&SN:o 109 (87) — 1910 KESKI-SUOM1 Lauantaina heinäkuun 80 pnä rcfer.nu&öiticn jrfjhisinr. on !oun'n:.I l.ifcmks ®iit)0 Pietiläinen, mutta sa- Ijiuttffectt jatkamista ja iaajentaiiiista wartcn liciice perustet'1 cmi)itun yh tiö. ixnfut hauskaa oti katsella Temin- ia*paiccn idjalöitofic i cniiisinneita ra.>> iul?punhia, jotfo osviuxval, eitä »u o 11 toi a i f~i v iuf t n löi)ti;t) ijrittcltäifijnrtä ja i.crolkuutta, kun loimeen tartutaan. — kansakoulut. Korpilahden kunta o:: o luutii; tvaltiolta 3,000 mk. Oitti- lau riiuin uudm kansakoulukartanon rakcninisanvuksi. Kunnan ll:llä kansa- koululla on uitu oma talonsa. Kahdessa sc»lutaloi«sa on kaksi opettajaa. Apäjän kunnan Pertiuiai'. kaniakou- iun iräliaikaiselst opeilajasft on iva- liuu kansakoulunopettaja y. I. Mä- knalo Virroilta. Alatvud-tn Tydäninaan kansakoulun opextaiaf.fi on lualittu opettaja Äukusti lue-fio Lachioclta. — Seuruun kunnanwaltnustossa t.f. -ii piui fiiiitdniii K'i:r«u!ua: a n at ".'.'uiittän kouiulla pääte.uin vanna toi opettaja Albin Ainpiala. — Muista tämän iitii)ttcft)n yhteydessä oleivista hommista ilmoitetaan myöhenimtn. — Heinänteko Keuruulla on lopul- laan. Heiniä tulee tatoallisen hytvin. Muukin kasvillisuus on M)kl)ään suotupsain ibmain. ollessa hyydyt- xörtuö&ti edistynyt. 2c ankara ijölkt, itnifä mxtuallakin Hiffui, on tääl läkin lohnyt tosin tuhojaan lvikuuttaen pcrunain kehittymistä sekä aremmilla paikoin rukiiia'kiii. mutta totiooa sen- 'ään niistäkin on ivielä, jos et uusx.x halloja tule. — Hytvin kasmaiiutta ruista ja oh» raa on nckhikuri Waaun pellossa i?ir» roilla. Ruitz on noin 2.15 metrin pi. tuista ja ohra 1,54 tn. pitkää. Äuiii* »iänkin milsalajin mitta yleensä on sa. nu>i«n.voista, joten ci tämä ole har vinaisin ilmiö. — Tilankauppoja Keuruulla. Lo ui:fon tacoon kuuluman Passilait loh kotilan mi kciieensäyttäjä K. Aaltonen ^..nasäc-tä ostanut 5,700 mkan hin- nasta, joivfii kaupan kuntakokous hy- iiuifiyi t.f. 24 Ptnä. Maaii.o:!.jelijä Pekkala on ostanut d.iSta kunnan puolasta snorltedtawa?ft. Tähän kunkrkokouksen pääiö^seen Hyty- mättöminä wotlittiwat puheenaoleivan a- 'ian kannattajat kuwernöörinwirastoon anoen kumottavaksi mainitun -kuntako- suksen päätöSsen ja maatien, että Iisal men lunta weltvoi.tct^ai-siin sopitvalla ta- wolla pitämään huolla louluhuoneiden puhdistannsesta ja lämmittämisestä. Malikufsen >jcchdosta oivat siihen osaa ottamattomat iJijalmen kuntalaiset anta- neei »vaaditun selityksen, jossa on lau suttu. edtä Ji>sa!lmen kunnassa on totuttu siihen, että koulujen oppilaat wuorotel- l«n pitäiivät lhudlta puheenalaisten jär- ijcctystehtämien isuorittamiseSta asiono» maisen opettajan tvakvonnan alaisina, mikä toipa «selityksen aittajain mielestä olisikin «varisin hywäksyt!ä>vä siltä kan« ?'a?ta. katsoen, etteiwät lapset mieraan- inisi >käytännöllrsistä tehiämistä, jota- paitsi sellaisen menettelyn olisi koisotta» iva oletvan 11 p. tsukok. 186? kansakoulu- anasta-nut 2,195 markan vklklossen kuuietun kirjeen. Postinkuljettaja teil- iä tietlMättömillä. Lähempiä tietoja puuttuu. — Cuom.K. — Teollisuudenharjoittajain kokous Oulussa. Oulusta, heinäk. 2K p:nä: Kun ensin aamulla oli fäyU) katsomassa kaupungin teolliisuuslaitoksia, ivaloku- wattiin kokouksen osanottajat. Ewäk- tyskeskustelussa kokous lähetti ivalio» kuntiin oHjekman -faiTfi jälellä olttvat kysymykset. Illalla osanottajat iekiniät latwaretken merSlle. — Kansanopettajaln O.-A. ^alis tuksen" wuosxkokous Pidettiin t.k. 2S p. yhtiön huoneustossa HelsmgiSsä. Puheenlohtajana toimi opettaja M. Keränen jj-a pöytakirjurina opett. V. Kiivikoski. Johtokunnalle myönnettiin liliw«paus. EroamiÄvuorossa olelvat johti/kunnan jäsenet A. Novonen ja E. W. Ponkala, walittiiin uudelleen. Wa> toimen järjestämisestä annetun arm. a- ^ rajäjeniksx »valittiin opettajat Anni setuksen 121 §:>n mukaisia, milyin näk,- Aoljon«n. I. H. Äavlvonen ja F. A. den ja kun eräät kansakoulujen erikois. -Zalola. Tilintar^kastvjiksi tuliwat hrat tuntijatkin oivat sitä mieliä, että kysy- O. I. Braxen ija T. Lähteenmäki, !wa- nMessä oletvan laatuisien asiain jär-' ra miehiksi W. Väinölä ja M. Kerä- iestäminen on ijät^Uäwä paikkakuntalais-' jxcn. WWsili^W»UMi. WiW jo Mifftlifi liuliliilo. Kaikkia lajia lataus välineitä y. m. L. N. LtSli-Simkii MckMs». Vsllcosi» Hyvin lajiteltu varasto ia | P<5k,'lan tnaan ftinlmvan Rekolan lor. itsensä harkitta«va''i ja koska r»Iifi ( Wuosiwoitosta Pääteltiin jakaa k mcen eräät jeluofiinnan cixtrir iia; jauö!!>o:. — Muhosen nettiin .oarai omPelu insitl llkHtfli, MUttJ ia'«:»!n:seen. — Toripi tnömich lle C5. ITIt)ofle ja I. Linnall «viriciii n ero toimestaan ja uudeksi järie-.vntiichefsi >wat!tiii:'. poliisi Ko- 11c-:o; o. Linnatvaara on edelleen ra- b-.tS oudoitaj^.na. Muuten päätettiin v■ J: i n ii u-;un:n toripäi.vi?» lopctiami- ;c:u. foc-fii on huomattu, että niisiä ei .-ne >ras oaiiv.a htuiyä, waan painnxi?- i»in kaikenlaista tnrmic/ta seudulla. !(JIa ctx osilla seuraMvaösa kokouksessa. — ^liiipiale.n koulupiirin jakamiskysy- n:>)s lykättiin toistaiseksi tarpeellisten se!:vliiisien puutteensa. — Waiwasta- ion muiittaniitun lAiemmäfsi kirkonky iaä pääteltiin Mju.ä. joien hourujen .^'ppira.'ennus.'a ryhdytään heti teke ii.ään Heikfilään. — ^aiivashoitojär- jesifkien saananiista «lanmufatsein i.i.ille ja h«i!''.vemmall: kannalle P»iä- t<!liin ryhtvä hommaainaan jo ensi fffiiufieeiu Esiiystä siitä Nxil.niSta- 'niaan inäärättiin ie toimikuula, jofj on tvai'v<iisho!to^oloja tutfx- mcsia iliuutamissa t«nn:ssa etelä-Poh- ialiiuaalla ynnä muualla. — Kankaan- sään koultti! rafenlamista päätettiin jatkaa edelleen, niin ;ttä se tvalmis- luu unionini 1912. — LkirkonkvkoukseLsa Korpilahdella t.f. .'i p: it ii käsi toit iii seuraamat asiat: Uivfcllnieit iiäiiilucticlo hyiuäfiiit- ii;;t. I»!aisliiii kaikki kirkolliset iflit ivii- n:e kirfcii \i;i".ioix'Itii ja nniciiiiettiiit lilkeii^äniiöi.srialle läydellinen ivas- luiNl.v.^aus. M; v f o n i; ii r.-uöUu.; irf pi Uvtl;t.i;:t kuu e »uinen ei u~,[):eiuu enää te in'a waS- ta^n.maa. kauppias 'A. l>». iiinDjUCii- ^ 'äuliöiisijän pinffu pi!''i!ic;ti;:i en: :»i iLi-in. 'jl" r \11 ä b-.i ii M u s: ii aa l!a saa ^ aa n luu .peiiv:.!>iutoia 4 tri. ne.iomet- riitii. Uudella hauiaus.liaatia 'aavaan p. r!>el>.il>icia 4, ^ ja 2 .narkall.i netio- me:ti. Iofa>.'ita rut: niiltä, joka eri hupaan paiuuMn, mafseitian *> »nf. — Kaniallbpirtti <?ei'.n;!tr. k ilo»- fr!äv : ii !ro.unistuu päin»' päuoäuä. et- iä piakkoin saaianee pit.iä iupaaninl!- jo.-et. ^>cpa kuulu'.v.'.tk'.i f:vTouk\)Iä- iuikt olriuui „wihkii!!ys uh^uoiiiiis- sii". ituuluupa konifriin aniajakin p.altoin tulettxtn .ruutvaamaan" uut ta ra ke n inisi a, että saadaan ?uulla, kuinka siellä soitto kaikuu. tUsiatmutii- ja: nvikitu:unixit, että tulee kän- r.;i::ooii hi vinkin iopi.ra laitos ja että l!!ö on tehty kaikin päin kunuolliiesti fiistic-ti. Että asia on todellakin 'piii-ii, httontco mähkinntäntin ym- märiä!vä. — Auodentul» virroilla naiutna luleman fert'?fä ellei vuMjoonu ii!a."si'in. HoHarfin näturäiuät ]i» ol:- lian ofitti 1 ?. Ja tutzfin sen ennen teke for-!Pan 1800 mkn hmnaAta. aiivan iscpimatonta, että opettajat ryhty- osakepääomalle 1,11G mk. 30 P.. la?- .ptnii jäi 12 lasta, joisi» , no „ 0 t »f» «>!.'- ja ?.> ^ P i 8 Ä"""" m M .viikon UMivhn. Vai nai a olt kuolles- ' Vl 'i -cn 40 wuonas, joien ! )anr.\ luo'?- 1 — ?kmttluswaen lippu a Ujuttanut .'aiscmisen tai pmemiien ei Ivoida katsoa' , 'l?- 1 • 7r-T* mor« tu.lt ««M. °I. «[ci„ncn<n U ro i f«ti ta**» p°IuP'u^St-w^ ifilie, (1:fl t-ift m 'inur!lCt K muctamo. Inuppfttaidn tai oppilaidtu U'f(n>oiiii un äfkiä fd:otti hl?N 'än puolison ja .vpo peifheenäioin ja jäi iifsin hno> .chtie.naan kchdentoiSta pienoisen <lä- .uästä ja ^kaotratuksesia. - - Tuuret arpajaiset ja iltama Ait'!tialla tämän kuun 31 ptnii. Ku- ien tächä leihdesisä on aikatsemniin ii- icoticitu ipanee Multian ompeluseura roim>een avpajaisel Muuian kirkolla titnnallistallolla tämän f:n SI ptnä ktrkon alttaritaulun hankkimista war- «ii- teen, ivaan sellaiset ?'hiäiv.it cuvit toi mi tctta»vat lkunncm ?:>5!annuksclla, on Kuopion läänin kiilvernöor: hi»välsi)nyt .»v.lituksen ,sa 7umonill't >va-litukscnalai- ien ^päätöt^cn ja wel:voi:ia»ut kunnan tästedes pitämään :>'.ic!i-i pul,cenaole- ivien lämmitiiimis- ia pu>hd:ötu-Srelhtä- laon Pitäneen Tuomen Opiskeleman ?!uori>son RaittiuÄiiton toiinihenki, löt. ni.in. liiton Puheenjohtaja tohtori Taskinen, oli kutsuttu poliisikainariin iyvstä, että mainittu liitto oli Pannut loimeen kiilkueen Seurasaareen käyt- taen 'siinä Dppuansa. KulkueeSla ja li. punkÄsttälinisestä ei oltu tehty wiran- omaisille asianomaisia ilmoitusta. Ei Hienoja villa-, alpakka-, muslimi-kankaita. Pique & hamppukankaita. Morsiustarpeita: huntuja, kukkia, sukkia. Hienoja Valkosia silkkinen aliin oja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. — Puhelin 65. ollut voimaton. Kello 4 iltapäimällä ijcotiitx tuli »vihdoin hillityksi. Mahingot oivat melkoiset, sillä kai k- k' lienÄvöt olleet wakuuietu: juureiti alle av>vl»rsa. Kenraali .Hamiltonk» Borr. V., Snom&L 1 k. 4 s. 80 mm. Huutokauppa. VapaaehtoiMll* haatokiapali*., joka pid»- Ciumo ^uioik lienee ollut teöfuutcttu tUa Beppl Ah || undlo u- 15,000tiHttc^lo ruplasta. mcn "mnt^e-k,. ' täpausl sanottiin poliisikamarissa li- kuivcrnoorin » ^ japani la ii en". Tähän se. p.atok,een on H„almen kunnan e,.m.es » ^ ,j^le hi- kiinnmi NX^I iIIIIt omana >val:t!<inut ie> .z , ^ . r w - ...... '• ^ l luistakaan Punaista >a Mareiltaan >e on siniivalkoine.n 'kuten kaikki raittius- inerkit ja Riiput tässä maassa. Poliisi- wiranomaisten puolesta käytiin sitten lippua tarkastainassa. Se huomattiin täysin w ia ti omaksi. Ja siihen kai tämä „li>vpujut:n" päättyikin. l?anotiu S. O. N. R:n lippu on tiiuureit. muodoltaan sellainen, että siinä on keskellä sininen aurinko, josta lähtee walfoista pohjaa myöten sinisiä lädejuotvia lilpun syrjiä kohden. — 11. S. — Suuri tulipalo Ralmolassa. Kes- kiiviikkona >flo lÄtn aidaan päimällä pääsi tuli irti kenraali Hamiltonin Hu ten. Arpajaiitssa on paljon kallts«ir-' natNiiin k»wcrnöörin vääl^scotä ja a ivcisia moiZioja, joista erityisesi! mai- mMT ,,t ptä fimitottan-aSi. nitsen mi ostelit polkupyörän, hywön scisterri-koiian, priimuskeittiön y. m. ja ne kauniit ja'kallisanvoiset naisien . . käsityöt, joita Multian taitamat rou-^ ^ 2öotii tutenti Enzlantiin. ^.f:n >v<il ja näppärät neiidit oivat Pitkän ai- 27 P. P.nupät l.Hangosja .'aiiki ivoin- kaa nxtlmistaneet. Arpajaiset alkaa klo wiejät kokoulscn lauiuafioe'i :nn<in- 3 i.p., jolloin on tilaisuus koettaa oii. irtljtlyshallitulsen ^kchotuliesla miel:- ueaan, sillä onnellinen on todella se, pueensä suomen Höyrylaiiva O. ,'):n joka 2ii Pennillä .ivoiitaa pollupyotäu, ehdotuksesta Englantiin osotetun -ai ison kalliin koiran eli niitä fauuiira iviontixnoin roikin alentamijesta seka uisiiöiui, jotka jo Piifän aikaa oivat erikoisesti ^iltsionimakjuista .Pullis- loiivoani fiihvyliä>neet. I in. K^kou.'sessa driuat lasna Suomen SmmVila .kian ;:i:aiiiita, että k!o U ^l- ^ Höyrylaiva O. ?):n toimitusjohtaja Taa ifitatito Jussilan talossa samaa tar- kelP,>iif.nuvos Lars Krogius seka mal- foitusta ivaiien, ijo^a on '.vaihtelema t-on ivoiuiivleniiaiiamies Enjtt<mniS'<» !a hai'!.>.'a cchjeluia, .niitä tulee suorit- f) ro von Vecker ftofouf-eii Puheen- lamaan oppineet o;iruHmiiiiiy;;clijät johta^aiia toimi su. ma>st. G. '<!. Bre. j<zji,si 5iaiwolan asemalta K:wennawan , . . , . Heisiini st ä, itaiyttäeitt kaksi näytelmä- >>eiilvrg. .^«kous Päätti puoltaa tehtyä f j rfotlc wiewän maantien warrella n. IsBKemitesta yläluokkain kan- ,V.;-;nV.xntn, lausuen runoja mm. Mi. riihö : !!<v:eauiscl)t)iuusta. - Helj.S. Pikku-untisia. — Astaia käsittely !enraalik»wtrnöS- rl» kanSliaösa. — Ei »le kiireltZ. Ken- laaIikuwernöörin?anS^ia ei näytä nyky» ään pitÄvän komin fiiretii mitZ tulee «i-lvaltiolliÄen asiain käsittelyyn. Niin» pä asioita, zotka jo helinikuu«>a lihetet- ti!n senaatista kenraaiikuwernöörink<mS» ':aan kenraa!likuwernöörill« tiedoksi an- netkatvaksi, ci wielZ liene palautettu kansliasta, tietää Hbl. Ioh» keskiviikkona 3 p, elOk. keli* 10 B.p< myydlSn haonekalaja, taioaskalaj», paamaBkeli, kangupaat, höyläpenkki, kyl pyamme, joukko kirjoja, teptn työkaluja, kaikenlaista raa ta tavaraa y.m., joka tlten balollisille ostajilla ilmoitetaan. Handot ovat paikalla makaettavat. JyrftakyllM* 28 p. heinftk. 1910. LSI» Perikunta. i-i Jimsäi Suomalaisen Yhteiskoulua Osakeyhtiön fllmääräloen yhtiökokous pidetään Yhteiskoululla tulevan elo kuun 12 ptnä klo 10 a.p. ja käsi tellään siinä seuraavat asiat: .. lto) Keskustellaan koulun laajen- wiiassa RaiwolaKsa. Huwila oli kaks», tammgsta^ 6-luokkaiseksi z^nnä kai- kerroksinen, sisälsi 12 huonetta ja ki^ aiitä johtuvista asioista. ":•) Uuaien osakkeiden lii liikkee- liajoilla laulelee Mul.ia'i nais- ja — Kantelnjnttn Kansan Lehteä lN!e^.'oört ".vuorotellen. Atuit ohjelma ivastaan. Perämies .<5. Vierikko ja ihoir.rtt a ja ivoitoi atpajaisiisa o.vat n^„joh^-a A. Mäkinen, molemma! dytväi, s>ekä '.arko^ius, jota '.varten ar- Niic>ivodellä, jotka wiskaailj Palander pe,>ai'ci on 'oo^ntnottu, on näin Ijijuui, »i.i». on inainuinnt ruon kummallisen ji fitiirto l)uc:niato fjorättiixxoen paino- i.iballuutsell? aiotun kantelukirjelniän päämiehinä, oivat Tamp. Tan. pyytä- ■ne-ct huc>>!i:ault<t'maan, etteivät he, ja- Vuosljnhlaanj.i:oi?t:ä>i e-'.n sun- u'.einkuin somaZisa yhteydessä mainin» Niili uv.iuv.ion iti unista oianotioa. lenoetuiini ftiioin Mtiliiall-e juhli in a au! Toivoo asianlisrrastaj.i. uuiitaiiia t.k. .'il p. Wirtain i:uoi tina eri.täin hauskalla ohjelmalla siellä on ua!)•.*:iuf 1 p:iiiujo, jo» jen.°ut. 2'/, kilometriä asemalta. Sqytä tulen nattarnisek.i ja . . t m <«. T.. ääst 1 n Puhkesi e ra as, a totien kerroksen ° ° " . ;' , 1ntn hiioneessa. missä oli ollut yötä muuan Jainsassa 26 p. heinäkuuta 1910. pieiari lainein herra, joka oli wi e raana t<il>.'essä. Mainittu herra oli kello lS:n ajoissa >l«ä>hteiHt läheiseen ran- :aai. uimaan. Hetkinen hänen lähdet. Ensi elok. 8 ptnft klo lOtstä al- "Mn 'huoneesta alkoimat liekit tun- ^»«0 a.p. kannetaan Jämsän Suo seutua #tii ja fotoon kuutittta oli Mo .msl. Seuran talolla tämän vuoden teinen 'kerros ilmitulessa. Kauwan ei maksamattomia kirkollismaksuja. 26 IS ^oktokunt». 1—1 kestänyt ennen kuin koko rakennus oli ^aianut Poroksi. Nakeunuksessa oletva?» ?a irtaimistosta onnistutuin pelasta» il.aan suurin osa. Wal!ii.sewa ankara :uuli tv ei palalvasta rakennuksesta tu« ien lähellä olemaan taloon, jossa si- jaiisi in.m. Raiwolan kesäpostikontto. >. i. Mäihän ajan 'kuluttua oli koko tä- lyöinies A. Ojaneukaan. ole milloin- aan antaneet iviskaaN Palanderille oa li n ui laa n Paincylihallituksen Puo- noijia p.ii't!i'.oi'.a sitoja m.'.aleja ja ikef. kääntlMtstä warlen. 'iiiuiiakirj^ia. ^uhlaa.t kaiinattais: Näin ollen lankeaa siis yksin wis- -iii: oii ;;i saapua ci iva in ;itr:olu:iMcu, '<>al i Palanderin niskoille ne ankarat vaan Utlopi^iälätsteuk'!!. nlli ei ku> moitteet.-mitkä tämä suurta huomiota '«an Mtucie ft.-[!i fäijiiitaäii. 7;uh!a h-eräiiänyl 'kirjelmä on aicheiiltanut. . -kaa u'.l.,vilulla klo '! i.;-. ia tUaina klo _ Kauppias Axclinin wäärennyk- ennätettÄ"k!.^!!!?w 7 i.p. nueuran :alolla. autan s,.. PchjA.naiden Osakepankin päii. f.^ fo,hut>iteineeti Paloiivat perustuksiaan ! inyöten. Tällä tvälin o'.i tuuli kään« — Postimarkaus. Lulusta sähköte» iynyt >sa lemitti tulen toimella puolen iiiön posiihallttukselle: Tämän kuun maantietä olewaan kahteen taloon, jot' ?a!mliemi .^ang»sliiemoltä on t.k. 19 du 'hänen ,wääron>'.iysi-ensä takia mi. ?:na myiinyi i u o.'j ija :a m ma n a ..Pi:. .ään kärsimään. ;uu" Jtunur.tuij. T. Tuoivtselie 1,000 liiarfnn ,hi>nnas:a. „Piiju" on „Walt'- Villll' ^■ r-1 wiri ia 5-inuD-iTi — '°rwen postilaukun ja cttanui sitlä oj-.lvat tällä wälin enttälkRneei apuun 'oä- ' , .)ii , ' r tra "'ka ^elj ^ " ^u>:'.n»oon osotetun postipussin, josta LtaitvÄan palokunnalle, joka yksin oli ... . r;(h, 1,11111 fo»n^utiut eue: Illman ruun Mliaiiiieia omivaan tarpeen tai00N,X0I» ,rZ ,r Ii;" ? !'!:? 26 p:nö m ^tintulielMM Oulun t, >»»öÄi» ».»Immot aitejuonetatf». tn f lclL " v ' ' j« Kiimingin Zvälilla olv^innill Pudas» T<ii>oen io Kcllomöen palokunnat «mi. .... apm «»!«r« '?«):<>« lu.vfjur.i ,mo!p. \ 6mn j. ma „i : „l tä ,J futn (tt|i |ii:."n itr;<siii lio t o .vai jot? n f in sää aiemmilla palkilla kuulunet pai) ui rt paleltuneen. -uwta>ilja: ja juurikas- uli o.var ka?iv<ineet kehtalatiesti jr. runsaan sateen wuokii on ntiden ','s- wu nnknään nopeasti edisiynyt. Ziu- :>ui ietffuu o.t kohta käsinä ja tullee niisiäkm iaivalline.i sato. ?e, ci:ä joillakin Paikoin on tritmim;: ruista K.Oaii lurmele.naua niittää, ei *ui* lenkaau haittaa juure?ti i'I? : s'au'a. Heinälato on miioöki.i fesk!nkrriai!ie» maikkakin korjutii ', onnit i'i)t h d.istut toiKYi sateuer ilmat. — Keuruun maalaisseuran kasityö- n-inttely pideiään kunnalihaoueella elo- kuun 20 ptnä alkaen kello 5 i.p. Näyl- iel»esi»eiiä otetaan ivasi,iän kello nh- deitä samassa pätkässä. Että näyttely saaiaisiin monipuolisekst ja esineitä sii- >»en runsaasti, kehoitetaan pa kkakuitta- laina ivie.ä kerran sekä naisia että miehiä tuontaan paljon faftty»» i ti ot teita lUMtuV.DtMi. Cri.täink!!! miehet tar!vitse:vat täiä kehoi.»s:a. iillä kcke- n,uksesta liedöinine että naisei kiillä kiyivin edusianat itseiuä tässä suhiees- sa. Z.-uralla on irarat.uiia joku mää rä raheja p<iikiiiioja warte.'. sitäpaitsi utltuv.t esineet erityisenä ryhmäuä esiuiu>ii'äan ja kilpailemaan :äällä s'. fskiiNN 2—3 ptnä »idcnäivässä luati^viiielnsiiäfttelnsui. riihenkin näi.den että saataisiin innias kok.vl- »<«'. ti'häit snurcntpaan näyttelyyit. tu- Iin iitciliä olla inno»:ust«i osiaan. Palli tuotuomareina tässä walmis- latvassa näylteliMä toimimat naisten käsitöissä romvat Elli Heikinheimo, Hilma Hannula, Anna Saxberg-Wir. Jämsä heinäk. 27 ptnä 1910. 2611 N. Reponen, Kirkon iebntL 1—1 F. SL T., S. W. L. ja Suouial. 1 k. 4 s. 50 mm. Saamamiehet Kultaseppä A. Eamusen Jymnskylän kau- pungiisa vararikkopesäSsä pyydetään ko- koontamaan Hotelli WahlgrcniS>a tätsä kaupungissa tulemau elokuun 15 pnä klo 6 i.p. hyviksymiiäu tai hylkäämään moraStoSta kokonatsmtde»sac.n mahvolli- seiti tehtäviä tarjouksia, päättämään omaisuuden rahaksi muuttamisesta, toi» mitsijamieheu palkasta y.m. mahdollisesti nostettavista kykymytsissä ja buomau» tetaan koukurSsisäänuön mcärcytscStä et- tä poissa oletvat wel!ojat saamat tyytyä löSnä olleiden päätöksiin.. Jyväskylässä 30 heinäkuuta 1910. Joh. WSistS, toimnsijamieS. 2617 1-1 Metsien ostajat huom! Tiistaina elok. 23 päivä myydään Jämsän Juokslabden Vanhan Mik kolan talon maalta talon merkillä leimattuja puita, jotka v. 1909 täyt tivät 5 '/, metrin korkevdclta mita ten 17 Vj—36 cm. petäjiä ja kuusia yht 4,950 kpL Metsä on Uki Päijännettä ja puut hyvänlaatuisia. Jämsä, Juokiälahti höicäk 27 p. 1910. KT* Otetaan heti palvelia. Ktlo 7—8, i.p. eaapi tie- feä T. Nousiaiselta. Backmannin talossa. 1614 1-1 M ioopiiiiiil. Tuoreita Kananmunia, AuStraalian Omenia, Mehukkaita Appelsiinejä ja MeSsiiuan Sitruuneja. A«M i—i 2612 Mikkolan perikunta. i—i Kuulutus. Lauvantaina tulevan o'okuun 13 päivänä alkaen kello 10 päivällä pi detään Laukaan kuntalasia väliai kainen kuntakokous, jossa pääte tään itsellisen Kalle Mustamäen pojan lähettämisestä kunnan varoilla sokeain kouluun. Laukaassa 25 p- hei.iäk. 1910. 2610 Olli Voutilainen. i-i Suomen cifia Englannissa. k#idMt K "'~ ' „ v Beit(ijiiu »vapauden ystä:väl''-ni- ir.ijtn eaiftlantilaisen ichdisiylsen komi» te<* on, niin kertoo »Maneheiier Giif.t- dian", H><wäks>Mt väätö^!aniei»ian,' jucia fc Panee jyrkän tr-.-.s alanseen ^ ?itomen Perustuslaillisten oiteulsien häivtitäniistä ivastaan, .komitea lau- suu ui'piitoiti<iit »lyötätu.ttouia ?;!;» ka »s aa lohtaan sen i'.'Äitvalla:>. .iiöli judosta, joka nastoiu suhlalltsia '.'l.tiiiuluksia on Tnomclle ie!;tn. ja toi- N-o o, että ennen pitkää Venäjällä Pää; j ice liealiaan tcbella mapcia ja imlistu- nu: hallitus, joka paiauttaa juoiualai- sille sen it>senämyden. io:o he niin fo;.--n o loat nauttineet niin iuureksi du."st hudän maallensa, . - Miiluilta Suon!!' lii. Otvstto oppilaat wclwoll «set toimittamaan tansnkoniujcn siistimisen ja lämmittätnlscn? Iisalmen kuntalaiiset p.iä!:ii'-'il f unta» kokouksessa wiime marra-Zk. 22 ;<n'i jiit« taä huomioonottamalta usciiicn kunnan kansakoulujen opettajien eiiiiitscn cri- naisten loitTirjcn htoMa()iicnc ; .-:-ia snori- uilVi ja Riikka Kalliomanninen sekä. tntaivien iä^estM-h-s-v-in »nicn p»h- .miesten: tliaaillvtlielijäl Einil Lahti- d.-.lainisc>i. ja lämmittämisen siirtämi- ne». Janne ^ankrla, Janne Pekkala ja' fc»ta heidän >ja koulujen I-Vpilasten hoi- — 164 — täyteen nuoria miehiä ja joukossa joku vanhem pikin. Pöydällä on pyörryttävä paljous laseja ja juomia. Ja tässä on hänen uhrattava uhri viinin jumalalle parhaimpien toverien seurassa. Hän kaataa suuhurca syvin siemauksin kuten näkee toistenkin tekevän ja äskeinen huoli ja apeus on mennyt sen tien. Mutta juomilla on häneen hypnoottinen voima. Ne kuljettelevat häntä mu kanaan taikamaille. Aivot kuumenevat autuaasta lämmöstä ja veret säliköilyvät. Poskille kohoaa kaunis puna, silmät käyvät kuin syvemmiksi ja hermot saavat lujan ryhdikkäisyyden. Harry tuntee uusia voimia, näkyjä, mielikuvia tulvaavan sieluunsa lämpöisenä virtana, johon hän kokonaan hukkuu. Hän vitsailee ... laulaa ... juo veljenmaljoja ... pitää puheen ... juopi... juopi. Ympäristö kuumana, häikäisevänä, polttavana kietoo hänet aurinkosyliinsä ja kuiskii hänen kor viinsa hekumallisia sointuja. Hän näkee vain mustia frakkipukuja ... laajoja kiiltäviä rintamuksia ... nuoria kauniita kasvoja ... koreita pulloja ... suur-suuria kattokruunuja valo- maailmoinecn... ja kuulee laajan kuohuilevan puheenporinan, jonka seasta yks kaks kohoaa rie muitseva ylioppilaslaulu. Harry laskee ryöpsähtelevän ilovirran ensimäi- sessä viikinkipurrcssa, sillä hänen ympärillään istu- vät ryhmän etumaisimmat nuoret miehet. — 161 — jata erehdyksensä. Hyvät herrat! Juon tämän illan uusien kansanmielisten maljan. Tätä ennen oli hän puhunut jo laajasti kansal lisuusaatteesta ja näyttänyt historian tuomion edessä pettureiksi ne, jotka vastustavat ja halveksi vat oman kansansa kieltä ja mieltä. Siinä hän seisoi nuorison ympäröimänä ja kat soi ankaralla silmällä Harrya noin vain sattumalta siksi, että Harry oli saanut «kehotuspalkinnon* runoistaan. Mutta se tuima katse vieläkin poltti Harrya. Se kirpelöi hänen sielussaan ja veriä poltteli... polt teli. Ikäänkuin hän olisi juuri ollut se kirottu kan sansa petturi... se Juudas, joka möi jotain hui maavan kallista vieraalle ... Ja tuon manauspuheensa... tuon kiroustuo- mionsa saneli hän — Snellman — kuitenkin ruot siksi. Juuri tämä teki Harryyn lähtemättömän vaiku tuksen. Se ikäänkuin puri hänen verensä kylmiksi. Suu, joka puhui, vainosi sitä kieltä, jota pu hui! Jos Snellman olisi purkanut nuo ajatuksensa suomenkielellä, niin vaikutus häneenkin ... Har ryyn ... ei olisi ollut niin puolueettoman vaikut tava. Ruotsinkielen täytyi Snellmanillekin olla rakas. Sillä se oli hänen äidinkielensä. Ja vain silli kielellä voi hän, sen mukaan kuin Harry oli tie-