N:o 252 — 1910 RESKI-SUOMI Perjantaina marraskuun 4 p:na n :t I t (Cocus rasp.) saatavana K.-S. Rolidoskaupassa Nnlle mieäT »ioajani F. H. Öhmtn'- in tuttaville, jotka mahdollisesti tah tovat tMUai hintft käien viimaiseen leposijaansa, ilmoitetaan että »oru- ukm lahtea yainajan asunnosta lanan taina 6 p:c& marraskuuta 1910 klo 2 i .p. sakin määrin täntänlaisten töiden perillä; unitta kun »virkailijoiksi saadaan kunnollisia ja toimeensa ky- fonciuiä henkilöitä, »roimat ensiksl- mainitut näiden opastamina ilman suuria »vaikeuksia siinä määrin iu- tiiviitä ia perehtyä näi!)in toimiin, kuin heidän toimensa »vaatii. 8931 Lina Öhman. 1 äi*3 l—i Tontiihuutokauppa. Lauantaina kulivan mirrasltuun 5 päivänä kello '/: 11 päivällä myy dään Jyväskylää kaupungin Riha- toimikonttorissa pidettävällä huu tokaupalla rakvnoustostit N:ot 1 ja 4 tämän kaupungin 69 neliössä. Saanassa tilaisuudessa annetaan huutokaupalla vuokralle Mäfcimatin- mäallä oleva tontti N:o 3 8B:wä neliössä. Jyväskylän Rihatoimikonttorissa mirrassauo 3 p:aä 1910. lainen tuomio ja annostelit siitä on ann.etiatra. Tuomio on kuuluma, että r'ct)it -vö t ii - ö s ii suliieess.t on johdettu : snurtcan,'jofa on ristiriidassa yh- i ecu tärkeimmän periaatteen kanssa, - {cllc keko InnnaUivclämammc on j ranstetin ja rakennettu. Jos tästä! riiaan sellvillä, seuraa siitä myöskin' »'.elivollisntts, koettaa s alleen suun-! nata haraan mennyt leikitys oi leaa jatka ... suuntaan, johon se on alkanut men- faijan »uljuniänttjcstä tarkvitukseen. määräajon sisällä tekemääi ylihallituk- nä. SSZl Anton Heinonen. i-i Asioita Saarijärven syyskäräjillä aja» Jarl Bjslke, ilovioikoudaua iskultaclti. Asia Roava V4ät&sea tulosia. 89H2 1-2 nallisiin tehtäiviin, julkiseen Yhteis- toimintaan. Ne yhteiskunnalliset tehtävät, jotka täytetään '.valtion hallintoivallan Mirkakuntineen sekä lainsäätäjäkunnan toimesta, waati- »vat merrattain »vähäisen luivun kun- salaisia julkiseen toimintaan. Äun- uallisen elämän suureksi te!.laivä!si jää kutsua ja »vaatia julkiseen toi- mintaan niin sanoaksemme kaikki täysikuntoi^et kansalaiset ja siten >'eh- dä niistä yhteiskunnalliseen itsehal- Untoon kypsyneitä kansakunnan jäse niä sekä tällä taivalla luoda rai- tis ja »voimakas y'tteistuntaelämä ja »vaikuttaa sen feliittnu-ishi ter- »veeseen suuntaan. Tämä oi: ieoreet- tinen alkusyy. Tähän syyhyn perus- tuu kunnallisten luottamustoimien luominen ja niiden järjestäminen semmoisiksi kuiu meioänkin lnnnalli- nen lainsäädäntömme on jo tehnr.t. Jos tätä snytä ei olisi olemassa, olisi tietenkiil knnnallinen toipui'.ta jär- Virallisiay.ui.y !eisiä uutisia. SttiMii »Mimim ja erittäinkin Viipurin lääniin, nit kenraalikmvernööri pyytänot senaat tia ottamaan anomuksen harktttmvak- seen ja sitten hänelle mahdollisimman pian ilmoittamaan päätöksensä, mai- nitsemalla samalla mnönteis-m pää töksen sattuessa ne mnntokset, jotka senaatin mielestä olisi »välitämuttö- iiiästi tehtälvä yhdistyksen iääntöi- hin, jotta se woisi ulottaa toimintan sa Suomen rajojen sisälle. — Painoylihallitus ja yleiset syyttä- jät. Stulen ennen on kcrro::u, on paino ylihallitus wiime lokakuun 28 p:nä ii. maittanut prokuraattorille, ettei Heisin- gin kaupunginlvistaali O. R. Z. Albrecht ollut toalittanut homio-kruicen Helsingin raastuivanoikcuden päätö !>eö:a Frainiil- lehteä »vasiaan siinä jnitii-5: t:i kirj^ituk- scn „De senaste massl)ättnin^arna" jotz- t ,; uc , u .„ u.Mt .ra «i» nostetussa jutussa ja pyysi ylihal- >.t iltaansa tahi ainakin estää sen ^ että proturaa:tarin»viras!o w:i» omasta kulku.iän fiiyen harha- fiiiotnutftcl ntfn tunarit- Ivoittaisi kaupungimviStaali Albrechtin ^)tsi tärkeimpiä fnrinallivtca hiot- ta>i'.::stoi!nicn tuntomerkkejä on se edellämainitsetiiassamme, että niihin »valitaan laissa määrätyksi lyliyem- mäksi ajaksi — meillä yleensä kolmek si Muodeksi. Säädöksen tästä on luin- säätäjä Paunut knnnallislaleihin seuraa!ri:ta syistä. Ensikn olisi koh- tuutonta rasittaa yksityistä kansalais- ta pakoittamalla häntä olemaan pi- iemmän aikaa toimessa, josta ei edes ole palkkaa, ja toiseksi on saaiaiva te-, bokas osanotto ja harrastus kunuak !:seen elämään ja toimintaan leivtä- i.iään niin lukuisiin kansalaisryhmiin kuin mahdollista. Varsinkin wiimek- simainittua lainsäätäjän tarkoitusta on kuitenkin suuressa määrässä koe- cettu käytännössä tyhjäksi tehdä siten, c-ttii samat henkiiöt Malilaan aina uudelleen samaan toimeen, kun hä nen »vuoransa olisi siitä erota. Täten on tapahtunut, että ylsi henkilö saa suuremman osan ikääniä olla yhtä- mittaa samassa luottamustoimessa. Tätä menettel»)n saneen yleisesti noudatetaan ei ainoastaan edellä- mainitsemaimme tärkeimpien, »vaan yleensä kaikkien kunnallisten luo.ta- mustoimien suhteen. Ja kuitenkin on se ristiriidassa kunna'lisas'tnksissa löytymien, tätä asiaa koskelvain sää- dösten henqen ja tarkoituksen kanssa. Emme tietenkään tahdo »väittää, et tei koskaan pitäisi samaan luotta- .anstoimeen uudestaan »valita licn- filöä, kun hänen »vuoronsa on siitä erota — senhän myöntämät kunnal lisasetuksetkin — tahdomme »vaan ranna painoa sille seikalle. ctt'c! tätä menettelyä pidä tehdä säänneksi ki.n- iannövsa. Mitä palkan maksuun eräiden kun- imllisten luottamustoimien bvitami- sesta tulee, saamme tästä kohta selit tää mielipiteemme, kun nNt käymme tarkastannian missä määrin ne sm»t, soiden nojalla pnolnsietaan munta- mien lnoltamustoiinien ralkkaiviroik- u muuttamista, todellakin »naatiivat 'adi pakoittalvat kehitystä suhu» sen pyytämän walitulsen. Eduskunnan anomusta, että myön- ^ Tähän painoylihallituiftn kirjelmään ncttäifiin 400,000 inkan »vuotuinen on prokuraattorini!ra^to tvastannut. määräraha 5 »vuoden ajaksi jaetta- Prokuraattorinwirasto ilmoittaa tar- »vaksi tasan »Tuberkuloosin »vastus- ^a-taneensa painot )lchal >ituls :n kirzel- > , ' , .. „ .. . ... .. ^ . . mas>a mainittua Framndin kir-oiluSta, tamlsyhdtsty!»elle .a ..»leraysto.n.,- w& tiiU& kunnalle »vähälvaraisten keuhkotau- sianomaista syyttäjää Ivaiittamlian Hel- singin raastuUxlnoikeiidcn :v^paut:a>ra-- ta tuomiosta ylempään oilcmcen. — Siipikarjanhoidon rbiStflrninen. Kiilmvan wuodcn minosäännössä on määräraha siipitarjan- ja mchiläishvi- don edistämiseksi otettu 4,000 mkn suu ruiseksi, minkä Suomen siipikarjan za mchiläishoitoyhdistys on saanut waltio« apua. — Sairaanhoitajattnrien oppikurssit. Senaatti on suostunut lääkiniähallitu?» sen esityksccn, että emi tvuoden kuluessa ^.naisiin edelleenkin ylläpitää maksutta- m ia oppikursseja sairaanhoi^jonariksi ai kotville lääninsairaaloissa. tisten hl)»näffi" tiliittekolvciivollisuu- della käytettälväksi tuberkuloosin »vas- tustamistoimiin, on lääkintähallitus siltä »vaaditussa lausuttnossaait, kai- kin puolin siihen yhtyen, puoltanut. jestvmU paljon toisin kuin miksi se. kunnallisen lainsäädäatöif.me perus-! snunt.ian kulkemaan, tuksella on todeUisuucessa muovostu- ^ On kyllä tosi, että useihin tarkeäm- nut. Niinpä kunnan päätöksien täy-zpiin kunnallisiin luoitannistoimiin täntoönpanoa Marten olisi arwaten- kin siinä tapauksessa luotu joku tahi muutamia kunnallisia »virtoja, joi- hin asetettaisiin suunnille samalla ta- lvalla ja samoilla ehdoilla kuin »val- tionwirkoihin ja kunnallisia luotta- mustoimia olisi tuskin olleitkaan ole- massa. Jos nyt tämä periaate, jolle kunnallisten luottamust'nmien luo- niinen perustuu, myönnetään oikeak si, ci myöskään »voida kieltää lain- säädännön ehdottomasti osanneen oikeaan luodessaan kunnalliset luot- tainustoimet ja järjestäessään ne fcnlaififjt kuin tapahtunut on. Ei näet tarivitse pitkiä selityksiä osoitia- maan kuinka kunnalliset luottamus- toimet, näin järjestettyinä, on?at omiaan palmelemaan tätä suurta pe riaatetta. Jos taas tässä walaist.it sessa tarkastamme sitä kehitystä, jonka alaisiksi muutamat naista luot tamustoimista owat joutuneet, em kuuluu tehtätviä, joidea täyttäminen edellyttää tahi »vaatii kanslia- ja muita ..pännätöitä". Muita onko iästä syystä wälttänuitöf.tä tahi edes tarpeellista muuttaa nämät luottamustoimet wiro>/si.^ Ei suin- kaan. Näiden töiden toimittamiseen- lian kunnat woiwat, niinkuin jo mo- uin paikoin on tapahtunutkin, ottaa erityiset »vakinaiset »virkailijat. Mitä iäinän tvirkailija-asiau järiestämi seen tulee, olisi kenties snotaivaa, et- :ä maalaiskunnissa sekä keskikokoi- sissa pienissä kaupungeissa kaikkien eri hattituskuntain kansliaiyäi an- ncttäifiin yhdelle »vakinai'elle »eirkai- ltjalle: tämän järjestelyn kautta saa- laisiin tarpeellista yhdenmukaisuutta eri hallituskuntain toimintaan ja tulisi.vat kansliatyöt kunnollisemmin hoidetuiksi. Tosin kyllä luottamus- toimissa olemien tulee mastata myös- kin kansliatöiden tuloksista; tämä me woi olla epätietoisia siitä, minkä- edellyttää, että niiden tulee olla jos- — MimääriiiSteu waltiopäiwien awajaisissa laadittu pöytäkirja. Ala- maisesti esiteltäessä »viimeisten yli- määräisten »valtiopäivien alvajaisis- s a syysk. 6 p:nä »valtaistuinsalissa pidettyä pöytäkirjaa, on H. M. Kei- sari sulvainnut jätläi sen senaatille »valtioarkistossa säilytettä»väksi. — Nautakarjan tuonti Saksasta. Antamassaan lausunnossa ei lääkin tähallitus ole katsonut woi»vansa puoltaa tehtyä ehdotusta, että ku- mottaisiiu arm. asetus marrask. 8 p:ltä lliOO, mikä kieliää nautakarjan ja siitä saatujen raaka-aitieioen maa- hantuonnin Saksasta. — Tullihallituksen asessorien »vi- reutoimitukscota pidättäiuiuen. Sii- nä senaatin talousosaston istunnos- sa, missä päätettiin tehdä esitys tul- lihallituksen asessorien (Erotenscltin ja Lindroosin »virantoimituksesta pi- dättämisestä, oli myöskin läsnä w.t. prokuraattori, joka vani Mastalau- seeitsa senaatin päätöstä '.vastaan. — 5iomnca scrcoisqiirn lrtfcuiiUi>riuit vernStamiSta »varten. •jSfcnilil siihen tomitcaan, jonka on wa!miSte:tai>z ly- symyStä scrcologiscn la»>ora'or:on perus- tamiscsta, on scnaaiii wa.'iuni!t pros. E ?l. Homt,nn, prss. ?. Raitistu, icr.r• i Cc-;?. 2u-cnp.in, fitc*i; ; Tnrinntccn i.? cläinKiiikiir: .t Hindcrc-- KT.in. ^uniiiU-.in v n 'l t c;: i ^ Ii: a ■ a I m on määrätty prcs. ■(£. A. -Jomcit. Metsähattit!!-?. Metsähallitns Oii senaatille, että melsähalli- lukseen asetettmvan kvlinaimen met- säinsinöorin Mirasta, jonka insinöö rin palkkaamiseksi on myönnetty 7,WX) mkn »vuotuinen menoerä, määrättäisiin eitä iniiitöcvin ivlee el!a forcnut metsänhoitomi.'S ja eitä hänen irchuolliiuutenaan on käsitellä jcr ohjata sitä puuiaivaraia hankin» to a. jota metsähallinnon puolesta toimitetaan »valtion rantateitä ja muita »ikisiä laitoina »varten seka sila paitsi »valmistaa k. Täutclfä muitakin asioita, joita ylitirehtööri hänelle sila »varten jättää, sekä että kyseenalainen metsäinsinööri »virka- arlvoon, palkka-, eläke- y. m. etuihin sekä »velivollisnuksiin nähden asete taan samaan asemaan kuin muutkin metsähallitukseen asetetut '.nsinöorit. — Venäjän luottolaitoksien toi minnan ulottaminen Smnnccn. Pie- tarin kmvernementin luotonanto- yhdistyksen anomuksen johdosta saa- da laajentaa toimintaansa Suomeen i^o- s. — Vältetty koleramiliiran uhka. Lää. kiniöh>allitus on päättännt, että kolera- tarka-Ztus Taipaleen sululla on heti lo- pelettaiva. Lisäksi on lääkintöhallitus päättänyt lakkauttaa Koiwiston toisen koleralää- kärinwiran. — 8!isatl»uti8ten lo-iltit hoito. St» naatti on päättänyt esittää korkeimpaan paikkavn että yhdistykselle ..Sanatorium fiir skrosnlösa t>nrn" cbclfccnfirt muosiksi 1911—<1915 myönnettäisiin, joZ »valtion warat sen sallilvat. 4,o00 mkn »vuotuinen tvaltioapu Högsandin risatautiZtcn la?» ten hoitolan hÄäpitämi^eksi. Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. Kesti-Snomen kansanopisto alkoi uuden työivuotensa t.k. 2 p:nä Tarwaalan koulutilalla Saarijär- Mellä. Tilaisuudessa puhuilvat pas tori F. N i e m i, opiston w. t. joh- taja maisteri P ä i »o a r i n t a ja opettajatar Roiha seka agronoomi W e l a k o s k i. Johtajatar neiti Teittinen lausui tilaisuuteen so- »veltulvau runon. Välillä laulettiin yksiäänisesti. Uusia oppilaita oli opistolle ilmoittautunut 34. Tilai- suudessa oli runsaasti paikkakunta- laisia läsnä. — Toiivomme opisto- »oäelle hymää Miihtymistä lilapäises- sä kodissaan. — Wiinankeittäjieu N-apaata elin- gat oksineen oliwat ihan iäynnä suiftc!» i,)jä lynttNöitäl Ihastuksissaan «i ti«n« nyt enään. mitä tehdZ; piit Ay« wä6kylä!äisille tuota fuvtmaa kertomaa», »vaan käwi otsansa päia honkaa ja hc« räsi. Noh mitäZ tuostaZ Ukk, unensa selitti siksi, että ThwäSchlä!7ä wielä Itu ta oli merkillinen tuletvaisuu» «leiva ja seutu sama muuttuwa tvaloa kannatta» jaksi ja letvittäjöksi maassamme. Tämän tarun olemm« totena tapauksena faui* leet kerrottaivan. ehkemme tälli erZllZ enään muista, wieläkö mainilta llkk» eli siihen aikaan, kun JywäSkylä sat ?au« pungin nimen ja nnn läbri ennaSteitua tuluvaisuuttansa kohden. Kaupungin ffr ruStuSkirjat owat anneltuna lv p. maa« liSkuuta 1837. ZLaltio fitj varten oSti kahdesta talosta arantiaalia maan. Myöhemmin lunasti ka,tpun.'l omilla wa- roillaan kolmannen talen k «kona«sa. Maan suuruus, jonka i«upun?i t&itn «n tullut saamaan omakseni», ei tee yhteen» sä täyttä puolta manitaali.i, toaan snä kciuouharjoitusta olvat Saarijärmen on siinä jo kylliksi awanu!::o, sillä seu» poliisit ryhtyneet nykyään pahasti ^ dun nmnttaaleilla on maara 2,00? t,n» häiritsemään. Niinpä he »v.k. 2 ( 3 p. nyrin alaa, waan nautinnon suhteen cli» lailvoilvat käsiinsä Multian puolelta' t . . , • . S ^ - ... ... . .. ' ^ .. .. * . , si mctmi m muut, karianlc.dun lvar tn» metkasta eraan rankktlttnnn, jonka/. ... sisällyksen he keskentekoisena pani»uat| fin tuCcet poljoa sop'.a?aulpcan jakoon, hukkaan ja »veilvät tiimin mennes- : i" 1 oli ii yhtä päätä ertir heti enem» sään. Ja nyt taas kuuluu, että samat! pi, erittäinkin kuin niihin aikoihin sano» poliisit, Ville Sironen ja 5). Veste-! !<Z<ZN taloja saadun ihan polkuhintah-^l. vinen olvat Saarijärlven Pyhäjär-' »ven kylässä tehneet tekosiaan. V.k:n pnä saapuitvat he Voutilan talon metsässä täydessä täyn.ti kunnossa ole»valle tehtaalle, jossa tapasiwat itse tirehtöörin apulaisensa kanssa täydessä toimessa. Ja kun kruunun miehet siellä hetken heilui»vat, oli hä- Mityksen kauhistus Mallan Päällä: rankki maassa, tiinu rikki, pata pala- sina, tynnöri puhki sa »»tiesten rau- haisa kuusimaja kaikkien ylläluetel- tnjen kalujen kappaleiden kanssa il- miliekissä. — Syytä on Miinankeit- täjillä Maroa moisia ranhanhäiritsi- joitä. Ne kuulema Mielä tahtomat „tä-nmätä" käräjiin. — Pyörimään taitaa uudelta »vuo- delta rumeta taas Saarijärlven enti- nen osuusmeijeri. Shtn osuusheuki osoittautui paikkakunnalla kotoin her vottomaksi sitä nyörittämään, on aikomus koittaa, mitenkä se käwisi osakeyhtiön manhanaikaisella woi- malta. esittänyt Waasan poliisilaitos Uusi poliisimestari nimitetty. Vaasan poliisimestariksi on ken- rttalikmvernööri uimiitanyt 111: n Moshaiskin jalkaiväkirvkmeuiin luul- uantiti Albert M a l m n r e n i tt. Luutnantti Malmgren oit syntynl^t 1875 ja on Oulunlääni:! entisen ku- »vernöörin Malmgrenin poika. laistelu ilmamerestä. Kiij. Alfred NervÖ. Tanskalainen ilmailija, „Politi- ken"-lehdon toimittaja Alferd Ner- vö on lehdessään julaissut seuraa van vilkkaasti kirjoitetun kuvauk sen lentotaidon kehityksestä, sen nykyisestä kannasta ja tulevaisuu den suunnitelmista. — Yö-pika-areoplaani New-Yor kia ta tulla suhisi Jyllannin länsi rannan yli. Kannella olevat mat kustajat saattoivat kuulla syvällä alhaallaan meren maininkien kohi nan ja voivat vaaleahkossa kesä yössä nähden meressä häämöittiviä mahtavia kellupoijuja, joilla kerät tiin rautariutoilla kuohuvien mai ninkien voima ja lähetettiin Esbjer giin rakennettuun laitokseen lan gatonta voimansiirtoa varten, josta se taas jälleen kulki eteenpäin len tokoneinen vastaanottolaitoksiin. Sitten tuli Odensen majakka nä kyviin, sen voimakas valo kohosi häikäisevänä patsaana suoraan il maan kuin tulisi se maan uumenis ta. Päivä jo alkoi koittaa, kun Suu ren Bellin ohi kulettiin; Slagelsen majakan viimeinen hohde kumotti vielä kirkastuvalla itäisellä tai vaalla. i Ja silloin minä tulen kannelle vanhana miehenä, nyt vihdoinkin palaten kotiin lepoon antautuak- seni minä tulen kannelle vielä ker ran ' nähdäkseni kaupungin, jossa olen syntynyt ja kerätäkseni muis toni. Seison gyroskooppikopin suo jassa ja kuulen sähkövoiman vas taan ottokoneitten kovia paukahduk sia katsellessani Sjellanniu vihreitä ja keltaisia kotoja, jotka ovat sii nä vielä samanlaisina kuin nuoruu dessani, jolloin automobiililla ryö min pitkin vaaleata tietä ihastellen sitä kulkuani ihmeellisenäkokemuk- sena ja sen aivan ääretöntä vauh tia. Ja nyt tuntuu aivan vähäpä töiseltä tosiasialta, että lähdin Ne\v- Yorkista vuorokausi sitten! Mutta kun nyt kumarrun alas ilman suhi naan nähdessäni edessäpäin Roskil- den etukaupungin, vilahtaa muis tossani kaikki välillä koettu ihana na ja kuitenkin tuskallisena muis telmana; tunnelmana on vielä jälel- lä kaikki se, joka on ehdottomasti mennyttä, mutta joka vielä minussa elää, koska se oli minun elämää ni. — Talvipäivä useita vuosiasitten Au- voursin autiolla ylängöllä, sen ylä puolella \Vilbur \Vright kaksikattoi- sessaan, joka oli niin alkuperäinen, mutta joka lensi, lensi aivan sil miemme edessä, niin että meidän oli vaikea hengittää ihastuksesta, kun vihdoinkin saimme olla sitä nä kemässä. Tuulinen harmaa iltapäi vä Sangatten luona, jossa vielä tur haan suurissa joukoissa rautakal liolla odottelimme näkevämme Lat- hamin hennon «Antoinetten" pis täytyvän kanaalin ylitse. Entäpä Rheimsin päivät, entäpä aamut Mourmelonissa, jossa sumu oli kyl mänä suuren kentän päällä, kun minä odottavana ja ihastuneena ponnistelin koneeni parissa joka hermo jännitettynä koettaen sovel- luttautua sen mukaan niin että sen liiko tulisi veriini, ja minä voisin — Maanjako-oikeudet. Rautalammin tuomiokunnan tuomari, pormcsrari F. 0. Möller on määrätty Hankasalmen pitäjän maanjako-oikeusen puhccnjohta-- ;«tiu ratkaisemaan ne riitaisuudet, jotka oivat johtuneet tlXlrainaanmitlari ?lrwid (5autonin wi:me syYSk. 1~> pnä lopetta» maSta halkomisesta w.'ro:ilalla n:o 16 sanotun pitäjän Hankawcde.i kylässä. — Nhtymincn sahateolliiunde,! alalla. ?^ikäli kerrotaan, tirjoi.-iaa Mcrtator, on nykyään keskustclut laynniss-i uudcs- ta sahaliikkeidcn yhtymällä. ?i!si. suu- rimmista liikkeistä tulee :aaS liittä- mään itseensä kilpailijan metsineen ja kaikkine laitoksineen. Sahateollisuus moassamme käy nop:in askelin cteen- päin suurteollisuutta tohti. KuwauS »tIU ISfl-l. Seutu ny'yisen ^ytväSlylän Umpärik- tiiliä muosiiymmcniä mc.n.ima takasin oli syn!c!inä korpena. ^tnväciänvcn raina yisisiiiän oli raiwa'tuna ja pcilo- lilliujen keötcllä seisoi t>ilc^'. en tiedä kaksi wai iolmeko. Kun kerta toisen ly- lä.i uiko sattui käymään niiden talojen asukkaita termehtimässä ja juttuja jat- kaissa maistella maiskuttel: hyiväntah- toisten kyläläisten suunatrazaisia, lä.-ri ukon silmät niistä niin sippuraan, että mennessään Iytväskiiäci'. Tourulaan (hyivan nykyisen wirstan '.väli) eksyi Po» lulia poiS korpeen. Sliu.i ukko nyt en nen pitkää uupui Un'amolcn umpisil- mäin. Nukkuiösaan hongan juurella nä- li kummallisen unen: oli näet oleminan sa ihan samassa kolkoin .'ormessa, mi»- sä nyt uinaili; karhuja istui käminenet poskilla joukottain mättäillä; sudcl loi- icrtclimat kidtit selällänsä ryskien n'v- keila, ja lieriicllen '.>än:äänsä naölulti- wa! ketut ukon ympärillä leukojansa, h:e- mai?en korppia, joka hongan lat»ra ?sa kauheasti huutaa koikotieli. ')ämmäS- tylsissään ukko unissaan säpsähti seisoa!» ^ärjektys-oikeuden le; hieroi silmiänsä ja kas kummaa. h>« ko kortven kaikki mon:salawuotiset hon» pakottaa sen tvttelemson tahtoani. Ja minä muistin sen illan, joilloin en si kerran ohjauspyörä käsissäni ja moottori pauhaten takanani lensin Köpenhaminan ylitse, joka oli alla ni iltasumussaan uutena ja outona maailmana, jonka minä ensimäise- nä keksin ja johon tunkeuduin. Ja sitten —! Ooh, mitä olikaan tapah tunut —! Mutta silloin, juuri kun olimme suurten Glostrupin tehtaitten ja työ- väenasuntojen kohdalla, meni Lon toon aamu-pika-areoplaani ohitse yläpuoleltamme määrättyjen 500:n metrin päässä. On vuosi 1960. Ja kun aeroplaani laskeutuu vonhan Tivolin luona olevalle tulosillalle, menen levollisena ja välinpitämät tömänä alas nostolaitteella jatkaak- seni matkaa maanalaisella rauta tiellä hotelliini. — No niin, onhan kieltämättä jok seenkin rohkeata väittää, että mi nä saan olla siinä mukana, sillä mi nä kyllä olen vaarassa taittaa nis kani sitä ennen. Mutta se matkus- tuspiletti myydään kyllä vielä ker ran, ja millä tulee olemaan aivan säännöllinen menekki, se on varmaa. On kyllä sellaisia, jotka märehtivät niin kauan ja niin itsepäisesti vä häpätöisiä arvoituksia sielun kuo lemattomuudesta ja heidän omien vähäpätöisyyksien jumalallisesta al kuperästä, että unohtavat, mitä heil lä jo on aivan nenänsä edessä, ei vätkä tahdo kuulla siitä puhutta vankaan, ennen kuin ovat törmän neet siihen nenänsä verille. Mutta totuus on nyt kerta kaikkiaan se, että on vaan yksi ainoa ala, jossa ei ole mitään rajoja, jossa ei mikään Äsujantcn lukua kaupungin ensi ivuosi» na emme tunne, »vaan wuonna 1S44 oli niiden määrä 408, kymmenen »vuotta sii» lä 709 ja nykyjään se jo :e!« lOlfc. SU suttuja taloja w. 1S44 löytyi CO, to. 1851 oh S5 ja nykyjään on niitä 112. Näin on täinä entinen kylä kaStvanut kaswam:S» ransa naapurikyliänsä yhä muhkeam- maksi uuden nimensä ja arivons, osiit» leeksi. ^ymäskylällä jo ennen kaupnngikn muuttumista oli jommoinenkin merkil» li syys, täällä muka pidettiin »tarkkinoi- ta, joihin kokoontui kaukaisiaki, miikä maihtokaupan wuoksi„ mitkä muuten a» jan kuluksi, kuten markkinoille ainali. Äylässä löytyi myöskin apoteikkl ynnä kappelin kirkko. Paikka oli siiZ jo itseS» tään kohonnut likiseudun liikkeen keS» kuudeksi. Pirteät pyrinnöt sillä näyl'ää olleen nuorena kaupunkina?», si&ä 7 to. tvanhana jo luki kirjoissaan toista ky:n» mcntä kauppamieStä ja kaupitsi lawaroi» ta kuudessa awonaise°sa puodissa; ne!» jätviidettä käsityöläistä pitl M kisällin kanssa huolen asukkain toerhoiSta ja muista talouden pienistä tarpeista, ja kaksi ylehensä 31 lastin tretämää alusta kuljetti AnianpelloSta tesäatkoina yhä uusia elämän ivirkiste':Z. Siihen ai» kaan kaupungissa jo oli voStikonttuorik:, säästöpankki sekä oma wc»iwa-.Sho:tonsa ynnä keSiiiiclvari. Mcrkill-.simmän as« ktlcen edistymisessään kaupunki kuitenki aslui Lo5akuun t p. t8S8, jolloin Suo» men ensimäinen suomalainen ylä-alkeie» koulu alkoi toimensa täällä ja saatti näin ^ymäskylän nimen Suomen kansan :vaiheitt«n mainioimpain muistojen säi» lyyn. >Siitä aöti onkin yhä uusia. kau« pungin elolle tärkeitä »aihetta kerratta» ivana. Pari touotta myöhcmmin hankki kaupunki oman lääkär-nsä. Marras- kuuc>a 1862 sai maistraatin ja Raa?:u» ivanoikeuden. Sitä ennen laupnngin hallitus oli erään ZärjcStyc-^lkeliden huolena, jossa järjestyZlnixhon ohella i5- mu 4 jäsentä ja jonka ratkais:awak'i meni kaikenmoisia kunnallisia kysymyksiä ynnä pienempiä rikosasi.i-.la; n-arsinai- sissa riita-asiaissa taaZ tuomitsi silloin Laukaan kihlakunnan keräjät. Tuon muistoksi ja kun» maksi on tässä maintttalva sen Heinä kuun S p. 1860 tekemä pääiöZ, jossa Jy- ole lopullisesti ja ehdottomasti mah dotonta, jossa valtaukset aina voi daan kiertää niin että päästäiin ete nemään. Puhtaasti aineellisella alalla, jossa niin ihanasti voidaan käsin koske tella tahi todistaa epäämättömillä tosiseikoilla, että asia on niin, vain sillä alalla pienet ja heikot ihmis lapset pääsevät yhtymään sellaisek si luojaksi, joka sanoo tulkoon val keus niiu että suurkaupungin valo- kajastus nousee ilmoille, joka van gitsee häyryn ja tulen, sulkee rai voisat elementit koneitten teräskam- mioihi, jossa niiden on pakko teh dä aikansa, työtä tottelevaisesti, kunnes ne kesyinä ja kukistettu!- na saavat vapautonsa jälleen. Ihmi- , set voivat niin vähän, ihminen voi: della. kaikki, ja se joka 50 vuotta sitten oli mahdottomuus ja nyt on enem män kuin mahdollista, se tulee 50:n vuoden päästä olemaan itsestään selvää, niin ettei siihen kukaan pane erikoista huomiota. Se on ole massa, mitenkäpä voisi toisin olla. Niinhän kävi esimerkiksi telefoo nin, ajatuksena oli uskomatonta, että kaksi ihmistä voisi keskustel la useiden peninkulmien päästä; jo se tosiseikka, että ääni on verrat tain suuri laiskuri, tulee tavallisesti aina kaukana jälestäpäin laahus taen, riitti todistamaan jokaiselle järkevälle ihmiselle, ettei tuo aja tus ollut mahdollinen, pois se meis tä. Mutta sitten eräänä päivänä sei soimme kuulotorvi kädessämme ja kestettyämme välttämättömän lorun telofooninaisten kanssa, juttelimme Berliniin. Vaikka hitaat aivomme vieläkin yrittävät panna vastalau seitaan, ei siitä ollut enää mitään hyötyä. Ja samoin on käynyt lentotaidon. Se alkoi oikeastaan jo vinoiläises- sä Leonardosta, mutta hänellä oli oikeastaan liian paljon vanhaa ha patustaan ympärillään, jotta hän olisi pystynyt ratkaisemaan ajoi tusta, ja senvuoksi hän teki saman virheen kuin niin monet muut; hän tahtoi jäljitellä luontoa ja hankkia ihmiselle siivet. Ikäänkuin meidän olisi tyydyttävä lentämään samalla tapaan kuin joku varpusraukka. Vai asetammeko ohkä jalkoja rau- tatievaunujemme ja automobiiliem- me alle senvuoksi, että jotkut kau riit hoikkine säärineen ovat pysty» vinään kulkemaan samalla nopeu- Ei, ensimäinen, jolla oli kä sitystä siitä, mistä oli kysymys, oli Mangofier vainaja ja hänen veljen sä, jotka lähtivät toistatietä ja pää sivät lähemmäksi päämäärää, he ainakin oppivat kohoamaan ilmaan. Ja aika kului eikä oikeastaan saa tu muuta selville kuin että kaksi tietä oli valittavana nimittäin joko ilmaa raskaammat tai kevyemmät lentovehkeet, mutta tulevaisuuden ännittävässä epätietoisuudessa oli, umpiko oli parempi. Mutta sitten saatiin räjähdys moottori ja tie oli auki kummallekin, nyt voitiin teh dä työtä! Ja niiden oli riittävästi, jotka tahtoivat tehdä. Ranskalai set Renard ja Krebs olivat pitäneet kiinni kansakuntansa aikaisemmas ta ennätyksestä, heillä oli ilmapal lo, ja he olivat saaneet sen melko lailla ohjattavaksi; saksalainen Li- lienthal tutki kansansa kestävyy dellä teorija lintujen lennosta ja £ koetteli samalla sitkeydellä käytän- nös?ä näitä teorioja niin että häa lopulta liitokokeissaan taittoi nis kansa. Ja näiden alkuvalmistuk- sien jälkeen on eräänä päivänä pari amerikalaista polkupyöräseppää, \Vright-veljokset, asetti kaksi pin taa vastakkain ja räjähdysmootto- rin niiden väliin ja sitten lie ko keilivat kunnes oppivat taidon. Mutta Ranskassa, j ossa 2o:n vuoden kuluessa oli kehitetty automobiili- teollisuutta olemattomasta siihen asteeseen, että se elätti 300,000 ih mistä, ymmärrettiin, että nyt oli kysymys kunniasta j a myöskin liike- elämästä, nyt oli ratkaiseva hetki, ja päättäväisesti uhrattiin miljoona frangia toisensa jälkeen kokeisiin ja palkintoihin siinä varmassa us kossa, että ne pian kymmenkertai sesti tulevat takaisin. 10:n vuoden kuluessa rakensi Bleriot 12 erilais ta konetta ja särki ne luonnolli sesti kaikki, mutta pääsi itse ehein nahoin vaarasta ja silotti uudelleen. Ja Delagrange, Boisin veljekset ja karman tekivät työtä yhdessä kun nes Farm an tammikuussa 1908 saat toi lentää ensimäisen kilometrin kiertoleonon, ensimäisen ja siksi tärkeimmän, niin että eräs viisas rikas mies arvosteli sen &0,000:n frangin arvoiseksi ja maksoi sel laisen palkinnon siitä. Mutta vuo den lopussa oli jo ehditty lentää yli 2 tuntia yhtä mittaa ja sitten puolen vuoden päästä lensi Bleriot Kanaalin yli ansaiten sinä yhtenä päivänä takaisen koko työnsä ja kaikki kulunkina. Kun vielä ei kokeitten vuoksi oltu ehditty ajat»