9 lLI5 Sl.. ..Mikiksi" jääneellä listalla ei saa säne?täa! Tehkää tämä seuväksi kai- kille puoluelaisillenne, ettei yksikään erehtyisi metämään punaista miirua ..milliksi" jääneeseen Taiwalkosken lis- taan! et tiritol. Auollut. Helsinki, tammik. 23 p:nä. Toh- tori Hamari kuoli tänä aamuna sydänhalwaukseen. Oskar Adolf Hainari, fil. tri, syntynyt Tohmajärmellä maaliskuun 7 p:nä l^bG, tuli ylioppilaaksi 1876, suoritti fil. kand. wtkinnon 1882 ja sil. lis. ja tri 1890, toiminut lehtori- na useissa maamme lyseoissa, julkais- sut suuren joukon tieteellisiä teoksia. Ollut jäsenenä useissa eri komiteoissa sekä maltiopäimillä 1899, 1900, 1904 —1905. Vuoden 1908 Mk- maltio- päimillä oli hän talousmaliokunnan puheenjohtajana. Paasimaara on senaatilta sairauden takia anonut rvirkamapautta kuluman ranimik. 15 x:stä seuraaman hubtik. I 15 päimään sekä samalla sijaisekseen ehdottanut Pohjois-Suomen karjanja lostu^nhdistyksen sihteerin, agronoomi A. Peltomuoman. — Rettelöjä kunta. Bromar- win kunta Uudenmaan läänissä on melmoitettu 400 mkn sakon uhalla hankkimaan waroja ivaimaishoitoa war- ten ja kuntakokouksen puheenjohtajan 200 mkn sakon uhalla kutsumaan kun- takokouksen kokoon. — Maasau tulipalojen sytyt täjä wa«gittu. Torstai iltana syttyi tulipalo Maasassa kaupungin lähellä olemassa teknokemiallisessa laitoksessa. Tuli saatiin kuitenkin pian sammu- maan, mutta palopaikan lähellä pidä- tcttiin muuan epäiltämän näköinen hen- kilö. Mies on nahkurinsälli F. A. Wck- ström ja tunnusti hän sytkttäneensä pa- rin miime muoden aikana kaupungissa sattuneet lukuisat tulipalot — kaikkiaan 27 — joita aina on epäilty murha poltoiksi. — Dhdistetyt karjanhoitaja ja meijerikvulut. Senaatti on päät- tänät korkeimpaan paikkaan mahmistet- taiaksi lähettää laatimansa asetuseh dotuksen yhdistettyjä karjanhoitaja- ja meijerikoulua koskemien määräysten muuttamisesta. — KviNaustyöt w. 1910. Se- naatti on wahwisranut maanmiljelys- hallituksen ehdotuksen sen malmonnan alla muonna 1910 toimitettamista km- maustöistä. — Kieltolaki. Sen johdosta, että korkeimmassa paikassa on hylätty *907- muoden maltiopäimäin hymäksymä laki alkoholipitoisten aineiden Valmistuk sesta, maahan tuonnista, kuljetuksesta ja marastossapidosta ja samalla senaa tin käsketty laatia uusi esitysehdotus asiasta, on senaatti kysymyksen Val mistamisen tykännyt keskuudessaan maliokuntaan, johon kuulumat senaat- torit Mirenius, Kraatz, Hedlund ja kreilvi Berg. — Suostuuuat ja kansanopis tot. Kainuun kansanopistolle on se- naatti miime muoden kahdella nmme kuukaudelta myömänyt kaikkiaan 500 mkn maltioamustuksen. Samalle kansanopistolle on senaatti kerta kaikkiaan perustamiskustannuksia morten myöntänyt 2,00^ mkn apu- rahan. . . Erinäisten kansanopistojen anomus- ten johdosta saada amustusta 1910 muoden suostuntamaroista on senaatti päättänM olla käsittelemättä sellaisia anomuksia siksi kunnes kysymys suos- tuntarahaston tuloista on täUM tullut selvitetyksi. — Aufi konkurssilaki. Lain mal mistelukunta on alkanut malmistella uutta konkurssi- ja akordilakia senaat tori Aug. Nybergh'in amulla.^ - Wanha konkurssilati onkin jo yu 40 muotta wanha. Seurakuntain rohastst. Termolan seurakunnalle on senaatti myöntänyt luman siirtää miimkassanm saroista 8,000 mk. kirkon lämmitys- rabastoou. — Lukkarinwirkatalot. Senaatti on hylännyt Toholammin ja Puolan- gan seurakuntain anomukset saada myydä lutkarinmirkatalonsa. — Myöuuettyjä eläkkeitä. Muu rolan hoitoalueen ent. metsänmartijalle Bekta Gullstenille ja Romamemen hol- toalueeir ent. metsänmartijalle Juho Kustaa Kantolalle, jotka omasta pyyn- nöstöän omat saaneet eron sanotuista toimistaan, on heidän loppuijätseen yleisistä marsista myönnetty eläkkeekn, edekisclle 200 ja jälkimn:äiselle 150 markkaa rahaa muodessa luettuna kumpaisekekin tammikuun i p:stä 1910. — Rom. S. — Hylätty kirjailija apuraha anomus. Senaatti on hylännyt kir jailija Ilmari Kiannon anomuksen saa- da apuraha ulkomaan opintomatkaa marten. — Oulun teollisuus' oulu. Se- naatti on hylännyt teollisuu^yallituksen esityksen, että Oulun teollisuuskoulun opettajat oikeutettaisiin saamaan pal kankorotusta määramuosien palme.ut^en jälteen, koska koulu on Väliaikainen ja on nostettu kysymys koulun asettami- sesta mäkinaiselle kannalle. — Aistiwialliskoulut. Malta- kirja on anneUu opettajatar Ewa Nei- nilälle Oulun kuuromykkäin koulun asuma!aitoksen johtajattaren mirkaan, opettaja Samuli Paulaharjulle kasitbi- den, kaunokirjoituksen ja piirustuksen opettajanmirkaan sekä neiti Saimi Tol- maseöe opettajattarenmirkaan maini- tussa oppilaitoksessa. Kuitvauiemeu aseman ase- mapäällikö» wirkaa omat hakeneet asemoväälliktö H. Hj- Dickström, ensi- maiset kirjurit K. A. Jalama, G. A. Höqgbl-m E> H- Nrjuril A. B. Nylander. O. L.K>g°r. Mm, E. 2. Migren ,a E. T. Wch-r° Kioto ftkä eräs henkilö pra e> halua feifta m«initukfi. — Meijerikousulentit. 4:n kon- sulentt»plirin meijerikonsulentti S. W. — Mandshurian rautatiet. Pekingistä saapuneiden tietojen mu- kaan on Japani epämirallisesti ilmoit- tanut Kiinan hallitukselle, että se yh- dessä Wenäjän hallituksen kanssa ai- koo hyljätä Ahdysmaltain ehdotuksen Mandshurian suhteen ja että Klina on mastuunalainen tästä ehdotuksesta, joka on mihamielinen teko Japaniin näh- den. — Uusi Pyrstötähti. Etelä-As rikasta saapuneen ilmoituksen mukaan on Johannisburgissa Transmaalissa t. k. 16 p:nä nähty uusi hymin kirkas pyrstötähti. Wiime perjantaina klo 5 nenöissä iltapäimällä näkyi se Ruot- sissa sekä Oulussa ja Pudas- j ä r m e l l ä noin puolen tunnin mer- ran. Pyrstötähden olemassa olo on ollut tuntematon, jonka muoksi sen il mestyminen oli odottamaton. Se on ny- kyään Joutsimiehentähdistöryhmässä ja lnkkuu nopeasti pohjoiseen päin, noin 5 astetta Vuorokaudessa jonkun tiede miehen ilmoituksen mukaan. VM i r < SMK ' — Alatornion murhayritys- juttu. Mikäli Tornion Lehti mar inalta tahotta on kuullut, tulee rouma J:n juttu käsiteltämäksi Alatornion mälikäräjillä toxstaina hellnikuun 10 p:nä. Joku päimä sitten sai kirkkoh. Jun nelius mastaanottaa Pälkäneen seu- rakuntalaisilta, jossa hän on ollut seurakunnan sielunpaimenena 14 w., adressin, jossa malitettiin surullista tapahtumaa, lausuttiin osanottamai suus kirkkoherran kohtaloon, jonka ohella seurakuntalaiset toiivomat, että kirkkoherra pian tulisi täysin entisel leen, koska tapaus luonnollisesti on sykvästi järkyttänyt hänen mielenti^ laansa, setä eitä myöskin hänen ruu miilliset moimansa pian palautuisi- mat. Johansson on tunnustanut, että hänen ja rwa Iin kesken on myöskin ollut semmoinen mäliyuhe, että hä nen, ammuttuaan kirkkoherran ma- kuullaan, piti asettaa remolmeri am- mutun käteen, täten saattaakseen ylei sön siihen luuloon, että kirkkoherra olisi tehnyt itsemurhan, jonka jälkeeri hänen piti yön hiljaisuuteen poistun. — Raahen markkinat. Raahen maistraatti on ekdottanut, että Raa hen markkinat, joitten olisi määrä olla ensi kuun 2 p:nä, siirrettäisiin edus kuntamaalien muoksi saman kuun 4 p.ksi. — Suomalaisen puolueen esi- telmätokoukfissa Raahen Satoisissa, Pyhäjoella, Merijärmellä ja Alamies- kassa on ollut runsaasti yleisöä, joka on mielenkiinnolla seurannut edustaja- ehdokas O. Rauhamaan esityksiä päi- män polttamista kysymyksistä. — Kansakoulut. Kannuksen kir konkylän kansakoulun m. t. opettajaksi on malittu op. L. Linnamuori. — Esitelmäkokons oli Ruukissa Raahen sahan lukutumalla t. k. 20 p:nä, jossa tilaisuudessa esitelniän pi- täjänä esiintyi suomalaisen puolueen Naisjärjestön sihteeri neiti Hanna K a a r o l a Helsingistä. Esi?elmä si sällöltään oli lämmin ja asiallinen, perustuen historiallisiin tosiasioihin Suomen kansan kohtaloista, niin kär simyksistä kuin iloista ia suruistakin. Samalla se oli innostuttama ja herät tämä jokaista naisia ja miestä tosi kansalliseen työhön isänmaamme onnek- si ja hyödyksi silloinkin kuin idän ja ja lännen laineet hyökymät päämme ylitse. Kuulijoita oli 120 hengen pai- koille, jotka tyytymäisinä kuulemiinsa sanoimat: „se neiti puhui hymin". — Kuollut. Kuolon uneen maipui Kuusamossa Pulkkasen tilalla itsellinen Paamo Mäkelä 26 ikämuodella. Hän oli uuttera kirjallisuuden miljelijä ja käsitys hänellä oli mitkäs, maikka ei ollut mitään kouluja käynyt. Oli myös- kin uskonnollinen. Häntä jäi suremaan maimo jal lapsi sekä paljon tuttamia. Lepää rauhassa, kunnon kansalainen! — Iltaman toimeenpani P.-P.- kansanopislon tomerikunta t. k. 20 p:nä. Ohjelma alotettiin laululla ..Olet maamme armahin Suomenmaa", jonka jälkeen oppilas L. Jokela piti lyhyen amauspuheen lausuen iltamamieraat termetulleiksi maatimattomaan illan-- miettoon. Ohjelmaan kuului useampia runoja, kertomuksia, esitelmä, kaksi muorokeskustelua ja iliveily. Ohjelma- numeroiden matilla kajahteli laulun sämeleet raikkaasti. — Haaparannalla wangitw suomalainen työmies. Työmies Ilmari Akkonen kotoisin Oulusta, on mangittu Haaparannalla epäiltynä maatteiden markaudesta. — P.-P. — Korkeimmasti taksoitettuja muoden 1909 tuloista W i h a n n i s- s a omat: talok. Matti Mikkelä 16,000 mk., talok. Antti Lumiaho 15,000, talok. Mikko Niemi 8,500, talok. Heikki Millola 5,800, talok. Augusti Aho 5,500, Alpuan järmiyhtiö 5,500, talok. G. Asunmaa 3,200, talok. Matti Hon- kakoski 3,000, talok. Judo Hanhela 2.500, pastori I. W. Virkkunen 2,500, talok. M. Myllykangas 2,400, talok. H. Harmaala 2,000, talok. S. Ukon- aho 2,000, talok. A. & E. Laakso 2,000, kaupanhoit. John Hannila 2,000, talok. Esr. Klemetti 1,900, talok. Juho Tuohimaan perik. 1,900, talok. Juho Salo 1,900, talok. Antti & Adr Anttila 1,900, lukkari K. I. Kumaja 1,800, asemap. I. A. Strähl- man 1,800 mk. —^ Pudasjärwen Siuruauky- lästä. Erään kruununtorpau miehet omat kaikki metsänmartijoita. Nämät omat niin Virkaintoisia, että jos talol- linen käypi omasta metsästään puita, joilla tölliään korjaisi, niin nämä mar- tijat menemät ja noutamat metsänhoi- tajan ja sitten menemät taloon, kun isäntä ei ole kotona, ottamat puut ta- kamarikkoon ja mäskäämät ne pilalle. Vartija ostaa sitten metsänhoitajalta ne mäskätyt puut. Ei siinä tutkita, viimatko puut kruunun metsästä mai talon sarasta. Seppä. — Waali!auta?uunat Simos sa. Kunnallislautakunnan kokouksessa t. k. 14 pnä malittim seuraamat hen- kilöt Vaalilautakuntiin jäseniisi: Kirkonkylän äänestys alueeseen: puheenjohtajaksi kansak. oy. Matti Lahti, marap. talokas I. A. Miettunen, jäseniksi puuseppä I. I. Lahti, talokas Janne Wattala, työm. Aaron Kylmälä, talokas Akseli Knihtilä, maralta Aug. Saari ja kaupp. Aug. Kylmälä. Simo n kylän äänestys- alueeseen: puheenj. kausakoulunop. Taneli Seppänen, marap. talok. Ar- mid Ruutkala, jäseniksi Aug. Nord berg, talokas Aadolf Filpus, talokas Herman Lammassaari, ent. aliupseeri Erkki Muona, marajäs. talonp. Matti Marttila ja työm. Kalle Lyyrinen. Jokikylän äänestysalue e- s e e n : puheenj. talokas O. W. Fil- pus, marap. lautamies F. Muolemi, jäseniksi talokas L. Alakärppä, talokas Emil Kalmakoski, talokas Niilo Huh tala, torppai-ri Joofep Aallonen, ma- rajäs. talokas Antti Hiltunen, talokas Janne Alakärppä. N l i j o k i k y l ä n äänestys alueeseen: puheenj. kaupp. Heikki Kumpuniemi, marap. poliisi Kalle Ke- ränen. jäi. I. H. Salokangas, tal. Heikki Kaalejärmi, tal. Erkk- Koukkula, torop. Erkki Juntura, marajäs. torpp. Juho Lepviaho ja torpp. Arttu Por timo. - P.-P. — Pyhäntä 17, !. 14>. Maalit !uhesty-i)ät. NäiuLt jos n«it- kään tulemat maikuttamaan maamme kohtaloon. Suomalainen puolue on nytkin ehdokkaikseen asettanut tunne- tuita isänmaan ystämiä, jotka tolou dellisesti tuntemat Suomemme oloja sekä tietämät, millä lailla koko Suo men kansa moi onnell-setsi päästä. Suomalaisen puolueen miehet omat näyttäneet, että he tahtomat kulkea Snellmanin miittomaa tietä, ja tie täen, että oikeuden ja totuuden täytyy moittaa. Horjumattomia kermasta ntoja on saatama editskuntaan, sellaisia ukkoja, jotka eimät horjahtele sinne tänne. Näihinkin maaleihin on edusrajaeh- dokkaaksi asetettu S. Eskola. .Kaikki tunnemme hänet. Pystymämpääkään tuskin löydämme. E^nme ainakaan tääliä. Wuostkausia on hän kulkenut kuntamme etunenässä, toimien aina yleisen hymän kehlltäini^ekn, omaa etuaan katsomatta ja maimojaan sääs- tämättä. Näin on hän moittanut luot- tamuksemnie ja kunnioituksemme. Nyt kuitenkin moni on si:ä mieltä, ettei Eskolaa pidä Äänestää, sillä äänet menemät turhaan, ei hän kumminkaan pääse eduskuntaan. Mutta yksimieli syys on ..moimaa." Jos me kaikki, jotta hänet tunnemme, yksi-nielisesti häntä äänestämme, on menonsa mar- ma ja silloin on eduskunnassa ainakin yksi mies, jolle maalaisten tarpeet oivat tuttuja ja läheisiä ja joka ei anna kenen tahansa mielipidettään muuttaa. Eihän muutkaan puolueet »voi häneen nähden muuta heikkoutta löytää, kun tuo sisällyksetön oleiva kep- pchemonen: että ..kuuluu suomal. puo- lueeseen" eikä muka sentähden kelpaa. Muistakaamme, kuinka ennen miime maaleja „Samon Sanomat" ja..Liitto" imaten puhunnat siitä, miten S. Haa- panen oli ainoastaan syötiksi pantu ja läpäisemisensä mahdoton. Siitä huo limatta H. pääsi eduskuntaan ja mie- hen lailla toimi paikkakuntansa sekä yleisen edun hymäksi. Siikajokilaakson edelliset edustajat Lantto ja Kiiskinen, jotka tosin olimat maalaisliiton lis- Loilla, omat nyt kieltäytyneet. Melkein marma moi olla siitä, että Siikajokilaaiso nytkin jää edustajaa maille, joll'emme^ yksimielisesti kannata Esktkn. Siis jola mies uurnalle ia punainen roiima siihen listaan, jossa Eskolan nimi on. W. j)aawolasta. Tammikuulla 1910. Metsähommissa nykyään touhutaan täällä kuumeentapaisella kiireellä. Tu- kin ajot ja hakkuut omat parhaallaan; kilman koetetaan hämittää miimeisetkin kumisemat hongat ja tuuhemat kuuset. Tänä syksynä onkin ollut metsien omis tajilla erityinen halu myymään met- sänsä eikähän siinä mitään sanomista olisikaan, jos se tapahtuisi, se myynti nimittäin, mähän järkiperäisemmin. Pitäisi muistaa, että tulemat polmet- kin ja jälkeen jäänetkin tarmitsemat metsää, joten ei sitä pitäisi aiman sukupuuttoon hämittää. Tukkien ja rop- sien ajopaikat kuulostaa tänä talrvena oleman huonommat kuin edellisinä tal- mina. Lienee siihen syynä ylipäänsä huonot raha ajat sekä se seikka, että ajomiehiä on enempi kuin työpaikkoi- hin moidaan ottaakaan. Postinkulusta Ruukin ja Paamolan mälillä oli myöskin aikomukseni hiukan pakista. Nykyjään kulkee posti Ruu- kista Paamolan kirkolle miisi kertaa miikossa, maanantaina ja torstaina lähtee se Ruukista etelästä tuleman postijunan jälkeen; sitä mastoin läh tee se kolme kertaa miikossa, sunnun- taina, tiistaina ja perjantaina, pohjoi sesta tuleman postijunan jälkeen. Täl- laisen järjestelmän mallitessa saamme me etelästä tuleman postin ainoastaan kolme kertaa miikossa, joten siis liis- tain ja perjantain postilla itse asiassa nykyisen järjestelmän mukaan ei ole sanottamaa merkitystä. Syystäpä olen- kin kuullut usean toimoman, että tä- hän kulkuaikaan saataisiin sellainen muutos, että postikulku järjestettäisiin niin, että sunnuntain, tiistain ja per- jantain posti lähtisi Ruukista masta etelästä tuleman postijunan jälkeen, joten merin tulisimme saamaan tyydy- tetyksi mähäiset Vaatimuksemme. Sitä- paitse tällaisesta muutoksesta ei tulisi Postihallitukselle minkäänlaisia lisäku luja. Toimotaa siis, että Postihallitus korjaisi tämän pi?nen haitan. Jos kor jausta ajan muuttamiseen ei moida saada, niin siinä tapauksessa on suotta tiistain ja perjantain postinkulku Ruu- kin ja Puamolan mälillä. Ehkäpä siis asianomaiset täyttämät tässä suhteessa yleisön mähäiset toimomukset. Sepeteus. Zvastustajauilne jo ilkkuu'at. Monet suomalaisen puolueen jäsenet omat jokaisten eduskuntamaalien jär- keen huolestuneina kysyneet: Mikä on syynä siihen, että suom. puolueen ääni määrä aina main alenee, kun esim. maalaisliittolaisten päinmastoin on kasmamaan päin? TodiStaako tämä sitä, että suom. puolueen ohjelma ei ole sellainen, että se möisi k^>ota ympärilleen yhä taaje nemia joukkoja? Ja minkä puolueen ohjelma ol'si parempi? Maalaisliitto- laisrento? Mai sosialistien? Ei tosiaunkaan ohj^mashi ole syytä suom. puolueen äänimäärin mähene miseen. Sillä mikä puolue tässä maas- sa on moiiaakkaamlnin ja suuremmalla menestyksella aianui koko kansan edis tyksen asiaa kuin suomal. puolue? Mi tä puolue on suuremmalla asiantunte muksella ja kypsyydellä luonut ohjel- man, joka moidaan toteuttaa ju millä puolueella on suuremmat edelly tykset sen toteuttamiseen? Suomal. puolueen edu''kuntaryhnlä on ollut mi- tä kykenemin, silloin kun esim. maalais liittolaiset omat osottautuneet laintaa dintaan jotenkin kypsymattömiksi. Tä mä suom. puolueen etemämmyys on johtunut siitä, että sillä on ollut onni lukea joukkoonsa huomattamia tieto- miehiä kaikilla tärkeimmillä aloilla, kun sitämastoin enni. m.alais!iit'.olaiiet omat ..herroja" peläten saaneet tyytyä sengen köykäsiin edustajiin. Nulmärtämätkö sitte maalaisliittolai- set paremmin kansan tarpeet? Olisiva te kummallista. Onhan suom. puolue koko'.mpan!u miltei kauttaaltaan maa laisista, kaupungithan omat ruotsitko- jen ja nuojuomalaisten pesäpaikkoja. Eimätkö suom. puolueeseen lukeutuivat maalaiset yhtä hymin mmärtäisi maa- laisten etuja kuin konsanaan maalais- liittoon kuulumat maalaiset? Elta sel- laista maalaisliiton intolijain puolelta on rohjettu mäntää, maikkei sitä tietysti millään tosiasioilla ole moitu todistaa, se osottoa main, minkä merran rehelli- syyttä on olemassa niissä, jotka aja- mat itsekkäitä etujaan. On kumminkin suom. puolueen ja maalaisliiton katsantokannan mälillä yksi eroamaisuus, joka luullaksemme tyydyttämästi selittää maalaisliiton Viimeaikaisen kas vamisen. Kuta alku peräisemmällä kannalla ihminen on, sitä taipuma,fempi hän on armostele- maan asioita yksinomaan oman etunsa kannalta. Sellaisen ihmisen katse ei ole amartunut näkemään, että yksityisetujen tamotteleminen on oikeu- tettua main silloin, kun se on sopu- soinnussa vleisedun kanssa. Tällä ke- ch. Isompi määrä hyviä ÄstraScaa ni - LÄIC KIÄ loppuunmyytiään suuresti alennettuihin hintoihin EUGEBf ERTu1Ayä'i!la. ! f hittymättömällä kannalla on mielä suu- ri joukko maalaiskansastamme. Näin syntymät luokkapuolueet. Sellaisia puo- lueita ^ omat meillä tätä nykyä sosia- ! listit ja maalaisliittolaiset. Sosialistit omat Valmiit syöksemään nurin kaikki muut yhteiskuntaluokat, kun main ,.köy- häliskö" pääsee hymille päimille. Maa- laisliiittolaiset hosumat yhtäanne ja toisaanne, tamotellen olotilaa, joka ei heille itselleenkään ole selmä, mielä mä- hemmin muille. Puhutaan..maalaisten eduista", lumataan malitsijoille maan- teitä kunkin portaitten eteen, haukutaan ..herroja", aiman samoin kuin sosialis- tit, ja kylmetään epäluuloa kaikkia mui ta kuin maalaisia kohtaan. Ei ole olemassa tehokkaampaa kei- noa koota ympärilleen kannattajia kuin ihmisten itsekkäisiin pyyteisiin metoami- nen. ..Kaiken tämän saat, jos palme- let minua", tuo mielottelema ääni hurmaa mieläkin yksinkertaiset. Älyk- käämmmät käsittämät, ettei pysymäistä menestystä sillä tiellä saamuteta. He eimät tyydy suuriin lupauksiin, annet- takoon ne kuinka lapsellisen milpittö- mässä mielessä tahansa, maan uska- mat mieluummin asiansa niille, jotka kokemuksellaan ja kylvyllään jo omat pystyneet jotakin aikaansaamaan. Suomal. puolue on tähän asti ol- lut ja on yhä edelleen suurin maalais- puolue ja sellaisena sillä on parhaat edellytykset malmoa maalaistenkin etu- ja. Kuta moimakkaammaksi tämä puo- lue kasmaa, sitä paremmin se kykene? edistysohjelmaansa toteuttamaan. Että maalaisissa on niitä, jotka omat maih- taneet suom. puolueen maalaisliittoon, todistaa main, että suom. puolueen isänmaan kokonaisuutta, isänmaan yleistä etua silmälläpitämä kanta on heille liian korkea käsittää ja ettei- mät he riitiämästi tunne suomal. puo- lueen kunniakasta, työn tuloksista run- sasta entisyyttä ja sen kansallisia ihan- teitä. Mutta se on marmaa, että ma- lisiuksen kohotessa kaikki luokkaeduille rakentamat puolueet menettämät moi- mansa ja suom. puolue jälleen kokoo luopuneet jäsenensä kansallisen eheyden ihannetta toteuttamaan. Eräs tärkeä puoli on mielä mainit- sematta. Suomal. puolue on liian pal- jon luottanut siihen, että sen hymä ohjelma jo sinänsä jaksaa pitää puo luetta koossa, ilman että sen ohjelman sisällys jehdään kansalle selmärsi pu- heitten, esitelmien ja keskustelukokous- ten kautta. Se on ollut suuri erehdys. Meidän toimettomuuttamme omat mar- sinkin maalaisliittolaiset hyioäkseen käyt- täneet ja sillä Lamoin houkutelleet puo- lueemnie jäseuiä omaan ryhmäänsä. Heillä on ollut sitä innostusta, jota uusi yritys aina herättää, olipa se kuinka tarpeeion tahansa. Heidän lau- mansa kaitsijat kulkemat jo ulkoasul- taan maalaisikst puettuina pitäjästä pi- läjään, kylästä kylään, talosta taloon, tekeytymät maalaisten ainoiksi ystä :viksi, puhuivat ja pauhaamat ..maa- laisten eduilta," maalaisten ..omasta lehdestä", lupaamat käden käänteessä poistaa kaikki maalaisia haittaaivat epäkohdat ja yleensä kutkuttamat maa- laiskan san heikkouksia, sen itsekkäitäkin pyyteitä metääkieen heidät siten kan- naltajiensa joukkoon. Mutta mitä suomal. puolue on teh nyt asemansa säilyttämiseksi ja lujitta- miseksi? — Ei mitään, täytyy was- LEO GUNNARI Kulta-ja Kelloseppä & Silmälasikauppa Rovaniemellä Omassa talossa Palokunnan taloa vastapäätä. Myyn ainoastaan täysi-ar- voista tavaraa. Työ tehdään ehdottomasti hyvää ja takauksella. Hinnat vakavat ja halvat. gaagragacH ea maalle korwaamattomaksi Vahingoksi. Mutta suom. puolueen on noustmva tsistä lamautumisen tilasta. Sillä me tiedämme, ettei mikään muu puolue tässä maassa ole siinä määrin kansal- lisen katsantotaman elähyttämä kuin suomalainen puolue ja ettei siis mi kään muu puolue moi Suomen kansan kansalliselle olemukselle olla marmem- pana turmana mierasten kansallisuuk- sien sulattamisyrityksiä mastaan. Suo- mal. puolueella on oman kansan kes- kuudessa mastustajia, jopa niin kätke- ria ja häpeämättömiä etteimät sallisi sen pitää omaa kunniakasta nimeään- kaan, jota se syntymästään saakka on kantanut. Maamme ulkopuolella taas, keisarikunnassa, tiedetään mallan hy- min, että juuri suom. puolue on me- näläistyttämisyritysten pahin Vastus- taja, ja iloiraan joka kerran kun näh- dään suom. puolueen mäheneman ja kansan hajaantuman useihin Vähemmin määrällisiin, keskenääii kamppailemiin puolueisiin, joitten pääpyrkimyksenä ja elähyttämänä Voimana on itsekästen aineellisten etujen tam ottelemme n eikä koko kansan erikoisolemuksen säilytttä- mistä ja kehittämistä tarkoittama kan sallinen katsantokanta, kansallisuusaate. Ilman elämää kansallistuntoa ei mielä mikään kansa, suuri ja mahtamakaan, saatikka sitten pieni ja heikko, ole moi- nut kansallisuuttaan säilyttää olemassa- olon taistelussa, eikä moi Suomen kmisakaan. Elämä kansallistunto — se on suom. puolueen?vakaumus — se yksin moi luoda sisäifttkin olomme sel- laisiksi, että aineellisen Vaurastumisen ohessa kansallemme käy mahdolliseksi kehittää henkistä erikoisolemustaan ih- miskunnan simistyksen täydennykseksi. Suom. puolue Oulun läänin maali- piireissä on ollut lamassa, mutta sen täytyy siitä nousta. Ja se nousee, jos meillä, suom. puolueen jäsenillä, on uhrautumaa rakkautta isänmaamme asiaan. Ensimäinen melmollisuus jo- kaisella on mennä itse ja miedä mui- takin ääneZtäniään suom. puolueen eh- dokkaita. Ehkä silloin Liiton ..Mylläri" on ilknmut liian aikaiseen suom. puo lueen ääniniäarän mähenemise-'. job- dosta. Suomal. puol. jäsen. Muualta Suomesta. sitten mielä ihmetellään. tata että kannattajamme mähenemät. Lii- ton Mylläri jo ilkkuu, kuinka suom. puolueen äänestäjien luku taaS ensi maaleissa supistuu ja kuinka se tosi asia niaalaisliittolaisille on todellinen ilon aihe. Tähän anteeksiantamatlo- maan laimeute<n, melttouteen olemme kaikki syylliset. Emme ol? täällä Poh janmaalla, niinkuin muualla Suomes- sa on tehty, perustaneet eri pitäjiin vaikallisyhdistnksiä, suomalaisia seuroja, jotka järjestaisiloät toiminnan eri ta hoilla ympän koko maalipiirimme, olemme sälyttäneet kaiken toiminnan melkein yksinomaan Oulun piirihullin- non ja Oulun Nuijan niskoille, mutta emme ole sen toimintaa tukeneet ai neellisella kannatuksellamme, jonka muok- si sen on täytynyt rajoittaa suunnite!- mansa mähimpään mahdolliseen, eikä ole Voinut edes palkata Vakinaista piirisiyteeriä, jota kuitenkin puolueeni ine menestykselle on suorastaan mält tämätöa. Emme ole mauvautuneet naapureillemme selmiltä^nään puo- lueemme katsantokantaa ja Vertaile maan suom. puoluetta muihin puo lue, sun, jollainen Vertailu yksin woi saada silmät auki näkemään mikä puo lue paraiten Pystyy wal>oomaan isän maan kaikinpuolista kehitystä. Kun ei meillä ole mitään paikallisyhdistyk siä, nim emme ole moineet to rneen panna mitään yhteisiä kokouksia innos- taioine puheineen. Valaisemme ja opet- tamine esitelmineen, runomeen ja lau luineen, emme koskaan ole saaneet luntea tuota yhteisyyden tunnetta, jon ka yhteisten kansallisten iha»teltten elähytlämät kansalaiset tuntemat py hänä Voimana rinnassaan. Olemme ikäänkuin henkisesti kuolleet on-aan toi- mettoinuuteemme ja seurauklena on suuren joukkomme pieneneminen isän- — Silakoita hukkaan noin rnfn arivosia. Tuoreen silakan ostasilta meni Kemiössä miime mukolla hukkaan noin 400 tynnyriä silakoita ä mkaa eli yhteensä noin 10,000 markan armosta. Osa sila- koista oli asetettu jäälle Traskön saa- ren luo jäädyttämistä marten, mutia perjantaina myrsky repi meren auki ja silakat joutuiroat meden maltaan. Toinen osa, joka oli sijoitettu Träskön saarelle paheni lämpimän ilman lakia. Tamaran omistajia oli kaikkiaan 13, joitta 11 miipurilaista ja 2 Venäläis tä kalakauppiasta. Kirjallisuutta ja taidetta. Ärlei! huijaa" chjMM» Ilmoittautukaa asiazuiehlkfi. Monenlaisten mastusten hidastutta- mana, joille toimitus ei juuri ole moi- nut milään, on ..Nuorten Nuijan" näytenumero h-ukan myökäslynyl. Kun se nyttemmin kun:mi»kin kohdakkoin saapuu kaniallis»'.ielisille nuorisolii- töille, asiamiehitsi ilmoittautuneille ja tilaajille, niin on tähän saakka mitkäs- telleitteu kiirehdittämä ennättääkseen jaolle. Lähettäkää sus kiireesti pyyntö saada asiamiespapereita ja näytenumerotta. Monia on mielä pitäjää, joista ei ole ilmoittautunut yhtään asiamiestä, on mankkoja kansallismielisiäkin pitäjiä, jos on toisia, jotka omat kunnostauiu- neet. Kaukaisesta Kuusamosta esim. on ilmoittautunut 0 asiamiestä, yksi aina Korpiselän Ägläjärmeltä, salon sopukoista, yksi Inkerin rajalta Tome rista, mankkojen Vaimentuneiden simis- tyspitäjien ja liikekeskuksien nukkuessa. Joutukaa siis.