N:o 146 I9IO KAIKU. Perjantaina Joulukuun 16 aälvftnä. Kansallis-Osake-Parckin Oulun konttorin toimistohuone. — Maantviljelhsseurat. Perä- Pohjolan maanmiljelysseura on sikä- laisen maatimskarjakannan siitossuun nan perinpohjaiseksi seliviltämiseksi kat sonut tarpeelliseksi kiinnittää seuran palmelukseen v. s. tarkastuskarjakon sekä tätä tarkoitusta »varten pyytänyt ylimääräistä ivaltioapua 1,«00 mk. ensi muoden alusta lukien. — Eläintieteen professoriksi yliopistoon on nimitetty dosentti K. M. Lemander. — Uusia ylioppilaita. Suulli- sissa ylioppilastutkinnoissa on Helsin gissa hymäksytty m. m. Kemin suom. yyteisk.: Naimi Ekman, Jenni Q. Her rala. — Uusia penninrahvja. Se- naatti on päättänyt antaa määräyksen että peenninrahoja lyödään ">0,000 mkn armosta. — Kotitarkastus ÄStrö weljeS ten konttorissa Pietarissa. Wii- me laumantaina toimeenpantiin Pieta- rissa suuri jouko kotitarkastuksia eri liikkeenharjoittajain konttoreissa. Koti- tarkastusten kertoo Birsh. Wjedo-. mosti aiheutuneen senaattori Garinin käskystä tykistöhallituksessa toimitetun senaattoritarkastuksen johdosta M. m. toimeenpantiin tarkka tutkimus oulu- laisen nahkaliikkeen meljet Aströmin tehdasten konttorissa talossa n:o 9 S.nnen linjan «varrella Was. Ostro- willa. Konttorin kirjat otettiin taka- marikkoon. Kornttorin johtajan E. R. Aströmin asunnossa toimeenpantu koti- tarkastus oli tulokseton. Senaattori Garinin määräyksestä on samoin toimitettu kotitarkastuksia tykkihaltituksen taloutta hoitaman toi- minimi Spakin konttoreissa, joka on ollut 48 muotta sanotun hallituksen tarpeiden »välittäjänä. Kaikista We- näläis-Japanilaisen sodan aikana suo- ritettuja tilauksia koskemista asiakir- joista on otettu jäljennöksiä. Samana päimänä on toimitettu tarkastuksia useitten muittenkin pietarilaisten teh tailijain luona. Toistaiseksi ei ole ke- tään »vangittu. 6uomaIailen puolueen vaalijuliste. Zuomen kansalaiset! Ne ivaltiolliset uhkapilmet. jotka miimeksi kuluneina muosina omat ra jan takaa taimaallemme nousseet, peit tämät nyt kauttaaltaan kansamme tu lemaisuuden. Sen jälkeen kuin miime maalit tapahtuirvat, on meidän osak semme Venäjältä tullut mahtisääntö niin sanottu maltakunnanlainsäödäntö laki, joka riistää kansaltamme sen iki' manhat, isiltä perityt oikeudet ja wa- pal-det, tuhoaa maamme sisällisen itse «iäisyyden ja ehkäisee sen omintakeisen kansallisen kehityksen. Tämä mahti sääntö on saatu aikaan Venäjän lain säädäntölaitosten kautta, syrjäyttämällä maallemme pyhästi makuutettu oikeus. Kun eduskunta miime maltiopäimillä ei katsonut moimansa käsitellä tällai- seen maltiotekoon perustamia lakiehdo- tuksia ja sillä tamoin olla osallisena maamme perustuslakien polkemisessa, hajoitettiin eduskunta ja määrättiin uudet maalit toimitettamiksi ensi tam- mikuun 2:.ia ja 3:na päimänä. Suomalainen puolue on aina käsit- tänyt, että hymät mälit Keisarikunnan kanssa omat maamnie menestymisen elinehto, ja että kansamme on sen täh den tunnollisesti täytettämä maamme asemasta johtumat melmollisuudet. Uh- käämien ristiriitojen noustua Keisari kunnan ja meidän maamme mälille, on Suomalainen puolue tahtonut, että Suomen kansan tulee suostua sellaisiin maatimuksiin, jotka maltakunnan todel- listen etujen kannalta moidaan osottaa oikeutetuiksi. Mutta itsetietoisuuteen herännyt kansa ei moi tekemättä rikos- ta itseänsä ivastaan luopua kalleim- masta omaisuudestaan, esi isiltä peri- mäsiänsä oikeudesta yksissä neumoin hallitsijansa kanssa järjestää ja kehit- tää sisäiset olonsa omien tarpeittensa, taipumustensa ja oman luonteensa maatimusten mukaan. Sen muoksi pi- tää Suomalainen puolue kiinni siitä, että Suomen ja Keisarikunnan suhdet- ta koskemat muutosehdotukset omat ratkaistamat Suomen perustuslakien mukaisessa järjestyksessä. Suomen si- sällisen itsenäisyyden ja kansallisen me- nestyksen ehtoja hämittämättä. Niin kauan kuin maamme sisällislä itsenäisyyttä -vastaan »vihamieliset -vir taukset määräämästi maikuttamat Kei sarikunnan hallitukseen ja eduskuntaan, on kyllä mahdotonta Suomen ja We- näjän mälille palauttaa ehjiä ja mo- lempiä maita tyydyttämiä suhteita. Mutta me uskomme, että Keisarikun- nassakin on pääsemä »vallitsemaksi se »vakaumus, ettei Suomen sisällinen it- senäisyys ja menestys ole Venäjän maitokunnalle »vahingoksi »vaan päin mastoin ednksi ja kunniaksi. Tähän luottaen ja makuutettuna siitä, että me suomalaiset moimme omalta osal- tamme edistää aseman selmiämistä ja meille onnellista ratkaisua ainoastaan Suomalaisen puolueen periaatteitten mukaisella toiininnalla, lähtee puolueem me näihinkin »vaaleihin. Suomalainen puolue hylkää tämän »nukaisesti kaiken sellaisen menettelyn, joka möisi maikeuttaa palautumista Suomen perustuslaillisten oikeuksien pohjalle. Suomalainen puolue mas tustaa siis pyrkimyksiä sellaisia kuin eräällä taholla »vaadittua suostunta- merojen kieltämistä. Tämä kielto ai heuttaisi »vain mielnvaltaa ja seka- sortoa. Kansoille tarjoutuu »vain anihar- »voin sellaisia mahdollisuuksia yhteis- kunnallisten uudistusten toteuttami- seen kuin ne, jotka meille puolikym- mentä muotta sitten hetkiseksi amautui» mat. Mutta jos edistystä maitoisiin saaivuttaa ainoastaan sellaisilla het- killä, olisi yhtäjaksoinen kehitys mah- doton. Historia ja meidänkin kan- samme elämän kokemukset todistamat, että merrattomasti suurin osa kaikista yhteiskuitnallisen edistyksen tuloksista on sitkeän, kominakin aikoina jatketun ja askel askeleelta edentyneen työn sa- toa. Harmoin jos koskaan joutuu kansakunta sellaiseen asemaan, ettei se saattaisi moimiansa oikealla tapaa jän- nittämällä moittaa simeellisiä, yhteis- kunnallisia ja taloudellisia saamutuksia. Vaikeat maltiolliset ojat käymät mielä maikeammiksi kestää, ja kansakunta moi niihin sortuakin, jos se olojen ma- sentamana jättää suorittamatta ne si- salliset parannukset, joihin sillä olisi tilaisuutta. Sen tähden on kansakun- nan »velivollisuus uhatussa asemassa ollessaan tehdä herkeämättä työtä oman kehityksensä hymäksi. Suomalainen puolue tahtoo, että sisällistä uudistus lyötä on, puolueemme ohjelmassa lau- suttuja pääinääriä kohti pyrkien, täl- läkin eduskuntakaudella jatkettama. Suomalaiset? Me saattaisimme edullisimmissakin oloissa moittaa itsellemme kansakun nan armoisen tulemaisuuden ja merki- tyksen ainoastaan omistamalla suoma- lais-kansallisen yhteistunnon. Me saa- tamme torjua turmat ja tuhot main suomalaisen kansallishengen yhdistä- minä ja elähyttäminä. Johdamme tässä mieleen kansamme herättäjän I. P. Snellmanin sanat: ..Kansallishen- keä saattaa taimuttaa, mutta ci mur taa, ja hämmästynyt jälkimaailma on näkemä sen kohoaman maasta esiin, niinkuin henki ilmestyksen, uudesti muo- dostuneena, mutta itsessään samana muuttumattomana henkenä, joka muo- sisatojen mittaan on luonut itse kan- sakunnan." Aikana, jolloin maan hallitus on kieleltään ja mieleltään mieraitten hen kilöitten käsissä, omat suomalaiselle kansallisuudelle ja eritoten kansamme kielelle maimoin saamutetut oikeudet maarassa syrjäytyä. Tällaisissa olois- sa, jos milloinkaan, on suomalaisen kansallistunnon mahmistaminen kan- samme tulemaisuuden elinehto. Suo- malainen puolue, joka tietää synty- neensä taistelemaan suomalaiselle kan- salle simistyskansan aseman kaikilla inhiinilliien elämän aloilla, tahtoo tar molla jatkaa suomalaisuuden esitaiste- lijain kansallista työtä. Suomen äänivaltaiset kansa laiset? Vihamiehemme omat koko maail- malle esittäneet, että Suomen marsi- nainen kansa ei mälitä maamme mol- tiollisesta asemasta. Olojam»ne tun- temat tietämät tämän kyllä peräti ö- mäksi syytökseksi. Mutta mihamie- hemme saamat näille syytöksilleen näen- näistä tukea, jos kansalaiset mäsynei- nä yhä utidistuiviin »vaaleihin jääivät niistä pois. Kaikkien Suomen ääni maltaisten kansalaisten isänmaallinen melivollisuus on jo näiden mäitteiden torjumiseksi saapua maaliuurnille ensi tammikuun 2:na ja 3:na päimänä. Äävesiämällä silloin Suomalaisen puo- lueen ehdokkaita ajatte te suomalai- suuden, suomenkielisen kansan, suoma- laisen isänmaan asiaa. Suomalaisen puolueen maltuuskunto. Oulun kaupungista. MSniiiimistt »lii. Tänään malitaan 11 maltuusmies- tä maltuustoomme. Vanhentuneitten ja aikansa eläneitten maaliolojen pe- rusteella on »verrattaii» pieni ryhmä moinut mielensä mukaan määrätä wal- tuuston kokoonpanon. Täinä ei kui- tenkaan olisi ollut mahdollinen yksis- tään äänioikeusolojen muoksi. Suo- ruotsalaiset ottaneet listoilleen jonkun suomalaisenkin miehen, antamatta mil- loinkaan asianomaisille puolueryhmille tilaisuutta itse määrätä, ketä miehis tään maltuustoon haluaivat. Samaa holhousta aikomat he edel teenkin harjoittaa. Tähän heidän hol hoojahaluunsa kaatui kuten tietty äs keinen yhteistoimintayritys. Olisi luul- lut, että ruotsalaiset otisimat listalleen ottaneet ainakin ne kolme suomalaisen puolueen ehdokasta, jotka heidän edus- tajansa yhteislistalle hymäksyiivät. Mutta eipäs. Kauppias Ruotsalo ei täyttänyt Seurattudin mittaa eikä siis kelmannut, puhumattakaan mais- teri Rauhamaasta. Näyttää siltä niinkuin ei Seuraklubi haluaisi maltuustoon miehiä, joilla on sekä ky kyä että riittämää rohkeutta lausua julki käsityksensä malluuston toimi alaan kuulumista kysymyksistä. Wai kea on tälle mieromiselle muuta seli tystä löytää. Tällä kertaa on kuitenkin kaupungin suomalaisella mäestöllä mahdollisuus saada maaleissa tahtonsa läpi ajetuksi. Nuorsuomalaisten lista on kokoonpa- nollaan juuri sellainen, jollaista suo- malaisten ryhmäin taholta yhteisneu motteluissa ehdotettiin ja jonka myös- kin Oulun Nuija on yhteistoiminnan aikaansaamiseksi pormarillisten puo lueitten kesken hymäksynyt. Tiedäm- mekin, että suomalaisen puolueen ta holla tullaan sitä yleisesti kannatta maan. Puolueemme ei tosin ole tässä suhteessa mirallisesti kantaansa mää rännyt, mutta olemme »vakuutettuja, että puolueemme äänimaltaiset jäsenet menemät maaliin lujittamaan sitä rin- tamaa, jonka tarkoituksena on pitkästä ajasta moittaa se pieni nurkkakunta, joka rohkenee mielä näinä kansanmal lan aikoina suomalaiseen mäestöön nähden oikeutetonta isäntämaltaansa harjoittaa. Kun suomalaisella mäestöllä on ti laisuus ja mahdollisuus saada mal tuustoon nekin henkilöt, joita Seura k^ubi ei tahdo, niin on tätä tilaisuut ta käytettämä hymäkseen. Mutta on nistuminen maatii »välinpitämättömyy- den pois karistamista. Se maatii maaliuurnatle menemään tai ainakin antamaan maltakirjansa henkilölle, jon- ka tietää marinasti nuorsuomalaisten listaa äänestämän. Innokkaasti maaliin osaaottamalla tulee suomalaisen »väestön osoittaa, että se tahtoo olla itse isäntänä omas sa kodissaan ja ettei se salli enään itseänsä holhottaman. Vaaliin siis joka mies ja nainen! Äänestäkää listalla, jossa on nimet: Dahlström. Louetari, Ockman, Poropudas, Rauhamaa, Riekkt, Ruotsalo, Sohlberg, Tuomainen, Weekman, Nordtvall (m:ksi 1911). Vaalilippuja j a malta- kirjankaamakkeitä on saa- tamana m. »n. Oman Kannan Kirjakaupassa. malaisen mäestön »välinpitämättömyys ja jakautuminen eristettyihin ryhmiin asioissa, joissa sen olisi tullut yhdessä toimia, on sen tehnyt mahdolliseksi. Milloin suomalaiset yhtenä miehenä oivat innolla maaleihin osaaottaneet, niinkuin tapahtui parikymmentä muot- ta sitten, silloin he inyöSkin omat mie hensä maltuustoon mieneet. Toisellaisiin tuloksiin olemme »viime aikoina tottuneet. Ruotsalaisryhmän (Seuraklubin) ehdokkaat oivat »verrat- tain helposti malituiksi tulleet. Suo- malaisen »väestön silmänlumeiksi omat » •, !?**'• Ä5? -*■«:>»?: . *•- Kansallis-Osake-Pankin Oulun kontto rin johtaja Victor Hellman. — Nuijan naisjärjestön keskus- «elukokous on tänäiltana klo 6:lta. — Nuijan Naisjärjestön myy jäiset, jotka omat tänään klo 6 i. p., pyydämme mielä lukijoitamme huo- mauttaa. — Juhlapäimälliset. Sen joh- dosta, että Kansallis Osake-Pankin Ou lun haarakonttori tuli eilen toimineeksi 20 »vuotta, oli pankin puolesta pantu eilen Oulun Seurahuoneella toimeen juhlapäimälliset, joihin oli kutsuttu joukko pankin liiketuttamia. Rehtori S. A. Westerlund, termrhti pankin puo- lesta kutsumieraita. Maisteri K. F. K i m e k ä s kosketteli puheessaan Kan- sallispankin merkitystä kohdistaen lop- pusanansa pankin täkäläisen haarakont- torin johtohenkilöihin kohottaen heille eläköönhuudon, johon innolla yhdyt tiin. Pankinjohtaja W. Huhanant- ti luki seuraaman pääkonttorista juh- laan saapuneen sähkösanoman: ..Kiittäen tunnollisesta työstä toi- molamme kaksikymmenmuotiaalle jst- kumaa elinmoimaa menestyksellä toi- »niaksensa Pohjanmaan taloudellisen kehityksen maurastuttamiseksi. Johtokunta." Pankinjohtaja H u h a n a n t t i esit- ti maljan suomalaisen liike-elämän maurastumiseksi ja onneksi läänin pää kaupungissa. , Kutsumieraat lähettuvät pankin paä- konttoriin seuraaman sähkösanoman: ..Kansallispankin Iohtok»mta. Helsinki. Kokoontuneina mieltämään Kansal- lispankin 20 »vuotis muistoa lausum- me pankin Johtokunnalle sydämellnet kiitokset sekä »vieraanivaraisista kut suista että auliista kansallista Illke- elämää tukemasta toiminnasta. Tot- »vomme Kansallispankille edelleen yhtä ripeätä ja »nenestyks^llistä tule vaisuut- ta kuin sen menneisyyskin on ollut. Eläköön Kansallispankki! Väänänen, Riekki. Kimekäs. Siimertti Santaholina, Juho Santaholma, Ruot- alo,Illikainen, Kauppila, Loukkola.Läh - emänoja, Pallari, Pekuri, Hirinu. E. .Dulasmirta, Juusela, Pakaslahti, Tuomaala, Oulasmirta, Nousiai- nen, Hiltunen, Montin, Niemelä, Ar- m.^ta, Tuohino, Vataja". — Kansantajuisen luennon pi tää maisteri A. R. Helaakoski ensi unnuntaina klo 4—5 klassil. lyseon moimistelusali-sa aineesta: a s u t u k ia Etelämeren saarissa. — Mäenlasku loppuunsuori- tettu. Väenlaskukomitea on nyt lo- pullisesti saanut paikkakunnallamme mäenlaskun loppuunsuoritetuksi. Sen mukaan on: l:ssä laskupiirissä 2832 henkeä. Il.ssa 3944, M:ssa 2983, V:ssä 2319, V:s,'ä 1218, Vl:ssa 585, Vilissä 772, Vlll:ssa 1471 henkeä, yht. siis 16,124. Kirkonkirjojen mukaan oli kaupunki- eurakunnan »väkiluku mime »vuoden opussa 18,9G6 henkeen. — Oulun hiihtoseuran nmosi kokous pidettiin keskimiikko-iltana tä- täkäläisellä klassillisella lyseolla. En- siksi luettiin muiden 1910 muosikerto- mus ja tilit. Säästöä huomattiin edel liseltä »vuodella olleen 461 mkaa 17 pniä: tuloja on ollut lahjoitustnn y. m. kautta 1332 mkaa 36 pniä ja me- noja 1704 mkaa 48 pniä. Näinollen jäi säästöksi tulemalle »vuodelle 89 mkaa 5 pniä. Johtokuntaan malittiin eroamismuo- rossa olemien sijaan muodeksi 1911, marsinaisiksi jäseniksi: insinööri A. I. Almberg, kapteeni E. Bruun, moimis- telunopettaja G. Englund, konttoristi Bror Hägg, kauppias lauri Pentein, metsänhoitaja Edw. Sandman, rehtori S. A. Westerlund; »varajäseniksi: woi- mistelunopettaja Hrjö Turchman, kont- toristi K. Merikoski, eiversti O. N. Segercrantz. Tilintarkastajiksi tulimat konttori- päällikkö W. Streng ja kassanhoitaja G. Durchman. — Oulun hiihtoseuran johto- kunnan kokouS pidettiin seuran muosikokouksen jälkeen toissa iltana klassillisella lyseolla ja malitsi johto- kunta edelleen puheenjohtajaksi rehtori S. A. Westerlund'in ja maralta met- sänhoitaja Edm. Sandman'in; rahas- tonhoitajaksi malittiin kauppias Lauri Pentzin. Tämän jälkeen pohdittiin hiihtokil- pailuista ja suksinäyttelystä: kilpailu päätettiin pitää laskiaistiistaina, hel- mikuun 28 pnä, näyttely taas 26, 27 ja 28 pnä helmikuuta. Ensimäinen kokous päätettiin pitää tammikuussa, jolloin lähemmin määri- tellään hiihtokilpailusta ja suksinäytte- lystä y. m. seikoista. — Sukkela waras. Tiistaina iltapäimällä marastettiin rakennus- mestari I. Heikkis-mainajan talos- sa eteisen naulassa riippumasta takin pomitaskusta lompakosta 550 mkaa rahaa. Takki riippui palttoon kanssa naulassa ja oli paikoilleen jätetty, mutta lompakko lattialle miskattu. Varkaus lie tapahtunut klo X !-A ja Vaörn »välillä. Varasta ei kukaan nähnyt, eikä hänestä mielä tietoa ole. — Varkauksia. Toissa päimänä korjasi maras täällä erään herrastalon kartanolla kuimumassa olleet 60 mkan armoiset liimit. Saman päimän iltana pidätettiin muuan poikanen, joka oli kauppias Montinille kaupittelemassa 11 kappa- letta uusia säkkejä, jotka nähtämästi omat jostakin marastetut. — Cltsi hymä, että se henkilö, joka tietää itsel- tään sellaisia kadonneen, kämisi ilmoit- tamassa siitä täkäläiselle etsimälle po- liisille. — Kuollut. T. k. 12 pnä mai- pui kuolonuneen Helsingissä, ent. ou- lulaisen apteekkari, maisteri R. E. Vesterlundin puoliso Helena Emilia Westerlund o. s. Pentzin 50 muoden ikäisenä. Vainajaa, joka on syntynyt Oulussa, jäi lähinnä suremaan puo- liso ja kolme poikaa sekä läheiset su- kulaiset täällä Oulussa. — Työlväenopistonj syysluen- tokauden päättäjäiset omat ensi sun- nuntaina t. k. 18 p:nä Työmäenyhdis- tyksen juhlasalissa kello 1 a 4 j. p. p. Ohjelma on armvkas ja houkuttelee jo senkin »vuoksi että lupaama nuori lau- taja Herra Aapo Similä, joka on ollut Helsingin musiikkiopistossa lauluopintoja harjoittamassa, esiintyy nyt ensi kerran kotikaupungissa yleisölle. Ohjelmassa on mielä paitsi puheita „Oras"-köörin laulua, lausuntokumael- ma y. m., esitelmä: Leo Tolstoin kä- sitys taiteesta. Pitäkäämme mieles- jämme tämä iltama, johon pääsymakso on main 25 penniä. — Telefoonten tilaajille, joi- den nimiä ei mielä ole oteltu tele- sooniluetteloon, kuin myöskin niille, jotka aikomat ensi muonna telefoonia tilata, huomauttaa telesooniyhtiön joh tokunta, että he mitä pikiinmin il»noit- taisimat kirjallisesti, mitä kukin tahtoo telefooniluetteloon kohdaltaan otetta- »vaksi, samoin kehoitetaan muitakin te- tesoonintilaajia, jotka haluamat luette- loon »nuutoksia tai lisäyksiä, ilmoitta- maan siitä samalla taivalla. — Naamiohuvit toimii Oulun- suun Nuorisoseura ..Pirtillään" ensi tapaninpäimänä. Tuoreessa muistossa on mieläkin jokaisella ..pirttiläisten" miime syksyisissä naamiohumeissa käy- neellä iltansa ilot, ja moni poissa oi- lut muistelee yhä mielä mielikarmau- della laiminlyöntiään. Välttääkseen tungosta myydään pääsylippuja ainoastaan rajoitettu määrä, ja saa niitä jo etukäteen ostaa Nuorisoseuran jäseniltä, joiden puo leen moi kääntyä se, joka tahtoo mar- muuttaa itselleen pääsyn talmikauden pirteimpään illatsuun. Naamioita siis tarkastamaan, pukuja malmistamaan ja Pirtin naamiopukui- sissa suojissa tapaamme tapani-iltana kello 7:ltä. Tarkastakaa lehdessämme olemaa ilmoitusta! — Kemin kaupungiu waltuus- mieswaaliSsa eilen illalla moitti ylei- sen kokouksen laatima ehdokaslista. Ääniä saimat kultaseppä Frans T i u r a 2.488 273 äänestäjältä, pan- kinjohtaja Edward Hirmu 2,386 232 äänest., ratamestari A. B l i c k 1.499 204 äänest., tehtailija Jimar U l e n 1,471 202 äänest. ja puuseppä Juho Kettunen 1,360 197 äänes täjällä. Lähinnä äänilumussa oli suomal. klubin ehdokas maisteri A. A. A. Lai- tinen. joka sai 1.1N3 ääntä 69 äänestäjältä. Vaaliin osanotto oli hyivin milkas. — Oulunsalon kuutakokouk- sessa kuluman joulukuun 13 p:nä tarkastettiin m. m. kunnallislautakun- nan laatima tuld- ja menoarmio muo- den 1911 tarpeita marten. Kuntakokous päätti tuloäyrien pe rusluksella kannettamaksi yhteensä 10,140 markkaa sekä manttaalirahas- toon 2,327 mk. 50 p. Oulun pitäjään yhteiseen kokoukseen Oulunsalon kunnan puolesta malittiin herastuoinari H. Ermasti ja maan- miljelijä A. Prokkola. Ensi talivikäräjissä Oulunsalon kun- nan etuja »valmomaan maltuutettiin herastuomari H. Ermasti. — Joulumarkkinat ja »väki- juomat. Kun ensi miikon kulsessa, löllöin täällä omat n. k. joulumarkki- nat, kokoontuu karvallista enenimän maalaiskansaa kaupunkiin, on maist- raalli esittänyt läänin kumernöörille, että kaupungissa olemat mäkemämpäin ja miedompain mäkljuomain sekä mal- tasjuomain mähutäinmyömälät ynnä olutanniskelut määrättäisiin s»»ljelta- miksi kuluman jouluk. 22 ja 23 päi- »vinä. Lilli»! klUlPIIIIgill Rirtliiiuc.mirolrn iBorlinöi- m kokoiikstssa eilen illalla päätettiin seuraamista asioista: Meno-ja tu'oarmiosta kau- pungille lähestymää muotta marten keskusteltiin ja joitakin muutoksia teb- tyään hymäksyi maltuusto sen. Nuottasaaren hollihaan edustalla oleman mesi- alueen muokraamista koskema ra- hatoimikamarin kirjelmä luettiin ja päätti maltuusto muokrata sanotun alueen kauppias Isak Rawander'ille entisellä 350 ?nkn »vuosimaksulla ja entisillä ehdoilla muodeksi kerrallaan. Ent. Merikoulun muokraa- matta olemien huoneiden käyUämises t« rahatoimikamarin tekemä esitys luet- tiin ja maltuusto yhtyi siihen, että huone, joka ennen on ollut n. k. »neri- mieshuone jäisi kormauksetta samaan tarkoitukseen kesäk. 1 päimään m. 1911, mutta rakennuksesta, joka on ollut Merikoulun johtajan huostassa, päätti maltuusto olla muokraa perimättä ku- luman muokramuoden loppuun eli 1 päimään kesäkuuta m. 1911. Tämän ajan jälkeen huoneuston muokraami- nen ja muokrasumman määrääminen jäi rahatoimikamarille. Satamatöiden työnjohta- jan ja termahomin inspehtorin toi- meen hymäksyi maltuusto rahatoimi- kamarin kolmesta ehdokkaasta kamarin ensi sijalle asettaman sanottua tointa hakeneen Kajaanin kaupungin raken- nusmestarin Matti Karhulan. Haki- joita oli kaikkiaan 3l):ntä. Suutari A. Kosusen ano- mus, koskema 7,000 mkn suuruisen kiinnityksen myöntämistä Oulun sääs- löpankkiin hänen Alalaanilassa, Ou- lunsuunkylässä olemaan torppaansa, luettiin. Valtuusto hymäksyi pyyn- nön; päätös tarkistettiin. Valiokunnan lausunto osuuskunta Pohjolan ano- m u k s e s t a, saada pystyttää tele- foonipylmäitä kaupungin kaduille sekä ehdolus yksinoikeuden myöntämisestä täkäläiselle telefooniyhtiölle, luettiin. Lausunnossaan katsoi maliokunta, että siihen nähden, ettei Oulun telefooni o. y. ole »voinut täyttää tarkoitustaan, olisi kahden yhtiön paikkakunnalla ole- misesta syntymä kilpailu termeellinen, mutta kun pylmäiden asettamisesta syntyisi häiriöitä kaupungin sähkötät- tokselle ja jos tulemaisuudessa saatai- sun toimeen kunnallinen telefoonilaitos, tultsi kahden yhtlöii laitosten y. m. lunastaminen luan kalliiksi. Näin ol len ehdotti maliokunta mietä myönnet- lämäisi Oulun telefooni o. y:lle yksin- oikeus 15 muoden ajaksi, luettuna 1 pstä tammikuuta 1911, mutta maini- tun yhtiön on silloin noudatettama tarkoin rakennuskonttorin määräyksiä ja poistettama nykyisin sanotun yhtiön laitoksissa olemat epäkohdat ja pal- meltama yleisöä niin, ettei siitä malt- tuksia synny. Ihliön on muoteen 1913 laitetta:va kaksinkertaiset johdot maaseudullekin ja sitä ennen lähim- mässä tuleivaisuudessa kaupunkiin mää- rätyn ajan kutueSsa. Vielä on yh tiön otetlama huomioon uusimmat kek- sinnöt telefoonin alalla. Ellei se täytä kaikkia ehtoja, joita tässä ei moi tilan- puutteen tähden mainita, on kaupunki matiokunnan ehdotuksen mukaan otkeu- tettu lakkauttamaan yhtiön toiminta. Määräajan kuluttua, jos kunnallinen telefoonilaitos saadaan käytäntöön, saa kaupunki lunastaa yhtiön omistaman tetesoonilaitoksen erityisen sominto-oi- keuden sitä ennen ehdoista somittua. Valiokunnan ehdotus päätettiin jät- tää telefooni o. y:lle lausunnon anta- mistä marten. Vesijohdon rakentainista koskema anomus, jonka oli tehnyt muu- rari A. Olkkonen y. m. oli ollut ra- kennuskonttorilla lausunnon antamista marten ja oli konttori katsonut, että ky- seessä olema mesijohlo, joka tulisi ra- kennelukst pitkin Heikinkatua Rauta- tienkadulta Jsollekadulle, maksaisi 15,000 mk. Näinollen ehdotti konttori, että kaikkien mesijohtoa tahtoneitten ta- lonomistajain olisi maksattama medes- tä yht. 1,500 mkaa muodessa, huoli- matta siitä, jos sitä käytetään enem- män tai mähelnmän. Asia jätettiin rahatoiinikamarille. Joulukuusijuhlain toimeen- panoa marten oli kansakoulunjohtokun- ta pyytänyt määrärahaa. Valtuusto hymäksyi annettamaksi tarkoitukseen anniskelumoittomaroista 250 mkaa. Teurastamon ja lihantarkas- tusaseman rahastonhoitajan palkanko- rotusanomuksesta oti antanut lausun- tonsa rahatoimikamari ja kaupungin eläinlääkäri, puoltaen sitä korotetla- maksi 600 mkasn »vuodessa. Val tuusto hymäksyi näin ollen anomuksen ja korotus päätettiin ottaa tulo- ja menoarmioon. Hermosairaalan rakennus- lautakunta ehdotti maltuustolle, että sanotun sairaalan lääkärinmirka julis tettaisiin taaskin ensi muonna määrä- ajan kuluessa haettamaksi. Asia jäi toistaiseksi. Oulun kaupungin maatilain isännöitsijä E. Suomela anoi kirjalli- sesti maltuustolta, että kaupungin omis- tamalla Alalaanilan tilalla myönnettäi- siin 4,000 m' maata Em. Lulh. ru koushuoneen rakentamiseksi. Asia jäi sikseen. I ä s e n i k si kunnallisiin lau takun tiin y. »n. malittiin seuraa- mat henkilöt: Rahatoiinikamarin pu« heenjohtajaksi pankinjohtaja I. F. Kerttula, maralta insinööri K. Nord mall ja jäseniksi kauppiaat L. Juusti- nen ja I. Nousiainen sekä maralta ratamestari G. Jansson; satamatoi- mikuntaan: konsuli V. Höckert, ma- ralta konsuli Karl Pentzin: palotoimi- kuntaan: luutnantti R. Veckman: ter- meyshoitolautakuntaan: toimittaja G. Kimisiö, »voimistelunopettaja A. Blan- kett, työnjohtaja I. Salmela ja ma ralta apteekkari M. Toppelius ja insi- nööri I. Karhi: majotuslaulakuntaan: kapteeni I. A. Kock, kapt. I. Lydman, maralta emersti O. N. Segercranlz: kansakoulujohtokuntaan: luutnantti R. Veckman ja maisteri V. I. Laine; käsityöläiskoulujen johtokuntaan: toi- mitusjohtaja G. % Astren, työnjoht. Eugen Nyman, kauppakoulun johto- kuntaan: rehtori S. A. Westerlund, pankinjoht. I. F. Kerttula, konsuli K. Pentzin; kansankirjastojohtokunt.: opet taja F. A. Louekari ja maisteri Einar Wichman: holhouslautakuntaan: »vah- timestari I. Lustig; kaupungin kas- santarkastajiksi: kauppiaat I. Raman der ja F. F. Ruotsalo: asiamieheksi siltayhtiön kokoukseen: hominenmos K. Th. Sohlberg, maralta konsuli W. Höckeri: anniskeluyhtiön tilien- tarkastajiksi: kassööri M. Nylander; lyömäen lautakunnan jäseniksi: insi nööri B. von Haartman ja työinies I. Törmä; työnivätitystoimiston joh- tokuntaan: puheenjohtajaksi, tehtai- lija V. Mustonen, »varalta puuseppä H. Lehto ja jäseniksi, tehtailija V. Tuomainen, maralta leipuri I. Läh' temänoja; toimikuntaan Vidgrenin rahastoon korkojen jakamista marten rouma Aina Rustanius rouma M. Kimijärmen sijaan; maimaishoitohalli- tukseen oli ehdotettu puheenjoht. »vah- timestari A. ^iyrlund, maralta rata- mestari G. Jansson, mutta kun jäse- niksi ehdotettujen tarkastaja O. Rau- hamaan ja maanmittari O. Hakasalon malitselnisesta syntyi kiistaa, palautet» tiin asia »vaimaishoitohallitukselle ta- kaisin. Kansallis-dkake-pankl? i. Paikkakunnalla, missä pankin kont- tori on olemassa, älköön kukaan omassa hallussaan säilyttäkö rahoja, joita hä nen ei sillä erää tarmitse käyttää, ivaan »vieköön ne panttiin juoksemalle tilille. Tältä tililiä saadaan rahat milloin hymänsä, aikoina kun pankki on amoinna, »vaaditlaissa takaisin il- man edelläkäypää irtisanomista, mutla mielä parempi olisi, jos lamaksi tulisi (niinkuin Englannissa, jossa hyivin mähän käytetään käteistä rahaa) suo- rittaa maksut asettumalla shekkejä pan- kin maksettavaksi. Siten säästyisi juok- sut pankkim sekä monenkertainen las keminen, sillä jota enemmän shekkisys- teemi tulisi käylänlöön, sitä useammin tapahtuisi, että shekin mastaanottajat panisiivat rahat omalle tilillensä pan- kissa, sanotaanhan että „aika on ra- haa". Selivää on, että juoksemasta tilistä on suuri hyöty tilinpitäjälle, jonka ra- Hat siellä omat tur-vassa ja säästössä, jopa korkoakin kasmamassa — äsken mainitusta ajansäästöstä puhumatta kaan — ja myöskin, jos sitä yleisim- min rumetaan käyttämään, koko yhteis- kunnalle, sillä silloinhan suurin mah dollinen rahamäärä olisi pankeissa nii den liikemiesten käytettämänä, jotka moimat sitä kaupassa ja tamoran tuotannossa hyödyllisellä tamalla käyt- tää. Muistettakoon että pankki on paras säästölaatikko, koska korko heti seuraa- masta päimästä sisäänmaksun jälkeen lasketaan tilinpitäjän hymäksi. Pankki antaa shekkimihon ja masta- kirjan ilmaiseksi. Rahoja ulosottaessa irroitetaan mihosta shekkilehti, johon tilinomistaja kirjoittaa ulosotettaman rahamäärän numeroilla ja marmuuden muoksi myöskin kirjaimilla, sen ni- men, jolle rahat omat maksettamat ja oman nimensä pankin kanssa tehdyssä sopimuksessa ilmoitetulla tamalla. Osoitukseksi siitä, mitä juokseman ti lin pitäminen »nerkitsee, mainittakoon että kaikissa yksityispankeissa Suomessa juoksemalla tilillä säilytetyt rahat nou- semat tätä nykyä noin 30 miljoonaan markkaan. Ja meidän neumoamme noudattamalla moitaisiin tämä summa helposti korottaa kaksinkertaiseksi. Oli- sihan se merrattain helppo keino tun- tumaan pääoman lisäykseen rahamark- kinoillamme. Tawattoman il- moiwstulwan ta- kia on tästä numerosta täy- tynyt jättää ensi numeroon suuri määrä ladottua teks- tiä. Lähetettyjä kirjoituksia. MIm rMMitmikmIi pitämässään kokouksessa t. k. 1 p. päätti lähettää neiti Ilma Tuomisen esitelmöimään alueellaan, allaoleman suunitelman mukaan. Niillä paikka- kunnilla, joissa ei raittiusyhdistyksillä ole omaa huoneustoa, toimotaan esi- telmät saataman pitää allamainituissa paikoissa. Jouluk. 18 p. Kälmiän kirkonkylän seurojen talolla. Jouluk. 19 p. Källviän Ruotsalossa raittiusyhd. talolla. Jouluk. 20 p. aamupäiivällä Ma- ringaisten kansakoululla. Jouluk. 20 p. Lohtajan kirkonkylän raitt. seuran talolla. Jouluk. 21 p. Lohtajan Välimiir- teen kansakoululla. Jouluk. 21 p. Kannuksen kirkonk. Palokunnantalolla. Jouluk. 22 p. Siemin asemalla Ur- heiluseuran talolla. Jouluk. 2:'. p. aamup. Sieivin Sie- minkyl. kansakoululla. Jouluk. 23 p. Siemin kirkonkylällä. Kehoitetaan yhdistyksiä asettamaan muosikokouksensa esitelmätilai- suuden yhtenteen. Niillä paikkakun nilla, joissa ei ole raitt. yhdistyksiä, toimotaan toisten yhdistysten, tai mkfä ei sellaisia ole, pyydetään jon- kun asiaa harrastaivan oltaivan huo lelseen esitelmätilaisuuden järjestämi sen. johon kuuluu: huoneen hankinta, tietojen lemittäminen, ajan tarkemmin määrääminen, aamupäimällä ehkä klo 11 ja illalla 7 tai £ kunkin paikka kunnan olosuhteiden mukaan. Piiritoimikunta. Oulussa ja seu lähimmässä ym- päristössä toimimille edisthsseu» roille ja ammattiosastoille. Sunnuntaiksi t. k. 11 p:ksi oli Ou- lun fof. dem. nuoriso osasto kutsunut Oulussa sekä sen lähimmässä ympä ristössä toimimia edistysseuroja ja ammattiosastoja neumottelemaan kei noista tanssiraimoa ivastaan, joka paikkakunnallamine tekee armokkaain- pien ohjelmallisten iltamien pidon mah dottomaksi sekä muutoinkin maikuttaa ehkäisemästi edistyspyrinnöihin. Kut sua oliivatkin noudattaneet useat yh- distykset. Kun kuitenkin asian tärkey- den takia on mälttämätöntä, että mah dollisimman useat seurat esittämät kan tansa tanssin määrinkäytön snhteen, päätti kokous kutsua uuden neumotte- lukokouksen ja malitsi silä malmistele maan toimikunnan. Tämä uusi neu- mottelukokous pidetään ensi sunnun- taina t. k. 18 pnä t> ölväenyhdistyksen nurkkasalissa alkaen klo 1 j 11 op. ja kelioitetaan täten kaikkia Oulussa ja sen lähimmässä ympäristössä toimi- mia edistysseuroja ja ammattiosastoja, myöskin niilä, jotka syystä tai toisesta eimät saaneet ensimäislä kiertokirjettä, lähettäinään »nainitluun tilaisuuteen edustajansa, toi»nenp»de, jonka tärkey- den jokainen tajunnee. Neumottelukokousta malmistelema toiinikunta. Arvokkaimmat saa niinhyvin maalainen kuin kaupunkilainenkin allekirjoittaneen liikkiista Opastukseksi mainittakoon tässä muutamia tavaroita ja hintoja: ialokivi- |a helmisormuksia 5C0-20 f|K{bnifn hopeaisia, i.usl.opeais:a. ja nikkelisiä, kai- OOrmURSlQ markkaan. Kulta- ia korusormuksia I ^UolKUIIU kenkokoisia ja 7ö — 10 maikkaan Tfollflifl maai,man parhaita, kuten Zenith. Invar y. m. ^Hinnat 450—13 markkaan. Rannerenkaita ja medaljonkeja mausfeikkoia hnnpn^fn in Hoiihln^ctn Himat OfjTi ^ marLLnnu J ja monta kynimenta eri mal lia. Hinnat 160 markasta—ti markkaan tusinalta. Pöyfäueitsiä ja kahueleita ^ sh °p eai kelisi?. Hinnat 85—20 markkaan tusinalta. sia ja nik- kullasta hopeasta ja doubleesta. Hirnat 200- 3 markkaan Kclloperiä ja ketjuja SJS' leesta ja nikkelistä. Hinnat 21ft—1 markkaan. hopeaisia ja uushopeaisia. uusbopeaiMa ja nikkelisiä Hinnat 35-6 markkaan. Kirjoitustelineitä g SiltTlrtlllCoin kulta-, itoublee-, nikkeli ja teräs- CFIIUIUIUOCJU sangoilla. Hinnat 40 markasta-ÖO Hedelmämaljoja ja -ueitsiä sia ja nikkelisiä. Hinnat 2C0—i'{ markkaan kappak-e!ta Tarjottimia ja leipäkoreja ZM: innat 175—3 markkaan. s j a> f a janssisia ja nikkelisiä. Hinnat 1U0—3 markk<i; n, hopeaisia, uushopeaisia, k risia ja nikkelisiä. Hinnat .">00 pennun. Kahvikalustoja -25 markkaan. HllOm I Joululahjoiksi sopivia esineitä myydään Joulun — edellä tuntuvasti alennetuilla hinnoilla. Kulta- ja Hopeasepänliike Oulu. Kirkkokatu 21. > Pekuri Rovaniemellä omassa talossa. tiii'3Hiiiiii'3Hiiiiiliriiiiiin, sekä Oulun kaupungissa että maalla asumia, joille on uskottu kaupungin lapsia hoidettamiksi. pyydetään saapu- maan kaupungintalolle torstaina SS P. ja perjantaina 30 p. jou luk. 1910, kaupunkilaisia perjan taina klo S:ltä—IS p. ja hauki putaalaisia samana päiwäuä klo lS :lta—S ja kaikista muista kun- nista edellisenä päimänä torstaina SS P. klo S:ltä kontrahtien uusi- mistä marten. joiden difa loppuu jou luk. 31 p. 1910.' Päästäksemme toimottuun järjestyk- seen kaupungissa asumiin kasmatus manhempiin nähden, pyydetään maka »vasti näitä saapumaan mainittuna aikana sijoitustilaisuuteen. Ennenkuin kontrahdit omat molemmin puolin alle- kirjoitetut, ei näet kunnan puolesta m tään hoitomaksua moida suorittaa. Uusiakin sijoituksia tapahtuu samoissa tilaisuuksissa. Oulussa joulukuussa 1910. Maimaishoitohallituksen puolesta: Georg Maenerberg. clijois-Siioiii^n Maanmittaus toimisto. lii n lei. ällin KKÄ 21 Intia. Kiinteiinistökauppoui Maan mittaustoimia y. m Marttinen & K:ni Kirjansitomo Kultas. Pekurin talossa. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. Leo Gunnarin :: Kulta- ja Kello sepänliikettä 5 Silmälasi- kauppaa:: Suosiotaan Rovaniemellä Omassa talossa Pai jkunnan taloa vastapäätä. Huweja. pidetään Nuijan huoneustossa per jantaina joulukuun 16 päivänä kello 6 i.-p. Ompeluseuran jäseniä pyydetään myyjäisiin työnsä valmistamaan. Töitä Kiitollisuudella otetaan vas taan samana päivänä kello 11 e. pp. Myyjäiset toimeenpanee O. S. Y. Sairaanhoi tajien kesäk< din hyväksi Perjantaina joulukuun 16 p:nä klo 10:»tä alkaen koko päivän, Läänin sairaalassa. 000000C3BEI ELÄVIENKUVIEN TEATTERI PA LOKU N NAN TALOLLA. Näytöksiä joka arkipäivä l-elloT- !>. sunnuntaina kello 6—9. Keskiviikkoja ei ole niiyäntöä Joka torstai uusi oljelnin. Oulun todellisesti suurin, tienoin ja ehdottomasti etevin bio^ratiteaiteri. Z OHJELMA: r Kaunotaiteellinen filmi. F.rään kohtauksen mukaan P\ hitsi ii Raamatusta. Taidefilmi. • • • im mm Komedia kirj. Cli. Clairville. Loistavan Ivstikas kuva. HUOM.! HUOM.! Attraktsioninnmero. 4. Jalopeuran metsästys Brittiläi stä Iti Miassa, fata IHlaiia. Tämit kuva im ehdottomasti mieltä- kiinnittävin ja jännittävin metsästvs- kuva. mitä milloinkaan ou nävtettv. Huom.t Huom.! Attraktsioninumero 5. Jälleen näkeminen. S\-\ästi valtaava tragelia. Loistava näyttämöllepano. F.tevien näytte lijöitten taiteellisesti esittämä. 6. Pikku miehen rak kausjuttu. Läpeensä koomillinen. Syd £m< Uinen nauru pitentää elä mää, sentähden tulisikin jokaisen liähdä tämä näytäntökauden riemak- kain kuva. \ —^ P C RETTI61C* TURKU Tuoreita ^31 Mignon ja Mixugen myy Oulun Uusi Sähköliike. Kansallispankin talossa, Kirkkokadun varrella. Puhelin 3 58. Oulun Työväenopiston svvsluentokauden Päättäjäiset Työväenyhdistyksen juhlasalissa sun nuntaina t. k. 18 p:nä kello 1 .4 j. pp. Ohjelmasta lähemmin uutisosas tossa. Pääsymaksu 2.") p:niä. Oppilaat vapaasti oppilaskortilla. Auulutuksia. Kuulutus. Maanantaina t. k. 19 p:nä kello 12 päivällä Rahatoimikamarissa pi dettävällä huutokaupalla tarjetaan vuokralle rautatientakainen hollihaka ja maa-alue Lyötynsuolla; josta tä ten ilmoitetaan. Oulu Jouluk. 15 p:nä 1910. Rahatoimikamari. Huutokauppoja. Julkisella vapaalla huutokaupalla joka pidetään Haapalan talossa Vi hannissa 28 päivänä joulukuuta 1910 kello 11 e. pp. aikain, myy- d:än tilan myynnin takia: I työhe voner,. 10 lypsävää lehmää, 2 nuorta, 2 härkää, heiniä, olkia, työ- ja ajo kaluja y. ,i?. irtaimisto huutokau passa ilmoitettavilla ehdoilla. Aappo Perttunen. Pattereita myy halvalla K..K. Karvonen Pallas talossa. Kotimaisia kuvakirjoja Kolmisoinnun kuvakirja N:o I Kolmisoinnun kuvakirja N:o 2 : 7-Y Pieniä satuja, toimittaneet: Anni Svan ja Vennv Soldan-Brofeldt: Petri ja Velho, —: 75, Älykäs haukka, —: (3(). Pikku lasten tarina, - : 60. Lasiukko, —: 60. että ulkomaiset kuvakirjat eivät niUlHlUudu, sovi meidän lapsillemme niin hyvin kuin nämä. Saadaan kaikista kirja kaupoista Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. Kfflffigjrcinal friM Taiteöl fceiiet ia Wat silmälasit ostatte balvimmaiia i h. nmm OULUSSA. ^lyvtmvänä. H. m. Kaak. Voita, Juustoa, Suolattua Siikaa, Hyviä Norjan Silliä ynnä kaikenlaista ruokatavaraa sekatavarakaupassani Tuomi) htiön talossa. ♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦ A Ä ^ Parhaimpia ^ ^ Sahalaitos- ja ♦ ❖ ♦ ♦ ♦ ♦ Myi ly koneita, ; Höyrykoneita ja ^ Kattiloita, ^ Turbiineja j a ^ ♦ Petroleumimoottoreita ♦ ❖ ♦ y. m. myy edullisimmin ♦ ♦ ^ Osakeyhtiö A G R O S. J ^ Helsinki. ^ ^ F.dustajat Oulussa: ^ ▲ A T Pohjois-Suomen T ? Maanviljelyskauppa. X Kauppila, Juusela A K it. ♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦ OMAN KANNAN Kirja- ja :: Paperikaupasta:: saadaan m. m. tilata: Kansanvalistusseuran Kalen teri v. 1911. Kansanvalistusseuran Tietoka- lenteri v. 1911. Kansan Kalenteri v. 1911. Betlehemin tähti. Joululehti. Joulupukki. Nuorison Joulu. Suomalainen Joulutupa. Tuulispään Joulunumero. poljjalmfct! Ooulufirjfltlijuutta ostaes- sam.e eifää mtohtako Joukoa Pohjois-PohjalaiTen Osakunnan kotiseutu- tutkimuksia 1 siv. 454 Esiliinoja, 1: "JO p. tori hintaan Nenäliinoja, brttioUi, ;> mi koik. [vnumn Wöitä, Kauluksia, Huiweja, Mansetteja, Noscttcja, Aamu nuttuja, Päiwä- ja yöpaitoja, Alushameita, Vluuseja sekä Las- ten alus ja päällysvaatteita kaikesta laadusta. A. ^ahlbcrgilla. jianscdlispankintalo. Auliiksi ja koko taimen aikana runsas »valikoima kau- niitä, kukkuvia •Ijyafhtttcjrt, Tulpaaneja, Aieloja, 5yrccitc'i'i »jnnci muita kukkimia ja »vihreitä kasiveja sekä istuteltuja kukkaiskoreja ^.nltaftppeleit.i elämistä ja tekokukisia aina saatamana Liilirn Sicmrnfmipnöfa,