Tiistaina 25 p. Tammikuuta KARJALATAR N:o 9 — 191° sa asuivalle henkilölle rahojen nos- tannseksi läänin rahastosta. Kun Hemosliiton osuus Maan- iviljelyöseurau yleiseen rahastoon on täksi muodeksi määrätty 21n mf:fsi, niin toimotttin tästä sum masta jo^ tänäkin muonna lvoita- wan ainakin puolet pidättää Lii ton omiin tarkoituksiin, etu päässä hemoshoitokilpailua mar teu. ö) liiton tulo- ja .meitoamuo ,vuodeksi 1910 muodostettiin raamaksi: Tulot: Säästö »vuodelta 1909 .... Smk. 1077: 78 Waltion määrä- vaha .... „ ">700: seu- Ahteensä Smk. 6777: 78 Menot: M aanmiljelysseu- ran yleisen ra- haston osuus he- w oshoitorahas- tosta .... Konsulentin palkka „ matkat Sihteerin palkka, toimiston wu ok ra y. m. . . Rahastonhoitajan palkka. . . . K a ntakirjanäytte- lyihin. . . . P a lkintotuomarin matkoihin . . Walokuwaaminen Painatuskustan- nukset. . . . Jlmoitusmaksut . Toimikunnan jä- senten palkat ja matkat . . . Kirjallisuuteen Kirjeivaihtoon. . Tilintarkastus. . Satunnaisiin me- noihin . . . Smk. 215: „ 2400: 600: HOO: — 50: — 1000: — 250: 200: 400: 250: 450: — 75: 100: 10: 177: 78 yhteensä Smk. 6< 77: 78 5) Liiton kantakirjanäyttelyiden lukumäärän ja paikkani järjesti minen jätettiin puheenjohtajan konsulentin ja sihteerin huostaan Iaik. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Leminaarit. Sortamalan seminaarin luon- nontieteen tehtori A. Th. B. Ge- netz on jäsenyyden tähden katas- tuskomiteassa saanut mirkama- pautta korkeintaan kuluman luku- kauden loppuun, sijaisena silosos. maist. I. Nummela. Kanppastipendejä on teollisuushallitus myöntänyt m. m. seuraamille henkilöille: Sortamalan kauppakoulun johta- jalle silos. kand.-Lauri Loimaran- nalle 1,000 mk., konttoristi I. Puukarille Viipurista 1,000* mk. kauppamatkustaja I. Puputille Sortamalasta 1,000 mk. ja kont- soristi R. A. Norrbäckille 750 markkaa. Lisämääräraha kreikkalais-kato- listen senraknntain lasten- koulujen ja kiertokoulujen opettajille. Senaatti on päättänyt korkeim- paan paikkaan tehdä esityksen, että ww. 1910, 1911 ja 1912 myönnettäisiin muotuinen 2,400 mkn lisäys 12,600 mkn määrä- rahaan palkkion lisien antamiseksi kreikkalaiskatolisien seurakuntien lastenkoulujen ja kiertokoulujen opettajille. Tuomarit. Pielisjärmen tuomiokunnan amonaista tuomarimvirkaa on senaatti määrännyt hoitamaan kannemiskaali H. Gusesfin, kun- nes mirka makinaisesti täytetään. Liperin tuomiokunnan tuomari K. G. Krook on mapautettu toi- mittamasta marsinaiset talmikä räjät Kaamin pitäjän käräjäkun- nassa ja on ne määrätty toimit- tamaan maratuomari E. F. von Hertzen. Hylätty apnraha-anomns. Senaatti on hylännyt Pohjois- Karjalan maanmiljelysseuran ano- muksen saada entisen 8,500 mkn apuraha lisäksi 3,000 mkn apu- raha puutarhanhoidon edistämi- seksi. .Hansakoulnt. Nurmeksen kuntakok. puheenjoht. N. E. Mainio on läänin kumernööril tä anonut wahwistusta Nurmeksen kuntakokouksen päätökselle wiime kuluneen marrask. 1 p:ltä, jolla kuntalaiset päättiivät Jokikylän piirin kansakoulupaikaksi ostaa maa-alan tilalta n:o 5 mainitussa Jokikylän kylässä. ?alonkanppa. Samana päimänä kuin miime torstain numerossa mainitut kaksi talonkauppaa tapahtui Nurmeksen kauppalassa kolmaskin. Nuohooja Paamo Turunen möi talonsa rau- tätien hemosmiehelle Kortelaiselle 2,200 mkan hinnasta. Nurmeksen kauppalan laajen- tamista Mikonsalmen itäpuolelle on suun- nitellut joululomanaikana eräs toi- mikunta. On tiedusteltu lopullis- ten piirustusten tekopaikkaa Hel- sinkiläisiltä arkkitehtitoimistoilta. Mutta ensi metinen, jonka puoleen käännyttiin Lilius & Thome on maatinut 3000 mk. tästä wähä- pätöisestä — alue on täällä tark- kaan kartoitettu. Luonnollisesti hintaa (390» mk. Rasimaara n:o 1 koetetaan huokeampaa asemakaa- kaupp. P. Kinnunen 2,900 mk., wan tekijää etsiä. Tilattoman tväestöu lainara hastot. Läänin kumernööri on asian- omaisten noudatettamaksi ivahivis- tanut Kiteen kuntakokouksen pää- tökscn miime kuluneen marrask. 29 p:llä, mikäli se koskee !'ö,000 mkn suuruisen lainan ottamista pitemmälle takasinmaksuajalle kuin kymmenen »vuotta, tilattoman rväestön lainakassau perustamista marten 5titeen kuntaan. Waalilautakunu -it. Liperin kunnan maalilautakun- nissa on miime kunnallislautakun- markkaa, n an kokouksessa tehty seuraamat muutokset: Kaatanrou ivaalilauta- kuntaan on ivarapuheenjohtajaksi Ferdinand Koposen sijaan malittu inaanivilj. Pekka Laukkanen Ris- tin kylästä. Käsämän maalilau- n:o 10 tal. Antti Rosti 4,400 mk., n:o 17 tal. Tuomas Tikkasen pe- rill. 2,100 mk. Sangenlahti n:o 2 tal. Samuli Näsänen 2,700 mk. josta metsänmyynnin i 2,500> mk. Täitimennienien n:o 6 tal. Petri Päiivinen 2,900 mk. nietsänmyyn- nin (2,100) mk. Warpasalo n:o olisi n. s. metsienmyyntiosuuskun- ta, josta seuraamassa tuon pää- piirteissä selmää. Kokemus on täällä Karjalassa jo surullisen kuuluisasti osottanut, että metsänmyynnin alalla olem- me kipeässä yhteistoiminnan tar- peessa. Jos joku aina siellä täällä käsittäisikin metsiensä ar- Paitsi että metsien myynti osuuskunnan toiminnan kautta tulisi tarkotustaan mastaamam- maksi, möisi osuuskunta myöskin mailuttaa metsänhoidon edistä- niiseksi. Me kyllä Hoidamme kar jaa tietäen siitä oleman itsellem- me etua, maan metsän jätämme oman onnensa nojaan, maikka sen tuotteet nykyään omat Tulipalo Iuuassa. Maanantaita ivasten klo yli 11 yöllä syttyi palamaan kaup- pias P. Ryynäsen kauppatalon makasiittiratenttus, johon kuului 8 won ja piläiji kohtalaista hintaa, tal. T. ja O. Hirmonen ",<».400 niin näiden Harmojenkin on pa- tärkeimpiä mientitamaroita. Huo mk. meisänmyynnm (°>2,:)00) mf., kosta majottama kulkemaan ylei- nolla hoidolla alkaa tämä tärkeä n:o 2 tal. T. ja S. Hirmonen sen suunnan mukaan. Olojani- tulolähteeimne ehtyä, maan hy- ->,200 mk.. n:o 1«> tal. Juho y. m. me tuntematon ivoisi armella, min hoidettuna olisi siitä Suo- Hirmonen 2,400 mk. mctsämnyyn- etteihän ole kenelläkään palkoa nielle ikuinen ja manna talou- »in ('.»00) mk. Menturi n:o 9 tal. tehdä huonoa metsäkauppaa: riip- dellinen tuki. A. Pakarisen perill. 5,000 mk. puuhan se jokaisen mapaasta Olen tässä pääpiirteissään esittä- Wnorilahden mylly ja saha 4,500 tahdosta myypikö inelsänsä ja ti- nyt ne perusjohteet, mihin mei- lansa maiko jättää ne myymättä, dän olisi mitä pikimmin toimin- On kyllä niitä, jotka moisimat tainme suunnattama. Täinän menetellä edellämainitulla tamalla, suunnitelman toteuttamisessa ei maan suuri osa on myöskin sel- saisi miimästellä eikä ajatella, laisia, joille ei ole tällaista ma- että kyllä sitä olisi rumettama lintamapautta. Näitä miimeksi- puuhaamaan, kunhan sopima aika mainittuja, taloudellisessa ahdin- tulisi. Meillä on ilman miimäs- gossa olemia on »verrattain pal- telyttä siihen juuri tällä kertaa joit ja niitä marten olisi yhteis- sopima aika: meillä on osuustoi- , f. j vu jii mini juuiiiu uu|i |*.'f^i»4'u miu, uiviuu vii ujuuviui- maanmilj. Taamciti Hä-nalänien. > toiminta etupäässä tärkeä. Waan mintalaki, jonka perustuksella toi- ^ I- »«ii n")5«i» ."iiiä mmlnmmMällofm 0 l«Ua njoi S m= jolka pyyllä pa- me järjestää, ineilla on Pellerivo- ä polkuhin- Seura, joka kyllä auttaisi meitä imät rahat tu- neumoillaan. Näin ollen ei pi- ienkaan kukka- täisi tätä tärkeää seikkaa jättää roihin. ilkäin ollen on yhteistoi- lepäämään mastaiien maralle. niintä tarpeen ei ainoastaan wel-? Kun meillä nylyään malliolli- ia|on maanmilj rajäsen maanmilj. senlahden nen Olli Laanisen sijaan maan- milj. Olli Karttune! maalilautakum hana Koleh hana Pulkkinen. 2)tuut maalilau- takunnat oivat jääneet kokemaan entiselleen. ^ikaismvaatimnkset waa!il»et- teloihin. Kuopion läänin knmernööriit päätökset, joilla mäkitupalaisen^ Paamo Lippose>: ja loisuaisen iTolitvl'! A. HulttNk! Tiina Kerosen >tiihtelysmaaran ■, pitäjän Multut kylästä sekä kir-, f"ll 0Itt"* mesmies Juho Laitisen saman pi-! „W!hkimätön pariskunta elää myöskiit Säämingin pitäjässä. Näistä esimerkeistä huomaa, että meillä kansa on terme, mieläpä kypsä tekemään kirkkolakon, jos se mastaisuudessa tulee kysymykseen." ()tuori Suoini n:o 2, s. 13,1900.) K irkot teatteri- ja hutvihuo- Muuta johtopäätöstä ei moi tehdä nuorsuomalaisten seuraa- masta omasta lausunnosta: „Kun kaupungin maltuusmies- ten miiine kokouksessa oli kysyntys talon rakentamisesta työmäey ope- tusta marten, ehdotti hra Ingman- Jmalo, Päimälehdeii entinen toi- mittoja sekä sitte Helsingin Sano- main toimittaja), että kysyttäisiin kirlkonetimostoilta eikö kirkkoja saa- taisi maimttuun tarkotukseen käyt tää — johonka ne muuten olisimat hymin someliaita —. Oli selmää, että ..tosikristilliset" ivaltuusmiehet kauhuissaan hylkäsimät mokoman pakanallisen ehdotukseii. Joka ta- pauksessa on kumminkin hauskaa nähdä, että edes yksi kaupungin isistämme katselee asioita mapaa- mielisemmältä kannalta ja uskal taa tuoda ajatuksensa julki niin- * fin manhoillisessa seurassa kuin nykyisten kaupungin maltuusmies- ten kokouksessa." Sähkösanomia „Karjalattarelle". ('Nuori 1906.) Suomi n:o ^3, s. 262, kaantuiieille, ivaan myöskiit ta- neit ilmapuntari on synkkä ja us- loudellisesti hyminmoimille. ' mainen, olisi meidäit tehtämä : Kuten jo edellä inainitstn, ivoi- yhteiskuiniallinen kehityksemme täisiin näitä metsänmyyniiin alal- niin maloisaksi kuin mahdollista, la mallitsemia epäkohtia korjata Me olemme nimittäin mielä siiitä metsänntyyntiosuuskuitnan mäli- oiiiiellisessa asemassa, että talou- , ryksellä. Sen perustaisiivat luoii- dellisen etitmme hymäksi moimme > nollisesti ne henkilöt, joilla on'mapaasti toimia. Tässä suhteessa i .metsää sikäli, että sitä myyväkin' olisi meidän pantama kaikki moi- jvillisessaohjelmassaan maötusta, liikenee. ^ snuslunnan tarkotuk-' mamme liikkeelle, sillä pienien, mutta mähernmän julkisessa ohjel- sena olisi etupäässä mälittää osuus- kansojen olemassaolo riippuu nii- ^ massaan saarnaamat he näin: Uskonnon opetus kouluissa. Ntiorsuomalainen puolue ei sitä täjän kirkon kyläsiä, niinet mää. rättiin olettamiksi maaliluetteloihin, oit keisarillisen senaatin osasto mahivistaiiut. j Helsinki, taiilinik. 23 p. kunnan jäsenten metsänmyyitti-, de» taloudellisessa kauppoja. Osuuskunnan asioita ^edistyksessä. . hoitaisi osuuskunnan malitsema j oikeus- ostluskunnan alueella ei olisi lail-- Tohtori Hautari kuoli aantulla linen kuiii ainoastaan tämän toi- isydänhalmaukseen. Zlhkeruuden knunianimisellä \ otsikolla tahtoo eräs kirjoittajamme' lyhyesti muistaa Onkamon Lah-! nalammilla kuolleen työm. Juhana ^ Lambertinp. Riikosen hautajaisia,! jotka tointitetriin miime lauantaina.! Wainaja sai elämänsä päiminä- monta komaa kokea erittäinkin nuo- - ruutensa ajalla, jolloin oli mielä- toisten meljiensä kanssa rappiolle? joutunutta tilaa omistamassa, mi- j hin oli 40 muotta sitten leipä tie- i nattama silloisen taman mukaau \ rahtien ajolla, kasken ja hiilen ' Uutistoimisto. Muualta Suo mesta. Lahjotus kunnalle. jet henkisessä „Uskonnon opetusasia muuttui tällaiseksi koekimeksi. Suuri osa . . I- W. P. kokouksieu jäseniä selitti, että kansa tounilunta. Aiilään nietsänniyynti pitää fiiitni pakollisesta uskonnon " '" ' * ' ' -opetuksesta ja tunnusti sen kautta, ettei kansa ole kypsä omistamaan itselleen sitä uskonnon mapauden aatetta, jota muutama tunti aikai- semnnn oltiin julistettu ntiorsuo- (Jatk.) j malaisten puolueen kannattamaksi \ periaatteeksi. Ja nyt ajoimat mal- Mutta ei mielä kyllin, sillä he liomiisaat, että tämä selitys otet- ,väittämät i tiil> ohjelmaan; tosin kyllä maan s ■ perusteluihin!" Nuorsuoinalaisen . mikunnan mälityksellä. Kaupat ^ toimitettaisiin siteit että jäsenet ! olisimat tilaisuudessa kerta tai .kahdesti muodessa ilmoittamaan ; osuuskunnan hallitukselle kaupaksi aijoiut puumäärät. Tämän niu- ikaau tekisi toimikunta myynti- j ilmoituksia osuusktntnan alueella Nuorsuomalaista „aatieita". VaaliesilelBä pidetään Lieksan Nuorisoseuraa talolla sunnuntaina tammikuun SO p :nä klo 7 i. p. Täkin tikkuuta ottaa vastaaa kiitollisuudella Änna Paka rinen Rebtori Vegeliuksen ta lossa Niinivaaralla. Ilmoitus. Täten ilmoitetaan että U5naim —Selkien äänestysalueessa toi mitetaan v. 1910 eduskuntavaali Selkien kansakoululla tulevaa flelmikuun 1 2 pv. klo 9 a.p. — S i. ia toimii tilalauudsssa vaaliohjaajana opettaja N. Maja ja ]'ärjo3tystyömiehinä työmiehet E. Kettunen ja S. Riikonen. Vaalilautakunnan puolesta: Rob. Nuutinen. Puheenjohtaja. K. s. l k.) K. f"'. 1 k. 4 ». 30 mm). MyytäVänä koivu- ja petäjä-lantoja ja lankkuja Hiihtelykään Tölpiasl Haukilammin sahalla. Llham- iiiiu sahan hoitajalta tahi P. Martikaiselta Kiihteljkieasä. sella. Tällaiset olisimat tämän osuuskunnan rajamiimat. ! Tällaisesta osuuskunitasta olisi ! ensinnäkin se hyöty, että pienen- Wapaaherra F. L. Hisinger, kin puumäärän myyjä saisi ta- poltolla, sekä Onkamiston paljon f , omistaja on Pohjan ^ Marallaan sen hinnan minkä sen puhutuilla nuotan metämisillä, kunnalle lahjottanut ^.,000 niart- ^ armo kannattaa^ uiem mmittäm joista maiuaja aina iltapuhtein pa hanen kuolemansa lalkeen kay- apah uu elta mahät erät eimät kertoi kyllä kymmeniä hauskoja ettamakn hauen maaraamallaan mvallyestl ensinkään yhtiöille inttiiirr niiton litri Piinpn f tl- kunnan koyhia, kunnan- kelpaa tai ainakin ne täytyy myy- . .. ; Kunta on päättänyt kutsuaivphra'näistä pienistä yhtäälläpäin ole-i s ss ^ II tios erittäin ah- .^isinqerin kunitallishallinnoii py- ^ mistä puumääristä tehdä yhtei- '• r ^ . ? funmajdieiffi. Juelo ia taat iSä !SS m „ ^J'"!? 1 5™ ÄÄ . roou'Siitä trfrtö"' waii«mS,al°a. Ian,a»°piS- dS p-ikuhmnaSta^ W->än osuus talla kaloo suatiin"! , toa ja kanialoulua tvaricn. ^ j kunnan mälityksellä moitaisiin Wainaja oli myös häil -u-«° Tahtoi aina kätte-isä töillä leipän- Waltwn ram.kllpaliuihin, i s tu / t ^' Da - 1 sä ansaita, josta sai kaikki hänen l^tka lauantaina toimitettiin Mik- m«n seudun seka ptenet etta Mi- seuralaisensa aina joka päimä hy- kelissä, otti osaa 28 hemosta. ret puu. aarat kaupitu>kil ,ama,i mää esiinerkkiä. Mainaja myös Nuorten hemosten sarjassa kilpaili, »niarkonqin (armion) mukaan, oli luonteeltaan uskonnollinen, sekä 10 hemosta ja saimat palkintoja f .. r W ot ^ .. ta§t , a mielenkiinnolla kuunteli kaikkia seuraamat: 1 palk. 200 mk. kaup- Juuskuunavta o yt ,e. etta met- uudistuspyrinnöitä, mutta ankarat pias A. Aron, Vihdistä, ori moitaytin kohottaa eii- puoluekiistat hän turhuutena piti, w", aika 5 min. 47,2 sek-2 paif.j tStaani for eamntojt ,ota mii", sekä ybä toimoi menestystä maail- ^ mk. .vuokraaja B. Ahoniuk- -n jaapt utlreht o,ak,t attu.nan man suurmiehille keksiä aiua maan 1™, Nilsiästä, tamma «Siina", ™™an. Pahiinmat metsän Hm= uusia apuneumoja maanmiljelyk- ^ mm. sek.: 3 palk. /•"> mk.j tarn polkijat nykr,aan oivat,el- semme edistämiseksi. Kaikesta maamvilzeliiä Hj. 'Nikulaisen, Mik- lm, et typerät ja ajattelemattomat maniajan hymäsämyisyydestä, tun kellstä, tamma ,,Perhe»", > min. hänellä ei ollut yhtäkään riita- ja maanivil- ivihainiesiä, tahtoo suuri ja Ui- I^ujä F. ^ätiäfeii, _ ^iäniyhar- knisa tnttamapiiri toimottaa kepeät tamma „HesNl", miii. mullat mainajait hmidalle muis- l^k. Manyempmn hemosten sarjassa kilpaili hemosta. 1 palk. 400 mk. sai maanmiljelijä A. Käpin, Sakkolasta, tamma „Perho", 5 min. 23 sek.: 2 palk. 300 mk. sa- hanontistaja A. Breitholt^in, Mik- Suomi u:o 1, s. 32 Olemista puumaanvta l« ^alit, j elämää turmioksi, puoluekokouk,es,a i ) faupat ia,enten ,nostu.nuk- „^^oura siuuaukscksi ihmisiilc! - «Nuori im. 1906.) Kas itäinkin he näet sanomat: j , m ... , „ £ , . sf ..Hyödyllisistä a järkemistä toi-l. Mtka opetus on koulmssamme mistä puhumattakaan, tehtiin sil- humbugiopetusta (petkutusta)? ^e loin -niinkuin sekä ennen että™ ..uskonnonopetus." jälkeen — mitä ilettämämpiäkin > (Nuori ©uomi n:o 26, ro. 1906, konnaittöitä uskonnoit nimessä; simu 202.) merisimmät ja raaimmat sodat olimat myöskin uskoiinon sotia ja „Jospa nuo nuorukaiset edes ..uskon" takia rääkättiin ihmispar- tietäisimät kuinka puhtaasti paka- L;~ Trr., nallnten koko tuo oppi kadottchesta ja taimaasta on, niin eimät sillä »tyrkyttäisi ja häpäisisi itseään." Suomi n:o 24, 1906, koja keinoilla mitä hirmuisimmilla. Wielä nteidänkin aikana on „us- metsäkaupat, että esim. 30,000 markan armoiiien metsä myydään yhä eneniinält ja enemmän saa tehdä tilaa sille. Kuitenkiit on ..uskon" malta mielä niin suuri, että se mielin määrin tuomitsee ^ntä tatka-uskoa, Jumalasta ker- (Nuori 187.) ..Uskontotunneilla opetetaan jyr- joko helmettiin tai taimaaseen, halliten siten heidän jalointa osaan- rotaan julmia, mielettömiä rikoksia; moraalin tunnetta kehitetään ijan- ;,ooo sa, niin kutsuttua henkistä ihmistä kaikkisen palkinnon perustuksella, eli sielua" joka mielestämme et ole moraalia (Nuori Suomi n:o 27, 1906, * a p.äinmastoin kasmattaa r . raakuutta ja törkeyttä, roihaa ja '' '' mainoa, riitaa ja sotaa, niinkuin »Iloista sen sijaan on nähdä, kristikunnan historia selmästi osot että kaikkien maitten epäuskoisim- taa." ,nat puolueet, ne jotka raamatulle muoxi 3uomi i 900 si ro . i 78 .) i antamat amoastaan kirjalliien ar- taen esimerkkinä hänen inonia hy- miä töitään. IiääkkyläSsä mvat eitin merotetut m. 1909 loista seuraamat: tu- Rääkkylä n:o 1 tal. Pekka Kin- kelistä, ori ..Hessu", 5 min. 30,2 nimen 4,400 mk. josta metsän- sek.: 3 palk. 250 mk. teurastaja hintaa (4,000) mk.: n:o 3 pastori E. Stahlen, Espoosta, ori „Poi- K. A. Lauri 5000 mk., n:o 3 opet. ka", 5 min. 31,8 sek.: 4 palk. A. Pesonen 2,100 mk., n:o 4 tal. 200 mk. sahanomista A. Breit- Ataria Kinnunen 2,200 mk. josta holtsin, Mikkelistä, ori ..Lippari", metsänhintaa (1,400) mk., n:o 4 5 min 34,4 sek.; 5 palk. 150 mk. tal. Juho Turtiainen 2,900 mk., maanmiljelijä N. Sainion, Kir- n:o 5 kaupp. E. Hirmonen 11,500 musta, tamma „Beda", 5 min. mk., n:o 0 nimismies E. Kemp- 39 sek. ja 6 palk. 100 mk. painen 4,000 mk., n:o 9 kaupp. maanmiljelijä I. Konttisen, Kuo- P. Kankaanrinta 0,600 mk. Hei- piosta, tamma ..Sussa", 5 min. nonniemi n:o 1 tal. Pekka Päimi- 52,6 sek. nen 4,300 mk. josta metsänhintaa 3,500) mk., n:o 9 tal. Antti To ropaisen perill, 2,800 mk., josta metsänhintaa (2,000) mk. Kies- maara n:o 4 tal. Juho Hirmonen 2,000 mk.. n:o 0 tal. Niilo Paka rinen 2,300 mk. josta metsänhin taa (500) ntk., ii:o 8 asioitsijat K. Metsänmyynti- ostmskttilttat. Entiseen nähden on metsien ja W. Nykänen 20,500 m. josta armo kohonnut suuresti. Niinpä metsänhintaa (20,500) mk. 'Niemi- nim. länsi-Suomessa, jossa noin nen n: o 1 tal. Toimo Hirmonen 15 muotta sitten maksettiin puus- 3,000 mk., n:o 3 tal. Pekka Hir- ta — jonka läpimitta 7 metrin monen 3,400 mk., n:o Toiminimi korkeudelta ou 20 sm. — 1—1,5 Petter Parmiainen ^ C:it 2,000 mk., nykyisin samankokoisesta puus- mk. Onkamo n:o 50 tal. Eljas ta saadaan noin 6—8 mk. Tä- Zaakkonen 4,400 mk. josta met- mä hinnanylennys on merrattain 'änhintaa (2,000) mk., n:o 50 tal. suuri siihen nähden, mitä täällä Juho Laakkonen^ 3,300 mk. josta Pohjois-Karjalassa on samasta metsänhintaa (1,500) mk., n:o 50 asiasta nähtämänä; puut täällä tal. Autti Hukka 4,000 mk. Ora- siihen nähden menemät ikäänkuin misalo n:o 2 tal. Juho Kinnunen ilmaiseksi ja mielä konnut kaupau- 2,200 mk. josta metsäithintaa (200) tekijäisiksi. Sillä muuksi ennen mk., n:o 9 tal. Juho Laasosen pe- moi sitä sanoa, että suurimmat rill. 2,700 mk., josta metsänhin- puut omistajaltaan menemät alle taa (1,500) mk. Hypönniemi n:o 7 2 markan ja pienet puut sekä al. Antti Ihalainen 4,800 mk. maapohja aiman ilmaiseksi. Länsi- josta meksänhintaa (3,000) mk., Suomessa ei juuri ensinkään ole n:o 13 tal. Adolf Eronen 3.900 tapana myydä metsiä pohjineen mk. josta metsänhintaa (2,700) yhtiöille. 'Niistä syistä, jotka tä- mk., n:o 23 tal. Pekka Puhakka män eroamaisuuden niin hymin 4.800 mk., n:o 24 tal. Paamo metsien hintaan kuin metsänmyyn- Tolmanen 6,000 mk. josta met- änhintaa (4,400) mk. Piimälahti n:o 3 tal. Pekka Hirmonen 10,400 mk. josta metsänhintaa (16,200) mk. josta metsänhintaa (16,200) mk. Pötsönlahti n:o 2 tal. Tahrvo Harinen 3, <00 mk. josta metsän hintaa (2,fi00) mk., n:o 4 tal. Pekka Härkönen 2,»00 mk. josta metsän- titapaan maikuttamat länsi- ja itä-Suomen kesken, ei tämän yh teydessä käyne selosteleminen: siihen tarmitaan erikoinen käsitte ly. Tarkotnkteni on tällä kertaa ainoastaan esittää keinoja, joiden kautta täällä Karjalassakin saa- täisiin metsien hinnat kohoamaan. Paras keino sen saamuttamiseksi markalla.^ Näitä tällaisia >mon, ne, jolka omat työntäneet Miten rehellistä peliä tämä kaikki ^ ' 'sijrjääu uskonnonopetuksen kouluis- on omaakin ohjelmaa kohtaan, päät tään, oivat yhä yltymällä moi- täköön jälleen kukin itse. inalla ryhtyneet totuuden, oikeuden. Heidän omista sanoistaan päät- meljesrakkaudeit ja rauhan aatteen täen mihaamat he uskontoa niin puolesta taistelemaan". . että (Nuori Suomi n:o 16, 1906,' . . . s 121.) cnvat talit ten tleteelllstakaau ! tutkimusta. Nuorsuomalaisilla onsiiviiliamio- liitto ohjelmassaan niinkuin suo-' Siihen johtopäätökseen tulee hei- inalaisellakin puolueella. Simiili- dän painattamastaan seuraaroas- aivioliitto, joka on yhtä luja kuin takin kappaleesta: kirkollinenkin, ja jonka lisäksi saa Sen muoksi on kaikkia tutkimus ottaa mielä kirkollisenkin siunauksen sia uskonnosta huolellisesti estet- meidän ohjelmamme mukaan — tämä heidän rimeihinsä tunkeutu- tällainen amioliitto on useinimissa masta; täinän kysymyksen tulee simistysinaissa rooimassa ja on pysyä kokonaan heidän ajakvksis- osoittautunut hymäksi. taan erillään". „Uskontoa on kar- Mutta nuorsuomalaiset näyttä- tettaroa kuin merihylkyä jota de- roät oleman simiiliamioliittoakin mokratiian, yhteiskunnallisen resor- mastaan, min ja inhimillisen roapautumisen ^ alukselle turmattaisijn roapaus ja kaikkea atvioliittoa maaraton kulku." mielä paljon tuhmempia kauppoja kuulutaan tehtäivän tuh- katiheään. Tällaiset kaupat eimät roahingoita ainoastaan omia isän- tiaän maan ne omat koko kansan kirouksena. Kun toinen antaa metsänsä aiman polkuhinnasta ja moan mielä kaupantekiäisiksi, niin rinnallaolijakaan ei moi saada kamarallaan sitä hintaa, minkä se kannattaisi: hänenkin on mu- kauduttaiva jossain määrin tois- ten perässä kulkemaan, jos mieli ensinkään myydä metsäänsä. Waan metsäiimyyntiosuuskunnan kautta tällaiset typerät metsäkaupat tuli- simat ehkäistyksi, joten meisieit hinnat sitä mukaa pääsisiroät ko hoamaan. Mutta ei ainoastaun typeryys, maan myöskin taloudellinen ah- dinko saattaa talonpojat tekemään huonoja metsäkauppoja. Kun lai- nan saanti maanmiljelijälle on merrattain hankalaa, täytyy hä- neit toisinaan myydä maat ja mannut „sai min sai". Jotta tällainen epäkohta ei saisi kaueni- min kestää, tulisi osuuskunnan jäsenten osuuskuntansa yhteyteen perustaa kassa, jossa liikenemät metsärahat säilytettäisiin korkoa kasmamassa, ja taasen tarmitse- mat jäsenet möisi,vat siitä lainata rahaa kohtuullista korkoa mas- taan. Täten moitaisiin taloudelli- sesti hätääntynyt pelastaa keinot- tekijäin kidasta ja suunnata met- särahat maalaiskansan aseman kohottamiseksi, johon ne oikeastaan olisimat kuulumatkin. 'Nämä ostlnskuititau ivarat moi- simat myöskin maikuttaa siihen suuntaan, etteimät jäsenet olisi pakotetut myymään paraassa kas- roukunnossa olemaa metsäänsä. Kun osuuskunnan roaroista an- nettaisiin ahdingossa olemille jä- seiiille lainoja kasmamaa metsään sä mastaan, niin siten moitaisiin antaa metsän kasmaa silloin kuin se on kasmukykyisin. On nimit- täin epäedullista myödä metsää silloin kuin se kasroullaan ottaa 10 ja yli 10 prosenttia, ja ra- haksi muutettuna moitaisiin siitä saada korkeintaan 6 prosenttia. Ziten tulisi myöjälte 4 prosentin tappio, joka esim. 10.000 markas- ta tekisi muosittain 400 markkaa tappiota. (Nuori Suom -06 sim. 267.) n:o 36, 9—11 mastaan. Semmoista tilaa ei ole kuin milli-ihmisillä. Se tietää että ihmiset saisimat raimota sukupuoli- Onto sitten enää ihmekään, että sudet^ a an ° an i rt he neumomat laittomuuksiinkin: Päättäkää itse, sillä tämmöistä- kin nuorsuomalaiset kirjoittamat: ; ..Leskimaimo on tottunut elä- mään miehen kanssa yhdessä. Se Wäkiwallalla ajamaan papit pois. ei ole ainoastaan anteeksi annetta- Z^inkin näet sanomat: ..Sen- maa, se on aiman luonnollistakin, ™ w.mpelilmsten esimerkkm, sillä termeellä turmeltumattomalla rlru, naisella, niin leskellä kuin naimat- ^ Me kohtaainine miela kerta tomalla täytyy Luojan pakotta- oi,emme tauvaas>a, silloni on hetti man käskyn takia useassa tapauk- uurempt, stllom ei pelästytä pns späia nss>i tämä siiknnnositarmis. Irjalaan. (Nuori Suomi n:o3,1906 s. 91.) sessa olla tämä sukupuolitarmis, sitä käskemämpi kuta termeempi häu on. Inhimillinen tyly, typerä laki ei oikeuta tämän tarpeen tyy- ; dyttämistä, muuten kuin amiolii- Semmoinen kanta on siis noilla tossa." nuorsuomalaisilla ja heidän jouk- ..Oliko leski rikollinen? Ei Luo- kokunnallaan uskonnon asioissa, jan käskyä mastaan, sillä senhän Emme ensinkään tahdo, että juuri oli täyttänyt, tullessaan ras- uskonnon asioita sekoitetaan mal- taaksi. Se on Luojan käsky jokai- tiollisiin. Toiset omat kunkin oman selle naiselle, sekä amiomaimoille sydämmen asioita, toiset omat toi- että naimattomalle." minnan asioita tässä maailmassa. ..Työlästä on naisen potkia Ju- Suomalaiuen puolue ei olekaan malan tutkainta mastaan. Silloin- uskonnon asioita maltiollisella tais- kin kun hän mapaehtoisessi antau- telukentälle metänyt. Mutta nc tui nunnaksi, tapahtui lankeemuk- omat sen tehneet, jotka tuolla ta- sia ja rikoksia. 'Naantalin nais- malla, ilman kaikkea ulkonaistakin luostarin raunioista löydettiin ker- siroutta niistä kirjottamat ja sa- ran 200 mastasyntyneen lapsen malla kehottamat kristittyjen heitä pääkalloa." maltiopäimille äänestämään. (Nuori Suomi n:o 4, s. 31—32, Mikä on iljettämintä petkutta- w. 1906.) mistä, ellei moinen peli? Lnsim. ja toisena p&ivinii tnl«« vaa helmik. klo 9:st9 aanallg tapahtuvat edustajavaalit toimi» tetaa .i Honkavaaran fiSnestya- alueella Lautamies Juho Mono sen talossa Honkavaaralla Ja tulee valitsijoiden avustajana toimimaan Iira Tauno Sitac nen. Vaalilautak. puh.johtaja. lX n l s Paiholan äänestysalueen vaalit ensi Helmik. 1 ja S pit> vä toimitetaan Jakokoskea kansakoululla. VaaUnaTiut- tsjaksi on Vaalilautakunta ra- linnut Talo 11. Juho Konttvla Jakokoskelta, josta valit«ij»illa tämän kautta ilmoitetaan. Vaalilautakunnan puolesta: Emil Pitkänen, puheenjohtaja. (K. S. 1 k.) Perunkirjoitus entisen talollisen Jaakko Lasa- roffin perästä pidetään vainaa» asunnossa Paukkajalla anei Hel mikuun 1 päivänä, joka »Li» yleisölle ilmoitetaan. Kaoaai Tammik. 20 p. 1910. Henrika Lasarsff. (K. S. 1 k.) Picii$cn$ann Läntisen äänestysalueen maalit toimitetaan Mutalan kansakoukull» helmikuun 1 ja 2 p :nä, alkaen!ls 9 ap.—8 ip. — Waalineuwojan» tulee toimimaan kaupp. A. I. Tolmanen Utrasta. Järjestyksen malmojiksi maalitilaisuuteen »« otettu työm. Simo Hamerinm Utrasta ja Paamo Korppi Muta- lasta sekä maralle Aleksi Surall» Mutalasta. Utrassa, tammik. 24 p :nä 1910. I. K. Kantolahti. Maalilautak. puheenjohtaja. (K. S. 1 k.) Sn on kunnan tarkastuslautakunta, jo- hon kuulumat: talollinen Antti Laakkonen Remonkylästä; puu» seppä I. Hyttinen Kaltimosta; talollinen H. Pölönen Hirmini»- meltä; taloll. Juho Turunen Ait- toivaarasta; lautam. A. Nissinen Kuismasta! kauppias H. Räth Kirkolta: taloll. Matti Penttinen Piimämaarasta; torppari I. KÄr« ki Enon Kuusjärmeltä; lampuott H. Hassinen Löytöjärmen KuuS- järmeltä? taloll. Matti Nuutinen armingista ja torppari Antti Tykkyläinen Enonsalosta, kokoon» tnu kuitnantumalle perjantaina hel» mik. 4 pnä klo 10 a. p. tarkasta» maan miime muoden taksoitusta mastaan tehtyjä muistutuksia. Enossa 21 pnä tammik. 1910. E. O. Wnorineu. (K. S. 1 k.) Waiwaistalot. Sen johdosta että Polwijärwen 'uutalaiset marsiuaisessa kuntaks- 'ouksessa miime kuluneen jouluk. 18 p:nä päättimät äänten enem» mistöllä korottaa maimaiZtalo» vhtajan ja johtajattaren palkan 50 markalla muosittain, luettuna tämän muoden alusta, on läänin !uwernöötille t. ,k. 18 p:nä täStä kunnan päätöksestä jättänyt kir- sallisen malituksen talollinen Antti Karttunen Polwijärwen pitäjän Sotkuman kylästä.