N:o 136 — 1910 KAIKXJ, Keskiviikkona Marraskuun 23 päivänä. ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiin teimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. massaan mietinnössä ehdottanee se, että senaatti puoltaen eduskunnan anomusta, tekisi korkeimpaan paikkaan alistuksen, että H. Keis. Majesteettinsa suostuen eduskunnan anomukseen maltuuttaisi senaatin malmistamaan ehdotuksen edus- kunnalle jätettämäksi arm. esitykseksi hallinnollisesta tuomioistuimesta, jon- ka ratkaistamaksi korkeimmassa astees- sa jätettäisiin hallinto-oikeudellisia kysy- myksiä koskemat jutut. — Weuäläisen sotatväen fatt» teet. Kuten muistanemme käski ken- raalikumernööri miime heinäkuulla nos- taa kanteen kahtakymmentä eri sanoma- lehteä mastaan »Jnon patterit mal- iveilla Terijoen laulujuhlien aikana" nimisen uutisen johdosta, koska uuti- nen loukkasi menäläisen sotamäen kun- niaa. Tämän johdosta on w. t. pro- kuraattori tiedustellut kenraalikumer- nööriltä, mitkä menäläiset sotilasmi- runomaiset katsomat uutisen loukan- neen kunniaansa. — Kenraalikumer nööri ei ole mielä mastausta kuiten kaan antanut. — Hyljätty elakepyyntö. En Mikkelin läänin kumernöörille A. L von Knorringille ei ole korkeimmassa paikassa myönnetty pyytämäänsä elä kettä. — Kouluylihallituksen apu kamreerin wirkaa on m. m. hake nut lääninkirjanpitäjä Ernst B. A Virtanen. — Dliopisto. Lainopillseissa tie dekunnassa suoritetuissa suomenkielen kirjoituksissa on hymäksytty m. m Helmi Lönnrot, K. A. Martikainen Anna Rautio, S. A. Kerttula ja A Thaumon. — Kanpunkilaiskansakoulujen tarkastajain toinen yleinen kokous pidetään ensi muoden alkupäiminä, ku ten muoden 1909 kokouksessa päätet tiin. Silloin jo myöskin »valittiin toi mikunta uudesta kokouksesta huolehti maan. — Uusi lyseo. Lyseota puuha taan Lahteen ja lienee tarkoitus saada siihen sekä klassillinen että realilinja Asiaa malmistellaan pienessä piirissä Hommaajat omat etukädessä liikemie hiä. Näinä päiminä lienee lähetystö käynyt asiaa esittelemässä hallitusher roille Helsingissä. — Palotvakuutusyhtiöiden tak soitus eri paikkakunnilla. Senaatti on miime lokakuun 5 päimänä Oulun rahatoimikamarin malituksen johdosta antamallaan päätöksellä mahlvistanu kumernöörin päätöksen heinäkuun päimältä 1998, joka koskee paloma kuutusyhtiö Pohjolan merottamista Oulun kaupunkiin muodelta 1907. Sekä taksoitus- että tutkijalautakunta olijat sanotulle yhtiölle mahmi^tanee 1 (>,500 markan tulojen taksoituksen sen nojalla mitä yhtiö oli Oulun kaupun gissa yhteensä kantanut makuutusmak suja. Ahtiö taasen maati taksoitusta alennettamaksi 1,800 markkaan, koska sen kokonaismoitto taksoitusmuonna teki .''>31,000 markkaa, ja tästä moitosta lukien suhteellisesti kullakin paikkakun nalla kannettujen »vakuutusmaksujen luukaan, Oulun kaupungin osalle tul 1,800 markkaa. Tarkastuslautakunta selityksessään nojautui oikeuteensa rviimeisenä oikeus- asteena määrätä meroäyrien lumun maan malitus on nyt lopullisesti, tak- soituksen perustetta koskemana otettu tasiteltäiväksi ja hymäksytty yhtiön edellämainittu laskutapa »voittonsa tak soituksen jakamiseksi eri kuntain kesken. — K. — Pyhäkosken rannat. Suomen Matkailijayhdistys on Oulun läänin kumernöörille lähettämässään kirjelmäs- sä huomauttanut, että Pyhäkosken ran- toja jälleen uhkaa hämitys, koska tuk- kien kaato kosken rannoilla on alettu. Kirjelmässä huomautetaan siitä suu- resta merkityksestä, joka Pyhäkoskella on maamme matkailijaliikkeessä ja pyy- detään kumernööriä ryhtymään niihin toimenpiteisiin, jotka mahdollisesti riip- pumat hänestä. — Kirjelmässä huo mautetaan samalla, että Pyhäkoski ai- kaisemminkin on joutunut kärsimään tällaista hämitystä ja että maltio on asettanut komitean, johon kuulumat ka- lastustentarkastelija ja eräs ylimetsän- hoitaja, joiden tuli panna toimeen tut- kimus asiassa ja laatia ehdotus Pyhä kosken säilyttämiseksi rumentamalla hä- mitykseltä. Äskettäin on Matkailijayh- distys neumotellut myöskin metsähalli- tuksen kanssa asiasta, joten siinä on tehty kaikki mitä tehdä moidaan epä- kohdan poistamiseksi. — Kirjelmässä kiinnitetään Oulun läänin kumernöö- rin huomiota myöskin siihen tunnet- tuun tosiasiaan, että Oulujoessa ylei- sesti harjotetaan salakalastusta. On päimänselmää, että johdonmukaisesti harjotettu salakalastus maikuttaa san- gen turmiollisesti sekä tumalliseen että urheilukalastukseen. £11aatlman menoa* Pois tupakanpoltto help potajuisisla konserteista. — „Ruotsin päimä." - Wal- tion elätti. — Sosialistien walistustyöstä. Minulle on jätetty seuraama kirjoi tus, jossa lausuttuun toimomukseen täydellisesti yhdyn: »Niitä on suuri joukko ihmisiä, joil- le tupakan sawu on mitä suurimmassa määrin mastenmielistä ja iljetlämää ja jotka senmuoksi karttamalla kartta- ivat sellaisia tilaisuuksia, joissa heidän tahtomattaan täytyy saastuttaa sekä keuhkonsa että maatteensa tuolla inhot- taivalla samulla. Sellaisia omat en- siksikin, ehkä joitakuita Harmoja poik- keuksia lukuunottamatta, kaikki naiset ja lisäksi yhä kasmama joukko miehiä. Olisi niin ollen sekä kohtuullista että kohteliasta, että tupakan käyttäjät ma- paaehtoisesti luopuisimat nautinnosta, joka tuottaa muille pelkkää mielihar- mia. Mutta maikka tästä asiasta yk- suyisesti puhuu mitenkä paljon ja usein tahansa, ei siitä näytä apua ole- uan. Ainoa keino on ottaa asia jul- kisuudessa puheeksi. Kysymme siis ensiksi: Mikä oikeut- taa tupakoitsijat kitkerällä tupakan sa mulla häiritsemään tupakoitsemattomien suurta enemmistöä esim. Oulun seura- huoneella helppotajuisissa konserteissa? Muuta ei tuohon kysymykseen moitane' ©ulun kaupungista. (vÖIIyflllllllHllllllii. Oulun läänin eteläisessä maalipiirissä moimat puolueeseemme kuulumat jär jestöt, ryhmät ja yksityiset kääntyä maaleja koskemissa asioissa kauppias F. F. R u o t s a l o n puoleen, joka antaa tarmittamia tietoja, joko kirjeet lisesti (osoite: Oulu) tai puhelimella (n:o 74). — Keskuslautakunnille jätet tyjä ehdokaslistoja. Oulun lää nin eteläisen maalipiirin keskuslauta kunnalle on ennen mainittujen lisäksi jätetty seuraamat listat: Oulu. »Suomalaisuus »voittoon." I. A. Mannermaa, Santeri Haapa nen ja Antti Punttala; maralta I Santaholma. N l i m i e s k a, Raudaskylä. »Miel uusi päimä kaikki muuttaa moi." A Leino, K. Kallio, M. Jakola, maralta O. Karhi. N l i m i e s k a. »Perustuslaissa kansan turma." A. Leino, K. Kallio F. Saalasti, maralta O. Karhi. Pohjoisen maalipiirin keskuslauta kunnalle on jätetty: Kemi. »Laissa maan turma" Pekka Ahmamaara, Matti Pajari Emil Thaumon. Romaniemi. »Laillisuus edistys." Pekka Ahmamaara, Matti Pajari ja Matti Särkelä. K e m i j ä r m i. »Laillisuus ja edis tys. Rautatie Romaniemeltä Kemi järmelle/' Matti Särkelä, Pekka Ah mamaara. Matti Pajari. T e r m o l a. »Sitä kuusta kuule minen, jonka juurella asunto j. n. e." Matti Pajari, Emil Thaumon, Pekka Ahmamaara. Pudasjärmi. »Maalaisliitto." K. A. Lohi, I. Rautamäki, Antti Ju nes nuor., maralta Kaarle Sarala. — Hautaus. Eilen kätkettiin hau- dan hiljaiseen lepoon täkäläisellä hau- tausmaalla konttoristi Johan W i I- h elm Kaijasen maallinen tomu K:lo 2 i. p. lähti harminaisen pitkä saattue lääninsairaalasta, jonne se mai- najan asunnosta Toppilansalmesta oli saapunut. Haudalle saamuttua lauloi ia mastata, kuin että manha paha tapa on sellainen. Se tapa on paha jo termeydelliseltäkin kannalta. Eikä muu- ta moi kun suuresti ihmetellä, että tuota pahaa tapaa uskollisesti kannat tamat nekin, joilla termeydenhoito pi- täisi olla sydämen asiana, kuten esim lääkärit. Dhtä ihmeteltämää on, että naiset, jotka onneksi meillä eimät juuri mielä yleensä harjoita tupakanpolttoa, omat näin kauan moineet tuohon e^ä- kohtaan alistua. Nurkumatta he ei- mät sitä ole tehneet enemmän kuin tu- pakoitsemattomat miehetkään, mutta yhtäkaikki asia heistä armattamasti on ollut niin mähäarmoinen, etteimät siitä ole tahtoneet melua nostaa. Tänä yhdenmertaisuuden aikakautena on kum minkin syytä tässäkin kohden saada muutos aikaan. Se ei käyne päinsä muuten kuin soitannollisen seuran joh okunnan myötämaikutuksella. Tarmi- aan ainoastaan yksi yksinkertainen toi- menpide: kielto tupakoida salissa kon- ertti-iltana. Luulemme johtokunnan ällaisen kiellon julkaisemisella malmo- man orkesterin parasta. Minkä mer? ran tuollainen kielto ehkä tarkoittaisi onserteista tupakoitsijoita, sen merran kokoisi lisää tupakoitsemattomia. Mutta kaikki olisimat iltaansa tyyly- mäisiä ja se olisi moitto. Tässä yhteydessä sopinee mainita mielä pari seikkaa. Väkijuomien tar- oilu pikkupöytien ääressä ja tarjoilu- uoneessa on räikeässä ristiriidassa niiden pyrkimysten kanssa, jotka julki essa elämässä koettamat raimata alaa raittiusmielisemmälle katsantokannalle. Jos musiikin nauttiminen todella on, niinkuin sen olla pitäisi, näissä konser- tilapäinen mieskööri „Mä riennän kohti kuolemaa", jonka jälkeen haudan siunasi pastori Nordlund puhuen mainajan omaisille, ystämille ja Uittamille, joita niin lukuisasti oli tilaisuuteen kokoon- tunut, mainajan näin äkkiarmaamatto- masta kuolemasta. Lauluköörin laulettua „Waipuos, maimu, synnyinmaasi hel- maan" peitettiin mainajan miimeinen leposija. Hautakummulle laskettiin suu- ri joukko seppeleitä ja kukkasia m. m. I. W. Snellman & G:sonin, Henki- makuutusyhtiö Kaleman ja Toppilan sahan työmäestön puolesta. — Tertveyshoitolantaknnnan kokouksessa toissa iltana päätettiin seuraamista asioista: Ensinnä oli esillä talonomistaja Tyyskän anomus, saada käyttää asun- toina miime kemännä rakentamiaan 3:mea kimihuoneustoa. Koska kämi selmille, että Tyyskä oli rakennuttanut sanotut huoneustot ennen mahmistet- tujen piirustusten ja entisen rakennus- järjestelmän mukaan ja huoneiden si- täpaitsi oli tarkastuksessa huomattu ole- man jotakuinkin kuimia, päätti lauta- kunta myöntyä hänen pyyntöönsä yhtä huonetta kuitenkin lukuunottamatta, että huoneustoa saa käyttää asuntona, kuitenkin ehdolla, että jos talmen ku- luessa huomataan niiden oleman kos- teitä, panee termeyshoitolautakunta toimeen uuden tarkastuksen ja päättää uudelleen asiasta. Asunto o.-y. Kuuselta oli saapunut uusi anomus, jossa pyydettiin, että ta- lossa olemat kaksi huoneustoa, sisältä- mät 4 huonetta, saisi käyttää asuntona, koska niissä asumien on ollut maikea saada huoneita muokratuksi ja sitäpaitsi, koska niissä asuu ainoastaan neljä ai- kaista henkilöä. Lautakunta päätti myöntyä anomukseen toistaiseksi. Myös rakennusmestari Mikkulalta oli saapunut anomus, koskien rakenta- maansa rautabetoni-uudisrakennuk- sessa asumista. Lautakunta ei kuiten- kaan myöntynyt anomukseen, koska tar- kastuksessa oli huomattu niiden ole- man erittäin kosteita ja koska hra Mikkula rakennusmestarina hymin tie- tää uudet määräykset. Työmies Pekka Majaman suhteen, jolla on myöskin miime kesänä raken- nettu kimirakennus, mutta josta hän ei ole tenyt anomusta, päätti lauta- kunta ilmoittaa maistraatille, että se kieltäisi hänen siinä asumasta. Lautakunta myöntyi maalari Michel- sonin anomukseen saada laittaa asun- toonsa mesiklosetteja, mutta hylkäsi asioitsija Hammarin pyynnön samasta asiasta, koska kaupungin insinööri tar- kastettuaan oli huomannut, että H. ra- kennuttamat mesitlosetit eimät ole kun- nossa eimätkä tule toimimaan. Koska tarkastuksessa oli huomattu, että leipuri Katri Hätälä on köyttä- nyt leipomossaan apulaista, päätettiin hänelle antaa tiedoksi, että jos aikoo leipoa apulaisten kanssa, tulee hän leipurilain alaiseksi. Rottien hämittämisestä päätettiin, että kun saadaan marmuus siihen, mis- sä suhteessa »Ratin"-myrkkyaine on te^ hokasta, kehoitetaan talonomistajia sitä käyttämään ja jaetaan painetuita neu- ivoja talonomistajille, joille lautakunta päätti tarjota ostettamaksi mainittua myrkkyä kohtuullisilla hinnoilla. Osuuskaupan uuden leipomon tar< kastaminen ja hymäksyminen jätettiin herrojen Granbergin, Holmingin, Pell- bergin ja Blankett m toimeksi. — Konkurssiasioita. Maanan tain raastumanoikeudessa tapahtui mel- kojain kuulustelu merikapteeninleski Katariina Helena Grapen konkurssissa. Omaisuutta on pesässä 1,992 mkaa 5 p:niä, meltoja 8,197 mkaa 23 p:niä ja ivaillinki siis 6,205 mkaa 18 p:niä. Malrvontapäimäksi määrättiin maalis- kuun 20 päimä ja uskotuksi mieheksi tuli mahtimsstari I. Lustig. Konkurssihakemuksen jätti samana päimänä konttoristi I. S Candelinin- mainajan leski Maria Sandelin kuo- >linpesän puolesta, pyytäen omasta ja lastensa puolesta perinnönluomutusta. Oikeus katsoikin, että on tullut selmille pesän omaisuuden oleman niin pienen, jottei se riittäisi melkojille ja koska perinnönluomutushakemus on tapahtu- nut laillisessa järjestyksessä, myönnyt- tiin siihen, etteimät omaiset omalla omaisuudellaan tarmitse mastata mai- j najan meloista. — N. Y. Pohjan Leimun W. & U:seura Woiman toimesta täällä joulukuun 3—4 p:nä pidettämiin ylei- siin painikilpailuihin on malittu mar- sinaiseksi palkintotuoinariksi mainitun urheiluseuran puolesta hra A. Rautio. — Elinkeinoilmoitus. Karl Henrik Spärman ilmoitti eilisessä maistraatissa ryhtymänsä täällä har- soittamaan amonaisessa puodissa ku- toma- ja kauppaliikettä. — Warastelewa tyttönen. Ei lisessä raastumanoikeudessa oli mas- taamassa markaudestaan muuan Fanny Maria Keränen niminen 15 manha tyttönen, joka oli miime lokakuun lop- pupuolella marastanut eräältä Hilma Kuukasjärmeltä hänen asunnostaan yhtä ja toista tamaraa, yht. 20 mkan 70 p:nin armosta. Oikeudessa oli myös saapumilla mastaajan äitikin, jaka pyysi, että tyttönsä pantaisiin kasmatuslaitokseen, koska hän oli pää semättömissä tämän markaudenhalusta. Tyttönen oli jo aloittanut näpistelynsä 11 manhana ja oli kotia ilmaantunut kaikellaista tamaraa silloin tällöin. Näitä oli äiti mikäli mahdollista koet- tanut toimittaa takaisin omistajilleen. Oikeus katsoi käyneen selmille yllä- mainitun markaustapauksen, josta se ei kuitenkaan moinut tyttöä rangaista tämän alaikäisyyden tähden, maan tuomitsi hänet lähetettämäksi kasma- tuslaitokseen sekä kormaamaan kanta- jalle 5 mkalla häneltä marastamansa hameen, jonka oli pitänyt rikki. — Järjestyksen rikkomisesta sakotettiin eilisessä maistraatissa erästä henkilöä 5 mkaa. — Wekselinwäärennys. Eili seen raastumanoikeuteen oli tuotu mas- taamaan Pudasjärmen Siuruankylästä olema kruununtorppari Matti Laurin poika Liekola, joka oil m. k. 19 p:nä myynyt täkäläiseen Kansallisosakepank- kiin 300 inkan suuruisen mekselin, jossa itse oli hymäksyjänä, talokas Erkki Telkkälä asettajana ja Kaarlo Haara- Hiltunen luomuttajana. Mutta, kun jälkimäisille ilmoitettiin mekselistä, ei- mät nämä sanoneet siitä tietämänsä mitään, joten selmeni, että mastaaja oli »väärentänyt heidän nimensä. Pan- kista saamansa rahat 288 mkaa 22 pniä oli mastaaja käyttänyt os- toksiinsa, lähettäen mielä rahoista mai molleen ja eräälle kappiaalle 83 mkaa, loput 17 mkaa omat etsimän osaston huostassa. Mastaaja sanoi tekonsa aiheuttajana olleen köyhyyden ja puutteen, sillä hä- nellä on paitsi maimoa, 4 lasta ja manha äiti elätettämänä. Karjaakin kuuluu oleman main kaksi lehmää, joista on kuitenkin jo toinen ulosmi- tattu. Dleinen syyttäjä ilmoitti, ettei Telk- kälää ja Haarahiltusta oltu ehditty haastaa oikeuteen, eikä sanonut tietä- mänsä, jos mastaajan lähettämät en- neninainitut 83 mkaa on jo takaisin saatu. Pankinjohtaja Victor Hellman yhtyi edesmastuumaatimukseen, ilmoittaen, ettei mekseliä ole maksettu ja että mastaajalla oli ollut mangittaessa mu- kanaan 50 mkaa, joita ei kuitenkaan oltu häneltä poisotettu. Mastaaja tunnusti tekonsa, sanoen Telkkälän ja Haarahiltusen oleman ta- lollisia Pudasjärven Siuruan kylässä ja että hän on maltakirjaan määren- länyt mielä samassa kylässä oleivien talokkaiden Heikki Mertalan ja Sakari Pirilän nimet. Oikeus lytkkäsikin asian enemmän käsittelyn joulukuun 9 päimään, jol loin yllämainittujen talollisten on ol- tama saapumilla ja yleisen syyttäjän on siihen mennessä otettama selmää, onko mastaajan maimolta ja kaup- piaalta, joille mastaaja oli lähettänyt rahoja, ne takaisin saatu. Mastaaja passitettiin lääninmanki- laan. — Mies, joka ei ole missään kirjoilla. Eilisessä raastumanoikeu dessa oli mastaamassa jälleen työmies Petter Juhonpoika Cajander, joka tässä syksyllä möi 15 mkasta toisen henkilön omistaman halkolastin sitä purkamassa ollessaan suutari Pyhänis- kalle. Miehen mainekirjaa on koetettu saada käsiin Miipurin kaupunki- sekä maaseurakunnasta, mutta niistä on mastattu, ettei sanottuihin seurakuntiin sennimistä henkilöä kuulu. Nyttemmin esitettiin oikeudelle mainekirja, joka oli annettu Miipurin kreikkalaiskatolisesta seurakunnasta, mutta, josta kuitenkin kämi selmille, ettei mastaaja enään sii- hen kuulukkaan, koska on kääntynyt luteerilaiseen uskoon. — Mastaajan nimeä ei siis ole missään kirjoissa. Tämä luultamasti senmuoksi, että hän oli unohtanut ilmoittaa kääntymises tään luteerilaiselle papistolle. Asia lykättiin mielä ensi perjantaiksi, koska Miipurin kreikkalaisen seurakun- nan miranomaisten antama mainekirja ei ollut oikein suomenkielelle kään- netty. Mastaajan on oltama yllämai- nittuna päimänä noudon uhalla saa- pumilla. — Jnopnmisesta sakotettiin eili- sessä raastumanoikeudessa kolmea eri henkilöä, kahta 20 mkaa ja yhtä 30 mkaa. Kahta tuomituista syytettiin mielä tappelustakin, mutta tämä syy- tös kumminkin raukesi. Heidät tuo- mittiin lisäksi maksamaan todistajalleen palkkion. — WierailuuäYtäutöturnee esittää perjantaina t. k. 25 pnä klo 8 ip. Maneesissa huminäytelmän »Män- nen i huset", kirj. de Flers ja de Chaillavet. Näytelmä on erittäin hu painen ja on kaikkialla saamuttanut suosiota. Kehoitamme ruotsia taita- mia lukijoitamme käyttämään tilaisuut- ta hymäkseen. Pääosien esittäjät omat roumat Wiklund ja Reyman sekä hra af Klercker. — Kaupungin ^valtuusmiesten kokous on huomen illalla klo 6. — Kansankonserttia ei ole tä- nään, sattuneesta syystä. Erittäin edullisella paikalla Lähemmin K. K. Myllylä. Pallas. — Läänintvirkamiehet. Ehdolle Haapajärrven kihlakunnan kruunun moudinmirkaan on läänin kumernööri t. k. 21 p:nä asettanut ensi sijalle maralääninsihteeri A. W. Lindholmin 2:lle sijalle Taimalkosken piirin nimis miehen Gust. Rud. Hernbergin ja 3:lle sijalle Jalasjärmen piirin nimismiehen Aarne Leikkolan. — Tuomarit. Samalla kuin Maa san homioikeus on mapauttanut Salon tuomiokunnan tuomarin Fredrik Grön roosin pitämästä kuluman muoden marsinaiset syyskäräjät Pyhäjoen, Ou laisten ja Merijärmen pitäjäin käräjä kunnassa, on homioikeus määränny maratuomari Torsten Granfeltin kih lakunnanoikeuden puheenjohtajana toi mittamaan mainitut käräjät. — Hyljätty tvalitus. Senaatti on hyljännyt And. Kurt & C:o Ak tiebolag-nimisen osakeyhtiön tekemän malituksen Oulun läänin kumernöörin marrask. 30 p:nä 1906 antamasta päätöksestä metsäntuotteiden lauttaami- sesta Tengeliönjoesta, jonka päätöksen maraan asia siis jää, kuitenkin siten että Tengeliönjoessa saa puutmvaroita uittaa kuorimattomissa niin kauman kuin kuorimattomien puitten uitto Tor- nionjoessa on luivallinen. — Myönnetty eläke. Simon hoitoalueen ensimäisen martiopiirin ent. metsänmartijalle Niilo Postille, joka omasta pyynnöstään on saanut eron teissä pääasia, niin pitäisi mäkemien juomien ystämänkin toki moida olla sen osan illasta noista juomista eril- lään. Jos kaikenlainen tarjoilu poistettai- siin ja yleisö istuisi suorissa rimeissä, niinkuin soolokonserteissa on tapana, kestäisi helppotajuinen konsertti paljoa yhemmän ajan ja se taas olisi useim- mille komin mieluinen parannus. Pääs- täisiinpä silloin muistakin häiriöistä, jotka syntymät tarjoilijattarien liikku- misesta edes takaisin juuri orkesterin oittaessa, ja jotka tähän saakka omat urmelleet monelta taidenautinnon. Mitä siihen tulee, että konserttisalis- a siinä tapauksessa mahdollisesti täy- yisi maksaa jonkunlainen muokra, kos ?apa isännöitsijä ei silloin hyötyisi tar oilusta, niin luulemme orkesteriyhdis- yksen moittaman tuon summan lisään- yneillä sisäänpääsymaksuilla. Pitääkö ämä armelu paikkaansa, on tietysti ennakolta maikea sanoa. Koetettama ainakin olisi. Luulisimme niinikään, että sisään- pääsymaksun alentaminen 1 mksta 50 i:iin olisi omansa houkuttelemaan seu- rahuoneenkin saliin entistä paljoa lu- uisamman yleisön. Perustamme tä män otaksuman siihen, että palokun- nantalolla pidettyihin kansankonserttei- in yleisöä useinkin on pyrkinyt enem- niän kuin saliin on mahtunut ja että e yleisö yhä enemmän on alkanut muistuttaa sitä, joka tähän asti on äynyt etupäässä seurahuoneella. Mitä tässä on sanottu, se on sa- nottu Oulun soitannollisen seuran or- esterin parasta silmällä pitäen, ja toimomme armoisan johtokunnan otta man tehdyt huomautukset harkittamak- seen. Sillä mähäinen konserteissa käynti saattaa perustua epäkohtiin, joi- ta johtokunta ja sitä lähellä olemat piirit, mieraina monille suomalaisessa yleisössä elämille m^atimuksille, eimät koskaan ole tulleet ajatelleeksikaan. Orkesterin ystämä." Marraskuun l> (Kustaa Adolfin) päimää omat meidän ruotsikkomme ru- menneet pitämään erityisenä »Ruotsin päimänä", jolloin juhlitaan kaikkialla, missä jonkunkaan merran löytyy niitä, jotka eimät tahdo lukeutua tämän maan suomalaiseen mäestöön. Nais- sä juhlissa nostatetaan ruotsalaisuuden henkeä ja koetetaan rakentaa entistään korkeammaksi sitä raja-aitaa, joka on jakanut tämän maan asukkaat kahteen leiriin: suomalaiseen ja ruotsalaiseen. Marsinkin suurlakon jälkeen omat ne, jotka täällä tahtomat ruotsalaisista käydä, tunteneet tarmetta etsiä itsel- leen tukemainpaa maaperää. Sitä on etsitty ruotsalaisesta rahmaasta, josta ei ennemmin paljon mälitetty. Mutta sitä ei mielä pidetty riittämänä. Jotta eristäytyminen tämän maan suomalai- sesta »väestöstä tulisi mahdollisimman selmäksi, on ryhdytty mieltämään eri- tyisiä eristäytymisjuhlia (»Ruotsin päi- miä"). Sanomalehdissä ja juhlapu- heissä koetetaan silloin teroittaa »ruot salaisen heimon" merkitystä erityisen simistysmuodon kannattajana. Nyt on kuitenkin helposti todistet- tama asia, että se »ruotsalainen hei- mo", joka täällä »Ruotsin päimää" miettää, on suurelta osaltaan Suomen suomalaisen kansan maroilla kustanne- tun mieraskielisen koululaitoksen syn nyttämä. Helposti moi ymmärtää, että nämä kansastaan eksyneet tunte- mat itsensä komin turmattomiksi ja yksinäisiksi. Omathan ne kuin yhtei- sestä puusta irtautuneita oksia ja leb tiä, jotka eimät enään saa elinmoimia siitä suomalaisuuden emäpuusta, jonka yhteydessä heidän isänsä ja esi-isänsä elimät. Tällaiset joutumat tuulten ja myrskyjen ajeltamiksi ja turhaan ne muualta suojaa etsimät. Ainoastaan suomalaisuuden kodissa sellainen olisi säätämissä, mutta sinne he eimät tah- do tulla. »Ruotsalaisen heimon" haamu hei- dän nälöpiirinsä rannalla kajastaa ja sitä he yrittämät tamottaa. Eräs suo- malaisen talonpojan jälkeläinen kan- nusti pääkaupungin ruotsikoita seuraa- malla lauseella: »Se nmtsalaissyntyinen, joka ei taistele puolueen merkkien alla, ei ole oikeutettu lukeutumaan meidän sukuum- me, meidän heimoomme." Niin miri- tetään puoluekiihkoa »ruotsalaissyntyi- sissä" ja niissä, jotka kansaansa ja esi-isiänsä halmeksuen tahtomat näistä käydä. Suomalaisella taholla on aiman äskettäin ollut paljon puhetta kansalli sesta kokoomuksesta. Toimon, että »Ruotsin päimän" mietosta on olema se hyöty, että se maatii suomalaisia kiiruhtamaan kansallisen kokoomuksen aikaansaamista. Dleisön hymäntahtoisen kannatuksen Marassa toimii meidän sanomalehdis sanotusta toimestaan, on hänen lop- puijäkseen yleisistä Maroista myönnetty eläkkeeksi 200 markkaa rahaa muodessa, marrask. 1 p:stä 1910 lukien. — Periutökirjau on senaatti t. k. 10 p:nä antanut: talolliselle Juho Jaakko Herman- ninp. Hautalalle 17 /i4.» osaan Hauta lan fl /4s manttaliin kruununtaloa n.o 10 Kärsämäen pitäjän Menetpalon ky- lässä; talolliselle Samuli Moilaselle Nur- melan Vu manttaalin krnununtaloon n.o 18 Suomussalmen pitäjän Pesiön kylässä: ja talolliselle Olli Erkinp. Kinisjärmelle eli Milmelälle Milmelän : Vn; manttaa lin kruununtaloon n:o 32 Kittilän pi täjän Alakylässä. — Kestikiewarit ja kyyditys. T. k. 21 p:nä antamallaan päätöksellä on läänin kumernööri uskonut 1911 muoden alusta alkamaksi miisimuotis- kaudeksi Sodankylän läntisessä nimis- miespiirissä sijaitsemissa kyytilaitoksis- sa: kestikiemaritalonpidon sekä marsi- naisen ja ylimääräisen kyydityksen Muojärmen seuduilla talolliselle Juho Harjulle ja Tormisen tienoilla talolli- selle Heikki Tormiselle sekä kestikiema- ritalonpidon ja marsinaisen kyydityksen Askan seuduilla talolliselle Aleksanteri Kemppaiselle, Kirkonkylässä talolliselle Aleksanteri Annebergille, Kaunismaa^ ran seuduilla talolliselle Hannu Kau- nismaaralle, Jeesiön kylässä talolliselle Olli Laksolle ja Sukumaaran tienoilla talolliselle Kustu Rissaselle. Maini- tuista toimista tulee Sodankylän kun- nan muotuisena kormauksena suorittaa Harjulle 1,025 mk., Tormiselle 1,000 mk., Kemppaiselle 2,500 mk.,Anneber- gille 1,475 mk., Kaunismaaralle 1,300 mk., Laksolle 595 mk. ja Rissaselle 700 mk. T. k. 22 p:nä antamallaan päätök- sellä on läänin kumernööri mapautta- nut talollisen Pekka Huuskon Sotka- mon pitäjän Alasotkamon kylässä Juurikkalahden tienoille sijoitettamaksi määrätystä kestikiemaritalon pidosta ja siinä tehtäivästä kyydistä sekä us- konut sanotun kestikiemaritalonpidon kyydityksineen kyytikaudeksi 1911—1915 talolliselle Eero Mustoselle toimitetta- maksi hänen omistamallaan Hongikon tilalla n:o 46 edellämainitussa kylässä säädettyä kyytipalkkaa ja Sotkamon kunnan muosittain suoritettamaa 340 markan suuruista kormausta ivastaan. LiilM läänin MintiitilMa. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- iieet 2 pnä marrask. lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 n 19 - H 6 .. 7 8 H tt K ..11 58 53 ast. moit. 64 22 » 6215 » „ 65 20 » „ 57 4 .. „ 60 14 .. .. Bhteensä 128 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 64 p. keskihinta 2 nik. <il p>, alin hinta 2 mk. 57 p. Ehdokkuudesta kieltäytynyt. Maisteri A s s a r i M. H e i k i n h e i- »n o, jota uudistetusti tulemiakin maa- leja marten on pypdetty Oulun lää' nin pohj. »vaalipiiriin sen länsiosan (Kemijoen) suom. puol. yleisehdolkaaksi. tömme. Mutta onpa näitten rimeihin tuppautunut muuan onnen myyrä, jo ka saa toimeentulonsa Suemen mal- tion kukkarosta. Tämä lehti on Finl. Gaseta, muuan routamuosien ilmiö. 30,000 markkaa ivuodessa tipahti tälle »venäläiselle lehdelle ja maltion marat- kin, kumma kyllä, salluvat sen. Mutta tämä lehtipä onkin aiman erikoisessa asemassa. Se oli aikanaan Bodrikof- fln äänenkannattaja ja toimittaa edel- een samaa »virkaa nykyisten »vallan pitäjäin pahveluksessa. Maikeata main on suomalaisen kä- ittää, miksi Suomen maltion pitää elättää tällaista palmelijaa, joka muit- en asioita toimittelee. Josua Järminen tunnetuissa paljas- uksissaan kertoo sosialistien »valistus- yöstä m. m. seuraaivaa: »Jos nyt kokoisimine yhteen mitä on esille tuotu sos. dem. malistustyös- a, sopisi sen sanoa esim. seuraaivasti: Sos. dem. malistustyön tarkoitus on .mrlvareja haukkumalla ja suunnatto- mia lupauksia antamalla sos. dem. ?uolueeseen liittymisestä houkutella tie- ämättömiä joukkoja tuohon puoluee- een. Kun joukot on saatu sos. dem. ohtomiesten maikutusten alaiseksi, kas- mattamat heitä erityiset luennoitsijat a sos. dem. sanomalehdet, jotka kaikki yhdessä sekä tiedollisesti että käytän- nöllistä esimerkkiä näyttäen kiskomat noilta joukoilta kaikki simeelliset tun- eet, kalkki ennen pyhänä pidetyn, ja ilalle antamat heille rajattoman iva- lauden elää intohimoissaan ja mieläpä lelpoittamat heiltä edesmasluutunteen