N:<T158 - 1910 KESKI-SUOMI Perjantaina heinäkuun 15 p:nS iatfcEft tooiböön täten tarpeet tä&jä| —Lakkautettu kaswatuslaitoö>. Te-' /g. — Heivosia ia karsiui lähetettiin moittimaan, että weluri sa'si lähteä. 'paikaltaan, Kun tämä oli tvastoin ka- tvapanttatvia muutoksia m.,n. aw.o.,!.» NHdytläa. Mltä siihen julee! naatin stlvi^litoimituskunta on päätlä- 970 fps. -Miiliieik! I<raiplll5in junanlähetnijä il- wolllsiultw, meni juna-mi?his:o ottamaan toon nähden, Aloni meni niin pit- <tlä äävianhoilo kouluissa »voitaisiin nyt Puutossalmen kaÄvatUslaitokien^ fr „ . .. .. „ ; "'"lUamaan. että ra ia oli 'eliv.i, ja !vc- seUvää sillanlvartijan asunnolta. Tiellä iälle, kutcn arw. lukijat muis:awat. rna sikakannan suuruuden mukaan ottaa iu Äuovion .(Äänisiä 4niw,H n »n n «« I -u u u u j a un > lyuc.ti) l'äopp iloita. on jo aikaisemmin hywäk- ^ytly tällainen muuros maamviljelys- hallituksen alotteesta 2-nmolisiin kar- ja. ja >merjerikouluithin nähden. Milä toimiean ehdotuksiin näyttelyjen järjeä» tämijestä ja siansiiloskeskutsien aikaan- jäämisestä tulee, katsoo maanviljelys- hallirus edellisiä It)Uäivn juokttoiEsi moatälousseuirojen Minesla jarjesiet- tlnvrkft, sikÄi tuin lpai-kallijet olot sitä jalliwar ja seurat hartiljeoxlt niitä tar- peellisitsi, ja fntda moaiuviljelyshalli- lus PuoleSttian komitean suunnitteluja jälkimäisten di sianstitoHkesk-tlsien ai» taanjaamBjefji Äuopion .läänissä lal'kautettawatsi loii= I ! wU1 V U *Jr" 'tiui jatkoi matkaa Grankullaan. ?.witta cli kauhea näky: luulin nyt pääsemän senkin aiviollilioon. ineistään ensi siMuun 30 p:siä ja ° 1<j ,a0 ^ ll " Ut ,™' ~^ n D es | tänne saatvuttaessa huomatti''n taasl.n.! >Ti>l<atvarti.ja Wille Korola.nen oi; we. jota ei tunne a.ta eitä o.1 .1. A >!utia kehailtQNUt Äuopion läänin kulvernöö- yletyistä oli thhjiä 2597 ja saapuneista et:ä oiscma oli »nukkumassa tilissä", rissään lattialla kurkku po'kki silattuna, niin pitkälle läheskään ti ole -vapautus riä ryhtymään tämän johdosta aiheu-409 tMviin toimenpiteisiin — Keisaritvierailu. N. Pr. ker:oo ..... nimenomaan ^su^men . . . . S>ianjailoslusyhÄistytjen toimesta jvar- muodc^tetaan kansaiiuvälmen komitea ^ • 1 1- .?/* ff f r? frtYMilHAiA huhmta, että H. M. Keisari saapnisi siä oli lähete lyistä 2429 ja lvaslaan- ensi miiikolla PirkäPaadelle. — KansaintvÄisen sosialiivakuutus- liiton toimesta pidetään kansain.mäli>- nen konferenssi Haagissa e-rsi syysk. 6 —8 !p:nä.. Mimeijessä kongressissa Roomassa, sykslyllä 1305, päätettiin rhhiyä kysymyksessä o!lewan liiton lu jempaan järjestämiseen siinr, että Lyhyemmän odotusajan jälkeen Ollilin Z.>artaweitsi micrcllään, raamattu auki mennyt, ci toki, ivakuutiaa .^«emaiat» Sähkösanomaa on lähetetty ljunan >lähettäjä ilmoittamaan, eitä r^ia pöydällä ja sen tviercssä pa?eriiavpu i^s- nen", jvka anvaltamaslikin on saanut tie» 6L77 ja?vaslaaiu>tctiu 7079. ^tiilyi- .scUvä. TaalvuttacSsa C.°'poon asc- sa oli kirjoilus: ..Jakakaa jKnir.ö las- tonsa jollakin pappiöyslälvältään. fin hyrvin HartilMlna. Mieticiiaäiiä tukee tällaisten siitoskeskuksien aitaan- saaminen olemaan mamitun yhdislyk- ^en tärkeimpiä vehtämiä. !Ä-ai!janjatoSlUAiydisly!siä vN maas- lamme maamviljÄys- ja lalouss?uro-> zen alUnteesul stynnjiujt ivnlun iverran. SiÄiiten merkiU)Ssesla on inammuiie» «tyshallllus yhlä mieliä lomiini n tans- \a ja pitää ntutm Mvusia nis:a >ma<v° talousseurojen toi-mesia marsin juoia» inallc oli taaskin .sama pu!a ede^iä knin ssicn ja äidin keskcnl" ^.Tuomalainen" tietää jan»ti, eilä awlc-« . cbcfli-filläftn asemilla. Täällä sai luciuri j Wille Korolainen oli tunnet!» ehdc>tto>' liittoon Pääsemrsen ehtona on wielätin olelmsra Ä2ij1 tpl.; loiput vliiuot lo:r= ^bott-aa lähemmäs tunnin, Mincr.iitin a- mnsli raittiiksi ja hiljaiseksi miehevi. ^ rippikoulu, jossa lukutaitv .'.11 koetellaan, ta- ja junasÄMsanoiltia. .seman läheiselle niitylle ilinaauliii jo.'ll Hänen jvaimonsa oli ollut ^-lhaa.iuksts- mutta ehtoollisella ei tarmtic käydä. Junia on asemalla lvuodcn ku- herrasmies, joka, huitoen käsiään il- ta alkaen tvanhempien luona lapset mu- iluesso M)eietly 2726. maan, tahtvi kuljettajalle ilmo:!taa, että' kanaan, joita oli kaisi, storoiauien asu» „selwä on" — ainakin siellä u uyllä mamiehiä oli 4 ja ylimääräistä juna- miehiä 5. biafo ylöSkanto wuoden eri kuuk^u- Pariisiin sekä kaitzallisia komiteoja eri maihin. Suomeakin loavtcn on muo- dosle.tlu mainituMaiil-en komitea, jon-- ka jäseniä owat Suomen Työlv<iensuo- jelus- ja solsialiwakuutusl)hdislvksen sina nousee seuraamiin määriin: johiokunnan jäsenet wiime kuluneena ja kuluivana wuonna, protokollasihtee- Tammikuulla ri. lakit, tohtori Leo Zhrnroor, puheen-' Holmifiutlla johtajana, professori K. I. Stähiborz. wa.rapuheenjoh'<tjana^ tirehiöörr tri .. Aseman henkilökunta. Wir. ^^ ^ ^ »armuut-a kamiehiä on ^zywäskl)lan asemalla o»-. ,fiitäfin, että ratakin olisi s^lcvä. kuuluu iut 8. Asemamiesien luku Oli 17 ja lsamainen herrasmies — fuljeit-ajun i!-! tiin olleen aiivan täydessä kunnossaan. junaPoblvel^ain 29. Mimöäräisiä ase- ^ mvi.tu.ssen mukaan — .käskeneen kulje!- 1 Myöihemmin saapui paikalle Kerimäen siis nykyisin ailvan yksinään. V >una jatkoi mat?aa hiukan »u)öhäS.'y- neenä. Tuunaan salmen sillan huomat- Smk. _ Aug. Hjclt, wakuulu-.tarka-taja sil. Huhtikuulla Vanä^Mua mchin chVochm I mcnÄni Onni Hallsten. amma:inwr- Toukokuulla ta tällai^l yhdlsrytsel woisiwat maan- kasiaja Wera H>6lt, nl. maisteri G. kesäkuulla tvtljelltöseuroien kauna tvalliou apuo N. Snellman, laakel^teen »ohiori •dl- Heinäkuulla moiljtJiijsiyallt* ?eli Ko-kimies ja Jkifirict:cii b htort ^ Elokuulla nauuui, niin pitää maamuUjeiy tus 1i>flä komitean efutä.iun ehoot torkoitustoan «asiamvina, nxian -PYY- <tää maamviljelyshallilus saada vikeu- den aikanaan eli kun m«tn!vilielys- ja t«lousseur<»l apurochoja tätä lavkouus ta warien anomai esittää niille aijeiet- icavat lähemmät määräykset iässä suh- teessä. Mietintönsä suvulla 49 esiiiää komi- tea sikoteurastimojen amusia nista kos- tavan Ponnen. Tässä kohden katsoisi maamviljelyshallitus tosin suotaivatsi että teurasiimojen syi>iymis:ä aivuSie:- täisiin, waan jäänee asia tuuuica lo.s- lane-Esi ljakoijeen eri toipaufiee.x nähdea hartmnan waraan. Mitä loPutsi tulee niihin tvimenpi- teisiin, jochin kysymyksessa oleiva mie- tintö iähinnä tällä kemiaa aiuaa aihn- la, >kaljoo maamviljelyshallitus et:ei nyt waltion Puolelta ryhdyliäift mu:- hi.n toimenpiteisiin kuin euä yleisistä tvaroisla komiiean esillälnän suunuitdtnau mukaan, jättäen esinjfset jiaaiioito^pfiur- jesla Huomioon ottuiiw:t«, naral- iai.sirn inaan sianhoidor. edistä misiä warken Suonien sianjalos- tUAchdislyksen ja m.uut maairvti- jell)sseuroien km)lei:ä!välst u:na'in ^0,000 mkan muotuine.l ntäärä- raha. s. U. T. Heimo Helminen, siihtecräin. ' Syyskuulla ' Lokakuulla Aiarraskuulla Joullut>uulla ^väsk^lsstä ja Xvs^i-Lnomesta. Zyvislylän rautatie- asema v>. 1909. .TeuroamaHsa esitämme muutamia numerotietoja liikenteesiä Jymäskylän rautatieasemalla wiime tvuonna ja sii- tä koriyneistä t trioista: Matlka<i!pp-uja myyn in yhtecn- sä 52,8ö8 M. 3!iisiä oli aika-, tilaus- ja ku.PonkiMeitejä 752. Suurin oli myynii ftMkuulla, jolloin myyliin ^).H9V maikalilppua! ja pienin Helini- kuulla, jolloin imiyliin 3,270 niaita- lippua. — MatkatMiarakuitieja k.rjoi- ieriiin wuoden aikaim yhteensä 12,021 .kpl. 1 u I o j a »m a i t u s i a j <i 1 i t f e n= reestä oli yhteensä 140,949 infoa 42 p. jataumen eri .tuukausille seuraa- was:i: Virallisia y.m. yleisiä uutisia. Prokuraattorin erottaminen. Senaattiin on nyttein.nin saa- punut w.t. prokuraattorin, <sittei!jä- sihteerin, t>ri A. F. Charpennerin e- roitamisia koskema kaikkein korkein määrätys. Pitemmittä perusielnilta ilmoueiaan kirjelmässä ivain, että >v.t. prokuraattori on nähty hinväksi peruut- taa prokuraatlorintehläwäsi>: ja erot- taa esiireldjäsihleerinwirasla. «Tenaaiin oikeusosastosia esiieltiin eilen H. M. keisarin amoin kirje si- sältämä määrÄjksen toh:ori A. F. Charpeniierin eroilamijes:a oikeus- osasion esiuelijäMeerin wiras:a. Oi- keusosasto Päätti pöylätirjanolleella ilmoittaa asiasta senaatin ta!i)usosas- ton oikeustoimiiuskunnalle tämän mahdollisia loimenpileilä mar-.en. Tammikuulla Smk. 11,240:77 Helmikuulla !* 7,787 :OC Maaliskuulla ft 9,540:20 Huhtikuulla ft 10,939:77 Toukokuulla H 11,328:59 Kesäkuulla tt 11,(.49:59 Heinäkuulla n 9.760:35 (SMuuHa n 2(5,0015:59 SytMuulla tr 11,3^)8:70 Lokakuulla tt 3,431:45 Marraskuulla u 9,077:11 Joulukuulla tr 11,381:24 31,058:44 27,028:81 29,980:äl 32,648:32 31.355:29 28,787:06 25,1593:31 20,087:17 30,0-10:57 30,150:58 29.980:22 34,373:43 Meensa Smk. 358,597:01 MaksellÄvaksi laskettu määrä oli yhioensä 245,873:10. tajaa weturineen «jamaan iinne. mis'ä piirin nimismies ja ratainsinöörl ja a» se ivarmastä olisi kuumuudesta sulanut. ^ sianomainen rautalielääkäri. Tulk-nto Kun weturi wii>mcinkin pääsi määrä- tapahtumasta pidettiin, murta sen tu-- — Takamarikoimisyritys. Muumina paiwä sitten käwiwät mi.ranomaijet tä- kiAaisessä Weilin & Göös'in Irjokau passa eisimässä .Kurikan" 1-? nume- rOÄ ja englantiiaisen aikakauslehden »Ncdieiv os Reviewin" numeroa 240 iviime kesäkuulla, jossa miiinemaim- mssckkin on eräs H. M:ansa loukkaa- wa kuiva^ kumpaakaan niainiiuista kehdiHiä ei tirjakaupas:a kuircilkaan löl)iynyt. — Vesijohtolaitos. Wesijohtokont- tori on antanut kaikki rakennusi>iöt .nvsijoljivlaiiosla lvarten urakalla juo- ritiNttfiMksi Me?ti'2uomen Rakennus liike „T<mlwll>e." paikiaansa — Köklaksin hiekanot^olvaih- teoseen — luuli kuljettaja joutuneensa todellakin sinne, minne hänet eli Es- poossa määrätch. Hiekkakuopassa odoi:a- neet työmiehet inim. alk-oiävat 'iukasti waatia «raksua hukkaan kuluneesta työ- ajastaan. Tapahtuman johdosta jo on pifccitg tut kinto, mutta junanlähettäjiä ei kuiicn- taan wielä ole pidätetty wirantoimi:uk- sestaan. Mitä.työmiesten konvausivaa- timulsiin tulee, tullaan ne »enties maksa- maan waltion kukkarosta, sillä kuljzttcja ei taida olla halukas mitä suoristamaan. Mutta aitvan »vapaaksi makiuista hän tuS-kin sentään pääsee, jos ninr. »vanhoil- la parakralhkveilla tviolä on „lain" woi- ma. Noin lkMmenisen Muotia sitie ta- pahtui Porin asemalla jotenkin saman- 'lainen tapaus. Junanlähettäjä nn??ui kotonaan, kun taivarajunan tu'..r lähteä. Asemamies käivi herättämässä ''inanlä- hcttäjää, mutta tämäpä ci siiivainnul- >kaan niin aikaseen lähteä wirka-oaik:aan- Minusta tämä on wähä sekamaa. I.» jos i'e olisi .Tuoomlaisen" ci»a tiet?, niin en sitä ensinkään uskoisi, sillä tämä ^ristillisiinxcllinen" fanomaiehli wii» «ncises^sä kinastelussaan käy^.nny' niin iää!»i!iömäs>i Äeski«Tuom7<r ?astaan 1» lsuorastaan walehteli. jo::a uskoni mokomaan lehteen «, kon?!n he:?i". Mut» ta kaikesta päättäen hnomautukien ta» kana on pcqipi. Ja hcrraaml?ci?Z meiSän loksista ci ole wwlä tretoj»» saatu. — täytyy uskoa. Työ. . | LLapautuS olikin siis was:a wcrrai:ain m- li cm- ^ pieni. Eillä joka käypi ripp'.kz>'.ui>,. se GlmruU^arnmm pm. » Wn , m jan a^nttÄM U Sato rtt00 , l|tna maen W>Äa on aiwan ask.ntain tl» eläinruttoa wuoksi ei ole liioin tähänkä^?n asn kuu- M-slMY, >°ntunm-,s,<, K,!.»* io» »n .w-wi»t-nu, IMtanl. .So»". m* fanian tefrn tuMUioon „ c „„ Iiitli4 u , on 11 eläiiuä mainituissa kylissä . . .. ... kuollut kolmen pmwän kuluessa AsiaK» nl ) <■ ' r j i taliin, mikä >o aitaa sitten on ollut käy tännössä. Ei sen enempää. Tosin lukutaidottomia mcidä-, päiwi» nämme Mvioliittoon pyrkijöiden joukossa on wähän, joS ollenkaan. Niin että tuo »vaatimus ei montakaan rasita. SRir.ta jos niitä on, niin mitä kirkko edelleen Lapsi syönyt lipeätiuuä ja kaoUnt, oman määritelmänpä mukaan ra on illmoiietiu Miklelm läänin ku- wernööirin mirastoon ja pyydetty eläinlääkärin tuiilimusia, mut:a tviciä! tähän asii mintääirlaisia toimcnpidet- lä w?ranoinaisien puolelta ei ole 'kuu- luurit. — Suur-Sawo. i Maanantaina iltapäimällä sai Turussa tehtaantyömies I. Suomisen :oisella lvuodella olewa poika Söltni» Arina S ta lon pihalta >lipeätiltveä, jota söi. Hänet «vietiin .läänirisairaälaan ho:dcttaivak>si, mutta kuoli hän siellä eilen päivällä !o« — Runsaasti lohia saiMtt Wii:a- saarella lvi ime wii>kolla muu lainaten^- iautiUoij^et. He kalastamat .Vvoiima- ja iieitele-järJnicri wÄ isissä f o ei sa, lähetti waan lyijykynällä kirjoitekin kuskia kärsittyään, lapun ijtinailijalle. Msa oli !-.'^n ^ Lipeäkimi on meivän maassa s,itä mer» että ..selmä on". Mutta juna iitten- killistä myrkk»,ä. että sitä on »vapaaSt. kään lähtentit. Odoteltiin Ivaan s-5si kun- saatawissa sekä rohdoskaupoissa .nis ijnnanliiihcitäjä smvailsi saamm. ;c- >honka kului aikaa noin IX) minuuttia. .Aa »vaitka junailvjan menettely tuntui- tin sääntöjen m »ka isolta, ci se 'itä kut- tenkaan ollut. .Junailija sai t0 markka:» sakkoa. — Tulipalo lauvassa s>telä-«m- maalla. Tulipalossa Ei<lä-?a'.n>aalla .pahoja palo.haawosa saanut ke:rtäjäiär Kristiina Hiltunen kuoli iors:a.-yönä Lappeenrannan .kaupungin sairaalassa haaivojensa jolhdosia jaloissa, >vatsassa ja rinnassa. Tuilt, joka sy.'.'yi .^'iiliös- sä. sai allunsa siton, <cttä Petroolifanttu .setä kaatui. Äeitläjäiwrcn Piti nostaa HilmonkoSkess.!! ;sa Sleihäl-infosfci-ia. 1 f aunu pois p ie ne slä keittiöstä, »iiNta 'puuhissa rakentaa uusi kreittalaic-katoo- Muikiamassa päiivässä saiivat ye {mv[i j a öl j, } j, )in) i palaman ' Uoten rukouohuone Miipurin wallo'.t»k- että minkä posijättären uunin reunalta ta» hansa, suomalaisilla lapsiraukoilla tu- tee säännöllisesti joka «vuosi sitä niaistcl- (u'fsi ja menettämät hc siinä tctivifliititi henkensä. Tällaisista surullisista ia» paussista huolimaita pidelläan tuota ivaaraLista ainetta yleensä hywin «varo» mattomasti. Mistä löytyisi niin teräwä naula ja raSkas moukari, että saisi tässä- kin suhteessa iskctyM älyn reijän älyttö» mäin päähän. — Hels. S. Salmia icfnöläislljllämiiifn. Uuden kappelin vaTcntamincu «nlmiiii. Niinkuin on kerron», ollaan ?a'!i:iss<l & ä t .k i lu o a t i tn u f s i a kirjoi Ut tiin yhteensä 1126 kpl. 71,227 mkn 46 >penni>n armosta. — Jätlkiivaaiimus- tneiksua kannettiin 1145 lähetyksiä iHteensä Smf. 62,767:85. Paketteja laheietiiin 7804 ja saapui 7161 kpl. Rahtikirjoja lähetett. 21,432 ja saapui 23,941 kpl. ^aivaraliikenne. Liahli- ja pikataivaraa läheieitiin aseinalta yht. ■8,508,844 kg. Suurin oli lähen)s jo- .katuulla, nim. 1,309,958 kz ja pienin helmikuulla, nim. 425,841 jg. — Rah ti- ja Mate>!varaa saapui yhteensä >30,201,052 kg. Suurin tawara.maä- >rä saapui hcilmikuulla, nim. 4,040,083 kg ja pienin kesäkuulla, nim. 1,089,297 tä lähes 250 lohta. — Hnopauankos- kessa, joka o-n Miilasaarcn koskisia lohiwffain, ciuuit he saaneet ensinkään o-nkia. Wiilasaarel!a siirtyivät kalasiajat Raula-la-ininin fosk.lle. Ticliä palai- tuaan he joksikin aikaa aseiinicct oilki- maan Haopakobkelle. — Kiertokoulut. Siicrto-komiui opciia- jattaritssi on ävalittu Nautatanlniin pii riin nciti Elina Leiiionen SV ei tci cc 11:'t ja Maralle nciti Olga Ikoncn iiitopijSta ja Äärkkäälän piiriin nciti )da> Huttunen Zuivalta ja Maralle nciti Anna kankku- nen Kuopiosta. — Hclj. S. Muualta Suouiosta. Kateudesta yksilöitten ja lansojen elämässä. Mietteitä. Äaieus perustuu siihen .uninaisuu- teen, joia logikassa kuisuiaan merran- nollisuudeksi ja joko tekee meille mah- dolliselsi nähdä erotus iso>m in a n ja pie nemmän määrän wälillä, olkoonpa sii- te <ysymys laadus:a taikka paljoudes- ta. Eikä kateus >suinkaan ote n.s. alku- peräistä tietoisuutta, sellaisia niin. minkä ihminen suorastaan tajuaa ja käsittää, waan 5uuluu se n.s. johdan- naisen lietämisen alaan. Ihminen näet tumee kaieuita wasla sitie ja sen pe- .räsrä kun hän on tehnyt iveriailvja ja tullui huomaamaan, että jollakulla lvi- sella on tjoiakuia ainetta tai oininai^ suuna suureminaspa määrässä kuin hä- nellä iltsellaän. Mutta tämä ei Pidä tietenkään pait- kasnsa karkkien aineitten .'nompää kuin kaikkien ominaisuuksienkaan suhteen \y teensä. Samoin eri henkilöt eroamat loisistaan tässä suhteessa, nim eitä «sim. sellainen aine tai sellai.icn omi- naisuus, jota toiset kadehtimat milä suurimmassa määrässä, ei toisissa he- rälä ollenkaan mitään kateutta. Ja öi!!tä kad«chdittawiin aineisiin tulee, niin ikadehtitaan ihmisten keskuudessa yleensä maan sellaisia aine:la, joU- Ia on wissi marl^ina-attvo, eli trisin sanoen, sellaisia cineim, joita ihmiset himallaan haluamat saada emäkseen. Nukkumat asemat. TyÄväenliitto kertoo: W. f:n 20 p.. kun muuan hiektajunan meturi seisoi lählömaliniina ^-rcdrit-',- l-ergin ascuiallcr. iliiuoitctiiin >vc:urint:il- icltajallc, että rata oli sclivä ja iveturi saisi lähteä. Wcturin saaivutiua ^ockcu- backan asemalle huomtvsi kuliettaia cr:a asemalla ci ollut ketään lvaltveilla. jcten hänen o>li jäätäuxi sinnc odottamaan kun- ncs asianomaiset sulvai^uvat :ulla :l- joko se n tähde n etlä ne owat heille tar- peellisia samalla k^rn niitä löytyy rajo- letussa määrässä, tai sen:ähden eitä ihmiset sellaisilla koreilemat, tarkotuk- sessa disärä tnonnollisia sieivyyitään mi 'peittää epämiellyiiÄväisyyttään. Mi- tä t«as kadehdiltaiiviiil omineisuuksiin iulce, niin ihmiset yleensä kadehti- ivat loisissaan ainoastaan sellaisia o- minaisuuksia, joi-öta ylnnalkaan «käsite- iään oleman etua niille, jotka sellaisia omaaivat. Ja 'kaikista ladehdittasvim- Pia ominarsuulsia o-lvat porsanallinen kauneus (.sieniä ulkonäkö), onnellisuus, rakkaus, hyvä terwc>B, luoiuainen ne- rolka:suus j.n.e. Diutta, nierkillistä kyllä, ihmiset tverraitain Harmoin!ka- ^ehiimat ikaikista tLeisimpiä ja ja loi m- Pia ominai.iuu.si-a, kuten lÄimmäis- raisulta, sääliwäisyyttä, h yniä n teke mä isi)yttä, uhrautulvailsuutta Y.m.s. } Lukija kar ihmettelee silä, että mi- nä lässä otin pnheekn kateuden. jos:a j niin perin Harmoin näin asias:a tehden /puhutaan. Muila lukija kai. samoin- knin minäkin tietää ctiä kukaan meislä ihmisisiä ei ole läyjin ioapauiunul ta- teuixs:a muodos'a lailla toisessa. Useat meistä kyllä onnistumat salata scn ja kätkeä sydämeensä, mnita sillä se ei suinkaan ole poistetut, samoin kuin erinäiset iaudil »voidaan estää näkymästä pin.talli, ilman että niitä on onnistuttu poistaa elimislöstä. Muuten mitä ikieenji ka:eu!een tu- lee, löytlfi) silä useampaa li-jia. Löytyy sairalloista personallista kateutta, jo:a ihmis«t tawallises:t koett<ura-t paran» taa kielteisillä keinoilla, »nenetellen i> tclmnaän „syntiä". Olisipa näillekin saa» nut »o mapautus koittaa ja hekin päästä ikirkon kaitkien laamojen ?nn5aan, joi ii» t>ä itse haluatvat, .kristilliseen amiosää» tyyn'. lTillä lukulahjo-iakaan ci kaikilla ole, tsrnhän me iicdämme jo »lui^soclla" näiitolmästä. a p i. syiyiläen hänen waaunensa ',<i? 'ohta ko- ko keikiön. — Torpecdoaluksia Saimnall.t. nuiiinc maanantaita ivasicn mcui hai maan lanaioaa pitkin Tainia.in Mesille, inatkamääränään Äuopio, scitscmän moottoritorp^edomencttä. — .H>:ls. 3. — Pietari jää tänä kesänä ilman suo- mutaisia krapuja, kertoo Birsh. '^jcdo- inoc>ti. Kr<ipujcn myyjät oavc-t nimiltäin tehneet sopimulscn saksalaisien liilkeiden kanssa ja kaikki kratvut lähetetään Sak- saan. — Soitua taas Saimaalla uponnut. Lauantai-iltana sai rahtihöycylaiiva „Pc» nu" Muodon Lauritsalan sulun idusial- la ja upposi jonkun ajan ku^u:>.ua. ^llus, jonka omistaa tukkukauppias!>tanisen pe- rilliset Lniopiosta, oli ruislasnc-sa mat- talla Pietarista Kuopioon. Maanantai» na sidrrettiin pilaantumaton oja lastisia ^ (clwJ ,j 01lI „ Riminiänsä jo e,,,i snl lotjiin, niissä määräpaikkaansa luljct::- Asiat omat hänen ilmoituksensa taivalsi. — W:i. mukaan silisi .reilassa", että puuttuu sen ÄXI-muolismuic-toksi. Teu ii.,k>i lahsoilutsen lisäksi, ajosta jo on kcrro::u. on kenraalikullvernööri Tcnn lahjoittanut 1,000 mk. Wielä omat paikkaiunlaiaisct — niin kerrotaan — toiivcissa saada Häncn Viajestcctiltaan myösk-in lahjan i tarkoitusta martcn. „Birsh. Wjcdo»iiosti" ticsi join pii.vä sitte kcrto.i, cttä kcnraal-kuivelnöörin .«a'lmissa käydessä olisi perustus iälle uudelle sasoivnalle laskeitti. — Sikäli kuin ..Laatokka" on saanut tietää, laitaa mainitun 'tehden tietämä olla hiukan cn- nenaitainen. Uusi wcniiläincn kansakoulu Salmiin. Myöskin olemme jo kertoneet, eilä Salmin Peltosten 'fljlään puul^taan mc- näläistä kansakoulua. jläydessään lTalmisia. on teinaaliku- lvernööri lmvannut, että kysytnyksesiä o« moin kuin sellaiset sairaat, jolka luu- leivät ivirki-schtväniä, kun saamat tie- iää että h>Min monet muutkin ihmiset sai rasia ivat samallaism taj wielä!in ankarampaa tautia. Sellaiset ihmiset näet koettamat taiottaa tämän heille was:cmnielisen iuhteen mahingoitia- nialla tai loukkaamalla kadehtimaansa ^henkilöä. Ja jos 'he näkelvat hanei tyl- >lin onnettomana ja masennettuna, niin. siamuuamat he jäilfon mielenrauhan sa, >parantuimat kerrassaan, saattaivar- pa »vielä käydä lohduttajaankin tuota ^jpciloisia, jos nint. hän heidän mieles tään on jo pudonnut, ei ainoassaan heidän tasolleen, !raan toi eläpä heioän alaipuo>leUeenki.ii. (Silä tämä ilmiö ole huomaiiaivissa ainuas^an ytsiiiiisen 'elämänaloilla, maan m^nei juUisei.kin ^ clämän Ainiöt ja seikat oma: jnur: :äU tä kannalta ynunärcoD ämii, maikka jy mise! tustin mitään nu» iarko.n salaa- J 'M <it kuin juuri i<i:et!tui, ja uisf'n ^ m is: ään muusia niir. louftiuinti:mai kuin siitä ellä untt:c;aiin heidän icinti- neen kateus uvaitu:tin'cnao:t. — ^ai lukija yi»mällää mistä se johiuu, ellä ihmiset owat tässä juhieessa niin ko ivin arkoja. Ja kateus on ylimalkaan tullut niin huonoon maineeseen, t::.'i lhmisei ani lMvoin uskaltamat tuunucioa sadeh- iiivansa, siitä huo-limaiili, että kapeus heidän .mieliänsä toimea, mieläpä näy- räkse heidän kai seiska n ja äänes>cän- kin. Harivat ihmiset oivat „:va!!siu- necsti itsekkäitä", jos niin ianoisim- me, uKloltaen suoraan tunnuspa ko« teutensa Minkään kun on dziym!^ |cl« — Itsemurhako? Kun juna n:o Zt>2 »viime sunnuntaina Elisen.vacran—Ta» »vonlinnan rataosalla oli lähtenyt Pun» .kah«.rjun asemalta, jarrutti jonlitn ajan tututtua kuljettaja junan uaubtia pie- ncmmätsi, sillä n.k. semasoorin etusignaa- li osoitti pt^sähdystä Tuunaan salmelle tullessa. Kun kuljettajan merkkimihel» lyksestä huolimatta ei semafoori laske» nut, niin pysähtyi juna sillain huomat tiin, että sillaMvartija oli poissa toinli- laisesta kateudesta, johon on järkemiä ja Wväk.stitiÄviä syiiä. Mutta mahiaa- ko sellaisia »oikeuletiua" kateutta loy- tyäkään, kysylte? Ja minä makuutan, eitä sellaistakin on olemassa. Oikeutetuksi kateudeksi minä kutsun nim. sellaista kateutta, kun :hin.'sei kadehtimat, ei toisien i'hmister synnyn- näisiä e-li luontaista eleivämmyytlä, kuten ahkeruutta, tauamuuita, kyi'.'yk- kaijyytiä, neroktuuita, rohleutta, on- ^nellisuuita j.n.e., ivaan l.ois'.'m .hmis- ten nauttimia erikoisia etuja ja etu- joifeuksui. sellaisia nimittäin mitkä ei- '»v-ät Perustu heidän omiin p.'rso»alli- siin ansioihinsa, .Moan oivat jotutinoita so<imutel'iuja taikka iväkiirallalla ja ko- iivaluudella hankiltuja. Ja jos nämä tällaiset etuoikeudet iciiliiiuji oivat luoif.eeltaan sellaisia, e.iä ne anialvat näille ihmisille erinäisiä oifcufjh >a (ivailtco! toisten ihmisien >uh:ee.i, niin on niitten suhteen horäämä kateus sekä luonnollisia ctiä oi!eutct:ua. Jos esim. muutamain >hmis:e>'. on oniiisiunut taivalla taikka toi:-: (la, 'tv ai k kaipa aikoinaan täysin laillisestt, saada käsiinsä sellaiset luonncnrikkau- dot. jois>a kaikki ihmis?.- omat ehdot- tomasti riiippuiv«nsia, ruton esiin. ioiU selijsmaat ja> metsät, niin on a.mc.n luonnoöisio että ne ihmiie:, juifa omat jääneet niiÄtä osat.-omiksi, njeim- m.iien ilman omaa si^iään, titutciiHir kateuiia näitä etuoikeutettuja kohtaan, j Mutta sellainenkin kateus saartaa tulla .kysymykseen tietenkin Maan siinä ta- Ipauksessa, että nämä osattomiksi jää» neet chmiset ow<?t siinä käsimkseösä, että »vain cp cl taijan tvalitsemincn. „Suomalalneu" „NaPsin" kimpussa. W ii.IN e perjantain K.'skt-Z»o!nessa lausuin suuren tyyN)tväisyylcni siitä, että Moimassa o>lcwaan tirkkola!'in oli tchty 1'ikku-uiitisig. — Waltio» muodostaminen mieffatoaf* lalla. Tällaisella otsakkeella »varustettu lirfoitus on norjalaijessa A?:onpouen!s» sa. Zen on kirjoittanut tanslalaincn sa» nomalchtimies F. von pesien, joka äs» kettäin olec-keli maassamme t>i!iis:i!mas' sa n^ltiollisiin st»?«,»u>Isi'u>mc Atpa on hcilettn, Ivenäläis.'! laitokset mixii ltiiväknineet ministeri P. H. Ttoly» pinin la^ichdo:ut''en. Tämä:eko on suu» resii wa>iku::anuk koko siwis'.incescen maailmaan. Paremmin kuin inuut kan» sat, >jotka oniicitcmien sotien >a muiden seikkain >vallilcs>a on laskeuu «vieraiden »va.l!c<ien alaisetsi. omat suomalaiset o» sanneel herättää Europan myöiätuntoa ja «kiinnittää maailman huomiota siihen kohtaloon, .jonka Menäjän hallitsija sn heille tvalmistanut. Länsi-Europan kamancdustaja», salsa- iaiiet, enalantilalset ja ranskalaiset, o- wat taivallisilla muodoilla yrittäneet s?» taantua »vieraan maan sisäisiin asioihin — jotaJin ljota ci koskaan tapahtunut Ptbjois-EloÄvigin tahi Puolan, ÄoS» nian. Herzeg«vinan tahi i.rooljian hv» Mälsi. ylinnä kaikkea antoivat suomalaiset äänensä tuutua, ja kaiku mahtaa kaikiial» :a. Ääy märisiys kautta kamoicn. kun suomi tuniee tuskan. Myöskin ft.a!;iet, jotka oavat suosineet kiihkotansatltsia wä» tiavallanpäiniiä, lyömät rintoihinsa in» l^onsa merkihsi. Ne huuraivat Venäjän hallifiijalle: »älä koske minun pieneen luomeeni Z' — Mahtavat saapua. Hiljattain kuu» liitettiin Mirallisessa Lehdessä ^uhalla että he muuten ellei laillista estettä sa» tu, julistetaan kuolleiksi" oikeudelle itien» sä ilmoittamaan seuraamat bentilöt: od« jutantin leski Änna Chrisiiaa i/inde- ström, sym. Petdan w. 17Ä, kaarinan pitäjästä, siis >71 muotlas. viiäjäncpu» laisen N)iär Fabiana Telma Colcrus, u>nt. Ib02 Nousiaisissa, siiS ivain iOS «v. »vanha, kauppa la imakapteenin »ecft Su sanna Claesson, o.s. Grund ja syntynyt hcidän etuoikeutetut lähimmäisen-ä «vai ihmisinä yhdetfmemix.: heidän kanssaan. Mutta jos hc, sensijasta että uskomai oi oivansa ihmiskunnan täysiarmoisia jäseniä, käsittämä: kuulu jansa alempaan rotuun iai luokkaan, jonka cleinassaolon muorot^an otaksu- tor.n perusiuivan joko luonnon lakiin tai jumalall.siin säädöksii:'., siinä ta» pauksessa. kuten sanottu, he eimat tun- ne ko:euria noi:a 'parempiosaisia lähim- mäistään kohiaan. Sillä „i')!i,,kr ei- mä',- näe omaa piruuttaan torkeammal- le" — »jumalia ja fuiuitfu^a kadehti» ainoastaan jumala'.- ja kuninkaat". Scn meriailun perusiuksc'.a, mihin ka- teus Pcrusluu, kul.'n jo sai-oimme. on näet se 'cticlli/ins, se mäliläniäton ehto. että kadch:i!iva ja kadehdi!.oiva seiso» mai samalla taiclla, samalla '.vertailu- pohsMa, ollen siien toistensa katseille äiminä. Etansa ei yleensä kadehti hai- iiisijomvii, ja tnaan ylimyksiä, syliet-:. emi sillä on niisiä sella.»en käsitys, että ne ikäänkuin kuulumat toiseen, I forkcoinipaon maailmaan, niinkuin la avallaan totia onkin. Asukoot ja elä- tööt nämä ihmiset miten komeasti ja »Idlisesii lihansa, katisa ei lunne heiiä kohtaan kaleuiia, Marika se syr,ä-täkai- ^selijana joskus näkeekin hntä ja hel» dän elämäänsä, sillä kansa o', tottunut katselemaan heitä kauka sina. yleiil^.- nä, 'Parempina olentoina. Ja eitä niin sen mc kaikti tiedämme, ehkäpä ymmärrämmekin, miksi nii" on. Siis kaieus tulee kyslymy^seen tvaan tvertqisien kesken, eli niitten kesken, jmka tuntnyat clewan^ mertaista. Niinpä saattaa kersäiä net: tuntea mie» lesjään kaikeraa kateutt.a isiöta sa nal» laisia kerjäläistä kohtaai, jonka on on- »istunut saada kokoon uieampl leipä- Alanen kuin hänen, iamalla kun hait ei tunne m ii ään kateutta niiia ihmisiä kohiaan. joilia hän almaa pyytää. siitä johtuu, eitä ne h,,fl :siia:, joille historia on anianui Uiänimen »nni- U's" tai „juun" owat ni:« hymin su» riutuneet tehiömäsiään, Pi:aä juuria jc hajana-isia lvaliakun! a k.°ossa. Ne onnit osanneet pitää anre:llä kateutta ja siitä iversoivia rii ais.iuksi» Taito» kunnan eri osien Uu kJä, mtelopä eri >/htcistunla'luokticnt'tt Malilla ivalta» kuiil<ntsa erinäisissä osissa. Wiisas Po» litiitta näet somellutiaa käytänitälliseen elämään siiä, milä filosofit ja sielu:'.e» t ; cl:,jät s^millclcliväi. >.^ni:a jos ih» iniset oltsttoat malisiuiucs:: ixfcffditä sei.sijasta, et:-i he oma: kaikille ohi* ja laitteen aiisiuiva lagina, n>in his- torialla olisi iv.iheminäa kerroltaivaa esim. „suuris:a ja w iiaisia' hallitsi, joista. Äateus paun, mi:ä siiij ja on inai» niitu, edellyuää Niielä l-satsi tvissin n.äärän personallista to .iva tn m. Cr|«?. cli sellainen ihminen, joka on koko» naan rk.Pp!.iva>nen ioii«s:a ihmisestä» e» woi 'lumea fateutta >anan nMisinot» sceja literkilyisessä. Hän-:n suhieensi e. ole alemasia mitään ivapoehioisuut. !'!. waan suora pakko, jo!a p<'rusluu wäkeivämmän o.'euteen. >!a.-eus julki» sissa elämässä saauaaktn tulla kyiy» mykseen ainoastaan sellainsia .-va!lio»ö« sa. missq on oivassa ^nkun werro^