luoi-sraiva?siliiuikuriQ 27 x:nä 1910 - vl:o 11-3 AmoaStao» knnuollise» F"»» ja kotenut » Kelloseppä z o Voi hanltia teille ^ 5 17L32 oi!eiukäywän » S Kerron! i A OStataa siis niitä A I. G. Julinia JalkUtS, Liuuautatu Vb ja Eeri.mlulu 7. Hjzj? Ltttoistea Pcsolaitos, »mist. M. Hampj ZiLaa.leet uouvaielaau ja lähetetään. Puhelm 1^27. — Littoinen 7. Tammikuun S7p:nä. LllrooxzIaÄa m/ötAun'oz 5uo- mea Icodtzsn. Lukuisat saksalaiset ja itä- Wa1talaiset oppineet lausu mat sanansa maamme puolesta. Kolme suurta saksalaista sanomaleh itä „Ti gliche Rund chau", »Berliner Tog blatt" ja ..Vossiich Zuu'. g'jul kaisemat somana puimana, loiLpaivänä^ kirjoituksen Suomea oikeusjurjeS y?seu säilyttämiseksi ja omat sen allekirjoilta neet yli 60 Saksan ja Jtämollan etk vimpiä oikeusoppineita ja muita ete wiä henknö.tä, joitten nimim oa lii, tynyt euroopalainen maine. Tämä kirjoitus, jossa wäkiwollc!r! polititkka saa aukaraa tuomion, on nain kuuluma: Selitys. N.' toimenpiteet, jotka äskettäin or pantu täytäntöön Suomea suuriruh tinaskuntaa kohtaan, omat sellaista loa tua ja oa millä sellainen merkitys, että ue eimät woi olla jokaisessa simis tyZ- ja oikeusmaltiossa herättämätiä mitä kiusallisinta huomiot? ja vasten mielisyyttä. Meistä on kaukana, etu tahtoisimme sekaantua Menäjän sisu, seen politiikkaan, mutta Menäjän Hill tukjen ja Suomen kansan Malilla iv^l litsema erimielisyys koskee myöskin E roopan ja kaikkien sivisiySmvitteu yln siä etuja. Keisari Aleksanteri I:ne> valloitti Suomen, sadalla kun hm se Utti tah:owansa sailyttuä Suomell. itsenäisen olemassaoloa suureea Menu jän Valtakuntaan liilet yiiä valtioni, selity!, johon myssli^ lvii^atain Hz minän sopimuksessa, jolla Suomi ero teUiia RaolMa. Wnlka Menäjän jc. Suzmen Malinen erimielisyys ei niin muodoin ilmene sellaisena, joka oU alistettava kansainväliselle tuomiois tuimelle, niin ei kulienkaan sen taso tammen oikeud-nmukaijesti ole valil merkitystä sille luouamutseLe, joka o: annetiaiva kan'ain«äliselle o.keudell. sillä vlueelliaea valloms, joka ilmote tulla tavalla on nojautunut myöski- Mallotemn maan asukkaitten suosiuinuk s.en ja jolloin myöskin muodolline. luovuluStirja on muistuttanut vo.t tiueen puolen lupauksesta, ei ole saa l,s, jvka sisal-äa voitianeelle mallall oikeuden peruuttaa annettu vakuutu ilman eua samalla kons^ilimuliuea oi ke. S tulee lou!atu!si. Aaekirjv! aneet luulema' tulkitsevin- sa uuta la> jimp ea sakjalaist.n pi rit! vakaumuksen, kun he, h^om oonollaen kiharan, ivka nykyään uh aa S^ome^ itsenäi yyuä, lausumat seuraama^: 1) Äaiilien slvisiysmaitten eniten armos^apltämien oikeus oppineitten yksi m.elisen mielipiieen mulaan tunnusii kei.ari Aleksan.eri Imen muonna 180!^ Suomi W-näjäan yhd stettäessä Suo melle Menäjästä erillisen valttoase- man. T maa Suomea waltiolli>ea it senäisyyden hämittuminen tai myöskin wam sen raiot aminen merkitsisiNät rikosta juhlalltjesli annetiuja ma uu- tuksia maStaan ja ujeuten mie^polmien «skana loulkaamattomalsi katsotun oi keusjärjestyksen hävittämistä. . 2) Waltttatsimme symästi Valtiolli sen itsenäisyyden hämiön Yhteydessä tvälttämättömästi tuhoutumaa suoma laista kultuuria, toSka tämä komien koetusten aikana ja omia voimin saa- mutettu simiStyS muodostaa sangen armokkaaa renkaza nykyaikaisessa si miStyselämässä. 3) Emme saata ajatella, että venä läinen yhteiskunta ja ennea kaikkea Menäjän kansan lailliset edustajat al- kaisimat rakentaa isöumlansa sisäistä valtiollista elcmää siten, että he tah- tvlsimat ojentaa kätensä ilmeiseen mal tiosaännöa rikkomiseen ja samalla kel vollisen ja aina lojaalisen kansan val tiolliseen ja henkiseen hämiltämiseen. Tammikuun 1 pnä 1910.- (Tämän jälkeea seuraa kirjoituksen alletlrjoittojaiit nimet. Ujeimmut heistä oivat yliopistojen prosessoreja, neivia oiteusoppmeita). Me suomalaiset olemme taistelus samme otteutemme puoleSta yisin, mutta sima kasi y'sessämme, että oikeus on meidän puolellamme, emme ole yksin. Tuo yl puolensadan oikeusoppineen yeakilön aUekirjoittama .selitys" on siilä ojotteena. Tämä simis.yneeUä maalimasta osaksemme tullut myötä- tunioijuuS on meille antama uutta in ioa, uusia voimia py-ymäan lujana ja horjumatta vtkeuskasltteessämme. Waslalauseessaaa veaälaistä mäki- mallaa poliuttkaa vastaan sano«at nuo Saksan ja Jtämallaa oikeusoppi neet m. m.: .Suomen valtiollisen itsenäisyyden .amittäminen tai myöskin main sen hajottaminen merkitsisiivät rikosta juh lallisesti anneltuja vakuutuksia maL- -aan ja useitten miekpolmien aikana tiiukkaamaltomaksi katsotun oikeuSjär- j-styksen humittamisiä." Tämmöiset sanat kehoittoivat meitä uomala.sia entista innokkaammin puv ustamaan perusmslaillisia oikeuksiam- ne ja niiden puolesta taistelemaan! Ia perustuslaillisien oikeuksien puo^ lesta taistelevat tuikki ne, jotka vaa leissa ensi tiistaina ja ktskin -iikkona >ianestäwat perustuslaillissuomeumieli- siä henkilöitä eduskuntaan! Tilastollisia tietoja eri aloilta. IX. Siirtolaisten lutumiäri. Niistä siir!okaisista, jotka lähtivät musia ennen m. 1693, ei ole täydcl ia tietoja. Tiedetään r?aan. eitä m 883 lchtt W asan läänistä 1,616 enkeä seka muosiaa 1884—1892 yh eniä W^asan ja Oulua laaueisia >4,785. mainittuina muosina on siirto ai,uus ollUi leuraama: W. 1893 9,11? e kea, w 1891 1,380 t e ,tea, m. 4 020 he.-.lea, w. 1900 10,397 ^ukeä ja m. 1905 17,-127 henkeä. Wuosien 1900 ja 19o7 malilla ^innekstmainiuu vuosi oa mi mcinen, tta tietoja nyt on saatamis a — o!i i.r ilaisien lukumäärä suuna m. 1902, olloin se vl» 23.152 henkeä ia pie».in ^ 1900, jojoin se, kuieu yllu mal i t!iin, oli 10 397 henkeä. Wuon»a 1907 oli si.riolaisten lu ui aa ra eri läaueissa nain s^un: 7.375 henk. 3 281 . 2,482 . 914 „ «63 _ 678 . 581 . 341 . läänissä L run ja Porin „ joulun . .6llpuria „ >.l denmaan „ iluvpion „ hameen ^ ^Itlk.elin ^yt«nja 16,296 ye.,l. X. Si?rkokaiste« yytelsituanalt vei» asema. Siirtolaisten ammattijaoluksesta näh- 1 II, mihin yhteirkunialuokk.an m^os a muuttaneet paa asialliiestt kuulu jat. Mainitsemme vuodelta 1907 muuta mot ryhmäi: Loisia ja m ki'upalaisia. . . 4.404 I lollisiea po.lia ,a tyttäriä . 4.' 20 Torpparien pottia ^ tyitar.ä . 1,664 Pal.velusmalea 1,173 Talollisia 590 Torppareita 307 Lampuoteja, .syytinkiläisia" y. m. 104 Muna 4,034 XI. Silrt-kakste» iltS. Kuhuukin allamainiituun ikäluokkaan kuului jeurauma maara sitrtolaisia m. 1907: Alle 16 v. 1 293 16-20 4 471 2 -25 5,158 26-30 2.5 l8 Ul» 30 2,851 »S. w " ^ ^ ^ ^ ^ ^ f . L ^ -?> Kalkeyn pyrslötähli on tässä kuvattuna semmoisena, Miltä se näytti m. 1835. jolloin se viimeksi nähtiin. Se on, niinkuin kuivamme tässä näyttää, isohko tähti, jonka pyrstö ja kaksi siimea-muotoiSta lisäkettä muodostamat melkein ankkurin muodon. Au mastamme, joka esittää pimeää taiivasta, missä »valkoiset pilkut osottaivat enim, min näkymiä tähtiä, näkyy, vaikka heikosti, että pyrstötähden paksumman sydämmen molemmilla puolin ja pit!ät malka! sen takana on vitlä luiakmn miljoonista pikkutc-tidistä mm kostunut himmeäsii nnkytvä paksumpi häntä. Perhe-uuusia. — kihloihin omat menmet: Neiti Ma ria Mnr ui^ Turusta ja herra Albert No.la Helsingistä. — Wihittyiä. Aw!o!iittoon on vihitty: Sinuov am-. H .lsiiifliSia a,iui'vciällikti> B F. Labmzn ia u->N Eiin H^>ugb^rg a es?ori C. I Ho- gb.rg inaiiialao ly är. ^ Äuouua laiua u>^r!l^u>eu lod>s>l> Io?nmu^sa fil. ivht. Er. st Ne>oai»ioua za fi.. m^ist., ne>tl Jiies Vt>,ste». — Syntymät>älwiä- ' 80 «uotta'Sytti eileu ewets.»u x ud^i^e EuiiUe Bca- let, i!t» iarlauos a Pirllul sj i- öv wuotta täytti luruuuiaiaa tirehtööri H. «öt.verarm Äjaa^L>a. 60 ivuotta täytliia tänään Jääsken klh> ta uallan lruui-uumouti A Hi- iLrussoa. Mmialtl! llStinm!!!!. — FaRamsrkiloo» «tett» pai «otuote. Maanantaina otetiiiu aika kauslehti „Puiw^n" wiimekst iimcsly- nyt numero 3 lokaivurik oon sano un Ie den numerossa olleen o:sakkeella ..ExodaS" varustetun kirjoituksen joh dosta, jonka laatija on rimimerkli Rafael Lemminkäinen. Painoylihzlli- tns oli krjoiiulsesta ilmoit anut Uu denmaan läänin kumernöörille ja maa nnut takavarikkoonoltoa. Kumcr. öörin käskyStä määräsi maistraatti sitten erään virkamiehensä takamarikkoonotoa toimittamaan. — Allspisto. Lakit, tolit. Na- fael Waldemar Erich on ni mitelty wa!tio- ja kansainmälisen oi- teudea profes>orilsi. — ^aktinko «Ka?rko Aergva min rahastosta. Mlimejuinui.lai a m.iLräsi pultintoloutakuntu, johon kuu- iuu Kansaui-teatieria johrokunta teat :eri taloyhtiön joh okunta ja kaku edus aiaa niy^telijakunnan nuolesta, »Kaarlo Bcrgb'min r. hasiosta" r.yt ensi kerran annettaman 1,WO mkn palkinnon kir lailija Kaarlo Ärrälle, jo^k näytelmä „Musta si pi" on saaivnttanut kahtena viime muunna !lans.>lliSiealte risia esite.yletä kolimuisis'» kupp^leisia oarhaaa menestylsen, ivka on jukamiien ehtona. Wahemmistö antoi äoneni Eino Leinolle, pitäen hä-ien „M.unu Tasvc-stiaan" kirjallijeSsa suh iees>a k^psyneempanä. — SiirSea onntttanl'ius tapahtui viime iviiiolla ke-li Lapf^ roiii pituiäsiä taloäi en I. J^>S andun i^esi s^hussa Suutari Josef Maitss.n se taaniui wau'teiitaan luyumsi 1 oleman iv.-ki piwr n hihnaan ;a tuli ruhinuisi nnn pahasti, että hän heti heitti hen- keniä. N.in surulleen kuolcmun saa nut oli 35 ivuonas ja nainut. — FySttSmSi» avustamiseksi myönfimat Heljing n kaupui.g>n » oliuus mieyet t0i^pa>w..nä illalla 11.000 mk. lyötä vastaan jse tamakji kunnan thön- ivälitystoimiston, petas>usarmeijan ja hy.väoteleivai y^yhdistyk.en toalityksella. — FySttömilke mySnnetty tapa toimeenpanoa keräys. Kenraalit» iveruöorl on suosiu-luc erinäisten työt- tömain anomukseen saada toimeenpanna marain keräys listoilla ja saaSivlaaii^ koilla ehdolla, että keräys lope.etaan miimeiSlaän eafi toukok. 1 p:nu. — Suuria väkijuomaAarastoj- ottimat erinäiiet hetsinlilai ei mäkijuo- makauppiaat sikuläiiesla tulli>varusiosta ivnaie maanan aina — tuUitvrvtuklen pelosta, tictysti. Muuan nii-ta suoritti iullimat>uina kokoaaista 180,0(^(1 mk. Utjteenlä suor>lcttlia sinä paiivZnä ivä tljuomista tullia lähemmäs 300,000 mk. — W?ele«viZ!»inen naine» Vur jana. ^vivanlaina löi Tamp.reen pellamatehlaa^a keyruuosastolla lyösken- teleioä, hieman miclilvikalnea nainen Hanna Suoza samalla »ehiaalla tizö- te.iietemäa Kaile Liiidhotmia puukolla »vatsaan noin 10 sm. piilän haawan. Lii>d^olm tienee ohikulkiessaan kiusvtel- lut i.aiSta, josta tama suuttui ja löi puukolla. Kun sitt.n paitalle saapui mestareita >a insinööri oltam. an sel oaä asiasta, sieppaa Suoja taas puukon ja löi insinööri Donneria ranteeseen poi kittain h^aioan. Molemmat haan»ile tut läksiivät hakemaan lääkärin apua ja Suoja korjattiin sairaalaan, kertoo K. L. — Festamenttikayjaitullia. Ra kennusme-tari I. G. Rosenberg, joka t. k. 2 pnä kuoli Luganossa S-veitnssä, on testamentissaan paitsi sukulaisilleen y. m yksityisille henkilöille lahzottanut »Manham ivoimojen työauoneelle^ 5000 mk. Helsingin kaupungin tvailvmsille 5000 mk. ja ylijäämät Helsingin kau pungia hymuntekemaisyysyhdistykselle. — A hvia Seittäessäiin Kun t. k. 18 päiman aamuna talollisen Matti Uraien maimo E.va oli kotonansa Lemin pitijän Urjalan kyläsiä hellan lillr-ssä kadlvin valmistuspuu^issa, niin koh:asi h^ niä siinä kuotema aiman äkil- liie ti. Luultavasti ha lvaus näin su- rullisesti kutkuisi vainajalta elämän. — Aohdeksan iski ruu- mi scensa mu^na»taina Hkljingissa muuaa aa Hjalmar K ^rl ?loa niminen työmies asunnos>aan Wlad ^M !rinkadun 42:sjä. HiveUä oli aikomus leydä itsemurha, mut a se ci on.iiStunur. Onne on mies NZietiin kirurgi eca sairciaiactn za siritä Marian lairuataan. H.1N on heikko mielinen ja ru.ee toimltetlaivaksi köy hälniaioon. Pälwän pakmaa, — Kunpa »iin olisi! Rjetsh kertoo, eitä maaliagitatfioain yhteydessä on Suomessa syntynyt melkoinen joukko uusia liittoja ja yhdistyksiä. Innostus maaleihin oa enne» kuulumaton, naali- uurnalle saapuu koto maa. Asiantunte vien lausunnon mukaan ei yhteiskun sallisten moimien järjesiy-ninen koskaan ole ollut niin luja kuin nyt. » — Kirjasen Herzensteinin murhajutusta on julkaissut eräs Ä. Pru-sa!!>ff, j.ka on e iintynyt todis tajana muiintuSsa vikeusjutusa. Kir joittaja. tulee siihen lopputulokseen, että Tubroivinin, Ju hkeivltih Krusk^^skin j 1 P^lvivnjetrta yritykset puhdlS au:ua oivat tyocryiMä ja että Herz^isteinia murhaaja on yhäti tietymättömissä. — Suomettarelaisia enem- mänkin lenaati tin. Paitsi jo ui- muetlya aieSl^ri Saariio-kea kuuluu plalkoin joku toinenkin suomeltarelainen mies nim tettavän talousosaston jäse» neksi, tietä S. K. Elämä ja tnöt llisyys. „Elämä oa niin suurta taistelua ih- mi eue", sanoi joku kerran, „e»tei hä nelle ote aikaa olla kristittynä*. Mutta siihen ei tarivilsekaan ai kaa. Kristus ei ole käskenyt ihmistä laiminlyömään työtä,.sä ja täyttämään aikaan>a ainoastaan mirjien veilaami- >een Haa tuu opettamaan ihmisiä, miten he kunnioitt. ijiivat Jum laa työl- iu^n ja toimillaan. Jota on saanut -lristuksen muoSon elumuänjä, häneltä e» moi mikaäa thöuse cika Mikaan työ peittää I e usta, >,lla han on kaiten yläpuolella, ei ed-S koneiden jyske moi tulayuttaa KriStukien taimaallista ääntä. Kun Johannes käski ihmiSten kään tämään sydämensä H-rran puoleen, es haa kieltänyt heit-i tyolä tekemästä, vaan painivastoin läski heidän täy tämään entiset iveltvollisuutensa uudella tavalla. Jecsuksen kasly maailmalle oa vielä nytkin: »Zentähden, mitä ikänä te syötte tai juotte tai mita ikänä te teette, se teh kää Jjän Jumalan kunniaksi". Zieniä tietoja. — Eiamin prinssi — höaeo nimensä ou M^mch — loaoul ioioa luiin^tai^u Poru-oojelU ja läijii iiistalua pois. — Tampereen kunusllissairaslan yli- hoiiajtilute >i auiuMl» hitaan hoitajatar Hilda Aumiueu -noella. Turun Siemenkauppa.^ ^ U. Rail», maamme eteivi» pikajuoksija, ou mat uslaout A-neciklaau. MeSiorimme toimoo »niistä et»wumpS»ii palaaw»osa siet S talaina lttaatseea osaa Tukholmaa olympia laisiin tilpi-illlihin w. 1312. — Oluen hinta nousee. Kaikissa Mi- paria vlaivaaimoi»!» o» maanaataiSta läq- tiea loroteit» oluen hintaa 1 m!, korilta. Korotut koStee sekä koko että puoli-pulloja syaltaiviS koreja. — Sonnin kauppa. Mlppula» Koiivll- soo» Soai»y^d>st..s oa myyayt L.-S. tania- kiria-sonain u:o 2 .tommia" moanmiljeliiä Helkki Saatille Sääksmäettä. Kaoppahiata LiXt martlaa. — Eahankauppa. Kauppaue»woS Ahl- qmistin ^eriUistea omistaman Rittmiemen höyrqs-hau Haminaa läyellä omat ostaneet kaappia» Eetu Sila»o >a lahanomitlaia T Jaakkola Weh ataydetta. Kauppahinta tuote- maton. — Tulirokko JhtväSkylSssä. Pankiuj. I. Kerttulaa tolme la»tu iuotimat wi>me n»i- lolla talirotiooa. Nyt ou sairastunut rokkooo myös Kertlataa palw lliatar. Kaa« pungisja oa sitäpaiifi sattunut pari muuta tutirok.otapanSta. --- Lempäälän kanawan korjanStSiden tietää K. L ottaneen lamaa siiloa »tus^a Töihin otetaan tällä kertaa noin 50 miestä. — Hollolan. Nastola», Kärkölän ja Kosken maamie-ieuroicn maawiu^«ae - wojui>i oa louli^tu 23 tiaiijas.a työnlohtaja K. A. Salokangas L-uipaätasiä. Wtä ja toista. — Juua myöhästynyt pakka- sen talia. Tällainen haraiinaiuea tapah tuma sattui suanuntai aamuna. >«llo>n Tam pereelle ja puiva P^hjaumoaa aamuiuaa myö hästyi 83 miau ttia. Poqiaamaau juaatsa swat meUem kaitli »anaut höyryllä lämmi- tettäiviä, ja lo» tämmitytjeea meni pa kaiea talia iouria oj» p>e»ea »eturi» höyryä, r» sitä eaaä rlittäoytlääa kyllilii patjoa käytiö- m.ima.si, jo«ia jyystä mat.autelooa Seinä- Ivea ja Myllymäen maulla kulut ailsa 1 tuuti yli tawalli>ra määrän. -> — Uusi pyrstötähti ja raahe laiset. Raahea sanomalehdet tietäivät pyrs» tötä,den näyttäqtyaee» myö« Raa irsia „rau- vunmalllsiiuien lv Lundberg.» myllyn matilla". Mutta «litteä mie.e u et ole m^lah anuttaan, että se olisi ollut pyrsiötäqti, waaa omat he ajatelleet tuota toista luulautta kateissa ol lulta .Laaa-.llmapalloa, Siwa» t m ilma pallo vylylsi niin kauan ilmasi» yhtä meuoa. — Aiwaa sekaisin tuatumat hywien raahe laisten sekä tähtitieteelliset että ilmailutiedot oleman. — Oi tuiak' o» ka««i» sovinto rakkaissa meljetsissä — lan. letaau eräässä tutuSia mirresjä. Ecäs yäatä Ät. Äi.u pitäjässä ti stntään luleudu näihin raktalsiln welje siiu, sitä o ot taa hänen meaettelynjä metjeään lohtaan- TapanS oa seuraama: Jsäuaäa weli palaji A^eriiasta ja luo ei ollut enää muitakuau omaisia, uita meui wel,easä luolie. J>än^ tamme otti metjensä msStaan hsmin ysiä- w^lli>eSti ja sitä ystäw^lli>yyltä riilli aina siiyen osti. kun tull puhe siitä, palloako we»i nyt, sieltä kultaisesta Ameruas:a palattnaui. oulisiaa „!apiioalia". Weil ler.oi, e.tä oaui oli siellä iäaniyi-qt hänelle mastaije.si, ettei hänellä ollut rahoja mayääkaan, ja eitä yäa >en liiä si lvietä oli niia lairaS, että odoitj -uol^maa, jviika talzdea hän toimoi laaziaa^ ulla nyt meljen^ä tytoaä mähäiien jotai» hoi loa saadzlieeu. Tätä liäaen ei olisi pitunyl lausua, silla nyt muuttui lvetiellij^ys. Weil alioi nyt iaada i>annou ia hänea heiloamiau astmoja puo.clta taiklea lvmiiyytlä mailla ole.naa toytelaa. Niin laira'! kuin viilin ja» hän olla pänoät pit.ät samoS^a työssä kuia m^utlin. Kun sitte mieqen heil-ouden lähden t^öialut ei vät euää pyiyaeet kasis ä eita haa IliS eeää parhaalla taydvllaaukoan suanut mi' tään teddyksi, muutetliin hän pois yhl«»e-tä aiunnosia auiioon tctpomatupaan jossa sai tylmassä haturassa tumasja mieltää päimäaiä milea lutca. maatta höyläpen illä, sellaisiin »loiyia jopi ^is>a maluuioaatleissa. W>hdoiu tuli pelaStama euleli ja wei miehen maimuis- taivoa, josia hau 5aa toti olla lämpimässä huoneessa. Min kirjoitetaan meille eräältä taholta ja Ujaiäa», etta isävta vuna sitte sitä „kolo taa- laa' puoli-etta ja ny! waul>«u «della hau loy ah kera-li akitecraamas>a iuvmeltarelaijuudeu te kopyhä a-^omuri kos-voillaiin. Wiime perantaina kuoli Turussa ev-rstt Robert FerdinanMiat her 74 muodea ikäisenä. Hanlä sure mat lähinnä leski ja 7 lasta. Ent. ylioppilas, kansakoulunopettaja Anihelm Gabriel Borg luoti Pihtiputaalla t. k. 15 p. 6Ä wn den manhana. Lähinnä suremat leski ja 7 lasta. T. k. 20 p. kuoli Joensuussa lyhyen sairauden jälkeen lellojeppä Pe kla Hätinen vähän yli 56 muodea ijässä. Jälkeensä hän jätti lesken ja takil tytarrä. T. k. 18 p. vaipui kotonaan Nur meksen Pohjoispään LeskeluSsa kuolon uneen Nurmelien kunnan mo-llkymmen- vuotinen lasööri Heikki Juhana Saastamoinen meikein LI vuo» den ijässä. Perjantaina kuoli Porissa pitkäaikai sen keuhkotaudin murtamana Seikun sahaa työnjohtaja Frans Viktor Nordlund Kömnellä ikävuvdellaaa. Wainaja oli ollut yli 30 muotia samaa liilkeea palveluksessa. Lähinnä suremat 3 tytärtä ja 3 potkaa. Raumalla kuoli viime sunnuntaina talonomistaja, ent. merimies Da m id Fabian Lundmark 8i):llä ikä- »vuodellaan. Mainajata, jonka puoliso kätkettiin haudan lepoon joku kuukaus! sitten, jäi lähinnä kaipaamaan 3 ty tärtä, sukulaiset ja ystäivät. » Wiime perjantai-iltana kuoli kodis« saan ent. tilallinen, perämies Otto Friberg-Eero la. Raumaa maa- seura!. Ä-ermuutllan kytästä, 80:llä ikarvuodell-an. ^ensjälts. — A»karatta lumimyrsRyjik o» viime paimlnä laastia rleyunuc Keski- Wenajällä, »lottuea etäälle itään ja kaakkoontia. Llikenne u>ellla rautateillä oa joko kokonaan tai osittain keskeyty nyt.. Pensa, Tumboio, Samara, Sara- tom y. m. taupunglt omat osakji lumi- nietosten peitossa. Karpov!» muryaaja teks« tettit. P.etariSta sählötettlin maanan» taina, etta eiversn K^rpomin murhaajaa Petromin kuolemantuomto oa pantu täy täntöön. llltzomzslts. — Suuri latna. Ruotsin kunta- gaskunnaa hypoteelktkussa oa eraan kon» lorrsioa kanssa, johon kuulumat Rans kan eleivimmät pankit, tehayt pästökjen 3 V» prozentia 60 mitj. truunnn tai- uan otlunnseSta. — prinsessa tzkementtne» »«i- mi«en. Niinkuin w>lmk numerossa ler« rolliin, on kuningas Leopo^din nuoria tyt. r nyt kihlvls,» prinssi Wiktor Na poleonia kanssa. Häät mietelää ensi loka- tai marraskuussa Brys>eltssä. Jo useita vuosia sitte pyysi prinsessa isal- taäa lupaa mennä prinssin kanssa aai» misiin, matta kuningas ei antanut suos tumustaan. Nyt omat asianomaiset suos tuneet liitoa solmimijeeu, m. m. Bel giaa nykylaen kunlngaS Albert. — AynamMtiräjSydys. New. DorklSta, lammik. p.: Lähellä Fuchilllä Neiv-Uorkta malttossa oa en- ner,aikaisesti räjähtänyt dynamilttipanoS Ncio Aorlin mesijohtolunneliSsa surman nut 15 työmiestä. Cri aloilta. KotlelStitte» tsoka. Tuon tuostakin kuulee puhuttavaa henkilöistä, jotka oivat saaneet meren- m^rkytylsen usein hyminkia mahälsen etsinten puremasta, etenkin kissan pure masta. Tämän johdosta on eras tta- lialainea läukari tarkasianut erl e.äin- len kuolan b^kleer>op.toisuutta. Kokeet oivat antaneet erittäin mieltakiinntttä- miä tuloksia. Niinpä huomasi häa he- ivosea luotan sisattaivan joukon basilleja, joista 3 lajia oli taudlnsyanytlajiä ih misellekin. Kissan kuola oli, niinkuin jo edellä- päia sop>i armata, bakteeriorikasta (coc- cia ja busilleja) ja tutkija tapasi siinä aiivaa niihin asti tunlemattomankin kis- >an kuolalle yl>inomaisea basillin, tina .äta bajillia lslutettlin kanlineihm, osot- tautai je erinomaisen myrkyuisekii, sillä kaniinit kuolirvat 24 lunnin kuluessa. T^ma busilli se marmuudella onlin, joka juuri telee kissan puremaa niin myr- kylllscksi. koiran kuola sisältää kaikista enim män eri ba alleja, joista monet maikeat taudit jaaivat alkunsa. Tästä kaikesta huomaamme, etteimät yksin puremat ole waaralU>ia maan myöskin kuola, joten mc.dan tulee kart taa tuota niin ylet esti lay.etiyä tapaa huudella eläimiä ja aniaa niiden nuolla ta-rv0jamme, sillä hyivin monet jopa kuolemankin tuottamat taudit kulkemat silla tavoin meihin Hyivailkaämme ja hoitakaamme eläimiämme, se oa otkein ja sittä ne pitämät, mutia älkäämme suudelko attla, sanoo Elainren Ast. ÄZälipaloja. — Lohduta» sekin. .Jokaisella vanhalla piialla oa «ma.m ytj» lohdutus". ,Miia Iille'/" „Ajaius, että häa oa auttanut ainaki» yh den mieqen imettämään rauhallista ja tyyntä etamäa". — Metsästysjuttuja. I.»»» metsästys- apvlaiul..: lcidan parooui tallki am^uu.ania olutiei vmaaa leilctöouiä'/ Ä:-ieu mel>oeiysap»ta>u«a: «l, lyllä Ut njeimuillkn lntjelelaaa — >airasy»lonte>eeu. — Lettn on miekaS eläin, sanoi »räS wanha u, ljc>s.oiä. zkiua terran aioia >ttä alaa kolme lttllua ja >e oiajt plllvlltaa lt- leusä jos johoniia. SLumem «iyooin >aia niiaa sen ammuliusi, mutta silloin huomasiu- lm. etta ie oli ruslea louca-