„ Lauantaina 26 p. Marraskuuta KARJALATAR N:o 135 — 1910 V'; Surulla ilmoitamme että rakas isämme talon isäntä Niilo Nevalainen pitkällisen taudin sairastet- tuaan vaipui rauhallisesti kuo lon uneen Enon Jyrkässä. Syn tynet 6 /ia 1853, kuoli 2! 11 1910, lähinnä suremaan jäi kolme tyttöä, yksi vävy, kolme las tenlasta, kaksi sisarta, kolme lankoa y. m. sukulaiset ja tut tavat. Lapset. Kristus on minulle elämä ja Kuolema on minulle voitto. Kirkoll. ilmoituksia. 1 sunn. adv. saarnaa opettaja Ahola. Edellinen kolleilta raamatun leYittänmeksi, jälkimäinen Ja- paani-lähetykselle. Ensi maanantaina klo 7 j. pp. pitää pastori T. Valtari hartaus hetken rukoushuoneella. Meri mieslähetyksen säästölaatikot annettavat silloin hänelle. Koi lahta merimieslähetykselle. Hoosiannaköörin harjoitus tänään klo 7 i. kirkos sa. — Kaikki asiaaharrastaja' laulajat, sekä uudet että vanhat, teryetnlleet. talpilätoifS-ILHMl rukonshaoneella huomeniltana klo 5. Puhuu op. Ahola y. m. Vapaa pääsy, kolehti Jaappmi- lähetykselle. Haom.! Lauantai- iltana kello 6 raamatunsalitys samassa paikassa. Pelastusarmeija, Nikolainkatu 9. Lauvantaina klo 8 suuri Jftäkyväisjuhla. Sunnuntaina jiähyväiskokoukset klo 11, '/ai ja 7. Sotilas vihkimys seitsemän kokouk sessa. Tervetuloa ! A. & A. Gisselberg. (E. S. 1 k.» J. Kp. Y:n Perhe-Iltama tänä iltana klo 8 Ilosaaren teatteritalolla. — Huom.! Kaikki Jäsenet vierai neen terretalleet! Huvitoimikunta. Elävien kuvien Teatteri Älytintöjä joka arkipäivä klo 6, 7 ja 8 lp. Sunnuntaina klo 4, I, f, 7 ja 8 ip. OHJELMA: 1. Niilin rannoilta. 2. Veren iSni. 3. Schönbrunn. 4. Nick Vinter kilpa-ajoissa. 5. Kalas taja ja Haltia, satukokoelmasta Tuhat Ja yksi yötä. 6. Liiaksi rakastettu. Joensuun kaupungin niMMs» Esimiiita toimi vuosiksi 1911—1913 ilmoitetaan haettavaksi ennen 15 p. ensi jou lukuuta hakemukset on jätettävä allekirjoittajalle. Joensuu 24 pnä marraskuuta 1910. Vaivaishoitohallituksen puolesta: A. Hokkanen. E alutaan ostaa ensi kuulla poi kiva hyvä lypsglehmä. Seppä S. Puurtinen. TTanhoja kangaspuita myytä- V vänä halvalla Joensuun Naiskäsitjjö- koululla. (K. S. 1 k.) Kansa ia maalit. Maalista Poisjääminen Vi hollistemme Pyyteitten Välillistä edistämistä. Suomalaisen puolueen johta- jan lausunto. Suomalaisen puolueen kunnioi- tettu johtaja waltioneuwos I. R. Danielson-Kalmari onHä- meenlinnassa äskettäin pidetyssä puolueen kansalaiskokouksessa pi- tämässään maltiollisessa puheessa kosketellut kysymystä, maalitko isänmaan etu kansalaisia käymään lukuisasti maaliin, wai onko ase- ma sellainen että on jotakuinkin yhdentekemää, käymätkö lukuisam- mat joukot maaliuurnalle wai jäämätkö tuntumat määrät sieltä tällä kertaa pois. Katsoen asian armaamattomaan tärkeyteen otan* me tähän maltioneumos D.-K:n mninitusta puheesta tätä kysy- mystä käsittelemän kohdan. Monissa paikoin maatamme on ihmisten mieliin pyrkinyt ajatus, MARTTAYHDISTYKSEN Am-Uts pidetään ensi tiistaina klo 5 i. Lasten työhuoneella maalari Väistön talossa. (K. S. 1 k.) Enon syyskäräjäin pöytäkirjat jaetaan nimismies Ekholmin luona maa nantaina 5 p. joulukuuta. Tuomari. itä henkilöä, joka viime tiis taisessa konsertissa lyseolla vaihtoi kalossit, pyydetään hyväntahtoisesti korjaamaan erehdyksensä lyseon vahti mestarille. « että mitä hyötyä lähtee lakkaa- matta maaleissa käymisestä. Ase- ma ei senkautta ole autettamissa, sanotaan, ja kuulee myös kuis- kuteltaman, että moimmehan me Suomalaisen puolueen jäsenet jää dä siitä syrjään, koska meidän mielipiteemme ei ole ratkaisemasti päässyt määräilemään eduskun- nan toimintaa. Katsokaamme yleistä maltiollis- ta asemaa, salliiko se meidän asettua tuon kylläkin mukaman käsityksen maltaan. Mitä pahin ta me saatoimme muosi takaperin aamistaa, se on nyt tapahtunut. Menäjän maltiomahti, sen edus- kunta ja hallitsija, on sysännyt syrjään ne oikeudet, jotka We- näjän maltiomahti sata wuot- ta takaperin Aleksanteri I:n kautta oli Suomen kansalle ikuisiksi ajoiksi juhlallisesti makuuttanut. Ja Tuomen kansalta on maadittu että se maikuttaisi täntän syrjäyt- tämisen hymäksi. Sentähden Suo- men eduskunnan mastaus ei ole- kaan moinut olla muu kuin eh- dottomasti kieltämä. Mikään kan- sa, joka uskoo tulemaisuuteensa, joka on päässyt ymmärtämään, että se itse moi olla määräämäs- sä toimintaansa ja kohtaloansa, ei olisi moinut antaa muuta mas- tausta. Että suomalainen puo- lue ei ole moinut tehdä muuta, se on itsestään selmää. Tämän puolueen toiminta läpi routamuo- sien, halki sorron ajan on tarkoit tanut sen estämistä, mikä nyt on tapahtunut. Suomalainen puolue oli koettanut estää olojen kärjistymistä siihen määrään, että Genäjän maltiomahti kokonaan syrjäyttäisi meidät. Se on aina pitänyt kiinni Suomen kansan oikeuksista, on maatinut jäsenil- tään sitä, että edustaisimat Suo- men kansan oikeutta järjestää olonsa oman maltiosääntönsä mu kaan. Kun nyt on tultu siihen, että kaikki somitteluyritykset omat kaikki turhia, silloin suomalaisen puolueen oma kanta on melmoit- tanut sen moimainsa mukaan ja niin selmästi, että mitään mää- rinkäsitystä ei ole moinut syntyä, yhtymään koko kansamme päätök- seen olla suostumatta siihen maa- timukseen, joka Menäjän taholta on meille tehty. Näin on se kan- ta, jolle puolueen edustajat mal tiopäimillä omat asettuneet suu- ressa maltiollisessa kysymyksessäm- me, sopusoinnussa koko entisen ohjelmamme kanssa. Mitään epäi- lystä, mitä tässä pääkysymyksessä oli tehtämä, ei syntynyt eikä moi- nutkaan syntyä maltiopäimillä olemien edustajiemme keskuudessa. Nyt on eduskunta hajoilettu, uudet maalit määrätty toimitet- lamaksi^ sentähden, että eduskunta antoi 'kieltämän mastauksensa Kaikki me tiedämme, että Suo- men kansan mastaus näissäkin maaleissa tulee olemaan edelleen kieltämä. Marinaan ei tule ole- maan ehdokaslistoilla nimeä, jon- ka kantaja suostuisi siihen, että Tuomen perustuslait mitättömi- nä syrjäytetään. Sen mastusta- jamme tietämät. Mutta näyttää niinkuin maikuttamilla tahoilla tahdottaisiin saada tulos, joka oi- keuttaisi sanomaan, että Suomen kansa ei mälitä maltiollisista oi- keuksistansa, että se antaa mennä kuinka Menäjän kansa tahtoo. Olemmehan monta kertaa jo huo- manneet menäläisissä sanomaleh- dissä tämän mäitteen ja korkea! ta, edustamalta taholta on koetet- tu lemittää käsitystä, että Suo- men kansan enemmistö on tässä kysymyksessä ellei juuri taipumat- nen, niin koko lailla mälinpitä- mätön. Monikin meistä tietää, että jos osanotto maaliin tällä kertaa, nyt kun juuri medotaan kansaan, jos osanotto tällä kertaa käy laimeaksi, niin mastustajam- me moimat tätä käyttää todis- taakseen, että täällä on mäsytty kiinnipitämään lasistamme ja että kun edelleen mäsytetään kansaamme uusilla maaleilla, niin se aika on lähellä, jolloin kansa mukautuu. Sentähden jokainen maalioikeutettu kansalainen, joka jää maaleista syrjään, maikuttaa mälillisesti maallemme mahingol listen, määrien käsitysten synty- miseen ja antaa aseita miholli- sillemme. Näin ollen mireillä ole- ma suuri elinkysymyksemme ke- hoittaa meitä kaikkia tälläkin ker- taa käymään maaleihin aiman siitä riippumatta, mihin puoluee seen kukin kuuluu. Se on aseman maatima. Sillä Suomen kansa näyttää, mikä tällä hetkellä on tärkeintä, näyttää että se aikoo pysyä oikeuksiensa pohjalla eikä moi luopua maalimasta, että sille makuutettu maltiosääntö jää moi- maan ja sitä Suomen kansa maa leihin käymällä myös osoittaa hallitsijalle ja Menäjän n> aitio- mallan edustajille. Yleisiä uutisia. Suomea koskettmt lakiehdotukset. Ministerinenmoston puheenjoh- taja P. Stolypin jätti tk. 23 p. maltakunnanduumaan kaksi Suo- mea koskemaa lakiehdotusta. Ensimäinen lakiehdotus koskee kysymystä Menäjän alamaisten oikeuksien tasottamisesta suomalais- ten oikeuksien kanssa. Lakiehdotus käsittää isonkokoisen 50-simnisen kirjasen. Menäjän alamaisien on lakieh- dotuksen mukaan saatama Suo- messa kaikissa suhteissa yhtäläiset oikeudet paikallisien kansalaisten oi keuksien kanssa. P. Stolypin pi- tää tarpeellisena lausua tämän alun „lyhyessä ja ehdottomassa muodossa, antautumatta minkään- laisiin ositteluihin tai tekemättä eri- tyisiä ehtoja" Ihdenmertaisuuden alku on pan- tama toimeen järkähtämättömänä sääntönä. Edelleen maaditaan lakiehdotuk- sessa ettei se saa jäädä kuolleeksi kirjaimeksi ja että suomessa asu- mat Menäjän alamaiset esteettö- mästi moisimat toteuttaa tämän lain myötämiä oikeuksia. Kuitenkaan ei mieliala maassa ole sensuuntainen — sanotaan la kiehdotuksessa — että moitaisiin odottaa uuden lain esteetöntä saat- tamista täytäntöön. Eimät ainoastaan masemmisto- laispuolueen, maan mieläpä sen dun mäestön rauhallisetkin piirit nykyään kiihkeän kiihotuksen mai- kutnksesta, joka maatii kaikkien suomalaisten yhtymistä ja mal- mistautumistä passiimiseen mas- taruttaan, omat nykyään sotaja lalla ja useissa tekemissään pää- töksissä omat panneet mastalau- seensa yleismaltakunnallista lakia mastaan, joka heidän mielestään esiintyy maan perustuslakien rikko muksena. Tämän lisäksi suomalaiset sano malchdet sekä kokoukset lausumat jyrkän makaumuksensa. ettei Suo- men kansa milloinkaan alistu nou- dattamaan lakeja, jotka omat sää- detyt uutta järjestystä noudatta- maila ja omat lemitelleet tulista kehotuksia olla tottelematta ja mas- tustaa niitä. Melkein sama on lii- letty alamaiseen muoden 1910 maltiopäimien anomukseen, jossa sanotaan, että uutta lakiasäätä- mää järjestystä ei moida toteuta taa, maikkapa se olisi maltakun nanduuman ja neumoston hymäk- symä sekä Keisarin mahmistama, koskei Suomen kansa pidä oikeina lakeja, jotka muuttamat Suomen perustuslait ilman paikallisen kan- saneduskunnan suostumusta. Että lakiehdotus näin ollen moitaisiin panna täytäntöön Suo- messa ja että suomalaiset miran- omaiset saataisiin käytännössä to- teuttamaan lakiehdotusta, olisi en- nenkaikkea paikallisien oikeuslaitok- sien käsittelypiiristä poistettama näiden asioiden käsitteleminen ja käsiteltämä niitä keisarikunnan ran- gaistuslakien mukaan keisarikunnan oikeuslaitoksissa. Edelleen ehdottaa P. Stolypin, että yksinkertaisin ja käytännöllisin keino olisi somelluttaa suomalaisiin miranomaisiin ei erikoista, maan yleistä rikosoikeudellista syytösjär- jestystä. Koskei Suomessa ole keisarikun- nallista oikeuslaitoksia, olisi lakieh dotuksen mukaan moisista syytök- sistä tuomittama Pietarin oikeus- piirin oikeusistuimissa. Alustaman tutkinnon toimittaisi Pietarin piirin tutkintotuomari, mutta oikeusjutun ajamisen Pie- tori oikeushomin prokuraattori. Tämän lisäksi olisi Suomen ken- raalikumernöörille myönnettämä oikeus siinä tapauksessa, että jut- tu nostetaan jotain suomalaista »viranomaista mastaan, lukuunot tamatta tuomareita, mäliaikaisesti tai kokonaan erottaa heidät mirois- taan. Kuitenkin jos on kysymys henkilöistä, jotka H. M. Keisri on nimittänyt, erottaminen alistetaan H. M. Keisarin tarkastettamaksi. Lakiehdotuksen miimeiset kaksi osastoa omat omistetut kysymyksel- le juutalaisten ja mustalaisten tasa-armoisuudesta syntyperäisten Suomen asukkaiden kanssa. Oikeuksien tasoittaminen ei ulotu juutalaisiin ja mustalaisiin. Mäolema lakiehdotus ehdotetaan astumaan moimaan tammik. 1 p:nä 1911. Kulkulaitosrahasto tv. 1911. Korkeimmassa paikassa on mah- mistettu kulkulaitosrahaston muo- den 1911 menosääntö. Senaatin puoltama ja nytmah- mistettu ehdotus kulkulaitosra- haston menosäännöksi on seu- raama: Tulot: Säästö mlta 1910 Smk. 4,758,740, maltionrautatei- den kokonaistulo Smk. 44,000,000, osuus-, mähittäismyynti- ja annis- keluyhtiöiden nettomoitosta sekä pa- lomiinarahoista Smk. 12,870,000, korkoja Smk. 200,000. Summa Smk. 61,828,740. Menot: Maltion rautateiden mäkinainen menosääntö Smk. 37,500,000, eläkkeet ja erinäiset määrärahat Smk. 520,000, mal- tiolainain »vuotuismaksut sekä promisioni ja kulut Smk. 8,484,000, korko laamannin käräjäjymära- hastolle Smk. 154,160, korko mal- tiorahastolle Smk. 105,000. Sum ma Smk. 48,743,160. Määrärahat: Uutisraken- nustöihin malmiilla radoilla, ar- miolta Smk. 3,969,464, liikkuman kaluston lisäämiseen, armioltaSmk. 325,000, maltionrautateiden hal- lintotalon malmiiksi rakentamiseen maltioarahastosta annetun etumak- sun kormaamiseen Smk. 207,600, ää Samonlinnan—Elisenmaa- ran radan malmiiksi rakentami- seen Smk. 130,000, Joensuun— Nurmeksen radan rakennukseen Smk. 1,760,000, Seinäjoen—Kris tiinan—Kaskisten radan rakennus töihin Smk. 7,000,000, rautatie- tutkimuksiin Smk. 50.000, ylijää- mä Smk. 1,563,516. Summa Smk. 61,828,740. Helsingin tullinhoitajan »virka. Senaatissa esitettiin t. k. 22 p. tullihallituksen kirjelmä Helsingin tullinhoitajan miran täyttämisestä. Tullihallitus oli mainittuun roir kaan asettanut ensimäiselle ehdo- sijalle asessori K. F. Nymannin puoltolauseella, toiselle sijalle Mii- purin tullinhoitaja homineumos K. E. Äkessonin ja kolmannelle ehdokasstjalle Kotkan tullinhoitaja maisteri R. F. M. Staudingerin. Mikäli S. U. T. on saanut tietää, on senaatti äänestyksen jälkeen mirkaan nimittänyt kenraaliku- mernöörin kanslian sihteerin A. A. von Karmin. Mähemmistö, jo- hon kuulumat suomalaiseen puo- lueeseen tukeutumat senaattorit Rainesalo ja Saarikoski sekä se naattori Kraatz, lienemät äänes täneet asesseri K. F. Nymanin puolesta. Myöskin enemmistössä oli syntynyt armeluita siitä, moi- daanko kysymyksessä olemaan mas- tuunalaiseen toimeen nimittää henkilö jolla omat herra von Karmin maatimattomat ansioluet telot ja muodollisestikin niin riit- tämättömät, mutta kun maan korkein hallitusmies, kenraalikumer nööri oli sitomasti lausunut toi momuksenaan, että herra von Karm olisi nimitettämä mainit- tuun mirkaan, jätettiin kaikki nä- mä armelut sikseen. yliopisto. Teologinen tiedekunta on yksi- mielisesti julistanut teologisten esikäsitteiden apulaismiran molem mat hakijat, jumaluusopin tri, lehtori A. I. Pietilän ja juma luusopin tri U. Paunun mirkaan pätemiksi sekä niinikään yksimieli- sesti asettanut tri Pietilän ensi- mäiselle ja tri Paunun toiselle sijalle. (Eläkkeitä. Miipurin homioikeuden mara- presidentti A. I. A. Spärelle, Tu- run homioikeuden homineumos O. I. Tammelinille ja senaai' oikeusosaston esittelijäsihteeri K. G. Kollinille, joille korkeimmassa paikassa on myönnetty ero mi- rastaan, on annettu Suomen mal tiomaroista elinkautinen 8,000 mkn eläke. Laki avioliiton ulkopuolella syntyneistä lapsista. Tk. 21 p. jätettiin senaattiin lainmalmistelukunnan ehdotus laiksi amioliiton ulkopuolella syntyneistä lapsista. Lainmalmistelukunta ei ole ha- mainnut mitään epäilyksiä oleman siihen nähden, että amiolliset ja amiottomat lapset asetetaan yhden- mertaisiksi mitä tulee perintöoikeu- teen äidin ja äidinpuoleisten su kulaisten jälkeen. Lakiehdotuksen mukaan tulee amioliiton ulkopuo- lella syntyneelle lapselle perintöoi- keus isän jälkeen sekä silloin kuin isä on toteensaatamasti tunnusta- nut lapsen omakseen kuin silloin- kin, kun tuomioistuin erityisestä -vaatimuksesta on julistanut lapsen oikeutetuksi perintöön isän jälkeen Sellainen julistaminen moi laki- ehdotuksen mukaan tapahtua ai- noastaan isän eläessä sekä sillä edellytyksellä, ettei isyys ole tay- dellisellä todistelulla selmitetty ja ettei isä makaamisen tapahtuessa ollut naimisissa. Joensuusta ja likitienoolta. Joensuun yhteiskoulu» kanna tusyhdistyksellä oli eilen syyskokous raatihuoneella Kokouksen puheenjohtajaksi ma- littiin pankinjohtaja T. Turunen ja pöytäkirjurikst toimittaja T Könönen. Johtokunnan malmistama eh dotus tulo- ja menoarmioksi ensi muodelle tarkastettiin ja hymäk- syttiin. Tämän muoden lopussa ero muorossa olemat johtokunnan jä- senet herrat T. Turunen ja A M. Koimula malittiin uudelleen jäseniksi johtokuntaan ja paikka kunnalta muuttaneen rouma Elin Nohrströmin sijaan malittiin ma rajäsen tohtorinna Martha Par- miainen makituiseksi, sekä eromuo- rossa olema marajäsen rma Maikki Pitko uudelleen ja rma Parmiai- sen sijaan rouma Ida Kotilainen marajäseniksi. Kuluman muoden tilien tarkas- tajiksi kamreeri I. Hultin ja kaup- pias A. Eskelinen, maralle kaupp Olli Pitko ja ylioppilas I. Ja- lanne. Kansakoulun johtokunta malitsi t. k. 24 p. puheenjohtajat- seen tohtori O. I. Brummerin marapuheenjohtajakseen kollega Joh. Fr. Blomqmistin ja talou- denhoitajaksi kauppias P. P. Par- miaisen. Pohjois-Karjalan painimesta- ruuskilpailut alkamat huomenna klo 6 ip. työ- mäen talolla. Osanottajia on il- mottautunut Märtsilän M. & Ur heiluseura „Arityksestä", Pielisjär- men »Innosta", Jakokosken „We- asta" ja myöskin oman paikka- unnan parhaimmat painitaiturit. Nämä ottelut tuntumat muodos- tuman erinomaisen milkkaiksi ja jännittämiksi. Ei tietenkään ku- 'aan urheilun ystämä ja kannat- taja simuuta tätä tilaisuutta. Zuomalaisen puolueen talon wihkiäisissä Helsingissä miime lauantaina oli- mat edustettuina m. m. Joensuun 'Nuija, Rääkkylän Nuija, Nurmek sen suomalainen järjestö ja Joen- suun Nuijan naisosasto. I Kp. ?). toimeenpanee tänään klo 8 ip. perheiltaman Ilosaaren salissa. W. P. K. pitää huomenna kello '/■_> 5 ip syyskokouksen kaupungintalolla. Hoosiannaköörin harjoitus on tänään klo 7 ip. Kaikkia asian harrastajia pyydetään kokoontu- maan kirkkoon. Kokonaistulos Joensuun Musiikkiyhdistyksen av pajuisista y. m. juhlista on ollut 6.3 0 0 mk. Puhtaaksi moitoksi moi jäädä noin 4,000 mk. Joe nsuun Marttayhdistyksen toinen ruuanwalmistuskurssi, joka alkoi t. k. 15 pnä, päättyi eilen yhteisillä päimällisillä. Näillä kursseilla oli 14 osanottajaa, edel lisillä 18. Kontiot ahde» »varsinaisilla syyskäräjillä on langetettu tuomioita m. m seuraamille: Taloll. Pekka Rummukainen Noljakasta entisen morsiamensa rääkkäyksestä ja maantierauhan häiritsemisestä — 145 mk. sak koon. Mökkil. Matti Lampinen Leh mosta leskimaimon herjaamisesta 25 mk. ynnä kulut. Mökkil. maimo Susanna Kar junen tuomittiin murhapoltosta 10 kk. kuritushuonemankeutta yn nä 200 mk. maksamaan kormaus ta isännälle. Muistosanoja. Manha, uskollinen palmelijam- me, leski Stina Mustonen, sai otikutsun Haapamedellä Alamaal- a t. k. 16 päimänä klo 12 päi- Muualta Poh- jois-Karjalasta. Juuan kirkkoherraksi on senaatti nimittänyt Kestilän kirkkoherran Selim G. Sarmilin- nan, joka maalissa sai enimmät äänet. Kunnan lääkärit. Senaatti on myöntänyt jatku- maa maltioapua kunnanlääkärin palkkaamiseksi Liperin kunnalle 2,000 mk. muodessa 20 p:stä jou- luk. 1911 tammik. 1 päimään 1916 ehdolla että kunta suorittaa mä- hintään saman merran. Palkankorotusta 10 muoden palmeluksesta on ano- nut poliisikonstaapeli Pekka Suo- malainen Kesälahdelta. Kaatvin kirkonkokouksen maltuuttamana on kirkkoherra I. Sipilä anonut lännin kumernöö- rin mahmistusta sanotun kirkon- kokouksen päätökselle että 80 mar- kan uhkasakko määrättäisiin niille, jotka ulkosalla 500 metriä lähem- pänä kirkkoa kaupustelemat kah- mia, mehnäsiä, limonaadia, tupak- kaa y. m. rihkamaa laumantaisin. sunnuntaisin, juhla-aattoisin ja juhlina. Lieksan kanppala-asia. Pielisjärmen kunta on pyytä- nyt Lieksan kylän muodostamista kauppalaksi. Anomus esiteltiin tf. 24 p. senaatissa joka sen periaat- teessä hymäksyi, mutta kun kaup- palan alueeksi oli anottu 451 ha suuruinen alue ja tähän asti on kauppaloille myönnetty korkeintaan 80 ha alue, niin päätti senaatti Kuopion läänin kumernöörin kaut- ta kehottaa anojia tekemään uuden ehdotuksen, jonka mukaan kauppa- lan alue saisi nousta korkeintaan 80 ha sekä samalla lähettämään armion mitä tällainen alue tulisi maksamaan. Weden patoamisanomus. Kun mesi Pielisjoessa on las- keutunut enemmän kuin tamallis- ta, niin että mesimoima tehtaan käyttämistä marten tämän talmen aikana ei tule riittämään ilman Kaltimon ylimäisen kosken malta- mäylän patoamista, on Kaltimon puuhiomo-osakeyhtiö läänin kumer- nöörille osoittamassaan anomuk- sessa pyytänyt mainitun malta- mäylän sulkemista ja tarpeen maa- timaa tarkastusta siinä. Kulkutaudit. Läänin kumernöörille ilmoitet- tua että määrällistä rokkotautia on ilmaantunut eri taloissa Kesä- lahden kunnassa, on miranomai- selle piirilääkärille annettu toi- meksi ryhtyä marokeinoihin taudin lemenemistä mastaan. Kuollut. Miime sunnuntaina kuoli Tu- russa Paiholan kanamankaitsijan- leski Amanda Milhelmiina Haivu (Falck). Mainajaa, joka oli synty- nyt 1841, suremat lähinnä pojat Turun homioikeudenneumokset I. W. ja G. Hamu. mällä täytettyään 81 muotta ;a miisi kuukautta. Hän kuului noi- )in miihtymiin, uskollisiin lnontei- hin, jotka eimät pidä nykyajan ta- moista muuttaa paikasta toiseen. Ei, maan hän pysyi 30 muotta omassa palmeluspaikassaan ollen aina tyytymäinen, ystämällinen ja uhrautumainen. Pitkä oli hänen elämän päimänsä ja siksipä ikämöi zän jo Isän kotiin odottaen, että Jesns tulisi häntä noutamaan. Hiljaa ja rauhallisesti saikin hän iirtyä ajasta ijankaikkisuuteen us- 'oen Jumalan karitsaan, joka pois ottaa maailman synnit ja joka tuli hänelle mapahtajaksi kuolemasta elämään. Symän kaipuun jätti rakas matthus sydämiimme. Hän oli syntynyt Pielisjärmellä, missä häntä lähinnä kaipaamat kaksi ty- tärtä ja monet lasten lapset. Auta, oi Jesus, ett' ansios täh- den 'Ain olen malmis ja otollinen Ajassa täällä, ja myös kun mä lähden, Ilosi ijäisen perillinen! Sinne, o Jesus, sa elämän Herra, turmani, toimoni, mie mua kerran! Nora Pöyhönen. »opimatonta käytöstä osoitti Salmejenin yhtiön tukki- työnpäällysmies Wille Manula ja hänen meljensä Einar Manula Tikkalan moimistelnseuran ilta missä 20 pm. marraskuuta. Ollen molemmat ryypyksissä alkoimat ensinnäkin räyhätä, ja lisäksi paljasti Wille Manula puuk konsa uhkaellen ja huitoen läsnä oleman yleisön kauhuksi. Onneksi saatiin häneltä ja hänen meljeltänsä riistetyksi pois puukot Tämän jälkeen täytyi heidät moleinmat kuskata pellolle raimo ansa jäähdyttämään. Kumminkin mlimat he uudelleen sisälle ja jatkumalla rähinällään saimat yleisön pelosta ja harmista tuskastuneena hajaantumaan ko teihinsä. Mainittakoon samalla ettei se ollut ensi kerta kun maini tnt meljekset esiintymät päihtynet nä julkisissa iltamissakin, ja että Wille Aianula jo kerran ennenkin on kannettu ulos iltamahuoneesta paikkakunnallamme, häiriön ai- kaansaattamisesta. Tämä tapahtui muutamassa työmäen iltamassa. On surkeata, että johtoasemassa maikkapa tukkityönkin, olema hen kilö käyttäytyy näin raukkamai sesti. Parasta olisi, että moiset räy hääjät pysyisimät poissa tilaisuuk- sista, joissa ei heidän reuhaami- siansa moida sallia. Maltimon seurakunnan kanne Nurmesta wastaan oli esillä Nurmeksen käräjillä t. k. 24 p:nä. Maltimolaisten puolesta oli asiaa ajamaan saapunut Jonas Castrenin asianajotoimistosta Lauri Castren, joka luki pitkän 1tunt. kestäneen kanteen. Mut- ta nurmekselaisten puolesta selitti nimismies M. S. Muorio, ettei asia kuulunut ensinkään tähän oi keuteen, maan oli alettama tuomio- kapitulista. Oikeus katsoikin asian laadun oleman sellaisen, joten kan- ne toistaiseksi raukesi. Waltimo- laiset maalimat lisää omaisuutta 'Nurmeksen seurakunnalta. ZBaaliluettelot. Rääkkylän pitäjän Menturinnie- men kylässä asuman loisleski Lii- sa Pakarisen oikaisumaatimuksen Rääkkylän äänestysalueen maali- luetteloa mastaan on läänrn ku- mernöäri hymäksynyt ja määrän- nyt häiten nimensä maaliluetteloon otettamaksi, jota mastoin samassa kylässä asuman työmies Juho Makkosen ja maimonsa Maria Karppasen oikaisumaatiimikset on kumernööri hylännyt. en maimoa Tiina Timosta, o. s. Jaarasta, 75 mk. Timosen leh- miä lypsettiin miime kesänä sa- massa tarhassa taloll. Juho Lei- nosen lehmien kanssa ja niitä lypsi Tiina yhdessä omiensa kanssa talon piian keralla, mutta kaatoi öisinään talon lehmien maitoa omaan maitohinkkiinsä. Halkojen haukintahuutokaupas- fa tvaltionrantatciden tar peeksi eiliSPäilvänä ei Märtsilän asemalla kukaan ot- anut ainoatakaan syltä toimit- taakseen. Kaurilan asemalla sitä- mastoin sitoutui täntän talmen ajalla hankkimaan o- Piemilm- nen 100 m - koimuhalkoja ä 3 mk. 2.i p. ja 1,00(J m petäjähalkoia 2 mk. p.; talollinen Olli Heiskanen 30 m koimuhalkoja h 3 mk. 25 p, ja 20 m' petäjähal- koja ä 2 mk. 95 p, sekä Kaurilan ja Tohmajärmen asemien mäiille >ouhkolan tilan isäntä Tamid ^uomi 500 m" koimuhalkoja ä 3 mk. 10 p. ja 500 m petäjä- halkoja ä 2 mk. 80 p. per m"'. C san- otto huutokauppaan oli hymin laimea. t&ä CO Q» Tilattoman »väestön laina rahastot. Korkeimmassa paikassa onmyön- netty lainoja seuraamille kun- nille: Ruskealan kunta oli anonut 50.000 markkaa, myönnetty on 10,000 markkaa' llukuniemen kun- ta oli anonut 50,000 markkaa, myönnetty on 18,000 markkaa: Impilahden kunta oli anonut 100,000 markkaa, myönnetty on 25,000 markkaa? Ilomantsin kun ta oli anonut 70,000 markkaa, myönnetty on 25,000 markkaa; Tohmajärmen kunta on anonut 50,000 markkaa, myönnetty on 15,000 markkaa. Eno anoi 25,000, sai 18,000 mk.; Juuka anoi 40,000, sai 30,000 mk.; Rautamaara anoi 50,000, sai 15,000 mk.; Nurmes anoi 30,000, sai 18,000 mk.: Kuusjär- mi anoi 30,000, sai 12,000 mk. Kassanwajaus. Miime maanantaina toimitetus- sa tarkastuksessa haimaitsi postin- tarkastaja A. Termo noin 5,000 inarkan majauksen Ilomantsin pos- titoimituksen kassassa. Postitoi- ntituksen hoitaja neiti Rauha Char- lotta Eerikäinen on pidätetty mi- rantoimituksesta ja poliisitutkimus asiassa on määrätty toimeenpan- tamaksi. Neiti E., joka on synty- nyt 1871, nimitettiin Ilomantsin postitoimituksen hoitajaksi m. 1905. Majaus lienee syntynyt siten, että neiti E. on käyttänyt postilaitok- sen maroja jonkun rakennuksen mak- samiseksi. Wieraideu lehmien lypsämi- sestä sakoitettiin Nurmeksen paraillaan olemilla syyskäräjillä mäkitupalai- Paalasmaan maalaisseuralla oli mapaailtamat t. k. 1 pnä Halolassa. Iltaman yhteydessä jaettiin palkinnot tämän muotisis- ta kilpailuista. Palkinnonsaajat jakaantuimal seuraamasti: K e s a n n o n h o i d o s s a: 2 p. Pekka Kokkonen, Matti H a- lonen, Taami Kokkonen; 3 p. Isakki Äiurmela, Clii Kokkonen, Heikki Nemalainen. Isakki Kuiri, Matti Kuiri: 4 p. Heikki ja Taa- mi 3!emalainen, £lli C^vöhn. S u o m i lj e l y k s e s s ä: 1 p. Taami Kokkonen, 2 p. Iisakki Nurmela, Antti Kuiri; 3p. Heikki 'Nemalainen, Taami ^Nemalainen, Isakki Kuiri, Matti Halonen: 4 p. Lauri Nemalainen, Matti Kuiri. Pikkumiljelysten koko- talouskilpailuissa: Ea* SS H SS» CD aa. S" 2 p. Taami siokkonen, Pekka Kokkonen: 3 p. Olli Kokkonen. Pekka Mäyrynen, Olli Gröhn, Pekka Zkemalainen, Jooseppi k ok- konen; 4 p. Otto Kokkonen. Llntti Gröhn: Metsänhoidossa: ZL3 mam* C/9 S" S" Ne- Joo- 1 p. Antti Kuiri, Taami malainen, Iisakki Kuiri; 2 p. seppi Kokkonen: 3 p. Eero Nemfc lainen, Taami Kokkonen; 4 p. Heikki Gröhn, Matti Halonen. Heikki Nemalainen: 5 p. Antti Nemalainen. Zlimöäräisiä palkin- toja saimat seuraamat: Eetu Mesan- to, Pekka Kokkonen, Lauri Nema- lainen, Samuli Gröhn, Matti Kuiri. a a n m i l j e l y k s e s s ä joka kilpailu- lajissa jätettiin 4 ylimääräistä palkintoa. Maanivil- selyksessä jaettiin yht. 122: — Smk. ja metsänhoidossa 45: — Smk. Kilpailuihin oli ilmoittau- nut 30 osanottajaa; 28 tuli pal kituiksi. fcO I Sää eif <»'5 mä pwg- Unsi kirkko Kiihtclljs- waaralle. Kirkonkokouksessa Kiihtelyksen kir- kossa kuluman marrask. 20 p. päätti seurakunta jotakuinkin yk- simielisesti ennen jo rakennetta- maksi päätetyn kirkon rakentaa ie- ntenttibetoonista eli seinentti- is- koksesta. Päätös aiheutui siilä. kun puukirkon rakentamiseen ei hallitus anna nykyisin mielellään lupaa ja kun kimikirkko aikaa myö- ten tulee halmemmaksi kuin puu- kirkko. Kun arkitehti Stenbäck, jo ka ammattimiehenä oli saapunut kokoukseen neumoansa ja apuansa antamaan, mistä hra Stenback'ille kiitos, oli selittänyt tarkastaneensa paikkakunnan kimilajit ja huoman- neensa ne mähän sopimattomaksi liian komuutensa ja murenemai- suutensa takia mainittuun raken- nukseen. ja kun samipaikan cläi- syyden takia tiilikirkon rakentami- nenkin tulisi kalliiksi, päätettiin kirkkoon tarmittama kimiaine lait- taa sementistä ja karkeasta soras- ra eli sepelikiivestä. Arkkitehti Stenbäck ariveli tästä aineesta tehdyn kirkon tuleman noin 10 pros. kalliimmaksi puukirkkoa. Kos- ka on ollut kysymystä Hammas- lahden. Moudin- ja Mulonkylien liiltymisestä Joensuun seuratun- raan. niin ajateltiin kirkolle kokoa tuleman, kun siihen laiteraan istu- masijoja 700 hengelle. Jos ny- kyinen seurakuntamme pysyisi mas- taisuudessakin hajaantumatta, täy- tyisi uuteen kirkkoon kirckoarkitkeh- tuurin mukaan laittaa istumasijoja 3,300 hengelle. Nykyisessä kirkos- sa on istumasijoja ainoastaan 540 hengelle. Rahat kirkon rakennukseen päätettiin hankkia, jos mahdollista, myymällä pappilan metsästä täysi- ikäisiä ja harmennuksessa olettamia puita ja lisäksi ottaa kuoletuslai- na. Uusi kirkko päätettiin raken- taa entisen kirkon paikalle. Seurakuntalainen. Cis; B s- i^> ss < SO -i S? m o m Ui S» f» S" < 00 s s? s « ps* M i M ST ET