liiskin? syysliuun k p:nS Z/^I^XUkilA Ko 100 — lSlV marras- tai joulukuulla 4(XX) arpaa ä 25 p.; Tyrmään Raimion t. y. 4000 arpaa ä 25 p,: Panelian t. n. Kiu kaisien kappelissa 4000 arpaa a 25 p.; Punkalaitumen kunnan oriyhdistys 2500 arpaa ä 25 p,: Punkalaitumen t. y. marras—joulukuulla6000 arpaa ä 25 p. ja toinen Punkalaitumen t. y. 2500 arpaa ä 25 p,: Loimaana: nuorisoseura 4V00 arpan a 25 Mannisten t. y. 3000 arvaa a 25 o,, Pappissen t. y. 2500 arpaa ä 25 p., Kauhanojan t. y. 5000 arpaa ä 25 p., Mellilän t. y. 3000 arpaa ä 25 ?. ja mainitun pitäjän t. y:n naisosasto tämän muoden kuluessa 2000 arp.^a a 25 p. — Hyväksytty oppikirja. Se- minaarinlehtori A. Alhon ja harjoi tuskoulun opettaja I, Jussilan yh- teisesti toimittama mittausopin oppi kirja on hymäksytty käytettäväksi kan sakoulussa. — Kansakoulut. Noormarkun tehtaan kansakoulun opettojattarekii Valitsi koulun johtokunta eilen 17 hakijasta opettajatar Edith Rosen dahlin Porista. —KiuiaiSteu-Kauitua» rau- tatiesfia. Rauman rautatien joh tokunnalla lorLtaina kok -uS, jossa se käsitteli Kiukaisten—KauUuan rau- lvtien rakentamisasiaa. Kokouksessa olimat saapumilla myöskin ne lisä jäsenet, jotka Rauman ivaltuuSto ai kanaan malitsi rautatiejohtokunnan kanssa tätä asiaa malnnstamaan. Rautatiejohtokunta yksimielisesti päätti auman. Valtuustolle esittää, että Kiukaisten Kauttuan rautatien ra kentamiseen ryhdyttäisiin niin pian kuin saadaan asianmukainen raken nuslupa' Rakentamiseen olisi ryh- dyttämä ehdotuksessa lähemmin mää rätyillä ehdoilla, joihin nähden toimi nimi A A jiström O.-Y. ja Rauman r utaiien lisätty johtokunta omat yksi in Ikiset. R ruman »valtuusto käsittelee asiaa tä...'ä-?. — L.-S. Tilankauppa. E.len toimi- huutokaupalla myytiin Säijäri- nim^.ei /» manttaalin rastitila Har- jzwall:n pitäjän Suomen kylässä. K rki-uimmn tarjouksen 64,000 mkaa t ki rakennusmestari K Hakula Rau- m^lt?. A'aikäisen osa jäi asianomai- sei holhouslautakunnan ja kihlakun nanoikeuden hyiväksyrmsen maraan. — HuittiSts» W. P. K:» «uostjuhlan yhteydessä pidetyissä kiivailuissa saimat palkiniojc: 5 ottelussa: I p. O, Mahala 392.^ piSt.. II p. W. Käki 344,4. p., III p. U. Ryti 337,^ piSt. ja IV p. E. Rosnell 332/« p. Ka "i Huitbsista. 2,000 m. juoksussa: I p. M. Mat tila KeikyäStä enn. 6,42,3, II p. U. Ryti Huittisista ja III p. W. Mähä- parta Keikyästä. Ampumisessa: I p. E. Mattsson, U p. E. Falen, III p. W. Wäinö!?. Osanottajia 10. Illan pimetessä näytettiin tulen sammuttamista Plumius-koneella. »kaksi suurta rowiota tehtiin haloista, uzäliin asetettiin kuimia böylänlas- tuja ja kasteltiin runsaazti palo öljyllä. Kun liekki parhaallaan rie hui, lyötiin pullo rikki ja suunnottim suihku tuleen. Parissa minuutissa oli romio multana. Mihin suihku kerran oli käynyt, ei liekki enää uu destaan leimalltanut. Tapaturma kuolema» se» raukseLa. Toissa Viikolla oli kaup pias N. Jar.wensiwu Suodenniemellä aikonut koet-.lla hirwipySsqään sa^ muttomalla ruudilla, mutta oli pan nut pyssyynsä niin koman panoksen, että kun hän laukasi sen, niin lensi peräruu.vi hänen otsaansa. H'.amoit- tunut leikattiin Tampereella kahdesti, maun ei mc>ltu henkeä pelastaa. Mai- naja oli keski-ikäinen, perheellinen mies. — Tapaturmai»e»» kuolema. Amerikassa juuau alle ruh joutunut. Heinäkuun loppupuolella lähti Kokemäeltä Amerikaan ent. ta lollinen Fra n s Pa awola-Tes su Arolan kylästä. Saamuttuaan Ame- rikaan elok. pvolimälissä ja oltuaan siellä aivoaStaan pari päiivää, sattui hän työlvaaiitiia noutaessaan jää mään junan alle ja murskautui sä> päleiksi. Mainaja oli noin 50-lvuotias ja jäi hänen äkkinäistä ja surullista poismenoaan kaipaamaan maimo lu kuisan lapsijoukon kanssa Suomessa. — Willilau karjauhoitokou luu» on hymäksytty seuraamat kaksi toista oppilasta: Lydia Auramo Kiikasta, Josefina Hummeljoki Nakkilasta, Hilja Joki nen Ulivilasta, Anni Kopo ^takkilasi ta, Hilda Lahtinen Kiikasta, Anna Lintunen Uukuniemeltä, Aina Niemi nen Tyrmäästä, Anna Niemenpää Tyrwäästä, Hilma ^tordlund Nakki lasta, Lydia Rekioja Huittisista, Anna Turunen Pielisjärmellä ja Meri Miitala Huittisista. Hakijoita oli 20. Koulun toiminta alkaa marraskuun 1 p:nä, —JsorokkotapauS Tyrlväällä. Wiime torstaita mastaan yöllä kuoli Tyrmään Mammalassa muuan wuotius nainen tta^oiiina Silauder (paikkakunnalla tunnettu nimellä Maaksamin Karoliina) isoonrokkoon. Mistä mainaja o!i tämän taudin saa nut, sitä ei asianomainen piirilääkäri wielä tietänyt. Tapahtuman johdosta tullaan Vam malan kauppalassa rokottamaan sekä lapsia että aikuisia. Latvia. Tormisoittokunta toimeen pani iltaman w. k. 28 v:nä tormi- rahaston hymäksi Suomalaisen seu ran talolla. Ohjelmassa oli tormi- soittoa, joka esitettiin sangen hymin, amanspuhe, runo, tinttamoreski, joka suuresti miellytti yleisöä, näytelmä- kappale ..Karkurit" sekä lopuksi kar keloa. Aleisö olikin onnistuneeseen iltaan hyivin tyytymäinen. Noormarkku. Lahjoitus. Wiime miikolla lah- joitti tirehtööri Rafael Ahlström teh taan kansakoululle kaksi komeisiin puit teisiin lomitettua Edelfeltin taulua: JumalanpalmelnS Uudenmaan saa ristossa ja Maaherra, joista lahjoit tajalle lausutaan milpitön kiitos. Tämän kuun 18 p:nä pidetään rippi, johon rippimieraita merki tään edellisenä pyhänä. Samana päimänä miete.ään Satakunnan sisälähetyksen paikallis- iudlaa, jolloin päiiväsaornan kir kossa pitää paStori Elomaara ja ilta- väimällä jatketaan juhlaa tehtaan kansakoulussa, missä on myöskin kah mia ja muita mirmokkeita. Tulot näistä, samoinkuin kirkcSsa ja koulussa koottarvat kolehdit tulemat sanotun yhdistyksen hymäksi. Oikaisuksi miime lauantain lehdessä julkaisemaamme Noormar kun nuorisoseuran uutiseen ilmoite. taon meille, että ne apurahat, joita nuorisoseura antaa kansanopistoon pyrkimille, omat maan 100 mkon suu ruisia eikä 200 ja että avurahat j e- toan yhdelle nais- ja yhdelle mies puoliselle pyrkijälle, jos sellaisia il moittautuu hakijoiksi. Ilmoittautua sopii ennen syysk. 15 päimää op. E. A. Pertti Iälle joko suullisesti tai kir jallisesti. Hakijain ei tarmitse olla n. s. jäseniä. Kirje Noormarkusta. Kun täälläkin on meillä musiikki harrastuksia, niin toimituksen suosiol lisella myötäw2ikutuksella kertoilisim me niistä muillekin toimossa että esi merkki tarttuisi ja tämäntapaiset jalot harrastukset enemmän ja enemmän mMtaisiivat jalansijaa maaseuduilla. Täällä Pohiois-Satakunnassa, jonka mäestö ylimalkaan ei ole tunnettu soitantoa horrastomaksi, on sama il miö kuin muuallakin huomattavissa, nimittäin, että ivielä miespolmi taak- iepäin oli paikkakunnalla useampia k-msonsoittajia — lvieluniekkoja, maan nyttemmin — ei yhtään. Laulukuo roja on aika ajoittain ollut, nnnhy. min seka- kuin miesäänistä. Muodesta 1902 on näitä harjoittanut ja johta nut opettaja E. A. Per tilä — mu> fikaalisessa suhteessa tunnustusta an saitsemalla tamalla. Seisomaa, pi- tempi ikäistä kuoroa ei sentään ole jaksettu saada hengissä pysymään. Kuorot omat myötämaikuttaneet pa- rissa miime t^lmena toimeenpannussa kansankonsertissa, kuin myös m. m. seuraamissa näytelmissä: „Welhomu0' rella", «Tukkijoella" ja »Saimaan rennolla" y. m. tilaisuuksissa. Näytelmäkuorot on harjoittanut kuin myös tarmittamat vianosäestyk- set suorittanut herra I. Raita. Mitä taasen meidän soitinmusiikkiin tulee, niin on se ehken enemmän mielenkiin toa herättämää laatua. Tormisoitto- kunta lienee ensiksi henkiin berätettv noin m. 1885. Muosina 1895 —6 ol> maatimaton jouhikmartettikin olemas sa, maan ensi miulun voismuuton täh den raukesi se siihen. Tonvisoittokunto vysyi maihtelemalla kannalla aina sik si, kunnes toiminimi A. Ahlström m.sta 1902 rupesi sitä tukemaan jo sinä lähtim yhä edelleen on suoritta nut johtajan palkkion, ostanut tormet y. m., joSta kaikesta on paikallaan tässä lausua paikkakunnan julkinen kiitos heille. Jo sanotusta muodeSta 1902 ov soittokunnan johtajana toiminut tun nettu musikeri ja scintonjoht. A. I, Tuukkanen, joka on saattanut soitto kunnan — ainakin — maalaissoitto- nista ensimäisten joukkoon. Soitto- kunta on nykyään 10 miehinen ju soittajat amatöörejä — paitsi Ess- kornetti, — joka on aikaisemmin ollut sotilassoittokunnassa. Syntyipä sitten tämän rinnalle or kesterikin. Sen svnnystä aijomme nyt esimerkiksi niille paikkakunnille, jossa ei sellaista ole, kertoa. Kun tä män kirjoittaja, joka aikaisemmin oli amatöörinä Porissa y. m. raappinut miulua ja celloakin kmarteteissa, saa- vui 1905 Noormarkkuun, heräsi mie leen koettaa aikaansaada täälläkin jou- hikmartetti. Tänne olin myötätuonut miulun, miolan ja cellon, — puuttu' maan nvden käyttäjät. No, eipä ai kaakaan, konttoristi S. oli möhän en- nen hangannut ..lampaan suonia", niinkään hitusessa määrässä opettaja P. Näin muodoin oli meitä siis jo 3 ..Pekkaa" ja kun ESs-kornetiSti R, rupesi celloa höyläämään, vnn pääs- tiinkin siunattuun alkuun. Oltiin jou- dilla jo yrittäneet Mczartin ensimäi. siä kmartetieja, kun tuuma laojeni siihen, että kuuluisihan se pulskalta, jos tuohon koplaan saataisiin liitelyksi contrabasso. Niinpä niin. mutta sen kaltainen „mörö" maksaisi parisensa taa — eikä ole maroja. No multa — ottijatuota — jos yritettäisiin itse tehdä senlainen. Tuumailin asiaa it sekseni ja jopa rupesin tauvepuita katselemaan, tiedustelemaan. En pu hunut oikeistani, sillä armelin, että joS siitä passomiulun sijasta syntyisi kin — susi, niin nauraisimat. Kuin ka olikaan kämin Porin orkesterin bassoa tirkistämässä, riittailin sen äärimiimat, otin tarpeellisia mittoja paperille ja hankin aineet, joista kaula ja jousi saksasta. Joulun aikaan 1903 rupesin työhön. Kyllähän — tottumaton kun olin, siinä etenkin ensi alussa hiki tuli, maikkakin olen sitä kaitaluista sorttia ja maikka sanotaan ..ettei katajasta pihka lähde". Ei ol lut käytettämänäni mitään „onkapaa- na", joten kylpyammeessa saunassa stmu^udat liottelin. Siinä Iita sitten mkertelin nakertelin ylityS- na (paimät oli ottama konttoritöissä M rupesiva mähitellen muodostumaan. Tulipa ,oku tomereista katsomaankin — no w,e sun — laitaahan siitä fit- tekin tulla sentapainen kuin on aijot- tukin — ,a mavunvSimänä 1909 — d:n kuukauden yiityön tuloksena oli - contrahzsso kielet päällä ja en» ker- ran ääni kuultamissa. Si'ävohjaan kiinnitetyssä lapussa on paitsi tekijän nimeä, seuraama säe: „Kau'an ja kauas ääneS kuuluos, intoa uutta mielihin tuo'oS". Kun näin siis oli orkesterin perus- kiivi louhittu, ei kauman kestänyt jou- hiorkesteri, kun meidän „EsS" — I. Raita kirjoitteli pari kolme tormisä- meltä jouhien lisäksi ja niin sitä al- jettiin, — mutta mielä puuttui puu- Pilltt. Sitä pälkähästä väästiin siten, että tirehtöörit R. ja B. A—m hy- mäntahtoisesti lahjoittimat B.-clarine- ton ja kuilun. A.-clarinettoa marten olimme saaneet soittamalla y. s. rahat. Tcrivet taasen omat tormisoittokun- nasta. Kun miime syksynä johtaja A. I. Tuukkanen asiasta innostunee na mielä yhtyi meihin johtajana ja clarineton puhaltajana (amatöörinä tällä koneella), tehden nämä ilman palkkiota pelkästä asianharrastuk sesta, on meillä siis siitä saakka or- kester'», jossa on enst ja toinen miulu, miolo, cello, contrab^sso, huilu, clari- netto, 2 trumpeettia ja pasuuna. Soit tajista on toinen puoli ruumillisen lyön tekijöitä. Nuotit omat olleet osaksi herrojen A. I. Tuukkasen ja Joos. Raidan somituksia, mieläpä mii- memainitulta pari omatekoistakin, ja "saksi musiikkiyStämämme, prokuristi B:n antamilla rahoilla ostettuja. Puo- lueoloissa olemme niin ylemällä kan nalla, että tänlaisissa henkisissä py rinnöissä mahdumme toimimaan yh dessä ja ainoastaan sitenhän sitä mä- hsmmissä yhdyskunnissa moi jotain aikaan saadakin. Miime taimen ku luessa tänlaisin moimin toimeenpan tiin 2 kansinkonserttia, joissa esiintyi 20 henkinen sekakuoro, orkesteri ja torwisoittokunta. Mikäli esille kämi, oli suurilukuisen kuulijakunnan tyyty- n-äisyys huomattamissa. Omiraha oli 25 p:iä. Näin ollen olisi main toi- mottama, että intoa ja harraswsta aina edelleenkin riittäisi. Malitetta- m^sti kyllä on paikkakuntamme kansa siksi jäykkäluonteista, ettei nousemassa polmessa ole tänlaiseSta herätyswöStä huolimatta, ei ainakaan toistaiseksi — 'oitto-oppilastarjokkaita. Mieluummin iltasin ja pyhisin kuljeksitaan lau moissa pitkin kujia ja kyliä, tai seisos kellaan ilmin aikojaan jossain maan- tieristeyksessä »kallista" aikaa kulutta massa, — maan ehken jo sadankin muoden päästä kansan kasmama nuo riso on kehittynyt aikaansa paremmin käyttämään. JoS meidän tormisoittokunnat olisi- mat n. k. harmoni-orkeStereja s. o. alisi puupuhallussoittimia mukana, niin olisi uusien orkesterien synty mel koista helpompi, — kun tarmitaan maan jouhisoittimet lisään ja niin on orkesteri malmis, mutta hymä kyllä, kehitys miittaa kulkua sinnepäin. Lo puksi kehoittaisin kaikkia niitä, joilla senlaiscen on edellytyksiä, rupeamaan ..sompa^" käsittelemään. Onhan se kalu, j lla omat ikämänsä miihdyttää, moi toistakin humittaa ja mieläpä polkan tahdit, marssin mahdit sillä suorittaa, jotamostoin yhtyen herra O. Anderssoniin sanoisin: »polttakaa harmonikat!" „Säwelettäressä„ W—n. — Uude»maa»läa»i» k»wer- «ASri E. Nyman saapui eilen Hel sinkiin ja asettui asumaan seurahuo- neelle. — KausauopiStoze» palkka- kysymtzS. Suomen kausanopisto- yhdistys on johtokuntansa kautta maamme kaikille kansanopistoille lä hettänyt ehdotuksen kansanopistojen palkkaolojen järjestämisestä yhteisellä tamalla. Nykyisin omat olot tässä suhteessa hymin erilaiset eri kouluissa. Siksi yhdistys ehdottaakin» että palk- kaolot järjestettäisiin niin, että mää rättäisiin yhtenäiset pohjapalkat kol mine 20 prosentin korotuksineen 3, 6 ja 9 muoden palmeluksesta. Johtajan pohjapalkka olisi 3,000, agronoomin 2,000 mk , jonka ohessa agronoomin olisi kesätyöstä maanmiijelysseuralta saatama joku määräraha, esim. 1,300 mk. Apuopettajan pohjapalkka tulisi olemaan 1,500 tahi 2,000 mk., jos hän on suorittanut kandidaattitutkin non. Käsityönopettajatta»,! pohja palkka olisi olema 1,000 mk. Kansan opiston taloudenhoitajan palkka ehdo tetaan 300 -500 mksi ja kassanhoita jan 50—100 mk. Sitäpaitsi ehdottaa yhdistys kansanopistojen johtokuntain harkittamaksi, eikö pitkän aikaa pal kankorotuksetta samassa opistossa pal- melleille opettajille olisi maksettarva jotain hymitystä. Lopuksi lausuu yhdistys toimomuk senaan, että johtokunnat opiston kas sasta suorittaisimat matkakustannuk set opettajille heidän osaaottaeSsao- yleisiin kansakoulukokouksii" tällä seikalla olisi ^ merkitys kou- lun työlle. — Axeli« j»t«t »riStiiuaSfa. Kristiinasta ilmoitetaan, että kaup- paseuran asioita tarkastellessa on huomattu 12,500 mk. suuruinen pro kuristi Axelinin asettama ja kauppias Konrad Sundmanin tunnustama tun- nuste merkityksi kauppaseuran tarpei siin. Kauppias Sundman on kieltä ytynyt suorittamasta summaa sillä perusteella että hän oli yhdistyksen Varapuheenjohtaja ja sellaisena pako tettu tunnusteen niinellänsä Varmen tamaan. Kauppaseura ei ole kuiten kaan hymäksynyt S:n kantoa asiassa. Kauppc-neumos Carlströmin jälkeen Kauppaseuran 350,000 mkan suurui sen eläkekassan hoitajaksi on malittu kapteeni G. W- Snellman. — W:sa. Kirjeenivaihtajamme ilmoittaa: Eilen mahmistettiin Axelinin ma- varikko. Pesän marat olimat 236,151 mk. 81 p. ja melat 325,646 mk. 70 p. Määrennysjuttu lykättiin t. k. 29 p :ään ja A. passitettiin takaisin Man tilaan. Maasan pankki on peruuttanut Kristiinan kaupunkia ivastaan nosta mansa kormausmaatimuksen niihin mekseleihin nähden, jotka Axelin oli rahatoimikamarin nimessä myynyt pankin Kristiinan konttorissa. Kristiinan kauppaseura on welmoi> tettu maksamaan Axelinin kautta myymänsä 12,500 mkan mekselin. Mikäli tähän saakka on saatu sel mille, on Axelin määrentänyt useitten maaseutulaisten nimiä myymiinsä mekseleihin. — SammutuS- ja pelaStuS- ttzitt Mikkeli» tulipalossa. Mik- kelin w. t. poliisimestari on läänin kuvernöörille lähettänyt kirjelmän ja siinä esittänyt muutamia huomioita sanotussa kaupungissa miimekfi sattu neesta tulipalosta sammutuksen, pelas tuksen ja Vartioimisen suhteen. Kir jelmässä mainitaan, ettei kaupungin W. P. K. tarpeeksi tehokkaasti toimi nut eimStkä sen pelaStusmälineet ol leet kyllin hymässä kunnossa. Mi- päänsä luotettiin sammutuksessa liian paljo sotawäkeen, joka muuten kun nosti itseään. Irtaimen omaisuuden pelastaminen ei käynyt paremmin kuin sammutustyökään. Pelastettujen ta- marsin Vartioiminenkin täytyi suu rimmaksi osaksi uskoa sotaVäelle. Eri tyisesti silmiinpistäVää oli w. t. po liisimestarin mielestä se Välinpitämät tömyys ja haluttomuus, jota kaupun kilaiset tässäkin tulipalossa osoittimat kaiken amuStuksen suhteen. Tämän johdosta miittaa hän kaupungin palo- ärjeStykseen. — M. S. — WaraSliitto Viipurissa. — Seitsemän heuliloä jo pidä tetty. Miime aikoina on Miipu- rissa melkein jokikinen yö tehty mur- tomarkauksia. Nyttemmin on poliisi saanut selmille, että näiden murto- Varkauksien toimeenpanijoita on ollut järjestetty marasliitto, joka luulta- maSti jo pitemmän ajan on toimeen pannut murto- y. m. markamsia. Po liisi on jo onnistunut pidättämään 7 epäluulonalaista henkilöä. He omat aiman nuoria miehiä, jotka työttömi nä omat kuljeksineet kaupungilla ja omat he kaiken todennäköisyyden mu kaan syypäät Viimeisiin murtoivarka- uksiin. Tutkimuksia jatketaan ja po liisi on muiden rosmoliittoon kuulu mien jäljillä. Enempiä tietoja poliisi ei mielä woi antaa. — Punatautiin on Riihimäellä tähän saakka sairastunut 7 ja kuollut kolme henkilöä. — Imatraa» on hypännyt ta- loll.poika Mlkko Pätilä Joutsenon Par jalan kylästä. ZxtexiilnttitttkMlllse» tultlset AijtZvissii jl Miime keSkirviikkona matkusti Kis- singeniin senaattori Dedjulin toimi tettuaan tarkastuksen Kijemin ja Odes san sotilaspiireissä. Ret.hin haastat telijalle on senaattori kertonut suorit tamansa työn kulusta seuraamaa: Työni tuloksiin olen tyytymäinen, sillä hallussani olemien tietojen mu kaan on ilmapiiri intendenttilaitoksessa ja insinöörihallltuksessa ehdottomasti tullut puhtaammaksi. Tästä olen tullut makuutetuksi paikalla ja samalla olen myöskin saanut koko joukon kir jeitä intendenttitilauksia lähellä ole milta henkilöiltä. Kuten jo usein olen huomauttanut, ei tarkoitukseni vllut maltion waraS- tamiseen syyllisten henkilöitten edes- Vastuuseen saattaminen, maan paljoa laajempi tehtämä, nimittäin ^ mei dän sotilaStaloutemnie tutkiminen. Tietystikään minä en moinut jättää huomioonottamatta Valtion häikäile mätöntä Varastamista, ja siksi olen asettanut syytteeseen useita huomat- talvia intendenttejä ja insinöörejä, jotka owat ilmeisesti syyllisiä. Jo Pietarissa ollessani minä Val mistauduin tehtäivääni tutustuen in tendentti- ja insinöörihallituksen asia kirjoihin, Kijemin ja Odessan sotilas piireille saapuneisiin kirjeisiin ja pal jastuksiin. Näin ollen minun toi mintaohjelmani oli pääpiirteissään lähtiessäni malmis ja Kijerviin sca- muttuani, kun olin kuulustellut kärsi neitä henkilöitä, oli minulla selmä kä sitys siellä Vallitsemista epäkohdista. Etenkin armokkaita tietoja sain minä hankkijain ja Viranomaisten lähettä mistä sähkösanomista Vuosina 1908, 1909 ja 1910. Näitä sähkösancmia tarkaStimat oikeuswiranomaiset kulut taen tähän työhön aina 8 tuntia Vuorokaudessa. Tärkeimpien sähkö sanomien perusteella jatkettiin kuu lustelua. Kotitarkastuksiin minä turmauduin wain äärimmäisessä tapauksessa, ja yksinomaan silloin kun olin ehdotto masti marma asiastani. Tämmöisissä tapauksissa sain apua Kijemin sotilas piirin päälliköltä, kenr. Jrvanomilta, Kijemin kumeraööriltä Trepowilta, oikeusviranomaiset taas antoimat minun käytettämäkseni riittämän mää rän Virkamiehiä, jotka minun johdol lani toimittimat tarkastuksia ja tutki muksia. Niistä huomattamimmiSta henki löistä, jotka olen saattanut edssmaS- tuuseen, owat mainittamat Kijemin piirin intendentti kenr. Topcr-Ropt- shinski, ömerstit Bogdanomitsh ja Barkomskl, joista Viimeksimainitut ottimat eron Viroistaan juuri ennen tuloani. Heillä oli hallussaan hyw»n pyöreitä summia, joitten synnystä he eimät Voineet antaa tyydyttämiä seli tyksiä. Kun minä saamuin Kijemiin, mal- misti Topor>Roptshtuski minulle hy min komeat tuliaiset. Intendenttien mukana on syyttee seen joutunut kuuluisa kijemiläinen miljonäarihankkija, rouma Nemironzski, joka oli käsiinsä saanut Kijemin ja Odessan piirit. Tällä Viisaalla ja sukkelalla nai sella oli suuri Vaikutusmalta Topor- Roptshinskiin nähden. Hän pääsi il moittautumatta kenraalin työhuonee seen, jossa otti selmän kaikista juokse mista asioista, mieläpä suivaitst antaa ohjeita mirkamiehille. Hänen häikäile mättömyytensä meni niin pitkälle, että hän yksinkertaisesti sähköitti To- por-Roptshinstille maatien tätä lähet tämään haluamansa henkilö tamaroita Vastaanottamaan, ja kun kysymykses sä olema Virkamies oli saapunut pai kalle, huomautti lyhyesti tälle: — Jos tahdot pysyä pahkassasi, ota tamara mastaan. Onnettomalle intendentille ei aut- tanut muu kuin tyytyä, sillä kysy myksessä oli joko mahdollinen mirka- ylennys tai ero. — Siinäpä oli hmlilö, — sanoi senaattori, - joka nylki kaikilta, oli pa kysymyksessä sitte helleeni tai juu- talanen! Kaikki mihasimat häntä, mutta maksoimat kuitenkin. Paitse Nemiromftia on mielä huo- mattama eräs «tilanomistaja" Me- mona-Moran, joka otti hankkiakseen maanmiljelyStuotteita, ja suoritti sen ostamalla. Tämän tiesimät inten- dentit. Tarkastaessani Kijemin insinööri- hallitusta minä paljastin koko joukon petoksia, joihin olimat tehneet itsensä syyllisiksi insinöörit ja hankkijat. Täs tä on Vedetty edesnzakluuseen m. m. Milnan insinööripiirin nykyinen pääl likkö kenraali Atimom y. m. Sitä paitse on mangittu sotilaspiirin hank kija Mixler, joka on täällä näyiellyt samallaista osaa kuin Nemirowstaja intendenttihallituksessa. Hän oli saanut monopolikseen kaikki insinöör.hlllluuksni hankinnat ja hä nen toiminnastaan moi saada aamis- tuksen seuraamasta kumasta: Erään kasarmialueen hyyskien puhdistaminen oli maksanut 4,000 ruplaa Vuodessa, Mexler ansaitsi sillä — 48,000 rupi. Muun muassa kiintyi huomioni siihen seikkaan, että yksityiset henkilöt olimat anastaneet haltuunsa Kijemin kumernementissa noin 1,000 tynny rinalaa Valtion maata, joka kuului sotilashallitukselle ja jonka armo nousi useampaan miljoonaan ruplaan. — Japa»ilaifia »vakoilijoita. Svbaikalskaja Nomj kertoo, että eräällä asemalla taka-Baikalm radalla Van gittiin kolme japanilaista: Terojamo, Nesu ja Terakaiva, joita epäiltiin Vakoilijoiksi. Nykyään japanilaisten syyllisyys on tullut todistetuksi ja asia on jätetty Irkutskin sotaoikeu- den ratkaiStawaksi. Japanilaisilta takmoarikkoon otetuista papereista on käynyt selmille, että nämä henkilöt omat saaneet korkeimman teknillisen stmistyksen, maikkakin Tskitan wira- nomaiset ja Irkutskin kumernööri owat saaneet suunnattoman joukon sähkösanomia, joissa pyydetään, että Väärinkäsityksen johdosta »vangitut ..kauppamatkustajat" päästettäisiin Vapaalle jalalle. Etenkin suurta huolta Vangituista on pitänyt Wla- dimostokiSsa olema Japanin konsuli, joka on lausunut »ihmettelynsä" hä nen kansalaistensa »mapauden polke misen" johdosta. »Täysin rauhalli set" japanilaiset owat, kuten tutki muksista on käynyt selmille, kulkeneet »kauppamatkustajina" juuri sellaisissa paikoissa, joissa ei ole minkäänlaista asutusta, waan ainoastaan rautatie siltoja ja kulkuteitä Mongoliaan. — TySnsnlk» koko Engla»- »i« IaiwaweiStämSillä. New- castlen laiwaweistämöille piirustajien kanssa syntyneiden uusien selkkausten johdosta on laiwanrakentajien yhdis- tys päättänyt huomenna julistaa työn- sulun koko Englannissa, joka tulee koskemaan kaikkia kattilatyöntekijöiden liittoon kuulumia työmiehiä. Näin jää 50,000 miestä työttömäksi. — Strindberg eroaa »aansa kirjailijayhdistyksestä. August Strindberg on ilmoittanut eronneensa Ruotsinkirjailijayhdistyksestä. Yleislakko. Barcelona, syysk. S p:nä. Työ- Väen komitea on julistanut yleisla kon osottaakseen solidaarisuuttaan Mindbaun lakkolaisten kanssa. Kolera. Berlin, syysk. ö p:nä. Span- daussa on eräs Virkamies kuollut ko leraan. Ro m a, syysk. 5 p :nä. Apuliassa on miime Vuorokauden kuluessa sai rastunut koleraan 12 ja kuollut 15 henkilöä. Tulipalo «tla»»illa. Boston, syysk. 4 p:nä. Höyryl. Demonian on langattomalla lennätti- mellä ilmoittanut, että Atlannin Val tamerellä on miikon kes'.änyt tulipalo englantilaisessa West-Pointin-laiwaS- sa. Demonian on pelastanut yhden laiwawenhken, jossa oli 16 merimies tä. Toisen mencen, jossa on 13 hen kilöä, kohtalo on tuntematon. N e m- Dork, syysk. 5 p:nä. Höy ry!. Mauretania on löytänyt toisen Mesi-Pointin meneen haaksirikkou tuneena. — Akatemia sekin! Europa- laiset naiset näyttämät mielä oleman aikalailla takapcjulla Amerikan ul jaista tyttäristä, ainakin siitä päät täen, että kaukaisessa lännessä äsket täin on perustettu uusi akatemia, jossa nuoret naiset saamat oppia kauniisti ja siroSti nukkumaan. MrS Grc^e Dompman, akatemian johtajatar, painostaa Amerikan Varakkaisiin per- heisiiin lähettämissään kiertokirjeissä, että nuorten tyttöjen tulisi kiinnittää suurta huomiota siihen, että he nuk- tuessaankin säilyttäisimät kauneutensa. ..NaiSvrosessorien" toiminta alkaa il tasin, joilloin heinoston nuoret naiset sumaitsemat asettua leivolle. Monet kaunottaret menettämät suloutensa jouduttuaan unen helmoihin. Muu tamat nukkumat suu auki, toiset ru- massa asennossa ja toiset taas rypis täkööt nukkuessaan otsansa niin komin, että näyttämät Vanhoilta ja ilkeiitä. Kaikki tämä tietysti rumentaa nukku maa. Akatemia nukkumisen taitoa marten opettaa nuoria tyttöjä inakac-- maan kauniisti ja asettamaan tuk- kansa kauniisti, mutta kuitenkin ter- meellisesti ja mukamaSti. Heti lun nuoret naiset omat nukahtaneet, aiko mat »naiSprofessorit" tehdä huomioi taan. Jolleimat nämä ote tyydytte- miä, herätetään nukkurut ja hänelle opetetaan kaSmojen ilme, jonka täy tyn hurmata jokainen. „Nukkumien taidon" oppikurssit mie mähintään 6 miikkoa. Kun tytöt main omat op pineet tun?emaan olemansa huomion esineenä nukkuessaan, moimat he »opiskella" itsekseen. — Apinat ja kureliiivit. Muu an kureliimejä maStaan toistelema englantilainen rainen miss Arcdella Kenealy on tehnyt useita kokeita, jo!la omat loistamasti todistaneet ture ii- win mahimgollisuuden. Hän puki suuren joukon apinoita sanottuun pukimeen. Ne apinat, j-itka heti ko- maSti nyöritettiin sairastuimct ja kuolimat tuota pikaa. Ne sitämaS- toin. joita mähitellen totutettiin kure- liimm käyttämiseen, elimät, mutta wlimat heikkomerisiksi ja saimat kai kenlaisia naistauteja. Miss Kenealyn naistuttomat eimät kuitenkaan ole tietääkseenköän näistä todistuksista. He selittämät, etteimät be ole mitään apinoita, ja pitämät suurena häVyttömyytenä, että heitä on yleensä moitu apinoihin Verrata kaan. MetethjZ kirjolkliziil. Pyydetään hymäntahtoisesti julkai semaan allaolema kirjoitus lehdes- sänne. Kutsumus se«rakuntawapaukfla saamuttamaan. Askaisten seurakuntalaisten Valit semina ottamaan selkoa maumme seu rakuntien kypsyydestä maatimc>au loppuponsissa mainittuja s eura kun- tamapauksia ja oikeuksia sekä kokoomaan yhteistoimintaan nii- ven saamuttamiseksi, käännymme kai kissa Suomen seurakunnissa niiden puoleen, jotka haluamat liittyä kysy myksessä olemien mapauksien ja oi keuksien kannattajain rimeihin, pyyn- nöllä, että lähettämät meille nimensä ja osoitteensa osoitteella: Askais ten seurakuntalaismalio- kunta, Askainen, tai kokoo seu rakunnassaan samanmieliset ja ilmoit- taa kenen omat malinneet seurakun- taansa edustamaan jälkeen määrät- tämaän paikkaan ja aikaan keskuste lemaan ja päättämään yhteisissä toi- menpiteistä päämäärän saamuttami seksi. Samalla pyynnöllä käännyin- me myös seurakunnallisia Vapauksia ja oikeuksia harrastamien mäkinaisten ja apupappien puoleen. On toimot- kamaa, että seurakunnat Voimakkaasti tarttumat osiaan, että maitoisiin kir jata nuo seurakuntaelämäämme niin raskaasti painamat epäkohdat, jotka suuressa seurakunnaspa jo omat joh. taneet siihen, että kirkot omat tyhjinä ja niin runsas stt kyliväneet mihamie- lisyyttä koko kirkollisuuteen. Kun tie- dämme, mitä maiheita kohden kan- samme kulkee, niin ymmärrä-nme kuinka äärettömän tärkeätä on, että meillä on kirkko, jossa mallitsee kai!.,', puolinen toistensa ymmärtämys ja oikeamielisyys ja että siellä on mah- dollisuus kaikellaisten epäkohtien kor- ^ 44 - — Vai nimi No, se n^t on eri >ianoi ^sslcis. - ^iet^sti teitä c>a vzikea näticlä vslai^tulcLessa» mutta määräys — tässä se on ja kaikki laillisesti^ järjestyksessä. ^ niitä se minua liikuttaa näkykö keti tai ei, mutta varkaus — se on aivan toinen juttu. Muutamaan taloon ovat varkaat murta utuneet ja vieneet rakat . . . — Ia? — ^a olosuhteet eittämättömästi viittaavat . . . — lurkaa lorua! sanoi Näkemätön. — Uskallan toivoa, sir. Alutta niinä olen sa^n»t määrä/ksen . . . — H^vä on, sanoi I^äk^mätön, — minä läkclea. I^äkclen. klutta siinä tapauksessa, ettette pane kahleisiin. — Alutta määräyksessä sanotaan, intti /iltters. — Ilman kakleita! päätti Näkemätön. — Anteeksi, elrti Mters sanoa ojentaessaan val miiksi aukaistuja kahleita Näkemätöntä koliti, kun tiän jo istakti. /a eonenkun kukaan ennätti käsittää, mitä oli tekeillä, lensivät tokvelit, sukst ja liousut pci^clän alle. Litteä ti^päliti Näkemätön seisaalleen ja keitti takin pois. — Leis I Le ei kelpaa! kuusi /atiers, joka o^t kuvlnssi mitä oli tekeillä ja k^ökkäsi kiinni vastuste levan liiveitlia. Alutta kokta oli känen kourissaan ai noastaan pari vaatepalaa — liivit ja paita. — Ottakaa kiinni! tiän kuusi. — 15^n kän saa kaikki vaatteet yltään . . . — Ottakaa kiinni I kuusi väkijoukko niin että il massa kävi kirveä mylvintä, ja jokaisen kädet kurot tautuivat ilmassa kieppuvaan paitaan, viimeiseen vaate- — 4l - piaita, juutalaisia, mustalaisis. niin cttä uii l<> puita keräänt>u>'t valtainen joukko, joka liuu.»'. ja vastaili. Oli mitä pzrain sekasorto ja mateli. keskeltä kuului ylinnä kuuto: »Nurin käännett) !» — IVlitä on tiipaktunut! ? — 1'ieksi tyttöä! — Hyökkäsi känen kimppuunsa puukon Kan5«-t! — Lanoinkan minä jo, että se on päätin. kuten tavallisesti sanotaan »päätön», vaan ilm^n — I^oruja! /okin temppu vain. — Xun se repi pois ne kääreensä, niin, parkit veljeni, näimme . . . kansanjoukko tulvaili kotellin eclustalla kiilan muotoisena kasana, terä kotellin ovea koitti, Koti- keimmat muoclostivat tSrän. — Näin kuinka kän seisoi siinä ja t^ttö tuli käy tävään ja parkasi. Le kääntyi ja läksi juoksemaan t^tön jälkeen. Litteä tuli se takaisin ^kclessä käclc^ ä puukko, toisessa leipä . . . /uuri sillä kötkellä . . . Väkijoukon takana kuului melua ja pul.uja vai keni siirteen syrjään antaakseen tietä piLUelle kulku- eelle, joka raskain ja maktavin askelia kulki ovea kului. Etupäässä kulki kra Hall punaisena ja päätt^väi-^n näköisena, sitten seurasi poliisi ^ft^rs ja j^lki- mäisenä varovainen Vac?^ers. Ideillä oli ksllussaan vanAitsemisvaltskirja. kansanjoukosta kuului mitä erilaisimpia Kuuclali- tuksia tapaktuman jokclosta. — käätön tai päällinen, — sanoi poliisi /atlers. — mutta k^llä se on vangittava ja minä känet . . . Hall astui juklallisesti käytävään ja arvonsa tuntien p^säktyi ovelle. ?c>liizs, sano! kän, — täyttäkää velvollisuu tenne. ^äk>wätöu. N