? 107 KÄIK TJ. Perjantai."«s Syyskuur. 18 häivänä. Ir-d ää katsomassa miten kauniita mustia, sinisiä ja harmaita saatte Smk. 4:40 metri. Kuin myös kauniita kirjavia Saketti ja Palttoo ya Smk. 3:90 metri. M R S y pi EUQEN ERTMANIn Loppuunmyynnissä. i -?g| g Alliin "— — «W» loattiin klo 10—11 mälillä päimällä metsästä murhattuna. Rinnassa oli hänellä kolme suurta puukonhaamaa, kurkku poikki medetty, masemman kä- den kämmen halki ja oikean käden peu- kalo poikki. Mahtaja oli noin 60 rouoden manha. Epäluulot kohdistumat samassa ky- lässä asumaan Nestori Mattilaan syystä että bän oli murhattua aikai- lemmin pahoinpidellyt ja siitä kärsinyt 1 muoden mankeusran gaistuksen, jota suorittamasta oli hiljattain pa- lannut kotiinsa. Hänet mangittiin ja on hän tunnustanut tekonsa. Murhan armellaan johtuneen siitä, että murha- mies toiivoi murhatun eläke etuja itsel- leen. Murhaaja on perheellinen mies ja usean lapsen isä. — Jälkiselkkaukset Taawi Tai- nion erään Puheen johdosta. Miime laumantaina sai Tamperen ensi- mäisen piirin poliisikomisarius I. Lindgren käskyn saapua Hämeenlinnan kurvernöörin puheille. Sinne mentyään ilmoitti kurvernööri Gordie, että hän on saanut kenraalikumernööriltä käskyn heti eroittaa L.n toimestaan. Karstenin wäärennykset- raastumanoikeuden ensimäi- sessä osastossa oli tiistaina lopulli- sesti käsiteltämänä marat. Julius Karstenin Turussa tekemät melkakir- jäin määrennykset. Oikeus katsoi sel- mitetyksi, että marat. Karsten oli mää- lennetyillä melkakirjoilla nostanut Tu- run säästöpankista 19,000 markkaa ja Suomen kirkollismiraston leski- ja orpokassasta 3,000 markkaa, jonka muoksi oikeus tuomitsi Karstenin edel- lifestä määrennyksestä 1 w. 3 kk. ku ritushuoneeseen ja jälkimäisestä 1 w. kurikuoneeseen, eli yhteensä pidettä- niäksi 2 muotia kuritushuoneessa, siitä kuitenkin mähennettynä 2 kuukautta, jotka Karsten ilman omaa syytään on joutunut istumaan mankeudessa. Si- läpaitfi tuomittiin Karsten maksamaan säästöpankille 10,000 markkaa korkoi- neen heinäkuun 1 päimästä 1900 ja Suomen kirkollismiraston leski- ja or- pokassalle 3,000 markkaa korkoineen samasta päimästä. Herra Karsten tyytyi päätökseen. opintomakuutuksen myöhemmät makuu- tusmaksut tietenkin suuremmat kuin alusta pitäen tumallisena henkimakuu- tuksena tai henki- ja pääomamakuu- tuksena otetun makuutuksen, koska ma- kuutettu sillä mälin on tullut ~> tai 10 muotta manhemmaksi. Kirjallisuutta ja taidetta. Tmiltt Turun Aarne Lmtsalo. ilmi hc»ki i. Keskinäinen Henkimakuutusyhtiö Suomi on järjestänyt opiskelemaa nuorisoa marten erityisen Opinto- makuutuksen, joka on johtunut siitä tiedosta, että kuta nuorempana ottaa makuutuksen sitä pienemmillä -.vuotuisilla säästöillä saa itselleen pää- oman turmatuksi. Dhtiö on laatinut kelme makuutusmuotoa, joille kaikille on yhteistä, että makuutusmaksut al- kumuosina omat tamallisia maksuja ,ueltoista h a l m e m m a t. Nämä uudet vakuutusmuodot mar- maankin monessa tapauksessa mastaa- n^at tositarmetta. Mähämaraisessa maassamme on merrattain mÄhän ko- teja, jotka kylenemät kustantamaan lapsilleen kaikki tarmittamat opinnot. Suuri määrä tietohaluista nuorisoa oppikouluissa, ammattikouluissa, semi- naareissa, yliopistoissa ja korkeakou- lussa y. m. simistyslaitoisissa on pa- kotettu turmautumaan muualta saa- tuun apuun moidakseen saada alka- mansa opinnot loppuun suoritetuiksi. On jo käynyt yleiseksi tamaksi, että tällaisen raha-amun makuutena.tarjo- taan ja maaditaan henkimakuutusta. Marsin luonnollista on, että tällöin asianomainen malitsee makuutusmuo- don, jossa makuutusmaksut omat mah dollisimman pienet. Parhaiten tähän tarkoitukseen someltuu opintoma- k u u t u s. Opintomakuutus on kahden makuutuslajin yhdistys: lyhytaikaisen, jossa makuutusmaksut, jotka omat pie n e m m ä t, kuin missään muussa wa- kuutusmuodossa. suoritetaan joko 5:nä tahi 10:nä muonna. Kun lyhytaikaisen makuutuksen wa- kuutusaika on loppuun kulunut, muut- tuu opintomakuutus ilman uutta lää- färintarkastusta ja enemmittä toimen- piteittä makuutetun puolelta marsinai- seksi henkimakuutukseksi tai henki- ja pääomamakuutukseksi. Tämän henki- tai henki- ja pääoma- makuutuksen muosimaksut omat jonkun merran halmemmat kuin uuden, ma kuutetun silloisessa iässä otettaman sa- mallaisen makuutuksen muosimaksut olisimat. Sitä mastoin omat nämä Tämä jo kokoonpanoltaan erittäin mielenkiintoinen turnee — kuten eräs armostelija marsin sattumasti on sano- nut — alotti mierailunäytäntönsä Ou lussa tiistaina, esittämällä Herman Bahrin ..Mestarin". — Jkämä kyllä, ei turneen kahden etemimmän edusta- jan, Axel Ahlbergin ja Aarne Orjat- salon kuulut nimetkään olleet hitaita oululaisia miehissä ja naisissa saaneet liikkeelle. En mitään puolustamaa syy- tä tuohon asiantilaan puolestani löydä. Harmoin — niin Harmoinhan me sen- tään täällä niin etäällä milkkaan kult- tui-.rielämän elähyttämiltä, korkean tai teen tanhumilta tällaista taideluomaa olemme tilaisuudessa nauttia. Senkö muoksi juuri, että niin Harmoin ihmistä ylentämää taiteen alalla saamme, olem- me sille niin kylmiä silloinkin, kun se mahdollisimman täysipainoisena nähtä- mäksemme, kuultamaksemme, ymmär- rettämäksemme ja nauttiaksemme meille tarjotaan. Mustausta on maikea löytää ..Mestari" on kappale, täynnä to- dellista elämää, tahtoisin sanoa, sen päähenkilö esittää mieliinpainuman, täy dellisen kultturi-ihmisen mapautunutta elämänkatsomusta, moimakkaaksi kehit tynyttä luonnetta, sellaista järki ihmis tä, joka aina elämän suurimpien risti riitaisuuksienkin aikana kykenee otta- maan kaikki elämässä niin rauhaisasti punnitsemasii ja epäitsekkäästi, toisin sanoen, ei mihastu eikä liioin rakastu Hän ei mihastu, niinkuin tamallise heikot sielut, joskus mähän kiihtyy ja selittelee asioita. Kuinka hymä olikaan kohtaus kolmannessa näytöksessä, kun hän meljelleen lääkintäneumokselle, tä- män tullessa kertomaan juorupuheista, joita kaupungilla liikkui sen johdosta, että Mestarin rouman oli nähty tule- man erään kreimin asunnosta, selittää marsin rauhallisena tietämänsä sen Tästä tiedonannosta lääkintäneumoksen mihan mimmaan joutuessa ja maatien meljeään mähintään kaksintaisteluun tuon kreimin kanssa. Mestari maan silososeraa, kuinka ihmiset tulisimat iloisiksi tietäessään hänen maimonsa ja kreimin menettelystä mihastuneen, maan mihastumat äärettömästi kuul- lessaan hänen ottaman koko jutun niin yksinkertaisesti. Kunniastaan mel- jen muistuttamana, selittää hän sen oleman muiden ihmisten mielipiteen ja armostelun toisista, josta hän mähät mälittää. Mestari on taistellut elä mänsä ajan, päästäkseen tunteittensa ja intohimojensa herraksi järkensä amulla ja siinä hän on onnistunut. Tuumies- saan, miten silloinkin moi oikeuden- mukaisesti tehdä kun joutuu — kuten tässä maimonsa suhteen — niin maikeaan asemaan, saa hän kuitenkin tämänkin ongelman järkensä amulla selmitelyksi, käsittäen selmemmin kuin moni muu inhimillisyyden elämässä. Kuinka nolona poistuikaan tuo meli lääkintäneumos, kun hän mestarin rou- man — jota hän juuri oli parjaa- massa — huoneeseen saapuessa mitä kohteliaimmin riensi häntä termehti- mään, mutta josta Mestari mahta- mana hänet esti, miitaten omea meljen ulosmentämäksi. Mestari on suljettu, rehellinen, raudasta ja jäästä raken- nettu luonne, joka maan nauraa ja hy- myilee ihmisten heikkouksille, mälittä- mättä muiden tekemisistä tai tekemättä jättämisistä rahtuakaan ja kaipaamatta mitään myötätunnon osoituksia. Hä- nelle oli selminnyt, että ainoastaan kylmänä kuin jää ja komana kuin rau- ta moi elämän moninaisista taistoista selmiytyä, muistuen ehdottomasti mie leeni seuramat säkeet: „Kall som is och härd som järn, endast sä kan man möta, strider som krasterna nöta". Kuinka käsittämättömiä Mestarin periaatteet etenkin tuolle milkkaalle, Europassa tutkimusmatkalla kiertele- mälle japanilaiselle tohtori Kokorolle olimatkaan, joka ei moinut ymmärtää elämää muuten elettämäksi kuin tuntei- den ja intohimojen aallokossa, selittäen, ettei se ole ihmisen syy, jos joutuu näiden orjaksi. Kun Mestarin maimo Miolet. huomatessaan, ettei tuo huhu mitään mustasukkaisuuden tai mihan oireita miehessään aikaansaanut, selit- tää jättämänsä hänen, mennäkseen krei- min ^ mukana, jolle huomasi moimansa olla joksikin a m u k s i elämässä, ihmet- telee Mestari maan, miten Miolet on tullut eroamispäätökseen, joka itse juu- ri on pettänyt hänet, miehensä, kun hän sen sietää — ei mistään jalomie lisyydestä ja anteeksiantaen, maan sy- memmän elämänkäsityksensä nojalla. Wiolet'in poislähtöä puuhatessa hän huomaa ja sanoo, että Miolet olisi mahdollisesti takaisin moitettamissa, jos tässä tunteelliseksi tupsahtaisi, jota hän ei kuitenkaan moi, ja Wiolet'in malittaessa hukkaan mennyttä elämään- sä naimisissa oloaikanaan ja onnetto- nmuttaan, hän marsin makuuttamasti tunnustaa itse olleensa täysin onnelli- nen Mioletin kanssa ja kysyy, eikö Miolet todellakaan ole tuntenut itseään koskaan onnelliseksi kuluneina seitsemä-- nä muonna auttaessaan miestään mal- likelpoisesti kaikessa. Hän nyt ei osaa tuolla tamalla intohimoisesti rakastua ja rakastaa, joka on niin ominaista noille tunneihmisille, hän rakastaa omalla omituisella Lamallaan. Mai monsa mentyä hän tohtori Kokorolle selittää järkeilynsä nyt kärsineen haak- sirikon, mutta ei siinä merkityksessä kun muut sen käsittämät, maan siten, että jos hän ei olisi ollut intohimo- jensa ja tunteittensa täydellinen herra, maan niiden orja, hän mannaan olisi säilyttänyt maimonsa luonaan; krei- missä Miolet löysi tuon eläimellisen puolen ihmisessä »vapaampana, huo- nommin hillittynä. Määrällinen moi tuollainen kaikkia, koko ympäristöään hallitsema elämän ylimys pikkusieluille, elämää mähän kokeneille ihmisille olla, jotka ottamat kaiken elämässä niin masentaman ras- kaasti. Eimät he käsitä tuollaisista tyh jistä muodollisuuksista, teeskentelystä, tamallisista inhimillisistä heikkouksista niin tyystin mapautunutta persoonalli suutta, joka aina tietää, mitä tahtoo mitä ei ja joka mannaankaan ei k o ka an kadu, mitä milloinkin on tullu tehneeksi, koska se ei katumalla parane Maikea on sellaisen ylimyksen löytää sukulaissieluja; tamallisia pikkusieluja omatkin kappaleen muut henkilöt. Mestarin maikeassa osassa Axe Ahlberg oli mies paikallaan. Ainoas- taan hänen esittämänään saa siitä niin pysymän ja ehjän kuman mieleensä ainoastaan hänen taiteellisen neronsa luomana se niin tosieletylta maikuttaa. Näin korkeita saamutuksia ei moni ky kene tarjoamaan, siihen tarmitaan juuri Arel Ahlberg. Mioletina neiti Aino Manner ia Aarne Orjatsalo lääkintäneumoksena olimat täysin tehtämänsä tasalla, eikä neiti Maikki Ruoppilakaan Ida Mes- selin osaa pilannut. —n. Maunu Talvast. Keskimiikkona esitettiin Eino Leinon Maunu Tamast. Legenda on itses- sään pitkämeteinen ja ikämystyttämä. Kumaa tapahtumaa kesäyönä Kuusis ton linnassa m. 1437. Siinä esite- tään kohtaus Maunu Tamastin ja hä nen entisen rakastettunsa Modstenan luostarin nunnan, Lepaan neitin kans- sa, joka kuultuaan poikansa, oppineen ja Pariisissa suuria armoja saamutta- neen Olami Tamastin tulosta, oli saa- punut häntä ennen Kuusiston linnaan, jossa piispa tuntee lopuksi Lepaan neitin ja muistaa nuoruutensa hairah- duksen. Nuoren Olamin tultua peril- le, saa hänkin tietää, kuka äitinsä on ja että hän on amioton lapsi. Ilman suurta tulkitsijaa Axel A h l b e r g i a olisi kappale jäänyt siksi, mikä se on. Hän se teki Maunu Tamastista tuon aikansa kuulun suur miehen, joka kaikkine hairahduksineen kuitenkin on kaikkien rakastama ja kunnioittama. Hän sai kappaleeseen eloa, hiomalla osastaan ilmielämän ihmisen, joka piispan kaapustaan huo- limatta tuntee itsensä samallaiseksi kuo- lemaiseksi kuin ympäristönsäkin on ja joka aikansa ennakkoluuloista mälittä- mättä saattaa ja uskaltaa olla itse- näinen ja lausua mapaasti mielipi- teensä. Todellakin näimme suuren näyttelijän edessämme, jota ei turhaan ole taidostaan ylistetty, maikka meillä ei ole täälläpäin ollut tilaisuutta siihen tutustua. Kokonaiset sielultaan ja ehyet maikutukseltaan omat hra Ahl- bergin luomat henkilöt. Entäs sitten Olami Tamast; hä- nestä loi tuo nuori, innokas ja tuli nen Aarne Orjatsalo todellisen Olamin, joka suurista tiedoistaan huo- limatta, oli säilyttänyt sielullisen herk- kyytensä aikakauden uskonnollisen hen- gen kasmattamana, mutta, joka silti moi olla mapaa ja iloinen ju jossa opistaan ja tiedoistaan huolimatta oli säilynyt entinen Olami, joka oli ase mies Rankosen kanssa monissa pie- nissä seikkailuissa nuorena ollut ja Elinan kasminkumppalina Kuusiston ympärillä juoksennellut. Täydellinen oli mielestämme se nuori mies, jonka Orjatsalo eteemme loihti. Hänessä maihtuimat iloiset ja suruiset ilmeet, )etken huumaus ja hetken katumus ja xtten taas on kaikki ennallaan niin- !uin kaikilla nuorilla, mutta sillä poik- euksella, että Olami tunsi suuremmas- a määrässä itsensä kuin tamalliset !uolewaiset. Muut esittäjät, joilla useilla Aino Mannerta lukuunottamatta, oli pienemmät osat, eimät tietenkään moi- neet kahden yllämainitun tasalle nousta, maikka ei heidänkään esityksensä yh- eisnäyttöä pilannut. Kunnostautuipa usea heistä pieneen osaansa nähden niin kuin moi etemäin esittäjäin rin- nalla heiltä maatiakin. Jkämä main, ettei yleisö ymmärrä Äyttää hymäkseen näin harminaisia aidenautinnoita. Seuraama näytäntö Edmund Kean menee lauantaina. Nyt on turnee matkustanut Kemiin, päimäksi palaa. josta mainituksi Syyskuu» kirjMsilils. Werner Söderström Osa- k e y h t i ö aikoo tässä kuussa julaista seuraamat teokset: Oman Maan ö:s nidos. Tä- mä 900 simun laajuinen nidos on si- sällöltään luettama suurteoksen armok- kinmpiin. — Loppunidoksen painatus on alkanut. Uno Cygnaeuksen juhla- julkaisu ilmestyy kuun lopussa. Eino Kalima: Maalla, ka k- si näytelmää. Huomattama al- kuperäisteos. Leo Tolstoin suurenmoisen ro- maanin Anna Kareninan edelli- nen osa malmistuu Eino Kaliman suo- mentamana. Maailman uskonnot, toh- tori Allan Menziesin kirjoitta- ma ja H. Leimiskän suomentama us- konnon kehityshistoriaa esittämä teos. Sen julkaisuun on kustantajaa kehoit- tanut Suomalaisen kirjallisuuden edis- tämisrahaston humanistinen osasto. Biologian alkeet, tohtori Karl Kraepelinin kirjoittama ja Selma sekä K. H. Hällströmin suo- mentama teos: • sisältää satoja kumia. Tämä teos edustaa kirjallisuudessam- me uutta tieteen alaa. Edward Bernsteinin kuu- luisa teos Sosialismin edel- lytykset ja sosialidemokra- tian tehtämät ilmestyy parin miikon päästä S. ja A. Tarjanteen suomentamana. Herbert Spencerin teoksesta Kasmatus, Cbarles Magne- rin teoksesta Kotilieden ääres sä ja G. v. N u m e r s i n näytel- mästä Tuukkalan tappelu ju- laistaan uudet painokset. Kuinka on opittu lentä- mään, W. S.—B:n kirjoittama, har- minaisen ansiokas nuorisokirja. Seitsemän pientä sisa- r u s t a, Amerikan tunnetuimman opet tajattaren Jane Andremsin kir joittama teos ihmiskunnan eri rotuja edustamista lapsista. Kaikuja muilta mailta-ni- minen sämellyssarja sisältää 5:nnessä mihossaan italialaisen Alessandro Scoarlattin kuuluisia aarioita suoma- laisin sanoin. Mielä julaistaan useita huomatta- mia uusia koulukirjoja ja uusia pai- noksia. r^i JUt, P. WUTjRS£n Käätäliliike Oulussa Isokatu 26, Flydströmin talo. Puhelin 466. m m f ■uCfcAT-. -- uudet ja muotinmukaiset saapuneet. Erehdysten välttämiseksi huomautetaan: Ei mitään yhteyttä D. Viitasen = turkkuriliikkeen kanssa. —- —- — Tärkeä maanlvuokralain selitysteos. Kauppaan on ilmesty- nyt ja toimitukselle ilmoitettamaksi saa- punut ..Tampereella pidetyn Maan- Vuokralautakuntain Puheenjohtajain kokouksen Pöytäkirja". Tehnyt Arjö Raemuori, tarkastanut professori K. I. Stählberg. Mainittu kokous muo- dostui marsinaiseksi uuden maanmuok- ralain selitystilaisuudeksi, jossa käytet- tiin useita satoja puheenmuoroja, pää- asiallisesti kysymysten muodossa, joi' hin kaikkiin Suomen maanmuokralain etemäksi tunnettu selittäjä, professori K. I. Stählberg antoi asialliset ja se- littämät mastaukset. Myöskin piti professori Stählberg useita esitelmiä. Kaikki nämä on pikakirjottuksella muis toonpantu ja nyt ilmestymässä pöy- täkirjassa julaistu. Hymin tietäen, että kaikli maan- muokralakia selittämät kirjat nykyai- kana omat mälttämättömän tarpeelli sia kaikille niille henkilöille, jotka ta- malla tai toisella omat tekemisissä ky- symyksessa oleman lain kanssa, kuten »vuokralautakuntien puheenjohtajat ja jäsenet, kuntien luottamusmiehet, muok ranantajat ja muokranottajat, eli toi sin sanoen kaikki ne kansalaiset, joita maanmuokralaki tamalla tai toisella koskee, päätti kokous painattaa pöytä kirjansa kansalaisten hyödyksi. Kirja maksaa nid. 2 mk. ja sid. taskukirjaksi 2: 50. Kustantaja on Osuuskunta Länsi-Suomi r. l. Rau- nmlla. Halvat kirjat eli n. k. kruununkirjat ovat naapurimaassamme Ruotsissa saavuttaneet vallan suunnat toman suosion. Muistakaa, että suomeksikin on kruunukirjastoa vas taava „puolentoistamarkan" kirjasto, jossa on ilmestynyt joukko arvokkaita teok sia niin huokeaan hintaan kuin 1:50 kpl Siinä on jo seuraavat 20 numeroa: N:o 1. August Strindberg, Unelmia. N:o 2. Gustaf af Geijerstam, Avioliiton il veily. — N:o 3. Knut Hamsun, Pan. — N:o 4. Alvilda Pxydz, Härön kartanon lapset. — N:o 5. Hilda Tihlä, Leeni. — N:o 6. Gusta' af Geijerstam, Pikku-Weikon kirja. — N:o 7. Venäläisiä kertomuksia (M. Lermonto\v, Bela ja A. Kuprin, Kadulta). — N:o 8. L. Andrejew, Kertomuksia. — N:o 9. Olga von Baumgarten, Miten Port Artur kukistui — N:o 10. Leafcadio Hearn, Idän ääreltä (ja panilaisia kertomuksia). — N:o 11. Verner Humble, Ennen Mukdenia. — N:o 12. Ver ner Humble, Mukdenin taistelu. — N:o 13. Pietari Päivärinta, Pikku Mari. — N:o 14. Emil Strauss, Tuonen turviin. — N:o 15. Elvira \Villman, Lyyli. — N:o 16. Vuorit- salo, Humoreskeja. — N:o 17. Henrien Heine, Valikoima Runoelmia. — N:o 18 Annie Quiding, Pisara meressä. — N:o 19. K. A. Tavaststjema, Valikoima runoelmia. — N:o 20. A. W. Forsman, Suomalaista runoutta (Aineenmukainen antologia suo malaisten runoilijain runoista). Saatavana kaikista kirjakaupoista. Yrjö Wielin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. Muunnu "rn-jänrn ^irtiifar i > raeejrenFT» h wenäjä!tä. — Rajamaiden ^valtakuntaan lähentämineen. ..St. Pet. Herold" kertoo sellaisen merkillisen uutisen, että muka sisäministeriössä suunnitellaan ehdotusta, jonka tarkoituksena on eri näisten ..rajamaiden" lähentäminen maltakuntaan. Näille rajamaille annet- täisiin ehdotuksen mukaan samallainen kunnallinen itsehallintolaitos, oikeuslai tos, j. n. e., kun on maltakunnan kes- uslääneilläkin. Tämä suunnitelma kos- isi lähinnä länsi-aluetta ja Siperiaa, mutta myöskin ..Miipurin läänin muo dostamista". — Jslvolski Menäjän lähetti ääksi Lontooseen. Retshin kirjeen- maihtaja lennättää lehdelleen t. k. 12 pnä. Times-lehden Pietarin kirjeen- maihtaja ilmoittaa, että Jsmolski tulee nimitettämäksi Menäjän lähettilääksi Lontooseen. Hänen seuraajakseen tulee lsäministerin apulainen Sasonom. — Suuri tulipalo Tsaritsy nissä. ZVV taloa palanut. Tsa- ritsyn, syysk. 12 p. Kamkas-niminen esikaupunki palaa. Tulen uhriksi on outunut yli 300 taloa, joissa oli 4,000 asukasta. Molgan rannalla ijaitsemat puutamaroiden lastaussillat omat maarassa. Palon kärsineet omat amun tarpeessa. Ulkomaalta. — Heidän Majesteettinsa Friedbergissä. Berliner Tageblatt kirjoittaa: Sunnuntai-iltapäimänä Lan- genissa pidettämäksi aiottua sosialis- tista kokousta, jossa oli tarkotus pan- na mastalause tsaarin Friedbergissä oleskelua mastaan ja jossa maltiopäi- mämies Hoffman Berliinistä aikoi pu hua, eimät miranomaiset sallineetkaan pitää. Sosialistit lienemät kuitenkin pitäneet Langenissa kokouksen, mutta muuttaneet sen ohjelmaa. Sunnuntaina Frankfurt am Mai- nissa pidetyssä sosialistisessa kokouk sessa puhuimat Vandermelde, Keir Hardie, Jaures, Cabrini (Roomasta), Maltheich (New-Dorkista ja Seitz (Wienistä.) — Suomalaisia Pidätetty Ruot fissa epäluuloualaisena tasku warkauksiiu. Epäluulonalaisina usei- hin taskumarkauksiin, niiden joukossa suureen mekselimarkauteen Nässjössä, on Jönköpingissä pidätetty kaksi suo malaista, Parkonen ja Kuopila. Edel linen on aikaisemmin ollut Tukhol- massa pidätettynä taskumarkaudesta, mutta päästettiin todistusten puut' teessä »vapaaksi. Heidät karkotettanee nyt, ellei heitä saada Ruotsissa tuo- mituksi. — Bathann Holltvegin tuu nussana tulemissa waltiopäiwä Maaleissa. Mitali Franlf. Zeitung tietää, on maltakunnankansleri Beth »nann-Hollmeg selittänyt, että hallltuk sen tunnussanana Saksan maltiopäi- mien tulemissa yleisissä maaleissa tu- lee olemaan: ..kaikkien positiimisesli luomien säätyjen keskittälninen ja uha- tun tullisuojelusjärjestelmän puolusta- minen." — Cnsimäinen maailmankon ferenSsi Suomeen. Toukokuun 27 pnä päätettiin Genevessä pitää Nuor- ten MieZten Kristillisten yhdistysten Maailmanliiton kokous muonna 191^ Suomessa Helsingissä. Silloin siis, päättäen ennen muualla pidetyistä 17 kokouksesta, saapuu Helsinkiin 000— 700 ulkomaalaista puolen kolmatta kymmenen kansan jäseniä, puhumatta- kaan ainakin yhtä suuresta osanotta jien lukumäärästä Suomesta. M. m. moidaan odottaa sellaisia kansansa merkkimiehiä kuin prinssi Bernadotte Ruotsista, ent. postitirehtööri Mana- maker sekä I. R. Mott Amerikasta, loordi Kinnaird Skotlannista, kreivi Pahlen Menäjältä y. m. Mitään ylelsrnaailmallista kokousta ei Suomessa ole koskaan ennen ollut. — Alustamiin toimenpiteisiin on jo ryhdytty Suomen N. M. K. I. Lii ton päätoimikunnan puolesta. — Lakkokielto Amerikassa? New Dorkista ilmoitetaan, että 3!em- Dorkin maltion korkein tuomioistuin on eräässä jutussa, minkä olimat mi- reille panneet muutamat lakonalaiset maatetustehtaat, antanut päätöksen, joka on herättänyt mitä suurinta huo- »niota. Tuomioistuin selittää näet, että am- mattiyhdistykset komentamalla työnteki- jät lakkoon omat pakottaneet tehtaan- isännät sulkemaan tehtaansa ja siten tehneet itsensä syypääksi lainrikokseen. Ammattiyhdistykset omat..liittoutuneet yhteen rajoittaakseen tuotantoa ja kau- pan mapautta." Työmäen piireissä on tämä tuomio- istuimen päätös herättänyt suurta mieltenkuohua. Sanotaan, että jos appellatsionituomioistuin pitää pää- töksen moimassa, on ankara isku an- nettu amerikalaisille ammattiyhdistys sille. T r . .•>-«- - V. Mustia ja Galvanoituja i. * ❖ ❖ ❖ ❖ ❖ ❖ ❖ ❖ ❖ ❖ J B I öiSBf ^ kaikkia kaupassa käypiä lajia sekä Puimakoneita, Silppukoneita ja Viskuukoneita myyvät halvimmalla ❖ Rautakauppa Oulussa. tuuli mffTir> i m w iiv IA uupmi im W.UHHJ. -■■--■MW ^Irti-ifTftinr IU1Im ^.JUP.M Uotini LW1 !.»■ I>»J» --jm Oppikirjoja ja »□ Opetusvälineitä ^ sekä kaikenlaisia KM Koulutarpeita B. B. Bergdahlin Kirjakaupassa. Kirkkokatu 17. 1 K. Ylösen jäik. Oulu kangaskauppa (O.-Y. Pallastalossa) Kaikista kotimaan tehtaista suositan: Trikoo, Doffeli ja Sarka KUDOKSIA. Maisten pukukankaita (Kaikissa käytännöllisissä väreissä) Verka-ja Seviotti Kudoksia (Untuusväreillä) Naisten KAPPOJA (huolella valmistettuja, yksinkertaisemmista hienompia) Naisten yksinkertaisempia Syyshattuja ja Lasten Lakkia. Sadeviittoja (Aikaisille sekä lapsilie) Miesten i^uku ja palttookankaita. Vaate- tusliikkeeseen kuuluvia esineitä. Marttinen $c K:ni Kirjansitomo Kauppurelnkatu N:o 26, Kellos. Oulasvlrran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat Puhelin 3 82. 2:50, 3:— ja 3:50, Mi^non lamppuja I 4: —, Mixugenpattereita 1: —, Mignonpattereita I 2; —. Heh kulamppuja —: 50, 1:— ja 1:25, Mignon I 1:— ja 1:50. Paras hehkulamppu valasee hyvin heikommallakin patterilla. Jos pa rempi hehkulamppu, niin suhteelli nen korotus lampulle. LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä Rovaniemellä. Omassa talossa, Palokunnantaloa vastapääiä. Hintaluetteloja lähetetään pyynnöstä PYHEGUMMI RAD0L" 99 jolla voi teenkin helposti pois ottaa mus- jäljen, on myytävänä OMAN KANNAN Kirja-ja Paperikau passa, Oulussa. alkaa maanantaina Uusikatu 38. 19 p:nä sy\skuuta. R. Lehto. Auulutuksia. Kuulutus. Kunnallismerojen rästikanto toisen kan- non jälkeen loi,intetään maannntaina 1!» p:nä kello 10 I päuocilla ja 5—7 illalla- josita täten ilmoitetaan. Oulu syyskuun 1"> pina 1!)10. Aahatoiinikainari.