N :o 13 1910 Sanomia Oulaa kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Helmikuun 2 päivänä. aHKMMB—naM MXamssaj Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4 ; — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1 : — Kuukaudelta —-.35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. Tavataan toimistossa klo 1C—12 päiv. E. A. OULA8V1RTA. Taloudenhoitaja. Toimisto ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppurein- kadun puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ääa illalla. Puhelin 56, toinrstoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh den ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraava* päivän numeroon, ovat jätettävät lehdes kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. -> A * -:\ y;v - ZBSS&2&QB59BB& ggggggoggg m Kirkollisia tietoja. Tänään keskuviikkona 2 p:nä Helmikuuta kello 7 i.-p. puhuu Rukoushuoneella pas- tori Einar Borg. A«isnaia)ia. ^ Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lskar; Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203 Q: F H fil i H S toimittaa asioita virastoisi: , t. uLLILn v. m. Osoit;: OULU. K Helsinki, Iso Robertin J, katu 7. LENNART MÄKELÄ aasaa Helsinki, Vuorikatu 16. aasa Asianajotoimisto HASSELBLATT & BOXSTRÖM (Vanhin Pohjanmaalla.) Haaraosasto TORNIOSSA. Hoitajat: Hovioik. ausk. L. Mömmö ja kr.-nimismies. B. F. O. Möller. Ajavat asioita kaikissa Suomen oikeuk sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiä myös Amerikasta. Pääkonttori VAASASSA. Omistajat varatuo marit K. J. Boxström ia Edvart Edelman. Aihioissa. LILJA ALIN JANNE HÄRÖ Oulainen. 19 110. Merijärvi. Kuollut. kakas poikani ja veljemme Merimies pääsi ijäiseen lepoon Oulussa tammi kuun 31 p:nä klo 9,50 illalla, 33 ikä vuodellaan; syväksi suruksi ja kaipauk seksi meille sekä ystävilleen. Lovisa, Anna ja Frida Nord ström, Maria ja John Nordström. On tyyntä kalliolla, Jos kuinka myrs kyää, Ei yllä sinne aallot. Kun meri hyrskyää. Mun kalll ni Kristus, se kyllä kantaa mun, Leväten rauhallisna, Mä siihen turvaun. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, ■nimittää kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostele.msiä y. m. niin hyvin lainopilliselta kuin ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osotc Seppänen, Oulu. Ilmoituksia. Oulun Nuija kokoontuu HUOML! HUOMJ Kauppaan olemme laskeneet Jäikiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Hangon Kylpylaitos. Hangon Kylpylaitos avataan ensi kesänä aivan uudelleen rakennettuna ja ajanmukaisessa kunnossa. Uusi järjestelmä. Kaikki nykyaikaiset kyipy- muodot. Uusi sähkö- ja kylmien kylpyjen osasto, eri kvlpyosasto lapsille ym. Lääkäreinä toimivat: Tri F. Geitlin, ylilääkäri (sisällisiä tauteja), Professori Tri E. A. Homen (hermotauteja), Tri Hannes Wasenius (naisten tauteja), Dosentti Tri A. dela Chapelle (lasten tauteja), Tri D. Rancken (miesten sairasvoimistelua), Neiti A. Sahlstein naisten sairasvoimistelua. (4775) Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö myöntää henkivakuutuksia ja karenssivakuutuksia, myötäjäisvakuutuksia, elinkorkovakuutuksia, lapsenvakuutuksia ja jälkeenelokorkoja. Vuoden 1909 lopussa oli henki vakuutettujen luku noin 74,000 henkilöä; henkivakuutussumma noin 255 miljoonaa ja rahastot yli 72 miljoonaa markkaa. Yhtiön asiamiehinä allamainituissa paikkakunnissa ovat * M— Surulla ilmoitetaan, että hellästi rakastettu mieheni Matti Heusala (Siipola) lyhyen taudin sairastettuaan vaipui kuolonuneen uskossa Vapahtajaan Kalajoella Heusalan tilalla tammikuun 24 p:nä 1910, 58 vuoden, li kuukau den ja 17 päivän ikäisenä; suruksi minulle, 2 pojalle, 2 tyttärelle, 1 vä vylle, 1 miniälle ja 8 lastenlapselle. Hilma Lusiina Heusala. Ps. 132: 14 V. agggs Surulla ilmoitamme, että Jumala on nähnyt hyväksi poiskutsua rakkaan isämme Taneli Niskalan, joka vaipui kuolonuneen Pudasjärven ^ohjoisnurkalla taipaleella kulkiessaan 20 p:nä tammikuuta 1910, 55 vuoden. 7 kuukauden ja 5 päivän ijässä; su ruksi ja kaipaukseksi meille, 2 pojalle, 2 tyttärelle, 2 vävylle ynnä muille lu kuisille sukulaisille ja tuttaville. Lapset. Oulussa: Sakari A. Westerlund. A. Mikkonen. A. E. Hammar. B. Haglund. K. A. Korkeakivi. Joh. Kyllönen. Hannes Salmela. J. E. Liljeblad. I. A. Karhi. E. A. Ansten. E. A. Tuomisto. Oulun pitäjässä: I. A. Tuohino. Oulunjoella: A. Perttunen. Alatemmeksellä: A. Punttala. Alatorniolla: Eero A. Liakka. I. Lassila. Alavieskassa: M. Eskola. Enontekiössä: Yrjö Halonen. Haapajärvellä: P. Kallunki. Haapavedellä: Adolf Jussila. A. Muttonen. Hailuodossa: A. K. Kilpinen. H. K Kolehmainen. Haukiputaalla: H. Juvani. Himangalla: M. Keto. Hyrynsalmella: Santeri Haapanen. Iissä: H. Kanerva. Inarissa: F. J. Kangasniemi. Evert Leino. Jaatilassa: Aaro Ruotsalainen. Kajaanissa: E. Pirinen. J. A. Tuomola. B. E Hultenberg. Kalajoella: J. Hiivala. J. Pernu. J. Aksila. Kannuksessa: A. Leino. Karihaarassa: A. Pentisaari. Kollossa: August Pietilä. Kemissä: K. F. Lehtinen. A. v. Schrowe. Kemin maaseurakunnassa: M. tinsaari. Kemijärvellä: H. Parviainen. Kempeleessä: I. L. Lundman. Kestilässä: I. Keskitalo. Kittilässä: K. Karila. A. Fränti. Kokkolassa: J. F. Sandelin. A. Silen. J. Hölsö. Os-ari Herttua. Kolarissa: V. Iivari. K. Lantto. Kuhmoniemellä: P. Kontio. Kuivaniemellä: F. A. Väätäjä. Kuolajärvellä: K. A. Lepistö. Kuusamossa: H. Määttä. J. Vaarala. J. E. Karjalainen. V. E. Rautanen. Kuusiluodossa: H. J. Sormunen. Pen- Kärsämäellä: Hj. Virokannas. Lapissa: B. E. Kujanpää. Limingassa: Fr. Pitkänen. P. Tapio. A. Punttala. E. V. Pentzin. Lohtajassa: K. Erkkilä. Lumijoella: P. Leiviskä Merijärvellä: S. Päiväsalo. Muhoksella A. Mehtonen. Muonion niskassa: E. Kolström. Nivalassa: H. E. Olkkonen. H. Salanne. Oulaisissa: J. K. Oksa. Oulun-Salossa: M. Hako. Pattijoella: A. Rekola. Patenniemessä; K. V. Kukkonen. Pelkosen niemellä : K. S. Ala. Pellossa; E. Jolrr.a. Piippolassa: M. Myllylä. Pudasjärvellä: K. Pietarila. M. J. Isomursu. Pulkkllassa: V. Keränen. Puolangalla: A. Halonen. Pyhäjoella: M. Ylikiiskilä. Pyhäjärvellä: Math. Loppi. Raahessa: Frans Hannila. J. P. Saariaho. A. Raitio. Rantsilassa: Henrik Mikkonen. Rautiossa: Vilho Alin. Revonlahdella: S. Ollila. Ristijärvellä: A. Jussila. Rovaniemellä: E. Nordlund. E. Vuorio. A. Tornberg. V. Kilpinen. Ruukissa: J. Halmeloja. Sievissä: I. Risku. V Järvinen. Siikajoella: H. Nikola. Simossa: M. Lahti. Sodankylässä: A. Kena. Sotkamossa: Y. V. Leinonen. E. Parras. Suomussalmella: J. V. Holmgren. Säräisniemellä: A. Kovalainen. Taivalkoskella: E. Hentilä. Torniossa: J. U. Nordberg. J. R. Taso. Turtolassa: K. Eero. Tyrnävällä: Juho Matinolli. Tervolassa: Matti Pajari. Utajärvellä: P. Markus. Vaalassa: I. Mehtonen. Vihannissa: M. Laakso. Ylitorniolla: J. IT. Jurva. K. F. Sacklin. Ylivieskassa: J. K. Heiskala. H. Päivärinta. A. Torkkola. perjantaina t. k. 4 p:nä kello 7 illalla. Puheenjohtaja. lsiM antaa Laulajat» nsiti«POUH KONSERTIN SEURAHUONEELLA huomenna kello V28 illalla. Jäsenkortteja, jotka oikeuttavat kolmeen yhdistyksen toimeenpanemaan konserttiin ja jotka maksavat 1:50, numeroidut 3 mk , on vielä pieni määrä myytävänä A. A. Högstenin kaupassa. Kertamaksu konsert tiin on 2 mk., koulunuorisolta 1 mk. Ruilakartiineja myytävänä Oulu, Helmik. 2 p:nö. Ilmoittakaa KAIUSSA! f itrti mckisliiltii on umlliistti! etuja Almnut. H. Ellei maalaisten etuja olisi walwo- mtt muut kuin ..maalaisliitto", niin kyllä ne silloin olisimat malmomatta jääneet. Wiime kirjoituksessamme mainit simme jo, että w. 1907:n maltiopäi- willä maalaisliitolla oli maatalous »valiokunnassa yksi ainoa alote, jossa anottiin „menneen talivista lunta", se on komiteaa, joka jo oli asetettu. Myöhemmillä »valtiopäiivillä owa maalaisliittolaiset kyllä tehneet enem- män anomuksia, käyttäen ahkerasti mallina muitten puolueitten marsinkin suomalaisen puolueen aikaisemmin te- kemia alotteita muka paranneltuina niitä omalla »viisaudellaan. Mutta mitään sellaista asiaa he tuskin oma kyenneet keksimään, jota ei olisi muu tenkin ja paljoa paremmin ajettu muitten kautta. Kenties tahdotaan sellaiseksi kuitenkin lukea Pykälän kuu luisa »välikysymys Muoksen patoami- sesta, joka kuitenkaan ei johtanut eikä moinut johtaa mihinkään, ivaan ai- noastaan jonkun »verran lisäsi sitä muutenkin wahwaa hilpeyden säde- kehää, mikä tämän armoisan edus- tajan osaksi alituisesti on muutenkin tullut. On kuivaamaa, että maalaisliitto laisten alotteet maltiopäimillä omat kasmaneet suunnilleen samassa mää- rässä kuin alotteiden käytännöllinen merkitys tunnetuista syistä on ivähen- tynyt. Tämän puolueen »varsi nainen merkitys onkin ollut siinä, että se l u k e in a 11 o m i s s a ja ylen tärkeissä asioissa on suoraan mahmistanut sosialistien w a i kutusta »val- t i o p ä i w i l l ä. Niinpä äänestimät maalaisliittolaiset tärkeän teollisuus- ammattityö-asetuksen käsittelyssä rat- kaisemissa kohdissa säännöllisesti sosia- listien kanssa. Edustaja Karhi selitti nimenomaan olemansa sosialistien kan- nalla tässä asiassa ja olemansa malmis »periaatteessa" menemään yhtä pitkälle kuin he, maikkei juuri »vielä sillä het- kellä. Tämä laki »vaikuttaa monella tamalla tuntumasti myöskin maalais- asioihin. Hymin selmästi tuli maa- laisliittolaisten sosialistiset toilvoinukset esille esim. metsästyskysymyksessä. Tässä he sailvat aikaan pääiöksen, jonka kautta kaupunkitais-sunnuntai- metsästäjille annetaan täysi oikeus mielinmäärin koirineen risteillä talon- poikien mainioilla ja hakamailla. Sa- maan suuntaan käy Pykälän anomus, että maanomistajilta olisi riistettämä )eidän omistusoikeutensa kalamesiin, oka monelle on sangen tärkeä ja kal- iisti ostettu tulolähde. Samaan suun- aan kän Alkion tunnettu hanke, että imullisetkin oikeutettaisiin ilmaiseksi aamaan polttopuunsa talonpoikien metsistä. Ja niin edespäin. Erittäin pidetty on maalaisliitto- aisten keskuudessa n. k. »virkarnies- asia. Mutta sitäkin he kykeneivät kä- ittelemään ainoastaan pinnalta, »va- ittaen ja parkuen »virkamiesten suuria laikkoja. Suomen pankin johtokunnan uhteen esim. osottautuimat he äärettömän kitsailta, maikka pitäisi olla selmä, että Suomen pankki, joka on Suomen kan- san oma laitos, saa tyytyä toisarmoi- seen johtoon ja sainalla toisarivoiseen asemaan, ellei se kykene likimainkaan kilpailemaan yksityispankkien kanssa palkkojen suuruudessa. Parhaat ky- myt siirtyisiivät tietysti sinne, missä heille tarjotaan paremmat palkat ja samalla suunnaton »vaikutusmalta. Ei- hän kuitenkaan muutaman tuhannen, ei edes muutaman kymmenentuhannen lnarkan lisäkustannus merkitse yhtään mitään pankille, jonka muotuinen moitto nousee moneen miljoonaan, sen sijaan että pankki kerta toisensa jälkeen t&v- sii satoihin tuhansiin nousemia tap- pioita, joiden ei tarmitsisi tulla kysy- mykseen, jos pankin hoito olisi sellainen kun sen pitäisi olla. Virkamiesasian painopiste onkin marsin toisaalla kuin palkkojen suu- ruudessa, nim. siinä, millä tamalla mirkamiehet tehtämänsä suorittamat. Siinä suhteessa on tosin sangen suu- ressa määrässä toimomisen maraa, mutta maalaisliittolaiset osottamat ta- ivallisesti suoranaista »vastahakoisuutta, kun joskus olisi tilaisuus kajota mir kamiesten mirheisiin. itiinpä tapahtui, kun miime maltiopäimM eduskunta lausui moitteensa siitä kemytmielisestä lamasta, millä »valtion meijerikonsu- lentit erinäisissä tapauksissa olimat suunnitelleet suurten osuusmeijerien pe- rustamista jonka kautta lukuisat maanrviljelijät olimat tulleet kärsimään tuntumia tappioita, että maalais liittolainen Heikkinen tätä edustun- nan lausuntoa mastusti, armellen että sanotut »virkainiehet siunausta tuotta- »vassa työssään tarmitsimat muutakin emästä kuin ainoastavn moitteita. Ja kumminkin oli kotimainen hallituskin juuri näille samoille »virkamiehille an tanut niin ankaran muistutuksen, että eduskunnan moite sen rinnalla oli pelkkiä makeisia. Tunnettu on, että maalaisliitto suur ivaltiollisessa kysymyksessämme on joh donmukaisesti asettunut kaikkein hur jimmalle kagaalikannalle. Alkion yi tiöpuheet miljoonakysymyksessä kuulu ivat auttamattoinasti sotkuisimpaan jaarritteluun »nitä yleensä eduskun nassa on saatu kuulla. Maanmiljelijäin luonteeseen kuuluu että he yleensä tahtomat »valtiollisissi asioissa menetellä »varomaisesti ja mal tillisesti. Mutta meidän »naalaisliit tolaisemme, tai oikeastaan heidän puo liherraskaiset johtajansa omat rohkeita poikia, jotka luulotellun sankariuden nimessä panemat kaikki alttiiksi ja syök symät ummessa filmin ja hammasta purren päin seinää. He omat muodostaneet itselleen - marsinkin on sen tehnyt ryhmän pu heenjohtaja Alkio — joukon »aatteita ja ..maailmankatsomuksia" ja pilmen takaisia ..ihanteita", jotka sitten hou kutteleivat heitä mitä maarallisimpiin ja armeluttamimpiin tekoihin. Niin he omat menetelleet sotilasasiassa, joka meitä tällä hetkellä enimmin rasittaa Melkein samalla tapaa näyttää heitä haluttaman menetellä myöskin juuta lais-asiassa, joka »varmaan lähim »nässä tulemaisuudessa »nuodostuu uudeksi ikeeksi, lyijynraskaana paina maan Suomen maalaismäestön jäyk- j kää niskaa. Ikäänkuin se taakka, jonka 'ruotsalaiset ja menäläiset pakottamat meitä kantamaan ei olisi mielä tar- peeksi raskas. Malitsijat saamat nyt uudestaan päättää, tahto»vatko he edelleen marssia näitten yltiöpäitten jaarittelijain kans- »vai tahtomatko mieluummin uskoa asiansa suomalaiselle puolueelle, joka oettaa tyynesti ja maromaisesti ta- oittaa sitä kimistä polkua, joka nyt on taipaleena edessämme. Mltioiitarkastiis amlltti- kchitiilseii filiilifi. (Ehdotus käsityökoulujen tarkas tajan asettamisesta. Senaatin muonna 190.^ asettama ammattikehityskomitea, jonka puheen- ohtajana on kunnallisneumos W. von Wright, on kirjelmässä kauppa- ja eollisuustoimituskunnalle tehnyt seikka- zeräisesti perustellun ehdotuksen »väli- aikaisen tarkastuksen järjestämisestä maan käsityö- ja ammattikouluissa. Arm. julistuksen mukaan syyskuun .2 piltä 1900, joka koskee käsityökou- uista annettuja muutettuja määräyk- iä, omat kysymyksen alaiset oppllai- okset teollisuushallituksen silmälläpidon alaisia. Mainitussa ylihallituksessa ei uitenkaan ole mitään erityisiä tarkas- ajia mainittua tarkatusta marten, »vaan on malmontaa hoitanut, niin lymin kuin se on käynyt päinsä, teol- isuusintendentti, joka aika ajoin käy- mällä asianomaisilla paikkakunnilla on oettanut seurata koulujen toimintaa. Tämän mirkamiehen tehtämänä on myöskin ollut laatia sekä asianomais- en koulujen johtokuntien teollisuushal- »tukselle lähettäinien kouluja koskemien iedonantojen että omien huomioillensa nojalla kertomus käsityökoulujen toi- Minnasta. Ammattikehitysko»nitea miittaa yllä- mainitussa kirjelmässään näissä kerto- muksissa esiteltyihin muistutuksiin ky- ymyksessä olemien koulujen johtoa ja opetusta »vastaan, joiden on useimmil- ain ilmoitettu oleman joko kokonaan epäkäytännöllisen tahi kaikkea ammatti- kokemusta ivailla olemien opettajien lallussa. Samalla huomautetaan täi- aisten koulujen silmiinpistämän ma- iäisestä oppilasmäärästä. Ihteenlas- kettu oppilasluku oli »v. 1907 syyslu- kukauden lopulla ainoastaan .'},0.~>2, siis hämmästyttämän pieni osa »naan teollisuudessa työskentelemien oppilas- ten ja alaikäisten työntekijäin koko lu- kuinäärästä, joiden kuitenkin elinkeino- lain säädösten mukaan tulee käyttää hymäkseen kysymyksenalaista laatua olemia oppilaitoksia. Komitea ei tahdo kuitenkaan mierit- tää teollisuushallttukselle edesmastuula esilläolemalla alalla esiintymistä epä- kohdista, maan »viittaa siihen, että sa- nolun ylihallituksen asianomaisen jäse nen on mahdotonta syrjäyttämällä muita tärkeämpiä ja kiireellisempiä mirkatehtämiä omistaa kysymyksessä olemalle mirkamiesloiminnan osalle sitä yhtämittaista huomiota, jota sen laalu maatii. Komitean mielestä »voidaan huomautetut epäkohdat saada lakkaa- maan ainoastaan siten, että kysymyk- sessä olemien koulujen tarkastus anne- taan erityiselle sitä marten teollisuus- hallituksesia olemalle mirkamiehelle, jolle puheenaolema toiminta ei tulisi olemaan toisarmoisessa sijassa moni lukuisten mirkaivelmollisuuksien joukos- sa, maan pääasiallinen tehiäivä. Mainitussa kirjelmässä selitetään edelleen niitä muita etuja, jotta olisi komitean puoltamassa toimenpiteestä. Nykyiset käsityökoulut Huomioon ot tamalla olisi tarkastajan toiminnalla erikoinen merkityksensä myöskin siinä, että hän »neliöisessä »näärässä möisi täyttää sen tuntuman puutteen, joka on mälittämän yhdisläjän puutteessa eri seuduilla olemilta kouluilta, joten »voitaisiin saamuttaa kokemusten maih- toa ja suurempaa yhtenäisyyttä ope- tukseen nähden. Uuden tarkastajan asiantuntemus »voisi samalla tulla ko mitealle hyödylliseksi sen töiden jat- kuessa. Komitea sanoo olemansa täysin »va- kuuteltu siitä, että alkaivassa aminatti- kehityksen uudistamisessa uieidän maas- samme kysymyksessä olemilla aloäla mallitsemien olosuhteitten tehottaan tarkastuksen alaisetsi järjestämiseslä on olema sangen suuri hyöty. „Kaik- kialla ulkoinailla eikä »vähimmin Skan- dmamian maissa", esittää komitea, „on nimittäin juurtunut sellainen käsi tys että silinälläpidon tartoituksen nm- kainen järjestäminen on jokaisen »va- kamasti tarkotetun ammattikehitys uudistuksen ehdoton edellytys."