Tiistaina 11 p. Lokakuuta KARJALATAR N:o 115 — 1910 liji Gioaton Vuosikokous ['idetään tiistaina t. k. 11 p:n§ klo 5 Lp. raatihuoneen salissa Toimihenkilöjen vaali. Alotetaan myöskin tavanmu kaiset kiisityöillat. Kaikki, nekä entiset, että uudet jäsenet tervetulleita. Turnee Axe ! Abliierg-AarnE Orjatsala näyttelee Jornssuuss.i Ilosaarella Perjantaina Lokak. M p nä 1010 klo 8 ip. MESTÄRI Horinan I!alir'in kirjoittama 3-näyt. näytelmä. Ki'-ltasi't liput Lauantaina Lokak. 15 p. klo 8 ip. EDMUND KEÄN A!e.\aniii r lhimas'n kirj. 5-näyt. lmvinäytelniä. Valkoset liput. Sunnuntaina Lokak. 16 p. klo 8 ip. KUNINGAS OIDIPUS Solokli iMi kiri. 5-näyt. inurhenäyt. Siniset liput-. Pääsylippuja Smk. 3:50, 3: — •->: 5U, 1:50 ja 1 mk. myydään tällä viikolla joka päivä Rohiöskau- pas>a ja ji.iyx.-päivillä klo G:sta ovella. (K. S. •> k.) Elävien kuvien Teatteri „fow" Näytäntöjä arkipäivinä klo 6, 7 ja 8 ip., sunnuntaina klo 4, 5, 6, 7 ja 8 ip. OHJELMH: Eiisenvaarasta Savonlinnaan, M&r^luista Pusterla Voskaan. Riemuvoitto. Eräs Alpeille nou su. Voittajan mieliteko. Sas- kalchavin kautta Canadan poh joi sei Ia rautatiellä. Molemmat palveliattaret. unnollineD, myöskin pyykin- pesua taitava palveliatar saa heti paikan allek. Alajken Rönnqvist. Esplanaadi hotelli. (K S 1 k, 4 s. 40 mm). Ilmoitus. Tämän kuun 12 päiväksi il moitettu irtaimen ja klintaimen vapaehtoinen huutokauppa ti lalla N:o 8 Pälkjärven pitäjän Naatselän kylässä peruutetaan. Joensuussa 10 p. Lokak. 1910. L. Hänninen, Pälkjärvi, Naatselki N:o 8 Huo byqiiaens. „Suomcn kansakoulun isä". Tuhansissa maamme kouluissa huomenna juhlitaan ja salojen tuhansien vanhempien ja lasten huulilla kajahtaa nimi, joka on meille tullut yleisesti rakkaaksi. Huomenna läyttyy sata ivuotta Suomen kamaloululaitoksen perus- tajan Uno Cygnaeuksen synty- mästä. Hänen niinessään on kyllä mie- ras sointu, niinkuin malitettamasti useimmissa muissakin nimissä, jot- ta nuoren sumslyshistoriamme leh- tiä kaunistamat. Mutta me tie- dämme, että hän niinkuin useim- mat muutkin Suomen suurmiehet oli ivanhastaan suomalaista suku- perää. Ja me ymmärrämme, että ainoastaan v ?:dän kansalliset aat- teensä ja elämäntyönsä owat hei- dat tehneet meille suuriksi ja kun- nioitettamilsi. Crignaeukscn esi-isät olimat samo- karjalaisia talonpoikia. Kun oli yleisenä lapana muodostaa suo- mataifet sutui.imet luku- ja wirka- uralla muukalaisiksi, niin Joutse- non talonpokien pojat muutettiin kotipi-äjänsä "imen mukaan Cyg- naeulsilsi ijoutsen on latinaksi cyfl- uusi. Monet tämänkin sumun jä- jem .vta kunnosrautuimat uusilla aloilla oimall-iesti ja tekimät ni- mcn tunnetulsi tieteen ja kirkon paliveluksessa. Että se ..perheilo", joka Hämeenlinnassa läänin ra- l,-.'.'i!-nhoilajan G. Cygnaeuksen lohisia 1- P. lolak. 1.S10 tapahtui, muonostuisi mielä kerran kansallis- juhlatsi, sila ei siellä liene osattu odottaa, Nuori sumun jäsen jou tui miela aikmeen isästään ormoksi, tawi kuitenkin synlyntäkaupungis- saan trimialikoulun, tuli ylioppi- laaisi, mihilliin filosofian maiste- nlsi ja papiksi sekä antautui opet- tajnisi. Sehän oli sen ajan tamal- linen ura: päästä ..koulupappina" kerran runsastuloiseksi paimeneksi johontin suureen seurakuntaan. Ju- malan johdatusta meidän on maan kiittäminen, että kun jokin kansalli- nen uudistus on toteutettama, niin kansan olot ja hänen sen toimeen- panijoiksi malitsemat henkilöt saa mat itsestään, kenenkään huolta- matta, siihen tarpeellisen kehityksen. Kukapa ennakolta olisi osannut aamistaa, että tämänkään juuri mieheksi marttuneen nuoren mais- terin ja pastorin elämäntyö on sille suurelle uudistukselle, jonka Snellman, Lönnrot ja Runeberg herättimät, mielä niin mälttämätön kuin se todella oli, mieläpä niin omituisen malmistuksen kautta kuin mitä Cygnaeuksen kehitys kämi. Aiman kuin sattumalta hän sai tarjouksen lähteä suomalaisten, ruotsalaisten ja saksalaisten siirto laisten papiksi luoteiseen Ameriik- kaan, Tyynenmeren saarille. Wiisi- ivuotinen palmelus tuolla kaukana isänmaasta oli oikein omiansa te- kemään käänteen hänen maailman katsomuksessaan ja elämässään. ,,Kun jokapäimäisessä seurustelussa tulin", todisti hän itsekin, „näke- mään mitä erilaisimmilla simis tyksen asteilla seisomia ihmisolen- toja, alimmista melkein pedon kan- nalla olemista muutamiin yksityi- siin asti, joilla oli kaikkein hienoin salonkisimistys, niin minussa he- räsi se ajatus, että kasmatuksella kodista alkaen koko koulu- eli ke- hitysijän läpi on ääretön merkitys. Meljellisyys, yhdenmertaisuus, ma- paus, nämä suuret aatteet alkoi- mat täyttää ja elmyttää sieluani yhä enemmän, ja yksinäisillä mael- luksillani Tyynenmeren rannalla ja Amernkan aarniometsissä pääsimät nämä ajatukset eli tuo suuri aate minussa yhä suurempaan wal- taan". Sillä tamalla Cygnaeus sai ensimäisen herätyksensä ja „pää täynnä puolikypsiä tuumia" hän palasi kotimaahan. Sitten aiman kuin sattumalta hän joutui mirkatoimeen Pieta- rissa, jossa nuo tuumat „wähitel- len marttuimat ja liittyimät koko- naisuudeksi, ihanteeksi. Kaksitoista muotia kestämä työskentely kirkko- koulun johtajana ja erilaisissa nuo- rison kasmatuslaitoksissa uskonnon- opettajana sai hän käytännöllistä kokemusta ja ennenkaikkea oppi sinne eri osiZta Luomea muutta- neiden maamiestemme parissa tun- temaan, millä perin alkuperäisellä asteella kan.sanopetus täällä ko- tona oli. Ja mielä tärkeämpää hänen kehitykselleen »vastaista toi- mintaansa marten oli Pietarissa seurustelu kasmatusopillisesti wa- listuneissa piireissä ja perehtymi- nen kasmatusopilliseen kirjallisuu- teen. Lähinnä mielistyi ja innos- tui hän smeitsiläisen Pestalozzin edustamaan suuntaan, johon hä- nen omatkin tuumansa olimat kai- taantuneet. Tämä mies tuli ker- rassa hänen ihanteekseen, mies joka kokosi ympärilleen suuret parmet orpoja, kasmatti ja opetti heitä, ollen heille isänä, opettajana ja lääkärinä, eli heidän parissaan ja herätti kansalaisissaan halua las- tenopetukseen, jonka hän johti ai- ivan uudelle kannalle. Tällä »välin olot kotimaassa ke- hiltyiivät omaa kulkuaan siihen ase- maan, jossa uudistustyön toimeen- panijaa lantratun ja kaimattiin. | Oltiin pääsemässä siitä painostuk sen ajasta, jolloin ei suomalaisen kansan ymmärteellistä lukutaitoa tarmitseman, kun ei muita kirjoja- kaan sallittu painaa kuin uskon- nolliseen hartauteen kuulumia, siitä panostuksen ajasta, jolloin suo- malaisen kansan kirjoitustaitoa pi- dettiin turhuutena, kun suomeu, kieliset asiakirjatkaan eimät kel- manneet oikeuksiin ja mirastoihin. Suuriruhtinas Aleksanteri II nousi maltaistuimelle ja uuden, ma- paamntan ajan tuulahdukset pu. halsimat Suomenkin synkille sa- loille. Jalomielinen hallitsija käski ikimuistettamassa istunnossa 24 p. maalisk. 1 H*"jG senaatin malmistaa ehdotuksen, „mitenkä kansansimis. tystä tarkoittamien koulujen jär- jestämistä maalaiskunnissa olisi autettama". Ensin maadittiin tuo- miokapituleilta lausuntoja asiasta ja nämä esittimät perustettamaksi sellaista pysymiä kansakouluja, jois- sa maan lukkari olisi opettajana ja jotka malmistaisimat oppilaita rippikouluun. Kukaties olisi tyy- dyllykin näihin „lukkarinkouluihin", mutta senaatti kehotti, että ennen asian ratkaisemisia kansamvalis- tuksen ystämät lausuisimat mieli- piteensä näiStä mirallisista esityk- sislä. Silloin ryhtyi Cygnaeus kansa- kouluasiaan. Hän oli harras pappi, mutta kokeneena opettajana hän myös käsitti kansakoulun tarkotuk- sen laajemmin. Lausunnossaan, nimeltä „ Erinäisiä ajatuksia aio- tusta kansakoulusta Suomessa", hän määritteli kansakoulun tehtä- mäksi yleisen kansalaissimistyksen antamista, niiden luonnonlahjojen, niiden henkisten ja ruumiillisten kykyjen ja moimien sopusointuista kehittämistä, jotka Herra on jokai- seen ihmiseen kätkenyt. Siten koulu moi tulla »kansan simeellisen ja aineellisen maurastumisen tehok- kaimmaksi edistyskeinoksi", kansan uinumain moimain mapauttajaksi, kaikin puolin parempaan tilaan kohottajaksi. Uskonnon opetuksella on tärkeä sija, sillä ..raamatusta on etsittämä Jumalan mastaukset ihmisten kysymyksiin, mutta us- konnon rinnalle olisi asetettama „maallistakin" oppiaineita (äidin- kieli, maantieto, historia, lasken- to, mittausoppi, luonnontieto, moi- mistelu, piirustus, käsityöt, laulu j. n. e.). Opetus ei saisi olla ulko- läksyjen pänttäämistä, maan en- nen kaikkea ohjausta ymmärtäen lukemaan ja käsien käyttämiseen. Naisten tulisi „sumun hennompien taimien" hoitajina, opettajina ja ohjaajina saada ainakin yhtä pe- rusteellinen opetus ja kasmatus kuin miestenkin, sillä heistä etu- päässä riippuu tuleman sukupol- wen kelmollisuus tehtämiinsä, kyky l auttamaan itseänsä. Pystymien opettajien malmistamista marten tarmitaan seminaari, jonka oppi-! kurssi olisi useampimuotinen. Ruu- j miilliselle kasmatukselle ja käytän- i nöllisten aineiden opetukselle pi-! täisi antaa etusija niin kansakou-' luissa kuin seminaarissa ja näiden oppilaitosten johto erityiselle yli- hallitukselle. Cygnaeuksen lausunto saamutti niin suuren huomion ja tunnus- tuksen, että hänet katsottiin sopi maksi mieheksi lähettää maltion matkarahalla ulkomaille, tutustu- maan sikäläisiin kansan opetuslai- toksiin, ja sitten tutkimustensa no- jassa asettaa malmistamaan suun nitelmaa Suomen kansakoulutoi- men järjestämisestä. Tällä mat kalla häntä enimmän miellyttimät smeitsiläiset kansakoulut ja semi naarit, jotka hän sitten meillä asetti mastaamien laitosten malliksi, so- mittaen suunnitelmaansa kuitenkin ajemmin omistamaansa käytän nöllisen kasmatuksen ihannetta „työ- hön työn kautta". Hänen ehdo- tuksensa malmistui 1H61 ja komi- tea muodostettiin tätä suunnitel maa tarkastamaan. Kohta senjälkeen Cygnaeus ni- miteltiin kansakoulujen ylitarkas- tajaksi ja sai toimekseen perustaa suomalaisen seminaarin Iymäs- kylään. Se tapahtuikin 1863 ja uuden oppilaitoksen toiminta jär- jestettiin pääasiallisesti hänen peri- aatteittensa mukaan. Koulun ensi- mäisenä johtajana ja sitten m:sta 1870 kouluhallituksessa kansakoulu- jen ylitarkastajana hän itse sai käytännössä somelluttaa ihanteensa ja myös nähdä niiden kunnialla kestämän tulikoetuksensa. Mieläpä nyt, kun kansakoulutoimi on jo lähes puolimuosisataa täyttämät- sillään, moidaan makuuttaa, että hänen suunnitelmansa tärkeimmis- sä kohdissa on säilyttänyt paik- kansa. Seminaareissa omat maan Cygnaeuksen lempilaitokset, lasten- seimi ja lastentarha, jääneet käy- tännöstä prris, eikä kansakoulussa ole maatalouden ja eläinlääkintä- opin alkeiden eikä tyttöoppilaille pie,?tenlasten kasmatuksenkaan ope- tusta w,?itu toteuttaa. Toisissa asioissa hänen kaukonäköisyytensä loi suunnitelmia, joiden armoa masta meidän aikamme on alka- nut oimaltaa. Hänen esityksensä esim. »yleisestä oppimelmollisuu- desta", kansakoulun muodostami- sesta ..yleiseksi pohjakouluksi" j. n. e. herättimät aikanaan ankaraa mas- tustusta ja omat masta äskettäin tulleet hymäksytyiksi. Kansakouluasetus mahmistettiin 1866 ja kansakoululaitos marmis- tui marmistumistaan. Kun Cyg- naeuksen toimeliaan elämän sydän-' halmaus päätti 2 p. tammik. 1888, J niin kansakouluja oli jo toimessa s kaikissa kaupungeissa ja yli 750 myös maaseudulla. Se oli kaunis sato elämäntyöstä, jonka merkitys, on kunniottettaiva. Harmapa Suo-! men mies niin monella tumalla' ja niin jakamattomasti saa etäes- sään kansansa kiitollisuutta osak- seen kuin Cygnaeus, jonka Upsa- lan yliopisto 460-muotisjuhlassaan mihki kunniatohtoriksi. Agricola kirjoitti aapisen Suo- men lasten luettamaksi. Cygnaeus amasi heille opinahjot jokaiselle kansalaiselle mälttämättömien al- keistietojen oppiiniseen ja ymmär- tännseen. He olimat uuden uran arvaajia, ..kuninkaanmäylän" rai-^ maajia molemmat tuhatjärmien maan kaukaisille korpimmue Kä sittääksemme tällaisen työn merki tystä js siunausta tarmitsemme maan kumueiui mielessämme mitä olisi Suomen kansa ilman luku- taitoa. Kuinka mähän kausal/is- henkemme olisi moinut miritä ' ja marttua, kuinka mähän mei=! dän kirjallisuutemme orastaa ja' satoa kantaa, kuinka mähän kai- kenlaiset henkiset ja taloudelli set. harrastuksemme ja rientoni- me Möiitaa jalansijaa, tieteem- me ja taiteexxxM5 kukoistaa, jollei kansakoulua olisi ovl-ut tekemässä raskainta uudismiljelijän perkkaus- työtä. Suomen kansa ilman sitä ei olisi stwxst:;skansa, sillä ei olisi sijaa, ei mitään myötätuntoa tois- ten simistyskansojen parisi. Min ollen xi:? emme kyllin moi kiittää kaitselmusra johdatuksesta tunte- maan ja omistamaan sitä aatetta, joka Cygnaeusta elähdytti ja jonka hän laM kansanopetuksemme pe- rustukseksi. Cygnaeuksen ihanne oli: kan- salaissimjstys on tehtäivä ylsi- seksi ja mikäli mahdollista yhtä- ja Mirenius, jotka omat Pieta- rissa. Eduskunnan hajotuskäsky toi- mitettiin heti eduskunnan puhe miehelle senaatin talousosaston kanslian kirjeessä. H. M. Keisarin awoiu kirje kuuluu seuraamasti: Me ?!ikolai II, koko Menäjän- maan Keisari ja Jtsemaltias, Puo- lanmaan Tsaari, Suomen Suuri- ruhtinas y. m. y. m. y. m. teem- me kaikille uskollisille alamaisillem- me Suomen Suuriruhtinaanmaas- sa täten tiettömäksi, että määrät- tyämme tänään uudet edustaja- maalit toimitettamaksi, olemme Me nähneet hymäksi, että nykyi- sille ylimääräisille maltiopäimille kokoontuneen eduskunnan on ha- jaannuttama kuluman muoden syyskuun 25 lokakuun 8 p:nä sekä uuden eduskunnan, heinäkuun 7 20 päimänä 1906 mahmistamamme Maltiopäimäjärjestyksen 17 pykä län mukaan kokoonnuttama Hel- singin kaupunkiin helmikuun päimänä uutta lukua 1911 ja on siis kaikkien niitten, jotka omat edustajiksi malitut, sanottuna ai- kana saamuttama Helsinkiin edus- tajatointansa suorittamaan. NIKOLAI. Friedbergissä, syyskuun 24 loka- kuun 7 p:nä 1910. Mäliaikainen, mirkaa toimitta- ma ministerimaltiosihteeri P. von E t t e r. Armollinen asetns uusien edustajawaalien toimitta- misesta. H. M. Keisari on Friedbergissä oleskellessaan syysk. 24 lokak. 7 n:nä 1910 sumainnut armossa määrätä, että uudet eduskunta- maalit omat toimitettamat heinä- kuun 7 20 pmä 1906 armossa mahmistetun Suomen Suuriruh- tinaanmaan maalilain pykälän nojalla ja niihin on ryhdyttämä tammikuun 2 pmä uutta lukua 1911. Mäliaikainen, mirkaa toimitta ma ministerimaltiosihteeri P. von Etter. Yleisiä uutisia. Eduskunta hajotettu. Uudet waalit määrätty toimi- tettamaksi tammik. 2 p:nä ja uusi eduskunta kokoontumaan hclmik. 1 p:nä. Senaatissa esiteltiin lauantaina H. M. Keisarin amoin kirje ylimää- räisten yaltiopäimäin hajottami- sessa ja uuden eduskunnan kokoon- kutsumisesta helmikuun I päimäksi tulemana muonna sekä armollinen asetus maltiopäimämiesmaalien toimittamisesta ensi tammikuun 2 päimänä. Senaatti päätti julkais- ta armollisen amoimen kirjeen ase- tuskokoelmassa ja mirallisissa leh- dissä. Senaatin istunto on yli- määräinen ja olimat siinä läsnä kaikki muut senaattorit paitsi Kraatz Eduskunta hajaau- tuuut. Täysi-istunto lauantai- na lokak. 8p:nä klo8. Pu- hetta johti puhemies P. E. Smin- husmud. Nimihuudon jälkeen ilmoitti pu- hemies, että edustajat Aug. Hjelt ja A. Eronen olimat esittäneet hymäksytyt maltakirjansa ja oli- mat oikeutettuja ottamaan osaa eduskunnan työhön. Jälkimäin edustaja oli tullut eduskuntatyös- tä mapautetun senaattori B. An- nebergin tilalle. Tämän jälkeen luettiin H. M. Keisarin amoin kirje ja käsky mä- liaikaisten maltiopäimäin hajoit- tamisesla ja armollinen asetus uusien eoustajamaalien toimitta- misesta. Sen jälkeen ilmoitti pu- hemies täyst-istunnon oleman päät- tynyt. Istunto päättyi klo 8,40. Poissa oli 89 edustajaa, joista 23 oli tehnyt ilmoituksen pois jäämises- tään. Suomen asiain esittely korkeimmassa paikassa. Asikaupunkiolojen jär- jeStämittKN lainsäädäntö- tietä. Korkeimmassa paikassa loka- kuun 2 pnä tapahtuneessa ala- maisessa esittelyssä on H. M. Keisari sumainnut armossa käskeä senaattia ryhtymään toimiin, jotta Juomen eduskunnan alamaisessa anomuksessa lokak. 30 päimältä 1909 herättämä kysymys esikau- pungeissa mallitsemien elinehtojen järjestämisestä lainsäädäntöjärjes- tyksessa tulisi senaatin asettaman komitean amulla tarkoin tutkituksi. Tämän ohessa on H. M. Keisari nähnyt hymäksi armossa sallia senaatin aikoinaan tehdä Hänen Keisarilliselle Majesteetilleen asian- haarain aiheuttaman alamaisen esityksen sekä mahdollisesti tarmit- taman ehdotuksen Suomen edus- kunnalle mainitusta asiasta annet- tamaksi armolliseksi esitykseksi. Hypoteekkiyhdistyksen ulkomaisten lainojen maltiotakuu. H. M. Keisari on t. k. 2 pnä tapahtuneessa alamaisessa esitte- kyssä sumainnut armossa hymäk- syä Suomen eduskunnalle annet- tamaksi esityksen maltiotakuun myöntämisestä Suomen Hypo- teekkiyhdistyksen ulkomaalaisista lainoista. Kansanlastentarhain amustaminen. H. M. Keisari on t. k. 2 pnä tapahtuneessa alamaisessa esitte- lyssä sumainnut jättää huomioon- ottamatta 1) Suomen muonna 1909 kokoontuneitten lakimääräis- ten maltiopäimäin alamaisen ano- muksen 100,000 mkan rajattoman siirtomäärärahan myöntämisestä muodeksi 1910 kansanlastentarhain amustamiseksi, kuin myöskin 2) senaatin tähän anomukseen perus- man alistuksen armollisen luman saamisesta kuluman muoden meno- armioehdotusta laadittaessa ottaa harkittamakseen ja Hänen Keisaril- lisen Majesteettinsa armolliseen harkintaan jättää kysymyksen, moidaanko yleisestä maltiorahas- tosta myöntää maroja eduskun- nan anomuksessa ilmoitettuun tarkoitukseen. Kansakoululasten kesä- siirtolat. H. M. Keisari on t. k. 2 pnä tapahtuneessa alamaisessa esitte- lyssä sumainnut armossa jättää huomioonottamatta! 1) Suomen muonna 1909 kokoontuneen laki- määräisen eduskunnan alamaisen anomuksen 50,000 markan rajat- toman siirtomäärärahan myöntä- misestä muodeksi 1910, jaettamaksi kunnille amustuksena mirkistys- tilaisuuden malmistamiseksi etu- päässä kesäsiirtoloissa maratto- mille (etupäässä sairaloisille ja heikoille) kansakoululapsille, kuin myöskin 2) senaatin tähän ano- mukseen perustuman alistuksen armollisen luman saamisesta ku- luman muoden menosääntöehdo- tusta laadittaessa ottaa horkitta- makseen ja Hänen Keisarillisen Majesteettinsa armolliseen härkin- taan jättää kysymyksen, moidaanko yleisestä maltiorahastosta myön- tää maroja eduskunnan anomuk- sessa ilmoitettuun tarkoitukseen. „Finlj. (?asetan" jul kaiseminen. Korkeimmassa paikassa t. k. 2 pnä tapahtuneessa alamaisessa esittelyssä on määrätty, että 30 tuh. mkan muotuinen määräraha maltionmaroista menäjänkielisen sanomalehden julkaisemiseksi on uusittama tammikuun 1 päimästä uutta lukua 1910 lukien. Muoden 1910 meno- sääntö mahmistettu. Korkeimmassa paikassa t. k. 2 pnä tapahtuneessa alamaisessa esittelyssä on mahmistettu Suo- men Suuriruhtinaanmaan marsi- nainen ja ylimääräinen meno- sääntöehdotus muodeksi 191». Kuvernöörien ja senaattorien palkat. Korkeimmassa paikassa t. k. 2 p:nä tapahtuneessa alamaisessa esittelyssä on mahmistettu asetus maaliskuun 13 26 p:nä 1903 an- netun Suomen kumernöörien palk- kaetuja koskeman armollisen käs- kyn ja marraskuun 27 joulukuun 10 p:nä samana muonna anne tun keisarillisen Suomen senaatin menosäännön muutosta koskeman armollisen asetuksen ensimäisen osan asettamisesta uudelleen moi- maansa. Edellisen määräyksen mukaan korotetaan Uudenmaan, Turun ja Porin sekä Viipurin läänin kumer- nöörien palkkiot 10,000 markasta 14,000 markkaan ja muitten lää- nien kumernöörien palkkiot 8,000 markasta 12,000 markkaan. Poh japalkka 10,000 markkaa pysyisi muuttamatta. Miimeisen määräyksen mukaan korotetaan senaatin talousosaston marapuheenjohtajan palkkio 10,000 markasta 15,000 markkaan sekä osaston muitten jäsenten palkkiot 8,000 markasta 14,000 markaan. Pohjapalkat 15,000 ja 12,000 markkaa jäisimät muuttamatta; samoin toimituskuntain päälliköil- le tulema 200 markan kuukausi- palkkio. MenvsiiannSn likiimäarä- rahat. Korkeimmassa paikassa t. k. 2 pmä tapahtuneessa alamaisessa esittelyssä on mahmistettu kaksi luetteloa menosääntöön otetuista lisämäärärahoista hymäksymällä a) ne määrärahat, jotka omat ote- tut luetteloon I ja lasketut muo- dekst 1910 yhteensä 250,456 mar- kaksi 91 penniksi lopullisina mal- tiomenoina luettelossa mainittuna aikana, sekä b) ne määrärahat, jotka, omat otetut luetteloon II ja periaatteessa myönnettyinä mal- tiomenoina maksettamiksi luette- lossa mainittuina aikoina siten, että niitten ottaminen kunkin muo- den menosääntöön joko suurem- pina tahi pienempinä määrinä kuitenkin luettelossa mainittujen korkeimpien määrien ajoissa, omat riippumia joka kerta tapahtumasta harkinnasta maltiorahaston tilaan nähden ja että näitä määrärahoja menosäännön mukaan määrätään maksettamiksi muonna 1910 yh- teensä 292,100 mk. 67 penniä. Edelliseen luetteloon otetuista määrärahoista mainitaan m. m.: poliisitarkotuksiin senaatin käytettä- mäksi muosittain 50,000 mk., lisä- palkkiota 11 mäkinaiselle remiso- rille 11,000 mk., 25 metsätyönjoh tajan ottamiseksi mäkinaiseen me- nosääntöön 27,500 mk., kaluston ja opetusmälineitten hankkimiseksi seminaareihin 10,000 mk., amus- tusta Tampereen käsityökoululle opettajain palkkaamista marten 9,000 mk., jatkumaa amustusta Raittiuden Dstämille 30,000 mk. ja Suomen ruotsalaiselle raittius- liitolle 5,000 mk., lisämäärärahaa papiston palkkaukseen Turun, Tam- pereen ja Miipurin esikaupungeis- sa 3,000 mk. sekä muinaismuisto yhdistykselle painotöitä marten 10,912 mk. 91 penniä. Jälkimäisessä luettelossa on m m. seuraamat määrärahat: muo- tuista amustusta erinäisille kun nille lääkärien palkkaamiseksi yh- teensä 9,750 mk., amustusta o.-y. Nummelan parantolalle 5,000 mk., lisäamustusta o.-y. Keukhotauti- parantolalle 11,600 mk. amustus- ta Turmayhdistykselle 5,000 mk., l amustusta Sokeain ystämille 5,000 'mk., amustusta eräille yksittäisille oppilaitoksille yhteensä 27,000 mk., lisämäärärahaa maanköyhimpienja harmimmin asuttujen kuntain kan- sakoulujen ylläpitoon 1,050 mk., lisämäärärahaa kansanopistojen sekä maamies- ja emäntäkoulujen .ylläpitoon 75,000 mk., amustusta ! sisälähetyksen aloilla työskentele- s mille seuroille ja yhdistyksille 10,000 'mk., lisämäärärahaa meijeri- ja karjanhoitajakouluille 30,000 mk., lisämäärärahaa käsiteollisuuden edistämiseksi 25,000 mk., Ahme- ' nanmaan saaristo o.-y:lle sään- j nöllisen liikenteen ylläpitämistä marten saaristossa 3,000 mk. sekä ! amustusta ammattilehdille Aika- i kauskirja koneenkäyttäjille ja me- .turimiehille Suomessa ja Kone- j teollisuudelle 2,000 mk. kummalle- j kin ja Mercatorille 8,000 mk. Kenraalikmvernöörin talon ra kennustyöt. Senaatti on myöntänyt 5,000 markan lisämäärärahan kenraali- ^ kumernöörin talon korjaustöihin. Pqinoasiamiehet jälleen toi- meen.' Korkeimmassa paikassa t. k. 2 pmä tapahtuneessa alamaisessa esittelyssä on H. M. Keisari su- mainnut armossa käskeä, että pai- noasiainylihallitukselle on tarpeelli- sen painoasiamiesmäärän palkkaa- miseksi mastedes myönnettämä 107,800 markkaa muosittain siten, että tämä määräraha muodeksi 1910 myönnetään lokak. 1 pistä uutta lukua lukien. Aseitten tuontikiellon tvar- mennuskieltäytymiset. Senaatissa esiteltiin t. k. 7 p. protokollasihteeri Björn Masastjer- nan ja ylimääräisen esittelijän Jmar Montellin selitykset, jotka senaatti oli heiltä maatinut sen johdosta, että he olimat kieltäy- tyneet marmentamasta senaatin päätöstä aseittentuontikieltoastassa. : Arm. asetuksen nojalla tammi i kuun 25 p:ltä 1902 päätti senaatti ! rangaista sekä protokollasihteeri i Masastjernaa että ylimäärästä i esittelijää Montellia 6 kuukauden mirantoimituserolla sekä sen ohessa koko palkan menettämisellä tältä ajalta. Tammikuun 25 p:nä 1902 an nettu arm. asetus kuuluu: Mirka- mirheistä ja hairahduksista sekä käytöksestä, joka mirka-aseman ja mirkamelmollisuuksien kannalta ei ole somelias, moipi keisarillisen Suomen senaatin mirkamiehiä asianomaisen osaston marapuheen- johtajan ilmoituksesta se osasto rangaista marotuksella, sakolla, joka mastaa enintään 2 kuukau- den palkkaa, tahi 6 kuukauden mi- rantoimituserölla ja sen ohessa koko palkan tahi jonkun sen osan menettämisellä. Mainitut ran- gaistukset määrätään sitten kuin syytettyjä on asiassa kuulusteltu. Kuten edellä olemasta näkyy, on senaatti protokollasihteeri Masa- stjernaa ja ylimääräistä esittelijää Montellia kohtaan käyttänyt kurin- pitomaltansa korkeinta rangaistus- määrää. Senaatin oikeusosasto on jakaantunut kahdelle jaostolle. Ensimäisellä jaostolla istumat marapuheenjohtaja Äkerman sekä senaattorit Malin, Käpy, Peltonen ja Liuksiala. Toisella jaostolla omat senaattorit Pärnlund, Saa- ^ virien, Andersin ja Anneherg. . Teinäjoen--Kristiinankaupun- ! gin radan menosääntö. I Senaatti on mahmistanut me- nosäännön Seinäjoen—Kristiinan kaupungin—Kaskisten rautatiera kennusta marten muodeksi 1910. Atenosääntö päättyy 3,500,000 markkaan. Teknillisen korkeakoulun kan- santaloustieteen professoriksi on senaatti puolestaan nimittänyt yliopiston dosentti lakit, tohtori Heikki Renmallin. Maltionrautateitten liikenneti- rehtööriksi on nimitetty kontrollikonttorin konttoriestmies Herman Almus Hagman. Miipurin howioikeus. Miipttrin homioikeus on kahteen amoinna olemaan kanslistinmir- kaan äänestyksen jälkeen nimittä- nyt maratuomarit E. Hällforsin ja W. Lyytikäisen. Toiset hakijat olimat maratuomarit I. Hietasalo ja E. Ziyyssölä. i Homioikeuden notario Euk. So- panen on senaattiin malittanut Miipurin homioikeuden ehdotuk sesta elok. 10 p:ltä yhden asesso- rinmiran täyttämiseksi mainitussa homioikeudessa. Miipurin homioikeuden mara- presidentti A. G. A. Späre on anonut eroa Mirastaan ja eläket- tä sekä mirkamapautta siksi kunnes hänen erohakemukseensa suostu- taan. Varapresidentti Spären ti lalle on ehdotettu homioik. neumos G. M. Homen. Homioikeus on esittänyt,^ että joku senaatin mirkamies määrät täisiin apujäseneksi homioikeuteen muoden loppuun. Nlimääräisille waltiopäiwille jätetyt asiat maltakuuuanduu- man käsiteltämiksi. Oikeusministeri on lokak. 7 syysk. 24 p:nä jättänyt hallitsemalle se- naatille julkaisemista marten oi- keusministeriöön ministerineumos- ton toimistopäällikön apulaisen jättämään kaikkeinkorkeimman käs- kyn syysk. 22 lokak. 5 p-ltä tänä muom.a, lakiehdotuksien: muitten Menäjän alamaisten oikeuksien ta soittamisesta Suomen kansalaisten oikeuksien kanssa ja Suomen mal- tiorahaston melmoittamisesta mak samaan kormausta maltakunnan rahastoon Suomen kansalaisten suoritettaman persoonallisen ase- melmollisuuden sijasta, jättämises- tä maltakunnanduumalle. Kaikkeinkorkeimmalla käskykir- jeellä heinäkuun 27 elokuun 9 p:ltä 1910 kutsuttiin kokoon tämän muo- den syyskuun 1 14 päimäksi Suo men Suuriruhtinaanmaatt ylimää- räiset maltiopäimät antamaan ke- säkuun 17 30 päimänä 1910 an- netun yleismaltakunnallista merki- tystä olemain lakien ja asetusten säätämisen järjestyksestä Suomes- sa koskeman lain I osan 7 pykälän mukaan lausuntonsa ministerineu- moston laatimista ja eduskunnan lausuntoon jätetyistä lakiehdotuk- sista muitten Menäjän alamaisten oikeuksien tasoittamisesta Suomen kansalaisten oikeuksien kanssa ja Suomen maltiorahaston melmoit- tamisesta maksamaan kormausta maltakunnan rahastoon Suomen kansalaisten suoritettaman persoo- > iällisen asemelmollisuuden ase- masta. Alamaisessa kirjelmässä tämän syyskuun 10/23 p:ltä mainittu e- duskunta kieltäytyi käsittelemästä sille esitettyjä asioita, jonka joh- dosta H. M. Keisari sumaitsi syys- kuun 22 lokakuun 5 p:nä tänä muonna kaikkeinkorkeimmasti käs- keä kesäkuun 17 30 p:nä 1910 an netun yleismaltakunnallista merki tystä olemien lakien ja asetusten julkaisemisen järjestyksestä Suo- messa koskeman lain I osan 7 py- kälän nojalla jättää mainitut laki- ehdotukset maltakunnanduumalle. Joensuusta ja likitienoolta. Joensuun—Nurmeksen radan menosääntö. Senaatti on mahmistanut meno- säännön Joensuun—Nurmeksen rautatierakennusta marten muo- deksi 1910. Menosääntö päättyy 4,500,000 markkaan. Joensuun—Lieksan rata. Nyt kun Joensuun—Lieksan mä kinen rataosa on yleiselle liikenteel- le amattu. on rautatiehallitus ano- nut läänin kumernöörin toimenpi- dettä että uhkasakko määrättäisiin tumattomasta kulkemisesta puheen alaisella rataosalla ja sille tehdys- tä ilkimallasta ja että kaikenlainen kaupittelu rautatiemaunuissa kiel- lettäisiin. Aliopisto. Julkisen silososianlisensiaattitut- kinnon suoritti t. k. 7 pnä hist.- kielit, osastossa silos. kand. Elisa- beth Karttunen. Merimieskoulut. Samonlinnan merimieslaulun johtajatsi on senaatti nimittänyt merikapteeni L. K. Thuringin. Miipurin merikouluun apuopettajaksi on koulun johto- kunta malinnut merikapteeni Antti Nutarin Joensuusta. Nuijan Naisosasto alkaa toimintaitsa, kuten tämän lehden ilmoitusosastossa nähdään, tänä iltana klo 5 i. p. raatihuoneen salissa. Ztuijan naisosasto on edellisinä muosina näyttänyt kiitettämää toi- meliaisuutta ja innostusta työs- kennellessään paikkakuntamme nais- ten itsekasmatuksen ja henkisen he- rätyksen hymäksi. Toimomme että taaskin naiset oimaltaen ajan maatimukset, rien- tämät sankoin parmin lämpöisen lieden ympärille intomielin malit- semaan keskuudestansa toimihenki- löitä ja alottamaan, kesän lemon perästä, taimista työkautta. Kaik- ki, jotka haluamat liittyä osastoon, saamat siellä kirjoittautua jäse- niksi. Konkurssi. Dlioppilas Juhani Jalanne, joka jo t. k. 3 pnä oli asianomai seen paikkaan antanut konkurssi- anomuksensa, jätti nyt eilen oi- keuteen pesäluettelonsa, jonka mu- kaan pesässä on omaisuutta 8,473 mk. 05 p. ja melkoja 32,090 mk. 72 p. Malmonta on 16 pnä ensi tammikuuta. Uskotuksimie- heksi tuli maratuomari Jalmari I. Leskinen. pakotettu. Erästä henkilöä sakoitti raas- tumanoikeus eilen juopumisesta ja kadulla meluamisesta 40 markkaa. Arkkipiispa Sergei kämi tarkastusmatkalla sunnun- taina Joensuun ja eilen Taipa- leen kreikkalais-menäläisessä kir- kossa, mukanaan synodalilähetys- saarnaaja Kyprian, Samonlinnan kirkkoherra Smjetlomskij ja pari diakonia. Helppohintaisen kansaukon- sertin on ilmoituksista päättäen antanut Joensuun Musiikkiyhdistys miime sunnuntaina klo 5 i.-p. täkäläisellä työmäentalolla. Nygnae,ls-juhlia mietetään täällä parissakin pai- kassa. Lyseolla on tänään klo 2 ja kansakoululla huomenna klo 12 päimällä. Tuntee Aksel Ahlberg — Aar- ne Lrjatsalo tulee täällä tällä miikolla anta- maan mierailunäytäntöjä. Kaik kialla on mainittu wrnee saamut- tanut yleisön jakamattoman suo- sion; se on kulkenut moitosta moit- toon- Paras maaseututurnee se epäilemättä onkin. Armokasta ja ensiluokkaista taidetta se tulee meille tarjoamaan, siitä omat ta- keena nimet sellaiset kuin Aksel Ahlberg ja Aarne Orjatsa- l o, jotka molemmat omat jo anas- taneet pysymän paikkansa maam- me ensimäisten näyttelijöiden etu- rimissä. Turnee tulee täällä antamaan kolme näytäntöä. Perjantaina menee Herman Bahr'in terämästi kirjoitettu 3-näytöksinen draama „M estari", lauantaina Aleksan der Dumas'in 5-näytöksinen humi- näytelmä ..Edmund Ke an" ja sunnuntaina Sofokleen 5-näytöksi- nen.nurhenäytelmä „Kuningas Oidipus". ..A^stari" on Aksel Ahlberg'in. parhaimpia. Unohtumaton on myöskin Aarne Orjatsalon „ Ed mund Kean". Toiivottamasti täälläkin, kuten kaikkialla muuallakin, saamuttaa Turnee Aksel Ahlberg — Aarne Or- jatsalo yleisön yksimielisen tunnus- tuksen ja jakamattoman suosion. W - ja U.-Teura „Katajau" l tunnin juoksukilpailu suoritettiin miime sunnuntaina klo V., 4 i.-p. täkäläisellä urheilu-' kentällä. Kilpailut olimat ensi- mäiset laawaan Pohjois-Karja- lassa. Osanotto oli jokseenkin lai- meata, johon lienee maikuttanut kylmä ilma. Ainoastaan 8 „ra- muria" läksi matkaa taittamaan. Simo Hartikainen ja I. Päimi- > nen muorotellen johtimat. Noin \ i tuntia juostuaan rupesi Simo kirimään, mutta ei Päiminenkään miitsinyt rumeta hellittämään, Simon kintereille poika main pai- nalsi. Simolla ei kumminkaan loppuun saakka sisua riittänyt, hellitti ja jätti kesken. Ainoas- taan 3 kilpailijaa juoksimat koko naisen tunnin. Kilpailussa saa- mutettiin seuraamat ennätykset: I. Päiminen 14,955 m.; E. Lauro- nen 14.665 m. ja I. W. Nema- lainen 14,435 m. Ennätykset omat maamme par- haimpiin ennätyksiin merraten enempi huonoja, mutta paikka- kunnan oloihin nähden aiman tyydyttämiä, sillä mastahan täällä on aiman miimeisinä aikoina ru- mettu harjoittelemaan juoksua pi- temmillä matkoilla. Jatkakaa maan uutteraan harjoittelua, niin hymä siitä tulee. Suomalaisen Turneen näytän- uör. Joensuussa mieraili näinä päi- minä näyttelijä Oskar Rosqmist teattenseurueineen, antaen tällä kertaa kaksi näytäntöä. Herra Rosqmist on aina liikkunut suu- rilla kappaleilla ja rohkeilla maa- timuksilla. Eikä nytkään hänen ohjelmistonsa ollut mähemmän moimia kysymä kuin edellisillä' kerroilla. Miime näkemästä oli kuiteilkin tehty ahkeraa työtä ja seurueen jäsenet koko lailla edis- tyneet. Näytteleminen yleensä oli jo huomattamasti tasaisempaa kuin ennen. Emme puolestamme epäile, ettei johtajan mäsymättö- missä ja silkeissä käsissä juopa hänen ja toisten näyttelijäin mä- lillä mieläkin supistuisi, kankeu- det katoaisi ja särmikkyydet hiou- tuisi. Lauantaina esitettiin Wilhelm Meyer-Försterin kaunis miisinäy- töksinen „W a n h a H e i d e l- berg". Tämä kuuluisa ja ikuisesti nuo- rekas kappale meti huoneen täy- deltä yleisöä ja saamutti kylläkin mieltymystä. Näytelmässähän on runsaasti sisältöä, aatteellista hen- kemyyttä ja raitista humoria, joka milkkaan toiminnan ja sy- män surun ohella mireilläpitää mielenkiintoa. Mutta sellaisena juuri maatii esittäjiltään merrat- tain paljon kypsyyttä ja johdon- mukaisuutta. Ensimäisessä näytöksessä seu- rue onnistuikin odottamattoman hymin mastaamaan kohtuulliset maatimukset, mutta seuraamissa ei maikutus jaksanut pysyä enää samalla eheyden ja luontevuuden tasolla. Herra Rosqmist tohtori Jiittnerin osan esitti tottuneen näyttelijän marmuudella, maikka sen henkilön koko humoorisuutta ei kaikistellen saanutkaan riittä- mästi esiin. Ja myönnettäköön myös, että useat muutkin seu- rueen jäsenet jo osottimat omis- tamansa hymiä näyttämöllisiä taipumuksia. Tasaisemmin ja harkituimmin heistä hra Ossi Aro tulkitsi kamaripalmelija Lutzin luonnekuman. Kun sitten yhtei-Znäytteleminen snjui hymin, ehkä ei oikeaa tun- nelmaa aina mastaamasti, niin simuosien esityksen heikkoudet jäi- mät enimmäkseen marjoon ja ko- konaismaikutusta sittenkin moim- me katsoa jokseenkin edulliseksi. Q» CA &9 09 C/i CD GO CO I 00 Q9 CX» sr J43 £2. 3 MS £13 CO Cä3 B S" v» »3 «a co tn sr V» sa 5? < v» 0 S ■ o S"