liistsins toukoliulln Iv p:nZ N:o Sl — ISIS VsIKIillnnznIzinzzzSzntözziz eijivkimiuzzz. kduskNtll hMliksljlliit VttMSlllkilvllliljkilitvslt NietivvSll. Lauantaisessa eduskunnan täysi- istunnoSso, joki alkoi kello 11 op., esiteltiin ensimäisenä asiana perustuS- lakimaliokunnan mietintö n. k. malta- kunnanlainsäädäntö-asiasta Puheenmuoroja pyydettiin heti tois takymmentä. Ensiksi sai puheenwuoron ed. Me- ch elin lausuen aluksi toiwowansa, että eduskunta mietinnön hymäksyisi. Sen sisältö on kielteinen. Mietintö on laaja, mutta selityskirjelmä, joka on kokonaisuudessaan kudoS Vääris telyjä, on sen «aatinut. Niistä peri aatteista, jotka meillä omat moimaSsa ei selityskirjelmä tahdo tietää mitään. Tahdotaan hämittää Valtiosääntöm me ja kielletään koko Suomen oikeus. On tehty ehdotus, että eduskunnan olisi ollut esitettämä uusia perusteita suhteittemme järjestämiseksi, joka eh dotus sitten tarkastettaisiin molemmin puolin. Sellaisen ehdotuksen toteut tamisella ei nykyoloissa kuitenkaan olisi mitään toimeiia, sillä sitä ei ny kyisillä maltiopäimillä clisi ehditty suorittaa. Ed. I. Castren: Menäjän pää ministerin ehdotuksen luonne kumaS- tuu paraiten eräissä selityskirjelmän lausunnoissa. Ne eimät jätä epämar- muuteen, mille kannalle pääministeri on asettunut. Puhuja siteerasi eräitä tällaisia kohtia. Perustuslakimalio- kunnan mietinnössä tällaiset Väitteet kumotaan. Tämä lakiehdotus on jä tetty myöskin duumalle, jonka pitäisi olla nuoren Menäjän pyrkimysten ja konstitutsioonin tukena. Ne, jotka omat näin menetelleet, owat tienneet, mitä tekemät. Suunnitelma on kamala: ensin duuman amulla tuhotaan Suo men itsenäisyys ja sitten hämitetään duuma. Jos duuma alistuu tähän tuhotyöhän on se sellainen teko, joka horjuttaa sen oman olemisen perus teita. Määryydenteot kohdistumat lopulta kuitenkin sen harjoittajiin. Mittasi Belsazarin kemuihin ja näky mättömään käteen, joka seinälle kir joitti tuhon ennustuksen. Puhuja huomautti sen jälkeen kansamme kes tämistä koetuksissa lausuen, ettei se saa sortua. Miittasi Unkarin kansan Vapaustaisteluun. Kansamme tule maisuudesta olemme edesmastuuSsa menneille polioille, samoin kuin tule> mille ja omille omilletunnoillemme. Ed. Arokallio kiinnitti huo- miota eräisiin pääministerin selitys' kirjelmän kohtiin, jotka antamat tosi asioista irmikuman. Menäjän duu< man jäsenillä ei liene täyttä selmyyttä Suomen oikeuksista ja kun pääminis teri selityksessään Vertaa Suomen asemaa siihen asemaan Valtakunnas sa, joka ennen on ollut muutamilla Valtakunnan osilla niinkuin esim. Jtä- merenmaakunnilla, niin on siinä sa lattu duumalta tosiasioita. Duumalle olisi esim. moitu selittää, että Alek> santeri I juhlallisesti makuutti, että mitään Suomen lakia ei saada muut> taa ilman sen kansaneduskunnan suoS- tumusta. Tällaisia tosiasioita esittä> mällä olisi pääministeri menetellyt suuren maitokunnan hallituksen ohja» jan armon mukaisesti. Puhuja ma- laisi mielä asiaa eri puolilta. Ed. Tokoi kiinnitti huomiota sii hen seikkaan, että tärkeässä asiassa on pyydetty eduskunnan lausun to a. Suomen kansaneduskunta et woi suostua tällaiseen itsemurhatekoon Miittasi niihin tuhotoimenpiteisiin, joihin Menäjän taholta on meitä mastaan ryhdytty, uusiin meroihin, rautateittemme yhdistämiseen menä laisiin y. m. Miittasi meidän sisäi> Katsaus kewät- kirjallisuuteen. Suomalainen yleisö on tähänasli tottunut ostamaan kirjansa jouluksi. Tähän on kaiketi maikuttanut se, että kirjat omat parhaita ja sopimimpia joululahjoiksi, ja suuri osa yleisöä ostanee kirjoja main toisilleen. Jos näin jatkuu, ei koskaan moitane odot taa kirjallisuudellemme parempaa tu- lemaisuutta. Kaikki etemimmät kirjat jätetään julaistamiksi miimeisinä jou- lumiikkoina; ne kiiStelemät keskenään kirjakauppojen ahtaasta tilasta ja yleisön niukasta harrastuksesta, ja moni etemä teoS, jota ei kyllin räi keästi yleisölle suositella, jää marjoon. Tätä epäkohtaa mastaan nousi miime syksynä moimakaS mielipide, joka waati, että kustantajiemme tulisi jakaa kirjatuotantonsa ympäri Vuo den. Maikea on juurtuneita tapoja muuttaa, mutta näyttää siltä, kuin kustantajamme sitä kuitenkin yrittäisi- wät, sillä tämän muoden aikana on jo ilmestynyt tamallista runsaammin uusia teoksia. Alempana pyydämme luoda lyhyen katsauksen kustannuSliikkeittemme tä- mänmuotiseen kemätkirjallisuuteen. I. Gkiomalaise» KuSta»«u?-o.y. Sa»sa» kewätkirjallis««S. Suomalaisen Kustannus-osakeyhtiö seen mapauteemme tähdättyihin rajoi tustoimenpiteisiin ja kahlehtimiSyrityk- siin sekä kansamme Välttämättömään silvistyttämistarpeeseen ja siinä suh. teessä tehtyihin alotteisiin. Lausui toimomuksensa siitä, että Menäjän kansa toimoo meille HymäS, samalla kun se toimoo itselleen mapautta Tällä hetkellä olisi meidän lähetettä mä termehdyksemme tälle Menäjän kansalle. Ed. Ingman huomautti ehdo- tuksen teoreettisuudesta, joka on tosi elämän oloille aiman micras ja sanoi, ettei ennen ole maltiollisessa asiakir jassa esiintynyt niin naimia yritystä määrätä, mitä on tapahtunut ja mi ten on tapahtunut. Sellaista ei ole ennen esiintynyt kuin paamien bal- lisso, marsinkin eräässä 16 muosisa dalla annetussa bullossa. Ajatusjuoksu selitySkirjelmässä menee jotenkin tä hän tapaan: tosin on, sanotaan ja sitä pidetään ilmeisesti malitettamana seikkana, tosin on Aleksanteri I Por moon maltiopäimillä makuuttanut ja mahmistanut Suomelle sen perustus lait. Tosin on nyttemmin mahdoton kieltää, että nämät silloin mahmiste- tut perustuslait olimat 1772 muoden hallitusmuoto ja 1789 Vuoden yhdys ja makuuSkirja. Tosin täytyy myön tää, että näissä perustuslaeissa M detään, ettei hallitsija säätyjen tie dotta ja suostumuksetta saa tehdä uutta lakia tai kumota Vanhaa. Ta- sin näissä san:tacn. että hallitsija ei saa ilman eduskunnan suostumuksetta määrätä sota-apu", sotomäenottoja eikä uusia meroja. Tosin niihin sisäl tyy se periaate, että maata on hal- littama kotimaisten mies! en amulla ja niin edespäin. Mutta, tällainen cn ajatusjuoksu, tämä ei moi koskea tv o ta oleellista kysymystä Suomen suh teestä Menäjään. Jos Menäjän etu maati', silloin on hallitsija moinu! kysymättä eduskunnan suostumusta säätää minkä lain tahansa, hän wo panna sen kansan kannettamoksi mit- kä merot tahansa, hallita sitä renenkö kautta sitä hymäksi näkee ja niin edes päin. Tumalliselle historiallisten tosi asiain käsittämiselle näyttää aiman luonnolliselta, että Aleksanteri I, kun hän mahmisti Suomen maltiosään nöksi Ruotsin silloiset perustuslait, ni menomaan ja peruuttamattomasti tahtoi lurmata tämän malloittamansa maa?, jonka hän tahtoi sitoa mclta- kuntaansa, sen oman edun siteillä ikui siksi ajoiksi juuri keisarikunnan mal- tiomucdolto, juuri keisarikunncn lain säädänröltS, keisarikunnan ireron- otolta, keisarikunnan m'ranomaisilta ja niin edespäin. I- hän tahtoi tch dä tämän sentähdsn, että hän ha ivaitsi, että kaikki tämä ei someliunut Suomen simistykseen, topzihin ja den- keen. Mutta selityskirjelmä se jlm?it> taa, että hän ei o'e ivoinut iekdä sitä, minkä historia todistaa, että hän on tehnyt. Se julistaa, että hänen mol) mistamansa lait eimät moi koskea Suomen suhdetta Menäjään, jonka ne kumminkin oleelliselta osalta rat kaisemat. Puhuja huomautti kaikkien hallitsi jäin kansallemme antamasta juhlalli sesta makuutuksesta ja siitä tamasto, jolla selitySkirjelmässä näitä makuu tuksia selitetään. Edelleen osotti pu huja laajaperäisesti selitySkirjelmässä oleman ristiriitoja, sekä histori llisia, että juriidisia maäriStelyja, ia lopetu laajan puheensa seuccamin sanoin: Tulos siitä doktrinärismiStä, johon edellä olen miitannut, o a ollut, eitä on syntynyt lakiehdotus, joka kaikessa on hymän lain täydellinen irankuna. Kansan tämänmuotisesta kemätkirja? lisuudeSta mainittakoon: Smen H e dinin laajaa seikkailu- rikasta ja merkittälviä tieteellisiä saa- mutuksia esittämää Transhima- la jaa ilmestyy näinä päimmä jäl kimäinen nide, samalla kun koko teos tulee saotamaksi yhteen sidottuna. Tässä osassa Hedin kertoilee kuulun karawaaninjoh'ajansa kuolemasta, en- simäisen ja toisen koramaaninsa hä- miöstä, malepukuisena tekemästään salaisesta, suuria kärsimyksiä tuotta neesta matkastaan Dbetm ..malkean täplän" halki, ilmitulostaan ja pa luustaan jälleen ihmiS-ilmoille. Lu- mut sellaiset kuin ne, jotka kumaile- mat Bradmaputran ja Jnduksen läh teiden löytöä, yöllisiä soutumatkoja pyhällä Manasaromar-järmellö, kier rosta pyhän Kailasmuoren ympäri, sekä monet muut, painumat pysy- mäiti lukijan mieleen. Tämä armo- kas julkaisu, jonka runsas kumitus on leipzigtläisen Brockhausin painat tama, ansaitsee laajan menekin. Clara Tschudin erinomaisen pirteä, monilla kielillä useampina painoksina ilmestynyt laaja historia teos Marie Antanette tulee niinikään hetimiten kirjakauppoihin. Onnettoman, määrin tuomitun kunin- gattareu elämäntarina esitetään Voi makkain. mutta puolueettomin märein lapsuudesta meStauslamalle asti niin eloisasti, että luulee romaania luke mansa. Kansantajuisista käsikirjoista on kemääksi malmistunut Pyrstö tähdet, George F. Ctambersin mukaan laadittu hauska ja runsaasti kumitettu esitys näiden ihmeellisten amaruuden harhailijoin olemuksesta ja historiasta, etenkin Halleyn pyrs tötähden. Samoin on ilmestynyt taipumiin kansiin sidottu painos Lauri Loimarannan laatimaa suosit- Mieli käy sitä katkerammaksi tar kastellissaan tällaista kokonaiselle kan sakunnalle turmiota uhkumaa ehdo tusta, kun on, niinkuin minä olen, makuutettu siitä, eitä maltakunnan todellisia oikeutettuja etuja Voidaan aiman tyydyttämasti ja riittämäst, malmoa Suomessa tarvitsematta teh dä tällaista hämityssuunnitelmaa kan san tulemaisuutta mastaan. On mon ta kertaa jo ennen huomautettu, että silloin, kun laillisessa järjestyksessä on esitetty Suomen maltiopäimien hymäk> syttämäksi ehdotuksia, jotka maltakun nan kdun nimessä on katsottu mält- tämättömikst, maltiopäimät eimät ole kisl-äyneet niitä täyttämästä Oikea j? suora tie niiden maikeuksien ja ris tiriitojen ratkaisemiseksi, jotka nykyään omat mireillä, olisi epäilemättä se, että hallitsija perustuslainmukaisessa järjestyksessä esittäisi eduskunnan hy Väksyttämäksi ne toimenpiteet, jotka hän katsoo mälttämättomiksi niissä erikoiskysymyksissä, jotka miime muo sina omat tuottaneet maikeuksia. Ei ole syytä otaksua, että eduskunta sel laisiin sen laillisesti päätettämäksi an nettuihin perusteltuihin esityksiin nöh den tulisi asettumaan kielteiselle kan nalle. Huomioon otettama on myös- km, että mainiwnlaatuisten erikois kysymysten lukumäärä ei ole aimon suuri, mutta se lemeä tie, jonka wal> mistamista ministeripresidentin laki- ehdotus on katsonut tarpeelliseksi eh dottaa näiden ja muiden chkä joskus mastaisuudessa esiintyrviei ristiriitol jen poistamiseksi, se on Suomea kan san turmioksi ja mallikunnan mahin- gW. Minä en moi uskoa, että tällainen määrä ja mahingolline.i lali möisi jäädä kauwan pysy-väksi. Tosin ei meillä nyt näy oleman suuria toimeita siitä, et!eimät Menäjän lainsäädäntö laitokset tulisi sitä hymäksymään ja hallitsija sitä mahmiStamaan, mutta kokemus on mielestäni osoittanut, että sellaiset maltiollise^ toimenpiteet, jotka eimät ole johtuneet huolenpidosta kan sojen menestymisestä maan muista maikutteista, eimät jää pysy-väisiksi Minä näen siinä todisken siitä kor keammasta maailmanjärjestyksestä, jonka luonteesta ja sisällyksestä seli tyskirjelmän laatija ilmaisee olemansa tietämätön. Tämä korkeampi maail manjärjestys on tähän asti järjestä nyt Suomen pieren kansan elämän ja kchity'sen toisen ohjelman mukaan kuin minkä Menäjällä nykyään mal- lilsema suunta pitää soiveliaano. Mi nä uskon, että jos ja mikäli Suomen konsa asettuu tämän korkeamman maa '-lmanjärjestyksen turmiin, niinkuin sen esi-isätkin omat tehneet, niin meillä ei ole syytä eilä oikeutta antautua ep toimoon, sillä kansamme tulsivaifuus riippuu korkeammasta tchdosta, kuin on se, jzka ilmenee täs^ä lakiehdotuk sessa. l Hyrrä!, Ed. Homen puhai laaj lli oikeu dm taistelusta histcrian kulussa huo mauttaen, e!tei sananpcrsi: he kko sor tuu, wä'cw^ w.'ittca, eina p d! paik kaansa. Ed. Setälä wusui, että l^kieh dotus on täynnä kpäielivlzyttö ja r s- tiriitoja sekä evamääräisyyttä. Siinä puhutaan esim. y!e's?vc:lra?unnLlli'es;a lainsäödänröstä, muita siinä on laki- ehdziuö ainoastac-n Suomea marten. Armosteli laajalti lakiehdotuksen eri majzmaiiuuksia, huomauttaen että sel- mänä siinä on ainoastaan se, minne näytään pyrkimän. Usko oikeuteem me ja luottamus tulemaisuuteen on ylläpitämä rohkeuttamme käytämä- nämme olemassa epätasaisessa taiste lussa. Ed. Hannula huomautti siitä y?simie isyydestä, jolla Suomen kansa nyt seis.'o sekä miittasi siihen ikämään erimiili yyteen ja omien kansalaisten epäilemiseen, joka oli homaittamissa msnneivä sortomuosina. Nyt ei löy dy ketään, j?ka olisi erimieltä, kuin saman talon miehet om>)t kaikki oike uksiemme puolesta. Toimoi pian ko tua esitystä nimeltä Sähkö ja sen käytäntö. Heikki Linnomen miisi ker toelmaa käsittämä muistelmasurja Elämästä on ci^zllinen. läm minhenkinen kcdin liri : ja sopima esim. rippikoul unuorisolte ladjvk rjoksi „Kansan Näytelmäkirjastoon" on liitetty Martti Wuore n menestyk sellä esitetty kansannäytelmä W u o k- sen marrella ja toinen vainos Frans W ii t a s e n laulunäytelmästä Suuntalan häät. Naorisonkirjallisuuteemme ilmestyy huomittamana uutuutena Daniel Des o en. »Robinson Crusoen" teki jän, jännittälvä romaani Kaptee ni Singletonin seikkailut. Martti M uo re l t a malmis- tuu historiallinen murhenäytelmä Mallanperillinen. jonka aihe on Menäjän homista 1700-lumulta. II. Wer«er GSderstrSm Osake- tzhti». Werner Söderström Osakeyhtiön kirjallisuus on huolellisesti malittu. Se sisältää melkein kaikilta kirjalli suuden aloilta huomattamia teoksia. Tämän kustannusliikkeen tarkoituksena on järjestelmällisesti laajentaa suo malaisen kirjallisuuden alaa, hankki malla perustamia teoksia sekä klassil lisen kaunokirjallisuuden että simis- työelämälle tärkeiden tietopiirien alalta. Huomattamin tämän liikkeen teok sista tänä kemännä on Karjalan kirja, jonka merkitystä kansalliskir jallisuudessamme ei moine liian kor keaksi armata. Se on loistamimpia teoksia mitä suomeksi on olemassa ja antaa hymän käsityksen siitä harras tuksesta, jota kaikilla tahoilla on omisiettu Kalemalan kotiseudun tut kimiselle. Tunnetut tiedemiehet ja etiaman ajan, jolloin Venäjälläkin annettaisiin asiallemme tunnustus ja ennettäisiin meidZn kehittyä lakiemme turmissa. Ed. A h m a m a ara lausui, ettei moi käsittää, miten yleismaltakunnal- liset edut maatisimat kansamme hä- mittämistä. Satamuotinen kehitys on osottanut, että Suomen itsenäisyy destä on ollut ainoastaan hyötyä Menäjän maltakunnalle. On aiman määrin esittää, että me mihaisimme ja mierosimme Menäjän kansaa. I?s he asettuisimat laillisuuden tielle tuli- simat h? huomaamaan, kuinka pian täällä saa mallan tyyiymäisyys ja rakkaus. Ed. Pietinen lausui, eitä tämä mietintö, jos se saamuttaa yksimielis tä mastakaikua kautta maan, on saa nut aikaan sellaisen yksimielisyyden sisäänpäin, että sen parempaa ei moi- da toimoa ja tällaisen yksimielisyyden täytyy saada Vastustajammekin ajat telemaan ja huomaamaan asiamme oikeuden. Ed. Mirkkunen kiinnitti huo miota erityisesti siihen selityskirjel män kohtaan, jossa röyhkeästi selite tään, eitä haUitsijam juhlalliset lupa ukset ja makuutukset eimät mitään merkitse. Tällaiselle opille ei tähän asti ole kukaan meidZn maassamme rohjennut iraatia julkisuutta. Kan sallamme on kunnioitus ia järkähtä mätön luottamus hallitsijan sanaa?. I? Ruotsin mallan ajoilta cn juur tunut käsitys, että hallitsijan on oike utta ja totuutta puollettama ja rak^S- tettama, mutta Vääryyttä kc >rtett>wa ja peljättärrä, Epälukuisat oma! myöskin todistukset siitä, että tämä kansa on hallitsijaansa luottanut ja turvannut sekä on aina tottunut kan tamaan huolensa Valtaistuimen juu relle ja saamaan hallitsijalta cpua ja tukea. Miittasi KuZtaa M.osan sa noihin hänen antaessaan Su-men suuriruhtinaskunnaksi lempipoMeen, hän nimittäin sanzi tekemänsä sen, jotta maan asiat ja tarpeet tulisimat paremmin huolehdituiksi. Samaan suhteeseen omat Menäjän hallitsijat täydellisesti asettuneet. Istunto keskeytettiin kello 4,10 jat> kettamaksi kello 6 i p. Ed Karhi lausui muutamin sa noin ryhmänsä sannan asiasta, tci> moen, että mietintö hymaksyttäisiin. Ed. Kaira m o huomautti Suo men kansan riippumaisuudssta Venä jästä. Meidän on sentähden mältet- tämä kmkkia, mikä saattaa synnyttää epäilystä mahtamassa naapurikunnas samme. Tähän suuntaan on suoma laiien puolueen toiminta pyrkinyt. Emme saa antaa jahtaa itseämme harhaan tämänkään kyseessä!.liman lakiehdotulsen kautw. Meidän on py rittämä laillista tie!ä laillisiin eloihin ja tarjott^ma kohtuulliset rauhan ehdot, kun ne eimät maan mene mah dottonmuksiin. Kansainväliset kon slikt't syntymät useimmiten talo^del listen syiden t'k?a. Menäjällä ei kui tenkaan ole tarmis ryhtyä keinoihin tällä tam.lla meitä mcsta?n, sillä Menäjällä on olemassa äärettömät lllueet ja edellytykset. Ehdotus on kuitenk-n mahdaton ja sellaisenaan roimien mukaan torjuttama. Ed. Malmimac-ra: Selitys- kirjelmää lukiessa joutuu surumielin ajattelemaan: moiko Menäjän kansa meitä koskaan käsittää ja kuitenkaan Suomen mies ei kaskean ole nosta nut kättään hallitsijahuonetta mas taan. Menäjään yhdistettyinä olom me oli pitkät ajat niin onnellista, että melkein aloimme rakastaa Menäjän kansaa ja sen hallilsijain makuutukset me ripustimme kirlkojemme seinille. Ei tuntene hallitsijamme mitä surun kaipauksen kyyneleitä, jotka sitte hel mikuun manifestin julkaisemisen omat kc-rsassamme muodatetut. Jos hän ne tietäisi, niin ei hän marinaankaan meitä näin ahdistaisi. Lausui lopuksi tältä paikalta. j:t'a se kaumaksi kuu luisi: „Jos Jumala cn meidän kank- kirjailijat oivat ai kiisti antaneet amustusta tämän te ksen aikaansaa miseen. Se ansaitsee myöskin ylei sön runsaan suosion kaikkialla, ei main Karjalassa. Niistä tieteistä, joita Werner Sö derström Osakeyhtiön kustannustoi minta tänä kemännä suosii, on ensi sijalla filosofia, tiede, joka tähän asti ei ole onnistunut saamaan niin pal jon huomiota, että olisi edes sen al keiskirjoja kannattanut suomeksi ju- laista. Ensimäinen tämän alan teoS on prof. Jerusalemin Filosofian alkeet, jotka miellvttämällä sel- myydellä esittää filosofian tehtämän, sen menettelytamat ja sen eri alat. Se on teos, jota tiedonhaluinen lukija tutkii lähinnä tieteeseen opastuakseen. Seuraama teos tältä aloita on Ha rald Höffdingin Sielutieteen pääpiirteet, teos joka on saa- muttanut eurooppalaisen kuuluisuuden ja lienee nykyään etemimpiä koko maailmankirjallisuudessa. Piakkoin ilmestyy mielä uusi painos suuren englantilaisen filosofin Herbert Spen cerin teoksesta Kas m a tus, sa moinkuin tämän maanmieben John Stuart Millin teoksesta Naisen asema, jossa näkyy miten filosofia käsittelee käytännöllistä ajankysy- mystä. Toinen koko yleisön mielenkiintoa herättämä tiede, josta tänä kemännä on useampia teoksia ilmestynyt, on historia. On saatamana m. m. sel lainen harvinaisuus kuin »historian isän" Herodoksen historiateos, joka sekä aiheensa miehätyksen että kertomistaitonsa puolesta on merrat, toman armokas. Kotimaista histori ankirjoitusta sen parhaassa muodossa edustaa prosessori Paimenin Suo men maltiopäiwäin histo ria, jossa selmäsn, hamainnollisesti a suurella asiantuntemuksella kerro- samme, niin kuka moi olla meitä mastaan." Ed. Wuorimirta miitaten ed Mirkkusen lausuntoon, lausui, ettei hän enään halua enempää lausua maan yhtyy kannattamaan mietintöä Ed. Lagerlöf lausui, että Me näjä haluaa ottaa meiltä pois ne makuudet, jotka meille on annettu Torjui Venäläisten syytökset suoma laisten muka separatismista, osottaen mäitteen esimerkeillä perättömäksi. Jos maassamme onkin ollut huomatta missä epäluuloa Menäjää kohtaan niin on se seurauksena Menäjän maa tamme kohtaan käyttämästä politii kasta, jota on noudatettu muodesta 1898 lähtien. Menäjän ei tarmitse kuitenkaan saadakseen olot paremmalle kannalle tehdä muuta, kuin sen mer- ran muuttaa politiikkaansa, että sen kanssa moidaan luottamuksella tehdä sopimuksia. Me olemme malmiit myöntämään Menäjälle ja hallitsi jalle sen mitä niille on tulema. Ed. Nordlund lausui oleman maikeata käsittää kuinka on moitu eduskunnalle jättää tällaista ehdotus ta, jcka on mitä ilmeisimmässä risti- ri dassa oikeuden kanssa. Mtyi mie tintöön. Ev. Nybergh teki pari asiallista huomautusta, jotka toimoi liitettämän liitteeseen. Dhtyi cd. Mech?liniin Suomen kansan taipumaisuudes-a so mitteluih-n maikka ne näyttäjät mah dattomilta. Ed. Muolijoki ehdaiti, että eduskunta hymäksyisi mietintöön liite tyn Vastalauseen. Ed. Tuomi ja Malamaara yhtyimät kannattamaan ed. Vuoli joen mastalausetta. Ed. Snellman yhtyi kannatta maan mietintöä lausuen k^nsanmiehe nä siihen miel hymällä yhtymänsä. Ed. Söderholm ehditti, että mietintö palautettaisiin tduskunnan tarkastettamaksi sitten kun toimitus- m^l okunta on sen muodostanut lo pulliseen muotoonsa. Ed. Nuo rtema polemiseerasi sitä ed. Lagerlöfin m. m. käyttämää esimerkkiä mastaan kansamme uskolli suudest-?, että Suomen kaartti oli mu kana Suomen itsenäisyyttä surmaa massa. Piti sitä HZpeälehtenä kan samme historiassa. Ed. Tanielson-Kalmari huomautti, että menäläisellä taholla on tehty lukuisia määrennyksiä ja malheellisia esityksiä. Niissä on mäi- tet>y, etteimät suomalaiset T-Igantse- min kcmitean jäsenet ole allekirjoitta neet sen pöytäkirjoja. Mutta se on malhetta, sillä suomalaiset jäsenet omat allekirjoittaneet 2 pöytäkirjaa mutta kc tinatta ei, sillä se oli siinä märässä määristelty. Tällaista määrentelyä on senkin jälkeen jatkettu, kun Aleksanteri III lausui ankaran paheksumisen herca Ordinin tekemistä Sucmei ja Menäjän mälisiä suhteita koskemista möärennyksistä. Selitys kirjelmänsä on annettu wääris:eltyjä tietoja tosi-asioista, kuten maliokunta- kin on esittänyt. Keisari Aleksanteri III on lausunut, että Suomen kansa on sulostuttanut hänen isänsä halli tusta. Talaista ei sanottane kan sasta, j k,) ei täytä melmollisuuttaan. SelitySkirjelmässä sanotaan, että jär- kemimmin ajattelemat suomalaisetkaan eimät miime muosisadan alkupuolella pitäneet Suomea maltiona, mutta tä mä mäite ei ole totta. Menäjän hallitus on rakentanut ehdotuksensa määrälle perustalle, sillä siinä täydel lisesti kielletään Suomen kansalta Varmuus siitä, mikä laki on. Koko simistynyt maoilma pitää Välttämät tömänä, et ä kansalla on selmillä lain marmuus. Tämä oli myös Tagatse- min komitean kanta. Se piti mälitä- matiömänä säätää jonkun rajan yleis- mallckannalliselle lainsäädänrölle. Sitä ci esilläolemaSsa e^datuksessa tunnusteta. Mastaus tähän ei moi olla muu kuin „emme moi". Tämä mastaus moi olla raskas antaa. Tu- taan maamme itsehallinnon maiheet keskiajalta nykypäilvim asti Tällai nen kotiopintoteos kuuluu nykyään kai!k'en luettamaan kirjallisuuteen. Näinä päiminä malmistuu mqSS suomalaisuuden rintamataislelijan Viktor Lounasmaan muistel mateos Elämäni taipaleelta. Lounasmaasta on sanottu, että hän pitkän ja maikean ojan kuluessa oli ikäänkuin lumiaurana, joka piti tiet auki suomalaisuuden työntekijöille, suurena dlpena, jonka takana oli hymä taistella. Hänen muistel mansa sisältämät armokkaita muisto ja. Mielä on julaistu tohtori Antti I. Pietilän kirjoittama ..suomalai suuden isän" Daniel Jusleni uksen elämäkerta, teoS joka aiheensa puolesta marinaankin olisi kansalais ten luettama. Siirtyäksemme kaunokirjallisuuteen msimme ensiksi mainita kolme koti maista uutuutta. Maila Tal- mio on julaissut etemän näytelmän. Hänen „Anna Sarkoilansa" on mai- kuttama ja näyttömöllisesti eheä ny kyaikainen sieluelämän kumaus. Eino Kalima julkaisee piakkoin kaksinäytöksisen maalaiselämän kuma uksen »Kaupungistapalattua". Eero Eerolan runokokoelma »Maamies- lauluja" saamuttaa marinaankin maaseutunuorisossa paljon ystämiä; monet runoista omat laulettamia. SanteriJmalon etemimmästä teoksesta »Erämaan taistelusta" on uusi painos ilmestynyt. Suomennettu kaunokirjallisuus n- Mää myös useita hymin Valittuja teoksia. Sellaisilta kertomataiteen mestareilta kuin Leo Tolstoi ja Alessandro Manzoni ilmes- tyy parhaillaan lvibkoina kaksi suu renmoista teosta »Anna Karenina" ja »Kihlautuneet", joita moimme ch- zottomasti suositella; ne kuulumat Zinru5j--. EerUmtatu S. Puh. 434. H°^iLi!cudcnnotarl0 ^ Hmvioilenden ansusll «anter! Saarniioti. lemaisuutemme moi sen kautta olla ratkaistu pitkiksi ajoiksi. Kansamme ei muonna 1308 odottanut hymää Venäjältä, mutta silloin pääsimät Menäjän kansan paremmat tunteet moitolle ja kansamme korotettiin kan sakuntien joukkoon. Epätietoisina odo tamme nytkin ratkaisua toimoen, että samat jalot tunteet, jotka muosisata sitten määräsimät hallitsijan kannon, nytkin pääsisimäi määräämiksi. Jos kuitenkaan niin ei käy, moi Suomen kansa tyynenä kulkea koman ajan lä pi, luottaen siihen, että sama kait selmus, joka lukemattomat kerrat on pelastanut Suomen kansan silloin kuin hämiö näytti marinalta, on edel- leen sitä suojaama ja miemä sen itse sitä ajankohtaa kohti, jolloin Menä jän ja Suomen kansat jälleen löytä mät toisensa ja jolloin he moimat rauhallisessa yhteistyössä kummankin isänmaan ja yhteisen maltakunnan puo'esta täyttää ne tehtämät, jotka tämä korkein maailman järjestyi on kummallekin maalle antanut. PäätSs. Ed. Muolijoen mastalause hylät tiin 137 äänellä 40 mastaan. Ed. Nyberghin lisäehdotukset hy- mäk syttiin huutoäänestyksellä, samoin yksimielisesti cd. Söderholmin ehdotus, että eduskunta täysi -istun nossa tarkastaa mastauskirjelmän lo Pullisessa muodossaan. Eduskunta päätti siis, hymäksyen perustuslakimalio kunnan kirjelmäehdo tuksen, lausua että Ed»sk»«to, koska ar mollisee» esitykseen liittymä lakiehdotus sisältää S«ome» per«öt«Slakie» perispohjai- se» muutokse», eikä Ed»s k»«ta dvoi l»op»a päätäutS oike«desta«sa sellaisessa afi asso, ei ole katsoust woi- wa«sa a»taa tarkritett«a l^«s««toa lakiehdotukse» fi sällykseStä. Keskustelu asiasta päättyi kello i.p. ja äänestys kello 8,40 i.p. Glisklllltll. TSyii-istllVts toukol. 7 pm klö U s.s. Puhetta johti puhemies P. E Sminhusmud. Senaattori Hosjainom esittelijäsih- tceri Degerholmin saattamana toi eduskunnalle orm. esityksen jäämistö Merosta. Esitettiin perustuSlakimaliokunnan mietintö maltakunnan lainsäädäntö asiasta. Keskustelua, joSta tehdään selkoa toisessa paikassa lehteä, kesti kaiken päimää. Päimällisloman jä keen jatkettiin täysi-istuntoa klo K illalla. Aamupäimällä saapuneen tiedon johdosta, joka kertoi Englannin ku ninkaan Edward VII kuolemalta ke Hotti puhemies edustajia seisoaltaan osottamaan kunnioitustaan rauhaa rakastaneen hallitsijan muistolle. Sen jälkeen jatkettiin keskeytynyttä keskustelua maltakunnanlainsäädäntö asiasta. Päätös siitä tehtiin klo 8,40 ill. TValtioap» kaosa»«ätzttä- mölle. Esitettiin ainocan käsittelyyn simis ySwa'iokunnan mietintö malliomvun myöntämisestä Kansan Näyttämö^e. Maliokunta ehdotti kaikkiaan myön- nettä.väksi 20,000 mk., joSta 5,000 mk. maaseutunäytäntöjen järjestämi sen. parhaaseen romaanikirjallisuuteen, mitä yleensä on olemassa. Sakari Topeliuksen ..Talmi-iltain tari noista" juloistaan parhaillaan uutta käännöltä, josta kaksi nidosta on w almuna. Sosokleen ..Antigone" ja Selma Lagerlöfin »Suo torpan tyttö" owal molemmat llmcs- tyncet uusina painoksia; sellaista teok sia tulisi kaikkein lukea. MieUyttämää maihtelua kemätkir jallisuuteen tuomat ne teokset, jotka omat erikoisesti nuorille aiotut. Niistä on huomattamin Nuori M oim a, oka on ilmestynyt aikakauslehden apaan, mutta on piakkoin saatamana myös kirjan muodossa. Tämä lehti on jo nyt sisältänyt paljon uusia zerätteitä: se koettaa lukijoissaan mi- rittää uusia sekä tietopuolisia että aunokirjallisia harrastuksia. Mitään erilaatuista ei ole ennestään ole massa. Tunnetulta luonteenkasma- tuksen opettajalta toht. F o erSter- iltä juloistaan näinä päiminä uusi teoS »Elämänohjeita": se on jatkoa aman tekijän teokseen »Osaatko elää?" ollen aiottu marttuneille nuo rille miehille ja naisille. Toinen sy- mähenkinen itsekaSmatusteos on jo ilmestynyt: tanskalaisen papin Skom- gaard-Petersenin »Nuorison kirja"; se >uhuu nuorison sisäisestä jalostumi- eSta tamalla, joka tyydyttää lukijan uskonnollistakin tarmetta. Lapsia marten on Werner Söder- tröm Osakeyhtiö julaissut kaksi Kol misointu-yhdistyksen toimittamaa hy- mää käännöskirjaa: »Satuja ja kerto muksia" sekä »Pariton". Piakkoin ilmestyy myös tohtorinrouma Laina Zäimänsalon kirja Äidin hel masta pulpetin ääreen. HauSka kemätkirjallisuuden haara on edelleen matkakirjallisuus. Miime ouluksi ilmestynyt I. K. Inhan erinomainen teoS »Suomen maisemia" Ed. JuneS mastuSti mietintöä pitäen teatteria simeettömyytem wiet- tekijänä ja nuorison vähentäjänä. Ih- «metieti, että Valiokunnan pappisjäse- net olimat katsoneet sopimaksi mietin töön yhtyä. Surkutteli tällaista asiain tilaa ja aikamme turmelusta. Ed. Muorimirta mastuSti sa maten mietintöä h-aomauttaen, että edellisissä istunnoissa ei myönnetty penniäkään kirkollisille pienten lasten kouluille. Ar:reU, et!S teatterien hy- mäksi kyllä riittää tuhansia, koska Mappuna liikeni Helsingin kaduille m-skeltämäksi paperinisus usean sen tin paksulta. Ei lcpulta kannattanut maltioapua millekään teatterille, koSka se tulisi maltiomarojen tuhlaukseksi. Ed. Oranen maStusti myöskin mietintöä, armellen, että teattereille myönnetyt marat olisimot annettamat kirjallisuuden edistämiseksi. Ed. Hannula huomautti ed. Junekselle, että maliokunnassa ei ollut asian käsittelyyn ottanut kukaan pappi osaa. Ed. Muorimirralle puhuja huo mautti, että hän tekee asialleen huo non palveluksen äskerenlaisilla lau sunnoillaan. Eduskunta päätti myöntää ky- seessäoleman maitioamuv. 124 äänellä 38 mastaan. Jälelläolemat asiat pan tiin pöydille. Istunto päättyi kl? 9,25 illalla. Seuraama istunto on tänään tiis taina klo 6 illalla. mMz. — T«omioist«i»teu wirka- aw«» pytztämi«e» Wenäjä« Wira«o«aisilta. Senaatti on kat sonut tarpeelliseksi huomauttaa Suo men tuomioistuimia, että on irättet- tämä sellaisen mirka-amun pyytämis tä keisarikunnan miranomaisilta, jota nämä keisarikunnassa moimassa ole mien lakien mukaan eimät moi an taa. Tämä senaatin määräys on ilmoi tettu homioikeuksien sekä homioikeuk- sien alaisten kihlakunnantuomarien ja raastuvanoikeuksien tietoon. — Se«aati» la«s«»toa o« waaditt» eduskuntaesityksen joh dosta, j-?ka koskee erinäisten muutos ten tekemistä metsästyslakiin. Samoin on senaatin lausuntoa maadittu kysymyksessä korotetun mää rärahan myöntämisestä yliopiston propedeuttista opetusta marten. ^ Lxotfilaitokseu ««dista- mi»e«. Merenkuluntarkastaja on senaatin kauppa- ja t?ollisuustoimi- tuskuntoan lähettänyt kirjelmän, jossa hän, m. m. selitettyään kuinka luotsi- laitoksen uudistaminen lopettaisi koko Suomen mcrenkulun, pyytää senaat tia alistuksessaan anomaan, että ky symys luotsilaitoksen uudistamisesta anne täisiin raueta. Kuomen kaupplmmi uu^to piiällilnijt perustaa 7» kauppakamaria. Suomen kauppamaltuustolla cli miime perjantaina toinen kokouksensa. Saapumilla oli 30 edustajaa maan eri kaupungeista. Kun oli »vilkkaasti keskusteltu kaup- pakamarikysymyksestä, lau'ui kokous yksimielisesti, että kauppakamari olisi perustettama. Edelleen hymäksyttii»! yksimielisesti komitean ehdotuksen peri- aate yhdistetyistä kauppakamareista ekä sitäpaitsi erityisistä paikallisissa kauppakamareista. Muutamien ää nestysten jälkeen hymäisyttiin mielä omitean ehdotus, että kauppakama reja on perustettama miisi. lienee monien muistissa. Piakkoin ilmestyy maisteri A. M. Tal!^ gren in kumitettu kirzz Rajan tuolta puolen, ivka sisällä kumauksia tur.sum ikalta Ilä- ia PohjoiS-Wenäjällä. Kntettäwä yri- tqs on Eteläs n o in a ! ais e n Osakunnan roimiitoma Het- singin opas, joka ilmestyy h:e nona kirjana, sisältäen lähes sata erikoisesti tätä teosta marten oteltua kumaa ja toistasataa simua laajan esityksen pääkaupungin kokoelmista, rakennustaiteesta historiasta y. m. Mielä on moinittoma Hanna Famo- rinin Maantieteellinen mal mistuskirja, joka on aiottu opettajille, mutta sisältää yleisöllekin perin opettamaa lukemista. Puheenalaisen kustannusliikkeen julkaisema ammattikirjallisuus on aina kemäisin ollut runsas ja on sitä nytkin. Etenkin on maatalouskir- joista pidetty HymäS huolta. Mai- nitsemme ensinnä kaksi kukkaistarha-- Arjaa, jotka humittamat koko yleisöä, nim. tunnetun vomologin Alexandra Smirnoffin teoksen Kukkaistar- a n h oito, joka on todellinen kuk- aistarhurin tietosanakirja, sekä ruot- alaisen Rudols Abelinin miellyttämän 'irjan Huonekasmien hoito. Maamiehille aiotussa kirjollisuu- )essa herättää suurinta huomiota aksalaisen tiedemiehen O. Kellnerin eos Ruokintaovin pääpiir teet sekä tohtori I. E. Sunilan yhyt Maanmiljelysoppi ja ohtaja Juho Tormelaisen asiantunte muksella kirjoitettu teos O suus - ^oiminnan opas. Liikemiehiä marten ilmestyy mielä 'emäällä maisteri Jlm. Komeron kir- oittama Bilanssioppi; tuon- nottain ilmestyi uusi painos samon 'ekijän teoksesta Ruotsalainen auppakirjeenmaih to. «Iatk.»