Tiistaina 3 p. Toukokuuta KARJALATAR N:o 49 — 1910 Englannin mielipide ja Suomen kysymys. GI a § ci o ro i n kauppakamarin kokouksessa w. k. 18 p. huomautti puheenjohtaja, mv I. E. Graham siiiä mielimaltaisesta Lamasta, jol- la maltakunnanlainsäädäntöehdo- tus aikoo määrätä Suomen tul- leista. Puheenjohtajan ehdotukses- ta lähetettiin asia kamarin ulko- maiselle osastolle. Kun kamari uudelleen kokoontui, muistutti mr Hobson, että Suomella n:sta 1801) on ollut itsehallinto. We- näjän itsemaltiaat owat aina Suo- iiien suunruhtinaina juhlallisesti makuuttaneet säilyttämänsä maan sisäisen itsenäisyyden. Elleimät Länsi-Europau, etenkin Englan- nin, Ranskan ja Saksan lii- kemiehet jollain laivalle nouse liik- keelle, niin pieni, kukoistama Suo- mi hämitetään. Puhuja oli wa- kuutettu siitä että jos Englannin kauppakamarit kohteliaassa muo- dossa ja kokonaan kysymyksen kau- palliseen puoleen rajoittuen ulko- ministeriön kautta tekisiivatä We- näjälle esityksiä, niin Suomea was- taan tähdätyt mielirvaltaiset toi- menpiteet lakkaisimat. Kamari päätti antaa ulkomai- selle osastolle ja sihteerille toimeksi kirjelmällä kääntyä ulkoministeriön puoleen anoen, että asianomaiset käytläisiivät niin suurta painostus- ta kuin mahdollista Venäjän ai- keitten mastustamiseksi. Tmän johdosta on The M a n- chester Guardian lehti kir joittani lausunnon, jossa ensin ker- rotaan mainitusta kauppakamarin päätöksestä ja sanotaan Hullin, Leithin ja ^>iewcasllen kauppala- Marien tehneen samantapaisia pää töksiä, sekä jatketaan senjälkeen: Mitä on tehtämä sen täytyy tapahtua pian, sillä kolmen rviikon päästä tulee maltakunnanlain- säädäntöasta taas tuuman käsitte- lyyn. Englannin liikemiehillä ja suomalaisilla isänmaanystävillä on yhteinen harrastus rvastus- taessaan Menäjän aikeita. Suomi kantaa nyt omat tullinsa ja nämä omat Menäjän tulleihin iverraten sangen kohtuulliset. Stolypinin la kiehdotus tietäisi sitä, että britti- läiset tamaranmiejät joutuisiivat menäläisten tullisäännösten alai siksi, jotka omat paljo korkeammat kuin Suomessa nykyään rvoimas- sa olemat. Tämä on armeluttama asia Englannin tawaranwiejille. Sitäpaitsi bnttiläinen pääonm, joka on sijoitettu teollisuusyrityk- siin Suomessa saisi kestää mai- keuksia, jos Menäjän laki pantai- siin Suomessa rooimaan, ja ^7-uo- men hyivinniointi tulisi todenna- kvisesli nieiiemää»! taaksepäin, joka edelleen maan tuottaa haittaa ul- komaiselle kaupalle. Meidän liike- iniestemme ebut siis käymät yh teen myötätuntomme kanssa ja antamat tarpeeksi aihetta diplomaat- tisiin esityksiin Menäjälle. Ulko- ministerin melmollisuus on suo- jella Englannin kauppaa, eikä tä mä melmollisuus suinkaan ole mä- hemmän sitoma sen takia, että se samalla kertaa on mieluinen ja että me, samalla kun suojelemme Englannin kauppaa, myös ivoim- me auttaa suomalaisia säilyttä- mään osan etuoikeuksiaau ilman että me millään tamoin rikomme kansainmälistä säädyllisyyttä mas- taan. Toimomme siis, että jos kauppakamarit tahtomat puhua, ulkoministeriön on toimittama. Mutta ellei ulkoministeriö ryhtyi- stkään toimiin kauppakamarien lausuntojen johdosta, niin ei Eng- lännin kauppakamarien täsmälli- sesti ja selmästi lausuma mieli- pide moi kuitenkaan olla maikut- matta edullisesti. Wenäjä tarmit- see lainan eikä tietysti halua jou- tua huonoihin mäleihin mahdol- listen lainanantajain kanssa. On- neksi on Menäjällä monta keinoa päästä niistä maikeuksista, joita se on itselleen Suomessa hankki- nut ja toimomme että Menäjän hallitus, jos syytä tarpeeksi m?, on ryhtymä johonkin näistä. Hullin kauppakamarin kokouksessa päätettiin w .k. 18 p., kuten jo on mainittu, laatia lau- sunto, joka koski Englannin kaup- paa Suomessa. Puheenjohtaja mr I. H. Fischer huomautti, että kauppayhteys Englannin ja Suo- meu mälillä on ollut menestykset- linen, mutta hän pelkäsi että jos Menäjän hallitus menäläistyttäisi Suomen, ne maikeudet, jotka koh taamat brittiläisiä liikemiehiä we- näläisissä satamissa, tulisimat hei- tä kohtaan Suomenkin satamissa. Kenties ei ole Miisasta sekottautua Menäjän hallituksen tai jonkun sen hallussa oleman alueen asioi- hm, mutta katsoen siihen suureen merkitykseen mikä Suomen kau- palla on Engiannille, sallittanee ehkä kohteliaimmin antaa neu- moja Englannin hallitukselle sii- tä, mitä tässä asiassa olisi tehtä- mä. Keskustelun päätyttyä lehtiin seuraama päätös: Hullin kauppakamarin jäsenet seuraamat suurella mielenkiinnolla Englannin ja Suomen mälisten kauppasuhteitten kehitystä ja mar- sinkin Hullin ja Suomen mölistä kauppaa, jotka omat toinen toi- sensa kanssa suoranaisesti tekemi- sissa höyrylaimakulkumuorojen amulla. He pelkäämät sanotun maan lakien nrnutosta, joka to dennäköisesti tulisi haitallisesti mai- kuttamaan nykyisiin kauppaoloihin, ja toimomat, että Englannin halli- tus tekisi Menäjän hallitukselle esi- j tyksiä, mikäli se oikeudenmukaisesti niitä moi tehdä, joissa mastustet- alaisiin muutoksia, jotka moimat 'olla haitaksi Englannin ja Suo-' !men mäliselle kaupalle. ' Ruhtinas Bismarek ja naiset. Pian ruhtinas Bismarckin eron 'jälkeen pääsi eräs nainen puhutte- Olemaan häntä kylpypaikassa. Puhe 'kääntyi pian naisiin ja lausui kans- 'leri silloin mielipiteensä naisten j osanotosta politiikkaan. Nämä jul- kaistaan pian lentokirjasena ja kuu- luu Bismarck lausuneen seuraa- maa: „Mitä minä olen, siksi olen tul- lut maimoni kautta. Minä kun- nioitan jokaista naista, joka me- tää meitä miehiä ylöspäin, joka opettaa meille uskontoa ja tapoja, säilyttää meidän ihanteemme ja punoo taimaisia ruusuja meidän maiseen elämäämme. — Te ette ymmärrrä, mitä minä Teille sa- non. Te olette mielä liian nuori, mutta muistakaa sanojani, kun ei minua enää ole. Minä tahtoisin saada simistyneet naiset ottamaan osaa politiikkaan, mutta siihen em- me ole mielä tarpeeksi kypsiä, ine olemme mielä lasten kengissä. Meidän kuningattaremme har- joitti myöskin politiikkaa, mutta politiikkaa puhtaalla sydämellä; isänmaansa tahtoi hän tehdä suu- reksi, rikkaaksi ja mahtamaksi. Ke- tään maallista olentoa en ininä ole enemmän kunnioittanut. Hä nen salongissaan yhdistyimät kaik- kien kansojen miisaat ja jalot hen- get. Jospa maan meidän eteivät ja simistyneet naisemme tahtoisi- mat edelleen harjoittaa sellaista politiikkaa! Heidän ei tulisi sekaan- tua miesten työhön, maan maikut- taa heihin, rauhoittaa heitä ja oh- jata heitä hymään. Ennen harjoi- tettiin naisten salongeissa politiik- kaa, mutta ne olimat usein naisia, jotka eimät olleet hymiä ja puh- taita, joilla oli silmämääränään itsekkäät tarkoitukset. Sellaisia uai- sia en minä tahdo, maan sellaisia, joilla on puhdas sydän. Mutta päimä tulee, jolloin uai- set kutsutaan yhteistyöhön. — Me miehet olemme kaikki saamattomia, marsinkin me saksalaiset olemme kaikki kömpelöitä karhuja diplo- maatitkin. Sitäpaitsi tulisi paljon mähemmän julkisuuteen, sillä mii- sas nainen osaa maijeta. Lörpö- tellessään ottaa hän mastustajal- taan selmille monta asiaa, joita ei hän usko meille miehille. Niin nnellyttämästi puhuu runsas nai nen maikeimmistakin asioista, ettei mies, tuo rvaiiha aasi, ollenkaan huomaa, että hän on sanonut e- nennnän kuin tahtoisikaan. Sillä kaikki naiset omat meitä iviekkaam- pia. Nainen purjehtii taitamasti karien ohi, ja yhdistää ilman noot- teja, joita helposti moidaan mää- rentää, kaksi puoluetta. Hän kas- mattaa meitä miehiä oikeaan hen- keen, jos hän ymmärtää oikein asiansa. — Miekkautta en ole po- litukassa milloinkaan kunnioitta- nut. Ennen kaikkia tulisi meidän saksalaisten tulla ylpeämmiksi (!), meidän tulisi tottua suurmaita- asemaamme. Lapsikaan ei osaa linnassa heti asettautua oikeaau aseinaan." Saman päimän iltana sanoi Bismarck poislähtiessään samalle naiselle: „Me emme näe enää toi- siamme tässä maailmassa. Man- ha leijona lähtee muristen takai- sin pimeihin metsiinsä. Kiitos siitä, mitä annoit minulle mukaani yk- sinäisyyteeni. — Miuuu työni ei ole ollut turhaa; se tulee elämään edelleen, sillä jos Saksan miehet tulemat heikoiksi, omat sen naiset mahmoja." Pitää lukea! Joko olette tilanneet ilmaiseksi Pohjois-Suo- men suurimmasta ja halvimmasta soitin- kello- ja korutavarakaupasta kuvalliset hintaluettelot N:o 5, 7, 8, joissa on hinnat yli 2,000 esineelle joita jokainen tarvitsee ? Jol lette vielä, niin kirjoittakaa neti oman etunne vuoksi! Ruvet kaa myös asiamieheksi, sillä silloin voitte ansaita helposti. Ainoastaan ensi luokan tavaroita. o. Teodor Vuorio, Vaasa, Soitin-, Kello- ja Korutavarakauppa. Maanmittarit! Alanlaskn-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta- «elity»-, Sisftlly»- y. m. lomakkeita ttnnntinnxssm Näitä kaikkia «aatavana Jimin liriapioi- l-fa gaprikaignti >H:n pojat. Edellinen on tunnettu miuluniekka ja sämeltäjä, ja molemmat iveljekset omat „Leeds College of Music "in johtajia, i Erään huhun mukaan ostetaan i..Emperor-Stradivarius" brittiläi- . sen kansan omaisuudeksi, mutta, j armelee kirjottaja, ellei siitä tule mitään, joutuu taideteos toden- näköisesti joko saksalaisiin tai^ame- rikalaisiin käsiin. Pikku tietoja. 2-10,000 markkaa maksatva Ttradivarius-lviulu. Lontoosta kirjoitetaan Franks. Zeituugille: Main aniharmoin tar- jotaan kaupaksi kallisarmoisimpia Stradivarius-miuluja. Ken sellai- sen omistaa hän ei tamallisesti hemillä tahdo siitä luopua. Sen- muoksi on koko Englannissa herät- tänyt tamatonta huomiota, että kuuluisa „Haddockin kokoelma" on ilmotettu myytämäksi. Tässä ko- koelmassa on näet paitsi kuului- sain italialaisten ja ranskalaisten mestarien miuluja, selloja ja jou- sia, myöskin maailmankuulu „Em- peror-Stradivarius", soittokoneitten helmi, jota ihmeellisen äänensä, mainion puuaineen ja lakkamärin sekä taiteellisen tekotaman perus- teellä pidetääu maailman ensimäi- senä miuluna. Kun tiedetään, kuinka tarumaisia hintoja nykyään maksetaan cremonalaisista miuluis- ta, ei ole eusiukääu mahdotonta että tuo maailmankuulu „Empe- ror-Stradimarius löytää ostajan joka maksaa siitä maaditun sum- mau — 200,000 saksanmarkkaa. Muitten soittokoneitten joukossa huomataan: eräs Nicolaus Amati m:lta 1615, joka kerääjien keskuu- dessa on tuuuettu nimellä „Drum- mond-Amati", edelleen kolme Jo- seph del Gesu'a (Guarneriusta), tämän mestarin hienoimpia konei- ta — toinen m:lta 1739 on epäi lemättä tekijänsä ihanin. Paitsi näitä on useita muita Stradi- variuksia, Ruggeriuksen, Lupot'in ja Guarnerius pojan miuluja sekä joukko kuuluisain mestarien jousta. Kokoelman nykyiset omistajat omat Edgar ja George Haddock, alkuperäisen omistajan, George Vakuutus-Osakeyhtiö KALEVA vastaanottaa: ja myöntää: I Opinto-, I Elinkorko- J Henki Pääoma-, Vakuu tuksia inkorko ja kansanvakuutuksia ilman lääkärin tutkimusta. Asiamiehet: Joensuussa Lauri Savolainen. » Olli Pitko. » Antti Kosunen. Toivo Jalkanen. Utrassa O. E. Heiskanen. H. Vesterinen, lohmajärvellä O. L. Tallus. Värtsilassä Kust. H. Koskelo. Liperissä Kusti Koponen. Vaiviossa Heikki Elovaara. Ilomantsissa P. Meriläinen. > Juho Ikonen. » Elias Pikkarainen. Polvij arvella O. Ahti. .Nurmeksessa I. Lehto. Sulo Elomaa. » Elis Palander. » M. Calonius. Juuassa Juho Kannas. Pielisj arvella Juho Kärki, esimies. > Juho Kärki, kauppias. Enossa kaupp. D. Keinänen. Uimaharjussa H. Väänänen. Korpiselällä F. Huurinainen. Kiteellä V. Sutinen. Heinävaaralla opettaja Pekka Varis. Kiihtelysvaaralla Kusti Määttänen. Hammaslahdella J. Puustinen. » H. Wenäläinen. Mulossa F. Koponen. » Pekka Kervinen. Kuusjärvellä kaupp. Juho Korhonen Kontiolahdella Pekka Hiltunen. Rääkkylässä A. Saarelainen. Piiritarkastaja Aug. Kilpi. Telefooni N:o 1-10. PolvijSrvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. R ä ä ky 1 ä S8 ä : Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Ahmovaar alla: P. Saarelainen, Koli. U. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Kiihtelysvaara^ la: Hra Eino Kärni. Maanvilj. J. Kankkunen. > P. Martikainen. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen, Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Jokainen polttaja tietää, että BEIRUTSKI savukkeet ovat erittäin hyviä. «S &. cfiettig S @:o Tar^a. . 0.-Y:n Kiriäiisi Ilmoituksia. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. N urmekses sa : Telegr. reviisori R. Talola. Utrassa: Hra Heikki Ikonen. Pielis järvellä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Mönnissft: Maanvilj. Heikki Puhakka. L e h t o i: Maanvilj. Simo Hirvonen. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Jnho Halonen, Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen, Saario. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Kuulutuksia. Portinvariijain, Uimahuoneiden hoi- Itajain ja sataman- i puhdistajan toimet annetaan niitä haluaville Ra hatoimikamarilla keskiviikkona I toukokuun 4 p:nä klo G i. p. Rahatoimikamari. Myytävänä. |einän, rehuherneen, pella van, liinan, ruokakasvien sekä kukkain siemeniä on nyt tullut, sekä begonian mukuloita ja reformi-kuk- kaiantaa 0. Potaattia myypi useita lajia talollinen Otto Tuppurai nen Liperin Mattisenlahdella. torikauppias Emil Kinnusen kon kurssissa pyydetään kokoontu maan leipuri P. Kinnusen ta loon Joensuun kaupungissa tiis taina ensitulevan toukokuun 17 päivänä kello 5 i. p. keskustele maan ja päättämään: l:ksi pesän saamisten perimi sestä ; 2:ksi uskotunmiehen palkas ta; ja 3:ksi muista mahdollisesti esiintyvistä pesää koskevista asioista. Muistutetaan, että pois saolevat velkojat saavat tyytyä läsnäolleiden päätöksiin. Joensuussa, 27 p:nä Huhtik. 1910. G. Asikainen. Uskottumies. Huutokauppoja. Keskiviikkona 4 päivänä ensi toukokuuta kello 10 a. p. myy dään julkisella konkurssihuuto kaupalla kauppahallissa tässä kaupungissa torikauppias Emil Kinnusen konkurssipesälle kuu luvaa kaikenlaista kauppatava raa ja vaakoja painoineen. G. Asikainen. Keskiviikkona ensitulevan tou- kok. 11 p:nä klo 10 ap. paikan päällä toimitettavalla julkisella konkurssihuutokaupalla myy dään kaupp. Oskari Kuivalaisen, Pielisjärven pitäjän Vuonislah- den kylästä, konkurssipesälle kuuluvia tavaroita: ajoreki, muuripata, haulipyssy, ampuma tarpeita, rullakartiineja, verk koja, vaakoja, väriaineita, tyhjiä tynnyreitä y. m. pientä tavaraa. Pielisjärvellä, 29 p:nä huhtik. 1910. Juho Ahonen. Uskottumies. (K. S. 2 k.) Tiistaina toukok. 3 p:nä klo 5 i. p. huutokaupataan allekir joittaneen talolla vähän vi kaantunut hevonen. Joensuussa 10. V. Kallio. (K. s. a k.) JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - Soda, ) iv ••• Apollinaris j W Puhelin N;o 15. VARSANAYTTELY pidetään toukok. 28 p:nä kello 9 a. p. kauppalan talolla: I) yksivuotisille ori- ja tam- mav8vsoille, II) kaksivuotisille orivarsoille, III) kaksivuotisille tammavar- soille, IV) kaksivuotisille ori- ja tam- mavarsoille, jotka ovat kanta- kirjaoriiden jälkeläisiä. Johtokunta. loisella palkinnolla palkittu i omistamani kantakirja-ori 99 fflesa" on tämän ja toukokuun ajalla astutukseen käytettävänä Kontio lahdella, Romppalassa ja Panka- vaaralla. Oriin pääkortteeri Kontiolah della Herman Sarlundin luona. (K. S. 4 k.) H. Porthan. Kantakirjaan merkitty ori on astutukseen saatavana huhtik. 15 päivästä alkaen Koveron kes tikievarissa. E. Konttori. (K. S. 3 k.) Ruumiinarkkuja aina saatavana Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. Rautapeltiä käytännössä olleita mutta vielä vahvoja, myydään halvalla A. Karvosen liikkeessä Joensuussa. Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jonain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. J oensuu—Viipuri Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala . „ Onkamo . „ Tohmajärvi „ Kaari la . „ Värtsilä . tul. k läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavala tul. ~ " . ^ ht Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elisenvaaratul. „ läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea 71 tnl. läht. Hannila Kavan tsaari „ Karisalmi Tali . . . Tammisuo Viipuri 71 . tul. Viip. Pietr. läht. » n » Viip. Hels. läht. —2 2 : Viipuri—Joensuu Viipuri . läht. Tammisao , Tali . . , Karisalmi „ Kavantsaari , Hannila Antrea tul. läht. fiS-r* Hyviä mustia ja kahta lajia punasia Perunoita sekä hyviä, kuivia rukiinolkia ja silppuja, myös kauran ol kia myy J. V. Vikberg Mulossa. (BIBia, paaleissa ja kuvoissa, vaunut- tain ja vähittäin, myy K a 11 i- m o n asemalla E. Zimmermann. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä Kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va- E oia y. m. Tavara parasta. Hinnat alvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. V N • M • J^anipilha ja Vialantfeliä, viala- ja soitin- tarpeita Joensuun Jtfrjajt. 0.-Y:n ParferiZannassa TflitO kaikille selviäisi, että Suk- uUlla tela polkupyörät ja Tar- mo ompelukoneet ovat maailman parhaat, jonka on todis tanut koneinsinööri sekä käyttäjät, on teidän heti pyydettävä kuudetta- sataa n:oa käsittävä tavaraluetteloni. Jälleenmyyjille edulliset ehdot m. m. 300 mk. kultakello palkkiona. Luettelo lähetetään maksutta. Eino Louhivuori, Vaasa, kone-, kello- ja korutavarain kauppa. Koljola „ Sairala „ Inkilä „ Ojajärvi . „ Hiitola . . Alho . . „ Elisenv&ara tai. „ läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. „ läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Tikkala . „ Hammaslahti Joensuu. tul. ►tj o & c a 03 S 80 7f 10.46 11.25 11.49 12.04 12.20 L'2.4ii 12.58 1.10 1.27 2.01 2.19 3.08 3.14 3.24 3.58 4.12 4.40 4.55 5.22 5.37 5.66 6.20 6.55 7.18 7.2? 7.52 M 8.20 8.52 9.05 9.17 9 .29 9.58 7.15 5.ST 7.3ö 1143 1.20 S 6.50 7.00 7.13 7.25 7.38 7.61 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.15 10.36 10.55 11.10 11.38 11.58 12.23 12.37 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.03 4.32 4.50 5.10 5.48 9.10 9.4» i 10.00 10.29 10.44 11.10 1125 11.44 12.05 12.39 1.02 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2.39 2.51 3.02 3.14 3.22 11.23 2.2o 4.50 10.29 g 9 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 2.26 2.45 2.55 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 5.14 5.30 6.02 6.2i 6.52 7$ 7.B5 cc ® w S c' 3 2.40 3.43 4.16 5.12 5.46 6.C2 6.00 5.23 6.30 7.08 8.23 8.38 6.10 6.31 6.45 6.59 7.12 7.25 7.34 Pika juna 6.25 2.40 8.00 KT S.. "S" E3 S» 5.30 5.41 6.57 6.11 6 .57 6Z 7.02 7.47 8.i2 ;i.4T 10.94 11.22 11.13 5.51 5.21 6.U1 6.34 6.5» 7.32 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokauta 1910 toistaiseksi. " ►3 hj £ c »1 er A b e m a 1* ? p 1 5" ? Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.63 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti ' 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Paukkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 i 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — t-3 CP Asema O* || • i. »r » O V Joensuu . . . 6.16 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.56 Jakokoski . . 7.12 3 7.16 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa .... 10.30 Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. „ " 4 .1- .PP — , 6 J- PP., Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Joenraon Kirjap. O.-Y, 1910 l