N:o 59 (30) - 1910 KBSKI-SUOMI Lauantaina maalis ituun 12 pma Vakuutu* 0*akeyhll6 toimittaa palo- ji kenklrakuutuksla hal- Timpiin maksuihin. Koko henkivakuutu»Yoitto laa keaa vakauttajille. Rahastot noin 75,000,000 mk. Asiamies Jyväskylässä Herra Isak Kerttula. 018 a—i* Keeki-Suomen rahtiuspiirin vuosikokous on Koakenpään Hayunpiirin kan- aakoolalla Marianpäivänä t. k. 19 pnä. Tarkemmin uutisosastonsa. Jyväskylässä, maalisk. 10 p 1910. 947 Piiritoimikunta. i i Tampereen Teatteri. liuraitalBa aaatlsk. 12 p. 1910 klo'/, 8 i.p. Herra Emil Kaupin avulla NUKKE 920 l-l Ksjn liian palhon aikaa. jor.a tvolnimc lii N! jättää varsinkin kun re «iwät ole juuri jumr i a r id o i fto f a : n. AluSsa tsmvne kysymyksen, miten Vokaiva yritys m ja «täytyy meÄän ia- «ttä MStlsätalouteen sijoi:e:nt paa- <unar oivat wokawasti sijoitetut ver rattuina t«MsuuS yrityste.r Vakaivuu-. teen. Ei kukaan oie ylisinään metsäta louden tähdan jouttunutt tvarariköoon, Tuuren tvakavuutensa tähden onkin m/.söt<Ä0lUs solpiwa suurien pääomien fijoittoMjlvsn. Siksipä riklaat teolli suuden harjoittajat sitovat ojan pää- omastaan metsätaloulkm, joten heillä on tuNvattll» warma, joka »vuosi yhtä fuauri «uto, kun sttö tvasdoin teollisuus yritys <voi antaa suuria vaihtelevia tuloja ja hödviöitä. Vielä teuiume ?>'- J-niIIS metsäaloilla, jos valkartua am- mattimiestä käytetään. (Sekin siis, näin sivumennen sanvtluna, viiilaa waan Yhte>istoi!mintaan). Äoumaas- samnv saalivutetuista fofamufsiitaiirt on meillä Amerllkiä, kuinka kaikinpuo lin, sekä rahallLsten että meffänhoiidol- l.Kjen tuldGen puolesta, korkealle ke- hinynyttä kesbävää melsätaloutta on iNoitu harjoittaa melto pienillä akueil- la. kutm esim. 10 ha suuruisillakin. Meillä Keski-Suomessa ei juuri niin p.cnct alueet tule kyiymykseeis. koska e nimpie n talojen metiä plnta-a lat la s- ketaan sadoissa jopa tuhansissakin ha: reissä. Itsenäisenä elinkeinona emme vielä macssamme woi metsätaloutta käsuel- la. n.aan on se pidettävä maatalouden äaaiana, joka Akee maanwiljelys:ä. ja oiisikm siis sifOtti kannalta Pääasial- lisimmin aMMMatva. Kokemuksesta iäytyy meidän tosin viel-i sa>woa, ettei vät juuret metsävarat ole maanivilje- lybiä edistäneet. waan Päinvastoin. Esimerkkiä on meillä kyllin paljon, au tioita. wiljekeMlÄttöniiä tÄoja ei puu- tu KeskiSuomesta ja owai ne jätetyt rappeutumaan sen jälkeen ivasta, kun 0'u.staja on mxÄsänPi myynyt ja ru- N.?:mut elämään metsäiahoilla. Muna eivät nätmä tvielä Npaa metsävarojen turmiollisuutta todisteinaan. Keln-tys -a lisääntyivät tiedot f-ai.f:lfc aloilla piankin näyttÄvät, ja j>5 monelle owai 'MsiettMaZti näyttäneetkin. kouraan- tuniudvasti ja mitä selviinmin metsä- talouden kamlättavaisuuoen suuruu den. sljmyksen, miten yrityksen tuoitawai- puutta woisi korottaa. Sitä korkoa, jonke mersällÄous tuottaa, voi ivaan «»errattain ivahan kohottaa teknillisisl.i ja taloudellisilla keinoilla. Maan kas- tvmvoimaa -emme isaata suoranaisesti parantaa, «m taa im koetettavi Pitää ltnetsämme min PdEjion kuin may^ollis' ta suojattuna auringon, sateisen ja kuivattamien tuulien vaikutuksilta. Äorkeat puutawalra»hinnat kohottavat lij.ikaÄoum arvoa ja siis puhdasta n:- ica (maaiZoikoa) ja maan arvoa e!i talouden Ämnadaivaisuu m. r.e: aiappmoat >tielyAti >kysynnäs:ä ja HOcjoirnasta maailman mirffinoitlcu SUita sittenÄm ivoimme ylsltyisinä my^inä kchottaa hindua paittakun- ni!atmnx^L.h t e e nu Ljjl oicuiaT tLsi toöi, st:i fobfh>ai utriitt yhdessä.. Myöskin woimm; vh- ^'swoiiwm parcmtaa hintoja luletus- ja tfu^uhteit# ^a-raatzn^alla. l- jött -tippuu k«viat!tctva1iuus- »nliofckiit asianharrastuksesta ja siitä ki)wys:.i, jolla -i^tÄouÄa hoidetaan."' poliotapa taas tippuu -enibnmMeen paikallisista olosuchteista, ' - ArwostÄIesfia-mme' - metiäalouden 7amiattawaisuutta täytyy meidän ot- taa huomioon myöskin se suuri m?r- tltys. mikä moMä >on luonnon talou tensa, eikä Täsitetta asiaa pelkästään tahaklisekta Lannalta. Tosin ei yksityi- ntn meMnomistaja wor niin suurta huomiota niille panna tuin todtio, jonka täytyy lvaldvoa enitir yleisiä nu- ja. 'V: Äe vielä ltiede mnmeiStä naansa metsien Kchteesta tu>ontoon sa- r.oni.t, wäan on jo joukko mieltäkiin- n?ttswia huomivita kuitenkin :ehiy. Dlcensä Ävat hallvainnor osoittMeek, ktlä^äfityK metsim m erityksestä luon- «znialoudeZsa M ollut suuresi: liiok- teltua. ^ Emme Tuitemkaalr ivoi aiwan wähäise?st scmaa sen vaikutusta. Net- fil parantcSvat ja luojel?war suuresi^ mckto kaslivÄvoimaa ja hedelmällisyyt- iä: niillä on myös tarw!:tawa »raiku- :uZ ilman lämpömäärään. Tähän jaakka tchdyt kcikeet oma: totiStanee: metsien Main määrässä määräämän sademääränkin. Ne owat tasontainas- >a ja estämäsla 'tiÄvia. wielä> fiioivat n? löysiä maalqjeja ja näin estämät maavyöryjä. Metsät ovai 'suojana kytmiä, warsin?in pohjatualia vastaan, jo:ka woiwat olla hauallisi.i maan- «viljelMelle j.n.e. ' J-o Plelkäsiään «challisclki kannalta katsoÄuna Automaamme metsäialouden olevan?a>nnattawan yrnykjen. muita vielä isuurena lisänä sen ko^natiavaii-- juntta arvosteltaeAsa on meidän Pi- ittiävä edellä mainii.l: ja mainiise- u.aUa jääneet 'kansantaloudelliset näkö- <cydat. Ei ^uitarkaan tarvitse ajatellakkaan, kviep usein kuulee saneltavan, että nieosätalous, Lomiattaelseen, vaatisi juuria alusia ja että p .'nicn melsicn talouden järjestely olui vaikeata, mel- ieinpä suila mahdottomnus. T:etyZt> lii järjestely, tvatoonta jo hoiti) suh- tk-lt?sesti helpompaa suu?illc.° kuiy. pie? -ia e Eduskunnan kansliaan on ennen mainitsemiemme lisäksi jälettly seuraa- wat anomus- ja esilysehdoiukset: Anomusehdotuksia: N:o 6, Eaallasti,. Filip y^m: Tutki- mukjon toimittamisesta puutawaralii- ikettä haittaavisw epäkohdista sekä :ärkeimpien liiksväylien >y.m. valtiolle lunastamisesta. N:o 7, Kaarne, Antti: Kruunun metsä- ja viljÄy^maiden torpparien asunto- ja Miljelysoikeuden turvaaini- sesta. N:o 8, Lohi, K. A. y^n: Sellaisien kruunun metsätorppien ja mAituPien osakkaiden oikeudellisen asoman tur- vaamisesta, joiden maapalstoja ei heti -voida muck>oL-tt>a itsenäisiksi uu- distalqiiksi. ; N.ö 9, Älhkottett, FranS^M:'Val tion tieolojen järjestämisestä. N:o 10, Leino. A. y.m: Ktuunun metsämaiden asuiltamisasta ja niiden wiljekyske?poisten osien tuovurtami- sesta./ N:o lii, lLumio, K. I. t>.m: So- siaattsen päätoimiston perustamisesta. ° h Esitysehdotuksia: wpr. ; , N:o Kaarne. Antti: -Ehdotus lai!si palkkaussäännön 30 Y:ttä tam- mik. 1365 sekä erinäisien myöhempi» samaa asiaa lkoskevien asetusten ku- mcamisesta. ' tuksia, yleisiä rakennuksia, painoasioita '.ja tilastMsta keskustoimistoa koske- ^ wot asiat, kun taas stviilitoimituskun- ^ -nan apulaispäällikkö Rainesalo on ot- ! tanut lääkintälaitosta ja valituksia koskevat asiat. Mitä viimemamitunlaisiin asioihin tulee, mainittakoon, että sellaisia ei senaatissa ole käsitelty toista wuoteen. — Estetiikan ja nykyiskansain kir- jaNisuuden professorinvirka. Hisio- riallis-kielilieteellijelle osastolle on nyt saapunut asiantuntijain «lausunto este- liilan ja nykyiskansain kirjallisuuden professorinviran hakijoiden Professori V. Söderhjelmin ja dosentti Arjö Hlrnin pätevyydestä ja keskinäisestä etevämmyydestä. Asiantuntijat, pro- sessorit H. Schiick, O. Sylvan ja W. 'Wedel oliwat antaneet llousuntonja. yh- teisesti ja ilmoittivat mielipiteenäns.i, että molgmmat hakijat olivat virkaan täysin pätcaviä, mutta että prof. Sö- derhjelm sekä haetun viran lirjalli- suus-historialli^en että estectnseen puoleen nähden oli asetettava dosentti Hirnin edelle. Samalla asiantuntijat lailsuitvat erittäin suoravaksi ja tär- keäisi, että dosentti Hirn persoonalli- I«>na professorina kiinnitettäisiin yli- opis:oon. — Kuvernööri von Knorrinqin virkasyytejutu. Kuten on aikoinaan kerrottu, nostettiin proikurazttorin käskystä Mikkelin läänin eroitetrua kuvernööriä von Knovringia vastaan syyte sen johdosta, että hän oli M- täytynyt antamasta kenraalikuvernöö rille >vaodittua selitetä eräässä vali- tusaiiassa ja sen lisäisi käyttänyt vas- taaskirjelmässään hänen yl>häisyydel- leen sopimatonta kirjoitustapaa. — Viipurin hovioikeus on nyt antanut asiassa päätöksensä ja tuominnut ku- vernööri von Knorringin 80 mkn sa toaralääninsihteeri Hagmanin, joka edelläwainitun kirjÄmän on värinen- tanut, 40 mkn 1'akkoihin ja varojen puutteessa PidettäväG kuvernööri v. Knorring 16 ja waraläänirtsihteeri Hagman 3 päivää yzankeudessa. . Koska w^t. prokuraattori A. Char-- pentier on havainnut, että hovioikeus on määrännyt kuvernööri von Knor-^ ringille liian iHrtvän rangaistuksen sii tä niskoittelemisesta ja erittäin sopi- mattomasta käyttäytymisestä kenraali- kuvernööri» kcchtaan, jcka asiassa on luettu kuvernööri von Knorringin snyksi, on Prokuraattori inttäisi asiail taliä senaatin oisseusosasion tarknsttt- tavaksi sa anonut, että Mocrnööri v. Kuoriing tuomittaisiin ankaranipaan rangaistukseen siitä vi^arMoumuk- sesta, johon hän on tehnyt itsensä vi- ?apöäksi. ^ -s Virallisiay. m.yleisiä uutisia. Kertomus waltlowarain tilasta. Painosta on ilmestynyt senaatin >wultiovaraintoimituskunnan 1910 w. >irvrsinaisille ^valtiopäiville antama kertomus valtiovarain tilasta v:na 1908.-: Se kertomus tvallioivarai» tilasta, joka annettun Suinnen ^vuonna 1W9 kokoontuneille valtiopäilville, kci-litti waliiontilinpäätokscin »vuodelta 1907, -jonka ohessa siinä kertomuksessa an- nettiin eräitä tietoja pääasiallisesti 1908 -vuoden e n nakkoarv i o n ja ivu ot- ia 1903 iksskevan ennäkkoavviochdo- tuksen jchdolla: Esillä olevvaan 1910 vuoden lvcktiopäiville mmettÄlvaan kertomukseen on -otettu 1908 vuoden umltiMtKjll^äätös. Ha isimä esitetään eräitä ennakkoarvioon perustuvia tietoja sitä seuraMeea 1909 vuoden volriotaloudesta. Eri wuosien valtio- taloudellisten turösKn tvertailein-jen helpottamtseksi on. muutan,i.in ^kerto- mutsessa aleivun tauluihin pantu nu- nierotieloja 1Ä07- vuoden alusia, a^l- käen, w«osi!lM 1W7 ja 1903 tilinpää- tosien sekä vuodelta^ 1909 t\wUm* >wisn mukaan. • ' Maltion ivakZnaiset lolw,n>. 1907 nolGivat 133,455,554 markkaasi 92 Ptnniin, - olivat - NuMnöi -1908 135,784,477 mmrKfltt &7 ipetmlr.-1009 wu^ «vna>kkoarivil^sa o n n aide n tu (oien laskettu tekei vän 131,773,0 00 markkaa. ■"—' —— ' täisiin wAttaä „erehdWä" ja tukahut- taa sitä tyytymättömyyttä, jota usein /hevosten om-istajain puolelta kuulee. ^Mitään parempaa kuin nykyinen jär- jestelmä ei voitu keksiä, «joten se jäi ennalleen. Tammakantakirja- ja nuorten he- ioosten näyttelyt päätettiin pidettävä?» si: Petäjävedellä 24 p. ensi toukok.; Keuruulla 26 pnä toukok.; Virroilla 23 pnä toukok.; Ätsärissä 30 p:nä toukok.; Saarijärivellä 2 pnä kesä?.; Kaistulassa 4 pnä kesäk.; Kivijärvellä 6 pnä kesäk.; Pihtiputaalla 8 pnä ke- mk.; Viitasaaren Kymönkoskella Ta kasen majatalossa 10 pnä kesäk.; Vii- tasaarella Sulkavvan majatalossa 11 p. kcläk.; Konginkankaalla 13 pnä kesäk.; Laukaassa 15 pnä kesäk. ja Jyväsky- lässä 17 pnä kesäk. Palkinnot näyttePyissä päätettiin pysyttää yhtä suurina rahasummilleen kuin ennenkin. Samoin sisäänkirjoi- tu-smaksut ja kantakirjatodistuksien lu- nastukset ennen tehtyjen päätöksien mukaisesti. NäytteHistä ilmoitetaan paikkakui:- nan sanomalehdissä hylvissä ajoin. Päätettiin painattaa suurempi sum- ma kunniakirja-kaavakkeita sekä kilpa- ajoja että näyttekM varten asianmu- kaisesti kukitettuna. Öri-yhdistysten wuosikertomuksia ci katsottu kokonaisuudessaan ansaitsevan painattaa, muutoin kuin ainoastaan taulukko järjestelmä. Liittoon kuuluvien yhdistysten ja- sei'maksu, joka on ollut 2 mk. vuodes- sa. päätettiin piMtää entisellään. 8uurm valikoima Miesten pukukankaita, minhyvin parhaita Kotimaisia ja Englantilaisia, koin myöskin keskihintaisia, seka kolatnsTaatteiksi sopivia halpoja laatuja. M. G. OKSALA. Kangaikaoppa ja Herrain pakimo. 678 nen, tapaturmavakuutus o.y. Kuller- jekä ylimääräinen palkinto Hecnan ivo, havjoittelija H. Viinikainen, Heinämäelle, 15 mk. prowiisori A. Marttinen, asioits. leski ^ Lapuksi vähän sananivaihtza itaria A liho, tohtori G. Palander, siiiä. miien saataisi parhaiten ^ hai- kaup. leski Marlkda Eronen. ti.'öm:cs >o:unnalla kuiwikkeita n»:>»etttih:«: Kalle Virta, konsu5entti U. Jaatinen, n;:c»ci >uju ivat siihen suuntaan, e:!ä pika-ajuri O. Koskinen, tyäm. A. va- ^ turvepehiu-osuuskunta olisi jouiava !>men, tohtori K. I. Jalkanen, kellos. pa>.kkkunnalle, koska löytyy runsaasti oppilas O. Vuorivirta, henkikirjuri jäätämisiä häivillä paikoilll siihen jo- V. Chyjdenius, jarrumies A. roylasoita. Panen, maanmittari I. O. Homma-! cicnotto oli jäjenten pac.» ren, asemapoliisi H. Koskinen, kaup- leua har'.ra'ukuinen. ja nekin salvat pamatk. Niklas Ojala, ylliopp. A. Put^poisluc: pois nörpillä nenin erityisen tarun, ajuiri N. Peuranen, ent. por^ välikohdan Muessa, »vaan munien se mestari E. Kajanto, talonomist. A. on pian ohimenelvää laatua, hetkelli- Soini, kirjalltalja O. Hittvonen. Keski- ^ nen luulabdi-s ivaan. — viue.:;3: in- Suomen Työväen Kirjapaino ja' !>c?.ueta; virkeämpään lo-n':.i:aan K^rjakauppa-osuuskunta II., Jyväs- ku.. t-ih-m asti ja jäsoncssi jokai.im kylän säästöpankki, muurari G. E. maalaisseuraan. ^vorselius, leipuri K. Teikmi, asioits.! kunnan wä iaiknj^ej» , fc-fouficöfa iummmaina i. k. 6 p:nä suuter, I. V. Salimmen. Goits. O. „, llUiltt * »ji-.e*:* ? u 5' ne !koneenhoit. K. Lindholm, ^ ll: v t jj eil kevarin fdhV:'. i :ulewal f^upp. W. Oksanen, lvahtmnesiarl u. t myymään huutokaupata — Hevoshoidon edistäminen 2t-- naatit on päättänist korkeimpaan Puik- kaan alistaa, että MMmettäisiin. jcs ivarat sallivat. 30,000 mkn vuoini- nen lisä httvoshoidon ediistämismäiiräj- rahaan, joka nyt on 160,000 marlkaa. — Palovaknutusyhdistyksct. Ku- ivernööri on Zva^hvistanur Ähtärin kunnan yhteisen palavakuuiusyhdis- tyl^en säänliät. ^ ' — Kansanopistot, ecn 'Har.olan) . ...kansaMpU^i.. .. kult ia, y'a sieri Er^h on ia.T.i.: UjufaiiölK uita' kukÄvuoVeM 'iP^O— {tflJ. Maisteri Erich aiko» lnattus- jea ensi. Psö^Nlu Italiaan mtkitiiean Ztalian" ^käiisöMtsckllffuuttä j«' este- Ackkaa, .joiista -hän aikoo kirjoittaa ^htorin Iväitöskirjansa. Sijaisena toi- ipii pastori Mcortm johia^na. ja.op.e-/ öilsaineissa >oku. tvasta ^ niäärauävä. ^.nsanopistoalalle aikova henkitö, joka Omalla hoitaa johtajan, rva Erichin ^ulunWjjHvMqSjsu«t:fi.' -- \ V. ."5^ - "* '• * y s 55 lin/f&j -^£t)onialcr fefiaäM PnnNSottnl- tuskunnassa. SiBiilitoimituskunnan n<alÄ^lna^pöÄWt ov^.^^neet työn teIenÄltMch^s? f • 'Jyväskylästä ja _! Keski-^ironiesta. i i zj" • » ' iii V £ u 3 '• i*.» v-; Keski Siuomeu Hewosjalos» tusyhdistyst<« Hilton edus- , . tojistslr )ewöttoköl^ / cli MaMv ftjekHs eurqir) kansliassa säällä keski^ukköna. / ^ , . Edu^ista oifiilnflt saapmvilla: Kes- ki--SuÄ-Mn'''ÄNaanlviljMsseuran vä° tiisemat^ Arivid NorÄMstreng.^J. H. PelliM. 'BDo ^orhtzneii-.^T/'Ikonen jaiZH/^Vvkkllken^KeM-Suomen'-Hip- pokjev.^?Mj«ma.t- S. Linna, I. H. West^rinw', Hdiktf-Vesterinen. £)'. Ä. Vuorio ja Jaakko Luukkonen; Vir- tain ori-yhdistyksen valitsenMilU. W. Suutala ja wanmr??S"Uuno Jaatinen; Pylkönymea: -ord-^hdistMeii "»vdlits^ ma' I.' jZautiämSkl'; Sumiaisien'ori- yhdistyksm ^ralitsemä? Joh. Pellinen; Keuruu^ ori-yhdistiylsen valitsema-: Amid Pekkata; ja Äänekosken or'i>- yhdistyksen MaNisema:^ Lahtinen^., ' 'Wheenjoh^a>ja?st'i A^öis Nordenstreng ja pöytäkiMa Mämmin Uuno Jaatinen. Ilmoitettiin-kokoukselle että K.-S. Hippos on ivalumut agr. Matti Nie- m ri en. slMe .^d ustaj ist o on maai, Vili. Hn jtt . ÄenhÄse». Kr säristä. • lä' Esitettiin. ,ti!li^ ja tilultarkaiötajain laMnis-j^^»>^ti-in toimikuiutalle sälchl^inel^tMvalpäusl' Keski-Suomen Hcwosjalos tusyhdistysten Liiton toimi- kunnan tokos pidettiin täällä Maanvilselysjeuran kansliassa keskiviikkona ja päätettiin siinä seuraavista asioista: Luettiin ja hl?väksyttiin edellisen ko- kouksen pölitäkirja. ' 'Esitettiin Liiton konsulenrin laati- ma laaja ja tarkkuudella tehiy n»uosi- kertomus Liiton viimeksi kiiluneelta töiminiMiuodekta. Tarkistettiin Liiton tilit ^viime kulunoelta toiminta 'vuodclla ja pää- ne esiitäa sellaisc>naan Edustajistolle. Tjleistä nMy m.m' että Liitolla Mii- -me wuoltena on ollut edellisen vuoden säästön kanssa tuloja S!mk. 14,963:11, jntnoja Siit-f. 9,462:69, joien sääs- rötsi tuleävalle vuodelle jää Änk.. 5.505:42. Päätettiin esittciä eduÄajistolle etiä painatettaisiin ichteisiä kunniakirjakaa- vakkeita ijoita ^voitaisiin kÄ)ttää tai- kissa niissä kÄpa-choissa ja näyite» lyissäkin, palkinnon voinojilöe, joissa Liiton konsulentti o,^ mukana. <tfi toi sin sanoen Liiton awusiamissa näylle- lyissä ja niissä Wryisl^sä ravlkit!pai- luissa, joita toimeeivpanisat ottMt pyi>- täneet Liiton koilsulentin johtamaan. ' Kusiannus-osak^Htiö Otava oli ^aiipannut Liitolle heivcHoildon neu- >voja Axel A-lsihanin kirjoittamaa kir- jasia „Hcwosjalostuksemme^ 20 pros. alennuksella ^vähintäänkin 50 kappalei- ta tilatessa,- tarjous Maitiin. Liiton hÄvoÄioitokoiiiullentin palk- ka- ja ohjesääntöehdotusta laatimaan valiiriin kclliniuiichinen WoIiokunto ;<i tulivat siihen: agronoomi Ä. Norden- streng kokoonkutsujana, maaiiv. S. .Linim ja maaniv. I. H. MMerinen. Valiokunnan tulee alistaa chönsä tu- lokset' 'toimMnnän tai?ilstettaiv«ssi'. - ,. LUton ensikcväisiin kaiuakirja- ja lijätstznäytt^yihin päätettiin palkin- tdtuomarit asettaa - samoilla' Pe rusteilla kuin ennenkis. MaAiai5!eu° rajn huolelsi jää paikallisten palkinto» tuVmareideiv-swatima.' ' - (Mdotettiin «niiöskin e<tl»ör^^hdisH5sei!><fficllä jos» sellaisia on, wÄir!'?isiivqt ta^kas:u-> mieliet, mutta^e» tFtä «Hdo^ta kann-^ t^iu' siiin suureSsä'WSltrin, «Htä se oiiij MSkseksi tullut. • >;, ! ; Eläinlääkäri O»M. ^PMiota pyl>» detliin edelleenkin'seuräamaän kaikissa ,Mteli>issä'mukana i<? Pää»ttiw tätä vartey hakea l>virkamäärä>isiä kuwel> nöörinÄiräslo!lta. ^ —EnsikÄvärfet • tammcikamakirja- ja »valsanäyttciyt pääteitiin puää samois- sa paikoissa kun ennenkin, mutta Vii- ta?aor.ella,- Mja Hänniläi> ss«sl-sa^ tekee"suurtä haittaa mille.'sotka Sttla- ja länsipuolelta Äeiteilettä tahtoisiibat ottaa osaa näiMU)chin» Pidetään täl- laiset näyttMit myöskin Sulkavan ina- ja:alon seutMilla ja toiu-n Kymön- kosken seutMrlla. — Konsulenttl Uu- N'o Jaatisen ioitireilsi jätettiin näytteli)- voiväin ehdottaminen saman päiwäi- selle edustäsiston kokouksclle.- " Ensi heinäkuun i ja 2 p:M pidettä- •määri Mliion-SL-i-iMltakirjanäyttelyn palkintotuomareitsi Liiton puolesla 'ivaliitiin agrou. A. Nordenstren-g. kon- snle-iti Uittto Ahtinen ja maanviij. I. H. Pellinen sata näille maramiehihl S. Linna ja I. H. Mesterinen. Jaakkonen, Jylväskyilän viinakeittiö kauppiaö?«. Paloiren ja maanviii- S. I0 ' m i = Linna; tarjoukset alisittaan kuntako- Äi,,® ® y,w°kj,„Swiks! tai h..>ia.,a. vanna Parlviainen ia rouva Maria „ Parviainen. i ~ ~ ,, . _ — Iltama sekia. — Tampereen Teatteri qmaa la naa n ja huomenna Ordonneaun kir- soittaman ja Audranin sävel,ämän operetin »Nukke". Osienjako on seuraava: Te la Ehanterelle — i'5or- n? Orjatsalo. Lancelot, häinen iocljen- sä poikaa nuori munkki — Simo Kaa- vo. Loremois. Ehanterellen yslänvä — Felir Borg. Hilarius, ketsijä — Väinö Vii-samofl. Anneli ka, hänen vaimonsa — Riikka Pakarinen. Ale si a. beidän lyuärensä — Ida Talini. Gndulinen, seuraieiti — H^lda Nii:= sänen. Marimius, luostarin esimies — Sven Hilden. Vailihazar, Basili- ^ue, Benoist. Agnelet, munkkeja — Paavo AkLman, Emil Autere, Ail- liam Räisänen, Väinö Hsllen. Josse. oppipoika Hilariuiksen luona — Val demar Raunio. Jean. Pierre. Marie. Chanterellen pc>lvÄijoita — Emil Auiere, Wäinö Hcllen, Anni Korvu- lehto. Notario — Valdemar Raunio. l:n työmies — Wäinö Helien. 2:tt työmies — Emil Autere. 3:s työmies — William Räiljäncn. Munkkeja.. Työmiehiä. Häävieraita. Nciytäniö «ilkaa klo 1 / s 8 Lp. ..i— Jyväskylän teknillisellä Seuralla on kokous maanantaini maalisku'.n 14 p:nä klo V.^3 illalla hotelli"Vahl- grenis>a. Ohjelmassa on esitelmä: Liteus vesivoimaan, pitää maamitta- ri I. F. Karpio. — W. P. K:n Voimistelu- ja Ur- hciluseuran iltama on ensi sunnuiltai klo 6 :lta> j.p. Pc/okunnantalolla. OhjÄma on hupaineil, joten lehoi:ain- me. yleisöä sinne saapumaan.^ Kirjeivaihtoa. „N.si osat«ttaja" Pltikonmäti. Kehoitamme Teitä käan- tyniäön kirjeellisesti Kesti-Tuomen MaanvitsFysseuran johiokunnan'puö- leen. jo-sr- talidotte korjousia kerto- maanne seitin. - Asia ei- Mä eliK autettu, että kirjoitutsemie julkaisi- suiune. -.. . ' , ' ToimiiuK.s - Jämsän maamiesseuran toimeen- TbtoilfAOJi laanlnyallt» KeUu-AMMOrniilmrdea ©Joisi, e- tenkin nuorten ori-ch«wost<n> palkitse- misen järjestää sitew, tttä memPiMi- — Keski-Suomen Nuorisoseuran lvuosikokous pidetään'huomenna kello 1—? lyseolla. —.Tämän yhteyteen o t flu 4—6 järjestetty elsitelmätilaisuus. jossa inaist. ?!oninnls pitää esitel män: persoonallisen elämän kehittä' misesiä^sa^laist. L. .Mle^P0hsois--ja e^läi^^tMnnuksista. / Tslaisuuie»:» cn^apMMjsi^ joten toivotaan e! e n- kii^ ^>uoDon runsaaöt!ti/ojaaoltaw«n. kunnallisverotuksesta dtvat wa? liiianW^s«utari Matti Heinonen, neitkM«HWeblad, neiti Elsa Grön- dah?,«^i'tzaNsitoja % Aarnio, N)öm. R. Kulw<M,'Mm. T. Kulmala,', maalari. farmäs. T. Reimkai- .!en. astoi!s7Sten Wskö, postieksptd. PT^MlfieNt killlivahtiim. A. Niska- Korpilahden kirZcm- kylän työwäcny!hdistyk.s«n puhu^jaseiua hoonmasi iltaman tv. T:n 27 päiwäksi. «mii niin huÄuÄi. että iltamassa esi- tctiämän näytvslappaleen pääosan «>il« sairasäui, ja kiÄtäychi osaansa csit- rämästä. Lyhytnäköiset olisitvat luuita- wasti pcruuttamxt laippaleen esittämisen, mutta mainitun iltaman hammaagat ?i« wä: olleoÄaan «nsi?erran .pappia kyy- Si-Sfä". He toteuÄuvat janan laskun .ei hä:ää niintaman, kun on »vielä jälellä !vinne keino". Ka^paVoelle hankitt:'n^ip^ si esittäjä, ja miin «Äi äaas Zcnckti' ennät» laa n. PäÄhc^lilön ojsan q'Utä,jqllä> ai» roictä tunti harjoitusaik<»a. ♦ t ' J> 11 Suatakoon antcetsi, «tiä en ollut ai» ivan ivapaa uteliaiiuuöcD!^!/^te?t^s^iD lappaleen «sittämiAu.' liittua kappale alfioifi-a... ^JlJtliaijmirtiii iiii: liianikin hywin | jBhntn» mainittu uusi tulolta s «|ith c^tatiut kir iä kädessä. Tiitenkin saittui 5c»vin tiu» sallisia paulöseja, lieneekö näckö haitan- n:.t tvai aliko lukutaito alkeellista? Tylvä helpoikivsen huokaus <unlcutui väkistcnjkin esiripun laskettua. ^^ ' ZämmöisiA MamaiilaiMlPa terssi- t'llcLsa Uusmaa liicm?in sÄwLAi, ttiä oi» h?j»ho«yi»a» tzchay tclu. Iltamien jalompi tarkoitus on 6cr» Itiiy lyriaSnT"*^! 5Te*i)lcli'o 15 'silloin Juu» r:r nvMtijmrffri, kun sille uskalletaan mainitunlaisilla «väillä esiintyä. - foi* ic:\ oti yleisö «iltaa, »uialcn kcHibchKy.! scliaäs^P,' <rrto ftlf« ^Tp^.lÄ iitilä, kunhan wain lcpussa «m. Turullinen agan ilmaus wain, eitza svi- ra'Uumakin oivat muutetut <eÄiye»5si; niaikka niiden iodellinea kir* toitus on siwistää ja kehittää nPS^i^a Hivepäiffi; - Koe?» on yleisö «iin. f Jhirlijf ni){)3, ei la (p »vaatii iltamien Ttiimerof tfiitöinifcn «rnvoisiksi?. I sf k — Kavalluksesta tuomiisi Vaasan räasiu^vanoikeus ' keZkkloiikkvnä "'kNo- »väenyhd»slU.ien - ^-ÄvvMjq-ammalli- «iaston x<chastMhoi!ajli«-Elli Vahl- :nan'in nia^uiaai^ sakkoa. >ivas-<'«va 15 4>. keut!<d. M'jol)ds5 i s, -^Ki r^äiK-.ei^kö i)| i ich .».»niamojas,on rahoja »miin tarvei- vOtoO ip., i-cia /orma^lmaan ta- t ai sin 'nni ntrun Tiimi» jon»- u! n s n 3 — Petoksesta o>li Vaasan' raas»^ Mi?ma käsityöliäyktl^^Mnään^-ftnkr--'Ttr<rnrriTrtr^o'^'u totiiniiikoim jmmiiirnu Lempi Maria Soini, kotoisin Virroil» ta. Vasiaaja M joku a'ka takaperin uieis:a sikäläistä. liifkeiB:» nimellä esiimyen tainaillul laikellaisia karuocnpelutsia, viemänä niitä takai- sin sekä Miösk n eräästä liikkeestä rahaa. Oikeus tuomiO w<Maaja» oman tunnustuksensa mukaan pidettä? välii 3 >kk. «vankeudeAsa petoksesta." "" ^fuuit. 10,,p:na eikä 'hciiyinum alku- pai.vinä/kuien c.fr'-tlm©UrtHi> -Tayem- NiintvastÄdes.v . --.-n r,u.u — Multian Maalaisseura piti vuo sikokouksensa kunnantmvalla. läiuän kuun ii pnä, josfer käsitteli seuraaivar asiat: -1 ; Luettiin kertomus (iumii :ioiain= uasia kuluneella vuodelta, josta ei ollut lellään miiään' muislutlamisia. Johtokuaiimllik ZnZ>önn«tiin t il iva- ^^>s tvuodcllta. Jobiokviinasta ervivuorossck oleivät taliÄifet-S.- jtik- na, Edvin Harjula, ja <Wvin Hokka- mn (Tiihoila) valittiin. kuk>n lluoel- leen ja paikkakunnalta poismuutto- neen I. Pajusen.ti^oll^ avalitliin torp. Viltor Kuilunen. Emuudestaan ,ch- lokuntaan kuuluu torppari Iisakki Ky- tja.Moillinan Juesi• Seppälä.- ftuTunw.il vuoden tiHc,jä mrkasta- maan valittiin talolliset Mnari Rai- iane>n j»I. E. HManen (Markkula); loaralle I. E. ^Änpi^a. Seuran-k?säkc>?ous- pääienjin pjlää olot- >^7 pntd-7unllom«vMa. Seuran kirjurin M'iäksi määrättiin 25 mkaa, tirioiMlarpiet, ja paperit/siihe^ luet- luina, plstmierkeislä-saa läsku.i'- :nu- kaan. RahasjF)Ä.oitaijan palkkioksi määrättiin .20 c /o keräämistään. jä senmaksuista. K.-S-.N Maanviljelys- ifi^ta — kaswa?uNr5ta. i seuran jchloikunnalta.,pliijdclaän apu-.-Tu»a kehotuksen, iueinzam «irtts. rahain käytiämiseen niuutosta, apala mieloni kolmesiakm s>)i^:a. Ensik» ' . ^ f! »»! V»« Ot ti ii/i iflfMt fittAi «a. ^ 4. . : . ..I .. . t Mitasaareltä. " : Olen joskus kuullut puhuttaövan Vi'.-'.saaren ope:.'aj<achdisoLs^»t^ inu to milä nhiäivöä rällä on, sii»a en ole ollut suurestikaan lsetiviklä.- Sivu» meroien ofteu qjaiellur, että o asioissaan kail xpeitäjat puuhaavan. Itidcn kanssa sunrella yle-söllö n joa kaan tekemistä ole. MiutuMiVt »^tettäin täsiä lehdessä v• tajciihdistutf kii kc<i)oituf|eY!äi?ille !a'l'a!ou>lun jchrok-tunille . j-:.. lasien koi.tä 'esilKniiä ja 'c?a!a okttimaan krs- ku^i^Ntihin eriitälr/ meikl» 'ivanhem» -n lll (■ h HrteMli: ^r^mi»itkj t;ii »tvcckväe t ii varalle torp. Viktor Äuitunel,, saa- oi!oon FSvltajÄtZiijM,?.^,.:!!^-,.'. den Palkkiota. 10 ^mk. micheeil. ! Toisetsi; ile^Mn.suici^ kuA hu^na- .Heski-Sumncu MaMvlkjeWeuxan iiii, eitä seka papis^- etiä l'hiei»i.'u- toimeenpanema^ kijläkuntakokouksen " sii^stftiiife.^lliifasti tzklÄp^ot»»iakun» n:o.ss< rttty 1 »*®*' p''" nan arvostelun ylukaqn: talslliiille ti jaarelloikm-Mtee. ku>tvma^ kohden