1910 N:o 69 Luorstsins IlMi» lii B 1910 l^:o 69 LvoiÄÄlis lk B curun Lehti Hänklfen Hanka- ja HrisMnan- KatsM Kslmassa Hastaxäätä säästöpankkia HoimMs: Alakerrassa, kolmas otvi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. Ktthellmet: Ilmoitus, ja Tilaaskoattori l» <up.—7 i^,.) . . . . 84 Toimisto (10—IS a.P. ja 5—7 i^i.) ...... 14 41 KaSsakonttori 7 45 Kirjapaino ja faktori ... L9 Tomujohtaja 9 91 Hikmshinnat? Turussa PoStik. Sok» Wvod. ... 3:— 4: — Puoli » ... 1:60 2: — Neh. . . . . —:90 1:20 ZrtoaaiSnumerot S p. Hnrtm Hehteä fearaa ilmaiseksi knukaufittain Suomi kuvalehti kansalle. Gurun Hchli LmeKyy kolmesti viikossa, »imrt- täia tiistaisia, torstaisin ja laa- antaisin aamnlla. Lehti kannetaan TurnSsa maksatta kuukin tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. TorStai, kesäk. IS p.: JuStiua. Perjantai, kesäk. 17 p.: Urho. Sää-olot Turussa. ToiSPäiwS»S tttStaiua. ZZSmpömäärS: korkein 23, aliu -s- .18 Alman suhteelliueu kosteus 60 Tuulen suunta: Kaakkomen. Aurmki. ou paistanut: 15 t. 30 m. Eile» leSliwttllo»a. Lämpömäärä: korleiu -s- 27, ali» -s- 12. Jlmau suhteelliueu kosteus: 69 "/<>. Tuule» smmta: Läuteiue». Aurinko o» paistanut: 10 t. — m. curun tevtl sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi tnkset: Hpettataa lapsenne «imaa»! Johtava kirjoitus. Fyä. Snnren englantilaisen kirjai lijan Carlylen mietelmä. S»ome» asta «»Na»»»»im»e«. wsst»sfa. Waliowuta hyväksynyt la kiehdotnksea muutoksetta. Aelme r«ut»tieos«eltom»utta sa- M»R« päiväsi SocktvbackaSsa, Rii himäellä ja Pasilassa. F»tki»ta Sockeavacka» «»»ett»- «»«de» j-hd-sta. Aelsarikise» perhet» kesämatlat. At»« »arta»« ja saha. Useilla tuvilla. Sosialisti lartaso«omislaj«»a. Sa»o«w j« ter«ehdykfii «ert- «tehiltii. Monta onnettomuutta. Useita hukkuneita. — Lakji suurta tulipaloa. — TvpaturmalaukauS ja kuolema. (ÖsoStcSsa .Muualta kotimaassa). Aamala tnlkpato sanomalehti- koimis!ossa. 40 naista jontuuut liek- Nea uhriksi. F»hoifia tulvia ja »kkosenil- «oja vltomailla. K«gla»»i» «»fi «ara»«»iagas. Kolera Meniijiill» alkaa saada Ahtaava» l»o»tee». A»«la. Kolme kuvaa Atnsta. — Tukkukauppiaat August Mueller ja John Mueller. — Jndian uusi varakunin gas ^»ardiuge. A. m., Y. m. At»» lanana. Atu» saha. Suomen afia maltakuu- nanneutvostossa. AaNok»»ta Vy«i»fy«yt latiehdo- tutsen «»»toisitta Pietarista, kesäk. 13 p.: Wal- takunnauneuvvLtou valiokunta ou muu toksitta hyväksynyt duumasta saapu neen Suomea koskevan lakiehdotuksen. Siionien luotsilmtolsm veiMisMiimmcn. Meiuittis-suemalaiae» komitea laUa»tta»»t työasi. Luotsilaitoksemme veaäläiStyttämiStä varten asetetun veaäläis-saomalaisea komiteaa viime kokonkseSsa ilmoitettiin, kvtea oa «aiaittv, että komitea katsnt- taifiia jälleea koolle Menäjän pääsiäisen jälkeä. Mikäli S. U. T. oa saanut tietää, ei komiteaa enää kutsnttane koolle ja johtaa tämä siitä, että kysymys lnot filaitoksemme venäläiStyttämiseStä ayt, kua duuma oa hyväksynyt valtakuuuan- laiasäädäntöehdotuksea, tallaaa lakemaaa merkitykseltääa yleisvaltakaaaälliStea ky symysten joukkoon ja on se näin ollea ratkaistava siinä järjestyksessä knin mainittu lakiehdotus säätää. Solm mtltieMettomM samnll MiviiiS. Wiime maanantai oli rautateillämme onnettomuuksieu päivä. Silloin näet ta pahtui ennen kertomamme juuain yh teentörmäys Sockenbackau aseman lähellä, joka onnettomuus oli tuhoisia mitä koS- kaaa oa Suomea rantateillä tapahtunut. Tämän lisäksi sattui samana päivänä vielä kaksi muuta onnettomuuden^ pausta, nimittäin Riihimäellä ja Pasi lassa, lähellä Helsinkiä. Riihimäellä sattni seuraava onnetto muus: Kua yöjuna klo 2,10 yöllä sieltä lähti Pietariin päin, sattui eräässä vaihteessa siten, että eräs vaunu syystä tai toisesta lehti toisille raiteille, vie den seuraavat vaunut mennessään myös sinne. Tällöin eksynyt vaunu kaatui ja särkyi jonkun verran ia seuraavasta vaunuSta meni etuseinä rikki. Juna myöhästyi sentakia yli 4 tuntia. Ih misiä ei vahingoittunut eikä myöSkääu rata. Toinen aamuyöllä lähtevä juna myöhästyi myös tunnin verran tapauk sen johdosta. Pasilassa sattui ounettomuus siten, että saapunut päivystäjäjuua ajoi Fred- riksbergin asemalla raiteilla Risovan tavarajunaa päälle. Ku» päivystäjä- junassa oli 42 vaunna ei sitä voitu saada pysähtymään niin äkkiä kuin olisi ollut tarvis. Sanotun junan veturi ja 3 vaunua vioittuivat jonkun verran. Syynä törmäykseen lienee ollut se, että sem -soori näytti .selvää", vaikka toi nen juna oli raiteilla. Keisarillisen perheen kesämatkat. Berl. Tageblm Pietarin-kirjeenvaih tajaa tietämän mukaan oa H. M. Kei sarin ja Suuriruhtinaan ja keisarillisen perheen kesämatka Suomen saaristoon peruutettu. Keisarilliset tulevat sen fi. jaan suuntaamaan matkansa pitkin bal- tilaista rannikkoa Libauhun asti ja viettämään näillä vesillä noin kuukau den, luettuna kesäk. 17 p:stä. Heiuäk. 17 paä tulisi H. Maj. Keisari käymään Riiassa, jossa silloin paljastetaan muis topatsas Pietari I:lle. Heinäk. 19 paä palaamat keisarilliset Pietarhoviin. Elo kuun lopulla keisarilliset kirjeenvaihta jaa mukaan lähtevät Darmstadtiin. At»» satama. Paraisten etelä-saaristossa sijaitsee isonpnolinen saari, nimeltä Attn eli At- tnmaa, joka muodostaa isoa maatilaa. Atnn maatila «siattaan aikakauskir joissamme jo v. 14S1. Aikojea kala» eSsa oa se ollnt monea eri ylimySsu- vaa hallussa, aiiakaia .Ruotsia aikaaa" Stälarm, Berg, Stälhaadske, Carpelaa, Cederström y. m. snknjen. Taalaia maa herraa poika, överSti vapaaherra Tarl Cederström, joka omisti Ataa kartanoa, kuoli 1828 ja on viimeinea, joka tali haudatuksi Paraistea kirkkooa. Hänen jälkeensä omiStt Atnn aikotnaaa mah tava senaattori ja vapaaherra, sala- nenvoS LarS Gabriel von Haartuuu», joaka aikana — 1840 ja 1850-la- valla — Atta oli yksi maamme saa- rimpia ja paraiten viljeltyjä maa tiloja. Salaneuvos voa Haartman pani Atussa alkuun hopeakaivannon, joka kuitenkin pian jätettiin antiokfi, kun hopeansaalis ei vastannut työkus tannuksia. Aritettiinpä myöhemminkin vielä, 1890-lnvnlla, Atussa hopeata saada ja saatiin hopeamalmia 4,000 markan arvosta — joka ei sentään vaivoja maksanut. 1870 luvun alnssa joutui AUu salaneuvos von Haartma nin käsistä ruotsinmaalaisen tuklnkaup- piaan August Miieller in hal tuun. Nykyisenä tila» haltiana on tä män poika tukkukauppias John Mii eller, joka enimmäkseen asustaa Tuk holmassa. Isännöitsijänä oa vuodesta 1904 alkaen ollut hra Nils Abra ham s o n. Aiun omistaa oikeastaan nyt »Atun Osakeyhtiö", joka 600,000 markan pää omalla perustettiin harjoittamaan etn- päässä sahaliikettä maatilanhoidon yh teydessä. Atnn höyrysahassa on yksi kaksois- ja kaksi yksinkertaista raamia sekä kaksi resvasahaa, jotka vuosittain sahaavat noia 200,000 keskimäärin IS jalan pitaiSta takkia. Ataa maatila käsittää noia 500 tyn nyrinalaa kartanoa omaa hoidoa alla; kartanoon knnlaa sitä paitsi kolmatta kymmentä areatitilaa tai torppaa. Maa- tlla oa erittäin hyvässä kaaaoSsa, joko heti selvenee jokaiselle, ken aäkee Ataa viljavat »aiaiot. Tilalla oa oma «ei- jerinsä, joSta voi viedään Hangon kantta Englantiin. Navetassa oa aykyääa 120 lehmää. Hevosia oa kartaaoSsa 30. Ataa saha ja kartaao satavat työn- ansiota lukuisalle väestölle. Kartanoa sahoiaeea kaikkiea alustalaisten lakn- määrä tekee nykyään aoia 700 henkeä. AtuSsa toimii oma kansakoulu (ruotsin kielinea) ja pikkulasten koulu. Ahtiön johtohenkilöt, joiden etunenässä nyt oa tukkukauppias Mueller, ovat aiaa pitä neet hnolta työväkensä aineellisesta ja henkisestä edistymisestä, jonka tähden isäntien ja työväen väli onkin erittäin hyvä. W. 1907 saattoi yhtiö antaa paitsi rahalahjaa Suomen Talousseuran hopeamitalia 35 työmiehelle, jotka oli vat olleet yhtiön palveluksessa yli 25 vuotta. Mainita ansaitsee myös, että yhtiö jokaisen lapsen nimelle, joka syn tyy Atnn saarella, sen syntyessä panee säästöpankkiin rahasnmman, joka vuosit tain uudistetaan, kunnes lapsi on tullut 12 vuoden ikäiseksi! — Työiväelle on perustettu lukusali ja lainakirjasto. Julkaisemme tässä kolme kuvaa Atusta seka saaren kahden viimeisen pää-isännän muotokuvat. Tukkukauppias Jvh» Miieller. Tukkukauppias August MLeller. Luikinio Zsckeadskzii jui»onseiiomuui>e» MSozti». Maanantaina Sockenbakan aseman lähellä sattuneen junaonnettomuuden johdosta alettiin heti seuraavana päi vänä eli tiistaina pitää tuikintoa, jossa mukana oli rautatien liikennetarkastaja Öller. Tällä kertaa oli kuulusteltava na 8 henkilöä, Huopalahden ja Socken- bakan asemien sähköttäjät ja asiano maisten junien vahingoittumattomiksi jääneet miehet. Sockenbakaa sähköttäjä Nysten kertoi, että kun tavarajuna lähti Fred-? riksbcrgistä lähetettiin tieto heille ja mainittiin junaa tulemaa suoraan Soc- kenbackaan. Tämän hän ilmoitti Huo- pal. hteea kysyen, josko sieltä on ju naan Maunuja lisättämä Huopalahdessa, johon asemam. Ekman mastasi, että ou otet tava mukaan muutamia vaunuja. Silloin N. kysyi josko juna mahtuu heidän vaihteeseensa, johon E. Mastasi myön tävästi. Silloin he päättivät, että ju nat sivuuttavat toisensa Huopalahdes sa. Äun pian sitten paikallisjuna saa pui Sockenbackaan, ilmoitti hän asema päällikölle, että rata oli selvä Huopa lahteen ja silloin lähetettiin paikallis juna menemään. Melkein heti senjäl- keen saapui H:lahdesta tieto, että ta varajuna sieltä kuitenkin oli lähtenyt. Nysten antoi heti siitä tiedon asema päällikölle, joka nyt koetti antaa Pysäh- dysmerkkejä liikkeessä olevalle junalle. mntta niitä ei huomattu. Heti sitte kuultiin tavarajunan tnlosignaali, jonka jälkeen yhteentörmäys tapahtui. Asemamies Ekman H:lahdesta ker toi, että hä» käski tavarajunaa konduk töörin ottaa junaansa muutamia tava ravaunuja lisää ja samalla mainittiin, että junat kohtaisivat toisensa siellä Huopalahdessa, jolloin kulettaja ja kon duktööri arvelivat junan kyllä ehtivän Sockenbackaan, ennenkuin paikallisjnna. Kun hän sitte lähti sisälle jotain toi mittamaan ja kun tvli ulos, oli tava rajuna jo lähtenyt. Silloin hän heti lähetti tiedon Sockenbackaan. Tavarajunaa konduktööri Länsi vaara kertoi, että kun he läksivät Fredriksbergistä, niin tiedusteltiin, josko rata oa selvä Sockenbackaaa. Siihea vaStattiia myöntävästi ja anaettiin käsky kohdata paikallisjaaa siellä, jolloia he lähtivät. Kua talivat Haopalah- teea, päsähtyi jana semafoorin merkistä. Silloia oli yksi asemamiehiStä lausaaut, että juuat laaltavaSti kohtaavat toi sessa täällä. Kua vauunt oli kytketty janaan, haasi häa asemalla seisovalle asemamiehelle, miten oa paikallisjunaa laita, mutta kua ei saaunt mitääa vas tausta, aiia puhalsi häa lähtömerkia arvellea, että kai mies sitte kieltää läh temästä, joS rata ei ole selvä, lkm ei kuiteakaaa mitääa pysähdysmerkkiS annetta lähdettiia meaemääa, jolloia myös vaihdemies oli ilmaa muuta aa- kaissut vaihteea. Kua he lähtivät liik keelle käski häa kaikkein mieStea tark kaamaan, josko mitääa pysähdysmerkkiS annetaan, eikä kukaaa ollut sellaista huo mannut. Mgös sanoi häa, että Ekma nin lausunto: »junat laaltavaSti tulevat kohtaamaa» toisensa täällä- oli kovin epämääräinen. Wielä huomautti häu, ettet hän niinä 9 vuoden aikana kuin ou toiminut virassaan ole koskaan sivunttanut toista jnnaa millään pysä killä, vaan aina asemalla. Mm. asemamies Nyström Huo- palahdesta kertoi, että hän otti vas taan ilmoituksen Fredriksbergistä saapu vasta tavarajunasta. Kun se saapui heille, sanoi häa konduktöörille, että juna on vietävä sivuraiteelle, koska paikal lisjuna Piaa saapuu. Sitte yhdistettiin vaunut, joka työ ei kestäuyt kauan, jonka jälkeen häa vaihteessa ollessaan pian senjälkeen kuuli lähtömerkia. Kuu veturi saapui hänen kohdalleen, kysyi häa kuljettajalta: saitteko lähtölavan, johon kuljettaja vastasi: „kyllä häa an toi lähtömerkia" — tarkottaea konduk tööriä. Todistaja luuli sitten, että konduktööri oli ollut konttorissa ja saa nut lähtöluvan. Tavarajunaa jarrumiehet Rinki nen ja Metsäranta todistivat oikeaksi kondukiööri Länsivaaran lausun non ja että Fredriksbergistä lähdet täessä oli saatu selvä määräys kohdata paikallisjuna Sockcnbackassa. Myös va- kuuttiivat he, ettei mitääa mnuta tietoa Huopalahdessa junan kohtaamisesta kuin sana „ luultavasti" ollut heille aunettn, eikä konduktöörin kysymykseen: miten on paikallisjunan laita annettu mitään vastausta, eikä myös liikkeelle lähdön jälkeen annettu mitään pysähtymis merkkiä. Kulettaja Fallström kertoi pää asiassa samaa. Ristikuulustelussa pysyivät konduk tööri, Länfimaara ja asemamies Ekmaa lausumissaan sanoissa. Maikka ue olitvat huomattavasti »vastakkaisia. Ekmaa vielä painosti, että hän antoi selroän mää räyksen, että tamarajuaaa on odotettava pysäkillä paikallisjunaa. Kua juna lähti liikkeelle, ei häa ollut asemasillalla. Tutkinto lopetettiin tällä kertaa tä hän ja jatketaan sitä vielä sittea, kua voidaan kuulustella muutamia onnetto muudessa haavoittuneita nyt sairaalassa olevia henkilöitä. Ankara rajuilma Tislisissä. Tislis, kesäk. 11 p. Tavattoman ankara rajuilma on tehnyt suuria va hinkoja kaupungissa ja sen ympäristöllä. Puutarhat ovat hävitetyt, kadut tur> meltuneet ja raitiotieliikenne oa käynyt mahdottomaksi. Oa sattnnnt onnetto muuksia, joista ou ollut kuolema seu rauksena. Rakeet olivat kananmnnaa kokoisia. Kamala tulipalo sanoma» lehtitoimistoSf a. 4» »aista jo»t»n»t Nekkie» »yreiKst. Montrealista (Kanadassa) k» säk. 14 p:nä> „Family Heraldin" toi» miLtossa tapahtui tulipalo, jolloinka liekkien uhreiksi joutui 40 toimistossa palvelevaa naishenkilöä. Italian viimemen maanjäristys. Täydennykseksi siihen, mitä ennen o< kerrottu t. k. 7 pnä etelä-Italiassa sat- tnneiSta maanjäristyksistä, kertovat ul komaa» lehdet lisäksi seuraavaa: AveliaaSsa muodosti kansa keskellä yötä kalkaeita, joissa luettiin katnmnS» rnkonksia ja huudettiin avuksi jumalaa äitiä ja pyhää Andreasta, joka on kaa- puagin suojeluspyhimys. Itse kaupun gissa ei «aaujäristys ollut aiia tuhoisa kuia sea ympäristöllä, jossa muutamia kymmeniä ihmisiä haataastui huoneiden sortaessa. Toisessa kaupaagissa BeaeveatiSsä pakeaivat asukkaat yöllä alastomisa kirkkooa ja osa kassasta vietti yössä torilla virsiä ja rakoukfia lakiea. N» polissa, tulivuori Mesuviukses juurella, systyi «YöS pakokashu, vaikkei siellä tällä kerku» «itääs onnettomuutta sat- tuaatkaaa. CalitriSsa oa maanjäristys vaatinut aoia 100 kuollutta ja haavoittavatta uhrikseen, lukaaaottamatta turmeltaaeita rakeaauksia ja viljelyksiä. Tähaa sea- taaa oakia avaStsStoimet etapääSsä koh distetut. Paikalle ovat lähteneet«.«. kuningatar ja pää- ja työministerit sekä joukko lääkäreitä ja liikkuvia sairaa loita. Cagliariu maakunnassa seurasi maas- järistystä, joka siellä oli heikko, kamala pyörremyrsky, joka tyystin hävitti koko seudun viljelyksen ja viinitarhat. Uk- fiStään tämän vahingon o» arvioit» tekevän aiaaki» 10 miljoonaa mÄaa. Määrinkäytöksiä Unkarin maaleissa. Wienistä kesäk. 12 pnä: kantilainen sanomalehtimies Scotus Wia- tor ou ilmoittanut vieniläifille sano malehdille, että häa omin filmin näki väkivaltaa harjotettavan Unkaria vaa leissa, erityisesti Skalitzissa, jossa slo- vaakkiea johtajaa Hodshaa voitti halli- tnksen ehdokas. Slovaakkilaiset valit sijat olivat sijoitetut kaupungin ulko puolelle ja 300 valitsijaa oli karkotettu kaupungista väkivallalla. Slovaakki- laisteu valitsijain leiri yhdessä katseli jat» kanssa, kaikkiaan 2,800 miestä ja 1,200 naista, oli koko päivän aurin gon paahteessa sotilasvartiostojen var tioimana. Rivejä muista lehdistä. Saattakoon isänmaanrakkaus — sä- noo .Pohjanmaa" — meidät kaikki yhä lujemmin yhteen, seisomaan oikeutemme puolesta, työskentelemään kynsin ham pain omaa kansallista edua eteea, yh teistunteen ja itsetunaoa valoina lois taessa. Silloia iskeytyvät olemassa olomme juuret aiia symälle, ettei mi- kääa mahti niitä irti kaiva. M »Suomea loppu!" huudahti kausal- lisvihan raivohenki duumassa, kua Suo mea kysymys lopullijesti oli siellä rat kaistu — sanoo .Karjala". — Wiha hävittää, ja jos se olisi ainoa valta maailmassa, pitäisi hänen huudahduk sensa paikkansa. Mutta ou olemassa toinenkin Volta: rakkaus, ja se rakentaa Sea mitä vesäläiuen kansallisviha tn. lee hävittämään, sen voi vielä suoma lainen isänmaanrakkaus rakentaa uudes taan.