m:O 8 — 1910. KAIKU. Perjantaina Tammikuun 21 päivä när. pikku uutisia. — Harvinainen ilmoitus taksoitus lautakunnalle. Kalajoen kunnan taksoitus- lautakunnalle näki Kalajoen apteekkari 23. Dahlström hylväksi lähettää seuraaman il- moituksen tuloistaan: „Kalajoella 14 p. tammikuuta 1910. Lasku. taksoituslautakunta maksama Werner Dahl- stromme. An. wiiden muoden hämittömästä raksottuksesla, ei mitään. Kuitataan: Werner Dahlström." Kuten yllä olemasta ilmoituksesta käy sel- mille, on herra Dahlströmillä hymin lau- pias sydän kalajokisia kohtaan, joilta hän kuitenkin tätä nykyä tulonsa saapi, ja on niistä meroitettama. Edellä olemasta las- kusta huolimatta näki lautakunta hyiväksi herra Dahlströmiä merottaa 10,000 markan tuloista. — Repäsewät meiningit on niillä ny- kyajan työttömillä. Tampereella päattimät työttömät mennä kenraalikumernöörin pu- heille työtä pyytämään (huom. ei maati- maan). Mutta maikka nämä olimat miehiä, petti heidän kurssinsa ja hommasta tuli pannukakku. Sen sijaan päättimät nais- puoliset työttömät Helsingissä mennä myös kenraalikumernöörin puheille — ja mennvät myös. Kenraalikumernööri Seyn, tuo „köy- halistön tarpeista alituisesti huolehtima", kuten „Nom. Mremja" häntä kutsuu, antoi- kin lähetystölle, johon kuului Hilda Karmo- senoja ja Miina Grönberg, 1,000 mk. työt- tömille naisille ensi hätään jaettamaksi ja sitäpaitsi Uudenmaan läänin kumernöörille määräyksen rumeta toimenpiteisiin työttö- mäin amustukseksi. — Muutamia n k. Qsram-lamppuja on asetettu Kirkkokadulle kokeilua marten niiden kelpoisuudesta ulkomalaistukseen sekä miten paljo ne tulemat kaarilamppumaloa halmemmaksi. Osram-lamppujen pitäisi säästää n. 70 prosenttia mirtaa toisiin lamppuihin merrattuina. Muualta Suomesta. lyömät laimin. Kaikista Europan maista tulee panna lvoimakas masta- lause. Ulkomaalta. — Ruotsin lvaltiopäitvät «mat tiin maanantaina. Kuninkaan pitä- mässä amauspuheessa kosketeltiin m. m. maltakunnan raha-asioita. Huoli- matta suuresta maromaisuudesta poh dittaessa määrärahatarmetta, jonka kokonaissumma on pienempi kuin mas- taama summa m. 1909, tarmitaan uusia ja korotetwja meroja. Siten olisi saatama aikaan korotettu kahmi- tulli, korotettu perintömero sekä tulo- ja marallisuusmero. Miimemainittu muodostaa pääkohdan reformityössä mälittomän merotuksen alalla ja on se tarkotettu kormaamaan yleisen suos- tunnan ja nykyisen tulomeron. Wal- tionmaroja koskema esitys osottaa tu- lo- ja menoarm. nousem. 229,411,000 kruunuun. Suurimmat määrärahat omat Trollhättalauoksilta, Trollhätta- kanaalia ja rautateitä marten tarkote- tut yhteensä 13,313,^00 kruunua. Mää rärahat armeijalle ja laimastolle omat maltion raha-asiat aseman nähden huo- mattamasti pienemmät kmm. 1910. Laimaston määrärahaa on mähennetiy lähes 2 ja puoli miljoonaa kruunua. Työmäenmaliokuntarahastoon makse> taan 1,400,000 kruunua. — Parlamenttivaalit Englan nissa. Lontoosta, tammik. 18 p. Klo 1:een miime yönä saatujen ietojen mukaan on malittu 121 unio- nistia, 97 liberalia, 21 työmäenpuo- uelaista, 28 natsionalistia. Unionis- it omat moittaneet T>2 paikkaa, libe raalit 7 ja työmäenpuolue yhden. ahdas ja maloion. Tässä niinkuin kaikkialla toteutuu manha sananparsi: «äärimmäisyydet kohtaamat toisensa". Sosialistit luulemat taistelemansa maltiollista sortoa ja malonarkuutta mastaan. Mutta nämä pimeyden moimat eimät missään miihtyisi niin hymin kuin sosialistien haameilemassa „ihanne-yhteiskunnsssa". — Kansainwäliset painikilpai- lnt, jotka Helsingin Kisa-Weikot omat toimeenpanneet, suoritettiin miime lau- ivantaina ja sunnuntaina. Palkinnot jakaantuimat eri iarjassa seuraamasti: Zli 83 kq. sarjassa. 1. A. Lindfors, Pormoo. 2. N- Saarela, Oulu.*) 3. A. Gamrilik, Wiipuri. Alle 83 kg. sarjassa. 1. H. Christensen, Kööpenhamina. 2. E. Westerlund, H:ki. 3. K. Lind, Pormoo. Alle 73 5g. sarjassa. 1. K. Wäre, W:ri. 2. A. Salonen, H:ki. 3. H. Aberg, H:ki. Alle 66,5 kg. sarjassa. 1. N. Tuominen, H:ki. 2. I. Bruce, H:ki. 3. Kalmin, Pietari. Kunniapalkinnon sai hra A. Lind- fors Pormoosta. — Ci saa äänioikeutta. Har- kitessaan malitusta, jonka toht. Matti Helenius-Seppälä on tehnyt kumernöö- rin päätöksestä, jolla kumeriiööri selitti malittajan oleman maalioikeutta mailla tulemissa eduskuntamaaleissa, on se- naatin oikeusosasto hylännyt tri Hele- nius-Seppälän malituksen ja mahmis- tanut kumernöörin päätöksen. Turun ja Porin läänin eteläisen maalipiirin keskuslautakunta on pyhki- nyt pois toht. H.-S:n nimen niistä kristillisen työmäen listoista, joihin hä net oli edustajaehdokkaaksi merkitty, sa moin Hämeenl. molempain maalipii- rin keskuslautakunnat. Suoinen asia ulkomaan lehdissä. Europan kansoja kehotetaan mastalauseen tekemiseen Neue Freie Pressen t. k. 8 p:n nu- merossa on ..Suomen hätä"-nimisen otsakkeen alla Jtämallan parlamentin jäsen, toht. Julius Osnerin kirjoitta- ma, kaksi palstaa pitkä ja Suomea kohtaan erittäin myötätuntoinen kirjoi- tus, joka paikoittain on pureman imal- linen Wenäjän hallituspiirejä kohtaan ja henkii symää simeellistä suuttumus- ta niiden toimenpiteitä Suomea mas- taan. Kirjoituksensa lopussa lausuu kirjoittaja m. m. Suomi liitetään maakuntana Wenä jän maltakuntaan, se lakkaa olemasta kansakuntana. Ia laistelun tuloksesta on myöskin kulttuurin kohtalo riippu- mainen. Sillä Suomi on kaikilla si mistyksen aloilla paljon korkeammalla kuin Wenäjä, ja alotteentekijänä ja esikumana kaikissa uudenaikaisissa py- rinnöissä tulisi se, jos menäläinen taantumus maittaa, tämän yhdistämis- halun kautta joutumaan maaraan että se alentuu paljon alemmalle simistys- asteelle. Malitettamasti täytyy suo malaisten luottaa main omiin moi miinsa. Ei ainoakaan Europan malta panisi, knten on tehty Turkin suhteen, mastalausettaan ilmeistä kansanoikeu- den loukkausta mastaan. Kenties kui- tenkin Eglannissa löytyy niin paljon rohkeutta. Mutta kaikissa tapauksissa tulisi kansain tehdä se, mitä ruhtinaat *> Hra Saarela olisi marmasti tullut en- simaiseksi, mutta Lindforsin kanssa painiessa joutui hänen kätensä pois sijoiltaan, joten paini jäi kesken. Sanomia Lapista. Enontekiö 11. 1. 10. Wussi on taasen wie-- rähtänyt. — Talmen kulku. — Kuntakokous ja muita kokouksia. Wuosi on taasen lopulleen kulunut, yksi armon muosi.. Kuka meistä on alkaman muoden loppua näkemässä, sen tietää yksin hän joka meille voloi- sille hengen antoi, hän joka meitä tä- mänkin muoden yli ihan ansiottamme kuZjetti. — Kiitos hänelle kaikesta hy- mästä, kurituksestakin, jolla on meitä rakastanut. Suokoon Jumala armoa ja siunausta alkamaÄe uudelle muo- delle f . Sitä Herra- suokoon. — Aristi! piirrettä sösialis- ticme ihmMaltigsta. Nykyinen yhteiskunta on kerrassaan elmoton tekele; perustuksiaan myöten purettama. Wasta kun se on hämi- etch, moidaan rumeta tulemaisuuden maltiota rakentamaan,, tuota ihanne- aitosta, jossa tuownnon mälineet — maat ja mannut, tehtaat, koneet ja asuinrakennuksetkin — omat yhteis kunnan omia; jossa maltio on ainoa Tjönteettäjä ja kaikki kansalaiset sen läimäpalkkalaisina. Wasta silloin al- :aa ihmiskunnalle onnen aika. Siitä on jokainen sosialistiagitaattori sel- millä, kun hän työmäenyhdistyksen ta- olla, otsatukka tuuhealla tupsulla ja )attu takaraimolla 150 markan kuu- auspalkalla selittelee elämän armoi- usta uskolliselle lammaslaumalle. Tarkastakaamme mähän tuota so- ialislien ihannerakennusta, jota he niin lapsellisen herkkämielisesti haa- meksimat. Pieni silmäys main. Ken- ies moni jo siitäkin huomaa, että so ialistimaltio on hatara tuulentupa, ohon ei tekisi mieli oman lämpimän kotilieden äärestä muuttaa. Kuten sanottiin, olisi sosialistisessa yhteiskunnassa maltio ainoa työnan- !aja. Sellainen järjestelmä maalisi ensiksikin tumattoman lukuisaa mirka- miehistöä työnteon malmomiseksi ja uotannon jakamiseksi. Toiseksi se maatisi mitä ankarinta kuria ja ehdo- onta kuuliaisuutta kansalaisilta; muu* en menisi kaikki hajalle. Maltion mirastot määräisimät mitä työtä kun* in kansalaisen tulee tehdä ja millä paikkakunnalla työmelmollisuus on su»- ritettama. Ihmisiä sijoitettaisiin niin kuin sotilaita seisontapaikkoibinsa. Ete- lä-Suomessa olisi sattumalta liian paljon ja Pohjois-Suomessa liian mähän puuseppiä. — Ei muuta kuin Etelä-Suomen liiat puusepät Pohjois- Suomeen työnaukkoja tä^ttäm^än. Ar- malla armatenkin: no ja ne ja ne. Mars liikkeelle main: toiset Kajaaniin, toiset Suomussalmelle tai Inarin Lap- piin! Entä tuttu ympäristö, ystämät ia sukulaiset; pitäisikö siitä kaikesta luopua? Turhaa tunteellisuutta. Sosialisti- sessa yhteiskunnassa ei olisi sukulai suuden suhteita. Lapset kasmaistmat niinkuin käenpojat maltion hoitolaitot- sissa, tietämättä mitään manhemmis- taan. Ja tultuaan yhteiskunnallisen työnarmeijan asemelmollisiksi sotilaiksi, olisi heidän elämänsä joka paikassa yhtä yksitoikkoisen tylsistyttämaä. Ei missään omintakeisen toiminnan tar- mettä ei tilaisuutta «oman onnensa seppänä" tulemaisuuttaan takomaan. Mutta yhteiskunnalliset harrastukset; nehän toki olisimat sosialistisesta mal- tiossa erittäin milkkaita. Kaikkialla tietysti pirteätä puolue-elämää, kaik- kialla ajatusten maihtoa siitä miten asiat olisimat järjestettämät; ja silloin tällöin joku mallankumous, noin niin- kuin mielten mirkistykseksi. Sosialis- tithan eimät rakasta muita kuin sisäl- lisiä sotia. Kerrassaan erehdys. Sosialistisessa ihanneyhteiskunnassa ei möisi olla muuta kuin yksi ainoa puolue; maltion mirkamiesten puolue. Kun kaikki maa rakennuksineen kuuluisi maltiolle, niin kämisi omintakeisten mielipiteiden suu- sanallinen julkllausuminen mahdotto- maksi. Sillä maltio ei luonnollisesti- kaan antaisi käyttää maataan eikä huoneitaan sellaisia kokouksia marten, joissa saarnattaisiin kumousoppeja motmassa oleman järjestelmän kukis- tamiseksi. Eikä näitä mielipiteitä saisi painetunkaan sanan muodossa lemittää. Sillä kirjapainot, nehän myös olisimat maltion omaisuutta, eikä niitä tieten- kään lainattaisi mastustuspuolueiden käytettämiksi. Korkeintaan sillä ehdolla, että jokainoa sanomalehtikirjoitus tai lentokirjanen alistettaisiin ankaran en- nakkotarkastuksen eli sensuurin alaiseksi! Olemme luoneet lyhyen silmäyksen sosialistiemme ihannemaltioon, siihen lastenkamariin, jota he mielikumituk- sessaan pilmiin rakentamat. Tyynesti punnitsemalle aikaihmiselle on se liian Talmen kulku on oCut hymin oiwl- lista. Sen sijaan että mnme talmi oli lauhaa ja kaunista, on tämä tal- men alku ollut pyryä ja pakkasta. Pyryilmoja on ollut runsaasti. Pak \ kanen on usein kiikkunut yli 30 asteen, * aina 36:teen saakka. Nyt pimeimmän aikana on ollut sumiakin, jotka yleensä täällä omat harminaisia talmella. „Poron kaimos"' tuli syksyllä har- minaisen hywä. sillä lumen satoi su» laan maahan eikä jäähdyttänyt poron jäkälää hyyhmän kanssa niinkuin jos» kus. Mutta ei tusta iloa kaumau kestänyt. Pari, . kolme miikkoa sitten mallinneet sumet pehmittimät lumipeit- teen, jonka sitten pakkanen jääti kv- maksi, niin että > marsinkin tunturisen- duissa poron elämä on suuresti mai- keutunut. Outamsailmassa (s. .o. met- säisillä seuduilla! kyllä tuleskelee wi- meen. Lunta an jo yli kyynärän^ taan ? Mistä otetaan rahat m eroihin ja muihin suuriin menoihin? Kuka tiennee. Täytyy kait useamman takon miehen käydä tukkijoella „pakra" kä- dessä joki marteen mettä mahtaamaan, kuten täällä usein kutsutaan tukin las- kua. Silloin joutamat nyt jo henti- toreissa olemat pellot kokonaan ketoon- Loppujen lopuksi kait monikin maatila saa uuden isännän. Kieltämättä maanomistajat omat yleensä maassamme »vaikeassa tilassa työmoiman kalleuden takia, muita sit- tenkin moi mäittää, että manhemmilla miljelysseuduilla ja parempain kulku- teiden marsilla asumat maanomistajat orvat monta kertaa onnellisimmissa oloissa kuin täällä sydänmaa seuduilla elämät. Maanmiljelijän tilaa.ei täyllä enää moi ajatella ahtaammaksi. Jos se mislä tulee ahtaammaksi/ , palaamat nämät seudut siihen tilaan, jossa ne olimat ennen Kustaa Waasan aikoja — se on, ihmisten täytyy täältä suu- remmQssa määrässä alkaa muuttaa onnellisemmille seuduille — ja niin maa jää autioksi. Raiskattu metsä maan todistaa, että kerran on täällä- kin asunut ihmisiä. Kuma, joka. jää matkustsjalle nytkin täältä, esittää ai- neellista köyhyyttä ja henkistä pi- meyttä. Täällä on suuria kyläkuntia ja kokonÄsia seurakuntain kolkkia, joista puuttuu alkeellinen kansansimistysahjo^ kansakoulu. Tosin siellä ■ ja täällä löytyy sasialististen yhdistysten, talo ja, mutta niissä näytään kansaa simis- tämän etupäässä tanssin amuUal Mee» sätyöt oraat tuoneet matkassaan kortin lyönnin. Juopottelu on miime mu»- sina hulMasti kasmanut. ,,Kun metsä- kuolee"^, ryypätään miinaa ja tanssi- taan hcrutajaisiksi. Osuushommia on koetettu pitää mireillä, mr^ta ne^in. kitumat — horjumat tuossi haudan» partaaÄ! alinomaa. Karjat omat hä? minneet, siksi meijeritalous ei tncta, sanottamia. Joku meijeri käydä , ki- tuuttaa, toinen seisoo surren ^san muodssta. Toisissa paikoin ei ole edes päästy alkuunkaan rafiijeritelaijf] den akalla. Toisista omat yhtiömeij?- rit häVMneet, niinkuin Wuolijeen ja' miota herättämät numerot yleisön tie- toon: Wiime muoden kuluessa jätettiin Suomi-yhtiölle 17,404 eri haÄmusta,. joiden yhteinen määrä nousi '47. milj. 484,900, joista hymäksyttiin 43 milj. 733,300. Tästä niin sanoaksemme jättiläismäisestä tuloksesta lankeaa Oulun läänin osalle 3,491,200 ja siitä yksistään Oulun 1.142,300. Edelliseen muoteen merratwna on- kin lisäys Oulun läänissä marsin mzrkille pantama. Prosenteissa las' kettuna nousee noin 66 pros. Äinoas- taan Uusimaa on tästä lisäyksestä eÄeltä. Kun taloudellisen toiminnan kulku on marsinkin läänimme" poh^ joisosassa riippumainen puutamara- ^ liikkeen Vilkkaudesta, on wdtlläkin? ilahduttamaa nähdä, ettei minKe muo-t sina mallinnut rahapula ole mointÄZ henkimakuutustoimintaan maikMaa eh-- käisemästi. Päinmastoin näyttää mai- nitssmSMme Suomiyhtiön tuios, ettZ meillä yhä enemmän ja yho .laajeNr» missä kansankerroksissa aletaan-tajuaa henkimakuutuksen tuottamat e!wt. Hen» kimak^utussäästäminenhän ei maaÄ niin suurzssa määrässä pääomia, isiltä- perittyä tai ansaittua omaisetta, fci>n hymca tahtoa ja itsensä kieltäytymistä, ryhtyäkseen tekemään pikkusääslM. pecheen turmaamiseksi tai manhuuden- päimien huojentamiseksi. Wstä sei- kasta, johtuukin henkimaku^Lustoimin- nan niin sanoaksemme simiMyksellÄen luonne. Suomi-yhtiön sin^i hanStnta on gpäämättömänä todisteena ^itä. tDuokmttaujana. Kittilän Alakylässä A. A . N oh tinierra. j:Kuusa*nos3a S. H. VirkkUlJa. 1 ai&araniakasiinr. _ Virkkula ja S. H. Virkkula, vuokraavana nyt hetv Lapissa Anlrfei Pauhos. 1. F. HBSlmsaMUa. | Li m ingassa J. V. Väisänen, \\ i : Matturi, H. Tuomikoski. Muhokseir La&asaaresa a Rovala. Kalustettu huone kaupungille},vuokrattavana p>ikkakunwaita psismuutoK» tak<a siistille hetrrasmieh(jBe O.-y. Pallak sessa,. V SAVIKANTA. MyytälvLnL. myytävä m. nyt keti Ouhs» joen ra.ciaUa fäheHä kai> | punkia, kupasta saa sopji -tauissair.: AMTTTl PIRILÄ Nokkala. A. Käytet.yitä kaikenlaatuisia ostatte hlalvimaialla meii&n välitvkaeHärieae. Hintsiuettel. pyydettäessä. CH. 3510) Veljekset Friis. Koktiols, Ykspihlaj^o että' suuri yleisökin alkaa mähi^llen ^^ tulla, keskinäisessä ?.h t i ö.s s i a korkeilla, iaok.ia, väiää, kohoj ^.i«>rk käsittää sen, että jokaise-Za maL^ute- Surfin varasto Suo m easa joka lajia, nuoianosia,. yysiä, pauloja,, sisaänkud itulla lyiiyllä yhtiön osakkaana sn. mahdall^ suuS sQada kaikki ne edu^ mitT.henÄ^ makuutAs, säästäminen ^'«srhair-MaHa Muodossaan, moi tarjota.. Oulun tori hinnat, Tassraikuun 6> piaä, Taman mukcuset kokoukseni olömat täällä joulun aikana. Kunt^okvukses- sa malittiin kunnallishallitukseenkun takokouksen esizmeheksi tal. Aleksanteri Hetta ja marasstmieheksi herrastuomari Juhani Hetta.. Kunnallislautakunnan esimieheksi, maraesimieheksi,, bVjuriksi ja rahastonhoitajaksi entiset. Taksoi- tuslautakunta jäi melkein entiselleen. Hetan kansakoulun johtokuntaan malit- tiin tal. Wuontisjä:mi- M lukkari D. Halonen. Eteenpäin kulkemiseksii moipi sa^oa sitä, että kMta päättr asettaa mäkinaisen :valmiStusmaliL> kunnan>, kuudella jäsenellä^ joista fafsi muosittain eroaa. Maliu^unLaan ua-- Iittiin M. Muo?kajärwi, Gdw. Kumpu- lainen^. P. Eira, I. Muotkajärmi., W. Recha^dt ja P. LaunÄ. Walio?un- nan tulee malmistella kuntakokoukscäe esitettämät asiat edeltäpäin. — r .lilun läänin hätäapLkomitZalta päätettiin anoa saada uudistaa laina, jaLa. m. 13G& saatiin jauhojen hankk.-mseen, myytämäksi krntalaiMe. Kuntakokouksesta puhuttaes^to $i somi jättää mainitsematta» että täs^kokouk- sessa luopui kuntakokouksen esimiehen tsimesta fMnaatuomari Ju hani H z t t a^., jvka 1^W-muoden alusta albaen, eli siis M muotta yhtä miUaa,. on palkata uhrannut aikansa jjfi, maimansa tukija tärkeässä luottamiÄtoimsssa. Hä» on ollut en simmäinen kUÄtakoko»kseA esimies omas- ta kunnasta. Sitä en^en oli sillä si- jalla (sen jälkeen kun n. s. pitäjän kokouZ- lakasi) jokn mNvniolainen, jossa kunnallislsutalumlau! esimieskin asui musteen $888. TkkäMellä mcsslaisyhdistykselläkin oU kokous t. k. 3 p:na, jossa yhdis tyksen mnokas esämies, pastori I. Ki- xinä luopui toimestaan poismuuton !wuoksi ja sijasn malittiin lautavues Matti MuotkaMmi. Muista asioista mainittakoon, että Lapin maatalous- seuralta pädettiin pyytää sen maan- mi!jelysneuwojaa M. Luhtalaa ensi kesänä kariAttamaan kirkonkylän poh- joispuolella sijaitseman muoman mal- tion apurahan anomista marten. Apu- rityöt mastaa kyläläiset. Myöskin päätettiin pyytää pääseuraa amusta> maan tänne kaksi Massin lapioäestä nurmimiilloksien muokkausta marten, joita Lapin maatalousseuran amusta- millä Sukkela^auroilla on jo ryhdytty kääntämään, joten on tehty suuri kään ne ijänikuisista miljelystamoistamme. Kun mielä mainitsen, että auringon ihanat säteet eimät ole meille mielä ..Lapin yön" jälkeen saapuneet, niin lopetan tällä kertaa. Kynä. Manamansalon kylistä ja on pelattu entiftlle esi-isäin kannal!? karjatalou- dessa, jos ei ota lukuun muRtami^ sonniyhdistyksiä, joita Mne. ja. t&nm on perustettu. Mutta mitä mittaa karjan jalostaminen, kura „ämnzykäM' on melkein läpitalmes^^emäänä. rÄtt- i?aikZ:nnuksxt 35 p. kilo. . iRuisleipä, ko-va 40 p. kifuc.. Ruäsleipä, yehimeä 30'p 4 . klio. 'Ohraleipä A> p. kilo. Lestyleipä 45 p. kilo. V«hnäleipä 60 p. kilo... Jästileipä 30 p. kilo. Potaatit 4 mk. — p., Jsirto, '!£"» p. kappa.. i Sipulit 3& p. kilo. Maito 35. p. 2 litraa.,- pimkkuja ja usein täytyy myöskin ks- n^sllä turw°uw° mnn" (jakalun). Kesällä taas lWtu? ^ ollen lennon !aiturzia>. emät useissa tapauksissa -siin huonot^ MS hädin tuskin henkiebtkseen ruokaa- karaiskat saawat. Suonmiljc^ystä on painin ?Wluta- ma muosikrmmen sitten ..piäki hana- kasti" yritLtty to«meen panna^. mutta nyt on ufeassa paikasia. uutterasta miljelysy^ityksest^ maan GNätJS! todis- Tuore maiva p. k.£ö. Tali 1 kilo. Tuora naudanliha l;:nk. lviiöv. Tuore- lampaanliha, i mk. 29» p. kilo. Tuore vasikanliha jO p. I k I ck. Tuoi*» sianliha 1 n>k. 45. g,, ltilo. Tucc© siika 1:40 n. kilo. Tuore, säynäjä 7Q p. kiUv Tuore taimen 2 uk. 5^5 p^. kilo. Tuere ahven €-0 d, kilo.. Tuore hauki 1 rjk. 20 p. felo. uore silahka ?. ÖQ p. Tulo. kikaa^ma, y. m y. m sekä kaikenlaatuisia jlactnctarnnifa "• k - «ästimia,.siimoja, llusiudIul{ilSit(l». koukkuja, valaja y. m. Tavara parasta^ Minnat halvimmat. io lislMtzliU H^äf der Häntaluettelojai lähetetään pyydettäessä. Nimismiehille! !W« OMAN KANNAN Kirja-ja Paperikau passa, Oulussa.. Airje Oulujärven rannalta. Elää ..nujutaan" sitä täälläkin pak- kasen ja lumen keskellä, maikka ei muulle maailmalle paljon asioita huu- detakaan. Tukkeja, ..poolia", paperi- puita ja mitä kaikkea metsissä hakat- taneekin, mutta melkein kaikkialta, missä maan metsän nimellistä lienee- kään, kuuluu sahain „karske" ja pui den ruske. Täällä ..metsä kuolee". Oikein kilmalla näyttämät metsän omistajat hakkauttaman ja myömän miimeiset metsäin tähteensä, jotka omat mielä jääneet entiseltä tuhoisalta ter- manpoltolta jälelle. Mitä siitä on seurauksena, ei näytä kukaan ajattele- man — tahi ainakaan tahtoman aja- tella. Nyt taitoa olla miimeinen „pit- käsormi menossa suuhun". Monesta kaan metsästä, kun se on käynyt tä- män ..katulyöpin" läpi, ei tarmitse ainakaan muutamaan miespolmeen mitään hakea. Mistä silloin poltto- puut, aidakset ja rakennuspuut ote- teenä umpeen painuneet, rehevää pa jukkoa kosiuarocl ojan paifoL Tämä on eritteinkin huoma-ialvisxa Wene- heiton kylästä, '.jonka mielä. moi luZea OulujäAven raÄtaseutmhin kuuluma/si). Ei ols kumnÄ, jos näissä seudussa, ennen, manhcan on MeKeheittoa, sa- nottu, ..Jyrxiskylä^B" osoitteek^ sen- miljprikkaudesta, fiCti kaAialla kylässä on mielä htuomattmoissa rappeu^maan jäsneitä ennen milj^yksessä ollö-da kc.toja. Samoin ennen tässc> kyl^Ksä harjoitettu kukoÄtama karjcuz»hoitK on supistunut surmliseksi muistoksr «^is- ajoista. WaikZa kylässä 5öytyÄ. hy- miin määriin toistasataa kouli^äistä lasta,, «i kuitakaan kylässä ol^ kansa- kouluÄ eikä wnneta ol^an toimoa, että ensitilassa sinne sANmoista saa- daankaan. Kirjallisuuden lukeminen, näissä seu- duissc ei moi liioin mlla kysymykseen, silla laiuakirjastoja ei ainakaan Sä- ^Zisniemen pitäjäsD oke kuin yksi ai- noa jQ kun siihenkään n ole moneen muoteen ostettu uuM kirjoja, niin armaa, minkälaisessa tilassa tuo kir- jasto on. UASempaa kirjallisuutta luonnollisesti ei ole ja manhemmat kirjat omat keittämisen kautta käyneet resuiksi. Me rukoilemme teitä, joille kansan simiLiys on jostakin armosta, tulkaa ja auttakaa meitä edes tässä kohdassa? Sanotaan kait: „oma apu parhain apu-, mutta meillä täällä ei ole tässä asiassa kykyä auttamaan it seämme Henkinen pimeys on niin tii- miisti ympäröinyt meidät, että emte monikaan käsitä, että meiltä jotakin tässä suhteessa puuttuu. Me tarmit- seisimme ainakin pienemmän kirjaston joka kylään. Tällaisessa kirjastossa tulisi jokaisessa löytyä kirja ..Kuinka talonpojasta tuli herra?" Miten täl- laisia kirjastoja saataisiin, jätän mii- saampien ratkaistamaksi. Olen tässä koettanut kumata muu- tamalla sanalla seutukuntamme oloja. Kuma kentiesi monestakin on liian synkkä, mutta jos olemat olot ottaa huomioon, olisi taitamanunalla „kynän pyörittäjällä" kuin minä olen, kumasta tullut monta kertaa synkempi. Kurjalan rantalainen. BtäYät mateet 1- mk. kik*. Suolattu lohi -i: mk. kilo». S;iolattu siika 1 mk^ 60 p. kil«^. Suolattu si!aji:a 50 p. kilo. » , 9 nbt. Vi, 5 mk.. Vc a^^a. Palvattu na^idanlito 1 mk. IJi p. Palvattu laaipaan:vha 1 mk. 50 p. 'iilo. /Palvattu sianliha 1 ink. 75 p. kiira. Palvattu oaronpalsti 1 mk. 80: p,. kilo. Kalanmäfi 3 mk. — p. kiij. Punasta 20 p. litra. Juusto 70 p. kpl. Kananmunat 35 p. pari. Lehmäskieli 1 mk kpl. Rimapuut 14 mk. syli, s mk. kssorma. Koivuhalot 22 mk. syli, 8 mk, kuormaj*. Mänt/halot 20 mk. syli, 7 mk, kuorma.. Kuujihaiot 20 mk. 8'Ä, 6. itä . kuorma. Heinät 7 p. kilo. Oljet 50 p. kupo. Mstto 2 mk. 50 p. kpl. Koppelo 2 mk. — p. kpli. Teeri 1 mk. 35 p» kpl. 'Viettikana 60 p. Xpl. Pyy 60 p. kpl. Jänis 1 mk. 20 p. kpi. Auulutuksia. Kuulutus S Asianomaisia työnantajia huomauts?iaan täten säännöksestä 12 §;ssä arm. julistusta helmikuun 12 päivältä 1897 sisältävä tar kempia määräyksiä joulukuun 5 päivänä 1895 annetun, työnantajan vastuunalaisuutta työntekijää kohtaavasta ruumiinvammasta koskevan lain käyttämisestä, minkä sään nöksen mukaan vakuutuksen alaisen työn antajan tahi häcen sijaisensa on velvollinen vuotuisesti ennen helmikuun loppua Maist raatille antamaan otteen luettelosta, sisäl tävä kaikki iapaturmatapaukset, joista on ollut seurauksena työkyvyttömyys pitem mäksi kym 6 päivän ajaksi. Jos vuoden kuluessa ei ole yhtään tapaturmaa liikkeessä sattunut on tieto siitä sekä ilmoitus työn tekijäin lukumäärästä tämän ohella Maist raatille annettava. Oulun Raatihuoneella, tammikuun 18 p:nä 1910. Maistraatin puolesta: P. W. Snellman. v. t. Suomiäitiin tiiiimnotincii tulos Siiliin lmissS. Äskettäin on sanomalehdissä kier rellyt kotimaisten yhtiöittemme mii me muonna saamuttama loistama hankintatulos. Suomi-yhtiön tulos on kuitenkin tässä yhteistuloksessa siksi maltama — ja miksi emme sanoisi pääasiallisin — tekijä, että on todel- lakin mieltäkimnittämää jokaiselle ta* loudellisen kehityksen harrastajalle tu- tustua siihen. Erittäinkin on meille oulunlääniläisille iloista nähdä, että olemme henkimakuutustoiminnassa kul- kemassa oikealla tolalla, sillä olemme- han miime muonna saamuttaneet to- dellakin oloihimme nähden merkille pantamia numeroita. Minun käytettämäkseni on hymän- tahtoisesti jätetty Suomi-yhtiön mii- me muoden asioimistokertomus ja pyydän siitä saattaa seuraamat huo- Kuulutus. Tämän kautta saa Maistraatti 6 § n no jalla johtosäännössä Teollisuushallitukselle 13 päivältä marraskuuta 1884 kehottaa kaikkia niitä, jotka tässä kaupungissa har joittavat käsityöammattia tahi tehdasliikettä, Maistraatin kansliasta, joka pidetään auki joka arkipäivä kello 10—1 päivällä, saata vien kaavojen mukaan antamaan laaditta vaa teollisuustilastoa varten ta vittavia tie toja ammatistaan ja liikkeestään vuodelta 1909, ollen sanotut tiedonannot Maistraa tille jätettävät, edellämainitussa johtosään nössä määrätyn 40 markan sakon uhalla ennen ensitulevan maaliskuun 31 päivää. Oulun Raatihuoneella, tammikuun 18 p:r.ä 1910. Maistraatin puolesta: P. W. Snellman. V. t. Lasten vaatteita Naisten pukinetarpeita Lasten kappoja, huiveja ja lakkeja Kudottuja puseroita ja kappoja. herralu ja naisten Q«||r|/Jo Englantilaisia ... OUiiKId* Pitsejä, brodyrejä, garnityrinauhaa Ffcsnelleja. Satiineja. „Viyella." A. DAHLBERG'illa Kansallispankin talossa. Kelpaava Sysi polttaja saa heti paikaan. Hakemuksen ja työtodistukset lähetetään ,Kannuksen Höyrysahalle' (K. Irsti) Myytävänä kuivia W. Huhanantti. Puhelin 4 36 Quläis&sn PEipsjä7vs !2ä Mikko Kiviranta nuorempi. Qulais&sn PsSä^äsEcoskella Mat ti Laulumaa ja Matti Uusikangas. Piippofetsss» J. H. Partanen. frietekyJässn Antti Hiimala ja Aukusti Loukknsa. Pudaejärve» K<&!2ajankj/läcsä, Aukusti Jussila. Pyhäjoen Helkki Jtfis- silä. Pyhäj^ellcä Pietilän kaupasta. Pyhätinällja Samppa Eskoja. Raahessa Lennart Keso. RantsHasaa Elo Leinonen. Rautao-ssa Efr. Haapakoski. RevGTjJafedolla P. Tervo. Sievissä Pekka Kiuru. Sangjjoetfa: Veli S. Kivi. Suomussalmelta P. Mo4&ien- Kuurtola. Tyrnävän Kirkonkylässä raaan- viJj* Aappo Kaakinen. Tywiävän YSipäässä Torp^. Antti Väli. Ylivieskassa Joh. Hjalmari Kauppi.. H. Melender. Ylitornion Raanujärvea Ala-, päässä Arvid Välitalo. Ylitornion Lohijärven Xylassä, J. E. Harri. AokouksiiZ. pidetään tänään perjantaisia kello Va 8 illalla Aleksanterintorin koululla. Ompeluseura myös alkaa toimensa. Oulun läänin kokoontuu ruotsalaisessa kansakoulussa (Vanhan Apteekin talossa) lauantaina t. k. 22 p:nä kello 1 28 illalla. Keskustelukysymykset: Käytännöllisesti eläinsuojelustyöstä ja yhdistyksen liittymi sestä Suomen eliiinsuojelusyhdistykseen. Kaikki tervetulleet! Puheenjohtaja. enon Humeja. R.-Y. myöpi Oulussa. Ilmoituksia. Pelastusarmeijassa on teejuhla lauantaina t. k. 22 p. klo 8 ill. HUOM.! Maanlaina t. k. 24 p. klo 8 ill. vierailevat ylijohtajat eversti ja rouva Ho ward, staapik. Sjöblomin sekä ajut. Lind'in avustamina. Tervetuloa! KÄ9UN tilauksia v:de!le 1910 vastaanottavat m. m.: Hailuodossa Kustu Pirkola. Kellonkylässä Kalle Kauppinen. Kiimingin Alakylässä J. E. Hai- pus. Kiimingin Huttukylässä Antti Karjalainen. Kiimingin Ylikylässä Juuso Kar jalainen. POHJAN LEIMUN" toimesta ILTAMA Oulujoen^ Ylikylän Nuorisoseuran ta lolla „VÄINÖLÄSSÄ" sunnuntaina t. k. 23 p:nä kello 6 j. pp. IHIFIMS' Avauspuhe, Runo, Näytelmäkap- JilJLLillit. pale: , .Kultainen sydän" hu- vinäyt. 2:ssa näyt., ???, Kuvaelma: „Tllil- lä", Tyrolin kansantanssi, Leikkiä & tanssia. Oviraha 75 ja 50 penniä. Huvitoimlkunta. . Sf „ PALOKUNNAN (TALOLLA. Joka torsta'l uusi ohjelma. OHJELMA: 1. LlHl. Järvi oa kuuluisa luonnon kauneu destaan ja sen ihanuuden siamme nyt nähdä kuvasta. HUOM.! Kilpapurjehdus Neptun pokaalista. Suuremmoinen historisllinen draama. 3. Näytelmä -tjosassa, 9 kuvaelmassa. 4. Macbeth. Muhenäytelmä. Kirj. William Sha kespeare. i 1. M siiil. Läpeensä hauska kuvasarja. EESBBB&S^ Oulun työväen Sairas- Ja Hautauskassan sairaan hoitajatar Neiti RIIKA LAN KINEN asuu Isokatu N:o 66. Telefooni N:o 524. Vastanottaa sairasilmoituksia ark päivinä klo 8—10 e. pp. ja klo V26—Vi 7 j. pp. sekä sunnuntaisin ja juhlapäivinä klo S—10 e. pp. Oulussa, Osakeyhtiö Oman Kanna* (Kaiu®) Kirjap. 1909.