Torstaina 20 p. Lokakuuta KARJALATAR . . N:o 119 — 1910 Ruotsalaiset eitvät kannata yleistä Vaaliliittoa. Ruotsalaisen kansanpuolueen li sätty keskushallillinto kokoontui sunnuntaina Helsinkiin keskustele maan kaikkien puolueiden yhteises- tä maaliliitosta. Keskushallinto päätti yksimielisesti lausua, että se on myötätuntoinen ehdotukselle, mutta katsoi sen käytännöllisistä syistä mahdottomaksi panna toi- meen. Lisäksi päätti keskushallinto ke hottaa puolueensa kaikkia wiime waltiopäiwien edusmiehiä rupea maan ehdokkaiksi ensi maaleissa. T«omi-yhtiön apulaisjohtajaksi malitsi yhtiön hallinto t. k. 17 p pitämässään kokouksessa lakit, kand Heikki Ritamuoren. Salmin kunnau talonpojat kenraalikuwernööriltä apua hakemassa. Muutamat Salmin kunnan ta lonpojat omat kääntyneet kenraa- likuwemöörin puoleen pyytäen et- tä hän heidän maikeaan taloudel- liseen asemaansa nähden auttaisi heitä saamaan takasin omistusoi keutensa heille aikasemmin kuulu neisiin maa-alueisiin. Anomuksen johdosta on kenraa likumernööri lähettänyt senaattiin kirjelmän, jossa hän asian malai semiseksi mainitsee seuraamaa: Noin 2.', mutta sitten, jolloinka paikkakunnalla ryhdyttiin talojen kesken jakamaan yhteismaita ja metsiä, muutti Salmin pitäjään eräs Rossel, joka pian joutui teke- misiin talonpoikain kansaa ja alkoi lainata heille rahoja ottaen pan tiksi metsäpalstoja, jotka talonpo jat jaon jälkeen saisimat takasin mapaaseen hallintoonsa. Tällaisiin sopimuksiin suostuimat talonpojat mielellään seurauksia ajattelemat- ta ja joutuiivot sillä tamoin wä- hitellen kokonaan taloudellisesti riippumaisiksi mainitusta Rosselis- ta. Rossel haki sitten saamisten- sa mastineeksi oikeudessa takama- rikkon talonpoikain koko kiinteään omaisuuteen, johon kuului ei ai- noastaan metsämaat maan myös- kin peltomaat ja muu jälellä ole- ma maaomaisuus, kunnes talon- pojat olimat maksaneet melkansa, ja möi nämä kiinteimistöt kol- mannelle henkilölle hra Boreniuk- selle hänen täydelliseksi omaisuu- dekseen, jonka nimiin maat myös- kin lopullisessa jaossa merkittiin. Näistä syistä omat nyt mainitut talonpojat, maikka edelleenkin asu- mat perintömaillaan ja suoritta- wat niistä kaiken meron, juriidi- selta kannalta katsottuna ainoas- taan näiden maiden mnokraajoita Boreniukselta. Wielä omat mai nitut talonpojat kenraalikumernöö- rille ilmoittaneet useampia kertoja malittaneensa oikeuteen, mutta on Rossel joka kerta osannut löytää merukkeita jutun lykkäämiseen ja omasta puolestaan nostanut heitä mastaan kunnianloukkausjuttuja kaikellaisista syistä. Katsoen yllä esitetyn perusteel- la Salmin kunnan talonpoikain anomuksen ansaitseman huomioon oton. pyytää kmraalikumernööri kirjelmässään senaattia ottamaan tämän asian harkittamakseen ottaen huomioon, että anojat omat jou- tuneet tekemään epäedullisia sopi- muksia luottamaisuuteensa, koke- mattomuutensa ja lakien tunte- mattomuutensa takia, sekä anta- maan hänelle päätöksestä tiedon. Suuria haaksirikkoja Laatokalla. Pelastuslaitos kateissa. — Laitva ja prooml^iponnut. Torstai-iltana ja perjantaita masten yöllä raimonnut myrsky on saanut suuria tuhoja aikaan Laatokalla. Torstaina läksi Pähkinälinnas- ta kauppias A. Porailin proomu Taipaleelle mukanaan 200 säkkiä ruisjauhoja. Kun myrsky puoli 7 aikana torstai-iltana nousi, täyt- timät hyökylainneet proomua hi- naaman höyrylaiman. »Kotlinin" amuksi riensi höyrylaima „Resanet" ja pelasti laimamäestön ja kaksi mukana ollutta matkustamaista. Laiman kippari ja proomumies jäimät sen sijaan proomulle aje- lehtimaan. »Kotiin" upposi heti ja proomu jäi tuulen mukana ajelehtimaan. Miehet pelastuimat kuitenki Menäjän puoleiselle ran nikolle, noin 3 kilometrin päähän Suomen rajalta, jonne myrsky oli proomun miskannut hiekalle. „Resanet"ia ei sitä mastoin ole saapunut Pähkinälinnaan, ei Tai- paleelle eikä Sortanlahteen, joten miltei marmuudella moidaan päättää laiman uponneen matkustajineen. Samoin joutui myrskyn takia sai- ma „3lhti" Taipaleen joen edustalla luodolle; alus sai muodon poh- jaansa. ,,Ahti" oli täydessä jau- holastissa ja oli se matkalla Pie- täristä Taipaleelle. Laiman omis- taa kauppias W. Penttonen Koi- rinojasta. — Lasti lienee ollut makuuttamatta. Lauantai-iltaan mennessä ei lai- maa oltu saatu pois karilta. Samainen myrsky sai Sortan- lahden satamassa aikaan manhin- koja satamassa olemille laimoille. Tuuli ja lainneet heittelimät aluk- sta toinen toistaan masten; muu- tamista kaimoista repi myrsky peräsimet, toiset saimat muita mammoja. Kaup. Aleks. Smirnossin proo- mun upotti myrsky Sortanlahden satamassa; kaksi höyrylaimaa omat yrittäneet ottaa sitä ylös, mutta se ei ole onnistunut. — Höyry- laima Pipisaxin ankkurin rikkoutu- minen aiheutti sen. että laima joutui matalikolle, josta se ei omin moimin pääse pois. Kirjaltajasopimus. Somittelut keskeytyneet T. k. pm illalla kokoontui Helsingissä kummankin järjestön malitsema somittelulautakunta. Ko- kouksen alussa tehtiin työnanta jäin taholta mälikysymys siitä, onko työntekijäin järjestön taholta jossain muodossa tehty sellainen päätös kuin sanomalehtikirjoituk- sissa on ilmennyt, että ..niissä kirjapainoissa, jotka suostumat työntekijäin tarisfiehdotukseen mä liaikaisestikin. ei työseisausta pan na toimeen". Kun kysymykseen ei annettu työnantajain edustajia tyydyttämää mastausta. katsoimat nämä enemmän neumottelun jat- kamisen mahdottomaksi siksi kun liittojen hallinnot omat saa neet selmyyttä tähän kysymyk seen. Woin knljetusmaksnjen korottaminen. Rautatiehallitus tulee ensi lau- mantaina. t. k. 22 pnä neumotte- lemien jäsenien kanssa käsittele mään kysymystä moin kuljetus- maksujen korottamisesta. Työttömäin lasku kaupunkien Mäenlaskun yhteyteen. Tilastolliselle päätoimistolle on Ammattijärjestön toimikunta teh- nyt esityksen siitä, että ensi joulu- kuussa toimeenpantaman mäen- laskun yhteydessä maamme suu- rimmissa kaupungeissa otettai- siin selmille myös työttömäin luku- määrä. Tnuremmoisia »vesijohtvlaitok- sia Kotkaan. Kotkan kaupunginmaltuuston asettama komitea mesijohtolaitok- sen rakeistamista marten on nyt saanut mietintönsä malmiiksi. Ko- mitea on mietintöä malmistelles- saan käyttänyt asiantuntijana Hel singin mesijohtolaitoksen johtajaa, insinööri A. Skogia. Ehdotuksen mukaan tulisi perustettaman mesi- johtomerkon pituus olemaan 19 km. ja tulisi se maksamaan 800,000 mk. Laitoksen käyttömoimana tul- laan käyttämään sähköä. Rakenuusteollesuuden ihmeitä. Uuden Suomettaren kirjapainon lisärakennuksella, jota rakentaa ra- kennusmestari Jalo N. Symähuo- ko. koeteltiin äskettäin destmetrin mahmuisen mälipermannon, jolle tulee stjoitettamaksineljättäkymmen- tä tuhatta kiloa painama uusi rotatsionikone, kestämyyttä. Lat- tiaa kuormitettiin usean neljömet rin laajuudelta 4 ,050 kg:n painol- a neljömetriä kohti. Tarkan mit- tauksen mukaan laski permanto ainoastaan 1,5 mm., nousten ta- aistn 0,4 mm., kun kuorma pois- tettiin. Keisarikohtans. Perjantainen RossijakertooPost- ehdessä olleen mirallisen uutisen mukaan, että H. M. Keisari ja eisari Milhelmin kohtaus tapah- tuu erityisen Potsdamiin tehtä- män mierailun muodossa Potsda- mistä palaa H. M. Keisari Fried- bergiin. Uutisessa sanotaan, että hallitsijakohtauksen merkitys tulee täten suuremmaksi. Sittemmin on lopullisesti päätetty, että kohtaus tapahtuu marraskuun ensi puolis- kolla. Leo Tolstoi ei halua Nobel- palkintoa. Kristianiasta, lokak. 14 p. „Wer- dens Gang", jonka menäläinen irjeenmaihtaja on tiedustanut Toistoilta, ottaisiko tämä mahdol- isesti mastaan Nobel-palkinnon a lahjoittaisi sen duhoboreille, il- mottaa Tolstoin mastanneen, että )än kieltäytyy palkinnosta olles- 'aan makuutettu rahojen epäämät- tömästä »vahingollisuudesta. Huoma ttatva historiallinen näyttely Tallinnassa. Miron malloitus-juhlien johdos- a on Tallinnassa pantu toimeen listoriallinen näyttely, joka käsit- tää Ison mihan ajat. Näyttely on sijoitettu Mustapääseuran ta- on yläkertaan. Näytteille on ase- l ettu runsaasti asiakirjoja, niiden joukossa myös antautumissopi- musten alkuperäiset kappaleet. Vuosilta 1710 ja 1711 on run- 'aasti asiakirjoja ja kirjeitä, aina Miron primilegioiden mahmistuk- een asti, jonka teki Pietari Suuri maaliskuussa 1712. Toinen sar- a asiakirjoja ulottuu 16:lta muo- isadalta 19:lle muosisadalle. Ensi kerran omat ritariston ja aupungin arkistot asettaneet aar- teensä mierekkäin. Siinä on ko- "onainen sarja primilegioiden mah- mistuskirjoja, jotka omat Ruotsin ia Menäjän hallitsijat mahmista- neet. Kumat esittämät senaikuisia toimimia henkilöitä. Erikoinen 34 numeroa käsittämä osasto koskee Narman kuuluisaa tappelua ja ^enaikuista Tallinnaa. Siinä on arttoja. piirustuksia ja kumia. Melkein kaikki Mustapääseuran, giltien. kaupungin ja yksityisten >opeakalleudet on asetettu näyt- eille. Sitä paitsi on näytteillä asekokoelma, senaikuinen huoneus- to, Pietari Suuren käyttämiä esi neitä, esim. hänen patukkansa, y. m. Ensi kertaa on asetettu näytteil- le osa rahakokoelmasta, joka on Jtämerenmaakuntien suurin. Siinä on 665 numeroa. Tallinnassa myntättyjä rahoja m. 1350—1561 on 106 kappaletta, Pietari Suu- ren aikuisia 157, Pietarin aikuisia muistorahoja, jotka ylistämät hä- nen tekojaan, on 86. j. n. e. > Puolassa tätä nykyä mallitsema taantumus menee yli taantumuk- sen logiikan rajojen. Se on ai- man kohtuuton. Se kiihottaa myöskin Puolan yleisön lemolli- sia. heräämättömiä osta. Minä en puhu siitä joukosta, jonka tyy- tymättömyys; olemiin oloihin kär- jistyy kärjistymistään metäen elämämme tarkkaajan huomiota puoleensa. Puolaiset eiivät luota kolman- teen duumaan, siltä ei odoteta ^*4 I ii > mli UUUiliUUU/ |UIU Cl uuuieiu «tlmatjy JWCUajallC» ; mitään. Jos minä sanon, että Duuman tuleman istuntokauden työohjelma on alkanut tulla jo puheen aineeksi menäläisissä leh- dissä, maikka työn ei luulla tule- man poikkeamaan entisestään enem- pi ohjelman kuin muunkaan puo- lesta. Niin 'duuman jäsenet kuin suuri yleisökin omat jo tottui,eet siihen, että duuma on ollut ja tu- lee edelleenkin olemaan ainakin toistaiseksi, maan jonkinlainen taan- tumusmielisen hallituksen „bul- maani", jolla hymäksytetään hal- lituksen teot ja esityksen maan. muodon muoksi. ' Tulema istuntokausi ei tule eroa-' maan edellisistä. Tullaan suorit-^ tamaan hallituksen duumalle tyr-' kyttämä ohjelma. Esim. miime! muonna aiottiin käsitellä kokonai- nen joukko lakiehdotuksia, mutta enemmän kuin toinen puoli ajas- ta menikin sellaisten lakiehdotus- ten hymäksymiseen, joista edeltä- päin ei tiedetty mitään, mutta Stolypinille olimat tarpeen poli- tiikkansa toteuttamista ja hallit- semien piirien taantumuksellisten pyrkimysten tyydyttämistä mar- ten. j Kadettipuolueen johtaja, pros.' Miljukom on lausunut, että jos lokakuulaiset tahtoisimat puoles- taan saada aikaan mapaamielisiä uudistuksia, että kadettien ryhmä. olisi tietysti malmis kannattamaan ^ heitä. Jo duuman amajaisissa ad- ressikysymystä käsiteltäessä minä ilmoitin, lausui At., kadettiryhmän puolesta, että ryhmä on malmis. kannuttamaan lokakuulaisia konsti- tutsionin puolustamisessa. Loka- \ kuuloiset tekimät kuitenkin koko j ajan loppua konstitutsionista. On peljättämää, että myöskin tänä j muonna lokakuulaiset liittymät oikeustolaisiin, joten siis myönty-z mäisyyspolitiikkaa tullaan jatka-.' maan ja hallituksen ehdotuksia I toteuttamaan, olimatpa ne sitte kuinka taantumuksellisia tahansa. puolalainen yleisö on nyt autta- mattomasti pettynyt lokakuulais- ten suhteen, niin siitä ei ole teh- tämä sellaista johtopäätöstä, että Puolan yleisö joskus olisi ollut ihastunut niihin. Oli kuitenkin aika, jolloin tunnetut piirit odot- timat lokakuulaisilta jotakin, odot timat ilman erityistä uskoa, mut- ta kuitenkin jonkun merran toi- moen. Tästä mielialasta ei ole jäänyt jälkeäkään jälelle. Tämä epäluulo mahmistui mielä enem män Suomen selkkauksen maiku tuksesta, joka erittäin selmästi osotti. että menäläinen perustus laillisuus moi olla sotaisen nat- sionalismin kaksinkertaisen moiton aseena. Luottamuksen Menäjän mas- tustuspuolueihin sanoi hra Grabfli oleman kasmamassa Puolassa. Lopuksi esitti haastateltu seuraa- man huomiota ansaitseman piir- teen yleisestä mielialasta Puo- lassa. Mielä joku aika takaperin oli Puolassa huomattamissa hymin moimakas saksalaismiha! Moi sa- noa. että tämä miha oli muuttu- nut kansan psykoloogiaan kuulu- maksi. Venäläiset politikot oma saaneet aikaan sen, että miha Saksaa kohtaan on hämittänyt rajuutensa, se on tullut, niin sa noakseni, lemollisemmaksi, päässyt tasapainoon. Menäjän poliikan kylmä mesi on sammuttanut meis- sä paljon kiihtymystä, m. m. kärjistyneen saksanmihan. Joskin saksalaismiha uinuu kansan' sie- lussa, niin maltiollisen masten- mielisyytemme olemme ehdotto- masti hämittäneet. Ulkomailta. Hirmumyrskyn tuhoja. Useita laitvoja kärsinyt haaksirikon Itä- ja Pohjan- merellä. Berlinistä, lokak. 14 pnä. mäksi" hänen" tiedetään lohUjai- ^ Eilisessä myrskyssä m, haaksi- suudessa puuhailemankin. ! rikkoutumit Immoja ^ta- ja Poh- Duumalle jätetty tulo- ja meno-! zanmerella. Waltion tulo- ja menoarwio on päässyt näinä päiminä julki- suuteen, ja se on antanut raha- ministerille syytä ryhtyä hommai- lemaan uutta lainaa, jonka hy armio laskee tamalliset tulot Lontoosta, lokak. 14 pnä. .,,(,69 miljoonaksi ja menot 2,545 Hartlopolissa on uponnut Lon- miljoonaksi ruplako, ylimääräiset? toosta tulema höyrylaima, jolloin tulot 12 tmlj. ja ylimääräiset - 20 henkilöä hukkui. movtrtt' fnhrttt fnrmiifitärttitflofft 9 , menot: sodan loppusuoritukseksi 2 milj., sotamiraston taloustoimiin 48 milj., rautateiden rakentami- seen 95 milj., sekä rautatieyhtiöille annettamaksi 1 milj. eli kaikkiaan 147 milj., jotka kormataan sään- Nvllisten tulojen ylijäämällä, joka on 123 milj., ylimääräisillä 12 miljoonaan nousemilla tuloilla sekä 11 milj. maltiorahaston ma- paasti käytettämissä olemia ma- roja. Kuten näkyy, ei tulot anna tu- ..Berliner Lokalanzeigerille" len- nätetään Lontoosta, että muuan ..Heathsield" -niminen Glasgomis ta kotoisin olema höyrylaima on ankarassa myrskyssä miime tors- taina kärsinyt suuren haaksirikon Pohjanmerellä Sheringamin seu- tumilla. Miehistöstä pelastui 20 henkeä, m".ilt omat luultamasti hukkuneet. H j ö r r i n g i s t ä. Tanskan luo- teisrannalta sähkötetään, että lemanakaan muonna mitään sel-! Danzigista kotoisin olema saksa- laista ylijäämää, jolla pystyttäi- lainen höyrylaima ..Sofie" ™ piin entisten meltojen korkoja ja kuoletuksia suorittamaan. Sen on rannikon edustalla ajautunut ka rille. Tällöin syöksyi neljä mies- muoksi tarmitaan turmautua uu- tä mereen jolloin kaksi heistä huk- teen lainaan ja sellainen luullaan, kui. 3!eljä miehistöstä kiipesi Ranskasta saataman. Pietarin lehdet kertomat näet, että raha- ministeri Kokomtsem matkustaa näinä päiminä ulkomaille. Hän suuntaa matkansa Parii- stin keskustellakseen sikäläisten ra- hamiesten ja pankkiirien kanssa. Pariisista hän matkustaa Lyo- niin. Nämä omat päimän tärkeim mät keskusteltamat hallitus- ja sanomalehtipiireissä. Puolan wenäläistyttäminen. Taantumus menee yli järjel- lisyyden rajojen. mastoon, miettäen siellä yönsä. Korkean aallokon »vuoksi eimät pelastusmeneet saattaneet meniiä hädänalaista auttamaan, eimätkä pelastusraketitkaan lentäneet lai maan asti. Laiman miehistvs- tä hukkui kaikkiaan kuusi hen- keä. Iöllä miime perjantaita mas- taan joutui Orskärin itärannikon edustalla. Ruotsin ja?lhwenan maan saariston mälillä karille muuan täysissä purjeissa olema rauta-alus. Perjantai-aamuna lähti Oregruntista muuan pelas- tuslaima haaksirikkoutunutta amus- tamaan, mutta mielä silloin mal- linneet koman myrskyii muoksi ei se saattanut lähestyä alusta tar- peeksi lähelle. Lähempiä tietoja puuttuu. Oresundista, lokak. 15pnä. Ruotsalainen höyrylaima..Bardo- mie" ajoi karille perjantaita mas- taan yöllä Högkallegrundin luona ollessaan matkalla Australiaan puutamaralastissa. Miehis töstä hukkui 20 miestä. 8 meni pelastusmeneisiin, niitten joukossa suomalainen John Sundblad Kristiinasta. Kuten edellä on kerrottu, on samalla paikalla ajanut karille toinenkin alus, jonka miehistön Miime aikoina ja marsinkin se- naattori Neidhardtin tarkastuksen jälkeen on sanomalehdissä tuon- uostakin ollut tietoja uusista me- näläistyttämistoiinenpiteistä Puo- assa. Tämän' johdosta on Rjet- "hm amustaja haastatellut puo- alaisen ..Kolon" jäsentä, edusmies Grabskia, joka äskettäin on saa- punut Varsomasta. — Sanomalehdissä olleet uu- iset — lausui hra Grabski — eimät ole liioiteltuja. Toimeii- nteet etupäässä kohdistetut puola- uista kulttuuria mastaan. Kult- uuria mastaan on tietysti käyty taistelua ennenkin. Mutta ennen kohtalosta ei ole tietoa, ostettiin jotenkin peitellä menet- elyä, nyt sitämastoin toimitaan julkisesti. Tähän saakka esim. ei ole mahmistettu puolalaisten ma- istusyhdistysten ja seurojen sään- öjä siitä tai siitä muodollisesta yystä. Muodolliset syyt aina öydettiin. Nyt toimitaan julki- esti. Puhtaasti puolalaisissa ku- mernenienteissä, kuten esim. Mar- omassa, perustellaan sääntöjen mahmistamiskielto, että yhdistyk- et tulemat kehittämään puola- laista simistystä. Puolalaiset yk- 'ityiset koulut tahdotaan tehdä aman laisiksi kuin maltion kou- lut. Rautatielakko Ranskassa. Pariisista, lokak. 17 pnä. Rautatieläisten komitea luopui tänään suunnitellusta mielenoso- tuskokouksesta Bois de Vencien- nessä ja määräsi tänä aamuna kokouksen pidettämäksi Työpörssissä. On julaistu mirallineii tiedonanto jossa osotetaan, että säännöllinen liikenne pohjoisten ja eteläisten teitten suurilla radoilla ontäydel- leen turmattu. Muittenkin ra- tojen liikenne on käynyt merrat- tain säännölliseksi. Pariisista, lokak. 17 pnä. Hamosin toimisto kumoaa sano- malehtien tiedon, että muka Ozer- nessassa kaksi upseeria olisi kiel- täytynyt tottelemasta lakon aika- na. Lakkokomitea on ilmoittanut Briandille mastaamansa huomi- sesta mielenosotuksesta. Komitea ' on mennyt takuuseen järjestyksen säilyttämisestä ja että Pariisin > kadulla ei panna toimeen kulkuet- l ta. Hallitus kielsi kuitenkin mie- i lenosotuksen. Brianden mielipi- teen mukaan aikoimat mielenoso- Otuksen järjestäjät antaa sille är- j syttämän luonteen toimoen, ettei lakko päättyisi järjestyksen luok- kaantumatta. Ankariin toimen- piteisiin mielenosotuskokouksen eh- käisemiseksi oii ryhdytty. Saa- tuaan tietää Liberte-lehden toimi- tuksessa oleskeleman henkilöitä, joilla on hallussaan pommeja, toimitti poliisi kotitarkastuksen ja mangitsi lehden toimittajan, kont- toripäällikön sekä erään henkilön, joka koki piilottaa käärön, jossa oli 3 epäilyttämää esinettä. L^akko laimenee. Pariisista, lokak. 15 pnä. Tänään illalla on rautatieyhtiöit- ten edustajilla neumottelukokous palmelusmäen maltuutettujen kans- sa. Näiden neumottelujen jälkeen säännöllinen liikenne luultamasti lopullisesti palautuu. Millerand ilmoitti ministerineumostolle laki ehdotuksen yleisestä tilasta, jonka niukaan mastedes kaikki hallin- non ja työmiehien mälillä sytty neet »väärinkäsitykset maksukysy- myksestä ratkaisee erityiiieiisominto- oikeils. Iöllä panimat lakkolaiset toimeen koko joukon mellakoita. Eilen mangittiin 30 rautatie- palmcluskuntaan kuulumaa hen- kilöä, jotka uhkasimat työnhalui- sia ja koettimat hämittää rauta- tien omaisuutta. Lakon johtajia rangaistaan lain koko aiikaruu- della. Pohjoisen rautatien pääl likkö julkaisi palmeluskunnalle oso- tetun painetun kehotuksen, jossa huomautetaan, että miime muo- sina yhtiö oii lisännyt patkkoja 25 miljoonalla frangilla. Hän kehottaa lakkolaisia palaamaan töihin ja lupaa siinä tapauksessa, että nykyinen asiaintila saisi rau- hallisen käänteen, lisätä palmelus- kunnan palkkoja mielä suurem- miksi. Pariisista, lokak. 17 pnä. yleisten töitten ministeriön tiedon- antojen mukaan on huomattamis- sa lakkoliikkeen heikentyminen poh joisilla ja eteläisillä maltionradoil- la. Lakkoa moidaan pitää päät- tyneenä. Liikenne käy pohjoiselta asemalta t. k. >5 pstä lähtien säännöllisesti. Suuret tasavallan juhlimiset Portugalissa. Innostus suuri ja yleinen. Lissabonista lennätetään sun- nuntai-iltana Birsh: 38jeö:lle: Amiraali Reisin, tohtori Bom- bardan y. m. mallankuiiiouspäi- mänä kaatuneitten tasamaltalais- ten hautajainiin otti osaa yli 500,000 henkeä. Hallitus oli koko- naisuudessaan läsnä hautajaisis- sa. Juhjatilaisuuteen oli saapunut myöskin maan eri paikkakuntien korkeimpia mirkamiehiä ja kaupun kien edustajia. Samoin oli läsnä tiede-, taide- kauppa- ja teollisuus- seurojen sekä työmäen yhdistyksien edustajia. Järjestyksen malmonta oli an- nettu kansalaisten tehtämäksi. jotka oiroallisesti hoitimatkii: toimensa. Tähän asti. kun lähetän säh- kösanoman, ei minkäänlaisia epä- järjestyksiä ole tapahtunut. Suuri innostus ivallilsee kaik- kialla. Mäliaikaisen hallituksen jä- s eniä ja tas amaltalaisren puolueitten johtajia termehditään kaikkialla ihastuksella. Rotundan torilla mal- mistettiin heille joukkokunnianoso- tus. Ministerit pitämät puheita jou- kon keskellä kehottaen kansaa pa- laamaan rauhallisiin toimiinsa, palauttamaan elämän säännölli- sen kulun ja siten mahmistamaan tasa,vallan moiton. Juhlallisuuksilla oli niin suuri maikutus kuningaspuolueen johta jiin, että he heti illalla lähtimät kaupungista, ilmoittaen ystämil- leen, että kuniiigaskunnan asia oli menetetty pitemmäksi tahi lyhyem- mäksi ajaksi. Espanjassakin toimitaan yhä vallankumouksen hyväksi. Madridista lennätetään lo- ak. 17 pnä: Parlamentissa teki Canalejas ilmotuksen, että kasarmeissa har otetaan isänmaallismastaista pro- zagandaa, niihin leivitetään julis- uksia, joissa kehotetaan maltiolli- siin mullistuksiin. Tällaisten yri- tysten tukahduttamiseksi tullaan ^ käyttämään kaikkia laillisia kei- noja. 'Tasatvaltamielisten mielen- osotus. Madridista, lokak. 17 pnö. Tasamaltalaiset panimat toimeen mielenosotuksen karkotuksella juhlia Portugalin tasamaltaa. He mars- simat pitkin kaupungin katuja. Eräs tasamaltalainen parlamen- tin jäsen piti puheen kehottaen seuraamaan Portugalin esimerkkiä. Mielenosottajat hajaantuimat rau- hallisesti. Jlmalaimalla valtameren i Yli. • Atlantic Cidystä. lokak. 10 p:nä. Eilen nousi Wellman suurella ilmalaimalla Amerikan rannikolta. Hän aikoo lentää At- lantin maltameren yli. Häneii il- ! malaimansa on marustettu lan- i gattomalla lennätinkoneella. Mii- ime sähkösanoman mukaan lensi ilmalaima 20 solmumälin nopeu- della koilliseen päiii. New- A orkista. Ui pmä. Höyrylaima „Coamo" ilmoittaa langatonta sähkösanomatietä, että Mellmanin ilmalaima iiähtiin lai- masta eilen illalla klo 6.50 ja miiden peninkulman matkalla kaak- koon liikkumasta majakasta „Skot- land". Ilmalaima kulki koilliseen ilmansuuntaan 15 solmumälin no- peudella. Ilma oii hymin sumui- nen. Atlantic Citystä tullut niyö- hempi sähkösanoma ilmoittaa, että Wellman suuntaa kulkunsa pohjoi- seen päästäkseen Neiv-^oudlandis- ta Englantiin miemälle höyrylai- malinjalle. 5lonsuli ja huilun- puhaltaja. Konsuli Gajus Duilius moitti enstmäisessä puunilaissodassa (264 —241 e. Kr.) Mylaen luona Si- siliän pohjoisrannalla kartagolai- set. Tuilius oli keksinyt sotako- iieen, joka osaltaan auttoi suuresti roomalaisia saamaan loistaman moiton. Kiln häii palasi kotiin, odotti koko Rooma häntä porttien ulkopuolella ja mci hänet riemu- saatossa Kapitoliumim, jonne se naatti oli kokoontuma. Kun hän saapui sinne, ilmoitti senaatti hänelle, että hänen moit- tonsa palkkioksi oli ajateltu suo- sioiiosotusta, joka oli imartelema häntä; kotoaan lähtiessä tulisi hän- tä aina seuraamaan huiluiipuhal- taja, joka ilmoittaisi kansalle, että se. joka tuli jälessä oli kuuluisa ..Tuilius. kartagolaisteu ivoittaja". Tuilius oli hymin ylpeä tästä kunniasta. Hän lähti asuntoonsa ja edellä kulki soittaja, joka komal- la äänellä ilnioitti kuka hän oli ja kansa huusi riemuiten: „Elä- köön Duilius Rooman mapautta- ja". Konsuli aiman hurmautui tästä kunniasta ja yhä uudelleen jätti hän asuntonsa ilahduttaak- seen itseään tällä suosionosotuksel- la. maikka hänellä ei ollut mitään 1 asiaa ulkona. ! Niin meni kaikki onnellisesti' tunnes ilta saapui. Konsulilla oli liiniittäiii rakastettu ja tämän ^ luokse teki häneii mielensä mennä. | ^Kun hietakello ilmoitti kuudennen' tuniiin kuluneeksi laittautui hän: lähtemään palatsista mennäkseen huomaamatta rakastettunsa luo. ! Mutta hän oli tehnyt suunnite!-; mansa muistamatta huilunpuhal- ^ tajaa. Tuskin oli hän tullut ka-, dulle, ennenkuin soittaja, ollen ai- ^ na hänen palmeluksessaan. ja nyt' nähtyään hänen tuleman portista kiiruhti edeltäpäin ja äänekkäästi ilmoitti: ..Huomatkaa, tässä tulee konsuli Tuilius, Rooman mapaut- taja!" Ne. jotka olimat mielä ka- dulla pysähtyimät ja katselimat kunnialla kruunattua; kaikki ikku- liat ja omet amautuimat, lyhyes- ti: koko kansa siiliä kaupunkineljän-' neksessä tuli liikkeeseen, riemuitsi ja huusi: ..Eläkööii Duilius, R00-'jotka kalnsvst ryhtyä toimon- Pääskysen Zonlnkontti Joululehtieii kirjamassa joukossa tulee Pääskysen Jouluko n- t i l l a. tunnetun lasten- ja nuori- sonlehden ..Pääskysen" joulunume- rolla. tänä muonna kuten useina edellisinäkin olemaan huomattama sija. ..Joulukontti", jonka toimit- tajina omat Helmi Setälä, An- ni Smahn ja Armid Lydecken, on harminaisen suuressa määrässä saanut osakseen nuoren mäen suo- siota, ja muosi muodelta on sen ystämäpiiri yhä kasmanut. Jul- kaisun kokoon ja armoon nähden halpa hinta, 50 penniä, tekee mah- dolliseksi sen lemiämisen kaikkiin piireihin. Tänä muonna lehti ilmestyy en- tistä ehompana. Ulkoasukin on miellyttämämpi kuin koskaan en- nen. Kansikumaua on hieno mä- rillinen jäljennös eräästä suoma- laisen taiteilijattaren, rouma H. Frosterus-Segersträlen tau- lusta, joka aiheensa puolesta on tarkoitukseen hymin sopima. Muu- ten tulee konttiin paljon kumia useilta eri taiteilijoilta. Sisällys tulee olemaan armokas ja maih- telema. Juhani Aholta on tulossa nuorten mieliä kiinnittämä näytelmä. Immi H el len on kirjoittanut kauniin joulurunon ..Seimen lapsi". Tohtori Max O k e r-B l o m (Tohtori Eno), tun- nettu nuorison ystämä, on kirjoit- tanut opettaman ja mieltäkiinnit- tämän kertomuksen nimeltä „Tar- tuiman tuhoja". Tanskalaiset kir jailijattaret Sophie B r e u m ja Ingeborg Simensen omat konttia marten lähettäneet haus- koja kertomuksia. Satuja ja ker- toniuksia kontille omat kirjoittaneet myöskin Alli Nissinen. Drjö Meijola. Aune Krohn, Edla Hiilos ja Anni Swan. „Kil- justen pojista" on Jalmari Fin- ne kirjoittanut repäisemän haus- kan jutun. Armid Lydeckenin jännittämän kertomuksen ..Meri rosvoista", jotka ennen muinoin mellasthvat Riigenin saarella, nuo ret marmaan ahmien lukemat. Omiansa herättämään aikuistenkin lukijain mielenkiintoa on Helmi Setälän kirjoitus..JuhaniAhon lapsuudesta", sillä tästä aineesta- han ei ole mielä mitään kirjoitettu. Runoja on tulossa useilta edellä- mainituilta kirjailijoilta. Erkki Melartin on lumannut sämel- lyksen I. Aiustakallion runoon ..Pääskyselle". Kaikeii kaikkiaan siis marsin haus- ka ja monipuolinen joululehtt ja armokas lasten joulu-ilon kohottaja. Hinta on. kuten sanottu, ainoas- taan 50 penniä. Tilattaessa en- nen joulukuun 1 päimää saadaan kustakin 5:stä kappaleesta »Pääskysen Joulukonttia" 6:des kappale ilniaisekst. Tilaukset omat tehtämät ajoissa, sillä ilseina muo- siiia on painos loppunut kesken. Tilauslistoja oii säätämissä kaikissa kirjakaupoissa tai suoraan kustan- tajalta. Kustannusosakeyhtiö Ota- malta, Helsingissä, Uudenmaan- katu 10. man mapauttaja!" Tämä oli kyllä hymin imartele- maa mutta samalla painostamaa. piteisiin yleiseksi taiaksi tulleen, ikävää häiriötä tuottavan ker jäämisen poistamiseksi paikka- Lasten työhuone-yhdistys. Orpokoti-yhdistgs. Vaivaishoitohallitus. Juho Turunen, Niskakatu. Konsuli käski soittajan olemaan' kunnallemme, pyydetään kokoon- Hiljaa; mutta tämä ivastasi saa-! tumaan kaupungin Raatihuo neensa senaatilta ankaran käskyn,! ?. .f . r .-! an .' airl ? tk *, 21 , P :na että piti jatkaa puhaltamista niin' kl ° 5 X P- tasta asiasta keskuste- kauan kun jaksoi. Asian niinollen^ täytyi konsulin luopua itämällä i odotetusta kohtauksestaan rakastet-! tunsa kanssa ja epätoimoisena pa-! lasi juhlittu mies palatsiinsa. j Seuraamana iltana koitti hän! taas hiipiä rakkaansa, luo mutta ^ nytkin yritys epäonnistui, ja hän i aiman raimostui ajatellessaan ettei i saisi pysyä tuntemattomana. Wä-' ostaa häii aikaa sen jälkeen lähti hän! Sisiliaan, jossa hänen mihansa! purkautui kartogolaissodassa ja! ^ kerta kerralta moitti hän heidät i Arv. yleisö huorn.! niiii rohkeilla hyökkäyksillä, että iääl^pllanlohtA näytti kuiu sota ei enää» möisi' M3KeiI3ril0Nia jatkua pitemmälle. Rooma tie=|ja Änjovista saapunut muitsi ja päätettiin moittaja ottaa! mastaan mielä loistamammin kuin Z ensi kerralla. Senaatti kokoontui' juuri neumotteluun, mutta yhtäk-! kiä kuului läpituickema mihellys ja kansan riemuhuudot. Moittaja oli palannut kotiin ennenkuin hän-z tä oli odotettukaan. Hänet tuo- - temattoinall» tavalla ALLI-nirni- tiin senaatin eteen ja aamistaen!^^, seuraavilla tunto- neumottelujen tarkoituksen, astui' n-.erkeilla: _ keskikokoinen, tä hän reippaasti esiin sanoen: nakkaruunurnen ja lyhyenlaiset - Rooman isät, te neumotte-' . variltaa ° .tummanruskea, ' ' • »" t ^ valkoinen rinta ia kaulassa vai- lette keskenänne, mmka kunnian koinon Kiiskä _ J Kaulassa kaula . Minulle soyitte. !uauha, jossa allekirjoittaneen ~ . H f! l ' n } m ® ' nimi. Jos ken tästä koirasta jotain tietää, hyväntahtoisesti nellyiinniakli kuolemaiisten i uu= . palkintoa vastaan ilmoittaisi alle , ! kirjoittaneelle Joensuussa. Hymä, sanoi Duilius, — „ , ' Ivar Herckman. Ä. Kontkaselle, Suvantok. 4. i K. S. 1 k.) Alli tse! Noin viikko sitten hävisi tun - tahdotteko sitten myöntää minulle, mitä enimmän kaikesta toimon? — Puhu, puhu, huusimat se- iiaattorit kuin yhdestä suusta — kautta Jupiterin, mitä tahdot, sen' olet saama! j — Hymä, te Rooman isät. ivas tasi konsuli — mapauttakaa mi nut tämän toisen moittoni palkat- ^ si kirotusta soittajasta, jonka mää-! räsitte minulle kunnianosoitukseksi', . , . fim ■ crittnm Iinellyttaivn. mmmaklio >a 10- enpmayevia. > pilvin mäkciviiiui suuivcsi. Mimdlilin Ilpu- ! lu»puUvissa » 2 mf. jn inatkapiilloissa ä ! GO p,. aptccEciifa, roydookaupviosa 1). m. Apteekkari Jv- B. Knifsund» vsaivoulimia. (K. S 1 k ) Huone ja keittiö vuokrattavana marrask. 1 p:stä Pout iaisella. Sanitol