N:o 3 Lahti ilmestyy: tiiataina, torstaina ja lauantaina klo 10 pSlvftllft. Lahden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa (36 :8 Vuosikerta) Joensuussa Tiistaina 11 p:nä Tammikuuta 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapainon konttori, SchlQterin kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. Neppenström'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Oinosen kauppapuodit. Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p., kuukaudelta 50 p. — Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop., kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TÄHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7—9 ap. Ilmoitushinnat: 8 pää edellä ja 6 p:iä jälcstä tekstin sekä sisä sivuilla f) p. milliinotriltä. - Raamilliset kuolemanilmoitukset maksa vat 3: 50 4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: —, surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. - Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päivänä en nen klo 4 i. p., sen jälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Tilatkaa Karjalatar v:ksi 1910. Pohjois-Karjalan kansallismielisen »väestön ja tammi heidän paikallisen äänenkannattajansa mälillä on »vuosikymmenien kuluessa rakentunut luottamuksellinen suhde ja läheinen wuorowaikutus. Aatteellisten siteiden yhä taajenewa lujittuminen lehden ja sen ympärille kerääntyneen kantajoukon' keSken takaawat Karjalattarelle edelleenkin ttckewan aseman tällä seudulla jo vanhastaan suosittuna kansanlehtenä. Mikäli maamme Valtiollinen asema on niuuttunut yhä syn- kemmäksi ja kansamme tulewaisuus nhkaawammaksi, liittämä! yh- teiset huolet ja kärsimykset, yhteiset toiveet ja ponnistukset meitä aina »vaan lähemmäksi toisiamme. Nykyisissä jännittävissä »vai- heissä ei kukaan täysimaltaineu kansalainen voi tulla toimeen ilman sanomalehteä. Kansamme kohtalot erotuksetta koskevat meitä jo- kaista. Itsekurikin täytyy tahtoen tai tahtomattaan pysyä tapausten tasalla, seurata niiden menoa ja yleisiä rientoja, ja se on mah- dollista ainoastaan oman sanomalehden avulla. Raskaiden koettelemuksien aikoina tulee Karjalatar edelleen ulko naisen vaaran torjumiseksi, valtiollisten ja yhteiskunnallisten oikeuk- siemme varjelemiseksi tekemään kaiken voitavansa, pysyen uskolli- sena suomalaisen puolueen suurille periaatteille ja sen edistysmieliselle, kansanvaltaiselle ohjelmalle. Päämäärämme on kansallistunnol- taan eheä, siveellisesti »voimakas ja taloudellisesti riippumaton kansa omintakeisten lakiensa ja laitostensa suojassa. Ahdingoista huolimatta kohottaa Karjalatar äänensä kansallis- hengen herättämiseksi ja vahvistamiseksi, suomalaisuuden kohot- tamiseksi täydelliseen isäntä»valtaan kaikilla aloilla, yleisen sivistyk- sm levittämiseksi kaikkiin kansankerroksiin, raittius- ja siveellisyys- pyrintöjen tukemiseksi. Tämän oheSsa lehti asiantuntevien am- mattimiesten suosiollisella alvulla ajaa myös taloudellisia ja »var- sinkin osuustoiminnallisia asioita sekä julkisen ja kunnallisen elä- män terveellistä kehitystä. Lukuisat kirjeenvaihtajat tulevat antamaan tehokasta apua lehden sisällön saamiseksi niin kansanomaiseksi, vaihtelevaksi ja tuoreeksi kuin mahdollista. Päivän tärkeimmistä tapauksista jul- kaistaan sähkösanomia; sekä kirjeitä Helsingistä ja valtiopäitviltä. Karjalattaren koko ja ilmestymisajat pysyvät entisellään. Tilaushinnat ovat nähtävänä tässä alempana. Suomalaisen puolueen katsantokannan tutustuttamiseksi tarjoo oman äänenkannattajan levittäminen »verrattoman aseen. Siitä syyStä ryhtykööt kaikki puoluecn jäsenet nyt killvan hankkimaan lehdelle tilauksia jokaisesta kodista ympäri laajan paikkakuntamme. Joensuussa 2 p. jmilnk. 1903. Toimituksen puolesta: H. Könönen. Cilau$binnat: Joensuussa: Koko »vuodelta 4 mk. 50 p., puolelta vuo detta 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Kotiin tuotuna kaupun gissa 5: 25, puol. »vuod. 2: 65 ja kuut. 50 p. Postissa: Koko »vuodelta 5 m. 24 p., puolelta vuodelta 2 m. 64 p., kuukaudelta 50 p. Joensuussa vastaanotetaan tilauksia kirjapainon konttorissa, Schluterin kirjakaupassa sekä herrojen F. Neppenstromin, M. Par- tasen, I. Pitkon, Anfu Hämäläisen, I. Ronkaisen ja M. Oino- sen kauppapuodeissa fefd rautatieasemalla I. Kariivirran, P. AänSkän ja Karsikossa emäntä Ida Hämäläisen luona. Päivälista. POSTIKONTTORI pttetUn avoinna marraskuun 8 p:st* 1909 tolitalseksi: Sunnuntai- ja juhlapBivinS: Lähtevien postien, sekä posti- OBOtus-, säästöpankki- ja eano- malehti-os&sto kello 8-—10 ap. Tolevien postien osasto keilo 8—10 aamup. ja klo 6,30—6,45 dialla. Arkip&Tinä: Lähtevien postien, sek& posti- osotos-, säästöpankki- ja sano malehtiosasto klo 8 ap.— l /al ip. ja 4—*/ f 6 ip. 'fulevien postien osasto kello 8 ap.—Vai ip. ja 4—^6 ip. sekä 6,00—7 illalla. Hoom.! Sisttfokirjoitetat, vakau tetut ja postietu&ntilähetykset kuin myös tavarapaketit ynnä postiosotukset ovat jätettävät postikonttoriin, joutuakseen klo 11 ap. eteläin lähteväin janaan, ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 5,50 ip. lähtevään ju naan ennen klo 4,80 ip. Eirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip, arkipäivinä kto 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- faorttia ja postimerkeillä v aras tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.—^al ip. ja 4— l /a6 sekä illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo 8*" *10 ap. ja y ja,7~f ip. Posti lähtee: postifcdDttOBBta joka piki vi : klo 10,15 ap. rautateitse "Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 5 ip. rautateitse Pielisjftrvelie y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe- riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai KuusjärveUe, Pol- vijärvelle, Sotkum&an, Taipa leelle ja Utraan, Ho 7,30 ip. joka lauvantai Kaa- väle (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka päivä: klo 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m. poh.öisestä rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ia Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ia lau vantai Kuusjärveltä ja Ta : pa- leelta, klo 4 ij). joka torstai Kuusjär veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, | klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä jajSotkumasta,' klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, j klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Scliliiterin kirjakaupan luona olevat klo 9,15 ap. ja 4,15 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. J (Omistaja K. H. Lundholm) Kirjelähotyksiin on. siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi jaosote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava vetäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori j on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schlirerin kirjakau pasta ja Ansu Hämäläisen se katavarakaupasta. JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. Suurin kiinteimistätoimisto Pohjois- Karjalassa ja Savossa. Välittää, maatilain, kaupunkitalojen, met säin, huvilain, kauppakartanoiden y. m. kiinteimistöjen kauppoja. Kaut tamme myytäviä maatiloja on ny kyään yli 150, joista useimmat ovat hyvillä liikepaikoilla olevia metsä tiloja. Seikkaperäinen maatllaluet- telo n:o 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä yhteensä noin 25. Joensuun Asioiraistoimisto. Torikatu 6 — Tel. 180. tfelpbn Asianajotoimisto WIIpurl. TasYetlnkatu 4. Omistaja: Varatuomari Olisi Yolplo. maksaa korkoa Tai letukoilta s 6 fcnnk. trtlsaxomisella a n «, i S °|0 i % °jo 4 o| 0 5 '>2 °|0 3°lo vaaditUess;» TalletasfeokttokuraiittltillUU 5j>|o SSiistö kansatllil la Juoksulla tllillii » °|o 3 °io fakuntträaa lievosenae Turun HevosYakuutus- yhtiössä. Asiamiehiä i Joensuussa: Y. Kallio. Kontiolahdella: 4. RMLnes. Pielisjärven ä: M. Hautanen. Itä-Sin Miäsiaiitöiiis Xelti K. Parviaisen laloKsa. Puholin X:o 148 - - Joensuussa :: x< Omistaja: Varatnomari J. J. LESKINEN. Matkustetaan Pikiääkäri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—IL e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. ja5—6 j. pp., sunnuntai* ja juhlapäi vinä klo 9—10 e. pp. Sairaalanlääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. sekä pyhäpäivinä klo 9—10 8. p. Asunto Rantakatu 1. Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankkikomisario E. Broms'in talossa Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilla joka arkipäivä klo 9—11 a. p. Kaupungin kätilö E. Ikonen ta vataan teurastaja Karin talossa Merimiesk. 32. Vaivaishoitojohtokunnan esimies tavataan joka arkipäivä klo 4—6 ip. Suomen pankin konttori kello 10:stä e. pp. kello 2;teea j pp. Kansallis-Osake-Pankki kello 10 —2 päivällä. Yhdyspankin konttori kello 10—2 e. pp. Pohjoismaiden Osake -Pank n konttoori kello 10—2 päivällä. Rahatoimikamari pidetään auki joka arki keskiviikkona ja lau- vantaina kello 5—6 ij". raati huoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 10—1 ja 6 7 ip. klareerauksia varten. Sähkösanomakonttori on avoinna joka päivä kello 8:sta aamulla kello 9:ään illalla. Joensuun kaupungin Säästö- Eankki pidetään avoinna ;oka eskiviikkona ja lauvantaina klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovat joka arki keskiviikko klo 6—7 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorisonkirjasto kaup. talolla on avoinna joka tiistai kello 4—5 ip. Kansa-k rjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirjojen lainaamista varten joka arki torstai klo 7— 8 i. p. ia ioka arki lauantai klo 6-8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo %1—V,2 päiv. kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan Maanviljelysseu ran toimisto kaupp. H. Sura kan talossa on avoinna arki päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i. p. ja klo 10 a. p.—klo 2 i. p. oa sihteeri ynnä muut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. Ilmoituksia. Nuijan Haisten käsityokokous on tänään tiis taina t. k. 11 p:nä klo 5 i. p. raatihuoneen salissa. Nurmskssn konttori. Ottaa rahoja korkoa k »s ?aioa »n. Edullisin talieistajille on TalletuskonttokuranttL Siinä maksetaan korkein U!]etu«kori.< ja pannaan korko pääomaan ka l id"«ti vuodessa, joten bi«7u korkoa korolle puolivuosittain Kuhoja voi hhertiU pankkiin pos ticaakin. Elävienkuvien Teatteri „foto" toi oijtlm ioia Maamtj fcl. OHJELAt A: 1. Andalusia. Mieltäkiinnittäviä kuvia Espanjasta. 2. Maidon käsittely ja kul jetus Berner alppien maitoyhdistyksen kautta. 3. THESEUS. Suuremmoinen draama. 4. Aix les Bains. Viehättävän kauniita ku via kaupungista, paran tolasta, ympäristöstä y.m. 5. EpSonuistunut huviretki. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Polvijärveltä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Monnissa: Maanvilj. Heikki Puhakka. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Matalassa: Emäntä Anna Mutanen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Lausunto Pohjois Karjalan Maantviljelys- seuran wnosikokoukselle 1909 Mirkailijakomitean mietin nön johdosta. Laatinut Seuran Johtokunta. Kun mireillä ollut mirkailijaky- symys joutuu tässä muosikokouk- sessa lopullisesti ratkaistamaksi ja kun asialla on sangen suuri, jopa ratkaisema merkitys seuran elämään ja mastaiseen toimintaan, niin katsoo johtokunta asiaksensa antaa muosikokoukselle lausuntonsa sen mietinnön johdosta, jonka asian käsittelyä marten asetettuko- mitea on laatinut. Siihen katsoo johtokunta oleman itseltänsä sitä enemmän syytä, kuin sen käsitys- kanta marsin oleellisesti poikkeaa mainitussa mietinnössä ilmene- mästä ajatussuunnasta. Komitean mielestä maamvilje- lysseuran, niin tämän kuin mui- denkin, nykyinen järjestelmä ei mastaa laisinkaan tarkoitustansa, maan on peräti manhentunut. Olemien olojen pakosta ja kun, jos mieli perinpohjainen muutos saada aikaan, se olisi samalla haa- maa pantama toimeen koko maas- sa, komitea katsoo kuitenkin ny- kyisen järjestelmän oleman toistai- seksi säilytettämän ja tyytyy sen muoksi ehdottamaan ainoastaan muutamia n. s. pikku parannu!- sia. Mietinnöstä ei käy selmille, millaista järjestelmää komitea ar- melee tarpeelliseksi nykyisen sijalle. Asiasta mirinneessä sanomalehti- mäittelyssä on kuitenkin komitean jäsenten taholta medetty muuta- mia äärimiimoja ajatelleesta jär- jestelmästä. Kun johtokunnan mielestä asian ydin on juuri täs- sä järjestelmäkysymyksessä ja kun komitean ehdottamat ..pikku pa- rannukset" lepäämät sen marassa, omat siinä ilmenemän katsantokan- nan aiheuttamia, niin ei johto- kunta katso moimansa lausunnos- saan simuuttaa tätä kysymyksen periaatteellista puolta. Ntikäli johtokunta on asiaa kä- sittänyt, on komitean perinnäisenä tarkoituksena ja siis sen suunnitte- leman järjestelmän marsinaisena sisällyksenä se, että Maanmiljelys- seuran nauttimat maltion apura- Hat olisi jaettama pääasiallisesti paikallisseuroille ensi sijassa näyt- telyiden, kilpailujen y. m. s. toi- meenpanemista ja toisessa sijassa mapaaehtoista alempain neumo- jäin palkkaamista marten. Sen sijaan olisi komitean mielestä ny- kyinen seuran koko toimintapiiriä käsittämä konsulenttilaitos, muka liian kalliina ja muutenkin tarkoi- tustaan mastaamattomana, koko- naan poistettama. Maikkapa ko mitealla ei siis olekkaan mitään uusia toimintamuotoja esitettämä nään, niin täytyy tunnustaa, että sen ehdottama muotos, jonka mu- kaan palkitsemisjärjestelmä koro- lettoisiin ensi ja nemvojalaitos alennettaisiin toiselle sijalle, samal- la kun marsin tärkeä osa siitä ko- kokonaan poistettaisiin, tekisi seu- ran toiminnan oleellisesti toisen- luontoiseksi kuin mitä se nykyisen järjestelmän mallitessa on. Joh- tokunnan marman ivakaumuksen mukaan se muutos ei kuitenkaan olisi seuran toiminnassa mikään edistys — maan päinmastoin at- meluttaman suuri taka-askel. Joh- tokunta kyllä antaa suuren anvon ja merkityksen erilaatuisille kilpai- luille ja palkitsemisille ja onpa niitä Pohjois-Karjalankin Maan- ^ iviljelysseuran piirissä melkolailla j yleisillä maroilla amustettu. Mut- ra merraten paljoa tärkeämpään sijaan se kuitenkin asettaa neu- montatoiminnan ja katsoo aiman luonnolliseksi asiaksi, että maltion antamat apumarat omat etukä dessä juuri tähän toiminnan puo leen käytettämät. Johtokunta puo- lestaan pitää siis täysin oikeana ja hymin harkittuna sitä hallituke sen useassa tapauksessa nimeir omaista määräystä, että maltion myöntämillä apurahoilla on seu- ralle palkattama ylempiä ja alem- pia neumojia. Johtokunta on täysin makuu- tettu siitä, että se suuremmoinen edistys maataloudellisella alalla, joka maanmiljelysseurain miime- aikaisen työn tuloksena on kaik- kialla maassamme hamaittamissa, on etukädessä juuri seurain moni puolisen neumontatoiminnan an- sioksi luettama. Jokainen, joka amosilmin ja ennakkoluulottomasti asiaa tarkastaa, sen marinaan to deksi myöntää. Jos opetustyölle yleensä annettanee armoa ja mer- kitystä, niin miksikä sitä ei annet- taisi maataloudelliselle opetustyöt le, mieläpä sellaiselle joka käydään suorittamassa opastettaman oinas^ sa kodissa, siellä peltojen keskellä ja karjain lähettymillä, missä op- pi on suorastaan käytäntöön so- mitettamissa. Todistaahan neu- mojain suuri kysyntä, että tämä laitos on todellisen tarpeen maa- tima. Marmaan näistä toirni- henkilöistä tulisi suuri kaipuu, jos niitä ei olisi enää säätämissä. Mitä tässä on sanottu opetus toimesta yleensä, koskee niin hy- min ylempää knin alempaa neu- mojatointa. ^)kimenomaan ylem- mät neumojat, konsulentit, omat johtokunnan mielestä maanmilje- lysseuran menestykselliselle toimin- nalle ja kaikelle maataloudelliselle edistystyölle mälttämättömän tar- peellisia. Tieteellinen tutkimus tunnustettanee meidän päiminäm- me jo mälttämättömäksi käytän- nölle kaikilla aloilla. Se käytän- nöllinen inaataloustyöskentely, jo- a ei tahdo tietää mitään tietees- tä, ei ota siitä oppia ja ohjausta, ei uutta moimaa ja mirikettä, se ei jaksa pysyä aikansa tasalla, maan ehdottomasti taantuu. Mut- ta juuri tieteen saattaminen käy- tännön palmelukseen, sen opasta- läksi ja innostajaksi, on konsulenttt- laitoksen suuri, tärkeä ja sille py- symää merkitystä antama tarkoi- tus. Johtokunnan mielestä mei- dän maanmiljelijämme eimät ym- märtäisi omaa parastansa, maan tekisimät suoranaisen karhunpalme- luksen ammattinsa eteenpäin ke- hittymiselle, jos he hämittäisimät keskuudestaan konsulenttilaitoksen. Juuri sitä, jos mitään, on riittä- mällä maltionamustuksella yllä- pidettämä ja tuettama. Ilman sitä ei alempi neumojalaitos, laa- jollekin ulotettu, moi menestykset- lisesti toimia. Sillä sepä kaipaa järjestäjäkseen, ohjaajakseen, suun- nan määrääjäksi ja työn keskittä- jäksi ylempää neumojalaitosta. Alutta se tulee kalliiksi, sano- taan, ja konsulentilta puuttuu ta- malliscsti käytännöllistä kokemus- ta, joten heidän neumonsa omat monasti harhaan miepiä. Mitä kalleuteen tulee, niin ne laskelmat konsulenttien'toimituspäimäin kus- tannuksista, joita juMsuudessa on näkynyt, omat johtokunnan tietämän mukaan mielimaltaisia ja liioiteltuja. Maanmiljelysseu- rain, meidänkin seuramme muost- kertomuksissa omat nähtäminä to- delliset, paikkansa pitämät nume- rot. Ne omat siellä jokaisen saata- mina, joten johtokunta ei katso asiakseen niistä tässä lähemmin selostaa. Se pyytää maan ly- hykäisesti miitata siihen kaikille kokouksen jäsenille tunnettuun tosi- asiaan että konsulentin toimi kaik- kine matka- ja päimärahoineen w- lee seuralle muosittain maksamaan keskimäärin 4,000 ä 5,000 mk. Eikä tätä menoerää moitane pi- tää ylenmäärin suurena siihen hyötyyn katsoen, mikä toimellises- ta ja kymykkäästä konsulentista on paikkakunnan maataloudelliselle edistykselle. Paljon on tuntemuk- sen mukaan liioittelua myös mäit- teessä koniulenttien käytännöllisen taidon puutteesta. Mitä erityi- sesti täkäläiseen maanmiljekysseu- raan tulee, niin johtokunta moi mielihymällä omana käsityksenään lausua, että seurallamme on ollut onni saada marsin useassa tapauk- sessa pitää palmeluksessaan kyke- nemiä ja ammattiinsa käytännöt- lisestikin perehtyneitä henkilöitä. Mitä tässä katsannossa mielä on todellista puutosta olemassa, se- hän on mastedes korjattamissa ja siihenhän korkeimman maatalous- opetuksen alalla jo onkin kiinnitet- ty tarpeellista huomiota. Edellä on jo miitattu siihen, että johtokunta pitää myös alem- man neumojalaitoksen tarpeen maatimana. Itsestään selivää on, että alenimat neumojat, mil- loin niitä enämpi saadaan, toimi- mat paikallisseurain palmeluksessa, mutta luonnollisesti samalla pää- seuran ja sen konsulenttien mal- monnan alaisina. S Jiiin oli asia ajateltu siinäkin anomuksessa, jon- ka joukko edustajia teki 1907 muo- den maltiopäimille määrärahan myöntämisestä tätä tarkoitusta marten sen suunnitelman mukai- sesti, minkä Maatalousseurojen Keskusliitto oli aikaisemmin laati- nut. Mutta siihen eimät mähät rahat riitä. Niinpä mainitussa anomuksessa oli laskettu täydelli- sen opastajajärjestelmän aikaan- saamiseksi koko maata marten tar- mittaman muotuinen 54,000 mar- kan suuruinen määräraha. Sa- massa tarkoituksessa johtokunta 16 p. tammik. 1908 lähetti Poh- j ois-Karj alan Maanmiljelysseuran puolesta hallitukseen saman suun- nitelman mukaisen anomuksen, joka Pohjois-Karjalan tarmetta marten päättyi 54,000 markkaan, suurempaan summaan siis kuin mitä seuramme nykyään nauttii kaikkiaan maltionamustusta. Kun näin suuret summat omat kysy- myksessä, niin on marsin epätie- toista, milloin asia on toteutetta- missä, niin suotama ja kipeän tarpeen maatima kuin se maata- loutemme kehittymiselle olisikin. Jaik.