N:o 38 1910 Sanomia dalnn Saapungista ja läänistä. Maanantaina Huhtikuun 4 päivänä, «HMM m . V.^Sy»?;Vi: &V-V* >- 5XSQ! Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 2: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 4: — 2: 2» 5: — Neljäunekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku iimaautuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLÄRI. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppurem kadi n puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:äsn iliaiia. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainoa konttoriin seKä ien- dtn ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:Ilä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamiiliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraava:n päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto ri n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. BBS Kirkollisia tietoja. Awioliittoon kuulutettuja. Työmies Samuli Heikki Ranta ja kuto jatar, neiti Maria Liisa Junkkonen, molem- mat Oulun kaupungista. — Työmies Matti Wilho Holopainen, Haukiputaalta ja neiti Anna Katarina Mannermaa, Oulun kau- punaista. Kuolleita. Tehtaantyömies Efraim Konrad Pisilä w. - Lapsi Ewa Maria Haapakoski päilvän. ~ Itsellinen Greeta Iurmakai- nen 4-'» w. — Konttoristi Gustaf Smarin to . — Lapsi Lauri Mikael Soini 1 w. — Lapsi Henry Herman F-orselius 1 päimän. Tiistaina raamatunselitys kirkossa kello illalla HUOM.! HUOM.! Kauppaan olemme laskeneet Jäikiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Torstaina raamatunselitys rukoushuo neella kello 1 s illalla. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. f n MIN» toimittaa asioita virastoissa . li. liLLlLA y. m. Osoite: OULU V. M. Katajan Ka nsakou luasio imisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaisct kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 531. Avoinna 10— 1 ^ 12 a.-p. ia 3—5 i.-p. Ilmoituksia. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 °/o 3 „ .. 4Va „ 2 ti 4 ! .. 3 1 /% r vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitilillä 5 Säästökassatilillä 5 „ Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon ,, . , kuuluvia tehtäviä, välittää kiin Varatuomari . , .' teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle Kontoriaika 10—2. Puhelin 203 ostatte edullisimmin Qlfiil MM liriihiiaili. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne» tulipalon >>> «5, varalta! „Kullervon" ja „Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 30. Oulussa, Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö myöntää henkivakuutuksia ja karenssivakuutuksia, myötäjäisvakuutuksia, elinkorkovakuutuksia, lapsenvakuutuksia ja jälkeenelokorkoja. Vuoden 1909 lopussa oli henkivakuutettujen luku noin 74,000 henkilöä; henkivakuutussumma noin 255 miljoonaa ja rahastot yli 72 miljoonaa markkaa. Yhtiön asiamiehinä allamainituissa paikkakunnissa ovat: Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita . monen mallisia 30 markasta korkeam piin hintoihin. Tilauksia vastaanote taan kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot hinnat. Tuomainen & Kumpp. Kivivelstämö, Oulussa. Koulukatu 26. Telef. 3 l!2. Unnm I Maalle rekikelillä kuljetettavat (lliöilL! tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Rautaristlen tilauksia välitetään. 1 markka f>0 penniä 500 arkkia Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Oulussa: Sakari A. Westerlund. A. Mikkonen. A. E. Hammar. B. Haglund. K. A. Korkeakivi. Joh. Kyllönen. Hannes Salmela. .1. E. Liljeblad. I. A. Karhi. E. A. Ansten. E. A. Tuomisto. Oulun pitäjässä: I. A. Tuohino. Oulunjoella: A. Perttunen. Alatemmeksellä: A. Punttala. Alatorniolla: Eero A. Liakka. I. Lassila. •Alavieskassa: M. Eskola. Enontekiössä: Yrjö Halonen. Haapajärvellä: P. Kallunki. Haapavedellä: Adolf Jussila. A. Muttonen. Heikki Heikkilä. Hailuodossa: A. K. Kilpinen. H. K. Kolehmainen. Haukiputaalla: H. Juvani. Himangalla: M. Keto. Hyrynsalmella: Santeri Haapanen. Iissä: H. Kanerva. Inarissa: F. J. Kangasniemi. Evert Leino. Jaatilassa: Aaro Ruotsalainen. Kajaanissa: E. Pirinen. J. A. Tuomola. B. E. Hultenhern. Kalajoella: J. Hiivala. .!. Pernu. J. Aksila. Kannuksessa: A. Leino. Karlhaarassa: A. Pentisaari. Koitossa: August Pietilä. Kemissä: K. F. Lehtinen. A. v. Scliroxve. Kemin maaseurakunnassa: M. tinsaari. Kemijärvellä: H. Parviainen. Kempeleessä: I. L. Lundman. Kestilässä: I. Keskitalo. Kittilässä: K. Karila. A. Fränti. Kokkolassa: J. F. Sandelin. A. Silen. J. Hölsö. Oskari Herttua. Kolarissa: V. Iivari. K. Lantto. Kuhmoniemellä: P. Kontio. Kuivaniemellä: F. A. Väätäjä. Kuolajärvellä: K. A. Lepistö. Kuusamossa: H. Määttä. J. Vaarala. J. E. Karjalainen. V. E. Rautanen. Kuusiluodossa: H. J. Sormunen. Pen- Kärsämäellä: Hj. Virokannas. Lapissa: B. E. Kujanpää. Limingassa: Fr. Pitkänen. P. Tapio. A. Punttala. E. V. Pentzin. Lohtajassa: K. Erkkilä. Lumijoella: P. Leiviskä Merijärvellä: S. Päiväsalo. Muhoksella A. Mehtonen. Muonionnlskassa: E. Kolström. Nivalassa: H. E. Olkkonen. H. Salanne. Oulaisissa: J. K. Oksa. A. Reinilä. N. Ojajärvi. Oulun-Salossa: M. Hako. Pattijoella: A. Rekola. Patenniemessä: K. V. Kukkonen. Pelkosenniemellä : K. S. Ala. Pellossa; E. Jolma. Piippolassa: M. Myllylä. Pudasjärvellä: K. Pietarila. M. J. Isomursu. Pulkkilassa: V. Keränen. Puolangalla: A. Halonen. Pyhäjoella: M. Ylikiiskilä. Pyhäjärvellä: Mat Ii. Loppi. Raahessa: Frans Hannila. J. P. Saariaho. A. Raitio. Rantsilassa: Henrik Mikkonen. Rautiossa: Vilho Alin. Revonlahdella: S. Ollila. Ristijärvellä: A. Jussila. Rovaniemellä: E. Nordlund. E. Vuorio. L. Gunnari. V. Kilpinen V. Nuotio. Ruukissa: J. Halmetoja. Sievissä: I. Risku. V. Järvinen. Siikajoella: H. Nikola. Simossa: M. Lahti. Sodankylässä: A. Kena. Sotkamossa: Y. V. Leinonen. E. Parras. Suomussalmella: J. V. Holmgren. Säräisniemellä: A. Kovalainen. Taivalkoskella: E. Hentilä. Torniossa: J. U. Nordberg. J. R. Taso. Turtolassa. K. Eero. Tyrnävällä: Juho Matinolli. Tervolassa: Matti Pajari. Utajärvellä: P. Markus. Vaalassa: I. Mehtonen. Vihannissa: M. Laakso. Ylitorniolla: J. H. Jurva. K. F. Sacklin. Ylivieskassa: J. K. Heiskala. H. Päivärinta. A. Torkkola. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupuuki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä |a ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemista ja arvoatelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuia ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. (L. 2:sti v. v.) Oulun läänin Talousseuran varsinainen ja Oulu, Huhti*. 4 p:nä. pidetään Oulussa Palokun nan talolla kuluvan huh tikuun 19 ja 20 päivinä. Kevätkokouksessa huhtikuun 19 p:nä kello 11 e. pp. käsitellään seuraavia asioita: l:si) esitellään tärkeämpiä koh tia edellisen vuoden vuosiker tomuksesta; 2:ksi) päätetään tilivapaudesta viime vuodelle; 3:ksi) jaetaan palkinnot vuo den kestävistä karjatalouskilpai- luista; 4:ksi) valitaan edustaja ja va raedustaja Keskusliiton kokouk siin eroamisvuorossa olevien kanttori A. Tuomikosken ja maanvilj. J. Korpelan sijaan; 5:ksi valitaan edustajat Suo men Metsänhoitoyhdistys Ta pion kokouksiin; ja 6:ksi) valitaan yksi edustaja ja yksi varaedustaja Suomen Suoviljelysyhdistyksen toimi kuntaan kolmeksi vuodeksi 1911 —1913. Kevätkokouksen päätyttyä al kaa Maamiespäivät seuraavan ohjelman mukaan: Tiistaina huhtikuun 19 p:nä kello 3 j. pp. avajaispuhe. Esitelmiä 1) Metsänhoitoalalta (Tapio- yhdistyksen konsulentti 11. Ta piovaara); 2) Suoviljelyksestä (Suovilje lysyhdistyksen koe-aseman joh taja A. E. Rautakoski); 3) "Kotiteollisuusalalta (Koti- teosneuvoja A. Tapola). Keskustelua. Keskiviikkona 20 p:nä huhti kuuta kello 10 e. pp. 4) Esitelmä maatalouden alal ta (agr. P. Saarni). Keskustelua. 5) Esitelmä karjanhoidon alal ta (a^r. Kalle Louhela); Keskustelua. 6) Esitelmä maatalousraken nuksista (rakennusneuvoja M. Halonen). Keskustelua. Oulu, 2 p. huhtikuuta 1910. ta. ■Uttft manifesti. Julkaisimme miime numerossa ?ää- siäispäimänä annetun arm. manifestin „yleismaltakunnallisesta lainsäädäntö- järjestyksestä". Toisessa paikassa on luettamana ministerineumoston puheen- johtajan ehdotus laiksi Suomea koske- wien lakien ja asetusten julkaisemis- järjestyksestä. Toistakymmentä muotta on kysy- mys „yleismaltakunnallisten" lakien malmistamisesta ja julkaisemisesta Suomessa ollut päimäjärjestyksessä. Helmikuun 15 p:nä 1899 annetulla manifestilla ja siihen liittymillä „pe- russäännöksillä" tahdottiin saada käy- täntöön mallan uusi, perustuslaeillem- me »vastainen lainsäädäntöjärjestys. Pysymäistä ei sillä kuitenkaan moitu aikaansaada ja marraskuun 4 p:nä 190r> annetussa manifestissa ilmoitti kin hallitsija, että helmikuun manises- tiin kuulumain perussäännösten nou- dattaminen oli lakkautettama siksi kuin siinä mainitut asiat tulemat lainsää- däntötoimen kautta järjestetyiksi. Marraskuun manifestin sanain mu- kaan oli siis odotettamissa uusi yritys maltakunnnanlainsäädäntöasiassa. Ny- kyisen pääministerin aikana on jo pi- temmän aikaa puuhattu „uutta järjes- tystä". N. s. Haritonomin komitean menäläisten jäsenten ehdotus joutui tuleman lainsäädännön pohjaksi. Sen ehdotuksen on nyt ministerineumosto tarkastanut ja pääkohdissaan hymäk- synyt. Täten hymäksytty ministerineu^ moston lakiehdotus on jätetty malta- kunnanduumalle ja Suomen edustun- nalle, jonka tulee siitä antaa l a u- s u n t o n s a — kuukauden kuluessa. Äskeinen tätä lakiehdotusta koskema manifesti määrää, että tämä ministe- rineumoston hymäksymä lakiehdotus „yleismaltakunnallista" merkitystä ole- main lakien ja asetusten säätämisestä on jätettämä maltakunnanneumoston ja duuman harkittamaksi. Toiseksi il- moitetaan siinä, että Suomen edus- kunnalle on annettama tilaisuus l a u- s u n n o n antamiseen tästä laki- ehdotuksesta, mikä lausunto on jätet- tämä maltakunnnanneumoston ja duu- man tarkastettamaksi. Lisäksi rajoite taan siinä kuukaudeksi se aika, jonka kuluessa eduskunnan tulee lausuntonsa antaa. Jakamattomin ajatuksin ja tuntein on maassamme otettu mastaan tämä asiakirja, joka on merrattama helmi- kuun surullisen kuuluisaan manifestiin, mutta on muutamissa suhteissa sitäkin uhkaamampi. yksimielisesti tunnustetaan kaikkialla, missä Suomen asioita tunnetaan lukuunottamatta Haritonomin komitean menäläisiä jäseniä ja heidän hengen- heimolaistaan — että Suomelle makuu tetun oikeusjärjestyksen mukaan sen laatuinen lainsäädäntö, jommoisesta miimeisessä arm. manifestissa on ky symys, moi saada Suomessa lailli sesti mel'.voittaman moiman ainoas- taan siten, että se syntyy hallitsijan ja Suomen eduskunnan yhtäpitämän päätöksen kautta. Useat ulkomaiden etemimmät maltio-oikeuden tuntijat omat aiman äskettäinkin julkisesti osot- taneet, ettei Suomen oikeudesta tässä suhteessa ole mitään epäselmyyttä eikä minkäänlaisia epäilyksiä. Mutta kysymyksen nykyinen asema osoittaa, etteimät ne, jotka tällä het kellä Wenäjällä maltaa pitämät, t a h- do edes yrittää tätä tietä saada aikaan uutta lainsäädäntöjärjestystä Uksipuolisesti ryhtymät nykyiset mal- lanpitäjät ristiriitoja selmittämään yrittämättäkään noudattamaan sitä juhlallista julistusta, ettei Wenäjällä malta moi käydä oikeuden edellä. Wal- lan tietä, yrittämättäkään laillista tietä tarkoitustensa perille päästä, aio taan yritykset toteuttaa tamalla, joka kaikkialla tullaan leimaamaan perus tuslainrikokseksi. Masentamalta tuntuu tieto siitä, että hallitsija on antanut suostumuksensa siihen toimenpiteeseen, josta tässä on ollut puhe. Suurella jännityksellä odotetaan duu- man päätöstä lakiehdotuksesta. Tie- detään, että duumassa on nykyisten mallanpitäjäin mitä hartaimpia kan- nattajia. Antautuuko duuma kokonai- suudessaan Suomen oikeuden sorron mälikappaleeksi i Eduskuntamme luonnollisesti tulee lausunnossaan perinpohjin käsittele- mään kysymystä ja osottamaan, kun sillä nyt siihen on tilaisuus, mitenkä tämä uusi lainsäädäntöjärjestys suh- tautuu oikeusjärjestykseemme. Samalla se armatenkin on osottama, että se tarkoitus, jota puheenalaisella lainsää- dännöllä halutaan saamuttaa, moidaan perustuslakamme mukaisesti toteuttaa, kunhan meiltä ei maadita mahdotto- mia s. o. koko erikoisen olomme ja elomme hämittämistä, jota nyt päimä- järjestyksessä olemain menäläisten mal- lanpitäjäin ehdotusten toteuttaminen tietäisi. SiNlNllMlIlIltll i** Ministerineumoston puheenjohtajan ehdotus Suomea koskeman lakeja ja yleismaltakunnallista merkitystä ole- main säädösten julkaisemisjärjestys isältää, että Suomen Suuriruhtinas' untaa koskemat lait ja asetukset sää- detään: 1:ksi: Hleisessä lainsäädäntöjärjes- yksessä, jos ne eiivät koske yksinomaan ämän maan sisäisiä asioita: 2:ksi: erityisessä lainsäädäntöjärjes yksessä, jos ne koskemat main maan "lsäisiä asioita. Suomen sisäisen hallituksen perus- säädökset säädetään ja muutetaan ylei- ellä lainsäädäntöjärjestyksellä keisarin alkuunpanosta. Dleisessä lainsäädäntöjärjestnksessä julaistaan: 1:ksi: Suomen osanottoa koskemat säädökset keisarikunnan menoihin sekä tätä marten säädettyihin maksuihin ja meroihin: i2:kji: säädökset, jotka koskemat tapaa miten Suomi ottaa osaa asemelmolli- suuteen ja muihin sotatarpeisiin mene- miin menoihin: :i:fi: ne oikeudet, jotta tulemat kuu- luinaan menaläisille, jotka eiivät ole Suomen kansalaisia: 4:si: sellaisten tuomioitten loimeen- pano Suomessa, jotka keisarikunnan tuomioistuimet omat langettaneet, eli joita siellä olemat miranomaiset maa timat toimeenpantamiksi: 5>:si: niistä oikeuksista, jotka Suo- messa omistamat keisarikunnan laitok- set ja miranomaiset: l>:si: muutokset sääntöjen madmista miseen, joiden mukaan Suomen rikos lait, maltakunnan etujen rinnalla ine- nettämät moimansa: 7:si: maltakunnan etujen huolehti- misesta, kansanmalistuksesta ja työs- ta: 8:si: säädökset, jotka koskemat julki sia kokouksia, liittoja ja seuroja: !>:si: säädökset muualla keisarikunnas sa perustettujen seurojen ja yhdistys ten toiminnasta Suomessa; 10:si: painolain säädännöstä Suo- messa ja Suomeen tuotettamista ulko- maalaisista painotuotteista: liisi: Suomen ja muiden keisar!- kunnan osien tullisuhteista: 12:si: Suomen kauppa- ja teolli- suusmerkkien säilyttämisestä ja samoin sen kirjallisuudesta ja taiteesta: i:*:si: Suomen rahasysteemin säilvt- tämisestä: 14:si: posti- ja telefoonilaitoksista, sekä ilmapurjehduksesta y. m. senkal taisista kulkuneumoista: l-"»;fi: Suomen rautatiestä ja sen suhtautumisesta keisarikunnan puolus- tukseen ja samoin Suomen ja keisa rikunnan muitten osien yhdistämisestä sekä kansauimälisten rautateitten ja sähkölennätinten yhdistämisestä: 1 G:fi: Suomen merenkulusta; 17:si: ulkomaalaisten oikeuksista Suo messa: Tässä esitetyt muutokset pannaan