Nro 191 (98) — 1910 KESKI-SUOMI Torstaina elokuun"j25 p:na Kärpäspaperia K. S. R. monta eri lajia sekä 2501 Kärpäsjauhoa vähittäin ja paljottain saatavana. Keski-Suomen Rohdoskaupasta, SaomiL, 8orr. V. 1 k. 4 g. 70 mm. Jyväskylän kaupungin l kun ei sttä'woida aiwain «tarkoilla IM- nierotiedoilla, ainakaan nyt »vielä ratkaista, m fetoäd, ettei myöskään woida kittaa kaihin puolin ohjeiksi nii tä neuwoja, jona hm Jurgenjen a- pn ParaNtmnijeksi esittää. Siksi pal- joit owait ne iubjctkliMiistä, jopa ojal- taon mahdottomiakin, kuten kl)symys maantvÄjechsluoton kokonaan laprito alottaa toimintansa 1 pnä kello * t e ty tä ' r yuuoMa joka «apaukjesiai on ollut, 1 päivällä Kunnallistalolla. Op- mä filrnöt omat auenneet ja on ru- .... „ . . werm ajattelemaan m. n,, sen puut- pilaillen on ilmottauduttavajoh- teellijuuÄen korjaamiKra, joka on tun- wtva TanÄa>Kja>kin, nim. kirjailpidot- toman 4ailouden muMiamijesta kirjan- pidollisekit, Mä ili-man tälä on ar vioiminen ja liiiketarkisielu sekä kan- naLtawaisuMarwostÄu mahdotonta. tajan kansliassa klo 11 a.p. Arvi Kuha. 2937 1—1 Jyväskylän kaupungin kansakoulu. Lukuvuosi liotetaan torstaina syyskuun 1 p:nä klo 9 aamulla kou lun huooeustossa vanhassa Raati huoneen talossa. Kouluun pyrki vien uusien oppilaiden papintodis- tukset tuotakoon silloin myös näh täviksi Johtokunnan puolesta: Herm. Niemi. 2940 1—1 Sorr. V., Saomal. 1 k. 1 a. 50 mm. Viitasaaren 5-luokkainen Yhteiskoulu avataan ja alkaa toimintansa syysk. 1 pnä kello 2 i.p. Uusia oppilaita otetaan ensimäiselle ja muillekin luokille ja myönnetään köyhille va paus lukukausimaksuista. 2947 Johtokunta. 1-2 V.P.K. kokoontuu harjoitukseen torstaina tk. 25 p:nä klo '/s 8 i.p. 2944 Päällikkö. i-i J:kylän Kauppalaisseuran Silmäys Suomen meijerialoihin. Edellisessä estetyt seikM antalvat suoranaisesti, aihetta luoda, silmälasein meikAäisnn koihin, vaikkakin ne o- Knut paljoa vaatimattomammat. Jos otamme ensin tarkaslaaksemme, miten Mäkir^hujen niaal>antuont: Aneilla on 'kehittynyt, ummut? kaup Paa ja merenkulkua koskevasta Miral lijesta tilastMa seuraama: tiedot. Tuionti M laisckuwuin: Leseitä Oljykakkuja. W. 1900 33,1 milj. kg. 3,9 milj. kg. 1901 30,6 n 4,7 „ 1902 38,0 5,7 1903 34,6 ff 3,3 „ 1904 51,0 H 6,3 m 1905 51,8 tt 5,1 w n 1906 64,5 6,6 n 1907 37,4 10,8 n 1908 54,7 9,5 n H 1909 53,3 9,9 .. NahaSsa tekee tämä tasaluw uin: !ii(Teen tulee, on siihen iietyi&tt wai- kattaneet asittoif:-t huonor r^humucdet, mutta onhan niitä ollut hymiäki», il- in a n eÄä asi>:niaita on Parantunut, ^tän on monetkin syyt »vaikuttaneet, etupääAsä kait simranmai kotoiset w cat imi ukset, silli työpalkkojen koho- »'«a, nousemur myös elämänwalimuk. set Moisiin tarw^'aineisiin nähden ja näitähän kulucetaon suurissa maarin kaupungeissamme, joihin ftrficrtktu ,i atkojen takuu maiicu ryt kuljetetaan. Samaa on scnou-.Uva woista joka n te- lä paremmin ^.n maito fc*:iia kulje tulla etäältä. Äv.nttakiit sen h.n.a on K5is, syödään Mä yleijesik On usei- u seutilja, jo:sfo täsiscparaatlotit emi kot rna käyn»iissä |ti' jossa roorta >ral- »'islelaan ui ir! f: no pai koilla uiyi;iär ivaksi iiiuduiniiiii i r i::a citii mcitc n .e- ■uusiin ilii^dsiifNön meijeriin. 9i:iin Ecu pyilii t»v.tu!iaiji)i)s kulkeuiaan c» r: teilii. Mitä ijiiuivicn juusionMalmiZlukseen tulee, ei se ol>e sano^amastil moinut ivaikuÄaa woimvienn!n dencinijeen, iillä sen wuotuin.cn mienlimäarä ei ole samaAsa ■suihieessa noussu,: kuin woin on alentunult. Toinen on edellä mainiksemvimime maidon i<t kerman mienttin laita, joka yksinomaan koskee niiden rautal-ieosien tvarrella olemien seulugen oloihin, ioif-t oivat läheijem- ir.ässä liileyhteydessä Pietarin kanssa, Tämätn chessa lion:? syytä hieman tarkastella osuusmeijeriolojamme, ja kclisoa, o>n>?o^han >tä>hän nninnin alene» nviieen sielläkin päin -vaikuttamia a- siaichaaroja. Ojimsmeijereitä ja niissä jäseniä keskimäärin ja kaikkiaan en Pellermcn n>uo'si!>irjo>jcn m Ma n ollut jeuraaivas- tl: Virallisiay.m. yleisiä uutisia. SSuoden 1911 Palowiina- wero. Polttimoiden omistajien lausuntoja. W. 1600 Juustoa 0,29 mulj. kg. Nahassa 2mf. 0,46 milj. Leseitä Oljykakkuja W. 1900 Smk. 3,1 milj. Smk. 0,5 milj. 1001 1902 1903 1904 1903 1906 1907 1908 1909 3,1 4/2 3,4 5,1 ti,2 8.3 5,6 7,6 7.4 0,6 0,8 0,4 0,8 0,7 0,9 1,7 1,5 l/J „ 1901 0,35 „ „ 0,57 „ .. 1902 0,38 0.62 , 1903 0,51 0,81 „ , 1004 0,72 „ 1.14 „ „ 1905 0,68 „ 1,08 „ „ 1906 0,65 „ 1,0-1 „ .. 1907 0,84 * 1,59 „ .. 1908 0,71 „ 1.35 „ „ 1909 0,77 - 1,53 .. Kaupp rel. P!-ll a merkittyjä kesiini. kaikkiaan A. 1902 28 S6 2,408 . 1903 75 73 5,175 „ 1904 144 S2 11,SOS „ 1905 221 91 21,150 .. 1906 283 101 29,000 . 1907 313 38 ;>i,ouo „ 1908 313 102 33,200 Palokkaan, kaupp. Wäistön huvi laan sunnuntaina t.k 28 klo 10 a.p. Perillä polastaan jalkaa permantoon, syödään yksinkertainen päivällinen y.m. hauskaa. — Lähtö kauppias Öpetsin kulmasta. Jäsenet vierai neen tervetullert! 2!) 18 HUVITOIMIKUNTA. i-i lsl)öt:öjärjeslelmää, johonka m. m. kuuluu wäki.rehu,je.n fäijrtö jlturessa määrässä. Tanskaan tuleekin ilanli- hasla suurar rahat. Za>moin ciwät kai k ki Morehujo syömäi nautaeläimet- kään cCe tnai^cnanioijia, waan Ii^cJre= to® dsco niisiä :curastits;a Marten 3);i)ös kuluv:a:rat TanÄan hemosck mefkoisen osan asiorehuSm. Mutta kun on mil:ei malhdoi0li:a määritellä, jnrffä osoluwu.l iuiitr>.Ti: näiden eri sillä ilman näitä tanveaineita-, joista Tämän mukaan on leseiden tuonti vuodesta 1900 kohonnut 1,7 kertaa, ollen kerran '2-keriaa luurnnpitiii, :n. 1906, kuin jälem m'.n. ja niihin kuuluivat owa: saman ajanjal- i'>n killuessa! kohoiiiteec ."-keria^c-ii. Miiä näiden iucntmtHerbon laha^ armoihin ntilee, on leseiden raha-aitvo ollut ma^htebujen alviiena enem-iiiän kuin öljykakkuijen, jotka milrei .jään= nölliisesli mvat kohenneet, sillä niiden fpitmiä ja 'käy:tö on yhä maan lisÄn- rynyt, josta tietysti hintojen nousu- iin on ollut seurauksen... Ei ole mon- lataan wuotta siitä, kun esim. wenä- löisiä 'pellaiMaskakkusa M. sai Heisin- gissä Smk. 17: — per 100 kg, nyt on hiiden hima Smk. 19: 50 per 100 kg. Helsingissä. Samaa.i suuntaan o-vci muudbn, kucen ai iva n uudet soijaka- kur, joita, sai Helsingissä w. 19ö9 Smk. 17: 25 per 100 kg ja nyt ivaaditaan samoista -Sitif. 18: 50 per 100 kg taiv sissä >>vaunu!lasteis'a. Ä>a'.llkeiwät na- mi. furoutt lähiniainkaan '.vedä iverto- ia. miiä ^uontimäiirään tulee, tanska- iiaisien -numeroille, niin osottaivat ne kum.mv.ilin. että maanlviljc^ijämme oma: tällaisien l)'.r>io:toitiit|cn perus teella pako:eitu: yhä tartkaamainmii'. seuraamaan liilkeensä menoa^, jotta ainakin tasapaino isoudessa säilyisi. Jos iima!s:aa,n niinhymin meijerien kuin jäsenten lisäys muomtain edellis sen wuoden määrään nähden prosen^ reissä, niin saadaan seuraamat pro sen t ■t Mu-Jti mt: ' rs Suurin varasto ■t; Miesten pukukankaita Ääniryhmien osalle 'iofo tuosia >uun- nolio >mas :a niaaihci-n l ^:e ?us :a Zväkire- hlmläärös.ä, on tie;ifs:i mu kiiluin ta, Nxiiiffer oikeu.:<l.i'ua, wel.n:aa koto e- rällä lypsi,harjaa, ja näin ollen facv- daan sv.^en epäedullisia l^pMuloksia. Ki«<lämättä cn w^lio lo::a, että wiimeiÄä ma-i>iopistoa kiristenäessä, fohMvair tähän w oi manp onni s: ukseen larrotrod.ivKr kus>rannli?set su h teellises ti en!linmin. ja tunnettuahan on, eitä pdio n löytyy karjasi oja, joissa on suurikin prosenitli lehmiä, joilla ei ole synnyrmäix>rä kykl>ä «n:aa runsaasli maiica, m ui: ta joiden maÄo tuloksia ?oele:«n kein^ekoisesli, m. m. woi- makkaalla ruokinnalla, kofyottaa ylt ic-:oalli'uuden. Tämä on sellaiset >ta- loudellis?a urhei>!u>a. jos:a olisi nutä pitunmin pääsiämä, ja sen sijaan cn itarmökkaasri 'käy:Ävä käsiisi niihin wimen!pileisl:n, jolka toista lietä pa- remmin Miomäl <toiwo»ituun ja itvorsin tarpeelliseen pääunacHrnn, nim. kaikin ipuoiin linahd-olliscÄi ensiluokkaisten si.losaines:en käyilämiseen, tarkkaan tt»a-liluaan ja järjelliseen kaÄvatukseen, hoi:oon ja ruo!inraan. Töhän nähden on hra Jurgensen Sflyllitfrn oikeassa Nxutue-jsnnn suurcm- ipaa huolellisuuSia ^karja-ainesten wa>- liinnasisa, mu^ia lokien Qsia on, ■onko tuo w)bi kaarne n ehdotus woiluo:an- non ailentamllsesia Tanskasiai 20:flä pros., Paikollaon, sillä se kai tapahtuisi paranen joukkoieuraslnksella huonoi- h!.n lypsäjiin nähden, seikk.i, joka no- peammin on r«rk«istu Posiciimiftsli paperilla kuin todellisiuudessa. Joka tapaui/sessa on ^hänen ajaiuksensa pe- rusiutonessa paljon Perää ja lvarteen- ot«l:attv«», sillä Mavnman on epäsuh detta 2ar&Fcm nyt chseessäolelvolla jÄoubellijjella olalla oilemassa. Mutta rahat mcnemä: mille: poikkeukselta ul- kcmaille, emme kokonaan moi olla. 5"llä oleman ohc^a! on syytä tarkcL- taa myös wientikysylnys:ä, mikäli se koskee maitoa, wvi.ia ja juusto.i. Täs- iä antaa wirallinen Älasro seuraa^n kuivan. W:cnn Maitoa ja ?crmaa NabaSsvi W. 1J»00 1,93 milj. litr. 5 m k. v.?8 milj. . 1901 2,04 „ 0.40 H . 1902 2,30 „ 0,15 . „ 1903 2,71 „ 0,54 » „ 1904 3,22 » 0,53 M , 1905 4,47 „ O.SO H ,, 1906 5,65 „ 1,07 » 1907 6,99 „ 1,25 „ 1908 6,82 .. 1,43 » , 1909 7,39 14S • Moita Roihassa W. UKK) 0,82 milj. kg. Smk. 2;t .r< ml „ 1901 8,97 . -2i,S8 „ 1902 9,67 „ 22,60 „ „ 1903 10,29 tf 23,60 ff „ 1904 12,19 , 27,37 „ , 1903 15,94 h „ 38,05 „ 1906 15,05 „ „ 37,48 „ ^ 1907 12,71 „ 31,50 tl ^ 1908 12,03 „ 31,48 ff „ 1909 11,63 „ 29.6S M Kmen näistä iumuiöta näkyy, on u c-idon ja kerman Ivienti kohonnut suuresi, miltei 7-kertaisesti, kun sen siiaan ivoin mientl on kohonnut aina mujeen 1906, -nutta siitä asli ailvan /aoranaisesti al-ntunut. Juuston mienti on taas ollu- tasaisesti kohoa- n.assa, ollen se j> iangen Hu o m aitova tulolähde. Mitä Marsinkin w0lnwiennin alene- Omaa laulsuntoaan Marten eduskun- nait ivasta unesta armolliseen esilykseen muoden 1911 palowimamerosta.on se- liaani käskenyt maan kumecnörejä ivaatimaan asiasta lausuntoja poltti- ■moiden omistlaMa lääneissään sekä sill cimnm lähettäjin ään näinä laf jjun- not lsekä oman!lausuliuonsa> senaattiin. Hämeen läänin lkumernööriikMirasto on nynsmmin täyttänyt tämän mää- räytsen ja oinan lausuntonsa kera lä- HniälN)t senav.win NääS Iprufabriks Akiieboilagin, Tojnnpereen Höyn/pollli- m»osakeiMiön ja Lahden Polttimo- osälet^liön .cunisläjain lausunnot ky- socssä olsvasta asiasm. Nääs Spriifabrik Akiebolagin joh- tokunta huomamiaai lau-sunnossaan aluksi, Mä pui aiv iiitiam cv o n luonnoton korotiami>nen, kuien saattoi aavistaa- kin, jo on ^limäsck ostoittanur, ettei ko° liinainen palowi>inateollisuus woi kil- p«>illa uittama ii jen kanssa, ennenkuin uilkomaÄaisen konjakin tullia tunÄl- iivasli korotetaan. Sillävälin fun wä- kelmämpien nlkamualaisten iväkijuo- nl.en tuonti Mu-oden. kuutena ensimäi- senä kunikaiutena on enemmän kuin kol- iiniiikerlaistiunm^ on maan wäkiwiina- ttlnaista saunaan aikaian myyiy ainoas- laan 1,804,134 Ilirxao 1 , kun lMuonna 1909 lsamalla ajalla myyriin 2,815,930 litraa. — Muonna 1910 on wuoden aliliipuoliskolla oteltu PÄtUinioiden waraswisla paloiviilnaa 2,080,509 lil-- raa, -mastaren 3,081,209 litraa wuon- na 1909. Ellei, po-lollviinÄveroa ai^van lähim- mäsjä ml>cwa>i'suuldessa tnnkrmasti alennee, n iii n yhtiön ivakauimukjen niutäain käy laillinein palomiinaieolli- suus lmaassamme Pian inahdostomaiksi. Ulkomaalaisi koiiijakkiasiamichet, joita liikkuu nimi ia kynuneniä maaösanrme, oiva: jo useissa niaani.me Pi5t.uka>upun- geÄja saaneei annisl^uyhtiöitiea myy- ■inälöl^tä lcipeto?ina kaiken kotimaisen konjakin kaupan, mikä konjakki on to- disietmlvasli povenipaa kuin ulkomaa- lainen >n. 's. konjakki, joka on lvalmis- tetiu perun>a!paIoMin^»ia> ja niissä kauipuilgo^^a ■:aas, missä on monopo- l!yhiiöi?ä, >on><R wiinakaupp!aal 9 pnä tesätuMa 1902 annetnn arniollisen asetuksen 9 §:n nmkaan estettyjä pi- tämästä kaupan niunia kuin ulkomaa- laisia mivaraa. Ellei roohnossai olemaa palomiina-aiseluska muuteta siten, että kotima-ijelle Niätijuomakaupalle suo» daan faikinipuollin jaiinat edm kuin ul- koniaalailselle, niin, armelee Yhliö, on. hylvin epäilyttämää lvoidaanko koti- maassa wc!liniistelllujen Iväkijnonlien ■kaiiippaa saada samalle kannalle kuin se oli ennen nxron>korotus:a. Uhiiö lopcttaa lansunkonsa Hu o- mau'1'.anlalla, ettei veronkorotus fu>tcn lörTonrttiin, dc millään iawi!la> edis tänyt raimiutta sekä armostelce edus- kuvnian llr-astauksen Perusteluja miiä tulee lmrastossa-prtoajan li^entäini- f jc ji ja ebuskunnliitt wäkiwi i mi n deiia- lUroi.i»ii'sen ju'hteen lausiuniin toimo- <m uksiin. Myöskin Tampereen Höyrypolmmo- osakeyhitön jolhtoi>u>nta katsoo eduskuit- nan Hdotiarnan »veron liian korkeaksi, se kun siiiiiä <niäärin kallistuttaa koti- ■maisia Niäkijuvmia, jotka sitäpaitsi onxu kaikellaislen rajoittavien sään- nös.en alaisia, että .nämä eiwät miten- kään moi kilpmlla maahan tuotettujen ulkommilaiiÄen wä5ijuomi>:n kanssa. Diiiä tulee marastoAsapito-ajan lyhen- täm:«seen, niin lhiimnauttaa yhtiö, eriä tämän lyhentÄnilsen seurauksena olisi se, etieiSväl polt^iniot woisi pitää niin snimia »varaslcija, etw säännöllinen lii- ■ketoiminta oliA turmattu, Sitäpaitsi tiili sinkit ihiimaltchtaat, joilla o:t oikeus lvalmistaa tnoi^eitaan ympäri wuo- de n, iPaiZjoa cdulli,sein>paan asemaan, nä mä Ifuiit woiwat sovittaa tuotantonsa kysynnän mukaan. Kun yhtiö ilvielä mt hua'nailt!iiunt'.'t siitä, että denatnroidun w Miv ii nan käytäntö on lilsääntymässä, puoltaa se esiltämiillään ft)iCfä hallituiffcu ehdotta maa zvcroa 1 nif. 40 p. Lahden Poltti>!no--llsakeyhiiö huo mauttaa sekin, esittäen sen kosiaasian, että wuoden kuutena/ enstmäisenä kuu- kalliena myynti on mähentynyt 104,818 lurailla, «itä korotettu wero — - ---- ■ !saattaa lpolÄimoille mahdottomaksi ~ ... ...., ., I jatkaa liilkettään. etenikin kun ulkomaa- — Suomen menmlcSelakelaltokicn r(T „ , Jf . .... ^>.. ^0:s ■toinliiitakerionlus on iulkaistu. > ^ tehtailijoilla! on oikeus niytjda Laitoksen säästö witn,e ^vuoden lopul- ia-vamacha yHtyishenkilöillekin eikä N. OKSALAK Herrain Puklmolilkkeessa. t)n omanut lansmuonsa, huoinauttaa pääasiallisesti samoista seikoista tuin politimoilden omistajatkin yhtyen hei- yiiu Miilä tulee Iväkiliviinan larkoi» i ut s e n muikails e?!i!pa>an de n a Ul r o im i jee n niin oqt Aiilarkaslajo silä m teliä, e?iä on mahdotonta samlaa denaturounista nykyistään lparsmmalle kannalle, ^vaan on odomtaima fillsi kunnes ylerjö iijes- tään laikkaa Nyrtämäsiä denaturoitua ■.väkimiinaa n<uu!Mto--aineona> pinteen lläänin kmoernoörinmitasto yhiyy oinassa lausunnossaan kaikinpuo- un niihin näkökohliin, joka on esi- i-nty ylläjetostelluiisja lanjunnoisja. klo 12 p:llä. — Uusia oppilai>ia tutki- taan elo5. 31 p:nä ho 10 a.p. alkaen. — Koulu, toimii ensi lukluouotona 5- luc<kaisena. viitasaaren 5-luokkainen yhteiskoulu alkaa toimintonsa jälleen sylM. 1 p:nä klo 2 päiwällä. Saarijärzven Nhteiskol'' l u s 1 a al5aa HyAukukausi syysk. 1 p. kello 1 i.p. SMnpääsyrutkinto alkaa ■samana pätevänä ikello 1^ a.p. — Äou* lu on 4 ^ltrofkainon. EhtolaLta tmklilaan kaikissa koului5- sa jaanaan äilkaan kuin uusia oppilaita. SS. 1903 .. 1904 „ 1905 .. 1906 „ 1907 „ 1908 ©idjcrkn ili'sih;§. 107,8 % 92.0 „ 53.5 .. 28.1 „ 10.6 „ 0,0 „ Jäscnicn 11 '■ ■21,) % 115.0 „ 78.7 „ o5„ 7 r !!.!' .. Jos wielä ka^tsotaM moniako leh- niää on alla-ole'.vina Muusina ollut meijeriä kohti, isaadaan seuraamat lu- ituni: W. 1903 „ 1904 ., 1905 „ 1906 .. 1907 ,. 1908 70 imeiij., kc-Zkim. 115 .. 166 „ 1«8 „ 236 „ 246 , teö Irtm. 804 „ 5'.!7 „ 709 ., .179 „ 731 „ StmNMlm tiilin kttlms mkMliiiieiilii«. 1910. Laukaan kihlpkunnasta. Vaikkakin l>ewät>kiLmyi)s ja kuinmus j)arn>ensi rui^iia, oiyraa ja kauraa, on tuitenkin Leskmkerltainen >jc» odoiel- Ylvissa, paitsi Äarslulasja, josja halla pavkouain on tehnyt tuntmvaa ivahin- koa. Heinät eurot ?as:vaneet hiMin ja suotuislen ilmojen Mllluessa korjatut, minta Vuolisi .'sato laatuunsa nähden on y.xivä ja määräänpä nähden keskinker .ai nm. Wiime heinävuun 13, 13 ja 20 päi- >vien wal!stnä öinä mikumta halla pe- runanmarsm JtMäskylän, PelajÄve- Sen, Sunliaisen, Äonginkankaan ja Katslulan ikuinnissa. Kalan-saalis on yleensä ^ollut huono. Kuortaneen kihla kun» nassa. — JylväÄkylan kauppakoulunsa al- kaa ensimäimen lukukaujt torstaina sq»)sk. 1 pnä Äo 1 päiivallä kunnallis- ta-lella. — Kaupungin kansakoulu alottaa :oimii.!i<mlsa jällsen torstaina syysk. 1 p:nä kello 9 aamulla lvaathalla Raati- huoneella. — W. P. K. 'kokoontuu harjoitukseen tänään kello VzL i.p. ^Sato aNv-cllaan tässä kiHlakinnassa tulevan ylimallkaan rukiista ei r^rsin lcstulkeirtaMen, kauroista ja perunois. ta sanioiin. Nuki i nleilkkuu on Mi im.' Miikalla alo:ellu>. Heinää on tuillut hymin. — Jytväskylän pitäjän nuorisoscu- ran arpajaisista huomautamme n >ielä. Lhjnma kclkonai/suudessaan o.'i tiisiai- na rässäkiin lehdessä julkaistu. — Ert- ;t)is«t: «kchoiimmme uryeiltjoita sinne saapumaan kilpaÄemaan annokkaisia palkinnoista. Iltaman ohjelma myös on katsomisen jo kuuleiniien a«vainen. ?lrpajailset otvm, :uien muisietta- nee, jo ensi isunuuniaina Palolan Mannilassa ja atlkatvat ne kello Z i.p. Mira suMen niailoimäärieit keskilu kuihin meijeriä tchti tulee, oliivar ne l -(»3 5G meijcr., 1904 105 1903 161 1906 m 1907 239 1908 245 501,217 ffl 517.oo7 „ 701,129 71S.3G0 „ 697,420 „ 799,381 ,. Samoin c|io-tifli:wt tillas kolli set kiedot Pellerlvon MuosÄrjoissa meijerien malmista m ien imoimäärien keskilu- Muin meijeriä kohti olleen W. 1903 64 „ 1904 105 1005 161 .. 1006 182 „ 1907 237 „ 1908 243 meiijcr., 2'i3S<j kg iil .ic .3 .. 27,( f:. o0.3' IS „ ■21fi 25 ., :'?.on „ — Tuomarit. Saarijärwen tuornioluninan mamartn wirkaa ottxl-t r.k. 20 pnä päättyneen hakuajan ku- luessa hakeinoet howioikeuden ajessotit Aljel Eivert Sbndersson, Tokvo Antli Kiijander, Martti Emert Tähkäpää ja Imar von Zweygberg, wt. käidnemiskaali Heliodoru.s Öatjefff, por mestarit Oscar Calamnins ja Ilion Lljoni, oiikeusneumosmiehet Mtttls Viktor Bjövk ja Lvnnart Lauren jeka maralusmari. Wäinö Alopaeus. — Karjanhoidonliarjoiltelu. Hä- meciiläänin maawvilje!.ySjeura on ano- nur, eitä sille toista-jeksi iMjönneucn- si"il neljäv i^Iimääräijen harjanhoito- harjoilleli!jan paMaamiieksi yhj. ■mf. wu>odessa. Maanmiljelysyallitus on anomusta puoltanut. — Turun ja Pori,»läänin maan- mittaustöiden tarkastajan wirka. Se- naaiti on omasta puolestaan nintinä- ny: Turun ja Porin läänin maamnit- taus töitten lankastaiaksi »vanhemman ioniisionilttiocnmniriarin F. L. Ma hl- b e r g t n. Asia alisieiaan 5onraali- lucvernöörin harkiitlaniaksi. — Maamittausmääräyksia. Kuwer- nöörimvirasto on määrännyt koni is- ionimaaMlittiari K. L. EioMaaran halkomailla erottamaan talokas Juho Heikki ja Emevt Purosen omistaman 7 s 'iiiaMaalin osuuden .Haialkla-nimi- sestä perintötilasi N:o 2 Vuokosken kylässä Wiiitajaman pitäjässä ja wara« maamittari I. F. Karpion HMomal- la eroittamaan talokas Oskari Siikin Ainisi. 0,1344 ma>tr?t. osuuden Muuri- kaisen tilasta N:o S Lrahasaaren ky lässä JyMÄklMn pitäjässä. Vilppulan omaksi fcurakun- «aksi muodostaminen. Sopimus Ruomcden kirkkoherraa kanssa tehty. Dilpp ullan scnraTunnan ja iHirctve* den ki^lccherran, romastt I. Sehön- bergin wälillä on nyttemmin tehty lo- Pullinen ^ocvimo siitä, että Vilppulan seurakunta erotetaan Ruomeden seu ra k un nasta, joitka sopimuksen Por- tvcor. luomick^piinli oli asettanut erot- .aml-xm ehdoksi. Wi!ppula>a'l ryhd!)- .ään piäkkoin raikentamaan o>maa pap. pile.a. Kuten nämä lmvut osoitalvat, on o- suusmeijereiPtomnle kehitl>s aina wuo- teen 1905 ripein askelin edistynyi, sen jäilkeen on HTjaisomlpaa tahiia kuljettu. Tämä koskee sekä perulstettujen meije- rien lukua että jäsenmäärää. Lehmä- luku. meijereihin tncku maitomäärä ja niissä mabmisteltu moimäärä on ikyllä- fin wuo>si wuobelta kohonnut, ilulfuiuu ottamatta wuott>a 1907, mutta tämä lisaäntlyininen oi ole ollut repäisemää laadultaan. Eila näissäkin kohdin on seikkoja, jotka Moilivat antaa aihetta johtopää- ■töluen lekoon, on mahdollisia, mntta jätämme tämän aNvostelun 'iuonnem- maksi, kun lensin tulemassa kirjoitukscs- sa oile»nme hiuikan kosketelleet ^>slius- meijeriemme liikepuolisia kysy>niykstä. Hj. G. Jyväskylästä ja Keski-Snornesta. Oppikoulut. Lukulvuoden alkamin?». la leki 4,944,065 mk. 3 P:iä .sekä wuo° den 1908 IlopuMa 4,770,089 mk. 43 p. Laitoksen wamt owat siis wiiime Muo- den kuluessa lisääntyneet 223,975 mk. 60 p:llä. Muloden kuluessa M eläkkeitä jaeltu yhteensä 203,144 mk. 73 p:iä. Eläkettä nanllitvim osakkaiden luku oli 427 ja ZuelmipezsäM luku 571. _ niitä lsido mi-tkään määräsäännökset, joien ne wältM»at suo-ritiamaZia kun- nallismeroa. — Marastossapitoajan juhteen on yhtiö 'samaa miMä kuin muutkin yhtiöt. Hämeen läälnin polttinnoiden yli- tarkastaja Ah. Emyist, joka inyöÄin I y w ä s k y l ä n tyseossa alkaa >syyslu>kuikausi torslaina syi)sk. 1 p:nä kello 12 pvieMlä. — Sisäänpääsytult- klnto pidetään 'keskitviikkona klo 9 a.p. alkaen. Jywaskylän tyttökoulu air^atoan sl/tM. 1 Ptnä kello 12 p:llä Uusia oppijilta Mkitaan samana päil wanä kello 3 a^p. alkaen. Haapamäen Ahteiskoulu alottaa toiiminiansa syysk. 1 p:na klo 1 ptllä. Uusia oppilaita was:aanole- taan ei ok. 31 P:nä kello 1 p:llä. — Koulu toiimiii neli-luokkaisena. Jämsän Vhteiskoulun lu kumuosi alkaa iorstaina sMk. 1 p:na -• Kalakoukut. Virtain kunnan Liedenpohjan kansakoulun opettajaksi cn n>alittl» ikansakoulunopetlaia Voipa Nu!.>rvlamen iTuilkama. — Sumiaiste» maalaisseura» fciafo» taus ja käsiiyönäyttcty pidclliin Jussilan tiZivcsa täanän S:n 20 pn-i. lilaiiuiitKf-ia oli Äcvti-suomcn Maanw:Ijc!y:scu^n puoici-ia «vustajsna ja palkintoiuomari- na cf.ronoami hra O. Nyman. j^isiryönäyltelyölä jaci:ii:r pallinnoj scnrclamosti: Willo?anka'.öta ± p. iilba Pöi)l>öncn 2 mk. 50$.; 1 palt. Riikka Noe- si 2 mk. 50 p; 2 <p. SiJantxt Maukoncn l mk. 50 P.; 2 K. Nauha Pi::i!äinen 1 n>k. 5!) p.; 2 p. Riikka Pcniiancn 1 urk. 50 x.; 3 p. omäntä Ämatia Rossi 1 mk; 3 p. Cciva Tormunrn 1 mk.; 3 P. Karoti-.na Äaupxinen 1 mS. ; 3 p. Maria PietUai- n?n 1 mk. Liinala n laista: '2 ensi palkintoa Riikka 3orrt 3 mk.; 2 p. Lc.na !Hc#si 1 mk. 50 p.; 2 lp. E«wa Sormunen 1 mk. 51 x.; 3 p. Maria Pietiläinen 1 mk. 4 p. Riikka Torri 50 p.; 4 p. öilma Picti- iäinen 50 p.; 1'äiÄl^pcittcesiä 1 p. ^ida Ka uninen; pöytäliinasta 2 p. ncili Kat- ri Ahlroth; pöytäliinasta 2 p. Hitja Pie- tiläinen 1 nkk.; pöytäliinasta 2 p. Anna Tsrri 75 p. W illat an g oista: 1 p. Maria ijäriji 1 tnT. 60 |); 2 p. Manda S'iau'o* ncn l mk.; 3 p. Citcliaana Ahola 75 p. Pcllawalango'<ta: l p. Leena Nocsi 1 m?. 60 p.; 2 p. Karoliina Äaup» zincn 1 m?.; 2 p. Selma ??rmunrn 1 mk.; 2 p. Hilma Utriainen 1 m?.; — Ne- kipcilteeStä 2 p. Hilma Utriainen 1 mk. 50 p.; raälsymatosta 2 p. Ahlroth 1 mk. 50 p. MiestenikäsitöiStä: 1 p. Iii joi» tustclineestä Oskar Pietiläinen 2 mk.s kirjoitustelineeStä 1 p. Iuho Pietiläinen 2 mk. 50 p.; Juho Pietiläinen 1 p. Hape« rosslkotclosta. 5ontista ja tuohikopakta yh: 2 m?.; 2 p. kopasta Wi!Ie Mauio« n^n l «nk.; mehiläiSpejäöiä 1 p. puutar- huri Eri? Rossi. Niinkuin edellisestä «A,y. oiti:vat käsi- työnäuttelyyn naiset paljon innokkaam min osaa Tuin miehet. umiaisten maalaisseura ei tälläker» taa lähelä lkäsityönäytt«!yssä palkitulta esineitä Keuruun näyttelyyn, «vaikka t* bcl;äpätn niin tuumiitin. «YynZ sii- hen on, ettei oie maalaisseuralla siihen tar?oitukseen »varoja. Tässä kokouHessa jaettiin myöskin pal« kinnot maalaisseuran alueella länä kesä» nä toimeeiPannuista su^.oiljelyZ-, 7esan« nonhoito- ja re ^mvil^elyZkilpailuiSta. N» jaZaantuiwat seuraaivaöti: Euowilj«lyslilvai!usta: lp. ta'.. Juho Hämäläinen 15 mk.; 2 p. tervv. Kalle Närchi 12 mk.; 2 p. torvp. Hjalmar Nieminen 12 m?.; 3 P. wl. SKaM Touru. nen 8 ani.; 3 p. tai. Maili Sormunen 8 ml.; 4 p. torpx. H uho Sorrl 0 m!. K0 p.z