Ti staina 13 p. Joalukuuta KARJALA TA R N:o 142 — 1910 A A L g ja Eigiaia. Suuri valikoima koti- ja ulkomaisia puku-, palt too-, housu- ja liivikankaita, joista valmistetaan pukuja nopeasti kohtuullisilla hinnoilla. HUOM.! JOULULAHJOIKSI sopivia miesten ja naisten turkki- ja kaulusnahkoja, karvalakkeja, kauluksia, rusetteja, kravatteja, käsi- A A Henkivakuutus- osakeyhtiö Peru-lettu 1 miljonan markan osakepääomalla. Myöntää kaikenlaisia henkivakuutuksia. - - - Salaman vakuutusehdot näyttävät olevan nykyaikaisten perusteiden mukaan laaditut ja tarjoavat vakuutetuille useita huomattavia etuja tähän saakka meiliit käytettyyn menettelyyn nähden» — lausuu vakuutusain- mauiiehti »Vakuuttaja». Pääkonttori: Helsingissä, Kluuvikadun 4. Asiamiehiä: Puhelin 4107. Joensuu: Hanna Hukka. T. J. Jalkanen. A. M. Koivula. Tauno Piipponen. Hammaslahti: Elias Tolvanen. Iiomantsl: N. Piiroinen. Juuka: Juho Huttunen. Kaltimo: P. Hakulinen. Kiihtelysvaara.: Eino Kärnä. Kontiolahti: J. V. Pälli. » Juho Rautiainen. Lehmo : P. Hyvärinen. Lieksa: Heikki Tanner. Liperi: S. Manninen. Nurmes: Otto Gustafsson. » Väinö Hakala. Polvijärvi: L. J. Ihalainen. » J. P. Juvonen. Puhos: Esa Eetu Takala. Rääkkylä: Toivo Hirvonen. » A. Pesonen. Viekl: H. Savolainen nuor. Värtsilä: Triö Partanen. Tyko Reinikka. Tohmajärvi: K. J. Salokallio. sopivia hyödyllisiä esineitä esille pannussa tavaravarastossa n «» suuressa salissa H. Pääkkösen Rautakaupassa. Arvoisat Naiset! Huom.! Sopivia joululahjoja! Huom.! Mpgasin de Dam, Helsingistä, Kestikievarilla myydään 15 ja 16 p. jouluk.: Nahkalakkeja, kaulureita, valmiita pukuja. Suuri valikoima puseroita, vierailu- ja kävelypukuja. Hyvin ommel tuja liinavaatteita. Shaaleja, harsoja, teatterilaukkuja sekä kaikkia uutuuksia. Kuolleita. (K. S. 1 k. 1 Surulla ilmoitetaan i'ttä Herra on hyväksi nähnyt kutsua rakkaan pieno kaisemme Saimi Martan joka vähemmän aikaa sairas tuttuaan muutti parempaan ko liinsa Joensuussa 11 p:nä jou lukuuta l'J10 elettyänsä täällä ilonamme 5, kuukautta 11 päi vää jättänyt suremaan äidin ja isän ja kolme siskoa kaksi veljeä ynnä muut sukulaiset. Anna ja Janne Kettunen. Herra antoi. Herra otti, Herran nimi oikoon kiitetty. Surulla ilmoitan että rakas vaimoni S Tiina Mariara o. s. Huttunen vai;.ui kuoleman uneen Juuan Larinsaaressa joulukuun 10 ]»:nä KHO klo 5 ip. 83 vuotisena, suruksi ja kaipaukseksi mi nulle, I pojalle, 3 tyttärelle, 3 vävylle. 23 lapsenlapselle, 24 lapsenlapsenlapselle y. m. su kulaisille ja tuttavilla. Antti Martikainen. LYSEOLLA keskiriikkona t. k. 14 päivänä kello 6 ip. Ohjelma uutisosastossa. Pääsymaksut: saliin: nume roidut 1: —, numeroimattomat 75 p. ja seiaomapeikat 50 p. — Parvelle 50 p. Ennätämme vielä valmistaa m^nta paria Jalkineita sekä myydä ennen valinistettnja. Uudeksi vuodeksi sitä use ampia. Varsinkin vanhoja korjaam- 118 kokojoukon panemme pal jon puolipohjia sekä korkoja kohennamme, pajassani pauku tamme. Kenkiä kelle hyvänsä lapsillekin laittelemme. Kiilloi- rusmusteita monta eri lajia, sekä rasva rasioita ja nauhoja on raatavana tosi halvalla. Muis takaa pistäytyä kysymässä R, Honkaselta. Joensuu torik. 8 puhelin 125. Huom.! Joululahjoiksi sopivia lamukenkiä. Dielisensuun itäis. piirin vai- - vashoitokokous pidetään 'aavolassa tk. 17 p:nä klo 1 »äiväliä vaivasavun antoa ja >rpojen lasten sijoitusta varten Piirimiehet (K. S. 1 k.) Kansallinen eheys. Suomen kansa on niitä koma- osaisia kansoja, joka ei tänäkään päimänä mielä ole kansallisesti eheä. On niitä ollut kansoja mui- takin, joiden keskuudessa on elänyt yläluokka, joka on omaa kansaansa ja kansallisuuttaan mieronut ja hälvennyt, mutta ne kansat omat jaksaneet tästä alennustilasta ko hota. Suomen kansan keskuudessa maan elää miltei joka pitäjässä pitkin suomalaista maaseutuakin mäkeä, joka tahtomalla tahtoo te- keytyä muuksi kuin suomalaiseksi. Harmoin tulemme meidän näh däksemme oikein ottaneeksi huo- mioon, miten määrällinen tällai- nen olotila on. Me olemme siihen niin tottuneet, ettemme käsitä sen maikutuksia niin elämästi kuin tulisi. Ei ole tarkotuksemme tässä käydä selmittelemään tätä laajaperäistä kysymystä eikä se sanomalehden palstoilla kämisi kunnolla päinsä- kään. Sen merran maan sanotta- koon tässäkin, että kaiken toden- näköisyyden mukaan olisi maas- samme monet seikat aiman toisin, ellei niin suuri osa kansamme pe- rinnäistä simistynyttä luokkaa olisi asettunut niin kiimaasti puolusta- maan historiallisten olosuhteiden tälle luokalle malmistamaa etu- oikeutettua ja eristettyä asemaa, kuin omat tehneet meidän ruotsik- komme. Jos jo parikin miespol- wea sitten juopa suomalaisen ta- lonpojan ja ruotsiapuhuman her- ran mäliltä olisi saatu edes osa- puilleen umpeen, jos olisimat ajois- sa saaneet toteutua ja metää muo- ronsa perään yhä laajempia kan- sankerroksia yleisten asiain hoitoon ne kansanmaltaiset parannukset, joita suomalainen puolue jo ai- koja sitten maati, jos tämä olisi apahtunut, niin tuskinpa olisi meitä yllättänyt sellainen luokka- taistelun myrkyllinen ryöppy kun e. jonka nyt olemme saaneet nähdä. Olemme johtuneet näihin miet teisiin juuri tällöin sen muoksi, että joulukuun 10 päimänä oli syntymäpäimä miehen, joka koko elämäntyöllään osoitti, mikä on ruotsalaistuneen yläluokkamme isänmaallinen melmollisuus. Se mies oli A r j 5 S a k a r i D r j ö- oskinen, Snellmanin jälkeen Suomen kansan suurin tietäjä ja kansallinen johtaja. Hän polmeutui ummikkoruotsa- aisesta simistyneestä sumusta, joka mielä elelikin Pohjanmaan ruotsa- aisen rannikkorahmaan keskuudes- sa. Mutta hän käsitti suomalais- tumisen isänmaalliseksi melmolli- suudekseen ja koko silloisen simis- tyneen säädyn isänmaalliseksi mel- mollisuudeksi. Hän ja se manhan perinnäisen simistyneen luokkamme osa, joka hänen tamallaan suoma- laistui, he käsittimät, että Suo- men kansan olemassaolon moi taa- ta ainoastaan suomalaisen kan- sallinen simistys. Suomalaistu- minen oli heille yksinkertainen isän- maallinen melmollisuus, muullai- nen menettely, eristetyssä asemas- aan ruotsalaisena herrasluokkana zysyminen oli heistä epä-isänmaal- lista. Juuri meidän aikoinamme on erikoisesti syytä muistaa tätä. Näinä aikoinahan on saatu nähdä, miten sadat suuret miehet ja nai- set uudestaan ruotsalaistumalla häpeällä peittämät manhempiensa ja isomanhempiensa isänmaanrak- kauden. Onhan saatu kuulla suo- malaistenkin keskuudessa opetetta- man, että se on yhdentekemää, sa- mahan on oikeastaan, mitä kieltä puhuu, on saatu kuulla opetetta- man, että heillä, ruotstkoilla, on hymä oikeutensa pysyä ruotsikkoina suomalaisen kansansa keskuudessa j. n. e. Tällaisen metelöitymisen aikana on sangen termeellistä miitata sel- laisiin kansallisiin suurmiehiin kuin juuri Irjö Sakari Arjö-Koskinen. Heidän esimerkkinsä tulisi opettaa meille suomalaisille, että me emme ole oikeutetut sumaitsemaan ja sal- limaan kansastaan eristyneitä ylä- luokkalaisia, että näillä ei ole oi- keutta maatia meiltä sumaitsemai- suutta ja hienotunteisuutta ruotsa- laisuuttaan kohtaan, maan että he omat kansansa luopioita, joille oma etu, eristetyn malta-aseman sa suomat edut omat rakkaampia kuin kansansa onni ja menestys. Ja se on marmaa, että ennen ei murru tuo itsekkyys, ennenkuin malmeutuneen Suomalaisen kan- san yksimielinen ja ankara tuomio kohtaa niitä kansamme simistyneen luokan jäseniä, jotka eimät tahdo seurata kansallisen nousuaikamme suurmiesten antamaa esimerkkiä ja mieleltään ja kieleltään liittyä kan- saamme. Yleisiä uutisia. Viipurin läänin asia Erottamishuhut makuutetaan perättömiksi. U. S. lähetti torstaina erään toimittajansa suoraan kenraaliku- mernööriltä tiedustamaan, onko Miipurin läänin tai jonkun sen osan erottamishuhuissa perää. Kenraalikumernööri ei kuitenkaan suostunut ottamaan lähettiä mas- taan. Sen sijaan makuutti ken- raalikumernöörinkanslian päällikkö, maltion. P. Jmanom, marmasti tietämänsä, ettei erottamista ole päätetty, jopa ettei kysymys tätä nykyä edes ole päimäjärjestyksessä. Mainittu lehti lähetti niinikään erään toimittajansa tiedustamaan asiaa senaatin talousosaston mara- puheenjohtajalta, kenraali Marko- miltä. Hra marapnheenjohtaja ma- kuutti niinikään saaneensa miime Pietarinmatkallaan tietää, ettei ai- nakaan mitään m i r a l l i s t a toi- menpidettä asiassa ole. Kysymys- tä pohditaan kuitenkin, hra mara- puheenjohtajan ilmoituksen mu kaan, tätäkin nykyä eräissä pii- reissä innokkaasti. Kenraali Mar- kom makuutti kuitenkin puolestaan ettei erottamismaatimus ole läh- tenyt kirkolliselta taholta. Lopuksi kenraali M. lausui, ettei hän kui- tenkaan saata taata ettei erotta- minen möisi millä hetkellä hymän- sä tapahtua, ja että erotettama alue silloin eroitetaan Suomesta kaikissa (sekä hallinnollisessa että oikeudellisessa, maltiollisessa y. m.) suhteissa. Luotettamista lähteistä ilmoite- taan, että ehdotusta Miipurin lää- nin yhdistämisestä Menäjään ei jätetä maltakunnanduumalle lähei- sessä tulemaisuudessa. Tämän ky- symyksen annetaan ..odottaa", ker- too ..Birsh. Mjedomosti". Huhut Miipurin (äimin erot tamisesta perättömiä. „St. Pet. Zeitung" ilmottaa, että mikäli lehti on luotettamasta lähteestä saanut tietää, ei Wii- purin läänin erottamishuhuissa, joita miime päiminä on ollut liik- keessä, ole minkäänlaista perää. seinäjoen —Kristiinankaupun gin—Kaskisten rata. Senaatti on mahmistanut Sei- najoen — Kristiinankaupungin — Kaskisten rautatierakennuksen me- nosäännön muodeksi 1911 7,500,000 markaksi. Knlkulaitosrahaston meno- sääntö »vuodelle 1911. Senaatissa esiteltiin perjantaina !enraalikumernöörin kirje ja minis- terimaltiosihteerinmiraston kirjelmä ynnä arm. asetus kulkulaitosra- laston menosäännöstä muodelle 1911. Senaatti päätti julkaista asetuksen asetuskokoelmassa. Marojen hankkiminen tarpei- siin, joihin »valtion waki- naiset tulot eitvät riitä. H. M. Keisari on tk. 8 pnä ta- pahtuneessa alamaisessa esittelyssä umainnut armossa sallia senaa- tin ottaa muoden 1911 menosään- töehdotukseen ja siihen armiolas- 'elmaan muotta 1912 marten, joka on liitettämä Suomen eduskun- nalle jätettämään arm. esitykseen marojen hankkimisesta niihin tar- peihin, joihin maltion mäkinaiset tulot eimät riitä, koetteena ehdol- isena määrärahana sellaisia suun- niteltuja, mutta sanottua meno- ääntöehdotusta ja armiolaskelmia tehtäessä Hänen Keisarillisen Ma- jesteettinsa mielä lopullisesti myön- tämättömiä määrahoja, jotka, jos ne sittemmin saamuttamat Hänen Keisarillisen Majesteettinsa lopul- isen hymäksymisen, olisi suoritet- tama sinä muotena, jota meno- ääntöehdotus tahi armiolaskelma oskee. Helsingin tullinhoitajan wirka. Kenraalikumernööri on yhtunyt enaatin päätökseen, jolla kenraali- umernöörin kanslian sihteerin apu- lainen A. A. von Karm nimitet- tiin Helsingin tullinhoitajan mir- kaan. Tenaatti. ylimääräiseksi apulaisesittelijäksi senaatin kirkollisasiain toimitus- kuntaan kirkollisasioita marten 6 kuukauden ajaksi ensi muoden alus- ta lukien on otettu Helsingin suo- malaisen tyttökoulun kollega silos. kand. Drjö Loimaranta. iweellisyystyö. Maasan läänin kumernööri on senaatille jättämässään lausun- nossa puoltanut eduskunnan esi- tystä 60,000 mkan myöntämisestä pelastamaa simeellisyystyötä mar- ten Helsingissä ja muissa suurem- missä kaupungeissa. Tie- ja wesirakennusten ylihal- litus. Senaatti on päättänyt annetta- maksi maltakirjan nuoremmalle insinöörille G. E. R. Tennbergille manhemman insinöörin mirkaan tie- ja mesirakennusten ylihallitus sessa. Ritarihnonejärjestyksen muuttaminen. H. M. Keisari on t. k. 8 pnä tapahtuneessa alamaisessa esitte- lyssä sumainnut armossa hylätä Suomen ritarikunnan aatelin ano- muksen moimassa oleman ritari- huonejärjestyks en muuttamisesta kuin myöskin jättää huomioon- ottamatta senaatin esityksen tähän anomukseen armossa suostumi- sesta. Kajaanin sairaalan meno- sääntö. Kajaanin yleisen sairaalan me- nosääntö on korkeimmassa pai- kassa mahmistettu. Maasan hovioikeuden presi- ventiksi on korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä nimitetty homi- oikeudenneumos Frans Viktor Eriksson. Venäläiset juhlapäiviä! ja Suomen tuomioistuimet. Suomen kr.-kat. hiippakunnan päällystön tietoon on tullut, että muutamat Suomen tuomioistui met mastoin moimassaolemia ase- tuksia eimät tahdo tietää kreikk.- katolisista juhlista maan haastat tamat kreikk.-katolisia istunnoihin- sa Neitsyt Marian syntymä- ja ilmestymisjuhlapäiminä. Tämän johdosta on hiippakunnan päällys- tö käskenyt pappeja kreikk.-katolis- ten juhlien pyhyyden turmaami- seksi sattumissa tapauksissa pane- maan mastalauseensa lain rikko- mistä mastaan, kieltäytymään kaikesta osanotosta oikeuden istun- töihin, mannottamasta todistajia ja selittämään seurakuntalaisilleen tätä asiaa koskemia asetuksia. Tannerin esitelmät kielletty. Kenraalikumernöörin kirjelmän johdosta miime lokak. 25 pltä, koskema maisteri A. F. Tannerin esitelmiä sukupuolikysymyksistä on senaatti päättänyt kehottaa kumer- nöörejä^ olemaan sallimatta Tan- nerin pitää esitelmiä sukupuoli- kysymyksistä. Jaakkiman rantarata malmistunee lopullisesti, koska kiskot omat jo aiman rannassa. Joku silta on mielä mähän kes- keneräinen. Sisälähetystö. Suomen kirkon sisälähetysseu- ralle on senaatti myöntänyt ylei- sistä maroista seuran toiminnan kannattamiseksi 6,000 mk. kulu- man muoden alusta lukien. Maltion arkeoloogin palkka. Maltion arkeoloogi I. R. As- pelinin anomuksen johdosta, että maltion arkeologin palkka koro- tettaisiin samaksi kuin yliopiston professorien, on senaatti päättä- nyt professori Aspelinille makset- tamaksi 2,000 markan henkilökoh- täisen lisäpalkkion niin kauan kuin hän mainittua, mirkaa hoitaa, mutta ehdotuksen maltion arkeo- logien palkasta semmoisenaan on senaatti jättänyt siksi kunnes uu- den museon menosääntö lähem- min määritellään ja ratkaistaan. Senaattori Langinkosken kor- wausanomus. Niinkuin muistettanee, mää- räsi senaatti ent. senaattori Hj. Langinkosken suorittamaan Tu- russa olleen kapteeni Mikbergin kahmilan sulkemisesta kormausta 8,331 mk. 11 penniä. Tämän kormauksen pyysi senaattori Lan- ginkoski suoritettamaksi hänelle takaisin yleisistä maroista ja on enaatti päättänyt tehdä alistuk- sen mainitun summan suoritta- misesta senaattori Langinkoskelle. Korkein hallinnollinen tuomioistuin. Senaatin lausunto eduskunnan anomuksesta. Kuten ennnn on mainittu, on enaatin käsketty antamaan lau- untonsa eduskunnan lokak. 23 p. 1908 tekemästä alam. anomukses- ta, joka koskee tuomioistuimen pe- rustamista käsittelemään korkeim- pana asteena hallinto-oikeudellisia asioita. Senaatin molempain osastojen täysi-istunnossa äskettäin päätetty lausunto on seuraama: Hallinto-oikeudellisten malitus- asiain ratkaiseminen ylimpänä as- teenä on, lukuunottamatta pieneh- köä määrää sanotunlaisia asioita, jotka käsittelee oikeusosasto, senaa- tin talousosaston tehtämä, jonne ne tulemat kumernööreiltä, ylihal- lituksista, tuomiokapituleilta ja re- misionioikeudelta. Tätä järjestys- tä mastaan on eduskunta huo- mauttanut pääasiassa että kysy- myksessä olemain asiain käsittely, niiden lukumäärään ja laatuun nähden, maatii enemmän aikaa kuin talousosasto, laiminlyömättä muita tehtämiään, moi omistaa niille sekä että lainkäyttö sellaisis- sa asioissa tämän johdosta on tar- peettoman pitkällinen eikä myös- kään oikeusturmallisuuden kannal- ta anita tarpeellisia takeita, erit- täinkin kun jäseniä talousosastoon nimitettäessä erikoista huomiota ei moida kiinnittää heidän kelpoi- suuteensa hallinto-oikeudellisessa lainkäytössä. Mainitut seikat yh- teydessä usein tapahtuman talous- osaston jäsenten mmhtumisen kans- sa estäisimät myös makaantuneen oikeuskäytännön syntymisen, joka möisi mähentää niiden muodollis- ten puutteiden hallinto-oikeutta, sekä olla tarpeellisena lainkäytön johtona alemmissa oikeusasteissa. Luonnollisena seurauksena kehi- tyksestä taloudellisen ja kunnalli- sen elämän alalla on hallinto-oi- keudellisten malitusasiain luku- määrä miime aikoina yhä lisään- tynyt. Nykyään saapuu senaatin talousosastoon ivuosittain noin 800 sellaista asiaa. Kuten edus- kunta on esittänyt, ei senaatti moi omistaa kysymyksessä olemille asioille sitä aikaa, jonka niiden tyydyttärvä käsittely, niiden usein monimutkaiseen laatuun nähden, maatii. Tähän maikuttaa osal taan myös se seikka, että senaatin jo ennestään runsas työtaakka mielä on melkoisessa määrin li- sääntynyt sen jälkeen kuin maltio- päimät tehtiin jokamuotisiksi. Mii- me muoden päättyessä oli sen muoksi ratkaisematta 1,171 hallinto- oikeudellista asiaa, joista melkoi- nen osa oli jo aikaisemmin saa- punut, nimittäin ennen muotta 1907 15 sekä sanottuna muonna 90 ja m. 1908 248. Sellainen lainkäytön pitkällisyys, josta usein melkoiset taloudelliset edut omat riippumaista, täytyy tunnustaa sisältämän todellisen epäkohdan, joka jo yksin sinään maatisi mali- tusasiain käsittelyn järjestyksen muutosta. Tähän lisäksi tulemat muut yllä edeskunnan anomukses- ta sellaisen uudistuksen puolesta esitetyt syyt, joita senaatti laisessa kannattaa, minkä ohessa senaatti makaumuksenaan esittää että pu- heeksi otettu uudistus mitä pikem- min olisi aikaansaatama. Alam. anomuksessaan on edus- kunta anonut saada mastaanottaa arm. esityksen kysymyksessä ole- malle uudistukselle tarpeellisesta lainsäädännöstä. Koska edusluitta tätä marten ei ole esittänyt mi- tään perustelua, katsoo senaatti täytymänsä esittää että myös main muuttamalla senaatin johtosääntöä ja lisäämällä sen menosääntöä, niitä epäkohtia, jotka nykyään hait- tamat malitusasiain käsittelyä, moi- täisiin oleellisessa määrässä kor- jata. Mutta jos, kuten eduskunta on edellyttänyt, esilläolemalla alal- la sekä periaatteellisessa että käy- tännöllisessä suhteessa täysin tyy- dyttämä järjestys on aikaansaata- ma, pitäisi malitusasiain käsittely jättää erikoiselle tuomioistuimelle, jonka miimeisenä asteena tulisi rat- kaista ne ja tämä uudistus to- teuttaa eduskunnan myötämai- kutuksella. Senaatti alistaa sen muoksi että H. Keis. Majesteetti su- maitsisi arm., suostumalla edus- kunnan esillä olemaan alam. ano- mukseen, maltuuttaa senaatin teke- mään ehdotuksen arm. esitykseksi tuomioistuimen perustamisesta kä- sittelemään ylimpänä asteena hal- linto-oikeudellisia malitusasioita. Joensuusta ja likitienoolta. Suomalaisen puo lueen jäsenet! Oletteko itsekukin paikkakunnil- lanne mielä tehneet mitään puo- lueenne hymäksi lähestymiä maaleja marten? Jos ette, niin nyt olisi jo aika sekä melmollisuus jokai- seit nousta toimintaan, sillä jos teille omat rakkaita ja kalliita ne aatteet, joitten puolesta Suomalainen puo- lue toimii ja taistelee, jos Te tah- dotte että ne aatteet kerran mielä moittoon johtamat, silloin ei Teidän ole mälinpitämättömäksi, toimetto- maksi heittäydyttämä, maan nous- tama toimintaan, Noustama joka nainen ja mies sillä siten, ainoastaan siten, me pysymäistä moimme pystyttää, rakentaa. Toisin paikoin Suomeamme puo- lueemme jäsenet jo omat melmolli- suutensa hamainneet ja sen mukaan myöskin ryhtyneet ripeään toimin- taan. Mutta täällä me mielä n u- k u m m e ja mahmasti uskomme siihen mahdottomuuteen että „nuk- tuman kissan suuhun hiiri juoksee". Tästä kumminkin meidän on pääs- tämä, meidän on miimeinkin har- tioiltamme heitettämä toimettomuu- den ja saamattomuutemme peri- synti ja muille osotettama, että mekin toimimme, rakennamme, yh- teisen asiamme hymäksi. Suomi- äidin onneksi. — Siis mielä on tilaisuus kormata, mitä tähän asti tekemättä jääneet olemme. Mielä on meillä tilaisuus toistemme kanssa keskustella niistä suurista isänmaallisista aatteista, joitten puolesta Suomalainen puolue taistelee, niistä aatteista joiden jokaista puolueemme jäsentä tu lisi lämmittää, toimintaan innos- taa. Siis tehkää naapureillenne ja ystämillenne tutuksi puolueemme suuri isänmaallinen ja kansallinen tehtämä. Pohjois-Karjalan Kotiteolli- snu?yhdistyksen syyskokouk- sessa, joka eilen pidettiin Maanmiljelys- seuran toimistossa, oli osanottajia maan senmerran että moitiin esillä olleet asiat käsitellä. Puheenjohtajana toimi rouma Augusta Laine ja pöytäkirjaa piti agr. Reinola. Eroomismuorossa olemat johto- kunnan mäkinaiset jäsenet, rouma Laine ja opettajat F. M. Terä ja S. Ryynänen malittiin uudelleen. Varajäseniksi malittiin paikkakun- nalta siirtyneen neiti Ingmanin sijaan neiti H. Helle ja rouma Aino Kären sijaan tarkastaja W. I. Jacobsson. yhdistyksen tilejä kulumalta muodelta tarkastamaan malittiin entiset tilintarkastajat rouma A. Luikko ja I. H. Hakulinen sekä heidän Maralleen rouma A. Terä ja agr. K. Ilmonen. Sihteerin ja rahastonhoitajan palkaksi tulemaksi muodeksi päätet- tiin myöntää 200 mk. Maaseutulaisille johtokunnan jä- senille päätettiin toistaiseksi mak- saa kormaukseksi johtokunnan ko- kouksiin tehdyistä matkoista III l. piletti rautatiellä, II l. laimoissa ja 16 p. maantiematkakilometriltä. Puheenjohtajalle ja tilintarkasta- jille ei katsottu tällä kertaa mielä tarpeelliseksi mitään palkkaa mää- rätä. Joensuun naiskästtyökoulun joh- tokuntaan malittiin rouma B. Porthan uudelleen ja poismuut- taneen toht. rouma Nohrströmin sijaan neiti Ida Nygren. Saman koulun tilien tarkastajiksi malit- tiin neiti Emilie Hällström ja agr. H. O. Reinola. Opettaja Westerlund teki selkoa 2-kuukautisesta toiminnastaan yh- distyksen kotiteollisuusneumojana miime kesän kuluessa. Niiden huomioiden perusteella joita hän yhdistyksen alueella oli tehnyt, oli hän tullut siihen käsitykseen että kotiteollisuuden edistämistoi- messa olisi pääpaino pantama käsityöntekijäin ohjaa- m i s e l l e siihen suuntaan, että he paremmin moisimat pysyä ai- kansa tasalla eli t. s. että heidän malmisteensa osottaisimat kehitys- tä malliin ja käytännöllisyyteen nähden. Tämän neumon ja oh- jaaman toiminnan ohella on koe- tettama ensi tilassa järjestää Joen- suuhun käsiteollisuuskauvpa, jonka käsityönharjoittajattttntisimatoinal- sensa ja joka mälittäisi niiden teos ten kauppaamista ei ainoastaan omalla paikkakunnalla maan muuallakin. Edellä esitetyn johdosta keskus- teltua päätettiin tarkastaja Ja- cobsonin ehdotuksesta malita ko mitea, joka saisi asiakseen ensi joh- tokunnan kokoukselle laatia ehdo- tuksen siitä, miten moitaisiin yhdistyksen piirissä h e l- poimmalla ja tarkoitusta mastaamimmalla ta m al- la saada järjestetyksi ly- h e in p i a i k a i s i a, n o i n 8 w i i k- k o a k e s t ä m i ä, kursseja etupäässä niille henki- köille, jotka jo ennestään omat jossain määrin puu- teoksia malmistelleet. Myös päätettiin tiedustella oli- nko ehkä syytä koettaa hankkia m a t k a-a p u r a h o j a joillekin yh- distyksen piirissä asumille kotiteol- lisuuden harjoittajille, jotka halua- mat tehdä jonkun opintomatkan ammattinsa kehittämiseksi. -. Op. Westerlund luki laatiman- sa ehdotuksen Joensuun koti- teollisuuskauppaosakeyh- t i ö n säännöiksi. Sääntöjen lopul- linen tarkastus jätettiin myös edellä mainitulle komitealle, johoit jäseniksi malittiin tarkast. Jacoks- son. rouma Laine, opettajat Wes- terlund ja S. Ryynänen sekä agr. Reinola. yhdistyksen kiertämien meisto- koulujen tarkastajan toimen mää- rääminen ensi muodeksi samoin kuin kysymys lopullisen sääntö- ehdotuksen laatimisesta paikallis- yhdistyksiä marten lykätkiin johto- kunnan käsiteltämiksi kokouksessa, joka aiotaan pitää ensi tammikuun alussa. Pohjois-Karjalan Kotiteolli- sunsyhdistyksen arpajaisjuh la miime stmnuntai-iltana työmäen talolla onnistui muuten ennomai- sen hymin, mutta yleisöllä toimo- inamme moimakas kannatus jäi- kin heikonlaiseksi. Meisö, jota lie- nee ollut noiit puoli huonetta, oli tällä kertaa enempi huonolla osto- tuulella, Tästä tietenkin oli seu- rauksena se, että arpoja jäi mielä hymä joukko myymättä. Ohjelma oli kauttaaltaan sangen armokas ja sen suorituskin sujui hymin. Joensuun Musiikkiyhdis- tyksen tormisoittokunta aluksi soit- teli muutamia kappaleita. Nti H. Hynninen lausui Eino Leinon ru- non ..Maailman rauha". Seka kuoro hra Hurrin johdolla illan iloksi ja mirkistykseksi esitti useita miellyttämiä lauluja. Saatiinpa nähdä hauskoja kansallistansseja: „Ristikontra", ..Kärriukko" ja „?lh- menanmaan tyttö". teistä ntiel- tymystä tuntui herättämän kaksin- laulu, jota esittimät rma A. Luikko ja hra I. Tukiainen hra Taneli Hur rin säestäessä. Kaksinlaulu esityk- set olimat: Merikannon ..Onnelli- set", Lindbladin ..Pilmenmeikro" ja Merikannon ..Soipa kieli". Mii- meinen laulu täytyi yleisöit innok kaista pyynnöistä esittää toistami- seen. Jonkun hauskan raumalai- sen jaarituksen kertoi opettaja Lin tula. Mielä nähtiin huminäytel- mä ..Kylpymatka", joka humoris- tisella sisällöllään ja sattumilla sa- nansutkauksillaan sai yleisön mä- [iin aiman remakkaan nauruun. Lopuksi mielä karkeloitiin. Tämän yhteydessä pyydämme saada huomauttaa siitä surkean huonosta ja puutteellisesta järjes- tyksestä, mikä siellä työm. talon pukujen säilytyshuoneessa aina mallitsee. Kyllä siellä nytkin sai aiman asiaksi asti odottaa, ennen- kuin sai maatteensa sinne surmot- tua ja sieltä pois. Aksi mies siel- lä sai hiessä päin hosua, maikka työtä olisi ollut liikaa kolmellekin. Olisi enempi kuin toimottamaa, et- tä tuo haitallinen epäkohta tulisi korjatuksi. Tulirokkotapauksia on kaupungissamme sattunut nyt äskettäin parikin. Molemmat tu- lirokkoset omat hoidettamana kaupungin kuumesairaalassa. Et- tei mainittu tauti pääsisi paikka- kunnallamme lemenemään ja teke- mään suurempia tuhoja, niin sii- hen tarmitaan jokaisen huolelli- suutta ja erinomaisen tarkkaa ma- romaisuutta. Tulirokoksi epäiltä- mästä sairaustapauksesta on heti- tehtämä ilmoitus lääkärille. Joensuun ?)!usiikkiyhdistyksen ensi keskimiikko-iltasessa k o n s er- tissa on seuraama ohjelma: S u p p e: Konsertti-Umertyyri (tormisoittokunta). Haydn: An- dante ja menuetto <>:sta Sympho- niasta, B o i e l d i e u: Umertyyri (orkesteri). K a h r a: Suomalaista kansanlauluja (tormisoittokunta). R a i m a n n: Unkarilainen marssi. Noroocek: Suomalaisia kansan lauluja (orkesteri). M e n d e h l s- s o h n: Laulun siimillä, Saaren- pää: Ma uinun nuorella nurmel- la, Merikanto: Kussa istuit maa iloitsi (sekakuoro). Kolmenkymme- neitmuotisen sodan marssi (orkes teri). Ohjelma tuntuu oleman kaut- taaltaan sangen armokas. Pääwoitot Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyh- distyksen arpajaisissa joituimat seuraamille: 300 mk. armoinen kaappisohma rautatienmirkailija Onni Parmiaiselle, ruokasalin ak- kunamerhot rakennusmest. A. W. Pitkäselle ja kallisarmoinen pesu- sermiisi nti Hanna Marikselle. Moittajien joukosta mainittakoon mielä maanm. I. P. Kallinen, Juu'an Petromaarasta jota moitti ison kirjaellun pöytäliinan. Mielä perimättömät moitot moi- daan noutaa Aiaanmilj. seuran toimistosta. Vie arpajaismoitot, jotka eimät mielä tulleet moitetuksi ja joiden joukossa on m. m. Jakokosken meistokoulun oppilaiden lahjoilta- ma kokoelma uusia puusepän työ- kaluja < höyläpenkki y. m.) tulemat myöhemmin talmella jatkoarpa- jaiSten tai inyyjaisten kautta ar- mottamiksi tai myytämilsi. Täliän moittomarastoon otetaan lisäesinei- tä kiitollisuudella mastaan. „.Kalewan Wesa" teki miime sunnuntaina onnistu- neen hiihto retken Haapajoen Kukkoseen. oli todellakin erinomaisen onnistunut. Ilma oli kaunis, sukset sujuimat hymin ja retkeilijätkin olimat harmi- naisen iloisella tuulella. Perillä pyörittiin piiriä, kudottiin ..sarkaa" ja leikittiin monenmoisia hauskoja leikkejä. Illalla sitten tyytyiväisin mielin ja hymysuin kirkkaan kuu tamon malaisemaa tietä tulla hy- ryyteltiin kaupunkiin. Tuollaiset retket omat todellakin hymin mir- kistämiä ja innostamia, joten olisi syytä järjestää niitä useimmin- kin. luistinseuran johtokuitta sunnuntaisessa kokouk- sessaan malitsi puheenjohtajakseen hra E. Gulinin, marapuheenj. hra A. Lihrin, rahastonhoitaj. hra R. stäkelän ja sihteeriksi hra E. 5iuittisen. Luistinradan hoitajaksi malittiin useammasta hakijasta matkustaja- kodin omistaja I. Aro 150 mk. kuukauspalkalla. Zkadan kuntoon pano jätettiin myös I. Arolle 10»> mkan urak- kamaksusta Puheenjohtaja ja sihteeri mal- tuutettiiit seuran puolesta jättä- mään maltuustolle <>00 mk. raha- amustuspyynnön. Entisen sääntökomitean malittiin hra E. Martikainen. Merkkihomma jätettiin hra A. Lihrille. Rataa päätettiin rumeta laitta-, maan heti ensi miikon alkupäi- minä. Käsityön opettajien ja opetta- jattarien »valmistnSkurSsit alkaa Tampereen käsityö- ja taide- teollisuuskoulussa 1 p. Helmik. kuten toisessa paikassa lehteä ole- masta ilmoituksesta näkyy. Kou- luun otetaan silloin uusia sekä nais- että miesoppilaita joko ly- hemmälle 3 ja 4 kuukautta kestä- mälle kurssille tai koko muotiselle oppijaksolle, jossa marsinaisten kä-' sitöiden ohella opetetaan naisille myöskin kankaan kudontaa. Koko muotisen kurssin suorittaneilla on oikeus hakea opettajapaikkoja myöskin kansanopistoissa ja emän- täkouluissa. Kun koulussa opettajina toimi- mat alaansa täysin perehtyneet taiteilijat sekä kokeneet opettajat on lyhemmilläkin kursseilla saa- mutetut ennätykset herättäneet an- saittua huomiota ja on koulu muutenkin kaksipuolisena käsityön opettajien malmistuslaitoksena maamme suurin, joten opinhaluisille neitosille ja nuorukaisille tarjoutuu hymä tilaisuus saada ohjausta käsitöiden tekemisessä ja opettami- sessa taiteellisella pohjalla ohjatussa oppilaitoksessa. Asiaan innostuneille lumataan pyydettäissä lähettää koulun työ-, suunnitelma. Lapsensa murhaaja mielentvi- kaisena »vapautettu edeswas- tuusta. Tästä kaupungista kotoisin ole- ma muurari Antti Leppäsen, jota miime kemäänä syytettiin lapsensa murhasta, mapautti raastuman- oikeus miime lauantaina kaikesta edesmastuusta Niumanniemen yli- lääkärin antaman lausunnon no- jalla. Mainitun lääkärin pitä- mässä tarkastuksessa on käynyt selmille, että Leppänen on tehnyt tuon kamalan murhan täydelli- sessä mielenhäiriössä ja että häntä on nytkin pidettämä mielenmikai- sena. 12,900 markan warkausjuttu raastuwauoikeudessa oli taas eilen käsiteltämänä. Oikeuden puheenjohtajana toimi tällä kertaa tuomari I. Salohei- mo. Tämän istunnon lähempi selos- tus jää tilan ahtauden takia ensi numeroon. Mainittakoon main tässä että oikeus mälipäätöksellään lykkäsi jutun käsittelyn huomiseksi, jolloin yl. syyttäjän oi: asiasta annettama lopullinen lausunto. Eilinen istunto päättyi klo 1 11 ip. Pohjois-Karjalan kansanopis tossa lopetetaan syyslukukausi ensi tors- taina t. k. 1"> p:nd klo V, •"» ip. Mies uupunut katukäytämälle. Eilen illalla tuossa 4 tienoissa huomasimat jotkut henkilöt erään miehen aiman tajuttomana ma- kaaman Tori- ja Sumantokadun kulmauksen kohdalla katuojassa. Asiasta ilmotettiin Heli poliisiase- malle, mutta kun ei sieltä kuulu- nut mitään mastausta, eikä myös- kään kadulla näkynyt yhtään po- liisiä, niin nostimat jotkut paikal- le sattuneet henkilöt tuon jäykis- tyneen miehen ajurin rekeen ja lähettimät poliisiasemalle. Täällä mies pääsi manhana talon tutta- mana erikoiseen numerohuoneeseen sulattelemaan jäykistyneitä jäse- niään ja selmittelemään pirtun sekottamaa päätään. Poliisilaitokselta ilmotettiin, että kyllä poliisilaitoksella on kyseessä- olemana aikana ollut päimystäjä, mutta kun laitoksen puhelinapa- i O» £&' j 03 £20 I U2> CO rs*?" OS," SS XE"0 CO 33" a?" S-» i m —a . ■ts*' ra SS" ^43* aas?» SdS is>a M 3 03 >—!• SS < & -1 SS Z/i O in Ui 93 S» sr < V3 P SV £ QS sr