TMstaina 9 p. Ebkuuta KARJALATAR N:o 88 — 1910 Jos riittävä mäSrä kylptjvieraita ilmoittautuu, pidetään Olavin Kylpylaitos SAVONLINNASSA avoinna syyskuun 10 päivään. JOHTOKUNTA. (K .-Savo 1 k.) Kihloissa: Jftailföt Karfifcainen Keiftltf taaRfioneri Tikkala. A petusta kouluaineissa 3:lle Vr luokalle pyrkivälle pojalle halutaan. Pikainen vast. t. 1. k. „W." Rauhan asia. T. k. 1 p. kokoontui Tukholnms- sa suuri kansainmälinen rauhan- kongressi. Sinne omat saapuneet monet aikamme suurimmat ja huomatuimmat rauhanaatteen esi- taistelijat keskustelemaan yhdestä ihmiskunnan kauneimmista unel- mistä: rauhasta kaikkien kansa- kuntien kesken. Myöskin meidän maamme on tässä kokouksessa edustettuna. Tosin ei meidän pieni kansam- me moi yhta suoranaisesti, kun suuret kansallisuudet maikuttaa rauhanaatteen edistämiseksi. Meil- lä ei ole mitään sananmaltaa ul- kopolitiikan toiminta-alalla eikä meidän mielipidettämme kysytä sellaisten asiain käsittelyssä, jotka moimat johtaa merisiin sotiin. Mutta siitä huolimatta on meillä yhtä paljon syytä kuin muillakin kansallisuuksilla seurata lämpi- mällä myötätunnolla ja mitä par- haimmilla toimeilla rauhanasian kehitystä. JoS mikään kansa on saanut kärsiä sodan kauhuja ja kokea sotajoukkojen turmissa suo- ritettamaa määryyttä ja pakko- maltaa, on se juuri Suomen kan- sa. Se on hirmuisesti saanut ko- kea sodan jaloissa. Hyden päät- tyneen murhakauden jälkeen, kun .henkiin jääneet manhukset ja lap- set omat korpien symyyksistä pa- lanneet autioille asuinpaikoilleen, kun epätoimoisen ponnistuksen jälkeen on peltotilku saatu kylme- tyksi ja rauhantoimo ehtinyt uu- delleen syttyä noiden komaosais- ten pomissa, silloin omat jälleen äkkiä sotatoimet kaameasti kajah- taneet. Taasen omat itsetiedotto- mat sotilasparmet maahamme hyökännet, ryöstäneet, polttaneet jo raastaneet. Omathan kansam- me kohtaloja ohjanneet sellaisetkin kuninkaat, jotka sotia kämimät niittääkseen ainoastaan sotakun- niaa ja saadakseen historiaan ni- mensa miereen liitetyksi niin mon- ta ..loistamaa" moittoa kuin suin- kin. Woitto on sitä loistaivampi mitä enempi ..mihollisen" kansaa on kaatunut, jota suurempi on leskien ja orpojen parku. — Mitä on ..Ruotsin leijona", Kaarle 12:s- ta, tuo muutamain jumaloima „sankarikuninaas", joka kouralli- sella miesjoukolla tappoi tuhansia ..mihollisiansa"? Hän oli meren- janoinen mielipuoli, jolla oli mal- ta kädessään. Nälkiintyneen, tau- tien paneman jäännöksen miehis- tään kuljetti hän uhalla moni- kymmenkertaista rvihohista was- taan tehdäkseen ..ihmeitä" ja näyt- tääkseen maailmalle miten taita- wa ja korkealle kehittynyt murha- mies hän on. Maailman pelon- sekainen sankari-ihailu oli hänelle niinkuin monelle muullekin «san- Mikä syynä simeelli- syysrikoksiin? On, kuin häpeällisten rikosten haisema tulma olisi myörynyt yli maamme. Ei sitä lehteä, jossa ei olisi suppeata kertomusta lasten raiskauksista tahi syytettyjen hir- meistä tuomioista. Helsingistä lienee tämä rutto saanut näennäi- sen alkunsa, s. o. siellä hirmuisim- pana tuli tämmöinen tapaus päi- män maloon erään pienen tytön murhan kautta. Sitten on kuin kaikuna ollut samanlaisia tapahtu- mia Oulussa, Terijoella, Nasto lassa, Sortamalassa, lyhyesti: kai- kissa Suomen kolkissa. Surullis- ta on tällaisten juttujen kohente- lemmen, mutta täytyy pakostakin hiukan penkoa tätä ihmishengen rikkaläjää. Kun oli tapahtunut tuo kauhea murha Helsingissä, kirjoitti E. Lampen tästä tapahtumasta m. m. seuraamasti: Aiman lamauttaman maikutuk- sen teki pienen tytön murha Kai- mopuiston jäällä. Ei uskalla aja- tella loppuun sitä ajatusta, että itse sattui olemaan tällaisen sur- man saaneen tyttösen isä tahi hol- hooja. Puukko murhaajan rintaan! Se ajatus mälähtää ensi kuule- malta salamana aimoissa. — Ja se totisesti kai olisikin tällaisen murhenäytelmän ainoa oikea ja sopima loppu, Se olisikin oikeam- pi, kun otaksun murhaajan itsekin fitä tahtoman, jos hänellä mielä on rahtuakaan järkeä jälellä. Sillä moiko ajatellakaan, että järkemä ihminen saattaisi itsemurhaa teke- mättä tai haluamatta kuolemaa kantaa tällaisen konnantyön aiheut- tamia omantunnon tuskia. karikuninkaalle", kaikki kaikessa. Se moi tukahuttaa ajatuksen hä- nen ..sankariteoksensa" määryy destä. Se moi tukkia hänen kor- mansa paljaaksi ryöstämänsä kan- san hätähuudoilta. Weri ja me- ren kautta sankarinimi ijäksi jää historiaan jälkimaailman ihailta- maksi, se ajatus on ollut monen kansan johtajan ainoa elämän päämäärä. Paljonhan sellaisia sankareita on. Se historia, jota pienestä lapsesta saamme lukea selmään kertoo joka lehdellä main suurista tappeluista ja sotapääl- likköjen ihmeellisestä nerosta, mi- ten taitamasti he johtimat jouk- konsa ja nnten musertaman tap- pion mihollinen kärsi j. n. e. lop- pumattomiin. Niinä lyhyinä ..rauhanaikoina", jolloin sota on tauonnut, marus- taudutaan uuteen samallaiseen. Kansa saa uhrata penninsä mah dottomiin sotamarustuksiin ja suurten sotajoukkojen ylläpitoon. Parhaan työkuntoisen nuorison pitää sen jättää muosikausiksi op- pimaan murha-aseiden käyttöä. Maikkakin Suomen kansa mii- meisinä muosina on sodan kau hnista säästynyt, niin tämä kan- sa kuitenkin juuri miimeisinä ai- koina on saanut sisäisessä elä- mässään marmasti symemmin ja ankarammin kuin moni muu kan- sallisuus kokea surullisia tapahtu- mia, jotka omat olleet luoranai- sena seurauksena kaikkimallitsemas- ta militarismista. Mihinkä muu- hun kuin juuri moimaansa perus- taisimat toimintansa ne pienen Suomen kansan miholliset, jotka juuri parsillaan niin tumatto malla innostuksella kansamme sisällisen itsenäisyyden tuhoami- seksi mustat moimansa liikkeelle panemat joiden edessä makuute- tut hallitsijamalat omat merkityk- settömiä, joiden kaiken toiminnan päämääränä on yksinomaan „Suo- men loppu", jos ei hymällä, niin „raudalla ja tulella". Rauhanliike pyrkii itsetietoisena käytännölliseen tulokseen. Kukaan rauhanystämä, olkoonpa hän mi- ten optimistinen tahansa, ei anna itseänsä mallata uskon sellaisista kultaisista ajoista, jolloin malto- jen mälillä ei löytyisi makamia ajatuksieneroamaisuuksia ja etu- kysymyksiä. Päinmastoin moipi mäittää että tällaisia kysymyksiä aina tulee olemaan, jotka omat siksi maikeita ja symällisiä, ettei niiden ratkaiseminen moi ilman muuta tapahtua. Rauhanliike tarkottaa ettei tällaisten" erimieli- syyksien sattuessa ratkaisua toimi- tettaisi asemoimin, jonka tulos riippuu ainoastaan moimasta, maan että se jätettäisiin puolueet- tomalle tuomio-istuimelle, joka möisi ottaa huomioon kaikki asiaan maikuttamat seikat sekä perustaa tuomionsa oikeudelle. Jotta rau- hallinen sominto ja meretön rat- kaisu kahden kansallisuuden mä- lillä kämisi laatuun, on riitapuo- lien tehtamä sopimus, mahma päätös alistua tuomioistuimen päätöksen alaiseksi, täyttää sen määräykset, pitää lupauksensa ja tehdyn mälipuheen pyhänä. On jokaiselle tunnettua, ettei se aika mielä moi maljeta, jolloin kansojen wälit tälle kannalle muo- dostumat ja maailmanrauha saa- mutetaan. Itämällä täytyy mer- kitä, että rauhanliike mielä o» kapaloissaan ja että sen aatteet Onko sellainen mies järkemä ih- ininen, joka himorikoksia tekee. En malttanut olla saapumatta oikeus- paikkaan, jossa tuomittiin masti- kään lehdessä mainittu himorikol linen. Ja minkälaisen miehen minä näin! En raimoisaa, hymyhuu- lista tappelijaa, en rikoksensa tie- tämää marasta, en synkkäkatseista murhamiestä, maan äärimmäi- syyteen asti hermostuneen ihmis- raukan, jonka silmistä muosimat kyynelet, miehen, joka rukoili ju- malaa ja ihmisiä häntä armahta- maan. Mielä tunsin hänessä mie- hen, jonka usein olin nähnyt hil- jäisenä ja umpimielisenä kulkeman, ollen muille ihmisille pehmeän käytöksensä takia omituisena armoi- tuksena. Hänen työtomerinsa, jotka omat hänen kanssaan enemmän joutuneet seurustelemaan, mainit- semat hänen aina olleen omituisen hermostuneen, toisinaan puheis- saan aiman lapsellisen. Siis kaikki tarpeelliset todistukset, että mies ei ole normaali. Kun hän tuo- mionsa sai, niin lysähti hänen meltto ruumiinsa aiman kokoon, ja sillä tapaa ei käy lujahermoi- sen miehen. Lyhyesti: tämä mies osoitti aiman kaikessa niitä ominai suuksia, joita himorikolliset osoitta mat. Tällaiset mangit käyttäyty- mät nim. aina nöyryyteen asti siimosti. Aiman määrä luulo on se, että nämä henkilöt olisimat luonteeltaan raimokkaita. Eimät, ne päinmastoin omat ihmisten joukossa peräti ujoja, hiljaisia, umpimielisiä, toisin sanoen suu- rimmassa määrin hermoheikkoja. Miehiset himorikolliset, naisia on myöskin, omat sitä paitsi usein liikkeiltään ja eleiltään aiman nai- sellistä,'niin juuri tässäkintapauk- sessa. Miisi »vuotta kuritushuonetta mitättömässä määrässä omat he- rättäneet myötätuntoa hallitsemien kesken. Meidän kansamme on aiman miimeisinä kuukausina saa- nut nähdä, kuinka ystämälliset sanat ja kehoitukset tässä tapauk- sessa omat kaikuneet kuuroille kor- mille niiden keskuudessa, joilla malta ja moima on puolellansa. Ratkaisu riippuu näin ollen siitä hetkestä, jolloin kansainmä- linen yhteenkuulumaisuuden tunne on niin mahma ja ihmisyyskäsite niin malmetunut, että rauhan- ajatus moidaan toteuttaa ja jo- kaisen kansan oikeudet suojella mäkimaltaa mastaan. Jokaista askelta, joka otetaan tätä pääinäärää kohden, on ter- mehdittämä ilolla. Se maailman- rauhankongressi, joka t. k. 1 p. on amattu Tukholmassa, on toi- moaksemme uusi hyödyllinen ja armokas lisä rauhanliikkeen his- toriassa, ja saattaa tämän aat- teen tunnetuksi tuhansien ja taas tuhansien keskuudessa. Yleisiä uutisia. Waltioneuwos A. Lipskin ni- mittäminen kenraalikuwer- uöörin apulaiseksi. Senaatin talousosaston perjan- tain istunnossa antoi m. t. pro- kuraattori K. I. Samonius pöy- täkirjaan merkittämäksi huomau- tuksensa siitä poikkeamisesta moi- massa olemista asetuksista, joka on tapahtunut maltioneumos A. Lipskin nimittämisessä kenraaliku- mernöörin apulaiseksi. M. t. pro- kuraattorin mielestä olisi senaatin pitänyt, kuten asian esittelijäkin antamassaan lausunnossaan on esiintuonut. Hänen Majesteetilleen tästä ilmoittaa tarpeellisen oikai- sun saamiseksi asiassa. luomen Pankki kuuluu näinä väiminä maihta- neen Menäjän Maltion ötänttä- nalle noin 18 iniljoonaa markkaa Suomen seteleitä, antaen näistä osaksi Suomen ja Menäjän kulta- rahaa, osaksi ulkomaan makuu- toja. Hylätty määräraha-anomus. Senaatti on hylännyt kouluyli- hallituksen esityksen MO inkan suu ruisen määrärahan myöntämisestä meistokurssien järjestämiseksi Sor- tamalan seminaarin naisoppi- laille. «eminaarit. Filos. kand. Juho Nummela on määrätty hoitamaan Sorta- malan seminaarin luonnontietei- den lehtoriniviran sijaisuutta tu- leman syysk. 1 p:stä siksi, kun- nes mirka ehditään makinaisesti täyttää. Postilaitos ja koleratvaara. Postihallitns on määrännyt m. t. yliekspeditööri P. Himasen tarkastamaan puhtautta erinäisis- sä Miipurin läänissä olemissa postitoimistoissa sekä malmomaan niissä toimeenpantamaa desinfisioi- mistä ja toimittamainsa tarkas- tusten johdosta ehdottamaan ehkä mielä tarmittamia mnitakin toi- menpiteitä koleramaaran torjunn- seksi. Tuontikielto. Senaatin maltiomaraintoiinitus- kunta on kieltänyt maahan tuo- masta kimäärien ja remolmerien n. k. Ätarimin äänenmaimentajia sekä n. k. Scheintot-pistovleja ja niihin kuulumia patruunia. Junamiehistöjen ruokailut asc- millä. Rautatiehallitukselle on mal- tionrautateiden m. t. ylilääkäri B. sai tämä mies. Jos hän tämän rangaistuksen kestää tulematta täy- dellisesti hulluksi tahi kuolematta, niin on hän silloin taas malmis uusiin rikoksiin. Meidän lakimme ei kysy sitä, paraneeko tuomittu mankilassa mai eikö, meidän man- kilamme eimät mälitä siitä, onko mapautetun mangin tulema käy- tös taattu. Takeita siitä ei ole, nämä mangit omat saaneet ran- gaistuksen rikoksistaan, ja sen kär- sittyään he omat mapaita kuin taimaan linnut. Uusiin rikoksiin. Parantaako mankila tuomitut? kysäsee E. Lampen ennen maini- tussa kirjoituksessaan. Ja mastaa itse: ..Sukupuolirikollisia ei ainakaan paranna. Päinmastoin tekee pa- kollinen pidättäytyminen luonnol- lisesia tyydytyksestä heistä mah- dollisimman monella alalla liikku- mia himorikollisia. Mantilat ja luostarit omat aina olleet kaikkien sairaaloisten rikollisten taimitar- hoja. Mantilasta päässyt rikollinen on aina määrällinen ilmiö, sillä lvaikkapa hän ei ennen olisi ollut- kaan sukupuoliasioissa luonnoton, on mankila moinut hänet siihen johdattaa. Ihdestä pidätetystä hel- sinkiläisestä raiskaajasta tiedetään, että hän on manha mankilamie- ras. Tämän kirjoituksen tarkoitus on saada ihmisiä lähemmin symenty- mään tällaisten rikosjuttujen sisäi- seen laatuun. Sangen lohdutto- malta nimittäin tuntuu kuulla ih- misten säälimättömiä tuomioita. Sain itse nähdä, mitenkä ei yh- tään hellyttänyt läsnäolemien sy- dämiä miehen haikea itku. Ja kuitenkin oli edessämme sairas, sairas onnettomuudeksi itselleen ja muille. Mitenkä raakoja me sen- tään mielä olemme ja sydämettö- miä? Lönnqmist esittänyt että matkus- tamalle junamiehistölle myönnet- täisiin alennus hinnoissa ruuasta ja juomasta asemaramintoloissa. Eduskunnan kokoontuminen. Miime perjantain Golos Most- my todentaa ..Rjetshin" aikaisem- man uutisen eduskunnan kokoon- kutsumisesta ensi syyskuun 14 päi- maksi. Maltion tulo- ja menoartvio ensi muodelle esitettiin tk. •"> p. se naatissa. Toistaiseksi ei siitä kui- tenkaan anneta mitään tietoja sa- nomalehdille. Teknillisen korkeakoulun sähkötekniikan professoriksi on se- naatti pliolestaan nimittänyt insi- nööri H. I. Kolsterin. Kurkijoen maanwiljelyskoulu. Senaatti on myöntynyt maan- miljelyshallituksen esitykseen, että Kurkijoen maanmiljelyskoulun ny- kyinen johtajan sijainen I. E. Hällström määrättäisiin edelleen mirkaan. Kaupunkien lainat. Senaatti on antanut Iisalmen kaupungille luman ottaa 200,000 markan lainan sähkölaitoksen pe- rustamiseksi sekä kaupungin korkea- korkoisten lainain maksamista marten. Senaatti on niinikään hymäk- synyt Kuopion kaupungin mal- tuusmiesten anomuksen saada ot- taa 210,298 markan suuruinen laina sairaalan ja kansakoulun korjaamista, sataman laajenta- mistä y. m. marten. Senaatin mahmistusta on anot- tu Sortamalan lisättyjen maltuus- miesten päätökselle, että kaupunki saisi ottaa pitemmäksi ajaksi '>00 tuh. markan lainan. Joensuusta ja likitienoolta. Pohjois-Karjalan Palowakun- tnsyhtiön säännöt on senaatti nyt mahmistanut. Muutokset Joensuun lyseon »voimistelusaliin. Senaatti on hymäksynyt koulu- toimen ylihallituksen esityksen kos keiva muutoksia Joensuun lyseolle rakennettaman miimisteluhuoneen piirustuksiin. Kylpylaitoksiin aikomille huo- mattawaa. Maamme kylpylaitokset pidetään tamallisesti amoinna maan kesä- kuun alusta elokuun loppuun. Pa- rannusta hakemien täytyy siten uhrata osan parasta kesäaikaa ky! pylaitoksessa oleskelemiseen, ajan. joka marsinkin maamiehelle on muoden tärkein, jolloin hänen ei käy jättäminen taloaan, laimin- lyömättä tärkeimpiä tehtämiään. Korjatakseen tätä epäkohtaa ja hank- kiakseen maanmiljelijöillemme so meliasta tilaisuutta kylpyparan- nukseeu, on Olamin Kylpylaitoksen johtokunta päättänyt koetteeksi tänä kesänä pidentää kylpykantta 10 p:ään syysk., siinä tapauksessa niin. että siksi paljon kylpymieraitaelok. ilmoittautuu, että tällainen piten- nys käy mahdolliseksi. Pyörämiehet ajoitvat yhteen.l Miime lauantai-iltana ajoi kaksi pyörämiestä Torikadulla yhteen, kuitenkaan saamatta pahempia mammoja. Toinen pyöräilijöistä oli mastaantulosäännöistä selivillä ja ohjasi pyöränsä siihen suuntaan, että katu olisi ollut mapaa toisen kin ajaa hurauttaa simute. Sa- moin käänsi toinenkin pyöränsä ensin toiselle puolen katua, mutta yhtäkkiä tekikin hän käännöksensä Aleinen mielipide on usein pnr- kautunut esiin tällaisten johdosta. Se on purkautunut esiin simeelli syyskokouksien muodossa. Tämä kaikki on oikein, sillä asia enem- män kuin ansaitsee sen, se maatii sitä. Mutta surulliselta kuulumat näiden kokouksien ponnet: rangais- tuksia, yhä ankarampia rangais- tuksia! Mutta syyt omat symemmällä, rangaistukset main kartuttamat rikollisia taipumuksia. Eikö yksikään näiden kokouksien esiintyjistä ole oimaltanut, että olemme tekemi- sissä sairaiden ihmisten kanssa, että tällaiset ilmiöt eimät ole ter- meitä? Rangaistusta eimät nä mät onnettomat tarmitse, maan parannusta, lääkärin hoitoa siksi kun omat termeiksi tulleet. He kaipaamat myöskin parantoloita, joista ei päästä pois, ennenkuin parantuminen on tapahtunut. Kun tietoja himorikoksista nyt on ^näkynyt tuhka tiheään, on se monessa synnyttänyt sellaisen kä- sityksen, että tämä rikollisuuden laji on hirmeätä mauhtia enene- mässä. Sentähden juuri sanotaan- kin, että ankarilla rangaistuksilla niistä on tehtämä loppu kerta kaik- kiaan. Ja kun se yhtäkkiä näyttää syntyneen, niin on tosiaan luon- nollista, että se tällä tapaa n» peasti loppuisikin. Mutta tässä mallitsee kuitenkin erehdys. Simis- tysmaissa tämä rikollisuuden laji on ollut tunnettu kautta aikojen. Eikä ole ollenkaan otaksuttamaa, että se meillä olisi nyt masta al- kunsa saanut. Syy on main siinä, ettei ole tähän asti mitään jul- ikistä hälyytystä tapahtunut. Hel- singin murhajuttu oli siksi laaja- kallioinen, että se herättt muutkin ihmiset malmeille, ja siitä synty- nyt suuttumus tarkoitti tnrhan malle puolen, johon edellinen oli jo mäistynyt. Seuraus siitä oli yhteen puskeminen. Molemmilla oli siksi mahmat pyörät, ettei nii- hin tullut mitään mikoja, miehistä toinen alkoi pidellä polmeaan, toi- nen kyynärpäätään. Pyöräilijät, kuulkaapa, ei tällainen puskusilla olo taida olla oikein termeellistä. Musiikkiyhdistyksen soittokunta antoi yhdennentoista mapaa-ulko- ilmakonsertin miime sunnuntaina Ilosaarella. Meisöä oli kertynyt saarelle harmmaisen runsaasti. Joensuun W. P. K. toimeenpanee kesäjuhlan ensi suu- uuntaina Ilosaarella, alkaen klo ip. Juhlan yhteyteen on jär- jestetty urheilukilpailutta, jotka al kamat jo sunnllntai-aamuna klo K. Soutukilpailut klo 1 päiivällä. Tarkemmin ensi lauantain leh- dessä. Wnodentulokertonlnksia. .Kuopion läänin kuivernvöri ilmottaa heinäkuun 21 pnä: Kuopioil lääilissä moidaan odot- taa ylipäänsä ainoastaan keskin- kertaista tahi sitä huonompaa mno- dentuloa eri milja- ja kasmila- jeista, inihin on ollut syynä ke mätkesänä mallinnut kuimuus ja kesäkuussa monin paikoin lääiliä sattuneet pakkaset. Mehnänmiljelystä ei lääilissä harjoteta. Rukiista odotetaan: keskinker- taista huonompaa satoa Iisalmen kihlakunnassa, Ilomantsin kihla- kunnassa muualla, paitsi Jlomant- sin ja Komeron kunnissa, joissa odotetaan huonoa satoa. Rauta lammin kihlakunnassa muualla, paitsi Suonenjoen kunnassa, jossa toimotaan keskinkertaista satoa, Kuopion kihlakunnassa muualla, paitsi Karttulau ja Tuusniemen kunnissa, joista edellisessä odote- taan keskinkertaista ja jälkimmäi sessa keskinkertaista ja osaksi sitä huonompaa satoa, Pielisjärmen kihlakunnassa muualla, paitsi Nur meksen, Maltimon ja Rmltamaa- ran kunnissa, joissa toimotaan kes- kiilkertaista satoa, ja Liperin kihla- kunnassa lukuunottamatta Polmi- järmen ja Kuusjärmen kuntia, joissa odotetaan edellisessä paikoin keskinkertaista parempaa ja jälki mäisessä osaksi keskinkertaista, o- saksi huonoa satoa. Ohrieil ja kaurojen armeliaan antaman keskinkertaisen sadon Ii- salmen ja Pielisjärmen kihlakun nissa, paitsi Pielisjärmen kunnassa, jossa odotetaan keskinkertaista huo- nompaa satoa, keskinkertaista huo- noniman Ilomantsin kihlakunnassa muualla, paitsi Kiihtelysmaaran, Tohmajärmeil ja Pälkjärmen kun- tia, joissa odotetaan ensiksimaini- tussa keskinkertaista ja kahdessa miimeksimainituissa ohrasta sa- moin keskinkertaista satoa, keskin- kertaista ja sitä parempaakin Rau talammin kihlakunnassa lukuun- ottamatta Hankasalmen ja Rau- talammiil kuntia, joissa arivellaan saataman edellisessä keslinkertaista hnononlpi ja jälkimmäisessä rau- rasta samoin keskinkertaista huo nonlpi sato, keskinkertainen Kuo pion kihlakunnassa muualla, paitsi Karttulan kunnassa, jossa toimo- taan hymää satoa, Kuopion kun- nassa, jossa odotetaan ohrasta keskinkertaista parempaa satoa ja kaurasta keskinkertaista sekäTnu niemen kunnassa, jossa arivellaan saataman keskinkertainen ja suu- remmaksi osaksi sitä huonompi sato ja keskinkertaista huonompi sato Liperin kihlakunnassa lukuun- ottamatta Liperin kuntaa, jossa toimotaan keskinkertaista satoa. hämeliäisyyden. Kukapa pikku tyttö on tähän asti tohtinut kertoa man- hemmilleeil jonkun hänelle pahaa tehneen, jos olisi lapsellisuudessaan edes sitä ymmärtänyt. Ja kukapa manhin taas, jos olisi asiasta tie- donkin saailut, olisi rohjennut il- moittaa, että hänen tyttärensä oli raiskattu. Ikuisesti olisi maine mennyt hänen tyttäreltään. Kun sitte mielä jokainen luuli, että hei- tä kohdannut tapaus oli ainoa laatuaan, min sellaisen huomion ja häpeän alaiseksi, minkä tästä ilmoittaminen olisi tuottanut, ei kukaan uskaltanut joutua. Ja niin peitettiin asia. Kun sitte ylei- sellä syyttäjällä ei ole mähintä- kään oikeutta koskea tällaiseen asiaan, jos hän sattumalta olisikin saanuc asiasta mihiä, niin täytyi kuin täytyikin kaiken peittyä hämä- rään. — Siinä otaksuttamin syy, miksi ennen ei ole himorikoksista tietoa ollut. Kun siis oleinme selmillä siitä, että tämä rikokseillaji on yhtä manha kuin muutkin, ja että se on patologinen ilmiö, eikä mikään normaali miehen mielimaltamen häijyyden teko, niin on saataiva selmä siitä, mikä aiheuttaa himo- rikolliset taipumukset? Lampen mastaa tähän kysymykseen seuraa masti: Niiden perussyynä omat perin nölliset taipumukset. Jos äiti syys- tä tahi toisesta on niin hermo- heikko, että hänen tilansa lähente- lee mielenmikaisuutta, mutta hän on siitä huolimatta oikeutettu syn- nyttämääil lapsia miten paljon tahansa, niin älköön ihmeteltäkö, että näistä lapsista kehittyy rikol- lisiä, milloin niinkin laatuisia. M isä on alkoholisti tai sysilii- tikko, ehkäpä yht'aikaa kumpaakin mikä muuten on peloittaman ta- Sekamiljasta, tattarista, her neestä ja mirnasta, joita miljel- lään ainoastaan muutamin pai- koin lääniä ja mähissä määrin, odotetaan mikäli niitä mielä moi- daan armostella keskinkertaista ja sitä huonompaa satoa, paitsi La- pinlahden kunnassa, jossa her neestä odotetaan keskinkertaista sekä Tohmajärmeil ja Pälkjärmen kunnissa, joissa herneestä ja tat- täristä odotetaan huonoa satoa. Perunoista ja muista juurikas- meistä, mikäli niitä moidaan mielä armostella, on odotettamissa myös keskiilkertainen tahi sitä huoilompi sato muualla paitsi Kuopioil, Pie- lameden, Keiteleen, Leppäivirran ja Juuan kunnissa, joissa niistä toi- motaan keskinkertaista parempaa satoa, sekä Kiteen kunnassa huonoa satoa. Humalaa, pellamaa ja liinaa «viljellään läänissä hymin mahassa määrin. 'Ne antamat myös kes- kinkertaise» ja sitä huonomman sadon. Heinistä, joidenIeko on masta alotettn, odotetaan ylipäänsä kes- kiilkertaista ja sitä hnonompaakiil satoa, paitsi Karttulan ja Kuopion kunnissa, joissa toimotaan saata- mail hyivä ja keskinkertaista pa rempi sato. Rukiin kylmöön tarmittaivail siemenen puutetta ei mielä aina- kaail ole ilmotettu muualta kuin Kiteen pitäjästä, jossa suhteessa jo on toimiiil ryhdytty ja moipi näin ollen toimoa maailmiljelijäiil muil- la paikkakunnilla omin toimin saa- ivan tämän tarpeensa tyydytetyksi Jos lämpimät ilmat jatkumat, jou tumat nutismiljat siemeniksi käy- tettäiviksi. Miipurin kaasulaitos. Sittenkun senaatti on suostunut siihen, että Joensuun —Nur- m e k s e n rataa marten saadaan Miipnriin rakentaa tarpeellinen öljykaasulaitos, on rautatiehallitus teettänyt kustannusarmion tällai- sen laitoksen rakentamista marten ja uousemat kustannukset siitä 143,000 markkaan. Koska kui tenkin mainitun laitoksen raken tamista marten löytyy aiiloas- taan 100,000 mkn snuruinen erä, on rautatiehallitus anoilut, että ensi muoden menoarmioehdotuk- seen saataisiin ottaa puuttllivat 4:!.ooo mk. Nurmeksen radan tarkastus. Päätirehtööri Alhonen, konetireh tööri Örnhjelm, m. t. liikeilnetireh- tööri Gripenberg y. lil. matkusti- mat perjantaina pikajunalla tar- kastainaail Joensuun—Nurmeksen rataa. sikiönsä salaamisesta tuomitsi raastumanoikens eilen Polmijärmeltä kotoisin olemail tor pan maimoil Anna Piiroiseil, o. s Simonen, sadail miidenkymmeilen markan sakkoon tahi marojen puut- teessä sakon maksuun pidettämäksi 25 päimää mankendessa. Elinkeinot. Ronmat Miilila Pellttiileil ja Riitta Horttanainen saiivat eilen maistraatilta lnman harjoittaa edellinen neulonlaliikettä ja jälki- maitien kahmila- ja iilatkustaja- kodinpitoliikettä. Samoiil sai työ- inies Olli Pelli lnman harjoittaa pika-ajurin toiilta. Passeja on Kuopion lääniilkansliasta mii- me kuluneen heinäkuun ajalla ul- komaamatkaa marten annettu kaik- kiaan 85 henkilölle, jotapaitsi 3 ulkomaalaista on saman kuun ajalla uudistanut oleskelulippunsa. Raittiuden Nstämien arpajaisissa Helsingissä moitti Jman Purmonen ' Ilomantsista yli 400 markan armoisen sohma- ryijyll. mallinen ilmiö, niin moi olla jok- seenkin marnia siitä, että hän siit- tää toisarmoisia ihmistyyppejä. Ken estää tällaisia amiopuolisoita hankkimasta tusinan lapsia? Ei yleinen mielipide eikä lakikaan. Heillä on siihen loukkaamaton oi keus. Laki tusknl sallii heidän eh- käistä lapsiensa syntymistä. Hler nen mielipide maassamme asettuu mielä sitä mastaan. Mutta ylei nen mielipide maietkoon silloin, jos näistä lapsista tulee rikolli- sia. Ne omat sen suostumuksella syntyneet. Tällaisia perheitä on jokaisessa yhteiskuntaluokassa, ruhtinaitteil palatseissa ja köyhimpien tölleissä. Himorikolliset omat niinikään kai- keil säätyisiä, kaiken ikäisiä henki löitä. Raiskaajien joukossa on min 70 muotiaita kuin 17 muotiaita- kin, naineita ja naimattomia. Tumatontahan ei ole, että amio- maimo jonkuil ajan elämästään miettää mielisairaiden parailto- loissa, mutta synnyttää lapsia ko- toila ollessaan. Esimerkkejä oil lu- kemattomia. Lapset saamat mitä huolellisimmau kasmatuksen, niille saarnataan, niitä maroitetaan, mutta siitä huolimatta ne jo lap- suusmuosista saakka huomataan näpistelijöiksi, malehtelijoiksi. lais- koiksi, ja manhemmalla ijällä täy- sin rikollisiksi. Älköönpä menkö ku- kaan sanomaan, että tällaisten amiopuolisoiden simeellinen mel- mollisuus on ehkäistä lapsien syilty- minen! Mutta jos lapset tekemät rikoksen, niin niille huudetaan ran- gaistusta! Kuka estää mähämielisiä nai- sia meidän maassamme siinnyttä- mästä lapsia! Lsken julkaistiin sailomalehdissä tilasto tällaisista synnyttäjistä. Mainittiin mähä mielisiä naisia, joilla oli millä 1», Muualta Poh jois-Karjalasta. Apteekit. Senaatti on myöiltyllyt prvivii- sori O. T. S. Metherin ano- mukseen, että Pielisjärmen ap teekin erioikeudet siirrettäisiin hä- nelle. Waiwaistalot. Kesälahden kuntakokouksen pää- töksestä m. k. 2 pltä, mikäli kun- nan päätös koskee ivaiivaistal^n urakkatöideil täyttämistä, oil laa- nin kumernöörille jättänyt kirjalii- sen malitnksen urakoitsija 2ii= torien. Maanmtttaustoimitukset. > , Äiltamallaail päätolsellä on laa- uill knmernööri määräimyt mara- maamittari A. Söderlundin toimittamaan tilnslohkoiniien >ve- ^ rotilalla n:o l'> ^iääkkylän pirä- jän Oraminsalon kyläsiä. es h» m* (Eläintaudit. Koska Liperin pitäjän Härkin- maaran kylässä tilalla n:o l lar- jaan on ilmaantlmnt kuolettamaa ritinäruttoa, jota paitse Tohina- järmeil pitäjän Onkamon kylässä kaksi nautaa on äkisti kuollut tnn- temattomaan tautiin, omat piiri eläinlääkärit H. M. H e l a n d e r ja A. S ö d e r m a n määrätyt ryhtymään toimiin taudin lemene-, miseil ehkäisemiseksi. Koska kuolettamaa, ivaarallista tautia on ilmaantunut karjaan Nurmeksen pitäjän Lipiillahden kylässä, oil eläiilläätäri I. E. H ä n n i il e n määrätty rnhty- mään toimiin taudin varantami- seksi. Knopion kanppakouluun I luokalle on hymäksytty in. m. Selma Hymärinen Käämiltä ja Edith Lilja Jkäläiilen lUinmeU 5S 5ES sesta. ^-lisentvaaran maantvilieiys kouluun on hymäksytty m. m. Pekka Jtko- nen Kiteeltä. Tehtaan kauppa. Aktiebolaget I. A. Collin & C:o ostimat t. k. 4 p:nä tehdyllä kaup- pakirjalla kanppanenmos Inho Lallukalta O rämin tehtaan ja sii- heil kuuluman Kokkolanlahden maatilan 175,.000 markail hin- nasta. Mastaanotto tapahtui Heli. >salawiinan kuljetus Pielis- järtveltä. Läänin kumernöörille ilmoittaa Pielisjärmen piirin rnnilnnnimis- mies salamiinan kuljetuksesta mii- me kuun ajalta m. m. että Me- näjältä uitettujen tukkien mukana Ruunaan kylään saapuneet tukki- työmiehet omat tullessaan piiriil alueelle tuoueet pirtua, mutta ettei ole mielä onnistuttu teke- mään mitään takamarikkoja. Miinoja takatvarikkoon. Rääkkylän uusi nimismies A. Airanne kuulostaa käymän tar- mokkaasti mimail salakauppiaiden kimppuun. Miime miikolla hän on kahdellakin kauppiaalta Niemisen kylässä ottanut miinat parempaan talteen, maanantaina Tahmo Jumppaselta 10 litraa konjakkia ja perjantaina renki Elias Laakko- selta i litraa miinaa. Nykyaikaisia tapahtumia. Toissa sunnuntaina tuli kahta rauhallista naista mastaan maan- tiellä Nääkkylän kirkonkylässä neljä miestä, jotka kämimät äkkiä nai- siin käsiksi ja nostimat heidät ai-' dan yli metsään. Toinen kuitenkin pääsi pakoon, mutta toisen nuo miehet mäkimaltaisesti raiskasuvat. 'Nimismies on yhden niistä mie- ?vs SH Pr sr m Stä SS m' SL SS un SS SN SSJ SO millä 7, millä mitenkin monta äpärälasta. Kukapa ei ole huo- mannut, että tällaisia on kaikkialla maassamme. Useimmilla on sai- raaloinen sukupuolimietti ominais- ta. Nämät sadat mähämieliset naiset moimat ihmeteltämällä he- delmällisyydellään jo yksin kansoii- taa meidän kaikki mankilakoppin?- me ja -kammiomme. Mitä siis on tehtämä tällaisten rikosilmiöiden suhteen? Olemme tulleet siihen, että mankiloihin sal- paaminen jonkun oikeusperiaatteen muoksi, mutta ei suinkaan paran- nuksen toimossa, main enentää ri- kollista taipumuksia. Eilnen mai- nitun kirjoittajan mukaau niainit- sen tässä muutanlia tapoja, joita Europassa on jo rumettu käyttä- mään sukumiettirikkojien paranta- miseksi. Uusin suunta maatii, että rikol- lisiä koetetaan parantaa lääkärein hoidolla. Määrällisiä sukumietti- mikoja marten on Smeitsissä pa rantoloita, joista operatsioni. leik- kaus, on johtunut tässä suhteessa sangen hymiin tuloksiin. Parailtolaan tuotiin mu un muas- sa maankiertäjä mies, joka oli syy- pää moneen himorikokseen. Kysyt- tiin mieheltä, suostuisiko häil ope- ratsioniin. Mies suostui keruaasti. josta seikasta myös selmeilee, että tällaiset rikolliset kauhistumat kau- heitä himojaan. Kysyttiin miehen omaisilta, he suostuimat. Kysyt- tiin kunnalta, se antoi luman. Mies opereeoattiin. Samaan parantolaan tuotiin «lainen, jolla oli sairaaloine» suku- miettihimo, ja oli hän jo parin lapsipoloisen äiti. Hänkin oli lemo- ton maailkiertäjä. Hänelle tehtiin sama kysymys, niinikään omaisille ja kmmalle. Saatiin myöntämät mastankset. Nainen opereerattiiil. B S2. S" v» < v» SU Cfl o" m 5? tn va N < v» S SS s & SS S SS