N:o 72 191© Sanomia Qulun kaupungista ja läänistä. Maanantaina Kesäkuun 27 päivänä. > r -'- ESaBEBBl bbsebsbsbsssbhsi H*wMra™a Tila u «hinnat: Oulussa: Koko vuodelta 4: — Puolelta vuodelta 2: — Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 Postissa 4: - 2: 20 Oikomailla 10: - 5: -- —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. OULASVIRTA. Tavataan toimistossa klo 1C—12 päiv. Taloudenhoitaja Toimisto i» konttori Kauppureinkatu 5. Koattori avoia- na klo 8:sta aamulla 7:ään ilUHt Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanoteta** lehdes konttorissa ja on niiden hinta 1:112, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 peaaiä ja 4 siv. 6 peaaiä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäia 3 mk., ris» tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 j. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavsn päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto ri n edelliseaä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehti n palkkiotta. aa Kirkollisia tietoja. Atvioliittoon kuulutettuja. Työmies Herman Pajukoski ja neiti Fanny Maria Klemetti, molemmat Oulun kaupun- (jiglft. - Työmies Kustaa Adolf Dahlqmist ja neulujotar Olga Elisabeth Riikola, mo- lemmar Oulun kaupungista. — Mtiurari Wäinö Konstantin Järivelin ja neiti ^lnna Zofia Määnänen, molemmat Oulun kau- pungista. Kuolleita. Entinen torivensoittaja Zlnders Oja 74 w. — Työmiehrnleski Maria Mikiänkorpi 76 w. — Kelloseppä Karl Johan Mmst^n 83 w. — Räätälintyöntekiä Pamvo Rytkönen 20 ,v Waihdemiehenwaimo Maria Sera- fiina Ohtonen 23 w. — Merimies Johan Edward Jarn-a «'>0 ro. - Suutari Herman Forsberg 54 iv. — Lapsi Helmi Johanna Ronkanen 6 kuuk. Maanantaina Heinätorin koululla Ew. ^uth. Nuorisoliiton hymäksi myyjäiset. Kello 12 pänv. hartaushetki ja kello 1 28 i.-p. ilta ma. Useita puhujia. Ohjelma Maakunta-lähetysjuhlalle Ou lussa heinäkuun 9—12 1910. Lauantai- iltana 9 p. heinäkuuta: rukoushuo- neella 1:nen puhesarja: Minkätähden teemme lähetystyötä? Tuomioro- masti Eljas Lönnrot, lähetyssaarnaaja K. Korhonen ja pastori H.Haahti. Sunnun- tai n a 10 p. nä h ein a kuuta: Saarnat kirkossa klo 10 e. p.-p. suomeksi ja klo 1 21 p:wällä ruotsiksi päiroän tekstein johdosta, past. H. Haahti. Klo 4 j. p.-p., jos ilma on suotuisa, Junnelius'en kentällä, muutoin ru koushuoneella. 2.n en puhesarja: Ke n e n on tehtämä l ä h e t y s t y ö t ä? pas tori U. Megelius, past. H. Haahti ja lä hetyssaarn. K. Korhonen. Maanantai n a 11 p: n ä heinäkuuta, klo 10 e. pp. rukoushuoneella past. Haahden esitelmä: „Pakanalähetyksen merkityksestä kotimaan seurakuntiin". Kello 12 p.llä. P u h e s a r- jat lapeille ja nuorisolle. Opet- taja A. Paasonen ja lähetyssaarn. K. Kor honen. Kello 1 2 ö j. pp. 3:s puhesarja: M i ten on tehtämä lähetystyötä, past. H. Haahti, past. I. N. Merenheimo, lähetyssaarn. K. Korhonen ja past. K. K Hautaniemi. Tiistaina 12 p. n ä h e i= näkuuta klo 9 e. pp. rukoushuoneella sa^ masta aineesta past. H. Haahti ja lähe tyssaarn. K. Korhonen. Klo 4 j. pp. 4:s pw hesarja: Lähetystyön siunau S.Jfixt koherra P. G. Korpi, roroasti I. G. Snell- man, opettaja A. Paasonen ja past. F. Nordlund. H u o m .! Juhlapänvinä on rooileipiä ja roirrookkeita ynnä Lähetysseuran kustanta- mia kirjasia saataroana, joista tulot lankea mat Pakanalähetyksen hymäksi. Toimikunta. /arat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupnaki- ja maa tilojen sekä metsien myyntie n oätoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta Imi* ammaltikannalta. Matkus»eiaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote Seppänen, Oulu. HUOM.t HUOfl.! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa -makeisiamme, AIRAKSINEN & K:N! O.-Y. Olavi L, Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ia viras toissa. Matkustaa ^uiaseudulle Antti Karikoski EB toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin teimistökauppoja, OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Kansakoulujen uusia Keskiviikkona heinäkuun 6 p:nä Suomen Metsänhoitoyhdistys Ta pion ja Maanviljelysseuran yhtei nen „Tapiopäivä" Klo 9 ap. retkeily metsään, jos sa käytännöllisesti toimitetaan puiden leimausta ja kylvöä sekä havainnollisesti esitetään muitakin tärkeitä metsätalou dellisia asioita. Klo 1—3 ip. yhteiset päivälliset. Päivällisen jälkeen kolme esitelmää joi den johdosta keskus tellaan. Kokkolassa, kesäk. 18 p. 1910. Johtokunta. Ou!u, Kesäk. 27 p:nä. on nyt saatavana iiri us m ii Oulussa Kauppureinkatu 5. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. LaKar f fl fll III II toimittaa asioit* vmisioi.? . ö. ÖLLlLfl y. m. Osoite OULU V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. fluluo läänin Mittaus- ja "XM iiteiiitip välitystoimisto Omistaja Varamaanmlttarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Kuollut. Ilmoituksia. MM •• maksaa korkoa talletuksille: ti kuuk. irtisanomisella 5 % sen olemassaolon aikana vähänkään aikaa kuuluneita henkilöitä pyydetään kokoontu maan tuomiokirkkoon tänään kello 8 i.-p. Tärkeä asia! umwM«jwTiPwin»—i111111. .11 m. ti II i ""iiriT"ir-< r*ii , iiaftTiiiiTtrr Tirnrr Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! nVakuuttakaa omalsuutennes tulipalon varalta! ,Kullervon" ja „PohJolan" asiamies Oulussa W. Huhananttl. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. mitti 1 ■ StttcttCuit niimiifiiriiiiittiii 3 2 1 4V ä 4 7 a 3 1/n 3 vaadittaessa Talletuskonttoku» ranttitilillä 5 8äästökassatilll!ä 5 Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. Ilmoitamme, että rakas tyttäremme Aino Sofia pitemmän sairautensa päättyessä täällä ja elävässä uskossa Vapahtajaamme, vaipui kuolonuneen Oulussa kesäkuun 16 päivänä 1910, 19 vuoden ja 9 kuu- Kauden ikäisenä. Sydämellisellä ikä vällä kaipaamme häntä, me vanhem mat, 1 veli, 1 sisko sekä sukulaiset ja ystävät. Anna ja Jaakko Aittakoski. Tämän onneni uskoin vaan, nyt vapaasti sen omakseni saan; näät py hät siskot, veljet tunnen, kuin muutit minua ennen. roavten alempana mainituissa rakennuksissa roaroja on myönnetty nimittäin: Lääninhallituksen talossa, Oulussa, Lääninsairaalassa, Oulussa, Lääninsairaalan roastaanottolaitokiessa, yleisessä Sairaalassa, Torniossa, niin kehotetaan täten yleisten rakennusten yli- hallituksen määräyksen mukaan halullisia urakoitsijoita jättämään miimeistään tämän kuun >i0 p. ennen klo 12 pänvällä Oulun läänin Rakennuskonttoriin kirjalliset tar- jouksensa niitä töitä marten, jotka kustan- nusarmioissa omat merkityt urakalla suori- tettaroiksi. Samalla ilmoitetaan että kustannusar- wiot omat nähtäroinä Oulun läänin Ra- kennuskonttorissa joka arkipäiroä klo 12—2 päiroällä, sekä että roastaanotetaan ainoas- taan suljetuita tarjouksia ja että niihin pi tää liittyä »virallisesti wahwistetut omi- naistakaukset töitten kunnollisesta toimitta- misesta ynnä annettaivista etumaksuista. Oulun läänin Rakennuskonttorissa kesä- kuun 5 pmä 1!)10. Käskystä: Harald ; nberfin. Karjan omistajille, jotka aikovat asettaa karjaansa näyt teille Keski-Pohjanmaan Maanvilje lysseuran näyttelyyn Kaustisella hei- näk. 5 p:nä 1910 huomautetaan Kei sarillisen Senaatin antaman asetuk sen, koskeva luomatautia nautakar jassa, nojalla, ettei sellaisesta kar jasta jossa on keskenpoikimisia ta- paktunut viime kuluneen 6 kuukau den aikana saa tuoda eläimiä näyt telyyn. Kokkolassa, kesäk. 18 p:nä 1910. Johtokunta. Lähempi työjärjestys ja ohjelma Keski-Pohjanmaan Maanvilje lysseuran kesäkokoukselle, näyttelylle ja Tapionpäi- välle Kaustisella heinäk. 5 ja 6 p:nä 1910. Tiistaina heinäkuun 5 p:nä Klo 9—12 ap. vuosikokous. Klo 12 p. tervehdyspuhe ja näyt telyn avaus, esitelmä siemenviljasta, esitel mä osuusmeijereistä ja keskustelua esitel mien johdosta. Klo V24—5 ip. yleiset päivälliset. Klo 5 ip. esitelmä sianhoidos ta ja keskuslelua esi telmän johdosta. Einiskliliim piimit iiniiitofift ulosottolakiin. Wiime istuntokaudella ei eduskunnan loppuunsuorittamia marsinaisia lain- säädäntö-asioita kertynyt paljoakaan. Hallitsijan esitys kyytitoimen uudesta- järjestämisestä, joka asia jo aikasem- minkin on waltiopäiwillä ollut eri kertoja käsiteltämänä, on niihin luetta- wa. Tärkeätä yhteiskuntaelämän puolta koskema oppimelmollisuuLlaki sekä sii- hen liittymät asetusehdotukset kansa- koululaitoksen kustannuksista ja oikeu desta mapautukseen uskonnonopetuk sesta saatiin niinikään lopullisesti käsi- tellyiksi. Aleisen lain alaan kuulu- mistä kysymyksistä tuli ratkaistuksi main muutokset erinäisiin perunkirjoi- tusta koskemiin lainsäännöksiin, jotka nekin saamat marsinaisen^ merkityksensä masta sitten kun hallituksen puolelta malmistettu laki perinnön merottami^ sesta on tullut eduskunnassa hymäksy- tyksi, sekä sitäpaitsi eduskuntaesityksen johdosta päätetyt muutokset moi- massaolemaan ulosottolakiin. — Viimeksimainitut kohdistumat siksi läheisesti yleisiin melkasuhteisiin kansa- laisten kesken, että niistä sietänee tässä hiukan laajemminkin mainita. Muutokset tarkoittamat sen oikeuden laajentamista, joka melallisella on ulosmittauksesta erottaa pienempi määrä omaisuuttaan. Onhan tunnettu, että kun metallisen pesä joutuu ulosmittauksen eli n. k. ryöstön alaiseksi ei metallista silti riistetä aiman puille paljaille. Jo inhimillisyyssyistä ei ole pidetty some- liaana ulottaa melkojan oikeutta mak- sun saamiseen niin pitkältä, että me- Iälliselle ei ulosmittauksen jälkeen jäisi mitään toimeentulon mahdollisuutta. Tällä kannalla on meidänkin uusi ulosottolakimme muodelta 189.°». Sen mukaan on melallinen oikeutettu itsel- leen pidättämään eräitä sellaisia esi- neitä, jotka merrattain mähäisen raha- armonsa takia eimät ulosmitattaman melan suoritukseen nähden merkitse sanottamaa, mutta jotka omat melalli- selle mälttämättömät tai joihin hän on erikoisemmin kiintynyt. Tällaisia omat ulosottolaissa luetellut metallisen, hänen maimonsa ja turivattomien las- tensa pito- ja makuumaatteet, heidän hartauskirjansa, mihki- ja kihlasormuk- sensa, lasten koulukirjat sekä lisäksi eräisiin mirkailijoihin nähden, mitä he mirkansa tai ammattinsa harjoittami- seen mälttämattä tarmitsemat. Kun maaseudutta, jossa rahanansion mah- dollisuus yleensä on pienempi kuin kaupungeissa, useimmiten köyhemmis- säkin perheissä on marattu elatustar- peitä joksikin aikaa eteenpäin, ja niiden ulosmittaamisessa tuoifi saattaa metal lisen hi)winkin hädänalaiseen tilaan, on laissa määrätty, että jos se hamai- taan metallisen toimeentulolle mälttä- mättömäksi, on niistä erotettama mitä yhden kuukauden elatukseksi on tarpeen. Mastamainitulla edellytyk- sellä saa melallinen niinikään pidättää itselleen mälttämättömät työkalunsa. Palkasta ja eläkkeestä taas »voidaan nykyisen lain mukaan melan suoritta- miseksi ottaa main kolmannes siitä, mitä melallinen kunakin maksupäimänä on oikeutettu kantamaan. — N. k. julkisoikeudellisiin maksuihin nähden, joilla ymmärretään sellaisia esimallan määräysten perusteella kannettomia suorituksia kuin esim. kruunun ja kun- nan merot, tuomarille tulemat lunas- tukset, papinsaatamat y. m. s. on osit- tain toiset määräykset moimassa. Eduskunnassa oli se käsitys yksi- mielinen, että nämä säännökset eimät enään ole kaikissa kohdin kohtuulliset maan kaipaamat siihen suuntaan käy- pää muutosta, että metalliselle tehok- kaammin kuin nykyään turmataan toimeentulon mahdollisuus ulosoton jälkeen. Siinä tarkoituksessa on en- sinnäkin ylempänä kosketettu määräys työkalujen erottamisesta kerjattu siten, että melallinen aina saa, huolimatta siitä, katsotaanko se hänen toimeentu- lolleen mälttämättömäksi mai eikö, pi- dättää mälttämättömät työmälineensä, joihin on luettama kaikki, mitä amma- tinharjoittamiseen karmitaan. Ilman erimielisyyttä korotettiin myös raha- määrä, joka työkalujen sijasta on ero- tettama, — ellei nim. sellaisia ole tai melallinen muuten ei halua niitä pi- dättää — nykyisestä HO tai jos me lallisella on perhe elätettämänä 70 markasta 100 ja -00 markkaan. Tä män kautta käy mahdolliseksi, että me- lallinen saa erotetuksi ulosmittauksesta m. m. lypsylehmän, mimmoisen omis- tammen onkin tärkeä perheelle, jossa on lapsia, ja sitä tällä muutoksella eritoten pidettiinkin silmällä. — Edel leen on eduskunnan päättämässä laki- ehdotuksessa se parannukseksi katsotta- ma kohta, että palkkaa tai eläkettä ulosmitattaessa on metalliselle jätettä- mä ulosmittauksen ja seuraaman mak- suajan mäliseltä ajalta mähintäin 2 tai jos hänellä on perhe elätettämä- nään kolme markkaa päimää kohti. )tykyiseen lakiin samalla tehty korjaus tuottaa metalliselle lopuksi sen etuuden, että sairas- tai hautausapurenkaista suoritettamia apumaksuja ei lainkaan saa ulosmitata, jos senaatti, siitä teh- dystä anomuksesta, on sellaisen tuman myöntänyt. Mainittama lienee mielä se sosialis- tien maalaisliittolaisten amulta läpi- ajama muutos, että ..ammatti- ja simistyskirjat eimät mastedes enää olisi ulosmittauksen alaisia", kun täten mää- rättyihin kirjatajeihin saattaa lukea minkä roskaromaanin tahansa, tietää muutos sitä, että jos eduskunnan pää- tös korkeimmassa paikassa hyiväksy- tään, saa kukin pitää kirjastonsa ryös- tömieheltä turmatiuna. On lausuttu armeluita siitä että tällainen metallisen oikeuksien laajentaminen olisi omiaan haitallisesti maikuttamaan marattoman mäestön luotonsaantiin, jota ilman he useinkaan eimät muotta ympäri tule toimeen. Missä määrin näillä arme- luilla on perää, on maikea näin etu- käteen mennä ennustamaan. Tottahan on, että saamamiehen oikeutta maksun saamiseen tämän kautta on jonkin mer- ran entisestään rajoitettu. Ahteiskun- taedun kannalta ei kuitenkaan edus kunnan päättämää lakiehdotusta käy moittiminen, maikkakin jokunen mää- räys siinä moi olla mähemmin onnis- tunut. Toimottamaa olisikin, että se piammiten saamuttaisi hallitsijan mah- mistuksen. Smcii kyslMMllllil- fiiiiiiiiiiiirnniöHton)i). Kuten olemme maininneet joutui Suo- men kysymys maltakunnanneumostossa esille mii me tiistaina. Asian käsittelyä on sittemmin jatkunut seuraamina päi- minä. Valiokunnan esittelijä D e u t- r i c h selitti tunnin kestämässä pu- heessa maliokunnan kantaa tullen siihen lopputulokseen, että maliokunnan mä- hemmistön (Suomen oikeuksien puol- tajain) mielipiteet omat perusteettomia! Lakiehdotus olisi ilman muuta hymäk- syttälvä duuman hymäksymässä muo- dossa. Mätiajan jälkeen esiintyi p ä ä m i- nisteri Stolypin kertoen pit- kässä puheessa uudelleen sen, mitä hän miimeksi duumassa asiasta lausui. Mah- dottomana pitää puh. sitä mastusta- jäin maatimusta, että Suomen edus- kunnan tulisi saada päättää tällaisesta asiasta. Seuraamalla tamalla hra S. kantaansa tukee: Lakiehdotuksen mas- tustajain enempi todistelu kuten minä mastikään sanoin, jakaantuu kahteen rinnakkaiseen mirtaukseen. Huomates- saan mahdottomaksi kiertää keisarikun- nan etuja koskemaa kysymystä eräät lakiehdotuksen mastustajiin kuuluivat henkilöt huomauttamat, että yleismal- takunnalliset edut turmataan 1) hallit sijalle kuulumalla hallinnollisella lain- säädäntöoikeudella ja S) rinnakkaisella lainsäädännöllä. Toiset taas tunnus- taen periaatteessa yleismaltakunnallisen lainsäädännön mälttämättömyyden otak- sumat että on mälltämätöntä lakiehdo- tuksen jättäminen eduskunnan ratkais- tamaksi ja masta sen kieltäytyessä olisi sallittua ratkaista tämä kysymys simuut- tamalla eduskunta maltakunnallisena mälttämättömyytenä. Minä katson että sekä äsken mainitsemani periaate kuin myöskin siitä johtumat molemmat mir^ taukset omat ehdottomasti määrät. En moi suostua tunnustamaan itsehallin- toa nauttiman maakunnan sisäiseksi asiaksi yleismaltakunnallisia asioita, jot- ka koskemat kaikkia Menäjän kansalaisia, heidän oikeudentuntoansa ja heidän kuk- karvansa. Minä katson yteismaltakun- nallisten kysymysten asettuman sisäis- ten kysymysten rajojen ulkopuolelle mie- läpä suoraan oleman niiden n?as- täisiäkin, häiden kysymysten ratkaisun yksinään eduskunnan kautta pitäisin minä Menäjän perustuslakien mitä törkeimpänä loukkauksena. Niiden rat- kaiseminen ensin eduskunnan ja sitten meidän tainsäädäntölaitostemme kautta katsoisin minä ensiksi hedelmättömäksi huomioonottaen sen pienen mahdolli- suuden saamultaa tätä tietä yksimielisiä päätöksiä ja toiseksi itse suomalaisten käsityksen mukaan tuskinpa mähemmän perustuslainmastainen tuin se yleis- maltakunnallinen lainsäädäntötie, jota hallitus ehdottaa. Jos 20 p. touko kuuta 1908 annetut ohjeet omat aiheut- taneet mastalauseen suomalaisten puo- lelta, jotka omat ilmoittaneet, ettei hei- dän ja hallitsijan mälillä saa olla mitään menäläisiä neumonantajia, niin hallitsijan eduskunnan päätöksen mah- mistamista yleismaltakunnallisissa ky- symyksissä masta senjalkeen kun mal- takunnanduuma ja maltakunnanneu- mosto »n ne samat kysymykset käsitellyt ja ratkaissut, tuskin möisi tunnustaa yksikään suomalainen lailliseksi. Mutta etinen kaikkea uhrattaisiin, antamalla eduskunnalle oikeus yleisivaltakunnalli- seen lainsäädäntöön, Menäjän keisari- kunnan etuja. Näiden etujen halmek- siinista näen minä ei ainoastaan oppo- sitsionin katsantokannaii perusteessa maan myöskin heidän teoriansa enem- mässä kehittymisessä. Tarkastakaamme lähemmin erästä heidän ehdotuksistaan: antaa eduskunnan ratkaistavaksi laki ehdotus yleismaltakunnallisesta lain säädännöstä ja, jos tämä askel epä- onnistuu,ratkaista kysymys ilman edus- kuntaa. En moi käsittää, että Menäjä möisi luopua omistusoikeuksistaan ja odottaa, että ne mastustaja korjaisi sitä marten että sitten hyökkäisi sitä »vas- taan ja riistäisi nämä oikeudet mäki mallalla". Stolypinin puheen jälkeen puhuimat G r i m m lakiehdotusta mastaan, T a- g a n t s e m sen puolesta K o m a- l e m s k i mastaan ja D o n e t s k i sen puolesta. Iltaistunnossa K o r m i n M i l e m s k i lausui että lakiehdotuksen olisi pitänyt aikaisemmin joulua Suomen eduskun nalle karkittaivaksi eikä main lausunnon antamista marten. — Sla h o mits li katsoi, että lakiehdotus tuottaa Menä- jälle mahinkoa. Mapaaherra K ors s osotti ivälltäniättömäksi korjata keisari Aleksanteri l:n erehdyksiä ja pyysi ettei pidettäisi oikeudenmukaista isänmaal lisia lakiehdotusta. K o d l e m s k i maati lakiehdotuksen hylkäämistä. Ma paahra T i e s e n h a u s e n maati kor- jauksia lakiehdotukseen. Vlei^is uutisia. — Su»»nen afiat ministeri neuwoStosfa. Ministerineumostolle, lausunnon saamista marten, on ken- raalikumernööri jättäiiyt seuraama! asiakirjat: Senaatin esitys niiden aseiden ja ampumatarpeiden jättämisestä sota- joukkojen säilyteltämäksi, jotka omat lumattomasti tuodut maahan: senaatin