N:o 12 — ISIO KAIKU. Maanantaina Tammikuun 31 päivänä. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Yleisiä uutisia. — Menäläis suomalainen ko mitea. Laajan perustelun sekä sen nojalla, mitä he aikaisemmin komiteassa omat esittäneet, lausumat komitean suo- malaiset jäsenet mastalauseensa lopussa mielipiteenään: että herrojen menäläisten komitean- jäsenten malmistamaa lakiehdotusta Suomen maltiosääntöön someltumatto- mana ja Suomen kansalle turmiota tuottamana, moida ottaa lainsäädäntö toimenpiteen perustukseksi; että, jos katsotaan että asia nyt on loppuun saatettama, ehdotus laiksi olisi malmistettama heidän laatimansa luon- noksen pohjalle taikka myös muille pe- rusteille, jotka someltumat Suomen oi- keudelliseen asemaan, huomioonottamalla että tarkasti luetellaan ne kysymykset, joiden katsotaan pitämän tulla erityisen lainsäädäntöjärjestyksen esineiksi; sekä että lakiehdotus armollisena esityksenä annetaan Suomen eduskunnalle perus tuslainmukaisesti käsiteltämäksi. — Senaatti. Senaattori Sillman on jättänyt erohakemuksensa. Vastanimitetty senaattori von Kot- hen on astunut mirkamalaa tekemättä Mirkaansa. — Suomen metsänhoitoyhdis tys Tapio on senaatilta anonut 22 tuh. mkn kertakaikkista apurahaa eri- naisten yksityismetsänhoidon paranta- mistä tarkottamien töiden suorittamista marten. — Metsänhoitolaitos. Suo- mussalmen hoitoalueen metsänhoitajan- mirkaan on ehdolla asetettu: 1) metsä- konduktööri K. T. Lund, puoltolau- seella, 2) metsäkonduktööri W. F. Ne- manlinna ja 3) metsäkonduktööri C. E. Tegerner. Lentiiran hoitoalueen metsänhoito- janmirkaan on ehdolle asetettu: 1) metsäkonduktööri, silososian maisteri K. G. Lang, puoltolauseella, 2) met sänhoitaja A. Termo ja 3) suonkui- mausmetsänh. metsäkonduktööri A. I. Cauton. — Iärtv enknim ansh anke. Ta- lolliset Paamo Härkönen, Samuli ja Renne Kananen sekä Jaakko ja Kalle Moilanen omat pyytäneet lupaa saada kuimattaa Sotkamon pitäjän Jormas- kylässä sijaitseman Lahnaslammen. — Toppilan tila. Oulun mais- traatti on senaatilta anonut määräys- tä siitä, että Toppilan tilaan kuulu- ivat muokra-alueet Oulunsuun kylässä oikeudellisesti ja hallinnollisesti luettai- siin Oulun kaupunkiin. — Maalaispoliisit. Senaatti on myöntänyt 500 mkn määrärahan yhden ylim. poliisikonstaapelin palk- kaamiseksi kulumaksi muodeksi Kuusi- luodon saarelle Alatornion piirissä. — Kansakoulut. Senaatti on myöntänyt kansakoulutalon rakenta- mistä marten Sotkamon kunnalle 18,000 mkn lainan. — Tamarapasseja tullimiehille. Senaatti on myöntänyt luman Ruot- fin rajalla olemille rajamiskaaleille erinäisissä tapauksissa antaa tamara- passeja. Gulun kaupungista. IDaalit* Waalipäimänä saamat tarmitsemat neumoja maaliasioissa Kaiun toi- m i t u k s e l t a kello 11—2 ja 5—8 illalla (puhelin 56) sekä piiri- sihteeriltä, joka on sitä mar- :en tamattamissa Nuijan h u o- n e u s t o s s a huomenna ja keskimiik- kona klo 10—11 a.-p. ja 4—5 i .-p. Puhelin 531. — Culutt Nuijan Naisjärjestö kokoontuu tänään klo 5 i.-p. Nui- ian huoneustoon. Neiti Hanna Ka a- ro la puhuu. Kaikki saapumille. — Oulun suomal. työmäenlii- tolla oli muosikokous torstai-iltana. Luettiin seuran muosikertomus, joka päätettiin antaa Kaiun julaistamaksi. Myönnettiin rahastonhoitajalle tili- ivapaus kiitoksilla. Jäsenmaksu pää- tettiin tälle muodelle pitää entisellään. Liiton johtokuntaan ensi muodelle ma- littiin: Karppinen, Nikkinen. Palomäki, Lampinen, Korhonen, Karhu ja Saa- rela, marajäseniksi Saario ja Lampela. Puheenjohtajaksi malittiin edelleen työm. K. Karppinen. Tilintarkasta- jiksi kulumalle muodelle tulimat saktori Oulasmirta ja kultaseppä Pekuri. Il- tamatoimikuntaan malittiin Karppinen, Lampinen, Saario ja Saarela sekä rmat Lipponen, Karhu ja Palomäki. Kirjojen lemittäjäksi pyydetään puheen- johtajaa ja sihteeriä. — Seuran joh tokunta samana iltana pitämässään kokouksessa malitsi seuran sihteeriksi edelleen postelj. Karhun, rahastonhoi- tajaksi edell. junailija Nikkisen ja ma- rapuheenjohtajaksi edell. remisori Palo- mäen. — Oulun auuiskeluyhtiöu puhdas moittu miime muodelta tekee 103,068: 83. Tästä tulee olutliikkeen osalle 7,093: 72 ja miinaliikkeen osalle 10,001:89. Jäännöksestä 85,673: 22 laakeaa -/:•? kaupungille ja Vs maltiol- le, tullen kaupungille tästä 57,1 15: 48 ja maltiolle 28,557:74. Kaikkiaan jää kaupungille olut- ja miinimoitto mu kaan luettuna moittoa 75,411: 09. — W. & U. seura Pyrinnön johtokuntaan tälle muodelle on malittu hrat A. Alanne (puh. joht.), W. Mik- konen, W. Koskela, L. Pentzin, W. O. Snellman ja K. Merikoski, sekä nti Anna Perttunen. Seuran moimistelunjohtajaksi on ma- littu hra E. Rustanius, maralta A. Illikainen, paininohjaajaksi hra W. Koskela ja jalkapallopelin ohjaajaksi hra K. Merikoski. — Seuran jäsen maksuksi on määrätty 2 mk. muodessa. Virallinen maalilippu on aiman sa- manlainen kuin se mihreä yhdis- telmä, jota on yleisölle jaettu ja joka on jokaisessa maalipaikassa näkymissä eteisen ja maalihuoneen seinillä. Siihen maalilipussa olemaan ruu- tuun, jolle tahtoo äänensä antaa, piir- tää äänestäjä punaisella kynällä sel- wän miirun ruudun oikeaan yläkul- maan, niin ettei miima ulotu yli ruv- dun reunamiimain miereisiin ruutuihin. Punainen kynä on jokaisessa äänes- tyskopperossa. Wiiru on wälttämät- tä medettämä punaisella kynällä. Mitään muuta ei saa maalilippuun piirtää. Samoin menettelee se, joka äänes- tää otteella samasta waalipiiristä. Toiseen waalipiiriin kuuluman otteella äänestäjän tulee käyttää maa- lilipun oikeassa alakulmassa olemaa tyhjää Paikkaa, johon hän itse kir- joittaa jonkun hänen omassa maalipii- rissään julaistun listan nimet: kolmen ehdokkaan nimet, heidän ammattinsa tai armonsa sekä kotipaikkansa. Mi- tääu muuta ei saa maalilippuun mer- kita (ei tarkoittamansa listan numeroa ei kotipaikkaa, eikä tunnuslausetta) Täl- laisen äänestäjän tulee sitä paitsi mal- moa, että maalilautakunnan puheenjoh- taja kirjoittaa hänen maalilippuunsa ulkopuolelle hänen oman maalipiirinsä nimen, ennenkuin lippu pudotetaan maaliuurnaan. Waaliawustajan neumoa moi pahimmassa pulassa kysyä, mutta amustaja ei ole oikeutettu apuaan tyr- kyttelemään eikä urkkimaan, mitä lis- taa kukin äänestää. Lyhyesti sanottuna on äänestäjän: otettalva edeltäkäsin selko siitä, millä kohtaa maalilipussa on se lista, jota tahtoo äänestää; maalipaikassa medettämä wi- ralliseen maalilippuun Punainen wiiwa tuon listarnnduu sisälle; käärittämä lippu kokoon; katsottama, että se leimataan; pantama se maaliuurnaan. — Ulosottomiehet. Kajaanin kihlakunnan kruununivouti on oikeutettu ulosottomiehenä Suomussalmen nimis- miespiirissä ensituleman kesäkuun lop- puun saakka käyttämään myöskin ta- lollista Isak Mannista. — Myönnetty eläke. Suomus salmen hoitoalueen seitsemännen martio- piirin entiselle metsänmartijalle Jaakko Luukkoselle, joka omasta pyynnöstään on saanut eron sanotusta toimestaan, on hänen loppuijäkseen eiäkkeeksi ylei- sistä maroista myönnetty 150 markkaa rahaa muodessa, lokak. 1 p:stä 1908 lukien. — Lääkärit. Sittenkun senaatti miime jouluk. 22 p:nä on myöntänyt Oulun lääninsairaalan ylilääkärille lää- ketieteen- ja kirurgiantohtorille Louis Gratschossille mirkamapautta ensitule- man helmik. 8 p:stä seuraaman heinäk. 1 p:mään saakka, on lääkintöhallitus määrännyt saman sairaalan alilääkärin lääketieteen- ja kirurgiantohtorin Hjal- mar Bergholmin sanottuna aikana oman toimensa ohella hoitamaan mai- nittua ylilääkärin mirkaa. MMii iflcMliiiiutcitnc ja riciiliifiiii Wlimr»ille! Intoili piirteitä neiti tolan Sanomalehti-ilmoituksista nähtiin, että neiti Kaarola tulee Mimieskassa- kin esitelmää pitämään. Hartaasti odotimme perjantai-iltaa. Kellon lä- hestyessä kuutta alkoi ihmisiä kokoon- tua kanttori Päimärinnan taloon. We- tibän talokin yleisöä puoleensa. Asuu- han siinä suomalaisuuden manha pat- riarkka. — Niin, kuulijoita, innostu neita kuulijoita oli tupa täynnä, mie- läpä simuhuoneissakin. Neiti Kaaro- lan esitelmä kämi pääpiirteissään seu- raamaan suuntaan: Samanlainen kuin uskonnollinen herätys, on myöskin kansallinen herätys. Jos katselemme kansaamme miime kymmenen muoden aikana, huomaamme sen pirstoutuneen. Se on särkynyt, se on pirstoutunut juuri sen muoksi, että sille on käsittä- mätöntä kansan kokonaisuuskäsite. Suuri osa kansaa — marsinkin köy hää kansaa — on johdettu aiman muille teille, eikä kansallisuusaate ole heille tunnettu. Katselkaamme ihmiskunnan histo- riaa. Siellä huomaamme kaksi eri suuntaa — kaksi piirrettä — jotka käymät läpi koko historian punaisena lankana. Toinen on se suunta, joka tahtoo koko maailman tehdä saman kaaman mukaan. Tämän suunnan to- teuttajia omat suurmallat, myöskin länsieuroopalaiset. Kaikki moittamansa kansat tahtomat ne sulattaa yhteen suureksi kokonaisuudeksi. Tämän koko- naisuuden kaamana on moittajakansa ja maa sekä sen olot. Nykyaikana kansainmälinen työmäenliike tahtoo sa- moin sulattaa kaikki kansat yhteen iha- nan meljeysaatteen pohjalle. Tämä meljeysaate on ihanin aatesuunta kai- kista niistä suunnista, jotka yhteen- sulattamista tahtomat. Mutta se ei suinkaan ole uusi aate. maan sen ta- paa historiassa paljon aikaisemmin kuin meidän päiminämme. Tämän aatteen pohjalla ei kuitenkaan moida muodostaa koko maailmaa käsittämää kokonaisuutta. Ei. Se on sellainen aate, joka sotii luontoa mastaan. — Toinen taas historiassa esiintymistä suunnista tahtoo rakentaa kansallisuu- den pohjalle. Tämä on luonnollinen. Luonto nimittäin maani, etteimät ih miset moi tulla samanlaisiksi, maan että heidän täytyy saada kehittää omia erikoisia taipumuksiaan sopusoinnussa ja ettei ihmisen luontaisia taipumuksia määrätä kehitettämäksi minkään erisyi- sen kaaman mukaan. Juudan kansan esimerkki osoittaa, että jos kansa kokonaan, olipa se kuinka pieni tahansa, innokkaasti tahtoo täyt- tää historiallista katsumustaan, ei mikään mahti maailmassa moi sitä heiltä estää. Suomen kansalla on myöskin historiallinen kutsumus. Sillä on oma, erikoinen ja tärkeä tehtämän- sä. Sen näkee koko Suomen histo- riasta. Mikä esti Suomen kansan sortumasta esim. isonmihan aikoina, mikä esti sen sortumasta lukematto- missä muissa komissa koetuksissa. Se, että kansalla oli oma historiallinen tehtämä edessään. Olkoot aatteet kuinka ihanat tahan- sa, olkoot ne mitä tahansa, omat ne kuin kukkia mieraissa puissa, ellei niillä ole juuria kansan luonnossa. Oman maan edun, oman kielen eteen- päin mieminen, sen kehittäminen, on suomalaisten luonnollinen aate, jota heidän täytyy seurata, jos mielimät eteenpäin päästä kansojen meljellisessä kilpailussa, jos mielimär täyttää his- toriallista kutsumustaan. Mutta Suo* men kansa marsinkin näinä miimeisinä kymmenenä muotena ei ole pitänyt tätä aatetta suurimpana. Ei. Sitä ei se ole tehnyt. Se on ylhäältäpäin pitänyt ..laillisuus"-aatetta korkeimpa- na ja taas alhaaltapäin työmäenaa- tetta. Suomalainen puolue yksin on ajanut koko kansan asiaa ja tästä omat ainoastaan säikeitä edelliset aatteet. Kysytään ehkä: miksei Suomen kan salaisille ole ennen ole annettu yhtä suuria oikeuksia? Tämä riippuu siitä, ettei nämä miisikymmentä mapaampaa muotta ole kokonaan moineet murtaa sitä mieraan kielen ikeen taakkaa, jonka 800 muotta on rakentanut. Wasta miisikymmentä muotta sitten alkoi Suomen kansa herätä Snellmanin he- rätyshuudoista. Snomen kansan tulisi kokonaisuudessaan oppia tietämään, op- pia tuntemaan, että me olemme suo- malaisia siksi, että me asumme Suo- messa. Ei mikään muu maa ole meille niin sopima kuin tämä idän ja lännen yhtymäkohta, jossa idän ja lännen aallot loiskumat päittemme ylitse. Maa ja kansa kuulumat eroit- tamattomasti yhteen. Kansaa ei muo- dosta ainoastaan nykypolmi, maan sen muodostamat myöskin ne tuhan- net sukupolmet, jotka meitä ennen omat asuneet, kärsineet ja kuolleet. Suomen kansa on maastaan saanut luonteensa katajaisuuden, luonteensa moiman. Kokemus osoittaa senkin, etteimät yksityiset kansalaisetkaan moi elää on- nellisina toisessa maassa, toisen kan- san parissa. Heimoustunne metää kansalaista omaan maahan, oman kan- san keskuuteen. Tämä heimoustunne on juuri se side, joka sitoo koko kan- san yhteen. Kansan kieli on sen suu- rin moima. Sillä se itsensä ilmian- taa. Kansa moi elää ilman maltiota, mutta maltio ei ilman kansaa. Kieli ja kansallistunto omat moimia, joita ei mikään mahti moi kansalta riistää. Jos meillä on kansallistunne, niin elämme ja kuolemme suomalaisina, tehtäköön meille maikka mitä. Ota kieli pois kansalta, niin se kuo- lee. Sortaja kyllä tietää sen. Siksi se siihen ensin käsiksi käy. Meillä ruotsalaiset mastustamat suomenkieltä. Se ei olekaan ihmeellistä. Heillehän on hyötyä suomenkielen heikkoudesta. Mutta kun maamme suurin puolue, työmöenpuolue, auttaa oman kielen heikontajia — lupaamalla Venäjänkie lellekin yhtä suuret oikeudet kuin omal- le kielelleen, niin on se ihmeellistä, surullista, se on moitittamaa, sillä kieli ei ole minkään puolueen määrät- sämissä. Se on yhteistä omaisuutta. Jkämää on, etteimät kaikki Suomen kansalaiset ole persoonakohtaisesti sel- millä suurista kysymyksistämme. Näis- tä selmillä oleminen olisi hymin tär- keää. Nyt juuri on meidän ratkais- tama, tahdommeko elää mai kuolla. Näyttäkäämme mastustajillemme, että me tahdomme elää. Joka ainoan on nyt mentämä metämään punainen miima maalilippuun. Laittakaamme eduskuntaan sellaisia miehiä ja naisia, jotka kykenemät ja tahtomat siellä teh- dä työtä koko isänmaamme hymäksi, koko kansan eduksi. Näyttäkäämme, että me tohdimme miedä suomalaisuu- den moittoon ja kansan maltaan. Esitelmä kesti toista tuntia. Tästä selostuksesta moi saada ainoastaan hymin hämärän kuman koko esitelmäs- tä. Se esitettiin sellaisella innolla ja lämmöllä, jota Harmoin kuulee. War- maan kiitollisin ja innostunein mielin, selmillä monista ennen hämäröistä asioista, meni kukin kotiinsa. — Suu ret kiitokset puhujalle! EEB — Poliisitutkiuto maalaisliit tolaisten nimikirjoitusten joh- dosta. Niinkuin tunnettu päätti Ou- lun läänin pohjoisen maalipiirin kes- kuslautakunta toimeenpanna tutkimuk- sen Romaniemen maalaisliittolaisten nimikirjoitusten suhteen, koska epäil- tiin, etteimät kaikki malitsijayhdistyksen asiakirjoihin merkityt henkilöt olleet itse kirjoittaneet nimeään. Romaniemen piirin m. t. nimismies Oskari Poikela on pitänyt poliisitutkinnan asiassa. Siinä kämi selmille, kertoo P.-P., että 10 henkilöä ei ollut itse kirjoittanut nimeään malitsijayhdistyksen asiakir- jaan, maan olimat toiset henkilöt, nii- den joukossa malitsijayhdistyksen asia- mies, sen tehneet heidän pyynnöstään Nimensä toisilla kirjoituttaneet henkilöt eimät ole kirjoitustaitoisia. Nimien kirjoituksessa maaliliiton perustamis- kirjaan oliivat puheena olemat henkilöt taasen apunaan käyttäneet toisia hen- kilöitä kuin maalitsijayhdistystä perus- tettaessa, jonka tähden samain henki- löjen nimet olimat tulleet merkityiksi asiakirjoihin kahdella eri käsialalla. Myöskin maaliliiton perustamiskirjaan tarmittamien nimien kirjoittamisessa oli asiamies ollut amullisena. Malitsija yhdistyksen asiamies on talokas K. F. Maunu. — Nuorisoseuran »vuosikokouk sessa Hyrynsalmella tammik. 16 p. 1910 malittiin uusi 7-henkinen toi- mikunta. Esimieheksi työnjohtaja K. Pylkkönen, maraesimieheksi kaupanhoi- taja P. Turunen, rahastonhoitajaksi kansanedustaja S. Haapanen, kirjuriksi opettajatar Helmi Asp. Sanomaleh- den toimittajaksi postinhoitajatar Man- di Karjalainen, maralta kanttori E. Pääkkönen. Tilintarkastajiksi apteek- kari E. A. Mesterton ja poliisi K. Asp. — Kuollut. T. k. 26 pnä mai- pui kuolon uneen Paamolassa torppari Juho Pehkonen 73:lla ikämuodellaan. Mainaja oli mielä niitä manhoja suo- malaisia termaskantoja, joita tuskin nykyaika enään pystyy kasmattamaan. Luonteeltaan oli mainaja hiljainen, maatimaton, tunnontarkka sekä ystä- Mällinen. Elämän komassa koulussa kokeneena oli hän syrjässä kaikista ny- kyisistä pyrinnöistä, maikkakin oli ma- listuksen ystämä. Ruotumäessä oli mainaja palmellut kymmenisen muotta, jossa oli opetellut kirjoittamaan, sekä muuten hankkinut siellä ollessaan alku- peräiset tietonsa, joita sitten elämänsä ajalla oli kartuttanut kirjallisuuden kautta. Mainaja lukeutui heränneihin, joihin jo nuoruutensa aikana oli liit- tynyt. — Mainajalta jäi maimo ja poika sekä lukuisa joukko lasten lapsia. Kauan tulemat lukuisat ystämät ja tuttamat muistamaan kiitollisuudella ..Tuohi-Juhmaa." Lemätköön rauhassa kunnon kansalainen! — KuiMauiemeltä. Onnellista muoden jatkoa toimotan eosinnäkin Kaiulle ja sen laajalle lukijakunnalle! Eläköön ja yhäti maurastukoon suo- malaisuus kaikista mastutsista ja mastapuolueiden imasta huolimatta! Pyrstötähti on nähty täällä- kin länsitaimaalla useana iltana 5 ja 6 mälillä. Manhat muistamat, että noin 75 muotta sitten oli pyrstötähtiä nähtämillä täälläkin meidän seutumilla kolme ja että se Halleyn pyrstötähti, joka tullenee nähtämillemme ensi huh- tikuun tienoilla, oli silloin marras- kuulla näkymissä. T a l m i on taaskin täällä, kuten muuallakin, tapansa kaltanen; toisinaan on pakkanen ja toisinaan sataa lunta, joskus mettäkin. Köyhät täälläkin sijoitettiin elät- teelle muoden ajaksi. Kallein elatus- ja hoitokustannus oli 150 markkaa yhdestä henkilöstä: yhteensä meni hoi- tolaisista lähes parituhatta markkaa. Hoitolaisten sijoittamisessa käytettiin hymin siimoa ja kiitettämää sijoitus- tapaa, nyt tilaisuudella ei ollut ollen- kaan huutokaupan luonnetta, kuten ennen. Merotusta toimitetaan kunnas- samme parasta aikaa. Kyllä siellä papat taas hikoilemat laatiessaan me- roäyrejä ja olen marma siitä, että ei satu taas meroitus mieltämyöten puo- lillekaan. Kunhan taksoituslista jou- tuu yleisön nähtämäksi, niin kyllä me- rottajat saamat kuulla kunniansa. Ja totta onkin, että köyhempi mäki aina tulee enempi kantamaan merokuormaa kuin marakkaammat, syystä, että köyhä ei kotonaan omassa hökkelissään elä, maan sen täytyy hakea työtä, mistä saa, josta työansiosta sitten merote- taan äyri sadalta markalta, jota mas- toin rikkaat eimät hae koskaan töitä ja niin ollen ei moida työansiosta me- rottaakaan. Mutta on asialla toinen- kin puoli, jota ei armosteltaessa oteta huomioon ja se on, että manttaalin- omistajain täytyy aina maksaa mant- taalilta menemät rasitukset: nytkin tu- lee manttaaliäyriä kohden 7 markkaa, ja kun kunnassamme on noin 442 manttaaliäyriä, niin saamat manttaali- miehet puskea tuon nätin summan 3,124 markkaa, josta maattomat eimät tiedä mitään. Sen lisäksi saamat he tehdä maanteitä v. m., joten on sitä manttaalinomistajillakin kantamista ja sen lisäksi mielä kesän ja sulan aikana melkein ymmyrkäinen työpäimä. Niin että ei tunnu someltuman tuo maa- laisliittolaisten haameilema lyhyt työ- päimä talollisille ensinkään! Eduskuntamaalitkin omat taas omen edessä, jo neljännet lyhyellä ajalla. Eipä ole eduskuntamme tähän asti paljon muuta saanut aikaan kuin saapua pääkaupunkiin ja taas lähteä takaisin: nyt taas taitaa olla sama temppu edessä. Suomen kansasta riippuu tosin eduskunnan koossaolo: jos kansa malitsee sinne edustajia, jotka suurentelemat ja suutaan soitta- mat, ansaitakseen sillä puolueeltaan kii- toslavseet, huolimatta siitä, että siten saamat maallemme ja kansallemme turmion, niin on eduskunta taas ha- jalla, mutta jos malitaan makaita toimen miehiä, moi eduskunta jäädä pysymäksi ja saada jotain aikaan. Siispä kaikkein kansalaisten tulee tar- koin punnita omassatunnossaan asiaa rientää joukolla maaliuurnalle 1 ja 2 päimä tulemaa helmikuuta sekä metää punanen miima sen puolueen maali- lippuun, johon tunto maatii. Ei saa atsoa ainoastaan niihin suuriin lu- pauksiin, joita on annettu, maan tulee muistella menneitä aikoja, sillä se osoittaa kuka on oikeassa. Näkijä ja kuulija. — Mimieskan kirkonkylän raittiusyhdistyksellä Woitto Iillä oli onnistunut iltama sunnuntaina t. k. 16 pnä. — Aluksi oli yhteislaulua. Sen jälkeen Niilo Mantereen kirjoit taman pitkän raittiusrunon lausui op. Ikonen. Esitelmän itsekasmatuksesla piti op. Parkkila. Mäliajan jälkeen seurasi ohjelmassa Jalmari Finnen kirjoittama näytös- kappale ..Eduskunnan koulu." Sai makamimmatkin naurutuulelle. Näyt- teleminen meni aika sujumasti. Mielä oli iltaman ohjelmassa kertomus, jon- ka hauskasti esitti agronoomi Ruotsi, kuma-armoitus, sekä kumaelma „Maa- herra." Uutta oli iltamassa mieskuoron lau lu. Sitä esitti useamman kerran äs kettäin kokoonpantu kuoro op. Ikosen johdolla. Saatiinpa mäliaikana kuulla sekakuoronkin esittämiä lauluja. Raittiusseuran toiminta ei ole ollut täälläkään erittäin ripeätä. Jnnos- tusta ei kumminkaan näyttänyt toimi- henkilöiltä puuttuman. Sopii toiivoa parempaa jatkoa, yhdistyksen esimie- heksi on miime muosikokouksessa ma- littu agronoomi Ruotsi. — Meisöä olisi ohjelman monipuolisuuteen ja hy- mään esittämiseen nähden kannattanut olla enemmän. — Kemijärmen Jsonkylän maatalousseuran marsinaisessa kokouksessa, joka pidettiin M. Lah- telan talossa t. k. 23 p., käsiteltiin ja päätettiin seuraamia asioita: Iisi julkiluettiin ja tarkastettiin sih- teerin laatima muosikertomus m:lta 1909, joka pienellä lisäyksellä hymäk- syttiin. 2:si luettiin tilit ja tilintarkastajain lausunto, jonka perusteella myönnettiin rahastonhoitajalle ja johtokunnalle tili- mapaus. 3:si. Tehtiin lopullinen työsuunni- telma kulumassa olemaa muotta mar- ten, jonka mukaan seura tulee toimeen- panemaan tänä muonna kilpailut lan- nanhoidossa, siemenmiljelyksessä, mi- hantarehun miljelyksessä ja koelypsyssä, joita tarkoituksia marten päätettiin pyytää pääseuralta (P.-P. maanmilje- lysseuralta) apurahoja seuraamat erät: lannanhoitokilpailua marten Smk. 100, siemenmiljelyskilpailua marten Smk. 12o, nnhantarehukilpailua marten Smk. 100 ja koelypsykilpailua marten Smk. i5, eli yhteensä 400, jonka summan kernaasti kai pääseuran johtokunta myöntänee. — Kcmijärmeu hemosjalos tusyhdistyksen ftrnosikokonksessa, joka pidettiin Jsossakylässä M. Lah- telan talossa t. k. 23 p., käsiteltiin seuraamia asioita: luettiin yhdistyksen esimiehen K. A. Kerkelän laatima muosikertomus yhdistyksen toiminnasta kuluneelta muodelta, joka sinään hy- mäksyttiin: 2:ksi luettiin ja tarkastet- tiin tilit rahamarain hoidosta kerto- musmuodelta ja myönnettiin rahas- tonhoitajalle ja toimikunnalle täydelli- nen tilimapaus; 3:ksi malittiin toimi- kuntaan siitä arman kautta eroamain jäsenten Oskar Särkelän ja Matti Aholan sijalle Kallinen uudelleen ja M. Jaakkola; 4:ksi edustamaan yhdis- tystä P.-P:n hemossiitosliiton edusta- jistoon malittiin, paitsi yhdistyksen esimiestä, Oskar Särkelä; 5:ksi ase- tettiiin taksa yhdistyksen siitosoriin käyttöä marten seuraamasti: jäseniltä mkn astutusmaksu ja 10 mkn lisä- maksu, jos marsa syntyy, ei-jäseniltä 10 mkn astutusmaksu ja 20 mkn lisä- maksu, jos marsa syntyy. — Siitos- oriin sijoitus jätettiin erityisestä syystä maaliskuussa pidettämään kokoukseen. Lopuksi päätettiin yhdistyksen taloutta koskemista asioista. — Pyhäuuän kunnan tutkija- lautakunta kokoontui t. k. 22 päi- mänä. Tyytymättömiä taksoituslauta- kunnan panemiin äyriin oli paljo. 19 henkeä kämi helpotusta pyytämässä ja mäheni äyrimäärä näiden malitusten johdosta 27:llä, joten koko äyrilasku tulee olemaan 1,293. Kun taksoitet- tama summa on 6,230 markkaa, tulee äyrin kohdalle 4 markkaa 81 penniä. Suurimpana tuossa menossa on mai- maishoito ja kansakoulut, joita on kolme näin pienessä kunnassa. S. E. — Piippola *'/, 1910. Tuo monessa paikassa nähty pyrstötähti on täälläkin huomattu perjantaina t. k. 21 pnä. Moni on sen nähnyt län nen taimaalla ja ihmetellyt sen muo- toa ja omituista pyrstön hehkua. Mikä on sitä päätellyt näköhäiriöksi, mikä tulipaloksi, mutta ei tietääkseni kukaan ole raahelaisten uskossa ollut luullen sitä tuoksi kaimatuksi karkulaiseksi Luna- ilmapalloksi. — Kalajoen Tyngänkylästä. T. k. 25 päimänä esitelmöi edustaja- ehdokas O. Rauhamaa kylässäni- me. Kuulijoita oli A. Tiinasen amara tupa täynnä. Tarkkaamaisina ne kuun- telimat sisältörikasta esitelmää. Puhuja kohdisti esitelmänsä etupäässä miljoo- nakrisymykseen, jonka hän selitti niin seikkaperäisesti, että tuskinpa yksikään kuulija jäi epätietoiseksi siitä, minkä tähden Suomalainen puolue on sillä kannalla, että nuo kyseessä olemat soti' lasmiljoonat omat myönnettämät. Tynkäläiset, kun meillä taasen on jonkun päimän perästä eduskuntamaa- lit, niin mennäänpä naisissa ja mie- hissä, kaikki äänioikeutetut maaliin' Se on meidän jokaisen melmolli- suus, eritoten nyt näinä matamina aikoina, jolloin kansaamme ja sen itse- näisyyttä ulikaa maara. Olette kai jo selmillä siitä, kenelle äänenne annatte. Luonnollisesti medätte miirun omalle listallenne, jonka löydätte Suomalaisen puolueen maaliliirosta N:o 32, jossa on nimet: Myllylä, R a u h a- maa ja Lagerlöf. Näillä mie hilla on tietoa ja kokemusta, joila epäilemättä ensi eduskunnassa maka mia kysymyksiä käsiteltäessä tullaan taasen tarmitsemaan. Siis kaikki maa- liin helmikuun 1 ja 2 päimänä. Tätä ainakin toimoo ensikertalainen. — NoMauiemen kuntakokouk sessa miime maanantaina käsiteltiin seuraamia asioita: Lausunnoksi läänin kumemöörille palstatilan erottamisen johdosta har jun perintötilasta Nammankylässä sa man knlän kansakoulua marten, päätti kokous ilmoittaa, että kunnalla puoles- taan ei ole mitään muistuttamista tätä erottamista mastaan. Rakennusmestari A. A. Mindladin tekemään malitukseen kimnanmerojen suorittamisesta m:lta 1908, jätettiin selityksen antaminen kuntakokouksen pu heenjohtajan Matti Pollarin tehtä mäksi. Meroäyriä alennettiin useilta henkilöiltä. Tarjottiin urakalla lumiauran meto 3 muoden ajaksi Kirkonkylän malta- tiellä Märinrannasta Kittilän maan- tiehaaraan, sekä rautatieasemalle ja ta- maramakasiinille. Se annettiin talokas Oskari Hirttiölle 288 mtsta. Rauta tiesillan yläpuolelta hautausmaahan annettiin talokas Heikki Alaruikal!'' 159 mksta. Hautausmaalta Termolan kunnan rajalle, samoinkuin Kemijär melle ja Kittilään johtamien teiden aukipitäminen jätettiin poliisin huos taan. Kemijoentien kunnossapitäminen tämän talmen? ajalla jätettiin lauta mies Kestilälle. Luettiin komitean laatima sääntöeh dotus kunnan paloapuyhistykselle ja hymäksyttiin muutamilla muutoksilla. Kuntakokouksen puheenjohtajan toimeksi jätettiin hakea sille mahmistus. Hymäksyttiin talokas Pekka Ulinani- malle miime Loppiaisiltana tulipalon kautta häminneestä ulkohuonerakennuk- sesta paloapurahoja 1000 mk. Kulumalta muodelta ei kanneta en- sinkään palomakuutusmaksuja, koska on mielä entisiä säästöjä kassassa. — Kirje Säräisuiemeu Wc neheiton kylästä. Termeyssuhteet omat olleet täälläpäin jokseenkin hy-