Mi® SO 1910 Sanomia Qulun kaupungista ja läänistä. Maanantaina Toukokuun 2 päivänä. sss J.%.,»-<■ .'•5» >V"~ WWWWMLSW^^ aa TMauahlnnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. A. O U LAS VI RT A. Taloude*hoitaja. Toimittajat: M. PALLAR1. E. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Toimisto |a konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ään illalla. Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. . -S O. y. Oman Kannan puhelimet; O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. ZlLvioliittoon kuulutettuja. Työmies Matti Zanfrid Nantala ja it- lellinen Hanna Jurmakainen, molemmat Oulun kaupungista, — Seppä Petter Jun- nilainen ja palmeliatar, neiti Elisabeth 5i'ärkkäinen, molemmat Oulun kaupungista. — Työmies Matti Zlrivid Timonen ja pal- welialar, neiti ^lnna Maria uUtöell, mo lemmat Oulun kaupungista. — Työmies Kalle Johannes Kanniainen, ja neiti Jenny Karolina Kariviainen, molemmat Oulun kaupungista. — Talonomistaja, leskimies Aappo Selusta ja palmeliatar Eriika Kos kelainen, moleinmar Oulun kaupungista. — Poliisikonstaapeli Jaakko Puhakka ja neiti Matilda Josesiina Helistö, molemmat Ou- lun kaupungista. Sanomalehdentoimit- taja Vihtori "jllpi Wata;a ja kultasepän- tntär, neiti Tyyne (5'inmy Pekuri, mol?m- mat Oulun kaupungista. Kauvviaanpoika Leonard Aleksander Heinonen ja silittäjä, neiti Hilda Päkkilä, molemmat Oulun kau pungista. — Työmies ^rans Fredrik Hyö- tylän:näki ja neiti ^cartta Lomija Karhu, molemmat Oulun kaupungista. Kuolleita. Lapsi Juho Petter Räisänen 12 w. Nuorukainen Felix Waldemar Määttä 1^> w ^ Lapsi Zlili Raappana •"> tunnin. — Palmeliatar Briitta Elida Heikkinen 27 id. — Työmiehemvaimo Reeta Heikkilä 07 w. Maanantaina toukok. 1!» p:nä klo 12päi wällä kokoontukoot rukoushuoneessa jälleen ne vojat, jotka alkoimat rippikoulunsa syk syllä; tyttöjen rippikoulu alkaa 1!» p. tou kok. klo 12 päimällä samassa paikassa. Asiana^ZA. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakarl f fi |1I IIIM toimittaa asioita virastoissa . U. ULLILA y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 531. Avoinna 10—V^12 a.-p. ja 3—5 i.-p. Asianajotoimisto HASSELBLATT & BQXSTRÖM (Vanhin Pohjanmaalla.) Pääkonttori VAASASSA. Omistajat: varatuomarit K. J. BOXSTRÖM ja EDVARD I1DELMAN. Ajavat asioita kaikissa Suomen oikeuk sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiä myös Amerikasta. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuia ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. Ilmoituksia. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 % 3 . n 4 Va ( 2 . 4 „ 1 * » 3Va „ vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitiiillä 5 „ Säästökassatlllllä 5 Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Suomal. Maaseututeatteri Oulun Maneesissa Torstaina toukok. 5 p. kello 8 ip. Nummisuutarit 5-näyt. komedia. Kirj. ALEKSIS KIVI. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa m aaseudulle Antti Karikoski B= =B Varatuomari toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'ln talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. HUOM.! HUOEVL! Kauppaan olemme laskeneet Jälklruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- 'ejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suldaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Kansakouluille: Päästötodistus- KäSVäk!i6lt<l myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. HUOM.! Kaavakkeisiin painetaan tilaajain vaatimuksesta kansakoulun nimikin. Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö myöntää henkivakuutuksia ja karenssivakuutuksia, myötäjäisvakuutuksia, elinkorkovakuutuksia, lapsenvakuutuksia ja jälkeenelokorkoja. Vuoden 1909 lopussa oli henkivakuutettujen luku noin 74,000 henkilöä; henkivakuutussumma noin 255 miljoonaa ja rahastot yli 72 miljoonaa markkaa. Yhtiön asiamiehinä allamainituissa paikkakunnissa ovat: Oulussa: Sakari A. Westerlund. A. Mikkonen. A. E. Hammar. B. Haglund. K. A. Korkeakivi. Joh. Kyllönen. Hannes Salmela. .1. E. Liljeblad. !. A. Karhi. E. A. Ansten. E. A. Tuomisto. Oulun pitäjässä: I. A. Tuohino. Oulunjoella: A. Perttunen. Alatemmeksellä: A. Punttala. Alatorniolla: Eero A. Liakka. I. Lassila. Alavieskassa: M. Eskola. Enontekiössä: Yrjö Halonen. Haapajärvellä: P. Kallunki. Haapavedellä: Adolf Jussila. A. Muttonen. Heikki Heikkilä. Hailuodossa: A. K. Kilpinen. Haukiputaalla: H. Juvani. Himangalla: M. Keto. Hyrynsalmella: Santeri Haapanen. Iissä: H. Kanerva. Inarissa: F. J. Kangasniemi. Evert Leino. Jaatllassa: Aaro Ruotsalainen. Kajaanissa: E. Pirinen. J. A. Tuomola. B. E. Hultenberg. Kalajoella: J. Hiivala. J. Pernu. J. Aksila. Kannuksessa: A. Leino. Karlhaarassa: A. Pentisaari. Kodossa: August Pietilä. Kemissä: K. F. Lehtinen. A. v. Schrowe. Kemin maaseurakunnassa: M. tinsaari. Kemijärvellä: H. Parviainen. Kempeleessä: I. L. Lundman. Kesti Iässä: I. Keskitalo. Kittilässä: K. Karila. A. Fränti. Kokkolassa: J. F. Sandelin. A. Silen. J. Hölsö. Oskari Herttua. Kolarissa: V. Iivari. K. Lantto. Kuhmoniemellä: P. Kontio. Kuivaniemellä: F. A. Väätäjä. Kuolajärvellä: K. A. Lepistö. Kuusamossa: H. Määttä. .1. Vaarala. J. E. Karjalainen. V. E. Rautanen. E. Korhonen. Kuusiluodossa: H. J. Sormunen. Kärsämäellä: Hj. Virokannas. Lapissa: B. E. Kujanpää. Pen- Llmlngassa: Fr. Pitkänen. P. Tapio. A. Punttala. E. V. Pentzin. Lohtajassa: K. Erkkilä. Lumijoella: P. Leiviskä Merijärvellä: S. Päiväsalo. Muhoksella A. Mehtonen. Muonionniskassa: E. Kolström. Nivalassa: H. E. Olkkonen. H. Salanne. Oulaisissa: J. K. Oksa. A. Reinilä. N. Ojajärvi. Oulun-Salossa: M. Hako. Pattijoella: A. Rekola. Patennlemessä; K. V. Kukkonen. Pelkosenniemi K. S. Ala. S. Palo. Pellossa; E. Jolma. Piippolassa: M. Myllylä. Pudasjärvellä: K. Pietarila. M. J. Isomursu. H. K. Kolehmainen. Pulkkllassa: V. Keränen. Puolangalla: A. Halonen. Pyhäjoella: M. Ylikiiskilä. Pyhäjärvellä: Math. Loppi. Raahessa: Frans Hannila. J. P. Saariaho. A. Raitio. F. J. Kangas. Rantsilassa: Henrik Mikkonen. Rautiossa: Vilho Alin. Revonlahdella: S. Ollila. Rlstijärvellä: A. Jussila. Rovaniemellä: E. Nordlund. E. Vuorio. L. Gunnari. V. Kilpinen. V. Nuotio. Ruukissa: J. Halmetoja. Sievissä: I. Risku. V. Järvinen. Siikajoella: H. Nikola. Simossa: M. Lahti. Sodankylässä: A. Kena. Sotkamossa: Y. V. Leinonen. E. Parras. Suomussalmella: J. V. Holmgren. Säräisnlemellä: A. Kovalainen. Taivalkoskella: E. Hentilä. Torniossa: J. U. Nordberg. J. R. Taso. Turtolassa: K. Eero. Tyrnävällä: Juho Matinolli. Tervolassa: Matti Pajari. Utajärvellä: P. Markus. Vaalassa: I. Mehtonen. Vihannissa: M. Laakso. Ylitorniolla: J. H. Jurva. K. F. Sacklin. Ylivieskassa: J. K. Heiskala. H. Päivärinta. A. Torkkola. Ua^Ulll.JMMMIJJ. «kWJ4L4.II im ——'ui' «» MW1MI "I Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! iä Vakuuttakaa omaisuutenne» : tulipalon varalta? „Kullervon" ja „PohJolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. toimeenpanee S TS S Nuijan huoneustossa per jantaina t. k. 6 p:nä kelio 7 j. pp. Valmistettuja töitä ja lahjoja vas taan otetaan Nuijan huoneustossa edellämainittuna päivänä kello il—I päiväilä. Kehoitetaan ystävällisesti Naisjärjestön naisia sekä muita Suo mal. puolueeseen lukeutuvia muista maan käsitöillä tai lahjoilla myyjäi siä ja saapumaan myyjäisiin. Onipsluseurao MM. Oulu, Toukok. 2 p:nä. Ziirkea fiuiidfoiilititoDctiajlfl koskma jmtiis. Kansakouluasetuksen 117 H:n ^:ssa kohdassa säädetään, että kunnan, joka haluaa perustaa ylemmän kansakoulun ja tahtoo sitä marten yleisistä maroista apua, tulee hakemukseensa liittää m. m. sitoumus siitä, että koulun opetta- jalle annetaan palkaksi ..polttopuut". Tämän perusteella omat maalaiskan- sakoulujen opettajat saaneet asuntoonsa tarmittamat polttopuut yleisesti siinä muodossa, että ne semmoisinaan moi- daan käyttää, s. o. sopimaan kokoon pilkottuina. 40 muoden^ käytäntö on tulkinnut asetuksen säädöksen siis siten, että opettaja on saanut palkakseen mal- miiksi pilkotut polttopuut asuntoonsa. Wiime muosina on kuitenkin ilmen- nyt yksityisiä tapauksia, joissa tätä asetuksen säädöstä on tahdottu toisin- kin tulkita. Jotkut kunnat omat päättä- neet lakkauttaa opettajalle kuulumien polttopuiden pilkkomisen ja sälyttää tä- män tehtämän opettajain melmollisuu- deksi. Valituksen kautta on tämä ase- tuksen tulkintakysymys joutunut miran- omaisten ratkaistamaksi ja on ainakin muutamissa tapauksissa, mikäli muis- tamme, kuntain mainitunlaisia päätök- siä wahwistettu. Merkille pantama on näinollen se päätös, jonka Oulun läänin kumernööri äskettäin antoi eräässä samanlaatui- sessa polttopuujutussa. Sotkamon kunta oli miime lokakuun 17 p:nä pidetyssä kuntakokouksessa päättänyt, että kunnan kansakoulujen puiden pilkkominen siitä lähtien oli kunnan puolesta lopetettama, koska siitä ei ollut kouluasetuksessa määräystä, ja että tämä työ tulisi opettajain t e h t ä m ä k s i ilman mitään kormaus- ta. Opettajien tehtämäksi määrättiin siis kaikkien k o u l u s s a tarmit- tamien polttopuiden pilkko- minen. Tästä mallan kohtuuttomasta ja ase- tukseen perustumattomasta päätöksestä malitti Sotkamon kirkonkylän kansa- koulunopettaja Emil Parras läänin ku- mernöörille, joka äskettäin antoi asias- ta seuraaman päätöksen: Tämän asian olen minä tutkinutpa mitä ensinnäkin tulee malituksenalaiseen päätökseen, mikäli sillä tarkotetaan sitä, että kunnan kansakoulunopettajain tu- lisi pilkkoa kouluhuoneustoon tarmitta- nat polttopuut, katson minä, että kos- kei tällä kansakoulunopettajain melmoi- tuksella ole mitään tukea moimassaole- missä, asiaa koskemissa asetuksissa, ei- kä ole mäitettykään, että opettajat sel- laisella ehdolla olisi Mirkoihinsa otettu, kuntakokouksella ei ole ollut oikeutta an- taa mainittua määräystä. Koskien taasen opettajain melmol- lisuutta pilkkoa heille palkkaetuina omien lmoneittensa lämmitykseen kunnalta tu- lemat polttopuut, katson minä, että, joskaan kansakoulutoimen järjestämi- sestä Suomen Suuriruhtinaanmaassa 11 päimänä toukokuuta 1866 annetun Armollisen asetuksen 117 §:n 3 koh dassa ei säädetä muuta kuin että kun- nan tulee, halutessaan perustaa ylhäi- semmän kansakoulun, antaa sitoumus hankkia opettajalle polttopuut, lähem- min määrittelemättä miten hakattuja niiden tulee olla, ainakin nyt kysymyk- senalaisessa tapauksessa, jossa kunnan puolelta on myönnetty, että kansakou- lujen johtokunnat, julistaessaan opet- tajainmirat haettamiksi, oivat palkka- eduiksi lumanneet muun muassa asun- non lämmön kanssa, tämä palkkaetu on niin käsitettämä, että polttopuut kunnan puolesta omat toimitettamat opettajalle siten malmiiksi pilkottuina, että ne sellaisenaan moidaan käyttää huoneiden lämmittämiseen. Tähän nähden, ja sen ohessa, että malittajan laillisessa järjestyksessä pu- heenalaisesta kuntakokouksen päätök- sestä tehty malitus hymäksytään ja päätöksen määräykset siis, mikäli ne koskemat malittajaa ja kirkonkylän kan- sakoulua, omat malituksen johdosta lait- tomina kumottama, harkitsen minä, pe- rustuen siihen oikeuteen, joka maalais- kuntain hallinnosta 1~> päimänä kesä kuuta 1808 annetun Armollisen asetuk sen 101 §:§fä myönnetään Kumernöö- rille kuntakokouksen asetustenmastaisiin päätöksiin nähden, niidenkin eduksi, jot- ka eimät niistä ole laillisessa järjes- tyksessä malittaneet, oikeaksi kokonaisuu- dessaan kumota kuntakokouksen mielä- mainitun, edelläkerrotuista syistä lait- toman päätöksen: ja melmoitetaan Sot- kamon kunta kormaamaan malittajan malituskulut kahdellakymmenellämiidellä «2.")) markalla. Dritys siirtää kouluhuoneustoihin tarmittamien polttopuiden pilkkoamisen opettajien melmollisuudeksi tuli siis tä- män päätöksen kautta ehkäistyksi. Ilolla termehtimät tätä päätöstä ei ainoas- taan opettajat, joita se suoranaisesti koskee, maan myöskin, niin uskomme, opettajien asemaa ymmärtämät kansa- laiset. Onhan mallan nurinkurista ja määrään paikkaan kohdistumaa sääs- tämäisyyttä, että kunnat pyrkimät ty plstelemään kansakoulun opettajiensa palkkoja, kun niitä yleensä^ pidetään riittämättöminä ja senmuoksi on miimeksi eduskunnan myötämaikutuk- sellakin parannettu. Kyllähän saattaa hymin käsittää kuntain säästämäisyys- halun, kun tietää, miten suuri mero- kuorma kuntia rasittaa. Mutta onhan monesti sanottu, että niillä uhrauksilla, joita tehdään lasten kasmatuksen hy- mäksi, kootaan itse asiassa pääomaa, joka tuottaa runsasta korkoa, eikä tur- ha kitsastelu tällä alalla ole paikal- laan. Eikähän kansakoulurasitus meillä mielä ole niin huutaman suuri, että moisiin säästämiskeinoihin olisi tarmis ryhtyä. Kansakoulumenot meillä nouse mat keskimäärin 4—markkaan^hen- keä kohti muodessa. Mertauksen muoksi mainittakoon, että niin kansanmaltaises- sa maassa kuin ^urichin'kanttoonissa Smeitsissä, missä kansa itse mapaasti saa kouluasiat järjestää, oli m. 1004 mastaama luku 16 1 /-> markkaa. Onhan mielihymällä mainittama se into, millä uusia kansakouluja puuha- taan ja perustetaan piireihin, joissa ei ennestään kouluja ole. Huomautta- matta ei kuitenkaan saata olla, että toisaalta ilmenee armeluttamia oireita ottaa taka-asketeita kansansimistystyös- sä. Sellaisena on pidettämä esim. Limin- qan kunnan päätöstä, jolla se lakkautti si- käläiselle kansanopistolle pitkän aikaa myöntämänsä 1~>0 markan kannatus- aroun; samoin lakkautettiin kunnan lai- nakirjastolta apu. Luulisipa opistosta oleman kunnalle sekä aineellista että henkistä etua niin paljon, että kunta mielihymällä olisi mähäisen uhrauksen- sa opiston hymäksi edelleenkin tehnyt. Kansalainen. Ullliokniitck mittiiitöjii. Työwäenasiain waliokunnan mietintö N: o J5 erinäisistä Eduskunnalle tehdyistä ano- musehdotukfista, jotka koske- wat Palkollisolojen uudelleen järjestämistä. Mitä ensinnäkin tulee kahteen ano- musehdotukseen, jotka kumpainenkin tarkoittamat moimassa oleman palk- kaussäannön kumoamista trnna pal- kollissopimusta koskeman lainsäädän- nön uudistamista, joko uuden, työ- sopimusta yleensä koskeman täydellisen lainsäädännön yhteydessä, taikka siitä erillään, maliokunta sen nojalla mitä maliokunta mietinnössä N:o 2 on tarkemmin perustellut, ehdottaa anot- tamaksi, että työsopimusta koskema uusi laki ehdotus, joka käsittäisi myöskin palko!- lissopimuksen yhtenä työsovimuksen eri- koislajina ja siten tarkoittaisi asiasta nykyään moimassa oleman lainsäädän- nön kumoamista, mitä ioutuisimmin malmistettaisiin ja armollinen esitys eduskunnalle annettaisiin. Maliokunta on tämän yhteydessä myös ottanut käsiteltämäksi anomuseh- dotuksen. jossa pyndetään maamme palkollisolozen tutkimista sekä armolli sen esitykjen antamista palmelusmäen suojeluslaiksi ja joka siis niinikään koskee palkollissuhdetta sekä tarkoittaa pohjan malmistamista asiasta moi-" massa oleman lainsäädännön uudis- tukselle. Tämän anomusehdotuksen johdosta maliokunta ehdottaa anotta- maksi, että toimiteltaisiin yleinen maamme palkollisten oloja koskema tilastollis- taloudellinen tutkimus marsinkin sen sei- kan selmittämiseksi, onko erityinen pal- melusmäen suojeluslaki katsottama tar- peelliseksi. Mietintöön liittymässä mastalau- seessa ed. Miina Sillanpää, M. Paasi- muori, Hilja Pärssinen, I. K. Poh- jola, A. Salo, Edm. Helle ja W. Lundström ehdottamat, että eduskunta puolestaan anoisi, että hallitus toimeenpanisi yleisen tilastollistaloudellisen tutkimuksen pal- kollisoloista. ja tutkimuksen perusteella antaisi eduskunnalle ensitilassa esityksen palkollisten suojeluslaiksi, jota asiaa malmistamaan komiteaan kutsuttaisiin jäseniksi useampia palkollis-ammattia edustamia henkilöltä. Siwistyswaliokunnan mietintö n:o 1 yleisen oPpitv el- wolli suude n s ä ä t ä m i s- t ä ja sen täytäntöönpanoa koskewain ednsknntaesitysten johdosto. Oppimelmollisuuden säätämisestä on aijemmin eri kertoja tehty eduskunta- esityksiä, nimittäin 1908 muoden ensi- mäisillä ja toisilla sekä 1909 muoden toisilla maltiopäimillä. Kaksien miime- mainittujen maltiopäimäin simistys- maliokunta on kulloinkin tehdyistä eduskuntaesityksistä antanut mietintön- sä, mutta kumpaisillakaan maltiopäi- millä ei asia ole eduskunnassa lopulli- sen käsittelyn alaiseksi tullut. Nykyinen simistysmaliokunta on mietintönsä sille lähetettyjen eduskuntaesitysten johdosta pääasiassa perustanut 1909 muoden simistysmaliokunnan mietintöön. Kun olemme 1909 muoden maltio- päimäin simistysmaliokunnan mietin nön lukijoillemme laajasti selostaneet ja kun nykyisen simistysmaliokunnan mietintö pääasiallisesti on samalla poh' jalla, julkaisemme mietinnön peruste- luista main yleiskatsauksen niihin k u s- t a n n u k s i i n, joita k a n s a k o u ^ lulaito s yleisen oppimel mollisuuden säätämisen kautta tuottaisi. Maliokunnan tekemistä, niitä osot tamista laskelmista näkyy, että mal tiolaitoksen muotuiset menot mähitellen. miidentoista muoden kuluessa, tulisi- mat noin 8,000,000 markasta »vuoden 1909 menosäännön mukaan nousemaan noin 14 milj. markkaan eli n. l>,000,00«> markalla. Kun nousu miimeisten kyni-