Lauantaina 30 p. Huhtikuuta KARJALATAR N:o 48 — 1910 ruinen laina, lainaa ottamaan »valtuutettiin rahastonhoitaja. Tuusiuemeu, Kuusjärmeu ja Liperin kuntien yhteinen kunta- kokous Ohtcunsalmer» lossiasiasta määrättiin pidettämäksi Kuusjär- ivellä, johon kuntaamme edusta- maa»» »valittiin Olli Jumoueu ja Juho Waris. Kirkonkylän ja Maljasalmen kansakoulurakennusten piinlstus- ten hymäksy»lii»el» jätettiin tois- täiseksi, hamassa kokouksessa pää- tettiin Ätaljasalmen koulun karta- non rakentamisesta. — Lähetys töön Juojärmeu kanamoimisei» ai- kaansaamiseksi malittiin kun tamme puolesta Olli Woutilai- nen Maljasalmelta, jolle myön- nettiin 40 markkaa matkakulujen korivaukseksi. Luettiin senaatin päätös »vuok ralautakunnan asettamisasiassa ja sen johdosta keskusteltiin muok- ralautakuntaiu asettamisesta. Ciiemmistön mielipiteellä pää- teniin asettaa ylsi muokralauta- kunta ktintaamme. Keskusteltiin Sysmän lainajy lvästön elojen lainaamisesta jc päätettiin lainata kaurat kaikki, ohria ja rukiita tarpeen mukaan. Kunnassamme oleiva kano.as koulu päätettiin sijoittaa Malja- salmelle. Hymäksyltiin tilintarkastajain palkkalasku 4-'> markkaa, eli inarkkaa mieheen. ^ ^ >s. Zortaivala» diakouitarlaitos. Senaatti on päättänyt kuluman muoden menosäännön yhteydessä alistaa myönnettäiväksi Tuomen kirkon sisälähetysseuralle Toria- malan kaupungissa olemassa dia- konitarlaitoksessa ylläpidettämää «.«> sairasmuodetta ivarten kerta kaikkiaan 9,000 mk. perustamis kustannuksiin, sekä tuleman muo- den menosäännön yhteydessä !>,000 mk. »vuosittain 5 »vuodeksi yllä pitoon. Sama seura oli anonut 11di,000 mk. maltiolainaa sekä 2,400 mk. suuruista maltioapua 12 tylsä- mielisten paikkaa marten seuran laitoksessa. Senaatti on periaat- teessä jos »valtion marat sallimat, päättänyt alistaa että laina myön- nettäisiin ja kuluman muoden me- nosäännön yhteydessä on senaatti päättänyt alistaa, että mainittu- jen paikkojen ylläpitoon myönnet- täisiin 1,800 mk. ö muodeksi. Hautaus. ylioppilas Toiui Pitkänen saa- tettiin haudau lepoon miime tiis- laina tk. -«! pnä. Ruumiin siu- nauksen toimitti kirkkoherra R. E. Mainio, puhuen erään raamatun- lauseen johdolla ylösnousemisesta ja minkä lohdutuksen se meille kris- tityilte tällaisten odottamattomien iskujen kohdatessa tarjoaa. Sa malla hän teroitti lukuisille saat- tajamieraille sekä nuorille että ivan- hoille ihmiselämän epämakaisuutta, miten se parhaillaan ollessaankin saattaa murtua kuin hauras ruo- ko. Tilapäinen mieskmartetti lau- loi toimituksen kestäessä useita lau- luja. Kun hauta oli umpeen luotti, alkoi seppeleiden laskeminen. Niitä olikin harminaisen paljo, kun niitä oli sekä helsinkiläisiltä tuttamilta, tomereilta ja sukulaisilta että paikka- kuntalaisilta. Jälkimäisistä mai uittakoon kansakoululaisten, yhteis koulun toiverikunnan, »vainajan luokkatomerien ja entisten opetta- jien seppeleet. Mainajan isä oli lahjoittanut kansakoululle, jonka johtokunnan esimies hän on, mai- najan muistoksi 1,000 mk. köyhien kansakoululasten amustamiseksi. Leppoisen sään »vallitessa hajaan- tuimat saattajat haudalta, jota ke- »vään tuoksut ja lintujeu laulut pian alkamat sulostuttaa. Torikaupan järjestämispuu- hissa ollaan Rurnieksen kauppalassa. Ristinpäimänä pidettämässä kaup- palan kokouksessa tulee sitä marten tehty sääntöehdotus tarkastetta- maksi. Woin, perunain y. m. rno- katarpeiden kauppa on tarkoitus saada kokonaan torille ja taloissa myönti ja osto terrassaan lopete- tuksi. Kalaa main ja marjoja saa- täisiin mastokin rannoilta me- nöestä ostaa. Miten usein tori- päiiviä pidettäisiin, ei ehdotuksessa ole määrätty. Kiintonaisia kauppa- fojuja ei ehdotus yleensä suosi. Milloin ehdotus astuu »voimaan, riippuu kauppalan kokouksen ja ku- mernöörin päätöksistä. Iuuau kuuna»! kuuuallisinaksu- jcu nykyinen kantokirja sijältää: A!anttaalilta maksettamia 4,9! >9: "> p., meröäyriltä maksettamia 40 p., henkilöinaksua mai- maiskassaan ä 1 5,722: 50 p., Meroäyri,naksua maimaiskassaan 10.00!): ^0 p. ja elona 658,5 hl. »vaimaiskassaan ä 12 — 7,902:—, yhteensä 2:!,03H: 70 p.; paloapu- maksua 1 S „ 1,000 mkan armiolta 3,103: 29 p. ja koirarveroja 306: —. Siis yhteensä 56,012: 14 p. ^ Tästä jakautuu, paitsi henkilö- ja paloapumaksettamaa, H2 »nkaa yh delle manttaalille ja 3 mk. 18 p. yhdelle »veroäyrille. Onhai» sitä jo siinäkin suorittamista kerraksi. Waltioawun anomus. Läänin kumernöörille osoittamas- 5 am» anomuksessa on talollinen Juhani Hämäläinen pyytältyt sel- lailta toimenpidettä, että Tohma- järmen pitäjän Onkainon kylässä siiaitjemien Laiha-, Liko- ja Musta- lampien laskemiseksi yleisistä ma- ro^ta myönnettäisiin 2,500 mkn suuruinen apuraha. Mainitut jär- met on myönnetyt.' laskettamiksi läänin knivernöörinmiraston pää-I töksellä 17 p:ltä kesäk. 18W. Kuollut. Tk. 20 p. »vaipui Kiihtelysmaa- ran Huhtilammilla miimeiseen le poonsa lehtemme moni»v»lotii»ei» asiamies ja kirjeenmaihtaja »naan »viljelijä Juho Ka»»kkunen 46 wuo- den ijässä. Mainaja harrasti ta- loudellisia ja henkisiä edistyspyrin- töjä, seurasi aikaansa ja osoitti »lseissa yleisissä asioissa itsenäistä makaumtlsta. Pälkjärmen Kuhilasivaaralla oi» ijäkäs »vanhus, talonisäntä Pekka Ronkainen ummistaiint tk. 2, p. silmäiisä iviimeiseen lepoon. Kor keaan ikään, 71-wnotiaalsi, eläen hän oli paljon kokenut ja käsitti yhteiskunnalliset kysymykset omin takeiselta, makamalta kannalta. Wauha raha. Lieksai» j^kiivarrella olemasta Rantalan tilan kyiitöpellosta Idr) dettiin t. k. 28 pnä raha, jossa on muosiluku 1710. Pitkänä inaassaoloaikanaan oi» ruoste sii- hen määrin kuluttannt rahaa, että ei siitä käy seliville, mitä lajia se oi». Toisella puolella kyllä on sel- ivästi näkymissä kolme kruu»»ua ja toisella puolella ristissä oleivat nuolet ja niiden päällä kruuuu, joka ilähtämästi kokonaisuudes- saai» on jokin maakuna. Rahan yläreunassa näkyy heikosti kirjai- met „W i e", josta moi otaksua, että raha mahdollisesti on saksa- lainen. Jos rahalla on jotain merkitystä n»uinaisi>inistokokoel- missä, niin on se säätämissä Pie- lisjäriven telegrasiikonttorista. H. T. Paikkakunnalta poistunut. T. k. 25 p. katosi Nurmeksen Salmenkylän ompeluseuran ra- hastoiihoitaja Tahivo Laiti»»e>» mieden niilkaiiaan seuran marat, joita armeliaan olleen yli 300 mk., joista kuitenkin lienee jonkin» »verran menoja. — Luullaan hä nen menneen "Amerikkaan, jossa hän oi» aikaisemmin käynyt. Mii me kesänä rakensi hän meljensä Paamo Laitisen pellonpientarelle pikkusen talon ja alkoi pitää seka- tamarakauppaa. Lieiiee ollut niies- tä mäkemämpääkin, koska hymii» useii» oli juojia, ahvan päihtynei tä miehiä. Enin kuitenkii» lienemät saaneet kärsiä ?t»irmes-kauppalai» kailp- piaat. Muualta Suo mesta. Meivmaltakunnailiueu lain säädäntö. Vokakuulaisct crimiclisiä. ..Rjelsh" kertoo: tUjsyinystä Suomea koskeman lakiehdotuksei» käsittelyssä duumas- sa kulumalla keivätistuntokaudella ei lokak»mlaisten duumaryhmä ole »vielä käsitellyt. Lokakuulaiset eimät näytä oleman yksimielisiä tästä lakiehdotuksesta, yhdellä puolen on oleinassa pieni' mutta maikutusivaltainen ryhmä, joi»ka jäsenet omat lakiehdotuksen peri- aatteellisia »vastustajia, ja toisel- ta puolen taas muutamat huo- mattamat lokakuulaiset, »vaikka moiivatkin hyiväksyä lakiehdotuk- sen yleiset perusteet, eiivät pidä toimottamana eikä mahdollisena- kaau sei» loppuui» käsittelemistä kiireellisesti ei»i»en kesälomaa. He omat sitä mieltä, että »vaikkapa oikeistolaisiin ja natsionalisteihin, jotka maatimat lakiehdotuksen heti käsiteltämäksi, yhtyisi lokakuulais- te>» eneinmistö, niin ei lakiehdo- tusta moitaisi sittenkään loppuun käsitellä, kulumalla istuntokaudella. Toiivo duuman istuntokauden jatkamisesta tässä tarkotilksessa oi» turha, sillä jo toukokuun loppu puolella alkaa olla maikeata saa- da duumai» istui»noihin alinta laillista »näärää jäseniä koolle ja esäkuun piiolimälissä oi» se ihan mahdotonta. Sitäpaitsi oi» dnu- man odotettama Suomen maltio- päimäiu lailsuntoa, ja sen kasit- telemii»en rii»i»an lakiehdotiiksen kanssa »vaatii paljon aikaa, aina- kin 1—2 kuukautta. Wiiinc cduSku»t»?wanlit. Wiraltisessa lehdessä o>» julais- tuna oikeustoin »ituskui»nan laati- ma tilastollinei» selonteko tämän muoden edusku»»tawaaleista. ^tii- hin otti koko »naassa osaa: miehiä 409,900 (m. 1909 439,296) eli 64,9 pros. »vaalioikeutetuista (m. 1909 70,5 pros.) sekä naisia 386,682 (412,755) eli 55,8 (60,5) pros,, yhteensä <96,582 (852,051) jenfitöä eli 60,1 (65,3) pros. maali- oikeutetuista. 5reisarilliue» perhe luomeen. «Berliner Tagebladet" kertoo Pietarista saamansa tiedon nojalla, että H. M. Keisarinnan sairaus on siiilä määrin parantunut, että eisarillisen perheen matkasuuniii- elmat saa»vat »ryt enemmän »var- mmltta. Aluksi tulee keisarilliuen perhe oleksimaai» Suomen saa- ristossa ja sitten käymään Tarm- stadissa. Wäliktisymyksct eduskunnassa. Mälikysymykseen mäkijuomain kuljetuskiellon kumoamisesta mal- tioi»rautateillä tulee luultamasti mastaamaan senaattori, kreiivi Berg. Eduskun»»an »välikysymykseen kunnallisasetuksia koskemassa asias- sa tullee mastaamaa»» senaattori Rainesalo. «ttorafii työnantajain keskiuäi- uen lakkowakuutusyhtiö pää- tetty perustaa. Maana»»taii»a oli Helsinqin seu- rahuoueelle kokoontunut suuri jo»lk- ko työnantajia kesk»lstelemaan ja päättämään Suomen työnantajain keskinäisen laktomakuut»»syhtiön pe- rustainisesta, jonka yhtiön tarko- tuksena olisi osakkaitten keskinäi- sellä mastuulla myöntää makuu- tuksia mahinsioideii ja tappioiden korivaukseksi, jotka kohtaamat työu- antajia työlakon tahi työnsului» ai- heuttaman täydellisei, tai osittaisen työnseisauksen johdosta. Kokoukses- sa ilmotettiin, että aijotttmu yh- tiöön oli jo ilmotettn merkittämäksi makuutuksia yhteensä 8,000,000 markan armosta. Maiuituulaatui- »»en yhtiö päätettiin perustaa ja sen mäliaikaisni toimilunnan jäse niksi malittiin sen. L. G ripe n- berg, »vapaaherrat K. E. Pal- m e n ja E. Wrede, kauppaneu- mos <S\ Björk e u h e i m, pormes- tari L. Caj and ei» ja tri K. I. Hartman. Ahtiö alkaa loimin- tansa ensi sykiynä. 5iumna höyry polttan»lt tuo!ct- tawasti lapsen. Höyrylaima Tiirismaa l:n läh- tiessä miime sunnuntaina iltapäi- »vällä koematkalle, tapahtui noin 10 metrin merran Mesijärmen lai- turista päästyä sellainen omietto- muus, että paniini» syöttöpump- puun johtamasta höyryputkesta ir- tautui äkkiä eräs murot, jolloin höyry mittasi suurella moimalla ulos. Kohdalla sattui olemaan läm- inittäjä, jonka toinen kasi paloi pahasti sekä talonomistaja R. Es- kolan, Lahdesta, noin 4-mnotias poika Eino, joka paloi niin pahoin, että hän matkalla Helsinkiin kuoli jo Lappilait aseman lähellä. »1 o m e tt kysymys Euglau- nissa. Lontoosta huhtik. 24 p:nä. Ala- huoneessa Mhikt teki Greylle kol- me kysymystä: 1) onko Grey kiin- inttänyt huomiotaiisa manisestim Weiiäjän ja Suomen »välisissä suhteessa, jonka 8 etemää Euro- pan oikeusoppinutta ja kansain- »välisen oikeuden erikoistuntijaa omat allekirjoittaneet, 2) ,voiko hän tämän johdosta tehdä esityksiä We- »»äjän hallitukselle, sekä 3) onko Suomen autonomia tunnustettu ja ^makuutettu joillakin kan- sainmälisillä sopimuksilla. Tähän ivastasi Mac Kuinon Wod uäh- neensä manisestin sanomalehdissä ja että Britannia ei ole osallisena mihinkään sellaiseen kansainmäli- sopimukseen, jotenka hän ei moi selittää sellaisia asiakirjoja, joihin Englanti ei ole osallisena eikä myöskään moi tehvä minkäänlai- sia esityksiä. Weuäläiset rakliunat käyttäy- tijivat mieliwaltaisesti.i Käkisalmesta ilmoitetaan: T. k. 12 ja 16 pnä kulki Jaakkiman kautta Lappeeiirannas- ta Sortamakaan ja sieltä takasin kolmattakyinmentä rakuunaa yh- deu upseerin kera. Kaikkialla he- rätti heidän »vaatima esiintymi- sensä paheksumista. 5korteelau kylän kansakoululla, jonne he saa- puimat 16 p. klo 12 päimällä, he keneltäkään lupaa kysymättä leiriytyimät koulun pihamaalle ja ailtoiivat hemosensa tallata opetta jattaren kulkaispei»kkiä. Lupaa k»)- symättä ottimat he myöskin opet- tajattaren heinät, noin 40 kiloa. Maksu ei tullut kysymykseenkään, eimä; tarjonneetkaan kormausta. Opettajatar Anni Könönen ilmotti asiasta nimismiehelle, joka taasen on ilmottanut läänin kuiveruöö- iiille pyytäen hänen toiinenpidek- tään asiassa. Wenäiäisen sotaiväen wäkiwal- lautyöt Ntikkelissä. Minne perjantai-iltana k:lo 8 ajoissa tuli kaksi »venäläistä llr- palan myllylle, josta pyysiivät myllärillä Emert Puhakalta tu- pakkaa. Paikalla sattui olemaan, paitsi mylläriä, hänen kaksi poi- kaansa sekä snutarintyontekijä Ka- leb Siiskonen, joista miimemainir- tu ystäivällisesti kysyi sotamiehil- tä, '.noutako ..tupakkaa" hehaluai- »mat. Silloin toinen sotaiiliehis- tä muitta mutkitta iski Siiskosta jollain teräaseella ^mahdollisesti pistimellä) hartiain »väliin haa- ivan, joka ulottui keuhkopussiii» saakka. Haaivotettu sai ensi aivnn Ä)!ikkelin läänin sairashuoneella, jossa häntä sen jälkeen on hoidet- tu. Tk. 25 p. laskettiin hänet sieltä pois ja toimoa on hänen täydellisestä parantumisestaan. — " uur-Samo. tä 2,000 mk. ja maaseutumuseoil ta 3,000 mk. Ja tämä »viisas ehdotus sai maitokunnassa sekä ruotsalaisilta että iiuorsuonialaisilta jäseniltä kannatusta ja tilli siis maliokunnai» päätökseksi. Edus- kulmassakaan, jossa kyllä huomau tettiin initen kieroa on käyttää näitä maroja suoranaisesti puolue- järjestöjen aivustamiseeu, ei ma- liokunnan päätökseen tullut muu tosta. Rnotsalais-iiilorsuomalai- semme omat huomanneet edulleen oleman tarpeellista kosiskella sosia- listeja ja tätä tekemät he sopi- missä sekä sopiniattonimissa ti- laisuuksissa. ilkäihin saakka omat suomalaisen kansakouluii ystäivät näillä Längmaiiiii rahoilla osta- iieet kirjoja köyhille kansakoululap- sille, nyt aivustetaau niillä sosia- listinaisten puoluetarkoituksia: uäi- hin saalka on näitä »varoja jaet- tu maaseutumuseoille tarkoituk sella tutustuttaa yleisöä kansam- me muinaisuuteen, nyt katsotaan tärkeämmäksi tutustuttaa niillä kansaa sosialistien ivailankumouk- sellisuuteen. Kuu tätä ajattelee ja lisäksi muistaa milen äsken selitettiin tarpeelliseksi antaa Suo- miyhtiön maroja sosialistien taloi hin, niin kummastellen ajattelee minkälaisia ivastapalmeluksia mah- tauemat ruotsalais-nuorsuomalai- senime sosialisteilta odottaa, sillä »vähästä ei kai liene näin luisu- ivalle polulle lähdetty. Eduskun- ta on nimittäin nyt saatettu ma- roillaaii amustamaan suoranaisia puoluejärjestöjä ja kun tällä alalla kerran on alkuun päästy — iiii» siiuä lienee maikea saada aikaan seisausta. „Wiip." Piste. Taasen suunilattomia Uiarkauksia. Jutendeuttiivarkaudet eiivät »vedä wertoja. Moskoivasta ilinotetaan: Kuten tietty, on patriarkan kirkko Äioskoivassa rikkain ivanhojenkal- lisarivoisten esineiden säilytyspaik- ka koko itämaisessa kreikkalais-ka- toolisessa nlaailmassa. Kirkossa säilytetään sellaisia esineitä, jotka sekä tieteellisesi» että taiteelliseen merkitykseensä nähden saman» kuin niiden koristusten armoon nähden, jota ei ensinkääil ,voida laskea, omat kaiken arivosteluu ulkopuo- lella. Äskettäin kutsui Moskoman sy- liodaalikontlori tutkimaan iläitä kalleuksia asiantuntijaii, erään ivuo- ri-insinöörin. Tämä tarkastus, ku- ten „Utro Rossii" kertoo, on joh tanut kerrassaan hämmästyltäiviii» tuloksiin. Asiantuntija on näet huo lellisen tarkastuksen jälkeen huo- luaiiuut, että tumattoman suuri joukko mauhoja esineitä koristamia jalokimiä on maihdettu tamallisiin lasipaloihiil ja määrennettyihin ki- miin. Riinpä esim. sen »vanhan raa matun koristeissa, jonka on lah- joittanut tsaritsa Natalia Kiri!- lomna ja jota kallisarmoisteu ki- ivien suureen paljoutesi» nähden tuskin moidaan armostellakaan, oivat kaikki näillä kilvet maihdettu lasipaloihin ja armottomiin kiiviin, jotka on kiillnitetty paikoilleen hy- »vii» kömpelösti ja huolimattomasti »vahalla. Ou huomattaiva, että raamattua on aina säilytetty eri- tyisesti lukitussa mitrinissä. Samoin oii huoinatttl käyneen melkein kaikkien muidenkm manho- jen, kalkeilla kiivillä toristettlljen esineiden. Eräs pätemä henkilö, joka lä- heltä tuntee papiston tamat ja järjestyksen, on huomauttanut yllä- mainitun ..keksinnöi»" johdosta, että kaikkien luostaria» ja kirkkojen kal leuksien re»visio»»i ou tiliki tarpeen. Tämä remisioni paljastaa suurem pia iväärinkäyttöjä kuin mitä on kaivattu iuteudeuttilaitoksissa. Wa!tion tuio- ja meuoartviota koskema lakiehdotus »vahivis- tettu. Piet a r i, 21 p. huhtik. Kor keimmassa paikassa on mahmis- tettu »valtion tulo- ja meno- armiota kosteiva lakiehdotus >v»lodetle 1010. Sen mukaan ar- ivioivaan tulot ^,5>!»1,<j^ 1,880 ruplaksi ja menot 2,591,^.">t>,171 ruplalsi, jotenka tulot nousemat 428,70!» Nlplaaii yli menojen. mm ^sssi Eduskunta aitmötaa sosialistien puoluejärjestöjä. - Lehtori Längman-mainaja lah- joitti aikoinaan suuria summia, - joiden korot omat käytettämät tie- teen, taiteen ja kirjallisuuden ko- hotlamiseksi, sekä jätti eduskun- ^ nalle malla»» määrätä korko-raho-' jen jaosta. Ziäihin saakka on jako tapahtunut ilman suuren»- paa erimielisyyttä ja erilaiset hy- mäntekemäisyysyhdistykset omat hymien tarkoitustensa toteuttami seksi saaneet tuntuivia summia. Nykyisillä maltiopäiivilläZ tuotiin >akoa tehdessä uusia näkökohtia esille. Pankkimaliokuiinassa, jos- sa asia oli malmistettamana,' maatimat sosialistit, että rahoista olisi annettarva 2,000 mk. sosia- listien naisliitolle ja 3,000 mk. • sosialistien kirjastoa marte»». Sii- hen sijaan ehdottimat he nykyi- sistä amustuksista poistettaivaksi suomalaisen kansakoulun ystämil- Ulkomailta. Rajumyrskyu tuhoja Ameri kassa. Wahiugot !.»<> milj. markkaa. Molssin toimisto on saanut Chicagosta sähkösauoman, joka kertoo Pohjois-Amerikaii läntisessä ja keskiosassa ankaran pyörremyrs- ky» saaneen aikaan suuria tuhoja. Mahiugot armellaaii nouseman — mitään tarkkoja laskelmia ei mielä tietenkään ole moitu tehdä — 150 milj markkaan. Kapina Albaniassa. Uusia taisteluja. Eiversti Sheski bein komennos- sa oleman osaston kiinppuuu, jouka muodosti pataljoona jalkamäkeä ja tykistöä, hyökkäsi lanmantaina, kui» joukko oli lähtenyt Prisreä kohden marssimaan, Tyrnolemin kylän luoila mäijymääii asettan- tunut albanialaisjoukko. Syntyi taistelu, joka kesti yöhön saakka alkaakseen taas aanl»llla uudelleen. Taisteluu tulos ou tuntematon. Sähkösanomajohto ^erisoivitshin ja Prisren mälillä on rikottu. Salo- nitistä 011 lähtenyt lisäjoukkoja Albaniaan. Lähempiä tietoja taistelusta. Huhtikuun 22 päiivän illalla asettautui Podrimin, Bildakomon ja Jesertsyn albanialaisia, yhteen- sä noin 4,000 miestä, kummalle- kin puolelle Prisrestä tuleivaa lie- tä Tsheruoleivan k»)lan seiitumilla. Lauantai-aaiiluna joutui Shcsfi bein osasto ristitulen alaiseksi. Asema olisi käynyt turkkilaisille hymin tukalaksi, jollei PriSrestä olisi saapiililit apnmäkeä, minkä taistelun kuumuutta hyiväkseen käyttäen onnistui tunkeutua Tsher- noleman eteläpuolitse albanialais- ten selkään. Albanialaiset tuuget- tiili Stimlaa kohden, ja keskitti- ivät he ivoimallsa Budako- ivon, ^esertsin ja Ribarin kukku- loille. Päimällä alotettiin taistelu un- destaau ja päättyi se masta illal- la. Turlkilaiset meilettiivät kuol- leissa kahdeksan sotamiestä ja haa- ivottnneiSsa kaksi upseeria ja 12 sotamiestä. Tykkituli häivitti useain- pia lähiseudun kylien rakennuksia. Albanialaisteu tappiot oivat t»m- temattoillat. Kerrotaan paljon albanialaisia joutuneen mauqiksi. Albanialaiset omat Hassan Hussei- nin päällikkyydessä. "Albanialaiset sekä turkkilaiset jäiioät entisiin ase- miinsa. Nauhattomundet Kiinassa. Zyyuä »virkanliesteu uylke- miset. Diplomaattisista lähteistä saa- tiijen tietojen mukaa»» on Tsha»»- shan rauhattomuuksiin syynä kii- nalaisteii »virkamiesten keinottelu ja epärehellisyys, he kun eiivät laske riisiä markkinoitte. Zlauhat- tomulidet olimat aluksi hymi» uh kaamat. Kun sotamäkeä lähetet tiin ranhailhäiritsijöitä rankaise- maan, hyökkäsilvät nämä solaiväen kimppunil ja hirttiivät kaksi sota- iiliestä. Tshanshaan' 01» nytteuumu saa punut kolme englantilaista, yksi japaiiilainen ja yksi ranskalainen kailunaivene. Raliha oil palan- tettu, mutta uusia lemottomuuksia pelätään syntymän Hupeii» maa- kunnassa, jossa myöskin makkitsee nälkä. Huhu kuivernöörin murhasta peruutetaaii. Maailmaueuttätykse» knlkuuo- peudeu alalla on äskettäin saaivuttaimt "Amerikassa automobiliuajaja Bar- ney Oldsield. Emiätys on 227 km. tuiiuissa ja on se niin taivat- toiilan suuri, että automobiili- ajaessa pikemmin lentää kuiii kul- kee. maan niin paljon huomiota, että olisi edes sen alkeiskirjoja kannat- tauut suomeksi jukaisra. Ensiniäi- nen tämän alan teos on pros. Ie- rusalemin Filosofian alkeet, joka miellyttämällä selmyydellä esittää silososiai» tehräivän, sei» me- nettelytamat ja sen eri alat. Se on teos, jota tiedonhaluinen ln- kija tutkii lähinnä tieteeseen opas- triakseen. 55 enraaiva teos tällä : alalla 011 Harald Hössdingii»«x e- l »ttiete e 1» pääpiirteet, teos, joka on saaivultanut eiirooppalai- ,seii kuuluisuuden ja li^:ucc »uiko- ään etemiillpiä koko mnailma»;Ur- jallisuudessa. Piakkoii» ilmestyy »vielä uusi painos su»»reu cuglan- tilaisen filosofin Herbert Spcueerin teoksesta K a s m a t u s, samoinkuin tämän maanmiehen John Stuart Millin teoksesta N ais e n ase- n: a. jossa näkyy miten filosofia • käsittelee käytännöllisiä ajantysy- mystä. 1 Toineit koko yleisön ntielenkiiii- toa herättämä tiede, josta tänä ^keivännä on »isealnpia teoksia il- 'mestynyt, oil historia. On saata- 'ivana m. m. sellainen harmilla»- .suus luin „historian isän" He- ^rodotokseil historiateos, joka sekä aiheensa, »viehälyisensä että ikertomistaitonsa puolesta on mer- 'rattoman armokas. Kotimaista 'histrr'.ankirjoitusta seu parhaassa ! muodossa edustaa prosessori Pal- '■ menin S u 0 ni e n iv a l t i 0 p ä i- ; »viiin historia, jossa selmästi, j halvainnollisesti ja suurella asian- \ tuntemuisella kerrotaan maamme ^itsehalliiinon »vaiheet keskiajalla l ilykypäimiia asti. Tällainen toti- 'opintoteos kiinluu nykyään kaikkien 'luettamaan kirjallisuuteen. Näinä >päilv'.nä malmisluii myös suoma- ^ laisuudeu rintamataisieiijail B i k- i t o r L o u 1» a S m a a n muistel- \ mateos Etämäiii taipaleet- t a. Louuasmaasta ou sanottu, että hän pitkän ja »vaikean ajat» kiiluessa oli ikäänkuin lumiaitraiia, joka piti tiet auki suomalaisuuden työntekijöille, suuretta kilpenä, jonka takatta oli hyivä taistella. Hänen muistel,nansa sisältämät armot- .kaita muistoja. Wielä 01, julaistu j tohtori Antti I. Pietilän kirjoitta- ma ..suomalaisuuden isäii" Ta- > n iel I u s len i u k se n elämäkerta, ^teos, joka aiheensa puolesta mar- \ maankin olisi kansalaisten luet- • tenua. I Siirtyäksemme kannokirjallisuu- - teen '.voimme ensiksi mainita kolme i kotimaista uutuutta. Maila T a!- im to ou julaissut teoksen, jolla hän j on »voittanut kaikki odotukset, sillä j parit» kokeilun jälleen hän on nyt I julaissut terrassaan etemän näy- jtelmän- Hänen „Anna Sarkoikan- ^ sa" on maikuttama ja näyttämöl- i kisesli eheä nykyaikainen sielnelä- jntäii kumaus. Eili o K alitit a t julkaisee piakkoin kaksinäytöksisen I maalaisekämän kuivauksen „Kau- ipuugista pakattua". Eero E e- ro lau runokokoelma ..Maamies- lanliija" saamnttaa »varmaankin »naasenkunuorisossa paljon ystä- !miä: monet runoista omat lanlet- z tamia. Santeri I m a l o n ete- ivimmästä teoksesta ..Erämaan taistelusta" on uusi painos ilmes- tynyt. Kirjallista. 5lewätkirjal!isttuo. Suomalainen yleisö on tähän asti tottuullt ostamaan kirjansa jouluksi. Tähän on kaiketi maiktlt- tanut se, että kirjat omat sopimia lahjoja, ja suuri osa yleisöä osta- uee kirjoja maiu toisilleen. Jos näin saa jatkua, ei koskaan moi- tane odottaa kirjallisuudellemme parempaa tuleivaisuutta. Kaikki etemimmät kirjat jätetään jnlais- tamiksi. »viimeisinä joukumiikkoina: ne kiistekemät keskenään kirjakaup- pojeu ahtaasta tilasta ja yleisön niukasta harrastuksesta, ja moni etemä teos, jota ei kyllin räikeästi yleisölle suositella, jää marjoon. Maikea on juurtuneita tapoja muut- taa, mutta kuitenkin kustantajat sitä yrittämät, jakaen tirjatuotan- toaan ympäri muoden. Kiinnitän»- mc tältä kertaa hikijaiutme huo miota täinänivuoiiseen kewä«kirja l- tisuuteen. Werner S ö d e r s t r ö m O- s a k e h t i ö n kirjallisuus oi» huo- lellisesti »valittu. Se sisältää mel kein kaikilta kirjallisuuden aloilta Huomattamia teoksia. Tämän kus tannusliikkeen tarkoituksena on jär- jestelmälkisesti laajentaa suoma- laisen kirjallisuuden alaa, hankki- »talla perustamia teoksia sekä klas- silliseu kaui»okirjallisu»ldeu että si- ivistyselämälle tärkeiden tietopii- rien alalta. Huon»attamin tämän liikkeen teoksista teinä kemäimä oit K a r- jalan kirja, jonka merkitystä kansalliskirjaUisuudessan»tne ei ivoine liiat» korkeaksi armata. Se ou loislamitnpia 'teoksia mitä suo- meksi on oleniasfa ja antaa hy- iväi» käsityksen siitä harrastuksesta, jota kaikilla tahoilla on omistettu Kalemalan kotiseudun tutkin»iselle. Tunnetut tiedemiehet ja kirjailijat omat auliisti antaneet amust»»sta tätilät» teoksen aikaansaamiseen. Se ansaitsee myöskin yleisön ruu- saan suosion kaikkialla, ei main Karjalassa. Riistä tieteistä, joita Werner Söderström Osakeyhtiön kustau- nustoiminta tänä kemäimä suosii, ou ensi sijalla filosofia, tiede, joka tähän asti ei ole onnistunut saa- ASuomeuuettu kaunokirjallisuus sisältää ainoastaan malioteoksia. Sellaisilta kertomataiteen mesta- reiltä kuu» Leo Tolstoi ja A- k e s s a n d r o M a n 3 o it i, ilmes tyy parhaillaan »vihkoina kaksi suu- remmoisla teosta ..Anna Kareni- tta" ja ..Kihlautuneet", joita »voim me ehdottomasti suositella! ne kuu- kuivat parhaaseen romaauikirjalli- suuleen, mitä yleensä 01» olemassa. Sakari Topeliuksen „Tal- mi-iltain tarinoista" jutuistaan parhaillaan uutta käännöstä, josta kaksi nidosta on lvalmiina. S o- sokleen ..Antigone" ja Selma L a g e r l ö s i u ..Suotorpan tyttö" omat molemmat ilmestyneet uii- sina painoksina: sellaisia teoksia tu- kisi kaikkien lukea. Mieklyttämää maihtelua kemät- kirjallisuuteen tuomat ue teokset, jot- ka omat erikoisesti aiotut nuorille ih misille. Riistä ou huomatiamin Ruori Moitita, jota on ilmes tynyt aikakauslehden tapaan, mut- ta ou piakkoin saataivana myös kirjan muodossa. Tä»nä lehti 01» jo nyt sisältänyt paljon uusia he- rätteitä: se koettaa lukijoissaan mi- rillää uusia sekä tietopuolisia että kaunokirjallisia harrastuksia. Mi- tään senlaatuista ci ote ennestään olemassa. Tunnetutta luonteen- kasmatuksen opettajalta tohtori o e r s t e r i l t ä julaistaan näinä päiminä uusi teos -..Ekämänohjei- ta" 1 se on jatkoa saman tekijän teokseen ..Osaatko elää?" ollen aiot- tu lvartttuieille nuorille miehille ja naisille. Toinen symähenlinen itsekasmatusteos ou jo ilmestynyt: tanskalaisen papin S k o iv g a ard- Peters e nin ..^Ruorison kirja"; se puhuu nuorison sisäisestä jalos- kumisesta taivalla joka tyydyt tää lukijan uskonnollista tarivetta. Lapsia marten on Werner Sö- derström Osakeyhtiö julaissut kaksi Kolmisointu-yhdist»)ksen toimitta- »naa hymää käännöskirjaa: „Sa- tnja ja kertomuksia" sekä „Pari- toi»". Piakkoin ilmestyy myös tohtorinrouma Laiua Päiiväusalon kirja Äidit» helmasta p u l- peti» ääreen. Hauska kemätkirjallisnudeu haa- ra ou edelleen n» a t k a k i r j a l l i- suus. Miime jouluksi ilmestynyt I. K. Inhan erinomainen teos „Suomen maisemia" lienee monien muistissa. Piakkoin ilmestyy »nais- teri A. M. Tallgrenin kumi- tettu kirja Rajan tuolta puo- l e u, joka sisältää kuvauksia turis timatkalta Itä- ja Pohjois-Meiiä- ^iistain.i toukok. 3 p:nä klo 5 i p. huutokaupataan aliokir- joittaneen talolla vähiin vi- kanniunut licvonen. Joensuus-a - ; ''i 10. V. Kaiiio. (K. S 2 k) : Mi 11 «y Keskiviikkona ensitulovan tou kok. 11 T>:r,ä klo 10, np. paikan p:"iillä tuimitetisvaiia juikisellä i v o •. 11: •r i h;; n I' o k a ■ i p a 1' a myy- •liiiii) kijupp. O.ikari Kuivalaisen, Pielisjärven pitäjän Vu ->»is ! ah- den kylii-f : 'i, k>.i kni'.;.-ip Snile knuluviu tavaroita : aj r. ki, mimripati, haulipj^^sy, ampuma- iarjioita, rullakartiinoja, vork- icoja, vainoja, va!'i'ii;H tyhjiä tynnvi^ita y. m. ptenf-i tavaraa. Pii.-hVjlrvoilii, 29 pniä lnii.t k. 193 0. Juho Ähonen. L ak( t r,'*!ni ie.^. (K. S. 2 k.) Keskiviikkona tulevan toukok. il p:nä klo 10 e. pp. tarjotaan peikan päuliä pidettävällä va- pnas?:: loist-lla huutokaupalla Eno»i E r ;-;l.i: ^c"i os.-meijerin raken nus n!}') t.iviiksi huiitnkaupp"!- tiJci-uuji i s ; a määriitlävillä '-h- uoilia. Myyjät pid-ittävät puolen tnnr>'a njnn joko hyväksyä eli iivl'ät;i ^ehdyt tarjonkfier. Euon Pirttivaaralla 29 p:nä huhtik. 1910. Äug. Nygren. J. M, Hassinen. (K. S. I k, -1 s, 00 mm ) Kuulutus. Rääkkylän pitäjään lainajy- väc-töstä lainataan siemen ohria jyvästön osakkaille Tiistaina 17 päivänä toukokuuta Piäiikkylän, Haapasalmen, Heinäiiimnen, Her- ni vaaran, Joamsn, Kiiesvaaran, Xifti e:-, Onksmon j' Oravi'ph- i !en kyläläisille ja Keskiviikkona 18 pnä loppu- pit äjänlle. Rääk kylässä 29 p. Huhtik. 1910. jyväslöu hoitsja. jältä. Kiitettämä yritys on Ete- l ä s u o »n a l a i s e n O s a ku miatt toimittama H elsin gin opa s, jota ilmestyy hienona kirjana sisäl- täen lähes sata erikoisesti tätä teosta marten otettua kuivaa ja toistasataa siivua laajan esityksen pääkaupungin kokoelmista, raken- uusraiteesta, historiasta y. m. Mielä on niainittama Hanna ^-a- morinin Maantieteellinen m a l m i s t u s k i r j a, joka ou aiot- tu opettajille, mutta sisältää ylei- söllekii» perin opettamaa lukemista. Puheenalaiset» kustannusliikkeet» julkaisema ammattikirjallisuus on aiua {eroaisin ollnt runsas ja on sitä nytkin. Etenkin on maata- louskirjoista pidetty hymää huolta. Aiaintsemme ensinnä kaksi kukkais- tarhakirjaa, jotka humittamat koko yleisöä, niiit. tuuuetuu pomologin Alercmdra Smirnossin teoksen Ku k- k a i s t a r h a ii hoi to, joka ou to- dellinen kukkaistarhuriu tietosana- kirja, sekä ruotsalaisen RudolsAbe- liitin miellyttämän kirjan H u o u e- k a s m i e n h o i t 0. Maaiitiehille aiotussa kirjalli suudessa herättää suuriilta huo- miota kuuluisan saksalaisen tiede- miehen O. Ltellnerin teos Ruo- k in ta op in pääpiirteet sekä tohtori I. E. Sunilan lyhyt Maanmiljelysoppi ja joh- taja Juho Tormelaisen asiaintun- temuksella kirjoitettu teos Osuus- t o i m i u n a u o p a s. Liikemiehiä ivarten ilmestyy imelä kcmäällä maisteri Jlm. Ko- meron kirjoittama B i l a n s s i- oppi.' tuonnottain ilmestyi uusi painos saman teoksesta Ruot- salainen k a u p p a k i r j e e n- m a i h t 0. ^iäin monipuolisia kirjallisuut- ta ei moitaisi ajanpitkään muosit- tain maassamme jnlaista, jolleikus- lautaja »voisi tuottaa yleisön kas- ivaivaan harrastukseen. Onkin tuoi?noltistn, ettci yleisö vman hyö- iynsä mnoksi yhä enemmän tur- ivauUtu kirjallisuuden anttaivaan käteen. v 5 n y a a surssi ou tänriäu . 5»-7. 80 60 2 /» 3 kk. . . — — 283: 60 Ulkomaan kurssit Lontoo a/-v. . . 3 kk. Pariisi a/v . . 3 kk, . . . Ant örpen a/v . 3 kk. . . Berlin a v . . 3 kk. . . . Lvbekki a/v . . 2 kk. . . . UatTiTnid a/v . 3 kk. . . . Fvarikf. s.M. a v 3 kk . , . AniJ6erd':m a/v 3 kk. . . . 'Vien k. s. . . Krisdliaia a/v . Tukaoiuii» a/v . K^pöabdm. - a ,'v . a Iv Mk p. 25: 36 10G: 60 1.00: 30 123: 90 123: 90 li'3 90 1-33: 90 2:;9. 20 in5: 50 139- 10 i ;19- 10 139: 10 fi: 23 Mk. p 25: 22 25. — 100: — 99: 30 99: 70 W 80 123: 30 122: 10 123:30 122: 10 123: 33 122: 10 123. 33 122: 10 205: 80 104: 80 13;»: 70 133: 70 138. 70 D: 16