Lauantaina 20 p. Tammikuuta vi..; ,,r. U:n"fKts!a. Er.^i .ntnm saarnaa pas tori K V !: ••nuorinta. ntyajt: T ^ M i Xen voselle tr Aino Kl ; i Vi!'!- riinn. Torikauppias ,i ':o r. ■ <"!!o tr Helmi Helee ; ias Sippo Huittiselle »>. A '.n! ). Rakennusmestari S., ilni. i-l!o p. Aihe Kaler •< 1 T; ■ > Pr vo Vänskalle y !>' "■ Viljo. Mot-jii n vartija Juho T. >rjos,»ilo !). auko Ilmari Ktt ■ .. >.uhl:uri Emil Hintikalle p K Jo K- Ku vo. Teur. H. Tu ! > l ' Viljo Kalevi. Satula - u l!. Nevalaiselle p. Juho .IV-tilj. H. Muikulle p 'ii^vo II 'iJd. Rautationvirka- inu--. O. ?. Uimoselle p. Aulis ^ Ui;Tsmo. Seppä Juho I':ij:iri.-e!K> ]>. Toimi. Poliisi Antti T:.n?kus^:ie tr Alina. Kuollut : tv^ppä S. Puurtisen Maria 2 v i Mart i f> v. Työnjoht. Juho Ro:.'hi:.:-c!i Veikko Assar 1 kk. Ai;i I: . j uen 7 kk. Anna K A R J A T L A T A R N.o 8 — 1910 s ; •i . ; kk. Kauppias Isak •cn v. :oiiit:er-n kuulutettu : iT:-jf, fil. tohtori Ernst Ki. v.ir.ii.o :i ja 1^!. kand. neiti Iros ;s\.Tai. poika Edvard H' r\: ja r.eito Maria Ihalainen. o o tl K.iri Hjalmar Louna- mnu i noifi Johanna Elisabet iK-roe: K- Lennä tinreviisori Nikilors ff ja leskirouva Su.<: u:.a Eiix:b. Koch. Insinööri Ar;r ..o Al-ks. Saarinen ja neiti li'-'.a: Miria H-ikkinen. ra YhissD L "> o im 22 p. tammik. k! o 1 8 i. laulan Lyseolla Agnes Poschner. aoitnvä konserttiin !a konserttipäivänä at tuulet jäsenet lu unsa a 2: 50 nunie- ö mk. numeroidus- an jälellä olevaan ityisiä pääsylippuja .mu matkustavaisille hi nuorisolle lehteri- cn.. :-.-.!c.'n hunniinkin tuttua nuo fa; :.u r.viojat olisiivat malmiit »K !•:!-■ an tuon lupaajan puoli tu v -aalit. xuiiuait siunanarrooinen i-n -.••iuili-jlicn lupaus ratkaistu ic-u'>?l.'l'.Mykseimi!S ja ehkäistä scn '.'tc-ttaniar »vahingot kansan- -n: amitlla. si-iä niin helppo lc.' cna-va luin kansaiimiliisikan- '/. uin, on se aiivan mahdo- iou e.uaanmada, joten siitä ei :.i;a iäriuihniisroit edes puhua- :.- • muia inaljtioUifena.— ia.ut asialla oa -.vieläkin wa- .viiivi puolensa. Aituri sellaiset r.i\:..!ioiitar nunnat, kuin tiima ajatit? kansamilii- »r.ahivistaivat »venäläisissä cvK, iuiiii iitä uskoa, että suonia- Uv:-u teeella pipthuät asestautu- inc.,.., ja ioiiotteen, — mikä on iv;-..-a ivaavaUiuntpaii - ettäsuo tua: ai-el eim-tt koslaan suostu jär- ,es.ä:"aön i.>:itaskymmystä sillä ra-va^a. !:uu Venäjällä katsotaan ko!?-u'.-.!l-cksi. Parempia aseita suo- n::>'.i^.jiUe menäläisille ei moi kä- tee.: a-u.'.a luin tällaiset ehdotuk- se?. lie menestyksellä käyttä- rot.t ?ac.da!'een ^vallanpitäjät ja mciUe uverraiiiiin suopeamieliset- iin mcnalaiset siihen makaumuk- feoii. etu; muu ci auta — mettä- iäiseltä lannalta katsottuna — tuin 2uotr.cn sisällisen itsenäisyy den UA.aininca. 2io'n.'ä ci meidänkään auta muu t-n;; Untdua leimata tuollaiset pr. ... ja lurr.utftl kuin sosialis tien: .; i.-uh<el iansanmiliisistä siksi, -,:r. : ne ouiat — maltiolliseksi it:itlii ja suorastaan epa- i r u :: • rikoksiksi maata ja ka;. ' - ..'naait. Tosin kyllä tuol- lai ;.... ... :i;'i;Ua on sangen mu iaior. '-..••tuivifi ajattelemattomien wat: ;.n silmät ja haalia ääniä, kani..!;' . u.ua ja herraskaista elä- maa .iäntoimiuaja-edustajana ja c ; : u. ■ -. dna, mutta juuri se feitia, e,;., näitä lupauksia sosia- Itc-iicii t Uiolla tähän näin käyte tä. n, .;.a°Ua marsin hymin useim- picu l'.lr.l.äj'en, jollei kaikkien, täy wy liixc.d, että ne oivat mahdot tomia icivnäci ja cttä ne tuotta moi !.-.n>ui'.e or.netiomuutta ja kur a:;,a liuoatttn onnen sijasta, jmtämä seikka tekee tällaiset itu ' jc : tuieiä rikollisemmiksi ja wc..ulli,'en huijauksen mielä suu- reuv.^.ä!!. Zu.xa ja helppoa elämää, wä- hän roe!u'c>lli!uuisia ja paljon mu- kan i. v.\a, saastetyilä miljoonia, afeet utroan seinälle ja muitta sel- lat;u.a lupai'.ewat sosialistit, mutta fenvii.tmut heidän menettelystään TeK-ui tti!yinnlses'ä, sotilaskysymyk- scvs-i, on ttueiva onnettomuutta \a e-K-u.iita aitoja, ankarat taakat ja tttlalct elämä, menetettyjä mil joonia ia chlapä mieraalle maalle .vietyjä mtorukaisjoitkkoja. Tan- ^on monien heioän johtajistaan lantyy >e iliekin käsittää — se on .a rt mutta he eiivät siitä ui t - ix.poöti saaroutetitstafan- fan u a n tualfaivat he hinnaksi ta . t ta!tiiinpia etuja. Si h^i i hieiuntutjnjä onkin — wal- ti o tl t»: a nuuhu i j austa. Suomalainen. pitää edustaja V. I. Alhainen Rasivaaran Riikolan Hirvo- lassa t. k. 23 p. klo 10 päi vällä. Saman päivän iltana Värt- sin Hirvosessa klo 4. Heiniä myytävänä Raivion hovissa. Kaikkia, jotka tietävät olevansa velkoa Rouva Ida Siitosen konkurssi pesään, kehoitetaau lisäkulujen välttämiseksi ne heti suoritta maan. Värtsilässä 14 p:nä tammik. 1910. S. Häkkinen. Kust. H. loskelo. (K. S. 2 k.) Tiistaina tulevan helmikuun 8 p:nä klo 9 a. p. myydään Värtsilässä rouva Iida Siitosen konkurssipesästä kaikenlaista irtainta omaisuutta, kuten huone- ja huushollikalus- toa, liina-, pito- ja makuuvaat- teita, maanviljelystyökaluja y. m. y. m. ja jos ci sinä päivänä mene kaikki kaupaksi, niin jatketaan myyntiä seuraavana päivänä. Värtsilässä 14 p:nä tammikuuta lfllO. Uskotuimiehet. (K. S. 3 k.) Totilasmiljoouam myöntäminen ja maamme oikeuksien mastnetajat. 2ekä eduskunnassa että muualla on suomenmielisten taholta aina zuomautettu, mitä kansallemme tuomiollisia käsityksiä saattaa hel- posti syntyä sen johdosta, että eduskuntamme, maikkapa main täy- 'in laillisilla syillä ja laittomain ehdotusten torjumiseksi, ilman muu- a hylkää kaikki hallitsijan maati- mukset, koettamatta laillisella ta- malla toteuttaa näiden maatimus- en asiallista sisällystä. Marsin- in sotilaskysymystä käsitellessä on tämä maara niin ilmeinen että e on ..perustuslaillisellakin" ta- holla huomattu. Niiupä sotilas- asiaa miimeksi eduskunnassamme esitettäessä miittasi tunnettu ruot- inmielinen edustaja pros. Lindelöf siihen suuntaan, että eduskuunan ielteinen kanta ivoi helposti syn- nyttää Menajällä sen määrän käsi- tyksen, että kansamme tahtoo me- täytyä eritteen kaikista sotilasrasi- ksista. Warmasti hän tunnusti, että tällainen tunto keisarikunnassa moi synnyttää maallemme sangen turmiollisen mielialan. Alutta hän otaksui tällaisen käsityksen oleman torjuttaivissa, jos eduskuntamme main kyllin moimakkaasti sanoo "ansamme oleman malmiin suos- tumaan suuriinkin uhrauksiin ja kylliu selmästi esittää eduskunnan etteisen kannan johtuman siitä perustuslakejamme loukkaamasta muodosta, missä nuo maatimukset omat tehdyt. 'DJe puolestamme emme teitä usko. Venäjän kansa ei moi seurata meidän maltiopäimäasiakirjojamme yhtä toähän kuin Länsi-Euroopas- sakaan saatetaan lähemmin tuntea niitä muotoja, joissa Meuäjän maatimukset on esitetty sekä niitä sanoja, joita eduskuntamme on kulloinkin mastauksissaan käyttä nyt. Muu maailma moi helposti saada maiu sen kuivan asiain ku- tusta, että hallitsija ou kerta ker- ran perästä maatinut Tuomen kansaa ottamaan osaa maltakun- nan sotitasrasituksiiu ja että Suo men kansan eduskunta on nuo maatimukset yhä uudestaan hyl- jännyt, maikka -vaaditut uhraukset eimät ote olleet kohtuuttomia meo rattuiua niihin rasituksiin, mitä muitta Wenäjäu hallitsijan alai- silla kansoilla tai millä tahansa eurooppalaisella kansalla on kan- nettaminaan. Maamme oikeuksien »viholliset moimat helposti synnyttää tätlai- sen käsityksen Wenäjällä ja Länsi- Euroopassakin yhä uudestaan huo- mauttamatta, mitenkä Suomi kiel- täytyy suorittamasta rahallista konvaustakin, maikka se ei suorita mitään mieskohtaista asemelmolli- suutta. Sekä Wenäjällä että muu- alla ulkopuolella maatamme on sangen mähän niitä, jotka tunte mat, että Wenäjän hallitus itse on aikoinaan masten meidän pe- rustuslakejamme ja masten mei- dän tahtoamme lopettanut täällä mieskohtaisen sotitaspatmeluksen. Eimätkä meidän selityksemme tässä kohden silloin kanna kauaksi. Warsiu toisenlaiseksi muuttuu näiden maamme mihollisten asema sitä mastoin, jos täällä perustus- lainmukaisessa järjestyksessä suos- tutaan asemelmollisuusasian mä- liaikaiseen järjestämiseen rahamak jukamtalle. Silloin on kansamme osottanut Wenäjälle ja koko maailmalle, että Suomi ei tahdo kieltäytyä niistä uhrauksista, mitä siltä maltakun- nan puolustuslaitosta kohtaan koh- tuudella moidaau maatia. Kan samme tulee silloin päinmastom osottaneeksi, että se Maikeissakin oloissa ja silloinkin kun seit eittä mättömiä oikeuksia, sen hallitsija- malaan mahmistettuja perustus- lakeja uhataan, tahtoo kuitenkin osattaan edistää mattakunnan puo lustusta. Mitään jälkiselityksiä ei silloin karmita. Kukaan ei moi heittää silloin kansaamme mastaan sitä turmiollista syytöstä, että suo- ' malaiset tahtomat kieltäytyä sellai- .sesta rasituksesta, josta yksikään s kansa ei ole »vapautettu. Meidän j mastustajamme eimät silloin moi .yrittääkään käyttää ristiriitaa soti- laskysymyksessäperustuslakejamme ja kansallista itsenäisyyttämme mastaan suunnattujen hyökkäys tensä peitteenä. Eimät, sillä olem- mehän me silloin huolimatta We- näjäli hallituksen perustustaimval- täisistä ja koko itsehallintoamme mastaan kohdistetuista esityksistä imalinneet sen, mitä niissä asiat- ! lisesti sotitaskysymyksemme suhteen i maadikaau, ja suostuueet siihen. J Jos »vihollisemme silloin tahto- ?»vat jatkaa hyökkäyksiään kansalli- ! sen elämämme tukahduttamiseksi, ! niinkuin he epäilemättä kaikesta 'huolimatta yhä tutisimatkiii teke- [ mään, niin heidän täytyisi esiintyä »oikeassa karmassaan. He eimät s silloin enää »voisi puolustaa pakko i toimenpiteitään sillä, että heidän ' täytyy taimuttaa luomataiset otta- maan osaa sotitasrasituksiiu, jota SBenäjä ja koko Eitrooppa pitää luonnollisena asiana, maan heidän täytyisi paljastaa koko maailmalle haimat tuumansa. Heidän täy- tyisi silloin hallitsijamme, Venä jän kansan ja koko maailman sil missä esiintyä ainoastaan tahat- lisinä tainpotkijoina ja pienen, mutta uskollisen ja metmollisuu- tensa täyttämän pikkukansan oikeuk- sien hä»vittäjinä, oikeuksien, jotka, niinkuii» sanottu ja niinkuin kaik- kialla tunnettu, omat Wenäjän hallitsijain itsensä Suomen kan- salle makuuttamat. Silloin olisi meidän ja meidän mastustajaimme asema Wenäjän ja Euroopan yleisessä mietipitees- sä kokonaan toinen kuiu miksi se helposti saattaa muodostua, jos täällä sotilasasiassa yhä »vielä jatketaan sitä menettelyä, jota „pe- rustustaillisten" jyrkkä enemmistö ja sosialistimme maatimat ja äsken sen johdosta hajoitetussa eduskun- nassamme nondattirvat. Senaatti ei ole ottanut käsitel- täiväkseen hra Wetrerhoss-Aspin anomusta saada muokrata teh- dastontteja y. m. marten maata Saimaan kanaman marrelta. Yleisiä uutisia, Senaatti. Kakfi senaattoria eroaa. Mikäli »varmalta taholta saatu- jen tietojen mukaan kerrotaan, eroaa amiraali Sitlman senaatil ta ensi helmik. 1 pmä. Myöskin senaattori, insinööri- emersti P. Kraatz eronnee piak- koin senaattoriivirastaan. Senaatin oikenstoimitltskulmalt päällikkyys. Senaatin talousosaston oikeus- toimituskunnan ro. t. päälliköksi on senaatti määrännyt, kuten jo t. k. 111 pnä mainitsimme senaat- tori kreimi Bergin. Se kirjelmä, jolla senaatin ta- lousosaston oikcustoimituskuunan päällikön miran mätiaikaisesta hoitamisesta on määrätty, kuuluu kokonaisuudessaan seuraamasti: Sittenkuu Suomen keisarillinen senaatti marrask. 9 päimänä on esittänyt, että Hänen Keisa- rillinen Äiajesteettinsa smvaitsisi armossa selittää, että niissä ta- pauksissa, jolloin kukaau senaatin talousosaston jäsenistä ei täytä syysk. 1'» pnä 1892 annetun Suo- men keisarillisen senaatin ohje- säännön 4 §:ään asetettuja ehtoja koskema senaatin oikeustoimitus- kunnan päällikön paikan täyttä- mistä, tai kun senaatin talous- osaston jäsen, joka täyttää »nai- nitut ehdot, on estetty toimitta- masta senaatin oikeustoimituskun- nan päällikölle kuulumia tehtä- miä. Suomen keisarillisella seitaa- tilla on oikeus antaa talousosas- ton senaattorille, joka ei täytä mainittuja ehtoja, oikeustoimitus- kunnan päällikön mätiaikainen hoitaminen, on Hänen 5ieisaritli- nen Majesteettinsa tapahtuneessa alamaisessa esittelyssä tammik. 2 päiroänä tahtonut armossa suos tua keisarillisen senaatin maini- tun esityksen toteuttamiseen mäti- aikaisena toimenpiteenä, sillä edel- lytyksellä että sellaisen henkilön, joka ei täytä säädettyjä pääte- myysehtoja, talousosaston oikeus toimituskunnan päällikön mirau hoitaminen on olema poikkeuksel lista laatua olema ilmiö. Wirastot ja leimasuostnnta. Maanmiljelys hallitus on päättänyt neljällä äänellä yh tä mastaan mastata senaatin lei- masuostuntaa koskemaan kterkokir- jeeseen, että maanmiljelyshallitus ei katso moimansa maatia asia- kirjoja kartotettamiksi, joten sillä ei myöskään ole aihetta Lyhtyä toimenpiteisiin asianomaisen »vir kamiehen syytteeseen saattami- seksi. Wetterhoff-Aspin anomus hylätty. Senaatti on jättänyt huomioon ottamatta herrojen Wetterhoff- Aspin ja Eino Salmelan ano- muksen saada muokrata tai ostaa Saimaan kanama. Joensuusta ja likitienoolta. Tänään »e nyt alkamat, ne paljon puhu- tut ja toimotut raittiusmäen arpajaisjnhsat. Ätäytelmäitta on tänään klo 1 ., 8 i. p. Itse nrpnjrtifct sunnuntaina klo 1 ,' i . 7 i. p. Näy- telmäillan ja arpajaisten armok- kaista ohjelmista on jo ennen ker- rottu. Toimikunnat eimät ole sääs- täneet aikaa eikä maimoja eikä »varoja saadakseen ne niin armok- käiksi kuin »nahdottista, joita nä- kemään ja kuulemaau sopii tulla kenen hymänsä. Tärkeimmistä arpajaisvoitoista ott n»yös jo ker rottu ja niitä tulee joka hetki uusia lisää ja armokkaita, m. m. eräs miesten puku. Uleisö toimotta- masti antaa tunnustuksensa rait tiusmäen puuhille ja saapuu lu- kuisasti ja paksuilla kukkaroilla marustettuina molempiin iltoihin, '.iläytelmäittana näet myös myy- dään arpoja. Biotemmat iltamat- pidetään työmäen talolla. Sen ("ali on ehkä suurin kaupungissam me. Sinne me siis hymin kaikki mahdumme »veljellisessä somussa yhteistä asiaa aivustamaan. Tietä sinne ei tarivitsc kysyä, sillä työ- mäentatoi» tekee innhkeaksi kaksi kanmas näkymää tornia. Lapset- fin sinne tien löytämät. Siellä siis lamataan! Pääsylippuja näy- tetmäiltaan moipi ostaa rohdos kaupasta tai sisään mennessään työmäentaton omella. Jkämän yh- teensattumisen tähden on lauan- taina myös konsertti-ilta. Mutta kuu konsertin aika on paljon ly- hempi kuin näytetmäiltan, niin asiaa harrastaivaiset moimat kon- ertinkin jälkeen airoan hy»vissä ajoin ennättää työmäentatolle na- keinään jälkimäistä näytetmäkap- patetta. Pyydämme samalla yleisölle huo- mauttaa, että arpajaisissa soittaa Musiikkiyhdistyksen orkesteri, maikka epähuomiossa jäi itmotuksessa mai- nitsematta. yhteydessä oleman sairashoidon ja mielisairashoidon kehitystä eri suuntiin. Kuollut. Torstai-iltana »vaipui täällä kuo- lemaan lyhyen sairauden jälkeen kelloseppä Pekka Hätinen mä- hän yli 56 »vuoden ijässä. Vai naja syntyi Riistamedellä, käivi käsityöläiskoulun ja kellosepän opin Eklundilla Kuopiossa, perusti 1874 oman liikkeen Äiurmeksessa ja siirtyi 1891 sikäläisen kirkon- kylän palon jälkeen tänne Joen- suuhun. W:sta 19(>ö kuului hän täällä Käsityö- ja tehdasyhdistyk- sen ivaltuutett»iihiu, olle»» 190<>— 07 myös näiden puheenjohtajana ja toimitti »väliaikaisesti aika ajoin myös knnnallisraatimiehen tehtä- miä. Jälkeensä hän jätti lesken ja kaksi tytärtä. Pohjoi^-Karjalan palotvakuu- tnslyhtiöllä oli täällä eilen ylimääräinen yhtiö- kokous. Kokouksen puheenjohtajaksi ma- Iittiin lääninagronoomi A.Koumo ja pöytäkirjan kirjoitti johtokmt- nan pyynnöstä toimittaja T. Könönen. Luettiin ja hymäksyttiiu johto- kunnan malmistama ehdotus yh tiön tulo- ja menoarmioksi tälle muodelle. Sitten tarkastettiin ja hymäk- syttiin erityisen maliokumtan eh- dotus uusiksi yhtiösäännöiksi ja »valtuutettiin johtokunta haken»aa»t i»iille asianomaista mahmistusta. Rakennusmääräraha. Voimistetuhuoneustoi» rakenta mista »varten Joensuun lyseolle on senaatti yleisten rakennusten ylihallitukselle käytettämäksi aset- tanut 44,009 mkan määrära- han. Tulipalo yrityksiä. Eilen illalla noin kto 1 ,7 syttyi Penttilän karjakossa »välikatto tu leen. Kamiinin saivutorrvi oli niin kuumennut, että mätikatossa ote- ivat sahajauhot syttyimät pala- maau. Apuun rientäneet työmie het saimat »valkean kuitenkin sam- mntetuksi, eanenkui,» se ennätti tehdä suurempaa mahinkoa. Tänä aamuna yhdeksättä käy- dessä syttyi luistinradalla oteiva mahtikoju palamaan. Halleynkö pyrstötähti? Eilen auringon laskettua näh tiin noin tunnin ajan läntisettä taimaalla komea pyrstötähti ja sen perässä syten tai parin pitui nen malojuoma. Kaupungin maltnnsmiesten kokon?. Toissa päimänä oli maltuus- miehillä kokous, jossa ensiksi tar- kastettiin, hymäksyttiiu ja julkiluet- tiin jouluk. 22 p. ja tammik. 18 p. pidettyjen kokoustei» pöytäkirjat. Vuosien 1899—1907 kunnallis kertomuksen toimittajan hakuilmoi tus jätettiin puheenjohtajan jasih- teerin tehtämäksi. Aiemmin uudistettua kysymystä sementti- tai samitormista tehtä- ivan lokajohtomerkon rakentami- sesta kaupunkiin rahatoimikama- rin amulla pohtimaan aseteltiin erityinen maliokunta, johon marsi- naisiksi jäseniksi malittiin toht. C. A. Kosonen, kaupp. I. Pitko ja rakennusmest. A. W. Pitkänen, maralle toht. S. F. Parmiainen za porm. W:m Valtenius. Ehdotus hallimyymälämuokrain! pohjahinnan korottamisesta tykät-I tiin malmistamaan »valiokuntaan.' Samaan »valiokuntaan lykättiin myös ehdotus kuoletuslainan haitk- kimisesta uutta kansakoulutaloa marten. Kysymyksestä kaupungin talle- tettamien rahamarojen säilyttämi sestä sukeutui pitkä keskustelu, jonka jälkeen 8 äänellä (> ääntä »vastaan päätettiin purkaa 1897 tehty asiaa koskema päätös ja sijoittaa »varat tasan kolmeen tä- kätäiseen yksityispankkiin, ottamat ta jaossa lukuun sellaisia lahjoi- tusmaroja, joiden talletuspaikasta lahjoittaja on tehnyt em»akkomää- räyksiä. ötahatoimikamaritta maa- ditaan lausuntoa konttokurantti- talletustilin käytännöllisyydestä ja edullisuudesta. Tornimartija Paamo Kauppi- selle myönnettiin palotoimikunnan ehdotuksen johdosta tämän muo- den alusta lukien 500 markan eläke muodessa. Suostuttiin rouma Mathilda Gustamsonin ja herra Carl Lin- denin anomukseen, että kaupun- giu majatalo ja kyyditysivelmolli- suus saadaan siirtää edelliseltä jälkimäiselle, jos tämä hankkii ra- hatoimikamarin hymäksymät ta kaukset. Joensuu»» luistiltseuralle myön- nettiin luistelurataa marten täksi tatmikaudeksi f>00 mk. amustus »valtuuskunnalle aimettaivaa tiliä ivastaan. Ätainittu summa ote- taau nyt kaupungin rahastosta ja kormataan keiväällä miinamoitto- roaroista. Mielisairashoidon järjestämistä »varten asetetun komitean mietin- nöstä »vaadittua lausuntoa anta maan makuutettiin toht. S. F. Parmiainen, kaupp. At. G. Piip- ponen ja talonomist. A. Hokka- nen. Kansakoulun johtokunnan ehdo- tuksen mukaan »nyönnettiin 150 mk. f oittoj ohtojen rakentamiseen kouluhuoneustojen ja mahtimesta- rin asunnon mälille. Vaimaishoitohallitukselle käy- tettämäksi ja sen arkistossa säily- tettämäksi päätettiin läksi muodeksi tilata „Ku»»nallislehti", joka tulee sisältämään kirjoituksia, joissa m. m. kosketellaan maimaishoidon ja sen Muualta Roh- jois-Karjalasta. Maalaisliitto. Ken meistä kuoleivaisista on aina onnistunut mälttää erehdyk- siä ja etuluuloja. Mutta jos ko- kemus on osottanut toimintamme semmoisten maikuttimien tulokseksi ja me edelleen jatkamme samaan suuntaan, mainitaan sitä typeryydeksi. Maalaisliitto maltiollisena puo- lueena on aiivan marmaan epä- luulojen epäsikiö. Sentähden että sekä suomalainen että nuorsuoma- lainen puolue asetti, niinsanoak- semme, herrasluokkaan kuulumia ja asuinpaikkansa puo les- ta kaupunkilaisia, edustaja- ehdokkaikseen, nosti nuo entisten nuijien olojen synnyttämä epä- luulo kimakan huudon mäittäen, että nyi tyrkytettäessä mattiopäi- »ville kaupungin herroja tahdot- tiin maalaisia pettää, sillä eimät- hän kaupunkilaiset tahtoisi eimätkä kykenisikään malmomaan niiden etuja. Valistuneet ja suomalai- suuden taisteluja seuranneet ta- lonpojat eiivät tietysti sellaiseen tylsään oi»keen tarttm»eet. Tiesi- mäthän he että, jos kutkaan, niin olimat tuon asian esitaistelijat uhranneet parhaimmat moimansa talonpojvn — maalaisen kohotta miseksi ja mapauttamiseksi muu- kalaismielisten, sekä herrain että kaupunkilaisten ikeestä. Tunsi- mathan he että Arjö-Koskiuei» tut- kimustensa ja kirjotustensa nojalla selmitti mihdoin meroparsetien maihtamisen. Hänhän se pani alulle maanjakoa koskemien lakien uudistamisen. Hänen toimensa kautta sukeutui ensimäinen asetus maan palstottamisesta eli persel- leerauksesta. Hän se ensimäisten rimissä nosti kysymyksen torppa- riei» ja muokralaisten epäivarman tilan parantamiseksi ja mapaaeh- toisesti toteutti suunnitelmai»sa omille torppareilleen antamissaan »välikirjoissa eli kmttrahdeissa. Hän se kirjoitusten kautta U. Suo- mettaressa ajoi luotto-olojeu pa- rantamista maaseuduilla Rafseisen- Dielitschiläiseei» malliin perustet- tamien 'äästö- ja lama-kassojen kautta. Luetteloa siitä, mitä §)rjö- Koskinen ja »veljensä Jaakko Fors- man m. suoinalaisuuden asian ensirimin miehet omat tehneet maalaismäestömme elinkysymys- ten puolesta, möisi jatkaa monta kertaa pitemmäksi eikä se sitten- kään olisi täydellinen. Olimatko nämä miehet herrasmiehiin mai talonpoikiin, maalaisiin maito kau punkilaisiin luettamia? Olimalhan sitä paitse molem- mat suomenmieliset puolueet ajet- tamakseen ohjelmiinsa ottaneet jokseenkin samaan suuntaan me- nemät maalaisolojen parannukset ja uudistukset. Armostelukykyisiä ja etemiä kansalaisia maalais- liitolla ei siis ollut rimeihinsä säätämissä. Suomen kansan syn- nynnäinen ja sen rahmaan sisint- pään syöpynyt pahaluuloisuus, joka ei armostele ihmisiä heidän entisyytensä ja tekojensa, maan heidän yhteiskunnallisen ja puo- lueasemaiisa mukaan, teki kuiten kin maalaisliittoon lukeutmvien malitsijayhdistysten ja ivaalitiit tojei» muodostamisen mahdolli seksi ja hankki niiden ehdokkaille ääniä. Ja nuo ehdokaslistat ja maalit todistiivat sanamme maa laisliittolaisten »valtiollisten ky- kyjen puutteesta. Mitrn omat sitten liiton hnomattaivimmat edustajat suorittaneet tehtämänsä mattiopäimillä? S. Alkion ivälittömän lapselli nen ja mattiollisesti kypsymätön esiytyn»inen, niin usein kuin sitä ou ollutkin, ei ole tuottanut min- käänlaista hedelmällistä lisää maltiopäimätyöhvn. Sille olisi moinut sämyisästi hymyillä, jollei se olisi niin paljon kuluttanut tuotteelliseen työhön tärkeästi tar- mittamaa aikaa. K. H. Pykälälle oivat ti)S(ä pi- lalehdet suuressa kiitollisuuden melassa hänen yhtä tyhjistä kuin mahtipontisista ja pitkistä lausun- noistaan sekä hänen tallustelemi- sestaan Aatamin saappaissa. Mutta mainittujen lehtien kiitolli- suus ei kormaa kalliin ajan huk- kaa eikä tuo uarrimainen esiinty- minen paljasjalkaisena, joutunut kun on ulkomaistenkin pitatehtien hampaisiin, ote ollut omiansa lisäämään yksikamarisen eduskun tamme mainetta ja armoa. . Edustaja A. Laitisen käytös opettajana on tuottanut nöyryy- tystä hänen omalle puolueellensa ja häpeää eduskunnalle ja kansa- koulumme opettajistolle. Kum- meksia maan täytyy johtokunnan päätöstä, joka päästi hänet yh- den »vuoden mirasta erottamisella. Sei» päätöksen ou marmaan ko mentama Kouluylihallitus, joka ainakin kerran mähäpätöisistä rik keistä tuomitsi käytökseltään re- hcllisei» ja nuhteettoman opetta- jan samanlaiseen rangaistukseen. Mutta jääköön tuo hra Lm ruma juttu sikseen, sillä eihän puolue ole mastuussa yksityisen edusta jansa teoista, »vaikkakin ne heit- täioät raskaan marjon »valitsijain armostetukymim yli. Kaiken näitä kolmea edustajaa ivastaan sanotun möisi kyllä aitaa »voittaen unohtaa, jollei puolue olisi aiheuttanut ehkä kaiuoantin jatkumaa haittaa ja turmaa fan- sansa edistymiselle. Mutta sitä se malitettam.isti on teh»»yt. Ss on aivnstanut sosialistien edus tajia turmelemassa asetuksia: tä teollisuus- ynnä muissa am- mateissa ja ammattitarkastukses- ta. ^os eduskunnan päätökset laiksi pääscmät, on muutoinkin mähämäkinen teollisuutemme kau- man ja raskaasti tuntema tuon maltiollisen liiton käsialoja. Maanomistajilta, joita he ensi sijassa sanoivat edustamansa ja heidän etujansa malmomansa, omat he niinikään liitossa sosialistien kanssa, yrittäneet puhkaista ja kttiivata kaksi tulemaisuudcssa ehkä hyminkin runsaasti muotaivaa tulolähdettä, yrittäen tehdä katas- tuksen ..Huthaman rusthollin" omaisuudeksi. Sen talon omitui- suuksiin kuuluu, ettei yksikään sen tatomväestä maimaa itseään nos- tamalla sormeaankaau talon yh- teisen omaisuuden suojelemiseksi ja »vieläkin mähemmän sen kartutta- iniseksi. "Jiaitä neljää kysymystä pidän siksi tärkeinä, että ne näyttä- wät maaliman eri kirjoituksensa kukin. En tuule tekemäni itseäni syy- törkeyteen enkä röyhkeyteen- kään laasuessani maalaisliitosta suoran tuomion, jota, maikka mi nusta selivään totuuteen perus tumana, sittenkin pidettäiiee ylen ankarana. Koko puolue ou mi nusta esiintynyt oikeiston ja ma- semmistoit — ..perustuslaillisten" ja sosialistien matilla maamvit- jelijäin nimissä..häilymänä hän!ä^ nä", joka aina on kaatunut allik- koon, lieneepä sitten häilahtiiiiyt oikeaan tahi masempaan. Cuko meidän muutoin järkeivitlä ia tyynesti punnitsemilla piemvilje- lijöittämme edelleen halua äänit- tään roaltiopaiiväiatin istuimelle tunkea maalaisliiton jäseniä, maik ka edellisten »oattiopäiiväiu töi den pohjalla omat olleet tilaisuu- dessa armostella, mihin sellaiset edustajat pääsemät? Joka elä- »»ee se saanee nähdä. £. H—nen. Esitelmiä pitää edustaja W. ^tthaineii Rasimaaran Riikolan Hirmotassa t. k. 28 p. klo 10 päimättä. Samai» päiiväi» iltana Värt- siit Hirmosessa kto 4. Metsänhoitaja!» wirkata!ot. Senaatti on päättänyt metsän hoitajan »virkataloksi muodostaa niistä tiloista lohkaistun kanta- tilan, mitkä ivaltio on Soantah- den kytässä Soantahden pitäjässä ostanut maanmiljelysinsinööri Vmterittä. Aallonmurtaja Sortanlahteen. Senaatti on päättänyt tehdä korkeimpaan paikkaan esityksen 232,000 markan määrärahan myöntämisestä aallonmurtajan rakentamiseen Sortaniahden sata- maan. Nurmeksen terlveyslantakunta on pitänyt tarkastuksia kauppalan leipuriliikkeissä ja »väriainekau- poissa ja määrännyt leipurit lää- kärin tarkastuksen alaisiksi sekä pikku korjaustöitä tehtämiksi heidän leipomoissaan, niinkuin uusi lei- purilaki waatii. Märiainekauppoi- hin on määrätty tehtämiksi eri kaapit näiden myrkyllisten ainei den säilyttämistä marten. Waiwaishoido«« ohjesäännöt. Joensuun kaupungin malttms- miehet omat läänin kumeruöörtlle osoitetussa anomuksessa pyytäneet asianmukaista mahmistusta ehdo- tuksclle sanotun kaupungin mai- maishoidon ohjesäännöiksi. Ehdotukselle Polmijärmen kun nan »vaiivaishoidon ohjesämmöiksi oi» läänin kumernvvrin mahmis- tusta anonut Polmijäiiven kunta- laisten maltuuttamana kuntako- kouksen puheenjohtaja Uuno A. Varis. 5!uvttut. T. k. l!-> pnä maipni kotonaan ^iurnieksen Pohjoispään Leskeläs- iä kuolon uneen vturmeksen kuu- nan monikymmenivuolinen kasööri Heikki Juhana Saastamoinen ineUein rvuoden iässä — synt. 2 pnä maalisk. 1S29. Vainajas sa ntent iäiseen lepoon kunnolli nen työmies ja kunnon suoma lainen talonpoika. Aina hän hoiti maikeata ja epäkiitollista ivirkaansa huolellisesti, kirjoittaen paperinsa setmällä kauniilla käsi alalla ja aina hänellä riitti esi miehille ystävällisyyttä ja haus- koja muistoja, joita häneltä ikän sä ja kykynsä touoksi olikin paljo mielessä. Kertokaammepa tässä mekii» »vastaivuoroomme hiukan hänen sumustansa, koska se on oi- tut merkittisempää kuiu mitä »vai- najait ivaatiniattomasta käytök sestä saattoi päättää ja koska »vainaja joskus siitäkin puhui. Kasövritt isoisän isä Lauri Saas tamoinen, syntynyt 1727, saapui Lipinlahdesta kotiiväivyku Huuh- dille, Nurmeskylään. Hänen poi kansa Heitti syntynyt 1TÖ3, kuoli 182ö, rakastui Nurmeksen apulais papin Pietari J-agersredtin ja tä- män puolison '.Nurmeksen kappa- laisen ?iiilo Tepnerin tyttären Maria Helenan tyttäreen Elisa- det cli Liisa ^agerstedtiin, joka oli syntynyt 1750 toukok. 10 pnä. Liisan isä oli kuollut marhain ja äiti mennyt uusiin naimisiin seu- raaivalle isänsä apulaiselle Jo- Hannes Kekoniukselle. Alutta tä mäkin kuoli pian ja leski meni lapsineen luuitamasli miehensä uifutaiäten tuo Jämsään. SOiutta fieliä kämi nuori Heikki Saasta moinen pappilan neideu puoli- sofieen hakemassa alkmvuodella 177."». Liisan perinnöksi sai Heikki '>turmeksessa oleman Rekutan ta- lon sekä »vähän muutakin tama- raa niinkuin mainiot ..Hameen länget", jotka paransimat tapau- tuueet hemoset. Vatitettaivasti kuitenkin tämä pappilan neiti ta lonpojan emäntänä sortui ennen aikaisen kuolemaan lamantaudin «rotfeber» touoksi 18 pnä jouluk. 177(5, jättämättä yhtään perillis tä. Tämä Heikki, joka oli uskal- tanut niin korkealle taivoitella, näkyy muutenkin oleman hom- maama mies. Hän oli myöhem mällä ijältään kirkon isännöitsi jänä ja lautautieheua ja omisti loputta neljä taloa Nurmesky- lästä. — Toinen meli Olli Saas- tamoiueu oli suntio. — Leskeksi jäätyään hän otti »vaimokseen Mana Pehkosen, jonka perillisiä puheenaolcmait kasöörin isäkin Heitti Juhana Saastamoinen tsip.it. 1799) oli. Kun isiin ensi mäinen puoliso oli ollut papin tytär, otti poika 1828 maimok- secu Nurmeksen lukkarin, Petter Muc-tajeit tyttären Annan, sipit. 181)4-, Alutta nämä otiivat molem mat lyhytikäisiä. Aluisteltama- namnte olema kasööri-mainaja jäi jo toisella »vuodella ollessaan orivoksi isästään ja nelitvuotiaana äidistään, ormoksi kahden sisarensa kanssa. Heidän talonsa myytiin silloin Hakkaraisille, joilla pappilan pirtti sittemmin oli ruuntennuksena ia lapset otti hoitoonsa äidin-isä lukkari Mustos-mainaja kotiinsa Nurmeskytän Pohjoispäähän. Pik- ku-Heikki ktilki tämän mukana silloisella »vanhalla hautausmaat- la otteessa kirkossa ja asetteli tau- tulle ivicsimtmeroita ukkonsa apu- na. Vartuttuaan hiukan lienee hän tältä muitakin opin alkeita saanut. Alutta koma onni koh tasi Heikkiä kasivatusisääukin näh- den, niinkuin se jo oli häneltä isänkin »vienyt. Lukkari Petter Mustonen, sipit. 7 pnä tokat. 1778, meni eräänä teivätyönä, 15 p. toukok. 1844, kotinsa ran- nassa olemaan metsikköön ja miitsi siellä poikki kaulansa, saa den siten kuoleman. Hänen les- kensä Sikke Saarelainen jäi nyt pitämään taloutta nuoren tyttä- leiipoifaiisii Heikin amulla, eläen 17 p:ään heinak. 18(50. Tänä aikana sai tato Leskelän nimen, joka sille on »vakiintunut, maikka sillä kirjoissa lukkarin muistoksi on nimenä Pekkala. Jo ennen mummonsa kuole maa oli Heikki joukottunut ollen kahdestikin naimisissa ja loputta taas leskenä. Talo joutui sitten hänelle ja Heikki roaiuaja hoiti sitä huolellisesti, maikka hän ryh- tyi kunnan hommiinkin. Mutta aina hän »vältti turhaa komiste- ltta. Talo ci saanut olla muita talonpoikaistaloja kummempi, se oli aina siimyisäit kassöörin mieli pide. Ja sitä mieltä omat olleet hänen perilliscitsäkin, maikka näis tä eräs, Pekka Saastamois wat- itaja, jatkoi sumun manhaa ta- paa, yleisissä asioissa toimimista, ollen lautamiehenä, kunnes hän 1(5 pmä toukok. 1908 »virkamat koillaan »vajosi Lautiaisen jäihin noin .">0 ivuotiaana. Komia kolauksia oli mainaja ko kenut, kassöörin toimessa, mutta kaikki kesti hän suomalaisen »van- halla katajaisella sitkeydellä, kun- nes tauti lopulta hiljakseen hau- dan malmisti. OS &3* SU» cxa i SÖ CO ra Karjalaisen osakunnan kotisen- tukuwat omat olleet jonkun ajan näytteillä Lieksassa ja omat paraikaa Nur- meksen kouluissa näyteltäminä. WnosikokonS oli Alattisenlahden nuorisoseuratta t. k. 10 pnä maanmitj. I. Hieta- lan talossa, johon osanotto oli kohtalaista. Kokouksen kulku oli seuraaman- laista: laulettiin, luettiin sihteerin laatima muosiksrtomus ja rahas- tonhoitajan muosititi, sekä muosi ksrtomus käsikirjaston hoidosta, jotka hymäksyttiiu sinänsä, paitsi rahastonhoitajan on ensi perhe- iltamissa luettama arpajaisia kos kema erikoistit!. Pidettiin loma, jolla ajalla kirjoitettiin jäseniä tälle muodelle ja sitten toimitettiin johtokunnasta eroamien sijalle jä senten maali. Walituiksi tulimat mäkinaisiksi: 'Allan Hynynen, H. Lappalainen (Iysky) ja S ittb. Kart tunen ja »varajäseneksi 'A. Turu- nen arman kantta. , Tilintarkastajaksi tälle muodelle tuli K. Wäuskä, A. Sinkkonen ja Ilmari Sutinen. Edustajaksi P.-Karjatan N.seu ran »vuosikokoukseen malittiin: Eema Turunen, K. Karttunen ja maralle Alma Karttunen ja Atb. Karttu nen. Päätettiin nais- ja miesmoi- mistetu-osastot henkiin herättää. Tuumittiin »vielä yhtä ja toista emien eroamista josta päättäin täällä »vielä elää yhteishenkeä. Tukkitöitä ott tänä taimena ollut runsaasti Jaantan kankaaltakin, josta puut niebetääu Pyhäselkään. Valitetaan main ansion »tiukkuutta, eikä se hyivää tulolleen taida ollakaan. annaa» kanawa» korjaus työt omat »vietä parhaillaan Suuren Pällin tuona käynnissä. Täällä et ote »vietä töitä supistettu kuiu ainoastaan nimeksi. Ilä-Särk- järiven luona tehdyt korjaustyöt omat jo siinä määrin »valmistu neet, että työmiehiä on mähän ajan sisällä »vähennetty noin 70 miestä. Töissä omat enää fallio- poraajat, reunamuurin tekijät ja paaluttajat. Uusien sulkuporttien rakennustyöt ulotettiin myöskin jo miitne »viikolla, joten kaikki tä män taimen aikana tehtämät kor jaustyöt omat työnalaisena tai jo malmistuneet. Paloapuyhdistykset. Koiveron ja Ilomantsin kuntien yhteisen paloapuyhdistyksen ohje säännöille on lääni»» tumernöörin mahmistusta anonut tuntien mal- tuuttamana, ovettaja W. E. Hal- likainen. Maatilankanppa. Rautatientyomies A. Edmard Lakinen on myynyt O. Pitkolta ostamansa mitjetystitan Mattisen- ro lahdesta n:o 1Ö7 maanmitj. Otto Tuppuraiselle Pielisjärmeltä ir- ZS&* taimistoineen 11,300 smk. taup- pahinnasta. C55 «S cS" en QZ Maalaisille mietit- £3 tälvää. HT On »välttämätöntä ottaa hiukan puheeksi tuo mattiollisessa elämäs sämme nyt jo hyicittkitt armetut- tamaksi käynyt ilmiö, maataistiit- to. Sanoimme armetuttamaksi, sillä sitä se todella onkin? Aliksi sitten? Siihen antaa mastauksen maalaisliiton edustajain esiinty- minen eduskunnassa. Pitkän mii-' me »valtiopäimieit koossaoloaikaa matittimat matamamieliset ja mal- tiopäimätyöhön tykenemät edusta- jat että työ etenkin maliokunuis- a on käynyt suorastaan tukalaksi sen takia, että niissä istuu niin paljon lainsäätäjiksi aiman ala- armoista mäkeä. Kuten tunnettu tuutuu useim- ptitt eduskuntamme »valiokuntiin 1(5 jäsentä. Näistä on sosialiste ja 7. Mitä lajia lainsäätäjiä hy- wät sosialistimme järjestään faif- i — niin paria, toimea lukuun ottamatta — omat, sen tietää iokainen asioita jonkunkaan mer- ran seurannut. Heiltä puuttuu kaikkein alkuperäisemmätkin edct- lykset, joita heidän asemassa ole- miltä on maadittama. Näitten lisäksi istuu noissa maliokunnissa mielä yksi maalaisliittolainen, jon- ka pätemyys kysymykseen tulemis- s a asioissa ei ole ollut hiluistakaan. Pämmastoin maalaisliiton edus tajat omat osoittaneet monta ker- taa hämmästyttämää täsittämät- tömyyttä. Useintin tämä tuli esiin siinä, että heidän edustajansa maliotmmissa olimat erinomaisen malmiit fannattamaan sosialistien ehdotuksia, kunhan tuo ehdotus »vain tuintui heidän mielestään kansanmaltaiselta; olipa se sitten muuten millainen tahansa, sillä- hän he eimät rumenneet päätään enää maimaamaau ja tulokseton- tahait se tai olisi otlutfin. Aino astaan silloin, tun jotu tuollai nen päättömyys sattui toskemaan suorastaan heidän erikoisia etu- jaan, ainoastaan silloin, he älysi- ivat nousta sitä »vastustamaan. Hymin usein sattui näin ollen, että äänet maliokunnissa meni- mät tasan — 8 tummallefin puo lelle, ja silloin riippui päätös ai- na armasta. Kun esim. työmäen- asiainmatiokunnassa käsiteltiin tärteätä työsuojeluslatia, heitettiin siellä arpaa monen monta tertaa samassa tokouksessa juuri iltaa- laisliiton edustajan sosialisteihin yhtymisen muotsi. Edustum»an täysiistunnoissa maalaisliittolaiset taasen aiman yleisesti tannattimat..töyhälistön" asianajajain typeryytsi. Niinpä moimmekin sanoa, että sosialis- millä jo miime waltiopäiwillä oli useissa asioissa enemmistö. CO Q»' m aa; «-s manm ms B o» ^3 PO < 03 «-»»» 0 in 5T C/3 pa sa < 03 B v» ■ S ■ 0 1 5- sr s