N:o 162 — 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikko oa heinäkuun 20 pnä Grim»rdw jaarli. — Parhaasta paikaSt» «nai oikeutta. Itsellinen Emanuel Hammar Oritvedöltä kääntyi wiime tammikuussa lenraaliku- wernööri Seynin puo>l««n pyytä-n tämän toimenpL>e>ttä siihen, eitä hän saisi oi. keuden alottaa uuden oikeui>en!äynninse« naatin päättämässä riitajutuSsa. Ken« raalikutvernööri on lähettänyt asiakirjat prokuraattorille. — S«»mi ulkomaan sanomalehdissä. »Berliner Neueste Nachrichten^-lchdessä kirjototaan Pitkälti Suomen kysymykses» tä. Erityisesti mainitaan niistä alitui sista »valheellisista ti«doisia, joita lewi- totään suomalaisista, että he muka >koh- telomat Suomessa a>su>wia ^venäläisiä ja matkustatvia hätvyttömällä taivalla kuin muutenkin kaikin tawoin niskotielvlvait Wenäjän tvaZtaa «vastaan Tuomessa. Mitä julkeata totuuden loukkaamista, huudahtaa tchti. Suomalaisen niin ys- tämällvsen ja nncraanivara^n anichen niskoille ei Moi tällaisia stHtöksiä heittää, muudet omat perin hanvinaisia. Uscim-! Ja jos yksityisiä ritollhsia t<koja sattuisi- .. . jnal maamme kansalaiset synty oat, elä*. fin, ei niiden >tähdcn ole tehtäovä koko uienneililii ^ apoijjin. Ja se aijen wät,ja kuolemat koskaan näkemättäkään kanjaa iraÄuunalaiseksi. Kirjoituk>sesta «»11'!!!, raitiotievaunua, mmta meden kaaralle huokuu lämmin myötätunto kotvia koke- alttiiksi joutuu melkein jokainen joskus nlitta kansaamme kohtaan, eläissään. <5n«mmän luin puolet tapa turmaisesti kuolleitten koto lmvusta on Iveteen Hukkuneita. Muonna lbOt esim. oli tapaturmaisesti kuolleitten luku t.233. Hukkuneiden luku on keskimäärin blv tvuodessa; siis melkein 2 joka Paiaää kohti. älHiteltakoon kuinka monet tuhannet joka wuosi saaivot katkerasti surra ra k- kaansa «nnenaikuista kuolemaa. Kymme- nessä wuodessa on kaiUiaan G,-KK! ih mistä hukkumisen kautta menettänyt hen- kensä. 'Me «mme kykene kuivutelemaan- kaan sitä kurjuutta ja niitä kärsimyksiä ja ky»>neleitä, joita he oivat »»täisilleen tuottaneet, omaisill«u>, joita, jos laske- taan pevheeseen keskimäärin kuulmvan v «ttei täysikasMuinen mieS, joka asuu jär- tven rannalla ja joka päimä li.kkuu tvosil- tä, ole luetellut uimaan, sitten saalvesi niellä zoka päavä yhä uu,sia uhreja «sen joutumalta edes yleiseksi puheen aiheeksi. Sellainen on ihmisluonne! Se troi tottua mihin hytvänsä. Murta ajatel:a» koon että nämä hukkuneet kuousimat zol- lain harvinaisemmalla taivalla» että esi- pierkiksi juna 'tai raitiolvaunu ivähän tvä- liä surmaisi milloin yhden, milloin jou- kon ihmisiä. Stylläpä silloin asiaan puu- tultaisiin toisella taivalla. Tuoreessa muistossamme on, millä kiihkolla sano malehdet waatiwat tvarowaisuus:o:men- pueitä äskeisten raitiotieonneltomuu?- jicn johidosia. Koko maassa herätti ta- paus suurta huomiota. Ahden ainoan yliajon johdosta kirjoitettiin niin paljon, että jos hukkumistapauksille osotettaisiin samallaista huomiota, o liisi monien pää kaupungin lehtien l-ejä läpeensä julaista- ant juuria, {vähintäin ö-H>alstalsia lisä- lehtiä. .Ia kuidenkin railiorieonnetto- Nykyajan ihmiset owat siksi hermostu- neita, kun kaikki käy »sähkön »voimalla". On kiihkeä halu saada kuulla tuoreimmat uutiset, joita kyllä telefooni ja telegraafi heille tuomatkin. Mutta nykyisenä sähkön- fin aikana palataan sentään joskus wan on kreitvi WAe ostanut muutamia ja duluman jäsen Moskovasta, asianajoa Schurbmskij 50. Wiimekst mainittu iufce ottamaan osaa lehden itoimituk- seen. AhdyÄoaltain tasalvaltalaistcn tärkein henkeä, on näiden 10 vuoden aitana isu« | remuan jäänyt 32,000 isää, äitiä, »veljeä ja sksarta puhumattakaan muista suku- laisista ja y->täwi»tä. Näiden kyyneleis- tä. jos ne woitaisiin yhteen koota, syn- tyisi jo sellainen tvedenpaljouS, vita sii henkin «voisi hukkua — ja siinä opetella uimaani Muna sittenkään eavät wi:»»oma«set, tvanhcmmat y.m. joita asian luulisi lt-3» ketvan, Jaiso olcrvan Mtä ryhtyä mi- hinkään toimenpiteeseen. Päin mastoin kun jotkut ihmisystärvät tvaiivojaan sääs tämättä ryhtymät puuhaamaan uima- kouluja, on aisvan säännöllistä, ctiä »vi ranomaiset sitä pötätvät jouimoana. Alci- jistä Varoista ei suostuta myöntämään apua tai myönnetään hycvin lvähän ja wastcchakoiscsti. itun sitten saadaan uimakoulu toimccn puut:uu useilta laSten >oanhemin:Iia ä.yä lähettää Ursiansa cp.^usia saa- maan, ellenvät nämät oma-ra huilustaan mene. BZieläpä monissa rapau!sissa suo» Granardin jaarli, joka on lähtenyt Skandi- naamian wesille ilmoittaakseen skandinaavi- sille hallituksille, että Englannin kuningas Edward on kuollut ja hänen poikansa nous- sut waltaistuimelle. Ia nuo auvoisat ku- ninkaat, jotka joko itse persoonallisesti tai edustajiensa kautta oliivat soapuwilla Ed- äänenkannattaja .New-Iork Tribunc', m^din hautauksessa. eiwät ole tapauksesta joka useammassa kirjotuissa on käsitel- ^ wielä tietäminäänkään, waan ottamat erin- lyt Suomen kysymystä, sisältää ^ omaisten kohteliaasti Enzlannin howin lä- johtMvan kirjotut>scn kcsäk. 2? p:nä sa- < hettilään tönätään ja palkitsemat hänen masta asiaAa. ÄirjotMessa Gintuodaan ^ käyntinsä jollain ritarimerkillä. Niin maa- mvtkä tuhoisat «vaikutuikseä Tuomen wal» ^ tii homietiketti. Me muut arki-ihmiset sille tiosäannön kumoamilsella on maan itse- „wisiitille" hiukan hymyilemme., näisyyteen ja henkiseen elämään ^ - — sanoen koko kulttuuriin nähden. Cttä Aenäjän omien e«tu.jcnsa ja puolustuk- Jf\, f t on ZollemschusdafsIrnochnS« scnsa tähden olisi tattvinnut aällaiscen tisfsgotvoss, joka puhuu." niin laajalti pienen kansan oikcuPa louk. „W<n niin, nimeni on S-cimocbacklver, kaamaan.tekoonsa ryhtyä, sitä ei woi ku« >tqjoMSmzyskichokokomofs. Tahtoisin tie- kaan wäit>tää. Ihmeteltävää on -nt^ös- tää, onko Hlisermanchel:isellnui.jnfsky kin, että parlamendti, joka itse on wc, naötoivsksimeiberlki wielä DiviaostkifskS donnut Europan nN)öiätunwon, antoi martyoioskin luona." lakiehdotukselle ilman muuta täi)delli>scn kannatuksensa, antamatta edcs minkään» — Suuri tulipalo Bakussa. B a« kusja» heinäk. 17 pna. Toiminimi ShibajÄvin naftailvorasto palaa. TM on lhälvittänyt jo 300,000 puntaa ja he^täytynyt Kawkas-yhtiön waraslonn. — Kolera Menäjällä. Pietarista, 'hemäk. 16 pnä. Moskowassa on il» lmoitettu uusi wai'koa kolvratapaus. E» >telä-Wenäjän evi lääneissä on «viinieksi ii maitettu 305 taudin- ja kuoleman- tapausta. — Ankaria rankkasateita Kischne- wissä. Ki s c h new is t a, heinäk. 17 pnä. Ankarat rankkasateet omat isaanoet suuria wchinkoja aika laajoilla alueMa. Kaupungin alaiivinimat osat owat nxiden Ma. — Menäläis-jqpanilaisen sodan ai kana kaapatut puolueettomien maltojen kauppalauvat. Lontoosra, Heinot. 14 >p:nä: Mahuioneessa Grey wasta- lesjaan tehtyyn ltväli^symykseen >wusui odottaivansa tälidellislä tuomio» sana muotoa <wenäläis-japanilaisen scdan aikana upoieitujen laitvojen suhteen ja harkitjsee ftfien minkälaisia rsinjfsiäcti lchlämä Menäjän hallitukselle. Pichuja huomautti kuitenkin, että niin kauNv.n Luin er^mi^iMlsiä wallitsee ivaltojen »välillä puolueettomien waltojen kaapattujen laihojen upottamisesta, niin tulemat tällafiet tapaukset toistu- maan. Niiden laitteleminen on aina ltvaikeaia. Kirjallisuutta ja taidetta. laista armoa tti tahoilta maailmaa saa puneille mi«lenosotuSilmautsille. — ffijjeftnif Jemropy Tuomen kysy myksestä. Mjestnik IeSvropyn Heinäkuun mihkoSsa arwoÄ«lee professori Maksim K o w a 1 >e w >s k i ankarasti Menäjan hal- liiuksen Suomi-Politiikkaa ja äsken >wah- mistevtua waltakunnanlainsäädäntolakia. Moimcxssaoleioan tvaltiopäi.väjäries- tyksen 8v:s pl)kälä säätää — sanoo pros. Kon>ailcwski —. vttä tämä laki on pysy- ji a ja Lahja Reponen. Te sijäl- tvä moimassa järkl.'ymättömänä >peruiius-^lää: Nyl klsiylään kansallisia yhleen- lakina, kunnes hallitsija ja Suomen wal- kuuluwaijuustunneiIM. ki>rj. A. K. L. tiopäiinxit sen kumoaivat tai i »uu::a»va>t. ^Äclväällä (runo), t iipj. I. K. 'Kiiihän WaltÄkunnanlaittsäwännön wä!t-äinä>i- lisää Jämsän museosla, iirj. Museossa tönniytlä puoluö-tetaan tunn-ttuiila avali- tiämiijä. Ka>PP «loit^ kansan opisto-elä- luksilla menäläiÄen oikcud.^ttomuudcsta mäs:ä Jämsässä, kirj. Milkana ollut. Meille on lähetetty tämmmiminen julkaisu, jonka cwat toimittaneet A n n a W u> o l l c-A p ia Suomessa, sillä, «ttä suomal.ii'!>t eilvät Wivrassa elämäni (runo), kirj. rasiaan estetään heitä. Täm.in typethy- tahdo suorittaa osaansa sotilasmenoihin Ajaiuksia, kirj. Hyvin lajiteltu varasto Valkosia {Hienoja villa-, alpakka-, maaliini-kankaita. Pique & hamppukankaita. Moreiuatarpeita: hnntaja, kokkia, sokkia. Hienoja valkoeia silkJdnenäliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pobjoigmaiden pankin talo. Puhelin 65. ftakennuttajain muistoon palautamme että meillä löytyy puuttumaton varasto: ScmenftiS useammalla eri merkillä. Kalkki*, tiiliä ia savea. Kattotarpeita huopaa, lakkaa monipuolinen Ma&lltarpeiden varasto y. m. O.Y. Keski-Suomen Rautakaupassa. i'l 1—0 Oikomailta ' Kuollut tiedemies. Neptunustahven löytäjä. Berliinistä joapuneen sähkösanoman mukaan on tähtienturkija professori Gottfried Johann Gal le. Ncplunus-Pllaneetin löyiäjä, kuollut Potsdamissa 9Z wuoden ikäisenä. Ga>lle, joka syntynyt 1812. teki mai- nuun löydön slMkuun vnä 18-16 ollessaan 11 wuot!a Berlinin tähtitor nin johiajana. Tunnetun aurin!kojär- jesielmämme äärimmäisen kiertotäh- de.n löytö on erittäinkin tärkeä 'Ii.fliMe lähtitic-ieelle siten. et:ii sen ole- massaolo tobisi>et>liin sen weto-woiman >peruste?lla. jonka se maikunaa lähim- pään naapuriinsa Uraniis-planeettiin. W. 1851 nimi'.eili-n Gnlle lähitie- i,ccn profcssorilsi in Br?s!mm tähtilor- Lopuikst !hywäkjhttiin laki toisten kä-! sittelyljm 299 äänellä 190 was:aan. I Suä »vastoin Wältiin, kuten sähkö- Panama on kertonut, ehdotus sinä, että lakiehdotus läheaetläisiin waliokun:aan, joka päätäs merkitsee suä, enä lakieh- dotus oi tule toteen käsittelyyn ennen- kuin ensi sylsynä. Tämä paolamemin alahuoneen pää- tös osoittaa kuitenkin, että naisten ää- nioikeuskysymys «Englannissa nyt on lullut Päidväjärjeschkscsfä olemien k^> synÄMen joukkoon. Lain iopulltiesia hylmaksymisesrä li<mee kuitenkin tvielä hyirom »vähän tom^ua. — Englannin lailvastomenoanvio hymäksytty. Lontoosta, heinäk. 15 Pnä. Jatkaessaan puhettaan lau- sui Slsquich, eträ Englann on ottanut Huomroon^a myöskin Italian ja Itä- n>allan «marustukset. Puhu>a ei piiä- nyt liikanaisena nykyisiä ohjelmaa, jo- ka antaa Englannille maiulttuun ai ke-, määrään mennessä 25 dre.idr.ougthia. Voidaan wakitlaa tällaisia menvja. Tourulan V. P. K. kutsutaan kokoukseen talolla tä- klo >/z 8 L -p. iluom! Tärkeä ky«y- mya. Siisti kalustettu huone vuokrattavana nyt heti rouva Palm- qvisiMla. *511 i i Kunnollinen palvelija saa paikan nyt heti. Vastaus Keski- Suomen konttoriin merkille «Pal velijatar*. 2511 i_i — Uhkaama rautatielakko Ranskas sa. Ztan-ökan Mallioraldjtn henkilö- tuma on suuressa yleisessä kokouksessa sÄitiäM)! olelvansa taipuivainen yhty» mään yksuyisraS-oilla paUveleivain työ- tvlveriensa päätöksiin m;tä la "o o n tu- ilee. Niin pian kun puoluetohio on an» mutia ne o«va.t waltakunnan^turw«M.- ^nui mc rt l n. seuraa patfaJa yleine» 'uudelle mnUiamanomat. ;-uo:a!vaa fdifl{1/ , Na^knn unr..v/iQ<i olii|i Löllöä tie kansain, •?ritni , .nfin Engilanmn ja ysiÄvällisen Saksan Mä- iseen sopimukseen nykyisen aseman »o- «peitamisetsi. Sassan hallitus Masiasi ^.'a i wa i n raiken:am iso f)'j<el | in.a n supiöia- misia koskewealn ehdotukseen, eitä silä sch:aa MaltiopäMien wah'?is?aii'.a lai- ^'astolakii, jota viitsi se c^akinu, ettei ie iäW ikyfymykicsiä saisi Taksan y- lcistci mieliyideiiä puol.'ll.'en. As- auilh lopeiti puh.'cnio pyyläen myön- iämään maan tuiZvallksnudelle tatpccl- llisct wara>t. Sen jaffcen kun Balfour, ^ercs- äensä säälutätviä seurauksia saagat mo- eikä rakentaa siltaa Navan po:.'.'i, sekä ^uillaitfu on kuwioetiu ja mylidään nin j ^h 'asikn. Hän on julkaissut u- fovd, Barmes sa muu amar radikaalit nct karua ka-ikerasti sitten kun se jo on että Suonten rautateiden ra:dcle>vel )s ei Jämsän ka N san cp i ston l )YWä.si. myöhäistä. \ ole sama kuin Wenäjän. 5iirjoi:taja ei ^ Näin ollen, kun ylsiryiisissä ei ole har- kiellä näiden «pämukmvuutiicn merkitys- > raStusta, on kuntien welwollisu:ls kaik-^tä, muvta on siitä mieltä, että niihin on /ialla, missä tvettä on lähistöllä pitää ^ osaksi SB-cnäjänJtn syy. osaksi w»ita!siin huotra siitä, että nuorisolle hankitaan ne poistaa ilman tätä minisl^riölön laa- uimaapetusta ja rakennotaan sitätvaiten tarpeellisia uimalaitoksia. Marsinkin kau- pungeissa on tämä mältlämätöntä jo tenvcydellisiStäkin syisrä. ^ joulujen welivollisuuS on .nyöskin tar- jota apuansa. Aoimisiolun yhteydessä woidaan helposti, joS asianomaisilla opet- tajilla on hiukankin harraötuc-la, anlaa alkuopetusta uinnissa n.s. kur-v>illa uin» ni-sa sekä hcngenpela»tuksee.sa, »varsinkin l e i no t e koi se ssa h c ng i t ys e s s ä. Mutta ennen muita on urheilu- >ja woimis:eluseurojen ryhdyrtäioä asiaa aja- ma«n. tai missä näitä ei ole olemassa, on nuoriso- tai raittiusseurojen otettarva asia omakseen. Pääqsra on, cträ jokai- sessa lsuuremrnaSsa kylässä, missä wain rilaisuutta on, jo tänä kesänä saadaan toimeen •iäännöfliqiä uimaharxoitubsia. Toimintaan on ryhdi^tlUvä heii, jiltä ke- sän paras aita on käsissä. x!->rsi alutsi tvoi tulla loimeen kl>man uimalaitosta- >kin, multa semmoinen on hankinmoa niin pian kuin mahdollista. Toimikaa, «tteävät kauniit jänvemme enään k«ruempaa meissä herätä kuole- man kammoa. Ivaan, että ne tulemat meille siun-austa tuodlawitsi rerzveyden ja voiman lähttilsil Toitvo Aro, UrheilulehdeSsä. Venäjältä. 330,000 ruplaa nostettu väärennetyllä maksu- osotutsella. timaa >la>.'iakin. — ErSS lausunto „Swjetissä". „Zwjct" pitää lh»)imin luultmvana. että Suomen eduskunta tulee kieltäytymään tvalitse- masta edriStajia duumaan ja neuwos» toon. Mutta ei ole mikään rahinko, joZ heidän paikkansa otvat tyhjät, Suomen edut eikoät tule kärsimään siitä ja luleepa £> ft >'s s a s I fl, hei>näk. 10 pnä. wielä rauhallisuus siten säilymään. Euo» PMoismaisen pantin läläläiscssä malaiset tulcaixck "kuitenkin johtamaan konttorissa onnislui erään )!odl>i!-N> cpposiiioonia Tuomen kysymyksenä Hei- singistä käsin. Hbl:n ja N. Prnn lau- suntaja Suomen smnstyksen perikadcSta jonka jälkeen Hän Pakeni pitää lehti mielettöminä ja ivalunttaa, että Menäjän »valtiomahdilla ci suinkaan ole tarkoituksena muuntaa tvoim^Sia ole- ivaa avaÄilakia ainoallaan scntähden, et- tä sivcdomanlt, jotka itse onxit sen laa- rineet, oivat tyytymättömiä. jei-ro .tieteellisiä >teo!sia tähtitieteen ja t>'l- -tvot vastustaneet l^iivasromenvien meteoroloqian alalla sekä löytänyt kol- k särmistä. Mälliin Tillonin ehdoius me pyrstötähteä. ^98 äänellä 70 wastaan ja hnmäk- Kyltti n la i wa i nra ke n n us- m e no arw i o. — Kuumuus Amerikassa. Ta.ral- la knn Pohjois-amerikon ilänsuval- ttoisia itmoiletaan lämpömittarin jo alenc^ran piikällisistä saleina, iähköte- tään l^ä jaffittixioto kauo^isia kuu muudesta itämallioisia. Lämpömitta- ri on wiime päiwinä Ne>w-?>orkisia n<innivniir 38 asrdia C. pä:wällä. ja joufottain ihmisiä vn kucllut auringon, lpisiosla, joia ipaiisi iiiemurhien lvku — Naisten äanioikcuskysymys Eng lannissa. Miime tiistaina lhymäksyi Englannin paÄamentin alahuone toi- seen Msitlckyyn ennen mamitun lakieh. kotuksen -naisten polrittisesta äänioi- kieMsta. Lakiehdotuksen toinen käsitte- talpahiuu km ien kin »rasia parlamen- tin ensi istuntokaudella. lakto kaitilla Ranskan rauuiieillä. HaÄiius on rauiaiiemieh ile w:itan- nui wo»massa oleman rikoslain i'äÄ>öt- sisiä ^Äkmapauksisja: kicZosla asrua palweiutseen wanteu:ia kuukaudesta mumeen; ^passimijeöia was:arinnas- ia", s.o. ki<llosta toiella palwelukses>a ^vankeutta l:slä 2ueen wuo:een; ko- neiuen rikkomisesta paiweiu:>een iul» ; im jama ranqaistus fain kapinameh- feistä eli soia-laui mukaan kuoleman» rangaistus. — Keisari Wilhel« lahjoitta» N»rjalle muiStopatsa^u. Äristianiasia lcnnäie- rään, emä keisari Wilhelm on kuningat H^akonin koucia tarjonnut Norjan kan- salle kiitokseksi «vieraamvaraisesia was» taanolosta Frit^jof rohkean »unsU*Kit« saan. Muistoparsaon paikakisi on keisari ehdoitanult Framnäsin Zogii-efjorden lä» hellä. miSsä Friljofin hauta sijaitsee. Äuningas on Norjan kansan puolcSta kiittänyt keisaria lahjasta. PrcfcSsori Ungerillc on annettu tehtälväksi laetia muistcparsaan luonnos. Pikku-uutisia. Ru«lt«?aswit ja aurlngott sateet. Turwemolta su»jana. Lakiehdotuksen käsiitelykcskusielussa waroitti> Mc Laren, loapaamielinen, ^ ,. AVvt ... s . . „ ««uontttotalfäiinMiiilaficlibmuälo, «' «^1» 'mmumtm., Kuu. .!,» Mitalta, M. w«r,u.!k°S. m» M» «. 1-u.uift (HMk»'-»*" neivllä maksuosotukiella 330,000 tpl., - , ennen et ole nähty. KouMminiAeri Churchill lausui, että waikkei 'hän periaatteessa ole nais- tm äänioikeuÄen wostusiaja. ei hän j-lk-ihi». jonka »«loislto "» >»,m, n4pOKu:ujen tulli. „Now. Mremja" osake yhtiölle. „Swjet" tiolää kertoa, että herra Euwo>r:n, Nolv. Wroin>jan oiiiiisiaja, inyy lehiensä osakMiiölle. Osatopää- oma tulee 4 milj. ruplaksi ja osakkeiden luku 800: ; {.ft. Itse Pidättää hra Su-s jo Pearl> — Englannin kuningas sairas, m:«'..M(:a -tahotta wakuu:e.aan kunin gas ?1rjön tenveiidenulan aniamai! kni:en 'kaan -lvoinut «puoltaa esilläolelvaa j st >litS^rvaka!:v!.in huolii». Hänen hen- vilisi säikjlettÄvä< Valfour Puhui lain Puolesta, mutta «wcirin 500 osäkelna, 100 a n.a a hän Chamberlain ja rccha>ministeri Lloyd ' Muuan kukkasystämä ilmoltaa erää- «uomea h»)wäkseen hyökätäkse^n Pieta> seen saksalaiseen lehteen seuraaivan neu- ^ riin. standard" huomauttaa uuden, won ruukkukasrvien suojelemiseksi, jotka ^ kaikkein ikorkeimmaÄi tvah^viStetun >lain battongeilla ja aSunoilla oivat alttiina wc>paamielisWdcstä ja suomalaisten wal- auringonsäteille, liialta kuummldetta. | hecllisuudcsla, jocfa ko ci laivat -todistaa, Tietäen Mtä juuri auringoiuvalo pa- ^ että uuisi, hallinnollinen asiakirja ei ole raiien «distää ruukkukas«vicn kehi^ymis- oikeuden mukainen, jä asetetaan ne taivallijcsti keskikesällä suorastaan auringon paahta:vien säteit- ^ — RimenmuutoS sekin. Piotarista ten »vaikutuksen alaisiisi, ^iitä cn kum- sähkötetään: minkin usein seurauksena, euä ruukirt MiiPiirin wallo«tu>ksen AX)-wuotisinuis- kuAmenczvat liiallasi, niin oträ ruukun lai- > ton ljohdosta on määrätty, että kaitpnn- toichin ulottmvat kostvijuuret tärwei!.ty-^ gin linnaa on kudsuttakva Petrosjkin lin» WÄ ja taSm kuuvettuu. Niitä »voidaan ^ notul>xP ja että itäisen tvarustMen kumminkin suojella asettamalla nt ttttyi» ( keskiosan nimenä on olotva Apraxin sekä siin iullalaatikkoichin, jotka täylviään ^ erään läntisellä ^varustuksella oletvan kurrvemullalla. Koska tunvsmulta imeee pakerin nimenä Tfhernyshoff. pal.jon tvettä, suojelee se kasmit impeasti j kumvrnnasta. ja sitäpairji pt)syy ilma 5as- > ^ z-elef -ni Menäjällä. Tel.-soni ci ole Wien lächeisyyde-tä alat. koslana, lo^a! Aenä^llä moittanut suurest^n alaa. kautta wesi hachtuu mullasta, suuresi. Anotaan, ja sitä ei ole ihmeieltämä rdiÄ«n ruuKukaÄvxn tthetvää kehittyi miÄä. — Row. Wremjan Helsingin sählesa- nomat. Nom. WrvniljaKja on seuraaiva säh.ösanoma Hcllsingislä: > >Täkäläi>sct p»litikoirsijat oivat eriUäin Ä,^c«»mll-m"j-."l»pui«ä 200:I ta G-°rg- M lM/ksestä. Näinä päitvinä on siinä ollut itqoHus Suomen senaattoreista. Lehti olenkin taÄastelee Suomen kysymyksen iäsiteilyä duuinassa ja tvaltakunanneu» .vostos-sa, joissa Aenqjän kansan edusta» .at ankarasti tuomi>lisiwat ulkomaalaista ^iiarsionia, jonka suomalaiset saiwatal« aan »väärentämällä wiralluia asiakiljo» .a. »Standardin" mielipiteen mukaan ^lkoixvat suomalaisten irscnäisyy^pyrin- nöt jo w. 1863 (f-o. ensimäisiStä »oaUio» päiwistä.) jolloin he kainostelematta selittiwät »väärin monarkista tvakuutuk« sia. Käyttäytyminen wenä>läisiä kohtaan oli aina uhtaatva. Separatistit tvalims» tautuilvat pontemasti, odottaen hetkeä, jolloin Menäjän (vihollinen tvoisi käyttää akichdotusta. koska pi>li silä seuraukflt-.t^äMrinsä on määräniM <>hd0!onta laan epä-demokraatiiiena. I^poa ja mapauden kaikis.a lelliisi,a- Pääministeri Asquilh sanoi ole-,^!'wollisuukiis^a. ^oawsa stlä mreliä. että eroitus svku-I ^uniMaspari aikoo p v'koii. lähieä si.st ouaa alas ja -muuten nchiyä kai.'- ■jiuoTictt Mälillä poMii.^ssa stchteessa 'Pitemmälle mefimaikalle Englannin kiin mahdollisiin pennis.ukst>«, tämän Niitä näitä. — Pisan wino torni »aaressa. Pi- sasia Ämotteiaan, euä arkkitehdeistä n:ul»osieliu tutkijalaulakunti. joka o- li saanut >loimekscen tutkia ivinoa tor- n^a. on iÄitlänyi tornin oleioan v aa- rassa kaatua. Tornissa ol^vvai kolme ivailhaa jäuUäiskelloa, joilla seitiami» ncn on saanut tornin palia->u tärise- mään, ainiaan sen ivuoksi kaikkein en- imesille. \ ihanan muistomerkin pelaslamiscksi Malkaa pidetään salassa suojellak- tuholta, iseen 'kuningasta uto(ia : t:en ainerika- s Mainit im komiteon tui f; .rtvtfici o- lsisien Ipörsisimiesten :unkeu:umisetta. wai osouaneet. euei tornin itilte. tu» Miksi niin? Menäläinen huutaa esim«rkitsi: «Hal- wo, Äetko se sinä, DviaostkifvskSlnar« - 140 — tia paljastavan sanomalehtimiehen parhaimpia tai toja on liioittelu. Siten ikäänkuin viekotellaan vas tustaja näyttämään korttinsa. Olihan porvareilla tilaisuus »österbottenissa* hänen kirjoitukseensa vastata ja tuoda esille todelliset numerot, lohdutteli maisterikin itseään. Sitenpä hän pääsee kurkista maan patruunien kirjanpitoon. Ja on takatietä sukeltanut pääasiaan. Mutta ett'ei hän vain tuulta hosunut kireästikin kirjoittaessaan, sitähän varmasti vakuuttivat ne ..Brasilian aarteet", joita tämän kaupungin terva- ja puukauppiaat olivat itselleen koonneet juuri näillä ylimaan tuotteilla. Taas tuo jälkimäinen momentti oli tinkimättö män tosi. Tervakauppiaan jauholla ja suolalla oli hänkin monet herranvuodet elänyt ja sen samai sen vaaterihkamissa lapsenruumistaan peitellyt. Ja etukäteen ne verisessä puutteessa piti ottaa ja vakuudeksi tiukka paperi antaa, että kesän tullen niin ja niin paljon tervaa maksuksi tuodaan. Kaup pias yksinään teki ehdot ja kirjoitti kauppasopi muksen. Ylimaan isäntä vain kankeilla vapisevilla sormillaan piirsi puumerkkinsä alle. Ei tervamies osannut kirjoituksia lukea eikä liioin ymmärtää- kään. Porvari kirjoitti mitä tahtoi ja herkkäuskoi nen luonnonlapsi luotti pyhästi »konsulin" ja „patruunin" papereihin. Jos lopulta koko tila ja eläminen hukkui niihin porvarin papereihin, ajat teli lapsekas perheenisä: «Niinkö paljon sitä jo tuli otetuksi?" Ja vain surullisesti hymähti kuin omalle — 137 - Ruotsi! Oli pikkumaista vihata outoa maata ja outoa kansaa. Mutta ihmismieli on nyt sellainen. Niinpä pieni viaton sana .ruotsi" aina näykki maisterin hermoja. Ja niin rautaisia hennoja 1 Sillä se sana toi hänelle mieleen niin paljon katkeraa ja kauheaa. Se samainen pani hänen, sinervän salon ja leikkivän kosken, korkean vaa ran ja vapaan erämaan pojan ympärille kuin pu ristavan rautavyön, mikä kidutti ja ahdisti häntl silloin kun hän tässä kaupungissa koulua kävi. Hän pääsi suorastaan koulun kolmannelle luo kalle, sillä joitakin aineita opetettiin toki suo meksikin. Ja hän oli jo niin vanha! .Kyllä tuollainen karhu jaksaa pinnistää", oli Heideman sanonut ja valtioneuvos oli vaatinut häntä kohta kolmannelle luokalle, kotipitäjän pappi kun oli antanut yksityistä opetusta. Mutta silloin se kiusa ruotsinkielen kanssa alkoi. Ja toinen kiusa oli noista ruotsalaisista herraspojista, koulutove reista, jotka yhtenä laumana aina hänen päällensä hyökkäsivät. Hän ensin näytti niille puukkoaan kuin valtioneuvoksen .Castor* koiralle, sillä se oli hänellä nivusilla tuppivyössä todellisen tervamie- hen tapaan. Mutta rehtori Heideman otti sen hä neltä pois. Ja nyt oli hän aseeton kiusaajiinsa nähden. Leveät ja luiset nyrkkinsä hän nyt jul mana iski niihin, sai jälki-istuntoa, sai karsseria, mutta iski kuitenkin. Silla ne vietävän nallikat, ne hienot polvihousuniekat ja samettipusero-herras-