Tiistaina 1 p. Helmikuuta KARJALATAR N:o 12 — 1910 / &■ Pikku lemmiuymuie H sflnniMi StrKfialiisa synt. u /7 1909, kuoli - J h 1910. Tllda ja Juho Malinen. Jo nuorina hän noita tai miansa Its' yrttitarhassansa hoitakoon, Kaikista vallinnoista varjelkoon Ja kukkikoot ne hä nen hoidossansa Siks' että is tuttaa hän uudestaan Ne tai vaan Saalemihin kukkimaan. Surulla ilmoitamme että rakas äitimme talon emäntä Hissi!, o. s. Väyrysen, vaipui lyhyen sairauden kär sittyänsä kuolon uneen koto naan Juu'an Larin saaren Ko- sulassa lauantaina t. k. 29 p:nä klo 7 a. p., elettyänsä 77 vuot ta 4 kk. 22 päivää. * Surulla kaipaavat häntä 8 poikaa, 1 ty tär, 1 sisar, 7 miniää, 1 vävy, 37 lastenlasta ynnä lukuisa suku lais- ja tuttavajoukko. Lapset. saa? Ilaasiifilfflil Seurahuoneella Laskiaissun~ nuntaraa. Parhaiten naamioiduille 3 pal kintoa 15, 10 ja 5 mk. NAAMAREITA saatavana La- rolan kaupasta. Elävienkuvien Teatteri »foto" OHJELMA: 1. Sanoma Napoleonille El ban saarella. 2. Matka ikuisen lumen peit tämillä Alpeille. 3. „Comata". 4. Koulasiirtola Pariisinsa. Kuvan pitäisi erittäinkin huvittaa vanhempia ja opettajia, koska siinä kä sitellään nuorten kasva tusta. 5. Lumottu turkkilainen. Verotuksen tultua kaupungissa loppuun toi mitetuksi pidetään veroitusluot- teloa yleisön nähtäväaä Raati huoneella torstaista tämän kuun 3 päivästä alkaen neijäntoi ^tn päivän kuluessa joka arkipäivä klo 12—2 ja 4 — 6 i. p., josta tä ten asianomaisille ilmoitetaan Joensuussa 1 p. helmik. 1910. Takseerauslautakunnan puolesta : Vaino Cederberg. H, Kmnussn ♦ O e H H U li sn vastapäätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- tikivistä tilausten mukaan. Hintakyselyihin vastataan. Miten maalaisliitto maalaisten asioita ajaa. i. Tunnettu on se ylmästelemä tapa, tapa jolla niin sanottu ..maalaisliitto" kerskaa olemansa koko maassa ainoa puolue, joka maalaisten asioita ajaa. Kaikki muut puolueet omat muka joko herrasvuolueita tai kaupunkilais- puolueita, jotka tahtomat maalais- ten etuja polkea. Luultamasli niitä on yhä, jotka näitä mäitteitä uskomat, kun suu- rella osalla ihmisistä ei ole aikaa eikä tilaisuutta eduskuntatoimin- nan seuraamiseen. Lienee sentäh- den paikallaan tällaisten mäittei- den lähempi tarkastelu. Muoden 1907:tt maltiopäimillä tehtiin enimmät alotteet: Mitä sen jälkeisillä maltiopäimillä on tehty, on suureksi osaksi tuon enst- »täisen eduskuntakauden alotteiden toistamista. 1907:n maltiopäimillä jätettiin maatalousmaliokuntaan kaikkiaan ; alotetta. Montako niistä oli maalais- liiton? Yksi! Msi ainoa siinä ,valiokunnassa, joka erityisesti maalais-asioita marten oli asetettu. Se ainoa alote oli SL K. Py kälän. Hän anoi komitean aset tamista tutkimaan epäkohtia lah- joitusinaa-oloissa. Asia koski siis maan itä-Suomea eikä koko maa- ta. Mutta sen omituisempaa, että juuri sellainen komitea, jota hra Pykälä anoi, oli jo aikaisem- min asetettu. Tällä ainoallakaan ulotteella ci siis ollut mitään merkitystä. Niin maalaisliitto noilla niei- dän tärkeimmillä maltiopäimil lämine. Suomalaisella puolueetta oli noilla samoilla maltiopäimillä maatalousmaliokunnassa yhteensä 17 alotetta, kaikki sellaisissa tär- keissä asioissa kuin maanmuokra- lakia, tilatonta mäestöä, osuus- toimintaa, mesiperäisten maiden kuimatusta y. m. s. koskemissa asioissa. Oikeastaan saattaa suo- »nalaisen puolueen alotemäärän laskea 18, sillä kristillisellä työ mäellä oli myös yksi alote ja tä- män ryhmän edustajat lukiivat itsensä silloin kamallaan suonia- laiseen puolueeseen. Kaikilla muilla puolueilla oli yhteensä main puolet siitä määrästä, mikä suomalaisella puolueella oli yksi närä, eli 8 tai 9, jos kristilli nen työmäki lasketaan ..muihin puolueisiin". Ja etteimät suonia- laisen puolueen „herrat" suinkaan olleet sotkemassa maalaisten etuja, siitä riittänee todistukseksi se, että noista 17:sta suomalaisen pno- lueen maalaisalotteesta maata- lousmaliokunnassa 16 oli „her- rascdustajain", yksi talonpoikais- edustajan tekemä. Nuorsuoma- laisilla oli muuten kaksi alotetta molemmat „herrasedustajain" (toinen Branderin, toinen Kos- kelinin). Myöskin muissa maliokunnissa oli joitakin asioita, jotka etupaäs- sä maalaisia koskeiuat. Tärkein;- pinä niistä mainittakoon ne, jotka koskimat rautatierahtija ja tulli- maksujen alentamista maanivil- jelyksen eduksi. Molemmat oli- mat suomalaisen puolueen edus- tajan, tohtori Gebhardin teke- mät. Hymin paljon on maalaisliitto ääntä pitänyt »virkamiesasiasta. Mutta main kansankokouksissa, sillä marsinaisen suuritöisen ja laajan alotteen asiassa on tehnyt suomalaisen puolueen edustaja, tohtori E. Neivanlinna. Asia on siis ihan päinmastoin kuin mitä maalaisliittolaiset mäit- tämät. Mutta kaipa on sentään niitä, jotka kaikista tosiasioista huoli- matta heidän malheellisiin mäit- teisiinsä uskomat. Suomalainen puolue on ollut aina ja on edelleen sitä mieltä, että eduskunnalle tarmitaan sekä tietopuolisesi! simistyneitä („ her rasmiehiä") että käytännöllisen elämän kouluuttainia (kansanmie- hiä ja naisia). Sillä main edel- liset moimat kirjatietojensa amulla tuntea oloja laajemmin ja oppin- sa amulla saada ajatuksille sen muo- don, jota maltiopäimätyö edellyt- tää. Jälkimmäiset eli nuo kan- sanmiehet moimat taas käytän- nöllisestä elämästä tuoda sen, mitä se tarjoo, ja estää asioitten käsittelyn joutumisen liikaa „kir- janopin" maltaan, jolloin helposti moi syntyä epäkäytännöllisiä „pa- peripäätölsiä". Viitä maalaisliittoon tulee, niin sen johto ei edusta kumpaakaan näistä kahdesta mälttämättöinästä aikeesta. Maalaisliiton johtaja! hrat Alkio ja Karhi eimät ole „herroja" eikä ..talonpoikia". Hra Alkio on maakauppias ja kansan- kirjailija sekä nuorisoseurojen mies. Hän on maanmiljelijä aiman yhtä paljon kuin joku merimies. Hä- nellä ei ole talonpojan kokenuista eitä koulunkäyneen oppia. Hä- nellä on main „aatetta" ylimal- kaan, ilman että kukaan on sel- millä mitä. Hra Karhi on enti- nen puhuja. Ainoa, jolla olisi saattanut olla jotain merkitystä liitossa oli K. Kallio, mutta hän ei koskaan olekaan saanut „puo- lueessaan" täyttä tunnustusta. Kun maalaisliitto on tällaisissa käsissä, ymmärtää helposti, mi- tenkä se saattaakin silloin niin useasti kulkea sosialistien talu- tusnuorassa, niinkuin se esimer- kiksi metsästys- ja kalastusasiassa on kulkenut. Taitamattomimpiin käsiin ei Suomen talonpoikaismäestö moi asiaansa uskoa kuin maalais- liiton. II. Ellei maalaisten etuja olisi malmoneet muut kuin maalais- liitto, niin kyllä ne silloin olisi mat malmomatta jääneet. Wiime kirjoituksessamme mainit- simme jo, että m. 1907:n maltio päimillä maalaisliitolla oli maa- talousmaliokunnassa yksi ainoa alote, jessa anottiin ..menneen taimista lunta", se on komiteaa, joka jo oli asetettu. Myöhemmillä maltiopäimillä omat maalaisliittolaiset kyllä teh neet enemmän anomuksia, käyk täen ahkerasti mallina muitten puolueitten, marsinkin suomalai- sen puolueen aikaisemmin tekemiä alotteita muka parannellen nii tä omalla miisaudellaan. Mutta mitään sellaista asiaa he tuskin omat kyenneet keksimään, jota ei olisi muutenkin ja paljoa parem- min ajettu muitten kautta. Ken- ties tahdotaan sellaiseksi kuitenkin laskea Pykälän kuuluisa mäli- kysymys Muoksen patoamisesta, joka kuitenkaan ei johtanut eikä »voinut johtaa mihinkään, ivaan ainoastaan jonkun merran lisäsi sitä muutenkin mahmaa hilpeyden sädekehää, mikä armoisan edus- tajan osaksi alituisesti muutoinkin on tullut. On kuivanmaa, eitä maalais- liittolaisten alotteet maltiopäimillä oivat kasmaneet suuuniilcen sa- massa määrässä kuin alotteiden käytännöllinen merkitys tunnetuis ta syistä oii ivähentynyt. Tämän puolueen warsin ain e n m e r k i t y s onkiii ollut siinä, että se l n k e in a t t o m i s s a ja ylen tärkeissä asioissa on suo- raan mahmistanut sosia- listien »vaikutusta mal- t i o p ä i m i l l ä. Niinpä äänes- timät maalaisliittolaiset tärkeän teollisuusammattityö-asetuksen kä- sittelyssä ratkaisemissa kohdissa säännöllisesti sosialistien kanssa. Edustaja Karhi selitti nimenomaan olemansa sosialistien kannalla täs- sä asiassa ja olemansa malmis „veriaatteessa" menemään yhtä pitkälle kuin he »vaikkei juuri wie- lä sillä hetkellä. Tämä laki »vai- knttaa monella taivalla tuntu- masti myöskin maalais-asioihiit. Hymin selmästi tuli maalaisliit tolaisten sosialistiset taipumukset esille esiin, metsästyskysymylsessä. Tässä he saiivat aikaan päätöksen, jonka kautta kaupunkilais-sunnun- taimetsästäjille annetaan täysi oi- kcn.S mieliiunäärin koirineen ris- teillä talonpoikain mainioilla ja hakaniailla. Samaan suuntaan käy Pykälän anomus, eitä maan- omistajilta olisi riistettämä heidän omistusoikeutensa kalamesiin, joka monelle on sangen tärkeä ja kal- liisti ostettu tulolähde. Santaan suuntaan käy Alkion tunnettu hanke, että suvulliset oikeutetrat- siiii ilmaiseksi saamaan poltto- puunsa talonpoikien metsistä. Ja niin edespäin. Erittäin pidetty on maalaisliit tolaisien keskuudessa n. k. mirla- miesasia. Mutta sitäkin he kyke- neivät käsittelemään ainoastaan pinnalta, malittaen ja parkuen »virkamiesten suuria palkkoja. Suo- men pankin johtokunnan suhteen esim. osottautuimat äärettömän kitsailta, maikka pitäisi olla sel- mä, että Suomen pankki, joka on Suonien kansan oma laitos, saa tyytyä toisarmoiseen johtoon ja samalla toisarvoiseen asemaan, ellei se kykene lähimainkaan kil- pailemaan yksityispankkien kanssa palkkojen suuruudessa. Parhaat kylvyt siirtymät tietysti sinne mis- sä heille tarjotaan paremmat palkat ja samalla suunnaton mai- kutusmalta. Eikä kuitenkaan muu- taman tuhannen ei edes muuta- inaii kymmentuhannen markan lisäkustannus merkitse yhtään mi- tään pankille, jonka muotuinen moitto iiousee moneen miljoonaan sensijaan että pankki kerta toisensa jälkeen kärsii satoihin nousemia tappioita, joiden ei tarmitsisi tulla kysymykseen, jos pankin hoito olisi sellainen kuin sen pitäisi olla. Mirkamiesasiam painopiste on kin marsin toisaalla kuin palkko- jen suuruudessa, itim. siinä, mil lä taivalla »virkamiehet tehtämän- ä suorittamat. Siinä suhteessa on tosin sangen suuressa mää- rässä toimomisen maraa, mutta iitaalaisliittolaiset osottamat ta- ivallisesti suoranaisia mastakoh- taisnutta, kun joskus olisi tilai- suils kajota mirka»nieslen miihei- siin. "Jiiinpci tapahtui kun mii- me maltiopäimillä edliskuiita lau- sui moiteensa siitä kemytmieliseslä taivasta. Niillä maltion nleijeri- konsulentit erinäisissä tapauksissa olimat ftlunnitelleet suurten osuus- meijerien perustamista, ja jonka kautta lukuisat maanmiljelijät olimat tulleet kärsimään tuntn- ivia tappioita. Silloiiilin maa- laisliittolainen Heilkineii tätä Edus- fimncm laiisuntoa ivastusti, ar- ivellen, että sanotut »virkamiehet siunausta tuottamassa työssään tarmilsimat muutakin eivästä kuin ainoastaan moitteita. Ja kum minkin oli kotimainen hallituskin juuri näille samoille »virkamiehille autanut niin ankara»» muistutut- sen, että Eduskunnan moite sen rinnalla oli pelkkiä makeisia. Tunnettu on, että maalaisliitto smtrmaltiollisessa kysymyksessämme on johdonmukaisesti asettunut kaik- kien hurjimmalle kagaalikannalle. Alkion yltiöpuheet miljoonakysy- myksissä kuulumat auttamalto- masti sotkuisimpaan jaaritteluui» mitä yleensä eduskunnassa on saatu kuulla. Maanmiljelijäin luonteeseen kuu- luu, että he yleensä tahtomat mal- tiollisissa asioissa menetellä maro- maisesti ja maltillisesti. Mutta meidän maalaisliittolaisemme tai oikeastaan heidän puoliherraskai- set johtajansa omat rohkeita poikia, jotka luiillotellun sankaruuden »»i- inessä panemat kaikki alttiiksi ja syöksymät ummessa silmin ja hain- inasta purren päin seiniä. He oivat muodostaneet itselleen — »varstakin on sen tehnyt ryh- män puheenjohtaja Alkio — jou kon ..aatteita" ja ..maailrnankat- somuksia" ja piliventakaista „ihan- teitä", jotka sitten houkuttelemat heitä mitä maarallisimpiin ja ar- »veluttamimpiin tekoihin. Niin he omat menetelleet sotilasa siassa, joka meitä tällä hetkellä enimmin rasittaa. Melkein samalla tapaa näyttää heitä haluttaman mene tellä myöskin juutalais-asiassa, joka »varmaan lähimmässä tulemaisuu- dessa muodostuu uudeksi ikeeksi, lyijyraskaa>»a painamaan Suomen inaalaismäestön jäykkää iiiskaa. Ikäänkuin se taakka, jonka ruotsa- laiset ja menäläiset pakottamat »neitä kantamaan, ei olisi mielä tarpeeksi raskas. Valitsijat saamat i»yt uildestaan päättää, tahtoivatko he edelleen marssia näitten yltiöpäitten jaarit- telijain kanssa mai tahtomatko mieluummin uskoa asiansa suoma laiselle puolueelle, joka koettaa tyy- iiesti ja maromaisesti tasoittaa sitä kiivistä polkua, joka nyt oi» taipaleelta edessämine. Juutalaiset maahan. Yksi iliitä asioita, jotka eitin»- min oivat uuden eduskunnan ai- kana huomiota kiinnittäneet, on myöskin juutalaisasia eli kysymys juutalaisten laskemisesta Suoiueen ja täysien kansalaisoikeuksien anta- misesta näille tulokkaille. Juutalaisten rajatonta tänne laskemista maatimat etenkii» sosia- listit ja „ perustuslaillisten" enern- inistö eli toisin sanoen kaikki n»uut puolueet paitsi suomalainen puo- lue. Jlmtalaiskysymys on »varsinai- sesti masta suurlakon jälkeen meil lä noussut, joka juutalaisten kan- sainmälrnen agitatsioonikomitea on näet ryhlyiiyt myöskin »neidän maassainine malmistamaan mie liä juutalaisille otollisiksi. Ja he oivat täällä asiauajajakseen saa- neet etupäässä sosialistit ja r»tot- siiiinieliset. Myöskin suuri osa nuorsuomalaisia on „j»»utalaisys- töivälliscllä" kannalla osaksi läheis- teit mäliensä tähden ruotnnnlielis- ten kanssa osaksi sen tähden, että heistä »vapaamielisyys maatii juu talaisten maahamme päästämistä ja kansalaisoikeuksien heille luomut- lainista. Suomalainen puolue jälleen tah- too kyllä täällä jo olemille juuta- laisille myönnettämäksi erinäisiä oikeuksia ei, kuitenkaan täysiä kan- salaisoikeuksia, mutta sainalla tah too puolueemme ehdottomasti eh- käistämalsi uusien jurttalaisten täi»- ne tulemisen. Snomalainen puolue on yksi- nään rohjennut asettua tälle kan- nalle, koska se ei tahdo jättää kcu»- saamme juutalaisten saaliiksi, jota pidämme suurimpana onnetto muutena, niitä Suonten kansan osal- le »voi tulla. Juutalainen on nimittäin rotu- ominaisuuksiltaan sellainen, joka kaikissa maissa, mihin heitä suu- remmassa määrässä on maelta- nut, on muodostunut kansalliseksi kiroukseksi. Juutalainen kammoo näet kaikkea ruuininillista työtä ja etsii sei» muoksi elinkeinokseen ivaili sellaisia oloja, joilla helpommii» saattaa a»»saita rahaa. Eiiiieii kaikkea hän kammoo maanmiljelys- tä, ja antautuu sen sijaan kaikkial la nylkemään maalaiskansaa. Juu talainen on lisäksi luonteeltaan epäluotettama, kamala. Se koke- n»us on juutalaisista ympäri maailman kaikkina aikoina samu- tettu. Meidän asemamme tässä asias- sa on onnettomampi kuin muiden siitä syystä, että Venäjällä asuu 7—8 miljoonaa juutalaista, jotka elä»vät suurimmassa kurjuudessa, »»»itä ajatella saatta. Heillä ei ole »»itään oike»lksia siellä eikä toi meentulon mahdollisuuksia, koska he oivat siellä ahdetut eriiiäisille alueille, joissa sei» tähden jiiuta- laisia on enemmän tuin muita ihmisiä. Kaikki omat siellä lop- puun nyljetyt — ja jos siis täällä amautmt uusi, koskematon alue, saamme me tänne tulman, joka moi nousta n»iten suureksi tahai»- sa, sillä onhan Venäjällä näitä lähtijöitä kaksi kertaa enemmän kuin mitä maassamme on asitf-' kaita. Vihelijäisinä ja kurjina saapuivat tänne n»lo joukot ja ryh- tymät ensimäisestä päimästä asti keinottelulla ja petkutuksella kokoo- n»aan itselleen omaisuutta, johon heillä kokemattoman kansamme keskuudessa on »namio tilaisuus. Meidän metsämme oivat pian mennyttä kalua, meidän n»aat omat pian heidän hallussaan, ntei- dän kansalaisemme koronkiskurien mallassa. Sillä niin on käyi»yt jo rikkaiminissakin »naissa, joissa juittalaisia ei ole suhteellisesti »uin- kääi» paljon kuut mitä tänne saat taisi tillivia: jos kaikki portit au- kaistaan, niinkuin sosialistit ja „per>lstuslaillisten" eneministö »vaatimat. Mikään kotimainen liikemies ei myöskään ajan pitkään moi kestää juutalaisten painoa, sillä juuta laiset, joita ou ympäri mailrnan, tahtomat aina kuristaa pois elä.: mästä kansalliset liikkeet, saadak- seen täydellisen yksinmallan, moi- dakseen sitten ottaa, mitä haluttaa. Virkamiehet, lääkärit, sanomalehti- miehet ja asianajajat omat jo mo- nissa nlaissa saaneet jättää paik- ka»»sa juutalaisille. Ja me tah- doinme main kysyä, miten tuo mallisesti Suvinen talonpoika möisi luottaa esim. sellaiseen oikeuteen, jota joku juutalainen jakaisi kihla kunnanoikeudessa ja jonka tur- miosta möisi medota homioikeu teen, missä taasen juutalaiset rat kaisisivat »valituksen! Se joka tällaistakin asiantilaa pitää suotamana, äänestäköön so sialisteja tai ..perustuslaillisia." Se joka ei kansaaimne toimo tällaiseen asemaan jotttumaksi, ää- »»estäköön suomalaista puoluetta. Kansamme elinehdot maatimat, että »ne torjumme juutalaistulman maastamme. Siihen on jokaiki- nen kansa melmollinen, joka tah- too elää ja pysyä kansojen joukos- sa. Väärää mapainielisyyttä on se, joka maatii elämämme tuhoojia tänne päästettämäksi. Siihen ei mikään kansa ehdoii» tahdon» suos tu. Aineriikassa on »vapaainie- lisyyden periaatteet enin toteutettu, mutta siellä säädetään lakeja kel- taista rotua ivastaan, joka uhtaa maan muita asukkaita. Niin on myöskin meidän katsottama itse eteemine eikä omii» käsin pistettä- mä nuoraa kaulaamme. ^ • «t» , *t Järjetöntä on äänestää nuorsuomalaisia edus kuntaan, koskapa etukäteen tiede- dää»», että he taas heti, kun tilai suuden saamat, hajoillamat edtis- kunnan sosialistien amulla. Yleisiä uutisia. Tenaatm talous osasto. Miehet waihtuwat. Äskettäin ilimitetty senaattori ja senaatin talousosaston jäsen Alexander von Kothen ryhtyi per- jantaina mirantoimitukseen. Se- naattori von Kothen, joiika niini- tys esitettiin senaatissa jo mk. 18 pnä kieltäytyi tekemästä säädettyä »valaa, minkä johdosta prokuraat- tori pani »vastalauseen, mntaten siihen lausuiitoon, jonka hän ai»- toi joulut. 21 pnä senaattori Mar- kossin ryhtyessä mirkaan. Senaattori ja senaatin talous- osaston jäsen Theodor Sillman jätti perjailtaina senaatin reist- raattorinkonttoriin ruotsiksi laadi- tun H. M. Keisarille osotetun kir- jelmän, jossa hän heikontuneen lermeytensä takia anoo rvapau- Uista häilelle uskotusta senaatto- rin ja senaatin talousosaston jäse- nen toimesta sekä pyytää tulla asetetuksi entiseen Mirkaansa kei- sarikullilassa. TLäkijuomai» kuljetus ranta- teittä. 'jiaittiuoen Hstäivät omat seilaa- tille jättämässään kirjelmässä ano- suot, että tuimien ja tislattujen »väkijuomien kuletusta roaltionrau- tatelln koskemat kieltonlääräykset ensi tilassa ulotettaisiin myös wä- kemiä »nallasjuomia koskemiksi, jlnoinnstaan seura perustelee pää- asiallisesti sillä, että nyt k»in mal- lasjuoinain hiiitojen korotuksen ivuoksi suuri määrä oluttehtaita »naaseudulla lakkauttaa toiminta»»- sa, sinne estettäisiin oluen kuletiis kaupuno.eista. Ziivmen Pailki» tilinpäätös miime muodella osot- taa raha-asiaii» edullista tilaa. Pankin ulkomaiset saatamat oli- mat joulukuun jälkipuoliskolla li- sääntyneet 4,!>94,9V9 markalla ja tekuvät miiine muoden lopulla 104,926,(»vt) mk. Edellisen muo den lopulla tekimät nämä ulko- maiset saataioat main f»3,000,000 »»»k. Pankin kotimainen lainananto on joulukuun jälkipuoliskolla li- sääntynyt :!S(;,000 markalla. Liikkeessä olcivien setelien määrä teki 111,<>2^,000 »nk. ja oli sejou- lukuun jälkipuoliskolla lisääntynyt yli 20 miljoonalla. Syynä tähän ~ >iureen lisäylseei» oli sotilasmil- jooitien maksu, jonka Suomen Pankki suoritti ja jonka johdosta ivaltionrahaston saataiva pa»»- kilta aleni 14,150,000 markalla. Wenä!äis-suomali'.inen losni- tca. Laajan perustelunsa sekä sen nojalla, »»»itä he aikaisemmin komi- teassa oivat esittäneet, lausuivat komitean suomalaiset jäsenet ivasta- lauseensa lopussa mielipiteellään: ettei herrojen meiläläistei» komi- tean jäsenten malmistamaa lakieh- dotasta. Siloinen »valtiosääntöön soiveltumaitoinaiia ja Suomen kansalle turmiota tuottamana, »voi da ottaa lainsäädäntötoimenpiteen perustukseksi; että, jos katsotaa»: että asia nyt oi» loppuun saatettaiva, ehdotus laiksi olisi malmisteitaiva heidäi» laatimansa luonnoksen pohjalle taik ka myös muille perusteille, jotka someltuivat Suomen oikeudelliseen asemaan, huomioonottamalla että tarkasti luetellaan »»e lysyinyrset, joiden katsotaan pitämän tulla erityisen laillsäädäntöjärjestyksei» esineiksi: sekä että lakiehdotus armollisella esi- tyksenä annetaan Cnomen edus- kunnalle perustuslaiilmukaisesti kä- siteltä»väksi. Aseiden tuonnin walwonnan kowentamincu. Ke»»raalikumernööri o»» kirjel- nlässä senaatille huomauttanut niiden >valwoi»tatoime»»piteitten riittämättömyydestä, mistä on ol- lut seurauksena, että maahan on moitu tuoda suuret määrät aseita ja ainpuinamaroja, sekä kehoitta- nut se»»aattia ryhtyntään toimen piteisiin sanotun malivonnan ko- meiitainiseksi sekä hänelle ilinoit- tmnaai», mitä asiain suhteen on tehty. Sen ohessa on kei»raaliku»ver- nööri »näärännyt, että takamarik- koon otetut.aseet ja ampumama- rat omat luoivutettamat »venäläi- sille joukko-osastoille asianoinais- ten sotapäällystöjei» osotusleii nm- kaisesti. Miipurin hvwioikeus. Nnsi osastojako. Keskimiikkona saapui Viipurin homioikeudelle senaatista »viralli- nen ilmoitus määrärahan myöi»- tämisestä mäliaikaista »viidettä ja kuudetta osastoa »varten. Täl löin päätti homioikerts jakautua eri osastoihin seuraamasli: 1 osasto: presidentti A.ttmil- lin puheeiijohtajana, hoivioikeude»»- neumos ll. t^iodd jäsenenä, sih- teeri Zl. Lilius sekä notariot E. Sopanen ja L. O. A. Cloubero. apujaseniiiä: 2 osasto: marapresidentli ^l. Spare puyeeiijohtajana, asessori E. Vahlber^ jäsenenä, pormes- tari E. Andersson, oikeusnenmos- mies M. V. Björk ja reistraat- tori E. Stenius apujäseninä: * osasto: hoivioikrudennen- ivos G. V. Hom-z!» puheenjoh- tajana, asessori A. W. Ruusu- maara jäsenenä, »viskaali ft. E. ^tyleniiis, notario E. Lindberg ja kanslisti E. Vikberg apujnse- ilinä: 4 osasto: hoivioikeudenneu- wos E. Elsivengren puheenjoh- tajana, homioikeudenneumos I. "Nordgren jäsenenä, notario E. Forsström, oikeusneumosmies K. A. Brunou ja kmlslisti Hj. Neo- »vius apujäseninä: 3 osasto: homioikeudenneu mos V. Brunou puheenjohtajana, asessori E. Broms jäseneltä, Hei nolan tuomiokunnan tuomari, ho- ivioikeudenasessori I. E. Wiljo- maa, nolaario K. E. Sare,» ja kanslisti B. Fagerström apujä- seiiinä: ti osasto: homioikeudetlileu- wos W. Forsman puheenjohtaja^ na, asessori W. Fagerström jäse nenä, notariot E. Grönberg ja K. Söderhjelm sekä marat. Th. Boisntan apujäseninä. Sihteerin, kanitenziskaalin, ak- ttiarion ja reistraattorin »virkoja hoitamat samat henkilöt, jotka malittiin illihin »viime jaossa. Viskaaleina toimiivat ma- ratuomarit G. Nysten 1:llä, I. Hietasalo 2:lla, E. Hällfors ?:lla, C. Vegelius 4:llä, V. Sahlslein 'xilä ja A. Veijalainen ti:lla osastolla. N o tari oin a tomumat 1:llä osastolla maratltomarit A. Mak- konen ja Hj. Dahlström, 2:lla marat. E. 'Nyyssölä, !i:lla pov mestari P. Zirnnlerinaiin, 4:llä marat. B. Brunou, ö:llä marat. K. Ängelin ja 0:lla marat. M. Vilskman. Älmoiima olemaan miskaalin »virkaa:» on homioikeus päättänyt nimittää entiien porn»estari A. E. Anderssonin. Muoden nteuoamio. Kuten ennei» on kerrottu, oi» ivk. 21 pnä korkeimmassa paikassa ta- pahluiieessa esittelyssä »vahivistet- tu »vuoden 1909 mäkinainen ja ylirnääräinen tulo- ja n»enoar»vio. Samalla mahivistettiin luettelot: 1) uusista määrärahoista, jotka on otettu »vuoden 1909 menoar- ivioon, 2> lisämäärärahoista muo- dei» 1909 »nei»oarmioon, sekä H) lisämäärärahoista muoden 1910 inenoarmioon, Saiiialla on H. Majesteettinsa käskenyt: 1) että ivaltiopäimäesi- tysehdotuksiii'. liitettämiä laskelmia maltion tuloista ja menoista mas- taamiksi muosiksi kuin myöskin korkeimpaan paikkaan hymäksyttä- mäksi esitettämiä »vuotuisia tulo ja »nenoarmioehdotnksia »vastedes tulee seurata huoinautus, jossa tar- kasti osotetaan, kunkin menoerän kohdalla, ne lailliset perusteet, joit- ten nojalla menoerä on otettu las- kelmaan tahi menoarmiooi», ja 2) että seiiaasin muoden 1910 nieno- armiota laatiessaan silmällä pi- taen. »valtiorahastoi» tilaa, jonka »varoista m. 1910 luultamasli on maksettama melkoinei» summa mal- takuiman rahastoon, tulee uudel- leen harkita kysymystä liiistä se naatin kuluneen mnoden kesäk. 10 pnä tekeinässä alain, esityksessä luetelluista määrärahoista, joita ei ole otettu »vuodei» 1910 lisä- »näärärahojen liietteloon. Po:stetti:ja määrörahoja. Isukossa fuomeukielen ja kirjallisundeu ebistämieta warten «»yöiinetty ,nk. Niiden erien joukossa, jotka omat poistetut senaatin ehdotuksesta, mainittakoon: 10,000 mk. kalustojen ja ope- tusmälineiden hankkimista marten seiuinaareihn: 2,000 n»k. satunnai- sii»» meltoihin kansakouluja war- ten; 30,000 mk. sianhoidoil edistä- miseksi; 15.000 mk. maanmilielys- seuran kokeilutoimintaa »varten: 8,000 »nk. maanmiljelystaloudel- lisren opintojen a»vusta»nista mar- ten; 50,000 Nlk. suo:ne»»kielen ja kirjallisuuden edistämiseksi: 30.000 mk. mattioapua Suomen laiivan- »varustajayhtiölle konlulaiivan yl- läpitoa marten. ylimääräisistä on poistettu: 200,000 mk. I o e n s u u n s u o- »nal. tyttökoulun talon ra- ke»ltamista marten sekä 100,900 mk. erään tienrakentamista marten Roivaniemellä. Joensuusta ja likitienoolta. Ratkaisu lasissa. 3li}t on käsissä helmikuun ensi- mainen päirvä, ivaalipäimä. Suomalaiset miehet ja naiset! Ajatelkaa, että me olemme kenties ainoa kansa maailmassa, jonka siinä määrin täytyy taistella oman kansan keskuudesta tunkemia huo- noja, isänmaalle tuhoa hankkimia monnia »oas.aan. Ja me olemme mielä samalla niitä onnettomia, joiden mielä täytyy malloittaalin oma isänmaamme n>uulalalsinie- listen käsistä. Sillä loieraskielisiä- häii oujiit r.haci monet tämän maali lauokset ja julkiset »viralli set laitolset sille suomalaiselle kan- salle, joia nitoen pilaisi Palmella. S Jie meidän on malloileltama, mei dän on ivalloiteltaiva oma koto- maamme. Muistakaa suomalaiset, että maalit koskemat tätäkin ja että tätä tilaisuutta ei saa laimin- Sex» ET I Toimeen sentähden jokainen kan- sallismielinen »viemään Suoma- laisen puolueen ehdokkaita maa- leissa moittoon. Kukin pitäköön huolen lähimmästä ympäristös tään. Kaikille on terotettama mi- ten mälttämätöntä on, ettei ku kaan makaiva suomalainen »nies ja »»ainen jää pois äänestyksestä. Tehkää työtä, sillä ratkaisun hetki on käsissä! .'tontut. Virkamapautta on myönnetty Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon kollegalle Ji»es Nyfteinlle helmik. 1 p :stä kemälukutauden loppuun sijaisina sil. kand. Julia Hahl ja rouma A. Honkamaara, sekä Joensuun suon», tyttökoulun kollegalle E. Elolle osittaista wir- kamapautta helmik. 1 p :stä huh- tik. 1 p:ään ja täydellistä mirka- »vapautta miime mainitusta päi- mästä kemätlukukauden loppuun sijaisina rwa R. Elo ja nti E. Atalini. Tortamalan seminaarin äsken nimitetylle uskonnon lehtorille iö. A. Rainiolle on myönnetty mirkmvapautta toistaiseksi, enin tään kuluma»» kemätlukukauden loppuun moidakseen sillä aikaa hoitaa Kajaanin seiuinaarin kris- tinopiii ja historian lehtorii» mi- ran sijaisuutta. Sijaisena on leh- tori K. A. Maaranen. Työt uusilla rautateillä. I oensuun— S J kurmeks en radalla oli w. k. puoliivälissä työssä 1,386 miestä ja 497 heivosta. Seiiiäjoen—Kristiinan—Kaski sen radalla oli samaan aikaan työssä 1,086 miestä ja 793 he- mosta. Suomalaisen työtväeuliiton il taiua sai sunnuntaina osakseen malitet- taman mähän yleisöä. Ohjelma sisälsi pari puhetta, joita pitimät toimittaja T. Könönen ja rouma 'Anna Terä. 'Neiti Hilma Hyn- liinen lausui kauniin runon ja kirjaltaja K. Komulainen humitti yleisöä hauskalla kertomuksella. Nuijan kööri herra A. Kiliventai- tamalla ja tuitnustetulla johdolla kailitteli useita ei»tisiä ja uusia lauluja. Illan kulliksi nuoriso Hu- mitteli »vielä karkelossa. Maalitvizttitus ediisluntaivaaleissa alkaa kussakin, äänestysalueessa tänään tiis taina kello 9 aamulla sekä jatkuu kello 8:aan illalla ja huomenna keskiiviickona niinikään kello 9:stä kello L:aan, kumpaisenakin päimänä keskeytyen enintääii kahden tunnin »väliajoksi maalilauiakunnan mää- räyksen mukaan. KaupttukiMine kausakoulun joh- tokttiSiialie on koulmiUhallitukselta saapunut kirjelnlä, jossa »vaaditaan johto- kunnalta selitystä sen johdosta, että koulun tarkastaja lehtori A. Ätarlkanen oli anonut tutkintoa 11. Suomettaressa ja sittemmin Karjalattaressa olleen, erästä opet- tajaltaren »vaalia koskeman kirjoi tuksen johdosta. Kirjelmä pantiin pöydälle, että johtokunnan jäsenet saamat kotonaan asiakirjoihin pe rehtyä. Opettaja N. E. Lainpinen eh- dotti »valtuusmiesten hymäksymien sahköjohtokellojen lisäksi mielä eri soittokelloja luokkien omille. Ehdo- tus kuitenkin tällä kertaa hylättiin. 5iv»k«rsfi. « Kauppias M. Oinonen jätti eilen täkäl. raastumanoikeuteen konkurssianoniuksensa. Pesäluette lon mukaan oi» pesässä maroja 61,881 mk. 30 p:iä ja melat 110,101 mk. 54 p:iä, joten pesässä onmel- kaa 48,220 markkaa 24 p:iä enem- pi kuin omaisuutta. Velkojain kuu- lustelu on kuluman helmikuun 14 päimänä. WaZwonta. Puuseppä Juho Monos-lvaina- jan permnönluomutus-asiassa oli eilen. Ei»simäinen esinthuuto 21 p:nä oleivaa helmikuuta. Toiinit- sijamieheksi malittiin kauppias Olli Pitko. Vankeutta. Työmies Mikko Mikonpoika Hil- tunen, Hammaslahdelta, joka tä käläisellä sairashuoneella ollessaan pahoinpiteli siellä oleivaa työmies Abram Asikaista, tuomittiin eilen pidettäiväksi kuusi kuukautta »van keudessa. Tuoinittu tyytyi päätök- seen. tsa zss m» SSg* m m ES" £3 i ST S" MS *£1 25 s?* rtJ CO Tji' sa ss Äö" B & vs V* m »3 OS < 83 v vs £3 » O S" a s*