Lauantaina 29 p. Tammikuuta KARJALATAR Miten äänestyksessä on meneteltäviä? Onhan siitä edellisissä maaleissa jo ollut puhe, mutta kannattaa se asia ivieläkin ottaa puheeksi. Sinulla on tietysti warma ivakaumus siitä, että äänestät suo- m alaisen puolueen ehdokaslistoja. Mutta sinun on myös oltarva selmillä, miten äänestät. Siis muutamia ohjeita. Astuttuasi »vaalihuoneeseen, menet maalilautakunnan pöydän ääreen, sanot nimesi ja asuntosi muoden 1998 tammikuussa sekä pyydät äänestyslippua. Saatuasi sen menet suojelusmerhon taakse ja etsit, millä kohdalla maalilippua on Suomalaisen puolueen maalilntto. Ennakolta olet tietysti jo päättänyt mitä ehdokaslistaa äänestät Saat näet äänestää ainoastaan yhtä listaa. Haet siis käsiisi sen listan, jonka jo ennen olet katsonut omaksesi. Jos olet esim. joensuulainen, niin äänestät maikka listaa N:o 2, Ia wedät siihen merhon takana pöydälle monistetulla kynällä sen wiiwan. Ha§ näin: 2. Joensuu. Suomalainen puolue. Piipposen, Mauno Gustaf, kauppias Joensuu. Räntäpä!, Hioo Valentin, lakitiet. tohtori, Hel sinki. Alhainen, Ifalfrii Iisakki, pienviljelijä, Kitee Muista metää miima ainoastaan pnnasella kynällä. Tämä punanen miima on medettämä niin, että se ei kosketa muuta kuin yhtä ainoata listaa. Sitä ei saa metää niin huo- limattomasti, että joku osa tulisi ulottumaan esim. sen listaruudun ulkopuolelle, jota tahtoo äänestää. Lippu hylätään silloin ja ääni menee hukkaan. Sittenkuin olet metänyt punasen miiman, taitat lipun kokoon, menet maalilautakunnan luo ja muistat kaikin mokomin että annat leimata lipun. Wasta sitten kun olet sen tehnyt, pistät itse sen maalilipun Vaaliuurnaan. Silloin olet täyttäynyt tehtämäsi. Omaa nimeäsi et saa kirjoittaa waali- lippuun, etkä muitakaan tarpeettomia merkkejä. Jos äänestät nneraassa ^vaalipiirissä, niin on sinun annettama maalilautakunnalle ote oman maalipiirisi äänestysluettelosta ja kir- joitertama tyhjään sarekkeeseen ehdokkaiden nimet täydellisesti oman piirisi ehdokaslistasta. Taita maalilippu kokoon ja pyydä maali- lautakuntaa kirjoittamaan sen ulkopuolelle maalipiirisi nimi ja lei- maamaan maalilippu, ja pane itse se sitten uurnaan. Lopuksi. Neuwo uaapureillesikiu, miten on äänes tettävä! Laiskuus ohjelmaksi. Sosialistein luokkataisteluun on, kuten tietty, äänettömänä sopimuk- muksena kuulunut myöskin lais- totteleminen työnteossa. Tätä ei ole tosin tahdottu tähän asti sel- mään tunnustaa, maan turmau- dultu enemmän taikka mähemmän onnistuneihin selityksiin siitä, kuin- ka jokaisen luokkatietoisen „tome- rin" tulee katsoa, että työtä „riit- tää", niin monelle kuin mahdol- lista, jolla luonnollisesti ei muuta lahdota sanoa, kuin että jokaisen työläisen on siksi säästämäisesti ivaimattama itseään työssä, että työnantaja näkisi, kuinka tarpeel- lista on ottaa yhä useampia työ hön ja palkkaan. Tämä periaate on „towereita" hiukan hämettänyt, niin ettei siitä ole tahdottu peitte lemättä tunnustaa. Mutta kehitys tälläkin luokkataistelun alalla on kai nyttemmin ehtinyt niin pit- tälle, että laiskottelemista työssä moidaan tulkisesti suositella tais- telukeinona »kapitaalin sortoa" ivastaan. Woinee olettaa, että so sialistisen puolueen seuraamassa edustajakokouksessa puolueen oh- jelmaan laaditaan oikein marsi- nainen laiskuuspykälä. Turkulainen työmäenlehti ,.So- sialisri", jolla puolueen äänenkan- nattajain joukossa on huomattu asema, kirjoitti, nähkääs, jokupäi- wä sitten pitkän kirjoiwksen lais- kottelemisen tarpeellisuudesta tais- telukeinona, ja ..Työmies" riensi heti saattamaan tämän kirjoituk- sen lukijainsa tietoon. Kirjoitus alkaa huudahtamalla: uusi taistelukeino työläisille! Ja sitten saamme tietää, että tuttui- hin keinoihin, lakkoon ja boikot- taukseen, liittyi muutama muosi sitten niin kutsuttu ammatillinen passiiminen m.astarinta, joka on peitetty lakko. Tuotantoa rajoite- taan, työnteon nopeutta pienenne- tään. Tätä on harjotettama siellä, missä teollisuus tai liikenne on hymin kehittynyt, työmäki lujasti yhtenäistä ja työ sellaista, ettei se siedä toistaiseksi lykkäystä. Kir- joittaja kumailee ihastuneena lais- kottelemisen hymiä puolia. Näin tehdään lakko, joka työmäestölle ei maksa mitään. »Työmiehet omat työssä, saamat palkkansa, mutta siitä huolimatta on aikaansaatu tuotannon lamautuminen". Kir- joituksessa todennetaan mielihy- mällä että tämmöinen..passiimi- nen mastarinta", laiskotteleminen, on antajalle mielä mahingollisem- pikin kuin lakko. Ennenkuin työmiehet tämän uuden ja erinomaisen taisteluta- man oikein oppimat, niin tarrat- taan „ennenkaikkea lujaa kuria". Ei kukaan saa olla työnantajan kanssa likeisemmässä yhteydessä. Edelleen on keino mahdollinen ai- noastaan suurteollisuudessa ja päi- mäpalkoilla, mutta ei urakkatöissä. (Tietysti. Tätä ei kirjoittajan olisi tarminnut erittäin sanoakaan). Mutta maikka nyt näin on, niin kirjoittajan mielestä nimenomaan liikenne ja kulkulaitos omat sopi mimpia tälle taistelutamalle, jota kuulemma omat itaalialaiset ja itämaltalaiset joskus juuri noilla aloilla hymällä menestyksellä käyt- täneet. Kirjoituksensa lopulla tämä laiskuuden apostoli makuuttaa, että tämmöinen „ passiiminen mas tarinta" hermostuttaa kapitalis teja enemmän kuin muut keinot. Ja kun sitä sanotaan epäsimeelli- seksi taistelutamaksi, niin siinä ek- j sytään ainoastaan ,, tunteellisiin sananparsiin", joilla ei sodan käyn- nissä ole mitään merkitystä. „Sen- tähden jääköön simeysoppi sitä ar- mosteltaessa syrjään", sanoo „So sialisti" lopettaessaan tämän lais- kuuden ylistyksensä. ' Kerrankin taas jostakusta ai- kaa suoraa puhetta eikä teoreetti- sia selityksiä lyhennetyn työajan jalostuttamasta maikutuksesta työn tekijän henkisem ja ruumiilli- seen termeyteen. Simeysoppi syr jään! Se on jo syrjässä ei ai- noastaan tämmöiseen »passiimi- seen mastarintaan" nähden maan muutenkin. Tampereella omat työttömät tänä talmena samoin kuin edellisenäkin talmena, kiris- täneet kunnalta töitä. Heidän puo- testaan kämi lähetystö läänin ku- mernöörinkin puheilla, ja samalla tiellä toi eräs työttömäin edusta ja miinaa tullessaan Tampereelle, jossa sellaista ainetta tätä nykyä ei lumallisesti ole kaupan. Tosin hän sanoi miinat tuoneensa toisen laskuun, mutta maikeata on ar- mella tuottajaa niin komasydämi- seksi, ettei hän jotakuta suun- amausta olisi antanut tuojallekin. Toinen esimerkki. Parhaallaan keräämät Tampereen työttömät, omelta omelle kullien, rahallista apua oikein painatetuilla ja jon- kun keskuskomitean jakelemilla lis- toilla. Juuri näinä päiminä on julkisuudessa näkynyt tieto, että muuan kerääjä oli siihen määrään jättänyt simeysopin syrjään, että kustansi keräämillään maroilla hy- mät humalat itselleen. Sosialisti- lehdet huutamat huutamistaan kapitalistein mädännäisyyjtä ja määrinkäyttöä. Ei sopisi padan kattilaa soimata. Kun kerran simeysoppi pannaan pelkän tunteellisen sananparren armoon, niin tehdään senlaatuinen ryöstäminenkin, jonka alaiseksi työn- antaja työntekijän laiskottelemisen kautta saatetaan, täysin hyiväksyt- tämäksi. Siitä nyt puhumatta- kaan, että tämä on hymin halpa- mielistä jesuittamaisuutta, sisäl- tää »Sosialistin" antama opetus turmiollisimman ohjeen juuri työntekijöille itselleen. Se lähtee siitä aiman määrästä periaattees ta etteimät työnantajain ja työ- mäen edut koskaan tapaa toisiaan. Meidän sosialismimme mukaan työmäki on oikeutettu koska hy- mänsä ja missä olosuhteissa hy- mänsä painamaan alas työnanta jansa, tekemään hänelle mitä ma- hinkoa hymänsä, kunhan hän main saataisiin armoille. Oikeinpa luu- Iisi työmäelle tekemän hymää, kun joku teollisuusliike menee wara- rikkoon taikka sen on pakko lopet- taa työnantamisensa. Työnantajan lannistaminen tietää aina työn- tekijäin etua, työnantajan kukis- tammen mielä suurempaa etua, hänen suoranainen perikatonsa main etua. Ja kun sitten työn- puute tulee, täytyy kunnan hank- kia työtä, pidetään suurta huutoa yhteiskunnallisista epäkohdista, painatetaan keräyslistoja, toimite- taan lähetystöjä. Samaan ai- kaan huomattu sosialistilehti neu- moo uusia taisteluaseita: laisko- telkaa, laiskotelkaa! Se hermos- tuttaa erinomaisesti työnantajia ja saa aikaan tuotannon lamaan- tumisen. On siis ihmeen edulli- nen luokkataistelun muoto ja omiaan johtamaan työmäkeä siihen tulemaisuuden onnelaan, jossa ei enää mitään puutetta eikä kur- juutta löydy. Kyllä lienemät ne kansalaispiirit hymin pimeitä, joille julkisen sa- nan palmelija katsoo moimansa opettaa nimenomaan laiskuutta yhteiskunnallisena parannuskei- nona. Woima joka moittoon wie. Suomalaisen puolueen Naisten Maalilehdessä kirjoitetaan: Tun netko sen nioiman, joka elähytti esi-isämme, kun he tänne Suomen- maahan asumuksensa laittoiivat, kun he kimikkokankaalle tai hallai- sen suon laitaan laatimat peltonsa ja sitä muokkasimat, ojittimat ja perkkasimat? Meni siinä työssä kemät ja toinenkin ennenkuin ras- kaan työn tulokset alkoimat jolti- sestikin tuntua ja pettuleipä mäis- tyi puhtaan miljan tieltä. Tuskin- pa saikaan esi-isiemme ensimäinen, uuras raatajapolmi sitä iloa kon- sanaan kokea. Mutta sukupolmi sukupolmelta he pysyimät paikal- laan ja jatkoimat järkähtämättö- mällä sitkeydellä usein epätoimoi- seltakin näyttämää työtään. En- tä elähyttämä moima siihen? Rak- kaus elämään lie ollut: ei niin paljon omaan yksityiseen olemassa- oloon, kuin rakkauden kannattama pyrkimys osoittaa ja samalla ta- soittaa tie tulemille sukupolmille. Dlpeydellä muistelemme ja mat nitsemme nimiä: Snellman, Lönn rot, Cygnaeus, Irjö-Koskinen ja monta muuta. Ia oikeus ja koh- tuus on, että niin teemme, sillä päämäärästään selmillä, hehkuman rakkauden läpitunkemina, omat he henkisellä alalla jatkaneet esi-isiem- me muokkaamistyötä. — Omaksi hyödykseenkö, luulet? — Ei! Maan- taivaltajan nimen sai melkein jo- kainen heistä muorostaan kantaa. Mutta mähät se heitä liikutti, sillä rakkaus heille puhui: — »Jatkakaa esi-isienne työtä, Nämä herättimät raatamisellaan kansansa rakkauden tähän karuun maankamaraan, jota he Suomenmaaksi kutsuimat. Nyt on teidän muoronne herättää kan sanne itsetietoiseen kansalliseen elä- mään sen henkisen erikoisuuden ja yhteisen ihanan suomenkielen poh- jalla. Sillä yksinomaan kansalli- sesti heränneenä moi suomen hei mo säilyä olemassaolon taistelus- sa kansojen kesken ja tulematkin polmet elää itsenäistä elämää, 'painakoonpa heitä maikka ulkonai- nen pakko". — Suurmiehemme huilimat sitä ääntä ja olimat us- kolliset kuolemaan asti nuoruuden ihanteilleen. Kotoisen kunnaan alla lepää- mät he nyt; ja nykyinen polmi elää sanomattoman itsekästä elä- 'määnsä heidän työnsä tuloksista. Suuri osa tätä kansaa, jonka he- 'rättämiseksi ja kohottamiseksi he ' elämäntyönsä omistimat, kääntää heidän edustamalleen kansallisuus- aatteelle ylimielisesti selkänsä ja kirkuen mapautta, meljeyttä ja ta- sa-armoa kylmää mihaa, yllyttäen kansalaisia nousemaan omia kan- salaistaan ja meljiään mastaan. Mutta onhan niitäkin, joille kansal- lisuusaate on kallis! On kyllä, mutta he omat mäsyneet taiste- luun! — „Ei sitä mutsi enää", kuule aito suomalaisella melttou- della sanottaman. — Mitä suur- töitä on teiltä sitten maadittu? Et- täkö urhaisttte elämänne teille mie- raaseen työhön? Ettäkö lähtisitte maata kiertämään kansallisuus- aatetta lemittääksemie? Ei Suo men nainen, muuta sinulta ei maadita kuin että arkiaskareissa- si muistat maalia kansallistun- netta ja suomenkieltäsi ja tätä samaa turmataksesi lapsillesi ja lastenlapsille maikutat maasi lain- laadintaan niinkuin osaat; tiedät kyllä miten! Ota osaa maltio- päimämaaleihin, anna äänesi sel- laisille miehille tai naisille, jotka tiedät mieleltään ja kieleltään ole- man suoinalaisia ja jotka rakkau- den ja keskenäisen ymmärryksen tiellä tahtomat ohjata kansansa tulemaisuutta kohti. — Ja jos nuo maalit toistumat kerran ja kaksikin kertaa muodessa; mitä siitä! Jaksat sinä kaksikin kertaa muodessa mennä punaisen mii- masi metämään suomalaisen puo- lueen ehdokkaille. Sillä nyt on kysymyksessä kansasi, siis omien lastesi kansallinen olemassaolo ja itsenäisyys. — Täyttäköön moi- tonmarma rakkaus rintasi kansaa- si kohtaan, älkää mäsykö ottamas- ta osaa sen kohtalon määräämi- seen! Innostu siihen itse ja in- nosta ympäristösi ja ennenkaik- kea, ole uskollinen siinä mähässä, minkä yhteisen asian hymäksi moit tehdä! Ja tiedä, tili on sinunkin kerran tehtämä siitä, miten mel- mollisuutesi täytit isänmaatasi ja kansaasi kohtaan, sillä nekin omat Jumalan suuria lahjoja meille ihmisille. K un Halleyn pyrstö- tähti ja maa koh- taalvat toisensa. Mielä näkymättömänä paljaalle silmälle lähenee Haleyn pyrstö- tähti maatamme hirmeällä no- peudella kulkien enemmän kuin 156,000 kilometriä tunnissa. Ja kysymys siitä, seuraako sen ja maan atmossärin mälillä tapah- masta yhteentörmäyksestä jotakin mahinkoa taimaankappaleellemme tulee yhä polttamammaksi. Wii« meksi on Ranskassa toimeenpantu joukkokysely, johon on mastannut useita etemiä tiedemiehiä. Hra Bigourdon, joka on Rans» kan tiedeakademian jäsen, on sitä mieltä, että jos pyrstötähti 18 pnä toukokuuta, jolloin se on maan ja auringon mälillä ja jolloin sen »pää" on noin 28 milj. kilomet- rin päässä maaSta, hipaisisikin pyrstöllään maan atmossäria, niin ei siitä koituisi meille mitään maaraa, me emme siitä tietäisi sen enempää kuin 1819 ja 1861. Parisin obsermatorion johtaja Baillaud on samaa mielipidettä ja huomauttaa, että kaasut pyrs- tötähden ..hännässä" omat niin ohkasia ja siis kemeitä sekä jaetut niin taivattoman suurelle alalle — noin 40—50 milj. kilometriä —, että yhteentörmäyksestä kaa- sumassan ja maan atmossärin kanssa, jos se tapahtuu, tulee kärsimään pyrstötähti eikä suin- kaan maa. Mendonin sysillis-aftronomisen hamaintoaseman johtaja Deslan- ders ei myöskään pelkää, että yh- teentörmäyksestä Halleyn pyrstö- tähden kanssa tulisi koitumaan maalle jotakin maaraa. Hän huo- mauttaa, että hamainnöt, jotka nyt moidaan tehdä pyrstötähdestä, tulemat olemaan hymin mieltäkiin- nittämiä ja suuresta merkityksestä tieteelle, sillä fysillis-astronomiset koneet omat parantuneet suunnat- tomastt sitte muoden 183ö, jolloin tähti huomattiin Aragassa. — Tämän jälkeen siirtyy hra Des- landers käsittelemään niitä sähkö- tieteellisiä ja magnetisia muutok sia, jotka kaiken todennäköisyyden mukaan tulemat yhtymässä ta pahtumaan maamme ilmakehäs- sä. JoS todellakin — lausuu hra Deslanders — jonkun selittämät tömän ilmiön maikutuksesta ko- metin pyrstössä okemaa kyania tunkeutuisi maan ilmakehään, niin muuttuu se, niin pian kuin sitä tulee henkitormeemme ja keuhkoi- himme, sinihapoksi, joka marmas- tikin myrkyttäisi meidät. Tiedeakademian marapuheen- johtaja Armand Gautter, etemä kemisti, on sitä mieltä, että kyani jo itsessäänkin on hymin myrkyl- listä kaasua ja eläimillä tehdyt kokeet osottamat, että se tuottaa hymin nopean kuoleman. Se on ilmaa raskaampaa ja on sillä siis taipumus laskeutumaan ja siten sekottua maan ilmakehään. Säh kö- tai tulikipinä saa aikaan, että tämä kaasusekotus räjähtää. Jos saadaan uskoa kuuluisia ranskalaisia tähtitieteilijöitä, niin ei ihmiskuntaa uhkaisi mikään maara. Mutta jos tähtitieteilijät erehtymät, niin eimät fysiologit ja kemistit jätä meille toimon hi- mentäkään. Laulamia kilviä. Eri aikoina ja eri paikoilla on tamattu kimiä ja hiekkaa, joista kosketellessa lähtee merkillistä ääntä. Ihminen, jolla aikaisemmin yleen- ä on ollut taipumus ihmeellisyyk- 'iin ja salaperäisyyksiin, on selit- änyt näiden äänten oleman luon jnotonta alkuperää. Ilmiö tarjoo niin suurta maihtelua, että nuo 'äänilahjalla marustewt kimet ja ; hiekka moidaan jakaa eri ryh- ' miin. j Muuan tästä merkillisestä ryh mästä on noin 60 jalan korkui- nen hiekkaharju Hamajin saaren lounaisrannikolla. Piirtämällä kä- dellä ympyrä harjun juoksemaan hiekkaan, saadaan siitä urkuhar- monion ääntä muiswttama ääni. Jos laskeutuu polmilleen, työntää molemmat kätensä hiellään ja luisuu sillä tamalla harjun laitaa alas, niin mahmistuu ääni mähi- tellen ja muistuttaa lopuksi kau- kaista ukkosen jyrinää. Tohtori James Blake, joka mik- roskopin amulla tutki tuota mer killistä hiekkaa, huomasi että se oli tuliperäistä ja että jokaisen hiekkajymäsen läpi kulki ontto ka- nama, jonka toinen pää oli sulet- tu. Nämä merkilliset hiekkajymä- set näyttimät maikuttaneen kaiku- pohjina, siten että niiden kanamis- sa olema ilma kosketuksesta joutui märäjämään liikkeeseen. Hiekan ollessa kosteana ei kuulu mitään ääntä, syystä että silloin kitka jy- mästen mälissä mähenee ja kana- mat täyttymät medellä. Sinain muoren laulama hiekka moidaan selittää samalla tamalla. Wellestedttn mukaan ei hiekka muo- relle kamutessa malu alas jatku- mana mirtana, maan luisuu suu rissa joukoissa. Ensin muistutti hiukan ääni, kertoo hän, eolihar- pun ääntä hennossa tuulessa, mutta kun se oli malunut muoren juurelle, kuului ukkosen tapainen jyrinä, jota kamelit pelkasimat niin että niitä oli maikea pidellä. Tämä someltuu myöskin Hamajin hiekkaan, niin että äänen synnyt- tää kumpaisessakin paikassa ontot hiekkajymäset. Harts-muorilla ja Pyreneillä on eräitä kallioita, jotka niinikään saamat aikaan merkillistä ääni- ilmiöitä. Kahta Harts-muorilla Schierhen läheisyydessä olemaa kalliokielekettä kutsutaa »kuorsaa- jiksi" merkillisen äänen takia, jon- ka lounaiswuli saa niissä aikaan. Kallioiden pinnoissa on symiä uurtoja, jotka muistuttamat edes- tä amonaisia urkujen putkia. Toi- sinaan peittää amonaisen etusi- mun kallioiden ja läheisten pui- den mätiin pakkautunut ilmaker- j ros samalla kun luuli mapaasti pääsee putkien läpi. Samainen' ilmiö huomataan Maladeätakalli- oilla. Pyreneille, jossa eräät kal- j liokielekkeet auringonnousun aika- kana synnyttämät malittamaa, har- j pun äänen tapaisia ääniä. Wuo-; ristolaiset kutsumat näitä ääniä »kirottujen aamulauluksi". ! Humittama on Humboldtin ker- tomus Orinocon laulamista kimis- tä. Muutamien Orincon ja Rio Metasin yhtymäkohdassa olemien^ graniittikallioiden kerrotaan aurin-, gonnonnousun aikana synnyttämän urkujensoiton tapaisia ääniä. Hum- boldt, joka ei kuitenkaan itse ollut tilaisuudessa niitä kuulemaan, se- littaa tämän ilmiön johtuman ko- lakan aamuilman ja itse kallioiden onteloissa ole»an ilman mälisestä lämmön eroituksesta. Laulamista kimistä on mielä mainittama toinen Theben lähei- syydessä olemista kuuluisista Memnomin patsaista. Taru ker- too Memnomin olleen Eoksen, aa- muruskojumalattaren poika. Hän muuttui kimeksi, mutta termehtii mieläkin äitiään auringonnoustes- sa. Mutta näyttää siltä kuin pat- sas olisi joskus suonut termehdyk- sensä eräille korkea-armoisille inhi- miliisillekin olennoille. Erään Had- rianin homissa polmelleen Balbil- la-nimisen naisen kertomuksen mu- kaan, termehti patsas keisaria kol- me, keisarinnaa kaksi ja erästä roo- malaista sotapäällikköä yhden ker- ran. Kimen äänen sanottiin muis- tuttaneen ääntä, joka syntyy prons- siesinettä lyötäessä. Tunnollinen historioitsija Strabo tutki patsasta, joka silloin oli osittain rappeutu- nut, ja kertoo, että hän auringon noustessa oli kuullut ääntä, mut- ta hän ei moinut marmaan sanoa, lähtikö se patsaasta tai sen jalus- tasta, mai oliko joku saapumilla olleista henkilöistä saanut jen ai- kaan. Muinaiskreikkalainen mat kakertomusten kirjoittaja Pausa- nias sitämatoin mäittää, että ääni, joka muistutti lyyryn ääntä, to- dellakin kuului itse patsaasta, »jo ka puhuu ainoastaan niille, joita jumalat rakastamat". Viulunkieliä, äänirautoja Joensuun Jtfrjap. OL» Y:n Paperi\aupassa. Käärepaperia (rnakalatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Kuulutuksia. Kontiolahden Pielisensuun kylin itäisen äänes tysalueen vaalit toimitetaan Hel- mik. 1 ja 2 p:nl Ketunvaaran kansakoululla. Vaaliavustajaksi on valittu työnjohtaja H. Juvo nen ja järjestysmiehiksi talolli nen A. Varis ja viilari A. Hä mäläinen. Vaalilautakunnan puolesta: Juho Eukkonen. Tammikuun palkat maksetaan Rahatoimikamarilla lauvantaina tammikuun 29 p:n& kello l / 2 6—6 j. pp. Rahatoimikamari. Meijerska saapi paikan, kun lähettää to distukset ja palkkavaatimukses sa Martonvaaran Osuusmeijerin hallitukselle Helmikuun 14 p:lia mennessä. Vapaa asunto, lftnp5 ja ralo. Toimeen on saavuttava kutsun saatua. Osoite: Polvi järvi, Martonvaara, M /i 10. Hallitus. (K. p. a k.) Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 pfftft tofetaiMM, joka Buämm otoitta* jtmaia IM dön ja tuloa eri pftätepaikcai Paikkaa haluaa. Jonkunverran kauppa-alalla ollut, kansakoulun käynyt ja kak- sink. ital. kirjap.kurssin suorit tanut tyttö haluaa paikkaa sa malle alalle. Vastausta pyyde tään hyväntahtoisesti t. 1. koat- tooriim nimim. Paikkaa haluava. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U trassa: Hra Heikki Ikonen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Venäjän kurssi on tänään . 268- 50 266: 66 8 /<> 3 kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 39 20: 24 3 kk. . . . 25: 06 Pariisi a/v . . 100: 90 100: 10 S kk. ... 99:60 Antverpen a/v . 100: 50 99: 80 S kk. ... 99: 20 Berlin a/v . . 124: — 123: 40 3 kk. ... 122:40 Lybekkl a/v . . 124: 10 123: 40 2 kk. ... 122: 40 Hampuri a/v . 124: 10 123: 40 o Lb _ 132* 40 Frankt a.U. ä/v 124: 10 123: 40 3 kk. ... 122: 40 Amsterdam a/r 209: 40 —: 3 kk. 206: 80 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 ! Kristiania a/v . 139: 30 138: 80 Tukholma a/v . 139: 30 138: 80 Köpenham. a/v. 189: 30 138: 80 Chigago a/v . 5:23 5: 16 Juuan kunnan tutkijalautakunnan jäsenet: opet taja J. F. Hallikainen, kauppiaat T. Kannas, P. Hyttinen ja Juho Kannas Juuan kylästä, työnjoh taja O. Hyhkö Ahmovaaran ja taloll. Juho Leppänen Kajoon kylästä, kutsutaan kunnanhuo- neelle helmikuun 18 päivänä klo 9 a. p., vastaanottamaan ja tut kimaan niitä muistutuksia, joita mahdollisesti silloin taksoitus- luetteloa vastaan tehdään. Tak- soitusluettelo on mainittuun ko kouspäivään asti nähtävänä al lekirjoittaneen luona. Juuka, 25 p. tammik. 1910. Juho Kannas. Huutokauppoja. Kuulutus. Maanantaina 14 p:nä Helmik. klo 9 e. pp. myydään huutokau palla paikan päällä Juvanjoen varrella myllytien kahdenpuolen olevalta Selkien kylän savipals- talta hirsipuut ja suurempi mää rä halkopuita tilaisuudessa mää rättävillä ehdoilla. Samana päi vänä klo 4 j. pp. kutsutaan Sa- vipalstan osakkaat kokoontu maan Lehdoin 6. Piippolaan, jossa huutokaupassa tehdyt tar joukset hyväksytään tahi hylä tään. Selillä 24 p:nä Tammik. 1910. Toimikunta. (K. S. 1 k.) Myytävänä. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisaänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Varift, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. »»»»»»»»>»»»» Kalaverkkoja, R N y u 8 ^f5™%. kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. isu. Joensuu-—Viipuri Joensuu . l&ht. Hammaslahti Onk&mo . „ Tohmajärvi „ Kaurila . „ Värtsilä . tul. , läht. Pälkjärvi , Matkaselkä „ Ka&lamo . Helylä . . „ Sortavkia tul. , lähti. Kuokkani emi Niva . . „ Jaakkima . Ihala . . „ BRiaenvaara toi. , iftht. Alho . . . Hiitola . , Ojajärvi . , Inkilä . . „ Sairala . . Koljola Antrea 'V I B 9 toi. läht. Hannila Kavantsaari „ Karisalmi _ Tali . . , Tamrnisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. » n n Viip. Hels. lähi " » » j 1.001 L1.40 112.19 i 12.41 1.01 1.13 1.23 1.41 2.13 2.31 3.16 3.20 3.36 4.10 4.24 4.52 5.07 5.34 5.52 6-M 7.W 7.33 7.H 8M 8.15 8.55 8.57 9.Ö4 9.1? 9.29 9.41 9jSö VäpaB—Joaosau 7.16 5 .27 1180 1.I& i & 5.40 6.19 6.58 7.20 7.40 7.52 8.08 8.17 8.48j 9.05 9.49 10 OC. 10.10 10.44 10581 11.27 11.42 12.08 1218 12.36 12.56 1.27 1.50 2.01 224 2.39 2.50 3.09 3.21 3.33 3.44 3.56 4.04 2.51 10.4b 5.02 10.29 K & Ilmoituksia. »M i aina saatavana Joensuussa Malmikatu 26. H. Litmanen Ruisjauhoja, Olranryyniä, Kauroja, Kaikki-' ostajat tyytyväisiä! Yhä uusia kiitos- lauseita saapuu „Non plus ultra"! parranajokoneen kelvollisuudesta. ! Se kestää miesijän on täysin vaara-j ton, ajaa nopeasti, j kevyesti ja same- j tin Hiiea&Bi Äaincainmaiikin parran. J Maksaa rahtivap. ainoastaan 2 mk. 90 p. Lähetetään myös jälkivaati- mufcsella. Yksinmyyjä Suomessa V. Kröger, Viipuri, Kullervonkatu 21. Nuoria ja Lankoja myöpi F. Neppenström. Jos haluatte ansaita rahaa: niin ruvetkaa levittämään suur ta kuvallista 25 p:n hintaista Pääsiäislehteä Kcvät-Tcrveh- dgs. Tavaton palkkio ja pai- j kinnot. Pyytäkää ohjeita. Kevät- Tervehdyksen toimisto, Tam pere. (H. 270). I Vuokrattavana (Karj. S. 1 k. 4 8 15 mm. Vuokrataan 1 p:stä kesäkunta 3 huonetta ja keittiö ent. Schroederin paikalla. J. Kettunen, ajuri. □ □ tain Kirjap. 0.-Y:n Kirjani Hels. Viip. tul. i> n Pietr. H » » n n ti r> n n n n n Viipuri . lähti Tunmisuo , Tali . . „ Karisalmi „ Kavantoaari „ Hannila Antrea CHaj Euit toi. ISht. Koljola . „ Saima . „ Inkilä „ ajarvi . , tola . Alho . . , Elisenvaara toL _ läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . . p Kuokkaniazm Sortavala tul. , läht. Helylä . , KaaJamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. , läht. Kaurila . n Tohmajärvi , Onkamo. n Hammaslahti Joensuu. tnl. 7»! 5.^> I.Ö5 II.06 6.40 6.50 7.02 7.13 7.25 7.37 7.54 8.09 8.26 8.48 9.00 9.27 9.55 10.16 10.35 10.46 11.13 11.33 11.58 12.12 12.45 12.5c 1.07 1.65 2.18 2.46 3.00 3.10 3.24 3.44 4.07 4.45 5.23 4.34 10.12 3.54 7.54 11.55 1.30 1.40 1.63 2.06 2.18 2.31 2.50 3.06 3.21 3.42 3.53 4.18 4.45 6.06 5.24 6.84 60» 6.55 6*5 7.33 7 55 7Z ?57 a S 9.® 9.31 9 Jo 9.S3 10.6! 10.B 10 .5S 11.52 12.^ Pika juna 6.10 2.41 7 Sb g 5.» 2.» Seka jana 4.151 4L7 4.44 5.00| 5.32 5.48 6.» 653 6 .5 7.15 7.® 8.BJ 8.C 9.n 9 .52 6.35 6.63 7.19 7.49 3.33 9.iq Joensuun—Lteksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marrasknuia 1909 toistaiseksi ►3 0 <5 Asema Sf T3 V 1 5 Joensuu . . . 650 Lehmo . . . 6.02 2 6.04 Kontiolahti . . 6.24 10 6L4 Jakokoski . . 650 & 6.56 Kaltimo . . . 7.19 10 7.29 Paukkaja . . 7.45 2 7.47 Uimaharju . . Haapalahti 7.69 10 8 .oq 8.31 2 8.88 Kelvä . . . 853 2 856 Vuonislahti . . 9.15 10 9.26 Tiensuu . . 10.00 1 1001 Lieksa .... 10.20 — — ▲ ■ e m a Tulee e. pp. •J i • ? Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 666 10 7.05 Kelvä . . . 7.25 2 7.27 Haapalahti 7.47 2 7.49 Uimaharju . . 8.11 10 asi Paukkaja . . &33 2 aas Kaltimo . . . 8.61 10 9.01 Jakokoski . . 9.25 5 93C Kontiolahti . . 9.46 10 95^ Lehmo . . . 10.16 2 ioaj Joensuu . . . 10.80 — - Rantatien tavara- aekft pikat»> varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. ji 4 .J- PP— »6 1. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan !a nlosannetaan ainoaataan sot aista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pUaao- too. Jgensaim <X«S. XSdO