Torsteina 16 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 66 — 1910 Kseitskaa meidän uusinta Suomalainen Tupakkatehdas Ö-Y. ravi M. Kimisilta, riva Marianne Rehnb^rq, luutnantin rma Signe Stjeriisehant^, »veturinkuljettaja Qmar ström, länimittäjä Lempi- nen, muurari ' Lahtinen ja insi- nööri :x >. Waenerberg. Retkelle luomeen saapuu tällä miikolla Pietarista scininuarinjohtaja herra Hansson sekä iriitisenkymnlentä semi?.aari- laista. Retki käy Viipuri». ?ai- maan, Lappeenrannan, linnan, Punkaharjun ja Imatra., kautta. Hra Jansson on maannii" ystäm.i, hänen johtamansa sau naan Venäjän parhaimpia, .ci- mottamasti retkikunta saa v. -s- tanimc hyiväii käsityksen. Taus turnccll läbt>:'.v.V» hem.äk. loppuvi! .^ella nti ^iluia Liiman ja Ma^'-ututeatte- rin itä ottelija hra Aku Käyhkö sekä eräs kolmas henkilö. Seurue esiin- tyy seuraamissa paikoissa: Samon- linnassa, Parikkalassa, Joen- snussi, elokuun 1 päimä- n ä, käkisalmessa, Terijoella, Kuo- piossa, siajaanissa, Iisalmes sa, Metelissä, 5toumolassa, Hami- massa, Karhulassa, Kolkassa ja Wiipunssa. saksalaiset luonnontutkijat ja lääkärit Helsinkiin. Sen kongressin yhteydessä, jonka saksalo set luonnontutkijat ja lää kärit tvinieenpaneivatKonigsbergis- sä ensi syyskuun 18—24 pnä, te kemät kongressin osanottajat 14 päimäuä laimaretken Itämerelle. Tällöin käydään Visbyssä, Tuk- Holmansa, Helsingissä, I m a t- r a l l a ja Etnassa. On laskettu että noin 220 henkilöä ottaa osaa matkaan. Pietarin—Antrean sähkörauta- tie. „9Jo:o. Wremja" antaa muuta mia täydentäiviä tietoja suunni- tellusta. Pietarin—Antrean sähkö- rautat- .sta. Lehden tietämän mu- kaan piti kysymys kästteltämän perjantaina kulkulaitosministeriön uusien rautatierakennusten komi- teassa. Nata on suunniteltu alka- maatt keskikaupungilta Pietarissa, kulkemaan Lesnoin ja Jukkin kaut- ta ja sitten kääntymään Suomeen päin toistaiseksi päättyäkseen Ant- reaa». Vastaisuudessa aiotaan rataa jatkaa Imatralle ja Käki- salmeecn. Radan junat tulemat olemaan pieniä, mutta niitä tulee kulkemaan taajaan. Nopeus on suunniteltu merrattain mähäiseksi, mähän yli 30 mirstaksi tunnissa, mutta kun rata tulee kulkemaan suoraan, päästään sitä kulkien Pietarista Imatralle 3 tunnissa 7 tunnin sijasta, joka aika siihen nyt kuluu. Radan puuhaajat toi- wowat, että radan marrelle syn- tyy humilakaupunkeja. Sitäpaitsi aiotaan tarjota liika ivesirooima (Vuoksen?» Pietarin kaupungin- hallitukselle erinäisiin tarkoituksiin. — yrityksen puhdas raoiito on arivioitu 7 prosentiksi osakepää omalle. Petkuttaja hammaslääkärinä. Kun eräs työmies t. k. 8 pnä alkoi mennä Helsingissä Nnionink. 14 olc ivaan hammasklinikkaan, tuli erus herrasmies rapuissa hä- nen luokseen, sanoen, että silloin ei ollut ivastaanotto klinikassa, maan jos on koma hammassärky, moi tulla hänen kotiinsa, niinhän ottaa pois hampaan. Mies seu- rasi herraa ja päästyään herran asuntoon, ryhtyi herra touhuun. Ensin katkasi hän yhden hampaan, maikka mies mäitti, ettei hammas ole kipeä. Sitte aikoi herra ottaa toisen pois lumaten antaa rviito- sen, jos ei hammas heltiä. Mies ei tähän kauppaan enää suostu- nut, maan lähti pois ja tuli uudel- leen hammasklinikkaan, jossa oli- kin maötaanotto. Täällä kertoi hän seikkailustaan ja pääsi selmille, että häntä oli petkutettu. Herra ei ollutkaon mikään hammaslääkäri maan — kauppias, joka kai halusi ..pakliseerata. Kaikilla aloilla niitä näkyy käyty- män mchareito. — Työm. Lehmi i kuollut »viinaan. Toissa miikolla oliivat erään torppaan lehmät Rautalammilla löytäneet metsästä salamiinapolt- timon. Paikalla sattui olemaan täysinäinen rankkiastia, jonka sisäl- lon lehmät pislimäl suihinsa. Rank- ki oli kuitenkin siksi moimakasta, että lehmät olimat humaltuneet ja pistäneet aika ramia kotiinsa, am- muen iloisesti. Torpan mäki ei tästä huomannut kuitenkaan mielä mitääil maaraa, mutta aanmlla kun mentiin namettaan, olimat lehmäparat komassa kohmelossa ja malsat turmoksissa. Lehmistä kohta lolme kuoli. äänten päin. Suomessa on äskettäin mierail- lut 00 ruotsalaista ylioppilasta, joille meidän ruotsikot omat mal- mistar.eet mitä Hellimmän was- taanoton ja siten lujittaneet sitä yhteyttä, joka heillä on Pohjan- lahden takana asuman mäestön kanssa. Sitenpä he myöskin kis komat itsensä irti suomalaisesta maaperästä ja kaikesta mikä suo- malaisuuteen mimahtaa. Suomen ^ ja suomalaisten kanssa ei heillä ole mitään yhteyttä, eiivätkä he 'katso tarmitsemansa liittyä suo- ! matoiseen kansaan, jonka kustan- nuksella kuitenkin elämät. ' „K«lttunrikuwia". : ..Työmiehessä" piirtelee muuan kynäniekka kuivia m. m. eduskun- ' nan päättäjäisistä. Iäljennäm- 'me tähän niistä seuraaman: I ,.Ed. ?)rjö Mäkelinistä kertoil- tiin, että hän oli sangen usein ja sangen hartaasti kätellyt Leo Me- cheliniä ynnä muita semmoisia ylhäisyyksiä. Bormärts-lehti nä- i kyy raimoaman sen johdosta kun sosialisti Ferri on kätellyt ylhäi- isyyttä kuningasta. Mutta meillä ^voitiin eduskuiiiian lopettajaisissa '.tehdä hamainto, että semmoinen - kätteleminen moi olla simistämää > laatua. Se oli mannaankin le- i miltänyt simistystä ainakin Hr- i jömme ranteisiin asti, sillä näissä ! nähtiin erittäin komeakaarteiset z kalmosiinet, joiden pnhtaanmalkeat | reunat pistäylyimät noin pari cm i takinhihoja ulomma. Simistämä maikutus ei ollut pumustossa ulottunut mielä sen pitemmälle. Mutta jos Leo ja Arjö pussaisi- simat toisiaan ensi istuutokautena ryssäläiseen tapaan ja tulisimat täten mielä lähempiin tekemisiin, niin marmaankin kohoaisi Arjöm- me ulkokuorisimistys täydellisesti Leoii tasalle. — Mjön kaulus- rusetti oli lopettajaisissa sinermä, kai sen johdosta että hän oli yh- tynyt su omettarelaisperstuslailli- seen perustuslakimaliokunnan mie- > tintöön eikä Vuolijoen masta- lauseeseen". | 5ioira porsaan kastvatusäitinä. ' Sellainen harminaiilen ihrile on nahtamäna eräässä talossa Uuden kirkon Hyynisissä. Klin talon koi- ra oli saanut pentuja, tapettiin niistä muut paitsi yksi ja annettiin sitten jonkun miikon manha por- sas pennun kanSsa koiraa inte- mään. Tämä mieltyikin solinu- häntään nassuun niin, että otti sen maaliakseen, ja nyt jnoksente- lee koira, pentu ja porsas kinte- reillään, kylälläkin, ja on hymin äkäinen jos joku porsasta mielii koskea. — Saa nähdä mikä mai- kutus tällä kasmatuksella on por- saaseen. Mahtaneeko päästä sika- maisesta luonnostaan ja oppia koiran tamat, unohtaa „nöss, nöff'insä" ja huutaa „hau, hau". Äiti kuollut ilosta, kuu poika suoritti ylioppilastutkinnon. Kun eräs leskimaimo Uuma- jassa joku aika sitte palasi poikan- sa kanssa kotiinsa yleisestä oppi- laitoksesta, jossa poika oli suorit- tanut ylioppilastutkinnon, sai hän sydänhalmaksen ja kuoli heti. Hän oli potenut sydäntautia jo pitem- män ajan, ja ilo siitä, että hänen poikansa oli läpäissyt ylioppilas- tutkinnossa, oli niin maltama, ettei hänen heikko sydämensä moinut sitä kestää. Suomalaiset eitti ät ole — mitään. Näytteeksi miten ja missä tar- koituksessa kokakuulainenkin lehti ..malaisee" lukijoilleen sopimalla hetkellä Suomen kysymystä, jul- kaisemme seuraaman Golos Aiosk- myssä komealla kahden palstan otsakkeella ilmestyneen, nimimer- killä ..Ritsh" marustetnn artikke- lin. Moneen kertaan olen sattunut oleskelemaan Suomessa ja sen manhassa erämaassa Ruotsissa. Alpeilimätpä suomalaiset kuinka paljon tahansa ..suomalaisesta" kulttuuristaan, mutta sille, joka tuntee nämä molemmat maat, on yksi seikka kouraan tuntuman selmä: Ei ole, eikä ole ollut erityistä suomalaista kulttuuria. On ruot- salainen kultuuri, jota suomalaiset ammoisista ajoista omat imeneet itseensä ja jota he orjallisesti mat- kimat, -viimeisiin jokapäimäisen elämän pikkuseikkoihin asti. Tämä pistää erityisen räikeästi silmiin sille, joka ensin sattuu Ruot- sun Suomesta käsin, eikä Ruot- sista Suomeen. Kaikki mikä main tekee matkus- tajaan miellyttämän maikutuksen suomalaisten oloissa, on main ko- piaa, enemmän tai mähemmän onnistunutta ruotsalaisten tapojen ja tottumusten jäljittelyä. Vaikeaa luulisi oleman löytää kansallisessa suhteessa niin epäitse- näistä kansallisuutta Europassa kuin suomalaiset. Ruotsalaiset ne omat Tuomessa kaikki' kaikessa, suomalaiset — ei mitään. Ei tule antaa erehtyä menäläi- sessä suomalaisystämällisessä sa- aomalehdistössä silloin tällöin esiin- tymistä tunnettujen suomenmaa- laisten julkisten toimihenkilöiden muka puhtaasti suomalaisista ni- mistä. Sadat ja tuhannet puhdasmeri- set ruotsalaiset muuttamat ruotsa- laisen sukunimensä suomalaisiksi, usein maan suorastaan kääntäen ne ruotsista suomeksi. Muodollisuudet nimen muutok- sessa omat Suomessa supistetut mahdollisimman mähiin. Verraten äskettäin oli mirakli- sessa lehdessä uudenmuodenpäi- mänä jotenkin tämäntapaisia il- moituksia: Nimeni Johan Nordström on tämän muoden alusta alkaen ole- ma Juhani Virulainen j. n. e. Näin siis „ruotsalaisen" ainek sen kustannuksella lisääntyy maassa ..suomalainen" intelligenssi. Mutta todellisuudessa suomalai- set jäämät niinkuin omat olleetkin paarioiksi synnyinmaassaan, pal- mcllen tahtoen tai tahtomattaan ..herrain" ruotsalaisten tilanomis- tajain, pastorien ja mirkamiesten etuja. Kultuurisimmat paikallisista ruot- salaisista, harjoittaessaan agitatsio- nia menäläistä maikutusta mas- taan, ..demokratiseeratessaan" maa- ta, pitämät nähtämästi täysin luon- nollisena maan marsinaisten asu- kasten halmeksimistaan. Atainitsen keskustelustani tun- netun sanomalehtimiehen ZlrelLil- len (makaman lehden Nya Pres- senin) toimittajan kanssa, ollessani erää» suuren pietarilaisen lehden kirjeenmaihtajana. T:ri Lilli oli amomielinen. Saattaako unohtaa —sanoi hän — että kaikki Suomessa lähtee ineistä, ruotsalaisista, ja meidän kauttamme? En puhukaan suoma- laisen kirjallisuuden, maalausta!- teen, minkä hymäusä taiteen tai haaran syntymäajoista, silloin, ku- ten itsekin tiedätte, otimat kaikki ruotsalaisia, suomalaisista ei merk kiäkään. Mutta nykyäänkin? Pa- ras kirjailija Juhani Aho. Hän- hän on puhdasmerinen ruotsalai- nen, hänen oikea nimensä on Bro- seldt. Hän on ruotsalaisen pasto- rin poika. Entä toinen hänen pe- rästään — Ingman? Entä ivä- hänkin huoniattamammat runoili- jat — Janson, Lönnbohm, Berg- boin? Entä sanomalehtimiehet? Entä suomalaisen maalaustaiteen ylpeydet — Edelfelt, Järnefelt, Munsterhjelm, Osterlind? Entä parhaat lääkärit, arkkitehdit' Entä itse sennomaanisen, muka ruotsa- laiselle mihamielisen puolueen luo- ja Jussi Koskinen? Onhan hän syntyjään Keorg Forsman. Veren ja traditsionin ääni mer- kitsee paljon ja merhoutnkootpa nykyaikaiset suo:nenmaalaiset toi- mihenkilöt millä nimillä tahansa, sydämessään he tietysti omat oi- keauskoisia ruotsalaisia. Tiedättekö ketkä Suomessa omat Venäjän puolella! — keskeytti äkkiä pu heensa puhetoiverini — ainoas taan talonpoikaismoukat ja kodit- tomat päimätyöläiset. Kirottu rotu! Jos sillä olisi main tupa, piippu ja puolisensataa markkaa taskussa olisi siitä yhdeutekemää, olipa se Venäjän tai Turkin alla. Paljon työtä on tehty itsepäisen talonpoi- kamme herättämiseksi ja Herra tien- nee, kuinka paljon mielä on teh- tämä! Tämä keskustelu tapahtui muu- tamia ivuosia takaperin ja mar- inasti woin makuuttaa, että sen jälestä eimät ruotsalaiset kultuu- rinkannattajat ole niinkään mähän hikeä pusertaneet opettaessaan mnr- somalleen Suomen kansalle mihaa Venäjää ivastaan. Msi seikka on epäilemätönrä, se että ..ruotsalaisten" etuja, eikä Suomen kansan etuja, mallassa olemain tilanomistajain, pastorien, mirkamiesten etuja, malmomatny- kyiset ..suomalaiset" politikoi pyy- teissään ja mastalauseissaan. Mskaikki onko heillä ..suomalais- tunut" nimi tai omatko he pitä- neet synnynnäisen ruotsalaiseu, ku- ten eduskunnan muuttumaton pu- hemies Sminhufmud. „^inis ^inlandiae.'" Näinhän kuuluu Purishkemitsh riemuissaan huutaneen, kun mii- ineinen nuijanisku oli mahmista- nut duuman päätöksen maamme itsenäisyyden tuhoamiseksi. Finis Finlandia?]! Niinkuin aikoi naan on huudettu: „Finis Charta- ginis!" ja „Finis Poloni^!" ^Niin pä niin ..Suomen loppu" — se hän kyllä on Purishkemitshien toi- mo. Ja kyllä sen mielellään uskoo, että hra Purishkemitsh myös luu- lee tuon lopun nyt tulleen. Mutta entäpä jos hra Purishkemitsh ereh- tyisi? Entäpä jos hän saisi nähdä sen kumman, että tämä kansa on sirkeämpi, kuin että se yhdellä ma- saraniskulla saataisiin hengiltä? Kyllähän kokonainen parlamentti on moimakas kappale. Mutta saako luman ilmoittaa hra Purishkemit- shille jotakin? Nimittäin että on jotakin, joka on mielä moimak- kaampaa kuin kaikki parlamentit ja niiden päätökset: elämä elämä ja sen todelliset moimat. Ja entä- pä jos ne tässä asiassa olimatkin sitä laatua, että ne omat Purish- kemitshien mielitekoja mäkemäm- mät? Katsokaas, Hymä hra Purishke mitsh, meillä suomalaisilla on t ä- mä makaa luottamus. Ja mekin luulemme sentään jotakin tietämämme niistä moimista, jot- ka kansojen suhteet maailman to- dellisuudessa määräämät. Eiköhän maan, hymä hra Plirishkemitsh, olisi maromaisiuta mielä hiukan tuonnemmaksi lykätä riemuhuuto jänne? Surullisia numeroita. Surullisia numeroita omat to- dellakin ne numerot, joita maam me n. s. maksubakanssi osot- taa. N. s. kanppabalanssimme oli jo muonna 1907, erittäin epä- edullinen. Maahan tuotujen ta- marain armo oli näet kokonaista 114 miljoonaa markkaa suurempi kuin maasta mietyjen tamarain armo. Viime muonna kämi tuon- nin ja miennin mälinen suhde mieläkin epäedullisemmaksi. Sil- loin tuotiin näet tamaroita maa- hamme 120 miljoonan markan edestä enemmän kuin sieltä ulko- maille mietiin. Edellä esitetyt lumut, jotka omat otetut kauppatilastostamme, eimat tosin aimait oikein kumaa tuonnin ja miennin mälistä suh- detta. Laskuperusteet omat näet sellaisia, että tuonnin armossa on mähennyksiä tehtämä oikean ku- mau saamista marten. Että maamme maksubalanssi on käynyt yhä epäedullisemmaksi, näkyy kuitenkin selmästi myös toisella tamalla. Pankkien ulko- maiset saatamat ja melat omat hymänä osotuksena maamme mak susuhteista ulkomaihin nähden. Tiedot puheena olemista seikoista mahmistamat sitä surullista ku- waa, jonka kauppatilasta an- taa. Vuoden 1906 päättyessä, teki- mät pankkiemme ulkomaiset saa tamat noin 100 miljoonaa mark- kaa. Vuoden 190« loppuessa nousimat ne sitämastoin ainoas- taan noin 5S'/ 2 miljoonaan mark kaan. Saatamat olimat siis lä- hes 42 miljoonaa markkaa pie- nemmät kuin kaksi muotta aikai- semnlin. Pankkien ulkomaiset me- lat taasen olimat muoden 190<> päättyessä noin 6', S miljoonaa markkaa, mutta muodeu 1908 loppuessa jo suunnilleen 23 inil- joonaa markkaa eli Ki 1 . miljoonaa markkaa suuremmat. Maksubalanssinnne epäedulli- suus riippuu kyllä jossaiu mää- rin huonoista taloudellisista junk- tureista. Koko syy ei kuitenkaan ole näiden, maan saamme kyllä suureksi osaksi syyttää itseämme siitä, että me joudumine yhä raskaampaan metkaan ulkomaille. Toisella puolelta ei meillä sääs- tetä tarpeeksi, maan kulutetaan turhuuksiin, kuten mäkijuomiin ja tupakkaan suuret summat, jotka tulemat ulkomaalaisten hyödyksi. Toiselta puolen taasen ostetaan sellaista tamaraa, jota tarmitaan ulkomailta, maikka samaa tama- raa joka on saatamana omassa maassa malmistettuna tai möisi olla saatamana, jos main hiukan yritteliäisyyttä olisi. Olemme kyllä aikaisemmin hno- mauttaneet näistä seikoista. Liian usein ei niistä kuitenkaan moida huomauttaa. Ummistamalla sil- mänsä pnheena olemilta tosiasioil- ta menettää näet kansamme mon- ta kertaa enemmän kuin se suur- tentin yhteiskunnallisten uudis- tuslakien kautta saattaa moit- taa. Varsinkin suomalaisella mäes- töllä on syytä tarkasti ottaa huomioon niitä surullisia nume- roita, joita olemme esittäneet. Selmää näet on esim. se, että mitä enemniän ulkomailta oste- taan sellaista tamaraa, jota mal- niistetään tai moitaisiin malmis- taa maassamme, sitä epäednlli- semmassa asemassa on kotimai- nen tuotanto, sitä maikeampi on täällä saada lyötä ja sitä huo- nompia omat työpalkat. Heikko lohdutus on meille se, että mui- bcu maiden työmäki saa sitä pa- remmat olot, kuta mähemmän me kannatamme kotimaista tuo- tautoamme. Niin kansainmäli- sellä kannalla eimät toki meidän sosialistimnlekaan liene nluuta kun puheissaan. Parannus on ehdottomasti ai- kaansaatama. Me emme saa kauemmin kemytmielisesti miska- ta pois »varojamme turhuuksiin emmekä ostaa ulkomailta sitä, mi- tä oniassa maassa moidaan mal- mistaa. Tätä maatii kansamme ja marsinkin meidän työläisten onni. Duuman istuntokauden lopet- tammen. Pietari, 13 p. kesäk. Puhemies- neumostmr ja ryhmän edustajain yhteisessä kokouksessa ilmoitti Gutsh- kom että duuman istunnot lopete- taan 18 päimänä. Käsky molempien kamarien lo- malke laskemisesta annetaan yht'- aikaa. Kolera Weuäjällä. Elisametgrad, heiiläk. 11 pnä. Paikkakunnalla on todennettu 28 kolerasairaustapausta ja 5 kuolin tapausta koleran johdosta. Jekaterinoslamissa on miime miikolla sattunut (>5 koleratapaus- ta, joista 22 on päättynyt kuole- malla. Krementshugissa on sa- maan aikaan sattunut 25 sairaus- ja 11 kuolintapausta koleraan. Kulkutauti alkaa saada hymin uh- kaaman luonteen. Tshernikomissa ja Njeshinskissa on myöskin sat- tunut sairaus- ja kuolintapauksia koleraan. Najuilma Tislisissä. Tislis, heinäk. 11 p. Tamatto- man ankara rajuilma on tehnyt suuna tuhoja kaupungissa ja sen ympäristöllä. Puutarhat omat hä- mitetyt, kadut turmeltuneet ja rai- tiotieliike on käynyt mahdotto- maksi. On sattunut onnettomuuk- sia, joista on ollut kuolema seu- rauksena. Rakeet olimat kananmu- nan kokoisia. Liittolaiset riemuitsewat. Venäjän kansan liitto on lähet- tänyt duuman puheenjohtajalle sähkösaimman, jossa lausutaanduu- man jäsenille kiitos siitä, että he hymäksymät Suomea koskeman la- kiehdotuksen Venäjän kansan ha- luamassa muodossa. Yksityishenkilöt lähettäkää osotteenne postikor tilla ja kfitsokaa mitä tarjoornme Teille. C. R. Schouboe, Vester- brogade 14 Köpenbarnn B. (I. 464t). Kiluma tulee. Sharko budjet, kuuma tulee, sanoi entinen kenraaliknmernöörin apulainen Suomeen lähtiessään, ^os tulikin silloin kuuma — se oli kuuluisina kiromuosina —, niin kuumempaa näyttää oleman mie lä tulossa. Pääministeri Stoly-' pinillä ei nähtämästi ole riittä- mästi rauhoitustyötä Venäjällä, työalaa etsiessään on hänen kat- seensa kiintynyt maitokunnan ra joilla asumiin rauhallisiin pikku kansoihin, etupäässä suomalaisiin.' Mitäs tämä, ihmettelee ..maltio- mies". Suomalaiset omat rau-^ halliset, maikka me emme ole hei-i tä rauhoittaneet. Kyllä minä heidät . Nuo kolme miimaa merkitsemät yleismaltakunnallista lainsäädän töä, jonka karkotus on saada Suonien olot ensin sulatetuiksi irti juotoksistaan, sitte sekotetniksi ja lopuksi kaadetuiksi menäläiseen muotiin. Sillä tamalla toimoo hra Stolypin saamansa Suomesta' yleismaltakunnallista ja todellista ' menäläistä mosaikkia. \ Valtiomiesten teoissa osottaa historia sangen usein sen sanan- laskun toteutuneen, joka opettaa,' että ..ihminen päättää, mutta Ju-' mala säätää". Jos maltiomie-' hillä ei ole oikeita malliomies-' lahjoja, oivat heidän tekonsa ra-! kennetut hiedalle. Varsinkin kan-> sallisuus-aate ja kansain itsenäi-i syyshalu omat usein tehneet mal-' tionliehille pahoja kolttosia. He osaamat kentiesi hymiiikin neljä laskiitapaansa, mutta kun on rat- kaistama tehtäiviä yhdellä tai useaniinalla tunteniattomalla, tu- lee ivirhe. Lasku meni mää- rin. Asiantuntijat mäittämät, että nomen kysymys on juuri tuom- moinen probleemi, jossa on useam- pia tuntemattoniia, ja armelemat, ettei hra Stolypin ole osannut sitä laskea. Kun duunia oli saanut Suo- nieli kysymyksen käsistään, Huusi humimestari Purishkemitsh: Finis Finlandia. 1 ! — Suomen loppu — muka. Vanha mitsi muuten ja aiman sopiiiiattomaaii paikkaan somi- tettu. Kyllä sitte Kaikkimaltiaan hno- neenhallitus olisi repatillaan, jos jonkun kansan, olkoonpa maan kolmimiljoonaisen olemassaolo tai loppu riippuisi niokoman laitoksen kuin Venäjän kolmannen duu- man päätöksistä! Eikö kaksi marpusta yhteen ro- poon myydä eikä kumpikaan niis tä putoo maahan ilman mei- dän toiivaallisen isämme tah- toa. Näin pitää Kaitselmus huo- len kaikesta mähäisestäkin elä- inästä maan päällä. Kuinka pal jon eiiemmäii saamme olla mar inat siitä, että Suvinen kansa oii Kaitselmuksen huomassa. Ei sen elämä ole riippnmainen Venä- jän duuman mielialasta. Vihaa ja katkeruutta kylmää Venäjän hallitus semmoisilla toi milla kuin ministerineumoston lakiehdotus toteutuneena on kah den kansan mälille, jotka omat asetetut elämään saman mallikan suojassa. Onhan aiman luon- nollista, että me suomalaiset em- me moi olla halmeksimatta naa- puria, jonka kaiisaneduskuiita an- tautuu näyttelemään vyömelin osaa. Ja kun uudeii lain mukai- set pakkotoimenpiteet alkamat,| Hep rättämät ne meissä mihaa ja kat- keruulta. Ahteys Venäjän kan- san kaiissa muuttuu meille rasit- tamakst ikeeksi. Vai odottaako Venäjän halli- tus jotain muuta? Jos on olemassa syntiä maail- massa, on ivihan ja mainon kyl- mäininen raskaimpia syiitien jou- kossa. Niinkuin rakkaus on suu- riiita kaikesta, kaiken eläniän alku- lähde, niin on sen mastakohta, miha kaiken elämän tuho, se oii syiikeän kuoleinait timnusmerkki. Joka mihaa synnyttää, se oii seii miehen kaltaiiieii, joka kylmi tuulta ja sai myrskyä. Woi Stolypinin hallitusta, joka utin raskaan tuomion alle an- nettu on! Meikäläisen sosialis- min loistoaika. Hksiloillä, ryhmillä, suuremmilla ja pienemmillä, niinkuin kokonaisilla kansoillakin, on hamaittu/ oleman erityinen loistoaikansa, jolloin hei dän työnsä ja kaikkinaiset pyrin- töiisä parhaiten menestyivät ja laajenemat. Lisinpä kulkutauditkin löytämät ajoittain paremmaii maa- perän, jossa menestymät toisinaan hyminkin loistamasti, tuhoa tuot taen. Niin on ollut sosialisminkin laita marsinkin meillä Suomessa. Meikäläisen sosialismin loisto- aika sisältyy noin miiteen muo- teen. Ennen suurlakkoa ei sosialis- millä meillä ollut mitään maiku- tusta. Eihän sitä siihen asti moni tiennyt, millaista se on meillä. millaista muualla. Mutta samassa silmäiiräpäyksessä kun suurlakko pam kaikki pyörät seisomaan — tietenkin ulkoapäin tulleesta mai- kutukseska — olimat meillä useam mat kansalaisemme jo niiii itsetie toisia, itseoppineita sosialisteja, että jo luultiin heidän yhdellä sauman lyöiiiiillä, yhdellä ainoalla lvoima- sanalla luoman tästä miheliäisestä maapahasestamme sen ihanneyrtti- tarhan, jonka kangastus sittemmin ^ näyttää sosialisteilta itseltäänkin' siirtyneen toimottomaan tule,vai suuteen. Mutta meikäläisen sosialismin, loistoaika, maikkapa main näin' lyhyt, on sittenkin niin mainehi- ^ kas, että se etsii mertaistaan, sitä! löytämättä. Ei edes meillä mat- kitun inarrilaisen sosialismin koti-z maassa historia tunne niin jär- jestelinällisiä urotöitä, kuiir meikä-' Iäisen sosialismin mähäinen loisto-j aika tietää täällä kertoa. Sitä rikosromaania, joka tästä loistoajasta syntyisi, ei moida täi- laisen pienen lehden ahtailla palstoilla kirjoittaa. Mutta saat- taa olla käsitteiden selmittämiseksi hyminkin tarpeellista, mieläpä hu- mittamaakiii, metää muutainia äärimiimoja tämän loistoajan huo- inatuiinmista urotöistä, jotka omat omiansa antamaan leiman koko sille liikkeelle, jonka loistoaikaa meillä iiyt mietetään. On niuuteii merkillistä, että täl laiset sosialismin ilrotyöt meillä suoritetaaii työmäenliikkeen nimellä niutta meillähän sosialismi saat- taa työmäen asioiden harrastus- ten marjolla harjottaa millaisia huijauskeinoja tahansa, sillä se on näköjään saatu täällä uskonkappa- leeksi. Nämät sosialismin loistoajan u- rotyöt saimat alkunsa suurlakon päiminä muodostetuista punasista kaarteista, — jotka luulottelimat täällä olemansa koko kansan mahti, jotka alkoimat harjoittaa kumous- liikettäiisä kaikenkaltaisella kapi- lialla, lakoilla; niihin kuulumia jäseiiiä, useainmasti johtomiehiä, haivaittiiii osallisiksi asemarkauk- siin, ryöstömurhiin, radanrepimi- siili y. m. senkaltaisiin ilkitöihin. Sittemmin alkoimat työtomerei- den häätämiset työpaikoiltaan — kun hamaittiin etteimät kaikki työ- täisetkään lvoineet olla uskollisia tuollaiselle hnijausliikkeelle. Julis- tettiin lakkotilaan kokonaisia työ- maita ja sen tähden, että niissä löytyi tällaista oppia mieromia työtoivereita. Ja kuii järjestöt suurilla ro e- ihoilla saatiin marustettua tuolla ..kirotulla" kapitaalilla, niin tomerit — kapitaalin miholliset — alkoi mat tasa-armoisuuden nimessä tuollaista yksityisomaisuutta ta sata. Mikä rakensi niillä järjestö- jen maroilla itselleen taloja, mikä laittoi hymiä maatteita, mikä eli loistamata ylellistä elämää kotona ja kapakoissa, mikä säästi man- huusivakuutusta, mikä marustau- tui hymillä matkaemäillä mapaam- piin maihin lähtiessään, siellä pa- remmin oiinistuakseen omaisuuden jakamisessa. Ja kaikki tämä ta- pahtun rauhallisesti hymässä jär- jestyksessä, ilman että asianomai- set pantaisi tilille teoistaan. Mutta sosialistit omat niin hymäluontoi- sia, kuteii eräskin sosialisti tämän kirjoittajalle kerran sanoi, etteimät he moi laittaa tomereitansa ja heidän perheitään kärsimään, saat- tamalla heidät mastoamaan rikok sistaan. Myöhemmin oraat sosialistit näyttäytyneet kaikkein etemimmiksi torpparihäätäjiksi, sittenkuin omat joutuneet kurjan kapitaalin pau loihin. Ia sekin tapahtuu main tomeruudessa kurjien torpparien etujen malmomiseksi. Sosialismi meillä näyttää lyömän ihmiset so- keudella, ja sen aseenkantajat maan ilkkuen silmää räpäyttä- mättä hymyileivät onnistuessaan lumoustyössään. Ja »im kauman kuin kaikki heidän rikoksensa ja muut urotyönsä pysyivät salassa, omat niiden tekijät parhaimpia sosialismin aseenkantajia. Mutta sitten kuin pormarit saattoivat ne julkisuuteen — sillä sosialistit ei mät moi itse niitä hymyydessään paljastaa — muutetaan heidät yhtäkkiä pormareiksi, ja työnnetään nimellisesti main porrvarien, eten kin ..suomettarelaisten" leiriin. Tällaisilla toistotöillä omat he onnistuneet lumoamaan kansalain sia siinä määrässä, että lähes kol masosa Suomen kansasta nyt jo kumartuu näiden aseenkantajien jalkain juureeii, kiehuttaen meri- puiiaista lippuansa kaikkialla, uha- teii kaataa nurin kaiken edistys- mielisen kehitystyön, saattaen kan- samme punaisen tulman sorroii- alaisuuteen. Tällaista se on meikäläisen so sialismin muutamamuolinen loisto aika. Mutta loistoaikaa seuraa myöskin taantumus, taikka tässä merkityksessä sanoen herääminen. Sikäli kuin kansan symät rimit, jotka nykyään tämän loistokauden huumauksesta omat pyörtyneet, selmiämät, oppimat todella itsetie- toisesti käsittämään meikäläisen so- sialismin onnettomat ongelmat, si käli he myöskin yltään rämistä- mat sosialismin pakkopaidan ja oppimat omaamaan kotoisen kan sallisen pohjan kaikelle toiininnal- leen. Sitä toimokaamme ja sen toiivon toteutumiseksi uhratkaam me kaikki moimamnle ja kykymme. (15. 3. 2 k., Laat. 1 k. 4 s. 50 mw.) T?tiöjen käsityön ja kreikk. kat. uskoisten uskon non opettajan virka julistetaan haettavaksi 30 päivän kuluessa tästä päivästä lukien Mönnin- vaaran kansakoulun johtokun nalta. Palkkaa kaikkiaan 150 markkaa. Monnissa, 15 / 6 1910. Johtokunnan puolesta: Matti Varis. •• p m MW pyydän hyväntahtoisesti lähet tämään tyhjät pullot korineen takasin. Kun liike yhä suure nemistaan suurenee ja tavaran menekki sitä mukaa kasvaa, niin olisi suotavaa, että voisimme saada tyhjät pullot ja korit mi tä pikemmin takaisin. Samalla odottaen uusia tilauksia sulkeu dun arv. ostajien suosioon. Kunnioittaen V. ÄHLBOTH. Sahti- ja Virvoitusjuomatehdas Joensuu. Kuulutus. Lauantaina ^'/g igig kello 11 pp. Juu'an kuDnanhuoneella pidettävässä kunnankokouksessa käsitellään seuraavat asiat: 1. Valitaan kihlakunnanoi keuden lautakunta vuosiksi 1911, 1912 ja 1913. Samalla päätetään niiden palkasta. 2. Noudattaen Paloapuyhdis- tyksen ohjesäännön määräyksiä, päätetään kunnan jakamisesta piireihin, valitaan hallituksen vnrsinais t ja varajäsenet sekä piiriasiamiehet. Päätetään myös vakuutuslankettien painattami sesta. 3. Tarjotaan lumen lapiointi- urakat talvisaikoina Raholan- vaaran ja Timovaaran maan teillä, kujoisten kohdalla, ensi kolmen vuoden ajalla. 4. Esitellään Raittiuden Ys tävien kirjelmä kunnan lausun non antamista varten väkijuo- main kuljetuksen sopivaisuuteen ja sopimattomuuteen nähden maamme rautateillä. Juuassa 12 p. kesäkuuta 1910. T. Kiiskinen. Lasten rokotus toimitetaan Polvijärvcllä seu raavassa järjestyksessä: Maanantaina kesäk. 27 p:nä Kinahmossa Pekka Savo laisella klo 8 aam., Lavanie- messä Heikki Hyttisellä klo 10 e. pp., Paksussaniemessä Juho Höökillii klo 2 päiv., Ruvasnie- messä Antti Turusella klo 4 j. pp. ja Haaralanniemessä Juho Haa rasella klo 6 j. pp. Tiistaina kesäk. 28 p:nä Vihtapurolla Pekka Tanskasella klo 9 aam., Sarnmakkovaarassa Heikki Tanskasella klo 11 e. pp. ja Martonvaarassa Vanhalan Heikki Tanskasella klo 3 j. pp. Keskiviikkona kesäk. 29 p:nä Haapavaarassa Perättö män Karttusella klo 8 aam., Lo- potissa Kustaa Höökillä klo 10 e. pp., Saramäessä klo 1 päiv. ja Saarivaarassa Adam Karja laisella klo 4 j. pp. Torstaina kesäk. 30 p:nä Solassa Juho Reijosella klo 10 aam., Sotkumassa Viktor Aspe- lundilla klo 12 päiv., Porras- korvella Isak Hyvärisellä klo 3 j. pp. ja Kuorevaaras*a Juho Kuikalla klo 5 j. pp. Perjantaina heinäk. 1 p:nä Paljakkavaarassa Iivana Tuono sella klo 9 aam., Horsmanahossa Pekka Pajarisella klo 11 e. pp. ja Vaivastalolla klo 1 päivällä. Tarkastus seuraavalla viikolla samassa järjestyksessä, jos ei rokotuksessa toisin määrätä. Polvijärvi 11. 6. 1910. Rokottaja. (K. S. 1 k.) Venäjiin kurssi .m tänään . 2P-8: 20 266: Cö 1 /» 8 kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 3g 25: 22 3 kk. ... — — 25: — Pariisi a/v . . 106: 60 100: — 3 kk. ... 99: 30 Antrerpau a/v . 100: 30 99: 70 3 kk. ... 98: 80 Berlin a/v . . 123: 90 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Lybekkl a/v . . 123 90 123:4} 2 kk. ... 122: 21 Hampuri a/v . 123: 93 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Frankf. a.M. a/v 123 80 123: 40 3 kk. ... — - 122: 21 Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. 206: 20 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a/v . 139: 20 138: 70 Tukholma a/v . 139: 20 138: 70 Köpenham. a/v. 139: 20 138: 70 Chlgago a /v . 5:23 5: 1&