N:o 40 — 1910 KHSKI-STJOMI Perjantaina helmikään 13 pml Hieroja- |a SalrasTOlmlstellJa Manna Eehlinen 81 Ktappalaiseearan talo. Tunteja pianonsoitossa antaa Elna Yichmann. Halulliset ilmoittautukoot hovi- neuTos ron Zveygberg'illä, 618 i—a Suomen Pelastusanneijassa Huuskosen talossa vierailee tänä iltana kello 8 ip.' ja laurant&ina kello 8 Pohjois-Suomen piirin joh taja kapt Gerda Salo. tooföcan johtaa suuntaan, jota Vasta myöhään «huomataan oloillemme so veltumattomaksi j<l mieraatsi. Jos yksityisen kunnan osiain johdossa t<rp<chtllu erehdyksiä, kohtaa tvaurio sii- tä »vaan yksityisiä kuntaa. maan jos koko Tunnollisen toimintamme johdos- sa tehdään hairahduksia, kärsii niistä kaikki kunnot, koko kunnallinen elä- mämme, koko yhteiskuntamme. Tälle A>aaralle emm f aa ummistaa filmiä kun fäymime kunnallisen toiminnan järjesiämisiyöhön käsiksi. Tahdomme wastaisuudessa lähein» min esittää mielipiteemme siitä taivas- ta. jolla kunnallinen toiminta maas samme olisi käytännössä järjestettävä, sen waan nyt mainitsemme, että — lukuunottamatta kunmllisllehden ai kaansaamista. joka on tarpeen jo Mal- mistamaan maa-alaa järjestäytymis- työlle — paikallisten knnnallisyhdis- tysten fefö koko maata käsil rämien kun- nallispäiwien aikaansaaminen olisi ole- wa «Omaisiä ja tärkeimpiä lehtämiä tässä suhteessa. Kunnallispäimäin a- siaksi järsi «sitten luoda niitä toimeen- panemia toimistoja y.m.. jotka katsot- täisiin tarpeelliseksi organiseeraustyön edistämise5si. mkn määrärahan myöntämisestä met- sästyspoliisin palkkaamiseksi hyljätty. — Hylätty esityS Korkeimmassa paikassa tapahtvn;.'ö'a esittelyssä on jätetty huomioon, ottamatta senaatin esitys huhtik. 9 p;(ti 1907 sen asetuk sen kumoa,mises.-a. joka koskee iotakan- nella olavien soiajonkkojen hallintoa y.m. ^—»^Valkonauha" anoo kolehdinke- raysoikeutta. Suomen naisten kris- tillinen raittius- ja simeellisyysliitto »Valkonauha" on senaatilta anonul saada wuosittain maan kaikissa kirkois- -sa työnsä edistämiseksi kerätä kolehtia Mikon päimänä, jonka sunnuntain liit- to on walinnut erityiseksi rukouspäi- mäkseen. — LaAintölaitos. Senaatti on hylännyt lääkintöhallituksen esichksen, että sanotun hallituksen apteekki- ja eläinlääkintäasiam asessorien mirat muödostettaisiinl läAintäneumokjen Miroiksi. — Uusi »virkamies maltioivaraintoi- mituskuntaan. Korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelys'i on nimiräit!), että senaatin MaltioMaraintoimitus- kuntaan on asetettaMa yksi ylimääräi- nen wirkamies laatimaa i pankkitilas- tollisia tietoja ja on hinen palkakseen määrätty 5,000 mk. — Telefoonimyönnytykset. ?>aui»an —KeSki-Suomen Telefooniosakeyhtiö on senaatilta anonut, että iHtlölle lu- watut telefoonimyönnytykset uudisiet- täisiin kymmeneksi wuodeksi eteenpäin. — Apurahaa kirjoituskonee» osta mista »varten. Aiamuden piirin kan- sakoulujen tarkastaja Kaaile Vihtori Waulo on anonn: 4<!0 n.kn suuruista apurahaa kirjoituskoneen ostamista «varten. Virallisia^.m. yleisiä uutisia. — Dhdistymistvapaus. Senaatti on valiokuntaan, johon kuuluivat se- naattorit Markoff, Saarikoski ja Kraatz, lykännyt ministerineumoston tvaatrmukixn väliaikaisen hallinnolli- sen asetuHen julkaisemisesta, joka kos- kee Edistysten- ja seurojen muodos- tamista. — Suojeluskasmatuslaitostcn mää rärahat. Korkeimmassa paikassa ia- johtuneessa esittelyjä on hyljätty se- ?>aatin esitys, €tti sille myönnettäisiin oikeus alistusta tekemättä myöntää yhdistyksille,, kunnille iai yksityisille henkilöille heidän perustamiaan sucje- i^skaÄvatuÄaitoksia marten määrära hoja, ehdolla, että nämä määrärahat eivät nouse yyt. 30,000 mk. suurem- «uksi vuodessa. — Suomen edustus ulkomaisissa kongresseissa y.m. Senaatti on päär- ränyt asetuskokoelmassa julaista arm. wahwistetut uudet määräykset edusta- jan lähettämisestä Suomen hallitus- virastojen puolesta ulkomaisiin kon gresseihin, kanferenssechin, kokouksiin, näyttelyihin ja muihin kansainmälisiin juhlatilaisuuksiin ja kokouksiin, sekä et- tä tähän asti »voimassa olleet määräyk- set asiasi kumotaan. — Rautateiden toirf j - tai palivelus- miesten erottaminen juopumuksen täh. ixa. korkeimmassa paikassa tapahiu- neessa esittelyssä on !oahwii-tetluar- mallinen asetus siitä, että Tuomen toaltionrautateilten mirkamies tai pal- tveluskuntaan kuuluma henkilö, joka tvirantoimituksessaan esiintyy juopu- lieena, on Heti erotettatta — Metsästyspol i i si-ehdotus hyljätty, korkeimmassa Paikassa tapahtuneessa esiiiekyssä on enaann alistus 30,000 ja Keski-Snomesta. kckOss» keskrwii?koiktana käsiteltiin Paitsi mii- me numerossa mainittuja, mtelä se»- raamat asiat: Naisseuran lasten-kesäsiirtolan ker tomus ja tilit esitettiin Maltuusiolle. Tilit lähetettiin rahatoimikamarille. O. f):n Opiksi ja Huviksi anoinuk- sen johdosta sa<cha >säihköwirran hiniaa alennetuksi oli rahatoimikamari lau- suntonaan esittänyt, että kaikil'.a niil- tä, jotka käyttämät sähkövirtaa iralon synnyttämiseen mutta ei Malaisinstar- koitukseen halmennettaisiin sähkö-vir- ran ^hinta viime joulukuun alusta lu- kien samaan kuin voimamirran hinta. .Maltuusto haMäksyi ehdotuksen. | Moottoruvajan ottivat insinööri ^ Backman ja nimismies A. Rönneberg pyytäneet saada rakentaa kaupungin ! rantaan. Rahatoimikamari oli ano- j musta puolustanut. Asia pantiin kuu | tenkin tviÄä ipöijdalle. Kaupungin historian kirjoittamises- 'ta herätettiin kysymys. Se pantiin kuitenkin wielä Ipöydälle. ^ Kaupungin insinöörin wiran ehdot ti toimitusjohtaja H. Panviainen pe- Mustettavaksi kaupunkiimme. Tämä- km osia pantiin ipöydälle. ' ^ Mitenkä minustakin tulee miljooniimics! Aherrettuani ikäni kaiken toisen pal- welukfessa, vlen iwi>hdoinkin ivanhem- malla ipuollen kkääni wasra tajunnut sen wiii'auden, joka piilee lsonamaskus- sa: »Kauppa se >on joka elättää, eikä rengin Wir7a!" Ennenkun ryhdyn edellämainitun hawa intoni ^ehdosia seuraamaan, »varsinaiseen teihtÄvääni. on mi»un sitä ennen suoriteltawa eräitä perus- tattvia toimeiilpiteitä, joiden tarkoitus »vasta myöhemmin tulee i-kmt. Minul la on nähkääb tyttäriä, jotka piakkoin joutuivat naimaikään. Ne minä nai- tan nuorukaisille, joilla on edelliimksiä päästä waikutuÄvaliaije^n asemaan ichteiskurmassa. Nämä al>kuwakmislukset suoriteltua- ni Perustan kiertävvän a>sioimistoimis- ton. Kienetten maaseudulla, lunxuen tilaLlistlle «chdeksän h>Mää, kahdets.in kaunista", siinä tapauksessa eitä luo- ivuttawat -lilansa asi-oimistoimisioni toälirtjrfeftä nUMÄvägsi.^ Ja ainahan niitä löytyy herkkäuskoisia, jotka eituät id oi wastustaa kullan kilinää, warsin- fjn kun ftn ssaa heille oikein eliikvästi esittää. Niiltä tilallisilta, jotka juos- »utvat fiilhen, ostan tilat omiin mmii- ni. ja tiett^ti toxtöfsi, luwa:en tällä ehdolla paremman hmnan. Kauppaa ieydeslä kuitataan talon hinta wclka- Mestjohtokysymys. Wesijohtowaliokunnan lausunto. joka wiime keskiwiikko-'ltana eritettiin laupunginwaliuustoll>, rvt: kckcnai- suudesiaan näin tauluiuö: Kun lvaltuumiehet kcs.ik. 9 Pr.ä J909 oliwat asettaneet lvaiickunnan, jonka toimeksi annettiin s^ik!aperä'.ien ehdo- tuksen ja kustannu^lNvion laaiimine:'. '.äitfellistä lokamiemärilaitosia ja we- sijl^chtolaitosta ttxirten ja tähän walio- kir^aa »vastaan. Nyt Mat tilkat koko- noan hallussani. wom huoleti ne lkiin- nittää jostakin smnmasta joh>onkin pankkiin. Täten ansailsen ehkä pari- kin'kl)mimeniä tuhatta markkaa tilaa fohti. Sopikoot filie tilaniMMä ja ^Pan5ki Keskenään. Minä olen taikoi- [tiekseni ^iawutlanu>t! Olen päässyt ^ askeleen eteenpäin Päämäärääni kohti! ^Niiliä tilallifikta taasen, jotka eiivät i «suostu sd^llälmainiituun ehtoon, lloäli- ' tän tilojen myyntiä muille. Tä«i t?h- I dessäni on minulle yhdentekeivää woi- 'piko se ostaja. Me tilan myyn, suorit- ' taa tilasta lupaamansa hinnan tai ei. kunhan hmiellä on avaan sen ivenait lvaiHa, eriä häniNioipi maksaa minulle tuletvan wÄi>tyDoNi>o>n. Ja, j.'s tuo ^ostaja on neiÄas mies, moipi han ^ ennenkmi ileikki loppuu, saada omansa ! lisän kansisa^pois; sillä kun myyjä huo- ! maa liansa johtuneen tnchjälle mie- helle, tulee hän PakotetM maksamaan ^sieivosen summan saadakseen tilarisa i takaisin ja pääötäkseen keinottelijoista ^ eroon. Koottuani täten jockkuiMoison Paa- > omani, woin jo atttauiua kot:maisek!il puutallvarckkauippiaalklsi. Otan hankkiak- seni ivsltiolle polttopuita ja rakennus- ! tarpeita. Tämä ala. jos mikä, elättää ^miehenisä! Ön moniltu Suomen ti- ' tallista wanhoillijuu'd«esta. yrimliäi- HHden lpuutireesta y.m. Mutta osoitet- > takoon minulle winen maa, missä ti- iIällinen cflisi niin uhrautuwainen puu- 'ikauppiasla,^ kauppaa ja teollisuutta 'kankaan jäseniksi walin:ie?t pankinjoh- > taja A. Fiedriksonin, poimcslaii Th. ! Liliuksen, piiii-insinööi! P. Thuren. kaupunginlääkäri W. Vaitiowaaran ja lehtori E. Mäntti!:"^, kokoontui wa- liikunta ensi kerran heinäkuun 12 pnä 1909. Tässä kokouksessa päätettiin kääntyä kirjÄmäll^ Miipurin kaupun-- gininAnööri B. Gagneurin puoleen ki.iiMyksellä, olisiko hän tilaisuudessi'. ja ottaijiko hän tehtmväks?en ehdotuk- ien laatimisen kaupunkiimme aiottua wesij>oihtoa ja lokan>'emärilaitosta war- ten. Kun Piiri-insinööri P. Ihnren täkäläisten teknikkojen 6/4 1909 ko kouksessa pitämässä asiata koskewassa esitelmässä, joka oli esitetty ivaltuuö- miehille ylempänä mainitussa kokouk- sesisa, oli chdotetiu. että kaupunkimme we^sij!ohtoon mahdollisesti otettaisiin West Tuomiojävwestä, päätettiin ^a- massa kokouksessa antaa maisteri L. Helteelle toimeksi tutkia Tuomio-jär- wen tveden lämpötilaa, läpinäkywäi- syyttä ja muita seikkoja, jotka olisiwat otetta-watchuomioon wesijohtolvettä ha- kiessa. Maisteri Helteen tutkimuksis- ta k<iwi kumminkin pian sekoille, että järwi on siksi matala, ja sen »vesi sen- tshden kesäiseen aikaan niin lämmintä ja komilla tuulilla niin sekaisra, ettei lvomut ajatellakaan sen käyttämisiä juomÄvedeksi. Kun siis insinööri G. oli heinäk. 21 pnä saapunut kaupun- kiin, Päätettiin hänen ehdoiukiestaan jätlää ajatukset weden ottamisesta lä- heisistä jätteistä ja ryhtyi heti hake- maan pohjawettä. Samana päiwänä kaupungin ympäristöön tehdyllä nmt- kalla katsoi hia Gagneur sopiwaksi pai- kaksi tutkimustyön alkamiselle Syrjä- län talon takana olewan notkon, jossa työ myös päätettiin heti alottaa. Hn- sinööii G:n kanssa tehtiin sellainen so- pimus, että hän tulisi työtä johtamaan sekä hankkisi chönwalwojan ja tarpeel- liset koneet ja työkalut. Kaupungin lakennusmestaiin tuli toimittaa pai- kalle työmiehet. Tarpeelliset koneet ja työkalut luitasi in s. G. lainaksi koh- tuullista korvausta wastaan Miipu- iin kaupungilta. Samalla päätettiin tilata ins. G:ta suunnitelmat wesijoh- to- -ja lokawiemäiiä warten ja oli jäl- kimäinen liaadittawa koko kaupungin järjestettyä aluetta tvarten, muita kustannuslaskut erittäin koko kaupun- kia sa nyt jo rakennettua tai raken- teellä olemaa osaa warten. Vesijohto suurvnitelmo^ tilattiin kumminkin sillä nimenomaisella ehdolla, että kaupunki lunastaa sen ainoastaan siinä iapouk- sessa. että alettalvat ipohjawesituiki- mukset antaisttvat suotuisan wloksen. Medenottopaikalla aloitettiin työ hei- näk. 31 pnä 1909. Walio?unnan kokouksessa syysk. 6 p. ilmoitti ins. G., että siihen saakka tel)- dyt lpoh,jawesilutkimukset ofoitt:.w.t pohjawetiä saa toivon riittävästi, fiun >waliokunta kumminkin faksoi, että warmuuden saawuttamiseksi ko?p.imp- puaminen olisi toimitettapa, muita siihen tarwiltaiwia kaiwoja ei ivvltn heti saadaHavpakos-ken tehtaasta, jos- ta ne oliwat tilatut. Päätettiin tutki- mukset keskeyttää flksi kunnes kailvot saapuivat. Kun kaiwot oli saatu, ryh dyttiin taas työhön -marrask. 3 pnä ja jatkettiin sitä tammik. 31 P:n, jolloin tutkimustyö lopullisesti päättyi. Työs- iä ja sen tuloksista tekee ins. G. tar- kemmin sÄMää antamassaan lausun- nossa. J>i!s. G:n laatimaa lokalviemarieh- dokusta tarkasti »valiokunta kokoukses- saan marrask. 30 pnä. Silloin teh- tyjen huomautusten ja muistutusten johdosta on ins. G. sittemmin täyden- tänyt ja muuttanut ehdotustaan wa- liokunnassa lausuttujen toiivomusten mukaan. Millä tawoin lokawiemäri- «verkko muuten on aiottu rakennetta- »vaksi, selwiää oheenliitetystä xhdotuk- sesla ja siihen kuuluwasta kartasta ja profiileista. Kun kochumplpuanllnen oli antanut toiwotun tulöksen, päätettiin waliokun- nan kokouksessa tammik. 10 pnä 1910 ' lunastaa kaupungille ins. G:n laatima \ ehdotus wesijchtMitosta lvartcn. Si- jä tarkastettaessa huomautettiin, eitä jos wesisäiliö rakennettaisiin st- | ien, että se upotettaisiin harjun sisään, tvoitaistin sen hinnasta poistaa attviolta 10.000 mk. Siinäkin pauksessa säätäisin ivesijoht oon riittä- kohtaain, kuin meillä. Hän ahertaa niukan feipätilp maasta, usein luovut taen metsätuotteeit mÄkein lahjaksi lii- kmni^ehille. että kaulplpz ja teollisuus kukoistaisi. Eikös todellakin täwä maa ole ^uulkauippiasten luwattu n:aa. Se on maa, jossa saapi metsätilojakin ostaa kunhan maksaa -koi^eintaan puoli hickaa. Siksipä minäkin alussa oste- len meösätiZoja rautateiden marsilta. Näiden tilojen metsät muutan rahaksi niin taakoin, että kyllä karja kotiin näkyy, eikä metsä enää olle „tnaanwil- selyksen ^vastuksena". Kekpaahan os- iatfkiiT, kun osimeilkiksi 90 tuhannella markalla saapi xcllaijen tilan, jossa on »vähinitömkin 100 tuhannen markan armoinen metsä, ja wic>lä sillä chdolla, että kun käsirahoina antaa 40 tai 50 tuhatta markkaa, Ivoipi metsän hakat- tuansa luowuttaa poihjan, jos tahtoo, .myyjälle. ma7saimatta olemasta osasta talon hintaa. -Suuremmista mäsistä puita ostaessaan kun toeiää hengen- miehtt ja maallilkot yhteen köyteen, niin näiden yhteiÄraikutuksesta muut- tuu hyllfli)tiflwi™fin täysiarvoiseksi.^ Woisiwakhan rautateiden l äh ei syy- dessä sisaifseaval iilolliset itsekin tyy- idyttää rautateiden polttopuu- ja ra- kennusiacheet. Sen he itvoisimat tehdä paljastamatta kokonaan metsämaiian- sa. jos wain rauta>tiehallitus ottaisi »vastaan pienempiäkin hankintamää- riä. Ja ivoisMa.han tilalliset tuota hankintaa warten richt!i>ä yhteistoimin- täänkin, ellei muuten ^oweltu'st. Mut- wä tvesipaine. Vedenottopaikalle teh- tÄväksi ehdotetun leipomatuivan hinta olisi kustannusarviosta wä!henneltäwä ja jen sijaan pantatva rakennetiaivan saumn Linta, joten armioSta poistuu 1,000 mk., samoin olisi asuinrakennuk- sen hinnasta poistetdawa 2,000 mk., Wielä olisi kustan,nusarwiosta pois- tettawa tutkimuskustannuksiin Smk. 3,632, koska tutkimukset oZvat jo lop- puun suoritetut. Näin tulisi kustan- nusarwiosta poistumaan yht. Snik. 16,632. Konehuoneesta ja siihen tar- wittawista koneista samoinkuin we- denottoipaikalle rakennettawista raken- nuksista ei waliokunta ole tahtonut nyt tehdä seikkaperäistä ehdotusta maan woidaan näistä samoinkuin muista yk- sityisseikoistv päättää sitten kun ryh- dytään laitosta rakentamaan. 'Ldella olemilla huomautuksilla on »valiokunta tvain^tahtonut osoittaa, että ainakin näissä kohden soitaisiin säästöjä teh- bä ja ettei siis kustannusarm o ole teh- ty liian aHaiseksi. waan päinwasioin näyttää riittätvältä. Mesijohtosuuii- nitelma ftldviää tarkemmin oheenliite- NMä ehdotuksesta ja siihen kuuluwas- ta kartasta ja piirustuksesta. ! Kun waliokunta nyt jättää kysymiik- sessä ole^vat suunnitelmat herrojen »valtuusmiesten harkittam.ttsi, tahtoo waliokun!a wielä huomauttaa. <ttä poh>jawesitutkimukset o»vat tehdyl \eU laisia tuiki m uksia nwt;en s op im at to- malla mnodena-jalla siihen nähden, että ^ lyhi)et tii«öpäiwät ja talivipakkase: owat vaikeuttaneet työtä ja tehneet sen kal- lnmmckksi kuin se olisi tullut iämpimäl- lä wuoöenajallo. Wa!iokunta ei kumminkaan ole katsonut sopimaksi työtä takmen ajaksi keskeyttää, ivaan on pitänyt kaupungille si?.-enkin edulli- seinpana, että työ on inllu: tehd>>ksi niin Pian kuin on ollut mahdollista siitä sy»)stä, että aika nyt näyttää suo- tuisaltä yritykselle, joka tulee »vaati- ^ maan siksikin suuria Pääomia. Mikäli valiokunta an !saanut tietoonsa olisi nyt »vielä tilaisuus saada ainakin suu- rin osa wesijohtolaitosia warten tar- wittawia Maroja lainaksi erittäin edul- lisillä ehdoilla ja luulee »valiokunta, että muutkin taMitta^vai warat Moi- täisiin saada kohtuullista korkoa was- taan. Parhaillaan ow.:t kumminkin useissa kaupungeissa samallaiset kysi)° mykset wireillä jo kun useamvia raho jen tattvitsijoitia suuriu kunnallisia lai- to?sia »varten samalla kertaa ilmestyy, saattcKvat ehdot tulla paljoa epäedulli- semmaksi. Kun Maliokunta siis kat- soo ajan nyt juuri sellaiseksi, että nä- mä molemmat tärkeäi knsymykset saa- daan kaupunliille edullisella ta»v,?lla onnelliisesti ratkaistuksi, saa malioknn- ia herroille »valtuusmiehille kunnoit- taen chdoitaa: että herrat maltui-smtehe: »vii- lpymättä kehoittc>'siwat maistraat- tia ryhtymään to:menplte:siin li- sätkyjen lMaltuusmiesten Maliise- mistä warten pääitäinään seuraa- Mistä asioista: että kaupunkiin rakennetaan täydellinen lokÄMiemäri- ja wesi- soh:olaitos pääasiallisesti oheen- liitettyejn chdotusten mukaan, että näitä tarkoituksia warten otetaan korkeintaan 400,000 mkn suuruinen laina, pitemmällä mak suajalla kuin 2 Mitoita. että «Kellinen pää:oö alistetaan Keisarillisen Senaa.-in taiouso- saston tutkittawa?si ja mahmisler- taMaksi, etkä lisätyt walt'tt'.sm:ehel jät täistlMöt lainan hankkimisen ja edellisten Päätösten toimeenpane- misen »varsinaisten malt uusin ies- ten toimeksi. , Kuten aikaisemmin mainittiin on >pchjawe>situkkilnusl»iö suoritettu sellai- | fcUa mucdenaMa. joka tarkcituk^een oli »vähemmän fclpima.Työ on sentäh- den tullut maksamaan enemmän kuin se 17.000 mk., jonka.summan herrat »valtuusmiehet omat tarkoitusta »var ten määränneet. Siihen on myöskin ^»vaikuttanut se seikka, että 'kun 75 m. pitkä imujohto ja siihen tulemat^ kai- Mojen ylhdistämisjohdot olimat asetet- taMat 3 metriä syvään kaiimantoon. maa kaiimannon pohjalla oli liejusa- avea, jota »varten ?aiwannot meikein ' kauttaaltaan oliwat MaruZtetta»vat lankkuseinällä ja kai»vantoihin tunkeu tuwa perusmesi c(i pumpvuamalla ^Poistettawa. Maikka käytettäivinä o- lemamme warat sentähden loppuiwat- Lin kesken ei Malivkunta kumminkaan katsonut woiwansa työtä keske»ittaä. waan oli se edellä esitettyjen syiden täh. den loppuun saotettama. Työ on si ten kaikkiaan tullut maksamaan Smk. 23,95(2: 27. Tähän summaan on sil- loin myöskin luettu niiden tamekalu» jen ja ylijääneiden työaineiden hinta, jotka löytMät nysään »varastossa ja joiden hinta oheenliiteryn ins. G:n te- kemän luettelon mukaan tekee Sm5. 2.357: 22. Kun tämä summa wähen- neiään yllämainitusta summasta, on tutkimust»)ö ja »valmis medenottopaik- ka sekä tchdelliset ehdotukset iokamic- märiä ja »vesijohtoa Marten siis tullut todellisuudessa maksamaan Smk. 21,595: 05. lWalioku?ta saa siis kun- nioittaen anoa, että herrat Maltuusmiehet päättäi- simät Anniskeluosakeyk^tiön kulumalle Muodelle lankeowista motttowaroista asettaa »valiokunnan käytettäväksi Smk. 6.952:27 sa antaisiivat rahatoi mikamarille määräyksen tämän suin- man etukäteen suorittamisesta »valio- kunnan hifiväksymiä laskuja Mastaan. Maliokunnan puheenjohtajan tointa on heinäk. 12 pistä s»)Nsk. K P:ään hoi- tanut allekirjoittanut Vänttinen. Mii- -meksimainitusta p:stä rämmi k. 10 p:n allekirjoittanut Thure ja siitä edelleen allekirjoittanut Wäntt'.nen. PormeS» tori Lilius on ollut läsnä ainoastaan ensimäijessä »valiokunnan kokouksessa. IyMäskylässä helmit. 16 p. 1910. -E. Mönttinen. A. Fredrikson. P. A. Thure. W. Wartiowvara. Mairalta Suomesta. — Konsertti. Laulajatar Kairi B ö ö k, Em.my Achten oppilas, antaa huomenna lauantaina klo 8 i.p. kon- sertin kunnallistalolla Meiso pitänee tilaisuuden muistissaan. — Kauppalaisseuran tvuofijuhla on huomenna, lauantaina klo puoi' 3 !.p. alkaen hotelli Wahlgrenissa. Ohjelmas- ta kerromme tarkemmin huomisessa lehdessä. Hauskaa siellä Mani kuuluu >cie»van. Waratkaaipa jäfcnei iltanne »vapaaksi. Vieraita mukaan/ — Naisyhdistyksen »vuosikokous on tänä iltana klo puoli 3 Kunnallista- lolla. — Hartaushetki. Kansakouluncpet- taja K. Nokkala TyrMääliä pitää tänä iltana klo 6.15 hartaushetken miesse- minaarin juhlasalissa, johon pyydetään yleisöä saapumaan. — EräS kunnianloukkausjuttu. Kibla- ^»nnanoilkcildcÄso I^iiväMilön talw.5^i- räjillä tämiän -kuun 3 p:nö iuomiiiiin äovpan mwtmo Ruusa Sicflfinen cli Han hilahti BmväM>'än Wcsangasta 50 mkn ! sa?toon f-clfä stiaribtamaan mf'cu3fu'iu;c 70 niffiafi. Kantajana oli talollinen Cl ta Miinanmäki, jvÄa Rimsa HanchU<rl,ii oli! wiinre kcwännä lcwit«llyt louttaaivia Ivalhccllisia huhuia. — ' Hämeenläänin Maanmiljclys- sevran lastutvasukurssic a!kawat ensi lauantaina Pihlaja»ved:n Zianta-Riek- kolassa. Lastuivasujen tekeminen on sekä Hu- laisia että hyödyUisti t:;ötn, sopi»: a niin nuorille luin manhoillekin. Pa- repuiia on yllin k»>llin wi'!ä Pihlaja- meden perukoilla, joi-n toimotaan marmasti osanottajia kertylvän niin runsaasti että ahtaaksi käypi Riekkolan Pirtti. — Suolan hinta nousee. Cali^isia saapuneen sähkösanoman mukaan omat suolojen hinnat rtousseet siellä 15 h 20 prosentilla hehtolitralla. Koro.ns joh- tuu sikäläisten liikemiesten muodosta masta renkaasta. Suomalaiset kaup- yiaat owat tämän takia korottaneet suolojen myyntihmiian 2 mk. 30 p:siä ^ ä 2 n?ksta "40.psiä 2 mk. 50 p. ä 2 mk. 60 p :niin hehtolitralta tukuttain myy täessä. !ta 7uiten sanottu, tilalliset eimät tässä- kään tahdo riistää leipää evälikaup- piaan suusta, eiikä tunkeutua alalla joka ei heille?uulu. He ottamat lei- pärtsä. Khellisellä työllä. I Saa-tuani kc?oon he>lisew?ä »nuuta- man sa-tatuhantisen, Perustan osake- ichtiön ulkomaista pnutamarakauppaa »varten. Tärkeintä on ensiksi löytää tälle »chtiölle joku kauniilta kalskahta- Ma nimi, esim. „Suowen Metsäyhtiö". Toinen tehtäimä lö»)tää sopimia liike- kmnppanei a, joiia ei liene niinkään ,wai>!ea löytää. Ainahan niitä tapaa sen Merran henkilöitä, jotka halualvat äkkiä ja helpMi rikaAua toisen kus- tannuksella. Ja ellei näin ihanilla tulemaisuuden toi»veilla »varusteltuja henkilöitä >löyt>,isi tavpeoksl^ ontnejj maassa, ottaa utkckaisia lisäisi. £itte kun osakeyhtiö on saatu muodostetuksi, 1 on iieiysti oste tt alv a metsui sa met- särscimlpiä maatilosa. Tätä tehdessä (* ta rivitä juuri paljon muuia kuin liike- miesneroa maassa, sossa sana.en^ usein ' tilallisesia korkeimmassa asemassa ole- »viin wikämiehiin saak?a ollaan „wa- paan kaupan" sokeita ihailijoita, kan- nattajia ja sen fyjtoäfst uhrataan mitä itsestä irti lähtee. No ntitt! Onkos näin Men »vaikea 'koota miljooneja? On Maan käännyttävä kauppa-asioissa niiden puoleen, joilla on enemmän uhrautulivaisuuitta. Jos näin menetel- lään on »varmaa, että saadaan muuta- ' millä tuhansilla markoilla, kymmenien ' ja satojen tuhansien markkojen armoi- Alatornio» murhayritys- juttu. kirjvcnnx»ih^jatta). TodistajakuuluStelu. Tiistaina tL. l5 p:nä jslktt!?in tod:Z» 5ulUusiciua. TodiSt. Luntta, ollu: pap?,. lassa paiwcäA?isessa 14 p-.g-.ä äiteen. fcr« toi kantajaa tvasiaaa tapahiunreeia murhayrtty?scsdä. jrfa on jo «nn«3tä.in yleisölle tunnettu. Tätä ,crtvmu,i« kuunteli tvastaaja ki,yn<lsUmm. Iltaa ennen mi Nummelinin tul»a taloon kaski, »vastaaja todiSlajan >sano. vaan HochanSsanille. et:j hänen pi-.äist wicdä p»uita sen winnikam.,r:n uuniin. joiSa oli aiottu nti ^ununelinilli. Z ivciZin sinne puita ja .inne mcni m.isZ» k in tvaslaaja »viipyen A.n kanssa kah» dcr icsfen «jgnnifamaiivja noin 60 mi nuuttia. lJ.n muutat «a Äar!haara.ln malitÄ rouwa oleman ii-frSään ikäwän häntä. Todistaja sai mui!t^n:2 firjr:r*i 3:Mä ja oli luihin aina pisictty terwei« >!i-i roi!lvallc'in. Hohan^son.il yöpyiniscs- t'i Ivinttikainirissa silloin eräänä iltana /marraskuussa ja rsucvoi? scurustelcmi» sesta hänen tanSsaan s'c!tä kertoi »odi»« taja samalla tawalla hr.it nti ??ununc? l n. Was>ta>aja fictfi foroaSt: Iclltnfiän umoittamasta tästä tciccciliioia. i?iva:n pidettiin otoilta pois ja jv>i?aa ruoiuti.n imne tuin lintua häkkiin. Aamulla näytti wäzsynee!lt« ja wali^li hän. ettei ole nullunut txrijoa lofo ljuna. Rouiva cli kertonut usein tobistajatU ynnä muille palnx^oille, että nelu Nummelin pu- huu äa juoruaa kaikkia pahza H^S:äkai>.« vajalle ja Jifitfi siihen kerrankin. «Mä ieibän pitää iheti mennä >anomaan kirk- koherralle, että ellei nc-.t: Nummelinia panna poiis <aZoöta, niin b: läh:cwär hclr pois. Silloin he mcnÄvan nuitta k:ik< koherra s<mo>i, ettei neiri Rummalin cie mitään pahaa heistä puhunill, ilmoit» taen kuitonkin samalla, että neiti R:n inlee muuttamaan pois. Suoran tain I. kyökissä ahdisteli ollen jonFun werran humalasia, tod.Slajaa. sanoi bodistaja päästäkseen häneÄä rau» haan, että ikiÄkoherra tulee, jolloin wihasen näkösenä sanoi: Jo? kirkkoherra s —im , iuilce niin minä I;)ön siltä ham paat sisään. Murhayrityksen jälkeisenä päitvänä sänFyIia-naria siitvatessaan todistaja siefcä uunin ja pesuka.lpiu wälistä toi- scsta pääviä auitixcivitqn jota oli aÄvan samallaisia kuoria kuin rou- ivalla oli kirjoi'tu^päydiilsä.'-n. Sahttajj huomautti, että se Iuonnolliuiii oli «ama kuori, jonka Johansson N'aStaa>an ilmoi- tukfcn mukaan pcsukoavin l.!na^> wAistä ja jossa oli riuivalta rahaa Iille. Hohanncs Ström, ollut papiplac''a renkinä marrasku-un 2 p:sta alkaen. ä<.'i selkoa murhayritystapauksesta. Näki I:n. kun hän ifcutn pappilassa, olavan wi- hoissaan JPktftoheriallt. sinä iltana kun kantaja käski häne^t pois pappilan kyöli?- tä, oli I. -uhannuit ja sanonut, eitä wie!ä hän Sierran My iässä talossa ja siiten menee Ruodsim. MaStaaja usein fiiritii Ji.nia ja puolusti häniä, >va!k?a olisi tchniX mitä tuhmuulsiia. ja sanoi aina niiden walcht«lawan, joifr» esim. sanoi- st>at I:n oleivan zuow»?i'-i!sa. Joulut. Ä> ^p:nä, kun ivastaaja makiustl Helsinkiin. A)ydirsi todistaja hänet ascmallc ja ilti iva-Maja silloin melkein koko maikan ase- malle saaikka. Todist. Hartilainen Äemin Kar'- haarasta, eräänä iltana joulukuusia mcni was>taajan lanssa 5iarihaarasta kaupurtkiin. MaÄaaja kys?li, tietäisi!!' todistaja kaupungissa jotakin mat»lust:i- jakotia, jossa woiisi saada ylsityisen h»c- n««n. Todistaja ohjasi ylitaloa ma!- j k»stajarawintolaan. I. obotfl'. tiellä ja hlZppeli kannaksille ja vu^cl» rouwan kcuis-sa ruotisilsi, "jota kieltä iodistaja :> ymmärrä. I. tuli mukana ja meni routvan kanssa matkuSta^araivintolaan. jonne jäi todistajan palattua takasin Ka- rihaaraan. Todiot. Rich. Bor c. myöSlm Karlhaa- rasta, Sertoi J:n usein moittine.-n k".I» sia messiä ja metsätila. Sillä aitaa, kun me kokoamme fä= sii m me muutamia satoja maatiloja yk. hyisiltä ja ii joisi uva>ltion mailta iuo- !>vutoltuja uudistaloja, sellaisia kuin esim. Äuhmuaho ynnä muita ..karhu- jen piilossa sijailsewia uudistaloja, ke- hittyly iilaitvmain asutuskysymys sille asteelle, että woun>me tarjota näiltä tiloilta miljelysniaat wailtiolle, lilat- tmnia warten lunastertamilsi. Tästä on enjsim-inäiseksi se em, että jos mas- taisuudeSsakin liikemichiä lainsäädän- nvn kautta pako lei ta isiin miljelemään ' omi siÄ'.n ien sa tilojen ra-PPiolle joutu- ' neita luiIjeli)Psiä, niin olisi sii:ä heille 1 tuntumaa haiMluurta ja kustiinnukiia, ' jotka >täten Moidaan iivÄitää. l Toiscllsi kun noille tulttvillc palöta- tilallisille myönnetään madollisiin- man »vähän metsämaalta kouianvetli »varieir. tulemat he pakoinukii rö:c- maan tarpeensa Wiön tai liitenues- ten metisistä, joten ne tulemat iverrat- tain Mähillä kuÄannuksilla hoidetuiksi. Ja mikä tärkeintä, täten saaiouletaau ' kaikilla «loilla „!chdentnukaiinus" iläi- sen naapurin kanssa. Siihen yhden- mukaisuuteen sijältyy muun muassa se talonpoikien onnellinen aseni', eitä he saatvat u^ein maksaa polttopuiltaan ^enempi kuin muista tarocistaan. ! Kolmas, eikä aiwan mähäinen etu em se, että tällä toimenpiteellä yleinen ^ huomio Väännetään toisaalle yhtiön ^tilvjm osiokysymyksesiä sa yleinen I mielipido saadaan suasiol!'.sc>mmaksi meilä kchtaan. Olenpa jotenkin tvar- ma. eitä edellämainitun icirnenpi» teemme johdosta esitntni) sanomaleh» iiin ieuracovan laatuinen Pätkä: „Teurattawaa! Maata tilattomille'. Toiminimi »Suomen Metsäyhtiö", lucmuttaa jallamieliseÄi, Maltion litlikjeää, kch:uullises:a hinnaS:a ja n>arsin huokeilla ehdoilla, tilattomille »v lieiiäma.sl wiljelykset kaikilta omis- tc-miiicn]<i tiloilta!" Ja me. me lyöminz uiyntliä kasaan. f/:piyiflen ihmisten . . . Metsämaita meidän täy:i,y sacda cikinian mahdollisimman runsaasti siliä maralia. et:ä kun Iällisten uh- lauiun-aisuus loppuu ja he alkamat Emalit.a metsän tuotteistaan hintaa. > Silloin on mnat metsämme mastaZci- ! nona ja tukenamme heidän maaliniuk. l siunia ^illitessämme! Volatstakseni miten tus!ic.tra tämä !,aisäun" wielä nyky'sia on, kerron ' erään kokeneen l^iÄvui'. — yhtiön !^.dusicjan — mukaan pari ivaan.na- ^ ton:a esimerkliä. N^imär.i oli ' n ni. Muviia Sviisi aikaiiemniin e: i.vi 'yksityisen tilan, maksaen siitä miihän ^ toislakyminenlätuhalta markkaa. I ot:i tilan metsäsiä tukkipulta noin Z feriÄÄ lilasta maksamania hinnan, ar- Arosia. luo>mutti pohjan paista:ilolkii ^ ja l!äm.llä on hymiä toimeit.'.. tilä han pohjasta saa tilasta maliamanja hin- ^ n^n ikcrkoineen. — Toin»n efi>ner:t.: ♦