N:o 150 - 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikko ia heinäkuun 6 pmä p. p . s. Motormnheiti punnitaan keski viikkona tk. 6 p. kello 6 i.p. Kaikki ponnitsemattomat ja mittaamatto mat venheet ovat silloin ilmoitetta vat Mittauslautakunta. 2362 l-i Liiton Toimikunta ilmoitti edellisen' km warmasli tvakuuteituna eitä nuo- > 1,-272^1-2, 166,188 ja 1,106,685. — ] Jtsepäisyys ei näy okelvan siis »valn «lyämään. että .jon?un kansan ^.nsailis- päimän iltana Pitämässään kokoukjes- risoseuraliikkeellä on suuri tehtämä ^Maaiioikeutetlujen luku cli^flis 1S0S piittä suomalainen ominaisuus. | ta ja »valtiollista citfeutta ohjaa vuch« nämöHen soitto", jossa Marsi-rkin iu- liSju olizvai aiätiftoat, loppui onaiötw mit ilta. Neljäs kokouspäivä tvaikkeni yhtä harmaaim kuin edelliset km. Mutta lämä ei kuitenkaan mieliä synkentynyt, stllä olihan sateisiin 'faif- ttna paitoina totunu. Puoli TdHfccf «jaksi oli joukko kokoon kursuuu ju moni ^»ustajo sai 'hornin mähän nukuttuaan Jatkeille italpscHlaa täsmällisesti ipuifaUe «ht iäkseen. ttoititutoio M. Puhakka oli lä- heiunyt lirMijen alustuksen tyjymyk jestä »iMiien on pakkalliSjeurojen ja jentcn 'suhtautuminen jochtajunia, tue^ eakseen näitä Heidän waikeas.sa ojemas- jaan?" Alustuksessa lausuttiin suota- »vaksi ettei seuroin >paljon maimaa ky- sywui roimia komin tauaG aitaa jät» »ylettäisi yksien roimchenkilöiden kan» neilamatsi. Älustus hi/mä^yuiin jes- kusiÄuit». Herra >K. Harju esitti alustuksen keskusseurojen alueiden Piirijaosta ja näiden Piirien työn käyiäniiöllljestä jävjestälmlsestä. Alustaja esitti useita huoman amia, kolemuksia nuorisoseu rain Piirien työn jaosta ja lehittämi- scsiä, päältäen olusiukjenja seuraa- »vaan pottsilauselmaan: iLtokous laujui rol>womulsenaan.että nuorisoseurojen keskusseura jaettaisiin pluepiirechin^ joissa mähenpi lu<ku esim. kymmenen iai toffinjinmciitii ipoi= kallista ljeuraa fapiman kultuyyleyden »varrella limy») säännölliseen imuoro- «vaikumkseen keskenään; että keskusliittojen johtokunnat pitä mät huolen -piirijaon toimecnpanemi- sesia alueellaan; multa että jalkuma-n toiminnan jäilämäl sitten piirien o- massi 'huoleesi: kutienkin siten, että kunkin piirin fthreeri on muoro- waikulul'jeÄsa keskusseuran johlokun- nan ja nimenomaan sihteerin kanssa, jossa suhteessa on tärkeintä että Purien lyhyet »vuosikertomukset tulemat aina keskusseuran muosikir- jaan. Piirien kokouksissa suotakoon huo- mattmva lflja keskusteluille elämän pe- rusteellisista ja käytännöllisistä kysy- lMyisistä. iLsäksi toimittakoon'kunkin kokouksen yhteyteen imytelmäkilPailuja. kotiseutu- >je!'oslu!'sia, >seuralcht>i-, urheilukerto- mus-, miuiun soilto y.m. kilpailuja, sekä muita kehittämiä lyöiopoja. Äänenkannaliajan lcmiitämijeslä alueellaan pitäisi kunkin piirin olla ikäänkrun Masiuussa. Ennenkuin käkiin iästä keskustele- maan luki opettaja M. Latioa inaan- Zviljelijä R. Horellin laatiman alus- tuksen keÄusseurojen suhiauiumisesta paikallisseurochin. keskustelussa hra I n ki ä »ahtoi kimnittää edustajien huomiota herra Harjun alustuksen siihen lohtaan, jossa ptchulliin ntscurojen äänenlannauajan .Pyrkijän" leivitti,misestä. Puhuja tä- moitti ettei 's. N. L:n Toimikunta °woi antaa enää «vuslusta Pyrkijälle ja sen takkia on nuori>soseuramäellä W7l- wo<l.isuus roimia lehden »emtuäiniseksi. Äeiti Sairanen kertoi, ellä itä- Salvon'keskusseuran alueella on Tuur- Zaivon keskusseuraan kuulumia nuori- soseuroja. lTämän epäkohdan loimouiin kuileil- kin hymällä tahdolla selmiytyivän kes- kusseurojen keÄuuoessa ja .'.'Skusiclu lPlMettiin alu-tusten rajoissa. Meensä keskustelussa fortrniictt:in alustuksia. Hra M. Harjun tekemät Ponnet ihtDÄiyitiin sekä samclla k o- kous llausuu toilvomuksenaan, että näi- lä koetettaisiin toteuttaa niin paljon kuin paikkakunnalliset y.m. olot salli- war. saan päättäneensä seuraavista asioisi: Liiton waräpuheenjohtajaksi walit- lun maisr. I. H. Kaia ja rahaston- hoitajaksi lupautui uudelleen yliopp. Lnkilä. Aupaljaispaikasta oli myös puhetta. Sitsi MÄitttin Lahti, mutta samalla ilmoitettiin, että ne tulemat ehkä pt- ÄettÄviösi ltvasta marraskuussa Leit ten aripäiaislen yhteisessä aja-tcltiin toimeenpanna esiielmäkurssir. Neumottelukotous päätettiin pitää lokakuun alussa. Liiton Toimikunnan jäsenille pää- lettiin antaa matkarahat. Ächt oii a>ika jo kulunut mm pitkälle, että Dli pakko topetiaa kokouksen wi- ralli ne n puoti, koska suurimmalla os<Ä- ta kokouksen osanottajista oli kiire klo yhdeltä Äiukaisten asemalta lähtevälle junalle. Edustaja AMo lausui nyt Liiton Toinlikunnan puolesta Liiton eroa- walle Puheenjohtajalle tohtori Zach. Castrenille ne kiitollisuuden.tunteet, jotta owat syntyneet siitä moniivuoti- sesia uutterasta työstä, jonka hän to- oellisella ra>kkaudella tähän työhön on suorittanut. Opettaja Keränen puhui niisiä ki:- tollijuuden ja kuututoitufjeit tunteista tahi. Castrenia kohtaan, joita häit on ahkerMa, lämpimällä työllään heräitä- nyt ka ukissa S. N. L:n jäsenissä ja yslÄvissä niissäkin, jotka elivät kaikis- ja asioissa ole samaa, mielipidettä kuin hän. Toht. Castrenin eron taurm tyh- jä pa-ikka jk)ntyy, lausui puhuja, jota ei taida olla niinikään helppo täyttää ja 'kauan tullaan häntä laipmimaan. StMyä ensin aamiainen, kokoonitM- tiin taas. Ensiksi puhui maist. Äola. Hän huomautti .siitä suure-ia ttiösiä, min>kä yli op. Juho Hietas-'.ra'.naja on lehnyt Suomen nuorisoseuraliikkeelle. Kiitollisuuden osotteeksi tämän työn tähden ivainajaa fohtaan, ehdotl! vu- huja pysiyietiÄvätsi tilvcn häneil hau- dalleen. Ehdotus hywäksytij!n yksimie- lisesöi ja kerääjiksi »valittiin ehdottaja itse ja yliop. Jn<kilä. Xohr. Castren huomauni nyt. etiä ivaifta jo olemme toimineet nuoriso- seura:t)ön hi>mäfsi, luiciä :uitonkin un paljon tch:äwää. Mutta tämä ei saa ketään säikäy.tää, lannisiuima. Tässä puhuja huomautli muuianiista Tnell- maniin sanoista, jo:ka ivarottaiva: pel- kääinästä suurta lyötä. Suurella in- nostu^sella ei kuitenkaan tnrivilse toi- mia, maan p<irctiiipi on hiljainen, .»var ma ratiaus, jonka ■elnx}t.njäi;ä, innos- tiijiMto on iveÄvollisuudeiltu-lt,). Wel- wollisuus ja wellwollisuud?ntun:o on jotain juuria. Eräs suuri ajaiielija on lausunut. Niliiviuin iähi-taiivas talivisena yönä on iirkas ja suuri, on myös chmisen sisin olento kirkas ja suuri, jos siinä on w>.'livclliiuuden- tuivto. Öisi jokaisen muisieiiaiva, että Suoini nylyään cvonaa läpsiliaan juu- ri iätä, sillä se on ivoimo, joka e>:vyi- tää. Welivollijuiitc>«sa ow.u netin täyitäneei, jcika oivat tätäkin juylca :a?valla tai toisella cwustaneet. Puhu. ja lausui kiiiokset täs.ä läsnäoleiville, vTitkiintin paiktckuniala sille, joi ka oli- wai saaneer nähdä paljon lvaiivtta juh- lan järjestämisestä, puhujille, Äu»ta- Me y.m. Wielä kiitti hän niitä '»mu- ia m ia sanomalehtimiehiä, jotka olitvat kokoukseen saapuneet, huomauttaen, mi- ten tärkeän työn he suorittalvat jvlais- lessaan selostuksia S. N. L:n toimii'.- nastaa Sillä, sanoi puhuja, nuoriso- ^seuratyö on hiljaisia, itseensä sulkeutu- ivaa tiptä, ja sanomalehdet owai mil- tci ainoal, joi ka woiwal .ehdä ien ylei- semmin lunnemksi. Lopuisi ehdoin puhii-ja laulettavaksi ne syvimmät lun- leel, jovka memä elwytiäivät lyössäm- me, julki Maamme-laulussa. «Si)dämmen sy.vyl)destä raikkaina ja kauniina täyttMätkin luon innosta- ivan, mahtawan kansallislaulumme >sä- iveleet «Pirtin" atvaran salin. Paikka'kun:alaisten puolesla kiitti juhlaan osaa ottajia tait. I. Karhula ia kavjalaisien puolesta laujui yliopp. Walmari osanottajat terwelulleiksi Äavjalan kaiÄahille. ydämmellisin kädenpuristuksin ero- si N:jeurawäki tästä cpe:tawaisesta ia innostamasta 1O:nnestä kejäkokoukses- isänmaalN ja kansamme Pa>lweluksesja. Virallisia y. m. y leisif uutisia. A>äheiliynyt Zverraltuna edell. .vuoteen — Matkailijayhdistyksen apuraha tan>a woima, joka Lille sopävalla ja oi- 3,(i96 henkiilöllä, eli 2,43? miehellä ja xgutatcitä koskeivxn iulknisuien toi- kcalla hci>kellä «nutkttaa ääniä. Tillo>il» 1,209 naisella. W. 1909 oli taas waa- mittamista »varten. Koska se ofa,'jäöroät ennustajat ft.rttfflutoftii.töM litkit tt rtrtitnmm 'Liiiö* ^^rr na** i !oiöiyr>n- ^ ^un" toitottajat siihen pienuuteen- apuraha | ^ heille opiksi ja he latkaatvat Virallisesti julkaistu. m Pietari, heinäk. 4 p: Asotus- kokoelmassa on julkatstu maltakunnan' ne uw osto n ja -duuman hywäksymä sekä kalkkein kotkeimmasti tvcchmiÄettu. la- ki Suomea koskewien yleisivaltakun- nallista merkitystä olemien lakien ja asetusten jultaijemisjärjestiikjes-ta. lioikeutetlujen luku li^äänninyt huo- Elloin Suomen Markaiiijayhdistykjel-1- mat<awassa määrin edelliseen ivuoteen j e on myönnetty 1,500 mkn apuraha! ^ wermtiuna. Lisäys teki 13,994 miestä suodessa wallionratltatei:ä koskemien ja 17,134 na-lsta eli yht. 36,128 hen- jMaijujen toimittamista warten, on a- kilöä. Waalioikeuttl'tujen Mähenemi- Nyttemmin loppuun kulunut, on rau.. nen oli huomatkin maasedulla j<* tichaflitus lausunut sen toimomutsen. suurin se oli Uudenmaan, Wiipurin Matkailijayhdistykselle edelleen Ministeriwaltiosihteerin tcjälomu. H. M. Keisari on armossa myöntä- nyl ministeriwaltiosihteerille kenraali- luutnantti Langhofsille mirka- ivapauita ulkomailla oleskelua Marten yhden kuukauden ojaksi luettuna heinä- mun 5 p:Ää sekä määrännyt hänen poisja ollessaan Suomen Suuriruhti- naaranaan min^sierimaltiosihteerin ja keisarillisen yliopiston kanslerin tehtä- miä hoitamaan H. M:n homin kunnia- tallimesiarin PaulvonEtierin. iel>, ^Moi^w°t"pMurW eu tapauksessa iup<w ijiiueU — P- P. S:n moottorimeneitä, Charpcnlier erotettiin Miroistaan,' oli -ä joko juoranaijesti tai pa.tMunnan o'otcat. eny '^nuntama ki^il- ki^ieellinen ia tavaiktui t k 1 b-nä potiijuvircnoinaisten maltiykiella, ]ol« la ^redrik,on-^alweienin pokaalista, ' ' loin eläinlääkärin tai muiden Mnnet-Mllaican tänään, keskimiilkona No 6 i. ja Äuopion lääneissä. Vielä w. 1309 oli näissä lääneissä niiden luku pie- nempi kuin w. 1907. Maaleihin m. 1909 1 ja 3 pnä tou- kokuuia otti ojaa kaiikiaan.'^2,L6Z henkilöä eli 65, 3 pros. ivaalioikeute- ruista, kun m. 1903 maöraamat lmout oliivar 817,337 ja 0i, 4 ia m. 1907 899,347 ja 70, 7 . Osanotto Maaleihin oli Milkkain m. 1907, kun ensi kerran käyiännössä io- leutettiin yleistä ja yhtäläistä ääni- oikeutta. Wuoden 1908'Maaleihin wer. raten omai miimeijci mcali, osoilanpet huomattamaa ojanottajaill Imvun li- läänHm-islä. Maaleissa m. 1909 on kaikkien mui den puolueiden äänunuärä lisäänlynyt. paitsi s u o m e t t a r e t a i s e n, jonka on aienemisiaan ilen:unur. ..Villien" luku on myöskin Mäyeniynyt. — Mesikauhu Wiipurin läänissä. Läälinlähalliiuksen esityksestä oit Wil» purin läänin kuMernöört julistanut Otannan ja itijmin kihlalunuai, paitsi ulkosaaria, Äyräpään, Jääsken jaLap- peen kihlakunnar, Sakkoian ja Meljä- pirtin pnäjät sekä Miipurin, Hami- nan, Kotkan ja Lappeenrannan kau pungit 'mestkauhun jaastuttainiksi edel- leen ensituleivän syyskuun "i päimään sav>:ka. Sen ohessa on kuMerilööri huoinaut tanut, ettei mesikauhun saastuttamaksi ju^islelulta paikkakunnalta saa pcis tmjeilaa koiraa eikä kissaa hankkimalla myönnettäisiin sanottu määräraha Muosiltain kotoen wuoden ajak>l, tä män Muoden alusta lukien senaatin ennemmin määräämillä ehdoilla. — Talonmuuttokustannukset. Lehti mäen talosta nro 2 Wimpelin pitäjän Sääksjänven kyläÄsä uusille kartano- paikoille ulosmuuttaneille asukkaille on kmvernööri wa>llioworoist.l myöntänyt talollisen Maiti Aniinpoi.'a Rannan- Pään omistaman Rannanpuä-nimtsen ialonosuuden tonttipaikan muuttami- seksi 636 mkn etumaksun ja talollisen Er-kki Etkinpoika Lehtosen omistaman Lchionen-nim. talonosuuden tontlipai. kan muuitamisla Marten 472 mkn etu maksun. SitäpaiH en mainituille ulosmuuttaneille myönnetty: Mani Aniinposalle 200 mk. ja Erkki Erkin- pojalle 150 mkn erilyisei apuraha: il- man lakaisinmakslNvelmollisuulta kruu- nulle. Jyväskylästä ja Keski-Suomcsta. BÄkischportissa. — Tullitulot. Wiime kuluneen tou- kokuun aikana kanneltiin maan kai- kissa tullikamareissa tullimaksuja yht. 5,174,664 mk. Wiime muoden touko- kuun tullitulot oliwat 4,331,003 mk. Tämän muoden Miiden ensimäisen kuukauden ojalla oli -mar tullitulot yht. 19,°2W,005 .mk. Mastaien 16 milj. 432 mk. samana aikana m. 1909 ja 17 milj. 427,528 mk. M. 1908. — Postihallitus. Heinäkuun aikana roimii pääpostiilrehiööriiiä m.t. pää- posliiirehiöörin apulainen how>neu- ivos C. V. Somouius setä liikenneti- rchiöörinä M.l. ylietspediiööri P. Hi- maneir. — Wärjättyä mäkimiinaa tuotettu tujen ja luoieitamain Hentilöiden l» kaikki punnniemattomal ja mittaa- ldisiuksella on näyiettämä, ettei kulje- manomat meneet oMa-i silloin ilmoitet- ieiMva eläin ole sairas. .taival. ^ — Äoleramaaran torjuminen. Lää- \ kiiilähallilus määräsi ti. 1 p:nä t:ri I Ossian iirookin kolerasairaaiaiäätäriksi Terijoelle, t:ri Tahivo iltyikölän kole ra sairaala- ja tarlastuslääkäriksi Äoi- l.visiolle, laäkei. kattd. E. :)t. 3ii)sicnin kolerasairaala- ja tarkasiuslääkärrksi Uuraaiisckmeen, lääket. lis. U. Sund- mirin lolerasairaaiaiilääkäriksi Helsin- tiin ja lääker. lis. Wal!d. Iärnströinin . o i e ra i ra Ä a l ä ätä r i ksi Wi>pii tiu. Läätiiiiähallilus on määrännyt i:ri •JUvi Tallgrenin toiuiiuomnaii Helsin- ;;pin gl^ä lääkiniähalliiuusen puolesia bak- icr.ologtset lultimutsel niistä näyt- icisiä, joita mahdollisesii tullaan lä- määristä huudoistansa. Iirutfo Suam-en lopun leiltijät, että t»in »vaan iSenäjcm tuumassa -loj^u" päätetään. Duuma «i -le We» najän <an.i'a. Duuma on ivaan cnemmis» iältään historian hiljaista kulkua eötetc» «vä to«. Turhaan /se koettaa huudahtella min kauan. kunneS se huomaa, —- on« nekzi rts«ll«cn, — äänensä sortuneen. Ia ättööt myöslään he luulfo, että lansam» ■me »voi UvfoaJaan §ydäin:ssään JZuo* mcn lopun' i>uumaSta tu'.v>van. Suomen lopusta tai ioppunuznomuudcsla mklsuo» «n>alai>sel itse tc«mne tilin. t5ttä Suo» mcsla tUliqi .ll?xq,u- niinkuin on sanc^ttu, tuntua niin u«^o>ma<?«>nur!ta, «tiemme woi tuolle ajattelemaltomalle huudah» duiselle »vastata. Älköön iuuttals. että kansamme hiljaisimmissakaan salssoxu» k«ssa uskoisi ^Tuomen lcpun" duumas» ta tuleivan. .Tasi.n täällä e: kansa <huu» tele, tvaan on »vaiti fifrä syystä, että (e tietää ja iftidämcHsään uskoo noidan huu» dahdutsien milätlöuNHden. Näin ollen cn 'aloscutujcnkin asukas «varma siitä, että ristiriidat rattcaa ja ettei kiih.^ilikään huuto: »Tuomen lcppul' —niin syiväl- tä kuin .se muirtoin iouflatilin, ole imi- tään muuta kuin cdistyslä woiltvon oi» 'calla hcrkcllä. — W»iina^as tvähcinmiS- :ö, ijda ei anna aihetta ristiriitoihin, vaan lsiisimnräesään aijaa orkcildcn asiaa, »viittaa «ina. Wcnu^än kansan cncm- 'misiö iisc haluaa n'!PaiiNa ja sitä .se ei .siis riistä iZuomcklskaan ja iv.iärä wä» lhommiislä ci Moi miiään. Mcidcm ci» keuksia ci woida ottaa, fim emme niitä itsc anna ja me emme anna. Pylckönmäkcläincn. Xapiuisicu kr-'lllä. Ääni maaseudulta. Helininään kustakin ePäillysiä kolera- maahan konjakkina. Sanomalehdissä^la^xiutscsia. T:ri Vailgrenille oli lä olleen uuiisen johdos ia, että Tomun- linnan anitisMui)htiö möisi jo n! un Moninalsci «vat ne uhkaut>set, joiden t^Äcltä kamamlmc nyt scisoo. j,aut:a si- >ivi^!ynccn maailman lcmimvät nuo hl>- liuvoaivai sanat, joi^ka duiiinassa lait fn iii in „2nomcn 'lojipii!" -- 2 urine n k"+pji! Riin kuului tnioljimaincn huu- d^hviis, joka Ukcydcssään kiuvasiaa huu- iLVi-.irtja scii!läl»äliö»nän, athaisiminan M ii II,i Stiomc l;i. laista konjaiNa (»dynaniiitnkvnjak- kia"), joka on Ivain Märjäitijä Mäki- miinaa, käsli jenaatin kauppa- ja leol- lisuustoimituskunla Milkelin läänin .palomiina- ja liÄausiehtaiden ylitar- kastajan kunnallis»eiiwos I. Wahlmo- nin tutkimaan tuon konjakin laatua. Helsingin kaupunqin terlv^ydellisten luikimisten laboratoriossa en mami- mn konjalin hamaittu nsältäivän alko- hoolia 59,45 mobifymia ja ekslrakicja 0,9Z gr 100 m^iSsa, sekä olew<in ^>är- jä.yn karmnelleilla sekä sekotetun »ve- dellä ja 'ivanUjalla. Tuikimuikjen perusteella on ylitar- lasralja Wahlman kauppa- ja teolli- suusioimiluskunnalle mielipiteenään mä jaina toimi ustonu miiuie ivuonna. oman tunnon - (ilumc ititu1 ujto - Lää!intÄ)allilus on Päätläityl PYY- ..Tuomcn 'loppu" cdcs tut.sikaan tää rauiaiiehalliiusla ajeliainaan lar-' wi!fu ctiii «ne i*;t scisoisiin:»e cdcs pccll.jen määrän kolerasairuÄvaunuja lopun" lähelläkään. Tuo ken-yl- Mpk.mmms. , midimn „ , lw;cai „ cn hu»d««- paukiisia amaan tavaan kuin Minne- >!in muonna 1;1 °, kurnia icPcaoll luulce Ävcntjan duu- — Itsepäinen ylihallitus, iluutt iminiiisnnine, käsi neli ie tuumi torstai na painoylihallituksen 'kirjelmää „Päi- ivän" lalkautiainisesia, lyiäien jen jo- houkin keskuudessaan aseliainaaiisa ivcuokunlaan. ^lulen licdeiään, päätti senaaiin oikcusosaslo Mi ime maalisk. 4 p:nä, eitä ai>.'akausjuliavsun ulinan» ■nmn Icif:iicä ryhmä muka ivoiircnsa uiv>ä iviciä „lczPua" Irica. ,WaiIkapa cicictlai.si, errä «jolkut duuinan aij^nat, i.uicliivii 'Kn «ncnnnisiö toden toita, ha- luaisitvat kuolinkclloja soitella, niin >tun- uni mcistä tuv halu tu!oks.'Nl»nalta. P<: liha la „2uomcn >lcvus!a", hcrätlää Suomen mestaruuskll- pailut yleisurheilussa MitpuriSsa heinäk. 2—3 pnä. Useita «»fia ennätyksiä. Lauantaina abkouvat Aiipurissa tä« «nän «vuoden meSlaruuskilgpanut ylcis- urheilussa, ^ka 3. W.- ja U.-l:itto oli uskonut sikäläijsen »voian.» ja urheilu- scura Reilppaan jäqjeStctt.icvatisi, Äilpaili-Mta oli ilmottautun.it joukon yli puoliksensa taa, jou?o»sa maamme par» haat alallaan, mutta suuri joukko niistä tautiseksi maadilaan ilmoius painoni- ?.^kcintaan sääliä. We uskomme, ettei hallitukselle sekä määräsi se samalla^ ^i:n;;aän unilta ci >WcnäjÄ>iän n>oi ichdä e.iä „Pä.l!vä on lokkitUiet.iinxi 1tf|t | - , u<1 ^llaiicstakaan si>!v!^ihzkansaSta kunnes ien lulkaiiua sil. maist. Her- ^ . . . . lausunut, että mainitunlainen tmvara Stenberg on täyllänyl ilmoilvs-/'" m " "ttcn kun me ,alo- on le^säk. 9 pnä 1892 annetun wotmas- Avlivolli>suuiensa. Uudenmaail. läänin 'ciiiu^ntin a suklaat yha enc.nv.nc:n ia saoleivan asetuksen 28 §• n. niwkaan f^ivcrnööri sai tcihtäiväkseen ryhtyä cnc-mmän ihaluammc kansallista oicmus- tielleliyä mae-han tuomivakil. I toimenpiteisiin l^hven julkaisemisen i^mmc lujittaa. Myöhäisiä on huutaa — Eduskuntamaalit w. 1VNS. Äs- estämiseksi, mutia kun maisteri Sten-' , r . rpua « ^ää «i liene -nu .toin ensi- fcnäin ilmestyneessä miralliscssa lilas- berg sittemmin p<,inoylihallitukselle / ^ im ^ urfllKn 0n tosia mattiopäimämiesmaaieistti :eh- jätti 'k«t.>t ilmotukseen kuulumaa lii-/" . " . *■ ' ... 'bään selkoa naaleista m. 1909. !leilä, ei kuMerirööri katsonut moiivansa rlu,ric ^icrailia 'tahctiw huud?n». 2,\is= Vaalioikeutettuja o.i koko inaassa ryhiyä maadiliuun tolmeilpitecjeen. «'ä on .loppu?" Mä lujcm-mn pu-cu- lvv m. juoks» (koe«erä): 1. W. Pärnänen, Kisa»Weikot, Helsin- ki, 11,8 s., 2. T. Wendelin, I. F. K>, ÄZiipmi, 12 lek., 3. A. Miettinen, Reipas, Wilp., 12 s., 4. E. K uiko, Kisa-Melkvt, 12 s., bM. iElo, Kisa»Wei?ot, 12 s., 5. K. Narinen, Pyrintö, Tampere, 12,1 sek. Nämä kutqi päqsitlvät lappu-olleluun. KuulantySnti: 1. E. Niklander, Kiisa»W-isot, 12,33-1- jäi saapumatta. Kolmisenkymmentä wain ^1^.68^27,01 an oli isaapunut. Mutta niiden jouk^ösa! ^ P» ^lho, Pyrintö, 10,88+13,42— oliiofltkin maamme etewi>m,nät urheili» 24,30 m. jat jo nykyisten ennätyZsiemm-e asettajat. Lli «selivää, että kiiparluista tulisi anka» rat ottelut, uÄkalsmvcrtpa monet tviwoa, etiä täällä asetettaisiin uusia ennäty?» ^fin. Eiavätkä he isiinä peityncctkään. »»un Pro5uristi >Zul. ÄLcnnström ty» Hyessä puheessa, miKsä hän miinasi sii» ...... hen jsuureen merkitykseen, mikä urheilulla M/leistulas vn wain sentim. hänen on 'kansojen laÄvatukseösa, N'arsi>kkin ^ omiSlamaaNisa maailman ennätystä kansan »sellaisen ?uin meidän, jonka on. huonompi, suurella wa«valla >ja.sitkeydellä harmitta» 3. T. Tuomela, Tarmo Miipnri, II,29 + 12.50-23,79 -m. 4. T. Arramnaa, .Pi )>rintö, 10,74^12,93 -'Ä.72 m. Nylanderin oikealla kädellä saaivntta ma tulos on sentilleen sama kuin suonta^ lainen ennätys, sekin hänen asettamansa sanottuna Vuonna Yht. 1.305,W5 hen- PainoylihaUitutsen mielestä ei maist kilöä, niistä kaupungeissa 132,493 ja Stenberg kuitenkaan mielä ollut ilmo lusmellmollijuuiiaM täyllänyi, jonka Mu oksi se käänlyi M)l puheenaolleella maaseudulla 1,272,L12. Vasiaairat lmour M. 1903 olima: 1,269.177, 172,963, ja 1,096, 214 ja M. 1907 4. I. Saaristo, 308 .sm. Pyrintö, 154-1-154= kirjelmällään, jenaatin puoleen. tva toimeentulonsa karusta maasta, oli lausunut -saapuneet urheilijat terwetul- ilelksi, alotettnn ottelut. Mainiisomme alnttpana nyt »va-in lyhyesti niicsä saa» »outetut tulokset: La»aataia kilpailuissa saa»utettiin seuraavat tvloLset: Korkeushyppy: 1. A. Laine, Pyvintö, 332 sm. 1G9,5+162,5= Antiikkinen kirlonheitto: U. W. Jävminen, Pyrintö, 37,43 m. 2. E. Niklander. 3V.27 m. 3. T. Tuomola, 34,78 in. 4. W. Tuomela, Tarmo, 29,96 m. Pituushyppy: 1. W. Tuomela 6,50+ 6,00=12,56 m. 2. E. Petkala, Pyrintö, 6,29+6,2v= 12,5S m. 3. <2. Kukko 6^3+6,97-12.50 -M. 4. P. Aho. 6,07+6,17-12,24 M. Moukarinheitto: 1. N. Gaivrilik, Reilpas, M tri, 28,80 m. 2. T. T>wmela, 28,75 .m. Z. >W. Järvinen, 28,48 m. 4. E. Niklander, 26,30 m. Aitajuoksu (koe-crä): ! 1. E. Pekkala. 17,2^" 2. T. Elo. 17,2 s. Z. M. Lathti, Pyrintö, 18 s. 4. T. Tuomela, 20,2 s. Seiwäshyppy: >1. 11. Aaltonen, Pyrintö, 300+ 820= 2. P. Kajama, Kiisa-Meikot. 158+167^20 Hn. =325 sm. 2. A. Laine. 290+310=600 sm. 8. P. Pohjola. Pyrintö, 15Z+153--L1S i S. I. Saaristo, Pyrmtö, 200+815= fenlim. ,, I^ 75 sm. ...s ^ Aaltosen yhteistulos on 4 sm. hänen entistä Suomen ennätystään parempi. 400 metrin juoksu: 1. L. Pllhkala, B2 s. 2. fl. Elo, 53 i 8. A. Lehmus, 54 s. 4. H. Lahtinen, 54,2 s. Pihkalan tulos on uusi suomalainen ennätys. 800 metrin juoksu: 1. A. Manninen Pori 2 min. 2,g sei. 2. L. PM<rla 2 m. b se?. 3. A. Lehmus 2 <m. 6,7 sek. 5,000 metrin juoksu: 1. H. Oiofrntaincn, Uisa»Wnkot, 15 min. 53 sek. 2. A. Dtenrooö 16 m. 6,2 s. 3. T. Kolehmainen, -ttija«>AZeikot, 16 m. 12,4 s ok. Hannes Kolehmaisen tulos on uusi loistatoa Tuomen ennätys. Sunnuntaina jatkettiin kilpailuja. 106 metrin juoksu (loppuerä): 1. T. Wendelin, 11,5 sek. 2. E. Äukko, 11,6 is. dumme kotoiseen tansallilften kamaraan vaan. — Äuhkapa täe-sä tukkii 'tcnc»7ään siiilml Huutakoot niin kauan, — ja hei dän pitää huutaa, — kunnes omimat — Venäläisen sokerin tuonti Tuo- meen. Pietarisia sähkötetään: 3iaha- ministeri on määrännyt heinäk. 14 p:s:ä lopcletia^alsi fofcriaifiitlix tila- iinmaksun soteria ulkomaille nneiäcssä 14 p:n saakka, paitsi Persiaan, Muspidon ja muihin B^iiäjän lähci- siin aasialaisiin Mallakuntiin maarajan isli ^.vie:ämäs:ä sokerista sekä 2uwr«n maaraja-n yli mietämästä sokerisia, jos Zumn-.'n lulliiailotsel näyf.ä.väl lc- delsi eitä sokeri tulee kotoisaa ftiiutöä marien. Sokerin mienli ■Suomeen heinäk. 14 ja siMk. 14 p:n mälisenä aikana on sallillua ainoastaan a!uisi- .mäiicnimskuittien ulosannon mäliaikai» sella keskcnitämisellä. Määräyksen maikuius ei ulotu s»ke- riin, sonsa lullilaiiokiel omat uutosta» neei ennen heinäk. 14 ptää. — 10:1 pohjoismainen koulukokous. .>iotoukscn ohselma-sa on iois:aisekii 4) lysymysiä. Tuomaiaisel lulemal alusicmaan ieuraamar tniymiils i: ne rokkuus jo toulukasmaiu» (prcfessori W. Nuin), oppilasien harrastukscota eri kouluaineisiin (tri 'A. iftltus), iise- kuri koulussa (tri P. W.rkk>:nen), i>h» teiskoulu moraalin kasmat aj.ina (joh- laje.lar L. Hoqman), korkeainpien >^P- piiaitoslen perustam.sevta maaieudul- e (rchtori H. Hagelstam», kaunoluku- kilpailui <pros. W. Wa>eniu^, ?raa- siÄinen esims matematiilan opeiukscs. m (maist. F. 9kriw;;on) ja laulun- opelulses^a Suoine--s.i miimcisinä 20 wuolena (lchiori A. Törnudd). — Äiertokoulunopettajiei ensimäi» set lomakurssit alkoiivat «einäjoen k:r» konkylän kansakoululla l."äk. 23 p:nä ja sailÄval aina heinäk. 9 tv.n. Kurs seilla luennouvat johtajat K. Werkko ja R. Kojonen, tohtori M. Helenius- KolmiloikkauS: t. H. Halme, H :?i, 13,49 m. 2. W. Tuomela, 13LS m. 3. E. Aukko, 13,14 m. Kiekonheitto: 1. E. Niklander. 37,78+ 43.S>>=81,58 tn. 2. A. Taipale. H:ki, 33,-5 + 38,97-72^2 metr. 3. 28. Janoinen, 31^0+38,97=71,17 tn. LeihaänheitoSsa cbcvlcttiin »vah»r»an ttttjölatmtltn lakia erinomaisia tuloksia. Tiinä ei petyity» tään. Pa^aS mies oli nuori ^tampcrelai nen.I. Saaristo, joka «vas. kädellä heitti 46,43 «n., mikä novm-aolivloiÄsa olisi uu«si imaailinan ennätys, kolme «usnnäistä palkinnonsaajaa hcittiwät ka ilki yli 90 metrin, mikä a»t>ös on maail-nanrekordi alallaan. Parhaiten heittuvät: 1 Taaristv, 50.81 + 46.4^—97,24 m 2. II. Aaltonen. 52.81 + 43,82=96.63. 3. Ifi. Aaltonen, 51,75+ 39,75—91 50 m. Wiisiotteluu« otti osaa 16 urcheili^jaa. Ltt.lu «suori tettiin uusimman tawan mukaan .ja Iät liitti piluuÄMim. kiefonhviton, ikiihaäm heiton. 192 m. jiiofsun ja painin. Pituus- hMl-M sai tehdä »vain yhden >h>Mm kummallakin jalalla. Heitoissa ainoastaan yhden heiton kummallakin kädellä. Tämä »vaalii kilpailijoilta iuurta warmuutta lja m emi »fliffafi" isuorilukscKsaan. Lopputuloksena oli: 1. U. Aaltonen. 15 pist. 2. E. Pekkala. 17 pist. ö. E. fiuRo, 23 piit, 1500 metri» juoks»: 1. A. Manninen. 4 min. 10,5 sek. 2. H. Kolehmainen, 4 m. 163 sek. 8. A. Laakso, 4 min. 21 set. 200 m . juoks»: 1. W. Pärnänen, 24 sek. 2. E. tiu kk», 24L set. 3. L. Pihkala. 24,2 sek. 10,000 metri» kestäwhySju»ks»: 1. 91. Stenrvo», Hisa-Weilot, 83 min. 30,6 sct. 2. T. Kolehinaincn, 33 m. 45.2 sek. 3. G. Taimi, Pytinlö. 35 min. ij .4 sek. 1ll!kopu«I«lla kilpailuja juoEi tunnettu maassamme asiuva englantilainen G. EaSton 200 m. 23;J sek. ilähän pääityiivtrt kilpailut. Zeurast pa^intojen ijako. Moittajalle kussakin lajissa jaettiin Euomen W. ja II. Viiton mcstarnusmitalli. <2u»m^n mestariseu» raVfi t>tleisur<heilussa julistettiin H e l- s i n g i n Ä i s a-W e i k o t, pistemäärällä 113. Teuraatva jlÄr.jest»)ksess>ä oli Tam pereen Pyrintö, pistemäärällä V4. Seurasi snte Miipurin 23. P. fi:n Tar mo. Helsingin Llisa-ZKcikot sauvat mes« tarrseurana wuode?si haltuunsa hcnkitva- kuutuSosaieyhtiö Kalttvan lahjo:tta»nan ^aleman xnal.jan,"' mikä tätä nyk»)ä on maamme kallisarvoisin ja komein kinlo- palkinto yleisurheilussa. ''