I-ausQtaiva ZoioKknuQ 16 pmä 1010 - Vk:o 81-3 Huomen Kultaseppä Osakeyhtiö. 18531 Suurin »varasto Suomessa alaan kuu luvia »valmisteita. Myyntimarastoita »iÄsä ja Tehdas ja tukkukauppamyynti Turussa' OO Ainoastaan dmnollve» ja kokeant SO O z Kelloseppä » Voi hankkia teille W 17222 oikeinkäyvä» z Kerron! ^ Ostakaa siis niitä I. G. Juliniu Jälk:ltä, ^ Lnmaulaw Sb ja Eeriiinkatn 7. VO »««»»»»»»»xv» Littoiste» Pesolaitos, omist. M. Hampf Vaatteet voiidatetaak ja lähetetää». Puhelin 1227. — Littoine» 7. Heinäkuun 16 p:nä. llvÄs mulltoksiZ kirkkolckiin. Wiime lokakmm 19 pnä hyväksyi eduskunta viime kirkolliskokouksen alulle panemat muutokset voimassaolevaan kirkkolakiin. Nämä muutokset on nyt hallitsija vahvistanut. Ensimäille» muutos koskee sitä, että Herran ehtoollista voidaan jakaa yk fityiseSsökm rukoushuoneessa, joka siksi on vihitty. Tämä muutos on kyllä kin tarpeen vaatima. Rukoushuoneita on useaan seurakuntaan rakennettu syr- jäifimpiin seutuihin, joista on kovin kanvaS kirkolle. Kun jumalanpalve luksia tuollaisessa rukoushuoneessa pi detään, on siis rukoushuoneen lähet tyvillä asuvilla kyläläisillä tilaisuus siellä käymään H. ehtoollisella. Tämä on hyvinkin suuresta merkityksestä van hoille ja raajarikkoisille, joiden ou pit käu matkaa pääStä »vaikea iise kirkkoon tulla. Tähän muutokseen on pauiu se määräys, että rukoushuone, jossa tul laan ehtoollista jakamaan, Vihitään erityisesti siihen tarkoitukseen. Toiaeu muutos, tärkein kaikista, kos kee sitä, että määräys Herran ehtool lisella käymisestä poistetaan aviokuu- lutnksen saamiseksi ja avioliittoon me. mmistä varten. Ennen on ollut uiia. ettei kukaan, joka ei ole Herran eht- käynyt ainakin kerran, saanut aviokuu- lutusta. Tuo määräys aiheutti monta ikävyyttä ja selkkausta erittäinkin nii den puolelta, jotka eivät Herran eh toollisella käymistä hyväksyneet. Mutta helpotuksen huokaus lähtee kai mouelta muultakin kun tällainen este nyt on poistettu. Sitävastoin vaaditaan kyllä rippikoulunkäymistä ennenkuin naimi siin pääsee. Ja pidämme kyllä sen määräyksen säilyttämistä tarpeellisena. Niin kauvan kuin uskonnonopetus on säilytetty kouluissa täytyy myös rippi- kouluopetuksen olla jokaiselle pakollinen. Mutta ehtoolliselle ei seujälkeen ole pakko mennä. Sitten on nnmtoS, joka koskee hau tauksia. Tämän muuiokseu mukaan on o. s. hiljainen hautaus poistettu. Hiljaisella hautauksella ymmärretään fitä, että ruumista siunatessa pappi ei lne muuta kuin .Isä meidän" ja.Siu nauksen". Puhe (papilta), kellojen soitto j. n. e. oli kielletty. Tällainen hiljainen hantanS toimitettiin niille, jotka olivat itsensä murhanneet tahi kuolleet liialliseen väkijuomien nautti miseen ja sitten myös kastamattomille lapsille. Nämä määräykset ovat nyt poistetut ja yhtäläinen hautaus tulee kaikille. Kun muistaa, että hautaustilaisuu- det ovat ei uiinpaljon kuollutta kuiu jälkeenjääneitä varten, on aivan koh tuullista, ettei heidän suruansa kirkon puolelta lisätä .hiljaisen hautauksen' kautta. Ja siksipä ou tällaisen hau taustavan poistamista ilolla terveh dittävä. Neljäs muutos koskee valitusajan lyhentämistä tuomiokapitulin erinäisissä asioissa annettuihin päätöksiin. Nämä muutokset osoittavat selvästi että kirkko tahtoo ruveta kulkemaan vapaampaan suuntaan, tarvitsematta kuitenkaan millään tavalla peljätä ar vonsa alentuvan. Ja kaikki ajattele vat kansalaiset tulevat tyytymyksellä tervehtimään näitä muutoksia, jotka kohta tulevat toimeenpantaviksi. Perhe-uutisia. — Kihloihin owat menneet: Neiti Sa toisa Hallikainen Helsingistä ja rantatienvir- kamies K. S Christensen Kuopiosta. Lääket. kand. Almar Harlin ja nti Eine Stenberg Helsingistä. — Sairaanhoitajatar nti Lempi Heino Hämeenlinnasta ja lnntnantti Petra Ave». — Kasööri Frans Airola Mynämäel tä ja kätilö neiti Syy»e Tuominen Karja lasta. — Kansakonlunopetaja Wän.ö Lujala Mynämäeltä ja »ti Aino Korsberg Salosta. — Konttoristi Karl Boström HangoSta ja neiti Elsa Wegge. — Insinööri Oska>- Burg- man Moilasta ja nti Helmi Dahlbäck Ou lusta. — Asioituja Geo Jacobsson ja nti Daguy VZallen Wiialasta. — Vihittyjä. Avioliittoon on vihitty: Nurmeksen Lehtovaarassa t. k. 11 pnä pan kinjohtaja Heikki Ignatius ja ylioppilas nti Sirkku Pitkänen. — Hopeahäitää» miettivät t. k. 12pniä taiteilija Victor Westerholm ja hänen Puoli sonsa Hilma, synt. Alander, Helsingissä ja Mipnrissa samana päiwäuä maalarimestari Salonen ja puolisonsa Mimmi o. s. Siyberg. — TynthmSsäitoiS: «0 vuotta täytti tiistaina insinööri H. Jäderholm Helsingissä. Hän on aikaisemmin SS vuotta omistanut Helsingin laivarveistämön ja konepajan. 50 vnotta täytti eilen Tampereen Po- liisikamariu sihteeri H. Gahmberg. poimintoja. — Todelttue» rakkaus. Eräs kuuluisa näyttelijä sanoi kerran puhuttaessa rakkau- d-?ta: Niin. puhutaan kyllä paljon todelli sesta rakkaudesta, mutta e» ole sitä ymmär tänyt ennen kuin kerran sattumalta sain kuulla erään nuoren miehen ja hyviä suloisen nuo ren tytön kesknstelnn. »Oletko aivan var- ma rakkaudestasi minuun?" kysyi hän. „Rak- kaudeStcsi sinuun?" tertasi nuori mieS. M- tävöni kuu eilen seisoin ja sanoin sinulle hyvää yötä puri koira suuren kappaleen toi sesta jalastani, enkä minä sitä huomannut euueukuin kotona. — kuhnijat- Nyt et enää kuhni ihmiset vaan koiratkin Kouvola» seuduilla Eräässä taloSsa. jossa „l»hn»vytth" aina seisoi haude- valmiiua, äkättiin viime viikolla talo» koira pytyssä kaikessa tyytyväisyydessä hautomassa takapuoltaa». käpälät.pytyn" reunalla. We- fikuurin vaikutuksen oli koirakin huomannut hyväksi ja olipa oikean rnumiinkohdankin osannut likoon asettaa. Karvatnrkki ajettiin pois pytystä ja pantiin uutta mettä astiaan, mutta jonkun ajan kuluttua oli koira jälleen pytyssä istumassa, jotta takapää Pysyi kos teana näin ktsäknimalla ja kuurnalla. Muute» on nykyään koirilla Kouvolan seu duilla vesikauhua Tätä koiraa ei suinkaan vesikauhu vaivannut, ei ainakaan takapäSssä rnnmista. Tai ehkä aikoi veden voimalla karaista itseää» mahdollisesti tuleva» »vesi- kanhnn varalta. — Joka kuuseen »«rotta» se katajaan kapsahtaa, sanoo sananlasku za sen päte vyyden saivat kokea Kymin tehtaan muura rit joku aika sitten- Lähettivät joukkopyyn- nön konttoriin, jossa vaativat parempia palkkoja ja pyysivät määräpäivänä vaStans- ta. Kun silloin menivät konttoriin annettiin keille palkat ja todistukset käteen ja ilmoitet tiin, ettei enää tarvita työssä heitä Jon kun päivä» kuluttua kävivät ye välimiehen kantta kauppaamassa itseään työhön entisillä ehdoilla mutta heidän anomnStaa» ei enää otettu huomioon. Mmlta kotimaalta. — Kangen satamatonttooria yritelty pettää pasfijatussa. Wiime viikolla Mrjantaina saapui höyrylaiva Ulcäborgilla Pietarista seurue, johon kuului kaksi naishenkilöä ja yksi mies henkilö, jotka lippuja ostaessaan ilmoit- tirsat jäämänsä Hankoon. Höyrylaivan viipyessä Hangossa he eivät tehneet yritystäkään laivasta maihin jäämiseen, joten laivan puolelta oltiin pakotettuja ottamaan selville, aikoivatto he jatkaa matkaansa Tukholmaan. Tällöin kävi selville, ettei herrasväelle ollutkaan hankittuna ulkomaan passia, joten hei dän täytyi jcädä maihin. Tämän yhteydessä on mainittava, sanoo H. S., että Hangon laivakontto- reiZta on sangen usein kyselty, pääseekö ja miten ilman passia Ruotsiin ja on usein konttoreihin saapunut epäiltäviä henkilöitä, jotka-ovat olleet valmiit maksamaan mitä hyvänsä, kunhan vein pääsevät matkustamaan passitta. Näyt tää aiman todenmukaiselta, että on tah dottu määrätyltä taholta, jonka jokai nen arvannee, meidän laivakonttorei- tamme ja viranomaisia saattaa ansaan. Ja sellaisena on kai pidettävä mainit tua Uleäbvrgin matkustavain yritystä. Laivakonttoreista ei tietysti ole myyty eikä myydä lippua kellekään, -olla ei ole passia. — Karannut Amerikkaan. Teis. kosta kotoisin oleva tal. Werner Kulk> kila on lähtenyt pois maasta velkojaan pakoon, jättäen jälkeensä suuren joukon suorittamattomia vekseleitä ja muita welkoja. Tämän lisäksi häntä epäillään syypääksi vekseliväärennykseen. Mrs» Xev/t-dlut «» alkoholimieto, on paras aamiaisolut, hyvin kevyttä juoda. L400 — Kamala itsemnrya. Kun munaa juna viime fvnnnntaina Savonlinnan radalla oli saopunnt Punkaharjun ase malle ja siitä lähti eteenpäin, näytti se- masoori ratavartijaa tuvan luona PY» sähdysmerkkejä- Silloin myös juna py sähtyi eikä ratavartijaa ollut näkymissä. Kun mentiin hänen tupaansa, oli siellä kamala näky. Martija Korolainen ma kasi lattialla kurkku poikkileikattuna, partaveitsi vieressään ja raamattu auki pöydällä ja siinä paperilappu, jossa oli kehoitns: »Jakakaa perintö tasaan lap sien ja äidin kesken". Hänen vaimonsa ja lapsensa asuivat muualla ja K. oleli yksin vahtituvassa. Itsemurhan syytä ei tunneta. — Atsemurhayritys kamala» Kotielämiin tatia N»in viikko sitten nautti klllkakanppias Kokoa vaimo Ala kylässä Kankan radan varrella karboo- lihappoa, aikeessa lopettaa päivänsä. Hänen miehensä, kaupustelija A. Kokko, oli edellisenä päivänä kotiintultuaan uhannut tappaa vaimonsa, pitäen puuk koa vaimonsa kurkulla. Tästä vaimo säikähti »iin, että kun poliisit veivät miehen pois, niin hän nautti myrkkyä, ottaakseen itse itsensä henkiltä. Sai raalassa oltuaan on hän kuitenkin jo toipunut niinpaljon, että hengenvaaraa ei enää ole. Mies tnlee asetettavaksi oikeuden eteen hirmuisesta kotielämäs tään. — Suomalainen murhattn?ie- tarissa Uudenmaan läänin kuvernöö rille o» Pietaria etsivästä poliisista il- m otettu, että kesäk. 21 pnä Pietarissa Udjeluajan puistossa tavattiin miehen ruumis, jolta kurkku oli viilletty poikli. Mies oli näköjään suomalainen, noin 30-vuotias, vaaleaverinen, keSkipitaista isompi, leveäkasvoine», ohutmiiksinea, hänellä oli sininen paita, mustat tri- koohousut ja tumman ruskea vanha ly hyt takki. Sukissa oli merkki „P. F." ja nenäliinassa .P. H." Ruumiin vie ressä oli kaksi meisseliä ja kaksi rih- maankiinnitettyä ovenavainta. — Raakamainen murha. Inhan työväenyhdistyksen kesäjuhlien aikana sunnuntai-illalla olivat yhdistynen ta lon läheisyydessä eräs August Hagman ja Lauri Myllylä riitautuneet keskenään. Lauri Myllylä oli silloin puukon kanssa lävistänyt Hagmanina ruumiin haavoja täyteen, viiltäen toisen kädenkin miltei poikki kyynärpään ja olkapään väliltä. Keskiruumiiseea oli petomainen puukot taja hakannut täyttä terää puukolla mo nia reikiä. Haavotettua yritti ensin sitoa eräs tehtaan insinööri ja sittemmin paikalle saapunut lääkäri. Haavat vii mat kuitenkin fikfi määrällisiä, ettei hen keä voitu pelastaa, waaa kuoli haaroo- tettu samana iltana. Puukottaja ja puukotettu lienevät olleet sukulaisia kes kenään ja jostain syystä jo pitemmän aja» Vihanneet toisiaan. — Anallnt paloyaamsiyi». Tuli- palossa . Etelä-Saima ". laimalla wiime keskiviikkona pahoja palohaavoja saa nut keittäjätär Kristiina Hiltunen kuoli seuraavana yönä Lappeenrannan kau punginsairaalassa haawojensa johdosta jaloissa, vatsassa ja rinnassa. Tuli, joka syttyi keittiössä, sai alkunsa siten että petroleumikannu kaatui kun keittä- jättären piti «ostaa k^nnu pois pienestä keittiöstä. Öljy syttyi heti palamaan sytyttäen keittäjättären vaatteet ja pian koko keittiön. — maa» puulotulfia ja murhia. Wiime perjantai-iltana ta pahtui Mistarossa Mäkiluodon talossa kamala puukotus. Talollisen M. O. Sippolan luona oli useita miehiä hu- Mulassa. Sattui sitte sinne menemään Sippolaa naapuri Iisakki Renko eli Helske. Tuskin oli hän si-llä ollut muutama» vnauutin, kun Sippola tuli ja iski puukolla Helskettä vatsaan. Haava oli hengenvaarallinen ja läh dettiin Helskettä seuraavaua päivänä viemään Helsinkiin, vaan kuoli hän matkalla. Aieniä tietoja. — Jurvan kuuta ano» rakennetta vaksi rautatiepysäUiä. Jurvan kunta VII seaaatilta anonut, että rakennettaisiin Suu pohja» radalle Koiviston kylään Kurikan pi täjässä rautatiepysäkki. S-maSta asiasta on parisataa Knrik-n kuntalaisia jo ennemmin senaattiin jättänyt samantapaisen anomuksen. — Ulkomaille matkusti viime tiistaina virkalomaansa vietiäuiään Hämeen läänin kuvernööri, eversti Ivar Gordie. — Kajaanin yhteiskoulun suomenkielen ja yläluokkain historian opettajaasi ou johto kunta valinnut tohivri Antti Kaasalaisen, Äaukolnsia, jolle on lähetetty kuljn saapua sanottuun virkaan. — L8 sonnia merkittiin Itä-Suomen kar- janjalostussenran kantakiriaan viime maan- viljelysnäyttelyssä Kouvolassa. — Lakkaava palovakuutusyhtiö. Ur- jalan palovakuutusyhtiön yhtiö.ocou!>essa kes- kiviikkona päätettiin yhtiön toiminta lakkaut taa tämän vuoden lopussa ja varat jakaa nykyisille vakuuttajille vakuutuskannan mu kaan. Syynä laklaulukseen on uuden palo- vakuutusaietuksen epäkäytännöllisyys pienten Palovaluutnsyhtiöitten toiminnalle. — Karhu repinyt lehmän. Wiime vii kolla tappvi karyu malmisia Komeron salolla maanviljelijä Nikolai Hernberg'iltä lehmän. Lehmä, joka kuului olleen aivan äsk n tuotu Salmiin Sortavalan puolella, lienee ollut vakuutettu, ivten omistaja ei tulene kärsi mään vahinkoa menettämästään lypsyristä. Helsingin papisto. Avonaista kirk koherra» ivirlaa Helsingin pohjoisessa ruots. seurakunnassa rovasti 5». Bengdsdorss vaina jan jälkeen ovat hakeneet m. m. rautatien- saarnaaja O. H. Ronimvs Wiipurista ia Kurlijoen kappalainen E. E. Olsoui. Kotkaa poliisimestarin virka. Po liisimestari» virkaa Korkan poliisilaitoksessa toistaiseksi hoitamaan lienee määrätty opetns- vpseeri Helsingin poliisilaitoksessa, luutnantti Lindh. --- 85 oljenkortta yhdestä siemenestä on Perkjärvellä kasvanut kenraalinleski Sen> tekevin ruispellolla. Muutenkin on sanotns- sa pellossa ruis erittäin vahvaa ja runsasta satoa lupaavaa. Pisimmät oljenkorret ovat 2 m. 3i) sentim. pisimmät tähkät IS senti- metriä pitkiä. Kyllä se pelto korvaa kylvä jän vaivat. — Itsemurhan teki lanantai-aannnm YlöSnoustesjaan kauppias Mihtori Paavola Töysässä leikkaamalla partaveitsellä kurkkunsa Poikki. Pariu vuode» aja» o» vainajassa huomattu silloi» tällöi» ilmenevää mieli sairautta. . Sortavala» kauppakoulu» johto» knnti ou anonut 4 500 markan valtioapua opetusvälineiden hankkimiseksi konlnlle. Tarkastamassa Sortavalaa fai- rashnoneit» kävivät maanantaina senaat tori Rainesalo ja esittelijäsihteeri Pnlktineu. ^ NlimääräiStä eläkettä on anonut eutiuen kaartin aliupseeri Immanuel Smed- berg Ruokalahdelta. - .S, . ota" Saimaalla. Mime sunnun taina lähti Miipurista 7 torpeedoveaettä matkalle Saimaalle. Wtä ja toista. Ku» k»wer»öSri W»ori»e» »ukku». Ku» kuveruööri Wnori»e» saa pui sunnuntaina Savonlinnaan erästä vielä itseäänkin karkeampaa herraa vastaanotta maan, yöpyi hän Matkailijahotelliin. Illalla klo II ajoissa touhusi hotelli» edus talla eräS Savonlinna» kaup»ngi» poliisi ajelle» kadnlta ja kauppatorilta ihmisiä muu anne ja kiellellen heitä meluamasta, että »maaherra" saisi rauhassa unkkua. Oliko kaupungin esivalta kuvernööri» käs kystä tuossa tärkeässä hommassa, vai tekikö se seu omasta asianharrastuksesta ei meillä ole tietoa. Samoin ei ole siitäkään tietoa, oliko siellä makunkammiossa myöskin joku esivallan palvelija uhkarohkeita kärpäsiä hä- tiskelemässä nukkuvan .maaherran" kasvoil ta. Lnnltavasti oli, sillä mistäpäs muutoin kärpäset olisivat tietäneet, kuka korkea per soona fiini nnte» mailla uinaili. — Eivät saa»eet syödäkseen. Kenraalikuvernööri Sehui» saapuessa per jantaina Sortavalaa» ja tervehtiessään lai vasatamaan kokoontunutta yleisöä huusivat eräät rautajätkät hänelle hurraata. Toivoen tulevansa palkituksi tästä mieleuojotukjestaan menivät he kenraalikuvernööriä saattavalle luotjilaitva „Mareogras'ille we»äjä»kielellä pyytäen ruokaa. Eivät sanoneet saaneensa syödä pitkään aikaan. Kerjääminen onnistui kuitenkin huonosti, sillä kenraalikuvernööri olt jo mennyt maihin ja laivan ruotsinkieli nen miehisti» ei ymmärtänyt heidän venä jästänsä »iin tuon taivaallista sanaa. OSti talo» t»»tip»lka!!a. Vempeleessä oleva» Hemmilä» maan osti äskettäin eräS mainitulla paikkakunnalla asuva henkile 13,<XX) mk» ka»ppahi»»aSta, mutta kuitenkin u>in, että HS» saa suorittaa maa» hi»»a» tuntipalkalla IS vuode» ajalla. — Saapi siihen »seamma» tunnin poskea, e«- »eukui» omaksee» voi Hemmilän taloa sanoa. — Kamala elävä. Etelä-Tuomi ker too että eräs kymiläise» kalastaja sai viime vinolla rysästää» kamala» merihirviö». Se oli lohe» »äköineu, »mtta sisälmykset olivat »iink»i» maaelnkalla. OtuS oli ISO cm. pit kä ja painoi 40 kg. Kovi» oli sitkeähenki nen, silla vaikka oli saannt knnsi laukansta ruumiiseensa, iski vielä veneen sisäpohja» rikki. Mangitnn eläimen .puoliso" oli koko aja» ollnt rysän lähistöllä vettä pnrskv- telle». Lehde» antamista tuntomerkeistä päättäen o» tämä »omituinen kala" pyöriäine» eli merisika niminen vaiaSeläin, joka elää Val tameressä ia Itämeressä ja kasvaa siellä jopa 2—3 metriä pitkälsi. Suomen vesille tulee se käymään joka kesä, mutta harvoiu eksyy se Suomeulahdeu itäosiin, joSsa sitä on tätä eu»e» tavattu vai» mnntamia kertoja. Kerrau o» se tavattu Laatokassakin.^ Sotvi nopiasti! Se ihminen, joka omistaa rauhan Jumalan kanssa Herran Jeesuksen Kris tuksen kastta, tahtoo myöskin noudattaa rauht-a kaikkien ihmisten kanssa, jos mahdollista on. Tähän rauhan pitä miseen koulun, että olemme valmiit anteeksi antamaan, kun joku on meitä vastaan rikkonut ja samalla valmiit anteeksi pyytämään, kun olemme lähim mäistämme loukanneet. Ahtä välttä mätöntä kuin on, että asiamme ovat selvillä Jumalan edessä, yhtä tarpeel lista on myöskin, että teemme asiamme selviksi lähimmäistemme kanssa, vaikka se meidän turmeltuneelle luonnollemme tuntuisikin vastahakoisilta ja nöyryyt tämättä. Suurimpana vaikeutena useinkin on se, että häpeemme tunnustaa lähimmäi sellemme, mitä olemme rikkoneet. Mut ta ei ole kuitenkaan oikein häpeäu täh den peitellä sitä, mikä olisi tunnustet tava ja korjattava. Sillä vailla em me meidän tunnnstukscllamme ansaitse armoa ja anteeksiantamusta emmekä anteeksi pyytämisellämme ja sovittami- Turun Siemenkauppa. sellamm; voi Jumalan edessä synte jämme sovittaa, sillä siihen riittää Jee suksea ansio yksinään, »iin synnin peit teleminen ja kieltäminen kuitenkin todis taa, ettei synti ole synniksi tullut. Kun synti tulee oikein tunnetuksi omassatun- »oSsa, »im emme voi olla fitä tun nustamatta. Tunmlstaminen, anteeksipyytäminen ja sovittaminen meidän puoleltamme ei suinkaan ole sekoitettava Kristuksen sovlntotyöhön, eikä siis tapahdu seutäh- den, ettei Jeesuksen ansio riittäisiä kaik kien syntien poisottamiseksi. Emmekä voi millään meidän työllämme Kris tuksen työtä parantaa, niinkuin emme myöskään itse voi pienintäkään syntiä Jumala» edessä sovittaa. Mutta so vinnollisuus kuuluu uskon välttämät tömiin hedelmiin. Usko synnyttää aina rakkauden ja rakkaus ei käytä itseänsä sopimattomasti. Moi kmtenkin löytyä tilaisnsksia, jol loin anteeksi pyytämme» lähimmäiseltä ja rikosten sovittaminen on mahdo tonta, esim. sairauden tultua tahi pit- kie» matkojen tähden j. a. e. Silloin ei tarvitse epäillä Jumalan anteeksi» antamusta Jeesuksen tähde» niinkuin arka omatunto usein pelkää, ettei Ju mala anna anteeksi, kuin ihminen ei ole tilaisuudessa pyytämään ihmisiltä an teeksi, mitä o» heitä vastaan rikkonunt. Pääasia on vaan, että me muistamme Jeesuksen sanat: Kaikki, mitä te tah dotte, että ihmisten pitää teille teke mään, tehkää te myös heille. L. I. R. Keskiviikko iltana kuoli täällä äkkiä varatuomari I. Stenströmin puoliso Berta Steaström 33 vuotiaana. Mainaja oli Tampereen ent. pormestari Procopen ja puolisonsa, synt. Federley, tytär. Omaisista suremaan jäivät puo liso, äskensyntynyt lcpsi, äiti ja sisaret. Keskiviikkona kuoli täällä Heunuet- kodissa neiti A»toi»ette Hell stedt SS vuoden ioanhaaa. IVensMtä. — Mikst yikntS fillen rangais tiin ! KraSnojarskista, lennätetään „Rn- skoje Slovolle", että ent. poliifideparte- menti» tirehtööri Lopuhiu huhuje» mu kaa» asetetaau entisiin oikeuksiinsa ja palaa Pietariin. — Hmituiuei» varkaus Eräänä päivänä saapui muuan kuskin pukuun puett» mustalaistyyppinen mies Strel- nassa erää» palatsi» talliin, otti pal velijaa nähdessä siitä erään korkeaa henkilön hevosen, valjasti sen vannu- jea eteen, ajoi pari kertaa palatsin ym päri ja haroisi sitten hevosineen vau nuilleen jäljettömiin. Sikäläinen poliisi ei ole päässyt hevosvarkaan jäljille, josta syystä Pietarista on komennettu Strelnaa» koko joukko salapoliiseja. — MSHii» muutaki» kui» ko leraa. Kiovasta, heinäk. 13 pnä. On merkitty kaksi tapausta siperialaista ruttoa. Astrakanista, heinäk. 13 pnä. Kir giisein arolla on ilmestynyt ruttoa. Kesäk. 26 ja heinäk. 8 pnä väliai kana on rnttoon sairastunut ja kuollut IS henkilöä. — Aunoilija vaugtttu. Kije- vissä ou vangittu t. k. 11 puä ukrai» Mainen runoilija joka äskettäin oli lä hettänyt ministerinenvoSton puheenjoh tajalle P. A. Stolypinille sähkösanoman, jossa oli ilmaissut olevansa valmis tulemaan hirtetyksi, hirteeu tuomittujen 28 henkilö? asemesta. — ZferinpoHji» »rauhotettu" tylä. Saratovin kuvernementin kun nanhallinto (semstmo) määräsi vakuutus- agentti Pomorzevin Krugloe» kylään esittämään asukkaille »utta rake»nus- suuanitelmaa. Agentti ei kumminkaan voinut suorittaa tehtäväänsä, sillä yh tään täysikasvuista miespuolista olentoa ei kylässä löytynyt — «e olivat kaikki vankilassa talonpoikaislevottomuuksien takia. SikeilSenz. Kertomus MenSjiiltS. Miinakomppanian kasarmissa iStui sotaoikeus. Tuomarinpöydän takana paksu kenraali ja muutamia upseereita. Oikealla pienen pöydän takana sctilas- puluinea sihteeri, vasemmalla syyttäjä, pitkä eversti, sikermä tähtiä rinnassa. On paahtavan kuuma. Tuomarit ovat »väsyneitä. Uneliaasti muristen latelee sihteeri sanojaan, laiskasti kuun telee puhclnj^hlaja, »velttoina oikeuden jäsenet. Mahtijotilaat haukottelemat. On kuin istuttaisi oikeutta uuien val takunnassa. Syytettyjen penkiltä kohoaa seisoal. leen mies. Hän puhuu: — No hywä. Ei tarvita. Kerron teille kaikki. . . . Jnnri enaea sotapalvelukseen lähtöäni menin naimisiin. Otin »vai mon itselleni naapurista. Matrjona oli hänen nimensä. Hco niin — pal velin kuten muutkin. Laimastossa pal velin. Täytin velvollissnteni kaikessa, päällystön mieliksi koetin olla . . . Mutta ajatukseni liikkuivat munalla. Maunoni luona. Hymä. Loppui wih« doin palvelusaika ja minä tulin koliin. Kunnialla palmelleena miehenä — ensi luokan kortterimestari» armolla. Missä vaimoni? Ei löydy . . . K^sya tie tysti, vanhuksilta: — .Hei", saaoa minä, »missä' Martjona on?" . . . Ovat vaiti, aloin ymmärtää, lankesin polvilleni heidän eteensä: — .Missä-, kysyn minä vielä, .missä on Matrjona?" . . . Vanhukset puhumat: — »Äsket täin-, sanovat he, .kävi täällä meidän kylässä kasakoita" . . . .No?" ... — .No, niin, Matrjonaa ei enää ole, ka- sakat hänet väkisin raiskasivat ja it sensä surmaamaan saattoivat, pitkää ikää käski sinulle toivottamaan." Kas niin sitä pitää. En virkkanut siihen mitään. Kauvan e» kotosalla viihtynyt, oti» passini ja lähdin kan- punkiin työnhakunn. Pääsin tehtaaseen. Hyvä. Eleskelin hiljalleen. Siellä puuhailevat yhtä ja toista, — julis- tuksia, kokouksia, lakkoja. Mutta minä vain ajatteli» fitä yhtä ainoata. Niin ... ja silloin minä Päätin näin: hyvä he vielä Matrjonan muistavat. Me nin erään välskärin luo. Hän oli tut tavani — voinpa sanoa ystäväni. — .Onko sinulla", kysäsin, .veliseni, myrkkyä, jotaln oikein väkevää?" »Mitä sinä myrkyllä teet?" fysyj hän. — .Katsohan", minä virkoin, .koira pitäisi tappaa." Hän antoi. Stryknii- niksi kutsuvat sitä ... Menin sitten kruunua viinakauppaan ostin puoli- pulloa viinaa. Avasin sen ja karistin myrkyn sinne. Panin varovasti va han paikoilleen korkin päälle ja painoin kopeekan rahalla siihen sinetin — kot kaa oikein. Miten olikaan — oli» juuri tullut kaupasta. Pisti» pullon taskuuni ja alaa kävellä. Tulee sa massa vastaan patrulli. Kasakoita, kuusi miestä. Minä heille kirkrmaan: — .Hoi, te koiran pennut, roistot »ve renimijät, markaat. minä teidät opetan naisia raiskaamaan, ihmisiä tappamaan!" . . . Kasakat hyppäsivät hevosten se lästä. Alkavat Ivosta. Tavottivat minät ja alkoivat piestä. Pieksivät, multa minä yha vain hnudaa: — .Roistot, verenimijät!- ... He jou tuvat raivoihinsa. Lyömät ja kiroi levat. No, sattuivat lopulta löytä mään pullon: katsokaapaS pojat, —- virnaa! Tartuin pulloon ja koetan pi tää siitä kiini: — .se on minun". Se on, huudan minä, .minun rahoillani otteita ja maksettu." Pulloa fitteki» veivät. Miaut päästivät. — »Ma kaa uyt tuossa ja lepää." Nousivat sa tulaa». Mutta minä kiirehdin kalma» taakse. Katselen — ja odotan. Jo avasi yksi heistä pullon, — var jele laupias! — näin miten hän alkaa juoda. — .Terveydeksenne!" — ku jasen, „Matrjooan muistoksi!" . . . juotuaan tarjosi hän pullon toiselle, tä mä kolmannelle. Mutta, mitä tämä on? ajattelin itsekseni, — niinköhän väls käri petti minua? Tuumailen, — ei köhän ole väkevämpää myrkkyä, kuin tuo strykuiini ... No, katselen kuiten kin ... juuri kun kuudes kasalka oli saanut pullon huulillensa, näen miten ensimmäinen putoo satuiasta ja mät kähtää maahan kuin jauhosäkki. No niin — sillä hyvä. Minut otettiin kiini. Mitä, ettäkö katuisin? Minä tapoin heidät kaikki kuusi. Ja minä siitä myös vastaan. Tuomitkaa. Ammuttavaksi, — minä olen valmis. Kuten sen itsekin tie dätte . . . Mutta Matrjonaa olette kuitenkin muistava. lMomsalts. — Kuumuus Meritassa. Nev- Aorkista ilmoitetaan, että kuumuus Amerikassa yhä lisääntyy. New'Kor kissa on kymmeniä kuollut ja satoja o» sairaana. Korkeimpien pilvenpiirtäjien harjalla nousee kuumuus varjossa yli 35 asteen ja alhaalla kadulla yli 40 asteen. Ihmiset nukkuvat ulkona ka duilla ja rannoilla. Ilma on samalla kovia kostea, aivankuin saunassa. — .Zlaps herra" sairaana. Lon toosta saapuneen tiedon mukaan o» napar-tkeilijä ja pohjoisnavan löytäjä Peary vaikeasti sairastunut. Kuume on 38 astetta, joten on syytä luulla, että hän on saanut auringonpistoksen. (Ei ole ihmekään. 60 pakkasasteen napamaissa kun vasta hiljattain o» ollut I) — Merirosvot Kiinassa. Ma- kaosta, heinäk. 13 Pnä. Kolova» saa rella on ollut tänään taistelu portuga lilaisten ja kiinalaisten merirosvojen kanssa. Makaosta lähetetty tykkivene on ottanut osaa taisteluun. Paljon kiinalaisia on kaatunut. Kolovan on julistettu piiritystilaan. Honkongista, heinäk. 13 pnä. Ma- kaoon lähti risteilijä .Kuningatar Ame- lia". Kiinalaiset ovat välirynnäköllä vallanneet Kolovnissa olevan portuga lilaisen varnopaika».