Torstaina 10 p. Marraskuuta KARJALATAR N:o 128 — 1910 pulloissa ä 1: 50 ja vl -vV-Ul 1H 75 -pulmeri, läkkirasiois Ja a 80 pmiä, lappaa marmasti syöpälain set ja muut hyönteiset. Muuten ro ci am tonta. Myyditän apteekeissa, rohdoskau poissa X). m. t). m. Apteekkari F. B Knifsund, Samonlmna. ja metsänhoitokons. O. A. Purho sen kirjoittamia kirjoja, »Tauluja metsänomistajille ja metsänhoito- miehille metsätulojen selrvillesaami seksi". Seuran tilattamiksi. Met sänhoitokonsulentin puutteessa ei wielä moitu asiaa ratkaista, maan pantiin se pöydälle. 30) Sihteeri luki Suomen Sianjalostusqhdistyksen johtokunnan lähettämän kertomuk sen yhdistyksen toiminnasta w 1909. :U) Sihteeri ehdotti, että Seu ran konsulenttien esitelmämatkoja marten hankittaisiin taikalyhty Asia jätettiin mielä tällä kertaa ratkaisematta. 32) Palkinnot tämän- muotisesta maatalouskin p a i l u s t a. joka oli toimeenpantu Seuran läntisessä piirissä, päätetä tiin palkintotuomarien, kons. ?K. Ruhasen ja maanmilj. I. Kukko sen laatiman ehdotuksen mukaan jakaa Seuran tulemassa syyskokouksessa seuraamasi Joensuun ymp. maal. seuran alueella: Mooses Kettunen 115 pist., II p. — 40 mk. I. L. Puhakka 116 pist. III p — 40 mk. Honkamaaran m. s. alueella: Samuli Saukkonen, 95 pist, p. — 25 mk. Mattisenlahden m. s. alueella: Kalle Karttunen (Homila) 128 pist, 3 p. — kunniakirja ja il mapuntari. Olli Karttunen, 96 pist., 4 p — 25 mk. Julius Hietala, 80 pist., 4 p. — 25 mk. Mikko Niemeläinen, 80 pist., 4 p. — 25 mk. Leppälahden m. s. alueella: William Huikuri, 86 pist,, 4 p. — 25 mk. Tutjunni emen m. s. alueella: Mooses Kinnunen, 129 pist., 3 p. — 40 mk. Mikko Lappalainen, 102 pist., 4 p. 25 mk. Antti Kähkönen, 84 pist., 4 p. — 25 mk. Taipaleen m. s. alueella: Olli Puhakan perill., 142 pist. 2 p. — kunniakirja ja ilma puntari. Erik Tukiainen, 108 pist. 4 p. — todistus. Konsta Lasaross, 95 pist., 4 p. — 25 mk. Heikki Piiroinen, 85 pist., 4 p. — todistus. Ate Lehtomäki, 80 pist., 4 p. — 25 mk. Kuusjärmen m. s. alueella: Olli Mänskä, 161 pist., malli kelpoista edistysharrastusta osoit- taman toimintansa johdosta yli määräinen palkinto, ilmapuntari. Heikki Hiltunen, 118 pist., 3 p. — 40 mk. A. ja I. Kerminen, 108 pist., 4 p. — 25 mk. Juho Huttunen, 89 pist., 4 p. — 25 mk. P. 91. Karttunen 88 pist., 4 p. — 25 mk. Iisakki Huttunen, 82 pist., 4 p. — (todistus). Sotkuman m. s. alueella: Simo Jljoss wpi, 109 pist., ^ p. (todistus). Haapomaaran m. s. alueella: Juho Karttusen perill. 103 pist., 4 p. (todistus). Pekka Hirmonen, 92 pist., 4 p. (todistus). Uuno A. Waris, 113 pist., 3 p. (todistus). P o l w i j ä r m e n m. s. alueella: Simo Kuikka, 81 pist., 4 p. — 25 mk. Kuorema aran m. s. aluella: Juho Sormunen, 4 plk. — 25 mk. Luettelossa mainittujen ilma- puntarien ostoon määrättiin kor- keintaan 150 mk. Esineitten ma- likoiminen ja osto jätettiin niiden henkilöiden toimeksi, jotka lähte- mät Keskusliiton edustajiston kokoukseen Helsinkiin t. k. lopulla. Mitä rahapalkintojen saajiin tulee, niin päätettiin, että palkintoraho- jen käyttämiseen nähden ei maa- dita mitään sitoumuksia. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Rautatvaaran kirkkoherraksi on lopullisesti nimitetty seurakun- nan m. t. kirkkoherra H. R. Dam sten. Koululaitos. Kajaanin seminaarin äsken ni mitetty lehtori Johan Edward Rannisto on nimitetty ja siirretty Sortamalan seminaarin luonnon tieteiden lehtoriksi. Pastori G. Pantsun, Tampereen menäläisen seurakun- nan papin, on arkkipiispa Sergius siirtänyt kuluman marrask. 28 pstä lukien Taipaleen menäläisen seurakunnan toiseksi papiksi sekä nimittänyt hänen seuraajakseen Tampereelle Suojärmen menäläi- sen seurakunnan papin E. Bar» tinskin. Poltvijärtven maalaisseuran yleisessä kokouksessa marraskuun 5 p. päätettiin maan- miljelysseuran tiedustelun johdosta samansuuntaisten maanmiljelys- näyttelyiden ja kokouksen aikaan saamisesta muodeksi 1912 Tam- pereelle kuin oli 1906 Kuopiossa lausua toimomus. Samalla jaet- tiin palkinnot Polmijärmen maa- laisseuran tänä muonna toimeen- panemista kilpailuista. Palkinnot jakaantuimat seuraamasti: Mihantorehun ja juurikasmin miljelyksessä ei moitu jakaa ensi- mäistä palkintoa. 2 p. taloll. Juho Hirmonen Sammakko 22 pistettä ja Simo Kuikka Masakangas 21 pist. 3 p. räätäli Paamo Rissanen Polwijärwi 20 pist. ja taloll. Rob Laakkonen Polmijärmi 20 pist. 4 p. taloll. Janne Sormunen Polmijärivi 15 pist. ja Heikki Hyttinen Kisko 14 pist. Suonmiljelyksessä: 1 p. taloll. Heikki Hyttinen Kisko 80 pist. 2 p. taloll. Rop. Laakkonen Pol- mijärmi 65 pist., räätäli Juho Reijonen Polmijärmi 64 pist. ja taloll. Antti Tanskanen Polmijär- mi 52 pist. ja Pekka Karttunen Polmijärmi 44 pist. 3 p. taloll. Simo Kuikka Pol- mijärmi 38 pist. ja Pekka Hytti- nen Polmijärmi 37 pist. ja Heikki Tuominen Polmijärmi 32 pist. 4 p. taloll. Pekka Piiroinen Makkola 28 pist. ja Janne Sor munen Polmijärmi 22 pist. Pienmiljelijäin kokotalouskilpai- luissa ei moitu myöskään jakaa ensimäistä palkintoa. 2 p. taloll. Janne Sormunen Polmijärmi 29 pist. 3 p. taloll. Antti Hymärinen Polmijärmi 23 pist. 4 p. taloll. Jimana Mihailoss Polmijärmi 19 pist. 9tyt päättyimät siis Polmijär men maalaisseuran alueella toi: meenpannut kaksimuotiset kilpailut Kilpailuihin osanottajien mähyy- destä moi päättää, kuinka mähän mielä meidän seuran alueella soi- ta miljellään, maikka soita olisi riittämästi useammalla maan- miljelijällä. Toimomme ensi ker- ralla runsaampaa osanottoa ja suurempaa innostusta suon mil- jelyyn. Kuopion tietopuoliseen meijeri kouluun meijerikursseille oppilaiksi on otettu m. m. Matti Laukkanen Joen- suusta, Pirkko Nemalainen Nur- melsessa, Josesiina Waris ja Ma- ria Tuominen Kiteeltä. Wärtsilän W. & Urheiluseura Aritys" pani toimeen t. k. 6 pnä onnistu- neen iltaman yhteiskoululla. Oh- elinan suoritus alkoi klo 6 ip. 28. T. yhdistyksen soittokunta soit- teli aluksi muutamia kappaleita. Hra Eero Sorjonen (Joensuusta) piti terrvehdyspuheen, jossa selrvit- teli rooimistelun hyrviä ja huono- ja puolia sekä moimisteluaatteen uurta ja kehittämää merkitystä. Puheen jälkeen alkoi moimistelu- ohjelman suoritus. Opettajatar nti Tuukkasen johdolla esitti kah- deksan ketterää tyttöä jotakuinkin ujumasti mapaa- ja saumaliikkei- tä. Sitten seurasi poikain moimis- telu. Estin marssi kymmenen ri- zeää nuorukaista kulkien hauskas- 'a kumiomarssissa. Hra T. Mas- isen johdolla tekimät pojat tasai- sesti ja mirheettömästi saumaliik- !eitä. Sitten esitettiin telinemoi- mistelua. Kokonaista 18 nuoru- aista kykeni tekemään telineilläkin rikkeitä, joista muutamat olimat lyminkin onnistuneita. Walittu oukkue esitti mielä muutamia haus- oja pyramiideja. Hra E. Sorjo- nen piti sitten mielä esitelmän rait- tiudesta. Nähtiin mielä yksinäy- töksinen kappale „Pönnelin". Näyt- eleminen ansaitsee tunnustuksen. Kun oltiin mielä hetkinen piirissä zyörähdelty, läksi kukin tyytymäi- m mielin kotiinsa. 28. & U. ..Iritys" on lyhyessä ajassa erin- omaisesti edistynyt. Jatkukoon innostus edelleenkin! Harwinainen erehdys. Mime lauantaina saapui Nur- meksen pappilaan amiokuulutusta ottamaan eräs rautatieläinen mor- iaminensa. Aletaan kirjoja katsel- a ja niistä hamaitaan, että mor- 'ian on kirjain mukaan jo w:sta 1903 ollut naimisissa Mkylässä. Pariskunnaksi pyrkijät mäittämät mastaan, mutta ei auta, kirjat näyttämät toisin. Vähitellen al aa selmitä, että aikoinaan on pap- pilassa sekoitettu kaksi samannimis tä serkusta, Marjetta Kettusta, joiden iätkin omat muodelleen sa- mat, toinen main syntynyt syksyl- lä, toinen kemäällä. Kirjat omat mirallisia, eikä niihin saa ilman muuta oikaisuja tehdä. Niinpä tässäkin asiassa pitää hankkia Ali- kylässä olema pariskunta pappi- laan selittämään kumpi serkuista on toinen, kumpi toinen, ennenkuin rautatieläinen moipi heistä oman- sa saada. Kurkkumätää on Nurmeksen kauppalassa ilmaan- tunut toinenkin tapaus, tällä ker- taa aika miehessä! Erinomaisen tautinen näkyy tämä syksy oleman. Kuopion puolessa raimoaa tuhka- ja tulirokko monessa pitäjässä hil- litsemättömällä moimalla. Kestikiewarien sijoitushuuto- kauppaan, joka t. k. 5 p:nä pidettiin Nur meksessa, saapui komin mähä huu- tajia ja huudot siten tulimat kal- liitä. Suotamaa olisi, että kunta- kokouksessa, jossa kiemareista mielä tulee puhe, moitaisiin tehdä uusia tarjouksia. Ompeluseura köyhäin kansakoulun oppilasten maatettamista marten on äskettäin perustettu Nurmeksen Jokikylään. Ompelutarpeet saatiin mapaaeh- toisesti kootuilla lahjoilla, johon keräykseen otti osaa kaikensäätyisiä henkilöitä. Wiime tiistaina t. k. 8 p.nä piti seura iltamat Sippo- lassa. Ompeluiltoja on tähän as- ti pidetty Sippolassa, Homilla ja Kariniemessä ja aiotaan mastai- suudessa pitää muissakin kylän taloissa. Kyläntiet. Läänin kumernööri on määrän- nyt komisionimaamittari Sigurd Rosenbergin lainmukaisessa jär- jestyksessä käymään tielinjan ta- losta n:o 18 Juuan pitäjän Juuan kylässä tilaan n:o 21 samassa ky- lässä, antamaan siitä lausuntonsa ja laatimaan ehdotuksen tienteko- melmollisista. muuttaisi ankaraa „päälle kanta- jaa" armahtamaisemmalle mielelle. En kuitenkaan ole koonnut tilas- toa siitä, kllinka monta juttua tällä tamalla olisi ratkaistu. Ny- kyään kun kaikenlaisia tilastoja tutkitaan, niin eiköhän joku innos- tuisi tämän tilaston tekemiseen. Mielipiteet lienemät myöskin eri- laisia siitä, onko tämä laji alko- Holm moimaa luettama sille an- sioksi main mahingoksi. Paljon turhanpäimäisiä asioita on tietysti näissäkin käräjissä. Mo nelle määryydelle etsitään nytkin „lain ja oikeuden marjoa." Jos- pa ihmisissä löytyisi rehellisyyttä niin nionet turhat kulut jäisimät pois ja ehkä siitä möisi olla mielä jotain muutakin hyötyä. j Tähänpä nyt lopetan kirjeeni tällä kertaa, mutta mielä minulla on hampaan kolossa monta asiaa, joista mastaisuudessa aion Karja- lattaren lukijoille kaimaa yhtä ja toista esille ja ehkäpä aina uusia kin ilmestynee. Tuberkuliinitarkastuksessa, jonka läänineläinlääkäri Arel Sö- derman toimitti talollisen Olli Koljosen omistamassa karjassa Kiihtelysmaaran pitäjässä, hamat- tiin että karja on hymin hoidettu ja mapaa tuberkuloosista. Cläintautia. Läänin kumernöörille ilmoitet- tua että sangen maikeata ja maa- rallista tautia on ilmaantunut karjaan Nurmeksen pitäjän Lapin- lahden kylässä on piirieläinlääkäri I. Elis Hänninen määrätty ryh- tymään toimiin taudin lemenemi- sen ehkäisemiseksi. Kirje Kiteeltä. Sisältää: Syysmiet- teitä. — Käräjät. Syksyn tamat ja oikut näkyimät olleen tälläkin syksyllä. Milloin ankarasti Pohjonen porotti tuoden lunta ja kylmyyttä, milloin leudot tuulet muuttimat päimät kesäisen herttaisiksi. — — Jopa sentään miskasi lujan lumen, joka näyttää kestämän kemääseen. Eipä ehkä kenelläkään mahtane olla mitään mastaan sanomista maikka lopul- lisesti rekikeliksi heittäytyisi. Ei olisi surun syytä talmentulosta maamiehelläkään, jos olisi runoili- jan sanojen mukaan, „aumoja ahomieret täynnä ja purnut pai- suneet". Mutta halla, julma mie- ras, mahingoitti monen pellon niin, että useamman pussin sitä saanee tänä talmena kauppiaalta hakea kuin miime talmena. Suur- ta helpotusta jauhonkin ostossa tuottaisi, jos osuustoimintahenki symemmälti juurtuis meihin kitee- laisiin. Näinä taloudellisesti ki reiltä aikoina sillä saattaisi olla armaamaton merkitys. Mutta surulla täytyy tunnustaa, että epäluulo, kateus ynnä muut pahat henget omat näihin asti sitä suu- resti ehkäisseet. Enemmän yhteis- toimintahenkeä, enemmän luotta- musta toisiinsa ja itseensä, enem- män uhrautumaisuutta yhteisen hywän eteen ja enemmän — tär keintä kaikista — rakkautta toinen toisiimme me tarmitseisimme. Komeana tosin kohoaa kirkonky- ässä — kirkon naapurina — osuusmeijeri ja -mylly ja sahaa näytään parhaillaan rakennetta- man, mutta mielä on sentään ää- rettömän paljon sillä alalla työtä tehtämä. — Osuuskassat! Maa miesseurat! Enemmän eloa seu- rojen toimintaan! Pois melttous! Ei liian pitkät lemot ole mahmis- tamia. Jokainen maamies liitty- Mn niihin ellei ennestään ole mainittujen seurojen jäsenenä. Jo- "aiselle maamiehelle pitää ainakin ensimuoden alusta tulla Pellermo- ehti. Sitä luettakoon ja tutkitta- oon ja seurattakoon mahdollisuu- den mukaan niitä neumoja, joita iinä annetaan. Kaikkialla ta- paamme järjestäytymistä ja eteen- päin pyrkimistä. Miksi maanne- )et sitten olisimat kuin karjalauma mailla järjestystä, yhteistuntoa ja edistymisenhalua. Aiman niin ei kuitenkaan enää ole, mutta enemmän, paljon enemmän tar- mitsee kuntamme parannusta tässä asiassa. Käräjät, nuo manhat ..melikul- an päimät" omat alkaneet toimin- tansa. Ne omat kultaiset ajat miinasaksoille, sillä nythän ne mie- zet omat hymällä ostotuulella. Monikin „altamastaaja" kai se koettaa eikö edes hymät ryypyt Muualta Suo mesta. Nuorsuomalaiset ja suomalainen puolue keskustelemat yhteis- toiminnasta. Porissa nuorsuomalaisten ja manhasuomalaisten yhteistoimin- nasta ensi maltuusmiesmaalissa neumottelemaan malittu malio- ^ kunta yksimielisesti on ehdottanut ! yhteistoimintaa kummankin ryh- ^män kesken jouluk. 1 pnä tapah tumassa maalissa, jolloin tulee malittamaksi kymmenen kaupungin maltuusmiestä tämän muoden lo- pussa eroamien sijaan. Suomalaisen „Nuijan" kokouk- sessa hymäksyttiin komitean eh- dotus, jonka mukaan nuorsuoma- i laiset asettamat listalle ryhmäs- itään neljä ehdokasta ja Suomal. ! puolue kuusi. Ehdokkaista pääte- ; tään lopullisesti „Nuijan" kokouk- isessa. I Aiyöskin Suomalaisessa yhdis- I tyksessä oli ehdotus milkkaan kes- kustelun alaisena. Mitään lopul- ! lista päätöstä ei kuitenkaan mielä , tehty. Asia otetaan uudelleen I pohdinnanalaiseksi. i Lokamiemärilaitos Kajaaniin. Wiime miikon tiistaina pide- tyssä lisätyn kaupunginmaltuuston kokouksessa päätettiin periaatteessa yksimielisesti, että lokamiemärilai- tos on kaupunkiin rakennettama kohdakkoin. Missä laajuudessa se tapahtuisi ja milloin työ olisi alet- tama, jätettiin marsinaisten mal- tuusmiesten päätettämäksi. Waliokunnan kustannuslasku 64 tuh. markkaa, lisäksi kallion po- rausta, jonka armellaan tuleman maksamaan saman merran, eli yhteensä noin 120.000, käsittää kaupungin ensimäisen kuimauspii- rin, joka tarkoittaa suurimman osan rakennettua kaupunkia. llusi suuri p»utawaraliike. Kauppias Paamo Ahama ja sil. maist. Kaarlo Somijärmi Oulus- ta sekä metsänhoidonneumoja Wil- ho Leino Oulusta omat anoneet mahmistusta „Puutamara Osake- yhtiö — Wood Company Taliola Limited" nimisen osakeyhtiön yh- tiöjärjestylselle. Ihtiön kotipaikka on Oulu ja sen karkotuksena on harjottaa puutamara- ja sahaus- liikettä. Osakepääoma on 500,000 mk. jaettuna 500 mkn osakkeisiin, mutta moidaan korottaa aina 2 milj. markkaan. Suomalainen woi saa tunnus tusta Englannin »voimark kinoilla. Englantilainen ..Manchester Evening Cyronicle"-niminen lehti kirjoittaa moistamme, samalla kuin sekin ankarasti moitti Tans- kan ivoin laatua: ..Tukkukaup- piaat woiwat lähettää suomalai- sen lvoinsa suoraan laimasta os- lajilleen, mutta sitä eimät moi tehdä tanskalaiset moinsa kanssa, koska eimät moi koskaan olla mar- moja sen laadun suhteen". „Huo- mattamin seikka moikaupassa mii- memuosina on ollut Suomen moin laadun säännöllinen ja tasainen parantuminen. Muutamat suo- malaiset moimerkit omat niin lä- hellä täydellistä hymää kuin suin- kiit olla saattaa, ja lähetykset tu- lemat säännöllisesti joka miikko ja aina hienointa laatua". Nyt on meijeriemme pidettämä huolta että saamutettu asema moi- daan pysyttää, ja että yhä suu- rempi ja suurempi osa meije- reistä pääsee „ lähelle täydelli- syyttä". Miime elokuun aikana todettiin se meijeriliikkeellemme ilahduttama tosiasia, että englantilaiset ostajat silloin ensimäisen kerran tunnus- timat suomalaisen moin laadun paremmaksi kuin tanskalaisen. Suomen moi noteerattiin korkeam- inalla kuin Kööpenhaminan no teeraus. Uusi höyrylaiwareitti Saksaan. Hiljattain on aikaansaatu sään- nöllinen, kautta muoden kestämä höyrylaimayhteys Hangon ja Lyy- pekin mälille. Hangosta lähtee kaima joka keskimiikko-iltapäimisin. Reitillä kulkee kesäkuukausien aika- na Höyrylaimaosakeyhtiö Transi- ton, Turusta, laimat ja talmikuu- kauswa Helsingin Höyrylaimaosake- yhtiön laimat. Moidaanko toimoa, että tämä uusi reitti tulee edistämään mii- me muosina elpynyttä moinmien- tiämme Saksaan. — Viimeisen kauppatilaston mukaan oli Suo- men moinmienti Saksaan m. 1909 ll a pros. maamme koko moin- miennistä, kun taas mastaama prosenttiluku 10 muotta aikaisem- min oli main 1,„. Kulumana muon na on tämä miennin nousu yhä jatkunut, ja näyttää siltä, että Suomen moi maittaisi alaa Tans kan ja Hollannin moinmiennin kustannuksella. Mitä suomalaiseen sekundamoihin tulee, niin ei se moi kilpailla halpahintaisen siperialai- sen moin kanssa, kun taas hie- noimmat merkkimme merrattain helposti saadaan kaupan Saksan ; markkinoilla. I ;C »neton äiti. j Miime lauantaina saapui Tam- i pereen etsimään osastoon palmeli- jatar Olga Alina Bläs ja ilmoitti että hän oli surmannut lapsensa sekä pyysi, että hänet sen johdos- ta heti mangittaisiin. Samalla jätti hän osastoon 7 kuukauden manhan tyttölapsen ruumiin, joka oli suureen liinaan kiedottuna. * Asian johdosta tarkemmin kuu- lusteltaessa selitti Blas olemansa kotoisin Turusta, syntynyt 1883 ja muuttanut Tampereelle miime kemännä, palmellen miimeksi toht. Frestadiuksella. Miime huhtik. 4 pnä synnytti hän tytön, jonka an- toi johonkin perheeseen Nokiaan hoidettamaksi. Toissa-iltana oli hän matkustanut Nokiaan, mistä lapsi mukana palasi takaisin kau- punkiin klo 3 aikaan yöllä. Pal- meluspaikassaan surmasi hän sit- ten lapsensa kietomalla sen liinaan 'a tukehuttamalla sen rintaansa mastaan puristaen. Sanoi teh- neensä tekonsa rakkaudesta lapseen, jonka hän luuli, jos elämään jäisi, saaman paljon kärsiä. Onneton äiti, joka paraillaan on uudelleen raskaana, selitti mielä, että hänen mieltään erittäin oli katkeroittanut lapsen isän tyly kohtelu, tämä kun oli kiroten ajanut hänet pois luotaan. Bläs pidätettiin ja pas- sitettiin kaupungin mankilaan, kun- nes asia tulee raastumanoikeuden käsiteltämäksi. Huututus. Enon kunnan mäliaikainen kun- takokous pidetään Marraskuun 19 pnä 1910. Kokous alkaa kello 2 j. p. p. kansakoulun rumalla, jos- sa keskustellaan ja päätetään seu- Draamat asiat: l:siksi. Minkälainen osa kan netaan makasiiniin siemen- sekä syö- tämistä eloista. 2. Esitetään los- simaitten tontutuspöytäkirja hy- mäksyttämäkst. 3. Mihin toimen- piteisiin ryhdytään Remon kylän kansakoulun tonttimaan suhteen. 4. Malitaan Niskan, Uimaharjun, Ahmenisen losiarit kolmeksi muo- deksi, kokoukselle saapi tuoda palk- kamaatimuksensa, kuin myös il- motetaan ehdot tehtämistä. 5. A. Nymantu pyytää saada kunnan- maalla olemassa Mieremän kimen mökissä asua talmenajan. 6. Han- kitaanko kunnan kansakouluihin eräässä ylihallituksen kiertokirjeessä mainitut esineet. 7. Kaltimon kan- sakoulurakennukseen hirsien otta- misesta maimaistalon maalta. Enossa Marraskuun 5 p:nä l910. Juho Nuutinen. t^. 3. 2 k. S s. 70 mm.) Mulon äänestysalueen vaaliluettelo vuoden 1911 edus taja vaaleja varten on yleisön nähtävänä tk. 11 p:stä suman kuun 25 päivään Mulon kansa koululla. Vaalilautakunnan puolesta: Fr. A. Notkola. (K. S. 1 k. 4 s. Sö mm.) j • II • im avattu Rääkkylän Vuorilahdessa, jota pyydän yleisölle suosittaa. Rääkkylässä Marraskuun 9 p:nä 1910. P. Ellonen. Duuman Puhemiehistö- Pulma. Tulemat duuman puhemiehis- tön maalit antamat runsaasti ai- hetta kaikenlaisille armeluille. Ase ma on jotenkin epämääräinen. Homjakom, sanoo Birsh. Mjedo^ mosti, oli koko duuman puhemies, paitsi sen oikean ja masemman sii men. Gutshkom malittiin miime istuntokaudella keskustau ja mas- tustuspuolueiden yhden osan äänil- lä äärimäisoikeustolaisia ja äärim- mäismasemmistolaisia mastaan, kadettien pidättyessä äänestyksestä pois. Ääniä oli mähemmän kuin Homjakomilla, multa moitiin mie- lä sentään puhua puhemiehestä, jonka oli malinnut ei main joku ryhmä tai puolue, maan malta- kunnan duuman, s. o. sen melkoi- nen enemmistö. Nyt on asia toisin. Puhemiehen toimessa ollessaan menetti Gut- shkom paljon armoaan kaikkien pe- rustuslaillisten silmissä. Tässä ei ole puhe ainoastaan puolalai- sista ja progressisseista, s. o. oppo- sitsionista, joka miime istuntokau- della äänesti häntä. Tyytymättö- miä Gutshkomiin omat jo hänen omat, n. s. masenlokakuulaisensa- kin. Koko ryhmän 103 jäsentä ai- koo Gutshkomia äänestää korkein- taan 80. Muut 20 lokakuulaista, progressistit, puolalainen kolo, ka- detit, trudomikit ja sosialidemokraa- lit eimät anna lokakuulaisten joh- tajalle ääntään. Stiin sanottujen ..suomalaisten" mastalauseentekijäin ryhmä on malmis kannattamaan Howja- komia. Shidlomskia y. m., mutta ei Gutshkomia. NäHtämästi ei Gutshkom, Mol- konski eikä Shidlomski saa ehdo- tonta enemmistöä. Mutta malta- kunnanduuman puhemiehellä, joka nojaa suhteellisesti enemmistöön, ei ole olema tukea. Kiihtymys Gutshkomia mastaan on niin suuri, että yksin sellaiset- kin maltilliset kadetit kuin Mak- lakom ja hänen likeisimmät ystä- mänsä, malmistautumat äänestä- mään ei ainoastaan Gutshkomia mastaan, maan jopa ruhtinas Molkonskinkin puolesta. Ätatsio- nalistisella duumalla — sanomat he — pitää olla nationalistinen puhemies. Gutshkomin asema on siis san- gen makama. Lokakuulaisten kaikki huomio on nyt kääntynyt oikealle päin olemiin liittolaisiin. Jo on- kin alkanut — kuten mastustus- puolueiden edustajat puremasti huomauttamat — kaupan hieronta Gutshkomin maltiollisten ystämäin ja natsionalistien kesken. Lokakuu- laiset omat, mikäli kerrotaan mal- miit suuriin uhrauksiin, kunhan main saamat johtajansa läpi. En- 'imaisen marasihteerin paikan, jos- sa nyt on progresisti Sokolom, omat he suostumaiset kuomutta- maan natsionalisti Mikljajemille. Marapuhemiehen paikka, joka nyt on Shidlomskilla, tulee luomutet- tamaksi joko Rodsjankolle tai jolle- kin natsionalisteista. Mutta puhutaanpa mielä maka- mampilaatuisistakin myönnytyksis- allekirjoittaneet kielläm- lUv me talollisen Heikki Ra tilaisen Kontiolahden Puntari- koskelta N:o 12 mihinkään myyn ti- eli osto-kauppoihin laillisen edesvastuun uhalla, kuin hän on yli-ikäinen ja taloudenhoitoon kykenemätön. Puntarikoskella 9 /n 1910. Emäntä Änna Kaisa Ratilai nen ja poika Simo Ratilainen. tä. Natsionalistit roaatiroat lokakuu ta isiltä sitoumusta hymäksymään heti ensi töiksi Suomea ja Holmin aluetta koskemat lait, kieltäyty- mään antamasta kannatusta maa- timuksille kirkollisseurakunnallisten koulujen siirtämisestä kansanma- listusministeriön hoitoon, j. n. e., j. n. e. Sanalla sanoen, helpolla ei Gut- shkom ole saama haltuunsa puhe- miehen tuolia ... jos saa ensin- kään. Saattaahan käydä niin, ettei yksistään natsionalistien ja loka- kuulaisten äänet riitäkään. Suuria kawalluksia. Politikenille ilmoitetaan Pieta- rista, että senaattori Neidhardt on toimittanut tarkastuksen menä- täisellä Meikselinradalla sillä seu- rauksella, että 90 mirkamiestä heti on erotettu, osaksi määräajaksi ja osaksi on heille tuomittu suuria sakkoja. On keksitty kamalluksia, joihin korkeimmatkin mirkamiehet omat olleet osallisia, ja nousee niiden määrä useaan sataan tuhanteen ruplaan. Ulkomailta. Nobel-palkinnot. Tukholmasta, marrask. G pnä. Tiedeakatemia on antanut tämän muoden Nobel-palkinnon fysiikassa entiselle professorille I. D. Wanderwaalsille Amsterda- mistä. Suuri tulipalo. N e m-A orkista, marrask. 5 pnä. Grantonin luona olemassa hullujenhuoneessa syttyi tulipalo, jolloin monta hoitokkia joutui liek- fiert uhriksi ja toiset pakenimat metsään. Arwid Lydeekeu, Auringon mailta. Seikkai- luja ja tarinoita nuorelle mäelle. 148 sim. 68 kumaa. Hinta std. 1:75. Otaman kustantama. (Nuor- ten kirjoja N:o 28.) Armid Lydecken on tunnettu sa- dunkirjoittaja, joka marsinkin ..Pääskysen" innokkaana toimitta- jana on päässyt nuoren mäen suosioon. Hänen saduistaan ja kertomuksistaan ei moikaan muuta kuin hymää sanoa. Ne omat luon- nonraikkaita, hilpeän hauskoja, su- jumasti kerrottuja ja usein runol- lisen kauniita. Tekijä esittää nuo- rille lukijoillensa maailman maloi- sana, päimänpaisteisena „ aurin- gon maana", joka on täynnä sa- luja ja ihmeellisyyksiä. Hänen ku- mauksensa Kallen ja Killen keppo- sista, apinan ja elefantin kylpy- matkasta, aurinkosaaren asukkaista, Jaakon ihmeellisistä seikkailuista y. m. omat nuorelle mäelle mitä parasta ja mieluisinta luettamaa. Kirjan kumituksesta on erityises- ti mainittama. Se on harminai- sen rikas, hauska ja opettamainen. jotka ovat asioissa Vallin- niemessä olevan kauppa- puotimme kanssa, kehoite- taan selvittämään asiansa ja käymään tilillä t. k. 20 päivään mennessä. Kaltimon Puuhiomo- Osakeyhtiö. Pohjois-Karjalan Maanviljelysseuran paikallisseurain edustajia kutsu taan täten ylimääräiseen ko koukseen Seuran toimistoon maanantaina t. k. 21 p:nä klo 10 a. p. Kysymyksessä on kah den edustajan ja kahden vara edustajan vaali Maanviljelyssea- rain keskusliittoon. Joensuussa 7 p:nä marraskuuta 1910. Toimen puolesta: H. O. Reinola. K. 8 1 k 4 s. 77 mm). Pielisjärven Osuusmeijerin ylimääräinen Osuuskunnan kokous pidetään meijerillä t. k. 21 päi vänä klo 12 päivällä, jossa pää tetään sikalan perustamisesta meijeriin ja myllyn tullielojen rahaksi muuttamisesta sekä muis ta meijeriä koskevista tärkeistä asioista. — Osuuskunnan kaik kien jäsenten läsnäolo on vält tämätön. Samana päivänä klo 10 ap^ tarjotaan viljaa haluaville huu tokaupalla isompi määrä, vuo den 1909 rukiita ja otria. Pielisjärvellä, 8 /n 10. Meijerin hallitus. Pielisjärven Osuuskauppa r. I. varsinainen syyskokous pidetään kunnanhuoneella kuluvan mar raskuun 28 p:nä kello 11 ap. Pielisjärvellä Marraskuun 7 p. 1910. Hallitus. Ympäri maailman hyväksi tunnetuita Ompelukoneita sekä osia myöpi halvalla Pekka Laine, Enossa. Huom.! Näytevarasto kirkon kylässä, käykää katsomassa! Kuulutus. Talollisen Paavo Erosen omis taman tilan N:o 14 1 Juuan pi täjän Ahmovaaran kylässä tä män marraskuun 18 päiväksi kuulutettu pakkohuutokauppa peräytetään täten. Nurmes, 8 /n 1910. Ludvig Stenius. Pielisjärven kihlakunnan kruununvouti. Nro 1048. Paiholan äänestys alueen ttiaaliluettelo muoden 1911 edustajamaaleja mar- ten on yleisön nähtämänä tk. 14 p:stä 24 päimän loppuun asti Jakokosken kansakoululla allekir- joittaneen luona. Emil Pitkänen. Maalilautak. puheenjohtaja. (K. S. 1 k.) Mnonislahden äänestysalueen »vaaliluettelo m. 1911 edustaja» maaleja marten on asianomaisten nähtämänä Muonislahdella kaup- pias I. Holopaisen talossa 3 p:stä marrask. 20 p:ään samaa kuuta. Muonislahdella 9 p. Marrask. 1910. Vaalilautakunnan puolesta: A Ryynänen. (K. S. 1 k.) Liperin kunnan Käsämän äänestys- alueen maaliluettelo m. 1911 edustaja- maaleja marten on nähtämänä ta- lollisen Olli Karttusen luona tä- män kuun 10 p:stä alkaen 25 päimään asti. Käsämässä, mar» raskuun 9 p:nä 1910. Waalila«tak«nta. (K. S. 1 k.) Sokeritoppa löydetty kadulta seurahuoneen luota, jonka omistaja saapi tun- Itomerkillään Teuvo Koivulalta.