liistsins tisinälluun 19 p:nZi N:o 73 ISIS - Kuollut. T. k. 15 pmä kuoli Mukaisissa närjäri Juho Hihnala 62-della Lkäivuodellaan. UltvUa. Jokohan olette ajatelleet lähtöänne Ulivilan maalaisseuran humeihin, jotka pidetään Ramaninkylän Mäki- Sippolassa ensi sunnuntaina klo 4 i.p. Ohjelmassa on esitelmiä, näy'elmä?appllle ..Salaliitto", joka on hymin nauruhermoja kutkuttama ja samalla humittama nähdä, wuoro. puheluja, kertomuksia, runoja, tormi- soittoa, humiposti y. m. y. m. Saapukaa nyt oikeen joukolla, sillä Harmoinhan sitä on Ulmilc-ssa täämsta tilaisuutta tarjolla luin nyt. Ohjelma, kuten näkyy, tulee olemaan monipuolinen, opettamainen ja humit tama, mutta samalla armokas. Maalainen. Huittiueu. Heinänteko on hymien pouta- säiden »vallitessa menestynyt oimalli- sesti. Knkkialla on rvukon päimät jo kuulunut yhtämittainen niittoko neen yksitoikkoinen särmä. Heinistä saadaankin yleensä hymänp eleinen sato; kesäkuun loppupäiminä satiuicet sateet mirkistimät heinän kasivua erin omaisesti, samaten kun kaikkea muu takin kaSmullisuutta, joten muodiA- tulon toiiveet nykyään omat erittäin hymät. Oman maan nälkä on tilat toman Väestön keskuudessa edelleen- k n suuri. Sitä todistaa sekin, että monet Huittistenkin tilattomista omat anoneet itselleen maata Mneellä nykyään maltion toimesta palstoitet- lamasta kartanosta. Mouhijärvi. Kuollut. T. k. 13 p:nä Vaipui Haaranmsan talossa ikuiseen uneen rläkemics Jooseppi Antinpoi ka H a a ra n m a a 74 w. roanhana. Maikka main ajan nimi ei olekaan laa jemmilla aloilla tunnettu, ansaitsee se silti tulla merkityksi kansalaistemme kunnioitusta ja kiitosta ansainneiden miesten luetteloon. AZ-nnaja muutti w. 1867 synnyin paikaltansa Kiikoisten kappelista Mou hijärvelle ja osti Mesannin kylän takamaalta Mouhijärmen rannalla Haaranmaa nimisen torpan itsellensä asuinpaikaksi. Pieni oli Haaranmaan asunto silloin, »viljelyksen takimmai nen aita aiman mökin lähellä, maan nuori ja moimakas kun oli, alkoi hän Miinansa amustamana ankarasti uu- dtsmiljelyksiä raimaamaan. Hän kai- moi cjaa, kuokki, kynti, kylivi. Ia- malalta kasmun totmoi ja onnistui tehtämissaän niin, että nyt joku wuc>st tiakscpäin luomuttaessaan Haaran- maan omistusoikeuden pojalleen (torp pa samatzsa tilaisuudessa myöskin os tettiin suor<iSta .n kruunulle weroa maksamaksi taloksi» sen miljelykset jo olimat melkoisen amarat ja mallikel poisessa kunnossa. Kauniimpana kukkasena mainajan elämässä oli hänen milpitön uskon nollisuutensa. TuSkin kului sitä päi- mää, jolloin hän ei olisi korkeimman puoleen kääntynyt. Maikka hän usein jäi kesäisen auringon mailleen men nessä mielä työpaikallensa aherta maan, riitti hänellä silti aikaa kotiin tultuansa amata Virsikirjansa ja wi- rittää sieltä jonkun sämelen Juma lalle kiitokseksi ja kunniaksi. Lemätköön rauhassa nyt haudan lepoon päässyt kunnon kansalainen! Puukalsiduu. Kansalaiskokouksessa Punkalaitumen työmäen talolla 12 p. tätä heinäkuuta, olimat eri puoluei siin kuulumat kansalaiset yksimielisiä siitä, että maatamme marten laodittu n. s. yleismaltakunnallinen laki on maallemme juhlallisesti makuutetun Valtiosääntömme mitä törkein louk kaus. Ja sen takia, koska se on syntynyt laittomassa järjestyksessä, katsomme pyhäksi melmollisuudeksemme ilmoit taa: että Suomen kansan ei ole to- teltama mainittua lakia, eikä tunnus- tettama sitä itselleen sitomaksi; ja jo kaisen Suomen kansalaisen melmolli- suus on kaikin laillisin keinoin estää tämmöisen oikeuden loukkauksen ja maallemme turmiollisen lain toimeen panoa ja käytäntöä. Kokoulsessa oli saapumilla noin 200-250 henkeä. Mlimiestkil W»to- rckriliM ulko maille. Ruotfi. Jet?. 7 p:n aamulla kello 7,30 pysäh dyttiin Skänessa Ägardin asemalle ioivin epätyydyttämän yölemon jäl keen. Kaikkialla ympäristöllä näki tamattoman laajoja, erinomaisen re- hewäkasmuisia Viljelyksiä, joiden kes kellä kauniit malkoiset tiilirakennukset hymin hoideltuine puutarhoineen teki- wät matkailijaan erittäin miellyttämän Vaikutuksen. Miljelyksiä rajoittimat teiden marsilla olemat lehtipuu-istu tukset lisäten mielä seudun kauneutta, niin että tunsi kulkemansa yhtenäi sessä suuressa puutarhassa. Maini tulle Ägardin asemalle tullessa tun tui ilma kuumalta ja rasittamalta, jota moimakkaaSti puhaltama länsi tuuli main heikosti pystyi «ilmoitta maan. Pistäydyttyämme aseman lähellä olemaan kahmilaan nauttimaan wir- mokkeita ja peseytymään pölystä ja kimihiili-noesta lähdettiin jalan 2 a 3 klm päässä olemalle Hmillan kansan- opistolle ja maamieskoululle. Koulu on alallaan Ruotsin ensimäinen, pe- rustettu jo noin 30 muotta sitten. Opiston opettajistoon on kuulunut m. m. meilläkin karjanhoidon alalla kirjailijana tunnettu Ruotsin karjan hoidon' ylikonsulentti NilsZHansson. Koulun pihamaata ympäröitsi 3 suur ta tiilirakennusta, sisältäen paitsi ope- tuSsaleja ja opettajain huoneita, hy min amaran Voimistelusalin, leipomo- huoneen ja keittiön sekä lukuisat op- pilassuojat, joita koulun johtaja meille auliisti näytteli. Ulkohuonerakennuk- sia oli mahdollisimman Vähän. Ha lotkin olimat ulkosalla pinottuna kar tion muotoiseen pinoon, mikä sekin kiinnitti huomiotamme. Kun mielä olimme koulun katolta, josta m. m. näkyi useita seurakuntien kirkkoja, katselleet ja ihailleet ympä ristöä, lähdettiin edelleen noin kilo- mstrin päässä olemalle maanwiljelijä Ohlsenin tilalle. Tilan pinta-ala on 98 tynnyrin alaa, siitä peltoa 92 t.a. ja hakamaana 6 t. alaa. Kanssa- perillisiltään miime muonna ostet- taissa oli tilan hinnaksi armioittu 95,000 kruunua (n. 133,000 Smk.). Kaikki tilan Viljelysmaat, samoin kuin Slaaessa yleensä, olimat sala ojitetut tiilitormi-ojilla n. 30 muotta sitten. Torvet omat kaimeiut 3'/, ä 4 jalan symyyteen, ojien mälimatkan toisistaan ollessa keskimäärin 15 mtr. Miljelykset olimat Voimaperäisesti hoidetut. Kesantoa ja ruismiljelystä ei ollut. Miljelysmaasta oli (23 tynn. alav) juurikasmeilk, pääasiassa sokerijuurikasta, jota myydään lähellä olemaan suureen sokeritehtaaseen, mikä puolestaan määrää sokerijuurikaslajin ja hankkii tarmittamat siemenet. Teh taassa sokerijuurikkaasta tulema mäski syötetään karjalle. Muut »viljelyksistä kaL-vcimat Vehnää ja heinää sekä Vihantarshua ja muuta kemätmiljaa. Laitumena oli ainoastaan 6 t.alaa. Muoroituksessa seuraa juurikasnnt Vehnän jälkeen. Mehnäsodon kor juun jälkeen syksyllä, kynnetään seu raamana kemännä juur-kasmeille ai- jottu maa ensin 10 tuuman symyy- deliä, jonka jälkeen maa jyrätään ja lannoitetaan hemos- ja karjakannalla, mikä heti hajoituksen jälkeen kynne tään matalasti n. 4 ä 5 tuuman sy- myydeltä maahan. Kemäällä mielä kemätkosteuden maassa ollessa äeste tään siten syksyllä kynnökselle jätetty maa matalasti liian kuimumisen es- tämiseksi. Kylmön edellä kynnetään maa taas ohuesti useampiteräisellä kumara-auralla ja muokataan hienoksi, kun maa sitä ennen on apulannoitet- tu, n. 200 sg, superfosfaattia ja lvv kg, 37°/» kalisuolaa t.alalle. Aiman kylmön edellä ky Imelään sokerijuuri- kasmaalle sitäpaitsi 150 kg. chilesal- pietaria ja mielä ensiharmennuksen jälkeen samoin chilesalpietaria 50 kg. t.alalle. Sokerijuurikas kylmetään tasamaalle tamallisella miljansiemen- kylivinkoneella, joka moidaan asettaa niin, että rimit ja ryhmät tulemat sopimien Välimatkojen päähän toisis taan. Apulantoihin ja turmepehkuun on miime muonna käytetty 3,300 kr. ja bruttotulot yksin sokerijuurikkaista tekimät 8,100 kr. Tilalla elätettiin lähemmäs 60nau taeläintä ja 12 hemosta sekä suuri joukko sikojz ja kanoja. Karja, joka oli suurta moimakasta mustan ja maitoisen k>rjamaa alankomaalaista rotua, oli miime muonna antanut keskilypsynä 4,623 kg, 3,26"/o r-s- maista maitoa. Maito myytiin osuus meijerin keskihinnan, 7,8 äyrin (10,9 p.iä) mukaan kilolta. Tilalla kasma- telaan runsaasti myytämää siitoskar- jaa ja oli siitä w. 1909 saatu 3,500 kruunua. Kailkiaan tuotti sanottuna muonna karjatalous bruttoa 11,000 kr., jotapaitsi teuraS-sioista oli saatu 2,100 kr. MSkirehuja oli käytetty 7,800 kr. armosta. Kohteliaalta isän nältämme siten saatuamme larpeelkset tiedot tehtyihin kysymyksiin ja tarkas tettua tilan Viljelyksiä ja rakennuksia lähdettiin paluumatkalle. Edellämainitussa kahmilassa taas mähän lemähdettyä ja syötyä Voilei piä, lähdettiin puolenpäimän tienoissa toisaalle n. 3 km. päässä olemalle laa jalle Arnapin maamieskoulu-tilalle. Koulun lähelle saamuttua oli meitä mastaanottamassa koulun maanmilje- lyksen opettaja, joka ystämällisesti tarjoutui oppaaksi näyttäen meille ta lon näivetät, tillit ja miljelykset. Na- mettaan mentäessä täytyi jokaisen kostuttaa jalkineensa sitämarlen ma- ratussa astiassa olemalla lysoolime- dellä, matkalla jalkineisiin mahdolli sesti kertyneiden luoma- y. m. tauti- basillien määrättömiksi tekemistä Mar ten. Näivetän ja tallin käytäville oli sitäpaitsi siroteltu kalkkia. Hemo- set, jotka samaten kuin suurin osa karjastakin, olimat sisällä, olimat suu ria raskasrakenteisia ja moimakkaita. Karja, kuten Ohlsenillakin ja Sla- nessa yleensä, oli puhdasta alanko maalaista rotua, lihaivaa ja hymin moimakaSta. Nametassa, joka oli ta mattoman suuri ja muuten rakennettu tamalliseen tapaan, oli erikoinen Voi makone ja siihen kuulumat mälitys- laitteet karjan koneella lypsyä marlen. Kuimikkeina käytettiin pääasiassa meh- nänolkia. Lantasäiliö pihamaalla, nametan ja tallin mälissä, oli ympä. röitty n. 0,5 metrin korkuisella muu ratulla seinällä ja pohja niinikään laitettu mettä läpäisemättömäksi. Ti lan Viljelyksistä oli juurikaSmeille kylmetty 130 t.alao, siitä yksinomaan sokerijuurikkaalla 120 t.a. Saman Verran oli myöskin mehnällä. Maltion maroilla ylläpidettämällä koekentällä oli eri heinämiljelyksiä toi siinsa mertailemissa kokeissa selmästi nähtämiSsä koiranruohon edukkuus timotein y. m. heinälajien edellä, sekä rimiinkylmön etu hajakylmön edellä. Samoin kuin Skänessa kaikkialla, oli Arnapissakin sumilaiho ja heinämailla huomattaman runsaasti keltaseen ruk kimaa rikkaruohoa, ukonnaurista. Rakennuksia ympäröitsi mankka laaja kasmi- ja puutarha, jossa kosmoi monellaisia puu- ja ruoholajeja. Matkasta ja malmomisesta mäsy neinä saamuttiin iltapäimällä Arlöfin asemalle, jonka mierellä sijaitsee suur Arlöfin sokeritehdas. Siitä oli mielä 20 minuutin rautatiematka Skänen eteläpäässä olemaan Malmön kau punkiin, josta sitte mentiin kaimalla yli Json-Beldin KZpenhaminaan. Tanskan pääkaupunkiin. (J;tk.) Afejutut. Turun tullikama rin hoitajan hra E. Lundqmistin noStama juttu kauppias Wilho Wal linia nastaan tullikamallukse-ta ja salakuletuksesta sekä konttoristi P. Lindbergiä mastaan awus!ukse§ta mainittuihin rikoksiin ynnä useita maamme eri kaupungeista kotoisin olemia liikemiehiä mastaan osalnsuu deSta salakuletukseen oli esillä toisen kerran t. k. 15 p. Turun raaslu- manoikeudessa. Kzntaja oli itse sea pumilla sekä myös hrat Mallin ja Lindberg amustaj-znsa, moratuom. H. Hartmanin seurassa. Muut asiaan kutsutut henkilöt olimat melkein kmkki edustettuina asiamiesten lautta. Kaikki »vastaamaan haastetut pyy- simät syytteen kumoamisia aii.eetto- mana tai lykkäystä kirjallisen mosli- neen antamiseksi. Mastaajat kauppiaat E. Mariin ja O. Karlsson Pormoosio, D, W. Midbzm Porista, Otalvan kutomo ja ompelukauppa, Aug. Mil berg ja kaupanhoitaja Miettinen Sortama» lssta pyysirvät myös kontcen aiheet tomana kumoamista ja kuluj?. Kuultiin muutamia trdistoja, joista m. m. y?si kertoi, että Malli- nin li:kkeeS'ä oli lähetetty ampuma tarpeita Poriin, Kuopioon, Nupuriin y. M. Tehdyistä pyynnöistä lykkäsi oikeus juiun käsittelyn mielä ensi syys?. 12 p. ja tulee silloin kaupp. BZallinin ja kontt. Lindbergin olla saapumilla joko itse tai c sianne!)en kauita lvv mkn sakon uhalla sekä mu.den rus taajien 40 mkn uhkasakolla, jotapaitsi oikeus hylkäsi myös muutamien »vas taajien pyynnön tulla eroiietuksi ju tusta. ^Weväläine» sotawäki Tuo «eska. Parolasta ilmotetaav, että sinne sijoitetusta menäläiieStä sotc- mäestä lähti torstcina yksi komppa nia Koumolaan, 1 Lahteen j i 1 Rii himäelle. Laumantaina piti Paro laan saapua uutta menaläistä sota- mäkeä Menäjällä. Parolassa on ny kyisin menaläistä soiarväleä noin 1,0V0 miestä. Par.lan leir-in ja Hattulaan sijoitetut kasakat komennet tiin sieltä joku päiwä takcperin maa seudulle kiertelemään. Koumolaan tähän saakka sijoitettu sotamäen vscsto, 200 miestä, siirtyi p<riantaina Paro laan. Muut lehdet. Otsakkeella ..Sotilasretleilyt" kir joittaa Hels. San. Venäläisten sota- mäkiosasiojen risteilemisestä maaseu dulla m. m. seuraamaa: »Näiden sotilasjoukkojen lähettäjien asiaksi jääköön, mikä tarkoitus on tällä salaperätsellä retkeilemisellä. Mei dän kansamme moi tyqneeSti antaa Valtiollisten urkkijain yrittää par -.s- tausa, sillä ei sen ojatulsissa eikä teoissa ole mitään salatlamau. Suu- rissa julkisissa kansalaiskokouksissa on se näinä Miikkoina suoraan lausunut, mitä se nykyisestä Valtiollisesta ase masta ajattelee, ja amonaisesti ilmo.t- tanut, mitä se sen johdosta aikoo tehdä. Mitään muita aikeita eikä hankkeita ei sillä ole. Kansamme ym märtää Varmaankin myöskin katsoo, että joS Vieraat retkeilijät yrittämät kamalla tai toisella härnätä ihmisiä Varomattomiin sanoihin tai tekoihin, he eimät siinä Vähääkään onnistu. Niin aiheettomia ja sotilaallisessa tarkoituksessa »varmaankin hyödyttö miä kuin näiden retkikuntien matlat näyttäVät olemankin, täyttämät maam me asukkaat luonnollisesti asetusten määräämän welmollisuutensa sota- mäen majoituksessa ja kyydityksessä. Missä he eimät niitä tarkoin tunne tai milloin niiden johdosta sattuu rettelöttä syntymään, kääniymät he maamme kruununpalmelijoilta neu- moj-i ja turmaa saamaan. Kun he näin tyyneesti, kylmämeri- sesti ja maromaisesti menettelewät, ei sotilasretkttunnista woi heille pahem pia ikämyykstä seurata ja asianomais ten itsensäkin täytyy ennemmin tai myöhemmin huomata niiden lähettä- misen pitkin maamme rauhallisia seu tuja kokonaan turhanaikaisiksi, Vie läpä naurettamiksikin". Rauman Lehti kirjoittaa tämän maakunnan rautatieasioista seuraa^ wasti: Naapurikaupunkimme Pori mennä pyyhälsi tässä edesmenneinä aikoina Maista Vauhtia eteenpäin, että se alkoi pyrkiä maan suurinten joukkoon. Nyttemmin on kaupungin kehitys pysähtynyt, kaupunki pysyy aloillaan kuin »sfinksi" ties miten pitkät ajat — ellei käy, kuten ennustetaan, että se rupeaa kasmamaan takaisin päin. Porin kehitys on ollut keinotekoista ja siksi nyt näkymät jäljet. Mutta tässä matoisessa mailmossa on niin. että toisen surma toisen hyöty. Porin sijalle maan kaupun kien joukossa on rumennut nousemaan tämä ikimanha Rauma. Sitten kun Rauma pääsi aikansa tasalle, on tul lut selmästi näkymiin, että tällä kau- pungilla on mitä edullisin liikeasema. Aiman uusia kehity Mahdollisuuksia on rautatie tuonut kaupungillemme. Nyttemmin lupaa Kiukaisten-Kaut- tuc-n rata jälleen hankkia, jos saa uskoa erästä Euran kirjeenmaihtazaa Helj. S:ssa, lupaa lacjentaa Rau man UikennepiiriS ja tehdä tästä manhosta luostarikaupungista laajan maakunnan pääkaupungin. Pyhäjär- men ympäristön kehitystä kuivailee hän siten, että kun mainitulle järmelle saadaan laimaliike, niin Raumaa ru- peisimat liikekaupunkinaan käyttä mään useat Porin, Uudenkaupungin ja Turun entiset kauppatuttaVat Säkylän ja Köyliön liikenne on suun tautunut Peipohjan kautta Poriin, Iläneen taas pitkän maamatkan kautta Auran asemalle ja Turkuun, Honkilabden ja Hinnerjoen liikenne maitse Uuteenkaupunkiin, Turkuun ja Raumalle. On luonnollista, että rata Pyhäjärmen rannalta Kiukaisiin, tu Iisi muuttamaan paljo näiden seutu> jen liikenteen suuntautumista Rau malle. MM-jamilaim Wms. Menäläis-japanilainen sopimus 4 p:ltä heinäk. 1910 sisältää seuraama?: Menäjän ja Japanin keisarilliset ballitukset, tullen Vilpittömästi uskol lisiksi mille periaatteille, jotka omat määrätyt niiden mäiillä heinäk. 17/30 p:nä 1907 tehdyssä sopimuksessa, ja haluten kehittää tämän sopimuksen maikutusmaltaa rauhan »vakuudeksi Kiukaisessa Idässä, omat päättäneet täydcntää sanottua sopimusta seuraa milla määräyksillä: 1) Kulkuyhteyden helpottamiseksi ja kansainmäliscn kaupan kehittämiseksi sitoutuu kumpikin puoli osottamaon molemminpuolista ystävällistä yh teistoimintaa rautatielinjojensa paran tamiseksi Mandshuriassa sekä mainit tujen rauiatielmjojen kunto on saatta miseksi ja yhdistämiseksi sekä Välttä mään jokaista tämän tarkotuksen to teuttamiselle mohmgollista kilpailua. 2) Kumpikin sitoutuu ylläpitämään ja kunnioittamaan status qv/ra Mauk si) uriassa siinä määrässä kuin se on tähän päimään saa-ka määrätty kai kissa Menäjän ja Japanin sekä näi den ja Kiinan mälisissä sopimuksissa. Otteet mainituista sopimuksista omat Menäjä ja Japani maihettaneet kes inään. 3) Jos syntyy minkälaisia topauk- ia, jotka »voimat uhata yllämainittua talus qvo'ta, niin kumpikin sopimuk- en tehnyt puoli ryhtyy joka kerta eskenään keskustelemaan ja sopimaan niisiä toimenpiteistä, jotka he pitämät tarpeellisina mainitun staius qv/n ylläpitämiseksi. Sopimuksen omat Pietarissa t. k. 4 p:nä allekirjoitta neet Jsmolski ja Motono. Naftatyarasio tulessa. Bakusta, heinäk, 17 p:nä. Toi minimi Sh b ijemin nciftamarasto pa- ca, Tuii on hämittänyt jo 300,000 vuutaa ja heittäytynyt Kamkasyhiiön moraStovn, Pietari k«wapats«,a» p- ljastamixe». Riika, heinäk. 17 p:nä. Tänöän paljastettiin H. Majestettiensa läsnä ollessa Piekri Suuren kumapatsas. Arkkipiispan toimittamien kirkollisten luhlamenojen jälkeen oli sotajoukkojen paraati. Joella olemat sotalaiivnt amp>.iwat kunnialaukauksia. M»«r«a«in waeStöu we«ä- laistyttä«i«e». Arkangeli, heinäk. 17 p:na. Kumcrnööri ehdottaa erinäisiä to'men- piieitä Väestön »venäläistyttämiseksi Muurmanin rannikolla sekä suoma at-ten ja norjalaisten sinne muutta misen estämiseksi. MMmmettmulls. Leihlirgenistä ilmoitetaan: Kölnin lähellä putosi Rheinin-Mestsalin yh tiön V. 1907 rakentama ohjattama ilmalaimo, joka t. k. 12 p. aamulla teki lentomatkan, puolituntisen lennon jälkeen Patshaidin lähellä melkoisesta korkeudesta maahan, 5 ilmalaimassa ollutta henkilöä, niitten joukossa lai wan rakentaja, saimat surmansa. A»oll«t. Ro n n eby, heinäk. 18 p:nS. Kö- penhaminan yliopiston professori ja porolaidun kysymystä marten asetetun Ruotsalais-Norjalaisen sominto-oikeu d-n puheenjohtaja H. Matzen kuoli eilen 70 muoden ikäisenä. Kolera» aiheuttamat toime»- Piteet. Tukholma, heinäk. 18 p:nä. Kauppakolleegio on julistanut Pieta rin kumernementin ja kaupungin ko> leran saostuttamclsi. — Col««bian tasawalla» presidevtiIst on Valittu Carlo Restreno. LketkihjZ klrjoiÄvd. Hlllhniskui». »Satakunnan" n:ssa 75 on nimi- merlk, R. G., toimottaessaan uudelle henkimakuutuSyhttölle Salamalle on nea yhtiön lähtiessä toimintaonsa al kamaan, kertonut monen maaseutulai sen epäillen kyselemän, onko todella ollut syytä perustaa uusi henkimakuu- tusyhtiö mäessämme, kun Suomi- yhtiö täällä kylläkin tormokkaasli toi mii, sekä tästä aiheutunut käymään marsin ankarasti Suomi-yhtiön kimp puun. Hänen tekemänsä syytökset yhtiötä Vastaan omat sitä kaatua, ettei käy jättäminen osottamatta nii den perättömyyttä. Hra R. G. Väittää aluksi, että Suomi -yhtiön hallinnosta on »suo menmieliset" miime muosina suljettu niin perin pchjin pois, ettei heillä ole mitään sananmaltaa siellä, maan yh tiö on kokonaan nuorsuomalaisten ja ruotsinmielisten käsissä. Tämä wäile on micttkumittelua, jclla ei ole was- toamaisuutta todellisuudessa. Jytä kään »suomenmielistä" ei ole suljettu pois yhtiön Valtuuskunnasta eikä yh- ään ruotsinmielistä myöskään kuulu maltuuskuntacn eikä johtok-.nraan. Nhdzksänjäsenijessä Valtuuskunnassa on edelleen, niinkuin ennenkin, mljä marsin tunnettua manhan suomalai nen puolueen miestä, nimittäin pro- essori, mcpaaherra E G. Palmen, ylim. prosesscri Matti Äqr^pää sekä parkinjohtajat Ernst Borenius ja Juhani Arajärmi. Johtokunnassa taas, jonka nykyisestä jäsenluwus!a »viidestä aikaisemmin wcnn ylsi kuu- ui miimeksimainittuun puolueeseen, on tätä nykyä sen puolueen miehistä jäseninä professorit Eri st Bonsdorff ja I, I. Kormonen. Ja lopuksi kuu luu yh'/,ön eduskuntaan, makuutuksen- ottajien itsensä mc litsemino, 28 n an kan suomalaisen puolu«n ja samoin 23 nuorsuomalaisen puolueen miestä elä 2 ruotsinmielis.ä ja 2 sosialisti»; miime muodenmaihteessa eroamismuo- roSsa olemot kduttajat ja maramiehet makittiin puoiue den keskeisen sopimuk sen nojalla kailki uudelleen. Tuskinpa lienee toista suomalaista laitosta ole massa, joSsa malliisisi sama tasapuo lisuus. Rahalaitoksena t^as sanoo hra R. G. Suomi-yltt'kn joutuneen ruotsin mielisten »vaikutuksen alaiseksi ja ruot salaisen puolueen oleman ololtansa hallitsemassa tätä »alkujaan" supi suomalaista liikettä sekä selittää, että kun Suomi-yhtiöllä on paljon rahoja loinottcmina, se on erittäin hymä „kurd." sille pank lle. jcnka kanssa se on raha^sia ösa. Ja tähcn kra N. G. IisLö, että Kansallis-Osake Pankki ei ole tekemisissä Suomi-yh.iön kanssa raha-osioissa. Kaikessa tässäkin on marsin sumia erehdyksiä hra R. G:llä. Suomi-yhtiö on trdell.suvdessa siksi suuri rahalaitos, että se hoitaa raha- asiansa aiman itsenäisesti ollenkaan alistumatta toisten rahalaitosten oh- jattamaksi ja sille kertymiä rahoja ei myöskään sijoiteta mihinkään pank-- kiin sen käyteltämiksi, maan toimita taan ne Välittömästi ennakolta Va rattuihin lainauksiin, joten yhtiöllä ei ole koskaan rahoja talletettuina pankissa, maan se päinmastoin sään nöllisesti on punkille jonkun pienen» män määrän melkaa, koska tämä me nettelytapa, yhtiölle luonnollisesti myönnettämän helpon korkokannan johdosta, on edullisin. Ja se hyöty taas, joka toisilla rahalaitoksilla on yhtiön lainanannoista, lankeaa pää asiallisesti — aimon mastoin hra R G:n luuloa — juuri Kansallis-Osake. Pankin hymäksi, koska tämä pankki Verrattomasti enemmän kuin muut pankit sijoittaa Varojansa Väliaikai siin uutisrakennus- ja maalaiskuntain lainoihin ja saa niistä huomatta- maksi osaksi suorituksen Suomi-yhtiön antamista seisomista lainoista woi> dakseen jälleen, pankkiliikkeen »vaatii muSten mukaisesti, sijoittaa rahojansa uusiin yrityksiin. Sitten hra R. G. aiman häikäilo mättä Väittää, että Suomi-yhtiön lainanannoissa harjoitetaan „mi!ä suurinta puolueellisuutta", mainiten todistukseksi, että »kansallismielisen" puolueen Helsinkiin rakentamaa taloa marien ei ole myönnetty kiinnitys lainaa. Sanottuun taloon ei Suomi- yhtiöltä ole lainaa haettukaan, joten hra R. G. tarkoittanee eräissä sano malehdissä miime yhtiökokouksin jäl keen ahkerasti jauhettua tamperelaista puoluetaloa. Se juttu aikanaan seli tettiin sekä yhtiökokouksessa että usetsso sanomalehdissä! aiman perinpohjin, jonka muoksi tässä yhteydessä riittä nee main mainita, että yhtiön johto kunta juuri wäkttääk'ensä puolelta tm toiselta tulemia syytöksiä yhtiön rahi. jen käyttämisestä puoluetarkoituksien edistämiseksi hylkäsi marraskuulla lv. 1908 hakemuksen kinan myöntämi- estä nuorsuomalaisten Helsingissä olemaan puoluetalaon ja muotta myö- zemmin samanlaisen hakemuksen wan- zan suomalaisen puolueen uudistaloon Tampereelle, makuutettuna siitä, että näihin taloihin hankaluudelta soodaan hankituiksi lainat muista rahalaitok- lsta, jo.den syytteleminen puolueelli- uudesta ei ole millään taholla tullut muoti-osiakst, kuten Suomi-yhtiön. Lainain antamista työwäentaloihin, o.den aikaansaamista asianomaiset kaupunkikunnatkin omat sangen huo> mattawaSti kannattaneet, on tcaS cetcttu selittää tahalliseksi sosialistis ten puoluetorkoitusten edistämiseksi ja moihan sen hyn>ällä tahdolla siten eli tääkin, mutta kun ottaa huomioon minkä merran lainoja yhtiön maroiSia on annettu „porworall's!en" — ja niistä kylläkin huomattamoksi osaksi juuri »kansallismielisten" — kiinteis- töibin, n in ei scpine soimata henki- makuutusyhtiötä, joka pyrbi saamaon työmäenluokkiakin käyttämään hymäk- een yhtiön pääliikkeenänsä harjoitta maa henkimakuutusta, siitä ittä se nädmkin luokkain hyrräksi sijoittaa mactimattcman määrän Varoistansa. Mitä sitten lainojen antamiseen erityisesti maaseuduille tulce, on Suomi-yhtiö asettanut maclaiskm tain ainahakemukset edullisempaan ase maan kuin mitkään muut hakemukset, ottaen ne »välittömästi ratkaistamik- ensa ja suoritettavaksi heti lainatir- jäin jouduttua kuntoon. Erinäisistä yista, joiden selmittäminen kämisi ässä liian laajaksi, rn suoranainen ainananto maalaiskiinteistöihin mai- easti sowi!ettawissa henkimakuutus- yhtiön toimintaan. Sen johdosta on Suomi-yhtiön puolelta sekä yksityisissä ieSkusteluissa kuntien edustajain kans aa eitä huomautuksilla m. m. kahdes- akm yhtiön Vuosikirjassa koetettu ehottc-a kuntia, noudattamalla maa- aiskuntoin kunnallisasetuksessa ole maa miittausto, kehittämään kunnal- istoimintaansa siten, että kunnat pe- rustaisimat maanmiljelySri haStojo uud smiljslyn, entisten miijelysmaiden parantamisen ynnä muiden tällaisten, maanlvitjelyksen yhteydessä olemien tarkoitusperäin edistämiseksi, sekä tar- oaisimat Suomi-yhtiölle tilaisuuden ainojen myöntämisellä näiden rahas tojen perustamiseen osaltansa tyy dyttää maata »viljelen än mäestön luotto-tarmetta. Tämänlaatuisia ro istoja onkin jo cräissä, maikka tois taiseksi kyllä Harmoissa kunnissa, syn tynyt, ja mnäti lyhytaikaisesta koke muksesta moi päättää näyttää tässä unnan toimimiehillä oleman paisal- iSolojen tuntemus ja mahdollisuus oikin puolin armostella lainoista tor- ottua makuutta sekä kunnan puolesta oimitcttama lainain käyttämisen ja lllim ns>telmis: Kustantainanamme omat äsken ilmestyneet seuraamat Nudet seuranäytelmät. Teumo Pakkala. Tukkijoella, ^teltnäytöksinen näytelinä. Kolmas pa»nos. Hinta 2: 2-">. Kaarle Halme, Murtuneita. Nelinäytöksinen näytelmä. Toinen painos. Hinta 2: 25. Kaarlo Kytömaa. Testameuttia etfimaSfS. Yksinäytöksinen pila. Hlnta 90 penniä. Kaarlo Kytömaa, RabieS Ca- uiua. Aksinäytökfinen pila. Hinta 75 penniä. Kaarlo Kytömaa, Ku» harso- <"ls?ro ilmeSttzi herrasNSeu eteisee». Aksinäytöksinen pila, ^inta 90 penniä. Hiukan aikaisemmin omat ilmesty neet. seuraamat, maailman maineen saamuttaneet näytelmät: Bernard Chaw, Caudida. Su» merttanut Hclmi Setälä. Hinta 2:2-',, Bernard Shaw, Ei fitä woj kotkaas tietää. Suomentanut Helmi Setälä. Hinta 3: —. Björnstjerne Bjarnson, Ku» u«st wiiui kukkii. Suomentanut Helmi Setälä. Hm:a 2: 75. MmMsMtiö Azioa, 3^2,1 Helsinki. N. R. af Ursin in Uufi hu»«attawa kirja KillisaMiilistllshlir- rllsilikjlll lllkoiiltiilln Kausaukirjastoista ja kausauvpistoiSta Kirjoittanut N. R. af Ursin, Hinta 1: «>0. Tämän uuden kirjansa on tekijti mulkaissut erittäinkin sii>ä syys'ä, ettn ennen kaikkea alemmat kansankerrokset vysyisimät mireillä, että he aisimot uutta mirkeyttä vyivsiä ja mielä enemmän tulemia taisteluita marten olemisensa ja edistymisensä puolesta mahtamia ja pa no- t.:miu moimia mastaan. Tämä kirja tulee kin marmaan herättämään etenkin kansan pohjakerroksissa mitä hartaintn mielenkiintoa. Miime muonna ilmestyi samalta ekijältä: Soksau sofialtde«okratil',se« waihee^ oppi ja rskeuve. Si muja 216 ynnä kaksi kumca. Hinta 2: 50. Kllstanvsosllkeyljtiö AllVs, 39^l,t Helsinki, rahaston hoidon malmontci «rttain omeliaasti täyttämän ne puolet lai^ nausliikkeen tuottnmaa huoit?, jotka henkimakuutusyhtiölls oiulmat hanka limmat. Kansamme ed stymiötä hcrraötama ansakainen mn epäilemättä runsaam min hyödyttää maatansa koettamalla 'aoda paikkakuntaiisa mäestön lac- jimmatlin kerrokset käsittämään henki- makuutuksen ja muiden taloudellisten pyrkimyksien merkitystä kuin mirittä- mällä perusteetonta eräluuloa suu- rimpia kansallisia laitoksiamme ja nii den hoitoa kohtac n Ja mitä erityi- esti Suomi-yhtiöön tulce, niin ei icne moalaismäestölle merkityksetöntä se, että paitsi malliota on Suomi- yhtiö ollut ainoa rahalaitos, josta 'unnat cmat saaneet seisomia lainoja uusia kansakoulurakennuksia, mainiais- taloja y. m. kallishintaisia kunnollisia tchlämiä marten ja tämä seikka ar.- 'ainnee huomiota »varsinkin aikoina, jolloin mcltio puolestansa tulce pitä mään tällaisia tarkeitusp»riä mallon oisarmoisina. Helsingissä, heiuäkuuu 14p:i ä l9I0. E. M. Mallde ?. Suomi-yhtiön toinen joi;taja. — Z48 — Viliiloia nc»°>ti is^ päätään. Il.^n Iul<> mulcinmat kirjeet useamman kerran. rKit», sanoi l»än tuskin kuuluvalla äänellä, »luo- taiko niia paljon minuun, että annat minulle nämä kir jeet, Olen jo liian kauan p/s^tell^t loitolla ja antanut tuoa kurjuutten jatkua. Lttä olen oppinut luotta maan voimaan, joka ei ole itses8äni. on .Vlc-X^l clcr Äron^'!n ja Daniel koet in ansio. olen va.^- tuunalamen seikasta, jota ei kukaan tunne. Mäti-o koko tämän asian l^li^eksi ajaksi minun liuoiitaan! ja, lupaatko, ettet r^licl/ mikinkään ennenkuin vien neu votellut ystävieni kanssa?» »Wtä Iierra Ltrov^'illa ja kerra Lisset'illä on äitini kanssa tekemistä?» sanoi l^it skottilaisen omituisella arkuudella antaen muiden tietää perkeoloistsan. »Herra Ztron^'ille olen uskonut kaikki ja kän on auttanut minua niin kuin vaan ani karva voi toista auttaa. Alitä taas Daniel Lisset un ja kanen tyttäreensä tulee, on asianlaita aivan toinen. He ovat likeisessä ^kte^clessä kaiken kanssa, mikä Valter Ulsc Valteria koskee. Iätä ei Xit oikein saattanut käsittää, mutta voima ja arvokkuus, jotka kuvastuivat »apumieken» kasvoissa, saivat liänen antamaan känelle kirjeet. dikristoplier Ken o e cl/ nouzi mennäkseen. »lulen takaisin lieti kun olemme päättäneet, mitä meidän on tekeminen», sanoi kän. »/Vlä pelkää! hu mala on antanut Valter v/lao Valterin meiclän käsiimme ja tuo kiusattu nainen, joka niin kauan on vaeltanut pime/clen laaksossa, on pian astuva päivän valoon.» l^än poistui kuolleesta ja meni portaita alas, Xit, joka istui ääneti, kuuli miten ovi Zisset in duoneustoon avattiin ja taas suljettiin. I letkeä päästä aukeni ovi taas ja Kit näki uutimien takaa Daniel lZisset in leveän - Z45 ^ /a sitten painoi liön päänsä patjaan tukelu!utt.i.t'x 5een n> xkk^t^k^iään. ettei lisnen äitinsä kultisi, liit sai illalla kaksi kirjettZ, j>^ sitä psit^-i vicr.^n. loinen kirje oli känen äicliltään ji, vieras oli kiinen isänsä. i^it'ia äiäiQ kir^s. Kaka^ poikani! (niin alkoi kirj?.) tv! tiedä u.il- loin saan tämän kirjeeni valmiiksi ja mitcn saan sinulle läketet/ksi, mutta minun tä^t// luottaa sattu- niukseen. I?a niitenkään taktoisi saattaa sinua alakuloiseksi, jos voisia sitä välttää. Uutta kuvieni ovat niin suuret ja tuska minua aliclistaa, niin ettei minulla ole muuta neuvoa. I^edätkäa Kit, etten koskaan ole valittanut, vaan päinvastoin olen pi:än>'t velvollisuutenani olla kiitolli nen siitä, että elämässäni kumminkin joitakuita val> - kolitia 1S>t//. Uutta a/t en kestä kauenimin. Uielleni on tullut niin kummalliseksi, ettei toisi- naaa ollenksaa saata itseään killitä, ka sillä tak6o sanoa, että se olisi känen s^/nss, sillä känen omitui- suutensa on jonkinlaista mielenvikaisuutta ja silloin pc!- kään kenkeäni. Hän p^s^ttelee erillään kaikista ikmi- sistä ain^ siitä saakkÄ, kun kän kuuli sil-.ua saaneca stipendin — seikka, joka ilakutti minua niin, etten mi- tenkään saattanut iloani peittää. it^/t taktoo kän viedä minut Landiiaven'iin, niissä viettäisimme talven. Ln tiedä, mitä kän tällä tarkoit taa, mutta koska lueidäa tulee matkustaa Ldirbur^in kautta toivoa saavani näkclä sinut, vaikka en tiedä ali tuit keullsäx. 87