I.suvsntsin2 joulukuun 3 pmR As IZg — IM „Satakunnan" lukijoille. Se on nyt tehtämä. Pitkät ojat on tässä jo taisteltu ja tehty työtä siinä toisten puoluei de n meitä ivastaan omaamassa ristt tulessa, jonka alaisena koko suoma, lainen puolue hamasta enst alustan sa asti on työtä tehnyt ja nykyiseen asemaansa kohonnut. Tuttu on meille tämä asema ja kaikki lukijamme sen myös tuntemat. Mutta juuri tämä asema, tämä karkaisema oleminen toisten ristitulessa, se parhaiten to> distaa edustamamme aatesuunnan oikeutuksen. O a rohkaisemaa, oi» miellä kohottamaa tietää tämä ja tietää sen lisäksi, että nykhhetkelläkin, jolloin muitten puolueitten liitokset natisemat ja jolloin ne omat jo julki, seSti Mllisessä sodassa itseänsä was> taan, suomalainen puolue on ehyt ja kokonainen kuin ennenkin. Tämä ajanmerkkejä selittämä tosiasia sy'yt. täköön kaikki kansallismieliset sydäm met ja yhdistäköön kaikki moimot tarmokkaaseen työhön ja ponnistuk- siin suomalaisen puolueen oatteidm lopulliseen Voittoon saattamiseksi. Tämä suuri työ käy mahdolliseksi ainoastaan siten, että meitä yhdistä- wä lippu, oma paikkakunnallmen äänenkannattajamme kohotetaan y^ä korkeammalle liehumaan, yhä useam, man nähtämille, oppaaksi kansan kai kissa riennoissa, kansan kaikissa ker roksissa. Jokaiselle on epäilemättä selmää, että nykyaikana, jolloin yhteiskunncl, linen ja Valtiollinen elZmä maassam- me on entisestään kaikin puolin niin suuresti Vilkastunut ja kansalaisten osanotto siihen sekä sen seuraaminen on huomattamasti kasmanur, sano> malehti on yksityisen kansalaisen par hain tiedonantaja ja opastaja näissä asioissa. Sanomalehti on se peili, jossa kunkin aikakauden ja kunkin kansan elämä ja pyrkimykset m lm, mm ja marjoineen kumastumat j?ko himmeämmin tai kirkkaammin jokai sen nähtämäksi. 5 Jokainen meistä myöskin tietää ja .tuntee, että nykyiset uudet yhteiskun nalliset ja Valtiolliset olomme ja ennen kaikkea nykyinen Valtiollinen asemamme, joita turmiota ennusta wat ukkospilmet idästä päin yhä ja entistään synkempinä uhkaomat, waa timat, jopa pakottamalla pakottamat jokaisen kansalaisen seuraamaan ai, kaansa, ottamaan osaa yhteisten asi, ain käsittelyyn ja ratkaisuun. Matta mitenkä moi syrjäinen sy dänmaan mies, salon ja kormen osu, kas seurata ja äänellään ratkaista asioita, hän kun ei, kaukana keskus paikoista asuen, tunne niitä ja niiden syntyä? Löytyy ainoastaan yksi käytänröl linen keino tämän epäkohdan paran tamiseksi. Se on: sanomalehti joka kotiin! Sanomalehti tuo jokaiselle tiedot mukamimmin, nopeimmin, halmimmin ja parhaiten; tuo ne monipuolisina, selminä, täydellisinä, käottömalmiino. Käsitetään jo, miten tärkeätä yhteis, ten asiain kannalta on se, että sano malehti saapuu jokaiseen, pienim päänkin ihmisasuntoon. Jokainen meistä myöskin tietää, mitenkä suuri Vaikutusivalta yleensä painetulla sanalla on ihmisten keskuudessa. Oi, len yleisen mielipiteen ilmituojana ja tulkkina, se ohjaa heidän toimiaan.se johtaa heidän ajatuksiaan määrättyyn suuntaan, se näyttöä heille sen oikean tien, jota myöten on kuljettama. Kuta laajemmalle alalle ja kuta moi, makkaammin ja sitkeämmin, herkeä, mättä jotakin aatetta tai asiaa aje taan ja limitetään, sitä suuremmassa määrässä tempaa se kansan mukaansa ja sitä lukuisammat henkilöt liittymät sitä kannattamaan ja cuttamaan Pvrm kirje. 41. Wa'tuusmieSwaalin johdosta. — Työttömät ja w ttuustot. — Kotimaisen teoUisuudeu tuottei den armoa koettelemaan! Wiime torstaina suoritettiin mal, tuusmiesroaali. Ruotsalainen puolue moitti yhdistyneet, Suomalaisen ja nuorsuomalaisen puolueen. Ruotsinmielisten moitto ei kummin, kaan ollut mikään loistama, maan woi sen pitää PyrrhoS-ivoittona. Ensinnäkin on se heille simeellisesti masentama — siinä Vähässä mää rässä kuin oikeudelliset ja yleensä siveelliset katsantokannat saamat hei dän kes'uudessaan käsitystä ja toi mintaa määrätä — tappiolle joutu neiden suomalaisten ryhmien ehdok kaita kun äänesti kaksi kertaa niin suuri äänestäjäin joukko kuin ruotsin mielisten. Heidän moittonsa armoa ja merki tystä mähentää sekin, että he og tat- sioonissoan tekimät oikein kiihkoisia työtä. Heidän ..hantlankarinsa", ol koot ne fiiten olleet liepeille pyrki jöitä tai palkattuja käskyläisiä, juok- simat kuukausimääriä suomalaistenkin ääneZtä'äin luona ja houkutuksin, Valheellisuuteen sekä pakotukseen tur- ivaten Vaatimat näiden maltok rjoja. Siten heidän onnistuikin saoda noin eteenpäin. Toimemme ioka^en luki jamme käsittämän, miten tärkeätä on, että hänen oma lehtensä lemiää jokai seen kotiin, jokaiseen perheeseen teke mään hänen aatesuuntansa tunnetuksi ja hankkimaan sille lisää kannattajia. Kun kerron tämä tajutaan, niin pitää myöskin toimia sen mukaan. Suomalaiset seurat, Nuijat, Nais- järjestö Karhut, suomalaisen puolu een pa.kkakunnallisen Länenkannotta- jan „Satakunnan" yStämäi! Olet- teko tehneet moitamanne äänenkan nattajanne ..Satakunnan" levittämi seksi paikkakunnallanne? J>?ko leh, renne ..Satakunta" saapuu kaikkiin lähistössänne olemiin asuntoihin? Kun rehellisesti Vastaatte näihin kysymyksiin, niin tulee mostauS knm- ojankin olemaan kisltämZ. EM teistä joku Harma on jollekulle noa vurille simumennen suositellut kuntaa", mutta sen jälkeen jääny' toimettomaasi. Ehkä joku ostamies on pistäytynyt jossain lähipaikaSia lehteä tarjoamassa, muita sitten pa lannut kotiw.sa ja nyt odottaa siellä milloinka joku ehkä tulee häneltä lehteä tilaamaan. Ei niin. Jos tahdotte ajaa cat, teenne Voittoon, jos tahdotte, eitä tässä maassa suomalaisuus ja kansc> itse on kerran Vallitsema ja hallitse ma, niin lähtekää liikkeelle ja liikku kaa Väsymättä; elkää odottako, että aatteenne tulee tunnetuksi itsestään elkää. odottako tilaajia luoksenne, maan menkää itse heidän luok-easo ja ajakaa asiaanne niin kauan, kun nes saatte sen Voittoon. Nyt Vaalisikana on suomalaisen puolueen jokaisen jäsenen oltama muutenkin liikkeellä, samalla on ali tuiseSti ja yhä uudestaan, missä suinkin kanssaihmisen tapaa, tiedus teltavia, onko ..Satakunta" jo tilattu, ellei, niin neuAoin ja ohjein on opos- tettama lähimmäistään se heti teke mään. Ksman kilpailun aikana ei hymäkään tamara ota helpoSti kau. paksi käydäkseen, ellei sitä innokkaasti tarjota. Se on totta sanomalehtiin - km nähden. Katsokaa, kuinka Vasta- vuohelaiset tyrkyttämät lehtiänsä. M ksikä me mykkinä ja toimettomtno istuisimme, kun kuitenkin ainoastaan omat lehtemme edust mat medän katsantokantaa. Toiset käynät ja puhumat jokaisessa majassa lehtiensä puolesta. Ottak-a heistä ef.mertb ia käykää Viemään oma äänenki-n. nattojanne, oma lippunne jokaiselle naapurillenne. MaMaistelu on parhaillaan. Nyt mzoditaan myöskin susma!(-i'en puo lueen kaikkia jäseniä, niin miehiä kuin naisia, uutteraan Lyöhön ja t.imin- taon, Vaaditaan kamaan taisteluun mieliviteittensä ja makaumukiens puolesi. Tässä taistelussa on Teillä hymänä ja tehokkaana ulvust^jant^ ja aseena oma äänenkannattajanne „Satakur,ia". LeVittäkaä sits suä kaikkiaUt! Suomalaisen puolueen järjestöt, kokoontukaa järjestämään „Sa'oku^- nan" lemittämisiviminta pitäjänre joka kolkkaan. Se on nyt heti tehtä-uä. Aviottomat lapset. Lai»w«lmistel»k»»»«a» ehdo tuS laiksi. Senaattiin on jätetty lainwalmU- telukunnan ehdotus laiksi awio!ilton ulkopuc>lella syniyneistä lapsista Sen y'einen sunnin on s^ur^amo: Kysymys lainsääd äntö oimista awi> lttmn ulkopuolella syniyueitten laste- osemiiN parantomueksi on eri tttt,i' 'uutsissa ollut Sa'men k^nscuedu'- kunnan huom on eineenä senkin säi keen, kun osina koskema lain^äd^ntä kirjattiin 27 p:nä kesäk. 1873 anne tun asetuksen kautta. Kiellettämiss^ ei olekaan, että näiden asema monensa kohden kaipaa parannusta. I' maailmaan tulless^n omit laliset, jo den Vanhemmat eimät ole toisi mihityt, useimmissa tapauksissa Vall' sitä turmaa, jota muut lapset ttioä- lisesti saamat ja useimmiten hemtiös sota suomalaista äänestämään l s taansa. T^Zstä tulee makuutetuksi, kun muistaa, että ruotsalaisklla puo lueella V. 1906, jolloin kailki puo lueet o! timat maltuusmicsmaLliincs^, ja jolloin senkin puolueen äänestäjän, lukumäärä silloisen treraäyriper^sie^ mukaan oli luonnoViseSl km hiukci. nykyistä svurempi, oli äänestoj ä c-i- noastaan 220. Näiden, oiaksi luopioiden, osaksi nenästä Vedettyjen ja osaksi pakko- keinojen uhrien joukossa on sosiali demokraattisia johtomiehiä, jatka kiu santeosta tai riippuvaisuutensa Vuoksi ruotsinmielisistä rahamieh stä äänes- timät Viimemainittujen ehdokkaita. Sitten, kräitä suomalaisina pidettyjä liikemiebiä, jotka ruotsinmielisten ival taan päästyä toiirowat itsellecn ma- kean leiman päimiä n. s. miedompim Väkijuomien myymisen oikeuksien muodossa. Wielä, joitakuita liike- jo konttrri-avulaisia, joilta ruotsinmieli set isännät Vaatimalla maatiwat Valtakirjat. Suurista tukkukauvvi- aiSta rahallisesti riippumia piiku- kauppiaita y. m. Kun tästä sadan suomalaisen ää nestäjän lisästä huolimatta, heidän moittonsa ei ollut sen suurempi ku n se ol>, osottaa se, että yh'y^eet suo malaiset ryhmät Voimat olla sammut tamaansa ääni- jä äänestäjämäärään tyytyväisiä. Samalla se selmän sei- mästi miittoa siihen, että ny°y'sen, ruotsinmielisille niin perin edullisen saamat kaswaa mailla Vanhempiensa hoitoa ja huolenpiroa. Täötä onkin ollut seurauksena, että, imMi tilasto näyttää, näiden taSten kuolemaisuus, marsink.n ensimäisinä tkämuosina, on paljon suurempi kuin emioltttoSsa syntyneitten lasten, sekä että merro. ien suun prosenttimäärä amiolnton ulkopuolella syntyneistä lcpsista on maipvnu? paheisiin ja rikoksiin. Tostn riippuu räden lasten tila esittein asianhaaroista, joiden korjaaminen et ote l'U:>sSä'.lljäili Vallassa. Mutta suurempi welm?llisuus nöijttää yh teiskunnalla oleman koettaa nnilä aloi-la, m'Lsä se on Lista, li«- w?!-tää M konaa uleimmit'7a owiottom?on syr, typerää.', mi?ä!i f? käy pämsä ui- raamitpa mu:t-? yh.eistunncn tärkei?» siweellisyy?ws7, toisia e uja. PeriNtSs^ke»^. Seikka, joka nmioluivn vlkspuolellr. iqniqneitä lopfia lainsää' dSnnön korjaamisessa etufij-ösa kiin nittää huomict». on ?y'yn:ys näiden lasten mkeudzUtiesra assr^asrii y'een!i, ja erittSi^kln yo-dän perin'ö-»keud?s- taan. LainrozImistelukuNta ei els havain nut rnitäZn epuliy^S sichen nähden, että amioUiset ja armottomat tavset oscietsan yhden^-ertaisiksi, mitä iu!ee p?rir>!öoikeu:een äidin za äidin- puoliSten sukulaisten iälkeen. M>tä taas tules kqsqmyNeen amio- liiton ulkopuolella syntyneen lc>pse? Nkeu^aseniaStc; isään nävden,näyttää oerm:öM'eus isän km jälkeen wo!ta MIN erälllä edellytyksillä myöntää. Tärkein nSisiS edeLytvkst?:S o^. ft. että on olemassa tarveelliSto Var muutta W2dt^ise!l psrinlMMtäjö» "yydeStä psrir-nöi-fcoja» li-lueen. Tähän Niiden on 'uunan Ia<7timaK!ä lakichdotukit/lz maatimus perintöoikeuden myöridnii- ies ä ami, lat-'n u ko?uolel'a syvty. neelle lapselle isänsä zäikeen kokoi.aan erotettu tuollaisen l pseu ela.u?- ja kuSVatuZLxlls koskemasi kanteesia sekä niin t- dicteluun ?schde^ kuir> muutoinki-l pantu erinäisten edelly» ty^e-, r.craan. Mira todi^tesukysymnk'een tule?, on tarpeellinen marm^us '.svizdesiä er sin- näkin katssitu cl?w?n olemassi?, kun isä w?pau5!a tat.doL'.a--'N vaneiutta» malla sii ä merk-.nnän kirkondrjacn '<nkka viuutoin tc--:eens5Lt?maStt, esi^. julkisen not rin, rekisterinpitäjän roikta mui-n iviranomcilsen luc-n - o?; lunnuöt"ll!.t lavien omok>e?n. Mu t' sekin isyyden selwi'y?, mikämak-.«'j:n omasm meneitelyKtZ riippum".:.: V0'dvn esiti'ä o'/ei?d.'^ssauttne olll? la^dultäan N'in ja >itowa, euä >sLyd?stä täytvy kattoa llem n ^le- m^sa. EdeuS l vsu't?:-n nähden r^les l^iiedd unisen Minaa? on ul''nvi:o!clla lap^e oeri',t3o'kcus iiän jäi-een se?ä siiio n kuin i-ä on mc,ini!'.:l1a tcw?lla t-- ?eenia^iewZSti t'!r.nu^t^riut lapien om^k??eii. kuin silloin'in k-n iuom'o> ^?uw, erityisestä wa umukie^to, on juli.-tc-ut l.-ysxn U'ön isän iäi^e^. Se!-^".cu ;'u!ik^» ;>.i'vn »oi t>^k;>chdo:'./sen mu'-'.'- t pah^^i !>!iio^ä!-^n i'ön e i-ic 'M sillä cd^y vkj.-lla, että iiunS o;- -öydekise^S tod>'-e?u ia selw'tetty ' ettei >sä makaamisen t>-p^h:ue>sa r»'ut nSiMisiss--. Oleellinen m^rki ys amiolii^u kopuo!ella syi'lyiieitren la ase ma n nshden on i>"Rö f.bö !e k !i!-, m ii-n kysymys zuokn-ten ! r- ^ud,s-a h-.'ilovn iick.i e!atuk>een '' kaSividiks??-' on j,?rie?t?'y. Mi amioUomaiit alaikäinen d, !- >.e. ei 1731 m?l' de ikipa oU:»t tä''c- er:misiä sään? S"ä VZötoin i''ä ää holkouste,n!x»:c- l9 pn ä elc?. 1890 onrettu laki, e a äidii pitää olla oivioluton vlk. v> o- ?lla syntyneen lapsenko loillir en h !- ho.-ija, ellei sikeu-'- katso H5wä Nidei ''.ivlii- ttom kst. K s'a 0i-'U'!l-!o? alkornolell'.! syptvneiiten L»tej'' tamallisesti ci woida xi°'ää tu- lla: scen toimeen s?piwii'o, ja l't ysn '"zchen kantaan, jslls ?'öitten maitten. ?kmerki'st Sutsan lain!öödäntZ tä^d a^---w on ka?-s r-kdi-5ku!'- na^ka mncdiitu, että ti-.om'» ».utmcr. t-?'si määrätä erityli.en l: jo- kais^ii- ow!ol<iwk '.itkopuoZ^La syn'y- Se?ai^n järse^li-k-en tark^itulien. muka,suu'ta ma?'aan p^hu?a: kui tenkin u'ect syyt. Kun >?wio?!!to" iittovuolella mc-aKsamme wul-,sittain svmyq leitssmSitätuhatt!? laSk-, kS- io-fi ylen m^ikk^ksi i"!?- ku'!?Nn soo-ma d^lhooj'. Kiin näi?ä lav?et Laillisesti oivat u-ailla m^.r<-l- iituutia, ei myäskäLn olisi odotetta- w'na mitään konvau??-! Luoplaoiui- sesta holl^oojcntoimesta. m^ro^krustsen V-nmassa oll^-sakin, m-^liin osaa ottaneilla suoma! nsilln ryhcn-.llZ on syytä tci«oriik.-.-'lla mte- 'e2ä ajatella mastaisia Vaaleja. N i- den keskuudessa jäi mielä paNon ää- nestSjiä Vaalista pois. E,Menulla perusteellisempi agtatsiooni ja huo> l llisempi silmällävito, j^tta ein?ät ruotsinmieliset saisi käytettämäkseen saomolaisten maltuk^rjoja ja Voitto satutetaan! Ruotsinmielisien saamuttama Voitto antaa heille taas jckjibn aikaa kun nallisen yksin mallan täällä. Mitä ikämiä seurauksia siitä tul-ekin olemaan, niin sosialidemokraattisen puolueen johtajat ja nimenomaan S>>sialidem>'kraatti«?ehti siitä omat edeswas'uuSsa. Ne, ensinnä, auttoi- wat ruotiimmklisiä saomi-an suuren mallaniisäyksen aikaan saamilla nai- dm kanssa yhdesiä nzer^äyriperus- teen kcr-tetuksi. Toiseksi, ne nyt suo ritetun maalin edellä kaikin kem in kielsimät puoliielaisiaan auttamasta tuomalaisia rylimiä maalissa, mielapä suorastaon toimittimat joitukl» Lmiiä ruo!si»miel sten ehdolkaidsn hymäksi. S?sialist'j'htajat ja Sosialidsinc- kr?a!t! omat saaneet, mitä ow< t rnr- täneet. Nyt vivut ruotsinmie!iftt Vallassa ja moimat tehdä, mitä h-itä haluttaa. Olisipa hiu?ka» iie!ää, kuinki rai'- ma nen lu ? näille ,,'osialiSmin" edus- tajille rilkaidm pöydiltä on amuZtuk- EdellSesitettyyn katsoen sisältää lakiehdi us, eitä jokaiseen kuntaan asetettaisiin kohtuullista palkkiota nastaan tarpeellinen mä^rä sopimia kenkilöitä — miediä tai naisia — holhouSlauLokunnan silmälläpidon alc-isina hoitamaan sellaisten amioln ton ulkopuolella syntyneiuen lasten asioita, joilla ei ole d-^lhooj^o, sekä maksutta olemian tuollc-isten laSien S'delle awullisina hedän etujensa malmomiseSsa. Lakiedd?tu'sen mu kaan ei l-psenhoitomtehillä olisi edus- m'esoikeutta ammliitcn ulkopuolella si; y"e,si n lapsiin nähden, waon nämä edellken äit-evsä sil li d n 1' ho don a!nift'si, el'.ei h li tc'u'ta lak:eddoiukse??^ i^de t^.1 n xcrusteiden wuk?an kat soisi tarpeeuiselsi toimittaa heille vööratym erityisen hvldvoj?;». Lop- senboi.omiesten lulifi, saatu,iän tiedon -?mioliiton ulkopuolella topahtuneesia äitiyd-Aä ja syinu yksiltä koettaa oikions^LdZ ijmoi'eun mak^ioicin k'v?sa sorimuS itnydeS'ä sodtumnn Mt-li-olliiuussiin nSbden sekä muutoin kin mvkiuita LlvuStaa puheensi-nftc» ä.tkjS Heidiin ja lasten oikeuden mur teen ottamisessa. (Jatketaan). — TyöwäeLs«oj?lssl»ki. Se- «aatij-sa esiteltiin eilen kenraalikumer- «öör?n kirjsiNiä, jossa senaatilta u?aa- di:-.-an lausuntoa eduskunnan alamei- se>5a n:^Zlau'sz^ta annolliften esityk» s?en osetukjeksi ammattimaaralta suo jelemisesta ja päätti senaatti lausun nossasi, eittää eduHkunnun hyväksy män ehditulj^ asetukseksi ammatti- maacaita suojelemisesta mcchivistetta- W,^si. Kut-n muistetaan antoi teollisuus- halluuS siitä epää-sält lausunnon. — Ä^iiveellistztzsttzs» atsuS tamiuen. Edu^kannan alamaisen anomuksen johdin ta 59,000 mkn mää ränhän myöntämisiä simeellisyyS- iyö:ä n?ur^.zn pääkaupungissa ja maamme maissa suure»missa kau» purgxi^sa a-itamsssaon lausunnossa p!'cl:aa H5-icen läänin w. t. kumer- Röör: eduskunnan snomusia. — Me»s!ä'ste» si'e»det T«s«eSs«. Pjinoeta on G. Ä. Ed!ui d u !?s^k»'.chl!ön kusi.nnuks.lla ^m^^ynyt Zk>ih?o'e-t Nia-e tä: „W e- naläiSten oikeuksista Suo ni e s s a; T rws:elu kenarikurnon min^'eri!i?uwos:on edd tutseSta »mui den We- äjän alara: iZle'i s«a'tam> o'.keu'sien puo'est'- vhdenmer öi siksi Suorien kanini, isten kanssa". T>^n»-'t-.n:.'t R. A W:ed?, K. I. ^ äh b rg, E. Esti nd r j.i F. O W hk ^ss.', j - . kusitloä 59 - siw': , ,-ii le ^jäl ensin i esi-1 iy seu en Iäisten ciieuksia k z'kx.! wcs u tähänastisesta lainsäädännöstä s ja ien jätteen arw-)?teli^, kdi-llä moi- s n,t «'a w?7-äläi e? ä !-.k:ebdc»!U'1is:c. Z W h''on h:n»a on 1 mk 25 p. — 'Las-KKiHSpavs «»pajatS» j Lilaisuuk^-??.?. t>»nnet'ua t '-n t»nr ^:tk-.'.werkiöön js Vuoden oj.-.n ' kiel^lTiut der, vn^-n sen aro-j^ie- ti.^^suuisiss >. Muille o^^elm^n m.'- r i!le ei Z-ä:^ä<'.n ole k mcl.tä- »l it-v ä i« >u kuja panna. !iia Turusia PU kunnan t-i!o'uu s> nnu7tciina suutarier, crpa- jo!«m: ykteyde sä yr^etnm suoritta ohjelmanumerot run^-nia, sunto j i ? kuplett'!oulu, ki-lsi se-, poii si ja mi- > kali l>ä>i" on saanut tietää, ? s,n oi tekenä'!?ä sen kuiverröörin mää- räy sen peru«-tee'.Za. « - N-tiseutvtutkimukfe» edis-' Senaatissa e ^telraii -ors- l tai-!-; känrualikumerriöör n knj!?. josia j :? ään sznanttn 1>usuntoa edu^- j ?>-'nmukft'? jobdsSta. Niä Suo- ' !/ -sev ututkimuks,!.-. k^k>!<-ll>o!ic' !- lls Mvönr.t^uisiin lO tO» mk l 'st kottseulatut- i 3 n :- L ^-ii"-ri--5sa!?n sen-ratti reriaa', teess^ p!^l'a^ n?a -ii u>i määränhän in::önt^M"'tä ja pyytää sa, d? oitaa s?n men"arwioon, jrs Vaitioncvarot sen sa'^Z^t. ^ — o?is7clew»ll? i Nu^risvlittsLs tuim:ii!i niu edis-i tämttetsi on senaattl kä?uöworoi<!-! t an mrö.Uäi vt k-?ta kaikkiaan 5M0 ' M. se?'^. x^lkin-okst miskattu t. i aiotaan Sosi >u5tijohtaiat owat miime muc- sina toim!n'ai.sa kautta suures i mai- luit^.neet työttömyyden lisiäniymileen. Kun jo'u l^i!e- i'.i teollisuusyritys on sllo!» alkuun, omat be olleet mrö' paikalla n^!l:niit yllyttämään työvä estöä lakkoihin j^ rettelöihin. J^iyö- wöeSiö on reUklö:ryt, tehnizt muh- d tlomia Vaatimuksia ji pannut toi meen lakkoja. Seurauksena tästä on ollut, että monet yritykset omat rau enneet ja, M'kä pahempi, haluttomuus ja ps^ko rvhtyä uusiin on tullut ai- M2N yleiseksi. Työ iömyys onkin talmi talmelta lilääntyiiyt ja puute sen mukana. Näin tavohtue?sa virat työttömät säännöllisesti tatu-isin alkaneet tur- ivata kaupungin Valtuustoihin työtä tai alustusta saod kseen. Tämä maltuuStoihin turu-uaminen on yhä e-^emlnÄn ja enemmän muuttunut ikäänkuin luonnolliseksi osioksi. On jo alkanut pääZta w.,l aan jonkunlainen hu->le tomnus työttömyyteen ja työ- w! teip.in katsoen, koska kerran pah'm- uian t.-pz^klcn Maralta wo'di n tur- M>utua maltuustoihin. T:5 ä näkyy jo päästyn niin pit källe, että pidetään oikeutena moatia kaupungin ?unn--llishallintoa haukN- m ^.n Livust. s a j - työ^ä työt!ömäin j-zuk-ills. Mutta ennen kuulumatonta on, että tällaista Vaatimusta tuetaan — Htzläsvyi on senaatti Helsin. gin polnsilaitolsen ent. sihteerin N Arosoffin anomuisen saoda lahjapalk- kiota kerta kaitk:aan 3,009 mk ja 3.099 mkn elinkautisen eläkkeen, koska A. on syytteesiä wirkawirheeStä. Samoin on senaatti hylännvt eut. komis. Oulun poliisilaitoksessa I Hä mäläisen anomuksen, että hänelle myönnettäisiin 19 999 mkn kormauS Virkansa menettämisestä. — Elawie«k»wie» teatterie» ohjelmat. Senaatissa esiteltiin t k 1 pnä Uudenmaan läänin kumer- - öörin kirjelmä „Kolmiso!ntu"-nimj. sen Witeenharrastajai7. yhdistnksen wali'.sema toimikunnan pyynnön joh- doSta, että Helsingin kaupungissa toi mimien elämisnkumien ohjetmat tuli- simat erityisen tarkastuksen alaisiksi sekä tämän yhteydessä useiden eiä- Vienkiimi-n teatterien omiStajain ala mainen kirjetmä, koSkema edellämai nittua tarkastuspa. Asian johdosta päätti sen-atti cnnettaivoksi löhempiS inaäräykstö, joita lailkisn kuuierr öö rien kautta IShetetZän koiktien kau punkien potlisilaiioksille, jc>it!?n tulee malwoa, että näitä määräyksiä nou datetaan. ?»«z f. M ..Kaksi slandaelia". Täkä-ätselle maistraatille on sa' punut kuloernöZri B^rg^iströmin j? Iään^z"he?ri Migrenin allekirjoit tama Viime marraskuun 29 pnä pä mätty ruotsiksi kirjoitettu näm kuuluja kirje: ..Olutpanimon om'stajan K. F. Grö^.^ollm ja Bickmanin panimo os keyhl ön täällä tekemin anomuksen johdosta s^di peruuie u si lääni entisen kiimernöörin marr Skuun 24 pnä 19l)3 wahwistama kieid? myy mästä olutta ja muita maL?sjuoa-.i.'> Poria olutpanimoidm myymälöiltä luulen öisin ja juklapäimii-n kdelli senä päimäna, olen nnnä m cän ^n- c- mollani p iäiökseltä — si-.lzm näh den että Keis. Senaatti on Viime tliu?okuun 25 pnä antamassaan pää- iökseSlä, m>kä koskee sam.'.llcis!a u!e ttä myy'-!:kieltua myymäsiä olutta Turun o u panimoiden myymä ö 'tä, selUiä' yt, eirn tuollainen olner ni!i.'yn'i- ne!ia perusiil wk in — peruuttoniit mainitun kiellä; m kä m :^tr a'ille t-edo!ii ja M-s-cde- ol-i'. MJr»'.ti-'i?euksie?i st-uraama'si k??d-isi muode^st tapaliiu:-c!7sa luomut^ksessa n udttett'.vaksi täten ilmoitetaan." Lu^lia?ra'>!i ei kumernööri tied^, e tä tcssä kaupungissa on iv:'mas'a Ks s. Senaatin 1996 muodin alusia mäam'! tällainen kielto myymä-tä -nallasju mia sanottuina päimiiiä, jonka kiellon johdosta täkä!äi''et olut- pan mojen omistcjat on? t lcnge etut sakkoonkin kun omat yr. ttäme° '.iilt. a r kkoi ja myydä mollaSiuomia l?!> maniaisin. Porin olittp.mmo^u om's"j t malittiVtt nimi:tä'n entisen k'!wer öörin nntan^n k',lZon jahd s a s-.n -cttim, joka — ollen ni lä „Me- ch ll,i'n senaait." - hylkäsi w l>t!-k- len. Olisikohan luVkrnööci siis -.i- keut t'u s-naaim antam n !i»llon peruuttama'.n ? Jos nyky!'-cu 'e- no-> ti, jonka j'lk:ä tU«ernööc: B g^Uröm näkyy j^r^a-an, cr.^n ku-ncniiut oli-e.myyni ^ello i Turun o?u mvpn-ä öihin nähden, ei se an a- kaan nvelä cl? ant anut läu ^'s'a pää töspä Porm o!ut?nyymä!ö d^n s hieei». Ja nink-^UVan kun ftll.inm päZiös on sena7.tiss^ tekealä "ä, ji llaisen pcä- tökse,: tekemistä ei muuten kukella kiiniiialla eräilläkään, ei Turun lää nin kumernöörillä moi olla oikeutta mennä mestaroimaan ..Mcchelin se- naatin" pää öisiä. Täv!ä m'.is!r,'.at!lls su- pune>s.'n kirjeestä hamaitaan mrö^'in, ette:wst k^m.-rrööci Borq-nströ n ji 'ääi-i::- sib'eeri W gren häM-le rik'o i moi- massi-olemaa k.eli^setl-sta. T^mS kirie on kirj iilettu ruotsiksi, Vaikka ylemmän miranomi iien tulee kirjoit- '7ess>an alemmalle Virim^ma^sille, käyttää alemman mir momaiien u-irw- k e?tä, mikä täällä kuun^lliskielen mu kaan on ainakin mielä suoman- kicli. z i-hkaukstn rikollisiin keinoihin turmaa- »nisesta, ellei Vaatimusta huomioon nkttaisi. Tiimmö sellä tamattomalla tamalla omat kamminkin menetelleet täkäläisi-t työitömät anomuksessaan, jonka he om tt maltuuSt^lle jättäneet. Koko anomus on laodittu perin töykeään ja n>aatiwaan muotoon. Mu ta siihenkään ei mielä o!e tvy- dytty, maan on uhattu ryhtyä lait- tomun tekoihin, jos ei pyydettyä amustusta saoda. Tällainen esiintyminen on mitä an karimmin tuomittama ja on omansa Vähentämään Valtuuston halua käy dä moisen anomuksen perusteella asiaa harkitsemaan. Ei wci muuten samalla kyllin ih metellä tätä muotuista työttömyyden johd?sta kunnLllistin Vuohin tur- lvautumista, kun ottaa huomioon, että m amme työnä>stön waltawLn suuri osa on sosiat demokraattisten jchraiain yllytyksestä ja harhaan mie- mniä ollut osaltaan cnvustainos^a tcö- ja liikealojen huonontamista ja kansclaistm uutteruuden, kunnian- lunron ja itsensä auttamiftn halun hälvittämistä. JhNe:te?y^ yhä lisää ne suhteclli- se ti suuret summat, jotka toömäesiö pu'lue-recoina ja Lla-ormoisten työ- wäeriyhdistyS!en t?ajusti uusiintumien humien kaiinattamisen muodissa uh raa l uskojen sosi ilistijohtajien ja ogi- taattorien palkkaamiseksi. WaltuusmLeswaali, joka täällä miime torstaina toimitet tiin, tuotti ruo sinmiel,sille moi on. RaaStumankokouksen clkcessa teki kir- jcpainonomistoja E. M^hlstein use- oita muistutuksia maaliluctteloa was- roan, joiden johdosta maistraatti poisti äänestyslistasta 39 n.meä Waoliin ottimat osaa suomalainen ja nuorsuomalainen puolue yhteisl s- talla sekä ruotsalaiset omallaan. So- sialiSt t tadt^imat noudattaen jokia- i-ensa päähänpistoa auttaa taas ker ran ruo salaista Voittoon ja onnistui- rvatkm siinä. W:aZi oli kaiken rä'w6ä «zilkas. Pitkiin jonoihin järjestyneirä s^mat muu amot wano'a toista tnntw Sä- nept-Bmurrooan. Maalin tul. Z saa tiin klo Vs 11 aikaon i. lasketuksi jc tuliiva! seuraamat 19rul-lsi^mieiiSten listalla ollutta ehdokasta Valitu ksi saaden seuraamat äänimäärät: Edw. Wal!eniuZ (jonka nimi oli kai killa listoille) 7,101 ää"tä H. A. Lucarder 4,183 „ G. Manninen 4,15>7 „ F. A. Juselius 4,L>?9 „ Hielmmsn 4M3 „ G. M dbzm 4M0 .. Hj. Idman 4.M7 .. R. M^dlrooZ 3 993 ., K. Siälil 3,997 „ K I Olin 3,859 „ Suomalaisen puolueen ja nuorsuo malaisten yhteislistalla olleet ehdok kaat saimat: 3,444 ääntä 3.399 .. 3,3't4 .. 3.276 .. "M? .. 3.247 „ 3.220 .. 3.229 .. 3.094 .. M. Latma R. Pippingsköld W. Armekari K. R-:o?a L. H. Sandelin K. Sj-irH A. Aronen I. K. E oranta W. Br ftlt Hajaääniä saimat m. m. A, A'm- qmijt 25. K. G. Ollonqmitt 22. N. Sampo 19, M L htinen 17, F. E Köizler 14, I. E. GrZi^cm 13. A. Aarnisalo 11, M. L>'hznus 19, I Lasinen 9. C. von R^l,au'en 4. Ru->t5'-! isten ehd'tk"ita oän-si! nom 359 ja suomalasten noin 799. W r-llm?n wa?lin tutos ilmstte- raan maanantaina klo 12 a. p. — S»o»eu pa»?i» Por!» h»erakonttsr!» dtskonttokcmitean jäsen,k>i o-"«t pankkia-aliuusm ehet mu d ksi 1911 määräiineet tuom . ri TK. L Eck n ja kc.upp.cs Cl. G vZ" R tz iiiseniu leka m .razäse.'>iksi kauo- vias F A. Jussli 'ksen ja taupurg n- tamre>r! I. Lnneb rgin. — H»«bfe-y«o!i?oids« lsb- ha to. H?ech-wai?o ol- u.t ! 5M0 markan s : .r..'s'a lääke- i'et ell^ ä m^.tt^-apuv hau Humb e- puoiiso d?u lahjoitusraha» o^iz oro^t eilen päättyneen h^kvojan k»l> e^-sa k veneet läaket. ja kirurgian tnhtrri B. H Jägenoos, sekä lääke', lisensi aatit I. W. Sorck ja K. T'gnsttdt — Eli«?ei«ottm itussia. K- neenkän täjän maimo Cestlia Wiih.'l' a W l .nder täältä ttm-ntti maiö- trustille torstaina olka^inla seka > -i-arakaupan. Samoin ilmo tii meri mies Johan Alfred Gr-nbcrg alk/- m.-usa sekatamoraravpan. — Aseide«t»»utikie!to ja maa» ka»pvias!uut ». K ert^ ir- i'-e^!>-.än ku:k,lle maan ki-.uvpayhdiS- ti ksille on Suomen kauponma!i'i^s- ku^n^ii ke^kusmcl^^uitt.i kn>'Mi!i>ii!> NUt siilä että Vi^d^t: l9i'-6 - l''",en wi-osit!c"n ja ccn 19- 9 s-^aika Suomen la'nsäädäntö:ärjes yks S'ä on :ultt,i?iu kielto er.koislen ampuma- . rpeiden maohantuomikesta. Mai nit'u k^lt , on wime syyskvuss-i ^ diötettu, muta t lia kertaa ke,sar kun-, nau m-.nisterineulv sion arm^ll^se-ti mahiviStemn päätötsen nojalla ja siis huomtafnottsmatta Suomen lainsää- läi'iis!> :m.'pp te d'n laillista mustl^ja. Näyttää sil^ä ku>n la»min>qv--nä^.' ky y : yk'?n laillinen järjestämäeu olin tt-hdotiu sicdi ai'aan selkkauksia, j^ s^i s tt iset ky'elewät lem^tt^mii-a, mi- bin suuntaan kehitns tu>ee ku 'em' n. Tähän nä!id'.'N ia kun kilumyz ait^ den kantamisesta ja kar.'tä>nis.s ä maassa ci ol«- l ini'ädäntö:i,-rä jä?- ftste^v, on Suomen k^upxa^,k>uu?- ?'>!NN!'N kesku-Nv.iliokuii^a kalsciNitt ki^aT-h i. r >:n ^'. atuna^ä, että n:a- n k..uvvias?unw, jon?a -'uj'r kysqmvk- seZsä olema asia Meise^j fo?-ke-, omasca t, hdosiaan määräisi toiminto taman. jok - moist edkä:^'ä se!kki>u's.'t ja h-.itat, jo den oloisiksi mir m^m ä- set ji liike.na-zi!'k'.a koko :naa-i ivadin- gsksi lu!isiwat, siinä tapoFs^sa, -'tä i>llaiöien ase den ja amoumatarpe'deK kuletu^-t^ harioitettaisiin, j^'>.a kiel lolla puhutaan. Zlim t SmiMV Z^U7LZsa Eerili?ta:u g. Puh. Omisrajat: HoMio''eudenvola?io . kln>'. ia HcM^ikeudrn' kaa--i^n sauiei! Saar^ijnlu KeskuSmaliokunia ehdottaa siic-, että sille, kuten la^ak-dM, waiu,mskar- ma -n kauppiasyhdistykset yhiyisiirät o lle y. m. ktrjctt^aau n. k. lai- seuraamaan lausuntoon asiastt-, ni- mittä>n: että, ivoikka mr.me Vuosina wv' ja ampumat rpettten kielto ei ole dis etiu laillisesti sitomassa ^u..d^sl^ maan kauvviaiden kuitenvm maan kauppiaiden :ar?ow mättää tuoma sclla:sii aft::2 ja ampun — TaSsoatj-s-5ML?en tz^di^- ttzkse» 5otou!se?s-? eilen ^ illa^' malst-ri E. G:!>ni?-J>!nc:ii?mi aiu^tt kysy?.y?ftn koul- jen luki.-ajc«ts. Sitä seuravneeisa kzsku.-telu^sa kävi ilmi, että täällä niin-um mnu^llckin on erotuksia olsm-is-a. I)l-:en!ä kanna tettiin sitä järjestelmää, että acm:> päiwin lukttaisii'? 3 ja ^tapäiwin 2 Jotta - tuntia. y?-:is«mmÄsi, pSäisitttn !an- sakculujen cxett^^^ton pu-lesn to> momLks-lla, et!Z he vttSisiuM osi n jahdsSta kcskus-elFakcu!???, -s^s- lasten u»czrh?mmat j: muu yleisö möisi lausua i-ielipt^en^ä ' si ?sa. tt: ..e u'.: i' -a julmat, vw.-ti rshten L H, ^ S rdeli.i. AsiÄia keckuste?:La?-ä5t' ^ y'id Siys kc-nn.-tti.aa ..L^otmisointu" 'tmisen yhd'-.'tgk'en tekemiä ehd. M:.d::si V^lokum^^.- Uu'o R.' d d'i-- ia s.il^r: Ä. — Po?i» <wSAh^v) ?aZ5n va»7t» tjär.n-?tSn tokcuks:'-s-> W. 39 p:nä m^vtt-in pank>.a «ann ««-'stkst 1911-15 olut.cht il j 't z '!t i .. loi- i0s! sta i.L-.knZkortUe» ci'emestl-). jotka ta tkl riiime^tääi'. joulu?. 6 p -a jäte- . tään kattia Vastoen ajunnonpää- mcssa ollut «r?SnlzatuiS!«n aseinen. miet-isie. Näiden stt'?n vsitinmutci- w''ce rcastatc» »tt-sä !ö?'v^iin J-'s asennon päämus - htoa jondr.laisi? iei:-i:tykS?ä. woi ien jc- yan tu°it^.: ja numero ö-lt-n »snut» eu-ä h-.nuiökor- '-.'s?. Myös i .'ijc idni ^'Siu?otii>uLs c", kut-tar!',u'set!'!i antoa tarp^ll^a odj^ta i-?ä m.yö5 tZr.t ää ko?'it, n-Z.!:n krti Zirjöl--5ta!lo ruut-uu. So'ä vsuntok-.rttt että k:?.k l-lk^r-it t täy'!ttäiaät niid-m oiosi-d-e-k-n znu'a'«, jot?a wsi1i:se»at kls 12 yöuä lv.Sten jculuiuun 7:^ä pä.u^Zä. Jakoinen henki>ö p..ilkeu?sztta, ?»'« :<:5ö.n rn lcZ-v^lucen rajojm si!Z. puateua, on w!r^t'äWä, huu!i»»ra!ta siitä onko h-:n poitfakun» nan henki- ja kir^on?i^io''csa mol »ikii ;n i.7ka hän esttwa t'?ä!.ä mc--?g ei. j.'-tki e?n?tt tätä keuonlrön- z- "''i kuollset WL nect tc-vku- ^ > -aI,.-cU2 tai mainitun keUsiityönrin la.^ual-^sZs s?apus.e:t, sekä »"--"'-.icpäin svntyn?'.! lapie: eimat tule lokluSsa lukuLno:ettow-!si, l rsir?.:u?-tZ:a kui-?nksn, että hsn- j -;?s o:?ctt 'cskual^ella asu- / r.-ui.l.- !aSku''?L^nA cmat poissa, au ii' :^'n c.-uni.i'c r''echw u-a«n ei n. LaAi"-a'u-:-^a osn??a'si :,.lsot..t:n ö, i:"a moi pitää tnatkuöle- luetaan siten esim. n ?>u^'.ä5sa,pai?- c.cna 'o^^äki, wsr.giL an j.'n. e. Asu!,^'^r'in siuuLa on '. -o"i ^-'.t !äh«n- Te „H?nki- 'öt !-"t:!l.an tal^uskun.-ä.-tau, huo mioon cttaraasla, että jakoinen talous- ux-ta cratctacn idkllike-Z-Z yhd-n ri- -i"i> i ja s-lmällä W.'maLn". T'''a ta^k.atetcan rerh^itä t< i hniki- 'ä tä, j- ika asum:t i M'?>a kua-ieus- tc' >, j: Li-M niin on l ^ta, vide- 'itä-t n- -ä^. jotka nm, t samassa -r, i b" ä K^^kun'i^a ja pi- d^'ä".-z r„',5k,^-zman pcäm e^tä ta- l ;.''em-'ed!!nä H«:kilöt, ./si-.rat icmai-sa ciunnosis, eri ruokckuntiin, eri talouskunnan, inxa - <i nnon pääm'es sc-e yd>?n n „Oli'?ii'- asunto» ja a -'äk- t:äy- ämileisi", ja saa li.':s^.n !.-.iw?Mu!sz-', että ku» ?'.ii , kor::i-°n ^äyttcmisen moka- ianta ?a.ina!ta cilä niibin !'rjcuci, - wz?ak'> u, vitaa Pi?izsu, jout.?. 1 pnä 1919. T. N. ö i i i" ! ^ . Gr ! Th. n M. <na.- i., t t. h^.ri a-. L a az ksi VLl>tt".n i ro: i d-cken, k -!t or'.btl A U Eck, ^ i^-7.'U^ ''-riB o I'- .. (5 n 'i. Li'.. j >^!eusr. ./.in 5t <s:e 'i: ralls cpte-ka?! B. Sat-dblon: ja Vara tuomari B. P?i'c'- e. — ZS»v2«t. Kc.n^.' u! jÄcr S slmL Sofie Grönl kuoki täällä V-'-:.? Lor5'..:-i-a '-Uh^k?:U!N:',-'ZöN 54 uv W ii.'.aja ol: synty',':)'. P.-iNS'?. tc-z,,'nz on r-atn-ija t. unin< t mä<'lä, 'r,' !-! i- O?e^» a s,:lä i>t a a, cd.^..i 1834 c7. — Waa»i-aA?'vp;»a. 5?^uv» pios F, A. J>!ie.i:-s ^-'r>'?:L an. myy nyt omisttmansa Jän'kse.il:nna-nim^ 'en maat-lan Tvu'v! ,n ouäj,slä 199,9g9 mk-, n kaurp h-nnasto : om'.sto'.a H. G. P imalle Lr-pelta. Z)rjji-Koitkj-ki ji hla« ?»«ta tvkoontuu tänään lau^ziiai a kello 7 i. Kans-alli-.kotiin. Havm,! Job'ism sccVuitama. — Pori» wä-»ltrjsit,ts to'm,t>:iLan p s o:, L W. H.'ggström;n P r^-s szurcaaiLtt,: M i>an, n'L??ia t. k. 5 vnä A:tta- lao o, Rucsi iiMi, Hy.ue ä ja T).i- ?ac>. Tusraina t. k. 6 pnä Ly az ä. Uy ter!. Koken'äenicari ji, K^:.t>m.:!k'.'N.' t. k. 7 anä ^uumi- r-ai-en. Pceimiili, 's-acsi, Pi>-t> niemi, TuorSniemi jz Riuma. — LLtceril . s^lia rukoÄsh^s» n?eka ori n!L^jäiser ttski^iU-uo zoulukuun 7 Vi ä Uo 19 av. Jll lia klo V,.8 Pidetään harta^Lheiki. Väestö- ja asuntolasku 7 p. jouluknnta 1!M>. Wäes!ö« ja asuntotr-.sku t.imitet- ,'n seur^aivaUa taVal-a: Wit'nei^!ään joutu''. 3 pv.» käi>,i ä tatNitt kunkin i'NNttiM"''öli om-^t - 'an luona, jz he o^at si".a>n n-»' rzi t 'ur n. k. L sk-ik-rj/.".vt >> t > n? t > zn>un'!> h -, °c-i a-.i.kaan niStNis-mäi e a ai^n- : id n sill. !N luona Z . Niin, kyllä niihin on maroja riit- tännt. Oiisipa nek,n rahat pantu säästöön, olisi jotakin, millä e'ää huo noina aikoina ja samalla Vähemmän joutilaita sosialistiherrcja. Kyllä niin on, että työ- ja Ii!ke- olojenkm ja sen kautta ansaitsemia, s^titeidsn paranemiseksi Vacd'taan t>iöwäestön luopumista tunnottomoin sofiaiiStijohtajain holhouksen alnsuu- desta. Kotimaisia teollisuustuotteita epäil lään usein, Vähääkään tietämättä ja tuntematta, omatko ne ja missä ta pauksessa masta?ivia ulkomaalaisia non xaamknvn ' !M h^-ki.ö.den lukumäärän, j t' "kuV^- asunni-n pääi- -ed-,.' S imaua m-rkitsemäi, lie sei jsli: Nutt'i-ni'-tö' ni"is si!ä asunnc» pää?u tied!'N>^vtonsa. Lal)N ta l-- te li v Alatte, että kokoo» i lttä P rin pu.-.'e!-tL, ji"st>.: ?a ' -i n a - seura, w i"> vä-i»lna r.:io>u-i,?',n n. k. csuntokortti ja!' määrä n. k. heu!iiS'ortt--ja ^ ^ ^^ ^ ^ .. ,t' l"'. nai o'< huonompia. Niin on, esimerkiksi, laita! uudet kalossit ttirwitessac.n, oSt-n kolosseihin nähden. Meillä on koti-s parin kummankin tchtaan k M'iiicn kaloSsitehdZö, nim. Nokian tehdas, joka malmisia sangen mank- k?ja kulosseja. ?tiitä kumniiakin kaikki summa mutikoSsa epäi!e-.?ät wZ!iä!äls-amerikkala'sia huonomm-ksi. H->rwa on Viitsinyt todellisesti otwa ielkoa, kummat owat parempia ja kuinka paljon parempia. Tu!ee muu ten muistaa, et ä Nokian kalossit owat Venäiuis-amerikkalaisia halmem- pia. Saln nyt juuri tietooni erään hen kilön, joka on ryhtynyt perinpoh.ai- sesu kokeilemaan näiden kahden teh taan k.lassien laadusta toisiinsa näh> den selon sacdiikseen. Hän on oÄ.a- nut yhtä-aikoa p rin tumpinkin ka losseja ja käyttää nämä parit siten, että hän toissa j -lahnan p!'ä" ^Nokian j" t,'ise^i.u MnäläiS^m-r t" laisen yhi ou kalrssi-z. Hän »,':cr->t- ie? sit.s:. t,ir'L«a Hu mionsa k-lrönen kulum'-?en, n'hi>^?. kv n? hän o.i molemmat parä näin pi äi yt. '-oi-oos h'n saauc.--,?a k5'?.i ieikcz näiden me-dZn maass - mm' kilpai.l-r.nen kal-.-Lsien ja känttäjäLs k nnattau>'"uud' . .. T'^^a ha>>,.a ^utt»uii.'^"pa^>!^ ^n hä.i Pyytänyt minua suosittavtti^n kaikille kalossien käyttäjille, jotta saa taisiin runsaasti jokseenkin Vermoja todistuksia. Kernaasti hänen pyyntönsä täytän ja kehoin täten ku'akin, ensi kerran inc:a'i Miksi kokoomus meivän »vaalipiirissämme taikui kuu roille kormitte? Si^A ky'ymy^, joka epäilemättä -n sacnut mc: en „n i d.?:-" suoma- ! ise ' ja monen „mi- d>..n" nu. riuo- m^'a!'z-! p.än „y'n-,-är-läymään". N'M',ttä'm iell-isen jota ei ole ..aä/äZ-a siii.ll i". Lliähan >uon oja» 'U c!ic.:kin m d n i.!sissa luukut näy- 5mö':!a pc?syw, Tähän löy tyy -.-ae: ediUy n siä. S.lmä'kää N Uv kaikki Hn7.'ä ii''.ee, kotoisinkin. Ztiin ou A!c lle tuiinia kuuluu, mt- iäköötvä He sir gin derrat m-?S t^har.» so. Hedän 'nnhUVät täällä kynnet tyä latuLl dan wt^lwi?riwme mnaic. tuiiuoäiem es,lin kesken jo n>'ä- me ^tä ed-lli- ten iv:, iien kvnny^het» tinä vahma kzkoo!nu'?en ?u i synn< pyt. I d--". sitä tu, tun P^r-intl». K ni. ll-k^dt->!a se p.>!l!t j - lämmitti, u'!vtta „vtr i'sä" i- s. mm"i e ka sen Väki sii:ä sutii a soinut. T-eto täsk^ 'ammutti lämmetä,k ä't l e'-: vina-eu- d-'.lto'w. Ja x».m ?^si kokc-sn-uS ha- -.n. Tuli t^ni?.:. S' rl: rääkauv»»'» gi.' s-.» nnr^etty, mu-.ta se el täällä -'de!, san ua in ny iä,7vt. Pirttn ^ ol iiit iä!,'a ri:j a kiriS- -i ^c j ? :i , d.i!', iU'1'ec eiu ät e, ää tohtineet iy^nä tarpeellisen tu- e- Uö'.'ontau?». K hden puolen nyt lS:s:ä laiva kulutaan. kolmas ilmenee'? K-'nhan 'e ?: tul-ft li»an myöö^Sn! JoS ji.ru luuiee, etta ,morsuon:7- täällä, päin m-^s. udiilla k'h'e- tniisat p?nlein niiäi-. ko"ooniua.-,j - :u?tc7, niill hän kr?h'yy. Mma!'.c» d'iN, etiä s:e'. nn.-riuo -- alaiset y^'y- V,-.c y':'ä r^u^ain m',eli-, li-n iuo- n: op. a a ko.nnc.ttt :n ai. Sizy -'i nii! o? heltää. Syy on k.iu.-uil!- '.'uorjt.'oma!..tS r-i>ä.ä:^tti!a ? 'ä kiiä^sä. Kumm-z ka-n e;nvt ! k'? P ' tiet ot''Ut!'- iää Hed't !u-es j k(.h'ecn Teiseen --n seu:>,i!ct , !e ne>n mä.ta- p.,!.sta ja !oi- äi iix, h,ii"7'!N ti !''t. W ^ >. 'aiil^ cS. ^ ?,. tii- e:'ä ne ja käyttämään rs päänä '.ä !-hkaikaa molemp in tehioidul u.- semm-Lfa jalatsa to:s-n, oikeattoi- kn, Ol-si tod-lla kiyi^ä näin ko^e^a koti' ja uk maalaiscn ttollismden tuottsillEhkäpä hywink n kol nn,'- set tuotteet kuntonsa holpuuttenkin katkoen kiÄäisuvä'. klpailun. Jo? tämä yleiseStj huomattaisiin t d lst, seuraisi siitä kotimaiöten teollisuu?- tuttieidcn suurentunut ninu^i ja scn kautta teollisuusä'ä!e.'N laajen itminen ja työn ei.e:',tylninen. Ryhdytäänpät, kokeilemaan joka mies ja naine»! Jittst. iN 2 koko n äcn ve. cmct ta.. ^ ui 'i a, ^ »na^-ieudun nu m >::kt lir:i:j'Ui e:, jo ta >e lähetitte „S n-, n S.'ii0Mt'sv" juik. i5ta- 7^' kä ja j':ssa kt>nnati!!e kokoomusta, eiivät tu teet ledtten, maan meninät o a'er'1'r, n. Siltä nLb^äöK, niillä, j >k.i nii'i te?i»-ät, on ylmalta „S. L.?nrn''-i5n": heiilä on t-äioudellilesti ,.'.^'ii! nu-. pi" asc-na puolueenne Z «ul!si he.-ttänee-si ? ' ka"k^'N ..nääll-", wmn ^ai,'!>u'-aa, ette>dän täkäläisistä h"rma-taV'ska j, ht:'ii.'-ianne jokunen >>:> poniema^ti t-i-t-ätut k?lcownk'en nuolta, ci j lii i.udc^sa tietenkään, maon kulissit,-» ta n ', mu-t? kuureja kl-rmi' on sll-tt piixrtau: useimmcSsa nä^^lZ. Nuersurm.-la'sten ttiläläiseviä jvh- d.it'a on ruorai^isia ..vääskviiL" ra-jsn en?NNiä^ kuin t, delliiäa nuor- stiou^ilaisia. Siinä syy, miksi kokoo mus ka kui kuuroille kor,ott'e. E'a, Mm Asd on n, ?>nlman'ttu!u. iäätäricn lämpimästi suc>>>'tl:ina w,,!iw!-.i!.',wn r,inn!itc> aine l-:v>V.e ia sairaille 1,'ik'löLlls. Mqqdään ^teekcivsa ia rchdo-laupoiSsa.