V TÄsjaiaa 22 p, Helmikuuta KARJALATAR N:o 21 — 1910 Edustajain vaaleissa, jotka 1 ja 2 p:nä helmikuuta 1910 toi naitettiin Kuopion läänin itäisessä vaalipiirissä, ovat seuraavat henkilöt tulleet valituiksi olemaan edustajina Suomen Suuriruliti naanmaan valtiopäivillä tästä päivästä alkaen, kunnes tämän jäi keiset edustajain vaalit on suoritettu, nimittäin: Vertausluku Äänimääri" 1) Torppari Matti Lonkainen, Tohmajärvi 15, G 19 ,5 u 5,549, g ; 2) Puuseppä Paavo Tikkanen, Kontiolahti 7,810,*: 8,942, o 3) Lakitiot. tohtori Onni Talas, Helsinki 7,589,h4 3,369,s. 4) Työmies Severi Kurkinen, Luopioinen 5,244,«) :i,7t>!i 5) Lakitiet. tehtori Hugo Valentin Rauta- pää, Helsinki 4,317,-n 2,1(13,16 6) Torpantyttö Mimmi Turunen, Tohma järvi 3,909 ,50 3,008 7) Maanviljelijä Pekka Pennanen, Kesä lahti 3,797,17 3,749,«s 8) Levyseppä Älbin Koponen, Pielisjärvi 3,124, 20 2,490,,s 9) Maalari Efraim Kronqvist, Nurmes . 2,603,67 2,177 10) Maanviljelijä Onni Pub akka, Liperi . 2,529,n 3,048, 53 11) Sokerileipuri J. V. Sainio, Joensuu . . 2,249,^ 2,102,«e Edustajasijan joutuessa avonaiseksi, tulevat edellä mainit tujen tilalle: n:jen 1, G ja 8 kohdalla maiuittujen edustajain lilalle vaihdemies Antti Toivari, Värtsilä; n:o 2 kohdalla mainitun edus tajan tilalle maanviljelijä Matti Soininen, Polvijärvi; n:jen 3, 7 ja 10 kohdalla mainittujen edustajain tilalle kansakoulunopettaja Erkki Peltonen, Nurmes; n:jen 4 ja 11 kohdalla mainittujen edns tajain tilalle kansakoulunopettaja Antti Lastu, Kaavi; n:o 5 koh dalle mainitun edustajaa tilalle pastori Emanuel Kolkk:, Pielis järvi, sekä n:o 9 kohdalla mainitun edustajan tilalle maanviljelijä Olli Turunen, Valtimo. Keskuslautakunnan puolesta: P. J. Rinkinen, V. p. (K. S. 1 k.) Ville Poppius. Nuijan Maisossslan kasityökokous 011 tiistaina t. k. 22 p:nä klo 5 i. p. raatihuoneen salissa. Lieksan Nuorisoseuran vuosikokous pidetään seuran talolla sunnuntaina t. fr. 27 p:nä klo 7 ip. Iolitokunt.9. yi 51!» HWM«ZlW!M5. 3:s I. Pianonsoittajatar Elli Rängman-Björlin. Lyseolla torstaina 24 p. t. k. klo 8 i. Jäsenkortti! Pääsymaksuja aino astaan matkustavaisille ja koulunuo ri solle. Elävienkuvien Teatteri „[oto« B Sasi aiijgiBia joks maanaat. ja torst. OHJELMÄ: 1. Helsinki ristiin rastiin. 2. Rannerengas. 3. Gitanon maasta. Vilhelm Ratcliff. 5. Maalaisserkku lgstäilee. Keskiviikkona kuluvan hel mikuun 23 päivänä kello 10 a. p. myydään paikan päällä pidettävällä julkisella konkurs sihuutokaupalla torikauppias Ä. Lahden konkurssipesälle'kuu- luvaa irtaimisto ta varo a, kuten sänkyjä, pöytiä, vantekanppi, kiikkutuoli, ompelukone ym. huo nekaluja sekä rekiä, hevosval- jaita, suolattua raavaslihaa, tyh jiä säkkejä, y. m. y. m. talous- ja kauppatavaraa. H autot a varat maksettavat lieti. Eero Manner, toimitsija. Joensuun kaupungin Käsityö- ja Te!id yhdistyksen yleinen kokous pidetään ensi tulevan Maaliskuun 2 päivänä kello 5 j. p. p. kaupungin ko koushuoneella, kokouksessa yli- distys ottaa vaastaan tilin vii me kuluneelta vuodelta sekä päättää tilin vapaudesta asian omaiselle tilintekijälle. Käsityö- ja Tehdas-yhdistyksen puolesta : J. Väistö. JSeBmonafion kylän kansakoulupiirin rästi-, maksuja ja Kontiolahden pitä- j jäänapulaisen tämän vuoden vii-, Jasaatava-rästejä kannan 28 päi vänä helmikuuta 1910. ; J. Hultin. Kattsallistunuo» puute. Kansallistunnossa uäeinine me ainoastaan sen intM yksityisessä ihmisessä esiiulyy luonnollisena itsetuntona ja itseluottamukseita, s. 0. sen ,voiman, jonka seurassa ihminen kulkee elinkelpoisena ja työintoisen.a läpi maailman. Kan- saklistuuto on kansalle työmoiman ja työilou lähde ennen kaikkia muita. Siitä säteilee seutähdeu kansakunnan jäsenille erinomaiseu armokas elämän moima. Jos jo jalon oman nimen omistaminen tuntuu kohottamalta sekä myös melmoittamalta, kuinka paljon enemmän maikuttaakaau, tieto:- suus siitä että kuuluu suureen ja kunniakkaaseen kansakuntaan! Ro- manus sum (olen roomalainen) sanonnat ylmäinä ja kansakun- tansa nimessä itsetietoisina ivan hau ajan roomalaiset. Nöyryys oinaa suurta kansannimeä, ylmyys kaikkia muita kohtaan, siinä on oikea kansallistunto, ja se on sa- malla yksityisille moiman ja on- nen tunteena, werrattawissa ai- noastaan siihen, jonka persoona!- kiuen rakkaus tai uskonnollinen hartaus antamat. Seupätähden sanookin suuri eug- lantilainen ajattelija ja isänmaan pstäivä John Ruskin jossakin koh- deu: ..yldeydeu läpilämmittämiä oman maansa puolesta, aiivan kuin nuori tyttö itsetietoisena kau- ueudestaan, sellainen tulee Eng- lännin nuorison olla". Kuljctaanko Suomessa pää pys- tyssä tietoisena suomalaisesta kan- sallisuudesta? Eipä kuljeta! Ruotsinmielisillä tässä maassa on aina ollut erinomainen kyky muodostaa ja ylläpitää ..yleistä mielipidettä". Ja juuri puuttuma kansallistunto on ollut syynä sii- hen että heidän keksimiään opin kappaleita on suomalaistenkin kes- kuudessa »vuosikausia uskottu. Tuollainen opinkappale on ollut m. m. se että suomalainen rotu ei kykeue omistamaan korkeampaa mirkarniessimistystä. Ja seurauk sena on ollut että ruotsinmieliset oivat saaneet pitää ja tottuneet pitämään kaikki ylemmät mirka- paikat tässä perinnäisenä omai- suutenaan. Sama on ollut asian- laita taloudellisellakin alalla. Ai- wan miiine niuosiin saakka omat ruotsinmieliset saaneet sillakin alalla melkein yksinrvaliiaina olla. Mei- sokin on kasrvanut siihen uskoon, ettei suomalainen liikemies ole luotu menestymään. Siksipä suo- sitaaukin usein kieleltään ja mie- leltään »vierasta enemmän kuin oman heimon miestä. Mutta suomenkieliseen ylioppi lasnuorisoon on saatama juurtu- maan se käsitys, että sen keskuu- desta täytyy nousta ne miehet, jotka joka alalla pitämät käsissään tämän maan ohjakset. Suomen- kielisessä ylioppilasnuorisossa pi- tää mastedes entistä enemmän löytymän itseluottamusta ja us- koa siihen luonnolliseen tulemai- suudeu tilaan että suomalainen imelä kerran on isäntänäkin omas- sa maassaan. Kansallisesta alennustilasta on myös taloudellisella alalla nous- tama. Ei ole ivielä pahinta se että kauppamme ja teollisuutemme omat suurimmaksi osaksi ruotsin- mielisten käsissä, sillä kotimainen teollisuus pakmelee sittenkin aina, ellei muuten niin »välillisesti kan- sallisia tarkoitusperiä. Mutta pa- hinta on se että kotimainen teolli- suutemme on puuttuman kansak- listunnon takia surkeassa tilassa. Maahamme tuodaan ulkomailta äärettömän paljon sellaistakin ta- ivaraa, jota me hywin moisimme kotimaassa »valmistaa. Ia toi- seita puolen »viedään maasta raa ka-aineita tai puoliivalmiita teok- sia, jotka ulkoinaalaiset sitten ja- lostamat ja useinkin myymät meille korkeasta hinnasta takaisin. Mar- jamme mätänemät metsissä tai »viedään raakatamarana ulkomail- le, josta taas ostamnie ue ..ivii neiuä" takaisin. Samoin iviedään ulkomaille puutaivaraa suuret mää- rät puoliivaliniina tai kokonaan raaka-aineena, niinkuin esim, prop- sina ja tuodaan takaisin jalostet- tuna, pärekopista jakämelpkepeistä alkaeu hienompiin huonekaluihin saakka. Me kuorimme päältäpäin lähimmän ja helpoimmin saata- man »voiton antaaksemme sitten muun mennä halivalla maailman markkinoille, tyytyen ainoastaan ivaimaiseen tvoittoprosenttiin sii- hen »verrattuna mitä se saisi, joka osaisi olla työteliäs ja harkitse- mainen. Kausallistaloudessa olem- me puolisimistyneitteit siirtomait- ten asemassa, joissa tuonnin puo- lella omat tehdastamarat ja »vien nin puolella raaka-aineet. Tällainen ulkolaisten etujen hyö- dyttämiuen kansallisen kustannuk- selkä — sillä sitä ja ainoastaan sitä 011 järjestelmä, joka antaa ulkokaiselle työn ja moiton koti- maisen jalostamisesta —on maan yksi puoli kaiken oman melkein luonnottomassa armon alentami sessa ja ulkomaalaisen ylentämi- sessä. Kuinka monen kauppiaan onkaan täytynyt suoraan ivaleh- della ja uskottaa kotimaisia tama- roita ulkolaisiksi, saadakseen ne myydyksi, kuinka monta tehtaan merkkiä ja leimaa onkaan mukael- tu ulkomaalaiseksi samallaista tar- koitusta marten. Kaulahuiiveihin, joita malmistetaan Jymäskylässä tai Pormoossa, painetaan euglau tilaiset tunnuslauseet ja „trade markit". Sikarit, jotka omat teh- dyt Turussa ja Pietarsaaressa, marustetaan espanjalaisilla tai mikä minkin kielisillä nimillä. Totta tosiaankin, kansallistun- non ilmapuntari on taloudelliset lakin alalla maassamme alhaalla, sangen paljon alempana normaa- lipiötettä. Ja seuraukset tästä kylläkin nä- kymät. Taloudellinen ahdinkotila ja rahanpuute on yleinen. Ma- sennus mielessä pyrkii kansa pois ntaasta ja siirtolaisuus käy luon- nottoman suureksi. Varokaamme ettei historia mie- lä kerran sano meistäkin: „M- dessä Europan suurimmista ntais- ta asui muuan Euroopan pienim- mistä kansoista, ja tämä kansa poltti kynttilänsä molemmista päis- tä yksistään maan sen muoksi, että kansallinen itsetieto maassa oli heikko ja kakmistunut". Suomalainen. Yleisiä uutisia. Sotilasapumaksun suoritne taita 1910. Senaatissa käsiteltämänä ole ma asia koskenee aikeissa olemia toimenpiteitä siihen suuntaan, että marojen stirtelemisellä erinäisistä rahastoista hallitsijan käytettämis- sä olemiin rahastoihin sotilasapu- maksun suorittaminen kulumalla muodelta, 11 milj. markkaa, ket mist mahdolliseksi ilman eduskun nan myötämaikutusta, joten mai nitun rahasummin suorittamisen suhteen ei eduskunnan mieltä kuuk- täisikään. Helsingin Sanomat kertomat se- naatin toimenpiteitten tarkoitta man saada etukäteeu suoritetuksi se osa kulumalta muodelta maa- ditusta määrästä, joka on aja- teltu sotilasrahaston tuloista mak- settamaksi. Sotilasrahastossa ei tähän muodeu aikaan ole ivaroja eikä maltiorahastossakänu ole tätä nykyä sellaisia säästöjä, joita moi- täisiin tuohon tarkoitukseen laina ta, mutta kyllä m. m. kolmatta miljoonaa markkaa Suomen pos tilaitoksen maroja, jotka omat ma- ratut sitä marten, että niillä suo- ritettaisiin maaliskuun alussa mak- ettamaksi keräytynyt ylijäämä Suo- men ja Venäjän postilaitosten mätisestä posliosotusmaihdosta Rqt on senaatti perjantaina teh- nyt korkeimpaan paikkaan alistuk- sen, jossa anotaan lupaa saada lainata »valtiorahastosta mainit- tnja postilaitoksen maroja kaksi miljoonaa markkaa sotilasrahas- tolle, josta ne sitten maksettaisiin Menäjäu maltakuuuan rahastoon otilasmaksujen lyhennykseksi muo- delta 1910. Sitä mukaa kuin ma- roja muoden kuluessa kertyy soti- asrahastoon, maksettaisiin laina- ait postisuoritusrahat takaisin mak- tionrahastoon, sieltä myöhemmin postiosotusmaihdon ylijäämän sel- mittämistä marten Menäjän mal- takunnan rahastoon suoritetta- miksi. Venäjältä päin ei ole sotilas- maksuja tältä muodelta mielä kii- rehditty, maan on nykyinen seuaa- tiu talousosasto omasta alkuun- panostaan tahi kenraalikämernöö- rin alotteesta ryhtynyt yllämai- nittuun toimenpiteeseen. Tuomen asiat minis- teriuemvostossa. Pietarista helmik. 18 p:nä. Mi- nisterineumosto on käsitellyt seu- raamat Suomea koskemat asiat: 1) kysymyksen 6,500 mkn suu- ruisen muosipalkan myöntämisestä yliopiston menäläisen kirjaston hoi- tajalle; 2) kysymyksen 25,000 mkn myön tämisestä yliopiston kemiallisen la- boratoorion korjauksiin: .'-5) kysymyksen yliopiston maan tieteellisen laitoksen määrärahan korottamisesta 2,000 markkaan: 4) kysymyksen yliopiston yleis ten stipendien korottamisesta 20,300 markkaa muodessa: 5) kysymyksen yliopiston anato misen laitoksen määrärahan korot tamisesta 5,000 markkaan; 0) kysymyksen uusien kieltenopis- kelijain yliopistostipendien korotta- misesta muodesta 11*11 alkaen H,000 markkaani 7) kysymyksen 3,550 ml n suu ruisen muosiinäärärahan myöntä- misesta muodesta 1911 alkaen yli opiston maanmiljelystaloudelliseu osaston ylioppilasten opintoretkei- lyjä marten. Mielä on ministerineumosto kä- sitellyt seuraamat Suomea koske- mat asiat: 1) kysymyksen tuukaakimaksujen lakkauttamisen perusteista mm. 1010—15: 2) kysymyksen 500,000 mkn suu ruisen summan muosittaisesta siir- tämisestä mm. 1910—11—12 mal- tiorahastosta kulkulaitosrahastoou kormaukseksi postin kuljettamisesta Suomen maltionrautateillä: 3) kysymyksen 330,000 mkn suu- ruisen summan myöntämisestä maltionrahastosta 5 prosenttisena lainana Turtolan y. m. kuntain muutamille maanmiljelijöille: 4) kysymyksen arm. luman myön- tämisestä senaatille laatia ja kor- keimpaan paikkaan esittää ehdotu maltion tulojen ja menojen ar- mioimisesta m. 1911 sekä muoden 1910 kuluukiarmioksi tarmitsemat- ta liittää niihin selittämiä liit- teitä. Kaikissa edellämainituissa kysy- niyksissä on ministerineumosto yhtynyt kenraalikumernööriu lau- suntoon. Valtion koulutilojen ma^taiuen käyttäminen. MaantviljelyshaUitnksen lausunto. Maanmiljelyshallituksen laajah- ko lausunto sen komissionin mie- tumiin johdosta, jonka senaatti aikoinaan oli asettanut laatimaan ehdotusta maltion kantatilojen mastaisesta käyttämisestä, päät- tyy seuraamiin ponsiin: Kysymys maltion omistamien maatilojen mastaisesta käyttämi- sestä olisi ratkaistama periaatlces- sa siten, että kaikki tilat pysytet- täisiin maanmiljelysopistojen pal- meluksessa ja apuna sekä näin ollen maanmiljelyshallinnon alai- sina. Koululaitokselle riittämät raken- nukset ja maa-alueet pidätettyä olisimat erinäiset tilojen osat tar- keimnin määrätyillä ehdoilla muok- rattama yksityisille, pätemiksi kat- sottamille henkilöille. Hymäksyttyjen ehdotusten toi- meenpanoa ja luomutusehtojen tarkemmin määrittelemistä marten olisi asetettama paikalliset komis- sioonit maanmiljelyshallituksen lausunnossaan lähemmin ehdotta- malla taivalla. Kyseessä olemat uudistukset ja muutokset olisimat toimee?'.panta- ivat mähitellen, sikäli kuiu mal- mistustyöt joutumat, silmälläpi- täen, että ne toisilla tiloilla otet- täisiin käytäntöön ensi tilassa, kuten Kurkijoella, Tarmaalassa, Korsholmassa ja Koimikossa, mut- ta masta myöhemmin toisilla ti- loilla, niin että Harjun, Otaman ja Seppälän päätilat mielä tois- täiseksi hoidettaisiin maltion las- kuun. Muodostettamain muokratilain mastainen paikallinen malmonta olisi uskottama mielä lähemmin tehtämän ehdotusten mukaisesti maanmiljelyshallituksen alaisille ennestään toimessaan olemille maanmiljelysmirkamiehille. Mielä olisi ryhdyttämä toimen- piteisiin helppokorkoisten rakennus- lainain ivaraamiseksi uusia raken- tamattomia muokratiloja marten. MallaSjnomaiu killjetus ranta- teillä. Rautatiehallituksen lau- s u n 10. senaatti on »vaatinnt rautatie- hallitukselta lausuntoa Raittiuden Astämien ennen kerrotun anomuk- sen johdosta, että munien ja tis- lattujen mäkijuomien kuljetusta maltiourautateillä koskemat kielto- määräykset ensi tilassa ulotettai- siin myöskin mäkemiä mallasjuo- mia koskemiksi. Rautatiehallitus on maaditussa lausunnossaan maininnut, että kun rautatiehallitus Raittiuden Astämien ennen tekemien anomus- ten johdosta, että alkoholipitois- ten juomien kuljetus maltionrau- tateillä kiellettäisiin, ei ole lausun- noissaan esittämistä syistä katso- nut moimansa puoltaa sanottuja anomuksia, ei rautatiehallitus nyt- kään samoista syistä katso moi- mansa nyt tehtyä anomusta puol- taa. euaatti. Korkeimmassa paikassa tapahtu- neessa esittelyssä on kulkulaitos toi- mituskunnan protokollasihteeri R. : Lindberg nimitetty efittelijäsihteeriksi amaan toimituskuntaan. »uomen kaupunkien hypoteekki- yhdistyksen laina. Suomen kaupunkien hypoteekki- Ässa 0. y:lle on senaatti myön- änyt luman ottaa 5 mkj. mk. suu ruisen obligatsionilainan. Luottolaitosten tilasto. Kuten tunnettua on senaatti määrännyt, että tilastolliset tiedot pankki- ja hypoteekkilaitoksista, säästöpankeista ja postisäästö- pankeista oivat kuluman muoden 1 p:stä lukien julkaistamat huo- mioonottainaila erinäisiä senaatin antamia taulukekaamakkeita. Ti- lastallisten tietojen kokoamiseen nähden luottolaitoksista sekä nii- den julkaisemisajasta ja -tamasta on senaatti antanut erinäisiä mää- Rimpä on Suomen Pantin, yksityispankkien ja hypoteekkilaitos- ten muositilasto, jotta tiedot omat helinikuun kuluessa lähetettämät malliomaraintoimituZkunnalke, jn- laistama mirallisen tilaston eri- näisenä sarjana ennen lähinnä seuraaman muoden toukokuun 15 päimää. Säästöpankkien. poslisääst»- pankkien ja pantrilaitosten muon- tilastolliset julkaisut omat julkais- tamat samaan aikaan ja samassa järjestyksessä kuin tähänkin asti noudattamalla taulukkeissa siiä ivarteu anneltuja kaalvakkeita. Samalla kun senaatin maalis- kuun 4 pnä 1 '"'01 wal,ivistaina kaamake kumotaan, on iliiden pankki- ja hypotcekkilaitosten, jot- ka harjottamat' toimintaansa tou- kokuun 10 pnä lHSi» annetttn ase tuksen mukaan, harjottainaslaan pankkiliikkeestä miimcistään seu- raaman kuuu 25 pnä asianomais- ten mälityksellä jätettämä maltio- ivaraintoiinituskunnalle kuukausi- tiedonantonsa, jotka miiden päi- män kuluessa seu jälkeen oivat ju- laistamat paineltuina mitallisen tilaston sarjassa. Säästöpankkien on toistaiseksi muosiueljänneksittäin ja miimeistään seuraaman muosi- neljänneksen ensimäisen kuukauden 15 pnä läheteiiämä yhteenmeto kassatilistään säästöpankkien tar- kastajalle, joka jättää nämä tie- dot maltiomaraintoirnituskunnalle liitettämiksi siihen kuukausijulkai- suun, joka käsittää pankkien tilan muosineljänneksen lopulla. Joka miidenneltä muodelta eli niiltä muosilta, joiden muosilumut päät- tymät 5:llä tahi 0:11a, on säästö- panktientarkastajan julkaistama tiedot säästöpankkien, postisäästö- pankkien ja yksityissäästöpankkien säästökassatileistä, jotka tiedot mainittujen laitosten on aikoinaan asianomaiselle lähetertäivä. ZLaZtivtt rakc»n !iS»'e:i ja »»ui- naisliunojen korjattStyvt. 'JUiii scmottuun raha-asiainma- liokuntaau on senaatti keskuudes taan lykännyt malmistettamaksi yleisten rakenntlsten ylihallituksen esityksen, yhteensä 220,441 inkan 2S p:n myöntämisestä korjaustöi hin, jotta 1.910 oivat toimiiettaivat kirkollisasiain toiinituskunnan mai- kutusalaau kuulumilla maltion rakennuksilla ja muinaislinnoilla. Rautatiehailiturse» liikenncti- rehtövrin Mirkaa hoitamaan, kunnes se jälleen täy tetään, on senaatti määrännyt mapaaherra R. G r i p e n b e r - gin. TotijaSapuinaksujeu suoritus. Eräs asia, joka lienee yhteydessä sotilasmenoja marten tältä muo- delta maadittujen miljoonien suo- ritustaman kanssa, oli torstaina käsiteltämänä senaatin talousosas- tou istunnossa, mutta emme ole tilaisuudessa siitä mielä lähempiä tietoja antamaan, kertoo U. T. »uojeluskaSivatttSlairokset. Pietarista helmik. 1>"! p:mi. Korkeimmassa paikassa tapahtu neessa esittelyssä ei senaatin esi- tystä, etiä sille myönnettäisiin oi- keus alistusta tekemättä myöntää yhdistyksille, kunnille tai yksityisille henkilöille heidän perustamiaan suojeluskasmatuslaitoksia ivarteu määrärahoja ehdolla, että nämä määrärahat eiivät nouse yhteensä 30 ,00 inkaa suureinmiksi muodes- sa, ole hylätty, maan päinmastoin hymäksytty. Suuriruhtinaskunnan muotuiseen menosääntöön onmas- taisuudessa ylläolemaan tarkotuk- seen mainittu määräraha otettaiva. Mielä on senaatin käsketty kai- kin puolin tutkimaan kysymystä rikollisuuden nopean nousemisen syistä alaikäisten keskuudessa Suo messa, jona moitaisiin ryhtyä tar- mokkaisiin toimenpiteisiin tämän pahan mastuslamisekst. Siiaiucit lnotsilnitoS. Kysymys Luomen luotsilaiiokscn asemasta otetaan käsittelyn a!t'.i- seksi sitä marten asetetussa komi- teassa, joka ensi keskimiikkona ko- koonluu Pietarissa. Jäseninä siinä omat m. m. senaattori, ivara-ami- raali Mirenius ja Suomen luotsi- laitoksen päällikkö kenraaliluutnant- ti Sjöman. Viipurin hotvioikens. Senaatti on nimittänyt asesso- reiksi Miipurin homioikeuteen ho- mioikeuden notarion bi. a . For s- strömin, homioireuden sihteerin A. R. Liliuksen sekä ent. pormes- tarin A. E. A n d e r s s o n i n. Kannemiskaaliksi Miipurin ho- mioikeuteeu on senaatti niinittä- nyt homioikeuden notarion K. E. Nyleniuksen. — M. t. proku- raattori oli tähän mirkaan puolta- uut ensimäiselle ehdokassijalle ase- kettua homioikeudennotariota E. I. A. Grönbergiä. Rantasalmen tnomiokunnan tuomariksi on senaatti nintittänyk Leppämir- ran tuomiokunnan ktlomarin, ho- mioikeudenasessorin E. M. S op a- s e n, jonka homioikeus oli asetta- nut mirkaan ensimäiselle ehdokas- sijalle. Wiipuri» kuunasiisporittcrta- riksi on senaatti nimittänyt Sainiin kihlaktninait kruununmoudin M. Fagerströmin, jolle kumernööri on antanut puoltolauseensa. Joensuusta ja Iikitienooita. i i iii!» fstiuftjirijri toimitti täällä maralääninsihieevi li kko ^lnderuniit amulla maaumit- tatisremisionilt wii:ne lauantaina. Täältä hän matlusii Pielisjärmel- le, Nurmekseen, Malliin oou ja Rautaivaaralle. Ivensilnil—rata. Senaatti on hylännyt ^curme^- sen kunnan anontuksen, eriä Joen- suun—rakenteella ole malle rautatielle Miuuuahnen ini rakeunektaivalt rantatiesiiian yh teyteen rakennettaisiin ajo- ja lä- ivelysilta. '-pielisjär-ocn tnoutislu-niau läyttäntisen ehdotuksesta omat se- naattiin malittaneet marakamreeei T. A. Kiljander ja pormestari Albin Routanto. pttntarhaiÄttU!. Kansanopistonjoht. I. H. Ha- kulinen on senaatilta anonut 35 tuh. markan mahiolaiuaa crniait talon rakentainista marten ')iiiliv- lahden alemmalle puutaryakoi:- lulle sekä sen yhtcydes'ä loimi- ivalle kasmitarha- ja keittokou- lulle. Pohjvis-5?ar>ala:i kai!fancpi<- to»» johtokunta on senaatilla anonut muodelsi 1910 2,0(ii> mkan apu rahaa apurahoiksi marattomille oppilaille sekä 7,0im> mkan muo- tuista apitrahaa ivuosiksi 1910 —12. Joeusultn täis«',iM;ttttostl^!»hLiön kaupan hoitajaksi, herra Walter Lihrin erottua, on johtokunta olla- uut koiittorisu P. M. Pajarisen. Miipurii! ta»n!!riso-hin, jotka tapahtumat »k. 23—27 p., on Joensuusta ilmoittautunut: luistinkilpailnihen Europan ja Suo- men mestaruudesrn A. Lihr. kan- saimväliseen vituushiihtoon 30 km. matkatla A. Heikura ja 'A. Hon- kanen ja painililpailuihin L. K o- lehmainen ja Armas Hirmonen. ,,Nuorten Nuija", Kansallismielisten nuorien liiton haaraosasto, perustettiin täällä »viime sunnuntaina. Toimittaja T. Könönen esitti puliecssa liuon oljjelman ja haaraosastoon lirjol- tautui Heli jo 00 jaseulä. SiHiiit- tiin »väliaikainen toimikunta sään- öehdotusta malmistailiaau ja eri toimikunnat iltamia ja laulukuo- ron perustamista warlen. Iocustiuil ryvmäeu sairanct- ja hiitttauSapttraSsan muosikokous pidettiin t. k. 2u p. Muosikertomus 0] otii seuraamaa: Jäseniä kassassa oli muoden alus- ia 23 niiesta ja 0 naista, uhieeu- sä 20. Muoden ajalla tuli uusia 14 miestä ja 1 nainen, eronnut 1 jäsen, maksujensa kaiiniitlyönii- sen tähden 5 miestä ja 1 nainen. Jäsenluku mnoden lopussa oli 3.2 miestä ja (> tiaista, yhteensä : >.s. Sairausapua cit maksellu 7 hen kilölle yhteensä 147 päiivästä. Kuolenzantapauklia jäsenten kes- kuudessa ei ote sattunut. Kassalla 011 ollut tuloja: Jäsenmaksuja . Korkotuloja 34 l: 52 !i7: s 1 Smk. 439: m enoja: Maksettu sairausapua . 441: Kassan hoitokustauuuk- sia .... . . . ^2: ^mk. Kassalle on siis tullui tappiota Tmk. t-i-t-: .">1. 5iassan tila muoden lopussa: joensuun T. y:llä mellaua 1 >0: —, pankissa sciästötaSsatilillä 312: 73, kassassa 150: 80. Johtokunnalle myönnettiin tili- mapaus. Johtoluuta on kokoontunut > kertaa käsittelemään kassan hoitoa koskemia asioita. Johtokuntaan omat kuuluneet: I. Kurki puheen- johtajana, H. Litmanen ivarapu- heenjohtajana ja rahastonhoitaja- na, .It. Maakauaiueil, marajäsen, kirjuriua, P. Kaslikainen, H. -^ir- ronen, P. Kähkönen ja I. M. Sainio. Eroamismuorossa oliivat I. Kurki ja I. Mäistä. Johtokuntaan »valittiin I. SUira uudelleen ja H. ^icmanen, »va ralle R. Maakanainen ja 'JL Tammio. Tilintarkastajiksi A. Laakkonen ia r saarelainen, ivaralle A. Sairausapua päälettiiu maksaa P. Kasiikaiselle 15 päimästä ja I. .Kinnuselle 4 päimästä. ;\ci l ciuk ji kas saa li hymäksyttiin iUrno Zio.onen, P. Mänskä. B?altiv:i vblikatsioonien arwon- oanit tanppiaat Kalle ja Pau! Petter Parmiainen joensuussa 10 taiaiiii oblikatsioouilla maittaneet l'.,"0.» taalaria eli 55.552 mk. ~'0 p. ^iteapulainen H. Surakka sai eilen »'.'.aistraav.lta luivan tässä ii".io>:nsilssa harjoittaa kauppa- livettä tou- ja ulkomaan laiva- voillct. keiptirimestari Juho Pitkäsen kon- •."u'S! a oli eilen. Metallisen »uaiino .,ida Pitkänen anoi pesä- croa. i5i,stntäinen esiinhuuto on 14 pnä ensi maaliskuuta. — Toi- inttp.ialuisheksi tttlt kaupungiiipal- mciijit Eet'0 •.l , ?a»iner. Zvivun esii»l)»ttlo vllusevvä I. Äionos-mainajan kon kurssi- ja perinnön luomntus-asias- sa on cnsi tuleman maaliskuun 7 päiivänä. 8^2 E/3 pv* j$*sr e&s SS 1 Ei Muualta Poh- jois-Karjaiasta. 5!ir;kohcrrKn »vaali Juuassa. K y' y!N ysväim ällä kirkkoherran maa-imalmistusta marten Juuas- sa sunnuntaina tk. 20 p:nä seu- rakuntalaiiel anoimal 4:ksi maali- saarnaajaksi pitäjänapulaista pas- tori P. Ä. Niobergia 5,573 inkan äänillä, mutta kun yksimielisuyttä ptluttui ja kirkonkokouksen ääniluek- telo sisältää 14,111 mkan äänet, niin anomus EST ä-.-Ä &9 C3 iSj' sn* =3 jwt SS Kurki ja R. Saarelainen 5^ysymys arpajaisten pitä-ni- sestä pantiin pöydälle. Pöytäkirjan tarkastajiksi Malit- tiiu R. ja D. Saarelaiset. Heti muosikokoukseu jälkeen ma- litsi johtokunta keskuiidestaaii pu heenjohtajaksi P. Kähkösen, maralle P. Kastikaiseii, rahastonhoitajaksi H. Litmasen, kirjuriksi R. Maa- sanaisen. 5iaiisatoiziurakennukfta warten on senaatti myöntänyt m. m. seu- raamat lainat: Ilomantsin kun- nalle lo/joo »nkaa, Uukuniemen kunitalle 32,000 ntkaa ja Tohma- järmeu kunnalle 8,000 rnkaa. ^tn! au pi-rin rilununnimiS-' tuie^ siloso^iau inaisteri Oskar Lii- jesorsiu ulosottoapulaiseksi nek- jäu kuukauden ajaksi, luettuna t. k. '!> pstä, on lääniukuivernööri määrännyt entisen määpelin Juho Säämäsen, ruununnimismies Lik- icfoifin mastuulta ylöskannou suhteen. Arpajaisasioira. Liperin nuorisoseura on läänin ruivernöörilke osoitetussa anoinuk- sessa pyytänyt lupaa saada ensi" kesän ajalla toimia yleiset arpajai- set seuran rakenteella oleman ta- lon rahaston kartuttamiseksi. Ti-berlutiinitarkaStns. Lääniiieläinlääkäri H. M. He- lander on määrätty toimittainaan tuberkuliinitarkastuksen maanmil- jelijä Juho Pehkosen omista- masia karjassa Liperin pitäjän Taipaleen kylässä, jossa tarkas- te.ttamien eläinten lukumäärä ou 4<> uautaa. laimin lainpnoti tilojen perin- i-.-lft ostamisesta. Sen johdosta, että useat ivielä perinnöksi ostamatta olemat lah- joitusmaatilat, noin 90 lampuoti- lilaa Salmin pitäjästä oivat jou- rtmeet sahayhtiöiden ja puutamara- liitkeenharsoittajain haltuun, on senaatti asettanut ivaliokuuuan,, johou kuultuvat senaattorit Mire-^ uius, Kraat,. Saarikoski ja von" Kothe:>, käsittelemään kysymystä näiden tilojen perinnöksi ostami- sesta. Niiden lampuotitilojen pe- rir.nöksioston, joista riita on wi- reillä, sekä ue tilat, jotka kumer- nöörin mahivistaman siirron kaut- ta omat joutuneet sahayhtiöiden ja muiden puutamaraliikkeen har- jottajain haltuun, ou senaatti ly- kännyt toistaiseksi. Muutamiin tiloihin nähden ou Miipurin lää- nin kulvernörin auiieltama uusi ehdotus periutökirjaiu antamisesta asianomaisille lampuodeille. Mii- memainituulaiStcn lilojen lampuo- dit ehoät nimittäin ole kumer- noörin suosiumuksella siirtäneet lazupuotitilojacin sahanomistajille, maan ainoastaan omaivaltaisesti mriyneet metsän puutarvaraliik- keille. ki!itak»e»»an »nnantvil- jeitzskvi-lut. Jtä-Karjalan maaiuviljelysseura on senaatilta anonut, että Salmin kihlakunnassa toimimia kiertämiä maaillviljeloskouluja marten myön- nettäisiiu joko 3 tai 5 muodeksi ensi marrask. 1 pstä lukien koro tettu 7,70!' ,nkan apuraha kuta- kin 3 koulua marten eli siis yh- teensä 23,100 mk. muostttaiu. Maaumiljelyshallitus on puolta- nut myönnettämäksi koulua kohti 7,200 iuk. eli kaikkiaan 21,600 mk. muodessa. Tntkij autakmman kokonkses- sa Inu'aSsa 18 puä t. k. esiintyneiltä 24 wa- littajalta ou puoleunettu yhteensä 1,228 meroäyriä, joten jäi jakelle »voimaan 13,107 äyriä. Monelta -valitukset ou toteuttamattomina hyljätty ja useat tyytymättömät aikoivat keiveiltää mielikatkeruut- taan osakseen tulleesta kunnallis- rasituksen raskaudesta matitta- malla kuiveriiöörilke. Osa tyyty mättömistä koettaa kumota koko- uaaii pnheenaoleivan iverotuslau- takuiinan tekeleen, joka kuitenkin lienee heille ylimoimainen yri- tys. SäS CO* UKI 9 DS ST I SS set ■525S fC3 tri Ö3! «O aa" B LS i-3 --i —i v» CO S» CA 03 V» S" <t S v- a «z S. £ m j