Lauantaina 15 p. Lokakuuta KARJALATAR N:o 117 — 1910 HUOM.! HUOM.! Arvoisa Yleisö! Maanantaina 17 ja Tiistaina 18 p:nä Lokakuuta myydään Joensuun Seurahuon eella juuri saapuneita viimeisiä uutuuksia : Naisten sgketteia, plHHSSikappoia, t urkkia, hameita ja rcformilcninkejä. Miesten palttoja y. m. halvoina kllllloiiis. Kunnioituksella: ORAND MAQASIN Viipurissa. (K. 8. 2 k.) ILMOITUS. Allekirjoittaneen asioitsija neiti Aino Conradi myy täällä Seura huoneella minun hyviksi tunnettuja TlirUcfavarnifani niinkuin Turkisvuoria der- i u tk is ta varo liani, roille ja naisille ksuiusoak- koja herrain turkkeihin, herrain ja naisten Turkislakkeja, nais ten turkismuffeja (puuhkia), naisten turkiskauluksia (boas), herrain ja naisten säämiskältivejä. Turkismattoja leopardin, vuohen ja lammasnahasta. Ameriikkalaisia jalkapusseja (kylmille jaloille) y. m. y. in. Kunnioituksella: HE RM AN BENFOHS, Helsingistä. Huom.! Myyntipäivät: Perjantaina 21 p., Lauantaina 22 p. ja Maanantaina 24 p. lokakuuta. (K. S. 2 k.) Syntynyt: Poika Oulu 19 »/io 10- Anni ja Toivo Laamanen. o. s. Yiitakari. (Kaiku I k.) I M. L l toimeenpanee HEIGELLiUR ILTAMAN Mutalan kansakoululla huomenna klo S ip., jossa on useita puheita ja kuo rolaulua. Sisäänpääsy vapaa. (K. S. 1 k.) (K. S. 1 k. 3 s. 30 mm.) avataan ensi maanantaina klo 12 päivfillfi Maalari Väistön ta lossa. näyttelee Joensuussa Ilosaarella Lauantaina Lokak. 15 p:n& 1910 klo 8 ip. EDMUND KEAN Alexander Dumaa'n kirj. 5-näyt. huvinäytelmä. Valkoset liput. Sunnuntaina Lokak. 16 p. klo 8 ip. MESTARI Herman Bahr'in kirjoittama 3 näyt. näytelmä. Keltaset liput. Maanantaina Lokak. 15 p. klo 8 ip. KUNINGAS OIDIPUS Sofokleen kirj. 5-näyt. murhenäyt. Siniset liput. Pääsylippuja saadaan Rohdoskau pasta seka naytäntöpäivinä klo 6:sta (Sunnuntaina klo 13—2 p.p. ja klo •:sta i. p.) ovella. (K. S. 1 k.) (K. S. 1 k. 2 ». 85 mm.) Edelroth Omenia saapunut V. J. TAPANISELLE. PIETARISSA K. Julkusen Ruokatavarakauppa la. Välitysliike vastapäätä Suom. Kautat. asemaa, Finskij per. 9. Välittää kaikenlaatuista tavaraa se kä ottaa komissionilla myytäväksi Suomal. tahkojuustoa, lintuja, ka loja y. m., myy Eidamer juustoa, kananmunia y. rain ostoja. K; kiosta! Kunnioittaen: K. Julkunen m.j toimittaa lava- laikki pienestä palk- Kirje Joensuusta. Neljäs hajoitus. — Mteinen maaliliitto. — Anniskelukielto ja peli- helmettt. Wnme miikon lauantaina taas hajoitettiin Suomen eduskunta. Nyt jo neljännen kerran mähän yli neljän muoden kuluessa. Se on jo ennätys, maailman rekordi, jota ei mielä tätä ennen minkään maan historia tuntenut. Eikä tämä miimeinen hajoitus tullut aiwan äkkiä. Eduskuntahan jo syysk. 23 p. teki päätöksen jät- tää sille lähetetyt ministerineu- m oston lakiehdotukset käsittelemät- tä. Menäjän pääministeri oli sil- loin matkalla ..kaukaiseen itään" ja ennen hänen kotiutumistaan oli aikaa lähes pari miikkoa armailla mitä tultaisiin tekemään. Wenä- Iäisistä lehdistä päättäen ei Pie- tarissa liene oltu oikein yksimieli- siä. eikä selmillä, miten ylimää- räisten waltiopäiwäin kanssa nyt meneteltäisiin. Esitettiin jos jon- kinlaisia ehdotuksia. Muutamat kehoittimat hallitusta kasakoilla ja nagaikoilla ..puhumaan menättä" niskoittelemille rajamaalaisille. Toiset olimat sitä mieltä, ettei eduskunnan kieltäytymiseen olisi mitään huomiota kiinnitettämä. Wasta wiime miikon loppupäimi- nä, kun pääministeri Stolypin tuli Pietariin, punoutuimat eri mielipiteet kutakuinkin saman säi- teen ympärille: maltiopäimät ha- joitetaan. Erilaisia ajatuksia lau Kansallismielisen Nuorisoliiton ohjelma ja sen tarkoitus. Maltama ja moimakas oli se innostus, joka heräsi kansallis- mielisessä nuorisossa, synnytti Kansallismielisen Nuo risoliiton. Kauan kansallis- mielinen nuoriso olikin tuollaisen liiton syntyä odottanut, ikämöiden sen tuloa martonut. Se waltawa innostus oli todellakin omiaan todistamaan, että Suomen suo- malainen nuoriso oli puhtaasti suomalaisen nuorisoliiton tarpees- sa, liiton, jossa kansallismieliset nuoret tunti simat itsensä samoiksi Kalemalan lapsiksi, saman aat- teen sitomiksi meljiksi. Kansallis- mieliset nuoret kaipasimat liittoa, jossa he saisimat mapaasti työs kennellä oman maailmankatsomuk- sensa mukaisesti, toimia puhtaasti kansallisessa hengessä. Siksipä Kallismielisen Nuorisoliiton tuloa ilolla kaikkialla kansallismielisissä piireissä termehdittiin, siksi se sai- kin heti alusta niin laajan ja woimakkaan kannatuksen. Mikä on sitten Kansallismieli- sen Nuorisoliiton ohjelma ja sen tarkoitus? Kansallismielinen Nuorisoliitto toimii kokonaan kotoisella, kansal- lisella pohjalla; se tahtoo nuori- soon lietsoa moimakasta kansallis- tunnetta: se tahtoo nuorisoon le- mittää tietoisuutta siitä, että ai- noastaan suomalaisina on meilläkin jotakin merkitystä ih- miskunnanhistoriassa. Tätä oh- jelmansa ydinkohtaa toteuttaakseen koettaa Liitto: herättää harrastusta ja rakkaut- ta kaikkeen suomalaiseen ja lemit- tää tietoa ja tietoisuutta kaikesta, mitä meillä on omaa, kansallista ja kotoista. Kansamme kasmattamiseksi si- meelliseksi, raittiiksi, työ- ja kehi- tyskykyisekst tahtoo Liitto: 1) kohottaa työn armoonsa kaik- kialla ja teroittaa kaikille kansa- laisille asetettaivaa työn ja työ- teliään elämän maatimusta; 2) kohottaa erikoisesti maan- miljelystyön ja yleensä maalais- elämän armoa: 3) herättää ja kehittää jäsenis sään welwollisuuden tarpeelli- suutta^ 4) edistää simeellisyystyötä le- mittämällä oikeita tietoja ja puh- taita käsityksiä sukupuolisuhteista hymän kirjallisuuden, esitelmien ja keskustetujen amulla. suttiin enää maan siitä, olisiko waltiopäiwät hajoitettama kutsu- matta uusia maltiopäimiä kokoon, wai olisiko mielä tyydyttämä muo- dollisesti liemempään menettelyyn. Jälkimäinen maihtoehto pääsi moitolle. Maltiopäimät hajoitet- tiin ja uudet määrättiin toimitet- tamiksi ja uusi eduskunta kokoon- tumaksi. Kaikki siis sikäli kuin maltiopäimäjärjestyksessämmesää- detään. Tieto tästä ennakolta hymin ar- mättämästä hajotuksesta otettiin tällä kerralla maassamme was- taan tyynemmällä mielellä kuin kenties milloinkaan tätä ennen. Mtä kylmän?erisesti japäättämäi- sesti kuin kansamme asettui edus- kuntansa kautta antamaan maka- man ja ^ suoran mastauksen suu- ressa asiassamme, yhtä tyynesti ja makamasti se asettui myös odottamaan ja mastaanojtamaan sitä mastausta, joka tiedettiin tu- leman niistä piireistä, joiden poli- tukan »välilliseksi toteuttajaksi yri- tettiin ensimäisenä saada Suomen kansan eduskunta. Mitä Menäjän johtamat piirit luulemat saamuttamansa uusien maalien kautta ja minkälaisille koetuksille uusi eduskunta aiotaan asettaa, ei tällä kertaa mielä tun- neta. Tuskinpa muuta tarkotetaan kuin äänestäjäin uumuttamista yhä uusituilla maaleilla ja tus- kinpa muuta kuin koetetaan ulos- päin näyttää, että laillisuutta nou- datetaan. Ne ministerineumoston lakiehdotukset, joista eduskunnalta maadittiin maan lausuntoa, ne näkyy lykätyn ilman muuta nyt maltakunnan duuman kästteltä- Suomalais-kansallisen hengen läpitunkeman simistyksen lemittä- miseksi kansamme keskuuteen koet- taa Liitto moimiensa mukaan toi mia, m. m.: 1) amustamalla kansanopistoja ja kansalaisopistoja: 2) moimiensa mukaan työsken telemällä Liiton toimintaa elähyt- tämien aatteiden ja hengen moi maan saattamiseksi kaikessa nuori- son kasmatuksessa meillä, niin kouluilla kuin kodeissakin. Karaisema ruumiillinen kansan- kasmatus sekä jalostama taide ja humi omat myöskin Liiton oh- jelmassa. Aatteet sinänsä eimät juuri suuriakaan merkitse, ellei niitä ja niihin kätkeytyneitä periaatteita koe- tella mahdollisuuden mukaan so- mittaa itse elämään. Tämän on- kin Kansallismielinen Nuoriso- liitto huomannut, siksi se onkin asettanut ohjelmansa, työnsä san gen lähelle elämää. Nuorisoliiton tarkoitushan juuri on kohottaa simeellisyyttä, edistää raittiutta, säästämäisyyttä ja ennen kaikkea termettä kansallishenkeä, oman heimoushengen tunnetta, sanalla sanoen kaikkea sitä, mikä on hy- mää, puhdasta ja jaloa. Kansallismielinen Nuorisoliitto tahtoo ennen kaikkea kylmää eri kansanluokkien mälille sopua ja toistensa ymmärrystä tahi toisin sanoen, se tahtoo sulattaa pois ne juomat, jotka erottamat ihmiset eri ryhmiin ja saada ne siten yk- simieliseen, meljelliseen jaystämäl- seen toimintaan. Sen tarkoitus on siis miedä moittoon tasa-ar- moisuuden ja meljeyden aate, ei kuitenkaan kehityksen ja simis- mistyksen tuloksia rikkirepimällä, maan juuri kehityksen tietä, so- minnollisella luomistyöllä. Kan- sallismielinen Nuorisoliitto tahtoo koota koulunuorison ja n. k. työ- läisnuorison yhden lipun alle, sa- man aatteen palmelukseen, se tah- too tehdä heidät tietoisiksi siitä, että he omat saman kansan lap- sia,' se tahtoo heidän sydämensä sykkimään samassa mireessä, soi- maan suomalaista sämeltä. Kan- sallismielinen Nuorisoliitto tahtoo leivittää maloa, tietoa tuhatjärmi- sen maamme kaukaisimmillekin kolkille, symimmillekin sydänmaille. Kaikkialla se tahtoo herättää ui- numia, mälinpitämättömiä kykyjä ahkeraan, rehelliseen työhön yh- teisen, jakamattoman isänmaam- me hymäksi. Nouseman nuorison, kasmaman Kalemalan kansan se tahtoo keskittää sen taistelulipun alle, johon on piirretty sanat: ..Sinis tää nuoriso taistella tah- too, Kunis Suomi Suomesta ko- hoo." Tuolla tastelulla ei tarkoiteta mi- tään aseellista taistelua, maan ke- hityksen rauhallista kulkua, tais- telua, jossa on aseina main ma- lo ja malistus. Tuollaisen taiste- lun saamuttama moitto onkin suu- rempi kuin se, joka perustuu hei- kompien sortoon, miekkaan ja mä- kimaltaan. Niin kauan kuin kan sakunta säilyttää kotoisen simistyk- sen, äidinkielensä ja isänmaanrak- kautensa, niin kauan on sillä oi- keus elää. Tämä onkin johtama- na aatteena Kansallismielisen Nuorisoliiton ohjelmassa. Nyt tiedät tarkoin Kansallis- mielisen Nuorisoliiton ohjelman ja sen tarkoituksen. Liity siis liit- toon, tiimistä osaltasi rintamaa, jonka muodostamat omat siskosi ja meljesi, samat Kalemalan lap- set. Rumetkaamme innolla wie- mään eteenpäin, kohden onnellis- ta loppua noita Kansallismielisen Nuorisoliiton ohjelmassa esitet- tyjä aatteita. Kun main uhraain- me kaikki moimamme jotain saadak- semme aikaan kansamme hymäksi, enmaloisantulemaisuudenmalmis- tamiseksi, niin silloin olemme täyt- täneet kalliit melmollisuutemme maatamme ja kansaamme koh miksi. Kaiketi uusia yhtä pulmal- lisiä kysymyksiä uudelle eduskun- nalle eteen miritetään. Mitä seik- koja ne tulemat olemaa?,, se saa- daan luultamasti piakkoin kuulla. Todennäköisenä tiedämme pitää nyt maan sen, että Suomen kansa malitsee uusillekin maltiopäimille sellaisia edustajia, jotka pitämät kiinni laillisista oikeuksistamme. Ja tiettyä on ainoastaan se, että entistään makamammissa ajan merkeissä astustaa maaliuurnille ensi tammik. 2 ja 4 p:nä. On ehdotettu, että kaikki puo- lueemme kämisimät nyt tätä his- toriallista tehtämäänsä suoritta- maan käsi kädessä: yhteisissä maali- liitoissa, niinkuin ne eduskunnas- sa yksimielisesti asettuimat yhtei- sen isänmaansa puolesta lausu- maan oikeuskäsityksemme. Epäilemättä tämä ajatus, jonka lienee ensimäisenä edusjonnan pu hemies Sminhusmud tällä kertaa julkilausunut, on kaunis ja kan- tama. Toteutuneena se tarjoaisi mallaaman kuman koko simisty- neelle maailmalle. Mutta onko mahdollista toteuttaa tätä aja- tusta ja millä tamalla? Kuinka tahansa, olkoonpa tai ellöön. Kai- kissa tapauksissa on ajatus sen- arm öinen, että sitä toteuttamaan on ainakin pyrittämä. Isänmaan kohtalo on kysymyksessä ja sen ajamisessa olisi meidän käytämä maaliuurnille isänmaanystäminä ja kansalaisina, joilla kerrankin on tärkeällä hetkellä tärkein, kaikille yhteinen, suuri asia silmämääränä. taan. Ei ole niin pientä, joka ei jotain möisi tehdä. Ryhtykäämme siis jokainen työhön ja toimintaan. Kun me main jokainen nou- semme ylös yhtenä miehenä työs- keittelemään innolla, tarmolla ja kestämyydellä maamme ja kan- samme hymäksi, niin kyllä mielä sumuinen aamu selkeäksi päimäksi selkenee. Silloin myöskin Suomi Suomesta kohoaa. Tulkoon Kansallismielinen 9hta risoliitto Karjalankin nuorison meljesliitoksi. M. Yleisiä uutisia. Sotilasmiljoonia kiirehditään. Menäjän raha-asiain ministe- riön asiasta tekemän tiedustelun johdnsta on kenraalikumernööri pyytänyt senaattia ryhtymään sellaisiin toimenpiteisiin, että mak samatta olema osa kulumana muonna Menäjän maltiorahas- toon suoritettamaksi määrätystä sotilasapumaksusta miipymättä suoritettaisiin Suomen maltion- marsista Menäjän maltakunnan- rahastoon. Kuluvan »vuoden waltion tulo- ja menoarvio on malmistunut painosta. Se jul- kaistaan asetuskokoelmassa. Se- naatin maltiomaraintoimituskunta malmistelee parhaillaan niin sa- nottua erikoismenoarmiota. Viralliset waaliwalmistukset. Senaatin oikeustoimikunnasta on lähetetty kumernöörille kirjelmä, jossa heitä kehotetaan ennen t. k. 27 p. lähettämään senaattiin ehdo- tuksensa keskuslautakuntain puheen- johtajain, kahden jäsenen ja yh- den marajäsenen määräämiseksi, sekä muistuttamaan asianomaista maltuusmiehiä, että he aikanaan malitsemat jäsenet keskuslautakun- tiin. Samalla on maalilautakunnille ilmotettama, että niiden on ryh- dyttämä maalilain mukaisiin toi- menpiteisiin äänestysluettelojen laa- timiseksi. Edelleen on asianomaisille muis- tutettama, että uudet maalilauta- kunnat omat malittamat tammi- kuulla 1911 ja että nykyisten lau- takuntain toimi päättyy silloin kun uudet on malittu. Määrärahat raittiustyön cd is- tämiseksi. Kuten äskettäin kerrottiin, pyy- hittiin korkeimmassa paikassa ku- luman muoden menoarmiota mah- mistettaessa siitä pois senaatin ehdottama 20,000 mkan määrä- raha raittiustyön edistämistä marten. Paitsi tätä määrää, esitti senaatti, että maltiorahastosta myönnettäisiin maksettamaksi sa- maan tarkoitukseen, kuten muoteen 1909 asti on tehty 35,000 mk. Tätä määrää ei ole pyyhitty me- noarmiosta pois, jonka tähden raittiustyötä marten on käytettä- missä mainittu summa. Eduskunta esitti, kuten tunnet- tua myönnettämäksi suostunta- rahastosta 70,000 mk. euaattorien, kuvernöörien ja waltiowaraintoimituskuunan kamreerin palkat. Täydennykseksi entisiin uutisiim- me mainittakoon, että korotetut palkat tulemat moimaan kuluman muoden alusta, mutta toimitus- kuntain päälliköille tulema 200 mkn lisäpalkka kuukaudelta on sen- sijaan lakkaama lokak. 1 päimästä. Tähän asti omat senaattorien muosipalkat olleet seuraamat: ma- rapuheenjohtajan 27,400 mk., mui- den 22,400 mk. W:n 1903 ase tuksen mukaan, joka taas tulee moimaan, on marapuheenjohtajan Edellisen yhdeydessä sopinee tässä selostaa, mitä suomalaisen puolueen johtaja, maltioneumos Danielson-Kalmari on puolueiden yhteisestä esiintymisestä ajatellut. Hels. Sanomain haastattelijalle hän on aluksi huomauttanut, että käsitykset tällaisessa asiassa, josta mielä ei ole keskusteltu, eikä siitä kuulunut eri mielipiteita, luonnol- lisesti omat mielä horjumia. — Mutta kuta enempi itsekseni sitä olen ajatellut, — sanoi hän — sitä enemmän olen rumennut epäi lemään, ettei siitä tule mitään. Epäilen nimittäin, etteimät sosia- listit eimätkä eräät muutkaan, ku- ten ..teidän pääskyset" siihen suos- tuisikaan. Mitä itse ajatukseen tu- lee, lausui maltioneumos sen kyllä oleman miellyttämän ajatuksena. On huomioon otettama pari sellaista seikkaa, jotka juuri näyt- tämät ajateltaman yhteisen ja yleisen liittymisen tekemän mäi- keaksi maassamme. Toinen niistä on sosialistiemme kanta. Kun he kerran selittämät, että maikkakin ne esitykset laillisesti annettaisiin, jotka tarkoittamat Suo- mea ja Menäjää koskemain suh- teitten järjestelyä, he eimät niihin sittenkään suostuisi, olisi silloin turmiollista, että uusi eduskunta heihin yhtyen ei möisi olla mal- mis mihinkään muutoksiin lailli- sessa järjestyksessäkään, muutok- siin, joita maltioneumoksen makau- muksen mukaan jossain määrin olemiin oloihin tarmitaan, koska noissa seikoissa on jonkinlainen uusi järjestely tarpeen. Tuohon sosialistten käsitykseen yhtyen saisi nim. eduskunta sellaisen luonteen. palkka 30,000 mk. ja muiden se- naattorien 26,900 mk. Palkat omat tänä muonna sentään toisille mielä melkoisesti suuremmat, koska tuo 200 mkn palkka on tullut lokak. alkuun asti toimituskuntain pääl- likoille. Ja tämäkin on jo mel- koinen lisämeno maltiolle. M a antvilj e ly s taloudellinen koelaitos. Maanmiljelyshallitus on senaa- tille esittänyt, että Suomen maan- miljelystaloudelliselle koelaitokselle myönnettäisiin 3.600 markan muo- tuinen määräraha toisen assisten- tin palkkaamiseksi laitoksen kasmi- miljelysosastolle. Mainitun koelaitoksen johtaja professori G. Grotenfelt on ano- nut, että laitokselle myönnettäisiin 1,320 markan muotuinen apuraha jaettamaksi stipendeinä ylioppilaille, jotka sitoutumat mähintäin 4 kuu- kautta työskentelemään harjoitte- lijoina mainitulla kasmimiljelys- osastolla. Samalla anoo pros. Grotenfelt, että tällaisia stipendejä saataisiin jakaa niillekin ylioppi- lasharjoittelijoille, jotka omat jo tänä muonna olleet harjoittelemas- sa laitoksella ja joille laitos heidän työstään ei »ole moinut antaa muuta kormausta kuin mapaan asunnon heidän itsensä täytyessä maksaa elantonsa. Maanmiljelys- hallitus on puoltanut anomusta. Asetus merimieshuoueista. Senaatissa esiteltiin eilen meri- kuluntarkastajan ja raatimies A. M. Lindbergin kirjelmä ynnä eh- dotus uudeksi asetukseksi merimies- huoneista Suomessa. Senaatti päätti maatta ehdotusta maan merimieshuoneitten johtokuntain lausunnot. Joensuusta ja likitienoolta. Eduskuntawaalit. Waaliwalmistukset. Marraskuun 17:ntenä p:nä kokoontumat keskustelulauta- kunnat ensi kerran m. m. määrää- mään, minä aikoina ja missä pai- kassa asiakirjoja mastaanotetaan. Malitsijayhdistysten perusta- miskirjat omat jätettämät keskus- lautakunnille miimeistään joulu- kuun 2:sena p:nä. Virheellisten malitsijayhdistyk- sen perustamispaperien sijaan on keskuslautakunnille jätetlämä uudet korjatut miimeistään joulukuun 9:ntenä p:nä. Muutokset malitsijayhdistysten ehdokaslistoihin ja ilmotukset maa- liliittojen perustamisesta omat teh- tämät keskuslautakunnalle mii- meistään joulukuun 17:nte- nä p:nä. Uudet postimerkit. Ensi muoden alusta tulee pos- tinkuljetusta marten olettamaksi käytäntöön uudet 2, 5, 10 ja 20 pennin postimerkit. Nykyiset mer- kin omat käyttökelpoiset toukokuu- hun saakka. Uutuutena on 40 pennin postimerkki, joka tulee ole- maan hymin käytännöllinen lähe- tettäessä erinäisiä makuutettuja lä- hetyksiä. Edelleen tulee käytäntöön otettamaksi uudet yksin- ja kaksin- kertaiset |10 pennin postikortit. Postikorteissa lähetyksiä marten kotimaassa tulee nyt käytettämäksi myöskin suomen ja ruotsinkieltä painetussa otsikossa, kun niissä tähän saakka oli käytetty main menäjänkieltä. Kotimaiset merkin ja kortit painetaan leimapainossa Helsingissä kun sen sijaan kirjeen- maihtoa marten Menäjälle ja ul- komaille tarmittamat merkit ia kortit ostetaan Menäjän postilai- tokselta. että kämisi siitä selittäminen ilmei- seksi, ettei Suomen eduskunta suos- tu mihinkään asialliseen neumot- leluun silloinkaan, kun sille siihen annetaan laillinen tilaisuus. Toinen maikeuttama seikka olisi se. että olisi armeluttamaa kaikkien yhtyminen, koska se möisi lamaut- taa harrastusta ja työskentelyä sisäisissä asioissamme. Suuria re- formeja ei nyt tosin ole ajatelta- missakaan, mutta pienissä asiois- sa moidaan askel askeleelta eteen- päin päästä. Mutta jos tulisi pan- tamaksi toimeen maaliliitto ääri- mäistenkin kesken, jotka tahtomat säilyttää sosialistiset olot nykyisel- lään, tuntuisi maaliliittoutuminen edellyttämän, ettei juuri nyt teh- dä mitään suomenkielen hymäksi, eikä yhteiskunnallisenkaan edistyk- sen alalla, koska se heille onmas- tenmielistä. Möisi niinollen tuntua monesta mastenmieliseltä mennä maaliin, kun olisi annettama äänensä sellaisille, joita on tottu- nut näkemään mastustajinaan yh- teiskunnallisissa asioissa, tai sosia- listeille, joiden menettelyä moni ei moi ollenkaan hymäksyä. Mielestäni tekisimät puoluejohdot miisaasti, jos ne eimät ehdotto- masti täältä määräisi, mitenkä koko maan on meneteltämä, maan, ollen myötätuntoisella kannalla liittoutumistuumalle missä se on- nistuu, jättäisimät kunkin maali- piirin mapaalle mielenilmaisulle alaa, koska muutamissa maalipii- reissä puolueet omat lähempänä toisiaan kuin toisissa ja yhteis- toiminnalle toisissa enempi edelly- tyksiä kuin toisissa, mikäli on kuu- lunut esimerkiksi Pohjanmaalta. Koulut. Haettamaksi julistettua Joen- suun suomalaisen klassillisen ly- seon maantieteen, luonnonhistorian ja kaunokirjoituksen kolleegan mir- kaa ei ole kukaan hakenut. Turnee Axel Ahlberg—Aarne Crjatfalo. Mierailunäytännöl alkamat tä nään. jolloin näytellään Äller Tumas'in huminäytelmä „E d- mund K e an". Edmund Kean, jonka hra O r- jatsalo esittää, on epäilemättä hänen parhaimpia osiansa. Kaik- kialla on hän moittanut yleisön myrskyiset suosionosotukset. Sunnuntaina menee Herman Bahr'in 3-näytöksinen näytelmä ..Mestari", ja maanantaina Sofokleen kuulu murhenäytelmä ..Kuningas Oidipus". Miimeksimainituissa kappaleissa esittää hra Ahlberg pääosia. Hra Ahlberg'in nimi on jokaiselle siksi tuttu ettei hän kaipaa tässä lähempiä esittelyjä. Ei toki tarminne tässä yleisöä- kään liiaksi kehoittaa menemään näihin näytäntöihin, sillä mähäi sempikin taiteentuntija tietää näi- den esityksien oleman ensiluokkaista taidetta. Joensuun käsityö- ja tehdas- yhdistys päätti' eilen kustantaa noin kuu den painoarkin laajuisen kumite- tun kertomuksen kaupungin käsi- työoloista ja yhdistyksen toimin- nasta 1848—1910 ja tekijäksi ma- litsi toimittaja T. Könösen. Poliisitvoiman lisääminen. Joensuun maistraatti on°anonut muodeksi 1911 ,">600 mkn 'määrä rahaa 4 ylimääräisen poliisikons- taapelin palkkaamiseksi. Kuopion läänin kumernööri on puoltanut anomusta. Piiri-insinööri. Miidennen eliKuopion piirinpiiri- insinööri Jmar Olof Telen on ano nut eroa Mirastaan sekä mirkama- pautta ensi marrask. 5 p:stä läh tien siihen saakka kunnes hänen erohakemukseensa on suostuttu. Nykyiseen Mirkaansa nimitettiin insinööri Telen m. 1902. Perheuutisia. Amioliittoon omat kuulutetut laulajatar rouma Maikki Iär n e f e l t ja sämeltäjä Selim Palmgren. Apuopettajattareksi Joensuun naiskäsityökouluun on johtokunta malinnut rma Saimi Riikosen täältä. Konsertti tulossa. Aleksis af Enehjelm antaa konsertin keskimiikkona t. k. 19 pnä klo 8 ip. lyseon juhlasalissa. Makuutuslaitost en tarkastaja maisteri Onni Hallsten oli mirka- matkalla eilen kaupungissamme. Metsäkauppa. Kauppias I. Pitko möi eilen Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:lle Lehmonahon tilalta n:o 13 2,500 puuta ä 2 mk. öO p. hin nasta kappaleelta. Zokerin hinta on laskeutunut 3 penniä kilolta. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Uno Cygnaeuksen 100 vuotisjuhlaa mietettiin Rääkkylän kirkon- kylän kansakoululla t. k. 12 pnä klo 3:lta ip. Tilaisuutta marten olimat oppilaat koristaneet luokka- huoneensa monilla seppeleillä. Peräseinällä sijaitsi Cygaeuksen muotokuma niinikään seppelöitynä. Juhla alotettiin mirrellä 40!» ja kirkkoherra E. Blombergin pitä Erityisesti olisi muuten mielestäni onnellista — sanoi hän — jos marsinaiset suomenkieliset ainekset moisimat toistaan lähentyä joko maaliliiton kautta tahi muulla ta- moin. Joka tapauksessa olisi jätet- tämä eri maalipiirien itsensä har- kittamaksi, mitä he moisimat asias- sa tehdä. Maikeaksi näyttää käy- män, jos koetetaan saada toteute- tuksi liittoa kautta koko maan ja yleensä kaikkiin puolueihin nähden. Joensuun eläinmarkkinain aat- tona miime syyskuussa minä lu- min sanomalehdistä tällaisen uuti- sen: ..Tehdyn pyynnön johdosta on läänin kumernööri katsonut oikeaksi kieltää kaiken palomiinan ja mui- den mäkijuomain ja miinien mä- hittäiskaupan, oluen ja portterin noudettamaksi myynnin sekä kaik- kien sanottujen juomien anniske- lun Joensuun kaupungissa kulu- man miikon aikana, jolloin täällä asetusten mukaiset eläinmarkkinat pidetään. Tämä kielto ei kuiten- kaan rajoitu kaupungissa oleman juomatehtaan omistajan oikeutta tilattaessa ostajille kaupungissa kulettaa tuotteitaan." Minä ja moni muu, jonka huo- mio tähän uutiseen kiintyi, mar- maan hymillä mielin huudahti, että tuo kielto oli todella tarpeen ja tuo on joka markkinoiksi aikaan- saatama. Sitä suuremmalla hämmästyk- sellä olemme nyt lukeneet, kuinka surkeastt on tätä kieltoa rikottu ja sallittu rikkoa. Merkillinen „ 13,900 mällä rukouksella. Esitelmän Cygnaeuksesta piti kirkkoherra E. Blomberg ja kansakoulun kehityk sestä meidän päimiiinme opettaja A. Pesonen. Tilaisuuteen sopi- mia runoja lausuimat kansakoulun oppilaat kolmekin. Köorilaulua esitti Nuorisoseuran sekakööri kaut- tori saarelaisen johdolla kahteen erään. Lisäksi lauloimal kansa- toulun oppilaat tilaisuutta mar ten sämellettyjä lauluja, nimitt. „Hksin kielin kaikin yhtykäämme" ja ,.Me Suomi-äidin lapsoset", haarmoonion säestyksellä, molem- „ mal Oskar Merikannon sämeltä- 0 mia. — Tilaisuudessa päätettiin [ perustaa koululle oppilaskirjasto l ja anoa Kansan-opett. o.-y. Ma- J listuksen johtokunnalta sen tarjoo- ( mia lirjastolahjoja. Tehtämä jä- - ■ tettin opett. A. Pesoselle. Lopuksi k laulettiin mirresta 399 2 ja 3 . märssy ja pidettiin rukous. g Järjestysmiehet. ; joensuun—Nurmeksen rautatie- t rakennuksen järjestysmies O. E. Heiskanen on opintojensa jat- « kamista marten saanut mirkama- * pautta kahden kuulauden ajaksi, . luettuna tk. 10 p.stä. jolla ajalla 5 läänin kumernööri on hänen mir- 2 kaansa määräynnyt hoitamaan x Nurmeksen kauppalan järjestys- C mies Mihtori Muoriston. * Kuntien luottamusznichet. « Läänin tumernöörille ilmoite- L taan että Kontiolahden kuntako- 3 kouksen puheenjohtajaksi tulemien ^ kolmen muoden ajaksi on malittu JZ kansakoulunopettaja Rob. Nuuti- ^ nen ja marapuheenjohtajaksi talol- " linen Anton Takkunen sekä kun- k nallislautakunnan puheenjohtajaksi ; nykynen puheenjohtaja Juho Tu- runen ja marapuheenjohtajaksi ta- lollinen Juho Puhakka. Kausakoulupiirit. Läänin kumernööri on t. k. 8 pnä antamallaan päätöksellä nou- datettamaksi mahmistauut Kontio- lahden kuntakokouksen miime hei-, näkuun 11 pnä tekemän ehdotuk sen Utran koulupiirin uudestaan muodostamiseksi ja Karsikon kou lupiirin jakamiseksi. Töörnäisteu suomalaisen sen- rakunnait lukkarintvirkaa Helsingissä on hakenut m. m. Ilo- _ mantsin lukkari M. Lehtinen. - Kansakoulupiirit. Läänin kumemööri on t. k. 8 päimänä antamallaan päätöksellä mahmistanut Kontiolahden kunnan kuntakokouksen miime heinäkuun 11 p:nä tekemän ehdotuksen sanotun kunnan. Karsikon ja Utran kansa- koulupiirien jakamisesta. Sturmeksen osuusmeijerin hal- litus osoittaa entistäkin selmemmällä tamalla puolueettomuuttaan siten, ettei se t. k. 20 p:nä klo 10 pidet- tämästä osuusmeijerin syyskokouk- sesta ensinkään ilmoita Karjalat- taressa: ennen se toki on ilmoit- tanut Karjalattaressakin kerran, kun se Karjalan Sanomissa aina kahdesti ilmoittaa. Onkohan se ..Meijeri-Kaaleppikin", jonka mei- jerin johtokunnan miehet akiteera- simat kuntakokousten puheenjohto- jaksi ni. m. hektograseeratuilla maltakirjoilla, yhtä mieltä osuus- hommiensa menestymisedellyksis- tä? TÄlaistako puolueettomuutta hän aikoo noudattaa paraikaa puuhassa olemassa osuuskauppa- hankkeessakin? Jos hän on osuus- kuntapuuhista symällisemmän, oi- keamman käsityksen saanut, niin luulisipa hänen hiukan oikoman kiihoutuneiden johiokuntalaistensa hillitöntä puoluellisuutta. Ellei hän sitä tee. jääpi se maikutus, että Nurmeksen nuorsuomalaisten ai noa pyrkimys tänäkin ahdinkoai- kana on main oma malta ja tois- teit sortaminen ja parjaaminen. Nno (<ygnae»ksen Päilvää mietettiin Nurmeksen kauppalan kaitsakoululla monipuolisella ohjel- maila. Pidettiin rukoukset, opet- * C S c a a s M et E km Cä cx U tA Z! markan markausjuttu raastuman- oikeudessa" on paljastanut päi- mänmaloon seikkoja, joita tuskin kukaan ilman häpeätä ja suuttu- musta on snvuuttanut. Keskellä kaupunkia, majatalossa (ja mah- dollisesti muuallakin enemmän tai mähemmän julkkisissa kapakoissa?), saadaan laista, asetuksista ja ku- mernöörin kielloista mähintäkään piittaamatta anniskella konjakkia, olutta y. m. läpi yön. Eikä siinä kylliksi. Siellä läpi yön harjoitetaan uhkapeliä, jossa satojen markkojen ..piettejä" piste- tään kaikessa rauhassa koko yön. Jlntan että poliisi, johon kuuluu yli- ja alipäällystöä, tusina mar- sinaista, kolme- tai neljä tusinaa ylimääräistä miehistöä, on pan- nut kättä mäliin. Eikä ole mielä kuultu, että nyt kolmen miikon ku luttuakaan olisi tätä lumatonta anniskelua ja uhkapeliä syytteeseen asetettu. Kuinka sitten aiottanee menetellä? Se nyt on maan ilmeistä, että tuollainen kapaloiminen ja peli- helmetti ei ole missään tapaukses- sa hymäksyttämä. Rikoslaki ei näy oleman myös- kään uhkapelille aiman suopea. ..Joka pitää huonetta", sanotaan sen 43 lumun 4 §:ssä, ..uhkapelin harjoittamista marten, taikka ra- mintolassa tahi muussa julkisessa paikassa panee toimeen sellaisen pelin, rangaistakoon sakolla taikka mankeudella korkeintaan yhdeksi muodeksi. Jos ramintolan tahi muun senkaltaisen julkisen paikan omistaja tahi hoitaja sallii siellä uhkapeliä harjoitettaman; metäköön sakkoa enintään 'viisisataa mark- 5 v- 9a tn tn P CO v- » 5» P9 3 g S S