Piiri lääkärinä Rymättylässä. W. 1897 tuli vainaja rokotnsainelvarastoa johtajaksi Helsingissä toimien siinä tämän vuoden kevääseen saakka. Mainajaa surevat lähinnä sisarukset. Minu» äitini on rukoillut. Muouua 18L1 raivosi Englannin rannikolla kauhea rajuilma. Juuri kun myrsky ylimmillään riehui, ajautui muu ten uiiu kestävä laiva, .Risiug Suu- karille ja pirstoutui melkein kokonaan. Hukkuneille heitettiin köysi, ja näytti siltä, kun joku onneton olisi saanut sen kiinni. Köysi vedettiin maalle, ja sen päähän olikin tarttunut kalpea, melkein eloton laivapoika. Häntä koetettiin saada virkoamaan, ja vähän ajan ku luttua hän tnli tuntoihinsa. Kuu hän oli toipunut katseli häu hyvin hämmästyueeuä ympärilleen. .Missä minä olen?" kysyi hän eräältä lähellä seisovalta vanhalta kalasta jatta. .TnrvaSsa!" vaitasi vanhus. .Missä on kapteeni?- .Hän hukkui." .Ja perämies?- .Hänkin hukkui." .I» mun miehistö?' .Kaikki hukkuivat, poikani; sinä olet ainoa, joka pelastuit." Kuultuaan tuon kauhean tiedon, vai pui poika raukka ikäänkuin tainnoksiin ja katseli eteensä kykenemättä virkka maan sanaakaan. Sitten nosti hän kä tensä ylös ja huudahti kyynelten vie riessä hänen silmistään: .Miuun äi tini, minua uskollinen äitini on rukoil lut puolestani!" Senjälkeen polvistni hän, kätki koSvonsa käsiinsä ja itki. - Maiketa. Setä: No, Heikki, miltä tuntuu käydä koulussa?" Heikki: »Kyllähän se käyminen menee mukiin, mutta siellä oleminen ou »iin lovin ikävätä". /, ia V» pulloissa meillä ja tilaukset maa- seuduilla tehtaan hinnoilla ja senlisäksi toimi tetaan vielä lähetykset SöSS x Rudolf Gardberg, Linnankatu IS b. AZälipaloja. — Este. Kauppaneuvos (rouval leen): Mutta kauvaupa se kauditaatti hyväS- telee, hänenhän pitäisi joutua janaan ?a se hän lähtee tuossa paikassa. Pikku Kalle-. Kantitaatti ei pääte tu lemaan, kun titar Alma ittnu te» polvella. — Etevämpi. Kosija: ,Woi neiti Auna, minä olen rakastanut teihin korvia myöten I" Auna! »Todellako l Mutta Wille serkku on vaknuttannt minulle aivan samaa." Kosija: Moi olla mahdollista, mutta minulla on pitemmät korvat kuin hänellä." lllhomssItÄ. — Kallis leikkaus. Kuuluisa kl. rurgi Lepagi jätti Belgian hallitukselle 100 tuhannen markan huuruisen laskua leikkauksesta, jonka hän oli suorittanut kuningas Leopoldille muutamia päiviä ennen tämäu kuolemaa. Leikkaus kesti kaikkiaan vain 10 minuuttia. — MeuälSifiS urkkijoita KSpeu- Yaminau kongressissa -j Köpeuhami. nasta ilmoistaan Ruotsin lehdille että venäläinen salapoliisi on pannut liik keelle kaikkensa päästäkseen kansainväli seen sofialistikongressiin! Niinpä oli muuan urkkija asettunut asumaan samaan hotelliin, missä osa venäläisiä edustajia asui. Hänen oli myöskin onnistunut saada valtuus päästä kongressihuoueustoon. Hänen onnistui myöskiu päästä erää seen venäläisten kokoukseen, mutta täällä paljasti hänet muuan tulkki palkatuksi venäläiseksi urkkijaksi. - Hänen paperinsa otettiin heti taka- varilkoon ja hänet ajettiin pois. Monia samanlaisia yrityksiä on ta pahtunut, mutta ue ovat kaikki epäon nistuneet. Kuitenkin on kontrollia ko vasti kiristetty. — Keuiselos on saapnnnt Atee naan, sähkötettiin sieltä t. k^ S pmä. — Hukq sota tylosla? Mnuta. mille ulkomaalaisille lehdille ou tullut tietoja, jotka kertomat Turkis nähtä västi aikovaa julistaa Kreikkaa vas taan sodan. Kerrotaan, että joukkoja pikamarssissa tuodaan pois Albaniasta, reservipataljoonia asetetaan liikekan nalle, kaikille sairaaloille ou auuettu käsky olla valmiina y. m. Jo aikai semmin on ilmoitettu hallituksen osta van kaksikymmentä kuljetuslaivaa. Sa notaan, että sota lähimmässä tulevai suudessa tulee julistettavaksi, ja että Turkissa odotetaan koko sodau muodos-- tuvaq vain käivelyrztkeksi Ateenaan. Kuitenkin eräässä sähkösanomassa ju listetaan sotahuhut vääriksi ja ilmoite taan, että Turkilla nykyään ei ole min käänlaisia aikeita julistaa Kreikkaa vas taan sotaa. Mitä tulee joukkojen liike kannalle asettamiseen, on se vain ma- nöömereitä, joilla oa tahdottu näyttää kreikkalaisille, kuiuka suuri sotavoima Turkilla on käytettävänään. Sotami nisteri on myös tahtonut vakuuttautua joukkojen kyvystä. — Leuto mttde» matkustaja» keralla. Lillessä Ranskassa suoritti leatourheilija Breguier tiistaina retken, jolla häuellä oli mukauausa kokonaista viisi matkustajaa. Täten ou hän saa vuttanut euuätykseu matkustajain tuli tuksessa lentokoneella. — Jutiassa kuohuu. SimlaS- ta, syysk. S Pmä. Eilen ampni Dak» kassa kaksi uuorta miestä muutamia re- volveriulaukaukfia sikäläistä poliisitar kastajaa kohden. Teko tapahtni oikeus taloa lähellä, jossa tutkitaan jnttna 24 intialaista vastaan, joita on syytetty osallisuudesta kapinaliittoon. Tarkas taja tuli lievästi haavoitetuksi riu- taan, käteen ja korvaan. Pahantekijät vaugitiin. -Kolera Italkassa. Rooma, syysk. 2 pmä. Apultassa ou vuoro kauden aikana koleraan sairastunut 1ö ja kuollut 11 henkeä. Roomasta, syysk. S P.: ApuliaSsq oa viime vuorokauden aikana sairaS- tunnt koleraan IS ja kuollut IS hen keä. — Kolera Saksassa Be bli nistä, syysk. ö P.: Spcmdaussa on eräS virkamies knollut koleracm. — Ilufi ihmeaine tulossa. Pro- feSsori, rva Curie, joka miesvainajansa kanssa on saanut m. m. Nobelpalkinnon ja jonka aikaisemman keksinnön tuloksena oa radium -uiminen ihmeellinen metalli, on näinä päivinä ilmoittannt läheisin»- mille tuttavilleen, että hänen oq on nistunut saada muodostumaan nusi aine, joka on vielä merkityksellisempi kuin kuuluisa ja kallis radium.