!V:o 112 - tölö. KAI Keskiviikkona Syyskuun 28 oäävanfc. Runsaasti kuvitettu elämäkerta. Kirjoittannt GUSTAF LÖNNBECK. Sen johdosta, että ensi loka kuun 12 päivänä tulee 100 vuotta kuluneeksi „Suomen kansakou lun isän" syntymästä, ilmestyy kustannuksellamme piakkoin yl lämainittu kuvitettu juhlajulkai su, joka tyhjentävästi esittää Uno Cygnaeuksen elämän vai heet, hänen kehityksensä, aat teensa ja taistelunsa. Teoksen hinta tulee olemaan 2 mk. 50 p. Niille, jotka tilaa vat kirjan ennen lokak. 8 päivää, maksaa se ainoastaan 2 mk. 25 p. Ken tilaa kerrallaan 5 kappaletta, saa 6:nnen ilmai seksi. mmm Tällä seinätaululla panemme alkuun sarjan suurten miesten muotokuvia kotia ja koulua var ten. Taulu esittää Uno Cyg naeusta v. 1866, siis juuri kan sakoululaitoksemme varsinaise na syntymävuonna, hänen ol lessaan voimansa kukkuloilla ja suurtehtävänsä käännekohdassa. Kuvan paperikoko tulee ole maan noin 50X40 cm. painet tuna hienolle kuvakartongille. Hinta ainoastaan 75 p. Ken tilaa 5 kappaletta, saapi 6:nnen ilmaiseksi. Lähetyskulut yhdeltä kappaleelta 25 p. ja kuudelta 50 p. Taulu valmistuu syys kuun lopulla. Molemmat saadaan tilata kaik kien kirjakauppojen ja lukuis ten asiamiestemme kautta tai suoraan meiltä. Helsingissä. käynyt Simossa asiasta selkoa otta- massa. — Kansalakoulunopettajain luentokurssit Raahen seminaarissa päättyimät tiistaina. Sisäänkirjoittau- tuneita kuulijoita on kursseilla olluut 90. Sitäpaitsi on luennoilla ollut useita kuuntelijoita, jotka eimät ole kursseille kirjoittautuneet. — R. S. — Rukoushuone Ruukkiin. Toissa sunnuntaina Ruukin kansakou- lulla pidetyn hartauskokouksen lopussa teki romasti Melartin kysymyksen ei- mätkö paikkakuntalaiset pitäisi tarpeel- lisena hommata tänne erityistä ru- koushuonetta, koska aina, milloin main on hartaushetkiä, on runsaasti ihmisiä koolla, josta siis selmästi näkyy, että paikkakunnalla on niitäkin, jotka aina- kin jonkunmerran huolehtimat korkeim- masta asiasta sekä antamat sen kun- nian Jumalan sanalle, että kokoontu- wat kuulemaan. Aleisesti tunnustet- tiinkin sellainen huone tarpeelliseksi, mutta marojen hankkiminen sen toteut- tamiseksi taisi monella synnyttää epä- toimoa. Kuitenkin »valittiin romastin kahvituksesta jo toimikunta, jonka on otettama selmää listain amulla niistä paikkakuntalaisista, jotka tahtoisimat rumeta tuon aikeen toteuttajiksi ja mahdollisesti yrityksen kannattajiksikin y. m. alustamia toimia marten. Nyt on toimikunta päättänyt ensinnäkin ottaa listain amulla selmää, löytyykö sen mertaa paikkakunnalla asianharras- lajia, että uskalletaan toimeen ryh- tyä. Mikkelisunnuntaina klo 3 illalla on sitten Raahen sahan lukusalilla ko- kous, jossa koetetaan saattaa asiaa alulle. Muuten olisi komin suuresti toimottamaa, että asia saisi tarpeellista kannatusta, sillä pitäisihän jokaiselle olla ijäisyyden asia siksi suuriarmoi- nen, että sen eteen kannattaa edes jo-, takin uhrata ja onhan täällä Ruukissa mälttämättä tarpeeseen erityinen huone, jos kerran aijomme joskus kokoontua Herran sanan ympärille. Onhan täällä maallisia humeja ja yhdistyksiä mar- ten sellaisia palatseja, joihin on uh- rattu maroja kymmenin tuhansin, jotka eimät marmaankaan ole Jumalan kun- niaksi, eikä ihmisten sieluin yläraken nukseksi. Onhan meillä takausmiehenä marojen hankinnassa hän, joka on sa nonut: ..Minun on kulta ja minun on hopea". Tarivitsemme main hä- neen luottain toimia yksimielisesti ja mäsymättä. — Sijaisopettajattareksi Meri- Irmen kirkonkylän kansakouluun on johtokunta puolestaan malinnut 9.stä hakijasta opettajatar Anni Törmm Raahesta. — MuiStoUSta Lumijoen kunta- laisille. Kuntakokous kunnan huoneella perjantaina syyskuun 29 p. klo 10 e. pp. Kirkonkokous samassa paikassa samana päimänä klo 12. Marsinai- sen kansakoulun alkaminen kansakou- luissa lokakuun 1 p. Maantien tar- kastus Oulun pitäjän rajalta Siika joen pitäjän rajalle rantatiellä loka- kuun 4 p. ja kylän teillä lokakuun 8 p. Maanmittari Hakasalon kokous Laurilan kestikiemarissa lokakuun 19 pnä klo 10 e. pp., koskema jatkoa mesijättömaiden jakotoimitusta Lumi- joen. Lapinniemen ja Hirmasniemen jakokunnissa. — Kummallinen tulipalonyri tys tapahtui t. k. 22 päimän illalla Pyhäjärmen Lehmipalon talossa. Mai- nittuna päimänä nimit. klo 8 aikana a. p. särkyi asuinrakennuksen minnillä kamarin kohdalla 1 litran maaliöljy- pullo, josta öljyä puolenmerran läi- kähti mintille ja siitä malui sahamuha täytteeseen. Ei mielä iltasellakaan maatapannessa mitään seurauksia tästä huomattu. Mutta kuin sallimuksesta, noin klo 10 aikana illalla heräsi nuk- kumassa olema emäntä, huomaten ka- marin tamallista maloisampana, sillä tuli oli tunkeutunut „paneeri"-lautain läpi ja mäkemällä moimalla lieskasi sisään. Mettä syytämällä sitä ensin koetettiin ehkäistä. Sitten mentiin kauhun maltaamina mintille, joka oli samua täynnä ja sahamuha säkenöi jo melko laajalla alalla. Tuli saatiin kuitenkin sykehty- mään. 15 tunnin kuluessa ehti maaliöljy sytyttää sahamuhat. — Olkoon tämä maroituksena muillekkin, jotka eimät mielä tiedä, minkälainen suhde öljyllä ja sahamuhilla on toisiinsa. — Marastetulla Pyörällä markkinoille. Wiime perjantaita was- ten yöllä katosi Ruukissa Okkosen ta- losta muun työmies, joka on ollut jonkun aikaa sanotussa talossa korttee- ria. Taloon kuuluu jääneen 80 mar- kan paikoille syöntimelkaa maksamatta. Sen lisäksi oli hän ottanut talon pol- kupyörän, ensin rikottuaan lukon huo- neen omesta, jossa pyörä oli ollut. Remonlahdella mähän korjattuaan pyö- rää kuuluu mies laskettaneen Ouluun markkinoita miettämään ja ehkäpä toi- mossa saada sielläkin yhtä edullisia kauppoja. Saa nähdä, kuinkahan sit- ten onnistunee, sillä Ruukin poliisi kuuluu heti perjantai-aamuna anta- neen puhelimella tiedon Oulun polii- sille. — Lunta satoi Turtolassa t. k. 20 päimän mastaisena yönä 21 cm. mahmalta. Useampaan muosikymme- neen ei muisteta näin aikaisin niin runsasta lumisadetta. Koma pakkanen oli 21 päimän aamulla jolloin lämpömittari osoitti 12" C. kylmää. Useilla olimat perunat ottamatta ylös, joten jäimät lumen alle siksi kun lumi sulaa. Maa oli lumen sataessa kuima, joten perunat otaksutaan jää- neen lumelta ja pakkaselta turmeltu- matta. Merijärmellä satoi myöskin syysk. 20 päimän aamuna ja seuraamana yönä lunta, joten 21 p:n aamuna oli maa malkeana lumesta. — Pyhäjärwen kunnan kunta kokouksessa t. k. 24 pnä päätettiin m. m. seuraamaa: Määrättiin palkat kunnan mirkaili- joille, nim. kuntakok. puheenj. 80 mk. kunnallislautak. esim. 350 mk. ja jäse nille 15 mk., kunnan kassain hoitaj. 600 mk., maimaish. esim. 200 mk. ja jäsenille 20 mk., maimaish. piirimie- hille ja maim.-talon kaitsijamiehille 10 mk., holhouslautak. esim. 150 mk. ja kunnallistilien tarkast. 50 mk. mieheen muodessa sekä taksoituslautak. jäsenille 2 mk. päimältä. Kunnan mirkailijoiksi tulemaksi kol- mimuotiskaudeksi malittiin seuraamat: kuntak. puheenj. kaupp. K. Murtomäki, marapuheenj. lukk. M. Loppi, kunnal- lislautak. esim. maanm. K. Elomaara, maralta lautam. H. Olkkonen, mai- maish. esim. kirkonisäntä M. Niemi, maraesim. suntio E. Kauranen, kaikki uudelleen. Tilintarkastajaksi kaupp. N. Paajanen, maralta kaupanh. I. Heik- kinen ja kont. O. Nousiainen. Kunnal- lislautak. jäseniksi maanm. H. Kaura nen ja Eelu Leskelä, maralle E. Kau- ranen ja kaupp. M. Paajanen. Tak- soituslautakuntaan kunnallislautak. li- säksi malittiin talok. Herman Nurkka- la, Heikki Hiltunen, S. Matilainen, Saku Jokela, W. Hyyrönmäki, S. Kuonanoja, lukk. M. Loppi ja kaup- piaat M. Paajanen ja E. Ryty sekä ruununmetsänmartija M. Toimonen. Asetettiin myös erityinen tutkijalau takunta, johon jäseniksi malittiin tak- soituslautakunnasta M. Loppi ja E. Ryty sekä lisäksi tal. S. Kyllönen, E. Niemi, I. Tapaninaho, K. Mörlund, S. Laurikkala ja läkkiseppä N. Mä- kelä. Maimais.-hallit. jäseniksi eromuo- roisten sijaan malittiin neidit L. Mus- takallio ja M. Nemalainen. Kunnan asianajajaksi kihlak. oikeu dessa malittiin konstaapeli O. Nousiai- nen. ... Lainajymästön johtajaksi maanm. ^5. Kronqmist. Luettiin kihlak. lautamiesten palkan - korotusmalitusta koskema päätös ja määrättiin palkaksi 60 mk. muodessa. Luettiin kansak. tarkastajan kirjelmä kunnalle, koulujen korjausten johdosta ja asetettiin sen johdosta toimikunta, joka laatii korjaussuunnitelman ja kus- tannusarmion kaikista muistutuksen- alaisista kohdista ja jättää sen kun- nalle, asianomaisiin toimenpiteisiin ryh- tymistä marten. Toimikuntaan malit- tiin lukk. M. Loppi ja rakennusmest. H. Häkkinen, lisänä heillä sn kunkin koulun korjauksia suunnitellessa asian- omainen johtokunta. Maimaisralon työnjohtajalle päätet- tiin korottaa palkkaa miiteenkymmeneen markkaan kuukaudelta. Kansak. tarkastajan kirjelmän sisältö oli omiaan kuntalaisia hämmästyttä- mään. Kunta on nim. näin sisämaan kunnista ensimmäisiä, jotka heti ase- tuksen ilmestyttyä on jakanut alueensa koulupiireihin, perustanut niihin ku- hunkin ylemmän kansakoulun ja mä- hämaraisuudeslaau huolimatta raken- tanut kullekin koululle oman kartanon, merrattain mähillä apurahoilla mal tion puolelta ja tämän kaiken aiman mapaaehtoisesti. Tämän seikan omatkin kaikki edelli- set tarkastajat ottaneet maikuttamana tekijänä huomioon maatimuksiaan esit- täessään. Mutta nykyinen tarkastaja näyttää katseleman maan asioita omal- ta kannaltaan, tarkastajan ja opelta- jäin, eikä lainkaan maksajain. Muuksi ei moi käsittää esim. muistutusta: „ettei koulujen saunat ole monistetut lämpimän pitämällä eteisellä." Tämä- kin maatimus perustuu kat ? asetut- seen. Mutta ainakin tähänastiset tar- kastajat omat kai ajatelleet, että koska suomalainen sisäänlämpiämä sauna il- man mitään eri pukuhuonetta on he- rättänyt ihailua maan rajain ulkopuo- lellakin, jopa terveydellisessä suhteessa lääkäripiireissäkin, niin kelmannee se kansan seasta lähteneille kansan lasten opettajillekin. Tarkastajan maatimusten noudotta- minen kysyy kunnalta taas useita tu- hansia. Hän antaa tosin sen lohdutta- man neumon, että kunta pyytäisi tätä mastaan maltioapua. Mutta tunnetua pitäisi hänellekin olla, m.ten tällaisia tarkoituksia marten esitettyjä määrära hoja nykyaikana pois pyhitään. Kunta siis korjauksia tässä mielensä suunni- tellessaan kuitenkin lopulta jääpi omin- neumoinsa niitten kanssa kippuroimaan. — Kausallismeijeri Pyhäjärmellä maksoi Elokuulta 2:70 p:niä rasma- kilolta, tehden esim. 4 % maitokilon rasmalle 10,8 p:niä. —Oman drittelitvannehtimon on Pyhäjärmen kansallismeijeri perus- tanut. — Täten saapi se drittelit hel- pommalla, kun malmiina ostamalla ja ne omat myös aina kunnollisia. — Sodankylän kirje. Jkämät jälet jätti halla Sodankylässä. Maan- miehen kaiken muodentulon riisti halla harmaaparta, joka ei olekaan outo mieras Lapissa. Heinäsato saatiin merrattain hymä, joten sen puolesta on maanmiehen toimeentulo turmattu. Leipäähän kyllä saadaan, kun Roma- niemelle on jo rautatie ja jauhopussin hinta on paljon halmempi kuin ennen. Olikin tarkoitukseni kirjoittaa jostain muusta asiasta, jota pidän paljoa tärkeämpänä kuin muuta juttuamista tällä kertaa. Nythän on auki Lapin Maatalousseuran karjakon paikka. Seu- ran miimeinen käytännöllinen karjakko oli etelästä, oikein hieno lakkipäinen nainen, joka nyt kuuluu joutuman naimisiin. Siten tulee karjakon paikka täytettämäksi. Kuulojen mukaan aikoo tointa hakea Sodankylästä eräs hen- kilö, joka siellä on syntynyt ja kasma- nut, käynyt käytännöllisen karjakkokou- lun ja on sen jälkeen palmellut käy- tännöllisenä karjakkona Sodankylässä. Suotamaa olisi, että L. M.-seuran johtokunta ottaisi huomioon paikallisen hakijan, joka on tottunut Pohjolan oloihin ja käsittää sen, ettei joka kesä saada yhtä hymiä heiniä, sillä hymiksi heinäin saanti riippuu kesästä. Suo- tamaa olisi, että seuran palmelukseen saataisiin paikkakunnan oloihin pereh- tyneitä, sillä edellytyksellä tietysti, että on pätemiä paikallisia hakiioita. Saa- daanpa nähdä, tuleeko pääsemään La- pin tyttö, joka on karjakkokoulun käy- nyt. Sopinee tässä simumennen mainita, että seuran toimissa on paljon lapua- laisia. Seuran puheenjohtaja on La- pualta, ojankaimun neumoja Lapualta, ja käytännöllinen maanmiljelyksen neu- moja on myöskin Lapualta. Kyllä Lappiin lappalaista simistystä nyt kylmetään oikein ..Pormoon mi- talla". Ellu. Pm-Pohjslm imMiljtlPsciim WÄmi 23—9—1910 päätettiin seuraamista asioista: Karjanhoitajakoulut. l:o. Porm. M. E. Niemelä» kar- jakouluasiasta teki seuran sihteeri sel- koa ja näyttää mainitusta kouluasiasta tosi tuleman, päättäen aluksi siitä, että Maanmiljelyshallitus on asiaa puol- tanut. Kun Ruonan meijeri- ja kar- janhoitokoulu kulumana syksynä lak kaa, olisi ten muoksi toimottamaa, että uusi koulu Niemi-Niemelässä jatkaisi toimintaa karjanhoitokouluna. Mei- jerikoulua ei sen perästä enää nykyisin Perä-Pohjolassa ole. Mallitalot ja koemaat. 2:o. Porm. M. E. Niemelä oli myöskin tarjonnut maakartanoaan ja tilaansa mallitaloksi Perä-Pohjolaan Kemijoen marrelle. Kun kysymys hai lituksen komitean laatimasta koemaa- asiasta, josta seuran kautta oli tehty esitys malituille maanmiljelijöille tääl lä, oli alustamia toimenpiteitä mar- ten mainitulle komitealle ehdoituksena lähetetty ja sen katsottiin osaksi mai- kuttaman mallitaloasiaan, päätti johto- kunta herätetyn kysymyksen tällä ker- taa antaa raumeta tässä muodossa, mutta itse asian ottaa mastaisuudessa uudelleen harkittamaksi koko laajuudes- saan. Keittokurssit. 3:o. Maanmilj. Pekka Lanton ja emäntä Filpuksen anomukseen, että seura myöntäisi 25 markkaa keittokurs- fin toimeenpanemiseen Turtolassa, pää tettiin suostua ja sellaisen toimeen panna tänä syksynä. Sonniyhdistykset. 4:o. Kaakkurimaaran sonniyhdis- tykselle myönnettiin 115 markan amus- tussumma sonnin ostoon. Maatalousseurat. 5:o. Mahmistettiin Alatornion Ala- puolen maatalousseuran säännöt mie- lihymällä noudatettamaksi. Seuran 2 5-muotinen juhla. 6 :0. Kun seuramme tuleman muo- den elokuussa täyttää 25 muotta, pää- tettiin sitä marten myöntää maroja, jotta moidaan laatia erityinen juhla- julkaisu ja siksi painosta sen malmiiksi saada. Asia alistetaan syyskokoukselle hymäksyttämäksi. Sltä marten tulta- nee malitsemaan erityinen juhlajul- kaisutoimikunta. M e t s ä k i l p a i l u t. 7:o. 3-muotiset metsäkilpailut pää- tettiin lakkauttaa ja toimeenpanna ai- noastaan ne, mitkä omat jo kysymyk- sessä. Oulaisten kilpailut. 8 :0. Päätettiin suostua maliokun- nan toimenpiteeseen, että Oulaisten näyttelykuluja suoritetaan korkeintaan 150 markkaa rahtiamustukseksi niille karjanomistajille, jotka sitä marten omat ilmoittaneet osanottajaksi mainit- tuun näyttelyyn. Kokokarjakilpailut. 9:o. Kokokarjakilpailut päätettiin tä- tä nykyä marojen mähyyden ja osan- oton launeuden muoksi lakkauttaa. Karjanhoitajakoulujen tutkinnot. 10:o. Ruonan koulun tutkinto pää- tettiin pitää 27 ja Kristineströmin 29 pnä tulemaa lokakuuta. Edustajaksi sinne malittiin karjakonsulentti ja maanmilj. W. Kaasila Ruonaan ja sama konsulentti ja maanmilj. P. Pieti Kristineströmiin. Palkinnoiksi oppi- laille päätettiin kummassakin jakaa ammattialaa koskemaa kirjallisuutta. Uusi k a l a s t u s y h d i s t y s. 11:o. Perustettamaksi aijotulle koko maata käsittämälle kalastusyhdistyk- selle oli sitä marten asetettu komitea laatinut sääntöehdotuksen, joka kalas- tusmaliokunnan ehdotuksesta pienem mällä muutosehdotuksella hymäksyttiin. Kalastus näyttelyt. 12:o. Suomen kalastusyhdistykselle päätettiin ehdottaa, että se järjestäes- sään ensi kesäisiä kalastusnäyttelyjään maanmiljelysseurojen piirissä, myöskin meidän seuramme piirin silloin ottaisi silloin huomioonsa ja ehdoitettiin näyt- telypaikaksi Kemiä. Jos sellainen näyt- tely saadaan, on aije, että seura sa- malla järjestäisi saman yhteyteen oman osastonsa. Siian kalastus Tornion- joessa. 13:o. Päätettiin pitää neumottelu- kokouksia kalastajain ja kalamesien omistajain kasken Tornionjokimarrella kalastuksenneumojan johdolla ja niissä kokouksissa keskustella toimenpiteistä siikakalan rauhoitustoimista, koska mai- nittu kalalaji rupeaa loppumaan joes- ta syystä, että sitä rauhoitusaikanakin sieltä pyydetään. Näissä kokouksissa tehdyt pöytäkirjat lähetetään sitten ka- lastusten tarkastelijalle niihin toimen^ piteisiin ryhtymistä marten kun asia aihetta antaa. 14:o. Syyskokouksen ajan määrää minen ja ohjelman laatiminen jätettiin yleiselle maliokunnalle. Kokouksessa käsiteltiin useita pienem- piä asioita ja toisia jätettiin pöydälle seuraamaan kokoukseen. ❖ Am läänin vsÄiMilM». Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 7 pnä syyskuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: 2: 69 64 ast. moit. 2: 70 22 Meijeri n:o 1 n ,, ^ .. 6 2: 67,516 ft »t tt tf Uhteensä 102 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 70 p. keskihinta 2 mk. 69 p., alin hinta 2 mk. 67,5 p. anannn Piffu uutisia. — 100 wuotta oli kulunut t. k. 24 p:nä erään Suomen kirkon etemimmän merkki- miehen Pormoon piispan Frans Lndmig Schaumanin syntymästä. Hän nimitettiin 1847 käytännöllisen teologian ensimäiscksi professoriksi ja 186."» malittiin Pormoon hiippakunnan piispaksi. Schauman se oli, joka maassamme juhlittaessa Aleksanteri II:n kruunauksen johdosta, lausui puheessaan rohkeasti toimomuksenaan, että omien edus- tajien kautta saataisiin esittää hallitsijalle maan tarpeet, »vaikuttaen osaltaan täten siihen suuntaan, että walliopäiwät miimein kutsuttiin kokoon muodeksi 1<S(W. — Harma Mustia ja Galvanoituja 1% kaikkia kaupassa käypiä lajia sekä Puimakoneita, Silppukoneita ja Viskuukoneita myyvät halvimmalla Rautakauppa Oulussa, .ItPJti.iy.H.IM.H' UWIIII MjnjmjR44i'> hin.fi1 -irrriiir v -• • J se kirkon mies, joka moi Schaumanille me- tää mertoja tiedemiehenä ja kirjailijana. Piispa Schauman kuoli kesäk. 28 p. 1877. — Englantilainen puhui suomea, suo- malainen — ruotsia. Wiime kuussa mat- kusti Oulusta kaksi englantilaista, hrat C. Jamelt ja W. Sl. Merymeather Oulujokea „Lempi"-laiwalla Muhokseen ja sieltä edel- leen Kajaaniin. Samassa laimassa matkusti useita suomalaisia, m. m. eräs oululainen lääkäri ja maisteri. Englantilaiset käytti- mät suomenkieltä ja käyttimät sitä aika hy- min. Toinen englantilaisista kääntyi suo- menkielisellä kysymyksellään oululaisten her- rojen puoleen, mutta nämätpä herrat su- maitsimat käyttää — ruotsinkieltä. Englan- tilainen sen enempää maimaamatta näitä herroja ..suomalaisia" suomenkielellä, käänsi heille selkänsä ja poistui tomerinsa kanssa salongista laiman peräkannelle, jonne het- ken kuluttua meni myöskin eräs suomalai nen maisteri. Suomalaiselta tiedusteli sitten englantilainen selmällä suomenkielellä Poh- jolan merkillisyyksiä ja kun suomalainen lau- sui ihmettelynsä siitä, että englantilainen niin hymin osaa suomea, mastasi englanti lainen, etteihän siinä mitään merkillistä ole, että hän Suomessa käyttää suomenkiellä. „Jos te joskus saamutte englantiin, niin — lisäsi hän — niin ette suinkaan tekään maadi, että englantilaisten omassa maassa pitäisi teitä puhutella suomenkielellä, maan opettelette ennen matkalle lähtöänne eng- lanninkieltä. Samoin on ollut minun wel- mollisuuteni oppia kaunista suomenkieltänne moidakseni keskustella Suomessa suomalais- ten kanssa." Kaikkialla matkan marrellakin kirjoittimat sanotut herrat majatalojen päi- mälirjoihin suomeksi. - ?lam. — Wauhaa jäätä. Orijärmellä, missä parhaillaan tutkitaan niitä suunnattomia kimiläjiä, jotka entiseen aikaan on kaimok- sista maan pinnalle nostettu, on erään tuol- laisen läjän pohjalta noin 10 metrin sy- myydeltä laivattu jäätä. Kun tämä kimi- röykkiö on niiltä tienoilta, minne kaiken to- dennäköisyyden mukaan on kaimostyön al- kuaikoina kimiä kaadettu, lienee jää noin 100 muoden manhaa. * — Luomalainen saanut 4 ensimäistä palkintoa Kööpenhaminassa. Suomalai- nen A. Jokelainen on saanut äskettäin Köö penhaminassa pidetyissä urheilukilpailuissa 4 ensimäistä palkintoa, nimitti kuulantyön- nissä, kiekonheitossa ja 100 metrin juok sussa ja korkeushypyssä. Myöskin annettiin hänelle Tanskan urheiluliiton hopeapokaali jäsenmerkkeineen. * — Berliner Tafteblattin tuontikielto. Berliner Tageblnttin Pietarissa olema kir- jeenmaihtaja ilmoittaa, että mainitun leh- den tuontikielto on johtunut Stolypinin an tamasta määräyksestä lehdessä olleiden We- ncijää koskemien uutisten johdosta. Samal- laisia uutisia on kyllä ollut muissakin saksa- laisissa lehdissä, mutta koska ne lemiämäl Venäjällä mitättömän pienessä määrässä on niitten tuontikielto lykätty toistaiseksi. Muualta Suomesta. — Neutvottelut kirjaltajain tariffista. Ensimäisessä lukemisessa on kirjapainotyönantajain ja kirjalta- jäin nemvottelukomitea käynyt läpi tarisfiehdotukset. Ainoastaan muute- missä mähäpätöisimmissä asioissa on päästy yksimielisyyteen. Toinen luke- minen alotetaan lokakuun 18 pnä. — Uusia wesikauhutapauksia. Pitkärannan piirieläinlääkäri on ilmoit- tanut lääkintähallilukselle, että Salmin kunnassa on huomattu 8 mesikauhu- tapausta. Haminan piirieläinlääkäri on ilmoit- tanut lääkintähallitukselle, että Wehka- lahdella on huomattu mesikauhutapaus. Huutokaupassa ensi perjantaina 30 p. t. k. kello 10:ltäap. myydään myöskin Lattlamattoja, Kan- gastuoli, Suupeltiä, Puukenkiä, Puu- kenholtsia ja Mahonklpuuta, Mausti- mla, Vöitä, Kuparia, Lyijyä, Rautaa, Messinkiä y. m. Oulua Motoppataara. — Suomenkieltä taitamaton suomalaisten lasten opettajaksi. Kokkolan suomalaiset lehdet kirjoitta- mat siitä ihmeellisestä seikasta, että mainitun kaupungin kansakoulujen joh- tokunta on suomalaisen kansakoulun opettajaksi malinnut henkilön, joka ei laisinkaan tuydyttämässä määrässä omaa suomenkielen taitoa. Ruotsalai- sista manhemmista ruotsalaisessa seu dussa syntynyt, ruotsalaisen seminaa- rin läpikäynyt ja ruotsalaisissa kou- luissa palmellut opettaja on malittu suomalaisen kansakoulun opettajaksi. Ia näin on tehty, maikka on ollut puhtaasti suomalaisia ja täysin päte- miä opettajia hakijoiden joukossa. — Omituista ruotsinkielen harrastusta. —!) ttmotias kuuromykkäpoika juotettu kuoliaaksi. Viime torstai- iltana saapui Helsingissä Ruoholahden satamassa olemaan pernajalaiseen jah- tiin „Hilda", jonka laimurina on Gustas Maurit^ Larsson, eräsmuo- tias kuuromykkä puusepänpoika Otto Kenraali. Aluksessa sai hän mäkijuo- mia niin runsaasti, että hän meni ta- juttomaksi. Kun hänen luultiin oleman nukuksissa, toimitti kumuri pojan ka juuttaan nukkumaan. Seuraamana aamuna näytti poika oleman yhä sikeässä unessa, jonka johdosta lauvun ilmoitti asiasta poliisille. Pojan ..uni" näytti kuitenkin siksi epäilyttämällä, että po- liisi mei pojan heti Mariansairaalaan, jossa selmisi, että poika oli joutunut alkoholimyrkytyksen uhriksi. Huolimatta lääkärien ponnistuksista ei poikaa sai- raalassa saatu tainiiuksistaan mirkoa- maan, maan kuoli hän sairaalassa lauantaiaamuna. Poliisi on pannut tutkimuksen toi- meen kenen tai keiden toimesta poika- nen sai noin suuren määrän alkoholia, jotta se mei häneltä hengen. — ^tversti (5rusewitsh Net shain murhajuttu tuleekin käsiteltä- mäksi Hämeenlinnassa, jonne Pietarin piirisotaoikeud?n osaslo sitä marten matkustaa, tietää „?tom. Wr." Syy tettyjä on 2 upseeria ja 1H sotamies tä. Todistajia tulee kuulusteltamaksi satakunta. Jutun käsittely alkaa lokak. 11 pnä ja kestää pari kolme miikkoa. Oikeuden puheenjohtajana tulee toimi- maan kenraalimajuri (^iineiko. Syy- tettyjä puolustaa malantehnyt asian ajaja Kusmin-Karamajem, lainopillisen akatemian prosessori Drutskoi, tuut* »antti Korenem y. m. — « miehinen »varasjoukkue Nantalammilla. Toissa lauantaina murtautuimat rosmot Rautalammin kirkkoon, mieden kaksi uushopeoista kan- nua, hopeaisen ehtoollispikarin y. m.