Instsins elokuun 2 p:»A N:o SS — 1901 O. Palin (Tarmo) 29,«4 -s- 38,,« ^ 67,m mtr. ja W. Koljonen (Tarmo) 27,-s- 39,2- — 67,00 mtr. Tämän jälkeen alkoi illan jännit- tävin kilpailu, 1,600 m. Viestinjuoksu. Ensinnä juoksimat Rauman Ur- heilijat-seuran joukkue ja Tarmon toinen joukkue. Edellinen moitti, saa den ojakseen 4 min. 6,- sek.: jälkimäi sen aika oli 4 min. 11,? sek. Sitten asettui lähtölinjalle Tampereen Py rinnön edustaja A. Lehmus ja Porin Tarmon edustaja A. Manninen. Laukaus pamahtaa ja miehet, Man ninen etunenässä, alkamat kiertää ra taa. Toisen kierroksen lopussa alkaa Manninen jo tehdä Välimatkaa ja on 800 m. »vaihtopaikalla, jossa hän antaa kapulan Megeliukselle, jättänyt Lehmuksen noin 35 mtr. Megelius lisää mielä tuntumcsti välimatkaa ja kyllä Koljonen ja Palin myöskin puo lensa pitämät. Näin löimät tarmo- laiset loiStamaSti uuden suomalaisen ennätyksen, ojassa 3 min. 47 ,7. (Hel singin Klsa-Weikkojen saamuttama 1,609 mtr. ennätys on 3 m. 51 ,3 s.). Tampereen Pyrinnön aika oli 4 m. (Xi s. Heiltä putosi Viimeisten mies- ten Vaihtaessa kapula. Ja lkapallo-ottelu päättyi Porin Pyrinnön Voittoon 1 maalilla. Tarmon 0 Vastaan. Pallo joutui maaliin Tarmon omain miesten potkusta. Sunnuntaina alettiin kilpail it 400 m. Viestinjuoksulla, johon ottimat osaa Tampereen Py rintö ja Porin Tarmo. Ensinnä juoksimat Tarmon edustajat A. Man ninen, M. Megelius, W. Koljonen ja O Palin. Niinkuin salama pai noa jokainen. Kapulan Vaihto käy mainioSli. Aika 47,1 sek., uusi suo malainen ennätys (ent. enn. 47 ,2 s ). Komasti yrittimät myöskin Pyrinnön pojat, mutta eimät piisanneet tarmo- laisille. Heidän aikansa oli 47,? sek. Sitten suoritettiin kolmiotteluun kuuluma seimäshyppy, josta tulokset olimat: O. Linturi (Rauman Urh.) 2,?o -s- 2,i>0 — 5,so m.: W. Leikko (Pyrintö, Psr>) 2,40 -s- 2 »o — 5,20 m.: A. Kuusisto (Rauman Urh > 2,m -s- 2.50 5,io m,: O. Palin, M. Megelius, M. Kol jonen (Tarmo) ja O. Oras (Rauman Urh.), kaikilla sama tulos ö .oo m. Seimäshypyn keZtäeSsä suoritettiin 10,000 m. Viestinjuoksu, jossa S meStä juoksi; kukin 2,000 m. Osanottajina olimat Porin Pyrintö ja Porin Tarmo. N. Tuominen, Tarmon ensimäinen mies, ottaa heti alussa johdon käsiinsä. Kerran Vaih tuu asema, mutta loppuspurtiSsa Tuo minen jättää Pyrinnön Hellströmin noin 50 mtr. Seuraamat miehet li säämät Välimatkaa, joten, kun Tar mon Viimeinen mies Manninen läh tee kapulaa kiidättämään, on Pyrin nön edustaja jo noin ' z kierrosta jä- lessä. Muutaman kierroksen juostu aan fimuutta Manninen Pyrinnön Äkerströmin ja jättää tämän pitkän matkan jälkeensä. Ajat olimat: Tarmo 33 min. 5,s sek. Pyrintö 34 min. 23,! sek. Manninen juoksi 10,000 mtr. Vies tinjuoksussa osansa 2,000 mtr. 5 min. 58V5 sek., joka tulos on kerrassaan loistama, suomalaista ennätystä 1,« sek. parempi. 1,600 mtr. Viestin juoksussa juoksi hän myös 800 mtr. 2 m. 2 s., joka tuloS on 0,s sek. pa rempi hänen omistamaansa suoma laista ennätyskö. Miimeisenä suoritettiin 400 m. juoksu. Tulokset olimat: M. Megelius (Tarmo) 54,1 sek., O. Oros (Rauman Urh.) 56,s sek., A. Kuusisto (Rauman Urh.) 57,s sek. ja O. Palin (Tarmo) 57,? sek. Kilpai lun ulkopuolella juoksi A. Lehmus lTampereen Pyrintö» saman matkan 55,« sek. Porin Tarmo moitti siis kaikilla matkoilla Suomen mestaruuden ja saamutti samalla kolme uutta suoma laista ennStystS. Kolmiottelussa jakaantuimat palkinnot seuraawasti: I O. Linturi (Rauman Urh) 243,i« pist. II M. Megelius (Tarmo) 238,ss piSt. III O. Palin (Tarmo) 231,s? pist. IV M. Koljonen (T?rmo) 229,?z pist. ja V A. Kuusisto (Rau man Urh) 229,m pist. Miestinjuoksussa Voittaneille Po rin Tarmon joukkueille jaettiin Suo men mestaruuspalkinnot sekä kullekin edustajalle mitali. Kolmiottelussa annettiin myös 5 parhaalle mitali- palkinnot. Palkintotuomareina toimimat hrat: Armas Mikkonen Porista ylipalkinto- tuomarina, hra Armo Martia Hel singistä liiton walwojana, sekä hrat: Helge Hirminen Raumalta, Aksel Almqivist, M. M. Lunden, K. E. Miljanen ja Wäinö Koskinen Porista. Kilpailut onnistuimat ensikertaisiksi kohtalaisen hymin. - Kihla«kse«fa omat julkais. seet ylioppilas, neiti N»iniKuuttt TqrmääStä ja Voimistelunopettaja, nlososian mmsleri Arwo Martta LamiaSta. - We«äläiSta vii»iä G»»- «ee«. Nomoje Mremja ilmoittaa Suuria Varastoja omistamat Viini kauppiaat Moskomassa omat päättä neet lähettää asiamiehiä Suomeen tutustuttamaan täkäläisillä markki noilla »venäläisiä Viinejä. Toimen piteet omat aiheuttaneet Suomesta saapuneet pienemmät kaukasialaiset tilaukset. K«va«S elämäStä Kotka» sofialiStika»P««giSsa. ..Eteen- päin" kertoo että Kotkan raastuman- oikeudessa oli Viime keskimiikkona kä- stteltäVänä 45 juttua juopumuksesta. Yleisenä syytöksenä oli kaikissa: juo pumuksesta, sitten waihteliwat loppu- momenttina: rähisemisestä, siimotto- muudesta, velastuSarmeijan häiritse misestä, poliisin Vastustamisesta j.n e. Kumaaminta koko jutussa on kui- tenkin se, että ..Eteenpäin" leimaa tällaiset rikokset porvarillisen yhteis kunnan kukkasiksi. — Wede»lämpii oli eilen täkä- Iäisellä uimalaitoksella 21°. XlrMnu «, IM». Tiet»sa«akirja. 3» ja 40 mihot (1«:s nide). Tietosanakirjan 39 ja 40 Vihot, jo!,ka päättämät 10:nnen niteen, jae taan Inäinä päiminä tilaajille. Ne sisältämät yhteensä hakusanoja 798, nim. Faradayn mirrat-Forrest. Pi tempiä selosteluja omat saaneet osak seen seuraamat otsikot: Farisealaiset (K. Tav(imisi), Federatsioni-liike (P. Mirkkunen), Fellman-suku (K. Gro tenfelt), Fennoskandia (P. Eskola), Feosan ProkopomitS (J.J Mikkola), Ferdinandit (E. Melo, K. Groten felt ja I. ForSman), Ferry (K. Blom stedt), Feuerb ich (A. Grotenfelt ja E. R chter), Flch^e (A Grotenfelt), F dzi- saaret (E. E. Kaila), Fieandt (K. Grotenfelt), Filipnt (K. O. Linde qvist ja K. Grotenfelt), Filippiinit (E. E. Kaila), Filosofia ja s-.n histo ria (A. Grotenfelt), Fincke-fuku (K. Grotenfelt», Finlayson (E. I. Si mola), Finnberg (E. Richter), Firenze (E. E. Kaila ja G. Rein), Fiskari (K. Soikkeli), Flaamilaiset (I. I Mikkola). Flavbert (I, Hahl), Fle- ming:it (K. Grotenfelt ja K. R Me lander). Fog?l (E. N. Setälä), Foi- nikia (K. Tallqmist), Foneettiset kir jaimet ja Fonetiikka G. M chmann), Fardell 1^. Grotenfelt). Mihkoja kaunistamat 53 teksti- kumaa ja karttaliitteet: Etelä Ame- riikka ja Eurooppa. — Ooppera „Cli»a« s«r«a". Oskar Merikannon sämeltämä oop pera »Elinan surma" esitetään ensi syksynä Kansallisteaalterissa. Ensi- ilta on joulukuun 1 p. ja seuraamat näytännöt joulukuun 3, S, 6 ja 8 p. Kirsti Flemingin osassa esiintyy Irma Tervani, Klaus Kurjen, Eino Rautamaa ra ja Uolemin Wäinö So la. Kuka esiintyy Elinana, ei mielä marmasti tiedetä, mutta hymin luul tavaa on, että tähän osaan tulee Erna Gräibeck. — JlmeSttzutzttä aikaka«S- kirjaltts««tta. Maanmiljelijä n.o 7. Jokamiehen miikkolehti n:o 30. Iisnsi-Zuvlltsst». — AhlaiSte», Noormark»» ja Pomarku» k««n ««lääkäriksi on nimitetty miran ainoa hakija, lääket. lis. G. Hjelt. — Helfixgi» kthlak>»»>«a« kr»i»«unvo»di«virka. Sen joh dosta, että Ulmilan kruununvouti F. F. Frostell, joka on ensimäisellä ehdokassijalla Helsingin kihlakunnan kruununwoudinwirkaan ja samalla kertaa ensimäisellä ehdokassijalla Mas kun kruununmoudinmirkaan, on ano nut, että hänet nimitettäisiin MaSkun kruununmoudiksi, ja kun kummalla kaan muista Viranhakijoista ei ole tarpeellista lainopillista simiStystä on Uudenmaan läänin kumernööri anonut, että Helsingin kruununmou- dinmirka julistettaisiin uudelleen haet- tamaksi siinä tapauksessa, että kruu nunvouti Frostell nimitetään Mas kun kruununmoudiksi. — Welselij«tt»ja. Aikoinaan oli kauppias Anlti Aho, Helsingistä, tullut tunnustaneeksi tilanomistaja Alfred Kordelinille erinäisiä mekfeleitä suuremmille summille, saamatta niistä Kordelinilta mitään »vastiketta, Vekse lien tarkoitus kun main oli olla apu- mekseleitä Kordelinin hankkiessa itsel leen satunnaisesti tarmitsemiaan raha summia. Kun ei Kordelin kuitenkaan, Ahon Vaatiessa näitä tunnusteitaan niiden määräaikojen umpeenkuluttua takaisin, suostunut niitä kaikkia Aholle takaisin jättämään, mäittäen Vekselien oleman puhtaita liikemekseleitä, sukeusi asiasta oikeusjuttu, joka oltuaan useat kerrat Lammin pitäjän käräjä k annan kihlakunnanoikeudessa esillä, nyt Vih doinkin on tullut siellä päätetyksi siten, että Kordelin, joka jo kihla kunnanoikeudessa oli Aholle takaisin jättänyt kaksi näistä mekseleistä, yh den 3,500 markalle ja toisen 2,400 markalle, melmoitettiin Aholle, joka tällä mälin oli saannt maksaakin näistä mekseleistä jälelläolemat, yh den 11,000 markan, toisen 12,000 markan ja kolmannen 5,200 markan suuruisen, suorittamaan näiden mii- meksi mainittujen mekselien määrät, yhteensä 28,200 mk. korkoineen sekä kormaamaan Ahon oikeudenkäynti kustannukset asiassa. HaxtanS. Miime lauantai- iltana laskettiin haudan lepoon kaup pamatkustaja Elis Petterssonin ruu mis Merikarvian hautausmaalla. Kirkkoherra H. Megelius toimitti hau. tauksen ja tilapäinen kuoro lauloi haudalla. Mainajan omaisten ja yStämien puolesta laskettiin useita seppeleitä. — Revolverilla a«p«i Viime lauantai-iltana työmies Kiwi Angel- niemen pitäjässä Kanamäen talossa kaupp. A. Karlstitk'ia. Meritekoon lienee ollut syynä se, että kaupp. K. oli soimannut Kimeä siitä, että tämä oli rakkaussuhteissa sisarensa kanssa. Murhattu, joka oli kotoisin Hali kosta oli noin 20 nuotios. Kiwi, joka oli kotoisin Tyrväältä, on syn tynyt w. 1886. Jämijärvi. Katselmuksia, joitauusimaan- muokra-asetus torpissa ja mäkitupa- alueilla edellyttää, on kunnassamme toimima muokralautakunta ehtinyttä hän saakka toimittamaan 23:lla muok- ra-alueella. Näistä on tulokatselmuk- sta ollut 6 ja muokri-ajalla pidetyttä katselmuksia 17, joista yksi on pidetty rappeuden selmille saamiseksi ja Vuok ramiehen melivoittamiseksi korjaamaan hamaitut puutteet. Muokra-ajalla toimitetuista katsel muksista on muokralautakunta mää rännyt palkkiot suoritettamaksi tasan Vuokranottajan ja -antajan kesken, koska tämä suoritustapa on muokra- lautakunnan yksimielisen harkinnan mukaan pidetty oikeana ja tasapuoli sena. Osassa Vuokranantajista on tosin hzivaittu jonkunmerran Vasta hakoisuutta mainitun palkkion tasan maksamiseen, maan luultamasti on siihen syynä asian liian pintapuolinen harkitseminen. Sillä katselmuksesta, maikka se wuokra-ajallakin pidettäisiin, 0.1 hyötyä niin Vuokranantajalle kuin ottaiollekin. Mainitsen esimerkin: Kun tällainen katselmus on pidetty, kumman asianosaisen pyynnöstä ta hansa, niin maikuttaa se, että Vuok ramies, tullen täten turmatuksi siitä, että saa sen jälkeisistä töistään j, uhraamcstaan täyden kormauksen, maikkei muokrasopimustakaan uudis tettaisi, alkaa miljelyksiään ja huone':- taan parantaa ja tarmokkaammin käydä käsiksi tuohon maaperään, jos ta juuri riippuu sekä oma että yhtei nen hyminmointi ja Vaurastuminen. Ja toiselta puolen taos on »vuok ranantajalla tästä se hyöty, että hä nen maansa täten paremmin asutuksi ja jos hän maksaakin kormauksen tuosta Vuokramiehen työZtä, ellei tahdo sopimusta uudistaa, min on se oike uden mukaistakin, koska torpan armo juuri tuota kormoussummaa mastaa- massa määrässä on kohonnut ja jos hän miljelee tuota torppaa itse tai antoa sen uudelleen Vuokralle, on joka tapauksessa tästä tuntuwompi hyöty kuin Vastaisessa. Jos taas torppari ei Viitsi torppaansa kunnolla asua, maon päästää sen rappiolle, on muokranantajalla samallainen oi keus saoda kormous rappeudesta muokramieheltä. Täten siis selmiää, että katselmuksien pitämisestä on yh tä suuri etu niin Vuokrannottojolle kuin antajallekin, joten siis palkkiot kin tällaisesta asian oikein ymmärtä mät asianosaiset suosiolla tasan mak samat. Vuokralautakunnan puheenjohtajan palkkioista, silloin kun hän toimii katselmuslautakunnassa on ollut eri mielipiteitä täälläkin katselmuSlouta- kunnan käyttäjillä ja osasta simulli- sillakin; onpa uhattu Valittaakin siitä, että katselmuslautakunta on palkkion määrännyt maksettamaksi myös pu heenjohtajalle. Tästä on kuitenkin juuri näinä päiminä sanomalehdissä ollut profes sori K. I. Stählbergm antama laoja a selmäpiirteinen selonteko, josta pääs ään selmille tietysti täälläkin, että muokralautakunta täällä on osunut oikeaan, eikä siis laittomuuksia ole tehnyt määrätessään puheenjr h ajan kin palkkiosta osalliseksi. Seurakuntalainen. Mliimieslell opiiito- retkeilyltä «lko- mille. (Jntlon). Gaksa. Heli yli rajan Tanskasia Saksan puolelle tultua sai huomata tulleensa sotilaallisen täsmällisesti järjestettyyn maahan. MatkuStajawaunut olimat lajiteltuna 4:ään luokkaan ja kukin waunu eri osastoihin, joissa kussakin oli numeroidut paikat kutakin matkus tajaa marten. Kukin matkustaja sai sijaansa osottaman numero-lipun ja kunkin osaston ulkopuolella oli sitä paitsi matkustajapaikkoja osoittamilla numeroilla Varustettu taulukko, jossa junailija numeroita ..mapaa" ja „ei mapaa" sarakkeisiin siirtämällä mer kitsi asiallisten nähtämäksi missä mää rin paikat oli täytetty. Toinen meikäläisen matkailijan huo miota herättämä — sekin ..matkusta- jäin mukamuutta" tarkoittama - seikka oli erinomaisen helppo olueen saanti. Heti junan ensimäiselle sak- salaiselle asemalle pysähtyissä oli ase- mapäällikkö ensimäinen ilmoittamaan, että astmalla on olutta saatamana, ja hän oli sen matkustajille toimitta misessa samalla aulis tarjoamaan apuaan. MatkustaiSsamme Suomesta Ruot siin ja taas ..rajan yli" Ruotsista Tanskaan oli eri Valtioiden mälillä olemassa luonnolliset rajat, »vesistöjä, jotka erottimat eri maat ja kansat toisistaan. Tämän rajan yli men nessä ei mitään sellaista ollut. Maat, Viljelystapa, kaSivikunta, rakennukset j. n. e. olimat samaa ja saman tyy lista kuin mihin Tanskassa olimme tutustuneet. Niin, samaa tanskalais tahan suurimmalta osalta on kansa kin Schleswig—Holsteinissa Tanskan rajamailla. Mutta sitämastoin se, mikä on Virallista: hallinto, kieli, opetus j. n. e. se on saksalaista — „yleiSwaltakunnallista"! Mahtamam- man moima on se, joka on määrän nyt rajan suurvallan ja pikkumaltion mälillä. Mahtamamman Voima sa notuissa maakunnissa myöskin tahtoo määrätä siellä asumien tanskalaisten saksalaistumiseSta. Mutta kaikeZta huolimatta Valistunut tanskalainen säilyttääkseen oman kansallisuutensa koettaa pienestä pitäen istuttaa lap- siinsa tiedon omasta kansastaan ja herättää siinä elämän kansallistunnon. Siksi myöskin, kun äidinkielellä opet taminen sikäläisissä kouluissa ei tule kysymykseen, useat myöhemmin käy mät Tanskan puolella rajaa olemissa kansanopistoissa opiskelemassa. Kaik kea tätä ajatellessa tunsi seisomansa niin lähellä tuota sorrettua, kärsimää kansaa. Olimme juuri edellisinä päi minä ninkoista uutisista tanskalai sissa sanomalehdissä saaneet tietää Suomea kos?eman ..yleismaltakun- nallisen lakiehdotuksen" käsittelystä maltakunnanduumassa Menäjällä ja duuman tekemistä päätöksistä, siksi meistä tuntui kaksinkerroin raskaalta Sch'eswig— Holsteinin historian yh teydessä ajatellessa asemaa kotimaassa. Samako, niin kenties mielä synkem pikö tulemaisuus on Suomen kansaa maanimassa? Myöhään yöllä kesäk. 17 päimää mastaan saamuttiin FlenSburgin kau punkiin ja sieltä jatkettiin seuraamana aamuna matkaa simuuttamalla Kielin ia Altonan tehdiSkaupungit Ham- burgiin kello 11,15 a.p. Rautatie liikenne tällä mälimatkalla oli erittäin milkas. Rinnakkain kulkemilla rai teilla simuuttimat nopeasti kiitämät junat tamantakaa toisensa ja asemilla seisoi monasti useampia junia yht aikaa. Rautatiet ji maantiet riStei- limät toistensa alitse ja ylitse. Ham- burgiin päästessä huomasikin tulleensa suureen Saksan liikekeSkuskaupunkun. 5-8 kerroksisina kohosimat katujen jz osaksi kaupungin sisään käymien kanamien marsilla kinohiilen samusta mustuneet tiilirakennukset. Liike ka duilla oli tamattoman milkaS; kaik kialla oli kiirettä ja hälinää. Sata massa Elb!-wirralla, risteili sadottain komaa Vauhtia kulkemia aluksia isoista Valtameren stirtolaiSlaimoista, joihin kuhunkin mahtuu noin 3,000 matkus tajaa ja sitäpaitsi tamattomat määrät kauppatamaraa, pienempiin höyry- ja moottori-aluksiin, sekä soutumeneisiin asti. Jltapäimällä käytiin kuuluisassa Hamburgin eläintarhassa, jossa oli nähtäivänä suuret määrät mitä eri laisempia eläimiä maapallon eri osista, kukin omaan osastoonsa sijoi tettuna, Vähäpätöisistä matelijoista, pikkulinnuista ja nakertajista, hiiristä y. m. alkain suuriin kalkalokäärmei- siin, krokotiileihin, strutseihin, elefant- teihin ja eläinten kuninkaaseen, leijo naan asti. Jo ylimalkainen pinta puolinenkin tutustuminen tuohon suu reen monipuoliseen eläinkokoelmaon mie aikaa useita tunteja. Miimähdettyä hiukan toista Vuoro kautta Hamburgissa, jossa m. m. retkikunta ikuiStutettiin malokumaa» mallo, lähdettiin kello 1,35 päimällä kesäk. 18 p:nä rautateitse Hannome- rim. Maat sillä mälillä olimat ta saisia ja hymin Viljeltyjä. Poikkeuk sena Skänen ja Tanskan runsaasta wehnä-, mihantorehu- ja juurikaswi- Viljelyksistä näki Saksassa sen lisäksi laajoja hymin hoidettuja peruna- ja ruismiljelyksiä. Myöskin hymin hoi dettuja metsiä näki runsaammin, ja niissä mäntykin muodosti taas kau niita, solakkoja puurunkoja. Metsät täälläkin olimat pääasiassa kylmö- ja istutusmetfiä, kaSmaen kauniisiin, säännöllisiin rimeihin järjestettyinä. Hannomerissa ollessa kämi retkeili jöitä tapaamassa muutamia siellä opiskelemassa olemia suomalaisia eläin lääkäreitä, kutsuen meidät saman päi- rvän illalla toimeenpanemaansa „Suo- malaisen eläin lääkäri klubin" iltamaan. Iltamassa oli klubin jäsenistä saapu milla n. 30 ja oli iltama ohjelman ja kestityksen puolesta järjestetty ..saksalaiseen tapaan". Seuraamana aamuna jatkettiin rau tateitse matkaa Jsenbiitelin asemalle, joSta rautateitse ja jalan kulkien poi kettiin Pohjois-Saksan turmeyhtiön omistamalle, suunnattoman laajalle Siriangerm suolle katsomaan sikäläi siä turwepeh*un ja polttoturpeen mal- mistuslaitteita. Suo on pinnalta rahkasammalta ja syrremmältä hymin tekeytynyttä hymäluontoista suomu- tao. Suon laitapuolessa olemalta turmepehkutehtaalta lastataan pehku suoraan rautatiemaunuihin. Halki suon kulkee sitäpaitsi myöskin rauta tie, jossa maunut hewoswoimin kuse tetaan, ja pehkuturpe.-n nostopaikoille johtamat pienemmät ihmisvoimin ku- letettalvia maunuja Varten kiskoiteiut raiteet. Pehkun, turmemullan ja polttoturpeen malmistuslaitteet, niihin kuulumin? koneineen omat suurem- moiset. Kaikki työt niin pitkälle kuin mahdollista tehdään konemoimin, raa ka-aineen suosta nostamisesta alkain. Polttoturpeen Valmistamista marten on suolla useita suon kulumisen mu kaan ratakiskoilla siirrettämiä höyry koneella käytettäviä yhdistettyjä polt- toturmemudan nosto-, pienennys- ja polttoturpeeksi puserruSkoneita. Ka toksia kuimatun turpeen säilyttämistä marten ei ollut, maan kootaan turme kuimuttuaan suurempiin kasoihin. Suon halki kulkemaa kanamaa myöten johdetaan mesi suolta. Suota on nos tettu siten turmepehkun, turmemullan ja polttoturpeen »valmistukseen laa jalta alueelta noin 3 ä 5 metrin mah- muudelta. Jälelle jääneestä suon pohjasta oli muokattu »viljelysmaata, iossa tattari, kaura, peruna, ohra, ruis ja heinä näkyi erinomaisen hy min kasmaman. S'.rangerin suolla kestäneen 3'/, tunnin käwelzmatkan jälkeen palattiin taas junalla edellämainitulle J>enbu- telin asemalle, josta edelleen matkus tettiin Mogdeburgiin ja siitä Starss- urtin kaupunkiin. — UliopiSto. Tamanmukainen sisäänkirjaus ja yliopiston omaami nen toimitetaan keskimiikkona syysk. 14 p:>iä, —Tor»io» pormestari» vaa li. Pormestarin maalissa miime lauantaina saimat enimmät äänet Varatuomari Hollmerus 771 Läntä, maratuamari Lund 678 ja maratuo- mari Tornberg 530 ääntä. — U«d-»!irko» Miip.l.kap- palaise» »vaalissa miime sunnun taina ilmsilti paikalle saapunut run saslukuinen seurakunta kieltäytymänsä äänestämästä, Maalintoimitukseen ilmaantui kumminkin kolme äänestä jää, jotka ne'in äänestimät eri eh dokkaita. Saarijärven kappalainen Kekonen sai 2 ääntä, Reposicren komminis- teri J. O.Rindell 15 ja Polmijär- men kirkkohra Ihalainen 8 ääntä. — Sa«omalehdel. Nya Pres sein» osakeyhtiö on ilmoittanut, e.tä se tohtori Lille makaamana toimit tajana tulee täällä julkaisemaan sa- ncmalehteä „D^gens Nyheter", joka tulee olemaan aamupäimäpainoksena Nya Pressenille ja koskee sen sisältö Helsinkiä ja sen lähistöä. — Haller, TSHle «K C:o« Vararikko. Pankkihuone Haller, Söhle 8c C:on mararikko on nyt sel, miytymäisillään. Kuten muisteltane?, oli Suomen pankilla mainitulta wa rarikkopesältä saatamaa noin 1,900,000 Smk. ja Suomen maltiokonttor lla lähes 200,000 Rmk. Tähän scakka on saamamiehille jaettu 7V, " ° ja lisäksi tulee 3°/o, joten saamamiehet siis saamat kaikkiaan 10V, °/». Mararikko tapahtui jo lokakuussa 1907. Sen selmityStä on maikeutta nut niiden teollisuusyritysten järjes tely, joissa pankkihuone on ollut mu kana. — Merc. — We«äläi»e» sa«at»rio lih»omiSta«tifille on Valmistu maisillaan Uudellakirkolla Miip. l Sen on perustanut naislääkäri Mol- koma maatilalleen. Koko Menäjällä ei sellaista parannuslaitosta ennes tään ole. — S«ome« Teollis»«Swal- t»mSk«»«a» keskuskomitea on puheenjohtajansa, kultaseppä Isak Sahan kautta Ruotsin KäsiiyöläiS- järjestön muosikokoukselle SundSmol- liin lähettänyt seuraaman sisältöisen termehdyssähkösanoman: Toivomme Vuosikokouksenne me nestystä siinä yleishyödyllisessä, Voi makkaassa yhteistyössä, jolla Käsi- työläi? järjestä toimii teollisuuden ke hittämiseksi! — PoStijmua ja tawaraj«»a vähällä tVrmatä tzhtee». Kun Helsingistä pohjoiseen meneivä posti- juna, joka saopuu Tampereelle kello 2,12 päimällä, m. k. 30 p.nä oli saa punut lähelle Kuljun Pysäkkiä, noin 3 km. Kuljusta Lempäälään päin, huomattiin postijunasta, että edessä olevan mäen alla seisoi muuan Tam pereelle menemä tamarajuna. Tama- rajunasta annettiin postijunalle py sähtymismerkki masta sitten kun »vii memainittu jo oli alamäkeä kulkemas sa. Komien jarrutusten jälkeen saa tiin postijuna seisahtumaan noin 20 metrin päässä tamarajunosta. Posti- junassa olleet matkustajat säikähtimät tapahtumasta niin, että he heti kun junaa rumettiin jarruttamaan, hyppe- limät ulos Maunuista. Syynä tamarajunan seisahtumiseen oli meturin Vikaantuminen. Meturi saatrn kuitenkin kuntoon, jotenka ta- marajunakin pääsi jatkamaan posti- junan edellä matkaansa Tapereelle. MSoleman tapahtuman johdosta myöhästyi Poriin saapuma postijuna miime lauivantai-iltana 36 minuuttia. — P»sti«ara» saat» kiinni. Kuten olemme kertoneet, amasi w. k. 26 p:nä postinkuljettaja Oulun ja Kiimingin mälillä Pudasjärmen posti- laukun ja otti siitä Kuusamoon osote- tun postipusstn, josta anasti 2,195 markan ar.voisen makuutetun kirjeen ja pakeni. Markoon jälkiä seurittiin Mtor- niossa ja saamutettiinkin hänet Ruot sin puolella w. k. 30 p:nä. Nimel tään on »vangittu Heikki Laurila. AMKsll llllvallusjuttll. Kauppias E. Arelinin jutun käsit- telyssä eilen Kristiinassa ilmoitti pu heenjohtaja olevansa jäsenenä sata- makomiteasso, jonka rahastonhoitaja Azelin oli ollut. Koska puheenjohtaja siitä syystä oli esteellinen käsittele mään osiota, päätettiin pyytää Maa- san homioikeutta määräämään toinen puheenjchtaja asiaa käsiteltäessä. — ji««»a>»lääkärit. Ahlaisten, Noormarkun ja Pomarkun kunnan lääkäriksi »völittiin eilen miran airoa hakija m. t. Lapinlahden hourumhuo- neen ylilääkäri Gunnarhjelt, t — We»äläi«e« sotaväki »t- ta»«t h»oStaa«sa t»llika«a- reiSsa säiltztetht aseet ja am- p««avarat. Erinäisistä Helsingin asekaupoista takamarikkoon otetut aseet ja ampumatarpeet luomutettiin se- naatin antaman määräyksen mukaan miime lauantaina tullimiranomaisten hoidosta sotilasmiranomaisille. Tähän asti on niitä martioitu Katajanokan tullirakennuksessa. Torstaina klo 1 aikaan päimällä, wei eräs Venäläinen upseeri, seuras saan 5 sotilasta, Turun takamarik- koonottomakasiinista siellä säilytetyt pyssyt ja patruunat. Aseet, jotka sälytettiin suurille kuor- marattaille, olimat 3 lyhyttä hirmen- metsästyshaulikkoa, 7 pienenpuoleista patruunapakettia sekä muutamia leik- kipySsyjä. Sellaisetkin patruunat, joiden taka- marikkoonotosta oikeusjuttu ei mielä ole päättynyt, mietiin sotamäen tal teen. Aarftexi» l«ov»»tta«iS- j»tt». Tukholmasta, 1 p:nä elok. Suomen miranomaiset anoimat aikoi naan, että Ruotsissa uskottomuudesta päämiestään kohtaan ja »väärennyk sistä tuomittu Suomen alamainen Varatuomari Karsten rangaistuks?'! kärsittyään luomuteitaisiin Suomen miranomaistlle tutkittamaksi Turussa tehdyistä Väärennyksistä ja rikoksista. K:n rangaistusaika päättyi wiime toukok. 12 p .nä, mutta on häntä sit- ten pidetty Hernösandin keSkusmanki- lassa kuninkaan päätöstä odottaes- saan. Kuninkaallinen majesteetti oi» päättänyt, että Karsten luowutela,m erinäisillä ehdoilla. — Kasakat häiri»«eet tzSrau haa. Miime keskiviikon maStoisena yönä kello 2 aidaan yritti kaksi kasak- kaa tunkeutua humilaon n:a 60 Töö lössä jyskytellen omia sisäänpäästäk- seen sekä pyytäen paperosseja. Sisällä olemat lapset marsinkin säikähtimät tietysti komin jyskeestä. Lovultu heittimät rauhanhäiritsijät kuitenkin yrityksensä, kun huomastmat omie» kestämän heidän ponnistuksensa ja pelkäsimät poliisien pnkalle saapuman. Harvinaista ei kuulu oleman, eitä kasakat iltahuudon jälkeen hiipiirät akkunoista ulos seikkailu- ja häiriön- tekoretkille. — U. S. — MerithS Uuraassa ole vassa sotalaivassa. Rj'tsh ker too, että w. k. 27 p:nZ ilmoitettiin merimin!s eriöön murhanäytelmäStä, joka oli tapahtunut Uuraan reMNä olemassa risteilijässä »Admiral Kor- nilow". Sanottuna päirvänä ivar- hain aamulla löydettiin rist-iUjäSsä palmelema »nidshipsmanni Parjutin lukitusta hytistään kuoliaaksi aiiunut. tuna. Samassa hytistissä makaaman toi sen upseerin, joka sinä yönä ei maan. nut hytissä, sängystä löydettiin Pan- jutinln palvelija, matruusi Trushkoiv niinikään kuclleena, pää kuulan la- mistämänä. Trushkom piti lujasti kädessään remolmeria. Oletetaan, cttä palvelija ampui upseerin tämän nukkueZsa ja murhasi 'ltte itsensä. — Itsemurha. W. k. ^6 p:nä surmasi itsensä Helsingissä hattuina- disti Aino Lempi Bergström talossa n:o 4 Muorikadun marrella. Hän oli tullut piirustaja A frcd Arnt'erqi» luokse mainittuun taloon, mutia tä mä oli pyytänyt häntä poistumaan. Kun tyttö ei kuitenkaan ollut lähte nyt, jätti Arnberg hänet asuntoonsa ähtien itse kaupungille. A!sin jää tyään Arnbsrgin asuntoon löysi tyllö leltä remolmer^n, jolla ampui luodin läänsä läpi. Sydämen suruilla lic- nee tässä murhenäytelmässä ojansa, oZka piiruStaja Arnberg oli surma pa,kalle saapuneelle poliisille ilmoilta- nut, että tytön kädessä ollut sormus oli hänen antamansa. Aino Berg ström oli noin 16 muotias. — U.S. - M - > juuri Iiilios Kcnnecl) 'n>> lcieliopettaja, n/t aiitui esiin. c li jc> tnintittiut ett.» liän lcoetti järjestää l>i>>t<5iSÄn. »llän on uunun vaimo- ni, cilcä teicläa. ^lex^nclei-Ltron^. l^clirkur^issÄ. on lö^tän/t I>er.cli raukan, jonka luulimme lcual- leeksi. on (^lirisiopkcr Kerme6/n ja I.iliAs >Vrmour'in nsimatoclistuksea. ^os olisin tietänj t känca olevaa onnellisen en milloinkaan olisi mitään sanonut. Olisin p^s^tell/t poissa eikä l.ilias olisi saa nut tietää mitään. Alutta n^t — — .» »Le.on vallie — pirullinen vallie!» liuusi Valter IVIac Valter vikan vimmassa niin että kikisi kiukusta. Liiloin Daniel Lisset taas virkkoi. »Le on totta ja sitä maan tuomarit k>llä usko vat x^tä varmasti kun uskovat meitä neljää mic-»tä kvm todistamme, että Ivlac Valter on ^rittän^t murlia- ta l^illas Xennecl/ ä ja on murkannut ^lar^ l!isset'in, minun sisareni.» 1'onnistaen mielipuolen voimalla onnistui Valter'in päästä irti miesten käsistä ja dän aikoi syöstä I^ilias en kimppuun, mutta samassa kökötti kieliopettaja kiiltävän revolverin Iiäntä koliclen. Hän näki miesten läkest^vän. /Vkkiä ryntäsi liän lieiclän välitseen, työnsi Kit in niia että tämä kaatui ja juoksi veräjän luo, missä llevosensa oli sidottuna. Alutta kukkulan rinteellä oli pieni varjoisa paikka ja siinä istui nuor! t/ttö. Hän istui pitäen liattunsa kädessään talvisen päivän auringonpaisteessa, Kun I^lac Valter läliest^i, nousi t/tto seisomaan kauhun ilme kalpeilla kasvoillaan. k/lielipuoli liiljeasi vauktiaan ja lausui lääliättäen: »^lar^ Lisset! humalan täkclenl Vlä koske mi- nunn, 1,/larj? liisset! IVlene pois, liaamu!» Hän s/öks/i vasemmalle väistääkseen tyttöä, - z6z — j.j taiiclon näyttää sinulla kaikki paikat in ss.t s Ien kä)'n>t. ^luistan kun viimeksi t.iiitl ^ ' l län vaikeni. vXrina tänne kätesi», sanoi llän kiiv^?.>,ti aivan muuttuneella äänellä, lautaisin kourin tarttui liän vaimonpa käteen. Kuului rasalxlus. ?ieni kivi oli irtaantunut )lein- pänä ja alkoi vieriä jyrkännettä myöten kunnas svv>)- sl?n partaalla putosi — putosi — putosi alas mer, s) v>/teen. Valter ^lac Valter käänsi päänsä ja knuntr li tarkasti. Uutta kaikki oli tuijaa, ^lliä kollina vaan Kuu lui vuorenrotkoissa keiclän allaan. »Neljäsataa jalkaa», sanoi liän aivan iialti^i^saan. ^neljäsataa jalkaa ja sitten - — ». Ile kulkivat edemmäksi, l.iliasen o imet kcnx^it alkoivat käellä märiksi ja terävät kivet satuttivat liä- nen jalkojaan, jälkeenpäin tuntui känestä omituiselta, että liänen ainoana liuolenaan sillä tietkellä <>!>, ett^i ollut ottanut paksumpia kenkiä jalkaansa. Valter Klac Valter oli tarttnnut vainionsa knsi varteen, kun lle kiipesivät kukkulan korkeimmat!.- kuliclalle. ^t p^sälit^ivät ke s^v^><len partaalla. Koko mailina näytti äärettömältä t^kj>'^cleltä. .Xäir- t»n t/lij^s täytti l.ilias en s^dämmen ja koko liänen olentonsa. Vaistomaisesti oli liän tarttua mielieensä mutta s/vä vastenmielisyyden tunne esti liän et siitä. »lule, niin aä/tän sinulle <^uillemot'in luolan suuni» liuudaliti kän kiivaasti, Hän miltei laalias! I^ilias en läkemmäksi kuilua. »Katso», sanoi kän, osoittaen luolan suuta, »laineet tyrskyvät edestakaisin kuni kevyet, kuni kuolleitten liit lisnllklt/.