l-guvsntsins liiMkuun g p:nZ k<:o 3S — lsik Kirkonkokouksen ääniluettelon teki jöiksi malittiin kaupunkiseurakunnasta: kanttori K. F. Hedberg ja pastori W. Martio sekä Maralle opettaja M. Lahtinen ja maaseurakunnasta: pas tori W. Häggström ja rustitilallinen E. Kaapsli-Mattila sekä maralle maanmilj. I. K. Malli-Jaakola. Pöytäkirjan tarkastajiksi malittiin apteekkari G. Midbom, opettajat M. Latma ja F. Wikman. Mrkkvnialtuuston kokvuk- jessa, joka pidettiin eilen kirkon sakaristossa, lausui romasti K. E. Stenbäck mal tuuston jäsenet terivstulleiksi ensimai seen kokoukseen. Rowasti toimoi, että kirkollinen hoito ja asioiden käsittely maltuuston kautta tulisi tarkoitustac -n maStaamalla lamalla järjestetyksi. Lopuksi hän toimoi Jumalan siu nausta Valtuuston työlle. Kirkkomaltuuston puheenjohtajana toimii kirkkolain mukaan romasti Stenbäck, Maltuuston pöytäkirjan tekijäksi malittiin pastori W. Martio. Toimitetussa nimihuudossa oli 36:s- ta jäsenestä ainoastaan 22 saapu milla. Päätettiin asettaa kirkkolain 477 ^:ssä mainittu kirkkohallintokunta, jonka jäsenlumun määrääminen sekä sille ja yleensä kirkollisten rahastojen hoitaa marten mahmistettaman ohje säännön ehdotuksen laatiminen an nettiin erityisen Valiokunnan tehtä- mäksi. Tämän maliakunnan tulee myöskin laatia ehdotus ohje- ja työ- järjestyssäännöiksi pöytäkirjan tekijää ja maltuustoa marten sekä mastai- suudsZsa maiittaman kirkonisännöitsi jän palkkion määräämiseksi. Valiokuntaan »valittiin: Varatuo mari U. Nuotio, rehtori L. H. San delin, pormestari H. von Hellens, ooettaja M. Latwa ja maanmilj. Juho A, Jaakola; maralle kultaseppä Isak Saha ja suutari G. R. Wik ström. Maitokunnan kokoonkutsujalsi tuli Varatuomari Nuotio, Kirkkoneuivoston tekemä ehdotus papiston apulaisen palkan järjestä misestä siten, että tälle »viranomai selle makuutettaisiin 200 mk. kuukau dessa eli 2,400 mk. muodessa, hyväk syttiin. Maltuuston jäsen, raut.kirjuri A. Mantala, ilmoitti poismuuton takia tulemansa luopumaan maltuustosta. Siinä tapauksessa, että kirkkovaltuus ton maalista tehtyä malitusta ei hy- mäksytä, tulee täytemaali toimitetta- maksi. Pöytäkirjan tarkastajiksi malittiin ratamestari A. Sairanen ja opettaja M. Latma. — Eliukeiuoilmoitukfia. Jt- sellisenpoika Kaarl Kustaa Grönholm ja räätälintytär Aili Lahti ilmoitti- mat maistraatille miime torstaina harjoittamansa täällä yhteisesti rää- tälinliikettä. Työmies F. F. Mäkinen ilmoitti harjoittamansa kalakauppaa. — Wararikkoafioita. Melko- jäin kuulustelu puuseppä K. R Huh tasen mararikossa toimitettiin miime torstaina. Maroja ilmoitettiin pe sässä löytymän 747 mk. 50 p. ja melkoja 687 mk. 90 p. Uskotuksi- mieheksi malittiin maratuon. zri K. I. Jnbsrg ja malmontopäim^kfi mää- rhttiin heinäkuun 23 p. Malmonta toimitettiin samana päi- wänä neiti Alma Anderssonin mara rikossa, jossa 16 »velkojaa malmoi yhteensä 63,683 mkaa. Toimitsija- m'rediksi tulimat Varatuomarit Ano C^selius ja K. I. Jnberg. Ensimäinen esiinhuuto kauppias Wäinö Messmanin mararikossa ta» pahtui myös samana päimänä. Toi nen esiinhuuto tapahtuu t. k. 21 p:nä. Airko» «rkujeupolkijakfi on malittu monimuotinen mirkaateke- mä polkija, suutari Matti Johansson. Qppilas- ja »uorte» työ», tekijäin teoSteu »äyttelyy» Oulussa on Porista ilmoittautunut 22 osanottajaa. Moottorialus „Lokiu"k«- lettajakfi otettiin eilen luotsitutkin- non suorittanut F. O. Rosenqvist Ahlaisista ja koneenkäyttäjäksi II luo kan koneenkäyttäjätutkinnon suoritta nut Taametti Koskinen Porista. Lokin kulkumuorot aiotaan alottaa Mappuna. — Rapola» muistopatsas- rahastoa on Huittisien Suomalai nen seura aikomansa seppeleen sijasta päättänyt puolestaan kartuttaa 20 markalla. — Lehtori F. O. Rapola» muistokirjoituksen johdosta otet tua lehtemme ylipainosta on mielä pieni määrä jälellä konttorissamme. — Meritvefi on Reposaaren luo- na nykyisin niin alhaalla, ettei mies muistiin muisteta olleen. — Varkaita on toissa yönä käynyt John Juseliuksen rohdoskau passa, josta on miety kaikellaista pientä tamaraa, kuten albumeja, postikortteja, kummipalloja, saippuoi- ta, marmelaadeja ja jos mitäkin. Kauppaan on menty pihanpuoleisen eteisen kautta siten, että omen ikkuna on ensin rikottu ja sitten Väännetty lukon reekeli auki. Tamarasta päät täen on teko poikamiikarien työtä. — Eu«e»aikaise» lapse» ruu- mii» löysi haud n?aimaja eilen Uu denhautausmaon aidan tyköä, missä se lienee jci jonkun aikaa ollut. — Korti«pel«» Reposaaren met- sässä jatkuu yhä. Pitkäperjantai ja pääsiäispyhätkin lyötiin siellä ko:ttia aamusta iltaan. Viranomaisten ha- joitettua joukkueen toisensc jälkeen, muodostui niitä yhä uusia tilalle. — Kausalaiskoko»s pidetään Raittiusliiton ja Alphan toimesta Alphassa huomenna klp 5 i.p. senaa tin ja rautatiehallituksen tunnetun menettelyn johdosta mäkijuomain ku setuksessa Valtionrautateillä. Raittiusasian harrastajia kehoite. taan runsaslukuisasti saapumaan ko koukseen. — L?iaa«ieS- ja os«»stoimin- tapäitvistii, jotta pidetään täällä Palokunnantalossa huomenna ja maa ncmtaina huomautamme yleisöä. Kau punkilaisten ei pidä unohtaa päimiä, sillä niistä on heillekin paljon hyötyä. Päimien ohjelma on kokonaisuudes saan lehtemme miime tiistoi-numerossa. — Tassfiefithkse» antaa neiti Bertha Corander teatteritalolla huo menna klo 8 i.p. Amustajina omat neiti S. Corander ja Soitannollisen seuran orkesteri. Viittaamme ilmoi tukseen. — Kirjetvaihtoa. Nimimerk ki T, Ol'! — Odotamme kuittia. Toimitus. Rllotjl!!ais-»lloMöWll!sisLezt salaiiia jvollia. Ensi maanantaina, t. k. 11 p. on Helsingissä Säästöpankkien KeSkus- osakepankin marsinainen yh'iökokouS, jossa m. m. malitaon pankin hallin- toneumostoon 2 marsinaista ja va rajäsentä 3 muodeksi. Niinkuin muistettane?, keksaiimat ruotsalais-nuorsuomalaiset, moidll kseen täydellisesti isännöidä Suomi-yhtiötä, itselleen harhaanmiemän nimen „Suo- mi-yhtiön ystämät" koettaen sillä sarisealaisella tempulla merkitä suo malaiseen puolueeseen lukeutumia ma kuutettuja yhtiön menestyksen Viholli siksi, joilleka eimät ..tasapuolisuuden" nimessä antaneet mitään maltaa yh tiössä. Tätä samaa häikäilemätöntä tapaa he jälleen käyttämät saadakseen mal taansa Säästöpankkien Keskuspankin, He omat nimittäin lähettäneet salai sen kiertokirjeen, jonka allekirjoittajana on: ..Keskusosakepankin menestyksen harrastajia." Tässä »salaisessa asiakirjassa" lau sutaan asian salaisuuden hymäksi: »Jotta asiasta ei tulisi ikämää puoluetaistelua, on toimittama huomiota herättämättä ja sitä julki suuteen saattamatta eikä tehtämä yritystä siellä missä säätiö- pankin hallituksen kokoonpano on sel lainen ettei onnistuminen ole marina". Maltakirjat pyydetään lähettämään toimittaja K. Kytömaalle os. H:ki, Albertink. 17. siis ruotsalvisnuorsuo- malaisten puoluekansliaan! Kiertokirje on lähetetty jo maalis kuun alussa ja tehnyt kiertokulkunsa. Syytä on siis moltuuttaa edusta jia niidenkin pankkien, jotka eimät mielä ole maaliaan toimittaneet. Suomen kaartinpataljoonan hä vittäminen kenraalikuvernööri Obolenskm ansio? Nom. Mremjon toimitus on saa nut mastaan otiaa näin kuuluman kirjeen: »Pyydän Teitä hra A. Rsu bottin aikaisemmin Nom. MremjaSsa julais- tuun kirjeeseen, jossa äskettäin kuol leen ruhtinas Jman Mhailomitsh Obolevskia muistoa puhdistetaan, liit tämään seuraaman historiallisen tosi asian, joka koskee ruhtinas Obolenskm Suomen Suomen kenraalikumernöö- rmä olosikaa: Hän ratkaisi onnelli sesti kysymyksen Suomen k'artin- tarkkampuj?pataljoonan bämutämi- sestä, johon kenraali Bobcikom ei ollut uskaltanut ryhtyä, maikka hän piti sitä Välttämättömänä. Luulen, että tämä ei ollut mähäinen ansio Menäjän edessä, maa a ei tsuhnien ja isänmaan Vihollisten edessä. Ruhtinas Aleksander Mchailomitsh Obolevsk'.". Eräs euuuStus. Ihmiset Siemissä kertomat erään manhan miehen ennustaneen aikoinaan, että 50 muoden kuluttua tulee Suomelle koma aika ja sitten mälillä hieman parempi aika, mutta sen jälestä mie- lä komempi aika ja lopuksi niin Meri nen sota, että tukit Seinäjörssa uimat meressä. Tämä ennustus lausuttiin puoli muosisataa ennen Bobrikoffm aikoja ja on se näinä muosina johtu nut ihmisten mieleen ja herättänyt huomiota, kun se osaltaan on jo to teutunut. — Mitenkähän on lopun laita? Sama ennustus on ennen kuultu toiselta taholta. ^ Uhra«tuwa «eiti. Parin »viikon ajan on Merikarmian eri ky lissä^ eräs nuori nainen pitänyt ko kouksia, joissa hän selittää raamattua ja puhuu rakkaudentöistä. Mikäli kirjeenmaihtajamme kertoo, omat hä nen saarnansa lahkolaisuudesta wa- paita ja yleensä puhtaita. Jjältään on hän noin 20-muotias. Nimensä kuuluu oleman Nissinen ja kotoisin hän sa- noo olemansa Samasta, missä mara- kas isänsä on Markauden tehtaan palmeluksessa. Neiti matkustaa oman kertomuksensa mukaan omilla warc>il- laan; kolehtia hän ei kokoa eikä pyydä mitään ilmaiseksi. Matkalleen hän sanoo lähteneensä rakkaudesta Juma laan. llmMzlus 5ÄSKl!IM355S! KarhnkaiM en malta olla muistuttamatta, että tänä iltana klo Vz8 alkaa Porin Karhun maatimaton, mutta silti ylen palttisen dupainen perhe-iltama, johon hnwitai»»ikunnan rvattuuttamana tei dät kaikki termetulleiksi kutsun. M ?öön siis kukaan kököttäkö ikärvissään tänä iltana, maan ottakoon päälleen kemäisen hilveän muodon ja saapu koon nuorten kemuihin. KeuzZt on jo tuossa tuokiossa edes sämme ja ennen vitkää saamat tällai set siiäjuhlat taas joksikin aikaa mäis- tnä muistojen joukkoon, niin että jollei Porin Karhu mietä tänään mii- meistä iltamaansa tällä toimikaudella — Mcppuna kaiketi miimeinen pide. tään —. on se ainakin miimeisen edel> linen. Ja kun tähän mielä lisään runsaan ohjelman kaikkinaisuuksineen, min en jaksa ymmärtää, millä syyllä joku stekailisi Kansalliskotiin lähtöän sä, ei ainakaan millään oikeutetulla syvllä. Niin, että: Termetuloc! Pikku-Karhu. «ikstlll»» jz — Ka«sa»ko»serti» antaa Soi tannollisen seuran orkesteri sunnun taina klo 3 i.p. Työmäenyhdistyksen talolla seuraamalla ohjelmalla: I. 1. Nmertyyri oov. »Norma", Bel lini. 2 Menuetti, Mozart. 3. Kuu- tamo-vö, Merikanto. 4. La Monola, Eulerberg. II. 3. Nmertyyri oop. ..Tancred", Rossin». 6 Sotilaspoika. Pccius (solo tromp, esitt. hra Moliis). 7. Fantasia oop. »Faust", Gaunod. 8. Unkarilainen tanssi, Brahms. — U«fia kirjoja. Ilman malloitus. Helge Holstin mukaan somitellen ja lisäellen suo mentanut Kaarlo Suomalai nen. 164 sim. 53 kumaa. Hinta 3 mk. Kustannusosakeyhtiö Otaman kuStautama. On tosiaankin jo aika saada suo menkielelläkin lukea niistä mieltäkun- nittamistä tuloksista, mitä ilmapur- jehduksen alalla on saamutettu. Tämä ensimäinen sucmenkieliNen teos antaa humittamcn ja lukuisilla kumilla ha- mainnolliseksi tehdyn esityksen »ilman Valloituksen" maiheista aikaisimmista ajoista aiman nykypäimiin saakka. Päähuomio on, kuten luonnollista, kohdistettu miime »vuosien yllättämiin saamuiuksiin, jotka omatkin omiansa herättämään mitä miikkainta mielen kiintoa. Karjala. Karjalaisen Osakun nan julkaisu. 174 sim. Kumitettu. Hinta 2: 25. Kustannusosakeyhtiö Otawan kustantama. — JlMeStysyttä aikaka»s- kirjallis««tta. Käsityö- ja t e- o llisuuslehti n:o 3. Nyblinin Tietolippaan helmikuun?:o. — Meijeriliittoje» apurahat Senaatti on myöntänyt Satakunnan meijeriliitto Peuralle 7,000 mkn apu rahan ja Hämeen läänin meijerilii- tolle 7,000 mkn apurahan jos maltio- marat sen sallimat. — Osuutta ISV8 touode» Palowii»aweroista hyödyllisiin kunnallisiin karkotuksiin Loimaan kihlakunnalle jaetusta 7,624 marka-ta 1 p:stä tulee Huittisten kunnalle 1,408 mk. 60 p,, Kaumutsan kunnalle 375 mk,, Mampulan kunnalle 395 mk. 10 p., Punkalaitumen kunnalle 877 mk., Loimaan kunnalle 1,586 mk. 60 p., Metsämaan kunnalle 201 mk. 80 p, Alastcron kunnalle 616 mk. 1 p., Kokemäen kunnalle 1,067 mk., Harjamallan kunnalle 253 mk., Köy liön kunnalle 482 mk. 30 p. sekä Säkylän kunnalle 361 mk. 40 p. - Waugi«k»ljet»sk»sta«- »»kfia tässä läänissä on jälkimmäi seltä muosipuoliskolta miime muonna suoritettu yhteensä 3,138 mk. 78 p., joSta m. m. Ulmilan kihlakunnalle 1,262 mk. 2 p., Loimaan 299 mk. 31 p,, Ikaalisten 636 mk. 84 p. ja Tyrmään 261 mk. 30 p. Arpajaisluboat. Kenraali- kumernööri on myöntänyt seuraamille yhdistyksille ja henkilöille Turun lää- nissä luman pitää arpajaiset, ehdolla, ettei niistä pidetä puheita eikä esitel miä, mm: Noormarkun nuorisoseura tänä muonna 3,000 arpalippua ä 25 penniä, Pomarkun työmäenyhdistyS kesä—heinäkuulla 4,000 kpl. ä 25 p., Merikarmian W. P. K. kesä—elo kuulla 5,0001 kpl. ä 25 p., Euran Kauttuan M. P. K. tänä muonna 10,000 kpl. ä 23 p., Harjamallan suomalainen seura heinä—syyskuulla 6.000 kpl. ä 25 p. — Tyrwää» yhteiskoulu. Senaatti on mahmistanut lukusuun nitelman m. m. Tyrmään suomalai selle yhteiskoululle. — Oike«st»tki»»o« on miime torstaina suorittanut n,, m. A. M. Parmanen. — Kestikievarit. T. k. 5 p:nä Nakkilan kunnanhuoneella pidetyssä huutokaupassa kestikiemarinvidosta teki alimman tarjouksen 575 mk. kunnallislautakunnan esimies Juho Penttala. —Kark«» os»»snn ijeriuisä»- »iiitfijäkfi ja meijeri ikst on ma littu meijeristi Kaar! Toimonen Tuusniemeltä. Metsäuhoito-tzh sttzs pe rustettiin miime sunnuntc a Kiukai sissa. Aluksi liittyi yhdist. ^een noin 13 taloa Köylypolmen, L hion ja Panelian kylistä. Uhdis. ' aikoo alottaa toimintansa ensi elokuun alusta. — Närpi»» murhaaj t»o- «itt». Närpiön kihlakunna». talmi- käräjillä t. k. 6 p:nä tuomittiin iäki- wpalainen Ramberg, Merikari, lta, leski Maria Hollströmin mur sta Finbyyssä, elinkautiseen mankeu an- g!-iswkseen ja ainaiseksi menettän !än kansalaisluottamuksensa. Oikeudessa tunnusti syytetty tekonsa, mutta or- meli sen tehneensä satunnaisessa mie lenhäiriössä, jota kuitenkaan ei Voinut todistaa. — Tulipalo. Eläimiä pala- u«t. Köyliön Hankaankormen met sässä sijaitseman yksinäisen Lemomäen torpan NLmettarakennus pcloi poroksi t. k. 4 p:nä klo 1 päimällä. Palossa sai surmansa torppari Frans S?aren kaksi lehmää. Muutakin irtainta pa loi. Irtainta lienee pienestä sum masta Vakuutettu. Lehmät olilvc-t Vakuuttamattomat, joten köyhälle per heelle tuli suuri mahinko. Syytä tulen irtipääsemiseen ei tiedetä. — L. S. — Tilaukauppa. T k. 5 p:nä tehdyllä kauppakirjalla myi maanmil- jelijä I. Kunnas omistamansa Riihi- mä'i-mmisen lohkotilan, Eur..n pitä jän Turajärmen kyläsiä, maanmilj?- lijä Nestori Mikolalle, Nakkil^e-ta, 9.300 markzn kauppahinnastci. WaS- »aanotto tapahtui heti. Taloukauppoja Luwialla. T. k. 6 p:nä tehdyllä kouvp^kirzalla möi tilallinen Mariana Sakari Lu- mian Mäipären kylästä, sanolussa kylässä omistamansa Sookari-nimisen manttaalin suuruisen talon pojal leen Juho Richard Sookorille 55,000 markan kauppahinnasta. Mastaan- otw tapahtui hett. Niinikään möimät äskettäin teh dyllä kauppakirjalla talollinen Vihtori Mpuosi ja maimonsa Lumian Mäi- pären kylästä pojalleen Vchtorlle sanotussa kylässä omistamansa V, manttaalin suuruisen Ilipuoft-nimisen talon 30,000 markan kauppahinnasta. — Kotzli»» ja Säkylä» ori yhdistyksellä oli kokouksensa t. k. 3 p:nä Säkylän suomal. seuran ta lolla. Hyiväksyttun yhdistyksen wa- litsemain ostajain tekemä kauppa, kun he olimat Loimaan pitäjästä H. Tuis kulta ostaneet yhdistystä maitten uiei- ta p lkintoja saamuttaneen juoksija- oriin nimeltä „Wauhti". Kauppa hinta oli 2 300 mk. Ori päätettiin sijoittaa Kepolan kartanoon Köy liössä. — Tulipalonalku oli t. k 6 p:nä Merikarmialla Lauttijärmen ky län Peltomäen talossa. Tuli oli al kunsa saanut samupiipuSta pudon neesta kipinästä. Tuli saatiin piam- miten sammumaan ehtien kumminkin polttaa mesikattoon reikiä. 50 w. ai kana on saman talon päärakennus palanut kahdesti perustuksiaan myö ten. Laman MMgMMt. Kuten jo tässä lehdessä on ilmoi tettu pidetääu Lannassa tämän kuun 18 -23 päiminä suuret maataloudel liset kurssit Suomalaisen seuran ta kila. Kursseilla tulee esiintymään suuri joukko puhujia: hrat Puumala, Kimalo «metsähoidon k-znsuler.tt^, Karsten, Rahola, Sipilä ja Mäkinen, eri maatalouden aloilta. Luennot pi detään iltapäimillä klo 3:sta alkain. Aamupuolet käydään retkeilyillä eri näisillä maatiloilla ja metsissä. Nii den, jotka aikomat ottaa osaa kurs seihin, tulee ilmoittautua maanmilje- lysseuran sihteeri maistcr! Puuma lalle. Esitelmäsarjoja tulee pidettämäksi lannanhoidosta, mihantarehun Vilje lyksestä ja 2 luentosarjaa metsän- hoitoasioista. Tällaisia kursseja on talmen ajalla pidetty muun muassa Kiikoisissa, jossa ne onniStuimat er!.täin hymin ja oli mäkeä niissä paljon, keskimäärin 100 henkilöä päimässä. Kun tässä tar joutuu marsinkin nuoremmille maan- Viljelijöille oiwa tilaisuus ilmaiseksi saada oppia heidän omassa amma tissaan. on toimottamaa, että lamia- laiset ymmärtämät käyttää hymäkseen tätä harminaista tilaisuutta ammat tinsa oppimiseen. Mai olisimatko lamialaiset kiikois- laisia laiskemmat ja haluttomammat? tyksen puheenjohtaja, lehtori Juho Äijälä puheen, joka käsitteli kansamme nykyistä toimotonta tilaa ja mitä Valopuolia siinä kuitenkin woisi olla Taas laulettua piti opettajakokelas K. A. Kotka esitelmän aineesta: Snellmanin, Lönnrotin ja Runeberg in Vaikutus kansallisuus-asiassa. Mäliajan päätyttyä esitti tohtorin rouma Iida Rapola pianonsoittoa. Senjalleen lehtori F. H. B. Lagus kertoili hauskoja j.i humittarvia muis telmiaan I. W. Snellmanista, joita tarklaamasti kuunneltiin. Lopuksi sitten laulettiin yhteisesti »Maamme". Tämä Milhon päiivän juhla muo dostui arivokkaaksi tilaisuudeksi. — L. S. — Läufi- ja lo»«ais-S«o«e« herä»uäiSse»rat pidetään tämä ke sä^ä Lait-Icissa kesäkuun aikana luul> tamasri Palttilan kartanon tilalla. Paikallisia herännäisseuroja pidetään Esikoisien LemäSjoen kylän kansa koululla ja luultcmasti Porin maa- seurak. Kokemäen saaren kylässä myös kin tämän kesän aikana. — Rauma» Suomalaisen yhdistykse» w»ofijuhla »vietet tiin t. k. 7 p:n illalla yhdistyksen huoneustossa, joka oli tilaisuutta marten koristettu sinimalkoisin Värein, haivuin, kaslvein ja Snellmanin muo- tokumalla. Kun oli aluksi yhteisesti laulettu Isänmaan Virsi, piti yhdis Kokemäki. Metsätalo uskeskuStelu- kokous videttiin w. k. 28 p:nä Pei pohjan Jsossatalossa. Ohjelmassa cli esitelmiä sekä alustuksia. Ensiksi hra Koljonen teki selkoa kansantalou- temme yleispiirteistä, kohdistaen esi tyksensä maamme rikkauksiin, erittäin kin nuhin mitä löytyy meidän mei dän metsissämme. Aiman paikallaan olikin puhujan huomautus, etrei maam me o!e mikään löydä, maikka sitä silsi sanotaan ja ettei ke^erMn larmitss mennä ulkomaille työansioille sen täh den, että ei omassa maissa löytyisi työtä. — Kotitarpeiden käytön järjes tämiseltä alusti H. Linnainmaa, jon ka johdosta keskusteltiin. Hauska oli kuulla mitä tunnustusta annettiin sääslämäisyydelle, joka onkin asian ydin. Sillä silloin kuin me osaamme säästää metsän käyttöä taloudessam me, ei moi olla enää epäilystäkään, ettemme sitä tekisi metsän myyntejä järjestöissämme. ^ Alustuksen met sänhoitoyhdistyksistä viti E. Koljo nen. Puhuja toi siinä erittäin sel- mäSti esiin koitti puolet asiasta, joita yleisö tarkkaan seurasi. Monella ka malla todisti hän. että aika jo maa» tii semmoisten yhdistysten syntymistä ja niiden menestyminen on myös taattu ja käytäntöön sopima. Milkas keskustelu syntyikin asiaSta ja oltiin yksimielisiä nudsn tarpeellisuudesta. Erittäin suuresta merkityksestä järki peräinen metsänhoito olisi kunnan omistamille taloille, niiden metsistä kun ei kukaan huolehdi. Metsänhoito yhdistykseen Voitaisiin nuo vuolikyn'- mentä kunnan tilaa liittää aiman helposti. Ja jos kerran yhdistys saisi yksityisten metsänomistajain puc- lelta myös kannatusta, niin kyllä ne pienet menot, jotka syntymät kunnan metsien hoidosta, tulisimat monta ker taa kormatuiksi säästämisen, kasmun paranemisen ja myyntien kautta. Toi- motnin saat man tällaisia yhdistyk siä värikin Kokemäelle alottamoan työnsä jo ensi syksynä. Maamiesseu ran ensi kokoukseen asian esille tuo jaksi ja metsänhoitoyhdistykselle sään töehdotuksen laatijaksi malittiin maan- milj. E. Aakula. Jos osta siellä saa kannatusta, on kuntakokouksella myös tilaisuus laulua yhtymisensä kunnan talojen puolesta perustettamaan met sänhoitoyhdistykseen. Suotamaa on, että yhdisty? saataisiin jo nyt perus tetuksi. sillä marinana saa pitää, että asia lykkääntymisestä kärsii. Latvia. Ratkaistu työriita. Syk syllä 1908 otti työmies K. Rauhanen urakalla tehdäkseen kiminametan pals- tatilalliselle Iisak Kukkulalle Riutta lan kylässä 880 markasta. Työn tuli olla malmis heinäkuussa 1909. Työ näytti rakennuttajasta kyllä alun- vuäen huonolta, mutta hän ei woi- nut sitä keskeyttää maikka usein moitti, sillä urakoitsija piti armostelua liian aikaisena, työ kun oli puolitekeessä. Kun työstä ei näyttänyt kalua tule man, kutsui rakennuttaja Satak. maaniviljelySseuran rcikennusneumoja Huhtalan tarkastamaan rakennusta marraskuulla 1909, Hänen anta mansa lausunnon nojalla keskeytti rakennuttaja työn, kun ei urakoitsija eimätkä hänen takuumiehensäkään an taneet sitoumusta huomattujen mir- hcitten korjaamisesta ja rakennuksen saattamisesta mälipuheen mukaiseen kuntoon, ja antoi työn uudestaan urakalla teluämäksi kimimies S. Kul malalle 695 mkan hinnasta. Mutta kun Rauhanen oli jo työn ajalla saa nut etumaksuja 620 mk., tuli siitä rakennuttajalle tavvii-ta. jota ei enti nen urakoitsija eikä takausmiehensä- kään suostuneet kormaamaan. Tästä oli svntyZ oikeusjuttu, mutta suos- tuimat takausmiehet, taloll. Iisak Ri tala ja torpp I. Peltoniemi, lopulta jättämään asian ratkaisun sominto- oikeudelle. johon jäseniksi walitsiwat maanmilj. B. Huidan ja F. Kallion; rakennuttaja puolestaan malitsi maan- milj. K. Anttilan ja nahkuri T. Hal- misen Kiikoisista. Nämä taas kut- suimat puheenjohtajakseen romasti R. Grönmallin. Tämä sominto-oikeuS vitikin istuntonsa rakennuttajan I Kukkulan luona ja otettuaan asiasta kaiken selmyyden, tuomitsi takauSmie- het maksamaan rakennuttajalle kor- mausta 525 mk. 15 p. sekä sominto- oikeuden jäsenille ja todistajille yh teensä 50 mk. — Takaa mies ja maksa melka, on tuttu sananparsi. Eura. Turw e p e h k uteb d asta hom mataan Euraan Varsin wakawasti. Perustettaman osuuskunnan Väliai kaiseen hallintoon malittiin m. k. 30 v:nä maanmiljelijät K. Mahe, E. Mainiomikkola ja liikemies M. Kause. Säkylä. Säkylän Säästöpankki w. 1909: Säästöönpanijain saa minen muoden alussa 230,149: 95 Muoden kuluessa sääs töön pantu . . . 53,210: 01 Muoden kuluessa sääs töön pattijoille juos sut 5 "/o korko . 13,257: 32 316,617: 48 24,439: 08 37.368: 76 Muoden ajalla säästös tä otettu .... Säästöön panijain saa minen muoden lo pussa ..... 292,178: 40 Lainanottajain melka muoden alussa . . 212,765: 57 Muoden kuluessa uusia lainoja annettu . . 76,737: — Juossut korkoa 6 'V» mukaan 14 541:56 304 044: 13 Muoden kuluessa mak settu takaisin pää omaa ja korkoa . . Lainanottajain melka Vuoden lopussa . . 266,675: 37 Säästöönpanijain mastakirjoja oli muoden alussa 331 ja lopussa 346, samoin lainan ottajien melkakirjoia muoden alussa 2">S ja lopussa 313. Palkkoja y. m. erikois- tilikirjan mukaan 1,425: 85 Kantarahasto . . . 1,000: — Vararahasto muoden 1909 alussa . . . 6,168: 06 Muoden moitto . . . 1,737: 41 Pankkitalletuksia Vuo den lopussa . . . 25,892: 81 Keskuspankin osakkeita 1 200: — Rahaa kassassa muoden lopulla 7,315: 69 Kaikki säästöpankin hal lussa olemat marat ivuoden lopussa yht. 301,083: 87 Kuntakokous Säkylässä t. k. 4 p :nä Valitsi kunnan puolesta selityksen antajiksi eräässä kunnallis, merotus-asiassa maanmiljelijät T. Tekkalan ja E. Pällin sekä työmies M. Mälimäen. Maltion rakennuslaina? kansakou lua marten väätettiin pyytää 15,000 mk. ja päätökselle mahivistusta kumer- nööriltä hakemaan malittiin kunta kokouksen puheenjohtaja T. Halme sekä lainan pyytäjiksi kirkkoherra P. Korhonen, maanmiljelijä F. Jaakkola ja poliisikonstaapeli I. Lindfors. Rakennustyötä marten asetettiin erityiseksi rahastonhoitajaksi maan miljelijä K. Seppä. — Toimiuimi OSkari ^ Eero Roiha» pesä»selwityksee>tä on »Miipuri" asiantuntemalta taholta saanut seuraamat tiedot. Nyttemmin on pesän tilasta saatu tehdyksi tarkka selwity°. Se ei olekaan niin hymä kuin ensin luultiin. Kirjeenmaihto on ollut lemäperäinen ja epätarkka. SaatamiKsa ei ole useana edellisenä Vuotena tehty minkäänlaisia poistoja. Niinikään on kiinteimistöt otettu kir joihin liian korkeista hinnoista, niin- vä on esim. Muttelinmäen tila Pa- rikka lassa merkitty kirjoihin 73,000 markan armoiseksi ja tilan maanivil- jelys 53 000 markan armoiseksi, eli yhteensä 134,000 M irkaksi. Nyt on tila arvioitu kaikkiaan korkeintaan 60,000 markan armoiseksi. Ulkona olemista säätämistä on täytynyt ko konaan epämarmoina poistaa 400 000 markkaa joten majaus nyt tehdyn inmentarion mukaan on 310,000 markkaa. Kaikkiaan on maksettamia irelkoja 1,228,000 mk. Niistä etu oikeutettuja tiinnitysten y. m. mckuu- tuksieii perusteella 343,000 mk. Toi minimen nykyinen omistaja Oskari Roiha tarjoaa akordiksi 65 pros., mutta akordi tuskin Voisi käydä päinsä, kun pesän asiat omat perin eka ivat ja suuri määrä on pankkei- hin diskonteerattuja mekseleitä, joiden uhteen Voidaan Varmasti sanoa,! ettei läheskään kaikki tunnustajat moi tunnuskeitaan itse lunastaa. Näin ollen on dyrvin luultamaa, että liike Mtuu konkurssitilaan. käytärvillä. Sänget haramoidaan sitten huolellisesti. Tämän tapah duttua Vedetään nuoralla 3-4 Vii maa niihin pitkin päin, jotka sitten haraman warrenpäällä symännetään. Näihin juomiin kylmetään siemenet sitten hiekkoineen. Kylmettyä peitetään juomot joko siten, että harawan la malla sänget silotetaan, tai että mä däntynyttä kompostimultaa riputc taan yli sängen. Jos on kylw:tty komakuorisia siemeniä, kuten ruusujen, orapihlajain, luumujen y. m., on hymä peittää sänget malkosamma leilla. Sammaleet estämät rikkaruo hojen kasmamista, samassa kun ne pitämät maan tasakoSteampana. Puutarha. Nuinka keÄelmältemeilitt kylmetään. Moi.et omat ne, jotka tahtoisimat aSwat c?a hedelmä- ja muut puunsa itse, mut'a eimät ymmärrä, mitenkä siementäessä menetellään. Kim?- ja siemenhedelmäin, marjain ja ruusujen y. m. siemenet maalimat erilaista hoitoa ennen kylmöä. Puu- turh any Ztäivä, joka niinmuodoin Vuo den kuluessa huolellisesti kokoelee, vuhdistaa ja säilyttää siemenensä, ahtos kylmää ne "emäällä. Pai!!-- cn m.likoitama ja malmi?- tettama jo syksyl-ä. Se on lannoi- tettan-a ja käännettämä syivään ja huolellisesti puhdistettama rikkoruc- hoista, kiwi5tä, toukista y. m. Näin maa saa jäädä sitten yli taimen, pakkasen purtamaksi. Tämä läpijäätyminen on erittäin arpeellineu, koska siten maakokkareet! tulemat hienoiksi ja pöyheiksi, joka remenpenkkiä »valmistaessa kemäällä on erittäin tärkeätä. ' Näin paljon maan malmistami- esta. ^ Siemenet säilytetään talmen ylj l oko pienemmissä erissä ruukuissa ja j zienemmissä laatikoissa tahi hallatto massa kellarissa tai huoneessa. Täm möinen menettely saa sen aikaan, että siemenet pysymät tuoreina ja termeinä koko taimen, ja siten niin muodoin myöskin joudutetaan itä mistä, joka kemäällä merkitsee paljon. Jollei näin meneteltäisi, kumminkin mikäli koskee komakuorisia siemeniä, niin menisi muosi, ehkä enemmänkin, hukkaan, ennenkuin ne saataisiin itä mään. Kun kemät on saapunut, käänne tään maa uudestaan ja jaetaan sän- kiin, jotka omat 120 sm. lemeitä ja erotettuna toisistaan 30 sm. lemeillä — Näyttelijä Adolf Lindfors in 25-muotis näyttelijäjuhla oli miime keskimiikkona Kansallisteatterissa, jol loin esitettiin Björnsonin »Kun uusi miini kukkii . . ." Hra L. esitti Arvikin osan. ^ Grankullan aseman asemapääl liköksi on nimitetty Leppämeden ase mapäällikkö K. I. M. Madenstzernc. — Arkkipiispa Gustaf Johansson palasi miime tiistaina Bore I:llä Turkuun ulkomailta, missä hän on jonkun aikaa oleskellut. — Tuonnottain teki kreikkalaiska tolinen pappi Ilomantsissa, Valtio!- lisestikin hymin tunnettu khra Jzku- b, v, Ilomantsin kreikka!, kat. kierto koulun opettajarahastossa 4,500 mk:n maillingin. Tämän asian johdosta on hra Jokubomia rangaistu siten, että hänet on siirretty papiksi Suo- järmelle. — Jäät Suomenlahden itäosassa omat jo hywin heikot. Jnon patte rien luona on useita hemosia pudon nut jäihin. Ei miipynekään enää kauan, ennenkun Suomenlahti lai nehtii jäistä mapaana. — Miime lauantaina paloi Kimen- namalla Miipurin läänissä I. Kou- hian iso kartano 4 tunnissa poroksi. Tulen uhriksi jäi 6 lehmää ja sonni. Maitokunnan puolustuksen umlestaan järjestäminen. Marmoista lähteistä ilmoitetaan, että ensi miikolla jätetään duumalle ehdotus »valtakunnan puolustuksen uudelleen järjestämisestä. Ehdotus on laadittu miniSterineumostossa Sto- lypinin ollessa puheenjohtajana. Mu kana omat olleet sekä meriministerit että rahaministeri ja senaattori Ha- ritonom. Duuman oikeistolaisia on ollut Stolypinin luona tutustumassa ehdo tukseen. Erikoista huomiota on kiinnitetty Itämeren ja Mustanmeren laimasto- jen kuntoon saattamiseksi. Heikkona kohtana ehdotuksessa pi detään sitä, että siinä puuttuu koko naan suunnitelma Kaukaisen Idän laimaston uudestaan luomisesta. Ahteissumma meriministeriön uu distusehdotuksessa on ehdotettu mää- rättämäksi 700 miljoonaksi ruplaksi. Maapuolustukseen on laskettu me- newän 650 miljoonaa ruplaa, jsila menemät linnotuksen mahmistamiseen ja armeijan uudistukseen. — Halley» pyrstötähti on Saksan lehtien tietämän mukaan» nähty t, k. 2 p:nä Berlinissä pal jaalla silmällä. Pienellä teatteri- kiikar lla saattoi erottaa marsinaisen tähden ja noin 50 cm, pituisen, sumu- merhojen ympäröimän pyrstön ^5 Nufi ja ivanha Kristus. Palmunoksat käsissänsä meni Je rusalemiin juhlalle kokoontunut kan sanjoukko Jeesusta mastaan huutaen: hosianna, siunattu Israelin kuningas! He olimat kuulleet, että Hän oli Lasa ruksen kuolleista herättänyt, ja nyt; he olisimat mielellään korottaneet Jee suksen kuninkaakseen toimossa, että Hän uudistaa Israelille Valtakunnan. Tämä tapahtui maanantaina ennen pääsiäisjuhlaa, ja jo seuraamana per jantaina, ennen kuin aurinko oli tai- maalla korkeimmilleen noussut, sama kansanjoukko kiristi hampaitansa Jee sukselle ja huusi suuressa mihassa: ristiinnaulitse, ristiinnaulitse! Jeesus Kristus tuli omillensa, maan Hänen omansa eimät ottaneet Häntä maStaau. Hänen yksinkertainen ja alhainen muotonsa, Hänen nöyrä, hiljainen ja kärsimällinen olentonsa ei leimannut heille. Maailman mieli ei sellaista suuruutta käsitä. Kristin uskon, joka maailmalle kelpaa, pitää esiinastua aisti-ihmistä häikäisemällä ulkonaisella »voimalla. Siinä pitää Maria Haggrcn-Zotunin kuuluisa nomellikokoelma, josta on niin paljon riidelty ja kirjoitettu, lienee kaikaa huolimatta mitä har-voja, tka ^Il maisuuden kirjallisuuden tuttimus on leimaama suor2sauc.issn tLyIimine ku!- makimiksi. Teos ei tietenkään ole mi- kään „nuorisonk;r!a", wvan cn le tarkoitettu ainoastaan r.iiden asottele- mien luettamaksi, jotka haluamat si,. memmältä tutkia ilchnnillisiS problee- meja. Saadaan k^ikism kirjakau- poista. Hinta Smk. 3: 50. Irjö Weilis ä 624,:: olla jotakin erinomaista, jotakin sev- kaltaista, jcta ihmzset maailmansa tc- mallisesi; pitämät korkeana. Rikkaus, kunnian loisto, suuri malta, kvkarin muoto ja rohkeus, erinomainen tamaton taito ja kyky — siinä mallat, joita maailma mieluimmaHu taipuu kunnioittaman, i?ai"u r.in- kana seuraisikin paljon huonoa, wää- raä ja jumalatonta. Jo5 lisäkn lal. laiset maailmaa hurmaamat w»imn! esiintymät ulkonaisen hurskauden 'a kristillisyyden muodoissa, — sillein usummat ihmiset yhtymät niihin ja toimom^t miden kuutta ihmeeltisei: tulemaisuiden koittaman ihmiskun nalle. Näin luimi jokamen aita sa jokainen sukupolmi itsell-en omaii mie lensä ::.u?aisen Kristukien. Meidänkin aikanamme on tämän maailman ihmisten suuri joukko nvl- mis -.ttamaan pclm-^oksat käsissä ja huutamaan: hosianna! siunattu Is raelin kuningas! sille Kristuksen tu- malle, jonka he o^oat itselleen muo dostaneet oman lihallisen ja a'stisli- sen mielensä tyydytlämiseksi. NytNn omat useimmat ihmiset malmiit Kris tusta kunnioittamaan kansanmieh. na ja maailmallisen Vapauden sankarina toiset kirkonrakentajana ja hengellisen sekä maallisen mallan tukena ja raha' arkun Vartijana. Toisille on KuStuS siveyden opettajana tai rajattoman summtsemaisuuden juurikuma. Toiset kumoamat häntä hymäntahtoiselsi. hei koksi isäksi, -.idänkin pitää hy- mänä ja lopulme-ti tekee k^ro maail man autuaaksi. Määrät kristukset pimittämät näin Hänet, jMa emaii- kelistat ja profeetat todistaa <t Ju malan Pojan, joka ei luonut saaliiksi Jomalan kaltainen olla, maa-.? alensi itsensä, otti orjan muodon päällensä, nöyryytti itsensä ja oli kuormaan saakka kuuliainen ja ristin kuolemaan asti, että Jeesuksen nimeeu pitää kaikki pouvet kumartuman, jlt:,.: tai- maassa ia maan päällä ja maon aila omat, ja kaikki kielet pitää tunnusta man, että Jeesus Kristus on H ^.ra, Isän Jumalan kunniaksi. Tämän Herran tusmitstmat juuta' laiset ristiinnau!it'amaksi ja luulimat niin parhaiten palme!ewa;i'a kar sin ja maltion parasta! Sellaiseen pi meyteen ja sellaisiin kauheisiin rikck- siin eksyttää ihmistä määrä likainen käsitys Kristuksesta! Millainen on se Kristus, joto. sinä ystämäni kunnioitat ja palwelet.' Onko se evankeliumin Kristu? Jcc- sus, Jumalan Poika, joka tuli ubozr-. että Hän särkisi perkeleen työt ia ivc:- pahtaisi meidät synnin ja kr? .umn mallasta? kuille, jotka Hänet o tirv^t mastaan, sanoo Johannes, on!<i Hän Voiman Jumalan lapsiksi tull.', I Paamali sanoo: Jos joku on Kric- wksessa, niin on Hän uusi luonto' kappale. Sopimatko nämä tunnus merkit sinuun- Mai oletko sinäkiu tehnyt i^ellesi näärän kri^tulicn, sumaitsee sellaista, mikä idnnvi/i' edessä kyllä on korkeata, m^.n malalle o a kauhistus? Kerran pitää kaikkien polmien ku martuman ja tunnustaman, sus Kristus on Herra, Isän o- lan kunniaksi. Katsokaamm.', c. ä me silloin kuulumme niihin, js^ - t'.r- mallisesti moimat Häntä i?rn.!tiä. sanoeru hosianna, siunattu ^raelin kuiN!'ga-! Ksikvnlaistg. No, !^a si pisi si' k n tar- M io- 'Ni oni !ul> ^ Epäilyttäwä tulos. oielko nyt lukemtt sen k,rjan. nulle suosittelin? Sinunhan lukea: scn nimi oli »Kmnka t' mokkaaksi.'" — Olen oikein. — 'Zto, onko sinulla ollut tain hyötyä? — Ei sanottamaSti, sillä täytyy tunnustaa, että maim sen myöskin. — Tarkkaa» laskettu. Auto- moluililla ojama herra, joka aja nut lehmän kuoliaaksi: No, valioko tahdotte kormaukseksi? Talonpoika: Kolmesataa markkaa seitsemänkymmentämiisi penniä. — MiStä ne seitsemänkumm-rtu miisi penniä tulemat? — Ne tulemat miides^ litralta maitoa, jonka olisimme si.tä illalla saaneet. — Lohduttamaa, ^ann? (sisarensa sulhaselle): Älä ole turuit tati tiitä, ettei ito titko tchdo antaa tinulle kiharaa hiuktittanta. Jot tod- dot, niin minä tuon tinulle illalla koko hänen palmikkonta -^Liikemies. Kauppamatkustaja: Kaiketi herra tukkukauppiaan kaikki kahdeksan tytärtä omat jo poissa ko toa? Tukkukauppias: Koko marasto on loppuunmyyty.