1910 ttio 33 rsusnisinz MMn z M ^Lllias^innaii Turussa PoStik. »oko wuod. 3:— 4: — Puoli „ 1:ky 2: — Nel,. . --W 1-20 JrtouaiSuumerot S p. Ilmoitusten hinnat: TekStiu edellä » p. millimetristä. Tetsttu laleStä 7 p. „ Wähiu ilmoitushtuta 60 p. ZLoStallkjeSta- 20 p. paitsi ilmoitushintoa. ?urun Lehteä seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti limsalle. 7urun Lehv ilmestqy kolmesti viikossa m- «ittSiu tiistaisin, tnorstai- si» ja lauantaisin aamulla. Lehti kauuetaau Turussa maksutta kuukin Llaajau totiin. Ote almanakasta. Lauantai, huhtik. S pu Pellervo. Euummtai, huhtik. 3 p: 1 !. Pääs. j. Maanantai, huhtik. 4 p.: Ambrosius. Säa-olot Turussa. F»l»pii»i»S tnorstaina: Lämpömäärä: korkein »i- s, ali» — 8. Zlmau suhteellinen losteuS: SS Tuule» jumita - Luoteinen. Aurmko ou paiStauut: v t. 35 m. Hile» perjantaina: LämpSmSSrS: korkein -s- 8, ali» — 1. Ilmaa suhteelliueu koSteuS: SS "/»- Tuuteu j muita: Jläiuea. Zluriuko ou paiStauut: St. — m. curun cebil sisältää täoääa m. M- seuraamat kirjoi- tukset: Aelpaamata» poyjativi «udelle yhtetsiluntaratennnkselle. Johtava kirjottusi Asteisen manifesti ja mielipide »laomailla. Edustnnta. Hletamaltatnnnakisen kainsiit diinnö» jnltaisemtsjarjestys: Laki ehdotus esitetty senaa'tsja ia jätetty eduskunnalle. — Sitä koskeva manifesti julaistu asetuskokoelmassa. Määränrahan tekiji saat» kiinni F»r»»ja. Kaasen kamala murha. Isä tap panut pojan — perinnön tähden. Aaastin tirteitä stveellisyysri toista. Lapsia ratSkaUu. Aammattama »aasnräjShdys Hfren»st»sa. Monta ihmlStä saanut surmansa. Aantatieonnettsmnus Salsassa. IS henkeä saanut surmansa, 3g haa voittunut. A«»sLnjuhlaon»ett,mnu» A». Jarissa. Surman.a saaneiden lulu on suurempi kum ensin luultiin. — Onnet tomuuden aiheutti — häijy ilkityö. ASyhistil »iehesti 50 «tljao- »an »mtstajakfi. SunnnntailuKemista. Lirjoittanut L. I. R. Anmia: Saksan uufin sotalaiva Rheialand. — Berthold Kemplnstl. B. m., v- N. Lurun Led» Läntisen Kanta- fa Xristtinan- Katujen k»!ma««a (Vastapäätä A ZästSpanIMa) toimitus: LlakerraSsa. lolmaS ovi Kristiinankadun kv! masta lähtien Läntiseltä Rautakadulla. Puhelimet, IlmottuS- ja TilauSkouttori (8 a.p.—7 Toimisto (1—S i.p.) 1441 KaSjatoattori 7 45 Kirjapaino ;a iaktori ZV Toiaujohtaja Svl MMM. Täysi-istnnto maalisk. Sv p:nä. Tämä täysi-istunto alkoi kello S ip. — Puhetta johti puhemies Svin hufvud. Seuraavat asiat käsiteltiin: Uusi arm. esitys. Senaattori Saarikoski toi eduskun nalle arm. esityksen ynnä ehdotuksen laiksi niitten Suomenmaata koskemien lakien ja asetusten säätämisjärjestyk sestä, joilla on yleisvaltakunnallinen merkitys. (Tämä esitys on se .valtio- lainsäädäntöä" koskeva asia, jonka an tamisesta eduskunnalle .laulunaan an tamista varten" äsken ilmestyneessä kei sarillisessa manifestissa puhutaan). Puh:mieS vastasi ottaessaan arm- esityksen vastaan, että eduskunta on sen käsittelevä peruStuS lain mukaisessa järjestyk sessä. EsityS kuuluu: 14 pnä maalisk tänä vuonna annetua arm. julistuskirjan mukaisesti H. M. Keisari esittää että Suomen eduskunta kuukauden kuluessa antaisi lausuntonsa lakiehdotuksen sisäl lyksestä niitten Suomenmaata koskevien lakien ja asetusten säätämisjärjestyksestä, joilla ou yleisvaltakunnallinen merkitys. SSalioknntaaa lähettämisiä. Esityslistalla olevat asiat lähetettiin valiokuntiin, enimmät ilmaa lähetekes kustelua. Laajempi keskustelu syntyi ed. I. Castrenin y. m. eduSkuutaesityk- sestä, joka sisältää ehdotuksen laiksi «aa» haakiaaaSta tilatto malle maalaiSväeStölle. SosialidemokraatteiSta käytti ensinnä perättäin puheenvuoroa ed. E. Elo ranta ja Lautasalo, jotka etu päässä arvostelivat agraarikomiteoa pitäen sitä sellaisena laitoksena, josta on hyötyä vain sen jäsenille. Tilatto man väestön alakomitean ehdotutfilla ei myöskään voida tilattomat» asemaa korjata. Mljelyspakkoperiaate on ai noa oikea ja ainoastaan sen mukaisella järjestelyllä on toivottuja tuloksia saa tavissa. Asia oliji maatalousvalio kunnassa käsiteltävä ensimäisenä. Ed. I. Castren huomautti sosia listien viljelySpalkoa koskevan ohjel man ristiriidoista sekä lausui sen eräässä kohdin jvrkäSti eroavaa Saksan sosialidemokraattien ohjelmasta. Puhuja puolusti eduskuntaefilystääa mamiten sen perustuvaa nykyajan etevinten ?graariolojen tuntijain kantaan. Toivoi, etiä maatalousvaliokunta käsittelisi eduZ kantaesityksen eniimäiseuä ja kiireellisenä. Ed. Tokoi väitteli puemmässä lau suunossa ed. I Castreaia lausunnossaan esittämiä mielipiteita vastaa» >eka kuik kia porvarien maatalousolojen paraata- mi-yrityk/iä vaetaau. Asta lähetettiin maatalousvaliokun taan. Prokuraattorin kertomus lainkäytöstä ja lakien voimaSsapitämi- sestä maassa v. 1908 pantiin pöydälle perjantain-istuntoon Istunto päättyi klo 10,30 i.p. V ^ eiswaltatunnallisen iainjaädännon jultm- semisjarjeötys. Senaatissa esitettiin keskiviikkona ken- raalikuvernöörin kirje ja min.slertioal- tiosihteerln kirjelmä, jotka koskevat äs ken anneltua kellarillista manifestia ja lakiehdotusta yleisvaltakunnallisen lain säädännön julkaisemisjärjestykseStä. Se naatti päätti julaista mauifeSlia ase tuskokoelmassa ja maan vtrallijissa leh- disiä. W. t. prokuraattori, joka oli läSuä esittelyjä, ».ntoi senaatin päätöksen joh dosta vastalauseensa pöytäkirjaan mer kiitäväksi. Lakiehdotuksen jätti keskiviikkona edus kunnalle senoaltort Saarikoski. (Katso osastoa »Eduskunta" taS>ä ylcm»>änu!) Senaattorit, tre>vi B-rg ja Raiue- salo eivät olleet läsnä esittelyssä. Saksan uusin sotalaitos „Rheinland" on »öinä päivinä valmistunut ia tehnyt koematkansa. Kirjoituksessa »Jos vaara uhkaa maatamme-. (T. L. nnro 33) pu huttiin Englannin herruudesta merellä ja mainittiin, että maaliskuussa v. 1912 tulee Englannissa olemaan valmiina 20 »dreadnought" mallista sotalaivaa ja samalla selitettiin, että „dreadnought" on tätä nykyä täydellisin, tuhoisin sotalai va malli. Tohän malliin on tässä nyt kuvattu saksalainenkin merihirviö rakennetta. — Saksa ja muut suuret valtiot pyrkivät Englannin perässä sotalaivojen rakentamisessa. Kaikki tahtovat kilpailla herruudesta merellä !! Köyhästä miehestä SV miljoonan omistajaksi! don välillä. Leijona näki kyllä isän tänsä jo vvotavan verta monista haa voista, mutta ei voinut päästä va paaksi häkistä. Silloiu se keksi keinon. Eläinten kuningas meni häktinsä toiseen puoleen, juoksi sieltä täydellä voimalla toista seinää vastaan ja sai siten häk kinsä kaatnmoan hyenan päälle, joka li tistyi kuoliaaksi sen painosta. Näin pelasti leijona isäntänsä viisaudellaan. HSerthatd Se«p!«A». Äskeisin kuoli Verlinissä se «ieS, jonka kuvan julkaisemme tässä, Bert hold Kempinski. Hän alkoi elä- mäatoimintansa köyhänä kauppamatkuS tajaua ja kuoli 50 miljoonan omista jana. Nämät rikkaudet sai hän kokoon etupäässä sen jättiläisravintolan pidosta, jouka hän perusti ja jota hän hoiti kuo lemaansa asti Bcrlinissä, jossa se ni mellä .Kempiiskin ravintola" on tun neltu ja suuresm maineessa yli koko Sitksanma-:». Berthold Kempinski oli mies, jolla oli tarmoa ia toimeliai suutta. Kansanjuhlaonnetto- muus Untanssa. S«r«a«sa saaneide» suurempi tuin east» luultiin. Budapestista, maalisk. 29 p.: Ekeritissä sattuneen onnettomuustapauk sen uhriea luku nousee 320:ee». Hnnettomvvdeu aihei ttt — yiii? tltity»! Wienistä sähkötetään eräälle Berli nin lehd.lle: EcaS onacttomuustopauk sen omia silmiä nähnyt kertoo, että muutamat nuorukoisll, kiukustuneina siitä, kun huvipaikan ovet olivat sul jetut ja he eivät päässeet sisälle, sy tyttivät rakennuksen tuleen!! Leijona hengenpelas tajana. Pennsylvaniassa Pohjois Amerikassa tapahtui joku aika sitte lapuus, jo a «o diSta leijonan jalomiettmyilä. Oxfor diin oli suapunut er^s elaia ei-kc y iaja e almineen tai.vilorileerilo. Etuimiea joukossa oli eräs >angen tlkea yyena, jonka keiyttajä liianpuulteen tähden oli sijoittanut tilapäi>ecn akliin. Hu ki oli eruän suuren tel^n leijonan halin .oie» re»iä, jonta aimtaan suoiioa leiyttajä oli hyvällä tohieulla laavuilaout. Töma oli terran mlua.lemassu qyeuaa hati» luona, kun pcio akkia >ai ruostu- oeen laivaa mur u-naan ja yyoUaii ta kaapäin tsanlänsä llMppuuu. Hirveä tavpelu syntyt azeettoman miehen ja pe RantatieonnettomuuS Saksassa. IS he»tei saanut surmausa, SS Vaavoittuuut. Möhlheim am Rheiv, maa- lisk. 30 p.: Täällä tapahtuneessa rau- tatieonnettomuudeLsa on virallisesti to distettu 19 sotamiehen saaneen sur mansa ja 39 haavotmueen. Syy on nettomuuteen lankeaa ekspreSsijunaa kuljettajan niskoille. Kulkulaitosmi- nisteri on saapunut paikalle. Wiime torstaina ilmotettiin Nasto lan piirin nimismiehelle, että Nastolan pitäjän Arrajoen kylässä asuva seppä Ahlqvistin 4 ja puolen vuoden vanha tyttö olisi raiskattu. Tähän törkeään tekoon syyllisenä onkin Nastolan piirin nimismies pidättänyt ja lääninvankilaan paSsittannt raiskatun tytön 19-vuotiaan sedäu Toivo Ahlqvistin. Wangittu onkin täydellisesti tunnustauut menette lynsä veljensä tytärtä kohtaa» omistaen m. m. että häa oli uim menetellyt use ampia kertoja. Kammottatva kaasu räjähdys. W»nta iymisli saanut surmansa. BreSlausta PreuSsissä sähkötet tiin maalisk. 31 p:nä: Eräässä talossa täällä on sattunut ankara kaasuräjähdys. Juuriltaan kim monnut puu musersi erään ohikulkijan pään. Talo on luhistuuut. Tähän saakka on raunioista vedetty esiin 8 kuollutta ja haavotettua. Himomnrha Helsingissä. Poliisi kuuluu nyttemmin pidät!äneen erään joutonuorukaisen, joka muutami" viikkoja sitten jäällä häirnn paria tyt töä, joiden piti lähteä Drumsöhön. Häa piteli toista tyttöä nila pahoin, että tytön oli lähdettävä pakoon kau punkiin. Sen jälkeen häa raiskasi nuo remman, noin 14 vuo isen tytön, joka litten oli vietävä sairaalaan hoidelta vaksi. Muutama päivä sitten tyttö erääS sä elämien kuhien teatterisj., tunsi wa- kivallan tekijän, jonka poliisi sitten pi dätti. Häntä tutkitaan parsikaan myös kin Kaivopuiston tapahtuman joyd^sta. Taasen törkeitä silveell»- syysritoksia. Lipsta raislattu. Tiistaina iltapäivollä tapahtui Lah den kylässä läheää Sortavalaa surkea raiskaus, ,onka uhriksi joului leski Mak kosen 8-wuo inen tylör. Tomän inhot- tawau työn tekijästä ei poliisilla vielä ole mitään tietoja. Lapsi jo'a on hy vin huonossa tilosia, ei ole ivoinni lerioa muula, kuin että raiskaaja oli huonosti puettu mies. Lääkäri on tar kastanut lasta ja tidisianut että rääk käys on tapahtunut. Taasen kamala murha. IsS tappanut »alliansa — perin- nön tähden. Wiime kuun 10 kuoli Degerbyn kap pelissa äkkiä urkuri A. W>ckströmin 11- vuotias poika. Maikka kuolema tapah tui äkkiä, ei isä tehnyt siitä mitään il moitusta viranomaisille Kun sitäpaitsi tiedettiin isän pahoinpidelleen poikaan sa, autoi tämä aihetta kaikenlaisiin hu huihin. Kun sitte vielä Wickström oli kolmannen kerran naimisissa ia kuollut poika oli kuolleen äitinsä perijä, —pe rinnön summa tekee 11,000 mkkaa — ka.soi pojan holhooja olevan syytä il moittaa asiaSta nimi-mielle. Holhoojan vaanmuksesta toimitettiin ruumiinavaus v. k. 23 pnä. Siinä selvisi, että poika oli turtstettu kuoliaaksi. Tällöin hyvin rasta uuaviea epäluulojen perusieella van glttiin pojan tsä, urkuri W ckström, muita vailM häa kiven kovaan ole ivansa syytön poj^n kuclemaan. Piak koin pidettävillä välikärajillä tulee ta paus lahemmm tutklttaaaksi. Vääränrahantekijä saatu kiinni. Paikkakunnallamme on huomattu ole van liikkeellä väärennettyjä 20 ja 10- markau kultarahoja. Niiden tekijä on nyt saatu kiinni. Poliisi on vanginnut lultasepanopptlvaii ja hammasteknikon Emil Fridolf Railion (ent. Dud greuin), koioisin Helsingistä. Rai tio, joia on syntynyt marrask. 20 pnä 18L8, on viimeksi iyöskennellyt täällä hammaslääkäri Aino Lukkarisen ham mastelnikiona. Hän tunnusti syylllsyy tens^, ilmotloeu väärentäneensä koitti aan neljä 20 mkn ja lo.me 10 mku kultarahaa, joista oli kaupitellut kolme kumpaakin tajia. Neljäs puotiiekoiuen 20 mku raha tavattiin hauen tabora- lorioslaan. 1910 k»:o 23 Qusntsins MMim Z D» ollut Mitään muistuttamista. Sitte lvet« tiin tilit rahallisesta asemasta sekä tilintarkastajain lausunto, jonka perus teella kokous myönsi hallinnolle ja kau» panuoirajalle täydellisen tilinvapauden. Kokous hyväksyi hallinnon ehdotuksen vuo «voiton jaosta, joka oli seuraava: Mararahastoou 20 pros. 463:72, S pros. jäsenten osioks. Smk. bS,59S, 1.695:14 lV» pros., ei-jäsenten oStoks, 2,408 36:12. Jaanvös vararahastoon 182:62. Malittiin edustajat Suomea osuus kauppojen edustajakokoukseen Helfinkim 26 ja 27 p:nä tätä kuuta, ja valituiksi tulivat Alarik Finvberg ja kaupan hoi taja K. Maunula. Edustajaksi Turun Osuuskauppa piiri» kokoukseen valittiin K. Lehtonen ja va ralle W. Murto. Wielä keskusteltiin apulannoituiaiaei- deu tilauksista, ja päätettiin myydä S kuukauden laskuun, mutta lausutti,» kui tenkin toivomus, että kukin, ken voi, maksaisi heti tai kuitenkin kolmannes osan. Puheen osuustoiminnan merkityksestä ja hyödystä piti kaupanhoitaja M. B. Lastinen Aurasta. Pöytäkirjan tarkastajiksi valittiin M. Mattila ja U. Seutu. Oja-notto kokoukseen oli tällä kertaa runjaanpuolesta. Muuten sopii mainita, että ofnuStvi- minta-aate on vaSta joku» verran saa nut jalansijaa paikkakunnalla. Sillä löytyy paljoa sellaisia, jotka eivät ede» tunne aakkosia osuustoiminnasta. Vaikka ovat osuuskunnassa jäsenenä, »ii» silti ovat vallalt vastustajia koko hommalle uim. käyden yhtiön kaupassa, eivätkä ollenkaan ymmärrä sitä, mltä he sii»ä tekevät omaa itseään ja lähimmäistänsä kohtaan. Ehkä vaSta sitte huomaavat, kun saisivat viimeise» iskua »ähdä ja kokea. Mutta ehkä kerrau koittaa sekin aika» jolloin hekia ymmärtävät täyttää vel vollisuutensa, kirjoitetaan meille. Lopuksi liitettäköön tähän yhteenveto osuuSkaupaa tileistä: Warut kekevät: käteistä rahaa Suck. K32: 30; lavaravaraSto 18,17S: IS; kalusto S4K: 79; kiinteimiStö 7,3 7V: 75 — yhteensä Smk. 27,033: 9S. Welat: 24,715:36. PuhdaS voitto: 2.318:60. Myynti oli Smk. 71,952:80. Jokioisten Osuuskaupan r. l. »varsinainen kewät- kokons pidettii' Jokioisten Nuorisoseuran ta lolla su n utaina t. t. 20 p:na. Puhee jl.l ta.atsi vallit» a ZlL. Murro >a ltiturik ttoskinen Eastkst l^ti puheenjohtaja hallinnon elonteon koupa-iio>minuasta kuluneclta vuodci o.a vaslaav ei kokouksella Tietoja kansan mcrtkipäiivistä. Huhtikuu. Huhtikuu huuhte eepi, lumen moaSia, jään w dksta, ohrat aidan louklahasta. PääsialS aamuna käydään auringon nousua katsomassa, sillä siuä aamuna sen noustessaan sanotan ilosta tanssi van. — Kun pääsiäis aamuna auriako kirkkaana nousee, toivotaan hyvää vuotta. Jos pääsiäispäivänä sataa vetiä, niia silloin tulee kylmä ja kurja kesä. Mitä päivä pääsiäissä, Siiä jää särea kutuna. 6. JoS vanhaa Maariaa vaSteu yöllä on kyimaa, ni,n on kyls^S 10 yoiä; jos sitä seuraavana yönä vielä kylmää jutkuu, niia o lylmaa 20 yö^ä; ja jos vielä kolmantena yönä on kyl mää, riittää sitä 30 yötä. Kun vanhaa Maariaa vastaan Ye5ä taivas on tähdessä, menestyvät kukka- viljat siinä vuonna hyvin. Kun vanhaa Maariaa »rastaa» o» suoja tuuu, niin on nopea kesän tulo; ei silloin saa heitiäa rekeaän joen tao, sillä ie j?ä sinne. 13, 14 ja 15 päivän yöt cvat su« vivöt. Niina tehdään pattottain kaikel- laisia taikoja. Tiburtius on fuvipäivä. Jo- sinä yöaä kylmää, seuraa yökyl mää vielä 40 yötä. Tiburnus tietä neuvoo, 2vappu Ivaot valjastaa Ke^an keikkuvan et:hea. Jyrkinä jyräys kalamiehen kattilassa (kajoja ruvetaan saamaan). 23, 24 ja 25. ovat vanhat suvi yöt. Jos ruina tylmäa, tulee sitten vie lä 40 yötä lytmua, jos ei eunen niia keskellä kesää. Näitä samoja öitä kutsutaan myöSki» nim:lla heinuyö, vitjuyö ja marjayö. Minä yönä on lämmin, sen yön merkki aine lasivaa yy>via kesällä. 25. Jos Murkun-yönä on kylmä, war>»tkin jos we>> on niin jäässä, ettei harta «aa fttä turmallaan rikki, vie se kolmannen halon pinoista, ja kolmannen tädan vellost»