Tiistaina 2 p. Elokuuta KARJA L"A Tj|ASR Nro 85 — 1910 Jota tarun on tullut tunteittaan Normaali Temeyssuolan, k ii muuta l^nvel,»suolan tahbo fiiDttiiä. "iVmibaan fotolo h r>0 p:nia, apuvtoi-Jja, vol)i>o->taupoi-:-ja ti. 111. "Xpteeffavi Jy* ^5 Jl»«iffuui», 3au<onliima. s OiklH)itäuuii ja paviv> iln>ioi>ibc oti Creme Jrolane, iiltii fe UtVo ifioit pdjmcäfii ia iiKaffi sekä Cvtää fulmäti ia tiK-kflii ilman uuUiiii^oUi seit uuitutufK» ihoon, ^.'iiii^ään aptco- Kiöia, volit>o-?Iaiipoi->ia ti- ttt. a £>0 P, Apteekkari V. Knifsund, (K. S.) 5)iiiäffijlän nuorisoseuran arpajaiset pidettiin miime sunnuntaina w. k. -il p. o???alla talolla. Kaupuu- gista lähti h???vilaima „Lieksa" No 11 päi?v. wie???ää>? yleisöä sinne ja toisilta suunnilta toiivat hoyrylmmat „Tuulikki" ja..Taimi" Ilma oli suosiollinen näille hank- keille, maikka tailvas olikin koko päimän pilminen, niin pysyi se kuitenkin satamattomana, joten ohjelina luottiin suorittaa luonnon helmassa. Arpajaiset alkoimat klo > i. p., nuoris. s. talon kauuistetulla juh- lakentällä. Joensuun Musiikkiyh distyksen torivisoittokunta soitteli aluksi useampia kappaleita, jonka perästä sikäl. n. s. sekakööri lauloi kanttoori A. E. Saarelaisen joh- dollalaulut „Terwe tultua". „Ter- we Pohjolan maa" ja ..Nuorison marssin." Runon ..Kansalleni" lausui taidokkaasti ylioppilas Pip- puri. Kun tämän jälkeen soitto kunta oli soitellut muutamia kap paleita, niin siirtyi yleisö juhlasa liin, jossa esitettiin soittokunnan mvustuksella kmvaelma „Welisur- maaja". Kumaelman loputtua poistui yleisö, jota oli ahdinkoon saakka, salista ja ulkona olemista täyttyi se uudestaan, joten sama kmvaelma esitettiin toisen kerran, esitys oli molemmilla kerroilla on- nistunut. Sitte seurasi taas soit- toa ja laulua. Edellä mainittu lauluseura lauloi: »Karjalaisten laulun", ..Ajan aallot", .Älä itke äitini," ..Suomen laulun" ja Haslerin ..Tanssilaulun." Kerto- muksen „Kun on leini", luki mei- jerin isännöitsijä hra Siili. Sitte alkoi urheilut kolmiottelussa, johon kuului: kuulan työntö, mauhditou pituushyppy ja 100 metrin juoksu. Kenttä urheilijoille oli aiwan epä- mukama. Tulokset urheiluista oli seuraamat: I palk. A. Kankaanrin- ta ^,83 pist. II p. E. Päiminen ^09,55 pist. III p. M. Hirmonen 194,63 pist. Lähinnä olimat O. Pulkkinen 19i>,G0 pist. ja A. Hir- monen 188,07 pist. Palkintoina jaettiin pikareita. Koko tällä ajalla hääräsimät ahkerat arpojen myyjät työssään ja saimatkin anvat myydyksi jota kuinkin loppuun, ainoastaan pie- nempi osa myytiin huutokaupalla. Ohjelmassa oli mielä näytelmä- kappale ..Juhannustulilla", joka sujui, olosuhteisiin katsoen, merrat- rattain hymin. Loppu-aika kului karkeloimisessa, siksi kun etempää saapuneiden oli lähdettäivä lai- ivoihin ja niissä kukin omille koti- kulinilleen. Aleensa mainittakoon näistä, arpajaisista, että ne olimat onnis- tuneet erittäin hymin niin tuloi- hin katsottuna kuin myöskin koko toiminnan puolesta. Tamattoman suuressa määrässä löytyy maikeuk- sia ja hankaluuksia min suurissa hommissa, joita arpajaisten toi- meen pano maatii. Tä???ä han- kaluus on mielä tuntumainpi maa- seudulla, jossa moimat omat mahäi- semmät ja nekin harmemmilla aloilla toisistaan, kuin esim. kau- pungeissa. Oli kuitenkin ilahut- tamaa katsella sitä hymää järjes- tystä ja moimien säästämättö- myyttä, joka ilmeni puheena ole- missä arpajaisissa. Ja siitä ei yleisö moi arpajaistoimikunnalle muuta kuin olla kiitollinen. Suo- tamaa sentähden olisi ollut, että yleisö olisi suuremmassa mää- rässä kiinnittänyt huomiotaan tähän tilaisuuteen ja osoittanut osaaottaivaisuuttaan runsaammin. Mutta sikseenkin, maikka humilai- wat eimät olleetkaan marustetut täydellä ihmislastilla, oli mäkeä kertynyt ihmeteltämän paljon. Sen näki parhaiden siitä kun pääsy- lippuja kentälle oli myyty kappa- leen toista tuhatta. Onnea siis Rääkkylän nuoriso- seuralle, pyrkiessään eteenpäin nuo rison kasmatuksesscl. Ja kun tä- mä seura toimii ensikerran sa- manlaatuisen tilaisuuden, olkoon silloin juhlassa osanotto ..mielä moninkerroin lukuisampi. Älköön siis mäsykö sen uuterat johtajat, sillä tämä aika maatii paljon työtä, mutta samalla myöskin paljon lujaa kestämyyttä. Nuori- son nouseman^eteen on työ kohdis- tettama, sillä nuorisosta tulemai- suuden Suomi kasmaa. Puukotus. Wiime sunnuntaina kun Rääk- kylän nuorisoseura mietti arpajais- juhliaan omalla talollaan, saa- pui sinne muutamia miehiä, jotka työskentelemät Rääkkylän sahan rannassa olemissa mutrauskoneis- sa. Heidän joukossaan oli eräs I:n koneen nostattaja nimeltään Fröid, joka humalaisena tepasteli ja yritti yleisön keskuudessa ai- kaan saada jonkunlaista häiriötä kuitenkaan saamatta erityisempää aikaan. Kun muu ohjelma oti lop puun suoritettu alkoi juhlasalissa yleiset tanssit. Mainittu Fröid yritti tanssisaliin ilman pääsylip pua ja pöhnäisenä, mutta paikka- kunnan poliisikonstaapeli Hirrvo- nen esti hänet siitä. Silloin Fröid tempasi äkkiä puukkonsa, jonka jo aikaisemmin oli käärinyt nenälii- naansa ja sillä löi poliisikonstaa- peli Hirmusta kaksi kertaa. Ensi- mäinen isku sattui Hirmosen ma- seinman käden ranteen päälle ja toinen oikean käden alalihakseen jonkuumerran alemmaksi olkapääs- tä. Wiimeksimainittu haaiva oli noin runsaasti pari tuumaa pitkä. Luultamasti haamat eimät ole määrälliset, koska Hirmonen niistä huolimatta, yhdessä nimismies Airanteen kanssa, toimitti puukko- junkkarin telkien taa ja tulee hän saamaan työstään ansaitun ran- gaistnksen. Heinänteko on Liperissä loppupuolillaan, kuin- minkin miiine miikon sateet omat minvyttäneet suuresti heinänkor- juuta. Sato tulee aiuakin Tutjun- niemellä ja Ruokolahdella huonon- puoleinen. jos ei se muissakaan kylissä liene kehuttama. Nähtä- mästi kemätkesän hallat ja pitkäl- liset poudat omat maikuttaneet heinänkasmuun epäedullisesti. Talonkauppa. Taloll. Juhana Aiuje on myy- nyt omistamansa maatilan Han?- maslahden kylästä N:o 41 I. Niemeläiselle Haminaslahdelta 4 tuh. 1'>0 n?k. kauppahinnasta. Kaupan mälitti A. A. Haaranen Joensuusta. Kalastus ei tahdo lyödä leimille Tutjunnie- men rantamilla. Ei nuotat, ry- sat, merkot, eikä koukkupyydykset- kään löydä kaloja, jos ken niitä on enää kokenutkaan, sillä saalis on niin mitätön. Etenkin ihmeeksi pistää se, mihin muikut hämisi- wät, nuo hopeakylkiset iloiset kalat, jotka muutamia muosia takaperin mielä runsaasti parmeilimat kala- miesten apajissa ja saaliskin oli hymä. Jospa ne sittenkin tul?- mat liian tarkkaa?? kala?niesten kontteihin! Meijareita liikkeellä. Heinänteko- kiireiden aikana moi joutua maankiertäjien ..urakka- laisten" petkutettamaksi. Kerroi? seuraama??, kun en toimo, että muide?? tarmitsisi meijareiden uh- riksi joutua. Erään heinämaiden omistajan luo Lieksassa saapui noin miikko sitten meljekset Antti ja Tau??o Nissinen Ruskealan Kaalamolta, pyytäen heinänteko- urakkaa. Miehet kun näyttimät rehellisiltä — esittimät työkirjan- sakin —, niin sauvatpa 100 ?nar- kan urakan. Mutta sitäpä he ei- mät täyttäneetkään. Kun saimat petosta aamistamattomalta isä??- ??ältä houkutelluksi noin 11 mark- kaa e??eminän kuin heidän tekemän sä työn armo oli, niin limistimät muille n?arkkinoille kaiketiki?? u?lsia peijauksia ?vaanimaan. Siis iva- rokaa?veijareita! Lieksalainen. Muualta Suo mesta. Henkitvakuutusosakeyhtiö Sa lama. Niiden lukuisaii? tiedustel??jen >ohdosta, joita yhtiölle??ykyään saap?lu asiamiestoimen saamises- ta, on pyydetty huo?nautta?naan, että ?välipuheiden tekeinisee?? asioi- mistoista eri paikkakun??illa ryh- dytään niin pian tui?? sitä ennen suoritettamista alkmvalmistuksista o?? ehditty päästä. Siihen me??- nessä kaikki tarjoukset mielihy?vällä merkitään n?uistii??. Ka????attaa panna ?nerkille, että näitä tar jouksia saapuu eri puolueryh?niin kuulumilta henkilöiltä. Makuutuskyselyjäkin saapuu yh- tilille eri haaroilta maata, jopa Amerikasta asti. Niide??kin täy- tyy k??itenkin mielä odottaa, ku??- ??es järjestelytyöt o?? saatu kun- toon, prospektit malmiiksi y. m. Uusi ruotsinkielinen sanoma- lehti Helsinkiin. Nya Presseuiä kusta??ta?va osa- keyhtiö oi? ilmoittanut, että se ai- koo julkaista Helsingissä Dagens Nyheter-??imistä sanomalehteä, jon- ka mastaamaksi toimittajaksi tu- lee tohtori Axel Lille. Tämä ai- kakausjulkaisu on aiottu Nya Presseuin aamupäimäpainokseksi sisältäen etenkin Helsinkiä ja sen ympäristöä koskemia kirjoituksia. Raamattuliike Tuomessa. Jo useamman muoden mireillä ollut yhteistoiminta-aate maamme bibliaseurojen mälillä on nyttem- min kehittynyt niii? pitkälle, että neljä seuraa, nim. Turun, Wii- purin, Oulun ja Kuopio??, omat ryhtyneet yhteismoimin kustanta- maan pyhiä kirjoja, joitten jako tapahtuu etupäässä Suomen Kir kon Sisälähetysseuran kautta Sor- tamalassa. Wiime heinäkuussa malmistui 25,000 kappaleen pai nos pienikokoista Uutta Testament- tia ja näinä päiminä on alettu painamaan 25,000 kpl. korpus- Raamattua, mikä lienee suuri?? määrä, mitä tähän saakka maas- samme on yhdellä kertaa malmis- tettu. Paperia tähän painokseen menee noin 42,000 kg., joka mas- taa 7 rautatiemaunulastia. Suomen teollisuuden harjoit- tajain kokous Oulussa. Oulu, heinäk. 27 p. Tänään käsiteltiin »valiokunnasta palaute tut kysymykset. Uudet seikkaperäiset ponnet hymäksyttiin alustajain eh- dotusten pohjalla. Lopuksi si,ö- tiin yhteiset päimälliset. Suon?en teollisuuden harjoita- jäin seuraama kokous päätettiin pitää m. 1912 Hämeenlinnassa. Keskuskomiteaan malitiiin uudel- lee?? Helsingistä e??t. jäsenet paitsi rakennusmestari N. Eskolan ja porinestari L. Cajanderi?? sijaan ?valittii?? kultaseppä O. Li??droos ja teknikko G. W. Sohlberg, sekä maralle läkkiseppä W. Holmberg ja raken??usmestari I. Ahde. Maase??duilta entiset. Lähes kuusikymmentä taloa »vasaran alle. Mirallissa lehdissä olleitten il- ?noitusteu inukaan myydään jul- kisella pakkoh??utokaupalla ellei???ak- sua tai muuta laillista estettä il maannu Muolau pitäjässä 13, Kiwe????a?valla 31, Malkjärmellä 3 ja Ra?ldussa 10 taloa ja palsta- tilaa suorittan?atto?niei? kruu??uu- ?verojei? ?naksa?niseksi. Toiminimi Haller & Söhnen »vararikko, josta kiltei? ?nuistetaan, Suomen Pankilla oli saatamia 1,900,000 ja Suomen maltiokonttorilla lähes 200.000 Saksan markkaa, alkaa olla lopullisesti sel?vitetty. Tähäi? asti on jaettu melkojille 7'pros. ia tulee ?vielä jaetta?vakst 3 pros. ??iin että saama?niehet yhteensä tulemat saamaan 10^... pros. saa- misistaan. Mararikko tapahtui jo 1907. Mararikon selmitys on kes- tänyt näin kauman siitä syystä, että on syntynyt maikeuksia järjes- tettäessä niitä teollisuusyrityksiä joihiu pankki oli otta??ut osaa. llkkonen tappanut äidin, saat- tannt lapsen sokeaksi. Torstai-iltana iski salama Jaak- kiman pitäjä?? Oppolan kylässä talollisen Juho Saikkosen ttlpaan uui?iupiipun kautta ja tappoi Saik- kose?? 49 ?vuodei? ma??ha?? mai?non Anna??. Heidän kahteei? alaikäisee?? poi- kaansa iski salama ?nyöski??. He eimät kuolleet, mutta omat heik- koina sairaina. — Toinen pojista on salaman isku?? johdosta kadot- tanut kokonaan näkönsä. Poikaset saatettiin Sortamalan sairashuoueeseen. Salaman isku sai raken??uksen niin ko?vasti tärisemää?? että tu?vau ikkunat meuimät säpäleiksi. Pudasjärlveu postilaukuu »varastaja saatu kiinni. Oulu?? ja Kiimiugiu mälillä Pudasjärmeu postilaukun ?varas- taja, postinkuljettaja Heikki Lau- rila on mk. 30 p. Helsinkiin saa- puneen sähkösa??o?nvn ?nukaai? saa- tu kiinni Ruotsin puolella ja?va??- gittu. Rajankäynti Suomen ja keisarikunnan »välillä. Olenetsin ku?verue?nentii? ja Tuo- men mälillä elokuun 10 pnä alka- maan räjä??käy??tikomiteaan on Kuopio?? lääirin kumernööri mäc» rän??yt kon?isio??imaa?nittari Paul Ekblon?in ja Miipurin lää??in ku- meruööri ?venäjä??kielen tulkiksi yli- määräise?? kanslistin Pekka Jnki- sen. Olo??etsin k?i?vernen?entii? p??o- lesta ottaa raja??käyntiin osaa nuo- rempi?i?aainittariJefre?no?v. Asia??- o?naiset kokoo??tu?vat elokuun 1 pnä Manshila?? kylässä Salmin pitäjää. Kysyinyksessä oleiva raja käsittää Miipuri?? ja Kuopion lää- nii? sekä osa?? Oul?u? lääniä. Arkkipiispa Sergins on ken- raalikmvernöörin kautta teh- nyt »valituksen Miipuri?? aseinapäällikköä Aler. Zandslröiniä ?vastaan se?? joh- dosta, ettei ase?napäällikkö Sa??d- stöm ???uka oll??t malmistanut piispalle tilaisuutta päästä keisa rillisesi? odotushuoueeseeu Wiipu- rii? asemalla eikä inyöslää?? anta- nut hänelle erikoista ?vau??ua, ku?? hän kesäk. '> pnä ???atkusti Sorta- malaa??. Kenraalikuivernööri on kantelun johdosta kääntynyt senaa tin puoleen ja ?vaatin?lt sitä ryh- tyn?ään toi???enpiteisiin Miipurin asemapäällikön ra??kaise?niseksi. Huoinattama on ettei Suomen maltionrautateillä ole mi??kääu- laista säännöstä, jossa melmotet- täisiin antamaan arkkipiispalle eri- tyi??en ?vaunu tai amaan?aan kei- sarillinen odot?lshuoue. Asia??o?nai- selta taholta Miipuriu asen?alta on selitetty e??siksikin, ettei aseina- päällikkö Sa??dströn? silloin ollut mirantoi»?ituksessa, maan nautti mirkamapautta. Se mam?u, joka tamallisesti on ollut arkkipiispan käytettämänä, oli kyseessä olema??a aikana korjattawa??a. Sen sijaan sai hän käytettämäkseen osan toi- sesta ?vaunusta ja selitettiin hä nelle, mitenkä asia oli. Pääsyä kei- sarilliseen odotushuoneeseen ei arkki- piispalta ole kielletty. Netvansilta. Nomoje Mremja kertoo, että suuren Neman yli miemän silla?? rakentaminen, jo??ka kautta kulkee Keisarikunnan ja Suome?? yhdys- rata, on lopullisesti a??nettu Pie tariu metallitehtaan rake??netta- maksi. Rakennustöitä tulee johta- maan insi??ööri W. L. !i1iikolajew Hauska juttu. Suomen rautatiellä matkusti äskettäin muuaix herra ja neiti samassa maunussa, mutta eri joukkueena. Herra sumaitsi pistää h savukkeet ovat ehdotto masti parhaita. p, C. Rettig 5, Co Turku. pieueeu piippuu??sa tupakkia. Dieiti huommitti, ettei somi polttaa tu pakkia tässä maunussa. Mutta herra oli sitä mieltä, että mau- nussa sopi kyllä polttaa. Neiti kiimasttli siitä komin, kohottautui sylikoira pomessaau ja miskasi herra?? piipun akkunasta ulos. Kun herra hnoi??asi sylikoiran pään käymän ulos ueidi?? po?velta, mis- kasi hän muorostaau koiran ulos akkunasta. 3t??tkös syntyi mat- kustajaimine kesken kinastelua. Ku?? saamuttiin seuraamalle ase- ?nalle läksimät herra ja ne?ti ko??- duktöörin seuraamana asemapääl- lystöltä tuo?niotaan saa?naan. Siinä hommassa ju??akiu?vii?vähti mähäu. Ja eipä aikaakaau, kuu koira juoksee asen?alle piippu suus- sa. Kumpikiu sai ??yt oma??sa, ja matkaa »noitiin jatkaa, mutta neiti, herra ja koira sijoitettu?? eri maunuun. — Tämä pitäisi uskot taman ?nyöski>? todeksi! (X. 3. 1 k. 4 s. Iv mm.) Saikenlainen metsästäminen, otuksenpyynti ja vesilintu jen ampuminen tilojemme, N:o 1, 3 ja 13 Kaurilan- vaaran kylässä Tohmajärven pitäjää, alle kuuluvilla mailla ja vesistöissä, on kielletty. Kaurila, 30 p. Heinäkuuta v. 1910. Simo Varosen perilliset. Ulkomailta. Myrskyn tuhotöistä Italiassa, joista jo mii?ne??n???erossa lyhyesti mainitsimme, on nyt saapunut lä- hen?piä tietoja: Hämityksei? kauhean jäljen huo- ???aa parhaiten Saro?inossa, missä kahta lukuunottamatta kaikki teh- taat omat sortuneet ja melkein kaikki katot hämitetyt. Kaikki seu- dun puut omat taittuueet ja mi- ruu ??iitä ristiin rastiin kaupun- gin kaduilla. Muutami?? paikoin otti pyörre ?valtaansa suuria ta- maramaukkureja, kohotteli niitä il- maan ja heitteli si????e tän??e mää??- täen akselit määriksi. Eräässä tehtaassa Malsaghella oli juuri myrskyn puhjetessa 50 naista työssä. Huolimatta siitä sen enein- pää laulelimat naiset iloisesti. Ak- kiä kohosi tehtaau katto ilinaan, feiität luhistuimat kokoon ja hau- tasi?vat alleeu ky?nn?e??ei? naista. Seitsen?ä?? kuoli heti, kolme ka???p- paitee parhaillaan elämästä. Kaikki nämä oliioat ??aimisissa. Ruumiit olimat ??ii?? r?ihjoutuneet, ettei niitä näytetty puolisoille ja isille. Useassa paikassa tappoi sala?na ihmisiä, ???onet kuolimat pelkästä säikähdyksestä. Moinbellon?nielen- mikaisten laitoksesta repäst?nyrsky nii??ikää?? katon irti ja ?nielipuo- let tuskan maltaamina pake??i?vat si????e tänne pitkii? Ca?npa??jaa. Myrsky hä?vitti ja runteli myös kin historiallisen Milla la Wi??s- conte?? Besanon l??ona. Lega??osta kerrotaa?? seuraamaa: Klo oli puoli k?in tai?vas äkkiä musteni, ?ihkaa?via pilmiä il?nes tyi tai?vaalle ja sala?nat alkoi?vat risteillä. Päi?vä oli ?nuuttu??ut yöksi ja sa???aa?? aikaan il?nestyi sellainen kuumuus, että kämi mai- keaksi hengittää. Ko?neetti, koineetti! kuului kaikkialla, ja ken ?vain ka- dulla oli, koetti etsiä suojaa huo- neitien omiei? sisäp??olella. Äkkiä kuului pelottaiva räjähdys ja kaik- kialla kaat??ili?vat tehtaitten sa?ou- piiput sa?nalla ku?? rakennusten katot kohosiivat ilmaan p??dotak- seeu ???ikä mi??neki>? ympäri kau- p?:ngin. Tähän saakka ilmotetaa?? miral- lisesti 52 knolleeksi ja lOo haamot- tu??eeksi. Hallitus oi? antanut o??- nettoime?? am?istainiseksi 800,000 ???kaa. Weriueu taistelu Tuuisiu ra- jalla. Ko??stanti??opolista säkötetään ?v. k. 20 pnä: Tu??isi?? ja Tripoliksen rajalla on, sikäli kuiu Portille saapunut ??umerosähkösauo?na kertoo, tapah- tunut ankara taistelu turkkilaisten, arabialaistei? ja ra??skalaisten joukkojen mälillä. Tappiot laske- taa?? sadoissa kuolleissa ja haa- mottuneissa. Medinan luo??a on tapahju??ut taistelu turkkilaiste?? joukkoje?? ja arabialaisten mälillä. Siinä o?vat miimeinainitut kärsineet suuria tap- pioita. Kolme turkkilaista sota miestä on kaatu??ut. Yleisöltä. Mitä tarkoitusta warten on rakennettu Ilosaaren soittolava? Tänä kesänä kun kaupungin ?vapaasoittoja oi? soitettu, niin on ne, muutamata poikkeusta lukuu??- ottamatta, suoritettu Ilosaarella. Ilosaarta o?? soittokunta ollut pa- koitettu käyttämään pääasiassa sen- tähde??, että kaupungissa?nme ei löydy muuta paikkaa, jossa so: Joensuu Pielisjärvi Juuka—Nurmes. Nopeakulkui?ien, mukavaksi sisustettu Höyrylaiva „Tapio" kapteeni E. Sipari, lähtee Joensuusta Nurmekseen: nunuuntai. na klo 7 e. pp. Kolin ja Vuonislah- dcn kautta ja keskiviikkona klo 9 e. pp. Juuan j» Vuokon kautta. Nurmeksesta joensuuhun; m&Hnan- taina klo 4 j. pp. Vaaraniemen kaut ta ia porjuntaina klo 2 e pp. Juuan ja Vuokon kautta. Juuasta ei ennen klo 5 ja Pielisjärveita ei onnen klo L o. pp. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o Mukavasti sisustettu ja sangen tilava höyryvenhe JJ MATTI" viilittäsi liikettä tänä purjehduskau tena toistaiseksi Joensuun—Niemi sen—Rääkkylän sahalaiturin—Oravi- salon—Varpasalon ja ehken mvös Pötsönlahaen ja Haapasalon välillä. Laiva lähtee Joensuusta joka päi vä 1 päivällä, kulkien edellämainit tujen laiturien kautta, paitsi ei sun nuntaina, jolloin kuljetetaan kirkko väkeä Rääkkylän kirkolle. Varpa- salosta lähtee laiva Joensuuhun klo 3 aamulla ja Rääkkylän sahalaitu rista klo 4 aamulla, Niemisestä ei ennen klo V26 aamulla. Keskiviik kona ei käydä Niemisessä, vaan sen sijaan Piiniälahdessa ja ehken Pie- nessälahdessa. HUOM.! Mattia - voidaan tilata huvimatkoja varten allekirjoittaneen kautta. A. J. Kervinen. useampien tehtaiden tekoa lajiteltu valikoima sekä mellu ulkoilmakonsertteja antaa. O??Han Rantapuistoo?? rake????ettu myöskiu soittoa martei? pieni la?va, mutta tämä lama o?? airoa?? epä käytännöllinen mainittuun tarkoi tukseen; e??sikstkii? siitä syystä, että laiva oi? amonainen, jote?? soitto ei ?voi saada sitä kokoomusta, jota se saa oikealla luonnollisella la- maila ja toinen syy 01? se, että tuo lama on matala, sekä tuuhei den puidei? ja pensaiden ympäröi- mänä, joten ääni tukahtuu noihin la?va>? yn?pär?)smar??st?lksii?? ja nii??ollen menettää kaiken mahdol- lisuutensa yleisö?? korioissa. Oi? ?nyöskin kaksi kerrosta tässä ?nai- nitun soittolaman ,viereen rake??- ??etussa li?nonaadi???yymälässä, n?utta soitto ??äissä kerroksissa o?? mahdoto??ta, sillä ??e omat koh- Luuttoman matalat ja ainoakaan sämel tai ääni ei tule yleisölle eheänä, maan repaleisena. Nämä oivat pai??a?vam?nat syyt, jotka oivat pakoittaneet ulkoilma konsertit esitettämiksi Ilosaarella, jossa on kunnollinen soittokama. Ja onhan muutenkin Ilosaari mäljyytensä ja raikkaan ilman puolesta yleisölle n?onii?kerroiu pa rempi paikka kuin Ra??tapuisto. Aiutta ei uiin hymää, ettei jotain päi???vastaistaki?? sii>?ä löytyisi. Ilosaari kuuluu kaup?mgille, sa- ?noii? siellä sijaitsema soittola?va, eli koppi. Styt kuitel?kin näyttää hymi?? epätietoiselta se, että mitä tarkoitusta marte?? tuo soittokama on oikeastaan rakennettu. Sillä joka kerta kun soittokunta menee suorittamaa!? kaupungii? mapaa- soittoa, nii?? täytyy soittajien, en- ??e?? kuin he pääsemät ryhtymään heille kuulumaan tehtä?väänsä, teh- dä tuossa kopissa oikein suursii- mous, jossa moimistelijain tama- rat, rekit, pukit, patjat, matot y. ???. kapistukset, omat joka kerta rem- pallaan, kuin huolimattoman ro- muje??kerääjäu romumakasiinissa. Suota?vaa olisi, että jos kerran soittolamalle tahdotaan antaa se armonsa ???ikä sille kuuluu, ??iiu olisi se silloin pidettämä puhtaana Sitä maatii jo kauneusaistiki??, ja sitä maatii myöskin soittokunta, sillä suurena haittana nuo romut omat yleiselle kajauuollekiu. Jos koppi eli soittokama kuuluu moi- ???istelijöiden tamarain säilytyssuo- jaksi, ??iin on soittokunta pakoitettu esittämään mapaasoitot sille, sekä yleisölle epämieluisissa paikoissa. Asiauo?naiset ottakoot tämän asian huoinioonsa ja määrätkööt tuon kopin todellisen tarkoituksen. Odotta?va. H. Pääkkösen Rautakaupassa. Karjala kaunis, kurja. Palvelukseen haluaa naishen kilö täällä kaupungissa nyt heti. Lähemmin t. lehden kont- toorissa. I. Kas Karjala tää 01? sulokas maa! Täällä raitis on sää, täällä paljo 0?? kau??ista, hur- maamaa, Talmiu tähti?vyö ulon luontoon saa, efin ivaloisa yö meidän mielemme, rintamme rai tistaa. Kesin lehtoon käyn im päimin tai öin, ??äen herttaisen ??äyn mikä kanssa on ilmennyt luo?nis- töin. Siellä lintuin suut misertäen soi, iellä mihertää puut, ??eki>? ha??skuutta mieliimme tuot- taa moi Silti sin??e tie, snlolaulut kttn o?? lehdoss', usein?vie, ei 00 sämeleet niin somat soiton muun. Iärmet, lammit miss' herttaiset on näin? Kas mite?? taimaan niiss' sini sinermöi kesällä ttiynin säin! Kyll' ihana maan ja sulokas tää on tää laulujen maa, tuskin löytyy tämän mertaa mis- täkään. II. Karjala maikka on kaunis näin, kansa sentään kurjuutta on saanut kärsiä moneltapäi?? ja mielen t?u?tea nurjuutta Ku?? usein Karjalan kurjan tään tähden ?nui??en kiisteli Ruotsi y????ä Menäjä keskenääi? ja toisiltaai? pois riisteli, niin ken kertoill' aiman tarkoin moi ?voi?votuksia haikeita, joita ka??salle mainot, sodat toi yn??ä mammoja maikeita? Myöskääi? ei?vähäks' armata saa rasitusta raskasta, mi??kä moi huomata, kun tarkas- taa lahjoit?lsmaahistoriasta. Tään on enemn?än kuin Suomen muun kansa saanut taistella ja ko?v??utta kokea työ?? ja suu?? ja tuimat t??skat maistella. Täll' erää määrät' itse myös saa asioistaan o???ista, ??iin Luoja täänkin kansan johdat- taa kyllä ajoista koivista. Mutta taaskin idän irnusäät ne alka?vat rynnistää saa ne kireell' ukkoin ja naisten päät, miten minha tuo kestetääi?. Mutt' luottam??s jalon moittohon niin manhain kun? nuorien olla tulee marma, maakkumaton nii??k??il? juuret nuo muoriei?. Uksin mielin, yhteismoimilla 01? käytämä rintamaan, em???e heikontuu riitatoimilla saa, kun tarme on jalompaan. Ku?? olemine ivähät, Harmat maan isäntiimme merrate??, rumet' ei somi'?neidä>? luottamaan pommiin, ruutiin, ei pistimeen. Walon soihtu, hengen moima tuo olon miimein suotuisan, se poistami esteet kuin Muokseu muo, tyynnyttää myrskyn kauhuisan. Kerran kajahtaa se laulu juur', tuo toimeiden tulokas, tämän kauniin Karjalan soitto suur', mi o?npi ihmeen sulokas. O. P. L. Luetttl Mattise??lahden??uoriso- seuran muosijuhlassa muonna 190L. (K. 8. 1 k. 4 s. 30 mm.) Neljän viikon vanhoja on myytävänä Kaurilanvaaran Varolassa. HUOM.! Hyviä rotuporsaita saata vana Pieliniemen kartanossa. K. S. Hallbergin perill. Osoite: Leppälänpää. (K. S. 1 k.) Torstaina elokuun 18 päivänä klo 9—4 kannetaan Kontiolahden kunnan veroja Pielisensuun Mutalassa n. s. talolla ja lanvantaina 20 p:nä kuntahuoneella, jonka pe rästä maksamattomat verot pan naan ulosottoon. Kontiolahdella 30 p:nä Heinäkunta 1910. Rahastonhoitaja. (K. 8. 2 k.) Kuntakokous pidetään kunnanhuoneessa Elo kuun 8 p:nä kello 10 e. pp., jos sa käsitellään seuraavat asiat: 1. Valitaan ja valtuutetaan Ruskealan rajalle rakennettavan sillan tarkastajat ja vastaan ottajat. 2:si. Ketä valitaan rna- nulta mahdollisesti saatavia sie- menrukiita kunnan puolesta vastaan ottamaan sekä velkakir jan ruunulle antamaan ja sa malla elojen ottajilta velkakir joja hyväksymään sekä jakoa toimittamaan ottajain kesken. Kiteellä Heinäkuun 30 pnä 1910. Juho Kankkunen. Nurmes—Joensuu. Ajanmukainen, matkustajille mukavaksi rakennettu Höyrylaiva »NURMES" Kapt. Anton Eorpas, kulkee Nurmeksen ja Joen suun välillä, käyden matkalla Hö- känciemeMä, Waaraniemes8ä, Liek sassa, Herrannieme«ss, Kolissa, Ah- venisessa, mukaansa ottaen mat kustavaisia ja rahtitavaroita. Lähtöpäivät toistaiseksi: Nurmeksesta joka sunnuntaina klo 3 aamusella Kolin kautta ja torstaina klo 3 aam. Herran- niemen kautta. Joensuusta joka tiistaina klo 7 aamusella Kolin kautta ja perjantaina klo 11 päivällä Ilerranniemen kautta. Lähempiä tietoja antaa kap teeni laivalla sekä F. Neppenström K. W. Pöllänen, Joensuussa. Nurmeksessa. Venäjän kurssi on tänään . 268: — 266: 66 2 /i 3 kk. . . — — 263i 60 Ulkomaan kurssit Uk. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 35 25: 19 3 kk. ... 25:03 Pariisi a/v . . 106: 60 100: — 8 kk. ... 99:30 Antverpen a/v . 100: 30 99: 70 8 kk. ... 98:80 Berlin a/v . . 123: 90 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Lybekkl a/v . . 123: 90 123: 40 2 . 122: 20 Hampuri a /v . 123: 90 123: 40 q tt 199. on Frankf. a.M. a/v 123: 80 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. 206: 20 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a/v . 139: 30 138: 80 Tukholma a/v . 139: 30 138: 80 Köpenham. a/v. 139: 30 138: 80 Chlgago a/v . 6:23 6: IS