?iistaivs, RoinÄkurm 19 puiZ. 1910-N:o 33-3 km;» Linili-oos S K:n>. Utttttukfta kesäkaudette: Muodikkaita Muodikkaita Lmillki-jk Pilsmkllilkllitll, Mesien Uuklt- Willa- za puuroilta- ^ Musriineja. Uakttookankaita. Kuom.! Suuri Vatikoima! Kalrvai Hinnat! 13313 Turun Siemenkauppa. "My Palstoittamistoimisto. Maanm.msmööri Lonrad Söderholm 13S2 Torku. Humatistotatu 8. Pud. 10 43 Heinäkuun 19 p:nä. Zokauislceä mssseuaulls Sanomalehdissä on ollut moniaita uutisia suurempien ja pienempien ka- sakkajonkkneiden kulusta Länsi Suo messa. Niitä on käynyt sellaisissakin seuduissa missä ei sotaväkeä mieLmuiS» tiin ole nähty. NäiStä venäläisen sotaväen retkei lyistä kirjoittaa Helsingin Sanomat m. m.: Ihmeissään kylmät kesätöissään ahertamat maalaiset, mitä tämä kum mallinen sotatväen matkaileminen nyt oikein merkitsee. Joukkojen liikkeet ei- wät näytä minkäänlaisilta kenttäharjoi tuksilta. Sitätvastoin niiden päälli köiden halu politiscerata ja käytös muussakin suhteessa viittaa joihinkin toisiin tarkoitusperiin. Se on saatta nut maaseudun rauhalliset asukkaat monin paikoin lew otto miksi ja epä luulolla katselemaan noita outoja vie- raita. On arveltu heidän liikkuman urkkimassa kansan valtiollisa mieli alaa ja ruvettu pelkäämään heidän yrittämän hämätä maan asukkaita johonkin, johon sitten Voitaisiin se- kaantua. Siitä syystä lienee paikallaan lau sua tästä uudesta ilmiöstä pari sa naa. — Näiden sotilasiouttojen lä hettäjien asiaksi jääköön, mikä tarkoi- tuS on tällä salaperäisellä retkeilemi sellä. Meidän kansamme moi tyy- neesti antaa valtiollisten urkkizam yrittää parastansa, sillä ei sen ajatuk sissa eikä teoissa ole mitään salotta- saa. Suurissa julkisissa kansalais kokouksissa on se näinä Miikkoina suo raan lausunut, mitä se nykyisestä Val tiollisesta asealasta ajattelee, ja avo naisesti ilmoitteuut, mitä se sen joh» dosta aikoo tehdä. Mitään muita aikeita eikä hankkeita ei sillä ole. Kan- samme ymmärtää varmaankin myös kin katsoa, e»tä jos vieraat retkeili jät yrittävät tavalla tai toisella här nätä ihmisiä varomattomiin sanoihin tai tekoihin, he eivät siinä vähääkään onnistu. Niin aiheettomia ja sotilaallisessa tarkoituksessa varmaonkin hyödyttö miä kuin näiden retkikuntien maikat näyttävät olevankin, täyttävät maam me asukkaat luonnollisesti asetusten määräämän velvollisuutensa sotaväen majoituksessa ja kyydityksessä. Missä he eivät niitä tarkoin tunne tai mil loin niiden johdosta sattu rettelöttä syntymään, kääntyivät he maamme kruununpalvelijoilta neuvoja ja tur vaa saomaou. Kun he näin tyyneesti, kylmäveri sesti ja varovaisesi menetteleaiät, ei sotilasreikikunnista voi heille pahem pia ikävyyksiä seurata ja asianomais ten itseniälin täytyy ennemmin tai myöhemmin huomata niiden lähettä misen pitkin maamme rauhallisia seu tuja kokonaan turhanaikaisiksi, vieläpä Naurettaviksikin lasstuss. — Parhaasta paikasta anoi oikeutta Itsellinen Emänne! Hammar Orivedeltä kään tyi »viime tammi luussa kenraaliknmernvöri Seynin puoleen pyytäen tämän toimenpidettä siihen, että hän jäisi oikeuden alottaa uuden oikeudenkäynnin senaatin päättämässä riita- jutussa. Kenraalikuvernööri on lähettänyt asiakirjat prokuraattorille. — Pieni oikaisu. Täten olkoon oikais tuna se uutinen, jossa kerrottiin, että se ase- mapäälli-iö, Ilo nimeltään, joka aikoo va rustaa Menäjälle ilmalaivasta», olisi Kyttä lä» asemalla. — Hän ei ole enää siellä, ivaan o» sieltä muutettu Mclliläu ahmalle. Jlmalaitoasto mahrvistuu. Edel lisen mutana kerrottakoon, että a1e«?cpää!liklö Ilo on saanut konkuree^aajan itselleen, sillä illlialaiwaraho>a on uyttcu>min myös ruroen» uut loisinaan Terijoen asemapäällikkö, hra SmentarzUskq, Prenikat heille!! M — Mitä mi^hiää»? T. S. kertoo, että Kangasalla on näinä päivinä liikkunut muuan tuntematon mieshenkilö, joka on sanonut ole mansa eläiuläälär,. Mies on kehotellut är syttelemään näinä päiminä Suomeen saapu maa ivenätäistä sotaväkeä. Kartettakoon mokomaa suunsoittajata! K — Palsu kataja. Kalliolan Mikkilä» riihitarhasia Holjmokill kasvaa katoja, jonka ympärysmitta ty vestä on 117 cm. Kun ka» wja ei ole aivan pyöriä, tulee sen läpimitaksi paksuimmalta paikalla 44 cm. Auran Kelvyt Olut ci sa - puuttua mistään iesäasuunosta. 13^. ' — Hukkuneiden lukn on Suomessa vuo- sittain noin 650, joten hukkumisia sattuu siis melkein 2 joka päiivä. Perhe-uutisia. — Kihloihin omat menneet: Rautatie- mirkamies. ylioppilas August Oksanen ja nti Helena Olin Turusta. — Moppilas, nti Alli Lehto ja jumaluusopin ylioppilas Eemil Huupponen. — Vihittyjä. Alvioliittoon on tvihitty: Huittisissa farmaseutti Tyyko Koski PoriSta la nti Anna Saarnio Huittisista. — Sääks mäellä t. k. 14 pnä maanviljelijä Kalle Sam malisto Lempäälästä ja opettajatar Hilma Kantala. ShnthmSväitviä: 70 vuotta täytti lauantaina piirustaja Grönroos Miipurissa, Kv muotta täytti lauantaina maan- lviljelijä I. Kiilholma Pomarkussa. 50 muotta täytti lauantaina pastori Ingman Massassa. Muualta kotimaalta. — AeuraakiliuvernSSr! Seyn saapui lauantaina takaisin Helsinkiin matkoiltaan Itä-Suomesta. — Tulipalo. — Lapst joutunut kieRRlen «heikk. Perjantaina kello 6 ip. syttyi Kyttälän asemamies Mylly mäen asuma asemarakennus tuleen ja paloi noin 1 tunnisia perustuksiaan myöten. Tulen uhriksi joutui myöskin Myllymäen 1 w. vanha tyttö Helmi, joka nukkui kätkyessä. Manhemmat oli wat aivan lähellä heinässä ja lapset yksinään kotosalla, mutta ennenkuin ku kaan huomasi vaaraa, oli tuli päässyi sellaiseen vauhtiin, että huoneessa nuk kumaa lasta oli mahdoton pelastaa. Rakennus oli vakuutettu mitättömän pienestä summasta. — IliitvS tapaturma. Omituinen tapahtuma sattui tiistaina t. k. 12 p. Tuliniemellä Konttimäessä. Maanvil jelijä Olli Heikkisen toisella vuodella oleva poi?a Nestor tukehtui ja kuoli ruuan säilytyshuoneessa olemaan piimä- korvoon, joka oli vain puolillaan pii mä heraa. — Kapteeni piessyt Kokin mie lipuokekst. Suomalaisn parkkilaiivan ^Collin Arch?rin" kapteeni William Öhman on joku aika sitten pahoin pidellyt laitvan kokkia Hugo Johanssonia laivan ollessa matkalla Englannista Amerikkaan. Mikäli Kotkan poliisivi ranomaisille oa ilmoitettu, johtui pa hoinpitely siitä, että kokki eräänä aa muna oli unohtanut siivota kapteenin hytin Kokki sairastui sitten vaikeasti, tuli mielipuileksi ja kuoli lopulta. Laiva on nykyään Kolkassa, missä asiasta on Pidetty poliisitutkintaa ja tu lee asia käsiteltärväksi Kotkan raastu vanoikeudessa. — Fulipalo Kotkassa Perjantai- illalla klo 7 aikaan syttyi Kotkassa si käläisen purjehdusseuran pamiljonki tu leen. Tulen wa?ta oli niin ankara, että paviljonki noin 20 minuutin kulucs a paloi poroksi. Palokunnat saapuimot kyllä pian paikalle, mutta kun pavil jonki sijaitsi saaressa noin 290 metriä kaupungin laiturissa, ei ruiskuja tar peeksi pian saatu palopaikalle. Suurin osa irtaimistoa paloi myöskin. Syy tu len irtipääsyyn on toistaiseksi tuntema- ou. Pamiljonki oli vakuutettu. — Ikävä kuolema lapselle ta pahtui Länsi-Teiskon Pengonpohjan ky lässä t. k. 14 p:än aamuna. Kun Ju kolaa emäntä meni lehtiä taittamaan jätti hän kaksi poikaansa, joista nuo rempi oli noin puolen vuoden ikäinen kolia nuklumaan. Nukkuessa oli tämä kierahtanut vuoteen ja seinän väliin ja snnä joutunut niin ahtaaseen, että lapsi kuoli, tukehtuen vuoteen ia seinän vä liin. Kun äiti tuli kotio löysi hän lap sensa kuolleena loukussa. — Fluori tyttä tehnyt itsemur han. Torstaina lopetti päivänsä Meri karvialla Peipunkylän Manhsntalon palvelustyttö Fiina Milianen nautti malla karpolihappoa ja vielä sen li säksi kuristamalla itsensä sukkanauhalla. ÄLainaja oli samaa päivän aamulla kayayt Merikarwic.n apteekissa, josia oli ostanut karpolihappoa armiolta n^in 50 p:« edestä za sieltä takaisin tullessaan mennyt eräclle kedolle, jossa riisui päällään olleet paremmat rvaatteet ja nautti hapon. Wnnajan taskusta löydettiin kaksi kirjettä, ;"i?ta toinen omaisilleen oso- tettu ja toinen palveluspaikkana emä?? nälle. Kummassakin k.rjetÄa hän va littaa sitä, että hänen elämänsä on pal veluspaikassaan tthty niin tukalani ettei hän moi enempää elöc. Marsinkin hän syyttcä talon emäntää siilä, että iämä alituiseen oli häntä soimanut ole mattomista asioista ja oli nimitellyt häntä kunniattomaksi. — tzuomittu Murhapoltosta. Muonamies A Savolainen, joka joku aika sitten poltti torppansa Helsing n pitäjässä, tuonultiin lauantaina Hklsin- g>a pitäjän välikäräjillä 2 vuodeksi kuriiushuonee'een ja meneuämään kan- salaisluotiamulsensa 4 lruodek^i. Auran Kelvyt-Olut on siivilöity hyvin pastöörisee- 8400 rattu mieto mallasjuoma — Alus! fSYKSlennätinlinja. Per- jantaina valmistui Kouvolasta Kymin tehtaalle rakennettu uusi sähkölennätiu- kinja, Työt, joita ovat johtaneet insi nööri Kadik sähkölennätinhallituksesta ja sähkölennätinreviisori Pishoff, omat kes täneet viikon. Linja kulkee ensin Pitkin Savon rataa sekä poikkeaa tehtaalle n. k. Kymin risteyksessä. Sähkölennätinko- neita tulee tehtaalla hoitamaan 2 toi meen perehtynyttä konttorineitiä. — Kukkunut nimamatkalla. Tuorstaina klo 1 tienoissa päirvällä lähti saksalaisen Cygnus-laivan mie histöön kuuluma merimies Ludwig Ert uimaan Haikon selällä lähellä Pormoo- ta Uidissaan käytti hän pelastusmyötä. Uituaan noin puolen tunnin cjan sen kanssa, nousi hän veneeseen, joka hä nellä oli mukanaan, jätti renkaan sinne ja lähti uimaan ilman' sitä. Taitamaton kuin oli, uppnfi hän heti. Sylvyys oli sillä kohdalla noin 3 kyynärää. — Atjemuryako? T. k. 7 p:nä katosi muonamies D. Ruotsalainen Bru tubyn SalakscZta Helsingin pitäjässä Hän oli uhannut tappaa itsensä, min- kätähden, kun häntä ei kuulunut taka sin, armeltiin hänen täyttäneen uhkauk sensa. Huolimatta tarmokkaasta etsis kelystä ei häntä löydetty. Wasta lauan taina löydettiin Mantaan joesta noin 6 kilom. päässä Talaksesta Ruotsalai sen ruumis. MUään ulkonaisen väki- mallan merkkejä ei miehessä huomattu, jonka vuoksi hänen arivellaan tehneen iisemurhan. — Lcpii kuollut weflsaa«ii«. Tällainen surullinen tapaus sattui tors- ta>na Mialassa, Kirjansitoja Liima- lan Tampereelta lähes kalfiivuotias Saimi n'.minen tytlö joutui jotenkin päälleen vesisaaviin, jossa oli vettä n. 20 cm. ja tukehtui siihen kuoliaaksi. Hän ehti olla vanhempien ihmisten nä kyrvistä vain jokusen minuutin, sillä «vähää ennen kuin hänet löydettiin saa vista, näkivät kyökissä olemat lapsen menevän ovesta ulos. Toijalasta pol kupyörällä saapunut lääkäri saatioi ai- noastaan todistaa lapsen kuolleeksi. — Kevoneu hirtti itsensä Miime lauantaina löysivät vaimenet Muolan pitäjän Mholan kylän metsästä talol lisen Nikanor Suokkaan hevosen kuol leen.». Jotenkin kärpäsiä pois ajellessa oli hevosen takajalka joutunut kelloa kannattimen väliin. Kun remmi oli oivan uusi, niin kesti se hevosen Pon nistukset päästä pälkähästä ja kuristi sen hengiltä. — Mekselitväärennys. Rakennus mestari K. I. Sorri, Helsingistä, on ilmottanut poliisille että puuseppä I. A. Niklander Turengista oa väär?n?ä- »yt hänen nimensä 1,725 mkan suurui seen vekseliin. Kuulustelussa on Nik lander tunnustanut, että hän viime huhtik. 19 p. kotonaan, ollessaan raha pulassa lankeavien vekselien vuoksi, kir- jotti 1,725 mkan vek elin maksettavaksi Helsingissä ja väärensi siihen hyväksy jäksi rakennusmestari Sorrin nimen. Mekselin diskonttoasi hän Pohjoismai den osakepankin Hämeenlinnan haara konttorissa. MioppilaS Alanko vm- Mtclli!. Miime numerossa kerroimme, että svomalais-venöläinen ylioppilas Il lanko on vangit!» tuntemattomista syistä Mienan Karjalassa, jonne hän oli lähtenyt. Lauantaina saapui sitte tieto, että Alanko on jälleen pääs.etty vapaaksi. Nyt hän tekee aikomansa kiertomatkan kotiseutututkimusta var ten, käyden m. m. Sloveiskin luosta- rtssa ja Arkangelissa, josta hän Pie tarin kautta palaa takisin Suomeen. Tietoja ei ole siitä kuka on aiheut tanut enemmän vangitsemisen tuin vapauttamisenkaan. Helnugm yliopis ton rehtori Hjelt kyllä lahetli Alan gon vapzutiaimselsi raportin kansleri- virastolle mutta ennenkuin asiakirja oli ehtinyt perille oli vapautus ta pahtunut. Keuhkotaudin tuhoja. »Ilkan* kirjeenvaihtaja kirjoittaa leh' dcllecri Teuivan pitäjässä laajalti le- lvinneestä keuhkotaudista m. m. seuraa- maa: »Pelottamassa määrässä raiivoaa keuh- kotauti Teuivallo. Joka lviikko hauda taan milloin yksi milloin useampia keuli kotautiin kuolleita. Ja suuri m.ciarä makaa sairaana muoteissa tcl horjurte- iee woimai5nna kotosalla. Tauti tap paa mclkeiu kaik-n ikäisiä henkilöitä. Muutamia tempaa se täysistä rvoimista ivuoteelle za parin kolmen ivlikon pe- r-:s:ä vie hautaan. Piirilääkärin las kelmien mukaan "u Teumalla nykiMn lioin 600 keuhkotautista. Jos surma cntiZ.ä vauhtiaan lisääntyy, laslce lää- kiri sen >vuositta:n t^mzaaivaii noin ^>0 u!?ria. Tämä tekee lO.Zsä wuo- dcssa ^/)00 henkeä ja sii» noin 50 r.u!?d?-sa on koko pitäjän '.v^cslii sortu nut Inuilctautun. Tama on pelottaniaa Ula-toa, mutta kuiiiÄMlin hyviä toderiinukai-ta, jos ci eriiyisiä keinoja taudin ic.oencmnen es- t.un.sclji kclsitä. Akutia niinkauivcii kuu mei7' va paasti pidctnän ha^iaiaijia jokaisen leuhkotamiin kuolleen sairashuoneissa ja niin kauwan kun keuhkotautiin kuolleen maatteita y. m. omaisuutta iayydääa huutokaupoilla ilman että minkäänlaisia puhdistus- ja basillien tuppami-keinoja on käytetty, niin kauivan meillu huoras taan kylvetään keuhkotautia, ja niin kauvan eivät myöskään mitkään keinot auta. Tietämättömyys taudin tarttu miseen suhteen on kyllä suuri, mutta välinpitämättömyys on vielä suurempi. Tarvitaan neuvoja ja pakkokeinoja." Meniä tietoja. Seminaarit. Filos. kaud. F. A. HSstesko on määrätty kahtena koetusmuotena hoitamaan Jymäskylän seminaarin suomen sa ruotsinkielen ynnä historian lehtorin- Mirkaa. Filos. kand. Juho Nummela on hakenut Sortamalan seminaarin luonnontieteiden leh- torinmiran sijaisuutta. ^ NksityiSlankit. Mapaahra Gabriel Cronstedt, joka on pyytänyt mapautusta toi mestaan Dhdyspantin palmeluksessa, on nyt temmin eronnut Tamp.reen konttorin johto kunnasta. Sotilasktväärin luodin satuttama. T. k. 14 pnä sai humilanomistaja I. Aalto nen tiiväärin luodin kylkeensä menäläiieu so- tawäen ampumaradan lähistöllä Fredriksber- gissä Helsingissä. Am toimitnmat hänen to- werinsu Helsinkiin kirurgiseen sairaalaan, jossa huomattiin luodin ainoastaan raapaisseen vä häisemmän naarmun A:n kylkeen. — Hukkunut. Miime torstaina hukkui uimamattallaau Kymissä niaanmiljelijä Mille Mettälän 12-wuotias poika. — Löydetty lapsen ruumis. Perjav- taiua iltapuolella löysi eräs työmies muuta malta rikkojen kaatopaikalta Helsingin pitä- lässä lapsen ruumiin, joka jo oli kokonaan mädännyt. Ruumis oli kätketty rikkojen jouk koon rautakannuun. -7 Merenmyrkhtykseen^ kuollut. Toi minimi Gulzeit A C:ou omistaman Lappeen rannan lähellä oleman Rultoisten höyrysahan iiännöitsiiä Wilhelm Holm kuoli lauantaina iverenuiyrkytykjeen Lappeenrannan kaupungin sairaalassa 38 lvuoden ikäisenä. — Tenillinen korkeakoulu. Diploomi- tutkinnou teinillisen lorteatoulun maanmit- tauso astolla omat suorittaneet ja samalla päästötodistuksen saaneet I. A. Härmälä, Leou S. Sara, K. D. Sinermo ia H. E. Laurila. ^ Palkintoa kalanistutuksesta on ano nut talollinen K. Kauppinen Bilybistä. Anoja on Wihdm T. ohilampeeu istuttanut lahnoja ja kuhia. ^7 Halla pannut mustikat. Terijoen lähiseuduilla on halla tuhonui mustikanraa- lulat. — Maillinkia on huomattu oleman Läs- kelän oiuuslauvau kassassa Sl.0 mk. >cassan- hoita>ana on Lasketan tehtaan tySnio jtajau poika ja ou im lumaunut täyttää maillintin poit5ii>a puolesta. — Wesimyyriä on tänä kesänä ilmaan tunut taivauoinau paljon Mmieskan seuduilta. Onpa jo peltojen ojatun uiuä täynnä ja maat omat aiivan täynnä niiden tauvamia teitä. Mtisaikaan pitämät eläimet aikamoista kon- >eruia. — Hallan vikoja korjaantuu Parik kalassa omat hallanvauemat peruuantaimet nousseet uudelleen ja rasivamat nyt reheivinä ja entistään tuuheampina. Myöskin kylmän neet toukoiviljan oraat omat nousseet uudel leen ja kasivamat nyt reheminä. Wtä ja toista. — Luonnonvoima mellasta, massa. Miime tiistaina keskipäimällä kuul tiin omituinen mahma paukahdus Nuijamaalla Räihän kylässä H. Nurhosen talou kartanolla. Tämän oli lähtenyt tiiulispäästä, joka par haillaan peuhasi kartanolla ja zosta tuprusi loaaleausiucrtämä samu. Äartanon asukkaat hämmästyimät moista ryskettä, joka ikäänkuin maailmanloppua ennustaen rupesi yhä ylty mään ja mimmaantumaan. Määnteli jyke- Miä kartanon koimnja, niin että näiden lat- wat maata kohden kumartelimat, sekä repi nluutaman termassekaisen kannon, josta kap paleet lentelimät noin 50 metrin päähän. Wielä näki luonnonkiukkupnssi hymäksensä ka jota Nurmeksen kartanolla rakenteella olemaan postiljooni Miettisen amerikkalaismalliseen kiukkuun, luhistaen sen määräksi ja kieroksi kuin manhaa mirsuu. Arioeli lei ettei Suo messa tällaisia laitteita tarmita, Siiien oli pahantekijä lähtenyt tuulispäänä kartanolta metsään, nujertaen mahtamasti puita men nessään. Alituille» vmsto NÄÄ"" Pilsncr- ja Laalcri-Ollltta ja V, pulloissa meillä ja tilaukset maa seuduilla tehtaan hinnoilla ja seulisäksi toimi tetaan Mielä lähetykset 3565 l Rudolf Gardberg, Linnankatu IS b. — Manha, armokas asiakirja on jäljellä Kangashyrysen talossa Loimaalla. Se on Suomen kuninkaallisen oikeuden syysk. IS päimänä 1KZ5 antama päätös muuta massa huomattamassa riitajntussa, joka oli syntynyt Loimaan .^ojanperän ja Majanojan kyläläisten kesken joistakin niittymaista ja nlkotiluksista. Edelliset oliivat kantajina, jäl kimäiset mastaajina. Puheenaoleman jutun tärkeyttä todistaa se, että asiakirja on laa dittu pergamentille, maikka jo Kustaa Waa- san ajoista on yleensä käytetty paperia asia kirjoissa. Päätöksen omat allekirjoittaneet Turun homioikeuden ensimäinen presidentti Niilo Bielcke ja Etelä-Suomen silloinen laa manni Jöns Ericsson. Presidentin suuren- lainen mahasinetti riippuu mielä nauhassaan asiakirjan laidassa hymin säilyneenä, mutta laamannin sinetin on kaikki kuluttama aika hämittänyt. «> — Seurattaiva tapainmuutos. Muutamat entiset kahmimammat Parikkalassa omat tuosta ijankaikkisesta ja kaikkien Maiso jen turmelemasta kahmista nyt kokonaan luo puneet. Kokoontuessa jonkun tädin luokse tuodaan kiehumaa mettä pöytään ja entisistä kahivikupeiSta härpitään sitä ja jokainen yht aikaa kiireimmittäin juttelee, mitenkä hänen maksansa oikutteli ennen kun häu joi kahmia maan nyt suureksi mielihymäkseen on hän ru mennut lihomaan. Toinen juuri samalla ker too miten hän, kun kahmin jätti, on nyt laih tunut, kaikki ivaatteet olisi pienennettämä. Samalla joku kertoo suurimmalla hartaudella, kuin mesi puhdistaa kaikki, ja silloin Mieras- marainen emäntä kaataa taaS kupit täyteen ja ne taas tyhjennetään Mannassa uskossa, että matsa puhdistun kaikesta kahmin turme lemasta saastasta. — Ihmisen hammas sokeripa lassa tavattiin miime Miikalla Mikkelissä muutamassa pienessä seurassa kahmia juo. deSsa. Joku ronmasihminen sai sokeripalan suurimmaksi osaksi sulamaan suussaan, mutta pienempi osa siitä oli tomin tiukkaa, ei sula nut eikä purrenkaan murtunut. Pudotti vii mein tuon itsepintaisen -viiraansa, ja katso se on knin onkin selmä ihmisen leipähammas. Ensin hän itse samoin kuin muutkin saapu villa olleet, luuli hampaan irtautuneen hä nen omasta sulistaan, mutta toimitettu tutki mus osoitti pian, ettei asia niin ollutkaan, vaan oli se kuin oluin piillyt sokeripalan si- ällä. — Tutkimuksen tulos vaikutti sen. että- rouman piti kohta käydä ottamaan takaisin koko nauttimansa kahlviannos. M Miime lauvant^ina kuoli Helsin gissä senaatin entinen protokollasihteeri Elis Furuhjelm 60 v. van hana. Mainaja oli sangen etevä tuo mari ja joutui lainkuuliaisuutensa täh den vir.st? pins sortovuosina. Myös kin oli F. julaissut useita kirjallisia teoksia. Wuinajaa suree lähinnä leski ja lapset. Mehnanleseitä, Ruisjauhoja» HÄ? Puhdistettuja Ruisjauhoja, MA" Telotettuja Vehnäjauhoja myy halvalla Rudolf Gardberg, 8kg2 Linnankatu 15 b. Jumala., johdatuksia. Usein on aivan vähäpätöinen seikka saanut aikaan suuria asioita. Eräs hämiöön joutunut kauppias Nurnbergissä istui kerran pöydän ää ressä ravintolassa. Joka nuori mies liittyi hänen seuraansa, ja he alkoivat puhella sanomalehdistä, päivän kysy- myksistä ja lopuksi kääntyi puhe maail man johdatukseen. Kauppias huomasi, että hänen puhekumppalinsa oli usko vainen Jumalan lapsi ja heidän kes kustelunsa ei lähtenyt hänen mieles tään. Jonkun aian kuluttua tuli hän tämän keskustelun johdosta uudeksi ihmiseksi. Parikymmentä vuotta sitte piti eräs uskovainen vanhus esitelmän muuta massa ylioppilaskokoukseSsa. Puoli- juopunut ylioppilas oli tullut kokoukseen pilkatakseen za häiritäkseen puhujaa. Esitelmän johdosta hän tuli herätyk- seen ja kohta sen jälkeen kääntymyk seen, Nyt on häu arvossa pidetty kristitty ia maansa kirkon johtomiehiä. Menäjällä pidettiin kerran uskonnol linen kokous, jossa eräs uskontoa hal veksiva kauppias oli läsnä. Hän hymyili ivallisesti kokouksen menolle. Kuitenkin tuli hän seuraavana yönä kääntymykseen ja sittemmin meni lähe tyssaarnaajana Jndiaan. SalaneiMos Dentrich kuullut tuomionsa omalta kansalaiseltaan. Eräs pietarilainen kirjeenmaihtaja kertoo „ Svenska Dagbladetille" seuraavan tapahtu man, jossa „punatukkaisella" kiivaalla Suo men vastustajalla, hra Deutrichillä on oma osansa. Eräänä lanantai-iltana viime tammikuussa läksi muuan metsästysseurue Suomen rauta tieasemalta Pietarissa junalla matkaan. Tä hän seurueeseen kuului venäläisiä liike- ja virkamiehiä, ja näitten viimemainittujen jou kossa eräs vanhempi herrasmies, salaneumos Deutrich, sekä minun manha ystäväni, joka minulle kertoi tapahtuman^ entinen eversti luutnantti H, Metsästys tapahtui Suomessa, Venäjän rajan läheisyydessä, Terijoen luona. Jo matkalla herätti salaneumos yleistä pa. heunusta säädyttcmästi kohdellessaan suoma, laista konduktööriä. Seuraavana päimänä oli hauska aamiainen nantittama suomalai sessa talonpojan talossa. Suuri pöytä oli katettu tuvan keskelle ja houkuttelema tuoksu tuoreista paist tuista kaloista suurissa mä dissä ylensi mieliala» siksi korkealle, etten tarvitse sitä kuvailla, jos jolloinkin, kuten armelen, olette cdes mähuii hengittäneet rai tista metsäilmaa talvisella jänisjahdilla. Kun sitten ensimäinen sampanjakorkki oli paukah tanut ja lasit olivat täytetyt, korotti sala- nenvos äänensä ja puhui Suomesta tavalla semmoisella, mikä ajoi jokaiseen kuulijaan, jolla rassa ja pirun juonissa. Mutta ei! En saa valittaa, en uikutella, minun pitää toimia; Mut ta mitä teen miaä, miimyttääkse»» uhkoomao myrskyä? Miten ivoin minä pikaislmmasti ja ainiaaksi reväistä kreiviltä mokoman perkeleen, joka uskaltaa asettautua minun ja hänen vä- liinsu?" H^n vaikeni ja vaipui vieläkin syve?.«.ulle ajatuksiinsa. Wasta pitkän äänettömyyden perästä nousi hän miehekkaasti ylös. „Niiii*, huusi hän uljaana. „Niin, pitää sea käymcän! Minun pitää uskaltaa kaikki, voit taakseni kaikki. Minun pitää esiintyä hänen edes sänsä soimatun rakkauteni täydessä tuskassa ja olla olennnuni aikeessa, luopua hänestä ijäksi. Se varmaankii peljättää häntä ja niin tuntee hän, että hän vieläkin rakastaa minua, ja ettei hän voi elää ilman minua. Samalla, kun minä ilmoitan hänelle mahdolliseksi, etlä hän voi ka dottaa minut, samalla tuntee hän myöskin, ettei hän voi kestää sellaista tappiota. Rivakasti asiaan käsiksi! Kirje kirjoitettuna ja lahjansa kaikki kokoon pantuina! Niin!" Hm otti nopeasti kirjeen, joka Pahoja uutisia oli luo/ml Pariisista ja riensi yksityishuoneeseen sa, pannakscnsa onnettoman kirjeen lukon tcalse s>2 kirjoittaakseen itse kirjeen kreiville. No-.n tunnin kuluttua tuli kamarirouva Klai- roiiill tykö jälleen. „Teidau armonne", sanoi hän kiireisesti, „maa- kreivi tulee takaisin j.'." 129 „Enkös ninä kuule maakreilvin ääntä al haalta linnan pihasta? Eikös siinä aja Mau nut esiin?" Hän kiirehti ikkunaan ja katsoi alas pihalle. ,Kyllä! Se oa hän", huudahti hän kauhis. tuneena. ,Hän nousee mcunuihni, hän ajaa pois! Ia hun ti edes kaisahda ^änne minun puoleeni! Hänellä ei ole film^yc-i-ilään minulle! Jumala! miiä tämä rietää? Minulle käskee hän s^noa, että hän tahtoo olla rauhassa yksinäisyydessä huo neessansa za että miaä saan syödä yl>iaäui päi välliseni; ja nyt ajac- hän po:6,, eikä ilmoita siitä minulle mitään, niä pyydä minua mukaansa! Mutta se on suoraa salaliirtoisuutta ja julkista uskomattomuutta! Ja mihin hän menee? Minun pitää saada siitä selko!" Hän kiirehti kellonuoraan ja soitti, ja hen keänsä vetämättä tähysti hän oween. Vihdoin aukeni ovi ja kamarirouva tuli sisälle. »Rouva Senay!" huusi Klairon häntä vas taan. „Minä näin teidät seisovan linnanpihassa, kun herra maalreivi matkusti pois. Eikö ole totta? Ettekö te ollut siellä?" » e käskette, teidän armonne!" sanoi rouva Senay. ..Minä olin linnanpihassa. Olin ute lias, saadakseni tietää, mihin maakreivi läksi, koska hän äsken käski ilmoittaa korkealle hallitsi» jattarelleni, että hän tahtoi olla huoneksiansa sy vimmässä yksinäuyydcsjä." „Ja te tieduite siis. mihin maakreiivi meni?" 'Neiti Klairon. dij.