Tiistaina 18 p. Tammikuuta KARJALATAR N:o 6 1910 ja Lauvantaina t. k. 22 p:nä klo 7:8 ip. esitetään: Postikonttorissa. Kirj. R. Kiljander. Neiti Elisabet. Klrj. A. Börjesson. Suom. Antti Jalava. Väliajoilla arpojen myyntiä ja •oittoa. Näytelmä-illan pääsy lippuj saatavana perjantaista alkaen rohdoskaupasta ja lauvantai iltana klo Vs 7 ovella. Pääsy lippujen hinnat: 2: —, 1: 50 p. 1: — ja 50 p. Sunnuntaina t. k. 23 p:nä klo V j 7 ip. OHJELMA: Alkusoitto. Puhe. Kirkkoherra K. V. Hur merinta. Laulua, sekakööri. Lausuntoa. Arpojen myyntiä. Soittoa, jouhiorkesteri. Pukutanssi. Laulua. Kuvaelma. Oviraha 1: — ja koulunuori solta 50 p. 53 S E3 H E3B famoutettu. Maanmiljelijöiltä ei ole moinut jäädä huomaamatta, että sitä mukaa kuin tuossa tais- telussa on moittoja maitettu, on heidänkin asemansa parantunut. Tuon muosisataisen muukalaisuu- den ikeen alta olemmekin nyt pää- semässä ja olisimme jo ammoin päässeet, ellei hajaannusta kan- sallisessa rintamassa olisi synty- Nyt. Nyt omat yhteiskunnallisessa elämässä nousseet etualalle moi- makkaat, suorastaan aineellisiin päämääriin tähtäämät aatemir- taukset erilaisine tarkoitusperineen, joihin maanmiljelijäin on yhtä wälttämätöntä perehtyä, kestääk- sensä sortumatta niiden mälisessä taistelussa. Toiselta puolen uhkaa- wat heitä suurkapitalistit teolli- suus- y. m. yritykset, niiden edut ja etujen walwominen, toiselta puolen taas yksityisomaisuut- ta hämittämään pyrkimä sosialis- tinen liike. Molempien harrastut- sista on aikaansa seurannut maan- wiljelijä jo ehtinyt nähdä marot- tamia wloksia. D Mitä ensinkin tulee suurkapita- listisiin teollisuusyrityksiin, niin ne omat meillä mielä melkein koko- naan joko kotoisten ylimysmielis- ten, kansalle mierasten ainesten tai suorastaan ulkomaalaisten käsissä, joka seikka jo sellaisenaan onkansalli- nen onnettomuus. Ne palwelewat ja hyödyttämät molemmissa ta- pauksissa muukalaisuutta, eimätkä suinkaan kansallisia tarkotuksia, ime- wät kansalta warat main omaksi hymäkseen. Suorastaan maanmil- jelijöihin koskemaksi on jo muo- doswnut esim. suurten puutama- rayhtiöiden maanostot. Monta miestä on jo suistunut tilukstl- taan niiden tähden. Tietääkseen taas, mitä sosialisti- nen liike maamiehille merkitsee, tarmitsee näiden tutustua main sosialistien miljelyspakko- y. m. maanomistusta koskemiin maati- muksiin. Maanmiljelijät omat, ku- ten edellä olemme sanoneet, kiin- teimmän pääoman omistajia. Su- kupoli toisensa jälkeen on kaimanut työnsä hedelmät maahan lapsian- sa marten, saaden itse main mu- kan toimeentulon palkaksensa. Mut- ta sosialistit eimät häikäile käy- dessään sitäkin riistämään, maan- »viljelijäinkin omistusoikeutta su- pistämään. Kalastus- ja metsäs- tysoikeuden heidän tilauksillaan omat he jo esim. päättäneet kai- kille yhteiseksi. Maanmiljelijät saa- wat kyllä maksaa meron kalame- ststään sekä metsämaistaan, mut- ta kuka tahansa saa mennä kalas- tamaan heidän mesillään ja met- sästämään heidän maillaan, tar- Nuijan Naisosaston kokous on tiistaina t. k. 18 p:nä klo 5 i. p. raatihuoneen salissa. Lääkäri. Allekirjoittanut ottaa vastaan sairaita sunnuntaina tk. 23 p:nä Sotkuman majatalossa iltapäi vnllä sekä seuraavana maanan taina 24 p:tä Polvijärven kir kolia kuntahuoneella. Helmi kuusta lähtien otan vastaan sai raita edellämainituissa paikoissa joka kuukauden ensimäisenä ja kolmantena sunnuntai-iltana ja sitä seuraavana maanantaina. K. L. Chydenius. (K. S. 1 k.) c7£efiti~ ve/inäjan/to ja myytävänä J. Hakkaraisella. mitsematta minkäänlaista kor- mausta maksaa. Ihmetellä täy- tyy, että löytyy maanmiljelijöitä jotka omat tällaista, heitä itseään mastaan tähdättyä liikettä kannat- taneet, äänestämällä eduskuntaan sosialisteja ja maalaisliittolaisia, jotka yhdessä omat maanonnsta- jäin oikeuksien kimppuun käyneet Juuri näiden ylempänä mainit- tujen ja monien muiden seikkojen tähden on maanmiljelijäin.mälttä- mätöntä tarkoin yhteiskunnallista ja maltiollista elämää seurata Eikä se saa rajottua yksinomaan tämän elämän seuraamiseen, maan on heidän tarmolla siihen osaa otettama ja tarkoin punnittama, miten siihen moisimat niin mai- kuttaa, että samalla kun edistä- mät moimakkaan kansallisen koko- naisuuden syntymistä, oman kan- kansallisuuden syntymistä, oman kansallisuuden maltaa omassa maassansa, moisimat myöskin oman taloudellisen asemansa, muo- sisataisen työnsä hedelmät turivata. Tällaiseen harkintaan on maan- miljelijöillä nyt taas erikoisesti syytä, kun maltiolliset maalit, jois- sa he moimat yhteiskunnalliseen >a maltiolliseen elämään paina- masti maikuttaa, omat edessä. En- tistään paljon helpompaa luuli- simmekin nyt heille oleman päät- tää, miten maalissa menettelemät, mille puolueelle kannatuksensa an- amat. Kunkin puolueen kanta ja tarkotukset omat edellisillä maltm zäimillä jo niin selmästi tulleet ilmi, että jokaisen luulisi tietämän, mitä ne tahtomat. Myöskin niiden uorittama työ, johon edellä olem me miitanneet, malaiseee puoluei den työkykyä ja mitä niiltä on odo ettamissa. Kun nyt on puhe erityisesti maanmiljelijöistä ja kun maas- 'amme on puolue, joka tahtoo te- eytyä erityisesti heidän puolueek- ensa, niin otaksumme, että maan- »viljelijät omat tuon maalaisliiton toimintaan eduskunnassa tutustu- neet. On mahdotonta uskoa, että maanomistajat tuon toiminnnan hymäksyisimät ja amoimin silmin itä edelleen kannattaisimat. On- )an maalaisliitto eduskunnassa julkisesti ja kaikissa asioissa liitty- nyt sosialisteihin ja juuri sen amul- a omat maanomistajien oikeuksia Rukkaamat päätökset syntyneet. Toiselta puolen ei maanmiljelijöiltä ole moinut jäädä huomaamatta uomalaisen puolueen työ ja tais- telu maanmiljelijäin turmaamiseksi uurkapitalisti-yhtiöiden ja sosialis- tien hämityssuunnitelmia ja pyr- 'imyksiä mastaan. Jos siis maanmiljelijät tarkoin puolueisiin, niiden työhön ja nii- den pohjana olemiin aatteisiin tu- tustumat, niin uskomme heidän iuomaaman, että mankassa kan- allisessa puolueessa on edelleen zeidän pettämättömin tukensa ja turmansa, jota kannattamalla he parhaiten moimat maan, kansan ja omaa etuansa malmoa. Gnko oikein? Omituinen on siinä kohden maa- ilman tapa, että maikka pahoista töistään pitäisi kunkin yksityisen itse mastata, kuitenkin usein koko- nainen kansa saa kärsiä yksityisten jäsentensä tähden. Mieläpä ol- aan erittäin kärkkäitä sälyttämään onkun yksityisen huimapään tai ajattelemattoman narrin kepposet *ofo kansan harteille. Ja jollei tällaista henkilöä muuten ilmene, on sellainen tehtämä. Promo- aattorin ammatti lienee tuotta- maa. Menäjän oikeustolehdet omat jo pitkän aikaa pitäneet ääntä suo- malaisten separatistisista pyrkimyk- 'istä. Kaikenkaltaiset kumitellut ja määrin tulkitut ilmiöt omat kel- manneet todistuksiksi. Suursuo- malainen kiihotus Menäjällä asu- mien suomalaisheimojen keskuu- dessa, sähkösanomat unkarilaisille, asejutut, punaiset kaartit, lapselli- 'et sylkemishistoriat — kaikki on elmannut renkaiksi tähän oikeis- olaisten mainioon todisteluket- >uun. Aiman miime aikoina on aatu uutta mettä myllyyn. Tuo asekauppiaiden onneton juttu on ehty hirmeäksi numeroksi. Kun iihen lisäksi mielä saadaan sellai- ia ..tositapauksia" kuin sotilaska- särmin akkunan rikkominen ja laukaus mahtisotilasta mastaan, on asema selmä. Alas moiset suomalaiset! Riistäkää pois kaikki oikeudet sellaiselta paatuneelta ja kapinalliselta kansalta! Me emme kuitenkaan tästä säi- kähdä, sillä omatuntomme on rau- hallinen. Koko ajan, kun Suomi on ollut Menäjän yhteydessä, on se aina uskollisesti ja rehellisesti täyttänyt melmollisuutensa hallit- sijaa ja Menäjää kohtaan. Em- melo esim. itämaisen sodan aika- na uskollisesti pysyneet Menäjän puolella, maikka joku ulkomailla olema runoilijasielu haameilikin neljästä skandinamialaisesta mal- tiosta? Eimätkö Suomen pojat urhoollisesti taistelleet menäläis- ten rinnalla Balkanilla? Emme- kö aina ole osoittaneet rakkaut- tamme ja uskollisuuttamme hai- litsijoitamme kohtaan, kun meillä siihen on ollut tilaisuus? Mutta jos Menäjän oikeusto- laiset meidän separatistisilla pyr- kimyksillämme karkottamat sitä, et- tä Suomen kansa on aina pitänyt kiinni perustuslakistaan, aina päättömästi pannut mastalauseen- sa Menäjän hallitusmiesten toi- mintaa mastaan, kun he omat tahtoneet syrjäyttää ja tehdä mi- iättömiksi perustuslakimme, mielä pä tahtoneet sulattaa meidät me- näläisiin, niin silloin ei meillä ole syytä mäittää heitä mastaan. Oi- keuksistamme me pidämme kiinni ja samalla täytämme melmollisuu- temnie, sanottakoon sitä sitte maik- ka separatismiksi. Ehkä Menäjän oikeistolaisia ja byrokraatteja harmittaakin se, että me olemme aina uskollisesti riip- puneet kiinni hallitsijassamme, luottaneet ja turmanneet häneen? Sen tähden he oivatkin niin mie- lellään yrittäneet päästä hallitsi- jan ja Suomen kansan mäliin saadakseen aikaan määrinymmär- rystä ja erimielisyyttä. Kun nä- mä hallitusherrat omat itse rikko- neet meidän sopimuksiamme mas- taan, omat he nähtämästi tulleet siihen käsitykseen, että suomalaisten- kin on niitä rikottama, — muuten ho omat separatisteja! Merkillis tä oppia. Mutta käyttää tekosyynä tuol- laisia yksityisiä, osaksi promokato- risia tapauksia, joista jo oli puhe, päästäkseen paremmin suomalais- ten kimppuun, on rumaa ja eh- dottomasti määrin. Koko kansaa ei saa panna kärsimään muuta- main syntein tähden. Yleisiä uutisia. Korkeimmassa paikassa ratkais tuja asioita. Margariiuikysymys. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on senaatin alistus esitysehdotuksen hymäksy- misestä margariinista hylätty. Tainalla on senaatin käsketty miipymättä laatia ja korkeimpaan paikkaan lähettää ehdotus hallin- nolliseksi asetukseksi asiasta kiireel- lisenä mäliaikaisena toimenpiteenä, minkä ohessa senaatin on käsketty laatia esitysehdotus elinkeinolain 14 §:n täydentämisestä, mikäli se koskee margariinin kauppaa. Waltiowarain järjestelyjä. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on senaatti oikeutettu H, Majesteettinsa ar- mollisesti harkittamakst jättämään paitsi esitystä marojen hankkiini- estä niihin tarpeisiin, joihin mal- tion mäkinaiset tulot eimät riitä, euraamaa armiolaskelmaa, ilmoi- uksen ainoastaan niistä ylimää- räisistä menoista, jotka on aijottu suorittaa maltion rahaston odo- ettamissa olemasta ylijäämästä, joiden suorittamiseen armollinen upa ennen ensitulemain maltio- päimäin amaamista on annettu. Senaatin on käsketty laatia esitysehdotus muoden 1910 mol- maltiopäimille marojen osottami- estä niiden lainasummain ta- visinmaksamiseen, jotka omat m. 1909 sanotun muoden monoar- mioista riippumina, maltiorahas- tosta suostuntarahastoon siirrettä- mät muoden 1908 jälkimäisten maltiopäimäin erittäin päättämien menojen suorittamiseksi. Eduskuntatalon rakentamiseeu ehdotetut warat evätty. Maltiopäimäin anomus uuden eduskuntalon rakentamisesta ja 500,000 markan myöntämisestä aristukseen on korkeimmassa pai- assa tapahtuneessa esittelyssä hylätty. Waltiosihteerinwirastou uusi mcnosääntö. Arm. asetus uuden menosään- nön mahmistamisesta maltiosih- teerinmirastolle on korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä mahmistettu. Kenraalikuvernöörin kanslian virkamiehistö. Korkeimmassa paikassa on ken- raalikumernöörin kanslian tireh tööriksi nimitetty kanslian mara- tirehtööri maltioneumos Platon Jmanoff sekä maratirehtööriksi kanslianosastonpäällikkö maltio- neumos Mikael Ganskau. Osas- topäälliköiksi on nimitetty saman kanslian manhemmat sihteerit maltioneumokset Dimitri Skmort- soss ja O. Janushkomski jakollegi- neumos Jman Helmerich Sillberg. 4:nnen luokan mirkamieheksi eri- tyisiä toimia marten on nimitetty kenraalikumernöörin apuna olema 5:nnen luokan mirkamies erityisiä toimia marten tod. maltioneumos Victor Semenoss. Evättyjä maksunhelpotuksia. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on senaatin esitys erinäisten helpotusten myön- tämisestä Oulun suomalai- sen yhteiskoulun kiinteimis- töyhtiölle myönnetyn lainan ta- kaisinmaksamisesta tällä kertaa hylätty. Senaatin esitys erinäisten hel- potusten myöntämisestä K o u- molan yhteiskoulun kan- natusyhdistykselle lainan takaisin maksamisesta on korkeimmassa paikassa tällä kertaa hylätty. Evätty määräraha. Senaatin esitys korkeintaan 117,000 markan myöntämisestä Turun suomalaisen tyttökoulun talon laajentamiseksi on korkeim- massa paikassa tapahtuneessa esit- telyssä tällä kertaa hylätty. Saimaan kanavan korjaa- minen. Korkeimmassa paikassa tapahtu- neessa esittelyssä on senaatin esi- tys, että se oikeutettaisiin m. 1910 -—1913 käyttämään 1,226,000 mk. Saimaan kanaman aliosan laajentamiseen ja oikaisemiseen tällä kertaa hylätty ja on samalla määrätty että kysymys on otet tama uudestaan kaikinpuolisesti harkittamaksi muoden 1910 meno armiota laadittaessa. Lepaan tilan hoito. Korkeimmassa paikassa on Pa- ckalen-puolisojen lahjoittamalla Stjernsundin eli Lepaan tilalla tehtämiin uutis- ja lisärakennus- töitä, järjestämis- y. m. kustan- nuksia marten myönnetty käytet- tämäksi muosina 1909—1910 324,000 mk. Pekosen juttu jätettävä sikseen. H. M. Keisari on armosta su- mainnut käskeä, että se oikeudelli- nen kanne, joka on nostettu en- tistä poliisikomisariusta Pekosta mastaan sen johdosta, että hän oli myötämaikuttanut erinäisten Helsingin poliisilaitoksen mirka miesten puolesta esitettyjen mää- rennettyjen rvirkamatkalaskujen kir- jottamiseen, on suosiosta ja ar^ mosta jätettämä sikseen. Tähän käsikyskantaan on nyt- temmin tullut myöskin nykyinen oikeusosasto. Helsingin w. t. poliisimesta- rin ero. Helsingin m. t. poliisimestari emerstiluutnantti K. E. Berg on jättänyt Uudenmaan läänin ku- mernöörille kenraalikumernöörille osotetun kirjelmän, jossa B. pyy- tää mapautta Helsingin m. t. po- liisimestarin toimesta, sekä eroa sotilasmirastaan, oikeudella kantaa mirkapukua. Miipurin howioikeus. Homioikeuden sihteeri A. Lilius ja entinen homioikeuden asessori E. Forström omat senaattiin ma- littaneet Miipurin homioikeuden tekemästä ehdotuksesta kahden asessorin mitan täyttämiseksi. tahdotuksia arm. esityksiksi Ennen mainitsemiemme esitysehdo- tusten lisäksi on senaatissa mal misteilla ehdotus arm. esitykseksi marojen osottamisesta maltiopäi- mämenoihin; jäämistömeroja; ma- rojen osottamisesta niiden laina- summien takasin maksamiseksi, jotka m. 1909 siirrettiin maltionrahas tosta suostuntarahastoon niiden menojen peittämiseksi, joista muo- den 1908 toinen eduskunta on erit- täin päättänyt; maanhankinnasta tilattomalle mäestölle; obligatsioo- nien laskemisesta liikkeelle tilatto- man mäestön lainarahaston mah- mistamiseksi: elinkeino-oikeudesta: ammattimaltuusmiehistä; alai käisten ammattityöstä sekä työn- mälityksestä. Kun ci ole oikeustoimituskun- nan Päällikköä. Miipurin homioikeus alotti lau- antama työskennellä neljällä osas- tolla. Miides- ja kuudes osasto, joiden edelleen ylläpitämiseen hal- litsija on myöntynyt, eimät moi- neet alkaa toimintaansa, kun asiaa oikeustoimituskunnan päällikön puutteen takia ei ole moitu senaa tissa esittää eikä tarmittamia mää- rärahoja myöntää. Waalioikeutettujeu vaali- luetteloon merkitseminen. Kuten tunnettu, asettui miime kesänä eronnut senaatin oikeus- osasto kysymykseen, joka koskee niitä henkilöitä, jotka on pantama »vaaliluetteloon, sille kannalle, että se, joka ei ole joutunut mant- taalikirjaan muotta sitä ennen, kun eduskuntamaalit tapahtumat, on sillä kertaa menettänyt ääni- oikeutensa. Tähän kantaan yhtyi myöskin prokuraattori 1909 mal- tiopäimille jättämässään kerto- muksessa. Tämän kysymyksen tulkitsemi- nen saamutti kuitenkin mastus- tusta eduskunnassa, jotka proku- raattorin kertomusta käsiteltäessä suurella enemmistöllä lausui mie- lipiteenään, että se, joka on asu- nut jollakin äänestysalueella ja sen tähden olisi pitänyt tulla manttaalikirjoihin, ei ote menet- tänyt maalioikeutta sen kautta, että hänet on jätetty manttaali- kirjaan ottamatta, jonka nojalla äänestysluettelo on laadittu. Joensuusta ja likitienoolta. Mouta rautaa tulessa on Joensuun raittiusmäellä tällä miikolla, mutta niinpä malmista ja hymää tuleekin. Lauantaina esi tetään työmäentalolla näytelmä kappaleet ..Postikonttorissa" ja ..Neiti Elisabet", joiden malmis- tuksiin on paljo maimaa ja huolta pantu ja lupaamat ne oikein miel- täkiinnittämän illan. Sen lisäksi aletaan jo samalla arpojen myön- tiä. Toimottamasti ne hymästi kaupaksi menemät jo itse raittius- asiankin muoksi, mutta moitotkin metämät ja miehärtämät. Paitsi hy- miä ja armokkaita naisten käsi- töitä, on tiedossa monia suuria moittoja. Niinpä siro pöytä, joka sopii mihin huoneeseen tahansa ja jonka alahyllyllä on mukama sanomalehtiä ja kirjoja säilytttää. Hieno, uusimallinen piironki niini kään, 100: — armoinen, komean pei- lin kanssa. Pari pankkitalletusta, muutamien kymmenien markkojen armoisia kumpikin, kelpaa maikka kenen käytettämäksi. Sopii onneaan koettaa, sillä jo- ku ne kaikessa tapauksessa saa ja miks'en minä ja sinä yhtä hymin kuin muutkin! Intetään siis! Arpajaisohjelmasta ansaitsee eri tyisesti mainitsemista tunnetun puhujan ja innokkaan raittius- miehen kirkkoherra K. W. Hurme- rinnan juhlapuhe. Kun lisäksi saa kuulla jouhiorkesterin hienoa soittoa, laulua, mieläpä nähdä reippaan tilaisuutta marten har- joitetun pukutanssin, kumaelman, y. m., niin ei kukaan jääne tule- matta näytelmäiltaan ja arpajai- siin. Termetuloa maaseutulaiset! Sielläpähän tamataan ja lisää pakistaan! Tortatvalan kaupungintval- tuuston puheenjohtajaksi on malittu kau- punginlääkäri G. I. Winter ja »varapuheenjohtajaksi tohtori M Maronen. Lahden kanppakonlun johtajan »virka. Lahden kauppakoulun johtajan- mirkaa on hakenut m. m. Joen- suun kauppakoulun johtaja sil. maist. O. Honkamaara. Pohjois-Karjalan Ntaantvilje lyssenran kiertäwä keitto- konln on aloittanut toimintansa Leh- mossa Aatu Hymärisen talossa. Osanottajia kursseille on kerään- tynyt toistakymmentä. Kurssien johtajattarena toimii neiti Olga Puranen. Kehottamme sekä kau- punkilaisia, että matkustajia pis- täytymään talossa päimällisillä erittäinkin sunnuntaisin, tiistaisin, ja perjantaisin, sekä katselemassa että maistelemassa, mitä emän- nät siellä saamat aikaan. Nuijan naisosaston jäsenille on pyydetty huomauttamaan toi sessa paikassa lehteämme olemaa osaston kokousilmoitusta. Agnes Poschner antaa täällä konsertin ensi lauam taina. Tnomalainen turnee, johtaja Oskar Rosqmist, mierai- Ii kaupungissamme. Lauantaina t. k. 15 p:nä esitti seurue Stahlen huminäytelmän „Rakkaus ja moraali". Sunnuntaina Sha kespearen murhenäytelmän „Ro- meo ja Julia". Selonteko näistä kappaleista täytyi tilan- puutteen takia jättää seuraamaan numeroon. Knollnt. Tk. 14 p. on Raahessa jonkun aikaa kestäneen sairauden jälkeen kuollut panimomestari Paul Hen- dunen 50 muoden ijässä. Mainaja omisti Joensuussa 1887—88 Ha- saniemen oluttehtaan, jonka hän osti meljeksiltä O. M. ja K. A. Laxelleilta ja möi Johan Hymö- selle. Kuollessaan hän jätti jäl- keensä lesken Taina Fabritiuksen ja lapsia. Takotettnja. Eilen sakoitti täkäl. raastuman- oikeus puuseppä A. Immosta, tästä kaupungista, pahoinpitelemi- sestä ia kotirauhan häiritsemisestä 150 markkaa, sekä sitäpaitsi mel- maitettiin Immonen 45 markalla ormaamaan asianomistajan ku- lut asiassa. — Samaten sakoitti oikeus, työmies Nikolai Jolk kosta juopumisesta ja meluami- sesta kadulla 40 markkaa. Joensuun raittiussenran wnosi- kokouksessa tk. 15 p. luettiin muosikertomus ja tilien yhteenmeto ja myönnet- tiin johtokunnalle tilinmapaus. Jäsenmaksuksi inäärättiin 1 mk. 50 p., josta pääseuralle maksetaan 1 mk. Päätettiin asettaa kalustonhoi- taja ja tilata myytämäksi 5l> kpl. raittiuskalenteria. Puheenjohtajaksi malittiin koll. I. F. Blomqmist, johtokuntaan marsin, säseniksi rma E. von Meis- senberg, nti Hilja Hirmonen, Fanni Laine ja Aino Laamanen, hra A. Hokkanen, marajäseniksi rma Nylund ja Närhi, sekä hra A. Hartikainen; tilintarkastajiksi rma Anna Simonen ja maist. K. Mir- tamo. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Liperin kihlakunnan ruunuu tvondin »virkaa omat hakeneet Pirkkalan piirin ruununnimismies K. Santeri Kau- koranta, Euran piirin ruununni- mismies K. I. Blomqmist, Hel- singin poliisilaitoksen rikosasiain komisarius, maratuomari Wäinö Takanen ja ylimääräinen esittelijä Kuopion läänin kansliassa, vuu nunnimismies Otto Andberg sekä eräs hakija, joka on pyytänyt et- temme hänen nimeänsä lehdessäm- me julkaiseisi. Kesälahden piirin rnununni misinies. maratuomari K. Th. Stahlbergin rilosottoapulaiseksi kuuden kuukau- den ajaksi, luettuna t. k. 15 pstä, on läänin kumernööri määrännyt kirjuri Jimari Karjalaisen, ruu- nunnimismies Stahlbergin edes- mastauksella ylöskannon suhteen. Rääkkylä»» piirin rnnnnnni- »nisinies EinoKemppaisenulosottoapulaiseksi kolmen kuukauden ajaksi t. k. 14 pstä lukien, on läänin kumernööri määrännyt tilallisen Pekka Kinnu sen, ruununnimismies Kemppaisen edesmastauksella ylöskannon suh- teen. Waalila»ltaknntiin Kesälahdel- la malittiin kunnallislautakunnan ko- kouksessa t. k. 4 puiä Eteläiseen äänestysalueeseen: Puheenjohto- jaksi kasööri A. I. Laukkanen, marapuheenj. kaupp. P. Laukkanen jäseniksi rouma Maria Laukkanen, tal. Pekka Kupiainen ja tal. Aug Ahokas sekä marajäseniksi tal. A. Kupiainen ja tal. I. Kupiainen, kaikki Purujärmen kylästä. Ikäiseen äänestysalueeseen ma- Iittiin: Puheenjohtajaksi hra I. Karjalainen, marapuheenj. opetta ja E. Jääskeläinen ja jäseniksi kanttori S. Siitonen, tal. P. Mo- larius Kesälahden kylästä ja lau- tam. A. Korhonen Suitsansaaren kylästä, sekä maralle H. I. Muuk- konen Totkinniemeltä ja tal. I Rahunen Kesälahden kylästä. Pohjoiseen äänestysalueeseen malittiin: Puheenjohtajaksi tal. I. Suomalainen, marapuheenj. tal. W. Karjalainen, molemmat Wil- lalasta, ja jäseniksi lautam. H. I. Nousiainen, tal. P. Ketolainen, sekä marajäseniksi tal. H. Luosta- rinen ja tal. P. Silmennoinen, samoin kaikki Millalasta. Tulirokkoa. Läänin kumernöörille ilnioittaa Tohmajärmen piirin ruununnimis mies että maikeata tulirokkoa on lapsiin ilmaantunut Märtsilän ja Uudenkylän kylissä sekä Märtsilän tehtaalla. Taudin lemenemisen suhteen on heti ryhdytty tarpeen- mukaisiin toinienpiteisiin. Eläintautia. Ilmoitettua että Märtsilän Ka- kunmaaran kylässä hemosiin on ilmaantunut hymin maikeata äh- kytautia, on läänineläinlääkäri Axel Söderman määrätty matkus- tamaan paikkakunnalle ja ryhty- mään toimiin taudin parantami- seksi. Törkeästä »varkaudesta on Pielisjärmen piirin ruununni- mismies I. H. Kuimalainen Kuo- pion läänin mankilaan t. k. 8 pnä passittanut Espoon pitäjästä ko- toisin oleman työmiehen Adolf Mäntän. Asia tulee piakkoin esil- le paikkakunnan kihlakunnanoikeu- dessa. Jtsen»l»rha. Red Teer, Alta, Can., jouluk. 3 p. Surullisen lopun teki itses- tänsä suomalainen maanmiljelijä Biikko Toimonen Red Teerin suo- malaisella maanmiljelysasutuksella (Alta, Can.) marrask. 29 p. Toi- monen oli sanotun päimän aamuna lähtenyt klo 10 tienoissa juotta- maan karjaansa noin neljännes- mailin päähän kotoaan n. k. kar- jahakaan. Seuraamana päimänä löydettiin Toimonen pajupensaassa elällään makaamassa kuolleena. Mainaja oli tehnyt itsemurhan ampumalla suuhunsa. Taloudel- ifet asiat eimät kuitenkaan ole olleet tekoon syynä, maan lienee e aiheutunut etupäässä heikon ruumiillisen termeyden ja sairaloi- 'en mielialan maikutteista. M. Toimonen oli 47 muoden ikäinen, l^ökki muytävänä ja luonnon *lii niityn "heiniä a 6 ja niä kg. (K. S.) t pen- R. Grönbcrg illä. ollut Amerikassa yli kahdenkym- menen muoden. Hän oli tunnettu hiljaiseksi luonteeltaan ja uutteraksi maanmieheksi. Mainaja jätti jäl- keensä lesken ja pojan. Toimo- nen oli Suomessa syntynyt Juuan pitäjässä, Kuopion läänissä. Mai- naja haudattiin Kuusaino-distric- tissä sijaitsemaan suomalaisten hautausmaahan jouluk. 5 p. — U. 3. (*mm kirkonkylän Osuusmei jerin kokouksessa kt. l4 p. keskusteltiin, ja päälel- tiin seuraamia asioita: Meijeri päätettiin panna känn- tiin maalisk. l p. Vuorossaan eroamien hallitus- kunnan jäsenten sijaan malittiin Olli Eskelinen uudestaan maki- naiseksi, ja marajäsen nahkuri < Tahmo Mönkkönen samoin maki- naiseksi, ja hänen sijaansa Pekta Kuoppi, Elomaaralta, isännöitsi- jäkst kaupan hoitaja W. Sopanen Malliniemestä ennalleen. Päätettiin rakentaa halkomaja ja jääsäiliö meijerin läheisyutecn. Puuha jätettiin isännöitsijän ja hallituskunnan malmonnan alai- seksi, Knappilan, ja Riudan mäli- selle kyläntielle myönnettiin 4«> mk meijerin maroista, käytettä- mäksi tien korjaukseen, johon toi- meen malittiin talollinen Heikki Pitkänen Riudasta. Kokouksen yksimakainen mielivi- de oli tässäkin asiassa, että on suureksi eduksi meijerille myöntää edelläkerrottu pieni määrä yhtei- siä maroja tien korjaukseen, koska kerran täinän tien perillä on suu- rin kermantuonti- määrä osuus- meijeriin. Meijerimme sai ko- maa kokea kolme mennyttä muotta. Siihen oli luonnollisena syynä se, että rautatien tekoaika oli paikka- kunnallamme runsas määrä työ- kansaa, jotka tarmilsimat maitoa, ja moita. Tästä aiheutui tietysti meijerille tappiota. Mutta mikä on kerran kalliolle perustettu, niin ei sitä yhden eikä kahden muoden myrskyt saa kukistetuksi. ' Muistakaamme manhat totuu den sanat, että kun olenrmekaan saaneet jotakin hymää, niin miksi emme pahaakin ottaisi mastaan. Nyt toimottamasti omat komat ajat ohi. Liittykäämme maan yhtenä miehenä yhteishymän ja omaksi eduksemme. Sillä lailla karjaamme ne haa- mat, jotka saatiin menneinä muo- sina. Kuka maan rupeaa pahen- tamaan, hän joutuu pois kirjoista. Muistakaa tämä makama maro-' tus, ettette jäisi ulmomaan saalis- päimänä. Onhan näet oma mei- jeri, omat kaikki lekeet, ja mieläpä kolmisentuhatta pankissa rahaa. 'No eipä muuta kuin termeistä teille kaikille. Termetuloa, ..yhteishy- mällä" tapaamme toisianlme 1 p. maaliskuuta. Meljenne Ätasko. 03 M SS 25 SS" i ÖJ ssr* KS M S-Ä SS CÖ 22. B3" S" I feO cS" ST M Maalikentiltä. Nuorsuomalaisten yleisehdokas Kuopion läänin itäisessä maali- piirissä Onni Talas, entinen Grat- shoss, esitelmöi t. k. 10 pilä Nur- meksen kauppala-halolla ensiksi ylis- telleii ja kiitellen nuorsuomalaista puoluetta maamme jyrkimmäksi ^ edistys- malistuspuolueeksi. mer- taatnalla sitä suurimpaan puo-' lueeseeu (sosial. betn.), johtuen sii tä sai>omaan, että kun kerran kir- joitetc>an Suomen simistyshistoria, saamme olla marmat, että nuor- suomalaiset silloin asetetaan etu- sijalla mertailtamana olemasta puolueesta. Todellakin miisaita johtopäätöksiä! Iatkakl amme! Ar- moisä. esittäjä otti sitte taskustan- sa nriorsuomal. puol. ohjelman ja luki sieltä mirkamiesoloja koste- man kohdan. Sanoi nuoriuoina- laisen puolueen edelleenkin ta h- toraan järjestää mirkainiesolot. Koko ohjelmaa ei puhuja kehdan- nut lukea, maan ilmoitti että se on painettu na sellaisten saatama- na, jotka sttui haluamat. Hajotetun eduskunnan työstä puhuja kertoi ylenin piirtein. Ser- jälkeen hän siirtyi ^kuulujuan mil- joonakysymykseen ja ien käsittelyyn eduskunnassa, esittäen 1905 ja 1907 maltiopäimien päätökset mil- joonain myöntämisessä perustu- neen siihen olettamukseen, että niiden myöntämisellä silloin toi- mottiin moitaman palautua lailli- siin oloihin. Mutta nykyinen mal- tiollinen asema, puhujan mielestä on sellainen, ettei hän moinut ää- nestää miljoonain maksamisen puolesta. Jätti ^kuitenkin mainitsematta, että nuorsuomal. puolueen ete- mimmät ja edustamimmat miehet ' tählberg, Z. Castren ja Juho Kaskinen asettuimat myöntämisen kannalle ja neljä muuta miestä. Esityksensä alusta loppuun piti hän melua nuorsuomal. manhas- ta laillisuudesta. — Mikä on syy- nä siihen, että nuorsuomalaisemme yhä pitämät melua laillisuu- desta? Tämä laillisuus oli se keppi- zemonen. jolla ratsastamalla ruot- sikkomme saimat muutamia enti- siä suomenmielisiäkin itseensä liit- tymään. Ellei nyt yhä ratsastet- taisi tuolla manhalla kuluneella onilla, ei olisi mitään asialliselta edes näyttämää syytä, jolla nuor- suomalaisemme moisimat ..yhteyt- CD pa tn B s» M' 0 v- < £3 v» CO O CO S> eo v» v» V» M B V» O 3" & B