N:o TO 1910 S &n omia Oulan kaupungista ja läänistä. Maanantaina Kesäkuun 20 päivänä. 3HB8ES3ESS '.OKO vuodella Vuoleita vuodelta Neljännekseitä ,\unkRudelta THan#h!nnat: Oulussa: 4: - •» i: — —: 35 4: - 2: SO : 40. Uikoot «iii* 10: - •S: — tiiraaniuu maiänsntslna, «AaklvCkkonei j» perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLÄRI. E. A. OULASVff&TA. Tavataan toimistossa klo 10—12 pähr. Tiloudcmholtxi*. Toimisto fm k*ntt*rl Kaujförs.akatu 5. Koattori avoin na klo S:sta. aamulla 7:ä2n Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehdea taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityupuhelin 273. Ilmoituksia ▼astaaaotetaaB lehdea koattor»s& )* oa niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 peaaiä ja 4 siv. 6 peaaiS palstamillimetriltä. Raamilluet kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaaa erittiin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 n, ilmoitukset, joutuait»«ea xvur*M.rzn päivää numeroon, ovet jätettävät lehteä koatts- ri a «delllseaä päiväni. Vaihtoilmoituksia viiltelyin »luid.akia sanomalehti n paikk*ott&. re??PgiMEK3«ereä8^ SBBS SM» O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Atvivliittoou kuulutettuja. Talollisenpoika Henrik Alfred Mononen, Oulujoen seurakunnasta ja kiertok.-opettaja- lar. neitt Anna Maria Päuvcirinla. Oulun kaupungista. Tehtaantyömies Iisakki Hurskainen ja neulojatar, neiti Katarina Elina Lukkarinen, molemmat Oulun kau- punaista. — Merimies 5karl Primus Jo- Hansson, Paraisista ja neiti Ester Alina Pyykkö, Oulun kaupungista. — Talollinen Johannes Latola, Kestllän seurakunnasta ja neiti Maria Lydia Kukkonen. Oulun kau- pungista. Kuolleita. Merimiehenleski Anna Maria Hiltunen 78 ro. — Lapsi Alli Sofia Okkonen 8 kuuk. Lapsi Helmi Lyydia Toimela N w. — Lapsi Johannes Laurila 1 kuuk. — Työ- miehemvaimo Jenny Maria Peltomaa 25 ro . Lapsi Eero Oskari Moilanen 1 w. — Piirilääkärinleski Helena Lomisa Fogel- Holm 7(> w. — Tehtailija Frans Oskar Ferdinand Jokisalo 47 w. — Neiti Aino Sofia Aittokoski li) w. Lapsi Leo Huo- minen 1^ päimän. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, i tuIee wiljelyspatt°kykmyks--n ja mi-.msn k-rtaa 30.000 mm nähdään mitä .„ , , ,, , . . , . . .. . hin mahdollisuuksiin, joita siihen näh- huimaamia summia siihenkin tarkoituk- toimittaa kaikkia lakiasiatta rahain perimisiä ja maksuja, valittaa kaupnani- ja maa- ' ' 1 ' ' / ' ' nn . ' .. ' ' tilojen sekä metsien myyntiä (.1 ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja oCIt 0N olemassa, niin näyttää, että seen tarmtttaisim". m. »ii» hyvta lainopilliselta Juu* ammattikanaaka. maliokunta 0N mietinnössänsä, MatXu?u?ca.!»o maaseudulle. Posti- ja sahkö-osote: beppänen, Oulu. ' * lyhyesti, mutta sangen sattumasti esit- » s H gg Sl tön9t juuren joukon mäitteitä ja huo- Yleisiä UlltSSia. oUöif! ph il IHji Iit H 1 mautuksia, jotka tätä sosialistien ta- Bl " ^ holta tehtyä ehdotusta mastaan moi- — Suomen tvaltionrautateit Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he- k aQn esiintuoda. Eimätkä ne muistu-* en wenä!äiStyttäminen. Retsh delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja . f " kertoo, että Menäjän kulkulaitosminis- halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- ' ' Mta mastalau^eeSia taas tuo- teriössä on ^ malmiiksi laadittu eh' lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa -makeisiamme, öaan esim, näytä oleman sellaisia, että dotus uudistuksiksi Suomen rautateillä. ne moisimat painaa kumoon mietinnön Tämän ehdotuksen mukaan tulee ta- AIRAKSINEN Hl KsftSi O.» r.jarmostelun. Yksi muistutus kuitenkin pahtumaan perinpohjaisia muutoksia on, jota ei ole riittämällä painolla huomen rautateiden henkilökunnassa. t - ...... .tuotu esiin maliokunnan mietinnössä Toimittaa lakiasioita tuo- ... ....... ... , _ ffl _ ettei keisarikunnan rautateiden liikkuma mioistuirnissa ja viras- tammoista mchelyspakkoehdotusta was- kalusto möisi esteettömästi liikkua toissa. taan, maikkakin siihen kyllä miitataan. Suomen rautateillä. Matkustaa maaseudulle Nimittäin f e, että sellainen ehdotus. Uudistukset aijotaan toimeenpanna ' nähtämästi ' ^ ^ Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. jollaista sosialistein mastalauseessa hallinnollisessa järjestyt- ^nttz ^arikosk! -hd°-°.aan on kaiken oikeuden ja kai- 2,^ =■ te» kohtuuden kannalta mmun ym- armonimi on ..Pohjanlahden rautatei- tornnttaa kaikkia, asianajooo mörtyf^cni mukaan hyivin räikeä. Josjden päällikkö". 3!ikolain rautatien kuuluvia tehtäviä, välittää kiin pakkoehdotusta oikein ymmärrän, päällikkö insinööri Lesnemski tulee ke- teimistökauppoj^. tässä maaditaan olettamaksi yksi- ^kuun 1 p.nä (m. l.) nimitetyksi „Poh- torikatu 14, Aio» Hägg'frt talo. Matkustetaan -naaseudulie ~ „ - st . ■ n. l." janlayden rautateiden" päälliköksi, ° ^">I-l'a MMNomstaialta han-n maa- Uttien 12.000 ruplan muosvalttaa^ Varatuomari Kontoriailia 10—2. Puhelin 203. g= 3Imoitufpa. Ohjelma Maakunta-lälietysjuhlalle Ou lussa heinäkuun 9—12 1910. Lauantai- iltana 9 p. heinäkuuta: rukouslmv' nceUa 1:nen puhesarja-. Minkätähden reemme lähetystyötä? Tuomioro- wastl Eljas Lönnrot, lähetyssaarnaaja K. Korhonen ja pastori H.Haahti. S un n un- laina 10 p:näheinäkuuta: Saarnat kirkossa klo 10 e. ?. p. suomeksi ja klo 1 2 1 puoriUd ruotsiksi päimän tekstein johdosta, past. H. Haahti. Klo 4 j. p.-p., jos ilma on suotuisa, Junnelius'en kentällä, muutoin ru koushuoneella. 2men puhesarja: Kenen on tehtämä lähetystyötä? pas- tori 11. WeaeliuZ, past. H. Haahti ja lä- hetyssaarn. K. Korhonen. Maanantai- n a 11 p: n ä heinäkuuta, klo 10 e. pp. rukoushuoneella past. Haahden esitelmä: taja A. Paasonen ja lähetyssaarn. K Kor- honen. Kello »---5 j- pp. 8:Spuhesarja: Mi- te n on tehtämä lähetystyötä, past. H. Haahti, past. I. N. Merenheimo, lähetyssaarn. K. Korhonen ja past. K. K Hautaniemi. Tiistaina 12 p:nä hei- n ä kuuta klo 9 e. pp. rukoushuoneella sa- maSta aineesta past. H. Haahti ja lähe- tyssaarn. K. Korhonen. Klo 4 j. pp. 4:s pu hesarja: Lähetystyön siunaus.^Kirk- koherra P. G. Korpi, romasti I. G. Snell- man, opettaja A. Paasonen ia past. F. Nordlund. H u o m .! Juhlapäiminä on moileipiä ja wirwotteita ynnä Lähetysseuran kustanta- mia kirjasia saatamana, joista tulot lankea- wat Pakanaläheryksen hymäksi. Toimikunta. Aslanutjoa ratiMioiss# y. «r. ic m. J. Ltkfti f. I. SLLill; tonnitta» »>7p» V. M. Katajan Kansakoufsiasioiinisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikeliaiset kaiisakouluasiat maain me virastoissa kohtuullise.sta korvauksesta P./nelin ti:o 531. Avoinna 10—Val2 a.-p ja ;i-5 i.-p. Iiili liioin ja MM" MMM isto Omistaja Varamaanmittarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Ystäville, jotka haluavat saattaa rakasta puolisoani ja isäämme Satulaseppä Frans Oskar Ferdinand Maina hänen viimeiseen lepoonsa, il moitetaan, että surusaatto läh tee vainajan kodista tiistaina kesäk. 21 p.nä 1910 kello 6 ip. Ida Jokisalo ja lapset. naksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 % 3 .. „ 4 Va „ vaadittaessa Talletuskonttoku- ranttitllillä SäästökassatiiiJiä Juoksevalla tilillä Helsinki, 1 p. toukok. 4 3 1 /* 3 5 6 3 1908. Johtokunta. iiätiefctiitii !M'I «.JUHIiU» MUU Vakuuttakaa Itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne Z tuilpafon s varalta! Kullervon" ja „Pohjolan u asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. tanfa, miljelyskelpoista, mutta miljele-1 Kun insinööri Lesnemski on astu- mätöntä maatansa, suureksi osaksi ai- nut Mirkaansa, alkamat suuret muu- kuin maaliaikana, mutta niin ei kai)-1 mau ilman mitään korjausta. Tano- tokset Tuomen rautateiden henkilö- nyt, maan päinmastoin oli taan nimittäin toisessa ponnessa, että kunnassa. Huhujen mukaan tulemat ten sanomalehtien taholta kannatta- ro *ro tuollaisesta rouofratilasta'olisi JJ" U wrssa jonkinlaista maikenemista, joka maärättämä yhtä suureksi, kuin puhdas ^ . todistanee sitä, että sosiallistit itsekin tulo tällaisesta maasta ennen sen mil- oltmat alkaneet kapttaä miljelyspak- jelyshaluiselle jättämistä oli, ja se kait mennä ja seuraamina päiminä. Esit- konja ^mahdottomuuden. Keskustelu, merkitsisi useassakin tapauksessa, että tekijöinä tulemat esiintymään Deut- joka fisian johdosta eduskunnassa suo muokra möisi olla jotenkin olematon, rich ja Kobylinski. ritettiin, oli milläs ja humittamakin. Miljelyskelpoinen maa, joka kyllä moi — SnvSt»ntaselkk«»S. Ken- Sosialistiagitaattorit. jotka tätä liha- olla kalliisti ostettu, koska se kentiesi raalikumernööri on lähettänyt senaa- maa maaliankkaa olimat olimat kan- \ on sellaisella paikalla, jossa maalla on ^ Miipurin ja Maasan läänien salle maaliaikana syöttäneet, koettimat suurempi armo, ei kenties tuota mitään, SrZLffiÄÄ muodon muoksi lyhyetssä lausunnoissa jos sitä ei toistaiseksi käytetä mihin- mernöörien tulisi asettaa syytteeseen ehdotusta puolustaa stltä syystä, että tuottamaan tarkoitukseen. Mutta ne lääninhallitusten mirkamiehet, jotka „suuri joukko köyhälistöä ympäri maata ^ on kalliilla hinnalla ostettu ja tämän muoden alussa omat allekirjoit- seisoo sosialistiaqitaattorien takanajmelasta kiinnitetty niinkuin sanotaan!t aricet ^_^ottamattomia asiakirjoja. miljelyspakkoasiassa." Tälnän tapai-1.samupiippua sir. r>sin'^t n- r.ftn I mjöten". Sellaista I etteimät he katso moimansa nostaa sia olm-at ne puolustelut, zotka silta maata tämän mukaan sns maadittai- kannetta aloistaan mirkamiehiä mas- taholta esitetttm. ^a nuden johdosta otettamaksi, jos ei aiman ilmaiseksi, taan asiasta, jossa he itse omat mene- olisi eduskunnan sitten pitänyt ilman niin jotenkin ilmaiseksi. Se ei kuiten Olleet samalla tamalla. Kenraaliku muuta säätää tuo pakkolaki. Suoma- x^an moine tyydyttää kenenkään oi- «ernööri pyytää nyt senaatin lausun laisen puolueen edustaja A. O. Kai- keudentunnetta. Onhan kyllä olemassa k°ttottawa°°ireaM°"^°"'" ramo osolt, p.temulässä lausunnoS- meilläkin ja muualla maailmassa pak. . ... „ . saan, että sosialistiset mastalaus-m koluowutusas°!us. jonka mukaan yisi-! tekijät ilmeisesti erehtymät, kun he teistä kiinteää omaisuuttaa moidaan t«. Helsingistä Pietarin toimistolle otaksumat, että koko tuo laaja kysymys yleisen tarpeen maatiessa masten omis- lähetetyn sähkösanoman mukaan on tilattoman mäesten maanhankinnasta tajan suostumustakin ottaa häneltä kenraalikumernööri esittänyt senaatille moitaisiin ratkaistä säätämällä pakko- mutta kaikissa simistysmaissa on ^^^"^^aksi tutkimuksen niiden miljelyslaki. Sillä puhumattakaan nnt järkähtämättömänä periaatteena nv- ^ lohdosta, zotka at- r,ux .♦« juiuujiu.uuuuuiuuu peuaaueena ny. heutttmat junain yhteenlörmaykien sitta, etta tllattoman maestön kviymys kyään että sellaisesta maasta on mak- Sockenbackassa. Syylliset olisi saatet- ei ole ratkaistamissa, maan tilattoman settama täysi kormaus. Tätä ehdo- tama edesmastuuseen ja huolehdittama mäestön «semaa moidaan ainoastaan tusta sen muoksi tuskin möisi kutsua kuolleiden ja loukkautuneiden perheiden enemmän tahi mähemmän tuntumasti ^es pakkoluomutukseksi, maan sitä olisi iurwaamisesta maltion maroilla parantaa, emme pääse siitä yleisesti kutsuttama eräällä toisella nimellä, — ^ W. t. h»r»k»raatt»ri Char ^tunnustetusta tosiasiasta, että uutisti- millä, jääköön se tässä sanomatta. Ien perustamiskustannuksissa pelkän Ehdotuksen toteuttamisen rahall.s.-ta j ^ ° w°n^"1r°s.a°?°°;sm"ujäiid^ maapohjan hankmta on rahallisessa puolesta lausut sama puhuja: I Charpentier, joka sitäpaitsi hoitaa pro suhteessa katsottama toisarmoiseksi „Mutta se on myönnettämä, että kuraattorin tehtämiä. Charpentieriä on asiaksi. Jokainen uutismiljelijäksi pyr- pahempi kysymys ja pääkysymys on liuolustanut ministerimaltiosiht. Lang- ktmä käytännöllinen maanraataja tie- sittenkin, onko maltion mahdollista ^ * ota Jjetonut tobiStaa, että tää, että -alennusten ja tarpe°llis..n koti- hankkia sella.sia war°ja. joita m-idän „ka- °7k.uÄ°.rU°m, «ick«!.7..7«o't- ttelamten, työkalujen hmta sekä kus- maassa tarmittaisim, jotta tällä alalla tamattomuuden, maikka laissa puhutaan tannukset maan saattamisesta milje- saataisiin jotakin toimeen. Tämä on wain tuomareista. Tämä seikka on lyskuntoon nousemat siksi korkeiksi, kaikkein tärkeimpiä kysymyksiä. Se antanut alun huhuille, että kenraali että hän yleensä ei ole halukas edes järjestö, jot» on ajateltu ja suunni- ptaffoin eroaa Mirastaan, yrittämään uudistilaa perus,.a. .oaik. !elw. ynnä muu m.kä siihen & fa tarpeellinen maa hänelle ilmaiseksi omat tärkeitä nekin, mutta kysymys on, läheisissä suhteissa sekä ho,min että tarjottaisiin, ellei hän samalla moi onko rahaa ja maata säätämissä. Wenäjän korkeimpiin piireihin turmautua joko omaan pääomaan tai Täytyy sanoa, että jos tarkoituksena — MiopiSton Professorien mieraaseen apuun lainan tai muun on, yhdessä, tai maikkapa kahdessa palkkaedut. Korkeimmassa paikassa amustuksen muodossa. Tämä tarkoit- muosiknmmenessäkin nostaa maan- mahmistettu asetus yliopiston taa tietysti ainoastaan varsinaisia palkkaetujen parantami- maanmiljelystiloja eikä asuntopals- tuhannet torpparit ja muut tilat' e " > * 0, toja ja sen tapaisia pikkutiloja etenkin tamat. joita Suomessa malitetta- . Turun howioike«S. Kor liikepaikkojen ja kaupunkien läheisny- »m ,.iin fmnvt te,mmaS,a ^ a:fa?U1 vn ^urun howl knss/i n- . lvasti Nyt mu luuiet inaaiat I09* I otEcuben Ivarapresidentitn Nimitetty öesja. ^ vn Ma mahdollista, etta meil- tyy. niin siihen tuskin maltion rahalli- entinen prokuraattori Maide Hirmi^ lakin ^amom kuin muutamissa muissa f e t apuneumot moisimat riittää. Mutta kanta. maissa tullaan hamaitsemaan^ tarpeel- keinoja ei silti suinkaan puutu. On en- — Koululääkärikysymys. Lää- ltscfsi säätää lakimääräyksiä maan siksi huomautettama, mitä mietinnössäkin kintähallitus on antamasiaan lausun- hankinnan helpottamiseksi nyt kyseessä esitetään, että se järjestelmä, jota ano- uossa eduskunnan tekemästä alamai- olemaan tarkoitukseen yli sen, minkä muksentekijät ehdottamat, nimittäin mil- anomuksesta toimenpiteisiin ryh- nykyinen laki tässä suhteessa näkyy ielnspakkoiärjestelmö ei ole niin kelo- ta foptroan foululdäfanjciries-- /... i r ^neig5paiiu)arjeöieimu, ei 01? mtn neip- telman aikaansaamiseksi yhtynyt kou- tarkoittaman säädöksillä pakkoluomu- po järjestelmä selaan. Kyllä siihen tar- luylihallituksen ehdotukseen komitean tuksista. Mutta ainakin toistaiseksi mitaan rahaa ja paljon rahaa. Jos asettamisesta laatimaan ehdotusta näillä pakkokeinoilla meidän maas- laskemme 3,000 markkaa keskimäärin asiasta. samme saattaa olla ainoastaan mä- tuollaista muokralais:a kohti rakennus- — LääkintälaitoS .MLääketieteen häinen merkitys ja tulemat ne kysy- ten rakentamiseen, miljelysten raimaa- /^'^öerg on nimitetty Oulun mykseen korkeintaan maan erityisissä miseen ja karjan ja muun inmenttaa- lääninsairaalan lääkäriksi. tapauksissa. Siksi helppo on yleensä rion hankkimiseen, niin ei sadalla mil- ~ Mirkamiesten elantokus- metllä mielä miljelemättömän maan joonalla saataisi mielä kuin mähän yli p^^l^is-SuomeSsa. Ou- faanti on nnn t rt c\t lun laanin rakennuskonttorin zohtaza, Z, - .^0.000 muokratilaa- Ja kun meillä ^kkitehti H. Andersin on yleisten ra- Eduvtaja yj. K. Paasikiivt huomautti on yksinään tilattomia, joilla ei ole kennusten ylihallitukselle jättänyt ano- pitkässä lausunnossaan m. m. että mitä > muokramaata, 207,W0 eli noin seitse- > muksenMkonttoripäällikön palkkaetujen Selityksissään esittämät kumernöörit. Pohjois- Pohjalaiset! Pohjois-Pohjalaiset saapukaat Rovanie melle kesäjuhlille, jotka alkava* 23 p. t. k. Ohjelma: l:aä päivänä markkinat, akatee mikkojen päivälliset, Juhannusyön valvo minen Ounasvaaralla. 2:na päivänä kan sanjuhlat; 3:na päivänä huvimatka, loppu- tanssit y. m. Osanottajia pyydetään ma joituksen vaikeuden vuoksi mitä pikimmin ilmoittautumaan ylioppilas Tyyne Jyrhä- mälle tai V. E. Laitiselle. - Junat saa puvat joka päivä kc.Ilo 12 päivällä ja 8 il islla. Ouiu, Kesäk. 20 p:nä Mlitms fisiiöfnniiöit työhön. v. ; Mitjelyspakko. Sosialistien suurella huudolla ajama miljelyspakko-asia joutui tällä kerralla eduskunnan perinpohjaisen pohdinnan alaiseksi. Kuten lukijamme tietämät hylkäsi eduskunta ehdotuksen 103 äänellä sosialistien 82 ääntä mastaan. Olisi odottanut tämän päätöksen aiheittaman tamattoman myrskyn so- sialistien keskuudessa, jos he asiassa olisimat mielä yhtä samalla kannalla parantamisesta. Hän esittää sen suun- nattoman eron, mikä on 1860 ja 1870 lumun ja nykyisten elantokustannus- ten mälillä Oulun läänissä. Muokrat omat kohonneet 50 °/o, ollen hymin mähän huokeammut kuin pääkaupun- gissa ja muutkin elintarpeet omat pai- kan etäisyyden takia kalliimmat kuin etelässä. Konttoriapulaiset omat saa- neet 250—465 mk. kuussa työstä, jo- ka ei ole msstuunalaista kun taas johtaja saa 333 mk. 33 p. Matkat piirin pohjoisosissa tulemat niin kal- iiksi etteimät päimärahat riitä. Tor- niossa, Kemissä y. m. on ainoastaan yksi hotelli, joka näin ollen moi mää- rätä hinnat niin korkeiksi kuin haluaa. Tämän jälkeen tekee hra A. selkoa maamatkojen kalleudesta pohjois-Suo- messa sekä anoo näihin perustuen, että rakennuskonttorin johtajan palkkaa ko- rotettaisiin siten, että päimärahat tuli- 'imat olemaan 12 mk. kaikilta mat- oilta läänissä ja että muotuinen 1,000 mkn ..kalliinajan palkanlisäys" myön- nettäisiin siksi kunnes ylihallituksen mirkamiesten palkkauskysymys lopulli- sesti ratkaistaisiin, sekä että myönnet- täisiin palkankorotus 3, 6 ja 9 muo- den kuluttua. ylihallitus on senaatille puoltanut läänin rakennuskonttorin johtajan eh- dotusta. - An»m«s sotilaSkyytirasi- tukseu huojentamisesta. Kirjeessä miime huhtikuun 14 päimältä maati senaatti maan kumernööreiltä lausun- toa eduskunnan anomuksesta sotilas- kyytirasituksen huojentamisesta. Oulun läänin kumernööri on nyt- temmin senaattiin lähettänyt lausun- tonsa, missä hän esittää seuraamaa: ..Kuten eduskunta alamaisessa ano- muksessaan on esilletuonut, on sota- mäen ja sotamäen kalujen kuljetus, siten kun siitä nykyään moimassa ole- missä asetuksissa on säädetty, katsot- tama suureksi rasitukseksi siihen mel- mollisille tilallisille. Sotilaskyydityk- sestä maksettama kyytiraha, joka on määrätty samaksi kuin kestikiemarikyy- distä, ei ole pidettämä riittämänä useasti raskaasta sotilaskyyditykseslä ja siitä pitkästä odotusajasta, joka tamallisesti tulee kysymykseen näissä tapauksissa ja joka kyyditys sitäpaitsi on toimitettama tamallisesti juuri maatalouden kiireellisimpinä aikoina. Kun tähän mielä tulee, että kyyditsi- jä ei saa mitään kormausta siitä mat- kasta, joka kyyditsijäin on kuljettama kotoaan kyydityksen lähtöpaikkaan ja jälleen kotiinsa kuin myös, että kyy- ditsijä usein saa odottaa kauan, en- nenkuin maksu hänelle suoritetaan, olisi kyllä syytä ryhtyä toimenpitei- siin, että puheenalainen melmollisuus saataisiin mähemmän rasittamaksi. Tä- mä olisi parhaiden saamutettamissa kyytirahan korottamisella ja myöntä- mällä kyyditsijälle myöskin kormausta siitä matkasta, joka kyyditsijän on kul- jettama kotoaan sille tielle, jolla kyy- ditys tapahtuu. Jos kyytiraha yksin- kertaisuuden muoksi määrättäisiin 30 penniksi kilometriltä yksinkertaisesti kuljetusta matkasta, tulisi kyyditsijä saamaan melkein tamallisen kyytira- han koko kuljetusta matkasta edes ja takaisin, joka olisi katsottama riittä- mäksi. Tämän johdosta saan, kannattaen eduskunnan alamaista anomusta, ala- maisesti ehdottaa, että sotamäen ja sotilasmäen kalujen kuljetuksesta moi- massa olemat säännöt lähimmässä tulemaisuudessa uudistettaisiin siihen suuntaan: 1) että kyytipalkkaa maksettaisiin 30 p. kilometriltä kyydittämäliä: 2) että sama kyytipalkka suoritettai- siin kyyditsijän kotitalosta sen tien lähimpään kohtaan, joka yhdistää kyy- tuvälin alku- ja loppukohdat: .">> että kyytipalkka heti perille saa- muitua suoritettaisiin sille polnsipal- meluskunnan henkilölle, joka seuraa kuljetusta, jota marten tämän tulee sotilaspäällystölle esittää kyyditnslis- tan kahdessa kappaleessa, joka käsittää nimen, pitäjän ja kylän, kyytimälin pituuden ja pituuden kyyditsijän koti- talosta tälle tielle luin myös koko kyytipalkan määrän rahassa samoin kuin kuittisarekkeen. Kyytipalkan koko- naissumman maksaa sotilaspäällystö kruunun palmeluskunnalle tämän toi- selle kappaleelle merkittämää kuittia mastaan, joka jää sotilaspäällystölle, jonka jälkeen krunnunpalmelijakunta heti toimittaa suorituksen kyyditsijäin kanssa kuittia mastaan, joka merkitään kyydityslistan toiselle kappaleelle". — Maanmittaukset. Hänen Ma- jesteettinsa Keisari on^' mahmistanut asetuksen Kittilän pitäjän kruununmait- ten miitoittamisesta ja kartoittamisesta. Samalla on Hänen Majesteettinsa Keisari sumainnut käskeä, että jos