N:o 133 — 1910. KAIKU. Keekiviikkora Marraskuun 16 i.ä *anu. Pohjois-Sucmen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Menäjän tuomioistuimelle, ehdolla kui- tonkin, että hänet lähetetään takaisin Suomeen täällä kärsimään rangaistuk- sensa loppuajan. Kuten tunnettua, on Laritshkin osal- lisuudesta prof. Herzensteinin murhaan tuomittu 6 muodeksi kuritushuonmeen, jota rangaistustaan hän nyt on kärsii n,ässä. — Sotkamon Nuasjärwen ky läntien rakentamismelmollisten ano- muksen lisämaltioamun myöntämisestä mainitun kyläntien malmiiksi saatta mista marten on senaatti hylännyt. Samalla on senaatti kuitenkin määrän- nyt, että läänin kumernööri saa niistä 4,500 mkasta, joita ei mielä ole suo- ritettu mainitun kyläntien rakentamista marten myönnetystä 13,500 mkan maltioamusta ja joita säilytetään Oulun lääninrahastossa, tarpeen mukaan antaa rakentamismelmollisille enintään 2,500 mk. Jälellä olemat 2,000 mk. suorite- taan ivasta sitten kun tie on malmis. — Kansakoulujen waltioawut. Siitä 10,050 mkan lisämäärärahasta, joka muoden 1910 tulo- ja menoar- wion mukaan on myönnetty käytettä- mäksi sanottua muotta marten maam me köyhimmissä ja harmimmin asu- tuissa osissa, omat saaneet apurahoja m. m. Suomussalmen kirkonkylän op- pilaskoti 1,200 mkaa ja saman kun- nan Ala- ja Mänokkon koulun käsi- töidenopettajatar 200 mkaa, Inarin kunnan Kyrön kansakoulu opetusmäli- neiden hankkimiseksi 400 mkaa, Turto- lan kunnan Turtolan kansakoulun opet- taja 200 ja Enontekiön kunnan Hetan kansakoulu 400 mkaa. — Kansakoulujen rakennus awnt. Kuten muistettanee, myönsi eduskunta suostuntamaroista 700,000 markan määrärahan kansakouluraken- nusten ja meisto-opetushuoneustojen rakentamiseksi sekä esitti samalla, että maltiorahastosta myönnettäisiin tar- koitukseen 800,000 mk. Kuluman muo- den menosääntöä mahmistettaessa ei kumpaakaan näistä määrärahoista ole myönnetty. Senaatissa on nykyään lepäämässä yli 150 anomusta, joissa pyydetään maltioapua näistä määrärahoista. Anottujen apurahojen yhteismäärä on noin 1 milj. mk. — Erikoistvapaus. Senaatti on antanut ylioppilas H lja Heleena Esko- lalle oikeuden kokea ja taitonsa mukaan päästä opettajaksi kuuromykkäkouluihin, maikkei ole suorittanut tutkintoa käsi- töissä, laulussa ja soitossa. — Maltion tnkkihuutokaupat. Senaatti on kuluman marraskuun 10 päimänä hymäksynyt senraamat miime- kuluneen lokakuun kuluessa toimituissa yleisissä puutamarahuutokaupoissa teh dyt tarjoukset kruununmetsissä leima- luista puista: Oulujärmen tar- k a s t u s p i i r i: 11,733 puuta Ka- jaanin Puutamara-Osakeyhtiö, 39,894 puuta Raahen Puutamara Osakeyhtiö, 9,772 puuta Osakeyhtiö G. & E. Berg bom Aktiebolag, 34,841 puuta Kaup- pahuone I. W. Snellman G.son. — Oulujoen loheupyyntiyh- tiön lohen ja siianpyynti ran- hoitnsaikana. Oulun läänin kumer- nööriltä oli Oulujoen lohenpyyntiyhtiö anonut, että koska Oulujoen lohen ja siian siitoslaitos oli taimeksi 1909 päätetty panna käytäntöön, sanottu laitos saisi luman 10 pistä syyskuuta 15 päimään marraskuuta 1909 seiso- millä metkoilla pyydystää siitokseen tarkoittamia lohia Meri-, Madet- ja mahdollisesti Pyhäkoskesta sekä siikoja samana aikana Oulujoesta nuotalla Oulun pitäjän rajojen sisällä. Anomusta oli kalastusten tarkaste- li ja puoltanut ehdolla, että pyydetyt kalat, jos ne mielä omat elossa sitten- kun mäti oli niistä laskettu, päästet- täisiin takaisin meteen ja että käsitte- lyssä kuolleet kolat jätettäisiin paikka- kunnan maimaistalolle, minkä ohessa tarkastelija oli ehdottanut poliisimiran- omaisten määrättömäksi malmomaan kysymyksessä olemaa kalastusta. Kumernööri myönsi sitten lohensii- toslaitoksen johtokunnalle luman pyy- tää tarmittamia lohia ja siikoja mai »itrnssa koskissa, kuitenkin ehdoilla, että pyyntiin käytettämät merkot omat niin Harmat kuin kalastussäännössä määrätään, että kaikki sellaiset kalat, joita ei moida siitostarkoitukseen käyt- tää, omat, jos ne elämät, heti jokeen takaisin laskettamat, ja jos ne omat kuolleet, Oulun kaupungin maimaista- lolle jätettämät ja että pyynti tapah tuu lähinnä oleman maalaispoliisin malmonnan alla, josta johtokunnan uilee poliisille maksaa kormausta, ellei loisin somita, kaksi markkaa joka toi- inituspäimältä. Tästä päätöksestä malitti yhtiö senaattiin, joka nyttemmin antamallaan päätöksellä on mapauttanut yhtiön maksamasta kormausta poliisin mal- uionnasta ja sitäpaitsi määrännyt, että kuolleet siitoskalat oivat luomutettamat paikkakunnan köyhäinhoidon hymäksi myytämiksi. — Ehdotus uudeksi merilaiksi. Oulun läänin kumernööri on antanut häneltä maaditun lausunnon ehdotuk- lesta uudeksi merilaiksi. Muistutuksen ehdotukseen nähden kumernööri aluksi huomauttaa, että se on monissa kohdin liian epäselmä ja maikeatäjuinen ta- mallisen yksinkertaisen merimiehen ym- märtää ja malaisee kumernööri tätä useilla esimerkeillä. Wielä huomaut- taa kumernööri useista kohdista ase- tusehdotuksessa, jotka hänestä omat kohtuuttomia merimiehiin nähden. — Kuorimattomien puiden lauttaaminen. Sen johdosta kun puutamara o.-y. Kemin Kuolajärmen kruununmetsislä hakkauttamia tukkipuita on miime kemännä ja tänä syksynä mallinneen meden mähyyden takia 16,000 runkoa jäänyt Kuolajärmelle n. k. Kuriojaan on mainittu yhtiö se- naatilta anonut, että se suurempia kus- tannuksia mälttääkseen saisi kemäällä 1911 uittaa mainitut puut kuorimat- tomina sikäläisiä mesistöjä myöten Ke- mijokisuulle. — Merkittyjä kareja. Luotsi- ja majakkalaitoksen ylihallitus on il- moittanut senaatille, että Ulkomatala- nimiselle karille, joka on amoimelta mereltä Ronkan mäylälle miemällä mäylällä, Isokraaselin luotsipaikan lä- heisyydessä, Oulun luotsauspiirissä, tulee ensi muoden alusta asetettamaksi etelä-reimari, jonka kunnossapito muo- dessa tulee maksamaan 35 mk. — Suomen Tiedeseura ja waltioapu. Suomen Tiedeseuran menot omat tänä muonna 26,608 markkaa 14 penniä ja painatuskustan- nukset lukuunotettuina yli 32,000 mkan. Kun seuran säästöt eimät ajan- pitkään tule kestämään tätä menojen lisäystä, eikä niiden pienentymisestä ole toimeita, on seura anonut 24,000 mkan määrärahan lisäksi 8,000 mkan lisämäärärahaa. — Maantie Inarista Maran- gitvnonoon? Finnmarks Postenin mukaan suunnitellaan rautatien raken- tamista Inarin ja Marangimuonon luona oleman Reidarin mälille puuta- marain mientiä marten Inarin seutu- jen suurista tukkimetsistä. Johtaja Bern Erikson Helsingistä on käynyt Neidarissa ja pitänyt olosuhteita mar sin edullisena. Rautatie tulisi olemaan noin 47 km. pitkä. — Englantilaiset ja Suomen asia. U. S. on saanut Lontoosta seuraaman sähkösannman: Kahdeksan liberalisen ja työmäen puolueen tunnettua miestä, joista muu- tamat omat parlamentissa, julkaisee „Daily Nemsissä" kirjelmän, jossa selittämät Suomen maltiopäimien pe- rustuslain mukaista päätöstä, josta hajoitus seurasi uutena uhkana Suo- men mapaudelle. Tämän jälkeen kir- jelmässä medotaan Suomen kulttuurin merkitykseen koko Europalle ja pyyde- tään ulkoministeriä tekemään Suomen asiasta esitykset (representations) Pie- tariin. Kirjoittajat tosin eimät tahdo sekaantua Menäjän asioihin, mutta omat makuutetut, että englantilais-me- näläinen hymä suhde menettää kanna- tuksensa Englannissa, jss suomalais- ten tapaisen kansan mapaus kukiste- taan. Gulun kaupungista. KilllskmtMNlit. Oulun läänin eteläisessä maalipiirissä moimat puolueeseemme kuulumat jär- jestöt, ryhmät ja yksityiset kääntyä maaleja koskemissa asioissa kauppias F. F. R u o t s a l o n puoleen, joka antaa tarmittamia tietoja, joko kirjeel- lisesti (osoite: Oulu) tai puhelimella (n:o 74). — Kuollut. Eilen kello 12 päimällä kuoli täällä lääninsairaalassa matsa- kalmontulehdukseen ainoastaan muuta- mia päimiä sairastettuaan konttoristi Johan Wilhelm Kaijanen 32 muoden ikäisenä. Wainaja oli syn- tynyt Oulussa m. 1878. Käytyään täkäläisen kauppakoulun antautui hän liikealalle palmellen ensin Tikka- kosken sahan konttorissa Jymäskylässä, josta siirtyi täkäläisen I. W. Snellman G:sonin palmelukseen, missä toimessaan oli toistakymmentä muotia. Suoralla ja rehellisellä luonteellaan saamutti mai- naja isännistänsä luottamuksen ja kaikki, jotka häneen tutustuimat, löysimät hä- nessä hymän ja hauskan tomerin, joka ei tahtonut sanallakaan toista loukata. Rakastettua puolisoa, hellää isää, kun- non poikaa, kelpo meljeä ja luotettamaa tomeria jäimät suremaan ja kaiholla kaipaamaan puoliso, syntyisin Perttu nen, 2 pientä lasta, manhemmat, 5 sis- koa ja 6 meljeä sekä lukuisat sukulaiset ja tomerit. Liian aikaisin ihmissilmällä katsot- tuna sammui Juho Kaijasen elämä. Äkkiarmaamatta temmattiin pois par- haassa ijässään olema mies omaisten ja ystämäin joukosta, mutta kuitenkin heidän keskuudessaan tulee hänen muistonsa kauan ja kauniina säily- mään. — Eroa tvirastaan on täysin- palmelleena pyytänyt täkäl. klassillisen lyseon uskonnon ja ruotsinkielen leh- tori M. Rosendal. — Oulun kaupungin- ja maa- laiskuuuan säästöpankki Sam- mon isännistön kokous pidettiin eilen illalla ja siinä malittiin pankin isännistöön entiset jäsenet. Maaseu- rakuunasta tutimat malituiksi maan- miljelijät A. Kauppila ja I. Jaakkola sekä tehtailija I. H. Hiltunen, kau pungista taas kelloseppä F. Oulas- mirta ja opettaja E. Taskinen. Hallintoon tulimat entiset jäsenet, nimitt. maratuomari W. Poropudas, maanmiljelijä I. Pikkarainen, johtaja G. F. Astren ja tehtailija I. H. Hiltu- nen. Kuolleen rakennusmestari I. Heik- kisen tilalle malittiin tuleman muoden loppuun ent. nimismies E. Wilander ja maralta ent. marajäsen S. Haa- palo. Tilintarkastajiksi malittiin kamreeri S. W. Rantaniemi ja kirjanpitäjä E. Koski uudelleen sekä maralta asessori I. A. Mannermaa ja rehtori S. Dahl- ström. Esimieheksi tuli edelleen rehtori S. Dahlström sekä maraesimieheksi kaup paneuvos F. A. Riekki. "^Talletuskorko päätettiin pitää enti- sellään. — Keskuslautakunnat. Oulun läänin pohjoisen maalipiirin keskus lautakunnan sihteeriksi on malittu ma- ralääninsih teeri A. W. Lindholm. Lautakunnan kanslia malitsijayhdistys- ten hakemusten jättämistä y. m. asioi- ta marten pidetään amoinna huomi- sesta alkaen sihteerin asunnossa Ran- takatu 12. — Elinkeinoilmoituksia. Eili sessä maistraatissa ilmoitti neiti Hil- ma Sofia Lattula ryhtymänsä harjoit- tamaan kahmilaliikettä täällä Kerttu- lan talossa Kirkkokadun marrella. Samoin ilmoitti neiti Ida Hurmi- nainen alkamansa harjoittamaan ruo- katamarakauppaa amonaisessa puodissa. — Konkurssiasioita. Maanan- Laillisessa raastumanoikeudessa melkoi Petter Dubatschossin konkurssipesältä Jman Dubatschoss 16,150 mkaa ja etuoikeutettuna saatamana 8,000 mkaa, Anna Dubatschoss taasen 2,870 mkaa, josta etuoikeutettuna saatamana 1,185 mkaa. Velkomisensa perustamat yllä mainitut siihen, että he omat olleet Dubatschossin liikkeessä ainoastaan palk- kaa nauttimina henkilöinä, Jwan pro- turistina 6,000 mkan muosipalkalla ja Anna myyjättärenä ja että Petter D. on ollut liikkeen isäntä. Pesän puolesta mastusti loaratuo- mari Poropudas mainittua melkomista, mäittäen melkojien olleen liikkeen osak- kaita, joten ei heidän maatimuksensa moi tulla kysymykseenkään. Useita to- distajia kuulusteltiin ja todistuksistaan ilmeni, että Petter Dubatschoss on to- dellakin ollut liikkeen isäntä. Juttu lykkäysi kantajan pyynnöstä joulukuun 10 päimään, jolloin, jos asia jatkuu, on kantajan oltama saa- pumilla marustettuna kirjallisella mas- tineella. — Moottoripyöräjnpakka Päät- tynyt. Eilisessä raastumanoikeudessa annettiin päätös moottoripyöräjupa- kassa, jossa on ollut kantajana hemos- mies Antti Juntunen ja mastaajana sähköteknikko Frans Wilhelm Wilmi. Päätös on seuraama: Oikeus katsoi selmille käyneen, että mastaaja kyseessäolemassa tilaisuudes- sa oli ajanut moottoripyörällä niin kiimaasti, että kantajan hemonen oli säikähtänyt ja pillastuneena pudotta- nut asianomaisen katuun, seurauksella, että hän tästä sai aimotärähdyksen sekä haamoja, joitten takia on ollut 6 päimää työttömänä, tuomiten siksi mas- taajan hurjasta ajosta 20 mkan ja ruumiinmammoista 30 mkan eli yht. 50 mkan sakkoon sekä maksamaau kan- tajalle lääkäripalkkiona ja työajan kor- mauksena 32 mkaa ja kormaamaan ku- lut 40 mkalla sekä lisäksi todistajain palkat, jotka nousimat 24 mkaan 50 penniin. Wastaajan puolelta ilmoitettiin tyy- tymättömyyttä päätökseen. — Dömajan ja kahwilan lu- viattomasta Pitämisestä oli jälleen »vastaamassa eilisessä maistraatissa leski Helena Härönen. Useita todista- jia kuulusteltiin ja kämi selmille, että mastaajan asunnossa, leipuri Häggin talossa, oli ollut öitä juopuneita ja kaikenlaisia heittiöitä, jotka useinkin oli- mat saattaneet järjestyksenkin rikkoutu- maan. Oikeus katsoi selmille käyneen, että mastaaja ilman poliisikamarin lupaa oli pitänyt yömajaa, tuomiten hänet senmuoksi poliisijärjestnksen rikkomises- ta 10 mkan sakkoon, mapauttaen kuiten kin mastaajan syytöksestä, että hän olisi pitänyt tumatonta kahmilaliikettä, koska asiaa ei moitu kyllin selmästi to- distaa. — Tappelusta ja juopumisesta olimat mastaamassa eilisessä raastu- manoikeudessa työmiehet Jaakko Juho Lakkinen ja Juho Mälkönen. Miehet olimat joku aika sitten olleet Pakka- huoneenkadulla Häggin talossa asuman Härösen lesken luona, jossa tappelu oli alkanut. Lakkinen oli lyönyt ensin Mälköstä meitsellä olkapäähän, joka taas puolestaan iski Lokkista halolla. Kummankin haamat olimat olleet niin pahoja, että oli käytämä lääkärillä. Mälkönen ilmoitti, että hän oli sopinut riitatomerinsa kanssa. Syyttäjä kui- lenkin puolestaan maati miehille edes- »vastuuta pahoinpitelystä. Oikeus lykkäsi asian käsittelyn t. k. 25 päimään, koska toinen mastaajista ei ollut saapumilla. Mainittuna päi- mänä on Mälkösen oltama noudon uhalla oikeudessa ja hankittama siksi lääkärin todistus. Lokkinen on tuotama oikeuteen, — Puukotuksesta oli mastaa massa eilisessä raastumanoikeudessa työmies Sakari Oivick. Mastaaja oli näet m. k. 26 p:nä lyönyt Koskelan- kylän lähellä olemassa metsässä erästä Parkanosta kotoisin olemaa, Patennie- messä asumaa, kimityömies Frans Jimar Mattilaa puukolla pahan haa- man kaulaan ja lähtenyt häntä takaa ajamaankin, jolloin sai sipaistuksi mielä käsimarteenkin. Lisäksi repi mastaaja poliisi Leppäluodolta palttoon, josta tämä maati kormausta. Miehet, jotka olimat humalassa, oli mat olleet kortilla, minkä johdosta riita syntyi. Mastaaja, joka tunnusti tekonsa, on ripillä käymätön, ja häntä on ennenkin rangaistu juopumisesta. Meinen syyttäjä maati mustaajalle edesmastuuta mäkimallan teosta, uhka pelistä ja pahoinpitelystä hengenmaa rallisella aseella. Jutun enempi käsittely lykättiin jou lukuun 9 päimään, jolloin mastaajan on oltama paikalla noudon uhalla, sa- moin on puukotetun, jonka on tuotama lääkärintodistus saamastaan haamasta oltama saapumilla. — Juopumisesta sakotettiin eili- sessä raastumanoikeudessa 4:jää henki löä niin, että 3 sai 20 ja yksi 25 mkaa sakkoa. — Hurjasta hetvosella ajosta o^i haastettu eiliseen raastumanoikeu- tttn mastaamaan seurahuoneen renki Herman Koukkari, joka oli lisäksi kil- junut ajaessaan. Oikeudessa kuitenkin mastaaja sanoi, ettei ollut kyseessäole massa tilaisuudessa ollut suomuksissa, sillä „ei ollut nauttinut kuin tamalli- set aamuropit", sanoen sitäpaitsi aja- neensa main tamallisesti. Juttu lykättiin ensi perjantaiksi, jol- loin mastaajan on oltama saapumilla 30 mkan sakon uhalla. — Näpistelystä oli syytettynä eilisessä raastumanoikeudessa työmies Isak Karhu, joka oli anastanut t. k. 3 pnä erään Wäinö Kärsämänojan trikootakin, jonka tämä oli kutenkin ta- kaisin saanut. Mastaajaa sakotettiin näpistelystä 30 mkaa. — Oulun l. Talousseuran johtokunnan kokouksessa eilen lau sui puheenjohtaja ensin moniaita sanoja sen johdosta, että Talousseuran met- säkonsulentti Louekari on kuoleman kautta poistunut w. k. 30 pinä. Nahamenojen supistamista koske- man ehdotuksen johdosta asetettiin ko- mitea, johon tulimat Tuomikoski, Mat- turi ja Holma. Kalastusneumojan lausunto Damid Samela—Hämärin kalanistuttamis asiassa esitettiin ja sen johdosta pää- tettiin lähettää ottamaan selmää missä määrin tuossa Hämärin tekemässä jär- messä todella näyttäisi kannattaman kalamiljelystä yrittää. Luettiin kalastusmaliokunnan pöytä kirjat syyskuun ti ja 27 p:ltä. Hy- mäksyttiin m. m. siinä lausuttu ehdo- lus kalastussäännön rikkomisten eh käisemisestä. Maanmiljelijä Ärölän Muhokselta pyyntöön saada tilalleen koekenttä, ei suistuttu, koska siellä aiman mieressä on Suomiljelysyhdistyksen koekenttä. Meistä maanmiljelysnäyttelyä puol- lettiin pidettämäksi m. 1912 Tampe- reellä. Päätettiin tilata toht. I. E. Suni- lan kirjoja „K. I. Forsbergin kierto- suunnitelmat" sekä „Wuoromiljelys ja koppelimiljelysjärjestelmä" 10 kpl. kum paakin. Mimieskan maamieskoulun johtokun- taan malittiin kaikki entiset paitsi op. I. K. Heiskalan sijaan kaupp. I. A. Riemelä. Päätettiin myöntää karjanhoitohar- joittelija Tyyne Eerikkilälle Utajärmel- tä 150 mtn laina karjanhoitajakurssia marten. Mimieskalaisten 100 markan ano- musta kyläkarjakkoa marten, ei katsottu moitaman nyt täyttää. Seuran syyskokous päätettiin pitää jouluk. 20 pnä seuran huoneustossa. Karjanhoitokilpailut päätettiin täst^ edes järjestää kihlakunnittain ja ta- pahtumat ne seuraamassa järjestykses- sä 1) Oulun 2) Salon ja 3) Haapa- järmen kihlakunnissa, joka järjestys lankesi armalla. Hymäksyttiin agronoomi K. Louhe- lan ehdotus kiertämäin karjatalous- kurssien paikoista nimitt. toimitusjoht. I. A. Tuohinon tila Kempelessä, maanmilj. Joonas Pietarilan tila Paa- molassa, maanmilj. Maheen tila Haa- pamedellä j. n. e. Johtokunnalla ei ollut sitä ivastaan että agronoomit Saalasti ja Louhela pitämät luennoitu Limingan kansan- opistolla ja saamat he sen tehdä mirka- matkoinaan. Metsäkonsulentin miran amonaiseksi julistaminen lykättiin mielä toistaiseksi, kunnes ehkä saadaan tietoa marojen saannista metsänhoitorahastoen. Johtokunta antoi pitkän keskustelun jälkeen 5 äänen enemmistöllä 4 mas- taan puoltolauseen Piippolan kunnan eläinmarkkinapuuhaan. Puoltolauseen puoltajatkin myönsiivät markkinain si- meellisen turmeluksen, mutta mäittimät taloudellisen byodyn oleman markki' noilla jonkumoisen. Puoltolauseen mas tustajat taas ojottuvat esimerkeillä että markkinoilla tamara menee aina hal- memmalla kuin kotoa myydessä j. n. e. Muutamat puoltolauseen mastusta- jat ilmoittimat mastalauseensa pää- tökseen. Neumojain amustamista 5:nteen yleiseen maatalousneumojain kursseille ei kannatettu syystä, ettei toimikunta ole antanut selmää tietoa mistä ai' neista siellä on luentoja y. m. eli että ohjelmasta mainitaan main hymin yli- malkaisesti. Ehdotusta maanmiljelysharjoittelu- maliokunnan ohjesääntöjen muutoksiksi armosteltiin jotenkin ankarasti. Lau sunnon laatimista marten jätettiin asia maliokuntaan, johon malittiin Tuomi- koski, Matturi, Saalasti ja Niemelä. Aikakauskirjoja ja sanomalehtiä ensi muodeksi päätettiin tilata seuraamat: Maitotalouslehti, Kalastuslehti, Puu^ tarhalehti. Suom. Mirall. Lehti, Yh- teiskuntataloudellinen aikakauskirja. Eläinten ystämä. Suomen Meijeri- lehti. Rakennustaito, Kaiku, Liitto, Kalema ja Kansan Tahto. Mustikkamäen karjanjalostusyhdis- tyksen apuraha-asia tulee esiin tulo- ja menoarmion yhteydessä. Maatalouskilpailut Oulun kihlakun nassa pannaan toimeen m. 1911. Maanmiljelyksen ynnä sen tärkeim- päin simuelinkeinojen edistämiseksi ny- kyisen marainhoitokauden päätyttyä, edelleen 5 muoden ajaksi päätettiin anoa 85,450 mkan suuruista muotuista apurahaa. Pohjois -Suomen Siemenkaristimo- osakeyhtiön lopulliseen muodostumiseen osanotto toisten maatalousseurojen kanssa jätettiin metsämaliokunnalle, jo- ka ottaa ensiksi m. m. Keski-Pohjan- maan maanmiljelysseuralta selmän osan- otosta. Ajateltiin, että siitä muodos- tuisi kannattajayhdistys, eikä osakeyh- tiö, kuten oli ehdotettu. Haapameden maamiesseuran luento kursseille päätettiin lähettää luennoiksi joita. — Wekselinwäärennys. M. k. 19 pnä tuli täkäläisen Kansallisosake pankin konttoriin kruununtorppari Mat- ti Laurinpoika Liekola Pudasjärmen Siuruonkylästä ja esitti ostettamaksi erään hänen hymäksymänsä, talotkaan Erkki Telkkälän asettaman ja Kaarlo Haarahiltusen luomuttaman 300 markan suuruisen mekselin. Molemmat miime- mainitut omat myöskin Pudasjär- meltä. Tarjottu mekseli ostettiinkin pankis- sa, mutta Telkkälä ja Haarahiltunen saatuaan tamanmukaisen ilmoituksen pankista, ilmoittimat kirjeellä, etteimät tunne ilmoituskirjeissä mainittua asiaa. Tämän johdosta ilmoitettiin pankin puolesta poliisilaitokselle tapahtuneesta rikoksesta ja onkin mainittu Liekola tunnustanut tehneensä nimenmäären- nykset sekä mekseliin että pankkiin jät- tämäänsä maltakirjaan. Liekola on ivangittu ja passitettu lääninmankilaan. Asia on piakkoin esillä täkäläisessä raastumanoikeudessa. — Rakkautta sekin, jolla eilen illalla eräs kaupunkimme maalari koh- teli maimoaan, ajaen hänet ulos eikä päästänyt sisälle ennenkuin maimon pyynnöstä saapui paikalle poliisi, joka amasi omen ja mei miehen kimiseinien sisälle päätään selmittelemään. Kylläpä ekin mies tuntuu ymmärtämän ja äyttärvän a:viopuoliso-melwollisuu- tensa. — Taisipa olla ohranjymä sil» mässä sillä katukauppiaalla, joka ei- ettäin kauppasi kintaitaan Franzenin muistopatsaalle. Olisihan ollut haus- km kuulla kuinka hymiä hintoja sellai- !et ostajat näin syystalmella kintaista maksaisimat, ellei kiiltonappinen olisi tullut kauppaa keskeyttämään. — Eiliseen kansantajuiseen konserttiin seurahuoneella oli saapu- nut runsaasti yleisöä, joka mielenkiin- nolla seurasi orkesterin esityksiä. On perin mieluista nähdä kuinka nykyinen oimekas kapellimestarimme, niukoista keinoista huolimatta, saa orkesteriinsa moimaa ja sointua. Eilinen konsertti oli siitä hymänä todistuksena. Ohjelma oli kauttaaltaan armokasta, kaunista musiikkia. Illan solistina esiintyi herra Becker, oittaen Saint Saens'in sellokonsertin erittäin hymin. Herra B. on oulu- aisille manha tuttu ja he omat aina mielellään kuunnelleet hänen miellyttä- mää, tunteellista soittoaan. Dleisö osoitti milkasta suosiotaan niin illan solistille kuin myöskin ka- pellimestarille, olipa yksi numero tois- ettamakin. Mieluisa huomio oli muuten se, että arjoilu oli supistettu mikäli mahdol- ista mäliajoiksi. — Oulun läänin Eläinsuoje usyhdistykseu kokous pidetään änä iltana klo 6 nuorsuomalaisen yh- distyksen huoneustossa. — Nuorisoliitto „EPhworth- yhdistys" miettää muosijuhlaansa metodistirukoushuoneella t. k. 19 p:nä lo 8 j. pp. Puhujina esiintyi- m. m. pastori Harras Aulanko. — Kansankonsertin antaa Ou- un orkesteri tänään klo 8 ip. täkä- äisellä palokunnantalolla. Ohjelma on kaikin puolin hymä, joten on syytä äydä oikein kilman sitä kuulemaan. — Maltuusmiesten kokous pi detään huomen illalla klo 6. — Lautamiesten Palkat. Kärsä- mäen kunnan lautamiesten I. A. Tukkoisen ja Heikki Haarasen tekemän malituksen johdosta siitä että sanottu unta kuntakokouksessaan miime huhtik. 26 p:nä oli asianomaisten pyynnöstä )äättänyt korottaa lautamiesten muosi- lalkail 40 markkaan, maan ei heidän lyytämäänsä 100 markan määrään, on läänin kumernööri t. k. Il p°.nä antamalluan päätöksellä, koska Kärsä- mäen kunta kihlakunnanlautakunnasta ammik. 25 p:nä 1886 annetun ase- uksen sääntöjen mukaan on melmolli- nen kunnan malitsemille lautamiehille uorittamaan riittäioän palkan heidän oimistaan maan kunnan malittajille määräämä palkka 40 markkaa, on sii- ' en nähden, mitä asiakirjoista ja xiikkakunnan tuomarin asiaan anta masta lausunnosta selmille kämi, kat- ottama riittämättömäksi niiden kulun- ien ja rasitusten törmäämiseen mitä pubeenalaiset lautamiehentoimet tuot- tamat, katsonut oikeaksi melmoittaa Kärsämäen kunnan suorittamaan kuin- paisellekin malittajalle palkaksi lauta- miehentoimestaan tuomarin kohtuulli- seksi katsoman määrän 100 markkaa muodessa, kuluman muoden alusta lukien. — Keskuslautakuntain jäsen- ten palkkiot. Senaatti on määrän- nyt, että Oulun läänissä olemien kes- kuslautakuntien puheenjohtajille ja jä- senille on heidän työstään ensilukemiin eduskuntamaaleihin nähden yleisistä Maroista maksettama palkkiota, puheen- johtajille SOO mkaa kummallekin ja jäsenille 16 mkn mukaan kultakin toi- inituspäimältä, jotapaitsi niin hymin puheenjohtaja kuin jäsen, jos he curäl asu läänin hallituskaupungissa, mat- kasta sanottuun kaupunkiin ja takaisin on oikeutettu saamaan kormauksen moi- massaoleman matkustussäännön kuu dennen luokan mukaan. — Mähäjoen wesistön lant- tanslaitteet. Senaatti ei ole katso- nut oleman syytä pidättää kruunulle etuoikeutta Mähäjoen mesistössä Ro- maniemen ja Termolan pitäjissä j) olemien lauttauslaitteiden lunastami seen tahi lauttausta marten ehdotettu- jen uusien laitteiden ja töiden perus- tamiseen. — Wahwistetut säännöt. T. k. 11 p.°nä on läänin kumernööri mah- mistanut sääntöehdotuksen Utajärmen kunnan paloapuyhdistykselle. — Hyljätty lvalitus. Senaatti on hyljännyt Oulaisten kunnan teke män malituksen Oulun läänin kumer- nöörin miime toukok. 21 p:nä anta- masta päätöksestä asiassa, joka koskee majatalon- ia kyydinpidon Pyhäjoen nimismiespiirissämuosina1811—1915. — Ulosottomiehet. Kajaanin kihlakunnan kruununmouti on oikeutet- tu ulosottomiehenä Puolangan nimis- miespiirissä kuuden kuukauden aikana, t. k. 21 pstä lukien, käyttämään myös- kin poliisikonstaapeli H. Kanniaista. — Maalaispoliisit. T. k. 10 p:nä on läänin kumernööri pyynnöstä myöntänyt poliisikonstaapelille Ali- mieskan nimismiespiirissä Jaalko Wi- surille mirkaeron sekä samalla julista- nut siten amonaiseksi joutuneen poliisi- konstaapelintoimen sanotussa piirissä halukkaitten hakukelpoisten henkilöitten haettamaksi 14 päimän kuluessa sen- jälkeen kuin kuulutus siitä ou Ali- mieskan ja Siemin seurakuntain kir koissa julkaistu. Hakemuskirjat omat mainitun ajan kuluessa jätettämät Alimieskan piirin nimismiehelle. — Maanmittaustoimituksia. M. t. kommiSsioonimaanmittari Paa- mo Gestrin on määrätty toimiltainaan halkomisen Pirneskosken perintötilalta n:o 6 Oulaisten pitäjän Matkaniman kylässä: maramaanmittari Frans Gestrin <a- moin toimittamaan halkomisen Saari- kankaan peri tätilällä n:o 38 Oulais- ten pitäjän Oulaisten kylässä: maramaanmittari Lennart Wich- mann samoin toimittamaan halkomisen Jaakolan ja itialliokankaan perintöti loilla n:o 12 ja 13 Rmrnlan pitäjän Mälikylässä. — Rakennustoimi Raahessa. T. k. 15 pnä on läänin kuvernööri mahmistanut piirllstukset kauppias Ju- ho Puikon omistamassa ialossa n:o 10 Raahen kaupungin seitsemännessä kaupunginosassa tehtämää fasoadimuu- tosta marten. — Maantie Kemin—Rotva niemen maantieltä Terwolan rantatieasemalle. Kuten tunnettua, omat muutamat Termolan Lapinnie- men eli Kirkonkylän asukkaat anoneet aikoinaan, että yleinen maantie ralen- nettaisiin Kirkonkylästä Kemijoen itä- puolelta Kemin ja Romaniemen mäli- seltä yleiseltä maantieltä Termolan rautatieasemalle ja että Kemijokeen laitettaisiin tälle kohtaa lossi mälitiä- mään yleistä liikettä. Maanmittari Ossi Teräs laatikin sitten suunnittelun rakennettamasta maantiestä ia kun asia oli ollut kumernöörin mirastossa, jou tui se sitten kihlakunnanoikeuteen. Miime miikon torstaina oli asia esillä Kemin käräjillä, jossa Kemin, Simon ja Termolan tientekolahkon edustajana esiintyi maanmiljelijä S. Sotisaari, oka yllämainittujen pitäjien yhteisen kuntakokouksen tekemän päätöksen no- jalla mastusti kyseessäolemaa maantie- ja lossihanketta. Kihlakunnanoikeus antoi sellaisen lausunnon, että tientekolahkon on ra- kennettama ja ylläpidettämä .> metriä lemeä yleinen maantie kummallalin puolen jokea ja järjestettämä menelossi Kemijokeen. Maantien rakentamista marten tarpeellinen m.ia on hankittama pakkolunastuksella maltiomaroilla. Asian päättää lopullisesti läänin kumernööri. — Kirkonkokouksessa Rantsi- lassa t. k. 13 p:nä päätettiin seu raamista asioista: Luettiin kirkollistilit miime muodelta ja hymäksyttiin niillä muistutuksilla, joita tilintarkastajat olimat tehneet. Päätettiin kantaa pappilan rakennus- kassan melaninaksuun tarmittamat ma- rat 3:na muotena: 1:nä muonna 1.00^ mk., 2:na 1,000 mk. ja loppu kol- mantena muonna. Jos kunta suostuu, niin kanto tapahtuu kunnan »verojen kannossa. Kirkollistilien tarkastajiksi kulumalle muodelle malittiin Elo Leinonen ja Janne Simelius. — Rantsilan Osuusmeijeri mok- soi Lokakuulla 4° .> maidosta 10,5 pen niä kg.