r N*, 127 — 1910 KESKISUOMI Tiistaina kesäkunn 7 pn5 SuomaL ljk. 1_«. 60 kmm. :«*s MUlolcaGpq JUHAN I KEDON^Herrain Vaatetus-.ia Sikaa ri- C=7" liikkeessä. "d|j Torstaina kesäk. 9 päivänä kello 10:ltä a.p._ myydään jalella olo- ▼a ^varasto: Paitoja, Kauluksia, Kravattia, Henkseliä, Kahapussia, y.m. y.m. *045 1—l Jpäskjlan Seminaarin Vuositutkinto on 10 päivänä tätä kuuta, alkaen oppilaiden töiden näyttelyllä kello 8 a. p. ja musiikkinäytteillä kello 10 a. p. Johtaja 2050 1-1 Harjoitetun vallattomuuden vuok si kielletään täten laiiliaea vastuun uhalla Makimaun maen asukkaita ja muita sivulasia paahtamasta poi kiansa luvatta ^yvaskyl-n semi naarin puisto-alueelle ja pallokea- tälie. Jyväskylässä 6 pnä kesäkuuta 1910. .Maltakunnallisten etujen turmaami- Jteit tuilla W)mykseen. Sen teXifirt' jot siis eduskuntaa lausu- Dmmän sitomnuksen tvaLtaisuudessa! ma>ltiowalrain!waliokunta. Mietinnön niaan, ettei „Suomen kansäbta Puut- luiiastetMva^ksi. Edustajait Pennanen' perustelmissa laujuiftim: kuinka arin. t-uiiifi tahtoa kantaa silk perustuslakien ja Talas vsvat eduskunnassa mäiiiä- esuys oli chetmnut sellaiselle kannat- mukaan kuulumaa »ÄfuMtia maltakun- ireetjjp »HslstnAn Sanomat" uusineet! nau pul0iluis.ruksess-a", maiilkei Tuomen Heidän ivaitteensä, etiä edustajat ^!os» pc^uÄluslaÄ MÄmoita Suomen kan- Min ja Puhaltka stdväl ole ehdotia» " ' ' ' " mikään poruÄ«WM» esittäneet mi- käntalmiseen, fefyottttma.t siis ^duskuiv- taa lach uimaan sellaista, ntifä on ris- ti'ri»iibaäj[ia Perusi uslcikictmme kanssa. Eträ edustajien Koskelinin ja Puha le, eltei fe lainkaan »välittänyt edus- kunnan laillisista oikeuksista; kuinka Suomen kansa ei ollut pyrkinyt lail- |aa mihivikään t!uolla.seen „ osuuden" lisistä >melmollisu»u!tisistaan maan puo- " ^ ^ ' ,r?! " luist ukseen iiähiden. waan ennen myön tänyt apumäösuja, tomosja saada son- lastlWM)s laaUisia tieiä lopullisesti raikalsmtsi"; kuinka tämä pyrkimys etikan eduskunnan hytväiisyitämäksi ehdot- olluih johianut loiuvottuun tulokseen, Itomat psrulsteLmat eimät puheenalar- »vaa-n M allitus rijhiyiiyt 1) tälläkin!sessallavn kohden lainkaan pidä yhiä alalla jalruOvasti laimvastaisiin :o>- jiioi«pi : tc-iJ|iriru ja 'Jixv^tat-crt Eduskunnan nimenoinailSta päätöstä, fiitran-ijr 22 miljoonaa niartlaa »vaUakunnanrahaS- >toon, Älinau että on anneltu pienim- 1909 PemstuÄa5ilwali okunnan perus telmien kanssa, taavnuree tuskin mai^ ni!.!semWta. Sanotun perustuslakiiva^ lictkunnan perustamisia lausutaan Suomen eduskunnan aina tunnusta- susia"; ja lMihdoin Mnka arm. esi-^meen nähden, mitkä maalmme aseman ri>t|[ea hymälMnpen Äi „ tällä kertaa ^ iperustul!Ma valtakunnassa sille kuu- sila »vähemmän Mta, koska miune ai-^luwat", mu«t>'.a niissä ei Puhuta Suo- ko.na lapaHluneer lrtoinutittfujjet meille »pvruA^iuÄakien matkaan kuulu- maAiosäännön lo^ffouijet ja wi. j ivasta osuudesia n>aktakunnan puolus mä' muka^loka^la lset"m u uumj^oat * > " ä ' f ™ n ^eita asian laillisesta rat!ai->en „ne !wel-voi^kset puolnstustoi^ Meimaansa ja tväiitää että ohjeiina, jÄa sis-Älää paikallisen autonomian ^ilyttäinisen, pysiI) muuttunioircma- na, muita öitä tämä ohjelma asettaa enjsi sijalle YleiÄvaltalunnallijet edut. <Myrstyism kättentaputuksia keskus itasta,) Motomilom (natsion.) 20S1 Seminaarin johtaja. i— i 5een musertaminen. Tätä ehkä e» tar- »vill^e odottaa, mutta silti ei jaa kui tenkaan srllmiään sulkea. Kääntyen niiden puoteen, jotta Pitämä: tyftcs- jä olemaa lakia Suomelle siunaukseni- sena. puchujja Mnosiaa, ctiä laliehdo- zuchcn larkoitus ei Vastaa sen /einoja. Tunnustaen että il-man yleiS.-valtakun- nallista lainh'äädämöä Wenajän edut e:wät ole riktämässä mctäräsjä tur- vxuut katsoo puhuja että Aleksanierl. 1 vollontchana woi jääiää minkälaisen jäi^eslytijen tahansa, muvia jenjälkeen je urasi joukko Hall ii sijoita, jo 'ka olt- reille pamu Suomen oikeudel- tt, pn aftman uiuUiitnmista tar» tottaiva MÄltakunllan lainsäädän töä koskema «ihdoms osottaimat hallimk- sessa yhä pienempää tahtoa Suonien «.«chm koihoitajana, jonka kaut/to itjefunmoi tus ja loikeudenmukaiser suhteet keisar:- kunnan >mui.tten osien mälillä kvhoa- «vat. (Ää: te n tapui uksia oikealta, osaksi keskustasta.) Seuraokva ilstunto M eilen. muacha poistettamalsi kaiken jelon ^leon siiliä, milhin laittomiin -^oimenpi- re-iisiim haÄ.tus oli ryhtynyt 1909 wuo- den toisten wa!I!tiopäiwien jÄkeen so- tilasalaÄa M Muissa 'suhieissa, pois- teimiMsi Perustelmista esityksen noi- den W .m^joonan siirlämi^seslä matia- kunnanr<chasloon, povstlMMvaksi kai- ken lauisuinisen Suomen imaltiollisen äseman ruhoamiista >tarkoiitawasta hankkeesta, poistMelMaG Mchooim ivaltioitunnan loatifuimii[at sotttasasiain lopullisesta -ratkaisusta ja haRituk- sen kaimasta siihen. Is täinä ta- Hra Jonas Castren on -meitä ipi)i)° pa^^m iliman ei>tä edustajar Kostelin tänyt julkaisomaan jeuraaltvan masti- ^ Pu!hatlt!a wä>hiwmälläkään taNialla neen; peruÄelsmat mastalausetliaan, ilman enä!he sanallakaan seli>l:iwät m edes nnittiKiUciat, minkätäHden he ichtolva>t inain^ut kohdat lmaliokunnan mietin- nön pevuÄe'lanista poistvilaivaksi. Zmtktziim MmsMii ..Helsingin Anomat", jotfa ensiksi ottavat kertoakseen tuosia nuorsuoma- lailsessa eduskuntaryhmänsä minua ivat lÄomisissä suomalaisen kanssa ei wasiaail toimeen pannussa mielenoso- tv<Äiuzlll.stna Iviyollesina ivaan uÄslli- tuksesta, on siitsmimin jchtawasia kir- sina alamaisina. Ja tämän touoksi joimlsessa tämän kuun 1 Pltä vtta- «änrea halliHjam juhlalliset lupauk- nut jÄiklöäksen^ä ne siiyt, jotka muka olisi Pitänyt antaa ei ainoastaan nti oliimat silltM^a mll^Mn hallitukselle. aiheu>:tiiivat noita kät'su»ista nuorsuo- nulle, Maan jokaiselle nuovsuomalai Herallaen tystMMn yleiSN>allakun- malaista edustajaa ikehoitamaan mi- naMiMa lai,nij äädämtös:ä hali i ius pa-^nua luclpmnaan nuorsuoma laisia ni alulle sei>l'ialluq>oliti'.!au. Ten oiisi ^e>duskun:arlK:näslä. Asiain näin oi- «tullut kulkea päämääräänsä horjumat-1 len maatinee kai tasapuolisuus, eitä ta, muu ra olla jamalla rehellinen ka>i- minullekin annetaan tilaisuns tvalais- ^ eduslchait lchdotti^ivat waliokunnmi pe- kissa toilmenpileissäan. (Äänentaipu- ta asiaa ja selittää ne Mt, joi ka >lvai- ^ rustelmien sijaan Pantamiltsi. sellaisia Murta yausi ehdotusta mainittujen kohlion poiistaim^esöa tvaliokuim^n perustebmista, joka seikka yksisiään Me, riitlÄvän a.h'en esiintyä edus- kunnassa edustajien Koskelinin ja Puhakan »vasialauseka mastaan, si- sälsiiivät ne lperusiel-ut, jotka mainitut ruksia masvmmalla.) Aiurta ikasvä kyllä alkoi 'halliius sen sijaan fieltää Suomen tvalliosäännön. Tämä pe- rusiuslaillisen Suomen tuhoaminen u>javalta^n Wenäjän tkmitia on saa- juini osakseen htIvin ymmärrenämää tvasiakaitua oikeiston penkeiltä, muita keskusta, loka jolloinkin on kutsunut tcheättsä perusiustaillisetsi, wait?akin von Attrepin puheen jÄkeen ero les- kuston >ia oikeiston Niällllä on tuskin käftienä^vissä, ei woi olla käsittämä- lä. enä Suomen perustuslain hämiltä- ininen on isku Venäjän malriosään- nölle. (^äsienlapuluksia maselnmalta). MaAakmv tapetiaa puheenpa sanoen, että kyseessä olema lakiehdotus olisi lpitänyr ljättää Suomen eduskunnan latfmsuxvdflsi. J-os eduskunta olisi ckvasiannut teille kieltÄvästi, niin sil» toin te iillä olisi ollln siimeellinen oikeus toitmeenpanna tvalitiokeikaus, jonka h is* toriacklinen Svälltämätiömiyys olisi oi- kemtanut, mutta «i oikeutta esittää sitä lainsäädännön säännöllisenä tvimenpi- teenä. Tässä on teidän peiuÄval- heenne, joka loukkaa Suomea, sillä se loukkaa >en oikeudentuntoa ja tekee mahdottomaksi sominnon aikaansaanti- ijen Suomen kanssa, loukkaama Wenä- gälle, sillä se halweniaa Menäjän ival- liota ija Wenäjän moimoa. Toista on »voaria »zleiÄvaltakunnallista lainsää- däntöä» toista on waaiia konstiimsio- nin hämittämistä, toista maalia järke- tvyyttä, toista katvallusla: täyttäkää teko, joka todellisuudessa wot heiken- tää luottamusta Menäjään. (Myrs- kyisiä käuentaputuksia lvasemmalta.) Pichemvchen paikalle asmu Gutjh- k0w. Chukomski (PttoUn. toC.) kutiavat, että !minä kaisoin sekä tar-' paMoja, Mia tekiwät Gtntynusen peellijsetsi eitä lMÄttMiätiömäksi esiin- nuorssuomalaliselta taholta Mastalau- ti)ä eduskunnan istunnos>sa 28 päimä- set ta Masi aan mälttäiiiattömäksi. Aksi nä wiime tou^kokuuia armostelemalla sellainen sisäliyi laus^sceu: »Asialin edustajien Äosbelin'in ja Puha>kan näin ollen e>duslmt'ia tällä kertaa ei wa>ltiowarain imaldckunnan mietiniöön hailvamme 'mahdollisetsi hymätiyä ar- liitettyä tvasialaulsetta. ^ I mollilla sstiliMä". Tästä laujelmas- Kun walltio«waraimva!liokunnan mie- : ta ei woi w^lää muuca jchiopaätösiä, lintö N:o -3 sotilasmiljoona-asiassa o- ku-in sen, että eduskunta mahdollisesti li eduskunnan jäsenille jaettu ja minä jonaki-n toisena kertana jaattaa hi/wäk- olin ehrilNyt siihen perehtyä, joka ei ^ ji)ä orin. esiiyiscn. Minun kasitykseiK kuitenkaan muitten kiireellisten Mäl-! makaan oli puheenalainen lause jano- tiopäiimälöitlen takia woinut tapahtua ius.a Mstä ei ainoastaan erehdytlä- ennenkuin soman päimän aamuna, jo > na asia tuii eduskunnassa esille, huo- 1 mdsin walwkunnasi'a dl edo ien nuorsno- molcnslen K. W. Koslelinin sa Onni Puhakan panneen was .-alauseen mie- tinnön perusielmiia itvasiaan. Eikä tämä kummastukseni suinkaan mähcn- lynyt sen jÄ!keen kun olin lukenut Mas- ta>scmoitu,jen nuorsuomalaisien masta- larkseen, sillä niin outo ja kummalli- nen oli, mielestäni sen sisältö enem- män kuin yhdessä slihteessa. Katson asiakseni tässä selitiää, mitkä kohdat mainitiuHsa mo&älaui^s.t ne kilvat, .joika etupäässä antoiimat minulle ai- heitä eduskunnassa «siiniyä mainittua Niasialausetia Mastaan ja ehd-ottaa sen ^ylkäämiÄä. Mutta ensin muuan se- littÄvä sana. . .Tunnettua >on, että eduskunnalle! hit)>vä>tstMä!lvI>st. 1909 toisilla waltiopäiwillä yhtcydcs- ^ ^sä julistuskirjan kanssa 7 p:ltä loka kuuta sanottua wuowta annettiin arm. ösil>)s »varojen osottaimisesta maiti»- rahaston ja fotilas-rahaston täydeniä- mise.si 20 miljoonan markan suu- ruisen alpumaksun suoristamista mar- ien Menäjän so:ÄastarPvisiin. Tun- netma myöskin on, et>tä eduskunta c- mä, maan, jos eduskunta olisi sen hty° uÄ.!/iM)t, suorastaan määrällinen, moarallinen niin tärkeässä asias- s', kuin Milasmvkio^ma koske- ivaHsa kyHmychessä, jjssa cnncn- tu>I!sessa". Wai>5ea on käDtää, että Masialau- seentökijjät olisiima-t ftvaan tehneet it sensä syypä i'gsi stiliseerausmirheeseen, koska seuraamassa lau>s>eessa taasen uudistetaan sama asia puhumalla Suomen kanisan we'bwollOsuuksista wal- takunnan puolustuffeen nähden". Tah- dom uskoa, elteiwäit Mastalauseenteki- ij.ät ole ^tarkoittaneet lumnustettaMaksi sitä 'pevuSWÄainwastaista ja Suomc5- iie im M malhiingo ll isinta käsi i yst ä, joka lyseenalaisessa lauseessa on cfitern). Mutta otaksuttunakin, ettei heidän ai- 'Lomu!ljse>n!ft> ole ollut se, minkä heidän sanansa cpäämättömäsit antamat «var teen, ni-in jää jölelle kaksi selitystä tuon usein maini>tun laulssm iyntymi- selle. Joko se, e:>lei was>talauseeilteki- jöillä ole ollut tietoa ja käKystä siitä, mitä Suomen pemsinslatt säätämät kachalmjme imelmollisuudesta- puolustus- tojlimeen nähden, taikka, etteimat he, wMiikka heillä olisikin ollut siitä oikea ole pysNMeet antomaan käsi- ä wastaa>!vaa muotoa, eilvät- kä siiis clle o^ralÄneet, mitä heidän sanomuodostlullsonisa lobellisuudessa iu- li sisältämään. Mutta joskin ivasta- lauseenteki-jäM nseinmainittu lause Äi- si ijcihiilunut jominaÄafmmnasta edellä- inaiMiusta sGstä, siis jo.io tiedon <toi stiliseerauskiMyn puitteesta, niin ci siiten-kään heidän .i.enettelynsä ole puollus!>ettawissa. Ellc.^iii he tienneet, -mi>:ä Suomen peruÄruslait sisÄickvät Suomen wc<woituksesia pu oin st us: oi- iineen nÄ/don, olisi heiidän kernaam- >l'Iin pitänyt olla .mastalausetta >teke- mätiä, kuin esittää Suomen perustus- lakien isijsällÄvän s ^>!al!in scllaisia, jota ne ei> Millä, ja kehoiit:amatta Suomen eduskuniaa perusrMa >imraslals:a lau- 'fci-ro hn;Cu(iii|ii)i]nnän. Jos he -taasen tiesiwät miliä Suomen perustuslak puIhcenalailseÄsa- kohden sisälsiivät, waan eilivät lPlMjneet antamaan oikeata muotoa ajatuksilleen, ni'in ol si siinä» :i-n tapa uusiessa M astal.au se pitänyt jää. dä tijfcinuvrtö -tuossa miii:ä wakl«vim- maLa asiassa. iSaMN Imvästr ja paremmin Miu- taainalla kosken^lin edus!?unnassa k>>- seenäiaiiseen lausivseen edustajien Kos- teki n m ja Puhakan Mastalauseessa, lraitka a'het ta ei su inkaan 0l'"si Mut- tunul lausua siitä intti arffaril-upia sanoja, sillä niin perusiuslainmastai- .n^n oli sen sisältö. Että tämä miimn ^ käsilyiffeni mainitun lanseen Perus- tään uutta kamiaa, wavn kuten „H«l. jinQftit Samomai" föusuccat, „ajettu- jieet siinä samalle kannalle kuin edus- kunta e dell Mä maliiÄpäimillä, kä^lä. neet metkein samoja ^anontamuoioja- ttn". Nämä mÄueet eqmär ove pai?- kaansa pt>iÄvä>t. 1909 toijsiet lvaltioväi- mäl etvät ole lausuneet, että edus- kunta on ollut aulis tvyttÄnään »venä- läiMtä tahcl'ta tehdyt kohtuuden mu- kauset mavlimnkset Svol-takunnan puo- lusiukseen nälhiixn, maan ilmoittaneet, että eduZkunta aina on oso-ltauinnut auliillsi tÄ>ttÄmääN! welwotiuksenjä niaan puolusluslo>Me«n nähden, ja WentaijÄlä tehdyt MaatiMukset, »mikä» li ne omat someltuneet hu-olenpitooiH maamme oikeusjärjeslyklM moimassa- p )täm!hMä ja kansamme .fyfyyn kani aa sotiilasmsttiulsia". EM us <cm entfni* Min kuin,siuurri. Edusiasat Roskelin ja Puihatka puhuwat iveÄivoitirksista ^valtakunnan puolnstu^en nähden"; 1909 avaltncpäimät niisiä melmoituk- Ma ,^puollMusl0Vneen nähden, mit- kä maamme aseman perustuksell» wat< Ke8äpul<uj'3, oklca8ia, Helletakkia, Kirjavia liiviä, Panama- Olki- Kangas- Huopa- Lakkia, saatavana M. G. OKSALAN Pukimoliikkeestä. telia nMnÄnme mielchildertä mÄjoo. nld-cjsiacha, ennenkuin ^achoimme pe« rAötiMail'iwalli<zkunnassa lopullisesti SvoKvamme määritellä kantamme. En woinut otaksua, erlä Mastalau- sicen kotkana olisi muiia kun mastalau- tekijät »se. En myös katsonut >eon icnjat ui-ie. En myös ^ _ mohdolli^Äsi, ettv yHkään muu, kum takuMiassa sille kuulumat". Edustajat, ^^keintvan ltvasialauseem tekijät ilse» sa Puhailka Vakuutiamat.^?»^ nousm puoin-^maan v-aS- eduskivnnan osoitautMvan auliiksi kin eduskunnan käyt>tä>mistä Mahani- ^ tuslo1:tvas>!a^sta llvontcesla on oi- män säiiiiillisistä lausmsta on wastai- kea. käy felrville siitäkiin, että senaatio- suudessa me^detiy maatainme miljoo- >ri Leo Mechelin kaisoi asiatseen kasom namaZsulchin sreliMoStI:alwia johtopää iÄ!siä, kuten on tapahtunut 1904— 1905 walliopäiwien »vaslaiuskirjeunäs- sä oleloien epämääräisten l^useitten sohdoÄa. puheenalaiseen lauiseeseen, erityisesti Huonrauittamalla, etteiwät Suomen pe. rusiuslait säädä mistään Tuomen kansaa MellmoOttamasta osuudesta Mal- italunnan pn>olustilt!scssa ja eitei n»- läytiAmäiän lwa>!takunnan puÄUstukses. sa ..kohtuuden mukaiset" maatimukset', 1909 »valtiiclpäÄväl lausumat maltiv- päimien esoltautuneen auliW täyltä- mään wenäl«>isiä llroatimuksia sikäli „in,li'fiäli! ne owak svMckiuneet huolen- pitoon maainkne oikeusjärjesiyksen tvoltmassa piilädniseslö ja kansamme ky- kyin kantaa sotiltasr>cksiluista". EdelliiseM kaison osoltaneeni, ettei 1909 maltivpäidvat lainkaan ole lau- suncet siiä, mitä edustajat Kaekelin ja PuhaKa ehdottavat lausuttvtvaksi. MhjÄoin elhdvtviniat edusiajat Kos- flelirt ja Puhakka kt^lMyksenalaisessa lauseessa sanottamaksi, että aulius lohtuuden mukai^er vaatimusten läyltÄttisicen «valtakunnan puoiustuk- Dsa on esotiautnma »kunhan Maon edustumvalle perusiuslaiin mukaan lä- män asian ratkaisemiseen nähden kuu- tumaa oikeutia ei toukaia". Siis olisi eduskunta tämän mukaan M«lwollinen läyttämoän kohtuuden mukaiset ivaan- mutfet ..livalltokNnnan puvlustuksessa", kmchan sen oikeutta oi sotilasalalla koukata hvoLimana siitä, matikka halli- ius imuiilla aloilla harjouiaisi kuinka pöyl^is.hltäiirää laittomuutta tahansa. Toimoalffeni Puolueeton lukija edellä cifavan »vertaliletvan esi.Z?kjcni jälkeen ,-Äu'blajain ÄiCsteinm ja Puhakan lvasivk.a usccÄsa Äelvien perustelin ien iirillä wtsel:a pucll^n, ja 1909 mcl- tio4>cfijit)im perusiekrnien Mälillä. toi selta pucllen, huosnaa, mikä asiallinen eroaiiraiMiS niiden k>cs.V'N on ole- massa. Tässä Yhteydessä tahdon saada jano- tuVsi, etten mm 1909 misilLa ival ti o- päim llä ole suinkaan yhtiiM): ebiustöcji N^senqn'ift'in JiMstatouiicen perusioi» miiiat, jotka „Helsingin Sanomat" en- nen sanc>tuis^sa pääkiii^ottui.isesjaan ctvat julai-seet. Soiä edusiaja Mikkola eitä minä, spika molemmat 1909 maltio- päimillä olilinime perusiuslakiitvalio» tunnan jäseniä, tWl>imme «vaan edus- taja Ro>senqmiisttn masialauseen Pon takaisetta, xoka siMsi Maisen käsi:yk« 'scn paruSiuÄakiamlme mukaan Suo- men kansalle Vuulutvasia osuudesTa maÄakstunman Puokustuspessa ku-in was- talaujsleen vekljäin esille tuoma, olkoon- pa siiien> eckä tämä käsilys oli riippu» ma ipuulmmcvla perusiuslakiemme >luntemlivtsesla tai muusta seikasta. Mu.r:a toisin tapahiui. Paitsi edusiajc» Ä-Melinia, esiintyi.vä: edustajat Ta» las lita Pennanen ivasialauselia ipuo» lustomaan. Edustaja Ahmamaara, ■irrcmacn mieÄ!chtaisuui?sim, joista nri« nun lauiuitinlossam ei ollnt merkkiä- tään. Mutia ei siinä kiM. Toimi» retu&ja äänestyksessä maliokunnan miei nnön perusie!mien ja masialau- >'ecm mäilM äänesti 9 nuor suo ma la is. ia ezhdeHsä suconettarelaisien kanssa >eduslajicn Äioekelinin ja Puhakan >perus->ie^Imien puolessa. Mutia Koske- ltniin ja Puhakan was:a^lau!esn puo- lustaminen ei mielä lapn tähänkään. .^oMllotsia nuorsucmallaiseen wa!lio« 'pä «vomiesMihmään jiuulmvaa edusta- jaa tffctoai nvelcncslotulisen minua masiaan. Äehosiaen niimua eroamaan nu«isucmalaisMa edusii»jaiDhmästä iMä, ei.ä cl in tuota tuollaista tvtis- ralausetia, jo ia et kuulisi tene-.Äään nuo.rsuc'maÄ5en woi>!van kannattaa, anv«tellui jiukkiscsii eduiÄkunnassa. kaiken muun lisätsi esiiiiiyimöi wih- dom ,Hciifingin Saliroinal" esittä mään ja puolustamaan nxcä syliä, jotka aiheiuttimat minua masiaan teh» dyn h»>öMiMn, puhuen minun „rii« toisuulixsta ja juonirtcilomaumldeSta". Tiedän hixvm, eitä evusiaiat Talas, Peniuancn ja Ahman^a-ra seisomat edustajia Ka-ikelinia ja Puhakkaa lä- hcllä. Tiedän nn)äs ne l»?e:scr s uh- icei. joika mallitsomai lmiimemaininu- jen edustanen ja niinen 10 muitten edustajien meillä, jotka panuvat ryh- M-lsä toimven tuon mieleno!o:uk»en .miiirua ivastaan. Muna cn sentään tiJi -jt «ycrnui u.Nca. että ne, jotka pu hu iivar ja ääiiebtilZväi niastalauseen purosia ja n'iltaöin -kehottimat minua sittämiilaän perustelmilla hylkäsi esi- tyksm sekä lausui samalla, ettei maa- lausuu puolalaisten ryhmäin nimessä, diltu miljoonansuori'!us moi nut lail lisesti tapahtua ilman eduskunnan suostumusta. Tästä 1909 Maltiopäi- mien Päätöksestä ja lausunnosta huo- limatta määräsi hallitus, hajotettuaan eduskunnan, mainitut milljoonat suo että laikiehdotus on Suomen kansan pevttllyjen oikeuksien suoranainen louk- iaus. Vaikkakin lakieydotus koskee ainoastaan Suomea, koskettelee se sa- malla paljoa laajempia alo,a. On Prin- fiiippitlysymys moiko mierasroiuiselle olla Menäijällä mahdollisia säilyttää kansallisuiuensa. Nojau.uen hisiori- a!llisiin itasiasiochin tulec puhuja kiel Mutta kaikista hairkiltsemaktoinim- chään ollut nrinkäänliaisia määräyksiä mar, kaikilta mahdottomiinmat hy- kiOMMnalaisien imeNvotusten suu- MÄs!i)ä, kaikista maaralliisimmat oli- ruudesta, 'tahtien Puhuja uskoa, etiä ivat kalsi miiimeiStä lausetta niissä ävcstalauseentokijäin lousle tässä koh- perusielmissa, jotka ehuskajat Koske- ^en k«rnaa>Mmin riilppui stilisesta e- Iiii ja Pulhakka suoistti!iwat eduskunnan >rehdyffes'iä kuin siitä, että mastalau- '-"-ivä^italmlsi. iseentekiijät tvdellakin katsoisidvat sellai- MainimiAta ^useista kuulua edelli- ftn perustttslakijäänuöisea oleman ole. nen näin :„Tämä ei kutienkaan o sota maissa st in, mutia >ill!in<oitimme maStalausoes- eroc^nco^n edusiajc>n>h:i!-ästä, alisimat samnue nilinenOmaan ^v.ksiMmme " ™ xm peruts:uÄaknvaSiskunnan enemMislön ^ ^edustaiian porutsicllimat. - > i^^.ntn ^ Puhakan a,.a oli ^el. Ettei 1909 toiset waklio<päiwät fni. 1 [c:n ^ a:t f' lIa ^»l>'5aan kannat, kaau .cCie illmoitlaneet senlaaMisia ^!-mmt puolilötaa w.ola Mchemnun ,en kuvntvisia a ui i una, jota edustajat ^chdosta ryhiyoi m;tf«io f ottrll;tut iloskV^it ja Puhakka Mastalauseessaan ^vasiaan. Kuwaawaa on muuten, omat lclhldoiiianeet lmvatiawallsi., oit'^ ^ edelli>Mä to>dis:etlu. ».Helsingin Sa->?^^ <>wat katuneet nomain" mä iie. eitä miimlla itselläni.! >^kaan e^.eell ,st.n otiamoan oi aa mie- rilletiaivM ja otti ne omankäden^i- ke udella Suomen «vailioivaroisia. Mihdoin tiedämme myös, että muvsien 1909 toisien mailtiopäiilvien jälkeen toi teiseen tulokseen. Werra:<n Suomen nen laiton imenäläinen asetus toisensa asemaa Puolaan Shukoioski Maroltaa ^ Perästä duumaa taisielupolitiikasta kansalli ' suuksia loastaan taistelusta, joka Puo lan kapinan aikana tuii Venäjälle jo jenkin kalliiksi. (Käit-Niaputuksia Ma jemmalta.) sitä, että Suomen kansalta puuttuisi lahkoa kantaa sille porustuslakien mu- kaan kuiullmvaa oisnmta lMaltakunnan PuoiluÄullseZsa." Tä^sä lau^seeGa illmenee aiman itur- ja kä>si>:^ isiiitä, minä Suomen perus- luslait lpuollustustÄmeen nähden si- sälmM. Edustajat Koskekin ja Pu- hakka iilmoilttckvat tä^sä lauseessa, jon- ka >he rohkenilivat ehdottaa Eduskuil- nan hlIväl!s>)itäl>vi-!si, että Suonien o>n kaiiunci.tasoa sitä ..osuutta malta- kunnan puollustuksessa", mikä sille ..Perustuslakien mukaan kuuluu" ja 'tahtomat lGduskuntaai lauisumaan, et- tei Suomen kansalta puutu rohtoa Tuiren sitten lnohon toiseen lausee- seen edustajain Kosöelinin ja Puha- kan maAlalausces!.?. Lause kuuluu näin: ./Päimvastoia eduskunta. Ma- ka u>mulisemme mukaan, on edelleenkin Malmis -tunnustama a ii Tuomen kan- san »rMvolliisuudet Malta kun n un puo- lustu'.sem nähden ja on oictuiuuiiM ÄUliiUsi .läljttämiiim siinä kohruuoen- mulkciiset «maatiiniikset. kunhan woau eduÄuimalle pcrusiuslainmukaisleen lämän asian ratkaisemiseen inltfen kuuluzvaa oikeuilta e. loukata.'. Saimoin kuin edellä selostamani nomain" mäile, eitä minulla itselläni, hiMiäUsi/eHäni. 1909 wu>oi>en Ma5ii»opäi- Mien perusicknat, otisi ollut sama au» liuis, josta <oi!en Mi i me paltiopäiivillä M!oi»'ll'Niu!t edustajia Kosöelinia ja Pu» halikaa, ei siis lainkaan pidä paikkaan- sa, cn kerrassaan peräiöntä. k.iKieiufiLvn minua lmasiaan. Täien nousi mi^iosolnl^cn ejiaa oitanei^den lukutiÄiiirä kahtceniciilNa kliimiienen Llsemesta. Tubkinpa Maan muutoin „Sucmalain<in Kaii'a" lienee määräs- sä otaksuessaan, eitä kuiteNkm kaikiten- fin p.'>rtliniiiäisonnä ihtmä minua tvss- » j taon tähtMn hljöTvärfecn, on tarkoi- > ius sitä tieiä saada puolueemme ha- f., »M nuorfuMnoliifecn tajhinciän kuulMvai ednstajat omat mi» nuo masijaan leihneet kuin myös „Hel- * singin Sanomissa" tämän kuun 1 pnä julkaistun ki-iioitulisen johdosta, jossa- Katson Mielä asiakseni lyhyesti kos- esiintuodaan jM taiklka tekosyyt tuo- ketella niPn kahteen muuhun ftiytös- lause sisäÄää tämäkin martoniiiimpia kohua. mitä harkitse- Ensiksi l'iu!u° Kapustin (lokak.) »vastaten lakiehdotuksen »vastustajille, jotka Mitiälmät tvaliokuniaa siitä, että se muka käy taisteluun »vapauden, työn ja siavistlytsen maata mastaa.', osotiaa, että lakiehdotuksen perustarkoitus o:i ^leiÄvaltakunnallisten melmcllisunk" sien siääiäminen Suomelle, joka. jos la- kiehdot us hymäksytään, «ca ka ltk' We^ näjän kansalaisten yleiÄvaltakunnalli- set oikeudet, Kilyttäen jisälson ilsenäi- fljijtertja, kielensä, kou>lun'.i ja hallin- noNisen hallitusmuoto.isa. Laiiehdo- tu^n hyväksymistä ivaani Menälöi- seSsä yhteiskunnassa herännyt luonnol- lincn natsionaiismi, sohoti v sisälly wilh«nicki?yM muita ka.tjallisuuksia ivaan at ivastaan pyrkim;t on julkaistu, lainen laiton waivusleiiu>t erinäiset pykälät 1873 ase- ivimenpide seurannut toistaan, ja et- welmMisuuÄa'iAsa sekä Hallitusinuo- tä laitiomuus on mihdoin saawur:a- bon 1Ä §, Stiomelle oman puolustus- nut hniPpukohtansa Menäjän minis- lai>lMen^. Halliitnsmuodon »vasiamai- kantaa tätä osuuitta maltakunnan taan siinä eiouskunnan oleman ivasia^ PnÄustuksessa. Päinimastoin iva- - lauseittenlÄIijöin makaumuksen mu- kuu«awaitSuÄmen «perustuÄait, muiit- ^kaan, NialiMin „:uii!iusta.maan Suo.- ten muuAsa perustuslain pijhyydcllä anen kansan Metivollisuudet maitakui'.- terinemvoston puheenjohtajan ehdo- tMessa koko Suomen autonomian tu- hoamiseksi. Kun kaiken tämän säikeen maltio- maraintvalioknnnan «masta päättyneil- lä makiiopäitvillä oli annettawa mie- timönsä arm. esityksen johdosta 9 miljoonan markan suorittamisesta si nitun §:u mukaan on itämiä suonien oina pnolus>tuslaitos ruolujiaMaitos, mutta niin kauan kuin maan sotalai- tos VN jäiiijeÄetiiy yleism alsemelmolli- suliden perustukselle, owa>t rusthollit ja ruodut 'ivapa utelut sotalvakeä as et- tamasia rucitlUijäkÄaitovsen mukaan. Mi^nomaiittilusia mapau>tuffesta sää- nan pulolustulseen nähden", sils nusiamaan N^w0!tvkii>, zoi:a, ktli».n edellä 'olen osoittan>'t, luomen tan» salla perustuÄla i n ai u 5ai sisc i e: ole, ei- kä avioi olla, Mnenkuin eduskunnan suostuimullscilla ne Perustuslairnniiai- iräyisol vavat muutc>wt, j<J-rfa makuutta- wat Suomelle oman puolusiitÄa:<ok- sen. Siis ^hotetaan eduskuniaa miiä oudlompaan tunnustukseon, initä laaja- .fa»toisi|mim<m nielselin hiMälsivnisreir. Edcllicon Ehdotetaan sanvilta>maksi, etiä nairrahaÄoon^ . , sia>.Isi seikkaperäisesti osottaa, että, suuÄain säätämällä.tateilla ylläpitää ta miikä »venäläiseltä aholta tehdyt maa!lai-Älitö.'l!a:st-sn >puo!kelta ehditmi jas sotilaZmil^oonien niZjöiiläminen ojma chclwelwollisuusar>inei!ja ja siten ^vaariniMset cwa>t ,/kohlunden inukai-^ stin ttnata silisi, mikä se todellisuu- 1909 toisilla «valtiapäiioUä ei ollut ^varljella iMaltaisiuinta sckä sen kautta set". Ja kein se »n, -soka sen seikanrat. ^ desisa oli, ja m»)öristiää odesmastausla mahdollinen, niin woi sen jälkeen kun -myöÄm »vaikuttaa Keisarikunnan puo- kaisee, mukä menäläiseltä. tahotta teh- siiiälnnorsuamalaiisen rl.Hmän Harri M- hallitus oli «yhttMit uusiin laitto- lustNl!s!een, waan ei minkäänlaista, o-'dyi »vaamnnkset owat kohtuuden mn-^le ttkonaisuudessaa-n. Tähän katson mulKftin sekä sotilas-alalla että muu- suultita,, Maltäkunnan puolustuksessa." ^ koisi^si kai>svtlcwa>t? Täychnee kai ^ oleman silä enemmän syytä, kun Mas toinkin, jjapa anlanut snostumukftnsa! Edustasain Koskelmin ja Puhakan myöntää, että, jos «duskimta olisi sel-' ta!lausei.'n t-ckiijät eiwät olleet lainkaan ehdotukseen koko Su«nm wlätÄllism' ylmnpanä si>teevaamassani lauseessa laijMa laimalla aulintensa ilmoittanut,! ottaneet lyhimDsä mastMusettaan pu- autonomian hämittämiseksi, uusien so- esilletMma käsiiys on kiiÄäMätiömäs- kuin edustajat Koskel in ja Puhakka ^ heetjsi, ltvaiiilka 1909 toisilla Maltiopäi hein hi^jfkäijiJjken, ollut pakolciiu juur ia jakaen sekä paljoa perusteellisiin- min ja laajemmin kuin sen oduskun- naAsa lein, todistamaan, mitä laatua | edustajien Koskitinin ja Puhakan mas- ^ ialause oikcaslaan M. Tämän to- d^iislullsen Mkeen toimon, etlä jokaisen lasapUÄ -lism lukijan on myöntäminen, etiä imerrattain helläilvaroin pitelin tuv>.a livastalausetta ja ii.se asiassa si- säliöönlZä nähden cliisi ansainnut pai- soaikin aiikaramiman a>rwostÄun. „Hcl- sing-in Sanomat" svaittämät imnun sanoluKsa asiassa qsiuliynoen »itmei- sesli iprowoseeraaiwask omaan ryh- mään 'kuulubvia edustajia ivastaan", koettaen esittää niiden kannan aiman toimisi kuin se oli Näin ei ole kuiten kaan asian Iliaita. Ta>ckasiettua»i pu- heenalaisen imastalausoon ja huomai- luani mitä arweiultamia ja maa ralli- sia lauseilta se sisälsi, katsoin nvrfitä. mastoin, kuin miiä ..HeUngm San» '.,,^,,^.,,<11,-, mi intivrt ~ vfZ mat" tväulämäi kuulleensa, koettanut ' perustuÄakimaliokunnassa Maikuttaa siihen fuuntaan, että yksimielisiMtä kehtaan, jm'ka „.svlsingin Sanomat" ieken^l minua masiaan. Toi-nen kos- kee kantaani molemmissa suurmaltiol- lisissä kl^)mi>!islssä perustnslakimalio- kunnaFia, toinen kamaani Nemansik- lan mi^scic?na--asiassa roiMä MaltiopÄ, Millä. Mttä eiOmäiseen Wösk>ohtaan tu- lee, mämää „Hci!Isingin Sanomat", kuuleman muijan, tvaikutukseni pe- rusluÄäkilivaliokunnasla -olleen sellai- sen. eitä di ..onxiaan enemmän ha» joittamaain kuiin yhdistännään". Tällä kai lavtvtektanee sim. ci:a minä mo» lemm eia noissa täikeissä perustusta- titW!m«iW5.i viisi". vll:>» liian jyrkällä kannalla. Jos niiksi .tiuflee. Moi n seik- kap«näisesii lchoi^aa, mitä kaikkia muu- tiosehdotulsia MÄilokunnalZsa olen teh« M ja mil^ä omat saaneet Maliokuu- nan kainmtuGeu, m-ikä ei. Olen Päin» tilasmiljoonien myöntäminen asiain ti vistiriidMsa Suomen PerustuÄa» tchdoimat ilmo^ettÄwa5si, niin he oli,!willä edustaja^MiKola ja nnnäoilim- näin ollen wi«lä mähemmin kuin tn* tien kanSsa. Ennen mainitut eduSta. Mat tamnuStanoet mitä epämäärää jme Pitönost VÄttSmattömänä kuu5utU saaivutMaisiin noissa tärkeissä asiois- sa panemalta alttiiksi maan per us ms- laillisia. Meugsia ja sitomatta eduskun- taa tvastaisuuden Maralle ePämääräi- sillä lupaulisilla, joika siltMimin huo- Matiaisiin lmrim-ollisM. Että liei»en Msä p»)itinnässäni osunut oikeaan, cisoltan« se seikka, että kun „£>einn- gin >Tanomat" syytläimäl minua liiat- lisästä KMHdestä, sain Malistien puMta »aKokmmaSsa keStää vuunq