Torstaina 12 p. Toukokuuta KARJALATAR N:o 52 — 1910 Ilmoitamme että ä i t i in m e Kristiina Kononoff syntynyt IS -' 4 .'u22, kuuli H)" 510. A. N. ja A. Kononoff. Virsi -W9, 3 v. (Iv-.jav. U. J >. 145 ir.;r.) Joehsshh KssiilkijMisljs. ' 2:aa Helluntaipäivänä msanantaista 1(3 p. toukokuuta 1910 klo S i. Kaupungin kirkossa IrkSBkBBSBrtti, ji.hka tuloista osa kSvtetään .Hltiar-tsulurahaston perus tamiseksi. \ ät: O r k e s t o r i ja s e k a- k ii o i' o. Solistit: johtaja T a :i e I i 11 n rri (uria). Konseittim. H. H i t z- a c k e r (viulu). Torvisoitk. varaioht. O. Erving (mimpetti). Fäfisy : Parville 1: 50, alhaalle: kes kikäytävästä oikea keskikirkko ja si- vusfa I mk., vasen keskikirkko ja si vusta, seka tausta -: 50 p. Lapset maksavat kaikille paikoille puolet. Pääsylippuja ja laulujen sanavih- koja ä 10 p. myydään Joensuun R o h ti o s k a i; p a' s s a (puh. 2) lauan taina sekä konserttipäivänä klo 3:lta ip. kirkon ovella. Kannattajajäsenille vapaa pääsy. Maaseutu'aisille huom.! Höyrvl. Liperi tekee samana päivänä kirkko matkan Joensuuhun, lähtien Ristinpoh- jasta klo 2 a., poiketen Liperissä y. m. \älilaitureissa ja saapuu Joensuuhun klo <J a. Lähtee joensuusta paluuinat- kalle kirkkokonsertin jälkeen KÄTÄJÄN NAISTEN t i?.-i Mi Ilosaarella perjantaina t. k. 13 p:nä klo 7 i. p. Kaikki Katajalaisot sekti kut sutut vieraat tervetulleet! Elävienkuvien Teatteri OHJELMA: 1. Älykäs yritys. 2. Yö entisaikoina. 3. Pahaiikuriset lapset. 4. Alustalaisnainen salakul jettajana. 5. Colette kasvattilassa. 6. Työskenteleviä elefant teja Intiassa. HUOM.! Viimeinen räy- jggr' tös 2:sena H^llnntsipäi- x~tr' viini. Teiden tctemiiic» ja liulnossapito manlla. joka c-n suunniteltu 8-luc»kkai- LLksi yliopistoon jodtavaksi oppilaitokseksi, jr. tkoa ensi syksystä toimintaansa 4-luok- ksisen». Sisäänpääsy tutkinto piJetään maanantaina toul~o- ktitin 30 p:nä alkaen klo 8 e. pp. Vaatimukset I luokalle ovat sa mat kuin valtion lyseoihin. Kou luun pyrkijöitä ilmoitettaessa tulee tuoda papintodistus, todis tus ennen saadusta opetukse-ta ja JO mk. sisäänkirjoitusrahaa. Lähempiä tietoja saadaan kou lussa klo 3 j. pp. Rauha Elo. __ W Tvttokculuun pyrkivät uudet oppilaat iimoit- iautiikoot tyttökoululla tiistai na toukok. 31 p:nä klo 1 päiv., jolloin pääsytutkinto pidetään, ja tulee heidän silloin oila va liistotfuna asianmukaisella pa pinkiriaHa ia todistuksella en- n en saadusta opetuksesta sekä lyijykynällä ja paperilla. Koulun I luokalle pääsemistä varten vaaditaan paitsi 11 vuo den ikä, ylemmän kansakoulun II luokan (maalaiskansakoului 2 vuosiosaston) oppimäärä tai öitä vastaavat tiedot. S: s ii ä n p ä ä sy t u t k i n t o sy k sv 11 ä tm elokuun 31 p:nä klo 8:lta ani.-up Lähempiä tietoja saa allekirjoittaneelta. Tavataan jo kn arkipäivä varmimmin klo i 5 i. p. asunnossaan Malmik. 14. Th Bsyrath. koupun^iu maistraatin siitä teke män päätöksen mukaan kielle tään yleisö sakon uhalla aja masta polkupyörällä kaikissa kaupungin puistoissa ja katujen jalkakäytävillä, josta täten ylei sölle tieiokäi saatetaan. Joen suun kotipiirein poliisilaitoksella 2 pnä Toukokuuta 1910. v. t. Kau mnginviskaali. V-";* 'asterDÄtoja saatavana Liperin Ruokolahdella A. Savolaiselta. .... joensuusta Savonlinnaan, Höyrylaiva PUNKAHARJU Lähtee joensuusta Savonlin naan tiistaina, torstaina ja lau vantaina klo 2 ip. poiketen Rääk- kylässä, Salonnenässä y. m. vä- lilaitureissa. Savonlinnasta Joensuuhun maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina klo 1 ip. Lähempiä tietoja antaa satamamestari L. Savolainen. i'ati= ja talouviyaltofuuta on oi[atfeey]"a mainittua kysymystä o§feroaiit ebusfuutaejiti)sten joh dosta laatinut laajan mietinnön, joka fifäliää kaksi eri afetnsehbo- usta, itiin, ehdotuksen asetukseksi .etoen tekemisestä ja kunnossapi dosta maalla sekä asetusehdotuk- "en tieraeron maksamisesta ja sen layttämifestä. Edellinen sisältää 0'^ ja jälkimäinen U pykälää. Kum paakut ehdotusta perustelee malto iitiita laajaperäisesi!. Teiden tekeminen ja kunnossapito. Johdannossa edellisen asetuseh dotuksen perusteluihin osotraa wa- liokunta ensin, että niin kauivan uin kysymys tientekorasitnksen jär jestämisestä on ollut kansanedus- tinassa käsittelyn alaisena, on iellä esitetty se periaatteellinen auta. että yleisten teiden raken- tautinen ja kunnossapito olisi olema maltio». tehtärvä. Nyt eduskunnalle jätettyjen esi- tysten käsittelyyn nähden on tv a liokunnassa esiintynyt eri mieli- piteitä. Osa maitokunnan jäseniä on nimittäin ollut sitä mieltä, että yhtenäisyydet! saamuttamiseksi mal- tiomarainhoidon alalla, ei olisi tätä erikoistapausta marten laadittama erityistä merotusjärjestelmää, maan eduskunnalle ehdotettcuva esitykset tällä kertaa hylättämiksi, koska maanteiden tekeminen ja kunnossapito suurta ranosimenoa ysymänä, merotusolojemme nykyi- ellä epäoikeudenmukaisella kau- nalla ollessa, on mahdoton ottaa maltion kustamtettatvaksi. Seit sijaan olisi anottaiva, etlä halittu antaisi esityksen hankkeissa oleman merotusjärjestelmämme uudista misen yhteydessä, johon se yhtenä weron muotona läheisesti kuuluu. Maitokunnan enemmistö sitä mas toin on katsonut, ettei tientekolaiiv säädännön uudistamista olisi jä- iettäivä riippumaksi merotusjärjes- telmämme ivastaisesta uudista misesta, maan että maitokunnan olisi käyteitämä asiallisesti käsitte lemään sille walmisteltawaksi lä- helettyjä esityksiä ja tekemään eh- dotus säännöksiksi asiasta. fttrn sitten on ollut ratkaista- mana kysymys mille periaat teelle uusi tielainsäädäntö olisi ra- kennettama, on raakiokuunan enem- mistö katsonut, että se periaate, jota puheenalaisiin eduskuntaesi- tyksiin sisältyivissä asetusehdo tuksissa teiden tekemisestä ja kun- liossa pidosta maalla on omak suttu, mmittäiän että maantie:: yleisen liitteen raälittäjinä oivat olemassa koko kansan tarroetta ja hyötyä marten sekä sen tutuiksi ra- kennettaroat ja kunnossa pidettä- wät maltiotvaroilla, on oikea ja muutenkin paraiten omattsa raiemään tarpeenmukaiseen kehityt seeit kysymyksessä olemalla Intit- sääbäntöalalla. Maitokunnassa on kuitenkin myös lausuttu se mieli pide, eitä tienteko olisi pysytettä- wä pääasiallisesti paikallisena asia- tta ja järjestettäivä jokseenkin sen ehdotuksen mukaisesti, joka sisältyy 1!)0< rvuodeu tvaliiopäiiville an nettuun arm. esitykseen. Maitokunta huomauttaa tässä kohden eräitä käytännöllisiä seik- koja, jotka maliokunnan mielestä myöskin puoltamat esillä oleman kysymyksen järjestämistä sillä ta- moitt kuin eduskuntaesityksiin sisä k tymissä asetusehdotuksissa on edel lytetty. Maanteiden rakentamisen ja kunnossapidon siirtämisellä tval tion asiaksi olisi nimittäin rooitet- taroissa ne ebut: että maantiet saataisiin roaltion toimesta järjestelmällisesti ja tav totuksenmukaisesti rakennetuiksi ja kunnossa pidetyiksi! sekä että tienteosta johtuma rasitus tasaisesti jakautuisi eri paikkakun- tain tverotveltvollisten kesken. Keskimääräinen kustannus kilo- metrin pituisen maantien osan kun- nossapidosta m. 18^8 on komitean laskelmien mukaan noussut koko maassa keskimäärin 110 markkaan 38 penniin. Kaikkiaan armioitiin tvuobelta 1894 maanteitten ynnc: niihin kuulumain siltain ja lossien kunnossapito kesän aikana sekä ustannukset lutnireen medosta, umen luomisesta ja yleisten tal- miteitten miitottamisesta 2,843,108 markaksi 39 penniksi. Kun on ollut kysymyksessä tien- ekorasituksen siirtäminen maltion asiaksi, on yhtenä syynä sitä was- taan esiin tuotu, että tierasituk- sesta aiheutuivat menot nousisimat nykyisiä paljoa korkeammiksi, koska ustannukset suuremmista töistä tulemat maltion toiinittainina kai- iitnntiksi kuin yksityisten teettä- ininä. Maitokunta luulee kuitenkin, että ivoidaan eräitä ehdotettuja einoja käyttäen lunltamasti saa- ivuttaa se, että tientekorasitus ei maltion ivastattamana tulisi kal liimmaksi kuin tientekolahkojenkaan uorittamina. Jos maanteitten tntnossapilo jätetään maalaiskun- nille, jotka sen lähinnä toimitta- ivat asettamainsa tiehallitusten autta ja jos käytetään ttrakkajär- jestelinää yhdistettynä ennen urak- atarjouksia toimitettaiviin seikka peräisiin armioimisiin kunnossapi don kustannuksista, niin arivelee rvaliokunta maltion ivoiivan yhtä iymallä menestyksellä kuin tien- tekolahkotkin käyttää hyiväkseen eri paikkakunnissa samuteitua asian- untemusta. Täten ivoidaan myös- in mäittää uusien ivaltiomvirko- ien perustaminen. Ainoastaan iellä. missä missä liikkeen suurutt- ven tähden niinkuin kaupunkien tai tärkeämpiän rautatieasemain tai satamapaikkain läheisyydessä, maanteiden kunnossapito »vaatii niihi .t syntymien ivikojen korjaa- mistä iviipymättä tai taivallista ksläiväuipää ja siis myöskin kai- liintpaa rakennustapaa, näyttää oleman tarpeen asettaa muutamia ivaltion työnjohtajia, koska maan- tiet sellaisilla paikkakunnilla moi- daan ehkä edullisimmin pitää kun- uossa ivaltion ivälittömau toimen autta. Muualla tulisi sitä mas- toin maanteiden kunnossapito an- ncttaiualsi urakalle joka menettely tapa on yleisissä töissä osottautu- nttt ebultijimmafsi seka työnanta- tllc että lyön suorittajalle. — Maantiemenojen kokonaissumman on maitokunta saanut 5,000,000 markaksi muodessa. Iatk. tehdä sopimuksia. Me olemme roal- miit myöntämään Venäjälle ja hallitsijalle sen mikä niille kuuluu. Eb. Nordlunb lausuu ole- wan maikean käsittää kuinka on moitu jättää eduskunnalle tällai- nen ehbotus, joka on mitä ilmei- simmässä ristiriibassa oikeuden kanssa. Hhtyi mietintöön. Ed. v^ybergh teki pari asial- lista huomautusta, jotka toimoi liitettämän C-liitteeseen. Zhtyi ed. Äiecheliniin. Suomen kansa tai- puu somitteluihin, maikka ne nyt näyttämät mahbottornikta. Eb. W u o k i j o k i ehbotti, että eduskunta hyiväksyisi mietintöön liitetyn ivastalauseen. Eb. W u o r i m i r t a mastusti samaten mietintöä huomauttaen, että edellisessä istunnossa ^ei myön- netty penniäkään kirkollisille pien- tenlastenkouluille. Ariveli, että teatterin hymäksi kyllä riittää tu- hansia, koskapa Vappuna liikeni Helsingin kaduille miskeltätväksi paperisilppua usean sentim. pak suudelta. Ei lopulta kannattanut maltioapua millekään teatterille, koska se tulisi maltioivarojen tuh laamiseksi. Ed. O taite n mastusti myös- kin mietintöä, atmellen että teat tereille myönnettäroät matat olisi aunettama kirjallisuuden edistä- | miseksi. J Ed. Hannula huomautti ed. ei aa ky seessä oleman malttoaiuun 124 äänellä 38 ivastaan. Iälellä olemat asiat pantiin pöt) dälle. ; ? u . 0 ? u i a Valamaa-- Juitekselle, että ivaliokunnasfa r et yhtytmät kannattamaan Wtto-! ottanut asian käsittelyin kitkaan Itjoeix mastalausetta. | pappi osaa. Ed. Vuoriivirralle pu- Ed. e 11 m a n yhtyi kannat- \ huja huomautti, että hän tekee tamaait mietintöä lausuen kansan! asialleen huonon palivelnlien äs- miehenä siihen mielihyivällä yhty- teisen laatuisilla lausunnoilla, mänsä. Eduskunta päätti myöntää Ed. Söderholm ehdotti, että mietintö palautettaisiin eduskun nan tarkastettamaksi sittenkmt toi- mitusmaliokunta on seit muodos tanut lopulliseen muotoonsa. Eb. Nuortema polemiseerasi sitä edustaja Lagerlöfin m. m. käyttämää esimerkkiä maskaattkan- san uskollisuudesta, että Suomen kaarti oli mukana Puolan itsenäi- ..... . ... syyttä surmaamassa. Piti sitä;?) |.?.f [ c ^ oppttvel-volltsnndctt häpeälehtenä kansamme histo-! läätäminen. riassa. Edi huomautti, oli YSeisiä uutisia. Luuri maitokunta kokoontui maanantailta, fiäsiteltämänä oli ■L a n t e I ] o n-K a l m a r t j toisessa lukemisessa simistysivalio- ,. }° r , { , tnnnan mietintö yleisen oppimel . ' etta.menalaiiella taholla > ,vollisuuden säätämisestä ja kait i a j l"afoutulaitok[en kustannuksista. toatheeUisia ^ e)ttyf|ta. Jittnpa °»;9)iietintö hymäksyttiin ensintäisessä roattetti), ettetmat )uontaiat)et j j u Ee m ife§fa. tehdyillä muutoksilla gant]erotti komitean jaienet ote * j ao -öton muodostamana allekirjoittaneet komitean pöytäkir joja syystä, että ne oliroat mettä- jänkielisiä. Aiutti se ou malhetta, sillä suomalaiset jäsenet omat alle- kirjoittaneet kaksi pöytäkirjaa, mut- ta eimät kolmatta, sillä se oli siinä _ määrässä määrin tehty. Tällaiset määristelyt omat senkin jälkeen jatkuneet kun Aleksaiiteri Illis lau- sui ankaran paheksumisen Suomen ja Venäjän mälejä koskeivista .suomen prof. »valtiolaina »vuodelta Miime aikoina on Luomen Valtiokonttorin ja hampurilaisen pankkihuoneen ..Pereittsbank in Hamburg" mälillä ollut neumot- tetuja Suomen 4'prof. maltio- lainait muodelta 190!) noteeraa misesta Hampurin pörssissä. Sit- tenkun tätä asiaa koskemat inuo- EdflSKiitltd. Touk o k. - p. Waltakuuuattlainsää- däntöasia. (Iatk.) Ed. K a i r a m o huomautti Suomen kansan riippumaisuudes- ta Venäjästä. Meidän ou sen- tähben mältettämä kaikkea, mikä saattaisi synnyttää epäilyksiä mah tamassa naapurissa. Tähän suun- taan on suomalaisen puolueen toiminta pyrkinyt. Emme saa antaa johtaa itseämme harhaan tämänkääii nyt kyseessä oleman lakiehbotuksen kautta. Meibän on pyrittämä laillista tietä laillisiin oloihin ja tarjottama kohtuulliset rauhauehbot kun ne eimät maiti mene mahbottomuuksiin. Kan- sainmäliset konfliktit syntyivät usein taloubellisten syitten takia. Venäjän ei kuitenkaan ole tar- mis ryhtyä keinoihin tällä ta- malla meitä mastaan, sillä on olemassa äärettömät alueet ja ebellytytkset. Ehbotus on kuiten kin mahboton ja sellaisena moi- mien mukaan torjuttama. Eb. M a l m i m a a r a i Seli- tyskirjelmää lukiessa joutuu su- rumielin ajattelemaan, ivoiko We näjän kansa meitä koskaan käsittää, ja kuitenkin Suomen mies ei koskaan nostanut kättään hallitsijahuonet- ta mastaan. Venäjään yhbistä- misoloniine oli pitkät ajat niin onnellinen, että melkein aloimme rakastaa Venäjän kansaa. Sen hallitsijamakuutukset me ripustim me kirkkojemme seinille. Ei tun- tene hallitsijamme niitä surun ja katkeruuden kyyneleitä, jotka sitten helmikuun manifestin julkaisemi sen oivat kodeissamme muodate- tut. Jos hän iie tietäisi, niin ei mannaankaan näin meitä ahdis taisi. Vaikea on uskoa, että We- näjän hallitsija ja sen kansan- edustajat tahtoisimat ottaa mei dän surumme ja katsimyksemme hartioilleen. Mutta jos eimät ajat muutu, niin sittenkin toiroo- kaamme, ettei kansamme kestää ja entistä ehompana taasen nou- see, sillä kärsimyksiin on kätketty suuri siunaus. Lopuksi lausui: „Jos humala on meidän kans- samme, ei kukaan woi olla meitä mastaan". Ed. Vuorimirta »viitaten ed. Virkkusen lausuntoon lausui, ettei hän enää halua pitää pit- kiä puheita, maan yhtyy mietin- töön. Ed. Lagerlöf fausui, että Ve- näjä haluaa ottaa pois meiltä ne makuudet, jotka meille on annettu. Torjui ivenäläisten syytökset suo- malaisten muka separatismistä, osoittaen mäitteet esimerkeillä pe- ( .)C, määristelyistä. Selityskirjelmässä' dollisuudet omat selivitetyt ja on annettu määristeltyjä tietoja? pörssiiviranomaisten suostumus tosiasioista, kuten maliokunta on' saatu, on sanottu laina ensi kerran osottanut. Keisari Aleksanteri 3:§; noteerattu Hampurin pörssissä tu on lausunut, että Suomen kansa > luman toukokuun 2 pnä. Kurssi on sulostuttanut hänen isänsä hai-, oli mainittuna päiiväitä lituksen. Tällaista ei sanottane 9<>,0«>. kansasta, joka ei täytä welwolli- ^ ja We»äjän telefooni- luuttansa Selttyskirjelmasia ja-^ johtojen yhdistäminen, notaan, etta jarkemaininin ajatte- j SfcuraalikuTvernööri on jenaa- leroat fuontalatjetkaan etroat wu- lähettänyt feifarifututau pää- me rouoitfadan alkupuolella pita- po§ti: ja jahköleitnatiithaUitttlsen rteet suomea malttona. Tania päällikön kirjelmän, joka koskee eh- wmte et ole totta. Venäjän hal- j) 0 tusta ^Huolsin ja Venäjän te- "tus on rakentanut ehbotufj en f a lesoonijohtojen yhdistämisestä yh- lvaaralle perustalle, silla sima tay- ainoaksi kansainiväliseksi tele- dellyestt kielletään Suomen fan- foonijärjestelmäksi. 1'alta mannuus siitä mitä laki ou.; Ehdotuksesta pyydetään senaatin Koko jmnstys maatlmapitaaivali- ^usuntoa. tämättömänä, että kansalla oni . ....... .. . selmillä lain marmuus. Tämä Leitten tuonti »venalai^eUe?o- oli myös Tagantseivin komitemi - tawaette. kanta. Se piti mälttämättömänä' Kenraaltkutventoori on kehotta- saada jonkullainen raja yleismal- ' e ?[, nnt ' ia lahettaniaan tulit- takunnalliselle lainsäädännölle. kiertokirjeen sttta, etta itä ci esillä olemassa ehbotuk- menalatjtlle jotilasivtranomaytlle sessa tunnusteta. Meibän was- osotetut ampumatarpeet omat il- tauksemme tähän ei woi olla muu '."an niuuta jatettmvat ylle up- kuin: Emme woi. Tämä was-.1^^^' taus rooi olla raskas antaa. Tule- asmnomai|en joukko-ojaoton paal- sen kautta olla rat- likolta, etta hau on oikeutettu ivas- kaistu pitkäksi aikaa. Kansamme taanottamaan lähetnksen. ei wuonna 1808 obottanut hymää Venäjältä, mutta silloin pääsimät Veitäjän kansan paremmat tun- teet moitolle ja kansamme koro tettiin kansakuntien joukkoon. Obo- tamme, että samat jalot tunteet, jotka muosisata sitten määräsnvät hallitsijan kannan, pääsisimät nyt-, kin määräämiksi. Jos kuitenkaan! niin ei käy, moi Suomen kansa- tyynenä kulkea ajan läpi luottaen! siihen, että sama kaitselmus, joka i lukemattomat kerrat on pelastanut' juuren kansalaisemme syntymä- Suomen kansan silloin kun hämiö päimää mietetään tänään. Rail on näyttänyt marinalta, on edelleen kialla maassamme juhlitaan ja sitä suojaama ja roiervä sen sitä siuiroalkoiiet iloisesti hulmuaroat ajan kohtaa kohti, jolloin Venäjän kauniissa kemätilmassa. 1'ftin teh- ja Suomen kansa jälleen löytämät bään täälläkin Joensuussa. Ko toisensa ja jolloin he moiivat re-^ hottakaarnrne lippumme joka mii- hellisesti yhtyä kummankin isän-'riin ja miehissä kokoontukaamme maan ja yhteisen waltakunnan'waatimattomaanulkoilmajuhlaam- puolesta täyttämään ne tehtämät,' me, joka on toimeenpantu Jlosaa- jotka korkein maailman järjestys rella klo 1 ip. cm kummallekin maalle antanut, j Suomen kansa ei saa koskaan A unhottaa suurinta potkaansa, kan- Eb. H o m e n yhtyt eb. Nuorte- ^^ista herättäjäänsä, kaukonäköi- ! sintä opettajaatisa, joka sille uran Ed. Vuolijoen w a s t a-! aukaisi ja tien rviittoi itsenäiseen lause hylättiin 137 äänellä sitvistyselämään. Velivollista kii- 40 mastaan. ' tollisuuttaan ja kunnioitustaan sen Eb. Nyberghin ehbotus on kaikkina aikoina ja kaikissa hymäksyttiin huutoäänestyk-'maiheissa osotettama. Se tapah- sellä ja samoin eb. Söder- tuu parhaiten, säilyttämällä aina Holmin ehdotus, että ebus- hänet muistossaan, kuuntelemalla kunta täysistunnossaan tarkastaa ja noubattamalla hänen tosiii nyt ivastauskirjelmän lopullisessa muo- jo haubantakaista, iiiutta yhä bossaan. ' ykeispätemää, yhä ohjeeksi käypää, Keskustelu asiasta päättyi klo moimakasta ääntänsä. Valoisina 8,25 illalla ja äänestykset 8,40. ' aikoina ja suotuisissa oloissa on ; meillä oppimista, kuinka kansalli- * ! suuben työmainiolla tulee kyiitää ^ ja kylmää tulemaisuutta marten, käsittelyyn ja mastoinkäymisten jtjukftitä het- Joensuusta ja likitienoolia. Snellmanin päimää, Esiteltiin ainoaan simistysmalionkunnan mietintö m a l t i o a w u n m y ö n t ä m i- s estä Kansan Näyttä- m ö l l e. Valiokunta ehbottaa kaikkiaan kiitä, kuinka on pahojen pahvien ' tuhoa ja painostusta kestettämä ja mältettämä sekä luottamuksella kat- sottama tulemaisuuteen. j Silloin kuin Snellman alotti ^ maikntukseiisa, oli Suomen kaiisa, ^ maikkakin kansakuntien joukkoon korotettuna, pelottamassa horros- rättomikst. Jos maassa onkin ollut j tilassa, ahertaen maan jokapäimäi- huomattaroaa epäluuloa Venajaa j. ' kohtaan, niin on se ollut seurauk-! larjestamiseen maaseutunäytäntöjen ^ toimeentulonsa painostamissa huolissa. Simistynyt luokka oli sena Venäjän maatamme kohtaan! Eb. Junes mastusti mietin- siitä kokonaan mierastunnt, se pu- noubattainasta politiikasta, jota töä pitäen teattaria simeettömyy- hui kansalle mierasta kieltä, sen on noubatettu muobesta 1898 läh- \ teen imettelijänä ja nuorison pa- katsantokanta ja harrastukset oli- tien. Venäjän ei tarmitse kaiten-' hentajana. Ihmetteli, että malto- mat aiman toiset kuin kansan, kaan saabaksensa olot paremmalle' kunnan pappisjäsenetkin olimat Snellman tuli siksi henkilöksi, joka kannalle muuta kuin sen merran katsoneet sopimaksi yhtyä mietin- puhalsi tähän kansaan elämän kan- muuttaa politiikkaansa, etta sen töön. Surkutteli tällaista asiain- sallishengen. Snellman käsitti ja kanssa ivoibaan luottamuksella tilaa ja aikamme turmelusta. opetti, että jos Suomella mitään ansallista tulemaisuutta moi olla, täytyi sen henkisen innostuksen juhjeta, kansan luottaa omaan itseensä, omaan sisäiseen moimaan- 'a, että juuri suomalainen, kan- allinen siivistys on ainoa, mikä Suonten pelastaa. Hän moimak- kaasti huudahti: „Tiivistys, joka et ole kansalliiien, ei myöskään moi olla totinen, yleisinhimillinen simis- tys. 3e oii silloin ainoastaan ulkonaista tottumusta, samankal tainen kitin apinan tai koiran kou lutus. Sellainen siivistys ei moi saamuttaa mitään harrastusta kansakunnassa, siltä puuttuu kaikki itsenäisyys, kaikki kehitysivoiiua. Ja sen kansan, joka ei koskaan pääse sen korkeampaan siivistyk- jeeit, täytyy kukistua ja häivitä kansakuntana olemasta". \ttttri tämän tähden Snellman katsoi olemansa meltvollinen non jemaait taisteluun silloista ivieras- ta ja sisällyksetöntä simistyslä ivastaan, joka esiintyi ivaan ivie- vaiöen kielten f o 11 £" a a m t f e & i a, ulko maalaisten muotien matkimisessa ja kansan kielen ja tapojen hai- iveksimisessa, sitä siivistystä ivas taan. joka hänen käsityksensä mu- taan tanssi Suomen kausiin hau tasaisia. Hän astui, yStämiensä ivatotttk- sistakin huolimatta, rohkeaan ja sitkeään taisteluun kansallishengen ja suomen kielen kohottamiseksi suomalaisen sitvistykscn luomiseksi selmällä, laajapiirteisellä ja taydel lisella ohjelmalla. Kansan kieltä hän maali myös oppineiden kie leksi. Sitä aikaa on joudutettama, jolloin „ei kukaan enää Suomessa sano muukalaisten kieltä äidinkie lekseen", suomalaista Suomea on rakennettama, jossa olisi ivaan yksi kieli, yksi mieli. Simistyksen {ansallistuttainista marten oli mar sinkin nuorisossa herätettäroa rak kautta äidinkieleen, nostettama isänmaallisuutta sen puhtaimmas- sa ja jaloimmaSsa muodossa. Vi- ranomaisten ahdistukset, ankarin kaan jenmuri eimät ehkäisseet häntä näitä aatteitaan ajamasta. Hän itse tiesi, kuten sanoikin, että „yh- destä lujasta miehestä kasmaa satoja yhtäläisiä, ja nämä Lyon suorittamat". Hänen käsityksensä mukaan ..eimät »valtiolliset olot moi koskaan olla niin ahtaat, ettei niissä olisi tilannutta hyödylliseen toimintaan". "J?iin kamikin, että pian hän ei ollut enää yksinään, maan hänen takanaan olitaajasti miehiä. Suomalainen puolue syn tyi, kansallisuusaate moitti alaa, suuri uran uurtaja sai nähdä yhden toimeen toisensa jälkeen to- tetttttmau. Cli silloinkin niitä, jotka eimät käsittäneet kansallisesta liikkeestä uomen pelastusta, maan luotti- mat yksinomaan ivaltiollisiin ma- kuutufsiiu. Snellman tahtoi pe rustaa symemmälle ja siinä onkin se kahden katsantokannan erotus, mi kä myöskin myöhemmin ou niin sek- ivästi näkynyt. Snellman tahtoi perustaa Suomen kansan tuleioai- f uuden paljon lujemmalle pohjalle kuin mihinkään makuutuksiin ja asiakirjoihin. Hän aamisti, että tulee mielä komiakin päimiä, ja toimoi maan, että suuri kansalli- nen uudistus ennättäisi tapahtua, ennenkuin nuo päimät tulemat, hän toimoi että täällä sitä ennen olisi kansallishengeltääu yksimielinen kansakunta. Hän huomautti usein siitä, että kansojen oikeus ei kos kaan ulotu kauemmas kuin niiden omat moimat ja mahdollisuudet ..Uudistusten, kehityksen täytyy oi- la", kuuluuvat hauen sanansa ..maihtelemain, enemmän tai wä- hemntän suotuisani ctjaiuoaihetoen alaisia. Näiben määrääminen moi usein olla ulkopuolella sellaisen kansan kykyä, kun näet tttahto- mimpainkin kansakuntain on pakko tässä taipua ulkonaiseen historial liseen mälttämättömyyteeii. Mut ta säilyttää mitä jo on olemassa, sen tähden taipua siihen, mitä ei moida mäittää ja miehuullisesti kestää se, odottaa sitä aikaa, joi- loin uudistus on mahdollinen ja siiloinkin toimotelta main sitä, mitä tulemissa maiheissa moidaan omal- la mallalla puolustaa ja säilyttää — tähän kykenee ,vähäinenkin kansa". ..Sikäli kuin kansa on )'aamut- tanut simistystä, ou se tietoinen tästä, oikeudestansa alistua histo- rian ulkonaiseen pakkoon säilyttääk- seen tulemaisuutensa. Ainoastaan makain heimojen näkee taisteleman perikatoon saakka. Niillä ei ole sitä moimaa elää tulemaisuutta marten, jonka siivistys antaa, ja joka ensi sijassa on tullut kristitty jen kansain osaksi, koska näillä on usko silveelliseen maailmanjärjes tykseen ja tämän uskon mukana tulemaisuuden toimo". Jämä on yhtä ivähän toimot- tommiden kuin uhmailnnkaan op- pia. Se on raakamaa historian ivälttämättömyyben tuntemista ja toiminnan ohjaamista seii mu- kaan. Snellmania syytettiin aika- ttaan, niinkuin suomalaista puo luetta nykyään, hymin ankarasti perustuslaillisten oikeuksien kieltä- jäksi. Sitä ei hän eikä tämä puo- luekaan ole koskaan ollut. Hän antoi kyllä suuren armon laille ja katsoi, että perustuslait oivat kansalle kalliit ja tärkeät. Mutta jos ne pettäisiroät, niin silloinkaan ei tarmitse olla loimotan. „Asia kirjat oraat", sanoi hän, ..hymiä olemassa ja hyiviä näyttää. Mut- ta raattha totuus on, että rauhan- neuraoilla on jotain merkitystä, ainoastaan jos niitä on tukemas- sa hyraät sotaneuivot. Ia jos kummatkin omat olemassa, on ivoimakas, elämä kansallishenki parempi knin molemmat. Sitä suurempi on tämän hengen yllä- JoG:n8iiun Uima seuran jäsenet kutsutaan koolle Ilosaa ren Uimalaitokselle perjantai na toukok. 13 pnä klo 8 15 i. p. Johtokunnan jäsenet pyyde tään saapumaan neljä tuntia aikasemmin. Joensuussa 11 p. toukok. 1910. Äri Pitkänen. (K. S. 1 k.) pitämä merkitys, missä sotaisa puolustus on mahbotonta. Sitä moidaan taiivuttaa, mutta ei murtaa, ja hämmästynyt jätti- maailma on näkemä sen henki- ilmestyksen tamoin nouseman maasta, pukeutuen uuteen olo- muotooni mutta säilyttää itses- ään saman muuttumattoman Hengen, joka on muodostanut kan sakunnan elämän läpi tvuosisa- tain". sellainen oli Snellmanin wal- tiolkinen kanta, perustuen kanial- lishenkeen ja sen elähyttaroään motiltaan. Ia historia ou todis tanut, että hän oli oikeassa. Mis sä olisikaan meidän kansamme, kuinka olisikaan se raskaina koet telemusten aikoina komia päiiviä kestänyt, jos hänen työnsä ei olisi kantanut hedelmiä ja jos kansat- lishenkeä olisi puuttunut. Jos nuo ajat olisimat tulleet jo Ni kolai Iin päiminä, niin mitä olisi nyt kansastamme jäljellä. Snellman, onneksi ennätti ennen nitoen tuloa nostaa tässä kansassa siraeellifen moimau, mikä on jaksanut kaiken onnellisesti kestää kansojen kait- sijan armollisella amulla. Tämä kansallishenki, tämä Snellmanin suuri aate. se edelleenkin on se merkki, jolla Suomen kansa on moittama. Sitä maan on ivast- edeskin kehitettämä, hänen aatet- taan tvtentettama ja lopullisille perille raietämä. Rohkeaa ja sit- keää työtä, jota hän teki, raaa- ditaan ebelleenkin sen hyraäksi ny kyisiltä ja tulemilta sukupolmilta, jotka asian merkityksen oimaltamat. Isänmaanrakkautta ja innostus- ta moipi olla raähäiväkisilläkin. ..Jokaisessa kansassa", lausui näet Snellman, ..löytyy ihmisten rin- nassa semmoinen lähde, joka, kun siihen mähänkin koskee, jotta sen suu aivataan, se rikkaana tulivii. Eikä se ole sen ansio, jonka Ju- mala on mienyt tämän lähteen luo, mutta se on niiden tunteiden, isänmaan rakkauden oma ivoima, joka näitä kaikkia on aikaansaa- ttut." Ja ..missä rakkaus elää, siellä elää myöskin horjumaton uskallus ja luottamus. Sellaiiien rakkaus, joka antaa luottamusta omiin monniin, juuri senlähdeu että se luottaa sen asian menesty- miseeiy jonka hymäksi niitä käyte tään, sellainen rakkaus on tosi in- nostusta. Ilman sitä ei ole mi- tään suurta eikä ihmiskunnalle hyödyllistä saatu aikaan". Nämä tällaiset pienen kansan kaukonäköisen malttomiehen ope- tukset, lämpimät ja luottamusta uhkuivat sanat kaikukoot moimak- kaasti tänään juhlissamme, jotka Snellmanin muistolle omistamme. Herättäkööt meissä keraään toirae- hikasta mieltä, maikka uhattu ase- mantme, kireät olomme kuinkakin pyrkiraät masentamaan. Sytyttä- tööt innostusta, „joka luottaa raoittaan, koska se tietää, että se, mikä on jaloa, on pääsemä maan moitolle". SS •5^ as »3 ' I SS" € f* ytsr Q3* £3 «3 S23 CO LÄ» Q-Ä I Sää cST ST ET Joensuun Musiikkiyhdistyksen yleinen kokous pidettiin toissa iltana kaupungin talolla. Puhetta kokouksessa johti tohtori A. Sandström, joka ensiksi luki tormisoittokuiinan järjestys- säännöt ja hymäksyttiin ne sem- moisina kuin ne kokoukselle luettiin, paitsi 10 tzin siihen kohtaan, joka koskee maksuja soitosta humimat- koilla, tehtiin se muutos, että kannetaan tuntimaksu 10 mark- kaa tunnilta, korkeintaan 100 mk. »vuorokauden kestämällä huivi- matkalta. Jos järjestystaksa, joka nyt on torraisoittokunnalle hymäk- sytty, näyttäytyisi käytännössä so- pimattomakst, tukee johtokunnan, otettuaan tieto soittajien mielipi teistä, johtajien kanssa tehdä tarpeen maatimia muutoksia. Järjestyssäännöt orkesterille ja kuorolle jätettiin johtokunnan laa- dittamaksi. Herra- Jalanne teki ehdotuksen, ettei orkesteri ja kuoro saisi esiin tyä missään vuolueiltamissa, eikä puoluetilaisuuksissa, maan ainoas- taaii mnideii järjestöjen toimeen- panemissa tilaisuuksissa. Pitkän keskustelun jälkeen tuli ehdotus hymäksytyksi. Joensuun Musiikkiyhdistyksen johtokunnan kokous oli toissa iltana kaupungintalolla. Kokouksessa oli käsiteltämänä seu raamat asiat: Päätettiin tehdä kirkkokonsertin pääsymaksujen suhteen seuraama jaotus: 1:50 p. lehterille, alhaalle kirkossa li— ja öO p., seka lap silta puolet. Unkarilaisen lauluköörin juhlalli- seksi lvastaanottamiseksi aiotut toi- menpiteet päätettiin lykätä siksi kunnes kaupunkilaisten yleinen ko- kous vii asiasta lähemmin päät- tänyt. Päätettiin teettää törmille suo- jukset ja jätettiin tämä toimi soit- tokunnan marajohtajan hra Otto Ermingin huoleksi. Luettiin tormisoittokunnan jär- jestyssäännöt pykälittäin ja myös- kin hymäksyttiin. JS3 m Öfl" S so B—«■ n pj < v> VZ ca xn m £3 P» r-#■ SV) < sa C3 & ss « s^s o S" s ss