Torstaina 16 p. Kesäkuuta KARJALATAR Nro 66 — 1910 Pohjoi-Karjnlan Osiiusmeijtriiiiton Edustajiston kokous pidetään Joensuussa Liiton toi mistossa torstaina t. k. 30 p:nä klo 12 päivällä. Asioista tarkem min ilmoitetaan kiertokirjeillä Joensuussa, kesäk. 15 p:nä 1910 Toimikunta. (K. S. 1 k.) Opiskelema «ilo- riso ja kesii- loma. Näinä päiminä on hajaantunu suuri joukko opiskelemaa nuorisoa niin kouluista, yliopistosta kuin seminaareistakin ympäri maata kotiseuduilleen imettämään hert taista kesälomaa. Tästäkin kaupun- qista on lähtenyt melkoinen parivi »virkistymään uuwuttawan luku- työn jälkeen, joko jatkaakseen taas syksyllä tiedon nauttimista, tai antautuakseen saamiaan tietojaan tosi elämässä käyttämään. Sen- hän pitäisi ainakin tarkoituksena olla. Ja Suomen kaunis kesä sekä pitkät loma-ajat koulusta tarjoa- wat kyllin aikaa sekä tilaisnntta ruumiilliseenkin »virkistykseen, mikä monelle on Hyteinkin tarpeeseen. Mutta määrin ymmärtäisimme näiden pitkäin loma-aikaut tarkoi tuksen seka sen mikä maikuttaa tosi »virkistymistä, jos luulisimme, että lupa-ajat omat jouten käytet- tämät. Toimettomina ollen ei ku- kaan maurastu eikä loma-ajan tarkoitus suinkaalt ole se, että se olisi hukkaan kulutettama. Meillä ja maallamme ei ole siihen ma- caa monesta syystä. Kaikki aika on tarkoin käytettämä johonkin hyödylliseen, tietysti tarpeelliset lepohetket lukuunotettuna. Mutta kun koulunuoriso on lu- kukausien aikana pakotettu emin- mäkseen, maikka ei sekään aina ole mälttämätöntä, ahertamaan henkisen puolensa kehittämiseksi usein ruumiinsa kustannuksellaan- Iisi nyt loma-aikoina kormata tätä yksipuolisuutta moimistuttamallaja kehittämällä ruumistaan n. s. ruu- miillisella ja käytännöllisellä työllä, semmoisella, mihin kullakin tilai- suutta on. Silloinhan masta kehi- tyksessä kokonaisuus saamutetaau ja aika hyödyllisesti käytetään. Molemmat ihmisen osat, sekä hen- kinen että ruumiillinen puoli kai- paamat nim. ponnistuksia kehit- tyAseen ja marttuakseen. Jos tas- sä suhteessa, kun keräämme näin itsellemme kassaan lvoimaa, sacim- me mälillistä hyötyä ajan käyttö- misestä oikein sekä ansaitsemme sen lisäksi »välittömästi. Ruumiil lisesta tahi muusta käytännöllises- tä työskentelystä on siis kaksinker- täinen hyöty. Ja harmaan on- kin Suomen koulujen pitkät lupa- ajat syntyneet sen muoksi, että koulua moi käydä noin niinkuin muun työn lomassa, mikä köy- hässä maassa on hymin sopima ajatus. Määrin ymmärtää siis ' - ,<>n ja nuorukainen koulu- ■ uksen joka luulee • l■■■: . N eli luman kai- )8tä ja »viettää ajan laiska,.a edes ruumistaan hoitamatta. Mutta mentäisiinhän taas osaksi yksipuolisuuteen, jos ltipa-aikoina ja muina lomina kerrassaan uitoh- dettaisiin ihmisen korkeimman puo- len, hengen moimain kehitys. Hy- mä ympäristö tarjoaa ikäänkuin käytännöllistä lisää koulutietoihin lupa aikoina ja kasmattaa ja lu- jentaa simeellistä luonnetta. Tär keätä on sen muoksi ympäristön malinta loma-ajoiksi. Jtseoppimi- selle, henkisen ja simeellisen puo len kehittämiselle on sitten tilai suutta käytännöllisen työn ohella lupa-aikoinakin hankittaiva, sa- moin kuin koulutietojen mähittäin lisäämiselle. On muistettama mii- me mainitussa suhteessa, että se oppi ja taito, joka kouluista saa- daan, olkoon kuinka tunnollisesti ta- hansa annettua, on ainoastaan pidettämä alkuna, jota itse kuntin tilaisuuden olessa tulee lisätä ja somittaa käytännöllisyyteen niin paljon kuin mahdollista. Käytän- nöllinen elämä, johon tiedot sirot= tetaan, antaa mastakoulutiedolle ja taidolle marsinaisen elämän. Ja toiselta puolen taas tiedot sekä henkinen kyky mirkistämät ja pa- rantamat käytännöllistä elämää. Henkinen pääoma, jolla ymmär- täisimme hengen moimain yleistä kehitystä sekä tietojen runsautta, on siis semmoista kapitaalia, jota itsekunkin on mahdollisuuden mu- kaan kartutettama. Mutta eihän ihmisen, enemmän nuoremman kuin manhemman- kaan pidä elää ainoastaan itsel- leen ja yksin itseään marten. Se ottsi. komin itsekkäästi ajateltu ja tehty. Hänellä on ja tulee olla melmollisuuksia myös lähimäisiään ja sitä yhteiskuntaa kohtaan jonka turmissa hän elää ja sitä maata, isänmaata kohtaan, jonka lait ja järjestys häntä suojelemat ja jon- ka hyödyllisistä laitoksista hän juu- ri on oppia ja tietoa saanut. Tä- mä on erittäin nuorten muistet- tama, miten maltion ja yhteis- kunnan koulut ja manhempien sekä sukulaisten marat omat heille amoinna olleet. Tämäkin muista minen jotain melmoittaa. Dlempänä tätä kirjoitusta jo miittasiinme siihen, miten opiske- lema nuoriso moi lupa-ajat oikein käyttämällä, samalla kuin työs- kentelemät omaksi hymäkseen, hyö- dyttää manhempiaan ja amusta- jiaan, johon mielä lisäisimn»e simu- inennen aineeseemme kuulumatto- man ahkeroimisen myös kouluai- kana, jottei kallista aikaa yleensä hukkaan kouluissa kuluisi. Waan yhteiskunnan palkitsemi nen jo opiskelun kuluessa, se on mähän ivaikeampi panna toimeen. Jotakin siitäkin sentään moi tehdä. Nykyisen maltiollisen ja puolue- taistelun aikaan on tultu huomaa- maan, että suurin osa kansaamme tarmitsee mielä paljon kehittymis- tä, paljon yleistä simistystä, jos mieli sen „pärjätä" näinä pul- mallisina ja »vaikeina aikoina. Sen tarmitsee saada yleensä ominta- keisempi, jalompi katsantokanta isänmaata koskemista ja yleis- inhimillisistä asioista. Missä siis on sopimampi työala opiskele malla nuorisolla nytkin kesäloman aikana muun hyödyllisen toimen ohessa kuin juuri antamalla kan- salle niistä malistuksen ja tiedon aarteista, joita se — onnellinen — on saanut omakseen. Kansan ivalistaininen, s. o. henkisesti ko- hoitaminen on tärkeä työala kai- killakin parempiosaisilla kansalai silla. Waan ennenkaikkia luulisiin- me »velivoituksei» tähän lankiaman marttuneemmalleopiskelemallenuo- risolle. Muistakaa siis tämä isän- maallinen melmollisnus, tekin tääl- lä oppia nauttineet neitoset ja nuo- rukaiset, ollessanne kesälornapai- loillanne. Äiutta käyttäytykää tässä toi- messanne maromaisesti! Älkää kerskatko opistanne, älkää esiintykö tusinamaailman parantajina. Jos niin teettee, ei teillä ole menes- tystä, sillä siten menetätte kansan luottantuksen. Tämä scikka on loukkanskimi, johon moni on kom- pastunut. Tulee niin. muistaa, että manheminalla mäellä, jos ei se ole saanutkaan opillista oppia niin paljon, on kuitenkin enemmän elämän kokemusta ja usein hymin kin termeitä katsantokantoja, joita kokemattomilta nuorukaisina puut- tuu. Tulee siis niin esiintyä kuin molemminpuolin tahdottaisiin toi siltaan oppia. Puhtaat yksinkertai- set kansanelämän tamat ne esim omat hymänä esimerkkinä esille pyrkimää hienostumista mastaan opiskelemassa nuorisossa. Ia näi- den tietopuolinen oppi sekä lameam- pi tieto kansallisista ja maltiollisis- ta asioista olisi taas kansalle tar- peen. Siis — sulauttamalla koke muksia ja tietoja saadaan jotain aikaan, ja yksimielisyys säilyy. Samalla kun lausumme niille opiskelemille, jotka mielä tänne saapumat, mirkistämää ja työssä Miskaa kesälomaa sekä onnea niille, jotka jo antautumat käy- tännöllisiin toimiin, pyydämme nämä yslämällisessä tarkoituksessa tehdyt mähäiset huomautuksemme sulkea kaikkien heidän suosioon. Onhan isänmaamme ja sen kansa meille kaikille rakas ja tulisi siis yksissä mielin kantaa kortensa yh- teiseen kekoon jokaisen jo nuoruu- desta alkain. Muuta tarkoitusta ei tälläkään kirjoituksella ole. Suomei! kysy mys dtUtMllSsl! esillä. Kesäk. 8 p. Jatk. S a m y s l o m s k i j kannattaen )allitnksen tekemää luetteloa lau- un toimomuksen Suomen rikos- asiain oikeudellisen käsittelyn pikai- sesta parantamisesta Suomessa olemien Venäjän kansalaisten oi- eudettomuuteen nähden. (Kätten- tap.) Tertshem panee mastalau- een luettelon kaikkien pykälien yh- teistä käsittelyä mastaan, sillä mahdotonta on samalla kertaa pohtia kysymyksiä rahataskuista ja asemelmollisuudesta. Tällaista kä- ittelyjärjestelmää noudattaessa ei äänestäminen moi olla ajatella- missakaan. Lisäksi puoltaa puhuja luettelosta poistettamaksi miiden- nen pykälän, joka säätää muutok- et Suomen hallintojärjestelmän perusleihin sekä 15 §, joka koskee rahajärjestystä, sillä kultakannan mallitessa Menäjällä ja Suomessa ei Tuonten rahajärjestyksellä ole merkitystä. A n r e p yhtyy Kapustinin nneki- piteeseen ja neumoo odottamaan mitenkä suomalaiset tulemat suh- tautumaan käsiteltämään lakiin ja itten kun käy mahdolliseksi sen äydentäminen, niin täydennettä- öön se nyt poistetuilla kohdilla, jos se osottautuu mälttämättö- oista hymäksytään maliokunnan ehdotuksen mukaisesti. 3 8 suhteen, jossa säädetään, että luettelon 2 § mainittujen lakien ja asetusten muuttaminen ja täydentäminen toimitetaan yleilessä lainsäädäntö- järjestyksessä, ehdottaa Anreptäy- dennettämäksi siten, että luettelon muuttaminen ja täydentäminen moi tapahtua yksinomaan hallitsi- jan alotteesta. Senjalleen hyiväk sytään keskustelutta maliokunnan ehdotuksen mukaisesti ensiniäisen osan muut jäljellä olemat pykälät. Klo 5 iltapäimällä lopetetaan Suomea koskeman lakiehdotuksen käsittely ja duuma siirtyy muihin päimäjärjestyksessä olemiin asioi- hin. Oppositsioni palaa takasin is- tuntosaliin. Dppositsiouiu selitys. Miljukom on jättänyt kädet tien, progressistien, muhamettilais ten ja puolalaisten puolesta duu- malle erityisen selityksen syistä op- i positsioonin poissaoloon ja sen kiel- täytymiseen ottaa osaa Suomea -koskeman lakiehdotuksenyksityiskoh- j täiseen käsittelyyn. Selityksessä teh- dään yksityiskohtaisesti selkoa laki- ehdotuksen käsittelyn kulusta malio- kunnassa ja siten duumassa. Mil jukom syyttää maliokuntaa ja duu- maa kiiruhtamisesta ja niistä pu hujain oikeuksien loukkauksista, jotka omat tehueet ehdotuksen asiallisen käsittelyn niahdottomaksi. Tällai- seen kansaneduskunnalle armotto- maan tekoon ei oppositsiooni ole moinut ottaa osaa, jonka muoksi se jättää enemniistön kannettamaksi koko edesmastuun, jonka se sellai- sella aionliaisnndella on ottanut niskoilleen. Oppositsioni on täyttä- nyt melmollisuutensa. Zlinoa moite, joka sitä mastaan moidaan tehdä, on se, että se on odottanut liian kautvan ja snmainnut liian paljon, mutta oppositsioonin omatunto on puhdas. Se ei moi estää tekeillä olemaa laittomuutta, mutta se on tehnyt kaiken kiinnittääkseen yleisen huomion siihen ja leimatakseei sen alkuunpanijat ansionsa mu kaan. Krupei5jkij kannattaa Sno- men mäestön asemelmollisuuden ekä muiden sotilastarpeisiin tar- vittamain marojen suorittamista koskeman pykälän säilyttämistä uettelossa. Esittelijä mastustaa Lerchen, Lapustinin ja Anrepin ehdotuksia, zuolustaen 2 § maliokunnan eh dottamaa muotoa. Ilman keskustelua 2 § yleinen osa, sen eri kohdista äänestetään erikseen. Lerchen, Anrepin ja Ka- pustinin ehdotukset hyljätään. Koko luettelo yleismaltakunnal- lisen lainsäädännön alaisista asi Yleisiä uutisia, Uusi postikartta. Postihallitus on senaatille esit- tänyt, että koska syyskuussa 1^91 tehty ja sittemmin lokak. 1 p. 1903 täydennetty Suomen posti- kartta muosien kuluessa itiin hy- min uusien postitoimistojen ja postinkulkujen kuin uusien rauta- tielinjojen takia on suuresti muut- tunut ja koska niinmuodoin on katsottu tarpeen maalimaksi saada postikartta, johon myöskin maa- laiskirjeenkantolinjat olisi merkittä- mä, että tähän tarkotukseen myön- nettäisiin 1,932 mk. 50 p, jonka summan toiminimi Lilius ^ Hertz- berg Osakeyhtiön jättämän kus- tannusarivion mukaan kap- palella 4-wärisiä postikarttoja, mittakaamassa 1,800 ,000 tulee maksamaan. Knnnioitnksen osotus duuman oppositsiouille «itomcu kysy myksen johdosta. Moskoman lokakuulaiseit ylioppi- lasyhdistyksen puheenjohtaja Ol- denburg on lähettänyt hra Famor- skille Pietariin seuraaman sähkö- sanoman: Lausukaa myötätuntomme ja kuimioituksemme kaikille niille duu- man lokakuulaisille jäsenille, jotka äänestiivät syleismaltakunnallista lakiehdotusta mastaan. Joensuusta ja likitienoolta. Läänin kutveruöörin wirkalo- nta. Keisarilliseit senaatin simiilitoi- mitnskunnan päällikölle osoitta- massaan kirjelmässä on lääniit kumernööri ilmoittanut haluamansa käyttää hymäkseen asetuksen mu- kaista yhdeu kuukauden mirkalo- maa kahdessa osassa, nim.: hei- näk. 1 p:stä saman kuun 16 päi- määil sekä elok. 29 p:stä seuraa- man syysk. 13 p:mään oikeudella oleskella läänin ulkopuolella. Läänin »virkamiehet. Kuopion lääninhallituksen esitte- lijät nauttimat asetusten mukaista mirkalomaa seuraamasti: lääitin- sihteeri A. Aho Iti pstä heinäk. lf> pmään elot; lääninkamreeri M. Bremer 13 pstä kesäk. 13 pmään heinäk.; lääninrahastonhoitaja H. T. W. Salhstein 15 pstä kesäk. 15 pmään heinäk.; maralääninsihteeri U. E. Hj. Andersin 1 pstä heinäk. 16 pmään ja 16 pstä elok. saman kuun loppuun; maralääninkamreeri O. W. Heinänen 20 pstä kesäk. 20 pmään heinäk. ja lääninkirjuri 0. W. Lemander 14 pstä heinäk. 14 pmään elok. Mransijaisina tu- lemat hoitamaan: lääninsihteerin mirkaa maralääninsihteeri Ander- siit. lääninkamreerin mirkaa apu- kamreeri E. Salonius, läänin ra- haston mirkaan yliin. lääninkont- toristi E. Partanen, maraläänin- sihteerin mirkaa läänin notaario K. W. Martonen, maralääninkam- reerin »virkaa läänin konttoristi 1. Särkkä ja lääninkirjurin mir- kaa pääkirjanpitäjä Helmi Thil. Läänin notarion mirkaa heinäk. 20 pstä elok. loppuun hoitaa lää- ninkanslisti Yrjö Ropponen. W. t. lääninkonttoristi P. Helo on saanut mirkamapautta kahden kuukauden ajaksi, t. k. 1 pstä lu- kien ja hoitaa hänen Mirkaansa tällä ajalla ylioppilas I. Wää- nänen. Joensuu» lyseo. Erohakemuksensa on jättänyt Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon saksan- ja ranskankielten kolleega Jnes Nysten-Nemcmlinna. Vhtivjärjestykset. Henkimaknutnsosakeyhtiö „S a- laman" yhtiöjärjestyksen on se- naatti mahmistauut. Piirustukset uudisrakennuksia marten Joensuun telesooniosakeyhtiön omistamalla tontilla ja poliisikonstaapeli Juho Päimärinnan omistamalla tontilla Joensuun kaupungissa, on läänin kumernööri asianomaisten nouda- tettamaksi mahmistanut, jota mas- toin neiti Onni Holmströmin pii- rustuksia samassa kaupungissa ku- mernööri ei ole moinut mahmis- taa. Sankareita. Suomen Kansallisteatterin jäsen- ten ensimäisenä mierailuitäytän- töitä esitettiin eilenillalla Bernard Shamin 3-näyt. antiromant. Hu- minäytelmä Sankareita täy- delle huoneelle. Kapteeni Bluntschli, syntyjään Smeitziläinen ammattisotilas, jo- ka palmeli palkattuua kapteenina Bulgarian tykistömäessä, oli kap- paleen huontatuin osa. Tämä osa tuli sitäkin miehättämäm- mäksi, kuit se oli sellaisen esittäjän käsissä, joka täysin kykeni tekemään siitä sen mitä kappaleen tekijäkin on siitä tahtonut. Herra T e u m o Puron, joka mainitussa osassa esiintyi, nimi jo on täysin ta- keena eheästä, todellisesta ja puh taasta näyttäinötaiteellisnudesta että on tarpeetonta siitä pitem- mältä mainita. Raina, majuri Petkossin tytär myöskin paljon kysymä osa, sujui sangen liitettä- mästi H e l m i Lindelösin tai tamissa käsissä. Rouma Katri Rautio Petkossin »vaimona oli onnistunut. Samoin »»»ajtlri Petkoss, jota esitti herra A l e k s Rautio. Majuri Sergei Saranossin osa, jota esitti herra Jussi Snellman, olisi moinut tehdä metämämmäii mai- kutuksen, jos esiiiityjä olisi tunte- nut akustiikan salissa, että kii- mastumiskohtaukset olisnvat tul- teet esiin hiukan hillityinmässä puhelussa. P äiiv i ö H o rs »n a Loutanaz Rainan kamarineitinä oli onnistunut. Herra Teppo Raikas ^Nicolona myös hymä. Tänä iltana on toinen ja sa- malla miimeinen mieraluilta ja näytetään Giuseppe Gicineosan: Niinkuin lehdet tuulessa . . . 4-näytöksessä. Käyttäkää tilaisuut- ta hymäksenne, joka on harminaista täällä. Joensuun—Nurmeksen rauta tierakennus. Lisää etumaksua anottu. Kun senaatin tie- ja »vesiraken nusten ylihallitukselle »nyöntäinä kahden miljoonan markan suurui- nen etumaksu Joensuu—Nurmek sen radan rakentamista »varten on miltei jo loppunut, on ylihal- litus senaatilta aitonut, että tar- kotusta marten myönnettäisiin mie- lä kahden miljoonan markan etu- maksu, kunnes tämän muoden me- nosääntö on mahmistettu. W. P. 5!» warakalustouhoi- tajalle Alitti Juutiselle on myöitnetty kesälomaa kesäk. 15 p:stä lokak. 1 p:ääii ja sijaiseksi otettu koneen- hoitaja P. Koponen. (^rehdyttäivä painotvirhe pääsi pujahtainaan lehtemnte miinie numerossa olleeseen sähkö- sanoman päimänmäärään. Mai- tutussa sähkösanomassa kerrottu „Kauh e a r a u t a t i e o n n e t- tomuus j. n. e." tapahtui mii- me maanantaina t. k. 13 pivä, eikä 8 pmä, niinkuin ereh- dyksessä mainittiin. Perheuutisia. Täniäii kuun 12 p:nä mihittiin aivioliittoon Helsingissä neiti Olga Maria Lemämen ia pankki-mirka- mies Hans Strindberg, 'kirjailija Aug. Strindbergin ja puolisonsa Siiri von Essenin poika. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Papisto. LLaaliehdolle Anttolan kkhran mirkaan on tuomiokapituli aset- tanut l:lle sijalle Kemin kkhraii sil. »naist. I. R. Joutselän, 2:lle sijalle Wirtasalmen m. t. kkhran K. R. Sorrin ja 3:lle maalisijalle Komeron m. t. kkhran A. I. Rätyn. Waltakirja Kimennaman kap- palaisen mirkaan on annettu Kan- gaslammin kkhra K. O. Pohjo- lalle, joka saa astua Mirkaansa 1. 5. 1913. Kangaslammen kkhran ivirka on julistettu haettamaksi 60 p:n kiiluessa t. k. 12 pstä lukien. Waltakirja Lnhangon lukkari- urkurin mirkaan on annettu Suo menniemen m. t. lukkariurkurille K. Harjulle. R ä ä k k y l ä n pitäjäiiapulaisen mirkaa on hakenut ainoastaan Jäppilän iv. t. kkhra Juho Sink- konen. Vaalisaarnansa Pieksämäen kkhran ja Kymin sekä Hirmensal- men kappalaisten »virkoihin maali- ehdoille asetut omat osotetiit pitä- mään heinäk. 17,24 ja 31 p. ja maa- likysymys on määrätty toiinitet- taivaksi elok. 7 piiä sekä maali 20 pnä. Waaliii toiniittajaksi oil määrätty Pieksäntäelle Miklelin kappalainen W. A. Atarkkula, Kymiin Wehkalahde>i kappalainen Zl. Pianiiiiien ja Hirmeiisalmelle Kangasniemeii kappalaiiien Tobias Valjakko. Papiksi o>i »vihitty Saivonliii- nan tuomiokirkossa lelitori teol. kandidaatti I. Hämäläinen, sil. maist. A. W. Halla, jumaluus- opin ylioppilaat A. I. Roptnten, E. ?). 5tiwioja, SI. G. Heiitilä, E. Ä. Alanen ja (3. A. Lund ja on määrätty Hämäläinen kkhran apulaiseksi Heinäivedelle, Halla kkhran apulaiseksi Wehkalahdelle, Noponen kkhran apul. Kerimäelle, Kimioja m. t. kkhraksi ^aakkiinaan, Heikkilä m. t. kkhraksi Amikaan, Alanen mäliajan saarnaajaksi Sa- monlinnaan ja Lund m.t. kkhraksi Hirmensalmelle. Jaakkiman iv. t. kirkkoherra E. Hackman on määrätty m. t. kap- palaiseksi Koiivistolle ja Koimis- ton m. t. kappalainen H. I. He lin m. t. pit. apul. K o n t i o l a h- delle. Juuan kkhra Hellman oit ter- meytensä hoitamiseksi saanut mir- käivapautta 3 kuukaudeit ajaksi heinäk. 10 pstä. Seiskarin saarnaajan ivirka ja Rääkkylä n pitäjänapulaisen mirka omat julistetut haettaiviksi 60 päimäii kuluessa. Vaalisaarnansa Suoineiiniemen kirkkoherra»» ja Undenkirkoi» kap- palaisen Mirkoihin maaliehdolle asetetut pitämät: Kuolemajänvei» m. t. kirkkoherra K. Aiela Suo menniemellä ja Saarijärivei» kap- palainen K. Keko»»en lludellakir- kolla kuluivan kesäk. 26 pnä, Har- tolan kappalainen K. Ä!. Martin Suoniennieiilellä ja Pori»» kom- ministeri O. Rindell Undellakir- kolla 3 pnä, sekä Iisalmen iv. t. kappalainen A. Talasniemi Suo- meniiiemellä ja P o l m i j ä r »v e n kkhra I. H. Ihalainen Uudella- kirkolla 10 pnä tulemaa heiliä- kunta. Vaalikysymykset toimite- taan molemmissa heinät. 17 pnä ja maalit 31 pnä, joita toimilta- maan on määrätty Snoniennie- melle R l i5ninan kappalainen a- Wikman ja Nudellekirkolle Vii- purin kappalainen A. H. Saar- >iio. Tuvmarit. Leppämirran tuomiokunnan tuo- »närin »virkaa»» päättyi hakuaika t. k. 3 pnä ja omat sitä hakeneet pormestari (3. R. Alopaeus, ases sorit T. A. Kiljander ja Zl. G. Andersson, pormestarit St. V. Waliden ja O. C£alamniu<8, ent. homioik. notario L. Wilsk>nan, por- mestari G. I. Lagerlös, »varalää- »linsihteeri U. Zlndersin, pormeö- tari 3l. Olsoni ja e>»t. hoivioikeu- den kani»emiskaali H. Giisess. Mäittyharjun tuoiniolwi>iaiitno- marin mirkaan päättyi hakuaika tk. 10 pnä ja oivat sitä hakeneet pormestari G. P. ^llopae»:s, ases- sorit T. A. Kiljaitder ja E. 7s- Forsströin, ent. homioik. notario L. Wilskii»an, maralääninsiht. U. Andersin, ent. hoivioikeudeii kai»- »»emiskaali H. Gusess sekä por- mestarit G. I. Lagerlöf ja O. Calainnius. Liperin tuomiokunnai» tlio- niari k. W. Krook on saanut mir- kaivapantta tk. 12 pstä tuleman syyskuun 10 päiivääi». Sijaisena on määrätty tuomiokuntaa hoita- maan »varatuomari E. von Her- tzen. P i e l i s j ä r »v e»» tuomioklin- nan tuoniari homioikeuden asessori Edward Wahlberg on saanut mir- kamapautta tk. 15 pstä ensi heinä- kunn loppuun. Virkaa oi» mää rätty Hoitamaan homioikeuden aus kultantti Oskari Liljesors. ^ääuintvirkamichet. Raaseporin kihlaklumaii henki- kirjoittajan.mirkaa oil m. n», hakeiiut Ilomantsin kihlakuiiilan henkikir- kirjoittaja Th. Broseldt. Tortawalan seminaari. Sortaivalan seminaariin on päät- ty»»eei» hakuajan kuluessa pyrki- liyt 116 naista ja 69 miestä. Määrärahan palmelnsiväen palk kaamiseksi oil senaatti tulemai» muodeii allista lukiei» korottanut 1,500 markalla ja määrärahaa sekalaisia »neitoja marten myönlä- i»yt täksi muodeksi 1,200 markan lisäyksen, jos maltion marat sei» salliivat. .sZansakonint. Polivijärmen Sotkniiian kaiisakou- lmiopettajaksi on malittn opettaja Mitrosan Hentunen, joka tähän asti on toiminut opettajana Suis- tainon Pyörittäjässä. .kansanopistojen maltioaivut. Sei»aatti on myöntänyt — jos maltion marat sei» sallimat — Itä-Karjalan kansanopistolle mno- siksi 1911—13 1,500 mkn »vuotui sen maltioamun maatalousopetnk- sen ylläpitämiseksi opistossa. Lähtö ja tulokatselmuksen Pälkjärmen seurakunnan kirkkoher ran »virkatalolla toimittaa kihla- kunnantuoinari A. voii Weissen- berg keskikiikkona tulemai» heinäk. 20 p:i»ä klo 10 e. pp. Ruunun- asiamiehenä katselmuksessa tulee toiinimaan Tohmajäriven piirin rnununnilnisinies Väiiiö Mielo- nen. 5lnstannusarwio»k. Kuslannnsarivio rakennettamaksi aijotnsta n. k. Outokumiuun ja Vuon oskylien maantiestä K uus- järiven pitäjässä, tekee maramaa- mittari Vialle Anttisen laatiina ehdotelman »lukaan S»nk. 1!>,39l>: 40 pemiiä. Samoin tekee kusta>lii»lsar:via Sulkaiva»» salokyläslä suunnitetalle Heinämedeltä Ioensuuhtn» mie- ivälle tielle Ristmkylässä Liperin pitäjää Sink. 3,244: 40 p. 5ortawalan realilyseo. Jos maltion ivarat sen salliivat on senaatti »nyöntäliyt 2,000 mar- kan ylimääräisen määrärahan säh- korvalaistuksen laittamista mar- ten Sortamalan realilyseon huo- neustooi». THaltion korja>iStyöt Sortaivalai» seminaarissa on saa- iilit tehtäiväkseen rakennusmestari K. Puo la »näki Sortaivalasta <,100 markan hinnasta. Ziorjanstyöt lyseolla oi» saaniit suorittaneekseen rakennusmestari L. L. Leiivo Viipurista 2,!)0l> markan hinnasta. Työt sairashuoiteella on saanut tehtäiväkseen samaten rakennus mestari L. L. L ei >vo Wiip»lrista 5,400 markan hinnasta. 5iaawi« piiru, ruttttmuninis- mies A n g. Lampisen ulosottoapu- laiseksi tk. 9 pslä kuluivan »vuo- den loppuun on läänin kumer- nööri määrännyt poliisikonstaa- pelin samassa piirissä Inho P ö n k ä l ä i s e n, runnunnimis- mies Lanipisen edesmastauksella ylöskannon suhteen. ÄtaaiNilittaustoimitttkset. Maramaamittari Aaro Hakka- rainen on määrätty toimittamaan tilushalkoinisen »verotilalla n:o ^ Pälkjäriven pitäjän Kuhilasivaa- ran kylässä, sekä jaon Höytiäisen lvesijättömailla Polmijärmen pit. K inahmoiisaaren kylässä, sekä ma- rainaamittari Ossian Söde r- lundin jakamaan osakasten kes- ken n. k. Honkaportilta Kantosyr- jän kylään johtaman maantien Kitee»i pitäjässä. Wankicu kttijettajaksi Juuan pitäjän käräjäknntaan kol- men m»ioden ajaksi ensi »vuoden alusta lukien, on läänin kmver- nööri määrännyt entisen mangin- ivartijai» Atatti Väyrysen. Päästötodistuksen Kuopion meijerikoulusta oivat saa- neet m. »n. Maikki Halonen ja Anna Äiikkonen Ilomantsista, Kirsti Pelkonen Pielisjärmeltä ja Oskari Seppänen Kiteeltä. 5iajaani» seminaarista päästötodislnksen oivat saaneet m. m. Juho Iumonen Kuusjär- ivelrä, ^lugust Iäriveläinen aa rnilta ja Inho Piiroinen Polivi- järivsltcr. 5;cwät»licmelt saha-alue. Koska maltion omistamalla Ke- mätniemen saha-alueclla Pielisjär- iven pitäjässä liikknn sangen pal- jon »vieraita, asiaan kuulumatto- niia henkilöitä, erittäinkin työttö- iniä entisiä rautalictyöläisiä, jotka jotka useinkin sopimattomilla pu- heillä y. m. häiritsemät sahan työ- miehiä ja knn sahalla on sitä pait- se kallisarivoinen lantaivarasto, joka huolimattoman tulen pitele- inisen lautta moi millä tetkellä ta- hansa leimahtaa tuleen, on metsä- hallitus anonut herra kumernööri»! toimenpidettä, että asiaan kunln- mattomat sakon uhalla kiellettäisiin lumatta liikkumasta sahan alueella. Lukkari-urkurin palkkaukset. Läänin kuivernööri on tk. 9 pnä antamallaan päätöksellä »vahmis- tanut Värtsilän seurakunnan luk- kari-urknrin palkkauksen järjestelyä koskeman kirkonkokouksen päätöksen ja määrännyt etlä tämämisipalk- kausjärjestelmä on olettama käy- tänlöön ensi tuleivan kirkollisivuo- den alusta, jos nykyinen »viran- haltija sitä maatii tai silloin kun mirkaan ensi kerran täinän jälkeen tnlee uusi lukkari-urknri. Ryömäyoyrityö. HcwoSta NNININlltt. Kun Polivijärmen maimaista- lon johtaja Iisakki Wallins oli eilen hemi-sella Solan kyläslä pa- luiunatkalla kirkonkylään kunnan- kassöörillä rahoja noutamasta, niin häntä äkkiä ammuttiin noin 5 km. päässä kirkolta Surakan mö- kin kohdalla nametan takaa. He- monen pelästyi komasti ja niin sitä kyytiä tultiin Polivikosken ta loon, jossa masta huomattiin, että hemonen oli »vaarallisesti haamot- lunllt. Talossa Wallius kuuli, että paikkakunnalla ennen tunnettu Pek ka Tiilinki oli maihtanut kaksipiip- puisen pyssynsä yksipiippniseen ja saanut kotona ivalettnja kuulia mukaan. Hemonen täytyi teurastaa ja sen sisältä löytyikin samoja tuulia. Epäilys kääntyi kohta Tii- linkiin. Häntä lähdettiin poliisi- »voimalla takaa-ajamaai» ja saa liinkin kiinni hänet Saarimaaran ja Kaamin rajalla ja kytkettiin rautoihin. Uskonnon harjoituksen häirit semisestä tuomittiin Tohmajärmen ja Pälk- järiven pitäjien kihlakunnanoikeu dessa äskettäin päättyneillä kärä- jillä mäkitupalaisen poika Värtsi län kylästä Inho Maaranen pi- dettäiväksi yhden knuk. ivankeu- dessa. Wa»igittu. Juuan piirin ruununnimismies oii tk. H piiä manginnut ja Kno- pion lääninmankilaan passittanut nahkurin sällin Jaakko Miinalai- sen, Liperin pitäjän Käsämän ky- lästä, joka Jnuankirkonkylässä on esiintynyt erittäin röyhkeästi, ja juopuneena häirinnyt rauhallisten ihmisten kotirauhaa. Nuntikaupat. Lääniä kuivernööri on t. k. 10 pnä antamallaan päätöksellä oi- kenttanut kauppias Juho Nousiai- sen amaamaan ruutikaupan ti lalla n:n 12 Tohmajäriven pitä- jän Värtsilän kylässä ja harjoit- tamaan sitä päätöksessä lähemmin määrätyillä ehdoilla. MaamieSten opintomatkatte fj,»» on Kuopion maanmilieiyssenran hoitoivaliokunla malinnnt seuran aivnstamina m. m. Samuli Korho- sen Rautamaaran Suojärivellä ja Antti 5iauppisen Kaaivin Siivak- "-z kamaaralta. Si" riT i yhteiset kesäjuhlat toimeenpanemat Tohmajärmen, Vänsiläit, Kiteen ja Pälkjärmen nuorien kristilliset yhdistykset Wärt- silässä ensi lanantaina ja snnnun- laina t. k. 18 ja 19 p:nä. Inh- lat alkamat lauantaina t:ko 6 i. p. yhteiskoululla. Ohjelmassaonnseita hengellisiä puheita ja hartaushet- kiä, joten kokouksille toimomine runsasta osanottoa. Mvhköötä. Kolme tulipaloa yhtenä päimä- nä ja metsätnlipalo toisena päi- maita, jotenkin lähekkäin, johan sitä siitäkin piisaa. Ilomantsin ^ntronivaarasta lamp. Heikki Jko- seita paloi sauna miime keskimiik- kona klo 12 päimällä. Tuli pan tiin kodassa oleman muuripadan alle pyykin pesua marten, josta einännäii tupaan pistäydyttyä ko- man tuulen takia »viskasi kipunan kattoon ja siitä se oli pian ilmi- liekissä ettei ivoitu enää pelastaa. Pelastusta maikeutti sekin, kuiii kaiivo jäi tuulen alle tulesta. Sainoin Aiaukkulan kylästä kanp- pias ja maaiimiljelijä K. Öst- manilta paloi samana päimänä llo 3 j. p. p. kaikki muut huoneet, talous- ja kauppakamarat, paitsi sauna maan jäi palamatta. Kuu lon mukaan irtain omaisuus on ollut makuuttamatonta ja huo- neelkin komin alhaisesta armosta »vakuutettuja. Kirko»»kylältä seppä Immosen paja yritti palan»aan, ivaan saatiin sammutetuksi. Tors- laina oli metsälulipalo Kuuksen- »vaaran ja Pulkelan mälisellä sa- lolla, saatiin sekin ajoissa sam- niumaan. Sietäisi olla erittäinkin nyt hap- lan aikoina maroivaisia tulen lii- knttelennsissa. &ä^ ST ■B (SS m Gsa i.y? I css =-5 nT Muualta Suo- M mesta. g*3 Waltakunnanncuwosto hywäksy- nyt Suomea koskeman laki- ehdotuksen. Pietari, 13 p. kesäk. Maltaknn- nanneuivoslon maliokunta on »nuu- toisitta hymäksynyt duumalta saa- pimeeit Suomea koskeman lakieh- dotuksen. MZ Zianhea rautatieoilnettoinnus, josta jo sähkösauoina kertoi, aii- nettakoon seuraamat lisätiedot: Ennenkuin paikallisjuna lähti Soekenbackan asemalta, kysyttiin sieltä ohjesäännön mukaisesti Huo- palahdesta oliko rata selmä, ja knn mastaus oli myöntämä, las kettiin juua heti matkalle. Pai- kallisjunan meturinknljettaja huo- masi taioarajunan tulervau mas- taau täyttä mauhtia. Hän yritti saada junansa pysähtymään ja ryhtyi antamaan hätämerkkejä »vihellyspillillä, mutta onnetto- »nuutta ei moinut enää ivälltää. Nhteentörinäys oli sattuimt jyr- kässä käänteessä lähellä Socken- backaa. Lokoniotiimien etupyörät olimat murskautuneet ja pysyi- ivät koneet pystyssä ollen nojal- laan toisiaan masten. Paikallis- jlinan toisen luokaii mannun taka- pyörät oliivat ilmassa. Pahim- »nin mahingoittnneet olimat sa- nottu 2:n luokan »vamtu ja sii- hen kytketty 3:n luokan maunu. -Jle oliivat tunkeutuneet täydelli sesti toinen toisensa sisään. Evel- lisen mannun katto oli repeyty- nyt ja kummankin seinät hajon- neet. Suurin osa niitten sisus- tuksesta oli pirstoutunut pie»»iksi palasiksi, jotka »veren puuaamina olimat tärähdyksen moimaska sin- koilkeet siilne tänne. — Tamara- junakin oli »vahingoittunut joskin liememmästi kuiu paikallisjuna. Seu kaksi lokomotiiivia lähi»»nä olemaa manitna olimat saaneet pahimmat mammat. Vaikeimmin haamottnneet omat konduktööri H. Länsimaara, iiti M. Rehnberg, ylioppilas Alex. Vallinan, koiittoristi Bertel Paq- ivalei», rouma L. Skogstrvm, muu- SZ s» <! S- >■* cn o at m sa s» SS «S S VS S! « PS O £L ä &