o 115 1910 $anomis 6ulun kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Lokakuun 5 päivänä. l*'fe *•*,; •.'fcj, . ^ rJ**- - •**■> Jy ';•• «I tMLHU JIIPMWjmm Tilaushinnat Oulussa Koko vjodelta 4: — Puolena vuodelta .2: — '-eijannekseitä 1: — K jukaudelta . ... —: 35 Postissa: 4: — 2: 20 —: 40. Ulkomailla 10: - Kaiku ilmaantuu maananteina, k aeklvllkkona ja perjantaina aamuila. Toimittajat: M. PÄLLÄR5. E. A. O U LAS VI RT A. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto |» konttori Kauppurcinkatu 5. Kcnttori avoin na klo S:sta aamulla 7:ään ulall? Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mu., ms tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset l mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden konna riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. xM&ia O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino 11 :0 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia Asianaioa rahastoissa y. m. toim. J. Lakori. f fl nUIIÄ toimittaa asioita vtrasioisra . U. ULLIL R y. m. Osoite OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu K suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. Omistaja Varamaanmittari J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Osk. E. Hellemaa, Waasa. LaKi- ja raha-asioita virastoissa ym. Lakiasiaintoimisto K. I. I»Ii ia ffllffl MM Hov-.oik. auskultantteja Oulu. Pakkahuoneenkatu 12, Pallas talossa. Telefoni 6 62. Kello 10—1. kauppias Högstenin talossa. Vastaanotto tavallisesti kello X—11 e. pp. Puhelin 197. Auollut. (K. 1 :sti > Rakas tyttäreni Yhteiskoulun oppilas muutti Jesuksen luo sunnuntaina 2 päivänä lokakuuta 19 vuoden, 11 kuu kauden ja 17 vuorokauden ijässä. Rak kaudella muistelevat häntä minä. 2 veljeä perheineen, sukulaiset ja ystävät. Torniossa, 3. 10. 1910. Josefina Kajander. o. s. Salmela. j Arpa lankesi hänelle kauniimmassa, hän on jalon perinnön saanut. Uautajaiset tapahtuvat Tornion hau- tausmaalla perjantaina t. k. 7 p:nä kello 2 päivällä. B B= Alitti toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kim Varatuomari . . .... teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. g: im Olavi L« Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa. Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maasiiudulle Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioiia rahain perimisiä ja maksuja, välittää ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia ostoa, toimittaa metsien 'eimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyviä lainopilliselta kuis aminattil:annalta. Matku^tetaaa maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote Seppänen, Ouiu. Parhaimmat (4861) Turpiinit h - 1 IW j 44/1 i :Kii, s ti. ■ k- i/ "'fc ä j : 1 i£- .. ■■ t £.* . li I f •Z ; 1 ' j! Myllyjä, Sahoja ja muita Vesivoimalaitoksia varten Tamperesn Pellava-laRaeta-TeollisnfisQ.Y:ltä . >:-■ r T t r /v MSWM/ tai Metallikonttorin kautta. jotka säästävät TO °|o Sähkövirtaa myydään Ilmoituksia. (K. ja K. T. 1 :sti) Työväen Asunto-osakeyhtiö INTIÖN maksetaan viime vuoden jako-osuus 4 °/o eli 2 mkaa osakkeelta allekirjoit taneen luona. Oulussa, 3 p. lokak. 1910. Santeri Dahlström. @ IS Telefon 403. Telefon 403. 5&22SS3S3SE bssbbmm '■ ~ —-—-—*- H Palovakuutuksia ,,Pohjolaan" Tapaturmavakuutuksia „Kullervoon" Henkivakuutuksia Salamaan" jr vastaanottaa V. Huhanantti. Kansallispankissa. Puhel. 4 36. Jm Halukkaita urakoitsijoita kehoite- taan täten viimeistään maanantaina kuluvan lokakuun 10 päivänä en nen kello kahtatoista (12) päivällä Oulun kaupungin Rakennuskontto rille jättämään takaussitoumuksensa tarjouksensa ohella uuden kansakou- lurakennuksen perustuksen urakalla rakentamisesta Tuiran maalle, ja il moitetaan tiedoksi, että piirustukset ovat nähtävinä Rakennuskonttorissa. Oulun kaupungin Rakennuskont tori 4 p:nä lokakuuta 1910. I. I. Holming. «I lOIOIOIOl Cygnasus- Seinäkuvia myytävänä Oman Kannan Kirja-ja Paperikaupassa Oulussa. n-iean Maneesissa Vierailee ELSA CARLBERG. (Oskar-teatterista) Sunnuntaina 9 p:nä lokak. 1910 kello 8 j. pp. Vermlantilaisia. 6 näytöksinen kansanlaulu-huvinäytelmä. Maanantaina 10 p.:nä lokak. 1910 kello 8 j. pp. Viimeisen kerran Dollariprinsessa. 3-näytöksinen operetti. Kirj. LEO FALL. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 °/o 3 » „ 4 V2 „ 2 „ 4 1 „ 3 Va „ vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitilillä 6 Säästökassatilillä 6 , Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. Oulu, Lokak. 5 p:riä. Pilettejä myydään Kirjapainovhtiön myy mälässä sekä kello 6:lta j. pp. Mannesissa. 0)uhtit kaupungin kansakoulut. Piirteitä kansakouluista ja uiit- teu toiminnasta lukuwuouua Syyskuun 1 päimänä 1874 alkoi- nmt Oulun kaupungin kansakoulut ja- kaa tiedonalkeita. 9ie päättimät siis miime keiväänä !^li:nnen työmuotonsa. Muutamat piirteet tämän laitoksen toiminnasta kuluneena lukumuotena huivittanemat marsinkin niitä lukuisia koteja, jotka omat uskoneet lastensa opettamisen sen huostaan ja jotka omat tahtoneet kansakoululta apua ja tukea lastensa kasmattamiselle. Kansakoulujen työkausi, joulu-, pää- siäis- ja helluntailumat pois luettuna, kesti yhteensä 34 miikkoa. Työpäi- mien lukumäärä oli 183. Iokapäi- mäinen työaika oli 1 luokalla 3—4 tuntia, 11 luokalla 4, muilla luokilla 7,—6 tuntia päimässä, jaettuna kah- teen muoroon. Säännöllinen tnöaika on ollut klo 8—10 ja 12—2 (3) sekä toisilla samassa luokkahuoneessa työs- kenneillä luokilla klo 10—12 ja 2—4 (3—5), joten oppilaille on marattu 2 tunnin mäliaika. Erinäisistä syistä on tästä järjestyksestä täytynyt tehdä joitakin poikkeuksia. Kaupungissa on toiminut: alempi kansakoulu, joka on kaksiluokkai- nen, ylempi kansakoulu, joka on neliluokkainen, ja alempi ruot sinkielinen kansakoulu, joka on neliluokkainen. Alemmassa kansa- koulussa on ollut 1 luokalla 11 rin- nakkaisluokkaa. Il luokatta 9 rinnat- kaisluokkaa. Ulemmässä kansakoulussa, missä yleensä pojat ja tytöt omat ero- tetut eri luokille, oli 1 luokalla 9 rin- nakkaisluokkaa, niistä 4 poika-, 4 tyttö-, ja 1 sekaluokka, 11 luokalla samoin 9 rinnakkaisluokkaan, niistä 4 poika-, 4 tyttö- ja 1 sekaluokka, 111 luokalla 4 rinnakkaisluokkaa, niistä 2 poika- ja 2 tyttöluokkaa, sekä IV luokalla 6 rin- nakkaisluokkaa, 2 poika-, 3 tyttö- ja 1 sekaluokka. Suomenkielisissä kansa kouluissa oli siis kaikkiaan 48 luokkaa. Ruotsinkielisessä kansa- koulussa oli 4 luokkaa. Kansakouluissa oli oppilaita: alem- man kansakoulun 1 luokalla 353, 11 luokalla 325, yhteensä 678, ylemmän kansakoulun 1 luokalla 327, 11 luokalla 290, 111 luokalla 127 ja IV luokalla 149, yhteensä 893. Koko oppilas- määrä siis 1,571, niistä poikia 759 ja tyttöjä 812. Suomenkielisissä kan- sakouluissa oli oppilaita 1,497, ruot- sinkielisessä 74. Uusia oppilaita tuli kansakouluihin lukumuoden kuluessa kaikkiaan 375. Lukumuoden lopussa sai päästötodistuksen 149 oppilasta. Ikänsä mukaan jakautuimat oppi- laat seuraamasti: 7, mutta ei mielä 9 muotta täyttäneitä 478, 9, mutta ei 13 muotta täyttäneitä 858, 13, mutta ei 15 muotta täyttäneitä 199, 15 muotta täyttäneitä 36. Alemman kansakoulun I luokkaan pääsyn ehtona on, että lapsi on täyttänyt 7 muotta. Vanhempien yhteiskunnallisen ase man mukaan oli oppilaista: työmäen lapsia 927, pikkuliikkeen harjoittajien ja palmelusmiesten 528 sekä suurliik- keen harjoittajien ja mirkamiesten lap- sia 116. Miimeisen ryhmän merrat- tain pieni luku osoittaa, että kansa- koulu ei ole mielä ..yläluokan" pu^>- lelta saamuttanut riittämää tunnus tusta ja armonantoa. Valmistamilla kouluilla pidetään yhä yllä manhaa säätyrajaa. Kansakouluissa työskenteli kaikkiaan, satunnaisia, miranhoitajia lukuunotta- matta, 16 mies- ja 37 naisopettajaa, yhteensä 53. Näistä oli marsinaisina luokkaopettajina 51. 2 miesopettajaa toimi poikaoppilasten meiston opetta- jina. Opettajat olimat kaikki mirka- kelpoisia, seminaarin käyneitä 45 ja muutoin pätemyyden hankkineita 8. Opettajista oli mirkamahmistuskirjan saaneita 40, koetteeksi määrättyjä 6 ja »virantoimittajia 7. Kansakoulujen käytettämänä on ollut seuraamat omat koulutalot: A l e k- santerintorin kansakoulu, jossa on 7 luokkahuonetta, moimiste- lusali ja mahtimestarin asunto. Hei- nätorin kansakoulu, jossa on 13 luokkahuonetta, moimistelusali, joh- tajan ja mahtimestarin asunnot, K a- jaanintullin kansakoulu, jossa on 7 luokkahuonetta, moimiste- lusali, 2 meistohuonetta, johtajan ja mahtimestarin asunnot, K i r k k o t o- rin kansakoulu, jossa on 4 luok- kahuonetta sekä Tuiran kansa- k o u l u, jossa on 5 luokkahuonetta sekä johtajan ja mahtimestarin asun- not. Ruotsinkielinen kansakoulu on sijoitettu apteekkari H. Hasseldlattilta muokrattuun huoneustoon Pakkahuo- neenkadun marrella. Siinä on 3 luok- kahuonetta. Kansakoulujen käytettä- mänä oli siis 39 luokkahuonetta. Kun luokkien määrä oli 52 ja ruotsalaisessa kansakoulussa oli lll:s ja lV:s luokka yhdistettynä yhtaikaiseen työskentelyyn, oli siis 12 luokkaa omaa luokkahuo- netta mailla ja sijoitettuna toisten luokkien kanssa samaan huoneeseen. Marsinkin Kajaanintullin kansakoulussa on tästä syystä ollut huomattamaa ahtautta, sen 7 luokkahuoneeseen kun on täytynyt sijoittaa 12 luokkaa. Uusien luokkahuoneitten rakentamisesta tälle koululle on miime muosina pu- hetta ollut, jopa sitä marten laadittiin miime kemäänä ehdotuskin, joka ei kuitenkaan saanut, kuten muistettane?, lisättyjen maltuusmiesten hymäksy- mistä. Kenties se olikin parempi, sillä koulun jo ennestäänkin liian pienestä pihasta olisi uusi rakennus anastanut osan ja oppilasten lisääntyminen kou lulle olisi näin ollen tuottanut haittoja. Parempi on monessa suhteessa ryhtyä tarpeen tullen ajattelemaan jotain ai- man uutta koulutaloa. Uskaltaneeko toimoa, että tänne joskus saataisiin oikein ajanmukainen kansakoulutalo kylpyhuoneineen, koulukeittiöineen j. n. e., jollaisia tiedämme moniaissa maam- me isommissa kaupungeissa oleman? Mainitsemme mielä muutamia nu- meroita kansakoulujen taloudesta. Kau- pungin omaisuuden kirjanpidossa on kansakoulutalojen armo miime muoden lopussa merkitty 362,200 markaksi. Kansakoulujen irtaimisto armioitiin samaan aikaan 32,573 markaksi. Muonna 1909 oli kansakoululaitoksella seuraamia menoja: pakkoja Smk. 121,680: 98, koulurakennusten ylläpito Smk. 17,564: 80, polttopuut ja ma- laistus Smk. 9,867: 27, opetusmäli- neet ja koulukalusto Smk. 5,403: 14, kirjat ja mihkot marattomille oppilaille Smk. 1,027: 76, erilaisia menoja Smk. 10,078: 87 eli yhteensä Smk. 165,622: 82. Jos tähän lisätään kansakoulujen omain huoneustojen muokra-armo Smk. 3,6,800: —, tulee menojen summa olemaan Smk. 202,422: 82. Tulo puolella on mai- nittama maltioapu Smk. 41,578: 50, oppilasten koulumaksut Smk. 1,895: — ja erilaisia tuloja (pääasiassa anniske- luyhtiön moittomaroista erinäisiin tar- koituksiin) Smk. 4,083: 27 eli yhteensä Smk. 47,556: 77. Kaupungin kus- tannukset rahassa, koulujen omain huoneustojen muokra-armoa lukuun- ottamatta, tekimät siis Smk. 118,06(5:05. Jos tämä jaetaan oppilaslumulla 1,571, niin saadaan osamääräksi 75 mk. 15 penniä, minkä siis yhden op pilaan kouluutus on tullut maksamaan. Jos taas kustannusten kokonaissum- masta mähennetään oppilasten suorit- tamat koulumaksut ja jäännös Smk. 200,527: 82 jaetaan oppilaslumulla, tulee kutakin oppilasta kohden 127 mk. 64 p. Kun maltioapu teki kutakin oppilasta kohden 26 mk. 46 penniä eli 20 ,7 % kunkin oppilaan kohdalle sattuneista menoista, tulee kustannuk- sista kaupungin osalle 101 mk. 18 penniä jokaisesta oppilaasta. Edellisen yhteydessä kannattaa mai- nita, että kansakoulujen asiain hoito ja johto tuli miime muotena maksa- maan ainoastaan 2.600 markkaa, siihen luettuna tarkastajan ja johtajain palk- kiot sekä juoksemien asiain hoidon tuot- tamat menot. Näihin ulkonaisiin puitteisiin sisäl- tyy paljon tointa ja työtä, jota ei moi numeroilla määrätä. Ehkäpä toisella kerralla palaamme mielä kaupunkimme kansakouluasioihin. Yleisiä uutisia. — Naiset wirka-alalla. Senaa tin oikeusosasto on mahmistanut Tu- run homioikeuden päätöksen, millä ho- mioikeudenauskultantti, neiti Agnes ^un- dellilta emättiin oikeus tehdä tuoma- rmmala. — Suomen edustus kansain- toälisissä kongresseissa. Kenraali- kumernööri on senaatille ilmoittanut, että kansainmäliseen tul'erkulosikongres- siin, joka pidetään Brusselissä tulu- man lokak. 5—8 päiminä, on Venä jän edustajiksi määrätty salaneumos Bertenson. Samalla ilmoittaa kenraa- likumernööri, että senaatti moi määrä- lä, jos katsoo sen tarpeelliseksi, kong- ressun Suomenkin edustajan, joka tällöin tulisi kuulumaan Menäjän edus- tajoihin. — Maria Ostronmowan wan gitsemisasia. Kuten olemme mai- ninneet oli Hausjärmen piirin nimis- mies M. Hurme saanut miime keski miikkona määräyksen saapua Helsinkiin kenraalikumernöörinkansliaan kuulta- maksi neiti Maria Ostroumoman wan- gitsemisjurun johdosta. Annettuaan kirjallisen lausunnon kenraaltkumernöö- rille on hra Hurme palannut takaisin nimismiespiirimsä. Hra Hurmetta ei siis ole pidätetty mirantoimituksesta. Senaatin simiilitoimituskunta on ke- hottanut Hämeen läänin kumernööriä maatimaan nimismies Matti Hurmeel ta ja jDaralääninsihteeri W. R. Kan teleelta selityksen heidän menettelynsä ja toimenpiteittensä johdosta neiti Maria Ostroumoman mangitsemisasias- sa. Samalla on simiililoimiluskunta kehoittanut kumernööriä lähettämään senaattiin omankin esityksensä asiasta. — Kenraalikuwernöörin tie dustelut. Kenraalikumernörri on se- naatilta tiedustellut, millä kannalla ky- symys Parolan, Perkjärmen ja Lap- peenrannan leirikentistä nyt on. — yliopisto. Senaatin lausun toa on maadittu prosessori O. Tudee rin eronpyynnön johdosta. — Aseiden tuontikielto. Tulli hallitus on uudistanut senaatille ennen tekemänsä esityksen aseiden tuontikiel- losta. Uudessa esityksessä tullihallitus m. m. jättää senaatin harkittamaksi, että ainakin eräänlaisten metsästykseen mälttämättömäin kimäärien ja näihin kimääreihin tarmittamien ampumatar- peiden maahan tuonti olisi sallittama, mutta että samalla ampuma-aseiden kauppa ja kantaminen — kuten eräissä muissakin maissa, m. m. Englannissa on laita — laillisessa järjestyksessä saatetaan niiden määrinkäyttöä ehkäi- semien tarkastusmääräysten alaisiksi. — Kirkkolakikomitea. Pääkau pungissa lemolla ollut kirkkolakikomi- tea on nyt ensimäiseSsä lukemisessa käynyt läpi kirkolliskokouksen kirkkolaki- komitealle antamat tehtämät (kysymys n:o 8) malmistaa ehdotus siihen suun- taan käymäksi lisäykseksi kirkkolakiin, että seurakunnallinen diakonia tulisi lainsäädäntötietä yhdistetyksi kirkon elimistöön: (kysymys n:o 17) harkita miten moitaisiin malmistaa emankelis^ toja eli kirkkolain 106 $:ssä mainittu ja saarnaajia emankelisluterilaiselle kir-