N:o 28 — I9IO EÄIKU. Keskiviikkona Maaliskuun 9 päivänä. set oppilaat lähtimät kotiinsa. Kun poika oli hetkisen lukenut kuulusteli opettaja, ymmärsikö tämä mitä hän oh tehnyt ja miksi häntä oli ranqmstu. Poika sanoi ymmärtämänsä; sanoi tsänsäkin häntä rangaisseen ja pyysi tekoansa anteeksi. Sen jälkeen pääsi voika koliinsa. Seuraamana päimänä tuli kolme naapuritalojen isäntää koululle, joista ',ksi oli ollut hymin nuhainen, nuhte lemaan opettaja Heiskalaa tuon ran gaistuksen johdosta. Opettaja H. se- Utti heille, että maikeimmissa tapauk- sissa opettajalla on oikeus antaa ruu- mullistakin kuritusta. Perjantaina olimat muutamat kou- hm suurimmista pojista, marsinkin miimeksi mainitun miehen poika hymin pilkallisen näköisiä. Kun se ei loppu nut huomautti opettaja, että oppilaita, ,otka eimät noudata koulujärjestystä tullaan rankaisemaan. Lauantai-aamuna, kun koulun piti alkaa tuli kouluun ainoastaan tytöt ia 9 poikaa, toiset pojat palasimat kou- lun portilta takaisin, komaa rähinää pitäen. Koulua pidettiin kuitenkin säännöllisesti. 'Asiasta ilmoittimat opettajat koulun johtokunnalle ja pii citarkastajalle, sekä pyysilvät näitä tutkimaan asiaa. Seuraamana maanantaina saapui kouluun entisten lisäksi toistakymmentä poikaa ja tiistaina mielä 10 niin, että poissa oli enään 20 poikaa ja muuta mia tyttöjä. Saman päimän illalla saapui kansa- koululle piiritarkastaja, maisteri Wih- tori Lähde koulun johtokunnan kanssa tutkimaan asiaa. Tutkintoon oh kut suttu ainoastaan koulussa olemia lap sia. sekä lakossa olemia ja niiden las- ten manhempia, jotka olimat lakossa, mutta oli paikalle kokoontunut uteliasta yleisöäkin tungokseen asti. Ensin kuulusteli tarkastaja johto- kunnan läsnä ollessa rangaistua oppi lasta Jaakko Oimalaa. Hän sanoi: ettei hän tuntenut kuin kolme (?) lyön tiä ja ettei lyönnit tuntuneet erittäin ki peiltä. Ei sanonut kironeensa. Kertoi että kaksi poliisia olimat käyneet tar- kastamassa hänen selkänsä ja että he sanoimat, ettei siinä näkynyt mitään erinomaista. Samoin kuulusteli tarkastaja niitä poikia, jotka olimat silloin läsnä kun Oimalaa rangaistiin. He kertoimat vääasiassa samaa kuin edellä on esi- tetty, paitsi, että joku oppilas armeli opettajan lyöneen ehkäpä 20 kertaa. Toiset eimät sanoneet tietämänsä, mon- tako kertaa opettaja löi. Sen lisäksi kertoimat pojat, että Olmalan pää sattui luokkahuoneen omeen kun opet- taja työnsi hänet edellään kamariinsa, mutta sanoimat, että omi on hymin herkkä aukeamaan ja että se nytkin nähtämäsu helposti aukeni. Sitten kuulusteltiin kaikkia koulun oppilaita yhdessä. Ensin kysyi tar kastaja, onko opettaja rangaissut mui takin kuin Olmalaa. Muutamat po- jista miittasimat ja sanoimat, että opettaja on heitä tukistanut. Eräskin pojista, joka on kolinatta muotta kou lussa, sanoi, että opettaja on häntä pikkukoulussa tukistanut. Kun tarkas- taja kysyi, onko ketään syyttömästi rangaistu, ei yksikään miitannut. Tar kastaja sanoi: te siis tunnustatte, etlei opettaja ole teitä syyttömästi rangais- sut. Sen jälkeen kuulusteltiin iviclä erikseen niitä oppilaita, jotka olimat olleet pois koulusta. Tarkastajan ky- symykseen, miksi he olimat olleet kou- lusta pois, kertoimat muutamat, että he olimat pois sen lähden, että heitä omat kehottaneet lakkoon muutamat mie- het, eräs koulun naapuritalossa olema 17-muotias poika ja eräs kauppapa!- melija nosialistiseen puolueeseen kuulu- .via^. Toiset oppilaat sanoimat jää- neensä pois sentähden, että suuremmat vojat heitä pakottimat ja lupasimat antaa selkään jos menemät kouluun. Useimmat sanoimat jääneensä pois scn -vuoksi kun muutkin jähvät. Sanoimat tehneensä tämän ajattelemattomuudes- iaan ja katuima: nyt koto hommaa, .^ertoimatpa muutamat, että he olisi ivat tulleet kouluun, mutta manhem- mat eimät laskeneet. Sen sälkeen sai- .vat lavset mennä kotiinsa. Seurasi sille manhempain kokous, johon oli luisuttu niitten lasten manhempia tuultamaksi, jotka olimat ottaneet osaa lakkoon, mutta kokoukseen oli saapunut enemmän muita kuin manhempia enim mäkseen sosialisteja hymin kiihkoisina. Tässä kokouksessa ei tmkittama asia aanut juuri mitään malaistusta. Ainoat, jotka tiesimät asiasta todis- laa, olimat jo ennen mainitut poliisit, ;otfa olimat käyneet tarkastamassa Jaakko Dltnalan selän. He fettoiroat nähneensä pojan selässä 4 tai •> lyön nin jälkeä. (Huomattama ristiriita vojan \a heidän kertomuksensa mäliUä.) Myöskin oli hankittu lausunto kun- nanläotariltä, joka oli näin kuuluma: ..Helmikuun 2<; p-.nä tuotiin talolli sen poika Jaakko Olmala minun luok- seni tarkaslettamatsi. Sanotussa tilai- 'uudessa en huomannut pojassa min- ^ääntäisiä pahoinpitelyn merkkejä, jonka :äten pyynnöstä todistan. ?)liivieska maaliskuun 1 pmä li)10. E. Rodas. ftuunanlaätäri". Melkein kaikki manhemmat sanoimat, ettei heillä omain lastensa suhteen ole mitään malittamista. Muutamat toi- mat esiin hymin mähäpälöisiä seikkoja. Eaäs isä sanoi, että hänen poikaansa on ^voimistelutunnilla sanottu määrä- sääreksi ja maali opettajaa erotetta- maksi. Toinen sanoi, että hänen on täytynyt ottaa poikansa sentakia kou- lusta, kun siellä pidetään akkunaa auki mälitunnilla ja ajetaan lapset ulos. Kolmas maati, että ruumiillinen ran gaistus on kokonaan poistettama kou- lusta, «sama mies on kuitenkin wai- mollensa antanut niin komaa ruumiil- lista rangaistusta, että on lautamie- hen täytynyt hakea mälittämään^. Eräs poika malitti, että opettaja on häntä tukistanut. Edellisen pojan to- meri sanoi,^ että opettaja kyllä tukisti tätä ja erästä toista poikaa syystä, että he tappelimat, kun opettaja tuli luokkaan. Kokous keskeytyi tähän, sillä tarkas- taja tahtoi kuulla mielä niiden lasten manhempia, jotka eimät ottaneet osaa lakkoon. Näitä kuulusteltiin seuraa- mana iltana ja olimat heidän lausun- tonsa kokonaan puolustamia, (ellei oteta lukuun niitä 3 sosialistimanhem- paa, jotka jo edellisenä iltana olimat puhuneet). Heidän lausuntonsa kämi tähän suuntaan: Meidän lapsilla ei ole mitään malittamista. He pitämät paljo opettajasta. — Ilman kuritunta ei tulla toimeen kotona eikä koulussa. — Jumala rankaisee pahoja, manhem- pain ja opettajain täytyy myös ran- gaista. — Meitä on täällä neljää eri puoluetta, mutta lasten kasmatuksessa olemme kaikki mustia sosialisteja. — Opettajalla on täytynyt olla paljo kär simällisyyttä . Sitten kuulusteltiin mielä koulun toisia opettajia. Ensiksi pastori Ko lehmaista, joka on toiminut koulussa mirkaatekemänä opettajana. Hän lau- sui tähän tapaan: mikäli opettajana tarkastelin oppilaita, huomasin, että järjestys osalta poikien suhteen ei ollut tyydyttämä ja samaa kuulin myös opettajatar Miettisen sanoman. Syynä tähän pidän osaksi sen, että op. H:n kurinpito on ollut hiukan liian liemä. Olen muuten saanut sen käsityksen, että oppilaat pitämät hymin paljon op. Heiskalasta. Oman armosteluni mu- kaan pidän op. Heiskalaa innokkaana ja lapsia rakastamana opettajana. Sen olen huomannut koulukeittiö-asiasta, kolme miikkoa sitten opettajakokouksen yhteydessä pitämästään esitelmästä ja lisäksi siinä, että hän omasta alottees- taan, mapaasta tahdostaan piti kans- sani pyhäkoulua syksystä kemäimeen saakka. Opettajatar Perälä, monimuotisena työtomerina oli samaa mieltä edellisen kanssa mitä tulee oppilaisiin ja opet- taja Heiskalaan sekä opettajana että myöskin kurinpitoon nähden. Nouma Kolehmainen, joka oli ollut maliaikaisena opettajana, armosteli myös näitä asioita samoin. Johtokunnan puheenjohtaja Karl Lamander lausui mielä, että hän on ollut 10 muotta tämän koulun johto- kunnassa eikä tällä ajalla ole johto- kunnalle ilmoitettu ainoatakaan kertaa, että op. H. olisi pahoin pidellyt tai liian ankarasti rangaissut oppilaita. Päätös Kun nyt oli kuultu kaikkia todista- jia, teki johtokunta seuraaman paätök- sen: Johtokunta päätti, että mikäli asia koskee oppilas Jaakko Olmalan rankaisemista, niin ei se anna johto- kunnan puolelta aihetta mihinkään toi- menpiteisiiu. Mikäli taas asia koskee oppilaiden koululakkoa niin koska nyt kaikki omat kouluun takaisin tulleet ja tunnusta- neet rikoksensa ja koska myös on sel- mille tullut, että heitä on ulkoapäin lakkoon kiihotettu, niin tämäkin asia jääpi johtokunnan puolelta sikseen. Niin johtokunnan enemmistö. Kaksi johtokunnan jäsentä, maikka pääasiassa viimatkin samaa mieltä, pyysimät kui- tenkin pöytäkirjaan lausua, että op. H:n antama ruumiillinen rangaistus oppilas Jaakko Olmalalle „on moinut olla liian ankara". Kumminkin he tarkastaja Lähteen toimittaman miral- lifen kuulustelun johdosta sauvat sen käsityksen asiasta, etteimät maadi min käänlaisiin rankaisutoimenpiteisiin ryh tymistä op. H:n suhteen. Tähän päättyi tämän paikkakun- nalla niin suurta huomiota herättäneen rettelön tutkinto, josta selmästi tuli ilmi, että tässä itse kurinpitotapaus oli simu-asia, jota paikkakunnan sosia- listit ja muutamat maalaisliittolaiset käyttimat hymäkseen hyökätäksensä opet- taja Heiskalan kimppuun, jota he, suo- malaiseen puolueeseen kuulumana toi- mihenkilönä eimät ole moineet kärsiä. PMlMkmc iiiraiiliiietaiiiifii. Ei tarmitse mennä ajassa taaksepäin enemmän kuin muosikymmenen tai hiu kan enempi, jolloin ruotsinkieli rehotti täysissä isännän oikeuksissa postilaitok- sen alalla. Postihallitus käytti kirjoit- taessaan postitoimistoille yksinomaan ruotsia, olipa postitoimiston hoitaja kuinka suomalainen tahansa. Kierto- kirjeet tosin julaistiin myöskin suo- 'meksi, multa ne oli merkittykin maan käännöksiksi. Kaikkialla tuo merenta kainen kieli rehenteli ensi sijalla. Tuo kaikki sen entisen kiitetyn ja ylistetyn päätirehtöörin aikana, jota eimät ruotsikot eikä heidän liittolaisensa vainonneet. Muisluu mieleeni eräs hymin omi- tuinen postihallituksen kiertokirje kieli asiassa tuolta ruotsalaisuuden malta- ajalta. Siinä postihallims sumaitsi lausua: „Koska se ei ole moinut olla huomiota herättämättä että postitoi- mistojen hoitajat kirjemaihdossaan käyttämät ruotsinkieltä, niin huomau- tetaan j. n. e." — Se tahtoo sanoa: kunhan main ei olisi kukaan ryhtynyt mihaamaan suomenkielelle, niin kaikki kyapin! Eikä tuo merkillinen kiertokirje tainnut komin säikyttää ruotsinmielisiä postinhoitajia! Nykyinen postihallituksen päätireh- tööri Iamalaisen aikana on postilai tos toki aimo askeleen suomalaistunut. Ei tule kysymykseenkään, että posti- hallitus enää käyttäisi ruotsinkieltä kir- jottaessaan suomalaisten paikkakuntain postitoimistoille. Woipi kuitenkin toimoa, että tuo edistys luonnollisempiin oloihin kämisi paljoa nopeammin. Paljo on mielä ruotsalaisuutta postilaitoksessamme, jo- ta luulisi ilman maikeuksia moitaman mähentää. Niinpä tuntuu tarpeettomalta, että postihallituksen kiertokirjeet ja yleiset kirjeet, jotka omat yksinomaan posti- laitoksessa palmelemain käyttämistä marten, mieläkin painetaan kahdella kielellä. Täytyyhän toki maatia, että postilaitoksen palmeluksessa olemat hen- kilot osaamat maan kieltä. Ei ole suinkaan mähainen se aineellinenkaan uhraus, joka tuosta tarpeettomasta ylellisyydestä seuraa- Metsähallitus, joka on tekemisessä hymin ruotsalais- mielisen mirkakunnan kanssa, julkaisee kiertokirjeensä main suomeksi. Se ta- mattoman suuri kaamakemäärä, jonka postilaitos tarmitsee, julaistaan myös- fin kahdella kielellä, sellaisetkin kaamak- keet, joilla ei yleisön kanssa ole mitään tekemistä, maan jotka omat aijotut joko postihallituksen ja postitoimisto- jen keskenään käytettämäksi. Tämäkin tuntuu ehdottomasti liikanaiselta moi- teen haaskaukselta, josta olisi jo aika luopua. A. H. Muualta Suomesta. 2(ansallis-Osake-z?ankin yhtiökokouksessa lauantaina oli edustettuna 14,.'}00 osa ketta. Kokouksen amasi hallintoneumos- ton esimies, mapaahra Seb. Gripen- berg, jonka jälkeen puheenjohtajaksi malittiin mapaahra E. <>). Palman. Sihteerinä toimi kamreeri I. Martio- maara. Kun oli luettu johtokunnan »vuosikertomus seka tilintarkastajain lausunto, myönnettiin hallintoneumos- tolle ja johtokunnalle mastuumapaus. Johtokunnan ehdotuksen mukaan pää tettiin maksaa osakkaille 1~> osinkoa muodelta 1009 eli ^!0 mk. osakkeelta, jonka ohessa ylimääräiseen mararahas- toon siirretään Smk. 000,000: —, ma- rattujen marojen rahastoon.'»0,000: —, pankkitalojen armon alentamiseen käy- tetään 8."),000: — sekä moitto- ja tap piotilille jätetään 59:'),745: .">(>. Osingot maksetaan eilispäimäslä aikain. yhtiökokous hymäksyi yksimielisesti hallintoneumos.on ehdotuksen pankin pääoman lisäämisestä 1 miljoonalla markalla sekä uusien osakkeiden ulos^ antamisesta. Luettiin ja Hy-Msyttiin johtokun- nan ehdotukset yhtiöjärjestyksen muut- tamisesta, joista turkein on se, että pankin osakepääoma moidaan ilman erityistä lupaa lisätä ->0 miljoonaan markkaan saakka. Kun mielä oli määrätty hallintoneu- moston jäsenten ja tilintarkastajain palkkiot, ryhdyttiin maaleihin, jolloin eroamismuorossa olemat hallintoneu- moston jäsenet, mapaahra Seb. Gri penberg, maltioneumos Eliel Aspelin- Haapkyla ja tilanomistaja H. G. Pa- loheimo malittiin uudelleen. Tilintar- kastojoiksi malittiin senaattori A. Osw. Kairamo, senaattori H. Naulapää, kauppias M. (>). Piipponen ja semi naarin johtaja Carl Poppius sekä hei- dän maramiehikseen prosessori Allan Serlachius, kollega L. R. Hirmensalo ja insinööri W. A. Sohlberg. Ocnkiwakuutnsyl)tiö Snclncn 1909 muoden tilien tarkastus päättyi lauantaina. Tilintarkastajat, joina omat olleet pankinjohtaja Aleks. Sikiö Saioonli'.nasta, prokuraattori Walde Hirivikanta Turusta, tohtori Mar Oker Blom Helsingistä ja, tohtori K. A. Paloheimon estettrnä ollen, mara- jäsen rehtori Sakari Mester- l u n d Oulusta, ehdottamat yhtiön johtokunnalle täydellistä tilinpääslöä ja puoltamat johtokunnan tekemää eh- dotusta muosimoilou käyttämisestä. Siltenkun 17 p:nä joulukuuta 1!)0.S mahmistettujen uusien määräysten no jalla m.na 190!) perustettuun hoito rahastoon ensin on siirretty Smk. 24.v>.'J2: Sis, on muosimoitto Smk. 2,1.">0,SS4: 41. Tämän moiton ehdot- taa johtokunta käytettämäksi siten, että pohjarahastoon siirretään Smk. 2f>0,000: —moittoon oikeutetuille ma kuutetuille jaetaan 2,9 " makuutus ten matemaattisista armoista Smk. 1,S(>;$,044: S4 ja makuutettujen moit- torabastoon marataan Smk. ih). 9iäin lamoin tulemat rahastot ole maan: pohjarahasto Smk. 1,000,000: —, mararahasto Smk. 4,00l),()>')0: —, makuutettujen motttorahasto Smk. Si>!),704: !>2, makuutusrahasto Smk. l!7.'»14,2.'»l: 7S ia hoitorahasto Smk. 24r>;}:52: ss ESSSESS3 mpm Raittiuden ystäville ja Perheille huomattavaa! ■' - V. op g:'»"». ^ •' //oSKHN NISKA \ ÖLBRYGGERl A KT! E SO LAG f^j^VwUL£Ä30RG B i & J &7?rb'' ^ f ^11 lii i Ä 1 m i m i m o m o — Suurehko silta Lapuanjoen yli rakennetaan lähimmässä tulemai- suudessa Iepualla. Työn suorittaa oululainen rakennusmestari Mikkula, jonka tarjous 44,000 mf. rautadetom- sillasta hymuksytliin Uuskaarlepyyssä t. k. 5> pnä pidetyssä yhteisessä kunta- kokouksessa. — Kuollut. Kauppias Alarik Sandström kuoli sunnuntaina Kokko- lassa umpisuolentulehdukseen 'M muo den ikäisenä. n V : 1 fi k I-'- f" 'TEUVO PAKKALAN SO on Suomen hauskin aapinen, jonka johdolla lapset ilolla f ja nopeasti oppi vat lukemaan. Näin on ly hyesti lausuttuna se arvostelu, mikä opetti;jivton puolelta on tullut kirjan osaksi. Mutta kir jan hintaa on pidetty esteenä sen leviämiselle niin laajalle kuin se ansaitsee. Tämän joh dosta olemme nyt, kun toinen painos aapista on ilmestynyt, alentaneet sen hinnan ja on se nyt aiMsin ?! ai. i Opettajat, joille Aapinen vielä on tuntematon saavat pyyn nöstä kappaleen ilmaiseksi. Kustannusosakeyhtiö OTAVA, Helsingissä. l*V3 Kautta vuosisatojen ❖ ❖ ❖ ❖ Oivalliset nuorisokirjat: ❖ ❖ ❖ ❖ ♦ ❖ on nuoriso innokkaasti lukenut rrn raavia kirjoja, joika allekirjoittanei den kustannuksella ovat ilmestyneet suomeksi: Harriette Bt-clier Sto\vo, Tuomo-Sedän tupa; Cervartes, Don Quixote; Tuliatyksi yötä; Jättikiisui- ruj:i (Riihezahli. Kaikki varustetut värillisillä kuvilla ja sidotut. Hir.ta kpl. 1:75. Paitsi yllämainittuja kuuluu nuoriso- kirjastoomme seuraavat „Aka/.uki", kertomus Japanin sodost;;, 1:7"); Alexis Kivi, Paimentyttö, rid. 2:50; A. V. Klaussmann, Kranaatti tulessa Jalun varre'!a, sid. 2:50; luno I. Parmanen. Haukkavuoren aarr-.- (Kotimainen seikkailukirja), sid. 1: 75. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. mummia .«rsi^«E»iEaKlfflP<a — Suuri tappelu (56voon työ wäenyl)distyksen talotta. Koma tappelu siintyi miime lauantai iltana Evpoon ti )ömäeni)hdisti)kicn s!iannikon duoneustossa Köklahde?sa aseman !a hellä pidetyssä iltamassa. Iltaman oli toimeenpannut joku helsinkiläinen tyomäenyhdistys yleisökin oli suu rimmaksi osoksi helsinkiläisiä. Iltama oli mielä alkupuolillaan, tun Helsinki- läinen rakennustyömies Eeuiil Aho alkoi pitää komaa melua, lyöden m. m. maitolaseja pitkin lattiaa. Kun iltamassa järjestystä malmoma polii- sikonstaapell Engman ryhtyi korjaa maan mellastajaa, joka nähtamästi oli päissään, kämimäl räyhääjän tomerii häntä puolustamaan ja siten syntyi koma tappelu, jossa m. m. poliisi Euq- man sai pitkän puukonhaaman rantee seensa sa remolmerin kuulan säärensä läpi. ^konstaapeli E. mietiin kelkalla lähimpään naapuritaloon ensi apua ! saamaan ja sieltä sitten Espoon lää- Oli aika, jolloin pidettiin kasvatusopillisesti vääränä antaa koulua- käyvän nuorison käsiin muita kuin koulukirjoja. Katsottiin maun kirjallisuuden lukemisen vain vahingoittavan nuorison tark kaavaisuutta. Nuoruusvuosien koko huomio oli m n ka keskitet tävä koulutyöhön. N\kyään tällaisia mielipiteitä tapaa enään harvassa. Itsekasvatus tunnustetaan nykyään koulukasvatuksen välttämättömäksi täy dentäjäksi. Tiedetään kokemuksesta, että jolleivät, pojat ja tytöt jo kouluvuosinaan löydä miiään alaa, joka tarjoaa ajatuksille ja toimintakyvylle arvokasta kehitvstiiaisuutta. voi kaikki kehityskyky heissä kuihtua koko elämää varten. ÄÄtÄ NUORI WOIMA, ei kenenkään ajattelevan vanhemman pitäisi olla hankkimatta sitä kehitysijässä oleville lapsilleen. On nimittäin hyvin tavallista että poikien ja tvttöjen lukuhalu on sangen rajoitettu. Monelle täytyy antaa viehättävä kirja tai lehti käteen, ennenkuin hän herää huo maamaan sen viehätyksen. Ainoastaan harvat ovat itseltään val veutuneet, — ne ovatkin koulunuorison henkisiä johtajia. ^TUORI VVOLUA on kaikkialla saanut tunnustusta. Monet sen lukijoista ovat ilmoittaneet toveriensa täydellisesti mieltyneen tähän lehteen. Opettajakunta on osnittanut lehdelle suosiotaan. Käännymme täten koulunuorison vanhempien puoleen, kun nioittavasti kehoittaen heitä tutustumaan lehteen. Lehden toimitukseen kuuluvat: tohtori O. Mantere, kansancpis- tonjohtaja Juho Torvelainen ja kirjailija Jalmari Finne. Kolmas numero ilmestyy tänään. Jos Te tahdotte siihen tai sen edeltäjiin tutustua, voitte sen lehdä lähimmässä kirjakaupassa. Kolmas numero sisältää m. m. esityksiä Itsekasvatuksesta, Kale valan kauneusarvosta, Esihistorian ihmisestä, Taideteosten tajua misesta, Suurten keksijäin lapsuudesta, Goethen Faustista, Ihme- lapsista, Suurten ajattelijain mietelmiä, Kiipatehtäviä, Käsityö oh jeita y. m. Vihko on runsaasti kuvitettu. Näitä numeroita tulee vuodessa 20. Koko lehden tilaushinta on 6 markkaa, postikonttorissa tai kirjakaupassa. Werner Söderström, Osakeyhtiö. B. A. KNOBLOCKjn Värjäys & Kemiallinen Pesulaitos Oulussa. Puhelin 517. Suosittelee tehtäväkseen kaikkea ammattiin kuuluvaa työtä. ■ ■ ••••• n ma * * • • ■ • Pesee, Varjaa & Prassaa Kaikenlaisia käytetyitä vaatteita, verhoja, uuukeja, mattoja, inionekaiujcn päällisiä, villu- ä pumpulilaukoja, nahkoja, turkiksia, kaihiiiitaiioja, rekimukoja, buuvi.i, muhv.a, lak koja y. m. y. m. Työ ensi luokan. Hinnat huokeat. karin luo, »oka toimitti Haamoittuneen Helsinq-n kirurgiseen sairaalaan. Tappelun syttnessä pakeni iltama- nleisö ikkunoiden kautta ulos, jäitäcu koko !?uoneuston mellastajien haltuun. v Jiä:!iä pitimät nyt sellaista meUla, että rähinä kuului aina kahden kilo metrin päähän. Puhelimella ilmoitettiin tapahtu masta Espoon nimismiehelle. Hän lähetti paikalle kolme poliisimiestä ia Helsingistä saapui puoliyön aikana pari miestä lisäksi. Tappelijoista saatiin kolme heti kiinni, nimittäin Eemil Matti Aho, Jussi Laakso ja Frans Holmlierg, kaikki työmiehiä. Maanantai-aamuna manqittiin Hel singissa mielä yksi mellastajista, työ mies Mechter. Kaikkiaan oli mellastajia seitsemän, joista kolmea ei mielä ole moitu saada kimni. BEHE83SB Kirjallisuutta ja taidetta. — Kirjallisuutta. K. I. Gum- merus Osakeyhtiön kustannuksella Iy- mäskylässa on ilmestynyt: ^iylyajan Tanska, kirj. Eema Mol:esen o. s. Hällström, 2 ja - mihko, kuminankin hinta 1 mk. l<> p. Runsaasti ja komeasti kumitetun teoksen näissä mihkoissa antaa kirjoit- taja esitettämiinsä asioihin perin pohjin perehtyneen selmyydellä ja marmuu- della kumauksen Bertel Thorivaldsenista, pohjoismaiden kuuluisimmasta kuivan- meistajästä, ja hänen huomattamim- mista taideluomistansa, joita myös teoksessa lukuisilla kauniilla kuivilla lm kijalle esitetään. 5 am o in saamme sel- män kumauksen Tanskan taiteen kedi- tyksestä ja tuotteista Thormaldsenin ajan jälkeen sekä kumajäljennökset huo- mattamimmista taidetuotteistä tältä aikakaudelta. Edelleen esittää tekijä