Nro 63 (8B) - 1910 tCKSKI-SUOMI Torstaina maaliskuun 17 pmä ^ Jyväskylän Anniskelu-Osakeyhtiön raakkaat kutsutaan täten Tarainai- •een rnoaikokoukBeen Seurahuo neella täällä lauvant&ina huhtikuun 2 pnä klo 7 Lp. käsittelemään yh tiön sääntöjen 19 §:ssä mainituista aekft mahdollisesti moista esille tu levista asioista. JyriBkyläaaä 16 päiränä maalia- kauta 1910. 1019 Johtokunta. 1-8 JpiskytöD yleisen Sairas- ja Haotaos- apnrahaston maaliskuun pidetään Eannallistalolla ensi sun nuntaina tk. 20 pnä klo 12 päi vällä ja keskusteluun sekä pää 4 e tään siinä sääntöjen 13 §:ssä mai nituista asioista. JOHTOKUNTA. 1020 1 1 Lauantaina ja tiistaina ik. 21 ja 22 pnä, kävelypukuja, puseroita, kevät- Palttoita y.m. y.m. myydään oivaisen luona Tampereen Kappaliike. 1027 1-2 e: cm hoidon sopusointuun maan tvaltiosääimön kanssa. Tämän anomuschdowksen omar al lekirjoittaneet kaikki nuorsuomalaisen, »uotsalaisen Lanisaichuoluvm j^ maa- laisliiton «buSkuntaryhmäin jäsenet. Suomettarelaisten anomusehdotus. E!'. I. Tanielson-Kalmari y. m. jät- tuvät maanantaina eduskunnan kans- l:aan anomusejhdotuksen, jossa ehdot- tavat eduskuntaa kääntymään Hal- lilsijan puoleen alamaisella anomuksel- la maan livaliiovnuodon suojelemiseksi. Huomautettuaan entisistä alam. kääntynnDiä tällaisissa asioissa Hal litsijan Puoleen, «hd-ottalvat anomus- ehdotuksen tekijät ^sellaisen nytkin .>lo° zen nhkyvsellä kannalla ollen tehtämäksi. Anomuksessa on kaksi j oh mv n a a- jatusta otettalva huomioon, lausumat h?. Toinen nrisitä on Suomen kansan tietoisuus asiansa oikeudesta. — Toi- jena johtajana ajatuksena tulisi ano muksessa suoraan ilmiottaa cduskun- nan alttius myötälivaikuttaa maan lain muutoksiin, sotka horjuttamatta maallemme wakuutettua »valtiollista erikoisasemaa ja hällvittämättä kansal» li-sen elämämme ehtoja, halvattaan kohtuuden jo ZvaltakunnM yleisten etujen tvaatimiksi. Nimenomaan olisi tämä sotilasoisiaan nähden tunnnsietta- wa. Väliaikaisssti olisi sotilasasia »varmaankin parhaiten tapahtuma ra- Hamaksun suorittamisella. Se waa:i- mus on pidettÄvä ehdot onma ja kaikil- le kansanHerroMe maas>sanrme »yhtei senä. että mihin muutMin ryhdytään- kin, ne owat aikaansaatawat Suomen perustuslakien mukaisessa järjesa>kses sä. Ellei min tapahdu. tnlemat ne tietämään »vain aineelliseen ylimoi- macn rakentumia kaman omaatuntoa tvelwoittawia pakkomääräyksiä. Lopuksi lausutaan: Katsoen Miimeaikaisiin tapauksiin jvoinee yrit»)s saada mrreillä olevat kysymykset scimitteitulla molemmin puo lin tyydyttädvästi järjestetyiksi näyttää t ?imottomälta. Silti on kuitenkin hu»mautettctwa sitä kieltämätöntä tosi- afioa että Suomen perustuslakien nou- kattaminen, joihon maamme aineelli- nen ja henkinon ^vaurastuminen ra- kentuu, ei ole tähän asti ollut keisari- kunnan edistyksille esteeksi, ja wuosi- sadan kokemus cm siitä takeena, ettei se ol: tulemaisuudessakaan siksi muutlu- tra. Täytyy!sen tvuogsi toivoa, että fittenkum ZvLyään Menäjän puolella Suomen kystMksessä ilmaäntmva kiih- to on asettunut ja määrinkäsiiycset häl- »venneet, keisarikunnasisakin tunnnsle- taan, että se lamaantuminen ja seka- ,'orto. jonka Suomelle taatun sisällisen jt'enäisyydan Mäkilivalta nen lakkautta minen maksamme tuottaii», ei ^n'tcn- kään mahmistuisi >maltakunnan nsäistä eheytiä eikä sen ulkonaista woimaa. Eduskunnan sosialidemokraattinen ryhmä on myöskin jättöiHt alnomusehdomkkn irtftsisen Walt iolli sen aseman johdosta. Anomuschdotukiiessa ehdotetaan että eduskunta Päättäisi alamaisella anomuksella kääntyä H. K. M:n puo leen, esittäen «maan psrustuslakien wii- meaikaisten ja chäti jatkumien louk- käämisi m «oikean luonteen sekä, osvtta- molla sellaisen asiamtilan Tuomen kansan ja erittäinkin FN po^akerr^- tcn henkiselle ja ainoelliielle keh:M'ellc tuhoisat seuraukset, anoiiy H. Mc- jesleetikiaan MaNa ioiin^npibcrij. lotto hllämmnituZta peruÄtuÄakien polkemisesta jchtuZvat epäkohdat pois- tetaan ja maallemme taataan sen »val tiosäännön loukkaamattomuus. eausieunla. Täysistunto tiistaina 15 p. maa li sk. klo 6 !H. Ed. Rapolalle myönnettiin 1 kk. tva- pautta ÄuÄunnan istunnoista sai- ravden UmoTfi. Samvm ilmoitettiin myöskin ed. Mechelmin olswan edel» leen sairaana. Luettiin wimitus-, tar?aslus- ja wirsam«sasiainlwaliokuntain ivaaZin tulokset, joiÄa on jo mainittu etisessä lehdessämme. Edustaja MaLpas-chänniielle mvön- nettiin tvapautuS lpanMmaliokunnan jäsenyydeltä. Kertomus waltiowarain tilasta w. 1908 «esitettiin »valio-kmrtaan läheitmnistä warten ja lähetettiin muutamien Pu- heenivnorojen jävkeen walliowarain- wali>0lkunta<m. Oppuvedvollisuus ja kansakoulu- laitoksen kustannukset. Csltettim ehdotus asetukseesi oppi- welwollisuudeAl!a ja kanisadoututaitsk- f^n »kustannuLsista stsÄtäwä ed. W» Jokiftn yjm. edusk. esit, n:o 2 ja ed. Soinisen y.m. Äusk. esit. n:ot 11 za 12, sekä öhdotuLsen apPi.-veL.vollisuus- laiksi ftsälitÄvä ed. Pennasen y.m. e- dusk. esit. n:o 7 ja ed. Kallion y.m. edusk. At. n:o 8. PuhemicSneuwostv esitti esili/ksot lähetettäwäksi stmistitMvaliokuniaan ja isiltä osalta, kun ne kasketvat kcns<rkou»- lulaitlcksen kustannuZsia, waltiowarain' woilio?untaan. Koska ed. Jokinen esit- «ti esityksenäs lä!het>ettäwälsl wain siwis- U)swaliÄkumaan, MetbiinpöydÄ- le seuraadvaair istuntoon. Seuraama istunto on huomenna. NMmi «sIUmlit. Per ust uslakiw al i oku n- t a on sihtseriksem ottanut »valekuu- nan entiisen sihteerin, esittelijäsihieeri Filip Grönvall in, joka kuitenkin rish- lyy toimeen >wasta >h)lhtik. 10 pnä. Wi- ran siihenastista hoiitajaa ei wie!ä ole Mclittu. Maat alo u sw a l i o k u n r a a u on yksityistuilkitsi otettu toimittaja E. Sorsa ja isillviKtlMvaliokimtaan toi- nttitaja K. W. Puuska. TyöyiäenasiainMaliokun- nan fihteeriG on otettu nimiiuomari R. M. af Uvsm. Hakijoita oli kaikki- aan kolme. Talouswaliokunta on sih- teeri.kseen knxäinnut lakit. kand. Kyösti Haatajan. Tutkiksi on tzvaliokuntaan okttu toi- mitiaja T. Jansson. P o n kk i w al i o k u n t a a n on sihteeriksi otettu säästöpankkien tarkal la ja I. W. Minni. T a l o u s w o l i o k n n t a on ryh- tynyi käsiötelemään arm. estttMä niu- laakimaksun laskemisen verusttista. W i r k a m i e s a s' < l il >v a l i c- k u n t a »valitsi eilen puhcenjohiajak- seen toilmittaja S. N u o r t e w a n (sos.'! ja warapuheenjohl»jaksi opettaja ?. I ä r w i s en (sos.). Kuimmasia!'.» saalissa toimitettiin 3 äänesttMä. — Prokmaattorin kertomus. Se- naatin lausuntoa on »vaadittu proku- >raattorm wMiopäÄville antaman ker- tomuksen johdosta wuodelta 1907. — Eduskunta-asioita. Senaatin lausuntoa on waadMu eduÄuiman kä- sittckcmäin mm. chtys^n johdosta, jotka koskewaik 1) margariinin ja ma n gariinijuuston walmiAtusta ja kaup- paa. 5) soimien laitumelle laskemises- ta >ckä 3) työtä teollisuusammateiösa. Samoin vn senaaltin lausuntoa waa- ditlu eduskunnan ammmksen johdos- ta, jcka 5os?se koulluläukäritomiinnan aikaansaamista. — Pietarin—Valkeasaaren ratao salla tapahtuneet »vangitsemiset. Ensi- mäis«n piirin w.t. piiripäällikkö, rata-- tirehmörinapul. Rud. Roschier on rautatiehallitukselle lähettänyt loaadi- tun ilmoituksen yllämainitulla rata- osalla taipahtuneista rauttatieläisrein Wang!tsemisistä lsekä mitä piirihallitu?- sen puolelta on asiassa tchiy. Käännyttyään Tyseessäolewiön wan- flirsemisten johdosta persoonallisesti Pietarin kuwör>mmentin santarmihal- litnksen puolleen on w.t. piiripäällikkö Nosohier mainitun hallituksm väälli- könapulaiselta, jolle asian tutkiminen sn jätetty, saanut tietää, että scntar- misto tulee tui?ilmaan asian mahdolli- simman pian sekä 14 p:n kuluessa wan- xitsemispäiwästä lu>kien, jättämään a- sian asianomaisen Pietarin kumerne- mentin kmvernöörille asian eidelleen kä- sittelyä wart!sn. Mitään ilmoitusta wangitsemisten ja ?otitar>kastusten >syiÄä on santarmista kuitenkin kiel- täytynyt antamasta, sa katsoo w.t. pii- ripäällikkö piirihallituksen ivoitvan wasta sen jällkeen kun asia on ^.intar- mistossa käsitelty uudelleen kääntyä tviranomaisten puoloen saadakseon tic- täi mitä asian käsiittÄyssä on rsilletul- . Iut sekä ralutatbehallitukjlolle siitä sit- \ temmin ilftnoittamaan, samaten kuin >mitä piirihallitMcn puolelta -looibarta asiassa mahdollisesti tchdä. — Painoylihallituksen toimia. Kus tantaja Miihtori. KosMen jätti joku ai- ka sitten painotzlihallitukjeen ilmoiruk- sen siitä, että hän on rumennut was- luullaan julkaisemaan aikakauslehteä Txipaa ajatus. Tähän ilmoitukftcn on painoylihallitus wastannut seuraaival- la kirjelimällä: „Koska hakija on laiminlyönyt asia- kirjoihin liittää todistusta mainces- taan samoin kuin siitä, että hän lmllit- ■jcc itseään ja omaisuuttaan, sentähden ia perustuen »voi massa oleman Paino- asetukesn 12:in'fem pykälään ylihalli tus ei ole woinut «ottaa tätä asiaa kä- sittc-lyynsä". Tämän lisäksi on ^painoylihallitus niaistraatin kautta »vaatinut hra Ko- sosta jättämään yllämainitut todis tuspaperit lwiikon «kuluessa siitä kuin hän on saonut yllä olcNvan kirjelmän sisällyksen tietoonsa. — Suomalaisen Teatteritalon osake yhtiön anoMutsen Ivalttiolainan myon- «tämisestä on senaakii Männyt. Anot- tu oli 150,000 mkn bainaa. kaksi 5ärKpkstettÄ segmemt?n kaakrlle. Kuinka piW on mliön siwu? 4. TasaDvuisen kolmion lkahden siivun kautta on asetettu tasoza ^kohti- suoraan kolmion tassa ivastaan, ja kol- mannen stwun kautta on asetettu taso, joka tekee 45° kuÄnan kolmion ltasoa ltvastvan. Kolmion sitvun pituus on 4 sm. LaÄke näiden kovmen tason ja kolmion ltaIon rajoittaman kappaleen itilatouus. f). Aht'ai?aa kuin eräs leima lähtee Poikasta A toisesn Paikkaan P, lähtee »öinen laiwa B:stä A:han. Laiwat siwnuttaa!N>t doilsensa 3 t. 20 in. kulut- tua, ja nopeolmipikuKuinen saapuu pe- rille 1 t. 30 m. aikaijMHmin kuin loi- nen. Kuinka nopeaÄti kumpikin laitiZa kulkee, kun tiedetään, että maika A:sta V:hen M 90 km. e. Maackviljelijä möi ;nuitviiJsa, jonka raswopitoisuus oli 3,., pros., o- saksi kermana, jossa oli-15„ pros. ras- llvaa, osaM kuoriittuna maitona, jossa oli 0,z poos. rasivaa. Kermasra sai hiin L0 p. ja ku>oritusta maidosta 3 p. kilolta. PaffMo tuli hän läten saa- maan kÄolta kuorimattomasta mai- dosta? 7. Määrää pckynoamin af + k X c Iferlrimet (koefsisientit) niin, eitä se saa arwon 0 kun x—1, ja arivon 6 kni' x—3, sekä eitä x:n armojen tu- lo, jctlka tekchvät polyncomin lul ar- ivoiseksi, on 1. 8. TlS>is:a Sttä a, — a on ttfkm Mllinen l5:llä, dfflon>n a mikä kokonai nen luku hyvänsä. 9. Laske sen Mmtoti pinta-ala, jonka kävkipisdeinä cdvat kolmen pcräk- käisen siivun Lsskipisteet säännöllisessä »riisikulmiassa, jonka silwu on 10 sm. 10. Pailliät Atkvoodin pudoitimeÄsa painamat toinen 2 ja toinen?> kg. Äu'nka pitkän matkan nämä z^ainot liikkuivat ensimäisellä sekuniulla sen !jä?teen kuin ne on jäteÄY liikkumaan painMoiman Miraan, jos kitkaa ei o- ' te ta huomioon (g=9, 81 , metri ja se kunti yksiköinä). I — Hartaushetken piitää Imi), ctvan- keliyhdistMen kokportööri Kotimäki nnarlanpäimänä klo 4 i.p. seurakunta- salolla ja palmujsunnuntaiila klo 4 i.p. Keijon kansakoululla. — Keski-Suomen Maamviljelys- ^ Konekaupan lwatsinainen yhtiökokous !o., tänään klo 6 i.p. W.ihuzrenin ho. tcllissa. Huopahattuja myy M. G. OKSALAN jHerrain^Pukimoliike. 67S — Kätilön palkkaamiseksi on senaat- ^ ti Töysän kunnalle kulumalisi icuobifsi myön>täicht 250 mvn apurahan. Virallisia y.m. yleisiä uutisia. — Juutalaisten teurastustapa. — Kenraalikmvernööri »vaatii asiakirjoja wenöjänkielisinä. KenraalikuNxrnöv- r on waatinut lsenaatiliä ivenäjänkie- listi käännöÄä juutalaiste.i reurastus- tapaa kos>5Svista sonaatin pöytäkirjois- ta ;a kiirjeemvaihdosta ja myös eri- nä^sl.',l wirastojen ja yksilyishenkilöit- ien lausuntoja. — Tarmokkaasti toimittama vscit- ten saattamiseksi »venäläisen sotaiväen huostaan. KirjÄ^mällä senaalille on kenraalikuNernööri uudelleen huo- mauttanut ekiä tarmokkaat toiinenpi- teet aseiden luwattcman maahaiiluo» uin esiämijelsi owat tarpeen, ionka duoksi kemraaliklNvernööri eliliuin huomauttaa, että aseniiien ja ampuma- tarpeiden kauppa on Pantana an«ka- ramman tartkasituksen alaiseksi ja pyy- tää !kenraailikuwe>rnööri senivuoksi ie- naatin alsettaman komitean eniainaan hänclle tiedot töistään. Edelleen mackii kenraalikulvernööri et ; o aikoinaan takavarikkoon otenu a- sxet ja ampumatarpeet heti annetaan Suomeen Goitetuille wenälä sille jou- koille heidän fäilll)te!ttällvitseen. — Waltiopäiwien anomukset. Se naatin lausuntoa on maadittu niistä 190? wuoden tvalticpäilvien käsittelle- mistä aiuzdnukMta, sotka koskeioat las- teiisuojelustai, >serumintutkimus- ja N^almistuslaitokM perustamista, kou- lunopettajatoimen järjestämistä ^ sekä terweydm- ja sairaanhoidon järjestä- mistä maaDsa. — Kertomus waltiowarain tilasta w. 1907. Senaatin lausuntoa on :vaa- dittu ^wa?tiowarainwaliokunnan mie- tinnöstä, jclka koskee kert<omus:a wuo- drn 1307 ^Micivarain tilasta. jyväskylästä ja Keski-Suoniesta. — Jywäskylän teknillinen seura fofionhti wiime maanantai-iliana ho telli Mahllgrenissa. Insinööri I. F. Karpio piiii' esitÄmän »Oikeus wesl- ivoimaan" luoden histiorialliseii kat- sa.iksen oniisiusoikeul.een mesiivoimaan koskissa, sckä teki ftlkoa nykyisestä a- sicintilasia. Esiielimä aiheutti Wiik- koen keskusielun, jossa huoinautetiiin tämän saman asian jo ennenkin olleen seurassa esillä »vailla toisessa muodos- sa jo katsoen siihen suureen sosiaaliseen merkichkseien, mikä lvLMoiinakäinöllä on nyk»iaian taloudessa, on sen cdisiä- niinen ja tmmetuG teif-aminen tulia- iva kansalliM aslaiisu S?nra aietti ivaliokunnan, jchon ioalitiiin insinöö- rit I. Kavpio, P. Thure, I. S. Hain- maren, H. Backman, R. Schaunian ',a M. I. Eerikäin-cn sekä tohtori G. Pa- lcl.ider, asiata edelleen pohti:n:'.an sekä taaiimaan chdotusta toimciipueitil, joihin seura tässä suhteessa w.'i'i vyh- tyä. Esiielmä tulee kokonaisuudessaan juiaistaivaksi. Ehdotus teÄlilliiien kirjallisuuden hankkimiseesi seuralle sai yleiski kan- natusta. Johtokunnan toimeksi järet- t ii n tchdä y!lsiit!l>isöchtai nen ehdotus täsiä suhieessal. Seura sai wastaan attaa arkkiichti V). Blc>msted!tilta> tecisen en am Ansang des 20 Jahrhunderst'' poh- jaksi tulewalle kirjastolleen. Ilioppilaskirjoitukset. Eiien suoritettiin matemaattMen koe. Tch- läivät oliivak seuraawat: 1. Todista, dM pMisuunnikas <o»i yhteellinen toisen puolisnunnlkkaan kanssa, jos toisen ichdenisunnlalset si- livut oivat ichtä suuret kuin toisen was- taalrat sivvut, ja toijsen kaksi ivaötak- kaisla kutinaa on yhtä suurta kuin loi- se>l »vastaawat kunniat. 2. Tunncltaan i>>n!pi)l>ä. piste A sen sen siiällä ja piste B kehällä. Määrää seil kehäM sellainen piste (5, että kaa- re>: BC:n asteluiku tulee yhtä suureksi kuin kulman MlC:n asteluku. 3. Nmpyränisegmenttiin, jossa jän- teen pituus M a ja kaaren astel:tku> 90°, on piivrettly neliö siten, että i/ksi sen siwuiAa lansseaa Min jännettä ja Zm>!elle> Sffltlcri. „Othello". Tiisiai-iiltana esitti- Tainpclcen Teatteri Shakespearen murh>'n^yiel- män „OKMon". Joko lukemalta :ai ennm näkemältä tuiiteiMvat useimmat tämän, jos niin sanoisi, musmsukkai- suudelle omistetun näytelmän, joten seikkaperäisempii selostus sinä lienee tarpeeton. Parilla samalla sanottuna siinä kutvataan, kuinka itsekkäistä pyy kissään ja »vallanhimossaan mieles- tään loukattu tunnoton wänriM Iago kostaa päällikölleen, maurilaiselle Ol- hellolle uskottomalla tälle, ->tiä Tesde- .inona, Lchellon suveä puoliso, peitää ijhdessä luutnantti Cassion kanssa miestään. Jntchimoinen, tulinen Ot- hello kärsii mibä ^irweiiillpiä luuletvai^ suiden ja lemmeckakeen tuskia, lopuky kuristaen wainwnsa kuoliaM. Saa- tuaan koht>a tcvcnsa jätteen neiää, ci ui T csdeinona cl"ifiu -tuicftja hän iise Jagon s<iila>kclivalie>>-, konnama.sien juanim uhri. svMiaa hän itsensä. £«cnva Orjais alo s s a on T.iin- perffn Tcatierillä osallinen CihelUui esiuäsä. ilituScaaijiiubcii ja mivoio- sukkaisuuden raateleivat tuskat tuossa tulisessa alkuperäisessä maur^laiÄuon- teessä tulimat!>voimak>kaasti ja taidol- la tulkituiksi. Esuystä hai rit st kuiten kin jonkumverran se, että näiittelijä ei n in kään tullut aina tarpeeksi hillinneek- si ääntään ja liikkeitään, laskien ne toi- sinä a n liiafflsi toattoilloen. On ikävää, niin etÄvään nciyttclijään, kuin herra Orjat saloon nähden, !jcs tämä puoli hänen taiteessaan pääsee muut:uiiiaan maueerilsi, mikä Zvaaira saattaa piillä ■f)inoin lällMä. Silloin on siit.i pal- son iraikealinlpi päästä erilleen kuin nyt ioiclä. Jagon, tuon henkilöitmneen paholaisen osa oli uskottu hra Wil- ,amaalle. Hywää tahtoa -i hra 'LiliamaMa näyttänyt! puuitmvan, saadakseen Äsasta sellainen mitsi Sba- kespeare jleit cn tarkoittanut, mutta kui tenkin jäi >se jotenkin ka.ipeaksi. Esityk- sessä kaipäsi enemmän sitä koilnamai- suutta ja pirullisuutta, joka Jagon luonteelle on ominaista. Syy näytte lijän ivähsmmän onnistuneeseen saa- jutukseen on siinä, että tämän tuon- toinen tehtÄvä asettaa rajan hra Wil- jamaan muulien niin kunnioitusta hc- rättäiville näi/ttäinötaiipumuesille, seik- ka zonka warMminkin luulennie^ ic- dentaneemme, kuten esim. Larin <Iyös- iin ..Tuhkimon" pienessä tallimestarin osassa. Jo Y-ksin taiteilijan rehti, sym- paattinen ultcmuoicikin puhuu Jagon- tapaisen beatterikonnan osassa onnistu- »usta tvastaM. ?!eiti Ahlberg oli ."oiehättäwä ja hendo Desdömona, inui- ta kaipasi hänessä toisinaan, esim. sil- loin kuin Othello ensi kerran heittää syytöksensä 'häntä »vastaan, '^vempää lunne-eläinäil tullkintaa. Herra H i U d e n Cassiona Äi paikallaan, samoin rouiva Kiwi Jagon puolisona. Meisö, j>ota w):ki>n oli täysi huone, Pysyi alkupuolella ^kylmähkönä, mutta läinpeni illan kuluessa, puhjeten Miime näytöksen jälkeen sangsn inno-siunei- siin suosionosoituksiin. Neljännen näy- tölsen jäAeen oijenneitiin herra Dx* jatsalolte kimtppu punaisia tul- faneja. . .... 1 „Maa". Tänään tarjoaa teatteri näytelmä- taidetta rakastamalle yleisölle eri no» maisen miÄtäkiinnittämän ja arivok- kaan illan. Csitettäimäksi tulee, kuicn tiedetään, itäival ta laisen Karl Schön- herrin 3 näytöösinen näytelmä „Maa", kmvauS Alppi kan san elä- mästä. Näytelmä on herättänyt kaik- kialla huomiota ja suuria mieltnmiis- tä. Niinipä lausuu siitä kirjailija Maila T a l w i o eräässä ariooste- lnssaan seuraamaa: »Tämä kqpipave on kerrassaan oiwa?- linen. Tekijä iskee heti ensi repliikis- lä niin Marmsati kiinni tehiämäänsä ja lähtee siiiä taitaivasti perustele- maan ja paisuttamaan. Hän e? »valo- kuwaa luontoa, mu-tta hän nänttää meille elämiä ihmisiä ja elä.vää elä mää. Nämä ristiriidat oivat meille- kin kaikille tutut, nämä ilot ja tuskat, iämä ikätvöiminm tulelvat :ileltäkin likelle, sillä ne owat iljhteiset kairkialla iirssä eletään. Kaillkialla ottaa wäke- wä omankäden oikeudella ja yli nutis- letlujen ja särkiineiden tekee tuloaan ke- mät, suurena ja mahtaavana. Se seu- loo heikkotja pois elämien joukosta» mutta koska se antaa »vanhalle sääry- näpuullekin tuoreita »ocisoja, niin mik- sei ie kerran woisi kirvoittaa i>uljerret- lujakin . . . Maa on oikea hedelmälli- iynden ja mustan mullan ylistysiaulu. Tekijä muctvca laitamasti aiheensa ko° kouLisunde^si, antaa kasivaivaa kehiiys- tä loppuun asti ja pitää hWin keksi- :yillä situatlsioneiÄa mielenkiinnon Mi- reillä läpi pitkien näytösten Kappale cm, kuten ^sanoliu, oiivalli- nen". Kehoitamme niitä, jofka «nahöolli- sesti eimät »vielä ole hankkineet lippua tämän illan näytäntöön, teleinään je heti, sillä „Maa" on todellakin näke- mi se n attvoinen. Osienjako on siinä seuraama: Gruz ivanhus — Wäinö DMjamaa. H<m- nes. hänen poikansa — William Räi>- säntn. Meila. Gruzin emännöitsijä — Hilda Räisänen. Trine. Gru-.in X-d= iveiijatar — Seimi Kiwi. Jäänkkö- talcnpoika — Felix Borg. Ziuumiin- p.'sijäiär — Riikka Pakarinen. Hau- dankaiMaja — Pa"ka Alpo. Puuseppä — Simo Kaario. Lääkäri — Paaivo Ahlman. Jsäntäirentki. Hemosretlki, Pikkurenki ja Renkipoika, Gruzin ren- kesä — Siven Hilden. Emil Autere. Wäinö Hellen ja Waldemar Raunio. KonraA. Peterile ja Jijprian, jäätik- löialcnpajan laisia . Näytäntö abkaa klo V- 8 'p. ... Uudistetussa kestikic»varihuuto- kaupassa Saarijärvellä t.k :n pnä almiwat hoitotvaatimukset Nielk.^la.l- la. Samalla kun maini.'euline kuukin kiewarin alimman hinnail. merkitsem- me n.yös huomattawimmat alcnnukset. KirkoiÄylän kiewari — Au a. Ican- N'la 1,500 mk. (aleni 450 mk.), Kal- morin kiÄvalri — Otto Autio 6?.3 mk. Karppalan kievari — Wille^Sawolai- nen (Jisiakkila) 1,550 mk. ')einämäen kiewari — Matti Lahti 200 mk. (ale ni 600 trtf.). Lanneweden kietvari — Harman Laiha eli Msnlkänen 199 mk. (aleni 1,000 mk.). Kukon kie'va:l — Kalle Miitanen 500 rnik. Mahlun k'e- wari — Taawi Talasi imi 1l>0 nlk. Pylkönmäen kicvvari — Herman Vilp pula 398 mk. — Uusi maalaisseura päätettiin Vt-- ntitaa Saarijärmen Lehtolan kylän lliaamiesten kokouksessa t.ktn 12 pnä Marsomäen talossa. Maalaisseuran aiu? tulisi kÄsirtälmään Lehtolan kylän ynipärislöinceir. KokouHessa ilmeni i!l>-.«osta!wa ja k>estöwä mieliala maa- lai-seuran tanpcellisuudesta. Tosin Saatijäriven lakassa ja maanttetcelli- seen asemaan nähden hajallisensa pitä- j>'ssä on toiminut Saarijärven maa- laisseura. Mutta kun piiäjä on alal- l?<n laaja ja ivcsisiöt hajottamat sen- dut, ei tähänastinen pitäiän ainc-a maalaisseura ole ivoinut toimintaan- sc ulÄtutiaa Min tchokkaaötj liian lcajan alueensa osille. Näin ollen o- m<l monet moni luiset pitäi.in ainoan maalaisseuran alotieet jään>:et kania- muutta maille Saarijärmen Mäkirik- kaissa s>irjäki)lissä. Eipä se ole tvoinu: kertaakaan tulla innostamaan edes a- lneensa eri seutuja^ — Tässä kokouk sessa lutflittiiai kolimimiehinen toimi kunta. johon tuliwat maanMiljelijät V. Muiltari. A. Muittari ja I. Ar- mola. Tämä toimikunta kokouksen ni- niessä käänM) Ke^ki-Suoinen ^!aan- »r.lieli^sseuran- johtokunnan Puoleen nöyrimmällä piMnöllä saadakseen sen- ran laillistutetujsi sa kun iva isin.ii n e n pe:nstawa kokous toiivvitiin n>oita- w!in pitää huhiik. 3 p:nä B. Muitta- ->.in talossa, pyytää toimikunta, että Keslt-Suomen Maanwitjelys>eura lä- heitäisi tähän perustamaan kotonkse-n osan maahengestään. jota^s.<-."?ieist ja laadullista latua aulkaiseisi siihen u*n= peen. josta siten aukenee niaahengen riemukulussa ja sen simulli tasaisesti itrötään teke«wä. lMän jöiljen jättämä, Lehtolan maalaisseura, eli miksi hä- nen sitten nimitiäisimnle, kun >u a- malseimne ensin saisimme. — Toimi kunta »vielä esittää ne W ja muut pi- t?ivät seikat seikkaperäisaAi; joiden no-- jalla latwa taittuu. Että iästä pe- rvstamasta koiöouk^esta, tulee ennen kulilumattjomay suuri kokous ja jaSu. wan innostuksen herat iämä hetki, t«. kaa muiden mmrien kanssa a», m. ! VMi. I -- Laarijättvcn telefooniyhdiStyk» sellä ol: Muosikokous t.k:n 14 Lue::: tilit w:lta 1903. aiibst tU leiden erehdyksien matffji ti niitä hi Maksytty. W:n 1909 jili» ;t,in mulsluluSsuta. — Johfokuillaaa aoiin at entiset: hrat Hytönen ttt* m.iucn ja Aholla. Äaram^ytlsi j« lintarka»:ajilsi myös entiset. Banheituneiden ja ahtaiksi käyne?» den kcskusassmakoneiden sijalle päätet» tiin hmkkia uusi keskus^oytj S0 !uu» kulla ja kaksinkertaista johtoa lvarien (^rlcsjo:.in tehtaan tekoa. Johiokun- 'i.iu iiiätsi asiata ensi tila» a icimeen» panemaan »valittiin hra A. Koskeltn. ».'Yiiön sekaiset osaleasial paätc>liin paiii^a karankin järjes-ylseen. leili-:: eitä kaikilla konee;i oiuistajilla tule? olla :äi>si määrä omkkeita ja ttv> k 'k. 1 »'tään mennessä seiniä osakekirja ucytc-tämisisä, jos tah!>.Z yhtiössä uu- o-elleea pysyä. Näitä asioita seiivi^äsn iijohtoikunna r lijäkst heirat Tiiiiemun ja Attnila. Linj. in kunnossapido''l>: pääieltlin. e:;a !>'si l isjohdot pibriclci : edelleen.'!» yhtiön puolesta kunnosia, muna kor» j"u!sisla lähetetään asianomaisille las» fi;. Päälinjainkunnossapito myydään ihuinokaupalla. — Mumainia pieuem» , Pia asioila oli sitäpaitsi esillä, i — Keskisuomen MaanmiljelhZseu. ran toimeenpanema VMokous pidet» tiin Saarijärmen Lehtolan kylällä ! Majamäen talossa t. k:n 12 p:nä, -ionka kokouksen tarkoituksena oli hera:» tää maataloudellisia harrastuksia. Ko- kvukseen oli keräytyiM lukuisa joukko seudun maamiehiä. Aluksi esitelmöi meisänhoidonneumoja P. Kuronen koiitarme hakkauksen järjestämillä meijänhoidollisia näkökohtia silmällä paäen. — Wielä tuotiin esitelmässä enlle metsämaan taimiston arwo sel» Iäiselläkin tilalla, jossa jo Marsinar- NTil metsä on tnyytt) 6 tuumaan. To dellisten jaaluijen hintojen mukaan ha» n»ainnollijeÄi Ssiielmöilsijä näylti las- kelmien perusleella eri ikäisten tai» mismisroM armon ha kohti. — Esi- teunän johdosta kehittyi mieliäkitnnit» tämä keskusleliu. — Pätjon maloa toi esitelmä ja kaskusielu kokoukselle ja kiitollisuuvella twmuste>r.!in neuvvot maiaisemM. — Puutachurr Raila tfndniöi kciMitarhanhoidosta. Kun paikkakunnalla ei ennen koskaan olla p:de:Nj tällaista kokousta ja kun >ä asia oli ifo Mc t ci nyt mielet mukaan sa, niin eipä olisi luullut, euä „hci» nis:ä" ja nimä muisia juurista ptirlanoisla" olisi jynitMn niin wa> laisewa keÄusteilu, kun sittenkin su- keutui. — Siivusta katsoen näyttää siliä, että Mä todellakin on kiitolli» n?r. työ-ala KeAi-Suomm Maantvii» jelusseuralla, kun se tällaisia kokouksia lärjestää salo»- ja syrjä-k>)liin eikä ai- na kirkon'.yliell rinta pelloill-. Täällä syrjä-^lissä onkin jomähitellen ja :ar» pecksi kauail haudottu maatalous»har- la-stuksia. Ne harrastukset ta rivi tse- ma: maan järjestettyä johtoa, tvoidak» seen kantaa MeVmiä ja ilmesty.i lal» niena. — Niiiilpä tässäkin kokouksessa ihan itseÄään heräsi lopulra kysymys: „>nilä meidän pitää tekemän?" — ja '.vasiaus loitsi nlaamicsten poloista. — Meidän cm.perusteitama maalais- seura. — Leski-Tuomen Maantviljcli/sscu- ra» maataloudellisia kyläkokouksia f «n» naan toimeen PyMtrinäen maalais- ie .t'.an alueella k»lm>essa eri paikassa niin Pajulassa, Taipaleella Wiljam Lahden lc^cissa. ja Kuoppalan kansa- ioinulla. Kokculsim ajassa ilnloite- raan tarkommin ai>.'anaan. Näissä ko- tonlsissa scpareerataan ja äestetään uaatei^cä. — Hiihtokilpailu» toiniconaani Air» min Nuori>scis«ura jäs«nt<n.si lailta jiwo.!ie-fuun 13 pnä. fiiBpaUu toirnUet» i : in saajassa, naiset ja miehet k:lp»:ilkr«t ori sorjassa. Miebct l^hti» w'it kilparriMllcen klo 7,30 aanuUIa ja oli heidän hnhd»t>tÄvä 7 kmn matka Patlinnoita sauvat mieSten sarjaZsat l Urho Hicliala <mn. 22,21»', frf.; 2:n K. Saarinen. 25,56 iseT.J 3:» Heitti Harju 2'J,5C sek.; 4 pai?. S. Wasta!ahli 27/.S s. Neitosilla ctfi waan 2 hnn :iuitfa hnh- dctiöivänä ja palkittiin heidät n?a?ii: 1 paÄ. Tyyne Waa<i enn. 5.23 s.; Z n Eeiva Simximm 9,8 s.-, palk. A:» nv Äonkaonpää 10 m. >/, s. ja 4 MaiNi Toionen 10.1 s. Naisten urh«llisu»S on. kiiicksella mainittava siitäkin siiystä, et- t>i he >tÄoOtiaixrt ensi kerran antautua li.vailuun sMi,u>rhc>ilnHsa. JJaiv.fii luc:- tamusta itseensä l»on« ka.siva!!am>^ tä it- ^ lä toimin» naisten w«?imi<:el»scur<7. McinnAcssuun onlkin naisillamine kec-in- ^ u'ä»npaä innoÄAÄa kuin miehitin. Täällä ! ow.,^ miehet nfoita kcvt»ja u«:ancc4 likiniivielii^furan, waan se on aii'a k.,ollut; miAoin johtajan p>uutt<c-?a, mil- ^ loin jostakin nmueta si^ötä. Na!»il!«v oi> ' ollut sui^ri onni saada tarmokas woimi6« > tclun johtaja, joka csaa pitää i)t.'ä tu-?ia jsten samoa vk un kiittää nviuusjr- ^ Inscuransa NMu>Ztt>kscc-tä ot?cttt'!ata'.' Tictva^tä, joika «n wäsmn»i^:or>>il>>' fu* teldellä iiuic-r-tu^ra iiliäpi.a- nuiän. ! — Haapamäen Ls««Hweiieri?t<t 1 settiin hetlmBuulla raÄvaiiloSta 3:25 p. I Cfiiuoiiutjerin hallin<o sc^saan t.f. 12 pnä ottaa ! t.iletvan fuiui «rluSta ® 3 "' 3 1 ^T-mcfeit HaapamäcM.