N:o 94 - 1910 KHSKI-SUOMI Keskiviikkona huhtikuun 27 pmä Karken ebeIRJen jMeen, ja fittt id* j kona. joista ainakin 8:na jälkeen syn- lo?in jo kymmentä lähenteli, M maH- ( nytyksen, kaikille yhtäsuuri, elaiuokus- doton jakjaa enää tuunmlla josialistten tannuksia tvastautva päitväraha sekä LoutascLo ,ar .povmareita haukku- ^välttämätöntä. pidennetään amustus- maan. kun minä Uitiin pois. Esitys M aikaa tarpeen mukaan, fttaen, muckuin artvata »voikin. Hylätty. KimMn Myy, tulee valiokunnista Jo m^tiittör[ö oiiolödk jo muutanilO «iW 1° on loppuunkin käsitelty. Jout- ( j > tärkeitä mietintöjä lienee myöskin mwan «Mattnistumaisilloan. Niin että joS <moattawastj. pian esille tulemien ljulMvalli-olli^ten asiain jälkeen edus- kunalle mielä tulema kuukausi armon- inkaa juodaan, niin tvalmista Jyöiä tullee aika paljon. Maliokuniien M- tumiseen kai «vaikuttaa, paitsi ennen tehryä työtä ja »suurempaa ujöfijkijä, myöskin se, että sosialistit ja »porva rit" ow« jo niin monta kertaa kästtel.' A. Wrede Y jm. Kiitäneet anomus f h. drniäjo k-MmPt Bmmtn l«°,sila,wnm watln»ä tedvttlanee^ erta owm notden ... ' . ftlmitielyjen perinpohjaisempaan» uusi- uudestamuiodo^tMlijen sillecha jat ViiaUisis^m. yleisiä uutisia. Sonti liiUMIst» «Mjz- tjliäniatn j« Mlul». EduZkuötnan LanÄiaan owat ed. N. miseen jo kyllästyneet. Sake us. MÄ»kM. Thövaenafialn tvaliokunnan mietintö N:o 4 äitiyÄvakuutusla koske- wista anomusehdotulsista. X*r SÄoslottuaan eri maiden äitiyAva- kuutusta koskemaa loinsaädäntöä wa- liokunta lausuu, että Pahin puutteel lisuus kaikkien maiden tätä asiata kos» ketvassa lamjoädännössä on pakollisen lapsensynnytysmakuutuksen rajoittami nen ainoastaan määrättyjen työläis- r^hmien naisiin. Siten jää nimittäin tukea ja amustusta »vaille palson wa- ratto-mia lapsensynnyttäjiä. Pääasia!- tvsesti juuri tämä feitffo on herättänyt Äjaiuksen, -että nykyajan yhteiskunnaa si feen Makuut ustoimeen olisi Mielä lii- tettÄvä uutena haarana erityinen m- liysmakuutus. Se ei kuitenkaan ole saanut paljon kannatuAa, koska sitä ilmeisesti haittaa se kohtuuttomuus, että naiset sen mukaan yksipuolisesti tulisimat kantamaan makuuluksesia ai- hemuwia kustannuksia. Sitä mastoin on yhä enemmän »voittanut alaa se kä- lsitys, että äitiysmakuutus moitaisiin liittää sairasvakuutukseen ja tehdä niin yleiseksi, etlä se käsittäisi kaikki tu- kolassa taloudellisessa asemassa oleivar laps>en^nnytläjät. Käsitellessään mainittuja anomus- ehdotuksia on »valiokunta ollut sitä miellä, eitä niissä esiteltyjen epäko«h- «en poistaminen tahi ainakin mahdol lisimman »vähiin supistaminen on yh teiskunnan menestykselle mitä tärkein. Lähinnä näyttää tässä kohdan meillä- kin Äetvan tarpeen kehittää sairasma- kuurusla myöskin lapsensynnyttäjäin amuslusta silmälläpitäen. Ja jotta, iapsenjynnyltätjäin amuslus tulisi ulct- tumaan mahdollisimman laajalle alal- le, olisi sairasmatuutus tästäkin syys- iä tehlämä niin laajalti kuin inahdol- lista palkolliseksi ja tulisi maltton sitä kannattaa. Maan kun lysymys sairas- vakuutuksen järjeslämijeslä maasjam- me on edellämainitun, työmäenlain- säädännön taiikastamisia Marten asete- »un komitean käsiteliämänä ja asia muutenkin kaipaa täydellisempää selmi- tyslä !ja mattnistclua, kuin valtiopäi- lvälvaLiokunnan on -mahdollista toimit- taa, min maliokuma puolestaan ehdot- taa «nostamaksi, että äitiyÄvakuutuskysymys annel- täisiin selmmnämäksi w. 1906 aseieiul- Ie työmäenlainfäädännön larkastamis- ta tvavten aseietulle komitealle, joia lä- tä wanen olisi läydenneltämä naisjä- jenillä, ja että hallims tämän selwi:yk'^n pe- rusteella antaisi eduskunnalle armolli- sen esityksen öililMvakuutuksesia, mi- kÄi mahdollista yieiseen sairausmakuu- tukseen yhdistettyä. Matiokunnan sosialistijäsenet Mas- taiauseessaan ehdortaimat, että hallitus mahdollisimmat: pian eduskunnalle mälimisiaisi esityksen wa- kuunisrcchaston perustamisesta, josta makseltaisiin jokaiselle lapsensynnyttä- jälle, 'jonka omat ja mi«hen muzsi:ulot yhteensä huokttmmtilla paikkakunnilla omat alle 1,500 mkn ja kalliimmilla paikkakunnilla alle 2,000 mkn 14 mii k- iämife&ä. Anomusehdotvs riitettiin !eduÄMnalle >[&n eilisessä isimuiD^joi. AnvitmHen tekijät ehdottavat, ei:ä e- duskumta Keisarilliselta Majesteetilta alamaisuiudes^a anoisi, eitä kyseessäole- waan Suomen kuoHlaitoksen uudes- taanijärjesläimis«n ci ryhdyttäisi, maan että is e edelleen saisi pyM suvma- laiMa fcuifofijlena. Marojen osottaminen kansa» koululaitosta ja ertuälstä ftwtstystarkoituksia Marten. lKor^eumnassa paikassa Mahlviste- tun arm. esityksen mukaan Marojen o- sottam-isesia kansakoululaitosta ja eri- näisiä stmis-lysiarkoituksia Marien tu- lisi w. 1911 suoötuntarahasdvsla juo- riiettalvaiksi seuraamat määrärahat kan- saLoululaitosia ynnä eri näisiä sm is- lystarkoituksia Marten, nimittäin (nu» merat sulteiSsa merkitsemät niitä mas- laamia summia, jotta olimat ehdoielui w:n 1909 toisille »valtiopäimille an- neiussa arm. estiyksessä): apumaksu kaupunkien kansakoululai- ULftlle (1,200,000), 1,420,000; apumaksu maalaiskänsakouiujen marsinaisen opettajiston pattkaukjecn (3,640,000), 3,700,000; apumaksu opettajain ja opettasaiar- ten palkkaamiseen mies- ja naistäsiiöi- den opetusta »varten (160,000), 150,000; määräraha palkankorotuksiin maa taiskansakoulujen marsinaiselle opct- lajistolle (930,000), 970,000; määräraha raittiustyön kannatbrmi- st 20,000; määräraha luenwturssien kannalta- ivuodeksi esiietiy Paitsi «Helläinainittuihin larkotuk- siin osotti eduskunta m. 1909 toisilla Waltil0>päiwillä määrärahoja amustuk- sen myöntämiseksi luentokurssien kan- nadtamiseen, maalais- ja kaupunkilais- kirjastoja «Marten, kesämirkistyksen ihanfkiiniseen warsinkin kesäsiirtoloissa Marattomille kansaklmlulapsille, kansan- Tastentachain kannattamiseen, köyhien ka nsokoullu oppilaide n ramitsemiseen ja maatettamiseen, mittiusiyön kannatta- miseen sekä työmäenopistoja war!en. Niitä ^Marten ei kuitenkaan, kosto käy- tettäm-inä oTeioia Maroja edellä esitetty jen lisäksi w. 1911 ei «tule suosiunta- rahastossa olemaan tarjona, tällä ker- wa ole kwoitu määrärahoja ehdottaa. — Uudet armolliset esitykset. Arm. esity^ot, jo^a t.k. 22 pnä hyiväkMliin korkeimmassa paiilassa, esitettiin senaa- tissa eilen. CduAimrnalle ne jätti ei- len illalla^ senaattori Naimesalo. — Uskonnonmapaus. Senaatin nio- lempien osast'chen täysi-istunnosje^ esi- tÄtiin eilM kil/kollistoilnitusiunaan ehdotus albam. alistuisseksi uskonnon- mapauitta ?os5swaSsa w!ymyl'sesjä. Keskustelu M Milffas, m m ia, tulokse- kcn. Asia Ät oltane e Monaisuudess.uln uudelleen käsitekämäksi. — Senaatti. Senaattori Hosiaiiiasf on määrätch kamaritoiimiiusklunnan w. t. Päälliköksi. Senaatissa on Mielä esittely tänään, mutta, sitwn McmÄjan pääsiäisen täh- dm «*i Ciicane esirtcÄjä ennen toukok. 10 p:ää, Mi er^isiä asioi ia sa:u. — Kunnanlääkärien palkkaus. Te näät issa ikäff>?ttiin e>1' en erin,Mj<>n kuntain teikömiä anomuksia wa!t :oawun myöntämistä kunnanlääkäri'?» va.^k- Taamifesta. Käsic cl) oli pitkällinen, mutta Päätollscsn ei tultu. — Waltiopäiwäjärjestys ja wenä- läiset miranomaiset. Senaatista m kenraailikmvernöörinkaMiasta tehdys- ta Pyynnöstä lähetetty Maltiosihteerin- Mirastolle 100 kappaletta Menäjänkie- lelle käännettyä MaltiopäiMäjärjesiys- tä, nähtämästi edelleen toimitettaMakji. — Luotsikomitea. »Rjetsh" kerioo, Pietarissa koolla ol«wassa luotsi- komiteassa kMustellaan nykqäan siitä, mille kannalle Sucmen luovii asettu- Mat uudistusehdotukseen nähden. Ko- mitean suomalaiset jäsenet omat il- moittanest, ett:ä kaikki sucmaianet luot- sit epäilemättä tulemat eroamaan. Ko- mitea on ollut sitä mieltä, että tässä tapauksessa sekä kauppa- eitä soia-aluk- set joutumat Avuttomaan asemaan. On päätetty k^ysyä kolmen muun TullilainsaadSniö. Maason ka upp iaö fo?ou tse n puolcsia im IciippaivaUmiätunrutn -Lcskiisivalio- kimta senaattiin jättämässään ki.rjclinäs- isä että »voimassa olsloaa tul- tilaiibsäädäntöä muutettaisiin siten, että 1) iitUiiTuofh) -ulotettaisiin käsittämään farffi me tawa>ra«t, joito tvoidaan panna titHitoöragtaom za «Äisi tällöin hhdcn il- lMoituÄilyjan tullimaksujen Mcrhimmäkji määväiUi lsäadettätvä 300 mk. ja saisi lva- ?uut«na olla mitä tawaroita tahansa, mi- tä ^utvsottatzalla on »varastonsa; 2) rt-ulliluottoa 3 kuu5audek,si myvnnct- iäistim >sellaisistalkin tamaroiSia, jotka ai^osototaan pcrktahuoneesta, iauttakullu- -tai hlcitsestä Svarastvsta, ja Ivakuutena on panKitakaus- tai arwopaj>er«ita. jotka tullihallitus on hytväilstinyt täytcltälväksi tällaiseen tasoitukseen; 3) tullituioittoa otliisi mt)önnettäwa tt>ain <«llai!sille liitmmöihoille, jotka edellisenä wuanna v»vat suoirittaneet tullumafiirjö wähmtäm 5.000 mk. ja tulisi luottooikcnZ kestämään niin kauan kuin liikennöitsijä täyttää welwollisuut«nsa vullilaitoSta kohtaan; 4) oikeus 7äyttää lwakin.iisia arwo-sijoi« tulisia taillimaÄsuijen ltoakuutena «syönnet- täijsiin eri tulli!k«>sittelhpa:-ksiile. niin u.u- riin rahamääriin saakka, kui.n pakkahuo- neiden tarkaStustmlranomaisit ja tullita- -marit yhteisesti havkits>cw.it riittämiisi; seka wie!lä 6) että aiujfljfu tvarastvon pann-nista tatvaroiSta poistettaisiin. liikkeen, ei tänä Muonna lähde liikkeel- >!e, einneni?uin We^äitm<m kanaiva on omattu littenteelle. Samoan aikaan jäänee .huomeniin" wa.'ina!z'eit kul- kr.wuorvjen alkaminen, samoinkuin ..Jämssän" ja „Lahdvnkin". 5tan<uvan awaamilneit> taas tapahtunee roukok. 10 päi lvÄt wa iHeilla>. uomen Maytnaisen opettajiston eläkkeiksi (181,000), 206,000; apumaksu -kaupunkien kansakoulujen opeltajibion eläkkeiksi 52,000; määräraha sairaiden kansakoulun- opettajain ja -opettajatarten amusta- miseen <80,000), 86,000; Komitean istunto oli. maaimntaina — Matkarahoja Menäjankiclen o- (47,000), pettäjille. Korkeimmass.: palkassa on iiiyönnetti) Suomen mai:iowar?!s:a 3,000 mk. iae..awalsi ; o wo:tn i:niä-- räiLsen mukaan ncCjän.i matkarahana <MiWMuje,n weniiijän!!>.'!<n opettaja apumaksu kansakouiluralojen ja käsi-!le ja opetialiattarille mainitun kielen työhuoneusiojen rakent. (750,000), ^ tÄiläimöllisiä opiskelua war:cn. 800,000; määräraha kansanopistojen raken nusawwksi (100,000), 100,000; \ — Tullilaitoksen höyrylaumt. se naatissa esivettiin eilen kenraal>?umer- L iiöörin kirje ja ministerimaltiosih.e'.'- määräraha kirjastoja Marien maa- > M .kirj^>lmä. ijouäia- Ninoitettiin. ei ti laiskansa>koulujen «opettajille ja opetia- korkeimmassa pailkassa on myönneity jaaiarille (30,000), 30,000; ^ korkeimtaaln 150,000 mkn — Homioikeudet. Senaatti on päät tänyt korkeimpaan paikkaan alistaa, «t- ^ tä Turun lhvdvioiPeudon neuwoksiksi ni-' mitettäisim >hoMioi!keudenasessortt Hj. BvonikoGD ja W. R. Montin. Maajan howioi?euden on senaatti oi- Seuiltanut ottamavin alpu-jäsoneiisecn ho- Miioikeuden schdeeri O .E. Mar^liuksen. Scmaaltli on päätuiuyt tehdä 5or- keimpaam paikkaan ala m. Amoitutsen Wiipurin hmvioikeudön presidentin F. A. Kumlinin kuolgmvsta. — Waasan ja Oulun läinken palo- »vakuutusyhtiön sääntöjen muutoksille cn anottu lenatin mahmisiust». — Puiden myynti kruunun nletsistä. Senaatti on ^Mäkslynyt m.'lsähalliluk- sen ehdotuksen puite n myynnistä kruu- imnmetsizl.ä ensi elok. 2—1'3 p:na pidettÄvillä huutokaupoilla. Kruununimetsistä myydään «yhteensä 2 milj. 613,426 sahapuuta ja -'»0 luh. m 3 propsi- ja hiomopuita. Aaasauiäö- nm tarkasMspiiristä myydään 194760 kpl. ja Tu>run—Hämeen läänien iar- kastuspiiristä 121.057 kpl., sahapuita. — Konepaja- ja ruukkiteollisuus Vaasan läänissä. Juuri ilmesnmeen mirallijsen tilaston mukaan oli Waa- seiniään>is?ä w. 1903 yhteens^9 kone- p^saa. niistä 4 maaseudulla. Työnteki jäin luku otti yhi. 649 ja yhteinen wal- mistusarmo 2.750.879 mk. MkijVM» k»IM mdlM Wastalause. AllekirjoiMneet raitliusjärjesiöt WyiMät M)öskin niihin masialausei- st m, joita maamme kaikilta tahoilta am jo tchty sitä mikyisen senaatin pää- töstä >wastaan, il se kumosi edelli- ljen korimaisan hallituksieimne määrää- män miimien ja muiden mäkijumnien ''uiljetusta watli>on rmttäteillä koske- wan?ie!llon. NiMisen senaatit wie» «raat, maasjiamme waillirsewiin oloihin, sniÄipiteihin ja tchiämiinsä?c'konaan iperehlymältömäl jäsenet eimät lie lain kaan käsittäneet, milnkä Machimgon yh- d,clle kanjs-Ämme Parhaimmista pyrki- Mylsistä he omat sillä tehneet ja mitä 'sylloää katkeruutta kansamme makaa massa enqrnmvsitössä he siten omar he- oäiitäncet; ssaccko sentähden toimoa. et- tä he siitä huomautettuina tahtomat ensi tilaHa korjata erehdyksensä. Kaihein symi?mmän pahÄsuimsen lmsaiifomait ne ^mSkMomaliAeen har joittajat, jotka aivomuksellansa owat mainitun päätöksen aiheuttoncel sekä myös ranltatiehallimksemme, joka si:ä on lachunnMaan klannattanut. Eikö tfcfo kanMnimie mMoinkin ov? näle- mään siiä simcellisiä alennustilaa, jo- hoit mKkjiuolmat wiewät ei ainoastaan -nauttijat maan myös mainitun liitteen ha-rjoi^.o>sot, sekä mi^kä onnettomuus on kanfalle oritrkam-i^hiNä. joka h^igeliiään j-a kafotntotamoiliaain on wieras omal- ie konsMeen ;ja sen ka>lleimmille har- rastulstille. >IyN<iskyläm wiiii>u!?>'eura. ..KcZki- Suo:mn Naittiuden Ustäiväl" ja Aura 1. määräraha jatko>lursseja 100,000; mäarar^ha maalaiskansakoulitien; martioipursien hankkimista Marten :ul- warten> (100,000), lilaitokselle ehiiMa kuitenkin, etlä s? jää rii>pp.uwa>lsi ^ItMvarai.v tilasta määräraha stipendeiksi kuuntelua ja! menoaMicka laadlittaessa w:lle 1911 Hllnc» rikoksensa. u. Kun kerrom pääUMniehilleni, mitä olin nähnyt, sli kaksi heistä sitä mieli- «pidettä, että »tohtori Aabitz oli ny- kyään sellaisessa mielentilassa, että hä- nen tiedonamarsa tuntuimat enemmän kuin «jpäilyksenalaisilta. Mutta kolmas xÄi «loisia mielipidettä ja hän katsoi kysymäs»li minua, avlvankuin jcS hän olisi tahtonut kuulla minun ajamkseni. Minä ilimoilin nyi pitämäni lodennä- köisenö, että tohtori Zabitz sitiekinoli- fi iuon kuoleman tuottaneen laukauksen aikaansaaja, liekö hän sitten ollut tie- tomen keostaan tai ei. Kolmas heistä yhtyi nyt minuun, omtla toilet Pitiwät oman päänsä, stl- tä toinen heistä oli- tuntenut tohtorin jo monta mu-oua. Seniähden Päätim- mekin ensin kuulustella tohtori Zabit- zia itseään, ja minun lehtätmäkseni zä- teltiin hänen noutamisensa seuraatoana päimärm. Hän tuli Maimonsa saattamana. Poliisikonttoriin mennessämme sain tilaisuuden tarkastella 'heitä. Tohtorin fosttrt olilvat iyynet, mutta jurun. opintomatkoja wavten (22,000), 30,000; määräraha hamatntoMälineiden hank- tfrmifrfii maalaiskansakouluih!n sekä hamainto- <Y.m. opetusmälineiden hank- Ämiseksi kansanopistoihin (80,000), 115,000; määräraha ylicpiH:olkisten jatko kurssien toimeenPanemisM kansakou- lunopettajille ja opettajattarille (45,000), 60,000; apumaksu kouluiavpeiden ostoon macklaiska^sak-oul oppilaille (150,000), 150,000; määräraha kansanopistojen a<wusda<- mi seksi (200,000)^ 281,000; yhteensä 8,250,000, Muodeksi 1910 tarkotetttljen ivaro- jen joukossa, jotka mainiittiin 1909 Iv. toisille maltiopäiwi>lle annetussa arm. Esityksessä, oli mat mi M: tvoittoiset, Main Tenän lausui hän jon kun 'sanan ja sitten ei hän kuullut nti- tään, Maikka hänen Maimonsa usein laski kätensä osanottalvasti hänm 0l° ^kapäälleen. Hän ei huolinut mistään, hän oli kokonaan Ivaipunut ajaiuk- siinsa. Hänen ivaimonisakin kasmoilla lepäsi outo ilme; -niistä kMvasiui mitä läm- pimin osanotto ja juurin hellyys, mut- ta fen ohessa myöskin jonkunlaisia ia- lattua pelkoa. Jokin Määrinkäsitt)s oli nähiÄvästi lyhentänyt heidän mäle- jään» ja t-cchltorin lähe'.s'.)ys imyiti tuot- taivain hänelle selkä tuska,, eitä illca. Millainen oli se määrinkäsitys. joka oli heidän mälinsä rikkcnut? Ja misiä gohtui tuo pelfo. joka piili hänen läm>° '.pimässä katseessaan. Hän oli aiman MälinpttSmätön minuun nähden, jröta nain, etiei hänen lcwattomuu:ensa joh. tunut siitä asemasta, johon häuen MI e- hensä oli itsensä itsesyytöksellään saat- tanut. __ I Ku>n Maunut pysähtyimät, hcräsimat molemmat hämmäÄyneinä aja:uksis- taan. Tohtori käänsi kasmonsa Ivai- mo-onsa päin, joka ojensi kätensä hä- nelle auttaakseen häntä ulos maunus- ta. EpÄvavmuus ja Pelko katosi ja- molla rouman 5asmoMa. Miehensä suojelijana ollessaan hän Näin ollen ei aluksia' moitane entmkol- ta tilata. — Karjanhoito- ja meijerikoulut. Korkeimmassa Pahkassa tapahtuneessa esittelyssä on mahmistettu armollinen asetus, joka ftjlci muutetui: mää räykset ljhdistetyistä karjanhoito- ja meijerikoullu^iÄa. j Välikysymykset eduskun- nassa. MMkysyntllLseen mSkijuomain kul- jetuskiellon kumoamisesta waltionrau« tekeillä tulee luUltamasti Mastaamaan senaattori kreimi Berg. Majaulsesta tuomittu. Miime maanantaina julistettiin Keuruun käräjillä päätös rautatiehal- lituksen jui.ussa Keuruun asemapäällik- ?öä Carl Anderssonia mas- taan, jota stiytettiin maiLingista ja ka- mallukscsta. Kihlakunnanoikeus katsoi »vastaajan t<hneen itsensä syypääksi kasscSvajaukseen, mu^ta sitätvaöioin ei kaisonm Mtöslä petoksesta toieennäy- tekisi, minkä Mu oksi kihlakunnanoikeus ^ tuomitsi as-emcupäällikkö Anderssonin^ 150 m?n 1'a^oNN ja vidäteiiämFst 5 kk.! virantoimituksesta. — Juttu oli ai-^ hc-uiunut huhtikuulla 1909 havaitusta' Mqsauksesta, joka silloin täytettiin, muitta sittemmin uusiutui. huudettiin näyttelijät esille. LopM tanssittiin. — Aleisöä oll aika run saasti. — Puiden taimia nujtjboait tämän kewöä!n aikana Tuomarniemen metsän- wartijakoulun toimimailta. Koululla on nykyään 40 eri puulajin taimia yht. lähes 2 miljoonaa kappaletta ja tekee niiden yhteinen myyntihinta 13,000 marklaa. Tänä semännä «MMämistä taimÄa on jäleilä m. m. tatvallisen männyn ja kuusen, lehmuksen, saarnin, siperialaisen hernepuun. europpalaisen ^ja siporiolaisen lehtikuvien ja Muori» männyn toimia. Taimien ikä waihte- lee 2:sia 8:aan tvuateen ja yksikköhin- ia 10 m?. 50 p:n's>a tuhannelta Ib p. kappaleell ta. EuuremmUe summille myönnetään alennusta. Samoin saagoar kansakou lut, kansanopiÄot y.m. samantapaiset laitokset 50 %:n alennuksen. Noin 150 kg »viime ja :änä kemääna karistettuja kuusensiemeniä myydään koululla myös. — Aiottu hemosten kantatirjanäyt- tely Lahdessa lykätty. Dleisen hemos- ten kantakirjanäyltelyn aikaansaami- seksi ensi kesänä Lahdessa aseteltu ko- mitea on pääitänl)! lykätä nömtelyn luultamasti M. 1911 keiällä. Määrä- raha hemoshoidon edistämiseksi ei ny kyään riitä joten senaatti ei ole moinut myöntää mttään määrärahaa näyttelyä marten. — Jkäwä onnettomuus höyrylai- walla. Höyn>laiwa „Tiirismaa I:n" Lahdesla lähtt«ssä t .k. 25 p. koemat- kalle, tapahtui noin 10 metrin Merran Wesijärwen laituritta pääs:yä sellai- nen onneittomuus, eitä pannun syöttö- pumppuun johtamasta höyryputkesta irtautui äkkiä eräs ruuMi, jolloin höy- ry mirtasi suurella Moimalla ulos. Kohdalla sattui olemaan lämmittäjä, jonka toinen käsi paloi pahasi sekä ta» lonomisiaja R. Esko-Ian Lahdesta n. 4 Muci.ias poika Eino, jcka paloi nktn pahoin, että hän ma.'kalla Helsinklin fttÄi jo Lappilcn aseina n lähellä. —» Suom.K. — Laiwan kauppa. Maiaialon o- misiaja W. Saareli»>a ja liikemies G. Tapper Heini/lasa oivat Vesijänven hö»rt)laiiv^osuusku^>'<itta Lahdesia cs- >'ine^t höyryalus „T'.irisinaa 2:sen". La'wa-, jonka nimi muu rottanne, tulee loälittämään liikeini Heinolan ja Lalk- ^sien mÄillä. — 11. £. Sortovuosien miehet nouse- wat pinnalle. SönaatÄ on Päättänyt korkeimpaan paikkaan atisiaa, että Turun hmvioi- keuden MaraPresidMtiksi n:mitettä:si!n>! ent. prMraattori W. HiNvikaiu .i'. ei näyttSnyt pelkäÄmän mitään; rakas- taMana 'Maitmona hän näytti pelkää- Män kaikkea. Tohdori Zabitzin ukkonäkö hämmäs- tytli niitä herrma, jotka ol>w^t näh- neet hänet ennemmin, ja hänen tyyni, makaltva ja pääiiämäinen esiintymisensä lisäsi Mielä heidän hämmästysiäÄt.— Minä ammuin herm Hasbrouck'in. se- litti hän useampia kerioja tumeinalta sanottamaa hevmcstumisia. — Jos kyMte, mitä Marten sen tein, >jmin 'reille »vastauksen »velkaa; jos ttisyite, miten sen c>ein. olen halukas masiaa- maan. — Mutta. >to'htori, huomautti häiricn YÄämänsä, — tuo ..mitäivar- ken" on 'juoni pääasia. Jos todellakin tahdotte jaada meidät Makuutetuiksi siitä, että te olÄte murhanneet aiman miattoman ihmisen, niin tulee teidän ilmoittaa meiile joku iyi) kauheaan te koonne. joka niin suuressa määrin so.ii elettyä elämäänne ja luonneitanne mastaan. Mutta tohtori pysyi sanassaait. — Minulla ei ollut mitään syytä . murhata herra Hasbrouckla. Saraan ! kysymykseen tulen antaniaan saman ^»vastaulsen. Puhukaamme mieluum- 'min siilä, miten murha tapahtui. Hänen Maimonsa huokasi helpotuk- jesta aiwankuin olisi hän tahtonut ja- ^vg^k^Iästä ja Keski-Snoniesta. — Rautatieaseman toimintojen au- ki-oloajoissa taipahiuu mutt^ksia :ou- kok. 1 y:nä. To!is>'.aise'si pidetään kaikki toimistot mainitun päimän jäl- kem awoinna a^kipäimisin kello 8—l0 a.'P., 11—2 päiMÄlä ja 4-—(5 i.p. sekä sunnuntaisin ja juhlapäiminä kello 8—9 aamulla» — Laimaliilkeen alkaminen. Eiien Loetteli hötMsia!>wa »Suomi' '.voi- imiaan JymäSjänocllä käyden järmcn puÄimäliAsä, m iistä palasi takasin. lSatec-tt ja vuulm lheikontauia jää sär- 'ttji Zvarsin helposti. Eilen illalla ci '.JtjlväsjäMessä eittää ollut kiimeäiä jäältä. „J o h. P a r w i a i n e n", jo- ka Miime muosina on oS-oitcixtut laiMvi- — Veden nousenlista malittanat Keiteleen rannoilla asumaa moanmil- jelijät. Wesi nousee pelloille nun suu- ressa määrässä, että keMätkylmöjä on mehdoton suorittaa, jollei pikaista ole- nemista tapahdu. Samoin rukiin oraat pilaantuivat ja niidm kosmaininen estyy. Syynä Meden nousuun kuuluu ole man fe, öitä kaM kosket Keiteleen ala- puMla owat tukossa, ja toimvmat me- den ahdistamat maanMiljelijä: sentäh- den, että asianomaiset pikaisesti aukoi- sisimat patoja mainitsemissamme kos- kissaa ct?:ä Meden aleneminen luonncl- lista tietä saattaisi tapahtua. — Mierailu-iltaman toimeenpani Pihlajameden Nuorisoseura Haapa- mäen nuorisoseuran talolla t.k. 17 p. Ohjelmassa oli köörilaulua. rtva Lei- wrn puhe, ope.t:oja X Simstedtin esitMiä, herra I. Lempisen herra Hallmvktidön saesiylsella esittämää taidokasra Ouiulapiifiui troi ja h.m- pa ni äk.llä i s cin nä y tein, äi> kirjoittajan Eetu Antelon esikoisteos »Sokkosilla''. NäytMiän jälkeen hundettiin tekijä, hra Mailto Aalt^o. esille ja annettti.i hänelle komea Mfafati.e. Niinikään ' noa: — Te -näette liyt itse, että hän on sekosin päöistään. — Kysykää häneltä, nuiiii I)än pääsi sisälle, kuiskasin mma polusiväälliklö Dtlle, joka istui lähinnä minua. Hän kyW kchta: — Kuilika onniÄuitte niin myöhai- seen aikaan pääsemään hra Hasbrouä'-. in huoneisiin? Sokean pää Maipui alas rinnalle ja l>än wiiny.!teli e.nft.näiscn ja Miime:- sen kerran antaessoian mastausta. — Te ette 'kuiiieiifran usko minua, sanoi hän; — Ävi oli main työnnetty kiinni, mutta ei lukossa, kun tulin sinne. Tuollaiset seikat main helpotia- Mat rikoksen tekoa; se onkin ainoa syy, jolla woin puciustva kauheaa rikos- tani. ! Suuresisa arivossa PÄetyn liikemie- hen cwi olisi ollut auki kello puoli 12 ! yöllä! Jo ylsin tuollainen ajatuskin riitti todistainican, että puhuja ei tien- nyt, mitä hän sanoi. Romva ?>abitz'in katse ki^kaMi, sa hänen kasivoiltaan ^ säteili henkisen melvein yliluonnollinen ^ kauneus, kun hän hellpotuksesta huoah- ^ taen ojensi Mensä niihin päin, jotka kuulustelimat häncn miestään. Minä yksin Pysyin kylttiäni. Salaman nopeu della jhntzi- MoisMl chatus, joka ch- Lehdessämme on pyydetty sijaa s:u- raamalle: Kotisculututkimukseil hyväksi. «Tampereen «anomat julistamat kak. si palkintokil.pailua kesän ajaksi. Lehtemme lemiämisalueella, samoin kuin koko maassa, on miime etlcina al- kanut lemitä wilkas harrastus kotiseu- tututkimukseen. Tämä kansalaisien yhteistoiminnan muoto onkin tietysti mitä suurimmassa määrässä kanna:et» taira ja kiitosta ansaitsema kansallis- luntoa ja kansallisiietoisuulta rikastut, tau^n ja herät-.äniän merkinikjensä wuok. Tampereen ^Sanomat" lahiomat puc- lesiaan tätä liikettä edistää ja sen hy- wäiii n>aikuttaa muutenkin kuin Main palstoillaan siitä Puhumalla. Siinä tarkoituksessa julistamme kaksi eri pal- kintokilpailua ensi besää Marten. „Tampereen Canomaia" kilpailu n:o 1. Tämä kilpailu tarkoittaa koli'eutu- tutkimukselle lärkeitten Malokumien k^- räämistä. Sitä aihealaa. jot> kilvat- luun osaa ottamien wolokuwien on esi- letläivä. emme ole tahtoneet Mallan ahtaaksi supistaa. Se rajoitetaan ai- neasiaan siten, että aiheilla tulee ol- la kansatieteellistä tai historiallista merkillOtä. Kumia arlvosteliaessa ei p,?nua pää- painoa niiden tekotapaan, sill.i eihän tämän kilpailun ltarkoitus ole kehittää walottitr>aAiskykyä. Pääpaino pannaan kuivien armolle kotiseutututlimuksen suhteen. Kukin kitpailija iaa ottaa o- iaa niin monella 'kuivalla kuin usetah- toe sa arm oteltaessa ka ilki saman kil- pailijan lähettämät kumat luetaan yh- dcksi numeroksi, jcka yhtenä ryhmänä asetetaan tverrattaissa toisten Njhmäin rinnalle. — Kilpailu päätttH ensi kä Möisi selittää rikoksen syyn, ajatus, joka ajoi ALmät märeet ruumiini läpi, mutta josta en kuitenkaan »voinut mapautua. — Tohiori Zabitz, huomautti polii- sipäällitkö lhi>Miin ystämä/llisesti, — sellaiset luotettamat palmelijar kun hra Hasbrouck'in eimät tapaa jäiräa omea ^auki. I —Siitä huolimatta se kuitenkin oli auki, to:£';i tohtori järkähtämättömäl lä Päättäwäisy >ch'llä. — ja sen huo- ^ma!>tuani astuin sisälle huoneeseen. Ja 'kun tulin uÄos. suljin owen. Pitääkö minun »valalla mahmislaa sanani oi keiisi? Olen wa'Iytis. ! Mitä hänelle sianoisimme? Kuka o- lisi taihionut «tuhlata sanoja miehelle, ]ofa oli saanut niin paljon käisiä jo- keudes:aan!ja joka nyt NMi itseään jc edeliäpäin suunnxellusta murhasta? Tuntien mitä lämpimintä osanottoa käänsimme tahtomaltamme kasmoiniue nuoreen imaimoon päin, joka. hiipi ai- >wan miehensä Miereen. — Sokean tekemäksi oli suunnitelma aiman liian omelasti ja Marniasti pu- nÄtu, huomautti joku. — Oletteko sit- ien useinki-? käynyt hra oasbrouckin luona, kosk>a> löysitte niin htMin hänen huoneeseensa? I — Olen tot — cIToi hän. Tässä keskeytti hänet hänen tv oi- monsa. — Hän ei tumre taloani; hän ei ole millloinkaan ollm ensi kerrosta kauem- pana. Mttämavlen — mitämarten ky- selnte häneltä Mielä? Ettekö jo huo- maa — Tohtort Pani kätensä hänen suunsa eteen. — Baiti! sanoi hän käskeväsi!. — Sinä tiedät, että minä aina löydän oikeaan; tivdät, «itä useat eimä» huo- maakaan, etlä olen sokea, koska ivoin ficr.ää kail.ki esineet mieläpä aiwa» mieraasMn ympäristössä. Älä koe- takaan saada herroja uskomaan, että pääni olisi sekasin. ellet todellakin :ahdo minusta hullua tehdä. Hänen kaimoillaan oli päättämä, kllmä ja jäykkä ilme. Wai>malla sai polisipäällikkö mielä lhsyvyksi: — Boilteko ampua ihntifen häntä nÄemöltä? — Alkakaa minulle pistooÄ, niin saatte irse nähdä, kuului masraus. Hänen Maimonsa huudahti pelosta. Vieressä okttvcchsa pöt >lÄaat !?os»a oli pistooli, m Ma kukaan ei aikonuttaan antiaa sitä hänelle. Tohtori näytti niin kummaillifeka Molin, että pidimme a- jatt«i«nMomana tekona antaa