Sanomia Oulun ^aupungisia ja läänistä. Keskiviikkona Huhtikuun 13 päivänä. Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Kokovuodelta 4:— 4:— 10: — Puolelta vuodelta I. tM 5. Neljännekseltä 1: - Kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: k?. PALLARI. E. A. OULASYIRTA. Tavataan toimistossa klo 1C—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto ja konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ä;"n «'-lat'»- Puhelin numerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin, kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sano m a lehti in palkkiotta. ^s^assasssBEsmssm O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Henkikirjoituksen takia on kirkkoherran kanslia ja kirkkokonttori amoinna tästä päi- mästä alkaen henkikirjoituksen loppuun klo 1.2 9—10 a .-p. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuia ammattikunnalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Ouln. HUOMJ HUOMJ Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. (K. l:sti) Lii ja lähetysasiaa harrastavat nais- ja mies henkilöt pyydetään hyväntahtoisesti kokoon tumaan rukoushuoneen sivuhuoneeseen ensi maanantaina t. k. 18 p:nä kello 7 ip. Ompeluseuran jäsenten kanssa neuvottele maan ja päättämään lähetvsjuhlan viettä misestä ensi kesänä. Samassa tilaisuudessa valitaan edustaja ja varaedustaja yhdistyksen puolesta Suo men Lähetysseuran kesäkuussa pidettävään vuosikokoukseen ja -juhlaan. Toimikunta. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakas i. F. 0. OLLILA toimittaa asioita virastoissa y. m. Osoite: OULU. Olavi L. Helanen varatuomari. A&ianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudullt Antti Karikoski EH toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg*in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Q= Huvila-palstoja myy Osuuskunta Pohjan-Pelto kauniilta, luonnonihanalta paikalta, toisella puolen meri, toisella suojaisa havumetsä, rautatien ja maantien varrella Kiviniemessä. Lähempiä tietoja antaa A. TUOMINEN telef. 5 37 ja paikalla Kleimolan tilalla osuuskunnan hallinto. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—Va 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. Kuollut. Surulla ilmoitan, että rakas mieheni Maanviljelijä Taneli Rukola rauhallisesti vaipui kuolemanuneen Pudasjärven Hetekylässä Rukolan ti lalla huhtikuun 3 p:nä 1010 kello 10,15 e. pp., 64 vuoden, 7 kuukauden ja 16 päivän vanhana. Kaipauksella muis televat häntä minä, 1 poika, 6 tyttöä, 1 vävy sekä lukuisat sukulaiset ja tuttavat. Anna Kustaava Rukola. O. s. Timonen. Jumala kutsui luoksensa pienokaisemme Juhon huhtikuun 1 päivänä 1910 Pudasjär ven Hetejärvenkvlässä, elettvään 1 vuo den, 10 kuukautta ja 6 päivää; sure maan jäimme me varmemmat, 1 sisar ja 2 vanhaa äitiä sekä muut sukulai set ja tuttavat. Anni ja Matti Heikkilä. Isä piti rakkaana, Äiti piti armaana, Mutt' taivaan Herra parhaana, Kun korjas yrttitarhaansa. Ilmoituksia. u • maksaa korkoa talletuksille: n kuuk. irtisanomisella 5 °/o 3 ff .. 4 Va .. 2 „ 4 1 „ .. 3 Vs, vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitiliilä 6 SäästökassatUlllä 5 Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne! tulipalon M| varalta! ,,Kullervon" ja »Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. «('(MmiuMU *4j WM *MK& WW'IJ5»IW.!WWi ■alisMBeäÄiiitoiÄÄiM; Oulun Teollisuudenhar- joittajain Eläkelaitoksen Yleinen Vuosikokous pidetään Raatihuoneella perjantaina huhti kuun 15 päivänä kello 6:lta i.-p. Kokouk sessa käsitellään sääntöjen 24 ja 25 §:ssä määriteltyjä asioita. Oulussa, maalisk. 29 p:nä 1910. Johtokunta. Oulu, Huhti*. 13 p :r»ä. Sisällinen waara. Ensi kesäkuun alusta alkaen vas taanottaa allekirjoittanut Oulussa Pallas talossa. L. EKLUND. HELPPOTAJUINEN KONSERTTI SEURAHUONEELLA huomenna torstaina klo V28 ip. Pääsy 1 mk., koulunuorisolta 50 p:iä. Solisti: Konserttimest. Balfoort .Viulu". KSE25S&3! Ulkonainen niaara uhkaa hämityk sellä maatamme. Samaan aikaan esiintyy omassa keskuudessamme en tistä enemmän simeellisen rappeutumi sen surullisia ilmiöitä. Simeellisten siteitten höltyminen, yleinen milliyty- minen ja raaistuminen alkaa tuottaa pöyristyttämiä hedelmiään. Tappelut ja pahoinpitelyt, murhat ja ryöstö murhat, lasten raiskaukset y. m. oivat tulleet pian jokapäiväisiksi tapauksiksi Huolestuneena kysytään, mistä tämä kaikki johtuu. Epäilemättä yhä jul- keammaksi paisunut Jumalan pilkka ja haaveksiminen on pohjimmaisena syynä siihen henkiseen ja siiveelliseen alenemi- seen, josta törkeitten rikosten kasma- minen niin selmästi puhuu. Tämän rinnalla on sekä ylhäisten että alemman mäestön keskuudessa julistettu oppia ivapaasta rakkaudesta, joka muka oikeuttaa ihmisiä rajatto- masti tyydyttämään eläimellisiä himo- jansa. Prometheus seuran, „tohtori" Tannerin, sosialistien kiihoittajain y m. maikutus on käynyt tähän suun- taan. Wielä on mainittama usein taiteen nimissä ja kirjallisuusarmoste- lijainkin suosituksella esiintymä huonon tunut kirjallisuus, jonka turmiota tuot Lama henki syöpyy henkisenä tartunta na nuorisoon myrkyttäen sen sekä ruu miin että sielun. Mainitsematta ei myöskään mot olla niitä uudenaikaisia amioliittoja jotka solmitaan sanomalehti-ilmoituk sella jossakin sosialistilehdessä, ja jotka marmaan yhtä helposti taas purkau tumat. Epäilemättä sellaiset malitettama seikat kuin että murhaa on yritetty leimata sankariteoksi, ryömäyksiä kut suttu „pakkoluowutuksiksi" j. n. omat suuressa määrässä hämmentänee oikeus- ja simeyskäsitteitä kansamme keskuudessa. Wallitsewa ajanhenki on täten astunut luomaan pohjaa ja an tamaan tukea kasmaivalle rikollisuu delle. Törkeitten simeellisyysrikosten lisään tyminen pääkaupungissa, jossa äsken K-ivuotias tyttö joutui kamalan kohta lon alaiseksi, puhuu matamaa kieltä, i Muosina 1991—ilmoitettiin sikäläi selle poliisille 2 sellaista rikosta, mutta muonna 1907 nousi ilmoitettujen rikosten luku 29:ään. Nousu on to- della huomattama. Kun Saksassa noin 20 muotta sit en eräs ihmisraukka juomuspäissään uoliaaksi raiskasi lapsen, tuomittiin änet kuolemaan ja kärsitin sen mes- auslamalla. Grunemaldin kansan- muistossa lähellä Berliiniä tapahtui ainoissa suhteissa — kuitenkin täysi- ikäisen naisen murha, kuin äskeinen apsenmurha Helsingissä. Tekijää ei ainoastaan tuomittu kuolemaan ja sai en kärsiä, mutta nousipa rikosoikeuden utkijain ja lakimiesten kesken waka- masti kysymys siitä, eikö moisten ri- osten tekijöitä olisi ennen telotusta ruoskittama. Tanskassa on otettu äytäntöön raipparangaistukset erään- aatuisista rikoksista. Niin menetet ään maissa, joita me pidämme suvis- ykseen y. m. nähden esikuminamme. Mitä me teemme? Eduskunnassa on ehty ehdotuksia, että amiottomille äideille rakennettaisiin maltion puo- esta asunnot, joissa nämä saisimat ..täysihoidon" palkkioksi teostaan. Sa malta taholta on anottu, että tällaisia äitejä, jos ne surmaamat lapsensa, rangaistaisiin liememmästi. Kenties ryhdytään mielä tekemään alotetta parannetun ja lempeämmän hoidon hankkimisesta mankilain asukkaille. Tällaisia ..parannuskeinoja" on so- ialistien taholta suunniteltu. Eduskun nassa on kuitenkin tehty alotteita toi- enkin laatuisiin uudistuksiin tässä suh- eessa. Niinpä on ehdotettu anottamaksi komitean asettamista tutkimaan yhä li- ääntymien simeysrikosten ja meneris- en tautien lemenemisen syitä ja ehdot- amaan keinoja simeysolojen paranta- miseksi maassamme, sekä määrärahan myöntämisestä pelastamaa simeellisyys- työtä marten. Kansamme henkinen ja simeellinen rappeutuminen puhuu makamaa kieltä. Se kertoo sisällisestä maarasta, joka moi tulla mielä tuhoisammaksi kuin konsanaan ulkoapäin tulema maara. Henkisesti terme ja elinmoipainen kansa kykenee ulkonaiset maikeudet moittamaan ja luomaan itselleen uudet elinehdot entisten ehkä hämitettyjen sijaan. Mutta turmeltunut kansa, joka ei noudata oikeuden ja simeyden ikui^ sia lakeja, ei moi koetuksissa kestää. Se sortuu omaan heikkouteensa, maik- kapa sillä olisiivat suotuisatkin ulko- naiset olosuhteet. On siis todellakin syytä miettiä ja keksiä keinoja joiden amulla moitaisiin ehkäistä ja torjua sitä sisällistä maa- raa, joka kansaamme uhkaa. Olisi saa- tama syntymään mahdollisimman moi- makas mielipide, joka tuomitsee kaiken simeellisen kevytmielisyyden ja irstai lun sekä raakuuden, ilmaantuipa se millä alalla ja missä muodossa tahan sa, siksi, mitä se todellisuueessa on: yk- sityisen ja koko kansan ivaarallisimmaksi miholliseksi. Kodeille, kouluille, sano- malehdille, seuroille y. m. aivautuu sel- laisen mielipiteen luomisessa amara ja tärkeä työala. Älköön tämä main jääkö ..hurskaaksi toimomukseksi". Waltaknnnan- lninsändci«ttö. Ministerineuwoston Puheenjoh- tajan „selityskirielmä". i.Jatk.) Suomen separatismin ylkymä kasmami- nen, joka uhkasi et ainoastaan Venäjän ormoa, oikeuksia ja etuja, ivaan itse sen eheyttäkin, herätti tietysti maStustusta Ve näjän puolella. Suomalaisten taisteluha- luista separatismia mastaan rupesi, maik kakin merkalleen, kohoamaan wenä Iäisen maltiollisen itsetietoisuuden ja kansallisen tunteen aalto. Meismaltakunnallisen lain säädännön järjestäminen ja kehitys ei moi- nut olla olematta tässä yhtenä mitä tär- keimpiä aloja Venäjän maltakunnallisten maali,nusten puolustamiseksi. Katsoen siihen, että oli käynyt mäittä- mältömäksi luova tässä katsannossa luja ja Venäjän etuja waötaawa järjestys, tarkas- tettiin tätä kysymystä perinpohjaisesti eri tyisissä neumotteluissa tod. salaneumoksen Bunaen johdolla imin. 1K91 ia ruhtinas Mikael Nikolajemitshin johdolla (w. 1899», jonka jälkeen helmik. 15 pnä 1899 julkaistiin arm. julistuskirje ja perus- säännökset keisarikunnalle. Suomi siihen luet- tuna, yhteisten lakien malmistamisesta, kä- sittelystä ja julkaisemisesta. Tässä on huo- mattama että mainittu helmik. 15 p:n asia- kirja, maikka ei kulkenutkaan maltakunnan- neumoston waan erityisen armollisesti ase tetun neumottelukumtan kautta, joka tapauk sessa esiintyi puhtaasti menäläisenä lain- säädäutötoimena, koska se säädettiin ilman Suomen senaatin ja maltiopäimien osan- ottoa. Sillä seikalla, että mainittu asiakirja tätä tietä tuli toimeen, ilmaistiin ihan tar- kalleen Venäjän lainlaadinnan sumereeni- snus Suomen lainlaadinnan rinnalla. Tämän jälkeen on pitkä selostus helmi- kuun julistuskirjeestä ja siihen liittymistä perussäännöistä. Helmikuun julistuskirjan julkaiseminen kohtasi ankaraa mastustusta suomalaisten taholta, jotka määrin ja ennakkoluuloisesti näkimät siinä niin sanottujen Suomen pe- rustuslakien loukkauksen. Sulimalaiselta taholta tuli paljon mastalauseitä tätä mal- tiotekoa mastaan ja anomuksia sen peruut- tamisesta tahi ainakin sen perinpohjaisesta tarkastuksesta. Samalla suomalaiset koet- timat saada aikaan ennen kaikkea yleismal- takunnallisten kysymysten täydellisen luette lon laatimisen ja kaikkien sithen kuulumien asiain ratkaisun maltiopäimien huostaan. Mutta hallitus hylkäsi kaikki nämä masla- lauseet. Helmikuun julistuskirja astui moi- maan ja sitä somellettiin Suomen suuriruh tinaskunnan asemelmollisuuslain julkaisemi- sessa sekä asemelmollisten lumun määrää- misessä Suomessa w. 190!j, 1904 ja 1905. Tämän julistuskirjan enempää somellutta- mistä ei kuitenkaan tapahtunut, koska pan- tiin mireille kysymys sen tarkastamisesta, koska ^valtakunnallisessa elämässämme ta- pahtui ulkonaisia maikeuksia ja sisäisiä häi- rivitä sekä perinpohiaisia muutoksia keisari kunnan lainsäädäntöjärjestyksessä. Helmik. julistuskirjan tarkastuksen lähim- pänä syynä oli se, että siitä puuttui yleis- maltakunnallisten lainsäädäntökysymysten tarkka luettelo. Jo syyskuun 26 p:nä 190:2 annettiin keisarillinen käsky, jolla Suomen se.taatti sai toimekseen esittää Hänen Keis. Ältajesteettinsa tarkastettamaksi yksityiskoh- laiset ehdotukset sellaiseksi luetteloksi. Sitten, marrasluun 1 p:nä 1904 seurasi. Suomen senaatin anomuksesta, keisarillinen käsky malmistaman menäläis-suomalaisen komi- tean asettamisesta senaattori Taqantsemin johdolla käymään rajaa yleism.tllaknnnal- ltsen ja paikallisen Suomen lainsäädännön ivälillä. Mainittu komitea ei kuitenkaan ehtinyt lopettamaan työtään, kun kämi »välttämät- tömäksi perinpohjin muuttaa helmik. 15 pnä 1899 annetut perussäännökset, sen muoksi että keisarikunnassa oli astunut moimaan uusi lainsäädännönjärjestys. Jo heti ensi alussa, kun ryhdyttiin suunnittele- maan mallakunnanduuman perustamisia, tunnustettiin ehdottoman tarpeelliseksi saada sen maltapiiriin asiat, jotka koskemat yleis- maltakunnallisten lakien säätämistä Suo- nielle ja asettaa niin, että duumaan ottaisi osaa edustajia «uomesta. Tämän tärkeän toimenpiteen yksityissetkkoja ei kumminkaan saatu määritellyksi sen kiireen muoksi, jolla maltaknnnanduuman johtosääntö laadittiin. Tämän johdosta armolliseen julistuskirjaan elok. 19 p:ltä 1905, jonka liitteenä julkais- tiin mainittu johtosääntö, sisälttsi maan ly hyt huomautus siitä että järjestnksestä, jonka mukaan Suomen suuriruhtinaskunnan edustajal ollamat osaa keisarikunnalle ja mainitulle maalle yhteisten lakien käsitte^ lyti:t, Keis. Majesteetti tulee erittäin mää räämäält. Sillä mälin ehti tapahtua Suomen pai kallisessa olotilassa tärkeitä muutoksia. Tä män yhteydessä. Suomen ministerimaltio sihteertn, jahtimestari ^mder-ivainajan esi tyksestä, jonka mukana seurasi Keisarilliselle Majesteetille ministerineuivoston esimiehen, kreiivi Vitten kirje, annettiin arm. julis tuskirja marrask. 4 p:ltä 1905, jolla muun muassa käskettiin ..lakkauttaa helmtk. 15 pnä 1899 annettuun julistuskirjaan kuulu main perussäännösten noudattaminen, siksi kuin siinä maimtut asiat tulemat lainsää däntötoimen kautta järjeStetyiksi"- )?)ritys ratkaista kysymns yleisivaltakun nallista merkitystä olemien lakien julkaise- misesta Suomea marten tehtiin helmi - huhtikuussa 190(> neuivottelilkunnaSsa, joka krenvi Soljskin johdolla tarkasti ivaltakun- nanneuivoston johtosäännön. Tiima yri tyS ci kuitenkaan johtanut oleellisiin tulok siiit. Heti sen jälkeen kuitenkin kysymns Suo m en aseillasta Venäjän maltakunnassa ja yleisivaltakunnalilsen lainsäädännön järjes tylse^lä sai hiivin marinan perustulsen utlSeu maltaknnnan perustuslain julkaise- misen kautta huhtik. 2'.) p:nä 19(K». Tämän perustuslain totnen pykälä kuuluu seuraa masti: ..Suomen suuriruhtinaskuntaa, ollen erot tamattomana osana Venäjän ifaltakunnas ta, hallitaan sisäisissä asioissaan erityisten maltiolaitosten kautta erityisen lainsäädän nön perustuksella." Tämän pykälän johdosta on ennen kaik kea hnomautettama, ettei se olemuksensa puolesta ole mikään tiusi määräys, maan että se on historiallisessa, perinnöllisessä yhteydessä koko edellisen lainsäädännön hengen sekä sen aseman kanssa, joka Suo mella on ollut aina siitä asti ktinjeyhdis lettiin Venäjän maltakuntaan. Suoranai nen todistus siitä on muun muassa minis terineumoston mietinnössä mallakunnan perustuslakiehdotuksen johdosta, jossa mie tinnössä on sanottu seuraamaa: „Mims lerincumoslo on pitänyt oikeimpana, että keisarikunnan perustnslakiin otetaan ainoas laan sellaiset yleiset Suomen oikeudellista asemaa koskemat määräykset, jotka moi massa olemien l a kie n kannalta o iv a t e p äl e m ä t t ö m ä t" «Ministeri neumoSton mietintö 1>>. 1-, 14, 18 ja 1! p:ltä maalisk. 1901», s. Ti. Mainitun 2:sen pykälän selmä ajatus määrää tarkasti: h ettei ettonti ole erityt nen maltio, kuten seu eristyttäm!sen puolta jat omat koettaneet todistaa, maan ainoas taan yhtenäisen Venäjän maltakunnan erottamaton osa, ja lii että erityinen Suo men lainsäädäntö ja hallinto rajoittuu yksinomaan Suomen sisäisiin asioihin. Wä n l ioin 'lii I'i et nli' s,t> Oulun uuden asemakar- :: tan mukaan laadittuja:: Henkikirjoitus- :: lanketteja, :: jotka varmasti ovat käyttökelpoisia Oulun kaupungin henkikirjoituksessa on myytävänä Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. määrätty, mutta siitä huolimatta on täysin selmää, että kuinka laajalti niiden rajat medettäisiinkin, ei missään tapauksessa Suomen malliopäimillä eikä millään muul- lakaan Suomen laitoksella moi olla ralkai- emaa ääntä yleismaltakunnallisissa asiois- a. Samalla on muistetlama, että malta- unnan perustuslait mainittuaan L> pykä- ässään Suomen suuriruhtinaskunnan eri- yisestä lainsäädännöstä, puhumat muissa pykälissään main Venäjän keisarikunnan ainsäädännöstä. Mitään muuta tkolmat- lainsäädäntöjärjestystä, paitsi yleistä eisarikunnan ja erityistä Suomen, malta- unnan perustuslait eimät tunne. Senläh- den lakeja, joiden on määrä olla moimassa ^oko Venäjän maltakunnassa. Suomikin iihen luettuna, samoin yksinomaan Suo- melle määrättyjii, mutta muita kun main en sisäisi asioita koskemia lakeja, ei moida äätää toisin kuin maltakunnan >190t; w:n> perustuslakien 7 ja 8«! pykälien määrää- mässä järjestyksessä, s. 0. ei muulla tamoin 'uin että maltakunnanneumosto ja duuma ne hymäksymät ja Hänen Majesteettinsa mahmistaa. Tämän järjestyksen noudatta- minen ei tee Suomen etujen huomioonolla- misla mahdotlomaksi eikä myöskään pai- kallisten laitosten, niiden joukossa Suomen maltiopäimienkään mielipiteiden kuulustele- musta, multa lopullisen ratkaisun jokaisen lain säätämisessä, jolla on yleismaltakun- nallinen merkitys, läylyy olla yksinomaan keisarikunnan lakiasäälämän mallan käsissä. Esiintuotua tulkintaa, joka johtuu moi- massaolemien maltakunnan perustuslakien 'uoranaisesta ajatuksesta, on useasti arm. käskystä käytetty. Niin esim. käsketään elok. 19 p. 11)07 arm. hymäksytyssä minis- terineumoslon päätöksessä: ..Keisarillisen Suomen senaatin tekemä ehdolus arm. asetukseksi Venäjän alamaisten ottamisesta Suomen kansalaisiksi on käsiteltämä yleis- maltakunnallisen lainsäädännön järjestyk- essä «Lakikok. I nide 1 osa, Valtakunnan perustuslait julk. 190.',, art. 8>!>, kuitenkin antamalla sisäasiainministerille oikeus, kun hän näkee sen sopimaksi, esittää mainittua asiaa koskema asianomainen lakiehdotus lainsäädäntökäsittelyä marten/' Steif. Ma [esteetin elok. lii p. 1909 mahmistamalla ninistekineumoston päätöksellä on sen pu leenjohtajan toimeksi anneltu ..huolehtia siitä, että ehdotukset täi,dellisesti kansaisoi euksien tihläläiSltUläinisestä Suomessa Ve näjän alamaisten ja maan omien asujan- ien mälillä tulisimat käsitellyiksi yleisessä lainsäädäntöjärjestyksessä:" arm. julistus irjassa smisk. Ii4 p:ltä ilokak. 7 p:ltäl !!><)!> on m.ihiviStettll. että ..kysymys Suomeii mäestön asemelmollisuudesta on lopullisesti ratkaistama yleismaltakunnallisen lainsää- dännön järjestyksessä", j. n. e. Siis tuskin mot olla epäilystä siitä, että meillä on malmis koneisto niiden lakien lulkaisemista marten. joilla Suomea koske mina on yleismaltakunnallinen merkitys. Täinä koneisto rarmitsee kuitenkin, niinkuin on monasti maltaistuimen korkeudesta lau suttu, että sitä ^taivalla tai toisella soivelle laan Suomen paikallisiin oloihin. Sellaista somillelua lai aikoinaan aikaan itilislus- kirja helmik. !! päimällä l!>!>9. Multa nyt tämän julistuskirjan perussääntöjen toi meenpano on pysähdytetty tifsi, fun ne tar kastetaan lainsäädännön järjesti,ksessä ja sopusoinnussa maltakunnan lainsäädännön uudistetun sisällön kanssa. Tämän johdos ta oli ehdotuksen laatimiseksi Suomea kos kemien, yleismaltakunnalliSta merkitystä olemien lakien säätämisjärjestuksen sään nöksistä maalisk. 1 _'8 p:nä iv. 1909 arm mahmistetun ministerineumoston päätöksen mukaisesti asetettu erityinen menäläis suo malainen komitea mallakunnan kontrollöö riit, salaneumos Haritonomin ollessa sen puheenjohtajana. Tämäii komitean enein mistön «niin. puheenjohtajan ja menäläis ten jäsenten» tekemä ehdotus samoinkuin sen mäheiiimistön «niin. suomalaisten jä senteu» eriämä ntielipide joutuiivat siltem- lliin tarkastuksen alaisiisi ministerinenmos- tossa, joka hyiväksyi mainitnn ehdotuksen muutamilla inuulotsilla. Ministerineumos ton hymäkstmiänä jätetään tämä ehdotus nyt, H. Majesteettinsa suostumuksesta, lain säädäntölaitosten tarkastettamaksi. .Jatk.i Eduskunta. Waliokunnat. T y ö m ä e n a s i a i n m a l i o k u n- t a on kolmannessa lukemisessa käsite! lyt eduskuntaesitykset, jotka tarkoita- mat lakia palkkaussäännön kumoami sesta. Valiokunta on päätiänyt eh- dottaa, että mainitut eduskuntaesityksel hyljättäisiin. Mietintöön omat sosialidemokr tatti- set -valiokunnan jäsenet liittäneet mas- talauieen. Edelleen on maliokunta alustamasti käsitellyt ed. Paasimuoren eduskunta- esityötä ja anomusehdotuksia, jotka si sältäivät ehdotuksen laiksi työuantajaiii