N:o 184 — 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona kesäkuun 15 pnä «en yksityiselle kävisi ylen kalliiksi, tar- ' fin vielä on suuri velvollistyö suori- | LakichdÄuffen yksityiskohtainen ka joaa tässÄin koneosuuskuuta apuaan. tettavana. Hämmästyttämän hatarat näinä päi- Tavallaan koneosuuskuntiin kuulu- ja hämärät näyttämät näet monin vat myöskin saha-, mylly- ja pärehöy- lä^osuuskunnat Y.m. Oiuusleipomo on meillä vie- lä vähemmän ainakin Varsinaisille Pienviljelijöille tunnettu ojuusroimin- ia muoto, muita toivottavaa on, että tällaistenkin «juuskuntien merkitys lu- tee tunnetuksi. Prof. I. H, Gennoia laujuu Miljan ja leivän hintajuhteis- »a Suomen kaupungel»ja"-nimijessä tutkimuksessa m.m.: taloudessa seipään menevästä eräsiä keskimäärin ainakin neljäs oja ja m ^apauksis>a .ähes puo let» menee leipurille juoranaijena voittona". Kun ottaa huomioon, jat- kaa tekijä, jen «ärkean merlln)kjcn, mittkä leipään menevälle eculle on paikoin rahvaan keskuudessa tiedot vielä olevan osuustoiminnasta, scn merkityksestä ja tarkoituksesta. Äiih- keä, hurja vaSta-agitarsioni sellaisien puoletta, jotka osuustoimmla-aatteen levenemisessä näkemät oman Eerika- tonsa siemenen, on soaissut itsenäiseen ajatusitMön tykenemänömän rah vaan, Pitäen suä usein täydellisesti tahleissaa-n, tunnes tyhjäksi imeytynee nä pois luolaan viskaaivat. Järjelli nen ja maltillinen mieslohiainen sel- minely aarteen laokoituksesta ja merki- lyksesiä on meidän mielestämme otkt- iawa Mänasiatsemme ja itse elämäm- me esimerkillä osoitettavan olemamme ei »vaan puheissa, maan työssä ja hen- pecheen,. «värisinkin mähumäklSien ta- gessä aatteen kannattajia ja innokkaua loudesja «n jen juuren osuuden, mitä harrasiajia. Katkeraa väärinkäsiiyslä lasia leipurille juoranaliena wo>nona menee, niin täytyy meidän merkille panna, että ulkomailla tyllätin lärteät- p tulleella ojuusleipomoliikleellä on elintarveojuustustannusien huojcma- jana meidänkin maassamme tarkea leh- lätvä." Eiupääsja oivat Mielesiämme mainitunlaije: ojuMunuat tosin vpi- «at kaupunki- ja tehdaspaikoisja, mut- «a marinaan voidaan monin paikoin niitten tarjoamaa hyötyä saamutiaa «varsinaisille pienviljelijöillekin. Ojuusravintolailaei liene ftn suurempaa merkitys:ä varsinaiselle pienviljelijälle, mutta sitävastoin on oluusteurastimo hymin mkr- ?iN)lsekäs juuri hänelle, niinkuin koke mus m.m. Tanskasta osoittaa. Maa nosto-osu us kunnan muodossa varjoaa osuustoiminia^aate niinikään apuaan etupäässä mähäma- raisille oman viljelyksen hankkimiseksi. Myöskin on sama aate jomellulettavis- ja esim. lannoitusaineen s.o. kalkin valmistamista varten setä tarmeki- ven hankkimisessa j.n.e. Puutarha- viljelyksen alalla esim. taimien kasvot- l<nniseksi voimme myöskin ^jaiella o- suustoiminnallisen yrityksen jomeltu- van, samoin myös kalastuselinkeinon alalla esim. kalakauppa-osuuskunnan ja osuussuolamon muodossa j. n. e. Monella muullakin tavalla moi osuus- :oiminla-aate käytännössä somelleltuna osuuskuntien muodossa, tarjota eiu- jaan Pienviljelijöille, mutta riitiäne- vät edellisessä mainitut esimerkiksi. Mainitsemalla on meillä miclä osuus- toimintamuodon toinen ryhmä 2) yh distykset. LMen esittelyn tähän ryhmään kuuluvista yhteistoiminta- muodoista tahdomme alkaa: S o n n i-y h d i s t y k s i l I ä joilla mielestämme on ralkaiseivan juuri merkitys karjanjalosluks.-ssa ja mäiil- lisesri myöskin koko talouoellisessa elä mässämme. Edellyttäen, eitä hywän siitoseläimen merkilt)s on :unnusletlu. huomautamme, eitä koska sonnin ela tus usein pienillä tiloilla käy silsi käi- liiksi. ettei ensinkään ole mahdollista ipitää ja ruokkia hyvää sellaista (esim. kyllin vanhaa) voi pientilallinenkin sonniyhdistyksen jäseninä saamu.taa hyvän sonnin tarjoamat edut. Äaikki edelläsanoktu on myöskin huomioon c- tenavaa, mikäli tulee ori- ja karjuyh- distyksiin. Todellisessa kannattavassa ja tarkoitustansa vastaamassa järki- perätessä ?arjanhoidossa juunnatto- man merkiiykfekkäät t a r k a s: u s y h- distyksel pitämät myöskin ciu- -päässä silmällä Pienempien miljelijöit- ten etuja, samalla kuitenkin ollen tär- keät juurmiljelijöillekin. Karjan- vakuutusyhdistykset aiisatt- sevat myöskin huomiotamme. S i e- me nviljelys- ja rikkaruo hon hävitys yhdistykset lj.tue. owai kukin tarkoiluk^eeiisa tär- keät. Rajoitetun tilan takia olemme pa- koitetut lopettamaan esityksemme. Lo- puki» tahdomme kuitenkin vielä huo mauttaa, että vaikka ojuusloim:nta- aate >jo on melkoisen kaanoiukjen osal- leen saanut, siilä liitos ja kunnia Pellervo-senralle, meillä osuus- toiminta-aatteen kannatteilla kuilen- ja vastarintaa tulee tie:ysii osaksem me ja juuri etupäässä niitten osalta, joitten parasta tarkoitamme. Saamme monasti tulla kokeinaan, enä Werner von Heidenstam on oikeassa, sanocs- jaan: .se joka käylttäytiiy oikein on ja- nattama poihaksi vieläpä niilten tahol- ia, jotta salaisesti hyvin tietävät, että se on tavaton valhe, muita kun usko aatteen lopulliseen voittoon .tlkaa hcr- jua ja me itse kaisomme lyömme ai>° noastaan ihmisten pilkon ja ivan lii» tolliselsi esineeksi, muisiakaanime sil- loin, että me emme kuole ivasta ja väärinkäisitykseslä, muna me e l a m- me jaloista ylevistä aaneista. W. C. minä pidettävässä maliokuniian istun- nossa. Maliokunta tulee vaalimaan, ettei- vät Suomen valtiopäivät jaa säätää lakeja chsyinyPssä, jotka kuuluivat yleisvaltakunnallisten asiain lue.te- loon. Virallisiay.m. yleisiä uutisia. 6m(D fgfqmgs. Waltakunnanneuwos!on Luomen asiaa käsii^lelemä tvaliokun:a on hymäk- synyt muutoksilta duuman tekemän "päätöksen waliaku'iNZliIainsääd'i.itö- iysymyksessä. — Metsänhoitajien, metsiikasvoricu, metsänmartijoiden y.m. wapaakirjeoike»ö. Senaatti on. mctsähalliiuklscn csitylsestä. inyöntänyt metljänlhoitajille, joille helm>!. 17 lpnä 18S8 anmtun arm. julistuksen mutaan on «myönnetty lvavaakirjiesikeus heidän Mirkaansa koZk^ivassa lirjeivaih- dassa ^tääninHallitukiscn, mctsäyallitui- sen, muiden metsänHoilo:virtami«»ten i;a kruununpalvelijain tanSsa'. tvapaatirje- oikeuden -samanlaisessa tirj.'cn>vclhdos- sa myöskin heille julleun tuu>luwan hci- toalueen chönjohtaljain ja metsäniivarti- jäin kanssa sekä m«tsBa>ööreiste, joille mainituslsa jittistuksessa on myönnetty wapaa?irjeoi>keus heidän wwkaansa tos- kttvassa kirjelvaihdossa «lään,nhallituksen ja muiden metsänhoito^virkamiesier" kanssa, wapaakir>jeoik-udcn samallaiseSsa kir^jc»oaichdoslsa myöÄin mctsahallltukis«n ynnä hoitva^lueen työnjobta^ien ja mu- särqvartijain kans,sa kuin myöskin nu)ön» tää truunun metsänhoiroalueiden lyön- johtajille ja metsämv<ir:ijo-.lle '.vapaakir» jeoi?«uden heidän tvirkaarrja kosketvassa ki^etvachdossa hoitoalueen melsäichoita- jan ja metsäkasöörin kanssa. — Kajaanin puutavara-osakeyhtiön säännöt on senaatit wahwi»!onu:. Ntiiiiliiijiii kiisnmj» smt» Valiokunnan duuma on inyöntänyt Niäärärahan kasarmien rakenlamisla varten Eielä-Tuomessa. Hampurin maanlvil jelysnäyttelystö. Hampuri, S p. keiäk. 1910. Viime kirjeessäni tein lyhykäisesii selkoa kotieläinten osastoista Sakian maanviljelysseuran näyiteli>slä Ham- puriissa. Tahdon vielä edellisen kirjee- ni täydenlämiseksi lausua muutaman sanan maanviljelystnotteiden näyt- teistä sekä maanvil.jel'.)s?oneiden osas- josta. Äatsoen siihen, että näytiely edusli koko Saksanmaata ja scn kaikkia eri valtimta. oli siemen- y.m. viljaa lä- heteny näyttelyyn verra::ain niukasti, vaikkakin Saksa jo vanhoista ajmsta on tunnettu hi)västä Miljastaan. 5cui» tenkin olivat useimmat niisiä yli 400 siemennäytleeslä puhtaita, jalostettuja lqeja, joita Suomen samanlapaisissa näyttelyissä aniharvoin iapaa. Erikoi- sen leimansa Hampuria näyttelylle WsnIt«kmMi lein tEfiiti »n smMmmii. Lakiehdotukset Wenajän kansalaisten oikeuksista Tuomessa ja asevelvolli- suuden suorittamisesta. „Birsh. Wljedomostin" lieiäuiän mukaan on 'minis.erineumosio jo käsi- iellyt lakiehdo>:>usla Venäjän t.niiakiis- ien oikeuösisla Suomessa, mntia l.iki- ehdomlsen 'käsittely on inkan.) väliai kaisesti loistaiseksi, kunnes Siolilpiinn lakiehd aius Ylei smal:a k u n na ll i j-csta lainfäädännöstä on hyiväksyliy lain- säädäntökainarisja. Toinen Suomea koskema lnkiehdc- lus, joka lullaan jät.ämään Wenäjän lainsciädäntölaitoMe, on ehdotus a sev e lv o lll if u u de n s u o r i!- t a m i s e s t a. Asiantuntevien henkilöiden t!edon- annojen mukaan rajoiliumar halliink- sen ivimenpileer Suomen lain^adän- nön alalla ensi älirksi :ähän. Simn ki>WO «Ilckiilillli- ItUÄlSsl. Maltakunnanneuvoston Suomen asian valiokunnassa hyvälsifttiin — keriao Reish — sen viime isiunnossa Yle i sma Ua ku n noll i sia ! a i n sä ä d ä ntö ä koskttvan lakiehdotuksen 9 pykälää. Puhujina esimiyimät eiupäässä laki- ehdckuksen vastustajat, kuten Grimm, Äonvalomski ja Aerkull-Gyllendanb. Etenkin maslustettiin b ^:ää, jo-ka kos kee Suomen hallinnon alkuperiisleitci. Enenrmisiön edustaja: enimmäkiccn maikenivaL, he kun olivat ennakolta varmat äänestyksen luloksista. PiWilssnni> liiat Suomen Suuriruhtinaanmaan ase- tuskokoÄmassa tultanee piakkoin jul- kaisemaan Wenäsän nvernninistcrin vara-amiraäli Mojevodskin julistama arm. käsky, joka koskee uusien piirus- tusten vahvistamista, M)tyään mää- rätisen sijaan, kaikkim pursikiubicn ja purjehdusseurain, paitsi 'Keisarillisen Pieiarin pmsiklubin ja Nevan pursi- klubin, kirjoissa olemain alusien >lip- pusa varten. Sen mukaan on H. M. Keisari meriministerin alam. esittelyn johdosta, lammlik. 13 pnä 1910 su- vainnut arm. käskeä: 1) että >Keis. Pietarin pursiklubin ja N e iva n pu-chMbin kirjoissa olmissa aluksissa on piKitettämä niille nykyään määränyjen Piirustusten mukaijer li- put. Q) eitä kaikkien muiden pursikluliien tai purjchdusseurain kirjoissa olemille aluksille on, nykyisten peräiippuien si- jaan, vahivistettova scn peralipun mallin mukaiset liput, jota käyttää Ne- van pursitilubi, jolloin miimematnit- tujen lipipujen yläkunnissa lipputan- gon vieressä pitää olla tumaltuna We- näjän konsalliAilppu sekä ien alla ala- kulmassa sen kaupungin iafji sen lää nin vaakuna, missä minkin pursiklu- bin tai puvjchdusseuran kotipaikka on taikka mihin se aijotaan Perustaa. 3) että nykyiset purjeianl^lippujen sekä kunniajäsenen-, komitean- ja pal- tintolautakunnanilippujen nlintuin lnyöskin konmodorin ja waralo»imo- dorin irtainten miirien piirustukset kaikissa pursil^ubeissa ja seuroissa o- mat jätettävät muutlamatta. 4) että se nykyään moiniassaoiema sääntö, jonka mukaan meriministerin tulee vahvistaa pursiklubien ja pur- jehdusjeuram alusten lippujen Piirus- lukset, on eteenkinpäin Pysyivä voi- massa. Käsky on ennen sulkaistu hallitse- van senaatin toimittamassa*, hallituk sen säännösten ja määräysten kokoel- massa maalisk. 29 p. 1910 N:o 45:nä. — Papisto. Mäkinaiseen mirkaan on toukokuun 21 p:nä määräily: Ää- ne kosken m.t. 'kirkkoherra F. O. N i e- m i kappalaiseksi Wirro:lle ja Lamniin kappalainen A. Tanila kappalaiseksi Keuruulle. Mrkoihinia asiumar he toukok. 1 p. v. 1911. Ero kappalaisen virasta Jämsässä on tchdysiä pi/ynnöstä myönneiiy Jämsän kappalaiselle H. L e i v i s- k ä l l e. Äänekosken kirkkoherran v i r k a a on hakuajan päättyessä kesä- kuun 2 p. hakenut: Äänekosken v.t. kirkkoherra F. O. Niemi, Uudenkirkon (T.l.) kappalainen fil. maisr. F. A. Wasama, Oriveden kappalainen I. K. Kostia ja Sammatin kappalainen O. E. Lahtinen. Waaliehdolle on tuo- miokapituli t.k. 6 pnä asettanut: 1:lle sijalle v.t Ikirkkohra F. O. N : e m i, 2:lle kappalainen F. A. Vasama ja Z:lle kappalainen I. K. .Kostia. antoi kerrassaan kauniit ja monenmoi- set hedelmänÄ)tteet, sekä niistä val- misletut hillot Y.m. säilykkeet. Suu« ri-mmalla ilolla esitteli kuilenkin Rei- nin ranicjen viininviljelijä hehkuvia, purppuraisia rypäleviinejäc.i katseli- jälle; — antoi>Pa joskus Marsinkin ulkmoaalaisille ilmaiseksi lasin maisti- meisi ja oli hlMillään, kun sen nautii- iuaan osasi saksaasi laujua: „ihmeen ihanaa sa >hi )Mää". Täällä muuten sai mtyös nähdä ja tutustua hienoihin ja halpoihin viinilailleisiin karmiais- marjoista. mai>elmis:a. karpaloista y.m. niorjoista ja olisi ehkä syytä saada miedtM niiden Malmislusopp: 'täällä Suomeen, — kun kerran siielläkin tah- do:aan nauttia tämän elämän muka vuuksista. Karjaniuotteista veti eniten huo- miotani puoleensa erilaiset maito- ja voisäilykkeei, joita täällä Salsanmaan lämpimässä ilmanalassa täytyy käyttää paljoa enemmän, kuin siellä Pohjolas» sa, SaksalaiStcn erilaista makua hi Keskisuomi kuoissa. YI. Slwlstysol»t. A. Kouluja. a) K a n sako u ! u ja: (viencmpi ja suurempi): b) Ä a n s a n o p i s i o j a; c) Maatalouskouluja; d) Käsiityö koulu ja: (kutoma- koulu, veisi ok., suksit.); e) Maalaisyhteiskouluja: (Haapamäen, Jämsän); f) Seminaari: riihinä kuiva ra- kennuksista, sisuskuvia työnaikana pii- rustussalissa; 9) J:kylän lyseo; B. Kirkot. Maalaiskirkoi: a) van- hemmai: Sysmän, Pe:äjämeden, Äeu- ruun, Jämsän, Mirtain; b) uudempia Keuruun, Äänekosken, Seurakuntatalo J:klLä; C. Hautausmaita. Mirtain, Viitasaaren y.m. D. Nuorisoseurataloja: Suolahden, Mirtain, Wiiiasaaren, Saarijärlven. E. Puolucraloia. Jämsän suomalaisen seuran, Muu- ramen chöväentalo, Wirroilta s:n, Keuruun kunnallispiriti; F. Näkötorneja. J:kylä, Miitasaari, Päijälsalo. VII. Kansaa rakennuksia. A. Alkuperäisiä. a) Mäkitupa, Maakuoppa, Havumaja; b) Torppa; c) Talo (erilaisia talousrakennuk- sia). B. Uudempia maalaistaloja. MäolÄvan ohjelman mukaan olisi aluksi saatava kumia tärleimmislä poifölPisista oloisia esim. seuraavalla taivalla: Sanomalehti-ilmoituksella kehoiie- man kaikkia asiaaharrastavia kansalai- sia, maanMikjelys- y.m. seuroja, joiden hallussa jo on ohjelmanmulaisia »ix;- lolmvia tai jotka halulivct sellaisia varta vasten kuvata, lähettämään määrääjän kuluessa malokuivat esim. JUylän Maikailijayhdisiykselle, joka ne aseilaa näylteille (omirahoilla inak- setaan kustannukfel). Näistä kuvista väli laa n tarkoituksen mukaiset teokjes- sa julkaistaviksi ja siiten laaditaan oh- jelmia puuttuvien kumattamien aihet- den ^valokuvaamiseksi. Walokuvaami- sen suorittaisivat :näärä'.yt henkilöt. ÄsiaMMinärlävä valwkun:a neumot- relisi ai>heiden, seuiujen Y.m. tvalinnas. ia y.m. ja tekstin kirjoiltamijesta. Eri- lyijen toimituskunnan asiana olisi laa- tia suunnitelma painattamista *var:en ja tehdä jonkun kusianiajan, esi.n. Gummerus O.Z):n kanssa laskelmia teokjen kuslannutsisla. Waltuus:ol:a pt/ydettäislin oikeus Denykerahaslon käyttämiseen ja lopullisesti anneltaisiin teoksen toimitus määrätyille yhdelle eli lahdelle 'henkilölle. ^Diaaiuuilj. Äaios Schildt laatisi tekstin venykekir- jaimi^lla Kilipis-kielellä. Teosta voisi sitten leviuää kansa- y.m. kouluihin käytettäväksi maanne- teellisenä opetusvälineenä. Laajan lc. vi-ämisen saisi teos varmaankin yllä- oleman vhjelman mukaan laadittuna. Myös kaupitaan maanmiljelijöille y.m. ylsichisille Keski-Suomess«r. Ja ma:- kailijoille olisi 'se termeiullu: käsikirja KestiuSuomessa liikkuessaan. Laimat, ^ kesti^ittvarit ja hotellit jen nnjös yank- tisnvat. Toimikunta ehdottaa, eitä yllaniai- nittuun nÄ)ttelWn lähe:ettävis:ä ku» vista 'Maksettaistin korvausta, niisiä ta valtiolle, niinkuin kapitalistien niin., jorka mahdollisesti otetaan teok seen painetiamiksi. Munt iuivat palau- lenajsiinvapaasli lähetiäjälle lai voi- sipa inahdollisesii >^esti-Suomen maanviljell>sseura ja paikallinen Äat- kailijai/hdislys lunastaa nais:-, ojan kuvakokoelmiinsa. Kun :oim>kunia ehdottaa luon näyttelyn toimeenpania- ivaksi jo ensi syksynä, esim. syyskuussa, olisi jen mielestä maanviljelyseuran ja matkailijat)lhdislykjen ajiasia ensi ti- lassa neuvoteltava ja lai:enama sano- malehliin kirjelmä, jossa kehotetaan ammattivalokuvaajia, valokuvauksen harrastajia ja yksityisiä ivalotuvien omistajia lähettämään yllämamnun ohjelman mukaisia valokuvia mainit» mun näyttelyyn. Matokuivien ko'on tulisi vähintään olla 3X12 cm. Lo- puksi huomauttaa toimikunta, että paikkakunnan sanomalehtien olisi tuon tuostakin asian vireillä Pyjyitämiseksi huomautettava yleisölle juunnitelman tärkeydestä. m Mäoleva toimikunnan ehdotus an- sailsoe täi)den tunnustuksen ja kehoi- suurissa viinaränneissä on lapana. Ainoa paha «ässä vapaassa elinkeinos- sa on se, enä Pitäjän lärjestysmies, poliisi Paananen tahioo sekaantua osiaan ja ehläisee tätä järjestynyt'- elinkeinoa. Niinpä on hän ailvan äs- keitain hävittänyt kolme lupaavaa yriiyslä. Kuilulan maalla Lihajvella on hän upotellut rännikompeer, padaa ja läkkipellistä tehdyt nesieöulket. Nimikään sai hän keittotalur Piilolaa lorpasia Tikan talon maalia. Mäyhä- lässä, Lahnasen maalla kaasi hän val- miir sekoiukset, noin 3 a 400 litraa, maala tihottamaan. Täsm viimemai- niiusla paikasta ei hän saanut tehtaan koneita, sillä ne luult«uvasti olivat lat» narut, Weis:oiminnan aaneen vuoksi, naapurille Mulrialle. Torpan isäntä lienee aivan viaton, iillä hän kertoo, että hänen kodistaan poissaollessa käy vieraat hänen saunassaan. — Jämsä» hevosystäväseuras toi* meeupanemim varsanäyttelyihia t.k: n 11 pnä ol* o^rnotta ilahduttavan vil kas. 23 kaunista hevosen alkua oli tuotu näytteille. Nämä olivat ikänsä puolesia jaetut kolmeen sarjaan: yksi-, kalsi» ja kotme-vuotiset. Kvlme-vuoiiaiden ryhmässä jakaan» lailioe icn)»en lunnuslul>en ^a :eyoi- > tamme omasta puolestamme jo pyt huimat palkinnot seuram«zsu: 1 palk. Vuokolle ««k» L. «Spolanderin »Namu" nimiselle antamaan puuhalle kaikkea kannaius- ta niiden, joika valokuvausta harras- gammalle';" 2 palk. }a\ maanvilj. F. tavat ja ovat innostuneet oman Kaitilan tamma varja „Wappu"; j:n maansa ja varsinkin oman paikkakun- 2 palk.^ maanvilj. E. Tenhamin ori tansa kuvissa esittämisestä juurelle maanmilj. K. • • * . r s J \i inunocllc •iönvino^tfl ^ J >)• ijltuoto. »i)t juuti al.|t jo «t* «kto j, !J. ifemiMt iom- kuvien ottamiseen. Palaamme muuten asiaan vielä lä- hemmin. «Jyväskylästä ja Keski-Suomesta. — Vesijohto- ja viemarivaliokunta on päättänyt tilata 65 kpl. Forsvikin mallisia palopostia toiminimi Zining & G:oC:<i Hctslngisjä. Samalla on pääieiiy hanttia kaksi pumppua, joisla loinen käy jähköleskusaieinal.a sadulla virra'lla ja loista tulee käyttämään pelroleumimoonori. Koneiden hankin nalla on teihy useita :arjou!sia, mui:a lopullisesti ei ole valiokun:a vielä pääiläiiyt, miltä toiminimellä maini- lut koneet ohetaan. — Talojen huutokauppa. Maanan taina t.k. 13 P. maistcaacisia loiln-lc- ius>a pakiohuutokaupasia myoliin t:ri Emil Leanderin omistama icIo n:o 115 kaupungin 17 neliöesä ^>M«ky- län Säästöpankin siihen kiinnilelyslä saa:aw<isla ja huusi iawn kruunun- ninnsmies ölnshelm Ztönneberg 22/500 inarkasia. Niinkään mutiin asioiisija Ma:ti Oinosen perikunnan omistama talo n:o 166 kaupungin 27 neliössä ja huusi talon maanmitjelijä »lalle vanhakylä jluhmoisisia 12,000 markas.a. Talo myötiin ostajan melan su oritta mi seksi. — Menevarkauksia ma i niiaa n ta pahtuvan luon tuoslakin kaupungin rantamilla. Niilipä luulee polusi juuri äsken taisi menekiä jouuineen mieraille omistajille. Ja onkin korpilahdella Uudenkarianon sahalla Pidäte;:y täl lainen epäilyksen alainen henki.ö ja luo.u ränne Jyväskylään. Jos nyl jollakin on Mene kadonnut, niin ik- moivulukoon tä>:äl. voliisikamariin. mosta „Pella"; 3 palk. vas'. t.k. maanv. E. Simolalle oriista .Pekka"; 4 palk. vasil. k.k. maanm. K. Pohjois- virran »Leimu" nimiselle tannnalle. Äatsi^vuolisille jakaaniuuvat palkin, not seuraavani: 1:nen palk. ja k.k. maanvilj. O. 5!ansanahon .Wappu" nim. tamma varsalle; 2 palk. ja kk. maanvilj. A. HerajäNven .Hölmö" nim. ori-Ovarjalle; 2 paik. ja k.k. maanv. A. Rasinmäen ,öumu" nim. tammamarsalle; samoin ? palk. ja k.k. maanto. H. Wuorisen ,Pella" nimi- selle tamma varsalle. Alsl-vuo:iail>en sarjassa tulivat paltiiuiksi: 1 palk. ja k.k. maan». ). Niemen »Oiva" nimiselle tamma var- salle; 2 palk. ja k.k. maanvilj. St. Wirhiän „Havi 2:n" nim. ori-Marsal- le; 3 palk. j-a k<k. apteekkari L. Spo» landerin ,)Tähden Aa:os" nim. iam- mavarsalle sekä 3 palk. ja k.k. maanv. Z). ?>'jalan „Täh:i"-niiniselle tauuna- varsaAe. Palkiniojen jaeltua lausu: eläinlää- käri E. Zilliacus Marsain omista jille f::'.offct vi^llkaasta osano:os:a ja lo:Mmu>!sen, e:iä nasiedeskin iällä la- ivalla ka ii n^eiia isiin h^.v!?syhdistys:ä ja hevusjalosrusaatetta. — Kesken jäänyt rakennushomma. „TÄveril" lWirroilla Kurjen kyläsjä olimar ipääliäneel raleniaa iljelleen oman :alon ja silävar:^n oli eräs jo- sialisli-kapilalisli lumannut rahoja. Miläs muuia, kun tuumasta zoimecn. Tcverit osiini jonkun ivanhan ra- lennutftn ja matsoiva, siitä 300 mk., sekä lekiväl jo ryölä sen kunioonpane- misia värien 100 mkn ar:vos:a, joten taion puuhiin luli tiinnnelytsi n. 400 mk. i-aa» lun sinen rayoja tarvil- .iin lisää, sekaantuivat köichälisiö- ja l^pi:aaii-io:verlen kielet, elleilväl enää ymmärtäneet, milä heistä kukin vaa lisi. ja siilä oli seurauks'iia, euä rahat ijäiiväl saama::a ja talo rakeniamana. Nyt kuuluivat .toverit" pyytäneen saaoa palovakumiaa p läjän paiova- kuulUÄjhliössä 400 mkn .rääpii" d00 marka^a, muna se tuskin lie onnis- .unui, tun chliölä on kielleity nykiji- Tarkea hevosmiesten kokous. säännöillä onamas:a uusia vakuu- Kuien ennen on ilmoi:eiiu, pideiään Jyväslhiän ja sen läheinmän yinpä- risiön hevosmiesien k»?ous ensi per- janlaina t.k. 17 p. klo 7 i.p. j?) I i s= r ö n kah-vitassa. Keskusielloan ja Pää- tetään kilpa-ajojen loimeei-.pancmi',esla tämän kesän aikana Keijon kankaalla. Kaikki 'hevosmiehet ja asianharrastaja: teMolulleita. Äl« niimtchisili i»»it«ll!i. Petäjävedellä on yrineliäisyys mii- me aikoina alkanut elpyä. On nimil- täin „viinarälmien" verusiuehomma siellä kaÄvaniamt päin. Ja k-immokos ^tuo, sillä täinmöijet t?h:aat eivät kai- paa suuria pääomia: jokuucn vanha 'Maa taasen, että marsinaisisia Moi- näytteislä suurin osa oli joko suolattua tai suolaamatonta imelää moita. Ha- pantakin moiia sekä suolattua että suo- laamatonta oli Möskin runsaat.: lä- hetehy näyttelyyn. Melkein kaiku moi- näytteet olimat enemmän xai- mähem- män värjälyitä. eroten siien juoina- laisten voinvakmisiustatvasla. sillä siellä ollaan yleensä meijerimiesten Piireissä snä mieliä, etlä luonnollinen voi luonnollisine märeinecn on kai'k- ) fein parasta, vaikkakin joskus suoma- loinenkin meijeristi tyydyttääkseen ul- komaalaisen ostajan makua Märjää ul- Lomaille läheteltäivää Moita. — Juus tontekoa harjoitetaan, päänäen näyt- ^ telyi)n lähetetyistä juustonäyneistä,— Saksanmaalla Paljoa yleisemmin kuin ^Suomessa. Karjanhoidon Milkkaulta ^Saksassa osottanee jonkun merran se -seikka, että näyttelyssä oli paitsi muu- ^tamatta sadatta yksityisettä moi- jai juuslonäytteitä n. 800:sta eri meije» Mä. .. ^ ^ ... iu.sta. S.llä eihän siinä niyönncryillä vakuuiuisilla olisi silavaa päiemyytiä. .Huut.nvan ääni". — Lehmi» kuollut miinaan. ?ols>>,« »viikolla oliwat erään torpparin lehmät Rautaiamimilla Kkjtänect mcisasiä »ala» »viinapclllimon. Paidalla satiui olemaan 7äysinäinc« ranKiaStia, joilta sisällön tlchmät Pistiwät suihinsa. Rantti oli /fuitcrtfin isiPi »voimalajia, etlä lehmät o'li:vat humaltuneet ja pislän<ct aika ra« ivia kotiinsa, ammuen ilviscsii. Torpan wä»!i <i tästä huomannut !uitcnkaan rrie- .lä mitään »vaaraa, mutta aamulla kun m<n!nxit nan'ettaan, olimat tehnuiparat >k»l>vassa kehmeilo-Ssa ja mahat oiilvat tur» niksissä. Lehmistä kohta?olm: kuoli ja neljäs »vielä potee. — Wiinankeittajä pidellyt pahoin »vaimoaan. Äun äskenäin eräät totp- !pata, muutamia läkkipuikia ja tehdas' Porit Äiautalammin pitäjän Nauta- ^ rakennuksena jofu yksinäinen meljäior- lammin eli Sääksjänven kt>läsjä oli- pan sauna. Eiikä tehdastuctteiöla lar- ^t rtchiyneet keinämään kotiviinaa, 'mtti? maksaa „viinaverorahaa" litra!- niin erään viiitankeinäjän tvaimo oli MaanvHelyskoneteollisuuden alalla on lTaksa ehdottomasli luenaiva '.naa- ilman ensimäi-sien maiden joukkoon,— jo yhdeksättä tuhatta näytieille asciel- tua eri konetta osoltaa >uä. katsellessa maan muolkauskoneiia sai selmän tu- van saksalaisisia muokkaus- ja vilje- luistavoista. Esim. sellaisia Suomessa aivan joka viljelmässä löytymia yksi- teräisiä auroja, samoinkuin sahroja, ^ei nÄjiteillä ollut yhlään kappaletta, jotavastoin moniteräisiä auroja, sa- moinkuin useammanlaaiuisia symä- auroija, kukivaattoreita, jankon möi)- heittäjiä oli suurin osa näytteillä ole- Ovista muokkauskoneista. Äaikki jämä merkitsee s?rä, että Saksanmaalla Yleen- sä on jo yksinomaan vanhoja miljelys» maita, jotka samalla omat syiväi.iulici- sia ja vaativat niinmuodoin syvän muokkauksen. Suomessa, sille ominais- ten vilsell>ssuhteittensa tähden maadi- taan Mielä pitkät ajat niissä olosuh- teissä välttämättöminä muokkausko» roina esim. auraa ja sohraa, mvtta edisiyvä viljelys tul.'e myöskin siellä ivaaiimaan voimaperäiseinpiä muok- j kauskoneila ja niiden käytäntöön o:ta- misessa on Saksalainen maanviljelys ol^iva meille hyvänä ohjeen.?. Suora- naisia uuiuulsia ei maanmiijelyslonei- den alalla ollui ivallau paljon, mutia oli siellä joukossa niilätin. Cjim. voi- Malineina käyie^iään Sakjanmavilla melkein ylsinomaan ben,;'in -m?o:ro- reiia, ja imas:aaivatkin jauoiut moima- koneet monessa olosuhieessa jxiljoa pa- remmin ladotuksensa, kuin lokcmobii- li: l>m. varsinaiset höyrynneet; ollen hclppohiiilaisia, kevyitä ja kestäviä koneita, samalla kuin myöskin ovat helppoja käynää, vaaranomia jekä :u- lee niiden käyltölvoima paljoa halmein- ^matsikin. Miljan tuyoisiajisia ja ^ lcrjinelrjoissa oli myös eräiiä uuiuuk- Asiakin, samoinkuin Miljan puimakonei- ia on saksalainen teollisuus entuudes taan täydentänyt. Tahdon lopettaa kirjoituffciii 8af- san maanviljelysseuran nayttelptä .(Hampurissa, siinä Makaum«?ses^i. e.tä \siellä 'Ueski-Suomessakin .'dislyshalui- fct maaniviljeli^ät mielellään lahroivat jeurala kehir.yneempien maiden vilje. Ilmoloja ja juuri niilähän olen tässä taikessa lvhykäiM)dessään konnnut kmoata Saksanmaalta. K. I. Ollila. — Tuomittu rahan väärentäjä. Au- ien aikaisemmin on kerrottu, vangitsi hoikan etsivä poliisi rahaniväärennyk- <H*:ä lvaluri Viktor Neumojen Kot- kasia, jonka huosiasja löndeniin joukko rahan-muoioja ja väärää rahaa. Äot- kan raasluvanoikeus !uomi:si testi- viikkona Neuvosen määrän rahan te- temiseslä 4 v:n kurilushuonevankeu- ieen sekä menettämään kansakaisluotta- muksensa 2 v:n ajaksi. — Hels. S.