ILUVSNÄMN tiuktikuun 3V p:nS Wo 4S — ISI0 — Til»slohko«iset. Läänin kumernööri on mahmistanut tilusloh- komisen Vähä-Vammala-nimiseLä osalla samannimistä perintötaloa Sä kylän pitäjän Jsosäkylän kylässä, määräten sen kautta syntyneelle Leh tolan tilalle 0,0529 manttaalia, Mä kelän tilalle 0,0350 manttaalia, Le- pistön tilalle 0,0349 manttaalia, Psl- tolan tilalle 0,0326 mantt., Tasa- mäen tilalle 0,0156 mantt., Kiivi- mäen tilalle 0,0133 mantt. ja Niitty mäen tilalle 0,0031 mantt. sekä Vähä- Vammalan emätilalle 0,0367 mant- taalia. -Kertomus olutpanimoista w:lta 1SVS. Mallasjuomain mal- mistuksen ylikontrollööri on jättänyt senaattiin kertomuksen »vuodelta 1909. 87:stä meronalaisesta panimosta, jotka w. 1908 kiimat toimimassa, on miime ivuoden kuluessa lakannut 2, jotapaitsi 1 muuttui meromapaaksi, joten meromapaita jäi jälelle 84. 48:sta meroivopaasta panimosta oli 2 laksnnut ja 5 uutta tullut sijaan, joten niitä oli 51. Turun ja Porin läänin osalle jakauluimat panimot seuraamasi?: 1^ Veronalaista ja 6 msromapaata. Veronalaisissa panimoissa käytet tiin 1909 maltaita mäkeiviin mallas juomiin 5,173,487 kg. ja mietoihin mallasjuomiin 13^,934 kg. Mal taiden kulutus merenalaisissa vam moissa oli nim ollen 1,170,481 kg. uursmpi kuin edellisenä ivuonna. Tämä johtunee siitä, että panimot odo^tun m?l.vsiveron korotuksen takia ivuoden lopussa malmistimat marastoon suurehkot määrät mallas juomia. Vuoden miimeisellä neljänneksellä nousi maltaitten kulutus 35 pros. koko muoden mallaskulutuksesta. — Maetilankauppa. T. k. 26 p:nä tehdyllä kauppakirjalla on mais teri Hugo Brander, Lumialta, myy nyt omistamansa Haapasaaren manttaalin suuruisen säterirustitilan maanmilj. I G. Nordlundille 150,000 mkan kauppahinnasta. Kauppaa seu rasi koko tilan karja ja muu irtai misto. Vastaanotto tapahtuu tou- kok. 1 p:nä. Herä»uäisj»hlat Laiti lassa e»fi kesä«ä. Herännäis- ieuran kokous pldetu.n Laitilan pitä jän SoukaiSten kansakoululla Viime kuusia sen johdosta, että lounais- Suomen Herännäisjeurat aiotaan pi tää tuleman kesäkuun 26, 27 ja 28 p:nä Laitilassa. Ne päätettiin pitää mainittuina väiminä.Paltilan karta nossa ja omat ne ensimaiset paikka kunnalla. Hengellisiksi puhujiksi seuroihin ma llisi kokous pappeja ja maallikoita sekä päätti heille maksaa kyqtirahat. Malituiktt tulimat papeista kirkkoher rat M. Meriroirta Hirmensalmelta ja K. Korhonen Säkylästä, romasti Mal. mimaara Lapuoita, pastorit M. Tie- nari Kokemäellä, K. Hallio Tampe- reeltä ja Kylänpää Ulmilasta sekä maalliktomiehet Iisakki Näähä Ku- laisista, Ilmari Tunturi Paneliasta, W. Strandsten Karkusta se?ä R. Ny- len ja I. N alen Porista. Nämä kutsuman kirjallisesti. Pappeja ma- littiin kutsumaan kirkkoherra Elcrs Laitilasta ja on hän lumonnutkin sen tehdä. Maallikot kutsuu Idi Grön lund Palttilasta. Wielä keskusteltiin siitä kerättäi siinkö Vapaaehtoisia lahjoja juhlatoi- men hymäksi ja katsottiin tarpeelli seksi, että malitaan henkilöitä, jotka ottamat mastaan Vapaaehtoisia lah joja. Herännäisseuran amauspuhe pide tään Laitilan kirkossa kesäk. 25 p:n illalla kello 6. Siellä kootaan koledti pakanoille. Päätettiin juhlakentällä koota kaksi kolehtia juhlatoimen hy mäksi. Jos moittoa kertyy niin ne lahjotetaan oman pitäjän tosiköyhille. Harjawvlto. Kuntakokouksessa t. k. 25 pmä käsiteltiin seuraamat asiat- Kun nallislautakunnan annettamia muosi- kertomuksia kunnallisesta toiminnasta päätettiin kumernöörin kehoituksesta yzlk/n pMS- MI.1 Paljon uhrautumaa työtä on tiede miehille luottanut pros. Edmund Halley'sta nimensä saanut suuri pyrs tötähti, jota par aikaa niin suurella jännityksellä odotetaan. Sir Isaac Newton laati käänteen tekemät Prin- eipiansa taimaankappaleitten painola- eista ja itse Halley määritteli kierto- tähtensä radan, jopa niin tarkoin, että hän saattoi Varmuudella ennus taa**) kiertotähden palaaman maan pikiin m:n 1753 lopulla tai 1759 alussa. Vuosien Vieriessä ja Vuoden 1758 lähetessä tähtientutkijat luon nollisesti muistimat Halleyn ennus tuksen ja katsomat kannattaman luottaa siihen tehdäkseen Valmistuksia pyrstötähden Varalle. Ranskalainen tähtientutkija Clairaut !äwi wa- kamimmin asiaan käsiksi; tärkeänä kysymyksenä oli saada selmille, missä määrin Jupiterin ja Saturnuksen häiritsemä Vaikutus tuntuisi pyrstö tähden radassa. Hän olikin mieS ryhtymään työ- läimpiinkin laSkelmatöihin. Jo 12- ') George F- Cckamberstn mukaan (tttso .Pyrstötähdet" Kustannus o.-q. Kansa, hinta I: 73). ") Halley tuoli w, tästä lähin painattaa Vihkosina tar peen mukaan joka Viidenneltä mus- delta, jotta kuntalaiset olisimat pa remmin tilaisuudessa tutuslua kun nalliseen toimintaan. — Kunnan mai- maistalon tekeillä olemia rateunuksia marten päätettiin toistaiseksi ottaa 2,000 markan laina lainamakasiinin käyttömaroiSta. — Yhteiseen pimmtc- ksairaalan muosikokoukseen, loka pl- oetään Porissa ensi toukokuun 3 p:na, maltttiin kuntaa edustamaan maan- wilj. I. Huttu ja maralta A. W. Suomi. Voimistelu. ja urheilu seura ..Ponnistuksen" pyyntö sacda kunnalla amuöiuSca uimahuoneen ra kentamista marten ei antanut aihetta mihinkään toimenpiteeseen kokouksen puolelta. — Hakimin maista tehdyt Vuokratarjoukset hymAsyttiin Frans Mäkelälle, Frans Rintalalle, Mille Hzkalalle ja Kustaa Hakunille Vuok rakirjoissa määrätyillä ehdoilla. - Hikunin torppari Jrvar Terhon me- ronmapauspyyntöä ei toistaiseksi oiettu huomioon. — Kunnan tieiMomel- molliset, pitäen tärkeänä kiinteän sil lan rakentamista Kokemäenjoen yli, päättimät siinä tarkoituksessa kääntyä kumernöörin puoleen saadakseen hank keen toteuttamista marten wa'.tion puolesta wavaan koneellisen LuUimut- ien, piirustukset ja kustannuscirivivn. Asiata edelleen jatkamaan m^iitttin maanmilj. O. Setälä. O Naakka ja P. Polmiander. Suuret hantien! — Kunnallislautakunnan antama kerto mus miime muoden toinunna^taan hymäksyttiin semmoisenaan, samoin til en tarkastajain kertomus siinä o!e- wine huomautuksineen hymäksyttnn. - Tilientekijöille myönnettiin n'icn> tarkastajain ehdotuksen mukaon täy dellinen mastuumapaus. Maalari Nikoteemus Vircasen aistimiollista voikaa Eero Atriaania suostuttiin eh dollisesti kunnan puolesta amusta- maan Turun kuuromykkäkouluun. — Pöytäkirjaa tarkastamaan malauin saapumilla olleista A. W. Suomi, F. Lanne ja I Laiho. Eri puo l uervhmäin — oairsi sosialisteja — vhtei- sessä kokouksessa t. k. 26 p:nä päätettiin yhteisesti miettää Seura huoneella Snellman-juhlaa. Juhlaan pääsy on wapaa. Ketä tekee tuloaan nopein aske lin. Maanpinta muuttuu päimä päi» mältä mihreämmäksi ja vuut alkamat työntäytyä lehdelle. Kemätkylmöjen teko alettiin jo tämän kuun puolimä- lin paikkeilla. H»itti»e». Jäähymäis-iltama pidet tiin Korbulassa huhtikuun 25 p:nä pastori O. Saarion paikkakunnalta poismuuton johdosta. Juhlasali oli tilaisuutta Varten koristettu kukilla ja kasmeilla. Useita uskonnollisia vuheita pidettiin ja niiden ivälillä laulettiin hengellisiä lauluja, myös kin runo lausuttiin. Maanmiljeliiä F. Liuhala puhui seurakuntalaisien suolesta pastori Saariolle, anteen hänelle samalla muistolahjaksi tusinan hopeaisia teelusikatta ja puolitusinaa hopeaisia ruokalusikoita sekä kaksi sataa markkaa rahaa. Pastori Saa rio kiitti seurakuntalaisia Känelle osoi tetusta ystämyydcstä. Mäkeä oli huonosta ilmasta huolimatta saapu nut Karhulan ambrat suojat täyteen. Pastori Saario olikin maatimotlo- malla käytöksellään ja innolla suorite tulla työllään saamuttanut lyhye-sä ajassa huittislaisien yksimielisen myö tätunnon. Täkylä. Kuntakokouksessa t. k. 25 p:nä ei Voitu Vielä tarkastaa kunnan rilejä miime Vuodelta, kun tilien tar kastajat oliivat saaneet ne ivasta niin myöhään etteimät olleet ehtineet isil tänsä suorittamaan. Juho Äärelä-mainajan huoneiden lunmuttamisesta hymäksyttiin kunnal lislautakunnan ehdotus. Kun kunnan huone tänä kemäänä tulee purettamaksi, niin päätettiin muokrata täksi Vuodeksi huone kun nankokouksia y. m. marten M. San- nalasta. Karhunsuon kansakoulu-piirijako- asiasta kumernöörin Virastolle seli tystä antamaan Valittiin taloll. F. Jaakkola, F. Luukela, I. Suonpää ja I. Karhula. Merikarvia. Varsinaisessa kuntako kouksessa, joka pidettiin kunnon- huoneella huhtikuun 26 p.nä, käsitel tiin seuraamat asiat: Luettiin tilikertomus ja tilintarkas tajain lausunto kunnanmarojen käyt tämisestä ja hoidosta miime muodelto. muotisana luki hän, ihmelapsi mate maatikoksi, Parisin tiedeakatemiassa esitelmänsä uusista käyrämiimoista, pääsi 18-muotiauna tiedeakatemian jäseneksi ja kehitti Nemtonin aatteita m. m. todistamalla oikeaksi Nemtonin laskelmiensa kautta tekemän johtopää töksen maapallon litistymisestä aapo- jensa kohdalta. Hän nimittäin Maupertuisin johtamassa retkikun- nassa toimitti m. 1736astemittau!sta Torniosta Kittilää myöten, roietä seuraamaa talmea Tornio-sa (romant- tisena piirteenä tässä käytännöllisessä tieteellisessä ahertelussa mainittakoon että Clairaut ja Maupertuis sieltä meimät Ranskaan ainiaaksi kaksi suo malaista impeä, sisaruksia) tähtitie- teellisissä hamainnoiSsa ja painomoi- man määräämisissä, ja julkaisi m. 1743 kuuluisan teoksensa maapallon muodosta. Clairaut'» toisesta suurtyöstä, Halleyn pyrstötähden radan laskemi sesta, kertoo Hind seuraamaa: Keksittyään menetelmän, joka tun tui takaaman kaikkea tarpeellista täs mällisyyttä, hän alotti kuuluisan La- landen ja madame Lepauten keralla sen suunnattoman määrän laskelmia, mikä tarmittiin hänen tar katuksensa täydelliseen saamuttamiseen. Oli Välttämätöntä laskea pyrstötäh den etäisyydet häiritsemistä kiertotäh- dislä, Jupiterista ja Saturnuksesta, ei ainoastaan w:sta 1K82 aöti,waan sen edellisestäkin kierroksesta alkaen, siis runsaasti 150 muoden ojalta. Tämä itsessään oli mitä työläintä tehtämäo; mutta työn seuraama jakso, kumpaisenkin kiertotähden häiritsemän Kunta myönsi »astuu- ja tilimapau- den tilintekijöille huomioonottamillaan muistutuksilla, jotka tilintarkastajat olimat muutamien tilien suhteen teh neet. Suurempana kinas:elu),heena tilien suhteen oli se, että kirkonkokous oli päättänyt, että lukkarin mirkata- lon rakennusta koskemat laitoskus- tanr.ukse! oli talollisten kassasta maksettamat. Lopputulokseksi tuli, etta kokous Valitsi 3-miehisen toimi kunnan, jonka tehtämäksi määrättiin maatia talollisten kassasta siten käy- tetm rahat seurakunnalta takaisin. Talollisen Juho Santalan ja mäki tupalaisen F. Lagenin kuuromykkäin lasten amuStamlseksi kuuromykkäin kouluun myönnettiin kunnan kassasta 30 mk. kutakin lasta kohti sekä mii- meksimainitun lapselle 10 mk. maate- tusamuksi. Maanmiljelijä Aaroni Tommilalle myönnettiin pyytämänsä ero macmwi!jelyslainc.rahaSton johto kunnosta, jonka jäsenenä sekä rahas tonhoitajana hän on toiminut rvuo- desta 1888 aikain. Sijalle malittiin lautamies Artturi Mucrela. Kun ivimalverorahoja oli uuden jakoperusteen mukaan saatu huomat- tamoön enemmän kuin edellisinä muosina ja kvn kunta oli jo päättä nyt mih'.n tarkoituksiin noira rahoja o!isi^ollut käy'etläwänä, pitäen sil mällä man ha jakoperustetta, oli nyt päÄettärvä löhemmin erotuksena ole man ylijäämän käyttämisestä Kun oli monen monta hymää tarkatusta mainittu, jätettiin csia kunnallislauta- ruvnalle lähemmin ehdotuksen mal- mistamista marien, joka ehdows ensi kuntakokcukse?sa tulee käsittelyn alai seksi. Rokotustarkastajaksi Valittiin maan- Viljelijä I. W. Murtomaa, jolle mai nitusta toimesta maksetaan 20 mk. Päätettiin, jotta saataisiin tilaa pitä jän makasiinissä syksyllä ivasloan- otettarvaa milzaa marlen, myyda manhempia rukiita pian pid-ttämässä huutokaupassa noin 50 hehtolitraa. Täten Voidaan saada tyhjäksi eräs hinkalo, johon sitten moidaan ottaa suurempi määrä jymiä syksyllä pidet- tämässä mastaanotosso. Kuulutuksen mukaan oli annettama lausunto toimitetuista kestikiemarin pitsa ja kyyditsemistä koskemista urakk^tarjoutsista Merikarmian pitä jässä. Kokous ei katsonut oleman syytä puoltaa toistensa suhisen mi tään tarjousta, maan lcmsui oleman sa tyytymäinen tehtyihin tarjouksiin — siis kaikki hymiä. Maatilankauppo. T. k. 25 p:nä tehdyllä kauppakirjalla myi maanmiljelijä Aleksanteri ja Vilhel miina Peltomaa pojallensa Juho Artturi Peltomaalle Korpela-nimisen merot'lon ja Peltomaan perintötilan Hlikarmian kylässä. Lähtö kekkerit toimeenpantiin täällä t. k. 24 p:n iltana pastori K. Haarlalle, soka täällä on ollut Viral lisena apulaisena noin puolentoista tai lähemmäs kaksi muotta. Tilai suudessa piti puheita romasti H. Megelius ja opettaja Hakosalo, joka miimeksimainittu puhui seurakunta laisten puolesta. Laulua oli tilai suudessa sekä naistöörin, sekaköörin ja miesköörin esittämänä. Wirwok- keista ei myöskään puutetta ollut. Juhlatilaisuudessa sai pastori Haario seurakuntalaisilta hopeaisia ruska- ja teelusikoita, puolentusinaa kumpaista kin. joiden rahallinen armo on noin 100 mk. Sitäpaitsi oli samana päi- mänä yksityiset lahjoittaneet hänelle 50 mk. rahassa ja kaksi hopeaista ruokalusikkao. — Pastori K. Haario muutti täältä» Muurlan kappeliin kappalaiseksi. — Toi«i«imi Roiha» liike asetetaan halli»»»» alaiseksi. Suomen Luotonantoja-yhdistyksen alotteesta on äskettäin pidetty Tam pereella saamcmiestsn kokous toimi nimi OÄar ja Eero Roihzn liikkeen aseman johdosta. Kokous päätti aset taa liikkeen hallinnon alaiseksi. Liik keen ivarastot myydään mähitellen ja samalla kootaan sen saatamat. Hal linto u5ki)ttiin kaupp. Aleks. Koholle ja Varatuomari E. Hällbergille Wii- purissa. Kun kaikki saamamiehet nyttemmin omat hymäksyneet päätöksen, on alettu Vaikutuksen laskeminen noin pitkältä ajalta, tuotti paljoa runsaampaa ja mutkallisempsa laskettamaa. Lalande kertoo heidän laskeskelleen 6 kuukaut ta yhteen menoon aamusta yöhön, jolloin ruokarauhaakin kitsasteltiin. Marrask. 14 p:nä 1758 Clairaut selitti Parisin tiedeakatemiassa, että Jupit?r hidastuttaisi pyrstötähteä 518 muoroiautta ja Saturnus lisäksi 100 mucrokkutta, joten sen tulo siis kaikkiaan Viipyisi 618 Vuorokautta eli suunnilleen 20 kuukautta. Tällä perusteella hän ennusti pyrstötähden saapuman periheliumiin*) huhtik. 13 p:nä 1759, mutta myönsi laskelmis saan jättäneensä lukuunottamatta muutamia pikku suureita, joten nnSsä saattoi olla kuukauden ero puoleen tai toiseen. Clairautin päätelmien ^tultua yleisesti tunnetuiksi asettuimat Europan tähtientutkijat piankin Valp paiksi; Messter ylläpiti tarkkaa tähys tystä koko muoden 1758. Ammattimies ei kuitenkaan saanut kunniaa pyrstötähden paluun ensimäi- sestä hamaitsemisesta. Muuan luon- nonharrastaja Palitzsch, joka asui Prohlisissa lähellä DreSdeniä puheen mukaan maanmiljelijänä, näki sen joulupäiivän yönä 1753 8 jalan polt topisteen kaukoputkella. Messier sen sitte hawaitsi pahalla säällä tammik. 21 p:nä ja piti sitä silmällä kolmen miikon ajan, maikka Parisin tähti tornin johtaja Delisle kateudesta ei antanut apulaisensa julkaista tätä tärkeätä löytöä! Pyrstötähti käwi panna sitä täytäntöön. Kauppama- rastoa lisätään myynnin jatkuessa, jotta ei se muutu liian yksipuolisiksi. - W. N. — Hiitola» kirko»kassa va- rastett». Tiistaita Vastaisena yönä mmtautuimat markaat Hiitolan kun nan tupaan ja iveimät sieltä lukitusta arkusta kirkokassan, n. 1,400 inkaa. Markaat olimat murtautuneet ikku nasta sisään siihen huoneeseen, jossa kassa-arkku oli, ja Viereisestä huo neesta, jossa kirkonisäntä nukkui, tä män taskusta Vieneet kassa-arkun amaimet. Marojen, joita lienee kaksi, jälillä ollaan. — R. K:la. — Jsoarokksa Hatt»lassa. Hattulassa, Katinalan kylän Mäke- Iässä sairastui keskimiikkona eräs 16- Vuotias tyttö isoonrokkoon. Tartun nan epäillään tulleen Venäjältä, sillä tytön äiti oli äskettäin käynyt Pieta rissa. Lääkäri on eristänyt sairaan ja ryhtynyt kaikkiin tarpeellisiin toi menpiteisiin taudin lemenemisen eh käisemiseksi. ^ Lahjoitus Teisko» k««- »alle. 60-wuoti- syntymäpäiivänsä johdosta on talonomistaja Ed:v. Ce der, Tampereelta, lahjoittanut kotipi- täjälleen Teiskolle 10,000 marikao ra hastoksi, jonka korot, sittenkun rahas to on kasmanut määrätyn suuruiseksi, käyte.ään kunnallislaitoksen horkin- non mukaan apurahoiksi marattc- mille, multa e!emille kuntalaisien lap sille koulunkäyntiä marten kansa- ja oppikouluissa. — Aamul. — La»ko» torpparie» la;»a- jhSvästöj»tt«. Erinäisissä Tam pereen raastumanoikeuden istunnoissa on miime tolrven ja kewään kuluessa ollut käsiteltämänä kuuluisa Laukon torpparien lainajymästöjuttu. Helmi kuun 11 p:nä 1906 myytiin jymäs- töstä Vanhempaa Viljaa 2.800 mkan armosta ja sijoitettiin nämä rahat Pohjoismaiden Osakepankin Tampe reen konttoriin. Torpparien puolelta johtokuntaan kuuluneet henkilöt, N. Telkkä. A. Jutila ja A. Bergstad olimat saman Vuoden kesäkuussa kartanon omistajan, mapaaherra Starderistöld-Nordenstam in lumatta nostaneet pankista 1,800 mkkaa, jotka he käyttimät omiin tarpeisinsa. Tämän muoksi mapaaherra Standertstöid- Nvrdsnstam maati, että mainitut henkilöt melmoitettaisiin hänelle takai sin maksamaan 1,800 mk. korkoineen ja oikeuskuluineen. Raastumanoikeus julisti keskimiik- kona asiassa päätöksensä, jossa se katsoi, etteimät ivastaajat olleet oike utettuja puheenalaisia r hoja nosta maan, minkä muoksi raastumanoikeus harkitsi oikeaksi melivoiltaa heidät maksamaan ne takaisin kantajalle 5 pros. korolla kesäk. 7 päiivästä 1906 lähtien. — S«omalai«e» tutkija Liet tuassa. Miljnasta sähkötetään: Miljnossa käynyt liettuan kieltä ja kulttuuria tutkima suomalainen oppi nut, dosentti Niemi, joka erikoisesti on kääntänyt huomiotansa »vanhoihin käsikirjoituksiin ja lauluihin, cn liet tualaisen seuran puheenjohtajan Basa- noivitshin kanssa matkustanut niihin Komnon kumernementin seutuihin, mistä liettualaisten laulujen kerääjä pastori Jushko on kokoelmansa kerännyt. — Huhujen johdosta, että Mikke lin läänin kumernöörin mirka miime päiminä olisi täytetty, on N. Pr tiedustellut asia., senaatista ja saa nut tietää, että senaatti ei ole osiaan nähden ryhtynyt muihin toimenpiteil siin kuin ilmoittanut korkeimpaan paikkaan, että mirka on amoinna. — Hydrograasisten hamaintojen kustantamiseksi 10 majakassa sijaitse m?lla asemalla on senaatti Suomen Tiedeseuralle päättänyt myöntää 4,980 mk., siten että se otetaan Vuo den 1911 menosääntöehdotukseen, jos Valtion warat sallimat. — Moimajuttu, joka oli lähetetty Turun homioikeuteen, on nyttemmin palautettu senaatin oikeusosastoon homioikeudesta, joka on antanut siitä lausuntonsa. — Daniel Hjort esitettiin keskimiik- kona Turussa miimeisen kerran sä- meltäjä Selim Palmgrenin hymäksi. — Tuntumasti suurennettamaksi kuuluu lähimmässä tulemaisuudessa tuleman Koimikon turmalaitos, aina pa siihen määrään, että laitoksessa tulee sijaa kuudellekymmenelle oppi laalle. — Kirkkoherra G. Junnelius on saonut mastaanottaa 160 seurakun talaisensa allekirjoittaman adressin, missä häntä kehoitetaan luopumaan Vaimostaan. — Suur-Samon m orisnseurojen Keskusseuran johtokunta päätti koko uksessaan t. k. 24 r:nä rakentaa n. s. maakuntamuseon Mikkeliin. — Suomen kiinteistöpankki os.-y. on anonut wohwistusta sääntöjensä muutokselle. — Siwistyswaliokunta on ensi lukemisessa päättänyt ehdottaa Kan san Näyttämölle myönnettämäksi 25,000 mkan määrärahan, josta 5,000 mkaa on käytettämä maaseutu- näytäntöjen järjestämiseen. — Kokkolassa on meriliike alkanut. Purjelaimoja on saapunut. Ykspih lajan satama on jäistä mapaa. — Pohjoismaiden Osakepankki on päättänyt amata haarakonttorin Var kauteen. — Keskimiikkona tuomittiin Muo- lan käräjillä mökkiläisenpoika Juho Juhonp. Känkänen elinkautisesti ku ritushuoneeseen kauppias Matmei Gratshomin murhasta. — Rakennusmestari Kaarlo Lind roosin laatiman kustannusarmiosuun- nitelman mukaan tulee Tampereelle aiottu uusi teatteritalo sisustuksineen maksamaan 468 000 markkaa. W. 1907 hän oli ilmoittanut, että hänen kimppuunsa oli hyökätty, jol. loin hänen ajurinsa oli saanut kuo lettaman haaman. Käwi kuitenkin selmille, ettei mitään hyökkäystä ollu' tapahtunut, maan oli Kutateladse itse suuruksissa ollessaan haamoittanu' ajuria. Viranomaiset olimat ankarasti kieltäneet alkuasukkaita jättämästä malituksia tarkastamalle senaattorille. Tashkentin kaupungin poliisimestari oli uhannut lähettää Siperiaan ne, jotka uskaltamat malittao, jättämättä malitusta ensin hänen tarkastettawak> seen. Durunin pristami uhkasi nylkeä nahkan niidän päästä, jotka uskalsi wat Valittaa. Että malituksia sitten kin rohjettiin tehdä, johtui aiman sietämättömistä oloista. Erinomaisen suojelustilan perustuk- sella teljettiin mankilaan wähäpätöi> simmistäkin syistä, myöskin tuomarei> ta. jollei tuomio ollut Vallanpitäjille mieleen. Bahaardan kauppalan ta lonomistaja OstnjantS Vangittiin erinomaisen suojelustilan perusteella, maikkei paikkakunta ollut lainkaan julistettu suojelutilaan. Kenraali Kortsel sanoi pitäneensä sellaisen me nettelyn mahdollisena, koska talon omistaja ei ollut kylliksi nöyrä polii sille. Pristami Jesersha oli asettanut uuden meron, 6 ruplaa perheeltä omaksi hyödykseen. Sitäpaitsi anaSti hän itselleen kruunullekin kerättyjä maroja. Mitään tilikirjoja ei ollut. Teatteriivero meni kaikki miranomai- ille. Vankiloita pidettiin yhtenä suurimpana tulolähteenä, siten, että Vankien annettiin kärsiä kaikellaista puutetta. Erinomaisen suojelustilan perustuksella möngittiin ihmisiä ja päästettiin maksusta taas Vapaiksi. Tarkastuksen seurauksena on, että noin 40 Virkamiestä on pantu syyt teeseen. — Waltak»»»a» t»lo- ja me»oarWio wahwistett«. Kor keimmassa paikassa on t. k. 26 p:nä mohlviStettu maltakunnou tulo- ja menoarvioehdotus w:lle 1910. Sen mu kaan arvioidaan tulot 2,591,637,330 ja menot 2.591,259,171 ruplaksi, jo tenka tulot omat 423,709 ruplaa me noja suuremmat. — KotitarlaStss kr»»»»» ta lossa. ^ LSydetty sala?«let»S' tatvaraa. Jo muutamia päiiviä cn Pietarissa puhuttu suurenmoisesta ko- titarkastuksesta, joka toimitettiin erääs sä Fonwnkan marrella olemista kruu nun taloiöta. Kotitarkastuksessa oli saapumilla tulli- ja poliistmiranomaisia. Talosta löydettiin suuri määrä salakuletus- tamaraa. Toimituksesta laadittiin pöytäkirja. —Kirjalli«e» omistusoikeus. Erityinen wa'takunnanneuwoston Va liokunta on hymäksynyt muutamilla muutoisilla duuman hymäksymän kir jallista omistusoikeutta koskeman laki ehdotuksen. — Uusia kultalöytöjä. Habc- romst-.sta lennätetään eilen, että noin 50 mirstan päässä kaupungista on uutisasukkaitten maalla löydetty rik kaita kultalöytöjä. Perihelium paikka, jolloin tähti on lähinnä aurinkoa. ^ H. M. Keisarin paheille pääsi mii? e perjantaina m. m. senaattcri ez?erö:i v?n Kothen. — Kansakoulualalla Suomessa työskentelemien haulausapurenkaan sääntöjen muutosehdotuksen on senaatti mahmistanut. periheliumissaan maalisk. 12 p:nä 1759 — siis juuri Clairautin Varaa missa rajoissa. Sittemmin se oli kautta E^r pan näkymissä huhti- ja toukckuulla, mutta parhaiten ainoas taan eteläisellä pallonpuoliskolla. Tou ko?. 5 p:r.ä sen pyrstö oli 47 aStecn pituinen. Ennen sen paluuta 1335 tehuin lukuisia malmisteluj?. Kaukoputket ja hc-maintomenetelmät oliivat m:Sta 1759 asti suuresti kehil- tyneet, etenkin kohden Herschelin, Sir Villiamin ja Sir Johnin Vaikutuk sesta. Niinikään oli taimaankappa- leiden liikkeiden laskeminen paljon edistynyt sellaisten etemien tiedemies ten kautta kuin Lapio ce, Lalande, Lagrange y. m. olimat. Siten tä män pyrstötähden liikkeiden tutkimi nen — sekä silmällä, sen näkymiin tullessa, että laskelmilla aikaisemmin — tuli hymin mieltäkiinnittämäksi tehtämäksi. Jo w. 1317 Turinin tie deakatemia julisti kaikkien kansojen tähtientutkijain kesken palkintokilpai- lun parhaasta kirjoitelmasta, joka käsittelisi pyrstötähden sitte muoden 1759 kokemia häiriöitä. Parooni Dam ois e au Parisista oli moitta- jana ja hänen tutkielmansa julkais tiin m. 1320. Armioittuaan isompien kierto tähtien wetowoiman Vaikutukset Damoiseau määräsi marraSk. 4 p:n 1835 klo 8 j.pp. Parisin ajan mu kaan pyrstötähden perihelium-hetkeksi. C:n jälkeen eräs toinen ranskalainen, kreimi de Pontecoulant, kämi asiaan käsiksi ja määräsi perihelium- hetkeksi marrask. 12 p:n klo 5 j.pp. Saksalainen matemaatikko Rosen- Senaattori Mktenin tarkastuksen tulokset. Senaattori, kreimi Pahlen on näinä päilvine saanut malmiiksi kertomuksen tarkastuksesta Turkestanin alueella. Sitä, mitä siinä kerrotaan kamal- luksista, lahjoitusten otcsta, laimin lyömisistä ja toimimallansa ulko puolelle menemisestä paikallisten Viranomaisten keskuudessa, Voisi pitää satuna, ellei olisi kaikki todis tettua, kirjoittaa Retsh. Sotaministeri oli esim. nimen omaan kieltänyt antamasta lainoja paikallisen semstivon rahastosta. Nii tä ehdittiin kuitenkin antaa eri soti lashenkilöille y. m. siihen määrin, että semstivon rahaston melat tarkas tuksen aikana kohosimat 145 tuhan teen ruplaan. W, 1901 oli Mermin kaupungin poliisipristamin apulainen Kutateladse erotettu rvirasla taivalluksen ja mää- rinkäytysten tähden. Pian hän kui- ? tematon. Vuorensola on albania tenkin pääsi taas samaan Virkaan, k lasten hallussa. Huhun mukaan on Albanian kapina. Salonikista, huhtik. 23 p:nä. H^risomitshan seudulla on alkanut ankara taistelu. Albanialaiset omat tuhatlukuisin joukoin hyökänneet sola- wä'N kimppuun, joka oli saapunut Pristinis:ä sotatoimia marten Kotsha- n:ttn solalle. Taistelun tulos on tuli berger Haliessa alotti uuden ja! itsenäisen tutkistelun. ! Työssään Rosenberger otti lukuun« ensinnäkin isompien kiertotähtien — Jupiterin, Saturnuksen ja Uranuksen — Vaikutuksen, mutta myöskin Ve nuksen, Maan ja Marsin möhäisem- män maikutuksen, ar.taenpa mielä hiukan sijcia sille mastustamalle ai neellekin, jonka Encke armeli hänen pyrstötähtcnsä kierroksissa tuntuman. Tälle Vastustamalle aineelle sijaa myöntämättä Rosenberger ennusti perihelium-päimäksi marrask. 11 p:n, mutta jos tuollainen aim todella löytyisi, niin saapuisi pyrstötähti jo mzrrask. 3 p:nä periheliumiin. R:n maanmies Lehmann myöskin teki omat laskelmansa, lähtökohtanansa jo muosi 1607; hän ennusti perihelium- päimäksi marrask. 26 p:n. Kaikkimiota saamuttimat pyrStötähdessä eri yllämainitut neljä tutkijaa osasimat ^ aikoina hamaitut Vaihtelemat liekehti oikeaan kuukauteen. ? wät ilmiöt. Elokuun 6 p:nä muonna 1835! Pyrstötähden parsillaan (1910) sai Halleyn pyrstötähden näky-! tapahtunutta uutta ilmestymistä miinsä ensimaisenä D u m o u c h e l ? mastaanottamaan ei Varustauduttu Roomassa, käyttäen Voimakasta ! niin suurin ennakkomalmistuksin kuin kaukoputkea mitä suotuisimmassa il-»ennen muosia 1759 ja 1335 sen löy manalassa. Se kajasti himmeänä ja s tämiseksi mahdollisimman aikaisin ja alle ja useimpien tiedonantojen mu kaan menetettyään pyrstönsä sitä ennen. Periheliumin^a jälkeen sitä saatiin taas tarkatuksi muutamissa Europan eteläisissä tähtitorneissa selu Hymäntoimonniemellä jouluk. 30 p:stä toukokuun puolimäliin 1836. Tällöin herätti ihmetystä sydämestä läh'ewä maloisa halkaisija, kirkkaasta pivlcet-tä lähtemä kirkkaanpunainen lttlki, josta jo Hemelius oli puhunut w:n 1682 pyrstölähdessä näkemänsä, maikka sitä ei oltu oikein uskottu. Periheliumin jälkeen ei pyrstöä enää ollut hamaittamissa; pää laajeni laa jenemistansa sikäli kuin etääntyi au ringon säteistä. Yleensä tuntui siltä, kuin olisi tämä aikoinaan ihan suun natonta huomiota saamuttanut pyrs tötähti himmenemässä. Paljon huo usmaisena; kuutamo ja hankalat säät estimät sitä parin Viikon ajan näky mästä muualla. Perhelomiinsa se ehti marrask. 16 p:nä; Rosenberger oli erehtynyt 5 muorokautta. Pyrs tötähden kirkkaus lisääntyi, paljaalla silmällä se nähtiin syyskuun lopulla. Pyrstö tuli ensin näkymiin syysk. 24 p:ä, se armioittiin lopulta 20—25 asteen mittaiseksi. Pyrstötähti katosi näkymistä periheliuminsa aikoina, sen todennäköisen kulun määräämi seksi taimaalla. Perihelium-päimä on laskettu kuitenkin huhtikuun 19 p:ksi; päimämäärää ei ole ennustettu sellai> sella Varmuudella kuin olisi saatta nut odottaa. Sitä ennen se on esiin tynyt iltatähtenä, paljain filmin se nähtiin maaliskuun jälkipuoliskolla esim. Tukholmassa ja Pohjanmaalla, Periheliuminsa aikana se katoaa au ringon säteisiin ja ilmestyy auringon Prisranjin ja Djakoman seudulla ta pahtunut yhteentörmäys. Tiedonan- not omat käyneet hymin niukoiksi sen jälkeen kun Vuorensola sulettiin. Salonikista, huhtik. 29 p;nä Huhujen mukaan omat albanialaisen kärsineet tappion Herisomitshan luona Kotshanikin Vuorensolalle on lähe> tetty 22 pataljoonaa, jotka omat mat kallaan lyöneet albanialaiset. Hyök käys tapahtunee joko 28 p:n illalla tai 29 p.n aamulla. AskybiStä on 3 pataljoonaa lähte nyt Katshanikiin päin. Janinin milajetin Lynarin piirin asukkaat omat kieltäytyneet maksa masta uusia meroja. Heitä rauhoit, tamaan on lähetetty 1 pataljoona. Uusia joukkoja on saapunut me ritse. Konstanttinopolista huh> tik. 29 p:nä. Virallisten tietojen mukaan eimät Dpegissä, Prishtinissä ja Tshernolemassa kapinallisten kans sa sattuneet kahakat ole olleet Vala maa laatua. Katshanikan solalla on sotamäki ympäröinnyt kapinalliset. Rauhoitustoimenpiteet jatkumat. Yk sityisten tietojen mukaan omat albaa nit saartaneet Shefket-Turhut pashan, olla ei ole tarpeeksi sotaVäkeä. Iskyb on kapinallisten käsissä ja sotajoukot kärsimät ankaroita rappioita. Diblo- maattisten lähteiden mukaan on ase ma makama. Rautatieliikenne Mit- romitshaan on katkaistu ja sähkölen- nätinlaitos rikottu, Dbeg kapinallisten aartamana. Täkäläisissä mirall isissä piireissä mallinnut tyyni mielentila alkaa muuttua kelvottomaksi. painuen lounaisen taiivaanrannan»kierrettyänsä sitte toisella puolella ^ Norjalaiset Bjorusoui» uolema» johdosta. Hallitus on, uopuen tarjouksestaan lähettää nor jalainen sotalaima noutamaan Björn- onin ruumista ranskalaisesta sata masta, lesken toimomuksen mukaisesti päättänyt lähettää panssariristeilijä Norgenin Kööpenhaminaan lauman- taina hakemaan ruumista. Ministeri Hagerup ottaa kirstun Vastaan lai- walla Norjan puolesta. Kuningas ia suurkäräjäin puheenjohtajat omat äheltäneet surunmalitus-sähkösanomia rouma Björnsonille. Puheenjohtajat ilmilausumat kansakunnan symän su run sen johdosta, että Norja on menettänyt suurimman poi^nsa ja ansalaisensa. — Eroaako Uakari» mi»is- eristt? Berl. Tageblatnlle lenna- e ään Wienistä, että siellä puhutaan Unkarin hallituksen erosta jo ennen maaleja. Sairas pääministeri kreimi Khuen-Hedermary tahtoo miniSteris- tössä wallitsewan erimielisyyden joh dosta yhdessä ministerien Lukacsin ia Zichhyn kanssa, jotka myöskin omat tyytymättömiä, erota, jältääk- een yleisen äänioikeuden Vastusta jalle kreimi Tiszalle mapaan toimin- amallan. Tisza on kokonansa riis- Lnyt käsiinsä uuden hallituspuolueen ohdon ja alottanut ankaran agitatsi- oonin yleistä äänioikeutta mastaan. Pääministeri ja hänen kannallaan olemat ministerit omat sitä mieltä, että täten tulee mahdottomaksi rat kaista Unkarin Valtiollista kysymystä, mutta he tuntemat itsensä liian hei koksi noustakseen TiSzia mestaan. Kristuksessa. Pysähdy, pysähdy sinä, joka luet tämän, joskin Jeesus on sinulle Välinpitämätön, pysähdy Jee- suksen ristin juurelle! Voitko nähdä Jumalan Pojan kantaman sinun syn- tejäsi, jotka pusertmvat hänestä tus- kcmhuutoja ja merihikeä, Voitko näh- dä tämän ja kuitenkin elää yhä edel- leen synneissäsi? Tästä näet, että se on totta, mitä Herra on mannonut itsensä kautta: Ei minulle kelpaa ju malattoman kuolema, maan että ju- malaton kääntyy tieltänsä ja saa elää. Kääntykäät, kääntykäät pahoilta teil tänne ja miksi te kuolisitte, te Jsrae- lin huone? (Hes. 33: 11). Minkätäh- den, minkätähden mielä kaumemmin poljet Jumalan Poikaa ja halmeksit liiton Verta, jonka kautta olet lunas- tettu? Rakas ystämä, säästä itsesi ijankaikkisesta kadotuksesta, kun Ju mala niin makamasti tahtoo pelastaa sinut! Mutta jos niin onnellisesti oivot asiat, että olet herännyt synninuncs?a a suruttomuudesta, jos olet vppinvt näkemään monet ja suuret syntisi, >os tunnet symäk turmeluksesi sekä kykenemättömyytesi itseäsi auttamaa?, niin riennä uskossa Jeesuksen, LuraS- ajasi puoleen. Varo silloin, ettet pidä hänen muodattamaansa merta lian halpana! Sinä olit myös nii den joukossa, joitten asiat suoritettiin Jumalan kanssa Golgatalla. Sinulle viistettiin Jeesuksen nimessä täysi anteeksi antamus. Sinun ei tarmitse etkä sinä moikaan lisätä mitään sii hen, mitä Jumala on tehnyt. Mita aki ei moinut aikaansaada — sen leki Jumala, ja se on tehty. Kaikki on malmistettu. Jjäti pysymä lu nastus kaikista synneistäsi on tuotu estin. Jumala on hymäksynyt sev: anna sinä sen käsittää juuri sinut. Jumala on Jeesuksen kautta armolli- nen Isäsi, ja Hänen tahtonsa on, että sinun tulee uskoa häneen, jonka hän lähetti sinun pelastukseksesi. ! kriStus on kuollut kaikkein ede-tä, että ne, jotka elämät, ei nyt enää eläisi itsellensä, maan hänelle, jcka heidän edestänsä kuollut on ja ncus- ut on ylös (2 Kor. 5: 15). MetethjZ InrMki,. Kutsumus Ota w»arin itsestäsi. Hän on sorvinto meidän syn tiemme edestä. 1 Joh. 2, 2. Kaksi asiaa tulee meidän jos mahdollista jo tänään sallia Ju malan hengen itsessämme Vaikuttaa: pelkoa ja kauhua oman tilamme ja yntiemme tähden, sekä sydämellistä j unastuksen armon Vastaanottamista! i aamutähtenä. Silloin se lähestyy, maata ja on meitä lähinnä toukok. ^ 18 p:n tienoilla. Aamukajaötuksessa se ei mitenkään moi esiintyä eduk sensa loistonsa puolesta. Sen pienin etäisyys maasta «toukokuulla on ai noastaan 13 sadasosaa maan radan G»»pohja» la»l»-, soitto- ja urheilujuhlaa» «riStiiuaSsa kesäk. SS p. ISlv. Suupohjan 6:nnet laulu-, s>. i>t > ja urheilujuhlat mietetään Kristiinansa kesäk. 26 p:nä ja kutsutaan täten maa kunnan kaikkia laulu- ja soittokuntia, urheiluseuroja sekä yksityisiä urheili- joila, kansanmiulu-soittajia ja t leisöä niihin saapumaan. Juhlaan osaa- ottamain laulu-, 'oitto- ja urheiluseu roin on tehtämä UmoiwS osanotoS'a miimeistään toukok. 15 päimZän j^h- latoimikunnalle, ilmoittamalla myös jäsentensä lukumäärän ja johtaja,'. Juhlassa esiintymis.i seurojen on saawuttawa Kristiinaan juhlan edel lisenä eli 25 p:nä kesäk. yhteisharjoi tuksia marten. Juhlan ohjelma ja kilpakappaleet omat jo julaistut ja saadaan pyrin nöstä juhlatoimikunnalta. Urheiluseurat saamat kilpailla kier tämästä palkinnosta, jonka sääntöjä saadaan myös juhlatoimikunnalla. Kansanmiulusoittajille tullaan jär jestämään myös kilpailut, ja pyyde tään heidän ottamaan tämä huomi oonsa. Toimotaan laulu-, soitto- ja urheilu seurojen puolelta milkasta osanottoa juhlille. Kristiinassa huhtik. 31 p. 1!>U>. Juhlatoimikunta. 20:lläkään muosisadalla ei ole puut tunut romanttisia tähtitieteilijöitä, iotka omat miehättyneet lausumaan mahdolliseksi, että Halleyn pyrstö tähti on maalle määrällinen. Entis ten aikojen kauhu on helppo käsittää; mutta tieteen saamutuksista huoli matta on nytkin jälleen pohdittu kamalia ..mahdollisuuksia", jotka eimät kuitenkaan ole «vähääkään perustel tuja. Ranskalainen Camille Flam- marion on tunnetuin nimi noiden^ haameilijain joukossa. Valamat tie-' demiehet kumoamat "tuollaiset pelotuk-' set lyhyeen. Halleyn pyrstötähdeSsä olema turmiollinen aines, sinihappo- ! kaasu, Vaikuttaisi meihin ainoastaan siinä tapauksessa, että sydän tulisi liian lähelle maata; — mutta sen ja maan »välimatka tulee lyhyimmillään olemaan 23 milj. kilometriä, monin merroin riittämä säilyttämään meidät turmassa. Pyrstön kaasuihin maa kaiketikin joutuu joiksikuiksi tun neiksi, mutta ne owat niin ohuita jätteitä, etteimät ne tunnu ollenkaan, — kenties tekemät ilmakehän hetkeksi hiukan erilaiseksi. Tärkeimpiä seikkoja on tällä käyn nillä se, että meidän maapallollamme oleman hamaintojentekijän mukaan pyrstötähti nyt simuuttaa auringon hymin likeltä, Vieläpä luultamaSti S toukok. 13 p:nä kulkee auringon k.e- kon poikitsekin, saaden loistokkuutensa juuri edellä ja jälkeen tämän maiheen. Vahinko wain, että jälkimäiren ilmiö moi tulla näkymiin amcMcan Tyynenmeren rannikolla ja Tyynel lämerellä. Tähtientutkijat ja muut tiedemiehet omat senmuoksi hzmmar neet retkikuntia Tyynenmeren ränni- kolle ja Sandmich-saarillk, wa!okuwa- taksensa pyrstötähden kulun meidän ja auringon Välitse. Olisi tärkätä kerrankin todeta, missä määrin min kään pyrstötähden sydän on lZpinä- kymä. Pahaksi onneksi eimät maan asu- tuimmat osat ole tätä ilmiötä näke mässä, jos se tapahtuu. Mutta jos niin käypi, niin samanapa päi- mänä maakin kulkee pyrstötähden pyrstön läpi, sen hetkeksi ollessa 180 asteen pituinen. Pyrstö näkyisi sil loin heikkona kajastuksena Europan ja Afrikan keSki-yön taimaalla. Sil- mäilkääpä taimaSta toukok. 13 p:n mastaisena yönä! Halleyn pyrstötähden suurin kirk- kaus osunee toukok. 18 ja 31 p:n mä sille. Sen pää on silloin luulta maSti yhtä kirkas kuin Venus on äskettäin ollut läntisellä taimaalla, pyrstö on silloin luultamaSti lemeä ja hajanainen, nopeasti maihdellen sikäli kuin se kulkee edelleen meidän ja auringon mZlillä. Pyrstötähti pysyy aamuisin näkymissä kesäkuun loppupuoleen aSti.