liktsins syyskuun 8 p:nii »<:o lvv — ISIS pois lanmlltunn! meli! Sijaan horjmM toimiiltahalll! moi synnyttää «simattaan ja suoje leman kansallistunteen, joka on pitä mä meidät horjumattomina suomalai sina silloinkin, kun ehkä mieraan ras kaan käden painamana yllämme tun nemme. Lamaantuneen mielen ja Velttouden tulee sen muoksi kadota antaakseen sijaa uhrautumaisuudesta ja innosta rikkaalle työlle. Alkama toimintakausi muodostukoon tällaisen tySn juhla- ajaksi osottamacm, että me pimeinä aikoina ymmärrämme koko sydämem me lämmöllä antautua kansallisen olemuksen perustan lujittamiStyöhön. Kantakoon alkama toimintavuosi runsaan sadon kansallisten aatteiden laajalla työkentällä! Syksy on käsissä ja sen mukana yhdistysten ja puolueiden marsinai- nen toimintakausi. Suomalaisten seu rain. naisjärjestöjen ja kansalliSmie- liSten nuorisoliittojenkin on siten taaS uuteen toimintaan ryhdyttämä. Parina miime muotena on suomen mielistenkin toiminta hiljaiselleen vl< lut lamaantumaan päin. Tämän on saattanut marsin selmäSti huomata, kun on verrannut parin miimeksi Vierähtäneen muoden toimintaa ja siinä ilmennyttä intoa ja harrastusta siihen lämpimään harrastukseen ja innostukseen, jotka osottautuimat työS lentelyssä neljä ja kolme muotta fit- ten. Muistellessa silloisia aikoja mieli oikein lämpenee sen uhrautumaisuuden ja rakkauden määrästä, joka silloin työtä kaunisti. Syitä siihen, että lamaantumista ja innottomuutta miime aikoina ja nimenomaan miime muonna on ollut huomattamissa, on useita. Kun Valmistauduttiin nykyisen eduskuntalaitoksen ensimäisiin maalei hin, malliisi kaikkien mielissä suuret toimeet niistä parannuksista ja uu distuksista, joiden toteuttajaksi uuden eduskunnan uskottiin pystymän. Se oli tämä usko uuden kansanmaltaisen eduskuntalaitoksen «armaan ja sm> nauSta tuottamaan tehtäviään, joka marsinkin suomenmielisten rinnoissa sytytti toimintaan kannattaman innon ja lämmön. Mutta eduskunta ei mastannut näitä toimetta. Lähes puolet sen jä- seniStä, suuri sosialidemokraattinen ryhmä, esiintyi aluSta alkaen tamalla, joka osotti, että sen päämääränä ei ollut todellisuuden pohjalle rakentuma parannus- ja uudiStuStoiminta, maan ainoastaan taktillinen temppuileminen. Sen lisäksi se myös heti monella ta- malla näytti kokonaan mälinpitämät- tömältä suomalais-kansallishengen maatimuSten toteuttamiseen nähden, ilmeisesti pyrkien tekemään palmeluk- sia »perustuslaillisille" ryhmille. ..Perustuslailliset" ryhmät pääsi mätkin siten eräänlaiseen johtoase maan, joka luonnollisestikaan ei moi- nut hedelmöittämäSti eduskunnan työ- HZn maikuttaa. Viimemainittu siten muodostuikin sellaiseksi, jonka tuloksiin nähden kerta kerran perästä mähemmän ja mä hemmän odotettiin. Kun näin heik keni luottamus ediStyStyön etenemiseen, mäheni niinikään innoStuS, ja sijaan astui lamaantunut mieli. Valtiollisen aseman nykyiselle kan nalle kehittyminen on sekin ollut oman sa painoStamasti mieliin maikutta maan. Onhan mahdollisimman sel> mäSti näyttäytynyt, että kansamme ei oikeuksiensa mukaan saa asioistaan nykyaikana päättää, joien niiden rat kaisuun malitsijat eimät niin innos tuneesti saata yrittää maikuttaa kuin silloin, jolloin he niistä itse saamat määrätä. Suomenmielisten toiminta ei kum- minkään saa olla riippumainen edus- kunnan kokoonpanosta tai Valtiolli sen aseman Vaihteluista. Suoma lai suuden työtä eimät saa ulkonaiset sei kat, joko omassa keskuudessamme tai ulkopuolella meitä esiintymä keskeyt tää. Suomalaisuuden liike on syn tynyt toteuttamaan suomalaisen kan salliShengen Vaatimukset: kohotta maan suomenkieli, suomalainen simistyS ja suomalainen kansanaines johtoasemaan tässä maassa, suuntaa maan taloudellisen elämän ilmiöt suo «alaiselle pohjalle, sanalla sanoen, laskemaan se keStämä perusta, joka suomalaisen kansallisuuden säily misen yhtenä erikoisena ihmiskunnan simistyksen edustajana moi taata. Meidän ei tarmitse rumeta tällä kertaa osottamaon, kuinka kaukana tästä päämäärästä maassamme mielä ollaan. Ei ole pitkä aika, kun leh dessämme laajasti näistä osioista pu> huttiin. Riittääkin, kun sanomme, että aiman keskeneräinen on suoma laisuuden työ mielä. Keskeneräinen ja horjuma myös se pohja, jolle suo malaisen kansallisuuden tulemaisuuS yksin moi perustua. Tässä maassa karmitaan siten suo malaisuuden työtä edelleen. Ja sitä tarmitaan moninkerroin juuri nyt, kun manhojen kotoisten esteiden ja maarojen lisäksi ulkoapäin hämityStä kansalliselle olemuksellemme uhataan. Kenpä siis hymällä omallatunnolla möisi tästä työstä maaran aikoina oheen metäytyä? Ainakaan suomenmieliset sitä eimät saata tehdä. Suomalainen puolue yksin tässä maassa on puolen «vuosisadan ajan niin hymin kirkkaina kuin sumeina päiminä kansallisten aatteiden hy-1 Ahlaisten kunnallistin asioihin on hän wäksi toiminut oikeaan tai Vasempaan I harrastuksella osaa ottanut, ollen useat poikkeamatta. Se ei sentähden tänä-1 wuodet m. m. kuntakokousten puheen- meN MM, — G«»rempaa joutuisuutta Wirkako»eiStoo». Koska usein on sattunut, että muutamat läänin kruu- nunmoudit ja nimismiehet omat puo» luStamattoman kauman miimytelleet j läänin hallituksen kirjeissä ja lähete päätöksissä heille määrättyjen toimien ! täyttämistä, kuin myöskin heille ase- tuksenmukaiseSti kuulumien ilmoitusten I lähettämistä ja kun sellainen miimyt- teleminen ei ole wirkawelwollisuuden j mukaista, on läänin kumervööri kier tokirjeessä käskenyt sanottuja Virka miehiä tästä lähin mirkamelmollisuuk- siaan täyttäessään wimimaan mah dollisimman joutuisasti uhalla että jos laiminlyömistä tässä suhteessa tämän jälkeen hzmaitaan, he tulemat ran-I gaiStamiksi mirkamirheestä. — Tekuilliueu korkeako»!». Kenraalikumernööri on yhtynyt se naatin päätökseen insinööri Herman! Johan Kolsterin nimittämisestä te?-! nillisen korkeakoulun sähkötekniikan! professoriksi. — T»ru» h»Wioike»S. Turun! homioikeudenneumoS E. Tammelin! jätti eilen erohakemuksensa anoen sa malla sairauden perusteella mirkama- pautta kunnes erohakuun myönny tään. — O»k« fotila?»ira»omaiS te» s»»ritetta«a maksua kart- toje» tz. m. s. jälje»uökfiStä. Suomen itäisen sotilasinsinööripiirin pyynnöstä on kenraalikumernöörin kanslia pyytänyt maltiomaraintoimi tuSkuntaa ilmoittamaan, omatko maan simiilimiraStot oikeutetut antaessaan sotilaSmiranomaisille, näiden pyyn nöstä, jäljennöksiä erilaisista sanottu jen miraStojen huostassa olemista asemapiirroksista, kartoista, piiruStuk sista y. m. s. maalimaan maksua jäl jennösten malmiStamisesta ja jos omat, niin minkä asetuksen nojalla. Maltiomaraintoimituskunta on pyy tänyt asiasta erinäisten ylihallitusten lausuntoa. — Lipskij» e»fimäiue» »virka kirje se»aatille. — Tarkat toi «i»taohjeet ^paikallisille" wi rauamaifille. Kenraalikumernöö rin apulainen Lipskij on senaattiin lähettänyt kirjelmän, jossa hän, huo mauttomalla, miten nykyisten mesikau hun maralta julaistujen määräysten nojalla n. s. koirantappajat käyttämät maaseudulla, etenkin Miipurin läänissä määrin maltaansa sakottaen koiran omistajia antamatta kantamistaan rahoista kuittia ja tekemättä selmää moimaSsa olemista määräyksistä sekä muutenkin käyttämät sopimattomasti, kehottaa senaattia tarkastamaan mesi kauhun estämiseksi annetut määräyk- set ja laatimaan tarkat toimintaohjeet ..paikallisille" Viranomaisille. ^ Eläketttz lisätty. Senaatti on myöntänyt senaattorinleskelle Na talia Spärelle 2,000 mkan ylimää räisen eläkkeen. Ennestään nauttii hän 2.000 mkan Vakinaista ja 4,000 mkan ylimääräistä eläkettä, johon nyt tuli lisäksi 2,000 mk., joten HS nen eläke-etunsa nyttemmin tekee 8,000 mk. det on hän ollut sen hallinnon pu heenjohtajana. Raittius- ja stmistyS työhön on herra Sallinen niinikään osaa ottanut. Aatteellisista pyrinnöistä on hä nelle kumminkin ollut rakkain suoma laisuuden asia. Hän onkin näillä seuduilla aina esiintynyt kansallisen toiminnan eturintamassa. Nykyään kuuluu hän m. m. Suomalaisen puo lueen tämän Vaalipiirin keskustoimi kuntaan. Puolueen eduskuntaehdok kaanakin on hän ollut. Herra Sallinen on innostuksen mies, joka aina jaksaa luottaa hy män ja oikean moittoon. Kokouksissa ja yhteistilaisuuksissa hän siten aina on valmis rohkaiseman ja kehottaman sanan lausumaan. Taaja onkin se joukko, joka tänään häntä merkkipäimän johdosta onnit telee samalla hartaasti toimoen, että hän mielä kauman ehtymättömänä säilyttäisi nykyisen nuoren innostuk sensa ja toimintatarmonsa. Cuomliistt Nltijtt majaiset. Kenraalikumernööri on myöntänyt Porin Suomalaiselle Nuijalle luman pitää arpajaiset täällä loka-, marras tai joulukuulla. Arpojen lukumäärä 12,000 ä 25 p. Suomalaisen Nuijaa toimintakauveu alka- jaisiltama on tänään tiistaina alkaen kello 8 i. Ohjelmassa on puheita, joita pitämät neiti S. Polminiemi ja ylioppilas H. Paloheimo, opettaja S. Sampolan Nuijan mastoista toimintaa koskema alustus, urkuri K. Alhon esittämää pianonsoittoa ja Hj. Nortamon sepit. tämä ja A. Törnuddin sämeltämä ..Surkki aik". Tilaisuuteen omat Nuijan, Nais järjestön ja Karhun jäsenet terme- tulleita samoin ne, jotka haluamat Nuijan jäseniksi liittyä. Pääsymaksua ei ole. KansalliSkodin suojat omat tänä iltana marmaankin olema täynnä suomalaisuuden asian ystämiä ja työn tekijöitä. Wlaim, Mm ja Hmm tscmt. Rautatiehallituksen esityksestä on senaatti päättänyt oikeuttaa rautatie hallituksen lakkauttamuan Pihlaman, RiSteen ja Heinoon asemat Porin radalla niin pian kuin se rautatie hallituksen mielestä moi ilman liikenne häiriöittä tapahtua. Samalla on senaatti hylännyt eri naiset anomukset näiden asemain py syttämisestä. Aysms mrimMmijM. Tmmkjtitu Vesalaista sota mies kaslemt uutiset. Kenraalikumernööri on tiedustanut senaatilta, mihin toimenpiteisiin on ryhdytty, jotta estettäisiin sanomaleh tiä julkaisemasta tietoja menäläiseStä sotamäeStä ja sen toimista. M ö >>, sM 59 umstta täyttää tänään maanmiljelijä Pekka Sal linen Kellahdella. Maanmiljelijä Sallinen on tarmok kaan ja uutteran toiminnan mies. Tar kasti hoitaa hän suurta tilaansa. Mutta siitä huolimatta on häneltä aina liiennyt runsaasti aikaa yhteis- pyrintöjen tukemiseen ja edistämiseen. kään aikana saata siihen nähden poikkeusta tehdä. Sm jäseniä täytyy juuri nyt elähdyttää lämmin rak- kaus suomalaisuuden asian ajami seen, koskapa yksin sen edistyminen johtajana. Osuustoiminnan »varmana! kannattajana on hän esiintynyt ottaen erikoisen huomattamaSti osaa Porin ympäristön osuusmeijerin asiain kä-I Melyyn ja edistämiseen. Miime wuo- Turun ja Porin läänin kuvernööri on senaattiin lähettänyt Turun, Po rin, Rauman ja Ahvenanmaan lai> manpäälliklöyhdistyjten sekä Turun, Porin, Rauman, Uudenkaupungin, Maarianhaminan, Kemiön, Nauvon ja Märdön merimieshuoneitten johto kuntain antamat lausunnot tarkoitusta marten asetetun komitean laatimista ehdotuksista merimies säännöksi ja ase tukseksi kauppalaimojen melvollisuu desta kuljettaa kotimaahan merimie hiä. Kumernööri yhtyy omasta puo lestaan Turun laimanpäällikköyhdis tyksen antamaan lausuntoon, joka ku mernöörin mielestä perustuen laajaan asiantuntemukseen olisi olettama huo mioon lopullisesti laadittaessa laki ehdotusta ja johon lausuntoon useat muista yllämainituitta yhdistyksistä ja merimieshuoneitten johtokunnista omat yhtyneet. — Sanomalehti takawarik- koo». Painoylihallituksen pyynnöstä on Turun ja Porin läänin kumernöö rinmirasto määrännyt, että Berlii nissä ilmestymän sosialidemokraattisen sanomalehden Vormärts'in n:o 194 elokuun 20 p:ltä kaikista kirjakaupois ta ja jakajilta otettaisiin takamarik koon siinä olleen otsakkeella Die Krö nung deS SchandmerkS (Häpeällisen työn kruunaus) maruStetun kirjoil uk sen johdosta. - ikausakoulujeu johtvkuu «a» kokouksessa eilen illalla rat- kaistiin usean muun kysymyksen ohella seuraamat asiat: Johtokunnan mirkailijat Johtokunnan puheenjohtajaksi malit- ttin kunnallisneumoS O. Lilius ja Varapuheenjohtajaksi pastori L. M. Häggström sekä sihteeriksi opettaja G. W. Lehtonen, kaikki yksimielisesti uudelleen. Uusia mirkoja. Kaupungin suomenkielisen tyttökansakoulun Ill.s luokka, jossa nykyään on 133 oppi laSta kahdella opettajalla, päätettiin jakoa neljään rinnakkaisosaStoon ja lisäopettajiksi siihen siirtää alkeiSluo kilta neidet Hilma Jukomaara ja Hilja Lönnqmist. Heidän tiloilleen taaS alkeiSluokille siirrettiin neidet Mandi Eklund ja Eine Amenius Reposaarelta. Samoin päätettiin kaupungin suomenkielisten kansakou lujen Sofian koulussa lukeman I:sen alkeisluokan rinnakkaisluokka, jossa nyt jo on kuudettakymmentä oppilas ta, jakaa kahtia, mutta opettajattaren ottaminen siihen samoin kuin opetta jattarien nimittäminen Reposaarenkin kouluun tapahtuu tänään pidettämäs sä kokouksessa. Mirkamapauksia. Mirkama pautta saimat kimulloisuuden takia opettajatar kaupungin ylemmässä suomenkielisessä tyttökansakouluSsa, neiti Ella Helmiö, sijaisina rouma Agda Rapola ja neiti Mandi Selinä sekä ulkomaamatkaa marten opettaja tar Reposaaren suomenkielisen kansa koulun alkeisluokilla Aina Wahlroos, sijainen neiti Alma Hanelius. Opet tajattarelle kaupungin ruotsinkielisessä sekakansakoulussa Aina Niemiselle oli niinikään tarkastaja myöntänyt 2 miikon mirkamapauden osanottoa mar ten Tammisaaressa ruotsinkielisille opettajalle toimeenpantamiin luento kursseihin. Uusi oppikirja. Tehdystä ehdotuksesta hymäksyttiin nyt heti käytäntöön olettamaksi tohtori H. B. Päimänsalon Raamatunhistoria niillä II:lla alkeisluokilla, joiden oppilaat eimät mielä ole ehtineet tähän aSti käytettyä Raamatunhistoriaa hankkia. Kysymys saman oppikirjan yleisem mästä käytäntöön ottamisesta jätet tiin kemätlukukauden mennessä rat- kaistamaksi. Kansakoulujen oppilas määrä. Tarkastaja ilmoitti Porin kansakoululaitoksessa oleman nykyään 1,315 oppilasta, joista kaupungissa 1,539 ja Reposaarella 276. Kaupun gin kansakoululaitoksen miime muoti nen oppilasmäärä oli 1,732, — ylioppilaskirjoitukset. Po rin suomalaisesta lyseosta ottaa par haillaan tapahtumiin ylioppilaskirjoi tuksiin osaa kaikkiaan kolme, kaksi koulun omaa oppilasta kirjoittaa toi nen ruotsia ja toinen matematiikkaa sekä yksi yksityisoppilas, kirjoittaen saksaa. Suomalaisen tyttökoulun jatkoluo kilta kirjoittaa kaksi matematiikkaa. Ruotsalaisesta yhteiskoulusta ottaa kirjoituksiin osaa kolme, joista yksi kirjoittaa kaikki neljä ainetta, yksi suomenkieltä ja yksi matematiikkaa. — Ultvilau kihlak«»»a» hen kikirjoittaja» »virkaa omat eilen umpeenmenneen hakuajan kuluessa hakenee!: Mynämäen kihlakunnan henkikirjuri R, Bergman, nimismie het: Kurun ja Teiskon piirin S. Si- len, Huittisten I. A. Kalske, T?u mon M. Nikula, Noormarkun A W. Parmanen, Liperin W. I, Chyds nius, Alajärven Hj. Alfihan ja Ii salmen eteläpiirin W. Jääskeläinen. — Pori» asema» he»kilök»u- »a» luku- ja kokoushuoneen muok- raamiseksi on senaatti myöntänyt 600 mkn muotuisen apurahan 3 muodeksi lukien ensi vuoden alusta. — Puhelinjohdot. Mahvis tusta on anottu ..Miasveden telifo niyhtiön" säännöille. Samalla on anottu että yhtiö saisi myönnytyksen puhelinjohtoon Porin kaupungin ja Miasveden kylän mälillä. — EliukeiuoilmoituS. Mak karantelijä Fr. Hj. Grönlund ja työ mieS I. Nyland omat Umnltaieet ryhtyvänsä harjoittamaan nakk^ra liikettä toiminimellä Grönlund k Ny lund. — EräS merioikeusjuttu. Marraskuussa w. 1907 oUMiasasta lähtenyt purjealus Osmo puutava ralastissa Sonderburgiin Salsassa Matkaa ei kuitenkaan moitu suorittaa silloin perille asti, silla laiwa mahin goittui ja sen oli pakka jäädä Poriin taimeksi, niin että se saapui Sonder burgiin kesäkuussa 1908, jolloin osa lastia oli mahingoittunut kastumisen muoksi. Mahingon korivaamisesta sukeutui oikeusjuttu, joka ei Vieläkään ole pää: tynyt. Nyttemmin on nim. täkäläi sen maistraatin kansliaan sacvunut kuivernöörtn miraslon kautta juttua koskemat asiakirjat ynnä kirjelmä, jos sa riitapuolet, laimanmarastaja F. R. Grundström Raumalta kantajana ja kauppias B. Stein Sondertmrgista mastaajana, asiamiestensä kautta pyy tämät, että asiantuntijoina jutussa kuulusteltaisiin raatimieZ I. H. He denströmiä, satamakapteeni I. E. Grönblomia sekä asianomaista kruu nun luotsia. Kantajan puolelta mäitetään, että lairvaan oli tullut reikä maikalla ja maZtaajan puolesta taas, että laima ei ollut lähtiessään merilelpoinen, jonka muoksi siinä ollut puutamara oli mahingoittunut. A!lämainiwilla asiantuntijoilta on senmuoksi pyydetty lausuntoa siitä, oliko alus marraskuus sa 1907 merikelpoinen, oliko laiman mälttämätöntä miipyä Porissa kemää seen 1908 mai eikö sitä kylmän ajan muoksi moitu korjata ja matkaa niin ollen jatkaa jo ennen talmen tuloa m. 1907 sekä eikö reikä tullut koman meren käynnin muoksi y. m. syistä, jotka eimät johtuneet huonosta merikelpoi suudesta. Jutusta syntyneet uudet asiakirjat tulemat lähetettämiksi Saksaan, jossa asia on ollut oikeuden käsiteltämänä. - S. S. Pa»ta«S. Kaupanhoitaja A. Tuomis-mainajan hautaus toimitettiin laumantaina uudella hautausmaalla. Hautaussaaton etunenässä kulki W. P. K. Haudan mihki pastori W. Martio. Seppeleitä laskettiin hau dalle m. m. W. P. K.an pelastus osaston I komppanian, kauppa-apu- laiSyhdiztyksen, Suomalaisen yhdis tyksen, Porin mäkijuoma-osakeyhtiön ja saman yhtiön henkilökunnan puo lesta. Haudalla lauloi tilapäinen mieskmartetti. Itsemurha. Lauantaina lemisi kaupungilla huhu, I että kauppias Gustaf Parman s oli perjantaina kadonnut tietymättö l miin. Kun ei hra Parmania kuulu nut kotia, alettiin epäillä pahinta, jonkatähden poliisilaitoksesta lähetet tiin parikymmentä miestä häntä etsi mään. Lauantaina klo 3:n aikaan iltapäimällä läydettiinkin kaupp.Par- man metsässä n. k. pikku pattereilla, ! noin parin kilometrin päässä kaupun gista. Hän oli ampunut remolme- rilla oikeasta silmästä sisään ja oli kuula mennyt pään läpi tunkeutuen aimoista ulos. Osa aimoista oli myös juossut pois. Ampuessaan oli hän nähtämäSti istunut kummulla, josta sitte oli kaatunut miereSsä olleen polkupyörän päälle. Metsään mennessään oli mainaja l kysynyt eräältä tiellä tapaamaltaan , karjanmartijalta, pääseekö tietä myö ten Lattomereen. Saatuaan myöntä män mastauksen oli hän jatkanut matkaansa. Pian senjälkeen oli met sästä kuulunut laukaus, mutta mai nittu lvartija ei ollut siihen kiinnittä nyt erikoista huomiota, kun metsässä muutenkin usein ammuskellaan. Syytä epätoivoiseen tekoon ei mar- muudella tiedetä. Gustaf Parman oli syntynyt Kris tiinassa toukokuun 5 p.nä m. 1863 ja oli siis kuollessaan 47-muotias, Muutettuaan Poriin n. 30 muotta sitten toimi mainaja ensin yksityisten palveluksessa, kunes perusti oman liikkeen. Liikkeensä ohella oli mainaja sitäpaitsi useain kriStiinalaisten liik> keidm täkäläisenä speditöörinä. Meistin toimiin otti mainaja uut terasti osaa. Hän oli kaupunkimme maltuusmiehenä m:sta 1909 aikain, palokomisionissa hän oli marapuheen- johtajana, W. P. K:n hän kuului johtokunnan jäsenenä ja taloudenhoi tajana toimien samalla miime aikoina höyryruiskukomppanian päällikkönä. Porin purjehdusseuraan mainaja kuu lui toimihenkilönä ollen myös seuran johtokunnan marajäsen; myöskin hän oli eläinsuojelusyhdistyksen ja Arbe- tets männer-yhdistyksen johtokunnan jäsen. Mainajaa jäi lähinnä suremaan puoliso ja 2 tytärtä. Miime sunnuntaina toimitettiin ruumiinamaus, jcssa ei kuitenkaan sen erikoisempaa selmille tullui; ai noastaan sydän huomattiin perin hei koksi. - Tapaturma. Miime lauman- taina, kun maanmilj. I. H. Kestin renki H. Hellsors oli puolenpäimän aikaan lähtenyt pienarheiniä haramoi- maan, rupesi hän talon taustalla jollain rautanaulalla kaimertelemaan dynamiittia pois eräästä hallussaan olemasta nallista sillä seurauksella, että nalli räjähti ja katkaisi miehen masemmaSta kädestä peukalon ja etusormen. Peloissaan oli mies ensin kertonut, että häntä oli ammuttu metsästä. - Uima»äytSS, miimeinen tänä suivena, oli miime sunnuntaina Porin uudella uimahuoneella. Ohjelman snorittimat seuran omat jäsenet ja sujui se hymin. M mt. kilpa-uinnissa, joka suoritet tiin muun ohjelman ohessa, sai l p. Taimi Holmlund, aika 53,v s. Il p. Mendla Lepistö, 59 s. ja II l p. Hanna Mu zrio 59,5 s. Miehistä sai l p. M. Salokannel, 38 » s. Il p. A. Aaltonen, 42,z s. ja III p. N. Mantere, 42,v sekä E. Seppä, 42,->s. Lopuksi oli sarja erilaisia hyppyjä. Ptziiräilykilpail» Alphan kiertämästä palkinnosta suoritettiin sunnuntaina 10 km. taipaleella Kal miston maantiellä. Moittajana suo riutui kirjaltaja Wäinö Järminen, saaden ojakseen 19 min. 23 s. Tois ten ajat olimai: Einar Jokinen 21 m. 29 s., Kelpo Vohlonen 2l m. 35 s. ja Kyyros Sähisten 25 m. 16 s. Miime kerralla moitti palkinnon insinööri K. Mohlonen. Tie oli huonossa kunnossa. — S»»malaise» Nuija» mii me keMäise» S»ellma»j«hla> kööri» laulajia pyydetään saapu maan Nuijan tämän-iitaiseen alkajaiS- iltamaan Kansalliskodissa. Jokaisen olisi saamuttamo! Nuotit mukana! E-rMnkatu 3, Puh. 48-j, Omistaiat' Homioikeudennotarici Mcnno knv'. ja Hoivioileuden- rlinsnsti Santeri Rauman Urheilijat-seuraSta: A. Kuusisto, O. Linturi, O. Oras ja T. Malanne. Porin M. P. K. Tarmo-seuraSta A. Salmela, O. Salo ja E. Schön- rooS. Tyrmään W. P. K:nan Woima- seuraSta: Toimo Ellilä, T. Ranta- joki ja A. Taipale. Suomen Lyseoiden Urheiluliiton Porin osastosta: P. Toivonen ja E. Tähti. Kokemäen MeljeyS-nuorisoseuran Raitis-seuraSta: Wiljo Ekroos: Keikyän moimisteluseurasta: A. Hiunu. Kilpailuista, jotka kieltämättä tule mat olemaan monipuolisimmat ja hauskimmat Porissa mietetyistä mestaruudesta kilpailemat: 100 mtr juoksussa (naiset) L. Aaltonen, E. Hakaniemi, S. Hei- momuori, T. Malin ja E. Niini. 100 mtr juoksussa (miehet) L. Heimo, A. Hiunu, W. Koljonen, A. Manninen, O. Oras, O. Palin T. Rautajoki ja T. Malanne 110 mtr aitajuoksussa: T. Ellilä, A. Manninen, O. Oras O. Palin, T. Rautajoki ja M. Megelius. 400 mtr juoksussa.- M. Ek roos, A. Manninen, O Oras, T. Rautajoki ja At. Megelius. 800 mtr juoksussa: M.Ahl gren, M. Ekroos, A. Hiunu. A. Kuusisto, A. Manninen, E. Schön rooS, I. Taipale, P. Toimonen, M. Megelius ja B, Äkerström. 1,500 mtr juoksussa: M. Ahlgren, M. Ekroos, A. Hiunu, A. Kuusisto, A. Manninen, I. Taipete, P. Toimonen, N. Tuominen, M. Me gelius ja B Äkerström. 5,000 mtr juoksussa: M. Ahlgren, A. Kuusisto, A. Manninen M. Ro!berg, E. Schönroon, A. Tai pale, N. Tuominen ja B. Äkerström Kuulantyönnössä: A. Ant tila, A. Hiunu, T. Lahti, I. Lehto, O. Linturi, O. Palin ja L. Tarkkila. Kiekonheitossa: A. Anttila, A. Hiunu, T. L^hti, O. Linturi, A Manninen, N. Mantere, O. Palin, A. Salmela, O. Salo, L, Tarkkila ja M. Megelius. Keihäänheitossa: A. Antti la, A. Järmeläinen, T. Lahti, I Lehto, O. Linturi, N. Mantere, I Palin, O. Palin, T. Malanne, M. Megelius. Moukarinheitossa: M. Koljonen, I. Lehto, I. Palin, O. Salo, A. Salmela ja K. E. Milja nen. Korkeushypyssä: L. Heimo, O. Linturi, O. Palin, T. Rautojoki, L. Tarkkila ja T. Malanne. Pituushypyssä: A. Jär meläinen, M. Koljonen, O. Oras, O. Palin, K. Sähisten, L. Tarkkila ja T. Malanne. Seiväshypyssä: T. Ellilä M. Koljonen, O. Liuturi, O. Palin, E. Tähti ja M. Megelius. Kolmiloikkauksessa: M Koljonen, O. Palin ja K. Sähisten. Kehottamme kaikkia moimistelun ja urheilun ystämiä ja kannattajia nai sissa ja miehissä rientämään ensi sunnuntaina kilpailuja katsomaan. Että kilpailut, marsinkin juoksukilpai lut, tulemat olemaan katsomisen ar- moiset, todistaa sekin, että nuhin ot taa osaa maamme paras keskimatka jen juoksija herra A. Manninen, Sitäpaitsi esiintyy kilpailuissa use ampia ensiluokkaisten tulosten omis tajia. — 5tahwi k»lta kallistuu, k ih. min hinta on miime Miikkoina olati ollut kohoamassa. Nnt s? on jo ku»- lemma kohonnut tukuttain osreitae^sa 12 p. kiloa kohti. ÄNtä sanomat "kali. mimusterit!" 8!kM;5Z» j, izMz. Konsertteja tulossa. Urkuri Kyösti Alho anioa kirkkokonsertin täällä kaupun- gin kirkossa ensi sunnuntaina klo 6 i.p. Oopperalaulaja HjalmarFrey antaa konsertin täällä t. k. 20 p.nä Palokunnan talon juhlasalissa. Laulu- ja kantelekonsertin antna t. k. 29 p:nä kanteleensoittaja Olli Suolahti. Tampereen Teatteri alkaa näytäntönsä täällä huomenna keskiviikkona, jolloin näytellään <!- näytöksinen, esinäytöksellä marustettu laulunäytelmä „Nukke". Torstaina esitetään „Tu kkijo e lla", perjan- taina „Kun uusi miini kuk kii", launantaina »Punainen laukku" ja sunnuntaina „(5 o r ne- millen kellot". KeSkimiikkona esitettämä laulunäy telmä „Nuk k e" on perin hauska ja miellyttämä. Maaseututeatteri esitti sen täällä kolme muotta sitten parikin kertaa, toisella kermaa täpötäydelle huoneelle, jolloin lisäksi moni soi kään tyä omelta takaisin, kun liput oliivi t loppuneet. Kun Tampereen Teatt-.n nyt sen täällä esittää, ivoi pitää m.v- mana, että yleisöä ei ole puuttuma. Teatteri on kappaleen ennen tänne tuloaan suuresti menestyen näytellyt Raumallakin ja kiittämät sikäläiset lehdet näyttelemistä ja laulua sangcn hylviksi. )!äytteleminen alkaa kello 8 i p. Pääsylippuja myydään eanakolta Centraali-kahmilassa. Siayiäntöpäi- mänä on niitä saataman: te keriltä. — Tietosa»akirja. Mihot -II la 42 omat nyt ilmestyneet. T'elo- sanakirjan toinen osa alkaa mähitellm olla jo sekin julkisuudessa, 42:s mihko loppu 40:nnellä arkilla, hakusanaan Furchal ja palstanumerolla Liitteenä seuraa Etelä-Ameriikon luon- nonopillinen kartta. - Ka»telee» soittotaito hä- Miää. Tällä otsakkeella kirjoittaa taiteilija Alpo Sailo Kotiseutu-lehden miime numerossa siitä wa!itettawaS!o asiasta, että kanteleensoitto, meidän manhan runolaulumme uskollinen seuratomeri, on kuolemaisillaan kansan keskuudessa, missä räikeä-ääninen ha nuri uhkaa tukehu^aa kaiken mieiiom- man musiikinharrastuksen. Mmaien tunnetun ruotsalaisen taidemaalarin Anders Zornin esimerkkiin, hän kun keski-Ruotsissa uudelleen herätti eloon miulun, klarinetin ja tuohitormen soi ton, ehdottaa hra Sailv, että meillä kin toimeenpantaisiin kanteleensoitlo- kilpailuja Karjalassa, jotta elossa olemat kanteleensoiltajat Voist- mat näyttää taitoansa ja kansa huo maisi, että ivanhan kansallissoittimen käytännölle osataan armoa antaa. Kuten olemme ennemmin kertoneet, onkin tällaisten kilpailujen aikaan saaminen poraillaan pohdinnan alai- sena. Hra Sailo ehdottaa Muuan- non kylää Suistan-olla kilpailujen paikaksi, koska se on jokseenkin etelä- Karjalaisen laulumaan keskuksessa ja laulajat ja soittajat moimat sinne kokoontua joka suunnalta. Koossa on jo mähän rahavarojakin palkinnoiksi ukoille, jotka kuulemma ovat jo kcko miime talven harjoitelleet, kilpailuja odotellen. Ensi kesänä olisi kilpailut heille toimittama. Mestaruuskilpailut Psrissa. Suomen moimistelu- ja urheilulii ton Porin piirikunnan yleisen urhei lun mestaruuskilpailuihin, jotka piirin I johtokunnan alotteeSta toimeenpan naan Porin urheilukentällä ensi sun nuntaina, on umpeen menneen ilmoit-! tautumisajan kuluessa osannottajia ilmoittautunut 9:sta eri Voimistelu seurasta, nimittäin: Porin Tarmosta: naisosastosta: L. Aaltonen, E. Hakaniemi, S. Hei- momuori ja E. Niini; A. Anttila, j M. Ahlgren, W. Koljonen, A. Man ninen, N. Mantere, I. Palin, O. Palin, M. RoSberg, N. Tuominen I M. Megelius ja K. E. Miljanen. Porin puumillateht. Pyrintö-seu- rasta: naiS-osaStoSta: T. Malir,; miesosastosta: I. Lehto, K. Sähisten! ja Äkerström. Rauman Seminaarin moimistelu- yhdistyksestS: L. Heimo, A. Järve läinen, T. Lahti ja L. Tarkkila. - ikihlaukseusa ovat julaidseet^ nti Elmira Molander Helsingissä ja pankinmirkamieS A. Kyykoski täältä. EofialiStie» humittelua. Elokuun 28 pnä pitimät sosialistit^ jonkunmoista humia Heinon talossa Kallialan kylässä Lannassa. Sitten kuin kemuja oli jonkunaikaa kestänyt, seurasi sosialisten tamallinen ohjelma- kappale — tappelu. Palama katto lamppu iskettiin säpäleiksi ja yleisö ajettiin pellolle. Tämän perästä oh jelmaa jatkettiin paljastetuin puukoin, josta seurauksena oli, että talollisen poika I. Joutsenlahti sai puukon haa- man kylkeensä ja eräs mylläri, joka ennen on esiintynyt hortacna „eman- kelisenä", maan nykyään on sosialis- mi-evankeeliumin innokkaimpia saar naajia, sai naamansa ulkonevan osan hieman puukolla lyhennetyksi. Tämä repäisemä ohjelmanosa oli humien mii meinen, mutta loppunäytös suorite taan mast'ikään alkaneilla Karkun käräjillä, joilla muiden muassa syy tetään palstatilallisenvoikaa Anton Mälimäkeä Lamian Myöntäjän ky lästä. N»ortewa ei me»e ed»S- kuutaa». Luotettamalta taholta on Tamp. Sanomille kerrottu, ettei kan sanedustaja, toimittaja Santeri Nuor- tema aio ottaa osaa ensi syyskuun 14 päimänä alkamiin eduskunnan istun toihin, vaan on hän antanut malta- kirjansa maramiehelleen, herra Karl Miikille. ... Uutinen on kai niin ymmärrettämä, I pajmSIuman, ehdolla kuitenkin, ettei että toimittaja Nuortema oikoo pyy-> niitä toimeenpanna minkäänlaisten I-SQSI-Zvl-MZZtS,. Hiippakuuua» uutisia. Tuomiokapituli on määrännyt: Tyr mään kirkkoherranapulaisen, sti. mais^ teri M. A. Heikinheimon, joka on malittu Kokkolan suomalaisen yhteis koulun johtajaksi t. k. 1 p:stä aikaen toistaiseksi olemaan Kokkolan kirkko- herranapulaisena Kankaanpään v. t. kappalaisen F. Kotirannan Lavian v. t. kirkkoherraksi t. k. 17 p:slä al- käen yhden kuukauden ajaksi sekä Kankaanpään kirkkoherran, rovasti H. Lindforsin oman virkansa ohella hoitamaan myös sikäläistä kappalais- virkaa yhden kuukauden ojan t. k. 14 p:Stä lukien. ^ Arpajaislupia. Kenraali- > kuvernööri on myöntänyt m. m. seu- > raamille seuroille ja yhdistyksille ar- tää eduskunnalta mapautusta edus tajan toimeSta. Jos eduskunta hä nen pyyntöönsä suoStuu, antaa asian omainen keskuslautakunta maramie- helle maltakirjun. Edustaja itse ei moi toiselle maltakirjaonsa antaa. — HirMeumetsäSty». Maan milj. Anttila HarjunpäSStä ampui toissayönä komean 4-wuotisen hirven n. s. Manhan Tuorin metsästä. kansanjuhlien yhteydessä eikä niissä saa pitää minkäänlaista pudeita, esi- ! telmiä, luenneita y. m. nimittäin: Suttilan nuorisoseura Huittisten pitä- ! jässä 4000 arpaa a p ; Silkoisien nuorisoseura heinä-, elo- tai syyskuulla ZlXXI arpaa ä 25 p.; !liakkilan t. y. syyS- tai lokakuulla 4000 arpaa ä 25 p.; Mouhijärven Tupurlan t. y. loka-,