Nro 38 — 1910. KAIKU. Maanantaina Huhtikuun , ia. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. : liirikuntamaalikokouksissa. Kustannuk- et maltakunnanneumoston ja duuman uomalaisten jäsenten ylläpitoon suori- etaan maltakunnanrahastosta, jolle Suomen kruunun sittemmin on suori- ettama nämä kulut. Xanssnkstu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Höyrykone myytävänä. Erinomaisen hyvässä kunnossa ole va, vähän käytetty 12 hevosvoimai nen vetopyörillä varustettu höyrykone myytävänä Nivalassa veljekset A. ja H. Vilkuna lla; erittäin sopiva pui maosuuskunnille y. m. Hinta halpa Käykää tarkastamassa. ivoimaan yleisessä lainsäädäntöjärjes tyksessä: Asiat, jotka tässä omat esitetyt, an netaan, ennenkuin ne jätetään minis terineumostolle, Suomen kenraaliku mernöörin mälityksellä Suomen senaa tille lausunnon antamista marten Niiden asiain jättäminen senaatille lausunnon antamista marten, joita ei tässä ole lueteltu, riippuu ministeri neumostosta, maltakunnanneumostos ta tai duumasta aina sen mukaan, ken on wastaawan ehdotuksen malmista- nut. Ministerineumoston, maltakun nanneumoston ja duuman jättäessä asia Suomen senaatille ratkaistamaksi, määrätään päätöksen julkaisemiseen aika, jonka kuluessa asia saa mennä edelleen ilman päätöstä, jos sitä ei ole ajoissa saatu. Ne ehdotukset, jotka on laatinu Suomen kenraalikumernööri tai senaat- ti ja koskemat yleismaltakunnallista lainsäädäntöjärjestystä, jättää kenraa- likumernööri ministerineumostolle. La- kiehdotukset, jotka koskemat Suomen eduskunnan toimialaa tai eduskunnan käsiteltämänä olemia paikallisia Suomen lakeja, jättää ministerineumosto ennen niiden ' ^voimaanastumista maltakun- nanneumostolle, duumalle ja Suomen eduskunnalle päätettämäksi. Eduskun nan päätökset sellaisen lakiehdotuksen suhteen omat tehtämät sen määräaikai sen tai ylimääräinen istuntokauden ai kana, jonka kuluessa ne omat saapu- neet. Eduskunnan päätös ilmoitetaan »venäjänkielellä. Aleismaltakunnallisen lainsäädännön lait ja säädökset julkaisee Menäjän hallitsema senaatti. Näiden lakien julkaiseminen Suomessa tapahtuu pai- kallisessa järjestyksessä. Suomessa julaistaan ne paikallisessa järjestyt- sessä kenraalikumernöörin toimesta ja hänen malmonnallaan; jos näiden lakien suhteen syntyy epäilyksiä tai niitä on selitettämä, ratkaisee hallit- sema senaatti asian tamallisessä jär- jestyksessä, säädetyt lait kumoamaa ilman muuta sellaiset lait, jotka eima ole sopusoinnussa niiden kanssa ja omat täysin sitomia kaikille, maltion, kuntain sekä yksityisille laitoksille ja henkilöille. Waltakunnanneumostossa ja -duu- massa on oltama Suomen mäestön edustajia. Niiden maali tapahtuu maltakunnanneurvoston ja duuman maaleja marten säädettyjen säännös- ten mukaan, huomioonottaen seuraamat lisäykset: Maltiopäimät malitsemat 9 muo- deksi yhden jäsenen maltakunnan neu- ivostoon. Ritaristo ja aateli malit- fee kaksi malitsijamiestä ottamaan osaa jäsenen malitsemiseen maltakunnan- neumostoon yhdessä maltakunnan aate- liston kokousten kanssa. Aleksanterin yliopiston konsistoria malitsee kolme malitsijamiestä ottamaan osaa Wenä- jän yliopistojen edustajien maaliin, kaupan- ja teollisuudenharjoittajat -valitsemat kaksi malitsijamiestä otta- maan osaa keisarikunnan kaupan- ja teollisuudenharjoittajain »valitsemain malitsijamiesten kanssa kaupan- ja teollisuudenharjoittajain edustajain maa- liin. Walitukset maaleissa tapahtuneista säännöttömyyksistä omat jätettämät menäjänkielisinä kenraalikumernöörille. Maltakunnanduumassa tulee olla 5 Suomen asukkaiden edustajaa, näistä neljä Suomen kansalaista ja 1 maassa asumista Menäjän alamai- sista. Duuman suomalaiset jäsenet malitsee Suomen eduskunta sellaisista henkilöistä, joilla on oikeus ottaa osaa eduskunnan maaleihin. Henkilöt, jotka eimät osaa menäjänkieltä, eimät ole maalikelpoisia. Menäläisen mäestön edustajan maali tapahtuu 40 malitsi- jamiehen kokouksessa, jotka on malittu Yleisiä uutisia. MM tefctDO Naisyhdistyksen maalisk. 13 p. 1910 pi tämään kokoukseen lukuisasti saapuneet osan- ottajat omat suurella innostuksella päättä- neet panna »vastalauseen sitä mastaan, että Suomi Menäjän wäkiwaltaisuuksien kautta menettää oikeutensa. Jokaisen oikeinajatte- 'eroan ihmisen sydämenasiana tulee olla, ettei saa sallia tällaista huutamaa niää- ryyttä. Me unkarilaiset, jotka tiedämme olemamme sukua tämän kohtalon lomasti koetteleman kansakunnan kanssa, lausumme sille täten sydämellisimmän myötätuntomme a me tulemme nostattamaan kaikki, mikä on meidän mallassamme, suojelemaan tätä kansakuntaa hämiöstä. m ia Senaatissa 'äsiteltiin tätä asiaa keskimiikkona, jol- oin sen senaatille esitteli m. t. esitte- ijäsihieeri Wäinö Kiwi, huomauttaen ulistuskirjan laittomasta synnystä. Senaatt. Saarikoski yhtyi siihen, sa- malla kuitenkin huomauttaen, että ju- istuskirja on asianmukaisessa järjes- tyksessä julaistama asetuskokoelmassa. Julkaisemista puolsimat myös senaatt. Hosiainoss, v. Kothen, Kraatz, Hed- lund ja marapuh. joht. Markom. W. t. prokuraattori A. Charpentier pani näin syntynyttä julkaisupäätöstä mas- taan mastalauseensa. Duumassa käsiteltiin kysymystä myös keskimiikko- na, jolloin puheita piti miisitoista edusmiestä. Kadetti Miljukom sanoi »vastustamansa ehdotusta, koska se tuo täyden mullistuksen Suomen maltion, suuriruhtinaskunnan oikeusasemassa Sosialidemokraatti Gegetskori moitti komasti ehdotusta ja Menäjän halli- tusta sekä lupasi että Menäjän kansan- malta on astuma Suomen oikeuksia puoltamaan. Kreimi Bennigsen oli sitä mieltä, että hallitsijat eimät ole Suomelle koskaan myöntäneet mitään todellista autonomia. Ruhtinas Te- nishem ja Petrom olimat mielä laki- ehdotusta mastaan, Krupenski, Nehl judosi, Markom 2 ja Jefremom oli mat ehdotusta puoltamassa. Tuuman päätökseksi tuli 2-tuntisen keskustelun jälkeen, että lakiehdotus annetaan eri tyisen 21-miehisen maliokunnan poh- dittamaksi. Waltaknnnannenwostossa omat herrat järjestään lakiehdotuksen puolella, selittäen, että tämä laiton kä- sittelyjärjestys on „ainoa oikea." — Korkeimmassa paikassa rat kaistuja Suomen asioita. T. k 25 p:nä korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on mahmistettu yli- opiston puutarhurien ja erinäisten palmelijain palkkaussääntö. Samoin on korkeimmassa paikassa suostuttu konsistorin esitykseen, että Suomen maltiomaroista myönnettäi- siin, lukien tammikuun 1 päimästä 1910, 6,500 markan »vuotuinen mää- räraha lisähuoneuston muokraamiseksi yliopiston maantieteellistä laitosta se- kä erinäisiä seminaareja ja luentosaleja marten, kuitenkin ehdolla, että mainittu määräraha otetaan maltion menoar- mioon ainoastaan siinä tapauksessa, että se katsotaan mahdolliseksi maltio- marojen tilaan nähden. — Maanwiljelyslyseon oppi- laiden ylioppilastutkinto. Maan- miljelyslyseon johtokunta oli anonut, että mainitun lyseon oppilaat saisimat erityisessä järjestyksessä suorittaa yli oppilastutkinnon opintojen jatkamista marten silosofisen tiedekunnan maan- miljelystaloudellisessa osastossa sekä että he saisimat, suoritettuaan eräitä lisätutkintoja, siirtyä muihinkin tiede- kuntiin ja osastoihin. Tästä anomuk- sesta oli senaatti kysynyt konsistorin lausuntoa. Konsistori on päättänyt 18 äänellä emätä anomuksen sekä lausua puoles- tansa, että maanmiljelyslyseon läpi- käyneiden tulisi konsistorin mielestä saada, olematta yliopiston kirjoissa, kuitenkin harjoittaa opintoja ja suo- rittaa mirkatutkintoja maanmiljelysta- loudellisessa osastossa. Mähemmistö (17 jäsentä) tahtoi puoltaa anomusta siten, että puheenalaisen lyseon oppi- laat saisimat erityisessä järjestyksessä suorittaa ylioppilastutkinnon ja opis- kellä mainitussa osastossa, mutta sitä mastoin emätä sen puolen anomusta, että maanmiljelyslyseosta tulleet yli- oppilaat saisimat siirtyä muihin tiede- kuntiin ja osastoihin. — Leipurilaki. Suomen leipuri- ja kondittori-ammattien harjoittajani liitto on senaatille jättänyt anomuksen, missä se pyytää erinäisiä muutoksia toimeenpantamaksi uuteen leipurila- kiin. — Miopisto. Dosentin tointa historiallis-kielitiet. osastossa omat ha- keneet silos. lis. E. O. W. Gylling ja tri Matti Helenius-Seppälä. — Mielipiteet ulkomailla maa- liskuun 2H p:n manifestin joh dosta omat Suomea kohtaan ystä- Mällisissä piirissä masennuksissa. Ruotsissa katsotaan manifestin oleman törkeän mastauksen Europan oikeusoppineiden lausuntoon Suomen puolesta. — Saksassa katsotaan sen merkitsemän täydellisen »venäläis- tyttämiskauden alkua Suomessa. Unkarissa on naisyhdistyksen toimesta pidetty kansalaiskokous laati- maan mastalausetta Menäjän aikeita mastaan ja on kokous laatinut seuraa- man ponsilauselman: Aannamnnutos. On todella kumoamaa sille Suomen oikeuksien kieltämiselle, joka päimä päi- mältä maikutusmaltaisissakin piireissä Menäjällä kasmaa, miten samalta ta- holta muutama muosi sitten menetel- tiin ja mitä silloin sanottiin bymäksyt- tämän. Samalla kun se osottaa, kuin- ka täysin purjein itäisessä naapuri- maassamme purjehditaan manhoillisim- paan suuntaan oikealle, samalla se meille suomalaisille yhtä selmästi il- maisee. että muuttuneet olot maalimat myös toisenlaisia menettelytapoja. Ennen suurlakkoa toimessa olleen Suomen ja Menäjän mälisiä suhteita järjestämään asetetun sekakonserenssin, n. s. Tagantsemin komitean menäläis- ten jäsenten enemmistö oli maltakun- nan-lainsäädännöstä keskusteltaessa sitä mielipidettä, että ..Suomea koskemien lainsäännösten antamiseen nähden on pidettämä yleisenä sääntönä, että ne omat annettamat erityistä suomalaista lainsäädäntötietä" ja että ne omat muutettamissa sillä tamoin kuin Wal- tiopäimäjärjestys määrää. Näin ollen pitimät komitean jäsenet, paitsi hroja Sergeijeffiä ja Borodkinia, tarkoituksenmukaisena, että ehdotus lain- säädäntötoimenpiteeksi, jonka kautta lueteltaisiin Keisarikunnalle ja Suo- melle yhteiset lait, oli annettama Suo- men maltiopäimille päätöksen tekemistä marten sillä tamoin kuin Maltiopäimä- järjestyksessä säädetään. Kun tätä mertaa nykyiseen aikaan, jolloin herrat Deutrich ja kumppit määräilemät kantansa ei ainoastaan komiteoissa, maan myöskin saamat ai- kaaa ..maltakunnanlainsäädännöllisiä toimenpiteitä", ennenkuin mitään sel- laista lainsäädäntöä on olemassa, huo- maa. kuinka ilmeisesti on »venäläisellä taholla muutettu kantaa polkemalla oikeus jalkoihin. Mielä kumaamampi on se taantu- maan päin muuttuma kanta, jonka yksi Tagantsemin komitean marsinaisista miehistä, professori Berents on otta- nut. Hän m. m. eräässä mastaukses- saan N. Pr:in kirjoitukseen marrask. 29 pnä 1907 kausui m. m.: 1) Mmä hymäksyn, että Suomella on oma hallitusmuoto, joka annettiin 1809 ja jonka Aleksanteri 11 toteutti 2) Minä tunnustan, että Suomen pääasialliset perustuslait omat Halli- tusmuoto m:lta 1772 ja Ahdistys- ja Vakuutuskirja 1789. 3) Minä myönnän että perustus lakia moidaan ainoastaan perustus- laillisella tamalla muuttaa. Nyt on sama hra Brenets tänä muonna taistelussa saksalaisten oppi- neitten lausuntoa mastaan taittanut peitsensä aiman toisen käsityskannan puolesta. Nyt hän sanoo, ettei mi- tään oikeudellista sopimusta tehty kei- sari Aleksanteri l:n ia Suomen mal- tiosäätyjen mälillä. Toisin sanoen hra B. on astunut aimo askeleen oikealle, pysyäkseen Menäjän taantumusmielisen hallituksen tasalla edes jossain määrin. (Dulun kaupungista. — Kansakoulujohtokunnan ko koukscssa perjantai-iltana käsiteltiin m. m. seuraamia asioita: Opettaja E. Taskiselle myönnettiin sairauden muoksi mirkamapautta luku- muoden loppuun. Sijaiseksi hymäksyt- tiin käsityöopettaja Juho Ermasti. Annettiin Kirkkotorin kansakoulu ensi kesänä pidettämän oppilas- ja nuorten- työntekijäin teosten näyttelyhuoneeksi. Kotiteollisuusyhdistykselle myönnet- tiin 5)00 mk. naiskäsityökoulun amus- tamiseksi ehdolla, että kouluun otetaan kansakoulun läpikäyneitä kaupunkiin kuulumia tyttöjä mapaaoppilaiksi. Kesäsiirtolan johtajattariksi määrät- tiin edelleen opettajat Aino Hautajär- mi ja Fanni Similä. — Cttlun snomal. yhteiskon lun taloyhtiön toimitusjohtajaksi tälle muosikaudelle on malittu ins. Olli Pajari. Johtokuntaan on malittu »varat. I. Termonen, metsänh. E. L. Sandman, kaupp. I. Illikainen ja kaupp. a. W. Pentzin, »varajäseniksi kamreeri S. W. Rantaniemi ja kaux- pan. a \ A. Riekki. — Oulun kaupungin paini mestaruuskilpailut pidetään m.- seura „Woiman" toimesta, alkaen 14 p. huhtik. — Oulun kunnan työnwäli- tystoimistosta haki työtä »naalis- kuun ajalla 49 miestä ja 12 naista, yhteensä lii henkeä. Hakijoista oli 2 muilta paikkakunnilta. Työhakemuk- sensa uudisti 27 henkeä. Työpaikkoja tarjottiin 14 miehelle ja 14 naiselle, yhteenjä 28 hengelle. Näistä oli 3 naispalmelijan paikkaa maaseuduilla. Työpaikkoihin osoitettiin 12 miestä ja 8 naista yhteensä 20 henkeä. — Tarjotut paikat omat olleet yksityisten töihin, ja suurimmaksi osaksi miespuolisille työntekijöille tilapäislöi- tä. Työnhakijoina on toimistossa mies- ja naispuolista työmoimaa; sen- laistakin naispuolisia työntekijöitä on ilmoittautunut, jotka omat halukkaat ottamaan palmeluspaikan maanpuo- lelta, mieluummin kaupungin läheisyy- destä. Toimisto on aivoinna klo 8:sta puoli 10:een ap. ja 4:stä puoli 6:een ip. Puhelin 104. — Oulun teollisuuskoulussa päättyi lukuivuosi perjantaina. Kou- lussa on tänä muonna ollut toimessa ainoastaan ensim. luokka. Oppilaita koulussa on ollut kaikkiaan 77, joista marsinaisessa teollisuuskoulussa 33. Näistä siirrettiin toiselle luokalle 29 ja ehdoilla 2. Toisen luokan koneenkäyttäjäkurs- seilta saimat päästötodistuksen: F. Kiuttu, I. Kuusisto, W. Ruohomäki. Samoin omat toisen luokan koneen- käyttäjäkurssin oppimäärän suoritta- neet K. Arkman, W. Tirkkonen ja I. Karinen. — Uusi asuntoyhtiö. On synty- mässä uusi asuntoyhtiö, joka aikoo ostaa kirjailija I. F. Hellmanin talon Pakkihuoneen- ja Isonkadun kulmassa. Paikalla parastaikaa koetellaan maan laatua ja kestämyyttä, sillä paikalle aijotaan nostaa uhkea kiivipalatsi, jon- ka Jsonkadun-puoleinen osa tulee 5- ja Pakkihuoneenkadun puolinen 4-ker- roksinen. Taloon tullaan alakertaan sijoittamaan liikehuoneistoja Jsonka- dun puolelle neljä ja Pakkihuoneenka- dun puolelle kahdeksan. Asuinhuoneita tulee kaikkiaan 88 sekä joukko kylpy- ja mukamuushuoneita eli yhteensä koko taloon lähes parisataa tulisijaa. Pi- hanpuolelle tulee sitäpaitsi pienempi rakennus talonmiestä, pesu- ja maras- tohuoneita marten. Kustannusarmio tekee 400,000 mk. Homman etupäässä on rakennusmest. Myllylä ja lienee osakepääoma jo lähimain täysin mer- kitty. — Suomen yhdyspankin ta- loa rumetaan, kuten ennen on mai- nittu rakentamaan kesäk. 1 p. Talo, joka tulee Kirkkokadun marteen, on 2-kerroksinen ja sisältää alakerrassa pankkihuoneiston ja kaksi myymälähuo- neistoa sekä yläkerrassa pankinjohtajan asunnon sekä kaksi kolmen huoneen asuntoa. — Konkurssiasioita. Toinen esiinhuuto oli laumantaina nahkuri Heikki Iokiperän konkurssissa. Tuomio siinä julistetaan t. k. 25 p. — Varkaudesta on Raumalla mangittu oululainen 20-muotias nuo- rukainen Johan Viktor Kansanoja. K. on käynyt ihmisten taskuja tutkimassa sekä näpistellyt puodeista tamaraa. Lulun kGungiu luauli ja mciiti m. 1909. Oulun Kauppaseuran julkaiseman yhteenmedon muksan on Oulun kau- pungin tuonti miime muonna ollut yh- teensä 13,488,048 »nk. ja mienti mä- hän suurempi eli 13,022,900 mk. Tuodut tawarat: Suurimmat erät omat: ruisjauhoja 12.433,45)5> kg. eli 2,480,091 mk.; ki- mihiiltä ja koksia 5,561,525 kg. eli 112,972 mk.; raakoja »vuotia 2,818,522 kg. eli 4,771,597 mk.: nisujauhoja 2,285,030 kg. eli 685,509 mk.; se»nent- tiä, tulenkestämää samea ja tiiliä I,919,847 kg. eli 86,230 mk.; Suo men tehtaiden sokeria 1,184,727 kg. eli 355,418 mk.: Karmuriaineita 967,530 kg. eli 209,742 mk.: petrolia 854,262 kg. eli 136,682 mk.: ryynejä 698,830 kg. eli 229,323 mk.; malinis- tamatonta rautaa 672,802 kg. eli 127,857 mk.: kalkkia 578,500 kg. eli 10,950 mk.; kahmia 565,036 kg. eli 621,540 mk.: kemiallisia malmisteita 273,960 kg. eli 67,313 mk.: jauhoja muunlaisia kuin nisu-, ohra- tai ruis- 228,246 kg. eli 50,223 mk.: maissia 200,000 kg. eli 32,000 mk.; rautateok- sia 196,343 kg. eli 199,675 mk.: ko neita 186,414 kg. eli 440,537 mk.; li- haa ja silaivaa 176,926 kg. eli 178,135 mk.: lannoitusaiueita 169,550 kg. eli II,279 »nk.; öljyä 160,555 kg. eli 84,642 mk.: ohria 155,840 kg. eli 28,053 mk.: hedelmiä 144,767 kg, eli 82,169 mk.; »väriaineita 130,833 kg. eli 83,956 mk.: köysiä 115,792 kg. eli 82,725 mk.: maltaita 96,460 kg. eli 28,938 mk.; herneitä 91,318 kg. eli 27,395 mk.: tärkkelystä 68,763 kg. eli 17,958 mk.: saippuaa 59,405 kg. eli 66,463 mk.: fajanssi- y. m. teoksia 56,181 kg. eli 40,602 mk.: talia 52,413 kg. eli 44,944 mk.: mattoja 50,096 kg. eli 45,086 mk.: metalleja 49.121 kg. eli 117,589 mk.; gummia 48,919 kg. eli 113,448 mk.: kauroja 45,711 kg. eli (>,357 mk.; munia 374,360 kpl. eli 22,462 mk.: millakudelmia 23,705 kg. eli 266 ,493 mk.: »valmistettua nah kaa 13,388 kg. eli 103,183 mk.; puu- »villakudelinia 17,01!) kg. eli 140,657 »nk.; »valmiita maatteita 6,755 kg. eli 110,982 mk. j. n. e. Wictyjä tawaroita: Lankkuja 168,586 kuut. metr. eli 6,189,498 mk.; »valmistettuja »vuotia 868,649 kg. eli 3,257,434 mk.: kaloja 418,176 kg. eli 294,936 mk.; lihaa 229,016 kg. el» 313,524 mk.; raakoja muotia 189,223 kg. eli 482,555 mk.: moita 137,467 kg. eli 360,164 mk.: propsia 131,906 kuut. »netr. eli 887,622 mk.; paperipuita 92,254 kuut. metr. eli 732,288 mk.: lintuja 76,713 kg. eli 115,070 mk.: sysiä 74,430 hl. eli 41,200 mk.: sahatukkeja 30,916 k. m. eli 389,145 mk.: suutarin pikiä 19,818 kg. eli 4,360 mk.: lankunpäitä 16,033 k. m. eli 216,750 mk.: puuteoksia 12,169 kg. eli 36,507 mk.; termaa 7,423 tynn. eli 185,575 mk.: j. n. e. Tullikamarin kannot: Meisiä maroja 1,035,035:10 ja yksityisiä maroja 45,873:67 eli yh- teensä 1,080,908: 77. Wientiä owat wälittäneet: G. & C. Bergbom lankk. 49,577 k. m., lankunpäitä 8,318 k. m., pape- ripuita 39,863. k. m., propsia 21,871 k. m. ja termaa 561 tynn.: I. M. Snellman G:son lankkuja 50,406 k. m., lankunpäitä 2,820 k. m., termaa 3,589 tynn.; N:borgs Sagmerks a. b. lankkuja 28,569 k. m., lankunpäitä 2,315 k. m.: Marjakka lankkuja 20,558 k. m., lan- kunp. 1,560 k. in.; Baltiska a. b. tuk- keja 22,178 k. m.; K. E. Höckert pa- perip. 27,605 k. m. ja propseja 61,190 k. m.; O. Ramander paperip. 5,459 k. m., props. 7,948 k. m.; Gust Hägg paperip. 3,743 k. m. ja props. 24,442 k. m.: L. Lagerlöf paperip. 11,878 k. m. ja props. 4,777 k. m.: I. H. Hil- tunen suutarin pikiä 11,718 kg. j. n. e. Laimaliike: Oulussa on miime muonna käynyt 286 laimaa, joitten kantamuus on 263,183 tonnia, niistä oli suomalaisia höyryl. 61 ja purjel. 38: ruotsal. 60 ja 14; tanskal. 24 ja 12: norjal. 28 ja 4: englantil. 22: saksal. 14 ja 1 j. n. e. Niistä on tullut Suomen satamista 106, Saksasta 49, Menäjältä 41, Ruotsista 40, Englannista 22, Tans- kasta 21 j. n. e. Niistä meni Englantiin 104, Suo- men satamiin 68, Ruotsiin 36, Sak saan 22, Menäjälle 18, Ranskaan 18, Hollantiin 14 j. n. e. — Taajatväkisten yhdysknn tain järjestäminen. Oulun läänin kumernööri on senaattiin tehnyt esityk- sen, että Kemijärmen kirkonkylää mar- ten määrättäisiin laadittamaksi ei ai- noastaan rakennus-, maan myöskin tarpeelliset järjestyssäännöt. — Wahwistetut säännöt. M. k. 14 p:nä on kamaritoimituskunta mahmistanut ohjesääntöehdotuksen Pal- tamon kunnan tilattoman mäestön lainarahastolle. — Kylätiet. M. k. 24 p.nä an tamallaan päätöksellä on läänin ku- mernööri määrännyt rakennettamaksi ja mastaisuudessa syynikelpoisessa kun- nossa pidettämäksi 4 l U metriä lemeän ja 2,452 metrin pituisen kylätien Sot- kamon kirkolta ^Nurmekseen menemällä maantieltä Kuolaniemellä olemiin ta- loihin Sotkamon pitäjän Alasotkamon kylässä. — Myönnettyjä arpajaislu- Pia. Pyytämänsä luman arpajaisten pitämiseen, ehdolla, ettei niitten yhtey- dessä toimeenpanna mitään sellaista kokousta, jossa pidetään puheita, esi- telmiä, y. m. sellaista, omat kenraali- kumernööriltä saaneet: Mmieskan raittiusyhdistys ..Moit- to 1": Nimalan Maliskylän raittiusyhdis tys „Alku XIV"; Dlimieskan osuuskauppa r. l.: Pyhäjoen Hppärin kylän nuoriso- seura: Pulkkilan nuorisoseura: Rantsilan nuorisoseura: Romaniemen Kemihaaran nuoriso- seura: Kajaanin maalaiskunnan Salmijär- »ven nuorisoseura: ja Romanieinen Nammankylän kirjas- toyhdistys. Maanmittaustoimituksia. Maramaanmittari I. E. Söderlund on inäärätty toimittamaan halkomisen Pikku-Sorolan perintötilalla n:o 8 Iin pitäjän Etelä-Jin kylässä: kommissioonimaanmittari A. Frö- »nan samoin toiinittamaan halkomisen Hannilan perintötilalla n:o 2 Kalajoen pitäjän Pohjan kylässä: ja maramaanmittari Eemil Muori toi- mittamaan lohkomisen Petäikön perin tötilalla n.o 54 Sotkamon pitäjän Tipasojan kylässä. — Palotviinan malmistus- tveroa on Maikkulan polttimo »viune maalisk. ajalla täkäläiseen lääninra- hastoon suorittanut :'.,09l) ink. 10 p. — Tullituloja on »viime maalis- kuulla täkäläiseen lääninrahastoon ker- tyrnit: Oulun tullikamarista . 63,000: Raahen 7,000: Ken» in 10,000: — Tornion — yhteensä 80,000: — — Siirtolaisuuden seurauksia. Alempana luetellut kunnat Oulun lää- nissä oivat miime »vuoden ajalla kär- sineet kustannuksia Ameriikasfa oiennen henkilöitten kotiin jääneiden perheiden elättämisestä seuraaivaan määrään, nim: Oulun kaupunki 996: 50; Raa hen kaupunki 105: —: Kemin kaupun ki 439:85: Tornion kaupunki 57:—; Oulujoen kunta 576: —; Oulunsalon kunta 90: —; Muhoksen kunta 262: 25; Haukiputaan kunta 70:—; Kiimingin kunta J14:15: Ylikiimingin kunta 104: 50; Iin kunta 175:—; Taimalkosken kunta 103: —: Kalajoen kunta 121: 20: lieskan 45: -—: laisten a 146: Siika- Alamieskan kunta 14 kunta 115: .>0; Siemii Pyhäjoen kunta 12.' kunta 595: —-: Meriji 25; Rantsilan kunta joen kunta 150: —: Remonlahden kun ta 33: 40; Hailuodon kunta 248: —; Haapameden kunta 225:—; Nimalan kunta 290: —: Haapajärmen kunta 292:—; Reisjärmen kunta 86:15; Piippolan kunta 50: —: Pulkkilan kun ta 150:84; Kestilän kunta 175: —: Pyhäjärmen kunta 293: —; Kärsämäen kunta 339: 25: Paltamon kunta 200: —: Puolangan kunta 75: —; Ristijärmen kunta 3: 20; Sotkamon kunta 21: —: Kuhmoniemen kunta 200:—: Kemin kunta 490: - : Simon kunta 25:—: Turtolan kunta 175: —: Sodankylän kunta 350: — eli siis yhteensä 8,751 markkaa 54 penniä. liiiieifet ticiot. Eduskunta. Täys-istunto huhtik. t p. klo O ip. Puhetta johti puhemies Zivinhus- mud. Hallituksen jäsenistä oli istuntoon saapunut senaattorit Markon, kreimi Berg ja Saarikoski. Ed. Lilius vyysi ja sai mapau- tuksen ivirkamiesasiainivaliokunnan jä senyydestä, koska hän on myöskin pe- rustuslakimaliokunnan marajäsenenä, eikä ehdi ottaa osaa molempien malio- kuntien työskentelyyn. Ed. Hj. 'Nordling, joka tulee ed. F. O. Ravola-mainajan sijalle, oli jättänyt edustajaivaltakirjansa, mut- ta pyysi samalla mapautusta koko maltiopäimien ajaksi lääkärintodistnk- sen nojalla. Edust. Daniel s on-Kalmari mastusti pyyntöä ehdottaen fen puhe- miesneumoston harkittamaksi. Ed. Ingman kannatti ed. Daniel- son-Kalmaria. Ed. Söderholm huomautti pu- hemiesneumoston jo saaneen asiasta tiedon ja päättäneen ehdottaa anomuk- seen suostuttamaksi. Ed. D a n i e l s o n - K a l m a r i pe- ruutti näinollen ehdotuksensa, jonka jälkeen ed. Nordlingin pyyntöön suoo- tuttiin. Esitettiin sen jälkeen Keisarillisen Majesteetin armollinen esitys n:o 8, ynnä ehdotus laiksi niiden Suomen maata koskemien lakien ja asetusten säätämisjärjestyksestä, joilla on yleis- maltakunnallinen merkitys. Puhemiesneumosto ehdotti ne pöy- dälle ensi tiistain istuntoon, mikä hy- »räksyttiin. Esitettiin prokuraattorin kertomus lainkäytöstä ja lakien moimassapitä- misestä m. 1908. Ed. N u o r t e iv a »viittasi lausun toonsa edellisillä maltiopäimillä »na- jesteettirikosjuttujen suhteen sekä huo^ mautti, että painoylihallitusta ei ny- kyisten lakien mukaan pitäisi olla ole- massa, mutta kuitenkin on sellainen toimessa nostaen juttuja, jopa sellai- sistakin uutisista, joita on lainattu menäläisistä lehdistä ja siellä kanteetta saatu julaista. Puhuja lausui lisäksi, että oikeuslaitoksemme toimimat jon- kunlaisen maltiollisen painostuksen alai- sina, kuten prokuraattorin kertomuksesta näkvy. Malitteli oikeuslaitostemme sur- keutta näin ollen sekä lausui, että edus- kunnan on pa»»tawa mastalauseensa tällaista menettelyä mastaan. Pahek- sui myöskin sitä, että majesteettirikos- jutut alistetaan senaattiin, maikka ho- »vioikeus on niistä antanut »vapautla- man päätöksen. Ed. Airola lausui, että näyttää siltä kuin olisi prokuraattorin alistu- minen painoulikallituksen ja senaatin menettelyyn ollut syynä siilien, että prokuraattorin kortomus on niin köyhä muista toimenpiteistä oikeuden ivat- monnan alalla. Armeli, ettei proku- raattori ole tarpeellisella huolella seu- rannnt ja »valmonut senaatin toiinin- taa nykyisinä epänormaalisina aikoina. Sotilasmiljoonat on m. m. suoritettu, mutta kuitenkin prokuraattorin kerto- muksen mukaan l;a!linno»; tila maassa w. 1908 on ollut mallikelpoinen. Luu- sui prokuraattorin huonosti täyllä- neen tehtämänfä niaan lakien malioo- jana. e d e »vastasi ed. Numle- roari »väitteiden johdosta, ettei oikeus- laitokset ja maan korkein tuomioistuin J a ^nut »»»uiden kuin oikeudellisten näkökohtain määrätä tekojaan, että on selivää kaikille, jolla o:vat toiinineer tällaisella alalla, että min "ireet saat tamat olla erilaisia. Jätti '' iffien oikeinajatteleivien ja asiaa ymtuaiL* wien henkilöiden ratkaistamaksi, »niliä nimityksellä ed. 9!uorte»van sinkahut- tama syyte on mainittaiva. Armcli, ettei tällä hetkellä tällaisella kuin ed! S Nuorten)an lausunnolla maan asentaa hyödytetä. Kertomus lähetettiin lakimaliokun- taan. Istunto päättyi klo 7,20 i. p. Seuraama istunto on huomenna klo 6 i. p. Valiokunnat. Mirkamiesasiain maliokunta on mir- kamiesolojen tutkiinista ja niissä mal- litsemien epäkohtien korjaamista koske- »van anomusehdotuksen käsittelyä »var