lorstsins levsSlcuui'. 23 lValon juhlatta. Päilvä päimältä käy wa!o luon nissa moittoaan kohti-, luonto riemuit see ylenpalttisessa koreudessa-n. Kuk- keimmilleen, huippuunsa kiehkeytyy näinä päiminä maamme luomakun nan kesä, ja huomenna mieltää kansa kin suurta kesäjuhlaansa, juhannu-ta. Multa niinkuin äskettäin maa miehen miljaivainioilla vieraillut hyi nen halla makamalla laivallaan mo nin paikoin särki ihanan sopusoinnun luonnon miehkeydessä, niin on särkynyt kansamme kesä-unelma: mielien katke ruutta ja symää alakuloisuutta huo maa ivakaman huolen ohella kaikkialla kansan keskuudessa. Ia syytä kyllä Se halla, joka idästä puhal.elee näinä päiminä, uhkaa tuhota meidän sekä aineellisesti että henkiseSli. Samoin kuin maamies nyt surren mutta silti toivoen tarkastelee mai nioitaan, katselee myöskin kansamme tuskaisella tunnelmalla, joka marmaan pitkän aikaa puree kalmamasti kau- nista toimoa kirk!oammast-t tulemai suudestc, kuinka sen mastaisia elä mää kohtalon ryöpyt kolhimat. Awut tomana nousee sadoista ja taa^ sadoista sydämistä hiljainen huokaus miksi, minkätähden? Kaikkialla kier- telee harhailemia ajatuksia, etsien kan- samme niin yhteiskunnallisen kuin ^valtiollisenkin elämän lopullista pcä- mavlia, joka nyt näyttää olewaz! tuntemattoman vaeltamisen paisun ja läpinäkymättömän maipan takana. Räikeänä vastakohtana luonnon kirkkaudelle, on elämässämme kaitt: hämärää. Milloinka selmeneekään? Tuntuu siltä, kuin meiltä olisi riistetty pois elämä ja että me itse tuon pois- riistelyn elämän mukana olisimme joutuneet sellaiseen ahdinkotilaan, jossa on mahdotonta kaumemmm olla. Niin, kaikki on epätietoista, ja suurin kirjaimin on kansamme sydänkilpeen piirretty kysymys: mil lainen on tulemaisuutemme? Pettämättömänä okjeena kaikkien kansojen ja yksilöjen suurissa taiste luissa, kärsimyksissä ja elämän myrs kyissä omat olleet sanat: ..oikeus lopultakin Voittaa!", nuo sanat, jotka niin monta kertaa meidänkin rvaltiol- lisen elämämme pyörteissä kuluneena Vuosina omat lausutuiksi tulleet. Niihin omat kansat luottaneet, ei> mätkä ne liioin ole pettäneet. Kansc- jen Suuri Kaitsija on pitänyt huolen siitä, että kukin on saanut oikeuden mukaan. Mutta kukaan ei pääsi elämän läpi ilman koettelemuksia Suomenkin kansa on elämän myrs kyissä osansa saanut. Se on kulkenut läpi hallojen, läpi sotien, mutta aina se on maan korkeammalle kohonnut niin simistyksessä kuin aineellisessa hyminmoinnissa. Omatko nyt jälleen pitkät komat päimät tulossa, sen on tulemaisuus ratkaisema. Aksi kuitenkin on marinaa, se nim. että kansa, joka elämänsä ohjeeksi asettaa oikeuden, totuuden ja nöyrän kuuliaisuuden sille kuulumien melmol lisuuksien täyttämisessä, ei koskaan huku. Eimätkä Suomen päimät silti ole luetut, jos joku kiihkoilema edus mies huudahtaa: Finis Finlandiae!, eimät sen simistyksen juuret ole niin höllässä maassa, että ne ensimäinen tuulenpuuska pyyhkäisisi näkymätlö miin. Ei. Se tapahtuu masta silloin kun kansa kansana taistelussa her paantuu. Mutta tiedämmehän, että Suomen kansa on jo niin monet talmen luis kat kestänyt, ettei ankarakaan taka- talmi moi sen elinjuuria järkyttää. Meidän on senmuoksi luotettama tulemaisuuteen, maikka sen taivas olisi ainaisesti pilmien peitossa. Sillä merkitseehän pienenkin kansan elämä jotain, ja silloin kun se jotain merkit see, on sillä allansa myöskin sellainen peruskivi, joka ei tuulessa huoj^. Siksi on jokaisen luoteltavia siihen moimaan, joka auttaa, ja jos meitä koettelemukset kohtaamatkin, niin on niidenkin leskellä muiStettama, että miel' uusi päimä kaikki muuttaa voi. .Siinä mielessä kcy'äämme malon juhlaa mieltämään, sen merkiksi mui naisilta ajoilta peräsin olemat kokko- malleat ilmoille hulmutkoot! Suomu kysymys ml- takllmnnkllMstosja. Tiistaisessa maltakunnanneumos- ton päimäistunnossa johti puhetta A kimo m. Ministerien aitiossa omat miniSterineumoston jäsenet, pääministeri etunenässä. Meisön aitiot omat täpösen täynnä. Menäläisten asiain jälkeen seurasi suomen kysymys. Suomea koskemien yleismaltakunnalliZta laatua olemien lakien säätämisjärjestystä koskeman lakiehdotuksen johdosta selmittelee eri tyisen Valiokunnan esittelijä Deutrich turnin kestäneessä puheessa erityisen Suomen Valtio -aatteen kehityksen his toriaa, osottaen että tämä aate kehit tyi seurauksena siitä, ettei ollut lain säädäntö-akteja, jotka clisimct määri telleet rajat erityisen suomalaisen ja yleisvaltakunnallisen lainsäädäntöjen uzä?il:ä. Kuitenkin on näissä akteis sa riittävästi allemiimatiu, että kaikki lait, jotka menemät Suomen sisäisten asiain u kopuolelle, omat säädettävät yle -valtakunnallisessa järjestyksessä. TMziZta järjestystä ivastaan eimät ole sanoneet mitään ne suomalaiset kaan. jotka omat ottaneet osaa Bun- a?n 'leumotteluihin 1893 ja mieläpä pakillista lainsaädääntöä ennen eduskunta-aikakautta Suomessa hoi> detiiin yfeismaltakuNnallisten lain- säädän-ölaitoStea sivulla. W',e!ä käsittelee pnhvja yksityiskohtaisesti ma!i >kminan roähemmistön esittämiä mielipiteitä ja pitää niitä kokonaan perusleeltomina. KoSketeltuaan laki ehdotuksen rakennetta kehottaa esitte lijä hyväksymään lakiehdotuksen il man muutoksia maltakunnanduuman hymäksymässä muodissa. WZlic;jan jälkeen puhuu minisierinenivosto» puheen» johtaja Stolypi». «Puhe on siksi tLr ?eä, etiä julkai semme ien kokonaisuudessaan enf numerossa ' St^lypinin puheen jälkeen puhui- mat Grimm lakiehdotusta vastaan Togantsem sm puolesta,Ko mc le m s kij mastaan ja Do n ets ki sen puolesta. Zlta-MnnM K orivi n-M ile m s kij lausui että lakiehdotuksen olisi pitänyt aikaisem min joutua Suomen eduskunnalle hark-.liavaksi eikä main lausunnon antamista masten. — St ah mish katsoi, että lakiehdotus tuottaa Menäjälle mahinkoa. Mapaaherra K ors f osotti mälttämättömäksi kor jata keisari Aleksanteri I:n erehdyksiä ja pyysi ettei p!d^lettä-si oileud-nmu- kaista isänmaallisia lakiehdotusta Kodlevs kij macii I.'kishdlztuksen hylkäämistä. W??cahra Ti e s en h au sen maati korjauksia lakiehdo tvkseen. Eilisessä iltil-iskssoSsz johtaa puhetta A kimo m. , Jatketaan yleisvaltakunnallisen lainsäädäntölakiehdotuksen yleisiä pe- ru:'e'tija koskeman osan käsittelyä. RnhtiNas Liemen puoltaa laki ehdotuksen hylkäämistä ja ehdottaa että perustettaisiin erityinen lauta' kunt?, Msa puolet jäseniä olisi Me- näjän, puolet Suomen kansan edus tajia. Äänten enemmistöllä hylätään eh dotus puhemuorojen antamisen lopetl tamisesta ja puhemuorojen rajoitta miseSta 20 minuutiksi. Sen jälkeen käyttämät puheenmuo- roa K abyln sij selmitellen Alek santeri I antamien asiakirjojen merki> tystä, S uhtin puoltaen lakiehdotus, sen hyväksymistä ja Mjasoje- dom, joka m. m. väittää, että Pov moon maltiopäimillä on ollut möhäi- nen merkitys ja selittää, ettei siellä mi tään kons-itutsionia annettu. Asian käsittelyä jatkuu. — Miuisteriueutvosto ja Suome» afiat. Ministerineumos- tolle on Suomen kenraalikumernööri jättänyt kopian Suomen eduskunnan istuntokardm päättäjäisissä pidetyn pöytäkirjan venäjänkielisenä käännök senä; kysymyksen siitä, että Suomen senaaun annettaisiin laatia ehdotus mäliaikaiftksi säännöiksi sanomalehdis töstä Suomessa: sika eduskunnan mastauksen emankelis-luterilaisen kr- kan kirkkolakiin aijotuista muutoksista: sekä senaatin esityksen niitten oseitten ja ampum ^tarpeitten jättämisestä so taväen säilytettämiksi, jotka omat laittomasti tuodut maahan; senaatin ositykse.l hemosftitotien edistämistä tarkottaman määrärahan lisäämisestä ILO,(M mkaSia 190,000 mkaar: se naatin esityksen vs llaikaise-ta 20,000 mk^n iisämäärärahasta käsityön edis- tamiseksi maan kansakouluisso: sekä senaatin esuyksen komitean asettami sesta tutkimaan kätilöohjesääntöä tou- kok. 6 p:ltä 1879. Määrärahat kansa- koululaitosta ja erinäistä stmistys- tarkoituksta warten. Poisjätetyt määrärahat. Kaikista miime tiistaina mainitse mistamme senaatin puoltamista mää rärahoista kansakoululaitosta ja eri näisiä simistystarkoituksia marten omat myöskin maltiopäimät päättä neet, mutta kansanopistojen kannat- amiseksi ja stipendeiksi niitten mähä- maraisille oppilaille olimat maltiopäi mät myöntäneet (rajattomana siirto- määrärchano) 320,000 mk. sensijaan että senaatti esitti main 250,000 mk. Walti.'päiwäin ehdotus, joka päät yy 8,620,000 Marikaan, sisälsi sitä paitsi seuraamat erät: määrärahan raittiustyön edistämiseksi (rajaton nrtomääräraha) 70,000 mk.; määrä- rahan luentokurssien amustamiseksi rajaton määräraha) ö0,000 mk.; määrärahan kirjastojen amustamiseksi maalais- ja kaupunkilaiskunnissa (rajaton siirtomääräraha) 65,000 mk.; määrärahan kesämirkistystä marten marsinkin kesäsiirtoloissa marattomille, etupäässä sairaille ja heikoille kansa- kouluoppilaille (rajaton siirtomäärä raha) 50,000 m!.; määrärahan kan- sanlastentarhojen amustamiseksi (ra jaton siirtomääräraha) 100,000 mk.; määrärahan työlaitosten amustami seksi 30,000 mk.; määrärahan köyhien kansakouluoppilaitten ramitsemista ja maaiettamista marten (rajaton siirtomääräraha) 100,000 mk.; määrä- ishan kansakoulujen ja käsityöhuone- ustojen rakennusamuksi 1,000,000 mk.; määrärahan kansanopistojen raken nusamuksi 100,000 mk.: sekä määrä rahan kansakoulujen jatkokursseja marten 110,000 mk. Kysymys miimemainituista määrä rahoista tulee, senaatin päätöksen mukaan, otettamaksi harkinnan alai seksi kuluman muoden maltion meno ja tuloarrvion yhteydessä, ja otetaan määrärahat maltiorahaston marsista mikäli yleisen maltiorahaston rvarsi naiset marat sen sallimat. Salaisten kiertokirjei den julkisuuteen tuls. AexraalikutveruöSri» kirjelmä senaatille. Kenraalikumernööri on lähettäny senaatille seuraamansisältöisen kirjel män: Salaisella kiertokirjeellä tammik. (helmi?. 9) p:Itä tänä wuonna käskin minä maan kumernöörien antamaan minulle sekä kaartin sotajoukkojen ja Pietarin sotilaspiirin esikunnalle, kier tokirjeeseen liitetyn kaaman mukai> sesti, tietoja heille uskotuissa lääneis sä asumista ulkomaalaisista. Kuitenkin ilmestyi tämän kiertokir jeen sisältö muutamiin Maasan lää> nissä ilmestymiin lehtiin, jolloin kev tomusta asiasta sanomalehti »Jakob stadin" n:ssa 30 huhlik. 20 p:ltä tänä muonna seurasi kokonainen jouk> ko hallitukseen kohdistumia salamiit- tauksia. Tämän johdosta maaditussa seli tykssssä Maasan läänin kumernööri esitti minulle 4 p:nä kulunutta touko kuuta, että mainittu salainen kierto kirje pääsi julkisuuteen siitä syystä että siihen sisältymä maatimus ilmoi> teltiin hänen alaisilleen poliisilaitok sille ja Virkamiehille toimeenpanoa marten salaneumos de Pontin mää< räyksellä, joka huomaamattomuudesta ei tullut marustetuksi päällekirjoitus sella ..salainen", ja että hän nyttem min, s. o. niinmuodoin masta saa, tuaan minun tiedusteluni, on mes taamalla määräyksellä ilmoittanut ky< seessä oleman asian oleman salaisen. Hamaiten tästä, että syynä salais ten tietojen julkitulemiseen ei ainoas- taan muodolliselta maan myöskin oleelliselta kannalta katsottuna on ollut Maasan läänin kumernöörin, sa!a> neumos de Poniin sekä Maasan lää ninhallituksen Virkamiesten ja ehkäpä myöskin muutamien Maasan läänin poliisimirkamiesten huono suhtautu mineu mirkamelmollisuuksiinsa, pyy dän minä Keisarillista Suomen S» naattia harkitsemaan tätä asiaa kos kemia seikkoja ja ryhtymään laillisiin toimenpiteisiin tällaisen säännöttömyy den poistamiseksi asiain käsittelystä Maasan lääninhallituksessa sekä oi keudellisen tutkimuksen nostamiseksi kaikkia niitä henkilöitä mastaan, jotka omat syyllisiä Virkasalaisuuden lai minlyömiseen. Tuloksista pyydän saa da mahdollisimman lyhyessä ajassa tiedon. MokralaMulltm vujtesjojtt- jm zalkliit. Sen johdosta että uuden maan- muokralain 65 §:n 1 momentissa säädetään että senaatti antaa tarpeel lisia määräyksiä Vuokralautakunnan puheenjohtajalle sanotun lainkohdan mukaan suoritettaman palkkion suu ruudesta on senaatti päättäny!: 1:kst. Vuokralautakunnan puheen johtajan puheenalainen palkkio on laskettama niiden toimitusten mukaan, joista palkkio ja kustannukset eimät ole asetuksessa määrätyt muokranan tajain ja muokramiesten tahi asian osaisten maksettamiksi, sillä tamalla että kultakin toimituspäimältä laske taan kuusi markkaa ja matkasta tul len mennen kuusitoista penniä kilo metriltä. 2.ksi. ^Vuokralautakunnan puheen johtajan tulee jättää puolimuosittain laaditut palkkiolaskunsa Vuokralauta kunnan tarkastettamiksi. Vuokra lautakunnan jäsenten allekirjoituksil laan hymäksymän laskun sekä otteen tarkastuspöytäkirjasta jättäköön Vuok ralautakunnan puheenjohtaja paikka kunnan kruununnimismiehelle; ja on kumernöörin, tarkastettuaan laskun, pidettämä huolta siitä, että kumernöörin hyiväksymä määrä on kruununnimis- mieheltä nostettawissa. 3:ksi. Meno on tileissä huomatta- ma 14 pääluokan 6 lumun 1 momen tin kohdalla. Miopisto. Menäjän historian ja Menäjän Valtiotieteen prosessoriksi on kansle- rinmiraSto nimittänyt lehtorin, filo- osian lisensiaatti Uno Ludwig Leh- osen. — H. M. Keisari» awoi» kirje ent. prokuraattorin Malde Hir- mikannan nimittämisesiä Turun ho- mioikeuden Varapresidentiksi, esitettiin eilen senaatin oikeusosastossa. — Pa»kkittalt««Smiehet ja tilintarkastajat. T. k. 14 p nä tapahtuneessa esittelyssä esitti minis- terimaltiosihteeri H. M. Keisarille Suomen eduskunnan alamaisen ilmoi tuksen marraskuun 4 p:ltä 1909 Suo men Pankin pankkimaltuusmiesten ja tilintarkastajain maalista mainituksi Vuodeksi. KnsarMm perhe hnmmtkM SltMtlllsljhellll. Baltishportista, kesäk. 19 p:?ä. Ho miministeri sähköttää, että sunnuntai na t. k. 19 p:nä, oli Standartilla jumalanpalmelus, johon otti osaa Heidän Keisarilliset Majesteettinsa lapsineen, laiman päällikkö, upseerit ja miehistö sekä seurueeseen kuulumat henkilöt, alusta seuraamien kaimojen päälliköt ja osa miehistöä y. m. Ju- malonpalmeluksen jälkeen syötiin yh teinen aamiainen. Miime keSkimiikkona ankkuroi keisa rijahti Standard, jossa oli H. M Keisari, Jnoon edustalle, jonka jälkeen H. M. Keisari astui maihin ja tar kasti siellä tehtämiä patteri- y. m rakennuksia. Zuhannukscna. Lyhyt on Suomen kesä, mutta ih meen herttainen. Malo ja lämpö< nuo syysillisen elämän suuret liike- moimat, pitämät luonnon ääretöntä koneistoa lakkaamatta käynnissä. Mi hin silmämme luommekin, näemme kasmikunnan rientämän päämaaliaan kohden, puhkeaman kukkaan, siemen- tymän, antaakseen aiheen jatkumalle elämälle, uudelle kemäälle ja kesälle Kaikkialla kuuluu karmiimme elämän paisuma moima. Se tempaa mukaansa ihmisenkin, tuo keskikesän tenhosa luonto Suo messa. Hänen täytyy irtautua joka päiväisestä hyörinästään, laskea kor- mansa luonnon lämpöiselle rinnalle ja kuunnella, kuinka siellä mahtamasti sykkii elämän waltawa sydän. Ju Hannuksena hän Vastustamattomasti tuntee, että hänkin on luonnon lapsi, huolimatta henkisen elämänsä usein harhaan Viemistä Virtauksista. Ju hannuksena täytyy ihmisenkin unoh taa luonnon äärettömän kaikkeuden rinnalla mähäpä'mset arkipyyteensä ja kääntää henkensä huomio siihen elämään, joka kumastaa Kaikkimal- tiaan tekijänsä mittaamatonta miisa- utta, moimaa ja rakkautta. Kauan emme saa kesää Vieraa namme pitää, mutta sitä armaammin sitä hymäilemme. Sillä lyhyt on Suomen kesä, mutta niin ihmeen herttainen! Sataknnta"-zulk ai sun toinen osa. Satakuntalainen Osakunta on päät tänyt ensi syyslukukaudella julkaista „Satakunta"-nimisen kotiseutututki mus-sarjansa toisen osan. Toimoen että tämä harrastus, kotiseudun enti syyden ja nykyisyyden kaikinpuolinen malaiseminen, satakuntalaishengen he rätys, löytää Vastakaikua maakun nan mäestössä, on julkaisukomitea tarjonnut julkaisun tilattomaksi. Kap paleen hinta on noin 2 mk. 50 p>, joka on suoritettama masta julkaisua jaettaessa. Julkaisuun, jonka simuluku lähen telee 200, tulee m. m. seuraamat kir joitukset: Sastamala—Merikarmia, kirj. romaSti G. A. Heman; Sota muistoja Karkusta, kirj. maanmiljelijä Rosengren; Kokemäen kartanon his toriasta, kirj. yliopp. Acmo Inkilä; Antero Mareliuksen kouluajoista, kirj. maist. Niilo Ikola; Manhoista liike paikoista, kirj. maist. K. I. Jaakko- la; Sasslinin koulun peruStamiSmai- heiSta, kirj. maist. Niilo Ikola; Matti Paamolan elämäkerta, kirj. maist. A. Kaitila; Hiukan sananlas- kurunoudesta Satakunnassa, kirj. yliopp. A. Lamminen; Satakunnan murteesta keskiajalla, kirj. tri Heikki Ojansuu; Kokemäenjoentutkimuksista, irj. howineuwoS A. MahlrooS; ja Eräästä messukasukaSta, kirj. arkki- ehti A. Jansen sekä näytteitä Sata- !unnan eri murteista. Jotta nekin, joilla ei ole julkaisu- arjan ensi osaa, woisiwat saada sar an täydellisenä, on Osakunta päät- änyt tarjota w. 1909 Satakunta, kotiseututkimukfia I-nimisenä ilmes- yneen ensi osan 1 mksta niille, jotka tilaamat edellä mainitun toisen osan. Muutoin on ensi osan hinta 2 mk. Ensi osa käsittää 239 simua suurta oktaamokokoa ja sisältää 15 eri kir- oitusta. — Pori» Ro«waSloäe»hh- diSttzS saa»«t »k» lahja». Kuten toisessa paikassa lehteä näkyy, on kunnallisneumos G. A. Petrelius testamentissaan lah jottanut m. m. Porin RouwaSwäen- yhdistykselle 10,000 mkaa. — Ka«p«»gi» ka»sako»l«t Sen johdosta, että opettajatar neiti Lahja Lieto, joka Valittiin opuopet- tajaksi Reposaaren suomenkieliseen kansakouluun, on kieltäytynyt tointa Vastaanottamasta koska oli ehtiny sitoutua muuanne, on kansakoulujoh tokunta sanottuun apuopettajattaren Virkaan Valinnut kansc^oulunopetta- jattaren, neiti Laina Tiirikka la n Manajasta. Neiti Tiirikkala on tähän asti ollut opettajattarena Iitissä. — Kausako«l«t. Alastaron Kan kareen piirin kansakoulun opettajatta reksi on malittu opettajatar Hilda Paloheimo Porista. — A. Ahlström O. Y. osak- kaiden yhtiökokouksessa t. k. 20 p:nä malittiin tilintarkastajaksi uudestaan pankinjohtaja H. A. Lucander. Mi tään muutoksia yhtiön johtokunnan ja hallinnon kokoonpanossa ei tapah tunut. — B. T. — WaiwaiShoito»»tifia. Köy häinhoitohallitus piti täällä maanan taina ja tiistaina Vuositarkastusta, jolloin sijoitettiin 129 lasta kasma- tusmanhempain hoidettamaksi. Tä män lisäksi on 11 lasta sijoitettu eri tyisiin kasmatuslaitoksiin. Useimma heistä omat joko kokonaan orpoja tai manhempainsa muuten hylkäämiä Makinaista kuukausiamustusta myönnettiin 192 hengelle, joista uusia oli 3 henkeä. Hymäksyttiin sihteerin laatima Vastaus Valtuusmiesten Vaatimaan selitykseen ja täydennykseen waiwais hoitohallituksen 1908 Vuoden Vuosi kertomukseen. Selityksestä huomat tiin, että kysymyksessä olleen suuren maimaismenojen kohoamisen m. 1903 Vaikutti etupäässä ruokatamarain hinnan nousu. — RaaSt«wa»oike»tee« on noin 70 kaupunkilaista lapsien Van hempaa haastettu ensi maanantaiksi mastaamaan w. 1906 syntyneiden lastensa rokotuksen laiminlyönnistä — Kuollut. Sunnuntaina kuoli Karhulan lasitehtaalla täältä Hiljat tain muuttaneen Verhoilija O. M. Sepin puoliso Anni S eppi aiwo- kuumeeseen. Kuollessaan oli Vainaja noin 30 Vuotias. Suremaan jäi puo liso ja kaSmatti. — Itsemurha. Eilen aamulla kello 9 aikaan löydettiin Nakkilassa Leistilän Hormistonmäeltä metsästä pienen matkan päässä miime lauman- tai-ilmna palaneesta Fredin torpasta suullaan makaama miehen ruumis, joka jo näytti jonkun päimän siinä maanneelta. Lähemmin tarkastetta essa huomattiin miehen oleman työ mieS Juho Kustaa Fred Po rista, joka miime kemäästä lähtien on asunut manhempainsa luona sa notussa torpassa. Ruumiin mieressä oli mättääseen pistettynä amoin puukko ja tyhjä tuppi osotti se» kuuluneen Fredille. Löydetyn kaula oli puukolla medetty poikki, kurkkutorvikin oli kat kaistuna. Otaksuttamasti on meri juossut kuimiin ja kuolema heti seu rannut. Fred, joka oli 43 Vuotias leski mies, palmeli jonkun aikaa rvuosimie henä D. V. Midbomin liikkeessä täällä, sittemmin oli hänellä kauppapuoti kaupungin 6.ssa osassa. Parin muo den ojan oli hän Suomalaisen tyttö koulun talonmiehenä ja myöhemmin hoitilaana kaupungin waiwaistaloSsa Viime helmik. 23 p:ään saakka, jol loin lähti sieltä Nakkilaan manhem painsa luokse. Kello 6:n aikaan mii me laumantaina oli Fred jäänyt yk sin kotiin isän ja äidin mentyä ky lälle. Kello 7:n syttyi torppa tunte mattomalla tamalla tuleen ja siitä lähtien ei Frediä ole etsimälläkään löydetty. Poliisitutkinta pidettiin tapahtuman johdosta heti. Siinä ei kumminkaan käynyt selmilie olisiko Fred sytyttänyt orpan tai olisiko tuli Vahingossa päässyt. Sitämastoin todettiin Fredin ehneen itsemurhan. Maimonsa kuo leman jälkeen on Fred ollut synkkä- mielinen. Lopsia oli hänellä 4. — JärjeSttzSrikokfista sakotet tiin raaStumanoikeudessa tiistaina 5 henkilöä S-40 mkan sakkoihin. — TVekseliprotesteja tapahtui Viikolla S-11 p. kesäk. Porissa aino astaan 1. — EiliSilla» poStij«»a myö hästyi tunnin. — Moottori«e»e Lokki tekee ästälähtien laumantaisin paitsi ta- mallisia kulkumuorojaan erityisen matkan Porista Lyttylääi, lähtien äältä kello 11 a.p. Tänään juhan nusaattona tekee laima ensi kerran tuon muoron. — Raitti»Sj«hla» toimeenpa nemat Reposaaren Raittiusyhdistys a Porin Raittiusliitto Reposaaren ansakoulun pihamaalla ensi sunnuu- aina alkaen klo puoli-2 i.p. — RokotuS jatkuu ensi Viikolla 6:nnesta kaup. osaSta seuraamasti: Tiistaina taloista n:o 1—50, keS- imiikkona n:o 51—100, torstaina n:o 101—150 ja perjantaina n:o 5l-200. — Useimmat kauppaliikkeet suletaan juhlan takia tänään klo 2. — Tuuret ewa»keliset juh lat pidetään sunnuntaina 3 p. hei- näk. heti jumalanpalmeluksen loputtua Reposaaren kirkolla. Puhujina esiin tymät Miipurin emank. luth. nuori soyhdistyksen lähetit P. Salmi, H. Suominen ja Puntila. — EaariStolaiSpurjehduS- seura» arpajaisia, purjehduksia ja juhlaa juhannuksena ei pidä unhot- taa. — R. s. Alpha» toimeeupa »emälle huvimatkalle Turkuu» ilmoitetaan oleman Vielä muutamia osanottolippuja säätämissä. — Alla» Aar»isalo» ilmoi tuSlehtiue», joka m. m. sisältää Porin kaupungin asemakaaman, jae taan lehtemme koko painoksen mukana tänään. — Koivsisto» ka»sako «l« johtok»»ta kokoontui eilen neumot telemaan palaneen kansakoulun uu delleen rakennuttamisesta. Johto kunta päätti yksimielisesti kuntakoko ukselle ehdottaa, että koulu rakennet taisiin entisen tilalle ja samaan ta paan kuin palanutkin koulu oli raken nettu, koska rakennuksen ala on mai miiksi pohjattu ja palamatta m. m jäi armokas kellari. Samalla pää tettiin pyytää, että kiulun rakennus toimiin hetimiten ryhdyttäisiin. Ko kouksessa oli läsnä myöskin Porin piirin w. t. kansakoulujentarkastoja E, Kaukoranta. ko es isio Asmnajotoimisto Turusfz. Eerikinkatu S. Puh. 434. Antajat: Homioikeudennotario Wanw K^wi ja Homioikeuden- kausiisil Santeri Saarnijoki. — Merkilliue» kielto. Kierto kirjeessä N:o VIl/09 kielletään lähet tämästä Suomessa ja Keisarikun nassa käypää rahaa postiin suljettui na jätetyissä Vakuutetuissa kirjeissä. Tämä kielto on sitäkin merd.llisem pi, kun rahojen lähettäminen sisään- kirjoitetuissa, jopa yksinkertaisissakin kirjeissä esteettä käy päinsä. Mutta maikka lähettäjä makuutta! sikin postiin suljettuna jätetyn kirjeen sen täydestä armosta ja siten suorit taisi Vakuutusmaksun täydelleen, niin on rahojen lähettäminen sellaisessa kirjeessä sittenkin kielletty. Maikea, kerrassaan mahdoton on käsittää mitä tämä kielto oikeastaan tarkoittaa, mitä hyö!yä siitä on. Mutta ei siinä kyllin. Rahojen lähettäminen suljettuna sisäänjäte tyssä makuutetussa kirjeessä moi tuottaa hämmästyttämiä seurauksia Otaksukaamme, että suljettuna pos- tsin jätetty kirje makuutetaan 500 markasta ja että se todellakin sisäl tää tämän summan. JoS nyt kirje hämiää postissa, maksetaan lähettäjälle täysi kormaus — mutta ainoastaan siinä tapauk sessa, ettei hän kormausanomukses saan hiisku sanaakaan siitä, että kirje on sisältänyt käteistä rahaa, maan ainoastaan mainitsee miStä summasta se oli makuutettu. Jkämät omat seuraukset sitä mas toin, jos hän kormausanomuksessaan tulee maininneeksi, että kirjeessä on ollut rahaa. Siinä tapauksessa ei moi olla pu hettakaan lähettäjän kärsimän tappi on kormaamiseSta, kormausta kun tietysti ei moi tulla kysymykseen kiel- letvStä sisällyksestä. Mutta ei siinä kyllin, että hän menettää kaiken oikeuden mahirigon- korvaukseen. Lisäksi — sakotetaan hänet! 1881 w. postijärjestys, H 109, sää tää nimittäin, että „jos lähetys, jossa on kiellettyä sisällystä, on pos tissa lähetettämäksi maslaanotettu sen johdosta, että sisällyksen laatua ei ole mainittu , metäköön lä hettäjä sakkoa 10—100 markkaa". Siis — maikka lähettäjä tässä tapauksessa on täydelleen suorittanut makuutusmaksun sisällyksen todelli sesta armoita, niin on hänen siitä puolimatta pidettämä kärsimänsä tappio hymänään ja lisäksi maksetta- wa sakkoja. Toisin on laita, jos hän lähettää rahansa sisäänkirjoitetussa kirjeessä, a kirje hämiää postissa. 50 markan kormaus maksetaan hä nelle kaikessa tapauksessa. Sakotta misesta ei tietysti woi olla puhetta- aan, rahojen lähettäminen sisään- irjoitetuiösa kirjeissä kun on sallittu. Sakkoja ei tule kysymykseen myös- ään rahojen lähettämisestä yksin- ertaisiSsa kirjeissä. Todellakin huomattaman järkemä määräys, sanoo ..Postilainen". Juhelinpakinaa. Puhelinlaitos kuuluu hyödyllisim- »äin nykyaikaisten keksintöjen jouk koon. Se on kerrassaan siunattu lai- oS, jota ilman esim. sanomalehden omittaminen tähän maailman ai kaan olisi samaa kuin räätälinliike lman neulomakonetta tai tupakkamies lima» tulitikkuja. Kun siis näm siunatusta laitoksesta on puhe, tuntuu ristiriitaiselta mäi- töS, että Harmat keksinnöt omat saa neet niin paljon kirousta aikaan kuin l elesooni. Ammärtäkää minua oikein. Minä en tarkoita samallaista kirous- a kuin mitä ruudin keksintö, alko- hooli tai naisten muotihulluuS omat maailmassa matkaan saattaneet, maan arkoitan niitä kirouksia, joita monet miespuoliset purkamat suustaan pu helimen ääressä, kun puheluNuorojen saanti ei mene nuottien mukaan. Koettakaapas päästä puhelemaan esim. Porista Huittisiin, niin, koira mie, siinä on hiki tukassa ennenkuin asia on toimiteltu, jos mmittäm kär simällisyytenne riittää siihen asti. Jos koetatte saada selmille, mitkc tärkeät asiat puhelinlinjoja pitämä' ..ylösotettuina", niin saatte kuulla ta- ivallisesti seuraaman keskustelun esi tettynä kohden naisen äänellä.' — H?lloo! ^ Mi5sä on-. — Siellä ja siellä. — Jassoo, onko se Marii? — On. — No pmmää Me! — Päimää. - Tunnetkos kuka täällä on? — En. — Jassoo; armaas nyt kuka täällä on! En minä isoa armata. — Wc>:, moi! Etkös finä äänes täkään tunne? — En mirä tunne. — Niin mutta koetas nyt arvata! — En minä osaa. Onko se Lempi mai? — Moi, moi, kun et sir.ä osaa ar mato. Sanonko mä yhden sanan: heppule'! — A>, Alina. Moi, moi, kun en mlnä kohta tuntenut. No kuinkas se menee nyt? — Kyllä se siinä menee pikku his suksiin. — Eikös ole mähän kaunis ilma? — On niin komin kaunis ilma, että ain' ain'. — Se oli mähän komin hassua, kun en minä kohta sinun ääntäs tun tenut. — K-:ka mahtoi olla taas mielessä, kun et sinä minua tuntenut. Tällaisella keljuilemisella kulutetaan säädetyt 4 minuuttia. Snte täytyy puhelun loppua. Alutta pienen ajan perästä soittaa Alma uudestaan Mc- riille. — Onkos se Marii? — On. — Minä unhotin mallan äsken ky syä. että minnekkä sinä illalla me net? Siitä sukeutuu uusi ke-ku?telu, kun nes keskusasemalta puhelu lopetetaan, kun ai'a on kulunut. Tamallisesti tarmitaan mielä kui tenkin kolmas vukemuoro, jolloin kes kustellaan kuinka Alma Marii pu- kemat itsensä, kun ehtoolla menemät kaduille motelebtimään. Näin päättömiin jaarituksiin käyte tään yhtä ihmiskunnan hyödyllisim- mistä keksinnöistä. Siitä ei olisi mi tään sanottamaa, elleimät mokomat typerättäret siten estäisi asiallisia kes kusteluja ja suotta lisäisi keskusase- main muutenkin runsasta työtä ja häiritsisi niiden puuhia, jotka puhelua todenteolla tarmitsemat. Mutta kun niin on laita, otan mopauden huu taa: älkää käyttäkö puhelinta tur haan! Me sanomalehtineekerit siitä eniten saamme kärsiä. Säälikää! Neekeri. llliMnu lii Uulia kirjoja. Kustannusliike Armi A. Kariston Hämeenlinnassa kustannuksella on ilmestynyt ja kirjakauppoihin ja meille ilmoitettamaksi lähetetty seuraamat uudet kirjat: Miksi woimiSteleu ja urhei le»?, kirjottanut Voimistelunopettaja Armo Martia. Hinta 50 penniä. — Kirjanen, joSsa lyhyesti mutta perin pohjaisesti tehdään selkoa Voimistelun ja urheilun sekä yleensä ruumiinhar- joitusten merkityksestä ja »vaikutuk sesta eri elimiin, on Suomen Urheilu liiton palkitsema. Tekijä on urheilu maailmassa siksi tunnettu, että urhei lijoille ei kirjasta tarmitse suositella, mutta niille tuhansille, jotka ruumiin- harjoitulsia epäillen katselemat, suosi- amme tätä pikkukirjaSta erinomaisena opastajana oikean käsityksen saami- eksi. Hankkikaa se itsellenne. Lähestytvä walla»k»u:o«s ravi»tokysymy?se» alalls, kir- jottanut Neville Lytton, suomentanut Maiju Pöyhönen. Hinta 50 penniä, kaikkien termeydestään huolehtimien on syytä tutustua tähän pilkukirjaseen. Uusia Kirjallisia pikkshelmiä on ilmestynyt seuraamat teokset: ja aamu y. m. nomelleja, !irjottanut Aleksander Väla^. suo mentanut H. N. — 122 simua, hinta 75 penniä. Sisältää nomellit: W ja aamu; Onnettomin ihminen: Aasi: Selittämätön tapaus. Kolme kohtausta y. m. nomel- eja, kirjottanut Ernst Didring, suo mentanut Hilja Nuormaa. 116 simua, sinta main 75 penniä. Sisältää nomellit: Kolme kohtausta; Kasmot masten kasmoja: Hyppy: Ilman mastuunc; Lähtö; Lautamies Ros bergin Tukholmanmatka. „H«tviohjelmieu atvuifi" on nimenä eräällä pikkusarjalla, jota ustannusliike Armi A. Karisto Hä meenlinnassa on alkanut julkai-Zta. Siinä julkaistaan kumaelmia, muoro- puheluja, yksinpuheluja, näyttämö, "umauksio, murrejuttuja y. m. sellai- ia, joita iltamien toimeenpanijat tarmitsemat. Nyt on ilmestynyt euraamat numerot: N:o 17. Nuorisoseura ktzlääm- me, muoropuhelu, kirjottanut M. L—a. Suomen Nuorison Liiton zalkitsema. Hinta 50 penniä. N o 18 Tuletvaisuudeu mieS, wuorop»l,elu, kiijottanut Pieles. Suomen 'Nuorison Liiton palkitsema. Hinta 50 penniä. No 19. Meidäu lapsetko nuorisoseuraa»?, muoropuhelu, kirjottanut Kyösti Mirta. Suomen Nuorison Liiton palkitsema. Hinta 50 penniä. N:o 20. Ilta TaaBetti T»iS- ku» tuvassa, urheilu-muorokeskus- telv, kirjottanut Jimari Järmela. Hinta 50 penniä. No 21. 18:Sta kuloaelmao, kokoillut Kyösti Muorela. Hinta 75 penniä. N:o 22. Jhmiue», yksinpuhelu kirjottanut Finis. Hinta 50 penniä. Uusia seuranäytelmiä on samalta kustantajalta ilmestynyt: Poliittisen parturi, kaksi-näy- toksinen satiiri, kirjottanut Kyösti Korpikiivi. Hinta 73 penniä. Mätak«»Ssa, yksinäytöksinen pila, kirjottanut Wäinö Aronen. Hinta 75 penniä. Pieviviljelijä» La»«auhoito- opas, kirjottanut Wäinö Selander. Simuja 110, hinta main 1 mk. — Lannanhoito maassamme on Vielä alkeellisella kannalla. On laskettu, että muosittain noin 80 miljoonaa markkaa menee Suomessa hukkaan puutteellisen lannanhoidon muoksi. Onpa siis syytä maanmiljelijöidemme entistä enemmän kiinnittää huomio tansa tähän tärkeään maatalouden haaraan, joka oikeastaan on järki peräisen maanmiljelyksen pohja. - »»JuhauuuS 1S1V" niminen julkaisu on Raumalla ilmestynyt pai nosta hra I. Blomin kustannuksella. Tämä 16 simuinen siro julkaisu, jota seuraa neljä raumalais-aiheista pos tikorttia, maksaa ainoastaan 50 pen niä. Julkaisun sisällöstä mainitta koon Fr. Strömin kirjoittama kaunis >,Laakson tarina" suurine kumineen, H. Juntusen kirjottama „Mala" sekä murrejutut ..MerimieSjuttu" ja „Se ilmpall' reij'". Runoja on E. A:n kirj. ..Marssi", Lailan kirj. „Kai- pausta", Juho Malmeen kirj. ..Lehti kääntyi", Ainon kirj. ..Kukka" ja Ella Saarimaan kirj. ..Kesäpäimä". Jul kaisun lopussa on marsin käytännöl linen lumut 1—30 käsittämä kertoma- aulu. Iisosi-Zuoousta. ^ Lepaa» p»»tarhaopiSto. Maanmiljelyshallitus on Lepaan vuu- arhaopiston johtajaksi malinnut Huit- isten kansanopistonjohtajan, sil. mais en Gustaf Ignatiuksen. — LViljakkala» lukkari-urku ri» waaliSsa on kaikki annetut äänet saanut lukkari-urkuri E. I. Timonen Sippolasta. ^ Kuhmalahdeu pohjaupii- ri» ka»sako»l»» opettajaksi on 14:Sta hakijasta Valittu Hilda Emi lia Heikkilä Isojoelta. — Rautatielääkärit. Rautatie- lääkärin Virkaa Kiikan—Harjamallan Välisellä ral osalla on hakenut ai noastaan Kokemäen kunnanlääkäri lääk. lis. I. M. Manner. — Ättiuäiue» kuolemasta- pauS. Elisaamuna oli noin 70- Vuotias työmies Sandsrid ForSman Ulmilan Harmaalinnassa tekemässä n. k. Alaskylän jokijohdetta. Tun nettuaan pahoinmointia oli ForSman jättänyt työmaansa, mutta sittemmin taas palannut aidantekoon. Klo 12 aikaan oli hän horjahtanut jokeen ja kuollut. Sydänhalmaus luultamasti päätti Vanhuksen päimät, sillä tapaus huomattiin heti, jotta hukkuminen ei moinut kuolemaa tuottaa. — Fors man oli Harmaalinnassa manha pal- melija ja oli hänen nykyisenä työ nään aitojen korjaileminen, jota hä nen tuli tehdä sen mukaan kuin itseä halutti. — Hukkunut. Toissapäivänä putosi Haminaholman luona me- neesiä mereen Hilma Siik-niminen maimo ja hukkui. Meneessä ollut toinen naishenkilö ei moinut häntä pnaStaa. Mainaja oli noin 30 muo- tias ja jätti jälkeensä useita lapsia. Mies on Amerikassa. — Hukk»«atapa»S TuruSsa. Maanantai-illalla sattui Pikku Pukin ja konsuli Spoofin humilan Välisessä salmessa Turussa hukkumistapaus, jossa yksi henkilö sai surmansa. Wiisi telesoomtyömieStä olimat asettuneet Ruissalon telesoonikeSkusaseman lä heisyyteen erääseen latoon, jossa he nauttimat suurenpuoleisen määrän alkoholia. Ssn jälkeen lähtimät he soutelemaan pienellä Veneellä, johon sopii korkeintaan 3 henkeä mukamasti istumaan. Kun he olimat saapuneet äsken sanottuu salmeen, kaatui mene ja kaikki joutuimat meden ivaraan. Onnettomuus huomattiin kuitenkin heti eräästä ohikulkemasta moottori- meneeStä, Airiston pamiljongista ja Pikku Pukista. Meneitä lähetettiin onnettomuuspaikalle ja saatiinkin neljä hengissä ylöS, mutta miideS, telefooni- työmies Hjalmar Arthur Järminen oli jo ehtinyt painua pohjaan, ennen kuin ehdittiin apuun. Hänen ruu miinsa saaliin ylös.' masta tiistai aamuna.