K o TZ O Sanomia Oulun kaupungista ja Jää n Isiä. Perjantaina Maaliskuun 18 päivänä. r. SS3E3ES3S *• « *f/ yi»-.• jf» . \'jkyyar-VV*»r**^»»]r»~ SSMS SSSEaaBSCTiEEEHSaE Tilaushinnat: Oulussa: Koko vuodelta 4: — Puolelta vuodelta 2: — Neljännekseltä i: — Kuukaudelta ......—: 3f> Postissa: 4: — 2: 20 -: 40. UluOtTiaiHa JO: — cv: -• Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona {s perjantaina uaimula. Toimittajat: M. PALLÄRä. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv E. A. OULAS VIRTA. Taloudenhoitaja. Toimisto r.ad' n puolella). Puhelin o6, toimistoon dtn iimoituskonttoriiB 400. i» konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppuron Koattori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ä£n illalla. ;a kirjapainon konttoriin sfjfcä leh- ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p Ilmoitukset, joutuakseen seuraavsn päivän «uineroon, ovat jätettävät lehden kcntto ti ii edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. Kirkollisia tietoja* Marian ilm. Päilvänä saarnaatvat Tuomiokirkossa PuoUpälmäsaarnat suomal. kello 10 ja viiotfal. tello i/L 1, pastori Me^eliue!. tulee Tiakonaatille. Jltasaarna suomal. ketto 5, lähemssaarn. Kurminen. .^ollehti tulee edellisellä haaivilla Tiako- naalill? ja jälkimmäisellä Iaavpanilähe- tylselle. Ilmoituksia. Rukonshurmeessa Iaappanilähetys-iltama klo ' 'u 7: puh. läh. saarn. 5^urwiuen y. m. - Klo 1 pänvällä esitelmä nuorisolle ru koushuoneella, pitää läh. saarn. Kurivinea. Palmusunnuntaina saaruaaivat Tuomiokirkossa PuoUpäilväsaarnat suomal. kl^o 1>> ja ruotsal. klo ''2 1 lähettiSsaarn. Nurminen. Ziollehti tulee edellisellä hamvilla mankein- hoitoyhdistHkselle, jälkimäisellä Jaappani- läheti)kseve. IMJfP UMMNVPBMMI iii ii ^N fnnrmfMFinnirff ItMI»'MUHII »miMMI. Ostakaa f*wa "i EHs&fggM-ga OulUSSdi EgggaMagaa la&xmMLMBB Jlttnaama suomal. klo niemi. ') past. Hauta- 5?ollehti tulee Tiakonaatille. Rukoushuoneessa Hart. hetki klo 7 i. p Heugrlliaen iltama klo 7 Suomal. yh teiskoululla' puhumat romasti Snellman ja past. Nordlund. Heinätorin koululla klo 1 •-* 7 i. p. Iapa- nilähetqsiltama: puhumat lähetyssaarimaja Kurminen y. m. Wauhai« Kodissa pitää ruotsalaisen.saar nau No 11,.to roivasti Snellman. Iapasilähetysjuhlaa mieletään täällä t. t IS 20 pw. seuraaivasti: Luth. Rukous- huoneella: Perjant. klo ' ^8 ip. terivehdys puhe. Maarian ilm. päimänä klo 1 pm esitelmä nuorisolle ja klo ' 7 ip. Japani- läketysiltama. Puhujina: Lähetyssaarnaaja Kurminen y. m. Palmusunnuntaina Hei- nätori» koululla Jap. lähetysiltama klo ^ ^ 7 ip. Puhumat: Lähetyssaarnaaja Kurmi nen y. m. Metodisti-rukoushuoneessa (Isokatu 61. käytävä Limingan kadulta) .YLaarianpäivänä kello 11 a.-p. ja kello 6 i.-p., puhuu saarnaaja K. A. Sallinen. Palmusunnuntaina kello 6 i.-p. hengelli nen iltama. KärsimysTiikolla hartauspuheita joka ilta kello 8:lta. • Krist. nuorisoseura „Toivon Kipinän" kä velymatka Palmusunnuntai-aamuna keilo 8 Kiviniemen kansakoululle. Kokoonnutaan Limingan kadun rukoushuoneelle. Perillä hengeli. puhetta kello 10:ltä. Tervetuloa inukaaaf N. M. K. Y:n Palmusunnuntaina kello 7 j. pp Suomalaisessa Yhteiskoulussa PhirVv Yirs ': puhe. rovasti J. Snellman UujUuiQ. Köörilaulua, johtaa tireht. J Ranta (Valiaika, virvokkeita saatavana); Virsi: Pu he, pastori I ; . Nordlund: Loppu-virsi. Oviraha 25 penniä vähintäin. Asianajajia. .vsiarvioa rahastoissa v. m. toim. J. Lakeri A Tarpeellisia ja hyviä tavaroita ^ % isosta varastosta halvoilla \ ♦ hinnoilla. ♦ HUOM OB HUOM.! fvi msvn&mmnm Oulussa jaRaahessa "'(Antti Karikoski Varatuomari V Zo »«z toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Aiex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. gj= Sstut WMs« rat A ' ppäsen iaklasiaintoin,isto 0ulussa ' jmiiiiiii jaetaan tänäkin ivuonna apurahoja wa- ratkomien ovpilaideii hymaksi Oulun läänin köyhimpien seutujen kansakou- uille. Iaettalvana olema summa on 2,000 mt Kuntain tefeniät hakemuk set oivat ennen ensi toukokuun 'J5 päi- n?ää toimitettavat allekirjoittaneelle Pohjoiv-Pohjalaisen Osakunnan w. t. kuraattorille. )!ekin kunnat, jotka edel- isinä vuosina omat saaneet näitä wa- roja, looiroai lähettää hakemuksia, kun liittävät oheen kertomuksen saamiensa j varojen käyttämisestä. Eino $Jm!o. Osoite: Helsinki, Huvilakatu -'ti. ittaa kaikkia lakiasioita rahaiu perimisiä ia maksuja, välittää k.uipuski- ja maa tilojen sekä metsien myyntiS ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. ai. niin hyvin lainopilliselta kui» ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. Makeita Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:ftl O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle. Osakeyhtiö OMAN KANNAN Osakkaat kutsutaan täten varsinaiseen Oulun Nuijan huoneustoon ensi maaliskuun 18 p:nä kello 7 illalla käsittelemään osakeyhtiölain 26 §:ssä mainitut asiat. Oulussa helmikuun 28 p:nä 1910. Hallitus. myötävänä Lehto $c Nousiainen. Suomen yleisen Konsertti- kannatus-yhdistyksen toimesta antaa Pianisti Rouva Elli Rängman-Björlin Konsertin Seurahuoneella Lauantaina (Maarianpäivänä) maaiisk. 19 p:nä klo l l-> 8 i.-p. Kalajoen Kivihiomossa j valmistelaan Kauniita ja halpoja Kalajoella ja Kokkolan Ykspihlajassa. mustasta ja harmaasta graniitista sekä val koisesta marmorista. Kivet lähetetään laatikoissa ilman eri maksua kaikiiie rautatieasemille Suomessa. Hinlailmoituksia lähetämme pyydettäessä. Kalajoen Kivihiomo. Omistaja A. SANTAHOLMA O.-Y. f . s. im toinuit.i? asioita virastcis-;; m. Osoite: OULU. Kuollut. S © G G © © © Pääkonttori Ykspihlaja, suosittelee uusia palkit uita teoksiaan ku ten: Mylly- ja sahakoncita, Höyrylaivoja, Höyrykattiloita, Höyrykoneita, Tervauuneja, Lämmityslaitoksia, Kirkonkelloja, Teräsakseleita, Laake ria ja jalustoja, Sahan raameja. Sirkkelisahoja, Paloruiskuja, Kassa kaappeja, Pumppu- ja putkijohtoja. Hautaristejä ja aitoja sekä kaiken laatuista kauppavalutavaraa y. m. mitä hyvinlajiteltuun konepajaliik- keeseen kuuluu. KustanuMsehdotuksia ja hintaluetteloita pyydettäessä. G S O @ G © @ Veljekset Friisein Konepaja. Kokkola, Ykspihlaja. == Sähköohje: Veljekset, Ykspihlaja. — r-',* — V-S». ' Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo. jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen iaittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita > monen mallisia 30 markasta korkeam piin hintoihin. Tilauksia vastaanote taan kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot hinnat. Tuomainen & Kumpp. Kiviveistämö, Oulussa. Koulukatu 26. lelef. 312. Huntl I M aa!ie rekikelillä kuljetettavat nUullL! tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Hautaristien tliauksia välitetään. Bi nm Jäsenkortit oikeuttavat jäsenen konsert tiin. Ne jotka eivät ole jäseniä, voivat lu nastaa kertapiletin, joita on pieni määrä saatavana A. A. Högstenin kaupassa. Hinta 2 mk. Koulunuorisolta 1 mk. Palokunnantalolla sunnuntaina t. k. 20 p:nä klo 4 i. p. Pääsy 25 penniä. Oulu, Maalisx. 18 p:nä. Hallituskysymys. Hallituksemme ja yleensä mirkojem- me säilyttäminen suomalaisten miesten käsissä on kyllä puolueemme periaat- teitä. Mutta puolueemme ei ole mil- loinkaan mannoutunut noudattamaan sitä kaikissa olosuhteissa, ivaan on se käsittääksemme opettanut, että kussakin eri tapauksessa on harkittama asema ja sen maatimukset, syyt ja mastasyyt ja sen mukaan kulloinkin toimittama. Routamuosien ja nykyisen ajan wä- lillä on suuri ero. Routamuosina saattoimat suomalaiset miehet senaat- tiin menemällä „pelastaa" kotimaisen hallituksen ja paljon muutakin. Mutta se mikä silloin onnistui ja näytti mah- dolliselta suorittaa, näyttää nykyään mahdottomalta. Eihän routamuosina moitu marmuudella tietää, mitä kan- san suuri enemmistö maan asemasta ajatteli, ei ollut tietoa siitä, miten se tahtoi meneteltämäksi ristiriidoissa j. n. e. Mutta nythän kansan suuri enemmistö on jo neljissä eduskunta- maaleissa mielensä selivästi ilmaissut. Se on omaksunut ..perustuslaillisuu- den" opin maan pelastamisesta. .Kun eduskunnan waltaan?a enemmistö (s. o. kaikki muut edustajat paitsi suoma- laisen puolueen» miime syksynä asettui n. s. miljoonakysymyksessä kielteiselle kannalle, teki se samalla mahdottomaksi hallituksemme säilyttämisen suomalais- ten miesten käsissä. Suomalaisten miesten oli pakko mäistyä. Emme moi uskoa, että suomalaisen puolueen miehet hallitukseen jäämällä tai menemällä olisiivat moineet tai moisilvat pelastaa tätä kansaa niistä onnettomuuksista, joihin se, kaqali-op- piinl sokeasti luottaen, näyttää tahto- wan heittäytyä. Päinmastoin olisi „perustulaillisuus" saanut siitä uutta tuulta purjeisiinsa ja se aika, jolloin ulaamme pääsisi nauttimaan kipeästi tarmittamaa rauhaa, olisi siirtynyt epämääräiseen tulemaisuuteen. Keski- nainen eripuraisuus syyttelyineen, par- jauksineen olisi puhjennut uuteen liek- II. on malmis uskomaan, me olemme nähneet, kuinka äärettömän ivähäiseksi kuitenkin maltiollisten asiain käsitys on armattama. Ja jos me olisimme menetelleet niin, kuin osa puoluettamme nykyään jälestäväin ja ehkä jo silloin tonvoi, niin olisi siitä ollut seurauk- sena koko se sisäinen riita, jonka me niin hywin imelä muistamme ja tun nemme menneiden routamuosien ajoilta. Ja marma on, että se hallitus, joka siten olisi säilynyt suomalaisten mies- ten käsissä, oli jäänyt tvoimaa ja maikutusta ivaille kotimaassa ehkä hy minkin suuressa määrin, ja siitä syystä se muös olisi ollut ivaikutusta mailla Menäjään päin". Olojen kehitys on »vihdoinkin wie- nyt siihen, että kansamme saa koettaa, mihin „ perustuslaillisuus" johtaa. Suomalaisen puolueen taholta on lu kemattomia kertoja huomautettu, mi hin ivaaroihin kansamme joutuu ka- gaalikannan oppeja seuratessaan. Kun kansansan suuri enemmistö siitä huo- limatta luottaa sokeasti näihin oppei- hin, niin saakoon se koettaa niitten pätemyyttä. Kansamme pelastuksen ehto näyttää oleman siinä, että kan- samme suuri enemmistö saa silmänsä auki ja pääsee selmille siitä, että „pe- rustuslaillisuus", sellaisena kuin sitä meillä on suurella melulla ajettu, on ollut suurta hulluutta. Se tie, jolle täten on astuttu, on määrällinen. Kansamme moi hukkua sen ivarrella olemiin koetuksiin. Mutta se moi myöskin tulla järkiinsä. Oireita siihen suuntaan on jo näkynnt. Mi- käli ..perustuslaillisuus" lähenee täy- dellistä mararikkoansa, sikäli kansamme parantuu siitä taudista, joka yli kyni- menen muotta on sen elinmoimia ku- luttanut ja tuottanut kansallemme enemmän onnettomuutta kuin kaikki ulkoapäin tapahtuneet oikeudenlouk- kaukset y. m. s. yhteensä. «SGGSGSVG Kokkolä. SSSSGiVSvo Suosittelee palkituita köysi!eoksiaari kaikista laaduista, niinkuin: Laut taus ja laivatrosseja hampusta, manillasta, kookoksesta ja alveesta. Köysiä ja rihmoja kaikesta laadusta maanviljelys- ja kalastustarpeisiin. Hysinkiä, määrlinkiä ja sitomanuoria, eri vahvuuksia. Tervataita tilkkeitä y. m., y. m. Suosikaa kotimaista teollisuutta ja ostakaa kaikki köysitarpeenne Suonien Köysitehtaasta, jonka ajanmukaiset koneet ja suuri valmistus antaa takeet siitä, että tavara on hyvin tehty ja kestää. Suuri alituinen varasto. Hintaluetteloita ja näytteitä pvvdettäessä: Täten ilmoitetaan kaukana oleville sukulaisille ja tuttaville että Isämme Talon vanhus vaipui vanhuuden heikontamana kuo- lonuneen Launosen tilalla Limingassa 16 p. maaiisk. 1910, 89 vuoden 1 kuuk. ja 9 vuorok. ijässä. Häntä jäi muistelemaan 1 poika, miniä ja 3 ty tärtä sekä lasten lapset. Maria ja A. Launonen. Talletuskonttokuranttitili on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttltilille merkityt rahat kasvavat korkoa ko rolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokuranttitililtä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokuranttl sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla «..im SoferiteM^ of«f> I a f ville ' ,^ oska koron »-SSmm-n pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä- Jeitci myn jonkun määrän Wilho Ofola pankissa. Tampereella. I Talletuskonttokurantille voi lähettää lahoja myös kirjeellisesti. Edellisessä kirjoituksessa selostimme, mi'ä jotkut eri katsantokantojen edus- tajat oivat äskettäin hallituskysymyk sestä lausuneet. Niissä parissa asiaa koske'.vassa fivioitufsesfa, jotka oivat „Aamulehden" ja Uuden Auran" sun- nuntain numeroissa, ei ole tuotu ilmi mitään ivarsinaisesti uutta, jota ei jo aikaisemmin olisi julkilausuttu. Saa- tamnie ne senmuoksi simuuttaa. Olemme wiime kemäänä, jolloin ..perustuslaillisten" tunnettu lakko sai aikaan sen, että kotimainen hallitus oli jäädä tyhjäksi ^senaatin oikeusosas- tohan todella olikin sitten lähes pari kuukautta jäseniä mailla», useammissa kirjoituksissa puolustaneet sitä käsitys- kantaa, jolle suomalaisen puolueen li- sätty puoluehallinto silloiseen hallitus- pulaan nähden asettui. Lisätty puolue- hallinto oli niin. sitä mieltä, että kaik kien isänmaallisten puolueitten olisi myötämaikutettama hallituspulan pois- tamiseksi. Erityisesti huomautimme, ettei min- kään puolueryhmän yksinään muodos- tama hallitus meidän onnettomissa oloissamme möisi menestyksellä toimia, ei ulos eikä sisään päin, sillä se ei saisi parhaimmillekaan pyrkimyksilleen ja ponnistuksilleen tukea eikä kanna- tusta muilta kuin omalta puolueryh- mältään ja se ei suuria merkitse, kun ottaa huomioon, miten pieni edustaja- määrä pormarillisilla ryhmittä on edus- kunnassa. Mitä senjälkeen on tapahtunut, se ei suinkaan kehoita luopumaan tästä mielipiteestä. Uin. Eräässä puheessaan lausuu maltio- nemvos I. R. Danielson-Kalmarisuo- malaisen puolueen miesten senaatista eroamisen syistä: ..Oli muosikausien kuluessa koetettu teroittaa ja ukenestyksellä teroitettu, että meidän maassamnie on puolue, joka on malmis myötämaikuttamaan sorlo- toimenpiteisiin. ^kotimaiset mastusta- jat omat herjauksillaan ja syytöksillään maikuttaneet sen, että tuollainen mää- rinkäsiiys oli päässyt laajemmin juur tumaan. Sellainen käsityö oli hämi- tettäivä ja se on hämitetty: ja tule- maisuuteen nähden on siitä olema maallemme etua. Mutta meidän kotoisissa oloissam me on seikkoja, jotka tekimät meille suorastaan mahdottomaksi jäädä se naattiin, sittenkun sotilasasia oli saa- nut sen käänteen, jonka se sai. Jos me olisimme sinne jääneet, niin se olisi moinut tapahtua ainoastaan si- ten, että me olisimme julkaisseet lain- mastaisen manifestin ja sitte panneet tämän julistuskirjan toimeen. Suo- malaisen puolueen jäsenet olisimat tä- män tehneet yksinänsä, mastoin taik- kien muiden maltiopäimäryhmien sel- mää kantaa. ')!e olisimat tehneet sen siinä tiedossa, että, jos he eimät sitä tekisi, joutuisi kotimainen hallitus maa- raan ja mieraat astuisimat poistu- mien siialle. Mutta tieto tästä ei olisi elänyt ja maikuttanut kansassa. Kautta maamme olisi lemitetty ja ymmärtämättömiin ja kaikkea usko- muu kerroksiin olisi juurrutettu se ajatus, että. jos ivaan senaatin jäse- net olimat pysyneet lujina, jos he oli- simat kieltäytyneet myötämaikutta- masta, niin ei miljoonia olisikaan maastamme saatu. Se oli main muka tyhjää uhkausta, että mieraat miehet asetettaisiin Suomen hallitutseen. Me olemme runsaasti nähneet, mitä kaikkea suuri osa meidän kansaamme Eduskunta. Täysi istunto maaliskuun 15 päitvänä k:lo G i. pp. Ilmoitettiin suuren maliokunnan vu heenjohtajan ja ivarapuheenjohtajan maalien tulokset sekä niinikään toimi tus-, tarkastus- ja mirkamiesaiiain' maliokunnan puhemiesten maalien tu- lokset. Ed. Walpas-Hänninen ivapautettiin pankkimaliokunnan jäsenyydestä. Esitettiin kertomus maltiomarain ti lasta m. ja ehdotti puhemiehisiö sen lähetettämäksi maltiomarain ivalio kuntaan. Ed. Renmalt mainitsi maltiotalou dessa tapahtuneen muutoksia, jotta omat olleet sille suuresti tuhoisia, ylt- määräisten menojen huimaamaa roauh tiu tapahtumasta lisääntymisestä, tY tilas- ja nemainiljoonien myöntäm' seslä. Toimoi eduskunnan nut fin sillä on tilaisuus, lausuman, onko mi! joonien suoritus ollut Suomen lakien mukaista n?ai eikö. Kehoitt'. »valio kuntaa kiinnittämään huomiotaan näi hin seikkoihin, jotka ilmeisesti tuleivai näkymiin koko kertomuksessa. Ed. L:sto huomautti tällaisen kerlc muksen mielentnntoisuudesta. siinä fu.: ilmenee koko käsiteltämien tila. To: moi, eitä mietintö kertomuksen joddos- ta ajoissa malmistuisi sekä etid ma! - tiomarainmaliokunta antaisi siitä useani' pia mietintöjä, tai jos se antaa se ? yhtenä, eri osissa sitä utukaan kuin se »valmistuu. Ed. Tokoi puhui ivaltiotalouden alalla tapahtumista epäkohdista. war- sinkin tullimerotuksen epäoikeudcnmu kaisuudesta ja ylintääräisistä eläk keistä. Ed. Pykälä tonvoi, että »valiokunta kiinnittäisi huomiotansa lahjoitusmai den lampuotien asemaan ja koettaisi saada aikaan parannusehdotuksia jotta ladjoitusmailla elämät lampuodit ei- »vät tuhoutuisi suurten »verojensa alle. Ed. Murros huomautti, että koko ' miljoonien suoritus on saanut alkunsa suomalaisten miesten taholta sekä että hallituksen ei olisi pitänyt niitä kos kaan suorittaa. Ed. Lautasalo huomautteli kruun metsien käytössä mallitseivia epäkohtia, kuinka niissä esim. on runsaasti mätä' nemässä raatopuita, joita ei kuittn- kaan köyhät asujamet saa käyttää by- »väkseen. Ed. Aronen kertoi »valtion metsä- töissä harjoitetusta kohtelusta ja riis- tämisestä. Ed. Etelämäki selosti sainoin pit- känpuoleisessa lausunnossaan erinäisiä epäkohtia »valtiotaloudessa ja marsin- kin metsätaloudessa. kertomus lähetettiin »valtiowar>?.in maliokuntaan.