loitsin» keinäliuuk! 21 p:nZ ^:o gg — >gi0 Herra Leino ylläolevan johdosta huudahtaa: pysykööt ruotsinmielisem me main ruotsalaisina! Suomalai nen korven kansa tahtoo tehdä työtä oman kulttuurinsa kohottamiseksi, ei toisen kukistamiseksi. Se on kääntä nyt Snellmanille selkänsä. Ruotsa laiset on jätettävä pois laskuista. Suomalainen moi tulla toimeen il man. Sen kansallinen ohjelma ei woi olla kielteinen, maan myöntei nen. Uuden Suomettaren sanoo herra Leino riippuman kiinni kuin hukkuma oljenkorressa ruotsinmielisis sämme, joihin ne, jotka omat Uuden Suomettaren kannalla, muka katsomat, niinkuin joihinkin ylempiin, kuin Suomen kansan johtajiin. Uusi Suometar huomauttaa erikoi sesti siitä halmeksumisesta Snellmania kohtaan, jota herra Leino Väittelyn aikana on osottanut. Herra Leino kirjotukseSsaan sanoo, että on liiaksi maadittu, kun iankaiken ajetaan kan- sallisuusasiassa samaa mielipidettä senmuoksi, että se on ollut Snell manin kanta. Uusi Suometar tämän johdosta sanoo, että Snellmanin kanta on kuitenkin se kanta, joka on oikea. Kun Snellman sanoo, että ruotsa laisen yläluokkamme eristäytyminen on maallemme mittaamaton onnetta muuS, tekee hän sen tietäen, että tuon luokan hallussa oli perinnäinen sivis tys ja sen tuottamat edut ja malta- asema maltion, taloudellisen toimin nan ja strviStyselämän eri aloilla. Nyt ei ole enään simistys yksin omaan sen hallussa, maan on jo osa siirtynyt suomalaisiin käsiin. Osa tästä ruotsalaiStuneesta simiStqneeStä luokastamme Snellmanin työn wai- kutuksesta liittyi suomalaiseen kult> lumityöhön aikana, jolloin ei suoma laisen simiStyksen kehittämisvälineitä mielä ollut olemassa. Tällä seikalla oli suomalaiseen simistykseen nähden ratkaisema merkitys, sillä ilman sen alkuunpanijoita ei sen mersoaminen olisi ollut mahdollista. Ne ihmiset nim. eimät moi tehdä simistyStyötä, jotka eimät ole simiStyksen maikutuk. sen alaisina eläneet. Tämän jälkeen on jo yhden mies- polmen ajan kansallisen simiStyStyön mainiolle kohonnut laaja työntekijä parmi jatkamaan alotettua työtä, mutta kuitenkin on mielä se asiain tila olemassa, että mahtama osa si miStyksestä ja sen tuottamista eduista edelleen on ruotsinmielisen vallaSluo kan käsissä. Sen amulla se yllä pitää malta-asemaansa eri aloilla tässä maassa. Se seikka, että ruotsalaisuudella täällä on hallussaan suurempi osa perinnäistä simiStyStä ja sen tuotta mia etuja maltioelämän, aineellisen elämän ja simistyselämän aloilla kuin suomalaisilla, se maikuttaa moneen suomalaisessa kansassamme. H« pitä mät sen parempana, edukkaampana ja koittamat sen yhteyteen kamuta. Tämä soma pyrkimys entisaikana loi tuon ruotsinkielisen simistyneen luokan ja se sama pyrkimys osottaa jatkumaisuutta. Ja onhan sellaisia kin esimerkkejä nähtäminä, kuinka ruotsalainen kulttuuri on mollottanut takaisin useita sellaisia, jotka omat kasmatetut suomalaisissa kouluissa suomalaisen simiStyksen yhteyteen. Ruotsinmielisen simistyneen luok kamme eristäytyminen suomalaisesta simistyStyöStä ja toiselta puolen suo malaisten yksilöjen jatkuma liittymi nen ruotsinmielisten yhteyteen ym- märrettämäSti koitumat meille tappi oksi kansallisessa elämässämme. Lisäksi tulee se tappio, joka johtuu tämän muoksi kotoisessa elämässämme wal- litseman heikkouden, rikkinäisyyden ja riitaisuuden kautta. Herra Leinon sen mäitteen, et!ä Uusi Suometar pitäisi yksinoma sena kouvs Hermes. Kirj. Guy de Maupassant. Suomennos. Mielipuolet omat minusta hyvin mieltäkiinnittämiä, sillä he elämät omi tuisissa unelmiensa salaperäisissä maissa, mielipuolisuuden läpipääse- mättömässä usmassa, missä kaikki, jota he omat rakastaneet, kaikki, mitä he omat tehneet, alkaa uudelleen luu- loitelluSsa olosuhteessa, joSsa ei min käänlaista lakeja löydy, jotka ohjaisi- mat heidän toimintaansa ja ajatuk- siansa. Eräänä päimänä Vieraillessani eräässä parantolassa, sanoi lääkäri, joka siellä oli oppaanani: — Näytän teille hymin mieltäkiin- nittämän tapauksen. Hän aukaisi erään huoneen omen, joSsa mieläkin kaunis, noin neljän kymmenen muotias nainen istui suu ressa nojatuolissa. Hän istui ja kat seli kuumansa pienessä peilissä, jota piti käsissään. Heti huomatessaan meidän tuleman, riensi hän kiireesti tuoliltaan, tarttui huntuun, joka oli miereisellä tuolilla, peitti sillä kaS- monsa kokonaan, palasi sitte luoksem me, termehti meitä ja lausui terme- tulleiksi. — Mitenkä moitte tänään, kysyi lääkäri. Hän huokasi syvään. — HuonoSti, hymin huonosti. Merkit lisääntyivät yhä joka päimä. Mutta minä makuutan, että te ereh dytte. kansallisena tehtämänä juurruttaa mieliin oikeata käsitystä ruotsinmieli sen yläluokan asemasta ja Vaatimuk sista ja ruotsalaisuuden oikeutuksista täällä, torjuu lehti nimenomaan pai nostaen sitä, että suomalaisuuden sy- mentäminen ja täydellinen kansallinen sekä simistyksellinen itsenäistyttämi nen omat suomalaisuuden liikkeen ny- kyinen tärkein tehtämä, koska se lu paa parhaan tuloksen. Sen herra Leinon huomautuksen johdosta, että Uusi Suometar tahtoisi muka korpien ihmisille erikoisesti tero- tettamaksi mieliin ruotsinmielisen si mistyneen luokan yhteenkuulumaisuut- ta tähän kansaan, lausuu lehti, että se ei ole karkotuksena. Tuota yhteen- kuulumaisuutta on terotettama itse tuolle ruotsinmieliselle yläluokalle. Mutta on waan pidettävä huoli sii tä, että Suomen suomalaisen kansan mielissä ei pidetä luonnollisena eikä siten ikäänkuin lailliStuteta ruotsin- mieliStemme pyyteitä ja heidän itsensä ottamaa erikoisasemaa. On myös huolehdittama, ettei korpien ihmisiä pääse kansallisuudestaan Vieraantuen yhtymään tuohen mierasmieliseen yläluokkaan. Mitä tulee herra Leinon niihin sa noihin, että meidän tulee työskennellä oman kulttuurimme kohottamiseksi, ei toisen kukistamiseksi, huomauttaa Uusi Suometar, että ei moi täällä suoma- laista kulttuuria edistää niin kauan kuin on repimättä alas se, mitä ruot sinmieliset nimittämät oman kulttuuri työnsä edellytyksiksi ja oikeuksiksi. Niin kauan ei suomalaisuus moi täydelli sesti nousta alennustilastaan. AllS esitettyjen Uuden Suomettaren mielipiteiden perusteella huudahtaa hra Leino, että suomenmielisten suo malaisuuden ohjelmaan sisältyy epä usko suomalaisen kansallisuuden omaan elinmoimaan ja että ne ovatköyhyy den todistus kansallisuusasiaan näh den. Tämän johdosta Uusi Suome tar kysyy, missä siinä on kansallisen köyhyyden todistus, jos sanoo, että suuri osa kansan omaa manhempaa sivisty ZaineSta on kääntänyt sille selkänsä? Osottaako se sitä, että kat sotaan ruotsinmielisiin kuin johonkin ylempään, jos lausutaan julki se tosiasia, että suuri osa kansamme Vanhempaa kulttuuriainesta on hei dän hallussaan ja että tämä on suuri kansallinen onnettomuus? Onko se kansallista onnettomuutta, jos sanoo, että meidänkin kulttuurimme, niinkuin kaikkien muiden kansojen, tarvitsee sekä Vanhemman että uuden sivistyS- aineksensa? Mä olemassa on lyhyesti esitetty herra Leinon ja Uuden Suomettaren kansallisuuSasiaa koskema sananmaih to. Allekirjottanut katso? tämän sa nanmaihdon esittämisen ..Satakun nan" lukijakunnalle tarpeelliseksi, kos ka sekin puolestaan osottaa suomen mielisten ja nuorsuomalaisten Välillä kysymyksenalaiseen asiaan nähden Vallitsemaa mielipiteiden eroamat suutta. Pari sanaa tuon Väittelyn johdosta mielä toisten. H. P- MM Keisariunerailu. Wiipuri, heinä?. 19 p:nä. Tä nään saapui H. M. Keisari ja Kei sarinna korkeine lapsineen „Stan- dartilla" Standartin selälle, missä laima klo 7 i. laski ankkuriin. — E>, olen aiman marma siitä Aamulla laskin ainakin kymmenen enemmän kuin mitä eilen oli. Kolme oikeassa poskessa, neljä masemmassa sekä mielä kolme otsassa. Tämä on hirmeätä! En uskalla näyttää itseäni kellekään, en edes pojallenikaan, en edeS hänelle! Olen aiman menehty nyt; olen menettänyt kauneuteni iki päimiksi. Hän maipui nojatuoliinsa ja pt-h- kesi katkeraan itkuun. Lääkäri otti tuolin, istahti hänen »viereensä ja puheli hänelle lempeästi lohduttamia sanoja. — Antakaahan kun minä katson, — sanot hän — makuutan teille, ettei tämä merkitse kerrassaan mitään. Minun tarvitsee maan pikkuisen polt taa näitä, niin ne hämiämät kerras saan. Nainen pudisteli kieltäen päätään. Lääkäri aikoi kohottaa huntua, mutta nainen tarttui siihen niin kiimaaSti, että sormet lävaiStimät ohuen har son. Lääkäri koetti taaS lohduttaa onne tonta. — Tiedätte kai, sanoi hän ystä- Vällisesti, että minä hymin helposti moin poistaa nuo ilkeät täplät eikä kukaan saata niitä sitte enää nähdä, kun kerran olen ne poistanut. Mutta ellette näytä niitä minulle, niin en myös moi parantaa teitä. Hän kuiskasi: — Teille tahdon sen tehdä, mutta en tunne tuota herraa, joka on tei dän seurassanne. — Hän on myöskin lääkäri, joka moi hoitaa teitä paljon paremmin kuin mitä minä moin. Silloin otti hän hunnun pois, mut W. t. mkumttm Mmtiena ttMMm. Senaatin talousosaston oikeustoi- mituskunnalle on saapunut lyhyt oi- keuSosaSton pöytäkirjan ote w.t. pro kuraattori Charpentier'»» erottamisesta esittelijäsihteerin toimesta. Kirjel mässä ei mainita mitään prokuraat torin tehtämäin hoidosta. Samanlainen pöytäkirjan ote on myös lähetetty waltiowaraintoimitus kunnalle. Prokllmttoriil u>kk. Kenraalikuvernööri on yhtynyt se naatin oikeuSosaston päätökseen esit- telijäsihteeri A. I. Samoniuksen mää räämisestä toistaiseksi hoitamaan pro kuraattorin tehtämiä. Kenraalikumernöörin yhtymälau sunto esiteltiin senaatissa eilen, joten m. t. prokuraattori on nyt lopulli sesti määrätty. MttllMM tttjmim. Lääkintöhallituksen esityksestä jasit- tekun keisarikunnan Viranomaiset tois sa iltana saapuneen sähkösanoman mukaan omat julistaneet Pietarin kaupungin koleran saastuttamaksi, päätti senaatti eilen ylimääräisessä istunnossaan julistaa heti Pietarin kaupungin koleran saastuttamaksi. Samalla päätettiin julaiSta mää räys, että senaatin päätös 09, joka päätös sisältää lähempiä mää räyksiä koleraruton torjumiseksi ja Vastustamiseksi, tulisi heti käytäntöön siinä määrin kuin lääkintöhallitus katsoo tarpeen maatiman. Määräykset ilmoitetaan lääkintä, hallitukselle, rautatiehallitukselle, tulli hallitukselle ja luotsihallitukselle sekä maan kaikille kuvernööreille. Tämän päätöksen nojalla on lää kintöhallitus määrännyt, että Pieta rista tulemia aluksia on Viipymättä alettama tarkastamaan m. m. Repo saarella. Klllsm» lmiitt mmrvis. Gaatauee wahwistetuksi elo kuu» kuluessa. Kuluman muoden menoorviota ei, kuten tunnettua, mielä ole senaatista lähetelty vahvistettavaksi korkeim paan paikkaan, maan on se yhä edel leen Valmistelun alaisena valtiova- raintoimituskunnossa. Sen käsittely on kuitenkin nyttemmin edistynyt niin pitkälle, että «armoja toiveita on olemassa siitä, että menoarvioehdo tus moidaan tämän kuun lopussa tai Viimeistään ensi kuun alussa jättää kenraalikumernöörinkansliaan sieltä edelleen toimitettavaksi valtiosihteerin miraStoon lopullista esittelyä varten. Kuten muistetaan oli miime vuo den menoarvio tarkastuksen alaisena kenraalikumernöörinkansliassa lähes kaksi kuukautta, jonka tähden senaatin menoarvio-ehdotus sai lopullisen vah vistuksen vaSta vuoden lopulla. Kuluvan vuoden menoarvioehdotuk seen nähden toivotaan, että se pitem mittä viivytyksittä toimitetaan lo pullisesti ratkaistavaksi, joten on otak suttavaa että sille moidaan saada »vahvistus elokuun kuluessa. Menoarvioehdotusta laatiessaan lienee senaatin raha-asiainvaliokunta tarkastettuaan maltiomarain tilaa pyyhkinyt pois sellaista määrärahoja, joita aikaisemmin on myönnetty eh dolla että ..valtiovarain tila sen sal lii", jollainen ehto viime aikoina on pantu useita määrärahoja myönnet täessä. Heti kun kuluman vuoden meno arvio on vahvistettu alkaa ensi vuoden menoarvion laatiminen. Sitä ta pelko, mielenliikutuS ja kainous saivat hänet punastumaan aina »val keaan kaulaansa aSti. Hän sulki sil mänsä, käänteli päätään vuoroin oi kealle ja taas Vasemmalle Väistääk- seen katseitamme ja puhui sammal taen: — Kauheata on näin näyttää it seään. Tämä on hirmuista, eikö niin? Katselin häntä kummastuneena, sillä ei hänellä ollut mitään täplää, ei niin pienintäkään merkkiä kasmoissaan. Hän kääntyi minuun päin, sulki sil mänsä ja sanoi: — Silloin, kun hoidin sairasta pottaani, sain tämän hirveän taudin, Pelastin hänet, mutta menetin kau neuteni koko elinajakseni. Olen an tanut lapselleni kauneuteni. Mutta olen tehnyt Velvollisuuteni, omatun toni on rauhallinen. Jos minä kär sinkin, niin tietää sen ainoastaan Ju mala. Lääkäri otti taskustaan pienen hie non pensselin. — Alkakaamme — sanoi hän — poistan ne nyt kaikki. Nainen ojensi hänelle oikean pos kensa ja lääkäri siveli keveästi sitä pensselillään ikäänkuin ohuesti maa laten. Samaten siveli hän vasenta poskea, leukaa ja otsaa. Sen jälkeen huudahti hän: — Katsokaa, ei ainoatakaan täplää näy enää! Nainen otti peilin ja katseli hyvin tarkasti kuvaansa. Tuskalloisesti ha kien hän koetti löytää merkkejä, sitten sanoi hän huokaisten: — Ei, minä en löydä mitään enää. Kiitän tuhannesti teitä! Lääkäri nousi, sanoimme jäähyväi varten tehdyt Valmistelutyöt ovat jo niin pitkällä että sillekin toivotaan saatavan vahvistus ennen tämän muoden loppua. — Tullihallituksen tilaStolli- se» kouttori» johtaja, fil. maist. Samuli Sario, joka on Valittu uu den henkimakuutusyhtiö Salaman toi> mitusjohtajaksi, on anonut eroa Vi rastaan ja wirkawapautta fi'si kun nes virkaero on myönnetty. Tulli hallitus on jättänyi erohakemuksen senaatin ratkaistamakst, jotavaStoin anottu wirkawapauS on myönnetty ja sijaiseksi määrätty fil. maist. O. Autere. — Miipuri» liuualle «ufi «i«i. Pietarista ilmoitetaan: Wii- purin Valloituksen 200-vuotismuiston johdosta on kaikkeinkorkeimmasti mää rätty, että kaupungin linnaa on kut suttama Petrovskin linnoitukseksi ja että itäisen Varustuksen keskiosan ni menä on olema Apraskin sekä erään läntisellä Varustuksella oleman patte rin nimenä Tshernyshov. — Kousulit. Hra Henrik Seth on nimitetty Italian Varakonsuliksi Turun ja Porin, Massan sekä Ou lun lääneihin, oleskelupaikkana Tu run kaupunki. s>M A likick. Pori» radtllt sijaitseme» ase- mtt Risteen, Hmm ja Mlmn lalkM- «im. Sittenkun se komitea, jonka rauta tiehallitus on asettanut tutkimaan Valtionrautateitten asema- ja henkilö kunnan työtä, rautatiehallitukselle jät tämässään mietinnössä, aina vähen tyneeseen liikkeeseen katsoen ja kun tämän liikenteen lisääntymisestä eri tyisiä edellytyksiä ainakaan toistaiseksi ei ole olemassa, oli ehdottanut että Pihlaman, Risteen ja Heinoon ase mat lakkautettaisiin, on rautatiehalli tus senaatilta pyytänyt oikeutta lak kauttaa kysymyksessä olevat kolme asemaa. — Pori» asema» heukilSlu» »a» kokouShuoue. Rautatiehalli tukselle lähetetyssä kirjoituksessa on Porin aseman rautatiehenkilökunta pyytänyt, että kun rautatiesäisyhdis tyksen Porin ja Satakunnan osaS Wille tätä ennen myönnetty 600 mar kan muotuinen huonevuokra-apuraha tämän muoden umpeenkuluessa lak kaa, Porin aseman henkilökunnalle myönnettäisiin yhteisen kokoushuoneen ja lukusalin muokkaamista sekä yllä pitoa marten korotettu 800 markan suuruinen muokra-apuraha kolmen muoden ajaksi vuoden 1911 alusta. Rautatiehallitus on' jättänyt tämän anomuksen senaatin ratkaistamakst ja ehdottanut, että yllämainittua tarkoi tusta varten myönnettäisiin 600 mar kan määräraha kolmen muoden ajaisi. — Reposaaren koleralääkä- riksi on määrälty lääket. lis. O. Hornborg. — Wa»kilat. Porin kaupungin mankilassa säilytettiin miime kesä kuulla yhteensä 13 »vangittua henkilö?. — Maltaita on käytetty tämSn muoden toisen neljänneksen kuluessa K. F, Gcönmallin oluttehtaassa Po rissa 14,145 kiloa, F. E. Grönvallin 900 kiloa ja Bäckmanin 13,000 ki loa. set ja menimme pois. Sulettuaan huolellisesti omen, sanoi lääkäri: Onnettoman naisen elämäkerta on seuraavo: Hänen nimensä on rouva Hermet. Hän oli hyvin kaunis, hy vin kiemailema, hyvin rakastettu ja onnellinen elämässään. Hän oli niitä naista, joilla ei ole muuta päämää rää elämässään, kuin kauneutensa, alituinen halunsa miellyttää ja loh duttaa sekä aina hallita. Kaikki het ket päivästä kuluivat tuhansissa toi missa kauneutensa säilyttämiseksi, kas- mojen hoidossa, käsien, hampaiden, niin, koko ruumiin kauniStuttamiseen. Hän tuli leskeksi ja hänellä oli yksi ainoa poika. Hän kasvatettiin kuten muutkin maailmannaisten hemmoi- tellut pojat. Äiti rakasti häntä suu resti. Poika kasmoi ja äiti manheni. Ehkä näki hän onnettoman Vanhuu den ajan lähenemän? En tiedä sitä. Ehkä katseli hän, kuten kaikki muut- kin naiset, tuntimäärin ihoaan, joka ennen oli niin pehmeä, niin läpinä kyvä ja kirkas ja jossa nyt näkyi jälkiä hienoista, vielä pienistä ry pyistä, jotka kyllä piankin tulisimat yhä syvemmiksi ja uurtaisimat juo miaan hänen kaSvoihinsakin? Polvistuiko hän ehkä itkien, otsa lattiaa vasten, rukoillen häntä, joka lahjoittaa ihmisille kauneutta tehdäk seen Vanhuuden sitä katkerammaksi? Eräänä päimänä, hän oli silloin noin 3ö muotiaS, sairastui hänen wii- sitoista-Vuotias poikansa ankarasti. Hän makasi tuskissaan Vuoteellaan, kenenkään ymmärtämättä hänen tau tiaan. Pappi, hänen opettajansa, Valmoi yöt päivät hänen Vieressään. Äiti tuli waan joka aamu ja ilta ky symään hänen Vointiaan. Joka aamu — Ka«p«»kie» paloapuyh- diSttzS irtaimistoa «arteu. Pa- loapuyhdiStykstä koskevan lain joh dosta ja yhtiökokouksen päätöksen pe rusteella on ..Suomen kaupunkien paloapuyhtiön irtaimistoa varten" nimi muutettu kuulumaksi ..Kaupun- kien paloapuyhdistyS irtaimistoa var ten" suomenkielellä ja ..Städernas brandstodssörening för lösegendom" ruotsinkielellä. — Kausakoulut. Noormarkun pit. Söörmarkun kansakoulun väli aikaiseksi opettajaksi on valittu kan sakoulunopettaja Uuno Johannes Raitakari Porista. Tyttöjen käsitöidenopettajaksi on valittu neiti Laimi Manninen Lann asta. — SaaristolaiSpurjehdus seura» johtokuuua» jäseneksi Elias Mirtasen jälkeen on valittu työnjohtaja K. Laaksonen. — Ummattikoulujeu wahti- mestariksi on otettu sahantyömies Antti Niemi. » A »» F- » -Ml»! ss MMllMl, Eerikinkatu S. Puh. 464. Omistajat! Hvivioikeudennotario >6 Hoivioikeuden- kauslistl santeri saarniioti. — LutvattomaSta eläiulää- käritoime» harjoittamisesta sa kotettu. Porin poliisilaitoksen toi mesta oli ent. talonomistaja Frans Nestori Uusitalo tästä kaupungista Viime tiistaina raastuvanoikeudessa syytettynä tumattomasta eläinlääkäri toimen hajottamisesta. Selville kävi, että Uusitalo oli pitemmän aikaa h zr- jottanut täällä eläinlääkärin ammat tia olematta siihen laillisesti oikeu tettu, jonka johdosta hänet tuomittiin 20 mkan sakkoon. — MaraStetuu tawaran sa laamisesta tuomittiin raastuvan oikeudessa viime tiistaina TuruSta kotoisin oleva merimies Aleksand?r Konstantin Viherkoski pidettämäksi 6 kuuk, vankeudessa ja menettämään kansalaisluottamuksensa 3 vuodeksi. Niinkuin viime torstaina kerroimme, oli Viherkoski tieten ostanut varas tetun taskukellon, jonka sittemmin oli myynyt. — RaaStutoauoikeudessa vii me tiistaina tuomittiin työmiehenpoi- ka Kaarle Henrik Fri Toejoelta juo pumuksesta ja meluamisesta 20 mkan sakkoon ja poliisin vastustamisesta 3 kuuk. vankeuteen eli yhteensä 3 kuuk. 5 päivän vankeusrangaistukseen. Työmies Aarno Arvid Lindfors tuomittiin samanlaisista rikoksista myöskin 3 kuuk. 5 p:n vankeusran gaistukseen. Pahoinpitelystä sai työmiehenpoika Artturi Heinonen 20 mkaa sakkoa. — Koekilpailut Suomen vies tinjuoksu-mestaruuskilpailuja varten oli „Porin Tarmolla" toissa iltana urheilukentällä. Tulokset olivat: 100 mtr juoksu alkuvauhdilla: W. Koljonen 11 sek. O. P^lm 11,s „ M. Megelius 11,» „ A. Manninen 11,» „ Hra Koljosen tulos on varsin hy vä. Illämainilut tulevat eduSta- maan Tarmoa 400 mtr. viestinjuok sussa. 200 mtr. juoksu alluvauhd lla: W. Koljonen 24,- sek. O. Polin 25 „ 1600 mtr. viestinjuoksu: Manni nen 800, Megelius 400, Koljonen 200 ja Palin 200 mtr.): 3 min. 49,4 sek. Aika cn paras Suomessa saavu tetuista. Suomalainen ennätys 9 mtr. pitemmällä matkalla on 3 min. 5l.» sek. 2,000 mir. kestävyy juoksu: M. Rosberg 6 min. 4l,^ sek. N. Tuominen 6 „ 4^> „ W. Ahlgren 6 „ 44,» „ tuli hän Valkeassa aamupumussaan ja sanoi iloisesti: — No, Arjö, kuinka voit tänään .' Potka, jonka kasvot hohtivat pu naisina kuumeesta, kuiskasi aina: — Pikkuisen paremmin, äiti kulta. Rouva viipyi muutaman minuu tin sairashuoneessa, kosketteli pikku esineitä yöpöydällä ja huudahti sit ten: ..Hyvänen aika, mitä unohdin!" Sitte riensi hän pois, jättäen jäl keensä vaan vienon hajuveden tuok sun. Iltasin tuli hän täydessä juhla puvussa, mutta silloin ei hänellä ollut niinikään paljon aikaa viipyä. Tuskin ennätti hän kysyä, mitä lää käri oli sanonut. Lääkäri ei vielä ole päässyt se!» ville taudin laadusta, vastasi pappi. Mutta kun pappi eräänä iltana ker toi, että pojalla oli isorokko, kirkasi äiti ja riensi kiireesti pois. Kamarineitsyen tullessa seuraavana aamuna rouvan makuuhuoneeseen, makasi rouva hereillä. Hänen kas vonsa olivat kuolonkalpeat surusta ja valvomisesta. — Miten on Drjön laitat — Hän ei ensinkään voi hyvin tänään, rouva. Rouva ei noussut vuoteeltaan en nenkuin päivällisaikaan, sitte hän joi kupin teetä ja meni heti apteekkarin luo pyytämään jotakin ainetta rokkoa Vastaan. Kotiin tultuaan sulkeutui hän huoneeseensa, jossa käytti kaiken moisia keinoja taudin tartunnan eh käisemiseksi. Pappi odotti häntä ruokahuonees- sa. Kun rouva huomasi papin, ky syi hän heti: — No? 10,000 mtr. wies!inj'uolsussa tule vat Tarmoa edustamaan: A. Man- uinen, O. Kaipainen, M. Rosberg, N. Tuominen ja W. Ahlgren. — Tapaturma. Toissa yönä kello 12 aikaan kaatui erään Man- hansahan laiturissa olleen proomun lastiruumassa lautipiakia ja proomu mks Manström joutui osaksi sen alle Häneltä taittui 2 kylkiluuta, jonka j?hd?s!a ?!i haettava lääkärin apua — PorilaiSta puukotettu Tampereella. Paukotus topahiu Tanpereella s. k. 18 p:nä. Porilta kotoisin olevaa työmiestä W. Aaltoa lyötiin puukolla vasempaan rciteen suuri haava. HaaDoitiunnt »vietiin yk'seen sairaalaan sidottavaksi. Epäi lyksen alaisena puukotuksesta on po liisi pidättänyt Tampereelta kotoisin olevan työmiehen K. W. Mustosen ^ Silakat, joiden hinta on tc hän as'.i ollut 4—5 mk. nelikko, mak soivat eilen ensikerran 3 mk. — „Porwarillis-« yhteisku» ua» jaloissa". Tiistai-aamuna amautm Porin poliisiputkan owi jc wapameen astui sieltä kaksi maa; suurimman puolueen johtomieslä. Toi nen oli ent. kansanedusta ja Eetu Sa lin, Me sama yökortteeri on ennes täänkin hywin tuttu, toinen taas „S>)siaUdemokraatin" mukaan „Suo men Sobateollisuustyöväen liiton" pii- ritoimitsija Aug. Meso, siis sellainen mies, jvka arvatenkin määrää saha- työväen lakot y. m. Edellisenä yönä oli poliisi tavannut heidät hoippu massa kadulla ..vorvarillisen yhteis kunnan jaloissa" ja kiikaroimassa „towerl" Wesan rommipulloa. „Suur miesten" yö oli ollut hupaisa. Tois !en yövierasten konssa oli esitetty kvartetit- ja soololaulua, pidetty väit> telykokousta, koeteltu vaatteita j. n. e. Ohjelman loistonumerona oli kum minkin ollut — paidan vaihtaminen. Tämä kuuluu saaneen osakseen run saat kättentaputukset sitten kun toisen ylempänä mainitun ..toverin" paita, kulettuaan miehestä mieheen, oli — hzjonnut. Miimeiseksi tasattiin sukat. Mesa, jolla o?i sellaisia kaksi paria maikalLv-zrana, antoi niistä toisen parin toverilleen, tämä kun alusta pitäen oli ollut avojaloin. Sit-sn nukuttiin. Putkaan mentäessä oli Salin, joka hyvin tunsi olot, vaatinut Mesalle parempaa huonetta, huomauttaen, että Mesa on kansanedustaja. Aamulla ..toverit" kumminkin molemmat msrs sivat samasta kortteerista poliisika mariin, jossa hetdät kutsuttiin ensi tiistaiksi raastuvanoikeuden eteen sak koa saamaan. Jatun päätyttyä jaa „Sosialidemokroa!ti" taas tapansa mukaan huutaa: ..Porvarillinen luok kaoikeus julistanut luokkatuomion". ..Tormn" Mesa on kotoisin Kemin kaupungista. Poriin tultuaan oli hän ottanut asuntonsa..Rauhalaan", mut ta myöhemmin piti hänen sieltä läh tcä pois, koSka seurueineen oli häi rinny: matkustajien lepoa. Tiistai sessa ..Sosialidemokraatissa" kutsuu hän sahatyöÄsiä eri pöivirä kuule maan, kun hän puhuu ..ammatilli- sesra työniaenliikkeestä". Tiistaina hän lupasi vuhua PihlavaSsa, keski- mukkona Reposaarella, perjantaina Hnninahl lmassa ja lauva -taina Me rikarvialla. Sitä ennen hän tahtoi moistaa miltä tuntuu olo ..vorva rillisen yhteiskunnan jaloissa" ja sai kin sen kokea. Saliatyöläisei! Maksakaa pienissä palkoinanne pvolueveroa, että herrat soavat juopotella. Esa. — EräS auomus. Leski ja'a- neuvoksetar Nathalia Sp äre on ano nut, että se 3,000 mkan ylimääräi nen eläke, jota hän nauttii mieämai- najonsa salaneuivos W> Sraren jäl- keen, koroiettc.isiin, jotta hän moist kesivattaa vaikunsa uskelliseksi Tsaa ria ja venäläistä isänmaata kohtaan. — Ei mitään vastausta. Lääkäri on hyvin levoton. Rouva rupesi itkemään ja kieltäy tyi syömästä. Seuraavana aamuna heräsi hän marhain, souti heti saadakseen uusio tietoja pojan terveydentilasta. Nyt pysyi hän makuuhuoneessaan koko päivän ja hengitti suitsutussavuaan taukoomattu. Kokonainen viikko kului iällä ta valla. Hän »neni ulos muutamaksi tunniksi päivittäin ja loppuajoksi sul keutui hän huoneeseensa. Nyt halusi hän tietoja pojastaan joka tunti ja itki katkerasti, kun tie- dot olivat ikävät. MdennentoiSta päivän aamulla astui pappi sisään. Hän oli kalpea ja vakava sanoessaan: — Rouva, poikanne on hyvin sai ras, ja hän haluaa nähdä teitä! Rouva heittäytyi polvilleen ja huusi: ^ Jumalani! Jumalani! Minä en uskalla! Jumalani, auta minua! — Lääkäri ei anna mitään toivoa enää, rouva, ja Arjö odottaa teitä. Senjälkeen meni pappi pois. Kun nuorukainen muutama tunti senjälkeen tunsi kuoleman lähestyvän, pyysi hän iaas saada nähdä äitiään. Pappi meni ja tapasi rouvan itke mässä ja kuiskasi: — Minä en tahdo, minä en tah do. Minä pelkään en tah do! Pappi koetti pakottaa häntä tule maan mukaansa, mutta turhaan. Rouva sai hermokohtauksen ja hä nen huutonsa kaikuivat läpi huoneit ten. Illalla lääkärin tullessa sanoi KoiraMu „kuh»iwat". Eräänä päivänä kun k^ivolussa eräät ..kuhnijat" olivat täyttäneet ..pytyn" vedellä auringoninakon lämpiämään, huomasivat he hetken kuluttua talon ..karvuhurrin" isw- van vesipytySsä, etukäpälät siemäsU asetettuna „pytyn" laidalle. Tämä tietysti omoi aihetta iloon ja ihmet- 'elyyn, joka päättyi niin, että vesi oli kaadettava pois, astia huuhdelta va za otettava uutta puhdasta vet tä. Jälleen tuii ,.kar«aturkti" ilta- päivällä istumaan vesipyttyyn. ..Kuhnijat" ov-t tapahtuman joh- dosta oivan varmat, että koiraa vaivaa leini ja että se jollakin mer killisellä tavalla on saanut kuulla prof. Kuhnen parannuskeinojen ih- meellisestä vaikutuksesta. Tarina on tulevan mätäkuun oireita. - Kaikki, mikä ou painettu, o» totta. Kerrotaan työmies Lam- visesta, joka oli anonut ja saanut 100 markan korvauksen Sockcnl^ckan rautatieonnettomuudessa saamistaan vammoista, että kun hän oli lukenut sanomalehdistä, että rautatiehallitus oli myöntänytkin 150 mkaa, ei anta nut rautatiehallitukselle rauhaa, ennen kuin oli saanut sodan markan lisäksi vielä 50 mkaa. Kun taas jonkun ajan kuluttua oli sanomalehdistä lu kenut, että hänelle olikin myönnetty 200 mkaa. oli hän rautatiehallituk- ssssa mainittua summaa maalimassa. Ja tämän kaikea oli mkaan sa^ nuc wäcir-Z uutinen sanomalehdissä, joihlii Lampinen uskoo kuin jumalaan. ^ Eräs hautakirjoitus Tam- vereen ivanhulla hautausmaalla kuu luu kirjaimellisesti tähän jäljennet tynä seuraavasti: Täsä lepä Työämies — Porista Gustaf Lundgren Kuoli 4 p: Käs.k: 1872. 38. wu: 4 s:5p Waan jos mun pidäis Kuoleman, Maall' vierall; taikkmuus paikc-S, Kautt' ruton sodan angoran Taikk veden elikkmuus vaaras Niin käy- kön neuvos jäiken se, äl ansion pe räsi duomitsse, Suo autuaft mun täälö nukkun. Kesäihmeet. Tur. San. ker rotaan: ..Hymälydäminen kano. Eräässä Lounais-Suomen pitäjässä oli eräällä torpparilla pari kaninia, joiden veri- viholliseksi oli naapurin koira ruven nut. Pari päivää sitte se chdisteli kammen hälkiä oilein vimmatusti eka soikin lopulta erään puolapuista rikki ja alkoi tarrata kaninien turk keihin. Tätä homma katseli siivusta torpan kanaparvi, joka usein oli saa nut paeta koiraa. Kotvan kaakotettuaan teki muuan vanha kana rohkean päätöksen ja zyökläsi koiran niskaan. Muutkin kanat alkoivat ahdistella rcuhar-häi- ritsijää nokillaan, kynsillään ja sii- millään niin että koiran turkit revit tyinä täytyi lähteä pakosalle. Siihen kanaan voisi sovelluttaa runoilijan sanal: „Pää huono oli. arveltiin, mut sydän paikallaan". l-svS'-K?smsM IrtolaisuuStilaStoa. Tä män vuoden toisella neljänneksellä äsittcli läänin kuvernööri kaikkiaan 90 irtolaisuudesta pidätettyä henkilöä. Näistä tuomittiin 5 yleiseen työhön, jotavastoin muut passitettiin kotipai koilleen. — Juuieu sääuuölliset mtzt- hästtzmiset Pori»radalla. Koi- ä K.rkusta Tampereelle klo V^lO o.p, saapuva juna on säännöllisesti myöhästynyt, on asianomainen liiken netarkastaja ehdottanut, eitä myöhäl- ymisen välttymiseksi lyhennettäisiin iunan pysähtymisaikao Siuron jo ämä, että hän kyllä tuo rouvan poi kansa luokse. Mutta hänellekään ci e onnistunut. Rouva tarttui ovien pihtipieliin, eikä mikään mahti maail- massa saanut häntä liikkumaan. Kolo ajan huusi hän: ^ H?n ei kuole! Sanoja m uulle, ettei hän tule kuolemaan! Minä jumaloin häntä — Poikaa suretti tämä kovasti ja iän pyysi, että ellei äiti uskalla tulla hänen huoneeseensa, jos hän sitte kui' enkin tulisi verannalle ja katselisi ikkunasta. Hän halusi ainoastacn vielä kerran nähdä äitinsä, vaan katsella häntä Äiti myöntyi, sitoi hunnun pää hänsä, otti hajuvesipullonsa ja sip- utteli verannalle. Koko ajan valit- eli hän lakkaamatta: — Ei, minä en tohdi katsella hän- ä. En mitenkään! Pelkään niin kau heasti! E>, minä en woi! Jumalan', minä en voi! Koetettiin väkivallalla viedä hän- S ikkunalle, mutta hän tarttui vk' rannan aituukseen ja rupesi huuta- maan niin, että kadulla olevat ih miset ihmetellen katselivat valkopu- uista naisia »verannalla. Kuoleva yhä odotti häntä. Sam muvat silmät olivat luotuina ikku naa kohden. Hän odotti kuolemaa, mutta ensin tahtoisi hän viimeisen erran nähdä rakkaimpansa suloiset piirteet, äitinsä kalliit kasvot. Hän odotti niin kauan — ja yö joutu?. Silloin kääntyi hän seinään päin, eikä lausunut enää sanaakaan. Aamun koittaessa oli hän jo kum ut. Seuraaa aia päivänä tuli äiti mielipuoleksi ja lmtiin tänne.