N:o 212 — 1910 KLSKi-SUOMl Sunnuntaina syyskuun 18 p:nä _r^ K. S. R. 2501 r\ kkunapaperia, o\ p&ljottain cstettun*- 6uur*l'ahin- naLalennukeelia.j Pumpulia, lii- vistyslistoja, pumpulista sekä ku mista, happoa ja happopurkkeja, saippuaa saatavana K-8. Rohdoskaupassa. kouluosaston klamirrorit »ivat pyytäneet ksulnylihallit-uSta ryhkMÄn Maisven ltoimeiiprtveiscen, vtitä koska k ,ul>u»van Iöik - den moiu>s»iäntöä w »vielä ole ivahiois- tzttu, 19ll-wuod>en m«ni>säö»'.töehitt?'uhscn m<nosääntö pametituna on tmn.r-eoruont- torille saap»iniu>t. Kouluylihallitus cm lä- hc:känt)lt pyynnön scnaatiiin sitä toimen- pidettä »varten, jcmika s< aiheuttaa. — Valtion tulo- ja menoartvio w hcitolaifllle hlMvksi kiusaksi. Eiköhän moni woifi pelastua joutumasta itvaiu kilaan suljetuksi, jos näitä Ylläehdotet- tuja laitoksia saataisiin toimeen. H on. kunlaisia A>äli?aittoksia kyllä tZllvitaan. ^ tvtihlolstamrnrn f*na>fcai;fim tykätä Mji Cen myöntää moni WaiMjHoitv0N puukantta sen Mcon ku-in ku>lmoan w:n perehtynyt henkiä. Touvonatvaa viisi, «t:ä edes yksi ainoa tämänsuuntainen lai:os jäätäisiin aikaan. Kun sen etu sitten oavMettmsiin, syntyisi luulta vasti toisia samanlaatuisia. liikamaalla, esim. Tanskassa on. kir joitetaan muutamassa maitvaishoitoa pohtimassa aikakauslehdessä, monella maalaiskunnalla, paitsi omaa maimais- taloansa eli muuta samantapaista lai- tos:a, myös osaa koko läänille (ainl.) yhteiseen anlkaraittpaan työlaitokseen se kä aina vsaa pakkotyölaitokseen. Ruotsissa on myöskin, äitikin sen edistyneemmissä osissa, asetuttu Ivar- m-ille kannalle köyhäinhoitolaisten ja- koon nähden eri laitoksiin. Englanti- laisen köyhäiiihoitokomttean Miime w. ilmestyneessä mietinnössä, joka koskee uutta köyhäinhoitolakia, määrätään mlMkin eMmäisien periaatteiden jou- kosja huomioon oteltaivaksi alvunjaa- -jien tarkka lu-oNtlccminkii. niin että ku kin heistä jaa ojakseen sellaista hoitoa ja kohtelua^ mikä hänelle parhauen jo- meltuu. — Lahdessa pidettäman kansanlva- listuskokouksen osanottajille n n senaat- ti m>ömäMj! 50 % alennuksen rauta» tiepileitien hinnoista. — Maanjako-oikeudet. Rautalam min tuomiokunnan tuomairi, pormes tari O. Möller on määrätty Ziauta- lammin pitäjän maanjako-oikeuden puheenjohtajana käsittelemään ja Lät käisemään ne riitaisuudet, jotka oAxÄ johtuneet Maramaanmiltari Armid Cau^tonin lopettamasta toilonhalkomi- ses:a merotilalla n:o 1 Rautalammin pitäjän Mäkäräniemen kylässä. Vjiallisisx.w. yleisiä uutisia. Hill» mijMMcki tjillch smMsi. Varmentamasta kieltäytyneet esitteli- jät asetetaan syytteeseen. Sencatli on a8 /i ^2 senaatiu kurin» piw-oikeui>esla annetun lain mukaan welwoiuanu,l prmokollasihteeri Björn Daicftjernan ja esutoltjäksi uiäärätyn H.oar Momellin 3 päimän ku.uesja antamaan selityksen kiettäytymiseensä lvarnremamasla senaatin tunnettua päätöstä aseiden tuontikielto-jutussa. Muodentulokertomuksia. Hämeen «läänin Ikutvernööri tunoittaa sy>1 st. V p-.nä ifeuitaatvöö: ?i:sue-ta, jotta Äänissä Itxrr» 1910 efitettänee FottemmcSio ja nai» t: n («puäio. ? TS" ""-T M *"' " 1 <an liHIdhmtaa, mmS>a qnSia tvain le-- itinleiitoi^fra iki Mä parotnpaa. tvixnekn- mainittua Tamvne^lan Zrhlatunuan lcu- naiSosissa tahi taaS ZeÄintertaiöia tuo- noirijvacifiirL, Juiten ^attmlan petäjässä Hauhon kM!alkun>taa ja Ruolveden pitxi- jässä samamniimiiMä (Bilfylöiluntott. Älukrista, jomffa Xcifflfatu jo kaikkialla- läänissä an lvippuun «suorit.::lu^ saadaan hylva qoifco juiorvesifa osassa Hauhon kihla kuntaa IM Msijjärllveä ja Pyhäjättveä ly!i'>>äröiwiHsä pi^isjsä ynnä Pälkäneen Pitäjässä Pi-Mallan f i^Iafauntcoa seZä muissakin offiHsa lläämä yloensä keskin- keriaioia pahempi "öai ainaffn ke-Zkinker- laiuen latv. Lheasta ja kaurasta sek^ i?ku>lista, jo- ta miimc-ksijmamÄtiua ei monissa pitä- jiSsä lollciÄaan wMllä, to:wolaain hywää — Kanne majesteettirikokselta. Kaikkeinkorkeimmasta käskystä on ken. raalikumernööri pyytänyt senaattia nostamaan Rikoslain 13 luwun mu- kaijcsti kandeen majestcetlirikoksesta „Ziavman Lehden" wastaau>«ia tonnit- tajaa Heikki Juntusta tvasiaan lehden Tl n:ssa heinäk. 2 pnä 1910 olleen »Zcanman kirjeen" johdosta. —. Kenraalikmvernöör» yhä waan kyselee Pitäjänmäen onnettomuutta. ÄenraMkuwernöörin kanslia on ken- raalikuwernöörin käskystä tiedustellut, mihin toimenpiteisiin senaatti on ryh- tynyt 23 pnä kesäk. (ö vnä heinäk.) kenraali kutvernöörin lähettämän kirjel- män johdosda,vjoka koskee 13 pnä ke- pk. tapahtunutta Pitäjänmiien zuna- onn.-tiomumla. Äuien muistetdanee, esiteltiin ken- rlZat>kuwernöörin kirjclmä senaatisia t.k. 3 pnä ja Päätti senaatti kehottaa rautanehallitusta ensi tilassa laati- maan ehdotuksen täydelliseksi r.iertiu- autojärjestelmäksi Karjan rataa n»ar- ien. — Kenraalikutvernööri kyselee puhe linjohtoja. Kenraalitmvernövrin !äs- khsiä on kenvaa-likumcrnöörin kanslia kehottanut senaattia ensi tilassa >lä!)<t- lämään waÄtauksensa kenraolikuwer- nöörin 23 pnä 'Heinä?. (10 pnä elok.) lähettämään kirjelmään, jossa pyyde- tään luetteloa Suomessa lö»:y:vis:ä wa!lion ja yksityisten omistamista pu- yei'njohdoisW. — Suupohjan rata. Tie- ia wesira- kennuÄen ylihallitus on nyttemmin laatinut menoarmioohdotuisen Luu° pohjan radan rakentamista Marien w. lvi! ja päättyy kustannusarivio 7.ö00.000 m7n. Suurimmat menot on'at asianomaisille maanomisicijille, n. 1,öOCj,QOO mk. raiapölkkyieit. kiskojen ja kiskotarpeiden ostarniieen noin 2 mitj. mk. sekä liikkujan kaluston ha n k suomal. 'seuran talossa lmaera^k. 1 p:nä j-uhlallisuu>della, joka alkaa klo 12 päi- ivalla. Tytöt tuletvat kuitenkin jo lo- kak. 27 pniä. Oppilaikseen kulsuu opis- to aivaroihin juojiinsa ja Koiseen N>ö- hön 18 w. täyttäneitä michiä ja naisia, joissa palaa tieldonhalu ja ^iee työ- into. Jjän suhteen myönnetään kyllä lpoikkeuksickkin warsinkin kansakoulun käyneille, joilla muutenkin on etusija. Koska opistolla on kälytettämänään erittäin tilawa opinto suo ja, niin woi se ottaa wastaan suurilukuisen oppi- ^laSjou?on, jotenka huo>ntattawa mäÄä myös sellaisia kansalaista^, jotka omaa- ivat lvain luku-, kirjoitus- ja Dähäisen laskutaidon, wei sinne huokeita PYrfiä. Hakeniukset waan owat popin-, y. m. mahdollisten toldisiusten kera lähetet- iäwät, mMli mahdollista, ennen löka- kuun 20 p:wää opiston johtajalle maist. Aarne Laakjomirvalle osotteella Oriwesi k.k. Samatia henkilöltä saa myös lähempiä tietoja sekä Muosikerto- mu^kjen jokainen, ken si:ä Pl)yiää. Sa- moin wälittää hän asumuksia. On huomallMva, että tästä jykMä alkaen toimii Keski-Hämeen Kansan- opistoon lHdisiettiynä myös isäntä- ja- emäntäkoulk« se^kä maa- talouskoulu. Näiden osastojen kautta tulee M)ö entistään monipuoli semmin järjestetyksi. Opetusaineina oivat täien yleiseen kan!salaisftwistyk- seen ja maatalouteen ynnä muuhunkin käytännölliseen elämään faMuw.it ai neet ja harrastukset. Jotainhan on myös .odotetto!wa siitä, että op is: cm se kä johtaja että johtajatar tekiivät ke- sällä tutkimusmatkan kansanopisto maihin, nim. Tanskaan, Norjaan ja Ruotsiin. Maksut eilvät ole suuremmat kuin muuallakaan. Oppilasmaksu on 25 mk., josta kuitenkin todistetusti waratto esittää että tohtori Brummerille uskot. ran>'aistuk?een tuomittiin Uva Korn^jeiv taisi.n tämä historian kirjoitamlnen. i a sen «nukkaan Suin on rjjfin/cinf, koh- Tohtori Jalkanen lupautui kirjoitta- dannce sama tuomi» nti ^sirouv,«via. maan sen lausunnon, joka Maliokunnan tuomioi^mn tvapautlain.nim iuiifi puolesta Jlissä asiassa tvaltuusmiehille : hän tarkotettatoaiffi hallurnoilisc^'-a jär» jätettäisiin. — Watiokunnan kokous! j«ttyksessä. sitfiM Samovom piilMäSsä Tainnielan kih lakuntca, HauMÄrtven piläiässä Hauhon \ liuu mapauteiaan. Isäntä- jv emäntä Ziblatuntaa >ja PMK»N««N pUMssä Pirk-! koulusta sekä maatalouskoullusia ei kalan kchlaSuartaa ja keAki.nkertaista pa- aiheudu mitään lisämaksuija. Ne, j-ot'fa rcinvaa nr»>i^sa osiAsa mainittuja kihla-! tahtoivat opiston ruokalassa st)Ä>ä, saa- «kuntia, jvtatvastvin Jämsän, Nuvlnxden ^vat kaikki kolme ateriaa 2>5 markan jn Hollolan kvhlaikuirm>i>sisa on aiimastaun kuukausiinalsusta. Apurahoija Nxrraito- tckk.iikcrtaine.n !satv näissä ot>»tetta- mille koetetaan hankkia '.»hteinn woi-- Wwsa. min. oli kello 9— 10 llvälillä aamulla. Sittemmin noin Puolonpäuvän :ie- noissa tohwvi Jalkanen ilmoitti tele- foonissa minulle että hänkin asiata ajateltuaan olisi ollut taipuivainen hisloriankirjlo^ltamijen teh:ä;väks?en ot. talnaan, «semminkin kun Lappeenmn- nan koupungm historia piakkoin wal- nnsiuisi. Samalla chsyi hän minulta minkälaiseksi hänen tässä tapauksessa tulin wali'ökunnan lausunto muodos- ioa? Tähän llmouin minä, että mi- nun läjityksen mukaan ^valiokunnan lausunto oli mu>l>oosretiawa sen suun- laiseksi, kuin waliokun:a sen yksimieli- ljcSli >oli laadruawaksi päättänyt ja että jos hön omasta puolestaan halusi sn- Heii jotain lisätä iiriisi sen tapahtua hänen omassa eikä maliokunnan m- messä. koska waliokunta ei ollut tätä tohtori Jalkasen ehdotusta ollenkaan käsitellyt eitä siitä mitään tiennytkään. Niin sitten tojNflhluitin. Tohtori Jal kanen ^valiokunnan lausunnossa ehdot- ti tshdessä toisten »valiokunnan jäsen- te n kanssa tohtori Brummeria kau- puiigin historian kirjoittajaksi ja eri kirjelmässään riseään. Mikään »asiamuniijmvaliotunta" ei täniän jäUeen asiata käsilelll)t — »vaik ka kirjouuksena totuudesta xoikkea- wasli niin wäiletään — lvaan esitet tiin asia sjemmosenaan wat:uustolle. Ja kun nyt oli faksi toimeen tarjoutu- waa, ratkaistun asia lyhyen keskuste- luu jälteen, niinkuin asetus tällaisista asioista säätää: suljetuilla lipuilla ää- äestämällä, jolloin tulos oli se, mikä tunnettua on. Ja maikka — kirjoituk senne mukaan — ..tvaliuustossa on to- HcrncÄlen ja tvirnarN luullaan anta- Ivan diivan saidim Sonncron petäjässä se- tä LVorpilail)dc<n pilt. Jämsän ?ihla- klvntaa ynnä PmÄ!alan ja P.iltänecn p'- täjiösä PiMailan kiih>la!kunla<L ja kesl'n^ feitaiscn tai isitä porcmman sadon muiS? sa ojissa Heiniä. Perunat >taas andcnncMi^t eninunäk>ccn hytt.xin tai aiinailin >kcÄinkertt'-iSla parem- ii,ai; iii 1 !oJiicn ifiiiinriimimcjia osasia lää niä. ,Wain kcc-PinikortMsta tuloa odote- raan tliäaiiall^esti Jälimän ja Hollolan kihlakunnissa, jcpa silä huonompaakin 2uiif->niiien pitiuijäÄsä Taimnelan l>h!a- kunt-^a ja LängMnäen pitäjällä ^ämlän kihtc.iumaa >sc«.'ä Nasiti^ilaiN piiajäosä Ho!- .'oian kihlaikuniaa. H!!inaia>5ta, lpcAaiivaSta j/l >>impuH!a sadon li^ciman ylrnsli keökm- kcr.vnscn; chyvvä pellaiva- ja hainvpu Olkoon >in»)ös huomautettuna, että Ori Mielle on erinomaisen mu- kaiva, 'koska rautaiie kulkee olit kylän. Oripohjan pysäkillä on opistolle tus- kin puolia km. pilcamnältä. JMäölljlä» kaupunlin historia» kirjoittainineii. ki muutamia tenvejärkisiäkin miehiä, -rillään^ j.uulustvlus,sa on tehty ftjfcXnjä erään ..Nowqje Wr«myan' wiin:« hcinäiuunnu» nierossa olleen ki-rjotu^sen johdost». Aim« ^tcl»e,'a O. myönsi fuuJunsenfo Sao* tr.cn ifcf. dcm. puolueeseen jota icunii jitlfiicöti. Syyttäjät eUoat sitä kuitenkaan o!a uÄoaTseon, tvaan wäittäwÄ O:n kuuluneen puoluec/seen, jonka tarkotuk» scna »n 'saada toimeen tvoianassa teeman »valt'.i>järjcstyks«n muuios. ^ Enemmälle eavät tuif*:rr.uFs;t tvielä cit johtaneet ?o»sie« tvangittujen kohtaloita ei ole saaiu mitään iielää. Heitä pii>clääll helleinkin cmlkarasti Ivartioitaiin». fjiin- Oä fimäi asian. loioiHkija Jacobsonia ter» ivchtimään die päässeet edes hänen Iä« ifiiir.mät sMilailsensakaan. — Taa» isorokkohan# ThnväSn Vammalassa. iSBiime lauantaina huo« mnttiiit TyrOväällä Mammahan kauppa lassa toinen isovoMatapaus. Tnsimäinen <ähän tau&Hn ^ai-vasvunut oli, kuten muistetaan. Sv-tauot-iss na:ven Äarolii- na Silander, tuoii f.!. 1 pnä. Nyt «öhaetunirt on taldnomistaja Amanda £*#0. Tartunnan hän on nähtälväkti saanut £i1anterista^ jolle hän tämän ''airaslcxSsa oli »vienyt ruokaa ia muu- lenkin Vähnyt lkatisjInassa. Näistä kuyn- liietään cm fyfyfoa kyllä tvaroiiettu, niu.Tla lian olt laileSsa lyhykäisyydessään tuiiminaö »vain. «trä .ei tuuri tartu, jol lei ^erra ijSaOH" Hcltr kun sairanstapaut huomattiin, eri-stettiin sairaS eri rokon- nii?>een ja t>oiimite-t>tim hänen luonaan desivsistc-iminen. Samoin eristettiin nururfin tallon asuiZkaat; m m. Hohkclla l:ä»)sihoidolla olleet ^hdeiskoulu-^isct saa- u>at ^<)syä 2 vmÄkoa muisia lihmisistä jo:ka ansaitsemat Malitsijainsa kunnioi tuö:a". ei äästä Päälökjesiä — mikäli tiedän — olle walitettu, sorcn se nyt- tenimin on moinanut laiiuvoiman — ivailla se wain on Jywäskl)län wai- tuus:on tekemä! Muihin tämän yhteydessä »valtuus- ioa ja erittäin ^n puheenjohtajaa was- taan ich.iy.hin, kunnialle käypiin jol- avauksiin en minä kaij.o oibeudekseni lajoia. F. Wessman. Muualta Suomesta. Tukholman ko»lutokous. u . Senaatti on jo ehnnyt saada selmille kokouksen laadun! Zenaalissa esiteltiin eilen kenraali- kutvernöörin was:aus senaaiin kyjeiyyn Tukholman koulukokoukicn laadusta. ^en:callkuwernööri ilmoittaa kirjees- jä. tuien aikaisemmin jo on kerrottu, ^saaneensa Venäjän ulkoministeriön kautta rietää, errei kokous luonteel taan ollm ^virallinen. Senaatin kl>sely ai^heuru', kuten muistellanee, sinä että oli anottu mat- ka -apurah»ja kokouksen osanottajille. Asitia kenmalttmvernööritlä >lnielläesjä on kokous 70 ehditty pitää, eikä senca- tilla näin ollen onää ollut syötä ottaa matka lahoj e n myön t ä m i s- kysi) :n ip: ä ratkaiÄamaksoen. tiiijiie-vc. Heinät, jotäa failjoiUim qiitain r^iäta» fnic-Uii >t!!inwiin ivmlliltcofij, tirottmniivat fiMivcc-sa osassa llääniä wa:n kcs5in'ker« täisen tuiZcvlM, jcpa silä h'.wne.mma»^iin, ki»'^n Hollvlan, Naötolan ja Lanunin pi:äji?sä Hollolan Tielakiinhu ja osissa jMiintciart ja Hamhon kihlakuniaa; ai- r.ckistaan PirKc»lan -ja Pälkiinecn p:-tä- jielsä Iicnc-c tiiilraö ollu-t 5eskinlertmsta parempi. tohcnsaaliS -cn ollut 5csl :n?cr7,.i:nc-n AsMa.an -HoÄo!^ kihlakuntaa. > (n j^zHo kajota, filireui etten Pl-dä Antellla kokoelma!» hoito. Setlaalisja esi:r».nin eilen kenraali- kumernöörin kirje, jossa maadiitii.l se- naeiin lausuntoa eduskunnan alamai- sen kirjelmän jchdosta, joka koskee iva- rain osorramista Aniell!n kokoelmcin hoilou tvarien. Senaaui pääni puol taa lausunnossaan eduskunnan esityksiä Ivarain ojottamisoksi. kimiseksi noin 1 mi^j. mk.. Iälella o- w:^si M t>oiavos,sa wa>in Korpilahden pi» len^i 3 milj. mk. jaoiaan hallinto- ja lyökusiannusien Mälillä. — Koimiston kauppasataina. se naatti on antanut määräntscn :ie- ja ivesirakennusien ylihallitukselle rutkia Äoimiston salmi ja tehdä samalla töy- dell:nen ?Ustannusarwio kauppaseta- man ja satamarakennusten laiuamista ivarten. Samoin on annettu mäö- räys laatia täl^ellinen ehdotus ja kus- tannusanvio »vapaasatamaa -varten !crwaiawien talvaramakasiinien c.iken- iamisesia jekä iarpeellijeen maan ja »vesien paklolunastukittn. ?a- lan.an tutkimustyöt aloittanee näinä päiMinä. — Kpl. — Taistelu menerinä tourejn waS- taan. ?iraviamääräraha we.nerisien tan- tien wast!^StaimMH'i Äi. lvuoden 3Wi>9 n'.cnl.'säännöÄsä 116,000 nif. Cdellytlä.n, että tämä määräraha kulncvan ttticicn mcnosäännövisä on yhtä suuri, on laä» .'im itx?llitus Ämoittanut jcnaalille, c::ä s« on riittämätön. Heinäkuu t 31 p. oli ivenerieten «autien wastnStamis<'tsl ckäy- ictty noin 1»5,lXX)0 mk. Auon n a 1U09 nousiirat tähän taivkoitiiksecn kuipcty: >.va« rar z^>-!,v00 «nlkn ja on lääkinlähallitus laskenut, että tänä tvuonna lullaan :ar- lviti -nnaan noin 282,000 ä WO.;xX) m k aa. Tämän johdosta oftttää MkintAmllituS. että yleiisistä »varoista myönnettäisiin täksi >:.'uodc.lssi 145,000 inkn llsw>äätärc.ha>. — Pekonen saanut 16,000 mk. ja eläkkeen. Senaatti on syys'' ainoassa mrqsä >cn pyyntiä läänissä harjcitctt». Karjanlaidun on loppu?e.säsia ollii^l tyy- dt/Iiäiva. Ni?iin on lcHpilmac-sa, eikä siem«n>iÄä oilo puineita ^uulunu^t. Aöhallo-ja »ci ok ollart muualla luin li>c- >»^m^ää laatua Lcpcn, ZiilikÄnlici'. j.i Nuctvcdcn pktiqMslä »vivi>ttaen kcsäiviiljoja ja pcrunanlvaysia. ^vä^kYlästä ja Keski-Suomesta. — Tulipalo Mäkiinatiiiinäellä. ;!>uvi Törnroosin (ej monnnitttori 2\if)l'iie= kirjelminä ^ iwakuulei:u 1'>,T20 :nar- z »M ilmoiNM», ... ! ultohuonerakennus oli Nvkuut^llu — Paino-asioita. Tenaalissa csiiel- liin perjantaina painoylihallituksen pu- heenjehl^an kirjelmät, jotka koskilvat ^ihallituksessa ilmennl>::ä erimieli- silytiä käsiieltäessä eräsiä Wib. Nyhe- terin 152 numerossa ollutta kirjoitus ta ja erästäpilalchii Fyrenin 31 n:ssa^ ollutta runoa. — Kirjelmät eitvät ft. naatin pucZe^ta aihentianect mitään toimenpidettä. — Aseiden tuonti. Kul»n tunnettua p.'ä:.yi miime muonna annetun aseu- ten ja ampumatavpeitten tuontikiellon wo:ii'.asiaolcaika tk.. l3:na. Kaan a- si-kao^piaar eiwät kuiteniaan näytä s!:i!7emmassa määrin halunneen käyt- laä hizlväkseen näin syniyinr.a tilai- suutta jälleen tuottaa maahan aseita. '?»:tnpä oli esim. Helsinqin tullikatua- ritn. saapunut muutamia lähetyksiä, jona lastikirjoista päättäen sisälsiw.it aseita. Läherl>ksiä ei mielä ole lullat- tn. mutta armeliaan tullikamarissa nii- den sisältämän siieänijppuisia pqsstijä. joita tähänkin asti on saatu htooj maahan. — AienosäännSn »iipumincit. jtotiilu- hlihalltAsson cppvmTuosaston ja haara- Ptu .t tepahluneessa esittelyssä on näh nyt ht.'wäkL. helmik. 2V P. 1 ^OT anne tun ke i s asetuksen mukaan myöntää etu. ritcsasiain"k'omisa>rio Pekoselle y- leisistä 'ivaroista hymitystä. joka was- taa Pakosen hoitamaan rikosanatnko- miiarionivirkaan yhdiststtnä palkkaus- la kahicna Muoiena lukien helmik. 23 pst.i 1306, jolloin hän er^rettiin wi- raslaan eli yhleensä 16.000 mk. sekä tämän ajan jälkeen eri anomuksesta e- iäfenc. joka on lasketiawa Pekosen miikaivuoiien mukaan niinkuin olisi hän hakenut ja saanet eron. Niin- ikään on senaatti antanut kulvernöö- rille maksumääräyksen. Pohjolassa °600 markasta, samassa yhtiössä oli wakuutetlu kiivimies H ie- tasen talo 1,400 markasta. Hifja>cn irlcimisto oli Niakuuttainaioitta, mut- la sactiin le miltei kokonaan pelasre- tuk>i. — Suuri tilankauppa. i5ilcn Pide tyssä huutokaupassa, ot-h Niemelän kartanon Oramasaaressa inaanmiljeli- jä Cr r'f f i Ikonen Kangasniemel tä. Kauppahinta oli 1-i8,;!00 mk. senaatti on — Aörauhan häiritsiiöitä liikkui toissa yönä Koskenpäällä lliöden rikki koluie ikkunaa ^aulppias Onni Noinin asunioraLennuksessa. Tämä konna- n-aincn työ tapahtui kesti yöllä ihmis — Kansanopistot. .. . . • „ • . „ tnyiif.tanyt Qäntsrin kansanopistolle lileimmin maate^><». .^aupp'«. 3,)00 mkn ^vuoiuisen maltioaivun yh- ^viui lu,p^a 100 markan pal.innon dek'i muodeksi marraskuun 1 päitväsiä si^- todistcttaivavit woi tlmian- 19l0 luk!en. \ ilfln 'mainitut mellastaiat. — Kansakoulut. MaltioaPua 900 Wiclä löytyy Puita Kcski-Suo- mk. ivuositiain on keis. senaatti myön- uie^sa. ^.ämän ^ke>an kuluevia tuiee länii- apuopetwjat :aren palkkaamiseksi o vakoskelta lolumaan inaailman ^»ui» Jokimairren cli Kirkonkylän markkinoille kaikkiaan7)0,000 lukki- Olamme p^rjammn »Suomasaises- ta" seuraaman asiaa erityisesti ivalai- sewan ^kirjoituksen: „«uomalaisen" Toiinituksclle. Weimassa Äewan painoasetuksen nojalla maadin Teitä lchtenne ensi nu- merossa julkaisemaan allaolcman: Jywaskyläu ylstorian kir- joittamisen johdosta. Diimelsi ilmesiynren lehtenne joh- iaivatl artikkelin kohdalla tätä asiata käsiitclcivän Niljoituljenne niihin koh- tiiit. joissa loisiinsa tvertaillaan todtc- ri.'n Jalkasen sa Vruintnerin ansioita ja po:eM)yuä historian kirjoittajana, i:= Kiuu siihen pätemänä, jol.» onkin :ar- pee:>. ittn kun tohtori K. I. Ialkaacn, joka kirjoittajan esityksen inu laa n näis sä asioissa on korkein kompetenssi, ma- liokunnan kokouksessa — niinkuin alempana tulen o?otiamaan — Mas toa a nimittämättä hymäkiyi tohtori O. I. Vruminvrin taupunkimme lusto- ri.in kirjottavaksi. Waan kun tämän asian alkumaiheet omat — joko tietä mättömyydestä tvhi määristelyn ha- lueta — totuudesta poikkeamalla ta ivalla lehieä lukcwalle yleisölle esitetty, niin olen pakotettu siitä lausumaan seuraamaa: Mun tämä kaupunkimme hisiorian kiejotiamis-asia, parisen kertaa wal- tuuc-tvsja 'käsiteliädvänä oltuaan, peri- aatteessa oli lvteuiettaivatsi päätetty, asetti maltuusio kolmimiehisen walio- kunnan juoranaista suunnitelmaa his- toriclleinme tekemään ja ml>öskin tie- ldustelemaan sopi^lvaa Hentilää tämän kirjctlajaksi. Tähän maliokuntaan wa- liitiin lehtori E. Mäiui-inen, tohtori O. I. Brummer ja allekirjoittanut 'lvak!»aisilst sekä tohtori K. I. Jalkanen maraljäseneiji. Allekirjoittaneelle us- kotliin toimeksi tämän maliokunnan kokoonkulsuminkn. lCilsimäisessä ikokouksessa. jonka Ma- liokunta pitlj, Maliisi se lehtori Ääni- lisen Pubeenljohiajakften ja samalla laisin Pnriein keskusteltiin yisiorian luunnusia, laajuudesta ja sen niahool- lisistä 'kustannuksista ja tarjouttii ma- liokminan puheenjohtaja — etenkin mitä Miimemainirtuun kohtaan tvlee — siitä selkoa ottamaan niistä maajeu- lukaupungeista, joiÄen historia jo oli ki/r!o?ettu. Ennen jeuraawan kokourjen pitä- mistä, ilmoitti lehtori Vänttinen mi nulle, että tohtori Brummer oli lu- kohtaloita». — Suomalainen kauppaosakeyhtiö Kristiinaan. Miime sunnuntaina Kris- liinassa pideiyssä walmis:awassa ko- tonkiessa päälelliin toimeenpanna koe- niltkintä perustelemaksi aijoinn kaup- pa^'siikeyhiiön suhteen. Osakepääoma s>utn»iteltiin 200,000 markakii ja os-ik- keet 100 mkn suuruisiksi. Osanottajia oli sekä kaupungista etltä maaseudulta. Suomalaisen tukkupaupan K ristii- nean on perustanut toiminimi Äle- met.ilä & Lindqwist Vaasasta. — Helj. S. — sosialidemokraatit ja laillinen järjestys. Tampereen soi'.-d:m. kun- nallisjärjestön kokouksessa lviilne kes- kimiiktona Päätemin m.m.: eitä jos.-Äem. puolueen eduStajien on eduskunnassa järkähtämättä pysyt- tämä niiden Perustuslakien cduskun- nalle takaamien oikeuksien takana, joi- i>en mukaan eduskunnalla on päätös- malta kaikkien Suomea koskevien la» kien laadinnassa ja niin ollen kieltäy- ÄunncnZäviffärK lt:rt Ttählberg sanoo tätä tapan-5ta edellistä Ikrocmiiicrsi. Si« teniisi hän »valkuulttaa, etsii paikkakun nalla on rtzhdytty fa\St\\n mahdollisiin !iurc«oaisuuÄo-im»enPi>t«i>si!N. — Tam?.?. Tehdyz-tä erityisestä on Turun läänin lultvernööriXviroSto «suostunut Tyttvään kunnan anomMoon, «.ttä wa':ion omis» ta ma n HeiÄilän asumat loman talon yi^.tirimi isaadaan Tyrtväiim ikunnan {•a-MannuTicIkt «nusdl>ötaa isorollosairaalaiksi. Am<tcn tunnettua, on Tyrmäällä isa»tumit ®asfft i-sorokkotapaus- ta. — Hcls.T. Suomettarelaisten nykyinen kanta wal- tioUisissa thsymyk- sissa. VlimääräiAten waltiopäiivä'.n ko- koontnmijen johdosta on „Äbo Under- rä::clser"m Helsingin kirjecnmaihiaja koenanut mkkia mielialaa suometiare- laisen puolueen keskuudessa, marsinkin mitä »)hteisn>öhön muitten puolueitten kanssa eduskunnassa tulee, ja kertoo siitä lehdelleen seuraamaa: Puolueen kanta, joka lähänaSkk on tarkotianul neittvotielujen. Venäjän asettamiin Zvaatimulsiin osittain mi;ön. tymijen kautta päästä suotuinin tulok- ^amian kaniakouluim. lakkauttaen samalla kou lua johttfjaitaren palkkaamiseksi im. l^68 myönnetyn apurahan. Samallä on senaatti määrännyt, että apuopet- 'ajonurelle on rakennettapa oma a- suinkiuoneusto elokuun ensimaiseen päiwään 1914. puuta. Wi4il«ei> SmsmM Toisen jyölvuolensa aiot taa maini:- tu opisto O r i w ed e n kirkonkylässä siin. ja jofa ei ole ivienyt tarkolellnun . .. . ... - i mlokieen, moi nyt muunua toiseksi. Äi>.tawa aniamasta lauiunioa ayo-.s- m J)t . fiwlueen telestä cicel- ia. soi.ja paaiosivalta kuuuiu edustun- ^jnen kuin ennen, uusi laitto- nalle, ja että jokaisen kansalaisen ja .virka- miehen Melmollisuulena on kaikilla la- ktemme mukaisilla keinoilla ryhtyä masluslamaan maamme perustusta- j kien wcstaisessa> järjesiyksesiä synty- neiden lakien jä mielitvaltalste.r mää- räysier- käytäntöön saattamista Suo- mcsi.il ja tuettama niitä kansalaisia, jotka tässä oiteuksiemme puolustus- tyäsiä joutuivat lvainonalaislkst. Sellaisien itapauksien sattuessa, joi- hiu nähden kälviäläisillä on oikeus ja ivelmeltisuus ilmaista seinen mieli- piteensä, welwoitettiin kunnallistoimi- kunta kutsumaan kokoon yleinen kansa- laiskokous. — Kans. L. — Siperiasta karannut suomalainen mongittu Pietarissa. 11 p. t.k. jnicuiin Pieturin salapoliisin haltuun eräs pie- '.t^inmästä markaMesta maniiirtu :un- tematon mies, jöka kutsui 'tseään Ima- illimiksi, mutta lieliäynii muuten anto- ii>as:a tietoja itsestään. Tonnitetuis- .a ctÄhropomcirislsta mittauksiSra kä- vi iclmille, eliä hän oli 20 muotia sit- .en murhasta Sahalinille lähetetty juo- .napainen Kustaa Partkineii. Oleskel- .esiaan Pietarin alaikäisten rikollisten ^irto.assa oli siihen aikaan muoti- trn Parkkinen murhannut mankilan arkasialjan. — Milloin Parkkinen on .'arannut Sahalinilta, ei mielä ole saa- tu selmille. — He<s. S. -• Viipurissa manzittuje»» kohtalo. ,.?Nv" &n «saanirt muutai!i'a tietoja ivan- ginin nt' Wcra Lstromn«vin iMki;:»scSlä pauiiinul historian kirjotlajatsi ja sa> inalla ilmoittanut pitämänsä itseään esteellisenä näinollen enempää >valio -!ioka >tuul>uu: .^jss ckncka kuuluu r :kollii «cn ^en makaan Tr») te tai n neiti Cstrou» muiv.a rilko-Slain 102 vykälän perustalla. kunnan työhön kajoamaan. ^Valiokunnan Miimeinen lokous, jossa tohtori K. I. Jalkanen marajä- senenä oli saapuMilla^pideltiin lyseolla. Täliöitl laadittiin se suunnitelma kau- punkimme historian kirjoittamiseksi, minkä ivattuusi o sittemmin marsina i- jessa kokouksessaan kesäkuun alkupuo- lella lopullisesti hymäksyi ja joka löy- deiään alkuperäisenä mai.uuston asia- kirjoissa. Tällöin myöskin aiMan 'yksi- mielisesti — tohtoii Jalkanen mukaan luettuna Päätettiin tvaltuustolle iiluumi, jonka ta«kotuk>'c>ur on wäki!r«»l» :aiscst. kumota Msnäjän woimaSsa»lewa maliisjärjcstolimä, niin rangai-sraail eni- ten 8 tvuoden jpajkkoMi ?lkä'. TÄnä -fti.nä kaxauls^ösa. ettei liitto toiimi< a-eitien aauilic; jvs on a-scita, niin rangaistus on antaramipi. PMotySi» seuraa kaikkien oikeuksien menettäminen ia elinkautinen asumlewclwollis«uS Zivcriassa. Äuiten- kin tucmioi-stum »voi li-weniää rangais- tuksen yhdellä lniÄalla ja silloin se on kaikkien oi?suksien menttäminen ja A\n» fautiner «nsmnmen Siperiassa. Tähän muusaika on edessä, jota mastaan Machan suomalaiijen puolueen on noustama kuten muittenkin vuolutit- ten. Senmuoksi ei puolue lastillisessa suhteessa enää moi pysyä samana kuin eniten. Muihin puolueisiin yhtyminen ci sen wu>oksi ole mahdotonta, maikkei puolue olekaan «chnyt siinä suhteessa päätöstä. Tilli puolue on walm'.s tar- peen moancssa taas tnrmautumaan neumotreluihin keisarikunnan hallituk- se ti kanssa. Ävirkamieskyiiflnyksessä on puolue yleensä samaa mieltä kuin äSken eron- nut iv.t. prokuraattori, nimitt.. eitci esittelijän, joka tvartneniaa senaatin päätöksen, moimassaoleman loin mu kaan larmirse sitä ennen tarkastaa Pää- löksen laillisuutta. Laki on siis tässä suhteessa epäselmä. Silli ei puolue katso muutamien Mirkamiesten mtesä olosuhteissa rahansa woiivan pysnä Pai- kallaan. Knsmnyksen «suhteen Suomen Mcl- tionmirkojen tänttämisesta menalätsillä miehillä woiwat nämä puolueen mie- lipiteen^ mukaan muutainissa tapauk sissa;, esim. Ivalnosihteerin MiraSton ja kenraalikumernöörin kanslian Miroissa olla Paikallaan, ehdolla että he tyydyt- tämästi lunvetvot maan lakeja ja taita. Mat kotimaisia kieliä. Puolue luulee muittenkin t*to(nt:i« ten jossain määrin luopuneen siitä il- lusicnisia, etlä wirkamiesten lvastus- tus möisi mainittamammin ehkäistä menälä.stnttämistä, sillä Menäläisiä kuuliaiiia miehiä astuu mannaan hei- dän tilalleen. Vaikka wanhasuomalainen vuo lue onkin ollut pessimistinen passiimiien wastt>stuksen tt>aikuti»!vaisuuteen näh- den ja pttänyt pääasiana mälttää peti» aatteellisia riitaisuuksia ja säilyttää Mallitko ne isio kansallismielisten suo- malaisten miosien känsiä, asettuu se kuilenkin, koskei konfliktia ole moiiu Mälttää, samaan puolustusasemaan kuin muukkin puolueet.