&, r o 93 — I9IO. A X j B l . TT» IV^anamai/is Elokuun 15 päivänä. laman ii-rouoti^en poikasen yli niia, että poikanen tuli tajuttomaksi. Poliisi lvei hänet kaupunkiin saamaan lääkärin- apua. — Onko poika saanut mitään erityistä mammaa, siitä emme tiedä. — Luitvaliike. Lauantai iltana saapui tänne englantilainen..Eleonora Mail" ja engtantilaiaen ..William Curt)", jotka ottamat Iin Röylästä paperipuita sekä jälkimäinen propseja. Eilen saapui saksalainen ..Vrietzig" noutamaan paperipuita Bildillä Iin Röytästä. Tänä aamuna saapui maa- salainen ..Patria" tuoden kimihiiliä Hullista. — Mieläkin Reimanin mur- hasta. Kun poliisit olimat murhail- rana Raatinsaarelta tuomassa Reima- nin ruumista, kohtasi etsimä poliisi ja sanomalehtimies kaksi tyttöstä, jotka sanonnat hetki sitten erään miehen tul- leen murhapaikalta päin ja sanoneen heille, että .,ei sitä tarmitse mennä katsomaan, se on jo kuollut". Silloin kuitenkaan ei tyttösten puheille osattu antaa armoa. Mutta mikäli olemme jälestäpäin tiedustelleet, näyttää aiman marmalta, että tytöt omat oikeassa. Tytöt ni mittäin kertomat, että juuri kun polii- sikonstaapeli Oksanen, jonka toinen tytöistä sitäpaitsi jo ennestään tuntee, oli lähtenyt maassa makaaman mie- hen luota Raatin ramintolaan käsin takansa katsomatta, oli Raatinsaaren ja tien »välillä oleman aituuksen yli noussut mies, joka oli tytöille ärähtä- nyt ylläkerrotut sanat. Mies oli men- nyt Linnansaarelle päin, johon tietysti kätkeytyi. Miehellä, jolla oli ollut rikkinäinen takki ja muutenkin huonot »vaatteet, pieksusaappaat jalassa, hattu väässä j. n. e., oli ollut kädet ja kas- »?ot werissä. Tytöt sanomat, että he tuntisiivat miehen kasmoista, jos he sen tapai- simat. Tytöistä, joista toinen on 15 ja : öinen 10-muotias, on marsinkin jäl- limmäinen peljännyt pitkän aikaa koh- raamansa näkemänsä murhamiehen ja on tuskin uskattanut siltojen yli kul- t'ea. — Uimamaisteri ja kanditaatti- wihkiäiset tapahtuimat eilen klo 1'stä täkäläisellä uimalaitoksella. Aluksi puhui insinööri I. Karhi ly- hyesti seuran tämänkesäisestä toimin- nasta. Uimaopetusta on nauttinut nht. 190 mies- ja 90 naishenkilöä, joista nyt sai uimamaisteriseppeleensä tyttöä ja 2 poikaa; kanditaattiseppe- leitä sai taas 6 tyttöä ja 3 poikaa. Uimamaistereiksi tulimat seuraamat: Ewa Aura, Sylmi Tallus, Gertrud Sandberg, Janne Flink ja Kalle Aura. Tytöt saimat kaikki 30 ääntä, joka on korkein ääni- määrä. Pojista edellinen 18 ja jäl kimmäinen 15 ääntä. Kanditaateiksi taasen: Iiris Sand- berg, Aili Tallus, Sylmi Kari, Irma Sandberg, Ida Väänänen, Silja Kö nönen, Emert Räisänen, Armid Snell- man ja Kosti Malamaara. Tämän jälkeen seurasi marfinainen ohjelma musiikin soittaessa »väliajoilla. Ensin esitettiin erilaisia uimatapoja, jotka suoritettiin mallikelpoisesti, sitten kurasi hauska mirtahyppy ja kumio- kelluntaa. Sukelluksia esitti kaksi henkilöä. Näitä seurasi hauska mesipallopeli, jota har- minaisuutena paikkakunnalla seurattiin mielenkiinnolla. Ohjelmassa oli mielä dengenpelastusnäytteitä ja näyte, kuinka ! ukkuneen käsistä mapaudutaan. Erit- lainkin humitti yleisöä miesten uima- opettajan hra Martikaisen esitys: pu- feutuminen medessä. Se onnistuikin vaikeudestaan huolimatta näppärästi ia numeron esittäjä saikin runsaita suo sionosoituksia osakseen. Lopuksi seurasi ohjelmassa maikein numero ..Ahti" ja loppnhyppyjä, joista "nnistuneimmat olimat herrojen Sjö- mallin ja Auran esittämät, samoin joi- denkin nuorempienkin. — Polkupyöräkilpailut olimat o tien w. & u.-seura Moiman toimesta jäsenten kesken Kajaani:! maantiellä, kilpailuissa saatiin seuraamia ennä- t yksiä: 1 km. m a t k a 1 l a: I. Inkala 1 27,9 sef., K. Kandelberq 1 m. 35,5 "k., I. Mattila 1 m. 35,9 sek., U. karppinen I m. 40,8 sek. 5 km. matkalla: I. Inkala 8 44 sek., K. Kandelberq 9 m. 25,1 lainamakasiinin tarkoituksen kanssa, sekä lykännyt lautamiesten palkkaus- asian tokaisin kuntakokouksen käsitellä- mäksi, samalla melmoittaen kuntako- kouksen puheenjohtajan 60 päimän si- sällä, pääiöksesrä tiedon saatuaan, esit- tämään asian uudestaan kuntakokouk- sessa siinä suhteessa hänelle määrätyn 50 markan sakon uhalla sekä kunnan kormaamaan malittajain kustannukset asiassa 30 markalla. — Maanmittaustoimituksia. Maramaanmittari E. Sandström on määrätty toimittamaan halkomisen Pie- tilän perintötilalla n:o 6 Paamolan pi- täjän Pehkolan kylässä. — Hyljätty korwausanomus. Kuusamon pitäjästä kotoisin oleman torpparin Oskari Ronkaisen anomuk- sen, että yleisistä marsista hänelle kormattaisiin se mahinko, jonka hän oli kärsinyt sen takia, että hän oli ollut pakotettu teurastamaan ainoan 130 markan armoisen lehmänsä, kun se ei moinut synnyttää hirrven siittä- mää masikkaa, on senaatti, huomioon- ottaen ettei asiata koskeman asetuksen mukaan kormausta tällaisissa tapauk- sissa myönnetä, hyljännyt. — Kestikiewarit ja kyyditys. T. k. 13 pnä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus uskonut kestikiemari- talon pidon sekä marsinaisen ja yli- määräisen kyydityksen toimittamisen Suomussalmen kunnassa sijaitsemissa kyytilaitoksissa 1911 muoden alusta alkamaksi miisimuotiskaudeksi: kirkon- kylässä kauppias Juho Heikkiselle, Kul- man kestikiemarissa talolliselle Emil Manniselle, Tololan seuduilla torppari Juho Toloselle ja Suomaaran kesti- kiemarissa herrastuomari Matti Kemp- paiselle. Sanotuista toimista tulee muotuisena kormauksena suorittaa Heik- kiselle Suomussalmen kunnan 985 mk., Manniselle Suomussalmen kunnan 365 mk. 20 p. ja Puolangan kunnan 279 mk. 80 p., Toloselle Suomussalmen kunnan 995 mk. ja Kemppaiselle sa man kunnan 600 mk. Samalla on lääninhallitus uskonut menekyydin kir- konkylän kestikiemarissa kauppias Juho Heikkiselle säädettyä kyytipalkkaa mas- taan. — Perintökirjan on senaatti t. k. 3 pnä antanut: homineumos Knut Theodor Sohl bergille Käkiniemen Vs manttaalin kruununtaloon n:o 36 Kuusamon pitä jän Masaraperän kylässä; maramaanmittari Werner Mikael Laurinp. Termolle Sauna-ahon °/i2 manttaalin kruununtaloon n:o 49 Sot- kamon pitäjän Tipasojan kylässä; ja talolliselle Kalle Kukkolalle V« osaan Sumannon 3 /« manttaalin kruununta loon n:o 56 Iin pitäjän Kuimaniemen kylässä. !N sek., I. Mattila 9 m. 35 H.. U. »arppinen 9 min. 40,5 sek. — Laanilan kansakoululla al- laa vientenlastenkoulu keskimiikkona. t. k. 17 p:nä klo 10 ap. sekä »varsinai nen kansakoulu syyskuun 28 p:nä klo 10 ap. — Metsälintujen rauhoitusaika ioppui wiime yönä. Seuraamia metsäkin- :uja on nyt lupa ampua: koppeloita, metsä- runoja, metsoja, koiras- ja naarasteeriä sekä ryitä. Myös koiraa saa käyttää. — Ziumottu kuntakokouksen päätös. Pyhäjärmen kunnan kunta- fofouffesfa iviime toukok. 7 pnä teh dyn päa:ölsen, jolla kihlakunnan lau tamiesten Herman Olkkosen, Juho Rönkön, Matti Rauhan, Saku Pako- lan ja Sakari Kuimaniemen palkat oli uiääräUy neljäksi hehtolitraksi »viljaa, ruoletsi rukiita ja puoleksi ohria, on lääninhallitus, mainittujen lautamies- ien tekemän »valituksen johdosta, t. k. 10 prä antainallaan päätöksellä ku- inonnut, loska asiakirjoista selmille /ämi, että kunta oli päättänyt maksaa lautamiesten palkat jymissä lainama- lasiinin maraston kasmuista, mutta lällainen maksutapa ilmeisesti oli ris liriidassa lainamakasiinille mahlviste- um ohjesäännön 3 t^.n määräysten ja — Kansakoulut. Oulujoen Laani lan—Hintan koulua marten on myön- netty 900 mk. kolmannen opettajatta- ren ja 75 mk. mieskäsityönohjaajan palkkaamiseksi ajalta Ve 09—V b 11. — Kuolleita. Maanmiljelijä Pekka Jsokäänlö Kalajoelta, kuoli täällä Ou- lussa t. k. 11 p:nä 63 muoden ikäi senä. Suremaan jäi leski ia 8 lasta. T. k. 10 p:nä kuoli Romaniemen Sinettäjärmellä pitkällisen himuttaman taudin murtamana maanmiljelijä Heik- ki Haamikko l. Välitalo 70 ikämuo- dellaan. Kuten moni muukin uutis- »viljelijä alkaessaan omaa kotia perus- tamaan sekä mielä suuren lapsijoukon isänä sai mainajakin eläessään monta komaa kokea, mutta uupumattoman ja sitkeän työn tuloksena moi hän nyt jättää perillisilleen tyydyttämässä kun- nossa oleman talon. Mainaja oli myös laajalti tunnettu hymänä »veneit ten tekijänä, ja harjoitti hän muutakin puusepän ammattia. Luonteeltaan oli »vainoja leikillinen ja sämyisä. Sure- maan jäi mainajaa puoliso ja 7 täysi- ikäistä lasta. Lemätköön rauhassa kunnon kansalainen. — Rvtvaniemen mctsäntvar ti jn kouluun on 100 hakijasta ma- littu seuraamat uudet oppilaat: Kalle Alex Alaheikkilä Mitorniolta, Kalle Heikki Ärssman Sotkamosta, Jo- hcn Petter Heiskanen Heinämedeltä, Emil Edward Hytönen Vesannolta, Mooies Holopainen Heinämedeltä, Os kari Millio Jurma Termolasta, Jo- han Aleksander Kangasjärmi Enonte- kiöltä. Matti Hilarius Kumpulainen Iisalmelta, Eino Mellenius Sodanky- lästä, Walter Rautiala Pyhäjärveltä O. l., Matti Tiainen Pihtiputaalta, Jooseppi Alfred Tuunala Kälmiästä, Toilvo Ilmari Waenerberg Kuhmonie meltä, Juho Oskari Wanhala Korpi' lahdelta ja Joel Mähämöttönen Per hosta. — Rauhatonta on elämä ny- kyään Tornion seudulla. Kuleksimia joutomiehiä kiertelee pitkin maanteitä. Niinpä miime perjantai-iltana lähellä Tornion rautatienasemaa yrittimät muiltamat kamerukset mäkimallalla anastaa to»veriltaan tämän rahat, jossa onnistuimatkin. Mutta kun sattui lä- hellä olemaan ihmisiä, jotka tämän huomasimat, eimät rosmot pitkälle eh tineet, ennenkuin joutuiivat poliisin käsiin, ja saanemat ansaitun rangais- tuksen työstään. — Ryöstöyritys keskellä Päi- wää. Miime perjantaina keskellä päi- ivää yritti eräs hulikaanisakki ryöslää kahta mieshenkilöä Kemissä rautatien- asema»» tamaratoimiston luona, missä liikkuu aina ihmisiä. Mutta tällä ker- ralla ei tuo heidän yrityksensä onnis- tunut, »vaan joutuimat nuo rauhan- häiritsijät kiinni, ennenkuin ehtimät kummempia tehdä. Kun nyt jo näin rohkeita omat nuo tukkijoelta palailemat hulikaanit, niin mitä sitten syksymmällä, kun ne ..par haat laumat" sieltä alkamat etelään päin solua. — Lumijoelta erään talon pel- lolta tuotiin lauantaina toimitukseem- me nähtämäksi 145 cm pitkä ohran korsi. — Postiwaras Heikki Lauri lan eli Wahtolan juttu oli lauan taina Haukiputaan mälikäräjillä tutkit- tamana. Oikeuden puheenjohtajana oli maratuomari Arne Karikoski Ou- lusta. Juttu kyllä selmeni, mutta kun ilmaantui Laurilaa mastaan muitakin syytöksiä, niin juttu lykättiin syyskuun 10 päimän käräjiin. — Varkauksistaan oli syytet tynä Antti Lehmikangas Mkiimingiltä miime lauantaina Haukiputaan kärä- jillä. Juttu lykättiin ensi kuun 10 päimäksi lisäselmitysten hankkimista marten. — Äkkikuolema. Perjantaina il- tapäimällä kuoli Haukiputaalla torp- pari Pekka Jämsä ollessaan uitta- massa paperipuita Haukiputaan joessa. Wähää ennen kuolemaansa oli hän käynyt lähellä olemassa asunnossaan, »valittamatta mitään pahoinmointia. Ruuhkalle tultuaan oli kaatunut ja siihen kuoli. — N. s. kotimaista koleraa liikkuu Raahessa paraillaan. Niinpä on Mirpiperässä moniaat perheet sitä sairastaneet muoteen omana ja kuu- luupa tauti ulottaneen maikutuksensa jo kaupunkiin saakka. — R. S. — Puukotuksia Tyrnätvällä. Miime perjantai-iltana löi Anttilan työ- mies Juho Rautio puukolla mökkiläi- sen poikaa Hannes Lekkulaa ohimoon niin pahan haaman, että on epämar- maa, jääkö hän henkiin. Lyöjä, työn tehtyään, läksi juoksemaan pakoon, maan tuli samana yönä takaisin Ant- tilaan, missä poliisi Rautiainen kytki julmurin seinään kiinni. Väkijuomilla 011 osansa tässäkin, sillä Rautio ja Lekkula olimat olleet juopotteluhom- missä mainittuna iltana. Viime yönä tapeltiin Tyrnämällä Es- kelän kartanolla. Tappeluun on ottanut osaa kulkumiehiä ja lyöneet miikat- teellä Turusen talon renkiä Pekka Ali- taloa niin pahoin, että miikate on lä- mistänyt hartiot ja henki oli pihissyt niistä läpi. Vielä olimat joutomie- het särkeneet Eskelän talon pirtistä kaikki ikkunat. Miehelle antoi tänä aamuna ensi amun paikkakunnan sai raanhoitaja. Turusen isäntä lähti tuomaan renkiä kaupunkiin lääkärin apua saamaan. — Epätietoista on tu leeko miehestä eläjää. — Nyötväys Kemin lähellä. P.-P. kertoo: miime perjantaina myö- hästyimät Romaniemen junasta torp- parinp. Pekka Maunu ja talokkaanp. M. Alamahti. He läksimät jalkaisin kulkemaan Lauttasaareen päin pitkin rautatietä. Heitä mastaan tuli lähel- lä Termaharjun ylimenopaikkaa Iikka Ojanen (Ilmajoelta) ja Matti Tormi- koski (Kuimaniemeltä), jotka tutta- muutta ensin tehden, lopulta kämimät käsiksi toinen Maunuun ja toinen Ala- mahtiin, jolta ryöstäjä onnistui siep- paamaan kellon. Ja sitten pakoon. Kellon ensin kätkimät maahan rauta- tiemarteen. Maunun ja Alamahdin huudot kuulimat ratamestari Blick miehineen ja maantiellä ajama mahti- mestari Lahdenperä ja ottimat karku- laiset kiinni. Huuto kuului myös kau- punkiin, josta kaksi poliisia pian saa- pui paikalle ja korjasimat ryömärit haltuunsa. — Kuimaniemen koulurettelö. Oulun piirin kansak. tarkastaja on pyytänyt, että kouluylihallitus »velmot- taisi Kunvaniemen kirkonkylän kansak. johtokunnan antamaan op. Jenny M. Ellilälle säädetyn mirkamahmistuskir- jan, sillä ei mmda pitää ininään lail- lisena tai »nuuten hymäksyttämänä sen kieltämiseen sitä, että kunta aikoo muut- taa hänen mirkansa miesopettajan mi- raksi, johon johtok. on kieltämän pää- töksen asiassa nojannut. — Mihannin Alpuan kansa koulu. Vihannin kunnan anomukseen saada siirtää Alpuan koulun kunnan ostamaan Sakon eli Klemetin taloon, on kouluylihallitus mastannut, että se on nähnyt hymäksi suostua anottuun muuttoon ja hymäksyy ehdotetun talon käytettämäksi Alpuan kansakoulun huo- nenstona. mutta ainoastaan siihen saak- ka, kunnes kansakoululle kirkollistoimi- tuskunnan kirjelmässä 29.12. 08 mal- tioamun nauttimisen ehdoksi pantu oina talo malmistuu, eli siis 1. 8. 11., ehdolla kuitenkin, että puheenaolema rakennus korjataan tyydyttämään kun- toon. — Rakeuuusajau Pitennys. Kuimaniemen kunnan anomusta saada rakennusajan pitennystä Jokikylän kansakoulun rakentamiseen nähden aina 1. 8. 13., ei kouluylihallitus ole sem- moisenaan moinut puoltaa, maan on ehdottanut rakennusajan pitennystä myönnettämäksi airoastaan 1. 8. 11. — Papisto. Lappeen-Lappeenran nan kirkkoherranmirkaa on Samol. tuo- miokapituli asettanut maaliehdolle I) Uudenkirkon (V. L.) kirkkoherran, so- taromasti A. Lönnrothin, 2) Joroisten kirkkoherra A. Stählhammarin ja 3) Kalajoen kirkkoherra I. Pohjosen. — Haapaweden kylpylaitok sessa on ennen lueteltujen lisäksi il- moittauneet seuraamat kylpymieraat: Edit Hagberg, neiti, Vaasa; Eliel Junno, maanmilj.. Kärsämäki; E. H. Nixholin, hra, Vaasa; Maria Nix- Holm, rma, Vaasa; Edla Mustaparta, neiti, Tornio; Matti Hatula, talokas. Kärsämäki; F. O. Penttilä, kauppias, Oulainen; Maria Isomursu, rma, Pudasjärmi; Kerttu Isomursu, tytär, Pudasjärmi; Martta Lagerbohm, nti, Oulu; Hilda Tiihonen, nti, Uusikau- punki; Anna Vangell, rma, Nimala; L. Vangell, apteekkari, Nimala; Jenny Mannil, nti, Vaasa; Hanna Lönnrot, rma, Oulu; Eljas Lönnrot, tuomioro- masti, Oulu; M. Parkkila, opettaja, Alimieska; Elsa Laurell, nti, Oulu; Aino Hällström, opettajatar, Oulu; Thyra Merikallio, nti, Oulu; Asta Lemonius, nti, Helsinki; Ema Lemo- nius, rma, Helsinki; I. Ax. Lemonius, pankinjohtaja, Helsinki; Lilly Castren, nti, Oulu; Alina Forsberg, postinhoi- taja, Pulkkila; I. E. Petterson, nimis- mies, Nimala; Naemi Petterson, rma, Nimala; V. Cederberg, asioitsija, Kro- noby; Juho Jaloma, torppari. Vihan- ti; Matti Pyrrö, työmies, Ameriikka; Ester Saarikettu, emäntä, Kaustinen; Anna Backman, rma, Waasa; Sigrid Lipponen, rma, Haapamesi; Otto Lip ponen, maanmittari, Haapamesi; Edit Pentzin, rma, Hvapamesi; Hulda Jung, nti, Helsinki; Herman Alapirtti, talo- kas, Taimalkoski; Juho Hannila, maan- milj.. Sälöinen; Alma Stählberg, nti, Mäntsälä; Miili Lemonius, nti Haa- pamesi: Maiju Hynen, rma. Haapa- mesi; Hilma Snellman, nti. Haapa- mesi; Siiri Friman, nti, Haapamesi; Venny Elsming, nti, Haapamesi: Nänni Pajari, nti, Tornio; Zrjö Holmström, hra, Oulainen. Tähän asti yhteensä 121 kylpymie- rasta 32 eri paikkakunnasta. — Maanrepeämä Tertvolassa. T. k. 8 p:n aamuna klo 10—11 tie noilla sattui Termolassa sellainen ta- paus, että Runkauksen kylässä Lum- puksen alimman mastuupuomin kor- malla Kemijoen itäpuolella niin sano- tun Kankkalan torpan kohdalla joen törmä mieri 65 metrin pituudelta ja 30 metrin lemeydeltä jokeen. Jokeen mierinyt törmän reuna oli ainakin 15 metriä paksu eli korkea, joten jokeen maipunut maamöhkäle käsitti kymme niä tuhansia kuutiometriä. Jokeen maipuessaan irtautunut törmän reuna katkaisi mastuupuomin pönkkäpuut tu- kipuineen. Kaikkiaan 10 puuta pau- kahti poikki kuin olisimat olleet tuli tikkuja. Törmän reunalla sattui ole- maan tapahtuman aikana pari naista ja pieni lapsi. Kun naiset huomasi- mat maaran, läksimät he kirkuen ja temmaten lapsen mukaansa juoksemaan maalle päin. Onneksi he miime het- kessä ehtimätkin myörymältä maakap- paleelta pääsemään lujeminalle perus- talle. Niin täperällä pelastuminen jo oli, että saimat hypätä 2 kyynärää le- meän halkeman yli. Täten pelastui- mat he joutumasta n»aanmieremän muassa jokeen. Vaikka Kemijoki mai- nitulla kohdalla on 250 metriä lemeä, synnytti maanmieremä niin ankaran aallokon joessa, että mastakkaisella ran- nallakin aallot kohisilvat maahtopäinä. - P.-P- — Kemi, 8 p:nä elokuuta 1910. Pitkin tämän kesän ajan on Kemin tienoilla ollut löysää mäestöä työtönnä mäliin suure»nmatkin joukot. Niinpä noin kolmisen »viikkoa sitten, jolloin rumettiin jokisuulla tukkeja ..sortteeraamaan", lajittelemaan, tuli tämä mäen paljous entistä enemmin näkymiin. Useana päimänä mainittu- na aikana tulivasi suuret joukot työ- miehiä Kemijokisuulle pyrkimään työ- hön, mutta ainoastaan »vähemmälle määrälle heistä oli työtä antaa, ja niin suuri osa heistäkin jäi työttö mäksi. Enimmäkseen työttöminä täällä ol- leet omat kulke»vaa »väestöä, saapuneet tänne ympäri Suomea. Toiset näistä haluaisimat tietystikin työtä tehdä, »nutta näyttää siltä niinkuin toisilla ei olisi haluakaan, mutta kunhan main ollaan reissupoikia ja »natkataan pai- kasta toiseen. Näin heinän aikana ei luulisi kenenkään tarmitseman jouten olla. Maamieskin on Kemin tienoilla maksanut kelpomiehille aina 25 mkaan osti miikossa. — Kim näkee nuo suu- ret joukot nuoria työmiehiä jouten ole»van, tulee mieleen, miksi he omat tänne lähteneet. Eikö heillä ole työtä kotipaikkakunnalla, kun he parhaana työaikana noin joutamat aikaansa »viet- tämään? Tästä jouten olemisesta on monta maaraa. Pitkin kesää on täällä Ke- min tienoilla aina »vähän mäliä ta- pahtunut markauksia, maikka yleensä on tunnettua, että kemiläiset osaamat olla jokseenkin maromaisia löysän mäestön suhteen, heillä kun on heistä monta kokemusta, ja pitää tamaransa täysin marmoissa paikoissa. Onpa noille tamarantasaajille nyt rumenneet kelpaamaan kaikenmoiset ruokataivarat- kin. Niittymäen emäätkin katoamat ladoista. Ei ole sekään »nitään har- minaista, että jokin nuori mies kaup- paa ainoita kenkiään tai muuta maa- tekappalettaan. Rahaa kun ei ole ja syödäkin pitäisi. Kun tällaista näkee, tulee mieleen, mitä järjellä »varustettu ihminen oi- kein ajattelee, kun hän tällä taivalla kuluttaa parhaan nuoruutensa, kalleim- man pääomansa. — Inarin Paatsjoelta elok. 2 p:nä 1910. Kerron tässä hieman Jivalon paliskunnan poropalkisen hoi- dosta. Siitä on kulunut 10 muotta, kun ohjesääntö on tullut käytäntöön. Mutta sen kuluessa on tullut kuin toi nen elämä tähän Jmalon paliskuntaan, silla ennen on ollut itsekukin omansa isäntä ja hoitanut omaisuuttaan man- han taman mukaan, tarmitsematta py- käl»)ksiä ja kokouksia. Senpätähden onkin ollut paikkakunnalla enempi po- rokarjaa. Kummallista on, maikka pa- liskunnan kassaan maksetaan nykyisin poroista 15—30 p:niä päästä, niin sittenkin on kassa melkaan majoamassa. Bhä main kassan maksuja lisätään ja riidellään sodankyläläisten kanssa kas- san yhä enemmän sortuessa. Törmä- läläisten laiskuus on kaikkeen tähän syynä, sillä sen kylän äijät eimät miitsi hakea porojaan Lapin kansan taman mukaan, sillä niin täällä tehdään ja haetaan porot entisillä ajoilla, itsekukin pykälyksiä tarmitsematta. Törmäläiset lähtemät sitten masta liikkeelle, kun ajokeli on tullut. Silloin pannaan härjän taljat ja peskit päälle ja istuu dutaan ahkion perälaudalle selkäkenoon niinkuin herrat konsanaan ja ajetaan metsiä edes takaisin ja sanotaan, että joutaa kassa maksamaan. — Kumma maan, että meidänkin, jotka emme tar- mitse pykälyksiä, on maksettama sortu man kassan tukemiseksi, maikka oma kassa pysyykin pystyssä, jos edes jos- kus saa miidessä pennissä hämästä. En tiedä, milloinka taas tullenee kuitti, sillä rästejä on kosolta. Olisi paljon somempi ilman ohjesääntöä, sillä lullaanhan nytkin toimeen niinkuin ennenkin. Paatsjoen Lapin kansalle on suuri maima siitä, että täytyy kas- saan yhtä paljon maksaa kuin muutkin, maikka ei täällä ollenkaan tarmita tör- »näläisten hakutoimia, sillä täällä ha- kemat lappalaiset itse poronsa. Maailma on täälläkin suuresti muut- tunut puhuttaessa kalan- ja linnun- pyynnistä; siihen näet on tullut rau- hoitukset rajoittamaan ja niin ollen saamat köyhimmät kärsiä puutetta ja lisäksi omat ..perintömaalaiset" niin sumaitsemattomia ja sydämmettömiä, etteimät anna torpparien kalastaa ollen kaan monien penikulmien takana ole- »vista särmistä, maan niitä omistele- mat, maikka ei järmet ole heidän lä- hettymilläänkään, päinmastoin omat torpparit niitä lähempänä. Linnunrauhoitusasetus on mielestäni Jumalan lakia mastaan, marsinkin täällä. Koska niitä kerran on Luoja luonut ja käskenyt, että ..mallitkaa kalat meressä ja taimaan linnut", niin totta- kait se niin pitäisi olla, — mutta nyt on sekin käännetty toisin, että ..hallit- kaat kalat meressä ja taiivaan linnut". I- Maakauppiaat y. ra.! Suuri varasto saapunut ja rnyy- :: dään halvalla :: Oman Kannan Kirja- & Paperikau passa, Oulassa, Kauppuroink. 17. Suomen painijat! Joko Teillä on teos: Carl Allen, Ks Iklrja painissa ja atletlikassa Runsaasti kuvitettu, hinta 5:75. Se ei ainoastaan Suomessa ole saanut hyviä arvosteluja vaan myöskin ulko mailla ja lienee parhaita teoksia alal laan maailman kirjallisuudessa. Saadaan kaikista kirjakaupoista. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. man, jonka oli ottanut lukitusta pii- ronginlaatikosta kotoaan. Poika oli ollut amojaloin ja muutenkin ohulvissa pukimissa. Helsingissä. taas puukotus S. Grönsors Lahdenpäätä, armeluttama. — Axellnin Väärennykset. Waasan pankki on haastattanut Kris- tiinankaupungin kunnan mastaamaan erään mainitun kaupungin rahatoimi- kamarin asettaman, 35,000 mkan suu ruisen sola-mekselin johdosta, joka on myyty pankin Kristiinankaupungin konttoriin, ja joka lankesi maksettamak- si miime heinäk. 23 p. Kyseessä ole- »va »vekseli on sama, joka saattoi Are- linin ilmi. Axelinin määrennykset olilvat t. k. 11 pnä esillä Kristiinan raastuman- oikeudessa, mutta juttu lykättiin syysk. 5 päimään. Kuulustelussa kämi sel- mille, että mekselinmäärenuyksiä Waa- san pankissa oli jatkunut jo useampia »vuosia ja että mekselisummat joskus olimat nousseet aina 225.000 mkaan. Mitään selmitystä Arelinin konk- kurssipesän tilasta ei »vielä ole. Suu- rimnmt melkojat omat Waasan pankki 180,000 mkaa ja Pohjoismaiden osa- kepallkki 133,700 mkaa puhtaita saata- mia ja takaussitoumuksia. Uusi »vajaus on huomattu satama- konttorin kassassa. Se nousee 0,419 »nkaan 17 penniin. Toistaiseksi ei ole saatu seliville. onko majaus syntynyt »virheellisen kirjanpidon, maiko anas tuksen kautta. — Snrnllisesti Päättynyt we silintnjen ampumaretki. T. k. 0 päimän illalla lähtimät Lapinlahden Hakolassa mökkiläisen pojat Riettu Su tinen ja Jaakko Hynynen n. s. suu- relle Löytölammille mesilintuja ampu- maan. Jahdatessa kulki Sutinen »ve- neellä ruohiston ulkopuolella ja Hyny- ncn kämeli rantaa myöten. Löytyikin riistaa, jota kohti Hynynen laukaisi pyssynsä, mutta sillä seurauksella, että luoti sattui Sutiseen, joka samalla suis- tui kuolleena »veneestä lampeen. Onnet- tomuuden uhri oli masta 20 »vuotias. — Samot. — Taas puukotus T. k. 11 p:nä topahtui Helsingissä. Työmies puukotti työmies K. E. jonka tila on hymin Puukottaja mangittiin. — Kamala itsemurha t. k. 8 p:nä Rautalammilla Kärkkäälässä. Mä- kitupalaisen O. Komasen maimo nautti meden kanssa suuren annoksen russa- kan myrkkyä. Komia tuskia kärsittyään kuoli hän miime tiistaina. Hämmen- tynyt järjenmalo näyttää olleen syynä tähän kamalaan tekoon. —^ Kolera. Ollilan aseman lä- histöllä lienee t. k. 11 p:nä muuan Feodoromna niminen menäläinen nai- nen sairastunut tautiin, jonka oireet muistuttamat koleraa. Hänen ulos- luksistaan on lähetetty näytteitä lää- kintöhallitukselle. T. k. 12 p:nä sattui höyrylotjassa ..Tiera", joka oli paluumatkalla Wii- puriin, sen saawutt»»a Samonlinnaan koleraksi epäilty tapaus. Lotjamies Emil Käyhkössä ilmeni koleran tapai- sia oireita. Laima eristettiin. — Jnon kahakat. Sen mukaan mitä ..Karjala" on asianomaiselta kruu- nunnimismieheltä saanut tietää Jnon suurista tappeluista, omat kertomukset niistä suuresti liioiteltuja. Mitään il moitusta tapahtamasta ei ole nimis- miehelle mielä tehty. — Kr. nimismiesten 4:s yleinen kokous on ollut Viipurissa. Seuraama kokous on päätetty pitää Oulussa. Keskustoimikuntaan malittiin hrat K. W. Planting, I. E. Pettersson ja E. Aitto mäkinaisiksi sekä hrat K. E. Moberg ja E. W. Kuloivaara maralle. Tilintarkastajiksi »valittiin kerrat O. Zimmerman ja E. I. Jatkola maki- naisiksi sekä K. Frisk ja A. Manninen maralle. — Kadonnut poika. Helsingissä katosi t. k. 6 p:nä lämmittäjä K. Ale- nin 12-muotias poika, mieden »nuka- nansa 200 markan suuruisen rahasum- — 10:s pohjoismainen koulu- kokous Tukholmassa Päättynyt. Tukholmasta, elokuun 12 p. Pohjois- mainen koulukokous päätettiin tänään suuremmoisella juhlallisuudella Skan- senilla. Ruotsille puhui prosessori Schele ja sen jälkeen rehtorit Raeder Kristianiasta, professori S. L. Turen Kööpenhaminasta sekä prosessori W. Ruin Helsingistä. Viimemainittu ko hotti eläköönhuudon pohjoismaiden mel- jeskansain ylemälle liitolle. Seuraama kokous on Kristianiassa. — Intialainen lvaara. Wiime lauantaina paljastettiin Jtäbengaliassa salaliitto Englannin yliherruutta mas- taan. Paljastuksen johdosta on toi- mitettu lukuisia »vangitsemisia kokonai sessa kolmessatoista kylässä. Wangi- tut eimät ole ainoastaan nuoria hen- kilöitä. Heidän joukossaan on m. m. asianajaja Minengengh, joka aikoinaan tuomittiin karkoitettamaksi, mutta joka miimein armahdettiin. On löydetty kompromeetteeraamia papereita ja joukko aseita. Kalkutiassa toimeenpannuissa koti- tarkastuksissa on löydetty joukko kir- jeitä ja papereita, joissa kerrotaan suunnitelluista »valtiollisista murhista, jotka lähimmässä tulemaisuudessa olisi pantu täytäntöön. pikku uutisia. — Uusia nimiä Lnomellc. Ruskoje Snamja käyttää nyt Suomesta aina nimi- tystä »Pohjanlahden läänit". * — Muistomerkki maahantulopaikalle. Ruotsalaiset aikomat pystyttää muistomer- kin sille paikalle johon tanskalainen ilmai- lija Sivendsen laskeutui maihin Juudinrau- man yli lennettyään, niinkuin tekilvät eng- lantilaisetkin, kun Bleriot kanaalin yli sinne saapui. — Miten Imatran itsemurhat eStct- täisiiu? Pet. Gaseta kertoo, että Imatran kuohujen partaalla oleman hotellin hoitaja lukuisien siellä tapahtumien koskeenhyppää- misien tähden tulisi laittamaan tuon Jmat- ran yli kulkeman ^itsemurhaajien sillan»