N» 162 — 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona heinäkuun 20 pmä K. S. R. Viinihappoja,, Sitruunahappoa, Salisyylihappoa, Etikkahappoa, Etikkaa, Etikkaesanesi'*, Bpriietikkaa, viinietikkaa, 2501 Pergamentti- ja vahapaperia, korkkia, hartsia"saatavana K.-S. Rohdoskaupassa. n<m maahan kulkeutumisen ja loivene misen estämiseksi sotilasku-ljetitksion kautta keisarikunnasta. Myöhemmin owat komiteaan tulleet y- Ä)ttäisiin toimenp Roihin koleerat.trtun- liarkkilehti I. Slchrenberg, laileuija W. Blomstedt isekä liikennetarkastaja C. Luchou. Suomalaisen osaton ark- kilehdiksi ^ on otettu arkkitehti W. G. Palnupvist; rahastonhgitajakseen on komitea Jtxrtinnut vrkkitehti Franken- hauserin ja sihteeriljecn faptcvni E. HMinin. Näyttelykomitea on tarkastanut ja wahwis:anut arkkitehli Palm>>mistin lacnimon suunnmetman, ja jatauiunul osastoihin, joitten tule» malmistaa «ri osia. ÄHän kuluessa kootaan kansa- tieteellisiä jo tkäslteollisuusiuotleita; ltvakoktavaajat ja maala-rit toimimat e- riiaisin kuurien hankkimiseksi. Ku tm ^samomalvhnuuiisista on käy- nyt helmille, «vat arkk.tehdtt Ahren- berg ja Pa^fmq^Mist setä kapteeni Hultin Bemnissä käydessään znntstuneei im» raamaan edullistimmm paikan Tuo- men osaston nÄ)ttely-yh)iötelmäsiä. Komitea ei ole toistaiseksi pitänyt sopimana antaa lietoja näytlelysuunni- leimasta, fc^Ifa jos!'ain mäirin on fl)= fym«is kilpailusta inuiuen .naiden kans,sa, muita toitvoo, eiiei yleisön tuottamus Väinön johdosta Mähentyisi. Se on tietoin>en tchmvänsä edesvas tuusta ja merkityksestä ja tulee teke- mään -parhaansa saadakseen toimeen huomiota herättämän näyttelyn. Mi4ä näyttelyn menoihin :ulee, niin «voidaan ilmoittaa, että kaik?i kaupun geilta sackdut warat toistaiseksi nouic- wat 32,400 mkaan, joiaiva^oin 18 kaupungin ilvatluusmiehiltä ei ole wie- !ä «saalpunut wastausto komitean ano- m uksiin. Ön ZvaliitettaMaa, että ».in- fin suurien kaupunkien, kuin Tampe- reen. Oulun ja Äotka-n. ivaltuusuiichel rimät ole katsoneet woiw>ansa antaa a- lvustusta näyttelyn totenitainiseksi, Mutta on toimottatvaa, että uusi huo mautus tuottaisi ehkä pareinman tu loksen, sillä tuskin Moidaan ajatella, et- jeilvät näinä kaupungit lahtoisi olla mukana siinnä asiasia, jonka täytyi) olla kaikille yhteinen. Niilien Harmojen ta loudeÄisesta Puolesi huolehliivein näytte?yynosaaotta!watn ioukcsta on «mustusta odotenamism kahdelta Ia:= w<ttcht:ök:ä, joi ka mäliträivät suora- naisia livenä Saksaan. Suomen osanotto tähän näyttelyyn on Näin ollen luttvattu, muita lopulli- sen menoiumm^n suuruus riippuu m- tä. tuleeko Suomen osasto niin loisia- ivaksi ja rikkaaksi vksityiskohdiitain se- kä tarjoamaan sikäli rekl>t>amikirjalli>- su»44a. »»tä K Jt»oi t;i i ii. ,"M I)ltOM'.OIfl sekä siten täyttää tar?0't.lks<tn>a. On toiwottama, >etiä nämä seikat saamat ai kaan.sen. että asianomais.-t tuletva! kä- finämään näyttclyn tarkoituksen ja runsaasti sitä awusta>maan. gimvaltuusmiesten WaltioÄVUN ano-! Näin kirjoittaa tämä englantilainen mulksen kl)stM)ksessä oleman salamarai- aika-kauslehti, jota lkvhtaan juuri äsken teen rakema-miseksi, koska ylihallitus^ Surren painohallitus teki ajomctsästyk- on sitä mieltä, että ylsi salamaraide j sen. minkä hyökkäykset tuntuisivat a.na M)delli>sesii tulee MKytlä.nään pui k- tänne Jymäskylään asti. Lakunmm liikenneraripoet. Jos sen si- jjaan kaupunki omalla suostumuksellaan haluiaa rakentaa toisen satlmiaraiteen, ei ylihalli>t uksella ole sitä ivastaan mi- tään muistuttamista, jonka »vuoksi se puoltaa M>önneiläwäksi Kaskisten kaupungin wat,iuusmiesten kyseessä ole- iwan anomuksen. lperustiwat w. 1904 insinöörit Nyman! — Suuria graniittimöhkäle, joka ja Sundström y.m. ja oli ichuöii osake» Hchingissä tähän asti on laslattn, on pääoma silloin 40,000 ml. Sanoliu ^ je monotiittimähkäle, jÄa t.!. 15 p:nä yhtiö Hoiii liikettä joulnkiiun 15 väi- ^Eteläsatamassa Löenäjän »valtion nos. ... - - 1 ?. • .. T . a~ a: W t. Prokuraattori nimi- tetty. Senalatin oikeusosasto päätti Miime rorstaina esiteltäessä H. M. Ke>sarin asvainita kirjettä w.t. prokuraattorin, uÄ/tvri A. F. Charpentierin eroliami- jesta hänen oikeusosaston esittelijäsih- teerin w»astaan ilmoittaa asiasta pöytäkirjanotteella m.nu senaatin ta- i o uso sasio n oikeusta imit usku nnall e tä- män enempiä toimenpiteitä ioariai, joihin tässä tapauksessa sisältyy ryhty- minen toimenpiteilhin prokuraattorin miran hoitajan määräämiseksi sitsi kun- ne prokuraattorin wirka makinaisesti läytenäisiin. Ellen esiteltiin senaatin oikeusloimituskunnassa mainittu pöl)- :äkivj»note. Senaatti määräsi omas- ia puolestaan aiikeusoMon esittelijä- sihdeerm K. E. S a moni uksen loistaisetsi hoitamaan prokuraattorin iehtäwiä. Asia alisiettiin kenraaliku- ivernöörin harkittavaksi. Suomen wenäläisten kou- lujen tarkastaja. Pietarista, heinät. 17 p:nä. Moskoman apetusipiirin tarkastaja Snoolja>ninosf on nimitetty Suvinen menäläisten koulujen johtajaksi. — Postilaitos. Maasan postikont torin hoi>tv«ian Mirkaa omat hakeneet posr^nhoi-ajat E. W. Karlström, W. Sabelli. A. G. R. Jndr^n, E. E. ;>ieu- ter^ K. O. A. Kraemer ja Th. G. Gestrin, Manhempi ekspeditööri P. G. Tengström, maMposliekspeditööri R. A. Ladau, postiha-llitutjen kafiöri K. A. Esselström sekä ensi mä inc», apukam- reevi G. W. Forsblom. Manalta Suomesta. Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. — Tulipalo. Eilen aamulla kello 9 syttyi Äoskenpään Termalehdas o. y:n pihamaalla tuleen tärpäitiw«iraslo. Tuli tunneli melkoisen osan marastoa ja säilytysasiioua. Mahingon suu- ruut:a ei ole mielä arlvioiiu. Tulen armollaan saaneen alkunsa aurignon ku um e ntam ista järpä t t ip u ll oi s: a. — Wakawanlaatuinen halla liikkui Koskenpäällä eilistä Masten Yöllä wi- kumtoen perunantvarsia. Luultamasii ei ole muukaan Wiljo hallan ruholta dsattomalsi jäänyt. Äänekoskelw ja yleensä Suolahdm radan warsil^a on meille ilmoiicttu> et- tä .to-iisöincn halla on pahasti wikuut- ranut permtanmarrei pannen ne mus- tiksi. Mutta muita Miljoja ei liene toikuoKMim. Mr. Hopktn? S. U. T. Ämoitti meille eilen. Lontoo, heinäk. 19 pnä. Daily Chioni-cle julkaisee kirjoituksen, jossa sanotaan, että je englantilainen, joka äsken piti Punoen Suomessa, cn englantiloisille tunnettu sosiatidemok- kraa>td« ja että englanuta:j«l mirano- maiset oivat neuwoneet häntä joko to- pettämään agitatsioniic tai Poistitinaan SuomeÄa. Tämä he>Mlö oi mitenkään muka puhu Englannin sanomalehdistön ni- messä, lukuunottamatta pieniä ryhmää sosialidemokraatiteja. Nuorsuomalai- sei Peuylvät, jos luulemat hänellä ole- iman jotain waikutus>valtaa, lopettaa lehti. Tarkoitetaan ar>vat>.awast>r mr. Hopki-nsia. Virallisiay.m. yleisiä uutisia. Kolera. 'Lääkintähallitns on senaaulle csiiiä- nyt, että Pietarin k n m e r ne - me n rt i w:ipymäriä julis:. koleeran saastuttama!st sekä että julkaistaisiin Määrät)», että senaaiiai päätös 20 p-.':ä — Joensuun—Nurmeksen rautatie. Tie- ja wesirakennus:en yl/halliius on kirjelmällä ilmoittanut senaaulle, että N)öl Joensuun—Nurmeksen rautaiie- rakewnuksen Joensuun—Lieksan rata- osalla tchtlemmin oinxit niin cdisiyncet, eliö tämä rataosa w o i d -i a n e >> s >- t u l e w o n s Y Y s k. 10 pnä täysin m a l m i i n a a w a t a s ä ä n n ö l I i- sei le liikenteelle, ia esillä \y lihallitus että kysymyksessä olema raia- osa lsaaiaisiin mainittuna päiivnit.i !a- noitua äarkoimsta Marten luotvuima, rattMsi^llinis^n hallittc>!vii.'sl. kui- lenkin siten, että ylihallitukselle Pidä- t^täisita oikeus isiisi luancs ra:a ko konaisuudessaan tulee Malmiirsi, omil la ij-unillaan kuljettaa soraa ja muiia rakeitnustaripÄta'. jotka cnj.it Lieksan Nurmeksen rataosaa !var'en hankit- icttvat e«läpuolella Lieksaa olemista soranotto- ja »varastopaikoista. — Seinäjoen—Kristiinanknupungin —Kaskisten rata. Kuten ennen cn rna>iniltu, on rautatiehallitus tie- ja wesirakennus:en ylihallituksen eMkses- tä oikeutettu ryhtymään toimenpiiei- siin liilkkuwan kaluston hankkimiseksi sanotulle ra :a o jolle. Tämän johdosta on rau^att-challitus kchoitianut liiken- ne- ja konekonttoria tekemään selitnk- sen stiiä, millaisia ja kuinka monta Me- turia ja Vaunua tarmit<!an uudelle la- dalle. — Kaskisten satamarata. Kaskis ten kaupungin iMaliuusmioyet om.it se- naatilta anoneet lupaa ftmuratteen ra- kentamiseen tulcwa>lia Kastisi >n ravta- huhtik. 1899, joka sisältää lähemmän määräiLiet kokeeraruton t?rjum!se^si! u^asemalia n. k. Pc>kkahuoneensillalle ija esläim^<si, mlisi käy^än öön. simä ^u^ung ln itslisatamaz^ ... > , . > Tie- ia n-e>ilrakennusten ylihallitus, »I .tchalllius kaijoo ,j on f a ^^sunnon senaatti on asiassa tllf ' cn sc5oitti »mista on Monjun järjc- Mlpsvn sila Maaati^van. Niiniiään maatinut, lausuu että yliha^Iiljus aikai- töntä ja on omansa pa -hcntomaan ascman on lääkintähalliius esmäni)', että ryh- ^ semmin on cimännt» Kaskisten kauplin- >vaik«uksia. Lnici» »f Ziriims' Ciuwtsi«. T.k. 13 p. ilmcÄynceSsä R. of R.n!hci- näkiiun numerossa on tunncrulia Venä jän ystäivällä W. T. Stcad'iila johla- ivicn Oodinitustscn artikkolicn ostiosa taas Uniisimto Suomesta. Siutcn ciuvcn hoilpipuii hän nydkin t>saam- ja Aolypin- ihailun ja >IäMmai>scn Zuo.non vcrus- kiÄaillisten oikeuksien kunnioUtnmiscn wäiillä. Otsikolla »Suomi" kirj^ir?«ia h>'n,«t- tä duuma on -säätänyt s.'n asciu5scn, j>oika siivtää taintsä^dännön 19 :ftä cri alal la Suomen wal>ti^Päiw!ltä Wenäiän duumalle. Asetuksen on niinikään hy- mäksynyt waltakunnannciiwoKto ja niin- piankuin chsaari on >s-en all>'kirj»-.t:anut, tulee se saattainaan Menäjän hallituksen uuteen pilkäaikai>s«en ja kohtalokkaaseen taiÄeluun Suomen kansan kanssa. Jokin onneton kohtalo näkyy lopääivän W:nä- jän hallibuiksen päällä. Olisi luullut, että koe bobrikosfilaisccn tapaan olisi cllut kylliksi neuwomaan tveranom^iiia Picia- rissa Pidättäytymään muuttaina.'ta tva- paata ja puolekjsi rii!pPuinaton:a lsnuri- ruhtinaskuntaa nxnAäiseksi maakuunsk- si. Menqsällä on k»)lliksi wai?e»5sia edes- sään, hankkimatt kttvytmielisesti uusia sellaisia Suomessa. Mutta samalla on asia sellainen, että ulkotvallat eimättvoi ftirfciiihta siihen, ja JuUfin ävoi ajatella jotain hurjempaa kuin on se tätä asiaa koskttva pt>yntö. että Suomcn kyn^mys pitäisi esittää sir Ed->vard Staif.fi t^ilpanden rakastaijat ja kaikki Acn^jän ja suoanen ystÄvät oivat oikeutetut lausu- maan epäilyksewsä täAä rikollisesta teos- ta. Mutta pyytää ulkomaalainen halli- Saarijämcil P^avio. Jatkoa. On «dokuun loppupuolisko. Päimä ei ole tuntunut lämpimältä. Pohjoi. nen vihÄtää tvtluisia säwel:ään wai» nioiiten yli. Tanras on ollut pilmeiön ja kirkkaan sininen; ilma läpikuultaiva tuin Myllä. Illalla tuuli lakkaa. Le. tvotiomalla mielellä menee Paamo ullos ilmaa tähysrelemään: ei yhtään plllveä, ei uswan jälkeäkään :aiwaalla! keijukaiset eimät kokoonnu niityille karkeloon auringon laskettua. Cumu- hatso ei nouse lammille, ilma tuntuu niin kolealta ja miestä puistattaa. Täsiä tulee yöksi halla, sanoo Paa.oo murhemielin. Eikä hän jaa sil määnsä. Uudelleen ja uudelleen hän yön 7ulue^a tähystelee tähf.ur.V.sta «ttvaruuita, eikö piilMeä nousiii. ^?uo- roon hän katselee uinumata koimuc., eikö etelätuuli tulisi sen latma>i heilui- lamaan. Mutia turhaan, ^änen ja hänen ivaimonsa rukoukset eiwu aura. Äun Paamo auringon nousiesia as- tuu jportai.lleen, mitä hän silloin nä° kee? Kuura -peittää pihamaan ja nii tyt. Peltojen tähkät seisoma: jäykkinä ja lhopeoittuina aamuaurtngon iäieis- sä. Hallan hopea kimaltelee potaatti- Marsien lehdissäkin. Niin komeasti pu- kee halla saailiinsa. Vielä kuluu hetki, ja hänen wannonsa seisotvst kädet ristissä. Aurinko nouice kirk- kaammalle taimaalle. Nyt täy:t>H ha.'- lan työ. Paleltuneet potaacinmarret ja »viljan tähkät sulamat ja kuoleivat. ihkät kumartmvat maata kohti ja niiden äsken niin kiinteät ja lvpaaivat jymäset owat M sienimä set ja treti- sek Paamo hengitystään pidättäen .atselee maimoineen tätä näknä, :ätä — Kuollut. Lauantai-lt>ana kuoli Helsingissä keuhkoluiehdukseen entinen protokollasihteeri E l i s F u r u- Hjelm. Mainaja oli syntynyt 5 pnä jouluk. 1850, suoritti l/lioppilastnikin- non 1836 .ja kandidaattitutkinnon M. 1371, minkä jälkeen hän mihittiin >maisler!ksl 1873. Suoriiettuaan lakit, ^and. tutkinnon 1877, -tuli hän samana ^vuonna auskuliamilsi Turun homioi- ieuteen ja niimitettiin 1879 w.t. »vara- .ääninkamveeriG Ouluun. Saatuaan ivaratiiomarin armon 1683, oiettiin !vaincha sihtceriisi t^ollisuushalliluk- seen 1885. 1690 niini^e.tiin hän kauypa- ja teollilsuustoiinituskunnan protokollasihteeri G, jota t ointa hän ..'yoiti muotcen 1903, jolloin hänet ero tettiin Mirastaan. SäättMlliopäiLriillä oli tvainaja itvuodesta 1877, oLen ritariston ja aa>- itÄiston jäsenenä. — Maanmiljelyksen tuotantoanvo suomessa. Eri AiiljakaAioien sato- määricn luotantoarivo muonna 1908 wiiiiieinen. jolla MtCallise: tilastot o- '.vai Äeinassa, olimat tasaisissa iul)al- ^it!!vu>issa seuraavat: Wchnä iZ74,000 ml., ruis 57 milj. 30 tuh. mk., ohra 20,291,000 m?., kau ra 48,264,000 mk, sekamilja 1.82<i,000 mk, herne 1,620,000 ml., ja juurilas- mtt 33,252,000 rnf. W ilmapa s:v ien kokonaisin c ta n t o a r- moi oli iva i siis: kochl viljan J 23 milj. 85 tuh.. juurikasvien 34 milj. 672 tuh. mi Kun tähän lisätään samana muonna laskettu arMo heinistä noin 143 ja puoli milj. mk., sa-adaan maan- m ilj cliyts en f o f ona istuo miu m rmo lsi mainittuna wuotena n. 306,500,000 mk. Laskelmain perusteeksi on Pantu <Mi» mllisesn ilvahimistetut Iverohitilamää rät ja heinien keskihinnaksi laskettu 7 peniM kg. Jokaista asukasta kohti maassa tuotti maaNmitjelys noin 100 markkaa. — Tuuri maksujen lakkautus Ta- monlinnassa. »SMvonlintian telakka ja konepaja-osakeyhiiö", joka oi.nstaa SaMonlinnaslsa äläkän, koiiepajan, wa- limon, ptiuseplintyöpajan seka rauia- kaulpan. on lalkauitanui maksunsa. Siaksi maksujen lakkaultumiie^t mainitaan Möhäsiyneet juor '!U ?set lonc^pajan wal'mistamista nlaulstsia ja monien töiden tuottamat suuret ta>p- piot. Jo Pitemmän aikaa lienee tcimini- men asema ollut heikonpuoleine.i. Nyt maksunsa lakkauUlaneen ,Sa- monikinnaii telakka- ja konepaja o.ytn" wään w. 1908, jolloin >se myi sen toi selle sitä Marten muodostetulle osake- yhtiölle, jonka etunenässä olima, pan- kinjohtaija Laipio, kauppias Antti E- ronen ja maamv. Aug. Eronen y. m. Tämän uuden yhtiön osakepääoma oli 100,000 mk. Aioksunsa laklauttanc^ toiminimen tvelat nousewat ainakin 300,000 mkn. Tarkkaa iietoo- niistä ei ole, kun ei ole wielä toimitettu pesänseimilysiä. — Ätla. — Menäläinen sotamäki. Sunnun» Kiina saapui Lappeenrantaan sotilasju- nälla pmaljoona Mkatväkeä 2:sta "Grodnon nimenit isiä ja enjitnäinen lähetty 11:sta .rykmentistä, joka stjoi- .Maan Lappeenrantaan jen 8:Men rytmentin pataljoonan stjcian» joka tä- hän asii on ollut sinne sijoiteltuna ja jota leirillä olon jatkeen siirretään Wii« pur)in. — Suom. K. — Maanalaisia löytöjä Hämeenlin nassa. Mestjohiotöttä tehtäessä Hä- meenlinnasja töl)detliin Panimoladul» ta maan sisältä Svanhan rakennuksen jätteitä. Rakennuikjen piiuus on noin 4 '/- meiriä ja km kilvat jen seinät »ve- sijohioa warien laimetun osat poMi niin etlä cki täytynyt seinähirret ha ta- ia pois. Mesijohioa Marten kaimelun ojan, joka on 2 metriä 30 sm. symä, pohjassa oli jonkinlainen lattia, zoka rauiahangolla lyötäessä kumisi omitui. sesii. Hsi-rsiseinäm korkeus oli noin 2 metriä. — Wähää aikaije nmin ja» iltoja töitä tehtäessä oli loyoeiiy pari kapeampaa puustliaa, joita oiimat 2 metriä 10 seniimetr ä Emällä maan- pinnasta. — U. S. — Mikkelissä pudonnut rnctfori. Wa- ra-^tonhoitaija E. Alleen täwi perjantaina Pekkolan kylässä Mikkelin pitäjässä, mi» hin ennommin mainittu meteori ali pn« donnu>t. Hra Alleen lunasti talteen ctc» tut mcitoorin palaset 1CX) markalla ja lä hetetään nc Helsinkiin geo!ogisclle toi- nusiolle. — K: la. tt«nä ja leiitvatönnä on tuossa hänen jalkainsa juuressa, on silli hänen oma tilansa. Siltä ei kukaan pysty häntä PoÄ ajamaan, ellei hän itse sitä hyl- kää. Eikä hän sitä jätä. Siitä sanoo runo: .,Waimon käteen tarttuin Paamo lau- sui: «Maikka koetiaa, eipä hylkää Herra. — Kotimaisen karjan kannattawai- suus. Eräällä lilanomisiajalla Tampe- reen lähellä on osittain kotimaista, o- sittain sekarolutsta karjaa, ^ekaroiu^- nen karja on antanut miime muonna ltestimäärin lehmää kohti 3,010,(j ki loa maitoa, iai woiksi laskettuna 122,7 kiloa moiia, kotimainen iaas 2,787,6 kÄoa rnahtxt, 115,3 «kiloa woi:a. Kun samalla kotimaisen karjan ruokinta lichmää kohti cm tullut 24 mk. ya.wem- ma>'sl kuin seiarotuisien, on siis koti- mainen ollui lannatiamam^i. Seka- rotuiser elä ime r polmeutumar useasta Hämeen parhaasta ay^ihirckarjasta, iun \c ,c\% kotimaiset mc^.ein ka kti o- >.vat cv ti m e oi koina markkinoilta hanki- tuita Länsi-Tuomen maalizisicr. — S -w. — Automobiilillä Lovpi?» lataan. Sunnuntain tvastaisena yönä faup;;x Cu-- luun automobiilillä eräs hu!vln'.artaiii>a- seurue Hclsingiöiä matkalla Luppiin. Maitkailijat owat anto:n.'t>:i'>n innirtc.ja hra A. E. Lilius sekä l^rrat Nocdqrcn, Harry Nönncholm ja kul.'::aja ^kbo^m kaikki Hclsingislä ja on maikan p.räuiää^ ränä Muonioniska, jossa he aikovat <.'al- lasuänvessä kalasella. Automobiili on 14 hcwocwc!imainen N. A. Ä.-kone, jonka kestÄrtflttä ja etemytzttä matkailijat ei- ?väi tiiliin woinoet ikiittää. Perjantaina l?liwat he lähteneet Helsingistä *fnlfUn Hämeenlinnan, «Critucben ja :):iiorucicn kautta Kokkolaan, josta sitten niattaa jat» kcttiin rannikkcticlä pillin kuluun. Hä» mcenlinnasisa oli wii:vyt:y m»inc>mia tuntcha. ??opcasti oli siis rna-fa tehty eikä kone ollut -kertaakaan latt ^ilassa. waitka huonot maantieru-m.nut isitä k«vasti h>xpi:clleet. Munienkin cli matka Cirhinn soakka ofliit erittäin ku- Parsa ja suotuisa. Maanantaina pai- Mällisen jälke<n matkaa Lutusta jatktt- tiin poloiseen. jonkun aikaa toeteltuaan kalaonneaan Pallasliärrxllä, läfyteoiäit pa luumatkalle, kullien silloin rannikkotietä ioranan amulla siirreltiin pienemmäs- tä lpromusla isompaan lähetenäwä?si Räämeliin. Möhkäle on 7 neliömetriä alapäästä ja 2/60 metriä torkea sekä Painaa 45 ronnia. Monoliilti ou Rää» meiliin pysryiettölVän Pietari Suurca muistopatsaan jalustan Ullin oja. Äi- wi on Suomen Kimileollisuusyhtiöa louhimolta Taimassalosta. Muisto- merkki on miides Pietari Suurelle pt)s» NMtyisiä sanotun toiminimen wal- mislamisla, jotka wähän enemmän kuin »vuoden kuluessa sn lähetetty Wenäjjän eri kaupunkeihin. — Suom. Kansa. — Kyssät taa» «aaajakohuhuj» le- wittämässi. Erä? .So^iaiidemokraatm" kicheenrvaihtaja kirjotta» '.ehdellcea seu- raawaa: .Jlkaalisissa on jo pitemmän <v.fcui kul kenut muuan eläinten kuohiriija. ja ny- kyään kun paikkakunnalla myös «nojailee suuret joukot «venätäisiä so:i!asdvicraita. jotka laatiivat tarttoza Suomen maasta, on kansan keskuudessa herännyt kysymys, mitä »varten tvenäläiset sotilasmaanmit» tarit maata mittailevat? Edellämainittu kuchil^a on 1'elittänyt. eitä ne jatawat maita tilattomalle »äcStölle ja torppa» reille ja että mirta lasketaan uusi wcro« tusmuoto maamuni-tazain maille. wielä« pä on kchoi^tanut. e^tei torpparien pidä lyt)tyä mi-nläänlarsiin «vuokrac^ioihin, ja ettei myöskään ole tanvis kenenkään cS* taa omaa maata, sillä kahden »vuoden perästä i°anoo hän olavan TuomeÄsa käy» lännässä sellaisen tvenätäisen lain, että jokainen tsyppari sekä tilat.on moi saada maata Kmaiseksi niin paljon kuin !;<*» luaa. Paljon on lsellainen kiihoius saa- nmkin aitaan suomettarelaiseen puoluee- seen lukeutumisia toripparciSsa, kuin myös muissa jänjcstymällömiKsä ^ensi» löi«sä, jopa tväiltälvät, että kylläpä muka se «venäläinen mies sen paremmin tietää kuin kukaan suomalainen. Eräskin terp- pari oli saanut maanom:Sta.jatta torp» pansa wuokrasopimulsscn ja:ketuksi kch» l u u ll isillä tvuokravhdoilla uuden maan» muokralain säätämässä järj?skyksessä, mielipä isäniä tarjosi kohtuullnclla h:n« nalla itsenäisesi tilaksikin, siis antoi torpparille kak^'i ehtoa, jolo wuo!ralte tai ostaa, josta tässä woi mainita, että ani» l>anva maanomisiaija on ivuok^amiehen» >ä kanÄ'a sentään sowinnollin<n. Riutta lmtpyari ci suostuirur minkä^.ilaiiiin eh- töihin, wa<rn sanoi kachden wuodcn pe» rästä saamansa sen il^naisclii, ilman mi» tään eouosiaa tai hintaa. 1lskotte.'u vii siis tebnyt tchlämänsä." „Näytiää siliä 5uin lällais?lla propa» gandalla olisi jotain t?htey!tä L>e»ä'än ''u.^m:--?yöjäin aikeitten kansaa. Luulta» wasti lähetetään sellaisia kiihoittajia >tolipparicn <ja tilattoman tväeStön ket» kuumeen, etlä silen iainwat jen kanian- IiiJ.a» aikeilleen suo>iolli,'c^i. IärjcsM- mätiömissä toi^pareivsa näyitää oleman» kin bywä maaperä sellaiselle miljelykselle. Tämän kirjoittajaakin tvastaan on meni 'ellainen tciPpari »väittänyt, e^lä >Wcnä» jälia Iäisin silä kuitenkin muka «täc-fä -maassa todellisuudessa aleta.,n tilatta» main asemaa parantaa.^ Ullämainittu mies lienee sama .eläin» lääkäri", yonka KairgaSalla olosta olcm» >me kertoneet. „Hulkuneita^ Tällä otsakirjotul>?ella on 'anomilcH» disiä soka päuvä uuniia onncltminius» tcpauksiSta, joissa milloin yd'i. »r.illoin u>sca>!i^pia yhl'aikaa on mcncllän'.>t ben» ikeniä. 'Somalla kev.tca leivoiaan kchree» ta >:apalurm.?sia. >joi<-sa kumniasi^tin «i ihmisiä cn kuollut. Laakkan rannalla .hukkuu K ilicfficä n. 10 »ylen päähän ran- ^lasial ^>e oliivat melkein kaikki par- haaska iässään, multa ci ulnkään o!an- nul uida. >Tämä onkin näisiä uiiliiissa hnvin vleinen lctt'iilau'c. 3iif'cri o!« loan lolultn eikä 'e Perälä huolninta^ Ei Turun ja Hangon kautta Helsinliin. — kukaan sano, eilä on kc^Ntnrieti^rä Kaletva. talonpojalle ka-molaa näytelmää. Ja^ne leipään puckeks petäjäisiä, luinka moni suomalainen talonpoika kaksin »verroin minä ojaa kaiman, on samalla mielenliikutulsclla kai s cl» ^mutta Jumalalla kasmun lo>wvn" lut samallaista näkyä, tä a hallan sy oäniä kouristamaa näytelmää. Jo lan keaa Paaivon waimo epätotlvoon. Sii^ tä kertoo runo: ,/Tukkahanjsa riistäin Maimo lausui: Paamo pavka, kowan onnen lapsi, sauwaan tartu, Herra meidät yylkäs; miero raskas, raskahainpi nälkä;" ^Waimo neumoo siis Paamokle ter- jäläisen, mieronkulkiian nöyryyt:ämää elämää: antautumista lähiminäistensä armoille. Ei sen miifcmpiiä tahdo ivaimo PaÄvoa iekemään kuin hylkää- mään oman konmtn ja lähtemään loi- sena tvenymään toisten nurkissa. Paa- mon pitäist Wjätä tämä tila, tämä iöiden-sä rastas hedelmä, jossa jokai- nen turme tietää puhua Hänen kotvasta iyönteostaan, jokainen sarka hänen helläsiä rakkaudestaan omaan tilaansa. Ei, se on mahdotonta! Tä .nä tila, joko nyt hallan rusikoimana, «äanty» 'Tässä ilmenee kyllin selmästi Paa- won.suurempi simeellinen moirna kuin hänen Maimonsa. Tapauksen käsittää hän main Herran koettelemuksena. Ei» kä hän luowu uskostaan Jumalan apuun. Wielä M petäjän kuorta met- säissä. Sitä on pan ta m a puoleksi lei» Pään, muita wesiperäiseen maahan kai- lM -eitatva ojaa kal'ftn werro'.n. Tämä on Paamo-äiljän lyhyt, mutta ytimekäs elämän ohje, malliisi kelpaama zokai- selle talonpojalle. Ja moni Pieni- eläjä Suomen sisämaiden takalistoilla on monesti saanut tehdä samoin. Paa ivon rohkaisemana toipuu mainiokin. Elämä aletaan uudestaan. Siitä ker- ioo taas runo: ..Pantiin leipään puoleks peiäiäislä, kaksin »verroin ojaa kaimoi Paa^vo, lamlpaat möi ja siement' osti, kylmi." Siis uusilla toimeilla ja ostosieme- nellä, jota sai lamaansa myö nällä.iyl. mää Paa ivo ^peltonsa. Talmi :u'.ce, ja muassaan lmähbmmän lunta. Tulee ke- wäl, mutta nyt e! olekaan tulmatvettä Paa>mon pelloilla, tulee kv'sä ja tces rusentaa raesade puolet tähällä olemas- ta Miljasta, ja lopuksi tulee syksy ja taaA saa lPaawo merta .vuotamalla sy» ldämellä omin sikmin nähdä peltonsa hallan kouristamana. Polwet hänellä wamahtelcwat ja rinnassa ahdistaa niin pahasti, kun hän puristaa kouran silmässään hallan jättämää pehkua. 'Maimo^ta kcrtoo runo: ,,Nintc,jcan löi PaaMon maimo, lau» suin: Paa^o parka, kowan onnen lapsi, kuollaan pois, jo Herra meidät his.käs; fotoa kuolo on, mut toimo turha". K>aiiiki me niin fyym'.» yinmä^räln- in? troitnon sielun tilan. Äouellahan meistä lisellämmekin on ollut joku suu- ^ ri .suru, joka on asettanut ine dm ti<n- ^haaraan: joko eiää iai tuolla? >>a ensi ^tuskasftmme olemine toiivoneej kuole- i ma>a. Niin on toiwonul moni ruusu- ^huuli, kirkassilmä neiionen, jonka sul- Ehonsa on hylännyt, niin inoui nuoru- kainen, jolia elämän tul^vaistniden kaunis uiielma on jäänyt ainiaaksi to- i en lu maitta, niin moni äiti. jo n la kp- set avaipuitval macuilman lokaan, niin moni mies, jonka kolvi m massa hädäs- sään ysiälvänsä hylkäsimät ja ennen karkkea niin mom suomalainen talon- poika, joka on saanut tehdä tiliä Ju- malalle elämästään kaksinkertaisen hal. lan edessä. Mitä tekee Saarijäriven Paamo? Siihen lvastaa runo näin: „Waimcm käteon tarttuin Paamo lau» sui: waikka koettaa, eipä hylkää Herra. Pane toinen werta petäjäistä, * ojat kahta suuremmat mä kai?van, muita Jumalalta kasmun toicvon". ! j Miion jhailtama on tämä y{siiifcr« ! täisen Paaivon fteellineii tooinia! Ei jhätt lannistu, ei kapinoi Ii! Iliain »ja lMasiaan. Hän nöyränä kaikkimalli^a» t edessä puhuu main hänen ralk<>udes-- ! taan, mailka sielu murhasta kituu ja ipctiuleiimän ruotkima ruumis nään- lytnyiMä itvamahtelce. Eikö tällainen :urtui'ttten korpisankciri kelpaa meille 'faifille esimcrkitsi ka.soessainme omal la l'i)iii!ytselläinin<! epä-ioimoa hel.iias- snan kanickvaa surutarta sulltnäsiä sil mään? Kelpaa lyllä. Pellitä on Paaivo 'si^u/l joultloineen miime ial- !we», mmia hän tahtoo 'yödä sitä wie- lä enemmän, kunhan hän lvaan saa a- sua omalla konnullaan. Ja mielä sy- itveimnän hän «ikoo ojan kaimaa, jolta Man tyyssija suo, myrkiy mahtinsa 1 tn enettäisi eikä enää kuolemaa vhcisi 'hänen pellolleen. Niin. Suon kai- Kuusia hän uskoo hyödyn Suomessa ^ löhtcllväti. Ja hänen uskonsa tietää to- 'distaa todeksi jokainen suomalqinen antecksi antamatonta huolimattomuutta, maattMiljelijä. Suota on lnllin Suo» meösa. Ja siinä on Suomen köyhyys, joka 'trnhtvojen ja uupumattomien kä» siivatsien amulla muuttuu sen rikkau» delsi. T^as alkaa Paawo elämZnsä alusta, Runo kertoo: „Panlii.n toinen irerta petäjätpä, oja>: kahta suuremmat loi Paatvo, karjan möi ja siement' osti, kyl'v^. Tiemencn ostoon menee forjo. Saa ko Paamo suoii!vikjcilijänä lopullakin lva^tvainsa palktion? Antakaamme ru» non „T>:li l.t.väi, suli nietos maiit.>, mu: ei orahta tvesl Zvienyf, .tuli l.'ä. rael kulki traillo, itnui ei laaiuuuikaan taunts olki, tuli .sr,tiu, siivu stltaimitlen kulti halla ivi.jaa-n koslematto Siis lopultakin tuli N>ti:vain palk- ka! Ä>iaaiimiljelys:«moisiaan oli Poa- mo osunut oikeaan. Suomen snössa on suomalaisen peltomiehen däuiä ja — kuolema. Muna Pa?tvon taivalla nehlynä on siinä elätnä. Siis nilian- WÄ j el izä nä ki n a n taa Pa.^vo-ukko oi» ivan neumon suomalaiselle ammaiti- ionvrilleen: iviajele ja hoi.)a s»o:a!