K:o 50 — 1910 KAIKU. Maandnt&ins Toukokuun 2 päiväsesi. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. menen muoden kuluessa eli muodesta 1899, jolloin menot tekimät noin 3,000,000 markkaa, on noin 5,000,000 markkaa, ei maltiolaitoksen muotuisia lisämenoja kansakoululaitoksesta oppi- melmollisuuden toimeenpanokautena si- ten moi pitää suurempina kuin mitä kehitys miime muosikymmenen kuluessa on maatinut. Paitsi näitä muotuisia menoja tuottaisi oppimelmollisuuden säätäminen maltiolaitokselle perusta- naiskustannuksia yhteensä 10,500,000 markkaan armioidun määrän, eli mii- delletoista muodelle jaettuna noin 700,000 markkaa muodessa. Ehdotuk- sesta, että maltiolaitoksen olisi raken- nuslainoja myöntämällä amustetta- wa kuntia tarpeellisten kansakoulura- kennusten hankkimisessa, johtuu wih- doin, että maltiolaitoksen olisi kysy- myksessä olemain miidentoista wuo- den aikana tarkatusta marten annet- tawa kuoletuslainoja enintään noin 19,000,000 markkaa. Maan kunnille tulisimat muotuiset menot kansakoululaitoksesta niiden mii- dentoista muoden aikana, jotka oppi- melmollisuuden toteuttamisen on ajatel- tu waatiwan, nousemaan n. 6,700,000 markasta osapuilleen 12,000,000 mark- kaan eli noin 350,000 markalla wuo- sittain. Kuntien osalle tulemain kansa- koululaitoksen perustamiskustannuksien on armioitu nouseman noin 23 milj. markkaan, mutta näistä kustannuksista tulisi ainoastaan pienempi osa toimeen- panokautena rasittamaan kuntain ta- loutta, koska ne suuremmalta osaltaan tulisimat suoritettamiksi maltiolaitoksen myöntämillä lainoilla. Vuotuismaksut näistä lainoista sisältyvät yllämainit tuihin muotuisiin menoihin. Ne aineelliset uhraukset, joita oppi- melmollisuuden toteuttaminen tulisi tuottamaan sekä maltiolaitokselle että kunnille, omat siis melkoiset, mutta katsoen miime muosikymmenien nopeaan taloudelliseen kehitykseen ja uudistuk sien pitkään toimeenvanokauteen, ei lopullisia kustannuksia kuitenkaan moi- tane pitää, sanoo maliokunta, ylen suurina. Kaikkiin kansankerroksiin ulot- tuma korkeampi kansansimistys tuottaa näitä hyminkin mastaaman lisän kan- san henkisiin, simeellisiin ja aineellisiin moimiin. Valiokunnan mietintöön sisältymat seuraamat asetusehdotukset: asetus op- pimelmollisuudesta, asetus kansakoulu- laitoksen kustannuksista sekä asetus oikeudesta mapautukseen uskonnonope- tuksesta. Vastalauseita on mietinnössä neha. Niistä ed. Sundblomin mastalause, johon eräältä kohdalta yhtymät ed. U. Lindelöf ja E. G. Äkesson, kohdistuu ensinnäkin oppimelmollisuusasetuksen 10 §:äan, jossa hän ehdottaa säädet- tämäksi, että jos mähemmistön lasten lukumäärä on niin pieni, ettei koulua heitä marten ole perustettama, omat nämä lapset oppimelmolliset mäestön enemmistöä marten perustetussa kou- lussa ja sen kielellä, elleimät heidän manhempansa huolehdi heidän opetuk- sestaan muulla tamoin. Niinikään ehdottaa hän erääseen toiseen saman asetusehdotuksen pykälään sellaista muutosta, että marattomille kansakou- lun oppilaille annettakoon maksutta- masti omaksi oppikirjat ja muut kou- lutarpeet. Kansakoululaitoksen kustan- nusasetuksen 16 pykälän ehdottaa hän hymäksyttämäksi näin kuulumana: ylemmän ja laajennetun alemman kan sakoulun opettaja 1,000 markkaa, mut- ta korotetaan tämä eläke 1,200 mark- kaan opettajalle, joka on tai on ollut naimisissa ja erotessaan nautti perhe- olojen nojalla korotettua peruspalkkaa. Valiokunnan sosialistiedustajat te- kemät muutosehdotuksia kymmeneen oppimelmollisuusasetuksen pykälään. Kolmannessa mastalauseessa edus- taja Lauri Kr. Relander tekee muu tosehdotuksia useihin kummankin ase- tuksen pykäliin. Neljännessä mastalauseessa ed. A. K. Yrjö-Koskinen, ollen sitä mieltä, että alote eduskunnan puolelta yleisen oppimelmollisuuden aikaansaamiseksi ei maltiollisten olojemme nykyisessä ti- lassa ole suotama. ehdottaa, että kä- sittelyn alaisina olemat lakiehdotuset asetukseksi oppimelmollisuudesta ja ase- tukseksi kansakoululaitoksen kustannuk- sista sekä edelliseen näistä liittymä ehdotus asetukseksi oikeudesta mapau- tukseen uskonnonopetuksesta hyljättäi- siin. —^Häneen yhtyy ed. F. V. Si pilä. Eduskunta. Täys-istunto huhttk. 29 p. klo ip. Hallituksen edustajista oli saapu- millä senaattori, kreimi Berg. MEd. Kaarne sai mapautusta istun- noista miikon ajaksi ja koko joukko edustajia lyhemmäksi ajaksi. Ed. Danielson-Kalmari mapautettiin suuresta maliokunnasta, koska perus- tuslakimaliokunta maatii kaiken ajan, ainakin toistaiseksi. Ilmoitettiin maltiomarainmaliokun- nan 17 äänellä 4 mastaan päättäneen töiden jouduttamiseksi jakaantua kah- teen osastoon. Esitettiin maliokuntaan lähettämistä marten arm. esitys erityisestä m. 1911 suoritettamasta sotilasmerosta. Puhemiesneumosto ehdotti sen mal- tiomarainmaliokuntaan. Ed. Ahmamaara huomautti, että esitettämänä on useita arm. esityksiä, jotka osottamat, että hallitus ei ollen- kaan mälitä maan tarpeista ja hy- mäsiä, mutta että tämä ei nykyisen hallituksen puolesta ole ihmeteltämää- kään. Teki selkoa ehdotuksesta ja sen tuottamista rasituksista, joita kansam- me maalaiskunnat eimät marmaan mo- nin paikoin kykenisi kantamaan. Lau- sui lopuksi, että maltiomarainmalio- kunta asiaa harkitessaan tulee ehdotto- masti huomaamaan, että m ero on kai- kinpuolin mahdoton. Ed. Murros lausui, että kun Puo- lan suhteen käytettyä menettelyä ei meitä mastaan ole saatu tilaisuutta somelluttaa, näyttää siltä kuin aikoisi Venäjän hallitus alottaa sodan talout- tamme mastaan. Huomautti ylimaa räisten menojen suunnattomasta kas- mamisesta ja miljooniemme miennistä Venäjälle. On lapsellisesti luotettu perustuslakiemme pyhyyteen ja että sen turmissa tällaiset anastukset eimät olisi mahdollisia. Puhui lisäksi ehdo tuksesta sosialistien kannalta sotalaitot- seen nähden sekä miittasi siihen, että alkuaihe tällaisen sotilasmerohdotuksen syntyyn on meidän kotimaisilla miehil- lämme ja kulttuurikannaltakin on mero emättämä. Ed. Torvpa lausui, että kyseenalai- set esitykset omat omiaan herättämään makamaa huolta. Yhdellä kertaa maa- ditaan yhteensä 15,740,000 mk. uusia meroja ikäänkuin olisi sota käymässä. Kuitenkin on rauha ja tuntuu siltä kuin, että hallitus ei kykene tehtämään- sä täyttämään. Selmää on, että maamme on otettama osaa maltakun- nan puolustukseen, mutta tämä esitys ei ole enempää, kuin muutkaan esitet- tämät, laillisia. Valtion menojen tu- Ice olla sopusoinnussa tulojen kanssa, eikä kohota niiden yli, mikä esityksen kautta tulisi tapahtumaan. Ed. Riihelä huomautti aseman soti- lasapumaksua muonna 1905 pyydet- täessä olleen suotuisamman kuin nyt. Luultiin saataman esitys asiasta, joka olisi sopusoinnussa maan maksuky- myn ja perustuslakien kanssa, mutta niin ei käynyt. Selosti sotilasmaksu- jen seuraamia maiheita ja miime edus- kunnan hajotusta sekä siirtyi sen jäl- keen selostamaan ehdotuksen suunnitte- luja. Ei moi, lausui puhuja, olla ole- massa muuta kuin yksi mielipide asias- ta. Ei moida kansamme kannettamaksi, jolla on runsaasti maroja, hymäksyä tällaista meroa, jolloin sen simistys- tarpeet ehdottomasti jäämät tyydyttä- mättä. Valtiomarainmaliokunta tulee toimottamasti antamaan yksimielisen mastauksen esitykseen. Ed. Alkio lausui, että isänmaan hy- mäksi on karun maamme kansa aina altis rasituksia kantamaan, mutta ky- seessaolema esitys osottaa, että halli- tus ei kykene käsittämään asemaa ja maan tilaa ja tarpeita. Hallituksem- me esittää uusia meroja samalla kuin kieltolaki makaa saman hallituksen pöy- tälaatikossa. Pani mastalauseen sitä mastaan, että hallitus uskaltaa tällai sia esityksiä eduskunnalle lähettää, huo- mauttaen samalla, että pakkotoimenpi- teet merotuksen alalla marsinkaan ei' mät tule onnistumaan. Ed. Snellman miittasi maamme so- tilasasian keskeneräiseen tilaan sekä lausui, ettei moi hymäksyä sotilasme- roa, eikä sotilasmaksuja ennen kuin sa- malla tuodaan tilaisuus niitä järjestä- mään perustuslakien mukaisessa jär- jestyksessä. Ed. Nuortema lausui, että esitys sisältää loukkauksen kansaamme kohtaan. Merkitsi sen, että pormarilliset omat asettuneet kielteiselle kannalle asiassa, pitäen sitä tamallaan ilahuttamana. Tällaisia esityksiä esittämällä hallitus asettautuu itsemaltiuden tukien paraim- maksi poistajaksi. Tällaiset esitykset tulemat tekemään sen, että kansamme ei tarmitse tulemaisuudessa nähdä hal lituksessaan onnenonkijoita. Huolimat- ta eduskunnan päätöksestä hallitus tu- lee kuitenkin, armeli puhuja, laittomalla taivalla meron kiskomaan. „Hymin surullisen kuman tarjoo meidän edus- kuntamme tällä hetkellä, jolloin edus- kunnassamme istuu tällainen herra (miitaten senaattoriin, kreimi Bergiin, joka keskustelun kuluessa oli saapunut eduskuntaan. (Puhemies marottaa mälttämään mieskohtaisia lausuntoja, senaattori Berg poistuu salista. Huu toja eduskunnasta: hymä että pois- tuu!) Puhemies huomautti puhujan lope- Lettua, että hänen käyttämänsä puhe- tapa ei ole maltiopäimäjärjestyksen mukaista. Ed. Paasikimi huomautti ed. Mur roksen lausunnon johdosta, että on olemassa oleellinen ero hallituksen kiel- tolakiehdotuksen takia suunnitteleman tulojen kormauksen ja nyt kyseessäole- man esityksen mälillä. Puheenaole- massa suunnittelussa ei ollut eikä moi- nut olla kysymystä kuntien suoritetta- masta määräsummasta, eikä se tarkoit- tanut uutta merotusta, kuten tämä esitys. Jos tahdottiin saada kieltolaki moimaan ei ollut muuta keinoa maro- jen hankkimiseen kuin silloin suunni teltu tai myös tullimerojen korotus. Ed. E. S. Yrjö-Koskinen lausui paheksumisensa ed. Nuorteman lausun non johdosta, joka pakotti saapumilla oleman hallituksen jäsenen poistumaan. Eduskunnan tällainen käyttäytyminen ei maikuta eduksemme Länsi-Euro opas sa. Itse asiasta lausui puhuja, että sotilasmaksu on suoritettama eduskun- nan myötämaikutuksella, mutta jätti sanomatta, onko esityksessä ehdotettu tapa oikea. Ed. Vuorimirta lausui, että on makama hetki, mutta eduskunnassa on sellaisia, jotka lausunnoillaan pahenta- mat asiaa. Pani jyrkän mastalauseen tällaisia lausuntoja mastaan. Ed. Estlander miittasi siihen, että yksimielisesti puhujat omat pitäneet esitystä mahdottomana ja maliokun- nassa tulee käymään samoin. Näin ollen kun maan oikeuksia on loukattu, pani puhuja kysymyksen alaiseksi, eikö maltiomarainmaliokunnan olisi jätettä- mä esitys perusteellisemmin käsittele- mättä. Keskustelu asiasta päättyi klo 8,20 ja asia meni maltiomarainmaliokun- taan. Esitettiin arm. esitys marojen hank- kimisesta niihin tarpeisiin, joihin ma- kinaiset maltion tulot eimät riitä, ma liokuntaan lähettämistä marten. Puhemiesneumosto ehdotti asian maltiomarainmaliokuntaan. Ed. Jonas Castren huomautti siitä laittomuudesta, johon hallitus taaskin on tehnyt itsensä syylliseksi jättämällä esityksen nyt masta, maikka sen olisi tullut tapahtua jo istuntokauden alussa ja tästä on seurauksena jälleen olema samanlainen sekama tila kuin nytkin on mallitsemassa maltiotaloudessa. EH- dotti, yhtyen edellisestä asiasta lau- suntonsa antaneisiin, että maliokunta pyyhkisi pois sotilastarpeisiin määrä- tyt 12,000,000 summan. Voittora hastosta olisi suoritettama 1,000,000 postin kuletuksesta kulkulaitosrahas- toon. Pyyhittämä olisi se summa, mikä on lainattu m. 1909 maltiora- hastoon sen menojen peittämiseksi. Oikeuslaitoksemme olisi uudistettama ja se maatisi miljoonat. Toinen tär- keä uudistus on oppimelmollisuuden toimeenpaneminen, joka laskelmien mu- kaan meisi 7 1 l-> milj. Lisäksi on työ- kymyttömyys ja manhuusmakuutus, jotka maatisimat aluksi 4 milj. ja tär- kein kaikista reformeista on maanhan- kinta tilattomalle mäestölle, joka mie suuria summia sekin. Lisäksi on mie- lenmikaistenhoitolain uudistus j. n. e. Jos kaikki tarmittamat reformit pan- täisiin toimeen, meisi se aluksi mähin- tään 32,000,000 mk., mutta se ei olisi ollut mahdotonta, jos maltiorahastom- me olisi saanut olla menäläiseltä ta- holta koskematta. Nykyisten olojen mallitessa on kansamme kuitenkin mah- dotonta tyydyttää edes alkeellisiakaan simistysmaatimuksia. Ed. Haapanen: Pyydänlyhyes- ti ilmottaa yhtymäni niihin, jotka nyt käsilläoleman sotilasmeroehdotnksen sii- nä muodossaan pitämät aiman mah- dottomana. Sen tuottama rasitus saattaisi ainakin mähämaraiset kuntam- me täydelliseen rappiotilaan, puhumat- takaan siitä, kuinka suuresti esitys loukkaa oikeuksiamme. Suuri wa!iokunta asitteli torstaina laki- ja talousmalio- kunnan mietintöä kyytitoimesta annetun arm. esityksen johdosta ja hy- mäksyttiin edellisessä istunnossa mie- tintöön tehdyt muutokset jaoston laa- timassa muodossa. Muutoksista omat huomattamimmat: 3:nnen pykälän 6:sta kohdasta on, hemoskyytimaksun suuruudesta pnhnt- taessa, poistettu sanat: mähintään kah- deksantoista ja enintään kolmekymmen- tä penniä kilometriltä. 6:een pykälään on lisätty määräys, että urakoitsijan on asetettama täysi makuus tehtämänsä täyttämisestä. 14:sta pykälään on lisättämä mää- räys, että kyytilaitoksen isännän lai- minlyönnistä, katselmuksessa määrä- tystä huoneitten korjauksesta aiheutu- neet kustannukset omat, ellei niitä lai- minlyöneeltä ulosotollakaan saada, hänen takausmiehiltään uloshaettamat. 20:een pykälään on lisätty selmen- nykseksi, että matkustajan on, kyydit- sijää miimyttäessään, maksettama kor- mausta jokaisesta täydestä puolesta tunnista 1 mk. 30:een pykälään on lisätty, puhut- taessa kyynlaitoksen isännän tai ura- kaitsijan laiminlyönnistä tehtämänsä täyttämisessä ja siitä aiheutumasta kokonaan tai toistaiseksi erottamisesta sekä elleimät takausmiehet tällöin ota tehtämää täyttääkseen, että tästä kruu- niille aiheutuivat lisäkustannukset on takausmiehiltä uloshaettamat, ellei niitä asianomaiselta saada. Malioknnnat. Simistys lv aliokunta on päättänyt ehdottaa ensi lukemisessa Kansan Näyttämölle myönnettämäksi 25,0000 mkan määrärahan, josta sum- 1 masta 5,000 mkaa on käytettämä maa- seutunäytäntöjen järjestämiseen. Valtiomarainmaliokunta on töitten jouduttamiseksi päättänyt jakautua kahteen itsenäisesti työsken- tekemään osastoon. Sihteereinä tule- mat toimimaan maliokunnan nykyiset sihteerit. Pankkimaliokunta on lo- pullisesti käsitellyt kertomuksen Suo- men postisäästöpankin tilasta ja hoi- dosta m. 1908. Toisessa lukemisessa on maliokunta käsitellyt lakiehdotuksen ulkomaisen pank- kiosakeyhtiön oikeudesta harjoittaa pankkiliikettä Suomessa jaoston laati- man uuden ehdotuksen pohjalla sekä päättänyt ennen lopullista käsittelyä pyytää lakimaliokunnan ja Suomen Pankin johtokunnan lausuntoa asiasta. Valtiomarainm aliokunta on käsitellyt lopullisesti simistysmalio kunnan oppimelmollisuudesta antaman mietinnön kansakoululaitoksen kustan- nuksia koskeman osan ja päättänyt käsityksenään lausua, että oppimelmol- lisuuden toteuttaminen näyttää simis- tysmaliokunnan ehdottamissa rajoissa oleman maltion raha-asiain kannalta mahdollinen. Mietintöön liittyy kolme mastalau- setta. Ensimäinen on maliokunnan sosiali- demokraattisten jäsenten allekirjoittama ja huomautetaan siinä, että oppimel- mollisuus siinäkin laajuudessa, kuin simistysmaliokunnan mietintöön liitetty toinen (sosiaalidemokraattien) masta- lause tarkoittaa, on maltion raha-asiain kannalta toteutettamissa. Toisen mastalauseen on kirjoittanut ed. A. Osm. Kairamo ja esittää mas- talauseen tekijä, että simistysmaliokun- nan ehdottaman oppimelmollisuuden toimeenpanosta aiheutumia kustannuk- sia ei ole sillä tamalla selmitetty, että maltiomarainmaliokunta olisi ro o imit tarpeellisella tarkkuudella armostella maltiomaraston kykyä kantaa siitä joh- tumaa lisäsuoritusta. Kolmannen mastalauseen omat alle- kirjoittaneet Artturi H. Virkkunen, Juhani Arajärmi ja I. Rannikko ja esittämät mastalauseen tekijät siinä, että he yleensä hymäksyen sen käsityk- sen, mikä sisältyy mietinnön ponteen, eimät kuitenkaan moi omaksua mietin- non perusteluja sellaisinaan. Mietin- nössä olisi allekirjoittajain mielestä ollut selmästi lausuttama se tosiasia, että niin suuria kustannuksia kysymä uudistus kuin oppimelmollisuuden toi- meenpano on mahdollinen toteuttaa ainoastaan lisämerotuksen kautta. Vleisiä uutisia. — Majesteettirikosjnttn. Se- naatti on H. Majesteettinsa ratkaista- maksi alistanut, nostetaanko kanne ma- jesteettirikoksesta kustannusyhtiö Tar- mon johtajaa A. B. Sarlinia mas- taan ruhtinas Krapotkinin teoksen „Hir- mumalta Venäjällä m. 1905—09" painattamisesta ja lemittämisestä. — Suomen Valtiokonttori. Laamanni L. Prytz'in eroamisen kaut- ta amoimeksi joutunutta maltiokontto- rin lainopillisen tirehtöörin mirkaa hoitamaan kunnes mirka tulee maki- naisesti täytetyksi, on senaatti, maltio- konttorin erityksestä, määrännyt lak- kautuspalkalla oleman Porin kaupun- gin entisen pormestarin, Albin Rou- tamon. — Apurahat soitannollisiin tarkotuksiln. Senaatti on päättänyt muoden 1911 menosääntöehdotukseen ottaa jos maltion marat sallimat m. m. Oulun soitannolliselle seuralle 6,000 mk., joista 1,000 orkesterikonlua mar- ten. — Rahdin alennusta. Senaat- i on myöntänyt 50 prosentin rahdin alennuksen oppilas- ja nuorten työn- tekijäin teosten kuljettamista marten Oulussa pidettämään näyttelyyn. — Mielisairaala tvaltiolle. Lääket. lis. E. V. Lybeck on maltion lunastettamaksi tarjonnut omistamansa Ruomedellä sijaitseman mielisairaspa rantolan 69,491 mkasta 76 p:stä. Sitäpaitsi olisi maltion suoritettama kormausra erinäisistä menoista 1,512 mk. 47 p., 150 mk. kuukaudessa kesäk. p:stä 1909 lukien ynnä kormausta rakennuskustannuksista y. m. — Kansakoululaitoksen kuluu- kiarwio wielä wahwistamatta. Eduskunnan miime muonna hymäksy- mä kansakoululaitoksen menoarmio on edelleen mahmistamatta. Eduskunnan päätös miipyi kenraalikumernöörilläjou- lukuusta maaliskuun loppuun ja saa- pui silloin lausunnon antamista marten senaattiin, joka lähetti sen raha asiain- maliokuntaansa, missä se parhaillaan on käsittelyn alaisena. Nyt ei senaa- tilla enää ole istuntoa ennenkuin me- näjän pääsiäisen jälkeen eikä tämä asia siis moi tulla käsiteltämäksi ennenkuin aikaisintaan toukokuun toisella miikolla. Tästä on seurauksena, ettei kansanopis- ojen määrärahoja muoden ensi neljän- nekseltä ole moitu maksaa sen parem- min kuin määrärahoja kansakoulujen rakennusamuksi. Edellisen muoden kansakoululaitoksen ulunkiarmio mahmistettiin masta syys- 'uussa ja määrärahoja moitiin rumeta uorittamaan masta lokakuulla. — Puitteuuitto. Toiminimet Var- akka Trämaru-Aktiebolag, I. V. Snellman G:son, G. ja C. Bergbom, Aktiebolag y. m. omat pyytäneet oi- eutta saada kesällä 1910 läpi kesän uittaa puutamaroita Iijoessa niinhy- min lautoissa kuin myös yksin puin, huolimatta kruunun lohenkalastusoikeu- desta. — Työtväen siirtolat Oulun kaupungin alueella. Huhtik. 11 p. 1907 päättimät Oulun lisätyt mal- tuusmiehet työmäen siirtolain perusta- mistä marten Oulun kaupungin alueel- le koettaa saada maltiolta 100,000 mkn pitempiaikaisen lainan. Senaatti mahmisti maltuuston päätöksen ja maltuusto haki kohta jälkeenpäin mai nitun suuruista kuoletuslainaa. Siir toloita marten luomutti kaupunki maa- ta, ja palstoja muokrasimatkin erinäi- set työläiset rakennellen niille asunto- jaan tehden rakennusmelkoja ja toi- moen moimansa ne maksaa niillä lai- namaroilla, mitä kaupunki tulisi anta- maan siirtolan asukkaille 100,000 mk. lainapääomasta. Tämän lainan saan ti on kuitenkin mieläkin lopullisesti rat- kaisematta ja sentähden omat eräät muokralaiset, selitellen asiantilan ai- heuttamaa tukalaa asemaansa, anoneet, että Oulun kaupungin maltuuston te kemä lainahakemus otettaisiin lopulli- sesti käsiteltämäksi ja että se ratkais täisiin tamalla, joka saattaa kaupungin miranomaiset niin pian kuin mahdol lista tilaisuuteen nostamaan työmäen- siirtolain aikaansaamista marten hake- mansa 100,000 mkn lainarahan. — Kiertokoulunopettajaiu kurs sit. Senaatti on myöntänyt kierto- koulunopettaja I. H. Tuhkaselle 1,000 mkn amustuksen Hämeenlinnan kau- pungissa ensi kesänä kiertokoulunopet- tajia marten toimeenpantamien miisi miikkoa kestämien kasmatusopillisten kurssien kustannusten kormaukseksi. Aakkosyhdistykselle on senaatti myön- tänyt 1,000 mk. luennoitsijain palkkaa miseksi Seinäjoella ensi kesänä pidettä- mäin 2 miikkoa kestämäin kiertokoulun- opettajain lomakursseihin. — Lopullisia nimityksiä. Ken- raaliknmernööri on yhtynyt senaatin päätöksiin seuraamista mirkanimityk- sistä: Raahen pormestarin Albert Brunbergin nimittämisestä Pietarsaa- ren kaupungin pormestariksi; metsä- konduktööri William Gustas Thomen nimittämisestä Tuntsan hoitoalueen metsänhottajaksi; Oulun lääninhalli- tuksen maralääninkamreeri Karl Ale- xander Lindströmin nimittämisestä Ju- man kihlakunnan kruununmoudiksi; Kä- kisalmen kihlakunnan ent. kruununmou- din, senaatin ylimääräisen kopistin Axel Rudolf Vickstrandin nimittämi- sestä Liperin kihlakunnan kruununmou- diksi: metsäkonduktööri Knut Trygve Lundin nimittämisestä Suomussalmen hoitoalueen metsänhoitajaksi; metsäkon- duktööri, sil. maisteri K. G. W. Län- gin nimittämisestä Lentiiran hoito- alueen metsänhoitajaksi. — Miopisto. Virkamapautta omat saaneet tämän lukukauden lop- puun prof. I. V. Söderhjelm, lehtori Dhqmist (sijainen tri H. Friede- mann), ja prof. O. F. Hultman (tou- kok. 4 p:stä) sekä ensi lukumuoden ajaksi dosentti Alma Söderhjelm. Tri K. S. Laurila on ehdotettu tai- defilofofian dosentiksi. Uusien kielten matkastipendejä 500 mk. on m. m. saanut yliopp. A. S. Amela. — Koulut. Raahen alkeiskoulun moimistelunopettajattareksi on nimitet- y nti S. Kandelberg. Senaatti on hylännyt kollega I. A. Dahlin malituksen kouluylihallituksen päätöksestä, mikä koski Vaasan ruot- salaisen klassillisen lyseon matematii- kan ja fysiikan leheorinmiran täyttä- mistä. Kouluylihallitus on nimittä nyt mirkaan filofl maist. I. A. Hein richin. Värtsilän yhteiskoulun johtajaksi ja uskonnnn ja ruotsinkielen opettajaksi on malittu maist. K. I. Aulis. — Uusi suomalainen henki- wakuntusyhtiö. Uuden suoinalai- sen henkimakuutusyhtiön yhtiöjärjeslys jätettiin perjantaina senaattiin ivah- mistettamaksi. Uuden yhtiön nimeksi on mäliaikai- nen toimikunta maunnut: „Hen!i- m a k u u t u s o s a k e y h t i ö S a- l a m. a." — Ulkomaan ääniä Suomen eduksi. Huhtikuun 21 p:nä omat Bel- gian edustajakamarin jäsenet Venäjän duumalle lähettäneet keholuksen, jonka on allekirjoittanut noin 60 eri puo- lneisiin kuulumaa jäsentä. Samallainen kehotus on tekeillä myöskin Belgian seimatissa ja lienee lähetetty näinä päiminä määräpaik- kaansa. Hbl. tietää, että samallaisia masta- lauseita malmistellaan Saksassa ja Ranskassa. Englannin kauppakamarit panemat yhä edelleen mastalauseita. Sitä paitsi ^valmistellaan Englannin parlamentin alahuoneessa duumalle memoralia, jonka tulee allekirjoitta- maan suuri joukko parlamenttijäseniä kaikista puolueista. — Maltioapua kätilön palkkaa miseksi on myönnetty Ylitornion, Ala- tornion ja Salon kappelikunuall? sekä kiertämän sairaanhoitajattaren palkkaa- miseksi Kalajoen kunnalle. — Vjvrnsonin kuolema. Lau- mantaina lähetettiin eduskunnan puo- lesta surunmalitussähkösanoma B:n leskelle 5kristianiaan. — Metfänhoitvlaitos. Kitkan hoitoalueen metsänhoitajanmirkaa omat hakeneet metsäkonduktöörit E. Böök, E. af Hällström, V. I. Nemanlinna. T. 9tysten, I. A. Rechardt, V. Ro- schier ja A. Sjöman, Kittisen hoito- alueen metsänhoitajan mirkaa omat ha- keneet metsäkonduktöörit E. Böök, W. F. Nemanlinna, T. Nysten ja I. A. Rechardt. Koululaitos. Osittainen mir- kamapauv on kematlukukauden lopv^un myönnetty Raahen alkeiskoulun ^ reh torille, sijaisina omat fil. maist. Tekla Simori, kolleega H. I. Someri ja opettajatar V. Vallenius. — Erioikeusauomus. Kansa- koulunopettajatar Anni Heiskari on anonut, että hän sukupuolestaan huo- limatta saisi hakea ja päästä laulun- opettajaksi Raahen miislluokkaiseen al- keiskouluun. — Taidenäyttelyselkkaus Tu russa. Taiteilija Vetterhoff-Aspin järjestämä n. s. japanilainen taide- näyttely Turussa on saanut merkilli- siä selkkauksia aikaan. Jotkut menä- läiset upseerit olimat loukkaantuneet joihinkin näytteillä olleisiin tauluihin. Tämän johdosta kutsuttiin Turun ku- mernööri Borgenström kenraalikumer- nöörin puheille. Kenraalikumernööri lienee lausunut ankaran paheksumisensa näyttelyn johdosta. Samalla on Tu- run poliisimestari Westman saanut käskyn erota Mirastaan miikon kulues- sa, jonka johdosta kumernööri sai käs- kyn ryhtyä toimiin näyttelyn sulkemi- seksi. Taiteilija kuuluu, tästä tiedon saa- tuaan, sulkeneen näyttelynsä. BggaMiquu Suomen asia duumassa. Hallituksen edustajina on Suomea kos- kemaa lakiehdotusta pohtimaan duu- man maliokuntaan määrätty Suomea koskemien lakien järjestyskomitean pu- heenjohtaja Koremo sekä maltakunnan- neumoston maltiosihteerin apulainen Lipskij. NäliköMB Söouicn cfmk KzglAM parlauifutissfi. Lontoosta, huhtikuuun 27 päimänä. Alihuoneessa tehtiin ulkoasiainministeri Vhigt Greylle kolme kysymystä: 1) onko Grey kiinnittänyt huomio- miotansa lausuntoon Venäjän ja Suo- men mälisistä suhteista, jonka 8 etemää oikeusoppinutta ja kansainmälisen oikeu- den erikoistuntijaa omat allekirjoitta- neet; 2) moiko hän tämän johdosta tehdä esityksiä Wenäjän hallitukselle sekä 3) onko Suomen autonomia tun- nustettu ja makuutettu jollakin kansain- mäkisellä sopimuksella. Tähän mastasi Mac Kinnan Vood nähneensä lausunnon sanomalehdissä a että Britannia ei ole osallisena mi- )inkään sen laatuiseen kansainmäliseen opimukseen, jotenka hän ei moi selit- ää sellaisia sopimuksia, joihin Englanti ole osallisena, ektä myöskään moi ehda minkäänlaisia esityksiä. e: ©ulim kaupungista. — Oulun Nuijan Naisjärjes töu myyjäiset omat ensi perjantai na. — Naiset, setä Nuijaan kuulumat että kuulumattomat, maratkaapa lak?- joja siksi. — Niitä kerätään perjan taina klo 11—1 päimallä Nuijassa. — Oulun liikemiehiä oli Kaup- panhdistns kutsunut perjantai illaksi kokoon keskustelemaan joistakin tär keistä kysymyksistä liikealalla, joihin lakiehdotuksen laatimiseksi pn'us!ettamia kauppakamareita marten maltion aset- lama komitea tahtoo saada mastauksct. Ensimmäiseen kysyinylscen, eifö tar mokas kotimaisten tamarain tarjonta kauppiasten puolelta olisi omiaan mel- toisesti lisäämään niiden menekkiä omassa maassa, päätettiin mestata :nyöntämästi. Toiseen fysymylseen, onko kauppiasten ivoitto kotiniaisista tamaroista yleensä pieneinpi kuin ulko- maisista, mai iarjotaanko jälkiinäisiä kauppiaille tehokkaammalla tamalla, mastattiin, että moitto ulkolaisista ta- maroista on yleenjä suurenipi ia ta- maran tarjoaminen taitamampaa. Kol- mas kysymys, onko epäkohtia olemas sa kotimaisen teollisuuden ja tutkukau- pan keskinäisissä suhteissa ja jos on, mitä, sekä onlo marsinkin tehtaiden pyrkimys tukkukaupan syrjäyttämiseen eduksi teollisuudelle, sai mastauksessi, että epäkohtia on, m. m. se eUä teh taat eimät myönnä tarpeeksi suurta mynntiprosenttia tukkukauppiaille. ^teljänteen kysymykseen, miten saa taisiin teollisuus ja kauppa yksimieli- sesti ja itsetietoisena päämäärästään yhdessä työskentelemään kotimaisten tmvarain niarlnnom laajentamiselsi ja mihin toi:nenpiteisiin olisi siinä suh- teessä kauppiastaholta cybdnt!äi:'ä ja missä määrin saattaisi niitä keolUluus edistää, päätettiin mastata, että yli- teistoinrinnan perusehto on poistaa ne epäkohdat, joista jo edellä mainittiin, marsinkin mitä tulee tukkukauppojen myyntiprosenttiin. K a u p v a ka m ar: k ysymykses- tä keskusteltaissa oltiin sellaisten pe- rustamisen puolella. Joitalin epäkoh- tia katsottiin oleman malmistuslomi- tean niitä koskemissa ehdotuksissa, m. m. maan jakamisessa kauppakamari- piireihin, jonka niukaan esim. Oulu tulisi kuulumaan Vaasan piiriin, jota, katsoen näiden kaupunkien erilaisiin kauppasuhteisiin ja siihen, että Oululla on takanaan lähes puolet koto maan pinta -alasta, ei moitu hymäksyä eikä myös sitä, että Helsingin kauppakama- rin esimies tulisi olemaan keskuskaup-