v N:o 148 1910 Sanomia Salan kaupungista ja läänistä. Tilaushinnat: Oulussa kostissa- Ulkomailla i-oko vuodelta 4: — 4: — 10: — uolelta vuodelta . 2: — 2: 20 5: — s eljännekseltä 1: -- K mkaudelta ....... : 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Keskiviikkona Joulukuun 21 päivänä, Toimittajat: M. P ALLA Rl. Tavataan toimistossa klo 1C—12 päiv. E. A. OULA8VIRTA. Taloudenhoitaja. Toimisto )- konttori Kauppureinkatu 5. Kcnttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:äen UJaPr Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vistaaao etaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamillisei kuolenian-ilmoitukset vähintä n 3 mk., ns >,5'i> ia värsvistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syatymä-ilmoituksei i mk. 50 p Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän «unierooa, ovat jätettävät lehden kontto i t n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiä palkkiotta. Kirkollisia tietoja. Atvioliittoon kuulutettuja. Jalfinelyönlekijä Wäinö Huotari ja neiti Menny Emetima Kaitila. molemmat Oulun kaupungista. Kuolleita. Lapsi Martta Irene Tuomi 8 kuuk. — Merimiehenivaimo Johanna Fredrika Mik- kola 78 w - Työmies Antti Lammassaari 65 w — Talolllsenmaimo Greta Wäänä- nen H2 id. — Käsityöläinen Greeta Liisa Hallberg 83 w. Tänään ja huomenna hartaushetki ru koushuoneella kello ' 8 ill. ^etoäisti-rukouskuoneessa tlsokatn 69. käytävä Limingan kadulta) Saarna tänä iltana kello 1 28. past. A. Puhakainen. Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 1/ . Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari F H ni I II K toimittaa asioita virastoissr- U UlLILR v. m Osoite: OULU. CulP läänin raaanmitlaas- jz iCT kiinleimistöjen Omistaja Varamaanmittari J. H. LUOMA Oulu. Kirkkokatu 57 Puhelin 5 13. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maani me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta Puhelin n:o 5 31. Avoimia 10—V2I2 a.-p. a 3—5 i. p. Lakiasiaintoimisto K. T. SEIIS ia« MW Hovioik. ausku tantteja Oulu, Pakkahuoneenkatu 12, Pallas talossa. Telefoni 662. Kello 10—1. Viskaali Planting, vrt. Asianajaja, \Vaasa. M Osk. E. Hellemaa, Waasa. LaKi- ja raha-asioita virastoissa ym. ELÄINLÄÄKÄRI JOHAN BRUNING Vastaanottoaika keilo 8—M. Puhelin 197. A A. Högstenin talo, Pakkalmoneenk. 14. Ilmoituksia. Ilmoitus. Arv. yleisölle ilmoitetaan, että Ou lun postikonttori pidetään avoinna Joulu- ja Uudenvuoden aattona ai noastaan kello 9 aam.—klo 4 iltap. Postinkantoa ei toimiteta Joulu ja Uudenvuodenaattona. Uno Sevon. Myyjäiset Allianssitalolla Vapaa ja Juutalaislähetyksen hyväksi torstaina 22 p. jouluk. alkaen kello 11 e. pp. Korit mukaan. Illalla kello 8 puhuvat: Pastori Puhakainen ja J. Hapuoja. AllM- IlllOIICIlMlljll iiii). Suomen Ahdyspankin uudesta talosta Kirkkokadun marrella wuok- rataan 1 pistä kesäk. 1911, 2 puotihuoneustoa marastohuonei- neen. Sainoin niuokrataan Hhdys- pankin nykyinen huoneusto 1 pistä kesäk. 1911. (L. ja K. 2:sti kuuk. v.) Niitä Tilan omistajia, Oulun läänin Talousseuran pii rissä, joilla on tahi voivat val mistaa sopivan huoneuston ensi marraskuun 1 p:nä Ylivieskasta siirrettävälle maamieskoululle, pyydetään siitä hyväntahtoisesti ilmoittamaan ja tarjoumuksensa jättämään ennen ensi helmikuun loppua Talousseuran toimistoon. Oulu, 20 p. jouluk. 1910. a n ^ — r - - Palovakuutuksia »Pohjolaan Tapaturmavakuutuksia n 99 Kullervoon" E Henkivakuutuksia »Salamaan" vastaanottaa V. Huhanantti. Kansallispankissa. Puhel. 4 36. rranirrrin Suuri tntlito tuta kauniita ja tuoreita Joulukuusen konmehteja marzipaanista ja soturista on malmis- tutuit. Torttujen, monenlaisten kaakkujen y. nt. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupuaki ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ;a ostoa, toimittaa metsiea leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvi* lainopilliselta kui» ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. Antt! ICankOSkS toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin Varatuomari A . . _ teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alox Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle Kontot laika 10—2. Puhelin 203 mastaanotetaan kiitollisuudella Ratri Antettilta. Mistä on paras ostaa joululeivokset? Oulun Osuuskaupan uudenaikai nen koneellinen leipomo on val mistunut. Osuuskaupan myymälöissä on nyt entistä lajitellumpi varasto kaiken laista ruokaleipää sekä leivoksia hie noimpiin lajeihin saakka. Tavara on puhdasta ja hyvää. Osuuskaupasta on siis paras tehdä ostoksensa. Toimeensa kykenevä ja innostunut karjakko saapi paikan kesäk. 1 päi vään saakka Kansallismeijerln palveluksessa Pyhäjärvellä, kiertä vänä karjanhoidon ja maitojen sekä kermain käsittelyn neuvojana. Ylös pito ja kyydit vapaat. Halulliset lä hettäkööt hakemuksensa suosituksi neen ja palkkavaatimuksineen (kk.) ennen tämän vuoden loppua alle kirjoittaneelle. Toimi on vastaan otettava heti kutsun saatua. Pyhäjärvi O. 1. IT /i2 1910. Matti Loppi. Ruliakartiineja myytävänä Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, AleksanteHnk. 8. Toimittaa lakiasioita tue mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulla Kauppaa ja Teollisuutta varten Tila marraskuun 30 päivänä 1910. Vastaavaa: : 'Jmf. Jliä. Vastattavaa: ! ■%£:" ~]!V. Kassa 2,945.396 98 Osakepääoma .... 15,000,000 Kotimaisia vekseleitä . . 52,966.591 27 Vararahastot 12,061,518 79 Ulkomaisia vekseleitä . . 6,517,281 5H Voitto & tappiotili . , 247,212 95 Kirjeenvaiht. kotimaassa 28.07'."95 59 Talletuksia 107,366,439 96 Kirjeenvaiht. ulkomaalla 2,010,063 17 Juokseva tili 7,755,897 31 Lainoja 30,287.863 60 Pcinkkipostivekseleitä . . 878,333 10 Kassakreditiivilainoja . . 19,195,177 86 Kirjeenvaiht. kotimaassa . 475,222 16 Obligatsiouneja .... 8,273.073 9 1 Kirjeenvaiht. ulkomaalla . 6,228,207 02 Osakkeita 305,490 36 Perittyjä vekseleitä . . . 783,718 51 Toisten pankk. tallet. tod. 67.0 6 29 Erityis ä tilejä . . . . 69 • ,654 91 Kuponkeja & ulkom. rahaa 244,639 49 Nostamattomia osinkoja . 17,718 Hypoteekkiosasto . . . 919,452 71 Rediskontattuja vekseleitä 1,575,000 —_ Eri tilejä 317,079 54 Oiettuja lainoja .... — — Pankkikiinteimistöjä . . 3,700,000 — Korkoja ja provisiooneja 4,401,479 11 Eri kiinteistöjä .... 470,000 ,— Kalusto 50,(00 — Palkkoja ja muita kust. . 1,144,296 48 Jmf. 157,485,421 82 '■trnf. ! 157,485,421 82 Hypoteekkiosasto. iftlT II! ! Lainoja . . . Obligatsioneja Eri tilejä . . j?iv. 9,786,369 56 218,942 — 361,953 25 •'V | 10,375,264 81 Helsingissä, joulukuun 14 päivänä 1910. Johtokunnan puolesta: Hallintoneuvoston puolesta: LEON von PFALER. F. HEIKEL. GÖSTA BJÖRKENHEIM. 3'mf. ' yii* 4 % obligats. v:lta 1897 4,502,000 — 4 0 o „ „ 1898 , 4,550,000 — Pohjoismaiden Osakepan kin tili 919,452 71 Eri tilejä . . 403,812 10 I 10,375,264 81 Tila marraskuun 30 p:nä 1910. Vastaavaa: Käteistä rahaa 2,765,373: 17 Ulkom. rahaa ja kuponkeja 277,419:25 Obligatsiooneja 2,443,620:37 Kirjeenvaihtajia ulkomaalla 2,449,640: 20 Ulkom. vekseleitä .... 6,530,370: 12 Kirjeenvaihtajia 13,390,571:50 Vekseleitä 71.621,657:51 Kassakreditiivien saldo . . 43,994,693:53 Lainoja 29.613,864:23 Osakkeita .... . . 2,328,557:76 Pankkikiinteimistöt . . . 4,894,029:33 Irtaimisto 80,670:37 Eri tilejä 994,329:01 Palkkoja ja kulunkeja . . 1,069,9 6:61 Smk. 182,394,366.97 Vastattavaa: Osakepääoma Vararahastot Voitto- ja tappiotili . . . Korkotil pro 1910 .... Talletustilit Juokseva tili Postilähetysvekseleitä. . . Kirjeenvaihtajia Kirjeenvaihtajia ulkomaalla Nostamattomia jako-osia . Lainoia Rediskontattuja vekseleitä . Eri tilejä Perittyjä vekseleitä . . . 10,000,000: — 11,292,200: — 59 .745:56 5,336,098: M 139,648,930:69 8,439,813:72 1,060,18*: 19 960, 75:06 1,438,950:92 6,232: — 1,000,000: — 1,9 »7,624:88 255,015:42 455,192:19 Smk. 182,394,366:97 Helsinki, 16 p. joulukuuta 1910. Johtokunnan puolesta: k. ti Nybom. J. Ax. Hallintoneuvoston puolesta: l&. Gripenberg. Best. L Eskola. Oulu, Jouluk. 21 p:nä. SflllioOincn aktimuiiiK ja kansan suhtmiliiiiiim siihen. Waltioneuwos Danielson Kal- marin puheesta. 111. Sisäisten asioiden muok- sikin maaliin käytämä. Mutta eikö sitten Suomen kansan eduskunnassa enää olekaan meidän sisälliMä asioissamme mitään tehtä- mää? Olemmeko joutuneet siihen, että on yhdentekemää, kuka siellä istuu? Kyllä tämä ajatus saattaa tunkea mii- me aikojen kokemusten jälkeen raskaa- na mieliin, mutta sitä minä en saata uskoa, että se on oikea. Päinmastoin woi pian jälleen tulla aika, jolloin edus- kunnassa on mahdollista tehdä työtä Suomen kansan keskuudessa mallitse- wien »väärinkäytösten, puutteitten, maa- timusten eteen. Meillä on ollut muutama muosi ta- kaperin innostuksen aika, suurien toi- iveitten aika. Lähdettiin rakentamaan uutta Suomea. Joka taholta miitat- tiiu puutteisiin, luotiin suunnitelmia, miten nämä saataisiin poistetuksi, mi- ten kohotettaisiin kansamme korkealle siiveellisen ja aineellisen työn mainiol- la. Se oli luonuollista. Se oli ajan tuomaa. Näytti keiväältä ja kemät toi keioään toimetta. Ja nekin, jotka epäil- len ensin katselimat tätä suurten ohjel mien rakentamista, korkealle tamoitte- lemien toimeitten luomista, ne olimat mukana, tietäen, että kansojen histo- riassa on aikoja, jolloin tosinaan suu- rt kansallinen innostus moi moittaa mahtarvat esteet, lyhyessä ajassa xot- tää kansan kauas teenpäin, johon ta- mallisissa oloissa maaditaan miespol- mia. Oli koetettama, kestäisikö Suo- men kansan innostus tällaisen yrityksen, koetettama olisiko kansalla sitä moimaa, että sillä tällaiset sisälliset esteet rai- matuiksi tulistivat, oli katsottama, an taisiko kansojen kaitselmus sen rauhan, niin pitkältä lemon aikaa mierailta tulleilta hyökkäyksiltä, että se möisi to- teuttaa huomattaman osan niitä toi- meitä, joita se itselleen rakenteli. On käynyt toisin. Pikaa, äkkiä, en- nemmin kuin luultiin tarmitseman pe- lätä, tuli uusia esteitä ja oman kan- samme keskuudessa ilmen' enemmän si- meellistä heikkoutta, kuin tiedettiin pe- lätä. Ja kun nyt on mastamirta käy- mässä, näyttää siltä, kuin ei enää us- kottaisikaan mihinkään edistyksen mah- d llisuuteen. Kaikki ne, jotka huomasi- mat, että heidän kuitenkin on parempi olla jos olot omat entisellään, ettei heiltä maadtta epäitsekkyyttä, että saa daan malmoa yksityisiä etuja täydessä rauhassa, kaikki nämä yhtyivät imaile- maan niitä toimeita, joita oli kansal- lamme mielä äsken ja niitä lupauksia, joita eri puolueitten taholta kansalleni me esitettiin. Älkäämme kieltäkö, ettei näissä lu- pauksissa ole ollut sellaista, joka ei ole moinut kestää täydellisesti, kokonaisuu- dessaan tarkastusta. Moni lupaus on annettu pormarillisten puolueitten oh- jelmissa siten, että myöhempi tarkas tus on näyttänyt, ettei ole mahdollis ta toteuttaa asiaa semmoisenaan kuin se on ajateltu. Mutta jokainen, joka tie- tää, minkälaiseksi »valtiollinen työ kaik kialla on muodostunut, tietää, että tun- tumia muodosteluja täytyi ennemmin tai myöhemmin tässä tehdä. Mitä marlen muuten eri näkökantojen edus tajat olisimat koossa? Minkätähden muuten täytysi ottaa huomioon sellai- sia esteitä, joita ei alkujaan tiedetty esiintymän? Marinaa on, että muo- dosteluja tarmitaan. Mutta seuraako siitä, että nykyään saadaan syrjäyttää kaikti ne harrastukset, jotka elähyttimät meitä silloin, kun lähdimme uutta kan- sa>imaltaista eduskuntaa asettamaan? Mastaan tähän kieltäen. Olemme jo saamuttaneet melkoista kokemusta. Mo- net asiat on harkittu tarkemmin. Nyt tunnetaan paremmin, mikä on mahdol- linen saada aikaan, tunnetaan mastus- talvien moimien mahmuus, tunnetaan mitä olemat olot maalimat ja ollaan ftlmillä siitä, että ei päästä perille niin pitkällä harppauksella kuin innos- tuksen aikana uskottiin, — — että päästään eteenpäin maan askel aste- kelta, mutta että eteenpäin kuitenkin kuljetaan. Olemme joutuneet tamallisen joka- päimäisen työn taipaleelle. Edustun- nassa kysytään nyt henkilöitä, jotka tuntemat kansan oleman elämän, tun- temat tarkoitusperät, joihin pyritään; jotka myös moimat armostella, mitä olot sietämän jotka eimät aseta omia käsityksiään kaikkea määräämäksi: jotka ymmärtämät, että Valtiollisissa olois sa, myös eduskunnassa, täytyy ottaa huomioon, mitä mastapuolueet ajatte lemat, täytyy koettaa saada aikaan pää- tös, jota enemmistö kannattaa. Tämä on kaiken maltiollisen toiminnan ehdot- tomasti määräämä sääntö, jota mal- tiopäimillä, malitettamasti kyllä, meillä ei ole miime aikoina riittämästi. otettu huomioon, mutta jonka kokemus toi' mottamasti saattaa ottaa täysin huo- mioon. Ja kun se on tapahtunut, sil- loin moidaan eduskunnassakin saada aikaan parannuksia, jotka monen mie lestä näyttämät pikkuparannuksilta, mutta niistä luodaan parannuksia, jot- ka tuntumat kaikissa kansanluokissa: jotka lemittäivät tietoa siitä, että yh leiskunnassa koetetaan paraimman mu- kaan malmoa kaikkien etuja ja saada olot niin sopusuhtaisiksi kuin se matoi- sessa maailmassa on mahdollista. Minä olen sitä mieltä, että on erit- täin tärteätä edelleen koettaa ylläpitää kansassamme sitä käsitystä, että on meidän kaikkien melmollisuus tehdä moimien mukaa työtä näitten toimeit- ja Pöytärnankeleita sekä 1 Pesuvääntökoneita eri tehtaiden tuotteita on varastossa LUNDBERG 5 K:NI O.-Y. Rautakauppa Oulussa.-------------- ten mähitellen tapahtumaa ratkaisua kohti. Nämä rakentumat pysymiin to- tauksiin. Määräämänä pohjamirtana näissä on, että yhteisin moimin moi- daan saada paljonkin aikaan olemien epäkohtien poistamiseksi, moidaan luoda yhä enemmän ihmisarmoista asemaa köy ^ hemmillekin, moid.ian liittää Suomen kansan eri kerrokset entistä paljon eheämmäksi kansaksi, kokonaisuudeksi, jota merrattomasti enemmän kuin tätä nykyä elähyttää tieto siitä, että kansa kokonaisuudessaan on suuri perhe, jon- ka jäsenet ainoastaan silloin kun he moimainsa mukaan tekemät työtä koko- konaisuuden hymäksi, ainoastaan silloin tuntemat sitä todellista tyydytystä, joka on ihmiselle kallein. Suomalaisen puolueen korkein tarkoitusperä. Niin! Kansamme yhdistäminen eheäk si kansaksi, se on ollut Suomalaisen puolueen tehtämä, sen korkea tarkotus- perä aina siitä asti kun suuri oppi- isämme Snellman miittasi meille tien. Se on ollut halki näitten miimeisten muosien mastoinkäymisissä ja myötä» 'äymisissä ohjelmamme alku ja loppu, ja näin täytyy olla edelleenkin. Kan- amme liittäminen eheäksi kokonaisuu- deksi, että taloudelliset ja yhteiskun- nalliset juomat saadaan täytetyiksi, myöskin että henkisellä alalla lntym- me läheisesti yhteen, on päämääräni- me. — Me emme tahdo olla mikään puo- ue, joka ajaisi yksityisen kansanluokan etuja ja oikeuksia, maan sentähden, että me makaumuksesta tahdomme puää Umällä kaikkien kansankerrosten etua, entähden tarjoamme kätemme mille, olka tahtomat täydä yhteistyöhön, mihin puolueeseen sitten kuulumatkin. Me maadimme maan sitä, että todella 'ansallmen mieli lämmittäköön jokais- a lyötomeriamme. Onnellisimmissa maissa, joissa kan- allisuuden asia on tunnusteltu kaikkia muita korkeammaksi, ei larmita kansal- ista puoluetta. Meillä se tarmitaan. Jokapälmäinen kokemus sen osottaa. Ja sentähden ei Suomalainen puolue moi olla edelleen maalimatta, että suomalaisuuden asiaa malmolaan, että sen oikeutta saatetaan tässä maassa paljon täydellisemmin motmaan, kuin mitä se tätä nykyä on. Se ei tapahdu yksinään eduskunnan työn kautta. Mutta paljon moi edus- kunta, jotta suomen mielt määrää ja suomen kieli tulee kunniasijalle, maikut- taa sen tarkotusperän toteuttamiseksi, että Suomen mies ja nainen, tuli hän kuinka alhaisesta majasta tahansa, huomaa kaikkialla, että hänen kielensä, hänen katsantokantansa omat kunniasi- jalla tässä maassa, on tunnustettu meidän omaksemme, niin ettei mieras henki saa missään Suomen rajojen si sällä mirrata tosisuomalaista miestä tai naista mastaan. Tämän käsityksen johtamina me ilo- mielin olemme termehtineet jokaista merkkiä, joka miittaa, että kansanker- rokset, jotka omat ytimeltään tosi-suo malaisia, mutta jotka onnettomien olo- jen maikutuksesta omat joutuneet mas- tatuslen, mähilellen jälleen huomaisi- mat yhteisen tehtämänsä ja moisimat rinnan käydä toteuttamaan niitä har- rastuksia, jotka omat heille yhteisiä, ja silloinkin kun on huomattu, ettei aika ole mielä tullut. Tässä kohden saattaa aika toteuttaa sitä yhdislymistä, jota isänmaan onni maatii. ^>!äin odotamme, että olot kehittyi- si.oät ja painakaamme maan se mie leen, että meidän on tehtämä kohdal- tamme, mitä moimme, jotta kerran ja pian jälleen Suomen kansan enemmis- tö esiintyi yhtenä ja kokonaisena luol' taen jäseniinsä ja lähettäen edustun- palokunnantalolla tanaan keskiviikkona kello 8 i.-p. Pääsylippu 25 penniä. taansa henkilöitä, jotka täinän yhden kansallisen katsantokannan elähyltäminä moimat siellä saada aikaan kansan kat- santokannan mukaisia, suomalaisuuden maatimia päätöksiä. Eduskuntamme on moimaton niin- kaumau kuin ne ainekset, jotka luon- nostaan kuulumat yhteen, omat hajal- taan. Sen toiminta, sen pää.ökset tule- mat paljon merkilsemään hallituksenkin luona, kun eduskunnassa on luja, ole- mien olojen pohjalla seisoma, kansalli- suuden pohjalle rakentuma enemmistö, joka esittää päätöksensä tarkan härkin- nan mukaan. Tulkoon pian siellä aikaan tällainen kansallinen mieli! Kestettyjen kärsimysten pohjalla saamutettu koke- mus johtakoon eduskuntamme työtä' Silloin marmaan moiduan saada pal- jon enemmän aikaan kuin mitä miime aikoina on saatu. Ja alku se on mar- maankin tehtämä jo ensimäisillä mal- lioväimillä, kun maan kansa lähettää edustajia, jotka ymmärtämät, että työ ja edistys omat kansallemme tärkeät ia että pienistä tiilikimistä rakennetaan lopulta siellä korkea rakennus, jossa Suomen kansan on hymä olla ja jos- sa tulemat sukupolmet menestymät pa- remmin. Mitä omat ne kärsimykset, joita esi- isät omat kestäneet! ^täyttäköön kan- samme, että se näissä muuttuneissa oloissa kuitenkin kestää kohtalonsa ja tallettaa tulemaisuu den maralle ne pa- raimmat aatteet, joita se on edeltäkö- mijöiltä saanut. Lähettäkää, kunnioitetut kansalaiset, eduskuntaan henkilöitä, joita elähyttää tieto siitä, mitä he omat melmollisia kansaansa kohtaan ja jotka tämän mel- mollisuudentunnon maikutuksesta teke- mät siellä rehellistä, kunnollista, eteen- päin-miepää työtä! Täyltäkämme ku- kin kohdaltamme melmollisuutemme' Tehkäämme kaikkien moimiemme mu- kan työtä yhteisen, armaan isänmaani- me eteen! Hiiri» faiotalujfii opct* tojBton kokous oli miime maanantaina t. k. li) p.nä Oulunsuun kansakoululla. Kokous al- toi klo 9 ap. opettaja I. Kokon pitä- mällä rukouksella. Piiritarkastaja O. Rauhamaa lausui kokoontuneen opet- jiston, noin 90 henkilöä, termetulleiksi. Samalla hän loi katsauksen kuluneen muoden kehitykseen kansakoulu-elämän allalla Oulun^ piirissä. Jlahtutlama- na ilmiönä hän mainitsi osanottajain lukumäärän piirikokouksiin muosi muo- delta yhä lisääntymän. Samassa suh- teessä on koulujenkin lukumäärä pii- rissä kasmanut. Nyt on kouluja 100. Opettajia on 111 ja meislonopeltajia SI, oppilaita on 3345. Opettajakir- jastoista ei ole tehty lainauksia sa- massa suhteessa kuin opettajain luku on lisääntynyt. Sentähden lainauksien prosenttimäärä on alentunut. Eri muo- sina se on ollut seuraama! ls<w !»!> 13, 1S99—00 31. 1900-- 01 1<>, 1901 02 18, 1902—03 10, 1«H)3 04 S, 1904 O."» 4.4."), 190.")—Oli s. 1900 7 5,04, 1907—OS 5,85, 190S —09 5,58 ja 1909—10 4,sr». Opet tajain oikeudellinen asema on i><»ä en nallaan. Muutos parempaan päin olisi aikaan saaiama. Tetlvelulleeksi kokoukseen lausui pii ritarkastaja myös opettajatar Poe- sy'n Unkarista. Tämän jälkeen käytiin toloukselie määrättyjä tehtämiä suor,ltamaun. Sihteeriksi malmiin opetta I. Jussila Haukiputaalta. Wlime piir.kokoukses'a esillä oll-: