SM:o 90 191© Sanomin Oulun Saapungista Ja läänistä. Maanantaina Elokuun 8 päivänä. BagETOgaaraMyag^a^reiBaMi^^ jmmmani Tilauehlrtnat: Ouiussa ^ oko vuo J el! a - u oltlta vuodelta ■•eljännefcseltä uukaudelta . 4: - 2: — kostissa: 4: — 2 20 Ulkomailla 10: - 5: — 1 . i: — . #>c . —: ot> —: ID, Kaiku iiniftaaU u maanantaina, keskfvllkkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARi. E. A. OULASVIRTA. Tavataan toimistossa klo 1C—12 päiv. Taloudenhoitaje, Toimisto ;» konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avo n- na klo 8:st.a namulla Tään ifci'' Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin o mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. 5BSSm522S2Z O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Atvioliittoon kuulutettuja. Nimismies Tuomas Pärssinen ja yliop pilas, neiti Lydia Maria Lahdenperä, mo lemmat Oulun kaupungista. — Asemamies Matti Aleksanteri Hauru ja neiti Maria Mathilda 5^allinen, molemmat Oulun kau- pungista. — Työmies Johannes Riikola ja neitt Anna Miina Kyllönen, molemmat Ou lun kaupungista. — Työmies Johan Elias Kujala, Oulujoelta ja netti Hilja Kaisa Kampman, Oulun kaupungista. Kuolleita. Ajuri Erik Anttonen 63 w, — Lapsi Impi Valpuri Lappalainen 1 hui!. — Paliveli- jatar Olga Maria Karppinen 29 m. — Lapsi Ida Olga Kylmäniemi 3 kuuk. — Konttoristi Johan Sigfrid Kandelin 45 w. — Työmies Matti Riikola 52 m. — Lapsi Karl Edward Hauru 23 päilvän. — Suu- tarintyöntekijä Ferdinand Suni 23 lv. IB— Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Aiianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. 7 n III IIIA toimittaa asioi U. uLLILfl V. m. Osoite toimittaa asioita virastoissa OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—Va 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. Oulun läänin laaanittaiis- ja Miinlin vililysloiiislo Omistaja Varamaanmittari J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Ilmoituksia. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 0/ /o 4 Va „ 4 3 Va „ vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitilillä 5 n Säästökassatilsllä 5 » Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. -■ ■ f mi mi——■ | äiijfifiMr — M M U mjun ijljmj yw»' pJUUH j m w«M»*»uwf. •s 11 I ii p Oppikirjat ja Opetusvälineet päiväkirjat ja Matrikkelit Vihkot ym. Koulutarpeenne ftS ostatte edullisimmin Mmm In Kauppureinkatu 5. n irr-mrtJ Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta ? uVakuuttakaa omaisuutenneii m iwjuwiMJiqi MUU mn„ g HU. —i-tfi i mht ti n 11 mir Kauppureinkatu 5. ICSrikOSkl toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- Varatuomarl ...... teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'ir» talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puheiin 203. Olavi L. Helasien varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, uikuttaa kaikkia lakiasioita rahain perine-;/ ja maksuja, välittää k?.-.-t>u«':i. ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia ostoa, toimittaa metsien leimauksia, 1 »kemi.sia ja v-.v \-.i<-.tY]isia v. m. uiin hyvi» lainopiUiseUr. "utn dmmrittifeann.-ii.i. y .\!ifistetauii maaseudulle. Pos.i j ,i siihkö-osoro Seppänen, Oulu. O. I. Kotiteollisuusyhdis- tyksen kouluihin pyrkijöil le ilmoitetaan, että Oulun alkaa jälleen toimintansa syyskuun 1 p:nä 1910. Koulun käytännöllinen opetus on jaettu 3:meen ammatti kurssiin: kutoma , liinaompelu- ja ieninkiompelu-kursseihin. Lukukau simaksu on 20 markkaa. Koulussa on myöskin muutamia vapaaoppi laspaikkoja varattomille oppilaille. Hakemukset sekä koulutodistukset on lähetettävä ennen elokuun 25 päivää Kotiteollisuusyhdistykselle Ta lousseuran talcon, osoitettu Neiti Ester Aarniolle. Johtokunta. Oulu, Elok. 8 p:nä. tulipalon «r* varalta! ,Kullervon" Ja „Pohjolan" asiamies Oulussa W. Kuhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. p.*.W!Ul toimintakausi alkaa 15 p:nä syys kuuta ja kestää toukokuun puoliväliin. Oppiaineet ovat: käytännöllistä työtä, ammattitietoa, työaineiden käyttö ja arviolaskua, ammattipiirustusla, las kentoa ja mittausoppia, äidinkieltä ja kirjoitusta, sekä kirjanpitoa. Ope tus on maksuton. Oppilaat saavat korvauksen valmistamistaan esineis tä, sekä vapaan asunnon koululla. Oppilaaksi pyrkijältä vaaditaan vä hintään 18 v. ikä sekä etusija anne taan kansakoulun käyneille. Maine todistuksilla varustetut hakemukset sekä muut suositukset lähetettävät ennen elokuun loppua Veistokoulun johtokunnalle Talousseuran toimis toon. myytävänä Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa. ~ * 4» f» « j ff f 3ijatsta uotmaa vastustamaan. Tuntunee ehkä oudolta, että tällai sena aikana, jolloin maara pelottama- na uhkaa kansaamme ulkoapäin, keho tetaan kääntämään huomiota ja toi- mintaa sisäänpäin, kansan sisäisen »voi- m an mahmistamiseksi. Monesta tun- tuisi kai luonnollisemmalta, että nyt kehotettaisiin kansaa kääntämään huo- mionsa main tuohon ulkoa uhkaamaan maaraan ja kehotettaisiin toimintaan sitä ivastaan. Olemme kuitenkin jo kyllin selmästi nähneet kuinka rajoi- lettuja ja tehottomia suoranaiset toi- menpiteemme sortotoimenpiteiden was- tustamiseksi omat olleet. s Jiiiben on täytynyt rajoittua »vain oikeuksiemme todistamiseen, hämitystoimenpiteiden «vääryydeksi ja mäkimallaksi julistami- seen. Että ne sitä omat, siitä tuskin mihollisemme omat olleetkaan epätie toisia. Ja jos omat olleetkin, on se heille niin sitomasti ja vätemästi to- distettu, että he ja koko maailma tie- tämät meille tehtämän määryyttä. Se moidaan edelleenkin kussakin tapauk sessa erikseen todistaa. Mutta kun sortajamme ei.vät siitä lvälitä, ei meillä ole muuta parempaa keinoa kansallisuutemme säilyttämiseksi, kuin koettaa lisätä kansassa sellaista moi- maa, minkä amulla se kykenee koettele- mutsissa kestämään, mikä auttaa sen jäseniä säilyttämään kansallisen ole- massaolomme juuret niin symälle, ettei niitä mikään mahti moi riittää, maan josta ne mielä muosisatojenkin jälkeen moimat nostaa kansallisuutemme puun, luoda uudelleen manhat tai uudet kan- sallisen elämän muodot. Tällainen työ on samalla marminta ja tehokkainta mihollistemme hämityssuunnitelmien mastustamista ja sitä moidaan tehdä monella tamalla. Kansallishengen elähdyttämä kan- sanmalistustyö on tässä ensimäisenä ! mainittama. Se työ on saatama mah- dollisimman tehokkaaksi ja suunnattama etupäässä sen maltiollisen ristiriidan malaisemiseksi, jossa nyt elämme. Kan- salaiset on saatama mahdollisimman täydellisesti selmille niistä yhteiskun- nallisen ja maltiollisen elämän muo- doista, jotka omat kansallemme perin näisiä, ja toiselta puolen tajuamaan ne muutokset, jotka mäkimalla tahdo taan saada toteutetuiksi ja ymmärtää mään minkälaiseksi elämä niiden kaut- ta muodostuisi. )!oiden mäkimaltais- ten muutosten selmittämiseksi pitäisi nyt kansan kaikki kerrokset saada tutus- tumaan siihen „yleismaltakunnalliseen" lainsäädäntöjärjestykseen, joka jo on lopullisestikin mahmistettu, ja sen kan- tawuuteen ominaiseen kansalliseen elä- määmme nähden. Täinän saamutta- miseksi tulisi saada aikaan täysin pä- temä ja luotettama kansantajuinen kir- janen, jossa tuota uutta, mäkimallalla annettua lainsäädäntöjärjestystä ja sen »vaikutusta kansalle selitetään ja samalla osotettaisiin, onko ja missä määrässä se ja sen mukaan annetut lait kansaamme mel»voittamia. Tällaisen »valtiollisen ja yhteiskun- nallisen malistustyön ohella on myös »voimakkaasti tehtämä työtä kansan si- »veellisen tilan kohottamiseksi ja yleisen simistyksen lisäämiseksi. Paheet ja ta- mat, jotka kansamme sisäistä »voimaa heikenläivät, on tamalla tai toisella saatama hämiämään, sillä jos kansam- me pääsee sisäisesti turmeltumaan, hä- »viää se hälvittämättäkin. Simistys ja malistusseurojen on nyt entistä enemmän koetettaiva herättää jäsenis- sään ja ympäristössään »vakamaa ja puhdasta henkeä, mielen ja tahdon lujuutta, omaperäistä pyrkiinystä itse kussakin hengenivoimiaan lisäämään ja terästätnään. Jokaisellahan on siihen jo tilaisuutta ja apune»nvoja saata- »vana. Se taistelu, mitä meillä on »viimeksi kuluneina »vuosina käyty yhteiskun nallisista uudistuksista ja »uiden to- teuttamisesta, on »nenetlänyt suuren osan merkitystään sen kaulta, että mie- raat moimut tekeivät niiden toteutta- misen »»»ahdottomaksi. Tietysti »voi- daan niitä edelleenkin suunnitella ja koettaa »nahdollisuuksien mukaan to teuttaakin. Mutta mitä maikeaminaksi ulkonaiset moimat tekeivät niiden to- teuttainisen, sitä hedelmättömämmäksi käypi keskinäinen taistelum»ne niistä. Se katkeroittaa main mieliä. Maikka yhteiskunnallisissa oloissamine onkin paljon korjattamaa, niin silti täytyy jokaisen myöntää, etteimät ne ole niin huonot, jottei kansamme »voisi niiden pohjalla edelleen elää; ei läheskään niin huonot kuin sosialistimme huuta- mat. Huuto yhteiskunnallisten olo- jemme huonoudesta tuopi meille ny- kyään enemmän pahaa kuin hyivää, sen olemme jo nähneet ja siksi se olisi jätettämä »väheinlnäksi. Tärkeämpää on nyt saada eri kansanluokat käsittä- »nään, että ne kukin kohdaltaan moi- mat toiminnallaan ja menettelyllään suuressa määrässä edistää mielä ole- man säilymistä ja parempien olojen luomismahdollisuutta, jota nyt ei ole. Sisäisen taistelun sijalle on luotama sisäistä rauhaa. Jokapäimäisessäkin elämässä ja toi- minnassa »voipi jokainen kansalainen lujittaa sitä muuria, joka takaa kan- sallisen olemassaolomme säilymisen. Jokainen moipi työhönsä ja toimin- taansa painaa lähtemättöinän kansalli- sen leiman sekä auttaa itseään ja sa- malla muita koetteleinuksissa kestä»nään. Jokainen mako, jolla maa»»nes sylven- tää peltonsa ruokamultaa, lisää kan- samme mastustuskykyä, sillä se auttaa kyntäjää parempaan taloudelliseen ase- maan, kiinnittää hänet maahansa yhä lujeminasti. Samoin jokaisen työmie- hen kunnollisesti tekemä työ lisää hä- nen omaa ja samalla koko kansan hy- mintvointia ja tekee sen mahmemmaksi hyökkäyksiä kestämään, kun taas yh- denkin sen jäsenen kunnottomuus ja melttous sitä heikentää. Kansallisuuden leima on nyt koe- tettaiva saada lähtemättömästi paine- tuksi jokaisen kansalaisen sydämeen ja saatama se toiminnassa ilmaantumaan. Jokainen on saatama elämästi tunte- maan olemansa suomalainen sekä tie- tämään, mitä hän suomalaisena omis- taa ja mihin suomalaisuus kutakin melmottaa. Kodit suomalaisiksi. Kan- sallinen leima niissä jokaiseen esinee- seen ja kansallistunne koteja lämmittä- mään. inssit kas maa nuoriso. Ja kodin henki jättää pysymimmän jäljen nuorten sieluun. Jos kodeissa saa- daan kasmainaan puhdas, elinmoiinai- nen kansallishengen innosta»na nuori- so, niin silloin on kansamlne tulemai- suus, niin mustalle kuin se näyttääkin, maloisa. Oikeutemme moittaa ennem- min tai myöhemlnin — mutta se moit taa kerran. Siinä toimossa on työtä tehtmvä. Vleisiä uutisia. — Eduskunnan kokoonkutsu minen. Golos Moskmy tietää »vah- »vihtaa todeksi meidänkin jo aikoinani- me Retshin mukaan kertoman tiedon eduskunnan kokoonkutsuinisesta ensi syyskuun 14 päimäksi. — Senaatin talousosasto. Se naattori kreimi Berg, jonka aikaisen»- min tehdyn päätöksen mukaan piti nauttia mirkaivapautta elo- ja syys- kuun ajan, tuleekin koko elok. hoita- inaan päällikkyyttä kulkulaitos- ja mal- tionivaraintoimituskunnissa. — Raahen Postikonttori. Raa hen postinhoitajan I. W. Stenbergin tultua ni»nitetyksi Mikkelin postinhoi- tajaksi on postihallitus senaatille eh- dottanut, että Jymäskylän postikont- torin ekspeditööri M. Mehkoo määrät- täisiin hoitamaan Raahen postinhoita- jan »virkaa kunnes »virka »vakinaisesti täytetään tahi muulla taivalla järjes' tetään. Esitykseen on senaatti suostunut. — Tuontikielto. Senaatin mal tiomaraintoimituskunta on kieltänyt maahan tuomasta kitväärien ja re- molmerien n. k. Mannun äanenmai- mentajia sekä n. k. Scheintont-pistoo leja ja niihin kuulumla patruunia. — Salakuljetuksen estämiseksi Suomen rannikolla on Wenäjän halli tus tilannut ^)!e»vskin mekaaniselta teh^ taalta moottorilveneltä, joista jo- kainen maksaa 10,000 ruplaa. — Kalastuskomitea. Wiime toukokuun 2H pnä kokoontui Helsingissä »naaniviljelys- ja kalastusseurain edus- tajia keskustelemaan uuden, koko »naa- ta käsittälvän kalaStusyhdistyksen pe- rustamisesta nykyisen Suomen 5kalas- tusyhdistyksen sijalle, jonka seuran toi- minta on tähän asti tuottanut sangen »vähän tuloksia. Silloin »valittiin ko- mitea tekemään aijotulle uudelle seu- ralle sääntöehdotusta ja muutenkin asiaa malmistainaan. Asiaa harrasta- »vien kanssa pidetään perustama ko- kous syyskuun lopulla. Periaatteinaan on koinitea lausunut, että uusi yhdistys toimift koko maan kalastajaiväesiön hyivätsi, joten seuran mirallisina kielmä tulisi olemaan suo mi ja ruotsi, että »naaniviljelhs- ja kalastusseurat, jotka nauttimat maltio- apua, toimisimat omalla kannallaan kuten tähänkin asti. Uusi yhdistys olisi yhdistämänä, neuivomana ja yh- teistoimintaa herättämänä pääseurana, jonka kotipaikkana on Helsinki. Niin- ikään ehdottaa komitea, että aijottu yhdistys ajanmukaiseen kuntoon uusi- tuilla säännöillään jatkaisi Suomen Kalastusyhdistyksen työtä ja perisi sen omaislluden ja maltioaivun y. m. Tä- mä kaikki sillä edellytyksellä, että »van- ha yhdistys siihen suostuu; muuten perustetaan ihan uusi yhdistys. Kolnitean puheenjohtajana on toimi- nut johtaja Eriksson. — Merenkulkua fo&tetvat ase tukset. Merenkuluntarkastaja on se- naatille ilmoittanut että, sittenkun Bri- tish Merchant Shipping muodelta 1U06 on astunut »voimaan, maaditaan, että ulkomaalaisten laimojen tullessaan Englannin satamaan on alistuttama englantilaisten säädösten alaiseksi. Eri maat oivat merenkulkua koskeman lain- säädäntönsä tämän »nukaan muodosta- neet. Kun kuitenkin Suomen merilainsää' däntöä tarkastainaan asetetun komitean työ maatii pitempää aikaa, anoo me- renkuluntarkastaja, että hän saisi käyt- täen apunaan asiantuntijoita ja lain- opillista apua, »valmistaa ehdotuksen erinäisiksi asetuksiksi, jotka koskemat me- rilainsäädäntöä ja että nämä mahdol- lisimman pian mahmistettaisiin, jottei suomalaisille laimoille koituisi ikämyyk- siä Englannissa. — Wiskaalit. Kajaanin kaupun gin miskaali F. A. Planting on ano- nut 1,200 mkn eläkettä ja jos se ntyön- netään myös eroa Mirastaan, jossa hän on ollut 41 muotta. — Lääkärit. Sodankylän alue- lääkärin mirkaan ei ole ilmaantunut yhtään hakijaa. — Dhteiskoulut. Saarijärmen yhteiskoulun johtokunta on »valinnut toiseksi opettajaksi yliopp. nti Anna Ingrid Jaeklinin Säräisniemeltä. — ylimääräistä eläkettä on anonut tie- ja »vesirakennusten ylihal- lituksen paliveluksessa olleen rakennus- »uestarin leski Maria Saarinen Ou- lusta. — Uudet rantatiet. Eduskunnan anomuksen johdosta on senaatti t. k. pinä käskenyt toimituttaa tutkimuk sen Koiiviston satamaoloisla Wiipuriii —Koiiviston rautatiesuunnan »vuoksi. — Kajaanin ja Kuopion maan wiljelysseurojen yhteiseksi »netsän- hoitokotiduktöörilsi on malittu metsä- konduktööri Huugo F. Ehnqmist Ro- »vaniemeltä. — Ranuan uuden kirkon ra kentaminen. Ranuan seurakunta on anonut 10,000 markan »valtioapua, tahi, jollei sitä myönnetä, 30,000 mar kan korotonta »valtiolainaa 10 »vuo- deksi. — Seitsemänlnokkainen yli opistoon johtawa oppilaitos. Hra E. Granit-Ilinoniemi y. »n. omat ano- neet senaatilta, että he saisiivat perus- taa ja ylläpitää Porin kaupungissa seitseinänluokkaista yliopistoon johta- n>aa oppilaitosta, jonka pohjaksi ase- tettaisiin kansakoulutiedot. — Niittywiljelyksen edistämi nen. Oulun läänin kumernööri on ano- nut, että niityn »viljelyksestä ahkeroitu tunnetuille heukilöille Enontekiön, Ina- rin Utsjoen pitäjissä pienempinä apu rahoina jaettamaksi Lapin maatalous- seuran laatimien ohjeitten mukaisesti myönnettäisiin jatkuma ja l,00o »nkiian korotettu »vuotuinen rahainäära '> muo- den ajaksi, lukien ensi »vuoden alusta. — Maamviljelyshallitus on anomusta puoltariut. — Senaatissa esitettiin t. k. •"> vnä kysymys sotamäen kuljetuspäälli kön läsnäolosta rautatiehallituksen is- tunnoissa. Senaatin päätöksestä ei ai nakaan toistaiseksi anneta tietoja sano- »nalehdille. — Hangon meijerinäyttely. Se naatti on myöntänyt .'>0 prosentin alen- nuksen Hangon »neijerinayltelyyn »vie- täivien näyttelyesineitten rautatie- ja rahtimaksuista. — Luotsikysymys. Aland ker- too, että Suo:nen rannikkolaimurit oli- simat, ainakin osa heistä, kirjallisesti tarjoutuneet luotseina astumaan We- näjän palmeluksean sen lakien alaisena. — Tieto lienee kumminkin perätön. Lontoosta on saapunut tieto, että Englamnn ulkoasiain ministeri on teh- nyt Wenäjän hallitukselle esityksen nii- den maurioiden johdosta, jotka koitui- simat Suomen luotsilaitoksen menäläis- tyttämisestä Englannin meriliikkeelle Suomeen.