1910 I^!:o 39 Qklsinz MMu S M 1910 N:o 39 Äkkii» S i>:iiz curun LM! LS»S««» ITa»ta« ia Z?rt«k!!»«nt- kat»j«» kalmassa LW«l«kapäätä ZäästSpan^icr) toimitus: VakereaSsa, kolmat owi «riStiinankadvn k»!» matta lähtien Läntiseltä Raatakadnkl». Vulislimet: AkmoituS» ja TilauSkonltvri (S a.p.—7 toimisto (1—S i.p.) 1441 I»Ssolouttori ......... 745 tivtapaino »a tattori ...... lotm-johtaja tS91 7Nuas1i:nnai: TuruSsa PvStik. O»ko wavd. ..... 3:-- 4. —- Puoli ^ « .... likv Z: — . -:90 Jrw»avm»nerot 5 p. 1:20 Slmoitustsn hinnat: UtiNi» edellä s p. millimetrittä. Tattiin läleStä 7 p. „ Vihi» il«oit»Shi»ta K) p. ZSiBtantseSto: 20 p. paitfi ilmoituthilkoa. 7urun ..seuraa ilmaiseksi kuukausitta» Luomi V»watehti tanjall». 7vr»n L«liU S««»tqy k»t»«tti »t- mittSin tiiStaisi», tusrttai» li» ja la»a»tat1i» aamulla Lehti lanmtaa» TaruSsa masutta lunki» tllaaiau kotiin. Ote almanakasta. liistat, huhtik. 5 p.: Icen». L«S!iwiiUo, huhtik. « p.: Wilho. Säa>olot Turussa. Viime lanautai»a: Nmpömääri: korkein S, ali» — G. Ilma» suhteellinen kosteuS: 63 "/». Tuule» jumita: Lounaille», turmio o» paistanut: » t.tv m. Toispäivänä su»vu»taiua. LimpSmäiri: lorkti» -s- N, ali» — ». Alma» suhteellinen koSteu»: K3 "/„. luule» suunta: Jrämen. Aurinko o» paistanut: 9 t. LO «. Eilea maanaatai»»: Limpömäärä: korkein IS ali» — s. Ilma» suhteellme» !oSt»S 4S '/». Tuule» suunta: Laatinen. an paistanut: N t. 45 «. Lurun Lehti sisältää täaää» «. ». seuraamat kirioi- tukset: ?»hets»«ista heriUi»i »ii tA» Joytasa tirjoituS. Ed»»t»»t«. Suome» tysyNy». SateliSkokouS vaati» ZLiipurm läänin erottamista GuomeSta ja liittämistä Menäiäan. — Lokakaulaisten Mielipide. — »R^skoje Saamia" intoilee. S»«»e» ed»St«s »«No»»»»»» >«»«ass». A»i»tto»ie» la»te» oite»» Ky? »ie s M»»ri» »»rha. Mur» haaMlo sittentm vapaalst? A»»»eli«»se» «»rhajntt». Jo- haasso» tuomittu Ruotsissa. S»»ri lahjoit»». 4 miljoonaa »k. Lukqolman y »opistolle. Va»tatieo»»etto»»»« Ka»s«»sa. Abe»ft»ta» ta?aht»«at. Zf»ht«us kodeissa. Vaha» «« K»t» rastaa! Rautatteonaeitomun» E»?. soSsa (Z kuvaa). -- Lbessinia» hallit- jase»et: Keriari Menetik; Keisari»»» Ta»t» ja krmtnvnperija Lldi Soti». A. Y. m. RautatieounettomnnS Muhlheimin luona Rheiutvirran warrelta SakfaSfa. Eiiiskmtll. Täyfi-iStunto huhtik. 1 p:nä. JStuato alkoi klo S i. p. — Pu hetta johti puhemies Swi»h»fw»d Hallituksen jäseaiStä otiroat iStvntooa saapuneet senaattorit M >2 rk o f f, kreiwi Berg ja Saarikoski. Seuraamat ofiat käfitcltiin: 5Tapa»t»<ea »aliok»»»»»-^ j S s« » y y d e « t ä. Ed. Lilius pyysi ja sai vapauden virkamieSasiai» valiokunnan jäsenyy destä, koska hän myöskin on peruStuS lakivaliokunnan .varajasen eikä ehdi ottaa osaa molempien valiokuntien työs kentelyyn. Wapa utuSta eduSmieStoi» meSta. Ed Hj. Nordling, joka tnlee ed. F O. Rapola «ainajan stjalle, oli jät- taryt cd^Stajaivoltakirjansa, mutta pyysi samalla mapautuSta koko wal»iopäiwä kauden ajalft läokäriotodislu^ea «ojalla. Ed D^nielsoa-Ka.marl waSt«Sti pyyn töä ehdottaen sitä puhemieSneamoston harkittamakfi. Puhujaa kannatti ed. Ing man. Ed. Söderholm huomautti puhemies »eumoStoa >aaaeea jo afiaSta tiedon ja päättäneen ehdot.aa pyyntöön suostutta vaksi. Ed. Danielson-Kalmari peruutti eh dotut,easa ja pyyntöön suostuttiin. Esitettiin senjälkee» K. Majesteetin arm. esitys n» S ynnä ehdotus laiksi uiittenSuo- me»maata koskevien lakien ja asetusten säätämisjär jestyksestä joilla on yleis^ valtatunaallinea merkitys. Puhemiesneuvosto ehdotti ne pöy- dälle ensi tiistai iStuutoon, mikä hywak- lyttiin. Esitettiin prokuraattori» kertomus. Lyhyen sananvaihdon jälkeen se lä hetettiin lakivaliokuntaan. JStuato päättyi klo 7,30 iH. Atviottomain lasten oikeudet. Lainvalmistelukunta valmistelee ny kyisin uutta lakiehdotusta aviottomat» lasten oikeuksista. — Lakiehdotus lienee entislen verraten melloista ankarampi; m. m. ehdotetaan siinä säädettäväksi, että aviottomaSti syntyneen lapsen isä voidaan tuomita patlotyöhönkin, joS ei isällä muuteu ole varoja lapsen elättä miseen. Työmies Muurin murha. Murhaajat»» fttte»Rt« »apaaRfit .Hamiaan Sauomat" kertoo: Haminaa ryk«catia päällikölle saoo- tmm Pietarista tvllem sähköstmomao. Abessinian HaMtstzcrtzuoneen jäseniä. Leisarl Me eNT. Aeisari»»» Fait». Sr«»«u»perlji Lidj Iesss». jossa kasketääa Muuria murhaajat pääsiämääa vapaiksi. Kerrotaan tämän johtuneen asian ommStea seli-ykjeStä, että heidän kimp puunsa jäällä ensin hyökättiin. War moja tietoja puuttuu. Suom.n kysymys. Katertslalaus »aatii Kiip«rin lääni» erottajista Saamesta Menäjän aateliskokoukseisa oli vii me perjantaina esillä kysymys Wiipn- rin läänin yhdistämisestä MenoMa. Kokouksen suuri enemmistö oli sitä mieltä, että m. m. „Wenajäu turvalli snuden vuoksi- Miipurin lääni olisi erotettava Suomesta ja yhdistettävä Menäjääu. Kokous valtuutti kreivi Bobrirfltn esittämään keisarille kokouk sen päätöksen. Cllovlkll edustus valtMnnau- duMasja. Siinä valtakuuaan lainsäädäntöä koS kevossa latiehdolukieSja, joka vyt on an netw Suomea eduslunnolle lausunnon antamiSla martea, määrätään m. m., että Suomi tulee rdu?teUawalfi valta- kuanandu!,m »ia. Lakiehdotus siiäliaä tarlot määräykset siltä, tu »ka Suom.^sa valitaan edustajat w- takunnanduumaan. Aatelisto valu ee om^t edaSt »jama, yli opisto seka kauppiaat ja teolli uudenhar joittajat samoin — on !u>a jos lak - ehdotutje» laatijat W.'najullä eläisimät siinä luulossa, etta meillä Suomessa vielä va vmmaisa säaly-dus!u»la! Ja kaikkien edu?m.«Sten tulee osata venä jS« kie.tä! Ruotfia »Aftonbladet" lehdelle on Pi» tariSta ilmoitettu sikäläisissä »tofivenL Iäisissä" pi.reissä huhuttavan, että hal litus — niihin selityksiin nähden ettei vät suomalaiset tule valitsemaan edus tajia duumaan eikä valtakunnanneuvos toon — olisi päättänyt täydentää val takunnanlainsaäd^niöii koskevaa lakieh dotusta sellaisella pykälällä, joka oikeut toisi hallitsijan (tai kenraalikuvernöö rin?) »hätätilassa* itse valitsemaan Suomen edustajat mainittuihin laitok siin. Lokakuulaistev mielipide. Hels. San. lontoolainen kirjeenvaih taja sähköttää, että TimeS on saanut Pietarin lirjeeowaihtaialtaa sähköjano- maa, joSja sanotaan, että lokakuulaiset pitävät hallituksen aikeita Snomen suh teen liian pitkälle tähtäävinä. Abesstnian tapahtumat. Itä-Afrikassa eteläpuolella Egvptiä on Adessin>an Walt.kunta, vuorinen maa, »Afrikan Sveils,", jonka asukkaat omat jonlinlmsia kr.snttvjo, paitsi kah d»n maakunnan väesiöa, jotka owal muhamedtlaisiä. Tämä maa antaa tahäa aikaan puheenainetta maailman s no malehdistolle siellä s. tluaeid-n tcpauS ten tähden, joista kuitenkin saapuu ns tirii'aisia tieioja. Abesfinion hallitsijana, joka nimittää itieäon »negus^ eli keisari, on vuodes ta 188S ollut Meneltk II. — Ä. 1831 oli Abessinia särkynyt uieomplin pienempiin maMoihin. Aqden nais'ä, sjoan, hallitsija, vastamainltlu Meae- Ut, vaUoittt yuamamittuna vucnn koko Abesfinian, kun tamaa ma n pää osan halUisisa Johannes oli kaatunut taislelussa eraSta muhamedllaista pää - liklöä vastaan. Mcacltk oli Moia 45 WUcti0s. Keiiari Meaelikia Mainehikkain teko halitsij^na oli hänen voittoiia vaStuS- tlli>ensa Italian pyrkimyksiä vastaan v. 1896 alistaa Abessinia suojeluk en- sa alaiseksi. Kuitenkin on Abessinia yhä edelleenkin erotettuna merestä. Ja maan elinehtc on luonnolli'kstt päästä vhtey- teen meren kanssa. Abcssinian tulemat suuS riippuu siiS siitä, ouko Menelikin seuraaja yhtä älykäs ku n hänen edeltä- jäniälin ja saamuttaako hän yhtä juuren mallan asukkaitten yli. Menelikin seuraaja, sanoimme! Asian laita on se, että hän lienee saanut ien- raajan. Hän on jo pitkät ajat ollut satraana ja jo monesti o» saapunut sanoma hcinen kuolemastaan, joka sano ma kuitenkin aina on osoittautunut vääräksi. Nyt näinä päiminä on taas kin tuo kuolemausonoma saapunut Eu- rooppaaa ja jos ei se nytkään oltsi tosi, »iin näyttää kujienkin sut kuin AbeS sinian hallltukieSja oltsi muutotsia ja mullistuvia tapahtunut. Kerrotaan ni mittäin, että hallitsi/o kfi on julistettu »kruununperijä", Meoelikm 14 vuotias tyttärenpoika Lidi Jeassu, ja että vallanhimoinen keisarinna Taitu, jota sanotaan »leskikeisarinnaksi", on tarkoitettu pois homisla. Tämän lijckfi saapuu Abessiuiasta tietoja, jotka tähtäävät siihen, etta siellä on syuy- ma,sillaan kan allisi ota. Useat varaku ninkaat ovat tieltoylymet suorittamas- t veroja, mikä merttt>ee sitä, että he eilvät hyväksy uulta keisaria — ja wallaui,lmo.nen klisorinaa on siinä hei dän puolellaan. Suvaitse eräät mu- haaitdilaliet heimot ma n itaojassa niilotltelevat ia heitä vastaan on lä- ye-etty sotajoulkoit. Saa nähdä mihin suuntaan Abessi nia» tapahtumat kehittyivät. Jultaijemme taSsa numerossa lehteäm me Abesslnian haUit>ijahuo« eeseen kuu tuman kolmen yllämainitun henktlönlu vat — keisari Menenkin, teisa^lnna Tmlun ja lruununperijän eli ehtä jo uuden «eguksen (,'eisarin) Lidi JcaSsun tumat. Nautatieon nettomuuS Saksassa, joSta viime numerossa kerrottu» ja joSta täSsä numerossa julkaisemme kaksi kuvaa, .uotti surman 19 ihmiselle, jot« 43 — ei 33, niinkuin viime meroSsa mainittiin — henkilöä haa- -dttui. Saksaa sanomalehdissä on siitS kamalasta onnettomuudesta mieltöpöy» riStyttäviä ykfityisseikkoja. Surmansa saaneitten silvotut ruumiit tarjosi»»» kamalan näyn, haamoittuneide» »ali- tushuudot särkivät korvia! Onnettomuus tapahtui siten että Bremenistci Genuaan Italiassa »ene» wä pikajuna syötfi MSHlheimii» ase»« luona erää» sotilasjuna» päälle. Pii»» juua vahingoittui verrate» vähän ja se» matkustajista ainoastaan muutamat tievemmin vahingoittuivat. Mutta so tilasjunaan teki yhteentörmäys jo mai» nitun kauhean tuhon. Onnettomuuksia ilma» purjehduksessa. San Sebastianista (Espa» niistä) 2 p. huhtik: Ranskalainen il» mapurjehtija Le Bland nousi täncä» ilmaan epämakaisella säällä. Hän putosi alas eräälle rantakalliolle ja kuoli fil- märäpäyliessä. Sa s s n i tz i S t a (Saksasta) Z pnä huhiik: Jlmapurjehtija Pommeru nousi aamulla ilmaan 4:n maikastaan kera. Koloaa tuulen vallitessa putosivat he puolentoista km. korkeudesta mereen. Dkn maikustajista pelas.eltiin hengissä, vaikka ruhjoutuneena, mutta toiset kalkki stivot surmansa. Mi näistä, eräS valtiopäivämieS, joutui kokonaa» kadoksiin, joten hän nähtämästi vaipui meren pohjaan. Suuri lahjoitus. Pankinjohtaja Edvard Heek« s e he r-mainaja, joka kuoli tal«ella, o» testamentannut koko jälkeenjättämSnsl omaisuuden, noin 3 milj. kruunua, vä hän yli 4 milj. mk,, Tukholmaa yliopis tolle, joka jo valnajan eläiSsä sai hä neltä lahjaksi puolen miljöö,, kruunua Marat saa yliopisto haltuun,a lahjoit» tajan puolisoa kuoltua. Junneliuksen murha- yritysjuttu. Aoha»sfon t»o»itt» Auotstsfa. Kemistä, huhtik 1 p. Lirkkohra Junneliusta vastaan tehtyä murhayri. työjuttua sotkettiin taa» tänään Ruot sin Ala Ttrnion käräjillä. Johanssonin avustaiakst määrätty viratuomarl Törn» berg oli saapuvilla. Johansion väitti alkoneensa luopua murhahankkeesta, mut ta kirkkoherran yllättäessä hänet oli tähtäämättä ampunut toalsepäin. Jo» Hansson tuomittiin tahallisesta pahom» piielystä hengenruaoraUlsella aieella 1 v^odNsi 8 kuukaudeksi sekä vuokraaja Malisen vaatteitten lvarastounsrsla 4 luuko udclsi kuruurhuoneeieen ja remol- merin anastamisesta 25 truunu» lak koon sekä suorittamaan todistaiapalk- kioita.