Uio 35 Sanomia dalun kaupungista ja läänistä. 1910 Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4; 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: — kuukaudelta —: 35 ; 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, ksskEvlikkona ja perjantaina aamulla. p Lauantaina Maaliskuun 26 päivänä, ^EBSSZSB^ Toimittajat: M. PALLÄRI. E. A. OÖLÄSVIRTÄ. Tavataan toimistossa klo 1C—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto /a konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppurfn- kadvn puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:äcn illalta. Puhelin 55, toimistoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh den ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaaaoLetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin saaomaiehtMa palkkiotta. Kirkollisia tietoja. Lana«tai»a mcriinieslähelyksen iltama rutouZhxoxeella klo ' -> 8, puhumat pastori Wall«ri ja maisteri Kaitila. La««»tai»a suomal. rippisaarna klo 7 rovasti Lönnrot. HUÖ HUOM HB 1 Pääsiäispäilvänä saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipäimäsaarnat suomal. kello Iv past. Wa!tari ja ruotsal. kello ^2 1, maisteri Kaitila. Kollehti tulee ensimäisellä haamilla »va rattomille ylioppilaille, toisella merimiestä- hetyksell?. Jltas«ar«a suomal. klo 5 pastori Wal- tari. KoKe^ti tulee ensimäisellä haamilla dia- konaalille, loisella merimieslähetykselle. Rukoushuoneessa klo 7 aamulla suomal. hartaushetki. Klo 7 i. p. merimieslähetyksen iltama, jossa puhumat pastori Waltari, ma»sle« Kaitila v). m. 2 Pääsiäispäitvänä saarnaamat Tuomiokirkossa * Puoupäimäsaarual suomal. klo 10 ja ruotsal. klo 1 :> 1, past. Waltari. Kollehti tulee ensimäisellä haa,villa dia- konaatill?, toisella merimieslähetykselle. Illasaarna suomal. kello 5, maisteri Kai- tila. Kolletzri tulee ensimäisellä haamilla diako- naatille, toisella merimieslähetykselle. Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa. Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistö kauppoja. OULU, Torikatu 14, Älex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari PContoriaika 10—2. Puhelin 203. Hi :BS Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupuaki- ja maa tilojen sekä metsien myy"»»U8 ja ostoa, toimUtaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niia hyvin lainopilliselta kuits ammattikaanaita. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osot»; Seppänen, Oulu. Selitä iltasaarnan jälkeen jatketaan me- rimiesjuhlaa kirkossa, puhumat pastori Walwri y. m. Wa«hain Kodissa pitää ruotsalaisen saar- nan tl» 11 ,30 romasti Snellman. Asianajajia. A&ia"njoa rahastoissa v. m. toini. J. Lakar; f A tl I n 1 toimittaa as ! oita virastoissa » v. cLLlln y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouliiasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puheli* 11:0 5 31. Avoinna 10—V2 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. Nimismiehille! Kauniita Pääsiäis-Postikorttia OMAN KANNAN Kirjakaupassa. Asetuksen mukaisesti ilmoitamme täten, että Lauttausjohtajaksi kesäkaudelle 1910 Oulujokea varten on valittu metsänhoitaja Edv. L. Sandman, asuva Oulussa. Oulussa, maaliskuun 22 p:nä 1910. Uleäborgs Sägversk Aktiebolag. G. & C. Bergbom Aktiebolag. J. W. Snellman & G:son. 11 OMAN KANNAM Kirja-ja Paperikau passa, Oulussa. Syntynyt. Terve Poika Kyrön asemalla -'Vt 10 Aino ja Matti VVoltti, Co. s. Melender) Kuollut. ■fc »s. . <^- < ^ l i Jr ■ror.** lU. S. l:sti.) -Murheella ja kaipauksella ilmoitan, että hellästi rakastettu vaimoni Meidän rakas poikamme Heikki nukkui rauhallisesti kuolonuneen tur vattuna Jeesukseen Lumijoella Mau nun tilalla maaliskuun 17 päivänä 18 vuoden ja 1 päivän vanhana. Rak kaudella jäivät häntä kanssamme kai paamaan ja muistamaan 4 veljeä ja 2 sisarta sekä muut sukulaiset ja ys tävät. Anna ja Juho Maunu. Herra antoi, Herra otti, Herran nimi olkoon kiitetty. Siroja ia halpoja Iitti siä, Pylväitä y. ra. valmistaa VELISET HIEN. Klvenveistämö Alatornlolia. Patsaat valmistetaan parhaaksi tunne tusta mustasta kivestä sekä lähetetään rahtivapaasti rautatiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pyydettäissä. synt. Kulvik, lyhyen, tuskallisen taudin jälkeen kuoli rauhassa \ iitornion pappilassa tiistaina maaliskuun 22 p:nä 1910 kello 11,io e. pp., 57 vuoden, 11 kuukauden ja 21 vuorokauden ikäisenä; ja jätti sy vään kaipaukseen ja suruun minut, 5 poikaa, 2 miniää j:i 3 lastenlasta sekä lukuisan joukon muita sukulaisia ja ystäviä. Antti Holmström. .Növrille Hän antaa armon.'" I Piet. ep. 5: 5. 5333^S22ÖSSi Ilmoituksia. Kalajoen Kävi hiomossa valmistetaan Kauniita ja halpoja «» mustasta ja harmaasta graniitista sekä val koisesta marmorista. Kivet lähetetään laatikoissa ilman eri maksua kaikille rautatieasemille Suomessa. Hintailmoituksia lähetämme pyydettäessä. Kalajoen Kivihiomo. Omistaja A. SANTAHOLMA O.-Y. Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita > monen mallisia 30 - ">«vv - markasta korkeam piin hintoihin. Tilauksia vastaanote taan kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot hinnat. Tuomainen & Kumpp. Klvivelstämö, Oulussa. Koulukatu 26. Telef. 312. HlMin I Maalle rekikelillä kuljetettavat nilUlil.! tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Rautaristlen tilauksia välitetään. Nyt on saapunut paljon kysyttyä : Halpaa: OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikauppaan, Oulussa, Kauppureinkatu 5. m maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 °/o 3 2 4Va 4 3 Va 3 5 vaadittaessa Talletuskonttoku- ranttitiliilä SäästökassatiliSIä Juoksevalla tilillä Helsinki, 1 p. toukok. Johtokunta. 5 s 1908. 12 km. Vilppulan asemalta ja 3 km. Tynnysniemen laiturilta, avataan toukokuun 16:sta ja suljetaan syyskuun 15 päivänä. Hoitoon kuuluu: Yhteistunnelman ja yhteistajunnan herättäminen ja kehittäminen rukouksen ja sisäisen kanssakäymisen avulla, yhteistyö puutarhassa ja taloustoimissa, kasviruokajiir- jestelmä. aurinko-, ilma- ja vesikylvyt, kääreet sekä vesivalelut (Kneipin tapaan), h ie ronta, voimistelu ja sairasvoimisteiu, sähkö- ja värivaloparannus sekä komoepathian (etenkin ravintoaineellisen) käyttäminen. Laitos on pääasiallisesti sopiva reumatikoille, neurastheuikoille, sydänvikai sille ja ruuansulatus sekä munuaistautisille. Huom.! Keuhkotautisia ja mielenvikaisia ei oteta hoidettavaksi. Hinnat ovat kuukaudessa 80 Smk. ja siitä ylöspäin. Joku määrä varattomia saa hoidon ilmaiseksi. Lääkärin ammattia ja isännyyttä hoitavat E. W. Lybeck ja Juhani Malka mäki. Voimistelua johtaa ja sairasvoimistelua antaa J. A. Varski. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutennes tulipalon o. isa m varalta! „Kul!ervon" ja,,Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansaliispankissa. Puhelin 4 36. Mieskööri „ORAS" viettää ensimmäisenä Pääsiäispäi vänä 27 p. maalisk. kello 6 j. pp. Työväentalolla OHJELMA: Alkusoittoa Avaussanat Soololaulua Lausuntoa Laulua Näytelmä Laulua Kanteleensoittoa Pukutanssi Laulua Kuvaelma Juur julman dundehellinen gööri! Tanssia Pääsylippuja saatavana T. V. V:n lippu myymälässä sunnuntaina kello 11—1 4:ltä iltaman loppuun. Lähemmin ohjelmissa. ja Oulu, Maalisk. 26 p:nä. Rullakartiineja myytävänä M h tt tv « m paaftatsfaitoma* Huomenna ja ylihuomenna mieltää kristikunta Jeesuksen ylösnousemisjuh laa. Tuhansiin kirkkoihin kokoontuneille ihmisjoukoille toistetaan iloinen pää siäistermehdys: Herra on toti sesti noussut kuolleista Maailman kuohuma meno ikäänkuin pysähtyy hetkiseksi juoksustaan. Pääsiäis sanoman kaiku sattuu niittenkin kor miin, jotka ahertelemat kaiket päimä ajallisen elämän moninaisissa puuhis sa. Pääsiäisjuhlaan liittymät järisyt tämät tapaukset omat iskeneet symät jät jet ihmiskunnan elämään. Eri tamalla suhtautumat kuitenkin yksityiset ihmiset pääsiäisjuhlan ilosa- nomaan. Msinkertainen kristitty, joka ei rupea pienellä järjellään ihmeitten salaisuuksia tutkimaan, ei kysy, miten pääsiäisihmeet tapahtuimat. Hänelle on tärkeämpää, mistä syystä ja mitä marten Jeesuksen täytyi Golgatalla kuolla, tulla hautaan laske- tuksi ja nousta ylös kuolleista. Näi- hin kysymyksiin saa hän tyydyttämän mastaukjen Jumalan ilmoitetusta sa- nasta. Mutta ne, jotka ei usko ihmeitä ja jotka tahtomat järjellään käsittää kaikki asiat, takertumat heti kysymykseen, kuinka se on montut tapahtua, mi ten se on mahdollinen. Luonnollisesti nämä tietomiisaat hyökkäämät ensi töik- seen uutta testamenttia mastaan. „Uu- demman tutkimuksen" nimessä riiste- tään siitä pois kaikki, mikä suinkin moidaan poistaa. Jotakin sentään jäte- ään koskemattakin. Mutta ihmeitä ei missään nimessä uskota, sillä ne omat — mastoin luo n n o nla ke- a. Niin ihmeitten kieltäjät kaikkien muitten kieltäjien kanssa sanomat. Luonnonlait! Mitä ne omat? ,.Ne omat Jumalan ajatuksia, joiden nm- aan kaikki tapahtuu." Tunnetaanko äikki luonnonlait'■ Ei. Luullaan nii den supistuman siihen ahtaaseen luon- nonlakien piiriin, joka tätä nykyä on ihmisille tunnettu. Mutta kaikki, mikä menee tämän piirin ulkopuolelle, mi )in ihmisjärki ei jaksa kohota, se kiel- etään. Ei huomata, että luonnonlait omat yhtä rajattomat kuin maailma. Paljon on ihmisten näköpiiri aiko- en kuluessa amartunut. Luonnonlakien :jiiri on laajentunut. Woi esim. puhua Oulusta Kentijärmelle, niin että puhu- eltama kuulee puhujan äänen. Se on yllä mastoin manhempaa, äänenkuu- umista koskemaa, luonnonlakia, sillä eihän ihmisen ääni moi kuulua Ou- usta Kemijärmelle, mutta nerokkaan eksinnön amulla saa kuitenkin äänensä noinkin pitkän matkan päähän kuulu- maan. Tässä on esimerkki siitä, miten ekin, mikä ensi katsannolla näyttää ole- man mastoin luonnonlakia, on luon- nonlain mukainen. Jos siis näet otakin tai kuulet jotakin joka ei ole unnettujen luonnonlakien Milkaan seli- ettämissä, niin älä mäitä niitä ilman muuta mahdottomiksi. Ja ennenkaikkea: älä suotta pyri järjelläsi mittaamaan rajatonta luonnonlakien maailmaa. Uhkaamana nostaa kieltäymys pää- ään meidän aikanamme. Jngersollin a muitten Jumalan kieltäjien teoksista ammennetaan kaikkea uskontoa halmek imaa ja pilkkaamaa henkeä. Henki nen ja simeellinen rappeutuminen, jonka urullisista ilmiöistä taman takaa mies- it mierimät, käy rinnan tämän kiel täymyksen kanssa. Näyttihän ensimäisen pitkäperjantain iltana siltä kun mastitstajat olisiivat saaneet täydellisen moiton. Mutta pääsiäis-aamuna tehmehtimät ensimäi- set kristityt toisiaan ilosanomalla: Herra on totisesti nous- s u t kuolleista.' Ja tämä pää- siäissanoma on sitten lähes parin tu- hänen muoden aikana antanut toimoa toimottomille, luottamusta epäröimille, moimaa mäsyneille. Awoin»a on tä- mä moiman lähde mieläkin. Käy siitä ammentamassa, sinä elämän maima- loisella taipaleella mäsynyt «atka- mies! Maallikks. ten" eroamisen sai aikaan se, etteimät ..perustuslailliset" suostuneet anomuk- s?ssa mainitsemaan mitään suomalais- ten suostumaisuudesta myötämaikutta- maan lain muutoksiin, jotka horjutta- matta maallemme makuutettua maltiol- lista erikoisasemaa ja hämittämättä kansallisen elämämme ehtoja, hamaitaan kohtuuden ja maitokunnan yhteisten etujen maatimiksi. Tämä myötämai- kuttaminen möisi tapahtua esim. äsket- täin toimineen menäläis-suomalaisen konferenssin suomalaisten jäsenten eh- dotuksen mukaan, joka ehdotus „koh- daltansa osottaa, ettei Suomessa suin- kaan ehdottomasti torjuta ajatusta mo- lemmille maille yhteisen lainsäädännön luomisesta, jonka piiriin erinäiset tätä ennen yksistänsä suomalaisina käsitel- lyt, mutta keisarikunnankin etuja kos- kemat asiat tulisimat siirrettämiksi." Tätä suoranaista, positiimista puol- ta, niiden keinojen suunnittelua, joiden amulla moisimme päästä nykyisestä umpikujasta, tahtoi suomalainen puo- lue yhteisessä anomuksessa miitatta- maksi, mutta, kuten sanottu, „perus- tuskalliset" ivanhan kielteisen kantan sa mukaisesti eimät tähän suostuneet, ja niin laatimat kummatkin oman alot- teensa. Sosialistit taas, kokonaan suomalai- sen puolueen ja sen mastaryhmän me- nettelystä riippumatta, päättimät äänes- tyksen jälkeen, etteimät he yhdy por- marien kanssa. He laatimat siis oman ehdotuksensa ja olisimat sen laatineet, maikka muut „pormarilliset" puolueet olisimatkin yhtyneet. Mainittakoon tä- mä sen muoksi, että melkein kaikki ka- qalilehdet omat nähneet hymäksi joh- taa lukijansa siihen luuloon, että so- sialistien erottautuminen oli seuraus suomalaisen puolueen omasta alot- teestä. (Tästä ..perustuslaillisten" lehtien tahallisesta menettelystä näem- me siis, ettei mukamas ..laillisuudelle" herkkä omatunto ole Omalla herkkä rehellisyydelle.» »» Sisältö: Eduskunnasta „Suometarlaisten syy' Mirkanucsnsia. Kulunut miikko on eduskunnassa ollut anomusten miikko, toimomusten ja huolten ilmituomisen miikko. Ano- muksista huomattamin on epäilemättä ollut kolmessa kappaleessa tehty ano- mus nykyisen maltiollisen aseman joh- dosta, laillisen järjestyksen palautta- miseksi. Kuten jo tunnsttu, oli aluksi aiko- mus saada »valtiollisesta asemasta yksi yhteinen anomus; mutta tulokseksi tuli kuitenkin kolme eri alotetta: suomalai- sen puolueen, nuorsuomalaisten, maa- laisliittolaisten ja ruotsikkojen yhteinen, sekä sosialistien. Suomalaisen puo- lueen ja noiden n. s. ..perustuslaillis- ^täiden maltiollista asemaa koske- mien anomusten yhteydessä on taas kerran nostettu huuto: „suo:netarlais- ten syy." Se nimittäin oli ..suome- tarlaisten" syy fitel anomus tullut „perustuslaillisten' kö^ssa yhteiseksi. Tietysti se oli ..suometarlaisten" syy kuinkas muuten! Pitäähän kanaalein saada komentaa suomalaista puoluetta: me, ..perustuslailliset", me teemme ai man niinkuin me tahdomme, mähää- kään mälittämättä teistä, ja te teette nöyrästi myös aiman niinkuin me tah- domme, jollette, niin syy eriseuraisuu- desta vn teidän. Kaikkein röyhkeim- min on tätä hoilannut ..Suomalainen Kansa" tuo maltiollisen malheen ja yl- tiöpäisyydeu häpeemättömin äänitormi. Asialliset eroamaisuudet anomuksissa, sanoo se, omal siksi mähuiset, että olisi luullut ..suometarlaisten" moiman yb- tyä ..perustuslaillisten" anomukseen. Niin tietysti! Mutta ne eroamaisuu- det olimat herroille nimiperustuslailli- sille aiman yhtä pienet. Olisimat siis yhtyneet! Kuten muistettanee, oli ..suometar- laisten oma syy" sekin, ettei edustun- nan marapuhemiehiksi tullut ketään suo- matoisesta puolueesta. Silloin eimät hy- mät ..perustuslailliset moineet äänestää Listoa sen muoksi, etteimät suomalaisen puolueen edustajat heti ensi äänestyk- sessä äänestäneet hra Sminhusmudia. Ikäänkuin suomalaisella puolueella ei olisi yhtä hymä oikeus asettaa omaa ehdokastaan kuin nuorsuomalaisillakin, kun he samalla ilmoittimat, että he äänestämät edustaja Sminhusmudia sitten, kun omat nähneet, ettei heidän oma ehdokkaansa saa tarpeeksi ääniä, maan malituksi tulisi esim. joku sosia- listi. Mutta korskeiden ..perustus laillisten" mielestä oli suomalaisen puolueen melmollisuus heti äänestää sitä, jonka he määräämät, ja jollei niin tapahdu, niin auttamat he mara puhemieheksikin ennemmin sosialistia kuin suomalaisesta puolueesta. Tässä ..pormarillisten" yhtymispuu- hassa oli siis suomalaisen puolueen kanta: ennemmin puhemieheksi..perus- tuslaillinen" kuin sosialisti, mutta „pe- rustuslaillisten" kanta oli: ennemmin marapuhemieheksi sosialisti kuin suoma- laisen puolueen jäsen. Ja kuitenkin kehtaamat ..perustuslailliset" mäittää, että pormarillisten yhteissopiniuksen raukeaminen oli ..suometarlaisten syy Jollakin perusteella ajattelemampien jäsentensä silmissä puolustaakseen me- nettelyään, täytyi heidän lehtiensä kui- tenkin rohkeasti lemittää sitä malhetta, että suomalainen puolue oli lupautu- nut masta toiseksi marapuhemieheksi äänestämään herra Sminhusmudia (Näemme siis tässäkin, miten ..lailli- sen" omantunnon ei tarmitse „perus- tuslaillisten" mielestä olla samatta re- hellisen.) ..Perustuslaillisten" niielestä ci suo- malaisen puolueen edustajilla ollut ollenkaan oikeutta armostella hra Sminhufmudin potiiltisia mielipiteitä ja hänen entistä toimintaansa, maan olisi häntä pitänyt heti äänestää, tun-. han main aamisti, ettei oma ehdokas saamutlaisi enemmistöä. Mutta „pe- rustuslaillisilla", olimatpa he sitten nuorsuomalaisia, ruotsikkoja tai maa- laisliittolaisia, se pitää olla tämäkin armostelemisen oikeus. He omat mer- kinneet (..ulosmalinneet") suomalaises- ta puolueesta eräitä edusmjia, joita he eimät suostu, näiden kieltäinättö- mästä kymystä huolimatta, malitse- maan maliokuntien puheenjohtajiksi: ennemmin kelpaa joku toinen, mähem- män kymykäs, suomalaisesta puoluees- ta, tai ruotsitko, tai aiman kymytön sosialistikin. ?!äin on tapahtunut näil läkin maltiopäimillä useammassa kuin yhdessä maliokunnassa. Esim. mal- tiomarain maliokunnassa katsoimat ka- qaalit, kun heillä itsellään ei ollut ke- tään kelmollista ehdokasta, hymäksi malita puheenjohtajaksi ennemmin suo- menmielisen ed. Mirkkusen kuin suo- menmielisten oman ehdokkaan ed. Kai- ramon, joka kuitenkin olisi ollut mai- nittuun toimeen koko joukon pätemämpi. Hullummin tosin malittiin miime muonna samassa maliokunnassa. Sil- loinkaan eimät herrat kagaslit, maikka he eimät moineet asettaa omasta jou- kostaan ketään edes ehdokkaaksi, suos- tuneet malitsemaan suomalaisen puo- lueen ehdokasta ed. Kairamoa, malio- kunnan ehdottomasti kymykkäintä jä- sentä, maan antoimat ennemmin pu- heenjohtajaksi tulla sosialisti Muoti- joen, joka ei pystynyt mihinkään. Ja sitten mielä melusimat heidän lehtensä, että syy Muolijoen malitsemiseen oli ..suometarlaisten" itsepäisyyden. Sillä tamalla omat meidän ..perus- tuslaillisemme" aina menetelleet ia menettelemä!. Ei sillä hymä, että suomalaisen puolueen pitäisi tehdä ano- mukset ja äänestää niinkuin kagaalit komentamat, maan lisäksi yhtyä ..prik- kaamaan", häpeällä merkitsemään, omia parhaita miehiään. Ja kun suoma- lainen puolue ei tähän häpeämättö- myyteen suostu, niin kuuluu ksgaali- lehtien ulmonta: yhteistoiminnan rau keaminen oli ..suometarlaisten sny." Ei totisesti mielihymäkseen mcdä esiin näitä kansalaisten keskinäisiä hei- kontamia ja raatelemia kiistoja. Mut- ta niin kaumaii kuin n. s. ..perustus laillisten" taholta esiinnytään suoma- laista puoluetta, maan suurinta por- marillista puoluetta, kohtaan sillä ta- malla kuin on tehty, niinkauman kuin malhe ..perustuslaillisten lehtien pals- toilla määrentää suomalaisen puolueen menettelyä ja tekoja, niin kauman on pakko toiselta puolen miskata kunniat tomat syytökset takaisin ja paljasma siten menettelemien onia luonne. Re- delliiyyden- ja kohtuudentiinto olkoon ratkaisijana, maltiollinen aisti oikean tien osoittajana. Paitsi laillisuusanomukset, on myös- in tamallaan kiinnittänyt erikoista huomiota puoleensa maalaisliittolais en anomus mirkamiesasiasta, jota marten asetettiin eri maitokuntakin. Siitä on nostettu humo kahdella ta botta, nimittäin maalaisliittolaisten ja pääskysnuorsuomalaisten ynnä ruotsit-- ^ojen taholla. Maalaisliittolais-sosia istit — sitä ajatusta ei moi kartoit- taa itsestään -- näyttämät toimomalla toimoneen anomuksensa herättämän muissa puolueissa kiimastakin mastus- ta, jotta he moisimat sitä näkymämmin loistaa. Mutta kun sitä kuuluikin odottamattoman mähän, todellista mas- tusta nimittäin, näyttämät eräät maa laisliittolaiset koettaman lisätä kun- niaansa^ pitämällä lehdissään mahdo tonta ääntä ..pormarien" mukamas rajattomasta" kiukusta ja mastustuk- sesta. Paitsi sitä tosiasiallista pelkoa ja kiukkuakin, joka on ilmennyt „Suo- malaisessa Kansassa" ja eräissä ruot- salaisissa lehdissä, yhdistämät nämä maalaisliittolaiset huudonpitäjäl huu- tonsa perusteluksi myöskin sen a r- m o s t e l u n, jonka heidän anomuk- sensa köykäisyys eräiden lehtien puo- lelta on saanut osakseen. Siis suo- raa epärehellisyyttä. Sillä totisesti ei tarmitse olla mirka-alaresormin mas- tustaja huomauttaakseen maalaisliitto- laisten anomuksen muodollisesta ja si- sällyksellisestä heikkoudesta. Siihen on tosin koetettu siemäsli marastaa mah- dollisimman paljon edustaja Neman linnan tunnetusta anomuksesta ja kir jausta, mutta kuii ala luonnollisista suista on anomuksen tekijöille outo, näkyy kopiossa komin selmästi pihtien pitämät. Taktomattakin on tämä eräiden maalaisliittolaisten suuremmoinen rum- munlyönti, jolla he omat kuuluttaneet anomustaan asiasta, jota muut omat ennen ja paljon etemämmin kuin he, ajaneet ja mastokin tulemat aja maan, telinyt maiklltuksen reklaamista ja kansansuosion tai^oitelemisesta. Mutta tämä ei tietysti lvoi eikä saa maikuttaa itse pnheena oleman tärkeän asian käsittelyyu. Eräs ruotsitko lau- sui lähetekeskustelussa ja joku sanoma- lehtikin ou sen tehnyt, että tuota maa- laisliiton anomusta „ei n>oi ottaa ma- taivalta kannalta." Olkoon, että mai-