?iistaiv^ Dlsalisktiun. LL p:nä 1910 - N:o 34-5 PalStoittamiStoimiSto» M-aum.insiuööri «onrad Söderholm 13S2 Turts. HumaUst??<:tll 5. Puh. 10 Maaliskuun 22 p:nä. „Zo§ valiionv W - I se „JoS waltionwarat riutäwä:' — on lauseparsi, joka uy?yi'suc hallituk' selle on ominainen. Ja tällainen pää tös liitetään kaikellatsim anomuksiin, joissa pyydetään pienimäkiä avustus ta Ylcishyodyllisitn tarloiiulsiin. Pyydetään valtioavustusta Maata lousseuroille, kunnaiiläakär.en pakkaa miseksi, kansakoululaitolsen ylläpitämä seksi z.li.e. Senaaili „ harkitsee" asiaa, käydään Pietarissa neuvottelemassa ja ohjeita saamassa. Ja sitten teidän päätös. Kyllä annetaan, »vastaa se naatti, — jos vaan tvalliomcra: riil täwät! Mutta omathan waltionwar?t ennen riittäneet. Avustusta ovat sa nett se kä kunnat että seurat. Nyt v^cn ei riitä. Ja mikä siihen on syynä? Ra hojamme tarvuain muuclle. U.den järjestelmän mukaan on pääasia, e-t-1 Menäjän w alimuksct täyte.äan. Ii M waatimu?set omat monet: kym!7>? i mä miljoonia sotilaskuöiar.uutsi n, rc.u tatndea uudes aan rukeatcui^zksl rv? näläismMsiksi, venäläisen ulocsiain- ministerin menojen suoriltamme!!!, kai kellaisten „tarkastajien" pi!k!?amis?ksi j .N.e. Eihän näin ollen ole ihme, soö ei valäoavarat riitä muihin tark- - tuksiin. Mutta pitäisihän ftnaa in, jokolvcir- maankln on asetettu etupcäc^. Suo m en asioita ja e.uia woU?o maan, ed s jossakin Muccin at c-z, mitä Suomi t. ^G.lsee, c:!u a noastaan mitä M-näjä tarwttiee. Tietystt on Venäläisten kohtuullisia ja lakeihimme perustuvia wa »'muksia täyietiävä, mutta ei s?a suin'oan unohtaa, että oma maa tarantsec myöskin solakin- Sillä siihen ajatukseen vakisincm tu lee, että senaatti t.htoo saadl kaik'i seurat ja koulut ynnä muut tarpeelli set laitokset kuolemaan, saadakseen sit ten rumeta omin mielin nnslään:v lt- tämättä »hallitsemaan". Mutta se ko mento ei somi! Eduskunnan perusiuslakiwal:okun!a, joka kaikella voimallaan on ryhtynyt valmistamaan uuita »suurta anomus ta", tulee tietysti näitäkin asiansuh- teitä t ysin selvittämään, osoittaen se naatillekin, että raja.uakaincn „jos Maliioumarat riittävät" ei sovi Suo messa. Zuomen SZLAT» tulviminen. kysymykset ja nimenomaan 1909 vuo- öen tulo- ja menoarmion surkea his toria. — Tähän jaostoon kuulumat esilleliiäsihtceri A. Listo, fil. tohtori E, Nevanlinna, lakit. kand. I. Castren ja mianviijelijä O. Tokoi. Pcrhe-uuiisia. ^owat menneet: Hra O Zcniahi-Na j>: neiti Inga Bilstranv.— käs ket. ii ^ naatti H. Eliving ja neiti Mörtha von Tro!l, «apaäyra Uno von Troiliu kytär Turusia. — Turussa neiti!.'ahja Stenius ja ta- jööri K. Run amo Raahesta. — Äiipurm iativikisoista tunnelit kannoluiStelijat ncili Cilers Äerlinistä ja insin. Jakobsson Helsin gistä. Hopcahäitään wiettiwät täällä Tii- russa ellen laiippm» Ervert Nylund ia hänen puolisonsa Elna, o. s. Oruhjelm. — Syntymäpäiviä: 50 lvuotta täyt tää huomenna Hollolan kihlakonuaa traurun- monn K. B. Ä. von Hzu^en. — 50 wuotta tänili lauantaina Porin iyieoii rehtori. -tn niuorta täytti eilen insinööri K. Hj. Zourander Helsingieiä. — 40 vuolta täyuää t^i^än prvsesiori ÄUan Zcrle.chius. poimintoja. - tzuiännät linne-an Wiimirin läänin- Lianliiaan luietim iviime lviiiolla lii^i laion^ emä, raä Nä^ujarm n lululta «aimaan !ana- n?nUa Liimat t5>wclla josiain iäyi?ailalla hällmneer t,r.w>?erra Olanderia, luu ta.uä cn ollu? pnäiiiässa lu'> '»»tereilä klilovjä. Lie- i>ewä!tö hau!eyelmar oU.cl ljipraiasia tai Mllutea maan wä: a« r«l:.-päallä. jumina ?e lvn^n vii, tttä loinen sai linnaa ja töine;'. 4 välioää. — Nlzlyaikuista us-mistapa-!. Sc n.ii- li^nen >e cli enusait»-.»» ji^uiUiu iNlit.itLS temopu, iiivm.iu mi)uta terraa, ennea- U/.n »sun oitein ruiiivar niolsiiiniiiip^olin ym- mai':-.-liilji, isli tirivenlja Uroeen. '."!.>!y»iaai!man ailcua kay je akcn otto jo pal-vii licl!!0ln>i'.'n (5i >."uuta luin illlioiins iauo»l-',ley een ja niuijia ja luloj.» tulee lum lurlln Uina^ta.-i>i on muutamia ejinierl- :e>a ualmai.moitulsiSta.' „S ii a nuan paitkaa on awo:> na. Laiskaikaapas hat^iiuksillo. Tuiilarsoitus. ?k>- miu!. .^oiivu, ^a!a>a ia ^irjUkamaria n e." „>! peilaa o!i mailla ikuista riunpu- ria A^.Lluus niuiim. Haluamamen. Hali?- tamaine», P.:r.si-iwi.l!>-n L:. j n. e." > t> i- ei! jta.n »utlöa -vailla te!vLt-'.?ei- laa. ö po»la jamallain :. ÄiNllU!. „I!taluu »V ja Äamutahn O!, j.« e. ' Eduskunnan perusiuslakiivsl-okunta sakaantui torstaina '^oZtoon ryhtyäkseen eduskunnalle zät?!!yien )no musehdotu^ten johdosta walmi-tall'aan anomusta Suomen yleis en nsioia pz- lamtamisesta sopusointuun n'.aan val tiosäännön, kanssa, edellytiämäLä että puheenalaiset anomuschdolukset tule wat peru°tuslaklwaliokuntoon läheiei tämiksi — niinkuin ne läheiettiinknn, kuten toisessa paikassa lehteämme .Täysi istuntoa maalis?. 18 pnä" se lostettaessa kerrotaa?. Ensimäisen jaoston tehtcmänä on Menäläisen maltalunnanlaius. ädäntö ^ ehdotuksen armostelu ynnä maltio oi' keudelliien kysymyksen selmittZminen sekä myös koko anomuksen luonnoksen tekeminen. — Tähän jaos oon tulivat jäseniksi senaattori Leo Mcch-li^, pro fessori E. N. Se-älä, senaattori I R Danielson-Kalmari, prosessori E. Est> lander, tohtori L. Ingman, toimitte- ja I. Mäkelin ja kirjailija Santeri Alkio. Toisen jaoston tehtämänä on laa tia ehdotus siksi osaksi anomukseen ai ottua liitetlä, joka sisältäisi selonteon niistä toimenpiteistä, joilla perustus lakeja on loukattu tahi jotka muutoin omat olleet maallemme haitallisci; sitä paitsi mainittaisiin ne tärkeät uudis tukset, jotka omat rauenneet ja m stä syistä niin on käynyt. — Tähän jaok- toon kuulumat senaattorit R. A. Wre de ja H- Lilius, lakit. kand. A. La gerlöf maarmiljel jä I. Torppa ja fil. maiöteri S. Wuolijok«. Kolmannen jaoston tcljiäivim tule vat kuulumaan raha asioita koskemat — Kirkloherra I«nne5iulse« murhayritysjattu. Murha^r!:y!?en telijä reuki I. Johansjoain luowutia- miseea kuulusteltamalsi Suomea puolen Alatornion »völikäräjill?, ivtka alkeiniat kticn, oa «yttemm'n Ruotsin hallitus iuostunut. .".«oliLsi »SS» ioydktttt» Auo- — 'MZes m iyncsn -i. ^cr 1a.dci!a 5!uckkaail talon metsästä ta- jultZLtaösa tilassa oleiva mie^healUö. tvle:iin 5eulk!aan taloon, jo-sa jaatiia mirkoamaan. Kcinii seimiLe, että haa s!L työ-nie» Adolf Fx?drtt Eklund Tampereelta ja on häo--'Sjä ollut mielen- sairauden merikeja. — Mnorsttomakaisien pnakuepäi vät pid!.'äun Viipurisia tuleman huhli- kuun 10 p:r.a. NitvM muista lehdistä. P^rusr^sla^maliokunnan tehtäwönä on nyt — sanoo „Kvrj-!a" eduskun nassa tehtyjen anomusten johdosta lail leen olojen pc. auttaNi',e»ta maaham me — suorittaa alulle-pcntu työ. Tä- tr.än maliolunnau lokoonpanosta Päät täen woi od?naa mitä p-r^impia tu loksia. Tarmitaan selmä ja suora tosi asioiden esitys ja sea pelkäämätöntä esilletuomista, mitä o keus waatii, s. o. luomen yleisien as-oiden hoidon saat tamitta sopusointuun maan «valtiosään nön kanssa. O Perustuslaillisten rinsit — sanoo „Z.^zi»laiileu" Suo«ulc.iicssa Kansansa — haio,iwat olemien olojen pakosta liiaksi aikaiieen. Niiden yhteinen puh das ja kunniakas lippu täytyi silloin ouMkin palottkUa. Mutta se osa, joka meidän nuorsuomalaisten edelleenkin k. n- lietlaivakjemme jäi, oa ollut meille ra tas. Ja mitä muuta se ollsi lvoinut ci^a, sillä olimmehan sen juurella pi- r k..,äiin a-ioina, a-.koa mal^iiompaa ^ cd? cen, toi:oorik!aina taistelleet. On» z hai, se mci!!e epatoiwoisimpina?in het kinä intoa antanut ja uskoa oueudea .uoittooa ».rmentanut. Naista syisiä nyl ajan uud.ötaan pimetessä tuo lip pu on meille karmaan siksi raka?, että u.e emme salli sen yha pienemmäksi pa loittelemista. Mllsaltil kgtimallita. — KsTiita joAkit^Uttfia Kan gasalan kärujillä luomltiin t. k. 15 pnä kakji tamperelaista työmiestä, zotka oli- trat käy ett ottamassa joulukuasia por- me-Ztari K. Hj. Lchr-ckiii omi^iam^n kulli en talon metsäsiä Messukylää pi täjisrä, wetamään salkoa kuDpikin erik seen 25 mark'aa sekä korjaamaan por mestari >ZchrccklN köräjäkulut asiassa yh teensä 25 m^all>. Miehet olimat ei^ :ine-t kaataa 4 'mistä, kun heidät-Mä tettiin itse työssä. — KMou xosttZamsllNksei. PostiharjLiltellja Eli^bet Ahlea on passitettu lääninmankilc ia Kallion pos^ titormistossa tekeAiensä kamallusten täh- dcn, joista ennen olemme kertoneet, i Paitsi a.kaisemm n mainittuja kaioal- i lu! iaan on hän sekaantunut myvs mui ! hin epäiäännöllisyyisiin. Asia joutuu raasiu maaoikeuden k2jitel'äwzkii. ! — Itsemurhan hirttäytymällä teki v rjantuina :c ol miehcaniatm? Emilia ^-osia Äockberg Fr?driktnkadun 2(>:s!a Heisingisja. vainaja, joka oli wtime aitoina nauttinut lväktiuvmia ja torail- > lut, oli svntynyt 1L69. PäiVän pakinaa. — Kreikkalais-katolisen kirkon yhteyteen oteitnn näinä päiwinä erä? luterinuskoinea, ruotsia^ puhuma naish:!ikilö Helsingissä. Toimi tus lspaylui ruolsinkielellä sikäläisessä menälÄisesjä katedraalissa, — kertoo Finlj. Äaseta. — Wakoojia Helsingin ja Pietarin wälis ellä rauta tiellä. Ajottai» satlau, e.tä iun!e- mattoniai heaNlöt antautuvat kesiusle- luihia HeLsiagi» —Pietarin radalla lal ke!va'.a mailustajain tanska. Niinpä wu- me sunnuataina muut-.mit menälaile; herrusiniczet tunkeutuivat joid akuiden ma:iu-:aiaa luo, joua lul > vat juoma- laisia lehtiä, tideUen beiltä lehtien si jättöä, !. 'yeli mi ä juomaiaisct ajattel: ivat 20 u'.i!jL0nas:a, mistä nuo rahai. otriaan j.n e. Wasta !un tn^geiteiemat haa-tattclijat hucilnasimat, eilci kukaan tahtonut rumeta kes:us:cluihin, jättiivät i^e mctku? ajat rauhaan Mieijet puhui wat suo.nca, ruotsia, ivtronuell!: za lve.iatr >. Samojen henkilöiden nähtiin sittem min W.ipurin asemalla :iedu?k:le^an sikäläisiä oloja kasckoilta. Näin p.: menevä mateleminen ei suinkaan vl: kunniaksi asianomaisille järjestöille. Se osoittaa ihmeteltävää epäjohdonmnkaisautta. Ne järjestöt, jotka laitonta mielimal- taista määräh-tä noudattaen oivat va paaehtoisesti ryhtyneet sisäisistä asiois tansa »viranomaisille tiliä tekemään, ei- wät kai ole tarkemmin harkinneet tämän tekonsa merkitystä, muussa tapauksessa he epäilemättä olisimat toisin menetel leet. Tämmöisillä teoilla omat he rikko- leet sosialidemokratian periaatteita Mas- taan ja heikentäneet sitä vaikutusta, jonka horjumaton, yksimielinen taistelu masiustajisjamme aikaansaisi. Mmiä tietoja. — Hietasen työwiikeä sanottu irti Maanantaina on Gu.z.-ir A C:n toimesta is- noitn iril aiunnoirloan perhettä Hietajen jadan iyölväkeä 14 muorokauom luluesja eli ensi luun l pläöil uiennesjä. — Hevosia tulen uhriksi. Maanantai aamuna noin Ilo puoli 4 aikaun aamulla lyt- tyi tulipalo tirkkoiväärti Autli Jussilan ta- losja Teuivalla, jolloin talli ja 4 heivosta jouruiivat liektien uhriksi. — Sanomalehdet- „Sawottaren" was- taamaksi ja päätoimittajaksi on Malitta opet taja B. W. Rauhamaa Turusta. „Keski suomea" päätoimittajaksi on 12 ha kijasta otettu kirjailija K. A. Järivi Urja lasta. — Liikealalta. Aaasan sokeritehdasosake- Uhtiö jakaa wiime muodelta woitto-osill'oa 15 pros. — 11,1 syytettyä. W:ime wuoden kuluessa iähel.i Heli.ugin poliisi raasiuman- oilcud^n ja maistraatin tutUriamaksi laik «.iän n. k. poliijiiuttiia, ioidcn multaa jyrit- tecseen erinäisistä rikko-nuhista joutui heniliöä. — Hinkuyskää» on Nu!ja nann ia Lnp- peeu pitäjleil seuduilla täuiäu talloen a alla 'uolllit lapsia. — kanala» perustamista varten on senaatti myöntänyt raajt-r^or-clle torppari:.- pojalle Anni Äy.läselle 210 mlan a?urahan. — Soke-llc tyiimiedellc )uho Laakko selle on senaatti iMiöntäulit -'!.><) mkan apu rahan, että hän woi>i elättää itieää? ja per hettään torien teieiniscllä. — Murhapoltto. P-rkjärloen aseman lä- heisyydeSlä palvi yöllä perjantaita mastaan erään Petroff.n humila poroksi. Petrossin lan.'o on manglltu epäluulonalaisena mnraa- polttoon. Humila oli palomakuutettu 4,5<X.> ruplasta. — Katala varkaus Torstai-iltana wa- rastettiia Tampereella Gröndahlin saunossa eräältä Anttilan ken.ätehtaalla ti)öStenteleii>äl- tä mykältä kengät, kokossa y. m. sekä jolunen määrä rahaa. Kerrasjaan roistomainen teko. — Wir aeroa ja elinkautista eläkettä on VYYtänyc Tampereen tullinhoiiaja A. F. Lem berg. — Mialan lasitehtaan työrettelöt, joista enne^ oleuiine .ertoneet, omat »hr päät tyneet siten että telidas on pantu sciiomaan ja loö yentea on jäänyt työttömälsi. — Ankaran tuhkarokon tähden, mikä railvoo Äolcessa, luljetliin kaupungin kansa koulut iviime keskiwiilt^>na. — Vesikauhuinen koira puri miime Mii kalla kahta Hemilää Pliötlaaresia Haminassa. Molemmat purruitji tulleet omat uml.tietä neet P^Steurlaitoiieen Pieiariin. urullisia ilmiöitä. Tällä otsakkeella marustetussa kirjoi» tnksessa lausuu „H^meen Woima" m. m.: Miime aikoina omat jotkut sos. dem. järjestöt niaalipiirissämme arpajaislupua pyytäessään taipuneet perin häpeälliseen tekoon, oivat ^ättuneet pöyLakir.ansa ni miSmtehen tutkittc.wakst siten todi:-taak- ^ seen, etteiivät ole aivustaneet Ruotsin j lakkolcilia. Hhtä ja loista. — Komean karhun kaatoi toismii- k?n loppuvuolella Lur.nburgin herltuan talli mestari Vohneu seurueineen Aunuksen puo lelta läheltä Lotinanpeltoa. Vielä oli seurue saanut 3 karhunpentuakin eläminä kiinni. Vähän matkan päässä Kilpijäriven kylästä Korpiselässä kaatoimat Issakaisen meljetset setä eräs kolmas henkilö äskettäin suuren emä- karhnn ja katsi sen pentua. « — Elias Lönnrotin häämatka. Enttä-n hullun'uri^en ja Lönnrotin lnonnet a 'uwaawa on hänen häämatkansa Ouluun, ap pensa, märjärimestari Pivoninksen taloon. Kt ll sulhanen, jota eitvät talonmäestä tunte neet muut »uin morsian perin, ylsinkertaisesia asussa ilmeSlyi häähuon kseen, lumimat mor siamen sisaret — morsian itse ei tahallaan ollut kotona eikä ollut kotimäelleen tarleaimin kuivaillut sulhastansa —manhahkva yl-ämies- tä postiljooniisi ja tieousielimat hänen asiaan sa. „Olyi minulla mähän asiaa", tuumi Lönn rot. — „Mita sitten?" — „Minulla pitäisi olla morsian tässä talossa." — »Tnllä? Kuta te sitten olette?" — „Niu'.eni on Lönnrot." — Nyt malkeni asia ja sulhasmies käslcttiin kohteliaasti sisään. — 10 markan setelin paperossi- paperina poltti muuan Parikkalan T—n !ylän mies tuonnoiiam. Julm on seuraama: ÄtieS nousee yöllä „sätiaa kiertämään", kope loiden liiminsä laskusta maluiii si leikattuja paperipaloja mihin tuoakat kiertäisi. Niinpä sieltä osuuiin miehen iäieen ainoa kymppi ja huomaamattaan sitä rahaksi, reväjee sen halki ,a kierrää toisesta puolikkaasta paperossin, luiskaten toisen puolikkaan lattialle. Asiata tuskin olisi huomattukaan, ellei talon tytär aamulla lattiata lakaistessaan olisi tympin puolikasta ja sätkän päätä löytänyt. Onni onnettomuudessa oli se, että lattialle mi-kattu puoli oli numeropuoli, joten lienee toimetta saa da setelin jäännösp^loilla rahan armo pankista takaisin perityksi. Eipä se tupakanpolttokaan ole joka aika iloksi! Turun Siemeu MM. Krnst Lindroos H G :o. SMKi- ja Milla- ZlzjixzpIzsM Nyt fcrapunut. s». Kauppias Claes August Sö derberg kuoli Nummella (U.I.) t. k. 16 pnä 69 tvuoden ikäisenä. Tehtailija Juho N i s s in e n kuoli Helsingissä t. k. 15 p. 66 w:a ikäisenä Talonomistaja Fred -ik Wat- he n illvtt Helsingissä t. k. 15 p. 80 wuoden »vanhana. T. k. 13 pnä kuoli Mipurin Pitäjän Samolan Kammon saaressa maantvil- 'elijä Juhana JoronenSL wuo- dea vanhana. T. k. 17 p. kuoli Helsingissä ent. pcnnoasiamies, c-gronoomi btarl -Val demar Lös>tröm 42 vuoden ikäisenä. Toispäimänä aamulla kuoli Helsin gissä umpisuoleatulehdlikseea Poria suo malaisen klassillisen yseon lehtori, wal- tioptlDämies Frans Oskar Ra pola 48 ivuooen ikäisenä. Merikapteeni Karl RobertHit- ler > tröm kuoli t. k. 12 p. 46 tvuo den itäisenä. VenäMts. Stolypmin politiikkaa. „— — — hallitus tekee kaikkensa kansan siivistämisekj! ja koettaa juur ruttaa kansaa mieliin, että työs ä (yh teistyössä) on W:lu.jcin kauniSlus ja woima!iuus" — sanoi Stolqpin eräälle «ikomaan sanomalehtimiehelle. Tässä seuraa sitte muu^^mia niitä toimenpiteitä, joihin on ryhdytty, jolta ei Siolypinia sanat olisi aimaa tyMz helinää. Ihmeellistä waa,i on, että toi- me>!.'iteet omat m.nneet aitvan päln mastaiseca suuntaan kuin hra S. lau- ^ sui, eli seuraaioc! :i: I Tiyer»>go«lssa on lakkautettu räätii ! limyoate!!jäin ja metallityöatek jäin am- ^ matliyl,disly et, NejyuviSsä kar!!alliva- l.stu. ei :a „Proswi:a" ja Sosnomit- si?sa näytelmäin harrastajain seura. Rugassa oa la'kaui!itu „Lauluieura" „wehlngoll ien suuntansa talia". D.oin- skissä on luckautettu seura, jonka tarko» tuurna on ollut opettaa käsilöitä köy hille lapsille. Siellä on myv-'.n 4 ker taa k.eliäydytty laiuistunamL.^a juuta» laista hautaus,eur-ia. Saratovissa o i laktau^ttu muuan k^njan-valistusseura ja samaten Mindaussa l^ttiläineN kan- sanwaltStusMra. Mursomassa on sul jettu muinaishepreaalielen harrastajain lukusali. Tulan tuwernööri oa kieltä nyt pitämästä luentoa sielutieteestä, joaka paikkakunnan raittiuseura oli järjestänyt, sama kumeraööri lielsi myös kin luennoimasta Halleyn pyrstötäh distä. Moskovassa oa kielletty pitä mästä luentoa paikallisesta tiehallin nosta ynnä ka!si muuta luentoa yytä w. aratlomista aineista. — — — Tämä tilasto on ainoastaan helmi kuun ajalta. Sitäpaitsi myönnettiin Menäjällä lainsäädännön kciutta samoin kuin Suomessakin suurlakon jälkeen yh distymis-, lausunto- ja painovapaus! v!li0M2SltS. — Möekii» rahasta» 10 tisjvhkan johdosta en>i wuonna on ai- Zvmus k.ltsua Tukoolmaan kaikki silloin elossa oteivat Acobelp lkinnon saajst. — ka«aT»s Hanskassa Tanskan Pellawarel,das^htiössä, jcuka päähaUinto o» Aööpenh^mutassa ja tek taat R.ndersi.^sa, on saatu selmille mel koisia taivalluksia. Useaan k?!o osake pääoman, miia on LV00V0 truunua, olevan mennyttä. Jyriön toimeenpane- va johtaja H. C. Eisass kuoli pari viitkoa siuen, ja häntä pidettiin erit täin rehellijena henkilönä, joka oli pal joa työskennellyt tanskalanea teollisuu den hylrätsi. Mutta nyttemmin onkm käynyt ilmi, että hän vuo -kausia on petkuttanut yhtiötä ja salannut petokset vaartuä tilinpäätöksillä, mitä tavaroi hin ja raaka aineisiin tulee. Klairon kauhistui hänen katsettansa sa yritti nousekaan istu tueltansa, aikeesja pac .a. M am kreiwi oli pannut ovea salpaan percstan^a ja hyökkäsi huntä vastaan ja painoi hänet vastus tamattomalla väki.vallalla jälleen sohvaan. „Pysy alallasi!" sanoi hän kolkolla äänellä „Py!y al^ll^si! Minä käsken sinua siih-n!" ^Tahdolleko minut murhata?" huusi Klairon kauhistuneena, ja unhoitti hetkiseksi kaiken kor keutensa ja arvollisuutensa. „Mitä minä siitä hyödyn, että murhaan si nut?" lysyi hän katkerasti naurcen. „Eläsithän sinä sittenkin aina vaan minun syd. mesiäni, jokaisella hengähdyksellä myrkyttääkscsi mir.ua, jo kaisella sanana raadellatsesi sydäntäni. E'; en tahdo murhata sinua! Mutta en minä salli si- nunnaan murhaovan itseäni." ..Hippolyte! Olen täällä sitä varten, että estäisin sinut tekemästä rikosta! Hippolyte! kaiken sen tehden, jota pidät pyhänä, peruuta sanc.»i, jotka tänä aamuna kiulujasi puhuit! M.»ä en voi elää ilman sinua Armahda siis Minua ;a elä minun tähteni! Sinä tiedät mi nun rakastavan sinua r^c.itomasti, ja jatoja keroja olet jinäiin vannouut ralast vasi mi- n^a. äla tee itseä,t valc.palok,>! Äli pilk kaa Jumalaa ja ihmisiä leieiiia^a ruk.a^d.n py hiä valoja valheellisiisi koruputzeiksi. Hippoly.e! Ole laupias, rakasta minua, tule puoliioljem; silla minä rakastan sinua ylttje kaiilia!" Rsdvis 34S1 ostetaan paraitm ja halmimmalla Mudatf Oardöerg ilta. Linnankatu 15 b ja Humalistonkatu IS/ Mmm vMsto Pilsiicr- ja Laalen-OMlr Vi ja i/z pulloissa meillä ja tilaukset ma»i seuduilla tehtaan hinnoilla ja seulisätsi toimis telaan miela lähetykset Lökki' Rudolf (Äardberg, Linaaukatu IS b. ^ — Iaa?a«irai«e» maaikman ympSri. TokioStt^ maali-!. 17 pnä.: Sanomalehti Asahrl järjestää parsillaan toista retkikuntaa.' maailman ympäri. Näinä päivinä läh^ tee 60 kauppiasta, teollisuuden harjod»' iojaa, sa omalehtimiestä ja oppinutta Amerikkaan ja Eurooppaan. — Airrekäytö. Espanialaiseu Iaw^ pungin Calmenarin lähistöltä löydet tiin äskettäin eräitä linnanraunioit» kaivettaissa merkillinen aarre, jonka" merirosmot olv l kai aikoinaan kätle»' neet. Eräästä ? inmttsta kellarista ta«^ valliin nimittä ä kaksi ruostunutta rau-i talirstua täynnä kultatavaroita 17<ZY« luvun alkupuolelta, rahaa, maljakoita^ jalokiviä ja kirkkoastioita. — Fimanttilöytöja Amerikassa. Arkansasista saapuu tieto — jota tui», tenkin on varovaisesti otettava waS» taan — suurista timanttilöydöistä. Sa» notaan löydetyn 700 kiveä yhdeltä kohdalta! — Knsmattaiva keksintö. EM katolilainen pappi, professori Perebotani> Berlinissä, oa keksiayt sellaisen kangatto»" man sähkölennättimen, jota voidaan kau» taa taskussa. Koneella voidaan ottaa vastaan ja lähettää tietoja jotenkin pit kän matkaa päähän. -? Ravintomme. Ihtä hyvin kun tarvitsemme vaih telua ruoan ja juoman suhteen, tar vitsemme vaihtelua myöskin henkisessä ravinnossa. Ei sovi aina syödä papuja ja fia»- lihaa kai aina lukea samaa ainetta ta! ajatella samaa asiaa. ^ Mitoikkoiaen ruokajarjestys johtaa huonoon ruoansulatukseen; yksipuolinen lukeminen ja ajatteleminen johtaa sie lun kylvyttömyyteen saada ravintoa hex»! gelleea. Mieleen pantavaa. — ja HinkuysRL Musa» saksalainen lääkäri suosittelee seuraavaa lääkettä yskää ja hinkuyskää vastaa». Leikataan kuivia, puhtaita kauranolkia silpuksi ja nämä keitetään vedessä. Täl» löin saadaan ruskeata leikettä, joka o» hiukan vaaleampaa kuin kahmi. Töhäsi pannaan jonkun verran sokeria. JoS! aamuin ja illoin juodaan hyvä kupilli< nen tätä keitettä, katoaa yskä muuta massa päivässä. > Tätä lääkettä voidaan «ySskia käyt-) tää kurkkukatarrissa. kui?r teidiin hyvyytenne, on myöskin mÄm ki^> tolllsuu^eiii :lewa!" Kuninkai lla oli oikeus: häu oli pelastanut ihmishc gcn. Klairon olisi kuollut häpeästä, su rusta ja vihasta, jos hänen olisi pitänyt pe-, r .myä metelin edestä. Häu vannoi itseksensä, sitä ei tekevänsä. Hän vannoi ennen knole^ vansa kuin vapaaehtoisesti jättävänsä näyttä»^ m'n. Hän tunii jo sydämmensä paisuva» ja' seisovan alallansa. Hän tunsi jäsenensä jäykke- nevän ja hengittämisensä heikkonevan. Hänen ^ silmänsä sumenivat, ja hän tunsi horjumansa, hoipcr?awailsa, ja hän sanoi its:ksensä: ^kuolema tulee m nua vapauttamaan!" ^ Mut a kovar kättentaputukset herättivät hä nen horrostansa. Kmn yläilmainen soitto, kos kettivat ue hänen kormunsa; kuin autuasten tai-' vainen soinnullinen soitto, suhisivat ne hänen korninansa, ja antoivat hänelle rohkeutta, voi- m a ja lujuutta taas. Meri juoksi taas hänes' sydämmeensä; hänen sielunsa liikutteli taas len- timiansä; silmänsä saihiyi taas innostuksen tu lesta. >a karaistuilla voimilla rupesi häu jällee» puhumaan, ja latelemaan sangen pitkää puhet» tan a. Katselijat kuuntelivat häntä ensin hiljaisina; mntla Helien perästä olkoirvat he ihmetellä sit^ jc:a olivat lnsin nauraneet. Tuo poimuinen/ litl ihoa kääriytyvä puku, olihan se paljon sa-, toiMpi, luonnollisimpi ja taiteellisempi, kuin Neiti Klairon. 16.