Perjantaina syyskuun 30 pnä ti. S. H. 2501 kkunapaperia, ?n. ■icV'ujc , intuun nhä uusien todclli- u- ubcöja iilinencmiiM risliriitojen paljottain ostettuna suurella hin- laasia. n&nalennukseila. Pumpulia, tii- j vistyslistoja, pumpulista s»kä ku- i mistä, happoa ja happopurkkeja, saippuaa saatavana K-S. Rohdoskaupassa. hlMäfeväl jen, mitä ■iiiisiä tuutuu oi- ijaaputuat tiuoui iu>uiwui;cuu. 1 ö 4:*iu puye- uues <^uuiyu|.uuo.u juusiUt^n jvy- irata oaiie&iaiasiix ei 4-3 tyy.i>aiji)Mj atxtltafunn>anöuunia<m ja Hwi:atuniW'UiKu»>ttötooH, iulciucn ne- lysti siellä l>ijr.uäiii)U);;i|i ja -sitten i;u a l>iu i»x et u iii,fi. Sinen i-aounixiujuat ttUöra 4 |n>nia; ilmeni, ena i tama m- ne tcjäiuun 30 pätmän löin mutäi- jpot jqjubidiien aama, joiia moatnoat; fcöti myö» Suomeen nahoen jaman tuai i uoioc it| t pe t u»i u»ioii nixu iu tun- W<1, liH.ymättä <UU04si <toll SiöUlhUp »uöin julijsiutje-eru Muna 'teifisja tapau?fi»ja hixvä^ylliin puhemiehen dckiavaliioni lalkaisemasu enemmät- la kuin «kolmella netjanneticllä ää- ntSlä. Tämä joi myö-tin iuiuunoi- lainatMt sosialisiien jotoiniiollista miejickaa wielä erityisen mertuiji- jm ciwe&fiätiue»n;fjen porästä. So- tvlnlMlijsmiman men<":eil):a:vun kan- mllchat kasmoievat rassä älmeslykjes- gä makein puolella (63). Adressi hylättiin ainoastaaix 21 ääncn enem mistöllä. Juuri tätä nmine.i»:ä ään<sn)s:ä tulee menäläis-juomalaisten juhiei- den paranlamisen, hyivän vaapuriso- »vun za> .kompromissin lannatiajain pitää kaMein tärkeimpänä. Kaikkein kärjislyneimmällä hetkellä, täysin jel- lvästi tajjuten, että saadaan aifiKut ylimääräinen maliiopäuvain hajotus, halusi 83 walliopäimäin 184:s:ä e- duÄniohe-lä osoittaa, eiteiioät he tie dä separa-iis>mis:a eiroätfä imihamieli- jyyi>estä Wermjän kansaa kohlaan. Ja mitkä HMU-cct olitoat »voitolla niispä* tm 104 «duSmiehesjä, jotka eiivät yh tyneet näin wai>kut:aivaan li>jalxjuu«= den oisoiixcheen? Juuri se lapsuu desta asti juurtunut laillisuuden tunne, jonka niin sanoaksemme läpi- tunkema on koko suomalainen kan- jallifuus, joka suor.xs.aan ei itkene abstraktisesli 'uhiautumaan erinäi- ■fiin WÄ.lio-llisen elämänsä -hetkiin ja nichin Mlymääit. Hankiapa io i eid myöntäilsdmmekin tämän oleiiran jon- tt maista ilschypnoosia, on siihen sit- «nlin mahdotonta suh.aulua halmek- sien. 63, jo-.lla oli rohkeuna il- maista jaminnollinen >mielialanja mi- tä epaedull.simmisja olosuhteissa jyr kän, imelketn luonnc nivoi mau mal.lu- mätlämyljoellä puh:ean>»in rlSlir.idan iunapii-rtssä, ynoh.amatta. ct:ä hei dän on paKo föönr. ke m. Scijitiai ja Mackcivm, hra Lipskin y.nx. puoleen. >owar epä-ilomättä armokasla ainesia tulemien parompieix aikojen luovalle Suomessa. Jokaisessa käänteessä «auhallisia srchieila kohli leijarikun- nan ja ^utvri>rtkhl:naskunn«i!t wälillä Mttaa tämä avo im a'as Tucunen par- 5amenltimiesten nchmä näytellä ht)ö- dyllistä vsaa. L>uomaliawa!la a.ja- tulljem ri'ipPmnaitoinuudella o»t tämä iijihmä tehnyt eron ivarsinaisen ?ccnä- Iäisen byrollratian ja pyjyivien, ikuis- aen, tat tarkemmin ianoen, Tvuosisa- tainten Wmäsän ia Suomen suhiei-- den »vÄillä, ^huomautlanul erilyises- ti, että kalisomatia kaiheen Ikärjisty- Svään riitaan wenäläisen byrokratian 5anAsa ei unohtamansa Menäjän kan-» ^aa ja Äeltvansa waLniis K)ydyttä- imäZn sen flifeutettusfl naatimutsia, otiamaan htromioon sen epäilemättä loukattuja oikeuksia. Sowremennoje Tlowo ?irjottaa: Suomen wcrtlwpäiwät owat sano- iteet ^ana-nsv. Tällä päälökscllä on tarkasti >periaatteell!neit l-uonne. Wal- tiopämät omat lieiiäymneer käsittele- imäslä lakiehdotuksia, koska niiden jättämisessä waltiopäiwille on «u* iottu Suomen lakeia. Siis omat ne tehtölMät, jotta marien >ioal:iopäi>väi iokoonkutsuttiin, lopussa. Mitä on lsitten tapal>:uwa?' Itse ehdotusten kohtalo on kesä>kuun 30 päiwän lain 5autta edektäpäin mää- rätty. Waltiopäiiwäin kieltäytyminen niitä käsittelemästä ei ole ehkäisewä niiden «lainisäÄdännöllistä kulkua: ne luriHisen tvounan luin iisL tämä lu- tikin. Moniinulkaijemp: on kysymys: mitä '£>rt oleima UKtltic-päiiuäia tvh- läio? Tuleeko ne joutuneina risii- riuc^n wallan lanoja, hajoiletta- ivich? Jos niin käy, milloin mää- räiaän uudet «Maalit tapahtumasi, ja milloin ja miiä mar:en omat uudet wÄ'iiopäiiwä.l kokoon:umat? Huoben l ( JöG av^iiopäiimäjärjeSHksessä on läsmälliisasti määräily se aika. jonka 'luiuessa Zvakliopäimain hajoiieltua uudel Lvva: kokoonkulsuttamel. Jos laPohluu haj>oiius ja uudet «maalit määrätään toimiiellaivltsi, on uudella eduskunnalla ^uonnollijesii olema sarna leima kuin edelliselläkin. Täsrä huhut, elia malliopltimiä ei kursum kokoon waltiopäiwäjärjesn)k- sen säälämässä ajassa . . . Muna on olemassa toininkin lie, olvmuktseliaan yhtä surullinen Suo- melle. Lain/jääidäntöinö tullaan itse asiassa otiamaan pois tMnopäi- >iväin koniPeieiissisia ilinan hajoiiuk- seitakin. Soivelluiiamalla kesäkuun 3V päivän lakia jäleiaän kaitti n. s. yleismal^kunnallisla »nerkilystä ole- wat IkfktyDoiufjeu — ja niihin woi- daan tämän ia ui mutaan lukea kaikki tyyni — walliopäimille ;*.*e.-nan 50 '/o suoranaisena henkilö- toa on »vaadrttu: Tdusiunnan anomut» li'ä:ma l^ucti:ecs:ä siirlylit uudelle radalle sen VchdoAa määrärahan myömänliscS- 'fasintä}. >WNM wiw!Ni !ie >i iulosen mähen- lä pelosvcuvaa siwcci!'.jyy.<ryli:ä ^art«n | jvi)s no.it 1,379.200 markkaan. Äoska päS5a>uiplmgis^» j» muissa -kaupungeissa; ^ > nyr tvall5onrauwleiden tulosen lisäys cdus.^nnan anoi»u!i«n zahdosta lyö- >' öfc::a fo;f:luan anomuksen Virallisia y.m.yleis]{i uutisia. NiisKm» tititU Miialle. Eduskunnan kirjelmä päiten Ma- jesieeiillcen, jossa ilmoitetaan, etiä eduskunta ei ole looinut ryhtyä kasil- l el c in ä än wa^i r i ova i u-äftt isumuksessa mainiliuja asioi!a, lähdettiin eilen tonraallikumernöörin kansliasta se- naattiin täänneiläivaksi senaatin kie- l!. i, t ää li t a j ä n ko n i t o r i s?a menäjätsi. Käännös »valmisttinee so tänään, niin elia se hcti iuoidaau paiau:taa kenraa- likmvernöörin kant-lican. ylinmlk^an tapahtuu Ivähäpätöisillä riitoin sowiltj<rmifts:a; määrillä, noin 1,000,000 markalla^ e unita= qitt)vscslä, joka koskeeulos- wuosittain sa meno» sitä Mastoin Ii-! otlolakia; säanMat wWsittain aiimkm samoi!- odu-Äunnan kirjelmästä prvturaatto- la määrillä, ei Moida katsoa hywm rin Scr-damMen svhdosra; mielityksi että toimenpiteitä Kuollet, laisiin, i^otka Mieläkin huononiaisimat Sähkörautatie Antreasta Menäjan rajalle. Rautatiehallitus ehdottaa anomuksen hyljättäiväkji. Niiickuin 'trntneiturr, on llMiioneu- wos A. Engman senaaiiim pyytänyt lupaa saada yleis:ä liifeniuHtä ivanen rateniic.a nornMuiraiteisei! jähföwu:ac tien Älniroain aseman ja Benajän ra- jan wätillä sekä samalla Pyylänyr.oi° fearrn scoida rataa pitkin rakeniaa ioh- • • = eduskunnan iirjiluiäSrä wailtic«t!arain toimituskunnan so!wityksen johdosta nxiliionrautateiÄen muutenkin, huonoa wal»iowarain tilasta; lalou^:a. M^önnyiyksen . entäminen cduÄtunnam e-sin)iscskä palkollisolojen l>M>masli k!l!pailelvalle radalle zlisi si- ja patRa-slPunnsien unocllcen järjestä» iä Mihennnän harkittua kun ^valtio il- ^ miscstä; K a-konee rakentaa uuden radan Pie- tar.s^a :tai ainakin Venäjän r-yalia jolleiin lLiarjalan radan asemalle. Nllämainiltusen perusteiden nojalla ei rautatiehallitus katsoa woiwaM >>nlyönnettä>mäksi puoltaa tätä anomus- m. Siinä tapauksessa että myönny- tys kuitenkin annettaisiin, on rautatie- ha-lltius Äzdollanitt eriä tämä lapahrui- si tie- j>a wesirakcnnuslen yiihallituks-m myöntämisestä koliiscutuiuikimuisen e« pjkään distälmiscksi; eduskunnan tvas;-.iu!sest<Z armollvs«n csiw>kscen wavo>jen osoitamisesta sen lai» namäärän 4dktisiama!iiamijeffi, joka W. 1909 on ann-citiit wa>I::orahaswsla suos a n' ja>mas^a/ ^ la usun n o 5 sa ^määrätyillä tunwr<cha.swn m^nojcn suorittamiseksi; ehdoilla 'fc'!'ä suäpairsi sillä ehdolla että m Yö n nytyApä ät ö kse e n. soka mahdclli- sesti hansalle annettaisiin, otettaisiin .määrät^ siltä että myönnytyksen omis- tasan tulee kustantaa kaikki uuden ra- dan kautta Antrean asemalla tarpeelli- siksi tul^.var muuio-li?' ja l^jcnniit^i, sekä mi:ä maa-aluecieen o-ttä raitaisiin la itu teihin ja rakennuksiin rulee: !ail- ki <ihd.otulset uudeslaan- sa vudisra- kent>amisleen «ällä tuli ii rautatiehalli- tuksen /fjt^äflsijä, ennenkuin ne tulisi» wLi! suoritcuamiisi. — «cnaatti. Maanmilselysioimi- tuskunnan päälliköksi määrätään loka.', don i<Hköliikswoiman wiem:stä (siir-! alusia senaattori ?l. v. Motfjen. tämi-slä),Martan jostakin Muoksen kos- ^ — Painoylihallitus kieltää „BerIi- kesia sc!A M'kolunas:u!sen kaulta saz^ ncr Tagcblatt"in lcmittämiscn. Painc- lausunnon da tavveellinen maa-alue. i ylihallitussen posiihalliuilselle iähettä- antamista Marien. W<rliiopäiiväi Lausunnon antamista ivarten on .zä- mäsiä kirselmäsiä. että icklalaiscn taas, Pi)syon periaatteellisella kannal-' mä anomus lähetetty rautatiehallituk- ^ »Verlincr Tasteblaii"in leivittäminen taan, tullemai kieUmilymään käsittele- ^elle, joka wastausk!rielmäsiä senaa-! on maassamme esiet^.vä, Poslihalli- mäsiä niitä. Sinen hiMäksyiään iille on esiintu-onut seuraamaa: ! tus >lienee jo ilmottanut maamme pr>s- ne ^ rvenäläiMä lakiaiäätÄvissä lai-! 1908 w:n mutaiietiiasion mukaan ^ lilonii^eillv. Walliopä'.!ville jää mähä- ^ kuljetetii-in Joensuun—Antrean—j Mainitun lehden letittäminen on. patöinä Pikluairoita, jotka ministeri- ^Vuoksenniskan sa ^liseulvaaran—Sa- kuten tiedetään, aikaisemmin jo fieif» Jyväskylästä ja Keski-Suomesta. — Olli Suolahden laulu- ja kantele- ilta 'ke*k;'miil:5omi oli koonnut Äunnal- lisialon amaraan saliin 54 henkeä. . . Likoon>pa musiikki-tilaisuus niillaisia eduskunnan <momulic«>ta wlrkoml«s- , .. olojen ja niissä roallhsciuicu «PÄochtien f u<l ei |e Ufiyra jytvasky.a- poi5inmi.scsta;' j Iäisiä mM)jään niistän tapauksessa eduskunnan ano -inukscsra määrärahan ' humittaiman. Ei kelpaa enään kemeäm» aniDliki. puhumallakaan sit» ien korkealmimasla, jalosta loiie.sle. Ennen omai wielä fu;:cn:in Llli Suo. lahden kctveät, -iloise: laului ja hil- peästi hslahieletvä !an:ele 'öyiäneei o- man iMämäipitrinsä kaupungissamme, — nJ)t eiwät miellyiä enaän nekaan. Olli Suo^lahii .'siiniyi nyt, kuten en. neniin, sx-kä .kanl<leen>oi::azana e::ä laulajana. On marsin hauskaa kuulla hänen laitamaa soittoaan, joka aina selvänä ja fyimiktäänä kiirii hänen kanlMijesia soitiimesiaan, ja joka nyikin elenkin s a a n | ä rweläi- s e s sä häämarssissa tuli ele- mästi esun. Sirosii fci:cxtiin nrtjos* fin ruotsalaiset kansan- ta ns^si t. Laulajana ei hän esiinry- nyi ni^n sdukseen ku:n soittajana. Hä« neliä on tcstn kaunismärineu ja tasa:- nen. soÄin heikonlainen ääni, anutla sanain lausunia loisin paikoin on 1o* min epä^ellmää ja sanaUzai'. hänen u- seiniinpä lauluissaan juuri on larkoi. eduskunnan ai»mulsesla kruunun ti- loilla ja mailla asumain 'torpparien ja mätiitulpalaiskn oikeudellisen aseman parantamisesta; eduAkii>nna,n artomuksesla !oskewa luoG- ja lmajäkkataiioksesta 21 p. chuhtkk. lt'03 annetun aisotuksen l lmoun 1 pyk:n l tof>tvan muuttamisesta; «cdiuslkumian »vastauksesta ormslliseen csityksccn lvarvjen oso:>iamis«Sje sotilas» rahaston tulojen täl)den:ämise^i iv:na 1C10; eduskunnan anomutsesta walii«uvun na)ön,täniisestä Kairian Näyttämön osa- kctMiölbc; eduskunnan kirjclmästä, joka koskee icrtvmusla Euqrn^n Posrisääolöpain^in tilasin ja hoidosta to. 1903; «dusikunnan anoinuIseöt.i tvattiotoallan saaiVamvse-Aa wastuunalais«^'i wuÄa« miesicn «virchcellisen menetetyn yksilyi» nemvosio sulmaiisee lukea kuulu- »vitsi Suomen suäiseen lainsäädan- töön. Tällainen takiiikka tekee larpeello- matjsi tMiivPäimaiii yajoilukseu. Walliopäimäi puloiixit luomiiuiksi hi- iaaseeii kuolomaan, ja niiden lain- jäädännölltset toiminnat tulemai täy sin tehottomiisi. Nämä taksi mahdollisuutta oivat molemmat yhtä traagillisia ja koske- mat yhtä .symasii siihen Suomen kansan oikeusiajunman, joia meidän sucmalais-ehi>olus.'e!ume laaiijai ei- ilväl ota suunitilelmiMan litfuun ivoiilimian mälisicn rataosain aseinil- Icuay ffiknäljäflä ta Pietariin 143,790 tonnia puu- ja Siinnä siihen, ettei tätii lehieä wii- 16,838 tonnia muita latvaro-ita-, teh- me päiminä ole Helsingissä tilaajille den rataosalla Antrea —Pietari saapunut, on lkai ^e. ertei lehteä, kun "24,300,501 ja 2,840,0-22 ioitnifilomfi- sen levittämisen kielio Venaiällä sul- ria sekä Pieiarista näiden raiaosain kaistiin, ole Saksasiä tänne lähetelty, asemille 15,2G6 tonnia tavaroita, teh- sillä meidän pvstihalliiukiemme ei?n- den 2,573,194 ronmkiioiiietriit suurui- nen tuota Eäinainutua ?ierto'kirjet ien 1' i: f e n tx cf itiö r 11 u f;n Pietarin ja Anireon Mliftlla rataosalla. Tämän liileiuom tulo, lo>öke::uni puuroa- j ro'is:a 4 pennin sekä muista taivarois- ^ ia (! Pennin mukaan ton-nikilometriltä, nousi rataosalla Pietari—An:rea > 1,297,149: 3L markkaan sekä muiita! 3djeG tekee se>tkoa pääkirjoituk- ^ ra mml ta 26ö,4Go: l.2 n.arkkaan. Sa- sessaan siliä, mille kannalle au-cuäiäijct; ut-oina muonna fuljcteitiin Pieuirin ja puotimiralliset ja oikeisiolaiset sano- /mainittujen rataosain asemain Malilla mal-chdet omat asettuneet eduskunnan 27,193 heivril. sääniiölli-sillä Pileteillä, lviune iperjaniaina iekemän ratkaije >ivan pääiÄsen johdosta. Helsingissä mainittuna päilvänä suoritettu kansallinen vraaina, sanoo lehii, ei ole saamulianui Hiltusiakaan ymmärtämystä niitten henkilöitten mielissä ja fl^äniissa, sotka oio ai oleminaan tamauoman herkkiä kan sallisia irsetajunlaa koskemissa kysy- myksissä. Halimetsumisen naamari, johon wenÄäiset naisionalistit oivat iiverhoutuneei. ei riitä kätkemään hei- dän >mihan sa harmin määrisielemiä kasmojaan. Nyt jo kuuluu ääniä, joika >waatiwat eduskuntaa rangaism- Maksi, waikka samat äänet atkaisem- min kehoittiimat hoilottamaan edus kuntaa joisM tulo on laske Uit 160,346: 59 ml'N ra:aosalia Pie:ari—Anirea sekä 61,346: 58 mkn muil:a rataosilta. Koska> kuljetuApiluus Pietarin ja Ant- rean asemain Iväiiilä, ny: pyydeiyil ra dan luluia. !Mä!he:uylst 24 kilometrillä eli 1/7:llä niMisestä piiuuÄesta, n n lodennäköisrä, etiä ainakin koko suo- ranainen taioaraliikenne ja oiaksuna- ivaisli myös suuri osa henkilö!likciu teestä Juice 'siirtymään lichtscinmälle liikennesuuniialle, edellyttäen että ta- rissit 'Olivat yhtäläisiä kummallakin tiellä. Uusi rata tulisi myös Maikut- lamaan maltionranialeideil. paikallis- liikenteeseen lähinnä Pikaria sijaitse- Milla asemilla, otaksuttavasti Terijoen i asemalle saakka. Jos ias?e:aan täten tamme ote millään syyllä Moinut ryh- :yä sen ipidä!täm'seen. — 5iansakoulu,nää?ärahat. Tämän mu oven menosääntö kansakoul.llai- :os:a watten 5fmfi:iii§£cr:ii?t korkeim- ii!fis;a 'Paikata el ok. 26 pum, saapui ierniattiin s^sf. 6 p:nä ja esiteltiin senaatis.a !'.ras:a 17 p:nä. A sia on siiiä 'lähtien l«vänny: koÄa ?enaai'.n simiNtoimituskunna'.! iv. :. päällikön a ll et moi tus p-ipereista puuttui. Hän oli nimittäin matkustanut Venäjälle kohia mainitun 17 p äimä n jälkeen. PiMrit iläheiettiin posiitse hänelle ja sapum>at iirnfyboiitfiii tiistaina allekir joitettuina Maattiin, joten ne moi- daan siellä nyt toimittaa edelleen a sia n>om aii'.?ee n 'Paikka a n. — Kirkkoherra M. Elciiiulsen juttu. ^eivrackikutmernöörin kairslia on se- naaiin 'kirtollistoimiiuskuntaa pyytä- nyt lälhettämään otteen senaatin oi- keuscisasion kirjelmäsiä kenraalikumcr- nöörille 5 >päimältä marraskuuta 1903 loka kirsÄmä koskee Raippaluodon seurakunnan kirkkoherran Mauritz Eleniuksm wirasta eroltamisia. Nähtcimäsli on ent. kirkkohra Ele natusaimun myöntämiscSlä lyöitömäin aivuÄismilsePsi en-si ia!wena; eduskunnan anomut-scsra -watlioawim myöivui.mi jc -ii ä tl)a.r a cni c-to t lie; eduÄunnan rlitnoiiirtiest»* ponlkiivalk- iui>Änu>cst>cn ja heidän ivarcuni^ötensä maalilla; eduskunnan anomulicSl,r kocletva ma!>tioa,ivun myöntäinisoSiä sUuopcttik- sen i:':>ä'inirfcksi maaseudulla; cduÄunnan anoinuf.fcvra äi-liyöwakuu- li!-Äi)syml?i.'lsc.n i'«trDi:':am:jc-i!ä ja äitiys- wa'fluptitklfon ai'fa<jnsaamiscsta; cdiKifirnrnTn anomuksesta määrärahan myöniÄniscorä maataiskansa.koutujen ivaraa-tsan^in laSten ra »vln-io- ja »vaate- :uöa»vu-5tu>ksc?si; sille aiheuttamista »vahingoista; , _ Ä _ ^ ...... eduskunnan auomukseSia ytcise.n ^ppi- ] l€tIU Paa-aila^l. ^.Wt!flva!iel kuulijat nxÄvollisuuden aikaunsaamiicöia; . Pallkiilsiivat konsenin-antajaa Mllkkaiit eduÄunlnan anomulseSta »valtion kan- kältentapuli.^sin. — t: — Nuorsuomalaisten Nuorten ko- >?oussesia länä ilia-.ua kello ^ Kun nallista, olla huomatitamlne 'Mieiä. — Äauppalaisscuralla on syysko kous tänä iltana kello 8 .^unnal- lisi^lolla. — Äeski-Älomen Kansanopiston kannattajayhdistyksen muositokous on tänään kello 5 i.p. ^unnallistalolla. — Jymäskylän tullikamarin palnx- lijain .palkkaedut. IMasktjlan tulli- kamarin P^melijai oivat elautokusian- nusien Luomailaman kallislumiseil johdosta Iniaiä&ltyäi, kaupungissa w:i- edi.sfi.nnan ,vast-i.u?seSta arm. csttyk- me wuc<ina anoneet saada po^kaetun. '-cn klmtit..'imcsia- ko^otetulht qtten. eila laille ennen eduskunnan an»mu^'csia wal:iowc.- myönnetiy >ka0l.naian^,ays koroletla'.- rain nwön.Än!sesiä k-uhkoiaudin .oaS- ! Mpn^sla maarastaan 20 pw,. 60 tuöwni''e.I-si; proienllitn pahasia ,a palkkiosta yh- cdu-Ätunnan anomuk.scSt.i koskcwa kiMzliiöiMis- ja wanhuuswa'uulukjen ai>kaansa>a-mista. — suunniteltu rannikkorata Hel singistä Pietariin. Kuieix jo olemnie kenoneel, ?vaaii senaatti tie- ja mesi- rakennusten ylihallitukien lausuntoa iilftnööri iHideri as ^orselleksen erään nitoMaalloisen yhtiön puolesta :eke- mäsiä . anomul!>esia saada rakentaa ranni'kkoraia .Helsingislä Pietariin. Milhalliius on. tviimteu huhtik. 15 p. 1889 annetun asetuksen 2 K:ään, jossa säädetään, että lupa »Mniisen rauta- tfen rakentamiseen lMoidaan myöntää ainoastaan Suomen kansalaisen am>- mulsseAia lsuoma-laiselle yhtiölle, väällä- AheltMs. Suomennos. Hän saapui perille auringonlasku» aikana — tokas, uljai mies, ratsastaen juuren, harmaan h emo se n selässä. Ataqu oli aiman uupu.-.u:, mutta mies hyppäsi retppaasli satulasta. — Kuninkan nimessä — huusi hän, aikoen rientää linnan ponista sisään, mutta ttxrniia jukli häitel-tä tien ja päallullö astm esi:n otsa N)pyssä, — Me MvÄNnme Lajt-jaarlia, sa. noi hän. Mtkään muu mmi ei aukai- je täällä tietä. Mierus ikatsahti häneen lerÄvästi, Kiiran kuin sellainen joka on tottunut tomentamaan ja päällikkö näki »vie» raan kannuksista, että hän oli ritari. — Kuningas ei kinastele, sanoi Iä» hettrläs, — Sam, hzrrallesi, että minä tulen hänen luotaan — taikka en lvas- taa semauLsista. Hän istahti wanhalle tammlpenkil- le linnanmuurin suojaan odottamaan jaarlin vastausta. Hänelle tuotiin ruskaa ja juomaa ja ahnaasti tarttui hän niihin fäpsi, ikäänkuin ci pii» I öön aikaan olisi saanut mitään ra- tvintoa. — Olet ratsastanut koko YSn, Uyt päällikkö. - — Oten, vieläpä tdellisen p?lwän« fin, vastasi hän tulteasii. L MMM fötjeli häntä vtellagStt. — Luultavasti oli. sinulla seuralai- sia, uteili päällikkö. — Ällikin ylisin, sanoi lahettillis. — Atnsikö^sGän on rl)ömäreitä, sa- noi päällikkö. — Nyt sentään kahta mähemmän, Masiasi lähetiiläs, miekkaansa taijah- taen. Hän rawisti pääiään kun päällikkö^ yhä jatkoi chsMään. ja kämcli Pitkin askelin edesiakatsin tuskastuneena pit> käsiä ck>otulesta. Hän oli noin Mii- denkolkiatta ikuinen, Somea sa ryhdi- käs -mies. Jaarli otti hänet ivastaan, istuen kortkealla tuolillaan juuressa salissa — hän oli harmaantunut ja mustat fll' mä nisä he^^ulmat ikäänkuin iktunat Pi- meössä huoneeM, näPtäen sisäpuolel- la oleman iMaiHon. Hän oli ollut wan- han kunittkoan korkein neumonantaja ja päällikkö aina miimetseen rauha n te- koon asti, noin kuu siioista muotia sit- ten, jolloin heidän mälilleen syttyi rii- ta yletmyksestä. Jaarli hämisi ja suut- tuneena wetäytyi hän linnaa nisä maan pohjoisosasi. KoSka^hän omisti ra- hamaan Englannin ja Tkottlannin wä- lillä livaaiimat molemmat kuninkaat palivÄutsia häne'ltä. Näin oli hän liittynyt wuowin kumpaankin toista imastustamaan, manitomatla jenlään uskoNsunttaan kumpaisellekaon. — Mitä haluaa kuningas minulta kysyi hän äkäisenä. — Kuninkaan toiMMUkset owat 5äsWt kvöstaZ lähettiläs uliaysli, Manihan jaarlin Dmat säkenöimät yhä uhkaalmaimnin. — Anna «kuninkaan Puhua omalla kielellään, livaStasi hän — ja maro smä! omaasi, ettet sentakia soutuisi maa- raan, ja menettäisi henkeäsi. I — Minun kieleni on kuninkaan.! tvasbasi lähettiläs terämästi, — ja mi-' tä henkeeni tulee, niin olen kanianut j sitä WAsän!i sekä eilen, että Jviime yö nä. Jaarli nyökätyt ti päätään hitaasti, koettaen tutkia lähettilään kasmynpiir- teitä. Kirrtut hänen otsallaan tasaan» tuimat, sillä hän rakasti rohkeita, reip- paita miehiä ja halme pui oinain 1 muurien>sa sijsäipuolella tehdä kenelle^ kään!wioraalle mäkimattaa. — Minä en ryhdy riilaan kenen kään kanssa, siksi, että hän palmelee herraansa, Masiasi hän. — Mitä sa noo kuningas? — Hän ikuLsuu sinua luok!seen Lon- tooseen, wast<M lähettiläs ja tuo- maan lmäkesi mukanasi. Wi«lä käskee kuningas sinua tuomaan tyttäresi Ma- ryn kanÄsast. Jos hän on niin?au- nis Luin huhu kertoo, on luultamaa, että kuningas tekee hänelle,sen lkun- liian, että tarjoo hänelle kätensä, muistaen niitä palmeluksia, mitä olet ennen tchnyt wa'ltakunnan hymäksx. Jaarli nouisi puoleksi tuoliltaan ki- roillen. Sitten nauroi hän — kimeä- tä, pilkallista naurua. — Minun tyttäreni ei tarlvitse mennä kenenkään miehen luo tullak- Zeen -naidut lanoi hän lvaMkjn Eduskunnan tekemä päätös ei ole st)nkywä «mShennys 10 % henkilöliiken-' «"»s fäant^t ttuöelln^■ onörnuricDo ,;«J^f' ^ nauretlatva eikä säälittämä, mutta teestä Pietarin seka Lauskasan ja Te- kenraalikumernoorin puoleen. Kuten ^ ^ ^ " 5 naureliamaa ja jäälittäiuäa o n Pitää rijoen asemain mälillä, niin nousee n'.uistet:anee erotettltn ktltkkoherra E. ^ , f.isTv «■( f n-m.™ listii tätä päätöstä sukkelana manööMerinä muotuinon lulomähennys noin 165 senaatin päätoimen no;alta Ixaippaluo-1 'l ja puhua politikolisijaparmesta, jolle luh. mkn. Toiselta puolen tulisi Iii-,. cn ^ r P )eu I Q ' n ,. roir ^ ä ] 1 " 1 mopumuk- ka nisä muka ei anna mitään tunnus- ^ kcnite Joensuun—Anircan—3Bun>fj«n» 1 J!" Taman johdosta lähetti irsia. Joka malheesja lahioo olla ^niskan ja E li se mvaa ra n- - S awo n l: >l - Elenius armahÄusanomukien H. M. johdonmukainen, je jouruu yhä kau-!nan rataosilla Usäätuyuiium Otaksu- Ket sarille ja im n me yeinnkuun 6 pnä toommallsi totuudesta, je harhailee' taan että tämä lisäys tulisi olemaan, £ no ' Pf 1 lenaattilta, ettei Raippaluo- oman miMmvituksensa maailmaÄsa,! 50 % siitä liikenteestä, joka tapa h-! ktrkkciyevran Mirkaa ennen :äyicl- tunnes i^seperos muultuu objekliuvi-! tuisi Antrean aseman pohjoispuolisilla mainiltu armahdusanomus seksi iMälttämättömyydeksi. Tallai- rataosilla Pietarista ja sinne; nousisi.^ raÄatstu. nen on oikeistolaislehdislön asema/tulolisäys 163,406: 05 markkaan wuo- — Senaatilta »vaadittuja lausuntoja kun fe koettaa saada Suomen kysymyk- sittain. Edellytetään Zvielä että ali- waltiopäiwäasioista. Tcnaaim lausun- JMnööri of Forselles on Ruotsin alamainen. — Bobrikoffilaisten poliisimiesten eläkkeet. Kenraalikumernoorin kanslia on senaatilta tiedustellut, millä kan- nalla Isenaaiissa on entisen Hangon pc-liistm>ichen, nyttemmin Grodnon läänissä oleiman Arestin piirin prista- min Acheni Jmanomii?) Karelinin leeckasleltuina. Anomukiesta anta- masfaan lausunnossa ehdottaa tullihal- liius pa.Alisoille toistaiieksi ja siksi kun saadaan wa!hwiS:ciukii uusi koro- tttiu menosäänlö maan tullipakvelus- kuntaa »varten, myönnettamäksi main enennetty kalliinajanlijäi^tä siten, e:- tä he ennen myönnetyn 20 prds. lisäksi padasta ja pakkkiosta saisuvat wielä 30 pro s. palikasta ja palkkiosta. -- Tullihallituksen ehdottamain korotus- ten yhteismäärä on 510 mk. — Jymäskylän sairaalan ylihoita- jattaren palkkio. Äu:en tiistaina ker- roimme, on korkeimmassa Paikassa livo hlmi sieti u Suomen iairaatchoito- h.'nk>lökunlaa koske>v<x asetus. Tämän asemksen mukaan saa Jttmäskyl>in nlei- sen sairaalan ylihoitajatar palkkioia 1,000 mk. muödesia. — Palokunnantalo»» »vahtiincsta- riksi on 13 ihakiststa Malittu maalari August Kauranen. tämä mies olisi niin byivä kuiix sata kuningasta. Jos hän iahtoo 'ivoittaa hänet — no hDvä, silloin tulkoon hän tänne kostinaan. Tarjoon hänelle juo- jelustani. — Kuningas ei tattviise suojelusta keneltäkään omassa maassaan, tvaslasi lähettiläs. — Tosiaan sinä olet Mas- tusianut häntä tarpeeksi kyllä näinä wiitenä wuotena, solloin hän tuli täy- si-rkäiselst ja astui ivaltaistuimelle ja lewotlomuudet ulkomailla. Nyt kun nämä olMat rauhoitetut sa hän cn tilaisuudessa luomaan huomionsa mal- takunnan Mllisiln oloihin, nyt kutsuu hän sinua luolseen lekemään tiliä ja ottalinaan neitosen kanssasi. — Kuningas on h ane: saapa, jos moit >ottaa hänet, ivastasi jaarli, joko Ma jo uiko n ckvulla tai yksin. Niin, tyttäreni jaa seurata sinua, jos hän si- tä lah to o. Mastoin tahtoaan, hän ei milloin- kaan tule fenenkään maimoksi. Wie iämä tieto herrallesi ja sano myös hä- nelle, että läKsä maassa olen minä herra, enkä tunnusta ketään kunin- gasta. Lähettiläs pureskeli hetkisen huuli- aan, ennenkuin hän taas puhui. ^ — Wien Mä halivekft.vat sanasi perillle, sanvi hän. Hän kyllä osaa nii- hin »vastata. Suo minulle Päilvä le- mätäkseni, ennenkuin taas lähden mat- ka-lle. isillä minä ole kiimaasti ravsas- tanut ja massa on lvaikea. — Woit lewätä niin kauan kuin haluat^ »vastasi jaarli hywäntahtoises, — Iltaman maih:eleivalla ohjel malla toimeenpanee Suolahden nuo» riscljvura ensi sunnuntaina. ii. — Sata miestä saat:a sinua .sitten rajalle. En so-isi sinulle mitään pa- haa taipahiuivan iäs>ä maa^a, sillä si. j nä ollet urhoollinen ja rohkea «nies/ maikkakin lmahän maromaton puhces-^ jasi. Lähettiläs kunvarsi syioään. — Kiitä sinua hlMi)!)destäsi, herra, mastasi hän. — Salli minun wielä puhutella lytäriäsi, kuien «kuningas piM. Jaarlin muoto synkken: uudelleen. — Minä en käy tinkimään «omasta lihastani ja ltverestänl, kiitvastui hän — minä en näytä Mlärtäni 'Mviolitt- tokaupusleiijoille. Jos kuningas ha^ luaa puhulella häntä, moi hän tulla ilse puhumaan puolestaan. — Kaikki kunnia tyttärellesi — mutia niin oli kuninkaan loiavomus, mastusti lähettiläs. — Mieli tarkoin, herra, tämä on naiselle raaka» maa hallita, ?un kerran jätät tämän maan, eikä olle niinkään hifuä saada kunin kaasta lmihMinen. Parasta cltsi jos niin jalo lkosija löytäisi vrmvn hänen edessään. — Minun tyttäreni ei tarlvilse kiertoteitä etisiä imlleen kosijaa, las tasi jaarli. — Jos maan hymä, zalo- sukuinen mies moiltaa hänen «suosion- sa, min ei hänen maalin^ minun puo- lel ta n i kohtaa esteitä. Sitäpaitsi saa kuningas »vapaasti koettaa onneaan, jos »vaan haluaa, Jos oikein tunnen noisshdäntä, niin ei mikään suosittu kosija jätä toiselle asiaansa asettamaksi. — Sslll minun sentään omasta puolestani näh-dä tyttäresi. W)si lä- hettilas, sckä minun silmäni <cwat u- teliaat tai ken s ax jälkeen, mitä korlva. ni omat ihäncstä kuulleet. Anna hä- nen settmusM, jos hän tahioo, kuulla kuninkaan pyyntö. Jaarli tfoitti ja käski sisöäntule- maa paömelijata kutsumaan prinjes- saa. Hevten kuluttua astuikin tämä sisään kahden neitosen saattamana, ^iämät otiivat kyllä kauniita, muua Äiaryn iäheiMibeiZsä joutuuvat he tyk- känään warzoon, sillä hän oti harrvl- naisen ihana. — Tämä ritari on ratsastanut tän- ne Englannin kuninkaan luoia, sanoi jaarti, — ja on yksin raisastanul ra jan »zjti. Hän xuo w:cs:in kuninkaat- la sa haluaa puhua kanssasi. — 3a« nairsaatlajaaix kääntyen hän lisäsi: — haluaisimme kuulla n im esi. Lähettiläs kumarsi yfmään, lankesi pokvllleen ja huuteli neitojen 5ät:ä. — Nimeni ei merkitse mitään, sa- noi hän. — Olen maan kuninkaan »ä- hettiläs ja puhun hänen ninvessään — kuidenkin nimi, sota kanlmn, ei ole minulle häpeäksi. Kuningas on knul- lut puhutlawan kauneudestasi ja ha- nen isyidännmenisä on jy:N)nyt. Jos si- nä tiöet hänen homiinsa, kuten hän on kutsunut, niin leiimahtiia se ilmi' tuleen. — Hänen täyllH nähdä sydämmeni hehkuimana ennenkuin mien i'en hanel- le, «Masiasi Mary netti kohottaen yl peästi päätään. — Tydämment on o» manit «ilä minkään kuninkaan käs»