Tiistaina 4 p. Tammikuuta KAR]ALATAR N:o 1 — 1910 Rakas pikku lemmikkimme cIflairi <3oRanna muutti taivaallisen isän kotiin Joensuussa 2 ]>. Tamniik. 1010 klo 7,30 aamulla, oltuansa ilo namme täällä ainoastaan 1 v. 9 kk. 2 päivää, jättäen meidät kaiholla kaipaamaan. Elin ja Heikki Ikonen. Sä olit Jouluruusumme Kotimme lempi kukka, Vaan vähän hetken ihailu Sä olit Mairi meille, Lempesi on unohtumaton Vaan rauhasi on lohdutuk semme. Rakas puolisoni ja isämme Maanviljelijä Lauri Tolvanen nukkui rauhallisesti pitkällisen sairauden jälkeen uskossa Je- sukseen Nurmeksen Ylikyläs sä Uudenvuoden aatto-iltana v. 1909, G(> vuoden 21 päivän vanhana. Syvällä kaipauksella muistelevat poismennyttä puo liso, 5 poikaa, 3 tytärtä, vävy, veli ja 4 lapsenlasta v. m. su kulaiset ja ystävät. Anna Tolvanen ja lapset. Mä nukun haavoin Kristuksen, Ne puhdistaa mun syntisen; Eloni, kaunistukseni, On, Herra, veres' kuolosi. (K. S. 2 k. 1 s. (1 k. v.) 45 mm.) Hsmmaslääkäri. Ainoastaan muutaman kuukau den ajan otan vastaan hammas sairaita paikkakunnalla. Vas taanottoni alkaa 1 p:stä maalis kuuta 1910. Asunto Nikolain katu Vuorisalon talo. Lähem min vast'edes. Hammaslääkäri, Lääket. kand. Gunnar Lindholm. Pelastusarmeija. Suuria kokouksia omassa huo neustossa Loppiais-svattona Ulo 8 Loppifiispäivänä '/a 4 ja 7 iso saarella. Kokoukset johtaa Pri- gadööri Tykjaer, M:ri Grön- löfin, Adj. Lind 'in ja Ens. Erc- lan avustamina. LapsHle suuri kokous omassa huoneustossa Lop- piaispäivänä klo 1. Kaikki ter vetulleita ! Elävienkuvien Teatteri „Fob" Ilosi oSjelM irti naaet. Ia ttsi. OHJELMÄ: 1. Kiiltnkivikaivos Pohjoi- Afrikassa. 2. Ihmeellinen vesi. 3 Lintu kultahäkiösä. 4. Ilmaa luukussa. 5. Koirien hautausmaa Parii sissa. 6. Tanssinopettaja. Keisarillisen Suomen Se naatin määräyksen mukaisesti pidetään Kuopion kaupungin ensi vuoden t-alvimarkkinai torstaina 11 päivänä ja per jantaina 28 päivänä ensi tam mikuuta, josta yle isölle tämän kautta tieto annetaan. Kuopion läänin lääninkans- liassa 28 päivänä joulukuut 1909. W. Stenius. Ukko Ändersin. m. s. 2 \ JuääRäri. Allekirjoittanut ottaa vastaar. sairaita sunnuntaina tk. 9 p:nä Sotkuman kievarissa iltapäivällä sekä maanantaina 10 p:nä Polvi järven kirkon kunnanhuonyclla. K. L. Chydenius. (K. 1 < toimeenpanee Kolin Nuorisoseura Sunnuntaina tammikuun 9 p:nä kansakoululla. Alkaa klo 4 ip. (K. S. -2 k.i Konkurssi- huutokaupatta myydään tammik. 18 p:nä 1910, klo 19 ap., Mänsilässä Janne Ltäihkön talossa Juho Kettusen konkurssipesälle kuulumia talous- ja pajakaluja,. josta täten yleisön tiedoksi ilmoitetaan. Tohmajärmellä 30 p:nä Jouluk. 1909. Uskottumics. «K. S. 1 f.) ämän kuun 22 päiivänä klo 4 j. pp. asioitsija H. Port- hanin asunnossa, tarjotaan seura»? jäsenille toistamiseen Keski-Karjalan Hemosystämciin seurain siitos-ori „Hurra" hoidet- lamaksi yhden eli useamman wuo- den ajaksi, samassa tilaisuudessa määrättömillä ehdoilla. Joensuussa 3 p:nä Tammik. 1910. Johtokunta. (K. S. 2 k.) Kun tämän talven kuluessa kaupun gissa vedettävän puhtaan lumen kaatopaikaksi on määrätty Kuo pioon menevän maantien va semmalla puolen ja Seppä Pii roisen pajan takana löytyvä ai- tuus. Niin tämän johdosta kiel letään laillisen edesvastauksen uhalla jäälle, eli johonkin muu hun paikkaan kaupungin laitu mille lunta kaatamasta. Jos ve dettävä lumi on väheminässäkin määrin roskalla eli jollakin muulla aineella sekoittunutta, on se myöskin edesvastauksen uhalla saatettava tavalliseen roskien kaato-aitaukseen. V. t. Kaupunginviskaali- Lttnellista nutta touotta! Karjalatar lausuu milputomän onnittelunsa taas jokaisessa ma- jassa, mihin se on uudeksi muo- deksi löytänyt tiensä. Makoisaksi ja menestykselliseksi toimotamme koko isänmaallemme sitä ajantai- malta, jota olemme alkaneet kul- kemaan. Sitä suuremmalla syyllä nyt, sillä kansamme yhteiset asiat tällä hetkellä omat maikeimmassa kääit- nekohdassa kuin eihä koskaan en- nen. Eduskuntamme on hajalla: kotimainen hallituksemme muuka- laisten käsissä! uusia kiristiMoi- menpiteitä omintakeisen kansalli- sen elämämme tukahultanuseksi tie- Väinme oleman tulossa: täydelli- nen ristiriita hallitsijan ja kansan mälillä on syntymässä tai oikeas- taan jo syntynytkin- Menäjän ma- paamieliset piirit ja äänenkannat- rajat eimät enää puolusta Suo- men eouskunnan kan^"- nut Orin"-."- .UUIl ... antamisesta: läheltä pm ettei korkein tuomioistuintem- me, senaatin oiseusosasto jäänyt kylmille. I. n. e. Kansan kohtalo on lähiitnä Iu- malaa kansan omassa kädessä/ „Miitkä teet, sen edestäsi löydät." »Kaikki mitä te tahdotte, että ihmiset teille tekisimät, se tehkää te myös heille". Nain muoden tilinpäätöstä silmäillessä, paljon, äärettömän paljon siitä onnetto- muudesta, jota kulunut muosi toi mukanaan, on meidän merkittämä omalle tilillemme, on omaa aiheut- maamme. Mutta tehkäämme edes nyt tä- mä alkama muosi Jumalan amulla onnelliseksi itsellemme ja isänmaal- lentme. Paljon me itsekin moim- me. Me emme moi hymää tahtoa synnyttää siellä, missä meidän lainkuuliaisuuttamme ja isänmaan- rakkauttamme ei tahdota käsittää. Mutta me moimme omassa kes- kuudessamine saattaa olot onnel- lisemmalle kannalle kuin missä ne nyt omat. Mikäli me tällä alalla moimme jotakin aikaansaa- da, sikäli me tunnemme itsemme turvallisemmiksi, onnellisemmiksi Maikeissakin oloissa. Ei meitä lo- pullisesti mikään maailman malta sorra muu kuin se, joka on yksi- mielisempi. simistyksessä edisty- neempi, kansallisessa elämässään moimakkaampi ja isänmaanrakkau- dessaau palama mpi kuin me. His- toria todistaa eittämättömästi, ettei tässä katsota kansain suuruu- teen eikä pienuuteen, maan niiden kuntoon, toimeliaisuuteen, simey- teen, mielenpuhtnuteen, jumalan- pelkoon. Jos me tämän historian todis- tuksen ymmärrämme niin, että tuo „historia" jonakuna maikutta- mana moimana on meitä autta- ma, maikka itse istuisimme ristissä käsin, niin me petämme itsemme. Ikuinen totuus on, että joka ei mene eteenpäin, se menee taakse- päin. Meidän on henkemme edestä tehtämä työtä kansamme kohotta- miseksi kaikilla henkisen ja aineel- lifen miljelyksen aloilla. Tässä työssä ahertamalle ja ponnistele- malle kansalle saattaa iloisin, ty- menin mielin ja luottamuksella sa noa: Onnellista uutta mizotta! Suu-'umiat ib . 1910. Asia ratkaistu korkeimmassa paikassa. Kuten tunnettu, päätti senaatti jouluk. 22 pnä kuluneena muonna tehdä korkeimpaan paikkaan ala- maisen esityksen suostuntain mak- samisesta m. 1910 puoltaen edus- kunnan hymäksymää asetusehdo- tusta pelikorttisuostunnasta, mut- ta alistaen mahmistettamaksi sa malla oman asetusehdotuksen pa- lomiinan ja mallasjuomain mal- mistamksesta maksettamasta me- rosta sekä leimasuostunnasta Asiaa esitellessään katsoi asian- omainen esittelijä muoden 191» suostuntameroihin nähden, että siinä tapauksessa, ettei Hänen Kei- sarillinen Majesteettinsa ratkaisua eduskunnan näistä Maroista teke- mien päätösten suhteen saada en- nen tammik. 1 pmää m. 1919, elok. 21 pnä 1772 annetun halli- tusmuodon 46 l:n määräyksiä ei moida someltaa, se kun tarkottaa ainoastaan sitä tapansta, että eduskunta ei ole ennättänyt myön- tää mitään suostuntoja, jonka- tähden m. 1909 moimassaolemia asetuksia suostuntamaroista ei myöskään moida sanotun pykälän nojalla selittää moimassaolemiksi muoden 1909 loputtua. Perjantaina saapui korkeimmas- ta paikasta sähköteitse ilmotus, että H. M. K. on mahmistanut eduskunnan esityksen asetukseksi sti- tä suostuntamerosta, joka on peli- korteista Suomen suuriruhtinaan- maassa suoritettama m. 1910, sekä Suomen senaatin alamaisen esityksen palomiinan malmistami sesta suoritettamasta merosta, mallasjuomain malmistamisesta maksettamasta suostuntamerosta setä leimasuostunnasta tammik. 1 p. 1910 ja kuulumat ne seuraa- masti: A r m. asetus siitä suos tuntam erosta, joka on pe l i k o r t e i s t a Suomen suu r i r u h t i n a a n m a a s s a suo-' ritettama m:na 1910. H. M. Keisari on Eduskunnan alamaiset tä sumainnut armos' seuraaman aietuk'' ..n- tamerosta, jok .^eista Suomen ^umaassa suoritetta? ^ ^ Paitsi arr alistuksella kesäk. 22 pnä 185.' .äädettyä leimara- haa pelikorteista, maksetaan jokai- seila k rttileikiltä suostuntameroa 1 markka. Keisarillisen Suomen senaatin ta lousosaston asia on antaa tarpeelli sia mnciräyksicr puheenalaisen suos- tuntaiveron kannosta ja tilin- teosta. Tämä asetus astuu moimaan tammik. 1 pnä 1910 ja pysyy noudatettamana saman muoden loppuun. . "'iinan . * * 4- i» ,SU:, Mal- ... u iii malmistami sesta maksettamasta suo stun n a sta sekä l e i m a s u o s t u n n a s - ta tammik. 1 pstä 1910. H. M. Keisari on Keisarillisen Suomen senaatin alamaisesta esi- tyksestä sumainnut armossa mää- rata, koska Suomen Eduskunnan hymäksymät ehdotukset uusiksi arm. asetuksiksi siitä merosta, joka palo- miinan malmistamisesta Suomes- sa on snoritettama, sekä tämän meron käyttämisestä, suostunta- meroista mallasjuomain malmis- tamisesta kuin myös leimasuos- tuimasta eimät ole mahmistetut, oivat sanottu ivero ja suostunnat suoritettamat tammik. 1 pstä 1910 sitä ennen moimassaolleiden pe- rusteiden mukaan somelluttamalla niitä periaatteita, jotka säädetään 46 Iissä Ruotsin hallitusmuodossa m:lta 1772. Senaatti päätti julaista asetuk- sen asetuskokoelmassa julaistamaksi pelikorttisuostuntaa koskeman ase- tuksen, joka on yhtäpitämä edus- kunnan päätösten kanssa, mutta toisen asetuksen suhteen miittasi jouluk. 22 pnä esittämäänsä mieli- piteeseen. Prokuraattori pani pöytäkirjaan mastalauseensa sen asetuksen jul- kaisemista mastaan, joka koskee palomiinan malmistamisesta suo ritettamaa meroa, mallasjuomain malmistamisesta maksettamaasuos- tuntameroa sekä leimasuostuntaa. Ministerineum ostolla ei ollut mitään sitä mastaan, että minis- terimaltiosihteeri esittelee ensimnai- nitun asian korkeimmassa paikas- sa, mutta sen sijaan on ministeri- neumosto katsonut, että jälkimäi- nen asia on hyljättämä. senaattori Markow ylennetty kenraaliluutnantiksi. Senaatin talousosaston mara- puheenjohtaja, armeijan jalkamä- keen kuuluma kenraalimajuri Mar- kom on mirka-ansioittensa tähden ylennetty kenraaliluutnantin ar- moon. 5lamreeri A. Rikbergin asetta- miuen syytteeseen. Senaatti on päättänyt tehdä kdrkeimpaan paikkaan esityksen kam- reeri A. Rikbergin asettamisesta syytteeseen hänen marmentamises- ta kieltäytymisensä tähden sekä hä- nen pidättämisestään miran toi- mituksesta siksi kunnes asia on päätetty. Zlrm. käskykirje papiston Palk- kojen uudestaan järjestä,ni- seksi. Senaatissa on esitetty arm. käsky senaatille laatia Suomen eduskunnalle aikanaan annetta- maksi ehdotus arm. esitykseksi pa- piston palkkauksen uudestaan jär- jestämiseksi maan emankelis-lute- rilaisissa seurakunnissa. Senaatti päätti lykätä asian papiston palkkauksen uudestaan järjestämistä käsittelemään asetet- tuun komiteaan. Muutokset säästöpankkiasetuk- seen. Senaatti on päättänyt lausun- nosjaan puoltaa eduskunnan ano musta muutoksien tekemisestä sääs- töpankeista annetun asetuksen en- simaiseen pykälään. Eläinlääketieteellisen labora torion määrärahan korotta- niinen. Senaatti on korottanut lääkin- Mallituksen esityksestä eläinlääke- tieteellisen laboratorion määrä- rahan 14,000 mklla tuberkeli- ja inuitte" seerumien ma' "taruis ta ien eläinlääketl^eellisi'" Pennanen Pekka, maanmiljelijä Kesälahti. Peltonen Erkki, kansakoulun opet- taja, Sturmes. Eno, Ilomantsi, Kotvero. Seurakuntaan muuttanut 86 m. 28 n. Poismuuttanut 68 m. 71 n. Mihittiin 45 paria. Amioliittoja purkautui 26 mie- hen ja 22 maimon kuolemalla. Muoden lopussa oli mäkiluku Alhainen Malfrid Iisakki, pien- ^^9 henkeä, miljelijä, Kitee. Luterilaisuuteen kääntyi 8 hen- Rautapää, H. M. esittelijäsih- .. teeri, Helsinki. I Tulirokkoon kuoli 49 lasta. Terä Anna Margareetta, käsit.' Lamantautiin kuoli 4 heukeä. opett. rouma. Kontiolahti. Vi u r m e k s e n seurakunnassa: Syntyneitä: 121 m. 121 n. yht. 242 sekä 7 kuolleena syntynyttä, joista kaikista 9 armotonta. Kuolleita 06 m. 89 n. yht. 155. - H. Ehtoolliselle laskettu 93 p. 116 t. yht. 209 lasta. Amioliittoon kuulutettu 74 paria. Amioliittoon mihitty 71 paria. Amioliiittoja purkautunut mie- hen kuolemalla 24 ja maimon kuolemalla 19. Sisäänmuuttanut 62 m. 78 n. yht. 140. Poismuuttanut 67 m. 92 n. yht. 159. Seurakunnan mäkiluku lisään- tynyt 50 m. ja 19 n. yht. 69 henkeä, ja oli se muoden lopulla erityisesti kirkonkirjoista laskettuna 4576 m. ja 4594 n. yht. 9170 henkeä. Nurmes—Juuka—Rauta- loaara. Kronqmist Efraim, maalari, Nurmes. Turunen Olli, maanm., Mal- timo. Kurkinen Semeri, työmies. Joen- suu. Kitee. Turunen, Mimmi, torpantyttö, Tohmajärmi. Koponen, Albin, lemyseppä, Pie- lisjärmi. Sainio, I. M., sokerileipuri. Joensuu. Märtsilä. Lonkainen, Matti, torppari, Toh- majärmi. Toimari, Antti, maihdemies, Märtsilä. Turunen, Mimmi, torpantyttö, Tohmajärmi. Joensuu. Kurkinen, Semeri, työmies, Luo- pioinen. Sainio, I. M., sokerileipuri, Joensuu. Lastu, A., kansakoulunopettaja, Kaami. Tohmajättvi. Hakkarainen Tohmajärmi Juho. /C* maanm., Kon- Yleisiä uutisia. Suomen asiat ministerinen- mostossa. Pietari, jouluk. 29 p. Ministerineumoston käsiteltämä- itä omat olleet seuraamat asiat: 1) senaatin esitys suostunnoista m. 1910; 2) senaatin lausunto eduskun- nan alamaisen kirjelmän johdos ta, joka koskee maltiomaraston tilaa. .'iräis^cn p .ft- * wir »jätin. oikeuttanut maan .... pysyttämään mirois- jaan .^itkien poliisilaitoksissa nyky'.,m palmelemat ylimääräiset poliisimiehet. Zahaamattomasta puutawa- rasta suoritettawat sahaus- maksut. Senaatti on lykännyt malio- kuntaan, johon kuulumat senaat- torit Hedlund. Kraatz ja Berg kysymyksen sahaamattomista puu- tamaroista suoritettamasta tullis- ta ja päättänyt alistaa korkeirn- paan paikkaan, että tähänastiset tullimaksut olisi pysytettämät moi- massa kunnes senaatti on laati- nut ehdotuksensa. Tuomon kaupunki- ja maalais- kuntain keskuslainakassa o. y:n makina:'/^' naatti r kimen. .en I., maanm., Pälki- 'stamieheksi on se- inyt I. K. Paasi- Kausannäyttämön waltioapu. Senaatti on myöntänyt Kan- san Näyttämö o. y:lle perustamis- kustannusten kormaamisekst 6,000 mkn maltioamustuksen kerta kaik- kiaan. Hylätty apuraha-auomus taide- opintojen harjoittamistawar- ten. Senaatti on hylännyt fik. maist. O. Mannisen anomutsen saada 4,000 mkn apurahan taideopinto- ien harjoittamista marten Jta- liassa ja Kreikassa. Uudet wcnäläisct postimerkit ulkomaista kirjeenvaihtoa Marten. Seuraama ..tiedonanto" on mii- me maalisk. 27 pnä annettu pos- titoimistoille: ..Keisarikunnan posti- ja len- nätinlaitoksen ylihallituksen tiedon- annon mukaan on uusia 1, 2, 4, 7, 10, 25, 50 79 kopeekan armoi- sia postimerkkejä annettu rinnan samanarmoisten käytännössä ole- mien postimaksumerkkien kanssa käytettämäksi postilähetyksiä sran- keeratessa tammik. 14 päimään 1910, jonka jälkeen ennen moi- massa olleet mainitunarmoiset postimerkit tulemat postilähetys- ten srankeeraukseen kekmottomiksi joka täten yleisön tietoon saate- taan". Tätä tiedonantoa, mikäli N. Pr. tietää, ei ole ilmoitettu ylei- sölle sanomalehdissä. Niinikään eimät postitoimistot ole saaneet osotusta siitä kuinka on menetellä- mä manhoja postimerkkejä uusiin maihdettaessa. Onpa postitoimis- tot kieltäytyneetkin maihtoa teke- mästä. 5iiihtelyswaara. Kukkonen, Juho, maanm. Kon- tiolahti. Nenonen Juho, maanm., Pälki- järmi. Kiwi Jaakko, toimittaja, Ktio- pio. 5!unsjärwi. Kettunen Juho Heikki, maanm., Kuusjärmi. Kiwi Jaakko, toimittaja, Kuo- pio. Kukkonen Juho, maanm., Kon- tiolahti. Pielisjärvi, tiolahti. 9kurmes, Kon- Saarelainen Pekka, maanm., Pielisjärmi, Koli. Terä Attna Aiargareetta, käsi- työnopettajan rouma. Kontiolahti. Alhainen Iisakki, pienmiljelijä, Kitee. Liperi, Knnsjärtvi, Polwi- järwi. Pie- Kolkki Emanuel, pastori, lisjärmi. Piipponen Mauno Gustaf, kaup- pias, Joensuu. Rautapää Hugo Malentin, la- kit. tohtori, Helsinki. Kitee, Rääkkylä, Kesälahti. Alhainen Malfrid Iisakki, pien- miljelijä, Kitee. Piipponen, Mauno Gustaf, kaup pias. Joensuu. Rautapää, Hugo Malentin, laki tieteen tohtori, Helsinki. Ilomantsin kirkonkylä. R., kelloseppä. I- Hänninen, '' Ilomantsi, j Sainio, I ; Joensuu, i Kurkinen Semeri, työmies, Luo- ' pioinen. M., sokerileipuri. Pielisjärmen seurakun- nassa: Syntyi 412, joista 225 m. ja 187 n. Näistä amiottomia 22. Kuolleena syntyi 15. Kaksosia 4 paria. Kuoli 261, joista 137 m. ;a 124 n., alle 10 muoden kuollei- ta 86. Seurakuntaan muutti 256,jois- ta 130 m. ja 126 n. Seurakunnasta muutti 151 joista 68 m. 83 n. Amioliittoon kuulutettiin 147 ja mihittiin 135 paria. Amioliittoja laukesi 84, joista 47 miehen ja 37 maimon kuoleman kautta. Manhin kuolleista oli kylän- loppulaisen Niilo Kokon leski Kaisa Ryynänen, joka eli 91 muo- den manhaksi. Seurakunnan mäkiluku lisään- tyi miime muodella 256 hengellä, joista 150 m. ja 106 n. Seurakunnan koko mäkiluku on 12,944 henkeä. Liperin seurakunnassa: Syntynyt 147 m. 144 n. yht. 291 sekä kuolleena syntyneitä 2 p. 2 t. yht. 4. Zlmiottomia 7 p. 5 t. yht. 12. Kuollut 77 m. 82 n. yht. 159, manhin mies 85 ja nainen 88 muotta. Seurakuntaan muuttanut 51 m. 71 n. yht. 123. Poismuuttanut 101 m. 87 n. yht. 188. Amioliittoon solmittu 53, kuo leman kautta purkaantunut 48. Mäkiluku lisääntynyt 20 m. 47 n. yht. 65 ja on seurakunnan koko mäkiluku 4415 m. 4482 n. yht. 8897 henkeä. I u u' a n seurakunnassa: Syntyneitä 188 m. 155 n. yht 343, niissä kaksosia 12 ja ulkona amioliitosta 8 m. 5 n. yht. 13. Kuolleita 115 m. 120 n. yht. 235. Ulosmuuttaneita 92 m. 103 n yht. 195- Sisäänmuuttaneita 77 m. 79 n. yht. 156. Mäkiluku mähentynyt 14 m 34 n. yht. 48. Rääkkylän seurakunnass a Syntynyt 122 m. ja 123 n yht. 245. Mistä oli kuolleena syntyneitä i m. ja 5 n. yht. 12 Amiottomia lapsia oli 7 m. 3 eli yht. 10, s. o. 4 pros. synty neistä. Kuollut 80 m. ja 66 n. yht. 146 kuollutta. Kuolleista oli manhin mies talollisen isäPaamo Mustonen Raasimaaran kylästä joka oli saamuttanut 81 m. 10 kk. ja 3 p. ijän. Kuolleista mar moista oli manhin talollisen leski Maria Ikonen Menturin kylästä Hän kuoli 81 w. 2 kk. 5 pmän isässä. Lisäys syntyneitten kautta on 42 m. ja 57 n. eli syntyneitä 99 henkeä enempi kuin kuolleita. Zlmioliittoja on purkautunut miehen kuoleman kautta 22 ja maimon 16 yht. 37. Mihitty on 46 pariskuntaa, joten amioparien lisäys on 9. Seurakuntaan on muuttanut ! Koponen Albin, lemyseppä, m. ja 43 n. yht. - 7 henkeä, lisjärmi. Matti, torppari,' 0 " 1 Pielisjärtvi. Lonkainen, i Tohmajärmi. j Tikkanen, Kontiolahti. t ta Paamo, Wäkiluwnn muutoksia w. 1909. Joensuusta ja likitienoolta. Ehdokaslistoja. Kuopion läänin itäisen maali- piirin keskuslautakunnalle on jä- tetty seuraamat ehdokaslistat: Ilomantsi. Talas, Onni, lakitieteen tohtori, Helsinki. kreikanuskosta kääntyneitä m. ja 1 n. sekä baptisteis- 1 n. vuusevvä I Seurakunnasta on pois muut- tanut 59 m. ja 64 n. eli yht. 123 henkeä. Pois muuttaneita on 25 m. ja 21 n. eli yhteensä 46 henkeä enmpi kuin sisään- muuttaneita. Seurakunnan mäkiluku on enen- ; tynyt 17 m. 36 n. eli 53 hen- Joensuun seurakunnassa:' gellä ja on muoden lopussa 6664 ^Syntyneitä 71 m. 68 n., yht. 138.' henkeä. ! Kuolleita 30 m. 19 n., yht. 49. ^ iSeurakuntaan muuttanut 19 m.! Kiihtelysmaaran seura- 205 n., yht. 395. Poismuuttanut kunnassa: ^ 161 m. 151 n., yht. 312. Mi- i Syntyi 101 m. 93 n. yht. 194 i hittiin 31 paria. Mäkiluku li- h., amiottomia 17 h. ' sääntynyt 70 m. 103 n., yht. j Kuoli 59 m. 76 n. yht. 135 h., ! 173. Muoden kuluessa oli mäki- manhin kuolleista miehistä 82 w. luku 2183 m. 2261 n., yht. 4444 naisista 91 w. ■ henkeä. ! Seurakuntaan muutti 82 m. - Ilomantsin seurakunnassa ,72 n. yht. 154 h. oli m. 1909 seuraamat mäkilumun' Seurakunnasta muutti 72 m. muutokset: 83 n. yht. 155 h. Syntyneitä 127 m. 120 n. yht, : Amioliittoon mihittiin 47 paria. 247, joista kaksoisia 4 ja amiotto- Amioliittoja purkaantui miehen mia 7. kuoleman kautta 17, maimon kuo- Kuolleita 102 m. 119 n. yht. leman kautta 16 yht. 33. 221. Manhin kuolleista oli 84 Mäkiluku lisääntyi 58 hen- muotta. gellä. Koululaitos. Joensuun suomalaisen klassilli- en lyseon maantiedon, luonnon- nonhistorian ja kaunokirjoituksen Älleganmirka on hakijain puut- teessä julistettu uudelleen haetta- maksi 56 päimän kuluessa lukien >oulukuun 22 päimästä. Qikaisuwaatimukset waaliluet- teloihin. Läänin kumernööri on antamil- aan päätöksillä hymäksynyt ne oikaisumaatimukset maaliluetteloi- sin, joita m. m. omat tehneet maramaamittari K. F. Paqmalen ekä maalari Juho Maisto ja hä nen maimonsa Hanna Mäistö, Joensuun kaupungista sekä mää- rännyt että heidän nimensä on otettamat maali luetteloon. Sitä mastoin on läänin kumernööri hy- annyt ne oikaisumaatimukset maa- liluetteloita mastaan, joita m. m. on tehnyt työmies Johan Tamid Räsänen, Joensuun kaupungista. Tulirokkoon kuollut. Joulunpyhinä on täällä kau pungissa ilmestynyt kolmessa suku- 'aisperheessä, jotka omat seurus- telleet keskenään, lapsiin tulirokkoa, yhteensä seitsemän tapausta, joista !olme on jo päättynyt kuolemalla. Kahta sairaana olemaa hoidetaan 'aupungin kuumesairaalassa ja aksi parantunutta on päästetty oteihinsa, joissa on toimeenpan- tn perinpohjainen puhdistus. Konkurssihuutokaupassa mf._ 29 p. teli kauppias William Otsakorpi Miipurista korkeimman 1 tarjouksen 17,300 mk. leipuri Juho ' Pitkäsen omistamasta talosta N:o \ 1 tämän kaupungin 22 korttelissa, ! manhemman asemapiirroksen mu- kaan. Uusia postitoimistoja. Tammik. 1 pnä amataan seu- raama uusi postiasema: Nun- nanlahden kylään Juuan pitäjässä Kuopion läänissä. Kemien postitoimituksen nimeksi tulee Tohmajärmi. Tohmajärmen rautat.-aseman postitoimitus mer- kitään: Tohmajärmi As. Perheuutisia. Amioliittoon mihittiin täällä Joensuussa mk. 31 pnä neiti Hanna Keijonen ja soittotaiteilija Onni Maris, sekä tk. 1 pnä neiti Anna Leskinen ja kaupanhoitaja Matti. Lanlpön ja Helsingissä neiti Anna Johansson ja kirjaltaja Hektor Autere. Sunnuntaina tk. 2 pnä mihittiin amioliittoon morsiamen kodissa Tohmajärmen Lampelassa opetta- S jatar neiti Hilme Anna Koimisto ja kansakoulunopettaja Kustaa F. Kataisto. Pohjois-Karjalan Maanwilje- lysseuran Johtokunnan ko- konkscSsa ivk. pnä, oli käsiteltämänä m. m. 'euraamia asioita: 1) Maanmiljelyshallitukselta oli saapunut kirjelmä, jossa maadi- taan Johtokuntaa ensi tilassa Maanmiljelyshallitukselle lähettä- mään tarkka sielmitys siitä, mistä seuran miime syyskokouksessa ta- pahtunut Johtokunnan jäsenten < irtisanominen oikeastaan oli ai- heutunut, sekä ilmotus siitä, ketkä henkilöt omat seuran johdossa muo- den 1910 alusta. Samalla oli M.- hallitus ilmottanut, ettei se enneit kuin tieto miime mainitusta saa puu Maanmiljelyshallitukselle, kat so moimansa antaa maksumää- räyksiä seuralle myönnettyjen mal- tioapurahojen suorittamiseksi m. 1910 ensimäiseltä neljännekseltä. Tämän johdosta laaditttin nyt kirjelmä Maanmiljelyshallitukselle, jossa senjälkeen kun oli pääpiir- teissään tehty selmää mirkailija- asian maiheista ja siitä päätökses- tä mikä syyskokouksessa oli tehty, ilmoitetaan, asian myöhemmistä maiheista seuraamaa: Kun syyskokouksessa läsnä ol- teet Johtokunnan jäsenet päätöksen mirkailijaasiassa tehtyä olimat huo- manneet, ei moineensa ehkäistä tätä heidän mielestään seuran toi- minnalla marsin suurta tuho.r tuottamaa päätöstä, ja kun edr?- > tajisto tämän päätöksen kantta i ii | tuominnut kelmottomaksi sen iär- ' jestelmän, jonka mukaan he tähän , asti olimat Johtokunnan jäseninä | toimineet, ja jonka he edelleen pi- ; timät parhaana, ja enimmän tar- koitustaan mastaamana, niin he } katsoimat mahdottomaksi pysyä pi- | tempään seuran asiain johdossa , ja ilmoittimat luopumansa johto- kunnan jäsenyydestä seuran ensi ■ kemätkokouk>essa. Tähän heidän kä- i sityskantaansa omat jälkeenpäin ; yhtyneet jäsenet O. Hirmonen, tä- > män muoden lopussa eroon U. ! Maris, ensi muoden alussa toi- j meen astuma O. Puhakka ja ma- rajäsen I. Cederberg, jotka kaikki m. k. 29 p. pidetyssä johtokunnan kokouksessa ilmoittimat eroamansa ensi kemätkokouksessa. Jäljellä ole- mat johtokunnan jäsenet A. Mou- tilainen ja ensi muoden alussa meen astuma H. Nuutinen eimäi^ ole olleet läsnä kummassakaan kokouksessa, joten heidän kantansa asiassa on toistaiseksi tuntematon. Tämän muoden lopussa eroama jäsen emäntä G. Maris on ilmoit- tanut olemansa asiassa edellämai- nitulla komitean mähemmistön kannalla. SNinkuin edellisestä käy selmille, on asiain tila siis tätä nykyä sel- lainen että entinen johtokunta hoi- taa seuran asioita ensi maaliskuun aikana pidettämään kemätkokouk- seen astt ja että silloin eroamien sijalle malitaan uudet jäsenet joh- tokuntaan. 2) Päätettiin myöntää niille seuran rvirkailijoille, jotka halua-