H:o 114 — 1910. EAI KV. Maanantai.- a Lokakuin 3 i.-ä ■ *. Oulun Osuuskaupan r.i. Jäsenet kutsutaan varsinaiseen syyskokouk seen, joka pidetään lokakuun 9 p:nä kello 2 j. pp. Työväenyhdistyksen juhlasalissa. Kokouksessa tulee käsiteltäväksi paitsi sääntöjen 24 §:ssä mainitut asiat apulainarahaston s?.äntöehdoi- tus, Pateniemen ja Salon haarakaup- pojen jauhonmyynti, valitaan piiri- kokoukseen edustajat sekä keskus tellaan maidonhinnan korottamisesta. Oulu, 28 p:nä syysk. 1910. Hallinto. ONM il:nen lähtee tästä päivästä alkaen Oulusta Hailuotoon joka arkipäivä kello puoli 2 j. pp, Palvelia saa heti paikan Uusikatu 38. Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa tiin »vuorossa eroamat talollinen Juu- so Soronen ja mökkiläinen Juho Krop- su uudelleen. Haukiputaan kylän ulkometsähoito- johtokuntaan malittiin muorossa eroa- main Matti Isojämsän ja Matti Markuksen sijalle talolliset Mikko Si- pola ja Pekka Uusitalo. Kellonkylän samallaiseen johtokuntaan malittiin muorossa eroamat talolliset Jaakko Pietilä ja Jaakko Annala uudelleen. Tuleman muoden kunnallistaksoitus- ta toimittamaan määrättiin kunnallis- lautakunta, johon lisäjäseniksi tätä tar- koitusta marten malittiin talolliset Heikki Ollila, Heikki Mänttilä, Pekka Uusitalo, Juho Pikkuhookana, Heikki Raappana-Kiuttu, Heikki Juhonp. Ha- lonen ja Pekka Manninen, mökkiläiset ja työmiehet Juho Toppi, Juho Sa- lonsaari, Juho Efraiminp. Mettomaa- ra, Aukusti Laurinp. Jämsä ja Juho Koukkula, kauppias Antti Silander ja konttoristi Kustu Hyry. Tuleman muoden taksoituksesta ehkä tehtämiä muistutuksia tarkastamaan ja ratkaisemaan asetettiin tutkijalautakun- ta, joiden jäseniksi malittiin taksoitus- lautakunnasta talolliset Aukusti Runtti ja Simuna Alakiuttu sekä mökkiläiset Juho Mettomaara ja Aukusti Jämsä. Muiksi jäseniksi malittiin talolliset Alfred Tynnyrimäki, Mikko Sipola, Matti Markus, Jaakko Annala, Juho Jnkilä-Meriläinen ja Lauri Kokkare, mökkiläiset Kalle Huhtala, Matti Ma- tinp. Pietilä, Kalle Mettomaara ja Kustu Penttilä, kansak. opettaja Jaak ko Jussila ja kauppias Isak Kauppi. — Taksoitus- ja tutkijalautakunnan jäsenten palkaksi määrättiin 1 mk. 50 p. päimältä. Miime kuntakokouksessa malittu ko- mitea esitti laatimansa piirustusluon- noksen Putaan kansakoulutalon laajen- nusta marten, jonka luonnoksen kunta- kokous hymäksyi ja antoi rakennusmes- tari Heikki Uusitalon tehtämäksi laatia senmukaiset täydelliset piirustukset tar- koitusta marten, jonka jälkeen niille haetaan asianomainen mahmistus. Kansakoulujohtokunnan tehtämäksi mää- rättiin laatia ehdotus rakennustoimen- piteistä ja siitä, millä lamalla olisi »varoja hankittama tarkoitusta marten. Muokralautakunnan puheenjohtajien palkaksi katselmustilaisuuksissa määrät- tiin 5 mk. päimältä ja säädetty kyyti- raha. Sipolan talon luona oleman maan- ten sillan uudestaan rakennusasia jä- lettiin kunnallislautakunnan harkinnas ta riippumaksi, joka saa menetellä tar- pe?n mukaisesti. Onkamon kylän maantietä päätettiin rumeta kuntoon panemaan ja määrät- tiin tarkoitusta marten tänä syksynä käytettämäksi noin 1,000 markkaa. Korjaustyötä johtamaan ja malmo- maan määrättiin talollinen Mikko Si- pola ja Jaakko Mettomaara. Tästä aiheutuma menoerä määrättiin otetta- maksi tuleman muoden meno- ja tulo- armioon ja annettiin kunnallislauta- kunnalle maltuus tarmittaessa lainata marat tarkoitusta marten. — Käsityökoulu Haukiputaalle. Mfityifestä alotteesta tulee Hankipu- taalle ensi talmena työskentelemään naiskäsityökoulu. jota tarkoitusta mar- len kunta on myöntänyt mapaasti huoneet ja lämmön Simppulan mai- maistalorakennukfesta. Koulussa tule- :vat opettajina työskentelemään neidit Esteri Halttu Haukiputaalta ja E l i n a N l i o j a Romaniemeltä. On- nea yritykselle! — Paawolan Tikkalan kansa- koulun wihkiäiset olimat eilen klo 2. Saapumilla oli yleisöä niin paljon, kuin suojiin mahtui. Mihkijäispuheen piti asianomainen piiritarkastaja maisteri O. Rauhamaa, käsitellen kan- sakoulun tehtämää yleensä ja kansa- kouluasian edistystä Pohjolassa mii- meisten kymmenen muoden aikana. Seurakunnan kirkkoherra oli myös lu- pautunut puhujaksi, mutta ei saapunut. Tilaisuuteen tuli johtokunnan esimie- heltä isännöitsijä Sfc Armolalta ja hä nen roumaltaan lämmin termehdys- sähkösanoma, jossa muun muassa ilmoi- nettiin, että herra Armolan sairaus esti heitä juhlaan saapumasta, ja toi- mottiin, että koulusta tulisi kansallisen simistyksemme luja tuki. Oppilaita oli ilmoittautunut 47. — Mihannin kunnan kunta kokouksessa miime lauantaina malit- tiin kunnallislautakuntaan eroamismuo- rossa olemain jäsenten talolasten Ju- ho Pekurin ja Antti Lumiahon sijaan talokas Juho Ojaniemi ja talonpoika Jaako Mämmenaho sekä heidän mara- miehikseen talokas Mikko Maarala ja torppari Juho Paukkala. Taksoituslautakuntaan malittiin kun- nallislautakunta ja lisäjäseniksi Alpuan kylältä talokas Emil Jokimäki ja pals- tatilallinen Juho Pyörälä; Kormeu- kylältä talokas Herm. Harmaala ja torppari Robert Myllylä; ja Mihan- nin kylältä talokas Matti Honkakoski ja torppari Kalle Milminko. Tutkijalautakuntaan malittiin Al- puan kylältä talokkaat Esraim Klemet- ti, Emil Jokimäki ja Juho Lumiaho- Kormenkylältä talokas Herm. Har; maala, torpparit Juho Miljamaa ja Armi Tikkala: Mihannin kylältä ta- lokas Matti Honkakoski, torppari Ju- ho Junttila, poliisi Juuso Rautiainen. Kunnallisten tilien ja taloudellisen hallinnon tarkastajaksi eroamismuo- rossa oleman tarkastajan opettaja K. I. Kumajan sijaan malittiin talonpoi- ka Hannes Pekkala ja maralta Kalle Rantanen. Mihannin kansakoulun johtokuntaan eroamismuorossa olemain jäsenten rouma Hanna Hannilan ja talokkaan Juho Myllylän sijaan malittiin ase- mamiehen maimo Sosia Huhtala ja talokas Antti Kaurala; Kormenkylän kansakoulun johtokuntaan eroamismuo- rossa olemat talokkaat Adr. Pyöriä- saari ja Antti Lumiaho uudelleen. Lainajymästön johtokuntaan kolmen muoden ajaksi luettuna tuleman muo- den alusta, malittiin talokkaat Adrian Pyöriäsaari, Jaako Kankaala, Juho Rantanen, Sanherip Ukonaho ja Gab- riel Asunmaa. Määrättiin, että lainajymästön jy- mä- ja rahamarain hoitajan on kum- mankin annettama 1,000 mkan suurui- nen takaussitoumus heille uskottujen marojen hoidosta. Päätettiin, että lainajymästön jy- mälainain korot tältä muodelta peri- tään luonnossa ja pääoma, jos sen maksamia on, rahassa kruunun mero- hinnan mukaan. Keskusteltaessa kunnan maltuuston asettamisesta, olimat kaikki kokouksessa olijat yksimielisiä maltuuston tarpeel- lisuudesta, ehdottaen samalla, että maltuuston jäsenille määrättäisiin muo- sipalkka. Asia jäi seuraaman marsi- naisen kokouksen lopullisesti ratkaista- maksi. — Lämmityslaitokset Terwo- lan kirkkoon on saanut toimitetta- makseen toiminimi Kaarto & Karppi nen Oulusta. — Pyhäjoen kunnan tvarfinai sessa syyskokouksessa m. k. 26 pnä päätettiin seuraamista asioista: Ensin asetettiin kunnan mirkailijoita kolmen muoden ajaksi, nimit. kunnan kassamiehen ja lautakunnan esimiehen toimi, johon tuli malituksi Juho Kiis kilä uudelleen, kunnan kirjuriksi ja ko kouksen puheenjohtajaksi malittiin Kallo Mikkonen ja maralta insinööri A. San- taholma. Lautakunnan jäseniksi malittiin ensin Yppäriin Matti Pisilän sijalle Frans Karjaluoto ja L i m i g o n k y- l ä l l e Johan Pokelan sijalle Jaako Pokela nuorempi. Kansakoulun johtokuntaan malittiin Pohjankylän koululle pastori I. O. Castren uudelleen, samoin Aleksanteri Miirret uudelleen. Kunnan tilintarkastajista oli fr A. Rahkola eromuorossa ja malitnn uudel- leen. Holhouslautakuntaan malittiin Frans Halunen samoin uudelleen. Kunnan merotuslautakuntaan malit- tiin seuraamat lisäjäsenet: N p P ä r i n- kylästä: Antti Rekula, Kalle Park- konen ja Santeri Miirret: Etelän- kylästä: Juho Tiirinki; P o h j a n- kylästä: kauppias Eemil Pietilä ja infitiööri A. Santaholma; P a r h a- lahdelta: suutari Juho Tyypekin- oja; Limingokylältä: Janne Notkola ja Sansriit Takala manhempi ja P ir t t i k o s k e n k y l ä stä: Juho Jaakola ja F. Koskela. Tutkijalautakuntaan puheenjohtajaksi kruununnimismies K. S. Akerman, Julio Kiiskilä, Santeri Miirret, Pekka Juhonpoika Maijala, Janne Mattila, Pekka Alatalo ja Nantle Tirilä. Kihlakunnan lautamiesehdokkaiksiZp- pärinkylästä malittiin Matti Hautala, Juho Rekuka eli Muoti ja Matti Muikkula; Pohjankylän piiriin lautamies Aleksi Muotila, Mille Kittilä ja Aleksi Kiiskilä; Pirtti- kosken ja Limingonkylän pii- reihin Juho Samikangas, Johan Po- kela ja Heikki Sunila. Kansakoulunopettaja F. A. Rahkola pyysi, että kunta korottaisi hänen palk- kaansa 100 markalla. Kunta hylkäsi maatimuksen. Kunta päätti ensi kesäkaudeksi pyytää toista poliisia, syystä, että yksi käy liian mähäksi. Kunnan meroitusta marten toimi- tettiin muoden jymitys. Hinnat armioi- tiin seuraamaksi: rukiista tulo 6 jy- mää, hinnaksi 10 mkaa, ohrista tulo li jymää, hinta 8 mkaa, kaurasta tulo 4 jymää, hinta K mkaa, perunoista tulo 4 jymää, hinta 5 mkaa, yhden lehmän muositulo 100 mkaa, huoneesta muositulo 50 mkaa, kalamerkolle muo- situlo 5 mkaa. — Meroäyrin perustus määrättiin kolmen muoden ajaksi 100 markaksi. Oulaisten lääkärin anomuskirjelmä luettiin. Siinä hän ehdotti, että kunta korottaisi hänen palkkaansa. Anomus hyljättiin. Myöskin päätettiin Limingojankylän postipysäkkien anomusta puollustaa, sillä ne olimat pyytäneet postihallituk- selta 25 markan kormausta muodessa kullekin pysäkille. Limingojankylän tientekomelmolliset pyysimät kuntaa ryhtymään tehokkaisiin toimenpiteisiin yllämainitun kylän tien saattamisesta pitäjän tieksi ja jatkaa sitä Mihanin rajalle ja niin edelleen Mi- hännin asemalle saakka. Tämän tien on yllämainitut kyläläiset tehneet ja lailliseen kuntoonsa saattaneet, niin että ei ole enään kuin 5—6 kilometriä ra jalle. Rumetkaapa siis »vihantilaiset toimeen, jotta tie saataisiin oikein ylei- sön käytettämäksi. — Olipa jo aikakin rumeta hakemaan tietä yhteiseksi pitäjän tieksi, sillä kauan on sitä jo uneksittukin. Esko. — Kirje Haapajärwe!tä. Tässä olisi mähän mastinetta Kaiun N:o 99 oleman kirjoituksen johdosta, nimimerkille „Weitikka." Ensinnäkin yhdyn siinä „Weitikan" kanssa yhteen nnrteen, ihmettelemään, että Autionrannan ukkosissa on tapah- tunut niin suuri muutos, että nyt jo pitäisi olla se tulema kansakoulu joka talon seinäntakana tai jokaisella koto- naan, maikka ei ole mielä kuin noin majaa puoli muotta aikaa siitä kuin toimittimat sen rakennettamaksi kauas sydänmaan aamoille ja nyt se jo kel- paisi jokaisen kotia. Kiitos main sii- täkin edistysaskeleesta rantalaisille. Mutta mitä Meitikan kirjeen siihen osaan tulee, jossa hän mainitsee kou- lun ensimäisistä ja parhaista maati- joista tulleen mitä jyrkimpiä mastus- tajia, niin siinä kirjoittaja on kum- minkin enemmän kuin erehtynyt, eikä hän sitäpaitsi tunnu tietämän kysymyk- sessäolemasta koulunpaikasta juuri niin mitään. Ne juuri, joita kirjoittaja kumaa sepustuksessaan pahimmiksi kou- lun mastustajiksi, eimät katso tätä päimää eikä tätä muotta, maan kauas satojen muosien taa tulemaisuuteen. Että koulun paikka olisi katsottama ja asetettama keskelle kylää tai mainittua koulupiiriä aiman sille kohdalle, johon se jo yli kymmenen muotta sitten on piirijaossa määrätty, niin sepä se on- kin mainitun Autionrannan kansakoulu- piirin keskusta. Siihen se ei tule ke- nenkään yksityisen pyyteitten mukaan ja mielä lisäksi paikka on mäittelyn- alaisista paikoista halmin ja kaunein, ollen kolmen tien risteyksessä eikä niin- kuin „Weitikka" mäittää: „ kalleimman ja huonoimman paikan". ..Meitikan" kirjoituksen loppuosasta tahdon mielä sanasen mainita. Siinä hän näet kehoittaa hämittämään pois kaikki »pirunpesät ja miinaroumit". Paha on niistä mainita ja ikämä kär- siä, mutta parhaamme mukaan koetam- me hänen kehoituksensa panna käytän- töön siellä, missä pesiä ja roumeja tu- lemme hamaitsemaan, — mutta ehkä ne omatkin olleet ohimenemää laatua. Mutta sanon kuitenkin sinulle meli „Weitikka", että ota ensin malka omas- ta silmästäsi, ennenkuin ryhdyt raas- tamaan raiskaa meljesi silmästä ja elä hymä pata kattilaa nokea, yhtä musta kylki on kummallakin. Toiste lisää, jos tarmitaan. Mekkuli. — Kitkan ja Lilvon wälinen tnkkirantatie hetvosia säästämäs- sä. Poljon on jo tänäkin kesänä ehti- nyt säästää hemosia Kitkan—Liroon mälinen tukkirautatie, maikka se on niin lyhyen ajan ollut olemassa. Kesän ku- luessa on nimitt. sitä myöten ajeltu lähes 200,000 tukkia ja niin ollen, kuinka monta lyöntiä ja kirousta olisi- matkaan hemosraukat saaneet osakseen, jos asiat olisimat samalla kannalla kuin ennen, sillä ennen oli niiden ensin me- dettämä tukkeja kuimaa maata myöten, sitten 8 kilometrin taipaleen yli Li- moon, puoleksi »vastamaata tusinakau- palla kuormaan lastattuna 10 a 15 metrin pituisina. Jos ei silloin kuorma alkanut kulkea, saimat eläinraiskat usein osakseen ankaria lyöntejä tukkikangesta ja parhaassa tapauksessa rautakettin- gistäkin. Jos eimät kaikki ajajat olleet yhtä raakoja, niin suuret kuormat ja pitkä metomatka rääkkäsimät jalot eläi- met ennen pitkää maimasiksi. Eimät aja- tellet hemosen omistajat tai ajajat sil- loin, että heidän on kerran Luojansa edessä mastattama hoitoonsa uskotun eläimen käyttämisestä — onkos silloin kumma, jos eläinkin orjuudessaan jos- kus huokaa. Mutta nyt omat toki nykyajan kek- sinnöt saaneet niin paljon aikaan, että täälläkin on päästy näkemästä tuota ennen niin tamallista ja alituista eläin- rääkkäystä, maikka ei se mielä ole ai- man kokonaan päässyt loppumaan, sillä masta ensi kesänä saadaan maini- tulle rautatielle höyryhemot. Tähän asti on kolme pientä hemosmullikkaa kiskonut tuon yllämainitun puumäärän, maikka tosin pitkin raiteita. Jos hemonen möisi puhua, niin »varmaankin se lausuisi kiitoksensa niil- le, jotka rakennuttimat tuon niitä sääs- tämän rautatien. Hemosmiehet ne main kiroilemat, kun 200,000 tukkipuuta meni noin main helposti, ilman että he niistä penniäkään säästyimät, mutta niin säästyikin kymmeniä hemosia. Harmoin ja hitaasti saadaan täällä- päin parannuksia aikaan, mutta nyt on yllämainittu parannus sellainen, että se tulee tuntumaan huonompiosai- senkin kansan keskuudessa. Halla jos- kin tamallisia tuhojaan tekee, niin saa- daanhan leipäaineet puolta halmem- malla kuin nykyään. Rahdinmeto kyllä mähemmäksi käypi, mutta sitä enem- män saamat ukot hemosineen oman turpeensa eteen puskea. Nykyajan synkässä epätoimossa on yllämainittu rautatie edes mähän leh- tuna aineellisten etujemme parantami- seksi täällä hallaisilla perukoillamme. Ukko. — Karhu tuhotöitään tekemäs sä. Kuluneena kesänä, marsinkin kes- kikesän aikana on karhu kaatanut täal- lä Kuolajärmen Paloperällä useita lampaita. Otson tapasi t. k. 24 pnä muuan torvanmies Olli Lehtola, tul lessaan metsästä Sänkilehto-nimiseen autioon, mutta pyssy ei sattunut ole- maan latingissa, jotta hän olisi moi- nut otsoa termehtiä oikein kuninkaalle kuulumalla lamalla. Otus oli ollut iso ja hallakkamillanen. — Riihi paloi t. k. 23 päimää masten yöllä täällä Kuolajärmen Pa- loperällä torppari Olli Lehtolalta eloi- neen päimineen ja mikä mielä ikämin- tä, on mies köyhä, joten mahinko tun- tuu mielä suuremmalta. Asemasta Suomessa kirjoittaa St. Pet. Zeitungissa nimi- merkki —dm. seuraamaa: Eduskunnan yksimielinen kieltäyty- minen käsittelemästä lakiehdotuksia ei ollut yllätys — asiain tilaan katsoen muu ei ollut mahdollista. Mutta että maltiopäimät hylkäsimät ehdotuksen adressin lähettämisestä, se ei herätä kaikkialla myötätuntoa. Asioita hymästi tuntemalta tahol- ta (kirjoittajan harmennus) on mii- tattu, että nykyisissä olosuhteissa ala- mainen adressi olisi ollut parhaiten paikallaan. Suoranaisia syitä lukuun ottamatta olisi siitä ollut se suuri etu, että siten olisi Suomen asia pitkäksi aikaa tullut julkisuudessa, sekä koti- että ulkomailla, keskustelun alaiseksi kumoamattomien tosiasioin perustuksella. Menäjän lakiasäätämäin laitosten jä- senet, laajat kansankerrokset, sanoma- lehdet j. n. e. olisimat, ennakkoluu- loista huolimatta, joka tapauksessa saa- neet nähdä jotakin uutta adressista. Eikä manhojenkaan asioiden toista- minen olisi ollut mailla kaikkea maiku- tusta. Maltiopäimien mastaus näyttää muodollisuudelta, jota mastoin ala- mainen adressi olisi ollut omaperäinen maltioteko. Maltiopäimät omat nyt päättäneet työnsä ja niiden lopettaminen näyttää oleman odotettamissa. Hajoittaminen ei armattamasti siitäkään syystä tule tapahtumaan, koska silloin seuraisi uu- det maalit. Oikeistolaiset kyllä maa-" timat kiimaasti hajoittamista, ilman uusia maalia. Golos Moskmy sanoo miime tors- tain pääkirjoituksessaan, että Suomen eduskunnan päätös on uusi todistus suomalaisten politikoitsijain kypsymät- tömyydestä ja lyhytnäköisestä itsepin- taisuudesta, mikä on mahingoksi hei- dän omille eduilleen. Eduskunta on menet-llyt laittomasti kieltäytyessään noudattamasta yleismaltakunnallista lakia. Lehti elchottaa, että eduskunta hajotettaisiin, että kutsuttaisiin koolle uudet maltiopäimät käsittelemään sa- moja asioita kuin nykyisetkin »valtio- päimät, ja tällaista menettelytapaa olisi lehden mielestä jatkettama pitem- män ajan, joten eduskunta ei möisi hoitaa maan sisäisiä asioita. Silloin Suomen kansa huomaisi, mitä merkit see elää irrallaan Menäjästä ja sil- loin moitaisiin löytää ne miehet, jotka kykenemät malmomaan maan sisäisiä asioita, ja samalla myöskin huomioon- ottamaan yleismaltakunnalliset edut. Yleismaltakunnallisessa laissa mainitut asiat tulemat joka tapauksessa moimaan saatettamiksi mieläpä itse suomalaisten amulla. Mähemmän tärkeätä on, ta- pahtuuko se tänään, huomenna maiko masta muoden kuluttua. — Eduskunnan wastans hal litsijalle jätettiin ensin kenraaliku mernöörin kansliaan, joka torstaina toimitti sen senaattiin »venäjäksi kään- nettämäksi. Käännös lienee malmistu- nut perjantaina, jonka jälkeen mastaus palautettiin takaisin kenraalikumernöö- rin kansliaan. — Senaatin esittelyt eri toi- mituskuuuissa alkamat uudelleen säännöllisen muorottelunsa huomenna. Esittelypäiminä tulee olemaan tänä muonna tiistai, torstai ja perjantai. Keskimiikko on marattu jaostoistun- toja marten. — Lopullisia nimityksiä. Ken- raalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen metsäkonduktööri, sil. kand. A. M. Renmallin nimittämisestä Utsjoen hoitoalueen metsänhoitajaksi. — Koululaitos. Osittaista mir- kamapautta on myönnetty Oulun suo- malaisen klassillisen lyseon lehtorille M. Rosendalille, sijaisena pastori O. I. Heikel. — Suomen asiat. Muuan sak salainen lehti on saanut Pietarista tiedon, että pääministeri Stolypinin piti matkustaa Friedbergiin miime tors- taina neumottelemaan tsaarin kanssa Suomen asiasta. — Keisariperhe Friedbergissä. M. k. 26 p:nä kämi tsaari neljän tyt- tärensä ja Hessenin suurherttuaparin kera automobiilillä Frankfurtissa. Kor keat mieraat kämimät katsomassa Eläin- tarhaa, jonnekka tilaisuutta marten oli lähetetty paljon volisimirkamiehiä. Eläintarhassa »vangittiin eräs epäilyt- sen alainen henkilö. Lauantaina kämimät keisaripari ja suurherttuapari y. m. korkeat henkilöt Nauheimin tenniskentällä. Naiset kat- selimat staarin ja suurherttuan peliä tennistreenarin kanssa. Keisarinna ku- lelettiin työntötuolissa. PifPu uutisia. — Henkittmknutnsosakeyhtiö „Tala- man" asiamiehenä toimii Oulussa pankin- johtaja W. Huhanantti. — Hartvinainen kaupungin katselija. Eilistä päimää »vasten yöllä tuli jänis- pupu kaupungista päin puusilloille mennäk- seen tietysti joen yli kuten muutkin kulkijat. Sillanmahdin ivastaan tultua näki se kui- tenkin parhaaksi palata takaisin kaupunkiin. Uteliaisuusko lienee jänön kaupunkimatkoille saattanut. — Äänten jakautuminen adressiasias sa. Senjälkeen kun adressiehdotus oli edus- kunnassa lippuäänestyksellä kumottu, koetti- »vat edustajat päästä selmille siitä, miten äänet jakaantuiivan eri ryhmissä. Laskelma, joka tuntui luotettamimmalta oli seuraama: Adressin puolesta äänesti: suom. puol. kuulumia.... 4(1 nuorsuomalaisia 12 »naalaisliiton enemmistö, . .12 sosialisteja.... . . . . U> Ahteensä 88 Adressiehdolusta mastaan taas äänesti: nuorsuomalaisia 13 maalaisliittolaisia 5 ruotsal. kansanpuolue . , . .25 sosialisteja.... . . . . «»1 Ahteensä 104 Kuten tästä näkyy, hajaantuiivat kaikkien »nuitten puolueitten äänet paitsi ruotsalais- ja suomalaisen puolueen. Jos ottaa huomioon yksinomaan ei-sosia- listien äänet, annettiin adressin puolesta C>4 ääntä ja »vastaan 43 ääntä. Ruotsikkojen joukossa kuuluu alkuaan ol leen adressin puolustajaa. Sosialisteissa oli niitä ollut 31. Näkyuvät nopeasti kelk kansa kääntäneen. — Tuomen merimieslähetyksen 35 tvnotisjnhla. Miime parjantaina oli ku lunut 3;"> »vuotta siitä kuin Suomen »neri- mieslähetys perustettiin. — Latoja filosofian tohtorina. Toisella »viikolla mihittiin Berlinin silososisessa ti.e- dekunnassa latoja Ha»»s Hinke silososian tohtoriksi. Hänellä on paikka „Teutsche Taqeszeittmgin" kirjapainossa. Wäitöskir- jansa niini oli: „Työntekijäin »valinta ja si- joittaminen kirjapainotyöhön latoinakonei- den laatuun nähden." Tri Hinke on ollut latojana monet muodet. Käytettyäää kaikki »vapaat hetkensä lukeiniseen otti hän »v. ylioppilastutkinnon ja sen jälestä on hän jatkanut opintojaan berlinin yliopistossa kuitenkin sa»nalla ollen konelarojana. Työn- antajansa on salli»»ut hänelle muutaman päiivän mapauden joka »viikko, joten hän on ollut tilaisuudessa seuraamaan luennoita. Muualta Suomesta. — Purjelaiiva uponnut. W. k. 22 päilvän illalla törmäsi mirolai- nen 2-mastoinen kaljaasi „Polaris" Lamansaaren länsirannikolla meden alaiselle karille ja upposi. Laimamäki pelastui miime hetkellä. Alus oli ma- kuuttamaton. * Miime torstai-iltana ajoi karille Json-Kalastajan saariryhmässä norja- lainen höyrylaima ..Breifond" Sta- mangerista. Laiiva sai ankaran muo- don, »nutta kuitenkin sen pelastamises- ta on toitvoa. — Hansjärtven nimismies Pi dätetty tviranteosta. Miime kes- kuviikko aamuna sai Hausjärmen pii rin nimismies M. Hurme mirkakäskyn saapua kenraalikumern öörinkansliaan erityisiä kuulusteluja marten. Sen jälkeen ei niinismies Hurmetta ole nähty. Mikäli „Hämeen Sanomille" on kerrottu, on nimismies Hurme pu- helimitse ilmoittanut kotiinsa Riihi- mäelle, että hänet on pidätetty miran- toimituksesta ja että hänen suhteensa tullaan toimeenpanemaan erityisiä kuu- lusteluja. Kuulustelut lienelvät yh- teydessä Maria Ostroumomin etsimis- määräyksen kanssa. Perjantai-iltaan mennessä ei nimis- mies Hurme ollut mielä saapunut Rii- hi»näelle. — Suuri lahjoitus. Cygnaeus- juhlan johdosta on Werner Söder- ström Osakeyhtiö päättänyt mähäma- raisille kansakouluille, jotka haluamat perustaa lasten kirjaston, lahjoittaa 100 kappaletta 50 mkn armoisia las- tenkirjakokoelmia. — Helsingin eläintarhassa tnonnottain raiskattua tyttöä hoi detaan edelleen Marian sairaalassa, missä hänet on jo kahdesti leikattu. Miime päiminä on lapsi ollut kuu- meessa ja hymin heikko. — Luotfipäällikön matkat. „Syd-Österbottenin" toimituksesta on „Bj. Tidningille" ilmoitettu, että kai- kesta päättäen eimät luotfipäällikön matkat ole pelkkiä tarkastusmatkoja, ivaan on luotsien selitys, että he tule- mat eroamaan, jos luotsilaitos aliste- taan Menäjän ministerin alaiseksi, askaroinut luotfipäällikön mielessä. Kristiinankaupungin seudun luotseille on emersti Samsonoff esittänyt, että luotsit pysymällä päätöksessään, kiiruh- tamat omaa, maansa ja ulkomaiden mahinkoa. Kun H. Majesteettinsa puheille päästessään oli luotsipäällikkö kerran ilmoittanut luotsien eroamis- uhkauksesta, ei H. M. ollut »voinut hymäksyä luotsien päätöstä. Luotsi- päällikkö on esittänyt edelleen, että päätöksen olimat epäilemättä aiheutta neet kiertelemät kiihoittajat, mäite, jon- ka luotsit kielsimät. Kun luotsipääl- likkö huomautti, että sanomalehdet pu- humat paljon perättömiä, mastasi yksi luotseista, että jos puoletkin siitä mitä oli kirjoitettu oli totta, on tarpeeksi syytä eroamiseen. Lopuksi pyysi hra S. luotseja perusteellisesti tekemään selkoa, miksi he eimät moi jäädä toi- meensa, jos luotsilaitos tulee merimi- nisterin alaiseksi. Kristiinankaupungin seudun luotsit tulematkin kirjallisesti esittämään syynsä. — „Alkoholimyrkytykseen" kuollut Poika. W. k. 24 pnä kuol- leen Otto Kenraalin ruumiinamauksessa on käynyt selmille, että kuoleman syy- nä on ollut lähinnä äkillinen keuhko- tulehdus, jonka hän nähtälvästi oli saanut juopumuksen johdosta horrok- sissa ollessaan. Poika oli ollut nuo- resta ijästään huolimatta jo ^ymin kärkäs »väkijuomiin. Jahti „Hilda", jossa poikanen »väkijuomia nautti, ei ole mielä palannut Helsinkiin eikä niinmuodoin ole mielä moitu tamata niitä henkilöitä, jotka hänelle mäkijuo- mia antoimat. — Ryöstö. Miime miikon tors- taina klo li pänvällä, kun Joutsenon kirkonkylässä asuma 69 muotias tilal- linen Tahmo Pätiälä meni riihtänsä lämmittämään, saapui riiheen kaksi tuntematonta miestä, jotka, lyötyään manhuksen tajuttomaksi, ryöstimät hä- neltä yli 4,000 mkaa ja kultakellon. — Miipurista on lähetetty etsimiä poliisia rosmoja takaa-ajaman. Pätilän ryöiväykseen epäiltynä man- gittiin miime perjantaina Penttilän kylässä 17-muotias Viktor Heikkilä Lapmedeltä. Hän kieltää kuitenkin jyrkästi osallisuutensa ryömäykseen. Joutsenossakin on mangittu samasta syystä muuan mies. — Puolukoita on tämän syksyn kuluessa »viety Maasasta ulkomaille noin 100,000 markan armosta. ^enkimaklmtns- yhtiö Salaina on laskenut julkisuuteen henkiivakuu- tustaulustonja, jota laajoissa piireissä on odotettu suurella »nielenkiinnolla: — korkomakuutuksia, lastemvakuutuksia y. m. koskemat taulustot ilmestymät »vasta lähimlnässä tulemaisuudessa. Ansaitsee lyhyesti tehdä selkoa nyt il- mestyneen tauluston huomattamimmis- ta kohdista: Mitä ensin itse tauluihin tulee, pis- tää heti silmään, etlä taulustossa on ainoastaan kuusi taul»»a, joissa ylei- sölle tarjotaan kaikkia niitä erilaisia henkimakuutusmuotoja, »nihin meillä on totuttu. Kun tauluista kuitenkin jotkut jakaantumat eri osiin, on taulu- jen luku itse asiassa li. Taulut näyt- tämät muutoin oleman selmät ja sillä tamoin järjestetyt, että kuka tahansa niistä pääsee maikeudetta perille. Hy- mänä apuna omat tässä suhteessa ne lyhyet selostukset, jotka kunkin taulun alkuun oivat somitetut. Mennäksemme lähe»nmin eri tauluja tarkastamaan, huomaamme, että etusi- jalla niissä on n. s. yhdistetty henki- ja pääomarvakuutus. Se käsityskanta- han onkin nykyisin yleisesti »voitolle päässyt, että tälnä makuutustapa on edulliseinpi, kuin koko elin ijän suoritet- tamilla makuutusmaksuilla tehty henki- makuutus. Taulu I käsittää kertamaksumakuu- tuksen, joko siten että makuutussumma saadaan nostaa määräijässä kuole- »nantapauksen sattuessa ennemmikin — taikka ottamalla »vakuutus ainoastaan kuolemantapauksen maralta, jolloin kui- tenkin silloinkin »vakuutussumma saa- daan makuutetun täytettyä 90 muotta, jos hän niin kauan elää. Muutoin ker- tamaksuinen »vakuutustapa on kyllä edulliseksi katsottama jo senkin puolesta, että siinä ei makuutusmaksuista ole sen eneinpää huolehtimista ja kun moitto-