Nro 22 - 19«O KAIKU. Keskiviikkona Helmikuun 23 päivänä. mkan sakon uhalla. Työmies Efraim Hynynen Lapinlahdella poissaolosta mastaajana 75 mk. ja tultama ensi käräjiin 150 mkan sakon uhalla. Työ- mies Olli Wille Seppälä Romaniemen Muurolasta poliisin mastustusjutussa poissaolosta mastaajana 50 mk. ja tultama ensi käräjiin 100 mkan sakon uhalla. Työmies August Kankkonen Mokolahdelta lomasta ajosta noste- tussa jutussa poissaolosta mastaajana 20 mk. ja tultaiva ensi käräjiin 50 mkan sakon uhalla. Työmies Edward Maikkunen Romaniemen Jaatilasta poliisin mastustamisjutussa poissa olosta mastaajana 50 mk. ja tultama ensi käräjiin 100 mkan sakon uhalla. Työmies Jaako Ollikainen Lumijoelta komasta ajosta nostetussa jutussa poissaolosta mastaajana 20 mk. ja tultama ensi käräjiin 50 mkan sakon uhalla. Työmies Jalmari Piittisjär- mi Romaniemeltä miinankuletusjutussa poissaolosta mastaajana 50 mk. ja tultama ensi käräjiin 100 mkan sakon uhalla. Suutari Jaako Wilho Hakala eli Pouttu Romaniemeltä miinan- myynnistä 100 mk. sakkoa ja meroa liikkeestä Romaniemen kunnalle 25 mk. Työmies Taametti Rygi Termolasta toiskertaisesta miinanmyynnistä 150 sakkoon ja meroa liikkeestä Romanie men kunnalle 35 mk. Seppä Tapio Romaniemeltä yhdyskunnan rakennus- säännön rikkomisesta nostetussa jutus- sa esteettömästi poissaolosta mastaa jana 20 mk. ja tultama ensi käräjiin 100 mkan sakon uhalla. Mäkitupa- lainen Matti Tepsa Romaniemeltä ra- kennussäännön rikkomisjutusta esteet- tömästi poissaolosta mastaajana 20 mkan sakkoon ja tultama ensi käräjiin 100 mkan sakon uhalla. Juho Kettu nen Sodankylästä miinanmyyntijutus- sa poissaolosta mastaajana 75 mk sakkoa ja tultama ensi käräjiin 150 mkan sakon uhalla. Työmies Juho Heikki Tolonen Sotkamosta miinan- myyntijutusta poissaolosta mastaaja- na 75 mk. ja tultama ensi käräjiin 150 mkan sakon uhalla. Todistajaksi haastetun Juho Leino Salmelan on tultama ensi käräjiin 20 mkan sakon uhalla. Työmies Aksel Jisakinp. Aho Pihtiputaalta miinanmmyyntijutusta poissaolosta mastaajana 75 mk. ja tultaiva ensi käräjiin 200 mkan sakon uhalla. Kaarlo Alanenpää Mitor- niolta miinanmyyntijutusta poissa- olosta mastaajana 75 mk. ja tultama ensi käräjiin 150 mkan sakon uhalla. Todistaja Fredrik Karttusen on tulta- ma 20 mkan sakon uhalla ensi kärä- jiin. Työmies Armas NoimainenJi- salmesta miinanmyyntijutusta poissa- olosta mastaajana 75 mk. ja tultama ensi käräjiin 125 mkan sakon uhalla. Todistaja Niilo Pallarin tultama 20 markan sakon uhalla oikeuteen. Jtsel- lisnainen Hilda Salmelan, syytetty miinanmyynnistä, tultama ensi kärä- iiin 50 mkan sakon uhalla. Kalle Heikkinen Kemijärmeltä miinankuletuk- iestä 25 mk. sakkoa sekä miinat kruu- nulle. Työmies Tuomas Juopperi Romaniemen Ounasjoelta miinankule- mksesta 10 mk. sakkoa ja miinat kruu- nulle. Työmies Edward Wäisänen Kuopiosta miinanmyyntijutusta pois- saolosta mastaajana 75 mk. sakkoon ia tultama ensi käräjiin 150 mkan sa- kon uhalla. Todistajaksi haastetun Wihtori Pentikäisen Helsingistä tulta- ma 20 mkan sakon uhalla käräjiin. Suurmiinankauppias Pekka Lauri Ro- maniemeltä miinanmyyntijutusta pois- saolosta mastaajana 200 mkan sak koon ja tultama ensi käräjiin 300 mkan sakon ja tuonnin uhalla sekä lodistaja Kalle Pihkakoski 40 mkan 'akon uhalla. Työm. Erkki Npolan Romaniemeltä tultama 20 mkan sakon uhalla. Työmies Juho Wilho Hulkko Nurmeksesta miinanmyyntijutusta pois- saolosta mastaajana 100 mk. ja tul- tama ensi käräjiin 200 mkan sakon uhalla. Työmies Edward Ollikainen Kangasniemeltä miinanmyynnistä 75 mk. ja meroa liikkeestä Romaniemen kunnalle 20 mk. Heikki Mällinen Li- nnngasta miinanmyyntijutusta poissa- olosta mastaajana 75 mk. ja tultama ensi käräjiin 150 mkan sakon uhalla. Työm. Artturi Niemimäki miinan- myyntijutusta poissaolosta mastaajana 7.0 mk. ja tultama 100 mkan sakon uhalla ensi käräjiin. Työm. Matti Kilponen miinanmyyntijutusta poissa- elosta mastaajana 50 mk. ja tultama er.fi käräjiin 100 mkan sakon uhalla. T. k. 17 p:nä sattui käräjillä miel- läkiinnittämä juttu. Todistajaksi haas- xettu työmies Jaako Erkinpoika Eri- loinen Alahärmästä kieltäytyi todista- jana puhumasta, maikka sitä ennen >'ki säädetyn todistajamalan. Sanoi, cttä oikeudeu pitää hänellp laittaa benkiivartijat, jos hän todistaa: niin dän sanoi pelkäämänsä, maikkei asia ollut isompi kuin miinanmyyntiasia. Oikeus kumminkin melmoitti todista jan puhumaan malansa perusteella. Kun hän yhä kieltäytyi, niin miralli- nen syyttäjä maati Erikoiselle edes- mastausta määrästä malasta ja oi- leus määräsi nostettamaksi Erikoista ivastaan eri jutun samana päimänä täsiteltämäksi sekä melmoitti Erikoisen tulemaan saapumille 100 mkan sakon uhalla. Uudestaan sisälle käskettäessä runnustikin Erikoinen tehneensä määrin s.'kä pyysi anteeksi aikoen rumeta to distamaan. Kun syyttäjä pysyi maa- timuksissaan, niin sakotettiin häntä oikeuden edessä niskottelemisesta 200 markkaa. . Itsellinen Kalle Krigsholm Roma- niemen Ounasjoelta juopumisesta oi- f-uden edessä ' 5 mk. ja inaantierau- l)an rikkomisesta 100 mk. eli yhteensä 175 mk. sakkoa. Talollisenp. Matti Mölläri Romaniemen Ounasjoelta miinanmyynnistä tultama ensi käräjiin 75 mkan sakon uhalla. Itsellinen Malakias Matjus Haapamedeltä on ollut mangittuna ryöstöstä läänin mankilassa ja sieltä lähetetty oikeuden tutkittamaksi. Ilmiantajana oli itsel- lisnainen Maria Hannuniemi Roma- niemeltä. Kun juttu ilmiantajan pyyn- nöstä lykättiin ensi syyskäräjiin, niin oikeus laski Watjuksen mapaalle ja lalle ja melmoitti hänet saapumaan syyskäräjiin mangitsemisen uhalla. Jt- selllsnainen Teresia Vilhelmiina Koi- muniemi Romaniemeltä oli syytettynä miinanmyynnistä, mutta ei tullut mastaamaan; tultama ensi käräjiin 100 mkan sakon uhalla ja todistaja Maria Pähti 20 mkan sakon uhalla. Useita kopperonomistajia oli Haas- tettu yhdyskunnan rakennussäännön rikkomisesta. Joitakin määrättiin 2 kuukauden kuluttua siirtämään pois tumattomalta paikalta kopperonsa. Ne, jotka eimät tulleet mastaamaan, lan- getettiin säädettyyn sakkoon ja suurem- man sakon uhalla tulemaan ensi kärä- jiin. Työmies Heikki Tildanp. Sal- mela Romaniemeltä oli syytteen-alai- sena uskotun tamaran hämittämisestä. Salmela oli miime talmena työssä Pudasjärmen puolella Simojärmen kylässä kruununtorppari Heikki Er- mastilla ja lähti Ermastin hemosella tukkimetsään. Mukaan pantiin kaikki emäät hemoselle ja miehelle. Mutta Salmela ei tykännytkään tukkimetsässä olosta, maan tuli hemosen kanssa Ro- maniemen kirkolle ja möi hemosen eräälle Kuolajärmeltä kotoisin olemalle miehelle sekä piti rahat ja joi ne suu- hunsa. Ermasti kumminkin sai hemo- sen pois, joten tuli ostajalle mahinko. Tästä Salmela tuomittiin raskautta- main asianhaarain mallitessa 5 kuu- kaudeksi mankeuteen, kormaamaan 120 mkalla Ermastin kulut, hemosen hin- nan ostajalle takaisin maksamaan ja todistajain kulut asiassa, joten raha- kulut nousimat yli miidensadan mar- kan. Mutta mistäpä tyhjä maksaa, kun on tasku tyhjä, toisessa ei mitään. Talokas Juho Rantamatinmikko Ro- maniemen Jaatilasta oli haastattanut torpparinsa Pekka Koimupalon oikeu- teen maatien torppaa pois siirrettä- mäksi, kun ei ollut kontrahtikirjoja. Oikeus kumosi kanteen ja melmoitti kantajan kormaamaan mastaajan kulut asiassa 425 markalla. — Kolmoset, kolme tyttöä, synnytti eräs Kalajoen emäntä-ihminen miime »viikolla tä- kalaisella synnytyslaitoksella. Lapset elämät kaikki. lapsia ristittäissä laumantaina, kun äi- diltä kysyttiin, mitkä nimet lapsille pannaan, mirkki tämä makamasti: „pankaa heille mitä tahdotte, kun ette samoja pane, kun kotona elämillä on" ja sitte luetteli hän kaikkien kuuden nimet. Joku runoilijasielu sitte antoi tytöille nimiksi Kyllikki, Ainikki ja Tuulikki. Perii-Pohjolan nimniil- Johtokunta piti toisen kokouk- sen tänä muonna 18 p. helmik., ja oli siinä sen 10:stä jäsenestä yhdeksän saapumilla. — Nelituntisessa istun nossa käsiteltiin seuraamat asiat i Karjanhoitajakoulut. Esi- tettiin Maanmiljelyshallituksen kirje, jossa pyydettiin johtokunnan lau- suntoa Kristineströmin karjanh. koulun johtajan anomuksesta saada koroitettua maltion amustusta sanotulle koululle. Asiassa päätettiin antaa puoltama lausunto. P.-P. Kansanopiston o p et- tajisto oli anonut apurahoja opiston mähämaraisille oppilaille. Kun ei johto- kunnan käytettämissä ole maroja sellaisiin tarkoituksiin, annettiin asiassa epäämä masjaus. Metsätalousneumojaksi malittiin kahdesta hakijasta Suomus- salmen hoitoalueen m. t. metsänhoito- ja, metsäkonduktööri Arno Calamnius. Keskustelukysymyksiä S. M. Keskusliiton määräai- k a i s e e n k o u k s e e n m. 10 10. Maatalousseurojen Keskusliiton Wal- tuuskunta oli kehoittanut lähettämään ehdoituksilla sellaisille kysymyksille, joita johtokunta haluaisi pohdinnan alaiseksi ensi syksynä pidettämässä Keskusliiton kokouksessa. — Päätettiin ehdottaa seu- raamat kolme: 1) koska rautatiehalli- tus on ehdottanut pusertamattomien heinien rahdin koroitusta, eikö olisi syytä Keskusliiton puolelta uudestaan ryhtyä toimenpiteisiin rahdin entisel- lään pysyttämiseksi? — 2) Kielikysy mys. — 3) Koska yhäti kuuluu mali- tuksia pätemien toimihenkilöitten puut- teestä maanmiljelys- ja talousseuroissa, eikö olisi syytä, että seurojen alotteesla ryhdyttäisiin toimenpiteisiin mirkaili- joitten taloudellisen aseman turmaami- seksi hankkimalla heille eläke, niinkuin maltion Miroissakin on? Paikallisyhdstystenamus- t u s m. 10 1 <>. Paikallisyhdistyksiä oli kehoitettu helmikuun 15 p:ksi lä- hettämään apuraha-anomuksensa ja marojen käyttösuunnitelmansa. Kehoi- tnsta oli seurannut 11 maatalousseu- raa. Niille jaettiin apurahoja seuraa- masti: 1. Alatornion Alipuolen maatalousseura: juurikasmi- miljelyskilvailuihin 75: —, heinän- ja juurikasmisiemenien miljelyskilpailuihin 75: —, koelypsykilpailuihin 50: —. 2 Alkkula n maatalousseu ra: koelypsy- ja puhdistuskilpailuihin 30: —, nauriin miljelyskilpailuihin 20: —, suonmiljelyskilpailuihin 30: —, mi- hantarehukilpailuihin 30: —, lannan- hoitokilpailuihin 50: —, Puutarhan- hoitokilpailuihin 20: —kirjallisuuteen 20: —. 3. Kainuunkylän maata lousseura: lannanhoitokilpailuihin 50: —, rehujuurikasmimiljelyskilpailui- hin 30:—, juurikasmi- ja heinänsie- menmiljelyskilpailuihin 25: —, kasmi- tarhakilpailuihin 20: —, karjanhoito- kilpailuihin 50:—, maatalouskirjalli- suuteen 25:—. 4. Karungin maatalouseu- r a: karjanhoitokilpailuihin 50: —, ru- kiinmiljelyskilpailuihin 30: —, juuri- kasmimiljelyskilpailuihin 50:— uutis- miljelyskilpailuihin 50: —, heinänsie- menmiljelyskilpailuihin 35:—, kasmi- tarhamiljelyskilpailuihin 25: —. 5. Kemin maatalousseura: juurikasmi-, koelypsy- ja karjanpuh- distuskilpailuun 79: —, mihantarehu- miljelyskilpailuun 30: —, lannanhoito- kilpailuun 59:—, keittokoululle 25:—. 6. Kemijärmen Iso nkylän maatalousseura: lannanhoito- kilpailuun 70: —, siemenmiljelyskilpai- luun 30: —, mihantarehumiljelyskil- pailuun 50: — koelypsykilpailuun 50:—. 7. Kemijärmen Alikylän maatalousseura: lannanhoito- ja lantasuojien rakennuskilpailuihin 100: —, juurikasmimiljelyskilpailuihin 39: —. 8. Orajärmen maatalous seura: lantahuonekilpailuun 30: —, lannanhoitokilpailuun 25: —, juuri- kasmikilpailuun 25: —, kasmitarhakil- pailuun 10:—. 9. Simon Jokikylän maa talousseura: lannanhoitokilpai- luun 75: —, karjanhoitokilpailuun 50: juurikasmikilpailuun 25: — 10. Sinetän maatalous seura: keittokurssit 25: —, mihanta- rehumiljelyskilpailuihin 50: —, lan nanhoitokilpailuihin 50: —, koelypsy kilpailuihin 50:— kasmitarhamiljelys- kilpailuihin 25: —. 11. Turtolan maatalous seura: lannanhoitokilpailuihin 50: —, juurikasmimiljelyskilpailuihin 40: —, mihantarehumiljelyskilpailuihin 25: —, karjanpuhdistuskilpailuihin 50: —, koe lypsykilpailuihin 50: —. Turvallisuuden mukaan oli amus- tusta pyydettty koko »rohkeasti", jonta siitä huomaa, että ainoastaan yllämai- niltujen, 11 maatalousseuran anoma erä teki yhteensä 3500 mk. Käytettä- missä olema menoerä tähän tarkoituk- seen on maan 2500 mk. On mielä seuroja, joitten apuraha-anomukset ei- mät mielä ole saapuneet. Uusia myös muodostuu. Ja kunkin tulisi kai saada apurahoja. Ei myöskään nähtämästi ole hoksattu, että paikallisyhdistysten hymäksi se tulee se ensikesäinen retkei- lykin, jonka seura kustantaa. Uusia maatalouseuroja. Hymäksyttiin ja noudatettamiksi mah- mistettiin Simon maatalousseuran säännöt. Uuden seuran toiminta-aluee- na on Simon kunnan Simoniemen, Maksniemen ja Si^on kylät. Karjanhoito-asioita. Kir- j a l l i s u u t t a. Kullekin karjanhoi- toharjoittelijalle päätettiin ostaa Ny- landerin & Cajanderin ..Lypsykarjan hoito", joka harjoitteluajan päätyttyä lahjoitetaan käyttäjälleen. Sama kirja päätettiin hankkia seuran omaan kir- jastoon. Tarkastuksia. KarjataMskil- pailujen lopullista tarkastusta ja ar- mostelua malittiin tekekemään karjata- lousneumoja ja sihteeri. Sonniyhdistysten amus- tus. Ohjesääntöistä amustusta koe- lypsyjen nojalla päätettiin antaa seu- raarvasti: Lakkapään sonniyhdistykselle: 3:sta koelypsykirjasta A 5 mk. yht. 15:—. Pasmajärmen sonniyhdistykselle: 5:stä koelypsykirjasta .! 5 mk. yht. 25: —. Pekanpään sonniyhdistykselle 3:sta koelypsykirjasta u 5 mk. yht. 25: —. Ruokojärmen sonniyhdistykselle 1:stä koelypsykirjasta a 5 mk. Maattojärmen sonniyhdistykselle: 17:sta koelypsykirjasta u 5 mk. yht. 85: —. Kuten tunnettu ja niinkuin ylläole- ivastakin selmiää, menemät nämä pal- kinnot yhdistysten omaan kassaan, ei yksityisille jäsenille. — Astutus- j a mapaalippujen tarkastuksen nojalla taas päätettiin amustusta ja- kaa seuraamasti: Kolarin Kirkonkylän sonniyhdistyk- selle: l»:sta astutuslipusta ä 50 p. yht. 3 mk., Isak. Leholle 1 lehmäma- sikasta 3 mk., Juho Lampalalle 1 son- nimasikasta 5 mk., Kreeta Kankaalle 1 lehmämasikasta 3 mk. Ulrik Kankaalle 1 lehmämasikasta 3 mk. Korpikylän sonniyhdistykselle: 10:stä astutuslipusta ä 50 p. yht. 5 mk., Kaarlo Määrälle 3 lehmämasikasta ä 3 mk. yht. 9 mk., Heikki Huhdalle 1 lehmämasikasta 3 mk., Kaarlo Haa- pealle 1 lehmämasikasta 3 mk., K. Mahlströmille 2 lehmämasikasta ä 3 mk. yht. l> mk., Armid Haapealle 1 lehmämasikasta 3 mk., Oskar War« hallepih>zlle 1 lehmämasilasta 3 mk. Orajärmen sonniyhdistykselle: 2:sta astutuslipusta u 50 p. yht. 1 mk., Adam Wiljo Orajärmelle 1 lehmäma sikasta 3 mk., Kalle Harjulle 1 leh- mamasikosta 3 mk. Hhdelmä Smk. 50: —. Astutus- ja mapaalippujen lunas- tusrahat käytetään yhdistyksien yleisiin kustannuksiin, mutta palkinnot tulemat eläinten omistajille. Niinkuin yllä- olemastakin selmiää. Seuran tarkastus. Wiime ja tänä muonna on ensimäistä kertaa kaikissa maanmiljelys- ja talousseu- roissa toimitettu hallituksen puolesta tarkastusta, joka ei suinkaan ole ai- kaista eikä tarpeetontakaan, sillä onhan maatalousseuralaitos koko manha ja maltion niiden käytettämäksi myöntä- aaovili© □ □ □ □ □ □ □ Kainiittia 12 Kana. 1 uornaskuonaa 16 "<< Fosfonhappoa. Kalisuolaa 37 "» Kalia sekä Luujauhoja. myövät LUNDBERG & K:NI O.-Y. Varastoon on uudelleen saapunut „TÄHTI" Separaattori N:o O, kuorii 40 litraa. „TÄHTI" „ N:o I, „ 125 „ Parhaiksi tunnetut. Hoito yksinkertai nen ja hinta kaikkia muita halvempi. LUNDBERG & K:NI 0.-Y. RAUTAKAUPPA, OULUSSA. im □ □ □ □ □ □ □ LJ fwmm □ □ mät marat jo nykyään melko suuret.» — Tarkastus koski etupäässä nyt ensi kerralla miime kertomusmuotta s. 0. | muotta 1908. — Tarkastus tapahtui täällä miimekuluneen tammikuun alku- päiminä. Tarkastajan toimomusta noudattaen selosti sihteeri johtokun- nalle tarkastuksen tulosta ja siitä joh- tuneita huomautuksia. Meensä — mainitsi tarkastaja — on tilit laadittu „kiitettämästi". Tulo- ja menoarmiossa tulisi aina olla joku erä johtokunnan mapaasti käytettä- missä. Myös piti tarkastaja melkein itsestään selmäna, että tulo- ja meno- armion hymäksyminen yleisissä kokouk- sissa on enempi muotoasia kuin kes- kustelun alainen pohdintakysymys. — Wuosikirjaan tyytymäinen, ja marsin- kin sonniyhdistysten taulukko sellainen, jota Harmoin tapaa: „hymä ja selmä". — Ellei mirkailija tai muu seuran asioilla kulkema henkilö pääse matkus- tamaan tamallisen taksan mukaan, olisi siitä ylimääräisestä kyytipalkan maksamisesta maadittama kuitti^) -- Wälistä tuleekin todella kilometri niin kalliiksi, että sitä oloihin perehtymät- tömän tarkastajan on maikea uskoa. Piti myös luonnollisena — niinkuin se monen muun seuran alueella on- kin, että jos seuran neumojia tilataan seuduille, missä ei kestikiemaria ole lähettymillä, kuitenkin huolehditaan siitä, että hän moi matkaansa jatkaa, jos hän eteenpäin haluaa tai pääjee ilman maikeuksia takaisinkin, jos tarme niin maatii. - Paikallisille yhdistyk sille ei, tarkastajan mukaan, saa seu- ran maroista edustuskustannuksia mak- saa osanottamiseksi muosikokouksiin, maan tulee paikallisyhdistysten ne itse suorittva. Lopputulokseksi mainitsi tarkastaja — lyhyesti sanoen — että toiminta on ollut tehokasta, tilit selmät, toimisto mallikelpoisessa kunnossa. K e m i n n a i s k ä s i k o u l u. Ke- min käsityökoulun johtokunta oli pyy- tänyt ..maamiesseuran" puoltolausetta maltioapuanomukselleen ensi marain myöntökautena. Kun sanotunlainen asia nykyisin kuuluu Kotiteollisuusyh distykselle, jätettiin asiakirja sille sci- malle antaen anomukselle maanmilje- lysseuran lämmin kannatus. Myöhemmin saapuneita, esityslis- taan ehtimättömiä, mähemmän kiireel- lisiä asioita pantiin pöydälle tai jätet- tiin toimiston huolehdittamaksi. j?ikku uutisia. Peipposen iiänen sanomat jotkut hen- kilöt kuulleensa eilen Palokunnantalon puis- tossa. Pitkä iStunto. Senaatin talousosas- ton yhteisistunto miime torstaina kesti, kahmilomaa lukuunottamatta, klo l'2>3ta päimällä lähes klo 7:ärni illalla: siis noin 7 tuntia. Nuorsuomalainen puolue. Zen johdosta, että prosessori E. N. Setälä on pyytänyt päästä mapaaksi keskustoimikun nan puheenjohtajan toimesta, on nuorsuo- mal. kesknstoimikrmta puolueen keskustoin»- kunnan puheenjohtajaksi malinnut prosessori Ziustami Grotenieltin, mainitsemat Hels. S:at. Ensi maalis- tai huhtikuulla tulemat nuorsuomalaiset pitämään marsinaisen puo- luekokouksen keskustoimikunnan määräämänä aikaua. Tuwi-ilmoja on ollut miime mnkvn lopulla. Wcsi maluu räystäiltä mirtoina, tiet upottamat luin kemäällä. Poronäyttcly Hclfinftissä. Tors- taina amatttiin pääkaupungissa näyttely, johon oli, kuten ennen on kerrottu, tuotu *) Tämän huomautuksen johdosta laadit- tiin toimistossa heti tarkastuksen päätyttyä käytännöllinen kuittikirjajärjestelmä, jonka johtokunta nyt hymäksyi, ja on se jo käy- tännössä. Kansantajuinen lakiasiain Käsikirja Kirjoittanut.- JULIUS SARASTE. Tarkastavat: F. 0. LILIUS, J. K. PAASIKIVI, ALLAN SERLACHIUS. Edullisinta on tehdä tilaus jo tällä viikolla. Jos tilaus tapahuu ennen tämän kuun loppua, saatte korukannet ilmaiseksi. Teos on tarpeen joka talossa. Ilmestyy 30 vihkona ä 50 penniä OSK. JALANDERIN Kirjakauppa, Oulussa. Asiamiehille runsas palkkio! EB c (8 es ** o o :«S £ O E a « < Kansantajuinen Lakiasiain Käsikirja Kirjoittanut: Julius Saraste. Tarkastavat: F. O. Lilius, J. K. Paasikivi, Allan Serlachius. ÖB9BBBS9EEI sm > co tt 3 o T v- o rt O r* V O 3 EEEma lidullisinta on tehdä tilaus heti! Jos tilaatte ennen tämän kuun loppua saatte korukannet ilmaiseksi! Teos on tarpeen joka talossa! 30 vihkoa ä 50 penniä. B. B. Bergdahlin Kirjakauppa, Oulussa. lappalaisperhe Enontekiöstä, poroineen, ko- tineen, jäkälämarastoineen y. m. Muualta Suomesta. — Lahjoitukset O. A. Malmin rahastosta. Kauppaneumos Otto A. Malmin rahaston maltuuskunta on päättänyt tänä muonna annettamaksi: Pellermoseuralle 30,000: — Mart ta yhdistykselle 30,000: — Miipurin läänin kansanmalistusseuralle 20,000:— Kotis eutututkimuks en keskusvaliokun nalle H,000: — Kansanmalistusseuralle kansankirjastoja marten S,000: — Vanhainkodille Kokkolassa 4,000: — eli yhteensä Smk. 100,000: —. -— Oppilaiksi Tampereella toimi maan A. Lindselt-Lehtisen kasmatus- opilliseen käsityökouluun on m. m. otettu Ester Halttu Haukiputaalta, Hilda Jatkola Pyhäjärmeltä, Aino Telkkälä Pudasjärmeltä, Emi Wahe Haapamedeltä ja Elise Alioja sekä Helena 'Ämmälä Romaniemeltä. — Kansalliskeräys keuhkotau- din tvastustamiseksi tuotti miime muonna 20,33K mk. 41 p. Kaikkiaan oli miime muoden lopussa karttuilut keräyksistä 97,305 mk. 20 p. sekä kor koja t>,702 mk. ->«'» p. eli tuloja kaik- kiaan 104,157 mk. 90 p. Hoitoloiden suoranaisiin amustuksiin y. m. menoi- hin on käytetty kaikkiaan 37,003 mk. 39 p. Amustettu on seitsemää keuh- kotautihoitolaa. Hoitoloita on Kala- joella, Kurikassa, Ruomedellä, Ilias- tolassa, Sysmässä, Hämeenlinnassa ja Sortamalassa. — Haminan—Inkeroisten ran- tatie tarjottu waltiolle. Rautatie- osakeyhtiö Hamina on tarjonnut se naattiin jättämässään kirjelmässä mal tion lunastettamaksi omistamansa In- keroisten—Haminan rautat. 1,400,000 mkan hinnasta. Joulukuussa m. 1905 tarjosi yhtiö rautatietään maltiolle 1,200,000 mkan hinnasta, mutta ei tarjousta silloin hymäksytty. — Pohjoismaisen raittiusko- kouksen toimeenpano Helsingissä rauennut. Kenraalikumernöörin ase tuttua kielteiselle kannalle, kun ei ko- koukseen moida kutsua Menäjää miral- lisesti osaa ottamaan, on täytynyt luo pua yrityksestä saada ensi kesänä Hel singissä pidetyksi aiottua pohjoismais- ta raittiuskokou^ta. Kirjallisuutta ja taidetta. ÄltMla» iiiuiyti). Tämä on olema nimenä sillä k»- mealla Kalemalamiholla, jonka „Wal- mojan" toimitus t. k. 2^> p:ksi laskee julkisuuteen ja jonka monipuolisesta sisällyksestäkin jo on sanomalehdissä yhtä ja toista näkynyt. ')!iinkuin myös on ollut mainittuna, liittyy tä- mä juhlajulkaisu läheisesti siihen laa- jaan Kalemalamihkoon, jonka „Wal- moja" miime muonna toimitti ja jonka yhtenä tarkotuksena oli tutustuttaa yleisöä taiteilija Akseli Gallen-Kallelan suurenmoiseen Kalemalan-kumitussuun- nitelmaan. Ahdessä nämä Kalemalamihot nn: tulemat muodostamaan monipuolisim- man Kalemalajulkaisun, mitä meillä ja muuallakaan on olemassa. Sekä koti- että ulkomaiset kirjottajat niissä tarkastelemat Kalemalaa mitä moni- naisimmilta eri näkökannoilta, mikä tieteelliseltä, mikä taiteelliselta, mikä kansalliselta, mikä yleismaailmalliselta: mikä käsittelee Kalemalan opetusta kouluissa, mikä sen merkitystä elä- mässä. Kotimaisista kirjoiimjista, jotka näihin mihkoihin omat apuaan anta- neet, mainittakoon seuraamat: R. Aspelin, Zach. Eastren, Rasael En- qelberq, Jalmari Finne, Akseli Gal- len-Kallela, Armi Grotenfelt, Arjö Hirn, Iiwo Härkönen, Arjö Koskelai- nen, Kaarle Krohn, Wäinö Salminen, Rals Raren, E. N. Setälä, Helmi Setälä, Alku Siikaniemi, Torsten Stjernschantz, O. I. Tallqren,' P. Tarkiainen, A. Törnudd. Aiman erikoisen mielenkiinnon pii- heenaolemille Kalemalamihoille antaa seikkaperäinen esitys Kalemalan kään täjistä ja käännöksistä. Onhan miltei yksinomaan Kalemalan kääntäjien an- siota se, että kansalliseepoksemme on tullut merkitsemään jotakin myös muulle maailmalle. Ia että tuo mer-