tiistaina Nudtlkuu» 12 IMU —l?s:o ÄL-s Professori Abeggin onneton ilmamatka kerrottiin viime numerossamme uutisessa .Tapaturmaisesti kuollut tiedemies". Julkaisemme MsZ tuon surmansa saaneen 41 vuotie an tiedemiehen, Suomea hartaan ystämäa kuvan. Hän o» kumottuna tässä ilmapallokorineea ja matkatoiverinekn. Professori Ab^gg ou se, jonka pääu yläpuolella on risti, ja hänen takaaansa näkyy hänen puolisonsa — se, jonka pään yläpuolella on katst pientä r.stiä. rinko kun pitkin päimää helottaa min lämpimcSli. sanoisimpa jo pian pottta mastll Miehet komeilevat nollla köy hyyttä todiSiamilla kapealierisilla uus muousilla ha>u lla ja amsel noilla pa danraaaa ja kattilankoihoa kaliaisilla „louhlslukfilla", joita myös kuilukaan hatuiksi, lvailka minä puolestani mie lelläni tituleeraisin niitä varilsenpe.ja lyksitsi silä suuremmalla syyllä, kun ni: dea kylkeen on usein lllnnitttiy pari keskisuuruisla lintua tai kokonainen war >ätty taua Ei p dä toki luulla, eitä ncmä linnut ja kanal olisimat elämiä, jolta sima h- tu» tyleSsä lat paälla rim- puilifimat ja potkipmat — ei, kaukana siliä. Niin sydämettömiä eivät meidän naiiemme vieiä ole, maikt' eimälkä^n läati hatussaan kantaa noita viattomia, ilmaa siueSä l-merelemiä siilveklaltä, jotka eiivat ole heille mitään pah^a teh neet. Nun, tallaiftä päähineitä on ih- uusille tylmäa taimea jatkeen ilmesty nyt. Muista pumua osista ea ryydy puhumaan, sillä räätälin tartkoa siimaa puivun suhteen minulla ei ole Sen waan sanon, että vaaleat ja kirjamai värit omat astuneet aoidcn yksitoiktois- tcn tummiea talmirväriea sijaan. Kesällä ja sea tulolla oa aiaa ih meellmen vaikutus ihmisiin. Se ei i! meae oluoaStaan vlkoaaisessa pumussa maan myöskin stsäisessä ihmlse;lä Ih Misleu katse ikäamum tu ee ktrkkaam» matsi pimeden talmipäi^iea jatkeen; heidäa askeleensa kevyemmiksi ja hc dun puheen'» iloijemmatst. WirleyS kaiki,sa näyttää kasvavaa ja reippaus lisään >ymcn Et wot muuta kun ihmetellä luota tenhoissa elonwo«maa, mikä ke»an tulolla oa mukanaan ja mitä maikattaa ei y!jia luontoon waaa enaen'ai ea ih mijeen. sil>i päakaupung nkin asutas edottemalla odoilaa ja to>«omalla toi- ivoo tuon poh.olaa ihanan tesäa koii- tamism — kesän, jonka mahti oa uiin yten juuri ja joka tuottaa nautintoa kaikille eikä a noastaau muutamille Har moille ouoelltfille. — Siis olet tuhan nesti termetallut, finä kaimaitu kea»t za sinun mukanasi kauao.aea tesä tänne !vureen pääkaupungin metskeeseea ja hä linääa! Terweiu.oa, tuhannesti terve tuloa! I Sanomia ja tertvehdyksia lähettämät M. A:a viime numerossa m. m. seuraamat merimiehet: Lontoosta: Kaarlo Soini KorpvooS- ta; Werner Sundell, Atsel Blom^ivist G Fvr>ell Para.sisra; Jo^an Tuouiineu, Ärl luri Hurule. Johon J^alsion Sulo Poqivla. Johan Hellberg, Jol>an iLinar Luhti, Hvgo llberg^ Jvyau ÄuSecsson, Os.ur Rauianeii murusia; Z A. Luoionen »tuslamiSla; Frans Gröulu, d Httillijisla; Frans '^urmi kaari- nasta; Friljos Fa^ler tiuuSjoella; Zuyo Il manen TaiwoZ>ulosta. TardiffiSta: H. Harj» TurnSta. Hnttista: Karl Lindholm Armid Muilssoii F. William Joyausjvn. Paul Lau rell, J^an Kvsu. Luuri F. Haulamäii. Ärt- yur Audel-iou Turusia. - «airaira Hul- liS>a: Gustaf Hiilb^rg Turusta. Hampurista: Johan Karlsson, E. Sa ouen iL. Wuvlauen Turusta; H, He monen Lotalayöelta. Antwerpenistä: EliS Marjanen Tu» rusla; Joqaa Johoas>o>i Taaluueqiaaliu; Konrad Fnmau (iaima Lioauhilva, s. Fruu- ciscoou) Äeuiiöslä; FrauS Luoionea ia Jo han Luiiiueo Pvyäumalta. — Sairaaloilla: Vialmar Salvuca Turusta. Rotterdamista: Selim MalmroS Pq^amaalta. Brooklynista N.-D.: Kosti W. Kas» kinea, B, Mitd. Hjalniar Elostähl, Zoq^n Nordfors, Arthur Erland Älid^rsiou, Arthur Lundström Turusta; K. F. Änjtcöm. itarl Scenvuck Salosta; AnguSt H. HeUa LittoiS- tea lehlaatla; Frans La»>e Pi)t>umuasla; Ä L-qt.r.en Aluueeliä; W. Lui>tl L^iiulas ta ; Arrqur HeiUUä Taiwas>alosta; OSlar ZLalli Ku-tawiSia. Sao FraneiSeoSta: A. M.ktor Lai ne Eurajoelta; Joyan Dahlvioist, Äriijvr Ritala >a A. G. Lrhlmen Turu ta; W<cncr Jo^ausioa, Tuoutus P.etila, K. Ä. ^lemiiicii Slesau JanSlva Lowlaqi>el?a, Johua S. salouei» Nauuioiistu; Muiuo Staumueli Loi maa I ta ; August Limenthal Karuuasia; Au gust Jimar, ^t.>demau Turusta; Joya A» weu Aietmau tapp. LiioerpooliSta: Gustaf Ähtvla, Hei!kl Zäriv Uu, H>aiuiar Duwl0siv», W>iliam F. <juyansM, Kuut Arivid ^Isteibcrg ttosii tUaupa, Paul Lauria ia Z. >s. Siugrra Tu rusta; Karl Eclund Naumosta; Io^aa^mll Ander^o» Purasilla. — Saitana: jturl Arw»u Fmab^tg Turusia, Blouit.louihill >ai- raal^s^a. Aberdeenista» nen Lolula hdelta. Frank Miktor Lehti- »LSSMSVSSi PalStoittamiStoimiSto. Maamu.iosmööri L«urad Söderholm 7SV2 Tnrku. HumaliStotat» S. Puh. tv 43 Huhtikuun 12 p:nä. 5e pzds po^is - ze Ms Mek- kunta! »un pikku pojat telmimät huoneessa !a yksi heistä satuttaa päänsä pöydän- syrjää vastaan, syntyy siitä paha poru sen suuSta, joka smuni päänsä. Silloin isä tai äiti tekee porusta lopun. Hän lieventää pikkupojan vammoja lyömällä ja torumalla pahaa pöytää, joka teli tuon ilkeän teon. „Se paha pöyml" sanoo hau. Ja pikkupojan ilku tau- koo. Kun joku yhteiskunnan tSysi ikäi sistä lapsista laukee ja satuttaa «tiensä — nimittäin tun hän siveellisesti !an- kee, s. o. tekee rlkvkjen, silloin näiden täysi ikisten lasten holhoojat, johtaja- pomot, syyttävät siitä yhteiskuntaa ja toruvat sitä. .Se paha yhttisiuiua, se kirouu kapitalistinen yhte skun a!" sanovat he ja näyttävät sille nyrk kiään. — Aivan samalla tavalla kuin pikkupoikain tvonhemmct toruvot pöy ää, johon poika on satuttanut päänsä. Se on pöydän syy, se ou yhteiskun nan syy. Se paha pöytä! Se paha yhteis kunta! . . . Kaikemmoiset rikokset, kuten esim las.el!rais!aul,et, ouat viime aikoma maassamme lisääntymistään lisaaiuy met. Kun kysytään syytä tähäa va- litetlavaall setkiaan, huu amat nykyä»- set yhttislunvanparan'a.at kmn yhdeSiä suusta: .Se ou vykyi>en kapi aitstiien yhtelSkuunan syy!" —Se paha pöytä, se paha yhteiskunta! Ei, hymät herrat sosialisti pomot! Lapsia vo daau lohduttaa semmoisilla tväuielyillä, mutta ei ajattelevia täysi- ilaisiä ihmisiä. Tämä »tiro.tu yhieis kunta" oli samallainen kuin nyikln nel jänveSvuosisataa takaperin, jolloin te, yhttiskunuauparantojat, ette vielä ol leet eS.uneet johtamaan laumoza — eikä silloin kuitenkaan tapahtunut kai- temmoisia rikoksia min tuhkatiheään kaiu nyt! A )tt istunnalla on kyllä puutteelli- suuiensa ja virheensä, mutia se ei ole syynä nykyajan wllliy yml>een. Sii ien on syy etsiilälvä ihmiiiSiä usesjä. Lapsi sotuitta maromatiomuudcssausa päänsä pöydanjyrjään — ja se ei ole pöydän syy. Kun täysi-keLvuinea ihminen te kee kamalaa rikoljen, lun ihmlspeto raiskaa pienen lapsen ja sit en murhaa sll — Nliu tämän rikoksen ou oiyeut tanut, ei yhteiskunta, vaan sm ihmis pedon oma paha luonto. Zatet.äköön sliS pois vuo lapsille aiotut pahaa pöydän torumiset. Ja- tetläkööa pois yhleiskunnan syyt omi nen, silloin kun yhteiskunta ei ole syyl linen! glttMlltojll gtljltl- giskö. T. L:lle kirjoittanut A. A I. AesSntvlo. Totta oa se laule, etta kaupungissa tulee lesä marhemmin kuin m alevdulla. Taman todeUisuuden soa marsin selioäsii n hdä Heliingissä. Kun pääsiäislomalla Palasi tähän maamme pääkaupunkiin, n in kailki sen todut jo olirvat kuilvia ja pölyisiä kuin tejällä konsaan, jola maatoin maaseudulla »vielä sai nahin lunta, jäätä ja auringonpaisteisilla pai koilla kuraa. J>i »uo raiiisiuulinea Suomenlahti, jota Helsinkiä hmp^rö.t- see. selia jo mapaana talmen kayleyiSia lvö toistumia aatioiaaa mäsien kauv^n- gm rantoja. Ja että meri laajemmal- t^lia oa vapaana jätdea ylivallasta, todistaa joutkue saaristolaismeneitä, jot ka myytämme Uhoilleen ja muine ruo« katamaro neea omat saapuneet aina Ah venanmaalta saakka. Myöskin pieniä paikallisia höyryaluksia on rannoilla siis tiksi maalattuina ja perinpohlia uudis tettuina alkamassa taas alkamaa uuna purjehduskautta, joka tänä muouna luli ennentuiu sitä ojattiin odottaakaan, s,llä eihän vielä ole vappukaaa ollut, tuo k;>äa ensimuinea suurpaimä. Ja kua katselee ylei öa kadulla, uiin sekin päima päivältä muuttuu yha enem män. Karvalakit ja tarivanahkaijet tur kit omat mellem poikkeuksetia paäs eet suloiseen kezälepooa talwi>ea palive^uk- seu jälkeen. E.mat edes viluisimmat mammat ja papatkaan niitä käyrä, au» Pcrhe-uuusia. — Aihioihin omat menneet: Makuutus- wirtamles Harry MegeliuS ja neiti Hella igren, Turun iälilllaiiyieerln R. L. M^gre- ni» iyiär. — Kemisiä taite>liia Jaotko Tuuri ja ue»ti Iida L usti. Neli, Lydia Bull- dra Taimalioslelta za herra K. A. Laltula TurtolaSia. — kuparihäitiiia w !ettiwSt PövtySllS t. k. 4 poä lartu^onontisiaja TuouiaS Pih- lawa ja wam>ou>a Malia. o. s. Mäkitalo. — EyntqmSvätvtä. 7 0 wn otl« iSyttt lauantaina Turun piirin piiriläätärln O. F. Hornborg-ioaiuaiaii leSki Jreue Horub>.rg, joka on runoiilla F. Frauseiiin pojaulyiär. kv muotta täytti sunnuntaina ent. se naattori Hugo Lilius. — di) ivuolta täytti saiiivi» luniluntama Naumon kuuaaalääkäri, t:ri Arthur Dahl. poimintoja. — SduSkuntatilaStoa NhtyiseSsS edus- kunnassa on taste iu oleman 112 kaliupäistä healilöä, taUtt eduSUmaaa miespuolisia jäseniä. — Tukeeko nyt 40 pakkasyötä? .W°n- hojen meritien" mukaan puaisi olla 40 uöti iylmämaisia, ennealuin luadaau iesä, zos „'Ään hän Maarian" vastainen yö on kyimä. „Wauha Maaria" oli tes imiittona, ja siiia saa.ka owat yöt todellakin olleet kylmän lai sia Miten sitten jatkoa käynee. — »Su« nuort wtt«i kullit" on norja laisen iiriailiian B. Blörnionia Miimeijen näylelmän nimi. — S« näytelmä ou asteisin esitetty rulltsi.fi Turusia ja inoni lsi kan>al- lisleatteris>a He.siugisiä. Äskeisin nnerailt Selanderin näyttelijäseu- ra erääs>ä Nuoiim pUiukaupuugiSia ia alioi näytellä siellä lyiymyi>esia oleman naylelmun, loula tähden teatterin iohta>a »ahtoi UmLil- taa siitä iaupuugio molemunsia luuomaleh- diSsä. j)tutia toinea näislä Ueltäiuyl, zullui- semasta ilmoitusta, huomamtae? että teisti — »ei jullaist vätijuomatlmolUUsia"! Miimitl! kotilllallitil. — Air5So?erra» nlmitykfiS Mustasaaren kirkkoherraksi on senaatli nimittänyt Kannuksen kirkko herran, tuomio!-puulta asessoria I. A. Björklundia sekä Kumiin g e n k.rk.'ohtrraksi Lemlaadiu kappalaiseu I. F. Mannerin. — Av»ouspL!vi»st «. 1911 on senaatit määrännyt helunk 1L>, louiok. 14, heiuäk. 43 ja lokak. L p:n. — Nuaavtn KSme. Aika rähinä oli Ihalcmmen t y:n iltamassa loimena päosiäispäilvänä. Rahinan aloitiniai eräs Hanne Änoela Leinilästi ja I. Rckola JytiiemmcZlä. Kun näitä yritettiin ajaa ulos, sekoaruuilvat toiset humalaiset, m. m. yhd -iylstlt puhcenjrhtvja siihen, niin eitä iltama tayiyi lopet-aa. Asiasta pidctuin poliisitailiitto ja taitavat s,a- da reuyaajat maSlaia c siasta. Puheen- iohtaia on jo useasti saanut maro:uksen eiiinlymljeslääu, uyt ei taidakaan päästä enäZU sillä. — Suuri tulipalo Akwe««awa?a. Döllä lauiv^ntaita masiaaa palo» tti- ivtnnaioai pitai^n Rciimolan kylissä teh tailija Ilja Äalkinia omistama 2 ker rot,inen työ mien kasarmirakennus, ja eräs piincmpi rakennus, josia miiözkiu a ui tyo-oakeä — yhteensä 10V henkeä. U eimm^t n^i^tä pclasiuimat palamasta rakennulseSia vasta viime tingassa. — Susri o« Imatra» «eta- «oima. Toissa maanantaina aikoi eros nainen — kotoisin Pietarista — ja kcskilviltkona eraäa miipurilaisea »yömieheu vaimo hettäy!yä Imatran koskeen, muita aikeet tulimat eStetyi.si. — Toiminimi .Hsliar ja Kero Aoih»a" lttttteea asema — otemme ennca kertoneet, että se oa lakkauttanut maksunsa — oa uyuemmia havaittu sellaijek i, että hymin luuitamaa oa, että liike joutuu kou!ursfiti!aaa. — S»«ri maatilanSauppa. Raa- timieS Ano CajetiuS oa myyuyt omis tamansa Aniaa kartanon WesUahdella maanmiljelijä AuguZt HalkitahdeUe ,a hc nen mvimzlleen Edla Haitilahd.'lle 14<^,U(>0 murkan kauppasummasta. Was- iaanoito tapahtuu t. k. 15 pnä. — Murha. Wiime lauvantaina murhasi itva.ihastakaupurgisia likeltä Husinkiä kvimsin oleio^t työmies K. A. Kunga Nordijon tar'.anon maidvnajajan Hiaimar J^Mis>onin iskica hanta puu kolla kaulaan. Wirityöu «iheutti pieni sanaraja maantiellä, missä Miehet koh- iajimat toisensa. Johansson oa lau doissa, KUnga rLud^iSsal — „Kuome» Laula" oa aikeeSsa lähteä iaulumatkall^ Italiaan ensi »vuon na, jolloin Rooma-sa pidetääa suuri ta.denaytteiy. — ,.Auors«omakaise>» sa»oma- lehdistö» p»tw^ iutee p .deitamakfi en.i marrast. 12 — 13 pnä kaikkialla maassamme nuoriuomalaistea sanoma- leht miesten matka opurahaSioa hyioäksi. Sikji juylaksi jutaistaau erikoinen jul^ iajulkaisu, jonka toimituspaikka on Wli- puri. — !>»iin pää>etti>ll tuloa kokouk- sesj^. MiipuriSsa tauusantaina illalla. AhdyZpankia johtaja Johau Reia- hoid Olof von Törne kuoli Heisin- gisiä pertaniaina aamulla. Walnaja, joka oli »W>iarltki Sioolia tarinoissa" ylisieiya von Törnea pojan poika, oli syntynyt 18^9. Döllä t. k. 9 p:ää vaZtea kuoli kant- tori I. W. NesSler Uudcssakaarle pyyssä. — Suuri tpöusulta rakennus- tPö» aitaa t. k. Ib p:nä Sak- savia, lun hallituksen maliiyksellakaäa ole laaiu sominloa syntymaaa työnaatajaia ja työntekijät» maulla. — Auvfi milzoona» marllaa peri äskcisin eras pal^elustytiö Des- saussa Salsassa. Periulö tuli Ameri- l»«ta. — Knglasnin vanhin »aine» kuoli astein 110 ivuodtn itciisena. Hä nen nimensä vii Peggq Muc Äuirt ja alui häu tulena mauluunasia. Turun Sitmcnkauppa. MiMkn — Merimiestähekysseuran saar naaja «st tesakuut^usl.,l L^ypettii» ja I ämcren satamiin oa mcrimiesichciys» seura ottanut jamaiuusoptnyltoppilaan K. H. M^aurr'or !veu. Wiime muonna hoi'.i samaa tointa maist. A. W. Kaitila — Fostipetos. Helmikuun alussa anreitiin Ldilpuriu posttlonttorin Ho- mmmaalle ojoiei.u tähetys marus.euuna 1: 50 mk suuruisella posticluannilla. Lähettäjä oli I J^ntn, asuma Armeija- kaduu 7:ssä Wiipur>s a. Hominmaalla ott lähetys lunastettu, mmta siellä oli sen suuruus muutettu tt i: 50 mk. Petos huomattua Helsingissa ja Jänttiä oa ry^dyi y etsimaun ja saatu jetiville — eitei sen nimisiä heu kitöa asu yllämaiultussa talosja. — Kamala itsemurha tapahtui Hankasalmen Komalanm en kyläsin N^i- jalan talozsa. Jisclttsmies A^bin Lai tinen ampui haulikolla p^ähausa maa- lisluua 30 p:n aamuna. Kuolema seu rasi heti Wainaja oli riliiinut toisen ke.igan jalastaan, ja armellaan, että haa on «varpaallaan pouenut tiipajinta, io> tcn surmaa aje laukesi. Mies oli pc:r- haas?e mie^uudea ijassä oleva ja nai- matoa. Äimiä liekoja. — Liike alalta. ÄSnekosken tehtaan isän- nöitsiialsl oru iidmin Hammarenin sijaan on malittu ratjumtsrari Hi- Tulauder. — PoSiiiattoS. Hämeenlinnan postikont torin els»evlit>örilsi ou uimitetty ekspedilöört Fabian Htisrauen. — SokurttelldaSta puchataan Kotkaan. Sitä wuri>!n vllaaa siclla miljvouuyhtiöa pe» rustau>!spuuhis>a. — Taideyhdistys on äskeisiin perustet tu Kuopwoa. samoin Maasaan. — Suur-Tavon taulu- ja urheilu juhla Mitieiaän MikteliSjä tesäluun 11 ja 1^ p. — Kotkassa tapettiin kuluneen maalis kuun aikaua 21 toiraa ja kolouaista 1^3 kisiaa. — Kansalaulut. Hämeenlinnan ylemmän kansakoulun op,ila>ait^relj> »n .iialiuu opet tajatar Lyydia Paasi.uvl itoStella T. l. — Wirkaeroa ja Iv.vl» mkn elinkautis ta eläirua on anouut ivaiiiokonttoriu tireh tööri, laamanni L. Prytz Mrauden takia. — Hemojia lähetettiin Tampereen ase malta rauiaicMe miime luun luluesia 498 lpl., joista raylia kannettiin Lnik. 4 tj«3! 56. Tämä ,n lasi?U«oa pääjmismarllinoidea > o><uS — Wark«ade» tchtaaa teknillisckfl j»htaj«tft ia iianilöllsiiä.si oa ivaliilu uisi- uöuri Hialinar Sundsllöm ja »eyiaan edus» taialsi Weuajälle herra A. I. Ro>s. — LSäkärtnvaalt. Maasan toiseP kuu- Vllnginlualucicsi malttiiiu lamiulaiua tohtori tt. Hedman. — TiirtoloisuuS. Arcwrnksella mntknSti wiime teSllionttoua ulkomaille 4SV snrioluiS- ta Haugoa lauita. — kottmaist» separaattoreja aikoo Hel singin Kvlii'. ja sillarulriitiiisouikrhytiö ruw?- la malmisramaau Aqliö ou jira marleu os tanut era>iu ruor>olaijell tusluoDcin i!. D. HcllstcöMln patrono Iria uilvmaa- iuljiu erlloism>lllö0reili ia teruil.uM. Kirjallisuutta. Ttetosanakirta. Kahdeksas nide. Tietosanakirjaa L.Z vide ja samalla vihot SI ja 32 oivat itu,estynen (Ilna o aa on silö julliiuudessa 16 paiaoarlkia; vlimeinea hakusana Etdaht). Paitsi useita seikkaperäisiä selostuksia, kutea esim. pitkä kumueltu arlikkeli Egvptislä (K. Tallqvist), heräitä mat kolimaisea Tietosanakirjan er»toi- sruUsina näissä mcholssa huomiota pit kät ja ope»tawat tirj0ituk!et: Edus kunta, Edustuntaes >tyS, ^duS- kuntamaatit, EduSta jantoimi, Edustajaumaali, Edustutsetl». ueu hallitusmuoto, Edustus laitos (N. Erich), joihin sijäuyy ko konainen pieni käsikirja näistä paiioä- lurjeslylsecn kuulumisia scik^isltt. Mai- uitlaioon v»eta kirjo iuksct: Eesti kir- jameeste selts (Ä Kannisto), Eesti klrjaaduse selts (<Z. suus) ja eri toten laaia kirjoitus Duumasta (A. Idström) sekä Edetfeltistä Richler). Tei-uSjä oa 45 kuvaä ja 31 vi hossa tiitupapenlntc: Egypti UI ja IV. !Dhtä ja toista. — Surullinen tarina kihlakel- loSta. Kookaavpääy pitäjässä sattui Sskei- tiin seuraava surullisen tyStillineu to?ou«! Munan uuorutaiuea laiaosi kylailemäSn läljtewäll« kotinsa paUveluSivlSlI» kello!», jolla tämä ailanania mniStasi loUvuoleea palo ta. Kyläreisn tehtiin ja nuorukainen lielySii pyysi aikalaululmia ialaisiu. Btu:ta tytlö oli n»n ihaSiuaut kelloon — ja ehkäpä kelluu om>s- taiaiiukill — ettei haluautkaau sorviuiolla luopua tummastakaan. Ja vilu hän selitti että kellon häu oli saavut kihlnksi. Mutta po>an äiti talisi asiaa myöskin hävtä koSkeman ja hänellä oli asiksia ouia kantansa. Eukko — luhiäanollluen luu oli— alkoi ylsiukeriaijesti tarkastaa tytön komp- petla, viti tellou lukuitomasta vuatekaopislu ja toi sen pojall^cu Lsian uusi kaaaue ci kui.-kiikaon miellytlänyl tyttöä, maan hän se litti kowono, että jos kelloa ei takaisin a n ac ta s. o. toisia sanveu, jos poika ei > alinaan iailmi, niiil häu antaa öidiu varkaudesta ilmi. Tuima juttu! Poika naimaan tai äiti linnaani JiäwS ivoin, e!leinme ivielä tunne jntun lopputvaihetta. Mutta S S:n kertoja li'ää seuraamat mieleen pautamoi sanat: Wa.o!aa pojat tällaisia tyttöjä älkääkä näyttäkö kel loon» tauluakaan heille, sillä ei tuommoinen tyttö oilea ot», koSla poliisimoiumlla uaimaaa tahtoo. « — KaksikowaawaStaklain. K. S:lle on kerrotlu seuraama lystikäs luttU i Muutama aika takaperin tuli kaksi iahiiru^un isänlää heioosiensa kanssa tiellä ivasialiaiu ja molemmat oliivat sillä kertaa n»n kiu.lui sella päällä etteiioät lumpi!aan ajane-t lien miereen. Tuli ensin kuivas sanasota ja kuu siitä ei ollut apua käytiin käinsj ja oteltiin niin kuin kerittiin. StucanS oli etlä loinen lynsillääu repi toisen naaman pahaniaisestl werlle. „Siwnsta katsoja", joka jutun kertoi, ei tiennyt, ui^oivatlo naapurit aina muS ukkvin tullessaan samalla to oalla menetellä, wai joko antamat tietä toisilleen. M — Miten lukemaa» opitaan. EräS padan zeiäjä Au>'Nl>tn puoleisesta Kon- uuttkyläZtä yli 7it muotiaS on lu!ulu>don suo- uienliel s>ä oppinut omalla tawallaau Puia- re.ensä kanssa Suomen puolella ajelleSiaan, on häu lu.uhaluaau koettauut tyyoyllaä si ten, etlä yötalvisia on pyytänyt lulutuiloisia lapsia opeliamaan itselleen lukemina talloa. Tällä tamoiu onkin miehestä tullut selmä luomenlirian lulija — meuaiän kielen tule misen taitoa ei uklo halua, kun ei ymmärrä sila kietra. „A paraS oppii mi oppii vmaah kieleh" tuumailee hän. M O,lttcl»htu»«l Pilöller- ja ^aatcl^OlLtta V» ja '/, pulloissa meillä ja tiluukset maa» se^d^illa le!^l«aii Uunoilla >a s»ulisä!si toimi- letuaii ivi^la lä:,elykUt » Auvois Äaröberil, Ltnnankatu Ib b. Suuountciina kuoli HeisingiSsS Wii-» purin hc>wii?i?tudko prestdeattt Ferdi nand Hlieisander Äumtia K5 ivu^den iiälltnä. Nuilltija oli syatyuyt Turussa ja to.illij toiminut suurtmma» o aa ijäöla ei »vcaa wiri«a»iehenä T»« run Howio ,keudtss6 ksunul-, itsijja ja ijle.sitici tvtmiÄi». Tul» iuuan yin:pp.laai<i suorilet» tuttai» luuui^rinlutkill-ion 1g?^ pativelt häu Turun horvlvikcudcsja, loputta aS» s«s>ort-ia, iZU wuoltl» eli siilien asli kun» «!S haa r!)U!ci^>uojina y^d^jä mvittea liimau how!ulkcudca ls.uluuliaiSten vir» kaMliSiea kuussa eroililia v.raStaaa helmikuuösa w. 1SUÄ. Turu» kaapua» giu:valluu^toa j.^seueuä oli häu pltlät ajt)l j!» oli Valliiuston Puheenjohtajana 8 m^litta. Urilla saäiy:oaltiopaiwillz häa oli yhtenä turu» kaupungin edus» laMa. Luurlakoii jalier» tuli hän joulukuussa 1iN)5 se-caana OtkeuSosaSton jascilskj, ja jeurauioaua muonua han ai» miteltiin Wilpurla homiviteudea prefi, deutusi. Pre,identti Kuullin oli hieuoSti fi- wisly.,y, mies. zvtu moitti kaitticr, suo sion, ji^idcu kaasja h.^n »U »etcmi^Ssz. Suuri oa se höioloupiiri, joka jurulla ouua vaslllau sai:iiwaa hailea tuote» maitaan. L^hmmi suremat yaulä iesti, lylar, mämy ja sisiot. PuutarhurimcStari F. Tvgstrvm kuoli ^>,iv'.lsa>!>^a viime keiskimiiltoaa 52 wuvl>c.i liuiMä. ZstämäMsiä sanoja o» helppo ja hyioä lausua. Ne eimät' louklaa erioalka muhiugotta ketään. Ns eiwät maksa muaä» ja kullenktu saamat «e aiill paljo» aikaa». Lrilipeät sanat tekemät sydämen lempeäksi, multa vlha» set jaaat muodutlamat öljyä tuleen min että se ltlmuaa vielä enemmän, Vstämäll isistä sauotSta tulevat ihmiset miclettiZäa hstärväLljlkfi; katseista sa» uviSta kylmenee sydän ja pahat saaat pauhattavat sea. Ihanneyhteiskunnan puvltaMt täytan»»vöfa. Muuan „Soslattd«i»okruattia* lukema mleS Mertlur^iaila oSli hiliaitai» palotatila». Sauotulla palstatilalla sll erään lesken asua» to. Omistaja lätzejti leS.elle heti sana» po» liisiä Mlikcua elrä huoueet oivat korjaltiuoat pois 1t muorokaudt!» lulueösu. LeSii tähtt asiL!loma>j«tta pyytämään vähän pitempää uiuillioaiiaa, mutia silloin maan uusi «miS- luja sano» että poltislu olilia uiä^rS LSkrH muuttamaan heti eikä loariouutmi 1^ wuor»- laulta. Näin tulema» ihannevhieiskonnmi p«lta- j»t käyläiiuijssä oppejaan toteuttamat. VenLMtZ. — Z)u«man .susmalaine^ 'va« li>!unia". Aialittkunuan duum> ^ käsi miime tiiSiaina tehdya ehdo. ,en että Suomea asiaa käsilteleioäaa valio- kuvlacin valittaisiia yisi liiäjäsen, jotta työryhmällä olisi Valiokunnassa eduS- tettu. — Ihmtt!li»en tuunnstns. Wak» tcikullnuiiileuivs-tvssu on ollut eräs laki» chdolus tlisiieitoivauä, ivka laki koskee lalonpoikaia vmlsluz,iil.>>ven oikeudea siirtymisiä. Elit. p5 !,li>«!^tri krcimi Loille moitti ankarasli i^l.ehdotuSla, pitäen sila tp^johd^nmukai!?»», häliköi- mallä tehdyksi, eitä >e ote mähaakaä» lurlvilusiaan mastatma. Tahan tna- uusil paaulinisleri Stolvpin, ellä laki on laodiua ei nilu paljo talonpoikien taloudellisia etua >>lm^ua pitäen, waaa etup^asjä valuollijessa tarkolukscSsa. Marraskuun luiu pikaisella »voiMaaa iaaiium.sella tuhvollun riimittain taloa- polkaisiviicSlön huomio kääntää poiS ho- ivthkrr^ien maisia ja lopettaa siten ag» raurilclvvttvmuuoel. ll!liom2s!tg.