V ■ N:o 218 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina syyskuun 25 p:na _n_ K. S. R. ~u kkunapaperia, paljottain 06tettun» suurella hin nanalennuksella. Pumpulia, tii- vistysliBtoja, pumpulista sekä ku mista, happoa ja happopurkkeja, saippuaa saatavana IC-S. Rohdoskaupassa. W. P. K:n asehuoneen Vahtimestarin toimi on bMtUTUift palokunnan johtokunnalta. Tointa, johon ainoastaan raittiit ja p?r- Iteelliaet ovat bakokelpoiaia, ei Moraa maita •taja kun Tapaat huoneet ja l&mpö; sekft alkaa m «nai lokakaan alasta. Hakemuk set on ennen t k. 27 plivU jlteiUvi alle kirjoittaneella. M. G. Oksala. 8425 1-1 <A>. Kotonen Olofi.) ilmotti, että Kosialidsmokraattmen nchmä hlMÄfiH täydellisesti Puhemiehen lausunnon ja stinä ehdotetun menettelytavan. Ahiyi oma »ia puoilesiaan ed. Wreden ehdo° tussjeen. Ed. Manner (jos.) yhtyi lpuhe- «nichen ilmoitukseen, mutia ehdotti pi temmän herraspuolueita «vasiaan täh- däryn iausuntoitja lapulla, euä edus- fimro '.päättäisi aseuaa perustuslaki- toaiiofuitnart ja antaisi jen tehtämätsi laatia Perustellun, perustuslain poh jalla olenxm Mietinnön eduskunnalle waltiopäiwäkutsumuksessa annetuista rchMvism.. Ed. Xofoi (soj.) yhlyi pualesiaan puhemiehen il-moiuljeen ja lausui muun o^xlla, eira d>u»£itmum ivelnxol- lisjuus on, samalla ium se hymäksyy puhemiehen lausunnon, lausua, että jo- Lainen ikottmaincin wirkamieS, joka altSiuu noudattamaan lauionna ase- tutsia, menettelee wääv!n. Huomautti, euä edustunia on aina saanut ojakseen >halweisumtsic» niin toimia,sen halli ttujen tuin Venäläisten hallnusNiran- tenlin puoielia ja to.imais.en a>iran> omaistemme menetteli) on waiku>ttanut esimerMnä wenataisittt. Puhuja kasit- «li wielä asioita sangen laajalf. pu^- huen päaalsiaÄsa porlvareita mastaan. Ed. S c hy de r g i o n (ruotj.) ii m»:?i ed. T-oloin lausunnon kuultuan- ja meneii^neen halunsa layt.a.i pyytä- määnsä picheen.vm>roa. Ed. Äallio (rnaal.) ilmoit-i :aiu naiiamansa perustellun iln?otu!jen te kemistä. mutta csiui n^pö laajaan mitenkä 'kirjelmässä ei suinkaan o.isi käy.sttäivä ed. Nevanlinnan ehootta- maa suunpa yksipuolksesti, ivaan on eduskunnan welmolli.s-UQs myös osot- taa laajemmin kuin se on toimilus- »voliskunnalle mahdollisia, edustun- nan -menei.e.yn syyt. ^jhiyi ed. Wreden «hdotuLfeen. Ed: S erällä (nuors.) lausui hy- Näksymänsä Puhemiehen menettelyn ja kannatti ed. Wreden ehsotus:a halliisi- jalle lehtämään A inoit ukseen nähden. -Ed. Nuorteiva (sos.) yhtyi edut Mannerin ja Tokoin lausuntoihin, mmta wasiusti cdelliissn ehdotusta dvaliiokuntaan lähettämisestä. >Ed. Hultin (nuovs.) huomautti, että eduskunta on monasti jo ennen ollul liila isuudessa laulsumaan kaniansa laiuomiin lakiehdotuksiin nähoen ja wii.meksi n. s. tNalta-kunnanlainiäädän- nön oll^sa «täsiiteltälmänä. Asia: oivat jo pu>h:aatsi piHutur ja nyt tulee maan osoitaa, enä pysiMine ipuheutemme la- kana. Edustajien ensimäinen iv-ekicol-- llsuus on nouda>tlaa Perustuslakia. Nhtyi puhemiehen lait,,'uittoon ja kan natti ed. .Wreden ensimäistä pontta. Meiökilimallista. Patinaa. Ed. Perttilä (joj.) yhlyi kannat- lamaan ed. Mannerin ehdotusta. Puhemies keskeytti istunnon klo 7,53 ijp. noin 7a mnnin ojaksi Kaadat joen nemooiella puhemiesneu- >woslon kaiMa, woidaanko ed. Manne- rin tekemä PerustuslMtvaliokuntaain laheutämiöchdoiuA, jota ed. Perttilä M ^kannattanut, ottaa äänesletiÄvälst. Jslunoa jachkeitiin kello 8,40 i.p.. jvlloin Pchemies jomotti puhemies- neumoston harkinneen aisiaa ja etrei lhän woi äänestyttää chdamÄa, koska se ilmaisesti tarkoittaa alamaisen ad- ves>ln tekemisÄ isa koska alote stihen on tehtämä ^wal rioPä iimäjärjeslykj e n 13 Z:n säätämällä ta>walla. Ed. Manner lausui, ettei hän 6yydy puchemichen seliiykseen sekä pyysin waltiopä«väjäpjesiyksen >69 Z:n perus-! teellä tu.tfirramaf.fi, onko hänen ehbc»| tulisensa ädnesKPttoälfi ottaminen | upocioMt perustuslakia. ^Ed. PerTiilä kannatti tä-äkin ed. Mannerin ehdoiusta. GduiZkunta hyväljyi 141 äänellä 43 ivasma-n Puhemiehen menettelhn. Tähän paäiiy' myöskin le?.'ust?lu kello 9 illalla .ja ryhdyttiin äänes:ä- ; mään ichdyislä ehdatutsista. Ettstl>si roiesi puhemies, että hänen -käyriä»iän,sä laki<>hdotUksien ilmoitta- misiapa oli tullu-i hymäitsyllM. ^ Huutoäänestyksellä hy- ro flfsyu t>i ii n siucai e d. W r e-! oen tekemä ehdotus, jo:en> asian 1'Ä-f ii iely o l i loppu- nut. Senjälkeen ryhdyttiin käsittelemään eduskunnalle jckenyä e-siiystä alamai- jen adressin 'lähettämistä H. M. kei sarille. Ed. T e t älä, joka esitti ^chdvtuksen, .aiusui samalla m.m., eriä hänen ui!e- lesiään ol^si äölen PäÄetly ilmoitus tehtäivä llaajemmaS'sa niuodo«.sa. Tii- nä olisi esiieimvä muutalim ^uin »vain laintohdM, joiden nojalla lak'.chdoiu>k- sia ei o>.e -moiiu iäsiiella. Siina olisi jaurdtoa .uniluodutisi, euä» kyjyuNikscs-- jä on Tuomcn laiMn elinchdot ja eitä meidän on cllu>: py^yuä>ivä oikeuksieni- me kannolla lvoidailj^mme ne säilyttää luloiville jutuipoliville. ^ärsimytsienkin "'halla on meidän näin menereltälvä. Toiwoi sen ajan -wlewan, jolloin pien- ien 'kansoijen opuksien <puÄ:am!n.'n näiMä Menäjällä kunniakkaammalta luin pienten kansojen 'sortaminen. Äat- soi waliokv.nnan ainoaksi Paikaksi, jos- ja tyllin perubtcellisesii saadaan kaikki näkökohdar esilleiuoduiG. Ed. Ei^t'lander (ruo:s.) lausui, että Suomen kainsan oikeus on selloa, ja monesti esilem), niuno eduskunnan äämn iXvat wotttaneet ne, jolka wc- ioawar »vallan ja woiman oikeuteen. Eduskunnan ei isiis id-e niin paljon saivmesa kuin töichä ciloiiaa, että py- s>ynune kiinni oikeulsiÄsomme emuiekä ole MMätvai^UlttaimaAja laitiomuu- icen. ^lu.n eduskuiua on ichtynyi pu- yemichen «kasilyiscen, niin asema ei ioaaÄi sen enempää. Ehdo::i sen- lvi^-ksi, eitv. adressi-ehdo-ius osaisi raue» ^:a. >Ed. Kotonen wasiusti adressi- ehdotusta. (Esiieknä *pibe:ui) Saarijärven Nuori- D»feuran alPaja-.sjiGassa etok. 26 päivänä.) Arw. iuhiaivieraat. Äi»n minä main-irsen sanan s i wi s - t ys. niin minus:a liiel^in tuniuu fiU w, c;>:'ä moniin hyinrthi^ä iiMeen or- mellen wo>.vansa jo iäsiä päättää mi>iä ka^.l.ea minä aion sanco. 'L^nehan te kuulleet niin PÄjo puhutiatvn ja kir- ic?:eli«:van sitvislyksestä. eoarislukses- aa. kulttuurisia ja millä >kai.>illa nimi- tylsillä sliä milloinkin lie mainittu. Ia minusia mn:uu eriä ifa-.irfi se pu huttu ja kirjoiettu sana, ro-itä teihin on loecottu ajaa on wäy!:ellen ru^«i- nu: toitii u v :n;\v:emätin. Te ette oi- I.".'Q;i^n tve lpälisseei mysin helmille sn- >.ä, imiiä fir.t»i^.:on. johiuen etuptiäs- si i ui että täällä on pide ny liimi kor- fcnji' : . ci;p;ncitii läÄä asiasia, ?llen 1an?a ^'^pineisuus haittana kir- ^allift^^kin 'tlfl.fi-rfiiiÄi, erittäinkin m.i- iä ;<rac:n-Kcf)::iu :u^ee. Puhujat ja iir- ifcTv>jirt tässä maciösa nä«)!iä>wäl uieen- >sä fanmxin eiunvinöa painoa esmklensä muodolliseen ja eril^äinkin f:cCeHi,jeen q\xm. kuin Ikä-si-t^tÄvän aineen seliltä- inisen ja t>: i cmtv n sille yleisölle, jcTf»" se ifulloiar.il cn iarforet:u. -sanotaa« ja kirjoie- laa',, juhlasalien kanille, että „t'ie>.'o on ^»vailislus >on naimaa" y.m. ichtä kaienista ja pontemata. Mutta ife yleisö, foZa on tuhka tiheään näitä Ed. Schybergison huomautti, että Seiälän >kaunii.t lsanat eiwät jowi mMiseen «.san 'heikeen. Lausui .fijfc= imvänsä käsi t lämään eid. NSlvanl>in- nankin aijalusianiian, muita euä ajat, jolloin son mukainen menettely olisi ol- tui täyie t tätviss ä, oivat olleet ja me n- ^ neet. Nyt on waan pyritickvä käsillä- > mään asema oikein. MenÄäiseltä ta- Holm on ^monasti lausuttu, että kun suomalaiset oikein jourmvat ahdin- toon, niin he tyllä -myöntyivät. Ase- ma on ny: jelroä senjäöteen fun on hy- wÄjylly puhemiehen ehdottama me- netieuiiapa. Laittomuus herättää u^as-.arintaa,waslarilita mäkuvaliaa ja ie edelleen nxlstus^isia. Menäjan hal- utus on tuskin niin luja ja lvarma^ eitä se tvoi-si olla wäkiwaitaa käyttä- mätiä. Puheisiin tiinnilelään yleensä enemmän huomiota, tun sen sijaa» fu. jelmär fulkeivat wirastoisja ilman Huomiota. Jos on tarkoitus adressilla «valhavistaa puhemiehen lausunnon waMiusia, niin se ei tule onnistu- maan. Myläiulällistä tu>losta ei siitä adressista olisi. Epäsi adressin, wie- lä-pä aslM lccheitanivsen w.i'i'Liunlaan. Ed. D a n ^ e l s o n - K a l m a r i (ju>»m.) lausui, eUä adressin tarkoituk sena on saada sc>'..'c:ylsi ase «a ja :re- dora lhalliiisiiMn. Olomme on>at wan- heiuuneet eiliväiiä kaikissa riivanalai- >si«Zisa tl)sll)M)k>sissätään ole nylyajan oi- ileuÄäsitysiä wascaawia. TLeuäjulla ja kaikkialla ulkomailla koet e :a a n le- wittää 'sellaista tasi!yskanlaa. eriä me pidamime kiinni ka ikisiä w<mhois:a a- isemtsistamnie ja oikeuksistanime em- meikä siraslui' edes neuivotteluihin. Suomen kansan historiallinen ja tval- tiollmen asema on nttMkin sellainen, eiici suä suinkaan.säilytetä kopeilla sa- noilla eikä koettamalla Pitää kiinni iseU laisista oikeuksisia, jo^Ia eiivä: enää wi>i fesiöö. Muhulja!kanna:ii lämPi- ul^sii Perusiellun adressin laatimista. Ed. N i ih e lä (nuors.) ilmoitti lullaansa ääneslämään adressieydo- .ius>;a was>iaan. vii». A. N e o Ivtli s (ruoti.) lau- sui samoin olckvanisa adressia Nastaan sekä myös jen >iv ali o! uniaan läyeiiä- 'niistä, mikä menettely tuottaisi ai- noa,Slaan loiiivijnji-id ja solallnnusia. Eo. Roos (ruo.s.) huomauili. että eduUunia •on, omalsukaan puhemie hen 1'äfuys.OiiuKin, osottanut että laii- iouiM lailla ei iule Suomessa ole- maan lain w oi ma a. Basicisi i ehöo- iu.sen uniaan 'lähettämisiä. E^> P e n iia nc n (nuors.) ilmotti doiiuiiiia ivaliokumaan lcchetlämisen puoicflo. Ed. M e e h elin ilmoitit alussa ol leensa sitä miÄiä, että adressin '.'.^alio- tumaan lähettämisiä woi kamialtaa. Oli .kui.ettkin iVyt sillä Tci.vcIIn, eitä edu^lnmian olisi iyydyuäiv.r puhemie- he n laulsunnossaan i ii nakökoh- tiin. Bast-usli siis adressin Axiiio- kunnaan lÄhel!:äm'.stä. Ed. Junes (niaai.) lausui edus- kunnan .suoranaisena melivollisuuiena o loman lähettää adresstcli'o.'ttis '.va!:o- •.lintaan siellä walmistel:a>oaisi. Ed. Talas (nuors.) puolusti niin- iÄän walio!umaan lähettämisiä ja 'perus^ellmr adressin iaalimisla. Eo. Alkio (miuii.) lausu!, ettei ijniimäirrä, mitä UMiiohtimuHi i.ihettä- minen hijödijttäisi. J)isin>.kl;i^:! olisi ylM)i.iäwä lannat:amaan puhemiehen iaiilIirica. Eduskunnan entinen au- lius 'keÄ"ulste!-uihin, n.'uw0!:eluihin ja myötluytyksiin, on oio:iaulunut, ettei se mÄään au ia. Menäläisel e .wä: näy- iä ole:van MMietlyjä, ennenkuin ko- gillemme, et.ä lsen laidetta suonwa y- leestä ft'ä hänen kieltäytymisensä wa» ko Suomi on >wenÄäistytetty. yleisö «näin koivin hanvalukuisena käy r< ^k eii|un.^£i)i)ö:a To.kkasen Alisia- Ed. Setälä kutsui, että huoli- chottainassa tunnustustaan ja kiirolli- .) a m:1 *" 2tm0 Mannermaan5kes« eri mieliPiteistä, wali«kunta mar inaankin on löytämä sen yhtenäisen ja yhieisen Pchjan, jolle adresst woidaan laatia. Keskustelu pääliyi klo 10,45 i^). jolloin N)hd>ytliin äänestämään. 104 äänellä 33 wastaan eduskunta päätlti hyljätä a d r e sh i e h d o t u l s e n j[ a liit tää s en asiakirjoihin. Istunto Päättyi Ko 11,05 illalla. Seuraama istunto on maananiaiiia i'lo 6 i^. matia keMusielun ajkana ilmenneistä suuiiaon ia ^t e iU joille, jo lika hymäntah- ^ loffesti saaPuwar tänne maan sydä- meen layjoamaan taiteensa wirkistä- wää eloa muuten niin hilja-iseen arki» eläjmäämme. Woiko totta tosiaan hä- peämältä ajatella tapauksia sellaisiakin, tfuin esim. pari Nuotta sttten maail- manmainio Pianisti Slminjki tahtoo maaZsamme kälyssään suoda harmi- naisen tilaisuuden «keski-suoina.aisille- kin antamalla konsertin Paikkatunnal- tamme, niin jaa hän waan parikym- meniä kuulijaa, tahi taiteensa kukku- loilla olema wiulunieWa Gregoromitsch kun saapuu hurmaamaan meikäläisiä, niin annetaan hänenkin isoittaa tyh- jille seinille, puhumattakaan tutemai- lomista muista yhtä anteekisi-aniamat. toinista tapautsista, jo ^ka sietäisi kau- punikimme tulemaan historiaan Painaa punaisrlla kirjaimilla. Niinpä tuntui nytkin pevjaniai-iliana marsin no»olta leoivehtiä taileiiijaa n>hjiin Ponkki-ri- »vein ja taiieilijaa iellaisla kuin Sulo Hursiiuen. Johan oma kansallinen mniommekin »vaatisr, eitä kotimaisia miehiä, jolla jjtun omasta joukostam. me omai lkohonneet luontaisten lahjo» jensa »voimalla ja suunnattoman työn airillla jo ulkouiaillatin huomatuiksi la"l^iiijoilsi, kämisiinme kuuntele' niacha suurin joukoin. Een ansaitsisi ainakin >Suw Hurstinen. Hänen esi- tysiapansa on saawutlanut yhä ivaan reiipPaampaa musikalisia imoimaa. ltk- niillä »varmistunut yuoinatiawasti ja ijifäu _hij'omunu;, sekä miulun ääni saa- iiui kauniin kan>tamuuden. Nytkin antoi hän jo ohjelman ensi numerossa L > i c n A n d a n.; c e spr e s s n <'sja yleijön tuntea soittimensa le- tilästä. Virallisia).iii.yleisia uutisia. — Rautatieläisten raittius. W. t. liikennetirchtööri on lahctiäiiyi seu- raamaisisÄtöijsen kulkukirseen iaikill? liikennetarikastajille ja heidän kauttaan asemapäälliköille: „Sutclnkun Keisarillinen Senaatti iototmn 8 pnä 1309 oli nähnyt hy- mälsi määrää, eliä wir!ka- tai Palme- lusmieÄharijoiiitelijoila otetiaesja nii- hin rauialietoimiin, jotka owa>. mAii- iöniässä yh:cii)dcssä wnaliikente'i: kans- sa, on luoteittalvasti todisiettawa. el:ä hakija on ollm pitemmän ai>kaa ehdot- somasti raitis tai hänen säännöllinen elämäniapaarusa ei ole muisiutiamisen siHlä, jsekä että Mirka- ja Palwelusmie- hiä ylennettäessä on niinikään huo- mioonoteliaima, ettei ylennettämän säännöllinen elämäntapa ale epäilyk- sen alainen, saan t.koittaa hercoj^ lii- kenneiartastajia w'öloja täyteiläessc! hantkimaan yllän>aini:u-sa suhteessa iarpeellisen sel^mi.ylien". — Rautatiehanke Helsinki—Pieta ri. Kuten muisiettanee, anoi insinöö- ritoimiHto Mbert af ^orjelles w:in!e 'muonna senaai^ia lupaa eräälle ullc- onceu^itcQe konisoriiolle rakennuttaa rautaticin pxliin rännitoseuiua Helsin gistä Miipmin lautta Pietariin. Täs- .iä onomulsesta on senaatti pyyiänyi lie- ja 'locsira^ennusien ylih^.llittÄsen lausuiuoa, ^.ola on asian ->'almis:elun jä::ä!'.yi eräiden jäsenrensa tehiämälsi — Tilattoman Naestön maanhan kinta. Walii.on C'insään-.iQtlo Ha«ipasal- men tilalla jola läsittää koiko tila: n:o 3 ja lii ja Puoli :ilas:a n:o 8 Ranta- iaimilia!>>?iä'jän NamÄammin kylässä on .komiji on im aa mittari Sigurd No- Enberg loimitxinu: osittamisen, minkä osittamisen Läänin lulvernööri nyt- iöitiifti on 'a-fi^auitanut. Niinmuo doin on li lasia n:o 3 muodcstettu 4, liiasta n:o 8 '.'ymmeueu ia tilcistc n:o 16 ka lsi lym nientä ka isl irsenäi^.tz pien- lilaa. Tilcljen Pi.n:.i-alat waihtelcwat ö,94 ha — 61,41 ha mäiillä. — Tiluslohkomiset. Läänin kumer- nöörr on aiiano!i'aicken nouda:ei:a- ^maksi Axihivisianu! tiliistenlohkomis- toinrltix'fe.1 tiloilla u:o ! t 1 jo 2 Suo nenjoen Pistäjän Käriiääiän Nnässä ja tiloilla n:o 5 Na-i-talantmin Pitäjän hankamäen l.veää laulamaa ääntä. F i o r i I i o n E on ce r r-Alle g r o soitettiin näp pärästi ja Gluck'in Melodie iivarsin miellyliÄvästi. H u b a y 'n Unkarilainen r a p is o d i a on :e!nillinen mestaruuden näyte ja sai je esi>:äjässään erittäin liiiollisen tulkin, ^/hmeieltäivää ^varmuutta osoitti :ai- teilija wiimemainitussa kapPaleesse., etenkin lvasemman käden tvaikeissa „Pi-zzicatoit.sa". Ohjelman toinen o- sasio käsiltti Etman'in jocvit:aman '.airianlai.!.u.n sekä kal-si taiteilijan o- .maa jämellystä, Menuetti ja u s t a l a i s s ä w e 1 i ä, jotka sä- ioell-i,<stnä eimät wsin ole mitään eri- ioisem.pia, mutta joista kuitenkin eten- iin enstmäinen oli .sirot-ti esitettynä reisi» palanen. Moitscir n lo petti Pa g a ninin I. Palpitsi, sc<i'a taiteilija anto: wielä kerran tvar- «nan n<i.Ueen pitlälle kehittyneesiä iek- nikastaan, mimskin mitä jousen käyt- töön ^tuiee. Ti^.ymäiset kuulijat palkit- sima.' 7c.nser<tinantaiaa mil^kain juo- sion-qsoiulstn, saaden ftien yhden yli määräisen ioppaleen. !Säes:ys:ä 'hoiti rouiva Thyra Lin- delöf-Hursiinen täsmällisesti, muÄa hiukan kc^vakouraiisesti. — tt. — Weuäjä ja ulkomaan sanomalehdistö. Kielletäänkö ulkomaalaisten sanoma» lehtien tuonti Suomeenkin. Pietarisia ilmottsiaan Asionblade» iille, että s^ämmisleriössä laadttaon m).l)ään listaa niisiä ulkomaalaisista janomalehoistä. joiden tuonti määrä- liikji ajaisi tiellelrälsiin sekä Venäjällä euä Suomessa, smen kun keisaril- ^sclla ukaasilla on määrätty eitä Dsi '.unnes tval-akunnanduuma on hytvä^» jynyt Suomen Painolain lopullisetta muuttamisesta, tulemat »suomalaiseetl rajamaahan" nähden olemaan u>oi. massa samat määrätiMei 5uin muussa iivaltalunnan osassa. ^1aUi»ltÄ 8uuwv!-ta. Puheita "fuuITaic ja näitä PonsKauseita lufcxiui, ikiää liian iväh-lijN .tai ei yh- mitään siitä, mitä ftivistiK oikeas- taan on. tai on.sillä siite mitä nrtvrttt ja •hudumurisin käsitys iästä asiasta. Minii omoas:aai: mainilsen tämän io- siasian isa .jäi on luuli joitten itsenlsä mieiittämälsi .ja päälettämÄist, missä määrin mimä olen erehtyrfijt. Minun on tehnyt .mieleni M taa jos- ius iämä aisia Pi^he^si, ja i.un tässä nyi on itöi.iilUn l'opi:iiw tila;iuui», niin ■jhta minun juodaan yksinleriaisin sa- noin lausua oma mielipiteeni stmistyk- sesiä. Ir.s tahtoisimme mahduttaa icuc.m J i iu i si>> s laite n jen, mitä sillä :>o- l»elli'esti >sa icyullisesti tarkotetaan, ja ^os Omalla >ch!«simme sen esittää lh- 'Hczsä muod'oe>sa, niin me woisimme >en määritellä esimcrkM näin: „Si- wisi.ys cm ihmisten Pyrkimys Äenla- .ui ^.inVrlpeittensa himaa". — Ja "ji>:tcu iulisi tchneolsi ttseäni Hypäälsi l'ii!.)en ivcli:ellomaan yUma^aisuureen, ^ mi^ä u, niin c<nino.sia jubi.iesttel>m>l- te. "Talliltako-.i i.'inun eritellä tämä f päämäärinä on Äinlarpeitien hinnan al^iicimi>ne'n, niin on meidän ensilsi- 'un!pä..s:Ävä selville siiiä, nulä elin- tarpeilla y:n>mäere:ää't iekä niitä tar- Jyväskylästä ja Keski-Suoniesta. Sulo Hurstlsen konserttiin perj.^niai-iliana Kunnallistalon juhla- sslilzsa, -oli saapunut <wä.'eä Ivaan puo- liisen salia. Ln suuri häpeä kaupun- Äailgitsemiset ja koti- larlaSlukjct alkaloat. Wmiin UMM «»Vi» lielei ((cttualir uuitti Tyynä valtiolliset mielipiteet. Perjantaina wanqiitiin Riihimäellä sikäläisen jtvomalaijen yhteiskoulun wc. näjai.lielen opetlajatar, filoi. mnisteri neiti Alet ja ndra Ojirou- m o f f avaliiollisien mielipiteittensä takia. » Perjantaina saapui Riihimäelle wiw si, -kuulon mutaan, kenraalikuevernoö- rin lähettämää w?näläis:ä, lvangitse- macn siikäläiisen juomataiscn yhieis- loulrm rvenajaiÄielen opeiiajaa, filos. maiAeri A-le.satrora Ostroumosjia. Wangiijemisen sintsi on -anottu We- äijänä saopunul ilmoitus ja käsky. L^yaii jaapui^ixu Riihimäellä aju« lvi.» nttnismichen luokse ja /oettuvat paionaa hanlä olemaan apuna lvan- gi jemijessa. Nimismies kuitenkin k'.el» hiipsi, tunnes lähempi ilmoitus ivan- gitjuntÄastyn jyista jäätäisiin ja kun- nes hän olisi ehlinv: saada oluetta Herneen lqänin kuNeruöori.tä. lifiphenunin ilmouelaail: Periantaina toim.-xeit.tt; Riihimäet tä lotitai>.astus netti Lslrvumosslu luona, dlo.iiarkasmlseit loimua Havs- jaru>en Piirin nun s n ies Matti Hur me parin alai'jen'2 poliisin -kanssa, käsitin toiitaiikastukjen loimii:ami- jeen olitvai anran?-!: Wenäjän «viran- omaiset ja oli kotilartas-tuksessa- läsnä 3 menäläustä pok.isiivirlaiiiiestä, joilla oli lenraolikuivernööcin antama: wal- to kirjat. — KoiitarkaStuk.en, jälkeen a/ietiiin ntt O. poliisiivaltvonnan — Liikealalta. Sanoma-Osake- alaiielsi asunnossaan Ntranomais::» iHtiön (Helsingin Sanomaim) toiseksi cdnellessa Pietarissa lähemPiä inaä- ioioudechottajci,si on Oiettu Lehtemme z räylsiä hänen suhteensa. )!eiii O. artvelee ttse. ei:ä :'.'ynä kc- lilartasturseen lienemär samalla isct |? ; At, jotka olvar ciheurtanecl hänen sisertensa Ljuba ja Vera Ostrouincsstn m-.ngitjemisen. :<r!0-udenhoti<iii.a hra Aarne KauPpila. Hra KaiIpiia ftirtiyi) uniteen toimeen sa ensi marraskuun <?lus:a. :iiäär.:-e-imä j« i.'i:ttää 'riueen kuktn siinä esiintyä Isana, sillä samaa sauaa n-^in läytetään eri merkttylsissä, tai niin ciiä.loinen lasuiiää sillä :..vkoiel- i»man paljon eneui.män knin toinen. Siis ertsiistfitt, »ntä tulee niiiiitiiksec-it ..ihmisien taiotan minä sillä il^r.li.ima.. itseiietoisia pyrkimys- .ä, :itU"ä ne. j.ol!.'ä piir^u-är oiva: iei- .vi-iä päämä-iräsrä, läiiuäen he-nkisiä ja vi:u!niillts!<l moiiu>aansa, ä- Uy.iTit ja lilhasiensa tvounaa pääniaa-in 'aam-mlanniieksi, mohdcllisitttman mu- kolmasti ja nopeasti. jos :ällaiiena l.oielaan, kun puyui-.ian niinen ,.hin- nasia". Niin^i ininä ia rl otan tässä e.-in^a.rpeilla lai!.!^a niitä, ielä näly- l-tväisiä ett-ä nÄ>li:nä::öm..i asioita, joi- :a ihminen ^imnärtiiä kälittää hyödyk- soen ja hmvitseen. Woi.in.meh a n :oiu- iun 'vu>i)elaivan mt:-!<ian Iu:ju-a niitä aine^llisi.st ja he-ikiiiii'! clintarpeiksi eli n..'.-u.tint»aineillsi, solloiu edellisiin luki- siiiijme <N'U.!ui'.vck!si sellaiset tattvisaineet luin w.vinto, maat'!!!?, asunto, kulku- ncuu>'0t j.n.e. selä jäik.mäisiiii äiylliset ja tauno-iunnollriei lvannnnor, kuten lie^-itten ja historian opic.lelu ja sii- iä m.chdolli>sesti jÄ-htnma ouiinlMinen työskentely sekä laiteisiin iperehtymi- n>en ja niitten ilsen.iin<':t l!areas'.ami- nen. Ja jotta jaoin s uuisi mahdolli sen ma n ;m-'.'ufsi mc ivo amme Z s ottaa ci'.idiä i'cCo jcu-fo-i sellaista' sietta-. joi ssa >iuii!iu!ral yhiä hym.n aineellisiin I.iu>'n he-nli.siin cil>'.ntarpS'sitn. Sellaisia on -m.-IN. oma kot', sola, 'senlisäksi eitä .se .-.ar''» ni-ldän oinee.l selle ole- -uniiks-ell^mine mckilläiiiätköinän -suojan ali asunnon, on — uuika v-ttcminiit ki n näin meidän lesken sanoliuna —, ruil i'si olla se Pyhä paikka, misiä me'idän ckämÄnme .'ärtein oia juoritc- taan, .miissä ihmisen luonteen poaiapc- ri»sn:..'ser laGeiaan. -mi?'ä inhiinilli- .nen la^sltudmt heikkous löyuiä 'uoje- iLl-sta ja .missä nxtnhnus ja .inoim-elto- inuu-s -saa cssakseen ysiä.ivälli'hyttä ja !y!N!inärtämystä. 9!ämä omat kaikista tärkeimpiä niis- tä ellintarpeiSta, joiden hinnan elcn- -.amisia 'sanoimme simislykien :ar?otia- losn. jos lisiääni.ne tviclä, että tällä hinnslla au!o:c:a ii n fitS työtä, min kä Pcnttina lai^il nämä elinta^cet luonnossa OTöi, niin me ehlä alamme ifÄtä y-snni-eUsyyieen siitä, mitä mi- eiä täsmällisesti sanott-nna tarko:an iiÄsiiäeÄsäni slwisn>ilsesiä «-dellämainit» tua määritekmää, mm. että s ilo is- i>>>s ei oikeastaan ole ml- tään mulu-ta >kuin ihmisten p y r l' i m y s a l e n r a -m aan e l i^n- i a r!p e i 11 e n ss! a h i n t o a. Ja sti ä >.:m!laa >inn Äini^vpeiiien hinta alenee ! ^ii toisin sane>en, sitä mukaa kun niiden ,!>)an.il.-i'!n^'en ja >!va>lmi!s.a.inis-een ta?- -.vii:a>ma lyö looidaan tehdä torkotus- :<m n iira s Mtarra mma lsi, t eh^-?i'aa niinwl« si, lU.ottÄiaarnuta.sr sa> helpmnmaiksi st- tä mukaa enemmän tietysti jää aiikaa sa tilaili uutta näiden elintarpe-ittm .äytiäiniscen ija .niiden nautinnollijuu- den enoiröin-i s^n, 'j.tTa taas Puoles- :<i.;in ii'.'eilitsee sekä ihmisten ältjllisiä kc>'Mnista että heidän -ma>.'unsa, ikau- ivaisiin>'a kor-kencmis:a ja hienontu- mis:a. Ja- mi.äipä -luilisimmekaan si- 'ivisiyllscni i.u-ulu:va!st, jollei juuri täl- ^.i-isia -asioiia! Mutta stitä livÄhästä, mitä edellä o- ! leirJnte sanoneet k.'iy Amille ei tri simis- ty.'s-.'slä ilman taloudellisia hymin- li-voi-nna ei ma-ksa wai?vaa puhua. Ta- Kielellinen Wvinwointi on siZvisitL- se>n edellytys ja ehto. Sella lses>sa maas- sa, mi-lsä kansan suuri enemmistö e- lää taloudellisessa ahdinikotilassa, jel- laiseclsa maassa 'kansan suurimman o- san siiviszisstason täynw olla alhainen, suhteellisesti yhtä alhainen kuin se ta- 'loudellinen tila, missä tämä 5ansa e- — Äicrtokoulunspettajan Mirkaan Ähtärin seurakunnan ikiirkon läheisissä piireinä, Kvaliksi kirktoneuwosio t.k:n 18 pnä n:i Äatri Oja-maan KeMpe- l.-ää. Ja samoinkuin kansan simislys, (.n sisäilnen woi.ma ja >onni riippuu enn-enl."ai^.ea tailouldelliiesta hymin- i.voinnista, samoin sen ulkonainen woi- ma, sen -kyty menestyksellä suojella ja puolustaa asemaansa kan-saluntie-t jou- >.'0^a, riiPHuu, ei niin Paljon siliä »iu-inili luuri ja hymin harjote::u ar- meilja ja le.iivaslo sen hallituksella o i liäyrettä.vänä ^olaisiin tarko:uksiin kuin siitä -kuinka pa-ljo lö:;:'.-q sellaisia ikan- salaisia, uiicl;iä ja ra.fi-i, nuoruka.iia ja n e it esi a joilla o., o in a k o : t >a o- 'sallisuus siihen hyvään, mi.ä yhteinen isä liinaa tarjoo lapsilleen. Siihen pe- rusiuu iekä yisilös-eil et.ä koko !ar.w- ^unnan maytaivuus sr moiitm, olkoon- p^t siiiV lysymys miten pienestä kanjas- ta laihansa. S. U. T. u: tietää, saapu: on Rithimoeltä Hämeenlinnasta mitenta onkaan csicnlaita > Mutta iäcsä siuhfesia meidän iiiitassantmc Voim-meko me itoita ni:ä. että e-leni- me kcHoamassa 'yhä korkcamnialle si- lMisiystannalle, jos vidämine kiinn: ! siitä simissyttei: määritelmäst.j. iiiinkä ^ edellisessä teimme? Suoraan sanoen ! live ^citunc I';ctk5> kania luina jefj si- jälliscen että ullonaiseeu asemaam.ne ! nähden. Vieras sortotoaila paraikaa osetiaa koe:ulalle meidän sekä sisäisen | er:ä u,?konai! 'n maimamrne, ,a niii-us^ ' ta tuntuu, itämä sanoa, eitä meillä on ' ivahan t.o-iwoa onnellisesti selviytyä täsiä koe Miestä. Me emme -ole ym- jmärtäitect «mmekä osaksi tahto- I n e e t k a an asetia-a simisiystämme sille -luonnolliselle ja ainoalle oikealle ja järk.iivälle yerusttikielle, mistä edel- lifessä oli puhe, nim. ka n.san laloudel- liselle hlM>inwoiunille. ?ce:llä on lii. an Paljo n-l. irtolaisväkeä, liian paljo sellaisia ihmisiä, jatka omat rtippu-tvai- sia toisten ihmisten satunnaisista tois. ■:ä, -ollon pai.oietttl uie.nlin »oactta- iiican ipai7a-s:a paidan, mieltämään lulkuri-n epälvakais?a e.ami.ä. erotettu- na >pecheeslä ja omaisista, -mailla »- maa koiia, si:a pyhäkköä, jonka larpeel- l.siU-u-den -:«Htykjen ja kaipuun luonto on niin jymälle juurrutianut thmts- IMiÄeen. Sellaiset ihmiset ivcchentä» lvät.kansakunnan ulospäin suunnitta- '..rea imoimoa, saatiaen ratka scivasti «.vaikuttaa 7onsakmman historiallisiin kchlaloihin, sillä nämä ihmise: eitvä! tunne cmalseen Eteisen isänmaan a- siaa, tvailka heille tästä isänmaasta ja stiä u>^.'a-Äoasta onnetto.nuudcsia kuin- ta ttikuttaivasti Puhuisi. .Heidäi on iaateviu selleiseen asemaan, "'tä :ömä isänmaa ei ole heille enempää kuin man^kina^aiikka, mi^sä heillä cn oiikeuis :aui?ata tyomaimaanisa sitä mielimal- tai^esli fänjttr^väfle i^nonlasalle, ollen iiänmaa tässäkin suhteessa u'»ein epä- edullisonPi ja tyiympi näille ihmisille kuin aimon ime n »o mieras maa. kure n pel.o:ta'.vaZsi lpaisuvva stiriolaijuuskin Min selimästi o,su>rtaa. Isänmaan yu-o- jeleini,iesja ilvaaran uhatessa ja sen e- teen uhrauru.tmses-sa tulvat jo mci- l dän aikanamme tylymykseon ainoas- taan SvapaaiHloiset, ne joika roimitvat ! omasta 'haiiustaa-n ja harrasiuksee-iaail. \ Ja me warmasri erehdymme, jss ^läm- me siinä tt?perän it!scbkääs'ä JiiuloÄa, | että iyöltxienluokka tule an i tään tämän iHveisen asian eteen tekemään. warsin- kaan ^n säekeen 'kun -se «on stjöiU)? „yh- teiskunnalli-se-n hymän ja pahan tiedon puun hedelmästä", mistä sitä näihin saassa Ärkon on onnistunut estää tul-