Torstaina 21 p. Huhtikuuta KARJALATAR Nro 44 — 1910 kuoron jäsenet pyydetään saa pumaan kansakoululle harjoi tukseen tänään klo 8 illalla. H u o m.! Jokaisen läsnäolo lähestyvän konsertin takia vält tämätön ! Johtokunta. 1 kamari hyyrätään 1 päiväsiä kesäkuuta. Lähempiä tietoja saa Änna Leppäseltä, ajuri Sinkkosen tiilessä. Viimeisten nimitys ten johdosta. Senaatin oikeusosaston täyttä mistä suomalaisilla miehillä alet- tanee nähtäivästi taas kuten en nenkin pitää niin luonnollisena asiana, ettei sellainen asia enää herätä erikoista huoiniota. Muu tos yleisessä mielipiteessä on siinä suhteessa untine »vuodesta lähtien joko tavahtumaisiilaan tahi smi reksi osaksi jo tapahlunnttin. ikuistamme wielä hyivin, kuin- ka keiväällä 1^)01) Suomen asiain esittelyjärjestystä koskeivain alis- tusten lopullinen hylkääminen ai heutti ..perustuslaillisten" joukko- eron senaatin oikeusosastosta Korkeimman oikeuslaitoksemme ko ko olemassaolo johtui siten ar- maamattomalle määrälle alttiiksi. Mutta ainoastaan suomalaisen puolueen taholla oltiin heti epäsel- millä, että tämä maara oli tor- juttama ja maan ylin tuomiois- tuin pelastettama kykeuemien suo- malaisten lakimiesten käsiin. Eron- neet oikeusosaston jäsenet huoma- simat itsekin pian. että heidän menettelynsä oli harkitsematon ja maltiolliselsi mielenosotuksetsl, joksi sitä ruotsalaisten taholla selitettiin, liian lavsellinen. Syystäpä pian sanomalehdissä ehdottikin eräs heidän tunnetuimmista lakinne- histään, että oikeusosasto täytct- täisiin eri puolueisiin lukeutmvilla lakimiehillä. Hän esitti siis sa- mau periaatteen, jota snomalai- nen puolue moimallaasti ajoi. Kun tämä periaate eisaamutta- nut muissa puolueissa yleisempää kannatusta, eikä johtanut siis tay- tännölliseen tulokseen, niin puo- lueemme katsoi olemansa pako- tettu ennemmin yksinään ottamaan korkeimman oikeuslaitoksen huos- taaitsa kuiit jättämään koko laitosia maaraan. Täytettiin »viisi vail- kaa, ivahin mahdollinen miesluku, että oikeusosasto pääsi edes yhdessä osastossa toimintaan, Niinmuodoin ..perustuslaillisilla" olisi ollut ti laisuus miehittää amonaifcl pai- kat. Mutta heille ominaiselta yli- mielisyydellä, jollemme sanoisi kemytmielisyydeltä, he jäimät edel- leen maan armostelemiksi syrjäs- täkatsojiksi. Jonkun ajan luiiit- tua nimitettiin sitten oikeusosas- toon kuudes suomalaiseen puolnee- seen kuuluma lakimies ja nyt, niinkuin miime numerossamme jo kerrottiin, omat Äcäntyharjun tuo- miokunnan tuomari maisteri Beuj. Anneberg ja Tlirun hmvioileuden- neuwos A. A. Liuksiala uimile- tyt senaattoreiksi oikeusosastoon. Siten alkaa korkein tuomiois- tnimemme jälleen olla taysilukui- nen ja oikeusasiaimme käsittely päästä tamalliseeu matchtiinsa. Muutamista syistä olisi ollut suo- tamaa, että muihinkin puolueisiin kuuluivat lakimiehet olisimat otta- neet hartioilleen suhteellisen osan oikeusosaston työstä ja edesivas- tuusta. Akutta kun he eimät ole sitä tahtoneet tehdä, niin syyttä- kööt syrjäytetystä asemasta ainoas- taan itseään. Toiselta puolen on- kin tuomarinmirla täydellisesti puolueiden yläpuolella. Ia ro a il- kakin on mielä tuntemattomassa tulemaisuudessa se aika, jolloin oi- keusosasto saadaan muodostetuksi Ririt Zoensmm. iDtiluOtuuitionai ja uili- uaUisivc-.-olns. — Vuotntai sotfeu amu-ui-:-. — Tasa? tntoliunnta Kfiir. Siiliä lyhyessä ja »virallisessa muodossa, jossa monet tärkeät asiat sanomalehtien yleisten uutisten joukossa kerrotaan, jäämät n? useimmilta lukijoilta melkein huo- maamatta. Luulen, että niiit on käynyt esim. sen uutisen, jossa kerrottiin, millä taivalla ehdote- taan sotilasmiljoonat Suomen kan- fakta kannettamaksi. Asianlaita on seuraama. Maltiopäimille miime muonna jätetyssä sotilasapumaksua koske- massa esityksessä määrättiin, että eduskunnan oli sotilasrahastou täydentämiseksi muodeksi l'Jl!) ja seuraamiksi muosiksi osotettaiva maroja. Tähän mäaäräykseen nähden ja 7 p. lokak. 1909 amie- ttm maitisestin nojalla on H. Keis. Majesteettinsa katsonut mätt- tämättömäksi, että erityinen soti- lassuostunta hymäksytään. K.en- raalikumernööri kehotti tämän joh- dosta senaattia miipymättä laali- maan ehdotuksen esitykseksi erittä- sen sotilasmeron määräämisestä, joka mero muodelta k 911 on oso- tettama maksettamaksi suostunta- Maroista. Äskettäin päättikin senaatti alis taa korkeimpaan paikkaan keskuu dessaan asettamansa maliokmm- nan (johon kuuluimat senaattorit Markoss, Mirenius, Hedlund, Bera ja Kraaty laatimaan esitysehbo- tuksen asiasta. ylsiuomaan korkeimmaksi tuomi» istuimeksi, on sen asema, asiain nykyiselläkin kaimalla ollessa, koko naan toinen kuin talousosaston Tästä seuraa, etteimät ne syyt, joiden tähdeit suomalainen puolue, nykyisen asiaintilan mallitessa, ei ivoi ottaa täyttääkseen senaatin ta lonsosastoa, ole esteenä oikeusosas toit täyttämiselle. :>täin ollen tieto miimeisistä se naalloriniinilyksistä otetaan fan san keskuudessa mastaan tyytymäi sin mielin. Kumpikin äskemtimi telty oikeusosaston jäsen on koke iteita, työkykyisiä ja kansallismieli siä miehiä. Sellaisilta tuomareil ta moidaaii korkeimman oikeus laitoksen hoidossa odottaa pal jon. Yleisiä uutisia. Kolkciuimaösa paikassa ratkais tuja asioita. Wcuäläisen fotatväe» muisto- merkit. Korkeiiitntassa paikassa tapah tnneessa esittelyssä on armossa annettu lupa niitten rahaivarojcn käyttämiseen, jotka on määrätty muistomerkin pystyttämiseksi Tain- Niisaareen m. lrt.">r> kaatuneiiteit ivenäläisten sotamiesten haudoille sekä Haminassa oleman tt. s Rauhantornin korjaamiseen ja ko ristamiseen marmoritauluilla. Nttii luotsilaiiva. H. Mmsa on aruiossa myön tynyt senaatin esitykseen, että yh teensä 27-">,0<K) ui k. osotetaaii ylei sistä maroista rautaisen höyryn hankluniscksi Oulun kaupunkiin johtamaa iväylää marten kuiten- iin. ehdolla, että määräraha ote- taan kuluiiliarivioon aiitoastaan siinä tapauksessa, eitä malliora- haston tila sen sallii. ^iikemicstcn kauppaop »Sti). Korkeimmassa paikassa tapah- nmeessa esittelyssä on selitetty, että senaattn esitys maltioaivtin myöntäinisestä liikemiesten kaup paopistolle Helsingissä ci toista:- seksi tule aiheuttamaan mitään toimenpiteitä. Zlrvun myöntämi- nen tulee riippumaan maltiora- haston tilasta. Tyviväcn suojelttsttäyttciy. Seimann esitys saada ww. hilitnktantrioou ottaa T.oun nuti suuruinen ivaramäärä- vaha Helsinkiin järjcc-tcttijii työ- nnieu suojekusnäyttelyä »oar- ten on korkeimmassa paikassa hy- mäksytty. Myönnetty ctnmaksi!. Korkeimmassa paikassa tapah- tulleessa esittelyssä on armossa suostuttu siihen, että yleisistä iva? roisra saadaan etukäteen suorittaa 1 .'10, noo mk. Samonlinnaii—Eli- emoaaran radan rakennuksella ai- heutuneisiin tisäkustannuksiill kui- tenkxit ehdolla, että kulkulaitoSra- haslo m. 1011 suorittaa takasin tämän etumaksun. Hylätty fe:it-atitt esitys. 5torkei>iii!lassa paikassa on seli- tetty, että senaatin esitys, että se maltuutettaisiin antamaan Suo- men faiisaiteduskuiinalle tietoja '.'.iistä toimenpiteistä, joihin on ryhdytty iv. 1907 marsinaisten ivaltiopliiiväin ja niiden malno- marainmaliokunnait mnistntnsteii ja ehdotusten johdosta, jotka kos- kelvat ivaltiopäimille annettua ker- tomusta maltiomarain tilasta, on jätettäioa huomioonottamatta. Ehdotettu sotilaswero. senaatin esitysehdotus. Kuten jo olemme kertoneet, puu- haa senaatti erityistä, kunnallis- »verotuksen perusteetta suoritetta- maa sotilasmeroa. Senaatin esi tysehdotus asiassa on näin kuu- lmva: Sittenkuu Hänen Keisarillinen Majesteettinsa arm. manisestissa syysk. -4 lokakuun 7 p:Itä 1909 oli mmm muassa määrännyt, että se aivustus sotilastarkotuksiin, joit ka Suomen maltiolaitokseu tulee ivuodeu ltHU jälkeisinä muosina maltakumlailrahastoon suorittaa, oivat sotilasrahastoon mencivät. joihin tätä tarkottlsta marten lisä- lääii maltiopäimäin osottamilla ivaroilla, niitten perusteitten mu- kaisesti, jotka omat esitetyt asias ta Suomen maltiopäimille m. 1910 rumetussa arm. esityksessä, sekä tässä esityksessä sumainnut, määrätä iv. 1912 aivustuksen suu ruus 12 milj. markaksi, sekä iiiyös- kin armossa selittää, että arm. esitys erityisen »veron suorittami- sesta sotilasrahaston tulojen lisää- iniseksi tulisi m. 1910 määräaikai- sille maltiopäimille ailnettamaksi, jätetään, huomioonottamalla että sotilasrahaston iv. 1911 tätä tar katusta marten käytettäivät »varat »voidaan laskea 2 miljoonaksi ja siis 10 miljoonaa olisi mainitulla merotuksella kerättämät. Suomen ivaltiopäiiväin hy»väksyltäwäksi senraaiva asetltsehdotus: Sotilasrahaston mahmistani- seksi iv. 1911 tulee niiden, jotka omat »veromelivollisia Suomen kun nille, suorittaa yhteensä 10 milj. martlaa. Mainittu summa jaetaan kuu- tien kesken niiden tulojen yhteen lasketun määrän mukaan, joista »veroivelmolliset jokaisen kunnan yhteisiin tarpeisiin m. 1910 omat taksotetnt, jolloin sitä osaa tnlois- ta, joka kaupunkien kttnnallishal- kiixkoa koskeman, joulut. H p. 1S73 annetun arm. asetuksen £:n mukaisesti ja kunnallishallintoa maaseudulla koskeman kesäk. 1"> p. 1<S9S aniietmt arin. asetuksen rt ^:il mukaisesti oit kttiiiiallis- iveroista ivapatttettu, ei oteta lu- Ulll». Se määrä, jonka jokaisen kun- nan tulee Sllomen »valliorahas- toon suorittaa, o>» kunnan mero- »velivollisilta »v. 1911 alussa tak- otetlama silloin tapahtuman kun- nallistalsotuksen yhteydessä. Kustakin kunnasta tulema ivero- määrä on miimeistään marrask. 1 p. 1911 läänin rahastoon suo- rirctrarua. Suomen keis. senaatin tulee antaa ne lähemmät mäarärzk- set, jotka taman asetuksen somet- lnttantisessa haivaitaa»» tarpeetli- siksi. Tämän esitysehdotukseu mukaan tulee sotilassuostuntana kaiinetta- maksi »veroa 10,oou,ooo mk., joka esitetään suoritettaivaksi niin, että kukin tuiiualltsmeroii maksaja ottaa seit suorittamiseen osaa sen tulon perusteella, josta hän on »verotet tu kunnalle, saamatta lukea tästä silmmasta pois niitä eriä, jotka asianomainen asetus muuten myöntää. Siis ei sekään, joka on »verotettu ainoastaan yhdestä äyristä, olisi solilasiverosla iva- paa. Kaksiäyrisen olisi maksella- ma molemmista j. it. e. Toisin sanoen, »valtiopäimille on tulemassa sellainen arm. esi- tys, että sotilasmiljoonat kannet- täisiin knunallismeroäyrittäm. Kat sotaanpa nyt, mitä tämä uusi iverokuorma merkitsisi käytäni»ös- sä. Edessäni sattuu olemaan mä- hän tilastoa kunnallismerotuksesta, ei tosin aiivan »viime muosilta maan w:lta 1907. Mutta kun myöhemmätkääi» tilastot, joita ei liene »vielä painosta julkaistu, tuskin lieitemär juuri suuresti muut tuneet, niin moinemme tyytyä tällä kertaa niihin, mitä käytettäivänä on. Mainittuna mnolena 1907 nousi inakseltnmaksi »verotettu tulo- määrä maalaiskunnissa S,414,997 markkaa»» ja kaupuulikumiissa i.ö4^,41«i marlkaan, tasalumuissa siis yhteeitsä lli miljoonaan. Kym- meiiei» miljoonan sotilasmero tekee siis — 02,."> prosenttia knnnallis- »verotuksesta. Jos sinua »verote- taaii kunnalle esim. 10 mk., niin sinun on maksettama maltiolle sotilasmeroa 0 mk. 25 p. Täällä Ioensnnssa, jossa 200 markan »vuositulot luetaan meroayriksi ja jossa tänä wuo»»na kamretaan kuu- luomen luotsilaitokscn wc»ä- läistyttämincn. Koittitea» kcSkus!cl»t tois- täiseksi salaiset. S. U. T., joka oli kehottanut pie- arilaista kirjeenmaihtajataan sen- aamaan Snomen lnotsilaitoksen ludestaajärjestämiseksi asetetmt omiteau töitä, sai smtitnntaiita ilmolitksen, että komitean keskus- telut omat toistaiseksi salaiset, mut- ta että kuminankin suomalaisen jäsenen esiintyminen asiassa on täysin suomalaisen katsantokannan mukaan. B!aanaiitaina kokoontui komitea oiseu kerran. B5altiopäiwäasiat. Senaatin lausuntoa on »vaa dittu seuraamien eduskunnai» teke- mieit anomusehdotusteu johdosta nimittäin: sotilas- ja similimiraston »virka- talojen käyttöjärjestelinän »nuut- iiallisinaksua ■'> mk. äyriltä, olisi sotilasmeroa snoritettama S mk. 12 1 ^ p. »veroäyriltä. Monessa maalaiskunnassa tuntuisi tämä ra- situs ivieläkii» raskaammalta. Sitä tämä uusi fv ero tus mer kitsisi käytännössä, jos se toteutuu. Tällä kertaa se on masta esitys- ehdotuksena ja tulee lähemmin tmi- iietliksi ainakin sittei», kun saapuu eduskunnan käsiteltämätsi. Kuu asia sitäpaitsi on suuren malta- kuunaillaiusäädäntökysyniyksei» yh- teydessä, niin ei mahdottomana moitane pitää, että se eri as- teitä läpikäydessään saattaa »vielä suureslikiu muuttua ja muo- dostua. Puhuakseni maan päimäit me- reksimmistä uutisista, ansaitsee »valamaa huomiota myös se säh kösanoma, joka kertoi Suonten lnotsilaitoksen uudestaan järjes- tämisestä. Pietarissa kokoontui miime perjantaina komitea, joka käsittelee kysymystä mainitun lai toksen asettamisesta »venäläisei» yli »vallvonnan alaiseksi. Tälle komi tealle oi» Menäjän meriministe- rion hydroqrasinen osasto malmis- tanut asiasta ehdotuksen. Sen mukaan Suonten luotsilaitos ase- tetaait kokoiiaan Menäjän merimi- »tisteriön, lähemmin sei» hydrogra- sisen osaston alaiseksi. Luotsilai- toksen kaikki höyrylaiivat, meren- mittausalukset ja jäänsärkijät omat luoivutettamat kormauksetta meri- n»i»»isteriölle. Niille luotsilaitoksen upseereille, jotka edelleen haluamat jäädä palmelttfseen, annetaan sii hen tilaisuus ja myönnetään heit tämisestä. Niinfmn lukijamme wn- temat foski mainittu anomusehdo- tus sotilas- ja similimiraston mir- fataloihin kuulumien tilusten luo- muttamista nykyisten muokrakout- rahtien umpeen meittyä tilattoman mäestön asuttamiksi suoraan mal tion kanssa tehtämien muokrakont- rahtien perusteella; sekä anoinus- ehdotuksesta perimyskaaren erikoisluonteen lakkanttainisesta. Senaatin lausuntoa on nimikään »vaadittu »vuoden 1909 toisten »valtiopäimäin tekemän esityksen johdosta, soka foski elokuun 14 pnä 1901 annetun, erinäisiä määräyksiä muutoksen hakernisesta alaoikeuksieu tuomioi- hin ja päätöksiin sisältämän ase- tuksen 4 pykälän 2 momentin ku moamisesta ja Oikeudeukäymis kaarei» :iO litroun 19 pykälä,» »nuut- tautisesta toisin kuulumaksi. Pekonen saanut anteeksi. Kenraalikumernöörille on saapu- »mt ministerimaltiosihteerin kirjel- mä, jossa ilmotetaan, että H. M. on fenraalikumernöörin esityksestä tk. lö pnä armossa ja suosiossa antanut Helsingin poliisilaitoksen entiselle poliisikomisariukselle Wilho Pekoselle anteeksi ne rangaistukset, joihi»» Turun homioikeus oli tuomin nut hänet 27 p. kesäk. 1906 ja jois ta toinen koski mirkamirhettä sekä toinen erästä loukkaamaa lausun- toa, mikä oli ollut Pekosen hoivi- oikeudelle jättämässä malituskir- jelmässä. Kenraalikumernööri oi» lähettänyt kirjelntän senaatille asian omaisia toimenpiteitä marten. Ä!ikkeli» läänin kutvernöörin »virka. Ehdokkaana Mikkelin lääni:» klllverilöörinlvirkaan mainitaan ömersti Feodor von Psaler. joka iiukyään oi» piirisotilaspäällikconä Ätermissä Turkestanissa. Ömersti von Psaler päästettiin iv. 1887 Suomen kadettikoulusta »vääpelinä ja on siitä alkaen pal- »vellut Menäjällä. Kenraaliknivernöörin kanslian osastopäälliköksi homiiteuivos N. Arzishessskin jäl- keen, joka on saanut eron »viras taan, huhutaan tulleen nimitetyksi K a nda oro mi n. Miimemai- nittu oli Bobrikossin aikana apn- laissihteeriuä kenraalikumeruöoriil kansliassa. Haluaa tntnstna Suomen kou- luoloihin. Lmomskii» piirikoulujeit tarkas taja Bruehuolski on kenraalikumer nöörille ilmoittanut haluaivansa toukokuun ja kesäkuun aikana tut- kia opelnsjärjestystä y. m. Tuo- men kouluissa ja anonut, että hä nelle myönnettäisiin esteetön pää- sy kaikkiin Suomen kouluihin. Ken- raalikumernööri on senaatille il- iitottanut, että hänelle malmistet- täisiin esteetön pääsy Suomen kouluihin. Walitusasiain esittelyt seuaa- tissa. Kuten ttmnettua, ei senaatissa ole pitkiin aikoihin esitelty mali- tnsasioita. Ztyttemmin on senaatti, kuten oleinme mai»»inneet, päättä- ityt tästä alkaen keskimiikkoisin ru- meta käsittelemään kahdessa jaos- tossa näitä asioita. Ensimäiseen jaostoon kuulumat senaattorit Marfoss, puheenjohta- jana, Kraatz, Rainesalo ja Hostai- noss, sekä toiseen senaattorit Wire- »»ius, puheenjohtajana, Hedlu»»d, Berg, v. Kothei» ja Saarikoski. Ensimäisessä jaostossa käsitel- lääu simiili-, maanmiljelys- ja ka- ntaritoimituskunnista esiteltämiä malitusasioita ja toisessa jaostos- s a oikeus-, maltiomarain-, kirkollis-, kulkulaitos- sekä kauppa- ja teolli- suustoimituskunnista esiteltäiviä malitusasioita. Senaattorit Markoss, Hosiaiuoss ja v. Kothei» eimät ole tehneet säädettyä tuomarimalaa, joten en- le samalla 15 prosentin palkanko- rotns, kun sen sijaan »»e upseerit, jotka haluamat erota, saamat »virka- eronsa ilman eläkettä. Ja pallve- lukseen jäämät luotsit saamat ko- ko mastaisena mirka-aikanaan joka »viiden muode»» kuluttua palkanko- rotusta 100 mk. Sellainen kuuluu oleman taas siitä asiasta jo ehdotus, ja min- kälaisen mietinnön nyt lnotsikoini- tea sen pohjalla »valmistaa, on helppo armata, kun maan muis tamme, että komiteaan kuuluu pa- rikymmentä menäläistä jäsentä ja aii»oastaan kaksi suomalaista. To sin ei ole mielä tunnettua, »vaait näyttää siltä, että nuo häinästyt- tämät ja »»yt mielä uskomattomil- ta »täyttämät toimenpiteet aiottai- siin toteuttaa eduskmttamme miel- tä kuulematta. Mahdollisesti ai- mau suoraa päätä annetaan maa»» käsky luomuttaa Menäjälle koko se Suomen malttoi» omaisuus, joka luotsilaitoksellemme kuuluu Ia ilman mitään kormausta! Maan maroihin nähden tuo omaisuus ei olisikaan aiman mähä- pätöinen. W. 1907 oli se»» armo seuraama: kiinteimistö yli miisi ja puoli miljoonaa sekä irtaimisto (jäänmurtajat, luotsilaimat, majak- kalaimat, luotsimeneet, höyrykaterit. proomut y. m.) yli kuusi ja puoli nuljoonaa markkaa, ehkä nykyään yhteensä »»oin miisitoista miljoonaa markkaa. Paljas rahallinen hämiö yksistään siitä tulisi maallemme kylläkin tuntumaksi. Mutta kuka uskaltaakaan markoissa ennakolta armioida, mitä »vaurioita mielä muutoinkin tultaisiin täällä kärsi- mään. Ajatelkaamme maan esim. sellaista mahdollisuutta, että „wal- simäiseen jaostoon kuuluu ainoas taan kaksi tällaisen malan tehityt- tä senaatin jäsentä. Woimassa oleivan senaatin ohjesäännön mu- kaau on jaosto päätösmoimainen, jos folrne jäse»»tä on saapumilla ja näinä faikki omat yksimielisiä päätöksen suhteen. Uuden ylimäär. esittelijän on se- »»aatti päättänyt myös ottaa ma litusasiain esittelyä tumien ja on siksi otettu roaratuoin. Wäinö Hir nunen. Teitaati» lausuntoa on ke»»raaliku»ver»»ööri »vaatiuut eduskunnai» anoinuksen johdosta, joka koskee esikaupungeissa »vallit- seivia epäkohtia sekä eduskunnan esitysten johdosta, jotka koskeivat koirameroa ja todistajain palkit- semista rikosasioissa. S uojeluskasivatus-laiitsäädäu tö. Lähettäeil arm. kaskun seilaa- tilke iv:»» 1909 alam. ailontukses- ta yleisen lastensuojeluslainsää- dänuöl» aikaansaamiseksi, on ken raalikumernööri pyytänyt senaat tia lähettäntään lausuntonsa siirä. Samalla on kenraalikmveruööri pyytänyt sanottua asiaa koskelois ta asiakirjoista mcitäjänlielisen käännöksen 70 kappaleena. Zlsia esiteltiill senaatissa oikeustoimitns- kunnassa »uutta tulee se uudet- leen esiteltämäksi oikellstoimitus- kunnassa. Cstetiikan ja nykyiskansain kirjallisuuden prosessorin- Mirka Vtiinkuiu mtliskettanee, antoi- ivat kaikki asialttuntijat, prosesso- rit Schlick, Sylivan ja Wedel yk- simielisesri prosessori Söderhjel- mille etnsijail dos. Hintin edellä estetiikan ja nykyiskansain kirjaili- suuden prosessorin mirkaai». Asia on nyt käsitelty historiat- liskielitieteellisessä osastossa, jossa äänet omat täysin jakaantuneet kahtia. Osaston 11 jäsenestä on ö, niiden joukossa dekanus, ailta- »tut etusijan dosentti Hirnille, »iii- nikääi» 5 prof. Söderhjelmilke, jo ta paitsi yksi jäsen o»t asettanut molemmat tieteellisessä suhteessa samanarivoisiksi Päätös on »vielä tarkistalna- toit. nvmalais ugrilaisten kielten prosessorimvirka Kristiauian yliopistoon. Z!orjan yliopisroil historiallis- filosofisen tiedeknnnall dekanus on prof. E. -Jl. Setälällä pyytänyt lausuntoa suontalais-ugrilaisten kielten prosessorii»w:ran perusta- tamisesta Krisliaaniaan sekä do- sentti ftouvao yjicisonut pälemyy- deslä sanottuiin mirlaan. Prof. elä^ä on antamassaan lausun- nossa puoltanut protessorinwiran perustamista ja dos. viielseuin sii- hen nnnittaniisiä. Joensuusta ja likitienoolta. M ns ta siipi, Kaarlo Atran kirjoittama '!-näy- toksinen näytelntä esitetään, ku- ten »viime numerossa inainittiin ja toisessa paikassa lehteämme olemasta ilmotuksesta »läkyy, eilsi lauantaina ja snnnunlaiua Ilo saaren teatteritalolla muutamien asiailharrastajail» tointcsta Joen- suttu näytelmä- ja raittilissenran hymäksi. As^ämällistä kehoitusta noudat- taen kämi allekirjoittanut jo etukä- teen katsomassa kappaleei» harjo- tusta. Kappaleen sisällys, saadakseen yleisön »nielenkimnon, maatii sauo- mattomau paljoil esittäjällään, sillä tak»ml»alliset" edut ja tarpeet »vaa- tisimat meidän jääitmurtajiamme täältä pois meille »vieraille »vesille. Kuinka epämarmalle kaimalle tal- miliikellite silloin merisatamissam- me joutuisi ja »ititä se maikuttaisi maamme »vientiin ja tuoutiii»! Ja se omaisuus, jonka mieli- maltaista anastusta meriministe- riön nlaiitittu ehdotus tietää, ei suurelle Menäjälle paljon merkit- sisi. Ei sellainen toimenpide olisi edes suurivallan armon ja ntai- iteen mukaista, että siltäkään kan- nalta olisi pnolustettaivissa. Eikä sellaiseei» kaappaukseei» ole ilinen- »tyt tiettäivästi mitään aihetta. Me- renmittauksissa ja merikorttia laa timassa on »venäläisillä »viran- omaisilla ollut yltäkyllin »vaikutus- ja mallvontamaltaa. Venäläiset itse omat saaneet toimittaa meren- mittaukset Suomenlahden ranni koilla. Jos tvenäläiset meriupseerit sittenkin siellä ajaa karauttelemat karille, niin syy ei ole ollut suo- »nalaisten. Ei myöskään suoma laisen luotsilaitoksen kelmollituutta mastaan ole päteivää muistutus- ta tehty. Mistä nyt kuitenkin on mihat, jää aiman käsittämättömäksi. Minä tällä kertaa päätin olla puhumatta nuorsuomalaisista sa- »raakaan ja sellaisia päälöksiä olen n»onesti ennenkin tehnyt. Mutta silkoin aina sattuu seikkoja, joita on ihan mahdoton maitiollen siivuuttaa, ja nuorsuomalaisten ansio se on, ettei sellaisia puutu. He itsekin puhumat paljon itses tään ja marsmkii» silloin ..lailli toimintaa ei siinä ole jnuri nimeksi kään. Mutta mikäli tästä mielä miimestelya mailla oleivasta har- jotuksesta »voi päättää on osien jako meikäläisiin oloihin nähden kutakuinkin onnistunut; sillä kuten jo sanoin kappale täydellisesti on- mstuakseen maatii eteiviä ainmat- tntäyttelijöitä. Ilahiittaivaa on, että ntnuta- Ulilla henkilöillä on riittänyt in- nostiista ja itsensä uhrautumista faadakjeen kaupunkilaisillemme tä- män »talltintohetkeii. Sanomat- takin siis on selivää että Ilosaa ren suojat ensi laumttaina ja sun- nuutainaMyttylvät yleisöstä. Lisäksi mainittakoon »vielä että näyttämölle pano on kerrassaan upea. Ensimaiseen näytökseen on hra N»iluud malmistanut uudet kulissit jotka tekemät hauskan mai- klltuksen. Tähystäjä. Kaiittsni saa tt naisten leninki- ja puserokan- kaita sekä miesten pukukankaita myöskin ovi- ja akkunaverhoja' y. m. Ilalvat hinnat. H. Pitkänen, Rakennusmestari Pitkäsen talo. Pvhjvis-Karjalan hezvvsjalos- tnsiiito» edustajaiit kokouksessa Ioenstmssa 10 pmä huhtikuuta käsiteltiin »n. m. seuraamia asioita: Toilltiknltnan pttheenjohtajaii H. Porthanin julistettua kokous a»va- tukji, malittiin puheenjohtajaksi inaanmilj. Juho Partanen. Sih- teerillä toimi Viitoit konfulen.tti. 1) sihteeri teki selmää Viiton ti- teistä m:lta 1!>u>» j^ luki tilintar- kastajain lausuniion. Kokotiksella ei ollut tilejä »vastaan mitään muis- tutettamaa, jonkamuoksi toimitun- ilalls myonaetliin täysi tilimapaus. 2> senjälkeen esitti sihteeri tär- einiinät kohdat Viiton muositerto- muksesta. Muosikertomuksen suh- teen ei kokouksella ollut mitään erityistä muistutettaivaa. >!) keskusteltiin Viiton sääntöjen muuttamisesta ja hymäksyttiiu »te muutokset milkä Toimikunta oli ivanhvhiin sääntöihin tehilyt. 4) keskusteltiin tämän kesäisistä näyttelyistä ja oltiin sitä mieltä, että näyttelyiden aika ja paikat omat kutakuinkin sopimat. 3) konsuleutti teki selivää tänä- talmena toimeenpannuista he»vos- ^oitokilpailuista. Kilpailu käsitti 'iiroit läntisen piirin ja oli osan- ottajia kaikkiaan 137, joista 51 Polmijärmcltä, 43 Kontiolahdelta, i2 Viperistä ja 11 Kuusjärmeltä. Ensimmäistä palkintoa ei »voitu jakaa, toisia palkinnotta jaettiin kaikkiaan 12 kpl; kolmansia 19 kpl. ja kunniakirjoja kpl. Toisista palkinnoista O tuli Konnoiahdelle j Polmijärmelle ja 1 Kuusjärmelle, kolmansista 9 Kontiolahdelle. ö Polmijärmelle, H Ktmöjärivelle ja 2 Liperiin: kunniakirjoista 1-'> Pol- ivijärivellc, 9 5tontiolahdelle, Li- periin ja 4 KuusjäriveUe. (Lä- hempi selostus kilpailuista on jo ollut lehdessä). Palkintoina jae- taan 1">«) mrk. rahaa ja i'-> muosi- ertaa Suomen HemoSystämää. t>) fonuUeutti mainitsi muuta malla sanalla orilaitumien merki tyksestä ja kertoi miten suuren ar- ivon naapurimaamme iliorja ja ^ruotsi panemat orilaitumiinsa, oivatpa Suomalaisetkin jo oimal- taneet orilaitumien suuren »nerki- tyksen, sillä »viimekesällä oli jo ai- nakin kaksi sellaista laidunta meillä luomessa. Asiasta syntyi heti hymin miltäs eskuslelu, jossa kaikki olimat yksi- mielisiä siitä, että sellaisia orilai- ^umia olisi tännekin Pohjois-Kar- jalaan saatama. Toiset ehdotteli- ivat, että kokeiltaisiin tänä kesäiiä ainoastaan yhdellä laitumella, toi- et taas oliivat sitä mieltä, että tänä kesänä hommattaisiin ainakin aksi tai useaiilpia laitumia. Sa malla nostettiin kysymys, eikö ori- yhdistyksiä ja hemosystämä seuroja olisi myös amustettaiva jollakin zieuemmällä rahamäärällä jos ne tahtoisimat yksinään sellaisia lai tumia »vuokrata. Oltiin sitä mieltä yleensä, että jollakin pienemmällä summalla esim. 50 mrk. »voitaisiin suudestaan", ..johdonmukaisuudes taan" ja „tasapuolisuudestaan", kun heidän jälkensä paljastumat ja osottamat ihan päinmastaista. Poydällälli on parasta aikaa selostuksia henkimakunlusyhtiö Suo- n»en »viimeisestä »vuosikokouksesta. ämä yiitiohän on niitä, laitoksia, joita kansallismieliset omat innos tuksensa ivaloisimpina päiminä pe rustaneet ja rakentaneet, ja jotka raittiilla kallsallisella pohjalla omat ilahduttavasti tasmaueet ja mau- rastuiieet. Atutta tämä on niistä laitoksista ainoa, joka on siitä heu- gestä sittemmin »vieraantunut, epä- kansallisia tarkotusperiä palmele- maan alentunut. Se on kääntä- nut selkänsä toisille kansallismieli sille laitoksille, se on osottauut kyl myyttä suomalaiskansallisille py- rinnöille, armotonta kohtelua, hal- meksumista, jopa pilkkaakin perus- tajilleei» ja kasivattajilleeu niin- kliin kiittämätön ja ajattelematon ..murheeulapsi" ainakin. Kaikki tasapuolisuuden nimessä! yhtiön pääjohto on ruotsalais- ten, nuorsuomalaisten ja sosia- listien yhleisteil mehkeilyjen ja ponnistusten kautta nykyään yksi- puolisesti niiden käsissä, joille »var- sinkin suomalaisen puolueen- hal- iveutaminen ja eristäminen on tuiki mietuista. Tosin oletettiin miime syksynä, jolloin kaikessa so- miuuossa toimitettiin edustaja- maali kilpailutta, että tuon johdon puoleltakin nyt nähdään parhaaksi antaa armoa myöskin mastapuo- lueeu ja yhtiön makuuttajien toi- sen puolen mielipiteille ja toimo- muksille. Riutta mitä mielä! S Jiiin pienissä kuin suurissa asioissa nuor- suomalaiset taiten tarkottaen asettu paria kolmea yhdistystä alvustaa, sillä ehdolla, että heidän laitumet- laan on mähintäm 10 marsaa. Ainoastaan oriyhdistykset ja he- mosystämäseurat, jotka omat tiit- tyneet Liittoon moimat saada tätä aivustusta. Keskustelin» tulokseksi tuli, että päätettiin jättää laitumien hom- maammen ja mahdollisien amus- tukpen antaminen yhdistyksille, toiniikunnan tehtämäksi. 7l päätettim panna toimeen ar- pajayet. Viiton rahamarojen kartut- tamljeki». Vupaa pyytämään »välit- tiin asioitsia H. Porihan, Viiton sihteeri ja konsuleutti. rt) konsnlentti esitti, että ensi- »vuonna alettaisiin enempi pitää marsanäyttelyitä 1—2 ja :! muoti- sille »varsoille, että näyttelyt pidet- täisiin kemättalmella, että Viitto am.lstaisi jokaista näyttelyä anta malla näyttelyjen toimeenpanijoille aivustusta yhden markan jokaista sil ääittivjoitettua marsaa kohti. Hy- wäksyttiiu esitys sentmoisenaan sillä lijäykiellä, että ainoastaan kaikki Hemosjalostus Viiltoon yhtyneet yhdistykset ja seurat omat oikeu tettuja saamaan tätä aivustusta. ■ 9) Keski-Karjalan He»vosystämä seuran puolesta nostettiin kysy- mys, mitei» saataisiin kolmitalmts- ten kilpaajot lakkautettua. Kaikki edustajat olimat siitä yksimieliset, että keinolla millä tahansa ne olisi lopetettamat. Vopuksi päätettiin yksimielisesti, että kaikki Liittoon liittyneet seurat ja yhdistykset ei- mät tästälähin enää saa toimeen- panna kilpaajoja kolmitalivisille mafioille, sillä uhalla että Liitto lakkauttaa kaiken amustuksensa, tai jos ei sekään auta min erottaa sm yhdistyksen tai seuran Liitosta, joka ei tätä määräystä noudata. Keskustelussa kämi mielä ilmi, että suurin osa tänä talmena pi detyistä kolmitalmisten ajoista oli pidetty maalaisseurojen nimissä. " Päätettiin lausua m a a n ivil- j e l y s s e »i r a k l e se toimomus, että seura ryhtyisi tehokkaisiin toi- menpiteisiin, jotta ei ne enää ensi- talmena pääsisi toistumaan. 10) palkiiitotnomareiksi maltion orinäyttelyyn malittiin Liiton puo lesta asioitsia H. Porthan, maan- milj. I. W. Mikberg ja T. Poh- jata, sekä heidän Maralleen maan- wilj. I. Partanen ja marusmes- tari I. Ryynänen, suuriinsa ytei- siin rvaltion ramikitpaituihin iva- tittiin samat palkintotuomarit mitkä näyttelyynkin. Olisi ollut suotama, että kokouk- seen osanotto olisi ollut suurempi, jotta ei monet tärkeät päätökset olisi tulleet maan muutamien edus- lajien ratkaistaviksi. Kaatvin Marttayhdistyksen ja maamiesseuran kasivitarhan- hoidonucuwojaksi on;otettu neiti Riitta Laaninen Joensuusta. Anniskeluoikeudet höyrylai- lvoilla. Sulkamalta kotoisin olema neiti Lt)dia Niiranen on läänin kmver- nöoriltä anonut oikeutta saada ensi purjehduskaudeksi täydelliset ra- mintolaoikeudet höyrylaimaan ..Sampooil", joka tulee mälittä- mään liikettä Joensuun ja Pieta- riu mälillä. Kulkukaupat. Joensuun kaupungissa asuma kauppias Basilius Parmiaiuen on saanut luman yhden muoden ai- kana kaikkialla Suomenmaassa käydä kulkukauppaa kotimaisilla tehtaan ja teollisuuden tuotteilla. Lii» sa i sss ess CSI S- ET SS «53 es 7&Z ivat kannalle, millä kamalla maan saisimat.suomal. puolueetta nenäs- tää ja nöyryyttää. Jos meikäläiset esittämät maalissa sen tai tämän henkilön, hän ei heille kelpaa, maan he juonittelemat ennemmin meis- takin jonkun kolmannen. Tai jos meidän puolelta ehdotetaan kuinka puhdas ja luonnollinen liikeasia hymänsä, jolla ei ole hituakaan puolueasiam kanssa tekemistä, se on nuorsuomalaisten saatama kei nolla millä tahansa tapetuksi. Kansallisesta laitoksesta oi» muo dostunut ruotsalais-riuorsuoma- lais-sosialistinen marustus, jonka suojissa harjoitetaan hymin kum- mallista sissisotaa ja yhteisryu- näkköä kaikkea mastaan, mikä läh- tee kansallismieliseltä taholta. Tästä nurinkurisuudesta »valai semana todistuksena esiintyi mii- meisessä »vuosikokouksessa kysymys yhtiön lainausliikkeestä. Kaiken järjellisyyden mukaan luulisi tasa- puolisekst esim. sitä, että pätemiäma- kullksia »vastaan annettaisiin yh teisestä laitoksesta lainoja yhtä- läisesti niin tälle kuin sillekin ryh- »nalle. Mutta mitä saatiin kuulla kokouksessa? Suomi-yhtiö on an tanut lainoja sosialistien kokous- taloihin, mutta kieltänyt..Hämeen Pohjalta", jonka talon suomat, puolue rakensi. Miksi niin? Wa- kuudet miimeksimainitussa tapauk sessa oliivat kaiken epäilyksen ylä- puolella. Nhtion hallinnon taholta selitettiin, että sosialistien kansan- taloja nmka ei »voida pitää yhtä- lailla puol»tetaloi»»a, niinkuin srto- mal. puolueen järjestöjen takoja, ja että sosialistitalot omat parem- min stmislyslaitoksia. joita on syy tä tufea. Ja nuorsuomalaiset to x^» LS »13 -* v- Ui O* K/l ET i/i K» S" < SO s v- S 3" g