N:o S 3 - WI0 KAIKU. Perjantaina Heinäkuun 22 päiver.ä. P C RETTIG l C<> TURKU Sähkötarpeita, Moottoreita ja Dynamokoneita myy halvimmalla :: Oulun Uusi Sähköliike.:: Puhelin 3 58. Kansallispankin talossa. Puhelin 358. * ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. DA ™Ä 21 Ma. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. tanut merkityksensä senjälkeen kun useat tehtaat, työskenneltyään jonkun aikaa suuremmassa määrässä kolmessa muo- rossa, omat palanneet aikaisempaan järjestykseen, kahteen muoroon. Kaikilla muilla aloilla on ainoastaan sangen mähäinen luku työmiehiä, joilla on tällaista muorotyötä. Työaika on yleensä eri pitkä'kolme- na perättäin seuraamana miikkona. Kolmena miikkona on se paperiteolli suudessa yhteensä 144 ja 192 tunnin mälillä eli keskimäärin 48 ja 64 tunnin mälillä miikossa. Sunnuntailepo on myöskin hymin erilainen, maihdellen 8—48 tuntiin yhtenä jaksona. Mitä pitempi on työaika, sitä lyhempi on myöskin keskeytymätön sunnuntailepo. Säännöllistä yötyötä, joka ei ole järjestetty muoroihin on useissa teol lisuudenhaaroissa, etupäässä lasitehtais- sa, kehruulaitoksissa, sahoissa ja kirja- painoissa. Yhteensä on kuitenkin ainoas- taan 1,337 työmiestä eli 1,8 prosent- tta kaikista, jolla on tällaista työtä. Tämän yötyön pituus on sangen eri- lainen. Eräällä teollisuuden alalla on sitä- paitsi käytännössä yötyötä määräaikoi- na muodessa. Sellaista on etupäässä tiilitehtaissa, kehruutehtaissa ja sahois- sa. Varsinainen sesonkiteollisuus, ra- kennustoiminta, ei kuitenkaan ole otet- tu lukuun esilläoleivassa tutkimuksessa. Erään toisen huomattaman sesonkiteol- lisuuden, maatetusteollisuuden alalla ei tätä ole moitu todeta, koska suurin osa työstä suoritetaan työntekijäin ko- tona ja sitä niinollen ei moida pitää silmällä. Ylityötä ja sunnuntaityötä tehdään eniren koneitten ja pannujen korjaus- ja puhdistustöissä, osittain myöskin tuotantoa marten kiireellisinä aikoina. Se on laajuudeltaan sangen maihtele- maa ja maikeata on saada marmoja tietoja siitä, kun työnantajilla nykyään ei ole minkäänlaista melmollisuutta pi- tää kirjaa tällaisesta työstä. Yleisiä uutisia. — Keisaritvierailuu johdosta. Lähipäilvinä Pitkäpaaden saaristossa tapahtuman keisarimierailun johdosta on luotsi- ja majakkalaitoksen ylihalli- tus antanut seuraaman määräyksen noudatettamaksi keisarijahti ..Standar din" oleskelun aikana Pitkäpaaden mesistöllä. Keisarijahti ..Standardin" oleskelun aikana Standardin reitillä ei kauppa- laima, olkoon höyry- tahi purjelaima, saa lähestyä martiolaimapiiriä. Jokaisella kauppalaimalla, sekä saa- ristoon tulemalla että sieltä merelle menemällä, tulee olla luotsi, joka oh- jae sen martiolaimapiirin ohi. Kaikkia yksityisiä moottorimeneitä, hydroplaneja ja medenalaisia meneitä mastaan, jotka lähestymät martiopii- riä, amataan tuli. Matkustajahöyrylaimoille, jotka te- kemät makinaisia matkoja Standard- mäylän kautta, tulee saattaa huomioon, ettei niillä ol? oikeutta lähestyä mar- tiolaimain piiriä. Niistä kauppalaimoista, jotka aiko- mat lähteä Virolahdesta merelle, tu- lee tehdä ilmoitus keisarialus Stan- dardille kuutta tuntia ennen. Aurin- gonlaskusta auringonnousuun kielletään suurempien kauppalaiivojen kulku mar- tiopiirien ohi. Kaikkia niitä höyry- ja purjemeneitä mastaan, jotka eimät tottele 1, 2, 4 ja 5 kohdan määräyksiä, amataan tuli. — Kenraalikntvernööri Seyn tarkastusmatkalle Maasaan. Ylei- senä huhuna Vaasassa tietää „Poh- janmaa" kerrottaman, että kenraaliku- mernööri Seyn tulisi lähimmässä tu- lemaisuudessa tekemään tarkastusmat- kan Maasaan. — Utifi prokuraattori. Senaa tin talousosaston oikeustoimituskun- nasta esiteltiin t. k. 10 p. senaatin oi- keusosastossa pöytäkirjanote 14 p:ltä kuluma aheinäkuuta esittelijäsihteeri tri A. Charpentierin erottamisesta. Oikeusosasto määräsi oikeusosaston esittelijäsihteerin K. I. Samoniuksen toistaiseksi hoitamaan prokuraattorin tehtämiä. Kenraalikumernööri on yhtynyt se- naatin päätökseen. — Lääkintölaitos. Lääkintölai- tos on määrännvt Lapin apteekkilai- toksien tarkastajaksi promisori I. A. Hellströmin. — Kulutvan wuoden waltion menoarwio säätänee mahmistetuksi elokuuu kuluessa, samoin ensi muoden- kin ennen tämän muoden loppua. — Rautatiehallitus on mää rännyt, että matkustajia kuljettamia junia lähetettäessä ei mahtimestari tai asemamies saa soittaa kolmatta kertaa asemakellolla ennenkuin junanlähettäjä on antanut käskyn siihen, ja tulee tä- män soiton säännöllisesti tapahtua mä- littömästi ennen lähtömerkin antoa. — Qsfybotetut muutokset juoma- tatvarain tullimaksuihin. Erinäi- sissä tullitaksan somelluttamista koske- missä säännöksissä määrätään, että pullosta tai ruukusta, joka sisältää puoli litraa tai mähemmän, on mak- settama tullia puolet siitä mitä pullosta on säädetty. Nyi on kuitenkin tehdy ehdotus tämän säännöksen muuttami- seksi sikäli, että mähemmän kuin puoli litraa sisältämät astiat saadaan kaataa yhteen ja tullattaessa pitää puolena litrana. Näin ollen ei saa kotimaista tama- raa myydä kahta litraa mähempää, mutta jos tehty ehdotus saadaan to- teutetuksi, saataisiin ulkomaista mal- mistetta myymälöissä myydä kuinka pienissä erissä hymänsä. — Jos ul komaiset malmisteet syrjäyttämät koti- maiset, niin tullitulot nousemat melkoi- sesti, jotamastoin kuntien tulot mähe- nemät. — N. s. Siikajoen uittokana ivalle, joka on kaimettu Oulujärmestä Neittämänjokeen lauttausreitiksi, on keis. senaatti miime kesäk. 19 pnä mah mistanut järjestyssäännöt ja ne ase- tuskokoelmassa julkaissut. — Merimieskoulut. Merenku lun tarkastaja on senaatin mahmistel- tamaksi lähettänyt Oulun merimies koulun opetussuunnitelman. — Konsulit. Hra Henrik Seth on nimitetty Italian marakonsuliksi Turun ja Porin, Vaasan sekä Oulun lääneihin, oleskelupaikkana Turun kau- punki. — Vliopisto. Kanslerinmirasto on nimittänyt dosentti Teodor Valde mar Tallqmistin sisätautien prosesso- riksi. — Yhteentörmäysten estämi- nen rautateillä. Mikäli rautatie- hallitus on ilmoittanut, on se komitea, jolle rautatiehallitus on jättänyt teh- tämäksi ehdotuksen uudistuksiksi yhteen- törmäysten estämiseksi rautateillä, par- aikaa täydessä toimessa. Aksi komi- tean jäsenistä, insinööri Gruner, on ulkomailla tutkimassa kysymyksen yh- teydessä olemia seikkoja. Komitea on kiinnittänyt huomionsa useissa paikoin ulkomailla käytännössä olemaan n. s. saumajärjestelmään. Sen toimeenpanossa tarmitaan sähkökone, josta asemalta lähtemän junan kon duktööri ottaa sauman. Niin kauman kuin sauma on junan mukana ei siltä asemalta, jolta sauma on otettu ja siltä asemalta, jolle juna ensinnä on saapuma, moida mahingossakaan lä- hettää toista junaa, jonka kanssa yh- teentörmäys möisi syntyä. Näitä ko- neita tarmittaisiin parittain sellaisissa paikoissa, joissa kulkee paikallisjunia ja muutamilla asemilla pysähtymättö- miä junia. Pitäjänmäen onnettomuuden joh- dosta on rautatiehallitus myös aiko- nut toimeenpanna uudistuksen junan lähettämisessä. Lähtömerkin mihelti- mellä tulee antamaan junanlähettäjä kaikkialla muualla paitsi suuremmilla asemilla, kuten Helsingissä, Wiipuris- sa, Pietarissa ja Turussa, missä ju- nien lähtöpaikat moimat olla tamatto- mien matkojen päässä. Niissä saa lähtölumun puhelimitse konduktööri, joka sitten antaa mihellysmerkin, sa- moin menetellään pysäkeillä, joilla on puhelin. Missä taas ei puhelinta ole, siellä saa juna jatkaa matkaa ilman eri lupaa. Näistä ehdotuksista tullaan pyytä- mään liikennetarkastajain y. m. lau- suntoja. Lopullisesti tulee asia rat- kaistamaksi päätirehtööri Ahosen pa- lattua ulkomailta. — Veturitallit. Yhden uuden pilttuun rakentamista marten Oulais- ten asemalle on rautatiehallitus senaa- tilta pyytänyt 3,500 markan suuruista määrärahaa. — Kumottu öpettajatvaali. Sittenkun Koulutoimenylihallituksen ratkaistamaksi oli jätetty Paamolan Dlipehkolan kansakoulujohtokunnan tou kok. 31 pnä toimittama opettajamaali, on Ylihallitus asianomaiset selitykse hankittuaan kumonnut maalin, koska malitulla Hilja Heleena Eskolalla ei ole säädettyä pätemyyttä kansak. opet tajan mirkaan. — Nusi oppikirja. Kansakoulun- opettajain osakeyhtiö Walistuksen anot- tua Kouluylihallitukselta, että Walis- tuksen kustantamaa Päimänsalon „Kris- tillinen Kirkko "-nimistä kirkkohistorian oppikirjaa saisi käyttää kansakouluissa oppikirjana, on Kouluylihallitus pyy- tänyt tarkastaja O. Rauhamaan lau- suntoa mainitun kirjan sopimaisuu- desta. — Suomen Venäläisten kou lujen johtajaksi on nimitetty Mos- koman opetuspiirin tarkastaja Sneol janinoff. — „Helsiugin"-sähkösanomat Nowoje Mremjassa. Viime maa- nantain Nom. Vremjan ..Helsingin"- sähkösanomissa kerrotaan H. M. masta antamasta käskystä Suomessa taka- marikkoon otettujen aseiden luomutta- misesta keisarikunnan miranomaisille, samoin siitä, miten Böckmanin ja Ge- rardin aikoina täällä poliisimestarien, tullihenkilökunnan ja asemapäällystön amulla katosi kokonaisia maunulastilli- sia aseita. Yllämainittu lehti puhuu mielä, kuinka tarpeellista muka olisi, että aseita ja ampumamehkeitä koske- mat asetukset muutettaisiin, sillä lehden mielestä Suomen kulttuuri ei sellaisia kaipaa. Gulun kaupungista. Mltll Y lnliinilii'3 kiilun IllllllllllllillC. Kauppaneumos Hemming Aström'in perikunta on toissapäimänä jättänyt kaupunkimme maltuuston puheenjohta- jalle lahjakirjan, jolla se lahjoittaa Oulun kaupungille Hanhisaaren „Ai- nola"-humiloineen ynnä muine raken- nuksineen sekä Paratiisinsaaren siellä olemme kaikkine rakennuksineen. Lahjakirja, joka oli ruotsinkielinen, on näin kuuluma: ..Hanhisaari ynnä..Ainola"-niminen humila lahjoitetaan kaupungille seu- raamalla tamalla käytettämäksi: 1:ksi kirjastoksi lukusaleineen, 2:ffi museoksi ja 3:ksi taidemuseoksi niillä ehdoilla, ettei paikkaa käytettäisi joissakin puo- luetarkoituksissa joko sitten maltiolli- sissa-, kieli- tahi muissa kysymyksissä, maan ainoastaan simistyksellisiin tar koituksiin, sekä että molemmat kotimai- set kielet saamat saman aseman luette- loissa ja ilmoituksissa ynnä muissa. Toimomuksemme olisi, että kirjastossa otettaisiin huomioon erittäin teknillinen kirjallisuus, että yksi huone sisustettai- siin lasten ja nuorison lukusaliksi sekä ettei puutarhaa yhdistettäisi kaupungin lähellä olemiin puistoihin, eikä käytet- täisi kansanjuhliin eikä urheiluun, maan että siitä muodostuisi rauhallinen ylei- sön käymäpaikka, joka kuitenkin sulet- täisiin yön ajaksi. Paratiisinsaari lahjoitetaan kaupun- gille käytettämäksi kaupungin lasten „työtupana" työpajoineen ja puutar- homeen. Työtupa tulee niin järjestää, että lapset saamat hymää opetusta ja joh- toa muutamissa käytännöllisissä toi- missä, taloudellisissa askareissa ja puu- tarhanhoidossa, että johtaja tahi joh- tajatar asuu paikalla ja että työ on käynnissä myöskin kesän aikana. Luomutus tapahtuu 1 pnä syysk. 1910 ja pidätämme itsellemme lähinnä seuraamiksi muosiksi 1 tahi 2 huonetta, minttikonttoorin sekä kellarin pääraken- nuksesta ynnä koneenkäyttäjän asunnon 1 p:mään 1910". * Annoimme eilen erityisen lisälehden kautta tiedon tästä lahjoituksesta leh- temme kaupunkitilaajille. Kauppaneumos Hemming A s t- r ö m i n perilliset omat tahtoneet tä- män kautta jättää kaupungillemme ar- mokkaan ja pysymäisen muiston. Ka!- lisarmoinen ja komea humila on jou- tuma yleisen hymän palmelukseen, tyyssijaksi yleistä kansalaissimistystä edistämille laitoksille. Erikoisesti an- saitsee huomiota lahjakirjassa yleisin piirtein esitetty työtupa-aate, jonka on- nistunut toteuttaminen saattaa tuottaa armaamatonta hyötyä tulemille suku- polmille. Toisiakin suhteessa on tämä lah- joitus mielihymällä merkille pantama. Moni kunta on saanut jopa suurem- moisiakin lahjoituksia, joilla parempi- osaiset omat tahtoneet muistaa niitä kuntia, joissa heidän rikkautensa on koottu. Oulun kaupunki on nyt saa nut harminaisen armottaan lisäyksen entisiin merrattain mähäisiin muistoi- hinsa. — Hautaus. Eilen illalla kätket- tiin haudan hiljaiseen lepoon täkäläi- sellä hautausmaalla Helsingissä kuol leen opettaja A. W. Heikelin ruumis. Hautaustoimituksen toimitti pastori Heikel. Haudalle laskettiin mainajan sukulaisten ja tomerien puolesta useita seppeleitä. — Vainen teollisuudeuhar- joittajain kokous alkaa täällä ensi maanantaina klo 9 a. p. Oulun Pa- lokunnantalolla, jolloin sisäänkirjoitus, kokouksen amaus ja mirkailijain maali tapahtuu. Kokousta jatkuu mielä tiis- tai- ja keskimiikkopäimän. — Asemasiltapiletit. Oulun läänin kumernöörin tekemästä esityk- sestä on rautatiehallitus päättänyt, että mäentungoksen estämiseksi Oulun rautatieaseman sillalla sanotulla ase- malla otetaan käytäntöön n. k. asema- siltapilettejä. — Waltiou tukkihnntokaupas- sa, joka pidetään Oulussa Palokunnan- talolla ensi elokuun 2 ja 3 päiminä, alkaen klo 11 e. pp., myydään seu- raamista tarkastuspiireistä eri määrät puita. Oulujärmen tarkastus- piiristä: Haapajärmen hoitoaluees- ta 20,131 sahatukkipuuta, 20,000 m :! propsi- ja hiomopuita; Kalajoen 5,500 sahatukk.: Pyhäjoen 9,440 sahatukk., 10,000 nv ! propsi- ja hiemop.; Siika- joen 16,311 sahatukk.: Paltamon 19,258: Sotkamon 48,575; Kuhmon 69,352: Lentiiran, 35,240: Hyrynsal men 9,772: Suomussalmen 49,902; Piispajärmen 37,133: Puolangan 24,184. Yfjt. sahatukkipuita 344,798 kappaletta. I i n tarkastuspiiristä: Utajärmen hoitoalue 8,l>80 sahatukkip.; Iin 4,000: Pudasjärmen 20,000; Pu- hoksen 15,014; Taiivalkosken 57,315; Kuusamon 24,815; Kitkan 53,729; Ra- nuan 22,338; Kuimanimen 9,970; Si- mon 33,443; Ylisimon 14,012. Yht. sahatukkipuita 263,316 kpl. Kemin tarkastuspiiri: Ke- min hoitoalue 9,367 sahatukkipuuta: Muurolan 21,117: sahatukk.: 10,000 rn :! propsi- ja hiomopuita; Ylitornion 61,193; Turtolan 51,998; Kolarin 118,266 sahatukk., 20,000 m' hiomo- puita; Meltauksen 29,723: Romanie- men 65,0 5l>: Etelä-Kemijärmen 54,626: Pohjois Kemijärmen 36,032: Sallan 30,239: Tuntsan 190,9l!8. Yht. saha- tukkipuita l>68,585 kpl. Lapin tarkastuspiiri: Ylä- kemin hoitoalue 152,489 sahatukk.; Lui- ron 43,636: Sodankylän 27,229: Kiti- sen 28,955; Alakittilän 44,331; Mikit - tilän 23,332: Muonion 30,562: Enon tekiön 6,226; Inarin 150,377. Ah;, sahatukkipuita 507,137 kpl. Yleisen huutokaupan päätyttyä myy dään paikallishuutokauppaehdoilla O u- lujärmen tarkastuspiiri s- t ä: Haapajärmen hoitoalue, armiolta 10,000 kpl. mikan. sahapuuta: Kalajoen hoitoalue, armiolta 4,500 mikan. sahapuuta; Siikajoen hoitoalue, armiolta 5,000 mikan. sahapuuta; Paltamon hoitoalue, armiolta 5,000 mikan. sahapuuta; Puolangan hoitoalue, armiolta 10,000 mikan. sahapuuta. — Kawallus. Eilen otti eräs tääl- lä työskentelemä makkarantyöntekijä Grönlund määrällä tunnusteella muu- tamalta kaupungin räätäliltä pumun, limistäen tiehensä. Nyttemmin on mies kuitenkin saatu kiinni Ylimieskassa. — Hnttnmatkan Raaheen tekee merimieslähetys-ompeluseura höyry- paatti ..Kuletuksella" ensi lauantaina k. 23 p:nä. Lähdetään kaupungin- rannasta klo 8 illalla ja takaisin pa- ataan sunnuntai-iltana. — Laiwaliike. Viime keskimiik- ?ona saapui tänne ruotsalainen hinaaja ..Jggesund" hakemaan sysiä Berg- somilta. Samana iltana saapui nor- alainen höyryl. ..Torbei", ottaakseen puulastin. Eilen saapui höyryl. ..Lapponia" Hamburgista, tuoden kappaletamaraa. — Kaksi suurta lohta saatiin eilen illalla klo 7 seuduissa Raadin padosta. Lohet olimat kumpikin ai- man yhtä pitkiä, nimit. 1 mtr. 12 an., pyrstön lemeys oli 15 cm. — Päiwystäjälääkärinä ensi sunnuntaina toimii kaupungissamme tohtori E. Vikberg. — Uimanäytös on ensi sunnun- taina päimällä Vänmannin uimalai- toksella. Näytöksen ohjelma on luet- lamana toisessa paikassa lehdessämme. — Soittajaiset antaa W. P. K:n soittokunta Hupisaarilla tänään klo 8 illalla. — Sairaussnhteet Oulussa miime miikon ajalla: Watsa- ja suolilatarria ... 7 Keuhlokalarria 8 Vesirokkoa 2 Tuhftiroffoii 3 Hinfiuc-lVia 1 Sösar. Ql. Millisten j» nurin nrnuintfitpntrfijiiin (tosin iifiöttcluä S^ur f f 11 v o I) f ti u Yht. f"» tif<y^ malmistellaan parhaillaan. Näyttely tulee olemaan kolmessa paikassa nimitt. Kirkkotorin kansakoululla. Talousseuran talolla ja Suomal. Lyseon moimiste- lusalissa. Näyttelyyn on ilmoittautunut 600 osanottajaa eri paikoista maatamme, mutta tätä kirjoittaessa eimät kaikki ta- marat mielä olleet saapuneet. Päanäyt- telypaikka on Kirkkotorin kansakoululla, Suomal. Lyseon moimistelusaliin tu- lee tuolinäyttely. Talousseuralle taas meistotamaroita ja naisten käsitöitä. Erittäinkin mainitsemista ansaitsemat helsinkiläisen paju- ja rottinkitamara- liikkeen W. Brightin tuotteet, samoin tunnetun kuopiolaisen toiminimen Lyy- tiköisen näytteille asettamat huonekalut, jotka näyttämät mihin meilläkin jo pys- tytään paju- ja rottinkityössä. Puuseppä- ja merhoiluliike E. A. Liljamaa Wiipurista, herättää huo- miota patentinsaaneiden huonekalujensa kautta, joista useat omat hymin käy- tännöllisiä. Urkuharmooniteollisuutta edustaa näyttelyssä jo joitakin muosia mainit- tua teollisuudenhaaraa harjoittanut Hir- melä Tampereelta. Näytteille on hän lähettänyt 2 urkuharmooniaa, toisen oli malmistanut O. A. Lahtinen ja toisen I. Laine mainitusta kaupungis- ta. Suuremman hinta on 600, pienem- män 550 mkaa. Suksia on näytteille tuotu kokonais- ta 100 paria, joista 12 tunnetulta oululaiselta suksisepältä Kärnältä. Wie- lä ansaitsee mainitsemista n. s. „Walk- järmen kiesit", jotka muuan yksityinen, mutta kuuluisa kiesimestari A. Ryyppä oli näytteille lähettänyt. Eräs sokea oli malmistanut sängyn ja pesukaapin, jotka tosin eimät kaik- kein hienointa työtä ole, mutta sokealle ihmeteltämällä mestaruudella tehdyt. Kupariteollisuus oli myös edustet- tuna. Siitä ansaitsee mainitsemista erittäinkin Allan Heleniuksen tehtaassa tehdyt sirot sähkökruunut, jotka olimat malmisretut arkkitehti Thomen piirus- tusten mukaan. Työn omat suoritta- neet mainitun toiminimen tehtaalla työskentelemät työmiehet E. Pohjola, H. Kortekangas ja H. Rajaniemi. Kupariteoksia oli mielä lähettänyt näyttelyyn Juho Sohlman & kumpp. Tampereelta, samoin Järmeläisen liike Viipurista m. m. käsinpakotetusta ku- parista tehdyn tarjottimen, jonka mal- mistaja on Adele Ruuska. Hienoja hopea- y. m. töitä oli tul- lut Lauri Wuorisen liikkeestä Helsin- gistä, O. Järmeläisen Wiipurista ja O. T. Herrasen liikkeestä hienosti teh- ty kello, hinta 350 mkaa. Tekijä I. Wisala samasta kaupungista. Näytte- lyyn on mielä ottanut osaa K. Kahl- rothin liike Helsingistä. Liikkeen näyt- teillepanemisla esineistä on huomattama taidokkaasti tehty seinäkello. Ampuma-aseita on Mikkelistä Milan- derin liikkeestä luotipyssy, samoin yksi- tyisen Juho Pcllonpään Alamuudelta malmistama luodikko, joka on aiman kuin tehtaantyötä. Pieksuteollisuutta on iso malikoima m. m. tunnetun oululaisen pieksunteki- jän Puhakan töitä, samoin K. Juntu- sen näytteille asettamia Äströmin piek- sutehtaan teoksia sekä monen muun, niin, että kyllä sieltä mieluisensa maa- timakin ostaja löytää. Maljaita y. m. hemostamaroita on tullut Heleniuksen liikkeestä Hämeen linnasta, samoin Meljekset Aströmin tehtaasta. Kauppias Montin järjestää oman ryhmänsä nahkoja, kuten karhun y. m. I. Heinosen koristemaalariliike tääl- tä oli ottanut osaa näyttelyyn lasi- maalauksilla ja sreskoharjoitelmilla, jot- ka eimät ole aiman jokapäimäistä näh- tämää. ..Asisseja" ja kimipiirrostöitä oli lähettänyt Miipurista Teodor Björnström. Lelutamaroita oikein suomalaista kuosia oli tullut O. Y. Suomalaisen liikkeestä Pormoosta, samoin Antti Kurkulta Lautiosaarelta ja Johannes Ilkalta Jalasjärmeltä meistolöilä. Maatelamaroita on näyttelyssä mo- nenlaisia niinkuin pukuja, nurkkauksia, ..gobeliineja", y. m., joista katsoja moi iye selmän olkaa. Suom. Lyseon moimistelusaliin ase- tettuun tuolinäyttelyyn tulee tuoleja noin 60 paria, aina 600 markasta tu- sina halmimpiin hintoihin, ^käytteillä on turkulaisen Bomanin huonekaluteh- taan sekä Muuranien tuolitehtaasla Jymäskylästä erilaisia tuoleja, samoin Kurkimäen tuolitehtaasta. Talousseuran talolle järjestää Koti- teollisuusyhdistys näytteille teoksiaan, samoin Oulun Meistokoulun puolesta on siellä siro malkoinen hnonekalusto sekä Oulun ^kaiskäsityökoulun kutoma- ja ompeluosaston töitä ja lisäksi kah- den kiertäivän naiskäsityökonlun mal- misteita. Osa Limingassa olleilla pa- jutyökursseilla »valmistettuja erilaatui- sia teoksia on myöskin samassa pai- kassa, monesta muusta osanottajasta puhumattakaan. Näyttely alkaa huomenna klo 10 p. Kirkkotorin kansakoulussa. Ken siellä käy, ei turhaail aikaansa uhraa, sillä paljon siellä on oppiinista ja kat somista kaikilta teollisuuden aloilta ja tietysti parhaimpia tuotteita. telijän K. Molinin Mailaa Otta maan maralääninkamreerinivirtaa. — Maalaispoliisit. Senaatti on Rantsilan kunnan kunnanmal^uus- ton pyynnöstä ja Oulun läänin ku- mernöörin esityksestä määrännyt Paa- molan nimismiespiiriin asetetta^vaksi ylimäär. poliisikonstaapelin kolmen muoden ajaksi 100 markan palkkiolla jokaiselta palmeluskuukaudelta malmo- maan järjestystä lauttausmäen kes kuudessa Siikajoen jokilaaksossa kulu- mana muonna kesäk. 1 pstä mavrask. 1 p:mään ja kahtena seuraaivana muonna huhtik. 15 p:stä marras f. 1 p:mään. — Maanmittaustoimituksia. Maramaanmittari E. Sandström on määrälty toimittamaan halkomisen Ne- malan perintötilalla n:o 10 Pulkkilan pitäjän Launolan kylässä: maramaanmittari Arel Ahrenius samoin toimittamaan halkomisen Wän- tälän perintötilalla n:o 14 Pyhäjär- men pitäjän Hiidenniemen kylässä: maramaanmittari A. Myrberg toi- mittamaan jaonjärjestelyn Höytitnän perintötilalla n:o 2 Iin pitäjän Oi- järmen kylässä; ja maramaanmittari Elis Raimio toi- mittamaan osittaisen rajankäynnin Lut- tusen perintötilalla n:o 4 Pnhännän pitäjän Miitamäen kylässä. Unsi poliisitnt- kinto rouwa E. pentzinin knolc- man johdosta. Rouma Elin Pent>inin kuoleman juttu ei mieläkään päättynyt, maitta mälikäräjät t. k. 16 päimänä lekimät päätöksen, sillä tänään on Oulun lää nin herra kumernöörin määräyksestä asiaan yleiseksi syyttäjäksi määrätyn Kiimingin nimismiehen E. Mobergin johdolla asiasta poliisitutkinto Limin- gassa Heiskarin talossa. Tutkintoon on kuulusteltamiksi käsketty ne henki- löt, joita ei miime mälikäräjissä ylei- sen syyttäjän esityksestä otettu huo- mioon. — Kuuiauloukkausjuttu, jonka opettaja O. A. Holm oli nostanut kruununnimismies Hellettä mastaan, oli jälleen miim.s maanantaina käsi- teltämänä Kemin kaup. raastumanoi- keudessa. Oikeuden pnheenjohtajana toimi pormestari Bergius Torniosta. Kantaja Holm oli itse saapumilla, sa- moin masiaaja Helle. Koska homioikeus oli katsonut por mestari Niemelän jäämiksi asiata ka- sittelemään oikeuden puheenjohtajana, niin raastumanoikeus kumosi asiasta ennen tekemänsä päätökset. — Asia jäi siis uuden ilmoittamisen maraan ja ilmoittikin kantaja Holm asian uudelleen käsiteltäväksi, uudistaen en nen tekemänsä edesmastuumaatimukset. Pyysi lykkäystä siksi kuin tilitysjuttu päättyy. Helle tahtoi asian yhdistettämäksi tilitysjuttuun. Jutun lykkäsikin oikeus elokuun 30 päimään klo 9 a. p. Vastaaja Helle olkoon silloin saapumilla 50 mkn sa- kon uballa sekä monistettuna tilima- jausasiaa koskemalla päätöksellä y. m. todisteilla. Kantaja olkoon saapumilla, jos haluaa kannettaan jatkaa. Merkillisiä asioita näiden molem pien juttujen käsittelyssä on tullut jo ilmi ja mielä tulee niinkuin olemme sattuneet kuulemaan. — Lääninhallitus, lääninhalli tus on niäärännyt m. t. luaraläänin- kamreerille Onni Saajorannalle ase- tuksen mukaisesti tuleivan nbden kuu- kauden kesäloman alkamaksi killuman beinäk. 20 pstä sekä ylimääräisen esit- — Kastvatnsopilliset käsityön ohjaajatarknrssit pääitni-nät Li- mingan kirkonknlän tnttökansvkoululla keskimiikkona beinäk. 30 p. "jtaUia S miikloa kestäneillä kursleilla on ollut 14:ta oppilasta, joista yksi heikon ter- meytensä täbden täiityi keskeyttää työn- sä. Kaikki muut saimat pätemnystodis- tuksen käsitnönobjaajan toimeen maa- laiskansakouluissa, nimittäin: Abonen Briitta, Kantola Hilja, Kinnunen Lii- na, Marikainen Hilda, Männistö (^us- taama, "OUtotio Hilja. Ollakka Hilda, Ollila Elsa, Puikko ,~vanm, Rntölorpt Valma, Sillankorma Aini, Tahmanai- nen Anna ja Tolonen Maria. Oppi laat omat olleet laajalta alalta, Roma- niemeltä, Kuusamosta ja Kimijärmeltä etäisimmät. Päättäjäisiin oli asetettu nähtämäksi oppilasten malmistamat työt ja piirus- tukset. Ne olimat kaikki siististi malmis- kettuja, huolellista työtä. Yleisön Hu- miksi tilaisuudessa pitimät harjoitus- tunnin ftanni Puikko ja Hilja Nuotio. Tarkastaja O. Rauhamaa puhui läm- möllä käsityön merkityksestä kansaton- lnn oppiaineena. Lopputoimitusten jäl- keen laulettiin mirsi. Illempana oli oppilasten puuhaania iltama, johon ottimat osaa meistokurs- sien oppilaat opettajineen. Siellä^nlhui malmistnneille opettajille Katri ^.uori. Naiskäsitnökurssien opettajina omat toimineet opettajattaret Fiina Mattila ja Katri Tuori. Mieskäsitöiden ohjaajani kurssit päät- tymät ensi lauantaina klo l 2 päimällä. — Kansakoulut. Haapameden Karsikaskylän kansakoulun opettajaksi on malittu Aleksanteri ^turkki. Alatornion Röytän kansakouluun opettaja Aukusti Mikkonen. Alaiornion Alamojakkalan kansakou- luun käsityönopettajaksi Jmine Lehto.