N:o 14 — 1910. KAIKU. Perjantaina Helmikuun 4 pääväriä. 70 °|o virran säästäviä Metallilankalamppuja myy Oulun Uusi Sähköliike. Puhelin 3 58. Kansallispankin talossa mälttämättömästi seuraamaa erikois- uontoisen suomalaisen kulttuurin tuhoa, 'oska tämä komien maimojen alla ja omalla tarmolla saamutettu kulttuuri muodostaa hymin armokkaan osan koko nykyaikaisessa simistyselämässä. 3. Me emme saa ajatella, että We- näjän yhteiskunta ja ennen kaikkea We- näjän kansan lailliset edustajat alkaisi- mat isänmaansa maltiollisen elämän si säisen rakentamisen sillä, että he kohot- taisimat kätensä ilmeiseen perustuslain- rikokseen ja samalla kelmollisen ja aina lojaalisen kansan »valtiolliseen ja hen- kiseen tuhoamiseen. Tammikuussa 1910. (Nimet.) ^ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. !U Kansar.katu 21 Puhelin 533 Ma. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. — Yliopisto. Julkisen filosofian kandidaattitutkinnon on suorittanu ylioppilas K. Aulis. — Koululaitos. Raahen alkeis- koulun maantieteen ja luonnonhisto- rian kolleeganmirka on hakijain puut- teessä julistettu uudelleen haettamaksi 56 päimän kuluessa tammik. 28 p:stä lukien. UlfomniDen Giilcidc» fnuiiuiln Suonten Msltsta. Se Saksan ja Jtämallan kuuluisain oppineiden lausunto, jonka julkaisemi- sesta miime keskimiikon numeron sähkö- sanoma kertoi, on seuraaman sisältöinen: Selitys. Ne toimenpiteet, joihin Menäjän hal- Utus on äskettäin ryhtynyt Suomen suuriruhtinaskuntaa mastaan, omat laa- dultaan ja merkitykseltään niin tamat- tomia, että ne eimät moi olla jokaisessa simistys- ja oikeusmaltiossa herättä- mättä mitä kiusallisinta huomiota ja '.vastenmielisyyttä. Kaukana meistä on halu sekautua Menäjän sisäiseen politiikkaan. Mutta Menäjän hallituksen ja Suomen kansan mälillä olema erimielisyys koskee myös Europan, mieläpä kaikkien simistysmal- tioiden yleisiä etuja. Keisari Aleksanteri I malloitti Suomen ja samalla kertaa hän selitti tahtomansa suoda Suomelle itsenäisen aseman suureen Menäjän mal- takuntaan yhdistettynä maltiona, seli- tys, johon medottiin myös Haminan rauhansopimuksessa, jolla Ruotsi luo- mutti Suomen. Jollei siis Menäjän ja Suomen mälinen erimielisyys esiinny- kään sellaisena, joka olisi alistettama kansainmälisen sominto-oikeuden ratkais- tamaksi, niin ei sen so uittaminen oikeu- den mukaan kuitenkaan ole merkitykse- tön sille luottamukselle, joka on annet- tama kansainmaliselle oikeudelle; sillä teorialinen malloitus, joka mainitulla tamalla on nojautunut myöskin malloi- tetun maan mäestön suostumukseen ja sen lisäksi muodollinenkin luomutussopi- mus on muistuttanut malloittajan lu- pauksesta, ei ole sellainen saanto, joka antaa malloittamalle maltiolle oikeuden veruuttaa antamansa makuutuksen louk- kaamatta samalla kansainmälistä oi keutta. Allekirjoittaneet luulemat lausumansa laajimpien saksalaisten piirien makau- muksen, kun he katsoen siihen maaraan, joka nykyisin uhkaa Suomen itsenäi- syyttä, lausumat seuraamaa: 1. Kaikkien simistysmaiden enimmän armossa pidettyjen oikeusoppineiden mil- lei yksimielisen ajatuksen mukaan tun- nusti keisari Aleksanteri l muonna 1809 Suomen yhdistämisessä Menäjään Suomelle erikoisen, Menäjän maltiosta erillään oleman maltion aseman. Tä- män Suomen itsenäisen aseman tuhoa- minen taikka main loukkaaminen mer- kitseisi rikosta juhlallisesti annettuja makuutuksia mastaan ja useampien ih- mispolmien aikana loukkaamattomaksi katsotun oikeusjärjestyksen kumoamista. 2. Me symästi malittaisimme sitä maltiollisen itsenäisyyden menettämistä loinen Mmstes »Mjycikil te fnnto Saotnen hDiiksi. Kahdeksan maltiooikeuden prosesso- ria Alankomaiden neljässä yliopistossa — Groningenin, Amsterdamin, Leyde- nin ja Utrechtin — on julaissut Suo men asiasta kirjallisen lausunnon, joka on painosta ilmestynyt F. Bohnin pe- rillisten kustannuksella Haarlemissa nimellä „Memoire ä consulter sur la question Finlandaise". Tutkielman johdannossa sanotaan: Allekirjoittaneet, entisiä ja nykyisiä maltiooikeuden prosessoreita neljässä Alankomaiden yliopistossa, katsoma melmollisuudekseen lopettaa maitiolon niistä uusiintumista loukkauksista, joita Menäjän hallitus on tehnyt Suomen suuriruhtinaskunnan autonomia, itse- hallintoa, mastaan. Muistaen sitä osuutta, joka etemillä oikeustieteen edustajilla heidän maassaan oli 5ym- menen muotta sitten siinä yhteisessä mastalauseessa, jonka eri kansojen oi- keusoppineet laatimat helmikuun 15 pnä 1899 annetun keisarillisen julis tuskirjan johdosta, katsomat he saman- tapaisen toimenpiteen tällä hetkellä ole man yhtä suuressa määrässä tarpeen maatiman. Ministerineumoston „päi- mäkirja", H. M. Keisari Nikolai ll:n hymäksymä kesäkuun 2 pnä 1908, ja se pitkä sarja mielimaltaisia toimenpi- teitä, joihin tämän asiakirjan nojalla on ryhdytty, oikeuttamat heidän mie lestään täydellisimmin mitä ankarim- man armostelun ja samanlaisen metoa- misen. Sillä oikeuden-opetus, olkoon miten mallikelpoinen tahansa, olisi si- nänsä main kilisemä kulkunen ja Heli- semä maski, jos, sattumissa tapauksissa, opettajilla ei olisi rohkeutta paljastaa määryyttä ja pyytää sen oikaisemista. Allekirjoittaneet toimomat myöskin että heidän esimerkkinsä aiheuttaa pätemien miesten puolelta kautta simistyneen maailman samanlaista tointa. Riitakysymys — sanotaan edelleen — Suomen isänmaanystälväin ja kei- sarin neumonantajain mälillä on poh- jaltaan sama nyt kuin 1899. Sisäl- tääkö suuriruhtinaskunnan esimaltius, jonka tapahtumat 1808—09 antoimat Aleksanteri I:n käsiin, joko oman laa- tunsa johdosta tai maltiosäännön no- jalla oikeuden riistää Suomen lainsää- däntölaitosten hallusta milloin mitäkin siitä ainoasta syystä, että kyseenalai- nen toimenpide koskee Menäjän etuja samalla kuin Suomen? Tämän kysymyksen ratkaiseminen on näiden oikeusoppineiden tutkielman esi- neenä — tutkielman, joka loistamalla tamalla ja kysymyksen kaikkia yksityis- kohtia koskettaen, päättyy sen oikeus- käsityksen hymäksi, jonka kannalla me olemme ja joka miinallakin, paitsi Me- näjällä, on saamuttanut mahtamia puoltajia. 6 äänestysalueella 182 miestä ja 154 naista ja otteella 2 miestä sekä 1 nainen eli yhteensä 339 henkilöä. Miime muonna 355. Kaikkiaan oli siis Oulussa äänestä- jiä 1505 miestä ja 1712 naista sekä otteella 90 miestä ja 66 naista eli yhteensä 3379 henkilöä. Miime muonna oli äänestäjiä yh- teensä 3,245. Äänioikeutettuja on kaikkiaan 7,814. Maaseudulta on jo saapunut sanomia, jotka tietämät, että osanotto maaleihin on ollut yhtä milkas kuin miime kerrallakin, jopa toisin paikoin »vilkkaampikin. Rantsilan kirkonkylän äänestys- alueessa kämi 243 äänestäjää, niistä otteella 20. Äänioikeutettuja oli 365. Syrjäkylissä kerrotaan olleen hiukan enemmän äänestäjiä kuin miime ker- ralla. (Dultm kaupungista. IDaalit. Oulussa kämi äänestämässä: 1 äänestysalueella 309 miestä ja 316 naista sekä otteella 20 miestä ja 8 naista eli yhteensä 653 henkilöä. Miime muonna 623. 2 äänestysalueella 295 miestä ja 304 naista sekä otteella 34 miestä ja 25 naista eli yhteensä 658 henkilöä. Miime muonna 614. 3 äänestysalueella 301 miestä ja 390 naista sekä otteella 15 miestä ja 11 naista eli yhteensä 717 henkilöä. Miime muonna 632. 4 äänestysalueella 265 miestä ja 353 naista sekä otteella 16 miestä ja 11 naista eli yhteensä 645 henkilöä. Mlime muonna 617. 5 äänestysalueella 153 miestä ja 195 naista sekä otteella 9 miestä ja 10 naista eli yhteensä 367 henkilöä. Miime muonna 354. — Oulun Nuijan wuosikokouk- sesta, joka on tänään klo 7 i. p„ pyydämme mielä nuijalaisia huomani- taa. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo pion). T. k. 2 p:nä asetettiin maali- ehdolle Marpaisjärmen kirkkoherran mirkaan 1) Piippolan kirkkoherra R. Calamnius, 2) Nilsiän kappalainen I. Hannuksela ja 3) Marpaisjärmen m. t. kirkkoherra Kl. A. G. Hymander. Samana päimänä määrättiin suoritta maan maalikokeensa Pyhäjärmen pitä- jänapulaisen mirkaan ensimäisellä maalisijalla ollut huhtikuun 3 p:nä, toisella saman kuun 10 p:nä ja kol- mannella maalisijalla ollut saman kuun 17 p:nä, joten maalikysymys on huhti kuun 24 p:nä ja maali toukokuun 8 p:nä ja toimittaa ne Kiurumeden pi- täjänapulainen A. Miljakainen. — Kansantajuiset luennot. En si sunnuntaina klo 4 i. p. luennoi klassillisen lyseon moimistelusalissa pastori U. M e g e l i u s. Luennon aiheena on ..Eräs raamatullinen peri- aate suhteessaan aikamme ajattelemis- tapaan." Luentoihin on mapaa pääsy. — Runebergin juhlaa mietetään seurahuoneella huomenna klo V *8 il lalla. Ohjelmassa on m. m. soittoa, puheita ja lausuntoa. Pääsymaksu juhlaan an 1 mk. 50 p:iä, koulunuo risolta 1 mk. — Pasi Jääskeläinen tulee an- tamaan täällä konsertin laskiaistiis- taina myöhemmin ilmoitettamassa pai- kassa ja aikana. Pääsylippuja on lauivantaista alkaen saatamana m. m. Oman Kannan kirjakaupasta. — Pohjan Leimun ylimääräi nen kokous on tänään klo 8 illalla. Kokouksessa tulee käsiteltämäksi asunto- ja talousasiat. Niinikään mietetään Runebergin juhlaa huomenna klo 8 llalla Pohjan Leimussa, jonne pääsy on mapaa. — Torpankanppa. Maalari Heikki Mattila on myynyt omista- mansa torpan Pyykösjärmeltä saktori Bernhard Järmiölle 6,000 markan kauppahinnasta. — Oulun kunnan työnwäli- tystoimiStosta haki työtä tammi- kuun ajalla 54 miestä ja 12 naista, yhteensä 66 henkeä. Oman kuntalaisia oli niistä 65 ja ulkoseurakunnasta 1. Työhakemuksensa uudisti 30 työnhaki- jaa. Naimisissa olemia oli hakijoissa 32, 11 ei ollut naimisissa, mutta jos saisimat työansiota oli heidän amus- tettama muita ansivkymyttömiä omai^ siaan. Aiman yksinäisiä oli 23. Työ- paikkoja tarjottiin kunnan töissä 2:lle ja yksityisten töissä 34 työntekijälle. Tarjotuista paikoista täytettiin yksi- tyisten töissä 23 ja kunnan töissä kumpainenkin tarjottu paikka. Ne yk- sityislen tarjoamat paikat, joita ei ole moitu täyttää, omat olleet palmelus- paikkoja maalla ja kaupungissa. Niinkuin tarjottujen paikkojen nume- rot osoittamat, ei toimistosta kulu- neella kuulla paljon työmoimaa kysytty, joka johtunee siitä, että suurta osaa työntekijöistä on puute pakottanut kiertelemään työmaalta toiselle, tarjo ten työmoimaa ja pyydellen työtä, joten työnantajat omat melkein poik- keuksetta liian työmoiman ympäröi minä. Marsinkin ilman ammattia olemien työnhakijain luku näyttää ru- peaman lisääntymään huolestuttamasti, sillä useita yksityisten samoinkuin kun- nankin töitä on loppuun suoritettu ta- hi mähennetty työmoimaa ja aletta- mistä työpaikoista kaupungissa ja sen läheisyydessä ei ole paljon toimetta työnpuutteen poistamiseen nähden. Työnantajilla on tilaisuus kääntyä toimiston puoleen työmoimaa tarmit- taissa. Toimisto on amoinna klo 8— V2I0 a. p. ja 4 —V26 j. pp. Pu helin on 104. — Oulun työtväen sairas- ja hautauskassa»? kuukausikokous pi- detään N. M. K. ?):n huoneustossa huomenna klo 5—8 illalla. Maanan taina t. k. 7 p:nä jatketaan kuukausi- maksujen kantoa samassa paikassa. — Kruunnnlverojen ja »vai waismaksujen kanto toimitetaan rahatoimikamarissa ensi maanantaina 1—3 kaupunginosista. Kantoaika on klo 10—1 päimäUä ja 5—7 illalla. — Kansankonsertti on palokun nantalolla sunnuntaina klo 4 ip. asessorin Selim Viktor Steniuksen pi- tämästä kuluman muoden »varsinaiset talmikäräjät Romaniemen pitäjän kä- räjäkunnassa, on homioikeus määrän- nyt homioik. ausk. Paamo Bergiuksen kihlakunnanoikeuden puheenjohtajana toimittamaan mainitut käräjät. — Rakennustoimi Oulussa. M. k. 31 p:nä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset manginmar- tijanlesken Maria Eskurin omistamal la tontilla n:o 107 tämän kaupungin toisessa kaupunginosassa tehtämää li- särakennusta marten. — Rakennustoimi Kajaanissa. M. k. 28 p:nä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset apteekkari Fredrik William Steniuksen omista- malla tontilla n:o 38 Kajaanin kau- pungin toisessa kaupunginosassa tehtä- miä uutisrakennuksia marten. M. k. 31 p:nä on läänin kumer- nööri mahmistanut piirustukset talol- lisen Antti Korhosen omistamalla ton- tilla n:o 83 Kajaanin kaupungin ensi- mäisessä kaupunginosassa tehtämiäuu- tisrakennuksia marten. — Rakennustoimi Kemissä. T. k. 27 p:nä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset talonomistaja Pekka Kankaan omistamalla tontilla n:o 80 Pohjoispuistokadun marrella Kemin kaupungissa tehtämää sasaadi- muutosta marten. — Passeja on täkäläisestä läänin- hallituksesta mastakuluneen tammikuun ajalla otettu ulkomaamatkaa marten 123 ja matkaa marten Menäjälle 3, jota paitsi 6:lle ulkomaalaiselle on an- nettu ololippu Suomenmaassa oleske- lemista marten. — Palowiinaweron jakami nen. Lain mukaan jouluk. 28 p:ltä 1907, siitä merosta, joka muodelta 1908 on Suomessa palomiinan mal- mistamisesta suoritettama, sekä tämän meron käyttämisestä, jossa muun muassa säädetään, että 400,000 mark- kaa palomiinamerosta on jaettama kaikkien maan kuntain mälillä hengille kirjoitetun mäkilumun mukaan, on maltiomaraintoimituskunta, hankittuaan tietoja eri läänien hengille kirjoitettu- jcn henkilöiden lumusta 1908 muoden lopussa, jakanut mainitun summan muodelta 1908 niin että Oulun lää- nin kuntain osalle tulee 285,973 hen- gille kirjoitetusta henkilöstä 39,740 markkaa käytettämäksi yleisissä kunta- kokouksissa hymäksyttyihin hyödyllisiin kunnallisiin tarpeisiin. — Ulosottomiehet. Haapajär- men kihlakunnan kruununmouti on oi- keutettu ulosottamiehenä Nimalan ni- mismiespiirissä kuuden kuukauden ai- kana, t. k. 1 p:stä lukien, käyttämään myöskin poliisikonstaapeli Esko Kärä- jäojaa. — Böesilaitokset. Talollinen Mat ti Hannus on läänin kumernööriltä saanut luman omistamalleen Alihan- nuksen perintömaalle n:o 3 Tyrnämän pitäjän samannimisessä kylässä Tyr- nämänjoen Hannnskoskeen entiselle myllypaikalle rakentaa jauhomyllyn ja siihen yhdistetyn puimakoneen käyttö- laitoksen. — Maalaispoliisit. Sittenkun senaatti on myöntänyt maroja kahden ylimäär. poliisikonstaapelin palkkaami- seksi kuluman muoden ajaksi Kolarin nimismiespiiriin malmomaan palomii- na-asetusten noudattamista, on läänin kumernööri m. k. 31 p:nä sanottuihin toimiin määrännyt ylimäär. poliisi- konstaapelit Simo Maattomaaran ja Juho Palomaan. — Tuomarit. Samalla kun Maa- san homioikeus on »vapauttanut Tor- nion tuomiokunnan tuomarin homioik. 21. U 3 — Kamala tapaturma War- jakan sahatta Onlunsalossa. Mii- me maanantaina tammik, 31 p:nä klo 12 ja 1:n mälillä päimällä tapahtui mainitulla sahalla sellainen surullinen onnettomuus, että itsellinen Matilda Laurila oli maatteistaan joutunut kiinni alasahan kanttisirkkelin akseliin sillä seurauksella, että kun työmies Ro- bert Mäntylä kellon ollessa 5 minuut tia yli 1 tapaturman huomasi, oli mainittu Laurila pahasti loukkautu- neena ja alasti, maatteet kokonaan päältään repeytyneinä ja irtautuneina, niin että main kengät olimat jääneet jalkaan, maassa akselin alla sahanmu- hissa makaamassa. Matsa oli m. m. niin pahasti haamoittunut, että suolet olimat näkyneet ja sahan muhilla peittyneet. Loukkautunut oli saatettu heti sahan konttoriin ja lääkäri Ou- lusta kutsuttu kohta paikalle. Ilta- päimällä oli onnettomuuden uhriksi joutunut Laurila miety sitten Ouluun kunnallissairaalaan, jossa hän on saa- mistään mammoista samana iltana kuollut. Tilda Laurila on mikäli tie- dämme, useampia muosia työskennellyt Marjalan sahalla, miime aikoma ehkä jo toista muotta, omasta pyynnöstään alasahassa. Syntyisin oli hä» Siika joelta, ja jäi häneltä, jonka äkillinen poismeno tapahtui parhaassa ijässä 32 muoden manhana, 11:llä olema amioton poika Oskar Jaakob. — Rantsilan Nuorisoseura» »vuosikokouksessa tammik. 30 p:nä malittiin seuran puheenjohtajaksi kulu- malle muodelle Aili Haapala ja ma- rapuheenjohrajaksi Kyösti Toppila, muiksi johtokunnan jäseniksi tulimat: Anna Halmetsalo, Emmi Pietilä, So- fia Niemelä, Anna Haapala, Reeta Pelkonen, Viktor Kurikka, E. Matin- Heikki, Niilo Simelius, M. Pihlaja niemi, T. O. Tähtinen, Yrjö Mares ja I. Paldanius. Toimitettiin tilintarkastajain ja Hu- mitoimikunnan maalit. Vuosikokouksen perästä oli uuden velvoittaa jokaisen vankemman turvaamaan holhottina tulevaisuuden ottamalla hänelle opintovakuutuksn KALEVASSA. Opintovakuutus, jonka ainoas taan Kaleva myöntää on koululaisten ja kaikkien opiskelevien oma ja huokein vakuutustapa. Uutuus! Henkivakuutuksia antaa ainoastaan KALEVA jo 5:destä vuodesta alkaen. Asiamiehet Oulussa: K. A. Fellman, Bror Hägg, Vald. Lagerbohm, O. Lampa, Hugo Lindqvist, Fanni Luukkonen. E. & J. V. Kaijanen, J. Keskitalo, Emil Skogstedt, Äström & Äström. ... johtokunnan kokous, jossa seuran sih- teeriksi malittiin Anna Halmetsalo ja maralta V. Kurikka; rahastonhoitajaksi N. Simelius, taloudenhoitajaksi M. Pihlajaniemi ja ramintolan hoitajaksi Reeta Pelkonen. — Kuntakokouksessa Merijär- wellä tammik. 31 pnä päätettiin seu- raamista asioista: Luettiin ja tarkastettiin kunnan tak- seeraus- ja ääniluettelo. Muutamat henkilöt pyysimät äyrejä mähennettä- mäksi. Muutamilta mähennettiin äy- rejä, toisilta jätettiin takseerauksessa pantuun määrään. Luettiin ja muuttamatta hymäksyt- tiin erityisen komitean laatima uudis- tettu sääntöehdotus kunnan paloapu- yhdistykselle sekä erityisten pykäläin muutokset kunnan lainamakasiinin ohje- sääntöihin, joista tärkein on, että lai- nain korko alennettiin 7 prosentista 5 prosentiksi. Rämätkin muutokset hy- mäksyttiin ja molemmille edellämaini- tuille sääntöehdotuksille asianomaista mahmistnsta hakemaan maltuutettiin postinhoitaja I. P. Alaranta. Rästissä olemat kansakoulun halot päätettiin periä rahassa 8 markan jäl- keen manhalta syleltä. Kunnallismerot määrättiin kannetta- maksi maali?- ja huhtikuun »viimeisinä päiminä. — Merijärtven maalaisseu ralla oli kokous tammik. 25 pnä pos- tinhoitaja Alarannan talossa, jossa: luettiin seuran muosikertomus; luettiin ja hymäksyttiin seuran tili ja tilintarkastajain kertomus sekä an- nettiin kassanhoitajalle ja johtokunnalle tilinmapaus; päätettiin panna toimeen »nakkilan- nanhoito- ja turmepehkunnostokilpailut ja pyytää niitä tarkoituksia marten Talousseuralta 350 markan apurahaa. Lopuksi jaettiin palkinnot lannanhoi- tokilpailuun osaaottaneille. Miime muosi oli seuramme ensimäi- nen toimintamuosi. Suurta ei tietys- tikaän seuran toiminta ole ollut. Mutta »vähäiselläkin toiminnalla näyttää olleen siunausta tuottamia tuloksia. Jäsenet omat kasmaneet ikäänkuin saman per- heen jäseniksi vnuhatessaan taloudelli sella alalla. Iloisin ja ystämällisin tuntein kertomat he kokouksissa ja muissa tilaisuuksissa toisilleen saamut- tamiaan mähäisiä kokemuksia. Paitsi perustamia kokouksia, on pi- detty »viisi yleistä kokousta ja neljä johtokunnan kokousta, joissa on mal- misteltu ohjelmat yleisiin kokouksiin ja hoidettu seuran juoksemat asiat. Seura otti osaa Talousseuran toi- meenpanemiin juurikasmi- ja mihanta- rehukilpailuun, saaden siinä 4:n pal- kinnon. Kilpailuun otti osaa 14 jä- sentä, joille palkintoina jaettiin yhteensä 111 markkaa. Niinikään pantiin toi- meen lannanhoitokilpailu, johon osan- ottajia ilmoittautui 13, saaden palkin- noita yhteensä 52 mk. 13 p:iä. Seuralla on ollut tuloja muoden kuluessa 209 mk. ja menoja 208 mk. 48 p. Talousseuran toimesta pantiin seu- ran keskuudessa toimeen metsänhoidol- liset kurssit Tanskalan talossa miime lokakuun 10 ja 11 päiminä. Niitä johtimat metsäkonsulentti Petrell ja metsänhoidon neumoja Leino. Lannanhoidosta piti agronoomi Sö- derman erittäin malaiseman esitelmän, lannanhoitokilpailua aljettaessa. Toimottama olisi, että seuramme möisi edelleenkin uutterasti toimia kun- tamme taloudellisen aseman elmyttä- mis- ja parantamistyössä, kaikilla maanmiljelysta ja karjataloutta koste- millä aloilla. — Kowin Pilalle on mennyt mo- nenkin työmiehen rehcllisyyskäsitteet nykyaikana. Si:ä osoittaa seuraama- kin tapaus, jonka tahdon kertoa ma- roitukseksi muille, joita ehkä nytkin par'aikaa maanii samallainen kohtalo. Tämän kuluneen tammikuun alkupäi- minä tuli »jätkiä" Piilolau taloon M e r i j ä r m e l l ä, pyytäen ruokaa ja kortteeria, että moisimat kulkea tuk- kitöissä kylän takalistolla. Tätä he saimatkin lalosta, marsinkin kun komin moneen kertaan makuuttimat rehelli- syyttään. Alussa maksoimat he, niin- kuin ainakin rchelliset miehet ruokansa, joten heitä talonmäen puoleltakin pi- dettiin kunnon miehinä ja ruokittiin ja kohdeltiin hymästi. Mutta jopas eräällä kauniina iltana karkasimat miehet, jättäen toista mii- kon ruokansa maksamatta mieläpämei- mät talosta uuden kirmeen mennes sään. Nimekseen ilmoittimat meiiarit: Werner Friman ja Kalle Lonsten ko> toisin Tampereen tienoolta sekä Kalle Tikkanen Haapamedeltä, joka kuitenkin jätti maksamatta ainoastaan kahdelta muorokaudelta ruokansa. Samallaisia tapauksia on sattunut muitakin tämän talmen ajalla paikkakunnalla. — Kuollut. Tammikuun 22 p. kuoli Kemijärmen Ylikylässä pitlallis- tä himuttamaa tautia sairastettuaan torppari Jaako Jussila eli Päri noin kuudenkymmenen muonen maiheille elet- tyään. Mainaja oli nuoruusajoiltaan tunnettu hemosmies. Lähinnä sure- maan jäi häntä leski sekä 1 poika. — Sodankylän Pyhäjärmen poropaliskunnan poroerotus ja lukeminen toimitettiin Myötämöseljän poroaidalla 25 p. tammik., johonka tilaisuuteen oli poroja saatu 450 mai- heille. Tappovorojen hinta maihteli 27 ja 31 mkan maiheilla. Palkisen peuroja oli hymin mähän. Erotust miesten käytös oli mallikelpoista, kun mäkijuomia ei ollut, lvaikka sitä täl- laisissa tilaisuuksissa tapaa olla. Ahap- pa toistekin olisi niin, niin mältettäi- siin monta erehdystä ja porohommat- kin menisimat mallilleen. Illemmalla Myötämöseljän poro- pirtillä pidettiin sitten saman palis- kunnan mäliaikainen kokous, jossa pu- hetta johti palkisen esimies I. E. Romsi ja pöytäkirjaa piti talonp. M. A. Kulpakko ja päätettiin, että seu- raama erotus ja lukeminen toimitetaan samalla Myötämöseljän poroaidalla 15 päimänä helmikuuta, johonka erotut- tukseen poroja etsimään miehet mää- rättiin. Otettiin heinäinmahingon-kormaus- maatimuksia mastaan, sekä heinien suojelemisesta melotuita laskuja, maan latorahoja ei moitu nyt myöntää, maikka niitäkin maatimuksia oli, syys- tä kuu palkisen taloutta ei ole mielä järjestetty, kun koetteeksi main yhden muoden ajaksi. — Suuri Porojen eroitus eli pykällys pidettiin tammik. 10 p:stä alkaen melkein koko miikko Sodanky- län Muonnisselässä, joka on lähellä Inarin pitäjän rajaa. Metsän niu- nupäitä oli eroiteltamana, myytämänä ja tapettamana noin 8,000—9,000 kpl. Sangen kaunista oli katsella niin suurta porotokkaa. Se oli todellakin oikein snuremmoista. Porot kuuluimat usealle eri paliskunnalle, suurin osa kilitenkin Lapin paliskunnalle. Kauniit ilmat ja hymä keli olimat houkutelleet paljon ihmisiä erotuspaikalle sekä miehiä että naisia. Ostajia oli runsaasti aina Muoniosta asti. Porojen hinnat oli- mat marsin hymät: härät maksoimat noin 40 ja maatunet 25—30 markkaa. Paitsi poroja, oli siellä muutakin myy- tämänä: lapinpukuja ja -kenkiä, pau- loja, lapinpuukkoja eli leiikuja, maa» tetra y. m.; eräät Sattasen tytöt piti- mät kahmista ja leimästä huolen. Olipa miestä-mäkeivämpääkin joku mies saanut osakseen, maikka yleensä toimitus oli moitteetonta. Maikka hymin humittamalta tuntuu- kin katsella tuhansiin nousemaa poro- joukkoa, niin ikämäksi ja säälittäroäksi tulee se homma, kun rupeaa ajattele- maan, kuinka paljon poro-raukat saa^ mat kärsiä nälkää — janonsa ne kyllä sammuttamat lumella. Kiinniotettaissa hyökköäivät porot toistensa päälle, niissä rymäkässä alimmaisia pahoin ruhjotaan. Paljon saamat eläimet myös kärsiä, kun komalla pakkasella kormia pilkotaan ja leikellään, kuin myös opetettaissa. Päimät — jopa miikkokaudetkin — pidetään eläimiä kiinni seinissä tai puissa. Nälällä ote- taan hirmailta ja muilta poroilta ..sinni" pois. Ajaessa ei myöskään useatkaan sääliä pidä mukanaan. Toi- sin olisi porojakin tästä lähin kaikkialla kohdeltama. — Kilpa-ajot Haapawedellä. Ensi torstaina Haapamedellä toimeen- pantamien yleisten kilpa-ajojen yhtey- teen järjestetään myös erityiset tllpai- lut Haapameden hemosystämäin kier- totörpöstä, joka on komea ja kallisar- moinen kiertopalkinto. Tähän ajoon saamat ainoastaan »vanhemmat hemo- set Haapamedeltä ja siihen rajolttu- mistä kunnista ottaa osaa. 5^ierto- törppöä marten on laadittu erityiset säännöt. — VZarokaa weijareita. Pulk- kilassa Sammunjokimarrella on ny- kyään kolmenkin sahayhtiön tukin- ja propsinmetohommissa paljon työmä- keä. Joukossa on kuljeskelemia työ- miehiä, jotka asuivat taloissa, syöden miikon pari ja sitten kun pomoilta saa- mat tilin, lähtemät karkuun yön aikana kuin rosmot.