liistsins toukokuun ZI p:nä Smmtu prruMslakik» «oimassapitömiurn. Per»st»SlaN»v»li»k«»«a» «ietiut». (Jatk.) Lain kunnioitus on ammoisista ajoista aSti ollut juurtunut Suomen kansaan, luoden wakawuutta ja jär jestystä sen yhteiskuntaelämään. Sen- tähden maltaa levottomuus kansan, kun hallitusvalta poikkeaa perustuS- laeista ja siten awaa portin selälleen yhteiskuntajärjestyksen vaarallisiin- mille Vihollisille: mielimallalle ja la kien halveksimiselle. Suomessa, samoin kuin muissakin maissa, täytyy uudiswStyön nykyai kaan ennen kaikkea tarkoittaa niiden oikeudellisten ja taloudellisten olojen perinpohjaista parantamista, jotka Vaikuttamat lukuisan työ mäen luokan asemaan ja pyrintöihin. Että tähän kuuluma n. s. sosiaalinen eli yhteis kunnallinen lainsäädäntö on tullut ehkäistyksi kehityksessään, on h erättä nyt suurta ja oikeutettua tyytymättä myyttä. Pitkät ajat olimat valtio tulot niin niukat, että tulo- ja menoarmio aino astaan vaikeudella mottiin pitää ta sapainossa. Kuluneen muosisadan Viimeisellä neljänneksellä tapahtui tässä tuntuma muutos: maassa kehit tyi tuottama toiminta, joka hallituksen ja maltiopäimäin yhteismaikutuksen edistämänä ripeästi lisäsi varallisuut- ta ja sai täten myöskin mäkinaiset maltiotulot nousemaan. Tämä nousu oli usein laskelmia suurempi; josta seikasta aikaa myöten oli seurauksena, että maltiorahastoon kertyi merrat- tain suuri pääoma. Tätä pääomaa pidettiin maltioluoton tukena ja Ma roina, joita tarpeen tullen oli käytet- tämä maan hyödyksi ja parhaaksi silloin kun satunnaisia menoja tärkei hi» tarkoituksiin ei mottaisi muotui- siSta tuloista suorittaa. Nyttemmin, kun kansaneduskunta kokoontuu wuo sittain, moidaan tulo- ja menoarvio- laskelmat tarkemmin suunnitellen teh- dä luotettomammat kuin siihen aikaan, jolloin ne käsittimät monimuotisia marainhoitokausia. Maltion tililasku laitoksessa edelleen noudatettamana olema järjestelmä, jonka mukaan mal tiomaraSton wlot ja menot tilitetään eri rahastoissa, ei estä eikä saa estää sillä budgetin asiallisen yhtenäisyyden moimaan panemista. Merosuostun- taa koskemien peruStuSlamsäännösten mukaan pitää suoStuntain olla val tiomaraSton mäkinaisten tulojen lisä nä, jonka tähden myös on eduskun nan asia tutkia onko ja missä mää rin sellaisia lisämeroja tarpeen. Peri aate, että budgetin pitää olla yhte- näinen kokonaisuus, on täten tunnus tettu. Noudattamalla tätä periaa tetta sekä toimittamalla budgetin av mioiminen suunnitelmallisesti moitai siin maltiorahaston käytettämissä ole mat sääStömarat useana muonna Vä hitellen käyttää budgetinjärjestelyn hyväksi sekä siten osin Vähentää rau- tatietarkoituksiin käytettämäin lainain tarvetta ja osin tehdä mahdolliseksi, että tarmitsisi ainoastaan mähitellen toimeenpanna merokorotuksia, joita eri tarkoituksista johtuma maltiome- nojen lisäännys aiheuttaa. — Mutta ministerineumoston on onnistunut saattaa käytäntöön rahapolitiikka, joka perustuu budgetin mielimaltaiseen ja kamiseen kahteen toisistaan jyrkästi erotettuun osaan: hallituksen budgettiin ja eduskunnan budgettiin. Maltio rahaston säästöjä on käytetty tarkoi tukseen, joka, siihen katsomatta mitä rahaStoji siihen käytetään, kuuluu niiden asiain alaan, jotka laillisesti Voidaan ratkaista ainoastaan hallit sijan ja eduskunnan yhtäpitämällä päätöksellä. Ei moi olla hyödyksi maalle, joS hallitsija, poiketen ennen noudatetuis ta periaatteista, asettuu epäämälle kannalle melkein kaikkiin ehdotuksiin nähden uusista rahanmääräyksistä tahi määrärahojen korottamisista yleis ten simiStyStarkotusten, kaunotaiteen, ammattikoulujen, termeyden- ja sai raanhoidon, maanmiljelyksen ja sen sivuelinkeinojen, tarpeellisten yleisten rakennusten y. m. sellaisten tarkoi- tuSten hymäksi. Sekä eduskunnan että senaatin Vuonna 1903 tekemät esitykset sellaisista määrärahoista pe- raStuimat tarpeiden tuntemukseen ja kykyyn arvioida maltiomaraSton mä rät. Kun ministerineumoSto sai sa notut esitykset emätyiksi, käytii neu- moSto «äärin waikutuSwaltaista ase maansa malmistaen maikeuksia Suo> meSsa monille hyödyllisille simistyS- pyrinnöille. Ilmeinen aihe tähän, nimittäin marojen säästäminen mal tiorahaston siirtoa marten Menäjän maltakunnanrahastoon, on sitä Vä hemmin hyiväksyttämä, kun sellaista siirtoa ei laillisesti moida suorittaa ilman eduskunnan suostumusta. Siitä hallitussuunnasta, joka on päässyt maltaan sen kautta, että Me näjän ministerineumoSto alituisesti sekaantuu Suomen asioihin, on myöS ollut seurauksena, että marsinainen hallituSkolleegio, senaatin talousosasto, on nyttemmin aiman toisella tamalla kokoonpantu kuin sen pitäisi olla, moi- dakseen mastata niitä maattmuksia, joita tulee asettaa tälle laitokselle. Enimmät sen nykyisistä jäsenistä ei- wät ole koskaan ennen olleet sellai sissa Viroissa tahi sellaisissa toimissa, jotka olisimat moineet tehdä heidät pätemiksi Suomen senaattoreina mai kuttamaan maan parhaaksi alotteen tekijöinä lainsäädännössä ja »valtio talouden alalla maltion hallinnon johtajina ja tuomareina hallinnollis- oileudellisissa jutuissa. Tietoa maan laeista, niistä tekijöistä, jotka Vai kuttamat maanmiljelyksen, teollisuu den, kaupan ja merenkulun etuihin, henkisen miljelyksen aloilla Vallitse mien erilaatuisten pyrintöjen merki tyksestä, osittain monimutkaisista so siaalisista tehtämistä ja keinoista nii den ratkaisemiseksi, — tietoon kaikesta tästä ja sellaiseen tuntemukseen perus tuma» Vakaumusta, jonka tulisi oh jata hallituksen jäsenten menettelyä ja päätöksiä, Voimat kaikkein Vähimmin hankkia henkilöt, joiden edellinen toi minta ei ole ollut omistettuna Suo melle. Tarkoitustaan mastaama senaatin kokoonpano ei liene odotettamiSsa niin lauman kuin perustuslakista poikkea ma politiikka Suomea kohtaan pide tään Pietarissa yllä ja siten se maa- timus asetetaan, että Suomen senaa tin on pantama täytäntöön sellaisia kin määräyksiä, jotka omat ristirii dassa tämän maan lakim kanssa. MinisterineumoSto» sekaantuminen Suomen hallituksen tehtämiin on jär kyttänyt sen toimimalla» ja toimin nan itse perustuksia, jotka maltio säännön mukaan Suomen korkein» malle hallitusmirastolle kuulumat. On lisSUämä, että määräys 20 päimältä toukokuuta (2 päimältä kesä kuuta) 1908 myöskin ministeriivaltio- sihteerin asemaan on tuottanut muu toksen, joka ei ole sopusoinnussa Suomen Valtiosäännön periaatteiden kanssa ja samalla haitallisesti wai- kuttaa asiain käsittelyyn. Wielä enemmän kuin 2 p:nä kesäk. 1908 annetun määräyksen someltami- sen kautta tulisi Suomen oikeusjär jestys järkytetyksi, jos miniSterineu- VoSton puheenjohtajan ehdotus laiksi niiden Suomea koskemien lakein sää tämisjärjestyksestä, joilla on yleis Valtakunnallinen merkitys, tulisi to teutetuksi. Kuluman toukokuun 7 p:nä anta massaan alamaisessa vastauksessa armolliseen esitykseen, jonka kera ma nittu lakiehdotus siihen liittymine „selityskirjelmineen" annettiin edus kunnalle lausunnon antamista marten on eduskunta seikkaperäisesti tarkas tanut tämän selitySkirjelmän. Tämän tarkastuksen perustuksella on osoitettu että tuo lakiehdotus tietää Suomen perustuslakien perinpohjaista muutta mista, ja että eduskunta, kun sen asia on päätäntömallalla ottaa osaa jokaiseen perustuslain muuttamista tarkoittamaan lainsäädäntötoimeen, ei moinut antaa armollisessa esityksessä tarkoitettua lausuntoa lakiehdotuksen sisällyksestä. Alamaistmmin miitaten niihin itse lakiehdotustakin kohtaamiin painamiin muistutuksiin, joita selity? kirjelmän tarkastus on aiheuttanut ja jotka on esitetty edellämainitussa maStauskirjelmässä, katsoo eduskunta oleman tässä huomauttaminen, että selityskirjelmässä ei panna mitään huomiota sen 15/27 p:nä maaliskuuta 1809 tapahtuneen maltioteon todelli seen merkitykseen, jolla Keisari Alek santeri I peruuttamattomasti vah misti Suomen perustuslait. Näiden perustuslakien kautta on kuitenkin määrätty, miten Suomessa moimassa olemat ja sen Viranomaisten ja asu kasten noudatettavat lait on säädet tävä. Eikä ed.'llä mainitussa vah vistuksessa enempää kuin uudemmis salaan perustuslaeissa ole Menäjän lainsäädäntövallalle pidätetty oike utta antaa Suomen lakeja niissä ta pauksissa, jolloin niillä katsotaan ole man yleismaltakunnallista merkitystä S»«riwaltaifi», Armvllifi» Keisari ja T»«rir»hti»aS! Kun eduskun'a nähdessään sen maaran, joka uhkaa Suomen kansaa metoo Teidän Keisarilliseen Majes teettiinne, on eduskunnan velvolli- suus suoraan ja peittelemättä lausua julki kaikki se, mikä on omnan aset tamaan asiat oikeaan Valoonsa. Sen tähden on tässä alamaisessa kirjel mässä kahden miime Vuoden halli- tuSsuuntaa luvattu tuomalla estin tosiasioita ja huomauttamalla tämän hallituSsuunnan seurauksia, minkä ohessa eduskunta on katsonut oleman tässäkin lyhyesti osoittaminen minis terineumoSto» puheenjohtajan esittä män uuden lainsäädäntöjärjestyksen ehdotuksen laatu. Ja yhtä aivomie- lisesti katsoo eduskunta oleman Tei dän Keisarilliselle Majesteetillenne julkilausumin?» Vakaumuksensa, että tuota ehdotettua lainsäädäntöjärjes- tyksen muutosta ei moida todellisuu dessa panna toimeen, maikkakin — jota eduskunta Viimeiseen aSti pitää mahdottomana — Menäjän kamarit sen hymäksyisimät ja Hallitsija sen sitten mahmistaisi. Lakia, joka Suo men kansaneduskunnan suostumuksetta muuttaa Suomen perustuslakeja, ei Suomen kansa woi pitää oikeudelli sesti pätemänä. Jokainen lainsää däntötoimi, johon tuon oikeudenmas- täisen uuden järjestyksen mukaisesti ryhdyttäisiin, olisi Suomen kansan filmissä oikeutta loukkaama käsky, mailla kaikkea melmottamaa moimaa tämän maan asujamiin nähden. Sillä kaikista tämän tuhoisan ehdotuksen laatijoin esittämistä kieroista väit teistä huolimatta pysyy horjumatto mana totuutena, että Suomen kan salle eimät muut lait ole oikeudelli sesti pätemiä ja welwoittawia kuin ne, jotka omat annetut Suomen pe rustuslaeissa lainsäädännölle mahmis- tetussa järjestyksessä. Ne oikeudelli set ja stmeelliset ristiriidat, joita sen- tähden syntyisi, joS nyt ehdotettu lainsäädäntöjärjeStys tulisi päätetyksi ja somelletuksi, tuottaisi Suomen asuk kaille raskaita kärsimyksiä, mutta kär simysten pelko ei oikeuttaisi ketään heistä luopumaan uskollisuuden-vel- mollisuudestaan tämän maan Valtio sääntöä kohtaan. Kalliimmasta omai suudestaan, efi-iflltään perimästänsä oikeudesta yksissä neumoin Hallitsi jansa kanssa järjestää ja kehittää sisäiset olonsa omien tarpeittensa, tai pumustensa ja oman luontonsa Vaa timusten mukaan ei kansamme mo luopua. Sitä ei tekisi yksikään itse tietoisuuteen herännyt, erikoisolemuk- sensa ja ominaisen historiallisen teh tämänsä tuntema simistySkansa. Että Venäjälle olisi hyödyksi tah tarpeellista herättää sellaista riitoja maassa, jossa rauhallisuus ja jär jestys Vallitsemat, maassa, jossa sa taan Vuoteen ei wielä kertaakaan ole sattunut, että Väestö olisi kieltäyty nyt tottelemasta laillisessa järjestyk sessä annettua lakia tahi asetusta, ja jossa Menäjän keisarilla Suomen Suuriruhtinaana on hallitsijamoht» sillä laajalla toimivallalla, minkä tä män maan Valtiosääntö myöntää hallitsijalle, — sitä ei woi ajatella mahdolliseksi. Muosisadan kokemuksen pohjalla on eduskunta makaasti harkinnut^ saako Suomen lainsäädännön itsenäi syys aikaan esteitä tahi maikeuksia keisarikunnan Valtiollisiin tehtämiin nähden, silloin kuin nämä kohdistu mat Suomeakin koskemiin asioihin. Ensimäisenä näistä asioista on ul kopolitiikka. Suomella ei ole mitään Vaikuttamaa osaa siinä eikä ole mil loinkaan sitä »vaatinutkaan. Mita Keisari päättää sodasta, rauhasta liitoista tahi alliansista, on ilman muuta myöskin Suomea melmoitta ma. Mitä taas tulee kauppa-alaan koskemiin tai oikeudellista merkitystä olemiin kansainmälisiin sopimuksiin on se seikko, että Suomella on toise lait kuin Menäjällä, toisinaan Vaati nut sopimuksiin ottamaan erityistä Suomea koskemia määräyksiä, mutta mitään hankaluuksia ei tästä tiettä mästi ole milloinkaan ollut. Ei myös kään ole ilmaantuneissa tapauksissa hamaittu mahdottomaksi ottaa kauppa sopimuksilla huomioon koko maltakun nan etuja sillä tarvoin, että Suomeen nähden on säädetty eri ehdot, kun todellisten syiden on hamaittu niitä maaliman. Suomen lait eimät pane mitään esteitä eikä maikeuksia sille, että Suo men alueella ryhdytään »valtakunnan puolustuksen Vaatimiin toimenpitei siin; ne päinmastoin sisältämät posi tiimisia säädöksiä tämän asian eduksi Koska pzkkoluomutuslaissa on sanot tu, että Hallitsija määrää, onko kiin teää omaisuutta luamutettama ylei seen tarpeeseen, moi pakkoluomutusta aina käyttää tarpeellisten maa-aluei den hankkimiseksi linnoitusten, leiri- paikkain ja ampumaratain rakenta mistä marten. MenäläiSten sotajouk kojen majoituksesta on p'detty huolta Suomen asetusten kauttc; niinikään kuormakyytien saarnisena niiden tar peiksi. Laki yksityisistä rautateistä melmoittaa ne sodzn aikana amusta- maan sotamäenliikkeitä. Luotfilaitok- sen asiana olemiin toimenpiteisiin me renkulun turvaamiseksi loistoilla, ma jaloilla y. m. ei ole ryhdytty Vas toin meriministerin antamaa lausun toa; Suomen merenmittauskartat ase tetaan meriministeriön käytettärväksi. — Suomen 1873 muoden asevelvol lisuuslaki myöntää keisarikunnan so taministerille mallon käsitellä ja Hoi litsiialle esitellä ne Suomen sotamäkeä koskemat asiat, jotka eimät kohdistu neet lainsäädäntöön eikä talouteen Mainitun sotamäen järjestysmuoto ja sotilaallinen kehitys niinikään oli sa- mallainen kuin Menäjän sotajoukko jen, joten mahdollisuus yhteistoimin taan näiden kanssa oli taattu. Ko kemus on siis osoittanut, että yhtei set edut sotilasalalla m simat tulla huomioon otetuiksi, maikka Suomen kansalaisten asemelmollisuudesta sää detäänkin Suomen laissc-: moidaan lisätä että tämä asia, niinkuin koke mus muosilta 1902-1904 osoittaa, ei ole menestyksellä järjestettämissä muutoin kuin Suomen lain kautta. — Kysymystä Suomen melmollisuuk- sien laadusta ja määrästä puolustus toimeen nähden on tietysti ar-vostel- tama myöskin keisarikunnan etujen kannalta. Mutta tästä ei seuraa, että tämä kysymys pitäisi tahi edes mättäisiinkään ratkaista Venäläisillä lainsäädäntötoimilla. SotopolveluS- ta ja «eroja ei Suomelta Voida maatia muulla kuin eduskunnan hy- Väksymien lakien perusteella. Tämän kysymyksen ratkaisemiseksi on tehtämä ellaisia ehdotuksia, jotka hamaitaa» yydyttämiksi Menäjän näkökannalta atsottuina ja jotka sen ohessa Suo men eduskunta Suomen kansan oi keuksien ja etujen malmojana moi hy- lväksyä. Menäjän ja Suomen keskinäisten etujen järjestäminen oikeuslaitoksen, aupan, teollisuuden ja merenkulun aloilla on tapahtunut tarkoitustaan maStaawalla tamalla siten, että on annettu yhtäpitämiä Menäjän ja Suomen lakeja tai asetuksia. O-i niinikään sanottu, että huoleh- iminen Menäjän Valtakunnan yksey- deStä Vaatii Suomen oikeuksien su pistamista. Mutta kun Menäjän hallitsija on Suomenkin Hallitsija, kun Menäjän sumereemsuutta uiko- 8A7Ät(WIK politiikan alalla ei mitenkään loukkoa Suomen itsenäisyys sisäisissä asiois saan, sekä kun Suomen erityisen wal- tiosäännön moimaSsapitäminen ja so- meltaminen ei missään suhteessa estä Menäjän maitokuntaa esiintymästä ja toimimasta yhtenäisenä maltana mieraisiin maltoihin nähden, ei me- toominen rvaltalurmavykseyden maa- timuksii» woi näennäisestikään oike uttaa sitä politiikkaa, jonka tarkoituk sena on Suomen sisäisen itsenäisyy den tuhoaminen. Tämän politiikan johdosta, joka niin jyrkästi esiintyy yllämainitussa selityskirjelmässä, näyttää tässä Vielä oleman huomauttaminen yhtä tärkeä tä asian puolta Menäjän ja Suomen yhteisten etujen walwomista koske maan kysymykseen katsoen. Menäjän maltakunta ei moi olla sen muosisa- tojen kehitystyön luoman, kaikkien simistyneiden yhteiskuntien oikeaksi tunnustama» maailmanlain ulkopuo lella, joka käskee, että Voimassa ole wa oikeus on pidettämä pyhänä. M teisiin etuihin kuuluu sentähden että Suomessa yhtä hymin kuin Menä- jälläkin lakien kunnioituksen tulee olla ohjeena kaikelle julkisen toimimallan käyttämiselle. Mutta tämä suuri maltakunnanetu tuke loukatuksi, jos Suomelle lakeja annetaan tai siellä ryhdytään hallitustoimiin muussa kuin sen perustuslakien määräämässä järjestyksessä. Tästäkin syystä näyttää mäittä mättömältä, että Suomen asiain kä sittelyssä jälleen ryhdytään noudat tamaan toista politiikkaa kuin mitä kahden miime muoden kuluessa on Teidän Keisarilliselle Majesteetillenne puollettu. Tämän politiikan lähtö kohtana oli, niinkuin edellä on huo mauteltv, 20 päimänä toukokuuta (2 p:nä kesäkuuta) 1908 annettu mää räys Menäjän etuja koskemain Suo men asiain käsittelyjärjestyksestä. On ilmeistä, että se, joka tällä määräyk sellä on ilmoitettu oleman tarkoituk sena, on täydellisesti saamutettamissa esimerkiksi siten, että menäläiset ja suomalaiset Virkamiehet, Suomen mi nisterimaltiosihteeri puheenjohtajana, tarkastamat maltiosihteerinmirastoon saapuneet asiat saadakseen yhdessä lelmille, mitkä niistä koskemat Keisa rikunnan etuja ja sentähden omat ilmoitettavat minlsterineuvostclle lausunnon antamista marten. Sen suuntainen asianmukaisessa järjestyk sessä toimeenpantu muutos möisi sii hen että säännölliset olot jälleen pää si simät moimaan sillä edellytyksellä, ettei ministerineumoston tekemää usein mainittua uuden lainsäädäntöjärjes tyksen ehdotusta toteuteta sekä että Teidän Keisarillinen Majesteettinne muutoinkin sumaitsee armollisimmasti ottaa huomioon, mitä tässä alamai sessa kirjelmässä on esitetty. Nykyajan pimeyden halki lus Suo men kansa katseensa menneisiin va- loisampiin aikoihin. Lähtemättömästi tämän kansan mieleen painuneena elää Keisari Aleksanteri I:sen antama ja kaikkien hänen korkeain jälkeläis tensä uudistomi makuutus, eitä tä män maan perustuslait omat moi massaan pidettävät. Ja kun Suo» men valloittaja ja ensimäinen venä iäinen Hallitsija selitti tämän makuu tuksen merkityksen sanoessaan, että Suomen kansa oli korotettu kansakun tien joukkocn, että se oli olema va- paa omissa sisäisissä asioissaan, elämä omien lakiensa mallan alaisena, oman ikuisiksi ajoiksi mahmistetun maltio sääntönsä turmissa, niin kaikumat näinä sanat halki mierineen muosisa dan epäämättömän selmästi niitä la kien ja historian Vääristelyä was taan, jolle ahdasmielinen Valtiollinen kiihotus on rakentanut sen opin, että Suomella ei ole mitään muita oike uksia kuin ne, m-tkä Menäjä kulloin kin politiikan maihtelujen mukaan tah too myöntää. Jokaisesta, jonka katse on eksymätön, täytyy tuollaisen opin sen lisäksi näyttää Menäjän armoon someltumottomalta ja yhtä paljon nii den hallitustehtämien syrjäyttämiseltä, jotka kuulumat Teidän Keisarilliselle Majesteetillenne Suomen Suuriruhti naana. TeidZn Keisarillisella Majesteetil lanne on malta estää niiden suunni telmien toteutuminen, jotka uhkaamat tuhota Suomen oikeudellisen turval lisuuden ja elinmoiman tärkeimmät ehdot. Siinä »vakaumuksessa, että Hallitsijan mallan käyttämistä lain o oikeuden turmaamiseksi tullaan mielihymällä termehtimää» kautta Me- nSjänki» amarain alojen, saa edus kunta sen nojalla, mitä tässä kirjel mässä on esitetty, alamaisuudessa anoa, että Teidän Keisarillinen Ma jesteettinne armossa tahtoisi moi- maSsapitää Suomen perustus lait sekä määrätä että ne näistä laeista poikkeamat toimenpiteet, joihin miime muosina on ryh dytty, oivat oikaistamat tahi pe- ruutettamat. Anomusta seuraa kalsi liitettä, jois ta toinen sisältää esityksen toimenpi- eiStä, jotka omat Suomen perustus- okien kanssa ristiriidassa, tahi jotla muuten omat olleet maallemme ma- hingolsi, toinen esityksen toimenpi- eiStä, jotla omat Vahingollisesti Val uttaneet Suomen talouteen. Useita mietinnön ja liitteiden kohtia Vastaan omat perustuslakimaliokun- nan sosialidemokraattiset jäsenet pan neet Vastalauseen. ki:o SS ISI0 Eduskunta. Tiiysl-iStllsk tovkol. ?:«ii kls 7 i.,. (Jatkoa > K«lk»»laitoSrahasto w. 1SRI. Kuten ennen jo kerroimme, hymäk- syi eouskunta toisessa lukemisessa hy- mäksytyn ponnen kuoletuslainan otta misesta. Sen jälkeen ryhdyttiin käsittele mään itse mietintöä. Kun yleiskeskustelu oli suoritettu käytiin menopuolen yksityiskohtaiseen käsittelyyn ja hymäksyttiin keskuste lutta osat, jotka koskemat »valtion rautateitten makinaista menosääntöä, eläkkeitä ja erinäisiä määrärahoja sekä korkoja ja lainain mäheunysmak- suja. Ramintolamaunujen määräraha 90,000 mk. päätettiin poistaa 115 äänellä 72 ivastaan. Kolmanteen käsittelyyn esitettin yleise» oppiwelwollis««de» säätämisestä ja sen täytäntöönpanoa tarkoittamat eduskuntaesitykset suuren maitokunnan »viimeisen mietinnön ja toisen käsitte lyn päätöksen pohjalla. Ed. Kai ram o lausui, että laki ehdotuksen kieltämättömistä eduista huolimatta yhä mielä on tärkeitä puo lia ratkaisematta sen täytäntöönpa nossa ja selitystä mailla. Siitä ai- heutumat uudet rasitukset omat siksi makamaa laatua, ettei olisi pitänyt niin kemyesti, kuin on tapahtunut, simuuttaa tärkeitä asian puolia. Asia saattaa nykyisissä maltiollisi. sa olois sa lisäksi muodostua määrälliseksi aseeksi. Ehdotti sentähden, että asia tällä kertaa hylättäisiin. Ed. A- K. Arjö-Koskinen lausui, että syyt, jotka hän on esittä nyt mietintöön liitetyssä neljännessä »vastalauseessa pitänemät edelleen paikkansa. Kun eduskunta kuitenkin asian ollessa esillä toisessa käsitte lyssä oli mainitun »vastalauseen hy lännyt, ei puhuja tahtonut uudistaa siinä olemaa hylkäämisehdotusta, maan tyytyi ainoastaan täten pöytä kirjaan merkitsemään kantansa. Ed. Laine kannatti ed. Kaira- mon ehdotusta. Ed, I, Castren kannatti asetuk sen hymäksymistS, 142 äänellä 41 Vastaan päätti eduskunta lopullisesti hyväksyä oppi- melrvollisuuslain sellaisena kuin se tuli hyväksytyksi asian toisessa käsitte- lysjä. Istuntoa ei lopeteta, mutta edustajille anneta an lupa poistua. Kun aika tällöin jo oli kulunut verrattain myöhälle, ehdotti ed. Sundblom istunnon lopetet- tamaksi. Ehdotus hylättiin 104 äänellä 77 vastaan. Ed. Listo ehdotti, että edustajilla olisi vapaus poistua istunnosta sekä ettei asian käsittelyä lopetettaisi tou kokuun 28 päimänä klo 12 alkamassa istunnossa. Ehdotus hymäksyttiin 95 äänellä 84 vastaan. Esitettiin sen jälkeen mirkamicsma- liokunnan mietintö wirka»ieSoloje» tutkimista ja »iissä wallitsewie»t epäkohtie» pvistamiSta tarkoittamien anomusehdotuSten joh doSta. Ed. Wrede esitti pitkän lausun non, jonka alussa huomautti, että »valiokunta on käsitellyt monia osioita, joiden käsittelyyn se ei missään suh teessä ole pätemä. Ed. Lagerlös maStuSti mietin töä pitkähkössä lausunnossa esittäen lopulta oman ponsilauselman. Ed. Boman esitti mielä pitkän lausunnon sosialidemokraattien masta- lauseen puolesta. AsiaSta mielä pyydetyt puheenvuo rot jätettiin seuraamaan päivään. Istunto lopetettiin klo 5,10 aa mulla. Tiiyji-istu»to t. k. Z8 p:»ii klo U M KulkulaitoSrahaSto. Maltiomarainmaliokunnan puheen- ohtaja, ed. Mirkkunen esitti kul- ulaitosrahastoa koskeman mietinnön edellisenä iltana hymäksqttyjen pää- öSte» aiheuttamassa muutetussa muo dossa. Asiau käsittely jätettiin myöhem mälle. GotilaSrahaSto» tähde«tä«i- «e» w. 1S1V. Ainoaan käsittelyyn esitettiin mal- tiomarainmaliokunna» mietintö arm. esityksen johdosta marojen osottami- seSta m. 1910 sotilaSrahaSton tulo jen täydentämiseksi. Maitokunta eh dotti esityksen hylättämäkst. Ed. Ingman huomautti asia» oikeudellisesta puolesta, että sotilas- asia on ratkaistava hallitsijan ja eduskunnan yhteisen päätöksen mu kaan. Asia onkin käsitettämä poliit tisena kysymyksenä ja silloin joudu taan koskettelemaa» yleismaltakun nallista lainsäädäntöä, sillä ne omat Välittömässä yhteydessä keskenään. Niin läheisessä yhteydessä ne eimät kuitenkaan ole enää kuin m. 1890. -MM K' Asianajotoimisto Turus^u. Eerikinkatu s. Puh. 4Sj. Omistajat: Homioikeudennotario Mmn? ni-vi ja tzoinioileuden- kauSUsl, Santeri ^ncrrnijvki. Maitokunnan lainsäädäntökysymys on nyt jo enemmän teoreettinen kysymys ja käytetään sitä Menäjällä obligat- sionimälimenä. Piti aiman mälttä- mättömänä, että huolimatta maa- tamme ivastaan tehdyistä iskuista ja juonitteluista, selmästi osotamme, että olemme valmiit ottamaan osaa mal takunnan puolustuskustannuksi!». Ah tyi ed Arajärme» ja Kairamo» Vas talauseeseen, jossa ehdotetaan, ettc sotilaSasiain Väliaikaiseksi järjestämi seksi on m. 1910 Menäjän maltakun nanrahastoon suoritettama 11 mil joonaa mk. ja jossa selmitetään, mistä maroista summa on otettama. Mielipiteensä asiassa lausuivat mielä ed:t I. Castren, Mechzlin, Saarikimi, Snellman, Kallio. Ran nikko, v. Born, Estlander, Ojanen, Ingman, Kairamo, Manner, Diniel- son-Kalmari y. m. Istunto lopetettiin klo 4,20 i p. Iltaistunnossa klo 6 alkaen jatket tiin yhä saman asian käsittelyä muu taman ilmoitusasian jälkeen. Keskustelun alkupuolella ilmestyi- mät hallituksen penkeille senaattorit Markov, kreivi Berg ja HosjÄnov. Keskustelu päättyi klo 7,15 i p. Äänestyksessä hylättiin sosiakderno- kraattien mastalause 111 äänellä 82 mastaan. Huutoäänestyksellä hyväk syttiin ed. Mtchilini» muutosehdotus mietinnön perusteluihin. Näin muu tetun mietinnön ja toisen Vastalau seen mälillä äänestettäessä hylättiin mastalause 140 äänellä 49 mastaan. Senjälkee» hylättiin 153 äänellä 40 mastaan suomalaisen puolueen »valio- kunnon jäsenten mastalause. Hyväksytyksi tuli siis mietintö, jon ka mukaan eduskunta päätti, ettei arm. esitystä varojen osottamisesta vuodeksi 1910 Miiasrahasto» tulo jen täydentämiseksi ole moitu hyväk syä. Edusk «»ta ei hyiväksy sotilaS- miljoouia koskemaa efittzStä. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin w)li'.owarainvaliokunnan mietintö arm. esityksen johdosta erityisestä v. 1911 suoritettarvasta sotilasverosta. Ed. Kairamo huomautti mie tintöön liitetystä suomalaisen puo lueen maliokunnan jäsenten allekir joittamasta mastalauseesta, jossa eh dotettiin, että sotilasasiain »väliaikai seksi järjestämiseksi m. 1911 suoritet taisiin Menäjän maltakunnanrchas- toon 12 miljoonaa mk. ja että meno erä otettaisiin huomioon 1911 muc- den tulo- ja menoarviota järjestet täessä. Kun mielipiteet kuitenkin edel lisen asian yhteydessä olimat selvästi tulleet näkyviin, ei tahtonut äänes tystä. Ed. Saarikivi huomautti niin ikään sosialistien vastalauseesta, mut- ta luopui ajan maittamiseksi myöskin äänestyksen »vaatimisesta. Enemmittä keskusteluitta hyväksyt- tiin senjälkeen mietintö, jonka mukaan eduskunta ei ole moinut sanottua ve roa koskeivaa esitystä hyväksyä. K«lk»laitosrahast». Ed. Mirkkusen aamupäivällä eh dottama laskelmamuutos hyväksyt tiin keskustelutta. Maltio» t»lo- ja me«oarwio. Ainoaan käsittelyyn esitettiin val- tiomarainmaliokunnan mietintö arm esityksen johdosta varojen hankkimi seSta rvuedeksi 1911 niihin tarpeisiin joihin vakinaiset valtion tulot eivät riitä. Ensiksi suoritettiin yleiskeskustelu, minkä jälkeen yksityiskohtaista kes kuStelua kesii myöhään yöhön. Äänestyksessä tuli valiokunnan mietinlö muuten hyrväksytyksi, paitsi että aikeisoppilaitoSten ja seminaarien opettajain palkankorotukset hylättiin. Vnome» Pa«ki» käyttämätt? mät woittowarat. Ainoaan käsittelyyn otettiin pankki- maliokunnan mietintö Suomen Pan kin käyttämättömistä voittomaroiSta Keskustelutta hyväksyttiin valiokun nan ehdotus, että Suomen Pankin käyttämättömät voittovarat 5.915.456 mk. 32 p. siirretään Pankin vara rahastoon. Nlosottolai» eräide» pykälie» «»«ttamine». Kolmanteen käsittelyyn otettiin eh- dotus asetuksiksi Ulosottolain 4 lu- wun ö, 6 ja 7 H:» sekä sanotun lain Voimaanpanemisesta annetun asetuk- sen 27 H:n muuttamisesta. EduS- kunta päätti pysyä toisessa käsille, lyssä tekemässään päätöksessä. Klo puoli 2 aikaan ryhtyi edus- kunta käsittelemään mirkamiesasiaa. TöO-iStAlto toM. H i:«ii Ns S G«lett« ist»«to. Ensiksi pidettiin sulettu istunto, osso oli pohdittamalla puhemieh.m maltaistuinsalissa pidettämä puhe. Kun puhemies oli ilmoittanut, että >än saatuaan tietää eduskunnan enem mistön mielipiteen, tulee lausumaan ainoastaan sen, mitä Valtiopäivä järjestyksen 25 H myöntää, juliStet- tiin istunto julkiseksi. Jlmoit»S h«o«euSto»» w«ok- raamiseSta. Sen jälkeen ilmoitettiin, että kans liatoimikunta oli eduskunnan istuntoja varten vuokrannut huoneuston ensi vuoden alusta talossa ino 15, Halli tuskadun varrella. Jatkokäfitteltztz» esitettiin sitten arm. esitys varain hankkimisesta vuonna 1911 niihin tarpeisiin, joihin vakinaiset valtion tulot eivät riitä ja hymäksyttiin val. tiovarainmaliokunnan mietintöönsä tekemät laurvantaissssa eduslunnan istunnossa hyväksytyt muutokset kes kustelutta. Menot ovat sen mukaan 95,833,900 mkaa ja on niiden suo- rittamiseen etupäässä käytettävä mal tiorahaston tuloja w. 1911 ja sen säästöstä sanotun vuoden alussa ai- nakin 1,870,000 mkaa. Virkamiesasia. Ainoaan jatkokäsittelyyn esitettiin virkamiesasiainvaliokunnan mietintö lvirkamiesoloissa Vallitsemien epäkoh tien korjaamista tarkoittamien ano musehdotuSten johdosta. Kun keskustelu asiasta oli jo lau- mantaina julistettu päättyneeksi, esi tettiin keskustelun kuluessa tehdyt muuloSehdotukset ja ryhdyttiin äänes tämään. Lopullisessa äänestyksessä hyväksyttiin mietintö 108 äänellä 69 mastaan, joten eduskunta päätti anoa, että hallitus miipymättä asettaisi ko mitean kutsuen siihen jäseniä eri yh teiskuntaluokista ja antaisi komitean toimeksi tutkia maamme mirkamies- oloja sekä laatia suunnitelma niiden uudistamiseksi mietinnössä esitettyjen perustelujen mukaan, ja että uudis- tusehdotukset arm. esilytsinä annettai siin eduskunnan tutkittaviksi ja pää tettäviksi. Ed. Mecheiin ilmoitti, ettei hän ole vaikuttanut päätöksen muodostami seen. Ed. Sundblom ilmoitti päälösiä mastaan vastalauseen pöytäkirjaan. Luotsi- ja majakkalaitos. Ainoaan käsittelyyn esitettiin val tiovarainvaliokunnan mietinlö luotsi- ja majakkalaitoksesta huhtik. 21 p:nä 1903 annetun asetuksen 1 luv. 1 5 kohdan muuttamista tarkottavicn anomusehdotuSten johdosta. Muutaman puhemuoron jälkeen hy- väksyttiin mietintö huutoäänestyksellä, lvten eduskunta päätti anoa, että mainittu asetuksen kohta muutettaisiin mikäli sen on selitetty koskevan suo malaisia rannikkoaluksia. Mirkamieste» yksityisille tuot tama wahi»ko. Ainoassa käsittelyssä hyväksyttiin keskustelutta lakivaliokunnan mietintö anomusehdotuksen johdosta, joka kos kee valtiovaraston saattamista vas- tuunalaiseksi virkamiesten rvirheelli- estä menettelystä yksityiselle aiheutti- »eesta vahingosta. Eduskunta päätti anottavaksi, että Majesteetti suvait sisi tutkituttaa millä lainkäytön ja hallinnon aloilla sekä millä edelletyk- sin maltion olisi vastattava vohin- gssta, joka virkamiehen virkatoimen johdosta on aiheutunut ylsityiselle henkilölle, kunnalle, yhtiölle tai muulle kansalaisten yhteenliittymiselle sekä sen jäikeen onioa eduskunnalle asias ta esityksen. TySriitai» sowittami«e». Ainoaan käsittelyyn esikettiin työ- mäenasiainvalu kannan mietintö toi- msnpiteislä työriiiain sorvittamiselsi tarkoittavien anomusehdotuSten joh dosta. Huutoäänestyksellä mietintö hyväksyttiin, joten eduskunta päätti anoa, että hallitus, jos mahdollista, tekeillä oleman ammattiivaUuustoa koskevan arm. esityksen yhteydessä tahtoisi eduskunnalle antaa l .kiehdo- tuksen myöskin sovintomiehistä tai sovintolautakunnista, joiden roimi- alaa» kuuluisi »välittää ei ainoastaan yksityisillä paikkakunnilla puhjenneita riitaisuuksia, rv^an myöskin laajem pia oloja tai koko maata käsittäviä työriitaisuukfta, sekä että hallitus sen ohessa tutkituttaisi, voitaisiinko eri tyinen ammattituon.ioistuin työriitain yhteydessä olemain oikeuskysymysten sekä joukko- eli tarisnsopimusta kos kemain asiain ratkaisua varten ottaa maassamme käytäntöön ja sittemmin aikanaan antaisi eduskunnalle laki ehdotuksen. Wiimei»e» asia. Esityslistalla olemaa miimeiStä asiaa laki- ja talousvaliokunnan mie tintöä, joka sisältää ehdotuksen p^lo- apuyhdistyksistä huhtik. 17 p-nä 190» annetun lain selittämiseksi, ei enään ajan Vähyyden takia voitu ottaa kä- ltelläväksi. Istunto keskeytettiin het kiseksi puhemiesneuvoston kokoontu mista marten. H«»ma»t«S waltiopäiwäj«h la«e»oje» suhtee». Kun istuntoa jälleen jatkettiin, il moitti puhemies Svinhufvud senaa tin talousosaston kansliasta hänelle aapuneen ilmoituksen, että H. A!. Keisari on esittelyssä kuluman toukok. 25 p:nä sukvainnnt armossa määrätä, että Suomen valtiopäiviä on huo mautettava välttämättömyydestä tar- oin seurata MaltiopäiväjSrjestyksen