loiÄsins lokakuun 13 p:nS N:o »K — ISIV » F) »» » Zmm « 8lllMilMl. AfmnsjoLoimisto Turusjz. Eerikinkatu S. Puh. 4S4. Omistajat: Homioikeudennolario Wäinö Kiwi ja Homioikeuden- kanslisti Santer» Saarnijoki. Vslsn jlldläzzz. e>gnsvu8päivsnä 19'/ lv. .Xim makts.?»t voim»t v»ztiikk»ill ne aikojen sialloilla ivntää. j» vann^kat A»lettell valtz.»vg.in us onnemme suraj-i kyntää, taistot on tuimat j» iskut on kaimat. KUN oiKkSlt» M Viisemmg.lt» >>'ö toist^ns» k)'väll >» p»k»n vs.lt». Kss taistoa Väinöläa s-illkslsin. mi KAvtikiv »ikoja ammoin kun kiitivät makin, mersu, ilmojen tein ju rvöstiv»t koulisit» ssmmon! Kun K^IIi^ ou saalis, k?n ei sits vaalis iu. v»rjslis ke^kssn ja veiedvn asti, sen puolsst» tsistsllen uikoisasti! »Is, oii»pä lie inkoisat ilkityöt jo l^oukells l'okjo!an kosti: pois liitivät synkeän sorron ;ot, kuun, auringon ilmoille nosti, ^»»s taivaksn valot nuo kallikit. jalot nvt ii-misten iloksi jälieden loisti ia öisien valtojen vasiat ne poisti. .la ootäs kuu päivvttä paistamaan ei päästänet tammi suuri, kuu peitti siniaks armak»» maan >ön pilkkosen pimeä muuri! tass taistelu svntvi: miss pisu esivntvi ja suureksi kasvoi ja tammen kaati ja valo» ilämän onneksi laati. -Ia valoa totuuden, oikeuilen kuink' estävät iniiot eljet! <>o raskaat kaklekst raakuuiien ja oikkujen takraiset tsljst! Xs valoa vainoo, kuu voima, se ainoo voi särkeä valtieen vallat ja vekkeet j» estää itsekkäisvvclen ekkeet. Kas totuus, oikeus, valkeus ne ^kteen kuuluvat vkä. ne ovat onnemme takaus ja toivomme ankkuri p^kä. Liis tai moisin toimin ja ukkuvin voimin käv valosta sota» Päivölän kansa, ja sortua tävtvv z?ön este ja ansa! liismu soi nvt kautta Luomen kesken sv nkän svksvsään. >Isi>Iä on o vt kevätkuomen ndmatesg» talven, jään. Linms salli Isouden vallan vököu meitä uuvuttaa eikä ickän irjndallan ksvkeämrne lannista»! Vaan me kävmme valon tiellä koliilen totta, oikeaa. Edististämme ei siellä mikään voima estää saa! Kylvöstä jo uutterasta sato runsas saatu on. liunsatiampi saaäaan vasta l^aajetes?» vainion. Iäkkäämme siis toivon tvötä valon voittoon uskoen, tarmokkaasti torjuin )ötä itsskkv^ilen, raakuuclen! I^aljon vielä valistusta kansamme nvl kaipajaa: moni kirmnt^ö niin mosta maamme maineen samentaa! Vaan kun mainitsemme milloin sanan «kansanvalistus», mieleen muistuu aina silloia nimi — / lvas. iiän lisvgen miekka» kävtti, kaatoi pimsvilen puun, esimerkin meille näytti kutsui valon taisteluun. I^oidti esiin koululivnat, joidin kansan lapset KZ^, joukoin suurin riemurinnat, ettei määrää niille nä>'. Liellä istutus on kallis, touko Luomen toivojen, Kenpä k>'lvöm»aos» sa!!is saaliiks rikkaruokojen! ^5gnaeukseil aatteet meitä innosiuttaa kulkemaan dällsn viittomiaaii teitä onnen sammon saa avtaau. «/»<>/,» innostava lisnki asukodon meissäkin! Xiiopä kcittaa Luomslli nki onnen aamu kirkkakin! ^viilassamme luvatkaamme: Lvon^inmaalie kaikki tvö! Liiloin päivässä kä^ maamme — sitä saarta» ei voi >ö! IZ s. i -ttilllttl MmiljtlOstN» IlllllslSil toissailtana päätettiin m. m. seuraa mista asioista: Kun maltion määrärahojen uufi jako ivuoden 1912 alusta lukien tu lee enst. muonna tapahtumaan, pää tettiin anoa, että seuralle myönnet täisiin yleisiä kustannuksia marten 6,000 mk., maaniviljelyksen edistä mistä marten 26,000 mk., korjanhoi- don edistämistä marten 13,000 mk., metsänhoidon edistämiseen 12,000 mk., puutarhanhoitoa marten 5,000 mk., kalastuselinkeinon edistämistä marten 2,800 mk. ja sianhoitoa mar ten 1,200 mk. eli siis yhteensä 66,000 mk. Täten anottamat summat omat muuten aiman samat kuin seura muosina 1909—11 nyt nauttii, paitsi sianhoitomääräraha, jota nyt ei ole ollenkaan. Sianhoitoa mar.en on maltion menosääntöön näytty otetun jo täisikin muodeksi rahaerä ja siksi päätettiin täksi ja ensi muodiksikin anoa äsken mainittu määrä. Kokemäen maamieskoulua marten päätettiin kolmeksi muodeksi eteenpäin marraskuun 1 päimästä 1911 anoa 12,500 markan määräraha. Tohtori I. E. Sunilan kirjaa „K. I. Forsb:rgin kiertosuunnitelmat ja nnden kehitys" päätettiin ostaa 20 kappaletta käytettämäksi palkin- toina. MaanmiljelyShallitus on pyytänyt maatalousseurojen keskusliiton edus» tajien kokouksen lausuntoa siitä, moi- daanko koko maata käsittämä yleinen maanmiljelysnäyttely pitää Tampe reella 1912, kuten jo Kuop'on näyt telyn aikana ehdotettiin. Keskusliiton maltuuskunta kehotti ottamaan kysy myksen neumottelun alaiseksi seuran kokouksessa, jotta täältä Keskusliiton edustajien kokoukseen (alkaa marras kuun 23 pnä) malitut henkilöt olisi- mat selmillä maakunnan toimomuk- sista. Kun johtokunta tämän takia ei katsonut moitaman kutsua seuraa ylimääräiseen kokoukseen, pidettiin riittämänä, kun johtokunta määrää kantansa sekä pyytää maamiesseuro jen lausuntoa asiasta. Johtokunta puolestaan katsoi, ettei enää ole riit tävästi aikaa saada näyttelyä mal- miiksi muodekfi 1912. Sitäpaitsi pi detään Porissa enst elokuussa suu rehko paikallisnäyttely ja Tampe reella sen lisäkst karjanäyttely, joten näyttää todenmukaiselta, ettei osan otto näyttelyyn kohta seuraamana muonna möisi olla niin runsas kuin toimottamaa olisi. Johtokunnan mie lestä olisi siis näyttelyaikaa lykät- tämä ainakin yksi muosi mieluimmin kaksi eteenpäin. Tämän lisäkst pää tettiin seuran edustajien kautta saada näyttely Porin kaupunkiin. Mouhijärmen Länsipuolen Karju- yhdistyksen säännöt mahmistettiin ja päätettiin ensi muoden menoarmi- ossa marata yhdistykselle 50 mark kaa. Kun Kokemäen kartanon omistaja oli kieltäytynyt pitämästä harjoitteli joita, asetettiin toinen miesharjoitte lija maanmiljelijä AleStalon luokse Ulvilaan ja toinen Sunniemen kar tanoon. Seuran Vuosikokous päätettiin pi tää joulukuun 13 pnä. Samaksi ja seuraamaksi päimäksi järjestetään maamiespäimät ja siemennäyttely. Esitelmiä pyydetään pitämään ro- masti Grönmall, metsänhoitajat S A. Sohlman ja O. PeurakoSki, og- ronoomi S. Rydman, maanmiljelijä Huida, agronoomi I. Laitinen y. m. Seuran asiamieheksi malittiin M milaan maanmiljelijä A. Alestalo, Nakkilaan N. Hiljanen ja Siikaisiin A. Tommila. T. t. 23 pnä pidettämään maata- louSseurojen sihteerien kokoukseen pää tettiin seuran sihteeri lähettää. / I selli,lu minliu. ^ mmse,-. vie Vu>>ri ustliv.N l nellii ,i<^ >iuNi.! iniinlt? ».m kvi»ivk>ill'-. .Xliitta muisti», «'ttct s>i- n.i.ilviiiin vilku. >ii!s, silisin Iiäipvv ,si!Ie liiilitiiiuiui iiiikv silmiesi e,Iestä. netur i>i >!utti pvsuiitvvul enemmäi! « tiuilu-ui vrk» vtävtvv sviiääu ja kirkliitass-i valaistussa taustassa iiälitlääu viilinä ia alempana liäuen vm- >iärii!een >vliinitetrvnä ia Kaukaisessa I'»lii»>assa tuolla »-ia an kttiniis, ^unmi ninieltäusä. '^»liatlnlonsina järvet sii lli'» l^äikkvv kesäpäivän Iiolitel»>ssa. Välkkvv viinit vuolaat, kosket pankaa IkikonM» liii>>iiiu i aittuinillii. Viivr>'t ivlliät nestaa lakeansa ><»Iiti t iivii>ta. vuan laaksoleissa 'tuloksena k>>vun ?vi">n >a vuivan Verso» vilju. — ^»iilen mättäliillä Kullankelt-ii^iiia lullat koktau. — >Iaa on kanni< k, sä»inä. milloin I^imi vden van>>> sii-Itä kaikottniipi: Kaunis talvisin, knn luinen vaip>»> >'> Iiineä sen peittää k>>i'i>t>',>iia Kiteet kimmeltävät kaikkialla Knn sen taivalialli? säilikvv miekka Kalevan ia i> Vinitul^t i»iliuu. Olaasta tnosta. ionka kanii^ntta .Xlonta keitau sain ina ikai lla. saapui äsk< n tänne IINOI »Kaine» I^ämiiiinsvcläiuinen. oiva ^vvtäin I'ttä sxiian duunien knvllan kanaan l^-kisi» ma valtikkani'alle I.iittäisin sen valon valtakuntaan ->»ktaisiil sen tieclo» läktekille. >n»tuisu>i NUI annein vuslanks^n. .^iksi ti i-lät autiui.ini aiinuut Kutsiiiil tänne suurakseni ti^Iää. .^litä uikei>tani aatti'l,'ttc. l'äät»ks< si. inlitinatai' kalli>. liiva »n. ^'u» k»van oiiin-n kansu ^e» »n ai voinen, inu tie<Iu». .Xnnnoin tkuaksni se opin Vupalitaian .Inunutti s«'N svcläineen ja luotti .loktoon Kaikkivaltiaan, kun päivä Onnen paistoi kirkkaana ja mitta Xäisimvsten tävttvi kukkuroilleen. Xvt kun aiiiiat sille tiedon alkeet Kteenpäin sen jalnlat Iiui ianteill<' Valon, valistuksen, saattaa sekin '>'äv<ie>liseminin Kuin ennen, koskaan ^vventvä totuuksiliin sanan, .lonka 'vankat perustukset sei--»» Iloriuinatta. kaikki muu kun soitun. ^i>ko»ni ma >'l»I>n. '1'nnneii kan^uil. Kuukuisellen aikaliiin se laliti vituin linteliiltä länttu koliti. .^lulituva ia suuri »Ii keiin» silloin Voimukkuuna vvöivnä se kulki Kuusi esteet tieltään. Kalpenivat llullitsiiat. vallat vuvakteli. Knn sen peit>i välkkvi. säilä säikl:vi, ^luttU Vu>I>t«'I>',^,i ><oiIun onni. s^ukn suini säikvi siipaleiksi. >>sa pieni siiilvi niemiinuulle. -loka ^uo,ne>> niineu nvt kuntua. <>si> pani lieiiuon X uiiläinöi^eii Kovun onnen kantaiak^i Inotn. >a>Iat Kellut s„inais>^na liunki >v>Iänv>>i>'>tä <>>n Nr>>,ti. kon-u Vuinoluinen > vö>tuinäliun >:>ui»in. Luciat k-iiat vilu Vlliun holtti .Inuri knn se kasvoi klluiliiinmiUaall. !^Ql'tunut ei sentään S!nome>> ni!e.<i !ax,Ni l^iiojaali. ku»kkuansu iu inii l Talouskurcseja pidetään syksyn kuluessa neiti Jaakkolan johdolla Harjavallassa, jossa paraikaa on käynnissä, j , Honkilahdessa se'Z ne-ti Malmin johdolla, pausi käymässä olemia Kokemäen kursseja, Kirvisissä. Seuraawat kurssit omat Kukassa ja Jämijärmellä. Melsänhoitokurssit alkemat mar raskuun 7 väimänä Huittisten Kylä- liuhslzssa. Kursseille pyrkijöiden tu lee ilmoittautua tämän kuun kulu essa. Kurssiin menijällä tul.e olla kirmes mukana. Kun Suomen Kalasmsyhdistyksen muosikokous pidettänee ensi maalis kuulla Porinsa, päätettiin kokoukselle hankkia huoneusto ja jcrjcstää kalas tajan päimäi sen oheen. — A«S?«lta»teitfi Turun ho- mivikeuteen otett-in ellen ylionpilaat Martti E. Jac^ol.-, L, R. Palohei mo, Eincr Mtmo ja TirSten Lind- qmist. —Werohi«ua« Näärämixe». Pormartston puole!ta läsnä olemaan ämän muoden merohinnan rnäärää- miseSsä omat määrätyt kauppiaLt A. M. Fredriksson Turusta ja I. H. Hedenström Porista. — Pai«okan»e, jor-ka työmies Oskari Riento on nostanut „Sosia!i- demoraaitia" maStaon lehden 96 nu merossa otsakkeella ..Ro^-k,runoilija puukkojunkkarina" olleen »utlsen joh- )osw, oli irstaina :>?'.st'miseen raas tuvanoikeudessa esillä. Ri:nnsn oi keuteen h nastattomat ka!si todistajaa ^r'oi, että R. kyllä oli K. Katamis- clle suorittanut maidon hinnan, mutta muusta sopimisesta et silloin ollut puhetta, ja että kannu, joka uutisessa mainittiin hakatun palasiksi, oli K nomistolla ollut eheänä kädessä. Mllöt-zajan ka!si todistajaa mäitti uulleensa kun Katamisto oli huuta nut apua ja nähneensä kvn hän oli uossut Riennon edellä. Mastaaj n asiamies, loimittoja I. Rainio pyysi ykkäysiä saadakseen h'ii:stattoa K. ?otaroiston oikmteen kuultamaksi. Raastumanoikeus ly^käftkin jutun enst marraskuun 3 p:äan ja määräsi mastaajan 50 mkn sakon uhalla tu lemaan silloin saapumille. — Kat«kahakkaa», joka täällä toimeenpantiin m. k. 12 pnä poliisin korjakssa järjestyksenhäivtsijöitä tal teen, osaa-ottaneet työmiehenmauno Augusta Söderlund, työmiehenleski Jdz Rosenmall, työm!ehmmoimo Eusrosyne Stenman ja suutarintylär Aina Mäkinen tuomittiin eilen raas- tumanoikeudsssa kukin 20 mkn sak koon tai maksumarojen puutteessa 4 päimän mankeusrangaistukssen. — RaaSt«wa«oike»dessa eilen sakotettiin 4—5 henkilöä 20—60 mkn sakkomääriin. Markausjuttu joutolaismies I. L. ZVillgreniä ja työmies M. Smolan- deria mascaan lykättiin enst kesktmiik- koon. Puukolusjultu, joka on nostettu työmiehenpoikaa Eino Johvnnes Wii- tas?a mastaan I. Kimimcen pudot tamisesta, lykkäytyi marrask. 9 päi- päimään. — S»rto»«»fie» aikxifia korwa«Sa»o«»!fio. Nuor-mpi poliisikonstaapeli K. I. Terho-EUös Porista on lisäykseksi aikaisemmin tekemäänsä anomukseen senaattiin jät tänyt Ouwn entisen poliiftkomisarius I. Hämäläisen antaman todistuksen siitä, että HZnet vi- laittomasti pako tettu eroam an ja jättämään toi mensa Oulun poliisilaitoksen palme- luksesta marraskuun 1 p:nä 1905. — Suomalais?» Nvija» seka- kö»ri» harj»it»s cn tänään tors taina kello 8 i. Tähän harjoitukseen kehotetaan kaik kien kööriin pyyde'tyjen scavumacn, sitä suuremmalla syyllä, kun ensi vii kolla ei noidu harjoitusta pitöä. XirMkim jz Me. — Laxlaja Ei«o RouLKvca- ra» k»»sertti on ersi tiistaina t. k. 18 p:nä Palokunnantalonsa. — Axel vo« E«ehjelmi« ko«- sertti, joka oli ilmoitettu ensi sun nuntaiksi, on konsertin-antajan sairau den muoksi peruutettu. '!'oi iui X Ul-olui-el ^ V liiull^uil^i l iu ulol k>.> V el !. vnl !. I.x lv >. Kull ! Ilel luu tvvtv^ äi-l>/> kojuko,>n-u. l^.e^lä kullsun tu>>n lllu >uu kiilän. I'!llä INuille l>e>li>n^ vu>i>!uk>eu .!»ll>!atluu <en iull-lot. innlpä <uu ^en >uku->»lvet ll>>-lel l>u!i^u. Kain sen Ksi-isät käl silliv sten l l>u>iu n >oitinnu>tu kuntoivul: n> l liävtiää II< ill>' suan. etl niulltujieil lliuull >u !^ol>ujien vuliuu l.>nkeuinpi '1'iilit» onpi okluainus>a !^un>uili ^<>kä vlvsilöi-len onnen ,n»>k^n>. Kaillli> pää!ökseli> luvlänlökön ^uattuos su jliiitiiisasti. ioitu Kevuu k->k>',»it >>!>> kulisu Siiisi 'I'ie>l»n Iil t llllät livväkseiisä Kävtlää. s>no unin Illl»!<'ntiiii sen löi-len tiiiikkiiil selvittä,'ll. initeli luonnon voimut Kvtketä se voi ia >,'lnlä i>Ittillik-i I^illv> lenlililN silä. Opelilll sen Kliilika v>>iinii. ionkii uminkoiuen .^lllliis kätk> llvt on Koli^uil lnnkoon ^'iiilltillnilliiui si>i>>liii>n !iövl>ll liiilnoon. .loka lättiläisen voilllin l<i>'ilää l^völät konei-loien, lN ><>ll luollluill. I.nolillon >i,lais>lu>let sille jlnli ^ililtiili. Oscnlilil illu sille t ilnion. Kuillkii IllOllNOll Villliiknlltili! luki llullitseepi. liiki lälklvVNiätön. >Iäälälltletoillell iii >,ivu. kllinka Heikko illinl>!äiki ilNNaUii ol> Viisilllilen sen, ini inailmat iokliiii. Kiitos päätökseni. ,iililiiiillui I'nni aik.u .°Snoine!le livl koiilaii. siispä ininäkin >uun antlnielli Väinön Killisiin illio il.l antuu. .Xvata mii liilnllin sille ialieen liilinaulell Siiteilevän lii.lilnliin. »is>ä illllilivlll lieniuilen >e liikkui. Uno Cygnaeulscn muistoa säilyttS- mine». (Juhlajulkaisusta .Uno Cygnaeuksen muisto.") II. Meillä on kysymys koululasten ra- mitsemiseSta jo osittain astunut kes kustelun asteelta käytännön asteelle. Meillä on näet ryhdytty sttä tarkoit tamiin toimiin sekä kaupungissa että maalla. Asian hymäksi on m. m. maikuttanut elinmoimaiven järjestö, ..KoulukeittoyhdistyS", ja sen rimeissä moni asiaan innostunut lämminsydä minen nuorten ystämä. Mutta ennen kaikkea on — ottamatta lukuun oppi- melvollisuuSlain säädöksiä — kansan eduskunta myöntänyt melkoisen sum man, kokonaista 100,000 mk köyhäin kansakoululaSten ramitsemiseen ja maa- tetukseen. Se seikka, että tämä määrä raha tällä kertaa on maltion meno- säännöstä pyyhitty, ei toki merkinne, että sitä ei Vastakaan hyVäksyttäisi. PäinmaStoin on puheenalainen meno erä sitä laatua, että sen ei itsessään pitäisi herättää minkäänlaisia epäilyk siä. Kun kerran stkst suuri määrä raha ilmestyy menosääntöön uutta tärkeätä tarkoitusta marten, niin tu lisi meidän myöskin olla Valmiit sitä parhaalla mahdollisella tamalla käyt- tä-nään. Täytynee myöntää, että huo limatta kaikista yksityisistä harras tuksista tuskin sitä tällä hetkellä oli simme olleet. Asia maatii monessa suhteessa maromaisuutta ja tarkkaa harkintaa ja sitä marten yleistä kes kustelua. Alimmaiseksi olisi näiden odotetta- mien marain käyttämisessä mielestäni aseteltama se periaate, ettei m ai tio amusta siinä, missäei paikallista asianharras tusta ilmene. Dksinomaan mal tion kustannuksella ei tulisi köyhiä kansskoululapsia ramita eikä Vaatet taa, waan tulisi maltion tässä niin kuin muussakin amunannoSsa pikem min main Virittää eloon ja tukea paikallista toimintaa. Muulla tavoin järjestettynä yleinen apu tietenkin on omiaan main veltostuttamaan ja totuttamaan elämään toisten kustan nuksella — vaikutus, joka olisi omaan apuun kasvattaman kansakoulun koko tarkoituksen kcnssa räikeässä ristirii dassa. Tämä periaate taaS herättää kysy myksen, mitä paikallista toimenpiteitä maltion amunannon tulisi edellyttää ja kenen puolelta niitä olisi odotet tava. Varmaankin on hyvä jättää tässä mapaus kaikkien Voimien toi minnalle, jotka asian hymäksi Voi daan saada liikkeelle. Ensi sijassa olisi kai kunnan olettama johto kä siinsä. Sen tulisi omista Maroistaan myöntää samaan tarkoitukseen joku maikkapa pienempikin määrä, mikäli mahdollista sillä ehdolla, että kunkin koulupiirin tai kunkin koulun oppi laiden manhempain tai jonkun muun asianharrastajan puolelta käytetään tähän tarkoitukseen maroja yhtä pal jon. Maltion amustuS olisi taas an nettava suhteessa paikkakunnalta näin saatujen varojen yhteissummaan. JoS esim. kunta myöntäisi yhtä paljon, kuin koulupiiristä saadaan, ja maltio saman merran kuin kunta ja koulu piiri yhteensä, niin olist maltion ja kunnan osanotto yhteensä kolme ker taa niin suuri kuin lähimpäin asian omaisten; näillä ehdoilla luulisi köy hänkin paikkakunnan saaman tuntu maa hyrvää aikaan. Kaikkein köy himmillä seuduilla möisi maltion osuutta siitäkin Vielä lisätä, esim. niin, että maltio suorittaisi kolme ja paikkakunta main yhden osan. Pää asia on, ettei amustus tule aiman ilman paikkakunnan omia ponnistuk sia. Miten yleisen amustuksen maksu tapa on järjeStettämä, on tosin tois arvoinen, mutta ei aiman yksinker tainen asia. MaltioamuStuksen jaka jan tulee näet saada luotettama sel- mitys siitä, miten paljon paikkakun talaisten puolesta on tarkoitukseen käytetty. Todistus siitä olisi ehkä saatama koulun johtajalta sekä koulun ruokatarjoilun hoitajalta yhteisesti, he kun lähinnä asian tuntemat. Heidän tietenkään ei silloin sopisi kuulua sii hen piiriin, jolta amustuS tulee. Kenelle on koulussa ruokaa tarjot-- tama? Sen mukaan, mitä ylempänä jo on sanottu, tulisi ainakin maalais kouluissa kaikkien oppilaiden sasda koulussa annos lämmintä ruo koa, olkoot he Varallisempia tai Va rattomampia, sillä kaikki he sitä tar- mitsemat. Toinen asia on, eikö Va rallisten tulisi maksaa ruuastaan ja miten tämä maksu olist järjestettämä. Siinä saattanee monenlainen järjes tys tulla kysymykseen. Joka tapauk sessa olisi ainakin maalla niin ase- tettama, että se Voidaan suorittaa uonnontuotteinakin ja että oppilaiden ei itsensä joka kerralla tarmitse rahaa uorittaa, se kun olisi sekä hankalaa että liiaksi allemiimaist oppilaiden ta- oudellisen aseman erilaisuutta. Sel- mää lienee myöskin, että se mastine, mikä näin saataisiin Vanhemmilta heidän omien lastensa rawinnosta, ei olisi luettama paikkakuntalaisten suo ritukseen köyhäin oppilaiden ramitse- miseksi, johon tarkoitukseen maltion ja !unnan mahdolliset amustukset onne aan. Ravinnon ohessa tarvitsee suuri oukko kansakoulunoppilaita Vaatetus- apua. Sen jakamiseen vaaditaan olo- en tuntemista ja arvostelukykyä uuressa määrin, ja tapahtunee jaka minen senmuoksi sopimimmin koulun ohtokunnan kautta tai sen myötä- maikutuksella. Miten käytettämissä olemat marat jaetaan ruokaan ja Vaatteisiin, täytynee riippua amun- antajain omasta harkinnasta. Mal lon ja kunnan amuStusta jaettaessa olisi otettama huomioon yhteisesti molemmat menoerät. Maltion amustuksen jakajina toi mimat tietysti miime sijassa maltion miranomaiset. Mutta ajateltamissa on, että he luomuttaisimat näitä ma roja myöskin yksityisille luottamusta nauttimille ja laajemmilla aloilla mai- uttamille järjestöille, tietenkin mää rätyillä ehdoilla ja ohjeilla sekä tili- welwollisuutta Vastaan. Mitä taas asian paikalliseen hoi- oon tulee, niin on jo miitattu, millä amoin kunta ja koulupiiri siihen moi- mat maikuttaa. Jos kunta itse antaa apua, on luonnollista, että se näyt tämällä asianomaiset todistukset paik- !akunnan käyttämistä Maroista saa noStaa ja jakaa maltion amustuksen. Jos taas kunta ei asiaan ryhdy, olisi ama oikeus myöskin koulun johto- unnille piirinsä edustajina suotama. Ii jotta muutkin asianharrastajat moisimat ryhtyä alkuunpanoon, ellei umpikaan mainituista kunnallisista miranomaisista sitä tekisi, olist toi mottamaa, että yhdistys tai yksityi nen, joka näyttäisi asianomaisen to distuksen, että on käyttänyt maroja puheenalaiseen tarkoitukseen jossakin koulupiirissä, saist sen nojalla mal- iolta nostaa summan, joka mastaa puolta tai kolmeaneljännestä käyte- yistä maroista. Tällä tamoin suotaisiin asianhar rastajille kussakin koulupiirissä tilai- uus ottaa muista riippumatta alote ähän hyödylliseen toimintaan. Nuo risoseuroilla, raittiusseuroillo, yksityi- illä ompeluseuroilla ja muilla enem män tai mähemmän pysymillä järjss» öillä oltsi siinä mahdollisuus erin omaisen hyödyllisellä ja sopimalla amalla laajentaa toimintaansa, — tamalla, jonka siunausta tuottamasta maikutuksesta ei ole epäilystä. Sa notaanhan, että meidän aikamme on yhdistysten aika, ja mieläpä, että nämä. yhdistykset eimät aina tiedä, mihin toimintansa ja Vaikutuksensa kohdistaistmat. Malitetaan usein, että jäsenten harrastus laimenee, kun yh distys ei moi tarjota heille luotta musta osoittamaa tehtävää, ei koota eikä innostuttaa heitä yhteiseen kä- teentuntuvan hyödylliseen toimintaan Ja toiselta puolen — kuinka paljon on sentäsn tehtäviä, jotka martovat tekijäänsä, suuria, laajakantoista, koko kansan tulevaisuuteen oleellisesti vai kuttavia tehtäviä! Ja kuinka tär keätä juuri näinä aikoina, jolloin jul ktnen elämä voidaan panna ahtaalle ja kansalaiset siitä erotettuina joutua maaraan majota pelkästään omien lVlloien^u inolvöt ia valnul l.uuli loitsut. >vnnvt >vvät keksi. >lnUa sniul snulei, kälsimvk>el .Vinen sillä »uli. tuukos lanln Kunne! vilekeseen ioutulnuttu .läi ii! runon kilkus läk-le eklvi. Xä in oli vuodet viei ineket. kunnes Kiilos päälöksesi — uusi iiikii Vulon Viilkeu-len päivä koittaa .Iälle, n >noi»elle la lunoiliiat l'u>let nousee kunsan keskuu-le>tu '1'unteket sel» tulkiten. «>i taasen Koliti siiiitaivakia kokoo Korkealle sorja luomen lauln. Ileläjävi kieli kanteloisen. Xiiil. niin! iXäkv katooj. >lut- tu minä «'N näe keitä, eli kuule keitä enään. 'läällii Viillitsee tiiasen pnuev.' li! svksvine» tililli villkull kallion onka loissu. — Oi. I'netiii. miksi kiitosi tu< iliiiiiii näkv si!»iistäni> !>iksi että aukotit vui-,itnk n-lli. . Vill^oituksesi ? ^iln-änliiln siiinll-': ios sa- liankill vilkiit. liiin käipv v « sille loikli- iniini näkv silmistäsi. .l/,,///.- Xiin. nvt muistiiii, ninttii äs- K«'N s->ii niiliotili iliastuksissani. Knn litko. >'ttä !^noi»ikin tlilee osalliseksi valistuksen sinnauk>ista. etta tiiiNii Niki iliili kansiiinnie lukntaitoisenil Sila sv veiilvä u>konii»n totuuksiin, saa »,,,,iu tniitemiiiin i »e»il <'isvvt >'nsä ja <'si-i>iiensi" esiineikkiä nonilitttaen iiikentiiil tul,'vai >nut>^ilSii. että sille annetuan taito tai vultaa luonniuivoilNiit növiiknj Oiiikseei ia että täällä taasen innoikiiit lanlni» vnittävät ji^ kilin» ! Ilelskveil noi. iS>>n Iiäii valo»>iene,'ttäiet lupasivat. ^Xiin kli'asiv:»t. lii siitä luulet, että kaikki tn> toteiilllli? / 'kotsutun varlNitLti. yksityisetujensa harrastamiseen kuinka tärkeätä, että tällaisena aikana osataan luoda yhteistä tehtämiä sem moisillakin aloilla, jotka omat tältä ahdistamiselta kylliksi syrjässä! Moimmeko paremmin kunnioittaa ja pysymäisemmin säilyttää kansakou lumme perustajan muistoa, kuin ryh tymällä kaikkialla pitkin Suomen sa loja tähän toimintaan, joka jos mi kään on sopusoiunussa hänen aat teensa kanssa, ryhtymällä yhteismoi- min tällä tamoin tasoittamaan tietä yleisen koulunkäynnin toteutumiselle? Miime kemännä lausuttiin sanoma lehdissä sydämelle pantama kehoituS tämmöiseen toimintaan, älköön se olko kaikunut turhaan. Siis — joka kansakouluun Cyg- naeus-rahaSto oppilaiden ramitsemis- ja maatetuSapua marten ja joka kan sakoulupiirin kaikki edistysseurat eri tyisten maliokuntien kantta sitä luo maan! Ja jos masten toimoa maltio ei tulisi amuksi, niin kaksinkertaisin moimin toimeen! Malistuksen hil- iaiSta, mutta sitkeätä Voittokulkua Suomen sydänmailla eiwät tämmöiset satunnaiset esteet saa ehkäistä, maan !ootkoot siinä tapauksessa ahkerat kä det Vaikka penni penniltä ja ropo rovolta kullakin paikkakunnalla senkin osuuden, mikä muulta taholta jää saamatta. Tällä kaikella paremmin osoittaj amme, että käsitämme Cygnaeuksen työn ja siunaamme hänen muistoan- a, kuin juhlia, parhaimpiakin, Viet tämällä. Mikael Soininen. /Ve/7/'6 Tunnustukseksi ja kiitolli suuden osotukselsi täällä nnetelyn (5ygnaess-juhl'.n waln i?lu?fiin suoritta mistaan monira.fista nz^imavnäö stä käwi kaupungin kansakoulunopettajakun- nan puolesta lähetystö eilen miemässä tohtori H'. Nordlingille kulkia j, samana lahjoitti muistoksi hopeaisen sullamallisen kynSnmarren lultaterineen. Kynänmarfi, joka on malmistettu kultaseppä Isak Sa han liikkeessä täällä, on eriltäin firotekoi- nen. — »Minun »vakaumukseni ou että ainoastaan itke kansan eiiä »vai» sen muutamien jäsenten korkeampi simistys saattaa kentieZ pelastaa kan aamme waora5ta tulla nielly'si niinkuin inonel muutkin kansat ja säilyttää stlle aseman kansakuntien joukossa. Suomen kansalta maaditaan suurempia pounis- tukftci, työtä ja taistelua henkisellä alalla, jotia se saist ivastakin nauttia olemassa olon onnea". Uno Cygnaeus. ..Kansantajuiset luennot, kansanhmvit. soitto- ja laulujuhlat, seura näytelmät ynrä maut simistoskeinot pu heillensa, lauluinensa, näytelmillensä, oivat loikki mmallista, multa missä ei löijdq kodissa ia koulussa perustetta: juma lanpelko, kaiken ivnfauden allu, ja totinen ilmeellinen siivisty', siellä nämä keinot eimät moi maikuttaa muuta kuin ulkonaista korusimiSlystä". Uno Cygnaeus. — „Sitä armaamatonta etua, mikä yhteiskunnalle »valmistetaan sen kautta, että sen lapset ja nuoret mistä säädystä tahansa käymät yhdessä sbmaa koulua, istumat samalla penkillä, sitä ei mielä ymmärretä". Uno Cygnaeus. — Kumernöörien wirkawala. Mikäli .Wesabladet" on saanut tietää, oli ömersti Midnäs ennen Maasaan läh töään kysynyt neumoa kenraalikumcrnöö- rin kansliasta j? senaatilta sen mirka- malan suhteen, ioka hänen lainmukaisesti olisi tehtämä. Kummastakin oli hän saa nut sellaiset ohjeet, että sellainen wala nyt on tarpeeton. IMMimta. Waaliwalmistuksissa muistettavat PSiwät. Miimeistään marraskuun 17 prä kokoontuu keskuslautakunta m. m. määräämään, minä aikana ja missä paikassa asiakirjoja Vastaanotetaan. Valitsijayhdistysten perustamis kirjat omat jätettävät keskuslautakun nalle viimeistään joulukuun 2 pnä. Virheellisten molitsijayhdistyksen peruStamispoperien sijaan on keskus lautakunnalle jätettävä uudet korja tat miimeistään joulukuun 9 pnä. Muutokset na'itsijzyhdistqksen kh dokoslistaan ja ilmoitus maaliltiton IllS! Vill-U>i> iii --l>ne!line» aika koilliiu llvt sii< >>lolll>>ll-'lii! «>n>>,'lliil>'ll >i>llol. — I llikä. elikei. >illä tie-lä ellä llv^eeli iii vulkeu -Ien Il<'llkii>n pv l KilllV k>iä vusiuiin liii>te!e- Vilt pil»- v-Ien iii piilleen. Kulso llioillle! Xävttälnöii tiiustiissii liäkv> täv-le^ Viilili>Illkseil ivlilnässä. jolloii KiiiiliiViil: iii /v/v//»//<//>////-/, » //< Käskvläisi'ni ti' oivat kuulkaa Finnet iilitisi't. knn keno» teille. Vulon kennelin, tuo koukku, näkkäa^ diilit»-) Kövlläli >NONlei> KiiilSilil j->lltili> ^i>'llon lä!it> liille. sl>,nl enm»istii. lako t»ttil> Alutta nävttiikiliiinine Kttei onni seilliiil tulinlilii iiieltilii^ii. I^ttä tiedon säkenöivä ini- kkil Kiiksit<'läinell oli ase. iillis I^iikei ii niinkiiiii kvveen pi>Iv,-liik>een. 'l'»-Ien lansllii. kiilinis kiiltiiiitili. S^iillii puinetlu iii klli>>il>'tlu Voiliiakils >>ii ase kiisissunnne. laikillilitoisen nlii ^noln>>n kansan ^Vlläinelien kvlväli >>piiilvkseil >'iemelleil jil iiol inlliiiliiiN saatiiii Kiliki i, s- ii. iiii >ille näiliiii ii ^ti 't>'k->ä tuk-lon. Vievältä nävtti. Kiiiken pvliän iviill »>in -'ek >i Ul iinolienV^ii. l- iiiineii svnnvininiiiiiilviu. «>pi» kövkäli Xiitsaieeiiilais>>n. I.iiottiiiiiiiksen Xiiltiiiin kaiken lnojun ivun luilla Vnl<in luilioll ktillltum-ilutil !'„«!»'„ — vilian kvl perustamisesta omat tehtämät keskus lautakunnalle miimeistään joulukuun 17 pnä. Cygnaeus-juhlan tvictts maasevdulla. Kokemäellä Vietettiin Uno Cygnaeuksen, Suomen kansakoululai toksen järjestäjän 100-syntymäpäi- mää juhlallisuuksilla kirkossa ja kou luissa. Kirkossa aluksi meisattua mirsi409 puhui pastori M. Tienari tekstin joh doSta »lapset, olkaa kuuliaiset Van hemmillenne, sillä se on Herralle hy- win otollinen". Seurasi juhlallinen alttaripalwelus. Meisattuz Virsi 410 piti romasti E. O. Setälä päimä- saarnan neljännen käskyn johdolla, puhuen erityisesti lasten ja opetta jain suhteesta toisiinsa. Alttaripa!- meluksella ja mirrellä päättyi tämä koulujumalanpalvelus ja näytti jät tämän pysyvän muiston pienokaisten mieliin. Lapsia olikin saapunut yli 700; Vanhempaa mäkeä oli myös runsaasti. Iltasella unetettiin kussakin kansa koulussa lasten juhlia esitelmineen, runoineen ja lauluineen. Ulmilan Manhankylän kansa- oululla mietettiin juh'aa lasten kes- en ja pidettiin heille esitelmä Cyg naeuksesta ja toinen..hymien lahjojen ehit-ämiseStä". Tilaisuudessa mielä ausuttiin runoja, laulettiin, luettiin ertomuksia ja leikittiin. Dhteistä Cygnaeus-juhlaa mietti vät Lumian Kirkonkylän kansa- oululla Niemenkylän ja Kirkonkylän oulujen oppilaat, yhteensä noin 100 asta. Niemenkylän koulun oppilaat saa- puiwat lippujen liehuessa opettajansa okdolla juhlapaikalle, jonne joukko uhlayleisöä oli kokoontunut. Juhlan ohjelmana oli kolme esitelmää, runo- ausuntoa, laulua ja kumaelma. Op pilaille jaettiin juhlapäimäksi ilmeS- ynyt lasten lehti Cygnaeus-kumineen a kestittiin heitä kahmilla ja leimällä. Tyytyväisinä lähttvät pienokaiset ja yleisö juhlapaikalta. Kuittistes kschssvisto» masta- kiillll. Niinkuin ilmotuksesta toisessa pai- assa lehteä näkyy, alkaa Huittis en kansanopiston emäntä koulu jälleen Vaikutuksensa keskimiik- kona lokakuun 19 päimänä kello 1 päimällä, jolloin siis tyttöjen on saa- muttamo. Kansanopiston marsinai- et amojaiset tapahtumat marraskuun 1 päimänä kello 1 päimällä. Ama- Mten jälkeen pidetään kansanopis ton kannatusyhdistyksen kokous, jossa m. m. malitaan johtokunnan jäsenet eroamien sijaan ja päätetään maS- tuumapauden myöntämisestä johto kunnalle. Niille, jotka eimät ole kan- natusyhdistuksen jäseniä, huomaute taan, että siihen moidaan ennen ko kouksen alkua liittyä. Illalla on ta- manmukainen tomeri-ilta. Samalla huomautetaan, että oppi laaksi kansanopistoon moi mielä il moittautua. Tyttöjen on kuitenkin aiman hetimiten lähetettämä hakupa perinsa ennen emäntä-koulun alkua; mieZoppilaidm taas, jos suinkin mah dollista, ennen lokakuun miimeistä miikkoa, jotta kutsut hymäksytyille moidaan mielä ajoissa toimittaa. Nnlle oppilaille, jotka omat ulko- pitäjistä, ilmoitetaan täten, ellä yleensä heille on sopiminta tulla rau tateitse Kyttälän asemalle, joSta on säännöllinen laimakulku Lauttakylään; täältä taas on main 3 kilometrin maamatka Kansanopistolle. — Tatak«»«a» Maa»wilje ly»se«ra» filalkaxähttelyt aika mat huomenna Mer kormialla. Seu raamalla mii^olla on näyttelyitä Ah laisissa, Reposaarella ja Luvialla, kaksi päimää paikassa. Miimeinen näyttely on Eurajoen Kuimalahdilla sitä seuraaman miikon alussa. I.evilläen INVll<Kvällsä KilllSiii>n l'oistlm sopii. Kiitkeroi-kiin ini- lin I'iii i.inlv>eil >ililil> knulillunsu Xon>ee v-'li veli- ällsä vasliliini Ivo-kn lilnll.l Killliis kiiikoiiilpl. I'ilsl--ut-llli'eliil sei>oo l<iiil>a Viillliilliliii v iiili»li,is>>» kililtiii» /< läil vii teikill. I'likein kil iotilksill I.i>'tsoi> tvvtviiiättönivvttä mieliin. 'I vvlvlnäitömvvttä kiiivaviii:». Ki>t«>ellistii. joka kivsuin silinin Kiltso» ki>ikk>','N. vulliiis svvttämäkän I.uoiaii. vlitejskuiitaa. läliiminäistä. j Vi,un ei koskuun its,'ällsä. knn se i Viilii k«>ksii. - '1'vvtvniätIöinvvNä, lokii paiuniiiisti ii t--iin>>t kvlkää j Epäillen iii Iiiilveksuen. l-n>kii I'vikimvstei> inääiäli pää on Kinjuus. i Viiilili. kuki>tllllnt vllteisknnta. s^llitsliii Viit rauniot ia kln i»evil l iil. I.uullen <>ttä iiinlsn miiiliniin luo 'l'älle kävitvksen pei iistiill,'. Xeveäksi t,>'N I»ä kaiiSiin mielen .Ixltei oniiiulliiinon soilUiiiikset lakä tvvni uivosteln liioili 1'vsälitäisj sitä iliiettiinäkäii. >>itä lii tä kiilk >'N >i>ii» si ii Siiinnne. 1'ttei rikos tliiinu rikokseltii, l'ikä knolestnta sitä svnti. I.i. vaan >>il»rusuin ia kiirkeloiileii Viieltaii se tnriniota kokti. l'ois. pois täältä, ininä talnlon, iXäkv katoili,! ,I»n>alulIe kiitos, se kä- vi^i ino kiiuln ii näkv! Kiinle, iineii iin^ii. -likoo ruveta ti- toja lsvittäinään lsnoine» kilnsan ke<kiiiiteen, vie Mlnut^ känen liloksensa, että siiaii Iiäntä varottaa ia kskottiia lläiitä iättäinään aikeensa sik- see». ^ Ttzrtväa» tzhteiSkoul». KollegiaseSsori E. Samonius on se naatilta anonut, että Tyrvään yh- teiskoulun kuudennelle, seitsemännelle ja kahdeksannelle luokalle myönnettäi- stin 3,000 mkn Vuotuinen maltio- amustus jokaiselle. Kuudennen ja seitsemännen luokan amusluS lakkasi jo tänä Vuonna, jota mastoin kah. deksannen luokan amustus Vasta syksyllä 1911. Hakija on edelleen anonut, että esittelijäsihteeri H. R. BaecAn rahas tosta myönnettäisiin amustus latinan opetuksen järjestämiseksi koulun ylim mällä luokall?. — Hylätty tarjo«<. Senaatti ei ole hymäksynyt toiminimi A. Ahl- trömin tekemää liian alhaista tarjo usta ostaa 5,498 tukkipuuta Sämi- ammin kruununmirkatalon puis! osta Ikaalisten pitäjässä 2 mk. 25 p:in linnasta tukilta maan määrännyt uuden huutokaupan tukeista pidettä- mäksi. — He»ki«ak»»t«SyhtiS „Ta- am»»" asiamieheksi Kokemäelle on otettu urkuri Antti Ketola. — XStzhäi»hoit»afioita. Tam- ?ereen köyhäinhoitohallitus on läänin "umernöörtltä anonut, että Ikaalisten unta Velvoitettaisiin hoitoonsa otta maan Ikaalisista kotoisin oleman se- pänlesken Selma Järmisen lapsineen a maksamaan tähän asti annetun amun 45 mk. sekä edelleen 13 mk. uukaudelta siksi kunnes Ikaalisten kimta ottaa perheen huostaansa. EräS pahoi»pitelt»j»tt». Päätöksellään elok. 26 pltä 1910 tuo- mitsi Merikarmian y. m. kuntain kä- räjäkunnan kihlakunnanoikeus Meri karvian pitäjän Alikarvian kvlästä kotoisin olevan irtolcismiehen T. I. Rannan kahdesta eri pahoinpitelystä videttämäksi vhden Vuoden 6 kuu- autta kuritushuoneessa. Hovioikeus, jonne juttu alistettiin, on kohottanut rangaistuksen 2 muo den 3 kuukauden kuritushuonerangais- ukseksi. — T«kkih»»toka«ppa. Kiu kaisten kuntakokouksessa myyntiin t. k. p:nä kunnan omistaman Uuden- Heiskan talon metsästä A. Ahlström- osakeyhtiölle 1,108 tukkipuuta 6 mk. 20 p:n hinnasta rungolta. E«ra» osu«S«eijeri» kir- «rikfi on malittu Gustaf W'gren Loimaalta. - H«kk«u«t. T. k. 10 p:n aa muna hukkui Pomarkun Jsojärmeen 9 muotias tcrpanpoika Juho huhdanmäki. Hän oli Salomo kallion kanssa lähtenyt ruuhella jär- melle, jolloin ruuhi kaatui. To»e- r nsa pysytteli ruuhen morassa kun nes tuuli ajoi sen rannalle ja pelaL- ui siten. — T«»«a»it. Homioikeus on mapauttanut Ikaalisten tuomiokun nan tuomarin Jmar Björnmikin toi mittamasta t. k. 13 p:nä pidettämiä Parkanon pitäjän mälikäräjiä sekä määrännyt homioik. auskultantti Ossian Gyllingin ne toimittamaan. — N««mela» asema» ase ma- ja poStikaSsa »ySStetty. Tiistaita mastaan yöllä omat mar- kaat tunkeutuneet Nummelan asema- konttorin akkunasta sisään, murtaneet rautatien ja poStin kassat auki sekä mieneet edellisestä noin 800 mk rahaa ja 300 mkn edeStä pakeitimerkkejä sekä jälkimäisestä noin 30 mk. Rauta tien kaSsa-arkun olivat marksat koko- naan rikkoneet, mutta pcs.ilaitoksen lujempaan kassa-arkkuun eimät pääs seet. — Imatra» wetow»ima. Ei len yritti muuan suomalaisen Virka miehen puoliso hypätä Imatraan ja hukuttaa mukanaan 3 kuukauden «on han lapsensa, mutta saatiin estelyksi. Syyksi tekoonsa sanoi miehensä juo pottelun. Eilen löydettiin Imatrasta työmie hen maatteila. Armeliaan edellisenä yönä jonkun tuntemattoman hypän neen koskeen. / !^inä koukku! l ie-liilko lnili kän >unlNe vu^tui^i vul'->ltuk<!i -i. Xäil kun -iun>,i^i: kuikkeu luotu ok n iiiillel lnt. kuiken tnoll iiilVlst.lliuI. lllullil vliti vukän kuin Yksilö voi >iliivl>lluil ^uk> lnk>>'ll kiiliiinuniili lie-lellnän. totnu-lell lknun >isälli>>ä taislelilu i.i llslillitiiil vktä väliäll v-UVill KilNSilt Si ll lek-lä i >ll^o--nkil> sii^ Nlill. >'l>ii olnlukkeet nu-llt k-'itiii> iilikiiilViit tukillnitliiii sen Kvlvon löllön miilu ivlllivll. niin luotiin kuiten kin siilil'11. että se kellun on VilltevuNi luikona kolloava vii eslävil>i> v>>-lnksi> koliti kotiiinsa. t!,ivii<ti>. Xiinkö Viistui.-i. liiiil-t. >il ini>'ln'!lä »n Ilijil ilsk-> ji> liiott^niii- tv öilsä onnistumiseen? Xiili. Iiljii ll>Ko iu Inoltulnli^ xi>l->n v->i>to-lii Kuikkivultiiliin uvnllu Xiiil, liiill. >!illlu. kuule, -uno lNlillllle. keil on kän? >linä liilnl-Ni .-ui- kei> kunet l iikoliksiiiii ii, iinoil vlliäiiltii apua känen tvölleen. Ken on kän> >li>tä tnllnl? »ikä >-ii känen nnneusä? / l>niiin Killisiisi poikii, kiloinen >viläiii>v-.sä siiaiiseviistil ko-Ii>tii läkte- nvt. I'no i Veilill iiS. .1/,,///.- I ii» t'v^-llileus, l'l>o < ^llu>'us. sitä niilieä en unllotii. 1^.1 sinä. eikä kansusl. .lii nvt vien sinnt kevolle, l tiilultilii ^v<i- >latin l-'voll>'. ^vsi-»iltli iilskllltuil l>'- volle. k'n>'»iir aikoo poistui,. VI,täkkiä nousee ^vsi-^latti polvilleen vnoteeltiii,»^ Oliota. Vielä vksi kv-viuvs. 'I^illitoisiii tietää, minimoimilla tunt>älli> oli kuonien kansa känen lvötä»>ä iljili televa silloin, kun taistelun ju li-tiriil--' Hen kuoknt kolkeiminikeeil kolioaxati Onko se silloinkin siunaava känen inuis- toansa? .loko minusta l>»>mkililstil Vi,n kuksestakin tuli e>»äiljjä? Alutta tävtän >»» >>!ii>I N!>I»I.I >>!>'»''» ">a» > V ^ Nii- lik-ell ll>U!-!--u I! KiUl-Uil kokooni uneenu >l .>u>>> !»ll^u>!-! vnipärill>> silloin knn sinä iu kun io ,! K--ji> siltell oll^le lollNilv-! M-NlN l,U>'eI, >Uill l>äll >Iu. lllilell lli>>!>.! !>Ui!- t-^lililli. «Ui---! U- Kui!^ l Ni>l 'uk .-e!l > inIiilviiV uli Vl>i^u>>ll^ l uneet lupset iii iiil^iii-- ! >>>>>'löix ui lii koli -lu ^iU -itu kukillu !ul!>u- l-u l>UVell>->N> l' ll >'ii!oll sielN>'NeIi kv^ui>> i^iulioillel^ I.ioliNi liiilltäiä i iii inekilm. oivu >>ille k-">k-'llu svk>vi-en -vnkkv^le!! KeV äl'>n>>lleknin lullin Oli -olVil. Kus. ne nou-evut k)ivö-i lul>I..>^uä> Ileililnoiviliä nieto-ten iiltil. Xiit ei kliilnlutii kelle, ei -uuniau iuui. Xiil ei ma-ikiin lvö soitaiiili vuilu la. >e -äilvvi kllkkivu viii.- >>e> s^il ei vi>> llieiltu iliiiliti ei ,-iku >li! -eli l>il-VU >e !->liIN.i lnieilU! o>> vuinoa Vilstiiliiln luiki,. s^il-. kun Killisiisi polve-Iu pl^ivel>e>> .lilloii toilnintas lieeliniu Nilllä» Xiill>'Ils' Ii>ll>llN se kiilläe>>. .iiil>..Ie>> äil ->'ll muistonsa Uilliei-im iiiliuu.