II ii I K TJ. Keskiviikkona Toukokuun II päivonä. V WJ."4JltipLU >1 m h™ MMMVMHi, f* jy V *.r- 'i A X % A'sS « V ' V z /«•f# * . >. r - f i-:\ •' -"'3 > fi ■ \ *f>-. ;• r C"^' V*». ' i i i \ "Sk. Sj: f • f % 1 /•; O <>. «f Jj- ^ v ! -e "%> 's-' ® 2 «■ sk K Pohjois-Suomeo Maanmittaus- toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiicteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. tetussa »venäläisessä rahastossa ja tä käläisissä Menäjän moimassa pitämis- sä menäjänkielisissä kouluissa, eimätkä kuitenkaan todista, että keisarikunnan lainsäädäntö ulottuu Suomeen, sillä mainitut asetukset ja johtosäännöt ei- wät ole Suomen »viranomaisten ja asukasten noudatettamina, ne eimät koste Suomen yhteiskuntaa, samoin- kuin Menäjän yhteiskuntaa ei koske Suomen asetus, jota somelletaan Suo- men passimirastossa ja Pietarissa ole- massa Suomen Pankin konttorissa sekä mirantoimituksessa Suomen rajan ja Pietarin kaupungin »välisellä Suomelle kuulumalla rataosalla; —2) että kaup pasuhteita ja muita keskinäisiä asioita koskemat asetukset on annettu erityisinä Suomen ja Menäjän asetuksina; — sekä 3) että wuo silta 1908 ja 1909 mainitut esimerkit eimät tiedä moimas- sa oleman periaatteen taikka oikeus- säännön someltamista, mutta kyllä il- meisiä poikkeamisia moimassa olemasta laista edellyttäen mielä olematonta n. s. yleistä lainsäädäntöjärjestystä. Mitä tulee moitteeseen, että Suomen lainsäädäntö on tunkeutunut Menäjän lainsäädännön alalle, niin mainitaan sen toistamiseksi selityskirjelmässä lain- säädäntötoimia, asioissa, jotka miltei koko 1800-lumun on tunnustettu kuu- luman Suomen lainsäädännön alaak. Silmäänpistämänä todistuksena tästä on monien muiden joukossa sotilaslaitosta koskeloa lain- ■ »» rr c " j rr saadanto. Aiman päinmastoin mitä jotkut me- näläiset kirjoittajat ja komiteat omat mäittäneet, katsottiin sotalaitosta kos- kema kysymys Pormoon maltiopäimillä niin ilmeisesti Suomen asiaksi, ettei muuta mielipidettä tästä moi syntyä kenessäkään, joka on lukenut asiaa kos- keman keisarillisen esityksen. Keisari Nikolai lifen aikana mainittiin Suo men perustuslait ohjeena toimenpiteil- le tässä asiassa ja sekä keisari Alek- santeri II:n että keisari Aleksanteri Hirn aikana säädettiin tässä asiassa lakia »viiltiosäätyjen myötämaikutuksella eikä muuta katsottu moiman tulla kysymyk-- seenkään. Ia myöskin 1906 muoden Maltiopäimäjärjestyksen 29 §:n mu kaan on „laki, joka koskee maa- tai meripuolustuksen järjestämistä" keisa rin ja suuriruhtinaan sekä eduskunnan yhtäpitämän päätöksen marassa olema lainsäädäntöasia, kuitenkin niin, ettei eduskunnalla tässä ole esitysoikeutta. Tähän katsomatta nyt mitä jyrkimmin mäitetään, että Suomen eduskunnalla ei ole koko tässä asiassa mitään sano- mistä. Tahdotaan siis tässä samoin- kuin erinäisissä muissa asioissa saat- taa moimaan toinen periaate, kuin mi- kä kauan aikaa on moimassa olemain perustuslakien nojalla ollut tunnustettu. (Jatk.) Eduskunta. Täysistunto tonkok. 7 p. klo 11 ap. Puhetta johti puhemies P. E. Smin- hufmud Senaattori Hosiainoff esittelijäsih- teeri Degerholmin saattamana toi edus- kunnalle arm. esityksen jäämistöme- rosta. Esitettiin perustuslakimaliokunnan mietintö maltakunnan lainsäädäntö asiasta. Puheenmuoroja pyydettiin heti tois- takymmentä. Ensiksi sai puheenmuoron ed. Me- ehelin lausuen aluksi toimomansa, että eduskunta mietinnön hymäksyisi. Sen sisältö on kielteinen. Mietintö on laaja, mutta selityskirjelmä, joka on kokonaisuudessaan kudos määristelyjä, on sen maatinut. Niistä periaatteista, jotka meillä omat moimassa ei selitys- kirjelmä tahdo tietää mitään. Tahdo- taan hämittää maltiosääntömme ja kielletään koko Suomen oikeus. Wal- tiosäädyt olimat anomuksessaan lain- mastaisten toimenpiteiden lakkauttami- sesta medonneet m. m. korkeimpaan mailman järjestykseen. Selityskirjel- mä käyttää tästä sanontatamasta kieltä, josta selmiää, että sen tekijät kieltä- mät kaikki simeelliset periaatteet kanso- jen kesken. On selmää, ettei tämä moi antaa hymiä tuloksia, eikä edistää maltakunnan todellisia etuja. On teh- ty ehdotus, että eduskunnan olisi ollut esitettämä uusia perusteita suhteittem- me järjestämiseksi, joka ehdotus sitten tarkastettaisiin molemmin puolin. Sel- laisen ehdotuksen toteuttamisella ei ny- kyoloissa kuitenkaan olisi mitään toi- meitä, sillä sitä nykyisillä maltiopäi- millä ei olisi ehditty suorittaa. Ed. Jonas Castren: Menäjän pää- ministerin ehdotuksen luonne kumastuu paraiten erään selityskirjelmän lausun- noissa. Ne eimät jätä epämarmuu- teen, mille kannalle pääministeri on asettunut. Puhuja siteerasi eräitä täl- laisia kohtia. Niissä medotaan muo- datetun menäläisen meren oikeutuksiin Suomen itsehallinnon kumoamiseksi. Suomen selitetään oleman maan maa- kunnan, jonka asiat moidaan järjestää niinkuin halutaan. Perustuslakimalio- kunnan mietinnössä tällaiset mäitteet kumotaan. Tämä lakiehdotus on jätet- ty myöskin duumalle, jonka pitäisi olla nuoren Menäjän pyrkimysten ja kons- titutsionin tukena. Ne jotka omat näin menetelleet, omat tienneet mitä teke- mät. Suunnitelma on kamala: ensin duuman amulla tuhotaan Suomen it- senäisyys ja sitten hämitetään duuma. Jos duuma alistuu tähän tuhotyöhön on se sellainen teko, joka horjuttaa sen oman olemisen perusteita. Me tah- domme kuitenkin uskoa — ei itsemme, maan Menäjän muoksi — että duu- ma ei alenna itseään Suomen itsenäi- syyden mestaajaksi. Mutta jos kui tenkin tämä usko pettäisi niin ei nii- den, jotka meidän tuhoamme toimomat, ole ennen aikojaan riemuittama. Mää- ryydenteot kohdistumat lopulta kui- tenkin sen harjoittajiin. Miittasi Belsat- sarin kemuihin ja näkymättömään kä- teen, joka seinälle kirjoitti tuhon en- nustuksen. Puhuja huomautti sen jäl- keen kansamme kestämisiä koetuksista lausuen, ettei se saa sortua. Miittasi Unkarin kansan mapaustaisteluun. Kansamme tulemaisuudesta olemme edesmastuussa menneille polmille, sa- moinkuin tulemillekin ja omille omille- tunnoillemme. On olemassa toisissa- kin moimia, kuin se, joka on pistimien kärjissä. On simeellisiä moimia, jotka lopultakin omat moittamat moimat. Meillä on puolellamme malistuneen Eursopan yleinen mielipide ja myös- kin Menäjän maltakunnan byrokratis- min ikeen alla huokailema kansa, joka sekin kai luo kerran ikeensä hartioil- taan ja silloin cn meidänkin mapau- temme päimä koettanut. Ed. Arokallio kiinnitti huomiota eräisiin pääministerin selityskirjelmän kohtiin, jotka antamat tosiasioilta ir- mikuman. Menäjän duuman jäsenillä ei liene täyttä selmyyttä Suomen oi- keuksista ja kun pääministeri selityk- sessään mertaa Suomen asemaa siihen asemaan maitokunnassa, joka ennen on ollut muutamilla maltakunnan osilla niin kuin esim. Jtämerenmaakunnilla, niin on siinä salattu duumalta tosi- asioita. Duumalle olisi esim. moitu selittää, että Aleksanteri I juhlallisesti makuutti, että mitään Suomen lakia ei saada muuttaa ilman sen kansan- eduskunnan suostumusta. Tällaisia tosiasioita esittämällä olisi pääministe- ri menetellyt suuren maltakunnan hal- lituksen ohjaajan armon mukaisesti. Puhuja malaisi mielä asiaa eri puo- lilta. Ed. Tokoi kiinnitti huomiota siihen seikkaan, että näin tärkeässä asiassa on pyydetty eduskunnan lausuntoa. mutta Suonien kansaneduskunta ei moi suostua tällaiseen itsemurhatekoon. Perustuslakimaliokunta on yksimieli- sesti yhtynyt ponteen, jossa lausutaan, että eduskunta ei moi pyydettyä lau- suntoa antaa asiassa, jossa sillä on täysi päättämisoikeus. Menäjän taan- tumuksellisen hallitusjärjestelmän puit- teisiin ei mahdu, että maltakunnan ra- jojen sisällä on maa, jolla on sellai- nen eduskunta kuin Suomella ja joka taloudellisesti ja henkisesti pyrkii eteen- päin kansainmälisten periaatteiden poh jalla. Miittasi niihin tuhotoimenpi- teisiin, joihin Menäjän taholta on meitä mastaan ryhdytty, uusiin me- roihin, rautateittemme yhdistämiseen menäläisiin y. m. Miittasi meidän sisäiseen mapauteemme tähdättyihin ra- joitustoimenpiteisiin ja kahlehtimisyri- tyksiin lekä kansamme mälitämättö- mään simistyttämistarpeeseen ja siinä suhteessa tehtyihin alotteisiin. Huo- mautti myöskin kuinka sosialistien ta holla on aamistettu tällaisten taantu- muksellisten aikojen tuleman, mutta pormarillinen eduskunnan enemmistö ei ole tahtonut käyttää otollista aikaa kansan kohottamiseksi ja sen taloudelli- sen aseman parantamiseksi. Lausui toi- momuksensa siitä, että Menäjän kansa, se kansa, joka kituu byrokratismin kah- leissa, toimoo meille hymää, samalla kun se toimoo itselleen mapautta. Täl- lä hetkellä olisi meidän lähetettämä termehdyksemme tälle Menäjän kan- salle. Ed. Ingman huomautti, että jokai- nen, jota lähemmin tutustuu lakiehdo- tukseen ja selityskirjelmään, huomaa kuinka epätodellinen se on. Näyttää siltä, ettei liene tarkotus ollutkaan laa- tia lakiehdotusta elämää ja sen tar- peitä marten, maan luoda ainoastaan teoriia. Mertasi selityskirjelmää paa- mien bulliin ja marsinkin erääseen 16 satalumulla, siinä määrässä se on pe- rustelematon ja aiheeton. Puhuja huomautti kaikkien hallitsijoin kansal lemme antamasta juhlallisesta makuu- tuksesta ja siitä tamasta, jolla selitys- kirjelmässä näitä makuutuksia selite- tään. Eoelleen osotti puhuja laajaperäi- sesti selityskirjelmässä oleman ristirii- toja, sekä historiallisia, että juridisia määristelyjä. Ed. Homen puhui laajalti oikeuden taistelusta historian kuluessa huomaut- taen, ettei sananparsi „heikko sortuu, mäkemä moittaa," aine pidä paikkaansa. Ed. Setälä lausui, että lakiehdotus on täynnä epäselmyyttä ja ristiriitoja sekä epämääräisyyttä. Siinä puhu- taan esim. yleismaltakunnallisesta lain- säädännöstä, mutta siinä on lakiehdo- tus ainoastaan Suomea marten. Ar- mosteli laajalti lakiehdotuksen eri ma- Maisuuksia, huomauttaen, että selmä- nä siinä on ainoastaan se, minne näy- tään pyrkimän. Ehdotuksen sisällykse- nä on, että Suomella ei ole mitään oikeutta ja jos sellaista olisikin niin se on siltä otettoma pois. Menäjän kansalle pitäisi olla tunnettua kaiken- laisista määristelyistä huolimatta, että suomen kansa ei pyri ulkonaiseen mal« ta-asemaan, se pyrkii ainoastaan täyt- tämään sitä tehtämää, joka sillä on maailman simistyshistoriassa ja joka tehtämä, jos suomen kansa tuhotaan, jää ehkä täyttämättä. Usko oikeu- teemme ja luottamus tulemaisuuteen on ylläpitämä rohkeuttamme käytämänäm- me olemassa epätasaisessa taistelussa. Ed. Hannula huomautti siitä yksi- mielisyydestä, jolla suomen kansa nyt seisoo sekä miittasi siihen ikämään eri- mielisyyteen ja omien kansalaisten epäi- lemiseen, joka oli hamaittamissa men- neinä sortomuosina. Nyt ei löydy ke- tään, joka olisi eri mieltä, kun saman talon miehet omat kaikki oikeuksiemme puolesta. Toimoi pian koettaman ajan, jolloin Menäjälläkin annettaisiin asial lemme tunnustus ja annettaisiin mei- dän kehittyä lakiemme turmissa. Ed. Ahmamaara lausui, ettei moi käsittää, miten yleismaltakunnalliset edut maatisimat kansamme hämittämis- tä. Satamuotinen kehitys on osotta- nut, että Suomen itsenäisyydestä on ollut ainoastaan hyötyä Menäjän mal- takunnalle. On aiman määrin, että me mihaisimme ja mieroisimme menä jän kansaa. Jos täällä miime aikoina jonkun »verran on nurjamielisyyttä il- maantunut, niin on se johtunut siitä, että Menäjän byrokratit omat kaikin tamoin koettaneet ärsyttää kansaamme ja kylmää tänne mihamielisyyttä. Myö- tämielisyyttä ja rakkautta ei moida ruoskalla saamuttaa, sanoi puhuja kuulleensa oleman selmänä Menäjän mallanpitäjillekin. Jos he asettuisimat laillisuuden tielle tulisimat he huo- maamaan kuinka pian täällä saa mal- lan tyytymäisyys ja rakkaus. Ed. Pietinen lausui, että tämä mie tintö, jos se saamuttaa yksimielistä mastakaikua kautta maan, on saanut aikaan sellaisen yksimielisyyden sisään päin, että sen parempaa ei moida toi- moa ja tällaisen yksimielisyyden täy- tyy saada mastustajammekin ajattele- maan ja huomaamaan asiamme oikeus. Ed. Mirkkunen kiinnitti huomiota erityisesti siihen selityskirjelmän koh- taan, jossa röyhkeästi selitetään, että hallitsiiain juhlalliset lupaukset ja ma- kuutukset eimät mitään merkitse. Täl- laiselle opille ei tähän asti ole kukaan meidän maassamme rohjennut maatia julkisuutta. Kansallamme on kunnioi- tus ja järkähtämätön luottamus hal- litsijan sanaan. Jo Ruotsin mallan ajoilta on juurtunut käsitys, että hal- litsijan on oikeutta ja totuutta puol- lettama ja rakastettama, mutta mää- ryyttä kartettama ja peljättämä. Epä- lukuisat omat myöskin todistukset siitä, että tämä kansa on hallitsijaansa luot tanut ja turmannut sekä on aina tot- tunut. kantamaan huolensa maltaistui- men juurelle ja saamaan hallitsijalta apua ja tukea. Miittasi Kustaa Maa- san sanoihin hänen antaessaan Suo men suuriruhtinaskunnaksi lempipojal- leen, hän nimittäin sanoi tekemänsä sen, jotta maan asiat ja tarpeet tuli- simat paremmin huolehdituksi. Sa- maan suhteeseen omat Menäjän hallit- sijat täydellisesti asettuneet. Istunto keskeytettiin klo 4,10 jat- kettamaksi klo 6 ip. Täysi-istuntoa jatkettiin klo 6 illalla. Aamupäimällä saapuneen tiedon joh dosta, joka kertoi Englonnin kuninkaan Edward VII kuolemasta kehotti puhe mies edustajia seisoaltaan osottamaan kunnioitustaan rauhaarakastaneen hal litsijan muistolle. Sen jälkeen jatket- tiin keskeytynyttä keskustelua. Ed. Karhi sanoi muutamin sanoin ryhmänsä kannan asiasta, toimoen että mietintö hymäksyttäisiin. Ed. Kairamo huomautti suomen kan- san riippumaisuudesta Menäjästä. Meidän on sentähden mältettämä kaik- kia, mikä saattaa synnyttää epäilystä mahtamassa naapurikansassamme. Tä- hän suuntaan on suomalaisen puolueen toiminta pyrkinyt. Emme saa antaa johtaa itseämme harhaan tämänkään kyseessäoleman lakiehdotuksen kautta. Meidän on pyrittämä laillista tietä laillisiin oloihin ja tarjottama kohtuul- liset rauhanehdot, kun ne eimät maan mene mahdottomuuksiin. Kansainmä- liset konfliktit syntymät useimmiten ta- loudellisten syiden takia. Menäjällä ei kuitenkaan ole tarmis ryhtyä keinoi hin tällä taivalla meitä mastaan, sillä Menäjällä on olemassa äärettömät alueet ja edellytykset. Ehdotus on kuitenkin mahdoton ja sellaisenaan moi- mien mukaan torjuttama. Ed. Malmimaara: Selityskirjelmää lukiessa joutuu surumielin ajattelemaan moiko Menäjän kansa meitä koskaan käsittää ja kuitenkaan Suomen mies ei koskaan ole nostanut kättään hallit- sijahuonetta mastaan. Menäjään yh- distettyinä olomme oli pitkät ajat niin onnellista, että melkein aloimme rakas- taa menäjänkansaa ja sen hallitsijani makuutukset me ripustimme kirkkojem- me seinille. Ei tuntene hallitsijamme niitä surun kaipauksen kyyneleitä, jotka sitten helmikuun manifestin julkaisemi- sen omat kansassamme »vuodatetut. Jos hän ne tietäisi, niin ei hän mar- maankaan meitä näin ahdistaisi. Wai- keaa on uskoa, että Menäjän hallit- sija ja sen kansanedustajat tahtoisimat ottaa meidän tuhomme ja kärsimyk- semme hartioilleen, mutta jos ei ajat muutu sittenkin toimotaan, että kan- samme kestää ja entistään ehompana taasen nousee. Lausui lopuksi tältä paikalta, jotta se kaumaksi kuuluu: „Jos Jumala on meidän kanssamme, niin kuka moi olla meitä mastaan." Ed. Muorimirta miitalen ed. Mirk- kusen lausuntoon, lausui, ettei hän enään halua enempää lausua, maan yhtyy kannattamaan mietintöä. Ed. Lagerlös lausui, että Menäjä haluaa ottaa meiltä pois ne makuudet, jotka meille on annettu. Torjui me- näläisten syytökset suomalaisten muka separatismista, osottaen mäitteen esi- merkeillä perättömäksi. Jos maas- samme onkin ollut huomattamissa epä- luuloa Menäjää kohtaan, niin on se seurauksena Menäjän maatamme koh- taan käyttämästä politiikasta, jota on noudatettu muodesta 1898 lähtien. Menäjän ei tarmitse kuitenkaan saa- dakseen olot paremmalle kannalle muu- ta, kuin sen merran muuttaa politiik- kaansa, että sen kanssa moidaan luot- tamuksella tehdä sopimuksia. Me olemme malmiit myöntämään Menä jälle ja hallitsijalle sen mitä niille on tulema. Ed. Nordlund lausui oleman mai- keata käsittää kuinka on moitu edus- kunnalle jättää tällaista ehdotusta, joka on mitä ilmeisemmässä ristirii- dassa oikeuden kanssa. Ihtyi mietin töön. Ed. Nybergh teki pari asiallista huomautusta, jotka toimoi lutettämän liitteeseen. Ahtyi ed. Mecheliiniin Suo- men kansan taipumaisuudesta somitte- luihin, maikka ne näyttämät mahdotto- miltä. Ed. Muolijoki ehdotti, että edus- kunta hymäksyisi mietintöön liitetyn mastalauseen. Ed. Tuomi ja Malamaara yhtyi- mät kannattamaan ed. Muolijoen mas- talausetta. Ed. Snellman yhtyi kannattamaan mietintöä lausuen kansanmiehenä siihen mielihymällä yhtymänsä. Ed. Söderholm ehdotti, että mie- tintö palautettaisiin eduskunnan tar- kastettamaksi sitten kun toimitusmalio- kunta on sen muodostanut lopulliseen muotoonsa. Ed. Nuortema polemiseerasi sitä ed. Lagerlöfin m. m. käyttämää esimerkkiä mastaan kansamme uskollisuudesta, että Suomen kaartti oli mukana Suo- men itsenäisyyttä surmaamassa. Piti sitä häpeälehtenä kansamme historiassa. Ed. Danielson-Kalmari huomautteli, kuten jo ed. Nyberg oli tehnyt, että menäläisellä taholla on tehty lukuisia »väärennyksiä ja »valheellisia esityksiä. Niissä on mäitetty, etteimät suomalai- set Tagantsemin komitean jäsenet ole allekirjoittaneet sen pöytäkirjoja, mutta se on malhetta, sillä suomalaiset jäse- net omat allekirjoittaneet 2 pöytäkijaa, mutta kolmatta ei, sillä se oli siinä määrässä määristelty. Tällaista mää- rentelyä on senkin jälkeen jatkettu kun Aleksanteri III lausui ankaran paheksu- misensa herra Ordinin tekemistä Suo- men ja Menäjän mälisiä suhteita kos- kemista »väärennyksistä. Selityskirjel- mässä on annettu määristeltyjä tieto- ja tosiasioista, kuten maliokuntakin on esittänyt. Keisari Aleksanteri III on lausunut, että Suomen kansa on sulos- tutianut hänen isänsä hallitusta. Täl- laista ei sanottane kansasta, joka ei täytä melrvollisuuttaan. Selityskirjel- mässä sanotaan, että järkemimmin ajat- telemat suomalaisetkaan eimät miime muosisadan alkupuolella pitäneet Suo- mea maltiona, mutta tämä mäite ei ole totta. Menäjän hallitus on ra- kentanut ehdotuksensa määrälle perus- talle, sillä siinä täydellisesti kielletään Suomen kansalta marmuus siitä, mitä laki on. Koko simistynyt maailma pitää »välttämättömänä, että kansalla on selmillä lain marmuus. Tämä oli myös Tagantsemin komitean kanta. Se piti mälttämättömänä säätää jon kun rajan yleismaltakunnalliselle lain- säädännölle. Sitä ei esilläolevassa ehdotuksessa tunnusteta. Mastaus tä- hän ei moi olla muu kuin „emme moi". Tämä mastaus moi olla raskas an- taa. Tulemaisuutemme moi sen kautta olla ratkaistu pitkiksi ajoiksi. Kansam- me ei muonna 1808 odottanut hymää Menäjällä, mutta silloin pääsimät me- näjänkansan paremmat tunteet moitolle ja kansamme korotettiin kansakuntien joukkoon. Epätietoisina odotamme nyt- kin ratkaisua toimoen, että samat jalot tunteet, jotka muosisata sitten määrä- simat hallitsijan kannan, nytkin pääsi- simät määräämiksi. Jos kuitenkin niin ei käy, moi Suomen kansa tyynenä kulkea koman ajan läpi luottaen siihen, että sama kaitselmus, joka lukematto mat kerrat on pelastanut Suomen kan- san silloin kuin hämiöt näytti mar- malta, on edelleen sitä suojaama ja miemä sen itse sitä ajankohtaa kohti, jolloin Menäjän- ja Suomen kansa jäl- leen löytämät toisensa ja jolloin he moimat rauhallisessa yhteistyössä kum- mankin isänmaan ja yhteisen malta- kunnan puolesta täyttää ne tehtämät, jotka tämä korkein maailman järjestys on kummallekin maalle antanut. Ed. Muolijoen mastalause hylättiin 137 äänellä 40 mastaan. Ed. Nyberghin lisäehdotukset hy- mäksyttiin huutoäänestyksellä ja samoin yksimielisesti ed. Söderholmin ehdotus, että eduskunta täysi-istunnossa tarkas- taa mastauskirjelmän lopullisessa muo- dossaan. Keskustelu asiasta päättyi klo 8,25 lp. ja äänestys klo 8,40 ip. Esitettiin ainoaan käsittelyyn simis- tysmaliokunnan mietintö maltioamun myöntämisestä Kansan Näyttämölle. Maliokunta ehdotti kaikkiaan myönnet- tämäksi 20,000 mk. ja josta 5,000 markkaa maaseutunäytäntöjen järjestä- miseen. Ed. Junes mastusti mietintöä pi täen teatteria simeettömyyteen miette- lijänä ja nuorison pahentajana. Jh- metteli, että »valiokunnan pavpisjäse- net olimat katsoneet sopimaksi mietin- töön yhtyä. Surkutteli tällaista asiain tilaa ja aikamme turmelusta. Ed. Muorimirta mastusti samaten mietintöä huomauttaen, että edellisissä istunnoissa ei myönnetty penniäkään kirkollisille pienten lasten kouluille. Armeli, että teatterien hymäksi kyllä riittää tuhansia, koska Mappuna liikeni Helsingin kaduille miskeltämäksi pape- rinsirua runsaan sentin paksulta. Ei lopulta kannattanut maltioapua mille- kään teatterille, koska se tulisi maltio- marojen tuhlaukseksi. Ed. Oranen mastusti myöskin mie- tintöä, armellen, että teattereille myön- nettämät marat olisimat annettamat kirjallisuuden edistämiseksi. Ed. Hannula huomautti ed. Junek- selle, että maliokunnassa ei ollut asian käsittelyyn ottanut kukaan pappi osaa. Ed. Muorimirralle puhuja huomautti, että hän tekee asialleen huonon palive- luksen äskeisen laisilla lausunnoillaan. Eduskunta päätti myöntää kyseessä- oleman maltioamun 124 äänellä 38 mastaan. Jätelläolemat asiat pantiin pöydälle. Istunto päättyi klo 9 ,2."> illalla. Suomen kysymyksessä täydellisesti pääsleet moitolle suomimihollisista. Tämän johdosta lausuu Now. Rusj., että nähtämästi selmät aikeet Suomen suhteen omat törmänneet ybieen jon- kummoisten oikeudellisten näkökantojen kanssa, olkoonpa maikka niin, että nä mä omat saapuneet ulkomailta. Lehti ei kuitenkaan ryhdy ennustelemaan, koska asia lähimmässä tulemaisuudessa tulee selmitetyksi parlamentissa. Oulun kaupungista. Yleisiä uutisi fi il* — Venäjän ja Nuotsin tele^ foonijohtojrn yhdistäminen. 5^en- raalikumernööri on senaatille lähettänyt keisarikunnan pääposti- ja sähtölennä- linhallituksen päällUön kirjelmän, joka koskee ehdotusta Ruotsin ja Menäjän telefoonijohtojen yhdistämistä yhdeksi ainoaksi kansanmäliseksi telefoonijärjes- telmäksi. Ehdotuksesta pyydetään senaatin lausuntoa. — Suomalaisten merimiesten atvnstaminen. Kenraalikumernööri on senaattiin lähettänyt ulkoasiainmi- nisterin kirjelmän, jossa pyydetään, että Suomen maltioivaroista myön- nettäisiin etukäteen Menäjän konsu- leille maroja suomalaisten merimiesten amustamista marten. — Kemin maaseurakunnan ran- tatieasemat. Kemin kaupungin mal- tuusto on anonut, että Liedatkalan ja Taimalkosken aiotuille asemille Kemin— Romaniemen radalla rakennettaisiin edes mäliaikaiset asemarakennukset. Rau- tatiehallitus kuuluu lausunnossaan aset- tuneen kielteiselle kannalle. Kuten tunnettu, omat Kemin maa- seurakuntaan aiotut asemat ja pysäkit rakentaniatta eikä juna seisahdu aio- tuille asemille ensinkään, maan kulkee mälin Laurilan asemalta Paakkolaan Tcrmolassa pysähtymättä. Kemin maa- seurakuntalaisten menettely maun pak- koluomutus^siassa on tämän harmilli- sen asiaintilan aiheuttanut. — Onko käänne Suomen ky symyksessä tapahtunut. Ruhtinas Mestsherski ilmoittaa Mosk. ^ Miedo- mostissa, että maltilliset ainekset omat Huomenna juhlii kansamme suuren herättäjänsä Juhana Wilhelm Snellmanin muistoksi. Se tah- too hetkiseksi riistäytyä jokapäimäisen elämän huolista ja puuhista irti ja omistaa sen suuren miehen muistolle. Snellmanin elämäntyöstä ja hänen aatteistaan pyytää kansamme ammen- taa uutta moimaa, intoa ja johtoa näitten perin makamien aikojen ma- ralle. Snellman on ennustaessaan mai- keitten aikojen tuloa lausunut: „On kyllä totta, ettei ole olemassa yhtään niin moimakasta kansaa, jonka ei ole pakko alistua historiallisen mält- tämättömyyden alle, jota se ei pysty »vallitsemaan. Mielä mähemmin on pieni kansa tästä poikkeuksena. Mutta sellainen moi osoittaa moimansa itse alistumisessa: sillä ei ole olemassa mi- tään kohtaloita, joiden yläpuolelle se ei kykene kohoutumaan sisällisesti ke- hittymällä". Moimakkaan ja elämän k a n s a l- lishengen asettaa Snellman pien- ten kansojen elämän tärkeimmäksi pe- rustukseksi ja tueksi. Kansasta, jota elähyttää elämä ja moimakas kansal- lishenki, lausuu Snellman tunnetut sanat: ..Sitä moidaan taimuttaa, mutta ei murtaa, ip hämmästynyt jälkimaailma on näkemä sen, henki-ilmestyksen ta- moin, nouseman maasta, pukeutuen uuteen olomuotoon; mutta säilyttäen itsessään saman muuttumattoman hen- gen, joka on muodostanut kansakun- nan elämän läpi »vuosisatain". Oulun Nuijan toimeenpanema Snellman-juhla on huoinenna klo V* ip. klassillisen lyseon juhlasalissa, jonne kehottamme yleisöä lukuisasti saapumaan. Juhlan armokas ohjelma sisältää rehtori S. A. W e s t e r- l u n d i n puheen, johtaja O. T o l- m a s e n juhlapuheen, runon (lausuu näyttelijä Jimari Paatero), laulua, soittoa y. m. Pilettiä on mielä saata- mana Oman Kannan kirjakaupassa sekä huomen illalla, mikäli riittää, juh- lapaikalla. 3. IV. Snellman in knolc nxan johdosta 4. 7. «Vanha runo, jota ei ole ennen julkaiZlu. Jokohan ääni ehtyi Kajahtain kaikuma. Tulisen sydän jäähtyi Pyhässä polvessa? Mäsäyinätönkö »vaipui Ikuiseen unehen? Peräynlälöntö taipui Nyt kuolon iskulleni On »nenliyt su»»ri heitti! Ei meiltä mennytkään: Jäi ahjon kylinetenkin Kipinät kytemään: Hän työnsä, tehtäwä»»sä 'Nyt uskoi kansalleen. Se ei herättyänsä Uinahda uudelleen. Opasta yksinäistä Seuraam»ne joukottani, Taimaaseen kiitämäistä — Jmehtelemme »vain! Sä ilmain ylänteiltä Luivatun näit jo »naan: — Pyrintä, kilpa meiltä Päättyykö milloinkaan? Kun kaikki Suomalaiset Sun työsi tunnustaa. Kun sateet siunaaivaiset Sun kyltvös kostuttaa: 5^entiesi hautas silloin Tää maasi ansainnee, — Maan kärsimäsi milloin Se kaikki palkitsee? Kiittäähän sua saamme: Sä elit meille maan! Hellithän köyhä maamme Poikaansa pomessaan: — Kun kalman kaminiossa Ahdasta hengen on/ Niin nouse nuorisossa Elohon, moittohon! Pormoossa 24. 11. *2, J