N:o 178 - 1910 KESKISUOMI Keskiviikkona elokaan 10 pna ~"1 Kärpäspaperia K. S. R. monta eri lajia sekä 2601 Kärpäsjauhoa vähittäin jt paljottain saatavana. Keski-Suomen Rohdoskaupasta. 3 pal?. 20 mk. Mirtain oriMiSchk-1 — Uusia liikeyrityksiä. Pan?:>:!»?-!st' nrM taSoitt» HSnen tvaltakimzan»' kvlisuttaisrui tätä jlimalanpi lk. ssn kanlMvjaori. N:o 87 „EKo-Mko", > taje. vj. ArönKom^ YM. Tampereelta leMt>tam<st«. Hänen tohtueenja il» .faaatifefH Wai famfa ano. tuo. -teiden lGeijyyteen, vmtta rakennusai» ne iden kuleotamiien fmtreminaksi mu- fairuuMjt tavvilsemat he lvälitämät- tötn«st: eruyqrä rautatiehiiararatoja, joidenka ra-kentamii^sta mainttut ko mitea! tekavälkm anomuksen rautatie- hallitukseen paikallisen jotamäen tule- tuspäällikön kautta. Saattaen ylläolcwan Keijarillijen Suomen jtiuiattn tirtoon pyydän se- naattia, mamitnijen anoinusten >saa- muiiua ottamaan m kaiki.nptroltjen harkintansa alaiieösi niiden mahoollis- ta tyydyttämistä war»en ja tuloksista sitten »nimille Uinottamaan. «Jinljandskaja Gasetassa" julais- :uun walrakunnanduuman ja »neu» wvs>on hyväksymään lakieydotitkjeen, jonka mukaan Mattixtfft wuodekst on n>.!jöi:netly 1,749,000 rpl. uu/en (ka- sa::nicn rakentamista war!?n «uo- mesiä, on H. M. Keiisari oinakätisesti !:rjo.uonut: olkoon niin. sano- ii:» Uin mukaan on tätä tar.'o:tnÄa »varten myöskin wuosiksi 1911 ja 19.12 t^llisessa kulunkiarwwjärjesti)l1essä 0letl»m.a taq>eellinen määräraha. «chckMM!» Cimri «M» »MM Lenraalilmvernöörin kirjelmä senaatille. Kenroali^kujvernöön C«l>n on lähet tänyt senaatille semaawan kirjelmän: Ächtena >ku>luneena 3 muotiskaute- na j.o. w:sia 1905 wu»oteen 1910, se- fin mukaan luettuna, on »ieisarillrjen ^-cnäjän meriipelaslusseuran Tuomen Piirihallitukselle kaikkein korkeimmalla lu:v,tlla onnKiu Suomen ivalnon wa- ro c-ia muotuincn 5,000 mkn kannatus Piir.n toiminnan yllchitänuselsi ja laa- ■jt nrmtrjieffi. Täinä kaimatus ollen ich- lion niettein ^>nca tuilolahde, teli sille ara^>olliseFi uuden pelastusasemin; ja svar:'.opaMc.jon järjestämisen ja >suen mct^-tyksellä Piialla lähimmäisien p^aviamijen ja^ea asiaa. kannatuk sen Unettaminen rulcwaisuudessa mm- fuitac mitä raskaimmin piirin toi- •hiiiu-ar.it, 'kun wu ominet jäsenmaksut &:wr sangen iwfyä^öi.fct. Tähän for joen ja Ätiavn huomioon, «mi ircinicun onm^fuficn anlamimn tunion nx.oben 1910 päätf.zessä lop puu. cn i^huön Tuomen piirin halli- tus kirjeessään kuluineen heinäkuun ".i p:1;ä anonnit, nyt jaama n ja 5,000 mkn wuotuisen kannatuksen ajan pi dentämisiä »vielä tuäeivalsi Z-wuoiis- kc. udtksi. Saattaen yll»olcwan .keisarillisen Siloinen Senaatin netoon ja tunnus- :ae,t omasta puolessani Äenäläisen mcrir-elssiusseuran Suomen piirin triuri:ucw ja toiminnat san^n l',seksi. piHdän minä smaauia oi!a- m-inn tämän kniymyksen harkiita:va-k- seen \c päätöksestä finen minulle il- moinamaan. — D.'irkawapautta kiwu7oisunden :i.)dcn on nMk. 1 p:stä marraskuun ib p:oan anonut maanmitt.-nölMl':- iiifji*it ylitirehtööri I. Sjoln. Jyväskylästä LosKi-Lnvmesta. ÄoiMidi MiirMii n«iM» mtiuici jotka toissoPÄwänä itoi-mee^anliin, saiwat palkiinto^a ^ema<m>a^ hemojet: Nuorten hewosten luo- tkassa: 1 ^pci'lk. 30 mk. torlpipari Ewert N is- ka sen MiiitaisaarÄla kantakirjctanmM N:o 459 Hornini", enn. 1 min. 57,g M: 2 .pal?. 25 mk. Lauypias Heitt^Sor- jan JyVäski)llästä ori. .^HessUi". enn. 1 min. 59,, jjek.; 3 Mk. 15 mk. maaMviLj. I. H. MeÄierijen SaariijäSveltä tant»lirjo- taimna N:o 444 Mahtallva", enn. 2 min. 1, 2 sek.; 4 pal k. 10 mk. maaM iibj. A mb ro- sms Z!i<?mijärwen Mulmalta tamma „OiN>allinen" (k^k. n:o 504)^ ennät. 2 mm. 1,4 sek. Ämmiattrjan 'jotam Äänekosket oriyhdistlMn k«nta>kiMori N:o 063 ,,Us", enn. 2,04, 6 , ja niaanmiöj. Äalle Jääskeläinen J»)iväslylän piwjäs:ä eri „ Walt ti", onn. 2,06. Sarjassa iii : ii|xi:ifi'jt>at 4-«vt»otiaa>l oaiiti za tamuiur 1 Linn. matkalla. ^lipoiie- m»^n oli itmoitent» 13 hnvosla, joista kuitenkin W sairauden tähden jäi po.s. ^Mnen juollD hylättiin iiii» kojen laukkojen iäiljboiu Toi sessa luokassa: 1 t|>aCf. 40 mk. Hankasalmelle sijoi tettu ruuimn- ja kon-taLtrja-ori )i:o »24 „WeMo", hoitaja Juho Pöyhö- nen, enn. 3,32,4. 2 paU. 30 mk. mao'ii»v!>l.i. Kiruir Bergii^nm Laukaasta lämakirjatMt- ma Ä!:o 511 „Huu!h:aMappu", enn. 3,42. 3 pal-k. 20 mk. talloiwmis:aija An- h>tl Äochssen Iytväslylästä tan>ikirja- .tamnia N:o 513 »Äieiima" enir. ?,47,z. 4 pcÄ. 10 mk. maQnmi^j. Äoj>eii HWliäisen Saari>jänMtä lanuLirja- tamma N:o 102 »Lillu", enn. 3,47,2. kohden ivp.memainltun. wÄillä rsl- kaisi a rpa. Äunniavirjan sai sitäpä K st V hewos- ta, joiden enti<itl>s di alle 4 min. Tässä luokassa kilpai>liw<>t 5^ou>»t. ja n»anhominat oriit ja tammat, joiden -zminen ennärys 1 ri^atncrri.n matialla .'i> ollut olle 2 minuiui«. )uos:a>va matka oli 2 Uin. Il moi :tou tukita vii yht. 20, jM:a «ko^mcn juoksw hhMt- tiiin. K otmanncs^ja sarjassa, joA^a ki^lpai>l'.wat 5L.ouot^aat ja U«n- hcnima: hewvse: 2 tm. matkalla-, sai 1 pa.>.'. 40 mlk. maaitkv:^. Qskavi Siikin Jywäskylän pZicisäsiä kantakir- jatanrmo N:o 47 „Tuima.nWttö", enn. 372?,.. 2 palk. 30 im?. Koski-Suomen Hi-P- ipol^sen forttcfirjaort N:o 49 „Manu", hoi.:aja H. Hiet-mien, enn. 3,13,4. hoitaja Santeri Koro, enn. 3,20. 4 palik. 10 ntk. ituumtoilj. A. Mäke län Äitsarista kantakiviatamma N:o 34 ,.AWo", enn. 3,43. Lähinnä ofi maamvÄj.Santerl Ko ron kantakirjaori. N:o 439 »Reipas"^ enn. 3,37,2. Tässä luokassa ivaaidiltim „Manul>ta" ja „<5lo41fotftn" 20 svk. ja „Neippaak- >ta" 10 sek. oilim^is niiden ennon saa- tvuktamien Ilrlosten peruAeella. Siäen sai „Tuuna»itl>)ltö" einsi palkinnon ja ja ^.Reilpas" jäi Palkinnotta, maÄka jcui aikckqa «puöllcSta olisi pitänyt spaida palkinto. Killpailijoilia otti. tusisä luokassa 8. Ajojen päÄydiyä oli iltama Kelljon oiva: anrneet waih»vistusta »FaSnz htts akliebolag"°nimksen yhtiön jään- talle pe°uMchell« moida-in rakcn- noille, yhtiön kotilpaikka on Taiii^e-.^ kaÄÄda put« reellä za miaoitufffona asiaa ja myi)dä h«niä, oltta ja jokainen t«.ko tulee kiin:e:mis.r>jä. Osakepääom» on tulessa kootellMu Qo8 jonffun t-eto py mottamista, Hcme.n Äsisnsa edistämistä. OnL» teidän kri»t:lli1«« m»ailmanka>ttsomu5s«nne muista, että ikorlein olento taimi» 5tarjalan AuSiva» — W. P. K:n kokouksessa wiune i<.'Uan>tama »vallilttiin hu»vito!in!ku.n- '.aan lvuosijuUaa wartm 20 henkitöä. SatvonLnnan W. P. K:n 30-wuo- t!sjtchlaan pääiettim lähettää sähkö- sanoma. — Mapaasoittoa tänään kello '/^ Rantapuistossa, jos ilma on suo- tuisa. Nmiglts Luomesta. Kolera. Kun uudistetussa bakteriologisessa 'tutkimuksessa »n käynyt setoi G", eitä höiirylotja ( ,2uron" 4 eristeillä lai- ^-anuestc! on edelleen tvapaana kolera- pesäkkeistä, on lochja saanut jatksa mat» fiinrtjii. Luäkir.i,hallitus on määrännyt ko- l?rasc>..'alan Mva^awakst Maur:.i:tha- :".:'.^ösa iii iäöfäriöft tähän iii:;.v.\vn kaiipuii^in lääkäri 1 A. L. GyllinM. CC,( l OO ma' kkaa. Tirehtööri N. E. Huoponen y. uv. oivat ononeet tvalhmiskusta «Karjalan lu^nnoit'»'arantcka" osakeyhtiön sci^n- nöillc. ^hiiön taÄovtuhsena on pecus- taa Nupuriin westparantola. Osake- pä ionia 10,000 mk. — Myrsky Laatokalla. Jo kolme iwuoro^kaut>ia on Laatokalla mallinnut itätuulen wa ilku tiluksesta ankara :n-yrs- ky. joka on kokonaan lopcttanut laiira- liikkeen siellä. HÄMlaiwat »d o itarat en >sc.^am>issa miyrskiM asetuimista woidalicen ruweta taaskin ja:'kamaan säännöllisiä kulkmiuvrojaain. nuslii?e O.-A:« ybittrehiöövmä?. llrdvilua. Helsingin „Kisa-Weik- kojcii" kansainwiliset urhcilulilpailut') — Postimarkans Kiimingissä. Luu» ^niin rntfmifiiin" — sa«iin wke- ileäsia on nyttemmin ostanoinauelta Nuotftn Mi>ranL>maiMa Oulun läänin kuirernöörille saapunut se rahamäärä, joka Nu>o:sinPuv>lella kiinniotetulta postiljooni La-ulrila^ta — s>oka, kuroit runiuiiua, fulkrftaeöjtiön postin Oultm sa Äi:mrngin wMllä anasti waki!ute- tun. 2,195 markkaa sisältämän wak>m- letun ^kirjeen, — otettaessa oli tawat- tu. Tasai/ln sackr rahasinäärä ci'. 2,000 markkaa. — Juttu laittomasta hullujenhuo neeseen sulkemisesta. Pr of. Chr. Si- bejtus ja tti Elis Lölvegven omat Tv- ru.ii hcwioilkeuteen whnee< maliluksen Helsingin raalstmvanioikeuden päätök- sestä heinäk. 8 PÄä, jvlla prof. Sibe- llius tuomittiin toirkdtoitfffeeätä suorit- taiiiMn sakkoa 300 ntlk. s^ä samoin tri Lön^cgrm 150 miif. Vastaaisait ttJociiftrot wiolä edes- wastuu>!a .HcSsingin kaupu>nqm yl^isel^ ncwä hc>it«Za. Mutta juuri kirjakaupan ikttuiiQp», piinchden henki asMikin ansa- »Uhtiiön hcrllibuSta rupen ra siitä, ma-an huvmi», ?t>t>ä kiriasauvpc-lii^een lNiiitnölliessa amcä «ffiapcräi^ct pcvi<vct< K^cJ WmiintaiWiMTW nähden tulitvat syr- ,jäy:c!>iil'-si. Hyivicn kirojen rmivilla on, ikön>ä sonoa, tottuft myödyfsi myös cpiiil- .rätinä, (ci, <sti!) japo — kirien snwäs<i nölii yyioi-tyinä pelltä-ämme — suorastaan Ukr.t)ii'QrI(iifiofiin kinjcija. Hymin rodeol la nticI-cKä lÄ«mine tämmt huomanneet, ja ic cnjin syn-ntM cj<rMien, eitä 5>ena ftniits t<cht«> saada mcidät luopunman ^'tvnoan kiyjakalUzxÄiMcicöiä — ajahrt» (cn, jcka fiiiicrtlm nätM nur^lh>l.:«nan<» iotcutioa". hätä krttxrllti«rta Itif5?.iörfoifii§}a toaricn Hcrra siis oli saJIinirt Sorkittu< la n frigfitlijicn firioTanifKJn armon wuon- mi IlXli? mtzödä ei ainoastaan hyw'.ä ja le Mtajalle Marat. A. Bramdechlk ]fjuc^ojc firjnja, mutta myöskin yhtiön tiukkuvista per>ulsteett>»!nista soi- >p<r:»ioiteitvl linaulsista. Hotvioikeus »vapauttanut lapsen- Mcttt» fanpangin lainat. Tiiuipkieen 'faupun^rn 3 m!", obli- p,<jnowiilaiiwn obligatwomie.> tiketille oiu.it iiimterccn >vc,!l^uusm!ei>et <i:;c<=: n^iffiöc, ffflä sill>o/n olisi ivolint: ia» pä puiri tadvas w>»imansa ilmtiiitikin: n-cet iramvistusia. Tleklstist.i f ö ij s el- painuu oimettcmmts, s osta Äisi .:>oi- ..?^ilä suuri «nmio. rtitö £v:ra <i c<c wil'c: ia'namäärä 2,992,850 m.kaa, ferfo 4 1 /. c /c, lainan fuo^uoiufa on uioiu-ir::; 40 Muodelst. pidättämällä kaupunelille 10 >v. koncwarus!Us ajan la.uauv-aian xnsi muosina. Hklsi»Bii mcnfliiiiiirfl 1(9 lchlck. Helsingissä mvMifli' tmjen ivenäläisren kchtolosta oit Työmich-elle Arvoitu, et- Ä lrangnu!sta muita paitsi Ljuba'Kn,jakkipa Pikku-niitisia. Kristillinen vsakeyljtiö »Hclsingin 5Iktroumossia, jOi:U säii.iiueiään Pietari! i>>iika hzllinncm pichc^nsjohtajwna VN Irtjs i *i;cn firjejen flrtro otliut iva^n 12.000. Pcawol '.n linnassa, pii) e tiii li ii iuttilttc- tw "' M Nyberg za hallinnonj .ilsoinä IN m.! 2»? lMieli ^iZtumnuSlikiÄecn 'i'.^ ianna^- *■• < • . rv\- " •• •• cii cu^,.:i... :^ a o* cri> • fjint rtit nifrtforrf/i :van!ilassa Polarissa. Täs-:ä päättäen ikatjotaa-n Ljulm O:o waarall"limuako!, ■; : lvf.i häntä PÄeään paikassa, jossa ei näe kuin !k)wääriniekii.'sa ja santar- ineia. W<>nav.'tusen iwo:niti lienee >'le.'nsä tyydyttävä paitsi Wera Cftroumoffin, luuobctta 1909 pyydän Iiifijaitnme ii oksi syy tässä tullNoe^uSjeSsa, niin hän saa palkan; jos hänen tobcmisa- pa^i, niin hän saa nxchingsn. muwa hän iv&tt inje outuaaSsi. iktibcnkin niinkuin tiilen kaut- kr. 1 Kar. 3, 12—14". No niin. Kaijalan Kar^aZaAppa- ja KnÄanmlsliike « ole attvan kestänyt koetusta. <Se «m, ki»t»n wuosikerwnui<- s«Ssa lsonotaan, perusteÄu .kiuonon kir- jaliismiden wa>St>usltamis<cksi, nimeno» niaan kiiSicmmus-l-iitfcenä, IbsTa Paras a- K buonoya kirjoja ivastaan e^dottomast» or> htitvirn kivjvgen ju?kai,sc-M!nen^. Ta- maa taittoiiimstav huonon kirjatinuiiden al^vinxn lautvantaina fl t> 4 i.p. E»äin« tvaStueiamista ttxmten, peouÄcttiin iMiös ^ tarhan udella ttkstxrHa fi«tn« ki'.>ja^alippa, jolle sittemmin — wasrauk- ^ i<rinwälisyyttä «tmSrttoalt neljä ?ietari« lai»w ja yffi rutttsal«nen. RuorsataiS- t^n paraat lutuututuei olmxrt tviime hetkessä peruuttaneet. Poissa olitva: io» timaisista ilmokta-utuneista IL Aalto nen Ja SS. Jä-winsn Tampereelta selä K^sa-ZL«il?<Hen NPlcmder. Tämän «ta-Lm kilipaillit meneÄitvät pal» jo jännittätväiisyydeGään. Sun lisäisi itrici.t laMvanltama ja sunnuntaina käwi antura itätomtt ja Coutoonioina lisäksi satoi, niin eilvät oJltti ai.Han t* rinomoijet, saatmrdct^un ainoaSraan htsi maailman «nnätyS ja y?fi Tuomen e»» nätys. Lauwantaina alioitvat tilpaiUit Ivo metrin ?oe- \ u o l f u 11 <*. Juostiin nejjä-iä eräs sä. Er/s»mäi.i«n vxMri hämeenlinnaloi- nen A. Nyströrn 11^ !sek^ toisen x!äng 11,6 sei., kolmannen pietarilainen SchZnartz 11,6 ja n«t)ännen pietaril»»» nen, Wcnäzän mestari Rgangin II,?. Kuulan työnnis sä ?»>alv»totti-in scvraatvat toi I i>ff rt: 1. A. Taipale. H. S. A. 12,fc)-Hl,06 —2.1.4R m. 2. H. Oittinen, Ponnistus 12^8+10,76 =2?, 14 m. 3 ii. Hornborg. I. F. S. ,»,31-K0,47 =22,76 m. 400 m. k«»«juoksu^ a oliwat tuloiset: 1. L. Pihkala. H. K. 28. C5,2 jck. -, K. Nyström, H: linna 56. , 3. il. Hairsen. Piötari 5fi.l . 4. C- Koqzimaa. H: linna 50.6 » 5 2S. MUström, H:Ii 57,1 # 6. H. Hilden, H:Ti T»83 „ r.0(.0 m. k«S^äwyhSjuoksuua otti osaa amoastaan ö suomalaisia. A« jat ol itvat: 1. H. Kolehmainen IS m. 14L se!. 2. ? Kolehn»Ä»«!n 16 m. 15.4 sek. 3. ?"«. aooTsov H. K. 28. 17 m. 29.6 ftf. 4 I. Sahlberg, LVacrsal? m. »1,8 set. lTu>tc<ksia tvo>i piitää jo?se«nkin hytoinä niin?«va>sia tui^lossa, joka puolen rataa oli tvas-tainen. Pituushypphtulokset jäuväi sangen huonoAsi. Ensimäis-Isi •tn ii 1 E. SuSfo, H. Ä. ®. 614 cm. 2. 28. Tuvmrlla^ Viipuri 523 cm. 3. Hackme. H. St. W. 586 e,n. Pietarilainen Hansenin kaikki hyppäys» \ti kpäcnniÄui«vat. Juvicllcuippav 7utrn ainakin pimeyden ruhtinaan aftiiitama ansa. on tahtonut niellä myöS kuStannuÄ'!ik>kocn kokonaan. rmskaaiana tuomttun. Turun hcm.t-. ^ Mmta f eUj Ä 1 Ä^ tQnut • ci)c^g^niöta ou ni ö , H 1909 ill0 ^ nilt [imc hm. W. G.che.mon..sonka pelimgiN Te on pannut yhtiöa haUin» tmimmototä .wom'ch hnm } mu H n(icttim5än<jö stu)cen ra.^ausyrltVies^ ptenta Ji,t. en tirnut ^ mimocxii tUä tOa kchiaan myymÄa^a Ant-nkadu-l ei ole johdos jmnalan inielen Ja smnalla on huomattu, että — Rautatiemaunun .Nl.maan. Pyörä halki, juuri ^orj<Ä.'aililppa-riik« ontin tappion ai- 33; -rt :i r. p. n t a : >!ta 'i'lo 10,50 Helsinkiin saa- Kci>::an»t. Ti itä ol» siis pääsiäivä e- pulassa Oulusta tulelras^a sun.issa roon kcinrilla millä hymänsä, silli olihan oli loisen luolan makuAlvaunun ^ksi s: airicclli!sen ivauricn lisäksi wi?:näesä pyörä he'h.mnut Imelkem irralleen, ai- <i.sko yt«iön myös siwe«A.i.s«n »ararik» n.''.-.!b:ae>niverran ivielä ktin- ffocn. ni. Cli onni, enä ei pvorä hajonnut Ml»:ia k»in!>a päästä irti siitä? Tiinä- ! nut toiira ifcifruiclfm seurauksia. jiiviicnoan hiji^äjvntit menä, »imun että j£>än, ilman että m« olamme asiassa m!- täJitt tilinocf, testi cm walan'sia- r.ur ntclDr m^hdsllisuuiien pääscm.i in ir» iK (iv;rafoi:ip<3ä:<i, jcla juuri cn ollut c« niansa riic.iäanään meiltä nunait.fir:i. Cn na-ct mu»dl>stum,t uuii yhriö, Toriawa« lait K'ii-jo>ka>!ppa O. f)., jo^ka cn 5rtlul.t8 irfeficr.vä lu>na?:amaan koko ta>.vcrawa- rzKionimc siiä maatien tap^h:«wan in» n u c 11; c c i-a n antaman n?i«olnnuan Tälllii c>.is!i>'i.'c>c!Ia kivjointaa „HcIsingin.^"^^^'^ ' Tamimain" »Iitrtfj": ii S:n n u-s lM kcrn menot taas tvaaii- >T.ortawalaSsa toimii eräs »karjalan »iviojen l<wi.i^im!Ä'ä noin Zt.»« ja ÄustamnnsUike O.-?)., "'kn e^eÄä. Muilta nykyään cn leivitit» lehisrii B. Boxström ja K. ?l. ' t"<i. on moneAi saa^iva k<r?nnk«oiai'scfsi. >'Uiii'.^rin!>ohtQjal!^r N. Pii.?v.im!n y. m./Millä keinoin? Tä^in kmiallisecn kysy- Siis ko^kcimanan paÄallisen fntiimrin' amjlfrcn tuaStaa yfhirtön hallin» f:uroc» cbufetdiia Mtiön wl«osikertomuk>sessa Nxtoti: j >.?u->lin rohJcniifiintJne :ja!cl!a iätä Ovatko käsitteet todellisuuksia. Joka luulee tämän aistimuselä- män olevan todellisuutta, ottakoon vaivakseen tutkia esim. oman äidin kielensä sanojen muodostamia kä sitteitä. Usein kuulee esim. väitettävän, että joku ihminen ei »punnitse sa nojaan". Mutta voiko kukaan todel lisuudessa niitä punnita? Ovatko sanat ainetta, joihin maan veto- voitua vaikuttaa „painolakina?" Kaikkea muuta! Kaikki maailman sanat eivät painaisi yhtä ainoata milligrammaa, vaikka ne vaikutta vat ihmisten ulkopuoliseen elämään. Mutta toisaalta jo paljas väite, ettei vät sanat paina mitään, on ajatus- kaan olisi lhänellä kas:vi Isässä sa on lääkäri osttmnyt, «:*ä leikkonS o!:si toU nvitctiotra p ia m m i.j en, Mä Liperian ^naikaa ei W?ra O. muuten ivoisi kes- tää. Kun t:ebe:Ä5n. e.tlä siMäisissä lainata eräiltä ma>!ulpal?i,'a, jotka !»dlSba- ^ mcLbr-I!ifnitt'ba, ellei meillä oliit se tvab wat maan ja tair.vaon cl>.!wan saneen lä- ^ wa u>w. etw Hevra. j»?a tähän päimään joka on songon lsairc.s ja heikko. Tul- hätäin toi,sia«n anv. hallinconjäscuten a?:>i on meitä ihmeelliiselkä lattialla ar- ^ ut j tf fife&tf*» finiOtlMnfiiffltt lääkärin laumnnou mu- päinsä lja sydämiAsä. .N'ahtam^l. ei mielä l>I« mcÄä hylkää,vä. Wiinsi''crt^mus alkaa n>iin: Lliiikclian Hän tmHaan antanut meille ..Muilta peruet^ta ei taida y'si!ään ^ mc.ydzllisuudcn wcpa.utua ?iriakai:yasta Panna. >wa<in sen kuin pantu on, jo!a on ilman «v^hinlku? Oli-siiko Hän läheitä- JeeiuS Kristus. 1 Kor. 3: 4. | nyt mcille työmichen, ijctka cdellcenkin on Tämä raamc^unlauise rn Ka^'n>l^n jtir» ivolntis palivolemaan mci-tä, ci paZ'kan wan't!loislx' si PÄe.ä ki'r.''.tä Ivatkkien' ^lkaiPpa» ja KnZtanmiSliAe O. A:n i,m» tähden, Iraan aisiitaakftien meitä? Llisi» sairauksien paranlamjses^a, niin «^o-t»' nuSlauieena. S« choiÄM, mille perus» Hän suonut meittc ilon nShda. et-tä taa läaknrin puulha, eitä lvangituita ltuksillc liilltciMMn.- työ alusta piiäcn on »nonet tvähÄvaraiiseMn et oat olleet alt- tc'oelläkin lchkaa katVo/ustMMio. Mil-^ahdr^tu pemiÄaa. Jeesus 5>risi»S on j t:it siilI5ccin.ne osa?» loin IliangitiUiM asia joutuu oikeuteen paras kulmatÄvi myöhin uUllnaii.'si'a ikaiksl? — Ei datiisesdil" ^F.n^e. I.n.e. ei ole tietoa. tään yhteisesti tunnustettua »hyö tyä" eikä siis mitään hyödyn pe rustettakaan. Jos hyödyllä voisi olla peruste, täytyisi olla jokin yk sikkö, jolla sitä voitaisiin mitata. Mutta mikä olisi hyödyn pienin mit tayksikkö? Kaksi henkilöä puhuu näennäisesti samasta asiasta. Toi sen mielestä on se hyödyllinen, toisen ihan päinvastoin. Muutamien mielestä on esim. kirkon toiminta papiston johtamana hyvin hyödylli nen, toisten mielestä tavattoman hyödytön. Riippuu siitä, mikä sa noin selittämätön aate eri väittä- jion tajunnassa on etualalla. Onko tavaralla määrätty arvo? Ei. Onko raha työvoiman kulutuk sen mittayksikkö? Ei. Silakkakilo maksaa esim. Helsingin torilla 1 markan. Viikon kuluttua maksaa se 20 penniä, ja kuitenkin on paino lycSfä, ja ennen kaMea sellaisessa Hos» opillinen mielettömyys, koska niitä sama yhtähyvin kuin tuon ruoka teellisesti enemmän kuin varak kaille lisätyistä veroista. Mutta kal liina aikana pitäisi juuri köyhien saada palkankorotusta suhteellisesti enemmän kuin varakkaimpien. Mistä tällainen näennäinen nurinpäisyys johtuu? sielullisesta voimasta jota käytetään aineen palvelukseen. Vir kamiesten sana »painaa" enemmän kuin ei-virkamiesten. Todellinen ruu miillinen arvo on vaan veruke. Tehoi- sa „pakoittaminen u on sama asia kuin vastapakotuksen kurissapitämis- ja ehkäisytaito. Usein saadaan lukea kunnian- loukkausjutuista. Miten kunniaa voi »loukata"? Onko tuo »louk kaus" samallaista kuin esim. lap sen, joka kaataessaan lyö päänsä kiveen tai kivityömiehen, jonka päälle putoaakivimöhkäle. „Ei sinne päinkään, vaan pahempaa" vastataan. »Se on sielullista laatua". Multa kuinka loukkaus voi olla sielul lista? Eihän mikään fyysillinen sysäys vei ulottua sieluun. »Kunnianloukkaus" on mahdol lista vaan aikana, jona persoonalli nen niinä tahtoo paisua, jona eivät tämä tuoreessa PuuAsa tapahtuisi, ?ie5onh«itoesa o!iwc." mestarÄ poissa, joten tulokset oli» wat $en mukaisia. !. M. Tiromcla, SSiiipuri 29.85 m. i. H. Oittinen, Ponnista* 29,59 m. 3. A. T<-,'pale. H. K. B. 29.41 m. 4. C. Pirttilä, HiIvinkää 27,19 m. on mahdoton punnita. Sanojen »punnitseminen" on siis vertaus kuva, jolla tahdotaan ilmaista, jota kin sellaista, jota vastaamassa ei ole mitään sanan muodossa olevaa käsitettä, lhtä mieletöntä on pu hua sanojen »arvostelemisesta". »Arvosteleminen" näet johtuu »ar- voota". Mutta »arvo" puolestaan vertaa jotakin jonkun yksilön omaan »subjektiiviseen" hyölykantaan. Jos kaksi henkilöä arvostelee esim. taloa, viljapeltoa, kuvapatsasta, 1 jelijä saa huonon sadon, mutta hä- hänen kunniaansa ja minut rangais- kauniiksi tunnustettua laulua, kuo-: nen täytyy maksaa veronsa voi- taan joko n. s. rahasakolla tai Iin- sinmukaisena pidettyä pukua y. m.,! massa olevien veroperusteinen mu- \ navankeudella. Miksi minun ei sai niin on heidän arvostelunsa erilai-! kaan. Keiltä hän saa vaatia kor-'lita selittää, mitä minä »roistolla" nen samalla kun molempien tajun-' nassa väikkyy jokin hyötvperuSte. • Hyofypefoste! Siinä en taas sana» j<?ka j : QU- : vertRuUseUii>l)ä> El öle joi- tavaran ravintomääräkin. Mutta hinnan sanotaan vaihtelevan sen mukaan, kuinka helposti silakoita saadaan. Huonolla säällä saadaan niitä vähemmän kuin hyvällä. Ka lastajat vaativat työvaivoistaan kor- . vausta. Jälleenmyyjäin on pitäuut ihmisyksilöt tiedä toistensa aja- maksaa tavarasta enemmän ja sen- tuksista, ja jona uskotaan »pahan" tähden vaativat he ostavalta ylei-. olemassaolo. söltäkin enemmän. | »J°s minä »todistajien" kuullen Mutta tämä järkeily ei osottaudu sanon jollekin ihmiselle, että hän päteväksi »pitkin liujaa". Maanvil- on »roisto" niin olen »loukannut" vausta hukkaamastaan ajasta? | ymmärsin tuossa tapauksessa? Ja »Kalliina aikana" myönnetään n.' minä selittäisin asian esim. näin: s. , : virkatniehill«" p&lkankoretusta. l„Ttio ' benli$' »Ä minM» -tietöai mu» sionsa kapakkaan, sallien pienten lastensa ja vaimonsa kärsiä kur juutta". Mutta n. s. oikeus ei ol lenkaan välittäisikään selitykses- täni. Se edellyttää ennakolta, ettei ketään julkisuudessa »hyvämainei seksi" tunnettua ihmistä saa nimit tää roistoksi. Miksi »oikeus" niin tekee? Sentähden, että »oikeudes sa" läsnäolevat viranomaiset ovat sen pelon läpäsemiä, että roiston- nimi on turmiollinen kenelle tahan sa, joka uskoo pahan olemassa olon. He tahtovat suojella tätä ni meä vastaan niin kauan, että tun tevat n. s. yleisen mielipiteen jos sakin määrätyssä tapauksessa so velluttavan »roistonnimen" johon kin henkilöön, esim. vastikään »tuo reesta työstä" kiinni saatuun mur tovarkaaseen. Mutta miksi ei minun sallita luo kittaa roistoutta. »Jos saisin sitä jul kisuudessa tehdä, lukisin juopotteli jan toiseen roistoasteeseen kuin mur tovarkaan, sukupuoli-irstailijan taas toiseen kuin esim. tappelupukarin j. n. e. Kun esim. raamatussa annetaan lupa tehdä muille niinkuin soisi itselleen tehtävän, niin pitäisin it seäni oikeutettuna nimittämään rois toksi ketä tahansa, edellyttäen, että saan jokaisessa tapauksessa selit tää, mitä »roistolla" ymmärrän. Minua näet saa kuka tahansa ta hansa ihan samoilla edellytyksillä nimittää »roistoksi". Onko -kansalaisluottamusta" ole massa? Ei. Jos minä nimeltä mai nitsen .henkilön» joka löi minua, ei »oikeus" jjuduh usko, vaikka, „m»i» jaetocListukieni* näyttää mstUft *) Täydennämme tässä eilis^Ksä nume rossamme ollutita jetaetueta. »nauttivan kansalaisluottamusta". Vaaditaan, että minulla on vähin täin kaksi »hyvämaineista" todista jaa. Mutta eikö minun oma »hyvä" maineeni »kärsi" siitä, että edelly tetään minun noin törkeästi valeh televan? Jos joku minua sanoo tör keäksi valehtelijaksi, niin sama »oikeus", joka hiljaa ollen edellyt tää minun itse törkeästi valehtele van, »rankasee" lyöjää, edellyttäen, että esim. kaksi »hyvämaineista" kapakassakävijää — minun käsi tykseni mukaan roistoa — »todis taa" näkevänsä tuon henkilön mi nua lyöneen! Eletäänkö todellisuudessa ihmi sen rehellisyysvelvotukseen näh den? Eikö päinvastoin edellytetä, että jokainen ihminen on epärehel linen omasta alotteestaan ja rehel linen vaan pakosta? Ihmisten oikeuksia sanotaan toi sinaan poljettavan ja tallattavan »1 kaan". En minä ole koskaan nähnyt oikeuksia loassa. En ole nähnyt niitä tallattavankaan. Täl lainen väite todistaa käsitteen puu tetta. Kun ei todellisuudessa voida sanoa, mitä pahaa »oikeuksille" voitaisiin tehdä, turvaudutaan sa noisin, joita kieli ei koskaan ole tarkoittanut käytettävän abstrakti siin asioihin. »Minä olen aina tähän aikaan päivästä kotona", vakuuttaa hen kilö, jota toinen on käynyt tapaa massa, mutta ei tavannut. »Enpä tavannut teitä toissapäi vänä, vaikka kävin samaan aikaan", selittää toinen. p Jäa, minä olin vaan pienellä t2a- »mutta säännöllisesti olen tavatta vissa tähän aikaan*. »Mutta entä jos aina s&ännölli- sesti satutte olemaan tilapäisellä asialla", huomauttaa toinen. Mikä merkitys »aina"-sanalla täl laisessa tapauksessa? Nähtävästi vaan se, että tuon henkilön uloo- päinen velvollisuus hänen hoitaes saan tuota määrättyä tehtävää on on tavattavissa määrätunneilla. Mut ta ei suinkaan ? „aina" koska ei edes hänen koko elämänikäänsä, enem pää kuin hänen mahdollisia sairas- raskohtauksiaan ja tilapäisiä pik kuasioitaan. Jonkun ihmisen väitetään olevan »aina" juovuksissa, »aina" samassa työssä, »aina" huonolla tuulella, »aina" rahapulassa, .aina" matkoilla j. n. e. Näissä tapauksissa ei puhuja suin- haan tarkota yhtenäistä, loppuma tonta jatkuvaisuutta, mitä »aina* -kätesi merkitsee. Kuten näkyy, on »ainan" käyt täminen kielessä paljasta sanaleik kiä. Vähäinen järjenharkinta «sot taa, ettei mikään ole »aina" ole massa. Ei kukaan voi tietää, että on aina. Näistä muutamista esimerkeistä näkyy, etteivät käsitteet ole todel lisuuksia, vaan tuntematto man etsimisessä käytettyjä ver tauskuvia* — Jokamiehen Viikko lehti. iU i titJ eatJi» täiSA "55^