lususutaiva ?oukokurlQ 14 xmä 1910 - X:o 56 - S PalStoittamistoimiSto. MaaumivsinSSri »onrav SSderhalm 1SS2 Turku. HnmaliStokatu S. Pah. 10 4S Toukokuun 14 p:nä. Lapset oppi maan! Aksi tärkeimmistä yhteiskunnallisista kysymyksistä, jotka paraikaa omat poh dinnan alaisina, on yleisen kansanope tuksen saattaminen ajantarpeita Vas taamalle kannalle. Kansansivistyksen koholtamme» onkin scngen tarpeellinen. Ja se tapahtuu juuri siten, että lapset pannaan oppimain. Eduskunnan siwiStySwaliokunta on »valmistanut asiaSta mietinnön, joka näinä päivinä jätetään eduskunnalle. Sen mukaan on jokainen lapsi oppi- welwollize» 7:Stä 13:teen vuoteen aSti. Kansakoulu on kuusiluokkainen, joista kaksi alinta luokkaa muodostaa alemman ja neljä ylintä ylimmän. Alemman kan- sakoulun opeusaka on 36 viikkoa ja alemman 18 viikkoa vuodessa. Alem malla kansakoululla tulisi olemacn eri tyiset kaksivuotiset seminaarin käyneet opettajansa. Harvaan asutuilla paikkakunnilla, joissa ylemmän koulun ylläpito tulisi oppilasten vähyyden tähden kovin kalliiksi, laajennettaisiin alempi kansa koulu niin, että sen oppimäärä olisi vähän pienempi kuin varsinaisen ylem män kansakoulun. Tällöin ei tarvit taisi kahta eri opettajaa, vaan olisi «una opettaja kaikilla luokilla. Oppiwelwollisuus ehdotetaan toi met apontawaksi m?alla 15 ja kaupun gissa 3 wuodca kuluessa. Nksimieltaen ei tiima ehdotus kui tenkaan ole. Maalaisliittolaiset, joi hin jokunen nuorsuomalaluen?in edus taja on yhtynyt, ehdottavat mietin töön liitetyssä vastalauseessa, ettei pidettäisi eri opettajaa ylemmässä ja alemmassa koulussa sekä että ylemmän kansakoulun opetusaika olisi 23 viik koa vuodessa, alemman taasen 10 viikkoa. Maalaiset siis etupäässä tahtovat niin pientä korjausta kuin suinkin oy- kyiseen järjestelmään, vaikka oppivel- vollisuudeu toimeenpanolla pääasialli sesti on tarkoitettu maalaisolojen ko hottamista. Peljätään liian suuria kustannuksia, jotka eivät kuitenkaan tu lisi palloakaan kohoamaan sen yli, mi tä ne nyt ovat. Pari valiokunnan jäsentä, m. m. kouluylihallituksen pää, ehdottaa, että asia lykättäisiin toistaiseksi. Siis joko täydellinen uudistus, pieni uudistus tahi ei mitään vudiZtuSta! Eduskunta asian ratkaisee. .Suuri valiokunta" on ehdotusta hieman muu tellut, ehkä vähän parempaan päin. Saa sitien nähdä, mille kannalle eri puolueet asettuvat. Hajanaiset ovat mielipiteet, niia että tuloksesta ei voi da mitään edeltäpäin sanoa. Lapset oppimaan ja kokoamaan mm paljon sivistäviä tietoja kuin suinkin! Ei oppi ojaan kaada, vaan päinvas toin ylös nostaa. Ja tällainen 6- vuotinen oppijakso olisi, joS mikään, omiansa nostamaan sivislysaStetta meillä. Kuusi vuotta koulua käytyään on oppilas innostunut hankkimaan yhä uusia tietoja. Ja silloin sopivat „ko- tiopintokurSsit" erinomaisesti. Ne voi sivat olla, muutaman ajan kuluttua, kaniakouluopintoien jctkona. Kaunista olisi todellakin, että nou sevassa polvessa heräisi yhä enem- mau intoa ja halua oppia ja tietoja saamaan, ja että vanhemmat, sen si jaan että niinkuin valitettavasti usein tapahtuu kieltävät lapsiltaan koulun käynnin, kaikin keinoin uutterasti edis täisivät lasten halua oppimaan ja hankkimaan uusia, hyviä ja sivistä viä tietoja. MlllZmm jz tMme. (TharleS Wagner ia kirjasta „U!sin!ertainen elämä"). Tärkeintä oa, että olemme tulleet nä kemään, mitä pyhää ja ikuisesti kaunista piilee hämärässä kohtalossamme, että moaiea kokemusten kautta olemme oppi neet rakastamaan tätä elämää seu kär simysten ja sen toivon vuoksi, rakasta, maan ihmisiä niiden kurjuuden ja nii den ylevyyden t-hden ja harrastamaan ihmisyyttä kaikesta sydämestämme, kai keSta sielustamme ja kaikesta mieles tämme. Kun ihminen, vaatimattomassa ase massaan, keskellä erehdyksiä ja vikoja, jotka eivät ole vältettävissä, täydestä sydämestään pyhittäytyy tehtävälleeu, ammentaa hän voimaa rakkauden ijäti ehtymättömästä lähteestä. Tämä keS kuSvoima esiintyy tuhansin eri muodoin Milloin lannistumattomana tarmona, milloin hellivänä rakkautena, milloin taisteluuhaluiseaa mielenä, joka ahdis- taa pahaa ja hävittää seu, milloin äi dillisenä huolenpitona, joka tien oheSta korjaa oma» onneusa «ojaan heitetyn, unohtuneen, menehtyvän elämän, mil- loin nöyränä kärsivällisyytenä, joka vä symättä etsii. Mutta kaikkeen, mihin se koskee, se painaa leimansa ja ne ihmi set. joita se elähyttää, tuntevat, että se» kautta me olemme ja elämme. Sen palveleminen on heidän onnensa ja pal kintonsa. He eivät pyydä enempää kuin että saavat olla välikappaleena sen kä dessä, eivätkä he välitä enää» toimensa ulkonaisesta loistosta, hyvin tietä», ettei mikään ole suurta, eikä mikään ole pientä, vaan että teoillemme ja elämät lemme antaa arvoa vain se henki, joka ne läpitunkee. Rivejä muista lehdistä. Nykyisen hallituSsuuuuan vallitessa — sanoo .Kaleva" — oa varsin toden näköistä, että eduskunnan vastauksen jälkeen «väkivallan kaikki »voimat pan naan liikkeelle. Mutta se ei saa meitä pelästyttää. Asiamme oikeuS oa puo lellamme. emmekä me voi, emmekä saa siitä luopua. Onko — sanoo „Wakka Suomi" — venäläisillä viranomaisilla ja Menäjän kansan eduskunnalla rohkeatta käydä yk- mieliitä kansaamme ja se» valtiollista olemusta svunllittelvjea mukaan raasta maan, se säätänee piakkoin nähdä. Kär simykset eivät kuitenkaan kansaamme pe- loita, sillä oikevstaiStelnmme oa meille jokaiselle pyhä velvollisuus ei ainoas taan itsemme vaan jälkeeatnleviemme- kin vuoksi. poimintoja. — Harvinaisia kelloja. Eräs lontoolai nen kelloseppä on pääsiyt melkeinpä ikiliikku jan rajoille. Hän rupesi ajattelemaan, eikö mahdollisesti radiumin anmlla woisi rakentaa kelloa, joka ei aina tarvitsisi »etää. Tuu masta toimeen. HS» sijoitti kahdesta ohues ta hopealevystä tehtyyn elektroskopiiu kap paleen radiumia. Tästä säteilemä woima »vaikuttaa alumtuiumilankaau, joka sillotu toi mii kellolaitoksen motorina. Keksijä väittää, että kello täy uyt niin kauan kuin radium kestää haihtua, eli 30.V0V vuotta No, tämähän ei ole komin helppo todeta. Jota elää, saa nähdä, pitääkö kellosepän mei ningit paikkansa! — Wanha. kovin vanha, mahtaa olla se »vanha neiti" joka Hufvudstadsbladetille pari, päivää sitten kertoi muistelmiaan nuo ruutensa ajoilta. Hän näet nuoruutensa ajoil ta kertoo m. m.: „Oli maassamme olemassa pari ruotsalaista sanomalehteä eikä suoma laista sanomalehteä yhtään". — Lukuun ot tamatta sitä seikkaa, että suomeukielisiä sano malehtiä jo v:u 1776:n jälkeen aika-ajoittain oa ilmestynyt, ei liene w:n 182S jälkeen ollut sitä aikaa Suomessa, jolloin ei jotakin suomen kielistä sanomalehteä olisi ilmestynyt, vailla niitä kyllä ahkerasti tapettiinkin. Se vanha neiti siis on todellakin vanha! Afiantnntijat ensinnä sanoivat sanansa! Kuu eduskunnan täysi-istunnossa keskivnlkona alettiin käsitellä kysymystä met sän hävittämisen ehkäisemisestä, lausuivat ensinnä sanansa asiasta Honkajuuri ja Storbjörk (Jsokoivn)! — Rtzt fittä kai tnlee jotain! Helsin gin sosialistinen naisyhdistys on Miina Sil lanpään johdolla pitänyt kokonisen tapahtu- neitten siveellisyysrikosten johdosta. KotonS puki päätökseniä seuraaivaa» ponteeu: „Ne räiieät siveellilyySrikokset, jotka viime aikoi na ovat tapahtuneet, ovat tuloS siitä luon nottomasta YhteiSkuntaiärjeStelmästä, j.nka mumtamisen ainoastaan sosialidemokratiaa ohjelman toteuttami.ieu voi aikaansaada Sen ohjelman selnnttämnetsi kehoitta» iokouS so sialistista naisliittoa toimeen panemaan luen» noita ja kustantamaan asiaa valaisevaa kir jallisuutta." — Pikkukaupungin maistraatin j«- liStaS. Erään Oulun läänin Pikkukaupungin maistraatti julkaisi äskettäin sanomalehdissä näin tuntuvan suomenkielen taitoa ja isällts- tö hnolenpitoa osoilavau kuulutuksen: .Kun taaskin kaksi tulipaloa ja yksi yritys tänä talvena täällä kaupungissa on johtunut siitä, että kipinät eli pauiut ovat päässeet sytyttämään, saa maistraatti kehottaa kau- pnaiilaisia nnnejaan lämmittämään suljetuil la suupelleillä; siten varoo tulipaloja ja säästää paliou pnita. Maistraatti." Nimenmuutto sekin! Torstaisessa N. Suomettaressa ilmoittaa Ilma K e k ki tästä lähtien olevansa Ilma Maria Bröijer. Juokfukulkue Echternachisfa — omituinen hellnntaitapa. Echternach, Luxemburgin suurherttuakunnassa Saksassa, on vielä tänäpäivänä tuhanten »uskovaisten" pyhiin vaelluspaikka, erittäinkin helluntain jälkeisenä tiistaina, jolloin siellä toimeenpannaan juokfukulkue, sen tanssit udin muis toksi, joka kerran keskiajalla, siis monta sataa vuotta takaperin, valtasi paikkakunnan asujamet. Tanssikulkueen »sanoit jat, luvultaan useia 10, jopa 14 tuhatta, kulkevat papilliset ja soittokunta etunenässä hautausmaalle siten, että he aina kolmea eteenpäin otetun askeleen jälkeen ottavat kaksi askelta taaksepäin. TarkoituSkohan oli tuon ilmoituksen saattanut toukokuun 12 päivän (Suellmanin- päivää) U. Suomettareen?! — Nimenmuutosten aikakaudella Kes kiviikkoisessa „Työmiehessä" on seuraava il- motus: „Nimeni, ioka on tähän asti ollut I. Saa rinen, on tästä olkain L. W. Heiuoueu, Söör- uäis, Verkkosaari." Ei siis vaan entisen sukunimen siiaan ole tullut kolme uutta nimeä, vaan ristimäuimi- kiu oa muuttunut! — Pitkä siveltimen varsi. „LSusi Suo mi" kertoo uutisissa »Rauma taiteilijain mie lipaikkaua", että taiteilija Hartman parin muun taiteilijan kanssa poraillaan maalailee tauluja „Raumau satamasta, kirkosta, joen «orretta y. m.* Kun taiteilija Haartman parsillaan oles kelee Sewillan kaupungesa Espanjassa, on hänellä siis tavattoman pitkä siveltimen lvarsi, kun se illotluii Espanjasta Raumalle aStil Aikainen kesä! Toukokuu o» vaSta puolivälissä, mutta kevät ou tänä voooua kehittynyt niin tavat tomasti, että saattaa sanoa kesän jo tulleen! Aikainen on kesä! Eri osista maata kerrotaan, että käki jo on kukkunut. Pääskyset ovat saapuneet synty mäseuduilleen. Tnomet kukkivat ja koivut ovat lehdessä! Aikainen o» kesä! Kuha on jo alkanut kutea, vaikka seu rau hoitusaika (kutemiseu tähden) alkaa vaSta 1 pnä kesäkuuta. Aikainen oa kesä! EräS henkilö o» Hämeenlinnan tienoisa metsästä löytänyt metsonpesän, joka oli täyn sä muuta. Aikainen on kesä. Samppalinnanmäki o» saanut päällensä kauniin kesäisen pukunsa. Se herättää minus sa kaipuun päästä maalle luonnon helmaan. Ja maalle minä lähdenkin raitista kevät ilmaa hengittämään, huou. n» ! Huomeuna o» heilunta Kaupungin Kalle. Mmlllltll kotinllillltli. — Auwa» kir»koyerra »st on lo pullisesti nimitetty Muonioniskan kirk- koherra, rovasti Julius Snell man. — Mattia» palkinnon kuvien maakauRsesta on palkintolautakunta antanut taiteilija Antti Favenille hä nen teoksistaan .Kolme veljestä". P l- kinto oa suuruudeltaan 1,200 mk. 800 mka suuruista lisäpalkintoa ei jaettu. — Aiwennaw«» kappalaisen «sakissa viime sunnuntaina oa enim mät äänet saanut kangaslammen kirkko- hra K. A Pohjola. — Keinolan kaupungin pormes- tariuvaaltssa keskiviikkona sai v. t. pormestari W. Calonius enimmät äänet eli 1,234 ääntä. Maratuomari Lyyti- käiuea oli toiuen järjestyksessä äänimää rää» aähdtu. — Mustialan «aamiesepistosta laSkettiia t. k. 4 p:nä kakfitalvisen jatko kurssia suorittaneita (ensimäinen kerta) 13 oppilasta: F. H. Es'o, Kiikasta; K. K. Lempu Tyrväältä; K. Koskela Kuortaneetta; M. Liikkanen Miipurin maaseurakunnasta, F. Niemi Akaasia; I. E. Nieminen Utajärvellä; E. Nou siainen Enonkoskelta; I. Paavola Ori vedeltä; K. Pälä Suodenniemeltä; W. Riola Tampereelta; K. K. Sirola Tam pereelta; K. K. Soro Lannasta ja W. E. Suomela Tyrväältä. Oppilaat Alho, A. Asikainen, W. Laine, E. W. Mäki ja virolainen O. R Pärlia saa vat päästö.odistuksen myöhempään, kun täydentävät arvosanojaa» tai hankkivat hyvät,yttävän todistuksen säädetystä väliharjoitteluSta. Puolukkapisara oa erittäin virvoittava ja hyvänma kuinen juoma. MilmiStaa v«iö7i Paraisten Wirwoitnsjnomatehdas. — Äkillinen kuokemantapaus sattui Maasassa sunnuntai illa Hietalah den ravintolassa. Wähää vaille 8i. p, saapui sinne välikauppias Thure Ak>el Printz. Hän pyysi ja saikin tuutingin, jota nauttimaan hän meni erityiseen huoneeseen. Kun eräs tarjoilijaneiti jonkun ajan kuluttua meni huoneeseen, tapasi hän P:n istumassa sohvalla kuol leena. Lasista oli hän vasta vähän maistanut. Paikalle heti saapunut lää käri todisti sydämenhalvaukse» aiheut taneen kuolemaa. P. oli syntynyt 1S53. Äitinsä elää Maasassa. — Faasen Imatra» uyri. Keski viikkona klo 4 i.p. saapui Imatralle eräs nuorenpuolinen venäläinen nainen Asemalta otti hän ajurin ja ajoi suo raan putoukselle, jossa maksoi ajuria ja ihaili hetkiien sillalta putousta, esiin tyen hyvin levollisena. Jonkun ajaa kuluttua meni hän waltioa hotellia puo leiselle rannalle ja katseli sieltä koskea useammasta paikasta, astuen lopuksi eräälle kallion kielekkeelle, jonka kohdalla Imatran kuohu on kaikkein korleia. Siinä riisui hän levollisesti polttoon yltään ja kävi kalliolle loikomaan, kat sellen sieltä hurjasti hyppeleviä ryöp pyjä. Hänen käytöksensä ei herättänyt kenessäkään mitään epäilyjä. Kellon ol lessa 20 minuuttia vailla 6, nousi nai ne» tyynesti ylös ja heittäytyi yhtäkkiä kuohuihin, jättäen kalliolle palttoonsa, venäjäakielisea Imatran matka-oppaan, venäjäokielise» lääketieteellisen kirjaa sekä rahakukkaronsa, jossa oli vähä» rahaa, ja passinsa. Passista kävi sel ville, että koskeen heittäytynee» nimi oli Zinaida Stevanova, 24 vuoden ikäi nen ja oli hän ylioppilas »aislääketie- teellisesiä tiedekunnassa. — Aaunis korvaus. Viimetal vena, ln» itsellinen (köyhä mies) Kalle W: majärvi Kittilän Kuivasalmea ky lästä lähti viemään Kemiyhtiön työ- maille Pälveen, yhtiölle kuuluvaa kuor maa, niin tapahtui, että monen penikul maa pituisella sydänmaan taipaleella upposi hänellä hevonen uhkuamantoon eräällä pienellä järvellä. Atsia kun miesparka oli »iin hevonen, joka oli 625 mk. maksanut, hukkui siihen Mutta yhtiön puolelta korvattiin tuo vahinko köyhälle miehelle täsmälleen hevosen hin nalla. Tästä mies oli hyvin kiitolli nen Kemiyhtiölle ja eipä kummana». Weiliä tietoja. — Paljo» hirvijuttuja Keuruun y. m. pitäjäin täraMa oli yleiieu syyttäjän nosta mia hirveuampumisjuituja käsiteltävänä 23 kpl. U>eimmat jutut lykkäytyivät syyskäräjiiu. Lapuan kunnanlääkäriksi on «alit- tu Oulaisten kunuaulääläri, lääket. lis. Her man Tiitinen. — ylioppilastalon ravintoloitsijaksi on valutu rwa Mimmi Pietilä Helsingistä. — Liikkeen kauppa. Ruokalan omistaja A. Helenius on myynyt Lahdessa Hämeen- ja Mesiiärveukadun kulmassa omistamansa kansanleittiöu ja kahvilan ueiti Mandi Lii naharjalle Forssasta. — Palkkiot vaaliluettelojen laatimi sesta- Palkkioksi maan hentlnrjureille vuo den lAllt vaaliluettelojen laatimiiesta on se naatti määrännyt 10 p. hengeltä muualla, paitsi Helsingissä 17 p. — Hylätty apteekkiauomus. Senaatti on hylännyt Räätiyläii kuuuan anomulseu apteekin perustamisesta kuutaan. — «ahteen paikkaan yhtaikaa. Filos. maisteri B Mutana ou valitti, matematii kan ja fysiikan opettajaksi sekä Heinolan al keiskoulun jatkoluokille että Uudenkaupungin yhteislyseoon. — Lastea kesästirtolan ou Mi urin Suomalaiueu naisliitto päättäuyt perustaa. Tarkatusta varten on saatn arkkitehti E. Nippelittä >,(X>0 mk. — Jyväskylän lukkari-nrknrinvaa- lissa t. k. 3 pnä saivat ääniä: v. t. lutka- ri-urluri I. Tommila 258 lulkari-urluri O. E. Pakarinen 10 ja Uudeukiriou lukkari-ur kuri K. Teijo 9 aäutä. Auran Kevyt Hlut hyvi»« varaStooopantu, alko- bolimietoa, virvoitta'"»!,. Harjun maauviljelyskoula. Maan- viljelysyaUitus on alistanut eltä Harjun ny kyinen maanviljelyskoulu ja maamiestalvi- kurssit muutettaisiin puolitoista vuotiseksi maanviljelyskouluksi. — Taas viinatehdas hävitetty. Wii- me viikolla tapasi ja härviitl poliisikonstaa peli Wuorinen likellä Ollikaisen torppaa Töy- sässä viinatehtaan. Tehtailijat olivat pötki neet pakoon. — Perätön natine». Sanomalehdissä ollut uutinen, että kirkkoherra Junneliukjelle olisi lähetetty adressi, jossa häntä vaaditaan eroamaan, on perätön. ^ L«ktart-urk»rit. Jaakkimaan kirkko neuvosto valitsi t. k. S p. seurakunnan v. t. lukkari-urkuriksi K halijasta Hankasalmen w. t. lukkarin H. A. Räisäsen. — Oulun tyiitvSenteattcrin johtajaksi on t. k. ö pnä valittu rouva Aili Jlkonen- Stenmau Porista. — RiihimScn yhteiskoulun matematii kan ja fysiikan opeltaian toinra on hakenut ainoastaan fit. k and. neiti Augusta Sjöstedt. — Liikealalta. Tampereen kirjakauppa osakeyhtiön toimitusjohtaiaksi o» valittu hr Sulo Kotkavuori Helsingistä. — Suomen ruotsalaiset» sanomaleh distö» edustajana tulee toimittaja A. R. Frenckell ottamaan osaa Triestin kansainvä- liseeu sauomalehtimieskongressiill. Mtä ja toista. — Pappi teki saarna-lakon. Sel lainen kumma sattui Suomenniemen piiäjäs- sä Mappuna, kuten Työm. kertoo: Seurakunta oli armovuoden saarnaajan paStori Paasosen varassa, jolle kirkkoherran leski kieltäytyi maksamasta palkkaa enempää kuin 10» mk. kuussa omasta 7—8 tuhannen mk. vuositulostaan, vaikka pastori toimitti kaikki papilliset tehtävät. Riita kärji-tyi tuomiokapituliin saakka, jol loin pastori Wappuaamuua kieltäytyi toi mittamista jumalanpalvelusta, jääden sän kyynsä haikuja vetelemääu. Seurakunnan odoteltua turhaan Pappia, ryhtyi lukkari täyttämään papin virkaa. Aamuvirren kieka tettuaan, kapusi hän saarnatuoliin, ja saarnasi Postilasta, luten oli näyuyt esimiehensäkin useasti tekevän. Hartaana kuuuteli seuratuilta punaiseksi tie detyn tilapäisen pappinsa saarnaa, poistuen tyytyväisenä koteihinsa M — Aksi kukko parempi kuin kak si mieStä. Evijärveu Haapakylässä ta pahtui hiliattain kummallinen juttu, jossa kutko osottaului paremmaksi kuin katsi miestä. — Wiime lauantaina luu päiväläinen Antti Kuivasuiemi, jola on noin 60 ikäinen, Mus- tajärven talon tallissa pilktoi havuja, huo masi hän illalla rahamassinsa pudonneen. Manhus epäili massin pudonneen haivuläjääu ja niin lähtivättin he isännän kera talikkoi- neen kohentelemaan sitä. Mutta tuloksetta. Kukkaro ei vaau ottauut löytyälseen. — Kuu miehet toivottomina tallista poistuivat, oli vat he erehdyl>essä jättäneet sen oven auki. Äuklo käytti tilaisuutta hyväkseen ja meni tallia tarkastelemaan. Osui myös havuläjälle ja rupesi siiuä huimaavalla kiireellä kaiva maan kuoppaa hevosen talajalkojen kohdalla. Jotalin tärkeää siellä lienee löytänyt, koska ei ottauut poismcuuäkseen, vaikka hevoueu. kiu sitä useita kertoja ahdisteli. Kun kukko oli syveuuyksen saanat noin Sä 6 tuu maa syvyiseksi, tuli kaivattu rahapussi esiin jonka jälkeeu kutko rauhallisesti poistui. — Luultavasti oli rasvanhaju — kutraro kun oli hiljattain rasvattu — tunkeutunut her kuttelevan lukon sieramiin, koska kadonnutta kukkaroa alkoi etsiä, tai liekö veitikalla ollut jotain muuta mielessä. — Suomea merkillisimmät miehet. ^Jokamiehen Miiklolehti" paui äsketiäia toimeen yleisen äänestyksen luli- jainsa kesken saadakseen tietää, kuka nytyään on Suomen merkillisin mieS. Mastaus on nyt tiedossa. Suomen merkillisin mies on Maa laisliiton edustaja maauvilj. K. K. Pykä lä. Häntä lähinnä merkillisin mies on se naattori Leo Mechelin ja kolmauteua järjestyksessä tulee laulaja Pa siIääS ke- l ä i u e n. Tukkukauppias (kii- opetan teitä suutele- «M" — Tarpeetonta. vaasti): Kyllä minä maau tytärtäni. Nuori mies: Ei tarvitse, herra patruuna, tyttärenne on so antanut minulle mainitun Hivuttavaa' tautia"" sairastettuaa» kuoli täällä Turussa keskiroiikkona ent. buutolaupanpitäjä Kustaa Efraim Hirviaho (Bröcker) lähes 65 vuo den ikäisenä. Wainaja oli syntynyt Raisiossa, toimi täällä pitkät ajat toi sena kaupunginvoutina ja myöhemmin huutokaupanpitäjäuä sekä paloviinan- valmistulsen tarkastajana. Wainaja oli hiljainen, lempeä-luontoinen mies. Lä hinnä kaipaavat häntä puoliso ja lapset. Kristinassa kuoli yöllä maanantaita vasten konttoristi Rudolf Wende lin 48 vuoden ikäisenä. Eilen aamulla kuoli SakkolaSsa seu rakunnan kirkkoherra A. Hämäläi nen sydänhaUvauiseen. Mainaja oli syntynyt v. 1847. Jeesuksen lupaus. Murhe täytti opetuslasten syydamet, kun Jeesus puhui menostansa Isän tykö. Eivät he voineet käsittää, miksi tie sinne oli men«vä kärsimisen ja kuole- man kautta. Seuraukset Jeesuksen kno« lontmstelulla olivat heille vielä sala tut. Mutta ei Jeesus tahtonut nähdä omiensa surevan. Hyiväna ja uskolli sena paimenena Hän hettä kaitsee ja tohduttaa. Hän lupaa rukoilla Isää heidän puolestansa ja valuttaa, että Isä on heille antava toisen Lohdutta jan, joka on alati olema heivän kans sansa, totuuden Hengen, joia on pysyvä heidän tyiönänsa ja heissä oleva. Ja sitten Jeesus vielä lisää nämä erittäin suloiset ja rauhoittavat sanat: En minä jätä teitä ormoiksi, vaan minä tulen teidän ty könne. Ja kenpä voisikaan paremmin loh duttaa kuin Jeesus, joka on kaiken rak kauden, elämän, ilon ja autuuden läh de. Ja niinkuin hän silloin oli val mis opetuslapsiaan rohkaisemaan ja loh duttamaan, niin hänellä vieläkin o» sama mieli, Mä hänen rakkautensa oa muuttumaton. Heikkoja ja horjuvia hä nen opetuslapsensa silloin olivat, mutta hän ei heitä hyljännyt, vaaa kehoitli, nosti ja vahvisti aina sen mukaa», kuin tarve vaati. Taivaaseen astumisensa jälkeen Jee» sus vuodatti henkensä opetuslasten ylitse. Pyhä Henki, totuuden henki, kir kasti heidän sydämillensä ylösnousseen Jeesuksen, opettaen ja muistuttaen heille kaikki, mitä Jeesus oli heille ennen pu hunut ja niin johdattaen heitä to! uu den täydelliseen tu^ Viseen. Ja Henkensä kauna Jeesus yhä tu lee omiensa luo evankeliumin ja sak ramenttien kautta. Ahdistuksen aikoja Herran kansa aina saa kokea, jolloin näyttää mestari menneen pois, mutta totuutena pysyy kuitenkin apostolin to distus: Herra on läsnä. Ei tarivitse siis kenenkään orpona ja turmaitomana olla. Sillä Isä on mei hin mielistynyt Pojassansa, joka mei dän syntimme päällensä otti ja meidät merellään Jumalalle lunasti. Mutta Jeesus tulee vielä kerran kun niassansa omiensa luo. Hän tulee kir kastettavaksi pyhissänsä ja ihmeelliseksi tulemaan uskoivaisissansa. Hän vie morsiamensa ikuiseen hääiloon. Helluntai anna, Herra Ah armon tuuli suo Lähetä Pyhä Henkes Taivaasta meidän luo. Suo että ehtoosatee» Jo karkea sais maa, Ett' avulla sun armos Se alkais kukoistaa. Sä, Herra, ajan uuden Lupasit autuaan. Siis muista lupauksesi Luotamme siihen vaaa. L, I. R. VVensMtg. — H««sa« sivistyminen wa»r«l« lista. Näinä päivinä oa Mjatka» lää nin kuvernööri alkanut käydä ankaraa sotaa kaikkia kirjastoja, niiuhyvin ylei siä kuin koulunjenkin kirjastoja, kuataia-, kaupunki- y. m. kirjastoja, sanalla sa noen, kaiktia atitä fivistyspyrkimylfiä vastaan, joilla oa tarkotus kehittää kan saa syviä rivejä. Kumernöörin alueella ei saa löytyä yhtää» kirjallijuustuotetta, missä käsitellään poliitisia tai yhteiskun nallisia kysymyksiä. Ne otetaan kaikki takavarikkoon ja yleinen »puhdistus" tapabtn» pikkukuvinkaan käskyn mukaa? ensi el< i p:ö5» mennessä.