Tiistaina 14 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 65 — 1910 'K. S 1 k ' Aaro Jorma Juliani * 19 ^ ,09, f 19 ".'o 10. Maija ja Aaro Hakkarainen. ias railunäfeöt Joensuussa Ilosaarella keski viikkona tk. 15 pnä klo 8 i.-p Sankareita. 3-näyt. antiromant, huvinäj-t., kirj. Bernard Shaw. Torstaina tk. 16 p:nä klo 8 i.-] fiksiii IfiMst tulessa... 4-näyt. näytelmä, kirj. Giuseppe Giacosa. Pääsylippuja myydään llosaa rella näytäntöpäiviuä klo 10—2 ja 5:ltä ip. (K. S. 1 k.) Myytyäni »Lähtelän» huvilan myyn huutokaupalla perjantai na 17 p.nä tätä kuuta kaupun kitaloni pihassa klo 10 ap. ai käen: maanviljelys- ja ajokaluja sänkyjä, pöytiä, pari huonoka lustoa, puutarhasohvia ja -pöytiä vene, rysä, verkkoja y. m. y. m. Eino Pakarinen. Pohjois-Karjalan lvierasnimiset §nwnt. Monta kertaa lienee lukija kum mastellen ajatellut, kuinka täällä- fin syrjäisessä Pohjois-Karjalassa tamntaan suomalaisilla suuressa määrin aiman muukalaisia suku- nimiä. Eihän paikkakunnan »väcs tö ole kominkaan suuresti ollut kosketuksissa »vieraiden sukujen kanssa. Ja kuitenkin jokaisessa pitäjässä, melkeinpä joka kylässä on »vanhoja ja suuria sukuja, joi- den supisuomalaiset jäsenet pol- mesta polmeen oivat käyneet mei dän kielellemme mieraalla ja ou- dolla nimellä. Nyt, kun herännyt kotiseutu- tutkimus on ryhtynyt selmittele niään kaikkialla maassamme itse- kunkin seudun marhaisimman asu- tuksen alkujuuria ja »vaiheita, on maisteri A. R. Saarenseppä muiden paikkakuntaamme koske- wien historiallisten tutkimustensa ohessa tehnyt poimintoja kansan kertomuksista, kirkon, kihlakuntain ja maltion arkistoista malaistak- seen myös mierasnimisten suku jen lemiämistä. 'Nämä poimin- tonsa hän on järjestänyt äsket- täin erityisenä »vihkosena Kansan- malistusseuran kotiseutukuivaus- ten sarjassa painosta jullais- sut. Mihkonen ei tosin ole koivin laaja, eimätkä hänen poimintonsa täydellisesti tyhjentämiä, että sen »vuoksi sitä olisi erityisesti paikka- kuntalaisten huomioon fuljettmva. Siitä huolimatta hänen kokoel- mansa on nieille hyminkin mielen- kiintoinen ja suuriarivoinen. Siinä kaikkiaan 43 simnlla selitetään eipä mähempää kuin noin 130 mieras nimistä eri sukua jokaisesta tä- kalaisesta pitäjästä ja niistä hy- min monen alkujuuret hän on asiakirjojen »valossa melkoisella marmuudella etsinyt ja sclivi- tellyt. Wciikkka suurin osa mielä onkin jäänyt tutkimukselta hämä rää»» ja löytämättä, on kokoelma laatuaan hymin humittama ja walaisewa kulttnurikumaus tällä paikkakunnalta, jonka entisyyttä on mielä merrattaiu »vähäi» tut- kittu ja »valaistu, Sitä suurein- maksi tällaisen julkaisun merki- tystä on arwosteltawa senlisäksi siltä kannalta että se on mitä parhaiten paikallaan kehotukseksi ja ohjeeksi eri seuduilla yleisesti tekemään ja täydentämään näitä poimintoja. Kansan suussa kul- kee mielä hymin paljon manhoja sukutariuoita ja muistoja, jotka olimvat aikanaan kootlamat un- hotuksiin joutumasta. N!ahdolli- sesti näistä sumuista, jotka mais- teri Taarenseppä on luetellut, ja monista muistakin sumuista on säilynyt kertomuksia, joita hän ei ole yllättänyt. Niiden joukossa mahdollisesti löytyisi myös tietoja sumun jäsenten nmituisuuksista, elintamoista y. m., jotka koko Pohjois-Karjalan menneisyyden ja entisten olojen »valaisemiselle saattaisimat olla suurikinarmoi- sia. Kotiseutututkimuksen ystämäin olisi senmuoksi parhaan mukaan lemitettämä tällä paikkakunnalla maisteri Saarensepän tutkimusta mahdollisimman runsaasti. Enempää meidän suositustani- me ei mihkonen, joka kyllä puhuu puolestaan, nyt kaipaa. Cenmer- ran kuitenkin sanottakoon, miltä tutkimuksen tulokset siinä kästtel- lyltä alalta näyttämät johtaman. Pohjois-Karjalan 180 mierasni- misestä sumusta moidaan jokseen- Keloista veistettyjä kotiin vedettynä myypi August Kilpi. Kaikki toimelliset ja kaupan tekoon kykenevät henkilöt jotka eivät tahdo menettää nyt tarjona olevaa harvinaista ja korvaamatonta etua päästä asia mioheksemme, pyytäkööt heti ku vallisen hinnastomme sekä asioi misehtomme. Tuontiliike Ilmari, Vaasa (II. 1988) Höylättyä ja höyläämät-öntä lauta- ynnä lankkutavaraa myypi kohtuullisilla hinnoilla Rääkkylässä Toiminimi E. Hirvonen puhelimella ja kirjeellisesti. Hintakyselyihin vastaa J, Sa volainen, työnjohtaja. kin ratkaisemasti sanoa, että noin 23 sumun kanta-isänä tällä paik- kakunnalla on ollut pappi, noin 10:l(ä nimismies tai siltamouti, noin 8:IIa sotilas, noin 6:llct soti las, noin lO:Uä lukkari tai koulu mestari, noin tilallinen, mouti tai arentaattori. Sitten on muutamia sukuja poliveutunu rajatullimiehistä, kaupungista maalle muuttaneista pormareista, pitäjän kirjureista j. n. e. Ruot- sinmallan aikaan ei ollenkaan ol- lut tmvatonta, että marsinkiil mä- hämaraisten pappien ja muiden- denkin ivirkamieSten pojista pa- neutui maaniiehilsi, että moni täysinpalmellut luutnantti, kersantti ja korpraali rupesi rauhanleipää syöinään tamallisena talonjussinc tai mökinmattina, että moni haaksi- rikkoutunut ylioppilas etsi sata mansa käräjäkirjurin niukoista tu loista j. n. e. Monet heistä oli mat suomalaisista kodeista läh- teneet luku- ja sotilasuralle ja saaneet siellä kyllikseen mieraan sukunimen, jota heidän jälkeläi sensä polmesta polmeen oivat sit- ten säilyttäneet. Selvittämättä jääneistä suku nimistä eräät yksi- ja kaksi tamuiset nimet inuistuttaivat hy- min sellaisia sukunimiä, joita ta- ivataan esim. Karjalan jääkärien märmäysluelteloissa ennen mii meistä Suomen sotaa. Tapana näet oli, että paikkakunnan mie histöä jääkäriksi märmätessä an nettiin koululettamille kuninkaan ja isänmaan puolustajille mieraat, sotilaalliset nimet. Meidän Kar zustamme tehtiin Björn, Warik- estämme Kraka, komppanian sa- dannesta niiehestä Hundra, pu- humattakaan siitä, että aseiden ja ivarustusesineiden ruotlalaisia ni- iniä oikein miljalti sukunimiksi pantiin: Gemär, Pistol, Spjut, Ttal, Krut j. n. e. ja että miehen lokoa, muotoa, luonnetta tai omi- naisuutta merkitsemä nimitys tuli hänen »vieraaksi sukunimekseen. Olisi hauskaa että tutkijat ottaisi- mat selivittääkseen, missä määrin tämä enemmistö oi» rikastuttanut mierasnimisten lukua paikkakun- nalla. Eikä siinä arivattamasti olisikaan suuria maikeulsia, sillä märmäysluetteloissa ainakin toi sinä »vuosina rnainitaan myös miehistön alkuperäiset sukunimet ja kotipaikat. Tainan mainitsemme maan »viittaukseksi niille, jotka maist. Cederbergin tamalla aikoivat työs- 'ennettä arkistoissa kotiseututut- imusten hyiväksi. ^irkanlieeasia edus kunnassa. Mitä suvmalaiscn puolueen ta- holta »vaadittiin. Aksi niistä asioista, jolka omat ival- tiollisten päimänkysymysten jou kossa päässeet edustalle, on epäi- lemättä niin sa»»ottu »virkamiesasia, se on, »virkalaitostamme haittaamat epäkohdat. Toisissa osissa maatam- me oi» tämä asia maalien aikana iiuiodostunut maaliagitatsionin lääilumeroksi, marsinkin Pohjan- maalla ja Itä-Suomessa. Ia eri- naiset puolueet, ainakin maalais- liitto o»vat hankkineet äänensä pää- asiallisesti main niillä liimailla pu- heillä, joita he omat pitäneet ei mirkalaitosta haittaamia epäkoh- tia maan »virkamiehiä mastaan yleensä. Lieneepä siis täysi syy katsella tätä asiaa ja sen kulkua uudessa edus- 'uunassamme hieman seikkaperäi- emminkin. Virkamiesasia pantiin alulle 1907:»» »valtiopäimillä, jolloin suo- »nalainen puolue ohjelmansa mu kaisesti teki siitä laajan alotteen. Pienempiä ja mähäpätöisempiä alotteita tehtiin myös nuorsuoma- laisten (Mikinai») ja maalaisliitto- aisten (Alkio) puolelta. Nämä anomukset on sitten kai- illa seuraamilla »valtiopäimillä uusittu, mutta masta äsken päät- ymillä ennätettiii» asia päätöksee»» asti miedä. Malliopäimäin alus- a asetettiin näet erityinen mirka- »liesasian maliokunta, jossa sosia- istit ja maalaisliittolaiset muo- dostimat enemn»istön. Sihterikst malittiin sosialistien luottamus- ja ^oimiinies hra Irjö Sirola. Wa- liokunta sai siis näyttää mitä se pystyy sosialistien ja maalaisliiton johdossa, »»iiden kokemuksilla ja tie Voilla aikaansaainaan. Jotta tä n»ä y. m. puolet asiasta selmiäisi »vät, on meidän siis ryhdyttämä tarkastamaa»» ensinnäkin suoma- laisen puolueen alkuperäistä alote kirjelmää mirkamiesasiassa. Tässä suomalaisen puolueen alotteessa kiinnitetään huomiota kaikkiin »virkaniiesalalla esiintymiin epäkohtiin. Ensinnä »virkainiesivalmistuksiiu huomautetaan, »nitenkä yksipuoli sesti »»»uodollinei» lainopin tutkinto katsotaan riittäiväksi malmislukseksi kaikkiin Mirkoihin. Sen kautta jää wirkamiehiltän»n»e tuntematto- miksi käytännöllisen elämän tar peet, »varsinkin yhteiskunta-talou- delliset asiat. Ia tuo muodolliuei» lai»»opillii»ei» penistäkin saattaa käydä riittämättömäksi koska, meillä on sääntönä, että mirkamiehille saa ivirkaylenilystä marten asettaa muita tai suurempia pätemyys- maatimuksia kuin »nitkä olima säädeltynä silloin, kui» hän suoritti tutkintonsa, niii» kuii» anomuksessa saiiotaau. Entä sitten nuo mirkaylem»ys- periaatteet! Kun mirkamuodet yleeusä omat miltei kokonaan mää- rän»»eet »virkaylennyksen — huo mautetaan anomuksessa — on mir- kainiehiltämme liian suuressa mää- rässä puuttu»»ut se kaulmstin, joka kehoittaisi heitä harrastamaan tie topuolisen samoin kuii» käytännvl- lisen pätemyytensä kehittämistä. Ei mikään kehoita silloin »virka- miehiämme esim. niidei» asiaii» tie- teelliseen käsittelyyn, jotka hä>»en »virka-alaansa kuulumat. Korkein»- n»at »virkamiehet kuitenkin esim. Saksassa suorittamat sangen pal jon tällaista työtä. Anomuksessa ei tahdota syrjäyt- tää »virkamuosien merkitystä^ mut- tä ivaaditaan sellaista järjestelyä, että ne mirkaivuodet eimät y k i i - ii ään saisi olla määräämiä »vir- kaylennyksille. Myös inc ivirastojen työtamas- ta esitetään tässä siiomenmielisten alotteessa korjausta kaipaamia tohtia. ..Siiheil kuuillu — sanotaan tailtien asiain laajasanainen, mo- niosaineil ja — haarainen kirjaili- iien käsittely, riippnmatta asiai» suuremmasta tai »vähemmästä merkityksestä." Tällainen käsittely »vie aikaa — ja aika maksaa ra haa. Asiat iviipymät meillä muo- sikausia »virastoissa ja tulemat ratkaistuksi usein »vasta sitten kuin oikea aika on jo ohi. Myös ivirkamiesten liialliseen lukumäärään pannaan huomiota moitaisiin tulla toimeen »vähem mällä ivirkamiesluivulla ja käyt- tää useaan työhön halpahinta!- sempaa työmoimaa, sen sijaan et tä nyt käytetään kallispalkkaista mirkamiestä tehtämiii», jotka kuka rahansa ilman malmistaivia tut kintoja »voisi täyttää. Vtiinikään ottamat korkeammat »virkamiehet liika paljon osaa pikkuasiaiu rat- kaisuun. Ensi luokan »voimat tuh lataan silloin kuudennen luokan asioihin. Palkkausoloissa ei moitita sitä, että korkeitakin palkkoja on, päin- mastoin: hymästä työstä makset- lakoon kuinka hyivä palkka taha»r- sa, ja jos eteivä mies on säätä missä tärkeää»» paikkaan, ei häi»el- le koskaan »voida liika hymin mak- saa. Mutta sitä moititam», että turhasta työstä »naksetaan suhteel- lisen korkeita palkkoja ja että »vir- kanriesten todellisia tuloja peite- tään kaikenlaisilla siivutuloilla, jot- ka oivat yleisön nylkemistä, ja et- tä »virkojen luku usen» oi» taimet ta snurempi. V!ii»»ikään puhutaan l»iistä kohtuutton»uuksista, mitä eläke- ja marsinkin lakkautuspalkka järjestelmässä mallitsee. Tämän kaiken nojalla ai»otaan suomalai- sei» puolueen taholta tehdyssä alrt- teessä siis, että Hänen Majesteettinsa suos tuisi käskeä asetetlaivaksi komitean, jonka jäsenistä ainoastaan »vä- hen»pi osa saisi olla »virkamiehiä, ottamaan nnrkannesolomme ja niitä koskema lai»»sääda»»to koko lacijuudesscian perinpohjaisen tar- kastuksen alaiseksi sekä laatimaan yksityiskohtaiset ehdotukset kaikiksi iksi toimenpiteiksi, jotka omat tarpeei», josta ne epäkohdat, jotka »vanhemmista ajoista asti hait- laamat ivirkalaitostemme »virkojen lukumäärään ja ja laskuun, »vir- kamiesten ammattnvahivistuksee»», pätemyysmaatimuksiin, työtapaan, työaikaan, palkkauksei» suuruutesi» ja muotoihin sekä asettamis- ojen- tamis- ja erottamisjärjestykseen nähden, tuleivat poistetuiksi sillä tamalla, että mitään kohtuutto- mia rahallisia tai muita etuja ei tulisi mirkarniesten osaksi ja että maamme mirkalaitos yleensä saa- täisiin mahdollisilnman kelmolliseksi, huokeaksi ja kaikissa muissakin suh- teissä sellaiseksi että se olisi sopu- soinnussa yhteiskunnan entisen ta- loudellisen tilan ja termeen kan- sanmaltaisen katsantotaman kanssa että tällä tamoii» aikaansaadut ehdotukset, sitten kun ne on alis- tettutarkastuksen alaisiksi, esitettäi- iii» tarpeellisilla osittain edusku»»- :»an tutkittamiksi ja hymäksyttä- miksi: sekä että tä»nän asian »valmistainises- a noudatettaisiin niin suurta jou- uisuutta kuin mahdollista. Seuraamassa kirjoituksessa oso- amme, »niten muut puolueet ja »virkamiesmaliokunta omat tämä»» uomen kansan mieltäkiinnittämän asian käsittäneet. «»oiiicit kysy- mys duumassa esillä. Kesä k. K p. Jatk. yleiskeskustelu Päättynyt. Tiistain ilta-istunnossa B a b- janski osottaa, että Suomen kan- sa lojaalisen esiintymisensä takia aina on nauttinut We»»äjän hal- litsijain suosiota, mutta 18^0-lu- ivulla alkoi Wenäjän hallitus sa- nomalehdistön maikutuksesta suun- nata Suon»ea mastaan joukon aset»iksia. Tästä ajasta lähtien on maai» asema yhtä »nittaa huonon- tunut. Nyt on kysymys Suomen lain- säädännöstä ministerineumostossa asetetun erityisen komitean käsissä ja tämä komitea on laatinut esillä oleman ehdotuksen, joka synnyttää kuilun hallitsijan ja maan mälille Järjen ääni maatii kysymyksen ratkaisemista säännöllistä lainsää- däiitötietä. s. t. s. että se ratkais- taan Suomen maltiopäimienkautta. Tätä laillista tietä ei ole käytetty ja ainoa keino tästä pulasta pää- semiseen on ehdotuksen hylkäämi »ten, lakiehdotus kun loukkaa Suo- »nen kansan pyhimpiä oikeuksia. (Kättentaputuksia masemmalta, st- hiuää oikealta.) M ark o »v '1 miittaa siihen, että jo kymmenennellä muosisadalla suuri osa Suomea kuului Suur- Noivftorotille ja seuraamien kuu den muosisadan kuluessa oli suu- riu osa maata oikeaoppinen (— kreikk.-katolinen), mutta uyt oikea- uskoiset kärsimät sortoa sekä s»io- malaisteu että ruotsalaisten puo- lelta. Tästä ei niin muodoin ole kysymys inistään »vallotetusta maan ainoastaan uudelleen yh distetystä alueesta. Niitä tulee Ponvoon »valtiotekoon, katsoo pu huja, että ne suomalaiset, jotka ot- timat Porivoon maltiotekoon osaa, olimat pettureita ruotsalaista ku- niiigastaan kohtaan. Järjetöntä kokonaan o»i perustaa mitään oi keuksia sellaisiin päätöksiin, joita joukko pettlireita on tehnyt. Suo- malaiset, jotka ennen pettirvät Rllotsia, pettmvät nyt We:»äjää. odistukseksi tähän esittää puhuja erinäisiä miime muosisadalla sat tuneita tapahtumia, jotka osotta- mat, että suomalaiset nyt kuten emienkin omat petutreita. kulien sitten erään Bobrikossin kirjelmän, tulee Markom siihen lopplltulok- seen, että kaikki ulkomaalaiset mas- talauseet omat ostetut suomalais- teu rahoilla ja että niiden oikea paikka sen muoksi on paperikorissa, todistuksena siihen, etteimät suo- malaiset rakasta Wenäjän halli- tusta eikä kansaa, esittää puhuja että suomalaiset omat järjestäneet Wenäjän armeijaa loukkaamien taulujei» näyttelyitä ja mitenkä kaikki soittokunnat Tshusimau tais- telun muosipäimänä soittimat To- gon marssia. Wastatessaan pa- rooni Meyendorssille hallitstjain lupauksia koskemaa»» kysymykseei» huomauttaa puhuja, että kun Alek- änteri II mapautti talonpojat, niin :ätäj ei^silloin mitenkään katsottu upäuksen rikkomiseksi aatelin etu- oikeuksia mastaan. Kosketellen sen jälkeen näide»» puhujain lausun- toja, tulee Markom siihen loppu- zäätökseen, että tehtäisiin parhai- ten, jos heitettäisiin koko Suomen paperiroju Menäjän kansallisei» tyy- tyinättömyyden palamaan uuniin ja pakotettaisiin mähäinen aasialai- ne>» kansa Menäjän lakien alai- eksi. Lutshitski lausuu, että eh- dotus miittaa sederatiimisen liitto- maltion lainlaadi»»tajärjestelmääi» eka katsoo, etteimät nämä miit- taukset oikeuta lakiehdotusta. Wiit- tauksilla Austraalian, Zlrgentiinai» ja Smeitsin perustuslakeihin ei ole mitään merkitystä, sillä ehdotuk- seen liitetyt aineistokokoelmat omat tarkotusperäisesti liitetyt. Lakieh dotus järkyttää lainsäädännön ju- ridista perustaa, sillä se on pe- rustettu poliisihalliutojärjestelmäl- e. Kääutye»» oikeistoon marottaa Lutshitski sitä sen pakkopolitiikasta, joka ei tuo mitään hymää Suo- melle. Pokromski 2 katsoo »välttä mättömäksi kysymyksen miemisen takaisin oikeuden alalle. On mah- dotonta kulkea lokakuulaisteu tietä, tllä he omat jo uhranneet Wenä- jän konstitutsionin orjamaisen, epä- oikeudellisen, halmeksuman politiik- ansa kautta, ja he omat nyt mal- miit syöksymään Suomen konsti- tutsionin kimppuun. Ei moida an- tautua tälle tielle, »vaikkakin yksin- maltainen hallitus maatii sitä, uhaten hajottaa duuman. Täytet- äköön tämä häpeätyö, se on tu- hatmuotisen orj«kulttuurin ja la- eijamallan hedelmä. Mutta älkää herättäkö Menäjän kansaa, sillä jos se herää, niin ramistaa se )artioiltaan sen raskaan taakan, jonka te »»yt tahdotte laskea ma- paan Suomen kansan niskoille. osialidemokratit äänestämät eh dotuksen poistamista päimäjärjes- yksestä- sillä se loukkaa Menäjän a Suomen perustuslakeja. Aksi- tyiskohtaiseen käsittelyyn stirtymi- »en olisi perustuslainmastaisen eon hymäksyminen. M a s l e n i k o m i n puhuessa on melu niin suuri, ettei hän sen täh den saa ääntään kuulumiin. Hä- nen puheensa kohdistuu hallitsija- sanan pyhyyteen. Parooni Meyendorss^ mas- taa Markomille ja muistuttaa tä- mäi» sanoja, että muka hallitsija ei ole sidottu muihin lupauksiin, kuin siihen, minkä hän tekee kruu- »»austilaisuudessa Uspenskin kir- kossa Kremlissä Menäjän kansan etujen säilyttämisestä. Markoiv oli myöskin sanonut, että Suomessa on kapina. Täinän johdosta sanoo par. Meyendorss. Minä tiedän hen- kilön, joka sanoi minulle: «jos mi- uut »limitetään kumernööriksi Suo- meen, niin niinä takaan, että 3 päimän kuluttua syttyy kapiua". Jumalan kiitos, ettei hän »vielä ole niinitett») eikä kapinaa ole. Kuu mielä malioknnnan puheen- johtaja Benuingsen on esittänyt loppulausuntonsa, ryhtyi dnun»a äänestykseen. Eniien marsinaista äänestystä ilmaisemat eri ryhmien edustajat inielipiteensä äänestyksen peruste- luista. Parooni F ö l k e r s a m s anoo, että on mälttämätöntä järjestää ja rajottaa Suonten ja Menäjän »välinen lainsäädäntö, joka ei kui tei»kaan riipu Suomen maltiopäi- miei» suostumuksesta. Kuu oivat kysymyksessä keisarikunnan elinky- syinykset, silloin on keisarikunnan maltamahdilla olema ratkaisema ääni. Puhujan mielestä on muu- tamissa tapauksissa ehdotonta tur- mautua maltiokeikaukseen. Gulkin termehtää lakiehdotus- ta autonomian »vastustajana. R o s a n o m lausuu omasta puo- lestaai», ettei hän tahdo olla o>al- lisena Suomen perustuslakien hä- mittämisessä. M i l j u k o »v lukee kadettieil, progressistien, puolalaisen Kolon ja muhamettilaisten puolesta kir- jelmä»», jossa mastustetaan sekä Menäjän että Suomen perustus- lakien loukkaamista, josta syystä yllämainitut ryhmät äänestämät sitä »vastaan. Miimeksimainittujen kirjelmä kuuluu: Katsoen että 1) ministermeu- moston yleisivaltakuimallinei» laki ehdotus oi» ilmeisesti ristiriidassa Menäjän ja Suomen perustusla- kien kanssa, 2) että se loukkaa juh lallisia lupauksia, jotka omat Suo- mei» kansan oikeudellisen olen»assa- olou perusteei»a ja uhkaa häivit- tää sen kansalliset laitokset sekä ivuosisatojeu kuluessa kehittyneet taivat, joten se ei ivoi olla mai- kuttamatta uiyöskin keisarikuntaan, ■i) että sellainen tulos ei ole sopu- soinnussa lakiehdotuksin» ajamien tarmtusperien kanssa, koskapa We- »läjän todelliset edut »voidaan saa- multaa täysin laillisilla keinoilla, 4) että se ollen ristiriidassa suo- malaisteu kansallisen makiintuneen oikeuskäsityksen kanssa samalla an- taa ankaran istun Menäjän kan- san oikeuskäsitykselle, koskapa se kieltää lain sitoivaisuuden ja oi- keuden järkkymättömqydei», jotta ilman ei moi olla olemassa mi- tään marmuutta meidän omasta perustuslaistamme, me olemme sitä mieltä, ettei lakiehdotusta moida hyiväksvä pe- riaatteessa, joten sen korjaaminen yksityiskohdilla on mahdoton, ja siksi me ehdotamme, että siirrytläi- sun yksityiskohtaiseen käsittelyyn. M i l j u k o m (jatkaa) kutei» tässä on sanottu, me emme luule laki- ehdotuksen korjaantuman osittai- sista parannuksista, ei siinäkääii tapauksessa, että muutamat kor- jaukset tuleivat hyiväksytyiksi, »»ie olemme sitä mieltä, että ne tule- ivat oleiuaan aiman mähäpätöisiä uhei» snureen »niinukseen nähden, jommoinen lakiehdotus on. (Ääni oikealta: teidän mielestänne.) Kui tenkin asettuen täysin kielteiselle annalle lakiehdotukseen nähden ja toimomatta, että se korjauksista paranee, »ne tulemme ottamaan osaa yksityiskohtaiseen käsittelyyn (Ääni: ikämää. Naurua) ja pitäi simme päinmastaiöta »»»enettelya suurena poliittisena »virheenä. Mei- dän mielestämme (Ääni: se on epäjohdonmukaista) n»e emme ole mielä täyttäneet welwollisuuttam- n»e Menäjän kai»saa, meitä iiseäm- me ja eikä Suomen kansaa koh- taan, jos me luopuisimme siitä, johon keskustelujen alussa ryh- dyimlue, nimittäii» paljastamaan litä ammottamaa tyhjyyttä, jota koetetaan peittää epäonnistuneilla osiineilla. Hyivät herrat, me moi- stilime jo olla tyytymäisiä malio- kunnan esittelijän anta»niii» seli- tyksiin keskustelun tuloksena ja ine allimme itselleen ilon saada pe- rinpohjin kuunnelluksi sen täydel- lisen poliittisen ajatuksen marari- "on (melua), täyden maltiollisen moimattomuudeu ja sen rehellisen tunnustuksen. Me, hymät herrat, emme lahjoita teille yhtään askelta (melua oikealla) ja todistamme teille monasti (ääni: tyhmyyksiä!), että teillä on enemmän kykyä ryö- miä kuin palivella isänmaata. (Kättentaputuksia masemmalta. Sihi»»ää oikealta.) L j a h n i t s k i esittää työryhmän puolesta samaan suuntaan käy- »vän ponnen. Famorski, joka ei ole loka- Oulaisten enemmistön kannalla, elittää omasta puolestaan, ettei )än tahdo olla niitä, jotka kajoa- mat Suomen perustuslakeihin. Talonpoikais-lokakuuloisten puo- esta ilmoittaa B a s i l e m i t s h ekä talonpoikais- oikeistolaisten ja -natsionalistien puolesta F o m k i u että he ää»»estä»vät lakiehdotuksen zuolesta, koska Suomi elää Me- näjän kustannuksella. Kreimi U»varom lausuu oi keistolaisten melutessa, että hän äänestää lakiehdotuksen yksityis- kohtaista tarkastusta mastaan. Markom 2:n selittää ponte- »vasti, että kaikkien tsaarin uskol- listen alamaisten melmollisuus on äänestää lakiehdoluksei» puolesta. Purishkemitsh sanoo, että kun asia oi» päätetty, huutamat lokakuulaiset, oikeistolaiset ja nat- sionalistit: »eläköön itsemaltias tsaari, eläköön »venäläinen Menäjä ja alistukoot mieraat kansat »ve- näläisen Menäjän alle!" k ropato iv selittää »vasem- mistolaislen talonpoikien puolesta, että nämä oivat lakiehdotuksen yk sityiskohtaista käsittelyä mastaan. Gegetshkori (sos.) selittää, että sosialidemokraatit jättämät sa- lin, koska he eimät halua ottaa osaa laittomaan tekoon, rikokseen. Kaikki sosialidemokratit jättämät tämän jälkeen salin. Ehdotus siirtymisestä y k s t y i s k o h t a i s e e u t a r k a s- tukseen hymäksytään 1 !Hi äänellä 10.» »vastani». Ehdotuksen puolesta äänestä mät oikeisto (paitsi kreiivi Bob- riu sk ia), uatsionalistit, oikeisto- lokakuulaiset, melkein kaikki loka- kuulaiset ja progressisteistä Sher- mashidse. Ehdotusta mastaan taas ää»»estä»vät Itäinerenmaakuntien saksalaiset, Shidlossski, famorski, Homjakom, Opetshinin, ruhtinas S. S. Molkonski y. m. sekä koko oppositsiom. Oikeisto hurraa. K e s a k. & p. ^akichdotttkscn ensimäine» osa hytväksytääu. Eilispäimän istunnossa johtaa puhetta ruhtinas Molkonskij. Päimäjärjestyksessä on Suomea koskeman lakiehdotuksen yksityis- kohtainen käsittely. Sosialidemok- ratit ja työläisryhinään kuulumat oivat poissa istunnosta. Lakiehdotuksen ensimäisen osan suhteen ilmoittaa Biiljukom, että yksityiskohtaisessa lukemisessa tulemat kadetit jatkamaan lakieh- dotuksen mahdoltomiluden todis- tamista. Maliokuiman mietin- nön maihtoehdotuksen, ettei laki- ehdotus sisällä mitään uutta, ku- moamat ensi osai» ensimäiset sa- nat. Selityskirjelmä kohtelee ky- symystä toisin, osottaen muutos- ten »välttämättömyyden ja selit- taen ettei Suomen lakeja maimaa epätäydellisyys ja senmuoksi omal ivastaamat muodot mälttämättö- inät, mitä tunnustetaan suoma laiseltakin taholta. Miljukom to- distaa suunnitellun muutosjärjes telmän mahdottommitta järjestel- mässä kui» ou täydellisesti syrjäy- tetty yritys löytää järjellinen kes- kilse, ja ehdotus on tähdätty Suo men autonomian tuhoamiseksi. Kuitenkin oivat toiset ratkaisuta- mat mahdolliset, jos otetaan huo- mioon Suomen senaatin W07 esittämä hallitusmuoto ja lopuksi Haritoiiomin komitealle esitetty maslaehdotus, jossa myönnytykset suomalaisten taholta on ulotettu äärimmäisyyksiin. Mutta tämä lakiehdotus ei ole »valtiomiisauden muistomerkki eikä se ole edes maa- rallinen teidän »vastustajillekaan, sillä se ei tule elämään. (Kät- tentap. rvas.) Hymäksytään ehdotus puheajan rajottamisesta 10 minuuttiin. Roditshem ei näe siinä kii- reellisyydessä, jolla lakiehdotusta ajetaan, urhoollisten typeryyttä, maan sellaisten typerien urhoolli- suutta, jotka omat »valinneet 10 min. hajottaakseen Suomen mal- tiosäännön. (Kättentap. »vas.) Gutshkom mastaten parooni Fölkersamin eiliseen puheeseen, Vitsoo että suuri askel, jonka duu- n»a täytti eilisenä historiallisena malksanpuhtaana yönä ei anna duumalle minkäänlaisia perusteet- lista tehtarviä. Tuuma läytti main »velmollisuuden, jonka halli- tus sille oli antanut ja »voitti Tuomelta sen onnettomuuden, joka uhkasi sitä yleisioaltakunnal- li) ess a lains äädäntojärjeslyksess ä epäselmyyden takia. (Kättentap. oik.) Esittelijä tekee yhteemvedon kes- kuslelusta. Ensimäinen osa hy- »väksyiään keskusta»» ja oikeiston äänten enemmistöllä, Ensimäi- sestä pykälästä lakiensäätämis- järjestyksestä Suomessa kysymyk- sissä, jotka eimät koske ainoastaan maan sisäisiä asioita, maan myös- kin erityistä lainsäädäntöjär- jestystä sisäisiä asioita marten, osottaa Miljukom, että tämä laki- ehdotuksen pykälä on mastoin pe- rustuslain toista pykälää ja esit- tämällä ensimäisen pykälän sana- muodon tulee hän siihen loppu- päätökseen, että sillä ei ole lain luonnetta ja ettei se sisällä min- käänlaisia normeja, jonka muoksi se ou poistettama. Esittelijä »vas taten Miljukoiville kannattaa laki- ehdotuksen sanamuotoa, jollaisena pykälä myöskin hymäksytään. < S a m i l o m s k i j kannattaa hal lituksen tekemää luetteloa. T e r t s h e m panee mastalau- seen luettelon kaikkien pykälien yhteistä käsittelyä ivastaan. Anrep yhtyy Kapustinin mie- lipiteeseen. Krupenskij kannattaa Suo- men »väestön asemellvollisuutta koskeman pykälän säilyttämistä luettelossa. ^Esittelijä mastaa Lerchen, Kapustinin ja Anrepin ehdotuk- sun, puolustaen 2 §:n maitokun nan ehdottaamaa muotoa. Ilman keskustelua hymäksyttiin 2 §:n yleinen osa: sen erikohdista äänestetään erikseen. Lerchen, Anrepin ja Kapustinin ehdotukset hylätään. Koko luettelo yleismal- ta kunnallis en lainsää- dännön alaisista asioi s- ta hymäksytään maliokun- naii ehdotuksen mukaisesti. 3 jj.i» suhteen, josja säädetään, että luettelon 2 tz:ssä mai»»ittujen la- kien ja asetusten muuttaminen ja täydentäminen toimitetaan ylei- sess ä lains äädäntöj ärj estyks essä, ehdottaa Anrep täydennettäiväksi sen siten, että luettelon muut- taminen ja täydentäminen moi tapahtua yksinomaan hallitsijan ?^tteesta. Senjälkeen hymäk sytään keskustelutta maliokun- nan ehdotuksen mukaisesti ensi- mäisen osan »nnut jäljel- lä olemat pykälät. Kello 5 iltapäirvällä lopetetaan Suomea koskeman lakiehdotuksen käsittely ja duuma siirtyy »nuihin päimäjärjestyksessä olemiin asioi- hin. Oppositsioni palaa takaisin istuntosaliin. Mäliajan jälkeen johtaa pu- heitä Shidlomskij. Minis- teriaitiossa on pääministerineu- mosto Stolypin ja maltakun- lian kontrollööri. Ennen toisen kohdan käsittelyä, joka sisältää luettelon yleismalta- kunnallisen lainsäädännön alai- sista asioista, hylätään opposit- sionin kaksi ehdotusta: toisen py- kälän käsittelemisestä kohdittain tai kohtien muuttamisesta eri py- Ä5 I to ess ess NZ' Samaan aikaan tekee duuman oikeisto ehdotuksen puhujain puhe- ajan rajoittamisesta 20 »nin., ja koko luettelon käsitteleinisestä ko- konaisin aikakohdittain. Miljukom ilmoittaa ka»»san- mapauspuolueeu ja muiden op- positsioniryhmäin päättäneen jää dä yksityiskohtaiseen käsittelyyn, joten asian moisimat lopettaa ja käyttää lakiehdotuksen kelmotto- »nuus ja sen parantainisen »nah- dottomuus kyseessä olemassa is- tunnossa. (Hyivähuutoja ja oik. - kättentaputusta.) Lppositsioni pois- luu Gulkin termehtii koko pykälää maliokuiman esittämässä muo- dossa. Peruutetaan ehdotus puheitten rajoittamisesta 20 min. Puhujien merkintä l o- petetään; merkitty on 11 pu- hujaa. K a p u s t i n ehdottaa saman- mielistensä puolesta poistettamaksi luettelosta kohdat opetussuunni- telman laatiniisesta ja sen mal- momisesta yleisissä kokouksissa y. m. K o m a l e m s k i j yhtyi Kapusti- nin ehdotukseen, kannattaen sa- malla maltakunnankielen Suomes- sa käyttäinistä koskemaa kohtaa. o r o p o t k i mastaten Kapus- tuulle pitää mälttämättömänä ot- taa luetteloon määräyksen koulu- jen malmonnasta, sillä ne on Suomen ase maltakuntaa mas- taan taistelussa Menäjän kanssa. S o k o l o m 2 pitää mahdotto- mana yhdelläkertaa käsitellä luet- telossa olemia pykäliä. K o l o k o iv kumoaa Kapusti nin todistelun ja pitää mahdot- tomana kouluolojen malmomisen hallinnollisessa järjestyksessä jos > »»iiden melmollisuudet siirretään, hallinnollisille laitoksille. NS CG ***** ST sa SS C/3* sas" ©3" i CS* se* S3" SS eo Yleisiä uutisia. M Tuomen tullirajan siirtäminen ja Wiipurm läänin yhdis- tämiuen keisarikuntaan. Wälikysymys duuulasst,. Waltakunnanduu»»»a»» tk. 11 p. istunnossa johti puhetta ruhtinas Molkonskij. Päimäjärjestyksessä on ilinotus 33 duuinan jäsenen tekemästä mä- likysymyksestä rahaministerille niistä keisarikunnan tehdasteolli- suudelle määrälliseksi katsottamista seurauksista, jotka Suomen tulli- rajan muuttaminen ja Miipurin läänin kumernöörikuntaan yhdis täminen moi aiheuttaa, sekä siitä, ottaako keisarikunta Suomen melat mastatakseen, jos Suomea koske- ivat uudistussuunnitelmat toteute- taan. Ensimäisen kirjelmän allekirjoit- tajista kreimi U m aro m ilmoit- taa, että esittäessään kysymyksen, sen allekirjoittajat olimat toimo- neet, että duuman enemmistö kä- sittelee Suomea koskemaa lakiehdo- tusta tarpeellisella maromaisuu- della ja noudattaa mitä suuriin- massa määrässä ulkonaista sii- moutta. Todellisuus osotti toista. Duuman enemmistön tulee muis- taa ..historiallisen yön" kesäkuun päimää maslen ei moittoa, maan katkemutta. Puhuja lausui toimomuksenaan, että duuma saa maltakunna»»neu- mastosta esimerkin, mitenkä oi» säädyllisesti meneteltämä tässä ky symyksessä. Lopuksi lausui puhuja: Hymäksyttyänne von Anrepin muu- tosehdotuksen te annoitte Suomen lainsäädäntöä koskeivissa asioissa aloteoikenden yksinomaan hallitsi- jalle, Niinä lujasti toimon, ettei sa V- < to -i S- Ui S c/l !»*■ VS xn vs ST < V v» P* o < 3' g - s- 2=3 S»