Tiistaina 6 p. Syyskuuta KARJALATAR N:o 100 — 1910 (K. S. 1 k.) Surulla ilmoitamme, ottä tuonen viikate katkaisi tänään elämän rakkaalta pienokaisel tamme Reino Anterolta kahden vuoden ja 23 päivän vanhana, jättäen suremaan paitsi meidät vanhemmat, pik ku siskon, ukon, mummon ja enon, kaksi setää ja kolme tätiä. Pälkjärvellä 5 Svvskuuta 1910. Ellen ja Antti Könönen. Siell' on nvt tallella hän luo na Herran; i^uo Jesus että me kin saamme kerran Myös sin ne tulla Ja hänen kuulla Vei saavan voiton virttä sulosuulla. K. S. 1 k. 1 s. 45 mm.) •II* 1KKI antaa täällä maanantaina 12 p. syysk. klo 8 i lyseon juhlasalissa. V. LII. S. »Kataja" ensi sunnuntaina t. k. 11 päi vänä, alkaen klo 8 a. p. urheilu kentällä. Ohjelma lähemmin seuraavas sa numerossa. (K. S. 2 k. 1 s. 70 mm.) Kuulutus. Pohjois-Karjalan työväen osuus kaupan r. I. nimisen osuuskun nan jäsenet pyydetään sanotun osuuskaupan konkurssipesän hal lituksen esilleasettaman osittelu- ohjelman mukaan määrätyn lisä maksun kymmenen (10) markkaa osaketta kohden suorittamaan kon kurssipesälle ulosottoon panon uhalla tulevan Lokakuun 15 päi vään 1Q10 mennessä allekirjoitta neille toimitsijamiehille. Nurmeksen kauppalassa 3 päi vänä Syyskuuta 1910. Iikka Lehto. Pekka Rönkkö. fan suurille todellisille eduille, sitä ei kysytä. Eduskunnan suhde tähän asiaan on selmä. Siltä tahdotaan asias- ta nyt main lausuntoa eikä sel- laista päätöstä, jonka tekemiseen eduskunnalla perustuslain mu- kaan on oikeus. Tällaista lan- suntoa eduskunta luonnollisesti ei moi antaa. Entä sitten tuon samaisen cir- mollisen esityksen sisällys. Siinä jälleen kuwastuwat kaikessa lois- tossaan menäläisen wirkawallan sormien jäljet. On suorastaan hämmästyttä- mää, millä kyynillisellä ylimal- kaisuudella kysymyksessä olemassa armollisessa esityksessä asia ote- taan. Kumaamaa on, ettei sii- nä puhuta sanaakaan maas- fantrne asumain Menäjän ala maisten melmollisuuksista, yksiu- omaan main heidän oikeuksistaan, ja että melkein puolet esityksestä käsittelee niitä rangaistuksia, joi- hin suomalaiset mirkamiehet omat tuomittamat, jos he „ tekemät it- sensä syypäiksi Suomen kansalai- siin kuulumattomien Wenäjän alamaisten tahalliseen estämiseen nauttimasta Suomessa yhtäläisiä kansalaisoikeuksia kuin paikalliset kansalaiset". Perin ylimalkaista tai oikeammin Suomen erikoisista olosuhteista mälittämätöntä on myöskin esityksen 2:n kohdan maa- timus, että ..henkilöille, jotka omat saaneet koulusimistyksensä keisari- kunnan oppilaitoksissa tahi jotka omat suorittaneet keisarikunnassa säädetyt tutkinnot, on annettama Suomessa yhtäläiset oikeudet kuin niille henkilöille, jotka omat saa- neet koulusimistyksensä mastaa- missä suomalaisissa oppilaitoksissa tahi suorittaneet paikallisten mää- räysten mukaan mastaamat tut kinnot". Tunnettua on ensiksikin, kuinka erilaisia lukujen määrältä ja laadulta omat ..mastaamat tutkinnot" Suomessa ja Wenä- jällä *). Ja toiseksi, jos oletam- me, että jotkut mastaamat tutkin- not omatkin täysin samallaisia, onko menäläinen hakija main pi- temmän palmeluksen takia päte- *) Esim. silososiankandidaatti- tutkintoon Wenäjällä sisältyy ai- «oastaan puolet suomalaisen silo- sosiankandidaattitutkinnon oppi- määrästä. mämpi johonkin suomalaiseen mir- kaan kuin suomalainen, joka tun- tee maan kielet ja kansan. Ei, kyllä asiasta aina..erimielisyyttä" syntyisi, eikä tarmitse olla mikään proseetta armatakseen, minkälai- nen monikin riidanratkaisu ken- raalikumernöörin ja minislerineu- moston puolelta tulisi olemaan. Seurauksena olisi, että Tuonten opiskelema nuoriso alkaisi tuntea »vastenmielisyyttä maltion mirkoi- hin rupeamista kohtaan sekä epä- mannan kohoamisen että sen- »vuoksi, että isänmaallinen oma- tunto sillä alalla aina olisi maa- rassa joutua piinapenkkiin. Wi- rat joutuisimat miimein melkein yksinomaan meualäisiin käsiin. sen- raus, jota onnettomampaa ei iv oi ajatella. Arm. esityksen 3:s kohta tekee puoli koomillisen maikutuksen, sillä siinä on eräs menäläisten suomi- syöjäin lapsellisimmista ja mihe- liäisimmistä merukkeista, että että muka snomalmsissa kouluissa, mar- säästömarojen käyttämiselle tähän karkotukseen ei ollut olemassa mi- tään estettä. Ja nojautui edus- kunta tässä käsityksessään perus- tuslakiemme lausumaan periaat- teeseen, että suostuntaa on myön- nettäma ainoastaan, jos makinai- set maltion marat huomataan me- noihin riittämättömiksi. Lnknnnot- tamalla tämä yleisestä maltiora- hastosta otettaiva rahamäärä, te- kimät eduskunnan erikseen osotet- tamat lisämarat kaikkiaan 7 milj. 2:50,300 markkaa. Tämän summan päätti eduskunta hankittaivaksi si- ten, että siihen käytettäisiin ensin- näkin suostuntarahaston kuluman mnoden lopussa laskettu säästö 2,200,000 markkaa sekä ien lisäksi erikseen päätetyt mallasjuoma-, pe- likortti- ja leimasnostnnnat, jotka yhteensä nousimat tarmittamaan summaan.l Mainituista suostuntamaroista edusktinta nimenomaan päätti, ne maltion tuloja täydcntä- mau luontonsa johdosta tulo- ja enemmistöllä eduskunta sittenkin hymäksyi maliokunnan mietinnön. Entisestä poikkeama menettelytapa tulo- ja menoarmion järjestämi sessä tuli siten eduskunnan pää- tökseksi. Maikka tämän päätöksen oikeutusta mastaan ei moitanekaan laillisuuden kannalta lausua pe tusteltua epäilystä, saattaa kuiten- kin panna kyseeseen, onko nykyi- senä aikana, jolloin eduskunnan oikeus määrätä maltion raha- asioista, samoinkuin kaikki muut kin kansan ikimanhat oikeudet, oivat horjumassa, syytä mennä etsimään ja someltamaan eduskunnan bud jetti-oikenden soiveltainisessa enti- sestä pitkäaikaisesta käytännöstä eroamia menettelytapoja. Tuskin kukaan elänee ainakaan siinä ns kossa, että tällaiset yritykset nyky- hetkeitä saattamat miedä onnelli sille perille. vsssm. sinkin historian opetuksessa, kyl-' menoanvioissa omat huomattaivat metään mihaa menäläisiä kohtaan, siirtona snostuntamararahoista puettu oikein lakipykälän muotoon, maltiorahastoon, ja että kaikki mal- Tai jos seit takana on kumittelu, tion inenot oikeastaan omat suori- että muka menäläismielisellä his- tettamat miimemainitusta rahas- torianopetuksella lähennettäisiin tosta, jonka täydeltnykselsi edus- suomalaista kansaa Wenäjään, kunta esiintymää tarmetta marten on se yhtä lapsellinen, sillä nuori- puheenalaiset marat osotti. Erityi- somine mielipiteisiin tulee sellameit sesti eduskunta myös lausui, että historian opetus ,vaikuttamaan näitä lisämaroja saisi käyttää main perin mähän tai ei ollenkaan, kun siinä tapauksessa, etteimät maki- kerran tapaukset sen ympärillä naiset maltion tulot menoihin riitä, puhumat toista kieltä Menäjän 'sekä että jos lopullista tilinpää ja Suomen mälisistä suhteista. !tostä tehtäessä ilntenisi, etlä »val- Salaperäisen maikutuksen tekee' tionrahaston mäkinaiset ivarat arm. esityksen 4:s kohta, viähtä- omat riittäneet laskelmissa ole- lvästi aiotaan ottaa harkittamaksi, Imiin nteitoihin paremmin kuin eikö juutalaisten kahlekoirain irti-^ mitä eduskunta oli olettanut, se laskeminen möisi taivalla tai toi-^ määrä, mikä suostuntarahastosta sella tuyttaa hyötyä menäläistyk- oli ivalliorahaston ivahivistami- selle, niinkuin eräs menäläinen • seksi siirretty yli tarpeen, olisi en- oikeistolainen pikkulehti äskettäin sinmainittuun rahastoon takasin otaksui. Tosin sellainen toimen- suoritettama. pide jonkun merran loukkaisi mal- j Eduskunta asettui siten mastoin takunnan yhdenniukaisuusperiaa- > hallituksen käsitystä sille kannalle, tetta, sillä Venäjällä ei juutalai- että maltiomarat muodostamat sille missään tapauksessa myön- eheän kokonaisuuden ja että suos- nettäisi kansalaisoikeuksia, mutta! tuntain tulee olla ivain makinais- Yleisiä uutisia. tarkotus pyhittää keinot. Toimot- tamasti pysyy tällainen seinälle maalattu peikko kuitenkin main veikkona, tulematta koskaan to- teentumaan. Lakiehdotus yleensä tekee sen ouraaittuntuman maikutukseii, ettei itä laadittaessa ja suunniteltaessa uinkaan ole ajateltu Wenäjäu alamaisten kansalaisoikeuksia Suo messa siinä merkityksessä, että täällä asumat menäläiset saisimat nauttia samoja etuja kuin muut- in kansalaiset, maan on koko te- eleen läpinäkymä tarkotus mal- »listaa »venäläisille mirkaherroille tilaisuutta pyrkiä toteuttamaan Purishkemitshin huutainaa „ Suo nten loppua" tällä kerralla siivis- tyslaitoksemme mälikappaleena. Cdttsknntatöitä. Waltiowaraiuwaliokuuta. VI. Tulo- ja inenoar>vioit järjestely. ^Eduskunnan oikeus tarkastaa ivaltion raha-asiain hallintoa to- teutuu marsinkin maltion tulo- ja menoarmion järjestelyssä. Tätä ivarten hallitus antaa eduskun- nalle esityksen, jossa on yksityis- kohtainen laskelma maltion tulois- a ja tarpeista ja eduskunnalle annetaan tehtämäkst hankkia tar- lvittamat lisämerot, mikäli maltion ulot esiintymiin menoihin huoma- taan riittämättömiksi. Eduskunnan asiana on näin ollen tarkastaa lallituksen esittämät maltion tuloja \a menoja koskemat laskelmat ja tiedonnannot sekä tutkia ja harkita missä määrin ne omat paikkansa ziiämät, sekä onko makinaisia mal- iomaroja menojen suorittamiseen 'aytettämissä ja lopuksi tehdä eh- dotus tarpeellisten lisäivarojen hankkimisesta, jos niitä tarmiraan. uostunnan myöntäminen käy iten mälttämättömäksi ainoastaan iinä tapauksessa, että mäkinaiset maltion tulot menoihin eimät riitä. Tätä asiaa koskemassa armolli- essa esityksessä, joka annettiin miime maltiopäimien käsiteltäioäksi, asettui hallitus, niinkuin jo olem- me maininneet, sille kannalle, että yleiset maltiomarat ja eduskunnan marat omat tarkoin pidettämät toisistaan erillään ja että edus- unnan, huolimatta siitä millainen yleisten maltiomaraiit tila oli, pi- täisi osottaa maroja määrättyjen arpeiden tyydyttämiseksi. Suos- tuntamaroja tarmitsi hallitus, tälle kannalla asettuen, luonnollisesti zaljon, niinkuin hallituksen mero- tusesityksistä puhuessamme olem- me maininneet. Dhteensä nousi- mat miime maltiopäimiltä maadi- ut suostunnat mähän yli 12 puoli milj. markkaa. Eduskunnan laskelman mukaan nousimat 1910 kaikki maltiomenot 90,838,900 mkaan, kun armioidut maltion tulot taas tekimät 80 milj. 094,400 mkaa. Menot olimat siten tuloja suuremmat 9,144,5)00 mk., oka summa eduskunnan maltio- Alojen täytteeksi tuli erityisesti osottaa. Tämän lisäsumman eh- dotti eduskunta täytettämäksi siten, että siihen käytettäisiin 1,8/0,000 mk. yleisen ivalliorahaston säästö- maroista, joiden pääoman suu- ruus kuluman muoden lopussa ar- mioitiin noin 75» ntilj. markaksi. Mastoin hallituksen käsitystä, jonka ntukaan näitä maroja ei saisi käyt- tää juoksemiin menoihin, katsoi eduskunta, että kliseessä olemien ten maltiotulojen lisänä, joita on käytettämä ainoastaan sikäli kuin makiuaiset maltiomarat osottautu- mat menoihin riittämättömiksi. Tämä penäätte onkin erinäisissä perustuslain kohdissa selmästi lau- suttu. Kuitenkin poikkesi eduskun nan »viime malliopäiivillä tekemä tulo- ja menoarmioit järjestely melkoisesti siitä menettelystä, jota eduskunta ennen on noudattanut tässä asiassa. Mainitsemiamme perustuslain periaatteita someltaessaan on näet eduskunta kaikilla uuden eduskun- nan aikuisilla maltiopäiivillä otta- nut huomioonsa myöskin Maltio- paimäjärjestyksen 43 ij:« säännök sen, jossa puhutaan ..eduskunnan erityisiin tarkotuksiin myöntämistä määrärahoista", „jos suostunta- maroja hamaitaan tarmitlaman". Tämä perustuslaiu kohta miittaa siihen, että eduskunnan myöntäes- sään maltiorahastoon tarmittamia lisämaroja, tulee ottaa huomioon- ta määrätyt maltiotarkotukset. ötiin onkin ennen tehty. Snostuutapää- töksessään on eduskuuta mainin- nut, mihin yleisiin tarpeisiin suos- tnntaivarat omat käytettämät. Ja yleensä ne eduskunta on määrän- nyt kansakoululaitoksen ylläpitä miseksi, jota paitsi niillä on tyy- dytetty mtlitakilt erinäisiä siivis- tystarpeita. Näin menettelemällä eduskunta on moinut säilyttää it- sellensä määräämismallan erinäi siin maltiotarkotnksiin nähden, joi- ta se on pitänyt erityisesti tärkei- nä. Sillä siten on moitn näiden maltiotarpeiden kannatus turmata senkin tapauksen maralle, että hal litus mahdollisesti kämisi poista- maali erinäisiä eriä maltion me- noarmiosta. Miime maltiopäimillä poikettiin tästä menettelystä mas- la siinä, että suostunnat maltio- marainmaliokunnan ehdotuksen mukaisesti myönnettiin main lisä- nä maltioiirahastoon, niiden käyt- tämisestä mitään erityisesti ilinot- matta. Suomalaisen puolueen jäsenet maltiomarainmaliokunnassa oli- mat tässä asiassa toista mieltä, maatien samaa menettelyä, jota eduskunta tulo- ja menoarmion järjestämisessä ennen oli noudat- tanut. Heidän mielestään malta- kunnan ehdottama uusi menettely tapa ei tuottaisi mitään olleellista etna, maan päinmastoin möisi se aiheuttaa eduskunnan budjettioi- keudelle tuhoisia seurauksia, muun muassa saattaa maaranalaiseksi eduskunnan mahdollisuuden »vai kuttaa ylen tärkeisiin kulttuurime- noihin. Mastalauseessa ehdotettiin senmuoksi, että eduskunnan pää- töksessä suostunnat määrättäisiin käytettämäksi maltiopäimäkustau- nusten suorittamiseen, kansakoulu- laitoksen meltoihin ynnä muihilt simistystarkotuksiilt sekä Antellin kokoelman hoitoon. Myöskin erosi- mat mastalausujat maltiokunnan enemmistön käsityksestä siinä, että heidän mielestään ei olisi syytä käyttää tulo- ja menoarmion jär- jestämiseen maltiorahaston yli- jäämämaroja, maan olisi edulli sempaa osottaa tarmittamat lisä- ivarat Suomen Pankin moittoma- roista, joideit käyttäminen on edus kunnan määrättömissä' Tämäkin ehdotus johtui selmästi, siitä ma- romisesta, että hallitus, jos mal- tiorahaston ylijäämämaroja ei tahdottaisi juoksemiin tarpeisiin käyttää, möisi menoja poistamalla jättää tärkeät maltiotarpeet tyy- dyttämättä. Suomalainen puolue eduskun- nassa kannatti yksimielisesti mas- talausetla, ja jonkun merran mai- nittu kanta sai kannatusta muil- takin ryhmiltä, mutta suurella • W HH1 kulkulaitosrahasto. Senaatissa on esitetty kenraali- ,kumernoörin kirjelmä, jossa ivaa- jdittiin senaatiit lausuntoa edus- i kunnan mastauksen johdosta arin. ! esitykseen kulkulaitosrahastosta m. j litll. Senaatti on päättänyt an- I taa mainitusta mastauksesta lau sunnon, joka kaikissa oleellisissa seikoissa puoltaa sitä. Lcimasuostuntaselkkaus. — ftu lvcrnöärin osallisuus. Senaatissa esitettiin t. k. 2 p kenraalikumernöörin kirjelmä sen johdosta, että mutltainat kuiver- nöörit omat ilmoittaneet olemansa jäämillisiä asettamaan alaisiansa mirkainiehiä syytteeseen näiden lei masuostuntaselkkausten aikaisesta menettelystä. Senaatti päätti lä- hettää asiasta kirjelmän keitraali- kumernöörille. Sen sisällöstä ei kuitenkaan toistaiseksi anneta tie- toa ennenkuin se on laadittu lo- pulliseen muotoonsa ja tarkistettu. Zllamaiswelwollisuukfista wa- pauttamine» toimitetaan »u- dessa järjestyksessä. H. M. Keisari on ministerineu moston ehdotuksesta ja sisäasiain- ministerin esityksestä heinäkuun 0 1!» päimänä armossa nähnyt hymäksi mapauttaa useita Suo- men kansalaisia, m. m. kapelli mestari Armas Järneseltiil, ala- maisen melmollisunksista. (<duskuuuau toimitus ja tar kastusmaliokunuat saimat tk. 2 p. työnsä loppuun suoritetuksi. Malioknnnilla oli ivie lä muutamista asioista yhteinen istunto. Maliokunnat omat kuule- mau mukaan päättäneet laaditut- taa säätyeduskunnan aikuisista maltiopäimäkirjoista aakkosellisen luettelon. Maltiouarkisto. Senaatti on päättänyt, että ensi muoden menoarmiota laadittaessa on otettama huomioon 27,000 mk. määräraha erinäisiä uudistus- ja korjaustöitä marteu »valtionarkis- tossa.' Tekuilliueu korkeakoulu. Senaatissa esiteltiin tk. 3p. ken- raalikumernöörin kirjelmä sekä mi- nisterimaltiosihteerin miraston kir- je, jotka koskemat korkeimmassa paikassa myönnetyn 25>0,000 mkn määrärahan ottamista ensi ivuo- delt menoarmioon teknillisen kor- keakoulun laboratoriorakennuksille ostettamia tontteja marten. Se- naatti päätti kirjelmällä kehottaa Uudenmaanläänin kumernööriä te- kemään asianomaisten kanssa tont- tien kaupan ja laillistamaan ne sekä samaten kehottaa kirjelmällä yleisten rakennusten ylihallitusta ottamaan tontit huostaansa ja ai- koinaan tekemään esityksen tästä johtumista toimenpiteistä. Kaupunginlääkärit. Senaatti on oniasta puolestaan nimittänyt Helsingin toiseksi kau- punginlääkäriksi lääket. lis. Harald Rabergin ja Kuopion kaupungin- lääkäriksi lääket. lis. Gustas Allan Sivanljungin. — ^Nimitys aliste taan kenraalikumernöörin harkitta- maksi. yhdysradan suuren Netvausil- lan rakentajaksi on määrätty insinööri W. L. Ni- colay. Rautatierakennllsten halli tuksen asiaitomainen komitea on mahmistannt tämän sillan raken- nusehdotuksen, jonka on laatinut Pietarin metallitehdas. Mikkelin kasarmialueen pakko- luotvutus. Senaatti on päättänyt, että maltion maroista on suoritettama : '.46,750 mk. Mikkelin kaupungille kormauksekseksi pakkoluomutuksesta entisen Viikkelin pataljoonan ka- farmialueesta, joka nyttemmin on menäläisen sotamäen hallussa. Myönnetty lisäeläke. Senaatti on myöntänyt senaat- torin leskelle viatalia Sparelle !,000 mkn ylimääräiseit eläkkeen. Ennestään nautti hän 2,000 mkn makinaista ja 4,000 mkn ylimää räistä eläkettä, johon nyt tulee lisäksi mainitut 2,000, joten hänen eläkkeensä on 8,000 mk. — Kyllä maltiomaroja riittää. Pieni tulipalo Kuokkasten kos- keUa oli mii,ne keskimiikkoiltana aurin- gonlaskun jälkeen. Paloi osa tiili- Utterien kattoja. Onneksi tuli ha- ivailtiin ajoissa »uin ettei se ehti- nyt suurempia »vahinkoja aikaan- saada. Joensuusta ja likitienoolta. Katukilpiin wencijän- kielineu kirjotns. Zienraalikuwernöörin Alarjn- lan matkasta aiheutunut toimenpide. Kenraalikuivernööri on Kuopion läänin ^kumernöörille iliiiottamit, että hän käydessään ^oensnn»» kaupungissa hamaitsi. että katu- kilmissä oli katujen itiini merkitty ainoastaan suonienkielellä, minkä johdosta kenraalikuivernööri on pyytänyt tietoa siitä, miten tässä suhteessa on asianlaita ituopion läänin muissa kaupungeissa selä käskenyt kuiveriiööriä ryhtymään sellaisiin toimenpiteisiin, että 29 p. tammikuuta 1903 annettua ar mollista käskyä tässä kohdin nou- datetaaii ja kahikilpiin pannan »venäjänkielinenkin kirjotus. Kuo- pion poliisilaitos sekä Joensuun ja Iisalmen kaupunkieit ntaistraatit oivat nyttemmin saaneet läänin ktirvernöörin »virastolta tiedoi: ken- raalikumernöörin inainittlsta kir- jelmästä ja käskyn ryhtyä sellai- siin toimenpiteisiin, että, iviitatun armollisen käskyn määräykset tatu- kilmistä niiil pian kuin mahdollis- ta pannaan täytäntöön. Poliisilaitokset Joen- suun ja Iisalmen kaupungeissa. Kuten aikaisemmin on kerrottu, seurasi keiiraalikumeriiövrin Joen- suuhun tekemää matkaa käsky, että poliisilaitos niin hylvin mainitus- sa kaupungissa knin läänin muis- sakin kaupungeissa, joissa ei ole täydellistä poliisilaitosta, olisi jär- jestettäivä määräysten mukaan, jot- ka löylymät arm. asetuksessa 18 pltä helmik. 1904 eli toisin sanoen otet- tama pois maistraatin hallinnos ta ja jätettämä asianomaisen rnu- nunmondin ja niinismiehen tahi miimemainitun sijasta erityisen poliisikomisariuksen hoitoon. ^>'yt- temmm on Kuopion läänin lu= »vernöörin »virasto sviiottujeu kau- punkien maistraateille lähettäinäs- sänsä kirjelmässä kehottanut maist- raatteja toimittamaail knmmankin kaupungin ivaltuusnnesten käsitel- täivälsi puheena oleman asian, tar- kotuksella, että »valtuusmiehet nlyöntäisilvat tarpeellisen »vnotlii- sen määrärahan erityisen poliisi- komisariuksen palkkaamiseksi näihin kaupunkiin. Palkkioksi näille on kumernöörimvirasto ehdottanut maksettamaksi joensuussa 2,«»oo mk. ja Iisalmessa 1,8»o mk.,vuo dessa. Koululaitos. Joensuun lyseon sekalaisten me- nojeii määrärahaan oli senaatti myöntänyt ensi lukiovuodeksi 838: 40 nikan lisäyksen. Samalla on se naatti päättänyt, etlä mainittu määräraha ensi muoden alusta korotetaan 1,400 markasta 1,700 markkaan. Senaatti on myöntänyt tf,947 markan määrärahan sahkömalais- tuksen hankkimiseksi Sortamalan seminaarin hnonenstoon. Erään Sortamalan seminaarin harjotuskoulun amoinna oleivan opettajanmiran hoitajalle on se- naatti 4 kuukaudeksi myöntänyt 190 markan kuukausipalkkion. Joensuun kaupungin kansakon- luun on ilmottautunut seuraamat oppi lasmäärät: I:lle lnokalle 77, ll:lle 78, iilmnelle 70, IVnmelle 71, Vmnelle 47 ja VInmelle 2«>, yh- teensä 3<)9. Miime lukumuonna oli oppilaita 389, sen edellisenä 408. W.- ja u.-senra 5tataja mieltää täällä eilsi snnnuutaiua 10-ivuotisjuhlaansa. Ohjelmaan on otettu: I n o k s u s a r j a k i l p a i l u 100, 800 ja 1,500 metrin matkoille; Kolmiottelu miehille: kuulantyöntö, keihäänheitto ja pi- tuushyppy; Kolmiottelu n a i s i ll e: »vi- sapalloitheitto, korkeushyppy (pieni lauta) ja 100 metrin juoksu: ja Meteraaneille, ikäraja 30 »vuotta: 1,000 metrin juoksu. Ilmapallo. Eilen puoli aamulla huomat- tiin Kiihtelyksessä Hammaslahden asemalla ilmapallo kulkemassa ete lästä pohjoiseen. Kaukoputkella maitiin erottaa, että pallon nimi oli „Wasili Gorni" ja sen alapuo lella olemassa gondolissa istnmas- sa menäläisiä. sotilashenkilöltä ja liehumassa menäläinen kolmimä- rinen lippu. Viählämästi heitettiin painolasti maahan ja pallo »voi nousta korkeamntalle. Sitten pallo huomattiin täältä kaupungista, Heinämaaralla ja Kaltimosta kä sin edelleen kulkemassa samaa suuntaa ja lähempänä Jakokosken kylää Kontiolahdella alkaman »vä hitellen maipua alas. Noin klo 10 ap. ilmapallo heittikin ankkurinsa siellä Palomaaralle, kylän nuori son urheilukentän taakse. Jlmapal- lossa matkustajia astui maihm kolme menäläisiä upseeria, jotka käarimät pallonsa kokoon ja läk- simät paluumatkalle hemojella Jo- ensnuhnn. Pietarista he oliivat lähteneet sunnuntai-iltana klo 9.20 ja saa- puimat 12 tunnissa tänne Antrean kautta. Kuulumat keisarilliseen il- mapnrjehdusklubiin ja oivat ni meltään emerstiluutnantli Odin- zom, insinööri Rinin ja mainitun klubin ivarasihteeri Sredinsky. Wiipurin turnee näytteli täällä sunnuntaina tois tamiseen von Moserin ..Uuden kirjastonhoitaja n". Katso- jia oli tällä kertaa hädin tuskin puolta huonetta. Pohj.-5larjalan kotiteollisuus-yhdistyksen toisen kier tämän käsityv-opettajattareil toi ineen »valittiin tk. ■> p. pidetyssä johtokunnan kokouksessa 27 li ali- jasta neiti Ida Masara, Köyliös tä, sekä hänen kieltäytymisensä »varalta nti Ester Halttu Hauki- putaalta. Maikki Järnefelt antaa täällä konsertin tk. 12 pnä. Kannattaapa jäädä odottamaan tätä armokasta tilaisuutta. Taiteilija !Cili Suolahti antaa täällä konsertin t. k. keski- maiheilla. Tarkemmin tnonnem- pana. Talollknttppn. I Taloll. Paamo Hiltunen on ^ myynyt Kiihtelysmaaran »tölsän ^kylästä n:o .) maatilan 4,000 mk. , hinnasta iveljetsille Juhana ja ^Heikki Pärstille. Ostajat >tnhte- ^ lyksestä. Kaupan ivälitti ^'l. A. Haaranen. Polkupyöräkilpailun toimeenpani tk. 3 ja 4 pnä 1 ja 10 km. matkoilla jäsentensä kesken W. ja Vt. seura ..Marma" täkakäi sellä kilpa-ajoradalla. 1 km. matkalla saatiin sen- raamat tulokset: I. Pitko 1 m. 37,, sek.: M. Pennanen 1 m. 40,, sek.; I. Kinttuneu 1 m. 5)2,., sek.; II. A. Maris 1 m. 5>«i,. set; A. Pitko 2 m. 3 sek. 10 k »n. »n a t k a l l a: I. Pitko 18 m. 5>4,.. sek.; M. Pennanen 20 n». 34,, sek.; I. Kinnunen 21 m sek.; A. Pitko 21 m. 23,sek.; II. A. Maris 21 »n. 43,., sek. Mteenlaskettujeu pistemäärien mukaan järjestyimät kilpailijat seuraamasti: I palk. I. Pitko ' pist.; 11 palk. M. Pennanen 4 pist.; 111 palk. I. Kinnunen pist.; IV palk. A. Pitko 9 pist.; V palk. N. A. Maris 9 pist. Zoeusllml hemoe- päiwä't. ii. L a u iv a n t a i n kilpailut. Tämän päiivän kilpailuihin oli ilmottautunut 33 heivosta, niistä sliuriiu orikilpailuihin 10, ivan- hempain sarjaan 15> ja nnorten 8. Mainittuun tilaisuuteen oli ylei söä kokoontunut tamattomau ruu- saasti. Eikä ihmekkään. Suori- tettiiuhau nyt hemospäimien jän- nittämimmät kilpailnt. Luontokin kauniilla ilmallaan suosi tätä tilai- suutta. Suuret o r i k i l p a i l u t suoritettiin ensin. Täsmälleen klo 3 ip. läksi ensimäisenä ilmaa hal- kaseinaan ajuri F. Blom'in Hel- siiigistä komea ruunikko-ori „Jlv". Jännityksellä seurattiin Ilon kau- nista ja puhdasta juoksua. Odo- tettiin hymää tulosta. Joku siel- lä jo innostuneena huudahtaa: Ilo moittaa, Blomin taskua se 1000 «tk. lämmittää! Ajaja ki rii ja hemonen pistelee parastaan. Ilo saamnttikin hymän tuloksen 5,,08,0; ent. 5,11. Polttimomes- tari Erik Holinbergin Liedosta ran- dikko-ori ..Banzai" ei ollut nyt ol- lenkaan juoksutuulella, koskapa 2 knt. juostuaaii äkämystyi ja jätti kesken. Manha ..Hessu", omist. sahauomistaja A. Breitholtz Mik- kelistä, oli nyt niin komin rauhat- tomalla tuulella, ettei ollenkaan malttanut tyynesti juosta, »vaan rikkoi useampaan kertaan. Hessnl- le merkittiin ajaksi 5),29, mutta epäpuhtaan juoksunsa takia ei otettu' ollenkaan ..rätinkiinkään". Sitteu ramasi turkulaisen Jaakon- Heiino-yhtiön raudikko-ori „Klip- pari", saaden ajakseen 5>,14, joka on hiukan huonompi entistä ai kaa; ent. 5),12,4. Aleensa jo luul tiin, että Ilon tulos jäisi par- haaksi, mutta siinäpä erehdyttiin- km; sen pian saimme nähdä. Se, joka rohkeni Iloa lyödä ..päihin", oli Soanlahden oriyhdistyksen ori ..Lima". Jo heti alussa, kun Oima lähti pyrhältäinään. näki, että siitä sai Ilo määrällisen kil- pailijan. Maa main tömisi ja pöly tuprusi, kun Oima nyt »var masti ja minhasti painalsi. Sa maa minhaa mauhtia ja erin omaisen tyyntä ja kännistä iuok- sua kestikin loppuun saakka. Täs- tä olikin seurauksena se, etta Oi- ma pääsi heivospäimien sankarik)» tuloksella 5>,02,8 joka on tuntu- masti parenipi Oiivan entistä tn- losta; ent. aika 5>,11,8. Maan- milj. Matti Kaksonen ohjasi Oi- »vaa oimallisesti. Hän ei turhaa riuhtonut eikä hätiköiuyt, maan antoi Oiman juosta aimau omas ta halustaan. Oima, joka mielä on merrattain nuori, iloinen ja mirkea hemonen, moi joskus mielä ..hemosmaailmaa" häinmästyttää erinomaisella tuloksellaan. Ilmes tyi sitten radalle apteekkari K. II. Roosin koinea ..Aaive". Eri»»- omaisen kauniisti ja tyynesti ra- misti Aaivekin koto matkan saa- den tuloksen^ ent. aita 5», 10,8, siis nyt faauuUettu tulos oli tun- tumasti parempi emistä. Tuli seuraaman muoro. Eläinläätäri L. I. Faliritiuksen uljas raudikko- ori ..Hilpuri" lähti siueu polte- maan. Oli todellakin nautinto katsella tnon ryhdillään oriin lau- nista ja tasaista juoksua; se tah toi ikäänkuin näyttää, että tyltä se Hilpurikin moi parantaa emis tä tulostaan. Hilpurin ajaisi merkittiin 5>,12,8. Tulos outin koko joukon entistä parempi: enl. •">,1.7,4. Kesli-Suoinen Hippoksen raudikko-ori „Manu", jonka juok sua oltiin jo jännitettyinä odo- teitn, oli lähtöön malmiina. Kun kello soi, oli Mann heti irti maas- ta. Ensimäisen kierroksen se juoksi minhaa mauhtia ja rikkomatta, mutta toisen ja kolmannen kier- roksen laulat huomattamasli hi- dastutlimat mauhtia. Manu saa- multi tuloksen -">,12,:.'; ent. aika •>,K>. Atanu näyllää muuten ole ivan aiivan snomalaista heivos- tyyppiä. Tästä sarjasta oli Ivie- lä jlioksematta kaksi uutta, nimit- täin apteekkari K. ll. :)ioosin 'Ala- ivundelta matalanvuoleinen ori ..Kiimas" ja maaiiivilj. ^llets. Kreitait Wiipurista randilko-ori ..Hönttö", »nolemmat »vanhoja ..»veteraaneja", jiiiivas, joka oli nyt hymin iloisella ja ivirkeällä tuulella, lähti alussa aiman tans- simalla, mutta heti täbtöpaaluu siiuuutettuann alkoi sen jitolut ta saantua ja »vauhti laomaa. Jan- nityksellä seurattiin, yleensä oltiin jo marmoja siitä, että jos Kiiivas ivain lopptnin saakta kiinnittää tuollaista »vauhtia, niin Ilo taas- kin tulisi saamaan ..päihinsä". yiiiuhäu se käivikin. Kiiivassiivnntti loppnpaalnn ja samassa laululle merkittiin ajaksi 5>.u.,8;ent. ">,11,4. Ilo oli siis toisen kerran »voitettu. Miimeiseksi lähti miilettelemään maanmilj. Aleks. Kreitan Höntöl- lään. Hönttö, joka muuten juot- see merrattaill prihtaasti, teki nyt pari pahaa lankkaa, jotka tnntn- ivasti hidastuttimat. Saaivuteilu aika 5», 14,2 oli hiukan huonompi entista tulosta; eut. SSS zn SI2 SS SS I cxr a* SX3 JJSS? ?! n orte n h e iv o ste n ja s s a a r- kilpailtiin paritkain. Ensimäisenä parina lähtimät tehtailija H. Sno- nion Kuopiosta ..Venus" ja K es- kijärmeu oriyhdistyksen Kiihlelyk- sestä ori ..Osmo 11". ^iäistä ei nyt kumpikaan kunnostautuneet. Ehäpnhtaan juoksun tähden tnli- »vat molen»mat hylättäiviksi. Sit ten täytyi juosta Suomen maltion omist. „Weikon" yksiilään, kun ei ..Heila Eolitar" ehtinyt pariksi. Maromasti, mntta marmasti se Meikko »viilettelikin saaden tnlok- seksi 5,,.v>. Seuraamana parina lähtimät maanmilj, Edm. Härko- sen Kiihtelyksestä raudikko-tainma ..^eiinn" ja polytekiiiklo Wilho Ainon Ilomantsista tamma ..Mai- jaliisa". Leimu, joka teki ueliä pienempää hyppyä, juoksi muitten hymil» kamiiisti ja sulaivasti, saa- den tuloksen 5>,37 ,«i. Aiaijaliisa, joka torstain kilpailuissa särki jal- kausa, juoksi alussa hymiu ivai- malvisesti, nintta lopussa tuntui taas hiukan mertymän. Sai en nätyksen (5,10,0. Kolmantena pa rina "juoksimat maanmilj. Emil Kotilaisen Heiiiämedeltä kaunis- rakenteiiien ja terhakannäköinen tamma ,,Heila Eolitar" ja maan- milj. Simo Hirmosen Polmijär- meitä ..Katsu". Katsn, joka oli rimakalla juoksutuulella, alkoi heti jätättää Heila Eolitarta. Mii- meisellä kierroksella oliivat jo sa-' malka siivulla. Katsu sai ennät.. 5),33 ja Heila Eolitar 5)/>:',. Mii- meinen toisinaan tnlee ensiniäiseksi. Niinpä kämi nytkin. Miimeisestä parista toinen, Enon oriyhdistyk sen ,'raudikko-ori „ v JiaIli" sai sarjan parhaan ennätyksen ■">,32,0. Nallin juoksu oli kemyttä ja puhdasta. Maaiimilj. O. Monosen Liperistä tamma ..Ester", joka oli Nallin parina, juoksi sangen »varomasti ja taisipa hiukau »varastaakiii. ai ennätyksen 0,12,2. Esterin ajajalle, joka näytti koko ajan ole- ivan hymin lemoton, huusi keitit- lään joku joukosta: „Elä hättäile, kyllä mielä kylyivylle ehit!" W a n h e m p a i n h e m o s t e n s a r j a s s a kilpailit alkoi. Ensimäinen pari: Maanmiljelijä Taivid Kolarin Heinämedeltä tamma ..Äiartta" ja kiivenmeistäjä P. I. H. Turu- sen tamma ,.^lo", lähti sypäkästi liikkeelle. Marsinkin Ilo näytti oleman oikein nienollaan. Maikka Turunen ivasta muutama päimä sitten osti Ilon, niin kumminkin hän jo ymmärsi sitä oikein ja tai- tamasti ohjata. ..Kylläpä nyt Turunen meinaa heivoselleen hin- taa kohottaa", tuumaili joku. Ilo saikin sarjansa toiseksi parhaan en- nätyksen 5>,13,0; ent. 5>,34. Mar tan nopeus oli 5,,4o. Toisena pa- tina lähtimät Kaustisen oriyhdis tyksen ori ..Osnio" ja tohtori Iimar Lemisonin Sakkolasta..Sirk- ka". Osmo, joka pääsi nyt tällä kertaa sarjansa kuninkaaksi tnlok- sella 5,, 12,0, juoksee erinomaisen kauniisti. Osmo otti oikein ihail- tamia askeleita. Kyllä sillä hemo- sella ou sitten hymä sisu ja kannis juoksutapa. Kauniisti jnoksi myös- kin Sirkka saaden tuloksen 5>,22,o. itten lähti taas pyrhältäinään kaksi oritta: E. Särkänperill. ..In to" ja prokuristi Lundin Maasas- ta ..Polle". Edellinen (ankkasi niin pahasti, että tuli kokonaan hylattäivaksi. Polle juoksi koko matkan rimakasti saaden tuloksen CO AS QS M I 60 C» Sa SS ■23 SS* B v- M* £3 < -1 SS m »—*■ o C/3 Sa Ui vo S. sr »3 S o 3" a H sr