N:o 233 (119) — 1910 KESKI-SUOMI Torstaina lokakuun 13 pnä ,-TL K. S. R Runsas valikoima 2501 Suavesil, Hamintsh&rjoja, Hiusvesi &, Hiasharjoja, Partavoitsil ja koneita, Viiksiharjoia j» siteili., Vaate- ja kynsi-harjoja. Tiheitä kampoja, Pitkiä- (Friseeri-) kampoja, Pesusieniä, Sienipitimiä, Hajuvesiä. Toilettisiippaaa, y.m. y.m. K.-S, Rohdoskaupassa Kuollut. t B Vasta varman kiedon siatiamme •jrlMi aorrea ilmoitamme ettft rakas poikamme Heikki kuoli nmpiviolei.tnlehdiksBen Poh jois- Amerukas-»» Duwion'in ka >p,iU' gias* n. at k alla Alaskaan elok. 8 pii- i&nfc t. lillu, -tl t ., 2 kk. ja li f -ai- Tln ikäiseni. Htort kanssamme kai» vatan muiste evut aiakot, veikot, su kulaiset ja maat yst&vst Efia ja Juho Myllylä. Jos kunlet klltsun h 1- lln. jos turviin ystävin be>tt iy»it. ei koolta, murhet.a slllo.n kelUau! Ou taivaan kaivokset kaiinihit a kullat nq helmiä hohtaa. Jyväskylässä lokak 13 ptnä. Gust. Girsen ja kirjastonhoitajana maanmittari L Fr. Tawaststjerna. Kuvaavana suikkana mainittakoon, että seuran sääunöt olivat alkuaan ruotsiksi laaditut ja suomennosta toimittamaan oli valittu ylitarkas taja U. Cygnaus*),joka, kuten tun nettu, ei suinkaan ollut mikään vankka suomenkielen käyttäjä. Tämän seuran ensinmäisen toi mintavuoden tuloksista mainitta koon vuosikertomuksen mukaan seuraavaa: „Seura otti huostaansa rahaston nimellä Yli-opiston rahasto, joka on Jyväskylän kaupunkiin kerran saatava suomenkielistä Yli-opistoa varten. Se rahasto on kaupungin säästöpankissa kasvamassa, ja oli vuodon alussa 400 markkaa. Seu ra on myös päättänyt ottaa vastaan rahaston pitennys-merkittyä Suom. Kirjallisuutta varten. Tämäkin ra- ! luisto on Jyväskylän säästöpankissa karttumassa, ja oli 1,400 markan Vähiä! olemassa olevat ammattiseurat voi sivat keskinäisen yhteistoiminnan kautta varmaankin saada suuria ai kaan oman paikkakuntamme ja ko ko maamme hyväksi. Päättäkäämme siis ensi sopivassa tilaisuudessa, vielä tänä vuonna, Cygnaeus- ja Schildl-vainajain syn- tymävuonna, ryhtyä noiden kahden seuran uudestaan elvyttämiseen. Jyväskylässä syyskuulla 1910. Yrjö Bio m tedt Virallisia y.m. yleisiä uutisia. Tohtori SS. E. Schildt. Kaksi kultturiseuraa Sotilasmiljoouat. Ilma kylmenee ja eenvuoksi moni ehkä hankkii itselleen lämp6 ; 8empiä alus- y.m. raat teita; joit* on kaikenlaatuigia saatavana M. G. OKSALAN Herrain Puklmoliikkeestä. Uno Cygnaeuksen, muistolle — (5wersti Midnäsin wirkawala. Mitali Basabladet on tietää, oli enersii Vivnäs ennen Vaasaan Me-kuoro- lählöänsä i^synyi neumoi konraaliku- Nyi on Jikirjo nxrnöörin kansliasta i<t senaatilta sen n,irkawalan suhteen, jonka hänen lain nu!o<vn oli tehtÄvä. Äumpasestakin pcikasia Äi hän kuitenkin 1'aa".»ut sei- laise: ohjeet, että tällainen wala nyt- lemmin on taripseton. 3SSS 1—1 Sunnuntain* 16 pnä iätä loka kuuta pidetään Jyväskylän kau pungin kirkos-a jumalanpalveluk sen jälkeen kirkonkokous, jossa: 1) Tarkastetaan kuluneen vuoden kirkollisten rahastojen tilt. 2) Valitaan tilintarkastajat ku luvaa vuotta varten. 3) Täytetään eroamisvuoro<*sa ole vien kirkkoneuvoston jäsenien ti lat 4) Ratkaistaan kysymys urkujen polkijasta. 5) Päätetään niistä kolehdeista, jotka tähän asti ovat kuuluneet luk karille ja urkurille. Jyväskylässä 1 pv vana loka- kunta 1910. Konr. Wanne. 8663 1-1 suuruinen vuodon alussa »mu», mmon menosääntöehdotukseen »n lahioia on anunttu kirjastoon, va- . . . ' 1 rastoon ja rahastoon. Sonran sih- j paikka merkitty teeri tarjosi seuralle, tämän kulun-j 11,000,000 »m'n suuruinen menoerä gslla painettavaksi, toisen oiasluu - siirrettäaväisi sotilasrahastcsta joii- ja hyvennetyn ylöspanon Um.«n l Mokoitutsta »varten maimkun- inaatioteestausa, johon seura my o.-- on suostunut" - Jäseniä oli täi-;"™ raatoon. Saman pirien mch. säkin seurassa 25, niistä naisia 5. ' dollistuttamiselsi on menosäännös- Tämän seuran ja etupäässä sen 1 jä juu et il) waltio'.'ahast0stamm^ innokkaan puheenjohtajan ansioita; , J((JU0 m mL ^ilaäruhaStOOn, II rvnamnUapn ia W c ! ov at nuo, etta edellämainitut ra-, ^ . U. CygncBuk^en ja W. S. Solmdtm ha ^ tot perustettaisiin. Sittemmin! senaatin ehdotilk ^esia ei matntttua ajouta jyväskylässä henkiin 'joutuivat ne tohtori Schildt-vaiuajan : •.tää ottu 0 lientään menin»), eikä mi- herätettävä! i lahjoitusten kautta kaupungin hai-1 msfleritooiliio^iieetin nvicj;iii»j(itäiin j tuun, tehden v. 1010 alussa Yli- Vuoden 18fi0 kahden puolen pe- , opistorahasto Smk. 140,187: 07 tyjiMiytiesjä oleivasta siirrosta mi- rustettiin, kuten tunnettua, tänne j^ Pitennys-rnerkkirahasto Smk. mainittu. Jyväskylään Maamme ensiinmäinet 10,593,68 Seuran hajaantumisen jäi- I Hlitdt liedetään Cl; jo 2 »ilM], pii» suomenkieliset, korkeammat oppi- koen jätettiin tämän seuran kirjas- ^rahastosta etukäteen Äenajän Wal- laitokset: alkeisopisto (1858), m Rippikoulu Jyvästylän kaup. seurak. alkaa: Pojille: maanantaina 17 ptnä lo kak. klo 1 päivällä Saurakuntita- lolla. Tytöille: maanantaina 24 p:uä lo kak. klo 1 päivällä samassa pai kassa. 8554 Konr. Wanne. i-i SnomaL 1 k. 4 s. 60 mm. Sunnuntaina Ik. 16 p. k:lo 5 i. p. Kunnalli8talol'a „3tgrrä" 4-osainen satunäytelmä. Kirjoitt Z. TOPELIUS. 8V Lipp u j a saadaan p-rjan- tai-aamusta alkaen klo 10 Kunnal- listalon vahtimestarilta. 8652 1—2 rahastosta -• Ies " to, arkisto y.m. kokoelmat Lyseon ja naisseminaari (18G3) ja tyaökou- huostaan, jossa no nyt ovat. l ' lu (18&4). Tämän pikkukylämme Senjohdosta, että tänä\uonna on * .. . henkinen ilmapiiri keskittyi tieten- kulunut 100 vuottaUnoCygnfeuksen kin tuolloin kahden suurmiehen U. ! ju \V. S. Schildtin syntymästä olisi . . ... .. Cygnaeuksen ja ^\ . S. Schildtin syytä, ottaa puheeksi molempien yi- venäjän raha-aita in ntiniKlerlon kansallis-suomalaisten aatteidenym- lämainittujen, heidän aikuisten seu- asiaöia tefeinält ltcblt»:el.tn johdosta pärille. Aatteiden lietsojina ja to- rojen uudelleen eloon elvyttämiuen. 1 oa tenraalikulvcrilööri ]31)i)täiU)t je- teuttajina olivat etupäässä noiden Kasvatusopillinen seimi olisi epiii-; mailia M,Minään ieflaifiin ioiinenvi- uusien koulujen innokkaat opetta- lemättä tarpeen kaupungissamme, i na . lW rl W^ 11WniV l tUai,Un «»«enpi- )at- 4 I jossa on niin monen monta koulua.! «"nn, ena ttoida niokiainatM Olcroa c- V. 1864 lokak. 17 p:nä synt. täällä Lyseon, seminaarien, tyttökoulun, ]<l tul Uivana »vuonna "i^cnäldu lva!- Kasvatusopillisen Yhteyden haara- kuuromykkäkoulun, kauppa- ja me- 'rioiflljastooit iuoriiettaiucifi nt iärct= osasto ja vuonna 1865 hulitik. 25 p:nä rikoulun, kansakoulujen y.m. opet- i nv ; intilninDuiii-nfiiin ini ; ni»ri,'iit'i inn- perustettun Suomalainen kirjaili*--M jat voisivat kyllä tällaisessa yh-• ^^umaliua wl.p»Maua uo. seura, molemmat tuiki tärkeitäyh- ' teisseurassa neuvotella monesta tär- , tci^otllirt muonien N^llllioivaroiSM distyksiä. _ | keästä yhteisharrastuksesta. öein- Venäjän NxilalunitanriliaSioon. Edellinen näistä seuroista lienee moisia kysymyksiä olisivat m.m. yh-' aikoinaan toiminut etupäässä opet- teisen suuren koulukirjaston ja ope- tajien yhdyssiteenä ja oli omiansa tusvälinemuseoti y.m. yliteiskokoel- nostamaan noiden nuorte i ja ete- main perustaminen; keskustelut käy vien pedagoogien kasvatusopillisia tännöllisempien ja uuden aikaisten ja yhteiskunnallisia rientoja. Monta opetusmuotojen aikaansaamisesta: koulualalla sittemmin kuuluksi tul- < ; n kouluissa esitelmät monilta eri lutta opettajaa sai niissä yl.yketiä oppiaineitten aleilla; yhteisten kan- ro.clituiueniöörin kirje, iiiifjö :iCöU5= innostukselleen, joka syrjäisessä salais- ja jatkokurssien toimeenpa- leiliin o»!."» 'Suomen iaisia jiiäiuiö»» pikkukaupungissa muuten olisi voi- neininen; ja lopuksi toimenpiteet iä 'Sutcnie^ja ajuivain ja Weiiäjan a- nut lamaantua yhtoishonZen puut- ^ yliopiston aikaansaamiseksi j. n. e. ianiaffitsi ja sitli Tuoin.'ii tanialaisitsi teessä. laman ajan kouluopettajanhan tässii ohjelmia kylläkin! !.pyrki »vMN .Ivannoiiaivasta uS.oltiiuu- S i a i lS< ^ l ^ J; i t0y ' r" 1 , iiaupung.ssanu.ie on mo.uUarnuil- ' öeiViUGl-Qä -tQ. SeiMötli päiilti tiedusie- t pSonint K 11 r p' U amma,Haloilla omat seur.nsa: luun JvoStaio, ettei iellaista iäännös- tr , ^ ' ' 'k,' V.! 1 v * " kauppiailla, teknikoilla, kasityöl.ii- oloinnssci. 2cn(ki;:u pd<ilörjcs= jeuiaa, ettei uironu-iaUiinen rulve- jaaii .©eiutjnu alamaiselsi »vot '.van- luhiotoriaammo piirtäneet pysyväi- : EiiiÖ'^ todellakin jo "olisi aikä'j yväs- - ~ 11 USkolltiuuÄvaKiallja lliuUnan 'sesti nimensä; mikä etevänä oppi- , kylän satalukuisen opettajakunnan . telu ' mcn kMvcrilvorin ebc»lfi kirjain laskijana, mikä muuten tai- ; liittyä yhteistoimintaan, virkeämpäit' tavana pedagoogina. Näistä lisäksi harrastusta keskuudessaan nostat- Göös jatiummerus ovat tunnetut kir- ' tamaan ! jjakauppain, kirjasitomoin ja kus-I Suomalaisen kirjallisuuden seura tannusliikkeiden perustajina, Bons- olisi uiinikäiin, Jyväskylä in taasen . ° r ^opetusvälineiden jär- j henkiin herätettävä sille, alkuaan Ulkomaalaisten tehtawä uStoMsuudenwala. senaatissa cfitcttiiit tiistaina ken i. 1\. It. rvaiieui), iv. ij. kauppiailla, teknikoilla, kasityolai-' ,•; D Hirn, K. J. Gummerus, N. Järvinen, | sillä, talonomistajilla, y.m. Purjoh- J' ons( l° r fl) J- Länkelä, K. G. | tijat, metsästäjät ja kalastajat y.m. Göös y.m. ovat suomalaiseen kou- | urheili j;tt ovat kerääntyneet yhteen. u — Kansakoulun isän" muistoksi is:u!«ltiin P»Mönmä?n Iir^-niylar. laniakorrlulle useita fifmmeniii >koris:e» pu'ta UTiniin 'f:n 8 pnä ja jaer; :;i op' pilaille 180 kpl. taimia, lotfc he saa- uvn koliinsa istut taa. Johtokunta myönsi nxirat mainit- tuun tarkoitukseen, >»s<i se ansaitsee sulimmar iiilakset. jestäjinä sekä Länkelä ja Gummo- j kerätyt rahastot kartutettavat ja rus Lahden kirjapainon ja sanoma-. käytäntöön otettavat. Jo yksinään lehden (Suomalaisen ja. Kyläkirjas- j paikalliset, keski-suomalaiset olot ton kuvalehden) julkaisijoina. Kaik- ■ sietävät suomalaisessa kirjallisuu- ki neljä joutuivat he näin kansal- dessa tulla valastuiksi ja mouipuo- listaloudellisessakin elämässämme listeu kuvausten esineiksi. Kohdis- etunvin miesten joukkoon. Vielä takoon eloon elvytetty seura kar- Senaattorien, kuvernöörien ja waltiowaraintoimitus- kunnan kamreerin Palkat. Täi)denm)kjelsl entisiin uuiisiinime n!l.ini^lako.on, että korotetut palkat lu 1 itrx)ot woiniaan lulunxin ivuoden alus^ la, mutta toimituskuntain, päälliköille tuiewa ^00 mtn lijiipalkka tuukaudelia sn seiisijaan latkaa!v.i lolak. 1 p:siä v.nkce iurun Svarjo-l »vaka.vat, Nurmi itkee, lehto huokaa luhieen fikmät jammuiva!. Naiskurrs: Ken liitiats '.lo'.v:rre't luulen M iti in j«vc.!u-, Äun jo metsän pitlutinnut maihin lahli lämpimiin? Jyväskylästä ja Ksski-8nomesta. CUticus-juhla. Tatalvuotinen muistopainia. Eilen »pietettiin kaupviiaiöjamme, uten muuallakin, Uno CUnaeukien, ka»'sakoulun isän, 100:nnetia synty- mäpäiimiä. Täällä luoivnollijietn snis- :ii m>uodos!ui juhla suureninoiseksi. Iv aamuilla liehunval lipui rakennus- !en katoilla ja^ juhlaivieraita samoili kaupungilla. Huoniatuim oatn lif-fcibcn ja kirjakauppojen il kiinoina nähtiin soinia Clx^naeus- aiiteiia, niinkuin suuren mainajan ku- ira kukkien ja koris.eiden keskellä, so- m^sti Hchmilettyä Ciigi-zeus-kirjilli- ntul;ti i) r m. Äaduilla, joiden kautta juhlakulkue patsaalle merti, oli raken nettu kunni'alportteja sa liehu: eriwä- risiä lipipuja. Kaupunki rl: saanut iuhia-asun keskellä arkip<i-.wää. Mut- <a siilikin tässä suihlecssa olisi »voitu e- nemmönkin tehdä. Tähän emme nyi ällä kcriaa tahdo kuitenkaan sen enem- pää kajota. C»)anaeuksen suuri isän- niiallinen merkitys ol'st ansainnttl c- iKiriTcinfin yleisiä huomiota juuri ; ii ii H g Jywäsl)jlässä, jossa hc>n suu- re:t elämänt»iönsä alulle pani ja josta ji lähti 'moiitc-kulullern »»li koko »laan. -Wal!siuainen juhla aikoi seminaa- rillu. Eiellä miesseminaarin juhlasa- 1'ijii klo V2 11 a.p. 2«iii oli ai-tik kaasi i koristettu köynnöksillä ja elä- .villa 5 a siveillä. Etualalla k asune 11 io- utassa oli Uno Ciiqnaeukieu rintaku- .va ia panvekeita koristi suuri ^uo-> . . . ' , /v t< . t itiiRciM-i laulua. me» Maakuna. Juh.apukllisia ylenoa Sekakuoro: Tuomen lasten nyt on aika beiskytellä lauluaan. Metsän pNulintuin lailla Ylistellä onneaan, Tuoinen laisille ?n juolu iieinujuhlaa w:eltää nyr, Muisto raliaan i^tiiirHi.itine ne on tänne -kräniini. ftclSTuon: Nyi on »varjot !.'»?e^, surun ivvrjol lvakatval, Nurmi ikkee, lechto !?uakaa, lähieen silinäi saimnuivat. Sekakuoro: Ken nyt liittäis ilovirren luulen hukkiin säitvtriit, Kun ju> •metsän pikkulinnut maihin lähii lämpimi.n? Poik fioto: Silmät Loistaa, vswi paisuu, f un mte hanlä milisicllaan, Häntä, jonka isän lemmen saimme, saimme kokonaan. lytiökuoro: Jolle kan^n kaikki lapset oli ijlhtä anvokkaat, Joka tvalon walk»inoilla läytti Suomen salomaat. Ssolo: Koulu meitä kutsuu, kallis iylivön aika meillä on. ^ieill' on kemäl ihanatnen, eikä Msy toimoton. ?ek >ku?ro: Li, jos pais:ais kew«i:pä:!vä. laiho: nuoret nostatiain, Ioutuis kesän hellä henki n alaisien ja wirwoitta!ti! Li, jos juurtuis jalou::^. ?i:omen lasten sydämeen. 0:0ifi ie kaÄvais siiloin, ka-ivais iloks kansallccn! Kantaatti cfltcriiin :vaik'.::wwan hi e. nosli ja wei mukaansa koko juhlaylei- söu. Har-lvoin saalanee läällä kuulla AlkomaNle. Tunnelmia ia koske- luisia. t W ^ | v W . w w u w ^ J ^ ^ "V\» S •» fji " w 1 " ♦» elossa olevina edustavat parhaillaan:: rastuksensa hyvien kirjas en pai- > Tä^än aSli j»uat icitaattoiten ivu»>sl Bonsdoff kauppaalaa, Länkelä teol-! nattamiseen ja kustantamiseen Kes- pa.iat ollee 1 icuraaiuur: »v.uaPuheeil- lsuutta ja Goos erittäinkin maata- ki-Suomon maanviljelys- karjuta- Majan 27,400 m., muiden 22,100 loutta. lassa kasvatusopillisessa lous-, hevos-ja metsäuhoito- sekä osastossa oli ensimmäisenä vuotena 25 jäsentä. Toinen noista Jyväskylän seu roista, «Suomalaisen kirjallisuuden seura" näyttää ainakin alussa toi mineen varsin virkeästi ja se epäi lemättä myöskin oli omiansa ko hottamaan paikkakunnan kasvatus- miesten kirjallisia harrastuksia edel lämainittuun suuntaan. Tämän seu ran puheenjohtana oli tohtori IV. S. Schildt, sihteerinä konrehtori Kl. Corander, rahastonhoitajana kaupp. en tuime, iftueattttä auer »vilajaa kuu mana »Mpäri hylly!v:ä wiinimäkiä, joiden rinteillä M koi n kohoaa köyn nösten keslrchä riÄinpuulla rttppuwa Kristus, Puusta tehtt) ja jostus ailvan luonnMilsen Rakoinen. Owai'pa keksi- neet, kummallista ettei :ätä pidetä ju kotiteollisuus-aloilla Moninaisten teknillis-ammatillistenjakansatalou- dellisten julkaisujen aikaansaami nen Suomen kielellä, erittäinkin sisämaa- ja maalaisolojamme sil mällä pitiien, olisi juuri tämän seu ran toimialaan kuuluva. Olkoon vielä huomautettu, että molemmat yllämainitut seurat ja jo nir. W:n 1903 asetuksen mukaan, jo ka taas tulee ltvoimaan, on .-varapu heenjohtajan paMa 3j,000 mk. ja m ni de n jenaaitorien 2G.D00 mk. Palkat oivat tänä »vuonna ientään toisille w:e- lii melkoisesti suuremmat, toSka luo 200 nvfn Ml ka on tullit: lokak. alkuun esti toiinituskuivtain ^ällitöille. Ja läntäkin on jo »neliöinen lisämeno w älti olle. *) katso sanomalehteä „Koti ja koulu v. 1865". nii»» kauneus aina pidetäiitt kä.kösjä ja .lynttlläi >panna«l »rakan alle^ Delo- rai>sioi.e'ja, enemmän dekorarsioneja yilsitotiseen Pchjolaan! Niin ettämuu- 'ialc.iiieirkin heti huomaisi, millaiseen maahan lhän 011 jocpunnt. Otan yö sijan „Sa n 1 Got:!hard" nimisessä ho» kutsuivievaiia, oli sali kukkurillaan. Joukossa nähtiin useita kansakoulun- pakvcluksessa harmaantuneita »van- hulisia. mckemPaa sukupuolta, ulom- paakin maastamme. Juhla alkoi -suonion tekemällä »Virrell.i koti- maan «Puolesta", joka tonvien säes- tykscllä laulettiin. Tämän jälkeen pi- ri lehtori K. Oksala sisällOrikkaan esitelmän Uno CUnaeuksesta. Keriot hänen Minänsä ja seli::i hänen kas- watusopilliset aatteensa, ivallisten nii- ,'ä ltileis-hiiÄoriallista taustaa wasten, samalla kun näytti, miten Eng näen s 0,n meidän maamine miiine wuosik»»m- menien kehityksen eturimin miehiä. Tämän jälkeen laulettiin lehtori P. 1. H a n n i k a i!s e n johdolla Immi H elle nin tekemä ja Otto K o» tilaisen säwcillämä seuraaja juch-- lakcntaatri: Kirjoittanut Ilmari Lianto. VI. Nousin »aaS pikajunaan ja käskin ^tjaa Tchnxizin rajamaille. Vihdoin- fin sattui «minulle puhekumppali: ecäs iloinen herra naisineen. „Ach Tu lie- de öeit!" huolkalsi Hiin oiiva wähän- iväliä ja joi .raitriisti olutta joka ase malla mrsiä.juna p»)säh'.yi. Sitäpaitsi oli hänellä mainio: ewÄl mukanaan, makkarat. woi!lenvär. ivtintl, marme- laedi: ja hedelmät. Kuullessaan että ol.in Suomesta 5yft)i hän miten olin larennut sieltä lähtiessäni sa iummas- teli, ,kun »vakuutin ettei päälläni ollut koskimenchoessä sen enempää kuin nyt- käaii. 'Suomen po>lmökäsi ei hän mi tään lietän»)», imutta u:eli. liedetliiiVkö jo Pohjolassa, mikä on jcihfö. Hän näpsäytti sikarin sytyitäjänsä tuleen. Pikajuna riensi kotvaa mauhlia, niaisimm ympärillä dhUMit jo muut tuma isillään uhinaileivail wuorisi!si. Laaksot ja .firffitlar »vaihteliivat, wieh- keäx huwilat ja Fienet kaupungit wi- lahtiivat kuin panoraaman »värit. malanpiMauksena? Jos Tuomessa tell.ssa liMä asemaa. Tielläkin wä- tvariksenipckättimen sijalle asetettaisiin! rilliset, tummai laisiinaalaukset porras» meidän loujkepelloillemme ristiinnau littu ipuu-lunastaja, niin tokkohan Pottvoon tuomiokapituli tai Turun hMioikeus päästäisi maantviljelijää 50 ^markankaan sakoilla? Marsinkaan, jos se sattuisi olemaan Ta aiv i Tainio tui ic>ku muu fi>fi a l; bc nt o 1 ro ani nc n ianomakhtiinics. Lacryifa Christi! WiinimpÄe ja Juiiialaiipoila fuulu- vat yhieen Salsan ja Sdjiueijir. ra» jcilla. Sanasia me losin tiedämme, että hän Miniäkin »valmisti hääjou- ! foi» iloksi. — Mikäs nyt? Pilkkopimeys ja juna -Kiljuu: ,sammuu ja leimahtaa pä:wän valkeus. Taas Pimenee ja stihioivalo waunuissa mtt!>y. Inna puskee »vihaisesti läpi kallioiden, tai- damme :tobeir<t saapua Sehtveizitn. Witnimäet nnlciMvat, muorer uhma- tcn kokioa^vai kuin jättiläisaallot: — Basel! Baseliin tullessa hcrätiÄi niatkusia- >an huomiota eitsimäis,."lsi rautaiie- asemahuone uhkeine »vuoritiiaiieino- maalauksineen. Taidetta asemalla? Jospa meillä Helsinginkin uudessa Freiburg ... Eleenpä!n »vaan. Tuollalasematoilossa olisi tuoniapaisia kau- loistaa tulipunaisia kenttäkukkia. joita lnista Mottatvaa! — miksi suomalai» lkäyti'.'wässä tek«lwäi miellytiäivän »vai kutuljen matkusla>jaan. Mutta »vuode on — sallalainen. Ei» rupea Baskia tutkimaan en!ä Väsytä MttjaJ rupeamalla anÄiysoi- n »ann sen katuja. Ei taida Z>»sel olla erittäin j»iiattni-li,j-aiii suosiossa, se 0:1 »vain läpttullkukMpuuki. Tunnustan fititcuifin iltapimeässä p;s:iiy:i)ii«ni Jnra-hotellin tsr.ässillä. illastamasja ja schnieitsiläiseen »viiniin tutustu- was,sa. MMlsa maan tamcilla tai maasta pois. Ennen nukkumaan me- noa käyskentelen hämärässä puistossa jonkun laidepatsaan ympäri jaksamat- :a sen »neMllMä tutkia. Ihmiset ei- mai enää tee saksalaisen waikutnsta. Tämä ei vie Sa-ksaa eikä Ranskaa. AsemÄöhelissä on joku »viekas ilme — lieneekö i talli ala is:« vaikutusta? Jostokin 'jty»)stä en ivoi olla muista- matta Carmen oopperan? konlraban- disieja. Minut on helppo petkuttaa rabC'«Ltoisia, sillä en ole cfjrinijt tu tus', ua fra Mihin ja »sanitimeihin". Basel — Ziirieh. Kun ensikerta lainen nousee Tshyrih'iin menevään junaan, huomaa hän heti että on saa» punuj sellaiseen maahan, jMa kolme eri ltansallisuutta ..»veui-i kissanhän- lää". >Waunujen ^eiiusia hän jen päät- ie»ee, Mä ni.sjä on lolnu kieltä: jatsa, ransta ja itmia. vifimcvlilfi jyl- iemijen fielto (duuttaa-asu juomalai- ,jta warten?): Man bitter nicht in oen Wagen zu jpucken. On est Prie de ne pas cracher da n s la woilure. Sl prega !di non spuiare »tella carrozza. Minusta iialia kajahtaa juhlallisem- matta ark>päiwäisesjatin asiasja. ^ella carrozza! ©epnö jotatin. Wertaa inyos: Ltdort im Waj»en. (ialiinct da ns ta ivoiture. Ziitirata n ei kvagone! Minusia »Ritirata nel ivagone" on ikäänkuin ikaMien kielten aisa ja cv- mega «sekä siitäkin jijy-iä h uomat laiva etta tuo raikas 'sana „ri:ira:a" kajah taa aimankuin suomallaisen rekilaulun rallaius laikka kuia »ryiinen rata". Mitähän Ettinldberg asiasta ariveletsi taikka ukko Gottlund, jos eläisi? Ap- ropos! Nya Presseni.i Uno Hans >itainaja haukkui kerran minur suoma- laisesta natsionalismis'anl ja käski mennä Echweiziin kokemaan eri kiel- ien sopusointua-. Olen utelias näke- mään lähteekö nyt miehestä tuo >kirot- lu suomalaisuus »abort — cabinet — ritirata'n" perästä? Ainakaan et täällä ole ruotsalaisia natsionalis- tejs. . Nyi ajetaan poikki Jura wuorten. Eikä aiinoastaan poikki, Maan irtyös puhki. Ainakin felme minuuttia Joii» pyy rientÄvä juna pimeäsjä tttnnelis- sa kallion siMsä ja akkunoista lemah- taa kellarimaista kosieuita. Sitten taas ollaan hymyilevässä auringon- paisteessa! ja juna melkein hipoo wii» niköynnövsiä. Sacmiuin TslMihiin (sallittakoon minun csitlää kaupungin nkiu supi suomalaistakin lukjjaa Marien). — Kirkonkokouksessa Siirroilta loki. O v:nä tuctiiin kirkollisol nti:, ja iui)i.-iv nettiin lirLoIli»tu-?san hoit^tnnnalle :iti= .ivapaus. iSeuraalcicn tilien tarlaslajiksi walittiin maaMviljelijä A. Kankaanpää ja kauparchoitaja Moittv Hyrkki. — K.r« kollikrahastojen hoitolomittaan tvaliikiin Kalle I. Härkösen sijalle maisteri Z. JRcIiio. — W i r?a talola u 1 a: un 'aa >1 wa» Iittiin uudelleen maanlviljeliiät Iul^o Koro ja Alä-Herranen. — Kolehtia on tätfjän asti koottu jäliijumalanpallve- Iiilur ai,kcma, mutta nyt säälittiin se kc?tiawah'i eHvankeliumilvirren aikana. — Pöytäkirjan tarkastajiksi »valittiin kansiaapoli P. Kotila ja lautamies An- ton Paaivola. Juhla siirtyi sitttzn seminaarilta kaupunkiin Cygnaeuksen puistoon, minne ie kokosi wai:awat ihmisryh» mät. Kaupungissa sijaitsemien «rt koulujen oppilaar opettajineen saapui» ?va: sinne juhlakulkueessa. Wal^i- »vimman kulkueen muodostimat tieiys- ii seminaarin ja harjoiiuskoulujen op- pilaa: liehumine lippuineen, joiia e- deuä kannettiin. Ilse puisto ol: »o- masti koristettu ja patsas ympäristöt- lieeii hanvinaiien aistikas. 2en kau niit kukkaislaitieer oli seminaarin puu. laihuri K. Ä a le rivo järjeslänyu Muun koristelun, joka marsinkin säh- kolam'ppu^en nolossa oli ihastuitan>an kaunis, cli arkkitehti ?)• Älo m « s t edt laittanut. Patsaan kummalle- ti n puolelle oli istutettu komeat kuuset ia niiden yläpuolelle laitettu riemu- tcxiri, jonka ylimmässä osassa oli ni- mt „llno Cygnaeus", muodosteltuna punaisista sähkölampuista. Jo päi« evälläkin teki ie ihastuiianian wai!u- :u!!en, mutta niinkuin sanoimme il- lallc aiwon stturommotsen. Juhla alo- lettiin puistossa Jl)wäskylän kaupun- gin toNvisoiitokunnan esittämällä ou- weriyyrillä. Tämän jälkeen (piti se minaarin johtaja K. Raitio juhla puheen. Puhuja m.m. lausut: «Miksi on tuo patsaK tuo» hon pystytetty? Ja miksi tä. nään ympäri Tuonien tektt» lään Cygnaeuksen syniyman muisto» juhlaa? — Olkoon meis:ä kaukana kaikkinainen ihmisjumaloimtnen. Muna se mies, joka Luojan johdatuk- sesia oikealla Heikeliä as:uj täyltä- mään idjtaivää, joka tuli olemaan «va- loisana käännekohtana toko 'Tuomen kansan elämässä, hän ansailiez meidän muistamistamlme, meidän tälchen kun- nioituksemme. Hän on Tuomen kan- s a k o u l u n isä. Ja tällä isänoi- keudella hän on saapa jälkeentulleiden kunnioiiukjen osakseen. Me täytämm, neljännen käSchn tvaatimuSta". »Ajatelkaamme missä tilassa tämä maa ja kansa oli sitä ennen. Taito lkoneellisesli lukea kirjaa oli kyllä !ä- hes jokaisella iuomalaisella. Mutta jo kirjoitustaito oli hywin harminainen. Milloin kansanmies tanvilsi esim. jen» kun lyksinkeriaisen asiakirjan kirjoitta- mistä, täytyi hänen maksua »vastaan turlvautua.johonkin ammattimieheen, joka osasi laatia hänelle asiakirjaa — ruottzkA. Ma tirjeide» kirjoMmi»