H:O 41 — I9IO KAIKU. Maanantaina Huhtikuun il päivänä. Maanantaina huhtikuun 25 p:nä klo 10 e. pp. tar jotaan Ala -Temmeksen kansakoululla, tilaisuudessa ilmoitettavilla ehdoilla. Urakalle navetan purkaminen sekä kellarin, saunan ja käymälän rakennuksen rakentaminen koulun omista raken nus-aineista. Liminka, Ala-Temmes, huhtikuun 7 p:nä 1910. Johtokunta. Tukkien uitto. Senaatti onlteistön katselmus Muonioniskan— antanut Oulun r äänin kumernöörille Enontekiön hälistä maantietä marten tehtämäksi ryhtyä hänelle kuulumiin tarmittaman° maa-alneeu pakkolunasta- toimenpiteisiin Pudasjärmm pitäjässä misesta sekä antaa lausunto kaiskista oleman Latmaojan mesistön tutkimi- asian yhdeydessä mahdollisesti esiinty- seksi ja lauttauskelpoiseksi tekemisksi. mistä seikoista. - Blikiimingia T-lef°°ni°- miiofM nitfin o sai I fauöfunta r. I. on VWämjt mat;. mistusta saannoilleen. Osuuskunnan Reisjärven pitäjän maanomistajat! Kuluvan huhtikuun 15 p:nä kello 10 a.-n. pidän vesirajainkäynnin joh- ilosta kokouksen Reisjärven kunnan talolla. Toimitusmaanmittari. vumaksi ja asetus, jonka olisi pitänyt astua moimaan tämän muoden alusta, siten on jäänyt julkaisematta, ei mi- lään sahausmakma eikä mientitullia :voida maasta '.nietämästä puutama rasta kantaa. Ennemmin asiasta an- nettu asetus lakkasi nimittäin 1909 inuoden loppuun mennessä moimassa olemasta. — Juuri näinä päiminä on useista Lounais-Suomen satamista, jotka oivat laimakululle amautuneet, alkanut milläs puutamarain laimaus. Kaikki tämä tamara menee nyt maas- ia mapaana sahausmaksusta ja wienti- lullista. — Teiden rakentaminen maal Senaatissa esiteltiin perjantaina tcnraalikumernöörin kirjelmä, jossa pyy- dettiin senaatin lausuntoa eduskunnan kirjelmän johdosta marrask. 18 p:ltä 1909, missä ilmoitettiin, ettei edus- kunta ennen maltiopäimäin hajotta- mistä ollut ennättänyt loppuunkäsitellä arm. esitystä teiden rakentamisesta maalle. — Senaatti päätti korkeimpaan paikkaan alistaa, että asiasta annettai- siin eduskunnalle arm. esitys. Uusi esitysehdotus on entisen kaltainen. — Mirkaeron on senaatti ano- muksesta myöntänyt kouluylihallituksen kamreerille W. K. Simeliukselle. — Isäntä ja emäntäkoulujen sekä kansanopistojen määrärahat. kouluylihallitus oli senaatilta tiedus- tellut, moidaanko 1910 muoden meno- sääntöön olettamaksi ehdotettuja mää- rärahoja isäntä- ja emäntäkouluille ja kansanopistoille käyttää tänä muonna tarkotuksiinsa, maikka ei 1910 muoden mlo- ja menoarmiota mielä ole wah- mistettu. -- Senaatti päätti maksat taa tänä muonna isäntä- ja emäntä- 'ouluja marten 100,000 mk., mutta kansanopistoille masta sitten kun tä- :nän muoden suostunta menosääntö on -vahmistettu. — Maanmittarit. Senaatti on määrännyt maanmittaustöitten tarkas- lelijan Oulun läänissä toimittamaan faikki tarkastukset ja tutkimukset kedolla. — Suomalaisen kirjallisuuden kohottaminen. Tuonoin kerrottiin H. Majesteettinsa sallineen muoden 1909 tulo- ja menoarmioon lisättä- mäksi E>0,000 mk. määrärahan suoma laisen kirjallisuuden kohottamiseksi. Se- naatti on aikaisempien määräysten mukaan päättänyt antaa maltiokonito- ville käskyn maksattaa kirjallisuuden seuralle määräraha myös muodelta 1911. Vuosilta 1909 ja 1910 se jo on maksettu. - Taiteilijastipendit. Senaa- im malitsema asiantuntijalautakunta on ehdottanut matka apurahaksi m. m. ^ämeltäjä Lemi Madetojalle ^,000 mk. — Koulut Auskulteerausapura- hoja on m. m. myönnetty Elsa Rei- inlälle 400 mk. — Papisto. Iuman kirkkoher raksi on senaatti nimittänyt Muonion- niskan kirkkoherran romasti I. Snell manin. Valtakirja Pyhännän kirkkoherran Mirkaan on anneltu m. t. kirkkoher ralle B. G. E. Ergille. — Merenmittausretkikunnat. Menosäännöksi Pohjanlahden meren- mittausretklkunnalle alkamaksi purjeh- duskaudeksi on senaatti mahmistanut ^6,090 mk. — Hylätty laina anomus. Se naatti on hylännyt ..Muhoksen Pui roman maanosto-osuuskunnan" ano- muksen, että osuuskunnalle myönnetläi- siin 12,380 mkn laina tilattoman mäes- ?ön lainarahastosta. Käräjäkunnat. Hyrynsalmen, Suomussalmen ja Puolangan pitäjien 'ekä Ristijärmen kappelin käräjäkunnan puolesta on senaatilta anottu, että mainittu käräjäkunta jaettaisiin kahtia siten että Suomussalmen pitäjä erotet- laisiin eri käräjäkunnaksi. — Suksiteollisuus. Senaatti on myöntänyt Kajaanin kotiteollisuusyh- distyksen johtokunnalle suksimälitystoi- miston liikepääomaksi 10,000 markan maltiolainan. — Lisämaat. Senaatti on mah- mistanut Oulun läänin kumernöörin päätöksen, joka koskee lisämaan anta- mistä metsämeroa ivastaan Matin- iompolan jakokunnalle Turtolan kappe- lissa. — Poistettu talojen lutvusta. Oulun läänin kumernöörin esityksestä on senaatti Sodankylän pitäjän Kemin kylässä oleman Kurolan talon n.'o 18 poistanut talojen lumusta. mijokea pitkin uittaa 2,800 kuorima- tonta tukkia, jotka edellisen uittokauden päättyessä olimat jäätyneet Ropsajo- keen. — Haapaweden osuusmeijerin osuuskunnan meijerilainan takaisinmak- suajan on senaatti, muuttamalla ta- kaisinmaksuehtoja, pitentänyt Ä) muo- deksi. — Oulun läänin Talousseu ran anomuksen saada perustaa kolme Itäjästä, on elinkautiseksi eläkkeeksi soti- uutta tietopuolis-käytännöllistä karjan- laskassasta myönnetty 40 markkaa hoitajakoulua w. 1908 lakkautettujen suodessa, tammik. 1 p.stä 1910 lu- koulujen sijasta ynnä niitä marten myönnettämästä asetuksenmukaisesta Sitä mastoin on hylätty ent. tarkk'- muotuisesta apurahasta, yhteensä:i,400 ampujan samassa pataljoonassa Matti mk., marrask. 1 pistä 1910 lukien, on Koskelan eli Bombin, Salon emäseu- senaatti periaatteessa hymäksynyt. Asia Rakuunasta tekemä anomus, jätetään kenraalikumernöörin harkitta- kotipaikkana on Ylikiimingin kunta ja toimialana harjoittaa telesooniliikettä Kiimingin jokimarressa, helpottaakseen telesoonin käyttäjäin kustannuksia. Eläkkeet. Eronsaaneelle tark- ka-ampujalle nyttemmin hajoitetussa ^»issa ruotujakoisessa Oulun Suomen tarkk'ampujapataljoonassa Mikko Heu sälälle eli Hangolle, Haukiputaan pi maksi. Senaatti on hylännyt Oulun lää- nin Talousseuran esityksen, että ne 200 mk., mitkä on myönnetty oppilas- — Rakennustoimi Oulussa. T. k. 9 pnä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset leskirouma K. Hanellin omistamalla tontilla n:o 18 tämän kaupungin toisessa kaupun ivastaan oikeudellisen kanteen, jota tarkoitusta marten Menäjän ulkomi- nisteri Ismolski on matkustanut suo raan Frankfurtiin. Asia on synnyttänyt divlomaattisen kirjeenmaihdon Saksan ja Menäjän ministeristöjen mälillä ja tulee Saksan hallituskin nostamaan samaa lehteä mastaan kanteen ulko- mallan hallituksen loukkaamisesta. rahoiksi seuran kiertämiä karjanhoito- V lU1U " U ; u "r u A lu < kursseja marten. saataisiin käyttää wa> ^ ™ aa lnaralm.msta ,a rattomain meijeri- tai karjanhoitokurs-> marten. seihin hymäksyttyjen opptlaiden mat kakustannusten amustamiseksi. (Di,!im kaupungista. — Hiippakunnan uutisia. W ir- k a an nimitetty: Turtolan m. t. kappalainen I. W. Kimiharju Taimal- kosken kirkkoherraksi. Määrätty: Niumanniemen lai- toksen saarnaaja H. A. Michmann sa- maan toimeen 3 muodeksi, lukien 1910. — Hiippakuntaan muuttanut pappi O. W. Saario Alatornion kirk- koherran apulaiseksi. Waalisaarnat Romaniemen, Kiimingin ja Marpaisjärmen kirkko- herran Mirkoihin pidetään toukok. 22 ja 29 p. ja kesäkuun 5 p. Waali- saarna Suomussalmen pit. apul. mir- kaan kesäkuun 5 p. — Maalit toimit tamat Romaniemellä kappal. T. Luja- nen, Kiimingissä kommin. U. Wege- lius, Warpaisjärmellä kappal. A. E. S. Pakasmaa, Suomussalmella kirkkoh. ap. M. Kauppinen. Mirkaan otettu makinai seksi: Sodankylän katekeetta Aliina Postila. — Kuollut. Laumantaina kuoli täällä lääninsairaalassa Mmieskan aseman kirjuri Julius Pollen n. 35-muotiaana suolimätään. Wai- naja oli perheellinen. — „Trubaduuri" esitettiin täällä maneesissa perjantaina ja eilen. Tilan puutteessa täytyy armostelu jättää keskimiikon lehteen. — Kemin—Rowaniemen rau- tätien pakkolnowntus loppuun saatettu. T. k. 9 pnä antamaltaan päätöksellä on läänin kumernööri ju- listanut Kemin—Romaniemen rauta tietä marten tarmittaman maa-alueen pakkoluomutuksen loppuunsaatetuksi. — Maanmittaustoimituksia. M. t. kommissioonimaanmittari Paa- mo Gestrin on määrätty toimittamaan halkomisen Mäkitalon perintötilalla n:o 19 Haapameden pitäjän Haapa- meden kylässä. — Wahwistetut säännöt. T. k. 9 p:nä on läänin kumernööri mah- mistanut uuden sääntöehdotuksen Ali- kiimingin kunnan paloapuyhdistykselle. — Kylätien tangoitns. Mara- maanmittari M. Sylmin on määrätty kruunun kustannuksella tangoittamaan ja kartalle panemaan sopimimman suunnan aijotulle kylätielle Kiehtäjästä Peränkään miemältä maltamaantieltä Sääsken taloon saakka Suomussalmen pitäjän Alanäljängän kylässä sekä te- kemään kustannusarmion sen rakenta misesta. Nimiset tiedot. — Petkutuksesta on Helsingissä mangittu amiopuolisot Karl ja Olimia Pettersson, jotka olimat herkkäuskoi silta ihmisiltä miekotelleet Helsingissä ja Turussa yhteensä noin 9,000 mk. - Liiton" p-inokant-et. »limat ,.e,kutusta ^rjoittaneet oi- S. Heiskala Dlimirskasta on nos- ammattinaan. — Työtaistelut. Helsingissä hom- maamat maalarit lakkoa. Räätälit omat Helsingissä parast'- aikaa lakossa ja Tampereella mallitsee tanut painokanteen ..Liiton" mastaa- maa toimittajaa ja ent. talokas Aug. Mierimaata mastaan..Liitossa" Hiljat tain julaistun Mmieskan koulurettelö- jutun johdosta. Juttu oli esillä lauan- räätälin-työalalla työnsulku. taina, mutta lykättiin se ensi joulut. 3 Sokeritehdas kotkaan. Ä!uu p:ään sekä myönnetttm mastaajille tl- kotkalaisilla liikemiehillä on laijuus kuulustella todlstazla Dkmles- p^uha perustaa kaupunkiin tulemai- kassa käräjillä. ^2ast. Karhi pyysi eroa sudessa sokeritehdas. Pääoma yri- jutusta, mutta sitä el hänelle myön-1 marten kuuluu jo oleman tie- netty. dossa. Tehdas aijottanee sijoittaa Ho- Elinkeinot. Posteliooni Antti minsaaren puolelle. Kiwi ilmoitti perjantaina maistraatille __ Helsingin Seinäjoen rata- alfaicanja harjoittaa täällä leipurin- tulee ensi toukokuun 1 p:stä al- liikettä ja -kauppaa. pohjois-postijunaa seuraamaan Rakennustoimi. Maistraatti kolmannen luokan makuumaunu, mak antoi perjantaina rakennusmest. A. N. saen niakuupiletti 2 mk. peite- ja tyy Haaraselle tontilla n:o lll» tämän kau nymaksu siihen luettuna, pungin 1:ssä osassa omistamassaan . Pohjanlahden jäät. Kokko- talossa luman tehdä tuu|ija- y. ni.|{ Qn edustalla ei ole enää kiintojäätä Tankarlsja astt. joispuol^lla on lana. Meri Tankarin poh- silmän kantaman su pienempiä muutoksia. — Nakennukseu kauppa, ^au- mantaina tarjottiin huutokaupalla enti sellä pankinjohtaja I. L. Hedmanin tontilla olema asuinrakennus Kirkkoka- dun marrelia. Korkeimman tarjouksen 3,900 markkaa teki siitä poliisi Jaakko Mikkola. Samassa tilaisuudessa myytiin sa- malla tontilla olema makasiini, josta korkeimman tarjouksen 420 mk. teki rakennusmestari Mikkula. — Henkikirjoitus. Tiistaina ta pahtuu henkikirjoitus tonteilla n:o 41 —«0 1 kaup. osassa sekä Seurahuo neella. Keskimiikkona kirjoitetaan tontit n:o Hl—120 1 kaup. osassa. — Kirkkoherran kanslia ja kirkkokonttori pidetään amoinna tois täiseksi klo Vi> 9—10 ap. henkikirjoituk sen roiioksi. — Kirkonkokous on tänään klo 1 ip. sakaristossa. — Tuomarit. Samalla kuin Maa- san homioikeus on mapauttanut Piip- polan tuomiokunnan tuomarin Karl Fredrik Mannilin pitämästä kuluman muoden marsinaiset talmikäräjät Haa-. pajärmen ja Reisjärmen pitäjäin kä- — Norjan kuningas Haakon räjäkunnassa, on homioikeus määrän- tulee toukokuulla miermlemaan Me- nyt Pyhäjärmen piirin nimismiehen, > näjän keisarillisessa hoivissa. Kansan Näyttämö. Kuten Mttistelann on H. M. Steisari sallinut li sättäivätsi 1K)'-• »vuoden tulo- ja menoar mioon 5tansan viäyltäinön apurahan 20,000 m!. Senaatti on päättänyt antaa Uuden maantäänin kumernöörille käskyn maksattaa Kansan ^Näyttämölle apurahan tätäkin wuo- delta aikaisempien arin. määräysten mu kaan ^ — Mitä rikokset maksamat. Senaatti on myöntänyt mk. JU p. koi- ivistolaismurhaajan etsiskelemisestä aiheu tuneiden kulujen korivaanuseksi sekä T(»4 mk. mihin kustannuksiin, jotka omat aiheutuneet toimenpiteistä saadc» maasta poistunut toi- mittaja I. A. Mustonen manailuksi Ame rikassa ja S puntaa karanneen asioiisia K. ^Nemen maahantuonnista. — Perheuutisia, kihlauksensa omat Kemissä julkaisseet taiteilija Jaakko Tuuri ja neiti Ida tiuski. - H. M. .keisari Helsinkiini Pieta rista ilmoitetaan Tukholman lehdille hu huna kerrottaman, että £v M. Keisari ai i koisi käydä Helsingissä. homioik. ausk. E. I. Jatkolan kihla kunnanoikeuden puheenjohtajana toi- mittamaan mainitut käräjät. Pakkoluomutuslautakuuuat. Läänin kumernööri on määrännyt maanmittauslöldenlarkastajan Aleksan- — Suomen kysymys ja ulko laiset sanomalehdet. Pietarissa on otettu takamarlkkoon jaksalainen ..Frankfurter Zeitungin" maalisk. 30 p:n numero, joka sisälsi prosessori Euckenin kirjoituksen ..Suomen tais- der Tiger'in puheenjohtajaksi siihen lau- telu oikeuksiensa puolesta". Samalla takuutaan, jonka tulee toimittaa kiin-1 aikoo Menäjän hallitus nostaa lehteä — Kuollut. T. k. <"> p:nä maipui kuoleman uneen talon manha isäntä ja seppä Johan T i r i l ä Pyhäjoella Pirttikosken kylässä 74 muoden ikäi- senä sairastettuan 3 muorokautta. Mainaja kuului kunnon kansalaisten joukkoon ja oli mainittamampia sep- piä. Hän oli tehnyt sepäntyötä nuo- resta aiman miime muosiin saakka. Joku muosi sitten rupesi näkemättö- myys haittaamaan. Hyivin hältä työ sujui. ^)!uorempana hän oli kemäisin yöt läpeensä pajassa. Mainajaa kai- paamaan jäi leski, yksi poika ja 3 tyttöä sekä lasten lapsia ynnä suuri ystämä- ja tuttamapiiri. Lemätköön rauhassa, kunnon manhus! — Hätvinnyt liikemies. Kulta- eppä M. Uitto Romaniemeltä matkusti pääsiäisen edellä pois paikkakunnalta sanoen menemänsä asioilleen Kittilään. Nyt on Uiton maimo saanut kirjeen mieheltään Limerpolista Englannista. Siinä hän ilmoittaa olemansa matkalla Amerikaan. Koko joukon selmittämät- tömiä asioita jäi häneltä. Talonsa kuuluu jo miime syksynä myyneen. — Puhelinjupakka. Miime mn- kolla kokoontuimat Telesooniosuuskunta Pohjolan ja Kemin telesooni-osakeyh- tiön asettama somittelulautakunta neu- raottelemaan molempien telesoonilai- tosten yhteyteen saattamisesta. P.-P. kertoo, että soraittelulautakunta ei pääs- syt yksimielisyyteen, joten somittelu- hanke raukesi ja jäänee asian ratkaisu senaatin päätöksen mukaan sominto- lautakunnan tehtämäksi. — Perä-Pohjolan sahat. Toi minimi M. Rosenlew & C:n Porissa on ostanut toiminimi And. Kurt & C:o Aktiebolagille kuuluman Kuusiluodon höyrysahan Alatornion kunnan alueella. - P.-P. — Kaswiwoi oikeudessa. Tors taina oli Alatornion käräjillä maan- miljelyshallituksen mireille panema syy- te meijerikonsulentti S. M. Paasimaa- raa mastaan keinotekoisen moin mal- mistamisesta. Mastaaja sai 10 mk. sakkoa, kun oli poissa oikeudesta. Jut- tu lykkäytyi syyskäräjiin, joihin mas- taajan tulee '>0 mkan sakon uhalla saapua. — Kemijärwen höyrylaitva osa- keyhtiö on jakanut miime muodelta moitto-osinkoa 23 % (ei 25 kuten ai kaisemmin uutinen erehdyttäraästi ker- toi). — Kemijärtven kunnan kunta kokouksessa 4 /4 1910 käsiteltiin ja päätettiin seuraamista asioista: Talokas Olli Mängäs-mainajan pe- rikunnalle kuuluman Jamaruksen tilan n:o l7 Dlikylässä osalle kuuluman Jamaruksen tilan n:o 17 Zlikylässä osalle kuuluman yleisen maantieosan jatkumasta kunnossapidosta kunnan kustannuksella päätettiin, että kun ne syyt, joitten tähden sanottu tieosa on kunnan huostaan joutunut, oraat ai- koja sitten poistuneet, niin ei ole enää mitään syytä kunnan kustantaa sano- tun tien korjausta, maan jätetään se tästä lähtien tilan omistajan huos taan, jota mastaan kunnan kärsimiä ylläpitokustannuksia ei päätetty periä takaisin. Käsiteltiin yleisen kulkutien tekemi- sestä kunnan yleisellä kustannuksella Kirkonkylän lossituman läheisyydestä laimarantaan. Ei katsottu oleman syytä ryhtyä mihinkään uhrauksiin, maikka tien tarpeellisuus yleensä tun- nustettiinkin. Alustamista toimenpiteistä mastai- suudessa perustettamaa kuntamme sai- raataa marten päätettiin asettaa 3.- miehinen toimikunta asiaa kaikin puo- lin malmistelemaan. Toimikunnan tulee aikanaan asiasta laatimansa seikkape- räinen lausuntonsa jättää kuntakokouk- sen tarkastettamaksi. Toimikuntaan malittiin yksimielisesti maanmilj. St E. Kalliosalmi ja M. Särkelä sekä apteekkari A. Castren. Maamme maimaishoidon tarkasteli- jan ktrjelmän johdosta, koskema mieli- sairasten asuntoin laittamista kuntam me maimaistaloon, päätettiin, että maimaistalossa olema pieni asuinra kennus laitetaan tarkoitukseen käytettä mäksi ainakin 4:llä sairassijalla. Se jätettiin maimaistalon isännöitsijän huoleksi. Lopuksi antoi pitkällaisen keskustelun aiheen Lapin piirin kansakoulujen tar kastajan ja kuntamme Jsonkylän kan- sakoulun johtokunnan kirjelmät, missä kehoitettiin kuntaa ryhtymuän toimen piteisiin, että mainittu Jsonkylän kan sakoulu, joka 10 muoden ajan on ollnt Puutamara-Osakeyhtiö Kemin ylläpitä mänä (sekä aikanaan myöskin sen ra- kennuttama, mutta nyt lahjana jäänyt Jsonkylän jakokunnalle) joka ylläpito aika päättyy ensi elokuun 1 p:nä, tu- lisi kunnan omistamana ja kustannus sella jatkamaan toimintaansa keskeyty mättä. Päätökseksi tuli, että kun kun nalla ei ole toistaiseksi tietoa, missä huoneissa se möisi koulun toimintaa jatkaa, niin näin ollen ei se katso moimansa ryhtyä asiassa mihinkään toimenpiteisiin. Siitä näyttää oleman seurauksena, että koulu kannatuksen puutteessa lakkaa ja sitä kai osa kun- talaisista tarkoittaneekin, ainakin kun takokouksen päätöksestä päättäen. Kouluasiaa koskeman päätöksen suh- teen pani sanotun kansakoulun johto- kunnan esimies talokas Matti Kerkelä mastalauseensa katsoen, että ne syyt, mihin kunta perusteli päätöksensä, ei- reät hänen mielestään ole sellaiset, joilla möisi toimessa oleman kansakou- lun toiminnan keskeyttää, sitä paitsi on moinen päätös oppilaslukuunkin nähden aiman mastoin kansakouluase- tuksen määräystä. — Kuntakokouksessa Kuolajär wellä huhtik. 4 p:nä käsiteltiin seu- raamia asioita: Luettiin ja samalla hymäksyttiin en- nen malitun komitean laatima sääivö- ehdotus Kuolajärmen kunnan paloapu- yhdistykselle ja malittiin samalla tuolle sääntöehdotukselle hakemaan asianomais- ta mahraistusta kauppiaanpoika Matti Alapeteri. Tarkastettiin ja hymäksyttiin kunnal- listen merojen taksoitusluettelo muo- delta 1909 samalla ääntöluetteloksi muodeksi 1910, seuraamilla muutoksilla: tulokkailta Matti, Pekka, Penjami ja Heraani Juusonp. Mitalilta Vä hennettiin 10 meroäyriä: työmies Ant- ti Lyytikäiseltä samoin mähennettiin äyri. Talollisen Erkki Alamaaran maati- mus Heikki Helpin perikunnan puoles- ta ja asioitsija Lauri Räsäsen maati- mus Puutamara-Osakeyhtiö Kemin puo- lesta äyrimääräin kokonaan poistami- sesta aiheettomina hyljättiin, joista asianomaiset aikomat malittaa. Itsellisten Miljam Akolan, Erkki Matinp. Tapion, Heikki Minkkisen, Mikko Tikkumirran, Matti Kinnusen ja seppä I. E. Kesälahden maatimuk- siin heidän äyrimääränsä mähentämi- sestä ei myöskään kokous katsonut moi- mansa suostua. Kunnallisten tilien tarkastajaksi bl- luman muoden loppuun talokas Mikko Kantolan sijalle, joka on malittu kulu- man muoden loppuun kunnallislauta- kunnan esimieheksi, malittiin asioitsija Lauri Näsänen. Päätettiin yksimielisesti laittaa putka kirkonkylään, koska järjestysmiehillä on marsinkin juoppojen takia muuten mahdoton pitää kunnollista järjestystä ja malmoa yleisön turmallisuutta. So- piman huoneen hankinta ja muutenkin lähempi toimenpide putkan hankkimi- sen suhteen jätettiin kunnallislautakun- nan toimeksi. — Kuolajärweu kunnan kesti- kiewarin pito 5>:ksi muodeksi eteen- päin muoden 1910 alusta lukien tar- iottiin Kuolajärmen kirkonkylässä Su- kulan kiemarissa mähimmän maatuville ja tekimät niistä alimmat maatimukset seuraamat: Kirkonkylän kestikiema- rin pidosta: Poliisi Eero Mirk- kula 79.'» Smk. 1:den hemosen pito- melmollisuudella ja resermihemosen pi- don kauppias Jaakko Kimelä Smk. 200: — siis kirkonkylin kiemarin pi- dosta yhteensä Smk. 995,: —. Kellon kiemarin pidosta: Talokas Hannu Kellokumpu Smk. 1990 l:llä hemosella ja l:stä resermi- hemosesta I. F. Tapio Smk. 800: — eli yhteensä Smk. 2790: — Salmijärmen kiemarin pidosta 2:lla hyytihemosmelmolli- suudella lautamies Matti Pirttilä Smk. 1495: — Märkäjärmen kiemarin pidosta 2:lla kyytihemosmelmolli- suudella talokas H. A. Maarala Smk. 2,000: —. Kursun kiemarista samoin 2:n kyytihemosen pitomelmollisuudella talokas Ulrik Pajari Smk. 2,100: —. Saijan k e s ä k i em a r i s t a menekyytimelmollisuudella teki mähim- män maatimuksen talokas Eljas Tör- mänen 100 mk. ja samnoin Mukka- lan m e n e kyytik i e m aris ta 100 mk. teki alimman maatimuksen ta- lokas D. E. Mukkala, joten siis Kuo- lajOrmen kunnalle tulee kyyti- ja kesti- kiemarien pitokustannukset ensi 5:den muoden aikana maksamaan muosittain Smk. 8580: —, jos kuntakokous nämä huikeat summat semmoisenaan hymäk- syy. — Hyrynsalmen kunnan kun takokouksessa t. k. 4 v:nä käsiteltiin seuraamia asioita: Luettiin nimismiehemme lähettämät pöytäkirjan otteet miime maaliskuun 15—17 päimiltä, jolloin oli tarjottu mähimmän maatuville kestikiemarein ja kyytihemosten pitomelmollisuudet muosiksi 1911—1915,. Ristijärmen kirkonkylässä Salmen kylässä ja Ora- mimaaran kylässä Hyrynsalmen kun nassa ja hymäksyi Hyrynsalmen kunta puolestaan kestikiemarein ja kyytihe^ mosten pidot Ristijärmellä talokas Jaakko Kemppaiselle-Putkola, Salmen kylässä talokas Eemil Kemppaiselle- Haapala ja Oramimaaran kylässä talokas Filipus Juntuselle-Koistila. Kansakoulun laudoittaminen huo^ malla peitetylle seinälle annettiin mä- himmän maalimalle puuseppä T. Hil- tuielle 170 markan maksulla malmiiksi höylätyistä laudoista. Tarjottiin mä- himmän maatimille Kypäräpuron sil- lan teko ja teki alimman tarjouksen Aato Kemppainen-Kypärä 81 markkaa, joka maatimus hymäksyttiin. Tarjottiin Siltakosken sillan uudesta teko ja teki alimman tarjouksen tästä työstä Oskari Tolonen-Myllylä 607 markkaa, joka hymäksyttiin. Tarjottiin Niemisen puron siltaan uudesta laman ja pienten niskain ja käsipuiden teko ja teki alimman tar- jouksen Herman Heikkinen ?tiemelä 189 markkaa, joka hymäksyttiin. Keskusteltiin myöskin Nuottikoskessa olleesta myllystä, josta Herra Kumer nööri on määrännyt myllyt padon pois purettamaksi ja oli enemmistö sitä mieltä, että mylly olisi siinä tar- Kautta vuosisatojen ❖ ❖ ♦ ♦ ❖ ❖ ❖ Oivalliset nuorisokirjat: ❖ ❖ ❖ ❖ ❖ ❖ Keuhkotauti on siksi levinnyt maassamme, että sekä sairaiden että terveiden tnlet' luhistua teokseen: Henrik Berg: KEUHKOTAUTI. Hinta 4:50. Sitä paitsi jokaisen kirjaston pitävän kun- nisnasianaan hankkia tämä tärkeä teos. Saatavana kaikista kirjakau poista. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. on nuoriso innokkaasti lukenut, seu raavia kirjoja, jotka allekirjoittanei den kustannuksella ovat ilmestyneet suomeksi: Harriette Becher Stowe. Tuomo-Sedän tupa; Cervantes, Don Quixote; Tuhatyksi yötä; Jättiläista- ruja (Riibezahl). Kaikki varustetut värillisillä kuvilla ja sidotut. Hinta kpl. 1: 75. Paitsi yllämainittuja kuuluu nuoriso- kirjastoomme seuraavat „Akazuki", kertomus Japanin sodasta, 1:75; Alexis Kivi, Paimentyttö, sid. 2:50; A. V. Klaussmann, Kranaatti tulessa Jalun varrella, sid. 2:50; Hino 1. Parmanen, Haukkavuoren aarre (Kotimainen seikkailukirjai, sid 1:75. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. Vf MARIE HAGREN-JOTUNIN kuului- sa novellikokoelma, josta on niin paljon riidelty ja kirjoitettu, lienee kaikesta huolimatta niitä harvoja, jotka tulevaisuuden kirjallisuuden tut- ^ kimus on leimaava suorasanaisen tyv- W limme kulmakiviksi. Teos ei tieten- kään ole mikään ^nuorison k>rja ^ vaan se on tarkoitettu ainoastaan niiden ajattelevien luettavaksi, jotka W haluavat syvemmältä tutkia inhimil- ^ lisiä probleemeja. Saadaan kaikista kirjakaupoista. Hinta Smk. 3:50. Yrjö Weilin & Kumpp. ^ Osakeyhtiö, Helsinki. ******** peen yksityisille, jos nimittäin ne, jotka siihen myllyä edelleenkin aikomat pe- rustaa, saamat siihen luman ja ase- tusten mukaisesti sen sitten tehdyksi: mutta kunta ei sitoudu mihinkään kus- tannuksiin tässä asiassa. Myllyasiassa meni keskustelu jo ko- kouksessa paremmin myllyn porinaksi eikä tamalliseksi muorokeskusteluksi, jota kuitenkin olisi moinut toimoa asian- omaisilta puhujilta. — Sattascn maalaisyhdistys piti Sodankylässä uudestaan kokouk- sen t. k. S päimänä, jolloin uudestaan otettiin keskustelun alaiseksi Lapin maatalousseuran retkikuntaan henkilön malitseminen. Retkikuntaan lupautui Juho Erkki Tepsa Sattasen kylästä. Onnea maan sinne lähtemälle! —a. — Säräisniemeltä. Pakisenpa muutamia sanoja tämän seudun kuu- lumisista, koska täältä en ole huoman- nut kirjeitä tämän lehden palstoilla, joten moimat luulla, että täällä nuku- taan. T a l m e n tuimat tuiskut omat la- kanneet, kemät tekee tuloaan. Eläinten rehmsta ei seudullamme ole puutetta, klin main saadaan sitä ihmisten il- moille. Liike on huonoa, kun lunta on paljo, että on mahdotonta päästä hemosilla pitempiä matkoja, joten mo- nen täytyy metää heinät tien marteen kelkalla, kun ei pääse hemosella maras- töille. Salametsästäjäin hommat sitämastoin menestymät.' hirmenmet- sästys näyttää käymän niin yleiseksi, että ihmetellä tayiyri, mihin kansamme kehuttu oikeudentunto on joutunut. Täälläkin kuuluu talmeu ajalla tapetun lähes sata sarmipäätä Säräisniemen ja Vuolijoen rajamailla, jossa on kuuleman mukaan ollut talmikauden sillä töin kymmeniä miehiä. Hirmen- lihaa saa täällä jo 15 ja 19 pennillä kilon ja n ab kan ltt markalla sekä koko eläimiä :>0 markalla, kun ei tarjoojilla ole suojia enää mihin panna. Wa- rastettaman kuulutaan myös runsaasti ampujien marastoista, jotta nämä omat niin äkäisiä, että uhkailemat rau hallisiakin kulkijoita ampua, kun sattu- mat lihamaraston ohi kulkemaan. Wi- ranomaiset näyttämät oleman aiman rauhallisia tämän julkean rosmoukseu suhteen. T y ö h o m m a t omat täällä lopus- sa, joten moni on odottamassa sulaa ja tukkitöitä. a i s t e n käsityökoulu on toiminut kirkonkylällä pappilassa. Op pilaita on puolimäliin toista kym- mentä. Henkinen elämä on joutunut syrjään: tanssi on juurtunut nuorissn meriin niin, että on joka pyhä iltamat työmäentalolla, jossa enimmäkseen tans- sitaan. Melkeinpä paitaressujakin nä- kee tanssia retkutteleman. — ^>sät ja äidit, pitäkääpä parempaa liuolta lap- sistanne, että eimät pää^e kaiken pahan oppiin noihin tanssitilaisuuksiin. - Nuoret, alkakaa tekin heittää tanssi- minen simuun ja sen sijaan koettakaa edistyä lukemisessa y. m. simistyspy- rinnöissä. (^räs syrjästäkatsoja.