TMstaina 18 p. Lokakuuta KARJALATAR Nro 118 — 1910 Muutettu kulkuvuoro. Höyrylaiva »Liperi", kapteeni A. Nukari lähtee lokakuun 1 pistä lähtien Joensuusta Savonlinnaan maa nantaina klo 1 päivällä ja per jantaina klo 8 aamulla. Savon linnasta Joensuuhun keskiviik kona klo 9 aamulla ja lauantai na klo 12 päivällä. Ristinpoh- jasta Joensuuhun torstaina klo l /,5 aamulla ja sunnuntaina klo li päivällä. Ristinpohjasta Sa vonlinnaan tiistaina klo ^5 aa mulla. Torstaina Joensuuhun tul lessaan ja perjantaina sieltä palatessaan poikkeaa laiva myös Liperin kirkkorannassa. Johtokunta. Wllpuri - Lappeenranta—Savon linna—Joensuu. Matkustajahögrjjlaiva OSMO Kapteeni Alfred Silfverberg, poiketen Pututalaasa, Oravissa, Enon koakolla ja mat.d. Yuokalassa, litbtee pohjoiseen ViiporiBta torst. kl. 8 e. p n L:r»anasta torat. „ 6^0 J. p „ 8:liDnaataperjant._ 6 e. p eteliin Joensuusta lanant. kl. 11 j. p „ S:linn»nta snnnant. n 12/» j.p Lirannasta maanant. „ 6 e. p Lähtee L:ranna8ta iltajunan tultua ja Baapua L:rantaan ennen yö janan lähtöä. Lähempiä tir'oja antavat herrat HJ. Grönroos O. Snellman k. Öller Viipuri. La-anta. S:linna. O.-Y.Gustaf Cederberg A Oo Joensuu Zliopisto. Lainopillisessa tiedekunnassa on oikeustulkin n,..» suorittanut m. m Ilmari Varis ja kirjoitettu aus kultantiksi Viipurin homioikeuteen Muualta Poh- jois-Karjalasta. Cygnaeus juhlaa »vietettiin myös Tutjunniemen kan- sakoululla t. k. 12 p. illalla. Aluksi laulettiin yleisesti isänmaan mirsi, jonka jälkeen ylioppilas Kalle Pa- karinen piti selmäpiirteisen ja asial lisen esttelmänCygnaeuksesta ja hänen elämän työstään. Opetta- jatar Emmi Kari lausui taidok- kaasti runon Cygnaeuksen muistol- le. Ohjelmassa oli mielä lasten »vuorokeskustelu, laulua, sekä las- ten leikki. Kumaelmana esitettiin Ferends Renyi ja lopuksi laulet- tiin Maamme laulu. Runsaslu- kuinen yleisö oli iltaansa tyyty- mäinen, eikä suotta, sillä olihan juhlittu yhden Suomen suurmie- hen kunniakkaalle muistolle. Muurutoede» maamieskouluun oppilaiksi on otettu Nl. m. taloll. poika Ant- ti Lampen ja Iisak Aaro Holo- painen Pielisjärmeltä, Juho Su- honen Komerosta. Apteekit. Lääkintöhallitus on senaatille ilmoittanut myöntäneensä apteek- kari Filip Kiiskiselle Liperissä oi- keuden apteekkilaatikon aivaami- seen Polmijärivelle ensi kesäk. 1 p. Kuopion lääninhallitus. Hlimääräincn läänin kontto- risti Pekka Helon määrättyä tulemien marrask. ja jouluk. ai- kana hoitamaan Juuan viirin ruununnimisnnehen mirkaa, on läänin kumernööri määrännyt ylimääräisen lääninkonttoristin mirkaa sanottuna aikana hoita- maan lakitieteen ylioppilaan neiti Helmi Tuhkasen. Lääuiu »virkamiehet. Juuan piirin ruununnimismies, filosofian maisteri Oskar Lil- jefors on tuomarin tehtämien hoitamista marten saanut mirka- mapautta tulemien marrask. ja jouluk. ajaksi, jolla ajalla läänin kumernööri on hänen Mirkaansa määrännyt hoitamaan ylimääräi- sen lääninkonttoristin Kuopion lääninhallituksessa Pekka He- l o n, ruununnimismies Liljesors'in edesmastauksella ylöskannon suh- teen. Muodentulokerto muks et. Lääninkulvernöörille ilmoittaa Liperin kihlakunnan ruunun- wouti m. m. että rukiin huonoon satoon »vaikutti se seikka, että oraat talioen aikana mätänimät, minkä lisäksi pitkät kemätkylmät näännyt- tiroät niitä, joten rukiista samoin kuin ohristakin on saatu keskin- kertainen ja sitä huononi sato. Perunat ja muut juurikasivit omat antaneet enimmäkseen kes- kinkertaisen sadon. Heinänkasivua tukahutti kuimuus ja on sato ol- lut keskinkertainen ja sitä huo- nornpi — jopa Rääkkylän piirissä huonokin. Ilomantsin kihlakunnan ruununmoutt ilmoittaaa m. m. että kaikista miljalajeista kihla- kunnassa on saatu ainakin keskin- kertainen tai sitä parempi sato, sillä miljain ja juurikasmien kor- juu tapahtui suotuisilla ilmoilla, jota mastoin toukomilja malmis- tui epätasaisesti. Rukiin oraat omat kauniit. Waltioawun anomus maan- tien rakentamiseksi. Lääninknmernöörin kautta Hä- nen Majesteetilleen osoitetussa anomuksessa on Nilsiän, Muuru- meden ja Rautamaaran pitäjien yhteisen kuntakokouksen maltuut- tamana maanmiljelijä Kalle Puus- tinen pyytänyt että Suomen mal- tionmaroista kaikkiaan myönnet- täisiinZ 4,500 mk. maantien raken- tamista marten Kaamin ja 9M- siän pitäjien rajalta Lastukoskelle, jossa se yhtyisi Nilsiän kirkolta Rautamaaralle sekä Siilinjärmen asemalle^ johtamaan maantiehen. Tämä maantie on määrätty ra- kennettamaksi lääninkumernöörin päätöksellä miime huhtik. 23 päi- mältä. LäSkelän—Joeusuuu rautatien suunta lopullisesti wah- wistettu. Senaatti on tie- ja mesiraken- nusten ylihallituksen ehdotuksen mukaisesti »vahmistanut Läskelän tehtaalle Joensuun kylään Soo tamalan pitäjässä rakennettaman rautatien lopullisen suunnan. Mikkelijuhla Ilomantsissa muodostui, kuten muulloinkin, tä- näkin syksynä oikeaksi humala- ja torajuhlaksi. Lukuunottamatta hil- jaisempia simeettömyyksiä, tapel- tiin meren kera kerrassaan, am- muttiin, huudettiin j. n. e. Poliisien onnistui saada seitsemän kappaletta häiriön tekijöitä put- kaan. Omat rikkoneet useita put- kan laseja. Ei tiedetä onko ri- kottu sisältä, mai ulkoapäin. On merkillistä, että mielä ny- kyaikana löytyy niin ..pimeää mäkeä". Jo pitäisi rumeta toki hiukan simistymään ainakin nuo remman mäestön, sillä aika maa- tisi sitä. On komin kurjaa kun nuori mies makaa kuraojassa, tai huutaa, tai jos sitä talutetaan »lukon taakse", tai muuta simeet tömyyttä harjoittaa. Wakawan maroituksen ansait- semat ei ainoastaan miehet, maan myöskin nuoret neitoset. Kuinka palj-m, äärettömän paljon heissä- kin on syytä! Tutkikaapa itseän- ne tyttöraukat — te löydätte pal jon parantamista itsessänne! Tei- dän toimottu onnenne ei suosi teitä jos olette jokaisen, humalai- senkin tahdolle kuuliaista. — Ru- metkaapas nyt ymmärtämään, mikä on oikeaa ja simeellistä! Kehittykää hymyyteen, jalostukaa, maurastukaa, malmistakaa puh- dasta polkua jälkeläisillenne se on toimoni! Pois nuori mäki simeet tömyyden okaiselta tieltä onnen puhtaalle polulle! Ei ole mielä myöhäistä — kamahda siis kera tomerisi! Tuberkuliinitarkastus. Läänineläinlääkäri I. E. Hän- ninen on määrätty toimittamaan asetusten mukaisen tuberkuliini- tarkastuksen osakeyhtiö Kuokkasten- kosken omistamassa karjassa Pie- lisjärmen pitäjässä. Tohmajärmen piirin piirieläin- lääkäri Axel Söderman on mää- rätty toimittamaan tuberkuliini- tarkastuksia seuraamissa karjoissa: Maanmiljelijä Heikki Hirn?osen karjassa Tohmajärmen pitäjän Kemien kylässä, samassa pitä jässä Jouhkolan tilan karjassa, jossa on mierasrotuisia eläimiä, sekä Värtsilän osakeyhtiön kar jassa. Tilankauppa. Miime torstaina pidetyssä huu- tokaupassa myytiin Ruskealan pi- täjän Otrakkalan kylässä leskirou- ma F. M. Laurikaisen omistama Mäkihomi. Korkeimman tarjouk- sen, 75,000 mk. ja tämän muoden sato 7,150 mk. teki hra Lagerlnnd. Vastaanotto tapahtuu marrask. 24 pnä. Hetvoskauppoja. Kimenmeistäjä P. I. H. Turu- nen Nurmeksesta on äskeisillä Ou- lun hemospäimillä myynyt omis tamastaan oriista »Torpan Rei- pas" »puolet" hra Mikille Kokko- laan 2,400 markan hinnasta. Sa- maan aikaan Turunen osti 4-muo- tiaan oriin nimeltä „Touko" ja möi sen ..kokonaan" maanmilj. M. I. Heikuralle Nurmekseen, 1,150 markan hinnasta. — Hra Sosus Andersen Juuasta osti Joensuun ..hemosmaÄinoilla" eräältä Kuus- järmen mieheltä liinakko-oriin 1,500 markan hinnasta. Kaunis lahjoitus. Mattisenlahden n.seuran kirjas to on taas äsken saanut mastaan- ottaa kauniin kirjalahjan ystämäl- tään herra Antti Kuokkaselta Joensuusta. Kirjaston perusta- misesta lähtien melkein joka muosi on kirjasto saanut häneltä armok- kaita kirjoja. Kirjat, jotka hän nyt taas on lähettänyt, omat miime muotena ilmestyneitä kaunokirjat- lisiä teoksia ja omat mahmoissa kauneissa kansissa, siis moidaan jo heti lukijoille lainata. ylimääräisen konstaapeli» asettamiseksi Rääkkylän piiriin on senaatti myöntänyt 600 mkn mää- rärahan. Metsäukauppa. Juho ja Wille Peltola Nurmek- sen Samikylästä omat myyneet Cederberg & C:olle Joensuussa, 3,000 puuta noin 2 mk. hinnas ta kpl. Kurkkumätää on ilmestynyt poliisi P. Rönkön lapsiin Mrmeksen kauppalassa. Sietää olla maruillaan ruton suh- teen! Kitee» kuntakokouksessa lokakuun 3 p. päätettiin eläinma- kuutus- yhdistyksen sääntöihin teh dä ne korjaukset, mitkä kumernöö- rin mirasto on määrännyt. Noi- ta määräyksiä täytäntöön pane- maan tulimat samat henkilöt, jot- ka alkujaankin olimat ehdotusta laatineet. Maanmiljelijät A. Voutilainen ja M. Rautiainen »vapautettiin Potoskan kansakoulun johtokun- nasta ja edellisen sijaan »valittiin maanmiljelijä Juho Lappalainen, jälkimäisen kaupanhoitaja I. Ha- lonen. Entisen manginmartijan Mikko Ellosen malimsasiaan maadittua alamaista selitystä senaattiin an- tamaan kunnan puolesta maltuu- tettiin maanmiljelijä I. Tuhka- nen, oikeudella käyttää lakimiehen apua. Tiina Rostin juttua ei katsottu oleman syytä rumeta kunnan puo- lesta amustamaan, maan oltiin sitä mieltä että jos hän ei kykene itseään elättämään, otetaan hänet maimaistaloon, Riihijärmen kansakoululle tontti- maaksi hymäksyttiin ostaa kunnan maltuuttamien tarkastajain esittä- mä Ryökyn lammin rantamaa 600 mk. hinnalla Juho Pölöseltä N:o 10 Riihikylässä. Lumireen metäminen ja jäljen aja- minen maantieosilla, joilla sitä on ennenkin toimitettu, annettiin yhden talmen ajaksi urakkamiesten toi- mitettamaksi. Urakkamaatimukset nousimat yhteensä 1130 markkaan. Tämän edellisellä urakkakaudella ne tekimät 1139 mk., nyt siis 9 markkaa mähemmän. Muutoin moipi olettaa asiain esittämisen sekä kokoushenkilökunnan käyttää- tymisen olleen asiallisen^ Muualta Suo mesta. Suomalaisen puolueen talo Helsingissä. Vihitään ensi kuun lo- pulla. Suomalaisen puolueen ta- 10 Hallituskadun 15:ssä on koh- dakkoin malmistumassa. Wiimeis- telytyö, jota paraikaa tehdään, omat jo niin pitkällä, että raken- nustoimikunta on armellut moita^ man mihkiä talo ensi kuun lopulla, marrask. 20 p:n tienoilla. Juh- lallisia mihkiäisiä malmistamaan on rakennustoimikunta ehdottanut asetettamaksi toimikunnan, johon kaikki Suomalaisen puolueen hel sinkiläiset järjestöt malitsisimat kaksi jäsentä. — Vihkiäisjuhla on suun- uiteltu suurenlaisen kirjallissoitan- liseksi tilaisuudeksi, johon m. m. tultanee hankkimaan martamasten sämelletty alkusoitto y. m. Vihki- äispäimän seuraamana päimänä pidetäun uudella talolla suuret arpajaiset monipuolisella haus kalla ja mieltäkiinnittämällä ohjel- malla. Kelpoisuus kaupungin waltuus- mieheksi. Jymäskylän kaupungimaltuus- miesmaalissa jouluk. 15 pnä 1909 tuli malituksi m. m. insinööri P. Thure, joka oli kaupungin rahatoimikamarin puheenjohtaja. Maistraatti ei kuitenkaan maalia hymäksynyt, maan selitti lähinnä ääniä saaneen listan hymäksytyksi, hyljäten sen listan kokonaan, jolla 011 hra Thuren nimi. Tehdyn ma- lituksen johdosta Vaasan läänin kumernööri kuitenkin katsoi hra Thuren maalikelpoiseksi ja hymäk- syi sen listan, jolla hänen nimen- sä oli. Senaatti on nykyisin mahmistannt kumernöörin päätök- sen. Iakubowin juttu. Synodille on saapunut, kertoo Rjetsh, Suomen hengellisen konsis- torion esitys Suomessa hymin tun- netun papin Jakubomin toimin- nasta. Jakubom palmeli yhteen aikaan sotapappina Tampereella, mutta siirrettiin jälkeenpäin lähetystöt- mintansa muoksi parempaan paik- kaan Hankoniemeen. Täältä siir- rettiin lähetyssaarnaaja, maltion rahoista syntyneen häiriön muoksi, nuoremmaksi papiksi erääseen Ilo- mantsin pienemmistä seurakunnis- ta. Muuten ei esityksessä mainita tästä mitään. Ilomantsissa Jakubom alkoi uu- delleen pitää lähetyssaarnojaan me- näläistyttämään henkeen. Arkki- piispa Sergein huomio kääntyi lä hetyssaarnaajaan ja tämä nimi- tettiinkin pian seurakunnan hoita- jaksi, maikka sitä mastustimatkin seurakuntalaiset. Paitsi tätä mää- räsi Sergei pappi Jakubomin mielä edulliseen mukaan, hiippakunnan lähetyssaarnaajaksi. Tämän jälkeen tuhlasi lähetys- saarnaaja taasen maltion rahoja. Tästä tehtiin syytös Jakubomia mastaan ja myös seurakuntalaiset panimat mastalauseen. Sergein täytyi taasen siirtää lähetyssaar- naaja, mutta, kuten kämi selmille, parempaan paikkaan — kolman- neksi sotapapiksi Samilahden ky- lään. Kylän entisen papin hän ilman minkäänlaisia syitä siirsi huo- nompaan paikkaan. Maikka konsistoria ilmottaa sy- noodille Jakubomin tuhlanneen 5,000 markkaa, pyytää Sergei kui- tenkin omasta puolestaan, ettei sy- nodi rankaisisi Jakubomia. sillä hän on oimallinen ja kirkolle uskollinen lähetyssaarnaaja. Tämän ohessa esittää arkkipiispa Sergei synodille, että Jakubomin tuhlaama summa mähitellen medettäisi pois hänen palkastaan. Tuolualainen „professori"wan- gittu. Brooklynissa, N. D., mangittiin äskettäin eräs Louis Auer nimi- nen suomalainen. — Mies on hyp- notiseeraajaa, spiritisti ja teosoosi. Kerrotaan, että hän on hypnotisee- rannut erään suomalaisen tytön ja tehnyt hänelle mäkimaltaa. Vangitseminen lienee tapahtunut Matti Kurikan toimesta. — Siirt. 6. Vapaakauppa. Suuri osa pormaristoa kieltäytyi liittymästä mallankumoukseen, koska pelkäsi- mät sen poistaman suojelustullit. Nämä oli otettu käytäntöön pal- melemaan homin ystämien etuja, jotka olimat osakkaina suurissa tehdasyrityksissä. Tämän kautta kohosimat elintarpeiden hinnat suunnattomasti, ja miinin, rusi- nain ja korkin mienti, johon maan hyminmointi perustuu, häiriintyi. Kaikki uudet ministerit omat ma- paakaupan suojelijoita. Kysy köli Suomal. Tupakkatehdas O.-I:n Oiluallincn -SO pennin sawuke. Suomen ja Meuiijiiu välinen kauppa. Pietarissa oleman Suomen kaup- pa-asiamiehen ilmoitettua, että Suomen rautatieasemalla oleman menäläisen tullikamarin ilmoituk- sen mukaan Suomesta Menäjälle lähetettyjä tamaroita seuraamat rahtikirjat ja alkuperätodistukset omat useimmiten kaikellaisia puut- teellisuuksia ja mirheitä täynnä, jonka muoksi tullikäsittelyä tar- peettomasti maikutetaan ja liiken- teelle tuotetaan tuntumaa haittaa, sekä huomautettua eikö asianomai- sia olisi muistutettama »voimassa olemien asetusten tarkasta nou- dattamisesta, maati senaatti astas- ta teollisuushallitukselta lausuntoa. Nyttemmin on teollisuushalli- tus jättänyt lausuntonsa ja huo- mauttaen elok. 4 pnä 1897 mah- mistetusta muodosta rahtikirjoja ja todistuksia marten erinäisille Venäjällä tullietuja nauttimille suomalaisille tamaroille, jonka mu kaan rahtikirjan tulee olla tehdas- tuotteille tehtaan omistajan, joh- tajan tai isännöitsijän ja muille tamaroille lähettäjän allekirjoitta- ma ja todistuksen julkisen nota- rion tai asianomaisen kruunun- moudin taikka nimismiehen alle kirjoittama, ehdottaa että läänien kumernöörejä kiertokirjeellä kehotet taisiin muistuttamaan paikallisia miranomaisia mainitusta elok. 4 pnä 1897 lähetetystä rvaltio- maraintoimituskunnan kirjelmästä huomauttamalla siinä mahmistet- tujen muotojen tarkasta noudat- tamisesta sekä ilmoittamaan astas- ta tamarain lähettäjille yleisillä kuulutuksilla. Sähkösanomia „Karjalattarelle". Rautatielakko Ranskassa. Helsinki, lokak. 17 p. Ranskan lakot jatkuu. Asema kuitenkin parempi. Hhtiöt tehneet myönnytyksiä. Hallitus somittelee, kuitenkin suunnitellen jättiläisman- gitsemisia. Pariisin ruokapula pa henee. Merisiä kahakoita Pariisissa sattunut poliisin ja lakkolaisten mälillä. Räjähdysaineilla tehty ilkitöitä useissa paikoin. Anarkis- tisia aineksia mangittu. Uusia am- mattilaisryhmiä Parisissa yhtynyt lakkoon. Ilmapallolla Atlantin yli. Wellman lähtenyt ohjattamalla pallolla Amerikasta Atlantin yli pyrkien. Murawtsew kuollut. Ensi duuman puhemies Mu- ramtsem kuollut tänään Mosko- massa. Uutistoimisto. Ulkomailta. Uudeu tasalvallan ohjelma. Luoiettamalta taholta on tasa- maltalaisten ohjelma esitetty täl- laiseksi: „1. Suhteet ja sitoumukset ulko- maihin nähden jäämät ennalleen. Erityistä armoa pannaan hymiin mäleihin Englannin kanssa. 2. Hallinnon keskitystä »vähen netään, ja annetaan maakunnille ja kaupungeille laajempia itsehal- linto-oikeuksia. 3. Säästämäisyys: Viimeisten kuninkaiden erilaisia liiallisia me- noja mähennetään, ja ennen mal- linnut sorto ja epärehellisyys pois- tetaan. 4. Siirtomaat: Tasamaita tun- nustaa, että siirtomaissa on ta- pahtunut paljon määrinkäytöksiä ja että Afrikan siirtomaissa on mallinnut orjuutta muistuttama tila. On asetettama erityinen toi- mikunta, joka järjestää uudelleen hallinnon ja on takuussa alku- asukkaiden paremmasta kohtelusta. 5. Kirkon ja maltion ero. Hen-' gelliset yhdyskunnat lakkautetaan. ! Rautatielakko Ranskassa. Pariisista lokak, 12 p:nä. Hallituksen päätös liementää lakon tuottamaa köyhyyttä kutsumalla sotapalmelukseen pohjoisten rauta- . teitten palmeluskuntaan kuulumia henkilöitä sai lakkolaisten puolelta aikaan sen, että yleinen lakko Rans- km» rantateitten kaikilla linjoilla julistettiin alkaneeksi. Johtajat sa- . nomat, että hallituksen toimenpide I ei saamuta tulosta, koska laki 'myöntää sotapalmelukseen kutsu- > tuille miisitoistapäimäisen ajan, 'jonka kuluttua masta sotapalme- . lukseen saapumattomat moidaan 'metää oikeudelliseen edesmastauk- seen tottelemattomuudestaan. ! Kaikki asemat omat sotamäen -miehittämät. Lakkolaiset omat teh- ^neet suuria laittomuuksia, mikuut- ^ taen joukon sähkösanoma- ja pu- helinlinjoja. Pariisi ei ole sähkö- i sanomayhteydessä pohjoisen Rans- kan kanssa. Tämän lisäksi omat 'rautatiekiskot Brysseliin, Antmer- 'peniin ja Rotterdamiin miemien ; linjojen marsilla hämitetty niin, että liikenne linjalla on mahdo- . tpn. Satojatuhansia Pariisin esi- ^ kaupunkien asukkaita ei eilen illal- ^ la moinut palata kotiinsa kun lii- kenne oli seisauksissa. Pariisin ma- rustaminen elintarpeilla käynee melkein mahdottomaksi, koska liha. hedelmät, mihannekset ja kalat saadaan pohjoisesta. Sanomalehdet pohtimat pilkkaamasti asemaa toi- i moen sen asettuman. Muutamat Lehdet lausumat pelkonsa, että Saksa moi käyttää hymäksensä so- ^pimaa tilaisuutta julistaaksensa ^ sodan Ranskalle laskien nim. : että Ranskan olisi nykyisissä olosuhteissaan aitocm mahdoton »vastustaa Saksaa. Odotetaan Fallieresin pian palaaman Bor- deaunsta. Rantateitten suojeluk- seksi kutsuttiin sotamiehiä sen luu- lon maralta, että lakkolaiset moi- mat hyökätä muutamien nykyään liikkeessä olemien junien kimppuun ja hämittää ne. Kaikilla Pariisin asemilla on sotamäen osastoja. Kaikkien puolueitten ja suuntien sanomalehdet omat sitä mieltä, että lakkolaiset tekemät rikoksen isän maatansa kohtaan. Aleinen mieli pide .armostelee ankarasti lakko liikkeitä, joka ihan ilman aihetta jättää kohtalon maraan Ranskan elämänedut. Edesmastaus tästä lankeaa parlamentille, joka maali tarkoituksien takia teki liioiteltuja lupauksia ja herätti täyttämättö- miä toimetta. Hallituspiireissä toi- motaan. että lakkoliike hymin koh- ta loppuu. Se oli jo kauan mal- mistautunut lakon maralta ja laskee, että koska lakkoon osaaotta- neiden luku on tamattoman suuri, rautatieläisten liiton kassa pian kuluu. Omalta kohdaltaan suhtau- tuu yleisö mihamielisesti lakkoon, koska rautateitten palmeluskunnan »vaatimukset omat liialliset, siihen nähden kun pohjoinen rautatie lu- pasi paljon enemmän kuin mitä työmiehien mähimmät maatimuk- set sisälsimät. Ranskan suurimpien kaupunkien mälillä on järjestetty automobiililiikenne. Hallitus kut- sui useita sotamäenosastoja maa- seuduilta Pariisiin. Osa kutsu- tuista on jo saapunut. Eri rauta- tieyhtiöiden johtajat keskustelimat tänään yleistöiden ministerin kans- sa. Johtajat tahtomat makuuttaa liikenteen ainakin kansainmäliselle yhteydelle. Saint-Lazaren aseina on aiman kiinni. Lakkolaiset, jotka po- liisi ahdisti place de l'Europe'sta asemalle, heittelimät poliisia ki- millä. Aseinalla he toimeenpani- mat kaikenlaista epäjärjestystä. Täällä olleen Nem-Aorkin lehden ..Daily Opinion" kustantaja oli pakotettu maksamaan automobiili- matkasta Boulogneen 3.000 sran- gia ehtiäksensä ajoissa maltameri- laimaan. — Muutamalla asemal la pysähdytti kolmetuhatta lakko- laista kulkeman junan ja meti mä- kimaltaisesti koneenkuljettajan pois meturista. Lakkolaiset ammuskele- mat ja harjoittamat muitakin mä- kimaltaisuuksia. Yleisöltä. Emmekö Nioisi käydä yhteistvoimin yhteis- työhön? On hymin tiettyä, että alati uudistumat maalit mäsyttämät ma- litsijoita ja maaleihin osanotto moi lopulta käydä merrattain pieneksi, jolloin mastustajiemme taholta tie- tysti oltaisiin malmitta selittämään kansan kyllästymisestä maltiollis- ten asiain koitoon. Tätä mälttääk- semme on meidän tehtämä kaikki se, mitä nykyoloissa tehdä moi- daan. Ja mälinpitämättömyyttä mastaan on nykyään kaikkien yh teiskuntaa säilyttämien puolueiden yhteinen maaliliitto kaikkein tehok- kain keino. Jokainen polttaja tietää, että BEjRUTSKI savukkeet ovat erittäin hyviä. c£. GftstUcj S Q:o Tiiraa. Mahdottoman suuri on niiden äänimaltaisten luku, jotka edelli- sissä maaleissa omat jääneet pois yksinomaan siitä syystä, etteimät ole sokeasti kallistuneet sen tai tämän maalipuhujan puheiden no- jalla johonkin puolueeseen eimätkä myöskään omien tietojensa nojalla ole kyenneet itselleen makaumusta muodostamaan. Heillä ehkä on ollut aikeita mennä jotakin tun- temaansa ehdokasta äänestämään, mutta siihen on sattunut masta- puolueen puhuja, joka omaansa kehuen ja toisissa mikoja luetellen on saanut malitsijan epäilemään kaikkea ja siten jäämään kokonaan maaleista pois. Suuri on myös- kin niiden rauhallisten kansalais- teit luku, jotka omat jääneet maa- leista pois yksinomaan siitä syys- tä. etteimät ole tahtoneet ollenkaan sotkeutua puoluesioihin. Ja nyt jos saamme sominnon syntymään, niin on yhteiselle maaliliitolle odotetta- missä paljon »vereksiä »voimiakin. Vakamammilla malitsijoilla olisi myöskin joka tapauksessa melmol- lisuutena esiintyä yhtenä sosialis- teja mastaan, sillä niinkauman kun eduskunnassamme on yli 80 edustajaa, jotka melmollisuutensa ottamat perin kemeältä kannalta, muulloin kuin näyttäessään miel- tään uskontoa ja simeellisyysperi- aatteita mastaan ja 25 rutimau- hoillista ruotsikkoa, joiden yhteis- kunnallisen ohjelinan tärkeii» kohta on mäkijuomaliikkeen suojeleminen, »»iinkauman on eduskunnallemme liian raskas paii»olasti. Me emme kyllä moi nostaa esirippua tule- maisuudelta, mutta siitä huolimatta on melmollisuutemme koettaa järjes- tää asiat parhainpäin. Me moim- me kuitenkin olla »varmoja, että kansojen korkein johtaja on kerran panema rajan sillekin mäkimallalle, jota nyt häikäilemättä käydään meitä mastaan jos me maan kan- sana moimme elää. Suomen kansa on korkeimman ohjauksesta astu- nut kansakui»tien näyttämölle, eikä sitä maailman mallat kykene sieltä poistainaan. Jos Suomen kansa moi mäistää ne uskottomuuden ja simeettömyyden polut, joita sille kyllä miritetään, niin se on mar- masti mielä silloin elinmoirnainen kansa kun historia jo on »inohta- nut sortajiemme nimet. Suuri on siis se päämäärä, jo- hon pyrimme. Emmekö siis ilo- mielin uhraisi omia puoluepyytei- tämme somi»»non alttarille silloin kuin sillä teolla marmasti palme- lisimme koettelemuksissa olemaa isänmaatamme. Meidän ei suin- taan tarmitsisi silti metää miimaa entisyyden yli, me »voisin»ine edel- leenkin lukeutua siihen puolueeseen, johon ivakaumuksemlne meitä mie. Vaalitaisteluunkin saisimme osaa ottaa kuitenkaan mitenkään louk- kaamatta niitä puolueita, joiden kai»ssa käymme yhteistoimintaan. Voisimmepa muodostaa omia ma- litsijayhdistyksiäkin, joissa tunnus- lauseina tulisimat olemaan main: ..Maalaisliitto", ..Nuorsuomalai- nen puolue", »Suomalainen puo- lue", ja ..Kristillinen työroäei»- liitto". Tässä maalipiirissä kaiketi maan kolme ensimmäistä esiintyisi. Miten monta ehdokasta kukin puo- lue saisi asettaa, siitä kait helposti moisimme sopia. Otaksumme että Nuorsuomalainen puolue asettaisi 5 tai 6 Suomalainen puolue 3 tai 4 ja Maalaisliitto 2 ehdokasta ja kun nämät käymät yhteiseen liit- toon, niin joka tapauksessa sillä jotain moitamme. Mutta näistä seikoista sopiminen kuuluukin puo- luehallinnoille, me maan täältä maaseuduilta painostainme puo- luehallinnoille yhteistoiminnan tär keyttä. Maalainen »valitsija. Pyydän Karjalan Sanomain hymäntahtoisesti julkaisemaan yllä- oleman. Myytävällä poikineita ja heti poikivia hyviä lehmiä ja myös laahdiksi, Niit- tylahden Vehkapui'olIa. (K. S. 1 k.) Ketunpyytäjät! Aluerikalaista, heti tappavaa Ketun- myrkkyä (strykniniä) saatavana ai noasi. Uudenkaupungin Apteekista. (Uud. S. 6 k.) Peittojen ompelua ottaa vas taan Niinivaaralla rehtori Vegeliuksen talossa Anna Pakarinen. Kuntakokouksessa Kontiolahdella tämän lokakuun 31 päimänä al- käen kello 10 epp. käsitellään seu- raamat asiat: 1. Lähetetäänkö kituma työmies Pekka Tanskanen lääkärin hoitoon Joensuuhun kunnan kustannuk- sella. 2. Annetaan »vaadittu selitys Pohjois-Karjalan kotiteollisuusyh- distyksen kysymykseen mihinkä on käytetty tahi mastaisuudessa tul- laan käyttämään maltion kunnalle käsityötaidon edistärniseksi lahjoit- tamaa rahastoa. 3. Kysymys asiamiehen malit- semisesta ensitulemissa Kontiolah- den syyskäräjissä mastaamaan nimismies I. Hultinin mireille- panemassa Aholoin—Heinämaa- ran ja Aholoin—Romon tienteko- jutussa. 4. Läänin Herra Kumernöörin päätöksen johdosta miime kesäkuun 0 päimältä annetaan urakkahuu- tokaupalla mähimmän maatimille maantien talmisaikana aukipito Kiihtelyksen pitäjään rajalta Uu- ron tiehaaraan lumireen medolla ja Uuron tiehaarasta Enon pitä- jään rajalle lapioimalla. ö. Muutamien Selkien kylä läisten esityksestä käsitellään ja päätetään millä tamalla kuntako- kouksen päätöstä toukokuun 10 päi- mältä 1909 niinsanotun Leppä- mirran lossin rakentamisesta ja ylläpidosta sekä kuljetuksesta ni- metaan toteuttamaan. Samalla malitaan taksan tekijät lossin kul« jetusta marten sekä taksalle ja edellämainitulle kuntakokouksm päätökselle mahmistuksen hakija. 6. Ilmoitetaan kuntalaisille Kuo- pion lää»»in Lääninhallituksen pää- tös miime syyskuun 1 päimältä apteekkari Hugo Olsonin merotus- jutussa ja päätös saman kuun 6 päimältä aseinamies A. Kosusen samanlaisessa jutussa ja pääte- tään niiden johdosta. Tarmittais- sa malitaan asiamies. 7. Valitaan läänin Herra Ku- mernoörille selityksen antaja talo- kas Matti Haapalaisen m alitukseen myllyjen merollepanosta ja Kuus- järmelle muuttai»een kaupustelija Heikki Pääkkösen malitukseen ai- heettomasta taksoituksesta. 8. Luetaan ja tarkastetaan mii» me kuntakokouksessa kunnan kas- sööriksi »valitun Heikki Puhakan, kirkonkylän lainajymästön hoita- jaksi malitun Anton Takkusen ja maanmiljelysrahastojen hoitajaksi »valitun I. Räsäsen kokoukselle an- tamat takauskirjat. 9. Malitaan tulisijojen tarkas- tajat, yksi kunnan tilien tarkasta- ja, kaksi maratarkastajaa ja yksi jäsen holhouslautakuntaan erkane- mien sijaan seuraamaksi kolmeksi muodeksi. 10. Peritäänkö ja miten suuri osa kirkoi»kylän lainajymästön lai- noja tänä syksynä. 11. Luetaai» kuntalaisten hy» mäksyttämäksi tilattoman mäestön lainarahaston toimikunnan jäsen» ten palkkalaskut tältä ja miim» muodelta. Kontiolahdella, lokakuun 15 päi» mänä 1910. I. Wäyryne». 50 markan palkkio luvataan sille, joka voi ilmian taa allekirjoittaneen heinäladon murhapolttajan, niin että syylli nen sen nojalla saataisiin lailli seen edesvastaukseen. Rääkky län Haaposalmessa, lokakuun 17 p:nä 1910. Tai. Äntti Neiglick. (K. 8. 1 k.) Turnipsia ä 2 mk hl. myytävänä Niitty- lahdella. Vähintäin 10 hl. orissa. J. H. Hakulinen.