N:o 204 — 1910 KESK1-SUOMI Perjantaina syyskuun 9 pnä yhteiskunta wiwoisl. Olkoon nuorm -miehen yhteiskunnallinen oyema mikä taihansa, nim ei hän taivallisesri ajat- teic näin: minun weiwoll>iu.utenl kun nan !kanjala isona on ot:ao 'vo-mo jo tuilla kfujjfan perheen rjöfjt, jotta wal- tio, jolhon kulÄun, wounismin. Na- tasmminen, joka sentään jäännöllisis'ä tqpauksisp on M>iÄiiton alku. ei wu- mi tvoltion «tuia» Ei?ä naimakaupat — oavelee mwinitttu sakjcilainen — fitä padfi riipu ollenkaan fiinä mää rässä miespMisten tahdosra kuin nä. mä chkä ioSkuS irserakkaudessaan itse- kin llnvlavat. Jokaiinen namsn, jollei hän ole suoranainen himiö. ottaa min. fä michen hän tahtoo on George Land Anonut, ollen fiinä epäilemättä oikeas sa. Jos naineet miehet muistelijnvat tarkoin kihlamumisaikaansa niln he «varmaan!har^irsiftwat, ettcitvar he ol- lesrkaan mitään Zvalloutami» iankarei» ta. Ivaan että Päiivv^oin k oli tyttö, jvka <Han menesrymijea «hdo: järjesti, wailla?in nuori mies sai tehdä tuon juhlallisen muodollisen .esitykjen". Jos häiden Mkoen epäsopu puhkeaa, niin usein mies valutaa. että hän on tullut houkutelluksi natmijtin, luullen kohta- toonija sää!lit:äwuksi po:kkeuksekft! Mimoasroin. poikkeus:apau.'sta «rat ne, joissa mies, suuret esteer tootter» tnMn, joa tytön. Mutta nämä Po:k- keukset omat lawullisemp'< romaaneissa kmn todellisuudessa. lLilyfymys ei sen muoksi woik.ian kuu lua: roifji eitvät nikhe: enää mene nai» m.su n? avaan näin: miksttä eiwöt ty- töl enää mene naimisiini Ja jokainen nainen tietää tämän, muna he owat tehneer yhteisen päätöksen, lr-dcrittääk- sensä pHn miesie.l niskoille. Tohtori Harri«'in sanat jolvekvivat erinomai- jeSti naisun. Niiniä iroidaan lausua: ieskiiuokan ja „yle:nmän keliluokan" naiset itsekkäisiä j?:s:ä. iroidakieen e- iää Hellemmin ja humir^lla ;cfi mc- nenää rahaa Pyhä- ja ivapaapauvmä. welöl)tywäl naimifiin :nenei»ästii. He ifyllä vL'kaÄawat miesseuraa, inutto ei tvät tee siitä sirä 'ohiopäälöslä eitä heidän olisi menlämä naimisiin. '3a siihen on monia syytä. Kaikkein tärkein on se, että naisien :o:meenMo ei enää riipu miehiä, naimisiin me- nosra. Enuseen aikaan oli amioliitto amoa ala. joka oli nuorille keskiluokan ty.öille smoinna. nyt he mouoat wali:a useammista aloisia ja kilpailla mi:s- ien kanssa, mieläpä joskus e:uoiku:tt- tuimakin. En >kuulu niihin — jatkui tri Ärc; — joiden mielestä nuori nainen, zoka wali»>ee livieellijen. opeiiaj»- toi liike uran. Mä.olisi hckvir:änyt 'naisellisen tzulouaensa. Päinlvsstoin esim. urhei lun wakawa iharjo-itlaminen kohollaa narsen wiLhättäwäi,syy:iä. Nykyajan nuori nainen cm Ijoka suhioessa. sekä fiMllisesti e:-tä henkisesti edellisten jjukupolniien «naiisia etoivämpi. Hän olisi ai-ivan juuremmomen äiti — jos 'hän lvaan htffuoiisi siksi tulla. Kansa kunnalla oli.si chana tul«wai!suus eixs- -jään. muitta mitä rcHdä luu ciiväl 'kau- no::arei icchdo enää asetetta! naimalouk- kujaan miesten tielle. Äa?l7ein surkeinta on. ottä nykyajan tZpöt e.ivät riöft) kasinänxm sitä, että heiM on ft)y — jos nyt st,yllisyydestä »ahtoo puhua — siihen. ieitä naunataut tpc: rvähonotvät. $a senkalleen hän hyöMsi yhtä an?a« Zöyhiem epär«helliSt«n ?mnppu:in. Tietysti. smÄiisat elnxrt muuta woineet tuin riennrvta tämänkin johdosta. Ie karkkien mielestä .Teddy" tultenkin oli sukkelin mrti mamlmassa. Eriiällä lautötieajernaHa piti Roose veltin jitt« pitää Puhe salontitvaunimsa fillalla. Lähellä oletva »veturi piti pa» haa öäntö, ja »viitaten tosdurrnkuljetta- jaan Roasevett huusi: — Tuo on ainoa, joöa tvasta^n en woi puhua! Mutta samassa hekkeSfä oli Uuljctta* jalla tvaStauS tDctnrirna: — A? eight. Teddy! Meidän tä?chy kuten teidänkin välistä päästää uloS höyryä! Al«istä naurua, jcchcm Rooscvvtt myös- km otti osaa. Engl<mtil<ns-amerckalai« nen tsananparsi: »loskea uloS höyryä' merkitsee turhanpäiwäist>ä puhumrSta. — fiutiilfl Roosevelt »vaikuttaa kuuli- joihiusa. 9ioasev:!ti<n uudella vu>huja matkalta, joka käsittää keslise: länsima.- riot Amerikan UhdNstvalloisia, kerrotmni englantilaisille lehdille tuL:is>a iäftfiii-a»- nomissa seu-raawa fiflvaotDa juttu. 3e topahlui Chicagonsa, ja nom 7.M0 ihailijaa oli kokoontunut kuu > maa n sftä- jumalaansa Ensin Roos:vclt iwaili Ncw?Irkin pörssikeinotrelijoiia, Artoon, elrä nämä oliivat olleet hutvm pahoil taan savtii-Ian tietää, ette: leijonat ia sarmikuonot «i ote tehneet .ehtärväänsä s. o. eitvät ottaneet häntä hengiltä. s>Myrskt>äwää snosiotul) Zitt: hän ker- toi aikotvansa kfo elämänsä tvaino a kaikkia epärehellisiä milijoonanom'stajia. (llirfia siiosionosorutsia.) Mutta silloin ent. presidentti kohotti käteniä. joten kuu. lijot maikenitvat, ja hmisi: — hiljaa poja:! 2aah>a> nähdä tapu- tcsrtefo iätiiinne kun firulette mitä nyi ahjon sanoa. Kauppatietoja, Suomen ulkomaaaukauppa. Tammi—heinäkuu. -Tulllihaklituksen kauppatilastollislcn kuukausijulkaisujen heinäkuun wihlo on ^liytlemmlin ilmestynyt Sen nojallo luodaan seuraamassa lyhyt kaisaus !maoimme Momaaiikauppaa^.-t kiiluman wuoden 'seitsemänä ensiinäisenä kuu- kautena. K«irstpa>tva^h:o on tänä wuonna ylemsä ollut suurempi kuin tmiine muonna. Tämä näkyy jo siitä, että konnetuit tullitulot tammi—heinäkuus sa oivat nousseet 27,121,211 uurna rt it, tilastotein 25,533.01;) markkaa muonna 1909. Kesäkuu oionii kuitenkin jo huo- imMtatvaa wäli?n»nslä tulliiuloicn määräM nähden, ja myöskin !>einä- kuusskc, o-ti tniSfoiitca ivähcnnyS huo- ima«::cmiis:ö. Tnllitnlot tefiroät näet lheinäkuussa 1910 3,512,511 markkaa 4,182,982 marjaa ivastaan he in Kuul la 1909. Mitä tammi—heinäkuussa tapahiu- neeseen tuontiin lu>iee, on ensinnäkin^ mainittava, e.lä wilja:atvarain luonti! tänä ^vuonna yleensä on ollut suurem=' pi kuin luuronua 1909. Niinpä on kau-! roja tuotu 13,2 (muonna 1909 7,1) milj. ?g„ mehnäjanhcja 4?.3 (wast. 35.1) mifk kg., ruisjauhoja G-8,3 (mast. 60,9) milj. ja mehnäliiseiiä 25,4 (»vast. I2,7) milj. fy. SiiÄvas- loin on <>sim. rukiita tuotu, noin 20,4 (mast. 21,5) milj. fy. ju maissia' 0,6 (ivast. '2,4) m!>!j. kg. j)iw>nejä on tänä ■roironinfl yleonsä tuotu tvähemmän kun iv. 1909. Ainoastaan -kauraryyn:cn luonti on tunlnMasli lisäänuinyt. S i ir:>omaan j»wa-roista o s ottoa kahmi jcmkun mervcin mähernynyttä tuontia w:n 1909 merrattuna. Kahmia on näet tuotu 6,7 (Dtnim 1909 6,8) m. kg. Sokeria taas on tuotu joiakuiNkin yh:ä >PÄjon kui>n miiine muonna eli noin 24,2 milj. kg. Wiime heinäkuus- sa tuotiin sokeria marsin huomaltawa?.- li >!välhe!mmän kuin heinäku-us^a 1909. Tu-pakon liuon ti osottaa jonkun Zoer- ran liisäännystä. Iuo>momwamiy tuoniii on huolestut- tavassa määrässä kasmanttt. Niinpä ^n konjcTia ja mhislyä inoiu astioissa n. 3-69,0)0 (muonna 1909 203,000) kg. ja pulloissQ n. 210,000 ('.vastaten 161,000) pulloa. MaahtoaincUtomia miinejä -taas on tuotu astioissa moin 1,014^000 (w.isl. 802,000) kg. ja pui- loissa^ n. 73,000 (w. 63,000) pulloa. Wachtoawia miinejä cli samppanjaa ca tuotu no m 44,000 pulloa. was:a- icn n. 39.000 pulloa Miiine wuonna. lWc>lmis:amailom!a -muolia on ino- :u <eiiom!nän. nonfaiii[ti:ic:rn taos jcf= ifcufiii yhtä P.'.ls)n kuin Mi im e 'M:nc. Kehruuaineisia o s litaniat Milla ja puu- millä lim-'uwaö:i wähen'.>.n>:iä, p-.lla- ma t<ws suuresti .[ : .'fä(inn>itnt:ä tuon tia. ,SluÖc1'mia ja malniiiia Maaiteiia on lilccnsä tuorit cn-.xnmän kuin Miiine ninomta. Mineraaleista osonamat kimihiilet ja koksi -uintumasti mäheii.ynytt.i tuon- i iia wi«'.me mnolcen ^verraten. Niitä on i näet moiu 101,6 (:va^t. 200.1) mi5j. oooooooooooolöööSboooofXK Keski-Saomen Kirjapaino Jyväskylässä valmistaa nopeaan, huolellisesti ja kai kille edullisilla hinnoilla kaikellaisia kirjapainotöitä kuten: Tili-, vuosi-, y.m. kertomuksia ja julkaisuja. — Tilikirjoja ja verokuitteja. — Osake-ja kunnia kirjoja. — Toiminimipainoksia kirjepapereihin ja -kuoriin. — Lasku-, vekseli- y.m. lomakkeita. Ilmotus- y.m. reklaameja. — Päivätyö-, pääsy-, ravintola-, y.m. lippuja. — Shekki-, tukkimitta- y.m. kirjoja. — Keräyslistoja, ennakkoarpoja sekä arpalippuja. Otttoooooooooacf55g^»e<mci saatavana i&ttt&tt lehden kouttorissa. Ilmoituksia. Vähäinen määrä toimeliaita asiamiehiä « m meid&n pitenUton taottaemma m jj- tivtkaL Vain moruii yleUöil* myy. mlln tottuneita henkilöit* oteuaa. U jt I vftlityipalkkio, mahdollia«sti kiinm palkka. Tarjoaksia ilmoitokaineen ai kaisemmasta toiminnasta odotetaan osoitteella Porin Sänkytedhas, Pori j 8167 (fl.2969.) 2-2 kg. Somenttiä on sen sijaan iuoiu33,2 («ivast. 30,6) milj. kg. Meiallitamaroista on. mMrautaa tuotu 7,8 (mast. 6,9) milj. kg., kanki rautaa 9.6 (mast. S,2) milj. kg., rauta- ja reräsletvyä 5,1 (mast. 5.2) milj. kg., ran ia tiriskö ja 9,3 <>mo«,!!. 11.1) milj. kg., jykeitä ival-ntcolsia ja taseita 1.1 (wast. 1,4) milj. kg., pieniä ilvalin- iieoksia ja mustaiakeita 3,0 (mast. 2.6) mrli.. kg. j.n.e. Äoneiia on tänä »vuonna yleensä tuotu 'Marsm huoinattamasti n>ähem- -mä n kmn Miiine muonna. E renki n maamviljeklKkoneiden tuonti osottaa 'fuurra nxchc-nniisiä. Laiiliioitusainciden tuonti- on iönci lMuonna 'l^miii luniumasii lijiiäitnniijt, ideoit 25,1 milj. kg. 19,0 milj. «kgtaa ivastaan ivitonna 1909. Mitä «tvieniiin inlee, on ensinnäkin nkxniiic>ma, eitä Puulamarain »vienti miune heinäkuulla yleenm oli jonkun imcrran pienomvi kuin Puhcenao.'e!v-i- na kuukautena w. 1909. Tämä käy sel- .mille e«sim. siitä, e:>;ä mientiiulli ja sahausmaksu eiwä^ nousseet vbtä juu- riin määriin kuin heinäkmissa 1909. 3»s tammia—chewäkuus>a tapahiun.-t mienii -otetaan buomioon, osoitaava.: useimmat puutaivara-lajit knitetikin lisääniyiÄptä mioiui-ä. Tärkeini.P'.en -tavaralajien mieiiti mainittuna aikana näiW seuraamista lumuisia: l-)09 19i0 tuh. m" tuh. m^ livuonna 1909. Maitoa ja kerniaa on scn sijaan lviciy 5,3 (mast. t.l) milj. kg taa. Kallan ftotenti on yleensä ivarsin tun- ltuivasti !wähenmn!>t. Niinpä on tuo- retiä l?a>laa mieiy mam 2.5 milj. kg., 4,5 milj. >kg:a !vasl>'an muonna 1909. U^tÄVänä. MARTIN-kivääri 15 pfttruunainen makasliailla, 6,5 mm. kuulalla myydään. Lähemmin LINDELL, Salmelassa Väinölän Konepajalla. Mukana geuraa am pumatarpeita. 3183 2—2 Suomen Maalaisten Paloapuyhdistyksen palovakuutusmaksut v:lta 1909- 1910 Lankaan piiriast kannetaan seoraa- va«sa jftrjestykseasft: Pihtipataan kirkonk. Majatalo«sa sjysk. 27 p. kello 12 pliv. Viitasaaren kirkonk. Majattlosaa «yysk. 29 p. klo 12 päiv. Kars tulassa leipuri J. Viljanen luona lokak. 8 pnft. Pylkönmäen kirkonk. Majatalossa lo kak. 4 pnä klo 12 p. Saarijärven kirkonk. Majatalossa lokak. 5 p. klo 13 p. Uurais ten kirkolla M. Survon luona lokak. 6 p. klo 8 i.p. Laukaan kuntalassa lokak. 10 p. klo 8 i. p PetijlvedeU* rUtlli Salmen asunnolla lokak. 12 p. klo 10 ap. Jyris- kylissä kunnantuvalla lokak. 18 p. klo 10 a.p. Toivakassa Poliisikonat. Johannes Joutsenen luona lokak. 14 p. Konginkan kaalla kaupp. M. Pasa-ella lokak. 19 p. klo 12 p. Sumiaisissa kirkolla allekirjoit taneen asunnolla lokak. 20 p. — Bistiy- löskanto toimiteta*», lokak. 24 pstt 80 päi vään Sumiaisten kirkolla allekirjoittaneen asunnolla Tyynelässä, ja ilmoitetaan, etu joka ei silloin suorita maksujaan, rästit otetaan ulosoton kautta 10 prs. korotuk sella, josta täten ilmoitetaan. Sumiaisissa syyskuun 6 pnä 1910. 8178 Yhdistyksen puolesta: 0. V. RAUTIAINEN. 2—2 Halutaan vuokrata. Kalustettu huone halutaan vuokrata lokakuun alusta. Vast. pyyd. Keski Suomen kontt. 8185 l—i Metsä- ja Viljelystalo. 7 km. rautatieasemalta, uittoväylän var rella, pinta-ala 581 La., josta noin 80 t a. viljeltyä maata, mau hyvää noortamatsää kasvavaa metsämaata. Metsästä on laetta 21,913 tukkipuuta, 24 jaL kork. 6—115 taon. ▼ahvoja, 1760 m' p. m. mäntypropsia, 1260 m' p. m. paperipuuta ja 1580 m* koivuhal koja. Tilalla on hyviä viljelysaoita. Hinta ainoastaan 24,000 markkaa, Jräljlän MejMi-jziMRs T oobis TirtUIieL nicstoja, Piirtoja, tuf- ja ijahohirsiä propsia .paperi- Äi hioniopuiia lparrnja, neli särmä isiä ipolttopuita tanl ! fu'ja ba..'tensio lankun- ja laudanpäitä f kiipiä 71,8 571, „ 134. 2 101, 8 531.3 147, 0 314 M 47?.,, 49, 5 53 m 192,3 619. 3 }4 2. 4 31 ,3 396. 4 17*2, 7 379,» 5b3, 5 hj, 7 51.„ Nihmarullia on Tuien> 4,9 milj. kg. 4,2 ittrij. lg:a Mastaan wuonna 1909. Myöskin po p o r i r o o II i iu 115 c u tuottoi* to on »)kenjä mieiiij bno>i'atlawiÄi m e mm ä n kuin Iviime luu öivikk Siten cu lhiottua P uuim nn!ct:n lvifil) 17,2 ('tuosr. 11,5) ntiiij. £'ii-, kcmiallisla puu- irannfmifl' 20,9 (w.i>st. 14,7) mt!j. kg., palavia 24.9 (:vast. 21.2) mi'ij. kg. ja papcr'a 59,7 (ivasi. 41,3) milj. kg. Äqrj«lntuo!teista- ojoncn woi qhä edelleen tuntu ivasi i piencm-pää lwicn- riä <fuiiji tuiimc muonna, maikka mi-eiAi- !määrä itvrime heinäkuusi^, jmnoinkuin ! miiine !ke'säkuus>akin, on Uiäänuinyt. Ah/eensä on wo'iia tänä w:n»a wiciy >7,3 milj. kg., 8,2 milj. kg:a Nastaan Liimattua Akkuna- paperia ja pumpulia. Jälleenmyyjille suuri alennus. Weilin & Göös'in Kirjakauppa, Jyväskylä. 8181 2—2 1911 vuoden Almanakkoja 17 mk. sata myy Weilin & Gö0s'in, Kirjakauppa Jyväskylänsä. 3182 2-2 Vahvoja ja hyvin liimattuja CO I H I F 51 vii IS f 9. Kirkkoherran kauLlla pidetään aufi maa» lusntatTui, liitona ja Unutma:nc Ilo 9—11 c4>. Kon'alliS-Osa!e-Pauktii konttori <mli arkij>äiwä klo 10—i. Suomea pankin konttsn auti jt>la arft» fciir<i klo 10—2. 5!t>dl,Spa,lkin konttori auf : joka arki^äiwä klo 10—2. Pvkzlikmaide» Osakevattkin konttori •n-Tatnna joka arf : j)äin)i klo 10—* p. v>.iwadkylän Eääbtä?unlki on amoinno \C'U. arkiPäilvä klo l'J—2 ZyioäSkylän yleinen fairaS* ja ha»t««»> ipur«>haSto puusepoä M. Kumpltsen lu^na maanantaisin klo 7—3 i.p. SöDtblcnnätintonttorl awoinna arkipA» roinä klo 8—2 ja B—Y jekä pyhinä klo k—11 ja k—7. ^>ii»Skkyläa Tullikamari on auki kello 1G— i xä:w. Pa' ahuone tullausta war:en ilo 11)—1 i pat&äQä. i J»wukkylän aseman kaikki touniStot pi« eeiään awoinna ar!ipä : tt>inä II» 3—10 c.p., 11 aH.—2 tj>. ja 4—3 t^>. j 'lä p>ll,äpäiwinä Ho 8—0 a.p. j ikahatoimikamari pidetään «Uvoinna joka arkipäivä kello 11)—11. ftrapungin »onti talvataan asunnossaan | ItC 10 11 (Lp. KL fttySläiöyhdistyksea kirjaSto auki sun- nvrraisin klo 1—2 päiwällä. KunppalaiSsenran NrjaLt» sunnuulaisin 12—1 päiivällä. PoStik»«tt»ri picetääTi auki toukok. 1 o:toistaiseksi^ ?erjaatai«o UHo S ap. VtttKemtn ja »mi USMU. C»9D6 t MichluSe. Ptzl. umm&tUt, «almarim. Kaxitstiaan, «BaSturfiin, Ritoijärioetl^, SBiUafaartl' 11, Qvcpanaan ja ja «ia. «ulaan feld v» ioj» t^. Orawasaa- t«n, lotoaSBocn, R»talayd»ll^ Sib tromnäele. Joutsaan. Harr»lam», TT ' m ään ja Stuoramoiftia. Lauantaina klo S a^>. TZirtne*t«m ^ Korxilahdelle. Co 11 a^ XSI«lo*I«1Uk klo 9,06 i. Smaiarsiia. Kongmkankaall», Almolahdelle, Wiitasaar»ll« Suo» wanlaht>ell«. kw 10 i^. Uuroistll» ja Lannew«dell«. Muistutus: Sitäpaitsi lähereiMn Pihk?» putaalle Ke^itmiQona. Perjantai»» ja damoautaiaa Lo 8.66 i^>. «i<Bria lajU* ta. r-»tl tulet: Aoka päitvä rautateitse klo SL1 a^>. ja klo 8.49 i.p. etelästä ja pohjoisesta. Iskä päiwä rautateitse vo 7^t» a^>. ja klo 8Ll) iH. L^nlkaaSta, Suolahdelta ja ÄänekoÄelta, Hietamaata. Paranu> laSta ja Saarizärtvoltä. Joka päUvä klo 7 «up. tzaapaio«k«lta. Sal» melasta klo 7L0 a^. Sunnuntaina klo 8L1 c^p. kaKttllaSta, Kalmarista, Kiwijärweltä. MaStia» giSta. Mahlulta. PylkSnmäelti, Huo» panasta. Kinnulasta ja LeppSlä»tä ja klo 8L0 ijp. Pihtiputaalta. Viitasaa relta. Ilmo lahdella. Aonginkanlaalta ja SumtaNSta. Jiaanantaina <lo iJSO aH. NuoramoisiS» ta. SySmäStä. Hartolasta. Jom.saSta, Leuoonmäeltä. RutaiahdeSta, Toitoa» kasta ja Oravxrsaa-reSta. No 6 i^>. MuurameSta ja Korpilahdella. Tiistaina kello 8.61 a^>. Liwijärweltä, DaStingiSta. Ka-rStulaSta. Kalmari?- ta. Pylkönmäeltä. Mahlulta, Huopa» nasta, Kinnulasta ja LeppäläStä. ku» 9.30 ach. Tikkakoskelta ja !lo 6 i^». MuurameSta ja ikorpilahdelta, kanne» »edeltä ja UuraisUta ja klo Z.A) lp. Konginkankaalta ja Sumiaisisui. Keskiunillona klo 8L1 a^>. LarSiulaSu», Kalmarista, Mahlulta ja Pylköiuttäel» tä, klo 6 i^>. Muuram:Sta za korpi» lahdelta ja klo 8.30 i^>. Pihtiputaalta, Miitasaarelta, Ilmo lahdelta. Kongin» kankaalta ja «umiaisista. TorStaina klo 7.39 a^>. KarStulaZia, Kal» marista, Kuvijänoeltä ja WaSt-ngiSia. klo 4L0 a^>. NuoramorsiSta, «ySmäStä, HartclaSta, Joutsasta. Leiwonmäeltä. Rutalahdesta, ToiwakaSia ja Lrawa» saaresta, klo 9.30 Tikkakoskelta ja klo 6 ip. MuurameSta ja korpilahdella, Uuraisilta ja Lannewedeltä. Perjantaina klo 7.39 <Lp. Karttulasta, Ka^martSta. Mahlulta ja Pylkoiimäel» tä, klo 6 i^>. Korpilahdelta, Mu«a» meSta ja klo 8L0 i^>. Pihtiputaalta, Miitasaarelta. Jlmolahdelta. Kongin» kankaalta ja Sumiäisistä. Laulvantaina klo 4.30 a^>. NuoramoisiSta, Dysmästä, Hartolasta. Joutsasta, Ru» talahdelta, ToUvakasta. OramasaareS» ta ja klo 8.S1 «4>. Karstulasta. Kalma» riSta, Kiwijärweltä ja DaStingiSta, klo 9^e a^>. Tikkakoskelta ja klo 6 iH. Uuraisilta, Korpilahdelta ja Muu» ramesla. CO CO oo - 6 - Oppilaat olivat alemman kansan lapsia. Siltä aateliset käyttivät lapsiaan kouluissa aivan vähän. Pitipä vielä niinkin myöhään kuin v. 1693 ku ningas Kaarle XI:nnen erityisellä kuninkaallisella kirjeellä kehottaan aatelistoa panemaan lap siaan kimnaaseihio. 18:11a vuosisadalla meidän maassamme olot tässä suhteessa ovat kuitenkin jo niin pitkälle kehittyneet, että Rantasalmen koulussa valitetaan vain käyvän aatelisten lap sia, joten on turhaa koko kansan sitä kustantaa. Mutta 16-sataluvulla eli 17:llä vuosisadalla oli asianlaita toisin. Aatelisten lapsille annettiin yksityisopetusta kotona aina niin pitkälle, että kykenivät yliopistolukuihin, joita useinkin har joittivat ulkomailla, ainakin korkeamman aate liston pojat. Kotimaan koulujen opetustehtävä muuten olikin etupäässä valmistaa pappeja, var sinkin uskonpuhdistusta likinnä seuraavana vuo sisatana, kunnes suurempi virkamiestarve teki koulut niidenkin valmistussijoiksi. Niin oli asian laita tykkänään valtion kannattamien tuomiokirk- kokoulujen kanssa. Pedagogioissa taas annettiin lukemisen ensi alkeita yleensä, sillä tulihan luku tarve uskonpuhdistuksen jälkeen yleisemmäksi rahvaankin seassa. Kustaa II Adolf on Ruotsin suuruuden luoja. Hän se antoi tuntuvan sysäyksen eteenpäin kou- - 7 — lualallakin. Hänestä näet saa alkunsa Ruotsin valtakunnan korkeampi opetus. Sillä hän ensiksi perusti valtakuntaan kimnaaseja eli lukioita. Meidän maammekin sai sellaisen Turkuun v. 1630. Se on silloisen piispamme Isak Rotho- viuksen ansio. Hän oli kyllä ruotsalainen, mutta sydämensä pyhällä innostuksella hän uurasti maamme koululaitoksen kehitystä ja kansan luku taidon kohottamista. Tämän tähden hän on kou luhistoriamme harvoja merkkimiehiä. Rothovius oli suuren kanslerin Axel Oxesntjernan ystävä ja tämän avulla hän sai Turun tuomiokirkkokou- lun kohotetuksi kimnaasiksi. Alempaa opetusta huoltamaan laitettiin nyt Turkuun pedagogio, joka taas kohotettiin trivialikouluksi, kun kim- naasi ylennettiin yliopistoksi v. 1640. Viipurin tuomiokirkkokoulu ylennettiin v. 1638 kimnaa siksi ja jäi se parin vuoden takaa maamme ainoaksi kimnaasiksi. Silti näkyy Viipurissa ole van trivialikoulukin eli ainakin sentapainen vielä edelleen kimnaasinkin perustamisen jälkeen. Samoihin aikoihin kuin Rothovius vaikutti Suo messa piispana (1627—52) eli täällä Ruotsin vallan korkeimpana käskynhaltiana eli kenraali kuvernöörinä maamme kouluhistoriassa vieläkin merkittävämpi mies. Ja se on kaikille tuttu ja rakas Per Brahe. Tämä mies, joka on Ruot- Kirjelaatikot kaupungilla tyhjennetä»»: Sullo \i 7 a4>. ja '/« 8 a tulot uuria Katkl-Suoman konttoritta. Vekselinlankeamiskirjoja myytävänä Keskl-Suomei konttorissa. Kirjekuoria M postipaperia tönii lebdei konttorissa. Erisuuruisia l .3Sl(lll0ffl3kl(l!it3 myytävänä titnh lebdei koittorlssa. Lasku-ja Yekselilomakkeita myydään Keski-Saomen konttorissa. LiiUcmä ja tulema osaSt. sek» P»sti-'^^ulo..ttoorin seinällä olema laatikko osoituS ja postisäästöpankkitoimiSto: > »»Ia "ähaä ennen pottm lahtaa. __ Rautatieasemalla olewa laatu!© wähaa Sunnuntaina ja juhlasäiwinä Ilo 6—10 enntn jutwm ^htöä. LamuPäuvallä. ! Husm.l FrankkomerlZejä myydään poSti- konttorissa arkipäivinä ilo 8 a.—8 p. ja 5—8 i4>. sekä sunnuntaisia ja juh» Ärkipäiwinä klo 8—12 ja 5—7 i.p. PoSti lähtee: pculDd Ilo 7.54 a^>. ja 8.55 ip. rau» lmeitje pohjoiseen ja ft«iuun. päiroä IU> 9.07 a^>. ja 9.u5 >^>. rau» lateitje Laulaaseen, Sumahieen. tane» tosteile, Hietamaan, Parantolaan ja Caarijänvelle. jola pci mm *lo 13 a.p. Haapakoskelle ja Salmelaan. Sunnuntaina klo 2 ajp. Muurameen ja Korpilahdelle, klo 9.05 i.p. Lannewe« delle, Uuraisille, Mahlulle, Pylkömnäel» le. Kalmariin. Karstulaan, Aostin» Jiin, Kiw»järwelle, Pihtiputaalle. Wii» to saarelle. Jlmolahdelle ja Suoman» lahdelle. Kello 10.30 i .p. Orawa?aa- i«en, Tomxrkkaan, Rutalahdelle, Lei» vicnmäelle, Joutsaan, Hartolaan, Tyt» mään ja Nuoramoisiin. Maanantaina £0 9.06 i. Konginkankaal» k ja Sumiaisiin sekä Mahlulle. Pyl« lönmäelle. Kalmariin ja Karstulaan. Tiistaina klo 2 ap. Muurameen ja ftot» pilahdelle, klo 11 a.p. TikZakostelle, klo 9.05 i4>. Sumiarsiin. Konginkankaalle. Jlmolahdelle.. Miitasaarelle, Pih::pu» taalle. Kalmariin. Karstulaan. Wa«. tiMW ja KUvijcirvxlle seM ilo .'0 u>. Uuraisille ja Lannetvedelle lapäimin klo 8—10 a4>. ja 7—8 up. Zunain kulut Iywäskylä» radalla. Ha»P»«tN—T»»t«tzu: H»ap»ma«ltt 5 a X ) a^. 12.00 P 6.10 ip Keuruulta 550 1L50 . 6.S8 * Asunnalta 6.17 . L20 lp. 7JM m PeiäjÄocdeltä 7.05 . 2.12 . 7.40 m Kintaudelta 7.35 . 2.50 . U.02 . sangasta 8L3 . 8.25 . 8.28 . JywäSkyltila 8.49 . 8.60 . 851 , Jyväskylistä 9.07 4.00 , 9.06 , LeppÄved^ltä ö.W • 4L1 . 9.29 . Laukaasta 10.08 4.69 . 9.55 « KuusaaSta 10L0 . 6.17 • IO j OS . Suolahtee» 10.46 . 6.45 . 10.30 . Kuusaasta 6.40 Laukaasta 6J>5 ^ Leppäwedeltä 7.17 Keskiwiikwna ilo 2 a.p. Muurameen ja ÄV«iiS!yliS» 133 jkorpilahdelle. Ilo 9.06 t. Lannew^>elle, JhmäSkylSStä 7.54 Uuraisille. Mahlulle. Pylkönmäelle. j Wesauga«a 8.22 Kalmariin. Karstulaan ja Diitasaarel» ^ KintaAdelta 8LZ U, Bo 10F0 iH. Oratvasaareen, toi- \ Petäjätoedeltä 9.10 vxrllaan. Rutalahdelle. Leiwonmäelle, ^ Asunnalta 9.60 Jcittsacm. Hartolaan. Sysmään ja Keuruulta 10.12 Nuoramoiisiin. T^-rStaina kello 2 a. p. Muurameen ja Korpilahdelle. kello 11 a.p. %\1* kaZoSkelle. «o 9,06 ip. Mahlulle. Phl. lömnäelle. Kalmariin. Kar»tuläaa^ Wa«tinkiin. 5tiwijärw«ll«. Sumiaisiin, KonginZankaalle, Jlmolahdelle. Viita» saarelle. Pihtiputaalle, HuoPaaaa». Leppänään h» fftmalMO, kb Uvumt. ©»•lahti—Haapamäki: CxdahMUi 6J5 ap. IL» a^. 8.45 iZ. 12.25 i4>. 7.19 . m 1» 12.41 1.06 1.30 1.47 2.20 8.00 8.35 4.18 456 5.30 7.37 8.05 8.A 6.55 9.2S 10.06 10.80 11.13 1,L9 1 i.U Haapamäelle 10.42 e«»lahdea— UtuMUu rsdalls: «länekoskelta 6.20 a. 10.00 a 5M *• i. Suolahteen 6J% . 10.85 Suolahdesta 6.16 . ii-W Äänekoskelle 6.50 . U.Ä 5.36 . lO.i» 8.00 . 10 15 8.35 . il.iO Jyväikylasai, Ke»ki-Suomen kirjapainossa 1910