■iio 88 — mo» Ki I KU. Keskiviikkona Elokuun 3 päivänä. ^ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. flola ISÄ 21 Tervoia. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Ahmarämeet, rämeet Jänisojan tie- noilla y. m. 10000 m'^ hiomo- ja prop- sipuita ä 1:85, 1:70, 1:— ja 1: — A. Santaholma o.-y. Kalajoki. Siikajoen hoitoalue: Ta mastkengän kr. maa: Joutsensalo sekä Ahmen, Törmäsen ja Kolkanjärmien mäkimaat 8274 puuta ä 3: 20, G. & C. Bergbom, Oulu. Sama: Kolkan, Pahan, ja Kuura järmen möliset maat 8037 puuta ä 3:10, G. & C. Bergbom, Oulu. Paltamon hoitoalue: Lah- nasjärmen kr. maa: Huilunkangas, Menejärmenkangas y. m. Rautasuon ja Menejärmen mälimaat 19258 puu- ia :i 5: 67, Halla o.-y. Kotka. Sotkamon hoitoalue: Dli- sotkamon kr. maa: Kotakangas, Ka- pustamännikkö, Palomaara, t). m. mai semat Heinäsuon, Oinassuon, Kuohu- suon ja Ahmensuon seuduilla 18441, vuuta, samoin: Teeri, Mustasuonkan gas saarekkeet, Mustamaara sekä kor- ivet ja rämeet 5541 vuota, samoin: Viitasalo ja saarekkeet Rikasjoen ete- läpuolella 2409 puuta ja samoin: On- tojokea myöten, Halkolan aas, Simak- kamaara, Kolkkarinne, Kutkoaho, Hoi- kanpääkangas, Leppimaara, Leppikan- gas sekä mäliset rämeet ja kormet 11379 puuta eli yhteensä ivartiopii- ristä 37770 puuta ä '2: 50 Oulun sa hayhtiö. Samoin: Romumaara sekä kangas- saarekkeet, rämeet ja kormet 10805 puuta ä 2: 30, Oulun sahayhtiö. Kuhmon hoitoalue: Lam- masperän kr. maa: Risumaara, Ka rankaisten mälimaa y. m. 15099 puu ta ä 3:40. G. & C. Bergbom, Oulu. Samoin: Koskikangas, Pitkämaara y. m. 14359 puuta ä 2: 26, G. K C Bergbom, Oulu. Scmnajärmen kr. maa: Karsikko- suonniemi, Rajamaara, Karmosensalo, ahot ja lehto, Sammakkomaaranmaa ja kormet. Öljymäärä, Lammasmaaran itäosa, Rajasuonkume, Hoikansärkät y m. 39894 puuta ä 3:42, Raahen puu- tamara o.-y. Raahe. Lentiiran hoitoalue: Len- tuan kr. maa: Jäkäläaho, Ukonlam- minkangas, Nassakkakangas, Jäkälä- saari, Karhukangas, Lummesuonsaaret 10489 puuta ä 2:15, Kajaanin puu tamara o.-y. Samoin: Ahmenuskangas, Peuron- maara, Koppelokangas, Kontiomaara, Koppelolehto, Puhakamvaara, Huomi senaho 18874 puuta ja Metsomaara, Kellolehto 5877 puuta, yht. 24751 puuta ä 2:35, Kajaanin puutamara o.-y. Hyrynsalmen hoitoalue: Salmenkylä, Kytömäen kr. maa: Hei- nijoen rämeikkö, Kekonkcmgas, Lehon- maara, Päimänkämmenentangas ja Pihkakunnaat 4,567 puuta ja Kuusi- maara, Ahmenmaara ja Latmalehio 5,205 puuta, yhteensä 9,772 puuta ä 2: 25, G. & C. Bergbom, Oulu. Suomussalmen hoitoalue: Kiannan kr. maa: Myllykangas, Myl- ly maara, Hukkakangas, Torkonmaara, Soidinmaara, Härkömaara, Puukko- maara, Pölhönkangas, Palokangas ja Liejukangas 15,061 puuta ä 3: 90 Oulun sahayhtiö. Samoin: Peurakangas, Pyykkösaho, Kumejoenlvarsi, Mustanniitynkunnaat, Ristisuonsaarekkeet, Ryönämaara, Ris- li lam min kangas, Jänisaho, Joenpol- n'enkangas, Soidinmesakko ja Soidin- lamminkankaat 34,841 puuta ä 3: 25, Oulun sahayhtiö. Piispajärmen hoitoalue: Piispajärmen kr. maa: Kokalmussuon- harju, Hoiluan särkkä, Walkeisenwaara ia Lihakangas 21,142 puuta ä 2: 60, Nieminen & Kärnä, Kujaani. Kiannan kr. maa: Härmänmaarat ja Wanhalanlamminkankaat 5,028 puuta, ja Näljängän kr. maa: Maris maara 1.0,0(53 puuta ä 3: 29, Raahen puutamara o. y. Puolangan hoitoa l.: Puo- langan kr. maa: Josuan maara, Heini- lamminkangas, Kekonkangas sekä mäli- set rämeet ja kormet sekä Kokkomaaran lieme 9,054 puuta ä 3: 40, G. & C. Bergbom, Oulu. Mäyrylän kr. maa: Louhenkangas ja Kanakarmet 15,130 puuta, ;t 3: 30, Raahen puutamara o. y. Iin tarkastnspiiri. Utajärmen hoitoa l.: War- puojan kr. puisto: Sar.visuo ja Sar- misuonkangas 3,25(5 puuta ä 2:25, Warjakka puutamara o. y. Sorsuan kr. puisto: Juuriaho, Juu- rimaa ja Koirakumpu 5,424 puuta, ä 2: 35, G. & C. Bergbom, Oulu. Iin hoitoalue: Kollajan kr. maa: Räinänlammin kangas 2,938 puuta, ä 2:30, G. & C. Bergbom, Oulu. Pudasjärmen hoitoalue: Jaaskamomaara, kuusia 20,187 puuta, ä —: 90, Warjakka puutamarayhtiö. Puhoksen hoitoalue: Ii- nattijärmen lohkokunnan kr. maa: Itä- kangas, Lummeharju, osa Kimiharjua, Jtämaaranlaita y. tu. 15,014 puuta, ä 1: 25, Warjakka puutamara o. y. Taimalkosken hoitoalue: Siiranmaara ja ympäristö 20,077 puuta, ä 2:47, I. W. Snellman G:son. Wiitamaara, Satulamaara, Poika- oukusanmaara, Haukkamaara, n. m. 37,271 puuta, ä 2:50, I. W. Snell man G:son. Kuusamon hoitoalue: Kuu- samon kr. maa: Paanajärmen etelä- puolella Kiekki- ja Selkäjpen mälimaa, Kiekkilammen ja Palomaaran mälimaa, Kiekkimaara, Sohramokangas, Riihi- kangas, 24,815 puuta ä 3: —, Stu- mart. Kitkan hoitoalue: Kruunun- maat Kumpulan, Naistakan ja Lauh- kean lohkojen mälissä, 13,612 puuta ä 2:17, Ytterstsors Trämaruaktie- bolaget. Koronkangas ja laakso 19,117 puu- ta, ä 3:40, Seitenkarin puutamara o. y. Rumaniemi sekä maisemat manhan hakkuun ja Amentojoen mälillä. Hirsi- maaranhäntä Amentojokeen päin sekä osa Amentojoen rantaa, 20,788 puuta, ä 1: 75 And. Berggren. Ranuan hoitoalue: Pohjan- perän kr. maa: Hymämaara, Takaleh- to, Leukokangas, 16,678 puuta ä 4: —, G. & C. Bergbom, Oulu. Kuimaniemen hoitoalue: Pentinsaari ja Kompsanniemi, Kiwi- joen marrella, 4,945 puuta, a 2:30, G. & C. Bergbom, Oulu. Kauhianlamminkangas, Kotasaari ja Karahkakangas Kimijoen marrella, 5,025 puuta, ii 1: 75, I. W. Snell- man G:son. Simon hoitoalue: Simonpi- täjän kr. maa: Rahaseljät, Manhan- saunankangas ja saarekkeita, 21,980 puuta, ii 2: —, Halosen o. y. Samoin: Alapenikkaa suurin osa, Koimumaara. Parkeleen lehto, Parke- leenmaa ynnä korpeja ja räme.kköjä Miantienojan länsi-- ja pohjoispuolella, 11,463 puuta ä 2:40, Halosen o. y. Nlisim o n Hoitoalue: Simon pitäjän kr. maa: Pullomäärä ja sen saarekkeet. Perämaa, 14,012 puuta ä 2: 94, Halosen o. y. Paikallishuutokauppaeh- d o i l l a myytiin Oulujärmen tarkas- tuspiiristä Haapajärmen hoitoalueelta: Haukkamäen kr. maalta Rummakon y. m. seuduilta 21,040 puuta, ä —: 80. Kalajoen hoitoalueelta Jsokähtämän kr. puistosta 4,500 puuta, ä 3:—, W. Pitkänen. Siikajoen hoitoalueelta Oramiita y. m. .mailta 6,224 puuta, ä 1: 20, Raa hen puutamara o. y. Puolangan hoitoalueelta Kormuan- jokimarsimaat ja Laahangikko seuduilta 9,247 puuta, ä 1: 50, K. A. Fellman. Kuhmon pappilan metsästä myytiin 14,760 puuta, tarjouksen teki 2:01 p. puulta Oulun sahayhtiö. Kuusamon Alakitkan jakokunnasta myytiin 138,800 puuta, ä 2:71, K. A. Fellman. Homineumos Sohlberg ilmotti tätä myyntiä mastaan masta- lauseensa, koska oikeusriita ei ole päät tynyt näistä. Lohkokuntalaisten puo- lesta ilmotti marat. Seppänen, ettei tästä erästä ole oikeusriitaa. Sanginjoen metsästä, jonka omistaa Oulun kaupunki, myytiin 6,526 puu- ta, ä 4: 50, O. y. Puuseppä. — Kuollut. Wiime yönä kuoli täällä äkkiä sydänhalmaukseen entinen kauppias Jo h. Candelin. — Vuokramaksun laiminlyö- misestä oli Edmard Tuomila Haas- tattanut talossaan rautatien takana asuman työmieyen Adam Granlundin miime maanantain raasmmanoikeuteen. Oikeus tuomitsikin Granlundin mak- samaan kantajalle miime huhtikuulta maksamatonta muokraa 5 mk. ja kesä- kuun muokraa 20 mk. ja kuluja 25 mk. — Eläkejuttu. Jo kolmannen kerran oli miime maanantaina täkä- Iäisessä raastumanoikeudessa esillä Lii na Raudasojan nostama eläkejuttu mak- karantekijä H. Himbergiä mastaan, jolta kantqja maatii elatusta kahdelle kantajan maitöksen mukaan heidän yh- teiselle alaikäiselle lapselleen, kummalle- kin 50 mkaa kuukaudessa, kunnes lap- set omat 15 muoden manhoja. Useiden todistajien kuulustelun jäl keen maadiUim mustaajaa puhdistus- malalle kantajan puolesta. Raastumanoikeus katsoi kumminkin, että Himbergiä on kuultama ennenkuin hänet pannaan puhdistus malalle ja lykkäsi jutun sentähden ensi elol. 20 päimän istuntoonsa, jolloin mastaajan on oltama itse saapumilla 100 mkan sakon uhalla. — Määrästä ilmiannosta oli nahkuri Alarik Candelin Torniosta, joka oli täällä joku aita sitten kiinni, epäiltynä raiskausyrityksestä, mutta joka pääsi täysien todistusten puut- teessä mapaaksi/ haastattanut työmies Alarik Haatajan miime maanantailli- seen raastumanoikeuteen. Kantaja esitti kirjallisen haasteen, mutta oikeudessa kämi selmille, että Candelin oli haas- tetun suhteen erehtynyt ja haastatta- nut sen meljen oikeuteen, jolle oli haasteen oikeastaan tarkoittanut. Asiain näin ollen raukesi tietysti kanne sikseen. — Elinkeinoilmoituksia. Kau pustelija Kaisa Pietilä ilmoitti eili sessä maistraatissa alkamansa täällä harjoittamaan amonaisessa puodissa suolatun kalan ja ruokakamaran kaup paa. — Juopumisesta ja järjestyk sen häiritsemisestä y. m. sakotet tiin eilisessä raastumanoikeudessa 12 eri henkilöä niin, että 10 henkilöä sai kukin 20 mkaa sakkoa ja kaksi 40 mk. — Polkupyörällä päälleajosta oli eräs henkilö haastattanut muuta- man konttoristin täkäläisen raastuman- oikeuden eiliseen istuntoon, maatien edesmastuuta päälleajajalle, koska tämä ei ollut rumennut maksamaan sominta, rahoja 20 mkaa kantajalle, joka sanoi jalkansa loukkautuneen. Kun mustaaja ei ollut saapumilla, lykättiin juttu ensi elokuun 9 päimäksi, jolloin hänen on oltama paikalla 50 mkan sakon uhalla. — Rakennustoimi. Satamakap- teeni H. W. Snellman pyysi eilisessä maistraatin istunnossa mahmistusta rakennuspiirustuksilleen tänne Toppilan salmeen palstatilalle n:ro 32 aiko- maansa merimiesten lukutupaa marten. Kauppias Wäinö Kauppila samoin mahmistusta piirustuksille rautatien taakse tontille n:ro 36 aikomaansa lautaista makasiinia marten. — Tappelusta kadulla oli mas- taamassa eilisessä raastumanoikeudessa pika-ajuri Oskar Heikkilä, toista aju- ria, Jaakko Kemppaista, joka oli ollut tappelutomerina ei oltu tamattu. Oikeus tuomitsi mastaajan 20 mkan sakkoon tappelusta julkisella paikalla, samoin todistajien kulut. I. Kemp- paisen suhteen asia raukesi siksi kunnes hänet tamataan. — Juttu polknpyörännmeros ta. Poliisilaitoksen toimesta oli eili- sessä maistraatissa maslaamassa I. F. Kinnunen siitä, että polkupyörän numero oli epäselmästi pyörässä nä kymissä numerolapun liiallisen litistä- misen tähden, joka tekee numeron eroit- tamisen poliisille maikeaksi. Oikeus tuomitsi mastaajan 10 mkan sakkoon poliisijärjestyksen rikkomisesta, melmoittaen hänet laittamaan numero- kilpensä järjestyksen mukaiseksi. Wastaaja oli muuten jo pitemmän aikaa poliisia kiusannut numerokilmen eri osiin polkupyörää asettamalla. — Rakennuslautakunnan ke wättarkastuksen johdosta laaditun muistutuspöytäkirjan perusteella oli kut suttu kartanonomistajia toisesta kaupun- ginosasta eiliseen maistraattiin. Muis- lutuksen saaneita oli neljättäkymmenlä saapumilla: yksi oli haasteesta huoli- matta jäänyt tulematta ja muutamia ei oltu tamattu, jotta olisi moinut kanteen antaa. Maistraatti melmouti rakennusjär- jestyksen mukaan talonomistajien kor- jauttamaan muistutuksessa mainitut miat kartanoissaan ennen heinäkuun 1 päimää m. 1911 miidenkymmenen mar- kan sakon uhalla ja melmoitti haasteen laiminlyöneen kartanonomistajan saa- pumaan maistraattiin ensi tiistaina 40 mkan sakon uhalla ja määräsi ne haas- tettamiksi, jotka eimät mielä olleet sel- laista saaneet. Ensi tiistaina kutsutaan maistraattiin loput toisessa kaupunginosassa olemista muistutuksen saaneista, nimit. tonteilta 128—193. — Kavalluksesta ja wäären- nyksestä oli eilen tuotu mastaamaan raastumanoikeuteen joku aika sitten Dlimieskassa mangittu täällä työsken- nellyt, makkarantekijä Kaarlo A. Grön- lund. Zlläkerrottu Grönlund oli m. k. 21 p:nä käynyt Pohjolan Pukimoliikkeessä, kysyen sen hoitajalta melaksi 60 mkan armoista pukua, mutta ei tietenkään tuntemattomalle hoitaja sellaista usko- nut. Silloin sanoi mastaaja että saisi makkaramestari S. Salmen panemaan takauskirjaan nimensä ja niin kämikin hän sellaisen hakemassa, jolloin tietysti sai vumun ja väällyspaidan, jonka lisäksi otti melaksi. Näiden armo teki yhteensä 62 mkaa. Samanen Grönlund oli mielä sa man kuun 20 p:nä käynyt Juho Kos- kisen kenkäliikkeessä, tehden saman met- kun kuin edelläkerrotussakin paikassa, saaden siten 16 mkan 50 pennin armoi set kengät. Mielä oli mastaaja käynyt Arel Henriksonin nimellä Juho Tanskaien rääräliliikkeessä, pyytäen sieltäkin ta- kauskirjalla, johon oli mäorentänyt hra Salmen nimen, halmempihintaista pu kua, jonka saikin. Mastaaja tunnusti kysyttäessä ri koksensa. Kantajat maatuvat mastaajalle edes- mastausta ja kuluja. S. Salmi sanoi yhtymänsä miralli- sen syyttäjän maatimuksiin, joka tahtoi mastaajalle edesmastuuta määrennyk- sestä ja kolmesra eri petoksesta pyy- käen kuitenkin lykkäystä mastaajan mainekirian hankkimista marten. Juttu lykättiin t. k. 16 päimään, jolloin asianomaisten on oltama saa- pumilla, jos katsomat etunsa sitä n,aa- timan. Mastaaja passitettiin läänin- mankilaan. Omistajat saimat takaisin tama ransa. * Mastaaja oli koettanut täkäläisessä poliisiinankilassa ollessaan hirttää it- sensä ja olikin jo siinä tarkoituksessa ripustanut itsensä kengänrihmoilla pc» liisiputkan seinissä olemiin kiinnikkeisiin, mutta ajoissa toki saatiin aikomus es tetyksi. Mastaaja, joka on ollut työssä makkaramestari Amnellilla, on synty- nyt Turussa m. 1883 ja käynyt siellä kansa- ja käsityökoulun sekä ollut jon- kun aikaa merillä. — TalonkauPPa. Maramomari Torsten Lundberg, arkkitehti H. An- derssin, insinööri Jmar Junnelius, joh- taja I. A. Tuohino, tarkastaja M. E. O. Luukkonen ja rakennusmestarit K. K. ja A. K. Myllylä omat tänne perustettamaksi aijottua asunto-osake- yhtiötä marten ostaneet kirjailija I. F. Hellmanin talan ja tontin Ison- ja Pakkahuoneenkadun kulmauksesta 80,000 markan hinnalla. Talon saa mat ostajat haltuunsa ensi syyskuuu 1 päimänä. — Laitvaliike. Maanantaina saapui tänne Mega, tuoden kappale- tamaraa Pietarista. Nyt on saapunut Kokstat mennen Pateniemeen ja Jan- mayn, ottaen Korkeasaarelta ja Mar- jakasta puutamaraa. — Ajuri ja ajettatva oikeu- dessa. Kauppias F. Örnberg oli haastattanut eiliseen maistraattiin pi- ka-ajuri Volter Heikkilän siitä, että hän olisi myöhästynyt tilattaessa ja ottanut liikaa maksua. Oikeus kuitenkin mapautti mastaa- jan katsoen maaditun maksun 1 mk. 50 penniä kohtuulliseksi ja hänen tulleen oikealla ajalla paikalle, koska kantaja ei marmasti osannut tilaus- aikaa määrätä. Kantaja tuomittiin kor- ivaamaan mastaajan kulut. — Postiwaras Heikki Laurila. Luulajasta on tiedusteltu saako posti- maras Heikki Laurilan eli Mahtolan lähettää Tornioon, ottamalla lähetys- kulut häneltä Lamatuista noin 1,700 mksta. Ruotsin miranomaiset suostu- mat miehen luomuttamaan Suomeen, johon mies itsekin kuuluu haluaman tulla. — Sairaussuhteet Oulussa miime miikon ajalla: . . 13 . . 3 . . 1 . . 1 Matsa- ja suolikatarria Keuhkokatarria . . . Kurkkuröhkää . . . . Punatautia . . . . Yht. 18 — Suomen Metsänhoitoyhdis tyksen tvuosi?okous alkoi miime sun- r.untaina klo 2 täkäläisessä Raatin ra- mintolaösa. Kokousta, johon oli tullut 50 osanottajaa ympäri Suomea, jat- kui mielä maanantaipäimänäkin. Pu- heensohtajaksi malittiin ylimetsänhoita- ja F. M. Lagerblad ja sihteeriksi ti- rehtööri K. O. Etsming. Ensin oli esillä juoksemat asiat, niin- kuin muosikertomus, tilinselostus, muo- simenosääntö ja johtokunnan maalit. Johtokuntaan tulimat malituiksi toht. A. K. Cajander, metsänhoitaja Helan- der, tireht. K. O. Elsming, metsänhoi taja K. Moring, ylimetsänhoitaja G. O. Timgren, tilanomistaja I. Ami- noff; maralta taasen metsäneumos T. A. Heikel, tilanomistaja Mestermark, metsänhoitaja G. Serlachius. Tilin- tarkastajiksi tulimat maratuomari Lind- Holm ja metsänhoitaja Sohlman sekä maralle metsäkonduktööri Paamonen ja Mallen. Kokousta jatkui taasen klo V-2 6:lta, jolloin ensimäisen keskustelukysymyksen alusti kapt. A. Lindberg. Kysymys on seuraama: Olisiko syytä lakkauttaa kuorimismelmollisuus ja sen sijaan kan- taa lauttausmaksuja? Jos kysymykseen mastataan myöntämästi, mihin tarkoi- tukseen olisimat lauttausmaksut käytet- tämät? alusti Kemijoen lauttausyhdis- tyksen päällikkö, kapt. A. Lindberg, jonka laajaa, asiaa selostamaa esitystä metsänhoitaja A. Ericsson, lähettämäs sään kirjallisessa alustuksessa täydensi. Kysymys aiheutti jotenkin milkkaan ja pitkän keskustelun, tuloksin, että enim mäkseen yhdyttiin alustajajn esiintuo- miin käsityksiin, että suuria kuluja ai- heuttama ja pikemmin mahingolliseksi muutenkin osoittautunut kuorimispakko on kokonaan poistettama ja omaten »vakaumuksenaan sen käsityksen, ettei uitto yksin maan monet muut asian- haarat, kuten milkastunut häyryalus- liikenne, tehdaslaitokset y. m. yhdisty- nein maikutuksin aiheuttamat kalastuk sen ja kalamesien pilaantumisen, joten on luonnotointa että uittoa yksin laut- tausmaksuja maatimalla alettaisiin ra- siltaa. Koko yhteiskunnan taloutta kos- femina maltion sen sijaan tulisi, maa- lien sekä uitto-, kalastus- y. m. näi- den yhteydessä olemia asioita, ottaa, milloin osoittautuu tarpeelliseksi, siimo- ten mesistöjä, aikaansaamalla, jos niiksi on, maikkapa kalansiitoslaitoksiakin, suorittaakseen ne tehtämät, jotka mie- littäisiin lauttausmalsun maatimalla sälyttää yksin uiton mastatlar.nksi. Toisen kysymyksen: ..Mitä pmitteel lisuuksia löntyy nykyisessä lamassa laa tia lauttaussääntözä?" alusti metsän hoitaja K. Hellman. Alustuksessa mainitut puutteellisuu det kohdistuimat seuraamiin ponsiin: Liian suuri hitaus, riippuen siitä, että lauttaussääntöä laadittaessa koko mesistö käsitellään yhtenä toimituksena huomioonottamatta että eräissä mesis- tön osissa lauttauksen säriestäminen ajanmukaisilla ja tarkoitustaan mas- taamilla määräyksillä on paljoa tar- peellisempi ja kiireellisempi kuin toi- sissa paikoin, ja osaksi siitä että liian tarkkoja ja lauttaussäännölle tarpeetto mia teknillisiä töitä toimitetaan: että työtä ei suoriteta yhteen jaksoon: että usein metsäasiamieheltä puuttuu käy tännöllistä kokemusta lauttausta koske- missä kysymyksissä: että työtä ei suo riteta yhteen jaksoon. Alustus pienemmillä muutoksilla hy mäksyttiin. Kolmannen kysymyksen, joka kuului: „Mitä puutteellisuuksia löytyy moi- massa olemissa maanmittausasetuksissa ja isojako-ohjesäännössä, etenkin Poh- jois-Suomen oloihin nähden"? oli alustanut S. metsäh. yhdistys. Kes- kusteltua hymaklyttiin seuraamat pon- net kokouksen päätökseksi: ..oikeutta metsälohkojen palstottamiseen eräissä tapauksissa olisi rajoitettama ja met- sää miljeltämä yhteismetsänä, jota olisi lakimääräyksillä suojeltama; että met- san maksaminen on järjestettämä siten, ettei se anna aihetta metsän haaskaa- miseen; että mäliaikaisten lohkojen ta- loussuunnitelmat omat ammattimiehen laadittamat ja että niitä lähinnä mal- moo kumernöörin asettama lohkotun- nan palkkaama ja asianomaisen met- sänhoitajan hymäksymä martija; että maltion metsäpolitiikka somellutetaan yleistä eikä yksityistä etua silmällä pi täen; ettei maltion tule erittäinkin Pohjois-Suomessa luomuttaa maata, maan on uutisasutus tapahtuma toi- sella tamalla kuin tähän saakka, ryh- mäasutusta silmällä pitäen ja maltion metsäetua syrjäyttämättä; että uudis- taloasetus mälttämättä olisi korjattama, se kun antaa sijaa keinottelulle: sekä että korjaus on saatama aikaan en- nenkuin mesiputoukset Pohjois-Suomen metsissä joutumat teollisuuden palme- lukseen. Ensi kokous pidetään Miipurissa. BgUfUMI Kamala imifba Raatinsaarella. Eilen klo Va 7 seuduissa iltapäi- mällä löysi täällä Raatinsaarella kul- kema poliisikonstaapeli Kalle Oksanen miehen ruumiin saaren eteläpuolella ja amonaisella paikalla oleman jalkakäy- tämän mierestä. Murhattu makasi kasmoillaau nurmikolla. Kohta kutsuttiin paikalle lääkäri ja tarkastettiin kuollut, jolla oli kammot- tamia haamoja. Oikealtopuolen oli kurkku katkaistu ja kaulamaltimo miil- letty poikki ja samalla puolen oli taka- raimon alla pistohaama, masemman- puoleinen poski taas oli miilletty halki ylhäältä alas asti luuta myöten. Lääkäri armeli miehen olleen jo joita- kin tunteja mr.rhattuna. Muuten ei hän näyttänyt olleen juomuksissa. Ruumis toimitettiin kohta leikkuu- huoneeseen. Murhapaikkaa silmätessä tarkemmin näytti kuin mies olisi kuolettaman is- kun saatuaan kulkenut mielä 10 met- riä, sillä merilätäkkö oli sellaisen mat- kan päässä ruumiista. Rannalla ole- man pensaikon mieressä oli nurmikko poljettuna, joten on luultamaa, että temmellys on siellä alkanut. Miehen kädessä oli nyytti, jossa oli millapaita ja taskuistaan löydet- tiin kansakoulun päästötodistus, muis- tikirja, malokumapostikortti. Kotkan kaupunkiin Kiimingin nimismies Em. Mobergin m. 1908 lokak. 8 p:nä 6 kuukaudeksi antama passi. Mielä oli miehen pomitaskussa puukko tuppineen ja muissa taskuissa kaikenlaista pientä tamaraa. Rahaa oli takataskussa main 5 penniä: kelloa ja rahakukkaroa ei näkynyt, joten kaikesta päättäen ryöstömurha on tapahtunut. Päästötodistuksesta, joka oli annettu Pateniemen sahan ylemmästä kansa- koulusta, kämi selmille, että murhattu oli Johannes Berner Reiman, synty- nyt m. 1889 toukokuun 26 p:nä. Taskussa olemista muistikirjaan merkityistä ylöspanoista päättäen oli mainaja ollut Kemiyhtiön tukinlaskus- sa mielä miime kuun 12 pnä. Dhtiön töissä näytti mies olleen kesäkuun 15 päilvän ja yllämainitun päimän ai- kana. Lastauttaja Harjapäällä luullaan mainajan olleen työssä mielä miime lauantaina, mutta siitä ei ole mitään marmuutta. Olipa eilen illalla kau- pungin putkassa olema eräs sata- matyömies kertonut tunteneensa erään Reiman-nimisen miehen, jonka oli sanonut nähneensä mielä eilen aamulla, mutta puheeseen ei liene luot- tamista, sillä kertoja oli ollut huma- lassa. Murhaajasta ei ainakaan eilen illalla ollut mitään tietoa. Etsintä on pa- raillaan käynnissä. Raahen mallasjuomatehtaassa 4,000 kg.: Kajaanin mallasjuomatehtaassa 7,625 kg.; ^ _ Tornion mallasjuomatehtaasja 2,3S;> kg-- , . Lang & Korppilan mallasiuomateh- taassa Raahessa 748 kg.: I. Kanniaisen mallasjuomatehtaassa Kemissä 2,640 kg.: C. A. Anderssonin mallasjuomateh- taassa Kemissä 2,560 kg.; ja K. M. Autin mallasjuomatehtaassa. Romaniemellä 1,440 kg. Yhteensä on sanottuna aikana lää- nissä käytetty maltaita 68,554,,., kg. Edellämainituista mallasmääristä suorittimat kruunulle suostuntameroa Toppilan mallasjuomatehdas 6,944 mk.. Koskenniskan 7,104 mk., Mus- tansalmen 3,312 mk., Raahen 3,200 mk., Kajaanin 6,096 mk. ja Tornion mallasjuomatehdas 1,904 mk. sekä tehtaiden silmälläpidosta johtumien kustannusten törmäämiseksi Nuottasaa ren mallasjuomatehdas 331 mk. 90 p., B. Johanssonin 179 mk., Lang & Korppilan 14 mk. 96 p., I. Kanniai sen 52 mk. 80 p., C. A. Anderssonin 51 mk. 20 p. ja K. M. Autin ma'- lasjuomatehdas 28 mk. 80 p. E&agESsa Saliin liräia VchHntstilMo. Alempana mainitut meijerit on at oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 13 p. heinäkuuta lähettämästään moista, »vapaasti Hangosia, seuraamat hinnat, nimittäin: n.o 1 2: 50 75 ast. moit. 2 2' 52 'Ai tt L ,, , f 6 50 i} 0 7 2* 60 '>() 11 2'60i 9 -"» ff -J* VV;.) —' »| || Meijeri teensä 172 aöt. moita Korkein hinta oli 2 mk. keskihinta 2 mk. 53 p., alin mk. 50 p. 60,:i p. hinta 2 — Ltuntain lainat. T. k. 1 pnä on lääninhallitus mahivistanut Limin- gan kunnan kuntakokoiiksessa zviime kesak. 20 pnä tehdyn päätöksen 10,000 m orkan suuruisen lainan ottamisesta kymnieniä muotta pitemmäksi takaisin- :naksnajaksi kunnan kansakoulujen ra- kennilksista syntyneitten ivelkojen mak samiseksi ja kirkonkylän koulujen uutis- rakennusten ja korjausten loimittami- seksi. — 5torwausta hinvien tuotta masta ivahingosta on Enontekiön kappelin Palojoensuun kylästä kotoisin olema talollinen Juho Kristian Baas yleisistä maroista saanut l:Z8 mk. 20 p. — ($läke. Romaniemen hoito alueen kahdeksannen martiopiirin ent. metsänioarlijalle Tuomas Matinp. Juopperille, joka omasta pyynnöstään oli saanut eron sanotusta toimestaan, on hänen loppuiiäkseen paitsi huhtik. 22 pnä 1 SOS myönnettyä 60 markan suuruista muotuista eläkettä lisäeläk keeksi yleisistä ivaroista myönnetty 90 markkaa rahaa mnodessa, heinäk. 1 p:stä 1910 lukien. — Dynamiitin warastossa- pito-oikens. Kajaanin Puutamara- osakeyhtiölle, joka on alkanut tehdas- maisesti «valmistaa kalkkia ia amannut kalkkikimilouhimon Heiskalan talon maalla Paltamon pitäjän Kiehimän kylässä, on lääninhallitus myöntänyt oikeuden kahden muoden aikana, t. k. 1 p:stä lukien, louhimonsa lähistöllä erityisessä sitä marten rakennetussa kellarissa lvarastossa pitää louhimis- työtä marten korkeintaan 50 kiloa dy- namiittia kerrallaan. — Mallasjuomain tvalmistus. Oulun läänin mallasjuomatehtaissa on niallasjuomain malmistamiseen ku^ luman lvuoden toisella neljänneksellä käyietty maltaita seuraamat määrät: Oulun kaupungissa: Toppilan mal- lasjuomatehtaassa 8,685 kg., Kosken- niskan 8,883 kg., Mustansolmen 4,143,,., kg.. Nuottasaaren 16,595 kg. ja B. Johanssonin mallasjuomateh; taassa 8,850 kg.; — Hailuodon seurakuuuan 300 vuotismuistoa mietetään ensi sunnuntaina Hailuodon kirkossa. — Muitakin juhlallisuuksia puuhattanee merkkipäimäksi paikkakunnalla. Seura- kunta on perustettu 1610. — Kansakoulut. Kolarin kun nalle Sieppijärmen kansakoulutalon rakennusamuksi myönnetystä 8,000 mk. määrästä on kunta saanut jo nostaa 4 eli 6,000 mk. — Neljä henkeä hukkunut. Maanantaita masten yöllä syntyi Ke- mihaaran nuorisoseuran talolla, jon- kun merran Romaniemen kirkolta ylös- päin, iltamassa riita salamiinankaup- piaitten ja erään miehen mälillä. Edel- liset olimat lyöneet halolla jälkimäistä, joka oli lähtenyt sitten pakenemaan jo- kirantaan päin miinankauppiaitten ta- kaa-ajaessa. Rannassa oli toiselle puolen jokea ncenossa olema mene, jossa oli muutamia ihmisiä, ja oli pa kenija hypännyt tähän meneeseen. Takaa-ajajat ehtimät kuitenkin rannal- le, ennenkuin irene oli ehtinyt kauem- mas joelle, ja olimat takaa-ajajat ru- menneet meneessä olijoita heittelemään kimillä ja pieksämään puukangilla. Meneessä olijat hätääntyimät ja mene kaatui, jolloin kaikki joutuimat mirtaan. Tällöin takaa-ajajat alkoimat lyödä meteen joutuneita ja estimät näiden pelastautumista sillä seurauksella, että neljä meneessä ollutta miestä hukkui. Muut ahdistetut, kaksi miestä ja yksi nainen pelastuimat rannalle. Hukkuneiden ja näiden kuoleman ai heuttajien nimiä emme ole mielä on- nistuneet saamaan tietoomme. Polii- silntkintoa pidetään paraillaan. Ruu- miit tuotiin toisia il:ana Roioaniemen kirkolle. Mikäli olemme saaneet tie tää, on kalsi tämän surullisen hukkn- niistapaukseu aiheuttajista saatu fiini. — K. T. — Hukkui. Kemistä löhtimäl miime sunnuntain mastaisena yön." työmiehet Loh:vausuu ja Ahrenl'erg purjehtimaan Selkäsaareen. A. oli matkalla jotenkin liikahtanut menherssä, seurauksella, että se kaatui ja miehet suistuimat mesiajulle. A. pääsindä:; menheen päälle, ponnisli kaikkensa lo »verinsa pelastamiseksi, saadenkin hänet lopulta menheen päälle, josta L. kui tenkin jälleen putosi ja moimain lop' puessa painui upoksiin. Am pelasti eräs paikalle sattunut mies. — Huk kunut Lohmansuu oli 50 muotias. Miesten kerrotaan olleen hieman hutikassa. — Hukutti itsensä wesisaawiin. Surullinen tapaus sattui m. k. 30 p:nä Kalle Ojalan mökissä Pudasjär- mellä. Perheen isä oli niityllä miikko knnnissa ja äiti kotona pienen lapsensa kera. Kaksi manhinta lastaan laittoi hän klo 2 aikana onnettomuuspäimänä jälkeen puolenpäimän puita pilkkomaan, pannen pienemmät lapsensa toiseen huoneeseen, meni hän itse toiseen, lu- kiten omen. Huoneeseen oli hän edel- täpäin marustanut mesiaslian. Mutta kun äitiä ei kuulunut, lähti hänen yhdeksännellä muodella olema poikansa häntä etsimään ja huomasikin ikkunasta, josta meni sisälle, äitinsä silmällään mesisaamissa. Kuu poika ei jaksanut nostaa äitiään siitä ylös, kaasi hän mesiastian, joten sai äitinsä pois medestä. Maikka ihmisiä oli saapumilla lohta tapauksen jälkeen, niin eimät mirmoituskeinot enää cmt taneet, maan oli kutsuttama lääkäri, joka todisti Ojalan maimon Lindan kuolleeksi. Uutisen kirjoittaja kami torpassa onnettomuuspäimän aamuna, huoma- ten ylläkerrotussa maimossa mielen-