N:o 56 - 1910 KBSKI-S UOMI Keekiviikkona maaliskrmn 9 pmE # 4 paN. 40 tri!. TaMk Siitkk. Av»v. pir.. tuotannon Oeskian. 12 lehmästä 1L57 kg maitoa ä 3*4 % raÄvaa. — Iltaman to-meenpcnemar Jäm sän suomalaisen Ahte skoulun Moimis- trlijc: yhteistkoutull i ensi perjcuiic.ina t.k. I I pnä alklaen !l> pu^li K i.P. — Ä.>::c.amime rlmoitulseen lehtemme neljännellä siwullu. Monalta Suomesta. Kotitartastutset Walteasaa ren—Pietarin rataosan warrella.^) Niistä lotitarkastuksis-da. joilta äsken kerroimme, on saatu seuraamia lisätie- io ^: Kun jarrmnies Pititäranta tviime kes» Iiwiikkima saapui junalla Pietariin pidä- tettiin hän ja »vietiin erääs«en polii.fi- konttoriin. Sillä aiLaa hänen asunnos- laa n toimitetviin loti-tavkiastus, jossa ei kuitenkaan mitään merkillistä löydetty. Wain rahoja, noin 300 mk. Suomen ra- hassa ja wähän yli 100 rpl. W«näjän ra- haS?a. otettiin taicUvarikkoon. .Samana yönä toimitettiin koititarkas- tus waihdemiesten Suomelan ja Wäli- maan luona, joilta otettiin iakatvarik- koo-n 3 säkkiä lirjallisuuttla. Pietarin—>WalZeasaar>en «rtaosan tvarrella loimiteiltiin niinikään Mitar- Icstuksia Schuwalowossa, Udelnajassa, Pargalassa ja Lewaschowossa. Ensin- mainitussa paKassa tvangi-ttiin asema- mi«s Laamanen ja hän«n luotaan otet- tiin taicNvarikkoon muutamia kirjoja. Udelnajassa toimitettiin Lotötarkastuksia kaikkien vs«m»a- ja tvaihdomiesten luona, mirttc ketään ei pidätetty. AsemamieZ Ahdilta. joka on rairtatioläisliit. ruhttZ- tonboitaja, oitettirn takatvarrkkoon 36 mk. Partalan asemalla otettiin «somamics Paalammelta tcfctnariffoon Nrjallinlut- ta ja huhun mukaan myöskin pieni pai- nokone. Letvaschoivon asemalla tcimitet- tiin krtitarkastus asemamies H uriin luo na. Myöhemmin illmoitctaan, että taka- »»«rikkoon otettiin koko joukko raittius-. Man terweyb>elle vahingollisia mne?sia taitka se «r antanut aihetta taudin syn tymiseen asujmnistossa. Tämän a^tu?sen kanZla yhtälpitAvä on kaupungin rakemrusjärjeötys. Mka Kcisarillinvn Senaatti on avaKvista- nut 3/12 1907. Rakennusjärjestys- sen 13—25 §§ «HeAyttämäl. että kau- punliin on rakennettu täydellinen wie- nnrilaitoS sekä piniba- että lokawett>ä Marten 25 Z:ssä sixnotaan nimen- oiium, eitä ,Mutta kaupunginosa ei saa rtffentoa ennenkuin yhtenäinen suunnitelma sen yleisille wiemärikana- »ville on waHwistettu siinä järjestyi- LokawiemSrtu ja westjoh- don sekä niiden kanssa yh teydessä olewien kysymys- tm käsittely Jywäslylän kaupungin waltnnstoSsa ennen wuotta 1909. (Jatkoa). »Ecilläln p<i!na>oana feifJarna cn huomattatva, että kcriMen ras kaiden cimioen parsinkin hie^m laskeminen ?anawiin vn tarkimmin ne !'t,idlicn Pitää niin puhta>ina ja w.iln.oa, ettei mitään kiinteiltä aineita eikä kuimia esineitä möisi päästä toifc 'n ireihin ja tulisi sen viraston, jonka tehlämäksi jää lo!awiemärm wal!womi- nen. pitää tässä iuhieessa tarkkaa huol- ta. Kaupungin rakenliusjärjestys olisi senlähden siten muutettalva, että se tässä suhteessa sisältäisi tarpeellisia määräyksiä. Ellei tvcltvontaa fUArim- inalla tarkkuudella ylläpidettäisi, niin jäisi lokawltmr.rin itarkoitus kokonaan Schweitzl. saaivutianiatta". Kuten wiimeisestä lauseesta näkyy, olisi kai sangen <Mve- ^ Schiveitzi on sanan täydessä -merkityk- luuaivaa ryhlyä rakenteinaan wiemä- sessä ..tvalkean tiwihiilen maa". Omi- nä, jonka toimintakyky it,e -ehdotuksen f ui fer maamuodostukset ja wuoristoluon- tekijästä nällttää s'.ksi epäilhttäavältä. ro tarioatvat tukaniia makÄollisuuUia Äsianonia.nen walio !untc: ei ole W: käytiöolkeudella tvuorokandessa. Wuo?» rac.ja on sitäpaitsi velmollmen käyttä- «.liiän »valaistukseen tvesilaitokscn aikaan- saamaa sähkÄvaloa. Laitoksessa tuöskcn« telee keskimäärin 28 mestaria VV tyo» mielen ja oppipojan anmsramana, näi- d?n joukossa on melkein kaikki amniatit edus!>ttuna niinkuin nikkari sorivarit. mekanikot, hienohiojat, lukkosepät, nmant- ntiojat, kirjanpainajat j.n.e. Koko la:» t?S «m maljsanut W2,000 mk. ja Ivuositu- !o: ctvat 16,000 m?, oli 4 V» % pääomakia. A.'siwomnalaitokset La Dernier ja Mcntcherand kehittämät yhteensä r#/iOO hiv. Rämät laitoöiset tvarusratvat no>n ! Kevätuutuudet saapuneet ! Naisten Pukukankaita, mustia, värillisiä ja v&lkosia. Villamusliineja suurempi määrä. Kaikki uusimmissa väreissä ja laaduissa. Wilh. Höglundin Kangaskaupassa Pohjoismaiden Pankin talo. Puhelin 65. sessä, kuin 18 §:ssä sanotacn, ja h.® km»:n laajuiiis«n alan 02,000 asuk, tätä suunnitelmaa sitttrmmm nouda» 'taalla 212 kunnassa woimalla ja nialclla tettalva siinä määrässä .'uin rakenta minen jatkuu". Iyitväskylässä Maalikuun 5 p:nä 1910. Ernest W ä n t t k n e n. Mmiei itiliiAkÄä nilehille antanut milään lausuntoa, n.aan näyttää koko af.a >insinööri Can- delinin kuoleman jälkeen jääneen sik- seen. Kokouksessaan 13/12 1905 owa>t W:miehet!in ,.Pää:täneet jättää jämän asiin toisr.,!s.''.st lepäämään." Sen jälkeen ei lclamiemäriasiata ole Wal- luustossa ennen nmotta 1909. D>2'N!ttawa o» kumminkin tviela, ektä Zi:kainari k:rjeessään 21/101901 ilmoirr.io Maistraatin täsklMä raken- nultaneen erinäisiä wcsiw:emäriä Äi salaojia, jor5a ouwar tulleet maksia- maan Tmk. ^.<ZL5. Samoin on Wal- tuu-öll. f c f o u f f, o i 1011 12/4 1905 päät tänyt maksaa silloiselle rawmtoloiHja ?!. Wahlgrcnil>e Tm k. f. 60 kottvvuk- s?na siil.i wlemäustä, jonka herra inheilu- y.m. seuran papereita ja tilejä. pii rakennUllanUit omasta joita "tatvattiin rautatieläiisiltä, seurojen toimihenkilöitä kun owat. Toistaiseksi on Laamasen alinpa^itta tuntematon. talo»:a«n pitkin Ajenwlattta rautatien ^ieinörnn. 5lua n.' Tkrmcydenhoitosäännön -ellainen huhu on liikkeessä, että iar- > 22/12 1370 Pykälär, jo h .n tlettvey^ kaöiukset ja Mangitscmiset olisi toiinccn- ^ bcaI )C !;:!t !Ut (lfuui <l keitom-.ksen alussa painu ilmiannon johdvst«. — Tulipalo. — Ihminen palanut. Eilen fto 10 oLfaon a.P. ^ääisi tul: itt: Tampereella L.^1. Klingendablin ivillakirtomon ^hruuosastolla erciässä huonessa, jossa oli kaksi räi7*i^ic*nrept- misfonetto. Koneita 'käylett'ii«i saliu- inolta puumillaScmgasräiiyjen repuni- seen, joua huoneessa oli iso tvairaslo. 5lumpaakm konena Väytri er^. henkilö. Mu!ia lyömiohiä >ei huoneessa ollu:. Tuli lienee saanu>t akkunsa siten, eilä räsyjen mtökana joku kowa esine oli jouirnut 'fonieöfoet j.T frikisienin aivulla scicivut a.taon •fipiaäm, jloka fy ma'.nlt,:ssi tirjccssään miitiaa, eiwÄ liene yleisemmin tunnetut, Xtiteiääatjie wi?lä Ulhätl. 10 §. Huhu ka t: f nn>zin-! uun n: t el maa teh- täissä taikka >wanbaa K'.imaisto järjes tö tarjoatvat tuhansia mahdollisuuksia luonnollisen wedenjuoksun ?äyttämisezn n?oimatar?oitu?siin taiteellistan keinojen awulla. TodeLisen?ehitlyl!sen ku?ku Ivas- taakin oikeutettuja waatimuksia> Ei mis- 'ään ole tvcsitvoimien hyödyffi käyttäm:- ncn niin korkealla kukoistuskannalla kuin SehMeitzissä. Kautta koko maan ristei- Ice tiheä säh^johtotvorfko, joka jakaa säh- köenergiaa, ja kaikkialla on käytännössä säh?öwalaistus. Rauta>teitten M)ttämi- ncn sähköwointalla on täällä tullut jo to- dellisuudeksi. On luonnollista, «ttä niin edullisista olosuhteista toollisuus saa suurta siunausta ja on wiMaassa ke- hitykscn tilassa. £ri scldvää, etitä sellaisessa wuoris:o- maassa kuin Schwcitzi wcden sitoisit il man Gletschor'ien ja järwien tasoitta- waa waikutusta olisi hywin epätasainen, lumcn sulami!sen aikana on wcttä »Mi- tyllin, takvella taas liika ivähän. On kuitenkin ollut ltvälttämÄtöntä rt)htyä suu- vcnmoisiin järjcstM)töihin wodenjuo?sun tasmttamista »varten wosistöi-5sä. Niin- pa koko Furalvcsistön järjestelyn kautta on Rhein'in tulwawcismtäärää wähen- nctty 1,000—1,500 cm'/sek:llä ja alhaisen !c>edcn määrää -korotettu 50—100 m'/sek. On sfllcäa mikä suuri merJitt>§ tällaisel la tasoittamisella on alapuolella »le- .ttMKc wc,siwoimalaitoksille. Tämän li säksi on hywiä mahdollisuuksia olmnassa ke!no:ekoisten wesiZvarastojen muodosta- mic-ia lvarten, ja o>n tätä keinoa stmrcÄi Zicrkeapaineinen sählöjohtotvorklo käsit tää noin 600 fftn. Tässä tarjoutuu ;rir» omaisen miÄtäkiinnättäDä kuioa reolli- iestä tehitykseStä hedelmättömällä maa-- perällä. Kun kunnat kaikki oivat köyhiä, otrat wesiwoimalaitokset aikaansaatu e- rään yhtiön arkuunpanosta Maltion a- tvu^n.ksella. Oikeudet oivat myönne:.)t wuctoen 1932, jolloin Maltiolla on zikcus o^taa takaisin. Ahtiö on -tse rakentanut kalkki sähkölaitokkset ja pitää ne myös kunnossa. Kunniille on pidät«t!y oikeus oS:aa myöhempään itselleen sähkö'.verkk>. On selwää, että dällaisen ctt^iytsen vallitessa wesiwo<itma aina suureinm^s- sa mittakaatvassa aletaan käyttää hhL- d^ksi. Wesiwoimalaito?sia, jor!a woiwi! keittää 20,000'sta aina 100,000iccn hw:» aan, suunnitellaan ja rakenneiaan. JZr- wlcn wedeinpinto!ja korotetaa.i patolai:^?- smt aivulla, jotta toesi niissä kauioemi.iin iäilyisi warast«ssa, sekä kokonaan uusia wesiioarastoja «li reserivaareia riflaiiia vesilaitoksia Marten rakennekaan. Di itä we.siwoi.mien käytön taivuspoli't- tijitn oloihin tulee, on wiime aikmna o> lut hu^anattawissa wil?asw liikettä saat- 'kaa Mesiivoimat Waltion om?.i'uvdi'^i. Tämä liike sai al?unsa wuod?n 1890 p.,i- TeiCa, jolloin oli annistultu ratkaista käytännölliisesti prM«emi sähkoa jolua- niiscsta pikommille mavloille, j^nka jch- doeta syntyi useampia suur>a ivenlaitok- si.r. Huomattiin nim. Piaa, että yle'd- yyo.y useasti joutuu kärsimään hksity'^- tcn käyttäessä wesiwoim:a tuotannossa i.lman yleissysteemiä. Tovis^ttiin nim. ciiii useasti lpi?kumaisct näkökohdat oli- wct aikaan saaneet mitättömiä tvesi^ai- teista, jotka ainiaallisi clitnat ljäiuittäun t mahdollisuuden saada aikaan iuurisuun- ta:[ia hrichksiä. Niinipä rakennettiin kak« si tveisilaitosta, jotka khuiä:i>.h 4.700 hw:aa, mutta rakennettuina muutama sata metriä al-emmaiksi, olmwat wcine?t fct ittää 5,000 hw:aa enemmän. Tämän ^ tl>paisia siekä muitv erehdy^iä totini tuouiuostakin. Ei ihme että tällaiset ta- paukset helposti johtitvat siihen I:n!til- scen. että wesiwoimi«n hyödy.Vt täyllä minen »valtion lautta tarjvsi parhaim man takeen, että ne «tarkoitut^n mu'ai Venäjältä. — Seppeleitä kadonnut Pietar!-Pa«» wali» linna» kirkoSta. lPietcmi-Paaiva- lin linnan kirkossa tarkastetaan par« haallaan hopea- ja kulitaseppeleitä, joita on laskettu keisarillisten haudoille ja ri« pustettu seinille. TarZaStuS on aiheut» ttmut huhuista, «ttä kirjosta olisi häw!n« nyt 20 seppelettä tahi enemmänkin. Ker- rotaan, «ttä syllyis«t oivat sekä linnan päällikkökurman että salapoliisin ti cd.'S- sa. Muutamista seppeleistä on murrct< tu osia. j» pienempi tamma r*twk OmiflUj* im »en perii Amtod* OkMMlta, Koakelinin talo. 889 1-1 Ulkomailta. I-.ilvjd. Piiaa ic.c:in<iidtxxfll ttläarältyn fcitircttlj. Kokonaisia wuoristolaa'llsoja il rti-ttaii fi-rfeu» iät>f niitottamörr. J nMn -luonnollista wcdenjuoksua on muo- Vlaupung's^a. jossa .ummöstä Utit- ^ f o Sfcttu tälläisi Ui sclhtamalla niihin kci- taaSla el Nttiä ole .oimitcttu, pitää noidcinen luebenjiuoliii ija täten on laak- semino.nen ju^rucitaman ennen kym- ^, muodostettu wcdenjuoksun tasoitta- i jaksi. men.'n »vuoden kuluttua siitä, kum tä- ^ astunut^ K, ^ ottaa huomioon iTolMciizin maan- lailliseen W0imaan. Täntun perustui- niuodl?stu>mat, suuret sadekorkeuidct maan sellit P.tää Itttemmin rar^-een stftUte^a 1 feofiien aseman Eurooppalaisccn talous- ! p > — Persian lainapuuhat. — Kaup piaat kauhuissaan. Tau r^i si sta, malisk. 7 p. Teheranista saalpunut käsky 1 miljooinan ruplan pakollisen kotimaisen lcn:wut 'hamffiinifesta on he rättänyt Sauhua kauppiasten ja omis- toloöin luokkain keskuudessa. Hyväksi tunnettua — on — Pesasaippua, jota myydään 890 Lamppukaupassa. i—i J£eittiö ja kamari vaokrataaa k Mikaan p livisti. 891 F. H, Obnu. 1-1 M»W jiiMmiii. EnsiimnÄnen ja saiimlla ehkä tär- kein. apukeino, jonka ka rja-n omista ja käytlää hymäkseen ^karjanjal-asmksessa eli pyrki>essään muÄ>>osto>maa^n karjain- sa laloudeÄisesti ntahdollisumnan kan- na^.'lau>.i t si o ,i n.k. f o e IY p s y. VimnärreitämäÄi tarkoitetaan koe- lnpsyllä lchmön lypsytuotaiuton sel^ioil- le jcamisla. »Niuirai", Sväiilänee avarinaim moni ivanhoillicnen! emänöä, „muiä tiedän warsin hyiviin mikä lehmistäni Paras vn, jd mitä ne kulloinkin lypsäZvät; -uudonai^iset keksinnöt koelypsyt ja muut woi!wat Ma tarpeen tuhmille, mutta ei täimän talon «männälle". Tämän suuntaisia lauseita ei niin? ?ään hartvvin kuule esibettämän muka koelypst>pidon wälttämädtömytiiden ku Luomaa! Allekiijoittaneen koko tavara- varasto radaksi muutetaan tästä päivästä alkaen ostajiin nähden sangen edullisilla hinnoilla. Erittäin edullista koko vuotiaille ostajille taloustarpsita ostettaessa! Tiedustakaa hintoja I F. Vessman. 753 8—8 tylli räfyr. Tuli toisi silmSnmpäyk- ^')-mnän kaupungin waroien mukaan' nähden, asukkaiden scssä yli ttfo Huoneen. TvintM K>ös- ^ so:o.iellu fuunnirebma kanaitxiin ra ken- ^ nc?i>!kscn teolliseen toimin! t1)Ö: no?iuksen teolliseen moamiseksi. Omaicm evchtymättömään sentmin tulisitvat pakuelcniaan yleiShyö- arlvostelukykyyn luÄtMva emäntä se- liitää toi elä: »meidän Musiikki kohta Poikimisen, jälkeen amaa 5 »vanhaa kannua wuorok<mdessa, mutta tuosia toisesta — Mansikista — ei wiime ipoifitnijellö tullut kun 4 kannua". „OlenKn aikonut myydä sen, se kun >wielä ummessa seisoo 4—5 Itmffoa, kun Z)cuÄ'?kki reilusti lGsää maiton- sa". Moi Ma, eitä D!uÄ!kki tässä ta- Pcuksessa onkin parempi lehmä, mutija ken *vä!häfiut on fatjoji kanssa «tilaistm- aikaansaama sähkölvoima ;o[)bc:n jn u.ko- ties ia työskenteleniään, tietää oiwan Zämän lisäksi on eritt>ise».'i olema-??a kaks! kansallista nÄökohtrra, jot£t u>u- wct «dellämainittm toimenpiiecn puolis oa. Schweitziin tuodaan S0 nti.'j. '.nav- kan edestä poltto- ja wala:-.'lUZa!:il^a, etupäässä kiwihiiltä, enemmin kuin dään ulkomaille. Täinä suimna!va<-tc.a siellä noin 10 milj. hw:aa, joka wo:doa.t saada kotimaisista MeliivaroiÄta. Tämän lisäksi uMaa maata yksitt)isl.n oritie'täi- ifniircn in- s^^dcn kautta »vaara että ivesiputouknen toimintaan ja sen fmvvirtR 1 tnmiirpn weden Dois iofilkuttatniicfuU 1 ... " . . ' ' atiaan,aama layViootma U..0- vesiä tyosielMlemaan, nelaa aiwan t s' *1 . • 07 £ C 3 m?"' ' uilfin^ta ibaifoi-tfl UifiTtUmÄtä i esitnchivan »voiman ia ivalon t..r- ^näille, tulematta'laink>aan kotimaaa I'vö- ^ etteiwät sellaiset lehntäit suin- ulos. mmta toimen 37 »vuotias Muna lulktiisla Pairc>t^ta e>tta Wilyiitsia ^.-n. niin ei ole ibme cdtä il>s suuri ouk- 1 r f J" L ulos. mutta soimen 37 »vuotias Miina r' a ]ulfi|i ^ m-mäkr ruhosi eisimäiin cwea ja » a- ronteista, loi sitä tehdessään niin pahoin, että hän sairashuonsella moin klo 3 aikaan i.p. kuoli. Tuli panin sammumaan icbraan omilla mviimilla eimenkun pa- lokunta chci PaiMe. Kuollutta Kiwi- mäkeä jäi suremaan 5 toutftias poika. jon'ka tehtailija Kliatqondahl on lu- >wannut otlva huostaansa. -» Tanomalehdet. .Turun ?ano- toimituksieen cn jälleen llitty- n.?: lahden enr. mon'wuo:incn toimi- tusnf.teeri Frans Kaijala, j^ifa >vi:- .trrfft on työskennellyt Tucm. lluiis- tcim.s^ossa Helsingissä. — „Rengas-tohioria" ahdistetaan. LääNnlöhaVimksen ilmiannon johdos ta oli fil. mcxisk. Andren» jserdinand 11 8. noklaasti suunmtellaan. Prcf ZschoUen mukaan oli :v. >!3 ?.tl?weitsin t '/s mii. hiv 1 aa imi viv:?:.i ?jleiset ipaiPa/t ja kadut pilää, siinä! weiiwo!mista kätitännössä 270,800 hw. ja- määrässä kuin kaupungin »varat senkkaan tuen eri tvoimatarkoituksiin seuraa- ^alliivat, Zvarusl^ria-man laipaksi suu- wasti: rilla ja 'larkoiiuksenmukaisilla, maan- alaisilla Miemäreillä sommoisessa laa- jnudesja, että yleensä kuistakin tontis ta maanpäällistä ja -alaista we«ltä »roioaan niihin Äinan erinäistä ?vai- kcuim johdattaa. Pcen. niin ei ole ihme cdtä>jo^s..u^jouk- ^sj Marsinkin Italia ... iko tvesilaitoksia on ^olemassa ja uusia ^ hyöthä tällä tawoin Schmcit^in tvosilvoi- inistä. 12 8. 2i:u".ifuiu kaiuun tr.i teiseen paik kaan »viemäri on ra>keimeilu, on se m ^amier maana maina MaStaamaosa moisen ^kadun warrell<r oleman tontin Helsingin raasvulvanoikeuoessa "tta, > ja melmollinsn, maistraatin etlä hän HelftngiM, olemalla siihen „,äärään,än ajan kuluessa, lait lomaan iaillisteltu, oli harjoirtai-ui lääkärin- tai useamPia peirenyia, maan toimintaa. Hra Tanner on juoruta-^^j^g ^j^äriin menetviä lasiu-ojia nut ainoastaan fil. kaiÄ>idaatiiiuiNn- ^„ meden poiÄviemiftksi, joka tontille (?!an!oaineiden ^valmistukseen 10070 hw Teknilliseen teollisuutteen 35170 Koactehtaisiin 6440 £a!)ftn>utm<m aikaansnamiiek^i '. n ri',0 .. iHniialliiecn teollisuuteen, pa- pc:iteollisuus 573*) . 'J70S0O .. non eitä mitään lääkeopillista luikin-! ^koontua saa'tioa. Semmoisen lasku- ioa. vastaaja Dmvner n-dijm tobis*! 0 j nn , iota ei saada tchdä ilman asian- tuksen silta, erra han Poh>oiA<lineri- > maisia lupaa, tulee olla lvavustettu- ^tasse oli opiskellut laaken?det'.'i seka hymäk^aM lait öisellä kiinteämai- saavuttanut liäöket. tohtorin armon jolapaitsi hän tvetosi siihen, etlä Wii- purin kaupungissa kaösi iaillislama- tcnta lääkäriä harjoittaa iiii»nriiito:n* taan. Dleinen syyttäjä A. Moftertc^ waat: hra Tannerille edc^wnstuu:a helmikuun 13 pnä 1390 annetun, lää- käritoimen harjoittamista Suomesji ko--kewan asetuksen 3 ja 11 pykälien nojalla. Hra Tanner tuomi lii i in maksamaan sakkoja 100 markkaa tai war i?n puut» teesiä istumaan kankeudessa 20 wuo- rokautta. Tilanpuuttec-sa jäi pai» iviimc nu- meroeda. — Levottomuudet Albaniassa. 2 a - leniliäta, inaalisk. 4 jp:nä. T. f:n 4 p:nä tapahtui Djakowassa werincn yh- i^tn'örmäys albanialaistan ja sotawäen N.älillä. 6 sotamiestä ja 1 upseeri sa: soimansa. 690f matkalla Bueno» Aires iin. Karisista sähkötetään t^:n 1 p:nä, että „.ikäli Santiago de Chile'Aä Hav.?nn ictmistolle ilmoitetaan on kr Cook sieltä mai?u-?tanut Buenos Äires iin. neillen pidättämiselsi, sekä ml)öskin, jos sitä tarpeellisesi 5atsotaa>n, >per- !kaus!aiwÄlla. Meden hankkimisesta kaupunkiin Pu«- hutaan saman asetuksen seuraawissa pylälissä. 15 Z. Jokaisessa 5a>upungissa Mää mah- dolliiuuden mukaan, ^hantiitamon ti- ia iskuna siihen, että hyiivää wettä vun- saasti ja helposti savixran^ 16 §. Kaiwot p lähteet pilää olla tarkoi- luksenmukaisillai päällystakennuk>illa waruÄetut M muuten niin laitetut, ettei maanpäällistä N >että ja likaa nii- hin tunge. . Juttijet kaimat j« lähteet Pitää c\m Pidettämän hytvässä kunnossa seka, niin usein kuin tavlve tvaatii, perättä- n,an. 17 8. Maistraatilla tahi poliisikamairilla cn .»valta sullkea taikka asiaichaarain mukaan täyttää sekä julkisia että yksi- lyistä kaÄvo», jos se haiwaitaan sr^äM- T^hän saakka on rakenneliu useita'.'ie- n.ä vesilaitoksia samaan putouksccn. t.u- >empi suunta wcsiwoimie-n fik)tiänti'C?u Öyrl;: koSkittMnään isimrittJOMnayfjilöitä. ?»hweitzin hydrograafine r tonnista on cl?v.?.ut kaikissa maonosij? 1 toim>tta»l ^ luoulsten ja wesimääri:n mittautsla ja ?n aikomuksena piakkoin julai-5ur tarkka •rlontcfo MoimatiaÄoituksiin sopimista N-esiwoimista. Kun täällä insinööreille tatjlu-.uu mitä erilaisimpia ratkaisuja, on l ydraulinen tekniitta tehitchnyr aikain- ?z'keimmalle kannall:. O.'oon tässä eriti)isest! mainitiu kol- nte yritystä 7atsoen niiden soiiaaliialou- dtllis.en merkiltykstzen, mikä niillä on; Luze.nin pienteollisuusrakcnnu? ja ire- siiooimalaitos sekä wcsiwoima>aitvlsct :!a Dernier ja Montcherand Neuchatell järjen läheisyydessä. Ensimmäisen tai- ko'tus on hankkia pikkuteollisuutia tai <."iinot!ia harjoittawien käyicttäniäkn t'.,ö>t:kka-alaa ja woi!t!aa mahdollisiin- nia.i halipaan hintaan. Katsoen siihen tesasiaan, että puolimarakkaan amina- t'.'.k^.ril.tttajan taloudelltsct 'cara' nlt« t'iiväi ainoastaan työwä.'.nei?e'« ja a>ei- d.m sekä raaka-aineiden hai:kki:>iis:eii, 1 tämän toiir.etvjrecn kauit.r 'aittaa köyhä mies ffUpöilufcifyiictnmiif- s> eiikois ja suurliiKeide.r kanssa, jctf.i 1 »varustetut konevoimalla. Mesi» \ n'l.t.ialaitos ja täntän hbt-^eSsä olcira ' amimttiratennus sijaitsivat Reukzin ivarrel^a, jonka we>siwoima on kaikkiaan 1Z0 hiv. Rak«nm>ksen pinta^ala on ','70 n'.^ ja tarjoo 3 kerroksessa tö00 m° työ- a^aa. Läpi kaiKien kerrov!en kulkee tranSmissioonit. joiden aivulla lvoimon touotraajat woiwat ottaa woimaa atse- liöia. Työalaa wuoLrataan jokaiselle niin pitkäksi aikaa kuin ku!'n haluaa S— 8 mk. neliömetriltä wuotta kohden. Woi- man hintana ostettuna akselista on 2)8 ml. 1 hw:Sta, 144 m?. V» hw.sra ja oO mk. V* hw:sta vuodessa 13 A 11 tuimin an loi tenut f Qön .»Te harioi naisia, jotka lvähenrmän arkaa poikimisen jälkeen k)psäwät wer- raitaÄn Wvin^ mutia pkian huonone- ivat maidoltan>lissaa>n ja «ttä alussa Ranska. »oähenimm. mutta ptommän aikaa ta saisesti lypsälvä lehmä, fuiiieMn saa- muttao parein ma n ivuHlliPstin. 'Eikä suinkaan »lypsää ma'!>to-onsa"°kaiain ole pidettÄvä miinkäänlaisena todistuksena "fiitä, että lehmä out parempi, ltvaon päinwaistoin on kohmullinen marto- aika aiwan wälilälnätöin. Aiincostaan koelizpMä >on ntahdol- lis-ia saada wa>rma liet-o!lchmän todes- lisesta li/psiKpvl^siä, joka »Äin sarjan jalostuksessa kun ruokmnassttkin on mälttämäröntä. Aii^en esim. elätit- koto wesiwoimvt, joita woidaan Zäyttää wasikoita ^valitessa/ olisi melhÄollism hi)ödi)ksi otalksutaan keskkveden aikana '^ilMoa niisiä tuleivaisuudessa hymiä »—10 milj. ihw:.n suurmsiitsi. > lehmiä, Tun meillä ei edes ole war- muutta Mä, miten paljM emä on Wcsiwoilnicn hyöd»M ikäyttämi-siä pi- dciään Ranskassa suuria>rwoisena -kan- salliselta asiana. Tilaston mukaan käy- tettiin w. 1899 kaikkiaan 45,2 milj. t. ki- wihiiltä t>eollisuu!den tanpeeksi, josta mää- rästä 13,3 milj. t. tuotiin liTfamaiffa. on .laskenut, että >tarwittaisiin 3 milj. hw."aa wssiwo-imia, jotta tultaisiin iiman noitia 13,3 t. SiMihiiltä toi meen. Näin suuria wesiwoimia on kyllä ».>> sic-töissä runsaasti tarjockla. Ranskan Jatk. Sanomalehden Osakeyhtiö Keski-Snomen osakkaat kutsutaan kikoontu maan varsinaiseen yhtiökokouk seen, joka pidetään Jyväskylässä Hotelli Wahlgren'issa maalisk. 29 p. klo 6 i.p. Tilaisuudessa luetaan vuosikertomus ja tilintarkastajain lausunto sekä käsitellään seuraavat asiat: 1) tili- ja hallintovapauden myön täminen kuluneelta vuodelta; 2) valitaan jäsenet johtokuntaan ji tilintarkastajat sekä 3) päätetään muista mahdollisesti esiintyvistä asioista. Jyväskylässä helmik. 27 p. 1910. Johtokunta. lypsänyt. Samu man »varaan jää sil- loin jos 2Va—3 wuoden hoidon ja ruokinnan tulokseksi tulee hisivä tai huono lehmä. Tosihan kuidenkin on, ettei emän robellisia vrkvoa lt>psyeläi- meitä yksin koel»ipsyillä arMioida; mai- boot rasvaisuus ja rehun kuluius fun myö?5in « mi maid»ita»ttton kera huo- mioonoieiMva, muiiia tietenkin on 'karj^njalas!:usn)ö patjan tvaranenumllo perusiellla, jos eläni-tvasikat Malilaan karjaston taatusii parhaiten lWsäwis- tä lehinistä, kuin jos ei muifäärikri^uj marmuutla mainitussa suhteessa ole. Järkiperäisen ka r joit ruokinnan jär- jesiämiseksi on Pie^lysli ntlMkitn bar- peen, että tiedäimne ailvan täsmälleen, mi ien paljon lehmä kulloinkin lypsää, järkiperäisen karjanruokinnon ensim- »iäisenä edellyiylsena cn näet, Ätä ruolinta on järjesieini sen mukaan sun lehmä lypsää eli! toisin sanoen, tulee enemanän mai 10^ aiiMvan lehmän saada suhiecll^esli eneitmmn rawintoa kuin tvähenunin l»>piÄvä lehmä. El-- kinnie koelypMä ole saanut tietää lehmän li)psytu>otannoln. ei myöskään ole mahi>MiÄa järjestää ruokinnan yllämainitun säännön mukaisesi'. Niinkuin jo on mainittu, eiwät 'koe* lypsyt yksin ja niitten yhteydessä ol^ira - 96 - viemme täydellä järjellä — on nim. ollut hetkiä, jolloin sitäkin olemme epäilleet." Sellainen oli se merkillinen tarina, jonka Sir Dominick kertoi minulle — tarina, jota moni pitäisi pelkkänä mahdottomuutena, mutta jonka minä, edellisen yön kokemus ten jälkeen ja syvällisempien tätä alaa koskevien tutkimusteni perusteella pidin täy tenä totena. Minä mietin ja ajattelin ja muistelin kaikkea, mitä näistä asioista olin kuullut ja lukenut. Aamiaisen jälkeen yllä tin isäntäväkeni sillä ilmoituksella, että minä aijoin matkustaa ensimäisellä junalla. «Rakas tohtori," sanoi Sir Dominick näh tävästi huolestuneena, »minä olen varmaan kin loukannut vierasvaraisuuden sääntöjä kertoessani teille onnettomista olosuhteis tamme. Minun olisi pitänyt kantaa taakkani itsekseen". „Mutta juuri tämän asian vuoksi mat kustankin Lontooseen", vastasin minä. „Te erehdytte, Sir Dominick, jos luulette vii meöiset havaintoni tuntuivat minusta epä mieluisilta. Päinvastoin! Minä pyydän an teeksi, jos aijon tulla takaisin vielä tänä iltana ja viettääkseni ensi yönkin labora toriossa. Haluaisin nähdä vielä kerran tuon lurjuksen". - 93 - tahtoi säilyttää henkensä, oli toinen käsi leikattava pois. Pitkän miettimisen jälkeen suostui hän leikkaukseen ja kun se oli toi mitettu, kysyi hän, mitä hän oli siitä vel kaa minulle. Mies-p aralla ei ollut rahan- kuvaakaan, joten maksun pyytäminen ei voinut tulla kysymykseenkään. Mutta lei killäni sanoin hänelle, että hänhän voi lah joittaa minulle kätensä, voidakseni liittää sen patologiseen kokoelmaani. Ihmeekseni ei hän suostunutkaan ehdo tukseeni; hän selitti hänen uskontonsa kan nalta olevan hyvin tärkeää, että ruumis on kuoleman jälkeen aivan ehyt, jotta henki saisi siinä sopivan asuinsijan. Tällainen usko on ikivanha, ja Egyptin muumiot saavat kiittää säilymisestään juuri tätä seikkaa. Sanoin miehelle, että hänen kä- tensähän oli jo poikki ja kysyin missä ja millä tavoin hän aikoi säilyttää kättä, llän vastasi aikovansa säilyttää sitä suoloissa ja kuljettaa mukanaan. Sanoin, että se olisi varmemmassa tallessa minun huostassani sekä että minulla on parempia säilytysai- neita kuin suoloja. Kun hän vihdoin tuli vakuutetuksi siitä, että minä todellakin ot taisin hänen poikkileikatun kätensä huos taani, ei hän enään vastustellut. »Mutta muistakaa, sahib, sanoi hän, että minun