1910 45 Nickillä NtilM lS M 1910 k^:o 45 Nkkiils MUml IS B curun Lebtl chSMe» Ka»ta- ja Krt»M«a«- Kataje» Kttlmasfa Hastapäätä Säästöpankkia Alakerrassa, kolmas owi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. Knhelimet: Ilmoitus- ja TilanSkonttori (S a^>.—7 i^>.) . . . . 84 Toimisto (10—12 aH. ja S—7 i^,.) 14 41 KaSsakonttori. ..... ? 45 Kirjapaino ja faktori . . , Toimjohtaja 29 9 91 Alattshmnal: TuruSsa PoStik. Koko wuod. ... 3: — 4: — Puoli . ... 1:«0 2: — Nelj. . ... —:S0 1:20 JrtonaiSnumerot S p. KmoLtttsten hinnat: ^ Tekstin edellä S p. millimetri. Teksti- jäleStä 7 p. » Vähin ilmoitushinta 60 p. MaStaukseSta: 20 P. paitsi il«oiwShiataa Hnrml Hehkeä ^«aa ilmaiseksi kuukäusittal» Suomi kuvalehti kansalle. HttrttN chstzn tka«»tyy lolmeSti viikossa, nimtt- t«» tii»taifi«, torstaisin ja la», «»taisi» aamulla. Lehti kannetaan TnrnSsa maksutta kuukin tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. TiiStai, huhtit, IS p.: Beruhm». Keskiviikko, huhtik. L0 p.: Amalia. SäS-olot Turussa. Viime lauautaiaa: Lämpömäärä: korkein 18, alin 2. Ilma» suhteellinen koSteuS 42 ^ luule» suunta: kaakkoinen. Aurinkv o» paiStauut: 11 t. 45 m. ToispäivänS s«»»u»tai»a. Lämpömäärä: korkein IS, alin S. Ilman suhteelline» koSteuS: 83 Tuule» sunnta: Eteläinen. Aurinko ou paistanut: 2 t. 25 m. Eile» maanantai»»: ZZämpömäärä: korkein -I- 16, ali» 4° I. Alman suhteellinen koSteuS: 47 juuuta: Louuameu. ou plliötlmut: 9 t. 5 m. Lurun LM! sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi, tukset: N«»itaHak» Kasvaa ... Johtava kirjoitus. Kawai»t»ja Kelfinglsti: Kirj. A. A: M ja IV. Kd«sk»»ta. Se»aaU» oikeusofast»: Uusia se- «aattvreia nimitetty. Asetukset saha»s«aks»st» ja Mieatttalltsta »»hvtstetnt. Hnglanttlaiste» myStit»»toisu«» 5»»«ea »ostaa». Me»itti»te» larvja: Suomalai- Plla on rahaa kuin roskaa ja käyttämät fitä kiihotukseen. N«h«ja »etk»tett» ?»r»» ja Lelstngt» PRRtetsta: Petkutetm sun». MS Yli b,000 mk. — Petkuttajat kiinui. Mttri»5aya»telttj« t»»mitt«. As»l» «atsvarkaita «arte». A»»la: Halley» Pyrstötähti ja maa. dallommi. Täyfi-iStunto huhtik. IS p:nä. Istunto alkoi klo S i. p. — Pu hetta johti puhemies Svinhufvud. Seuraamat asiat käsiteltiin: Adressi. Eduskunnalle ilmotettiin sille saapu neen Peräseinäjoelta adressin, jossa eduSkuutaa pyydetään esiintymään yksi mielisesti valtiokaappc uksea vastusta- misekfi (katso osastoa »Lastuja" toises sa paikassa lehteämme!) Tnnlaakima ksu. Kolmauteea käsittelyyn esitettiin eh dotus asetukseksi tuulakimaksun laskemi sen perusteista ja hyväkjyttiin lopulli sesti talous- ja suuren maliokunnan asiaa koskemat mietinnöt. Mietmtöön liitetyistä anomusponsis- ta syntyi keskustelua. Ponnet omat seu raamat : Että eduskunta alamaisessa vastauksessaan lausuisi touvomuksenaan, että »sian johdosta annettavassa hallinnollisessa asetuksessa tuu- laakimaksnu laskemijeu perusteiksi eri kaupun geille vahvistettavat prosenttimäärät alen nettaisiin sekä saman prosentin kortein raja määrättäisiin 1 prosentiksi sekä että eduskun ta alamaisessa vastauksessaan anoisi, että K. Majesteetti seuraaville valtiopäiville antaisi arm. esityksen tnnlaakimaksnn poistamisesta. SS äänellä 81 vaStaaa hyväkjyttiin mietintöön liitetyt ponnet. MuutoS perintökaareen. Ensimäiseen käsittelyn esitettiin ehdo tus perintökaaren S luwu» 1, 2, 4, S ja 7 Zuen muuttamisesta ja asiaa kos keva valiokunnan mietintö. Asia meni suuree» valiokuntaa». P alkka»Ss L »» S » kumoa misen. Ensimaiseen käsittelyyn esitettiin thS- wLe»afiai» waliolu»»aa mtetiatS palk- kauSsääauö» kumoamisesta tarkottavien «duSkuataesitySte» johdosta. Ed. Sillanpää puhui yhtenä esi tyksen tekijöistä laajasti kumoamisen puolesta selostaen samalla palkolliSolojt.. Ed. Kaarne puhui samaten itse esityksen tekijänä innokkaasti sen puo lesta kuvaillen palkolliSoloja. Ed. Granfelt puolusti mietintöä lausuen että palkollisolot ovat järjes tettävät yleisellä lainsäädännöllä ja asia jätettävä käfiteltämäkfi yhdessä palkol- lisolojen uudelleen järjestämistä koske vau mietmnön kanssa. E. Pohjola esitti laajaa lausun non palkollisolojen parantamisen puo lesta. Asia meni suureen valiokuutaan. Työkyvyttömyys ja van huusvakuutus. Muoaau käsittelyyn esitettiin työväen- afiain valiokuuuan mietiutö työkyvyt tömyyS- ja vanhuusvakuutuksen järjes tämisestä. Lyhyen sananvaihdon jälkeen pantiin mietintö pöydälle ensi unikon ensi iStuu toou. Välikysymykset. Esitettiin ed. Kirveen y. m. väli kysymys, joka koskee eduskuuuau vuoden 1903 toisilla valtiopäivillä hyväksy mien kunnallisasetusten voimaan saat tamista, ja ed. Pärssisen h. m. välikysymys, koskeva väkijuomat» kuljettamisesta val tionrautateillä annetun kiellon kumoa mista. Mälikysymykset pantiin pöydälle ensi istuntoon samoin kuta Kirjallisuuden seuran kertomus sille myöaaetya S0,000 mkn valtioavun käyttämisestä. Jstuuto päättyi klo 10 i.p- Senaatin oikeus- oMto. Aasia »imitykfii. Korkeimmassa paikassa on se naatin oikeusosaston jäseniksi ni mitetty Turun homioikeudenneu- wos A. A. Liuksiala ja Män tyharjun tuomiokunnan tuomari B. Anneberg. Leimafuostunta-afetuS. Arm. esitys leimasaoStunnaSta o» kvväksytty korkeimmassa paikassa. Halleyn pyrstötähti ja maapallomme. Jo monesti on lehdessämme puhuttu siitä, että n. s. Halleyn pyrstötähti lähenee maapalloamme ja tulee meidän, tällä maapallolla asuwaisteu oleutojeu näkyviin tämän kuun lopulla ja ensi kuun alkupuoliskolla — oltuaan .kadon neena" noin 75 vuotta. Tämän kiertotähden kulku auringon ympäri kestää näet 75 mnotta, kuu meidän maapallomme kulkee ratansa samaisen tvalonlähieea ympä- ritse 365 vuorokaudessa. — Julkaisemme tässä eräästä saksalaisesta lehdestä lai naamamme kartan, joka osoittaa meille osan Halleyn pyrstötähden ja maapallon ratoja sekä näiden molempien taivaankappalten asemat toisiinsa verratttnna niinä aikoina, jolloin pyrstötähti on maamme lähitienoilla. Pyrstötähden rata on juuri näinä aikoina likimpänä anrinkoa. T. k. 18 p:nä, s. o. eilen, oli pyrstötähti eli .komeetta" lähinnä auriukoa — kartassamme on radalla sen eilinen asema merkittynä »IS April" (18 p. huhtik.). Tästä päivästä alkaen se lähenee enem män ja enemmän maapallon rataa. Missä maapallo oli tällä radallaan t.k. 15 pnä, se nähdään karttakuvastamme. Se paikka on merkittynä pallolla ja päivä- määrällä ,15 sprii" (15 p. hutik.) kartan vasemmassa alasyrjäLä. Huhtikuun 30 pnä (»30 april") on maapallomme radallaan ehtinyt sille paikalle, missä se leikkaa pyrstötähden radan. Silloin on pyrstötähti vielä hyvin kankaaa siitä ratain leikkauskohdasta, likellä auriukoa — sen paikka on radalla merkittynä »30 april". WaSta kohta toukokuun SI p:u (.31 mai") jälkeen on pyrstötähti ehti nyt ratain leikkanspaikalle, mntta silloin on maapallo jo hyvän matkan päässä siitä — sen silloinen paikka o» radalla merkiityuä »31 mai". Toukokuun IS pmä (.IS mai") omat pyrstötähti ja maapallo lähinnä toisiaa» ja sellaisessa asemassa, kntea kartastamme näkyy, että pyrstötähden auringosta poispäin käännetty häntä snlkee koko maapallomme helmaansa. Mainitun päivän jälkeen molemmat taivaankappa leet taase» eteuemiStää» etenevät toisistaan. Kartastamme väemme missä maa pallo on kesät. IS p. — se paikka on merkittynä kartan oikeanpuolisessa syr jässä »IS Juni" — ja missä pyrstö tähti on kesäk. 30 pmS — se paikka o» karta» alisyrjässä merkitty .30 Juni". Maapallo ja Halleyn pyrstötähti eivät siis tule törmäämään yhteen. Lä- hinnä toisiaan ne tulemat, kuten sanottu, olemaan toukokuun IS p:nä. Sinä päivänä saamme kokea, miltä tuntuu pyrstötähden hännässä oleminen! Asetukset sahansmakfnsta ja puutatvaran tvieuti tulttsta. Korkeimmassa paikassa tapahtunees sa esittelyssä ou vahvistettu asetus sahauSmaksuSta sekä asetus sahatun puutavaran vientitullista Suomessa. Englantilaisten myötä» tuntoisuuS Suomea kohtaan. Samallaiseu päätöksen kuin Nev- castleu kauppakamari äskettäin teki — joSta viime numerossa kerrottiin — on myöskin Hullin kauppakamari vii me keskiviikkona tehnyt. Kamarin lau sunto on varsin suopea Suomelle. Rahoja petkutettu Turun ja Helsingin pankeista. Zfetk»tett» summa yli 6,000 mk. — petkuttajat ktt»»i. Mime lauvantaiua päivällä saapui Turun Pankin täkäläiseen konttoriin muuan keski-ikäinen herrasmies ja pyysi vaihtaa 100 mark-n seteleiksi S kapp. 500-markan seteliä. Kassaneiti vaih- toi tämän ja mies sai pyyntönsä täy tetyksi. MieS laski setelit, mutta ojensi setelikimpun heti neidille takaisia, pyy täen saada vastaavan määrän Wenä« jän rahaa. Sen kassanhoitaja teki, mutta kun tämä myöhemmin, vaihtajan poistuttua pankista, alkoi laskea sata markkasia uudelleen, huomasi hän, että »iistä puuttui 10 seteliä eli siis 1,000 markkaa. Mies meni vähän matkaa päässä ole vaan Suomen Pankin konttoriin ja teki täällä saman tempun ja petkutti sieltä 17 100 markau seteliä, siis 1,700 mark kaa. NäiStä pankeista saamansa venä läiset rahat meni hä» heti vaihtamaan Suomen rahaksi Pohjoismaiden Pank kiin. Sittemmin ajoi mieS kiireesti asemalle ja matkusti, kutea sittemmin selivifi, Helsinkiin. Poliisi sai heti tiedon miehen keppo sista ja lähetti tiedot ja kassanhoitajien miehestä antamat tuntomerkit joka haa roille. Jllemmällä otettiin sitten Hel singin asemalla eräs Turun junalla saa punut mies kiinni, johon mainitut tun tomerkit hyvin sopimat. Samalla van gittiin toinenkin hänen seurassaan ollut mies ja ovat he joistakin Helsingin pankeista samalla tempulla onnistuneet kähveltämään myös jonkun summan ra haa. Petkuttajat ovat: viinikauppias Jo sef Saraposs, syntynyt 1879 ja kotoisin Tislisistä Kaulasiasta, sekä elävienku vien tarpeiden kauppias Pietari Bob- ross, 24-vuolias ja kotoisin Pietarista. Edellinen kuuluu armeeuilais kreikkaUi seeu, jälkimäineu menäläis-kreikkalais:en uskontoon. Heillä oli hallussaan rahaa noin S,000 mk. ZV.näläisiä loruja. Saomalaifilla o» rahaa kai» rastaa. Suomalaiselta senaattorilta napattu Tukholmassa Smiljoonaal »Karjala"«lehden Pietarin erikoiskirjeen vaihtaja ilmottaa: Sanomalehti Semtshina kirjotti eiliS-iltana että Tukholmassa muka ou erää» suomalaisen senaattorin taskuista löydetty 3 miljoonaa markkaa ja että näiden rahojen otaksutaan olevan tarkotetut agitatsioniiu ja saadaksee» Eurooppa sekaantumaa» Suomen kysymykseen. — Olisi huvittavaa tietää, kysyy lehti, pal joako suomalaista rahaa on kulotettu sanot tuun tarkotukseeu. Mime aitana ou Pieta riinkin niitä tnlvinnt yli puoli miljoonaa. Lehti pyytää ministerivaltiosihteriviraStoa ilmottamaan, mistä tällaiset rahat ovat pe räsin. Lopuksi kehottaa lehti toimeenpane maan tarkastuksen Suomen valtiouvaroiSsa. Tämmöisiä mielettömyyksiä syöttää venä läinen lehti lukijoihinsa täytenä totena! MäärSnrahantekijä tuomittu. Mime perjantaina oli raastuvassa toisen kerran esillä juttu vääränrahan teosta hammasteknikko E. Fr. Railiota vastaan, jota tällä kertaa avnsti vara tuomari S. Saaruijoki. Puolustukses saan huomautti tämä ettei teko ole voinllt olla harkittua, vaan että se pikemmin on sattunut lapsellisuudesta, mikä olisi otettava lieventävänä asian haarana hnomioon tnomiota langetet taessa. Antamallaan päätöksellä tno- mitsi oikeus Railion väärien rahojen teosta pidettäväksi 3 vuotta 6knu- kantta kuritushuoneessa ja menettämään kansalaislnottamuksensa 5 vuodeksi päälle raugaistuscjau. Sa malla tuomittiin Raitio korvaamaan vahingot, jotta näiden väärennettyjen rahojen saajille ovat karttuneet. Tnomio alistettiin hovioikeuden har - kittavaksi. Poliisi ja Raamattu. Des Moinesin poliisikunta JovaSsa, Amerikassa järjestetään raamattuluo kaksi. Kullekin poliisille annetaan tas kuun mahtuva uusi testamentti. Tämä raamattuluokka ou hedelmänä kansain välisestä uskonnollisesta liikkeestä, jonka tarkotuksena on saada järjestetyksi kaikki maailmaa poliisikunnat raamattuluoliksi. Metodistisaarnaaja Paul I. Gilbert tu, lee johtamaan järjestämistyötä. Tämän liikkeen alkuunpanijana on George T. B. Lewis Birminghamissa, Englannissa, missä 2,000 poliisimiestä muodostaa raamattuluokau. Kullakin poliisilla o» testamentti taskussa yh dessä salalyhdyn ja revolveria kanssa. TaskuteStame»tti aanetaan Des Moine sin kullekin poliisille fitä sitoumusta vastaa», eitä he joka päivä lukevat kappalee» siitä. Uritystä ovat suosi telleet poliisimestari Miller ja ylitar kastaja yleistä turvallisuutta varte» Johu L. Hamery. Kouluja uaislvarkaita Marten. Ou jo kauvau tiedetty, että taSkuvar kaita varte» on olemassa kouluja, ja uyt o» keksitty kouluja, joissa uaisia opetetaau varastamaan parhaalla ta valla erinäisiä tavaroita suurista myy- mälöistä. Tiedetäänhän, että suurkau- puugeissa ou hienosti puettuja uaisia, jorka käyvät myymälöissä ja siellä huo maamatta sieppaamat kaikkea, mihin maan pääsemät käsiksi. New Dorkin po liisi on nyt parin tytön tunnustuksen johdolla löytänyt koulua, jossa uaisia opetetaan puotimarkaiksi Koulu, jota nainen johtaa, on hyvin käytännöllisesti järjestetty. Suuressa huoneessa on esillä kattenlaisia tavaroita, ja oppilaat saa^ vat opetella »puhaltamaa»" huomaa matta tavaroita opettajattaren nenän alta, ja tämä auttaa hettä hyvillä neu voilla. Etemimmät saamat jonkun mes tarmäytteen suoritettuaau palkintoja, kun taas kömpelöitä moititaan ja rangais taan. Opettajatar antaa opetusta erään- laisten vaatteiden neulomisessa, joiden mouiin taskuihin ja laskoksiin varas tettu tamara katoo. Naiset, jotka omat suortttaueet tutkintonsa tyydyttämästi, saavat palkkioksi eräänlaisen kakMkertai seu puvuu monine laskuineen ja kallis arvoisen, suurea puuhkaa moniue salai- fiue lokeroiaeea. Täten varustettuina pääsemät he koettamaan onneaan elä mässä. Saalis jaetaan tasaa opettajat taren kanssa. Mliu» latolikklliiSell spoztolins. Saksi» prinsjt Ma». Pariisissa on äskettäin vieraillut sak salainen pappi pitämässä paastosaar- noja — nim. Saksin prinssi Max, Sak sin kuninkaan veli. Hän on jättänyt rauhallisen Freiburgin, missä toimii yliopiston prosessorina, saarnatakseen emankeliumia Ranskaa pääkaupungin ka tolilaisille. Prinssi Maxin elämä on ollvt san gen vaiherikas. Parinkymmenen ikäi senä hän oli Saksia uljaimpia ja suo situimpia kaartiuup.eereja. 23 vuoti aana hän meni Eisenachin pappissemi «aariin, mistä päästyään toimitti ta vallisen apulaisen virkaa Nlirnbergissä. Luontainen halu vei häuet piau lähe tyssaarnaajaa alalle, ja häu teki sitten pitkiä malkoja halki Euroopan, saarna ten ja innokkaasti haaveillen, kuten ai» kanaan Leo 13:sta, — itämaa» eriuS» kolaiskirkou yhdistämistä jälleen Roo maan. Sitä varten on hän tehnyt pitkiä pyhiinvaellusmatkoja itä-Euro- paan, käyden m. m. Konstantinopolissa ja Mähässä Aasiassa. Eräällä tällaisella matkalla prinssi oli vähällä menettää henkensä, kna Montenegron vnoristossa joutui rosvojen käsiin ja haavottui pa hoin. Muuten ei prinssi paljo välitä ter veydestään eikä korkeasta asemastaan. Kerrankin levisi huhu, että prinssi Max, joka silloin jo jonkun vuoden oli ollut professorina, oli huonona sairaana. Dresdenin hovi hätääntyi ja kuningas August lähetti omaa henkilääkärissä ja muita taitamia lääkäreitä hoitamaan ruhtinaallista sairasta. Nämä olimat sangen ihmeissään kna eivät Freiburgia asemalle tnllessaan tavanneet ketään livreepukuista lakeijaa, ja prinssin asun toa tiedusteltuaan löysivät hänet kar jasta ullakkokamarista. Sairas poti vaikeata kurkkutautia, jouka hoidon hän oli kokonaan laiminlyönyt. Äasta sil loin sai kuningas tietää, kuiuka kurjissa oloissa veljensä eli ja pakotti hänet muuttamaan parempaan asuntoon, lä hettipä vielä uskotun Palvelijan pitä mään hänestä hnolen. Ruhtinaallisen apostolin suuri kieli taito itämaisten kielten alalla helpottaa snnresti hänen evankeeliSta lähetystyö tään. Eräs hänen ystävänsä sanoi ker ran muutamalle sauomalehtimiehelle: »Hän on oikea Aabelin torni", ja vii memainitun kysymykseen, mikä ominav suus oli tälle omituiselle luonteelle ku vaavin, was tattiin: »nöyryys". — Lopuksi maiaittakoo», että prinssi Maz vuosittai» lahjottaa erinäisiin tarkotut- sii» »oi» KO tuhatta markkaa, s. o. sunnaillee» koko vuotuiset tulonsa. fMuIllelti» zZZÄZvZ ieivimmlli. »RakeuuuStaito"-lehdeSsä kirjotta» uuuiseppä A. Maliu seuraavaa: Polttoaineen kalleuden vuoksi olisi uuuit saatava vähemmän polttoainetta kuluttamiksi; tätä o» jo koetettukin, vaan siitä huolimatta valmistetaan vielä vanhaan tapaan asuinhuoneiden uunia. Sellainen uuuieu tekotapa on kummin kin lyhytnäköistä polttoaineen kulutuk seen nähden. Leipäuuma marsinkin val mistetaan usein huonoilla hormeilla (rööreillä), joita on vaikea noesta puh distaa. Tiedämme suuren lämpömäärän piilevän niissä kuumissa hiilissä, jot ka palamisen jälkeen uuuiu tnlipesääa luukuilla ja pelleillä suljetaan uunia lunmentamaaa. Suuressa leipäuuuissa 'uumien hiiliea oikea käyttö varmaan kin vähentäisi polttoaineen menekktä. Tarkoitan, että ne tulikuumat hiilet, jotka tavallisesti »edetään leipäauntSta poiS ennenkuin paistumaan rumetaan, moitaisiin hiileu lämpöä hyväksi käyt täen tyrkätä uuuin alle pohjahormeiht», ivssa hiitet knumeutais, hormeissa ja uunis a olevaa ilmaa, sekä sitteu aut taisi tai edistäisi leivän paistamista uunissa. Talla tavalla myöskin kuume nisi uunia hormit ja toto uuni antaisi aiaisen, termeellisen lämmön huoneeseen. Kirjoittaja esittää lehdessä uuden uu- nimalltn, jossa kuumia hiiliä matka oa pohjahormia perässä säiliö, mihin ne tyrkätään metämältä niitä nloS, ku ten vanhanmallisissa uuneissa. Needls- tämät tällöin lämmön lisääntymistä ja säästävät niin polttoainetta. Medosfa hiilet palavat loppuun ja varisevat tuhkana alas vedettämikfi pois tuhka- tuutusta. Uuuin arinan perästä lähte vät pohjahormit molemmin puolin kier täen «unia alustau, lossa sorakerros ehdotetaan 30 millim. vahvuiseksi. Mieleen pantavaa. — Hmpelakonee» kilyttij.Ie. Kna öljy, jolla ompelukonetta voidel laan, kokoontuu niin, että se vaikeuttaa koneen käyutiä, tiputetaan muutamia tippoja benfiiniöljyä niihin reikiin, joi hin koneöljyä tavallisesti, ja konetta poljetaan tai kierretään hetken aikaa, pksi kunnes öljy pehmenee. »