N:o 123 1910 Maanantaina Lokakuun 24 päivänä. Tilaushinnat: Oulussa Postissa: Ulkomaitta Koko vuodelta 4- — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: -- Neljännekseltä i: — Kuukaudelta —: 35 —: 40. tiaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. M. PALLARI. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Toimittajat: E. A. OULASVIRTA. Taloudenhoitaja. Toimisto j* konttori Kauppureinkatu 5. Kcnttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ään illalJz Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56. lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintä: n 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syatymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän mumerooa, ovat jätettävät lehden kontto rim edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n.o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Avioliittoon kuulutettuja. Työmies Antti Hiltunen eli Kokko, Mu- hoksen seurakunnasta ja puusepänleski Hilma Maria ?!yman, Oulun kaupungista — Työmies Otto Emil Nikkinen ja neiti Anna Lydia Jt»veswiita, molemmat Oulun kau- pungista. Kuolleita. Suutari Johan Kristian Koskinen 3.'i w. — Työmiehenmaimo Loivisa Mutanen 43 n>. — Lapsi Meikko Aarne Heikkinen 6 kuuk. Tyttöjen rippikoulu alkaa maanantaina t. k. 31 p.nä kello 12 päimällä rukoushuo neella ja kestää 1' miikkoa. Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakan F 0 OLLILA toimittaa asioita virastoi55 Osoite OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin Varatuomari teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle tvontoriaika 10—2. Puhelin '203. Olavi L. Helanen i varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterfnk. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maani me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n :o 5 31. Avoinna 10—V2I2 a.-p. ja 3—5 i .-p. fluliif läänin mittaus- ja KT" kiinteistöjen välitystoimisto Omistaja Varamaanmittari J. H. LUOMA Oulu. Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. WWW » Osk. E. Hellemaa, Waasa. Laki- ja raha-asioita virastoissa ym. Lakiasiaintoimisto K. I. REIII ja W Hovioik. auskultantteja Oulu, Pakkahuoneenkatu 12, Pallas-talossa. Telefoni 6 62. Kello 10—1. ••••ff — » II kauppias Högstenin talossa. Vastaanotto tavallisesti kello 8—11 e. pp. Puhelin 197. Ilmoituksia. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 °/o 3 ? 1 4 Va 4 3 Va 3 vaadittaessa Talletuskonttoku- ranttitllillä 6 „ 8ää8tökas8atillllä 5 Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. PYHEGUMMI „RADOL" jolla voi helposti pois ottaa mus teenkin jäljen, on myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikau passa, Oulussa. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perini sia ,a maksuja, välittää kaupuaki ia maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia i< arvostelemisia y. m. niin hvvia lainopilliselta kui* ammattikaiinalta. M.itk-.istetaaa maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. 'uttlMORVrt • ° ftAt -fcnnur ropnrio- •OvLu» 9° «OTr(°l^°TE 0 • U RA «<=>•. Lfl^uurj «o 00 0000 ■ i/yvpi o «o Turku. Tel. 15 76. Sähkö-osoite: Steenstrup. Asiamies edullisia pääomasijoituk sia ja pörssiasioita varten Lontoossa ja Pariisissa pankkiiri H. Rout- Mallet & C:ee, pariin, rue Le Petctier, kautta. Erikoisala 3 % Ranskan valtion- papereille j. n. e. Neuvoja ja tietoja ilmaiseksi. Palovakuutuksia „Pohjolaan" Tapaturmavakuutuksia 99 Kullervoon" Henkivakuutuksia »Salamaan" vastaanottaa V. Huhanantti. Kansallispankissa. Puhel. 4 36. E liraii Imuin! Sen johdosta, että kouluylihal litus on määrännyt, että kan sakoulusta kesken eroa valle oppilaalle on annettava erityinen erotodistus, olem me me asianomaisen piiri tarkastajan osoituksien mukaan painattaneet erityiset joita myymme 5 penniä kpl. ♦♦♦♦♦♦ Samoin olemme me painatta neet kouluylihallituksen vii meisten määräysten mukaisia joita myymme 5 penniä pari. Kunnioituksella: OMAN KAIHIIN Kirja- ja Paperikauppa. Oulussa. Osakeyhtiö Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupan myyjän paikka on sopivain henkilöiden haettavana ennen kuluvan loka kuun 25 päivää. Hakemukset todistuksineen ja palkkavaati- muksineen lähetettäköön osoit teella: Osakeyhtiö Oma Kanta, Oulu. Vaasasta myypi Seurahuoneella maanantaina24 ja tiistaina25 p:nä t. k. Turkistavaroita kaikista uudenaikaisista nahkalajeista. Huom.! Halvat hinnat, ja hyvä tavara. Oulu, Lokak. 24 p:nä. myytävänä Pyhäjoen Pirttikosken kylässä luon non ihanalla paikalla, Pyhäjoen ran nalla ja maantien varrella. Tilalla elätetään 7 lehmää, 1 hevonen, 10 lammasta sekä muuta pientä karjaa. Maa on hyvässä viljelyskunnossa. Asuinrakennus on hyvä, varustettu 5:llä lämpösellä huoneella. Uiko huoneet ovat hyvässä kunnossa. Tila on suuruudeltansa 5 /4k osa manttaa lia. Hinnasta ja maksuehdoista saapi sopia A. Janssonnin kanssa Ruu kissa. Postiosoite: A. Jansson, Ruukki O. I. Leimasimia saa tilata OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta :: Oulussa. AMMU Mtistmin- mi6tii niii maltissa. Mitä siitä eri tahoilla ajatellaan. Se sominnollisuuden kaipuu, joka miime aikoma on entistä enemmän kuulumille tullut, perustuu todelliseen tarpeeseen, jopa »välttämättömyyteen. Ulkonaisen maaran uhka ajaa eri kan- salaisryhmiä lähemmä toisiaan ja pa- kottaa raimaamaan pois niitä esteitä, jotka omat sominnollisuuden syntymi- sen tiellä. Sominnollisemman mielialan wal- lallepääsystä puhumat ne lausunnot, joita puolueiden yhteistoiminnasta ensi maaleissa on julkisuudessa näkynyt. Keskinäinen katkeruus ja puoluejyrk- kyys näyttää ainakin hetkiseksi maien- neen ja antaneen tilaa matamalle asian harkinnalle. Tätä on pidettämä ilahuttamana merkkinä. On tosin jo käynyt ilmi, että ajatus kaikkien puolueittein yhteistoimin- nasta, jota jotkut (m. m. Helsingin Sanomat) alkuansa kumittelimat, jää hurskaaksi toimomukseksi. Sen toteut- tamista maikeuttamat osaksi monet käytännölliset haitat, jotka ainakin tällä kerralla tekemät yhteiset maaliliitot mahdottomiksi. Vaalilakimme on ra- kennettu sellaiselle pohjalle, että sen noudattaminen edellyttää puolueita ja eri maaliliittoja. Sosialistit omat puoluetaktillisista syistä sanoutuneet irti moisesta yhteistoiminnasta, jossa tämä maamme suurin puolue, lehtiensä ja johtonsa lausunnoista päättäen, ei ole jaksanut tai tahtonut nähdä sitä merkitystä, mitä sen kannattajat omat otaksuneet. Myöskin ruotsalaisen puo- lueen taholta on lausuttu epäilyksiä asian suhteen. Paitsi tätä on mielä pelätty sellaistakin mahdollisuutta, että yhteinen maaliliitto olisi omiansa lai- mentamaan innostusta maaleihin me- nemään, moni kun marmasti olisi jäänyt pois maaleista tuumimalla maan, jotta kyllä ne siellä nyt kaikki ilman minuakin »valituksi tulemat, kun kerran puolueet yhdessä omat ehdok- kaat asettaneet ja hymäksyneet. Mutta maikka kaikkien puolueitten yhtyminen yhteiseen maaliliittoon täten onkin karille ajautunut, jatkuu yhä keskustelua suomalaisten p o r- marillisten puolueitten (suomalaisen puolueen, nuorsuomalais- ten ja maalaisliittolaisten) m a h d o l- lifestä n h t e i s t o i Minnasta. Miltä kannalta tämän aatteen kannat- tajat asiaa ajattelemat, selminnee par- haiten eräästä tohtori Z. Castrenin ..Helsingin Sanomissa" julkaisemasta kirjoituksesta, jossa m. m. sanotaan: ..Nykyinen asema ja »viimeiset edus- kunnassa saamutelut kokemukset mieles- täni osoittamat, että suureen pääasiaan nähden mielipiteet eimät nykyoloissa periaatteellisesti ero.» toisistaan pu- heenalaisten puolueiden mälillä niin paljon, että yhteistoiminta olisi mah- doton. Ja luulen, eitä tämä käsitys saa mahmistusta niistä mirtauksista, jotka mallilsemat suurissa äänestäjä ryhmissä maaseudulla. Olen jo mii- tannut pohjalaisten antamaan todis- tukseen siilä, että yhteisymmärrystä on kehittymässä. Luulenpa, että käsitys perustuslaillisen oikeutemme lujan puolustamisen merkityksestä on yhä mahmistumassa maaseudun kansassa, päättäen siitä että, kuten maaseudun mielipiteiden tuntijat kertomat, manhan suomalaisen puolueen kannattajat näyt- tämät pilämän nykyisiä maltiollista asemaa yhdessä suhteessa »vapautta mana. ^Vapauttamana on heille erit täinkin se seikka, että »vanhankin suo- malaisen puolueen »niehet omat edus kunnassa »voineet täysin selmästi yhtyä Suomen oikeutta puolustamiin yhteis- tekoihin. M^pauttaahan se tieto mei- dät kaikki siitä tuskallisesta ajatuksesta, että ajan kohtalo ajaisi suomalaiset rrmit somittamattomasti taistelemaan »»»aamme elinkysymyksessä toisiaan mastaan ulkopuolella oleman kolman- nen iloksi. Tietoisuus siitä, että ensi maaleissa tapahtuisi lähentyininen eri suomalais- P. WIITASEN RÄÄTÄLILIIKE Oulussa Isokatu 26, Flydströrnin talo. Puhelin 4 66. Syys- ja talvikankaat sekä turkikset uudet ja muotinmukaiset saapuneet. HUOM.! Pukimet palkittu kahdessa teollisuusnäyttelyssä ensi palkinnolla. ten puolueiden, nuorsuomalaisten, maalaisliittolaisten ja manhain suo- malaisten mälillä maikuttaisi ymmär- tääkseni selmentämästi ja innostamasti suomalaisiin malitsijajoukkoihin. Niiden ei ole helppoa ymmärtää, miksi puo- lueet, jotka kaikki sanomat ajamansa Suomen oikeuden suojaamisen, suoma- laisuuden ja edistyksen asiaa, kuitenkin seisomat jyrkästi mastatusten sellaisis- sakin »vaaranalaisissa oloissa, joissa maamme nykyään on. Sellainen eri- mielisyys »vaikuttaa malitsijoihin häm- mentämästi, riistää heiltä luottamuk- sen siihen asiaan, jota puheenalaiset puolueet ajamat, ja työntää monet sosialidemokratian käsiin. Suomalai- nen, kansallinen kokoomus moi suuresti selmittää ja lujittaa asemaa. Miten asia olisi käytännössä ajet- tama, siitä on tällä hetkellä ennen- aikaista puhua. Saattaisi mielestäni ajatella, että marsinkin muutamissa maalipiireissä muodostettaisiin marsi- naisia maaliliittoja suomalaisten puo- lueiden mälillä. Sitä puolustaa erit- täinkin se seikka, että maalilakim»ne suosii suuria puolueita ja että osaksi tästäkin seikasta riippuu sosialidemok- raattien liiallinen lukumäärä edustun- nassamme. Mutta milloin maaliliit toja ei moida saada toimeen, olisi kuitenkin mahdollista suunnata suoma- laisten puolueiden maalitoiminta siten, ettei se ainakaan maikuttaisi suorastaan mastoin sitä kansallista kokoomusta, joka nykyisissä maltiollisissa oloissam- me on niin luonnollinen ja toimottama. Paljon olisi jo maitettu sillä, jos koskettelemastani kysymyksestä möisi syntyä asiallinen, huonoista intohi moista mapaa keskustelu. Asemamme on todellakin nykyään sellainen, että tarmittaisiin kohottamaa, yhdistämää maltiollista innostusta kansassamme. Muusta puhumattakaan — eikö mei hin kaikkiin, ainakin jo saadun koke- muksen malossa, maikuta masentamasti, surettamasti se tieto, että maamme kotimainen hallitus on sellainen kuin se on, »vieraiden miesten hallussa? Sellaisissa oloissa on meidän melival lisuutemme etsiä »valtiolliselle toimin- nallemme sellaisia suuntamiimoia, jotka osoittamat, että me itse olemme täysin selmillä kansallisesta tehtämästämme, maltiollisen eheyden tärkeydestä »naam- me maltiollisessa asemassa. Tätä tarkoitusperää marten suomalaiset puo- lueet käsitykseni mukaan moimat tällä hetkellä saada suuriarmoisia yhteistu loksia aikaan niiden silti tarmitsematta kadottaa mitään omasta olemukses- taan. Ei ole kysymys puolueiden kytkemisestä yhteen ainaiseksi ja jollekin niistä mieraaseen yhteistoimintaan, maan sellaiseen yhteisivaikutukseen, joka perustuu sille pohjalle, että kansallinen kokoomus on meillä nykyoloissa tar- peen". Tuoreimmista nuorsuo»nalaisten ta- holta esitetyistä lausunnoista mainit- semme, että ..Kalema" näyttää oleman yhtymisen puolella ja toimoo, että ..kullekin maalipiirille jätettäisiin ma- paa malta järjestää tämä asia oman harkintansa mukaan". Samassa „Ka leman" numerossa puoltaa nimimerkki L(eino) P(entjtn) yhteistoimintaa suo malaisen puolueen, nuorsuomalaisten ja »naalaisliittolaisten kesken ainakin Oulun läänin eteläisessä maalipiirissä perustellen tätä yhtymistä m. »n. seuraamasti: ..Dleisen maltiollisen aseman kannalta olisi tämä yhtyminen myöskin erittäin onnellinen. Meitä on »venäläinen sor- tomalta pyrkinyt »väsyttämään alitui- silla maaleilla, Näyttäkäämme, että »väsymyksen sijaan kansamme ottaa op- pia ajanmerkeistä, liittyy yhteen, moi- mistuu, hämittää rikkirepimät »voimat ja taasen pitkästä ajasta tuntee ole- »vansa entinen yhtenäinen Suomen kansa. Vhtyminen »vaatii itsensäkieltämistä ja ilkeyden puolue elämästä poisjuu- rittamista. Käykäämme siihen tar- molla. Jos kansainme nyt pyrkii yhteen, seuraa siitä uusi hedelmällinen aika. Jos se ei nyt siihen pysty, on yleinen maseneminen seurauksena — ja tus kinpa yhtymiseen enään tulee tilai- suutta." Tuskin tarminnee huomauttaa, että ruotsalaisen puolueen taholla on tä- mä suoinalaisten ryhmäin yhtymis- tuuma herättänyt ymmärrettämää pe!- koa ja kauhua. Puolueen pää äänen- kannattajain kautta on se julkisuuteen- kin purkautunut. Onhan tunnettua, että ruotsikot omat aina enimmän pelänneet Suomen suomalaisen kansan yhtymis- tä yhteiseksi lujaksi rintamaksi. Nyt näyttämät ne paneman miimeisen toi- monsa ..pääskysiin", joitten nyt otak- futaan tämän yhtymishankkeen muoksi lopullisesti nuorsuomalaisesta puoluees- ta eroaman. Mitä meikäläiseltä, s. 0. suomalai- sen puolueen taholta on tästä yhty- misehdotuksesta lausuttu, siitä ensi ker- ralla. •v>iioiiintliiiiiii imrnmkrli- Inin selitys. Olemme parissa numerossa julais- seet erään esitelmän, jonka professori Stählberg piti Tampereella miime ke- määnä pidetyssä muokralautakunnan puheenjohtajain kokouksessa. Tässä kokouksessa laadittu pöytäkirja, joka on ilmestynyt painosta Raumal- la. Osuuskunta Länsi Suomen r. l. kustannuksella, tarjoaa runsaan mää- rän selityksiä uuteen maanmuokralaknn, jonka muoksi se ansaitsee tulla yleisesti tunnetuksi. Uusi Aura lausuu kirjan johdosta seuraamaa: Oli luonnollista, että se suuri edis- tysaskel, mikä uuden maanmuokra-ase- tuksen kautta saatiin toimeen maan- muokraus-oloissa, synnyttäisi aluksi epätietoisuutta ja määrinkäsityksiä asian- omaisten sopimusten tekijäin kesken mieläpä niissä »virastopiireissäkin, jot- ka tulimat uusien asetuksien kanssa te- kemisiin. Jyrkät uudistukset eimät yhteiskunnassa suju aiman nuottien mukaan, maikka ne selmästikin omat kirjoitetut, mutta myönnettanee, että uusi asetus jo syntynsäkin tähden, se kun oli ankaran somittelutyön tulos ilman puhtaan lakimieskynän yhte- näistä miimeistelyä, ei lähtenyt edus- kunnan käsistä min selmänä ja help potajuisena kuin toimottamaa olisi ol- tut. Tähän kuulumain asetusten jul kaiseminenkin lisäsi tunnetuista syistä epätietoisuutta, kun näet asetuksia ei ehditty julkaista ennen miime muoden maaliskuun 14 päimää, jotta siksi päi- maksi tehdyistä lukuisain torpparien irtisanomisista johtuneet ^äätöjutut olisi uuden lain kautta tulleet ehkäis- tyiksi. Snntyipä aluksi hämmennystä siilä päimästäkin, milloin asetukset oli- »oat katsottamat moimaan astuneiksi. Erittäin paljon päänmaimaa on tuottanut kysymys siitä, »nitenkä uusi asetus on soivellutettama niihin erilai siin »vuokrasopimuksiin, jotka entisel tään olimat »voimassa y. m. entisten lakien pohjalla syntyneisiin suhteisiin. Sitäpaitsi on »nuistettama, että mo- net maanomistajat katselimat karsain silmin koko uutta lakia ja sen »vuoksi ehdoin tahdoin koettimat käsittää sitä »väärin mieläpä saada muittenkin käsi- tykset hämmennetyiksi. Aiivan »välttämätöntä on siis ollut saada lain tulkinta heti alussa »va- kaannutetuksi ja oikealle tolalle ohja- tuksi. Erinäiset lanoppineet riensimät antamaan painosta selityksiä ja seli- tyksillä monistettuja laitoksia asetus sista, jotapaitsi asiantuntijat lukuisilla sanomalehtikirjoituksilla omat koettaneet saada määrinkäsitykset ja asetusten määrän käytännön torjutuksi. Suurinta huoiniota meistä kummin- kin tässä suhteessa ansaitsee selostus siitä maanmuokralautakuntain puheen= johtajain kokouksesta, mikä miime tou kokuussa pidettiin Tampereella. Siellä oli saapumilla yli 80 puheenjohtajaa »naan eri osista ja asiantuntijana pros. K. I. Stählberg. joka sekä malaise- millä alustuksilla että »vastauksilla tie dusteluihin koetti saada lainlaatijan oikean tarkoituksen kokouksen jäsenille selmäksi. Tiedusteluja tehtiinkin run saasti — yli 400 puheenmuoroa käy tettiin eli toisin sanoen kysymyksiä teh- tiin ja niihin »vastattiin. Käytäntö on sittenkin paras opettaja juim esim. lakien ja asetusten some- liaisuutta elämässä elämässä tulkit- taessa ja käytännön jos lyhyenkin huomauttamia hämäriä kohtia kokouk- sessa pohdittiin.