N:o 110 — 1910 KKSKI-buoMl Keskiviikkona toukokaan 18 pmä ktHa räAeydessään paljastunut Suo- ««enkrn nHiden. Ei sitä kyllä silloin- kaan liioin uskottu, kun ^en tämä Me noja» läikistä otoelimpta toaluomiehiä laujui. M Ma Suomessa sentään oi* t'in jonkun toraan ioim omalla kan nalla. Shtn Menäijän todtrototto aikoinaan murskasi Puolan, ositettiin silloin je »rietas puotuStus, että Genäjä wam muta käy puotusuunaan Puolan sor tamaa omantunnonlvapamia uskonnon astviija. Näin nukuteltiin silloinen Europpa. Sitoistynyr Europpa on toaltoeikla Suomen asiassa. Ja lparmut jyrkän toastalaujeeiu Muita Zdmäjän toiirkolMalta ei siitä tttilitä. Ee on saanut »veriin, manktloihin ia maanpatÄassmtteen painetuksi Mettä- jän »vapauistuUeen. Ja nyt yltoäänä tto&co päätään Suomen tuhotakseen. Synkkä on Suomen kohtalo. Synkem pi kuin toÄaan ennen. Nyt Suomen asia menee diiumaan. Muna mkä se siellä mo.ltaa! «>ilä llcholta meidän ei enää tarmitse toi voakaan pelastusta. Europan hallitnLsat karsomat mätin- pitämättöminä tätä Suomen oikeuk sien mestausta. Sillä tässä Menäjän parhaallaan toimittamassa Suomen ^uudestaan llvalloöttamiiesja" ei Heillä oie saotakvana mitään maapaloja. Ja seutähven he omat äänettömiä päältä- ka tl osia. Se tulee siitäkin. että ny- tyään ei ole maaillimasia mitään Glad- stonea. Ei muita kuin Pikku Bis- ma:ckeja. Jo näiden jaloissa nyt Suomikin tomtu. Mmta siitlentkin uskokaamme oman oikeutemme sisäiseen mc-iinaan. Ja kyimätoermnä odottakaamme, in'tä julemaPuus mukanaan tuo. Ten hel- liassa on sittenkin lopullinen toimem me. Narrvpelillälin on marinaan M.elc loppunsa. eauskunta. Täysistunto perjantai- n a »L. 1 3 P:nä. Dleinen oppuvelmollisuus. Toisten käsittelyyn esitettiin yleinen opp!welwoLis>uus sa sen säätäminen iuulln toaliokunnai mietinnön Poh> jalla. Puheenvmo-roja pyydettiin asiasta het»' kymmenkunta. ?d. Ingman (suom.) »viittasi lausuntoonsa eduskunnas^ ennen jou lu'.. missä laus«unnos>a 'hän cli ellut siuä kannalla, että yUvi.a oppin>eiwvll- iijjuÄ olisi stlviZNiM-aNokunnin eh)ct- ta,n«ssa taajuude-») l paiucma moi nen loistaij-k^ ainoastaan kanpun- gcssa. Maaseudulla olisi opeius j-.ir- jes: > tätoä nykyisen ylemmä» kansakou lun perustalle. 01' edelleen Miialla fo-.iiicflo, »vaikka häre,: iiijirysfaiiiflnija ei ollut saamuttanu.kaan kannatusta siw'ötlMva>liokunnas!u. Piti ehdotetun oppivelvollisuuden s'.:nnytlälvän lilan juurii kustannu.'si» ja .vlÄtavvan toariiikin maalla monelle toarattomalle perherile liian rasi'ia- w:.i kustannuksia. Ed. Rannikko (suom.) :;h'yi ed. Juxmaniin, tahtoen kuitenkin yleisen o^ilvÄmollisuudea ulottuman myös kauppaloihin ja m^in laillistettuihin fctiatoäfiäin yhdyskuntiin. Ed. Alkio (maal.) puolusteli maa- laisliidtölaisen Relanderin cllekirjoit- lamaa kolmatta axtstaiausetta, jossa elidotetaan koutuaikaa hj!i e ininäksi, op pimäärää m^yisen kansakoulun oppi- liäärää mastaatoaksi ja yhteinen opet- ic.ja lsekä ylcmmäll-, etiä ale.i.malle toi.lulle. Ed. Göntoa l! (fuoni.i yhlyi kd. JnManin esittämään kantaan. Ed. W uo r i .v i r t a (suom.) mas- histi »valiokunnan chdoiusta aimellen sen tÄimeonpanosl.-. tottumien suunm kustannusten iulewan pääasiassa niaa- tamiljeletoän lväe^.on iannctian^ksi. Ählyi ed. Ingmaniin.. Ed. Sohlberg (ruoti.) kannatti miennttöö, huomauitue ^ samalla, rtiä lustannu>ksia on wa'::el:n liian suu- riksi, ja enä nykyään jo 'wi.no uhraa mclioisia summia kan^akou.vliitokseen, wa'kka oppipaktoi ki ole ole.r.aösa. LLcsmsvi kolmannen was:alausecn kantaa ylemmän tans^loulun c>p?tus- ajan ty^ntämilftÄä hucmaul:aen. enei ljenxlla tarkoleiulla aieulman koulun p-.triintfyfla lyösken,e>yil.i ele tarko- »>>.lua tulosia». Was:u-?>ti jo*:n*in etsin. Ingmanin ohdocusta, lcu'urn ku.iesr- <ia 'tvMvattsa sen k :i hymaksnä.^ uiicrinnön ehvotuL 'aa kaniiaiusia. Ed. L i n d e l ö f (ruo-Z.' nh'.yi ed. Sohtbergiin p^äen ed. Ingmanin eh- dtiusta kÄmannen maslal-auseen ka n- :aa parempana. Arivel:. >?ttä maamme fthntt otppirochoollliuiiDcn to.meen- l-anoöta!koiluwat kuÄannulset karia- n.can. varsinkin, jos löyhemmill.' kun- u.lle siuotaiIin «an hel>po>.u?!ia. Ed. Äk e s s ou (nuvis) ilmoitti s ^?siyÄvaliskunnaö'a alkujaan ollcen- !a ed. Jngmamin nykyisell-i kannalla, .'nuna nyt siuä lucvuneensa. La-..sa-. woiwanjsa konnatiaa suuraa !v>i>ickun- „cn tekemiä muu :osehdc>iuksic', muita p-astusti kalmalta wastalauserta. Ed. Pe n n oi e n (nuors.) puhm laajalti asiasta, kiinnittäen huomiota nuvrsuomalatsen ednskunmryhmän is- tuintokaudon alussa jättämään edus- kuntaefilykseen. Ed. D. K. D r j ö-K o s k i n e n (suom.) tolittasi allekirioitlamaansa neljändevn toaslarauseeseen, jossa ehdo- tetaan mietintö hylättäwäkn nykyisten woltiollist«n olojen Mallitessa. Puhui leajanlaiilsesti edellistei' lausuntojen ja kolmannen tvastalanften johdosta. Ed. Kairamo (suom.) ehdotti mietinnössä oletoan neljännen ivasta- kauseen htiwä>kj>yt!:öwÄksi, toiitaten sa- mailla woStalaai!soei^eensa waltiowaram- toaliokunnan mietinnössä kansakoulu- laitoksvn Oustannliiksista, jossa huo- mauttao, että siwistyswaliokunnan eh- doltaman oPlpiwelwollisnuden touneen- panosta akheuÄMia kustannuksia ei ole sillä taivalla Mviitetty, etlä iwaltiowa. raimvativömita oW woinut tarpeelli- Ma tarkkuuidolla «kostella lvacktioma- raston kykyä kanjvv^ siitä soh tulvan ti* säkuormiMksm. Puhuja lausui, että asema ei ole 'tvielä sellainen, että me- ncstyksellä wo>itaisiin käyttää h»wätsi stwistyswaliokunnan ehdottamaa oppi', toelvollffu-utta. Ahtyi Ingmanin lau suntoon. Ed. Kallio (maail.) piti kokman- nen toastolaiulften chdo>tuÄa -.aloudel- lisesti ainoana mahdollisena ivtmittaa. Laajennus pantaifMn sitten toimeen, kuin on nähty, että kansa taloudellisesi sen kestää. Ed. Nuortewa (sos.) polemisee- rasi kolimanmen toastÄlauseon tekijää ja jm puolltajiia toastaan, pitäen mie- timöä monin werroin parempana. Ed. Hannula (nuors.) lausui m.m., et>:ei wdi kaimat!aa ed. Jngma- nin k>kemöä ehdviAsta. Maikka pitääkin si^ä kolmatta wastala>Ulsetta parempana. HuomauM, eiitei pa!p>is.o tarpeellisella tvireydellä ck >waÄvonu.r kansanopetus- la kansakMuissa. Ed. Sipilä (suom.) puhui alle- Krjottamanisa neljännen wastalanseen puolesta. Otv sitä miMä, että osia ei oke kypsynyt itoimeenpantatoakn. Ed. A lkio puhulj kolmannen was° ta lauseen puisesta huomautiaen. että siinä ei cffe pääpaino pantu yksinoiiiaaii asian t«>lou!delri!sM puololle. itiaott kyl läkin feti ohella koetettu saada ehdotus Äämää ja föydäratMiifoy.itä mahdolli simman lohelle. Ed. Relander (maal.) puolus- teli t!eki?mään'sä kamatta tvastalausetta niiStä iväittMä, joita sitä toastaan ol>. 'tehty. Ed. Gädda (r>U!>ts.) asettui mie- -linnön kannalle, tovstustaen kolmatta wcstalau^ei!ta>. Ed. Fränti (nuvrs.) myönsi 2:n tvastalcmiseen puolustajien toäitteisiä olcivan perää, m!ikÄi ne koskemat sitä, eträ siinä tulctoa chdotus tulee toeeu- reituna ha>Lmem>mo «!Isi. Kokonapa har- haan osumat kolmannen was:alauiecn puciustaj^n toäitreet fti : rä, että se olisi pedagoog>solta kannalta parempi. Mi^iniöä puolust!wat mielä ed:t: Pietinen, Lö.bman, Käkitoski, Knuu- lÄa ja R>aos. Ed. Jokinen (^is.) was:usli ed. Ingmanin elhdotusm, jota taas kan- i!attiwat ed. Mallkamäki ja K?akk:>- ojo. NleiÄeskustelu asiasta päänin kello Vzll) illalla, Elloin sii>rrytliin aseius- ehdotuksen yksiiyiÄahtaiseen käsille- lyyn. AksityiskGlaista keskustelua riitti yli Puolen yön. Sen kuluessa saaliin läpi>.'äydylsi pykälät 1—14, jotka hymUsytii.m 'suuren Maliokunnan ehdic>ttamassa malicdossa, vaiisi 13 ja \i pyliäläit, jalka hymätsyttiin sosialis tien mastalauseen muläan. Jstuniio päällyi klo 3 yöllä. Seuraama ismnto on tänään klo 6 i. Virallisiay m.vleisiA uutisia. Maltalunnanlalnsäädan- tökvsvmys waltakunnan- neuwoston walio- kunnassa. Wal taskun nanneum o sto n Tuonien asiain wailiv!l>unnalla oli miime touon- tcina en>ftmäi'N«en isiuntvnsa. Puhetta johti Duimomo. Valiokunti hnbkäsi 14 äänellä 6 Mastaan tehdyn chdotuk- sen, enä Suomen ministeri'valiiosih- teeri Lanojhoff kuisuttaisiin Maliokun^ non istuntoihin. Dlcismaiilakunnallista la!ikhdÄt>usta toastaan puhuiwa: prof. Grimm, Kotoalesssk j ja Saburoff ja ien puoleÄa Siihinffij, KablMnskij, Kaufman ja Deutrich. Toinen istunto oli maanantaina. Laajan puheen 'M!ehdo:usia »vastaan piti KorMinMilessskij. Lakiehdotuksen pucksta puhui Tagan'.se-s ja wasia<in Sx-hotoiG. Wi<lä Puhuimat Kabt>- lu^lij. Stt-erjch' ja lopuisi pr. Grimm huolnautioen Teutrichille hänen mää- ristclemäÄä tltMnnastaan Iz^torialli- sia ^siasro^ta «eisilläessaän. Suomalaiset obligatsioonlt Lontoon pörssissä. Kurssi nousee yhä. Lomboon Pörssissä nousi suomalais- ten obligatijsioonien kurssi toiimx keski- toiikkona % jä noteerattiin ne 98. Perjantaina M nousu'/« % i a nö * tkerattiin ne 98 1 /*. — Kääntymiset kre-.kkalaiskatolises' ta luterilaiseen uskontoon. H. M. Kei- sari on 1^2 p:nä t.k. esiieltäessä Suo- n^en senaati>n chdotusla a>ietuiHtsi, joka sisAtäisi lÄiiytftn arm. juiiötuksessa 0 täimälltä joulukuuta -18, ig wahm:s- let'.u'm maäirätMen ia toiinenp rciöcn eräissä 'kohoin Peruuttamisesla, nähnyt yimäksi käskeä, että senaatin edellä- znainittr avamainsn alistits on jäiet- :amä sillensä. Z>!oinittu ftnaatln alistus sisälsi eh. dciuksen siit>ä, että K. Majesteetti >u- Maitsisi li>sWsenä 2'2 p. helmik. 1906 ann-tiuun asetukseen, Ma joulukuun (! pnä 1369 annetun julistuksen jään- nötstt MM tkuimotu.', milal!' niissä fief.ctnän 21 touotta täyttäneiden ljc:i> filoiucn siirtyminen kreit?alziskaioli- ieita uZöonnoÄa etoankeiisluterttatscen että myöskin sellaisen henkilöitten 1-1^ nuotta^ nuoremmat lopje; omat .^atsoita!Ma>t siiirtyneiks: wiime'ksimatnit- tuun uskoon. — Aseittentuontia pelätään. Ken- raalikutoernööri on senaatille lähettä- ny: kirielirrrän, jossa '(mottaa tietoonsa tulleen, että tuontikiellon alaisia aseita on »iuritu maahan m.m. tekaistujen ni- mttitffieit toarjolla kuten polkupyörä- tarpeina, koneenosina ja :alouskapinei- na. Senaatti on tämän johdosta käs- kncht tuillihall'itiukson ryhtymään tar- peltisiin tvimenpiteisiin ti-jiäi laa tuisen tai senta>Hnsen lutoattoman <mi« pui:.a.a!seitt«!n ja -tarpeitten maahan- tuonnin lchkäijemifeksi. Tiillihallttus, joka on asiasia lähe:- tänli: kiertokirjeen maan kaikille tulli- ioimiiulsille, on senaatille tehnyt sen ylitöisen etsitPsien, että. koska tehokas Te:ii.> tÄlaiisen lutoatiomati tuonnin estämWsi tooitaistin saada aikaan si- ien. että ne, jotfka omat tehiseei itsensä tallaten riVÄmuffeen synpäiksi. aseiet- täisiin syytteeseen asianomaisessa tuo>- :nu'lStuimessa, tullihalli.uksrll: ann:t- taiiim tiedoksi, kuka on tehnyl sisensä täll.iiseen tuontiin syylliseksi ja koska sellaista on •taipöhltuiiiir. — Senaatti kesäloman aikana. Te- naatin o>ikeuHosaswssa omat toiraiitoi- mituksessa: kesä- ja heinäkuun aikana: senaatto- rit S. -Saavmm. A. Käpy, I. Pelto- nen ja A. Liuksiala; sekä ■elo* ja MÄkuun aikana: senaattorit I. N. BärÄuiid, K. Malin, W. An- dcrsin ja B. Anncberg. — Asetusehdotus kanppalaimoista. H. M. Keilsam on alamaisesn esitel- taessä ^senaatin Htystä sokä ehdotusta arin. asebut!>.'lsi su millaisista kauppa- lainoista sumoinnut l.?. 12 p. käZleä. etiä mainiit>u asotusehdoius on polau- tettalMa lsenaat-lim. jott» ic saaretta isiin yhiäpi^läwäl.si keisarit.'.nn«>il 31 P:nä loka>k. 1909 annieun !a'n kanssa, joka koskee merikaulppao -koskemaiii säännös- frn an uuttamista ja läydentäinistä, sekä yhtäpitäwÄ>si miniswruwumo?t-on k o» ikonksessa tailinxniik. 19 pnä tiinä muon ita asiasta syntynees-Ä erityisessä jour- nälissä «siltettyjen mu-!s.n!>us:en kans- sa. sekä että mainittu journali tätä tarkcÄusia ivardcn on 'ätettäloä senaa- iille, jonlka tulee mahdollisimman .'y- hixssjä ajasso toimittaa aietu.sehdottlk- se<n mainttui muutoksi. — Kansallis-Osake-Pankin uuden yhliöjärjasnHsn cn senaa.t^ mahmis- tanut. — Tuomeen sijoitetulle lvenälaiselle soramäelle maksettamat muotramäärät. Hänen Majesteoilinsa Äc^iari on eii;= telyssä touiM. 12 p. kulumaa touotta nähnyt hiMälsi avniossa sallia, että Suomeen sisMemlle sotaiväelle suori- tettomat to-uclkramäärät tällä kertaa, poiketen 22 päitoänä heinät. 1397 an- netnn arm. Asetuksen 3 pykWn mä.i- räyksesiä. >mahwis:etaan ainoastaan 3. eikä luudsn touioden ajaisi. — Sotilas- ja siwiliw>rkn^lojen ta- lonsjärjestelmä. Perjantaina esiteltiin senaatissa kenraalikumernöörin kirjel- mä mikä koski lauisunnon antmnista eduskunnan onomuMn johdosta, että sotilas- ja siimilitoirastoien toirkaialo- jen 4älous>jä>rjost>elni!>i muuleliaisii-?. 5<naatti päätti lvaatia kailkien kutoer- növrien 'louisuntoa. — Painoylihallituksen toiminta. „Näyttämö!oide"-il«hden julkaisija, kir- jailija Eero Alpi on saanut mastaan- Pttaa painoylilhallttukscn tiedMannon, etiä jos 'hän aikoo cöcflc^n ulosanv.a mainittua aikakauslehteä, niin tu!!<e >hanen lciNi^eii edesmas^uun uhalla kahden toiikon kuluessa siitä kun hän ,on mainitiun tieÄonannoir saanut, pai- ncylihalliMseAe toimiltZa hakciinus. — Mapaakirjeoikudet. Senaatti on suostunM me:sähMituk!e:l esilytseen. »netiäkaÄsööreille enn.cn myönnetyii napaal'i^jec!i>kcwden laajentamisesta se- kä irapa«jki>rjecikeu-den Niyöiuämisestä kruunun mei>sanhoitoa!ueiden työnjoh- tajille ja mMsänimarsijoille. — Korjaustyöt luotsipailoilla. Se- itaatti on Mahivistanut ehdotuksen ku- lunxina muonna toimiievta.visiai kor- jaustöistä luotsipaikoilla. Se noijce yhl«n!sä 76,278 mkn 74 p:n. — Maltion kirjailijapalkinnot. Kos ka lummntai-nu-mieM^samme ollur wal- tion kivjailijapal'1 infoja Josfcma uuti nen ctti merkillisesti sekaaniunut, jul kaisemme tässä uudelleen Palkinnon !saesat: Santeri Jtoalo saa romaanista ,,'Erämaan taiÄew" 1.000 mk.. Rerteil Gripenberg runokokoelmasi ..Trif- snö" 1,000 lmk.,'L. OneNva notoellpko- koelmasia.MurtÄviiilooja" 1,000 mk., Ilmari Kianito kertomutsesia „Punai- nen toi>iwa" 1,000 ni-k. ja Z)!aria Jo- tuni keriomnksesta „Arkiel»iimää" 1.000 mk. Lisäksi sai I. K. Jnh»i „Suoma- laisista maiseimistvan" 1,000 niarkan ylimääräinen pallkinnon. — Rautatie-anomukset. Tenaatti oli Pyytänyt rautatiehalliiulsen lau- !i'.ntoa Kuomveden lannan anomuksen johdosta, että mattien kustannuksella rakennettailsilin haa ra ra ia Wi'lppulan asenia('ta KuMe>m«eden wesistön poh- joispuo.<<?^i.n päähän Melaskosken ytäpuoiiella. oleman n. s. Hopunlahden eteläpuoleiiselle rannalle'. Nauta tiehallitus on aniamassaan lausunnossa esiin tuonut, eitä jos Kuoretoeden toeisistöjä pilkiir on niin suuri Puuitamaroin tuoniin,abdallisluus kuin anomuksessa Mäitetään. niin tyy- dyttää rautatuehollituksen inielestä Wilppu>lan «.semalta n. s. Mäkitalon lahteen jo rakennettu iatamaratde tätä- fin liikennettä, sillä Hopunlahdesta on Nain 8 killomietrin matka Mesistöä pm- kin MiLplpulan satamaa!>, ja koska luultatoaa on, st toi pyydeitt) rata tuot- taisi mitään >hyötyä lvaltion rantateille. Maan suoranaista tappioto. niin on rautatiehallitus ehdottanut anomuksen hylättäväksi.' — Tilatoman toäcstön lainarahasto. Tilattoman toäestön lainarahastosta M>alj m. m. lse-uraamät maalaiskunnat hakeneet lainoja: Hämeen läänissä'. Jämisa 50.000 mk. W aa a!s a n l ä ä n i s s a: Lehtimäki 20,009, Kuortane 100.000, AläHruS 25.000, LaWajÄrwi 25.000. Oulun läänissä: Neisjärtoi 20.000 mk. Haet>tu>M ^ lainojen yhteenlaskeAu määrä on 3,719.500 mk. Lai^nahcikömiukselt esibel!äne> kohdat- koin 'senoatiZsa. — Maanhankinta tilattomalle lvaes- tölle. Wiim>e touonna csti maltio ^aapasahmen maatilan Rautalammin kunnasta. Tilaan kuuluu 1,163 ha moc^a. Si>jä toarten «tfdettu koniis- sioni on laatinut ositusehdotuksen ja senoatti ^päätti perjantailta, että tila on csitettalma 36 pienulaksi. Ne henki- lö:. >jotka komisftoni olz ehdottanut ail^Iaiksi. hym.cZksyttiin sa luotoutus- ehdot omat balManmukaiset. — Järlven laskeminen. Waasan lää- nin kmvernööri on antaniit seuraatvan Pää toisen tNanomistasa T. Bernhard'- in. JyMäMMn pitäjäsi, a n oan uksesta saada laMa .,Torwajärwi"»nimisen järilven SaalrijäNven pitäjässä: »Koska haiisa on näl^tänyt onmsta-- toansa enemmän kuin puolen kyseessä olemasta jänvestä eiikä kukaan ole hake- muZta wastaa»>sano>nu-t, seiMuvksi ,sa nosautnen säännötsiin Wcsioikens!a>n 4:ssä luw.uz.sa tiMkin minä oikeaksi an- taa hclkisallie tutoan kyseessä oleman TerMajänioem las!'eimis«n maaittoilje- lysinsinööri G. W. von Essenin laati- man suu>nNitelman mukaisesti, ehdolla että työ saÄetaan loppuun suoritetuksi neljän touclden 'kulu>essa fftitä lukien, kun tämä päätös on Moittanut lailli nen tvcxiimcin: ja oi>?eu:eraan ba-kisa nauttimaan kruunulta kom^usta sen mu'5a>an kuin Syt.ti>l>äm sa Nutajan ti- loille llastelm!i'sön jälkeen ikatsoiaan hyö- tyä tulleon. — Kulkulaitosrahaston osuus palo- wiinananniskelu- ja wähittäismyynti- yhtiöiden woitosta Vaaian läänissä tekee toiirn Muodelta Yhteensä Smkaa 212,859:75. TäÄä tulee Vaasan osalle 72.731:98. JyMäskylän 57.277:19. Kokkolan 29,976:67. P:e- tarsaamr 18.053:50, Uuden Kaarle- pyyn 13.600:—, Kristiinan 12,041: 33 ja Kaskist.in 9,179:ii7. — Erotettu lukkarimvirasta. Se- naatin oilkeuseisasto on tnominnnt Äuorianeen seurakunnan Mlkarir Matli Roin ewirra n luopotietc- toaii eläimänsä takia menettämään luk- karinto i>t'5."in'a a inio^Ln. — Kätilöt. Kolmen kätilön Palk kaamiseksi on Jämsän kunta anonut 400 mkn toNottlista Malincapua kuta- kin kohti. — Maanmittaustoimitukset. Halko- misMn toi'M>itetiua N!ntoni!?men ti- lalla nro 5 Pihtiputaan viltäsän Se- iäniciul^tcm 'kylässä uudelle kartanopai- kulle Miuuttaneelle asukkaalle, on Waa- sonllnänin kutoernööri yle istä maltio- iMaroista myöntÄnyt talollisen Wille Tiaisen.cm'istaman R':ine-nimisen ta- lonosuuden tontiipaikan muuna.nisetsi 1,174 mkn etiumcGun sekä 100 mkan erilyiisen m.uu:toipurahan. Hänwii!aä'it'in k>wc>rnööri on Mah- lN'is!anult Pallsioitulset. joilla Hieta- lam>mi!n niiidmne!s.estä Mi!> tilan tilaa N:o 1 Korpilahden Pit. Muuramen i!'lässä on munrettn Kaelira-nta 1 sekä Oh?la Nimisrstä ^lymmenetsesrä Tomi- n ulisen tilaa N:o 4 murre iin Kaalin- ranta. 2 nim. palsta, kumpaisetkin pols'a,t Pau>l Wahl & Ci:o nimiölle yhtiölle. — Tullitulot Waasan läänissä. W?.m« kuiukandoii tullitulot sakaantu- n>ai läänin eri kanpunkieii kesken seu- raatoasii: Waa!san tullikamari 69^.400 mk., K.c>il?o>laii tu-fiifrimaai 25,100 mk., Pietarsaaren tullfainari 87,000 mk., Kristiinan tullikamari 5,000 mk. ja I n to ä s k yK ä .n tull laimari 24,000 mk. eli Aiciensä 337,500. joka on 235,000 mk. enemmän m:;ö tullitulot toiiine Muonna samana kuukautena. — Nykyaikainen tuaJi-r-jf». — W<ltoja 20,000, »varoja — SO m*. Toissa »>oa- rantoina oli tucifoluuti^itlu peroella katakaiiypiiZ ?l. flanitnni.-.i t>.'n- k'..r- sissa. Luctdelon mukaan oli Pcs.iöiä »varoja 60: 50 ja mclkzja -il.9SS: '>>. — Nainen ci saa mnuiiaa tuomari»' nifilco. Lauantain.: jwli>!<in'.a4saan »iiii* tötsesiä on Su »un honiIoikcuS Io:|»n.it. ciici se wc-i suostua hovioikeuden au^ku!» :an:ti Agnes Amanda Lilndtllin ane- nniksccn saada tvannoa :>iowarinwala. lo?ka tvoimassr olewa!> la-n mutaan ti na^ta woida määrätä hoitamaan tuo» «7><nin tchtÄviä, jolloin mainittua lva« laa vaaditaan. Eero Erkko Sv-suotias. Eero Erkko, meidän julkisessa elä- mässämme mMän humnaiicuviinpila henkilöitää läiplää länään 50 muotia. Hän on M nyt saaivunanur sen ikä- raian, imk!ä jokaisienkin ihmisin elä- mässä pZd-eitään merkittätvänä. ^>iuna kahta suuremmasta merkiiytseslä j< en sellaisen miehen clämäM ku:n Erkko on. Sillä Erkko on niitä miehiä, jotta itse luomat itsensä. Hän syntyi touko- fuaiit 18 p.. (siis Erkin päitoänä, w:na 1860 Orimattilassa EeraköÄan talas- sa runoilija I. H. Erkon nuorempana »veljenä. Tämä toanhempi tveli tuli- kin nuoren Eevan isälliseksi tueksi. Ja kun runoilija ollessaan Viipurissa Milken flfoirtatn opettajana siellä samal la toMimli. „Jlmavul6n" nimisiä leh teä, oli Eero hänellä juoksupoikana ja LorehtUlUivin lukijana janialla kun nje koulua tämi. Siis „sanomalehtinnes" jo koulupojasta ottaen. Ja kun hän sitten pääsi ylioppilaaksi, antaumi hän kokonaan lsanomalehtialalle. Tä- män ,.K eski-Sno m e n" päätoimir- tajaksi tul» hän w. 1887 alussa. Ja toimi täällä parisen touotra, kunnes siirtyi Helsinkiin „P äim ä le h d e n" päätoimittazjäksi. Se lehti aloiti Erkon >toÄniittaimana ja omistamana elä- mänsä tollvoden 1889 lopussa. Ia hänen johdollaan sie i-Lmeschi aina «vuoteen 1900, Elloin kenraalikumernööri Bob- vi'Iofs 'hänet pakorii eroamaan toimes- ta. Walino Watt iollisistä syistä yhä 'sluure-ni, kunnes hänet m. 1903 karkoi- ^ tettim Suomesta. JJyt hän siirtyi Amerikkaan. Mutta Masi kohta kun siihen konraalikutoernööri Oboienfkin aikana Moisuus tarjoutui. .Helsingissä toimi Eriko sitten käytännön miehenä perustaen kaiulplvnkiin suosinta saamut- tanaen moo>rtorii.'.lchiaan. Kun sen ttili- palo inhosi, siiirlyi Erkko taas wsuhalle ja mielu-nälle <llämänuralleen: sano- malchtiÄalle. Wuoden 1909 alusta hän .on olllm „Helsingin Sanomain" päärotmiMaljana ja tnntumasli kohot- i-znut lehdon avivca. Tässä llHlMtt mainittuina Erkon elämän pääpiirteet. Mut:a näiden puinteiden sisälle sisäliyy paljon nutte- r."o ja moikuousrikasta iralli-ollisia tNviä isänmacm parhaaksi. Monilla n>al!iÄpä>itoUä on Erkko ollut huomat- tamimpia jäseniä jo ivanhan poova- rissäädyn ailiano. Ja uuden eduskun- nan „yhdc^s'ä kamalissa" <n hän istu- nuit jo ennc-n ja parhaillaankin islmi. ErM> oli nuorsuomalaisen puolueen ensmnäiinen mies silloin kun tätä puo- lueita perusietilein. Ja laiklsta etu- inaisimpia hän siinä miÄätin osu On siis eriiMä syytä juuri nuorsuoma- laisilla onnitella häntä 50-muotisena ft)ntym^iwänään, maikka Nzllä luu' lemme, eitä kclko maakin yhn)y tähän onnÄtÄuiun, Mä siksi runsas ja anoo- kas Erton e>lämän.yö on Su«nelle ollut. „5leski>-Suomen" toanhana «oimitta- jaina ^pyydämme hänelle eri-lyi.ses?i on- nitleluimme lMaiiää ja toitoorta» hä- nelle yhä edelleen samaa sitkeätä tar- moa nuo^jluioimatlaisen aatteen ajami- sessa. jota hän jo täällä Jlflväskylä-sä csctli ja siitemiinin laajemmissa olo» suhteissa niin Mäsyinättä on jalkanui. Sai'.>omalehili.mtiehi!lle on Eriko malliksi kelpaama. Ja juuri sellaisena hän on kyniäiHt lstIoän maon Suomen henki- sen toil.sd^Ijen 'pe.ibcon. Jyväskylästä j;i Keski-Suoniestii. — Jymäskylän Nuorsuomalaisen yhdistyksen kokouksessa eilen illalla ;xiälniin tähetiää roimitteia ^ero Er- kolle. ]cCa tänään täy.tää 50 touotta, seuraa.wa sähkösanoma: Toimtttaija Eero Erkko Helsinki. •Muistaen Teidän armo ka st a, un« ranoukaiseiivaa tlMinne sc>iä sanonta' lehtimiehenä että ka?>tianedusiajcna lä- heuää JlMsklflän Nuorsuomalainen yhdistys Teille tänään täyiiäessänne 50 n u-o:m kmrnvoiuamimma!'. lenr-eh- idiksensä ja onnittelunsa '.oimoen Teille yh.: jatt.utoia »voimia nnorsuanialai- suuden äänteiden palcveiuk!es>i. — Metsänhoidonnemoojaksi Keski- Sucmcn Mavntoi!ljetl>s^urail läniiseen <p ii riitti on 18 halivjasia lotflitiht Etelä- Pohjanmaan MaantoÄjelysseuran:net. sänhoi'donneulwqja So/lamo Kupila ja hänen kieliäytyiniiMsä varalle inet- sÄihoidonnieutovija Janne Mäkinen Kankaanpäästä. > — Slckotettuja. .^aastumanoi^u. den eitisessä istunnaöia tuominiin asioi'tsija Äyöstt Heino Kanaasniemel. tä juapumuksesita '.*.<> mkn sakkoon wi mamin puutteessa 5 päitoän tvanke:'. «en. Ensikertaisesta näpistelystä suomit» tiin eiken työmies Eelis Hintikka to» roisin Raululaminiit pitäjän Hanhi- taipaleen K^ästä 50 mkn jakkcon, tvastaaeva 10 päivän toankemta. Hi n. iik'a oli toiime huhtikuussa Seurahuo. neen ete-isesm anasranur mloll:»?en Juho Taipaleelle Peiäjätocden Ku^n» pujärmen kylästä kuuliulvan paketin» joka sisälsi 2'/, kg motta ja naisen huimin. — ^usia Ylioppilaita. MoppilaLtut» 'innossa hymäksyrriin Perjantai:^ m. m. neiti Elsa Sorsa Jya»äsNMslä. — Apuraha. Jymäskylänje- mincarm Puutarhnrille Kalle Kaler- toolle on myönnetly 500 nikn suurui. nm apuraha kansakoulunopettajia tovnen ensi kehänä lo'meenpanlaivan pul"tarhakl»r-sin atousiamiseksi. — Uusi hinaajalaitoa. Kymin laut- jauÄchdsstii^selle on äs^näin walmis- l^eu Kotkan konepajassa uusi 14 uitt piliä ja 3 merriä leweä rautainen hinaajÄatva »Leppämesi" nimeltään. Laiivassa on 150 m:r leräsköyliä ja ruilee ^e toimittamaan lauttanstöiiä Leppäkvedellä, j-ohon se kulere.aan Haapakosken kaurca. — Entinen, Lep. pä!v.esi"-niiminen pienennpv hilloja- laima si'i>rreiään Leppä.vedeltä Ku!)an- kosken ja iKuuljankosken kauna Watia- järmeen. Mi-cmki HtI»ÄI>W' OisMl Mi Znmlmll t «k »i !S oli t.k. 17 p:nä Ä.-T:n MaaMviljM)s- 'entan kansliassa täällä ja päätettiin siinä MiM. seuiracmat asiat: Luettiin ja hymäksyttiin edellisen '.o>lc>u^sen Pöytäkirja. Toimallan Ori-yhdistys anoi ialoll. Kalle Humalaqäinveir kaiuta Liiton lausuntoa Maltion amuslusanoniuk- s<xnja ostamanpa siitosor.in hinnan u^hrn-tämiseösi. Liiton toiniiluitla (.xiäai puoltaa anomusia ja jälki kon- sulentli Uuno Jaatisen toiineksi lau- sunnon liii.iämiien anoinu»papcrei^'.n ja samoin niiden loheitämijen lviljeiyshallttui.selle. „Zuu.non Hewos-Z1stäwä"-lehden pactoimi.ita.ja Tood. Holöer.^ oli lähet. iäiiyi ki-rjeen, jossa ano: Liiton tilaa- mcen ro^imiiil:«maansa lehteä ja ijaka- maan n mä .jlimaiselsi piirissään eten- li.i toähcitifpilvarai sille hemcskastvatta- j.lle, mu^la koÄka Liiton vahatoarat e.l'.rä: ole tehmtotoat, ei katsottu tällä keilaa tooiiaiman anomukseen suostua, siilon näyl^chistä yurus. päätettiin sliämastoiin toasl'edes ilmoittaa mai- ntiussa Mjöaspä. •Esiiefiii.il Suomen ^iatoiurheilun ^hätpicn kve-nokirje ^ P.llä toiime h uh ll.^^nva n^s. Terby-kilpaiiuja j>? etenkin chaoottawie.i hemosien sää- . >mool:mu>iisisia niihin. Aatetta läm- p meisti kännäten iin ja pääsytoaati- mU.se!si päätettiin ehdottaa, että nii- )en muonna 1909 fyniiMiden ja w. 1914 kilpeilomien Maria in uiolenipain r.»^nhe.ml!>ven tulee olla lottlakirjahÄlvo- sia. Mä ehdolla «tä muitetikii. Liino- jen päätös on ^iäpitämä. Liidon kon- suienui »vall-uilteruin «lamaan kirjot» h/nsa nittä kaittakirjahttvosten »varso- ja, joilla aijoiaan ottaa osaa mainit- muihin ktt^pa kuihin. Luettiin Hemoshoidon neutocjan •iirjcTmä, jossa ilmoitettiin ensikesäisen atjotun Lahden hctoosnäyitelyn sirrly-- minen Mejvaiiiuirteen. {S st;exk'i i i n Maanmilje lyshall i l u.Ise.i tl-.jcSntä, joZsa it-moitettiin kon.jf.lenlti Uuno Jaatan edelleen!in hipvälsiuyksi Li ilon 'loailiutattiLsi. K»niaki^ja-tamina näyiietyiden pal- liniotuomarien elä'nlääkän O. A. ck-uorion ja fonljuleititt lluno Jaatisen niaramiehillsi toal.titiin viaanwit>elijät I H. PcÄinen ja 2. Linna. Esiietiiin Suomen Hckvossalostus- '.•littojen lmäliaikÄsen Keskushallinnon lirjelmä 29 p:btä mi mie huhttkuuta, jossa korhuktiin erinäisiä maksujcvm.m. mainiiun Litton säännöistä','mmia toeta ei mainittuja sääntöjä ele mieiä .icctti näii jätettiin asia toistaiseksi „pöl»dälle". Rii'lle toimikunnan jäsenille, jiRka luululixit Litton to.mikuntaan ja i^A^ioiKdn johtokuntaan, ei makjeia matkarahoja Liitolta silloin lun edellläanoi>numta ko'>ouksio jatmu 'amcina Paitoina, Maon ainoastaan pä.mä rahat yli-ajasta. — Huomattatoia rsiicimid. Suomer k5N'alli"ie!N ieirwMliiton puhuja emän- :ä Maria Ziauhala pitää keuhkotaudin tolastusiamislia kokemia esitelmiä seu raamissa pai'5oiÄa se uraan» ina aikicina: JymäslXflLn piuäjän Palokassa toukok IS p.. Jylväskylän Kuikan tlnlässä tou» kok. 19 P., Uuraisten kirkolla joukot. 20 p.. Zaairisälrtoen Lanneivedellä «ou- 5ck. 21 SttarrjäNven kirkmM)lässä 22 p., Soari-jänve!! Kalmani,