Lauantaina 12 p. Marraskuuta K A R J A L A T A R Nro 129 — 1910 (U. S. 1 k.) Ilmoitamme että rakas lapsemme Eeva nukkui Joensuussa Jeesuksen syliin 11 11IO klo 2. 48 min. j. pp. Elettyään täällä ristin ja raivojen vainiolla 19 v. 1 kk. I a 25 pv. Jota jäi suuresti aipaamaan isä ja äiti, 2 vel jeä, 1 sisko, 2 mummoa, sekä lukuisat sukulaiset ja taivaa seen matkustavaiset. Anna ja Pekka Vuorisalo. Niin turvaisasti, Niin luotta- vaati Sä armon Kristuksen omistit. Ja lapsen lailla Niin hnolta vailla, Sä pääsi lepohon kallistit. Siis rauhan maassa Tuoli' autuaassa Nyt nauti lepoa su- loisaa! Me muistelemme ja siu naamme Sydäntäs' hellaa ra kastavaa. Joensuun kaupungin Saastopankin isännistön marraskuun kokous on säästö pankin huoneustossa maanantai na marraskuun 21 pnä klo 5 ip SSSstöpankin Hallitus. Kahvljuhla tänä iltana klo 8 Tervetuloa ? A- Gisselberg. (K 8 1 k Joensuun kokous Rukoushuoneella tänä iltana klo K. Kaikki makaan tärkeitä ja kiireellisiä asioita. (18.1U Suomalainen puolue. Kansanrvalistusseuran julkaise man »yhteiskunnallisen Käsikirjan" »viimeksi ilmestyi neeZsä numerossa on maisteri St. N. Rantakarin kirjoitus Suomalaisesta puolueesta. Kun tämä kirjoitus suhteellisesti lyhy käisyydestään huolimatta tarkasti esittää suomalaisen puolueen oh jelman kaikki ääripiirteet ja luo malaiseman katsauksen puolueem- me kunniakkaaseen historiaan, jul- kaisemnie tässä maist. Rantaka- rin puheenaoleman kirjoituksen kokonaikuudessaan. I. Jonkinlaisista suomalaisuuden liikkeistä Suomessa moidaan pu- hua jo Ruotsin mallan aikana. Mutta »varsinaisesti yhteiskun- taa muodostamaksi, julkisen elä: mämme kaikkia aloja maltaa- maksi se kehittyi masta I. W. Snellmanin ja hänen seu raajiensa »vaikutuksesta. Näiden miesten aatteista ja heidän wä- littömän toimintansa kautta on myöskin syntynyt se maltiollinen puolue, joka nimittää itseäi Suomalaiseksi puolueeksi. Moidakseen ymmärtää mitä Suo- malainen puolue on ja mihin se pyrkii, «n siis tutustuttama ennen kaikkea I. W. Snellmanin ja hä- nen lähimpien oppilaittensa, näis- tä ennen muita Arjö Sakari A rjö-Koskisen katsantokan- taan ja aatteisiin. Tällaisessa kirjoituksessa sitä luonnollisesti ei käy yrittäminenkään. Ainoastaan joitakin majanai- sia miittauksia saatetaan ohimen- nen tehdä. Sellaista »fiivistystä, joka ei ole kansallinen" sanoi Snellman „ ainoastaan ulkonaiseksi tottumuk- seksi", joka on samankaltainen kuin apinan tai koiran kouluu- tu8". »Kansan, joka ei koskaan pääse sen korkeampaan sirvistyk- seen, täytyy itsensä kukistua ja hämitä kansakuntana olemasta". Mutta itsenäinen simistys moi tulla ilmi main kansakun- nan omalla kielellä. Suomessa oli siis luotama kansallinen simis- tyS, ja se saattoi Snellmanista tapahtua ainoastaan suomenkie- lellä. Suomalaisuuden liikkeen käy- tännöllisen ohjelman tärkein kohta Snellmanin mukaan oli näin ol- len suomen kielen kehittä- minen kirjakieleksi. Mut- ta tämä ei saanut edes toistai- seksikään muodostua suomalai- suuden miesten ainoaksi maa- timukseksi ja tehtämäksi. Jo m. 1845 hän sanoo: »Ken siis armelee, että suomenkielen ensin tulee olla miljelty kirjalli- suuden kieleksi, ennenkuin se moi maatta itselleen sijaa opetus- ja mirallisena kielenä, hän tietäen tai tietämättään tahtoo ainiaaksi tuhota nämä maatimukset". Hän „tahtoo nähdä hedelmän ennen juurta ja kasmua. Taikka millä- hän kielellä on ollut kirjallisuus ja makaantunut kirjakieli ennen- iuin se on ollut opetuskielenä kou luissa, lain säätämisen ja hallin- non kielenä". Suomenkieli on tänä hetkenä yhtä sopima kuin milloin tahansa otettamaksi opetus- kieleksi kouluissa ja miralliseksi kie- leksi". Suomenkieli hallitsemaksi julki- sen elämämme kaikilla aloilla, oli Snellmanin päämäärä ja on edel- leen Suomalaisen puolueen. Mutta tätä kaikkea ei moitu saamuttaa ilman suomenkie listä simistynyttä sää t y ä. Sellainen oli luotama. sitä aikaan saamaan oli pyrittä mä kahta eri tietä: ruotsalaistu neen säätyluokan oli suomalais Uittama ja suomalaisen kansan itsensä keskuudessa oli kehitettämä tuollainen korkeamman simistyksen omistama aines. Edellinen nais tä teistä oli Snellmanin aikana tärkein, jotta moitiin alkuun kaan päästä. Mutta yhtä suu ren merkityksen tietää Snellman antaa jälkimäisellekin, joka tätä nykyä jo on merrattomasti tär- keämpi ja ainoa, joka lopullisesti saattaa johtaa perille. Tärkeäksi muodostui näin ollen jo heti suomalaisuuden liikkeen alkuajoilla sen suhde ruot s a laisiin (ruotsalaistuneeseen ylä luokkaan) ja ruotsalaisuuteen. Ruotsinkielen mastaisen aseman suhteen Suomessa armeli Snell man, että se on „aina olema mel koisen opetuksen aineena suomen kielisissä kouluissa, ja etenkin sen taito kuuluma tieteelliseen simis: tqkseen Suomessa. Mutta ylei selle kirjalliselle simistykselle se ei tule olemaan minään mälttämät rämänä ehtona". Tarkemmin sen määritteli Drjö-Koskinen, joka lausuu, että ruotsinkieli ei ole mi kään »yleinen simistyskieli", maan on täällä «historiallinen kieli jonka juuret jonkun muosisadan kuluessa omat tunkeutuneet jok- seenkin symälle keskuuksiimme" niin että ruotsi on ollut „lain käytöksen ja kaiken mirkatoimen" lamoin kuin simistyneitten ja kw jallisuuden kielenä. »Tämä his toriallinen asianlaita tosin on muuttumaisillaan, eikä suinkaan ole pysytettämä. Marsin jyrkkä ja äkillinen muutos ei saata tulla kysymykseen" ja ..historiallisille seikoille" »kauan jääpi joku jälki- maikutus". Sen tähden on »ruot- sinkieli oppiaineena oppikouluissam- me harjoitettama. Waan sanom me myöskin: ainoastaan sen muoksi". Mutta »ruotsi ei mis- sään tapauksessa tarmitsisi tulla siihen määrään opituksi, että jo- kainen simistynyt Suomalainen möisi sitä käyttää toisena äidin- kielenänsä". Pääasia olisi, »että sitä ymmärrettäisiin". »Suomen- kieli Suomessa, niinkuin ruots Ruotsissa, ranska Ranskassa j. n. e." oli hänen tunnuslauseen- sa. Sitä marten hän maati en nenkaikkea suomenkielisiä oppikou- luja, sen sijaan että Snellman tahtoi kaksikielisten koulujen kaut- ta mähitellen suomalaistuttaa yläluokkaa ja samalla estää simis tyksemme kahtiajakoa. II. Varsinaisten päämääriensä lä hentämiseksi omat suomalaisuuden liikkeen johtajat aina asettaneet ne hetkelliset maatimukset, mitä aika ja olosuhteet omat kulloinkin sallineet. Tammikuun maliokun- nan aikoihin täytyi mielä Arjö- Koskisenkin maatta m. m. sitä, että »kohta kaikille tuomareille an- netaan lupa tekemään pöytäkirjat 'uomeksi". Mutta aste asteelta on tätä )etken käytännöllistäkin ohjelmaa ja sen maatimuksia laajennettu, mikäli kehitys on siinä sallinut edistymistä. Vuosikymmenet täy tyi Suomalaisen puolueen, joka näiden suomalaisuuden miestenym- pärille oli keräytynyt, tyytyä maa: rimaan suomenkielelle ainoastaan lasa-armoista asemaa ruotsinkie- len kanssa. Erityisesti huomat- ramia tässä omat suomenmielis- ren alotteet m. 1897 maltiopäi- ivillä, jotka yhteensomitusten ta pahduttua kohdistumat siihen, että Waltiosäädyille annettaisiin arm. esitys »laiksi suomen- ja ruotsinkielen tasa-armoisuudesta Luomen tuomio-istuimissa ja mi- rastoissa". Sen mukaan olisi jo- ainen ollut oikeutettu kääntymään maan tuomio-istuimiin ja mui- hin miranomaisiin maan kummal- lakin kielellä. Kunnan kielen tuli yleensä saada määrätä mirastojen teli. Kollegiaalisissa mirastoissa tuli mirkamiesten saada keskuste luissa käyttää kumpaa kieltä ta- hansa. Pitemmälle menemää, mälit- lömästi toteutettamata kansalli- uus- ja kieliohjelmaa eimät olemat olot myöntäneet. Makuuttamim- pia todistuksia on siitä m. m., että kun melkoinen joukko suomen- mielistä 1880-lumulla alkoi maa- tia jyrkempää kielipolitiikkaa ja 'itä marten mihdoin eristäytyi n. s. nuorten eli nuorsuormalais- ten ryhmäksi, niin oli tämän ryh- män suomenkielen asiassa marsin pian kokonaan luomuttama alku- peräiseltä jyrkältä kannaltaan, mieläpä asetuttama »vastusta maan »manhojen suomenmielis tenkin" »liiallista kielikiihkoa". Wasta suurlakon jälkeen näyt- timät kotoiset olomme sellaisilta, että käytännölliset ohjelmamaati- mukset »vihdoinkin saattoi asettaa niiden lopullisten päämäärien ta- alle, jotta Snellman ja Drjö- Koskinen ennen muita olimat miittoneet. W. 1906 pitämässään puolue- okouksessa saattoi Suomalainen puolue kieliohjelmassaan lopulli- sestt julistaa suomenkielen maan kansalliskieleksi, jonka tulee olla »kaikkien maltion mirastojen ja miranomaisten sekä maltiolaitos- ten kieli". Mutta ruotsinkielisen asutus- alueen mäestölle tämä ohjelma turmaa samalla »oikeuden saada toimituskirjat ruotsinkielisinä kai- kista niistä »virastoista, joiden mirkapiirissä on yksikin ruotsin: kielinen kunta tai semmoinen suo- menkielinen, jossa melkoinen mä- hemmistö on ruotsinkielinen". Samoin myönnetään tälle mäes- tölle oikeus mainituille miran: omaisille antaa asiakirjat omalla kielelellään. Sen mukaan ei siis kellään ole oikeutta antoakaan ruotsinkielistä asiakirjaa sellaiselle paikalliselle miranomaiselle, jonka mirkapii- riin kuuluu main suomenkielistä aluetta. Kaikilta mirkamiehiltä maadi- taan täydellisen suomenkielen tai- to, mutta ruotsinkielisillä alueilla palmelemilta on sen lisäksi maa- dittama, että he »osaamat ruot- sia". Ja edelleen sanotaan, että mirastoissa, joitten mirkapiiriin kuuluu ruotsalaista asutusaluetta »tulee olla tarpeellinen määrä ruosinkieltä taitamia mirkamie- hiä". Maltion kannatus ruotsinkieli- siltä kouluilta suomenkielisillä seu- duilla kielletään kokonaan. Mopistojen ja korkeakoulujen opetusta »vaaditaan myös suo- menkielis eksi (»mirkamelmollisuu- teen kuulumaa, julkista opetus- ta"). sitäpaitsi maaditaan kouluoh- jelmaan sijoitetuissa pykälissä mielä, että suomenkielisissä oppi laitoksissa ruotsinkielen opetuksen tarkoituksen tulee kohdistua ai- noastaan siihen, että oppilaat saatettaisiin ymmärtämään tuota kieltä ja että ruotsinkielisissä kou- luissa sitämastoin suomenkielen opetus tehtäisiin »nykyistä tehok kaammakst". Yleisiä uutisia. Suomen asiat ministeri- ncuwostossa. Pietarista, marraskuun 9 p:nä. Ministerimeumosto ei ole katsonut oleivan mitään esteitä olemassa mahmistuksen saamiseksi korkeimmassa paikassa Keisarillisen Suomen senaatin jättämälle kulku- laitostoimituskunnan menosääntö- ehdotukselle m. 1911. Waltiopäiwäkustannukset w. 1011. Senaatissa esiteltiin t. k. 8 p. kenraalikumemöörin kirje ja mi- nisterimaltiosihteerinmiraston kir- jelmä koskema armollista myön- nytystä siihen, että muoden 1911 malriopäirväkustannusten suoritta- mifeen saadan käyttää eduskunnan esittämä määrä 700,000 mk. Pclikorttisuostunta. Senaatissa esiteltiin tiistaina kenraalikumernöörin kirje ynnä mi- nisterimaltiosihteerinmiraston kir- jelmä koskema armollista mah- mistusta asetukseen muonna 1911 suoritettamasta pelikorttisuostun- nasta. Senaatti päätti julkaista asetuksen asetuskokoelmassa. Waltiopäiwäasiakirjain kääntäminen »venäjän- kielelle. Senaatissa esiteltiin tiistaina kenraalikumernöörin kirje maltio- tiopäimäin pöytäkirjan», maliokun- tain mietintöjen ja lainmalmiste- ukunnan lakiehdotusten y. m. kääntämisestä menäjänkielelle. Se- naatti päätti, että mainitut kään- nöstyöt suoritetaan senaatin kielen- ääntäjän konttorissa. Näitä käännöstöitä ei moida oimittaa senaatin kielenkääntäjän- onttorissa sen nykyisillä työmoi- millä. Armattamasti perustetaan ielenkääntäjän korttoriin näitä äännöstöitä marten erityinen osasto. Maanwiljelyksen opetus yli- opistossa. Senaatti on hylännyt maanmil- jelyshallituksen esityksen toisen as- »stentin toimen perustamisesta 3 600 inkan palkkiolla maanivilje- lystaloudellisen koelaitoksen kasmi- miljelysosastolle. Ztiinikään on senaatti hylännyt maanmiljelyshallituksen esityksen 1,320 mkn muotuisen määrärahan myöntämisestä otettamaksi maan- miljelystaloudellisen koelaitoksen muosirahasääntöön jaettamaksi sti- zendeinä 6 ylioppilaalle, jotka 'itoutumat 4 kuukauden aikana työskentelemään harjoittelijoina oelaitoksen kasmimiljelysosastolla. Muoden R!»IV »verohinnan tak- sat. Senaatti on mahmis tanut maan aikkien kumernöörien ehdotukset merohinnan taksoiksi muonna 1911. irnununtverot. Senaatti on päättänyt, että kruu- nunmeroja ensi kannossa kuten tä- hänkin asti saadaan suorittaa kor- eintaan 2 / ;J luonnossa ja mähin- tään 1 l a rahassa. Helsingin tullikamarin hoita- jaksi on senaatti puolestaan mmtttanyt enraalikumernöörin kanslian sih teerin apulaisen A. A. von Kar min. Asiaa esiteltäessä senaatissa tiistaina tk. 1 p:nä ei ollut läsnä ei esittelijää eikä pöytäkirjuria. Tuomarit. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen ent. Miipurin homioikeuden kannemiskaali H. Guseffin »»imittämisestä Mänty: harjun tuomiokunnan tuomariksi. Lopullisia nimityksiä. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen ensimäisen luo- kan koneinsinööri A. I. Almbergin nimittämisestä ensimäisen luokan koneinsinööriksi maltionrautateitten konepajaan Turussa, Haapajärmen kappalaisen I. A. Heilalan nimit- tämisestä Utajärmer» kirkkoherraksi. Karjalan kappalaisen E. Sjöbergin nimittämisestä Huittisten kirkko- herraksi, Hartolan kirkkoherra K. M. Martinin nimittämisestä Suo- menniemen kirkkoherraksi, Roma- niemen kappalaisen A. Laitisen nimittämisestä kaman pitäjän kirk- koherraksi. Toht. Tannerin epäsiweelli- syyskylvö. Kenraalikumernööri on senaatille lähettänyt kirjelmän, missä hän aluksi huomauttaa, että kumernöö- rien ohjesäännön 6 ja 8 pykäläin nojalla on Uudenmaanläänin ku- mernööri kieltänyt tohtori Tänne- ria pitämästä Uudenmaan läänis- sä luentoja sukupuolikysymyksestä Tohtori Tanner ei kuitenkaan tä- män jälkeen ole keskeyttänyt ma- hingollista toimintaansa, maan on maan muissa lääneissä pitänyt julkisia luentoja, jotka omat herät- täneet oikeutettua suuttumusta yh teiskunnassa ja sanomalehdistössä, mistä moi päättää, ettei tohtori Tanner ole esittänyt luentojen st- sältöä tieteellisessä muodossa, maan tutustuttanut kuulijansa sukupuo- lielämän epäsimeellisiin puoliin ja kehottanut heitä hillittömyyteen sekä »vääristellyt niitä simeellisiä periaatteita, joille amioliitto on rakennettu. Kenraalikumemöön katsoo tämän tähden oleman mält- tämätöntä, että tohtori Tannerilta riistetään tilaisuus harjoittaa ma- hingollista toimintaansa muissakin lääneissä kuin Uudenmaan, minkä muoksi kenraalikumernööri pyytää senaattia harkitsemaan asiaa sekä antamaan maan kumernööreille ohjeita tässä suhteessa sekä hänelle mahdollisimman pian ilmoitta- maan mitä asiassa on tehty. Kenraalikumemöön on samalla lähettänyt myöski»» m. t. proku raattorille saman sisältöisen kirjel- män, missä hän kehottaa m. t prokuraattoria ryhtymään asian aiheuttamiin toimenpiteisiin, jotta tohtori Tanerin luentotoiminta saataisiin lopetetuksi. Joensuusta ja likitienoolta. Koululaitos. Maisteri A. H. Salonius on nimitetty Miipurin suomalaisen klassillisen lyseon latinan ja krei- kankielten lehtoriksi. Amonaiseksi julistettuun maan- tiedon, luonnonhistorian ja kauno- kirjoituksen kolleegan mirkaan Joen- suun suomalaisessa klassillisessa lyseossa ei ole ilmoittautunut yh- tään hakijaa. Kuollut. Eilen klo 3ip. »vaipui kuoleman uneen nti E e m a W u o r i s a l o täällä kotonaan pitkällisen keuhkotau- din murtamana. Käytyään ensin tä- käläisen malm. koulun ryhtyi hän lukujaan jatkamaan tyttökoulussa, josta hänen kumminkin täytyi jo neljänneltä luokalta erota heiken- tyneen termeyden takia. Vai naja oli niitä hiljaista luonteita, jotka löytämät tyydytyksen yksi- näisyydestä ja maatimattomuu- desta. Kuollessaan hän oli 19- muotias. Joensuun Musiikkiyhdistyksen jättiläisarpajaiset alkamat keskimiikkona t. k. 16 pnä klo 8 ip., jolloin näytellään Her- mann Sudemann'in 3-näytöksinen näytelmä »Onnen sopukka". Torstainen t. k. 17 pnä klo 8 ip. on lyseon salissa j u h l a k o n sertti armokkaine ohjelmineen. Lauan- taina t. k. 19 pnä näytellään työm. talolla toistamiseen »Onnen s o- pukka". Sunnuntaina t. k. 20 pnä klo 4 alkaa seurahuoneella as ten il ta ma; klo ? ip., al- aa marsinainen arpajais-il- tama. Pääsylippuja kaikkiin tilaisuuk- [iin, yhteisohjelma-mihkoja ja juh lakonserttiin tekstikirjoja aletaan o maantaina myydä Schluterin Orjakaupassa. Että nämä juhlat saamuttamat yleisen yksimielisen suosion ja kan- natuksen, siitä lietänee myöskin yhtämieltä. Jokaisen on main luolehdittama siitä, että saa pää- ylipun aikanaan. Ohimennyt koleratvaara. Lääkintöhallitus on päättänyt, että koleratarkastus on mesien äätymisen muoksi heti lopetettama euraamissa paikoissa: Lauritsalan ululla Saimaan kanamalla, Kuo- ziossa, Iisalmella, Samonlinnas- a, Mikkelissä ja Joensuussa ekä Torniossa, Kemissä, Oulus- a, Raahessa, Kokkolassa, Pietar- aaressa, Uudessakaarlepyyssä, Maasassa, Kaskisissa ja Kristii nassa, jotapaitsi Lauritsalan, Kuo- pion, Samonlinnan ja Waasan kolerasairaalat suljetaan. Sairaanhoitajattareksi Kuopion läänin sairaalaan on 43 hakijasta malittu m. m. Olga Wiskarinen, Joensuusta. Jywäskylän sairaalan emän- uöitsijäksi malittu nti Fanni Ryynänen onkin kieltäytynyt mastaanotta- masta mainittua paikkaa. Dieiti Ryynänen jää edelleenkin Joen- suun yl. sairaalan emännöitsijäksi. Joensuun Lähetysseuran kokous on tänään klo (; ip. ru koushuoneella. Marsanäyttelyn toimeenpani Keski-Karjalan Hemosystämäin Seura torstaina tk. 10 p:nä täkäläisellä kilpa-ajoradalla. Jlmottautuminen tapahtui klo 10 ap., osanotto oli tällä kertaa sangen runsas. Koko- naista 43 marsaa oli tuotu näyt- teille. Tuo runsas osanotto on kyllin selmänä todisteena siitä, että tälläkin kulmakunnalla on hemos- hoitoharrastus kasivamaan päin. Palkinnot jakaantuimat seuraa- masti: 3 m. manhat oriit: 2 p. 12 mk. maanmilj. Olli Pyykkösen, Hammaslahti, „Tähti,,; 2 p. 12 mk. kaupp. Eino P«: karisen. Joensuu, „Wili"; 3 p. 8 mk. maanmilj. A. Mak- kosen, Mulo, »Riento"; 3 p. 8 mk. maanmilj. I. Kart- tusen, Polmijärmi, »Renttu". 3 m. manhat tammat: 2 p. 12 mk. maanmilj. Matti Mustosen, Kontiolahti, »Maiju"; 3 p. 8 mk. maanmilj. I. W. Wikberg'in, Mulo, ,,Sassa"; Kunniakirjan sai tässä sarjassa maanmilj. Otto Lappalaisen, Kiih- telys, »Lento". 2 m. manhat oriit: 2 p. 8 mk. maanmilj. Janne Pesosen, Eno, »Timo"; 3 p. 6 mk. maanmilj. Pekka Hyttisen, Polivijärmi, »Into"; 3 p. 6 mk. maanmilj. I. W Wikberg'in, Mulo, ..Jussi". Kunniakirjoja saimat seuraamat: Maanmilj. Simo Jljofs'in, Pol- ivijärmi, »Reilu"; maanmilj. M. Laukkasen, Kuussärmi, »Poke"; maanmilj. Juho Lukkarisen, Kontio- lahti, »Alpo"; maanmilj. F. Wa- tasen, Heinämaara, „Toiwo". 2 m. manhat tammat: 2 p. 8 mk. maanmilj. Juho Määnäsen, »Mulo, »Hylky"; 2 p. 8 mk. maanm. Adolf Ket- tusut, Kontiolahti, ..Saima"; 2 p. 8 mk. maanm. Olli Wou tilaisen, Kuusjärmi, »Maiju"; 3 p. 6 mk. maanm. Heikki Ket- tusen, Polrvijärivi, „Pilju". Kunniakirjoja saimat seuraamat: Vtaanm. Heikki Leppäsen, Liperi, »Leimu"; maanm. Hugo Lappa- laisen, Kuusjärmi, »Tähti II": maanm. P. Piiroisen, Polmijärivi, „Wappu", maanm. A. Pirisen, Eno, „Wappu". 1 m. manhat oriit: Kunniakirjoja saimat seuraamat: Maanm. SimoJljoss'in(manh.), Polmijärmi, »Reipas", maanm. Herman Ztaumasen, Liperi, „Walo" 1 m. manhat tammat: 2 p. 5 mk. maanm. Wille Ker- misen, Mulo, ..Liinu"; 2 p. 5 mk. maanm. Antti Lep- päsen. Eno, »Lempi"; 3 p. 4 mk. maanm. Heikki Kart- tusen, Polmijärmi, »Perho"; 3 p. 4 mk. maanm. Pekka Hir- mosen, Polmijärmi, »Sikke"; 3 p. 4 mk. puuseppä Heikki Lappalaisen, Joensuu, »Sisko". Palkinnot jaettiin saman päimän iltana klo 6 seurahuo- neella. Tässä tilaisuudessa konsu- tentti Toimo Pohjola puhui ly hyesti hemoshoidosta. Puhuja sanoi oikean hemosenkasmattajan suurinta huomiota kiinnittämän järkiperäiseen ruokintaan, liikun toon, kamioiden hoitoon ja puh- distukseen. Hemoshoitoharrastus on saatama parempaan mauhtnn. Sitä marten onkin Seura koetta- nut järjestää hemoshoitokilpailuja. Nytkin taas aiman äskettäin on lähetetty kiertokirjeitä, joissa keho- tetaan kilpailuihin runsaasti osaa- ottamaan. Palkintotuomareina täs- sä marsanäyttelyssä toimimat kon- fulenttx Toimo Pohjola, asioitsija H. Porthan, maanmiljelijät A. Makkonen, I. W. Mikberg ja A. Kokko. Miten walitetaan, jos on jätetty pois tvaaliluettelosta. Jos äänimaltainen maaliluette- loa ja siihen liitettyä täydennyslu- etteloa tarkastaessaan huomaa, että hänet on niistä jätetty pois, antakoon itse tahi maltakirjalla marustetun asiamiehen kautta mii- meistään miimeisenä niistä päi- mistä, joina maaliluettelo on il moitettu esillä oleman, maalilau- takunnalle kirjallisen oikaisumaati- muksen ja siihen liittymät tarpeel- set todistukset. Walitus moidaan esim. laatta seuraamaan tapaan: n läänin kumernöörille. Koska allekirjoittanut, joka muo- den 1909 tammikuun 1 pnä asuin kunnan (kaupungin) — — — äänestysaluessa, olen haivainnut nimeni jätetyksi pois tämän alueen maaliluettelosta, maikka minä Maltiopäimäjärjes- tyksen ') §:n mukaan en ole ääni- oikeutta mailla, pyydän täten tä- män erehdyksen oikaisemista ja nimeni ottamista sanottuun luet- teloon. (Jos maaliluettelossa on mainittu poisjättämisen syy. moi mielä lisätä:) Syyksi poisjättämi- seen on ilmotettu , mut ta kuten mukana seuraamat todis- tukset osottamat, ei tämä pidä paikkaansa. (Paikka ja aika). (Täydellinen nimi, toimi ja tark- ka ilmotus asunnosta 1 pnä tam- mikuuta 1909). (Kaksi todistajaa). Kukin on olema maaliluettelos- sa siinä äänestysalueessa ja sen asumuksen kohdalla, jossa asui muoden 1909 alussa; muonna 1910 muotensa täyttäneistä tai täyttämistä on erikoinen lisäluet- telo, mutta heistäkin sen mukaan, missä miime muoden (1909) alussa asuimat. Ellei enää ole sillä alu- eella, tulee kiirettä pitäen sieltä ottaa selko, onko luettelossa ja el- lei ole, malittaa. Kaikki malitukset maaliasioissa omat maksuttomia. Kaikkein melmollisuus on pitää maransa, että tulemat luetteloi hin! Muikkujakin on jo alkanut ilmaantua kauppa torille. Eilenaamulla esim. oli tuotu useampiakin suuria muikku- koreja. Orimeden merkkomiehet sanoimat saaneensa jotakuinkin muikkuja, maikka ei hetimainkaan niin paljoa kuin edellisinä muosi- na. Useammat lähiseudun nuo tanmetäjät kertomat saamansa me- tää main jokseenkin tyhjiä muikku- apajia. Mikähän sitten lieneekään huonoon kalansaaliiseen syynä? Kontiolahden warsinaiset syys- käräjät alkoimat miime maanantaina tuo- mari Krookin kaupmrkitalossa. Esillä on jo ollut m. m. joku kun- nianloukkaus-, amioliittorikkomis- ja lapsenruokkojuttu. Kunnianloukkauksesta tuomittiin kahta Siihtalasta kotoisin olemaa henkilötä, toinen 20 mkn ja toinen 25 mkn sakkoon. Arvioliittorikoksesta tuomittiin eräs mies 150 mkn sakkoon ja maimo 2 kuukauden mankeuteen. Molemmat olimat Siihtalasta. Lapseneläkettä tuomittiin erään Selkieltä kotoisin oleman isännän maksamaan entiselle palmelijatta- relleen 120 mk. muodessa ja ku- luja 120 mk. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Läänin »virkamiehet. Läänin kumernööri on amoinna olemaan Ilomantsin kihlakunnan henkikirjoittajan »virkaan ehdolle asettanut: 1) Kiurumedei» piirin ruunun- nimismies O. W. Koposen, 2) Polmijärmen piirin ruununni- mismies O. W. An db ergin p u o l t o l a u s e e l l a ja 3) Lipe- rin piirin ruununnimismies W er- ner I. Chydeniuksen. Pielisjäriven knntakokonksessa m. k. 1 pnä toimitetusta maalis- ta, jolla kunnallislautakunnan esi- mieheksi malirtiin tilallinen Onni SNiranen, on mainittu Niiranen t. k. 7 pnä lääninhallitukseen jät tänyt kirjallisen »valituksen, anoen perustelemillaan syillä mapautus- ta mainitusta toimesta. Toista kansakoulua Lnkamoou on jo parisen muotta hommattu. Nyt kumminkin jo ollaan asiassa niin pitkällä, että on jo malittu koulun johtokuntakin, johon kuuluu puoleksi säkäniemeläisiä, puoleksi Onkamon suuren kylän miehiä. Entistä kouluksi sopimaa rakennus- ta ei ole löydetty, joten uusi on rakennettama, mutta sopimaa paik- kaa ei ole löydetty. Koulunpai kasta ei ole malittu johtokunta- kaan päässyt yksimielisyyteen, jo- ten miime kuntakokouksessa täytyi entisen johtokunnan lisäksi malita mielä Kemiestä kolme puoluee- tonta miestä asiata pohtimaan. Nyt kai, jos main ei talmi tulene esteeksi, löydettänee koulupaikka. Mutta mihin? Ei, hymät naapu- rit, siitä ei koskaan päästä yksi- mielisyyteen, jos jokainen tahtoo saada koulurakennuksen naapuri- talokseen, siitä ei tulisi olemaan mastaamaa hyötyä. Koulu on saatama koulupiirin keskelle, usean talon läheisyyteen ja milkasliikkei- sen kulkutien marrelle. Silloin koulu on oikealla paikalla, silloin se mastaa tarkoituksensa. Sellai- nen, mieläpä oikein iloinen ja ter- meellinen paikka on suuren Oi»ka- monjärmen ja Särkijärmen mäli- ellä eteläpuoleisella selä»»teellä, minkä halki kulkee yleinen »valta- tie. Siinä on kultainen keskipaik- a, tthein asutus, iloinen, termeel- linen paikka ja hauska näköala. Siihen jos pystytetään tuo uusi koulurakennus, niin se tulee enem- mistöä nyt ja masfedes parhai- den tyydyttämään ja miellyttä- mään. Syrjästä katsoja. Lllölän maalaisseuralla oli iltamat kaupp. Pyykösessä tk. 6 p:nä. Ohjelmassa oli op. O. Koistisen termehdyspuhe, runoja lausuimat Otto Maattanen, Han na Karttunen ja nuoruk. Pirhonen. Masikanhoidosta luki esiteln»än Tahmo Aiäättänen. Maalaissen- ran tarpeellisuudesta pätisi isäntä Pirhonen, Kutsusta. Kertomuksen luki Mikko Semeitka. Laulua oli runsaasti ohjelmassa. Hyivin on- nrstunut näytöskappale esitettiin, ''7"° l " en . toinen naimaan". Aleyo, jota oli ahdinkoon asti, oli ylen tyytymäinen näkemiinsä ja kuulemiinsa. Heirrvoin on fnlcims me iltamissa ollut niin paljon mä- keä kuin nyt oli. - Lopuksi sitä karkeloa. Yleisön käytös siimoa. Samassa tilaisuudessa jaettiin palkinnot tämän »vuotiststa kilpai- luista, joista tulimat osallisiksi seu- raamat henkilöt: Kesannonhoidos- sa: 1 palk. 12 mrk. Aatu Karmi- nen, Luutalahti, 45 pist., 2 palk. 8 mrk. 38 pist. Risto Lauronen, Öllölä, 2 palk. 8 mrk. 37 pist. I. Semeikka, Ollölä, 2 palk. 8 mrk. 36 pist. O. Parmiainen, öllölä, 3 palk. M. Mononen, Ollölä mrk. 32 pist., 3 palk. -'> mrk. 31 pist. F. Pyykönen, Lllölä, 3 palk. -> mrk. 30 pist. H. Hämäläinen, öllölä, 4 palk. 3 mrk. 27 pist. P. Karminen, Ollölä, 4 palk. 3 mrk. 26 pist. T. Hassinen, Luutalahti. a palk. 2 mrk. 22 pist. I. Mono nen, Luutalahti, 5 palk. 2 mrk. 21 pist. O. Hassinen, Luutalahti. Suomiljelyksessä: 1 palk. F. Pyykönen, Lllölä, 10 mrk. <6 pist., 2 palk. 6 mrk. 64 pist. I. Semeikka, Lllolä, 2 palk. mrk. 63 pist. T. Määttänen, Ollölä, 2 palk. 6 mrk. 62 pist., St. Kokkonen, Luutalahti, 3 palk. 4 mrk. £»4 pist. R. Lauranen, Öl- lölä, 3 palk. 4 mrk. 53 pist. O. Hassinen, Luutalahti, 3 palk. 4 mrk. 52 pist. O. Hakkarainen, Öl- lölä, 4 palk. 2 mrk. 48 pist. M. Mononm, Öllölä, ja 4 palk. 2 mrk. 4i pist. P. Pesonen, Öllölä.' Turmepehkun käytössä: 1 palk. F. Pyykönen, Öllölä. 10 mrk. 42 pist., 2 palk. 7 mrk. 3!) pist. O. Parmiainen, Öllölä, 2 palk. 7 mrk. 38 pist. I. Suhonen, Öllölä, 2 palk. 7 mrk. 37 pist. A. Karminen, Luutalahti, 3 palk. 5 mrk. 32 pist. P. Karminen, Öllö- lä, 3 palk. 5 mrk. 31 pist. T. Has- sinen, Luutalahti, 4 palk. 3 mrk. 28 pist. T. Määttänen, Öllölä ja' 4 palk. 3 mrk. 27 pist. I. Se- meikka, Öllölä. Metsänhoidossa: 2 palk. 8: 50 p. A. Karminen, Luutalahti,.. 2 palk. 8: 50 p. I. Suhonen, Öllölä. 2 palk. 8: 50 p. 7y. Pyykönen. Ollölä, 3 palk. •"> mrk. I. Semeikka, Ollölä. 3 palk. H mrk. R. Lauronen, Ollölä, 4 palk. S: 50 p. P. Karminen, Ollö- lä, 4 palk. 50 p. T, Hassinen, Luutalahti, 4 palk. 3: 50 p. I. Mononen, Luutalahti ja 5 palk. 2 mrk. O. Määttänen, Öllölä. Majatalon pidon ja kyytiivel- tvollisuuden toimitetussa huutokaupassa tk. 5 p. Ilomantsin pitäjässä tekiivät tarjouksia: Ilomantsin kirkonkylän maja-' talon pito ja sieltä toimitettama ' kyyti kauppias M. Piiroinen 2,250 mk., asioitsija O. B. Penttinen 2,300 mk., kauppias G. Romppa- nen 2,500 mk. (entinen) ennen maksoi 950 mk. Marjomaaran majatalon pito ja sieltä toimitettama kyyti taloll. Jaakko Wolotinen 490 mk., taloll. Josua Kuokkanen 495 mk (enti- nen) ennen maksoi 500 mk. Wehnämaaran majatalon pito ja sieltä toimitettama kyyti taloll. Määttäsen 360 mk., taloll. Olli ^tyynänen 365 mk., kauppias Antti Huominen 399 mk. ja taloll. Pekka Hakkarainen 500 mk. (entinen» en- tinen maksoi 500 mk. Lylymaaran resermitalon pito ja sieltä toimitettama kyyti taloll. Pekka Hassinen 550 mk., taloll. Juho Ratinen 595 (entinen) en- nen maksoi 345 mk. MöHkön resermitalon pito ja sieltä toimitettama kyyti Herman Micheijess 400 mk. (entinen) Ma- ria Piitulainen 410 mk. P. Peso- nen 275 mk., kauppias M. Bog danoff 500 mk. ennen 400 mk. Melaselän resermitalon pito ja sieltä toimitettama kyyti talmis- aikaan Feodor Purmonen 260 mk., Armid Paukkonen 265 mk. Ällä mainitut huudot on kunta- laisten hymäksyttämänä tk. 14 p. pidettämässä kuntakokouksessa. M EU KZ OS £&2 ■■ii CO ex» CO I tsa isa ps v» C3 »3 < •-i C/S UI P» ST < v- s v» Muualta Suo mesta. Henkiwakuutusyhtiö Salama. Henkimakuutusyhtiö Salaman johtokunnan kokouksessa t. k. 8 p.nä myönnettiin makuutuksia 585,500 markkaa. Kaikkiaan on siis tähän asti myönnetty 3,555,100 markkaa, mikä määrä jakautuu 705 henkilölle. S £ v»