Lauantaina 29 p. Tammfeuuta KARJALATAR N:o 11 — 1910 i Seurahuoneella ja oikein Venetzialai set. Maalaisten uiaalimietteitii. Täältä Juuasta ei ole laukaan aikaan näkynyt Karjalattaren pals- tolla minkäänlaista uutista maali hommista. Emme tiedä mikä on siihen syynä? Olkoompa syynä mikätahansa, osottaa se kuitenkin suurta välinpitämättömyyttä niin suuriin asioihin kuin maalit omat Velttouden merkki lienee sekin, kun ei edes maalien edellä kuulu eikä näy yhtään suomalaisen puo- lueen akitaattoria selmittelemässä pulmallisia yhteiskunnallisia ja waltiollisia asioita. Muiden puo lueiden puhujia on käynyt jo usei takin. Muun muassa nuorsuo- malaisten yleinen ehdokas O. Talas ratsasti sillä manhalla perustus- laillisella ratsulla. Tarkotus hä- nellä tuntui oleman saada muita- kin selkään ja siinä ennen olleita maan lujittaa, etteimät putoaisi tien oheen. Mutta huolimatta tästä kaikesta on meidän suomalaisen puolueen jäsenten innolla otettama osaa maaliin. Me moimme luottaa täysin edusmiesehdokkaisiimme, maikkapa he eimät ole nyt käy- neet esitelmän pidossa. Kun ne kerran omat tunnetutta kymykkäim- ^ piä henkilöitä, niin ei se aiman f -mälttämätön olekkaan. Niiden jou l kassahan on meillekin Juukalai- I sille tunnetutta, esim. pastori E. I Kolkki ja maanmiljelijä P. Saa- I relainen, jotka omat täällä muul- ? loin esiintyneet esitelmien pidossa. I^Nämä ehdokkaat omat sitäpaitf ^^-eduskunnassa ollessaan osottaneet kykenemänsä edustajan toimeen. Pastori Kolkki on muistaaksemme ollut jo kaksilla maltiopäimillä. Maanmilj. P. Saarelainen on eduskunnassa miime syksynä ollut ainoastaan noin kuukauden ajan ja sillä ajalla käyttänyt useitapa hemuoroja. Eduskunnan pöytäkir- joista olemme huomanneet, että Saarelainen on m. m. puhunut eduskunnassa Nurmes—Kajaani ja Joensuu—Pieksämäki, sekäMärt- silä—Hiisikoski ratojen puolesta. Samoin on hän puhunut Suomen pankin mirkamieskysymyksessä, ma- laisten siinä maalaisten ja war- sinkin kansan pohjakerrosten kes- kuudessa mallitsemaa kurjuutta ja toiselta puolen mirkamiespiireissä mallitsemaa lsistoelämää. Wedo- ten lupauksiin ja ohjelmiin, on hän jyrkästi asettunut mirkamiehille palkan ja eläkkeiden korotusta mas- taan. Wielä hän on puhunut pienmiljeliöille koko maata käsittä män luottolaitoksen perustamisen hymäksi. Tämän olemme simu- niennen tahtoneet maan mainita, saattaaksemme malitsijain tietoon. Saarelaisen toimintaan eduskun- nassa senkin tähden että hän on asetettu Juuan ja Kaaroin listalle ensi sijalle. Meisesti kaikkien eh dokkaittemme työ ja toiminta mal- tiollisen ja kunnallisen elämän aloilla on takauksena meille siitä, miten he tehtämäänsä kykenemät ja ohjelmia täytäntöönpanemaan. Pois siis melttous, pois uneliai- suus. Jokainen mies ja nainen maaliuurnalle! Ei kukaan saa siitä poissa olla. Se suomalaisen puolueen jäsen joka ei käy maa lissa, tekee suuren rikoksen itsellensä ja koko isänmaallensa. Useita äänimaltaisia. Huhtilammilta. Terme toiste näkemään, Karja- lattaren toimitus ja lehden suuri lukijakunta. Onnea 'ylhäältä ja rauhallista ajanmiettoa tällekin alkamalle uudelle armonmuodelle suokoon Hän, jolta kaikkinainen hymä anto tulee, ajalliseksi ja ijan- lailliseksi onneksemme. Tosin tämä termehdykseni myöhästyi, sillä ajan kuluttama kita on jo ehtinyt niellä kallista armonaikaainme hymän kappaleen käsistämme, ennenkuin minun kuolemaisen päähäni päl kähti kynään tarttua; mutta pa- rempi myöhään kuin ei milloin- kaan, sanoo sananlasku. I lohduttamaa elämänsuuntaam- me on ollut jo yli puolen muoden, sillä muodollinen simistyselämä on osunut meidänkin keskuuteem- me tuomaan rauhaa ja somintoa, puhumatta noista pikkuseikkailuis- ta, joita on tapahtunut alkoholi- herran pidossa. Hymät naapurit ja uskolliset kylänmiehet omat koet- taneet oloissaan olla rauhan ra- kentajina, karttaen seuraelämässä- kin hulikaanien yhteentörmäyksiä. Ajan enteisiin medoten rohkenen mainita, että mapauden kukkulalla liehutaan — punaisine lippuineen. Dhdeltä taholta huudetaan: „Us- wnto on yksityisasia tai yksilön asia, sillä on hymin mähän tai ei misään tekemistä yhteiskunnan taikka kansajoukkojen kanssa" Kuu- meen tapainen lemottomuus joh- tuu. Ei kukaan tyydy tilaansa; ei kenenkään ole hymä olla. Totta on mitä pappimme sanoo: „Jota likemmäksi loppu lähenee, sitä sie- tämättömämmäksi käy lemotto- muus". Kun puhutaan maailman- lopusta niin Jumalan kieltäjän suupielistä leikkii pilkan hymy: niin |on ollut ennen, ja niin on mielä nytkin. He sanomat: «Kussa on lupaus hänen tulemisestaan? Sillä siitä päimästä. kuin isät omat nukkuneet, pysymät kaikki niin kuin ne luonnon alusta olleet omat". Tiede muka todistaa että tämä aineolento on ijankaikkinen ja loppumaton. Uskontoa rakas- tama ajattelee näin: „Kun koittaa päimistä miimei- nen Ja tuomion tormet soimat. Kun taukoo liikunto luotujen. Lait luonnon raukeepi oimat. Niin uskomaisteilpa silloinkaan Ei ole syyt, olla kauhuissaan, Waan katseensa nostaa nioi- mat." Värtsilän maamiesseuran toimesta pidetyissä kilpa-ajoissa tämän kuun 28 pnä jakautmmat palkinnot seuraamasti: 5-muotisten hemosten kilpailussa 2 km. matkalla sai 1 palkinnon E. Härkönen, Kiih- telys, tammallaan Leimu, ennä- tys 4 min. in sek.; 2 palk. mes- tari P. Jääskeläinen, Tohmajär- mi, oriilla Wiri, 4 min. 29 ^ sek. Kunniakirjan Juho Partanen, Wärtsilä, oriilla Osmo, enn. 5 min. 1 sek. 4-ivuotiset hemoset 1 kiloin, matkalla: 1 palk. Josua Karminen, Ilo- mantsi, tammalla Lempi, ennätys 2 min. 2 3 / 5 sek.; 2 palk. T. Sis sonen, Märtsilä, oriilla Tomu, 2 min. 22 sek.; 6 palk. E. Karmo- nen. Kakku, tammalla Rauha, 2 min. 32 3 5 sek.; 4 palk. H. Hämä läinen, Märtsilä, tammalla Hilkka, 2 min. 33 1 . sek. 3-muotisten hemosten sarjassa 1 i km. matkalla sai 1 palk. Olli Lötjönen, Wärt- silä, oriilla Raju, enn. 1 min. 19 sek.: 2 palk. Tahmo Kempas, Pälk- järmi, tammalla Linda, enn. 1 min. 20 sek.; 3 palk. 'Irjö Koski- nen, Uusikylä, oriilla Aro, enn. 1 m. 2fi sek. Rata oli puolen ki- lometrin pituinen ja hymin huo- nossa krmnossa. Kuu „»vii»vau" wedätte sosialistien hymäksi, niin tietäkää, että he tahtomat tänne niskoillen- ne tuoda juutalaiset rahojanne nylkemään ja kurjuutta lisäämään. Nuorsuomalaisilla on tässä asias- sa sama heiluma kanta kuin kai- kissa muissakin. Suomalainen puolue taistelee juutalaistulmaa mastaan, sillä me käsitämme sen maaran, joka juutalaisista maallemme koituu, jos heille täällä kaasalaisoikeudet myönnetään. SBalitsija! Mitä ajattelet tästä asiasta. ______ Jokainen tietää, jos ajattelee, että me äänestä- mällä nuorsuomalaisia tai sosia- listeja, marmasti joudumme sa- maan asemaan, jossa Puola tätä nykyä on. Muualta Suo- Allemerkinneet luulemat tulkitse mansa mitä laajinten saksalaisten piirien makaumuksen, kun he, huo- mioon ottaen maaran, joka ny- kyään uhkaa Suomen itsenäisyyt- tä, lausumat seuraamaa: 1) Kaikkien simistysmaitten eni- ten armossa pitämien oikeusoppi- neiden yksimielisen mielipiteen mu- kaan tunnusti keisari Aleksanteri I:n 1809 Suomea Menäjään yhdis- tettäessä Suomelle Menäjästä eril- lisen maltio-aseman. Tämän Suo- men maltiollisen itsenäisyyden hä- , mittäminen tai myöskin sen rajot- tammen merkitsisi rikosta juhlalli- sesti annettuja makuutuksia mas- taan ja useitten miespolmien aika- na loukkaamattomaksi katsotun oi keusjärjestyksen hämittämistä. 2) Malittaisimme symästi mal tiollisen itsenäisyyden hämiön yh- teydessä mälttäinättömästi tuhou- tumaa suomalaista kultuuria, koska tämä komien koetusten aikana ja omin moimin saamutettu simistys muodostaa sangen armokkaan ren- kaan nykyaikaisessa simistyselä- mässä. 3) En,me saata ajatella, että menäläinen yhteiskunta ja^ennen kaikkea Menäjän kansan lailliset edustajat alkaisimat rakentaa isän- maansa sisäistä maltiollista elä- mää siten, että he tahtoisimat ojen- taa kätensä ilmeiseen lainrikokseen ja samalla kelmollisen ja lojaali sen kansan maltiollisen ja henkisen elämän hämittämiseen". Pietarin sähkösanomatoimisto on lähettänyt tilaajilleen asiallisen selostuksen tästä muutamissa Sak- san lehdissä julaistusta Saksan ja Jtämallan tiedemiesten allekirjoit- tamasta Suomelle myötätuittoi sesta kehoituksesta. Selostuksen lo pussa sanotaan: Julistuksen joh- dosta sanoo ..Kölnische Zeitung" pelkäämänsä, että se on enemmän mahingoittama kuin hyödyttämä Suomea. Menäjällä kun ollaan turhamaisia, niin pidetään kehoi- tusta yrityksenä sekaantua asioi- hin, jotka eimät saksalaisia liikuta. Wanhat Saksaa mastaan kiihoit- tamat ainekset saamat uuden aseen yhteiskunnalle määrällisessä toi- Minnassaan. „TiePost" ja „?eut- sehe Tageszeitung" omat samaa mieltä. Miimemainittu sitäpaitsi lisää: Ei tule moittia menäläisiä, jos he suuttumat julistuksesta. Ei mikään kansa sallii sekaantua sisäi- siin asioihinsa. Saksalaisten tulee rumeta näyttelemään koko maa- ilman yömartijan osaa. Berlinistä tammik. 26 pnä. Wi- rallisissa piireissä malitetaan suu- resti saksalaisten professorien Suo men hymäksi laatiman julistuksen ilmestymistä ja pidetään julis- tusta sekaantumisena Menäjän sisäisiin asioihin, mikä maikeuttaa piirien työskentelyä yhteistoimin- nan aikaansaamiseksi Menäjän ja Saksan mälillä. Jos Menäjän in- telligenssi tahtoisi sekaantua Sak- san suhteisiin puolalaisiin tai El- sass-Lothringin autonomia in, an- taisi Saksa mitä jyrkimmän mas- tauksen. — Huomattamat lehdet kin kirjottamat tänään julistusta mastaan. „Nord-deutsche Allg. Zeitung" on julaissut „ Kölnische Zeitungin" tunnetun lausunnon. MS8w. Oikeusoppineet Suomen puolesta. Saksalaisissa lehdissä «Tägliche Rundschan" »Berliner Tageblatt" ia „Wossische Zeitung" on ollut julaistuna kirjotus Suomen oi- keusjärjestyksen säilyttämiseksi. Sen on allekirjottanut yli 00 Saksan ja Jtämallan etemintä oikeusoppi- nutta ja muut etemät henkilöt, joiden nimeen on liittynyt euro- palainen maine. Kirjotus, joka on päimätty tammik. 1 pnä 1910, on seuraaman sisältöinen: Selitys. Ne toimenpiteet, jotka äskettäin on pantu täytäntöön Suomen Suu- riruhtinaskuntaa kohtaan, omat ellaista laatua ja on niillä sellai- nen merkitys, että ne eimät moi olla jokaisessa simistys- ja oikeus- maltiossa herättämättä mitä kiu- sallisinta huomiota ja mastenmie- lisyyttä. ^ Meistä on kaukana, että tahtoi- simme sekaantua Menäjän sisäi- een politiikkaan. Mutta Menäjän lallituksen ja Suomen kansan mä- illä mallitsema erimielisyys kos- ee myöskin Europan ja kaiklien imistysmaiden yleisiä etuja. Kei- ari Aleksanteri I:n malloitti Suo- nen, samalla kuin hän selitti tah- tomansa säilyttää Suomelle itse- näisen olemassaolon suureen Me-! näjän maltakuntaan liitettynä mal- iona, selitys johon miitataan myös Haminan rauhansopimuksessa jolla Suomi on erotettuna Ruotsista, j Maikka Menäjän ja Suomen mä-s inen erimielisyys ei niin muodoin ^ ilmene sellaisena, joka olisi alis-! ettama kansainmäliselle tuomio- istuimelle, niin ei kuitenkaan sen. tasottaminen oikeuden mukaisesti: ole mailla merkitystä sille luotta-! mukselle, joka on annettama kan-' 'ainmäliielle oikeudelle, sillä alueel- inen mallotus, joka ilmotetulla amalla on joutunut myöskin mal- otetun maan asukkaiden suostu- mukseen ja jolloin myöskin muo- )ollinen luomutuskirja on muis- uttanut moittaneen puolen lu- patckset, ei ole saalis, joka sisältää maittaneelle mallalle oikeuden pe- ruuttaa annettu makuutus, ilman että samalla kansainmälinen oi- keus tulee loukatuksi. Obsertvatorio Lappiin. Magueetisten tutkimusten toimeenpanoa warten. Suomalainen Tiedeakatemian miime kokouksessa ilmotti prof. E. Bonsdorff, että se lahjotus jonka hän Akatemiaa perustettaessa oli lumannut, oli tarkotettu pohjara haksi Lappiin perustettamaa obser matoriota marten. Tästä ajatuk- sestaan oli hän jo silloin puhunut muutamain Akatemian jäsenten kanssa. Lahjotuksensa olihänsitou- tunut jättämään Akatemialle m. 1912 täyttäessään 70 muotta. Akutta kun oli lukenut sanomaleh- distä, että prof. G. Melanderin alotteesta oli herätetty kysymys magneetisten tutkimusten toimeen- panemisesta Lapissa, niin tahtoi hän nyt julkilausua toimomuk- sensa että hänen lahjotuksensa käytettäisiin etupäässä obser- matorion perustamiseen, jossa myös magneetista tutkimuksia teh- täisiin. Puolestaan oli hän mal- mis jo ensi muoden alussa ja tar- mittaessa aikaisemminkin lupaa- mansa rahamäärän suorittamaan. Tämän johdossa Akatemia lau- sui kiitollisuutensa lahjottajalle, päätti ryhtyä toimenpiteisiin asian toteuttamiseksi ja asetti suunnitel- maa laatimaan komitean, johon malittiin professorit E. Bonsdorff, G. Melander, A. Petrelius jasih- teeri G. Kompa. Oluen hinta Kotkassa on korotettu 2 mk. korilta koko ja 1 mk. korilta puoli-pulloista. Pullottain ostettaessa on hintaa' korotettu 5 p. koko ja saman mer- ran puolipulloista. Sortamalassa on kohotettu oluen hintaa 1 mk. 50 p. kokonaisia pul- loja ja 25 p. puolipulloja sisältä mättä korilta. Olutkorien hinnat omat täten 9 mk. 50 p. ja 5 mk. 75 p. Koko pullon hintaa korote- taan 10 pennillä ja puolipullon 3 pennillä. Seurahuoneella on olutpullon hinta korotettu 5 p:llä. Höyrylaiman kauppa. Miipurin—Kuopion höyrylaima- yhtiö on myynyt sille yhtiölle, joka äsken perustettiin harjottamaan liikettä Laatokan länsirannalla Sor- tamalan, Jaakkiman, Käkisalmen ja Taipaleen mälillä, höyrylaima Konkordian, joka parhaillaan tal- mehtii Miipurissa. Kauppasumma on 65,000 mk. Kansakoulunopettaja väären netyillä papereilla wirassa. Lappajärmen Finnilän kansakou- lun opettajan mirkaa haki ja sai eräs Karjalan puolen mies. Se- minaaritodistukset piti olla Rau- man seminaarista, maan mitäs ollakaan, kaikki todistukset olimat alusta loppuun määrennetyt, mie- läpä hakijan nimikin. Asianomais- ten otettua selmää miehestä saa- tiin tietää, ettei kysymyksessä ole- malla nimellä marustettua opet tajaa ole koskaan ollut edes oppi- laana Rauman seminaarissa, mie- lä mähemmin siellä opettajatut- kintoa suorittanut. Tämä male- opettaja saapui Mirkaansa tämän tammik. alussa. Kansakoulujen tarkastaja kämi asiaan käsiksi. Saapui mainitulle koululle ei yk- sin, maan piirin nimismies ja manginkuljettaja mukanaan. Tä mä harminainen maleopettaja otet- tiin miranomaisten huostaan. Opettaja on tunnustanut määren- täiieensä paperit; hän lienee käy- nyt jonkun merran kansakoulua. Nimestä, enemmän oikeasta kuin määrennyksestäkään, ei ole saatu tarkkaa selkoa. Maleopettaja man- gittiin t. k. 20 p. — P:maa. Hotvioikeudenasessorie Saari- kosken nimittämisestä se- naatin talousosastoon lausuu U. S. seuraama: »Tämä senaattorinnimitys on, niiden olo- jen muoksi, joissa se tapahtuu, omansa kiinnittämään erityistä huomiota puoleensa. Senaattori Saarikosken kautta astuu näet nykyiseen maallemme mieraaseen kotimaiseen hallitukseen suomalai- nen mies, suomalainen lakimies. Niinkuin tiedetään on suoma- lainen puolue siinäkin onnetto- massa maiheessa, johon kysymys kotimaisen hallituksemme kokoon panosta miime syksynä joutui, ol- lut sitä mieltä, että tämä kallis- armoinen kansallinen laitos olisi mahdollisuuden nukkaan koetta- ma saada jälleen kotimaisilla pä- temillä miehillä täytetyksi. On maan ollut epätietoista, onko tois- täiseksi ollut olemassa edellykstä suomalaisten miesten menolle ta- lousosaston jäseniksi, eikä tähän asti sitä selmyyttä tästä tärkeästä asiasta, jonka tarmetta suomalai- sessa puolueessa on tunnettu, ole ollut mahdollista saada. Se suo- malaiseen puolueeseen lukeutuma mies, joka nyttemmin on suostu- nut astumaan hallitukseen, on katsonut moimansa tästä huoli- matta astua tämän makaman ja mastuunalaisen askeleen. Ei ole epäilystä, että suomalainen puo- lue milpittömällä myöntätunnolla tulee seuraamaan hänen toimin- taansa siinä erinomaisen maikeas- sa asemassa ja tehtämässä, joka hänellä uudessa Mirassaan tulee olemaan. Tässä puolueessa toi- motaan hartaasti että hänelle on- nistuisi saada siinä aikaan mitä suinkin on mahdollista maan ja kansan hymäksi ja niiden onnetto- muuksien torjumiseksi, jotka suu reksi osaksi juuri nykyisen senaatin puutteellisen kokoonpanon johdos- ta, uhkaamat maatamme. Isän- maanystämä ei tosin saada torjua luotaan pelkoa,'että yhdelle aino- alle suomalaiselle miehelle on käymä aiman sanomattoman mai- keaksi, kukapatiesi lopultakin mah- dottomaksi, nykyisessä talousosas- tossa menestyksellä edustaa ja ajaa asiantuntemaa isänmaallista hallituspolitiikkaa. Hartaasti toi- woen, ettei senaattori Saarikosken tarmitsisi tehdä tätä masentamaa hamaintoa, pyydämme saada toi- mottaa hänelle menestystä hänen tärkeässä uudessa toimessaan." kielestä, saamat nauttia 360 rup- lan suuruista muotmsla maltion apurahaa sekä yliopistoissa että teknillisissä korkeakouluissa ja hei- dät siirretään Mirkoihin maltion stipendiaatteja koskemassa järjes- tyksessä. Toisen kymnaasin opettajat omat päättäneet ranskankielen si- jaan ottaa suomen- ja ruotsinkie- len. Uhdennentoista kymnaasin opettajat omat päättäneet säilyt- tää uusien kielten opetuksen, mut ta samalla ylimääräisenä aineena opettaa suomea ja ruotsia. Sunnuntaiksi. Mutta meidän, jotka mä- kemämmät olemme, tulee heikkoin moimattomuutta kär siä, eikä itsellemme kelmata. (Rom. 15: 1). Näin puhui tuo suuri apostoli. Sama mies lausui: „Minä olen melkapää grekiläisille ja muukalai- sille, miisaille ja tyhmille." Hän ei pelastuksen julistusta Jesukses- sa Kristuksessa pitänyt maan lau- peuden työnä kuolemia pakanoita kohtaan; hän sillä maksoi heille jotakin, jota hän oli heille melkaa. Ajatelkaa, jos meidän päiminä tämän apostolin säännön jälkeen jokapäimäisessä elämässämme me- nettelisimme; minkälaisiksi houk- kioiksi tässä maailmassa tulisim- mekaan. Ja kuitenkin oli juuri tämä keskus ja ydin siinä uskon- elämässä, jota Paamali saarnasi. Hän maan seurasi mestarin esi- merkkiä, joka liinamaatteella myö- tettynä pesi opetuslastensa jalat ja lausui: „Minä olen teidän keskellänne niinkuin se jota palme- len." — „Joka teistä tahtoo suu- rin olla, hän olkoon kaikkein pal- melija." Kaikki tämä epäitsekäs osanotto heikkoihin, amuttomiin, tarmitsemiin, kuolemiin nähden si- sältyy tuohon suloiseen mutta moimalliseen kehotukseen: „Kan- takaa toinen toistenne kuormaa, ja niin Kristuksen lakia täyttä- käät." Tämä laki on rakkaus. Hän kantoi meidän syntimme omassa ruumiissaan ristinpuun päällä. Tämä kristillisen osanottamai- suuden laki maikutta kahdella ta- malla: joko se auttaa kokonaan ?. Kainulaisen huonekalu- ja Joensuun kelnu- tuoli-liike Joensuussa Puh. 66. RflyytSvSnS Ruurniinarkkuja sekä nyt tul leita erittäin somia ruumiin- pukuja, aivan halpahintaisiakin. P. Kainulainen, Joensuussa - Puh. 66. Lieksassa m y y p i samoja ruumisarkkuja ja pukuja Liek san aseman luona A. Saarelainen. Huom.! Hinnat halvat. Puh. 53 Pitää lukea! ■ Joko olette tilanneet ilmaiseksi Pohjois-SaO' men suurimmasta ja halvimmasta soitin- kello- ja korutavarakaupasta kuvalliset hintaluettelot N:o 5, 7, 8, joissa on hinnat yli 2,000 esineelle joita jokainen tarvitsee ? Jol lette vielä, niin kirjoittakaa neti oman etunne vuoksi! Ruvet kaa myös asiamieheksi, sillä silloin voitte ansaita helposti. Ainoastaan ensi luokan tavaroita. 0. Teodor Vuorio, Vaasa, Soitin-, Kello- ja Korutavarakauppa. »»» SEPPELEEN NAUHOJA Joensuun K. 0.-Y:n Paperik. poistamalla lähimäisen kuorman! 5-' m J? an ^snaolonsaktn nau- tai, ellei se sitä moi, koettamalla!"^?"'- ... kementää sen painoa. Tuossa ons. Nämä onnentuojat omat myös esim. tuttamiesi joukossa eräs köy- kannalta magneetteja — Kuulutus» 1910 edustajavaalit Tohmajär ven kunnan Järventauksen ää nestysalueella toimitetaan Jär ventauksen kansakoululla tule van helmikuun 1 ja 2 päivänä alkaen vaalilaissa määrättyinä aikoina, väliaika kello 1—3 istuttelemat kukkasia kanssaihnns- '■ päivällä. Vaalin neuvojana toi- tensä taipaleelle. He sädehtimät mii nti Lilja Voutilainen, myötätuntoa — he herättämät Tohmajärvellä 25 p. tammik. luottamusta ja moimaa —he an- 191 °- tamat lohdutusta ja uskonlujuutta — näyttää siltä kun jos heistä lähtisi magnetiuen malo, joka tekee hymät ole iloista. Oikealla päi- mänpaisteisella luonteella pitää myös olla sydämellisyyttä, hienoja ja korkeita tunteita. Sellaisilla ihmisillä on aina' an nettama jotakin kanssaihmisilleen. He omat kuin hymät henget, joi- den tehtämänä on malaista elä- män marjopuolet, kementää elämän taakkoja ja lohduttaa suruja. He' hä leski, jolla on enemmän lapsia kuin hän saattaa elättää. Ota yksi hänen pojistaan kauppapuo- tiin tai konttosriisi; lesken kiitolli- suus on olema runsas palkkasi. Antamalla toisille sitä iloa, joka heissä on ominaista, kasmaa se heissäkin yhä suuremmaksi. He pysymät nuorina kauemmin kum muut, maikkakin heillä olisi ollut Muuan nuori mies tulee kaupun- paljon suruja ja kärsimyksiä Päi- kiin. Hänellä ei ole ainoatakaan: lvänpaisteen lapsina he käymät ystämää. Hän etsii tointa, mutta. maailman tuhlaten sijaistä ei saa mistään ja on epätoimon, 0 " ne< J a " ^kallelle, saaden kmM- partaalla. Aksi ainoa ystämälli--^^.^^^'^ mastaanoton.^ nen amun tarjous möisi pelastaa! ®troat faxkh roo: tulla pänvan- hänet. Tee hänen eteensä mitä paisteen lapsiksi, mutta jokamen mm rootmtenfa mukaan koettaa r„r„;„ av , ' olla heidän kaltaisensa. Jos kaikki Fi" nn pnfhnrii W koettaisimme pitää tämän sydämen- ki oli ensimälsen krlstttyn keura. asianamme, olisi elämä paljon toi- kunnan elmmo?ma. Nämä epä- ' s. x itsekkäät miehet, jotka helluntai-; fe^aisetnpt kum se nyt on päimäuä henkikasteen saatuaan. läksimät Jerusalemiin, menimät piaitten aikomuksia. Sähkösanomia „Karjalattarelle". Senaattori Sillman eroo ja Kothen astu- nut wirkaan. Helsinki, tammik. 28 p. Senaattori Sillman jättänyt erohakemuksensa. Kothen malaa tekemättä astu- nut mirkaan. Uutistoimisto. Älä auna pettää itseäsi. Mastapuolueeseen kuuluma naa- purist tai tuttamasi saattaa kyllä monenmoisilla merukkeilla kehottaa Sinua olla ottamatta osaa kan- sanedustajain maaliin. Mutta niin hän sanoo sen täh- den, että saisi yhden lisä-äänen, juuri Sinun äänesi omalle puo- lueelleen. Ja sen hän saakin, jos Sinä et mene äänestämään oman oman puolueesi ehdokkaita. Älä anna pettää itseäsi! Rakkaus Suomeea ja Sno> menkieleeu. Sisäministeri on kansanmalis- tusministerin kautta ilmottanut Pietarin 2 ja 11 ;n kymnaasille sekä toiselle realikoululle, että niis- sä on uusien kielten asemasta opetettama joko ruotsin- tai suo- menkieltä. Lasten manhempien ratkaislamaksi jää, kumman kielen he tahtomat malita. Samalla on huomautettu, että ne abitu rientit, jotka ruotsin» tai suomen» Jesuksen moimassa auttamaan. WäkilU0MakaUH- rukoilemaan, opettamaan ja pe-» T lastamaan kaikkia, joita maan saawuttiwat. Oikeita ja totisia apostolien seuraajia omat ne, jot-s Useat merkit miittaamat siihen ka toisten kuormia kantamat, suuntaan, että mäkijuomaliikkeen Kaikki mäkemämpäin osanotto harjottajat ja heidän ystämän- heikkojen kuorman kantamiseen, kaik- sä nyt omat tamallista milk- ki tietämättöminen opettamista, kaammassa touhussa »etujensa" sairasten luona käyntiä, juoma- hymäksi. Kaupungeissa, joissa mä- rien auttamista, suremien ja hyl- kijuomakauppa on ollut lakkautet- jättyjen lohduttamista tarkoittama tu tai rajoitettu mähimpäänsä, on toiminta — kaikkii on maan kal- salpoja hellitetty ja mäkijuomatul- lis hedelmä tästä Kristuksen ma taas päästetty irralleen tu- emankeliumin perusaatteesta: kan- hoja tekemään. Kauan tulee muis- takaa toinen toistenne kuormaa, tossa säilymään oluenpanijain hal- Meidän aikamme suuri tarme lituksen amulla eduskunnan suos- on, että rikkaat tuntisimat mel- tuntapäätös kumotuksi. Niin kurja mollisuutensa, muuten on rikkaus oli tuo hallitus, että se todella tulema heille paulaksi ja kiroukseksi, ryhtyi toimiin olutherrain toimo- Suurin tarpeemme on kuitenkin, musien tyydyttämiseksi. Tämä me- että jokainen yhä symemmin kä- nestys näyttää houkutelleen liike- sittäisi melmollisuutensa Palmella miehiä,oikeimpa Suomen kauppa- ristiin naulittua Mestariaan hei- maltuuston keskusmaliokuntaa koissa „Mitä te olette tehneet uuteen yritykseen mäkijuomakau- minulle." Herra Jeesus on kut- pan hymäksi. sunut meitä palmelemaan. Woi- Mnkuin tiedetään on miime man, lahjojen, marojen omista- helmikuun alusta ollut moimassa minen on melka — melka köyhää, senaatin määräämä kielto mäki- heikkoa, rikollista, kuolemaa koh- juomain lähettämistä mastaan taan! Jumala auttakoon meitä rautateillä. Kun tämä kielto en- kaikkia tämän melkamme maksa- sin säädettiin, ilmeilimät mäkijuo- maliikettä kannattamat sanomaleh- det, kuinka helppo kieltoa on kier- tää ja kuinka mäkijuomia siitä huo- j limatta edelleen moidaan rauta- teitse lähettää. Kuitenkin näkyy nyt, että kielto on ollut kylläkin ! tehoisa, koska mäkijuomakauppiaat omat saaneet kauppamalwuston keskusmaliokunnan senmuoksi pane- maan armonsa alttiiksi kansan suu- ren enemmistön silmissä. maan. Kirjallista. Teosofinen aikakauskirja Tie täjä, tammikuun x\:o on ilmestynyt ja sisältää: toimittajalta. —Kuuden- Näitten eri yritystensä kautta nen juurirodun alkumaiheet, kirj. omat mäkijuomaliikkeen harjoitta- C. W. Leadbeater. — H. P. Bla- jat ja heidän kannattajansa metä- matsky ja Salainen oppi, kirj. neet päällensä kaikkein oikein ajat- C. Wachtmeister. — Muuttumat- telemain kansalaisten ylenkatseen, suuden kautta muuttumattomuu- Sen lisäksi että heidän yritystensä teen, kirj. Aate. —Teosofian mas- karkotuksena on saada mäkijuomil- tustajat, kirj. Pekka Ermast. — le yhä enemmän tilaisuutta tuho- Spiritismi ja teosofia, kirj. W.H. jen tekemiseen, on se tie, jota he W. — Totta tai mielikumitusta omat lähteneet kulkemaan tarkotus- — Mitä muualla tiedetään, tensa saamuttamiseksi, perin pahek- y. m. suttama. Nykyinen senaatti ei moi armostella meidän olojamme sen kehityksen malossa, jonka läpi ne j vmat käyneet, eikä ymmärä ajan ( maatimuksia kansan parhaan kan- nalta. Sellaiselta senaatilta moi- ! mat mäkijuomaliikkeen harjoittajat kyllä toimoa saamansa suosiollista Löytyy ihmisiä, ei kuitenkaan kohtelua pyyteilleen, mutta että he kaikkialla, joilla on syntyältään tällaiseen keinoon ryhtymät, on to- päimänpaisteinen luonne. He mai- distus heidän epäisänmaallisuudes- kuttamat mirkistämästi ja elämää taan. herättämästi kaikille, joitten kanssa Sellaisten merkkien edessä kuin tulemat tekemisiin. Ei kuitenkaan yllä on esitetty täytyy raittius- kaikki iloiset ihmiset ole hymiä ih- liikkeen uudestaan elpyä taisto misiä, samoin kuin eimät kaikki luun manhaa mihollistaan alko- Päiwänpaisteiset luonteet. (K. 8. 1 k.) Puheenjohtaja. hoolia mastaan, joka suotuisia oloja hymäkseen käyttäen uhkaa anastaa entisen maltansa takaisin, huolimatta eduskunnan ankaroista hyökkäyksistä sitä mastaan. Kiel- tolakia odotellessa on entistätiukem- min käytettämä nykyisten asews- ten tarjoamia keinoja mäkijuoma- liikkeen aisoissa pitämiseksi ja tar- kusti malmottama, että asetuksia noudatetaan. Sen ohessa on taas- kin ryhdyttämä jatkamaan työtä yleisen mielipiteen malaisemiseksi ja makaumuksen taimuttamiseksi juomatapaa mastaan, mikä kaikki työ miime muosina maltiollisen toiminnan muokfi on ollut la- massa. Kaikenlaista. Koulussa. Opettajatar on selittänyt oppi lailleen maantiedetunnilla, ettei woida päästä maan ympäri yksi- nään maata myöten. Päästäkseen selmille, omatko hänen oppilaansa käsittäneet, mitä hän on kertonut, kysyy hän eräältä pojalta: — Kuulepas nyt, Mikko, sano minulle, moisiko sinun isäsi käydä maan ympäri? Mikko: eipä toki, —ei hän siihen kykene. Opettajatar: Ja miksi ei? Mikko: Sentähden, että hän on kuollut. Kinkereillä. Eräässä salopitäjässä pidettiin kinkereitä ja kinkereillä toimitti pappi tamanmukaista mäenhuu- toa. Kun hän oli ennättänyt talo- kas Pekka Jussilaisen lukuisaan perheeseen, katsoi hän asiakseen huomauttaa: „ Pekka Jussilaisella on monta lasta." »Onpahan niitä," mastasi Pekka. »Niitä tosin tulee ainoastaan yksi muodessa, mutta karttuuhan se luku silläkin ajan pitkään." Tnpakkamälli saaruastnolista katsottuna. Sattuipa manhaan hymään ai- kaan, että muuan pappi, jonka seurakunnan miespuoliset jäsenet kirkossakin pitimät mälliä poskes- saan, mistä johtui inhoittamaa syljeskelemistä, sanoi saarnatuo- listaan seuraamat painamat sa- nat: Ottakaa mälli tai multapenkki suustanne ainakin siksi ajaksi, jonka olette kirkossa! Pistäkää se kirkon ulkopuolella johonkin aidanrakoon, kimelle, kannolle tai muulle sellai- selle paikalle! Siellä on se hy- mässä turmassa sen aikaa kuin itse olette kirkossa. Rotat eimät siihen kajoa, koirat pysyttelemät siitä kaukana, puhtautta rakastama kissa kaikkoo sitä kuin ruttoa, eikä sitä edes sikakaan tongiskele. Lainoja kansakonlntalojen ra- kentamiseen. Senaatti on myöntänyt kansa- koulutalojen rakentamista marten m. m. seuraamat lainat: Ruskea- lan kunnalle 8,000 mk., Tohma- järmen kunnalle 8,000 mk. ja Pielis- järmen kunnalle 30,000 mk. Niitä Pohjois-.^arjalan karjanomistajia, jotka aikomat miedä eläimiä Jftoru molassa ensi Kesäkuun 29—Heinät, 1 päiminä pidettäivään karjanäyttelyyn, pyydetään lähetiä; mään ilmoitus siitä Maamviije. lysseuran toimistoon ennen Helmi- kuun loppua, jotta A!aanwiljeli?v. seuran karjanhoitokonsulentti ehtisi ajoissa käydä heidän luonaan elu- koita malikoimassa. Joensuussa 28 p. tammik. 1^1'J. Toimen puolesta: H. L. Reinola. XaupplÄZ Juho Finnen Uimaharjusta, konkurssipesän tavaravarasto ynnä muu ir taimisto myydään paikan päällä tapahtuvalla julkisella konkurssi huutokaupalla perjantaina tule van Helmikuun 4 p:nä ja, jos tavaroita riittää, jatketaan huu tokauppaa seuraavana päivänä. Huutokauppa alkaa klo 9 e. pp. Samassa tilaisuudessa ylöskan- netaan pesän saamisia. Joensuussa, 28 p. Tammik. 1910. Uskottumies. Käytetty Alfa-Separaattori voipöytineen ja kirnuineen myy tävänä Kuittisen matkustajako dissa. Vuokrattavana Kesäkuun 1 päivästä matkus tajakodiksi sopiva huoneusto 7 huonetta, samoin puoti, 2si ka maria ja keittiö ynnä leipuri- rersta, kaikki tarpeellisine uiko- suojineen. Tarkempia tietoja saa Valokuvaaja Ahokkaasta. Vuokrattavana huone kalustettuna tai ilman eri sisäänkäytä väliä. A. Hätinen. K alustettu huone hyyrätäiin nyt heti. I. Honkaisen perilliset. Karjalattaren asia miehiä. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Kiteellä : Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen' Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Polvi järvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara MSnnissä : Maanvilj. Heikki Puhakka. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Pielisjärvell ä: Herra E. G. Kuusela. > H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen, Saario. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. L e h t o i: Maanvilj. Simo Hirvonen. R o mppalassa : Hra J. V. Pälli. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. TalolL J. Hyvärinen, Kaatamo. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. * Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Liukku. junassa: Kauppias J. Huttunen.