Nro 80 — 1910 KBSKI-SUOMI Smmtmtaina huhtikuun 10 paiS osaketka, mutta merkitty on yhteensä ^2.744 osaketta eli siis lähes 5>-kertai- nen määrä, josta 13,464 eli yli kolmi- kertainen määrä pankin täkäläisessä konttorissa. —Hels.S. — Toiminimi Oskari & Eero Roi han liitteen asema. Toiminimi Oskari & Eero R enhän pesän selvityksestä on „Wijpuri" saanut seuraamat ti-cboi: Nyttemmin on pesän tilas:a saatu tehdyksi tarkka sekvitys. Se e-, olekaan niin hywä, kuin ensin luultiin. Kir janpito on ollut leweäperäincn ja epä- tarkka. Säätämistä ei ole useana edel- lrsenä muonna tehty minkäänlaisia Poistoja. Niinikään on kiinteimistöt oteltu ki-rjoihin liian korkeista hinnois- ta. Niinpä on esim. Muttelinmäen tila Parikkalassa merkitty kirjoihin 75.000 mkn arMoiseksi ja tilan maan- miljelys 59,000 mksta eli yhteensä 134,000 nrföto. Nyt on tila artviouu kavkkiaam korkeintaan K0,000 markan armoiksi. Ulkona olemista saatawis:a on täy- tynyt kokonaan epätvarmoina poisiaa neljättäsataa tuhatta mkkaa. joten rva- ja nyt tehdyn inivenlaarion mukaan on 310.000 mk. Kaikkiaan on maksettavia melkoja 1,223,000 mk, niistä etuoikeutettuja, tiinnuytsien y. m. Vakuuksien peruS- teellä 343,000 mk. — 50 vuotta täyttää tänään, se- naattori. malliopäilvämies Hugo Li- Uus. ^ — Suomen osuustoimintakirjalli- suutta ranskankielelle. Prof. Elie Bert- rand Bordeaux'ista onliyytänyt lupaa saada kääntää saksal. laitoksen fros. Gebhardin krrjottamaa Pellermon kir- jasroa n:o 1 ranskankielelle. — P:wo. — Taasen kaksi itsemurhayritystä Imatralla. Viime maanantaina. illal- la kello 7 saapui Imatralle munan nuorehko. hieno menäläinen nainen. Imatralle saamuttuaan hän otti afui> tonsa »valtion hotelliin. Täällä hno- mM palmelustvÄki hänessä Ixrniostu- misen merkkejä, jonka touoksi alettiin pitää naista silmällä. Seuraamana päimänä nähliin naisen isiniva.l kos- ken rannalla. Poliisit alkoitvot nyt hekin pitää naista silmällä. Zeuraa- wana päimänä nähtiin naisen istuman kosken rannalla. Poliisit alkoivat ui)t hekin pitää naisia silmällä. Tiistaina soitetliin Pietarisia Imatralle ja nc- dusreltiin, oliko edellämainitun näköi nen nainen saapun.ut sinne, seka pyi^- deilim Martioimaan hänti, krska liä- Ijspanilaiset nen armeliiin aikolvan hi;päl.r kos- keen. ^eskimiikkoiliana saapui im t naisen omaiset ja ttximät hänet takaisin Pie tariin. lvanha nainen, jolle toahmt ennen Marianpäimää ilmestyi sulhanen, il. morttaen itsensä maalarimestariksi, ijältään noin 24 muoden lvanha mies. Maarianpäimänä mietettiin firte häi tä. Sulhanen oli saapunut mukanaan kaksi mieshenkilöä, jotka hän morsia melleen esitti. -Toisen niistä piti olla vihkimään saapuneen pastorin Tam pereelta ja toisen erään »ylioppilaan," joka oli tullut puhetta Pitämään. Naa- pureissa kyllä sekä pappi etm ylioppi- las herättimät epäluuloa, sillä he ei- mät ensinkään näyttänet sellaisilta henkilöiltä, joiksi he olitvat 'lmoiretut. Kun naa<purit 7atsoiwat owesta siialle ..hääialoon", näkimät he kuinka mor- sian ja sulhanen oliwat Palmillaan lat-- tialla ja »pappi" luki heille kirjasia mihkimälukuja. Muuten pit'wä: nuo kolme mainittua herraa siksi kowaa ääntä ja elämää että seinän kasana asumat naapurit iemät saaneet rauhaa päimällä eikä yöllä. Tuskin oli seuraatva päimä koitta- nut kuin »sulhanen" pyysi is n nyyrtä ja sen merkiksi pankkikirjaa, jotta woisi nostaa rahoja ja maksaa Palkkos, työ- miehilleen, joita sanoi olemaa useilla laitoksissa terrassaan huutamat. Lukui- sia miljoonia on jo käytetty laimaston »uudestaan luomchen", mutta mitään tulosta ei Main näy, kuten yksin »?!o» moje Mremzakin" tvalittelee. Muis- Setaan kaiketikin, että duuman «nem- mistä oikeistolaisia wastaan päätti jo toiitnte tvuonna, että rahoja uusien lai. »vojen rakentamiseen ei saa :ämtää, Maikka hallitus ei mähväkäan duuman päätöksestä mälittänyt, kuten tamallis» ta, maan alkoi rakentaa uusia sotalai- moja. Kysymys uusien laimojm määrära- hoista päättyi tänäkin 'Muotiin samalla tamalla kuin Miime Muonna. Duuman päätökseksi tuli kaikilla ää- nillä natsionalisteja ja oikeistolaisia Mastaan, että uusien laimojen rakenta- miseksi ehdotetut määräraha: jätetään Pois meno-armiosta. — Suora tunnustus. Marraskuun 9 >p:n laki talonpoikien kyläkuntien maiden yksityisomistukseen siirtämises- tä on wiime »viikolla ollut maltakun- nan neuMostossa käsiteltämänä. En- 'tinen Pääministeri S. I. Wiite leki la- kia »vastaan ankaroita hyökkäyksiä, moittien sitä kiireellisesti, hät-hätää suurissa maalaus-^aadituH, epäjohdonmukaiseksi ja kel- :oissa..Moriian ^ suosmi rakastettunsa wot tomuksi koko Menäjän maa'a »var- pytmtoon, ja antm miehelle pankkiktr- Pääministeri P. A. Stolypin 'tunnusti, etiä laki on laadittu ei niin Pakjo talonpoikien taloudellisia etua silmällä pitäen, maan etupäässä wal- ti>olli!sessa tarkotuksessa. Marraskuun lain pikaiscilla Moimaan saattamisella tahdottiin nimittäm talonpoikaismäes- tön huomio kääntää pois hoMiherro- jen maista ja lopettaa siten agraarile- Mottomuudet. c pankkikiv jansa, jolla tämä pankit ia sai 2,000 markkaa. Mutta sen koommin ei „sul- hasta" eikä hänen seuralaistaan myös- kään ole näkynyt eikä fuulu.nu, maan he omat rachi»ineen kadonneet teille tie- tymältömMe. Kun naapurit huomasiivat kl.nn.en petoksen ja sanoimat morsiamelle, että hänen sulhasensa Marmaan on ollut ja mennyt, Masiasi morsian luottamasti: „Mä Kusti tvielä tulee, hän meni maan >PaMoja maksamaan". Poliisit omat ryhtyneet »sulhasia" »pastoria" ja »ylioppilasta" :akaa- ajamaan, mutta asia on hämärä, kun morsian ei kerro heistä mitään. Luul- tavaa on, että nu» »veijarit omat Hel- singistä, ja saatuaan kuulla Maimolla oleman Cahoja, he keksimät owe'cn t?i Ulkomailta. Albania» kapina. . . .. ... . , , Konstantinopoli, huhtik. 3 p'nä: non ,aa^en ne kaiilnia. Na,.en koko Albanian kapinaliike kasmaa yhä. So owat unet, mMi! johtuu se, ettZ me näemme unta -- miten on selitettä- toissa unien useinkin fantastinen si- Mys. — MiSsä suhteessa omat unet ihmisen jajulliseen sielunelämään? Joku touosi sitte koetti eräs amerika- lainen ajattelija antaa uuden selityksen unien Kysymykselle, ottamalla Mertaus- kuwak>si majakan, joffo Malonheittäjällä Malaisee, Maliin toisen. Mällin toisen kohdan laajalla kentällä. Tälle ken- tälle sijoittumat ihmisen elämänsä ku- luessa saamat »vaikutelmat, sekä tnjui- set että tajuttomat, ja toalonheitnijänä toimii ihmisen muisto. Malmeilla ol- lessa tätä maloncheittäjää ohjaa ihmi- sen tajunta ja osaksi tahto, ja silloin joutumat Malon kehään pääasiallisesti tajuiset Maikutelmat. Mutta kun ih- mi nen nukkuu, silloin «itoät toimi ta» junta eikä jahto, waan tvalonheittajä toimii MaPaasti, ilman tarkoitusta, harhaillen sinne tänne ja tvalaisten se- 'kä tajuisia että tajuttomia Maikutel- mia, uni muuttuu näin ollen k.rja- llvaU, 'hajanaiseksi koleidoskopiksi. Tämä »vertaus näyttää hPvin ha- «Mainnalliselta kumalta. Murta unien todellista luonnetta se tuskin selittää. Ainakin tekisi se melkein mahdottomak- si unien ja »valmeillaolon Ivälisen iä- hemmän yhtenen. Senjälkeen on eräs itin^ltalainen ajattelija, hermosairauden prof. Vie- nin yliopistossa, tri Sigmund Freud, joka on tunnettu etemäkir tiedemieheksi alallaan, julkaissut 'kirjan, jossa hän koettaa antaa enemmän tieteellisen seli- chksen unien isynnystä ja »valinistaa alaa eri unien synnyn ja merkityksen suoranaiselle selitykselle. Tämän joh- dosta on eräs saksalainen kirjailija E- bechard Buchner julkaissut »Frank- furter Zeitungissa" artikkelin, jossa hän Freudin teorian yhteydessä^on e- sittänyt muutamia malai^via esiiiierk- kejä sen käytännöstä seuraamaan ta- lp aa n. Uni e! ole tilapäinen tulos sielulli- . » USWIU1 ....... wv . sista tai ruumiillisista tapahtumista omai-suus oli pailkkikirjassa ja rohansa to.oifeub^t owat kaikkialla siellä toi- tai suhteista. Sisällykseltään on se o- oli han öoonnut ahkeralla tyolla 1° ; xne^sa — ' " sääslämäisyi)dellä. — Tamp.S — Japanilaiset ja suomalaiset. Mosk. Mjedomosti julkaisee suurella huolella suomalaisista lehdistä kerätyt tiedot japanilaisten matkustuksista Suomessa parin »viime muodcn ku luessa ja tulee siihen päätöksen, että oivat rumenneet kään:ä- Nooseweltin saapuminen Europaan. Presidentti Roosevelt Maunonsa, po-)kansa ja tyttärensä kera saapui ku- mään yhä enemmän huomiota »«uitin sähkösanomissa jo on kerrottu, mii* sukulaiinnsa". 'suomalaisetkaan euvät „,e lauantaina Ncapeliin. niisiä hänet ole wälinpitämältömiä. Näyiiee^si ipcii»vän paisteessa oteltiin Masiaan sinä on oiettu seuraama tlmoitus riemulla. „D)önliehestä": »Nimeni zoka ennen on ollut Häyrinen on tästä tähiien Japani". Äeskimiitko-illana, kun Mitnxinen juna saapui Jmairalle. ilmoitti kon- dukiööri poliisille, että eräs junassa matkustama naishenkilö oli hcinessä heränämyt epäluuloja ja otakint hän naiien aikoman Imatran koskeen. Klo puoli 12 yöllä Pidältikin Polusi naisen koskenpartaalla. Kun häntä Mieliin pc>- liisikontioriin. riuhtasihe hän irti ja alkoi juosta koskelle päin. Poliisi: sai- wat hänet kuitenkin f muu miime tin- Hasla aiman putouksen partaalla. Epätoivoinen nainen on erään lyö- Iäisen »vaimo Viipurista. Pidet iissä poliisitutkinnosia tunnusti hän aiko- neensa hizpätä koskeen. Hän ianoi jo pitemmän aikaa sairastatreensa '.vaikea- ta hermotautia, johon sanoi. oleman syynä miehensä juopotieleman elämän. — U. S. — Aiviopari elää »vuosikaujia hcrt- täuskoisia petkuttamalla. W.ime mca- liskuun 16 p :nä ilmoitti pelsingin ei- simään poliisiosastoon kauppiaan mai- mo Aleksander Olimia Mälkiä, asutva talossa n:o 26 neljännen linjan mar- rella kalliossa, että i»>ömiehen ivaimo Olimia Pettersson, asuma !uloss«i>l'.:o 4 Krisliinankadun »varrella. wtime tammikuun 18 päiioän ja Miime maa- liskuun 12 päimän mälisenä aikana useita terroja oli käynyt pyytämäsiä hänellä rahoja ja tasvaroita melaksi, ja oli Olimia Pettersson uskotellut, että muuan profe-iori Tanner oli kucllut, sekä etiä hän tämän ainoana perijänä tulisi saamaan luuren rahaiuinman. ci^aimo Pettersson kertoi, että mainit- tu perintö oli nykyiisin prof. 7!lcrjellek- en ynnä muitten »armohenkiiöitien" Hu o-las ia. Tällaista juttua syöttäen P.kku-iiiitisia. Höyrylattva »Prinz Heinrich" laski rantaan, ja Roosevellia mastossa oli Amerikan lähettiläs John Leishman. Paljon poliiseja c'U liikkeellä suojel lakseen presidenttiä anarkisteilta. Pal- jon amerikkalaisia oli saapumilla ja naiset heiltiivär kilivan konsektia )!oic- vellin päälle. »Poliiikenin" kirzeen- lvaihtaja George C. Grön, joka pit- \ kässä «sähkösanomassa kuivaa Ivastaan- ottoa, »väittää olleensa ainoa sanoina- lemassa. jo emien kuin uni alkaa, täy- dellisesti kehitchneenä ihmisen sielun- elämälssci, kuitenkaan ei tajuisessa »l>aan melkein yksinomaan tajuttomassa Mutta ainoastaan sisällykseltään; ja täiäkin on erittäin »vaikea ensi tutki- m uksen perusteella, niin sanoaksemme, paikallistuttaa, koska se ei koskaan näy sattmvm yhteen ulkonaisten tapausten kanssa, jcstka kehittt/mät unessa. Unen sisältöä woi »verrata useasta »variaHonista kokoonpannun musiikki- kappaleen pääinotimiin, Marialsionit leikkimät teemallaan tuhansilla eri ta- Moilla. pukemat sen lukemattomiin ko° ristuksiin. ei»vät tyydy motimin kehit- tämiseen ja niuutielcmiseen. Maan mie- läpä kätkeiväl sen, taistellen sen puo- les:a ja sitä mastaan kaikissa mahdolli- stssa yhdistelmissä. Musiikkia Ym- märtämätön. joka istuu kuunielemassa esiiiii. Max Negerin kehitettyä »variat- sionikappaletta, joutuu helposii ajatte- lemaan. että Mariatsionit Pikemmin ra Kaunis valikoima: Englantilaisia ja kotimaisia naisten pumpuli- kankaita. Voile-kankaita. Valmiita valkosia ja värillisiä puseroita. Värillisiä vyöoauhoja ja solki*. Villa musliineja, värillisiä ja valkosia. Valkoisia villapukukankaita. Kevät- ja kesä-kävelypukukankaita y. m. y. m. Hyvin lajiteltu varasto Koriste- ja pukuneulomotarpeita. Wilii. Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. n f ii In tuuria Ketkl-Suons* konttariua ka tvalmeillaoqesja ei de päässyt täy siin oikeuksiinsa, »vaan on saanut pysyä enemmän taj wähemmän tajuttomana. Mutta ihmisen nukkuessa pääsee oikeuk- siinsa tämä taipumus tai maisto, mut- ta se ei esiinny sekvässä ja määrätl)ssä muodossa, maan sen sijaan tulee kerro- tuksi!>vertaus tai satu aiman samalla tapaa, kuin kirjailija pukee motiimin- naisen kuin omena, saa unessa pään sa mertauksiin ja kumiin, mutta samal- sijalle suuren omenan, la paljon Moimakkaampana ja maikeas- ^ yleensä ollaan siiä mieliä, enä yöllä ii tajutjaivampana. Uni menee niin uieiinmilen näkee edellisen 'ai lähinnä Pitkälle, että se ensiut asettaa määrätyn j edellisen päimän tapauksia. Mu:m iise taipumuksen sijalle mertauksen ja Nxiih- ^ asiassa näm käy hanvoin; uniaisli taa sin sitte toiseen Mertaukseen — ja kännää tosin hymäkieen koko jonkan e. • näin seuraa avertaus toisiaan. ^ Buchner menee tässä niin pilkalle, eltä sanoo »käsi, joka haukkuu, saattaa todellisuudessa Ma paras tystäm.ini ja annos kaalia, joka minulle unessa tar- jotaan. Moi olla todellisuudesla «t>;oä= mietteinen filosofinen järjestelmä". Ja hän kertoo, miten eräs naishenkilö näki nauretlaman unen, joka Moidaan selittää merkillisetlä taivalla: Naishenkilö näki unessa koiran, jon- — Tietosanakirja. Tietosanakirjan 8:s nide ja samalla Mihot ai ja 32 omat ikneslyneet (2:sta osaa on siis julkisuudessa 13 painoarkkia; miime:- nen hakusana Ekdahl). Paitsi useita seikkaperäisiä selos- tuksia kuten esim. pitkä kuwi.e:..l ar- iMeti EgWliSlä (K. Tallqm^st), he- oli Olvmia Petterssomn onn-slunut 1 räitämät koiimaisen Tietok.rja» erikoi- Aleksandra Malkiöliä houkutella tama- ^ suirksina näissä mihoissa huomilta roiia kolmatiasadan markan armesta ^pitkät ja opetlaivat kirjoitukset: Edus- sekä käleistä rahaa 4,754 m f. 7.'> p.. kunta, EduskuutaesitO, Eduskuuia- eli Sinaisuulta dht. 5,177 mk. 75 p:n maalit, Edusiajantoimi, Edusrajan- armosta. maali, Edustuksellinen hallitusmuoto, Elsiivä poliisi nchiyi Heli asiaa iutk:- Edustuslailos (R. Erich), si maan ja kaifoi se ole>».in syylä Man- sälihy kokonainen Pieni käsikirja näis- gira mainilun Olimia PeiterSsonin se- ,ä päimäjärjesvykseen kuulumista sei- kä hänen miehensä Karl Fredrik Wil- koista. Mainittakoon Mielä kirjcituk- helm Petterssonin. — Hels.?. j c t: Eesti kvrjameeste selts (A. Kan- Amiopuolisot Pettersson omat ia- ^isto). Eesti kirjanduse selts (G. mallaisilla malheilla onnisiuneet pctok- Suus) ja eritoten laaja kirioitus sella anasiomaaii Turussakin Mähin- Tuumasta (A. Jgelström) jekä Edel- täin 3,600 mk. eräällä talcnomis:a- fefii^tä (E. Richter), jalta. Tekstissä >cn 45 kuivaa ja 31 mihos- Karl Pettersson on synt. Helsingissä ^ liitulxrperiliite: Egypti 3 ja 4. 1861. Hän on iuomttlu m. 1901 »vaimonsa kanssa petkulut^sesta 1 m. 2 ^ ff. kuritushuoneeseen ja olemaan! .Ivailla kansalaisluottamusta 3 M. sekä w. 1907 petoksesta 9 kk. kuritushuo- neeseen ja olemaan kansalaisluotta- musia mailla 4 m. Hän on Miimeksi jl)öskenneÄyt Äkermanin iakvanlas- lausliikSeen palmeluksessa .. Äeifari ^el(lnlitw? Pie- i c f)timie.§, jonka onnistui päästä lai- saattamat hänet kauemmas teeinasta vnnini»,»,, l I hä tarivla ilmonetaan Tukholman lehdil- kannelle puris-amaan presidentin kuin jchtamat häntä siihen, rainalla fa elaä l a , : iut rl ' 0milunu . tL ^ le huhuna kerrottaman, .>l:ä H. ^o 0 1 e uelt i iun.i-mrnut <rtä «Molla käy myös nnessa - sillä tär -!o,asia Tama un. koski -rasia ha- «»«Aeii«. «tl» U4i. «I «• S r"r °u luumatkallaan Kristianiasta poiketa koskaan ,aa kuulla tai n ahda ,i>e tee- • tohitit iurruielMto» upou» tauui %■ |S!Öäpn.!)o™inaon »inailM»»" niinettä Heidin! > UiliSS Ä? ir. »KY» |TÄ juomijeHfl on melfoijc.t o. «nl,u«i>on. Sloimiai, jojaJo.lMiillo ^gZÄ < 'SÄS«J!!S!i««< >°»ih>°i heidät kissaksi ja koiraksi. Te e::ä kiZ- sa istui koiran selässä, merkitsi sitä. ettei kinastelu koskaan ollut sen ivaa- rallisempaa laatua, ja että mainittu naishenkilö oli usein seisonut serkkunsa lakana, kun tämä ajoi polkupi)ölällä. ,Muten"-saiian poisjättäminen tässä taMuksessa on hymin luonteenomaista. Äuten sanottu, uni antaa Mertauksia lapauston ja henkilöitten sijaan, mutia samalla se tekee Pilaa ruumillisuiita- malla nvriauksia tapauksiksi ja heiiki- löivsi. Jos joku on sanonut toisesta, että hän on »niin suuri kuin jättiläi- nen", saltuu usein unessa niin, että jättiläiseksi nimiletly henkilö todellakin Hiniyy jäiiiläisenä. Nainen, josla on sanoitu, että hänen poskensa oivai Pu- Keisari aikoisi käydä Helsingissä. — Joi hetvoscnsa ja kenkäniä. Täl° nlaisuulensa, oli miiane taimena oinan' oli täynnä, laputtivat käsiään Presi- ^ riatiien koristelut, ja tunkeuduttama kertomuksensa mukaan Maihianut >vie- demin asiue.ssa maihin, ja Roojevel- ^nKen* jolle n am a oivat rakennetuh la hemcsensakin miinaan ja nyt lopuksi tin ylsityisschteerin onnistui ainoas-^?^uä on enitain uskallettu, enttatn juonut kengät jaloisiaan, saaden tal- taan iraimoin raimata tietä rouma ja ^ MSiä, että se, mmka eniiksl »uulee ole- lustella useamman kilomeirin pliuisen neiti RooseveltKe. Presidenili ja hä- paateoman, usein lahe.nm.n tui- taipaleen awojaloin koliaan. Surku-' nen poikansa puristimat niin useitten kiitaesja huomaiaan oleman ainov»- rellamia lisiä mäkijuoma-ansiolueue- ^ maanmiestensä tällä kuin Main ehti- taan koriste. >eka Mie amosr^lun har- loon, lausuu Ilkka, joka asian kertoo. mät. Rooseveltin perhe asiui odolta- 'h^an. Ei ole kyllchl. etta e>lm. ninn miin automobiileihin, ja yksiiyissihtee- muu laydellisestl simuu.ctaan ja ri Abbor ajoi ensimäisenä huimaamaa muunnellaan unessa, ttse .-ntcltolctfin Kirjallisuutta ja taidetta. l rusleena, osoittautuu riehakaksi kujei- lutsi, tai rauhalliiien idylli miellkilMi- luksen pukimessa saa puhtaasti iragil- lisen leiman. Mutta, niitä sitte on pääieema? Siinä on aina ytimen, — sanoo Freud — määrätty taipumus tai 'vaisto, jo- — 72 - Venäjältä. ltvauhria hotelli Excelsioriin. Hänen woi olla kokonaan toinen, niin etta n- jälessään seurasi Rooseveltin Perhe, jo- mi, joka alkuaan on hyivin makalva Pe- la suunnatio -Mlat ihmisjoukot lermehli- mär eleläinaalaiseUa innoslUlsM. Hoielli Ercelsior oli ylhäältä aina alas saakka 'koristetiu Ameriikan mä- reissä. Äomea huoneusio, josia oli ihana nätöala Vesmviukselle päin, oli ma ro tt u presidentille ja hänen perheel- lensä. Hotellin hienossa ruokasatissa syö- tiin aleria, ja kirjeenlvaihtaja kertoo enä Presidentti söi hiMällä ruokaha- lulla, mulla eträ hän joi ainoastaan heikkoja miinejä. ^iailki hotellin ruoka- vajit oli ivat presidentin kunniaksi „« la Roosevelt". Aterian jälkeen saimat ja- noinalehdisiön edustajat puhella presi- Sentin kanssa, mutia tapansa mukaan kielläy.yi hän Puhumasta politiikasta. Hän kertoi suuren kirjansa metsästys- leikittään ja seikkailuistaan ilmesty män. kemään kuluessa yhfaikaa eng lannin-, raiiskaii-, tanskan-, espanjan-, italian- ja >menäjänkielillä. Sunnuntaina matkusti Roosevelt Neapelisra Roomaan, missä häntä rautatieasemalla oli mastossa torkeiia Mira n o mai sia ja sikäläisen ameriikka- laisen siiriolan jäseniä. Maanantaina piti !1ioosevel'lin käi)dä kuninkaan pu- heillä sekä ottaa osaa kuninkaalliseen ateriaan. Roomassa olaaikanaan asuu Roose- velt Ameriikan lähettMön palatsissa. Roomasta aikoo presidentti lähteä käh- deksan päimää kestämälle mokalle käydäksensä niissä paikoissa, joissa he >maimonsa kanssa Pohjois-Jtaliaan Mviwät häämatkallaan. deUisren päimien tapauksia ja käsitlei- iä, inuria ainoastaan esitlääkieen uiit» den amulla laipumuksia kauemman maikan lvarretta. Aiivan samalla ta- Malla muutamat kirjailija.! käyttämät päimäi.kysymnkslä ja -iaipumuksia mer- ho :akseen niillä aiman loisia ajatuksia, jmka muussa lapautsessa eimär !i,n- iiiiläisi ihmisten huomiota. Freudin teorian mukaan on unia setiieiläessä aina kiinnitellämä erilyi- nen huomio siihen, joka on Maikuita. nut koc«nillisesii. groleskima!>esli. 11- niaisli oilaa kuMan, poisiaa siilä muu- tatnia piirieilä. muu a säilytiää sen ka- rakiärisiisen Piirteen ja kun tämä jou- iuu uuteen ympäristöön, tun:uu se eriiläin hassulla ja naureitawal:a. Tähän perusluen Buchner Palaa mainilluun kissajuuuun kenoen lisäk- si: Naishenkilön u»i jaikui siien, eilä koira äkkiä muunui kienelemäksi kisäl liksi, sinen kun se oli heinänyt kissan setäslääii. Muiia, jhine kyllä, kisällillä olimat h Ylvin hienot paidanhihar ja kiiltäiväl, huikaiseman tvalkeai kalmosi- niet. ^caishenkilön serkku tuli pakoiie- tufsi lähieinääin Manhempiensa luoia erään suuren lchiiön kauppamaikusta- jana kaukaisiin maihin, sa un: muuili hänet kierlelemälsi kisälliksi, hienot pai- danhilM ja kältvosimei miiliasin>al sii- hen. enä lämä »kisälli" loi>ellisnudessa kuului seinään ..parempaan" mäkeen. Ja se, eilä kiiälli esiinliii ^itahihasil- . «j- n w 1^ ^ Kysymys uusista sotalaimoista Olimia P. on Mt. M. 1378 Por- duumassa. .Walt. duuman liistain is- Maassa, ja kertt h he ». p.> tunnossa oli meriministeriön kulunki- w. 1909, ???oln paa,: ^rltuchuoneeS- orluict)l 1)[)tel)be =j ä keskusteliaMna ia. eläneenici tot|ttto h I -• 1 , myöskin kysymys rahojen määräämi- millään rahoilla. ^ | uusien sota laimojen rakenlami- Hassunkurinen naimiskauppa seksi. Meriministeriä -on kuten wii- (aitfine mihkimämenoineen. Fredriks- , me Muodesia muistetaan, silmätikkuna Unimaailman todellinen luonne. Harivaa klMiystä omat ihmiset beraisL '^ÄÄä Helsinkiä asuu eräs ^ yksin lokakuulaisillekin. Määrinkäytök- j kaikkina aikoina niin paljon Pohtineet kuudenHmmenen seutumilla oleva! set oMÄ tämän ministeriön alaisissa I kuin unimaailman armotuöta. Mitä «o O) +3 rt E -cs £ o c tn < : i ' pros. co ^ ic ie co ec h ^ ui v co 1 eri *-<•-< CQ 1 CC CO id 20 luku H H (S H H | fr- O n . o u o. IÄ H CO fr» oi b- to t en cc H H ic c: t* «c 21.4 10- luku ^ H CO oi 00 3* -10 O u Gu lA »O CO | Ö eo »a 1 CC 06 CO Ä CC N CO CQ M 17 13 6 CO iH ^ | Ä <£ | O U S, l- CD CO 05 td 00 H CO H 1 1 1 1 oi Cl luku ^2°° IIII o N * | O u C9 N S3® MII 18.8 Oi 0 M S IIII 24 | S U 04 ac 1.5 O luku «llllll C4 ii « d m 4 m * ^ Ä M M M M Ä B - H 01 B) lO © P M S a 0 CQ - 69 - sekä aikaa ja kustannuksia kysvvämpi ja sen vuoksi se onkin sekä harvinainen että puutteellinen. Lopuksi, mutta ei suinkaan vähemmän arvoisena, on mainittava, että tauti-tartunnan vaara täyteen ahdetuissa asunnoissa on hyvin suuri. Kulkutautien aikana varsinkin sen huomaa. Semmoiset taudit kuin tulirokko ja kurkkumätä muita mainitsematta, käyvät usein läpi ahtaitten asumusten ja panevat vuoteeseen jokaisen, joka on vastaanottavainen. Myöskin tuber kuloottisten tautien levenemiselle tarjoutuu liian ahtaissa asunnoissa edullinen maa perä. Kun edellä mainitutta näkökohtia pitää silmällä, ei ollenkaan ihmetytä se terveys- tilaston «soittama tosi-asia, että siellä missä asumis-ahtaus on asunnoissa suurempi, siellä kuolevaisuuskin on suurempi ja keski-ikä pienempi. Asumis-ahtautta asunnoissa määrätys sämme on käytettävänämme kaksi eri me nettelytapaa. Toisessa lasketaan jokaista asukasta vastaava lattian pinta-dia, toi sessa taas jokaisen asukkaan osalle tuleva Unia-tilavuus. Ainoastaan ne asunnot, jotka molemmissa suhteissa täyttävät vaatimuk set, ovat täyskelpoisiksi arvosteltavat