N:o 281 (143) — 1910 KESKI-SUOMI Torstaina joulukuun 8 p:na n Puusepät ja Suutarit huomatkaa! Saomen Viri- ja VtrniMatehtaan hyviksi tunnettu* u ■ r T ] LAKKAA ja PULITUURIA palloissa »ekl irtMltaan, helpoimmalla K.-S. Rohdoskaupasta Huldaan vuokrata. Halutaai. vuokrata uutterasti lehteä toimittamaan kuin siihenkin asti, mutta ei repilvällä. maan rakentamalla ohjelmalla omaan . kanpun- Roineeseen nähden. Hän oli pieni -• i Piinsotilaapämikkö-Hallitiutavarten, Luther, löi rintoihinsa ja IflufUK > .. r ."a viisi kamari* ia ksittiöo; akka- r •• 1> '.onenstosm Uytyy olla Tlbiattin »ta*)a NNIia seisOIi Cllfd muitta M0i". i. -!. ! k- .n. ilöjoifikset tehUtt» ennen tf ilmoitti eroamansa. Niinknill fit= l' i!\ii ioulck<<nta Ha)litak»«en Kullervo- m , , t,.i l iiA juka laivft klo 9—11 aarnnpRivillR. tili erosikin. Riutta ennen lähtöään ■ i-a 1 . »Viimeisessä Keski-Suomen Il.rossa. jonka toimitti, kirjoitti johtokuntaa ^ja sitä lehteä Mastaan, jota hän kol huisen Muotta oli toimittanut, nalkut taman kirjoituksen, joka häMyttö- «Ii 3 huonetta ja keittiö. Vastaus myydessään hakee mertaistaan Cno- men sanomalehdistössä. Mutta nyt ..kaupungissa olemat johtokunnan jä- senel" antoimat hänelle mastanksen, joka myös puolestaan ei ollut siis- timpiä. ei —kaukana siitä! Näin oli intohimot molemmin puolin mihaan lietsottu Mahingoksi nuorsnomalai- suuden asialle Jymäskylässä ja koko Keski Tuomessa. Sillä f iitci lähtien omat nämä edellisen toimittajan hen kiset oppi-isät olleet kylmäl lä mielellä Keski-Suomcen ja hcukuskelleet Keski-Suornea »pääs kyseksi", jolla ymmärretään jo- tain puolkansallista. kielikysy myksessä äärimmäisyyteen asti! Mapaamielistä sanomalehteä eli pu- huaksemme tutunomaisem^aa kieltä: ruotsinmielisten pikkuserkkua. K ui- tenkaan kielikysymykseen nähden ci eronneelta toimittajalta, mikäli me tiedämme, edes puolella sanalla Maa- dittu lehden johtokunnan puolelta niin mitään muutosta. .kie likysymyksestä on nyt kuiten- ki» tehty se hätärumpu, io- ta nämä „puolsuomcttarelaiset" oma: lyöneet Keski-Suomea ivastaan. Lukijamme tietämät, miten määrä tämä syytös itse asiassa on. Mutta Määrillä syytöksillä, joita näinä hen- kilot eimät pysty eimätkä yritäkään todistamaan, omat nämä samaiset ;ve .-kkuun 1 päivästä halutaan Yuokrata ta liin lehden konttoriin nimimerk. „L. H.«s |:vl i 1-1 Huveja. Vierailu-Iltaman ioi.ueenpanee Vilppulan Nuoriso ko -ra Keuruun Kansallispirtillä tk. 11 pnä, alkaen kello 6 Lp. Ohjel massa on torvisoittoa, puhe, laulua, nnyteloiäkappale .Nuoruus ja hul lua»" y.m. Lopuksi tanssia. 4U- 1-1 Suomalainen Teatteriseurue (Johtaja Kaarlo Kari) Jyväskylin Konnallistalolla Toritair.a joalik. S p:nt klo 8 illalla 1910 Pappi pulassa haviiiiytclma 3:?mi niytökMMA. Makaellen t.rj. Harald Molander. r?i- 'iutaiua joaluk. 9 p:nft klo 8 illalla Yii vetten ö-uävioksinen näytelmä kirj. Georg Engel Suomennos. Faa-iylipp-ra myydUn ennakolta Gom- :a- i . ?eu kirjakaupassa. NtytAntöplivini i v a kio li —2 ja 6 nijttnnön loppuun. *.ju i-a Kasvatusopillisen yhdis tyksen kokous on lyseolla perjantaina tk. 9 p. kello 7 illalla. Lähemmin uutls- Keski-Suoniessa edelleen ajaa, Maikka ^ raul alliset edistysmuodet olimat lo- pussa. Maikka „itä ilkeiminin ir- nui" ja Maikka siis nuorsuomalaisen- sa puolueessa taas Manha ydiiikysy- my s perustuslaillisuus »vaatimana astui etualalle. Nuorsuomalaiseen puolueeseen rou- tamuosina liittyi myös puolruotsa- laisin aineksia ja ehkä hiukan täys- ruotsalaisiakin. Nyt pyrki nuorsuo- nialaisen puolueen toinen suunta noina rauhallisina kehitysmuosina suurlakon jälkeen niitä pois työntä- mään puolueesta, kun näinä liian nakymästi yrittimät päätään nostaa siinä. Ja näitä ruotsalaissekaisia ai- neksia nuorsuomalaisessa puolueessa rumettiin juuri »pääskysiksi" uimit- tämään. Näitä ..pääskysiä" Keski- Tuomikin koki parhaansa mukaan n idä sittenkin yhteisestä pesästä pois ■ ma:nota, maikka maan oloissa oli tapaytunut uusi käänne. En tisen toimittajan olisi pitänyt ymmärtää tämä historiallisen käänteen ensi maatimus: heittää uhkaaman Maaran Muoksi luo oman puolueen hajoitustyö ja ryhtyä to- koamaan eikä hajoittaa enää rimejä. Muita hän ei sitä hinmäriänyt, muun ennemmin erosi. „Puol- suomettarelaiset" entisen toimittajan opln-isät nyt koettiioat parhaansa ntvkaan keinoilla millä tahansa Äes» ki-Suomea »pääskyseksi" haukuskella sentähden, että lehden johtokunta maati lehden pitämän koota moimat eikä niitä hajoittaa, koota itäänpäin, koska aseina suurlakon jälkeisten rau- yallisten kehitysMnosien perästä oli tykkänään muuttunut. Ja siten toi- niittajamaihdoksen jälkeen on täiä niinitnstä Keski-Suomesta koerettu tyrkyttää kaikilla mahdollisilla kei- noilla. Suurinna mölyäjänä on ollut — huomatkaapa tämä. lukijat! — - teidän »vanha ystämänne tääl lä ilmestyioä kokosuomettarelainen «Suomalainen". Se on kokenut par- haansa mukaan kaataa öljyä tähän tuieen, ..pääskyseksi" Keski-Suomea nimitellä ja tietysti hataroilla ham- paillaan repiä nuorsuomalaista puo- luerta tällä maankolkalla niin rakki- maisesti kuin pahin piski ainakin Sillä siitähän se suomettarelaiMs moimistuu, että nuorsuoiiialaisuus osisioasa Kili 1-1 Maailmankuuluja L, C. Smith & Bros pjöituskoneita, konttiritarpeita y.m. myy O.-Y. Liui .usen asiamiehenä Helsingin hintoihin J. H. Kurkilahti, ins. Aallon talo. »■ i aina Keski-Tuomea mastaan ratsas- taneet. Sillä heidän tähänastisen oh-' h^utuu^U^tm^^ Omansa tunnuslauseeksi moimme ^ midi potta ^ ta fitä m& Icufas ! peliin, mutta olemme säälineet tuol- laista pientä piskiä ja maiennect. ..^i i—i fo8ä.i perästä tulee talvi > talvea perusti kesL Niinollen, terveel- . ,i':.: u an ja hauskimman joalalabjan kun hankk.it itselleen ja perheelleen ..ii. o a a-11 u v il an". £o!rae haiskaa ja halpaa huvilaa jcfvea rannalla mjytkvint. Lähemmin K.-S. K. TABMO. U50 1—1 Jyväskylässä joulak. 8 p:nä. liddön tuumii. ^..rwi.!!iniks Jywäskylääu uutta ...^luivmalaista sauoma!chteä? jonkun aikaa on täällä Jymäs- . ja ehkäpä jossain sen ympä- i tiun ionralliuen riidan- ... .i iiauUöua, jolla kultciua: [i.vautiaisinj, inutta joita iru»i- : .aai — kumaamasli kylläkin! — ....^at ..puolsuomeltarclaisiksi". . .cuir.ckji jotu haaimastelija — kaupungin jojiaUsukHtt . jiivuui Voima" — kutsuu heitä ..-■v;i:j;ucuatelaisit{i". Heitä oi- .. ..«u.i naiiia henkilöt omal^ Juuri j-.ui ovc-jtu2uo;uca oivat hau- . ..'kivCi ..päästyjetii". Viime ke- .r. iicvti-iuöineu toimittaja-- .....ivjrien ailana nämä samaiset sen ilmoille iaskimat, |un silloin hommasimat itsel» ;.,u „puolsuometlarelaista'- 1^- : jonka jutena lampaan • .u ^:.-ja piti muka „nuorsuoma> ... u.a" eiilntyä. Se puuha meni ....mi, Taivalla tai loisella oli . luomen kanta heille «'illoin pe- ...,i..a. sillä lehden johtokunta ei . v amiiyt sitä yksipuolista ja nuor -uiiaivta puoluetta hajottamaa jota edellinen toimittaja oli Ijoiöätx ohjaan,anaan. Toimit- Mi.iijaibDosta ei silti Äeski-«uomen <: .olunta maatinut, waan pyysi toimittajaa edelleen yhtä parjauksen, jota suunnaton kunnian- himo kannustaa. Niin. Intohimot oli Mih.iaii Iiet= sottu suureksi Mahingoksi nuorsuoiiia- laisuuden kalliille asialle tällä paikka- kunnalla. Ja tämän mihan likaiset mainingit myöryimät aina pääkau- punkiin asti, jossa Helsingin Sano- mat — ihineteltämää kyllä ilman mitään sitomaa todistusta — rupesi- mat näiden Malhemestarien asiaa aiamaan ehkä main suoranaisesta erehdyksestä. Sillä pääkaupungissa oli silloin joku oppi-isä täältä päin esittämässä asiat siten kuin ne hänelle kelpasimat. Helsingin Sanomat kui- ienkln kohta jättimät tämän urakan. Oliko sitten lehden johtokunnalla oikeutettua syytä maatia entistä toi- taittajaa toimittamaan Keski-Suo- niea rakentamalla eikä repimällä oh- jelmalla itse omaan puolueeseen näh- Oli kylläkin. Ja paljon oli- km. Kaikki me muistamme, että jo toista muotta on isänmaamme ollut ankarasti uhattu idästäpäin. Mer.ä- jän leukamaita on hyökännyt nis kaamme kuin kiljuma jalopeura. Tä- män Muoksi taas nuorsuomalaisen ohjelman ydinkysymys perustus- laillisuus oli astunut etualalle ja astunut hywinkin maatimasti. Noina päitvänpaisteisina mapaus- lvuosins 1'uurlakon jälkeen oli se siir iyliyt taaeniinaksi, sillä uusi äsken siatu mapaus oli perustuslaillijesti turmattu ja kaikki näytti niin lupaa- malta ja marmalta. Silloin „uutta Suoniea" innolla ja rakkaudella ra- kennettiin ja nuorsuomalaisessakin puolueessa heräsi taas woimakas kansallisen nousun tarive, tar^ me saada suomenkieli yhä entisestään »korkeammalle kaikumaan", sillä oli- hait suurlakossa samalla, kun oli saatu perustuslaillinen Mapaus, saa- iu merkitsemä voitto suonialaiselle kansallisuusaatteelle. Emme Iiioittc» le, joS sanomme, että sUloin samalla lyötiin ruotsalaisuuden selkäranka Ehkä ci aina niin olisi pitänyt teh- dä? Ehkä olisi pitänyt »vaatia noita nuiiUtelijöitä tilille ja pitää h.'ille luento, josta pimennyt >äcki olisi Mcinut selmitä? Tämän kaupungin oikeusneumos- miehen maalista tekimät nämä ini mittelijät sitten oikein suuren oyjel- ma-nuiiieron. Nyt se nähtiin Lleski- Suomen ..pääskysmäisyys"! Holline- rusta juutas ehdotti ... ruotsiiunie- lista ...! Sus siunaa r u o t-s i n- iu i e-l t s-t ä! Ilosta tärisi „puol- j'..ou>e:iarelaisten" sakki ja laas lai- tcttiin pätkä Helsingin Sailomiiii. ^eski-Suomi tuon Mäitöksen tyyten Helsingili Sanomissa kumosi,siitä leh- öellämmc ei ollut ketään omaa ehdo- kasta. Hra Hollmerus kyllä tietää, mitä me häneltä maadimme, ennen- kuin ryhtyisimme hänen ehookkuut- taan puoltamaan. Se Maatiilius jäi hra H:lta antamatta ja siten öieski- Suomikaan ei häntä ehdokkaakseen ottanut. Hra Hollmirus tuli maiitulsi onkien ansioittensa ja laajan tuttama- piirinsä amulla. Mutta nämä „puol- suomettarelaiset" lukimat sen — ih meellistä kyllä — Keski-Suomen an sioksi. Miiuten tämä oikeusneumosmiehen maali on ainoa a]ia t jossa jonkin u.olnen marjo edes Moi langeta ki-Suoincn päälle muka ..pääskys- niäisyydcstä". Me myönnämme sen. Mutta emme siksi, kuten parjaaiam- me mäittälvät, että Keski-Suvmi olisi hra Hollmerusta puoltanut, maan siksi, että sillä ei ollut omaa ehdo- kasta, koska hra Ahlroth oli toilai- tukselle tuntematon ja täkäl. nuor- suomalainen yhdistys, joka juuri on näiden..puolsuomettarelaislen'' pesii, ei sumainnut ^eski-Suomessa rimil- läkään ehdokastaan suositella. He itse sen laiminlöimät, josta sitten Keski-Suomea syyttimät. Eikö ole nuorsuomalaiseii Maalijulistuksen en- simäisen tunnussanan: laillisuuoen. Ja kun me tästä nuorsuomalaisen! ohjelman tinkimättöminä puolusta- jiui rohkenemme huomauttaa, heräsi entinen kiukku kahta sapekkaampana 5leski-Suomea Mastaan, heräsi sillä taivalla, että sen alle peittyi ci ai noastaan nuorsuomalaisen puolueen ohjelman ensimäinen tunnussaila, mcau koko nuorsuomalaisen puolueen eheyden aate tällä paikkakunnalla. Sillä herrat nyt taas puuhaamat, mi- käli on kuultu ja julkisuuoessa näky- iiyi, uutta „n u o r s u o in a I a i s - ta" lehteä Jymäskylään. Ja tän-än iluden puuhan ensimäisenä airueena taas kulkee piski ..Suomalainen", ^okosnomettarelaisuus ja ..puol- suomettarelaisuus" siis käsi-kädessä! Maanantai-numerossaan näetten kerroo ..Suomalainen": ..Uusi nuor- suomalainen sanomalehti kaupun- tiiniine. Jo pitemniän aifoa on käy- nyt kulkupuhe, että täkäläiselle pääs^ kyslehdelle nuorsuomalaisten „mal- tllliienimassa" ryhmässä hommattai- siin kilpailijaa. Mikäli tietoommz cn tullut, on tämä huhu nyttemmin teoksi tulemassa. 51 u t s uf i vj.ee t f iit uuden lehden perustamaan kokouk- seen. joka pidettänee täällä :. k-n 2\) päiioän Maiheilla*) lienemät jo paine tut. Hoininan takana oivar. kuten sanottu, kaupunkimme ja ympäris-- tön »Helsingin Sanomain" Maltiol- lisella kannalla olemat nuorsuoma- laisel." Mc luulimme sittenkin pitämän'.- me nuorsuomalaisen puolueen ehye- nä tässä maalipiirissä ryhdikkäästi ryhtyessäinme herra 5ioskc!i- nin kokoomushommaa torju- maan. Mutta näyttää siliä, et- tä perästä tulee pahempaa, näyttää siltä, että, »puolsuomettarelaisuus" ei täällä hellitä, ennenkuin se tekee täydellisen kuperkeikan. Sillä tä mä uuden »nuorsuomalaisen" lehden homma on näille..puol- suoniettarelaisille" täydellinen k:^- parkeilla, jonka tehtyään hei- dän merensä puhdistuu ja hei- dän järkensä ..puolsuomettarelai- suudesta" selmiää. kun taaS pääse- lt ät siitä ilmahypystä jaloilleen. S il- lä eniine usko, että Keski-Suomen nuo.suomalainen kansa antaa silti heidänkään niin itseään nenästä wc- täa. Maikkapa heidän joukossaan o!i- st *oku hymällekin kaikuma ja kan salle rakas niini, että se ilman todel- lis:a ja todistettuja syitä luopuu <icö. ki Suoinestaan, tästä — pian 40 !v. menhasta mainehikkaasta lehdes- tään — Main siksi, että joku suloaii- jee sitä..pääskyseksi" haukuskella sen tähden, että se tinkimättä ja maäjää- i! ätlomästi on puolustanut nuor- suomalaisen puolueen ja sen ohjel- mair eheyttä ja tämän puolueen waa- lijulisiuksen ensimäisen tunuussanan loukkaamattomuutta aikana, jolloin kofu maa huutaa pojiltaan ja tyttä riltään yksimielistä puolustusta n- liilectt. Ne, jotka nykyhetkenä hasaan- r.iivta kokemat saada nuor'uomalai- sessa puolueessa, kiroaa tämän pno- lueca juuri äsken julkaistu kaiinis ja yie»r.'.i Maalijulistus, joka kehottaa yksimielisyyteen itäistä hyökkääjää ivastaan. Me lopuksi Miittaamme lantaani- nie nähden sekä tilausilmoitukseein- n-c eträ t. k. 1 p. julkaistuun vyjel- maf.ricitukseemme. Näiden ..puolsuoniettarclaist^n" miinieisen mielettömän tuuman ai- hcuilvmiua olemme olleet pakotetut nain kirjoittamaan. Ja Maittamme nuorsuomalaisen puolueen eheyden lannalta katsottuna, että näin on pi- tänyt tehdä. Miten mieletön tuokin kokoaniis- puuha oli, näkyy jo siitä, etteimät Helsingin Sanomat sanallakaan ole sita puoltaneet, Maikka nämä henkilöt sanoivat olemansa sen suunnan kan- nattajia. Siis Helsingin Sanomat- kin heidät hylkäsimät tässä „lunniak- laassa" työssä. Ien kanssa harjoittanut epäsimeelli- syyttä. Tämän johdosta kouluylihallitus antoi asianomaiselle piiritarkasta^i- le toimeksi pitää asetuksemnukaiscn tutkimuksen sekä sitten telidä tutki- nlukien aiheuttaman syytöksen johto- kuiinan edessä, mikä tutkimus päät- tyl siten, että mainitun koulin johto kunta jouluk. 20 pnä 1009 antamal laan päätöksellä erotti opettaja Lai- tisen 1 muodeksi Mirastaan. Päätökseen tyytymättömänä malit- ti icajaaniii piirin kansat zuluje.t tar- kas:aja Oskari Vuorisalmi kaulur.Ii- Ij-allitnficcn, joka mi ime marrask. 2.) p:iu on asiassa antanut päätöksensä. Päätöksessään ylihallitus, koska iuitimuksessa on toteennäytetty, että opeucijit Laitinen on useina eri kcr- iuii-.a tehnyt itsensä syypääksi hau- i-ettiseei. käytöksen tyttö-oppilaitaan tohina:! ja siten aiheuttanut <?ayeu- nustc paikkakunnalla, katsio utkcafji, nojantueii "/s lb(JO annetiiii aim. iajijatouluafetuffcn 13G ^:ään sellai- |eiia tuin se tuutuu Äeis. julisiuties- >a 7 / ; ; kumoamalla iohiotuii- nan tekemän malilutsenalalien pää- tokicn. tuoniita opettaja Laiiiuen lo- lonaan erotettamaksi. ja muut vaatetustarpeet ostetaan parhaiten M. G. OKSALAN Herrain Pukimosta. teelle, mitä ei saisi jättää huomioon ottamalta. Voimassa olemaa Vesi-, oikeuslakia kyllin ankarasti sometkut- lamalla pitäisi ylihallituksen mieles- ia turivata laimaliike kysymyksessä oleinassa suhteessa, jonka chclla yli- Vaasanläänin itäis«>ksä va«Iipii» halliius yhtyy kaikessa siihen, mitä n->sä vuonna 1^1 l toimitettavaa Saimaan ja ÄallaMedcn luolsauepii- tipäällilkö on lausunnossaan esittä- nyt. S. U. T. edu»t»ja vaolia v»rten ilmoitettujen ehdofca»liktojbn blust&vayhdistelmä : ou eaauvaa* tamäu kaupu; gin po- | lifnkanurm8a. j Jyräsi alaa sa joulukuun 6 p:nä ' 1910. pmtti !- launiö.a PlUä? « i«°. IM°, lyötiin poikki ainiaaksi. Ne, jotka tasta paattaa, miten paljon ..paas- lytkin tahtomat kielikysymystä pitää etualalla, maikka Menäjä oniaa kiel- iään ja omaa mieltään hlimoimai- sella herruudella pyrkii tänne tuo- maan, omat liian lyhytnäköisiä, sa- nomme tässä Main ohimenemäiiä huomantuksena, sillä jatkamme edel listä esityötämme. Tätä kansallisuus- aatetta (— kielikysymystä) tahtoi en tinen toimittaja näiden monesti mat- niiiujsn oppi-isiensä kannustamana tästä päättää^ kysen" silkkiä on ollut Keski-Suo- messa. Tuli sitten tuo Maaliliittopuuha suoincttarclaisten kanssa, jossa hra K. W. 5ioskelin paljasti »puolsno. nietiarclaisuutensa" enemmän kuin kylliksi. Hän oli Malmis itse asetta- manaau menemään eduskuntaan suo- mettarelaisten tunnussanojen kruu- naamana. Hän oli Malmis polke» maan nuorsuomalaisen ohjelman ja Virallisitty.m.yleisis uutisia. Opettaja Laitisen juttu Opettaja Laitinen eroutt.i »virastaan. Kuten muistettanee, syyttimät Saimi Kemppainen y. in. kouluyli- hallituksessa Suomussalmen kirkon- knlän kansakoulunopettajaa Artturi Laitista siitä, että hän oli kou- lunsa asumalaitoksen tyttö-oppil-iit- *) Kokous pidetään täällä t. k:n 19 P. K.«S:n muistuius. Ne Pyhäselalla pystyssä otteet M.tt. Niinkuin muistettanee, kiintyi ke:>raa!ikuwernööri Seynin huomio miiine kesällä Saivonlinna—Joen suun matkallaan in. m. niihin pys- tyssä puikkarehtalviin tukke:hin, joi- ta hän sattui näkeinään laimateilillä Pyhäselän seutumilla, ja koska nuo tukit kenraalikumernööril! mielestä olimat Määrällisiä laimaliikeuteelle, niin kehotti hän senaattia ottamaan asian koko laajuudessaan tutlittamak- seen. jotta tutinuitossa noudatetiai- siin moimassa oloivia asetuksia. Asian johdosta on senaatti Maati- nutrin erinäisten miranomaisten lausuntoja. Niinpä Saimaan ja ÄallaMeden luotsauspiirin päällikkö ni.ni. huomauttaa, että mesioikeuS- laissa on kyllä sclmät määräykset tässä suhteessa, mutta Maikeus käy tännössä somelluttaa lain pykäliä on aiheuttanut sen. että ylipäänsä ci ryhdytä mihinkään tehoisiin tointen- pireisiin MajooMain tukkien poista- mijefsi. Mitä esiin, on hyötyä siitä, jos ennen wuoden lauttauskauoen loppua 300 uikn sakon uhalla pitää poistaa tuollaiset tukit, kuu majooivia tukkeja koko kesän ja syksyn makaa ja ajelehtii tusinoittain milkasliikkei- sillakin kulkuväylillä. Luotsauspii- ripäällikön mieleltä olisi epäkohta parhaiten autettamissa siten, että liikkeet, jotka esim. Joensuussa ui- puttamat tukkinsa, yhteisesti pitäisi- mät nioottorimenhettä. jolla m. m. ol'si tehtämänä joka päilvä puhdistaa kulkun-äylät majoamista titkeista. jofiom ei muita lainpykäliä tarlvit- taisi. Ehkä myöskin asiancm^isen kuivcrnöörin kiertokirje lauttousliik- keille määräyksellä pitää parempaa huolta Majoamista tukeista parantai- si asiaintilaa', mutta Joensuuirnn nähden pitäisi Gutzeit zturnpp.. Cederberg & Kurnpp.. T. & F. Sal- Mesenia sekä Hackman & vlumpp. ke hottaa päimittäin jollain lamoin puhdistamaan Mäyläuoman Pyhäse- lälta Pieliseen Joensuussa. Lopuksi makuuttaa lauttauspiiripäällikkö lu- kemattomia Mahinkoja noilla mesillä tapahtuneen Majonneiden tukkien ta- kia. Tie- ja »vesirakennusten ylihalli tus huomauttaa lausunnossaan cn- sitsi Vesioikeuslain määräyksistä jotka MelMottaivat lauttaajat poista- maan ivajonneet tukit lauttauskau- ^den loputtua 500 nikn sakon uhalla sekä lauttaajain Melmollisuubesia iot mata uponneiden tukkien ehkä aihent- ian>at mahingot. Äun näitten lisäksi pitää lauttaussääntöihin ottaa ne Y- leisen lain määräykset, jotka l.amai taan tarpeelliseksi laimaliikenteen suo- jelcii.iscksi uponneilta tukeilta, niin on ylihallituksen mielestä Vesioikeus- lainsäädännönalalla laimaliikenteen hyroäksi tehty niitä on »voitu kysy- inylsessä olemassa suhteessa. Tukkien irtautumista lautoista ja kulkuMäylille ajautumista ei ylihal- lituksen mielestä Moida »välttää muuten, kuin tukkien lauttausta ryh dytään rasittamaan kalliilla lisäkus tannuksilla, joista ei olisi mastoa- maa hyötyä. Sillä sikäli kuin yli- hallituksen tietoon on tullut oluut u- ponneet tukit »vain poikkeustapauk sissa aiheuttaneet Mahinkoja. Täinän Muoksi ci ylihallituksen mielestä mainitussa suhteessa tar- Mita enempiä toimenpiteitä. Luotsiylihallituksen mielestä taaS uponneet tukit aika usein teke»?ät mactn sisäwesillä haittaa laimaliikcn- - - Uliopisto. Tosentti-slipeudejä ä ^,t'00 mk. Muodessa 8 muoden aika» i:a omat saaneet dosentit Mac O k e r- V l o »n lääketieteellisessä t.edekun» nassi-., Heikki Ojanen ':-storiali:s- kiel:''.eleellisessä tiedekunnasia, A. Luther ja Jimari L i m i s k ä syysi* matemaattisessa tiedckunnussa sekä I. E. Sunila maanlvlljelys- taloudellisessa tiedekunnassa. — Majesteettirikosjutnt. Senaatti on tuominnut LappeenrannassZ il- Hiestymän »Kansan Ääni" ie !pen toimittajan O. A. Paappasen.pi.xt- ta:.'äksl 6 kuukautta mankcudeos^. Loukkaamaksi katsottu kirjoitus cli painettu sanottuun lehteen toukck. 22 pnä 1 !)0!t otsakkeella »Miten lakeja puhinc pidetään". Toimittaja Paap- oasen oli Viipurin homioikcus ma- panttanut edesivastauksesta. 4312 Maistraatti 1-3 TubcrkuloosituttimuS Pirroilla. T'irtain fumianlääläri T. T;rei : jcr ou ilmoittanut lääfintäijallnui- sclle, että joukko-tuberkulositutkirnuk- iia on toimitettu Virroilla »viiden kuulauden aikana. Toistaiietii on tutkittu 0,050 henkilöä. Näistä on Jl benkilöllä eli 1,22 prosentilla ha lvan tn oleman keuhkotuderkulosir se- tähenkilöllä cli 4,70 prosentilla rauyastulicrkulosia. Vielä on tuiki- matt.! koko kirkonkylä ja muutamia lyrjätyliä. Lääkäri armelee, enä lut- itr .iaua on miclä noin 1,000 hcnl - toä, jotka ehdittänee tutkia ennen joulukuun loppua. 1'aikkaknnnan maantviliduoitd y. m. asianharrastajia lukuisasti saauu- ».aan. — Mcijcriliitot. Häiiiteu läänin i:'djerUiiuo on pyytänyt 0,'fJO m k n ,attumaa maltioapua. Äun liitto on ai laiva ja toiivcct hylvät eitä liittoon llf.n pian kuin se tulee tunneiuksl li:t- lyy uusia jäseniä on maanlviljclys- ha>l'.:us puoltanut inyönncttämäksi pyyiZ^tyt 6,000 mk .Muosiksl 1!»1l ja iui^. Tainan liiton anomuspa saada 2,000 iak. meijcriharjoitlelulaltokscn yl.äpitämiscksi on maanmiljelvshalli- tu.> niinikään puoltanut. — LLäuiuwirkamiehet. iivkii ni mitetylle Emijärmen piirin n:in:s- miehelle Erik Söderströmille *jN myiinnetty mirkamapauna tniemun lamniik. 15 p:ään saakta. Häneu Nir- laansa hoitaa sillä ajalla Viitasaaren piiri,, niinism. Ä. (Äylleudög.'>. jan- ta mirkaa hoitaa oman Mirkansa o- hella Pihtiputaan piirin niinislnies O-riöcoit Pettersson. -• Waasau lääni«wau?i?assa säi lytetään nykyään 182 Manlia, inin.: UH) miestä ja 22 naista. Itikolsista mangitiuja henkilöitä on lhteensä 2S miestä, 3 naista, irtolaisuudesta pi- Dätcttyjä 10 miestä, 1 nainen, ran» gaisll:smankeja 59 miestä, 11 nais- ta. sakkomankeja 33 miestä, O na.s- ta. kuritushuonemankeja 30 miestä sekä 1 henkilö, joka on tuomittu ylei- jeet» työhön. — Jyväskylää Lauppiasyhoistyk- sen »valtlllltetut omat puheeujohtaiak- seen »ralinneet kauppias iyKT.iif V es £ manin, warapuheenjoht>:» jaksccn pankinjohtaja A. r e o i i k« 1 c n i r ja sihteerikseen fauppakou» lunjohlaja, maisteri Arlvi tiuhan. Jyväskylän iemiuaariu lo: lj0ltcjaksi on toistaiseksi r.utaicai) ieht.it ali e Rikala. — suomalainen Teatteriseurue, johtaja Kaarlo Kari, näyttelee :äuä lituna öiunnallistalolla Hara.) Ma- ta.iderin kirjoittaman J-uäiiiöfjijert him uiäyiclmän „P a p ;i i pula 6- I a". Hra ötarin seurue on täälläkin jo iiii :i tunnettu ja hänellä on n un pal jon suosijoita, ettei mcioäii laiiuiijc yar.en näytäntojään eiciii)'.icmui'ii suositella. Nuytäiitö alkaa kello b .lialla. — Nuorsuomalaiset Anorcl teke mät reki- ja kämelymatkaa Surioozn e.isi sunnuntaina klo 3 i.p. Jäsenet r.aerainccn tenvetulleita. — - Liasivatuoopltliucu yhdic.yo lo- kooilluu lyseolla huoiii-.mna iciio 7 tttalta. Sen ohjelmalta uiainitta- koon csitelinä, jonta piiaä arkkitehti y. S i V {i m s t e ö t, jaäiitoehuotuluii ta>lastus, keskustelua yliupiv'ioel,öJ= tutjcsia sekä samoin elämien inmiat teattereista. — S»£ifi=2uontcn Hcioovfiitoc- ;a kasu>e:u>?yhdiötyksea tofoacic-.ia r.M- nie iiu:i' 2b pua herätetnia aiia*i*a uinui!ut yhoisiys uuteen eloon >a :> a- titti!'! johtokunta, johon mal'.iutsi tu- limat Ä>. Korhonen, O. varpio, Aati Mäkinen, I. Karjalainen, Clinton Lahtinen ja C. ?JU»tö, »varalle eläin- lääkäri £. Vuorio ja A. Layi:. Ti- lmiarkastajiksi T. Äylmäialui ja Stei, ylistä. Hymäksytnin tulo- ja nienoarmio m. liill. päätettiin tuleman k.iän aikana panna toimeen hemosnäyuely, jossa pai tilaan emätammoja »varsoineen ja kaiktiu kantakirjaan kelpaamia he- »v^sia. ^almi-kilpa-ajot päätettiin loi- tttecnpaiina »valiion ajojen linomnii:- ja kesäajot johtokunnan määräämä-- nä aitatta. kokouksen loputtua pidettiin joh- tlikunnan kokous, jossa malitli-n y!i- distyksen esiniieheksi Aati Mäliaen. kitjnriksi I. Karjalainen ja rahas tonhoitajaksi A. Korhonen. «Jyväskylästä ja Keskisuomesta. ZMichlm »Wi§i<'ksfBi>s. Tätäläisen kaupplasyhdistyksea e- Ousta/ilsi yliopistotoiniikuntaan nn .valittu pankinjohtaja A. Fredrik- I o n ;a kauppias Fredrik Wess- ni a n. KeSti Suomen Maanwilje- lysseura pitää Mnosikokouksensa ja sen yhtey- dessä maanmiljelijäin neu»votteiu- kokouksen Äänekosken palokua- nantalolla ensi maanantaina ja tiis- taina. Kokouksessa pioelään puhei- ta ja esitelmiä sekä keskustellaan u- seista tärkeistä maataloudellisista ky- symyksistä. Tähän wirkistäwään ja ope!iawaan tilaisuuteen kchoitamnte — Vaalikysymys kappalaisen »vaa lia warte« oli Jämsän kirkossa i^ii- n-.e sunnuntaina. Mitään mui.-iutta- mi-ta maalisijalla olemia »vastaan ei ollut. Vaali toiiuiietaan t.k. Id p. — jtiwijärwe» kunnan uiariuiöi- sessa kuntakokouksessa t.k. 3 pnä luet- tliit maimaishoitolitit muosiiia —llX>tr sekä tiiiiuctrka-jtaiam lau sunto niistä, Kuittien epäsei'vy..de.r »vucksi tilit määrättiin tehtämälsi deUectt. — Kunnan tulo- n inenoar- Mio tulemalle »vuodelle yyma!s'.):!'.:!U — Vaasan läänin kumernocrin r.>i- rasion mälipäätoksen johoosia, li.>s- tci^a uuden maltaiiiaaniien ratena- inista Kannonkoskelta Saar:jar:"en >ieti-', pääiii kuniakokons iunrelia äänten cneiiiinistöllä, ctlei ilyt'.io'.iis- ja woida ryhtyä niin suureen ja pai- jou »varoja kysymään tien »eloon ivaan »aa anomus toistaiseksi raueta. — Läänin kumernööria »viraston »välipäätöksen johdosta, koskema fuxi- tckokouksen päätöstä »vastaan tckit:«ä tvailuista palomahingon kormau-- iliaksustc. osuuskaupalle, settiestä auramaan Malittiin poliisikonst. I. Tarmainen ja herrastuomari Kapriel Leppänen. — Kun Karstulan ka-ua oli kieltäytynyt ennemmin tehdystä sopimuksesta lumireen medosia .\i'u i« järmen kunnan tiepaloilla, iotfa o- mat Karstulan kunnan alueella, pää- lettiin antaa kunnallislautaliinaan huoleksi järjestää asia niin etiä !u- niirek: tulee mainituilla poluilla me- detyiksi. — Päätettiin pyq'.äa toimi» tusmaanmittari ensi tilassa uudcl»