loiÄsilM kesäkumi 3 p:nö I.22Q- ^ ^7^ st; Kansakaiskolions Mcrikariviaka. Yleinen kansalaiskokous pideUiin wiimesunnuntaina k:lo 1 päimänä Merikarmian kunnanhuoneella nyly-- sen Valtiollisen aseman ja yleisin !, takunnallisen lainsäädäntöäsi-.n hoh dosta. Kokoukseen oli saapunut eri puolueista noin satakunta henkeä. Jsännöltsiä Walter Gallen arvasi kokouksen ia teki selkoa nykyiseltä Valtiollisesta asemasta. Kokouksen puheenjohtajaksi malittiin hra Gallen. Tämän jälkeen sai puhekuoron opet taja A. Honkasalo, joka Mi esitelmän yleismaltakunnallisen lainsäädäntöa sian johdosta, p.inoöicen s^m^.lla kuinka Suomen kania aiua on ollut ja on edelleen malnus pyrkimään laillista tietä riitakysymysten seloit- teluun. Kokous hywäksyi yksimieli sesti seuraaman ponnen. ..Senjohdssta että eduskunta yksi mielisesti kieltäytyi entämästä siiä syydettyä lausuntoa Menäjän mini-:- terineumoston puheenjohiajsn '-?ol- takunnanlainsäödäntö knsyrnz^tä koskemasta lakiehdotuksesta ja pyysi sensijaan ballitsijan klinittämää" huo mionsa eduskunnan wa?touskirje!- mässä esitettyjen Suomen oikeusky symysten selittämiseen, lauiuu ^rclla olema ylemen kansalaiskokous tärz- deUisesti hymäksymänsä walic>kuni on- lainsäädantöZ koskemaan halliviksen esitykseen nähden sen kannan, jolle eduskunta on asettunut, ja on koko us wakaw2sn makuutettu, että keso tämänkin seudun »väestö on -valmis yksimielisesti sillä pohjalla oikeustais teluun. Tämän jälkeen laulettiin ..Jumala ompi linnamme" ja Maamme laulu. — PapiSto. Anttolan nrklo- herran mirk^a on m. m halen^t Suoniemen m. t. kirkkiherr/: E. Soini. Hakijoita on kaikkiaan 10. — HorjawaNalaisie« siltn- ha»?e. Läänin kumernööri on puol tanut Harjamallan kunnan c-nov-^S' ta, että sille ilmaiseksi maluon kus tannuksella annettaisiin niin varus tukset ja kuStannusarmio luin myös kin työnjohto rakennettomakn airona uutta kiinteää siltaa warte.-, j 'o puusta tai raudasta kunnan lämitse juokseman Kokemäenjoen yi-. — Pakk»l»»ast«sla«tsk««ta. Komissioonimaamittari U. Tallqmist on määrätty puheenjohtajaksi laula- kuntaan maan pakkolunas:amiseksi Kankaanpään kirkolta Lamian pitäjän rajalle johtamaa tietä mar-.en. — Läksi» wirka«siehet. Kan kaanpään piirin nimismies L. Lindell on yksityisasiainsa muoksi saanut kuu den miikon mirkamapsuden, kutien tämän kesäkuun 3 päimäsiä j'- on laii- tieteenylioppilas K. A. Linturi mää rätty sillä aikaa hoitamaan sanottua nimismiehenmirkaa. — Ka«sako»l«t. Earuj-cn kunnon R.kantilan koulun opettaja on Valittu opettaja Santeri Päiinä- rinta ja Kaunissaaren koulun opet tajaksi opettaja Juhani Kangasperko. — N»«ti- ja dy«amiittika«p- pa. Läänin kumernööri on oikeutta nut Loimaan Osuuskauppa r. l. ni misen osuuskunnan kauppaliikke-nsä ohessa myöskin myymään ruutia ja dynamiittia. — Walit«s. Torppari OZiari Kuusisto y. m. omat Valittaneet Tu> run homi^ikeutem siitä Noormorsm' kihlakunnanoikeuden aatamasla pää töksestä, jonka mukaan Hei-M kuun tuomittiin 50 markan sakkoon. — Murhaajan ra»gaist«Sta korotett». Turun homioikeus on kumoamalla Ikaalisten kihlakunnan oikeuden päätöksen tuominnut taloll. pojan Jaakko Talosen murhaajan taloll. Jmar Ohrling-Penttilän 6 ivuodeksi kuritushuoneeseen. Kihla kunnanoikeus oli tuominnut murhac.- jan main 3 muodeksi. — Awioeroja. Eurajoen mäli- käräjillä t. k. 3 p. tuom ttnn awioc- roon merimiehen maimo Elsa Karv' liina Holmberg eli Kolmihaara nuc- hestään Isak Wilhelm HolmberMto, molemmet kotoisi Lumian pitäjän Niemen kylästä. Turun tuomiokapi'.uli o:i auttanut amioerokirjan muurari I. O. Lun- denille maimostaan Olga Lundeaisia o. s. Hakala Eurajoen Taipaleen ky lästä. Samoin on tuomiokapituli antanut klhlaeron irtolaiselle Isak Panssarille morsiamestaan Maria Nordmannista molemmat Lumian Kormen kylästä. — PohjoiS Sataku»«a» Nuo risoseurojen Keskusseuralle on Kansanmalistusseuran Luentolauta- kunta siinä tapauksessa, että täksi muodeksi maltiomaroja kailsantajuista luentotointa marten saadaan, päättä nyt myöntää 1,000 markkaa Keskus seuran laatiman luentosuunnitelman toteuttamiseksi, jonka suunnitelman mukaan useita luentokursseja tulisi eri seuduissa Pohjois-Satakuntaa toi- meenpantamaksi. — Juhlapuhujaksi Kristiinassa juhannuksena wietettäwiin laulujuh liin pros. Hjeltin kieltäydyttyä, on pyydetty kansanopistonjohtaja ^uho Tormelaista Kankaanpäästä. — Suup. K. — TuZes uhriksi j-?utui ötakki- lau Masiamylästä wnme n^onan- laino. tocppari Niemisen naivetta, riihira-nw.us ja sau::o. Tulen irtipää syn a he? ui tsrs-an 5 muoues lapsi, !>'?.-» oli leiktmyt iutttitlujen kanssa namettcl^dsssa. Palanut omaisuus oli Vakuuttamat:.'.. — ^»ehllKishsitozsrsfiL alko ivat Satakunnan MuL-.Vlli^iy^-s-L- r^.n st. run neu-.r-?j.in Jn;olau lusna kyissä t. k. 27 ,-:nä jake-La^-ät kaksi w i'loa. Samansa ou c-.lumas antoa myös ?pat-ta5ta tsnsft:! Yoi do^ss. — SaNvmia ja lähettämät m. m. mrrin-.te- htt: Loi'io?st.>: Alt: W.n-kka Huil-isi^'- ta ia W. I n?scn Lun-i.'!w. Bcof.kly?n->ta: Kari W. S^ariuen Lnmialra. Li -?er?2o^is:?: H/ckn W-r»ant'^ Haittisiöta j< L'i.-.o E»ra- Animerp.^l^^a: O '- '. >der ^ai?STl Si>»:t Ä)) r'! > i Äiu<c>iBta j.'. Juh? Lai -e (5 .' S m Fraxe^tc-'ta Laine E^rc<joelta. — heÄiss?»-:»p^a- jK^.kV. O.kari Rs>:hu'!, M)uh!,^r- 5! ^ s-^man Tc-i-v? Wen ^ aan huonojztt^s-- ? - c >.'!N se:,-», .-i- >. !. 6 o. k,-.srn ,^-r n sei- Tamxereea raaötUVSN- !L.?!nari Eiu^r AhlNa*: j - x,-.,.-ta-:;aa Nar-ituomc-ri Os-isn Prccs^e. A!o« lempi?:? ri'-tapus!'.sn tahsUa tuulai» 4:Lä:od:s!ajaa. K -Ntajan puolesta maitetuin eds!» lcen, eNS hescz-.en oli täysin työiel» po:jena ostettu, mutta sit.cmAÄ huomat! ii»kin ss hu?ncj..l?'is^lj!. Hiukan seistyään sea käVekmijeötä ei olluc tullut mitään, waan taytc- lompLslua wä?)äa mäl-.ä. Kolman tena pä-uiäia kaupan i.v^^tttu!- kantaja täy'.: «.'istas; n parsamaan, ei mastcaja kuäenkaan suostunut, mäitu hemvsen myydessä oll ea täynn oja- kelpoisen. K-imia-ssa lyllä ou micac ollut, muka se cli ka:>t 'jallc tehdessä ',iM?tt?i'u, c myöL tadlonut lavp^aa purkaa ien ?vuok>! !!!U h-imcssu härttä ali lcilatl^, x-laia vi! tyu- häntää jälell? 6 ä 7 Luum:a ja - nut sttä?auft leikatun Hannan osan Was?a.'.ja!le. Le>.katusia hän!!ä-:a oli kantoja lak'S?nut ly^ä:srmL' usta, jo^- kauppa pärcttaisii.^. Asian sxlmittely lykättiin h-i".akM'N 6 päiivään. Ulwila. ,,Rauh oitus? i) käl a". Äi > nm paikoin maassamme -'n ^Ul?'ien kalaisa ei- seksi ssiUinamsn m5,it:ua'.La lapa, mallankin lavSsi- y. i-i. il>.a:nat ta- me?nvan'.»aan msna5t'> -n niinc. a:?a!na, jon'-a ne kmäh'.:um:,n so?-si«at. W'.:st>'km so-ial^ >i oma-, ohjelmaan tualumana va-taksuz-eei ji ten, että esim. lavaÄui-iltonia ja su»-, rimpina kirkkLjuh^iua he remmsimma: rytrynsä piräwätkin. Muita en,e tämmöinen tapa o!s miliään ta?n?-^. puolletiawi?sa on uirvun luonnollista, ja tyydytyksellä r-ndn au>a maaiu tama niistä toime^.-ile^ ä, j?i;a tä !!>äa hyljä'uaman taman rajsittam: seksi tai poistamiseksi ''ulloimm teh dään. Kun Kaasmarkun W. P, K. ra kennulta^na uusi, up?a palokunnan talo tuotapikaa wolmktuu, ni-n hq mulnMtin W, P. ?ewätkokou:se»sa myäekm erikoise- ^>hjesä5unö!, zc.'de!i jonkvuka^-a ioh Var. MUUttan-ise°'n, si-vui:.,-:-ne» s,: nottuno, »vaStaisavdessa .arinaa,! kahden warstnai>en kvkovksen länUe': ja miisi kuud-tta csan läSnäolemle»' Lännvaltaisten jäsenten s"en-.?,'.no, j jiissa ohjesLäunöi::sä on m. m. ien raama. tanvtiakoon rauh^i'!:»pyiä!ö: „W. P. K. onntla-nassa Palatun nantalossa omat kaikenlaatmskt ilrc Mut y. m. huwwelu- j - Vnoluekokau.' tiiazsuude'-, olkoonpa M'.tä ^ai la^da^ta iyc Ia-'!upäiwänö/ PM^-är-cr'a^tw na, >L. Kaimiliaisimden pävrä-iä, Rr kausxäiu-i?ä jz Ru5^n4suii:'.UN'a!"o sekä j'!:;i.ipL'Bien arknaa^v"--.- i lauantaipäimien m!i-i!t<-u->?: saadc kuiteatin palok.mla i:^ »a: j)?u st- osasto toimeenpanna U^d-nma^dcr - aatto- ja Juh inT-usaatto-.koi. a s< me^ll-seSn arwskka,--,n iltaman si it?: niukaau tapahtumaa tanssi i". Ku? tämä sama mäaräy-Z on ".-.;zör- kennu?tont!a »ouc-krawul-.?iri^s,!a j kun W. P K. ja sen Nul-riss-Osas- ton toiminnasta on ydä selnzemmin ilmennyt, ettei niiden toimintaohjeena, kuten maliteitamaSti monen maun yhdistyksen, ole suinkaan mikään eri- toinen huwitte!uhalu, niin omat nä- mät tähän suuntaan käymällä toi minnallaan saamuttanettkin paikka kuntalaisten si-veellistä yhteistaimin- taa harrastamien jakamattoman tur- nustuksen ja kannatuksen. Kaasmarkun hengelliset arpajaisjuhlat rukoushuoneen hymZks», omat t. k. 19 väimästä siir retyt heinäkuun 10 päimään. En- nokko-c.rpakirjat y. m. keräykset pyy detään vakauttamaan miimeisiääa en nen t. k. loppua. La»»a. Haudan pomeen kZlkettiin miime sunnuntaina t. k. 5 p: klo 1 päimällä Lamion uudella hautausmaalla kunniassa videv.q manhus, maaniviljclijä Tc.^rvnti Mir^eenntia. Raumiin^nnauksen toimitti !äSnmcswasti R. Grönio^ll, vuhuen lopu'si m-inajan m?nipu?l'- sista tehtämistä kirkollisiin aftyil-m nähden ynnä muista mainojan elä- mänmaiheista. Kun hauta oli um- j peen luotu, alkoi seppeleiden laskemi nea. Myös lnd-t;!!,n wainnj<lle usei- t,; :-'.'deittt hänen monista s.? isot :a taimistaan, Seppes^liä l^Lkettt!n hy^-in runsaasti omäiö:en, suuii-2 !n kuntalaisten pu^iesta. . L.iLi? . ^nmlaiStm Zavki j seppeleen L uvian ?unn--,n esimies m-nnn-ttj?!!!'. Jo h. Wehk<!ahti, p;,. huea ',eurauwasu: ..R^kraat Lannan kuntalaiset ja arPsisu surusaatto! Tän-ä tämä tn.^ani-jilftz-jä T' w WarhLeraN5-a»?.'c>Lr«oja, jonka naudalle '-äue.näiNunä olemme ko^on- tekrmäa:: nzäme^m hy^ästi- M öcal'y?!u'c!e'rni?, on kunnaamme koko yhteiskunnalle olut fiksi sml- r.-nerk.tyksellmen h:nu ö, että ireillä ialttenj.anneillä on, täysi syy, jopa «elk?.o!,lis»m5!in muistoomme svhdat- taa hänen työnsä ja toimintansa tärkey'tä ja ien tuottamaa siunausta. Syntyneenä ja kasrvaneena lawia!ai- ?eöta mauperästS, johan samaan tN.iarrx.Z?-' me täZiäp^Nmänä hänet olemme kä-?eniet, o» hän waiwojaan söäs-iämc-ttä, lujalla lÄ--ttamu!sklla :---!c-V7ifuut?e?, minn^^t tämän kun- nan ^ lu?ttamu?mlehenä lähes 1v:Lta 'vuosisadan koka lappuvu-iliskon. H.'rwinu'zn pi>^ ?oW.wtc-:Zla sZj msiinnaliLMme suotv, ja barminaisen h^nzillä ja tsra»v:llä lnonnsnlahjoilla !! dä-- luct-n I8ölj-!^n?L!la, kun kunncQinsn elä- kunnallinen haUintojärjeStslmä aaUS on aikansa saanm, c-n ensiinä:- '!?,?! kant-'.ks?oas »idetty Lsmia?. t-ip alissa ^ Alavek!a?an talossa nma» i'a.?ta:»<, jc.us^zkuun 7 pälmSvS 1.^66. Kuuramme on fi'h?n n«koan ollut -ik7^ tSyhä yhi,ä!-'u?,!!^.^is:^a LyS» u: e!:ä cnpmäi'!?kä r»nks. !o:ousten esimirvsnä täcllä ou "llut -?ärj^ri-ne!!ari Kor! B «stedt, Suo- dn/.iemen kappelisia. K?uwan tä ä ktt--p..'!Npääime--tZ ei kui:enkasn om-^n u!kopu?!e!ts tar-viti-;. I? 1672 kunti-.kok^u^ien esimieheksi ma- !it'.ii-l maannn.,;. Ts^metti W ^'zecn- u-az-ivaiNaaja, jota hän hoiti 1Ä pitkää w.;co?7. Ja B!asted-in! ejim;ehyyden cikana o>.ti Wachs:n« »n'a :erä»'ällä äl:?llä kiinni kunnan asi.'^,d:n h ii: .-an, Zymnen muvu NM'- kappelikuraian Z)!ouhi- zöriven emä'5ur^!un«a?tkt emäksi s or: 'i/ksi cr.atninnskSia ja oman '.äM pz>a-.puyddi5!ykM perusta- in ^Y- M. N. W. H zn-!>!aa s-.i».k,iNN ei i-,ch 'N c-i!actt, oU:-' kann6>ir?ien asioidea js!:-'z. mitoer-ä. Ei oll^t yhtsiskn-ni^-llisia lal- za eck-.i !.:it"tna j^ lisä'si sur'ean -o-"-^t ::äi!äwuödet r>»sittiwat km,saa, G':ame:>. vankin häÄ>?puwar>'stosta l-^i ,utsi 1,000 niarlan lai- n-al: ^ !' d^i,än n'7.iwaishuonelto L^- 'vi >n ky'än Hesson t-lo^s- , jossa ja tulk-- laudit lopzni-oot awne» ^ m n ' ' ^ —» -> 'lp 'lKti sz? 'N 1870-Wwulla u^t rapcsiwat y-ia-- ne-,n-n!u ja kar-peZikuut'- o'i päässyt itsenLissksi o-naisi kirkn-herrakuuNassi, saa u easimälseksi kirlksderr^kft s^mia- - i te», aina rc^k-. av-s-' nanZ^ss "°!ilymärlN>'a<-;?.iv!?n -jo Emil Gestua. N im miehet n^d 's!ä al?oi"->at pun- !zsamaan nä-käa-uouen hän)i^ämlää j ^ köy?)dyltäm'!s>ä 5ul-ua?n- ktupmm acitlji!'.-^ kun.---?? noin parckynimentä ^ ..e- e'ämän. T^mä kos^i kmttv-un. e^-ä sen johto- oin: mköhrmmin soima' au-ukseen Na meii^e rakkaassa muistossa leman j-, söi-ynzän opettaja Anters Granb ä-m-^ai nojc- n. Silloin muiä halliltsin kirkollisia ja 'unnallisia ? yhd.:Z'ä ja mo-! mm?', sokä ?!rk^lline» että t:-,nnal-! - en ^allinto'aitLs o'i -.udc-«:a luo- ia n»ez->a. aS -a- f-i- > ^ttäa?äl,'ö- a,..n-sa--^mi- ^I^t'.sa l)a'lttaa, lt?ta nn- 'ta ?a Leiveperis tila. Leineperin tllan aikaisemmista »vai heista kirjoittaa nimimerkki K. B Paatarha-lehden miime numerossa seuraamaa: Eini kerran mainitaan Leineperin r ^losinlaa ^takkitan pitäjässä oleman Anolan kartanon - hella Pietari Ola winpojon cmismmäna Lilana, eläen hän noin m. 1480. Hänen jälkeensä amisti Anolan ja Leineperin Alissa He.kintytär Horn. Hänen jälkeensä mainitaan A. olan ja Leineperin omis tajina u rkulainen Lanreus J?nsson, Pietari Antinpoika Djekne, Johan Säck, Jöns E?ri'unpoika Kurki, Aksel Jönssinpoika Kurki ja JönS Knuutin p-?ika Kärki. Mnmeksimainitun aika na yhdistettiin Lemeneri Anolaan. Palautuksessa (reduktionissa) joutui Lein?oeri moltiolle, mut^a iuomutet- tiin tasaisin m. 1708 laamanni Erik Bosunille korsai-kseksi hänen aika» semmin msnettämästään manhasta rälssistä. Hän myi Leineperin jo scinuna n-uonn - Anolan omistajalle TSrnsychMe, j-nka mämy kreimi LiUsnstedt peri T—n kuoltua tilan. LMenstedtin psrilliset myimät Leins> per.n j z Anolan Suoniemen herralle majuri J-^ban H stsehrille. jolta ne pen poika Berndt Johan. Leineperin eniimäislnä t-?0ll'.suuslaitnksina mainil ?aan m. 1642 r^ks!?netut kotitorme- sth?: ja mylly. B. I. Hfstsehr pe rusti Leineperin rautatehtaan, johon h iN lai luman w. 1771, sekä oikeu den kutsua tchtaan ruoisalaisella ni mellä Fredritssors. W. 1781 joutui Ula kynineen Hollannin hypoteekki- pznkille, is. 1791 myi sen tuk- Holm-kisell!» asessorille Jsh?n Back- rr-iZi ^ille, B. osti vnljon taloja sii li n ii iäksi. B-n kuoltuc, om>^tiwat .ilon HZnen ?aksi po:.wa"sa Petter Got li-b ja Gustas n?. 1813-1817. illon sen osti senaattori Heribert Conr.d Reutersköid, myyden sen c-ieli samana mnonna w.paah?rra Adäs Gust.'s Mellinnille, ja hän au r. ta^n mielä samana lvuonna Suomea maltislle. Maltio myi sen 1830 salaneumos Anders Fredrik Falck ille, jon?a kuoltua Leineperin 'ai m. 1855 omakseen paikansa laa mann: P,n-.l Emil, joka muoristaan myi tilan m. 1853 bomioikeudcn no- trrio Kari Johan Lönegrenille. Lö- oli innokas maanmiljelijä ja ?nnsn kaikkea ruksnnuttaja. Hänen aikana.in rakennettiin Leineperin useim mat r i?snru?let uudestaan erinomai seen järjes!y'seen. Rakennusala, joka e«n?n oli ollut hymin lvesiperäinen, !uin?:t!iin salaojilla ja ruutarhaluun- -itelmia laadittiin. Aikaisemmin ei tilalla lukuisten omistajan maihdosten takia oltu puutarhahommnn rybdytty, e!°ä moni omistajista siellä asunut kaan. K.rt^n-'» erinomaisen nhkea ms!ier'rakeiinuskin on L:n w. 1865 rakennuttama. Suunnittelipa L. uh- 'ean päärakennuksenkin rakentamista, mutt- 1866—67 mnosien kato hei kensi hänen taloudellisen asemansa sii nä määrin, etkä bänen oli tehtämS n-arar'.^o. W, 1870 mvvtiin tila krelmi C rl M gnus Creutz ille, joko jo m. 1872 lnomutti sen qZätepori- laiielle ruukinpatruuna Olof Malsrid Tuden'ille. Tyden myi tilan mielä samana muonna kapteeni E, A. M. Ui'c>e'lle, joka muodosti 1873 Fred- rckvs'r? aktiebolag'in (Leineperin osa keyhtiön). Tältä enemmäkseen ruot sinmaa!? isken käsissä olemalta yhtiöltä osti Leineperin m. 1877 kauppaneu- wos Antti Ahlström. !cmm l t.ima. Se kvsm -eka ivoi-nia knkyä ude ',n.-:a, li,,kc: in.di' , , >.,- ii u,..-,,,i Loitsi .a ! äc l^i ?ell ' Ivaa uud sti^uzöue. Asiakirjoista sacd.?'n nähdä miien tällä wain.aj.-lla cllnt lyo.ä ja :chr'L?t>-, b---mma- te >' :an k'->>taainn:e ensimäistä kansa koulua. Monet kokoukset sinä on pidetty ja koetettu kansaa saada wi- wutetutsi hywätsvmään kans koulu laitos kuntaan. A-na :v in jyrkällä mastarinnalla kumsltnn yritys, kun nes mainejamme ykissä r.eumoin naapurinsa Mal?.kias Hu>dan kanösa omalla w-«.'tuulla n c-ötiwat Zlipek- -n ? >! n Lau--'c.n kyläcsä, j^t^n siden km-nan ää-^ssty.te'; peräs:ä I pienellä cäiuen ennr-mmöllä saatiin ensimmäinen k ^nsakoulu. Pation liisi mielä mainilt.nva mistä nwni5t<j hymi?l: päSröksistn ja l-it^ksisia, joira tärnän Vainajan taim n:a-cii!o.n.a -.ässä kunnassa on iäkaonsaatu. Ma-ta kosta tuii^l pi!-- köksi lä!-sä tuaisu.:d.'ssa y'siiniskoh- taisesu niistä kerto), L- hd--n iv^an .-vielä huoma-ätaa, eNS hyniä ivö aina kantaa hyisiä h-deimiä. Se mni^tekoamme. E -nen tail-ea tuike meidän muis taa ja is oikein mieli-mme painoa, ettei meill - täsiä elämässä ole pysy- otia eikä liani m, wa«n kau- Muuttuneet olosuhteet omat pakot- iancet Lemeyeriskä lopettamaan teol- iliuud.-n ja muuttam^an sen veikäksi maanw -lj-»lystilaksi. Maitokin wie- dääa nyt Kullhan osuusm^neriin. Matta pienen kosken vartaalla ole massa entisen uhkean meijerin uutta tarkoitusta morten sisustetuissa suo jissa alkaa nyt uudenmainen työ. Siellä kansamme ja tietenkin etupääs sä Satakunnc-n lytti-ret haroi t oppia taloust-ädsn ja ki?sa-'tarhanhoidon snninjä symiä. Leineperin kohik-mat kosket, rvaien- neet vasarahuoneet, komeat talous- rakknnuksit. känniin koimikon ja ama- rain aaltoilemien mainioiden maideilla mai'a>Zsti '.vakuuttamat maonmiljelyk- scn siwuslink?'Ni?ineen sittekin mielä »lclvan limmalalsten ponnen ja poh jan, kun jy'^y^Zt koneet taloudelli- ^ssa taistelussa taukoamat, ja ahjot kylmemmät. d..n Luilla p«o?en, siellä meillä mvstc on- n«ä-noa koti on. Mei??ä itfc-'- rämme s>: maan l-n riippiimaiaen, »Uilais.-^- kodin siellä tulemme saa nkaan. T-nmokoc-m-ne, että «rediin kaitcs-, 7 vy''ya>>.?essä kod'?'am> nie -ä !-->wä olla! Siellä dyn-äsl' - ^i. t imon tämänkin y?tämc- '.nan-n.ik!?-' olsivtM,' doNamasic omai siansa ia meitä, jotka säällä ikämötlä kii:p anane häntä by:oäs?ijättäeSsäM- me hiinen mzalläet jäännöiien.sä haudan mustaan multaan. Äielä pyydän saada Lamian kun nan nimcssä, sen kiitollisuuden osoi- tuksena monimuctiseSt-! itsensä uhra- utuma^a tyäStösi ia toimirnaötasi hautakummullesi laskea tämän muiv- tosevpelcen". Seppeleen nauhoihin oli painettu sanat: „Macnwilj.'li'ä Taaii-ett- War- heenniaalle, wiin'e>nea termshdus L?- «?:an kunnalta! - Lepää rauhassa! — Muistosi elää." P. !oma'iiutusyl?d:sty!sen onalesta l-:sli seppeleen maanmiljelijä Emi! Mantila, pul-um samassa, mainajan monista tehtäm!-'tä täkän nhdistyk- seea nähden. — Om-ieien ja sukn- laisten pnole^ia laSkettUN myös usei ta seppeleitä sekä pidettiin län'pymiä podeita makaajan muistolle. Surun malraamana lähti suuri surusaatto h^ljallsen pois haudalta. Kinaan tulee pysymään kln-Lal-Mrn m-elissä mainajan muisto hänen monipuoli sista tehtämiSiään kuntaamme den. näh> Kirjoittakaa meri pojille! Näin kuuluu kehoitus kaikille niille, jotka omat kotona ja joilla on rak- kaita tai tunnettuja kaukana aallo koill?. JoS te, Vanhemmat, sisaruk set tai ystämät tietäisitte mitä kirje on meripojille, niin te mannaan kir- sottaisitte enemmän kuin mitä ehkä teette. Jos olisi teillä onni olla laimassa silloin kun se lähestyy satamza, niin tulisittepa kuulemaan kuinka siellä jutellaan kodeista, rakkaista ja kir jeistä heiltä. JoS mielä jäätte lai- maan siksi kunnes se saapuu sata. maan, niin näette, että heti kun ank- kuri on tamannut pohjan, asetetaan mene mesille ja kiiruhdetaan maihin noutamaan noita kauan odotettuja kirjeitä. A-.ka ei ole kerinnyt pitkälti kulua ennenkuin ikämiä katseita heite tään merelle ja tähyStellään eikö me- nettä jo ala näkyä. Tuskin on joku huomannut meneen kun jo sanoma siitä salaman nopeudella kulkee yli laiman. Jokaisen huulilla on sama huuto: „Wene tulee, piakkoin saamme postin, pojat!" Kun kapteeni on sit- ten saapunut perille kalliin lastinsa kanssa, niin alkaa jako. Silloin näette, miten jännitettyinä ja odotta mina kaikki seisomat. Näkisittepä kuinka he iloitsemat ja kuinka onnellisia he omat saadeLsasn termeisiä kotimaastaan kirjeiden ja lehtien kautta. Yksin manha meri- karhukin tulee pojaksi uudelleen. Mutta jo? sattuisi sellainen ikämyys, että joukossa olisi joku. joka jäisi ilman, silloin näkisitte pettymyksen ilmeen hänen kasvioillaan ja surulli sen hymyn huulilla. Hän oli odot- tanut, hän myöskin, mutta on peity- nyt, hän oli toimonut turhaan. Kun toiset lukemat kirjeitään, kuljeskelee hän yksin tuntien itsensä kaikkien hyl- käämäksi ja pois sysätyksi kaikesta. Nyt alk-?a hänelle surun ja tuskan hetket, jotka useimmissa tapauksissa loppumat humalaan. Humalaan, joka ehkä moi olla alkuna hänen perinpohjaiseen rappeutumiseensa. Jz tämä kaikki moi johtua siitä ainoasta kirjeestä, jota hän oli odottanut, mutta ei saanut. Mitä kirje on meripojalle, sen moi jokainen paremmin armata. Sen elittäminen kämisi pitkälliseksi. Siksi e, jotka olette kotona, älkää unhotta ko meripoikia, maan muistakaa heitä loillakin sanoilla. Kirjeen ei tarmitse olla pitkä, se tuottaa iloa kuitenkin. Älkää myöskään peljätkö piSlää mu- !aan jotain maroittamaa sanaa. Me ripojat eimät kyllä ole niitä, jotka zaneivat mieleensä kodin neumot ja Me niistä monta kertaa on paljon pa tukea. Nyt sanotte kai: »Kyllä se on niin iin, mutta minä olen kirjoittanut enkä kumminkaan saanut maStausta a kirjoitan «vieläkin, maikka masta- uksesta ei ole Loimoa". Kyllähän se on totta. Syy ei ainoastaan ole iotona olijoiden. Meripojillakin on yhtä suuri syy, sillä he omat useas- ikin mälinpitämättömiä kirjeiden kir- oitulsiSsa. Siksi myöskin joku sana teille, meripojat. Muistakaa, että teillä on joku siellä kotona, joka odot taa ja toimoo kirjettä teiltä. Ajatel la äitiänne, kuinka luulettekaan zänen odottaman kirjettä pojaltaan, äneltä, jonka täytyy miettää aikansa aukana kotoa ja kotimaastaan, hä neltä, jolle äidin sydän mielä niin ämpimästi sykkii, mutta jota hän ei moi sulkea uskollisiin käsiinsä ja jota hänen malmoma silmänsä ei saara nähdä. Meripojat, teidän pitäisi nähdä heidän surunsa, kun posti tulee ja menee kuitenkaan tuomatta eiltä kirjettä. He odottamat, ja irjettä niinkuin tekin. Sentähden älkää unhoittako kirjoittaa, maan näyttäkää äidille ja kaikille muille otona, että ette ole unhottaneet heitä. i4, — Tskholma» ka»sai»wäli «e» geolvgi?o«gresst. EduS:a jikseen tänä kesänä Tukholmassa pi dettämään 11:een kansainmäliseen geo logikongressiin on Suomen Maantie, teellinen seura w.-linnut puheenjohta jansa, kumernööri M^x Mflhanin ja geologisen toimikunnan geologin, toh tori B. Frosteruksen. — Tvomitt». Senaatin oikeus osasto on tuominnut toimittaja Taami Tainion 2 kk. vankeuteen »Sosialis tissa" olleen kirjotuksen ..Jeesuksen ruumis loppui" johdosta. — Amp«i tapat«r«;aSsa wai> «o«sa. Miime perjantaina tapahtui Ala-Bennäkscssä Marttilan talossa sellainen tapaturma, että kun tilan omistaja E. W. Pentzin asetti pöytä laatikkoon bromning-remoliveria, joka hänen tietojensa mukaan piti olla tyhjä, tarttui lupasin jollakin tamoin hänen takin hihaansa, niin että remol- meri laukesi ja siinä ollut kuula tunki, mennen ensinnä pöytälaatikon läpitse, pöydän mieressä seisoman rouma Pentzimn matsaan kiertäen suolis tossa. Paikalle tclesonoittiin heti lää käri, joka sitoi haawar, mutta oli louk- kaantnnui mietämä Oulun läänin airoalaa?, josla samcna iltana teh oin lsikkaus. Se ei kuitenkaan autta nut maan kuoli rwa Peni M seuraa mana päimänä saamastaan mam masta. ^ Äiti tyttär!«ee« h»Iku»«t purjehdilsrettellä. Maarianha minan edustalla hukkuimat miime unnuntai-.ltana purjehdusmatkalla äpteeninrouma Ella Guhtassson ja >änen yhdeksäntoista muotias tyttä rensä Ultima. Muut meneeSsä olijat pelasi ettiin miime heclellä. Järki on historioitsija, mutta into himot omai toimijoina. — Rimarol. Sunnuntaipäimä on ihmiskunnan äästöpLnkii. — Fredric Sauders. Todellinen rakkaus, kuten silmä, ei moi sietää mitään mikaa. — L -mater. — Kerran epäluulolla myrkytelys- ä sydämessä ei ole enää tilaa rak» äudelle. — Koizsbue. — Rakkaus on sielun elämä. Se on maailman kaikkeuden sopusointu. William Ellery Channing. — Kuinka monen ar-vokkaan mie- zen olemme nähneet jäänee:» sure maan omaa mainettaan. — Mon taigne. — Uskonto on se side, joka yhdis tää ihmisen Luojaansa ja sitoo ihmi- en Hänen istuimeensa. — Daniel Mebster. — Ken päättää rakastaa ainoas- aan niitä, jotka omai »virheettömiä, huomaa pian olemansa yksin. — Wi- hischtt. Elämässä saamme me joka ainoa päimä huomata, että hätä maikuttaa eri ihmisiin mitä erilaisimmin. Tois ten tahtoa se terästää, lisää heidän armokkaisuuttaan ja kannustaa heitä ehittämään koko moimansa puoluS- aakseen, kaikista Vastuksista huoli matta, omaa aiemaunsa ja perheensä toimeentuloa. Toisiin se taaS maunt- taa meltostuttaivssti, lamauttaen hei dän toimintakykyään, tehdzn heidät mälinpilänlättömiksi ja simeellisesti ryhdittömiksi sekä saattaen heitä pa heisiin. Hans Miiller. k»:o KZ — IM — Raitiotie Pietarista A«- treaa». Retsh ilmoittaa, että hrat Norpe ja Hösting omat Menäjän ra haministerin puoleen kääntyneet ano- mu!sella saada rakentaa sähköraitiotie Pietarista Antreaan. Rata tulisi 135 km. pituiseksi; osakepääoma 7 ja milj. rupl. Anomus tulee käsiteltä- mäksi t. k. 10 p. rautatiekomiteassa. K«wa«S d«««a» SS«eS- ttzksesta. Eilispäimän Retsh kertoo, että äänestys duumassa toissapäimänä tapahtui hymin jännitetyn mielialan mallitessa. Lakiehdotusta mastaan äänesti-vät paitsi Jtämerenmaakun- tain edustajat professori Meyen- dorff ewnenässä, myöskin seuraamat henkilöt: Homjakom, Shtdlomskij, Molkonflij II, Famoiskij ja Musti- Säde. Ennen äänestystä lähtimät useat henkilöt, kuten: Kamevstij ja Protopopom y. m. salista, eimätkä myöskään ruhtinas Galitzin ja Jskrit- kij ottaneet osaa äänestykseen. Hom- akomin äänestäessä kuului oikealta moittimia huutoja: ..Homjakom, Hom jakom!" Shidlomskij oli äänestyksen kestäessä hymin liikutettu. Hän sei- oi aiman kalpeana. Hänen itsenäi nen menettelynsä teki miltei yhtä ymän maikutuksen kuin Meyen- dvlffm puhe. Pantiin merkille, että «kiehdotusta mastaan ääneStimät duuman koko manha puhemiehistö, puheenjohtaja Homjakom ja kaksi Varapuheenjohtajaa, parooni Meyen- dnff ja Sh'.d!owflij. — Walla«k»mo»kselli«e» ttavgitt» Pietarissa. — Jv«k- okotitarkaStxZfia ja wa«gitse- mifia. Muutamia päimiä takaperin ai Pietarin suojelusosasto tietoonsa, että eräs huomattamimmista mallan- iumouksellisiSta S. aikoo Suomen lautta saapua Pietariin. Kaikilla asemilla ja laimalaitureilla asetettiin silmälläpito. T. k. 3 p:nä huomasimat suojelus- osaston jäsenet eräällä laiturilla mal- lankumouksellisen ja alkoimat häntä seurata. Hänen kaikista piiloutumisyrityk- sistään huolimatta agenttien onnistui pääStä selmille, että hän asettui asu- maan erääseen Jsmailoirskin kadulla olemaan hotelliin. T. k. 4 päimää Vasten yöllä S. Vangittiin. Tämän mainitsemisen yhteydessä omat kahtena Viime päimänä Pieta rinsa tapahtuneet lukuisat kotitvrkaS- tukset ja »vangitsemiset. — Birsh. Wed. Poliittinen suunnan- mnutss Unkarissa. Se poliittisen aseman muutos Un karissa, joka on tapahtunut siellä parhaillaan toimitettamien parlament- timaalien kautta, on herättänyt Wie nin poliittisissa piireissä luonnollisesti suurta iloa ensiksikin sen tähden, että Unkarin ja hallituksen Välillä käyty Valtio-oikeudellinen taistelu ja riitai suudet, jotka omat Vaikuttaneet hy min lamauttamasti koko Valtakun nan poliittiseen elämään, moidaan nyt pitää pitliksi ajoiksi ratkaistuilla, ja toiseksi, koska nyt on toimeita uuden työkykyisen Unkarin parlamen tin mvulla suada maan raha-asiat taas järjestykseen, maksaa Bosnian annekfionista aiheutuneet kulut, tyy dyttää armeijan tarpeet, saattaa moi- maan kaksimuotinen asemelmollisuus sekä ryhtyä laimaston lisäämiseen. — 292 — täktien !c>iLteLN. I-IäMi siltä l<uin lcolco lcaupunl^i uli?>i hiutunut >6Icsi kaiolcseli alle, mutta lukemattoiusr Ka- tul/lil vjen VAlc)juovarLäteilivät^Iitäl!irI<I<ZA!Zti Icum ennen, -laällä on ilma rsiltiimp! kuin koulussa», ?;anc>i soka vikttoin pskoittautui pukumaan. » ?'n ole lniiloinkasn täällä pimeän tultua. 1)ick'!llä c>n aina. niin paljon tekemistä.' On liuskaa — että näette tämän ensi lcerran minun seurassani", sanoi Xit, jonlca, kutea lVlarxolcin, oli vaikea pukua. Jos liän olisi kävellyt Let^n kanssa, olisi tiän saattanut pulma mistä ti^väasä, mutta tuo lueno kaupunkilaistyttö sai liänet ujoksi, lamäa ilo vapaudesta koulusta oli niin lapsellinen ja peittelemätön. »On iliana olla vapaana koko ilta, ja niin /stä- vällisesti tekt^ Oick'l1täl Kliten däa lienee tullut tuota ajatelleeksi. Hän oli niin innostunut eräistä k^vänte- kcväis^sm^xjäisistä — joista tulot käytettiin luullak- ssai keclon ostamiseen eräälle urlieiluseuralle tai jalka palloseuralle. Liiken liän kulutti sekä aika^ että ra- liaa. Olisi ollut liauskaa saacla olla mukana m//mäs- ssi, mutta silloin olisi pitänet olla liieno puk->.- ?»lar^ Lisset kuokasi ja katseli yksinkertaista mustaa lenninkiääa ja pääll^stakkiaan, jotka eivät voi- neet peittää dänen solakkaa vartaloaan. I5.it olisi mielellään taktonut sanoa jotakin, mutta ei saanut sanaa suustaan. I^ttö katsoi k^s^västi liäneen. »^litä aiotte sanoa — aloitti liän. Xit koetti taas, mutta ei voinut, ^iuuri kun liän miltei luuli, ettei koskaan enää saisi ääntä kurkustaan, kuuli Kän itsensä sanovan: »Taanko tarjota teille käsivarteni neiti Lisset?» Kit itsekin säikädti. Oliko se toclcllakin liänen äänensä, joka tuon lausui. Kaunis tMö säpsäkti. — 2L9 — !,äcle kolttasi lippua. 1°ämä lieltui tuulessa ja vettcttiin samassa al^s. Liiloin !vit muisti, ettei kän ollut ottanut pois ne- näl-.in^a männ> n latvasta tuvantakana. Kenties katseli äiti sitä paraillaan lvirkosv/alclin synkästä ikkunasta. Kit vaikeni ja kulki äänetönnä kouluun saakka, nus^ä Nar^ oli opettajana, liän tuskia kuuli, kun I^ick kertoi, miten aikoi menetellä, saaclakseen Kla- i) lle lupaa. »luanen KMä tuon kerran, joka on joktsjs», sanoi nän. »luulenpa liänen rakastelevan HIar^'a. Kun liän oli ylioppilas, oli liäncllä tapana käettä tervelitimässä isää — tietysti ainoastaan isää. Litten liän liankki ^Iar/'lle tämän paikan. Hän on kunnon mies, mutta kovin herkkäuskoinen. Hänelle voin va- leK6ella aivavkuin lapselle. /Vion sanoa, ettei Us>/ lnitenkään voi olla /litä kauan kun tavallisesti tänään koulussa, vaan että liänen välttämättömästi tä) t>'^ tulla lukemaan sairaille pikkulapsille l^aurieston'in sai- rasliuoneessa. K^llä liän uskoo sen. ?aliin on, miten saan Alar/'n estetyksi sanomaan totuuden tiuomenna, inui.ta k^llä siilien keino keksitään.» Kit in tä^t^i seisoa ulkona pimenevässä illassa odottamassa ja s^ttän pamppaili elämänilosta. Onnen malja jo koski kanen kuulisän ja kän näki ikania nä kijä. Kauniita tyttöjä meni liänen okitsensa matkalla t^öliönsä teatteriin. He kulkivat liiljaa ja siivosti niin että Kit luuli keitä nais^lioppilaiksi, jotka tulivat luku- kurssista Lt. klarAarets LolleAe'ssa. loiset menivät nauraen käsikädessä, keräillen iloisia säveliä. Kit katseli keitä pitkään sillä kän luuli keitä näyttelijättäriksi. He ollvat ylioppilaita. Miten Kauskaa, kerra Kenncd/», sanoi ääni kä- nen vieressään. »Dick oli kiltti kun kaakki minulle itit L«no«ckx. 7^!