f "1 N:o 74 1910 Sanomia da Jan haapanoista ja läänistä. Perjantaina Heinäkuun I päivänä. HBSBBaBBSSESeSS&BBWBBi asaasssasEE isaieasamst Tilaushinnat: Uuhissa. Postissa: Lakonisilla koko vuodelta 4: — 4: -- 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 •>:•■- Neljännekseltä . -- Kuukaudelta —: 33 — : 40. i<aiku Ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: Nl. PALLAR1. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto } a konttori Kauppureinkatu 5. Koattori avoin na klo 8:sta aamulla 7:äkn iilaila Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. I Imoltukela vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., rii • tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto ri n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetäSn muihinkin sanomalehti n palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: Q.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Merimies- ja siirtotaislähetysjuhlat alkaa lauantai-iltana 2 p:nä heinäk. rukoushuo neella kello V» S illalla, sunnuntaina 3 p:nä tuomiokirkossa ja illalla kello (ilta jatketaan juhlia, jos ilma on suotuisa. Linnansaarella muutoin rukoushuoneella, puhujia saapuu pastori Toimo ja Taimi Maltari y. m. Huom.! Wapaa silta kello * -> r>—7 sekä wirwokkeita on myöskin saataivana. Lauantaina suomal. rippisaarna kello 7 i.-p., romasti Lönnrot. «:na sunn. Kolminais. Päiwästä saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipäimäsaarnat suomal. kello 10, mais- teri Maltari ja ruotsal. kello 1 1, pastori Maltari. Kollehti tulee Diakonaatille ja Merimies- lähetykselle. Jltasaarna suomal. kello 5, past. Maltari. Kollehti tulee Pakanalähetykselle ja Meri- mieslähetykselle. ^etoclisti-rukvuskuoneessa (Isokatu 61, käytävä Limingan kadulta.) Sunnuntaina saarna kello 11 a.-p. ja nuo risojuhla kello 6 j. pp. Puhuvat A. Hursti ja Y. Sundholm. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. f fl RT I Tl H toimittaa asioita virnstc!?!"> . u. uLLiLR y. m. Osoite: OULU. Klvenvelstämö Alatornlolla. Patsaat valmistetaan parhaaksi tunne tusta mustasta kivestä sekä lähetetään rahtivapaasti rautatiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pyydettäissä. Kalajoen Kivihiomossa valmistetaan Kauniita ja halpoja mustasta ja harmaasta graniitista sekä val koisesta marmorista. Kivet lähetetään laatikoissa ilman eri maksua kaikille rautatieasemille Suomessa. Hintailmoituksia lähetämme pyydettäessä. Kalajoen Kivihiomo. Omistaja A. SANTAHOLMA O.-Y. V. Dufvan Oulussa ja Raahessa ^ Saadaan uusiaikaisimmat va- ^ lokuvat seka kaikenlaiset ryh- ^ mälaitteet, joista löytyy mal- ^ leja nähtävänä. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 531. Avoinna 10—Va 12 a.-p. ia 3- 5 i.-p. Oilien lääDin raaac mittaas- ja iDteiistiD välitystoimisto Omistaja Varamaanmlttarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Asianajotoimisto HASSELBLATT & BOXSTRÖM (Vanhin Pohjanmaalla.) Pääkonttori VAASASSA. Omistajat: varatuomarit K. J. BOXSTRÖM ja EDVARD EDELMAN. Ajavat asioita kaikissa Suomen oikeuk sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiä myös Amerikasta. Ilmoituksia. Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita monen mallisia 30 markasta korkeam piin ^hintoihin. Tilauksia vastaanote taan kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot *hinnat. Tuomainen & Kumpp. Kivlveistämö, Oulussa. Koulukatu 26. Telef. 312. Hufltn I ^l>a>!e rekikelillä kuljetettavat niiulD.! tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Hautaristien tilauksia välitetään. Vakuuttakaa itsenne •ii tapaturman varalta! ^Vakuuttakaa omaisuutenne! s tulipalon varalta ? ,Kullervon" Ja „PohJolan" asiamies Oulussa W. HuhananttL Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 3ö. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä i<i ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kui* ammattikaiinalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osotc: Seppänen, Oulu. HUGH.! HUOM.! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterlnk. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle toimittaa kaikkia asianajoon kuuluv. a teh täviä, välittää kiin- Varatuomarl . . A „. teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. g: • fl •• | f • •••• il yppiK- ia n: Teosten Näyttely Oulussa 23 t — 1 s 1910. Yli 600 osanottaj'an. Erikois. Tuolinäyttely. Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö Oulun alkaa jälleen toimintansa tulevan syyskuun 1 pnä klo 8 e.-pp. Pääsyvaatimukset l:selle luokalle ovat: päästötodistus ylemmästä kansakoulusta tahi sitä vastaavat tiedot ja vähintään 15 vuoden ikä. Kauppa-alalla työskenneillä on etusija. Kouluun pyrkijäin tulee il moittautua koulun huoneustossa elokuun 31 p nä klo 8 e. pp. Tarkempia tietoja saa allekirjoittaneelta Oulussa toukokuulla 1910. Santeri Dahlström. Kesäosote: Lempäälä. Hammaslääkäri Eklund Osoite: Pallas-talo Pakkahuoneenkatu n-i myöntää henkivakuutuksia ja karenssivakuutuksia, myötäjäisvakuutuksia, elinkorkovakuutuksia, lapsenvakuutuksia ja jälkeenelokorkoja. Vuoden 1909 lopussa oli henkivakuutettujen luku noin 74,000 henkilöä; henkivakuutussumma noin 255 miljoonaa ja rahastot yli 72 miljoonaa markkaa. Yhtiön asiamiehinä allamainituissa paikkakunnissa ovat: Oulun Teollisuudenhar- joittajain Eläkelaitoksen ylimääräinen Yleinen kokous pidetään Raatihuoneella perjantaina kulu van heinäkuun 15 päivänä kello 7 ilta päivällä. Valitaan yksi jäsen johtokuntaan edes menneen 1 . O. F. Jokisalon jäsenyysajaksi. Johtokunta. Oulussa: Sakari A. Westerlund. A. Mikkonen. A. E. Hammar. B. Haglund. - K. A. Korkeakivi. Joh. Kyllönen. Hannes Salmela. J. E. Liijeblad. I. A. Karhi. E. A. Ansten. E. A. Tuomisto. Oulun pitäjässä: I. A. Tuohino. Oulunjoella: A. Perttunen. Alatemmeksellä: A. Punttala. Alatorniolla: Eero A. Liakka. I. Lassila. Alavieskassa: M. Eskola. Enontekiössä: Yrjö Halonen. Haapajärvellä: P. Kallunki. Haapavedellä: Adolf Jussila. A. Muttonen. Heikki Heikkilä. Hailuodossa: A. K. Kilpinen. Haukiputaalla: H. Juvani. Himangalla: M. Keto. Hyrynsalmella: Santeri Haapanen. Iissä: H. Kanerva. Inarissa: F. J. Kangasniemi. Evert Leino. Jaatllassa: Aaro Ruotsalainen. Kajaanissa: E. Pirinen. J. A. Tuomola. B. E. Hultenberg. Kalajoella: J. Hiivala. J. Pernu. J. Aksila. Kannuksessa: A. Leino. Karihaarassa: A. Pentisaari. Kollossa: August Pietilä. Kemissä: K. F. Lehtinen. A. v. Schrowe. Kemin maaseurakunnassa: M. tinsaari. Kemijärvellä: H. Parviainen. Kempeleessä: I. L. Lundman. Kestilässä: I. Keskitalo. Kittilässä: K. Karila. A. Fränti. Kokkolassa: J. F. Sandelin. A. Silen. J. Hölsö. Oskari Herttua. Kolarissa: V. Iivari. K. Lantto. Kuhmoniemellä: P. Kontio. Kuivaniemellä: F. A. Väätäjä. Kuolajärvellä: K. A. Lepistö. Kuusamossa: H. Määttä. J. Vaarala. J. E. Karjalainen. V. E. Rautanen. E. Korhonen. H. Kumpulainen. Kuusiluodossa: H J. Sormunen. Kärsämäellä: Hj. Virokannas. Lapissa: B. E. Kujanpää. Limingassa: Fr. Pitkänen. P. Tapio. A. Punttala. E. V. Penlzin. Lohtajassa: K. Erkkilä. Lumijoella: P. Leiviskä Pen- Merijärvellä: S. Päiväsalo. Muhoksella A. Mehtonen. Muonlonnlskassa: E. Kolström. Nivalassa: H. E. Olkkonen. H. Salanne. Oulaisissa: J. K. Oksa. A. Reinilä. N. Ojajärvi. Oulun-Salossa: M. Hako. Paavolassa: E. Nikinmaa. Pattijoella: A. Rekola. Patenniemessä: K. V. Kukkonen. Pelkosenniemi K. S. Ala. S. Palo. Pellossa; E. Jolma. Piippolassa: M. Myllylä. Posio: J. Tyni. Pudasjärvellä: K. Pietarila. M. J. Isomursu. H. K. Kolehmainen. A. Outakoski. Pulkkilassa: V. Keränen. Puolangalla: A. Halonen. Pyhäjoella: M. Ylikiiskilä. Pyhäjärvellä: Math. Loppi. Pyhännällä: A. Mäläskä. Raahessa: Frans Hannila." J. P. Saariaho. A. Raitio. F. J. Kangas. Rantsllassa: Henrik Mikkonen. Ranualla: A. Rvtinki. Rautiossa: Vilho Alin. Revonlahdella; S. Ollila. Reisjärvellä: J. Nyman. Ristljärvellä: A. Jussila. Rovaniemellä: E. Nordlund. E. Vuorio. L. Gunnari. V. Kilpinen V. Nuotio. E. Sukula. Ruukissa: J. Halmeloja. Sälöisissä J. Kortessalo. Sievissä: I. Risku. V Järvinen. Siikajoella: H. Nikola. Simossa: M. Lahti. Sodankylässä: A. Kena. Sotkamossa: Y. V. Leinonen. E. Parras. Suomussalmella: J. V. Holmgren. Säräisniemellä: A. Kovalainen. Taivalkoskella: E. Hentilä. A. Sirniö. Temmeksellä: J. Koskela. Y. Junttila. Torniossa: J. U. Nordberg. J. R. Taso. Turtolassa: K. Eero. Tyrnävällä: Juho Matinolli. J. Ktraneu. Tervolassa: Matti Pajari. Utajärvellä: P. Markus. V. H. Varis. Vaalassa: I. Mehtonen. Vihannissa: M. Laakso. Ylitorniolla: .1. H. Jurva. K. F. Sacklin. Ylivieskassa: J. K. Heiskala. H. Päivärinta. A. Torkkola. Talletuskonttokuranttitili on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttitilille merkityt rahat kasvavat korkoa ko rolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokuranttltililtä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokuranttl sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä oloa pankissa. Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. Oulu, Heinäk. I p:nä. A?irkmnies-asia eduskunnassa. Wirkamieswaliokunnan ehd-tus. Wirkamieswaliokunta ehdotti, „että hallitus miipymättä aset- taisi komitean kutsuen siihen jä- seniä eri yhteiskuntaluokista ja antaisi komitealle toimeksi tutkia maamme mirkamiesolot sekä laa- tia suunnitelman näiden uudis- tamiseksi" „ja että uudistusehdotukset ar- mollisina esityksinä annettaisiin eduskunnan tutkittaiviksi ja pää- tettämiksi." Sen pituinen se. Ja sen eduskunta hymäksyi. Pääpainon panee se siis siihen, että parantajat main saataisiin „eri yhteis- kuntoluokista." Ikäänkuin se sisältäisi mähirnpiäkään takeita siitä, että ehdo- tus siten saadaan onnistunut ja tarko- tustaan wastaawa. Olisi tietysti en- nen kaikkea waadittawa, että tällainen komitea muodostettaisiin a s i a n t u n- t i j o i s t a. Edellisessä kirjoituksessamme jo imit- tasimme esim. siihen hassutukseen, että maaditaan kenraalikumernöörin palkkaa alennettamaksi. Tietysti tällaisista eh- dotuksista on pysyttämä kaukana, jos tahdotaan estää koko asiaa ajautumas- ta karille. Tätä kenraalikumernöörin palkka-juttua moi kuitenkin pitää mielä pikku asiana, koska se silvumennen esiin- tyy perustelujen joukossa. Sitä mas- toin on tässä ponnessa jotakin, joka, jos ehdotus muuten olisi hymä, sen mälttämättä saisi raukeamaan. Waa- ditaan näet, että eduskunta oikeastaan koko laajuudessaan saisi päättää mirkamiesasiasta. Sellainen maati- mus toteutettuna meisi ballitsijamallan supistamiseen. Ia siihen mahdollisuu- teen kai ei kukaan tällä hetkellä usko. Waadittama olisi tietysti ollut, että eduskunta saisi päättää ainoastaan sikäli kuin puheenaolema uudistus oi- keuttaa lainsäädäntötoimia, mutta an- laa ainoastaan lausuntonsa t. j. m. s. Jos asia näinkin saataisiin käymään moisimme olla tyytymäisiä. Mutta tamoiteltessaan jotakin semmoista, jon- ka toteutumismahdollisuuteen kukaan ei usko, omat sosialistit ja maalais- liittolaiset osottaneet, että he eimät asian onnistumisesta mälitäkään, kun- han »valitsijoille main moidaan näyt- tää, että „maadittu on" — ja komas- ti. Pelastuuhan silloin yksinkertaisten ihailu ja äänet ryhmälle. Puhuimme jo itse ehdotuksen yli malkaisuudesta. Kumaamaa on, että siinä liikutaan yhdessä lauseessa mil loin merotusresormin alalla, milloin uskonnon mapauden, kielikysymyksen, naiskysymyksen, jopa kasmatusopillisen kysymyksen alalla j. n. e. Kaikkiin kajotaan ohimennen, ilman että malio- kunta koettaa millään taivalla rajoit- taa ja sylventää tehtäiväänsä. Ei mi- tään tilastoa, ei mitään tutkimusta - ei juuri mitään miittaustakaan. Wa- liokunnan ainoa tietojen lähde on ol- lut tun suomalaisen puolueen alotekir- jelmä, jota huolellisesti on kartettu mainitsemasta samalla kuin Alkion y. m. mähäpätöiset onomukset on mai- nittu. Ja tätä suomalaisen puolueen asiakirjaa on sitten määrinkäytetty. Sen perustelut omat käytetyt sellais- ten johtopäätösten tekemiseen, jotka omat päinmastaisia sille, mihin suo- malainen puolue anomuksessaan pyrki. Niinpä maliokunta ja maliokunnan mukana eduskunta iskee m. m. siihen, että senaattoreilla ja ylitirehtööreillä on 12,000—24,000 palkkaa. Suoma lainen puolue on kuitenkin aina huo- mauttanut samaa, mitä ameriikkalais- ten trustien hallinnot, nim. että „tär- keässä asemassa olemalle henkilölle ei koskaan moida maksaa liika hymää palkkaa". Ajatellaan main senaatin raha-asiain toimituskunnan päällikköä. Hänen asemassaan olema mies moi säästää ja koota miljoonia. Ajatel- laan rautateitten päällikköä. Hän moi samoin tehdä miljoonien edestä hyö- tyä tai mahinkoa. Jos siis tällaisiin toimiin moidaan saada kunnollinen mies, niin hänelle kannattaa maksaa maikka satatuhatta muodessa. Ja sit tenkin kansakunta moittaa äärettömän paljon enemmän kuin jos tuollaiseen toimeen palkataan keskinkertaisilla ja sitä huonommilla lahjoilla monistettu henkilö, joka saa palkkaa 3,600 mk. muodessa! Tähän seikkaan on suo- malainen puolue aina miitannut ja huomauttanut, että maltion tulee an- taa sellaiset edut tärkeässä asemassa olemalle mirkamiehelle, että etemän miehen kannattaa ottaa mirka mastaan. Etemän pankkimiehen ei kannata ru- meta senaattoriksi eikä etemän liikemie- hen rautatiepäälliköksi, jos hän tulee maltiolta saamaan sanokaamme 6,000 muodessa, kun hänet otetaan yksityis- liikkeeseen ja maksetaan mielellään 60,000 mkaa muodessa. Maltion ei kuitenkaan tarmilse kiimetä näin kor- kealle, koska maltio moi antaa muita etuja: kohtuullisen eläkkeen ja mannun- den miran pysymäisyydestä. Edus- kunta tahtoessaan summamutikassa main alentaa palkkoja pnrkii mielä poistamaan nämäkin edut maatimalla hra Alkion mukaan eläkkeet poistetta- miksi ja jonkullaista makuutusta sijaan — minkälaista, sitä ei tietysti kyetä sanomaan. Mirkoja maaditaan poistettamiksi, mutta mitä (paitsi kruununmoudin mi- raN se jää salaisuudeksi. Niinikään tunnustetaan erinäisten uusien mirko- jen tarme, mutta mitenkä, siitä ei jäl- leen halaistua sanaa. Tällaisia »virheitä ja epätäydellisynk- siä, ylimalkaisuutta, haparoimista ja hataruutta moi tästä eduskunnan so- sialistien ja maalaisliittolaisten hy- mäksymästä mietinnöstä luetella lop- pumattomiin. Huonompaa mietintöä on Harmoin tuskin minkään maan eduskunnassa jaeltu. Ia täytyy sanoa, että se kä- sittely, jonka eduskunnan sosialisti- ja maalaisliittolaisenemmistö omistimat »virkamiesasialle, on tunlumasti mai- keuttanut uudistuksia siinä, lykäten ne epämarmaan tulevaisuuteen. Tahdomme seuraamassa eli loppu- kirjoituksessamme mielä luoda katsauk sen siihen, mitä asiantuntijat muissa maissa mirkamiesasiasta lausumat, jot- ta se kanta oikeassa matossaan käsittt- täisiin, jota puheenaolema eduskunta- mietintö edustaa. EEBEESa