Torstaina 13 p. Tammikuuta KARJALATAR N» 4 1010 S! jätetyt säästöpankin vastakirjat saa liekoa po-x en.4 j perjantaina koilo 4—6 i. p. ko toani, matti son plkoen «inoas taan säästöpankin koi ttcri-t keskiviikkoisin ja lauv:'nt?isin kelin 4-5 i. p. «Joensuussa tammikuun 12 päi vänä 1910. A. Petrehus. Joensuun kaupungin Säästöpankk pidetään ialio^u avoir.na jok arki keskiviikko ja lauvantai kello 4—5 i. p. Yleisön tiedoksi ilmoitetaan että Joensuun kaupungin säästö pankin sääntömuutokset, jotlc läänin herra Kuvernööri onvah vistnnut viime elokmm 11 \>äi väriä, astuvat voimaan tämän kalenterivuoden alusta. Tästä lähin maksaa pankki säästöön panoille koron panopäiväalä ot topäivään. Korot lisätään pääomaan kah desti vuodessa, nimittäin kesä ja joulukalin viimeisenä päivänä Tähän osti on 2,000 markkaa ollut korkein tallotus, jonka kur ko on lisätty pääomaan, nyt voi se nousta 5,000 markkaan. Joensuussa Tamnäluuin 1'" päi vänä 1910. A. Joensuun R| es e? •» Kasii¥o f ° 5 | alkaa huomenna kello 6 ilta sella. Qfff:z-•: | -i z • qn TW n r - (Jolit. O. Rosqvist.) Ilosaaren teatteritalolla lauvanlainti tk. 15 p:nä klo 8 i. p. Rakkaus ja moraali 4-näyt. huvinäyt., kirj. Stnhl. Sunnuntaina tk. 16 p:mi klo 8 i. p. Romeo ja Julia Murhenäytelmä, 10 kuvaei., kirj. Sehakespc-are. Maanantaina tk. 17 p:nä klo 8 i. p. 50 vuotta myöhemmin Kirj. Z. Topelius Pääsylippuja saadaan ennakolta Rohdoskaupasta sekä teatteritalolla klo 6 i. p. ja sunnuntaina myös klo 12—2 päivällä. iV. 5. 2 5. jota osaltaan kulutti setin, että meidän oman puolueryhmämme pari edustajaa suurella sitkeydellä rupesi ajamaan sitä, että kylätiet siirrettäisiin kuntien mastattaivilsi. Tämä kysymys ci ollut mielä lain- kaan kypsytetty eikä ollut minkään laisia tietoja siitä, kuinka haluk kaita kummi olisnvat olleet otta maan sellaista suurta menoerää niskoilleen. Eräässä maalaiskun- nassa olisi se noussut 12,00(> mark kaan muodessa. Valiokunnassa ei siis ehditty tarpeeksi hyivissä ajoin saada tieasiaa takaisin eduskuntaan ja niin ollen ei eduskunta ehtinyt sitä saattaa päätökseen. Sen perästä on tämä tieasia ollut esillä kaikilla maltiopäiivillä, ja kaikissa on laki- ja talousroa liokunta ehtinyt ivalmistaa siitä neljä laajaa mietintöä. Kaiken aikaa on suomalaisen puolueen ohjelman periaattellinen kanta ol- lut maliokunnan työn pohjana, mutta sitä myöten tuin aikaa on kulunut on maslustus tieasian rat- kaisemista ivastaan käynyt yhä selmemmäksi. Sosialistit eimät kyllä ole tahtoneet asettua »tuulle periaatteelliselle kannalle kuin sille, että kruunun tulee ottaa yleiset maantiet wastattawakseen, mutta he eiwät nyttemmin tahdo kysy mystä ratkaistavaksi ennenkuin koko merotusjärjestelmämme uudis- tuskysymyksen yhdeydessä. Ia mil loin tuo kysymys koko laajuudes- saan saadaan ratkaistuksi, seit Iu- mala tietää, sillä tuskinpa meillä kehitys sillä alla moi kulkea no peampaait kuin muuallakaan. Kaikkialla maailmassa sellaiset asiat omat näyttäytyneet oleman, hymin sitkeitä ja aikaa kysymiä. Sitä paitsi omat sosialistit löy- täneet muitakin esteitä. Kun me miime syksynä saimme arm. esi- tyksen — se saatiin ivasta syys- kuun jälkipuoliskolla — keksittiin heidän tahollaan se, että kylätiet- kin omat pantaivat kruunun kus- tannettaiviksi. Lisäksi omat nämä samat maseinmistolaiset rumenneet erittäin lämpimästi muka ajamaan pikkutilallisten etua tässä asiassa. Meidän pormarillisten käsityksen mukaan ei ole aihetta päästää tilanomistajista ketään mapaaksi tientekorasituksesta, sillä niillähän on Heinoset ja ajokalut ja ne siitä syystä myöskin kuluttamat maan- teitä. Mutta sosialistit omat muka pikkutilallisten etuja hellitellen roaatineet, että kaikki ne tilat, jois- sa kunnallismeroa marten taksoi- lettu muositulo ei nouse markkaan, olisiivat päästettämät tierasituksesta aiman mapaiksi. Tä- >nä maatimns tietäisi sitä, että noin ' „ kaikista nykyään tientekoon osallisista tulisi pääsemään iva- paaksi samaan aikaan kum kau- pf.nkilaiset, joiden tulisi edelleen pitää huoli kaupunkiin johtamista, kaupungin maa-alueella olemista teistä, kadtusta ja toreista, tulisi- ivat osallisiksi tientekorasitukseen, ivieläpä siinä määrin, että — huo limatta siitä, että meidän porma- rillisten ehdotuksen mukaan kaikki nykyiset tientekomelivolliset maalla olisnvat melmolliset olemaan edel leen tientekorasituksessa osallisina, muita ivarallisunlensa mukaan ylene>vän merotusasteikon perus- tliksella — , kaupun.kilaiset sittekin joutuisimat suorittamaan eiiem- män luin kolmannen osan koko maaiuientekorasituksesta. ^os ole- tainine, niinkuin miime syk- syitä maliokunnassa anvioitiiu, tientekokustannukset nykyään YZ- teensä noiii ~> milj. inarkaksi muo- dessa, tnlisiivat kaupunkilaiset siitä suorittam.aan 1,800/»0(J markkaa, kun sitä mastoin tilanomistajat, jotla nnkyään suorittamat suurim man osan — luulen ■ , —, tuli- simat pääsemään noin *1 ,'iOU/>t K» markalla. Tilalliset tulisimat siis pääsemään mähemmällä tuin mitä uudet kanpuiMissa asltmat tieii- tekoivelkvolliset tulisimat suoritta- maan. Valiokunnassa osotettiin, että sosialistien maatimuksen täy- ryisi, jos se toimeenpantaisiin, esiin- tuä ilmeisenä määryytenä ja kaik kien ajattelemien kansalaisten täy- tyisi nousta sitä mastustamaan. Tämä mastamäite ei ole sosialis- teja laiukaan huolettanut, eikä hei- hin ylimalkaan niitkään järkisyyt mene. Ecutta stmrelia sitkeydellä ja moneen kertaan jauhettiin hei dän puoleltaan näitä asioita ja koetettiin saada aikaa niissä kulu- maan niin pitkällä kuiu suinkin. tä huolimalta saimme tieasian maliokunnassa malmiilsi 2«) päi- iv ään miime lokakuuta, jotenka siis oli jälellä mielä läheS kuu- kausi maltiopäiiväaikaa asian eteen päin miemiseka. Riutta silloin kull arm. tie-esi- tystä emästettiiu laki- ja talous- maliokuntaan, Heitettim ruotsin mielisten piiristä esiin ehdotus, että laki- ja talousivaliolunuan tulee pyytää maltimvarainivalio- unnan lausuntoa tästä asiasta. Za se tulikin eduskunnan 'päätök- leksi. Vieidun oli siis lähetettämä asia ivaltioivaraimvaliokuntaau. Ze tapahtui, itiinkuin mainitsin, p. lokakuuta. Waltiowarain- maliokunta piteli asiata sitte niin, että ivasta 1!i p. lnarrasktiuta aimme laki- ja talousmaliokun- taau kirjelmän, jossa ilmoitettiin, että maltiomarainivaliokunta ei ole ehtinyt koko kysymykseen puuttua. Kun täniä mastaus esitettiin laki- ja talousmaliokunnassa, ehdotettiin iellä, että ilmoittaisimme eduskun nalle, niillä taivoin maltioivarain- maliokunta oli sille annetun tehtä- män toimittannt, ja lähettäisimme myöslin mietintömme samatta eduskuntaan. Sitä ei tietysti olisi ehditty eduskunnassa silloin enää käsitellä, mutta joka tapauksessa olisi maliokunta siten toimittanut lvppulm sen tehtämän, mikä sille ulilui. Mainittua ehdotusta kui- lenkin ivastustettiin ivaliokunnassa. ' osialiStit sanoimat, eltä heidän e: ole mastalauseeusa. maliniina, a kun tuli äänestys, oli tnlos se, eltä 10 äänellä !> ivaslaan aiet- tiin paperikoppaaan koko meidän iso työmme. Tämän enemmistön osialislit ja pari nuorsitomalai- een ja ruotsalaiseen puolueryh- mään kuulumaa kalipunkilaista seiä eräs ruotsinmielinen maalai nen. Mainituille kaupunkilaisille oli esiintynyt pelottamana seikkana kaiken aikaa se, että kaupunkilaiset myöskin tahdottiin tieutekorasiluk- een osallisiksi metää. Jos eduskunnan maliokunta, joka kokoonpannaail eduskunnan eskuudessa tapahtumien suhteellis- teu lvaalien kautta, on pidettämä pienoiskllwana siitä, millä kannalla eduskunta jossakin kysymyksessä on, niin ilmenee mainitusta tieasian menosta, että eduskunnassa, sem moisena kui li se tähän asti on ollut kokoonpantuna ei ole ollut enemmistöä sille kannalle, jota tässä kysymyksessä snomalaisen puolueen ohjelma edustaa. Ja os, niinkuin luultamaa ou, edus- kunnan kokoonpano kaikessa pää- asiassa tulee pian tapahtumien maalien kautta olemaan saman lainen kuin äsken hajoitetun edlts- unnan, uiiu täytyy sanoa, että tieasian perille saattaminen meidän u uuni telinämme mukaan on jou- unut hymin maikeaan mastainä- eeii. Tuskin kykenemme tätä asiata ajamaan sellaiseen ratkaisuun, kuin tähäil asti olemme suunnitelleet. Se 'tietysti on omansa antamaan hitolta, mallankin kun siihen liittyy mielä toinenkin huoli, nim. se, että kyytiasia, joka 1908 muoden jälki mäisillä malliopäimillä ratkaistiin uomalaisen puolueen ohjelman mukaan, nim. siten, että kyytira- ilus siirtyisi kruunulle ilman että itä marten tarmitsisi mitään kyyti- meroa kantaa, näyttää joutuneen matkalla hallitsijan ratkaistamaksi ellaiseen seisahdukseen, että meidän täytynee ottaa sekin uudestaan eduskunnassa käsille. Ja kuka tietää, minkä mastnstnksen alai- seksi se siellä tästä lähin joutuu. Kyytiasiassa nim. eduskunta päätti, että uuden kyytilain tuli astua ivoimaaii 1 päimänä tammikuuta 1911. Tämän ajankohdan mää- rasi eduskunta siihen nähden, että nykyiset kyytiurakat päättyivät tu- leman muoden lopussa, jotenka olisi sopimaa siinä ajankäänteessä siirtää kyytirasitus kruunulle. Ätut- ta nyt alkaa aika jo olla liian pitkälle kukunllt — malmistustöi- hin tätä siirtoa marten olisi pitä- nyt ryhtyä miimeistään miime marraskuulla. Jos ei ihan näinä seuraamina päiminä saada hallit- sijan ratkaisua kyytiasiassa edus- kunnan päätöksen mukaan, niin sitä ei moida panna toimeen mää- räaikaila, eikä silloin auta muu, kuiil ottaa asia ltudestaan edus- kunnassa käsille. Puheena olemat kaksi merorasi- tlisasiata, jotka painamat erityi- sesti nieidäii tilallista inaalais- mäkeämme, omat siis huoletta- massa tilassa. Ja täytyy sanoa, että mikäli nyt moi nähdä on epäil- täivää, ivoilnmeko tieasiassa lähim- mäSsä tnlemaisuudessa toteuttaa suomalaisen puolueen ohjeliiiaa. Lausnnto Pohjois-^arjalan MaaiNviljelys- seuran tvilofikokonksellc 1!)09 Wirkailijakomitean mietin nön johdosta. Laatinut Seurali JohtoklNlta. iJatk.» Siitä mitä johtokunnalla tässä oa ollut kunnia mielipiteenään esittää asian periaatteellisesta puo- lesta, käypi jo selmille ja on luoii- nolliseua seuraukselta, ettet johto- kuuta moi pääasiassa kannattaa komitean ehdottamia „pikku pa- ranmlksia". Johtokunta rajoittuu siis tuomaan niistä aiman lyhy- iäisyydessään esille eriälväll kan- ta nsa. komitea ehdottaa apulaissih- teeriii ja rahastonhoitajan toimet yhdistetläiviksi. johtokunnalla ei tosin ole mitään sellaista yhdistä- niistä ivastaan, maan armelee se, päinmastoin kitin komitea, sillä 1:UI0 markalla, mikä nykyään ine- nee näiden toimihenkilöiden palk- kaukseen, maikeaksi saada sellaista henkilöä, joka, samalla kun toi mittaisi apulaissihteerin tehtäivät, pystyisi tilejä laatimaan ja jonka huostaaii mottaisi uskoa seura" melkoisen suuret rahamar Wiljelystöiden opastaj. inen komitea ehdottaa lakka, ivaksi, johtokunnankin rniciv se kyllä käy päinsä, mntta ma< sitteit kuiil miljelystöiden opasta on saatu paikallisseuraiu palme- lukseen. Siihen menitessä tämä toimihenkilö on seuran palmeluk- sessa ivallau tarpeelliuen, siitä on parhaana todistuksena suoritettujen tilausten suuri lukuinäärä. Kesäkonsulentiii toimen katsoo komitea moitamail säilyttää tois taiseksi, siihen asti kuin Siikasal men maamieskoulu saadaan pe rustuiksi. Kesäkonsulentti, joka saa palkkansa kansanopistolta, naut- tii seuralta aiuoastaan matka- ja päimärahat sinä 4 kuukaudeu ai- kana, jonka hän mnosittain kier- tää lteumojaua seuran piirissä, käydeil etukädessä kansanopiston oppilasten kodeissa, inutta samal la snorittaeii myös seuran tilauk- sia. Tämä toimi oil seuralle muo- sittain maksanut lioin 600 mk., niitä summaa ei loki moitane pal joksua siiheu hyötyyn katsoen, mikä sellaisesta kesäkonsulentista on. ^iykyaikaisessa maataloudellisessa opetustyössä katsotaan erittäin tärkeäksi, että opettaja käy kesän aikana oppilasten kodeissa käytän töön somellnttamassa sitä tieropuo lista oppia, jota häu talmeu aika- na on heille jakanut. Epäilemättä siitä roitrnt srntrta mirikettä paik kakunnan maatalondelliselle edis- tystyölle. Siinäkin tapauksessa, eltä näitä kesäkonsnlentteja toimii seuran piirissä useampia, olisi heil le mannaan riittämän tilaa hedel inälliselle ivaikntukselle. Johtokun- nait nlielestä siis kesäkoitsulentin toimi on kaikessa tapauksessa edel- leeit pysytettäivä, lliinkuin asiaa koskemassa hallituksen päätöksessä- kin määrätään. Neumojain päimärahat ehdot- taa komitean enemmistö kokollaan voistetiamitsi, pari maslalausujaa taas alennettamiksi puoleen nykyi- sestä inäärästään. Komitean eh- dolutsista epäilemättä tämä on laajakantoisin ja tärkein. Se oil ymmärrettämissä ainoastaan siltä oeriaatteeelliselta kannalta, jonka komitea neumojalaitokseeu nähden on itselleen omaksunut. Käytän- töön somitettuna tämä ehdotus tietäisi melkoista neumojain palk- fain alennusta, koskapa päimära hat muodostamat osan heidän palk- kaailsa eikä heioän. marsinaista palkkaansa ehdoteta nykyisestään korotettamaksi. Siitä taas olisi luonnollisena seurauksena, että seu- ra ei ivoisi saada palmelukseeiisa kykeuemiä ileumojia, heillä klm sekä toisten maainviljelyssenram palmeluksessa että muissakin toi- missä oii mahdollisuus saada ai- nakin yhtä hymät, monessa ta- pauksessa tuntumasti paremmatkin palkkaehdot kuin meidän seuramme palmeluksessa nykyään. Johto- kunta pyytää maan miitata siihen tosiasiaan, että jo tähänkin asti oil moili kykenemä toimihenkilö juuri palkan pienuuden takia settramme palmeluksesta eronnut. Selmää oil, että jos palkkoja yhä edelleen pienennettäisiin, seuramme saisi tyytyä perin mähäkykyisiin toimihenkilöihin. Mutta henkilön kylvystä riippuu ja sen mukainen on hänen työnsä tulos. Kun työala on marsin tärkeä, niin moitaisiiil muutamia satoja tinki mällä saada aikaan tuhansien mahinko. Tässä on johtokunnan mielestä ehdotetun muutoksen ar- mekuttamin ja seuran toiminnalle haitallisin puoli. Ryhtymättä lainkaan armostelemaan neumo jain palkkain suuruutta tai pie- nuutta sinänsä, johtokunta siis pyytää kokemukseen perustuneena makaumuksenami esittää, että, jos neumojain palkkoja nykyisestään pienennetään, seuramme ei kykene menestyksellä suorittamaan tär- keää tehtämäänsä maamviljelijäin ammattitaidoil kohottamiseksi. Samoin johtokunnan mielestä on marsin oikeudenmukaista ja tarkoitustaan mustaamaa, että osa palkkaa suoritetaan juuri päi- ivärahain muodossa, eikä puoles taan laiukaan käsitä myrskyä, joka näitä mastaan on nostettu. Onhan luonnollista ja kaikkialla maailmassa tamallista, että palk- ka maksetaan juuri suoritetun työ- määrän mukaan. Ahkera ja toi- mellinen on kai oikeutettu saamaan työstään suuremman kormauksen ktliil laiska ja huolimaton. Mis- sä tämä oikeuden mukainen mak sutapa on joko konaisuudessaail tai osittain mahdollinen, siillä sitä on myös käytettämä. Nimen omaan neumojain palkkauksessa se johtokunuan käsityksen mukaan on marsin paikallaan. 'Asiaa ei mielestämme lainkaan muuta, katsotaanko kisäkormaus kiihotta- miseksi mireämpään toimintaan mai tuiinustukseksi suoritetusta työstä. Niitä on kyllä muitakin näkökohtia, jotka tekemät päimä- rahaiil pysyttämisen suolamakst. Mutta johtokunitan mielestä tä- mäkin jo esitetty riittää täysin puoltamaan nykyisen maksuta- mait edelleen säilyttämistä ja saattamaan sen sekä seuralle että palkan nauttijalle edulli- simmaksi ja oikeuden mukaisim- maksi. Mitä matkarahoihiil tulee, eh- dottaa komitea ue kormattamiksi todellisteii matkakustannusten mu- kaan. Johtokunnan mielestä tä- Nläkääll mäutos ei olisi hymin harkittu. Ensiksikin seura siinä säästäisi hymin mähän, tuskin mi- tään, toiseksi se tekisi marsin ma'., keaksi, monessa tapauksessa suo^"° taan mahdottom"^'' kontrollin ^»»tt>ena mil ....»telyvn, saattaisi joh- ....nl marsiii maikeaan ase- maan. Ajateltakoon esim. sellai- nen, ei suiiikaan harminaiiieli ta- paus, että joku neuivoja olisi pol kupyörää käyttänyt matkoillaan. Seuran puolesta ei kai möisi olla initääil tällaista matkustamisen tapaa mastaail, sillä onhan se kylläkin nopea ja syrjäpaikoissakin sopima. Mutta mitenkäpä laskea todelliset matkakulut? Jospa mie- lä jalkamaimat kukisikin seuran hymäksi, niin pyörä on maksanut rahaa ja se matkalla kuluu! 9!ii- tä möisi ilmetä johtokunnalle mui- takin yhtä pulmallisia laskusuori- tuksia. Ainoa kohta, missä johto- kuntakin puolestaan näkee oleman syytä muutokseen, on se että ylem mätkin neumojat saisimat ainoas- taall kolmannen luokan piletin rautatiellä. Muissa suhteissa on johtokunnan mielestä tarkoituksen mukaisinta pysyä matkarahoihin nähden ennallaan. Wieläkiit komitea ehdottaa että mirkailijain matkat, edestakaisin ntatkustelemisen ja siitä aiheutu- mieil liikakustannusten mälttämi- seksi, edeltäpäin puolimuostttain järjestettäisiiil. Tunnustamme, että komitea tässä koskettelee seik kaan, joka on marsin ikämä, mut ta joka samalla on myös peräti ivaitea saada korjatuksi. Johto- kunnassa on tähän kiinnitetty ai na erikoista huomiota, mutta par- haalla tahdollakaan ei asia ole ollut autettamissa. Tilauksia oii tehty ja tehdään, huolimatta kai- lista järjestelyistä, marmaan eteen tinpäin pitkiil muotta. Eikä sitä so- mi liioin ihmetelläkään, jos tasapuo- lisesti asettuu tilaajain kannalle. Kaikistehen ei, marsinkaan kehitty mättömissä oloissa, tule suunni telluksi yrityksiään pitkiä aikoja etukättä ja ilmeneepä, sen kai jo- kainen inaanmiljelija omasta ko- kem uksestaan tietää, kaikista suun- mtelmista huolimatta yhtäkkiä seikka, jonka järjestämiseen tarivit- sisi kohta saada ammattihenkilön neumoa ja apua. Tällaisessa la pauksessa lienee syytä, että seura, mikäli mahdollista, koettaa tyy dyltää yleisön todellista tarmetta. Päinmastaisessa tapauksessa moi- täisiin helposti joutua ojasta al likkoon. .Ajatelkaamme esim. että seuran neumoja maeltaa mahmistettu mat kasuunnitelma taskussaan, kallis tamatta kormiansa niille tilapäi- sille tilauksille, joita hänelle mat- kan marrella tehdään. Merkitsee maan ttlaukset muistikirjaansa tu- lemaa muotta marten ja rientää seuraamaan tilauspaikkaansa. Ei köhän sellainen menettely tilaajas- ta haiskahtaisi mirkarvaltaisuudelle js eikö seuran neumojatoiminta sellaisen jäykän järjestelyn kautta todella jossain määrin kadottaisi- kin sitä joustamuutta, mapautta ja kansanomaisuutta, joka sille tu- lisi olla ominaista ja josta sen menestyminen hymin suuressa nläärin riippuu! Tuntuu siltä kuiil olisi miisainta ja enimmän kansan todellista tarmetta mastaa- maa että tässäkin suhteessa py- syttäisiin entisessä menettelytamas- sa, jonka mukaan matkat kyllä pääasiassa toimitetaan ennakolta tehdyn suunnitelman perusteella, mutta myöhemminkin tehdyt ti- taukset mahdollisuuden mukaan otetaan huomioon. Jos siitä koi- tuukin seuralle jonkun merran lisä- menoja, niin on toisaalta työsken- telystä parempia tuloksia odotetta- missä. Kaiken edellä esitetyn perusteek- la johtokunta saa kunnioittaen eh- doittaa, että tästä lähtien, milloin joku ylempi neumojan toi- »ti tulee uudelleen täytet- tämäksi, toinleil saajalle myön- netään ainoastaan kolnian- neit luokan piletti rautateil lä, ja että komitea» muut ehdo tukset jätetään huomioon ot- tamatta. Yleisiä uutisia. Tuostunta-asia. (Esityksiä eduskunnalle. Ensimäisiilä mistä kysymyksistä, joita senaatti käsittelee sitten, kun istunnot joululoman jälkeen jälleen alkamat, on leimasuostuntakysy- mys ja toimeiipiteet tämän kysy- myksen kanssa olemien asioiden järjestämisestä. Kunnes eduskun- ta jälleen kokoontuu, ei tietysti- kään moi tulla kysymykseen muu kuin aikaansaada mäliaikainen menettelytapa yllämainitussa asi- assa. Mitä kysymyksen lopulliseen jär- jestämiseen tulee, lienee, mikäli 'Nya Pressen on saanut tietää, aikomus eduskunnalle jättää kaksi suostuiltaesitystä keintasuostuilta- kysymyksestä, toinen muodeksi 1911 ja toinen, jonka tarkoituksena on aikaansaada asianomaisesti mah- mistettu asetus kuluman muoden jälkimäiselle puoliskolle. Sama on asianlaita myöskin palomiina- meron ja mallasjuomasuostuunan suhteen. Kysymys on nykyään alustamasti käsiteltämänä senaa tin asettama^'" 'nassa, jöho" * ''re- ..uulnnajuri Hed- ^ lennetty kenraaliluut- ..anlltsi. «ttoracii rautateiden wcnä!äi- feffi tarkastajaksi on Nom. Ztussiu mukaan nimi- tetty insiil. Kosirjcss. Haugon kyipylniios. Hangon kaupungin maltuusto oii senaatilta anonut, että Hangon kylpylaitoksen ylläpitämiseksi myön- liettäisiin 5,000 mkan muotuinen apuraha 10 muoden ajaksi yleisis- tä maroiSta. Uudenmaan läänin kumernööri oii auomusta puolta- nut. Kun Hailgon kaupuiiki on os- tanut saiiotun kylpylaitoksen, omat maltuusmiehet päättäneet sen uu distamiseksi ja saattamiseksi ajan- mukaiseen kuntoon käyttää kaik kiaan :!00,000 mk. Leimasuostunta. Kenraalikutvernööri puuttunut asiaan. Sen johdosta, että erinäiset mirastot ja mirkamiehet omat mastaanottaneet ja ulosantaneet asiakirjoja leimaamattomina, on kenraalikumernööri, huolehtiessaan siitä että hymissä ajoin ryhdy- tään kaikkiin niihin toimiin, jotka omat omiaan täydellisesti tur- maan lain moimaa, mitä tulee jouluk. 17 30 pnä 1909 annetun suostuutameroja koskeman asetuk- sen somelluttamiseen, pyytänyt senaatin miipymättä ottamaail tutkittamakseen kysymyksen mainit- tujeu sanomalehlitietojen toden- peräisyydestä ja, jos nämä tiedot osottautumat tosiksi, ryhtymään asianmukaisiin senaatista riippu- miin toimenpiteisiin siinä suhtees- sa, että saataisiin lopetetuksi mirka- miesten enempi mirkamelivollisuuk- siensa laiminlyöminen sekä samal la turmatuksi suostumerojeit täy- delliuen maksaminen, jotta sen kautta kämisi mahdolliseksi mak- saa suostuntameroista kaikki näi- den marojen osalle tulemat ku- lunkiarmioerät, jotka tarkottamat etupäässä kustannuksia kansan- malistustarpeisiin maassa. Seiiaatti oii sitten kiertokirjeellä terottanut talousosaston alaisille miranomaisille, että on ehdotto- man mälttämätönta noudattaa laillisessa järjestyksessä julaistua ja nyt moimassa olemaa asetusta jouluk. :-i0 pltä 1909. Edelleen kehotetaan asianomaisia siinä ta pauksessa, että on poikettu mai- nitusta asetuksesta, ryhtymään toimenpiteisiin syyllisten saattami- seksi rangaistukseen ja melmotta- miseksi maltiolle kormaamaan hei- dän meilettelynsä kautta mahdol- lisesti aiheutunut mahinko, jonka ohessa seilaatille o,t lähetettäivä tiebotj sellaisesta »vahingosta, kos ka se on tärkeänä järjestettäessä kysymystä leimccmerosta riippu- mistä menoista. Sen ohessa päätti senaatti yl- lämainitusta ikmottaa kenraali- kumernöörille sekä samalla ilmoit- taa hältelle, että mastaamien määräysten antaminen maan tuomioistuimille kuuluu oikeus- osastolle, asian tultua malmiste- tuksi oikeus osastossa, jolla ny- kyään ei ole päällikköä, minkä muoksi talousosaslo ei ole moi- nut asian tähän osaan nähden ryhtyä mihinkään toimenpitei- siin. |Hihfi eduskunta- maaliin on sokaisen puolueemme jäsenen otettama osaa? Eduskunlamaalin lähestyessä ei suomalaisen puolueen jäsenille tar- mitse lähemmin sitä terottaa, min kä puolueen ehdokkaita on äänes- tettämä, eikä paljon sitäkään, mi- ten on äänestettämä. Me pidäm me puolueemme jäsenet siksi ma- laantuneina ivaltiollisessa ivakau- muksessaan, ettei heidän mieleen- säkään juolahda ajatus yrittää tällä kerralla äältestää jonkun muuil puolueen ehdokkaita. Tä- mä pnoluelaistemme maltiollinen makaumus on siksi monessa kii- rastulessa karaistu, sitä on siksi komasti ja siksi monelta taholta koetettu järkyttää, ettei se enää minkäänlaisissa koettelemuksissa huoju. Tähäli tulee lisäksi muitakin seikkoja. Suomalaisen puolueen kanta kansallisuuskysymyksessä on ainoa, joka moi tyydyttää suoma- laista järkeä ja suomalaista sy- däntä. Suomi suomalaisille — se oii selmä ja mutkaton ohjel- ma ja se on myöskin se oh- jelma, jonka toteuttaminen yksin takaa kansamme tulemaisuuden omintakeisena Suomen kansana. Perustuslaitkin moi mäkimaltai- nen ylimoima muuttaa tai kumo- ta, mutta mikään malta maail- massa ei moi kansaamme muuksi muuttaa, jos se itse tahtoo suo- malaisena pysyä. Mutta sitä marten täytyy kansan kielen saada määräämä asema hallituksen, jul- kisen elämän ja korkeimman ope- tuksen kielenä, kansallisen siivistyk- sen tulee saada esteettömästi ja hallituksen tukemana maurastua ja suomalaisen hengen tunkea läpi koko yhteiskuntarakennuksen niinkuin ohjelmamme lähemmin osottaa. Puolueemme yhteiskunnallinen uudistusohjelma on puolestaan sellainen, että se mielestämme parhaiten mastaa ajan maatimuk- sia. Kaikilla aloilla tarmitaan nyt karvallista ripeärnpää kehi tystä, koska ulkonainen sorto koh taisi meidät niin sanoaksemme malmistumattomina. On työtä tehtämä lliiit kauan kuin päimä on. Woi tulla ja on jo osaksi tullutkin sellainen aika, jolloin maltiollisen ristiriidan seuraukset iaxxuttaroat ja ehkäiservät yhteis kunnallista kehitystä. Mutta toiselta puolen täytyy tuon kehityksen hyödyttää ja ko- hottaa kaikkia kansankerroksia. Se ei saa muodostua yksipuoliseksi siten että kansankerrokset seisomat sotakannalla toisiaan ivastaan ja toisen hyöty olisi mahdollinen toisen kansanluokan tappion kaut- ta. Me uskomme ja muitten on- nellisten kansain esimerkki osottaa sen todeksi, että kansa moi aineel lisesti ja henkisesti k o k o n a i s u u- des säänkin kohota ilman että toisten kansanluokkain tarmitsisi alentua toisten astinlaudoiksi. Täl- laista yleista kehitystä suomalai- nen puolue yhteiskunnallisella oh- jelmallaan tarkottaa. Se tahtoo — ja toimoo rvoimansa sen to- teuttaa — kementaa ja täyttää juopaa eri kansanluokkain mälillä sen merran kuin sellaista meillä mielä on olemassa. Meidän täy- tyy ilinl. myöntää, että ruumiil- lifen työn tekijät, joita sosialis- tit koettamat eri luokkana pitää ja joissa he parhaansa mukaan koettamat mihaa ja katkeruutta muita kansanluokkia mastaan he- rättää, omat miime aikoina ylei- sen kansansimistyksen, yleisen ääni- oikeuden ja monenlaisten yhteis- ten taloudellisten yritysteii ja etujen kautta pikenimin lähenneet muita kansanluokkia kuin niistä etääntyneet. Suomalainen puolue rohkenee lyhyesti sanoen mäittää, että sen ohjelma maltiollisissa, kansallisis- sa, yhteiskunnallisissa ja talou- dellisissa kysymyksissä on juuri sellainen, jommoista kansamme asema ja kehitystarpeet tällä het- kellä maatimat. Siitä ei siis tar- mitse huomauttaa omille puolue laisille, maan kyllä muitten puo- lueitten jäsenille. Sitämastoin näyttää nyt he- rätysaikana maaliin osanoton tär- keydestä oleman tarpeellista en- tistä enemmän pitää puhetta. Puoloeemme äänimäärä ja siis myöskin edustajain luku mäheni kahdessa miimeksi toimitetussa maalissa. Se oli yksinomaan seu- raus puolueemme jäsenten melt- toudesta — ei suinkaan siitä, että puolueestamme on suurempaa mää- rää jäseniä siirtynyt muihin puo- lueisim. Kuiilka suuren ilon nä- mä meltot jäsenet maalista pois jääinällä omat toimittaneet mas- tapuoluelaisille, siitä olemme mo- nen monituiset kerrat saaneet ha- maita esimerkkejä. Useista heikä- läisteit lausunnoista näkyy, että he ensi maalissa odottamat sa- man ilmiön mielä uudistuman. Tämä on meidän kaikin mokomin estettämä, ja me moirnrne sen teh dä ottamalla jokainen puolueem- me jäsen osaa maaliin, joka mies joka nainen. Maaliin kehottamat ja maati- mat meitä menemään kuitenkin paljon suuremmat ja tärkeämmät- kin syyt kuin mastapuoluelaisten ilkkumiset. Että olisi edes toimeita Suo- men ja keisarikunnan mälisen rik- koutuneen suhteen korjautumisesta on meidän puolelta tarpeen ma- kaman aseman oikeata ymmärtä- mistä, järkemyyttä ja sominnolli- (K. S. 1 k. 1 s. 30 mm.) JOENSUUN Lasten työhuo neen kannatusyhdistyksen jäsenten ko kous on tänään kello 6 j. pp. Lasten työhuoneella. sempaa mieltä kuin n. s. perus- laillisenkaan puolueen enemmis- tössä mielä on. ..Perustuslailli- nen" politiikka mei meiltä kotimai- sen hallituksen, se on hajoittanut meiltä eduskunnan ja kehittänyt as- kel askeleelta ristiriitaa hallitsijan ja Suomen, mieläpä Wenäjän kan- san ja Suomen mälillä huippuun- Tietysti ei tällä ole tahdottu mäittää, että „perustuslaillisuus" olisi edes suurimpana syntipukkina. Ristiriidan alku ja pitkistyminen johtuu kyllä ensi sijassa siitä, että moimakas mielipide Wenäjällä maatii kansamme erikoisaseman, eli maltiollisen itsenäisyyden ha- mittämistä. Mutta suomalainen' puolue katsoo hymällä syyllä, että suurempi sominnollisuus meidän puolelta olisi taittanut kärjen näiltä maatimuksilta, jolloin ne eimät olisi päässeet niin yleisiksi Wenäjän kansassa kuin ne nyt malitettamasti omat. Mutta maikka ristiriidan seu- raukset omat meille olleet niin tuhoisat kuin edellä mainittiin, ei meistä tunnu mahdottomalta ase- maa jossain suhteessa korjata. Niinpä moi pitää marmana, että' senaatti saataisiin takaisin ornait maan miesten käsiin, jos edus- kunta suostuisi sotilaskysymyksen mäliaikaiseen järjestelyyn hallit- sijan ehdottamalla tamalla. Se- naatin menäläiset jäsenet omat jo saaneet tarpeekseen työtaakasta ja aseman kieroudesta mirkapaikassa, jota he eimät kykene hoitamaan. Jos sotilaskysymys saadaan useiksi muosiksi pois päimäjärjestyksestä, oil pahin riidan aihe samalla' poistettu ja maltiollinen kysymys supistuisi mähemmin ulkomuotoi- siin asioihin. Tämä n. s. maltiollinen kysy- mys, joka niin suuuressa mää- rässä kiusaa kansaamme ja ehkä- see sen säännöllistä kehitystä, siis ^ etupäässä maatii suomalaisen puo-' lueen jäseniä maaliuurnain luo äänestämään eduskuntaan henki- löitä, joiden tiedämme yllämainit- tuun suuntaan maltiollista pul- maamme annosteleman. Sitäpaitsi maatii kansamme sisällinen kehitys, jonka oikeasta suunnasta ja onnistuneesta joh- tamisesta kansamme tulemaisuus riippuu, eduskuntaan juuri suo- malaisen puolueen jäseniä, suo- malais-kansallisen kehityksen hor jumattomia asianajaM. Ihteis-' kunnalliset uudistukset maatimat eduskuntaan juuri sellaista työky- kyistä mäkeä eri elämän aloihin perehtyneitä henkiköitä, jommoista suomalaisen puolueen ehdokkaat tässäkin maalipiirissä omat. Katseltakoon siis maalia miltä taholta tahansa, se maatimalla maatii juuri suomalaisen puolueen jokaista jäsentä osanottoon. Kun me tunnemme aseman suuret maatat eikä meiltä muuta maa- dita kun saapua maaliuurnan luo jompanakumpana maalipäi- mänä, mahdamme me ilolla uh- rata tuon mitättömän maiman- näön yhteiseksi hymäksi. Haihtukoon siis heti kaikki epä- röiminen! Selmittäkää lukijat ase- ma niillekin, jocka mielä epäile- mät! Kukattesi ratkaistaan tässä maalissa enemmän kuin mitä en- si-armelemalta käsitämmekään. CO CO C/3 03 CO CO I CO R9 oT Joensuusta ja likitienoolta. Malitstjat, jvtka lvaalipäitviuä olette toisensa äänestysalueessa knin w. 1908 alnssa. Muistakaapa hankkia itsellenne ote macililuettelosta, ellette sitä jo ole tehmeet. Jokainen on mer- kitty waalu'uetteloon siinä äänes.- tysalueessa, ^aet soitet tiin hengille tammikuussa m. 1908. Saadakseen otteen maa- liluettelosta, tulee lähettää malta- kirja jollekin luotettamalle henki- lölle siinä äänestysalueessa, jossa on luettelossa. Valtakirjan sopii kirjoittaa näin: Täten maltuutan puolestani ottamaan »vaalilain 46 Z:ssä säädetyn otteen kunnan »vaaliluettelosta. lla pnä 1910. CO CO B 80 M' 63 < -f M O (A S T aa v» ' V» rs Todistamat: Sitäpaitsi pitää mälttämättä tarkasti ilmoittaa, missä otetta haluama asui m. 1908 alussa. Kuolleita. „T. k. 8 pmä kuoli Pietarissa ly- hyen, mutta ankaran taudin mur- tamana pastorinrouma Alina Lo- misa Kormenheimo^ (Fager- lund) o. s. Södergren 45 muoden ijässä. Mainaja syntyi Joensuus- sa Za kämi täkäläisen tyttökoulun. Lähinnä suremat mainajaa puo- liso, Pietarin suomalaisen seura- CD 53" & VO f