1910 tt:o 139 1910 189 NlZkms Lurun Levti Hänttfen Kania- ja Kristiinan katujen Kulmassa Hastaxaätä AäästöxanKKia HoimitM: Alakerrassa, kolmas omi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. KuHelimet: Ilmoitus- ja Tilauskonttori (8 cup.—7 i^>.) . . . . 84 Toimisto (10—12 a.p. ja S—7 i.p.) 14 41 Kassakonttori 7 45 Kirjapaino ja faktori ... 29 Toim.johtaja S SI tilaushinnat: Turussa PoStik. Koko vmod. ... 3:— 4: — Puoli , ... 1.60 2: — Nelj. , ... —:S0 1:20 Jrtonaisnumerot b p. Jurun GeHtsä seuraa ilmaiseksi kuukausittain Kuomi k«valehti kansalle. Jurnn Hehti ilmestyy kolmesti viikossa, nimit täin tiistaisin, torstaisia ja lan- antaisin aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta kunkin tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. TiiStai, marrask. 23 p.: Aino. LeStiroillko. marrasc. 3<1 p.: Autti. Saa-olor Turussa. Wiime lauantaina: Lämpömäärä: lorlem -s- I alin — 1. Zlmau iuyteellinen kosteus V7 Tuuleu suunta: Luolemeu. Auriuk. on paiSranut: — t. — m. Toispäitvänii sunnuntaina: Lämpömäärä: lorkem V, alin — 2. Zlmau suhteellinen kosteus: 70 "/,. Tuulen suunta: Kaakkoinen. Aurinko on paistanut: — t. — m. Lumen pakjuus t:lo 7 aamulla: 6j cm. Eilen maanantaina: Lämpömäärä: korkein v. alin — L. Ilman suhteellinen kosteus: 76 Tuulen juuuta: Aunuko ou paistanut: — t. — m. Lumen pahuus Uo 7 aamulla: cm. curun Levti sisältää tänään m. m. seuraamat kirjoi tullet: Menijä» duumalle työti: Joh tava kirjoitus. Klm hallinnollinen tuomlois tutu: Senaatti päättänyt esittää edus kunnan anomuksen hyvä!>yttäväkst. Andet painvafiamieHet: Entisiä painoasiamiehiä y. m. nimitetty, m. m. hra Lindbohm Turkuun. Snome» «Siilnkn vuoden 1S0S topassa. Misppilaskunnan uuden talon »ihttätset. posteljooni Mattilan vtrSans- jntt». Hnnenknnlumaton tapaus Suo messa. Pappi aijoti» rappaa alttarilla Karttula» kirkossa. Sanmon rantatieyankkeet. Aamala tulipalo. 40 ihmistä soa«»t surmansa. MallankumonstikSe MekstkoSsa: Rauha palautellu. — Kapinallisten vaatimuksiin myönnytty. — Presidentti Diaz sanotaan murhatun. MdyLtvattain rautatiet: 86, i?8 loolluttajahauvoittunutta w»oden knluessa. ZloSelin kirjallisnnspalkinnan saaja Zfanl Kepje. Anrtisteluja. Kirj. Jukka. Auwta: Ceylonin alkuasukkaita met- flStämässä. — Paul Heyse. K. m., y. M. Ulin hallinnollinen tuomioistuin. Senaatti pttttäuyt efitttt edus- kuuna» anomuksen HymSksymistS. Senaatti on päättänyt eduskunnan alam. anomuksen mukaisesti tehdä esi tyksen tuomioistuimen perustamisesta, jolloin ylin hallinto-oikeudellinen lain käyttö senaatin talousosastolta siirrel- täisiin. Uudet painoasiamics- Mirat. Kutisti painoafiamieyiS y m nimitetty toimii». Painoylihallitus ou ottanut asiamie- hiksi seuraamat henkilöt: Helsinkiin: kolleginreistraattori H. Lindgrenin ja ent. polnsikomliario O. Lyyttien sekä ent. reserunvanrikkl A. Ilkan ja ent. nimismies D. Kan main; Turkuun: senaatin ylim. kopisti A. Liudbohmin; Wiip uriin: ent. nimismies P. Martikaisen; Tampereelle: kontrollööri E. A. Sjöströmiu; Waasaau: kolleginreistraattori, ent. nimismies A. Ruotzin; Ouluuu: konttoristi W. Wää- uäsen; Kuopioon: ent. mmismieS I. Lindin; Poriin: ent. poliisikomisario E. Malmbergin; sekä Sortavalaan: ent. nimismies K. R. ZLahlbäckin. PispMÄimim vuZzn klo» MiäizMz. Wiime ^auantama, marru^l 26 p»m, jollom 40 vuolta ou ku.u.iut inia. sun Suomen kansan ylioppilailleen lahjon tama ylioppilasta o vihittiin tarkoituk seensa, sus »vanhan ylioppilastalon 40- vuvlismuistopäiivänä, tapahtuivat Itä Hzikiakodun varrella manhan talon vie ressä sijaitseman uuden osakuntatalon vihliäisjuhlallisuudet ttlo 12 päiw. kokoontuivat kutsuvie- raat ja ulkomaisten ylioppilaskuntien edustajat uuteen ylioppilastaloon, joka oli kauniisti koristeltu köynnöksillä. Ulkomaalaisia edustajia oli kaikkiaan noin 20. Mrosta oli edustettuina neljä eri ylioppilasyhdistyslä. Ruo:nsta oli- ivat lähettäneet edustajiaan Tmholman korkeakoulu, Upsalan, Lundin ja Göte borgia yliopistot. Myöskin Mancheste ristä Englannista oli yksi edustaja Näille kutsuvieraille ja edustajille yli» oppilaskunnau mirkailijat näyttelivät uutta taloa ja opastelirvat heitä. Marsinaiaen vihkiäisjuhla tapahwi sitten alkaen klo 1 vanhassa ylioppi lastalossa, jonne yleijö oli asettunut pääsylipuissa määrätyille paikoille. Juhlaohjelmaan kuului: W. A. K o s- k e n niemen suomenkielinen juhlaruno, jonka lausui näyttelijä Aksel Ahlberg; — Eino Leinon kirjoittama ja Toivo Knulan säveltämä juhla- kantaatti; — Arvid Möra«n kir- joiltama ja R. Kajanuksen sävel tämä ruotsalainen juhlakantaatti. — Näiden päänumerojen välillä oli pu heita. Rakennuskomitean puheenjohtaja, yliopp. K. Koskimies esitti taloa rakennuspuuhien vaiheet ja luovutti ra kennuskomitean puolesta taloa ylioppi laskunnalle. — Moppilaskonnan pu heenjohtaja, fil. maist. Herman Stenberg, otti talon vastaan kun» nalle sekä esitti ylioppilaskunnan kiitok set rakennuspuuhissa osallisina olleille jekä kunnan puolesta lausui kunnianne, raat, edustajat sekä muun yleisö» ter- tvetulleetsi. — Iliopisto» onnittelut yli oppilaskunnalle esitti rehtori, pros. I. A. Heikel. — Ulkomaisten ylioppi laskuntie» ja -yhdistysten sekä Teknilli sen Korkeakoulun Alioppilasyhdistykiea edustaji-t efittirvät termehdykseasä. — Alioppilaskunnaa Hallituksen jäsen, yli- oppilas C. A. Öhman piti puheen 40-vuotiSmuistoa johdosta. Juhla päätettiin Maamme-laululla. Klo 6 illalla alkoivat juhlapäivälli set Seurahuoneella, joissa pidettiin sarja puheita ja joissa mitä hilpein isänmaal linen mieliala vallitsi. — Juhlaa jatkettiin vielä sunnuntaina. Tämän toisen juhlapäivän ohjelmaa päänumerona oli juhlatauSsiaiset Seu rahuoneella. .Nobelin kirjallisuuspal kinnon saaja. Ceylonin alkuasukkaita metsästämässä. j Ceylonia suuri soer'maa Itä Jndivn wari?tossa on tunncttu ihanasta ilmanalastaan ja tavattoman rehemSsta kasvullisuudestaan. Saari kuuluu Englannille ja ettei se ole perin pieni, selviää siitä, kun siellä on asukkaita likemmä neljä miljoonaa eli siis encmmzn kuin Suomensa! PäämäcSiönä omat iingaleesn, joita on 2 ja kolmasosa miljoonaa; heitä seuraamat lukumäärässä »amuvlit, .maurit-, euraasialaiset, malaijit, arabialaiset, afgaanit, meddalaiset y. m. sekä noin 10,000 eurooppalaisia Savren waohimmat asuiamrt omat luonnontilassa eläivät, m?t ästystä harjoittavat veddalaiset ja heidän lälkeensä singolcent »iulvam-ne to?jä enilää mu^ramia meddrloista varaillaan metsästämässä, aseenaan jousi ja ro"li! Suomen lvattluLu oli wuoden ISVS lopussa tilastollisen keskustoimistoa nyrtc«m>.l :oupuu- luo- rittaman laskun mukaan 3,059,324 Henkeä. Edellisen «vuovtti pällnyessli nousi maamme wakilu?u 3,012,849 henkeen. Ennnen kuulumaton tapaus Suomessa. pappia »yatt» tappaa alttarilla Marttala» klriossa. Merityönyrittäjä mielen- mikaineu tai sosialiSti- agi ttorie n kiihotuksesta rv i; i i y t y a y t. Ltun Kar"ilan seurakunnan kappa laine» I L. Eiovaora iviime sunnun taina toimitti alitar^umalanpativeiusia seurakunnan kirkossa, hyökkäsi tilanomis taja Menätäisen poika, ttarttulan pitä jän Lyytikkälän kylästä, luuri viikatteen ta tehty puukko kädessä häntä was taan. Venäläinen kohotti jo puukkonsa lyödäkseen pastori E.vtvaaraa, mutta pastori tarttui oikealla kädellään asee seea, jolloin hänen käteensä syntyi suuri haava. Kun Pastori yritti paeta, heitti Menäläinen hänet kumoon ja yritti juuri lävistämään hänen kaulaansa puukolla, kun muutamaia seurakunta laisten onaiStvi yllättää Wenä lainen ja vangita hänet. Kirkossa syntyi hir veä huuto ja pakokauhu. Jumalanpal velus keskeytyi ja ivasta sitten, kun haarvottunnt pastori oli viety pois ja hänen haavansa sidottu sekä kirkossa olijat rauhottuneet, voitiin jumalan palvelusta jatkaa ja kirkkoherra saattoi astua veriselle alttarille. Luullaan, että Meuäläinen on mie lenvikainen ja paikkakunnalla otaksutaan syynä verityöhön olevaa sen, että Me nolainen o» kuunnellut svsialistiagitaat- torien kiihotuspuheita kirkkoa ja papis toa vastaan. Postiljooni W. Mattilan warkausjuttu oli eilen ensi kerran esillä raastuvan» oikeuden toisessa osastossa. Poliifitutkintopöyläiirjau luettua il moitti Mattila, joka on syntynyt w. 1834 Taitvassalossa Hakkenpaän kytässä, jossa vanhempansa vielä elävät, että hän on vuodesta I901:stä asti ollut täkäläisen postilaitoksen palveluksessa. Rahojen varastelua tavallisista hkfin- lertaifista kirjeistä oli haa alkanut har joittaa tämän vuoden tammikuusta al kaen, ja mainitsi siitä ajasta tähän asti avanneensa vähintäin 50—60 kirjettä, joista osa» oli hävittänyt ja muuta mat sulkenut uudestaan, otettuaan niiStä rahat. Ensin oli ottanut, kutea häa sanoi, »rakkaudesta »>änmaaa köyhiä kohtaan" rahat ameriktalalselle ihme- tohtori James Kiddille menevistä kir istä, kaikklcan noin 9-LtS joissa oli rahaa enintäin 43 ja ivähiatäii» 2S —10 mk. Sit:ema »iN taas rahat Ham puria raha-arpajaispan!ille menevistä ! Yleistä, roia lOisrä, joissa oli rahaa -nintain ja tväzjpttiui Z5—30 mk. Srnjätkeen oli yän a oanut yksityisten ulkomaille lc .he :tt'M'.ä kirjettä, joissa oli 10 mk. ja enemmän. S mk. sisältävät kirjeet ou haa sulkenut ja antannt olla paikoillaan. M-Mkäau ei hän ollut avannut kotimaan osoitteella varustet tuja kirjeitä, vaikka tutkiessaaa näki niiSjä rahoja olevan. Tällä tavalla 011 häa hankkinut itselleen oman tnn nustuksensa mukaaa rahoja noin 1,300 mk, kuten hän sanoi, hankkiakseen lisä !ulo>a pienen pal kansa lisäksi. Kuiienkia osoitti tutkimus, että hän olt jotenkin hy v !ssä varois a Niinpä on haneliä neljässä eri pankissa talle^ tettuina jouisiulin rahamäariä ja muös vaimonsa aimolla on talletuksia. Sitä paitsi uikoi hi Staa taloa iviimc wuo dcn lopussa. L^>sia olevat vanh^m mat maalla ovat sitäpaitsi huimalta ' csli häntä kaikin t> voin a!! ustanect. !>tun hän wiela erinäisten tauppojen kauita oli ansainnat huomattavia voit toja ja usein lalleltt ra?o;<! pankkiin, kuren kuukautiset pariovet osoittivat, jotka sanoi olleen rihellisesti ansaittuja rahoja, niin on rayvjen anastus kir jeistä nähtävästi johtunut ivaan ahneh timisesta ja rahan himosta. Muutamien kotimaisten postissa ka donneiden rahakirjeiden anastamista ei hän tunnustanut, vaan arveli, että postilLitoljessa joku toinenkin varastelee. Todistajain kuulustelua varten ly kättiin juttu 12 p:ääa ensi joulukuuta. Sauwon rautatiehankkeet. Sauvon kirkonkylässä oli asianhar rastajilla viime lauantaina kokous, jossa pohdittiin kysymystä rautatien rakenta misesta Karunasta ja Sauvosta ran- nikkoradalle. KokouS päätti panna toimeen osakkait ten koemerkinnän radan aikaansaami seksi ja asetettiin sitävarten komitea, johon tulivat tilanomistajat G. Schau man, E. Raitio, E. Blomqvist, B. ReimS ja O. Rotkirch. Osakkeitten suu ruus on 500 mk. ja olisi niitä koemer- kinnössä merkittävä puolet tarvitta vasta summasta eli noin 115,000 mk. Tämän komiteaa on lisäksi käännyt tävä asianomaisten kuntain puoleen ot tamaan selkoa, missä määrin^ kunnat ovat taipuvaisia yritystä kannattamaan. Jos riittävä kannatus saadaan, on ko miteaa ryhdyttävä toimeen radan ko neellisen tutkimuksen aikaansaamiseksi. Mdysmaltain rautatiet. 86,178 kuollutta ja haamottunutt» vmoden knluessa. Heinäkuun 1 p:Stä v. 190S kesäkuun 30 p:ään v. IS 10 kuoli AhdySvaltaia rautateillä tapaturmaisesti 3,804 ja haavottui 82,370 henkilöä, joka o» 1,013 kuollutta ja 18,454 loulkaantu- nutta enemmän kuin edellisenä vnonna. Zlnrläzielvja. Minun olisi pidettSmä tervehdyspuhe, fills nufia suarunlfia on ilmestynyt, joitten tar- milsisi saada sana kuulla. Uudet painoasiamiehet oivat määrätyt ja heidän joukkonsa o» sangen kirjava. Siellä o» Bobrikvffm aikuisia poliiseja ja nimismie hiä, yksi konttoristi ja viinaatarkastaja jut.e. Kanmita poikia todellakin. Turku, Aurajoen ikuinen kaupunki, on sa» nnt entisen .sutarinsa." Herran nimi on A. Lindbohm, jonlullaineu ylimääräiueu senaa tin kopisti titteliltään. ÄSken hän pyysi se naatilta apurahaa, loska oli »Sltään luola maisillansa. Ja uyt sai mieS leipärahaa 333 mi. S3V» Viä tuukandeSsa. Saa sillä tuoreen ranSkaugullau ja «vähän sänvintätia mukaan. Ey äpä Lindbohm uyt lihoo — kunhan maan e, löisi itieniä ^uoliaalsi suurialou aila^a tuli herra Lindbohm aiaen Liunan.aduUe. M»tt^ täällä tun ajvsia loppu. »Sutan" iai lumon aSlua ojopelislä pois, ottaa orleaau hattuina pääsia za lu pasi nyt tolooutuuei-n mäkijvulvii cdessa ai' luau.st zätiäa seu>uuriwi.luaia Taman lupa- u sen anuetiuau>a sai mainittu herra hattu kädesjä iullea pitkin Linnankatu aina höyry- lautalle asti. Nyt on Lindbohm niinkuin niin moni mnu- kin, syönyt sanansa. Saa nähdä pääseekö hän ja monet muut toiste niin helpolla! Nyt aliaa siis lehtien nuuSltmiuen. Koeta uyt, hywä Lindbohm, parastasi, jotta Sto- lypin- Seyn- Markoff- Kannisen siu naus lepäisi ylitsesi uitn!uin virvoittava aa mukaste. Sillä muuta virvoitusta et lie odotettamiSsa Miu se. milä tulee sieltä käsin Työhöu siis, herrat painoasiamiehet ylt'ym. päri Suomen. Koettakaa sammuttaa vaan, kyllä me sytyttämisestä pidämme hnolen. Käyskennellessäni kaupungilla olen muuta missa kaduukulmissa huomannut uusia katu- kilpiä, joissa veuäjäulieli o» eusiaiäisenä- Mitä peliä se sellainen on? Katsokaa vaan perään, että ne pian tulevat sieltä pois, sillä muuten jäämät talonne ensi kesäkuusta tyh jiksi. En ainakaan minä sellaisen matelijan talossa asuisi. Häpeä teille, jotka omaSta ulotteeltanne rupeatte sellaiseen hommaan! Olisipa luul lut, että paremmin ymmärtäisitte mitä rau haanne sopii. M Poliisimestarin .hyrysysy" o» kaunis kap pale. Sillä ajellaau päivällä ja yöllä. On se aika lystiä kuu sellaisessa saa iStua, ajaa koi rien ja kissojen yli eikä olla milläansäkään. Mutta yksi kysymys: mitä poliisimestari mie hillensä sillä oikeastaan tekee? Ei sitä ole mielä kertaakaan todellisesti tarvittu ja omaksi huviksi se ei lienee tarkoitettu, vai kuinka? Ehkä kun eusikerran FranS I, Sey- nin kuuluisaa sukua, saapuu Turkuun, sillä ajetaan. »Aiiestopooraa" joS mini silloin saisin olla sosfööriuä eli kuljettajana. Weilin kauniita paikkoja katselemaan; sanonkoS miuue ? Ja nyt alkaa sitten joulukuu. Se o» lystj kuukausi kaikille lahjojen saajille, mutta ne tllklarot! Kyllä ne saavat tuntea laihtumis- ta. Minäkin tiedän mitä se tnlee merkitse mään kun kukkaro ei jouda housuntaskussa ollenkaan olemaan vaan aina hyppysissä ,rull>Steeiamaan.- Mutta sitäivarteu se raha on'in luota, että sen tuleman ja menemän pitää. Jukka. ?a»l Ke?se. Tukholmasta saapunut tieto kertoo tämänvuotisen, joulukuun 10 puä jaet tavan Nobelin kirjallisuuspalkiaaou laa jaksi sallalaisen runoilijavanhuksen Panl Heyse a, jonka kuvaa julkai semme tässä. Mikään odottamattomuus ei tämä tieto ole, eikä kirjallisessa maailmasi» herättäne snnriakaaa »vastarvLitteirri. Sillä jo ensi kerra kun Nobelin kirjat, lisuuspalkinto annettiin, mainittiin Paul Heyse niiden joukossa, jotka woinwat tulla kysymykseen, ja hänen Nimensä ou siitä lähtien aiua olluc ehdokkaiden lis talla. Kiirettä ei hauen suhteensa ole pidetty, ja että hän nyt saapi hyvin ansaitsemansa kunniapalitnaon, johtunee osaksi siitäkin tai voitanee asettaa yh teyteen sen kanssa, että häa viime ke väänä täytti 80 vuotta. Pitkä ja suurimerkityksellinen oa Paul Heyiea rnnoilijaelämä. Jo viime vuo» sisadaa puolivälissä oli hänellä kua« vioitettu kirjailijanimi ja jo aikaisia liitryi häa siihen kirjalliseen piiriin, joka ryhmittyi kuainkaalli>eu taiteenys tävän, Bayeria Ludvig Il:n ympärille ja joka vaikutti, että Munchemstä jok sikin aikaa tul» Saksan sivistyksen kes kus. Heyie on berunilalnen. ja se oli ystuivyys tämän piirin ensimäi-eeu Mieheen, lyyrilliseen runoilijaan Gei- keliin, jota vei hänet Munchen,ia. Siellä tuli hän johtamaan a emaan ja siellä hän vn elauyt juurimmau osau elämäänsä. Heysen kirjallinen tuotanto oa suu- remmoinen >a käsittää kaikki runouden alat: novellin, romaania, draaman, lyyrillisen ja eepillisen (kertovan) ru- noilua. Häa on tehnyt työtä ilman vaivaa, ainoastaan noudattaen vas tustamatonta luomistarvetta, ja hänea teollensa ovat riktaan mielikuvituksen ja itsetoimivan taidevaistoa välittömiä ilmauksia. Ulkopuolella Sakiaa rajoja on hän tunnettu ja rakastettu pääasial lisesti novellistina — häuea kirjallis historiallisella merkityksellään onkin sii nä painopisteensä — mutta hänea ko timaassaan oa hänen merkityksensä myös kin lyyrikkona suuri. Paul Heyse oa runoilijana kauneuden- palvelija ja hän kääntyy pois esineistä ja aiheista, jotka ovat kokonaan ilman miellyttäväisyyttä, jä häa käyttää kmkea taitonsa hakeaksensa sen esille mahdolli- junksiSta. Paul Heysen novelleista ja romaa neista on useita suomennettu, m. m. .Geoffrey ja Garcinde" ja »Gabrie Serkku" sekä hänen näytelmistään „Mag- dalan Maria' ja »Haas Lange." Kamala tulipalo. 40 ihmistä saanut surmansa. New-Iorkista, marrask. 27 p. Erään tehdasrakennuksen tulipalossa New Jerseyssä sai 40 tyttöä surman sa, syystä etteivät löytäneet ovea ulos. 14 heistä kuoli koettaissaan pe- lastaa itsensä hyppäämällä ulos akku- vasta. ^Vallankumousliike Meksikossa. Aanya palantettn. — Kapinal listen «aatimukfiin myönnytty. Parisi S ta, marraskuu» 25 p/. Havasia toimiston saamien tietojen mukaan oa Meksikon kapinallisten vaa timuksiin myönnytty ja samalla luvatto heille anteeksianto, minkä jälkeen kapi nalliset alistumat ja rauhallisuus ps lautm.