l.auvsntsins huhtikuun lö p:nS 8^7KKUl«I^ kko 42 — I3IV — Raittiusliitou iltama on huomenna sunnuntaina klo V.6:lta i.p. Iltaman Vaihtelema ohjelma on julaisru ilmoitusosastossa. Pääsy wapaa. Kehottamme yleisöä runsas lukuisena saapumaan iltamaan. — „Tarmou" »aiSte» woi- miStelu iltama on huomenna sun- nuntaina kello Vz? i.v. Palokunnan talolla. Ohjelma on kerrassaan mai nio, m. m. pitää siellä puheen neiti A. Lilja Tampereelta. Lukuunotta matta mopaa- ja saumaliikkeitä, esit tämät ..Tarmon" tyttäret uutuutena porilaisille plinttihyppyjä. Vielä on ohjelmassa miesten telinelMeitä sekä Tarmon laulajain laulua v. m. Sin ne siis jokainen, ken kynnelle kykenee. — Pori» W. P. K u laula jat» iltama on tänään W. P. Km talossa. Ohjelmassaan soittoa, puhe, laulua, humoristinen orkesteriesitys, kumaelma y. m. Iltama alkaa klo V-8 i.p. — Pori» W. P. K:» ketvät- j»hla tulee klubitoimikunnan teke män päätöksen mukaan wletettäwäksi HelluntaipäiivänZ, 15 p:nä toukokuuta. — Raamattukursfi, joka kes tää kaksi unikkoa ja jota pitää Raa mattuun hywin perehtynyt saarnaaja Antti Mäkinen, Helsingistä, alkaa rukoushuoneella Mikonkatu 28 ensi maanantaina, kestäen klo 8—V2I0 iltasin. Jokainen, joka haluaa sy- mentyä Raamatun totuuksiin, älköön laiminlyökö näitä tilaisuuksia, kurssi kun sitäpaitsi on ihan maksuton. Osanottajia pyydetään ottamaan Raa matut mukaan. — HauSka» la»l»-iltama» antamat taiteilijapari Aili ja Ernst Stenman Reposaaren palokunnan talolla ensi sunnuntaina kello Vz8i.p. Taiteilijapari Stenman on tällä paik kakunnalla saamuttanut entisillä esi tyksillään jo siksi suositun nimen, että Reposaaren yleisö mielihyvällä tulee ottamaan iltaman Vastaan runsas lukuisesti sinne menemällä. — S»ell«a»-j»hlakööri» har joitus huomenna sunnuntaina kello 12 päimällä. Naisäänet kello 11 a.p. — Tapaturma. Sormi katkesi lastaustyössä eilen W. Rosenlemin perik. sahalla proomumies I. Lun- denilta. — Pori» SiMeellishysyhdis- iSVS mainitsee yhdistyksen erityi sesti tehneen työtä simeettömyyspesien hämittämiseksi kaupungin ö:Ssä osassa. Useat kerrat saimat yhdistyksen toi mihenkilöt asiassa kääntyä kaupungin miranomaistm puolesn. Ihdistyksen keskuudessa herätettiin kqjymys naispoliisiin saamisesta kau punkiimme. Sellaisia on jo ennes- tään Helsingissä, Turussa, Tampe reella ja Vnpurissa. Ihdislys ma- litsi Zchenkisen komitean asiassa toi mimaan ja kääntyi täällä toimimien naisyhdistysten »Suomalaisen nais liiton", »Suomalaisen naisjärjestön" ja »Ruotsalaisten naisten keskustelu- seuran" puoleen, toimoen näiden yh distysten liittymän yhteistyöhön tässä asiassa. Kaksi edellämainittua yhdis tystä malitsikin kumpikin keskuudes taan 3-henkisen toimikunnan. Ruot salaisten naisten keskusteluseura piti asiaa „i och för sig mycket sympa- tiskt", mutta piti että Simeellisyys- yhdisrys moi yksinkin wiedä asian on nelliseen loppuun, eikä puuttunut sii hen. Komitea kääntyi läänin kumer- nöörin puoleen, joka pyysi asiasta kaupungin poliisimestarin lausuntoa. Poliisimestarin mielestä ei sellainen Virka kaupungissamme ole tarpeen- maatima. Näin ollen kumernööri hylkäsi pyynnön, joten tämä tärkeä toimenpide ainakin toistaiseksi raukesi. Piinmiesten toiminta on tämän muoden kuluessa tarkemmin järjes tetty ja on niitä ollut jokaisessa kau punginosassa. Toejoella, Uudellakoi- viistolla ja Reposaarella. Ihdistys on päättänyt muosittain luomuttaa 15 mk. pienen fimeellisyyS- kirjaston hankkimiseksi. Sellainen on kin jo alulla ja kirjat omat saaneet kiertää eri työpaikoilla. Syyskuussa lainattiin toistaiseksi Kyläsaaren Turmakodin kalusto, liino ja sänkymaatteet Pelastusarmeijan tänne perustamalle „slum"-kodille. yhdistyksen toimesta on neiti M. Stenroth pitänyt simeellisyysesitelmiä paikkakunnalla. Ahdistyksellä on muoden kuluessa ollut 3 johtokunnan ja 1 johtokunnan ja viirimiesten yhteinen kokous. Johtokuntaan omat kuuluneet pas tori W. Vartio puheenjohtajana, neiti Helmi Selin Varapuheenjohta- jana, köyhäintalonhoitaja N. Sampo rahastonhoitajana, opettajatar Julia VuoloS sihteerinä, Varsinaisina iäse- ninä omat olleet rwa H. Hellström, työnjohtaja K. Lehto, rehtor» L. H. Sandelin, marajäseninä neiti A. An dersson ja hra M. Kimiö. Komiteaan, jonka tehtämänä on amun ja suojan antaminen langen neille, omat kuuluneet: rma H. Hell ström, neidit I. Hannen, H. Selin za A. Andersson. Komitean loimesta on kaksi tyttöä lähetelty Pelastus armeijan turmakotiin Vaasaan. Tilintarkastajina omat olleet kant tori K. F. Hedberg ja maisteri E. Granit-Jlmoniemi, Varalla neiti S. Polminiemi. Tilit osottamat tuloza 257 mk. 67 pnä, menoja 84 mk. 35 p:iä, joten säästö tekee 173 mk. 32 pnä. Maksamia jäseniä yhdistyksessä on muoden kuluessa ollut 44,1 — U»fi suofiouilmaisu E»g- la»»issa G»ome» puolesta. Nemcastlen kauppakamari teki t. k. 13 p:nä päätöksen, että kaikkiin toi menpiteisiin, mitkä eimät kansaimvä- listä säädyllisyyttä loukkaa, on ryh dyttäviä Suomen aseman suhteen aio tun muutoksen toteuttamisen ehkäise miseksi. — N. Pr. Kotvaa kuuluu. Huhutaan, että hallitus, estääkseen suomalaisia yhtymästä aktiimiseen Vastarintaan nyt esitetyn, yleismaltakunnallisla lainsäädäntöä koskeman lakiehdotuksen ja muidenkin mostaisten toimenpitei den johdosta, aikoo lisätä sotowoimia Suomessa ja miehittää tärkeimmät sotajohteelliset paikkakunnat. Tähän tarivitaan kuitenkin paljon radaa, jota saadakseen halliws lienee koetta nut hankkia lainan Ranskasta. Hu hujen mukaan on siellä kieltäydytty lainaamasta maroja pakkotoimenpitei siin Suomea mastaan. — Sanomalehden toimitta jia «ekiu? Satakunnan Sanomain »toimittajat" omat hakemalla löytäneet lehtemme miime nume rosta yhden — sanoo yhden pai- nomirheen. Siitä omat sitten tehneet kömpelön jutun, maikka saman uuti sen lopussa omat huomanneet, että kirjoittajamme mainitsee Sigrid Snee- voigtin pianistiksi. On niitä jos jonkinlaisia »sanomalehtimiehiä". — Paljo» pieniä sikoja ilmaan tui Söörmarkussa Alfred Kuurin na- mettaan miime torStai-aamuna. Niitä tuli oikein kunnioitettama määrä, kaikkiaan — 18. Maailman (kenties Amerikan) ennätys tällä alalla kuu luu oleman 26, niin että parantami seen pitäisi olla maraa. Harminaisen tuloksen saomuttanut „äitt" ja pienet tulokkaat kuulumat moirvan hymin. — Lehtemme tämä» »:o» mu ksua jaetaan, mikäli meille lähetet tyä painosta riittää, Suomen polku- piiörä- ja konetehtaan Porin hoara- osaSton hintaluetteloa. — Dalai Lama» »imi kuuluu kokonaisuudessaan: A-Vang-Lo-Pu Tsang-Tu-Pu-Tan-Cia-Cho-Chi-Chail W an g-Chu-Chio-Le-Lan g-Chieh. NijMnnj» IM. — Sigrid Sch»eevoigti» kon sertti oli eilen illalla Palokunnan talossa. Mäkeä runsaanpuolisesti. Pari sanaa konsertin johdosta ensi numerossa. — Wii«eise» kausaukouser- ti» antaa Soitannollisen seuran or kesteri sunnuntaina klo 5 i.p. Työ väenyhdistyksen talolla seuraamalla ohjelmalla: Umertyyri oop. »Valkoinen nai nen", Boieldien; Paraphrase das Ringlein, Chopin; Palacca, Weber; Suomalaista kansanlauluja, Lindholm; Umertyyri oop. »Don Juan", Mo zart; Kervaän herääminen, E. Vach (soolo tormella esitt. hra Andersson); Neekerin unelma, Mydleton, 30-wuc- tis-sodan marSsi. — Nuorteu Nuijan 4:S u:o on ilmestynyt. Johtamassa M. K. selostaa A. K. Arjö-Koskisen elämän työtä. Wilho Reima kehoittaa kir joituksessaan »Nyt jos koskaan" pe rustamaan raittiusosastoja kuhunkin kansallismieliseen nuorisojärjestöön. Lippu-merkkiehdotuksia jatkuu edelleen. Virallisessa osastossa on julaistu kutsumus Kansallismielisen Nuoriso» liiton kesäjuhlille juhlaohjelmineen. Sen jälkeen seuraa uutisia liiton työmailta (Luumäen kurssien selos tukseen liittyy kumo), runo, kirjalli suuskatsaus, Miten moi tulla hymäksi ja moimakkaaksi, kirj. Taimi sekä Eino Hamaksen »Harrastakaa kotimoimis- telua". Lehteä moi edelleenkin tilata porti- toimistoista ja asiamiehiltä. Asia» miespalkkio on 20 °V'>, joS mähintään 5 kpl. tilataan. — U»fia »»otteja. Tanssin sämeleitä Pohjanmaalta, miululle somitettuna. Keräillyt Kaarlo Lindemall. Kustantaja Isak Julin, Tampere. Tämä uusi tanssinuottikokoelma käsittää 16 reipasta pohjanmaalaista tanssia, joista 4 Valssia, 9 polkkaa ja kaksi masurkkaa. Hinta on ainoas taan 1 mk. — Mappu-julkais» Porii». Kustannusyhtiö Blom K Ekroth Rau malla, joka kustantaa Vappu-julkai- sun ensi Vapuksi, aikoo ottaa erityi sen 3,000 kappaleen yli-painoksen Po ria marten. Julkaisuun tulee enim mäkseen kaunokirjallista lukemista, mutta tulee se sisältämään joukon humittaiviakin pätkiä. Kiitollisuudella ilmoittaa yhtiö ottamansa mastaan kirjoituksia ja ilmastuksia julkaisuunsa. ksvsi-ZyMssts.. ^ Poliisikonstaapelit. Tyr mään purin kahden konstaapelin pal kan on senaotti korottanut 600 mar kasta 750 mkaan ja kolmen konstaa pelin palkan 500 mkasta 700 mkaan. Mouhizärmen kahden konstaapelin palkan on senaatti korottanut 600 mkasta 750 mkaan. — Harjamalla» Merstola» kestikievari» pido» on kumer nööri kunnan esityksestä päättänyt antaa kauppias M. I. Teerelle. — Suuremmsiue» puuteolli- suustehdas Raumalle. Kemät- tallella muodostunut »Rauman Puu teollisuus Osakeyhtiö" on nyttemmin ostanut I. Järmeläisen siellä har joittamin puuteollisuusliikkeen. Ihtiö rakennuttaa Raumalle suurehkon puu- teollisuustehtaan. Tehtaaseen tulemat uusimmat koneet, käyttövoimaksi säh kö. U>si tehdas, jonka rakennustöi hin on jo ryhdytty, Valmistuu ensi syksynä. Tehtaan toimitusjohtajana tulee toimimaan tehtailija I. Järme- lainen, — Maatilaukauppa. Tämän kuun 6 p:nä pidetyssä huutokaupassa myytiin alaikäisten omistama Uusi- talo-niminen lohkotila Köyliön pitä jän Vuorenmaan kylässä. Holhoo jat hnmäksyimät ostajaksi itsellisen Isak Heinosen Kiukaisista. Köyliön holhouslautakunta kokouksessaan t. k. 9 p:nä sensijaan hymäksyi sakan- omistaja Ewer: Kleemolan tarjouksen 20,300 markkaa ja ehdotti hänet talon ostajaksi. — L. S. Ultvila» y. m. k» «tai» paloapuyhtiöu johtokunta on myöntänyt paloapua työmies Kustaa Mickelsonille Toejoelta 1,506 mk. ja lastauttaja Oskar Lindforssille Pih- lamasta 56 mk. — Muutamia uusia wakuutu:sia otettiin mastaan. Dhtiön johtokunnan marajäseneksi Ulmilaa marten on walitw talollinen Anton Hollman Suosmerestä. — Dhteisessä Kokemäe» ja Ka«watsa« kuutie» kuntakoko uksessa Kokemäen kunnanhuoneella t. k. 6 päimänä oli uudelleen esillä kysymys sanottujen kunlien Sääks- järmen seuduilla olemien alueiden muodostamisesta yhteisiksi koulupii reiksi, niin että yhteinen koulupiiri tulisi sekä ete!ä- etkä pohjoispuolelle järmeä. Asia ei ole siman näinä päiminä herätetty, sillä jo useita muosia taaksepäin eftte^nn kysymys kummankin kunnan puolelta, eri ajoilla kumpainen!:?. Mutta esityk set menimät karille, kun naapuri aina lvaetusti. Kuixpilin aikoi tulla yksin tcimeen koulujensa kanssa. Ja olipa jo kummallakin kunnalla päätökset malmiina koulujensa rakentamisista kin. Miime muoden lopulla yritti- wät kaumatsalaiset taas yhteistoimin- 10a, tunnustelimat kokemäkiläisten mieliä. Mutta huonolla tuloksella. Sillä kuntakokous päätti hymin suu rella enemmistöllä »että ei", ei mi tenkään maan saa koulupiirejä muo dostella uudestaan, se olisi jo mallan kamalaa, kun miisaat päät kerran omat sellaisen kokoon panneet ja sitä nyt repimään rumettaisiin, kun ne koulut sinne muutenkin sopii raken taa ja lasten käydä koulua kuin konsanaan omankin piirin koulussa. Sitten pidettiin yhteinen kuntako kous, jonka oli tietysti tehtämä pää tös aiman semmoinen kuin Kokemäen kuntakokous sen oli määrännyt. Mutia tähän eimät kaumatsalaiset tyytyneet. Tahtoimat maan perus teellisempaa menettelyä, nim. koulu piirien uutta muodostelua. Malitti- wat kumernöörinmirastoon ja yritti- mät mielä kerran Kokemäen kunta kokouksenkin taipumista. Ja aimon toisella mielellä vlikin kuntakokous silloin, se paatti yksimielisesti suostua näiden alueiden koulupiirit uudestaan järjestämään. Hiljaa siis hywää tulee. Helppo kl? Nyt yhteen kuntck^ko- uksenkin tebdä selityksensä kuvernöö rille, jota se laulvatsalaisten malituk- sen johdosta maati. Sillä malituk- sen syy oli jo poistettu. Koulujen paikat määrättiin ennen ehdotetuille paikoille: pohjoispuolinen Oittisen maalle Myllvmaan kankaaseen ja eteläpuolinen Kulkkilan ky'än lähelle Milmannin ja Lehtosen torppain seuduille. Piirien rajet myös lähem min määriteltiin. Edustajina olimat kokouksessa Ko kemäeltä: K. Oittinen. I. Potil?, A, Lintala, N. Myllymaa ja K. Takala sekä Kaumatsalta: M. Oksanen, O. Marttila ja A. Kotka. — Amerikassa kuollut. »Pöl jän Tähti"-kertoo että Ar.shelm Lah- tinen, kotoisin Eurajoelta, on kuollut Heach Col Lakella. Maimo ja useita pieniä lapsia jäi häneltä Suomeen. — Itsemurha. Toiminimi W. Rosenlew ja K:nin palmeluksessa ollut työnjohtaja O. Symä- ne n, Huittisista, teki t. k. 11 p:n aamuna itsemurhan ampumalla brow- ningilla ohimoonsa. Symänen on pitemmän aikaa sairastanut hermo tautia, jonka lääkärit luuliivat jää- neen insluentsasta. Miime miikon lopulla lähti hän Tammelaan tukin uittoa johtamaan. Maanantaita mas- täisenä yönä oli hän ollut Tamme- lan ja Jokioisten rajalla olemassa Palomäen torpassa. Döllä klo 3—4 aikaan hän oli mennyt torpan sau naan ja siellä tehnyt tuon ikämän teon. Symänen oli erittäin kunnollinen mies. Hän jätti jälkeensä lesken ja 3 lasta. — JlkittzSutekijä »vangittu. Miime maanantaina klo 12 aikaan päimällä kun renki KuStaa Hyden, Ulmilan pappilasta, oli päimätyönä halkoja hakkaamassa Pappilan met- sässä Kanniston torpan kohdalla ja poraillaan pinosi hakkaamiaan hal koja, ammuttiin häntä takaapäin sa laa haulipyssyllä. Panoksesta sattui 5 haulia hänen takaruumiiseensa, tuot tamatta mitään hengenmaaraa. Epä- luulonalaisena tekoon mangitsi Ulmi lan piirin nimismies B. Färling miime torstaina to: panpojan, Nikolai Kanniston. Kun mies oli mangittu, ilmaantui häntä mastaan suuri joukko jos minkäkinlaisia syytteitä. M. m. oli hän wii.-ne helmikuun 8 p:nä il man pienintäkään aihetta aikonut lyö- dä talollisen poikaa Kustaa Miinik- kaa Haistilasta seipäällä päähän ja kun M. estääkseen lyöntiä pani wa- semman kätensä eteen, löi Kannisto Viinikan käden poikki. Monta muuta syytettä, kuten sanottu, ilmaantui häntä ivastaan, maikka miehen wa- paana ollessa ei kukaan tohtinut ilmi antoa tehdä. Mies onkin ollut mi käli makuutetaan koko paikkakunnan kauhu. Pyssy, jolla K. ampui, on 12 ka- lib. amerikkalainen hanlikko. Kan nisto kieltää jyrkästi ampumisen. — LääkittzStapoja Harja- Mallasta. Ennen muinoin kun mielä ei ollut lääkäreitä eikä rohto- lcua, mutta kuitenkin sairautta sil loinkin, oli myös keksi'tämä lääke. Monasti siinä onnistuttnn. Esimer kiksi pari muotta sitte kuoli Harja- mallassa 84 muotiaana ukko, jonka marstnaiseksi tehtämä k n oli tullut lääk keiden malmislaminen sekä sisäisiä että ulkonaisia tauteja merten. Mi ten auttamia hänen lääkkeensä oli mat, sen tietämät ne, jotka niitä täymmät: mutta kasmlkuntaa missä maan käytettiin, sekä osaksi miime aikoina rohtolankin tuotteita. — Esi merkiksi maikeaa yskää (sulkua) sai rastamille Valmistettiin seurue maa sekoitusta: — Juottamattoman sonnisen-(nai sille lehmä-) masikan keuhkot hakataan laudalla hienoksi; siihen 500 gr. hy- mää malkeaa siirappia, 100 gr. fiol- siirappia sekä jonkun merran sleder- teetä. Seos pannaan umpinaiseen astiaan, jonka kansi asetetaan kiinni, ja pannaan se kokonaan meden sisään pariksi tunniksi kiehumaan. — Toinen keino on ottoa 250 gr. suopursun nuppuja, jotka keitetään 2 litrassa mettä siksi että main on jälellä. Sekaan pannaan 3 lusikkaa sokerisiirapoia ja 2 lusikkaa sokeri- mettä. — Tätä otetaan 5 kertaa päi mänä lusikallinen. — Ulkonaisia haamoja marten käytti mainittu ukko seuraamaa me nettelyä. Rohtuma puhdistettiin kaa pi ^medellä. Saimaa, jolla sitten moi- deltiin, malmisti hän piestä ja ma hosta öljyssä keittämällä. Ny kyään elää mielä Tyrmäällä maimo, joka ahkerasti lääkitsee sairaita isäl tänsä perityillä lääkitystamoilla kuten Horjamcllan ukkomainajakin. kertoo Ketiseutu-lehdessä A. Randell. Huittinen. Snellman-päimääon Huit tisten suomalainen seura päättänyt tänäkin muonna miettää erikoisena juhlapäimänä. Karhulassa pidetään silloin s. 0. toukokuun 12 p:nä ilta ma, johon on mapaa pääsy kaikilla. Iltamaa hommaamaan on malittu kymmenhenkinen toimikunta. Toimo- taan silloin mäestön lukuisasti saa puman suuren kansalaisemme muis toa juhlimaan. Kokemäen maamies koulun toiminta 19 » io«8-1i» 'Vwyg. Kertomuksessa, jonka Kokemäen maamieskoulun johtaja, maisteri A. Saurio on laatinut koulun ensimäi» seita toimikaudelta, mainitaan m. m.: Kysymys maamieskoulun perusta misesta Satakuntaan, joka muodesta 1902 on ollut mireillä, on Sat^k. Macnmilielysseuran johtokunnan toi mesta kehittynyt niin pitkälle, että hallitus kesällä 1908 myönsi luman Kokemäelle Tulkkilan kylän Kilkun tilalle perustettamaa yksimuotista maa- miestalmikoulua marten, ja suostui koulun perustamiskustannuksiin kerta kaikkiaan myöntämään 3,000 mkaa sekä muotuist? kannatusta marten 11,500 mkaa. Kokemäen kunnalta muokratussa Alahaapion talon sa lissa koulu sitten lokak. 19 p:nä 1908 alotti toimintansa ja työskenteli siellä koko ensimäisen lukumuotensa, kunnes kesällä 1909 malmistui Kilkun ti lalle koulua marten oma asunto, jo hon rakennukseen myös Kokemäen tietopuolinen meijerikoulu on sijoi tettu. Koulun johtokuntaan omat kuulu neet agronoomi I. Laitinen puheen johtajana ja jäseninä opettaja W. Oksanen, talollinen E. Dlinen, agro noomi A. Grönholm ja maisteri A. Saurio. Johtokunnan kokouksia on pidetty 10. joiden pöytäkirjain pykä- läluku tekee 40. Koulun johtajana on ollut sil. kand. agronoomi A. Saurio ja muina opettajina agronoomit R. Ruhanen ja Ilmari Alamuo. Apulaisopetta jina omat toimineet kansak. opettaja M. Mela, urkuri A. Ketola, maan- milj. E. Oittinen, w. t. urkuri E. Hartman ja puuseppä F. W. Keino nen. Seuraamia oppiaineita on kou lussa opetettu: maanmiljelys-, maa- talous- ja metsänhoito-oppio, luon nontiedettä, maanmiljelyksen histo riaa, maantietoa, kotieläin ja meijeri- oppia, laskentoa, mittaus- ja raken nusoppia, äidinkieltä, piirustusta, kirjoitusta, äidinkielen kirjallisuutta, laulua, moimistelua ja käsitöitä. Kes kustelu ja retkeilyt omat niinikään olleet ohjelmassa. Oppilaiksi pyrki koulun alkaissa 24 henkilöä. Näistä saapui kouluun 23, joista yksi syyslukukauden lopussa erosi. Syksyllä 1909 oli hakijoita 20, joista 18 hymäksyttiin, mutta aino astaan 15 saapui kouluun. Luku- muosimaksu on ollut 25 mkaa. Opis- keluapurahoina jaettiin ensi lukukau tena 1,500 mk. 15 oppilaalle, joista enimmän saaneet saimat 150 mk., ivähimmän saanut 30 mkaa. Opetus on toimitettu maannnlje- lyshallituksen mahmistaman lukujär jestyksen mukaan, niin että joka arki- päimä klo 9-2,^ on ollut marsinai- sia opetusaineita ja iltapäimisin lu- kuw. 1908—09 keskustelua 2 tuntia, laulua 2 t. ja moimistelua 2 t., syyslukuk. 09 keskustelua 2 t. ja kä sitöitä 2 t. Koulua omat kertomusajan kulu essa käyneet tarkastamassa maarmil- jelyshallituksen molemmat ylitarkas tajat. Kun useimmat lukum. 1908—09 oppilaista olimat talollisten poikia, menimät he kukin kurssin suoritettu aan kotiinsa oman tilan hoitoon osaaottamaan. Ainoastaan kaksi ryh tyi säännölliseen harjoitteluun, toinen maanmiljelijä K. Härkälän luona Huittisissa ja toinen Kiikun tilava Kokemäellä. Koulun päättäjäisissä touko?. 15 p:nä koulun 7 oppilasta piti esitel miä erilaisista maa!alousaineista. - Keskinäisen henkivakuu tushhti» Suomen toakuntuk-! seuottajie» edustajain kokous pidettiin, kuten lehtemme miime nu merossa mainittiin, Helsingin seura huoneella keskimiikkono, alkaen k>illo 12 p. Kokouksessa olimat läsnä kaikki edustajat, paitsi yhtä. Neljän kuol leen edustajan sijaan oli kutsuttu marajäsenet B. A. Thule, O. Malle- nius, G. Stenbäck ja Rope Kojonen. Kokouksen omasi hallituksen puheen johtaja, senaattori E. Hjelt, lausuen osanottajat tervetulleiksi. Kokouksen- puheenjohtajaksi malittiin suletuilla li puilla senaattori K. I. Slahlberg; sihteerinä toimi maratuomari K. Fröjdman. Käsiteltälväksi oiettiin maltuuskun- nanmaalien toimittaminen. Kokous päätti molita Valtuuskuntaan 3 jä sentä ja 2 Varajäsentä 3 muodeksi sekä 1 jäsenen 2 muodeksi ja 1 u ara- jäsenen 1 muodeksi. Valmuskunnanmaalin toimittajiksi malittiin hrat Sikiö, Rosenqmist, Ojala ja Koslimies. Johtokunnan laatiman Vuosikerto muksen johdosta syntyi pitempi kes kustelu. Johtokunnan ehdotus muosi- moiton jakamisesta hymäksyttiin ja johtokunnalle myönnettiin täysi m^s- tuumapaus. Vakinaisiksi jäseniisi 3 muodeksi tulimat m a liiviksi uudelleen pros. A. Donner, ylimääräinen pros. Matti Äyräpää ja pankinjohtaja E. Bore nius, marajäseniksi samoin 3 Vuo deksi inf. Hj. Castren ja maltioneu- wos I. Höckert. Varsinaiseksi jäse neksi maltuuskuntaan 2 muodelsi ma littiin tri W. Parmiainen sekä mora- jäseneksi 1 muodeksi estttelijäsihteeri Hj. Kahelin. Tilintarkastajiksi ma littiin tri Mor Äker-Blcm, prokuraat tori Wc-ide Hirmikanta, tehtailija Matti Pietinen ja lehtori NsStcri Ojala seiä »varalle tri I. I. Söder holm, maanmlj. Pentti Hiidenheimo, !a»pp. A. Konkonen ja maÄen E. ReiMen. Muosilertcmuksen johdosta kaipasi senaattori A. O. Kairams siinä seik- kaperäisempiä tietoja siitä, missä kau pungissa yhtiöllä on kiinnityslainoja, mille kunnille lainoja on myönnetty j. n. e. sekä kysyi, miksei johtokunta ole myöntänyt lainaa Tamxereen suomalaisen puolueen talolle. Johtaja E. Walden ilmoitti, että johtokunta on tahtonut olla puoluee- ton ja yhtiön edun muoksi se ei ole myöa!änyt lamoja puoluetarkoituksiin. Johtaja Valdenin Vastauksen joh dosta tiedusteli sen. Kairamo, kuinka on selitettärvissä se, että sosialidemo kraattien taloihin on annet!» lainoja. Ehdotti lopuksi, että kokous hymäk- syisi seuraaman ponsilauselman: »Sii hen nähden, että erään suomalaisen järjestön lainahakemus on hylätty sillä perusteella, että mainittu järjestö toimii määrätyn Valtiollisen puolueen hymäkst, kehottaa kokous yhtiön hal litusta Vastaisuudessa toimimaan niin, että Varojen sijoittamisessa tu lemat määräämään yksin tarkoitetun makuuden laatu ja muut liikekannalta hymäksyttämät näkökohdat, mikäli ky symyksessä ei ole nykyiselle yhteis- kunnalle suorastaan miholliset pyrin- nöt". Johtokunnan puolesta ilmoitettiin, että se on katsonut n. s. työmäenta- loja karkotukseltaan myöskin simiStys- laitoksiksi ja näin ollen ollut sitä mieltä, että niille on myönnettämä lainoja. Pormarillisilla ryhmillä on muitakin keinoja saada malistustar- kotuksiinsa maroja. Sitäpaitsi Suo mi-yhtiö edistää pormarillisten ryh mien harrastuksia myöntämällä lai noja esim. osakeyhtiöille. Työväen talot owat tärkeimmät Välineet työ- mäenluokan taloudellisen aseman pa rantamiseksi ja ni>tä sen Vuoksi lai noilla amustettama, sikäli kuin Vakuu det omat hyVäksyttämät. Useat puhujat kannattimat johto kunnan noudattamia periaatteita. Hra Väinö Vuolijoki painosti erikoisesti sitä, että yhtiön suunnitte lema kansamvakuutus tulisi kärsimään, jo? hra Kairnmon ehdotus hyväksyt täisiin. Ainakin tulisimat sosialide mokraatit tekemään moitamansa tä män Vakuutusmuodon lemiämisen ehkäisemiksi, jos Suomi-yhtiö ei myön täisi war-zja työmäkstön rakennus- yrityksiin. Senaattori Kairamon ponsilausel- ma hylättiin. Näiden mälikyselyjen jälkeen ryh dyttiin päättämään yhtiön muosimoi- ton jakamisesta. Käytettämä muosi- moitto, kun sääntöjen määräämä siir to hoitorahastoon oli topaht irut, oli Smk. 2,150,884: 41. Tästä siirret tiin pohjarahastoon Smk. 250,000 ja päätettiin jaettamM moittoon oi keutetuille 2,s prosenttia matemaatti sista armoista, siis kaikkiaan Smk. 1,863,064: 83. Jäännös Smk. 28,819: 58 marattiin makuutettujen Voittorahastoin. Tilintarkastajien ehdotulsesta myön nettiin johtokunnalle Vastuumapaus. Dhtiön hallituksen ehdotuksesta pää tettiin ottaa käytäntöön kansanmc- kuutus yhdessä Suomi-yhtiö;! entisten muotojen kanssa. Dhtiön hallituksen ehdotuksesta an nettiin johtokunnan t> imekft ensi ko koukselle laatia ehdotukset yhtiö- ja maalijärj-Äysten muutoMsi. KokouS maltuutti johtokunnan myy mään yhtiön talot ja tont>> n:o 9 Konstaniuänkcdun roarrella s^kä n:o 1 Luda?'.kinkodun -varrella (yhl:ön ny kyisen toimisrztalon.) Valtuuskunnan jäsenille, tilintar kastajille ja edustajille Olemat palk kiot pääteltiin pysyttää entisellään. Ihtiön maltuuskuntaan malittiin eromuorossa olemat mäkinaiset jäsenet A. Donner, E. Borenius ja M. Äy räpää uudelleen sekä marajäseniksi hrat I. Höckert ja Jalmari Castren. Hra Kaarlo Castre-un sijaan malit tiin mäkinaiseksi jäseneksi entinen Va rajäsen tri V. Parviainen sekä Va rajäseneksi hra B?rn?rin sijaan esit- telijäsihteeri Hj. Kahelin. Näiden Viimeksimainittujen maaliin eiivät suomalaisen puolueen jäsenet ottaneet osaa. Tiliniarkastajiksi malittiin ent. pro kuraattori Valde Hirmikanta, maan- milj. N. Ojala, tohtori Mor. O?er- Blom ja maanivilj. Mc?tu Pietinen ja tilintarkastajien maramieh:?si maan miljelijä Pentti Hudenheimo, kaup pias A. Konkznen, tohtori I. I. Se derholm ja maisteri E, Re jmen. — Oppikoulut. Hämeenlinnan suomalaisen klassillisen lyseon histo rian ja suomenkielen lehtorin mirkaon on nimitetty lehtori, fi!. tohtori W. G, Lindström. — Aikakauslehti Päitoäu jul kaiseminen. Uudenmaan läänin ku mernööri on painoasiain ylihallituk sen toimesta kahvittanut Helsingin kaupungin maistraatin antamaan fil. maist. Herman Stenbergille määräyk sen, että hän senaatin oikeusoscston maaliskuun 3 p:nä 1910 antaman päätöksen mukaisesti lopettaa Päimä- lehden julkaisemisen. Maistraatti lähetti torstaina kau- punginpalmelijalla maisteri H. Sten bergille sekä kumernöörin kirjelmän, että senaatin cikeus.sciston asiassa antaman päätöksen, joka on annettu ruotfinnelisenä. Lehden tämän miikon numero i^ mestyy säännvllise°'ti, ja tultanee lch- teä kdelleer>k:n, koska maisteri Sten berg aikoo tehdä lehden julkaisemi sesta ilmoituksen pain; ylihallitukselle, julkaiscn-oan. — Suomälaises uutistoimis to» joiztaja I. H, TheZlös tuo mittiin t. k. 14 p:i.ä H?lsing-n raas- tumanoikevdessa 300 mkan sakkoon 22:n armeijakunnan ja uv.!istoimis:on mälisessä jutussa. — Työwäe»yhdiZtt^scn jär jestysmies murhsnuut miehen. Kun Käkisalmen työmäenyhdiStl)ksen talolla sunnuntui-iltapa m'.ete>tin iltamaa, ilme^:yi talon e^eiseeil lipun myyjän luokse ehdolliseen mop^uteen linnasta päästetty ajurin omka Antti Ijäs Käkisalmesta ja pyysi saada pilettiä ilwm ,'.2N. J.-iis lienee ollut juomuksissa, koska ei hänelle vi!e:tia annettu. Poistuttuhan hetkiseksi pa lasi hän i!tamata!oLe varustettuna pitkällä puukolla ja maati pileitiä. Iltaman järjestyksen malmojat toi' mittimat kuitenkin räyhääjän ulos, jossa sukeutui kiimas ottelu ja eräs j järjestysmies, työmies Juho Hirmo-; ven, löi Jjä -tä lankunpätkällä pää- ^ hän niin komasti, että mies kaatui' tunnottomana maahan. Lyöty toimi- - tettiin heti kunnan sairaalaan, missä' hän maanantai-aamuna kuoli, —s Käk. San. — Kamala löytö. T k. 13 ^ p:nä löydettiin Helsingin lähellä met sästä miehen päätön ruumis. Otak sutaan että mieS on dynamiitilla sur mannut itsensä. — Mestari»äärentäjä tuo mittu. T. k. 12 p:nä tuomittiin Tampereen raastumanoikeudessa ma- kasiinimies Oskar Lemberg 68 Vää rennyksestä 1 muodeksi kuritushuo neeseen ja olemaan 2 m. kansalais luottamusta mailla. Pikkuioäären- nyksillään oli tuomittu anastanut 1,804 mk. 20 p. — Aamul. — Ooppera ThaiS esitettiin miime keskimiikkona ensi kerran Kansallis teatterissa katsomon täyteiselle ylei sölle. — Suomalaiset jäsenet siinä ko- missioonissa, joka on asetettu käsitte lemään Suomen luotsilaitoksen uudis tamista, omat kutsutut saapumaan t. k. 16 p:nä komisioonin ensimaiseen kokoukseen, joka pidetään meriminis terissä. — Senaatti on hylännyt helsinki läisten ja Viipurilaisten naisten ano mukset, että kauppa- ja konttoriapu laisten oloja järjestelemään komiteaan kutsuttaisiin jäseneksi kaksi naisjäsentä. — Laima liike Kotkassa on jälleen alkanut oltuaan main parisen kuu kautta tauonneena. — Duuma» S»o«e» afiai» valiokunta. Birsh. Vedomosti ker too, että Valiokunnan malmistamat neuvottelut keskittymät kysymyksen historiallisen puolen tutustumiseen. Valiokunnan jäsenille on jätetty jouk ko aineksia, jotka käsittelemät entisten hallitsija:.', antamien yleisn?a'takun- nallista lainsäädäntöä koskemien ma- mscstien oikeudellista luonnetta ja eriStelyä. Valtakunnan lainsäädäntöä ryhtyy Valiokunta käsittelemään Krupensk jn ilmoituksen mukaan heti menäläisen pääsiäisen jälkeen. — Dhdysrata. Kulkulaitosmi- nistert on maltakunnanduumalle jät tänyt lakiehdotuksen 1,717,200 ruplan myöntämisestä Suomen yhdysradan Nemajoen Vasemmanpuolisella ran nalla oleman osan rakentamiseksi. Albanian kapina. Sopimuksen ehdot. Varmoja tietoja sopimuksesta el- banicn kanssa ei mielä ole, mutta luottamusta herättämällä taholta Väi tetään, että albanien johtajille on taattu mapaus rangaistuksesta sekä annettu lupa latinalaisen kirjaimiston käytäntöönottamiseen kouluissa. Ka pinalliset omat jättäneet takaisin anas- tamansa tykit, mutta muutamin pai koin liike wielä jatkuu. Feri- sow'.tsh'nn kokoontuu paljon ympä ristön albaneja ja Mitrowitf,s'a on mielä rauhatonta, mutta rauhallisuu den saattaa kuitenkin katsoa j>z pa lautuneen. Ainoastaan Prishtinissä jatkuu sotamäen lähetys pohjois-Alba- niacm. Hallitus on päättänyt pitää Albaniassa alituisesti mahmaSti ma- rusmäkeä. Parlameuttitaistelu Eugla»- »issa. Lontoo, helmik. 14 p:nä. Rose- bery on käsiteltälväksi jättänyt seu- racN>at päätöslauselma!: Masiaisen ylähuoneen tulee olla kokoonpantu 1) lordeista, jotka perin nölliset paarit omat keskuudestaan molinneet ja jotka hallitus nimittää, 2) henkilöistä, jotka wirka-asemansa puolesta tulemat kuulumaan kamariin, Z) h?nkiWtä, Ma on maUttu ei>pää- r^en j. uko?ta. Kukkien lordien mää- ajan tulee olla soma. Lontoo, helmik. 15 l-nä. Ali- huoneessa on Asquit selittänyt, että jolleimäi lo d'.t h^mäksy vetc-oikeutta koskemaa eftlynä, tulee hallitus Vii pymättä tekemään esityksen mälttä- mättömäksi toimenpiteeksi siihen suun taan, että esitys tulee laiksi. Ellei tämä onni?tu, tulee hallitus jättä mään erohakemuksensa tai hajoitetaan parlamentti. Esitys sai osakseen Milkasta hymäk- symistä h-.llituksen pzikoilta. SelwitäkaAtafi. — Muutamia kysymyksiä. Onko Jumalan tvhto meillekin ilmoitettu? Onko Isä jollakin lailla meille sanonut: mene tänä päimänä tekemään työtä minua miinimäessäni? — Jumalan sana Raamatussa on ihana ja cpettamainen. Se malis- taa ihmisen omantunnon, se kirkastaa hänen silmänsä näkemään selä synnin mcheliäisyyden että Jumalan armon ihanuuden. Kun se käännetään jon kun pakanakansan, mieläpä raakalais- kansan kielelle ja sitä opetetaan sille kansalle, niin raakalaiset tulemat mahdolliseksi muuttamaan elämänsä, tulemat käsittämään oikeutta ja to tuutta sekä rupeamat kiittämään Ju malaa. Ja tämä sana on annettu meidän emankelistien kristittyjen kä siin; halivalla hinnalla on se ostetta- missa ja Vapaasti käytettärvissä. Sieltä meille kuuluu ihania käskyjä, suuria lupauksia. »Tulkaat, kaikki on malmistettt !" »Älkäät olko aino- asti sanan kuulijat, «aan myös teki jät". »Mitä tahdotte, että ihmiset teille tekisimät, se tehkäät te myös heille." Ja meidän omatuntomme Vastaa näihin: se on oikein. Toti sesti onhan meille käsketty: »mene tänä päimänä työhön minun miini- mäkeeni." Koska «mankelisena kristittynä tur- nustat Raamatun uskon ja elämän ainoaksi ohjeeksi, miksi et sitten Raa mattua tutki, miksi et Herran sanoja noudata? — Aksi emankelisen eli pro testanttisen kirkon periaatteita on että Raamattu on ainoa ohje uZlole ja elämälle. Sinä tiedät tämän asian, sinä olet kastettu Jumalan nimeen Raamatun sanan mukaan ja sinä ehkä olet alttarin edessä seurakunnan läsnäollessa kyyneleissä lumonnut luottaa Herraan ja hänen sanojansa noudattaa, niinikään olet ehkä usein sanonut olemasi emankelinen kristitty ja sanonut tahtomasi kuulua Herran lunastettujen joukkoon; - mcksi et Herran sanaa ahkerasti tutki ja non- da:a? Miksi ystämäni sen unohdat? Miksi sanot Herralle: »menen Herra", etkä kuitenkaan mene? Vapahta jamme itse sanoo: »Mitä te siis kut sutte minua: Herra, Herra, ettekä ice mitä minä sanon?" »Miten käy sen, joka tietää, Her ran tahdon ja lupaa tehdä sen mu kaan, eikä kuitenkaan sitä tee? Jeesus sanoo: »totisesti sanon minä teille, portot ja publikaanit menemät teidän edellänne Jumalan maltakun- taan". Joka ei astu sitä tietä my>>. ten, jonka hän tietää suoraksi ja oi keaksi, hän eksyy ja häipyy vois eikä perille pääse. Eikö niin? Niinikään Vapahtajamme sanoo: »sen palmeli. jan, joka tiesi Herransa tahdon ja ei itseänsä Valmistanut eikä tehnyt hä nen tahtonsa jälkeen, täytyy paljon haamoja kärsiä". Eiköhän se, joka tietää Herran tahdon, joka tuntee oikeuden ja totuuden melmollisuuden. maan ei kuitenkaan sitä noudata eikä yritäkään noudattamaan, joudu itse- petoksen, Valheellisuuden, Välinpitä mättömyyden, epätoimon ja mihdoin paatumuksen maltaan? »Portot ja publikaanit menemät teidän edellänne Jumalan maltakuntaan." »Rakastatko minua?" — Kuinka ihana kysymys!, mallankin kun Jee sus, jonka rakkaus »yntisiin käy yli ymmärryksen, sen kysyy! Pietari, Jeesuksen opetuslapsi oli kieltänyt mestarinsa, oli kerskaillut ja intoillut ymmärtämättömästi ja mestari kui tenkin kysyy häneltä: »Simon, rakas tatko minua?" Jeesus ojentaa opk- tuslapsilleen kättä, sillä Hän on Her ra ja Vapahtaja. Kuinka ihanota! — YZtämäni! Jeesus astuu pers. - nallisesti kaikkien nii.ten luo, jotka tahtomat hänen opetuslapsiansa olla, ja kysyy: »rakastatko minua?" Hän tarjoo itseänsä ja lahjojansa sinulle. Sillä Hän on Herra ja Vapahiaj-?. Mitä hänelle mastaat? - »Rakas tatko minua?" Kaiksnlsists. — Jtsetietoiueu. Pian saa isäukko toisen maimon elättääkseen. Kuinka niin. Ei suinkaan hön moi mennä toisiin naimisiin niin kauan kuin sinun äitisi elää. Ei, ei, mutta minä menen. WWW «IMMO. Kuulutus. Porm kaupungin rakennusjävicsl»lsm 27 päimältä kesäkuuta 1RX) S6:Ssa säädetyt tarkastukset kaupungin ja yleisillä paikoilla sekä niiden luona sijaitsemien talojen, porttien ja aikojen ulkopuolisen tarkastuksen toinnttanml ensi toukokuun kuluessa kaupunginii-'in^>i Lindström ja kunnallisraatimies ^cdei:- ström seuraamina päiivinä nimitl.im Maanantaina 9 p:nä l ja 2 Tiistaina 10 „ ja 4 KeskimMona 11 . S Tuorstaina 12 „ S Perjantaina 13 „ K Tiistaina 17 „ »Z Keskinmkkona 18 „ 7 ja 3 josta sekä että toimitukset allaiv u 4 j. vp. asianomaisille talojen oiui-^ii»,' ja isännöitsijöille täten ilmoiteta.?!! ' !:^i tuksella ennen tarkastuspäimiä maan kaikki puutokset, jotka vuiieciia olemassa tarkoituksessa moimat löulnä. Erittäin huomautetaan, että r.-.Iennnl set, joiden katto kallistuu latua tai paikkaa masten. ehdottomasti oivat wa rustettamat senlaisilla sMsqtmiviUa medenjohtoa marten katolta, kun iale:i nusjärjestykseu 75 H 3:mas kohta säätää, Porin Raatihuone. 14 pmä hnhuluula ISI0. Maistraatti. Ankkkk. l»M> ImMllstMti kokoontuu kunnanhuoneelle pmaniaina tämän huhtikuun W pmä klo o p jala maan maimaisapuja tämä» ivuvden 2 neljännekseltä ia harkitsemaan kutka iva pautetaan yleisistä rasituksia:-', Ulmilassa 7 p:nä huhtik. I'>l0, G. M. Kleemola Kuulutus. Noormarkun kunnan Söörmarkun wa- maispiiriu maimaisrahan kanto on luo nani t. k. 20 p:nä kello 10—2-teen, josta täten kaikille maksumelivollisille ilnioitan. Söörmarkku >3 pmä huhtik. I91V. Frans Kartano.