Torstaina 10 p. Maaliskuuta KARJALATAR Nro 28 — 1910 JoeusMn MDStihhiyhiiistys. Sunnuntaina 13 p:nä maalisk. klo V- S i. LYSEOLLA. Johtaja: Taneli Huivi. Esiintyvät: Orkesteri ja sekakuoro. Pääsylippuja ä 50 p. saliin ja rajoitettu määrä loliteripaikkoja ä 25 p. Joensuun Rohdoskaupasta lauantaina ja ovelta sunnuntaina klo 2:lta. Kannattajajäsenet saavat pääsylippunsa ovelta. N. M. L Y:a toimeenpanee jäseniensä kesken hiihtomatkan ensi sunnuntai na t. k. 13 p:r.ä Outtolan Parta seen. Lähdetään kauppahallin luota klo 8 ap. (K- S. 1 k.) Vapaaehtoisella huutokaupalla myydään Kiihte- lyksen Huhtilammilla tilalla n:o 11 kaikenlsista taloustavaran, eläimiä, y. m. Huhtilammilla 9 p. maalisk 1910 Eetu ja Juho Muje. tää. Tämän estämiseksi säädetään Maatilain 17 §:sfci, että feurna- wana rouonna sen jälkeen, fun Keisarin ja Suurinihliuaan mää räyksestä uudet maalit omat toi- mitetut, pitää uusi täydellinen maaliluettelo ynnä lisäluettelm kah- ta »vuotta marten tehtämän sillä taivalla kuin edellä on kerrotut. Jos tämä t?:lä käsitetään aiman kirjainten mukaan, niin hclpoSli ymmärtää, miksi useat maalilauta- kunnat omat äskettäiil tarkasta- neet henkikirj urien lähettämät luet- telot ja panneet ite yleisön nähtä- miksi »viideksitoista maaliskuun ensimmäiseksi päiiväksi. Toimitet- tiinhan näet »viime mapunpäirvänä uudet maalit ja seuraamana ivnon- na täytyi) tietystikin tehdä uusi maaliluettelo ja se olla kaikkien nähtämänä. Mutta mitä merki- tystä on sillä, että maalilueltelot nyt näin tarkastetaan? Käsittääk- seni ei mitääit. Sillä jos olot omat säännölliset ja ivaltiopäimiä ei hajoiteta, tulee alkumuodesta 1918 uusi, 1U12 muoden henkikir jan mukamt tehty maaliluettelo laadittamaksi ja tarkaslettaivaksi. Jos taas sitä ennen imbct maa lit määrätään toimitettaivaksi, on Maatilain 10 ^:n mukaan niissä käytettämä maaliluettelo uudestaan tarkastettama ja olema nähtäivaksi pantuna 10 päimäa, jonka ajan kuluessa sen suhteen saa tehdä oi- kaisumaatimuksia maalilautakun- nalle ja siis moi saada kaikki maali- luettelossa löytyivät mirheet korja- tuiksi huolimatta ollenkaan siitä, onko maalilautakunta jo aikaisem- minkin luettelon tarkastanut ja pitänyt esille pantuna. Maikka siis Maalikuu 0 tz:ssä sanotaan, että maalilautakunta „ tehköön" maaliluettelon ja 17 ??-ssä, eltä seuraamana muonna utisicn maa- lien jälkeen pitää uusi maaliluet- telo „tehtämän", eikä taas toiselta puolen henkikirjurin tehlämää luet- teloa missään nimitetä »vaaliluet teloksi, niin on mielestäni »viimeksi- mainittu §:lä kumminkin ymmär- rettämä niin, että se tarkoittaa ai- noastaan henkikirjuriu tehtämää luetteloa ja lisäluetteloja eli toisin sanoen, että siinä käsketään henki- kirjureita mahdollisesti toiinitetta- wien uusien maalien »varalta »vaali- lautaktntnille lähcttämääit »nainittu luettelo ja lisäluettelot, mutta ei melmoita maalilautakuntia näitä ^irjeZsem»Ms. Eduskunnan puhe- »»iesivaali ja alantai- nen kunnioitus. Maltiopäimiliä ei ole »vielä ett- »tättältyt juuri paljon kuulua. En- simainen miikko taivallisesti kuluu maan amajaismenoihin ja mal- mistusputihiiu. Huomiota ansait semin niistä on aina puhemies- maali ja miime aikoina myös se puhe, jolla „ eduskunta puhemie hen kautta ilmituo alantaisen kun- nioituksensa" keisarille ja Luuri- ruhtinaalle. Mitä ensiksi pnhemiesmaaliin tulee, on se tällä kertaa siitä mer- killinen, ettei suo»»»alainen puolue, maikka onkin suurin ..pormaripuo- lueista" nyt saanut ntiestääu pu- hemiesneumostooi». Edellisillä ival- tiopäimillä on silla ollut joko ensi- maisen tahi »vihdoinkin toisen »va rapuhemiehen paikka. Heti ensi- mäisessä kansaneduskunnassa koel uvat kyllä ruotsalaiset syrjäyttää en jokaiselta sijalta, mutta eiiväl iihen kyenneet, maikka saiivatkin nuorsuomalaisilta liittolaisiltaan nöyrää renginpalmelusta. Ruot- salaisia ja nuorsuomalaisia yhteensä oli silloin mähempi kuin suoma- laista puoluetta yksinään. Kokou- mushallituksen aikaan annettiin tälle puolueelle sija toki mielisuo- stolla. Sosialistit oivat aina koh distaneet moimansa ensimäisen ma- rapuhemiespaikan saamiseksi ja jät- täneet muut sijat pormariei» kes- keitään kiisteltämiksi. Nykyisessä Suomen eduskunnas- sa on johto ruotsalaisten käsissä ja ehdoton ylimoima suurpolitisissa luetteloja tarkastamaan ennen kuin uudet maalit omat määrätyt toi- mitettamiksi, ja että siis sanotun §:n miimeiset sanat: „sillä taivalla, t»iin tässä luivussa on säädetty" oikeastaan »viittaamat ainoastaan saman lumun 7 £:ään. Tämän käsityksen mukaan ei siis maalilau- takuiitien nyt tarmiise tarkastaa heille saapuneita luetteloja eitä panna niitä uähtämitsi. Joensuussa .. 1910. J> o- 2. ^annanttlttutos. Cu todella kuivaamaa sille Suo- »ne» oikeuksien kieltämiselle, joka päiivä päimältä maikutusmaltaisis- sati» piireissä Meiiäjällä kasmaa, miten samalta taholta muutama muosi sitten nieitelelliiii ja mitä sil loin lauottiin hyiväksyttämän. Sa malla kuu se osottaa, kuinka täy- sin purjein itäisessä naapurimaas- samine purjehditaan »vanhollisim- paan suuntaan oikealle, samalla se meille stiomalaisille yhtä selivästi ilmaisee, että inuuttuneet olot maa- nivat myö"? toisenlaisia menettely tapoja. Ennen suurlakkoa toimessa ol- leeu Suonien ja Menäjän »välisiä suhteita järjestämään asetetun sela- konferenssin, n. s. Zagantseivin ko- mirean »venäläisten jäsenten enem mistö oli maliakunnau-lainsäädän- nvslä keskusteltaessa sila mielipi- detlä, eitä ..Suomea koskemien lain- säännösten antamiseen nähden on pidetmivä yleisenä sääntöitä, että ne omat aiinettamat erityistä suo- malaista lainsäädäntölictä" ja että ne omat muutettamissa sillä ta- ivoin kuin Maltiopäimäjarjestys määrää. N'äin ollen pitimät komitean ja- senet, paitsi hroja Sergejcssiä ja Vorodkinia. tarkoituksenmukaisena, että ehdotus lainsäädäntötoiinenpi- teeksi, jonka kautta lueteltaisiiii .Stei= saritunnalle ja Suomelle yhteiset lait, oli anneltaiva Suomen maltio- päiiville päätöksen tekemistä marlen sillä taivoin kuin Malttopäiioäjär- jestyksessä säädetään. jtun tcitti roerract >'.ylyiseeit ai= laan, jolloin herrat Tentrieh ja lninppit määräilemät kantaansa ei ainoastaan komtteoisia, maan myöskin saamat aikaan ..ivalta- tinmanlainsäädännöllisiä toimen- piteitä", ennenkuiu mitään sellais- la lainsäädäntöä on olemassa, huo- maa, kuinka ilmeisesti on ivenä- täisellä taholla »nuutettu kantaa polkemalla oikeus jalkoihin. Wielä kumaamampi on se laan- lumaaii päiu muulluiva kanta, jonka yksi Tagantsemin komitean marsinaisista miehistä, prosessori Bchrents on ottannt. Hän ni. m. eräässä mastauksessaai» N. Pr:in urjouukseen marrasluun 29 p.nä 1901 lausui »n. m.: 1) Minä hymäksyn, että Suo mella oi» oma hallitusmuoto, joka aiinettiin 1809 ja jonka Aleksanteri Il toteutti 180o. 2j Atinä tiinnustan, että Suo- men pääasialliset perustuslait omat Hallitusmuoto m:lta 1772 ja Zh- dislys- ja MakuuluSkirja 1769. 3) Minä myönnän, että perus tuslakia »voidaan ainoastaan pe rustuslaillisella taivalla muut- taa. 'Nyt on sama hra Behrents tä- nä muonua taistelussa saksalaisten oppineitten lausuntoa ivastaan taittanut peitseusä aiman toisen käsityskannait puoleSta. 'Nyt hän sanoo, ettei mitään oikeudellista sopimusta tehty keisari Aleksanteri l:t» ja Suonien maltiosäätyjen mä- lillä. Toisin sanoen hra B. on astunut aimo askeleen oikealle, pysyäkseen Menäjän taantumus- mielisen hallituksen tasalla edes jossain määrin. kysymyksissä, sillä heidät» maname- dessään uiivat sekä »utorsuomalai- set eltä maalaisliittolaiset. Puhe- iniesivaalilla on siinä suhteessa lv-iliiollinen l»'.onne, että eduskun- taryhmät sen kautta ikäänkuin ..tuumistamat maata", merkitsemät kantansa, ja puhemiehet omat edus- taivassa asemassa. Perustuslail- listcn yhteistä ehdokasta, asessori ivinyufivudia ivastaan ihmisenä ja kansalaisena eikä hänen puhe- mies-kymyStäänkään ole mitään sanottamaa. Ainoastaan hänen »valtiollista katsantokantaansa, h ti lien lausuntoaan Hohenthaltu asia miehenä et monialainen puolue ole alun pitäen ivoinut hyiväksyä. Kuitenkin siitä huolimatta kokou- mushallilulsen alkuaikoina, jolloii» kaikiu taivoiu koetettiin eri edus- tajaryhinäin mälillä toistensa yin- märtämystä ja »)htcistoin»intaa rateittaa ja ylläpitää, »valittiin ~ »vinhufivud yksimielisesti. Mutta fun hein heti sen jälkeen menetteli lyhytnäköisesti ja puhui eduskun- nan hajalle, huomasi suomalaisen puolueen edustajaryhmä yhtyes- sään häntä äänestämään erehty neensä. Siitä syystä ivetäytyimät tämän puolueen edustajat heti seu raamalla kerralla erilleen, ivarsii»- kin kun tuo yhtymä »nuutoiiikin osotlaului keinotekoiseksi. yiäillä nyt koossaolemilla mal- tiopäimillä maaleihin käydessä il- moilettiin snonialaisen puolueeii taholta, että tämä asettaa ehdok- kaaksensa Listou, mutta että puo lue yhteistoiminnan helpottamiseksi pormarillisten ryhmäin kesken on kuitenkii» suostumainen kolman- nessa äänestyksessä (puhemiehiä äänestetään näet kolme kertaa, jol- lei sitä ennen joku ole saanut ehdo- toiita enemmistöä) antamaan ää eduskunta. At a a kis k. 7 p. Ilmoitettiin että puhemiehistö oli eduskunnan mirkailijoiksi ma- linnut notarioksi maratuomari I. W. Fröjdman, kaiislistiksi silos. niaist. Hj. Tukiainen, yleiseksi rnotsalais-suoinalaiseksi tulkiksi toi- niittäjä K. W. Puuska ja yksityi- seksi suomalais-ruotsalaiseksi tul- kiksi silos. maist. K. Manuelin, ruotsalaisen kanslian päälliköksi silos. maist. I. Grönlund ja no- tarioksi isäiinöitsijä E. E. Ei»e- berg. Maliokitiitui» ilmoitettiin mali- luu seuraamat edustajat: Waliokuuticn jäsenten »vaali. W a l t i o m a r ai n m a l i o k u n t a S u o m a k a i n e n puolue: Arnjärivi, Rapola, Kairamo, Mirk- kmien, maralle Rannikko, Lanne, Marmikko; nuorsuomal. puo- lue: Koskelin, Hultin ja Puhak- ka, maralle Kaasalainen ja Pieti- »ei»: r u o t s a l. puolue: von Born, A. Neomins ja Halleti- berg, ivaralle 'Nordlund ja T. 'Neomius: maalaisliitto: Kal- lio ja Leino, maralle Karhi: sekä s o s a l»d e ni o k r a a t i t: Murros, Hörhammer, Sainio, Tanner, Ka- nerivo, jiomu, Kirmes. Simenius Saarikiivi, maralle Lumio, Kron- amist, jtellosalnu. Törmä ja Kur- tinen. P e r u s t u s l a k i m a l i o k u u - t a a n : suomalainen puolue: Ta- nielson-Kalmari, Ingman, Torp- pa ja ^iemanlinna, maralle La- gerlös ja Listo: i» u o r s u o m a l. puolue: Setälä ja I. Castren, ivaralle Lilins; r u o t s a l. puo- lue: Mechelin ja Estlander, ma- ralle Wrede- ntaalaisliitto: 'Alkio, »varalle Pykälä sekä s v - sidemokraatit: Wuolijoki, Lai- ne, Tokoi, Mäkelin, Äiuortema, Walaivaara ja Aatle, ivaralle Boman, Eloranta ja Mänty. T a l o u s m a l i o f u u t a : suo m alaiii e:» puolue: Honkajuuri, Peurakoski, Pullinen ja Knuutila, maralle Atalmimaa- ra ja Junnila: n u o r s uoma l. puolue: Nylander ja Riihelä, maralle Tanttu: ruotsal. puo- lue: Roos ja Jnborr, maralle Asehan: »u a a l a i s l i i t t o: Hahl, ivaralle Lohi sekä sosialtde- m o k r a a t i t: Aromaa, Ranta nen, Saari, Tuomi, Typpö, O. M. Turmien, Koponen ja Samo- laiiien, maralle At. Turunen, Tik- kanen ja Kurkinen. L a k uv a li o k »uita: f ti o m a l a i it e u puolue: Rautapää, Repo, Ida Urjö-Kos- kinen ja Mahe, maralle Seppä- murto ja Listo: nuorsuomal. puolue: Talas ja A. Castren, maralle Löthman: ruotsal. puo- lue: Ztybergh ja Björck, maralle Söderholm: maalaisliitto: Poutiainen, maralle Oranen sekä sosialidemokratia Kotonen, Airola, Hämäläinen, Maimer, Heikkinen, Koskinen, Aronen, A. Jokinen, ivaralle Mainio, Ran- taiieu ja Eroilen. Laki- ja takonsmakiokuuta: suomalainen puolue: A. Hjelt, Koiivisto ja Laine, maralle Malkamaki ja Lanne: uuorsu o- m a l. puolue: Pennanen ja Fränti, maralle Miljakaineii: ruot- s a l. puolue: Grotenfelt ja Bäck, maralle Sohlberg: maa- lais liitto: Heikkinen, »varalle nensä sille pormarilliselle ehdok kaalle, joka toisessa äänestyksessä aa enimmät äänet, sekä toiseksi »varapuhemieheksi äänestämään ruotsalaisen puolueen ehdokasta, ehdolla että suomalaiselle puo- ltieelle myönnettäisiin ensimäisen marapuhemiehen paikka. Tähän tasapuoliseen ja oikeutettuuu esityk- seen mastattiin..perustuslaillisten" ryhmäin taholta, että hra Sivin- husmud tulee saamaan äänten eh- dottoman enemmistön heti ensi- mäisessä äänestyksessä ja etteimät he äänestä hra Listoa, jollei suo- malainen puolue taimu Heli iiöy- rästi äänestämään hra Smii»- husivudia. itäviä liittoutuneet ryhmät nähtäivästi olimat enna kolta saaneet tietää, että sosialistit aikomat äänestää tyhjillä lipuilla, että Sivinhufmudin maali olisi Heli taaltn. Ia itäin ollen liittou- lirneet tahtoimat pakottaa snonia laisen puolueen, mastoin ivakau- mustaai», äänestämään häntä, jos tahtoi saada hra Liston marapuhe- miehen paikalle. Luounollista oli, eltä neumot- telut raukesimat siihen, ja »vaalin tulokset tulimat sellaisiksi kuin ne tulimal: pnheinieheksi nuorsuoma- lainen, ensiinäiseksi »oarapuhemie- heksi sosialisti ja toiseksi ruotsikko. Suontalaiselle puolueelle oli mer- rattain tärkeämpää selmästi osot- taa itseltänsä oleman toinen mal- tiollinen käsityskanta jamenettelyta- pa kuin liittoutuneilla, kuin saada itselleen joku puhemihm paikka. Oman armonsa ja tehtämänsä tuntien, periaatteilleen uskollisena se äänesti läpi koko maalin omaa »niestänsä ja ansaisee siitä tun- nustuksen. Mutta kuiltka on toisten puo- lueryhmäin laita? Ensiksi niotsa- Kakriainen sekä sosi ali demo- k r a t i t: Häyrynen, Kannisto, Perttilä, Saarinen, Mäki, Hoikka, Mirkki ja Tikkanen, maralle Samo- lainen. Kääriäinen ja Saarinen. Simistysmaliokuuta: suo »n alainen puolue: Soininen, Maarala ja H. K. ^)r- jö-Koskinen, maralle Sipilä ja Käkikoski: nuorsuomal. puo- lue: Hannula ja Akesson, ma- ralle Löthman: ruotsalainen puolue: Lindelöf ja Suildblom, ivaralle Rosenqmist: maalais liitto: Relander, maralle Lat- mala sekä s o s i a l i d e m o k r a- tit: Salmi, Kimikoski, W. Joki- nen, Iärminen, Aakula, Kiiskinen, Annala, Orasmaa, maralle Her- rala, Maljakka ja A. Jokiiien. M a a t a l o u s m a l i o k u n t a: suomalainen puolue: Ojanen, Ripatti, Muorimirta, ma ralle Pullinen ja Malkamäki: nuorsuomal. puolue: Kekki ja Snellman, maralle Astala: ruotsal. puolue: von Troil, Storbjörk, maralle Gädda: in a a- l a i s l i i t t o: Saalasti, maralle Heikkinen seka! s o sialide mo- k ra tit: Siren, Eloranta, Telkkä, Saarinen, Etelämäki, Huttunen, Mäkelä ja Kopila, maralle Lauta- salo, Miettinen ja Kautto. Työmäenasiaimvaliokunta: suomalainen puolue: Haapanen, Tulikoura, E. S. Arjö- Koskinen, maralle Kaakko-oja ja Seppämurto: nuorsuomal. puolue: Erkko ja Pietinen, ma- ralle Viljakainen: ruotsal. puo- lue: Gra»»selt, Mera Hjelt, ma- ralle Sohlberg: m a a l a i s l i i t- t o: Karhi, maralle Kakriainen sekä s o s i a l i d e m o f r a t i t: Hel le Lundström, Salo, Pohjola, Paasimuori, Pärssinen, Sillanpää, Lehtonen, »varalle Malpas-Hämu- nen, Lonkaiiten ja Kirmes. P a»»k k i »v a l i o k u i» t a: s u o »n a l a i n e n puolue : Paasikiivi, Junnila, Warwikko, ivaralle 3lrajär»vi ja W»rkk»men; nuorsuomal. puolue: Ho- n»eu, maralle Arokallio; ruot- s a l. puolue: Seh»ibergsou, ma- ralle Asehan; maalaisliitto: Lahdensuo, maralle Junes, sekä s o s. de m.: Malpas-Hännmen, Eloranta, Törmä, Maljakka, Män ty ja Kellosalmi, maralle ^ärmi- iten ja Herrala. Maliokuntie» puheenjohto- jiksi tulimak tiistailta malituiksi seu- raamat: T y ö iv ä e ii a s i a i ii »v a l i o k u >i - taan puheenjohtajaksi Erkko 7 äänellä ja marapuheeujohtajaksi Paasi- muori <> äänellä. Lakimaliokuntaan puheenjohtajaksi Nybergh 9 ja ma- rapuheenjohtajaksi Kotonen 8. Maltiomarainmaliokun- taan puheenjohtajaksi Mirkkunen 1c! ja »varapuheenjohtajaksi Tanner 9. Perustuslakimaliokun-" taan puheenjohtajaksi Mechelin K, »va rapuheenjohtajaksi Setälä (armaita, mastaehdokkaana Tokoi). M a atalous m alio kttltta a»» puheenjohtajaksi voit Troil 7,.ma- rapuheenjohtajaksi Ojanen 7. laiset ja uuorsuomalaiset hyrvin tietämät saaneensa maalimoiton ainoastaan sen katitta, että sosia- listit eiltiseen tapaansa leikkimät tyhjillä lipnilla. Ja se tieto ei liene ..perustuslaillisille" erittäin lohdullinen. Maalitilaisuudessa jo heidäit laiitopilliset auktoriteettii»- sä Wrede, Lilius, Nybergh, Schy- bergson ja Mechelin katsoimat melmollisuudekseen pöytäkirjaan merfitä, että tyhjien lippujen käyttäminen on lainmastaista ja ettei sillä ole tukea maltiopäimä- järjestyksessä. Heillä on maalis- sa ollut siis apuna — lainmas- täinen menettely. Husivudstads- bladet koettaa kyllä selitellä, kuin- ka itsetietoisesti sosialistit tahtoi- ivat tyhjillä lipuillaan amustaa Smiuhufmudin ehdokkuutta, mutta se i»yt ei asiaa paranna. Ja toiseksi se, mitä U. Suome tar liittoutuneiden menettelystä sitten huomatltti. Olikohan maan edun kanitalta, erittäin myöskii» maltiopäimätyön kannalta »»iin erittäin musasta tällainen suoma- laisen p»iolueen syrjäyttäminen niitä juhlallisimmassa muodossa? Moidaankohan tällaista äärimäi- sesti jyrkän suunnan ilinenemistä eduskuilnan ensi toimissa pitää nykyoloissa »naan edun kannalla onnellisena? Senhän jokainen kä- sittää, että maltiollmen katsanto- kanta tässä on ollut määräämä- i»ä. Ja eikö eduskuntatyön menestyk- sell e nykyisissä oloissa olisi pormaril- listen ryhmäin yhteistoiminta, niiit pitkälle kuin sellainen on mahdollinen, ensimäinen ehto? ,.Onhan jo kokemuksesta tunnet tua, millaista se „eduskuntatyö" on, johon sosialistit ja maalais- »naalaisliittolaiset pystymät. Kun nämä toisiaan lähellä olemat ryhmät Laki- ja talous »valio- f u n t a a»» puheenjohtajaksi Grotenfelt .">, ma- raplcheenjohtajaksi Aug. Hjelt 7. Pa n k kim alio k n nta a n puheenjohtajaksi Pa a sikimi «>, marapuheenjoht. ^tordluud <>. Talous iv alio kuiita a n puheenjohtajaksi Nylander ">, mara- puheenjohlajaksi Roos <i. S i iv i s t y s m a l i o k u >i t a a it puheenjohtajaksi Lindelöf «!, mara- puheenjohtajaksi E. S. ^rjö->ios- kinen <i. Yleisiä uutisia. Uusia arin. esityksiä. Korkeimmassa paikassa oii mah misteltu arnt. esitykset, jotka koske- mat maktiopäilväkustannnksia ja pelikorttisuostuiitaa iv. 1911. vii memainittu esitys on mahivistettu siiuä korjalltssa muodossa, jota ministeriiieuivosto kenraalikuiver- rin lausunnon mukaisesti oli puol- tanut. Meijerit w. Saatuaan asianomaisilta mei- jerikonsulenteilta mastaaiiottaa maltiolainaa nauttimien meijerien tarkastusta iv. 1909 koskemat ker tomukset o» maanmiljelyshallilus niiden nojalla antanut senaatille selonteon, josta käy selmille, että lvaltiolainaa nauttimiei» meijerien luku oli yhteensä 14(J. Ammatti- puolinen hoito on 100 meijerissä hymä, 41 meijerissä keskinkertai nen ja ö meijerissä huono. Huo mautus huonosta hoidosta kohdis tuu mainituissa miidessä meije rissä etupäässä meijerin taloudel- liseeu asen»aan. Kaikki näinä meijerit omat lopettaneet toimin tanso, 4 »vararikon takia ja yksi muista syistä. Miimekst mami tui» — Palonurmen osuusmeije rin 9iitfiäu pitäjässä — lainan esittää asianomainen meijerikon- sulentti irtisanottamakst syystä, että meijeri on lakkauttanut toi- mintansa. Täinän johdosta päätti se- ilaatti, että Palonurmen osuus meijerille Nilsiän pitäjässä m. 1902 myöiinetyStä .">,000 inkn suuruisesta meijerilainasta mielä maksamatta olema osa perittäi- siin. Mararikon omat tehneet: Sul- kamaii osullsineijeri, 5iump»tran- naii osuusineijeri Kerimäellä, Niittylahden osuusmeijeri Sää- »tingissä, Säynetkoskei» osuus- meijeri Hemämedellä, Kajaanin Osuusmeijeri ja .Enstamin osuus- meijeri. Joensuusta ja likitienoolta. Katsaus Martta yhdistysten toi mintaan Pohjois- Karjalassa wuonna Pohjois-Karjalassa on kulunee na muolena ollut 14 Marttayh distyksen osastoa loimessa, yhtei- nen jäsenluku ">66, joista mainit: takoon seuraamaa: yhdessä muodostamat eduskunnan enemmistön, omat tietysti toiiveet hedelmällisestä toiminnasta edus- kunnassa ja eduskunnan kautta joka tapauksessakin mallan heikot. Attttta täydellistä kaikkien yritys- lenkin heittämistä sikseen tietää se, että eduskunnan suurin vor marilliueil ryhmä alnsla alkaen asetetaan työn johdosta syrjään." Oudoimman malinnan sittenkin toimitti mielestäni maalaisliitto. Se koetti näyttää itsenäisyyttä, mutta millä tamalla? Luulet kaiketi, että tämä mielestään kan- sanmaltaisiil ja uudistusmielisin ryhmä, jonka ensimmäisellä tehtä- mänä kuulostaa muka olelvai taistella ..herroja" mastaau, olisi asettanut p»themiesivaalissa eh- dokkaan toki omasta keskuudes- taau. Kaukana siitä! Tämä ryh mä yksinään kaikilla 17 äänellään kuudessa eri äänestyksessä äänesti maan hra — Mecheliniä. Suomen ..kruunaamatonta kuningasta", ruotsalaisen »virkamaltaisen, yli- myksellisen, uudistuspyrinnöissä ainoan taantumuksellisen ja mait- hollisen puolueryhmän tuuuustet tua johtajaa. Suomalaiset maa- miehet, jotka omat liiton listoja äänestäneet, mahtanemat nyt edus- tajaryhmänsä maltioiviisaudesta olla hymin mielissään? Ja sitten ne meidäit sosialis timme, ne oivat aina poikaa. Puoluekokouksissa he päättimät, etteimät heidäu edustajansa saa pormareita ääitestää eimätkä tyh- jiäkään lippuja antaa. Mutta heidän herrat edustajansa antoi- mat pitkät pieksut puoluekokousten päätöksille, toiset äänestämät por mareita ja toiset käyttämät tyh- jiä lippuja. Muutoin joutuisi oma mies puhemieheksi ja kenellä Enon osasto. Puheeujohta- jana toiminut uti Anna Hassinen, kirjurina rwa Hilja Nissinen, ra hastonhoitajana nti Katri Riiko nen. Saanut toimintaansa »varten amustusta maamviljelysseuralta 150 mk., haaraosastoinko» kautta mk. Kiertämä neumoja ollut toimessa. ?1iuuai»laiitokursseja pi- detty 4 miikkoa, joilla ollut l oppi lasta. Perustettu 20 uutta kasivi- tarhaa. Ompelukokouksia pidetty joka kolmas miikko. Iltamia pi- detty •'!. Esitelmiä Jäsenluku Ilomantsin osasto. P.j, ruustinna Augusta Aitio, kirj. ja rahaStonh. neiti ?){. C. Eerikäinen. Amustusta m.-seuralla löo mk., haaraosastoliitolia 2. r >. vteuivoja. Ruuanlaittokursseja f> miikkoa, op pilaita 19. Perustettu 1 uusi kas- mitarha. Ompelukokouksia joka toi- nen loiikko. Iltamia 1. l«»-wuo- lmeii juhla. Esitelmiä 4. Jäsen- luku 20. Joensuun osasto. P.j. rma Augusta Laine, kirj. rma Lina Asi- kanus, rahaslonh. nti ^tina Judin. Amustusta ei ole saanut. )liti- iltoja pidetty 4, joissa keskimääri,» 80 osanottajaa. Esitelmiä 4. jä senluku Juu a n osasto. P.j. ja kirj. rma Anni Tuhkanen, rahaslonh. rma Hanna Hellman. Amustusta m.-seuralla 1 >'» mk., haaraosasto- liito» kautta 2'> »nk. ^{cuiuoja toi messa kuuk. Ompelukokouksia pidetty. Jäsenluku 19. 5i e s k i j ä r >v e il osasto. P.j ja kirj. nti Hilma Hämäläinen, rahaslonh. neiti Iida Hirmonen. Amustusta m.-seuralla 7.', mk., haaraosastoliitou kautta 25 mk. Kiertämä neumoja 7 miikkoa. Ruuanlaittokursseja 1 miikko, op pilaita <>. Ompelukokouksia til- »neliä kerran kuussa. Esitelmiä tf. Iltamia 2. Jäsenluku -!0. Kitee» osasto. P.j. romua Anna Luitko, kirj. ja rahaslonh. rouma Lydia Olin. Amustusta m.-seuralta 1~>() mk., haaraosasto- liiton kautta 2ö mk. Neuivoja 4 kk. Ruuanlaittokursseja 3 1 j miik koa, it iissä oppilaita 20. Istutettu 485 marjapensasta ja 514 puuta ja koristepensasta. Kananhoitoa neuivottu. Iltamia 2. Esitelmiä 1 Jäsenluku Kontiolahden osasto. P.j. nti Lotti Sivahnbäck, kirj. ja ra- hastonh. nti Atärtha Piipponen. Amustusta m.-seuralta 150 mk. haaraosastoliilo» kautta 25 mk. Neumoja. Ruuanlaittokursseja 4 miikkoa, oppilaita 24. Perustettu ' uutta kasivilarhaa. Ompelukokouk sia pari kertaa kuussa. Iltamia 2. Esitelmiä 2. Jäsenluku 5(.i. Komeron osasto. Pj.. Ali na Siljander, kirj. Selma Laukka- nen, rahastonh. Anna Ikonen. 'Amustusta haaraosastolutoiikautta 150 »nk. Neurooja. Ruuanlaitto kursseja 2 miikkoa, opppilaita 9. Perustettu ?> uutta kasmitarhaa Ompelukokouksia joka toinen miik- ko. Iltamia 2. Esitelmiä ti. Iä- senluku 19. 5tuusjärmen osasto. P.j Amalia Iuivonen, kirj. Iida Kart tunen, rahastonh. Iida Jumonen. Aivustusta m.-seuralta 150 »nk., haaraosastoliiton kautta 25 mk. Neuivoja. Ruuanlaittokursseja 4 miikkoa, oppilaita 21. Perustettu 2 uutta kasmitarhaa. Iltamia 1. Esitelmiä 4. Jäsenluku 05. Liperin osasto. P.j. neiti G. Hällström, kirj. nti H. Siden- snöre, rahastonh. rma Roosa Man- uinen. Aivustusta m.-seuralta 150 mk., haaraosastoliiton kautta 25 mk. 'Neumoja. Ruuanlaittokurs seja 5 miikkoa, oppilaita 10. Pe- rustettu 1 uusi kasmitarha: Om- peltilokotlksia kerta miikossa. Ilta- mia 2. Esitelmiä 7. Jäsenluku 80. on hepo suossa sillä on käsi alin- ila, ryhmä tuulisi oleivansa asias sa ja toisessa ivastuunalainen, eikä pääsisi maan paljasta suu- kopua pitämällä. Ennen maltiopäimäin amajai- siin nli.iioa esitti plihemies malta- iStuinsalissa pidettämän puheen- sa eduskunnalle salaisessa istun nossa. Korkeimmasta paikasta oli käsketty tarkasti ja ehdotto- maSti iioudatettamaksi, että puhe- miehen on maltiopäimäjärjestyk- seit mukaisesti lausuttama ainoas taan alaiilaisen kunnioituksen tun- teet. Puhe-ehdotuksessa ilmituo- tiin kuitenkin kansan murhe siitä, että oikettsjärjestystä on tärkeissä kohdin syrjäytetty, sotilasasian jär- jeslämiseksi annetun arnt. julis tuskirjaa kautta, eräillä toimen- pitsillä ivaltioraha-asiain alalla, senaatin talousosastoon nimittä mällä sellaisia jäseniä, jotka oivat maalle ja sen oloille mieraila ei mätkä moi tyydyttäivästi tärkeätä toimintaansa hoitaa. Kun ennen oli samallainen kysymys pohdit- taivana, niin suomalainen puo- lue silloin oli yksin sillä kannalla, että puheen tulisi sisältää ainoas- raait tuon alamaisen kunnioituk sen. Samaa ehdotettiin nytkin tämän puolueen taholta ja siihen yhtyi tällä kerralla ruotsalaiset Wrede, Nybergh, Mecheliit ja Söderholm, nuorsuomalaiset Setä- lä, Honten ja Ahtnamaara, maa laisliittolaiset Kallio ja Alkio, sekä sosialisteista Tokoi. Kaikki — ..taipuma". Ainoastaan ruot salaiset Schybergsou, von Troil ja Bäck sekä sosialistit Nuorteiva, Hörhammar ja Mäkelin kannat- Atulon osasto P.j. rouma Helmi Sihmonen, kirj. rma Ama- lia Ahlholm, rahastonh. rma Ma ria Leinonen. Aivustusta m.-seu- ralta 7.» mk., haaraosastoliiton kautta 25 mk. Reumoja 4 kuuk. Ruuanlaittokursseja 8 päiivää, op pilaita 9. Perustettu uutta puu tarhaa. Iltamia 4. Esitelmiä 5. Jäsenluku 19. A!unanmyy»tiyh- distykseen kuului 15 jäsentä. Myy- ty yhteensä 14,4^0 munaa, josta saatu 1,<> !0 mk. 02 n keskihinta 11.3 p. P o l n> i j ä r m e n osasto. P.j. rma (Hustama Maris, kirj. ja ra- hastoiih. rma Anna Maris. 'Amus tusta m.-seuralta 150 »»k., keskus toimikunnalla 100 mk., haaraosas toliiton kautta 25 mk. Neumoja. Ompelukokouksia 2 kertaa kuussa. Neuivottu käsitöitä. Pidetty käsi- lyv- ja kyökkikasivinäyttely, jossa käsitöitä näytteillä rw eri nume roa. Jäsenluku :{o. Pälkjärm en osasto. P.j. rma Helena Moutilamen, kirj. rma Ester Nieminen, pahastonh. rma Sandra Lampen. Amustusta m.- seuralla 150 mk., haaraosastolii ton kautta 25 mk.zNeumoja. Ruuan laittokursseja 4 miikkoa, oppilaita 10. Perustettu 5 uutta kasmitar haa. Kananhoitoa neumottu. >')h- teismyynnin kautta myyty 9,771 intmaa, joiden bruttotulo 1,02< ► mk. 10 p., nettotulo 978 mk. 20 p. Jäsenluku 40. T o h m a j ä r m en osasto. P.j. neiti Htlja Lampio, kirj. neiti Ida Hendunen, rahastonh. emäntä Aiila Kärki. Aivustusta m.-seu- ralta 150 »nk., haaraosastoliiton kautta 25 mk. Neumoja. Ruuan- laittokursseja 4 miikkoa, oppilaita 40. Perustettu 40 kasmitarhaa. Kananhoito pantu alkuun hankki- malla rotukanoja. Käsityökursseja pidetty, yksi kolme kuukautinen, toi- nen kestää koko talmen, oppilatta 37. Ompelukokouksia pidetty tal- mella joka jtoinen miikko. Esitel miä 9. Iltamia 3. Jäsenluku 02. Kiertämät nemvojat, joita o»» ollut toimessa melkein jokaisessa osastossa, omat tehneet kesän ku- tuessa osastonsa alueella 2, A tahi 4 kiertoa, ohjaten maanmuokkaus ta, kylmää, istuttamista, puhdis- tamista, harmennusta, korjaamis ta, säilöönpanoa ja ruuaksi mal- mistamista. Kasmitarhaa»» on kylmetty ja istutettu tamallisimpia keittiökasmeja. — Uusia puutarhoja oit perustettu 80. Esitelmiä on miime muoden ku- luessa pidetty seuraamista aiheis ta: Marttayhdistyksen tarkoitukses- ta, kananhoidosta, munien yhteis- myynnistä, puutarhanhoidosta, ruuanlaitosta, kasmisruuista, juu- rikasmimaan »valmistamisesta, juurikasmien kannattamisesta, eläinsuojeluksesta, karjaoloista ul- komailla, tarttumista taudeista, simeellisyysasiasta, simistyksen tar- peellisuudesta, naisasiasta, lasten kasmatuksesta, kotiteollisuudesta, naisen tehtämisrä kohdissa ja maa- hengen herättämisestä naisissa. Zhteiset Marttapäimät pidettiin Joensuussa lokakuun 5 pnä. Maan- miljelysseuran amusluksella pan tiin toimeen Marttojen opintoretki elokuulla. Osanottajia oli 12. Mat- kalla käytiin Niittylahden puutar- hakoululla, Matasen karjatalolla, 'Niittylahden Leinosen kanalassa, Lindgrenin talouskoululla Samon- linnassa, Tuuuaansaaren puutar- hakoululla, Reitkallinlpuutarha- ja ruuanlaittokoululla, kierrolla Liik- kalan ja Miialan kylissä Sippo- lan pitäjässä, Anjalassa parooitt Wreden kanalassa, Järmenlinnan koululla Antreassa, Muoksen kana- lassa. Muutamat kämimät mielä' Juho Tahmanaisen karjatalolla Hantmaslahdessa. Osastoja on muoden kuluessa perustettu 2 lisää, mm. Enoon ja Komeroon. Mielä on 4 kuntaa SS O» M as ÄZ' eo sr SS mmm* co WMI QS SS EZ PS?" K" ca" KS H?" 09 oo N?' : timat esitettyä puhe-ehdotusta. 'Näin ollen katsoi puhemieskin, ettei hänelle jää muuta neumoksi kuin lausua se mähin, mikä mal- tiopäimäjärjestyksen mukaan on mälttämätöntä. Ja »iin hän te- kikiit. Puhuminen on hopeata, maiti- olo on kuitenkin kultaa. Ja edus kunta nyt jatkaa työtänsä. Minä olenkin maan tahtonut merkitä muistiin sen tosiasian, että kors kea ..perustuslaillisten" kurssi on tässäkin asiassa alkanut huomata suomalaisen puolueen katsanto kannan iviisaimmaksi. Olisipa »vaan sen tehnyt aikaisemmin, niin maa olisi säästynyt niistäkin seurauksista, jotka tuonnottain pu hemiehen puheen johdosta edus- kunnan hajottamisesta aiheutui- mat. Kysymys et tietysti ole ollen kaan siitä, onko maltiopäimäjär- jestyksen »nukaau oikeutta laaja- sanaisemminkin esittää hallitsijalle eduskunnan alamaista kunniot- tusta luottamuksella siihen, että hallitsija moi ja tahtoo kallistaa konnansa kansan huolille ja mur heille. Mutta nyt se ei olisi ollut ainoastaan tarpeetonta maan myöskin maromatonta, kun ker- ran hallitsija oli ennakolta ilmoit- tanut, ettei hän asian »»ykyisessä tilassa syystä tai toisesta halua pitempiä puheita kuulla. Tappara. S V M> ta SS < VS -i SS VI Ui sr u v» k» r** VS to S SS S" S. s*