lorstaina marraslcuun 24 pmZ U:«^I34?— 1910 Oletteko tyytMilinell Nykyiseen silvistys- tilaanne? — Simä tapauksessa ei tämä ilmoitus Te-tä ko^ke. — Mutta joS haluatte kehittyä, lukemilla porasta wolisws- kirjallisuuit?, niin suosittelemme Teille seuraanpa teoksia: Jerusalemin „Floson?n alkeet", Spercern ..KasVatus", Fo?r!terin ..Elä-nän objelta", Palminin ..Suomen maltio- päimäin historia", Bernsteinin ..SostaliSmm edellytykset", Millin..Niiseaalema", Kraepelinin ..Biologian alkeet , Peltosm ..Puhetaito". ..... Molttkaa itsellenne joku mielenne mukainen yorrastus-ala ja syventykää siihen; siten on moni löytänyt kirjoista aarteita. Werner SSderstrS» OsakeyhtiS. ja kuntakokouksen Valitsemat henkilöt olivat selityksensä antaneet, oli ku- mernööri kumonnut «alitukset lakiin j perustumattomana sekä määrännyt maltttzjat kormaamaan kunnolle kulut selityksen antamisesta. j Merstuslautakunnan kokoonkutsu-, ^ jaksi isännöitsijä W Gallenin sijaan ^ Valittiin opettaja A. Hakosalo. ! Miljan hinnaksi nnljolainojen uloS-' otto ? Varten määrättiin rukiista 14' penniä, ohrista 12 penniä ja ka;» ro!SW 9 permiä litralta. ! Kun ohksääntöjm mukaan olisi Vielä saamatta olemat «iljalainat olleet uloSotrttamat, ehdotti laieajy-, VäStön hoitokunta, että ne l-inat, joista lainaajat sitoutumat tekemään uudet sitoumukset, annettaisiin mielä edelleen olla uloSottamutta, koska wil-, jaa on kertynvt jywäStöön niin rur.- ? sacsti, ettei sittä ole puutetts. EH- do-uS bywäksuttiin yksimielisesii. Torppari Frans Sandberg Lankos- kelta wap autettiin suorittamasta eräs tä takamaansa Velkoa, koSra hän. oli jo tätä ennenkin jouwnut suorit-' tamaan suuren maan takauSmelkoja hymSn niapurinsa Oskari Aholan pvo'eSta, jonka asia nytkin kysymyk sessä olema laina eli. z — Merikarvia» Guvmalai- «e» senra kokoontui wiime sun nuntaina Lännennäsin talossa. Ko kouksessa, johon oli saapunut run saasti osanottajia, teki seuran puheen- . johtaja Akseli Hakosalo selwää Po rissa pidetystä suomalaisten seurain edustajakokouksesta. Sen jälkeen kes kusteltiin maalitoiminnasta ja perus tettiin Merikarvian Valitsijayhdistys, jonka ehdokkaiksi tulimat kultaseppä Isak Saha Porista, tohtori Lauri Ingman ja tohtori I. K. Paasikin» Helsingistä. Maraehdokkaaksi asetet tiin kalastaja A. Wirwl,, ja asiamie heksi w^l tiiin kanttori S. N. Santa- wuori. — Ulvilan S«o«olaise»j senra» kokouksessa miime sun nuntaina, sen lisäksi mitä jo miime. lehdessä kerrottiin, Valittiin kunnan jskaiSta äänestysaluetta Varten asia mies, jonka welwollisuus on kutsua alueensa suomalaisen puolueen johto henkilöt heti kokouksem keskustelemaan maalitoiminnaSta y. m. osioista. — Näiksi Valittiin: I alueeseen opettaja H. E, Pajunen, II alueeseen kons taapeli V. Hinkkala, III clueeseen konstaapeli K. A. Selin, IV alueeseen opettaja I. A. Elowainio,IV talollisen poika FranS Re?sors ja VI alueeseen opettvja Paamo Sinisalo. — WalitfijahhdiStyksen xe- rustimat Jsonjoen suomalaiseen puo lueeseen kuulumat marraskuun 20 p. ^ asettaen ehdokkaiksi tulemaan edus kuntaan seuraamat: Kauppias S. F. Riskun Kauha joelta. Varatuomari Miuri Honkajuuren Maasasta. Emäntä Emelina Alakuljun Kuor- ran-elta. Asiamieheksi Valittiin kansakoulun opettaja O. Haaramo. — HnittiSten Karhu» iltama on siirretty Viikko eteenpäin ja pide tään sunnuntaina joulukuun 4 pnä. — L«wia» kalsstnSseura kokoontuu niinkuin lehdessämme jo aikaisemmin on ilmoitettu ensi tiis taina t. k. 29 p:na klo 4 i.p. Nie menkylässä Stenmall-Joopin taloon. Tilaisuudessa tulee Satakunnan maan- «iljelysseuran kalaStuksenneumoja Jalmari Sylmänne pitämään esitel män. Samalla keskustellaan ja pää tetään millä tamoin saadaan lijäVa- roja yhden kalastajan lähettämiseksi tänä taimena Helsinkiin kalastajLVe- nerakennuskursstille ja mahdollisesti keskustellaan siitäkin kuka noille kurs seille lähdetään. Kun maLNViljelyS- seura antoi tähän tarkotu'sten IM . mkn awuswksen, tapahtui se ymmär- rettämästi siinä mielessä, että kalak- tusseura kerää lisämorat. Tämä ei muuten liene Vaikeata ja toiVotönto ei se ainakaan ole, sillä psitsi sitä oppia, minkä tuo seuran lähettämä henkilö kursseilta tuo paikkakunnalle saa seura omakseen hänen siellä teke- mänsä „rääkiweneen". Pitäkää siis kalastajaseuran jäsenet mielessänne tämä kokous ja nekalas- tajat, jotka eimät Vielä kuulu seu raan, saapukoot kaikki kokoukseen ja yhtykööt seuran jäseniksi, jotta Lu- wian kalastusseuraSta saadaan sellai nen kalastajiin edelläkämijä, joka näyttää merikarmialaisille ja ohlaS- lätsillekin mitä kalastajatkin yhteis- Voimin saamat aikaan. Kokoukseen siiS kaikki Lumian kalastajat, — Merimieseläke. Suomen merimieSeläkelattoksm johtokunta on myöntänyt merikapteeni Fredrik Groundstroemille Raumalta 390 mkn Vuotuisen Vanhuuseläkkeen ensi Vuo den alusta lukien. — Kausakonlnje» rakennnS- lainat. Punkalaitumen kunta on ) ononut Oriniemen Liitsolan piirin kansakoulutalon rakennuSawuksi 8,000 mk. — HuittiSte» kansanopis tolla on ensi sunnuntaina 1:nä adwent'ipäiwänS klo 5 i.p. hengelli nen iltama, jonka ohjelmassa on pu heitä, kuorolaulua ja lausuntoa. Paik kakuntalaisia kehitetaan runsaasti tähän tilaisuuteen. — PohjoiS-Sataknsna» kan sanopisto. Senaattiin cn jä tetty anomus, jossa pyydetään Kan kaanpään kansanopistolle 2,000 mar kan Vuotuista amustuSta puutarha koulun ylläpitämiseksi sekä 1,200 mk oppilaiden amuStamiseksi kuin myös kin 2,000 mk perustaimskuStannuk- siin. Samoin on pyydetty opiston yhtey teen perustettaman maanm-ljelijäin talvikurssien ylläpitämiseksi 6,800 mk ja koulun toimeenpanokuttan-iuksiin 2,400 mk. — Säkylä» knntakskous tulee pidettämä st tulemana maanantaina joulukuun 5 pt-ä kello 10 a.p. Siellä päätetään Veroäyriperuste tulemaa taksotusta Varten, mikä miime koko uksessa yritettiin nostaa 100: sta 200 mkaan. Tietysti kuntalaiset sil loin tulemat lukuisina kokoukseen sa nomaan sanansa tuossa tärkeässä VeroluS-astassa. Muita asioita on myös paljo silloin esillä. M. m. eläinlääkärin palkkauskysymys naapu rikuntain kanSsa yhteisesti. Mähän- kylän kansakoulukvsyNyksiä uieito. Karhunsuon koulupiiri-ehdotus. Tar- kastusmieSten Valinta ottamaan Vas taan uutta kansakoulua rakentajilta. Kunnallisista ilmoituksista tulemana muonna ja kuntakokousten kokoontu- mishuoneesta y. m. — Kiikan sääAtaPankin isän- nistSn kokouS pidettiin säästövan- kin huoneustsssa t. k. 13 päimänä. Isännistä olimat crowuorossa tämän Vuoden lopulla talolliset Antton Mat- tila, W>lho Horko, Mille Kyttä jc- Feliks Kero, jotka kaikki Valittiin uu- deötaan. JsänniStön puheenjohtajaksi Valittiin Antton Mattila ja waro puheenjohtajaksi Kaarlo Kasio. Hallituksen jäsenistä viimat ero muoroSsa teolliset FronS Haukka ja Kaarlo Koukku sekä kauppias Matti Heinonen, jotka Valittiin uudestaan. Näiden lisäksi kuuluu hallituksen: ta lolliset Oskari Ritala ja Hermanni Parto, sekä kauppias Fredrik Tiukka sekä Varajäseninä talolliset Juho A!', tuin a ja Aukusti Sevpä. Hallituksen esimiehen Vuosipalkaksi määrättiin 175 mk ja hallituksen jäsenten paikaksi 2 mk kokouSoäimältä. Kuluman Vuoden tilejä tarkasta maan malittiin talolliset Oskari Sall». Feliks Kero ja Juho Hannula sekä näille maramiehiksi Lauri Raukko ja Oskari Maijala. Tilintarkastajain palkaksi määrättiin 4o mk yhteensä. — Jsoujoeu säSStSpauki» isänniStön syyskokouksessa marras! 19 pnä malittiin eroamismuorossa olemat kanttori I. W. Mannfolk, lautamiehet K. Teikar» ja K. Koski nen sekä talokaS N. Mkorte uudt l leen. Puheenjohtajaksi Valitsi isän- nistö romasti ?>. Alasen ja u?cr.'pu heenjohtajaksi kanttori I. V. Mann- folkin, molemmat uudestaan. Sama ten malittiin eroamismvorossa o:ewat säästöpankin hallituksen jäsenet opet- taiat O. Haaramo ja W. Hautala sekä Varajäsen lautamies K. Koskinen uudestaan toimiinsa. Säästöpankin hallitusta maStaan ei ollut nntään muistutusta Vaan pä!nn'swin tun nustettiin se kivettämällä huolelle hoidetuksi. Ensi kemännä piettä mässä isäntien kokouksessa päätettä- mäksi ehdotettiin että korkein summa, mikä yhdellä mastakirialla saa olla, joSta korkoa maksettaisiin, muutettai siin tähän asti olemasta 10,000 mnr- kasta 20,000 markkaan. Samaten samana muonna samalla Vastakir jalla pankkiin mastaanotettama raha määrä ehdotettiin muutettamaksi 3,000 markasta 5,000 markkaan. — Kokemae» H. «. kuutieu paloapuybdiSttzkse» tzlimäöräi- sessä tzhtiVkokoukseSsa eilen luet- tiin kumernöörin wahwiStamc.t polo apuizhdiStyksen uudet säännöt, ptka hyVäksyttiin. Esimiehen VuofipaZ- kaksi määrättiin k p:iä jokai-ta V?Z- tuutuhatta kohti, jonka lisäksi HLn j» asiamiehet saamat Vakuuttajilta, jss makuutus on 500 mkaa tai sitä Vä hemmän 1 mkn, jos Vakuutus on 2,000 mkaa tai sitä Vähemmän 2 mkaa sekä joS makuutus nousee yli 2 000 on palkkio 3 mkaa. Möskontomat- koista saa esimies kantaa 14 p:iä kilometriltä. Asiamiehet saamat lisäksi 25 p:iä kultakin makuutukselta. Joh- tokunnan jäsenten palkkioksi määrät- tiin 3 mkaa kokouSpäimältä ja muuri- syynimiehille 2 mk 50 p:iä päimältä Esimieheksi Valittiin sen säikeen Mihtori Penttilä uudelleen sekä joh. tokuntaan I. Potila, FranS Mäylä, Jalmari Kyläkoski, K. Oittinen, A Kiwi ja K. Aleni sekä moralle I. Pribu ja I. Halme. Asiamiehiksi malittiin: Huittisiin opettaja W. Mäinölä, KeikyäLn opet- taja Osk. Saloven, Kauwa!salle ta lollisen N Reikko, Harjamaltaan ta lollinen W. Pussi, Kullaalle talolli- senvoika A. Nokki, Ulmilaan ent. ta lollinen P. Ylinen, poliisikonstaapelit W. Hinkkala ja A. Kiminiemi. Kii- koisiin kauppias H. E. Ilola ja Wam- pulaan poliisi I. Selin. Piloapuyhdistyksen uusia sääntöjä päätettiin painattaa 5,000 kappaletta makuuttojille jaettamaksi. Sitäpaitsi vainatetoan saman merran seinätau luja, joihin otetaan säännöistä muu tamia tärkeimpiä pykäliä ja joita niinikään jaetaan Vakuuttajille. — NriookaS lahja keurakuuualle. Merikapteeni K. A- Stenroos ja hänen roumansa ? Stenroos omat Lumian uutta kirkkoa martsn tilanneet taiteilija II mari Launikselta, Joensuusta, alttaria- taulun, jonka tulemat lahjottamaan Lumian seurakunnalle. Taulun ai heeksi on Valittu Mapahtajan ilmeS tyminen Pietarille hänen suuren ka> lansaaliinsa jälkeen (Mat. 23 luku). Taulu tulee olemaan 2,m m korkea ja 3,n m lemeä, ylhäältä kaarema Taulu tulee maksamaan noin 2500 —3,000 mkaa. Sitä Varten on jo kehys muurattu kirkkoon. Taiteilija on crmellut taulun walmiStuwan ensi juhannukseksi. — Pu»kalaitu«e» kunta on tilattoman VäeStön lainarahastosta pyytänyt 50,000 mkn suuruista lai naa tilattoman Väestön lainanhan- kinaan amustamiseksi. — Kausakoulujen apurahat. Kullaan kunnalle on mvönnetty 8,000 mkan kuoletuslaina Koskenkylän eli Sippolan koulupiirin kansakoulua Var ten. — Htzlätttz lisäwaltkoa«u« auomus. Senaatti on hylänuyt Ahlaisten, Noormarkun ja Pomarkun kuntien anomuksen lisäwalt>oawun saamisesta kunnanlääkärin palkkaami seksi. Kunnat anoi-rat 1,500 mkn lisämaltioapua. — Tutkiuuon vakinaisen papinuitra» saamisoikeutta Varten suoritti Turun tuomiokapitulissa t. k. 15 pnä pastori Wäinö Alban Suo jamaa Hznkilahdslta, jonka cpzn ja taits kiitoksella hymäksyttiin. — Ale«»ett» tverotuSmaära. Turun ja Porin läänin kumernööri on tehdystä maliiukseSta alentanut W. Risenl-m C:lle metsän myynti tuloista Parkanon kunnassa Viime muonna maksettamiksi merkityt 400 Veroäyriä 143:een. — Maltioa«ut kuuuaulSä- karien palkkaamisekfi. Senaatti on myöntänyt jatkumia waltto-.'puja m. m. seuraamille kunnille: Huittisten ja Mampulan kunnille 1,500 mk Vuo dassa 14 v. kesäk. 1911 — 1 p. tam mi!. 1917 ehdslla, että kunnat puo lestaan suorittamat Vähintäin saman merran; Kanlaanvään kunnalle 2,000 mk 18 Mä heinä?. 1911 — tammik. 1 p. 1917 ehdolla, että kunta suorit taa 2,000 mkaa. — Myönnettyjä lainoja ti- lstto«a» »äeStSn lainarahas tosta. Kerroimme miime numerossa, että H. M. Keisari on marraSk. 18 pnä tapahtuneessa esittelyssä sumain- nut armossa sallia senaatin myöntää tilattoman Väestön lainarahastosta 3 Vj Vuotuista korkoa Vastaan senaatin esityksessä mainituille 48 maalaiskunnan noin 49 muoden ku luessa kuoletettavat, senaatin kullekin kunnalle annettamaksi ehdottamat lai namäärät, kaikkiacn 851,000 mk. Luettelemme tässä senaatin lehtem me lemiömiszlueella onnettomaksi eh dottamat lainamäärät mainiten sa malla sulkumerkkien sisällä kuntain anomat lainamäärät: H nnerjoki 8.000 (50,000). U!w'la 25 M0 (100,000), Pomarkku 20.000 (50,000), Siikainen 10.000 i100,000), Ikaalinen 35 000 (100.000). Honkajoki 15.000 (20.000), Tyrmää 18,000 (50,000), Karkku 12 000 (20 000). Suodenniemi 14 000 «60,000) ja Harja» alta 8,000(40 000) — Mynämäen talouskou lusta omat väästötodistuksen saa neet m. m,: Sanni Aukee, Anni KoS- kelo ja Hilma Lehtimäki Tyrmäältä. — SofialiStiagitaattoritomat alkaneet waaliwaliZtu?waelluksensa Jsollajoella. Muuan puhuja S. Koi- mumäki kuleksi Lskettäin kylästä ky lään. Maanalaa ainakin toisissa ky lissä oli komin kimUekst soimannut. Eikä liene olonsa kaikissa kylissä hauskalta tuntunutkaan. Muiden muassa ManhassakyläSsä sattui jut- tu hin erään manhuksen kanssa ja luullen tiedoillaan lyö mänsä Vanhusta näpille oli kysynyt, tunteeko hän edes sosialismin historiaa. Hymin tuli agitaattori hämilleen kun manhuS Vastcsi: „olen lukenut sosialismin alkuhistorian jo ennenkuin Te olette syntynyt ja uusimman osan, herra Järmisen kirjoittaman Suomen sosia listien historian, juuri näinä päimi- nä". JoS ei tuo mieltä ilahuttanut, ei se sitä lämmittänyt myös illalla kaan, kun ei saanut kuin muutaman kuulijan ja kun kohtelu muutenkaan ei ollut hänen mielensä ja toimeittensa mukainen. Kyllä sosialismi Jsolla joella jo on kiehuma-asteensa läpi kul kenut ja taitaa jo monessa rumeta höyryksi haihtumaan. — U uo M alaiset seura», Nui jat, Naisjärjestöt, Skarhut, suomalaisen puoluee» jäsenet, „Sata?uuua»" l«kijat ja yStä- tvät ryhtykää heti limittämään „Sa- takuntca" pitäjänne joka kokkaan, joka kylään, jokaiseen suomenmieli seen perheeseen. Valitkaa tilausten kerääjiä jokaikiseen kylään. Muista kaa, että uutterin, säännöllisin, paras agitaattori on sanomalehti. — T»lipalo. Ellen keSkimiik- kona mähää ennen kello 2 päimällä pääsi tuli irti työmies F. Rantasen asunnossa Huittisten Lauttakylässä. Aikuisten poissa ollessa olimat lapset ryhtyneet lamppuun tulta panemaan, jolloin lamppu putosi lattialle ja tuli pääsi irti. Pian olimat huoneet liek kien mallassa, mutta saatiin'ripeän toiminnan ja hywän Vedensaannin amulla sen Vauhti taukoamaan, joten seinät jäimät pystyyn. AsumuS oli Vakuulettu 500 markasta, irtain oli makuuttamatta, joten Vahinko on tuntuma. Erityistä kiitosta ansaitsee tolor .p. Wäinö Sahko, joka ensiksi pai kalle saapuneena pelasti Rantasen 2 losta liekkien keskeltä. ^ Kalastajai» kokoukseen, joka Satakunnan maanwiljelySseuran toimesta eilen pidettiin Eurajoella Kuimalahden UasijaakkolaSsa, oli saa punut perin Vähän osanottajia, joh tuen tämä paikkakuntalaisten ilmoi tuksen mukaan tällä k«rtaa etupäässä fittS, että kalastajat eimät jääesteiden takta Voineet luotomaista kokoukseen saapua. Maanviljelysseuran kalaS- tuksenneumoja Jalmari Symänne piti silti läSnäolletden kanssa kokouksen sittenkun hän ensin oli pitänyt esitel män kalaStuSseuran tarpeellisuudesta selittäen samalla yhteisoston ja-myyn nin etuisuuksia. Läsnäolleet pitimät kalaStuSseuran perustamista paikka kunnalle tarpeellisena ja wakuuttiwat sikäläisten kalaStajain yleensä hom maa kannattaman. Osanottvjain wä- hälukuisuuden Vuoksi jätettiin seuran perustaminen ensi kokoukselle ja ma littiin kalastajat NeStori Lemokari ja FranS Rantanen pitämään asiaa Vi reillä, selittämään seuran tarpeelli suutta ja hommaamaan runsaasti osanottajia ensi kokoukseen, joka pää tettiin pitää Vielä tänä muonna ennen joulua samassa paikassa. — Metsänkauppa. Maanan taina teddyllä kauppakirjalla myi I. Wanha-Rauwola Eurajoen Sydän maan kylästä N. W. Jaakkolalle PaueliaSta 2,250 leimattua tukkipuu ta 5 mk. 90 p. hinnasta kappaleelta, eli yhteensä Smk. 13,275. Hakkuu- aikaa on tämä taimi. — VonuiyhdiStyksen pernS- taminen Noormarkkuun. Maikka tämä kysymys on ollut jo monessa maamiesseuran kokouksessa harkinnan alaisena, syntyi siitä seuran Viime kokouksessa VilkaS keskustelu. Dksi- mieliseSti kyllä tunnustettiin, miten maataloutemme suuresti kärsii siitä, ettei paikkakunnalla löydy ainoata kaan sonnia, jota Voisi käyttää täysi- ikäisille lehmillemme, maikka ei woi sanoa, että meilläkään niitä kailkein suurempia lehmiä clisi. Nykyään ei !öydy koko paikkakunnalla muuta kuin yksi sellainen sonni, joka iältään on noin Vuoden manha ja tämän pitää sitten tyydyttää paikkakunnan Vaati mukset laiskan luontonsa ja pienen kokonsa amulla, joka karjanjalostuk sessamme tekee huomattamia jälkiä, ei ylöspäin, kuten toimomuS olisi, waan tietysti alaspäin. Erittäin näinä parina Viime Vuotena, jolloin osuusmeijeri on työskennellyt täällä, omat sonnit huonontuneet, sillä ..niistä ei lähde maitoa meijeriin". Useat, jotka ennen pitimät 2-3 sonnia, omat luopuneet niistä. On rumettu pitämään enempi lehmiä, e kä ole wielä huomattu, että me aikojen kuluessa hymän sonnin emulla sai simme kunnon jälkeläisiä. Kokouksessa oli monta, jotka epäilimät tämän yh distyksen kannattamaisuutta. Suuri askel tuli kuitenkin otettua se perus tamalla. Kun heti saimme paperille noin 40 lehmää ilmoitetuksi ja toimo- muksena oli, että Satakunnan Maan- miljelySseuran awulla soisimme mielä tänne puhujan, joka möisi antaa meille mielä lähempiä tietoja sekä neumoja yhdistyksen perustamisesta ja toiminnasta. Samassa kokouksessa päätettiin myöS ennen mainittujen lisäksi pai nattaa seuran sääntöjä noin 100 kpl. jäsenille jaettawaksi. Säännöt omat tähän asti olleet ainoastaan käsinkir joitetut. Heti kun ne saadaan pai nosta, woiwat muutkin kuin jäsenet saoda niitä maamiesseuran sihteeriltä tai puheenjohtajalta. Rientäkää paik kakuntalaiset niihin tutustumaan, sil loin teistä mannaan tulee innokkaita maamiesseuran jäseniäkin. Maamies. — Nuoria Kahautekijöitä. M-rrask. 16 p. pidetyillä Isojoen ja Karijoen pitäjäin kihlakunnanoikeuden mälikäräjillä tuomittiin torvvari Judo Alisen 18«Uotinen poika N'kola: Ee- mertti 100 markan ja 15-muotinen poika Bruno Konrad 50 markan sak koihin sekä itsellisen Hermanni Lam minpään tai kuten häntä tamollisesti kutsutaan ..Siskon Hermanniksi", 9- muotiaS poika Smante Hermanni wa hempiensa kuritettamaksi. Pojat, jo'.ka kaikki omat kotoisin Isojoen Kärjenkosken kylästä, olimat kuluman syksyn aikana useamman erän anas taneet rahaa samassa Kärjenkosken kylässä asuman torppari Aaron We^ geliuksen lukitusta kamarista. War- tauksia oli toimittanut ensin yksin ja itte Alisen meljesten yllytyksestä tuo 9-muotics Smante Hermon siten, että rizömi ensin eräästä amoinna olemasta laukusta Wegel uksen huo neen yliselle, mistä sitte pääsi siihen zuoneeseen, ioSsa rahat olimat. Ra hat, yhteensä 45 mk., tasastmat Ali sen meljekset keskenään antaen jonkun osan myöS Smante Hermanille. Kun tuo poikanen, huolimatta siitä, että on masta 9 muotinen, tuntuu oleman oikea pahantekijän alku — olt muiden pahaintöittensä muassa kohta seuraamana päimänä kun pö liifitutkmto edellämainitusta markouS osiaSta oli pidetty, eräältä kouluty- töltä maraStanut kukkaron ja pienem »Sn rahasumman — pyysi Jsonjoen kunnallislautakunta, että poikanen, saotnkseen parempaa kasivatuSta, tuo mittaisiin yleiseen kaSmatuslaitokseen. Kihlakunnanoikeus, jonka vuheenjoh tajana cli Varatuomari I C R, Lind Kristiinasta, jätti kumminkin tuon pyynnön huomioon ottamatta. — Kausallis Osake-Paniki. Kansallis-Osake-Pankin Lahden kont torin Väliaikaiseksi johtajaksi on ni mitetty pankin Tampereen konttorin Varajohtaja Edm. Solin. Pankin toiminimen omat Valtuute tut kirjoittamaan: Lahden konttorissa hra N. Mustalahti, Turun konttorissa n:ti T. Trygg, Kotkan konttorissa hra K. Kahiluoto ja Iisalmen konttorissa nti Minna Lampinen. — SValtioSiset Vaalit ja Suoineulahde» saaristolaiset. PoStihallituS on senaatilta anonut mahdollisen tarpeen sattuessa saada käyttää, jokin Valtion jäänmurtaja, jotta maaliliput saataisiin ajoissa Viedyksi ja tuoduksi Suomen lahden saarille. — Hirvien «etsästys. Maan kaikille kulvernöörsille lähettämässään kirjelmässä on Suomen MetsästyS- yhdistyS kiinnittänyt kumernöörien huomiota siihen, että hirmien sala metsästys yhä on lisää. tymäSsä maassa, etenkin talwiSai??na. Kir jelmässään ybd'stys anoo kuVernöö- rien toimenpiteitä siihen, että: 1) joka muosi, heti ensi lumen tultua aina siihen asti kemäällä, jolloin su lama lumi tekee mahdottomaksi hir- menm?tsästyksen suksilla, — esim. 1 p:ään toukok. — joka läänissä lähe tettäisiin kruunun kustannuksella 4 hirmipoliisia maaseudulle suojelemaan h>rwiä sekä saattamaan salametsäs- täliä syytteeseen, ja tulisi näiden hir- mipolusien työskennellä kaksittain yh dessä niissä läänin osissa, missä on hirmiä; 2) että kumernöörit maka- masti kehottaisimat olaisioan nimis- mieh'ä. kaupunginmiskaaleja ja polii silaitoksia tarkasti malmomaan met. kästysasetuksen noudattamista sekä saattamaan syytteeseen asetuksen r k- kojat, sekä että nämä kun he esiinty mät yleisinä syyttäjinä, moimakkacsti ja tarmolla ajoisimat oikeusjuttuja ja aina silloin, kun lainrikkojille tuomi- wt rangvstukset eimät ole kohtuulli sessa suhteessa rikoksiin tai laitto masti saadun riistan arBoim, m?to- aiflmat päätöksestä ylempään oikeu teen; 3) että kruununmouteja kehote taan muosittain ja laissa säädetyssä ajassa kohoamaan ja knwernööre lle lähettämään tietoja kaikista kihlakun- nassa laillisella tamalla ka detmsta hirwistä sekä 4) että M>ixurin, Mik- kelin, Kuopion ja Oulun lään'en ku- mernöörit esi^täisimät senaatille, että hirmien metsäs ys näissä lääneissä kiellettäisiin, kunnes hirmien luku määrä on siellä lisääntvnyt siinä määrin, että hirmien metsästystä jäl leen Voitaisiin sallia. — La?a»««t t-bd<»Klii?e. Työ laisille joett» I7,vvv «k. Kun- nallisneumoS G. A. P'tn! u?-waina- jan paitatehdas Turussa on nämä päiminä lakannut toiminnasta. Teh das perustettiin w. 1869 ja omat sen tuotieet olleet laajalti tunnettuja. Tehtaan sairauskassa, j-vka teh- taanomiötaja yksin on perustanut ja jossa nyi oli Varoja 8,000 mkaa. jaettiin mainajan jättämän määräyk- sen mukaan tehtaan 39 työntekijättä- relle polmeluvkouden pituuden mukann Siten tulimat kauimmin p^lwelleet saamaan 560 mk ji lyhimmän ajan polmelleet 19 mk. Sitäpaitsi annet tiin yhd-kiälle maphimmalle työnteki- jättärelle testamentin määräyksen nm- kaan kuolinpesän marsista 1,000 m? kullekin. — Uhkeisen vaaliliiton pe rnstamtseSta suom laisen nuolueen ja m?alcisliiion kesken on Miipurin läänin läntisessä maalipiirissä ollut neumottewja, jotka eimät kuitenkaan ole johtaneet tulokseen. — Hir—teu sala«etsäSty?s«» ehkäisemiseksi osetettam.en voUtsien patkkaamlseen on HSmeen läänin ku mernööri anonut 800 mk. — NaiSafianaiset Cnglan niSsa. Lontoosta, marrask. 23 pnä. Eilen isk!wä! naisasianaiset muutamien ministerien ikkunat säpä leiksi. He solmasiVat sitäpaitsi ml niSteri Birreliä, löimät hänen hat tunsa lomoon ja potkimat häntä. 150 naista on Vangittu. Lontoo, marras?. 23 pnä. As- q uitin lähtiessä parlamentista rikkoi- mat naisasianaiset kepeillä ministerin Vaunujen ikkunat, jonka jälkeen he panimat toimeen mielenosotuksen mi nisterien asuntojen edustalla. 100 naisasianaista on Vangittu. — Vallankumousliike Mek sikossa. New-Aorkista, mar raSk. 23 pnä. Koko Meksikon etelä osa on Vallankumouksellisten hallus sa. Asema on sangen pulmallinen. Lewottomuudet lemiZrvät Amerikan AhdySmaltain rajalle. Huhujen mu kaan on paljon työmäkeä yhtynyt Vallankumouksellisiin. Sotarväki on suureksi osaksi rikoksellisio, jotka, sen sijaan, että heidät olisi sulettu Van kiloihin, on otettu armeijaan. On saatu ilmi salaliitto, jonka tar- kotus oli surmata joukko korkeampia Viranomaisia. V öMMItä. Tslstsjn luoliusauo- man saatvuttua. Moskomasta, marraSk. 20 p. Sanomalehdet owot jakaneet li^äleh- ttä. Muutamat yksityiset teatterit omat peruuttaneet aamu- ja iltanäy- äntönsä. Erinäiset laitokset omat äheltäneet Tolstoin ls-kelle surunma- itussähkösanomia. Pietarista, marras?. 21 p^ E>len illalla peruutettiin näytännöt Pienessä, Uudessa ja Dramaattisessa teatterissa. Kaikissa muissa teatte reissa oli näytännöt. Aleksandrin teatterissa esitti kirjailija Ryshkoro ensi näytöksen jälkeen, että yleisö sei- 'omaan nousemalla kunnioittaist Tol- '.ojn muistoa. Soljani Gorodokisla piti prcs. Njetshagin Kcswatusopilli- len ylzdiSiyksen kokouksessa esitelmän Tolstojs-a za esitti, että yleiiö nouse malla ftisomoan kunnioittaisi Voina an muistoa. Aksityiset teatterit civot läättäneet peruuttaa näutänlönsä >autauspäiu)LnS. M hail Stahoniit- thin alotteesta on eräässä kaupungin kirkossa p-detly sielumessu. Pietarista, marrask. 21 p. Tolstojn kuoleman johdosta on tiede akatemian Venäjänkielen ja kirjalli- uuden osasto pitänyt puheenjohta jansa suuriruhtinas Konstantin Kon- stontinowitjhin johdolla ylimääräisen kokouksen, joSsa päätettiin lähettää urunmalitussätzkösanoma Vainajan leskelle sekä määrätä t. k. 25 p:i-ä yidettämä kokous oniistettamaksi Tol stojn muistolle. Pietarista, marraSk. 1 p. Dauman tämän päimän istu-inossa lohti puhetta Gusdkom. Julistettu aan istunnon alkaneeksi, kääntyy pu hemies duuman puoleen seuraamin sanoin: ..Isänmaatamme on kohdannut raS. kas suru. Kuollut on kreilvi Leo Ni'o'ajewitih Tulstoi, suuri ajattelija, suuri taiteiiija ja nero. Menäjän yl- veys ja koko iknrSkunnan kunnia. Laupias Jumala arvatkoon hänelle tailvaanmmtakunnan. Ehdotan että nousemalla seisomaan kunnioittaisim me hänen mu stoaon ja merltkä sy- mäStä surusta, j^ka meitä on kohdan nut keskeytämme tämän päivän is tunnon". Kaikki nousemat seisomaan lukuun- ott 'matta muutamia äärimmäisiä oi- keiStLlaisi-i. Puhemies esittää duuman väätettä» mäksi istunnon keskeyttämisen. Eh dotus hymäksyttiin melkein kaikkien duuman jäsenten äänillä. Ainoc.s. taan muutamat oikeistolaiset olimat mostaan. Duuman iltaistunnon päätyttyä pitimät kaikki duuman ryhmät koko uksia Tolstoin muiston kunnioittami seksi. Lokakuulaiset, muhamettilaiset ja työryhmä omat lähettäneet kreimitär Toistoille surunwalitus>ähkösanomia. Kadetit ja edistysmieliset omat päät täneet lähettää edustajansa Josnaja Poljanaan alenaan läsnä Tolstoin hautajaisissa. Kadetit omat sitäpaitsi päättäneet esittää t. k. 25 p:n istun nossa esilleotettamaksi ehdotuksen, että Tolstoin hautajaiset toimitettaisiin maltton kustannuksella ja että hänen kuolinpäimänsä julistettaisiin kansalli seksi surupäimäksi. Äärimmäiset oikeistolaiset taas oivat jättäneet duuman puheenjohtajalle Vastalauseen sen johdosta, että hän salli Tolstoin muistoa kunnioitettawan duuman töiden keskeyttämisellä. Pariisista sähMetään: Rans kan edustojikamari on yksimielisesti päättänyt lausua surunmalittelunsa Menäjän k-nsolle Tolstoin kuoleman johdoSra. Kun sitten saapui tieto, että kuolinsanoma on ennenaikainen, lausui puhemies Bri^son, että tämä on historiassa ennen kuulumaton ta paus ylösnousemisesta. Pietarista, marrask. 23 p. MaltakunnanneuVoston istunnossa pyheenjohtaja Akimom kertoi H. M. Keisarin lausuneen esiteltäessä Hänelle tietoa Tolstojn kuolemasta: »tuoreen haudan ääressä ei, hy>vät herrat, omi ryhtyä tuomitsemaan erehdyksiä, sihin hän tahtoen tai tahtomattaan on joutunut". — Puheenjohtaja sit en esitti, että Menäjän Valtakunnan- neumosto nousemalla seisomaan kun nioittaa suuren kirjailijan, kreimi Leo NikolajriMsch Tolstojn muistoa. Kailki, lukuunottamatta paria kolmea, äärimmäistä oikeistolaista, nousimat eisomaan. Leo Tolstojn hau taus. Sasemkasta 22 p. Kello 8 aam. aapui juna, joka kuletti Tvlstojn rl>umiin Sasemkaan ja oli sitä Vas assa suuri Väkijoukko. RuumisVvu- nusta nostimat vrkun Vainajan po- at ja talonpojat kantaen si:ä n. 3 mirstan matkan. Edellä kulki talon- zoikia kantaen Valkeata Vaatetta, jo hon oli kirjoitettu: „Leo Nikolajeroitsh, muistosi sinun >ywyydestäsi ei kuole meidän ormoiksi ääneiden talonpoikain keskuudessa". Kaksi ylioppilaskuoroa lauloi w»o- ron perään laulua ..Ikuinen muisto". Seppeleitä kuljetetttm 4 rattailla. Kello 11 o.p. saapui surusaatto Jssnaja Poljanaan. Alvoin ortku on asetettu Vuinojan työhuoneeseen, joSsa käy pa!j-.>n mäkeä dymästele- mässä Vainajaa. Ensimäisenä saa- puimar Jcisnajz Poljanaan talonpojat. Kello jatkuivat hymäSielyt Mllinaj^n työhuoneessa avaimen ar- un ääressä, jonka jälkeen sen kantoi- wat ulos V^inoj^n pojat, talonpojat ja ylioppi'aat. Koko ihmisjoukko ta on ympärillä laskeutui polmilleen ja aikoi laulaa ..Ikuista muistoa". Edellä kulkimat lähetystö ja laulu kuorot ja kannettiin seppeleitä. Ar'un jälessä astuimat Vainajan lesk». su ulliset ja ystämät. Haudan ymräri muodostui suuri ihmispiirt. Järjes tys oli mallikelpoinen. Hautaa ym- väröi 10 tammea ja on se talonpoi kain kairvama. Waina-a haudattiin Achos-lehdossa ijaitiemaan pieneen kukkulaan. Saatto kulki haudalle kello Z i p. Arkkua hcmtaan laskettaessa oli koko yleisö polrMian laulaen ..JkuiSta muistoa". Puolen tunnin kuluttua oli paikalle muodrs unut hautakumpu kukkien peitossa. Puheita ei pidetty. Kello ' -5 oli kaikki loppuun suori tettu. Muistelmia Leo Tolstoista. Tolstojn su?n 'N hymin tvanha ja r^lw?utuu ersäs tä saks-!laisks'a aatelisin cheötä D ck, j-!?a muutamia muofi'ctoia takcperin 1ir'yi Meriäjälle. „T?lst?j" on sa nallinen käärnös saksalaisesta sanas ta ,.dick", ..poksn". Leo Tolstojn -si< isär oliwc?t aina howia lähellä. EräS heistä oli Pietari Suuren aikana — 112 — j» vkst» peiliä luo tultuani liuomLsm, milcä vli is»litäoi kaukuua; lcasvoni ja Icäteni olivat valkoiset lcuia vallcea kivi! . . Alutta se oli hirveätä. b/Iinä en saanut aavistaa- ksan niia suuria tuskia, minua tii^t/i sinä ^ önä kestää, ^lmä purin kammasta kuin kahnaukseen tuomittu, pm- tsani poltti aivan kum tulessa; vendin lilkkulvattomaoa, sika ajoin tainoksissa kuten kuollut, ^t tiesin minä, minkä täliclen kissa naukui silloin kunnes minä olin antanut sille cÄoro sormia. Oli onni, että olin z^ksin, ilman palvelijaa. Ajoittain minä voivottelin, kuusin ja juttelin itsekseni, mutta p^s^in päätöksessäni . . . Lit teä menin tainnoksiin ja keräsin kun jo oli pimeä. Kipu oli tauonnut. »Mnä täpan täten itseni», ajattelin, »mutta samapa se.» kiilloinkaan en voi unoktäa sitä aamunkoittoa, sitä kaukua, joka valtani minut katsel lessani väriltään tummaa lasia muistuttavia käsiäni, jotka, sen mukaan kuin auriako nousi, kävivät ^kä okuemmiksi, kunnes minä lopulta näin kuoneessa val litsevan sairaaloissa epäjärjestyksen vaikka suljinkm läpinäkyvät silmäluomeni, kaikki jäseneni olivat ai- vankuin lasiksi muuttuneet, luut ja likakset katosivat, pikkuset valkoiset kermot viimeisinä. ?urin kammasta, mutta kestin loppuun saakka, lopussa oli vielä nä kevissä kzmnen päät ja joi» väripilkku sormessa, luon nistin voimiani ja nousin. Olia aivan avuton kuten ka- palolapsi liikutellessa!» näkemättömiä jäseniäni. IVlinua vaivasi nälkä ja keikkous . . . istuin peilin luo, jo- kon nojasin päälläni samalla kun käsin pi6in pö^ästä. katselin »ei mitään» ja näin tuossa »ei mitään» kaksi tuskin kuomattavaa tummaa pilkkua —vielä näkevänä säiljmxt pigmentti silmieni kermoverkkojen takana, tavattomasti voimiani ponnistaen pääsin takaisin ko- neelle ja kestin loppuua. Litteä nukuin minä koko — 109 — pää-itä pääkän, sillä muistan ^dsn>'-ka6un kasaruiit sieltä läktevine ratsuväenosa^toineen, ja niin joucluin i'r!mvo^e-kul:kulalle, jo^a iztakclin aurinkoiselle pai kalle. luntui niin omituiseltä! minä tunsin että olin saira<?. Oli kirkas tammikuun päivä, /xs: niitä pakkas päiviä, joita viime vuonna oli ennen lumen tuloa. Vä syneet aivoni koettivat saacZa selville asemaani, muo dostaa jonkinlainen okjelma tulevalle toiminnalleni, lkmeeksen! kuomasin minä, että n^t, kun olin niin lä- kellä päämäärääni, sen saavuttaminen ikäänkuin kadotti merkitiksensä. Itse asiassa olin minä liian väszm/t; miltei neljän vuoclen alituinen, kirveän jännittävä raa taminen oli vienet kaikki voimani ja tuvtoni. ^linä tulin aivan kuin puuttuneeksi, ja turkaÄn koetin minä palauttaa itseeni alkuperäistä innostusta tutkimuksiini janoa uusiin keksintöikin, joittenka täkden en säälinet ecles isäni karmaita kiuksia. Nutta turkaan: kaikki, kaikki oli n^t samantekevää! klinä kellä emmärsin. että mielialani oli okimencvää laatua, että se oli jok- tuaut eiilnaäräisestä ponnistelui-ta ja onnettomuudesta, ja lääkkeitten tai levon kauttä voisin saada takaisin äntisen innostuksen, kinakin käsitin minä, että teö on tektävä loppuun; vieläkin olijasi minua sama piintenet vaisto. Ia loppuun oli se saatettava pian, sillä raka- varani olivat jo miltei lopussa. Uinä katselin e^pä- rilläni leikkiviä lapsia koitajattarineen ja koetin kuvi tella itsekseni näkemättömän ikmisen suunnattomia etuisuuksia kaikkiin muikin verraten. Jonkun ajaa ku luttua palasin kotia, söin jonkunverran ja otettuani vankan annoksen strekniiniä keittäedein riisuutumatta sänkeen. ^iikä suurenmoinen lääke tuo strekniini. Le ei anna ikmisen kapavtua l — Le oa itse piru, lääkepurkissa! vakvisti Kemp. Näk/mätSo. 28