Tiistaina 25 p. Lokakuuta KARJALATAR N:o 121 — 1910 Palmelijain wapaa- Unikko lähenee. Palkollisten ja liiatenkin maa- laispalweluswäen elämässä lähe- nee taas ivuoden pää, jolloin mankassa valivelusvailassa triö- wuos? uudistetaan tai harkinnan teni ja kenen palmelukseen jään. mukaan muutetaan isäntää. Että huomautamme tassa samalla tämä aika, muuttoaika maalais- eräästä seikasta, rväestön nykyisissä oloissa on Manhan taman mukaan wie muodostunut kääntökohdaksi suu- tetään mapamvnkkoa tansseilla rimmalle osalle maatawiljelewää ja juopotteluilla. Wuoden rvm mäestöä, tarminnee tässä tuskin wat tuhlataan helposti noyessa huomauttaa ^humussa. Sen muokn on ftralni Omathan j° muostkausia kaiken- asiaa ajateltama. Raskaan tyo moiset kyläakitaattorit pauhanneet suoden palkkaa e, pttcnn tujlo« maalaispalwel»swäen muosisopi- kemytmiely esti waan p kemnnn muksia mastaan ja kehottaneet, '««da Ma jotain toipeeUtSta j« ettei muta alisi edullista uudis-, a « ... 1 r! taa niin pitkäaikaista ..orjakontrah- l 1 an . c } r P a ". itti 4 > teja", joksi he palmelussopimusta llsten.a mielnn saastamamytta a kutsuivat. Edullisempana omat melmollisuudentuntoa. ^amalla sosialistimme pitäneet palmelus- mäelle epämarmaa kuukausisopi- iar,estettawa mapaamnkokii opet. musta. Mutta mitenkähän asia '£ oikeastaan on 9 j9hi§fa woyt roaitfa pltaa Helppo- Monta kysymystä nousee war- tajuista luentoja maataloudesta^ maan työmuoden päättyessä ja yleisestä kanialmsMiotyk^esta. ^ wapaawiikon saapuessa palkollisen ^^en?a nekin kantaiprvat. 1 mielessä. Ranskaan, waiwaloi-! . lopuksi Palmeja n aiema sen työkauden kaikki maikeudet ^ luinkaan ole parhaimpia mul. kumastumat silloin mielessä en- £ ie on kunniakas ille, ^oka tyo- tistä ehompana ja mahdollisesti hon ?a toimeen pystyy Jokamm. kärsityt »vääryydet isäntämäen luuresia koneistosia. loka^ puolelta aiheuttamat usein ikä- t mac f™ a eteenpam miepi. Mu- myyksiä molemmin puolin. Kuin- ^ hedelmät omat työn mukailet, kahan tässä taas - jäädäkö wai Aia elkaa senmuoyi tarkoin en- mennä? ,nenkuin manhan palmeluspaikkan- Maan ennenkuin sekään kysy-,"? idätte ja samalla uuden wuo- mys on ratkaistu, nousee tuokios- si?oplmuk>en teette. Parhaiten sa uusia. Muosipalkka on nyt menette ee ie ,oka nurkumatta pm- taskussa ja mahdollisuus elostella ^^^^^antaa^^^^^^^ parhain päin jonkun aikaa. Oli ' kuultu imartelervia sanoja kau-' punkioloista ja miten siellä hel-! 1/ i r>i o 111 oto polla rahoja ansaitaan. Mitä-^ f\11 JCLIIlOLCL. hän jos jättäisi koko maaseudun! •* ikämine oloineen ja menisi kau- j punkiin rahoja ansaitsemaan. Siel-' Huomattatva historiallinen jul- lä sitä pian rikkaaksi pääsisi. To- . faifn. sin on tämä päähänpisto maan; Suomalaisen Kustannus-o. y. satunnainen, sillä paras työmäki Kansan kustannuksella on ilmes- on melkein parhaastaan Ameri- tynyt imen nide Menäjän mal- kassa ja Harmat maihtamat koti- lankuniousliikkeen alkumaiheiden seutuaan kaupunkiin, mutta siitä johtajan, ruhtinas ja tiedemies P. kannattaa kumminkin huomaut- Krapotkinin muistelmia ni- taa. Nykyään ei ole näet mikään^mellä Mallankumousmie- mahdotonta. ' h e n muistelmia, hinta 5 mk. Mikä maara piilee tässä, ym- 50 p.i toinen nide ilmestyy piak- märtää jokainen ajattelema ihmi- koin. Ruhtinas Karapotkinin muis- nen. KaiPungit omat tuimillaan telmat omat kaikille simistyskie- teollisuus- ja karkeistyömäkeä, lille kääniiettyinä saamuttaneet työnpuute ja kurjuus on seurauk- suurta huomiota tärkeinä kultuu- sena liian nopeasta kansoittumi- rihistoriallisina kumauksina, ja tun- sesta. Lisää ei suinkaan kaupunki- uettu tanskalainen armostelija yhteiskunta työmäkeä kaipaa. -Georg Brandes on niihinkir- Päinmastoin on maanmiljelys- joittanut iimostuneen esipuheen, työmäestöstä nykyään puute. Meidän oloissamme teos ansait- Senmuoksi ei pitäisi kenenkään see erityistä mielenkiintoa? tekijä paikkaansa jättää ja umpimähkää sai herätyksensä tieteellisellä mat- teille tietymättömille lähteä. Tur- kalla Suomessa, ja käsittelee ta- mallisempaa on kunnollisessa pal- pauksia, jotka omat maallemme meluspaikassa makaasti ahertaa, Hyminkin läheisiä. Teoksen on me- kuin milloin missäkin jokapäimäi- uäjänkielestä suomentanut hra sen leipänsä ansaita. .Emil Suasmaa. Tosin uskottelemat sosialistit,' että nykyään ei pitäisi kenenkään Tinan maan »vuosisopimusta palmeluspaikas- 6',.s mihko on ilmestynyt. Siiliä saan tehdä, maan yksinkertaisesti alkaa teoksen loppunidos, sisältämä ottaa ..pestin" kuukausipalkalla marraskuun ja joulukuun kirjoi- tai yleensä lyhyeksi ajaksi. Hei- tukset. Paitsi marraskuun kuu- dän mielestään täten palkolliset kauskatsausta sisältää mihko seu- mälttäisimät ..orjan aseman", ol- raamaa: Suomen maanmil- len mapaampia milloin tahansa jelijäin ammmattijärjes- parempaan paikkaan astumaan, t ö, kirjoittanut professori Hannes Tarkemmin ajatellessa asiaa huo- Gabhard; Lappi ja Lappa- maa siinä kumminkin erään tär- laiset, kirjoittanut maisteri Wäi- keän seikan: palmelusmäki on tä- nö Salminen; Suomi muuka- ten enemmän isännän mielimal- laisten kumaamana (17W lan alaisena. Jos sattuu kinaa' 1820), kirjoittanut tohtori Gabriel tai tai erimielisyyttä syntymää»,; Rein; Suo in alais e n k a n s an- woi isäntä sanoa: lähdeppä ta-, runouden keräys 1!>:llä mu o- lastani, tuossa on palkka! jsisadalla Lönnrotista al- Ei auta silloin muu, kuin suo- käen, kirjoittanut tohtori A. R. riutuminen tiehensä ja uuden. Niemi. Lukuisissa päimänmuis- palmeluspaikan saanti marsinkin! toissa esitetään tärkeitä yksityis- talmisaikaan on maikeaa. Mutta' tapauksia Suomen historiasta, sitä ei monikaan tule ajatelleeksi.'^,. , . ... Mapaus saattaa kuukausipalwe- ^^S«an alkeet, kcksZen ryhtyessä olla miekottele- k^oittanut pro?es,0ri ar l Krae- ma, mutta seuraukset omat usein ^oyesta korzatusta pa - karmaita nohesza suomentanut Selma Hall- Ja mielä eräs seikka. Palkka' ^ siivua. kurvaa ja 2 on taatusti tallella muoden päät-i^^ ^ '' .' ^ "ata tyessä ja simeellinen moitto sitten : . °, n pe a . marma. Harmoin myöskään muo-! et , . . ainoastaan kas- sipalkollinen saa keskellä touotta! roittebe ' elatnttede ja ihinistiebej talosta lähteä, maikka riitaisuuk- ! w«au myös oppi mkayempien sia ja määrinymmärryksiä sat- ! maapallon kchityskausien elaman- tuukin. Tilaisuus on ajatella! Hl" f f ma , . ' 1 tarkemmin, ennenkuin tällaisissal 'kN elollisten o en oien ruppumm-! °I°suh.°issä lopullinen YKSITYINEN KAUPPAKOULU,! Karjalan radan PyyllUa tarkasta käynnisiaaa ji lujiuiltsIM tunnettuja KELLOJAI Älkää ostako muunlaisia huokeahintalsia kelloja! Hyvillä kelloilla on aina oma arvonsa. Viimeinen Pariisin uutuus. 200 rupi. maksavien kultakellojen asemasta me tar- tetty 14 o/o karantisella paksulla kultakerroksella. Secesia-kellon koneisto on oiKea svciisiiainen, sen käynti kuuluva 15 käyntikivellä, veto kerran 40 tunnissa. Nämä kellot ovat oikeata uutta kultaa ja palkitut laatunsa ja lujuutensa vuoksi kultaisella mitalilla ja kunniakirjalla. Hinta 5 rupi. 22 kop., 2 kpl. 10 rupi-, 4 kpl. 19 rupi. 50 kop. Se joka on näitä kelloja näh nyt vakuuttaa, että ne ovat 250 rupi. arvoisia. Kellot lähetetään minuu tilleen tarkistettuna postietuantia vastaan käsirahatta 6 vuoden takuulla lujuuteen, metallin laatuun ja käyntiin nähden. Lähetys 60 kop. (Sipe riaan 90 kop.) Osoite, joka voidaan leikata irti ja lujasti liimata posti korttiin tai kirjekuoreen, on : Paris 240. S. STRUMFELD Rue de Mirbel 2 bis. Ilmaiseksi annetaan hienot uusikultaiset perät kelluttimineen ja sää- myskäisine suoiustimineen. Tilauksen voi tendä millä kielellä tanansa. Suljettuun kirjekuoreen on liitettävä 10 kop. ja postikorttiin 4 kop. posti merkki. tiedä, niissä nämä paikat omat. Toinen miljelyskenttä on lähellä Wieniä, toinen Maulessa Pariisin lähettymillä. Maulessa miljellään kämelykep- pejä, sateenmarjonmarsia, alppi- saumoja ja muita senkaltaisia esi- neitä pienemmällä kuin 200 heh- taarin alalla. Siellä kasmatetaan nuoria saarnia, tammia, kastan- jia, maahteria ja paria muutakin puulajia. Jonkun ajan kuluttua katkaistaan nämä pienet puut juu- ren kohdalta, jolloin nousee paljon uusia mesoja. Usein leikataan näit- ten mesojen kaikki uudet mersot jat- kuman haarautumiseu ehkäisemisek- si mikä aiheuttaisi oksittumista. Wain pieni lehtitukko jätetään lat- maan. Sellaisessa ..keppitarhastossa" mastaa siis puutarhurin työ jos- sain määrin kirurgin työtä. Hä- nen täytyy kuitenkin koristella kuor- ta erilaisilla leikkauksilla. Tamal- lisissä tapauksissa kestää kolme muotta, ennenkun puut omat tar- koitukseensa sopimia. Silloin ne katkaistaan, kuimataan auringon- paisteessa ja pannaan sitten mesi- höyryyn. Sitten työmiehet kuori- mat ne, mikä työ maatii suurta taitamuutta. Kepit sitten suoris- tetaan, leikataan sopiman pituisiksi ja kädensija mäännetään miksi mil- loinkin halutaan. Toisinaan käsitellään keppejä eri- tyisellä tamalla, ennenkuin ne lei- kataan, jotta niihin saataisiin pyö- reät tai kulmikkaat kädensijat. Sil- loin kasmatetaan muutamia pie- niä simuoksia, jotka sitten saatetaan kasmamaan yhteen toinen toisten- sa kanssa. Sellainen työ maatii puutarhurilta tietenkin suurta har- jaantumista ja taitoa. Sateenmarjotehtailijoilla ei sitten ole muuta tehtämänä kepeille kuin kiillottaa ne ja kiinnittää niihin teräslangat ja kankaan. Venäjän kurssi on t&nään 3 kk. . 268: 40 266: 66 2 /ä . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 35 25: 10 3 kk. . . . 26: 96 Pariisi a/v . . 106: 50 99: 10 8 kk. ... 99: 40 Antverpen a /v . 100: 10 99: 90 3 kk. ... 98: 50 Lybekki a/v . . 124: — 123: 40 2 _ 122: Hampuri a/v . 124: — 123: 40 g ^ 122: Berlin a/v . 124: — 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Frankf. a.M. a /v 123: — 123: 40 3 kk. ... 122: — Amsterdam a/v 210: — —: 3 kk. 206: 80 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Tukholma a /v . 139: 40 138: 80 Köpenham. a /v. 139: 40 138: 80 Kristiania a/v . 139: 40 138: 80 Chigago a/v . 6: 23 5: 16 dään. Kun nyt mapaamiikko saapuu on palkollisella, ellei hän sitä jo ole tehnyt, tilaisuus tarkoin miet- tiä, miten hän aikoo mastaisen muotensa järjestää. Ellei manha isäntä miellytä, kuulustelee hän toista ja ellei sekään ole mielei- nen, jää hän manhaan paikkaansa edelleen. Näitä asioita määrättäessä on keskinäinen ymmärrys kaikkein tärkein. Ja malitettamasti puut- tuu sitä useissa tapauksissa isän- niltä yhtä paljon kuin palmelus- öitten rakennetta ja elintoimintaa, siis juuri niitä seikkoja, jotka ny- kyisessä luonnontutkimuksessa omat oleellisimpia ja korottamat sen tositieteeksi. Professori Kraepelinin teos on suomennettu sen muoksi, että se on paras yleiskatsaus tä- hän tieteeseen. Toimottamasti se hankkii luonnontutkimukselle pal- jon uusia harrastajia. — Kustan- taja on Werner Söderström Osa keyhtiö. Luonto tieteen »valossa teoksen 33 mihko sisältää seuraa- mat esitykset: Märimaloku- mäeltäkin. Sen sijaan, että toisiaan 'maus; Sähkö ihmisen pal- ymmärtäen tehtäisiin työtä yhtei-'meuksessa III, jossa esitetään seksi parhaaksi, riidellään suottanne luonnonlait joihin telesoni kaikista pikkuasioista. Kukaan ei' perustuu; Pakinaa m arjos- tahdo pysyä pitempää aikaa yh-'t a, jossa malo-opin lakeja esite- dellä isännällä, maikka tämänkään aiman yleisiä hamaintoja kautta saamutettaisiin elämänko- : selittämällä. Kumia on useita lemusta ja keskinäistä tuntemus-^ kymmeniä. Hinta 75 p. ta, jonka pohjalle kaikki todellinen työ perustuu. Harmoin sattuu' Mistä kävelykepit saadaan? toraa talon manhan palmelijan ja isännän mälillä, mutta, sitä useammin nuoren mustatulleen Meidän metsäiseen Luomeen kanssa. ^tuodaan suurien rahasummien ar- Mnalla on olemassa opäkohtia mosta sieniä ja kämelykeppejä, jot- samoin kuin muuallakin. Mutta ka omat kasmatetut — Pariisin niitä ei suinkaan paranneta mi- kellareissa ja kaupungin puutar- halla ja haluttomuudella. Pahin hoissa. epäkohta on meissä itsessämme.! Luultamasti on Europassa ole- Tahtoessamme nyt palkollisten' massa main kaksi paikkaa, joista ajateltamaksi antaa mapaamiikon kämelykepit ja sateenmarjon marret tärkeimmän kysymyksen: miten omat järkiperäisen ..miljelyksen" esi- järjestän tuleman palweluswuo- neinä ja mannaankaan ei moni! Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Karsikossa: Leski Ida Hfim&lälnen. Le h t o i: Maanvilj. Simo Hirvonen. Palholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. > Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Hra Heikki Ikonen. Heinävaaralla: Opettaja P. Varia. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen Saario. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Junassa: Kauppias J. Huttunen. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Polvijärveltä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. > K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U tr a s s a: Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Männissä: Maanvilj. Heikki Puhakka. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen Ahmovaarallat P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Värtsllässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Mutalasäa: Emäntä Anna Mutanen. Pielisj&rvell ä: Herra E. O. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Kesälahdella: Hra Heikki Linkku. Huutokauppoja. Keskiviikkona kuluvan kuun 26 p. klo 6 j. pp. Rahatoimika marilla toimitettavalla huuto kaupalla myydään enimmän mak savalle rakentamaton kartano- maa N:o 3 — 18 korttelissa uuden asemapiirustuksen mu kaan huutokauppatilaisuudessa mainittavilla ehdoilla. Joen suussa 21 p. lokak. 1910. Rahatoimikamari. Huutokaupalla myydään Onkamon Kostamossa perjantaina lokakuun 28 p. 1910 klo 9 a. p. lehmiä, hevosia, hei niä, ajo- ja työkaluja, verkkoja, potattia y. m. J. Laitinen. 1 Ilmoituksia. tottunut räMtälintyöntekijä saa palkan räätäli P. Tuppuraisella, Kettuvaara. Helsinki, Pohjois-Esplanaadinkatu N:o 37, Turku, Kaskenkatu N:o 6, perustettu v. 1898, alottaa uuden kolme kuukautta kestävän oppilukukautensa Helsingissä marraskuun 8 p:nä ja Turussa marraskuun 3 p:nä. Opetusaineet • kaksinkert. ital.-, amerikkal.- ja maanviljelyskirjanpfto, laskento kauppa- laskento, tavaranhinnoittelu,' kauppakirjeen vaihto, vekseli- ja kauppaoppi kauppamaantieto, kielet ja käytännölliset kauppa- ja konttorityöt Yksi tyisiä kursseja annetaan kirjanpidossa, kauppakirjeenvaihdossa kont toritöissä ja konekirjoituksessa. US* Harjoituskonttori oppilaita varten Pyytäkää koulun ohjelma! Ilmoittautua voi suullisesti tahi kirjeellisesti Paikanvälitystä kaikille liikealoille. Liikkeenharjoittajat voivat koulun välityksellä saada kelvollisia apulaisia. Oskar Zetterblom. (I. 48125) ÖOQBOQQQD Joensuun Kirjapaino- O.-Y. Kirjansitomossa. Syys- ja jouluostoksianne var ten pyytäkää kuvitettu luette loni. Siten ostatte halvimmalla kelloja, koneita, kulta- ja hopea- tavaroita, soittimia, korutava roita, kihlaesineitä y. m. Jäl leenmyyjille edulliset ehdot, monta palkintoa, joista lähem min hintaluettelon ohella. Eino Louhivuori, Vaasa. (H. 3011) Raakoja uotia ja nalikoja valmistan edelleen. Joensuussa välittää kauppias K. Poutiainen. Valmista lapikasnahkaa on myytävänä. Oksaojalla H. Tamminen. H(R.arj Han.) JOammas- nafifioja ostamme korkeimpiin hintoihin A.-B. Merkator O.-Y. Turku. Asiamiehiä ovat: Joensuussa: K. Kainulainen. Kuopiossa: O. W. Gröndahl. Lappeenrannassa: K. Mikon- saari. Myytävänä. Kaupan lopettamisen takia myydään puodissani alen netuilla hinnoilla ensi marras- ja joulukuun aikana, Liperi 25. 10. 1910. T. J. Sormunen. Käärepaperia (maku la tur) saatavana lehden kirjapainosta. tämän Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisaänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaaraaa y. m. y. m. sekä Kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Ruumiinarkfcuja aina saatavana Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. iaat hoi! 00 D □ S □ Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopettamisen vuoksi loppuunmyydään — joko yh dessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: Lasten leiritaloja, IQrjoitastarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y, m. y. m. Postikortteja ; maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m. Valokuva* albumeja, Valokuva" J^eljyJisia, J^er^uu" ja sJfitsi^irjoja, PHasäilyttimiä, Kiiltokuvia, Imufäeita, peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset Tavarat nähtävänä liikkeessäm me. Samassa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa 00 □ AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jftnain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. ►d S S S- GC Joenauu—Viipuri <S p a st k. jana JT C S» Joensuu . läht. 10.45 2.40 Hammaslahti 11.26 3.43 Tikkala „ 11.49 4.16 Onkamo _ 12.04 4.35 Tohmajärvi _ 112.26 6.12 Kaarila . n 12.46 5.46 Värtsilä . tul. 12.68 6.C2 „ läht. 1.10 5.oo Pälkjärvi „ 1.27 5.Z Matkaselkä „ 2.01 6.30 Kaalamo . „ 2.19 7.08 Helylä . . „ 3.03 8.23 Sortavala tul. 3.14 8.38 . läht. 3.24 9.10 9.53 Kuokkaniemi 3.68 9.46-1060 Niva . . , 4.12 10.00! 11.18 Jaakkima . 4.40 10.29 11.50 Ihala . . , 4.56 10.44 12.53 Elis3nraaritnl. 6.22 11.10 1.31 , läht. 6.37 11.25 2.01 Alho . . „ 5.66 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . . 7.18 1.02 5.07 Sairala . . 7.29 1.13 5.55 Koljola . „ 7.55 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.M 1.51 6.50 „ . läht. 8.20 2.06 7.'~ Hannila . „ 8$ 2.27 7.o4 Kavantsaari „ 8.52 2.39 8.T3 Karisalmi 9.05 2.51 9 .iö Tali . . , 9.17 3.02 9.53 Tammisuo „ 9.29 3.14 9.7? Viipuri . tul. 9.28 3.22 9.57 Pika- Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 635 n n n 5.31 2.25 « H H 7.3ö 4.50 — Viip. Hels. läht. 1153 10.29 240 * * * 1.20 lO.Ti ►D CO Viipuri—Joensuu o «s: F o pr <2. a a S) juna g » Viipuri . läht. 6.60 1.30 6.00 Tammisuo . 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.13 1.61 6.34 Karisalmi „ 7.26 2.02 6.58 Kavantsaari „ 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.45 854 , läht. 8.29 2.55 9.19 Koljola . » 8.46 3.11 9.42 Sairala , 9.08 3.32 10.19 Inkilä . 9.20 3.43 10.40 Ojajärvi . , 9.47 4.08 11.22 mitola . _ 10.15 4.35 12.22 Alho . . , 10.36 4.55 12.55 Elisenvaara tul. 10.65 6.14 1.18 , läht. 11.10 6.30 2.08 Ihala . . , 11.38 6.02 2.56 Jaakkima , 11.68 6 .51 3.30 Niva . . j, 12.23 6.35 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7.(55 5.00 Sortavala tul. 1.10 7.3O 5.47 „ läht. 1.20 7.47 Helylä . „ 1.32 8.i2 Kaalamo „ 2.20 — 9.41 Matkaselkä „ 2.43 10.£ Pälkjärvi „ 3.1 1 11.2 Värtsilä . tul. 3.25 11.43 „ läht. 3.35 5 .51 Kaurila . „ 3.49 5.52 Tohmajärvi „ 4.09 6.01 Onkamcf. „ 4.32 6.34 Tikkala . „ 4.50 6.59 Hammaslahti 5.10 7.32 Niittylahti . . 5.29 8.01 Joensuu. tul. 5.48| 8.26 on Q Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. H "0 li Asema E. © S ® TS s ® * g pr 8» f G> TS T3 Lieksa .... Tiensuu . . Vuonislahti . . Kelvä . . . Haapalahti ' Uimaharju . . Pankkaja . . Kaltimo . . . «Jakokoski . . Kontiolahti . . Lehmo . . . Joensuu . . . 6.19 6.53 7.23 7.45 8.09 8.31 8.49 9.18 9.39 10.09 10.23 1 10 2 2 10 2 5 5 10 2 6.00 6.20 7.03 7.25 7.47 8.19 8 .33 8.54 9.23 9.49 10.11 Sekajuna N:o 832. Asema H £ S » T) V >-<ä a g • s. pr 9 £ Er <v S V Joensuu . . . Lehmo . . . Kontiolahti . . Jakokoski . . Kaltimo . . . Paukkaja . . Uimaharju . . Haapalahti Kelvä . . . Vuonislahti . . Tiensuu . . Lieksa .... 6.27 6.53 7 .13 7 .33 8.05 8 .1? 8 .ST 9 .T3 9 .53 10.18 lO .Sä 2 10 6 5 2 10 2 2 10 1 6.15 6.53 6.53 7.35 7.33 8 .5? 8.53 8.53 9.E> 9.33 10.53 Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 I- PP — » 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel lusta paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan- tao. Joenaiu Klrjap, 0;-Y. 1910