N:o 228 — 1910 KtSKl-SUOMi Perjantaina lokakuun 7 px& Kuvia Karjalan kannakselta. IV. Äiera», olkoonpa .-vaikka aiwan : t:t emaionkin, on aina lermetulliu faniuifjcn taioihiu. Puhelias lalo::- u>a.'- saa silloin «'.»na uutta puhumisen a.lxua. ia:elee n:f. :U ycaän, että mitra», ii>arj:uf;u h;ikK> hämäläinen, ei etuu-tä p"oiiinI<ur.i rtusMamaort. Vieraslvaraiucn on kar- lamir^n myöskin. liajut ta«:ua Jaatit i:;c JoieroanUjjun ja sitä juodaan aa muin, illoin, fcvraa keskipäimälläktn. Jiiesiväki juo ensin, iiiteii ivat jet ja IsJjjci. Zsiäivällincn ijäntä tmrffoo r>;<raolle: „ota tjaiiim". 2vn s.tnot- irooit käy han ttje juomaan, hän ar- iveQe-e: isäntä '.viirahan arivotne.t! K'h:elioi!suudesta. ?lt.i .vieras ensin t-^aisi, ei hän tiedä, jos rictäijifin, ei välitä. Wa.ikka lahjoitusmaiden asukkaat ouxtt olleet herrojansa orjina, mvät he puhmellessaan käytä liiloja kohteliai suuksia herroille eneinpiiä kuin muil- lekaan. P«ippia kunuioltelaau kaikkia!- la pitäjän arivokkaintpaua henkilönä, mutta siitä huolimatta kyjäsi Muolan mies pappilassa käyd^iään papilta: A. oat sie ki.rj«laup^ias, ht siul o not pol kirjoi? Tällainen puhuttelu lu- lee joka>i'en osalle kanian keskuudessa, joten stitä ei moi loukkaantua kenkään. Lapset ftnuttdöroar isäänsä, emoansa, ämmäänsä ja Maijaansa, tvanhukjet ei- wät muuta osaa odottaakaan lapsi!- taan eikä wunukoi>l-:aan, se on lasten- lapsiltaan. 2iTjipä kuulet sinäkin, jos estut karjalaiseen tupaan, nimesi, missä asemassa lienetkin, jos siihen mukaonnut. niin woil olla talossa ku- ien kotonasi, pevhcenjäsenet Pitämät si nua futaan joukkoon kuulumana. Tupa on samalla asuinliuone, keit- tiö ja muun ruuan säillimspmtka. Nain-er o:t>ai tottuneer asu.naan yhdes- ia ahtca?sa hu-oivccöia ja ahertamaan siinä, he eiirät osaa käyttää muita huoneita, maikka talosi., niitä olisikin. Tuiren o:vi>ptelessä olciva seinähylly jaa tehdä maitohuoneen toirkaa. Til hen tuoixxtn n<uvc:as.a lämmin mat- io happanemaan. Talossa, josta ei miedä maitooi läheiseen kaupunkiin, onktn maitcpotiia. samiruukkujci, usei- ta kymmeniä käytännössä. Emäntä latoo laudoille hyllylle potit ylhäältä aina Permantoon saakk-a. Siina saa ma: >ne hapata muutamia muorokaufia, tupa on kuuma, siellä nukkuu koko ta- lon mckki. ilma on niin sakeaa kuin olla moi. Ei siis puuiu happamia ai- neksia maidosta, jonka emäntä noin Viikon perästä moiksi makm^staa. — Toisella hyllyllä »vieressä on muita astioita jekä ruu^t. seinämin rcesa la:» lialla tahi penkillä on l>tpai'.mai:o- saatot. Hämäläinen kutsuisi sitä pinnä- saamiksi, tocikka piimää, se on -kirnu- piimää, ei täällä tf)tn".'c: fätitii laisin kaan. Tuntuneeko siinä ne happamat ainekset, jot!a maito tumasia saa. luai mikä 'lienee syynä. mut:a eläimille se kumminkin kän:e:ään. Nametasia ei ole moniataa» „pää- kä". lchmiä ei kannata Pitää muuta kuin sen merran. että saa oina aräfi mcin jo maidon sekä jonkun kuorman pellon höystää. Niin ajattelemat mielä useat maantv:Ije^ijät täällä. He myy- mä: 'heinät ja kuurot, siitähän saa suo rastaan ro^aa. CSttä karjan:uotteiksi muutettuna niillä saisi enemmän ra^ haa. sitä ei oikein uskota, kun ei ole kokemusta. Lehmät «aamat heiniä syö- däksensä ja o?kia allensa, luulisi, että niillä on parhaat Päirvat. mutta o!et eimät riitä aluksen kuimana Pitämi seen ja hoitaja ei wäliui eläimen puh taudesta. Nametia mtime aikoihin as- ti on u»>.'imini^sa tapauksissa pilkkosen pimeä. Tulta ei sinne miritetä, pitkät otvat siellä talmiset Pimeät. Heivosista on Mari ai a kuulu >a nii tä pidetäänkin talossa melkein yhtä paljon kuin liehmiätin. Ja täytyypä tunnustaa, että karjalainen hoitaa hy- min hemosiania. Huonoa huvosta ei tapaa ^lainkaan ja Harmoin sellaista- kaan, jota ruoska-lla i>akotetaau kulke- maan. »iarjalainen osaa hoitaa ja kas- UMitaä hciUö|ioi. Tosin ajaja melkein aina pitää ruoskan mukanaan, mutta Harmoin hän sillä heojostanto sukasce. Omiksi lavpei^ kaslvaiMan hemojet lo- litallissa ja ltjalsi on melkein joka ta- los^a syvyisin Jäifeiöä" myylämänä poiS toisten lvarsojen tiettä. Niillä sälkeivillaän nöötanxit ukot markki noilla hymiäkin rahasummia Lyht)elläkin kylämatkalla käytetään hemosta, 'kuka Miitsii rumeta käwele- mään kun on tallissa kylläkin heivosia juoksemaan. !Walkjärmeläinen reki ta- hi 'k-arn)d ^vedetään maljastettatvan jälkeen, siihen heinät ja jokin täkin- resu heinien päälle, suuremmassakaan joukkueessa K näe rekipeittoja tahi wall i/j ä lämpimiksi kaytettämän. Ali e- het ja naiset ivarusta-uxu itsensä tur- lilla, niin että tarkene. kotoinen ar- ktturkki on Päällykjeiöu, keltainen, matkaturkki marustetaan päällisellä. -Talmi-sina pAkinä puheina kerää jo kutoo naismäki, minkä suinkin kerkiä- mät. 'Tyttäret lisääsmät runsasta maa- temamstoanja, Mä siinä heidän rik kautensa on Lsa testainenttaa talon pojille, tyuärel saamat kukin lehmän, lainpaan ja 100 markka rahaa, jos Mnemät naimisiin. Kotona saalvat tehdä työtä ruokansa ja lvaaneensä edestä. )!äin jakaa isät suuremmassa- kin talossa Perinnön, lytär saa joskus jättää kotiusai pienelle melselle, joka ei kykene 'työhön wielä laisinkaait, maikka olisi imuosta siinä raatanut. — Tyttä rien rifnnakto pyörimät miniöiden ru kit. ne eimät ^aa seis:a kuin hiukan yösydännä, siitä anopit kyllä huolen pi.ämät. Luulisi talossa, löytymän rijötä miehillekin hämärän ajaksi, mut- ta sitä ei löydetä. Piippu suussa loi- koo mies kaiken pimeän ajan. Naapu- ritaion miehistä aina jotu pistäytyy tarinoima>an illan ra:oksi. vSiaiffi sel laiset pitkutavpeer lutc.i saamit, ämpä rit, reet ja ^vempeleet saa iiiaikkinoiita muu:amalla> marka-lla. kukapa »viitsisi tähteä niitä nikkarounaan kotisalia. Älyä ei puutu förjalaifekta oppimi seen, mu:ta tahtca puuttuu tälla/sen "käsi:yöu„ havjoutamiseen. .viaikenlai- >e> kelvye: *itittncir;ityöt luisuivat we- naläistcn tehtÄväksi. kansakoulujen, iirlfoKn. jo^a ujeainman kodinkin ri- :veys. maalaus ^ paperoiminen omat usein mouäläisien tcfemiä. Ne tule va: fTtcn muk .'.l halivemmtksi. Tukke- .^sti käykin [yö näilliä ainniattimiehil- ii, anu-t'ta miksi ei se käivisi suomalai- sen tekemällä ^htä suikkeiae.n, jos olisi i! 4k ii uvrnt 'f)iiriian:uiiitt. Ai uit ic^ju fylii n uwi itiöillä, ivpaa fKllii fcanit:<;V;ivlla tuicui nämeitä eli aumoja "puiiti-itta. 'Niitä säilytetään. c:tti i?!).'fuiferiMi iiäi.si, inucit rikkaita talo: ou-ö;. liBmth .u ihuiisei mainiise- ivat kuinka 'Yo/Diiu lapsuus-aikanansa cli tuiiinia monissa wa»hoissa närt- :e:ssä. — Tyylytoaiscnä lehahtelemat io-irifrct peitata toiselle toimella, sillä si)ö:n.stä on yl.äkyllin. kirjallisuutta ei tttcttoc 1 "< kodissa :apa.u ValuiriUirju 'niti^jiuiä ircaicn ihmisen lulu- ja lauluhalun. .Mobtu eimät yiinnärrä antoa mitään anvoa iirjc.tk, jos lu lituni''..a kaup piaana 'sattuu joku firj-ai taloon jää mään, niin tuskin sitä ehditään lukea, kun siitä on main jokunen kappale kantta jälellä. — kansakoulu: alkamat jo hiukan eneiniinän nuoremmassa pol- ivessa heräiiää lukuhaiua ja kirjastoja alkaa olla ujeais'a kyiäsiä, joista moi- :rat lainata lukemisia jouto-ajoilsi, siitä Isötfir-at nuoret kiitiää nuorisoseu roja y.m. simistl)fu , :< lemiuäjiä. — kirjallisuuden lemen:y.'vsä himuämät ;c : n)o-t:<3iiu»;i muut huonot aianmict- :okuj<et. H. I. tmidcn ja Miiffauden porustatsi onlin .^ltmolcrllisen wiii'uude-n" »vasrakoht^, ei» ltnitfä ne .Fvoi ^ltlautua yhteen". Jär» jen kohitdäminon on siis ju>makluson hä- wittÄnistä ihmilsessä. K-ollmannesta Sviisaude-n lajista lausuu puhuja: „Wielä on Molla n. k. saatanallinen tvnsaus. Tämä «roaa mol«nu»isiu «del» lisistä, mutta on >läHeinpänä Kuitenkin jirlikimäistä, (maailmallista viisautta). Tämän perustajana ja lomirtäjänä on nu:aiil>man allusta asti ollut Jumalan «ivastiustaja, maaAman päärnhtinaS saa» tana. Ten päätarkoit>u>lffena on »vastus- laa ZaiRea hytvää, olkoonpa se siiien ju- nialallisla dcri maaLmalliöta. Tästä wiii'a>udesta moisiimme mainita, cqimerk- 'keinä ilmiöt >seLa«set kuin JuinaluuZ- olennon tyhsäHi t«kemin«n. hcUvctti-opin lumoaminon, aiSkonnon psistannnen kou- luista, >jopa koko maaÄinasra, t<?koivan» huaÄaus 4)jrn. Tämän wiis<niden uh riksi on antautunut moni ihminen, ja an- taittua 'CbcKc^n, jonka kautta joutuivat se- kä qsallisesti että iankaikkisesti onnetto- miksi". Todellakin säÄitttilvääl — Most. Mjedomosti tvalitiaa suoma- lai-jten liian ui ei n käywc»n ulkomailla agitatsionimatkoilla ja sitä paitsi kutsu- «van utkomaalviqia Suomcenlin. Tänä sMynä «sim. on lTai-omcÄsa 'käynyt wic- raita Wienistä. Pariisilla, BrusseliStä, LontooAta, New-Aorkista, Bli-dapestista, Frankfurtista ynnä munalta. SLaltio» päuväin alvajaisiin o limat su»zmala'.set liidsunect Helsinkiin AZmmenittäin eng lantilailsia kivjc«nwaihtajia, neljä j^pa- nilaista To>kiosta, «Spanjctlaisen y. m. Äai>bli tämä osottaa taaskin suomalai- ien >r>c'hkci>lyn todellinen luonteen, joka ti enää kenellekään ol-e salaisuus, huomaut- taa »RoSsija" puolestaan. — „PorwarilliSta". Tl,t>skäräjät oli ioissaiviilkolla ÄoStipään niajatalossa Hartolassa. Käräjillä tZsitelt!>n m. m. noin ifyiran en kunta „Raiwa aj a"-jnt- tua, joissa „Raiwaajan" sanonialehtl-o- ^suuÄkumta 'haki asiamiehiltään maksamat tamia tilausmal)si»ja. Useimmat näistä jutuista päättyidvät siten, että asiamie- het isailuat luomus taa a'iam!csoal?kioiS- iaan 25 mk. o iificn bciTfäii n 1 i f ii l u t f) i n. Ei ollut itjfe aiiami-ostenkään mielestä ..Naiivaajan" mu^nti inifinin tuottama toimi, kun isaimat suorittaa sic>woscn sum- ma n o i f ai t bc rt'fiäi>n t i'f uil u i t) t n. — Lu. — O. Teod. Muoria Waajaöt„ on maille lähettänyt kmvalli>>et hinta^-ucttc- lonsa n:t> 10 ja 11. — Korkeita tuicruitn. Japanilainen piinc<[i Tokustliiiva saapili sunnuntaina vclsinkiin ?ahd.'n sihteerini.i -seulassa höiirulaiivalla von Döbeln Zldkhc^lina^ia niat-kalla Pietariin. mivullv, Icuiv hulla koira ja kirkui, että hän tappaa minut, kun hän pääsee vapaaksi. — Ja sille sinä naurat? Etkö pel kää? — Pelkää? Ilän sai viisikymmen tä vuotta. Ja sitten naurui hän taas ja iloitsi, kun lapsi sitä ajatuksesta, että ei edes vanhankaan mustalaisen elon aika ole rajaton. — Munkki-elämä. Munili-elämää koskema lakiehdotus on nq: lopullijesn rvatmis. on erittäin ankara. Mun keilta bullaan ehdottama-::: fidtäinää» iriimn juonti, -tupakanponis, maaliik!c>- jen luona 'IiU)nninen >setä wic:ai::en »vas taanottaminen. Lukea h: saaivat ai- ncastaan asteelnsta lirjallisuuiia eri- tyisen lneltelon mukaan, kaikk: mu»t tir- jat. uskonnollisetkin, oivat kielletyt. Äl- noaslaan ilaiastarin päällikön erityisellä lmvalla saadaan niitä luklca. Munkiksi rupeaman on »välnämättö- mäZti «>sattawa lyhyt katkismus ulkoa ja tunne ti atva kuostarisäännöt. Okaista munllia rchjaamaan määrätään kokenut vanhus. Siirtyminen luostarista toi- »een on tehty waikeamn«li!ji. kum enncn. Uudisti tuloe koskemaan myöskin qp- pineita munkkczja. Uudet «säännöt herÄtä.-vät suurta häm- min?iä tnostaripiireisiä. ?lk!cu-uutiÄiit. SäSlittiimää! MintÄaisiin Ki jiin lasien op e: us meillä uzsein tvi-ela on uslotiu, ^joii^uvat seuracuvai poiminnot erään Aiipur-.n lähellä o>lc»oan «kanlsalouiun Lpet:ajan koulun ivihtkiäisissä pitämässä puyccsia. itcrrommc puheesta .Marjalan" mukaan. Wiisaus on puhujan m : .ViCä:ä kolmea lajia: jumalallinen, jata »värien on ole massa .«rilyuuen loatlu, jota nimiierään Pyhän hengen kaulnhsi", saaianallinen ja maa-ilmallinen. Maailmallisen wi>-jau- den syntyperästä antoi puhuja seuraa» wat ällisiyttäivät tiedot: »iiun ihminen hylkää Iuniaan käs kyn, «ula «l« >kuuliai.nsn ujcssään ole- ivalle sumalla n äänelle, lvaaa suuntaa tahtonsa yksino-niaan järkensä mukaan, imiuituu H^inesjä c-Iejinx jumalallin^n olenill Deltaa n, ja näin syntyy »naaitmalline^n iviisaus, jolla ei ole mi- tään Yh?el)ttä ijjiinncloltifcii >wiisandcn fan-:i;a, p^iimvaslom on siiloin IeeslUitsen sanain mulkaan zumalallincn »viisaus sil- l« hulluus, «itä ne »voi suiau!ua !>hlecn, sillä ne tuomitaan erii niitt-apuilla ku.n- pitin. ^uniatallinen »viisaus on Hengen lokien, maa ^liiallinen jäljen latien alai- iicn. Tästä >j-cchtuu v:tä tiede ja juma- lallinon »viiisailts pyr>kiivät usein törmää- mään yhteen. Maailimallisestn wiisau- dcsta Moisimine mainita esimerkkinä op pi maan ja taitvaaiÄaPpcxtten rakeirtees- ta. niiden liLunnosia, henkielämästä, htnidantakaisen Älännän avlvcsrelamises- ta. eritäiiirt nurjat iMewkunnalliiet jär- jeeiysinuodot y^n. Nämä kaikki yhdessä mnodostatvat osan miisausticteestä, joka on riipipuwa>men hytvin usein yksino- maan ainoastaan ihmisjärjestä". Puhttzan mielestä siis ihmiftn järki, jota on scmcktu jmnailmtden kiPinäksi, to» — Parisen sanaa metsämiehille. Xyt, tun plisjyt parhaillaan pa-ukkuivait riie» lainaillanume, on vaikaiiaan huomauttaa .muutaiiii^M seitosia mc!iä»'.:ehilie. jol la u>'/eunmiien oiv-M h^vin >v<iroma!>o- m ia ampuma-aseinen iayuännseösä. ■3inä kun war»wa:>siiustviiiicnpitec- ttlaan ifänjränrtöön, »voidaan sen kautta »välttää liidon ta iläioää imnct'.oi»iui;.lta, ■joilta oivat meitä uhkaamassa. 2)leinon ja Ruuvin käski) kuuluu: oi e aina warvwainenl Älä 'koskaan ojenna am^-ima-aseita leikilläkään ketään kohti, ivaikka tictäi- sillin, ettei ase ck ladattu. Älä 'kulje moisäsiiisrerlellä t^inai tai xy--sy ivaakasuorassa asennossa. Pidä pusM minosti olalla, tai piippu etu- »vii-Äoon maata mäsien ja perä laina- lossa. Ae-nheesiä noustessasi ta: päinovas- icin ja iaimoin ai:oj>en i)li kaavuiessasi älä ,!vs>kaan >iart»t phssyn piipun su>up»>o- alesta liinni, sillä :a»voii>. saattaa harw seutua ,joko »venheen laitaan, istuimeen ia?kta ai-taan kiinii!, kohota ja — laue ta. Täten sattuu suuri joutto onnetto- muuffia. Älä ammu otusta, jos e: ole tvarma. Pensaan taikana saattaa kyttiä marjoja poimiava khminen. Älä ijätä pyssyäsi siten, etra joku asia ton isaa sen käsiinsä. Asuntoja lähesk)essäsi poista patruu» nat pyssystäsi, jos aijot sisälle. Waro, etteilvät lapset saa p>)ssyäsi kä- siinsä. Ole aina waroivainenl isinmniteHeefc tvaibinaista oopperaa Hel» l inkiin. Siiliä aisiasta on paljon jirjvi» tetfitu ja erinäiisiäiä soitannollisissa pii reissä pohdittu. Mii-meincn nutin e n. ja iseikin pevin ilahduitaava. on se «t:ä hra Edwarid «Fazer aikoo oopperataloasi ostaa Helisingin ivapaehtoisen ^^aloiun- >mn itailon, jMa eduskunta harhaillaan asuÄaa. Paloikunta on ni,tn. halukas myymään talortsa 650,000 markasta. Lopullinen päätös atsiaSta tehtänee lokak. 13 p:nä. Tar-koitnklsona oli muodostaa erityinen opperataloyhtÄ, j>>k.i ivuokrain talon oopperayhtiöllo ehkä 30,000 marka S ia nmosiittain. Takvilaudella «sitettäisiin ovpporatakossa ooppdvoit» ja itwätpuo» lella operetteja. On 'ky>symM«sisä. eltä arkkitehti MaF Frekander walnristaisi oo^'peran pn» ruslulkset. Suunnittelun mukaan kulisi oopperan alakerta muutettaivaksi >!aup» papuodeM ja nt)kyi.seStä eduskunnan is- tuntosalaÄa laiteittaova katsomo. Puhe- miehen puolevselle seinälle -tulisi näyttä- mö. Erinäilsiä multa koriaukisia tietysti kaitvataan myös, kulen esim. lehterien laskemista sa permannon korjausta. Oyppera tulisi sijaitsemaan erinomai» sella paikalla, ai-ivan ase-man lähellä, mastapäältä kansallisteaiteria. Hank: iienee Tultenkin »vielä melkoisesti epä- »va-rma. sillä palokunnan talo on tontin keskellä, eikä siis katujen Mnpäröimä. ja epätiedoista on, totflfo maistraatti sallit tässä tapaiiGeSsa pcikkevsta rak.nmt.S- säännöstä. — T. 3. — Aikakauslehtiä on ilmestyny:: Peller>wo n.o 8 jisäil:ää: Hannes Gebhard: Mihdoinkin rauha maantvilje- jäin -fc-älcnI — Eemeli. K:>'ä: Karjan- ruokinnasta -siirtoaiikana. — 11. Bra-n- der: Mikä koulu olisi h a Uv in ja lyhin masnzviltzelnMi pyrkilvälle miehelle? — I. E. Siinrla: Hn-o>inatta»va pienmilje- '11,6. — OsuustoimiNtakur Ssit. — I. M. W:ius: >MuMu-kälast»its^s:a 1. — vii des >kansai<nwä!lincn mcijerikongressi Tllcholmas-sa 'kosAk. 2»—heinät. 1 p:ään 1911. — Kellimään 'kuulumisia. — Pie- Niiä tietoja. — Emäntien osasio. — "u- ifijcin cisa-Sto. — Mark'inakertomuk'ia. — W»i>n>hintatilasto. — Jimolnksia. Ko-t i^s c n t u n:ot 2U—21 sisältää: A. M. T. -Tuomen Muin^iÄmuisioyhdis- ■ti).5 40 w. (2 ifutu.). — n~. A. H. Nuo- 'risoieurojen tfio-ti'"-c.u-hitiv!!iiuuöita (2 ifu»t>.). — .«am-uli ^Paulaharju. Man han kansan ^ähtitietvja. — Jalmari ^c-ckkkola. Gmcifiiini ja Äll.mki. — F- ?l. H. Muodon itvarrolla oleivien juhla päiwien wie't>osta. — (£. MiheNvaara. Hantajaistqpqja. — Aarne Rossander. Totta ja tarua Hartolasta. — Samuli Paulaharju. Wan!han wäen haastatteln- ja hakijoista. Kotiseuduilianmre: Lohikäärme (£. Äataiarinta). Pari liegendaa l(L. W.) Aarnihaudoista (E. Wiherwaara). llo- leivin 'fcHicff-ii- (F. A. H.). Mälkiän »vihat <2. P.) K-olleraSta Naantalissa >v. t8l8 Arho). J>''o-kylä Luonnonmaalla M. T.) Heininen Rymättylässä (A. M. T.). Paholaisjuttuja Kiskosta (K. 5i:o). Kerityn järwi (E. N.) Aanhosa lää-tit^e-mivtapqa lo>unais-HämeeSs.i tK. Taarelä). Huittisten »vanhoja hää- menl0>ja (Änvo Inkilä). >)uiltisten pi' läjän Maurialan talon »vaiihcra (A. J ) Lisää Liukmlasta (i?. Cdt.). Muinai nen rajalvarustus pohjoiS^Malkealassa (T. P.). Tarina Wuol)ijärwes:ä (T. P.). >JäppklLn kappelin nimi (I. Nis- sanen). Wanhoist« mestauspaikoista (2. Pa»i>lahavju). Saarni kiivi 5ialwo- lasia (Heikki L—s.). Miten esi-isäin muistoja on hiÄvinnyt. 5lansanopis:o ja kotiseututiMimus. Suomaiaisen Ticde- akatemian Tietevllinen keräilytoimikun- to. Kappa-. Leninki Ja* Pusero- samettia, Uusimman aikaista röyhellysta (ryscliä) eri väreissä WILH. HÖGLUNDIN kangaskauppa. Uno Cygnaeus runsaasti kuvitettu elämäkerta, kirjoittanut Gustaf Lönnbeck, lä hetetään kiijakauppaan lauantaina 8 p. lokakuuta. Tilattuna tälli viikolla maksaa kuza 2 mk. 25 p., senjälkeen on hinta 2 mk. 50 p. Tilattaessa 5 kpl, saadaan 6:s ilmaiseksi. Uno Cygnaeus-seinätaulu on valmis. Taulun paperi koko 45x55 cm. Hinta 75 penniä Tilattaessa 5 kpL saadaan 6» ilmaiseksi. Kustannusosakeyhtiö OTAVA, Helsingissä. H653 I—1 — Bylökirjaston Kutvalchti B-sar- jvn syyskuun uuiti-ro on ilmcÄiinljt. Tisälli^s: H. I. W:ri: Fr-aus Lud- -iviq Tchaiintail (1 tuma). H. I. Hei- Tel: NlM>ajau wcnaläis?u kirkon ja hengelliscu säädyn yleinen tila. Koulu ulkoilmassa (2 ku-vaa). Monitncgrou uusi kuniiMlskunta (2 kuivaa.) Peter Holm: Jovkko-enou rahar. .Äl>min Peritehdas. Emald Tuudber^: Totuu den ljuoma. 28 yleinen raittiuskokous Helsingissä. Helsingin Pitkäsilta. Tälinnröisesiä päätöfsestä oli scurauk- >s«na s«, vttenvät .tseat kabinei-in zäsenis- >räkään olleet til-aisuudessa tutkimaaa asiakirja. Karllki pai-nosta ilmesn>nex nidokset owat tsen. -Pahilenin hallussa <ilä edes pääminiiMoriikään ol: saanu« niic-iä t>htä kappaletta. Nyttni^m-in on o li iiii esillä k)symt)S sii- lä. -miten aiotaan saa»taa zvoimaan uu- distuibset. T<m^aStuÄvajlio>kunnan miolestä olisi »viisainta »väliltä erikoinen n?alio!unta -tarkastamaan sen. Pahlenin kokocanal aincBset. Muitta tähän tuvfin saadaan suostu musta. sillä silloin ei olisi laaitu, että asiotkir^ain tsisälitö pysyisi salassa. Meensä 7a5o historia on >klUvaa>vana todist».l.sena siitä, miien se!wi«idyiään -!ulo?-siin r»ähden epämieluislsta larkaS- l u ksi s la. Pahlenin tarkastuksen .,opäonnistu-mi- non" johtui siitä, e t ui se kajosi lähe-vseSt! maantvillijM>s-minisieriön toimintaan, multa lÄriä fijffclvi pelastainaan Mirka miehensä ..intcndcntiihäpcäslä". Muila ^ilä ei ole ol>e:nassa. -Ten. lPahll«n ei o!e mikään wallanku< -msustsellincn- ja kailisia ponn,sluls>sta hu-olimatta T>ur5estanisia ei ole lähdet- i? jä?k-eäkään wallanku>moukiellises:a iiii» -keestä. Pai »se lahjoa n»iSta, kihistystä ja muita -machdottmnuntjia rajamaan hai- Änno-^sa, paiKakimnalla ei -ole keksitty mitään. iMielä ene-mmän. selontekoon Pahlc- nin tarlkastukscn tuioisisia ei ole siel!u cdes -esityÄä isyyllisten »virkainicslcn e- dcswasi!uulseen saallainiseSra. Tämä e- sllys >jäi painatta.na!!a. Jcihl^uilko tämä hienotunteisuudesta, ei ole 'tmwtc.U>na, m-uua ivalla n »arivo" on \c4a lapauAsesisa tullut pelastetuksi. Sen sijaair selo«ucos>sa eiiimymäl hylvin täi- l«äs>sä mallossa määrinläytökset. etcnkin inaanavDjclyAministerion puolelta. si on päätit») haudata koko jiUtu. Nyt on 'tartkasnrzseen ryhtyny? ken ra a- .ilu-wernöör». MiLsi? -Oivaahan laitti asiat tulleet ositet»)Usi iPahkenin jättämässä selon- teosfa Ehkä «kenraaiiluivernöörin ute liaisuus ei ole tullut lepytetyksi, kun hänelle oi ole anne-ttu selontekoa painet- tuna kappal-ecna? Ln otettcova huomioon, että Pahlenin larka-smis «m tull>ut ma ^samaan 2tiO/XWJ riPtlaa, joilta ao.CKKJ on mennyt paina- »issecn. Liivs ja rehellinen nuori tjttö, haluaa jotaiu työtä. Vastana ti kontt. nim. merk. »nyt heti". 8A58 X—1 Kirjallisuutta ja taidetta. 'liHui: ^ätfeföir hamassa syöksyi 'uu.fi poliisia tvau^nullcmuie ja alkoi pal» Kastetuin «sapelin Hoj-ua meitä kaikin woi» min". Äutcn tiedetään, py»>jiwät loukatut Berliniin potlirsipäälli-löl ^l v. Iagouiilta polliisrmiesten -ranlaisernisla, multa sai- ivat kieltäitvät^ »vaslauIsen — kuitenkin pyysi v. ^Jagoev Haamoi te tuilta tapahiu- maa ant-e-eG — «U)ös tiedetään jo. että ulkomaalaisten «sanomalehnmiesten liit» to Berliinissä on pannut tvastalauqcensa poliisipäällikön kantaa tvaötaan. Sen li» salisi «oat Englannin ja Amerikan lä» hetiiläät Berlinissä illnoiimnoet ta» pah tuma s ta hallitu^jillccn ja pyytäneet Taksan "uLkominisleriötä panonaan toi» meen tutkimukscn asiasta. Er»Alannis''a näyttää edellä kerrottu :apaus stiniu^ttäncen paljon suutiumu-S- ta. Myo-Zllin on ulkomailla paljon moi» :ittu Berlinin poliisin häikäile-mäiöntä eiiintiMistä yleensä näiden mellakoiden aikana. Tctkisan lehdet näz:l-Iwäl kul- tenkin ylipäänisä pitämän poliisin menet» ielt)ä tarpeen waarimana, ^viimemaini- tui lehdet otvat keskenään erimielisiä fti« lä, mihin piireihin mellakoiden alkuitn» panijat kiiui-lusvat. ZSanhoilliset lehde: '»il)!tälvät zävje-srynyttä tyälvätei ja sc« sialidcmo?ratiaa, Ain taasen mapaamie- lisemmät p>iiaiwäl työtä miercivaa ros- kamäkeä, jota aneli akkapa i kalla paljon wc- telehlii. metekihin syyllisinä. „?!eue Jtcic Proc-se" llrnoitaa Moa- l'iiis>'a haaivonlimeiden lutrun oluvan yli 300. Niidon joulo»>a on ij vol.iji- miec-lä. 250 >siwiilihcn<i!va haamoittui enlimnäkscen sapelin- ja 'eoinlc -l .ill -.-ta. — Professori Robert Kajanuksen on Toriuou 1'oitannolliucu seuro sih- tcerinsä, M. Einigogliau föittt-i kut sunut ertsi »vuonna mainitussa k-au- pumgiSsa johtamaoit kahta suurta kon-- serttio, jtrtfa itoilmeenpannaan siellä pidentämän maaibmonnäyitelnn yhteys dessä. Orkesteriin tulee komerteissz kuulumaan sata Malittua soitiajaa, ja johtajina maaAman kuuluisimpia ka- vclli mestareita. Seura on kutsumuksessaan lausuatvt toiwomuksen, että myöskin Jean S i- b e l i u s jääpussi Torinoon. — Kotimainen koomillinen ooppe ra. S e l i m P a l m g r c n sämeltää parhallaan koomillista oopperaa, joka siis on ensiinäinen tällainen kmimai- nen. Librevto on laadittu Kimen „N u>m m i s u u t a r e i s i a". — Oopperatalohunkkeet Helsingissä. Tunnemme, kui-nla suurella hartaudol- la kotimaisen oopperaa Tatinattujat «toai Venäjältä. Smaattoritarkastus Turkestanissa. Mallan „arwo" enn?n oikeutta. iTen. Pahknin tarkastus Tuitkcstanis- sa an joutunut kauhean kohtalon alai- seksi. Sanomalehdissä on. nimittäin, ol lut k«t«ja siitä, että Turkestanin Scn- raalikulvernööri on ryhtyny: tarkastuk- siin rajaiinaiAsa. Msin hallilis-etviSs.! piireissä tämä<ie> to on herättänyt kuinmasti>Sla>. Miltä se in^kitisec? Pahl-enim lartkaSluS on päättynyt ja tarkasitiiiSlvaliokumian jäsenet oioat ha» jonneet. Mosta äskeitäin ilmesty: pai- nosta iftlontoko rajamaan -matalouita tos7o»viÄa s-eik-oista. Ja painetraivana otvat tvi-ol-ä »veroja, maanomistusta, we- deitkän/tlöä y.m. kos.lctvat selont«ct. Pahlenin työn tulokset oliivab kootul 22 laajaan nildokseen, joissa yhteensä oli noin 1,000 painoarkkia, ja nissä ole »oat rajamaan olat uxilaiK-ut yksityiskohtia myöten. Nä»Nti -työn -tulokset eiuvät kuitenkaan saa nähdä päilDän Ivaloa. Ätii-ten tunott»a, jo teiväällä miuioleri- neuwostv päätti, ct.t.ci tarkastuksen tit- koiksia »saa sulkaista ja duuma sai hy»väk- syä tärikeän, rajamaata koskeman lakieh- dÄuIsen tutustumalta asiain tila<m siellä. Ulkomailta Portugalin vallan- lumous. Portugalissa julistettu tasamaita. M-adrid, lokak. u p:nä. Bud,i- jozzista saapuneiden mirallisten tie- tosen mukaan on Portujialisia julis- Jettu -ta.sawa>lta. — TanSkan »valtion kuluniianvio. ö p e n h a m i n a S l .1, lokak. t p: ^oik'.tingille jädetysiä mallion kuluu- lia.wiossa on majat!* laitetta 20 mtl jotviufft. — Työselkkaukset Hampurissa. V a UIpuriS ! a, iol.It. t pna: talli tehtailijat oivat 'e.inee: inuutam:^ .-!'>önnmi5siä l»ö>nie:>ill-, lotoenka hy^ itttliinniscstä inönjttiun julistaminen riptuiu. Ttiöiuichct oivat iumannec: e'i.>ia mastautsensa k'-^ivukkLna. — Räjähdys sanomalehtipalatfissa. Ai o » A nL e l o s i s t a sähkötctäätt luuontaina: Räjähdyksen johdosta syl- lni tänään tulipalÄ sanomaleltri Ti- »msin rakennuksessa lääll.i. Noin 2») Ijcttfcä iai surinan'sa. soina n merran l)<:aivoittui. .^lun janotnalchden Palivciukstöja e-k työmiehiä, it>ffa eimät kuuluneet am- niaits»hdistit!sitn. on toimitus sitä mioltö, että järjestynecr työ»niel>et oivat räjähdt?l!äncct rakcnnukieu du- tuiiniilin amulla. Wa>hinkz lasketaan V» miHj. völlarikst. Bnliiii »MA» iilfiftifiii. öiiinfuin «sähkösanoma on kertonut, sat- tui Bevlinin poliisille Moabitin mella- keiden aikana ilÄvä e-reqdns, poliisimme- het lun kä»vi«vät muutaini-en englanti- laisten za amerikalaisten sanomalehti- inic-Zt«n ti-n^ipiftlm ja hamooir:in>at heitä sapeleillaan. Eräs haamoiletuic-la, »Daily N<-wsin" lirjee,Ävaih:aja. kertoo lapaill»'e>zta m^m.: ^Meillä oli länsin In ; ftiiot poiiijipas- fit ja islidiinme <iiiic>möbiili>itimmc miih- keasti wa!aiÄulla Tu>rnr'7ra.?sesla. L'Uei- ner Tierga-rtenin kulma>'a näimm.' po- liisin >palja<'ta»viM sapelinsa ia äkkiä ru- pealvan yli nlninikvn ajamaan takaa mu:i«aiuia rau^ill:'!.? Niuöjä. dhimme tarkastamaan lä:ä hämmästy:- tätvää esiintymisiä aitvan hiljaisessa YinpäristöÄiä. Noin puoli tusinaa po liiseja oli juuri käynyt kahden anuiio- man lytön li-mttlpuun. kun karkeanaa- mainen salapoliisi, sola nähiäiväc-Ii sohii toiminiaa, älkiä : ,.oi!alaa 'fiinni Zämsän kunnan kunnal liskertomus vuodelta ISV». (Jatkoa). K i r i e iv a i h t o. Virallisia kirjelmiä on >vuod.'n ku- tuessa täheietn» kuiin^UisIaftakuunan putesta 1,:YJS yksityistä tirjeitä kaikenlaisiin knie- luihin on lälheiouii 214 kappaletta. Ti- täpaitsi on onnetlu suuri joulko io* diÄulsta erilaisiin tarkoiuksiin, joista ei ole luettelot pidein>. Roin neljä- iiitna tilastollis-ta foii iv.fo:: t täyiet. tij, larkastetlu ja l<fl)o;ot:i), asianomai siin paikkoihin. Ge rojen 's u o r i l u k s e s t o. ^tunimlliÄverojeu ina^susuittuia sii- heti luevtnuu uiuös kunnan palctva- kiimusuuMut oli Ichteeuiä 102.4-ti) uii. - 20 p. Täum sumina oli tulpin cm» pc- nno roistot ctittoutobiili>m!" Mr ^iic. | »uviecllo ;] A s,Vj wcrc'!ve»voU:sen uuif- ..Daily Mailin- kirjecmvaihtaj.i. nousi ja settaiva. Weronkamo sviiniietnin wt- huusi: Xlcmme sanomalehtinmehiä ja meillä on paSsiit l" Hu-uLm ajajalle: ,An- takaa memvl", mutta provokaattori rallisesri 11 eri kertaa, ^.ilillä oie:- liin inyöÄin maksuj» vastaan, »taik. kivan factiitt näin fannctufsi 84.234