Pä:o 29 — !SI0. KÄlEXr. Perjantaina Maaliskuun II pälvaria. tie- ja petoonitöitä varten toimittaa •o Puhelin 358. IISI Kansallispankin talossa. e» e • IHKe. Puhelin 3 58. is-Suomen Maanmittaus toimisto. W M Kansa n ka ta 21 Puhelin 533 Kiinteimislökauppoja •Vi aan m i ttausto i m ia y. m. Simistysmaliokuntaan: nuorsuomalaiset: Hannula ja Äkesson, maralle Löthman; maa- laisliittolaiset: Relander, wa- ralle Latmala; suom. puolue es- ta: Soininen, Maarala ja A. K. Drjö-Koskinen, maralle Sipilä ja Käkikoski: r u o t s. k a n s a n p u o- lueesta: Lindelös ja Sundblom; maralle Rosenqmist; sosialistit: Salmi, Kimikoski, W. Jokinen, Jär- minen, Aakula, Kiiskinen, Annala ja Orasmaa, maralle Herrala, Valjakka ja A. Jokinen. T y ö w ä e n a s i a i n w a l i o k un- taan: nuorsuomalaiset: Erk ko ja Pietinen, maralle Miljakainen; maalaisliittolaiset: Karhi, maralle 5^akriainen; suom. p u o- lueesta: Haapanen, Tulikoura ja E. S. Arjö-Koskinen, maralle Kaakko- Oja ja Seppä-Murto; ruot s. k a n- san puolueesi a: Granfelt ja Hjelt, maralle Sohlberg; s o s i a l i s- t i t: Helle, Lundström, Salo, Pohjo- la, Paasimuori, Pärssinen, Sillanpää ja Lehtonen, maralle Malpas-Hänni- nen, Lonkainen ja kirmes. Laki- ja talousmaliokun- taan: nuorsuomalaiset:Pen- nanen ja Fränti, maralle Miljakainen; maalaisliittolaiset: Heikkinen, maralle Kakriainen: suom. puo lueesta: Aug. Hjelt, Koimisto ja Laine, maralle Malkamäki ja Lanne; ruot s. kansanpuolueesta: Grotenselt ja Bäck, maralle Sohlberg; sosialistit: Häyrynen, Kannisto, Perttilä, Saarinen, Mäki, Hoikka, Mirkki ja Tikkanen, maralle Samolai- nen, Kääriäinen ja Saarinen. M a atalous m alio kunta a n: nuorsuomalaiset: Kekki ja Snellman, maralle Astala; m a a- laisliittolaiset: Saalasti, ma- ralle Heikkinen: suom. p u o l u e e s- ta: Ojanen, Ripatti ja Muorimirta. maralle Pullinen ja Malkamäki: ruot s. kansanpuolueesta: von Troil ja Storbjörk, maralle Gädda: sosialistit: Siren, Elo- ranta, Telkkä, Saarinen, Etelämäki, Huttunen, Mäkelä ja Kopila, maralle Lautasalo, Miettinen ja Kautto. Istunto pää-lyi klo 7,30 i. p. TÄysi-istnnto tiistaina maa lisi. 8 pnä, klo ö ip. Puhetta johti puhemies Sminhup mud. Edustaja Nemanlinna sai lääkärin- todistuksen nojalla sairauden takia ma- pautusta istunnoista 6 miikon ajaksi. Ilmoitettiin maliokuntten puheenjoh- lajien maalien tulokset. Esitettiin arm. esitys perintökaaren 9 luw. 1, 2, 4, :> ja 7 pykälien muut tamisesta. Ed. Muorimirta toimoi erinäisiä muutoksia pykäliin, koska niissä on sellaisia säädöksiä, jotka tnottamvt jofo bankaluuksia tai omat kokonaan mah- dottomia. Hankaluuksia ja ikämyyksiä niiden tautia koituu mihkijöille ja uudes- taan naimisiin aikomille, marsinkin pe- sänositusten suhteen. Esitys lähetettiin lakimaliokuntaan. Esitettiin arin. esitys kyytitoimesta. Ed. Jonas Castren lausui, että kyy- titoimi olisi saatama sellaiselle kannalle järjestetyksi, ettei se olisi yksinomaan maataomistaman mäestön rasituksena. Selosti asiassa ennen tehtyjä alotteita ja yrityksiä sekä moitti sitä että näistä kaikista ja niiden maiheista ei arm. esityksessä mitään mainita. Muoden 11)04:—05 maltiopäimille jätetyssä esi tyksessä on selonteko kokonaan kiero. Surkean maikutuksen tekee tällaisien armollisten esitysten antaminen. Hal- litsija tulee ministerineuvoston toi- menpiteiden kautta saatetuksi epäedulli- seen maloon. Lausui toimottamaksi että maliokunia perinpohjin ottaisi ma- laistakseen tuollaista ministerineumos- ron toiminnan puolta ja sen törkeätä 'vääristelyä sekä malaisisi, minkälaiseen maloon hallitsija joutuu tuollaisten toimien kautta Suomen eduscunnan ja kansan silmissä. Ehdotti että ivaltio ottaisi kyytltoimen huostaansa. Ed. Junnila huomautti että esitys pyrkii itsekannattamaisuuden kannalle. mutta sen perusteella ei kyytilaitos kui- tenkaän mielä tulisi itsekannattamaksi, maan jäisi se yhä yhteiskunnan harti- joille. Oli taipumainen uusien suos- tuntojen järjestelyyn. Ed. Nuortema lausui, että esitys sisältää törkeän loukkauksen eduskun- nan oikeuteen maltiomarojen määrää- misessä sekä huomautti, että ministe- rineumosto oli alkanut käsitellä maam- me maltiomaroja aiman mielimaltai- sesti säästellen sellaisia eriä, joita eduskunta on tahtonut myöntää, saa- dakscen siten suuremmat summat itse käytettämäkseen. Ihmetteli sitä mal- miutta, joka ilmeni ed. Junnilan lau- sunnossa uusien suostuntojen järjeste- lyyn nähden. Asiasta puhuimat mielä ed. Oja- nen. Tulikoura, Junes ja Listo, joka huomautti, että hallitsijan neumonan- tajat omat tässä asiassa olleet koko- naan tietämättömiä ja että on huo- lestuttamaa ajatella, että tällaisista neumonantajista riippuu maamme koh- talo. Ehdotti, että esityksen johdosta hankittaisiin maltiomarainmaliokunnan lausunto. Ed. Kalmari lausui, että esityksessä olema 67 pykälä, jonka mukaan ase- tus on astuma moimaan kuluman muoden alusta, täysin selmästi osot- taa kuinka nykyään armollisia esityksiä laadittaessa hutiloidaan. Esitys lähetettiin laki- ja talous- maliokuntaan, jonka tulee hankkia siitä maltiomarainmaliokunnan lau- sunto. Esitettiin arm. esitys tuulaakimak- sun laskemisen perusteista. Ed. Laine toimoi että maliokunta ottaisi selmittääkseen tuulaakimaksun laskemisen perusteet, jolloin se luul- tamasti tulisi sille kannalle, että tuu- laakimaksu kokonaan poistettaisiin. Esitys lähetettiin talousmaliokun- taan. Esitettiin kertomus maltiomarojen tilasta m. 1908 ja pantiin pöydälle tiistain istuntoon. Istunto päättyi klo 8,20 illalla. Seuraama istunto oli eilen, jolloin toimitettiin suuren maliokunnan jäsen- ten maalit ja sitä seuraama istunto on tänään klo 6 i. p. ^Valiokuntien puheeujohtajaiu waalit toimitettiin tiistaina. Puheenjohtajiksi tulimat: perustuslakivaliokuntaan L. Meche- lin, marap. Setälä armalla; maltiomarainmaliokuntaan A. H. Wirkkunen, marap. Tanner; simistyswaliokuntaan Lindelös, ma- rap. A. K. Irjö-Koskinen; työmaenmaliokuntaan Erkko, marap. Paasimuori; pankkimaliokuntaan Paasikimi, ma- rap. Nordlund; laki- ja talousmaliokuntaan Gro- tenselt, marap. Aug. Hjelt; maatalousmaliokuntaan v. Troil. marap. Ojanen; lakimaliokuntaan Nybergh, marap. Kotonen; talousmaliokuntaan Nylander, ma- rap. Roos. Useimmissa maaleissa oli toimitet- tama kolme äänestystä. nfl j m ian Yleisiä uutisia. — Waliiopäiwäkustannnkset. Korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä on mahmistettu arm. esitys, joka koskee maltiopäimäkustannuksia. — Arm. esitys pelikorttisnos- tnnnasta. surkeimmassa paikassa on hymäksytty koossa olemille maltiopäi- mille jätettämäksi senaatin ehdotus arm. esitykseksi pelikorttisuostunnasta w. 1911 siinä korjatussa sanamuodos sa, jota ministerineumosto kenraali- kumernöörin lausunnon mukaisesti oli puoltanut. — Maanteitten rakentaminen. Senaatti on hylännyt talokas A. E. Leskelän ynnä muiden Kuolajärmen pitäjän talokkaiden anomuksen apura- han myöntämisestä yleisistä ivaroisra kyläntien ja sillan rakentamiseksi Kemi- Kuolajärmen mäliseltä maantieltä Kur- sun kylään mainitussa Kuolajärmen pitäjässä. Senaatti on Mimieskan kunnan ano- muksesta myöntänyt yleisistä maroista .3,500 mk. asianomaisille tientekomel- mollisille kylätien rakentamista marten Alamieslan pitäjän rajalta Kankaan rautatieasemalle. — Raahen satama. Raahen kaupungin maltuusmiehct omat senaa- tilta anoneet, että sanotulle kaupungille myönnettäisiin satama-olojen paranta- mistä marten 110,000 mk. suuruinen pitempiaikainen maltion kuoletuslaina niin huokeilla ehdoilla kuin suinkin mahdollista. — Lainan takaisinmaksnajan Pitennys. Perä-Pohjolan kansan- opiston johtokunta, joka oli saanut 35,000 markan maltiolainan 20 muo- deksi, on senaatilta anonut, että lyhen- nysmaksujen suoritusaikaa, jonka oli määrä alkaa miime joulukuulla, piden- nettäisiin 5 muodella. Senaatti myönsi sen erinäisillä ehdoilla. — Valtiokonttorin ylitirehtö rinwirka. Dlitirehtöri I. K. Paasi' kiwi on senaatille ilmoittanut oleman- sa maltiopäimäin aikana estetty sään- nollisesti hoitamasta mirkaansa, jonka tähden sanottua mirkaa hoitamaan huhtik. 10 päimään saakka on mää- rätty sihteeri O. Megelius. — Suomen ^valtiokonttorin tuarojen tarkastaminen. Senaatti on määrännyt ensimäisen apukamreerin E. W. Petterssonin ja ensimäisen tilin- tarkastajan S. Wahlroosin tarkasta- maan maltiokonttorin maroja obliga- tioneja ja laina-asiakirjoja. _ — Koulut. Auskulteerausstipen- din on m. m. saanut Kemin yhteis- koulun johtaja W. Friman. — Metsänhoitolaitos. Siika joen hoitoalueen metsänhoitajan mir- kaa omat hakeneet metsänhoitaja A. Termo, apulaismetsänhoitaja L. L. Wahlberg, metsänmartijakoulun opet- taja T. Hakala, metsäkonduktöörit L. Hirmiaho, E. Mäntymaara, S. Nord- berg, T. Nysten, I. A. Rechard, W. Roschler ja A. Tuhkanen. — Suomen alamaisen oikeudet. Senaatti on päättänyt alistaa hymäk- syttämäksi kalastaja G. H. Helisten Kemijärmen pitäjästä anomuksen tulla mapcmtetuksi alamaisen melmollisuuk- sista. Alalaanilan maa yhdistetty (Dullin kaupunkiin. Senaatti on päättänyt, että Alalaa- nilan (Skrööderin) maa on siirrettämä ei ainoastaan kirkollisessa maan myös- kin oikeudellisessa suhteessa Oulun kau- punkiin kuulumaksi. Gulun kaupungista. — Oulun Nuija naisjärjestöt- ueen kokoontuu tänään klo 7 ip. kes- kustelukokoukseen. — Oulun Nuijan laulajat! Harjoitukset sunnuntaina klo 12 p. Riekillä. — R. h. Pohjan Leimulla on ensi sunnuntaina t. k. 13 p. k:lo 4 i. p. erittäin tärkeä kokous. Päätetään näet talon ostosta ja olisi sentähden jokaisen seuran jäsenen melmollisuus irtautua Maikista muista toimista, jotta möisi saapua kokoukseen. Kysymykses- sähän on yhdistyksen ja koko raittius- mäen tulema pesäpaikka, kysymys siitä, mistä tuonlainen ostetaan. Siis kaikki kokoukseen. — Kansantajuisitta luennoilla klassill. lyseon moimistelusalissa luen- noi sunnuntaina klo 3—5 ip. lehtori Kahilus aineesta „Tasoittamat moimat maan pinnalla.'' — Wapaa päässy. — Iltama on r.-y. Pohjan Lei- mun jäsenten kesken yhdistyksen huo- neustossa ensi sunnuntaina klo 7 ip. — Kansankonsertti on palokun nantalolla ensi sunnuntaina klo 4 i.-p. — Suomalaisen Työtväenlii- ton Perhe- ja ompeluseurailtama on huomenna klo 7 i. p. Nuijan huo- neustossa. — Sairanssuhteet Oulussa w ime miikon ajalla: Keuhkokatarria Matsa- ja suolikatarria . . Kurkkuröhkää Watsakuumetta Keuhkopussintulehdusta. . . Vihurirokkoa 26 11 6 6 1 1 Yht. 51 SiiosifB LghkUscillM Lcst^islei- Iti! Amsslistsu DAsikskSIls Oulussa 9 ja Iv pnä maalis- kuuta Niin sanotun lestadiolaisen uuden heräyksen kannattaman pakanalähetyk- sen ystämien marsinainen muosikokous alkoi täkäläisellä «uudella seurahuo- neella" kesk:miikkona k:lo 5. Kokoukseen oli saapunut edustajia maamme eri tahoilta keskustelemaan sekä pakana- että sisälähetystä koskemista asioista. Sen lisäksi on saapunut joukko Juma- lansanan kuulon haluisia kristityttä eri seuduilta yhteydessä pidettämiin seu- roihin, joita pidettiin jo edellisenä päi- wänä ja jatkumat muosikokouksen pää- tyttyä useampina päiminä. Muosiko- kous alotettiin mirren meisuulla ja ru- kouksella, minkä jälkeen saarnaaja Mik- ko Saarenpää kumasi lyhyesti sitä tar- mettä ja sisällistä halua, mikä on lä hetyksen ystämät saattanut yhteen. Lau- suttuaan edustajat y. m. läsnäolijat termetulleiksi, hän ilmoitti haaraosas- ton päätoimikunnan edellisenä iltana pitämässään kokouksessa ehdottaneen muosikokouksen puheenjohtajaksi toimit- sija A. A. Lemonin sekä päytäkirju riksi läänin rahastonhoitajan rouman Fanni Rehnbäckin. Kokous yksimieli- sesti hymäksyi päätoimikunnan ehdo- tuksen. Puheenjohtaja A. A. Lemon termeh- ti läsnäolijoita seuraamin n. s. kokouk- sen osanottajien henkeä kuivaamin sa- noin: „Lähes muosi on kulunut siitä, kun näin yleisesti olimme koossa tässä huo- neessa Kaikkimaltiaan Jumalamme kas- mojen edessä neumottelemassa aljetus- ta pakanalähetystyöstämme. Moni ys- tömistämme, iotka silloin olimat kans samme, on päässyt matkansa päähän ja saanut armon siirtyä siihen maahan, jossa ei synti tartu eikä saastuta, jos- sa maan ijäinen lepo ja manhurskaus asuu. Tähän Jumalan omille lumat- tuun maahan olemme mekin ystämät lähteneet matkaan. Matkustamisemme tässä itkun kormessa ja kuoleman mar- jon maassa on usein maimaloinen ja hylvin määrällinen; — määrällinen siitä syystä, että täällä asuu synti ja mihollisten mäkemä moima, joka ei il- mene ainoastaan törkeissä ja aina niin helposti ymmärrettämässä muodossa, maan useinkin mielestämme ei niin määrällisenä eikä tumattomana, josta syystä niin monesti synti tarttuu mei- hm ja Jeesuksen merellä puhdistettu henkemme mapisee. Ainoastaan siinä turmallisuudessa että „Herra Zebaot on meidän kanssamme ja Jakobin Ju- mala on meidän tukemme", moimme me ystämät kulkea poikki tämän maan, ja myöskin ainoastaan Häneltä saa- dussa malossa saattaa sanomaa siitä Vapahtajasta, joka taimaasta tuli alas symään langenneita ihmislapsia etsimään, noille pakanaraukoillekin, jot- ka tietämättään palmelemat muukalai- sia jumalia. Uskoen ja toimoen, että rakas taimaallinen Isämme, jolle tar- peemme ja sydämemme sisimmät toi- momuksemme omat julki ja joka ei mä- sy kuulemaan niitä heikkoja huutoja, joita me maan matoset lähetäm- me Hänen istuimensa eteen korkeuteen, tälläkin hetkellä on kuullut yhteiset ano- muksemme ja niin armollisesti on muo- dattanut Henkensä moimaa, oikeaa mii- sautta, nöyryyttä ja maloa asioittem- me käsittelyssä, uskallan, minäkin heik- ko meljenne ryhtyä johtamaan tätä ko- kousta siinä turmallisuudessa, että te ystämät kärsimällisyydellä anteeksi an- natte tässä tehtämässä ilmenemät pal- jot puutteeni." Puheen jälkeen luettiin „Päätoimi- kunnan" »vuosikertomus, jonka on laatinut „Haara-osaston" kirjuri rouma Hilda Lemon. Seikkaperäinen selos- tus osoitti, ettei nuori „Haara-osasto" ole hedelmätöintä työtä tehnyt, maan että Jumala on runsaasti siunannut sen toimia. Masia kolme muotia „Haara-osasto" on toiminut ja siitä huolimatta se on jo moinut lähettää oman työntekijänsä pakanain keskuu- teen Kiinaan ja tämän lisäksi on yksi lähetti Englannissa sekä kaksi oppilasta Suomen lähetyskoulussa malmistuak- seen lähetyssaarnaajiksi. Saman „Haa- ra-osaston" alotteesta ja johdolla on talmen kuluessa kerätty apua Suomus- salmen puutetta kärsimille, mitä toi- menpidettä Jumala on niin runsaasti siunannut, että apua on saapunut ym- väri maatamme, Menäjälta, aina Ame- rukasta saakka, mieläpä sukulaiskan samme keskuudesta Jtämalta-Unkarista. Keräyksen kautta on saatu tarkoitukseen ilahduttaman suuri summa, rahana 5,300 mk. ja mielä lisäksi maate- y. m. amustuksia. ..Haaraosaston" lähetystyötä yllä- pitämää taloudellista tilaa parhaiden kumaamai seuraamat lumut: Edellisen muoden säästö 19,039: 96 mk. Wiime muoden tulot 17,454: 42 mk. Kuluneen muoden menot omat yhteensä 11,741: 11 mk., joten säästö nousee 24,753: 27 markkaan. Tilintarkastajille, joina olimat toi- mineet pankinjohtaja Victor Hellman ja neiti Ida Korhonen, sekä „Päätoi- mikunnalle" myönnettiin tilimapaus. »Päätoimikunnan" eroamismuorossa olemat jäsenet malittiin toistamiseen kolmeksi muodeksi, paitsi kuoleman kautta poistuneen kirkkoherra Bäekma- nin tilalle malittiin pastori O. I. Heikel. «Päätoimikunnan" puheen- johtajana edelleenkin toimi ruununma- kasiininhoitaja Aler Hellman, mara- puheenjohtajana talonomistaja I. A. Lassila, kirjurina rouma Hilda Lemon sekä muina jäseninä toimitsija A. Le- mon, saarnaajat M. Saarenpää ja J. Pyörre, muurari A. Korhonen, puu- seppä I. Sallinen, pankinjohtaja Edm. Relinbäck, maanmiljelijä I. Berggren, konduktöri S. Uitto ja kirjailija I. F. Hellman. Tilintarkastajiksi malit- tiin edellisen muoden tilintarkastajat. ..Haaraosaston" Suomussalmella olleel lähetit neitit Tilda Lahti ja Anna Pyhälä olimat laatineet kokouk- selle seikkaperäisen selostuksen toimin- nastaan ja ha mannoistaan noilla näl- käperillä. Kertomus on omiansa he rättämään myötätuntoa ja sääliä ka- run Suomussalmen komaosaisia köyhiä kohtaan samalla kuin tuntee simeellistä kannatusmelmollisuutta ja kiitollisuutta ..Haaraosastolle", joka tämän siunausta tuottaman työn on ottanut johtaakseen. Asiaa harrastamat, jotka eimät mielä ole ropoansa antaneet, moimat lähet- tää apunsa osoitteella: Pankinjohtaja Edm. NeHnbäck, Oulu. Luetun kertomuksen johdosta kes- kusteltiin. Saarnaaja I. Pyörre, joka talmen kuluessa on risteillyt saarnamatkoilla Suomussalmella sa- malla tutkien mäestön taloudellista tilaa, ja siinä ilmenemiä tosiasioita, sanoi tehneensä kaikkialla sen huomion, että suuren, yhtämittaisen puutteen syy on yksinomaan luettama karun luonnon aiheuttamaksi. Pyörre sa- moinkuin naislähetitkin olimat makuu tetut, että sanomalehdissä ja yksityi sissä keskusteluissa lausutut epäilyt, eikö hädän syy johdu myöskin laiskuu- desta, on aiheetonta. Esimerkkinä, kuinka yleinen puute on, mainitsi pu- huja erään sikäläisen kauppiaan lau- sunnon, että paria kolmea taloa lu- kuunottamatta, tarmitsisi jokainen kun- takainen apua. Kunta ja yksityiset omat suurissa meloissa, joista he omat kiinnittäneet itsessään mähäar- moisen omaisuutensa. Armeli, ettei Suomussalmen kurjuutta ole liijoiteltu, kuten sanomalehdistössä on tahdottu mäittää, ei edes tarpeeksikaan kumattu. Kertoi tapahtuneen eräässäkin torpassa, kun lahjoitettiin olkia lehmien ruuaksi, etteimät olet joutaneet lehmien ruuaksi, maan torpan mäki surmoi niistä itsel- leen ruokaa ja lehmät saimat nähdä edelleenkin nälkää. Amustustyötä päätettiin edelleenkin jatkaa. Mutta ettei tämä paljon monnia kysymä työ maikeuttaist marsi- naista lähetystyötä, jota silmälläpitä mällä «Päätoimikunnan" moimat omat kokoonpannut, jätettiin Päätoimikunnan tehtämäksi malita uusi komitea, joka ..Päätoimikunnan" kanssa Jumalan amulla tekee työtä sekä ruumiillisessa että hengellisessä hädässä olemien hy- mäksi. Aikaisemmin tehty päätös lähetys- työn ulottamisesta myöskin Amenik- kaan päätettiin ensi kesänä toteuttaa. Työtä ylläpidetään ..Haaraosaston" lähetysmaroilla. Kokouksen yksimieli sestä toimomuksesta saarnaajat M. Saarenpää ja I. Pyörre lupautuimat lähteä tuolle moimia kysymälle ja mastuunalaiselle lähetysmatkalle. Erittäin mieltäylentämäksi juhlati- laisuudeksi muodostui lähettien siunaa- minen toimeensa. Pysymäisen maiku- tuksen jätti mieliin se mastuunalaisuu- den ja omankelpaamattomuutensa tun- ne, joka saattoi lähetit, itse Saarenpää manhuksen puhkeamaan hillittömään itkuun. Hetken leimasi oikeen tunru- mampi Hengen läsnäolo, jonka moima lämmitti, maltasi kylmänkin sydämen. — Rukouksen ja kolmikertaisen „O Jumalan 5^aritsa"n perästä luettiin erään Pietarissa asuman lähetysystä- män kirje, missä pyydettiin kesällä pi- dettämää yleistä mäliaikaista kokousta määrattämäksi Antrean kirkonkylään. Kokous suostui pyyntöön ja^ päätti että sanottu kokous pidettäisiin kesä- kuun 15 p:nä, ollen samalla Saaren- pään ja Pyörteen miimeinen emäs- telykokous Ameriikan matkalle. Kesällä pidettämään Suomen Lähe- tysseuran muosikokoukseen malittiin sääntöjen myöntämät edustajat sekä kehoitettiin Päätoimikunnan miettimään sanottuun tilaisuuteen someliaita kes- kustelukysymyksiä. Kirjailija I. F. Hellman teki ko koukselle kysymyksen, miten moitaisiin korjata se epäkohta, että hänen jul- kaisemansa ..Haaraosaston" äänenkan- nattaja nykyisessä muodossaan ^ on aiman liian pieni moidakseen julaista kaikkia kirjoituksia mitä lehden ystämät sille lähettämät. Kokous oli yksimie- linen, että lehti on laajennettama ensi muoden alusta niin että se ilmestyy kahdesti kuukaudessa puolitoista-arkki- sena. I. F. Hellman huomautti, että tämän laajennuksen muoksi ei lehden hintaa tarmitse kohottaa enemmällä kuin markalla kolmellakymmenellä pen- nillä. Sääntöjenmukaisesti lykättiin lo- pullinen päätös kesäkokoukseen. Tähän loppui marsinainen muosiko- kous, mutta ikäänkuin tämän jatkona keskusteltiin torstaina jälkeen puolis- ten Haaraosaston sisälähetyksestä, jota päätettiin jatkaa senmukaan kuin työ moimat antamat myöten. Sisälähe- tyksen palmelukseen lupautuneille mie- hille määrättiin toiminta-alueensa. Tähän päättyi marsinaiset keskuste- lukokoukset. Kokousten meno teki edul- lisen maikutuksen. Totuudessa ilmene- mä rakkaus oli kaiken keskustelun sie- luna. Seuroja jatketaan parina kolmena seuraamana päimänä. I. K—a. 5E333S3 — Lääuiutvirkamiehet. T. k. 9 pnä päättyneen hakujan kuluessa omat Dlimieskan piirin nimismiehen mirkaa hakeneet Säräisniemen piirin nimismies Matti Perttunen, Inarin piirin nimismies I. H. Muorela, Kuolajärmen piirin nimismies I. K. Kuusilehto, homioik. auskultantit Aarne Inha ja Vihtori Alajoki, lääninkans- listi Tuomas Pärssinen ja ent. nimis- mies Eetu Härkönen sekä kaksi muuta jotka omat pyytäneet, ettei heidän ni- meään sanomalehdessä julkaistaisi. Mirkamapautta yksityisten asiain ta- kia on Nimalan piirin nimismies I. E. Pettersen saanut kuluman maalisk. 10 p:stä seuraaman huhtik. 1 p:mään saakka ja on poliisikonstaapeli Esko Käräjäoja määrätty sill'aikaa hoita- maan nimismiehenmirkaa mainitussa piirissä. — Maalaispoliisit. T. k. 7 pnä on läänin kumernööri määrännyt talollisen Matti Sikalan poliisikonstaa- peliksi Iin nimismiespiiriin. — Maanmittaustoimituksia. Maramaanmiltari Frans Gestrin on määrätty toimittamaan halkomisen Jussilan perintötilalla n:o 5 Oulais- ten pitäjän Oulaisten kylässä: maramaanmittari Lennard Wieh- mann samoin toinlittamaan halkomisen Koimuahon perintötilalla n;o 43 Haa- pajärmen pitäjän Haapajärmen kyläs- sä; sekä maramaanmittari Elis Raimio toi- mittamaan rajankäynnin Matheikin, Mattilan ja Hannilan perintötiloilla n:o 3, 4 ja l> Siikajoen pitäjän Sii- kajoen tylassä. — Kruuuunwerojeu rästikan- not. Mapauteituaan Oulun kihlatun- nan kruununmoudin B. S. A. Tenge- nin toimittamasta tässä kuussa toimi- tettamaksi n?äärä:tyä kruununmerojen rästikantoa Taimalkosken kunnassa, on lääninhallitus määrännyt Taimalkos ken piirin m. t. nimismiehen E. A. Maenerbergin tounittamaan sanotun rästikannon. Samoin on lääninhallitus mapaut- tanut Salon kihlakunnan kruununmou- din Wilh. Rehnbäckin toimittamasta t. k. 23 päimäksi määrättyä kruunun merojen rästikantoa Hailuodon kun- nassa sekä määrännyt Hailuodon pii- rin nimismiehen I. Tasasen toimitta- maan mainitun rästikannon. — Perintvkirjan on senaatti t. k. 2 pnä antanut: talollisille Olli Oskari, Maria Mal- puri, Juho Erkki, Matti Akseli, Sih- meri Aleksanteri ja Reeta Susanna Juho^Erkinlapset Uutelalle Uutelan V* manttaalin kruununtaloon n:o 38 Kuo lajärmen pitäjän Sallansuun kylässä. — Rakennustoimi Torniossa. T. k. 9 pnä on lääninhallitus mah- mistanut piirustukset kelloseppä Juho Maikkulan omistamassa kartanossa n:o 18 Tornion kaupungin toisessa kau- punginosassa tehtämää sasaadimuu- tosta marten. ES332SSS2 Siilra liioin mjnhiMiliistl!. Alempana mainitut meijerit omat onian iluloimksensa mukaan saamutta- neet 16 p. helinikuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: 2: 93 52 ast. moit. 2: 94 14 8 11 2:82 7 2:88 15 I. M. Meijeri n:o 1 2: 89 28 f9 n McistmintchMita öirtikMi Oulujo?iwarrella asnwille met sänomistajille mieleen panta- ivaksi. yhteistoiminnan kautta omat maan- miljelijät saamuttaneet monta kaunista moittoa. Todistuksena omat lukuisat osuuskunnat maanmiljelyksen ja kaupan alalla. Kumminkin on maamme suu- rin tulolähde, metsätalous, jäänyt osuustoiminnalta syrjään, marsinkin täällä Pohjanmaalla, maikka luonto itse meitä siihen kutsuu. Mirtaamat- han lukuisat joet yhtäjaksoisina suonina tiluksiemme halki, yhdistäen meitä toi- siimme. Tämän oimaltaen ja marmasti tie- täen, että osuustoiminnalla moidaan asioita parantaa, malittiin miime tal- Yhteensä 110 aät moita Korkein hinta oli 2 mk. 94 p., keskihinta 2 mk. 90,* p., alin hinta 2 mk. 82 p. ______ K2E3SS5 en anonut sosialistia cDugfuutflftn? Tosin olen sukuni ja syntyni puo- lesta aiman alhaisinta kansanluokkaa. Isäni oli main tamallinen kirmesmies ja samalla seitsemän alaikäisen maalli- nen turma. Itse olen lapsuudessa saamani ruumiin mammaa tähden ol lut kaiken ikäni komemvaan työhön kykenemätön, jonka muoksi olen tällä- kin kertaa halman käsityöni kautta an- saitsemassa toimeentuloa itselleni ja kuudelle alaikäiselle lapselleni ja heidän äidilleen. Tästä kait jo huomaatte, etten ole mikään kapitalisti enkä suur- pormari, maan olen ryysyköyhälistön ja mähämaraisen eläjän mälisellä as- teellä taistellut kaiken ikäni maimaloi- sen olemassaoloni puolesta. Miksi sitten et äänestänyt sosialis- teja eduskuntaan. Nehän ainoastaan malmomat sinunkin etuasi, armelet ehkä, lukijani, jos nimittäin olet kans- sani samalla asteeella olemia. Tuo- hon ei tarmitse minun muuta mas- tausta antaa kuin että olen heistä huomannut, että he omat minun kal- leimman aatteeni mihollisia. Sen olen heistä tullut aina selmään huomaa- maan. Jos esim. alan jonkun sosia- listiksi itseään kehuman kanssa puhe- lemaan uskonnollisista asioista, niin he kehumat antamansa kaikille täyden us konnon mapauden, mutta itse eimät sano moimansa uskoa Raamatun Jumalaan; se kuuluu sortaman köyhiä ja puolta- man rikkaita, maan heillä kuuluu ole- man joku minulle tuntematon Ju- mala. Tässä minun on pakko erottaa itseni heidän seurastaan, sillä raama- tun Jumala sanoo: „Minä olen Her- ra, sinun Jumalasi, ei sinun pidä muita Jumalia pitämään minun edes- fani" ja mielä: „Minä Herra, se on minun nimeni, en minä annna kun- niaani toiselle, enkä ylistystäni epä- jumalille". Mieläpä he sanomat Raa- mattua ihmisten pimityskäppaleeksi, kaiken simistyksen ja kehityksen mas- tustajain kirjaksi. Muistelen lukeneeni jostain sanomalehdestä sosialisti-edus- tajan tämän tapaisen lausunnon: Se tuntuu ikämäliä mapaa-aatteiselle men Hemmolle, että hänen lapselleen opete- taan koulussa kirjaa, joka puhuu isäänsä haureuteen '»viettelemistä tyttä- ristä, poikaansa uhraamasta patriar kasta ja toisen maimon mietelleestä kuninkaasta. Ja kun pappi saarnas- saan oli ihmisiä kehoittanut ahkerasti lukemaan Raamattua ja tutkimaan sitä rukouksen kanssa, niin sosialistiakitaat- tori, joka oli ollut saarnaa kuulemas- sa, kirjoitti siitä puolueensa lehdessä seuraaman armostelun: ,.Ei uskoisi enään kahdennellakymmenennellä muo- sisadalla kuulemansa niin paksua sikamai- suutta marsinkin niin oppineen miehen suusta". Lukemattomia muita saman suuntaisia armosteluja möisi luetella sosialistipuolueen sanomalehdistä ja muista kirjasista, mitkä kaikki selmästi todistaa, missä määrin he omat us- konnon suosijoita ja puoltajia. Saati heillä main olisi se malta, nnkä on joskus ennenkin ollut uskonnon mi- hollisilla, niin ehkä pian loppuisi Suo- menkin maasta simistyksen mastusta- jat. Myöskin kuulee heiltä usein tuon muka heidän mielestään hyminkin pä- temän armostelun, että omatko ne sit- ten suomettarelaiset edusmiehet sen jumalisenipia. Hehän omat juoppoja y. m. Sitä en tosin mene takaamaan, omatko he itse mieskohtaisesti jumali- sia mai eimätkö ole, mutta sen olen heistä kuitenkin huomannut, että he eduskunnassa aina omat uskonnon ja Jumalan sanan säilyttämisen puolesta puhuneet, kun muut sitä oivat mitä törkeimmällä tamalla hämäisseet, ja olen aiman marma, että niin kauan kuin Suomen kansassa säilyy kipene- kään pyhäin asiain kunnioitusta, tulee ainakin joku mihattu suomettarelainen istumaan eduskunnassa, jos sen salli- taan olla olemassa. mena Oulujoella, Alikylän maalaisseu- ran kokouksessa toimikunta, jonka tuli kutsua laajalti Oulujokimarrelta met- sänomistajia yhteiseen neumotteluko- koukseen. Nyt on mainittu toimikunta julaissut kiertokirjeen, jota on lemitetty aina Utajärmelle asti. Kiertokirjeessä kutsutaan kaikki Oulujokimarrella asu- mat metsänomistajat t. k. Ii; päimäksi Oulujoen Dlikylän Wäinö- l ä ä n keskustelemaan niistä toimenpi- teistä, joihin olisi ryhdyttämä, saadak- semme aikaan yhteisen renkaan, metsä- talousyhdistyksen Oulujokimarrelle. Suotamaa olisi, että jokainen pai- naisi mieleensä ja tämän maaliskuun 16 päimänä kello 6 ip. saapuisi Oulu- joen ylikylän Mäinölään perustamaan metsätalousyhdistystä Oulujokimar- relle. — Raahen waltuusmieswaa- lissa keskimiikkona, jolloin oli malii- tama yksi maltuusmies, tuli malituksi ..pääskysten" ehdokas kauppias O. Smanljung 581 äänellä. Suomalaisen puolueen ehdokas seminaarinjohtaja A. Holmström sai 555 ääntä. — Päättynyt kunnianloukkaus- juttu. Kuten muistettanee nosti toissa- muonna Sotkamon nimismies K. W. Planting jutun kunnianloukkauksesta ent. maalaispoliisi Lauri Hymöstä mas- si tä että H. oli Oulun l. kumer- nöörille kirjallisesti syyttänyt Plan- tm gla ^ mirkatoimensa laiminlyönnistä. Asia oli useasti esillä sekä täällä raastumanoikeudessa että Sotkamon kä- räjillä ja on Hymönen nyt tuomittu herjauksesta 2 kuukaudeksi mankeuteeu sekä kormaamaan kantajan kulut 300 mklla. — Maatilan kaudpoja. Maan miljelijä Leonard Pöllä on mnunyt omistamansa r,:lu ;.m« mantt. suuruisen Keltapöllän talon n:o 1 Raution kun- nan samannimisessä kylässä 12,850 mkan kauppahinnalla lemyseppä A. Laineelle Oulusta. Tilaa, jonka mastaanotto tapahtui heti, seuraa myöskin talon nautakarja. Herra Laine lopettaa täällä harioit- tamansa lemysepänliikkeen, jota tulemat jatkamaan lemysepät A. Karppinen ja A. Kaarto. Aikomuksena on hra L:lla perustaa Rautioon mesimoimalla käy- män työpajan. Entinen talokas Konstu Miitala on ostanut Leander Samela-mainajan perikunnalta Lystilän perintötilan ir- taimistoineen Alimieskan Ojakylässä li,500 markan hinnalla. Maksu on suoritettu heti. Samoin on Konstu Miitala ostanut Taamid Ojanperältä edellämainitun pitäjän Ojakylästä Perk- kiön perintötilan 3,500 mkan hinnalla. Maksu on suoritettu heti. Herman Oima on ostanut Mikko Kopakalta Kopakkalan perintötilan n:o 1 Alimieskan Ojakylästä 5,00!» mkan hinnalla, joka summa on heti kuitattu. Itsellinen Paamo Moilanen on os- tanut asettaja F. Labdelta huoneuston Mimieskan pitäjän Ylimieskan kyläs- tä. Kauppasumma on tuntematon. — L:to. — Äkillinen kuolema kohtasi tor- panemäntää Kaisa Ekiä Ruukissa t. k. 8 p:nä. Mainaja oli jalkaisin kauppa- puodista palatessaan kaatunut tielle, josta löydettiin tajuttomassa tilassa ja saatettiin kotia, missä samana il tana kuoli. Häntä jäi 13 lasta ja les- ki muistamaan uutterana ja tunnolli- sena perheen äitinä. — Puukotus Oulaisissa. Lisäksi miime numerossa kertomaamme Oulai sissa tapahtuneeseen puukotushistoriaan moimme lisätä, että vuukoteiun nimi on Mille Salminen ja että puukotta- jaa ei mielä tiedetä. Erästä kuitenkin epäillään. — Siikajoelta. Haviucin näkyy Kaiussa kirjoituksia Siikaioelta. Muä- pä täältä olisi paljon kirjoittamisia- kaan. Täällä on täbän asti oitur main tuota hiljaisuutta, ei ole ollur mitään erinomaisia puuhia. Mutta nyt on Sii- kajoellakin uusi aika aiman kukkaansa - puhkcaniassa. Täällä rumetaan hom- maamaan suurta höyrymeijeriä. 5tokouk- sia on pidetty useita eri paikoilla, on pidetty hyivin malaisemia esitclnnä tä män uuden tneijcrin eduista ja sen suu- rista tuotannoista. Onpa saatu useita jo niin innostumaan, että tuntuu oi- kein maikealta mennä enään manhoin kopperoihin, joita täällä on nykyjään neljä käynnissä ja ivanhan-aika »set kä- sin mäännettämät koneet tuntumat pal- jon raskaammilta kuin ennen, kau sinkin tulee mieleen se uusi meijeri, josja kaikki työ tehdään lmyryn moi- malla. ei tarmitse muuta kuin nappu- lasta pyöräyttää, niin tulee kaikki mal- mistä, kuten eräs paikkakuntamnie ete- min puhuja esitti. Olisi mielestä:-! syy- tä tätä asiaa tarkemmin tutkia, ennen- kun mumetaan näin suuriin kust^.nnuk- siin ja koitettama itsekunkin karjaialout- taan parantaa, että säätäisin moimää^ rä kohoamaan noin kymmenenkään dritteliä unikossa. Siuoiu olisi ivasta tämän uuden meijerin tulemaisuus jo tenkin turmattu. Kun nyt on kerran olenmssa hymässä kunnolla olemat mei- jerit malmiina rakennuksineu ja mai- don ja ivoin hinnat ^ omat olleet ai- man tyydyttämät, niin senkin ivuoksi olisi mielä tyydyttämä manhoihin mei jereihin ja odotettama olojen muuttn- mistä. Meijerit kysymät siksi isoja kns- tannnksia näin pienessä ja harmaan asutussa kunnassa. Niitten onnisturni- seen tarmitaan paljon maroja ja oksi- mielisyyttä. Mielä on muistettama, että täällä oli iso höyrynieijeri noin toistakymmentä muotia taaksepäin, mut- ta se ei antanut tyydyttäiriä tuloksia. Maidontuojat »vahenimät mähenemis- tään, niin että miimein ^e joutui ai- man tyhjänä seisomaan. Saitialla lail- la käypi nytkin, jos ru.oetaan näin mähän miljan aikana boiiimaamaan uutta. Turhia omat ne unelmat, että korkeampia Hintoja saadaan maitoti lasta kuin nykyään. En tabdo olla mi- kään osuustoiminnan mastustaja, main päinmastoin olen osuustoiminnan mies.