1910 l^:o 6 tzusnisms L^Dk-§5'^.»^ il >., ^ Ä/?^s"Ä K, ^ ^ GM.MF' ^910 k^Z:c) 6 Lsuantsina jt lii^^MÄLLALL SSM Lurun Levll Läntisen Kania- Za I^i-jstiinan- Katujen julmassa (Vastapäätä Aääslöpan^Izia) toimitus: Alakerrassa, .oluios cwl ttrisiiiaankcdun kul maSta lä^tiea Läntiseltä Naotaiadulla. ^ulislimsl: Ilmoitus- ia ZilauSioaltori (8 a.p.—7 i.p.) »»....».... 84 Toimislv ^1—3 l p ) 14 41 itasiaio^Uvri 7 45 Kirjapa»»» >a »atiori 2!» Toim.io^iaja ......... 9 UI '?ilucls^innai: kurussa Postii. Koko wuot> L:— 4: — Puoli „ 1:tit) ' 2:— Ntl,. .. —:Vt) 1:^ Irtouaisoumerot 5 p. Zlmoilustsn liinnat: Teksti» evella t» p. uilllimeirivla. TekStiu julesiä 7 p. „ Mäijia ilmoitushiata 60 p. Wastauliesta: 2(1 p. paitsi ilmoitnshiutoa. Ote almanakasta. Laumantai, tammik. 15 p.: Siviä. Salluontai, tammit. 16 p: 2 s.Loppiaiss. Maanantai, tammik. 17 p.: Aatou. Sää-olot Turussa. FoispSi»ä»« tuorstain»: Lämpömäärä: korleia — 1 alia — 3. ^.tmaa suhteelliaea kosteus : 79 Tuulen Msula: ^äunaeu. Auriako ou vaistaaut: — t. — m. Lumea paksuus: 0 cm. Eilen perjantaiua: Lämpömäärä, Yorkein — 2 alin — 4. Ilma» luhteelliuea kosteus: 7»'/^ Tuulea suanta: »«aattomeu. Aurinko ou paistanut: — t. — m. Lumea paksuus: v cm. Lurun cevll sisältää tänään m. m. seuraamat kirjoi tukset: .Kotimainen" hallituksemme. Johtama kirjoitus. Zlust senaattori. Em-rsti A. o o n K o the a nimitetty je.iaattoriksi. Suomea afiain esittely »orlteim- massa paiitassa. Z!)»on.a iärkcaäajiaa ratkaistu, m. m. useita senaalin esityksiä hyljätty. Senaatti epätietoiuen. «Leimaselkkaus ja kenra^liZu tveraööri. Kumeraöörlt saaneet ka-tyn pitämään kirjaa ala.'.staan tvir!amie- histä ja walwomaan heidän menettetyään leimamertkien tayttämi>een nähden. ?etonen armahdetaan. Hdusknnta ei saa uutta taloa. Lukkari-urliuriopetukseu Uudis tamme». Napautetaan. Herzensteinin mur haaj l lasieitu mapauieea. Furun saomzlaise» tyttö tonlu» laa entamis^omm». Seuaaiin ejuys silta hylätty torteimmasia paikassa. KunuiapalSinuot KtMMit. 14 p:n r«hastost». Rouva JunneliuSse» juttu Li sötie.oja. KurStn pääMinzsteri. Merkkitapaus pitiiämatSapuhe lime» «ehuysse-sä. Pu^e.tu Tutyol- masta ÄlUStUiMii Kurun taupungiumaltsnsmies ten mtime ko «us ZöallansumousliiZe Aortugl lisso. Kuningas Manuel aiottu mar hata. Fulmien tuhot Nortug»liss« Sunnuntailsxemista. iUrjoittanut L. I. R. Auwi«. Tulvien tuhot Portugalis sa. — Turkin uusi päaiaiiuö.^rl. A. m., Y. in. Suomen asiain esittely on P)N p?iwää s:t!en topahtrnut kor k^immassi pc>'k ssa. Siina on ra> kaiutu monm törkeätä aslvia. Pai-si -ittä osioi.a, jo den raikaisucta.oiskvja paikassa lehteemme erityvesti main, taan — mmiitäin Pakosen crmchdu' ses a, uuden fen-?atlorm s lmutämi-cs a, Turun suou alaisen tyuo o. luu laajen- tamisehdoiuksen hylk ämijesla jc^ ,dus kuntatalon rakcnia.l-.izchdotl ksen hyl iäamiieslä — jc.iwut kllalliuiuttut ajibt !?uraawan ratkaisun: Winisleriwaltisbh eerinmir^ston uufi me.t0jaanZö «ahoistettnn. Aeiiraalikutvernöörin kanslia. Kenraalikusernööcin lanslian tireh lööritsi nimitetnin lvaral.rehlööri, wal- tioneuivoj Platon Jwanow sekä lvaratirehiöörikii kanslian osastop^allikiö' maltioneumos Michael Gansgau. Senaatin oikeustoimituskunta. H. M. Majesteettinsa sutvaitsi ar mossa iväliaikaisena toimenpiteenä suos tua siihen, että senaatin oikeuStoimitus- kunnan päälliköntointa s-a hoitaa hen kilö, joka ei täytä säädettyjä pätelvyys- vaatimuksia. Lepaan tila. Packalen-puolisojen lahjottamalla Stjkrnsundin eli Le aan tilalla tehtä- lviä uutis ja lisärakennustöitä, järjes tämis- y. m. kustannuksia Marten myön nettiin käytettäväksi »vuosina 1S0S ja 1910 324,000 mk. Kytättyjä senaatin esttyiiflS. Oulun ja Kouvolan yhteis koulut. Senaatin esitys erinäisten helpotus ten myö.'.tämisestä Oulun suomalaisen yhteiskoulun kiinteistöyhtiölle myönnetyn lainan takaisia maksamisessa hylättiin. Senaatin esitys erinäisten helpotus- te' myöntämisestä Kouvolan yhteiskou lun kannatusyhdistyksen lainan takasin maksamisessa niinikään hylättiin. Saimaan kanama. Senaatin esitys, että se oikeutettaisiin »vuosina 1gl0 — 1913 kciyttiimään 1,226,000 mk. Saimaan kanaman ali- osan laajentamiseen ja oikaisemreen, hylättiin, ja samalla määrättiin, että ky^ symys on vtettaivu kaikinpuolisesti har k,lta:va!si 1910 »vuoden mcnoarmioia laadittava. Margariiniasi a. Senaatin alistus esitysehdztuksen hy- »väksyAi estä margariinista hylättiin. Somalla käskettiin senaatin »viipymättä laatia ja korkei p an pailkcan lähet:c.ä ehdotus h2llinl.oUiseksi ..setukseksi asiassa kiireellisenä tväliaikaisena toimenpiteenci, sekä laatia esityZehd^tus elink^inclain 14 Z:-» täyde-iiämi estä mitali se koslee l-iar- gariiuinkaupp^a. ulivien tuhot Portugalissa. Cräs Opovton kaupungin katuja tulwawrden alla. Mittaamme toimessa paikassa lehteämme olekaan kirjoituks?e.i „Tulw'en tuhot Portugalissa-, polttimo- ja panimoteolli suudesta kantaa niitä suostuntoja p?lowiinan ja mallasjuomain walmis- tamisesta, mitkä »viimeiset waltiopäiwät omat hymäksynect kuluwaksi vuodeksi. Leimaweroselkkaus ja kenraa!ikuwcrnö^ri. Kenraalikuvernööri on kaikille maan kuvernööreilleille lähettänyt kiertokir jelmäu, joSsa hän »vaatii kuvernöö rejä pitämääti kirjaa alaisistaan virka miehistä ja heidän suhteestaan leim-.- suoStunta asiaan. Uusi ^enaaltori. Senaattoriisi ,a senaatin talousosas to.i jäseniisi on korkcilmnc.sfa pa»ka-s>: tapahluneessa esittelyjä kimitetty Su min kadettikoulussa H r'oivin lännissä p.i.oelewa eversti Aleksander von Kothen. E verUi v. Kothen o^t syntvnvt We- ci^ll^ lv 1«67 ici on >uo.i,a von Kothen sumun päämies. Senaattt epätietoinen. Se senc-alin maliokunta^ j-ka ny kyäun kasilielee usStunlukysPNys-ä on kirjelmissään teollisuushallimme!''' u- >- töny: lausun.oa siirä, lvoid^a. Eduskunta ei saa uutta taloa. VZalnopäivän anomus u^d^n edus kuntatalon rakelUamtsesta ja 500,000 mkn myöniälliiseslä tarkoiusia värien vuodeksi 1909 on korleimmassa pai kassa tap^hiunnssz esittely-sä hylatiy. Pekonen armaydeta m Pietarista, tammi?. 13 p. H. M, Keisari on armossa su.va^nu: k s keä, että se oikeudellinen kenr.e, joka on nosteltu eniistä po^nsikoailsanusta Prkosta vastaan sen johdosta, että kan oli myölärvaikutianut ecinaisien Helsingin polils:lai:ok!en ttlc^nnes en puole ta esitetlyjen lvä^rennelty!en w:r kamatkalaSkujen ktriotiamijcssa, onsuo- sioZia ?<» armoSta läteuätvä sikseen. Lukkari-urkuriopetuk- sen uudistaminen. Tätä asiaa varten asetettu komitea on saanut ehdotuksensa valmiiksi ja lop puu se seuraaviin ponsiin: 1. Että kanttori urkuriopetuksen uudis taan järjestämiseksi on Suomen yleisillä »varoilla Helsin'iin perustettava neli vuotinen k i rk k o m u s i i k k iopisto. 2. Että sen perustamiskustannusten suorittamiseksi yleisistä Maroista mää rättäisiin 290 tuh. mk. ja sittemmin opiston kunnossapitämiseksi 75 tuh. mk. »vuotuinen miäräroha. 3. Että nykyiset yksityiset lukkari- urkurikoulut Helsingissä, Turus s a ja A5»ip urissa saamat nauttia niille tayön asti suodun loaitioairun, kunnes uusi kirtko inuMkioxnsco olkaa ensimmäisen lulumuotensa, josta aja-ta maltio pu mainituilta yk,: y.siltä kou luilta asrceltain lakkautetaan neljänne! seLä mubd.-ssa. Ehd^luz jätetään kohdakkoin Senaa- t.lle. Onko nnfl laillisuuSano mus ensi waltiopäiwillä tehtäwä? kysyy Ädo Undcrrattelser tiistaisessa johtamana klrjoiiu!je-saun ja luasiaa siihen ul!)ö.itä>l.<isli. Le^dcn miele-iä on jotakin samanluist kuin säätt)wal- ticpaiväln suuri anomus jouluk. 3l pltä 1904, siis laillomain toimenpiiei- den a>>aäl!?la paljastamista. Tosin nyt on a'ema m^rin toin:n kuin 1904. Mutta laittomia toimenpueitä kas:an' tuu nMin toinen toi^nia pä i^.e. W^ik- kei tuloksia tällaizesla anom^k c?ta moi° kaan »askea, nlln ei yruy? tuite ikuaa olisi merlikgstaäz mailla m.iqii» itseem me Nl .hden. Kansa.nme lu.iii tarkasta neckji nykyistä halliiusj irje^lelmaä ja siiia vouaisiin >aada l,hici.icn ohjelma paolustu-ta ivarten. Ia tarp<e.li-t> on, etta nyki^ic-tä aze-uas^a ja l r.es- telmästa tuaS tcrraa sel.s^Sli ja yhtei- ! sesti totuus lausutaan. Kouwa Junne luisen juttu. Oulusta, tammik. 12 p: Kun kirkkohcrranrouiva Zanneliusla tanaan tuotiin ivankin kansliaan politsitul- iintoon, näytti hän olcivan tainnuksista. Hän wir'eni kuuenkin, kun kuulustelu alo:et-.iin. Hän kielji rak^uu-suhleet, maua myön - ensin kirjottaneen a Jo hanssonille 2 ja siitcn myönsi kirioita- neensa 3 kirjeitä. Wa: ti iehoktaneensa Johanssonia murhaamaan hänet itsensä, mutta ei kirikoh reaa. Sanoi rumen- neensa luoitamaan Jichar.s!oniin, kun tämä oli pelastanut bznet hukkumasta, multa kieltaylyi useampaan tysymykscen mas aama-ta muualla kuin oikcudes». Kun häneltä tiedusteltiin lijaseikkoja, heu-ayiyi hän lattialle selä huusi ja kir.ul poislannettaessa. Lisätietoja. Wailka Johansson oli karkotettu pal- !vel^.ies<aa.! pap^tlasca, tosin >v. s:oin rou dan tahlva, oli hän sala.se-ti käy nlit rouvan yisiiyisMoneessa rouman ie,oiuk>esta. A oliivat he puno nect juonia k^ra IaimeliaSla ma?!aan. Niinpä oli Johansson ,epulänyt ,onli l>.i en hamaliemlsar.ilkeli^ klrilvherras- ta, jonta oli lähettänyt scjialisiilc^ti „Kan aa Tahdolle". ^>työs oli rouma iipl tanyt jonlun l^rjoauk en „Kale>oa"- lehiccn seka „^anjun Tahtoon". Kirjoi- lalset, kun Nii-sa ei o .!iit Nlmia, oli mi.cnlin paiiiu pap:rit<ri>>i^ I hanko- nin >a roudan uy eet vliioar loputta olleet nun yä.katleiiiullvalak, etta eras pappilassa tyos,ä vllur m es ter.oili pi »ajaaa, etta enn.n.uin wuo,i on lopus- a, (nim minne wuo>>) on kirlk^h rra Iua!>euu? murhattu, >illä han oli kual- lu: ja n.lhliyt y^la ja to.sra. O.iitlui ena wast.>kohiana on p deitä jv i, eira r.u ^a kuuluu paiilalun nan siveellisyysseuran „Wa!konauhan" perustajiin j>.. kannattajiin ja piti hän seurassa usein siveellisyyttä uhkuvia pu heita. Nyt sitte on Johansson vanki lassa pupille tunnustanut, että rouva Junnelius oa hänet houku'ellut usein siiveellisyysrikokfiin kanssaan- — Mikä vastakohta! Tuntien itsensä mahdottomaksi elä mään amioelämätä, intohimoisen luon teensa takia oli roaiva jo usein puuha- nut avioeroa, mutta, ollen huikentele- mainen ja suur maailmaa ihminen, tuh laili hän rahaa kakjm käsin ja maati siitä syystä niin suurta avioero-lunas tusta, ettei aikeista tullut mitään — lirkkohcrra Jannelia» nait oa rikas mies, jontutäliden rouma nahtäivä^ti oa Mennytkin naimiin lainen kanssaan. Mitä kaikkea mahtaakaan tästä ju tueta selivita nyt, tun oik udentaynti on a.oiettu A ;u vaiheista paäitäen tulee tasia jutusia yhta juur.i>moinekuln Ranskassa j>!u aika >ilten paanyuyl „^ie.ni,eilin murhajuttu". Hyioalla lyyuä woi nyt jo janoa, etta r^u.o» Junnelius on suomalainen ?»ouwa Steinheil. W pauteen laskcttiin torstain aamulla klo 9 Wii> pur>a läänin aaii^ilaöta Htrz-nstkinin mur >an toim:npanija Ius^iii ilsh K ra sk^ivski ja samaan aikaaa Sörnäisien i^rli^huoneeua He.i^nglssa ivariinalncn murhaaja Poio-vnjciv. Miiali Ä. N. tertoo, ol: s?'arma!,dlls tap^h:unut n'iin?man ^än oikca-Z minisicrin Sch scheglomito.viu eji.ykjesta Tulmien tuhot tuga Sähkö'onsmat kertoimat äskettäin ly- Hhe-t'. tullvisra, joika P^riugalissa ou ivat aikaansaa ect suuria wahin!oja. Hiivityt,en taujuu ta kumaa tarkemmin eras saksalaiicn le^d?n liriecnmalhtaja. Jo hahll!l:u-ia kärittyian kohvan maa-jarisiy! en tuhoja on Poriugali nyt muoden lopulla loijdaiinut mielatln tomempl luonnononneuomuus, jota on aikaansaanut ivahinkoja yli 7u mils m'an armosta ja >> a Paitsi, niinkuin maanjäri>t'as!u!, waa:inut uieita ihmis- yentia. Mielaliun ei paakaupuugi.ia täsin ole ivata uudisteiulsi lliicy icyttä muut m ca eiäi empien pulUaianl.en kansa, joten oiineiiomuudcn kolo laa- ju tta ei mieia ^c>ida arlvastclla, mut ia kuilcnk.n ?ii'.lilii elia moidaan pu^ua lodcUiies a lu^nnonmull.sl^tjcSta, jonlu maikaiuljet tuhoat tuntumaan u>clla ivuosia jälkeenpäin. Ko!o maa Tajo-ivicran alisen juok sun -rarrcua cn »nautiunul suunnatto maksi j. r^e^i ja miljaivat »lityi luie mar kauivan aikaa jaamäan autioik, smm ui>t. Onni onnettomuudessa, cli, etla joli LiS abonin yläpuolella juoljee matalan la ang^n halti; niin etia ive>i paäfl ltcve-.emcia.t ien sijaan että oU>i hukuttanut koko pääkaupungin; mutta o un elukaupnnkien ra!ennuk>ia, jotka oli juuri pyvlyizn saatu maanjäristyksen jäljeltä, cn mesi mienyl mukanaan, ja peljätääa n in viidenkymmenen ihmisen tcaila saaneen surmansa. Opvr o;sa on Duero-mirta aikaan saanut wic>a suurempaa hamitystä. Joki juonee sangen jyrltien rantojen valitse ja wes? paa ee masla aiman kaupungin lähistöllä leivenemäan. Seurauk>ena lät- lä oli, että aina noin 50 meripenikul man päässä kaupungista naytiin ms- kcntclemasza tamorapalkoja, lynnyreilä astioin j. «. e. Oporlon koko ala-osa joulu» nimiitäin t^denläänieessä veden alle, ja suuret taivaramatasiinit huuh« touiuiivat pois »veden mukana; myöskin paljo aslii-irakennu.sia on joutunut tu hon umakji. Muutamilla kaduilla oli parin päimän ajaa met:ä aina viiden me rin kor.°eud:l:a. Uuvamme tämän numeron enj.mmai-ellä ^ muUa näyttää m:ille erään m d:n maZassa oleman ka dun kohdan Operl- ssa. «aikki satamassa oleivat laimar tempamuirvat irti kiin- nityspaikoltlaan ja paiskautulirat lai- lurm reunaa ja tallista »vastaan, niin etta 740 laimasta ainoastaan 40 lie nee jaa?yl vauingoittumalta tai laanut licmanpuoleijla ma^ingona. Kan^allilien amuStustomitea oa no- pc^-tl aielettu aniamaan avustusta enimmän vahinkoa kärsineille. Kun mal- tion omat raha asiat, kutea tiianettlla omat mitä huonoimmassa kunnossa, ei sen taholta »voida suurta anmstusto antaa. Wallantumousliike Portugalissa. Laoj» salaliitis pskjastettu. Lissabonista, tammik. 12 p. Coscajesin, Li-sabonia tullissa säilytet tyjen patruunien ryöstäjän, murhan paljastamisesta puhuessaan lehdet ker tomat poliisin paljastaneen laajan sa laliiton ja ottaneen takamarikkoon suu ren määrän räjahdy-aineita. Oa van gittu muutamia henkilöitä, jotka ovat tehneet tärkeitä tunnustuksia. Kuningas Manuel aiottu snrmata. Paljon »vangitsemisia. Lissabonista saapunut sähkösanoma kertoo, etlä Portugalin kuningas Ma nuel on aiottu murhata. Noin 40 hen- ilöa on vangittu. Joukossa on henki- töita, jv;ka olimat mukana salaliitossa miime iouonna, kun kuningas Karl ja kruunuiiprinSii Lud.vig murhattiin. Ru- ninkaauisen paiatjin ja kaupungin war« tiostoa on suuresti lisätty. Merck.tapaus pittamutkapuye.lmen rehttykjessä. puheltu Sukholmasta Aarls- r-»tze<a. Tunnetut ruot atai>e> keksijät, insinöö rit ^gnsr ja Holmström, jotka omat keksineet piikia malkoja ivarten uuden puhelimen, jolla tulee olemaan käänteen ^ek-iva m-riilys pu^elinlairokien kehityk- sesiä, omat näinä paiivina olleet tilai- >uud-sa anlamaan loistaman näytteen tclsi^lviisä ket-uoll>suudesta. He olimat jarj.cslii!ie:t puyclinyhleideit Tukholman kuainlaallisen linnan ja Karlsruhen ^Äudenin pääkaupungin) suurherttuan pa.aisin välille. Äziime sunnuntaina oli yy:eys >o siinä kunnossa, etta Ruot sin lunu gasperhe moi puhella Karts- ruh:ssa ole>viea suiulaiStensa kanssa. ^.esMitelua kesti lunnin ajan ja puhe kuului ouoallijtSli kesleyiyen maan muu- .amiksi heikils» (tielä Saksassa raivon- nee.r myrs.ya taoden. J^^ro lu ki seuraamien paikkojen kaut ta: Tulhoun»—Hel>mgb.'rg Köpenha» Miaa—Fruulsurr am Main—Karlsruhe. Äalimatta on 1,500 kilo- metriä. 5iun miela ^ oietaan huo mioon, tttä johto kulkee pitkät matkat mereaalais-a kaadella, joka suuresti mai- keultaa puheen luulumisla, moidaan en natijS tclcsouiietnillisclta kannalta laskea 2,500 kilometriksi! Pietari yyteyteen Jää- mereu kanssa. Pietarissa malmtstellaan parhaillaan iy ymysta ^letur.n >aattam!>cSia tana' van aivulla yy^eyleen Jäämeren kanssa'