N:o 232 B — 1910 KESK1-SUOMI Keskiviikkona lokakuun 12 pnä Uno Cygnaeuksen kuva-! patsaalla Jyväskylässä I 19 15 |„10. | Tänne — missi» muinoin Kinipömiolin i liikuit työssä valon, valkeuden j siunaukseks' syrjäisimmän sopen maassa tassa tuliatjarvien. timiie kansa kiitollinen iu>>ti kuvas kauniin, vaskeen valetun. .jotta sukupolvi toisen jälkeen saisi n.ilula kasvot armaat suu. Paikar: par!:aai!. pyhitetyn antoi, taalla Herra:', huone seissyt on, entis.»'.,-, .i.n.uia nukkuu alia p. > alla nurmikon, v.r.fu latvoissa se liaastaa, kannut maassa ihanoi, \ : ; M::'.las on kuin aaton juhlaa, "... >ion kellot kehoittaen soi. M '.:-.s\mi kellot Sinusta soivat — ' aa. hiljaa kuunteleepi maa. S:ur.ami, ken muiston kauniin jaäia. tv.uiston, joka nostaa, kohottaa! S .Kuttu, ken työn sai suuren te!\i.i, kaaita aikain, joka kestää voi. jivle vuosisatojakin jälkeen eiamän. oi. kellot kauniit soi. Irene Mendelin. 111. Kmm (iifiotglön ftulu. Arnrnnn kirko» tzlSa kansako»!». . iiie. eaten:a:at fevt.':.;iu'.ian feoi.i.iit :c>»tt';v- vruiiiinii'[cr ka msa koulut Manuilla, tn :en nloenjä miiiMlIatin, ia'.i: t'ei!i-:e'ui !urenf;ilään. ts»>!» 111111. vei*.*o;cti:in '•.'Tiotnnin firfonhiUiiiu I.t!*i noitina, toi nen poikia ia toinen tn::oiä r \ u tcu >a o- iinxtt nc Menntiin m P.''.'!.'>.a!>i?>'ii t>)- .ien kouluja. i.'U'in kolia otettiin oppi- niitä mn::-:.ir:n k.v.sta. mutta oli l>ci- d.ii: i».i!'e::>i.o>i ^uIi;f.i;>• : uiMl|ua ml. M. •.•.iv: S j?:?»a liuttili-shiuta m :i:a maltioaiiiti?! . .vo.;:w o» -i samaa s. .••.mivbauie ja» aituniu - f,-...::,i. 2i!l, seurakunnan , ■ ;.-ci\K-ii y. ?l. '.l>u»I.iii;i : :i- . • iski ni.i.uäii levtiiiiun- :::x ja Pobi.':-I.iIi!>e» Inltr .. • i-i- ;en!a to:oi>la oi; »i>i»ipid»u . • v i :,v.r\:!cuiitii sanoiniic i {»».ien :ac- Satun lisqsi ive.ä testamentin :c-;mccn-paniw msva»:i a \\ ^Hiy,rotl) i : a * i iitf., inifii fniHina ;.i: n.i ie*ti»itn' i- li > van-:-ien. —- o:i e.ni- •ltin::; iiiiä. etni '"e o.i iii,äi°ä:t.i iva:n n»:ilc !at>de»e InläUc c : I!i loko kunnalle. 2S -p:nä elok. Pidettiin täällä laaistcri imetkin, jorka oli ivat siis kliitvanre: teni- trnrothin ja joidenkuiden inuidcn asiaa -atla wiisi »vuotta. ?>llota o.ikoi tae s harrc.Staivain toimesta niinikuän kokous, erikoinen tyttökoulukin tvaUtttukimsa. joojit kysytliin, ljos pitäjiin miehet suos-, 5l0i,litlarianon hinnatji arivlot liuuoic^ tiiijitoat perustamaan searrakuntaan kou- ^ ^'>i:> W. 9, 82 mähiniään '».».>:.)>.> markkaa Pieniä tietoja kirjoista. •.'lutaiiut ibcmcr ^cdeiikröm Lsakenhnö Porivoossa. -i . l iimcifct tiedot. 'X.u :e;:t:-.::::n -•"< :'n.i ">i> :.vi::::vU n: '.'a2i-:> ' ..;iK'o;iiru\':- :iu ::a;"Ci*>!: . P:».tÄim^kcUii-sei. .. ...: :ou pt'.ii.i:n.'n i.s i.::cuu:ii»öt rirl- . io.':.7cn Ju:n.»;t-n armoon ja hi»» ::: :ic. .n anrimibin'. Viiiivä o n m^an armron ja f .ie: * n w.!".en anrinnbhin !»>uaen". ^yoiik:.! lui iäinen kirkio. hohli sen koilca lorni ja p:i',^».^a:nii.'i>i luisui te- r.'.:>.nen kangen Looii ;t [o.nucti muotoi- tc; • f.uinnc ttmn ici^t-t-inlccii saloseudun !.'!'.koa sanalle. ciipä kan an :a iuin la.keen synchy ■ii.t>n iviereen kanjakoui.n!a!.en >i.'i:ak>i!pci on kuulun»:!:» unho!c:ti!^en ^'lilionmäikelaisien puuha:. Abr äkkiä o- iv.-.- komven crsukkaa: Jjf)^ni*cet aikalais- :cn\' edelle. Äeskcliä luil^Tiuuj^ta on >.'u:> mn henkosen :ni>r. c.kijo. kilipä on 'amailla ilo. ^akaniaioen asukkaat .-•.iTcstvst irsensä oniH.'i'ii;ii. Heillähän i\i kirkko ja koulu. 'Vi na misiäpa mtej. iok>:aia, benfi- tuon irbicon? Slivh iskältäni tulla lo.ipfn rainxrajaik:i? M-eny.i •Kirtäiii :ii :m.xfk<Ji«mmat ciircvcLc: ja lulifi r?ö ;n 'reS >ck : i? «rr.ua o ; .iiji polkuja m e:cn ; a!otlc iamotj Vii baiiiö. Ll.ih.rn ttic Jofwn Äi!- f>LIm Snellman allel'.r'oi:!an>.:l sen tir-- 'tän '.'»perin. ^liukumäelle lieroa!- uin b.'nkis:ä särmini^i xenuleiivälle. It- «eripä i'ä Uno Cagnacuö <i iv iil- amn. „f iin jiwtck)kace ; ::i i;::-fcn:cli Pa:- ^mcella te>ä>5uus'a". ».ibenäny! rima- rciia: cipctujia jr c»er:a;.it:artu ::'ena ..kaiiificinip.inj Uvy- ja -.ial!!.',ouon^ :'. t " ieitosiUc. UrbokaZ opcnaja Clii » e mpa s kuuli suure n k>crä'l^ijän ää- n.n. k::ul:pa Clli Ä.' npaZ tu:,un Pyk- iönmäclia. Heippa haa torpeen samosi. e:.'imai'ek'i raa:aja.'ii ruoon. indämonui tiellmiden roi !>an ii- :cen ninpättvtöbnni. H ; ck:.> ja koulu jv.= • m '.iiidisneineniäjän iban.". meiijai. 5tun !.'nia su-nnun:ai>in kor:veö:a kirlolle -kc- !>^i ja :.'nippeliin rier.", •icfkix Clii Äem- icltrti 'euraknnnalie !jäi'n!>Stinoi»- 5.1 kun Pnlköi?7.uic!!e alkoi kaniain- :"-.'.clliis: nuoria mrkci >a»no»i opin iiii 1 cn. Mikoin CBi fijin-pa-j »cfjtt sitä.kou- kilkille. Ja niioriifuiiia ja neito- '.'iin i »bän po'.!»na p:'.ki»r. samoia jsi:a ope::>i.an'ak'n, ?aarijär< A.avc::.-aöij. Multial :"txelra ' . : r .n: n :n ik.iii luuit lunniisi l,uonnollis'.'mmalia. EJnita Ui.-.ji ituvjnlltf on tiei:)v:t ollut omat M:i'nja menettelyynsä. V:iiitp.i faus ioa.ikin, eträ kun huomal!:e:!!in hänelle, e::ä mainitunlainen r .vidviVtVS tulisi eykä ji)i'ni)tiiiuiiään lt)yiymälti>>:^).)!ia ja ;aa= maa:t rettelöttä aikaan linnalaisien k.^- ke:> — niiiilaun «sitten on tapahiunuikin ^ - niin oli hän MM ina:ii'iinu:. c'!a Tunne HiUiUiiifet oluvat «ina inaksancct re!;il.is-en»i>in lhäncn oa'.:kai'>a ja sen truolsi lakiioo hiin heitä erit!ii>emm!N nuiU-iiM. Räin oil.i siis iaain a i nc clii- iie;i alku ja Perustus kunnan kansakoulu- la! öiselle !>ekä samalla 'ier.iieui) l)arrai.-- i»:> koulujen ai!kaansaain:se^i. — Myö hemmin on kunnalla ollut liIe.''nuZ saa- da toinen huomaktatva .ayjciiuS, minkä »et: »r>aipaahera 1J0H. C'.on'ted: poikansa Ve^irlo C>ronst«dtiin mui-Ziokji, mikä poi- ia n>. 1 «79 Älcu.ruuUa o-I e-^fc Ti coi-a a a huk kui täällä jiangasjänvcen. LahjoiniZ on mk. ja määrätty !äy:c:'.«vä'iij na^ M.iiMiiien kansakoulun rvpilaiden koi'- l>!.i'inmnin avustamiseksi. Opettaja Exlaad Saloae». iiakoulun eirsimä'seni .ipe::ajana i.nini Erland 2a4oiicn :l: Sakari, initii nimeä hän <>n aikaiscmmin toiiralonsa inulcan M)tiäm)t. ja oli i/än ia ma n l ou tin opettajana kuolemaa i-ia aeii, lälie- Ä> ivuona cli 5 pänviän jokai'. ISD" Ti'::v!oul,un ensimäinen o,).'.!aja oli nii !.?eira Perden w:n l»70 loppuun, neit: Vio>cn>pvist -w:>n 1874 ?«vi:ilukuka'idon uVPiii:»». jonka jälkeen koul i on ollut iak-- fji-ttminä joitakuita ivuosi» „i»i:Hisivtt '"niv .y, tiiiicm eräässä pöot-ikivjai-ic ja- no:aan Ja kuuleman mukaan oli «is.il- Huilii simnä" se. ertei kon uun tullut >?r- piiaiia ta»>pecllista maä.ä.i. Tällä a:a>- la olnrat tytöt ja pojat sama-sja j-iu- Uicsa. minkä lieroon jälkeen lyuotouiu jäiUvn alkoi ISbO, ja toimi siihen saalia turni' se w. 1S8» muu:e:;iin PohjoS- labden ihjliiiin. Oppilaita oli cnii w^o- iei2. kouluiM alkaessa, poikak^uluvsa .ii j.'. tyttökoulussa 27 v.ii melkoinen iimiärä Useat oppilaat cliiva: hymmkin divari ista, avaan siihen Uivat sanouit ky- läläisei latsoneet Ivouv.insa iuoslua ja ra^Kniamishanunat' raukesi.v,!t. Txiinä eriii.iclisiiys antoi aiheen jiihen, eitä ru- dvetii»? ajattelemaan kloulujen inuuna- m:o:a ipois kirkonkylästä. 3a seuraus ottikin se, c:Ki iyyc-kaun 1 p:r*tii 1888 järjjestettiin piirin kouluolot siten, että toinen foii-Iui-5:a miiiiieiiiin PoKicclahdcn ftjläiin ja uinen StoKvJi-n, ja kumPitin mmrtcriiin seiak«-lu^i. pei.ajicn piri fii -rttjä kouluj?n mukana. Lii.» 1 ta mitpä muodoste!ri'n kirkonly- lä«n ienkullailncn ..yhtiö", johon kuului ..säainläisiä ja isäntiä" ia perustettiin kirkrlie oma lkoulu. johon Roland Tali'- nen jäi op ottajani ja nolhon kouluun tuli oiertatvaklsi niinmuodom uu>!i Opel- taja — Tyttökoulun Moinen opettaja AUtn .Zärivinen muutti koulun mutana Pohic^lahdelle. jtirlcnkylän loulu viejiin iv:n \iv>0 alusia kunnan haltuun ja hiutui :ähan liia ja nyt ensiksi hanktimaan sille >huc- neita, joita silloin huokeilla, ja sopiirllla ehdoilla oli tarjona, lvaan asiacsa taaö- -ku, ilmestyi siinsi wasiakohtia, ja eriin:c- l:a, että sc taas jäi ;i.1;cen". M ui 1 ta in n tmiotecn ei sitten n.ch tehdyn iri- ii!<:älään tähän suuntaan; :nliwat ras kaat nälkmvuoÄet. jolloin :än?yi ta:?ki ponnisiuilct suu.NTtata leiivan teen. Pcrustainiacn. Äuna parcniPicn a.ikoj>.n tuileosa na- ky>> lvähitcllen wataaniuucea 'e käst:ys, eitä ihminen ei elä ainoassaan leuväotä. ^uahiun 20 pnä pidettiin Jioian la.os- ■sa kuntakokous, jossa kunnalliola.iiakun- nan esimies C. D. Maylbert.in esitykses tä otettiin cisille 'kysymys: „<I-itö oiiji tar. pcellieta asettaa kansa-koul»!., kuntaan". jluniato>kouksen pöytäkirja kerÄu: ja ilmoitti allekirjoittanut kunnan esi- m:cö (kanttori il. C. Holin,. että kcsk.i nyt tässä pitäjässä olaoaia kaksi kylä- tfiiinac ju> oluvat ilisellcen aset:ance: lak- si ci inäisd.i kansakoulua seurakunnan si,'itäpuolille, sekä niihin löyhistä iva- roioiaan uhranneet palkan nsäysm ka:i- ^iiinlun opettajille sen yli, minkä Kor- ti a Esiivalta on iinäärännyt Palmaksi heil- le, ^a ksska meilliilkin olisi ioiwo saada apua Äo^rkealta E>sii>vallalia opettajan ja opctiajatlarcn Pakkaamiseksi, niin kaisoi allekirjoittanut kunnan esimies '.välitä- mätlomästi tarpeellizeilsi, että kunnan jäiinet, kutrn iaiifki muutkin joita asia liilutlaa, helliHdellä snosisilvat iätä eh-. dotueta, kadsomakta niihin iväbiin uh- rauksiin, joita he tulemat tekemään itäin tärkcän seikan edestä", jivuln päätct- iiinkin perustaa, huoneet sille muvkrata ja lkantaa 'ivapa a ehto isi a lahjoja kustan- nuc.ien suorittainiscik-si ja mikäli ne ei- r.'ät riittäisi, myytäisiin pitäjän makasii- iiivUi lUitijaa käytteeksi, jota iviimemai- »!uua toinronpidettä !uitenkin waS- tasii. — Aisiaa ajainaan Maliniin heti ioiiiiiiunta, johon tuliwat roivasti S. T. Stenius, pastori Anton LUiuZ. kalolli- nen Paatvali Tawonen ja kanttori ft. C. Holm. Toimllunta sai m.m. tehlä- ivalleen laaiia koululle säännöi, jotka sittemmin sekä kunta etkä senaatti -ivah- N'K-:i. — Tyttökoululle muotiasi toiml- lunta huoneet nahkuri Eero Sillmanil- a. Liunlakokoulksessa l 1/2 1SU9 päätet- iiu ostaa poikaiko 11 luulle entinen kirkon- ivertija Häggfeldkin huoneet, jos ne saa daan 200 markalla, ita 11 pasia ei kulien- kl>an iuiy tulleen mitään, za poikakonl'. siioitettiin Mannisen taloon. Lokakuun l pnä 1869 firjoiicttiin Jouluihin 37 poi kaa ja 28 tyrtöä. Siinä oli koulun war- iinainen alku. sittemmin muutettiin P^iiakoulu kauppias Backmanin taloon ja sieltä Hännilän kylän Warwikolle. senkun aikaa oli se sitten nikkari Matti ivahnin huoneissa Heralan uraalla. !>!tökoulu majaili tällä Ivälin jonkun ajan entisen merimiehen Erik :>iajali- nin talossa. Syksystä 1872 syksyyn siis 11 Ivuoden aikaiia ei liznölou- u o-le ollut toimessa lainkaan. Ivaan on joku määrä hjtlöjä iäynut ipcikain kanssa samassa koulussa, .il.n 011 iii» jillrin toiminut sekakoul^ina. — Näin erillään, waik:a >'.inan katon loiiniivat molcuiuiai ioutui iO '; n ' »i 1 f ai 1 n, jonka koko:!.sisia 22, u. jitl Uin järjesiämi cn nyt ilmestynyt, 'ie sisältää kii- '^iiukiia iiinnctiiimmilta hci^iloiliä kan- saioululaitoksen alalla, oin:2: — -- 2 4 00 muotia on tänä ivuonn.» jkiuiir .ut Salamiin tappc^uc-ia, luvia II n o C Y anaeukien muisto.! MvtUan br<wmaa : acn pu0UIö;il . ;s Iiituiec- johtokunnan u ( j.. tiiäteitiiii molcmmai koulu: 'ää taas sckakculutsi, lahiee.r l-ioliaan jatituna, siite.mmin on siinä senaatin piiätöf;cn mukaan uutiiiijf. 11 p:l;ä iW.> ^.'iito käytetään fan?i!?i::i':iii o;'cn hn- o!l;:i larpecmv.iatiessa krl,ne!:., »pc:,a-'wä:s». jaa, ja dokauksessa 23. 2. u7 hinta ]at-'i : iu'isen piiäjänruivan ylsiuouuia, kou-' lun halutun. Näin tuo kc-:cuuii:onu:»i* dcc!a syniynyr iiäivä erekid.'.^, kalidcn niin erilaisen laitoksen yl)d:c>'l,min.'n sa- nioibin huoiwisiin, joka iitoi.i uhä luiu- 1 kal.iuila kahden puolen, ja suuresi: j.V- ri:*i kou>lnn rauhallisia :yösltn:c!yä 'ai. sovilvan ratkaisun. — T i:'ä yhieydes'-! iiUMiiiiwfrcn, että koulu, niivnnu tila- iv a ii e huoncustona tolo kirkonkylässä, kui ivan aitaa sai palivella kaikeuinolsten seurain ja yhdistysten ill>uua<, lokons- ja harjoitushuoneina, niin c:iä ahkeriin-, pina aikoina oliivat koulun huoneet inil- iei jokaisena »viikon iltana jonkimuoius- s a kä»tö!ses?ä. Mun nt)h>io»ioj>u., kiikon- kylään ci, ilmestynyt nieauPialin huo li e 11 st oja näitä tarkriiuisia palmclcmaan oi' koulu niistäkin lvähite.ken -vapauii:' m.:. — Johtokunnan juienct: wi;i;Siuiii".;a 1800 m .i.i ;:ii ,i taululle e. jiiiiäinen jo h 1 ot 11 n 1 a. l-iihti'. !-ili- ivan romasii M. Stenius, pasiori A. i.'iiii:v, kanttori Ai. £. oolm. i'i\,»ös:in <:i,i,IU ^ lU 1 soia Persian maa i l ma n iva l taa ivastaan. '' Ci 1 " t.'.mi..in- jgdan hisisrioiisija on ^>e»sdo- fai.iaa pitqjän eri kulin.l:a. Tähän piiriin!teiio .muai lunta, pauji edcUäinai^ näl.den nliyttiiä foulut olleen huivinkin ^ nitut Hlät, ^jovka oluoat eri koul» piirin tarpccnmaatimia. Muita, kuten jo mai- ni'i:in. laskeutui oppilasmäärä iytirkou- nä ja «vapaat >kirwntylän koulun lus iän,Msisia. Aliinan was:us:usta eiivät .> rä: v:!!^Qiää:i < pi::ä: ma:fa: c:vl:.K. m;:::.: *t:>. ::n. 2i.'lla'.uni ?; 'i. ■i'..iin. "ä>. i ' ::.'nia ^'n.iöiim ^; iia.: . uiliä be .t V.''.i!i.7s:a asti. Ifi v.iViiiiiucn, eikä wie- "uiiii kouluun, kun ^a ?on:;j i a petäjäiset föinuiel.e iiiii pyr:>i- i.i i'.m lasten konlu l.ussa muutaman wuodcn kuluttua :»'in Kuntalaiset luosluneet ottamaan toulua wäl>ä!si. että se täytyi lakke-nttaa, ja mastaan Kivaan oli siitä »nonta ^olousta poi!ek>ailussakin se oli iväiista hy.oin alainen. Useitten vopiiaiocn .i:in:n jälecsli »n mnisriipano: .ollu: kaulus'., tvtililin aikaa, tai ..ollut yhden", ollu: Ärk- >i lulukauna". >»ouluhar "asi.is al!u- iviii'ina nältiitäti olleen suurimmaksi e- !a!>i iiiitmlden wiebä:yksest!, s-niinnyfä. ja iivalitulsia lvi rastoissa, iiauempana asunxa: kyläläiset )vastAuti.vat asiaa jii- lä perusteella, eitä koukusta e. ole heille etäisyytensä »vuoksi hyötyä. Muna na mä rasvallaan o-ikeutetui iv^Ui-utset ci- i»wr auttaneet silloin. ÄloiUun ylläpito järjestettiin siten, et- .Suiiftijen Kommaajina ja alfminpi»'.:;- j t .j cpottaja Saloselle .naisettiin kunnan joi.i., oirat alkuaikoina enemmän i'ue- ^ p^icsta «petuljsesta, huoneista, läat- mös<ä ja »valosta 300 .nk. ivuodcsja, jo il ^.!."I1.'N. luulin ..ä. ?>'. ne nu^rei ier.?!.c-! ko:onaan? ve p alin iva: >i'vi.'ni"ca iroii^isia. ir»ai!ras:i!:wat ir>ali.-tiik'e!le. Aa niin :i*li tuesta Pt?lkön.näcs ä laajan 'etidun oornakio. tuli to n» a a 'tiivien ri»vien w.: li.-iirien kcrkcalle koäo,v)a hedelmälli- nen kunnas. »i»i>incnluwuis>a .viioes. on »uit mc- nosie» noisia ajoista tu:» näikämuoden !ar>» Piilkönnitien kai»'an asien koulu 'riutui, "iki 7«M) lälieii.eiee ?c luku. joka o soi: laa foulua !ä>m:ii:cn oppilaiden määrää. ^ltaseutuiV.a we!rrattuna ci rjtc luku ole suuri, .nutia '^i-lkönmäfeen näliden on se kaui.j <umiiM Se cn nicr.cn wa rivan luk.», s e on liikematto- mien lvitvojen mää.ä. 2e sn sitkeän •pon mittapuu. 2t on rakkauden tulos. Jiirroc peitiää Pn.tönmlien kansakou- .!» monen emi>en ePeNajan tomun. Za- menlainen nurmi kaitaa einisten koni»- lagien kummun. Mi iia katoomaion on heidän rnönsii. 21: i niötä siunaamat ••eiifim salot. — .2e., jälkeen kun kansa- ?tlilun saimme Palkönmielle. ei ole tar- minnut petäj>äist.i 'il.'»'iiibcn <.sn se aina oli elväänä". sa^". minulle »aai-- ni in munan Karmaa >ao'i wanhu?. <c\U ii; .1 eläköön niiden niiU-.o olleet o'aQisinä tuo>sa :nös;ä! mai.e.oalla taivalla toimineet r.'.ras:t •O. Bergroth, entinen iv.tniiopfivämies J. iHiibiincrki, Matti Z a rv. e g, ^ ii li o Lin- iiiila. n.m. >ekä c.vettaja Sa.o.iea. »un kcnlu: alkoiivat, oli väite ta. c..ä jota:- n.", r.ilo nii?iä lylis:ä, joille koulut ni menomaan kuul-uiiivat, tuo luriiue>1 hai- koja koulun tarpeeksi. Ijripiu ei, -i- selliiicn ja käsityöläisten piri puc>lcst^an jvhf .ticsti maksaa :i0 mk., mitä koottiin :pcu .änriperusteen mukaan. >;.'uiiit toimimat muofitmuJiietsu 1.- 'eas' 1 eri talossa, tänä aikana. Etiä .e-u.uhucneet oluvat ahtaa» ja muuten oin.iicellriet ja niitten jaanntin »vaikeaa, S>n:r..atae:n asiakirjoista. Sillä jc sa man? njuonna, fmn koulut alkoitv.,:. oli lokakuussa Jesk»»slelun alc>:sei'.t o«iuin taloa rakentaminen laululle. Useissa koktukiissa iirtä sitteminin on pmiuttu, »>»ut:., lyiktiynii se wuodes:a w^wteen. Er-uo'ä pömÄirjassa ivilia 1887 n:ai- niica.i eitä kuntalaise: oivat waS- ta!-utti>ci iirä rakentamaan s siitä syys- t.i silloinkin jätettiin toiiiecn aikaan. Meuniun ja Pohjvslahden kyläläiset n!m. oliwai silloin pyytäneet, että k>ko kiinia nikimin .kouluja kannattamaan ja oitain rakentamiseen osaa, mutta kunta- la.< 1 taas puolestaan waat!wat päästä o'al!:>ek!'i rctvasri 5DlaLmiii!i,in lahjoNis- CiUQt huonot. hon 180 Ni/k. saariin '.viiiitUverorahoi^t., lopu: koottiin avevoäyrin perusteella pii riliistltä, M>nnalta) ja icii jc 12 pen niä äyriä Johti. — Koulua pidettiin apittaju Sallojen omistamassa Pätarin torpassa, jossa koulu oli >.o eu-nea tätä uutta jävjostelyäkin ollut. Päkärin tou- lutalo ei nuzöslkään ollut mikään malli kelpoinen citkä nyiyajan waatimu^'ia tvastaawa k»ml>upaik!ka, ivaan oli jc ah- das ja puutteellinen. Entiset oppilaat kertomat, miten ^ouluhuonelta l.iytetliin kaifcllaiisiin taloustoimiin koulutuntien aikanakin. Qpetusmalineet oliwat opct- ta>an omia haMi-mia, eikä kunnan. Wacta 1898 »valmistui kirkonkylän kaul».llc oma ktlawa huoneiiseo, jossa koulii on saanut oman katon alla, laajan pihamaan laidassa siitä saakka, rauhassa ja wcrrattain muka»vaSti työskennellä. LpPilasniäärä on wiime ivnosina ivälis- tä 'kohonnut alun toiselle saoalle. Äirkonkylän olfiKiai, laajasta piiristä on ivuosicn wieriessä ryläkunta toisensa jälkeen muodostunut . eri koulupiiriksi, niin että nykimään on kuni,asi.r kaikkiaan N eri koultia, joten kuntalaisien .'oul.i- taiive on merrattain hyivin tyydotetly. ^läin oli koulu >kuMcnut iv ue,I>.a li a pai kasta toiseen, toimien usein hy,vintin '.vaikeissa ollosuhteissa. ..i^iitii päätti .'unta n/htyä iätä asiaa autiainaan. Väliaikaisessa ckuntakokoubsesja kesäk. lo pnä 1875 päätettiin kouliin jchtofuiinan esiivksestä, että sekä poika^ että iotiökcu- iullc rakennetaan omat huoneet saman katon alle, ja yhteyteen jijo:teiaan pitä jän läipa. Pappi la in maalta päätettiin tarkoi!u5sccn pyytää lupa iiiyooli 2,000 petäjärtinkoa, ja jos tarlvitaan, myydään makasiinista Miljaa lisäksi. Lsa ckunna!- le tulevia miinasverorahoja raäteltiin kä!)itää >samaan larkoiulseea. >.oulu pä.iietliin ensin rakentaa nitoen licu- taiismaan wastapäätä it :j?. iviljainaka- siia-.n kohdalle, sitten ,'ääiii iunta >t:ä sc rakennetaan entisen wilia>iiakaniain kohdalle kirkon ja Sillmanin ivälille, ja lopuksi Päätettiin sc tuifalol .iftsessa 1876 rakentaa Mansikkaniemen puus tellin maalle nykyiselle pai-aifeei'. se naatin niyönnyttyä puiden n;i;i>ini r eeii iptippilan maalta ivaliiiii:: erikoinen ..pNkäystoimikiinia", johon tiiiliioat; ichiööri O. W. Wadcnstjerua, nimismies Sn. 5». Äciskclin, sotstin.'st.ni Miciiuaur, kauppias H. W. Plathan. talolliset Matii Mannila, Johan Liontiila ja Iehan Näit. Piirustukset koululle l -raii faan- '.'oilielysfoulun johtaja O. Maden- stjerna. SYWllä 1878 'aa::ui .-valmiiksi Vc'f<rin puoli ja pitäjäntupa. Ensimäi- sen kerran piti tf .unta siiliä kokoustaan 12 10. 78. Poikapuoln, huoneet lvihl:- tiin juhlallisesti Ivalon pal:oelukseen -lo- keinun 2K pnä 1878. Zylsnksi 15^3 saa tiin kuntoon tyttökoulun puoleiset liuo- rotura "aura Stenius, 11c iti Nina !>io- jeher ja talolliset H etu'a n -.'c^Iki.ä ;j l>'. Ru.anen. Sen jä.teeu on johtcfiuu itänsä cli ui jäseninä suntio '.tn.>»r>isl, niuiicmies iu M. Mosfeiin, ineisanyci- irtui K. JtMuf, talolliset :l'ta:1 1 Manni la. Herman Heikkilä, Paamali Saioonen, Herrik Sa»voncn, August Ltuiivitko, lilasi, Erik Lauttamäki, Gabriel !»tolsa, Nuutii Aulio, Daniel Rahlonctt, Galiriel Merruntaus, Matti iliosji, reivasi: I. i.'pk'if, pastorit A. T au lie t*id. Man- nincn, suntio I. Stcniima, maaiuvilj. • vi itflust Mannila, piirilääkäri I. iii. Wa-' reti, kauppias I. Miti;iuei Ia aiioiis»!., ; e.i'hn Töiinänen sekä liaie-jaleninä P.1S- 1 i'tslai Vliuandn Lilius i.t '.'liiit-.i '.yert-' »nuti, rou.vat Kamiy .\i»*t;,»r ;a Hcl-z:» Hiiiönen. neidit ^.da o : ic ja Rvon' i:enbnif, e,mäntä Hilda :!!a't. to!'i.'rintta ^iina Waren, roinva Mii»»u ^'in^holin, iuoinarin romvat E-ivi ^a^nia'i ia 'l?a- ihilda csieniind, rou>.val outiin Törmä nen ja Telinä Mannila. Uaniiori Hol^ n .in osuus johdossa 011 eeisvien an>!o- fac-. Hän, jonka lämmin lausunto louiua peiustcttacssa cn edellä f: e reti <t, : uli R-al : :iiisi jo eniiinäiseen i^otolinuanii 10. ja iiitii lähtien tniliei "s:äpää:ä li a:' f o l m e 11 t y 111111 e n e 1: 11 e 1 j ä n ivnodcii aian. tuolein 1.1 :i r t a:: p .r .ii !e::,l:u johtokunnas;.,, ollei' i,'i r mci 'ei 2.! ieu.1 nhtäi,littaa sen eiiiiiie.teit 1 .'uin- !•'.• kcullin nupuin!,'?>'»».,n. isällisen no- '.aiv in miiisiolle! Lahjoitutsi 7>o 'yntyiiiäslään asi: ,'ii 2ar,i:;arii'en N.ioniiylän kansakoulu saanut nauttia {linnan ivalistunecinpicn jäseiiiea tnyö- iäifiuoa ainccUiscssaiin miio^osia. ^0 perustainiskustannuisiin ^e i-^ unu-ie.ait-- oitaa lahjoja, ja silloiiien roai.itt: U. 2tenius tarjosi ko>ululle ilinaisetsi f o! o - naisen torpan (.Milkinini iiiainccu n.in., nr.iffei senaatti siihen lahjeiiuiseen suo-itinut. «iiiemmin viii piiajän ,.rou> iroiträenyhdisiys" pitkät ..jat huolia iou- lun ira ra n oma in oppila'-'.'., riiela- ja n?»,:,!c-a>vustirksesta. jota -)!-i!>i'.''ct izyiva- ''idäniisel yenkilöi ravat ;i iLiiimln e.:iui iällä n asti jatkaneet, ni.if.'i f Jui: :ae:i a>' ' iiakktn erään Heinämäe" iesiaineniti \ »alaston korkoja, jloniiille i:ieUu'n;"n' 01, tehty lahjoituksia kÖ!>h.iIa oppii.u:-ici aiofstamiselsi. W. I88l) perusiettiiii tun-' n.tn iviljainakasiiniin ivapaeliietsilia tah- j !L ; iiiisiIIa Aleksander :!.i' a^u.'.' nas:o. > jo:'.'a kasivuja saa, sen In ma^iaäii; li'--weitua, täyttää i>fl ion i:r.ir:i:nr- tar- ■ io'iutseen. Ja >v. 1800 määtlin -anppia? > II n de n Te s t a 1» . n : r nay'e- täuittrs, ra a :n a t u n fä ä >» n ">elm i : ca n j 1:1 - t .'t'ema, m.Miiiii heti ioa.mie-. uituaan 'U! e!uus>a lrppuun. ?.c en »-n: 0.'. ne'tu iiadtstaan. Hinta ivfia ek.nv:-: : : • :."> ta ; :i: ii», jolloin painol'>.eia on .aperi pavcmpaa. -- Herbert 2 p e n . e r i n „>« a s- iva t u s", käänieentckelvä teos undcm- n:a''a peda>ioc,ises'a kirjalliniudcsia. on ilnusiimiit uutena painoksena. Preses- 'ori Roininen alkulauiees-aaa sanoo m. m.. ..Hanivassa kirjansa hnokiin mc tä iv.!?.aan tieteen henki nrn ivonnaikaana ja Monnin tifiinlertaisrua f uin täitä 2iinii on jotakin wapani:atva., ia sa- i'iilla sntvää rnakatvuuita berättämää". Hinta 2: 60. — E i no Kalima on ensi teokse naan jnlaissiik kaksi i,ä!!'c!i'.i.:ä »'isältä- ivän !cot'"cn ..Maalla". Molemmat eroat !a r :i).ai'iö'niiä. Ne oivat i.tielestämmc perbaita ktbyempiä nähtelmi.i mitä on rleaiassa', sopimat m.m. yhdistysten il- tamissa csitettäzväksi. Hinta 2: 7>. - - S n n r i m e n e s t >, s on Selnia 2a;;cilösin noMellilla no torpan tyttö", jok., ilmestni iviime jouluin. Toinen paincl on kichta loppniinmtiiiiy: kolmafa on rtilidutiy painamaan. £\ Mannisen suorittama., ..CS.invikfi Stoolin tärinäin" suomennosta on nlit i;!iiiciä kuukaudessa nmt):» ku.idetiatu- hatta kappaletta. Se on si's saanti' !>lci- iö', ja opettajien tunnnsiukicn. Ai'. W. ^oersierin teos ..Lsaatko läät" on nvt »varastostamme loppunut, niittiä ilmesttni pian kolmantena painrk- r ena. Clcinniic kuulleet, että m.m. joilla- kiiil a kaniakonlun jakkokuisieit!, on sitä ritiiciii) lukiilirjana. jofisi «c kieltämäitä hivaiin iso4i'clttui. Nnknään ?c on paras laftifikivja nuorisolle. Äcmäiillä ilmestvneitä tcotno: -- H i s t o r i a l l i s: .1 r o n, a a n e- ja Santeri Kivalon romaani „(5iä- inaan taistelu" ilmesiin ivuoden alussa nutina painoisena. >»anlalkisk!ijallisuu- det^amine ei ole monta ar.vel\ian ohtä ivarklaa teosta. C6: 25.) — Äiime jon- lulii jiikistiin belppohinlaisena painok sena Juöani Ahon „Pann'. joka niiiös- Iin on historiallinen mesiariromaani. i>i!ii en Panna alettu :äni:ää iukiikirjana nuii!taniis''a nlemmissä kouluissa. (3: .">01. — Kalisi osaa on Ilinestanyt Tope- l in f "cn miehättätvia „Talwi-iltain tari noi' a". jotka uudessa suomennoksessa saatit ivat sijan tuhansien kotien kirjaS- toi -ia. l^.'<in hinta 3: *>0, nhteeniä 4 osaa.) tus, jomka ijuurernjnoinen historia t ^e>s nyt o», ilmestynyt suomeksi. Kertojani ci H<rodotoksella ole mertaistaan'. > .t osaa yht. 10: —,) j.rcikan kirjallisuuden Uloimpia teok- sia on myös So-soklecn dra«un>, .Äiuigo- m.'" jrnlka uusi painos on limesrynm pa- raniteituna suonutnnolisena. <Helxpo- hli:nii'cssa koulu- ja ?an'a»rkirias'os>a, hinta 1t —.) -- Luonteen kaswa: 11 >Z on <?- jan tunnussana, seuravvat firzat toei- taiiat sitä edistäät ?i u o r i Woima, nuorten o.na aika- kauclchti, sisältää jofa nucntrossaan he- räiieiiä uusiin harrast:ii.si'n. «iuolitols- t».t:ihatta nuottvoiimalaista on 10 ole- masia. '2 suurta nidettä ä lt W. /?»'. W. g-oersterin uusi teos „Elämlin ohjriia", antaa ratkaisemia wasta»tk>ia sokc.ijen nuoren ihmisen kysymyksiin e»ä- mäiiarevoisisia t<chtäwistä. i: —. ^kemgaard-Petersenin trislilltAhen!'- ncn „Nuori'on kirja" on saanut suuren ystäiolipiirin. Se on makoiiimpia firjeja mitä nuorisolle on kirjoitettu. 75. — Uusi harrastusala nuori solle. W. S. Btn hauska kirjanen Jiiuiiifa on opittu lentäinää," esittää harrestusalaa, joka on ivicbäf.äivimpiä mitä moi ajatella. Lentotaito kiinnittää ehdottomasti mielikumtittsta. l.'entotek» niikan tunteminen on jokaiselle nuorene lukijalle mieluisia. Äirja on runsaasti kiilmitetiu. Hinta lt 50. Äo to is ia harrastuksia »varten otvai seuraamat kirjat htiomai- talviat ^ltcrandra Smirnosi, maamme ete- min kukkaistuntija, on les^cUaan „Äui- ka.Starhan hoito" antanut kaikille ku!- kainystäwille oikean tietZjunakirian. Se ''elitiäa l(KW:n »noniwuo:i'cn koristckae- Jaotn hoidon. Cn juuri »ut suksullä :ät- j keä cpas. Äangaskansiss., V mk. ?)'udolf Äbelinin kirja „<'!:onek<iswien hoito" on kirja, joka parhaiten herättää ratiautia kas»vimaailm.,an. Tekijä on ci ainoastaan taitava ammattunuö, ivaan myös kauneusanvoten ,un:iia. ?.>oiiicntaja on tohtori Walter M. ":n- nani^mi. Hinta 1: 25, sid. 1: 30. li.uri ftr. Relander on iulaissui vie- nen kirjan ^»aniininhoIdos'a^. Te on tarleiiettu oppaaffi asianharraZiajille. jrita jo lienee paljonkin. Cn ehkä tule- :a: aika, jolloin kämä harrastus muut- tmi tiiotlamafsi elinkeinoksi, ntinlutn se on jo monessa muussa pienlviljeluS- maassa. Kumitettu. p. Trbt. ReijoWaaran firjo:ttaa>»a S>>> si- ;rt»n laajuinen .Tef -veysliiiiotirja" cn imi ollirt puoli rouotta tiijafauvoissa Läheskään kaikki eiwät mielä tiedä mikä mei-kitiis tällä kirjalla on. Lyhyesti sa- noen ''e on kansankotien perhelääkäri, jo- ia opettaa kävitämään luonnon omia pa- rannuskeinoja. Hinta on ytii marika. ii ?. Mahllierg,tasfa>n>'n:»-iiamaan!j :arfoitiik?ccn 4,000 mk., jonka uunmau 0., kasivettaiva l(t,(K¥) n,K*, i/loir. sen kovot 'aadaan ivuesitiain kanitää ioalii le cp)?ii:iOc. Tammi k. 1 pt.tä : 10. eli ra- hasio jo >!as.ranut 7,.,27 n-tsi '"> • p:k'i. Opettlij'»., iouliiissa rcvat olleet seuraamat: P o ikako 'i l ii 5 o: ''luqust Manvitko 180'. 1-72. b>. -liv Sc-- de e 1872—78, J. D. Lanu'acn i^Tt -71, Jae kko Molanen 1875—S'>, Auni juntta l; ; KO—90, Kaarlo Ra s k K»)—!N. Taa «•nii Hänninen 1891—;)9, SBiiho Torri (Lumme) 1899—1900, Cv n ro '^c,inuZ :!>s^— 1901, K. W. Rauhala -f jij.i leivit tä! 10. 1901, Cnni Joutsen 190,—. T y t t ö k o n l > s s ai Viliksander Alm 18S9 -7!, Vluna Kasvatusopillisia uusia kirjoja: Prolossori Mikael Soininen, Kansakoulun jatko-opetuksen uudistus. Ajankvsyrnys kansanopetuksen alalla.Ilmes tyy aivan pian. Nuori Maamies, oppi ja lukukirja maalaiskansakoulujen jatko-opetusta varten. Kuvitettu. 1:85. Yleiuen Kasvatusoppi, Kolmas painos. .! mk. Opetusoppi . I. osa 3:50, II. osa 3:50. ■ III A. K. Ottelin, Kasvatusopin historia. Kuvitettu. 4:25; Sid. B » mk. Fanny Slenroth, Kansakoulun voimistelukaavoja. 3:25; Sid. 3:75. Klin Kallio, \Voim»ste!un käsikirja. 123 kuvaa. 4:50: Sid. 5:50 Max Oker-lUom, Kouluhyfiieuia, käsikirja lääkäieille^ja koulumirhille. Runsaasti kuvitettu 8 ink. Sid: 9:50. Max Oker-Blom, Sukupuolikasvatus. Opas kodeille ja kouluille. 2:25 IIII rm-ituf F. Lönnlxnk, I no Cygnaeus. Runsaasti kuvitettu eläniakerta. 2:2»». lino Cygnaeus -Seinätaulu. Valokuvan mukaan v. l>>6(i. Kuvakartongin koko 45X55 cm. 75 p. Kustannusosakeyhtiö OTAVA Helsingissä. Ewe e k Heinänen IV, jotka omat Pnltönmäti 3. 10. l^- Aatu Suronen. Soflriiiritifn kitk»W fattfafonla. Alku vrityknä. «)>iiyksiä siihen suuntaan tyllä oli ^aarijänven 'tirfonfoiär, kansako.ilu tonkiilässä tehiy h»iiv:nkiN aikatseen. 011 »,'ii »eski-Zuomcn -vand-mpia — ol- Niinpä ikitjoiltaa nimimerkli tl. T :ne» i;it jo 41 muotta toiminnassa. Aanhln laatii Taipaleinen) ...Äoti- ja Ltouiu"- >e ei kuitenkaan ole, ?!pä mankiin edes lehden 10 nikM-eroIsa tv. !8>)li ,Tuol>oi:i or,»is'akaan piiäjässään, sillä jo mätzän 1 tällöin käällä kd>llä on n jiirifi>t kt ]iiint)f= aitai>cmmin oli silloisen sanj,en laajan ! siä pitäsäin Toiukin Oifcttaniijcs 1 !, tahi pe- 4?itäjan kechieen syrjäk»lään, Pylkön- ^ rustamisesta tänne, maan se aina on im.tG'- ja PttNrinlahdcUe ^»nk!,i'clle Kon-! löi >'äiiyt siksi »vastustajia, että asia ai- ginta »>kaalle) koiilut saaru perustetuksi. | na cn jäänyt «Inkiselleen. Sunnuntaina Tzarijlrlv «. k^i-onkyltUi ka-.sakoula. jt*ln'eini(i Lilius 1871—72, C:i - .oi, 2?a- ( - I w'n 1^8ii—«5, Edla Äh/fenaine,: ! i« <k«, Maria Hänninen (.,puO|>., 1VJ5- — jÄmaiiida Herala lapuo.! IA»)--'»I. \ lis.cr Qarrman 1900—l)>i> Tcr ! .0 ,.?mäti 19l,l—190.3, , f, V ! uui 'into, Äina jtoiilainen iapuop.l 0/. Johanna Birkk.incn >'piit>i>.i s, Martta ?!arincn iiii. 1 •.Hur. ?> bäincn I»»—, 'iiuäa 2a'd- iitcn I apurv. I 1910—. Tltiöjen käsimöope11.»'a :<>ri -ie. nllotr kuu Iriilu toimi ainc^siaa » iniesoocita- jai: ic>!'dolla. cmat olleet rvi:wa Anna ^»o enen neidit Änton', ^.'iili !'iiiu6. »«ulua »p ?i'al".i li n'aikutusivuoten'a I,i.uei>'a on^aa- rttäriven kirkonkiilän kan-aloii^u mcrttn- u!'i tiijvidima 752 Poi!-,: ja iäsmällcen 7 »O tfiiöa, »ititeen'ä 1152 o, ;a..ista. Jc- l.an uinä an »dden koulua 0Pää»- l i'::odi«tuf'*cn on läPikäuncinä 'V.simit 21 f