N:o~48 - 191Ö KHSKI-SUOMI Sunnuntaina helmikuun 27 pmfi TällZ horsuwalla aluksella gronlan» t!l«nm l^tee suurimpaan aallokkoon tatStellafseen hylkeitä, mursuja ja jää- karhirja jo »valaita ivastaan. Jos pyy- dystäjS Kadottaa aironsa, niin hän ta- dxlllisesti on mennyttä miestä. Waa- rallisinta on mursujen ipyydystäm:nen, sillä ne ie?ewät kotvaa »vastarintaa. Muutenkin «m pyydystäminen merellä «vaarallVta, myrskyt fan oivat taival, lifia. Pieni kajakki usein hukkuu jy- tvyyteen. Leskien ja orpojen lukumäa- rä Grönlannissa onkin sangen suuri. Hy^envpyyMissä aseena käytetään harpuunia, lyhyttä heittokeihästä, jon ka tcksessa Päässä «n rengas, nuoran kiinnittämistä »varten. Teränä, joka Ja toinen tämän kansan fttuHja Nan- sen, kiittää myös heidän yAäwällrsyyt» tään. Orwot ja semmoiset lapset, joitten wanhemmat sairauden kautta oivat es- tetyt täyttämästä weKvollrsMttMn 'heitä kohtaan, toimi te taan hebpomMin toimeentuletville perheille hoidettawik- fi. Sukulaiset katsoivat »veKvollisuu- dekseen avittaa toisiaan. Niinkauwan kum lihapalasta on lei-rissä, saawat tarwitsÄvai^et siitä ottaa, ja isäaliSta jaettaessa otetaan lesket ja sairaat huomiasn. Nämöt Vivat todellista ihmisyyttli. humamiteettia, osoittamia pääpiirteitä. Pohjan lohduttomilla, kolkoilla erä Suomii. 1 k. 4 s. 40 kol.mm, H. Toivola ja Pojan huisku-, Vesijohto- ia hfietaimeosliiKe Jyväskylässä: Valmistaa ja myy: taatusti hyviä talon, kartanon, kirkon, kyläkunnan ja palokunnan Paloruiskuja. Vedetään vesi- ja lokaiohtojen kaikki ajanmukaisilla vesijohtotarpeilla. , Kaivospumppuja, omatekoisia ja ulkolaisia sekä niihin kuuluvia johtoja. Palentinsaaneita Tynnyrinhanoja. Kansakoulujen sorveja. Juoma-ja pesuvesi-säiliöitä kansakouluille. Voimistelutankoja omavaraisesti seisovia ja kiintonaisia. Voimistelusauvoja, renkaita, ponnuulautoja teräsjousilla. Rautaisia tikapuita. Hauta-aitoja. Tukkimerkkikirveitä. Korjataan Köyry-, maanviljelys-ja meijerikoneita sekä separaattoreita. Kaikkea sepän-ja metalliteosalaan kuuluvia töitä suoritetaan. Hinnat kohtuulliset Huolellinen työ. 750 H. Toivola ja Poika, Jyväskylässä- on V>ä'Älä Varustettu, käytettiin en- mailla aismvasja kansassa, joka taitste iten kitteä. Sittemmin saatiin Euroo- ^e ankarata taistelua hemen>a puo Moin^tuoiiti, »viMotulkkulnarkkinoille 'SuMbritoinniassa: lkeskckainm. pasta rautaa. KVaaraMsintai pyydystäminen on ial- wen tullessa, kun wefi alkaa jäätyä. Kowan hyrskyn hohdosta kiinteä jää lvaSta «ilkaa koko» matkan Päästä ra n- nasta, ja tullakseen wäylän yli, pyyn- tömiehm täytyy, kantaen kajakkia Päänsä päällä, hypätä toifefta jääkap paleelta toiselle. Siten on kulsttaiva kiinteätä jäätä myöten aivoivedelle saakka. Palatessa woi sattua, että väylä on jäätynyt. Ellei jää kanna- ta, on kärfftvällisesti odoteiilÄiva. kun-- mS pääsee maalle. Paitsi harpuuneja. mainittakoon eskimojen aseista jousi. lesta. Eikö muilla onnellisimmilla kansoil- la lienee paljon silitä opittatvaa? Niitä näitä. — Uusi keino «vioeron saamiseen. Muuiama tvuosi takaperin meni muu- an Helena Bchlau-niminen sakjalai- nen kirjailijatar naimisun erään turk- Suoinieir ioo>i> „awonaisillai markki- noillla". ShilllmgeM pr cdvt: Prima Manchesterissa Newcqst^leHa 124—121 123—120 Gmk pr 100 lki>loa: Pv!/>na Manchesterissa Newcaftless<i! 307:56—300:12 305:08—297:04 nuolet ja »veilsi. Kalastukseen käyte- kilaisen. AI RajZchid Bein kanssa, joka PlVltlrFtlA «A. <« • VV» A A. • - .*! ?- • #_ tään fouffuo ja siimaa se?ä pienislä kalan ruodoista tehtyjä we-rkk>.>ja. Va laskalan suolista itchdään purjeita. Manhempina aikoma väitettiin, et- tä eskimot eiavät osaa laskea, kuin kymmeneen. Uudempien aikojen ret- keittiöt wakuuttaivat kumminkin, eitä he owat hyminZin hi)wälahjmsia. Eskimojen lahjakkuutta oqoiitiaivat m.m. heidän maontiereelliset tietonsa. Usein he oivat englantilaisille upsee- reille pistäneet karttoja, joita hylvin saattoi käyttää. Kun matkailijat työs kentelevät majassaan, niin alkuasuk- kaat ympäröimät kirjoituspöydän. Miehet,wamot ja lapset osoittiivat, ei ainoastaan uteliaisuutta, ivaan har- raslusia ja sitviStymättömiKsä kansois- sa hattvinaiista huomiokykyä. Kalia: herättiaott miesten mielenkiin:oa, ku- wat naisten ja lasten. Erittäin sil- mimpistätviä kirjaimia haett-j,, tunti- muka oli synnynnäinen fezi ja joka ei ollenikaan omistanut minkäänlaista haaremia. Nyt on kuitenkin myöhem- min käynyt lsekville, että hra M Na- schid Bei »Min saksalainen, joka, sa- moinkuin itvaimonsakin, >on siirchnyt islamiin Mainittu herra, jolla nyt on niin mahiaZva turkkilainen nimi, oli aikaisemmin naimisitssa erään ia?- salaisen naiden kanssa. Hän madkusii Siaanbuliirv ja ilmoitti waimollKn, ilämaalaisen oi-keuden Perusteella, kat- isoivansa itsensä eronneeksi hmioslä. Tämän jälikeen. meni hän naimisiin ennen mainitun Helene Böhlaun kans- sa. Oikeudenkäynnissä, jonka ensi- mainen waimo nosti entistä miestään »vastaan, HÄvisi hän. Al Ra schid Bein enlsimäinen naimisliilio scilirct- liin pätemättömäksi. «Berkiner Dageblaii", joka tiiuuin iapaukjen kertoo, huoinaultaa samalla. Al1vwitu -Riiviö kiinteiseon 'kau>vpaan lMettasssa. 1'/- kirumma alle Äöäpenlhaininan hu!lIpPu>no!teierauZta ivapaasiti Hangos- sa. Sivo-mon MeijeriyhdMilksen toiin'.»- kunta. määriä muillakin suvuilla läpi kirjan, eriä näin wn siis keHtiy a M an uusi Kuuluisa britliläinen pohjoisnapa- «retkeÄijä Barry, sai eskimoilta korian joka johti hänet uusiin löytöihin. Kart- ta oli erään eskimo-naisen piirusiama. P^Amerikalainen reikeilijä ><öall rn kuivannut pari eskimojen tekemää kari- taa. tarkkuudessa wetäwäi iu:no= ja eurooppalaisten piirusmmille. Es kimojen älyä todistaa sekin, että he hy- wi.n Pian oppi ivat sakkipeliäkin. AZie- rarta kieliäkiin he helposti oppiivat. EräS eskimo oleskeli ivaimoineen yh- den tallven Englannissa, ja lvaimo oippi sillä aikaa hywin eng.annin- kieltä. UMallisuuskin on tunkeulunut tä- hän jääkiLmään inaahan. Godshaab'iin perusieitiin 1859 pieni kirjapain.>. Ensimäinen tästä lähienyt :co5 oli Kansansaiukokoelma tanskan- ja eski- mokielillä. Kuivat oli-wat grönlanti- kaistei, toimittamia puupiirroksia. Grönlmmissa on Jakol'shawi>'isja seminaari- jossa alkuasukkaita kculute- taan opettajiksi. Eskimot oivat musikaalisia . Heillä on taipumusta musiikkiin. Eräällä la- helysasemalla oli kolme eskimoa ur- kujen sortlajiiia. Älarinstin ja tor- luenkin somajia on heidän joukos'aan. Luonteeltaan on grönlaniilainen ys:äwällinen, rauhaa vakasiaiva ja sii- »vo käytöksellään. Maan hedelmänä- mylB ja toimeentulon cPätvarnluns on laikuttanut, eriä kaikki oivat huoman- neet tanviijAvaiisa toisiaan. Tämä aiheuttanut, että on koeteltu inäiilää kaikki riitaisuus, mikäli mahdollisia. Näin sownmollmen luonne on tehitty- nift. G r ö n l a ii r i l a i ii e n ei f u n= ne nimitystä «sodalle. Tus- kin koskaan näkee asukkaiden rii- telttvän. Eräs amerikoilainen retkeilijä Hall, lausuu, että grönlantilaiset owat hymäsydämisintä kansaa mailnmssa. ikeino akvioliitlo-eron 1'aamisefsi. hen ei tattvita mitään muuta kuin että jontzpikumPi awiopuokisoista markus- taa Turkkiin, siirtyy sikAäisleen us5»on ja sähköittää kotiinsa esim. seuraaivas ti: ..Minusia on tullut muhameni- lainen. Täkäläisen lain perustalla! olen wapaa sikäläisestä todmostotu.' Älllah il allah! Mustapha Pascha". ! J!käwintä asiassa on »vain se, että ranskalaiset näytelinäkirjaili,jat, ;uw>j kuuluisat „farssilehiaÄijat", joiden humpuuki on niin mainiosti soiveltu- nut „s«vischneen Europan" makuun/ muodostaen esteilä tsrmeen. lkorkeain-' nian taiteen Pyrkimykselle, menettämät | näinollen „hiDiä" aNvioseilkkausail>ei- iaan. On siis toiiwottawissa. että ; Turkin lakisäädöksistä tu>lee eurc^alai- [ sen näyiläinötaiteen kaifliKui kaiivartu' hymäntekijä!! Kuulutuksia. Kuulutus. Petäjäveden kunnan Säästö pankin isännistö, johon kuuluvat talolliset J. Piesa- oeo, J. Karikko, K. Taipale, F. Kauppi, Aug Raiskila, V. Särki mäki, A. Viitamäki, O. Kumpu, E. Salos, H. Rautiala, kaupp. K. O. Mikkola ja asioitsija Pietari Pekka, kutsutaan isännistön kokoukseen kunnan tupaan ensitulevan maalis kuun 14 p. klo 10 a.p. Petäjävesi helmik. 25 p 1910. P. Pekka. 724 2— 2 KESKI-SUOMEN g KIRJAPAINO S Jyväskylässä Puhelin n:o 9 Suorittaa kaikkea kirjapainoalaan kuuluvaa työtä huolellisesti, jou tuin ja halvalla. Tiedustelkaa tarvittaissa hintojamme D Kauppaliike, kanppfckarUnon j» nykyiln »tenea Ut*- rtvarMton kanssa, hyrUJ* liikepaikalla, jokapkivaiaen Tilka«liikkeL»eii lairakolon ▼arrella, laivalaiturin vierel)*, erittiin kaa niin» paikalla myydlln omitta an toiselle alalle muuttamisen vaoksi helpolla. Paikka sopii myftskin huvilaksi. On aivan laliella hyvit lohenkalastus koskia. Jjyäsljl KiiiteiiMö-nAsiiiiiiiisliils T boou YirtlZlBEL 1-2 □ Myytävänä. I:ma Kylvöheinää paaluissa myy halvimmalla A. A. Bergelin. Puhelin 70. Turussa. 748 1 fl saatavana tämS» lehde» kottttortssa. I)Ä8du- ja svlilomakkmta o j-ydsSn Kcski-Suoincn kontlorissa. Kirjekuoria Ja posfipaperia täraäa Ifehdan konttorissa. Kauppatietoja. Sahtöfanoma Tuomen Meijeriyhdistyksen asianiie- Heliä Tuurbritanniassa. HellmikuM 22 Pnä 1910. diilit atif fonoit. Mmichcheri -iio: miiluin Parci».!-m kuin iviiin-e äviikolla. Newcastl«!ss<i: >sa>in. HmnMl-suucka Suomen unv.de SuUir&ritfliiDnioäjo: hiulkan fiintviiinpi Eu^n odÄli sellä wi iikollo. Sooipuireett Suomen »voin laatu Sulrrbritaimiassa: Laoioai. 3 k. 4 s, 50 mm. k v. Huomaa! Allekirjoittaneea koko tavara- varasto rahaksi muutetaan tästä päivästä alkaen ost?j in nähden sangen edullisilla hinnoilla Erittäin edullista koko vuoti iille ostajille taloustarp ita ostettaessa! Tiedustakaa kint jal F. Vessman. 753 1—8 a f ulat uitria KnsH-Suoman konttorilta paivsiisia. Tilipaperia (knatnknrant) Keskl-Suomen kontlorissa Vekseli nlanKeamiskirjoja myytävänä Keskl-Suomen konttorissa. Ilmoituksia. Puutarhuri tai puutarharenki saa paikan Paloniemen huvilassa, läh ilä Jyväskylän kaupunki». 705 A. Fredrikson. Jyväskylä 2 -2 •itO*!erttK Itallia PidetSS» «uit «uut* nantatna, lelliuiillfftui |« lau»in»t»t- na !:Io 9—11 a.P. KansalliS-Ofake-Pailti» t»»tt»ri alt («• Ia arlipäUoä !:b 10 —8 p. »>uki» k»»tt»rt a»N xii f * lo 10—S. Hhdtzbpankt» k »«tt»ri auki joka arkipii- »ä k:lo 10— S. faljcilmatbeR »saktpanki» arooinna jo?a arkipäivä klo 10 —S p. Jymäskylän Säästöpankki on mvoinna joka arkiPäiwä kello 10—2. Jtz«i»kslt» tzleine» Tatral» t» «porahast» puuseppä M. Kumpusen luona maanantaisin k:lo 7—S i.p. S»hkSlk»attiilk»«tt»ri avoinna arkipii» «tnä k: le 8 —9 ja 6—7 s»!ä ptzht»2 l:!s ft—11 ja 5—7, i t»Rtia»»ri o» txh I I» IS —l p takk»hie»»e tullaulta »arte» l:l« 10—1 pailcäUa. »»iibkylSN aUm«R kaikki toimiitot »idetään avoinna arkipäivinä S—S! a.p 10 a.p. —S i.p. ja 4—fl ij. ja ptz» i häpäivinä klo 8—8 «4». ! ^abatoimikamori pid:tään avoinna joka arkipäivä k:lo 11—13 päivällä. { ■?aBpnngt* »,»ti tavataan asunnoissa» i <:io 10—11 a.p. ''*nn?l3i*aWttWcii kirja»!, auki fxx>' nuntiiftn k:!» 1—S päivällä. ' va»pp«lai»se»rR» kirjasi» sunnuntaisin 1 r* ia—1 »iivöll» i Neidot huom.! Pihtipä»!». vwtiii« |« n* n Ly. nazdHIt. Perjantaina klo 8 a.p. KuÄtflmecn ja Aorpilahdelle. klo 8.4V i. Mahlulle. Ptzl- könmäelle, Kalmariin. Karltulaaa. SaStiakiin. »ivijärvelle, «Liitasaarel- 1*. I* «»»illh |« ftt» nukan sekä Co 10.80 i^». Oiatoafaa» reen. To iv akkaan. »Ktalahde»,. %ti» ttonmäeUt, Joutsaan. Hartolaa». Gtz»^ mään ja Nuoramoisiin. Lauantaina klo i a.p. Muuram:?^ ja»«r- pilahdelle. klo 11 a.», likkakolkell». Ci 8.46 L Sumiaifiin. KonginkankaaZe. II. molahdell». Siitasaareile. ja euo»a»« lahdelle, klo 10 i ». Uutisille ja Saac» Medelle. RaiftataV: Sttäpaitst lähetetä!» pntaalle Ae»ki»iikkona. Pertant«t»M I» Lauantaina klo 8.40 i^>. Sievi» kaut» H • alit iiltil Jota päivä rautateitse klo «.18 «H. I» klo 8.81 i^>. etelältä ja pohjoiselta. Joka päivä «rutateitse klo 8L4 a^>. klo 8.15 i.p. Laukaasta, Suolahdelta ja tänekoskelta. Hietama»t«, Para»t»la»- ta ja Saarijärveltä. Joka päivä klo 7 a^>. Haupekotkelta Sal- melalta klo 7.30 ach. Sunnuntaina klo 8.Z4 a.p <ar»tulalt«. Kalmarilta. Kivijärveltä. Wa»tt»- gilta, Rahlulta. Ptzlktnmäeltä, (u|i« nafta. Kinnulalta j« Leppi'äliR |i Ta 8.15 i4). Pihtiputaalta. Viitasaarelta. Jlmolahdelt». Jtagialaxlcrft* f» miaifilta. Maanantaina klo 4J0 O. ftxatanatflB* ta, EtzlmSltS. Hartolalta. AontsaSt» Leivonmäeltä. Rutalahdelt». latoa* kalta. ja Oravasaarelta. C« I l|. Muuramelta ja Korpilahdelta. Tiistaina kello 8.S4 a». KlvijZr»eUä. ivaltingilta, Karltulalta. Kalsurrilta. Ptzllönmäeltä, Viahlnlta. (ujinitlti, Kinnulalta, ja Leppilältä, fl* 1.10 t.|». Tikkakolkelta. ja kl» » v ?»»r «»»lt» Korpilahdelta. La»newedeltH ft >», raisilda ja klo 8.15 i^>. Konginkankaal» ta ja Sumiaistlta. Kelkiviikkona klo 8.84 cj, Karlt»Ialta, Kalmarilta, v!ahl»lta ja PtzlkA»«äil« tä, klo b i .p. Kkuuramelta j« Korptlah- delta ja klo 8.15 i^>. Pihtiputaalta, ffiii» tasaarelta. JlMZlahdelt», KovftnSc»' loalta ja Sumiaistlta. Torltaina kl» 8.84 a.p. Karltulalta. Kai* marilta, Kivijärveltä ja Walti»it>tM, 4.80 a.p. Nuoramoifitta. Etz»W»RltT Hartolalta, Joutsalta. Let»»»«K«ltI, Nutalahdelta, koivakalta, sa Oram» saarelta, kl» 9JK) a.p. J:i!WUll«U« ja kl» G iZ. tZunzamttt* Za Ksr» pilahdelta. Uuraifilta ja L<nme»e»»ltt. Perjantaina klo 8.34 aZ. Karltnlalla. Kalmarilta. Mahlalta ja PtzlI2m»ärI< k i^». Korpilahdelta. M»«ramelta §» 8.tb i.p. Pihtiputaalta, Miitasaarelta, Jlmolahdeita, K »«li«r >a »kaatta a k» «iaifilta. Lauvantaina kl» 4 .80 a.p RuoramotKl- ta. Silmältä, Hartolalta, Hoatsalta- Rutalahdelta, T-iwrka»ta, Oravasaa» relta ja klo 8.84 a.p. Karlrulalto, Kal» marilta, Kivisärvelrä ja Maltingilta klo 0 ,30 a.p. Tikkakoskelta ja klo S i.p. Uuraifilta, Korpilahdelta ja Muura» mesta. Polt.konttori pidetään auki lokak. IS p:Slä toislaiscksi: \ Lähte»» t» talrai «iattf (etl <»»»« I i» »••tifii8t8»a»a<t»i»illi»: | 4 nuorta ja reipasta metsämu stä { Sunnuntaina ja jubiaväiviaä tl» 8—Jf — 78 - ympäristönää kanssa. Kaksi rikkinäistä, tuu len ja sateen turmelemaa särkyneillä vaa kunoilla koristettua pylvästä seisoi huo nosti hoidettuun lehtikujaan johtavan por tin kummallakin puolen. Kylmä tuuli huo jutti korkeita lehmuksia ja ilma lenteli sa keanaan putoavia kellastuneita lehtiä. Lehtikujan päässä, vanhojen puiden muo dostaman holvin alla paloi yksi ainoa lyhty. Yhä pimeämmäksi käyvässä iltahämärässä näin pitkän, matalan päärakennuksen epä säännöllisesti rakennettuine sivuosastoineen, korkeine taitekattoineen ja muureineen. jotka oli rakennettu ristiin käypien vank kojen peikkojen varaan, kuten oli tavallista siihen aikaan, joilloin Tudor-suku istui Eng lannin valtaistuimella. Matalan oven vasem malla puolen olevasta leveästä lyijypuit- teilla varustetusta ikkunasta heijasti karta nolle iloisesti loimuava tuli. Tämä ikkuna kuului vanhan sukulaiseni työhuoneeseen ja sinne saattoi minut nyt palvelija terveh timään isäntääni. Tämä istui aivan uunin vieressä, sillä Englannin syksyn kostea kylmyys värisytti häntä muualla. Lamppu ei ollut sytytetty, joten ainoastaan pystyvalkean leiskuvassa valossa eroitin karkeapiirteiset, ryppyiset kasvot, suuren kotkannenän, kehittyneet - 79 - poskipäät ja syvät, silmäkulmista leukaan saakka kulkevat juovat — salatun, sisäisen tulen pettämättömät ulkonaiset merkit. As- tuessani sisään nousi hän ylös ja vanhan- aikuisella kohteliaisuudella lausui minut tervetulleeksi Rodenhurstiin. Kun samalla tuotiin sisään sytytetty lamppu, erotin tuu- heitten kulmakarvain alta kaksi hyvin terä vää, tutkivaa vaaleansinistä silmää, jotka pensikossa piilevän urkkijan tavoin huo lellisesti tarkastelivat minua, sekä huoma sin, että ulkomaalainen »setäni" tottuneelle maailman miehelle ominaisella huomioky vyllä ja varmuudella heti luki luonteen ominaisuuteni kasvoistani. Mitä itseeni tulee, tarkastelin häntä yhä uudelleen, sillä en ollut koskaan nähnyt ihmistä, joka siinä määrin kuin hän, oli omiaan herättämään mielenkiintoa, llän oli vartaloltaan jättiläiskokoinen, mutta niin laiha, että vaatteet riippuivat hänen leveillä kulmikkailta olkapäitään alas suorissa, ru missa laskoksissa. Hänen kyhmyiset jäse nensä olivat tavottoman luisevat; varsinkaan en tahtonut saada eroitetuksi katsettani hänen nystyräisistä sormistaan ja pitkistä jaloistaan. Mutta silmiin — noihin teräviin, läpitunkeviin, vaaleansinisiin silmiin — kiintyi huomioni sittenkin enimmän. Eikä haluaa kirjrvaibtoa nuorten kilttien neitojen kanssa. Osoitteemme: 1! K. Saarni. K. Lehmus. Inha, Tuomaroiemi. 747 H. Tuomi. J. Pihlaja. Kravattiyhdistämiseen täydellisesti perehtynyt henkilö saa heti työtä. Lähemmin John Lindgren'illä, Viipuri. 749 1-1 Arkipäivinä klo 8 —12 ja 5—7 i.p. PoSti lähtee: Kirjelaatikot kaupungilla tqhjc»«letät»: Kello '/t8 a$. ja 7 tj). tfosuloxturtn seinillä oletat UutiBt vielä vähää enn«» poltt» läh tää. ' Rautatieasemalla »leva lu.Mli Bftftl | ennen junan läh tää. *»•«.! Krankkomerkkejä mtztzdät» j ti konttorissa arkipäivinä keli» > j 3 ip.. ja 5—8 i^,. s«kä sunnunlaisin zo j juhlapäivin Ilo 8— 10 ap. u 7—8 :p. Kalkilla maailman kulmilla i .Non p!m ultra* pUTAn- (•kone tyv«lvttinyf osiaimsa, , parliiiden »odij-taafiitä ÄXX a XX ) ncnoUUi viimo vuonna. » etevimpien hienotko kkojen monivuotisten Lo- \c:\ onnistunut tutos. nnatcr.l.a in oi filU voi a mu-, ij.m, ai.n nwpea£'t, si k.irk?inin»ankin parrp:i. ,»tty lyönir.ko j;t konoe-ii- n^alidoUi^ok-i nivylä rahtivnpnn^ti «i nostan n VUsinrtivvii Jaka päivä klo 8.67 a.p. ja i>.40 i.p. rau» ^ tateitse Pohjoseen ja etelään. Joka päivä ?lo 8.84 a.p. ja 8.4S i^>. tauti» > teitse Laukaaseen. Suolahteen, Ääne»! koskelle. Hietamaan, Parantalaan ja j SaarijärveHe, joka pä'vä klo ap.! Haapakoskelle ja.Salmelaan \ Sunnuntaina klo 2 a. p. Muurameen ^ ja Korpi!aqd.'lle, klo 8.45 i^>. Lanneire»' delle, Uu^aisille, Mahlulle, Pyltönmäel» le, Kalmariin, Karstulaan. Wasi:n« kiin. Kivijärvelle, Pihtiputaalle, W>i» wsaarelle, Jlmolahdeke ja Tu»»anlzh- delle. Keli» 10.80 Lp. Or«r»asaar»k« Toivakkaan. Rutalahdelle, Lei»«»»läel le, Joutsaan. Hart»laa». Gtzl«ää» fi Nuoramotsti». Maanantaina klo 8.4K «. Konsinkantaol- ja Sumiaisiin sekä Mahlulle. Pyikön» mäelle. Kalmariin j Karstulaan, laa». Tiiltatna kl» > M»»r«»ee» ja Kor» pilahdelle, kl» 1J M. rikkalolkelle. KU 8.46 i^>. Sumiaifiin, Konginkankaail» Jlmolahdelle. «iitas»»rel», Pihtip»- taalle, Kaimar-m, K^Itula-n W»lti»> kim ja K'.«''järweA« sekä kl» 1» iv. il»- iäisille sa L»nn?»»del». <iksk:wiikkona 5lo S aI. IR»vtr»ue» |» Aorpilahdellt, kl» 8.45 i. Sannrvel-cBt '.luraistlle, kiahluLe P»!v»«äe>- Aalmariin. Karltula»» ja Mi»?«s«»r»l e, lell» 10.8t' i.p. Oratvasa»?»»» k»! «akkaa». Rutalahdele. Let»»n»äet' Joutsaa», Hart»'»»». Utz«»ää» puoramoisti» Torstaina kello 2 a. p. Muurameen ja Korpilahdelle, kello 11 a.p. Tik» kakoskelle, klo S,4ö i.p. Mahlulle. Pyl. vnmäelle. »alnurrit». U«lt«l«», «altinkit». »ivijärw«»e. W»Mi«iftr» Rongtnkankaall», vt»»»' ^unaiu kulut Ävmä-kyfä» rada^. Lolaluun 18 p:Stä toistaijekfi: H»epi!«vi—S«»lt)it. Haapamäeltä 4.46 a^. 100 ip. B.6C < p. Keuruulta Äjutinaltc | °pe:äjäwedeltä Kintaudelta : Mcsangasta J»wäek»lLä» i ZyväSkylSltä ' LeppävtdeUä I Laukaasta 1 Kuu saasta ' S»»lahtee» 6.35 6.02 6.50 7.15 7.50 8.16 8L4 0.09 0.30 0.47 10 13 1J50 3.18 8.1» 5.45 4 .20 4 45 8.19 6.49 7.80 7.4, 8.08 8.31 8.00 8.45 t». 9.30 . 0.09 . 9.59 . 0.45 « 8.17 . « 48 . 148 . 101Q . Suolahti—haapamäki: ; Su-lahdeöt» 7.10 a^>. 11.23 a.p. 6.30 i^>. Kuusaasta 7.35 . II.', 5 . 7.04 . 'Laukaasta 7^0 . I2.!l » 7.22 . Leppävedeltä 8.12 . 12.36 t.p 7.50 . Jyvä-Zkylään 8.34 . 1.00 , 8.15 . ^ Jvväskylästä 8.57 . 1.22 . 8JO . - Mesangasta 0.25 . 1.55 . 9.13 . ^Kintaudelta 9.56 . 2.15 . J.M . Petäjävedeltä 10.13 . 3.1O . 10,15 . ! Asunnalta 10.53 . 3.53 . 10.57 . Keuruulta 11.15 . 4.30 . 11.25 . Haapamäelle 11.45 . 5.05 . 12 .000 . Suolahden—«änekoöke» radalla- Äänekoskelta 6.15 a. 9.30 .7. 3.30 i. 9.00 i. Suolahteen 6.50 . 10.05 . 4.05 . 9.35 . Suolahdelta 7.10 . 10.30 . 4.30 .10.25 . Äänekoskelle 7.45 „ n.05 » 5.05 »11.00 , Jyväskylässä, Keski-Suomen kirjapainossa 1910.