N:o 101 (52) ^ 1910 KBSKI-SUOMI r Torstaina toukokuun 5 pma ämmäksi. Entinen ruflaitlto on kor vattu uhkealla rautatsella kääntosillal- la. Kanalvan kaunis luonto on pai* jon kärsinyt noista suurista tciätä, multda korjManee wanr:ot heti kun ta» natvatyöi omat lopetetut. Monta pm- wää ei enään kestäne ennenkuin ze lii- kemeelle amataan. Ja sila odottalvat- Iin kaikki tiiffeen harjo:rajat. — Köyhän kohtalo. Jelu aika fit- ten Mut eräs Hankasalmen kunnan naishoi,o>lamen mieromatkallania poit- keamaan muutamaan hoiviin Ltan^as- niemellä, toimoen siellä saamansa apua ja hoimaa. Emäntä kuitenkin talutti mierolaisen, maiöka iiämä oli koniin sai- ras, kujan suuhun ja järti siihen oman onneicha nojaan. Onneksi sattui pai- kalle «utemaan luKi>miehi.ä, jotta löijfU wät Maimon maahan nääniyneenä ja korjasimar lähellä stjaitj».wan torpan saunaan. Täällä Maimoparka w. k: n 13 p:nä kuoleman kaulta mapaului tvaimoisraan kenenkään oleinaria hänen Miiumeisiä hetkiään liemitiämässä. Pa- ri eri ifctUM täytyi Läjälvskella asu- Ivan poliisitonÄaapeli O'.to Lidzrenm käydä «käskemässä, etlä maiilaja mieiäi- fiin hauman, ennenkun »säniä renki- nensä »vanhoista maaiÄuisia iau)ois- ta kyhäsi jonkinlaisen arkuniapai.en, johon ruumis mukana clleine tahmi- pusseineen y.m. kompeineen Pistettiin. Torppari ki)lz>oitsi arkun handankalma- jan hakuun. Päimiä kuitenkin Mii- pyi, ennenkuin tuo kehno arkku hau- dankaimajan mieleÄä kai hyivin halpa- aavoistne Mällyksineen sai armon tulla asianomaisella taivalla multaan peite- tylfi. — S.^S. Suomen kysymys. Gutshkoffin audienssi. gm, mmaMÄjelyönemvZs LindebSckin» salhanomistaja Emil Granseitin, wara- momari, Jalo Ahlrothia, prosesjorm- leslki LM Leinbergin, laku.kand. Otto M. Hoihettthalm setä vmmajan pcckve- lijain isqzp^eet. Suapattsi laskiavat soppelieilä mielä uiseat sukulaiset ja tut tavat, — Vakuutusosakeyhtiö Kaletvan yh- tiökokous oli tämän k:n 2 p:nä yhtiön PäÄoMtorisja. Puheita johli isenaat- ■tori O. Slsnrorh. Äohrok.mnalle, toi- imuusjohrajalle ja ma?ölna:iikolle myälmoi^iin mastuumap>ius ja yhtiö- kokous hymätljiyi. johrokuiman ehidotuk- sen MivosiMoiium jakaimisesta. JvhjrÄunnan lekemä ehdotus yhtiö- järjesrytlsein muutiialmsesla sai. yhtiö- tio>touii>,on ifcimio 1'ixl'pctx ja tulee se lo° pMtisesm päälMÄvÄsi yiimääräijessä l)h!iötotou.'se^>sa, jonka Mooitfiujirtni* n en ijävemin jchiotulvnan huoleksi. Muui.o>^jer taikoitiramat srinäisiä käy- raimöll^m ichliön asiain joh dossa. SMImikuuille järkeä muutos» ehdotus on 'se. että he jaistival myös- tm Meuiden Maa «isaa Mmavkasia- jjien maailiin. Johrotuiitaan Malillri-m eroamis- »vuoronsa oicQuat johiotuinnon jäsenet, hrat Fr. iSo.vi^tnc.n, Heiiki Remvall, Ernst Li>n!dolöf ja H. ii-ililufsea lilalle, joka lon Paiikkaikunnalia poismuutiailui, uuÄc>.>si jäiMÄsi isanaatiori O. St en- rioch. JohlUlunnan ivarajaselb.rsi ihrat W. Heimburgor, E. jdrogius ia H. ÄthLman. Tl>limaÄaÄaM'si tulisivat »valituiksi hrat >E. JuiseliM HeilsingiÄä. I. Ema- •ien Tampereena ja E. »>l. Tuistu Ro- wanÄ«ni>ä ^e>iiä marat ilinlarkasiajvtsi hevrat F. G. Björnberg, Z)rjö Jahns- son ja Hannes Loilmistä. OijanMo kokcluitseen oli merialtain laimeaa. — HoH.S. — Henkuvakuutusyhtiö Tuomen Pietarista sähkötetään graphille GmHkoffin audienssism Majesleetti^sa luona, eriä Gulshkoff oli lausunur epäilölvänsä mahdollisum- ta, etä suomalais°lvenäläiiu!n u-a^a- kunanNIainsäädäntökysymys «nnäte- täisiin käsitellä loppuun ennen duuman kesälomaa, johon H. M. oli masian- nm, tttä duuma ei woi mennä haiulle ennenkuin se on siihen tvaltuuiellu kei- f^arilkpcfla ukaasilla, trunu miltään syyr pakota alkainaan kesälomaa I:säk. 14., joiamasloin lujemman liiltymiscn tanve Venäjän ja Tuomen sälillä waalii kiiruhiamisra. Teinähoen ei duuman tsänmaall'isla lyölä tule les- keyilmnään mikään ukaasi etmcnluin ehdotus on kiifu.cli;y kolmannesia luke- mijsessa. Tähän efttti ©uifhfoff -maslautsetsi, etlä erillisinkin maanwiljcli>,u jänäisi- »v(A Pieiarm tkejän kuluessa ja jiiivlle jäisi '2utau"Ile suosiollisia Duunaa jä seniä, jorka moisiival aikaansaada chdo- «uksen hylkäämisen, muina H. M. loisii fuitentöu toiivomull^nia^ eilä lak.chdo- lus olisi loppuun käsiictlälvä iällä is- tumokaudella ja ilmaisi wakaumukse- nacm. e^ä missä lvallusce ylsi lahro. siellä on myöskin yksi lie. Ol?aa> «varuillanne tMaisten herrs- jen suhteen! — Terijoen laulujuhla. Tunnuin laulaMaremme, rouwa Aino Ackte- Remvall on luipautunub omustamaan. tätä juhlaa, laulamalla juhlakmiseltis- sa tai antamMa juhlana konsertin. Miipmilainen Alioppilasojakunta on PäÄltänyt »viettää wuosijuhwnsa juhlan yhteydessä. Juhlista näin Men muodostumat hanvmaiset, stsältörikkaat ja suurpiir- teiset juhlat. Maamme köörin ja soit- tokunnat pitMKvÄ kunnia-asianaan slaapua juhilaan. — Suom. K. — Sosialistien 'uottamusmichiä tuomittu tväärZ., malan teolta. As- kettäin päÄtyneillä Lapuan ja Nur- momnoin Mräjillä wo»nittiin koneen- >käytitäjä I. H. Hauiakangas ja puu- lfeppä I. G. Mähamäkl Lapualta wää- räslä Malasta 5ump:k>n 1 niuodelsi kuriLuishuonieeseen ja olonaan sen jä- 3 Muatta .'aniaiai^luonaniu^a >wa!llo. Sekä Mähämaki <:t.i Hautakangas oMckt paMailunna^a sosial'.t>e»>okraati- >san lpuMeon eilsimaisiä johromiehiä ja «atleon lkowi!lnpi'l tukipyllvänä ja war- -ftnfilt 5<tDfiittiai.r.eit, joka melkein fai= tfi§)|a Ä-uskun:a^aalessa o>n ollut Pi l- iluesnisa edusmieöehdoklaana. — Puhe waltiollisesta esemasta keskeytetty. Kun Mi-llelm sosialide- mMaattien toiMeenpanM-r mielen- oq'otuÄuIlkue oli saapunut Piritinie- men pckstoon ja ohjelman suorttus eh- tinyt lpiikMterii A. Riihisen puheeseen rchchilsestä wa>ltiÄliiseSta asemasta, kiel- si >kaupunym w. k. poliistmestari ali- rachmnestari G. Ahrenberg puhujaa jMamasta puhettaan, kokousta ei mrnrtetti keskeytetty, mutta lopeteltiin se >kmlien?in tcihän. — Hels.San. — Tampereen realilyseo sulettu wii- koksi tulirokon wuoksi. Äun Miime MiZÄm V-oippuPäZvmä eräällä »Malla Tamperecin roaliilyseMa huomatuin. D«ily Tele- MallUlBMnnan puhevnjohtasaksi lockil- Mä yksi oippillas M tutmokoöta jchiu- ienssisla H. <ii>nitämän k:n 2 P:nä Maaltori El»v. z?«Ssa „Wmis>iilassa", jolloin sairas .1 f«itrih*r.ff HM. Wa>rapuheeliij oh raja t'si Uulani,t on vmväristölleen kailkkeiin määrällisin. Hjev. Waia,puhcei>j oh roju J'ft ensiMäisessä äänesuMssä napaah-.'rra E. Äi. Palinen !sc>:'ä MiÄn^inainilun !iie>l:lN/dy.M)lä. roisscÄsa ääuesiylsessä iprcf^jciri ÄMäPää. Wakuusl.'unta on päärr.myi t J it-aa yhliön ^iijueiiutjlcen kaisi aM^nssohla- jaa. — U. S. — Luotsilaitoksen menäläistyttämi- ncn ja luotsit. Mä u^am>ina>lta :a- holla ällkaa saapua tietoja luotsien mie- tchileisiä ja suhiaUlum-.jesla lvenäläis- lljllämispuuhiin. Uudeittaupulngin lionoilla o>va>: luot- sit ftiä miellä, encuuiVt iwnäiäijei moi lulla itioTineeu luolseina Zuoinen ran- lrrkollla, ja maikka ei miiää,, päätöstä ^iviÄä d.ie id)ti)lään, on yleinen c-jo-us on ympäristölleen -föiiffeun maarallisin^ pciÄeltiin maanmttaina sulkea koulu Miikoiksi. Paiiisi tä:a Ii.ent)äti tapausta, joka iilrartii main siinä, otiä Pmilaalla olli !kuirl!?u hiekan lcheä, on kohussa sattulirut Myöskin oräs toinon mudin- kohtaus. — T. S. — „Jlmapallo Luna"? Hiljakkoin kerrottiin lellissä, eÄä ilmapallo „Lu na" olisi katoamisensa ai-koihin nöly.i) joft-enjiöfin lähcffä maata jossakin ,Hek- lasjärmeM" Suomessa. „Ka!l.ewa" slainoo nyt saaneensa tie- tää Pudassänrellä war>naaa puheena oleman lii'kkeellä seuraaivan lkeÄomut- sen. jonka moi smvit^aa iih:eyieen „Lu- nan" katoamisen kanssa. Kevroöaan nimitäin, että „Lnnan" Pohjoisnaman löytäjä, luutnantti Peary, sen näköisenä, jolta hän nnyui wii- meisellä woittorikkai'lla Pohjoisnapa- matkallaan. so!sia«list!men tvitmiÄo on päättäny: Suomen hlMksi julkaista julismksen. jiBsa iomiiSto lkäänlyy koko maaÄman ja !kaUIk:>en lkanisojjön wapau::>i rakasta- Wien karilaisten ipuolee-n. — Vappukukkaa myötiin Messingis sä toukok. 1 p. noin 120.000 kayPal. Siellä myyujjen kakkien raha-anvo vöhniee noin 12,000 mk. MiiilpuDissa Mappukukkasta myytiin MapMipäiMäinä llikipitö 20,000 fjtf. ja nonlsee myynnistä k .)ny: puhdas tulo moijti 1/800 mkn. Professori, frcito Koma- rolvsti Suomen asiasta. Juuri «itiin saapunut Naisten kesisaketteja ja sädekepsejä teU Miesten sadetakkeja Willf Höglundin Kangaskauppa Pobjoigmaiden^jtankin talo. — — — Puhelin 65. se, iU.ä he ero-.wal, jos iveanläiskyllä- ^aiioamison c,iifdif)in Pudasjanvcn He» misaie pannaan täytäntöön. — Äö.-L. te'n;|!crit HiMolan toton naislväii 'kai- — Teknillisen korkeakoulun Alioppi- lwolla ollessaan Ml kinasta kuullut lasyhdistyksen puheo.'.joh.l'.jien >a halli- kamalaa aanta. Naiiet lieneiva': pa- •imijeu 'ktä miv.ail jai>!i maalit ioimi» ^ II p^as^yneot. Maan kcnonvat km- textiiM lauantaina huhuk. 30 p. Pu- ^kin kuuleman,a paavtm kmuttua heenjoh'l<rjat'si. Ijliopp. ?lns- >lmÄ,a'rö'Äa paiatineelle nue^iraclle. Helin Hellgren (tvuoaf.) 1U3 äänellä; Manalta Suomesta. Oikeusneuvosmies Johap nes Coströnin hautaus tapahtui toilssapäimänä Helsingissä Surujsaatto lähli mainajan asunnosia L. Heil!'i>n>kadnn 1K:sta Uo o i.v. Ar kun kantovlvat nmmiÄlvaunnihin woi- nahan nelijä poikaa pankinichtaja Ta- kari Castren, insinööri Lahja Cafrrcu, waraiumnari Lauri Castren ja h omi- oikeudonauskutlantri Urko Castren. Mainajan meljet laki:iede:ien kandi-- daaiti Jonas Castron ja asemapäällck- kö Z. Castren, mavnajan työtamerit maratuomarit Hj. Eiimaid ja Jalo Ahlroih, mainajan serlu: rSlvasti E. Aro>fallio!ja hamimaÄäSkäri G. Ceder berg f<Jfd >j>enaat!naktuaar^ W. Lein- berg. Ruuimiin siunasi mainajan wan- ha tctveri. momiorcimasli Jainso Hed- berg Piläen kamman puheen irainajan muismlle. LäMpiimiä puheiia piiin'ä!t to : c'.<ä hrat Jonas Castren, Jalo Ahl- roch, Kaacko Fröjdman r, m. Oja ^Tuomon Laulan" jäseniä esi t> muu- tamia lauluja. Sepipelei:ä lapettiin l»>kuisia. 5öa- ra tuomari Ahlroth laski I y w ä s k y- länkanp un kinaisten seppe- teen, yt>ii-rehlööri >1arl Snellman Jymäskylän k M ait u u sm i e st e n l t e «n, to>htori HeM Nenmall ja por meslari Archui Castron ww. 190t—5 IvaNopäiMäin ^lMvarissäädyt sääiy- i«verien scippolcen. wara^u«n<'.ri Vt hl' roth sanomatehti ...^ e s ki- Suomen" seppeleen, hrat K. Frjödman ja Jcch. Tilpnar Helsingin asianajaja iin seppeleen, vv.vintrori St. I. ÄtflhtbeTg Sucimalaislen lakimiesien HdistMen seppckoen setä ivaranioma- ri> AiKroch Jonas Castren a esianajo- joimislon heitfiTöTunnau seppeleen. Msilyisislä seppeleislä mainittaföou senaatmrr H. Sncillmanin, ylitirehröö- ri Karl Snellmanin. how!ner.evvs A. W. v. Z w e y g b e r g i n, panku.koini- sarvus Jlvckr R u >o t z i n. kasööri £1« fi Pesoni uksen, .rsioitsisa T. N ii f ii n. nimismies Anifi. Rön n e- t) ex g i>n, pankiinjohtaja ?f. H r e d- Mrapuhöenjchlajaklsi ytio^p. Carl W. Lindgren (ruol>j.) 101 ään. Hallitut- seen ivaluiMl seuraavai> yliopp,taar. nuovsuvinalarsia Einari Teräs 100 ä.. Tauno Woui.i1ainein ö3, Armo Een- käinon 3d, ja Atotlii Ikonen 2ti; luo» meiarlaisia Toimo Wähäkallio ja Rafael »talliala 23 sekä ruols.Uaisia N. KylnnÄ 102, Sigurd Langhch dl ja Paul Taral/off öl äänlä. Wi»?kail^oM »vailMiin suomalaiseksi schleer^si Juho Woljakia lnuors.). ruoisckavsckst Mesr-.lksi Rckf Geimeri (ruo^s.) 'jeltä laivudeichoilajatsi Tviivo Soilcmvo. PulieeuhöhÄjien maaleja ivarien oli Kun sitten se.aÄin kuulla iLniapnllon kadoksiin joutuneen, läh:imät Miehet sitä mei^äs.ä haeskelemaan. waan kun sydänmaait owat moniponikulmaisen iaajat niin ?iwät he olleet mitään iöy- täneck. — Ilkityö Hangon »venäläisessä li?- kossa. Wiime perjanmi-iliana Ycuet- tim Hanigon Meiiäläiseen kirtkovn kiwi kuorin alkuiiasta. Kiwi tunkeuliu kah- den a^kiinaruudun läpi. 'di.rro<ia toi- miteiiiin par'aikaa P. eh.loollijen ia- kampia, (fu-ori siläMas:oi'n oli pimeä ja suiljckiu. Tapahtumassa lienee »ä- hetttty Monteko kenraalikuivernöörille. PÄiisi ivaniksi sunnun.aina itti tiyömefiljän, iroai ,m«rsu>otnctai^« ja suamelarlaiset Henrilk Äalkio, kotoisin Kiskosta. Hän liMyncor maaLiiliiilioon. Hallituksm seliini samana i>ltana naumluens» kan- Maakeiissa anneni in kaikkiaan 205 ään- pungilla tväki juomia ja oli hän sitten ia. joisia nuo>vsuL>malaisia 100. ruvlsa- ollesiaoa >kot!inai'kalla huMitellut lieit- iai'fta 102 ja jsuomctarlaisia 5(5. — Tuomen Ileisen Työnantajalii ton lisäänchminen w. lö()!). Wuoden 1!)09 lopussa edusli Nein^n Työnan- lajaki^o matseiluja lyövalltoia Snik. 2v.23!j,443: 01. Wasiaa>iva^ luku 1906 muoden lopussa oli Sml. 25.129.051: 52, jo:en lijöij» on Sm!. 4,104,392: 09. — Suuri maatilan kauppa. Wara- luoimari C. Lsc. Collm on '.n>li:ööri A.txfrt Colli.nli^lle myyilyt Pyhäniemen. ^ulaijoen ja Ho^oÄän '•■.Uit Hollolassa fii»ä taiiicn tilan k>a>rijaii ja irramislon 1.406.000 nÄn kaAppahiniiasia. Upiilan maai il a, pöäimmnus 'Pyhä niemenä 'si!;t>ui:al;annulsinci v u, puutarha M: n edustaja on haastckeUui Moskoman ylivpiZton kansainmälison oi>keuden professoria, 5r?iwt Leonid KomaroiMiskia, jclka myöskin on loka- /kuulaisryhmän Mkuskomitean jäsen. K^idvi lausui seuraamnst': Suomen Wymys, asialtnlukaisesti harkittuna, on päälpii>rteilluään seuraa- Ma: 1. Suomen suiuriruhtilnaskuilla on e?oÄ'taMawn osa Wenäjä:t >keisa>ri'Kun- jaa. mu>>!a on ^valtio eikä tva<in tamal- tinekn allue, wa!liw, joka ei nauti täy- dellisiä ilsemääräysoitleulia. mutia on polvii!riscsli i!'semää!rääwä sisäisisiä a- sioissaan. Tämän aseman on>at sille antooncci.l Venäjän us^:vat:iaat. Ei o>- le suotaMaa, eitä nuoret edusiuslaitok- semme kajoawat ta'lM Periaatteeseen. PeruswÄaillisiuuden periaa.e cn pi- dettÄvä arOvossa sekä Tuoincsia elia Meinäjallä. — Suomen ulkonainen e- dusilciminen sitä masloin on Menäjän asia. 2. Swlypi>!i'n '"in^sterision Mal- takunnanduuma!!.' j v.aina lakiehdotlls lsie ijseln fiini Linifum.xviiiiai n s ää'oä ii n ö a ja Suonten.lainisäädmmön mälisesiä srh- fee€).ia on 'kalsoliama sekä sopiniailo- maan aikaan Mä h ä ti kö iin ällä tehdyksi: Meidän ilakiaisääiiäkvillä laiiö k sillamme on 'kä!si>lel:öt.vänä enemmän f ui :t kar peeksi täckeitä Venäjän sisäisiä elä- mää kos?ciwia thflMytsiä, jotka fimät siedä llykMMä. joto sen lisäksi fäm<si puuttuminen »vietä Suomen kysymyk- seen. KaMssa tapauksissa on odoiei- tawa Suomen edueikunnan päälöstä. miMi se kasfee Suomea, ennenkuin asiaa woi>oaan rakkaina. 3. Keilsariklmnan sa suuriruhtinaan maan lltonnollisatMÄit iulcw<tisuude.?. sa näyi^Ävät seuraavilla: Suomi ica oikeuldon lähciitää duumaan ja »valta- kun n a mie uliv ostoon Missin määrän sen oman paikallisen waa>lilain mukaan Ma- liÄuja edustajia, mu^ta ehdolla, että niiden jcm<koSsa on myöskin Paikallisen joka on työmies ^eö.ör ^»s.ön eimsujia. Tuo- 1 - - 'nti J|'tv.U)itt(i(i oiwtiiwattotTen.|J', ottaa o= saa määräilyssä, laissa lva^visieiiissa sluhlveÄsa ylisen Mal^a^unnmt aseivel- lmolli^uuden ja meronmaksun suoriluk- lseen; Suoimen rajatiet yhdisietään Menäjjäv «rautatiÄveMoon. Wenäläi- set, jctfa olivat muuttaneet Suonteen cat cLeske^emat siellä, nauttimat kaikes- sa samoja oikeuksia suin Suo-men kan- salaiset, s.v. saawa>t oikeuden niuun inu- a ssa Puhua omaa liettänsä kouluissa, l uom io istui men edessä ja eduskunnas- sa. SuomcLaisille on menäjänkielen- taito pailMjnen. Asotiulkser sanomaleh- distöls:ä. yhdistyksissä, jeuroisi.? ja uskoHvaipauvesia sekä yleensä kaikes a, joka>kuuluu olojen järjes:elin)n sekä kou'pungeissa orm n'aalla, Paikal- Tisten IfuvmÄaisc^n »oiraiij;'a iä.-de'- tÄvät. Siinä kaM mi ta minnlic. torstai- seksi oit sanoita\\i Suomi'!' asi^s-a. ollesjacn >kotiinal'kalla hnm jelemällä >kirwiä. TÄöin Äi hän myö?- kim h/tl>.Iänyt kiimen kirkonieinää ivas- man, aiklomÄta e rikoit s: r osa:a akku- nvan. — U. S. — Kaksoisitsemurha Orimattilassa. T.^k. 2 pnä iai!v alit iin Orimattilan kir- koiMjlän Khollä eräästä hielakuopasra merissään MiTUmassa räätäi.b Wäinö Ahli ija lovpparintyläir Jeunn Toilivo- la. Läheinmiin >tar^kästetmessc. hmvait- tiiLrt Zchdin Mi älä oteivan hengissä mubta tytön jo vainajana. Molempien ohimoja oli wcrinen ikuuianreiikä. Nahliäwäsii oli Ahti, jonka »vieressä maaZsa oli relvo>limeri, ensin ampunut ,y.'ioä ja si itien itseään. Teko oli tehty yhteisen ^opim^scn nojalla, silla mo- lyPsÄään mÄi siten, että kala otetaan masommalla kädellä pään puolelta tvankastl?iinni ja oikealla puristetaan pitkin matsaa, joten mä:i »valuu as- tiaan. Kun näiin on kaikki mätikalat typisotty, otetaan maitikala ja menetei- maitia on jouiMu-t mädin loukkoon, se- maitia on jotunut mädill joukkoon se- kohetaan mäliä lvaromasti taian purs- tolle, soomilla Äi siimm sulalla, lisä- tään Mähän Mettä, min etu mäti juu ri ipeitoyy, mätiä sekoitettaan ivielä ker ran ja annetaan seisoa rauhassa joku mim^ttr. Tänä aikana tapahtuu hedel- möi!t!yminen» senjMeen huuhdotaan mÄi puhtaaksi rimasta, ulostuksista ja muusta liasta, jota mthdvllisestt on mäÄin tullut ja moi turmella mädin. Näin hedelmöitetty mato on «valmis- <ta takaisin Meteen lasketiamaLsi sopi» wiin paikkoihin ruohikkorannoille, le- mäpohjiin sekä stlä war:en tehtyihm hawu turoihin. Curoiiksi owat parhaita katajapen- saait, joilta ilyödään juuresta poikki ;a sidoÄzan kiwi painoksi, jotka pystMät pohjaUa. Tuuheat kuuset, jotka eimät kÄpaa tukeiksi ja polz:oaineiksi, oivat myös sopimia. Turo on hymästi kiin- nitettämä pohjaan kiinn', a.tei aallot niitä heitä rannalle ja neulasiin taker- ltnntvt maili ku>imu. Turoissa on as- iken stMyneillä kalanpoikasilla mielui» nen ja suojattu olinpaikka samalla lkun d Pienet mesiessäimät, joita »-.uroihin iart- tuu smorct mäckräi.', otvat poikasienpa- raita ravintoainein. Turot omat useamman kalalajin mieluisia kutupaikkoja^ etenkin sären ja ahmenen. joiÄä nii';ä käy pyydystämi nen mahinkoa saattamatta, kalat kun jätiläimät -mädin turoihin ja mäti sääs- ^lyy turmetukselia. Sitä paitsi omak mroseudut hym-iä haukien pyyntipaik- koja, kun turojen ympärille miritetään haÄvempia merkkoja. joihin haumet taMumoi.v Turot omat ehdottomaM joka toinen tv:si uusittamat, sillä pitem- ipiaitainen medessä oilo liumotiaa nils- lä neulaset ja kuoret irti', joten ne ei mät enää maD.aa larkoiitustaan ja Mie- lä mätänemisellä saastuttamat yntpä- Riston. PychlMity kala on medestä Äettua heti öeuraAtettlLva. Silloin päästetään !je kitumasta ja samalla on sen ram in ooarmo tuntuMasli parantunut. Teu rastettu kala on mauvkaanipaa syödä, säilyy tuoreena kaumemmm eikä kos- kaan suoöärtuna happane. Teuras.a- mi»nen tapahtuu siten, eitä kalaa lyö- dään päähän ja leikataan kiduksien al° ifa olema jänne Po M, ja mannuuden muoksi pietetään purston juuresta sel- käranka poikki, joten kaikki Meri suolet lhhjet<!'ymät, joka juuiri on syynä kalan 'Uhan säilymiseen. Kailat omat li^Mmia ja matkustus- hckuisia. Sentähden ottat kaikki oh- iiaammat kuikkupaikat> salmet ja lokien suut pidettämät aina au?i, e/rei mil- lään iamalla estettäisi kalaa nousemas- ta sekkckmesistä kutupaikoilleen. Loki nia.aitri', eiiiä maNamäylä on olema aina au'ki. Ma^amälflänä ymmärretään kol- mMa osaa salmesia eli joesta sen sy- mmmÄiä kohdalta. Jos meidän sisä- mesi emme kalastajat mahankaan hvitai. siMoit kalamesiään, lisäämyis^oät kalat sururissa määrissä, joten sekin raha. jolla osataan meren kalaa, mouaisiiin /täyttää maanlviljcilLsen Parantamiisek- si. puhumattakaan siitä, et«:ä kotoinen kala on monin merroin maukkaampi meren kallaa. E. A. V es^iuTi—jyväskylä. Kapt. Joh. E. Saarinen. Lähtee: Vesi järveltä maanantaina, keskiviikkona ja lauantaina klo Vj 9 Lp. jyväskylästä: sunnuntaina, tiistai na ja torstaina klo 7 Lp. Joka matkalla poiketaan Sysmän, Kurenl&bden, Judinsalon, Vaherin ja Korpilahden silloissa* Vesijärvi-Jämsä. „Toivo" Vesijärveltä: sunnuntaina, tiiRtaina ja torotaina klo Vt 9 i p. Jämsästä: maanantaina, keskiviik kona ja lauvantaina klo 9 i p. Joka matkalla poiketaan Sysmän, Kurenlahden ja Pihlajakosken sil loissa. Jyväskylästä Jämsään ja päinvastoin matkustavat muuttavat laivaa Kurenlahden sillassa. 1—0 Keuruun kirkonkylänsä oleva Orpo koti-yhdistyksen omistama rakennus, sisältävä kaksi huonetta ja eteisen sekä tarpeelliset ulkohuoneet, myy dään nyt heti huokealla. Lähem piä tietoja antavat Keuruulla. F. G. Bergroth Ja 1670 Alfr. Sarasto. i—i Huutokaupalla, ioka pidetään Korpilahden Oittilan kansakoululla toukok. 17 pnä 1910 kello 6 L p^ tarjotaan vähimmän vaativalle sa notun koulua pulpettien teko. Lä hemmin huutokauppatilaisuudessa. Korpilahdella toukokuuni 2 pnä 1910. 1671 Johtokunta. i—i föairföii, m,im täsni olen scncn!..'. tufc:i in ää- , , lemmat Äwat -maNhemmilleen k:rjo:t ja puisiio. isluil'u't'set \eia kaÄvchvVne. janeet kiivjeet. joissa ilimotltamat aiko- mXy - 6 . arl 'ineUiimn fl K« >mM erMssu» nwinct-fciw ja -M- neenisa chdeGä tuolla. Jenny Toimola- ^^alttäjan G's ^c^viui pals- au P u n q i n- xia MesijältiveÄä eit Ihaili) kauppaan. toQim j an Uche on hymin livtuttama ,a ^ -v. p >eppc-j i© r jmen kaupan Päätyttyä on ernyi- a>ii^ulwainen. Ahdin taas «forte**, Xfr ( sille ostajille myy:y jyvjemmällä ole- punnan >niÄoilIe kaiken syyn kasaa Venäjältä. — Vapautettuja. 245 samaralais- ta t<MipMaa, jotka korkeiniimasia ikäskystä M an Mapautenu, cn Pääs tetty pois wankiilasta. Talonpojat Äi tetjetch sinne w. 1905 lapahrnneiden iewoltlomul?ksien johdosta. — - salakuljettajina. Jolu a . , >ne kali- t.iiiuiv'dl.Viv.'., jc-fa iä nation .vn;'5'w;:«.><;a :«Vi .i tanl^n iSurtr-.-n« fet iidjbea •fcUiorcii r.M: 1' TuiuiiK-.a harjc-" nnrtoaf.ctK*. Ei nksi Kuulufus. Tiistaina toukok. 17 pnä kello 10:ltä a.p. pidetään kunnantuvalla Keuruun kun allislautakunnan ko- kouo, jossa päätetään: l:si. Maksetaan tapporahoja pe tolinnuista. 2:si. Jäljestetään tämän vuoti nen rokotus; keskustellaan jt pää tään edellisestä kokouksesta lykä tyistä asioista. Keuruulla toukok. 2 pnä '910. P. G. Hannula. 1672 l_l|| Suom&i. ja Sorr. V. 1 k. 4. 50 mm. Tiistain i Lk. 10 pnä klo 10 a.p. ravydään huutokaupalla Ylämäen talossa Kiotaudella ko jlurakeanuk- sen j* ulkohuoneiden teko kunnan aineista Piirustukset on halullis ten nähtävänä mestari Halttusen luona Peäjävedellä huutokaup paan asti ja huutokauppatilaisuu dessa paikalla. Kaikista ehdoista tarkemmin huutokauppatilaisuu dessa, josta täten tieto annetaan. PetäjivedeUä toukok. 3 pnä 1910. Rakennustoimikunnan puolesta: V. Särkimäki. 1C57 1-1 Oikeita saksalaisi Sandaaleja 1611 W. Hännisellä. Puhelin 157. 2—a , t:. 'Xc.li;-n, inr-'»•;>.- Ulkomailta m;eilisin ui .•.".tniMtro/i:-.-.^ 'iv:o mia painoja yhl. 170,000 marta-fta.^ MaÄaanoiiio tapahtuu heti. — ii.S. — Inkeroisten puuhiomo ojaisi .pa lanut. T.k. 3 p:ää maste>n yöllä s.):tyi J>nkeroiAcn puuhiomossa lni-palo. Pu.u>!ei>tli!mö. kuivaushuone ja prop' sic>.i'l'uoriMishuone paloiöixn koncinecn osill.ailn iporoksi. Pabloa sammutliivat Inileroisten mapaaehioi-nen palokunta ja tuhlaan omat ruiskut. Wohinko ar- Mioidaan 80.000 markaksi. Tehdasko lullaan edelleeMn piilämään käynnissä siten, etlä propsit kuorkaan käsiit. — Suom. Kansa. — Epäilytlamää mäkeä. ..Pohjan maa" kertoo: Wii5ne aikoina on 5'^aa> Msa li'ift-irmM muutamia huomiota herÄ Äviä epäiltälvii henkilöitä. M. wa. r i k!s o n r n, maratuomari fti. H o l l- m. on siellä nähty eräs mi.rkapukuiinen m e r uksen ja waramaami:iari I. wmiWinen merisotilas, joka erittäin* fi Nalso n yh:einem seppe<e, laa- ^ km on «näkynyt Pitämän sibmAlä lähte» monni W WaÄden:«, nti Anna Wall^wien laiwojen luona PaSseja tarkasta- LomimMä on tiotMi tässäkil'. sitr.il- ' liisessa >taipa>ui.lses!sa ^'llut csaiija aÄ)i<!l- tämältiään. j>oia >nuoruka:iet envät joko ymmärtäneet tahi jaksaneet kantaa. Kä.'si miiilloa si.ien olin'ai he paikka- kunnailta kadonneet, muita palannee!. Wappuna takaisin. Illalla olimat he olleet MaMassa työiväenyhdistylien tail>olla, mistä yhdessä poistnicvat. Mmha lienee tapah.uiiu.t Äo ii—7:n aikaan aamulla, koska siihen aikaan oililmat uijcoit henkiilöt kuullee: laukauk sia. Jenny Tomiola Äi Masta 18:nnellä, öikä loWu!t pabjon maichompi Ahliikaan; Mistä 21:nnellä ikÄvuodellaan. Ahlia hoidetaan Oriimattilan sairas- huoneella. — HÄs.S. denin. lm-^nanttt R. Malldenin. rma Mia m^kamichiä. Amri BalldeM. war<uuom°Tt^ohn Gromnanm, ^ratuomut Lu^tv. HMSa» hammaÄaöklM -G» Eederber» Millähän 1'ieneivät asioilla? Omat» koban ou&tti alkaman jortoajaii ennus» tMä? . ... Uusi mielipiteen ilmaus Suomen hywätsi. Brysselistä sähkötetään ..Retshille". ettL!anisamwAmen Brysselissä cil«ra Pmi mmji k»I>>«iljchWsi>. Jä^lkiperäiseen maanlMiijelytseen kuw> luiu «myös ffe. el lä maa-.imu jei^jät hoi- laiivat kallai!ve>.le>n^a. Näin kewään tul- lessa 'koettaa ken fiv,ur:lle t^kenoe joh taa askeleensa talloen Peilteeniä luo- neidM särm^iemme rannoille mielessä saada särmi mä sen paikoin hy.vintin rikkaista antimista. Useammalle ei > 'liene kumminkaan aamiZ:us-a, että hän! Pienellä itoilmenpiteellä saattaa tuntu- Masti liisätä jäaviemme asukkaita sa si- ten kartuttaa särmi n iän sa. tarkoitan, il.Vi Harma kalamies aamisiaa, että hä- neliä uisein on kontissaan useamman tuhannen kalan siemen, jokii hed el möi rm:t' iiii- . n.uaa lcctnut 'G-- .ui.:'.' . u i. > ;;i:nii >.• % ' '.i 1 j : r .v. in-r f-..;-:; xHlbantau fjyina. Mll^ ja i. liMad uitko..: .n'.':i\; l omaiset olimat jo muuta-nia fttittou|U' Pi'tänert silmällä kaikkia ulkomaille mol:kustawia ja sieiliä pal.mmia he-nki- ilöuä. Näinä pMvinä sille ilmoi<et- Mn, etitä eräässä »valtion omistamassa tdMia pontta tilkan 'varrella iäilytet- tiin ^lo'5ulje>tuÄamaraa, joka oli saa- punutt' eräässä suureÄsa ia-,ivassa. Po- lij-siille i lm oi tei iän myöskin 'salakuljet tamin o^umnolt sa nimet. He asuimat samassa talossa. KotMrkasiuksessa löydetyin erääslä asunnosl:a teelaatik- koja, toisesta taas teelaattkk^ja sekä si- kaareja ja pciperosiesa. Tamarat etet- liijin ^."amarikkaon ja mieliin kahdessa suureZsa laatikossa mllikainariin. Ta- , e' rr tettyxä ja Okaisin järioee., lask?ttnna otetun tamaran armo nou. Mun wuoden kuiutiua on laanut . ^ i00,000 ruiplaa. mamrttaMm aikaan. Jokaisen kalamie- ' ' hm koilastuÄvehkeistä ei pitäisi puut- 'suman jonkmlainen astia esiin, manha lMmen pesuastia, johon mätikalois:a — Cifaifu. ..Xioöki-^uomen" lvi ime >uosja on Mrojan huolimal:c«niuud»n tuuoi-ii törkeä painoivirhe eräässä alit- kosisa. Ei mä >näet luetaan .-chopen- hauerm amoriÄeia". Piri "eiysli ol- la: „Tchl0peichauorin ^aforivincja". — Turun «vankelis luterilaisen seu» ran 'kolipoiöi.^ Qiw Aailonen pilää t. k:n 8 p:nä klo 3 i.p. raama^mrsolilyk- isonW el'ouga n Toikka la ssa.