ftS:o 149 1910 Sanomia Oulun kaupungista ja läänistä. Perjantaina Joulukuun 23 päivänä, Tllsufthlnnat: Oulussa Koko vuodelta Puolelta vuodelta aimeicseilä Kuukaudelta 4: - O; !: — Postista: 4. - 2: 20 —: 40. Ulkomailla 10: - 5: — Kaiku ilm.iaHtuu maananteina, keaUMfkkona is perjantaina aamuiia. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto konttori Kauppureinkatu 5. Kcnttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ään tilalla Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. 11 m oltu keia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Paamillisci kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 rnk., ris tista ja värsyistä maksetaan erittiin. Kihlaus-, vihki- ja syslymä-ilmoitukset l mk. 60 p Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto r »n rdellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiä palkkiotta. aa V. 1911. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuin ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osoie: Seppänen, Oulu. ■ ■= Tilaushinnat owat: Oulussa: A s i m i e s t e n l u o n a maalla: Köko muodelta 4 mk. 4 mk. Puolelta „ 2 2 „ Neljännes „ 1 „ 1 „ Kuukaudelta : J >5 pnä 40 p.iä Postissa: 4 mk. 0 — tl 1 .. 40 pnä. Ulkomaille lähetettäessä on Ka'un tilaushinta: Koko muodelta 10 markkaa (7 kruunua Ruotsin ja 2 dollaria Amerikan rahaa). Wenä- jäll? tilattuna on tilaushinta 4 Smkaa koko »vuosikerralta. Innokkaita asiamiehiä otetaan. Pyytäkää toimitukselta tilauslis toja ja asiamiesehtoja. M. pollari. temeli R. Oulasuirta. Wäinö EU. Oikarinen. Kirkollisia tietoja. Lauantaina kello 5 i.-p. suomalainen har taushetki kirkossa ja ruotsalainen rukous- huoneella. Ioulupäilvänä saarnaamat Tnomiokirko^sa Aamusaarna suomal. kello 7 a.-p pastori Heikel. Puolipäimäsaarnat suomal. kello t» ja ruotsal. kello 12 pastori Megelius. ^ Kollehti tulee niarattom. ylioppilaille. Heinätorin koululla Ioulupäimänä kello li s.-p. raamatunselitys. Joulu» ja Tapaninpäivänä hartaushetkiä Sepänkatu •! kello (> i.-p.l^ Tapaninpäiwänä saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipänväsaarnat suomal. kello 10, ja ruotsal. kello V2 1, pastori Heikel. Kollehti tulee diakonaatille. Jltasaarna suomal. klo 5 past. Meqelius. Kollehti tulee diakonaatille. Toisena joulupäimänä kello 1 4 2 pitää N. M. K. A:n huoneustossa past. Megelius raamattutunnin nuorisolle. Aineena jatkoa edelliseen Matt. 7: 1.'», 14 johdolla. Rukoushuoneessa iltama pakanalähetyk- sen hymäksi kello 7 i.-p. Puhuu pastori Nordlund y, m. Tapaninpäimänä kello ' ^ < i.-p. iltama Heinätorin koululla. Kuiwasjärwellä Erkki Kylmäniemen ta- lossa hartaushetki Tapaninpäimänä kello 4 j. pp^ Puhuu kolport. O. Termo y. m. Metodisti-rukoushuoneessa ("Isokatu 69, käytävä Limingan kadulta) saarnoja jouluna kello 8 a.-p. ja kello 6 j. pp. Toisena joulupäivänä saarna kello 10 a. p. ja hengellinen juhla kello 6 j. pp., puhuvat A. Puhakainen ja A. Aarnio. Bethel-Allianssihuoneella Joulupäivänä saarna kello 11 e. pp. ja kello 6 j. pp. — Tapaninpäivänä saarna kello 11 e. pp. ja 6 j. pp., nuortenkokous kelto Vl'8 i.-p. Torstaina A p. jouluk, saarna kello 8 i -p. E. Ollila, J. Hapuoja. Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa v. m. toim. J. Lakari f . s. onnu ?T" asi -na virastoissa soite - OULU. -ja Omistaia Varamaanmittarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Lakiasiaintoimisto 1 1. Hovioik. auskultantteja Oulu, Pakkahuoneenkatu 12, Pallas talossa. Telefoni 6 62. Kello 10—1. Ami Osk. E. Hellemaa, Waasa. Laki- ja raha-asioita virastoissa ym. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat tnaam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Viskaali Planting, vrt. Asianajaja, Waasa. ELÄINLÄÄKÄRI JOHAN BRUNING Vastaanottoaika kello 8—11. Puhelin 1 97. A. A. Högstenin talo, Pakkahuoneenk. 14. Ilmoituksia. Kalajoen Kivihiomossa valmistetaan | Kauniita ja halpoja mustasta ja harmaasta graniitista sekä vai koisesta marmorista. Kivet lähetetään laatikoissa ilman eri inriksua kaikMe rautatieasemille Suomessa. Hinta lmuituksia lähetämme pyydettäessä. Kalajoen Kivihiomo. Omistaja A. SANTAHOLMA O.-Y. Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita monen mallisia 30 markasta korkeam piin hintoiiiin. Tilauksia vastaanote taan kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot hinnat. Tuomainen & Kumpp. Kiviveistämö, Oulussa. Koulukatu 26. Telef. 312. Hunni I M aa " e rekikelillä kuljetettavat flilliiii.! tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Rautaristlen tilauksia välitetään. Karikoski toim 'rt aa kaikk-a asianajoon . . kuuluvia tehtäviä, välittää kiin Varatuomari . . . . teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Al»x HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoilaika 10—2. Puhelin 203. ■— =»■ Oulu, Jouluk. 23 p:nä. Klvenvelstämö Alatornlolla. Patsaat valmistetaan parhaaksi tunne tusta mustasta kivestä sekä lähetetään rahtivapaasti rautatiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pyydettäissä. pidetään avoinna Joulu- ja Uuden vuoden aattoina ainoastaan kello 11—1 päivällä. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterlnk. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle 'MMM ° ° R/urennurroinifTo» •Out o - 9® •QTTVW-Tei1D?iU^Efl- 00 0000 Talletuskonttokuranttitili on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttltilllle merkityt rahat kasvavat korkoa ko rolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokuranttitililtä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Tailetuskonttokurantti sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä oloa pankissa. Talletuskonttokurantllle voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. vakuuttaa kaikenlaista omaisuutta kaupungissa ja maalla. Asiamiehet Oulussa: O. Lampa. J. M. Montln. Georg Hedman. Ivar Lydman. ostaa Sopivaa ja tuottavaa työtä ras kaampaan työhön kykenemättömille, varsinkin missä hakkuita on lähis töllä. Ohjeita käpyjen kokoamiseen, tie toja hinnoista y. m. antaa pyydet täessä johtaja K N. Heikel. Ohje: Hirvaspysäkki. Palovakuutuksia «k „Pohjolaan Tapaturmavakuutuksia „Kullervoon" Henkivakuutuksia „Salamaan" vastaanottaa V. Huhanantti. Kansallispankissa. Puhel. 4 36. V. Dufvan Oulussa ja Raahessa ^ Saadaan uusiaikaisimmat va- ^ lokuvat sekä kaikenlaiset ryh- ^ mälaitteet, joista löytyy mal- leja nähtävänä. Kokkolan alkaa 16 p. tammik. uusi oppijakso, johon halulliset pyrkijät voivat il moittautua t. k. kuluessa. Lähempiä tietoja antaa Hanna Pohjanpalo. Johtajatar. Kokkola. Rullakartiineja myytävänä m 111 liuu. Tapaninpäivänä 26 päivänä joulukuuta I9IO kello J /a7 III. itrthiii riami >ii'if mt ifirri SOITANNOLLINEN SEURA. HELPPOTAJUINEN KONSERTTI SEURAHUONEELLA Tapaninpäivänä kello V_»8 illalla. Pääsy 1 mk., koulunuorisolta 50 p. OHJELMA: SOITTOA Knut Kansas ALKUSANAT LAULUA „Oras"-kööri LAUSUNTOA Alppi Louhos. YKSINLAULUA Rva Aili Stenman ,JOULUKSI KOTIIN" Pieni laivaus elämästä 2:ssa osassa LAULUA ..Oras" kööri TÄHTIPOJAT JOULUPORSAIDEN TANSSI YLEINEN TANSSI. Lippujen hinnat: istujat 1:50. 1:—, 75 p., seisojat 50 p. Pääsylippuja saatavana näytäntöpäivänä kello 11 — 2 ja 5:ltä näytännön loppuun Työväenyhdistyksen lippumyymälässä. Ionlmnietteita. Joulu ja siihen liittyivät moninaiset joulupuuhat waltaawat näinä päiminä kaikkien mielet. Kristikunta malmistau- tuu suurinta juhlaansa mieltämään. Taas kutsumat joulukellot kansaa ma- laistuihin kirkkoihin ja rukoushuoneisiin, joissa julistetaan tuttu joulusanoma: Teille on tänään Daawidin kaupungissa syntynyt Wa- pahtaja, joka on Kristus, Herra. Miljoonat sydämet saa se sanoma ilosta sykähtelemään. Miljoonat pol- wet notkistumat sen Mapahtajan edessä, joka on itsestään sanonut: Minä olen maailman walo. Kristi- kunta tunnustaa tämän. Se miettää joulua, hänen syntymänsä muistoa. Se lähettää sanansaattajia pakanamai- hin todistamaan tästä malosta. Ol- koon, että tämä tunnustaminen on useasti ja suurelta osalta ulkonaista, pelkkiä sanoja tai ulkonaista juhlimista ja puuhaa. Ihmissydämessä on kaipuu, jota ei kykene tyydyttämään mikään kaikesta siitä, mitä ihmismoimin on aikaan- saatu. Onhan kyllä totta, että on ollut aikoja, jolloin tämä ijäisyyskaipuu näyttää sammuneen. Mutta yhtä totta on, että se taas on jälleen moimak- kaana nousut ja mastustamattomalla moimalla mallannut mielet. Sellaisia aikoja on omankin kansamme elämässä hamaittamissa. Dksityisten omat koke- mukset mahmistamat myöskin tämän totuuden. Mllloin ulkonaiset olosuhteet omat käyneet ahtaiksi ja maikeudet näyttä- neet moitiamattomilta, silloin on kan samme etsinyt apua, turmaa ja tukea sieltä, mistä kaikki apu tulee. Eikä se ole sitä turhaan tehnyt. Mutta nyt, kun ulkonaiset maikeu- de' taas nostamat päätänsä, näyttää usko omiin moimiin ja kykyihin armelutta- massa määrässä kdsmaman. Sekä ylhäällä että alhaalla päin tahdotaan saada järkkymään usko siihen perus- tukseen ja niihin moimiin, joille esi- isämme rakensimat ja joilla seisoen he kaikki maikeudet moittimat. Kirkon ja sen palmelijain sekä samalla uskonnon halmeksiminen, pilkka ja miha rehoit- taa keskuudessamme ja iumalankieltei- syyden kamala oppi moittaa yhä uusia tunnustajia. Mutta kun johonkin täy tyy uskoa, niin saatetaan ihmiset us- komaan tieteen tai siivistyksen moimiin tai kasmatetaan heitä lauma^ ja joukko- ihmisiksi, jotka joko „oikeuden" ja „to- tuuden" tai muitten sellaisten uskossa käymät tuntemattomia kohtaloita kohti. Pääasia main on — siitä muutoin eri kannalla olemat omat yksimielisiä — ettei nykyaikaisen ihmisen muka somi luottaa haudantakaiseen elämään eikä uskoa niihin moimiin, jotka tätä elä- mää kannattamat. Tulee kuitenkin muistaa, että tällai- sen käsityskannan kannattajia on aina ollut, mutta ne eimät ole kyenneet kristinuskoa hämittämään ja tyhjäksi tekemään. Se nojautuunim. perustukseen, jota ei ihmisivoima eikä kyky pysty järkyttämään eikä sitä mikään mainen mahti kykene riistämään pois niiltä yksityisiltä, jotka sen omakseen omat saaneet. Tällä perustuksella jos kansamme edelleenkin seisoo, niin se moi ajan myrskyissä kestää. Sen kohtalot omat silloin hänen käsissään, joka on sano- nut: Minulle on annettu kaikki malta taimaassa ja maan päällä. Älköön kansamme tätä kuningasta hyljätkö! sasasc I^T JOULUKUUSENJALKA St pitää, jos vettä joka päivä lisätään, kuusen tuoreena ja vihantana kunnes snapuu ..tjugonde ilag Knut, da .lulen köres ut". On varastossa ja myydään alennettuihin hintoihin LUNDBERG 5 K:NI 0.-Y:LLÄ. Juhlavaatteesi P. VVIITASEN RÄÄTÄLILIIKKEESTÄ mistä olet tilannut? Etkö sinä tiedä — sehän on edullisin ti lata Oulussa Isokatu 26, Flydströmin talo. Puhelin 4 60. Sulaa viirin tnniafealiijrn ojitl InjiStOD tflfflllö tJatkoa miime numeroon.) Opettaja Anna Vahtola selosti me- nettelyään, miten ensimäisen lukemisen opetuksen tulee suhtautua hamaintoopetuk- s e e n? Hän ehdotti, että kokous lau suisi suotamaksi, että ensimäistä luke- mistä marten kustannusyhtiöt hankci simat hamaintokumia, seinätauluja, joi- den amulla käsitellään se asia, joka on puheena ja sitten siirryttäisiin luk>.'?ni- seen. Ponsi hymäksyttiin. Neiti B. Pocsy selosti tässä yhtey- dessä Unkarissa käytännössä olemaa lukemisen alkuopetusmenettelyä. Täl löin on huomattama, että a) tamaamis- ia ääntämismetoodit omat hymin alkuperäisiä. Lasten on maikea yhdistää äänne kirjainmerkkiin. Niiden mälillä ei ole mitään ajatus- yhteyttä. Mutta Unkarissa käytetään b> kon kreettista metoodia. Siinä turmaudu- taan käden liikkeisiin ja lapsen mieli- kumitukseen. Esim. t-kirjain opitaan tarkkaamalla seinäkellon heilurin lii- kettä ja sitä sormella matkimalla, jol- loin syntyy t. Jollei oppilas muista joskus ään- netta, niin opettaja iviittaa kädellään tai johtaa huomion opetuksen aikana esillä olleeseen keskusteluun esim. kel- losta. Tällä tamoin syntyy heti ajatus- yhteyttä. Samalla on lapsella luon- teensä mukaista liikettä, toimintaa. Opetus suoriutuu seuraamassa jär- jestyksessä: 1 miikolla opitaan äänteet ja liik- keet. 2 miikolla yhdistetään äänteet ja liikkeet. 3 miikolla käden liikkeistä johdutaan kirjaimiin. 4 miikolla ehditään sanoihin seinä- taulujen amulla. 5 miikolla on esillä pitkiä sanoja. 6 miikolla mielä pitempiä sanoja. 7 miikolla opitaan yhdyssanat ja 8 miikolla otetaan kirjat esiin. Wie- läkin turmaudutaan tarmittaessa liik- keisiin. Näin oppimat lapset Unkarissa 8 »viikossa lukemaan. Siellä on l> muoti- nen kansakaulupakko ynnä ^-muotinen jatkokurssipakko. Esitelmä palkittiin »vilkkailla suosion- osotuksilla. Opettaja Äini Kimekäs alusti kysy- myksen oppilaspuutarhoista. Hänen ehdottamansa seuraamat ponnet kokous hyiväksyi: 1) Koulujen johtokuntia olisi keho- tettama hankkimaan tarpeellinen maa, muokkaamaan se miljelyskuntoon ja mahdollisestt hankkimaan mähäinen puutarhakalusto. 2) Jatkokursseissa olisi puutarha- asia opetettamana olema. 3) Opettajistolle olisi saatama apu- rahoja yleisistä »varoista puutarhan hoidon oppimista »varten. Herra H. Toppila piti esitelmän kaunolumun opettamisesta. Kokous kat- soi suotamaksi, että huomiota pantai- siin kansakoulun kaunolumun opettatni- seen. Opettaja A. Outakoski alusti kysy- myksen Wänrikki Sloolin Tärinäin opettamisesta kansakoulussa. Alustaja ehdotti: 1) Kun kansakoulun oppilaat eimät kykene W. St. T. sisältöä sulattatnaan mähäisen harkitsemiskykynsä ja kehu- tymättömän maailmankatsomuksensa muoksi, niin sen tähden W. St. T. eimät ole someliaat käyttää kansakou lun runon lausumiskirjana maikeata- juisuutensa ja sopimattoman lausesisäl- tönsä tähden. 2) Jos W. St. T. sisällys ja runo- taiteellinen armo mälttämättömästi tahdotaan saattaa nuorison tietoon, niin tehtäköön se mieluummin kansa- koulun jatkokursseissa. Kysymys lykättiin seuraamaan piiri- kokoukseen, johon hankitaan alustus samasta asiasta toiselta näkökannalla. Tarkastaja O. Rauhamaa alusti kysymyksen: Voimain kehitys täkö »vai tietoja'^ Woi»nakkaasti puhuttuaan »voimain kehityksen hymäksi, esitti hän seuraa mat (sittemmin kokouksen hnmäksymäN ponnet: Kansakoulun tärkein tehtämä on lap- sen hengen ja ruumiin »voimain sopu- suhtainen kehittäminen; tiedoilla on armoa ainoastaan mikäli »voimat lasten kykyjä kehittää ja miten käyttökelpoisia elämää »var- ten omat. Tähän loppui kysymysten käsittely. Lopuksi puhui tarkastaja O. Rauha- maa, kiittäen koulun isäntäivakeä, koti- kosmatuksen tärkeydestä. Hän johti mieleen (5ygnaeus'en käsityksen asiasta. Varsinainen kotikasmatuksen apos' toli oli Pestaloz^i, jonka käsityksen mukaan pyhä on paikka perheen pir- tin, sen simistys yksin moi kansaa auttaa. Björnsonkin sanoo, että isän- maanrakkaus on rakkautta isänmaan tuhansiin koteihin. — Pääasia on siis kotien hymäksi työskenteleminen. Siellä lasketaan perustus simistykselle. Opettaja Paasonen lausui osanotto- jäin kiitokset ja tunnustuksen viiri- tarkastajan tarmokkaasta ja innosta- »vasta työskentelystä opettajiston hy- mäksi. Oveitaja Katri Tuomi puhui rouma S. Rauhamaalle ja Kokolle. Kokous päättyi kirkkoherra E. Peso sen pitämällä rukouksella. Tämän jälkeen jatkettiin yhdessä- oloa Oulujoen opettajiston järjestä- mässä iltainassa aina lähelle puoli- yötä. Viime numeron selostukseen opetta- jakokouksesta oli päässyt pujahtamaan muutamia mirheitä. Amajaispuheen selostuksessa oli tarkotus sanoa, että osanottajan» luku piirikokouksiin on kasmanut paljoa nopeammin kuin on uusia opettajamirkoja perustettu. Ilmo- tettiin ..meistonopettajia" oleman 81, maikka nais- ja „mies käsityönopetta- jia" on sanottu määrä. Kirjastotilas- tossa ei tarkotettu ..prosenttiniäärää", maan lainausten ..keskiinäärää" kuta- km opettajaa kohden. Vleisiä uutisia. — Keskuslainakassan »valtion takuu. Senaatissa on esitelty Suo- men kaupunki- ja maalaiskuntain kes- kuslainarahaston anomus maltion ta- kuusta. Alistaessaan asian hallitsijan rat- kaistamaksi on senaatti pyytänyt saada tehdä ensi ivaltioväimille esityksen 20 mtlj. »nkan »valtiontakuun mnöntämi- sestä kassalle. Tämän ohella on senaatti päättä- nyt pyytää maltuutusia laatiakseen ehdotuksen esitykseksi, joka koskee tä- män takuun aiheuttamia »nuutoksia »xoimassaoleivan pankkilain 18 pykä- lään. — Maauwiljelysseurat. Se- naatti on hyljännyt Perä Pohjolan »naanivtljelysseuran anoinuksen, että seuralle »»työnnettäisiin 1,150 mk. kerta kailkman siansittoskeskuksen perustami- seksi sekä 2.>0 mk. muotuista amus- tusta. Samoin on senaatti hyljännyt »naimtun seuran anomuksen saada 1,800 mkaa tarkastuskarjakon paikkaantt^ksi. — Mctsäkaupat. Senaatti on »nyöntänyt puutamarayhuö Kolarille oikeuden saada tukkukauppias Isak Hir- shille siirla Kolarin hoitoalueelta mai nitun puutamaraosakeyhtlön Oulun yleisessä kruunun tukkthuutokaupassa ostamat puuerät 2,8-',9 ja 7,40.', run- koa, joittenka runkotarjoukset senaatti jo on aikaiseinmin hyiväksynyt. — Oulun lääniusairaala. Lää- kintähallitus on se»»aattlle ehdottanut koneenkäyttäjän asettamista Oulun lää ninsairaalaan. Slnaatt» päätti tätä »varten ensi mnoden »nenosääniöön ot- taa 1,.">00 mkaa, jos »valtion »v a- rat sen s a l l i »v a t. — Saira6tuwat. Kuolajäriven kunnan anomuksen johdosla on senaatti koroitannt kunnan sairastuman »valtio- amun «!<><> markalla setä myöntänyt kunnalle sairastuivan korjauksia ja li- särakennuksia marten 4,000 n.arkun kuoletuslainan. Paamolan kunnalle on senaatti mnö.-.- tänyt sairastuman rjUäpitä.ur .offi 7">o markan ltsämaltioamun. — Taiteilija apurahat. Kirjailija V. A. Koskenniemelle on se naatti myöntänyt 2,500 niarkan apu- rahan opintomatkaa »varten Pariisiin.