Torstaina 4 p.' Elokuuta KARJALATAR N:o 86 — 1910 (K. S. 2 k. 2 s. 45 mm). J obbsbdb Luterilaisen raakun kuluneelta kirkkovuodelta kan taa allekirjoittanut asunnossaan Malmikatu 18 maanantaina 8 p. Elokuuta klo 10—1 päivällä. Joensuussa 3 p. elok. 1910. Oskari Lavola. t. k. 11 päivänä klo 5—6 i. p. kannetaan Raatihuoneella vielä maksamattomia kunnanveroja. Joensuussa 3 p. elok. 1910. A. Petrelius. Valkeata Murisiirappia, erinomaisen hyvää marjojen sylt- täämiseen, saatavana A. Heinosella. Eduskunta- asioita. Luotsilaitoksesta. Wiime waltiopäiwäin koossa ol- lessa tuli yhtäkkiä sellainenkin tieto, että maamme luotsilaitos aiotaan menäläistyttää. Se sanoma tuli kuin salama kirkkaalta taimaalta. Wasta sitten kuin komiteat oli asetettu ja asia malmistettu, saa- tiin siitä täällä tietää. Asian malaisemiseksi lienee pieni historiallinen katsaus luotsilaitok- semme syntyyn sentähden paikal- laan. Suomen sodan aikana määräsi Barday de Tolly, että olisi laadit- tawa ehdotus luotsi- ja majakka- laitoksen saattamiseksi tullihallituk- sen johdon alaiseksi. Suomen Hal- lituskonselji hylkäsi kuitenkin tämän ehdotuksen ja lupasi laatia itse toi- sen lausuen jo silloin mielipitee- nään, että luotsi- ja nmjakkalai-, tos tulisi jonkun meriupseerin joh' dettamaksi. Konseljin pyynnöstä nimitettiin- kin 1810 luotsi- ja majakkalaitok- selle päällikkö, luotsimajurin armo- nimellä. Niinkauan kuin luotsilaitoksella ei.ollut ohjesääntöä eikä sitä oltu asetuksen kautta määrätty oli sen asema sangen hankala. Jo silloin näet pyrkimät menäläiset wiran- omaiset alistamaan tätä laitosta. Marsinkin Miaporin silloinen ko- mentaja mara-amiraali Cablin esiintyi tässä kohden hymin jyrk- känä. Ja muuallakin menäläinen merisotamäki esiintyi jopa suoras- taan mäkimaltaisesti, niin että senkään tähden ei muutamin pai- koin kukaan tahtonut luotsiksi ru- toeta. Silloinen luotsipäällikkö Brodd, joka näyttää olleen sangen keskinkertainen mies, teki wielä senkin mirheen, että hän alussa nmotta 1811 kääntyi kenraaliku- mernöörin puoleen ja pyysi, että Menäjän kruunu ryhtyisi maksa- maan luotsien palkat. Onneksi tä- hän kirjelmään ei tullut mitään mustausta. Ja Hallituskonselji malmoi pontemasti sitä, että luot- silaitoS oli olema suomalainen wi- rasto, joka oli kuuluma konseljin s otilastoimituskunnan alaiseksi. Luotstlaitoksen tuli antaa Wenä- jän merisotamäelle main tarpeel- lista amustusta ja toteltama Wia- porin komentajankin käskyjä, jos ne eiwät sotineet Suomen lakia ivastaan. Karjalan Kirja. Hallituskonseljin käskystä laati uotstmajuri mihdoin ehdotuksen asianomaiseksi asetukseksi, jonka konselji pienillä muutoksilla hy- mäksyi. Konseljin ehdotuksen taa- en hymäksi keisari-suuriruhtinas emmoisenaan toukok. 17 p. 1812. Ja tässä suomalaisten miran- omaisten laatimassa ja keisarin itsensä hyiväksymässä asetuksessa anotaan nimenomaan, että luot- ilaitos on hallituskonseljin (josta ittemmin tuli keisarillinen senaatti) alainen. Luotsilaitos on siis alunpitäen ollut suomalainen laitos niinkuin maamme muutkin hallintolaitokset a sellaisena se on kehittynyt, niin että se nyt tyydyttää ankarampia- in maatimuksia. Suurta hämmästystä ja leivot- omuutta sen tähden herättikin )anke tämän laitoksen ivenäläis- yttämisestä ei ainoastaan mei- )än maassamme, maan ulkomailla- 'in, joiden kaimojen turivallisuu- een aiottu oikeuksiemme loukkaa- minen olisi tullut koskemaan. Eikä ainoastaan maltiopäimillä ja mei- dän maassamme asetuttu tuota tuumaa mastaan, maan ulkomai- denkii: merenkulkupiireissä. Kaiken tämän johdosta onkin menäläistyttämistoimenpiteet täs- ä kohden nyl hetkeksi pysähtyneet. Tämä onkin niitä ainoita asioita, joissa nykyään on edes pysähdys- ä onnistuttu saamaan, ja sen lähden se on erikseen merkille pan- taiva. Vaaralliset reittimme omat wie- ä toistaiseksi siinä turmassa, min- ä harjaantunut luotsilaitos moi antaa. II,i. Seuraama luku ..Karjalan edis- tyselämän alalta" on kai luon- teeltaan kirjan kuimin osa, kun se sisältää etupäässä nykyisten olo- jen kumauksia Karjalan heimon eri alueilta. Mutta on sitä myös- kin sanottu kirjan päälumuksi. Tä- mä jälkimäinen sanontatapa osu- nee oikeampaan, sillä luku kertoo ankarasta työstä ja sen saamutuk- ststa Karjalan saloilla, ihmishen- gen moitoista erämaan ja luon- non yli. Ilman sitä taistelua ei Karjalan kirjakaan olisi mahdolli- nen. Viimeaikaisia edistyspyrintöjä kuivaamat opettaja Erkki Pel- t o n e n Pohjois-Karjalasta, toimit tajaZ Mikko Puhakka — nuo- risoseuroja — ja ylioppilas K. W. foppu Etelä-Karjalasta sekä imo Härkönen Raja-Karja lasta. Nämä kirjoitukset antama luullakseni selmän kuman kunkin alueen pääpyrkimyksistä ja saamu- tuksista. Pohjois-Karjalan riento jen etunenässä on ollut ja on maanmiljelysseura, maikka sen mii- meaikaista johtomiehiä ja maltio- apua ei ole mainittu. Pohjois- Karjalan osuustoiminta on koh- distunut etupäässä osuusmeijerei- hi» — siis tuotantolaitoksiin; nuorisoseuraliike ei työmoimien puutteessa ole erikoisen suuressa »voimassa ja raittiusliikettä ei mai- uttöfaan. Etelä-Karjalassa on Yleisiä uutisia. H. H. M. M. saapuneet Pietarhotviin. Pietarista, elok. 1 pnä. Keisari ja Keisarinna omat korkeine lapsi- neen humijahti Aleksandralla saa- ilmeet Pietarhomiin. Ministerineutvosto ja Suomen asiat. Pietarista, heinäk. 30 pnä. Tuo men kenraalikumernööri on jättä- nyt ministerineumostolle Suomen enaatin esitykset: H4,5uu mkan myöntämisestä Artjärmen kunnalle ilattoman mäestön lainarahas- tosta; marojen inyöntämisestä Hei- nolan naisseminaaria marten; ma- rojen myöntämisestä teknillisen korkeakoulun laboratorion tarpei- iin sekä marojen myöntämisestä Tampereen uutta yleistä sairaa- aa marten. Samoin on jätetty ministerineu- mastolle senaatin lausunto edus- Annan mastauksesta arm. esityk- een yksityispankkien, palomakuu- us- ja keskinäisten paloapuyhtiöi- den ajoittaisesta merottamisesta ekä kirjemaihto keisarikunnan sääs tökassojen ja Suomen postisähkö- ennätinsäästökassojenmälillä sääs- oönpanoja koskemasta kysymyk- estä. Tulo- ja meuoarlvio lvuodelle 1910 esiteltänee senaatissa ensi perjan- taina. Teuaatin talousosasto. Elokuussa ja syyskuussa hoita- wat toimituskuntien päällikköjen mirkoja seuraamat senaattorit: ta- ousosaston kansliassa marapu- zeenjohtaja Markoff, oikeustoimi- tuskunnassa senaattori Rainesalo, simiilitoimituskunnassa senaattori Markoss, kamari- sekä kauppa- ja teollisuustoimituskunnissa senaat- tori Hosiainoss, kirkollis-, nlaan- miljelys- ja kulkulaitostoimituskun- nissa senaattori Kraatz sekä mal- Mesilintuja komisen merotilalla n:o 7 Herne- tiomaraintoimituskunnassa senaat- lähetti eräs ampuja miime maa- maaran, nmt 6 ja 7 Rasimaaran, tori v. Kothen elokuun ja senaat- nantaina ensimäisenä lumallisena n:o 7 Haapasalmen, luo 1 Ora- tori Hedlund syyskuun aikana. ampumispäimänä Joensuun ase- misalon ja n:o 0 Heinonniemen malta Pietariin 50 kg. kylässä Rääkkylän pitäjässä. Metsäntuotteiden lauttaus. Läänin kumernööri on määrän- nyt Saimaan piirin piiri-insinöö- rin toimittamaan tutkimuksen ja tekemään ehdotuksen metsäntuottei den lauttaamiselle Ryösiö- ja Kaar- tojärmestä Jumanjokeen Märtsi- län kunnassa olemassa mesistössä. Joensuusta ja likitienoolta. yliopisto. yliopiston tamailmukainen luku- kausi-sisäänkirjoitus tapahtuu syysk. 14 pnä. Itä-Tuomen Karjanjalostus- yhdistyksen arpomisissa, mitkä heinäk. 29 ja 30 paitoina toimitettiin Mikkelissä, moittimat seuraamat numerot: 7353, neiti Elli Hamola, Wii- puri, J.-S. K:n sonni' 4730, neiti Hilja Huuskonen, Mesanto, J.-S. Kn: lehmä; 5828, prokuristi John Cederberg, Joensuu, masikkaryhmä; 3802, emäntä Amanda Myntti- nen, Kausala, masikka; 0745, maan- milj. Matti Mänskä, Ktihtelys- maara, masikka. W P. K:n huwitoimikuuuan kokous oli miime tiistaina, jossa m. m. päätettiin »valmistaa tk. 14 pksi kesäjuhla. Juhla tulee kestänlään koko nlainitun sunnuntaipäimän. Ensin kello 8 aamulla toimeen- zannaan potkupallokilpailut ur heilukentällä, klo 1 päim. on sou- tukilpailut ja klo 5 ip. kansanjuhla Ilosaarella erittäin armokkaalla ja maihteleivalla ohjelmalla. Kansan- ;u()(aan saapuu palokunta tamau- Mlikaisessa juhlamarssissa. Joensuun Musiikkiyhdistyksen tonvisoittokunta antoi 9:iteii mapaa-ulkoiliuakonser- tiit miime tiistaina Ilosaarella. Meisöä oli saarelle kertynyt run- 'aasti. Wapaan ulkoilmakonsertin antaa Musiikkiyhdistyksen soitto- unta Ilosaarella huomenna per- lantaina klo \, 8 ill. kymmenen nen kerran. Ohjelmia 5 pennin maksusta on saatamana saarelle tultaessa. W. P. K:n omppailiain mäliset juoksukilpai- ut alotettiin eilen illalla ja jat- ketaan niitä ensi lauantaina. Unkarilaisen laulu-illan antaa Suomen Kansallisteatterin näyttelijä Emert Suonio Joen- uussa tk. 13 p., Lieksan nuoriso- euran talolla 14 p. ja Nurmeksen yhteiskoululla 15 p. Laulut esite- ään suomenkielellä ja unkarilai- essa kansallispmvussa. Hra Suo- aio on, käytyään tarkoitusta mar- ten Unkarissa opintomatkalla mii- me ja tänä kesänä, esiintynyt me- nestyksellisesti Helsingissä ja kai- issa suurissa Etelä-Suomen kau- pungeissa. Tapaturma. Miime tiistaina sattui ikämä apaturma nlakkaramestari Turu- en neljännellätoista muodella ole malle pojalle Juho Turuselle ha- nen syöttäessään lihamyllyä. Hä- nen oikea kätensä joutui mainitun myllyn syöttötormeen ja murs- kaantui rannetta myöten niin pa hoin, että käsi oli eilen leikattama ranteesta poikki. Leikkaus toimitet- tiin kaupungin sairaalassa, jonne I. Turunen heti onnettomuuden tapahduttua mietiin. Weden lämpö Pielisjoessa oli eilen 19' '.. astetta Cels. Olatvin kylpylaitokseen aivonlinnassa omat kylpymie- raiksi ilmoittautuneet m. m. kaup pias P. Kankkunen Kiteeltä, kan- sak. opettaja Matti Moilanen Päl- kijärmeltä ja O. E. Tukiainen Ilomantsista. manhan ja paljon aikaansaaneen maanmiljelysseuran rinnalla Mii- purin kaupungin amustamana ollut paljon suuremmassa mauh- dissa nuorisoseuraliike ja myöskin raittiusliike; osuustoiminta taas on siellä ollut etupäässä osuus- kassain ja osuuskauppojen perus- tamista — yli kolmasosa koko maan osuuskaupoista ja melkein puolet osuuskassoista — siis ku lutus- ja lainausliikkeistä — on Miipurin läänissä. Osuusmeije- reitä sen sijaan on Miipurin lää- nissä mähä; maito miedään mai- tona Pietariin. Raja-Karjalassa taas on ollut ensimäinen uran aukaisija Sortamalan seminaari ja sen kiertokoulunopettajain mal- mistuslaitos, sitten Jtä-Karjalan maanmiljelysseura. Miime aikoi^ na on Raja-Karjalaan metsän myyntirahoista perustettu suurem- moisia edistys- eli kunnallisrahas toja, joilla aiotaan ylläpitää kou- luja, kunnanlääkärejä j. n. e.; tär- keimmät omat toht^O. A. Hai- nari-mainajan aikaansaamat Suo- järmen ja Korpiselän Agläjärmen rahastot. — Liioiteltu lienee s. 181 olema lause, että Karjalan kunin- kaan toimesta syntyi Kuopion kau- punki; Saleniuksen Kuopio» his- toria tuskin mainitsee Karjalan kuninkaan nimeä. S. 204 sano- taan rautatien joutuneen Sorta- malaan 1894; p. o. 1892. Aunuksen edistyspyrinnöistä ker too E. Ahtia, että siellä menä läistyttämishalusta on perustettu oikein innokkaasti kansakouluja karjalaisen mäestön asumat kihla kunnat on ..saatettu kunniaan kuu lua niihin Harmoihin seutuihin Menäjällä, joissa yleisen kansan- opetuksen maalima koulumäärä Koleratapauksia jo Suomessa Höyrylotja..Turossa", joka hei-, nät. 28 p. saapui Pietarista Kuo- pioou ja palasi senjälkeen Samon- ^ linnaan, on sairastunut kaksi hen-^ kilöä, ensin Kuopioon mennessä! lotjamiehen maimo Sandra Back-! man, joka oli tullut lotjaan Sul- kamalta, ja sitten Samonlinnaan! palatessa lotjamies Otto Hiutta-^ neil. Edellinen otettiin Kuopion' ja jälkimäinen Samonlnman ko-l lerasairaalaan. Molempien ulos-! tusten bakterologisessa tutkimuk- 1 sessa on hamaittu niissä oleman! kolerapesäkkeitä. Lotja on desinsi-' sioitu ja toistaiseksi miehistöine» eristetty Samonlinnassa. Muualta Poh jois-Karjalasta. Lääninwirkamiehet. Korpiselän ja Soanlahden piirin nimismieheksi on läänin knmer- nööri nimittänyt Seiskarin ja La- mansaaren piirin' nimismiehen Waldemar Jankomskin. Kansakoulut. Suistamou kunnan Pyörittäjän ansakouluu opettajattareksi on ma- littu kansakoulunopettajatar Klau- dia Salomaara kikurvuodeksi 1910 11. Apuopettajattareksi Jaakkiman Ihalan kansakoululle malitsi johto- unta mk. 31 pnä pitämässään okouksessa 22 hakijattaresta nti Hilja Hakkaraisen Hammas- ahdelta. Kiteeil kunnan Suorlahden kan- akoulunopettajaksi on malittukan- akoulunopettajatar Anna Pakari- nen Kiteeltä. Joroisten kunnan Kerisalon kan- akoulunopettajaksi on malittukan- sakoulunopettajatar Iida Lappa- lainen Märtsilästä. Maanjako-oikeuden jäsenet. Läänin kumernööri on m. k. 29 pnä antamillaan määräyskirjoil- la Kaamin pitäjän maanjako-oi- keuden jäseniksi määrännyt maan- miljelijä Matti Tiilikaisen ja he- rastuomari Inho Rissasen. ?)leiset kyläntiet. Läänin kumernööri on määrän- nyt maramaamittari K. M. Kos- tian asianomaisessa järjestyksessä tientekomelmollisten kesken jaka- maan n. k. Kuhmustau ja Larin- saaren kyläntiet Juuan pitäjässä Maanjako-oikeudet. Läänin kumernööri on antamil- taan määräyskirjoilla Kaamin pi täjän maanjako-oikeuden jäseniksi määrännyt herastuomari Juho Rissasen, Kaamin pitäjän Rehtiä kylästä ja maanmiljelijä Matti Tiilikaisen, samasta kylästä; ja saamat he, ivelmollisuutensa täy- tettyään, nauttia tätä tointa seu- raamaa palkkaa ja oikeuksia. Maanmittaukset. Läänin kumernööri on määrän nyt maramaamittari S J). Makko sen toimittamaan ifonjaon täy dentämisen Karttulan pitäjän Ut- rianlahden jakokunnassa. Mara maamittari I. Saarelainen on määrätty jakamaan tila N:o 14 Vturmeksen pitäjän Samikylässä. Samoin on läänin kumernööri määrännyt maramaamittari Juho Saarelaisen toimittamaan talon- halkomisen merotilalla n:o 14 9!ur- meksen pitäjän Samikylän kylässä; sekä maramaamittari Ossian Sö- derlundin toimittamaan talonhal- on aikaan saatu". W:n 1907 lo- pulla oli siellä kansakouluissa op- pilaina 89 " „ poikia ja 41 " u tyttöjä kaikista kouluikäisistä lap- sista. Mertauksen muoksi mainit- takoon, että lukumuonna 1905— 1900 oli Suomen puolella Sai- min kihlakunnassa 48 " u , Liperin 40 Ilomantsin 38 " 0 ja Pie- lisjärmen kihlakunnassa main 3:- kaikista 9—12 muotisista lap sista kansakouluissa. Lisäksi on Aunukseen perustettu kirjastoja, ja taikalyhtyesitelmiä pidetään ky- lissä noin kolme kertaa kuussa. Mitään mastapainoa menäläis tytläinispuuhiin ei Aunuksessa ole. Mienan Karjalaan toi P a a- m o A h am a n mukaan suoma- laista henkeä ensiksi laestadiolai- suus noin 30 m. sitten. Se on tukahutettumankeusrangaistuksilla Suurlakon jälkeen m. 1905 siellä ryhtyi toimeen kansanmapauden puolueen (kadettien) haaraosasto, mutta se tukahutettiin siten, että toiminnan etunenässä ollut Uh- tuen kauppias Masili Jeremejem- Räihä karkoitettiin maanpakoon jossa hän kuoli m. 1908. Wie- uankarjalaisten kauppiasten Suo- messa alkuunpaneman Mienan Karjalaisten liiton toiminta taas tehtiin mahdottomaksi mm. 1907 —1908. Sen koulut suljettiin mir- kamalloin ja kaksi Mienan karja laista miestä lähetettiin sen muoksi Lounais-Aasiaan. Salmin kihlakunnan kouluoloja, joita nykyisin tahdotaan menäläis- kyttää, selittää asiallisesti kansa- kouluntarkastaja Hj. Basilier. Kirjoitus malaisee muutenkin kou- luotoja Itäsuomessa, jopa koko maassakin. Kaikista »vähimmän Hylkeen eli norpan Pyynti on tänä kesänä ollut Laatokan saaristolaisille kutakuinkin tuotta- ma. Kahden miehen meilekun- taa kohden on saatu kymmenenkin norppaa miikossa, jota moipi pi- tää jo hymänä saaliina. Tästä päättäen omat norpat taasen Laa- tokassa lisääntymään päin, sillä muutamina kesinä on niitä ollut niin mähän, ettei ole kannattanut niitä ollenkaan pyytää. Etu- päässä oleskelemat norpat tänä kesänä Aunuksen puolisilla ran- noilla. <<'läinta»tia. Läänin ktimernöörille ilmotettua ritinärutosta Liperin pitäjän Här- kimvaaran kylässä, on piirieläin- lääkäri H. W. Helander määrätty matkustamaan paikkaktinnalle ryh- tymään toimenpiteisiin tandin snh- teen. Taipaleen maalaisseura toimeenpanee iltaman t. k. 7 p. klo. 5 i. p. A. Mornasen talossa erittäin maihteleivalla ohjelmalla. Poltvijärtven Rutvaslahdelta kirjoitetaan meille seuraamaa: Kaikki edistyspyrinnöt omat mii- hin aikoihin asti olleet takapajul la kylässämme. Uuden ajan mir- taukset eimät ole mielä momeet puhaltaa manhanaikaisista ihmi- sistä entisiä tapoja. Kaikenlaiset rikkaruohot omat saaneet rehottaa mUjelyskelpoisissakin maissa, maik ka niihin onkin joskus sirotettu itämiä jymäsiäkin, jotka olisiivat moineet kantaa hymiä hedelmiä. Mälistä on koetettu rikkaruohoja kitkeä, mutta näihin asti onnistu- matta. Mitään pysymää paran- nusta ei tuottanut se tanssilama, joka oikein maltion Maroilla joi- takin muosia sitten rakennettiin. Tä- män hymin käsittää, kuka tuntee ky- lämme yhteisen ajatussuunnan. Jh- iniset näkemät hymiksi pysyä eril- lään moisista koplista, joita luu- lemat herrain metkuiksi. Uskallan melkein mäittää, etteimät mitkään paremmat aatteet täällä menesty maan huonommat. Nal)täroästt jotenkin hymin sojialistiaate o» tänne maan synkkään sydämeen päässyt tunkeutumaan. Huomaan että tuon aatteen kannattajajouk koon on liittynyt suurimpia suun- soittajia. Tuskin kukaan heistä tietää edes sosialistiaatteen aakko- sia. Suurin osa heistä tuskin on esi- merkiksi lukeiniseen nähden sellaisella alkuasteellakaan, että tietäisimät mikä heille sieltä mastaantulee, Kans akouluu perustaminen kylääm- me olisi todella sangen tarpeelli- neit. — Heinänteko on ollut ru- maslahtelaisilla melkein kinsapaik- kana sateiden takia. Rikkaat ne koneilla rallattaivat, mutta köyhät kiljuen haramilla ja miikatteilla. — Lumattomalla ajalla metsästämi- nenkin näyttää tulleen oikeen sy- dämen asiaksi ja lumattomalla paikalla, että on minua lammin rannalla asujana käynyt pelotta- maan, kun luulee tuleman sodan aimail paikalla. Sen tietää jo- kainen, että parempi on sodassa olla kuin sodan jaloissa. Joku Rumaslahtelaineil. iliuista leikattiin Kiteen kirkolla jo miime maanan- taina. Toisissa pelloissa on aika pitkää laihoa, aina 2,48 metrin pituistakin. lapsia käy kansakoulussa Pohjan- maan Haapajärmellä. — Paina tuksen kiireellisyyden muoksi on tässä ja muutamissa seuraamissa kirjoituksissa paljo painomirheitä, jopa eräs tilasto painettu kahdes- tikin. Ne kuitenkin antaa anteeksi, kun nide siten mältti syksyyn myö- hästymisen. Erikoisesityksen omat saaneet Karjalan liike-elämälle ja koko ke- hitykselle ylen tärkeät Saimaan kanama — kirjoittaja professori E. G. Palmen —, Pielisen ka nama — opettaja P. Puhakka sekä Karjalan rata, jonka aikaan- saamisen kertoo E. G. Palmen. Kaikki nämä kirjoitukset sisältämät hauskoja, malaisemia tietoja. ..Karjalan suomenkielisestä sa- nomalehti- ja aikakauskirjallisliu- desta" kirjoittaa perusteellisesti rehtori K. S. K a i k k o n e n. Opet- tamaa on nykyisen lukijan tutus tua siihen ivähäiseen alkuun, mi kä sanomalehdillä oli muutamia muosikymmeniä takaperin Miipu rissa. Käkisalmessa, Sortaivalas- sa ja Karjalattarella Joensuussa. Kotoiset mastukset on moitettu, eh- käpä moitetaan mieraatkin. Lopuksi on tässä osastossa toht O. A. Hainari-mainajan jäähy- mäisinä hänen „Raja-Karjalaan" laatimansa ja Uudessa Suomet- taressakin ollut kirjoitus „Raja- Karjalait rautatien puolesta". Miimeinin niteessä alkama luku ..Karjalaisia ja Karjalan ystämiä" näyttää oleman teoksen hupaisim- pia osia. Siinä esitetään aluksi manhoja runolaulajia. Toht. A. R. Vtiemi kuljettaa lukijaa Elias Lönnrotin ja kansakouluntarkasta- ja A. A. Lähteenkorman neuwo- Kauppaliikkeen kauppoja. Kauppias Elias Tolmanen Ham- maslahdelta on ostanut isältään kauppias Elias Tolmaselta tila- osan Tikkalasta rakenmikset ja kaupan 8,500 markalla ja myy- nyt isälleen kaupan Mentnrista 2,500 markalla. Muualta Suo mesta. Henkilvakuutusosakeyhtiö«ala- man pääkonttori sijoitetaan Helsingissä Klumvika- duu 4:jään, hymin keskelle kalrpun- kia siis. Puhelimet, joita ui)t jo moidaan yhtiötä koskeivissa asiois sa käyttää, omat johtajan 10 97 ja toimiston 41 07. Kotimaisten lvaknutushhtiöit- ten toinnuta w. 1010 alku puoliskolla. _ Keskinäinen Henkimakuutusyhtiö Suomi on muoden ensi puolis- kolia myöntänyt henkiivakuutuksia 21,709,0. >0 mkn armosta, josta ensi neljänneksen osalle tulee 11 milj. -^>0 ja toisen neljänneksen osalle 10,709,200. Makuutusyhtiö Kaleman mas- taaivat lumut omat 9,090,850, 4,5:12,500 ja 4,558,350. Heukimakuutusyhtiö Fennia on samaan aikaan myöntänyt henki- makuutuksia 12,112,220 mk. ar mosta, josta ensimäisenä neljän neksenä 5,775,231! mk., toisena nel jänneksenä 0,330,984 mk. armosta. Menäjän lehdet Tuomen paperiteollisuudesta. Semstshina on myöskin ottanut luhuakseeu Suomen paperiteolli- uudesta ja Menäjän paperiteolli- uuden hämiöstä. Suomalaiset omat muka syöneet suuhunsa Me- näjän paperiteollisuuden. Ensin omat ftromalaiset lähettä- neet kauppaan erään keksimänsä nmpaperin, jolle painetut kirjat 'estämät 20—30 muotta. Sen 'autta omat he tehneet lopun Me- jän tehtailijain kilpailusta. Heillä on jonkunlainen syndikaatti. Nyt on Menäjän paperitehtain- jäin liitto rumennut puuhaamaan kongressia. Mutta mitä moi kaup- pamimsteri tehdä? Ministeriön pitäisi lainsäädännöllistä tietä eh- dottaa, että Suomen alaisten oi- eutta käydä kauppaa ja omistaa 'iinteimistöä Menäjällä pitäisi ra- oittaa samalla taivalla kuin suo- malaiset omat menetelleet menä- laisten kanssa omassa maassaan. Somr. Slomo armelee edellisen johdosta, että parasta olisi sitten kieltää puupaperin malmistami- nen. Olisi laitettema niin, että Menäjän tehtailijat muorostaan söisimäc suuhunsa suomalaiset. Silloin masta saisi maltakunnan- lakiasiallisen sisällyksen. Rjetsh kirjoittaa: Menäjän kirjoituspaperitehtaili- jain liitto on kauppa- ja teollisuus- ministeriöön jättänyt anomuksen erityisen kirjoituspaperiteollisuuden asemaa Menäjällä käsittelemän kokouksen pitämisestä, johon saisi- mat ottaa osaa liiton edustajat. Tämän toimenpiteen on aiheutta- nut kirjoituspaperiteollisuuden ny kyinen maikea asema. ÄZierimiehen pahoinpitelyjuttu. Kotkan raastumauoikeudessa oli manaittaina lopullisesti käsitellä- mänä suomalaisen parkkilaima Colliil Archeriu kapteenia M. Öh- mania mastaan nostettu oikeus- juttu kaiman kokin pahoinpitelys tä, josta jo ennen olemme kerto- neet. Oikeus kumosi kanteen, kun ilmiantaja ei moinut ilmiantoaan toteennäyttää. Ilmiantaja meri- mies E. Lautala tuomittiin mak- samaan kapteenille 400 markkaa mia teitä kylä kylältä noiden tie tomiesten tienohilla. Siten saam- me mielä kerran tehdä retken Mie nan Karjalassa, jonka kumaukset kirjassa kenties enimmän lukijaa miehättämät ja hänen mieltänsä kiinnittämät. Lähteenkorman ja muutamien muiden kertomukset antamat hupaisia lisäpiirteitä rab kaan Kalemalan kerääjänkin nmt kamaiheihin, jotka „Lönnrotin mat koina" jo ennestään omat olleet luettamina. Ja entäs itse runo- laulajat. Nehän ne juuri, itse unhotettuina, omat ensimäisinä kansamme »naineen korkealle kohot taneet. Ahmimalla heistä suoma- lainen tietoja ahmii. Toht. Nte- men tyynessä, laajatietoisessa seu- rassa se tapahtuu täydelliseksi tyy dytykseksi. I i m o Härkönen tutustut- taa meitä yhtä seikkaperäisesti Suonten Karjalan runolaulajiin esitellen ne mähäisimpiin asti Useimmalta heistäkin omat myöhem- mät runonkerääjät joitakuita lau luja muistiinpanneet. Etemim- mät Suomen Karjalan rlmolali- lajat, mieläpä Kaleivalaan laula- neet, omat olleet Ilomantsin mek- rijärmeläiset Simona Sissonen Simona Hnohmanainen ja edel lifen sisar Jro Sissotar sekä kir- konmies Juhalla Kainulainen Ke- sälahden Millalan Hummvaarasta. Miimemamittua laulatti Lönnrot itse — samoin kuin Kantelettaren runojen osaajaa Mateli Kuimala- tarta Kontiomaarassa Koitereen rannalla Ilomantsissa —, edellisiä D. E. D. Europaeus. Nykyään elämistä runolaulajista lienee ete- min Pedri Shemeikka Komeron Ollölän Ristimaarassa, synt. 1819. Hän on osannut ^3 laulua, eniin- mästään loihtuja. (Mienan par- haat laulajat Arhippa Perttunen ja hänen poikansa Miihkali osasi- mat 00—70 pitkää runoa). — Kirjoittaja panee kysymysmerkin Someroja nimen perään s. 307. Senniminen kartanohan näkyy ole- man Sortamalan pitäjän Pohjois- osassa Tohmajoen marrella. Mai olisiko kyseessä Jmpilahden Su- meriä? Sanaa hän, hänen, tulisi kirjoittajan paljoa enemmän käyt- tää. Pelkkä suffiksi—usa, —usä ei somi mihin lauseenosaan tahansa, ei esim. subjektiin. Personaprono minin lisäämisellä kieli tulee paljoa arivokkaampaa, ja harmal- ta kirjoittajalta se tässäkään teok- sessa puuttuu. Inkerin runo-lanlajista kirjoit- taa paljon mähemmän Wäinö S a l m i n e n. Nähtämästi niistä on mähä tietojakaan olemassa. Merkillisin heistä on tunnettu Larin Paraske, syntynyt Lempaa- lassa m. 1832, kuollut Vtetsäpir- tissä 1904. Hän osasi 1152 ru- noa, loihtua ja itkua, l i^>0 sanan- laskua ja 330 armoitusta eli yh teensä 32,070 säettä, siis melkein kolmatta osaa enemmän kuin koko Kalemala on. — Inkerin ehkä eteivin mieslaulaja on 78-muo- tias Ontropo Äielikom (eli A!elli- nen Muoleen Sohmolasta. A!iksi ei hänen kumuansa liene kirjoituk seen otettu? Lieneekö se mitä on- nistumattomia Alpo Sailon kumia, joista puhutaan s. 300.? Koko täs- sä kirjoituksessa ei ole muita kuin Larin Parasken kuiva; edellisissä niitä on runsaasti. Niteen miime lehdillä alkaa muistelma Juvana Onoilasta eli Onessimomista, Suistamou Saran oikeuskuluja. Kapteeeni Öhmanin nostama edesmastuumaatintus- juttu merimies Lautalaa mastaan määrästä ilmiannosta lykättiin syyskuun 20 p:ään, jolloin Lauta- lan on ottama saapumilla 200 mkan sakon uhalla. Oikeudessa amusti kapteeni Öhmania lakit, kand. R. Holsti ja ilmiantajaa asianajaja A. Paananen. Kaiwoa kaiwettaessa mies luol- lut, kaksi muuta pelactettu wiime hetkessä. ^ Maanantaina sattui Miipurin Saunalahdessa Halosen perillisten pihamaalla kaimoa kaiirettaessa oudonlainen onnettomuus, jota roaati yhden ihmisuhrin. Mai nitussa työssä puuhailimat työ- miehet^ Jaakko Merinen, Aleks. Kärkkäinen ja Taa- m et ti Pitkänen. Kaimoa oli jo kaimettu noin 5 metriä symäl lä. kun mastaan tuli kallio, jonka miehet päättimät ampua hajalle. Porattiin reikä ja ladattiin se sit- te dynamiitilla. Laukans onnis- tlli hymin ja kallio särkyi, multa paksu samil ei ottanutkaan nous- takseen kaiivonaukoSta. Silloin las- keittui työmies Merinen alas ajaak- seen muka sauhlin pois. Hänen yrityksensä päättyi kuitenkin niin onnettomasti, että hän samnn maikntuksesta pyörtyi ja kuperiin laimon pohjalle. Knn miestä ei alkanut knulna takasin, laskeutui toinen hänen tovereistaan kaimantoon. Seu- raus oli sama: hänetkin tukahdut- ti samu. Ja niin himuutti itsen- > sli kaimon pohjalle kolmaskin mie- h'.stä samalla onnettomalla seu- rauksella. Työmiesten hämiäminen herätti huomiota ja mihdoin heidät löy dettiin kaimosta. Heti kutsuttiin paikalle palokuntalaisia ja kaupun- gista lääkärejä. Kun ensin edel- liset poliisin amulla olimat saa- neet miehet kaimosta, ryhtyimät jälkimäiset mirlvoitnstoimiin. Kai kista lääkärien ponnistuksista huo- limatta ei kimimies Merinen, joka ensiksi oli kaimoon laskeutunut, enään mironnut, maan piti kuole- ma saaliinsa. Hänen tomerinsa Kärkkäisen ja Pitkäsen saimat useita tunteja työs- kemleltyääu pelastetuksi. — Karj. Salama iskenyt miehen kuo- liaaksi sekä kolme henkeä taiu- uoksiin. T. k. 28 p:nä kämi ankara uk- konen Humppilan tienoilla. Mur- ron kylässä iski salama heinänii- tylle, jolla Mäenpään torpan, mäki oli heinänkorjuussa. Koko mäki, isäntä, emäntä, palmelus- tyttö ja poika menimät tainnuk- sun. Emäntä ja poika toipuimat pian. Akutta isäntä Mäenpään selitti Punkalaitumen lääkäri kuol leeksi. Palmelustyttö ei mielä seu- raamaan iltaan mennessä ollut toipunut, mutta lääkärin lausun- non mukaan hän jää henkiin. — Näin odottamattomasti surmansa saanut torppari Ä!äenpää oli Iitein- mä < O-muotias. — Tur. Sau. Taaskin tulipalo Kymin teh- taalla. Sunnuntaina kello 7 pääsi tnli tähän saakka tuntemattomalla ta- maila irti Kymin tehtaan mieres- sä olemassa puutamaramarastossa polttaen kaksi majaa, joissa oli puumassaa, polttopuita sekä sellu- loosaa. Tyynen ilman ja tehok- kaan sammutustyön amulla saa- tiin tuli rajotetuksi mainittuihin majoihin. Sammuttamiseen otti- mat osaa tehtaan mäkinaiset pa lokunnat sekä Koumolan palokun- ta. Mahingot nousemat n. 120,Ooo Nlk. s-S »3 I Ett CO sss SKT ISä* O) S» «S3 SS m e/i" as* Sa* £23 iSS C^5 I aa" «T ra? CO lSS Jkäwyyksiä Tlatvinjuhlissa. Kamala määrmkäsitys, josta sg . olisi moinut olla mitä makamim- mat, tuhoisat seuraukset, tapahtui heinäk. 29 pnä Samonlinnassa, kylpylaitoksen kasinolla mietetyssä VÄ Olaminjnhlassa. ^ kylän tutusta laulajasta, ja Ii- mana Shemeikasta eli Jehkin Ii- manasta, joka on syntynyt 1841 ja asuu Suistamou Muuannossa. Mainittakoon samalla, että teok sen I osan alussa olema kartta täyttää Menäjällä olemiin karja- laisiin nähden hymin tehtämänsä. Eräs armostelija kaipasi siinä me- näläis- ja karjalaisalueiden raja- miimaa Mienassa. Se onkin kar- tassa, kun tarkkaan katsoo. Toi- mottama olisi, että Suomen Kar- jalasta liitettäisiin teoksen loppuun erikoinen kartta. Paljon, ylen paljon siis sisältää tämäkin Karjalan kirjan osa. Pal- jon siitä oppii lukija, maikka jotain ennestään tietäisikin. Moni mies on siinä pannut parhaansa tämän heimon mähän tunnettujen olojen malaisemiseksi. Ja jokaisella heis- tä on jotakin asiallista sanotta- maa; ei pieninkään pätkä koko teoksessa ole armoaan mailla. Raskain taakka tietysti on ollut kannettamana teoksen toimittajat- la Jimo Härkösellä, joka on kaik- ki nuo lukemattomat kirjoitukset hankkinut ja teoksen yhteydelle so- pimaan muotoou miime kädessä sonimitellut. Kiitosta ansaitsee myös kustantaja, joka on näin kalliiseeit hankkeeseen uskaltanut ryhtyä yhden maakllnnan ostohaluun luottaen. Älkööt heidän uhrauksensa petty- mykseksi kääntykö! O. K. B to (3 U3 < ** v- UI ST ut v» vs ET < vs S Mi ■ p-q O at