s - No 130 -1910 tiistain» Illarraskuuu 3 p:ns, Puyelm VW Uo mril Gloria Puhelin 9 99 Lamppuja, Lampunlaseja, Lampan- sydämiä, Lampnnkupuja, Nobelin Petroleumia. Turun Lamppumakasiint S369 Linuank. 1 ja Humalistoniat» 10 NaamaiuajeM^»-M. Rukoushuoneessa saarnaa tänään tiistaina No V l.p. r«ot>ilsiju»lala!släyetyssaaroaaja W.lff Kolehti Juuialaislähetykse.e. BettniaSsa saaraoa keSkimilkkoaa klo j? i.p. luomeksi pastori Lehtonen. MetodiStirukouShuoneeSsa, Kristiinankatu 8, pu^uu Mvmeisi teSUvutkoua tlo k i.p. P. Latm. Luth. vw.-yhd. Nuorisoliitossa Lastu N o N puyuu täaaän Uo? i.p N. 3!iemt. Paimion Arvolan pysäkin Isossa talossa puquu ensi lunavataiiia Uo 3 i.p. E. Ll. Toivouen. Ilmoituksia Toru» s«omalaiS«ruotsa laisen seurakunnan paStoris- lausliaSta. Mitm» siilolla). Slviolttttoou kuulutettuja: Marralk 8 p.! lulla>eppä Aliel Teofilns Paatero ja »eiu Amo Amanda Ahma; ajuri ^,ohaa Ed ward Koskinen ja n itt Fanuy Alelsandra Salonen; tontoristi FraaS Oskar Julius Hall, Kungsholman seu akunnasta RnotslS>a, ja neiii Gcr.rud tK!m Ag^es Ellert; teknitto Karl Za.eus Ä-est.n ja ne.ii Zrene Calista Auders>vn; saviaro August Hjalmar Klinikan- gas ja neiii Johan-a Berg; eläinlääkäri Ar wld Walentin Muusteryjelm, Etel suom. seu rakunnasta Heliiugis>a, ja neiti Anna Lm'ta Sangder; räätuli Wämö Johannes Äierho ia neilt Miana Augusta «aari; työmies, askini. Karl August Porell jo neiti Hilma In g borg Lindroos; työmies Frans NeSior W.ria^.eu ja neiti Ida Maria Kaujeaperä; teyt.työm Teovor August Äanui to ja neiti Olga Gunilla L> adgren; merimies Karl Emald Zvyu Gustussiov, Paraiiilla. ja työm.lesii Evta Alet aoör.! HenrilSjvn; suutari Matti Hchaalu ja 5ettl Liga Erila Auders>on; tirmesmies. lesli^i.HtilioLiulula, M^ar«asla, ja Sofia AleNaudra ^kylväen: mer.mieS Ed wm Fcidinaud 'Auinmettn, Maariasta, ja »eui Ei^a Lydm Sin.ialo. Kuoiieita. Lo at. 29 p.: movltöSrinpoika Martti Ilmari Saari.ko. 7 w. 7 r. 17 p.; «MUtles. Susauua Sa»d^olw, ?v w. 1 k. 19 p. 30 p.: suutarmtyiär Taimi W>l- helminä Tam^-i-ieu S l. 10 p; työaiieS Gu staf Vilhelm Weuho. L6 w. 10 k. 16 v - - LI p.: ruunilunlmism,leski M tilda Maria Hedlund, VV w. 7 ! v p. — MarraSk. 1 p.: puujeppa Joh. Paul Eriksson SO w, V t. v p; walo?umaaja Raitis Wäinö Oksanen, 23 w. 3 k. 16 p.; tySm.maimo G»staiva Josefina Orell, 49 w. 1 p.: aiuriiilcstt Ida Karolina Slllanpaa^ SL w. 2 k. 6 p; kauppias FrauS Oslar L-ndbcrg 37 w. 7 k. 7 p. — 2 p.: lapsi Jv^auaa Milhelmina Suomi. S w. 7 26 p; sl-lmum.leSkr Loviia Wilhelm na Sauilldolm, St w. Lö p. — 3 p.: ricmesm - wa>wo Ellida Tiina Perho, 38 w. S k. LS ; työm.iqiär Helmi Maria Laoso, 2 w. L k. k p.; tvöm waiu,o Aoao W>lyela»na Sol- miuea, 4L w. Iti k. 16 p.— 4 p.: puuseppä KraaS Emcrt ZLaahto, 27 w. S k. 17 p. Blomberg, J.HSm.!. 30.11-1S, P. 13SZ Jörgens^U, KriStiinank. S. S-10, 12-1. ö-6. Pah. 14 61. Lukkarinen. Aino, KriStiinank. S. 10—12 Tchauman, G. C.» Linnankatn 10. 10—12 Puh. 1042. Mdenäs, W:m, Aurakaw 14, 11—12. Eläinlääkärejä: FabritinS, L. ja L. I., Eerikinkatu 1, j 10-12. Nyberg, Carl Alsr., W. Hämeenk. is, io i Kätilöttä: Teir, A., Muvrikatn 10. Uhdistylse» hywate!ewaisyyde« järjestamisekst toimisto, Ääsityöläiskatn N-.o 1, pidetään avoinna kesä» ja syySk. ainoastaan torstaisin klo 11—2. Heinä- ja elok. suljet tuina. Pah. 6 44. Wakuut«svhtiöt Turussa: HenkltvakuntnSosakeyhtiö Lisförsäkringsaktiebolag »l» Pääkonttori Turossa, Anralatn 1. Puh. 43.13 Keskinäinen vakuutuslaitos, VlllHv osote: Linnank.io.P. 134S ja S18 Tat>aturmau>akuutns-ossSto (ent. Tnrnn Työmäen Tavaturmasakuutasyhtiö). KnljetuSwak»utuS-osaSto makuuttaa rahti- snmmia, laSteja, tamvroita, matkakalnja, purj - ja HSyryhuwtwk^eitä, moottorime- »eitä, pienempiä aluksia, HSyrytveneitä, kalastajameneitä v. m. ÄaMvkleu PaloaPMzhdlStP irtaiMistoa Varten. Asiamies.' E. Nyumd, KäsityöläiSkat» S. Öuomeu MelimieKteu Lapatnrma- wa!.nntuslaitos, Martiavnorenkalu 4 a. Pnh. 13 44. Klo 10-1 ^ meriwakuutusyhtiö. ^ II > li »I Konttori: Läntijen Ranta- ia KriStiiuantataien kulmassa. Asiamiehiä: Hialmar Karpelaa C:jon, C. M. Sjöblom. Uur^u GIittl.orka5aitt>s ^eritiniatn 12, leslimillona ja laumantaina llo ö. Turun ^emoZioaliuutm^ttlö. Asiamies: L. Fabritius, Eerikinl. 1. Puh. ö 3b Gdulliffy ostopaikka wähittäiSoSta/ille on *!zlMZN lAfVlseN ^kstavarg?öWa EmliMll 9, ^»»» aiwau lähellä Kappatoria. Huom.! Awara piha maalaiSoStajien hevosille. 20410 Maratuomari A. G. Timgrenm Äsianajotoimisto toimittaa lakiasioita. Asianajaja Aksel Alanderin Tarua Osasto 7S87 wälitt8S talonkauppoj o Turku, Aurakatu 12 b. Puhelin S 69. Alvoiuna V»S->/,4 Ms Urneseltin 44S3 TtMdkl, F Arkkitehtejä: arkitehti, KaSkenkaw4a. «, Puh. S SS. Tuomen Pankki marras?. 7 H:ua. Myynti- Lsto- kurssi. lurSsi Pietari a/w ........ L«8: — 266: 66 z 3 kk. —: — 263: gy Lontoo a/w? . LS: 40 25 22 3 kk.^ —: — L4 S6 Paris a/w 100: 40 39. 80 SN. —: — S» 1() Antwerpen a/w...... 100: 10 89: 40 3 tr. —: — SS. öv Berlin a/w ....... 124: — 123. 40 3 kk. —: — 122 5 Hampuri a/v. ..... 124: — 123 4^ U kk. —: — 122. s Liibeck a/w ....... 124: — 125 40 S kk. —. — 122. S Frankurt am Main a/w 124: — 126 40 3 k!,^ ....... —: — 12^: 5 Amsterdam a/w 210: — L l.'. —: — L0V 40 Tnlholma a/w 139: 40 1S8. Kristiaula a /w 13t>: 40 136. Li./ K</pea..uuilaa a/w .... 13^. 40 lÄÄ 8^ Kirjansitoja: H. K. Mlilom. Hotclli Saimaa >a hyrvää ruokaa. Puhelin 23. 13S3Ä Turun Ri»u«»isartti«- 130,3 Tehdas Llnaaukotu Ä? Pah. 11 SS on uusia, ia on silla hienompia ja muodit- laimpia arkkuja ehvotcouiasti hal»immai hinaat. Fagerlund ^ AuSerssou. Turun Lehden Hinttari ^ Laatii ehdotuksia te hokkaaksi ilmoittamiseksi. Hankkii ilmoitus- kurvia. Antaa kaikkia tätä koskemia tarmit tamia tietoia. Kirjapaino. 11. A. Tallbergin Zattineliike (Paaleria talo) LaSkcntatU S Miesteu», Na sten ja Lasiea Jalkineita halpoihin määrättyihin hinloiqta. Tilauksia ia waahcjen jalkmekden korjauksia ivastaaaotetaan. I9l78 Nje AUMll». ev. välittää kaupunki- ja maatilo jen, huu>iloiden. palstatilojen, ^ . metsien, tukkien, puiden, osak. Mrun komton, keiden sekä liikeyrityksien Vraahcukatu 11 P»h, is 21. »»o- j - mxvntis. Apteekkia Tuomiokirkkotorin warrella mvlltettu Uttdeamaavkatu 1, suositellaan. s? Ilmari W . Lindqwist. Turun kaupungin waltuusmiehet .'okoontnmat torstaina marraskuun 10 p:vä 1i»1v klo E t p. lanpuniltalooa. Käskystä: 20554 Job» Stenström. Osakkaat Turun Kirjapaino ja Sanomalehti Osakeyhtiössä kutsutaan täten mäkinaiseen yhtiökokoukseen tiistaina 22 p:na marrastuuta Itttv klo 7 i .p. yhtiön konttoriin Turussa (LanN- nen Ranta- nrlsmnanka- tujen tulluassa). Kokouk sessa otetaan esille a) yhtiöMjestytsen 12 :nen §:län 3:en mom. g:ssä ja 4:ssä momentis.a mamitut asiat, sekä b) kysymys yhtiön huone- ustosta. Turku 6 p. marrask. 1910. Johtokunta. Marrask. 3 p:nä. Sisältö: Syksy ja talloen tulohankkeet. — Kaivopuisto ja seu termeys- lähde uudestaan kähtaulöon. — Hajotettu ja — uusi eduskunta. — Keiri — ja maliioiiloa aikz. — Ero tuli sosialistien talon vial lisuudesta y. m. (Jatkoa toiime mroon). Wiime firjeessäni, wiime eduskunnan alkamnen alussa, huomautin eduskun nassa esiialyivltn ky ymysien maikeudes- ta ja toimom eduskunnan noissa ky-y mykjissä menetreleivän armokkaasti sekä y'simieiisesti. Taina kaikki on nyt ia paqtunut, josta sitä rongmstiin edus- lunaan hajotuk elia ja uusien maalien maarä mijellä. Luulen kuttenkin, etta ivastakin «valittama eduskunta tulee sa moissa suurkyiymyksisjä perustuslakien ja hullltsijamia anr maan makuutusten mukaan menettelemään. Sttenhän edus kunta paraiten armossa ja pyhänä pi tää lakia ja kunnioittaa hallitsijaa. Kea elää, näkee, miten uusi eduskunta tulee maikeuksisjaan selmiytymään. paatka* waStaawakf». No niin, tuolla talossa owat mainittu hhd stys ja seura tanssineet, näytelleet, puheita pitäneet aina Tannerin tohtorista alaspäin ja meltojen korkojen maksu kuuluu sittenkin olleen useinkin perin tvaikeata. Nyt on raittiusseura eronnut pois koko talon osallisuudesta. Saapa sitten nähdä, josko »vähäpätöinen työmaenyh- distyskääu jaksaa sitä kautvan puää hal lussaan. Jotain hyödyllisempäänkin tar koitukseen kelpaalvaa siitä mahdollisesti taitaisi saada, maan semmoisenaan se tuskin mihinkään kelpaa, — armeleivat monet siellä seinien sisäpuolella joskus käyneet. Ihmeellisiä asioita nykyaikana tapah tuu yhtenään. Kumma on sekin, että Wenäjallä aijotaan rumeta opettelemaan — suomea ja ruotsia. Tämän tarkoi tuksen ymmärtälväinen sielu kyllä käsit tää. Ä.äitä kieliä oppineista »venäläi sistä on kaiketikin aikomus »valmistaa Suomeen tvenäläisiä virkamiehiä niin- paljon kuin mahdollista, mutta suoma- loiset lukemat myöskin muiden kielien ohessa menättä, niin että he tulemat kyllä itsekin kykeneiviksi omaa maansa Mirat hoitamaan. Tämä tästä, josta olisi paljonkin pu humisia. Mutta tämän yhteydessä muis tui mieleeni eräs toinenkin dara>iliainen menäjänlielea oppimishalu, nimi.t i i e, kun Ruotsissa aizolaan rumeta m>,,v lin opettelemaan menättä. Mitähän itänet naapurimme tuosta sanoneivat. Ehka olisilvat kiitollisia, jos kaiken maailaian kansut alkaisiivat heidän flaamilaista kieltään opettelemaan. Niin kait sen pian sanoo Noio. Wremja ja kumppa nit. A n e m o n e. Armisia Tilaajia huomautetaan tilauksen hy vissä ajoin uudistamiseS- ta, ettei lehden lähettämi sessä syntyisi keskeytystä. lisstujs. — Rajatonta raitooa. Mustasotnialai- nen RuSloie Snauija on tohtori W>llenbraa- din äskettäin Pietarissa iodottamieu rutio- purlkiea lv^doSta loutunut raiattomaa rai loon maltaan. Se lyytlää suomalaisia sepa ratisteja p tohtori W. näiden läslyläiseuä siitä ttä hänen tarkoituksenaan on ilmeisesti ollut nois>a purkeisia olleiden rutlopasillieu amulla myrchttää seiä Helsingin että Wiapo- rin wenäläiaen sotamäki. Itse Ziomoie Mremjakin sanoo Ruskoje Snamjan joutuneen rajattoman ja liian syn kän epälnnlon Maltaan. maksaa vuoden loppuun kotiin- kannettuna Turussa postissa tilattuna — Harmin ainen luonnonilmiS Kemijämellä. Maanantai-iltana kello 6,50 ilmestyi Kemijärmen kirkonkyläsjä kirk kaalle, tahtien ivalaiiemalle taimaalle omitui nen, kapea ja pohjoisesta eielään päin tai toaan lakea kohti ulottuma musia juoma, jo:a näytti oleman ilmasia mahaa alempana !um sateenkaari kesällä. Tämä musta >uoma pyiyi jotenlin liiklumalonna ilmaSm ja näytti tuin patsu musta köysi olisi pii.goueitu taimaalle pohioiiesta etelään. Juomaa pöyhinen pää oli joulun »verran lemeämpi, eieiämen pää terc mämpi, muisiutlaea lunuattoman pitkää nuolla. Silloin luu ilmiö huomaitiiu, haa^ rauiui siitä manieen muotoineu haara länteen pä.u. Tämä haara oli uä.ymissa ainoastaan noin 1ö miuuulill ajaa, sitten >e erlaniui;a muodoslui pallon muotoneisi moijläleeisi haihtuen mähän lerrasialln näkymättömiin. Wähää maille klo 8 samana iltana tuvn pin« gottettua ioyttä matSi.ultawall uiu-tan >uoman pohivineiitia päa muovosmi k^peauimalsi luin luoman lesiu-ta. Jluiiö oli nä^ymis>a mielä tiistaiaamunatiu pimeän aiiaiia ja hämisi mosta päimän maaletesiä. Puiman larasleessa näytti iluiiö maappuman ylös za alas kado ten mähitelleo ita-etelää kohti. Ilmiön huo« Musimat lukuisat Kemiiärmen tirkonchläläiset ja näytti se hymin kaamealta, marsinkin kun eunen ei ole lostaan sellaista taimaalla ha- maittu, ilmoitetaan Perä-Pohi.alai>elle Kemi- järmeltä. myytämänä Turun Kirjapaino ja Sanomalehti O. A:llä. Gurull NilPpllim ja Slli>liinll!e!jli Gsakeqijtiö I Tornii Säiistöpailkki. Läntisen Rauta» ja Kristiinankatujen kulmassa (Vastapäätä Säästöpanklia). «k. . i;. Konttori 7 45. ^ ! Säutillmen työ. Kohtuulliset hinnat. kusiminen Linnankatu 18. Perustettu 1822. Amoinna klo 10—12 a.p. ja 4—6 i.p. Tallettajat» rayaStv mk. 33,732,623: 43. Vararahasto mk. 4,629.425: 40. Korkohyvi tys 5 o/, koko- ja Puolelta kuukaudelta. Korko lisätään puoliivuosiitain pääomaan. Puhelimet: Toim. 13 96. asiam. 3 80. Puhtaita Asotteita: Asianajajia: AIsrchh»!«strm'iST^-7-^ kin manhaii ^ kimirak. 2 kerr. Z34U5 Turku. Klo S—4 ^ Omistaja : Alfred Holmström, iv.tnom. Työkumppani: Awar Aminoff, tv.tuom. . Toimisto 7?2. I Holmström ja Aminoff 104S. Lääkärejä: b-VonSdorsf, Aura?. 1, S-11,6»K. P. 1094 Gruner. silmät., Puolalankatn 2, 9—10, 11-12, 5-6. Hammarvn, naislaut. ja synnyt. Undenmaan- latu 1. Poismatknslasut. 0. Heideken. Carl, Linnan!. 8. 10—12. Horelli. Kristiinankatu 6. PoismatkuStannt. Liuöbrcn, Mlaut., Eerikinkatu 9,9»11,4-6. (Ei tiist. ja peri. t.p j Mattsson, sisäl. last.t>, Kristiinani. 1.11-12» 5-v. Möller, Uudenmaan!. 1, 9-11, 5-6. P. 1084 Rowtkoff, P., Uudeomaaal. 17. Klo 1-2, 6-7 Ringbom, L.» Poism. puolin», joulnk. Stadius. W.. Eerikinkatu 3. S-11, jS—6 Strähle. haamalääkäri. Kaskeni. 1, 2—j4 Eälttn. G-, Poismatt. joulnk. keSkimäliin. SöSerliNg, KriStiinanlatu 1, joka päivä klo V-11 l« 5—V. Puh. 15 S4. Tollet. G- A.. Eskelinkatu 1. 9—2. PllloVakMtlls-Miö! Mepuzct 15702 I ostetaan Vuolletta 182? mpöntää huokeilla ehdoilla kaikenlaisia palovakuutuksia meidän kauttamme. Z. Osterblad ja Kumpp. ostetaan Turun Kirjapaino ja Sanomalehti O. A:n konttorissa Kekri eli Pyhäiamiestea päimä vu nyt taas ollut ja mennyt. Meillä muut tamat silloin paltvelusmäki ja umokra laiset. Palmetijat hakemat parempia isantämäkeä ja isaaiäwaki taas puoles taan parempia patroelijoita, joka wali- tettarvasti usein muuttajille Harmoin onnistuu. Samoin lienee laita talon omistajain ja tvuokralaiStenkin. Muutamilla muokralaisilla on aina pula saada asumusta itielleea, joka tie tysti o» heidän oma syyniä, ja jos ta» lonomislajaia oa vaikea saada muokra- laifia, nnn on sek a tawalli>esli heiden oma syynsä. Aiunnoa pula oli r.yikm muutamilla muolralaisilla, koska er.skia nuon parikunta ei saanut a»untoa muu- c.lta luin kaupungin — tvaimastalosta, jcssa heillä on jo ennestäänkin Maayoja läheisiä sukulaisia. Miten sitten kulunee kekriä seuraa man ,wäliwnklln" aika? Saadaanlohaa taas nytkin näinä wakawina aikoina kuulla tappeluista, y. m rumisia töistä, kuten ennenkin. Toiwoisiu, ette» jeUai- siSia enää tarmitsisi kuulla, sillä onhan jo kauivan ollut tunuuSianamme: ma toa kansalle' ja sitä aatetta on myös kin jo laumaa leivitetty kaikkiin lan- sankerrokitin. Raumalle rakensimat muutama wuosi sitten sosialistit eli sitsi muuttunut vanha makama työ -vaenyhdislys ja sosialiSMie- linen „Rauya" raittiusseura itselleen omaa tsun taloa sen ihanaisen »virran reunalle eli Rauman vanhaa haisevan joen rannalle. Tuo talo, jolle oa an nettu monta lempinimeä, muistuttaa ulkonäöltään jotakin suuren maatilan kuivausriihtä tahi heinämakasiiaiä, var sinkin nyt, kun se on tulisella puna mullalla tahrittu oikein vmza karmat» sensa näköiseksi, nimittäin aa.teen »sym- — Now Wremja leivottomana Maan- Miljelysjeuioille myöaoettyiä apurahoja epäi lee »Noro. Mremja" läotettämäa tartoitul- siiu, jotla koskemat yhtä mSHSa Maatawutta, kuio Woima-iiitou toiminta tarkotti urheilun edistämistä. Myöskin samallaisia muita seuroia epäilee leht> meuätäisMastaijeSta rilolli>esta toi«i«- uastal HM ja toista. Hammaslääkärejä: Andersson. Uudeumaank. 1. 10—12. 5—«. «ahne. K «qn. Eerikiskatu 5. Klo 11—12 Tiedemies. (Suomennos.) Arkkitehti Järne oli matkalla kotiin myöhään eräänä myrskyisenä syys-iltana ostettuaan suuren laatikollisen räjähdys aineita, erästä suurempaa rakennustyötä varten. Hän kiirehti askeleitaan saavuttaak seen henkilön, jonka hän epäselmästi näki kaukana edellään, sillä hänestä tun tui jylhältä autiolla kadulla. Kun tuntematon oli Järnen kohdalla, liukasti äkkiä hänen jalkansa ja hän kaatui. Heikko valitus pääsi häneltä ja Järne kiiruhti auttamaan yäatä. — Loukkaaunuitteko, kysyi hän osan ottavasti ja ojensi käiensä hänelle avuksi. — Pilkää» että jalkani nyrjähti, sanoi toinen ja koetti Järnen avulla nousta. Mutta Järnen täytyi tukea häntä kainaloitten alta. Koskei yhtään ihmistä, ei edes Poliisia näkynyt, tar joutui Järne saattamaan Mahingoittu- nutta kotiin. Hän oli vanha mies, »oin 60 vuo den vaiheilla, vaikka oli näöltään pal jon nuorempi. Hän otti kiitollisesti vastaan tarjotun avun ja nojautui ras kaasti Järnen käsivarteen. — Kotiin ei ole pitkä matka, sanoi hän ja yritti hymyillä. Minua surettaa, että täytyy vaivata teitä näiu myö hään. Minä olen tohtori Svalling ja asua Nevstreetia varrella, aivan tässä kulmassa. Järne sanoi nimensä, ja tohtori ker tvi olevansa aivan yksin koko talossa, hänen emännöitsjjänsä oli näet matkus tanut pois. He pysähtyivät Piaa pienen huvilaa eteen, joka oli villien viini köynnösten verhooma. Järne seurasi tohtoria läpi portin ja, koska tuo loulkaantunut oli siman avuton, vastaanotti Zarne, maikka vas teamielisesti, tohtorin kutsun vahvistaa itseään lasillisella konjakkia, ennenkuin jatkaisi matkaansa. Tohtori avasi työhuoneensa oven, jonka hän nopeasti teki valoisaksi paina malla sähkönappulaa. H: menivät tä män työhuoneen läpi, joka oli täynnä koeputkia, pulloja ja kaikensuuruisia lasi- patoja, vierashuoneeseen, joka oli täynnä mukaisia ruotia, pehmeitä mattoja ja kallisarvoisia koristeita. — Nyt täytyy teidän istuutua ja — Miten kylämme oivat synty neet. Uudenkirkon pitäjässä on Kytömäli- niminen kylä, Ma on symyuyt siten, eitä rrös kalastaja jo sitoja ivuosia siiteu rakensi majansa lähelle merta, jossa kalasteli ja al koi myös viljelemään maata. Hänellä oli viisi poikaa zoideu nimet olimat Tuomas. Heiiki, Autti, Simon ja Matti. Nämät mie hiksi kasmettuaan rakeunutiimat kulin itsel leen talon ja uimittimät talonsa uiumusä mukan, nimittäin: Tuomola. Heinilä, Antti la. Simola ja Mattila. Wielä uyt lat^a »vuosia Meelipäin on niillä Pysynyt samat nimet. Eitä mieläkään ole kylässä muita ta loja, paitsi kun on ollut talvissa useampia poikia, niin on taloja lohkottu ja laitettu niistä palstatiloja. Niin sitä kipinästä tuli syttyy. Waralas ja hymimvoipa on kylä tätä nykyä. » — Keräjöjuttn sekin. EräS noin 40 vuotta naimisissa ollut talon isäntä Val kealasta on saanut haasteen ensi syys äräjiin, lapsen elätkeestä. Asianlaita on niin, että mainitun isännän poikaa olisi tullut syytet täväksi tästä onnen sattumasta, waaa onni oli niin päin vastainen, että kuolema kor jasi pojan pois. Nyt ei morsiamelle muuta turvaksi kuin tvaarmkko esille isän siialle. Mikähän soppa tuoSta oikein syntyykään. Ke» elää hän kuulee. — Tervaiset häät Vietettiin äsket täin Kalliolan Järmenpaässä P. Hiiren ta lossa. Eräs huligaani oli tamaunnt trrma» astiaa jostain taloa eteisen owen päällä ole matta parmeita ja tultuaan sitten tuoa» omelle huimasi ostiasia oleman termau haä- rahmaari päälle huutaen: „»yllä se lestaä, tua termau li>vs>a tehdään". Siinä Imivät saapasmoidetta useat sususti puetut yäamie- raat wallorinuo>llee» ja lliUoiauIulsilleen. Eräs yuligaamiakli oli taas temmannut emänniltä puraS- ja nisutoria ja pistellyt mäellä sen Muylset parempiin partoihin. — JoUialuilta haamierailta oli pil.oltu valjaat ja toiiilta viety kelloja ja kulkuna. Mokomat l,ääwieraat elivät saisi enää tulla.y>ymytsees slmislyueeslä yhteistunnossa. Perhe-utuisia. — kihloihin ovat menneet: Neiti Elin Jusiander Kuclijvelta ja hra Kalle Hj. H>.i- uo Lahdesta. — Wihitthjä. Avioliittoon on vihitty r HaniinaSja t. t. 4 p. alilapteeni Frans Or- loS ja kenraalimajuriritylar »li Mcn Muur- man. — Oulusia t. l. ti p. ark.lteyti Georg Adols Wahisten Uudcslataupuiigisra ja^ueirl Aina Karartua ^usiauen Oulusia. --Syntymäväuoiä. 80 vuotta täytti Poris>a lauantaina rva Wilyeiwiioa Munck. 70 vuotta taylti lauuniaina Turussa osuma Ktmeiinavaa piina eal. aimiSmieS E. Lindgren. — 7c) muoria lahiraa lanaan ken raali F. Procope. 6 5 vuolta tävtli eilen prosessori, t»a > paahra I A. Palmen HelsiagiS>ä. 6 0 muotta taiirti lunnuntaina panlin- johlaja Leon Gcsirm Turus>a. — 6!) vaotta täytti eileo leyivrl I. E. Sargren Turussa. 4 0 vu - tta täytli lauantaina Tampe reen Paumillateollisuas ojaleyhlion ijaa»oitsi- jä, in>lnoSr> Zll. Lamvnius. pitää minulle seuraa yhden totilasin ajan, sanoi tohtori rakastettavasi. Hetki on tosin myöhäinen, mutta teidän tulee virkistää voimianne, ennenkuin jatkatte matkaanne. Järne otti epäröiden vastaan hänen tarjoukjensa. Mieluimmin olisi hän ha lunnut mennä kotiin, mutta hänestä tuntui vaikealta vastustaa niin iäkästä miestä. — Tässä on erittäin mukava tuoli, pitkitti Svalling ja näytti vieraalleen hauskan näköistä nojatuolia. Tuohon tulee teidän istuutua. Minä olen itse sen keksinyt. Jarne istuutui tarjottuun nojatuoliin, joka todellakin oli tavattoman mukava. Tohtori seurasi suurella vaivalla näyt tääkseen vieraalleen sen etuja. — Jos painaa tätä nappia, selitti hän, niin kohoaa jalkanoja, joS taaS painaa tätä niin laskeutuu se. Järne laittoi jalkanoja» sopivaan korkeuteen. — Ja joS painaa tätä «appia, jat koi tohtori, niin kohoaa käsinoja. Odot takaa, minä avustan teitä. Tohtori ojentauiui eteenpäin ja pai noi noppia. Kohta putosi jonkinlainen laitos Järnen pään ja käsivarsien yli, niin että hän istui ikäänkuin loukussa. Järne ei tiennyt mitä arvella. Hän tuijotti isäntäänsä, joka hymyillen seisoi vieressä sanomatta sanaakaan. Sitten koetti hin kaikin voimin vapautua. Hän työskenteli käsin ja jaloin, mutta turhaan. — Rakas, nuori ystäväni, sanoi tohtori nauraen, te reuhdotte nsenne vä syksiin aivan ilman aikojanne. Ei mi kään voima maan päällä kuin minä, voi vapauttaa teitä vankeudestanne. — Olk^a sitten niin ystävällinen ja vapauttakaa minut heti, sanoi Järne, joka ei kauempaa voinut säilyttää mie lenmalttiaan. Minä en pidä tällaisesta pilanteosta. ohtorr otti aivan tyyneesti esiin paperossia, sytytti sen hitaasti ja meni sitten ilmaa pienintäkään ponnistusta ottamaan tuolin, jonka hän sijoitti Maniinsa viereen. — Ensiksi pyydän teitä olemaan huu tamatta. Se oa niin epämiellyttäioää ja riistäisi Maulta humin keskustella teidän kanssaane, puhumattakaan siitä, ettei se hyödyttäisi mitään. Kukaan ei kuulisi teitä. — No mutta mikä sitten on teidän tarkoituksenne, kysyi Järne lannistavan amuttomuuden tunteen vallatessa hänet. — Minä ilmoitan teille suurimman tähän aSti tehdyn keksinnön salaisuvden. Mmä en aio vaatia teiltä mitc aa wai- tiolon lupausta, koska — no niin ko. ka te olette miidiZtoista järjeStylse-sä, jolle asia ilmoitetaan, ja kost 'ei kukaan edellisistä ueljäsiätoista ole ilmaissut sitä, niin arvelen, ettette myöskään te tule tekemään fitä. Eli käyttaaijeni yleistä puhcenparita — heidän huulen sa ovat suljetut. Paljon merkitsevä hymy, joka seurasi näitä sanoja, oli kalliisi puhuva. Toh tori nouit senjälkeen ylöz, meni er.än hyllyn luo ja toi valokuvakokoelman. — Useia on tapana humittaa vie rastaan katselemalla pertzeea jäseniä esiinpannuista valokumakokoilmiSta, sa noi hän ja nauroi kcmyes.i Tama oa mieltäUlanitlämin kokoelma, minkä moitte näM. Eh'Z tunnette jotkut taiat kas vot näidea valokin» en joukosla. Häa avajt valoluvakzkoelmaa Jär nen eteen. Jokikinen valokuva esitti nähtävästi joko luollutta tai nukkumaa ihmistä sa massa onnettomassa tuolissa, jossa Jär ne itse istui. Ne olimat midea nel jäntoista henkilön kuvat, joille eancn Järneä oli ilmoitettu tohtoria salape räinen keksintö. (Jatk.)