N:o 75 — 1910. K A I K TT. Maanantaina Heinäkuun 4 päivinä. ' %& u n m m Kirja-ja Paperikaupassa Oulussa, Kauppureinkatu 5. :::: ioittanut Wäinö Salminen -, Agaton Meurman, kirjoittanut E. G. Palmen; Aleksis Kiwi, kirjoittanut W. Tarkiai- nen. Professori Palmen on myöskin kirjoittanut ?)rjö Kaarle von Döbelnin elämankumauksen. Uudemmasta suo- malaisesta rakennustaiteesta kirjoittaa arkkitehti Birger Brunila. Oman Maan maakuntakum^.uksiin liittyy nyt Etelä- Karjala, josta omat kirjoittaneet Nu- dolf Tillström ja U. T. Sirelius. Suo men luontoa esittämät Ernst Häyrenin kirjoitus Wesikasweista ja A. K. Ca- janderin kirjoitus Metsiemme hoidosta. Lääkintätiedettä edustamat Reguel Löf- qmistm kirjoitus Pienten lasten hoi- dosta ja O. von Hellensin kirjoi- tus Eläinlääkintälaitokset Suomessa. Maamme taloudellista historiaa edus- taa I. W. Ruuthin kirjoitus Suomen kauppa muoteen 1617. lljeat näistä kirjoituksista omat kumitettuja. — Luonto tieteen tvalossa. Tä- män teoksen 29:§ mihko on ilmestynyt ja sisältää ensiksi kaksi ilmatieteellisiä kirjoitusta: Tuulen synty ja Sananen sumusta, molemmat runsailla kumilla, kaarnoilla ja kartoilla malaistuja. Ke- hitysoppia rnalaisee kirjoitus Merililja ja sen kimettyneet esipolmet. „Katsauk- sessa" on asiallinen ja selmä esitys Tietomme pyrstötähdistä. Venäjältä. — Bhdysliikenne Venäjän ja Suomen rautateiden wälillä Aöllä ivasten w. k. 29 päimää klo 3 tienoilla saapui ensimäinen meturi Ni- kolain asemalta uutta rannikkorataa pitkin Suomen rautatieasemalle Pieta- rissa, mistä jatkoi matkaansa Suomer rautateiden halkopihaan saakka, missä uusi rata ja Suomen rautatiet yhty- wät. — Suuret automobiilikilpai lut. TsarskojeSelosta, kesäk 29 pnä. Alkoi suuri kansainmälinen automobiilikilpailu matkalla Pietari- Kioma—Moskoma—Pietari, yht. 3,300 mirstaa. Kilpailuun ottaa osaa 45 automobiilia. — Mammutin luita löydetty. Berdjanskista, kesäk. 29 p. 9 mirstan päässä kaupungista Kenigesin kylässä on löydetty mammutin luu- rangon kimettyneitä osia. Samallaisia osia on löydetty myöskin Sofijemskan kylässä 13 mirstaa kaupungista. Ulkomaalta. — Suomen asia Englannissa. Wiime tiistaina sisälsimät kaikki Lon toon lehdet Helsingistä lähetetyn Reu- terin sähkösanoman Suomen asiasta. Kaikkien puolueiden jo h- tajat omat päättäneet pyy- tää Greyn mäliintuloaSuo- men hyiväk si; tietysti perätöntä. — Konferenssi sorrettujen kan sojen hywäksi Lontoossa. Kesäk. 28 p. alkoi Lontoossa kolmipäimäinen konferenssi, jossa malloitettuja rotuja sekä sorrettuja kansallisuuksia koskemia kysymyksiä pohditaan. Konferenssin toimeenpanijana on Subject Races In- ternational Committee, jonka puheen johtajana on prosessori Hobhouse. Puhujina esiintyy useita tunnettuja henkilöitä, ja sitäpaitsi ulkomaalaisia, edustaen Islantia, Puolaa ja Suo- m e a, Intiaa, Egyptiä, Persiaa ja Congoa. Suomesta on pyydetty pu- hujaksi rouma Aino Malmberg. — Jlmalaitva „Germaanian" haaksirikko. Mellendorfista, kesäk. 29 pnä. Ohjattaman ilmalaiman „Germanian" joka aamulla nousi il- maan Dusseldorffissa, syöksi moimakas tuuli alas 1,500 metrin korkeudesta. Lähetettyjä kirjoituksia. .HcnkmkililtMtiö Suoiui ja m lckaickiikt". ftatun n:ngsa 08 tämän kuun 15 p:(tä »n nimimerkki ..Maalainen" yllä- olemaUa uijaUeella julkaisemassaan tirjuiluti>s;a ensin [himmennen koske tellut fiici itikkaa, että Tuomi yhtiön tuaroista ei ole riujnnnettt) kiinnitys lainaa Tampereen ..iuum^ltareluiscen" puoluetaluo.i enemmän luin Hel singin nnorsuomalaiimifuan , maan sitä mastoin on anmtlu lamoja eräi siin työiväentaloihin, jonka jälleen ..Maalainen" on siirt>)»>>> moittimaan yhtiön johtokuntaa siitä, ellei )e ole myöntänyt Kestilän osuusmeijerille liO ä 2") tuhannen markan lainaa, maikka yhtiölle oli tarjottu kiinnity meijeriin ja „wielä täytetakuut tahi tyllin putc wät takuut". Ensiksimainittu asia on jo täysin selmitetty sekä yhtiökokoulse^j<i eitä sanomalehdissä — m. m. Uub^ja Suomettaressa huhtikuun 10 ja 28 piltä —, jonka muoksi on tarpeetonta siihen enempää puuttua. Jälkimäistä asiaa sitä mastoin sallittanee allekir- soittaneen, jonka esiteltämiä laina-asiat johtokunnalle omat, tässä mähän ma- laista. Mitä ensin takauksiin tahi täytetä- tauksiin tulee, kieltää yhtiöjärjestys nimenomaan lainaamasta yhtiön ma- k u u t u s rahaston maroja, joihin ny- kyään lainattamat rahat pääasiallisim- min kuulumat, muuten kuin reaalima- kuutta mastaan. Tästä johtuu, ettei Suomi-yhtiöllä ole ainoankaan lainan makuutena takauksia eikä niitä siis ole Kestilänkään osuusmeijerin puolesta moitu hymäksyä. Mutia ..Maalaisen" ihmettelyä näyt- tääkin erityisesti herättäneen se, ettei Kestilän kinnnen meijerirakennus ole ollut johtokunnalle mieluinen lainan- makuus, maikka kaupungissa olemnn kimirakennuksiin kyllä annetaan lainoja. Ehkäpä tämä kysymys tarmitsee mä- hän tarkastamista lainanantajankin kannalta. On manha sananparsi, että „joka ottaa taatakseen, se ottaa maksaakseen". Lainanantajalla on jossakin määrin sama asema kuin takaajalla: hänen täytyy aina ottaa lukuun se mahdolli- suus, että muosikymmenien kuluessa ehkä sattumina taloudellisina ahdinko- aikoina metalliselle saattaa käydä asioittensa hoitaminen ylimoimaiseksi ja lainanantaja joutua pakotetuksi ot- tamaan haltuunsa sen kiinteistön, johon on lainan myöntänyt. Tällaisia silloin tällöin sattumia ahdinko-oloja huo- mioonottaen myönnetäänkin kaupunki- lais-asuntokiinteistöihin lainaa ainoas- taan sellainen prosenttimäärä kiinteis- tön kokonaisarmosta, että on oletetta- mana, jos lainanantaja ahdinko-oloissa tulisikin pakotetuksi itse ostamaan pan- tiksi saamansa kiinteistön, siitä lähte- män muokratuloja niin paljon, että ne riittäisimät mastaamaan lainamäärän korkoa; ja mitään sanottamaa hanka- luutta ei lainanantajalla myöskään olisi kiinteistön hoidosta omaan lu- kuunsa, esim. asettamansa isännöitsijän kautta. Jos talossa, kun se pääasial- lisesti on asuntorakennus, on sen ohella myöskin joku leipomo, sauna tai muu sellainen erikoistarkoitukseen aiottu huoneus, niin se ei luonnollisestikaan muuta tätä yleistä asiaintilaa. Nämä seikat muodostumat kokonaan toisenlaisiksi, kun on puhe teollisuus- laitoksista, meijeritkin niihin luettuina. Niihin nähden ei asia ole niin yksin- kertainen että, jos lainanantaja kerran joutuu iltamaan tällaisen laitoksen haltuunsa, hän möisi ilman muuta muokrata sen muille ja itse main mal- moa sen kunnossapitoa ja kantaa muok- rat. Tällaisia laitoksia ei yleensä käy muokralle antaminen eikä ottaminen, maan laitoksen armonalennuksen mält- tämisekfi täytyisi laitosta pitää käyn- nissä lainanantajan lukuun, odotellen parempia aikoja, jolloin sen tappiotta tai mahdollisimman pienellä tappiolla saisi myydyksi. Mutta tämmöinen mäliaikainenkaan hoito ei kaikille lai- nonantajille mallan hymästi somellu. Ajateltakoon main että esim. Suomi- yhtiö joutuisi ottamaan haltuunsa maikkapa jonkun mekaanisen tehtaan tahi eräitä meijereitä en osissa maata ja käyttämään niitä omaan lukuunsa edes pari kolmekin muotta. Epäile- mättä silloin monet yhtiön makuute- tuista, mieläpä simullisetkin, moittisi- mat johtokunnan mieneen yhtiön toi- minnan merrattain kauaksi yhtiön säännölliseltä toimialalta. Minkään yleistä laatua olemien syiden ei ..Maalainen" nähtämästi ole edellyttänytkään olleen aiheena pu- heenalaisen lainahakemuksen hylkäämi- seen. Hänen mielestänsä on ollut paljoa lähempänä olettaa yhtiön il- moittaman hylkäämisperusteen olleen main malheellisen tekosyyn ja todelli- suudessa tässä piilemän main puolue- mehkeilyä. Epäilyksiltä julistaa hän, että johtokunnan ..kiero kanta" tulee tässäkin esiin, mahdollisesti mielä „mi- )eliäisten suomettarelaisten" sortamis- tarkoituksessa. Tässä ..Maalaisen" kirjoituksessa amoin kuin useissa muissakin saman- aisissa jää käsittämättömäksi, millai- eksi kirjoittajat kumittelemat niiden „suomettarelaiseen" puolueeseen lukeu- umien miesten aseman, jotka ottamat osaa yhtiön johtoon ja johtokunnan oiminnan malmomiseen. Wai lieneekö ehkä ..Maalaiselle" tuntematonta, että Suomi yhtiön miisimiehisessä johto- unnassa on kaksi sellaista puolueensa uottamusmiestä kuin professorit E. Bonsdorff ja I. I. Karmonen ja että ohtokunnan ratkaisut lainausasioissa omat poikkeuksetta perustuneet yksimie- iseen päätökseen. Johtokunnan toi- mintaa taas lähinnä malmoo ja tar- kastaa yhtiön maltuuskunta, jonka yhdeksästä jäsenestä neljä kuuluu man- haon suomalaiseen puolueeseen, sekä neljä tilintarkastajaa, joista puolet on timlnnnl kumpaankin suomalaiseen puolueeseen. Valtuuskunnalta johto kunta on saanut nauttia täyttä luotta- mutfta ja tilintarkastajat omat johto- kunnan iniime nmrdenkin toiminnasta Loppuunmyydään Suuresti aiennetuilla hinnoilla Poikain pumpulipuseroita ja olkilakkeja, pumpulisukkia, ui mapukuja, -housuja ja uimalakkeja, miesten ja naisten vöitä, hängseliä, etupaitoja ja miesten villatrikoo-alusvaatteita. J. G. HILLILÄ. ©©©©©©©©©©©®©S©©©©@©©©©©©©© © n oscssocoooo Kaikellaisia vesijoh- © totöitä toimitetaan. W © © © G O O o o MMOoeeM* Suurimmmat varastot fCaivop is nippuja,, Takorautaputkia, Putkenosia, Hanoja ja Venttiilejä Juho Mustosella. Puhelin I 46. Pyöräliikkeen puh. 5 77. i lioniiti) on vielä vuokrattavana J. F. Hellmanilla. Huutokauppoja. Suuri VV f ^ i »9 ♦♦ uyytawQua. myytävänä Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. © @ o o G0CCC©OO0CO0OSÖ0OQCK)O00000O Suurin varasto Pohjois-Suomessa HUONEKALUJA niinkuin: salin ja ruokasalin kalustoja, tuolettipiironkeja, puusänkyjä, kosimaisia ja eng lantilaisia rautasänkyjä, patjoja, villapeitteitä < kilttejä), marmoorilavoaareja, kirjoitus- y m. pöytiä, kirjahyllyjä, kirjoitustuolia, kiikku- v. m. tuolia, useaa eri mallia, rullakartii neja, kartiinilistoja, uuni-, ikkuna- ja huonesärmejä, kukkaiövtiä ja -pylväitä y. m. y. m HUOM.! Kaikki kotimaista teollisuutta! F. N. Salmi. Uusikatu 14. Puhelin 3 56. (Entinen Huovisen talo.) 3 Uimapukuja, Uimahousuja, Pumpulisukkia, s g Verkapaitoja, I öo Hejaeo CL p: 3 maksa mitään jos kirjoitatte liikkeestäni uuden kuvnliisen netto-hintaluettelon Kel loista, Kalastustarpeista, Silmälaseista, Rintaneuloista, Kel- lonketjuista, Lastenvaunuista y. m. Hinnat paljoa halvemmat kuin Tampereella ja Vaasassa. ,,DURABLE" ja „MONARK" ovat parhaita lajeja ja myydään usko mattoman halvalla hinnalla. Kelloja ja Kirjoituskoneita laitetaan parhaiten ja halvimmalla. A. Kaakisen Kellokaupassa, HUOM.! Asiamiehiä otetaan joka kylään. HUOM.! Oulussa . . . . . . Torikadun varrella. antaneet sangen edullisen annostelun, joka on luettaivana yhtiön painetussa ja makuutetuille lemitetyssä nmosiker- tomuksessa. Tämän armostelun anta- jista saanen nimenomaan mainita Kaiun lukijoille erityisesti tunnetun rehtori Sakari A. Westerlundin, On- lusta, jonka lausunnolta ei ainakaan kiellettäne merkitystä. Wielä eräs pikkuseikka. Oletetaanpa että .Maalainen" olisi esim. jonkun säästöpankin toimimiehiä ja että joku ottaisi iväittääksensä, että hän tässä toimessaan menettelee „kierosti". To- dennäköisesti „Maalainen" pitäisi täl- laista lausuntoa loukkauksena, maikka hän tietäisikin, että kaikki tuon lau- sunnon kuulijat tuntemat hänet kelpo mieheksi. Mutta toiselta puolen „Maa- lainen" katsoo olemansa oikeutettu sa- nomalehdessä julistamaan, että Suo- mi-yhtiön „epäkansallinen" johtokunta, jota Kaiun laaja lukijakunta ei mies- kohtaisesti tunne, menettelee ..kierosti" Suomi-yhtiön maroja sijoittaessaan. Tuskinpa «Maalaisella" on kuitenkaan riittämää syytä edellyttää, että näiksi- kin toimimiehiksi on malittu ..kieroja" miehiä. Helsingissä, kesäkuun 25 pinä 1910. E. W. Mallden. Oulun torikinnat. heinäkuun 1 p:nä 1910. Ruisleipä, kova 40 p. kilo. Ruisleipä, pehmeä 30 p. kilo Ohraleipä 40 p. kilo. Lestyleipä 45 p. kilo. Vehnäleipä 00 p. kilo. Jästileipä 30 p. kilo. Potaatit 4 mk. 50 p. hehto, 25 p. kappa. Sipulit 50 p. kilo. Maito 35 p. '2 litraa. Meijerivoi 2 mk. 50 p. kilo. Ruokavoi 2 mk. 20 p. kilo. Tali 1 mk. kilo. Tuore naudanliha 1 mk. 20 p. kilo. Tuore lampaonlilia 1 mk. 40 p. kilo. Tuore vasikanliha SO p. kilo. Tuore sianliha 1 mk. 50 p. kilo. Tuore lohi 3 mk. kilo. Tuore siika 1 mk. — p. kilo. Tuore taimen 2 mk. -- p. kilo. Tuore säynäjä 60 p. kilo. Tuore hauki 80 p. kilo. Tuore ahven 60 p. kilo. Tuore siiahka 20 p. kilo. Tuore maiva 35 p. kilo. Suolattu lohi 4 mk. — p. kilo. Suolattu siika 1 mk. 60 p. kilo. Suolattu silakka 50 p. kilo. „ »8 mk. Vi, 4 mk. 50 p. l /a astin. Palvattu naudanliha 1 mk. 40 p. kilo. Palvattu lampaanliha 1 mk. 70 p. kilo. Palvattu sianliha 1 mk. 85 p. kilo. Palvattu poronpaisti 1 mk. 50 p. kilo. Kalanmäti 3 mk. kilo. Punasta 20 p. litra. Juusto 60 p. kpl. Kananmunat 16 p. pari. Lehmänkieli 1 mk. kpl. Koivuhalot 19 mk. syli, 9 mk. kuorma. Mäntyhalot 18 mk. syli, 8 mk. kuorma. Kuusihalot 17 mk. syli, H mk. kuorma. Rimapuut 14 mk. syli, 7 mk. kuorma. Heinät 9 p. kilo. Oljet 50 p. kupo. OQOO § OiiloD läänin «M» ja G Omistaja Varamaanmittarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 513. Suosittelee välityksellään myytäviä maatiloja, palstatiloja, vuokramaita, kauppakartanoita varastoineen ja ilman, kaupunkilaistaloja yrn. HUOM.! Erikoisala maatilojen JSf palstottaln myynti. — Pyvtäkää luetteloita. — HUOM.! Ammatti- O miehiä käytettävänä eri aloilla. ÖGQO GQ&Q tPuofrattatx>cma. Väinölän tilalla Oulaisissa myy dään huutokaupalla Heinäkuun 7 päivänä kello 9 e. pp. 17 Lehmää, 1 Sonni. 1 Vasikka. 4 Hevosta. Samassa tilaisuudessa myydään Niittokone y. tn. Maanviljelyskaluja. tilaisuudessa määrättävillä ehdoilla. Ruukki, 30 p. Kesäkuuta 1910. Osakeyhtiö Suomen Sysiliike. J T 1 hermaeniuksen alku- I * peräisiä puimako neita ja hevoskiertoja, Nastapuimakoneita, OI- K jenpuhdlstajia, Viljan- ^ puhdistuskoneita, Oijen puristimia, Oijenniput- tajia, »EDISTYS" ja „SI- R1US" kuivaus riif?iä. FM unktellin ja kotimai- sia lokomobiileja, „AVANCE" petrooli- ja raakaöljy moottoreita, Paxmanin ämukaasu- moottoreita „KOLUM- BIA-SPECIAL" turbiinia Myllvlaitoskoneita, Sa- halaitoskoneita, Mei- jerisoneita y. m. huo- keimmln Suuri kautta Helsingissä. Edustajat Oulussa: Pohjois-Suomen Maanviljelyskauppa. O Kauppila, Juusela & K:it. S Vapaehtoisella huutokaupalla myy dään omistamillamme eri tiloilla heinä sekä muut viljelykset seuraa vina päivinä: Turulan ja Lampelan tiloilla Paa volassa 8 p:nä heinäkuuta; Remeksen tilalla Paavolassa 9 p:nä heinäkuuta; Nivalan tilalla Paavolassa 11 p:nä heinäkuuta; Sammalkankaan tilalla Paavolassa 12 p:nä heinäkuuta; Yli Greuksen tilalla Revonlahdella 13 p:nä heinäkuuta; Ala Greuksen tilalla Revonlahdella 14 p:nä heinäkuuta; Väinölän y. m. tiloilla Oulaisissa 15—16 p:nä heinäkuuta; Kankaan tilalla Kärsämäellä 18 p:nä heinäkuuta. Huutokaupat alkavat kaikilla ti- oilla kello 9 e. pp. Maksu- y. m. ehdoista ilmoitetaan tarkemmin huutokauppatilaisuuk sissa. Ruukki, 30 p. kesäk. 1910. Mmm kililat. Tarkimmat kelisi ja Sopivat silmälasit ostatte iialvimrnsila K. H. MMM OULUSSA. on pikkuviljelljän paras " Puimakone. Pyytäkää hintaluetteloja ja lau suntoja! Edustajat Oulussa: Pohiois-SDomen Maanviljelyskauppa Kauppila, Juuse la & K:it. O. Y. AGROS Helsinki ■n 55 55 Ilmoituksia. SAMPO 55 55 Keskinäinen Vakuutuslaitos ===== Turussa. ===== Virkoja haettarvana. 1. Miuii ji kiiö vuokrattavana elokuun 1 p:stä J. Tepolla, Hcinätorinkalu 1. gpellajillareii viila Limingan seurakunnassa julistetaan haettavaksi ennen ensi Heinäkuun 20 päivää, ja ovat hakupaperit Kirk koneuvostolle osoitettavat. Vuosi palkka on kolmesataa markkaa ja lukuvuosi kestää 36 viikkoa. Liminka, .'50. 6. 1910. G. G. Forsman. Rovasti. Halutaan ostaa. Vaaraimia, Vatukolta ja Hilloja pakattuna suljettuiliin tynnyreihin, ostaa A. B. ÄströmMn Tekn. Tehdas O. Y. Turku. Ottaa: Palovakuutuksia, Tapaturmavakuutuksia, Lasivakuutuksia, Murtovarkausvakuutuksia. Merivakuutuksia ja Moottorivakuutuksia. Edulliset ehdot! Asiamies Oulussa: A. E. Hammar. lsok: "" 15 Puhelin 205. Huoneita ja ruokaa matkustavaisille ja kuukausittain. Nykyaikaiset mukavuudet. Hinnat kohtuulliset. Olli Piipari. Aseman vieressä Aokouksta. Vapaehtoisen Palokunnan :: ylimääräinen Kokous pidetään; maanantaina 4 p. heinäk. kello 8 illalla. Johtokunta. Oulussa, Osakeyhtiö Oman Kannan (Kaiun) Kirjaji, 1910.