o 73 KA ikit. Keskiviikkona Kesäkuun 29 päivänä. — Kellon tappelujuttu. Meille ^n ilmoitettu, ettei juhla ollut Rapin ioaan Teponkentällä. Heikki Hookana ei ollut tilaisuudessa ensinkään saapu- millä. Poliisi kuuluu masta seuraa- mana aamuna käyneen taistelukenttää katsomassa. — Pudasjärwen Pohjanpe- rältä kesäk. 19 p:nä 1910. Kaikki kasmullisuus näyttää tyrehtymän aiman alkuunsa kuiman ja kylmän ilman ta- kia. Nytkin on puhaltanut oikein ensi- luokan pohjatuuli monta muorokautta, ettei millään ihmeellä tahdo tulla toi- meen ulkoilmassa. Lämpömittari osot- taa 4 astetta, maikka on päimäsydän. Tukinuitto Limonjoella käypi tänä kesänä mähän takertamalla, mikä joh- tunee suurimmaksi osaksi siitä, että yhtiö alentaa tuntipalkkaa niin pieneksi kuin suinkin ja sentakia tahtoo olla miehiä mähänpuoleisesti työssä. Eräs täkäläinen maalaisliiton nero purkaa Liitossa sappeaan sen johdosta, että tässä lehdessä tuonnottain lausui muuan kirjoittaja sellaisia totuuden- sanoja, jotka tietysti koskimat maalais- liittolaisia arkaan kohtaan. Mitä tar- koitetaan sellaisella ..liitolla", jonka puolustamiseen täytyy käyttää malhet- ta ja parjausta, sitä main kysyn? Täällä on muutamin paikoin nuo- rilla miehillä tullut tamaksi ..lantin- nakkuu": pitkät pyhäpäimät tekemät sitä kuin ainakin työtä ja puhdistamat toisiltaan rahat kukkarosta, sillä »ra han päältä" main nakataan juuritun tortinlyönnissä. — Eiköhän sille mi- ranomaiset möisi mitään? Jokata- vauksessa se on hyljättämä ja huono tapa. Joku. — Oikaisua. Kaiun 60 n:ssa mii- me toukokuun 27 pltä, on tilastoa tu- berkuloosia sairastamista lehmistä Ou- lun ympäristön kunnissa, jotka lähet- tämät maitoa kaupunkiin. Muiden muassa mainitaan siinä Matemmeksellä oleman 37 sairasta kaa, joista ainoastaan 2 muka olisi lopetettu. Wiime lokakuussa eläinlääkäri Bru- ningin toimittamassa tarkastuksessa oli kyllä 37 sairasta eläintä, maan niisiä '.opetettiin 4 jo lääkärin tarkastusret- kellä ollessa ja sittemmin pitkin talmea on lopetettu 24, siis yhteensä 28. Toinen erehdyttämä tieto siinä on, että nämätkin on mainittu Ouluun maitoa lähettämien joukossa, joka on aiman perätöntä, sillä näistä karjois- ta miedään maito Tyrnämän seudun osuusmeijeriin, jossa se pastöroidaan aiman mahingoittamattomaksi, maikka olisi pelkistä sairaista joka tilkka. Kun kaikki rahatulo näillä seuduin ou ainoastaan karjasta, jolloin siihen siis on mitä suuri huolenpito kohdis- lettaroa omistajan puolelta, maan kun edellämainittuin tietöin mukaan näyt- läisi, että karjanomistajat kylässämme olisimat melkeinpä kerrassaan mälinpi- iamättömät eläintensä ja samassa mä- lillisesti ihmistenkin termeyden tilasta, niin on komin paheksuttamaa, ettei se, joka mainitut tiedot on lehteen anta- nut, ole ottanut tarkempaa selkoa asiasta ennenkuin meni julkisuuteen laskemaan näin Alatemmesläisten mai- uetla loukkaaman uutisen. Tala. Edellä oleman johdosta pyydämme ilmoittaa, että uutisemme perustui mi- ranomaisilta saatuihin tietoihin. Vi ranomaisilla ei ole ollut tietoa sairai- den lehmien lopettamisesta Alatemmek sellä. — Muutoin oli mielä miime vuonna Oulussa Alatemmeksen maito- kauppa, jossa myytiin maitoa sellai- scsta talosta, missä oli 11 sairasta lehmää. Noin kuukausi sitten kiellet- Tim eräässä täkäläisessä myymälässä myymästä maitoa, jota oli makinai- sesti tuotu muutamasta Alatemmeksen talosta, siitä syystä, että kyseessä ole- massa talossa piiri-eläinlääkärin ilmoi- tuksen mukaan oli tuberkuloosia sairas- lamia lehmiä, eikä talosta monien lu- paustenkaan jälkeen luotu todistusta siitä, että karja olisi ollut termettä. ^llatemmes on siis niitä seutuja, zois- ta Ouluun on maitoa tuotu, -^utta eihän uutisestamme saanekaan sitä kä- sitystä, että kaikki Alatemmeksen talot Ouluun maitoa lähettäisimät. ohi täydellä höyryllä asemamiehen anta- mistä pysähdysmerkeistä huolimatta. Seu raamalla eli Ollilan asemalla saatiin tämä kummallinen juna pysähtymään siten että asemamies hyppäsi »veturiin ja herätti siellä nukkuman knlettajan ja lämmittäjän. Osa junamiehistöäkin kuuluu nukkuneen. On- neksi ei tästä nukkumisesta pahempia seu- rauksia ollut. Miten tämä nukkumisjuttu oikeastaan on selwitettäwä ja onko mäki- juomilla siinä jotain osaa, ei ole mielä sel- mille saatu. * — John Langilan Perintöjuttu. Pari muotta sitten kerrottiin sanomalehdissä et- sittämän perillisiä erään Ihdysmalloissa kuolleen suomalaisen Johan Langilan jäl- keen, joka olisi jälkeensä jättänyt suuremman omaisuuden, puhuttiinpa sadoistatuhansista dollareista. Perillisiksi ilmoittautuimat it- sellisen maimot Lisa ja Maria Langila Ka- lajoelta, jotka sittemmin omat suomalaisen lakimiehen amulla etujansa Ahdysmalloissa ivalmoneet. Näillä perillisillä, jotka omat John Langila-ivainajan sisaria, sattui ole- maan tallessa mainajan Amerikassa otta- mat kaksi malokumaa, joitten ynnä useitten todistajain kautta on todistettu, että mai- naja oli näitten sisarusten meli. Maikeuk- sia asian lopulliselle selmittämiselle on tuot- tanut kuitenkin se seikka, että mainaja oli muuttanut oikean alkuperäisen nimensä Matti Langila John Langilaksi. Äskettäin omat mainitut sisarukset olleet kuulusteltamina Helsingissä oleman Ihdys- maltain pääkonsulinmirastossa, jossa heidän on ollut annettama mastaukset ja selitykset kymmeniin eri kysymyksiin. Asia on nimit- täin paraillaan oikeuden käsiteltämänä Al- buquerquen kaupungissa New Mexikon mal- tiossa, jossa muitakin „perillisiä" on ilmoit- tautunut omaisuutta itselleen maatiinaan, tietysti mainajalle aiman mieraita henkilöitä. Toimitetun kuulustelun tuloksena lienee, että omaisuus oikeille perillisille säätänee. Mii- meisten tietojen mukaan ei omaisuus kui- tenkaan ole niin suuri kuin alussa puhut- tiin, maan nousee se 100 tai 120 tuhanteen markkaan. * — Terijoen laulujuhlasta sisältämät useimmat Pietarin lehdet laajanpuoleisia ja yleensä myötätuntoisia selontekoja. „Now. Mrernjallakaan" ei ole muuta muistutta- mistä, kuin että paljo laulaminen alkoi ker- tojaa kyllästyttää ja että korkeat pääsyhin- nat aikaansaimat melkoisen kolon Pietari- laisten kesämieraiden kukkaroissa. * — Opintomatkalle Suomeen on Ju- hanauspäimänä saapunut menäläinen Poh- joinen maanmiljelysseura, tutustuakseen suurtilallisten ja talsnpoikien maanmilje lykseen. Retkeen ottaa osaa 20 maanmilje- lijää ja agronoomia. Suomen maanmilje- lyshallitus on, kuten „Rjetsh" kertoo, osotta- nut hymäntahtoisuuttaan tätä yritystä koh- taan ja auttanut sen järjestämistä. — U. S. pikku uutisia. — - 10 innotta tuli eilen kuluneeksi siitä, jolloin Kuopion hiippakunnan piispa I. R. Koskimies mihittiin Mirkaansa. * — Suomalaisen puolueen walt«uS kunnan ja pääkaupungissa oleskelemien eduskuntaryhmän jäsenten kokous pide- tään hnomenna suomalaisen puolueen kans- liahuoneustossa Helsingissä. * — Kaukainen »vicras. Toissa päimä- nä saapui kaupunkiimme automobiilineen Ameriikassa asuma Suomessa syntynyt lii- kemies Kalle Huotari roumineen. Hra £)., joka on syntynyt Iisalmessa ja on ollut tv muotta kaukaisessa lännessä, on siellä Mashingtonin maltiossa Aberdeen kaupungissa liikemiehenä. Hän on ajanut pitkiä matkoja automo- viilillään, miimeksi Iisalmesta Ouluun, ai- koen huomenna lähteä täältä etelää kohti, ensiksikin Seinäjoelle. Ensi elokuussa aikoo taasen palata ko- tiinsa Ameriikaan. — Junamiehistö nukkunut juutut kul kiessa! Sellainen kumma on tapahtunut, ei Amerikassa niinkuin luulisi, maan — Suomessa! T. k. 18 pnä lähti juna Pie- arista ja pyyhkäsi Valkeasaaren aseman MiMcllck Maiiuusjnli- (ilta NoNlMölM Tänä muonna, jolloin Romaniemelle — tuonne ihanaan Lapinmaan „pää kaupunkiin" — juhannusaurinkoa ihai lemaan aikoma yleisö oli ensi kerran tilaisuudessa rautateitse pääsemään, ja kun Pohjois-pohjolaisen osakunnan ke- säjuhlat oli myöskin samaan aikaan päätetty miettää Romaniemellä, oli sinne kertynyt matkailijoita entistä runsaammin. Juhannus-markkinoille oli myöskin saapunut runsaasti mäkeä; niitä mielä juhannuksen jälkeenkin jat- kunee. — Jotkut matkailijat olimat jo juhannusyön edellisenä yönä kamun neet Ounasmaaralle Pohjolan lumoa- maa keskiyön aurinkoa ihailemaan, ja lienemät he nähneet sen kaikessa lois tossaan, jota mastoin se peittyen yhä tihenemien pilmien peittoon, ei juhan- nusyönä noin 3,000-lukuiselle yleisölle huikaisemaa maloaan täydessä sulou- dessaan näyttänytkään. Ilma oli kolea ja elleimät ylioppilaat laula- molla olisi pitäneet mieliä mirkeinä, olisi pettymys ehkä tunturvammin etenkin matkailijan» mieliä masentanut. Synkkä, uhkaamien pilmien peitossa, kuten rakkaan isänmaamme tulemaisuu- den taimas, oli Pohjolan hurmaa- masta maloisuudestaan kuuluisa keski- kesän taimas. Suuremmoinen on nä- köala Ounasmaaralta, ollen juuri Ou- nas- ja Kemiiokien haarain yhmmä- kohdan lähistöllä: miehättämänä laakso alaalla silmään siintää aina mäliin jonkun maaran katkaisemana. —Mat kailijoin joukossa oli m. m. menäläi- siä, saksalaisia, ruotsalaisia ja englon- tilaisia sekä eräs japanilainen. ^ylioppilasjuhlilta nnt, mitä syrjäi- senä mahdollisimman ahkerasti heidän puuhaamissaan tilaisuuksissa liikkn- malla, tulin tietämään. Suurin osa ylioppilaita oli torstaina päimäjunalla klo 12 saapuneet paikkakunnalle, missä akateemiset päimälliset alkoimat klo 1 päimällä yhteiskoululla. — Ruokahalu lienee ollut hymä, päättäen siitä, että päiivälliset kestimät nelisen tuntia. Puheiden ja laulujen lomassa haus- kassa seurustelussa oli aika hupaisaSti kulunut. Sähkösanomia saapui m. m. osakunnan inspehtorilta, professori Jaakko Gummerukselta Jymäskylästä, osakunnan kuraattorilta maisteri Äi- mältä Unkarista, Brassosta, osakunnan jäseniltä Helsingistä, Haukiputaalta, Tampereelta ja Dresdemstä. Juhannuspäimänä oli kansanjuhla Alakylän nuorisoseuratalolla, jonne on matkaa Kirkonkylästä useampia kilo metriä. Ohjelma suoritettiin milloin sisällä, milloin ulkosalla, ja ohjelman suorittamiseen ettimat sekä ylioppilaat että nuorisoseuran jäsenet osaa. Wie- rasten kiitokset juhlan puuhaajille lau- sui maisteri Wieno Tuomikoski, huo mauttaen, kuinka on tarpeellista, että ylioppilasnuoriso kesäjuhlillaan tulee lähempiin tekemisiin ympäristön asu- janten kanssa. Kansanjuhlasta pienemmässä jou- kossa lähdettyämme kiipesimme lähellä olemalle Pöyliömaaralle, josta jonkun aikaa ympäristöä ilta-auringon kultaa- massa malaistuksessu ihailtuamme puoliyön aikana laskeusimme alas. Tuumiessamme, miten Kemijoen poikki mahdollisimman läheltä pääsisimme, rohkeni joku joukostamme mennä lä- himpänä olemasta talosta — Hulkosta — pyytämään jonkun meitä poloisia miemään joen poikki. Isännän pyy- dettyä meitä tupaan odottamaan, huo- masikin joku koman nälän oleman kä- sissä, ja niin saimme keskiyöllä klo 2 illallisen ystamällisessä talossa. Mak- sua tarjotessamme ilmoitti isäntämäki haluamansa olla ilman sitä, koska he jo päimällisille olimat odottaneet mie- raita, maan ei ketään tullut. Wie- raanmaraisessa talossa miimyimme täten aina klo 3 yöllä, jolloin aurinko häikäisemänä kultakeränä taimaalla loisti. Ihana oli nyt matka Kemijoen poikki auringon kultaisten säteiden leikkiessä medenpinnalla; tuntui koko luonnossa mahtaman moimakas, ma- loisa juhannustunnelma. Niin mal- tamana Pohjolan. Lapin raukkojen rajojen ihanuus tuona unohtumatta- mana kesäyönä sielumme silmille ku- mastui, että huomaamatta nousi rin- nasta huokaus: „Ain Herra intoa lai- naa kotimaatamme rakastamaan." Lauantai-aamuna oli taimas komin synkkä, itkien raskaita karpaloita. Olisi kyllä tehnyt mieli lemätä rauhassa, mutta kuultuamme, että metsäherra Hugo Richard Sandberg oli kutsunut juhlamieraat — etupäässä ylioppilaat — mierailulle luonnonihanassa Pöy- liön saaressa sijaitsemaan humilaansa, ja saatuamme mielä aamulla puheli- mella kutsun, kapusimme ylös pari tuntia nukuttuamme. Kirkon läheisestä rannasta kuljetti metsäh. Sandbergin moottori, metäen proomun perässään, sekä muutamat meneet, mieraat joen yli. Kuljettuamme rannasta mielä kolmisen kilometriä, saamuimme Pöyliön pirt- tiin jokseenkin märkinä. Täällä ystä- Mällinen isäntämäki lausui mieraat termetulleiksi, jonka jälkeen heti ryh- dyttiin kahmin juontiin. Pirtti oli marsin hauska hirsisine kattoineen ja seinineen sekä amonaisine liesineen, missä tuli koko ajan tuprusi. Koimun märiset pitkät pöydät, penkit ja jakka- rat, ryijyt ja poronsarmet seinillä sekä poronsarmista tehdyt kattokruunu ja hauskat kynttilän jalustimet pöydillä somistimat pirtin erittäin miellyttä- mäksi. Kyökin mieressä olema talon rouman kamari, jossa kiireimmiten kämäsin, oli lappalaisine tuolineen ja muine kaluineen miehättämä. Sateisen ilman takia emme ympäristöä moineet ihailla, mutta kuitenkin pienen kierrok- sen tehdessämme huomasimme saaren maltaman ihanaksi. Kuinka hurmaama mahtaneekaan tuo pirtin ikkunasta näkymä Pöyliöjärmi kauniina Pohjo- lan kesäpäimänä olla! Kuinka kukois- taman hymyilemä koko saari auringon herttaisten säteiden sen tuuheiden puiden lomitse mälkkyessä! Metsäh. Sandberg omistaa koko tuon miehät- tämän saaren. Metsäherra Sandberg piti lämpöi- sen, kauniin puheen nuorille mierail- lensa, lausuen heidät termetulleiksi Pöyliön manhusten pirttiin, sekä huo- mauttaen, että maikkakin kansamme tulemaisuus tällä haamaa yhtä synk- känä mieliämme huolestuttaa, kuin Pohjolan taimas juhannusyönä, niin täytyy kuitenkin uskoa malon lopulli- seen moittoon: „miel' uusi päimä kaikki muuttaa moi", ylioppilasten laulet- tua muutamia lauluja ja talon rou- man tarjoamia maukkaita moileipiä maisteltuamme, saimme kuulla ihanaa mihellystä kitaran säestyksellä. Mielä esittimät sekä neiti Emi Wirkkula että metsäh. Sammallahti muutamia yksin lauluja. Kellon lähetessä 4 aloimme puuhata poislähtöä, jolloin ylioppilas Lauri Merikallio mieraiden puolesta kiitti isäntämäkeä ystämällisestä, nuo- rekkaasta mastaanotosta, kohdistaen muutamia sanoja talon roumalle, jonka maimoista suurimmassa määrässä täl- laisen perhejuhlan onnistuminen riip- puu. Tämä mierailu lisäsi suuressa määrässä juhlijoin hauskuutta Roma- niemellä käydessä, jonka muistoa he marmaan kauan tulemat kiitollisissa mielissään säilyttämään. Samana iltana oli lopputanssiaiset Palokunnantalolla, jossa myöskin olim- me tilaisuudessa kuulemaan hauskoja yksinlaulu-esityksiä, m. m. taiteilija Jaakko Tuurilta, sekä erään melodraa- man, — samolaisen murrejutun pia non säestyksellä — jonka metsäh. Sammallahti suureksi hauskuudeksi esitti. Tähän juhlat loppuimat. Romaniemeläiset emännät olimat tehneet parhaansa järjestäessään asun- toja mieraille. Marinaankin moni kaipauksella erosi tuosta Lapin kuu- lusta kaupungista, sen suoran, sydä- mellisen kansan keskuudesta hauskoine muistoineen elämän jokapäimäiseen harmaaseen aherrukseen. Sunnuntaina klo 4 ,.>iö kiidätti juna suurimman osan ylioppilaita kotipaikoilleen. Huikeat eläköönhuudot kaikuimat junan läh- tiessä liikkeelle. Oulussa kesäk. 27 p. 1910. Juhlilla ollut ei-ylioppilas. Muualta Suomesta. — Suuria laulujuhlia unetettiin Terijoella Juhannuksen aikana. Neljänä päimänä juhlittiin: laulettiin. soitettiin, pidettiin puheita, esitettiin näytelmiä m. Pasi Jääskeläinen- kin oli kantele in een juhliin saapunut. — Wenäläiset juhliivat Wii- purin lvalloituksen johdosta. Sunnuntaina toimeenpantiin Miipu- rissa juhla Miipurin malloituksen 200- muotisen muistopäimän johdosta. Juh- lissa edusti H. Majesteettiaan sota- ministeri. Kenraalikumernööri Seyn oli myöskin läsnä ja lahjoitti 1,000 mk. muistokappelin rakentamista mar- ten. — Uusi lippujuttu Miipuris- sa. Kun maratuomari I. Broseldt juhannuspäimän illalla moottorime- neellään saapui kaupunkiin Salakka- lahden satamaan, pysäytti eräs meri- sotilaskomennuskunta hänet ja hänet pakotettiin astumaan komennuskunnan meneeseen, joka lähti soutamaan selällä olemaan torpeedolaimastoon päin. Ete- läsataman laiturilla huomasi sotilaita komentama midshipsmanni pari polii- sia ja käski näiden miemään maratuo- mari B:n linnoituksen komendantin luo. Maratuomari Broseldtin meneen perässä olleen sinimalkoisen Suomen leijonalla marustetun lipun mei up- seeri mukanaan. Komendantin luo saamuttua selitti maratuomari B. asian, ja kun siellä oli muistiinpanot tehty sai herra B. poistua. Tuomari Broseldt on malittanut ta- pahtumasta kumernöörille. — 11. S. — Haaksirikko Saimaalla. Ju hannusaattona sattui Saimaalla Sa- monlinnan—Kuopion reitillä Mika- leuan ja Tahkorannan laiturien mä- Iillä haaksirikko. Miipurista Kuopioon matkalla olema täydessä lastissa olema lastihöyrylaima Mellamo ajoi karille, saaden niin ankaran muodon, että se hetken perästä, päästyään pois karilta, majosi. Aluksen miehistö pääsi pelas- tusmeneillä maihin uppoamasta aluk- sesta. — Suuri tulipalo Keratvalla. Juhannuspäimänä paloi Keramalla tilanomistaja Matti Jöppilän humila- rakennus poroksi, huolimatta uutteris- ta sammutuspuuhista. Humilassa asui joukko työläisperheitä, jotka menetti- mät kaiken makuuttamattoman omai- suutensa. Humila oli makuutettu palomakuu- tusyhtiö Pohjolassa 33,000 mkasta. — Poliisimestari estänyt Tai uiou puhumasta. Kun Taami Tai- nion piti äskeisillä työmäen laulu-, soitto- ja urheilujuhlilla Tampereella puhua, astui Tampereen poliisimestari esiin ja esti hänet siitä. T. mietiin poliisikamariin, josta hän 2 V2 tunnin kuluttua tuli juhlakentälle takaisin ai- koen uudelleen yrittää puhua. Poliisi- mestari esti hänet toistamiseen. Mistä syystä tämä tapahtui, ei Kansan Tah to, joka tämän kertoo, tiedä. Effignrna smMM-Amrikkckiiitil Aims- illliij. Johtokunnan selonteko yhtiön »vuosiko- koukselle yhtiön liikkeestä ja toiminnasta miime muoden loppuun on Amerikassa pai- nettuna ilmestynyt ja lienee jo kokouksen päätöksen mukaan lähetetty osakkeenomista- jille. Selonteossa luetellaan yhtiön omaisuudet ja mainitaan, että muoden HKW lopulla ostettiin yhtiölle mineraalilöydöksiä sisältä- mä Jilijärmen alue, jossa malmin laatu on muuten samallaista kuin Orijärmellä, mutta on hamaittu oleman kultaa runsaam- min kuin Orijärmen kaimoksessa. Tälle maa-alueelle on sopima rakentaa konsent- raattori (malmien erotuslaitosi sekä siinä myöskin on tilaa konttorihuoneita, asuin- y. m. rakennuksia marten, puhumatta siitä, että puutamaraa on tilalla saatamana poltto- ja rakennustarpeiksi. Hokan ja Kyykän kaimoksissa Kontiolah- della ei ole marsinaisia kaimostöitä tehty kahteen muoteen. Kaikkiaan on siellä au- kaisuja tehty noin <>.">0 jalkaa ja on huo mattu suonen oleman mankan selmästi ra- soitetun, säännöllisen ja malmirilkaan. Koe- lähetys Hokan malmista antoi 11 prosent tia kuparia, mikä todistaa, että malmia moidaan helposti käsitellä »voittoa tuotta- malla taivalla. Kerkelän kaimoksella Lapissa keskeytet- tiin työt kaksi »vuotta sitte sen jälkeen kun oli upotettu nostoaukkoa 300 jalkaa ja »viety periä H50 jalkaa. Ei ole tehty to- keita suonen keskimääräisen kultapitoisuuden sel,ville saamiseksi, mutta kaikki a»»alyysit osoittamat kultaa löytymän melkoisessa »näärässä. Kohtuullisten toiiveitten mu- kaan »voi odottaa siitä saataman ainakin 10 dollaria tonnilta. K»u» täinä, kuten Ho- kan ja Kyykänkin kaiivokset omat syrjässä, on keskeytetty työt niillä toistaiseksi ja toi- »nitettu Orijärmellä. Orijäriven kaimoksen saamiseksi työkun- toon oli tehtämä paljon työtä. Kaikki tar- mittaivat koneet omat paikoillaan. Kaik kiaan on kaimoksella a»vattu 840 jalkaa pe- riä ja poikkileikkauksia. Jlahduttamia tu- loksia on saamuteltu. Armiot ja selitykset osottamat, että näkösällä on 2 ja puolen miljoonan dollarin anvosta malmia. Nos- toaukkoa lasketaan 500 jalan tasanteelle ja periä miedään kumlnalletin suunnalle N00 ja 400 jalan tasanteelle, yhtiölle hankittua timanttiporakoneistoa tullaan käyttämään sekä maan alla että pinnalla tutkimuksia »varten. Aukaisuja jatketaan niin nopeasti kuin »nahdollista. Työssä on kaiivoksissa ollut keskimäärin M miestä. Rautatien ja konsentraattorin rakentami seen ryhdytään tämän kesän kuluessa. Me tallurgisia kokeita tehdään parhaillaan Uh- dysmälloista. Saksassa, E»»glannissa ja niitä tullaan tekemään myös Puolassa, jotta saataisiin selmille, mikä käsittelytapa parhaiten someltuu malmeille. Tarkoituksena on saada eroteNlksi ka»»nattawalla taivalla kaikki ne eri »netallit, joita Orijärivellä on — ennen on melkein pelkästään »vaan ku- pari erotettu. Ennakkokokeilut oivat hyö- iällisiä sen »vuoksi, ettei tarivitse enää ko- keillä kaimannolle rakennettaivassa konsen- traattorissa. Rmttatien kartoittmninen on suoritettu loppuun eikä sen rakentamisessa mainita oleman erityisiä teknillisiä maikeuksia tai kalliita kustannuksia. Johtokunta on Suomessa olemain osak- keenomistajien toimomuksesta asettan»lt Suo- meen kolmihenkisen neuivoa-antaman komi- tean, jonka tehtälvänä on antaa ueumoja^ Oulun kaupungin Lässtöpsnkiils ovat: maksettavat. ÄLlki" M aanar| taina 1 Keskiviikkona . kello 6—8 j. pp. Perjantaina I Lauantaina kello II—I päiv. ja 6—v j. pp. Oulun työväen Sairas- ja Hautauskassan MfflinnltsiiiH taiil» paikalliselle liikkeenhoitajalle, toimittaa tar kastuksiv kaimoksessa, antaa tietoja ja eh dotuksia johtokunnalle sekä malmoa ja toi mittaa osakkeitten siirtoa. Ihtiön mirkamiehet ja johtokunta eimä na»»ti töistään mitään palkkaa. Lopuksi sanoo johtokunta, että kysyy ai kaa, rahaa ja kärsimällisyyttä saattaa kai wos tuottamalle kannalle ja pyytää johto kunta osakkeenomistajien suosiollista myö tämaikutusta ja amustusta uuden muoden kuluessa. Ihtiön »vnositili, jonka on tarkastanu I. Mesley Domling, tilintarkastaja, osoit taa, että yhtiöllä o»t rahastossa sijoittamat tomia osakkeita doll. 204,882, kiinteimistöi- hin on sijoitetut doll. 391,039: (51, rahaa kassassa pankeissa doll. 131,750: <50, työ- ja käyttömenot 51,661: 1(5, koneisto 9,9(59: 20, Calumetin konttorin kulut 2,589: 84, Hei singin konttorin kulut 2,022: 00, yleisiä me- noja (rahan korkoa, rahtia, muokraa, laki- miesten valkkaa, painotöihin ja ilmoituksiin y. m.) 12,223: 47, yleisiin rakennus- ja kai- mantotarpeisiin 8,989: 07, konttorikalustoon 907: 33, rakennus- ja polttopuihin 4,301: 2(5, saatamia 2,948: (50 sekä rautatien mit- taamismenoja 1,085: >55, yht. 824,3(59: 79, kaikki dollareissa. Osakepääomatili on 750,000 doll. ja premiilimitili 74,369: 79, yhteensä doll. 824,3(59: 79. Paitsi että yhtiöllä on rahaa pankeissa doll. 131,750: (50, on sillä »nyös saatamia taattuina melkakirjoina doll. 44,290 sekä rahaa saataivina osakkeiden myynnistä doll. 48,(505: 15, tehden yhteensä doll. 224,645: 75 (Suomen rahassa noin 1,145,000 mk.), joka suina ilmoitetaan oleivan käytettämissä rautatien ja erotuslaitoksen rakentamiseen sekä kaimannon kehitystöihin. Kirjallisuutta ja taidetta. — Uusi suuri historiateos. Suomalaisen Kustannus-o.-y. Kansan kustannuksella on ilmestynyt 2:nen nide Clara Tschudin monille kielille käännettyä, suurta suosiota saamutta nutta Marie Antoinette a, hin- ta 3 mk. 75 p. Koko teos maksaa hienossa asussa ainoastaan 7 mk. 50 p.: norjalaisen alkutekstin hinta on 18 mk. Ranskan onnettoman kuningatta- ren, kauniin itämallattaren synkeä koh- talo kuivataan tässä pirteässä julkai sussa eloisasti kuin romaanissa, taus- tanaan ne merkillyet olot, jotka kehit- tyimät Napoleonin suurmallan ajan- jaksoksi. Armokkaana ja samalla humittama- na kesälukemisena moi niin ollen M a- rie Antoinettea suosittaa kai kille kansalaisille. Jokaiseen opettaja- ja kansankirjas- toon on mälttämättä hankittama tämä mieltäkiinnittämä historiateos. — Sweu Hediuiu Transhima laja on nyt malmistunut kirjakaup- poihin Suomalaisen Kustannus-o.-y. Kansan kustannuksella; mast'ikään il mestynyt 2:nen nide maksaa 5 mk. 75 p., sidottuna 6 mk. 75 p. Koko teos saadaan korukansissa yhtenä niteenä 12 mklla 75 pillä. Tämä laaja jul- kaisu, jonka toistasataa kumaa ja kart- tan on painettu Leipzigissä, on marsin hauska tietokirja, joka ei saisi puuttua ainoastakaan kirjastosta. Teos on yleistajuinen selonteko Hedinin mii- meksi, mm. 1907—8, tekemästä Tibe- tin-matkasta. — Herbaario luettelo ynnä oh jeita kasmien kerääjille, toimittanut I. S. S., on ilmestynyt kirjakauppoihin. Tämä 137 suvun laajuinen kirjanen maksaa 1 mkn. Se sisältää ohjeita kasmien kerääjille sekä täydellisen Suo- men kasmien luettelon, jonka tekijä on järjestänyt nykyään kouluissa käytet- tämän Mela—Cajanderin Kasmion mukaan, joten kirja on käytännölli- sesti käytettämissä rinnan sanotun Kasmion kanssa. Kirja on sangen tarpeellinen kasmien kerääjille. Se on pääasiassa ajateltu koulunuorisolle, si sältäen heitä marten erityisiä kasmien säilyttämistä ja järjestämistä koskemia ohjeita. — Kirjan jakajana on Osuus- kunta Länsi-Suomi r. l. Raumalla. Venäjältä. — Duuman puhemies (Huts- kow on eronnut puhemiestoimestaan. Luopumisen snyksi mainitsee G. että hä.-l aikoo kärsiä kaksintaisteluun osan otosta seuraaman rangaistuksen ja tah- too eroamisellaan mälttää sen, että duuman puhemies tulisi linnamankeutta kärsimään. Syksyllä muutoin tapah tuu uusi puhemiesmaali. — Duuman suorittama työ ku- luueella istuntokaudellaan. Pie- täristä kesäk. 22 pnä. Tuuman kol- mannen istuntokauden kuluessa on hal- litus jättänyt duumalle 500 lakiehdo- tusta. Käsittelemättä jäi toisella is- tuntokaudella 202. Maltakunnan neu mostosta saapui 5 muutosta lakiehdo- tuksiin uutta käsittelyä marten ja 12 somittelupäätöstä. Tuuman jäsenet tekimät 28 esitystä ja 37 mälikysy- mystä. Tästä kysymyksen lukumää- rästä duuma hymäksyi 420 lakiehdo- tusta ja hylkäsi 20. Ministereille pa^ lautettiin lausunnon antamista mar- ten 35. Keskeneräisiksi jäi 230. Suo- tamaksi tunnustettiin 21 lainsäädän- töehdotusta ja ei suotamiksi 3. 16 tapauksessa otti hallitus laatiakseen la- kiehdotuksen. Välikysymyksiä hymäk- toimitetaan Perjantaina, Lauantaina ja Maanantaina heinäkuun 1, 2 ja 4 p:nä kello 5—8 i.-p. „Nuorten Miesten Kristill. Yhdistyksen" huo- neustossa teht. Lindgrenin talossa. Lauantaina heinäk. 2 p:nä kello 8:lta i.-p. luetaan edellisen ko kouksen pöytäkirja ja päätetään Hanna Pääkkösen pyynnöstä saada ylimääräistä sairasapua. Myös uusia jäseniä vas taanotetaan edellämainittuina il toina. Hallinto. syi duuma 21, 5 Hylättiin, 1 palau tettiin komiteaan ja alkuunpanijat pe- ruuttimat 9. Ulkomaalta. — Suomen asia Englannissa. Lontoolaiset sanomalehdet sisältämät joka päimä sähkösanomia, joissa tar- koin seurataan Suomen kysymyksen kehitystä Pietarissa. T. k. 25 pnä ilmestynyt „The Nation" sisältää jäl- leen ankaran kirjoituksen asiasta, maa- tien ulkoministeri Greytä ryhtymään toimenpiteisiin ja osottaen mitä keinoja Englanti moi käyttää. Sellaisia omat: jyrkkä politiikka Persiassa, sekä Cityn rahamiesten puolelta kaiken kohteliai- suuden epääminen menäläisiä kohtaan. — Pankinryöstö Saksassa. Friedbergistä, kesäk. 22 pnä. Tänään päimällä tapahtui raatihuo- neella ankara räjähdys, joka tuhosi portaat ja muutamia smia. Kukaan ihminen ei loukkaantunut. Samaan aikaan tunkeutui tuntematon henkilö lähellä raatihuonetta sijaitsemaan mal- takunnanpankin haarakonttoriin ja haa- motti pahasti remolmerin laukauksella konttorin päällikköä, joka sattui ole- maan yksinään. Kun laukausten hou- kuttelemat henkilöt saapuimat paikalle yritti ilkityöntekijä paeta polkupyörällä. Tiellä häämötti hän erästä koululais- ta ja kahta talonpoikaa, jotka tulimat häntä mastaan. Lähellä Nauheiniin kylpylaitosta ilkityöntekijä ampui it- sensä. Hänellä tamattiin 4,700 mk. — Koleeraa Saksassa. B e r- l i n i s t ä, kesäk. 23 pnä. Ruhlebe- nissä lähellä Potsdamia koleraoireiliin sairastunut menäläinen työmiessiirto- lainen on kuollut. Myöhemmin toi- mitetussa mikroskooppisessa tutkimuk- sessa hamaittiin miehen kuolleen kole- raan. — Kauhea rantatieonnetto- mnns Ranskassa. Kaksi junua, pikajuna ja matiustajajuna törmäsi yhteen t. k. 18 pnä klo 0 aikaan ilta- päimällä Villepreurin asemalla lähellä Versaillesin kaupunkia Ranskassa. Nhteentörmäys oli kirmuinen. Pi- kajunan meturi, tenderi ja kolme ensi- mäistä maunua, m. m. ramintolamau- nu, kulkimat kokonaan matkustajaju- nan pakaasimaunun ja miiden miimei- en matkustajamaunun läpi. Pikaju- nan meturi kaatui ja sytytti samalla »nurskautuneet »vaunut palamaan. Kymmenen maunua poltti tuli poroksi. Pikajunan meturinkuljettaja tuli mielipuoleksi. 18 kuollutta ja 25 haamoittunutla medettiin esiin maununsirpaleiden alta. Kuolleita oli mahdoton tuntea, sillä ruumiit olimat aiman hiiltyneitä. — Rantatieonnettomnns Mek sikossa. Berliinistä, kesäk. 24 p:nä. Meksikosta sähkötetään sotilasjunalle apahtuneesta rautatieonnettomuudesta. Kuolleita ja haamottuneita on 37. — Tnlwan tuhot Unkarissa. Ahrin laaksossa tapahtuneen hirmeän onnettomuuden sekä Alppiseutujen tul- mien jälkeen on heti kintereillä seuran- nut uusi suuri tulmaonnettomuus, joka on kohdannut Ala-Unkaria. Ja kai- kesta päättäen jättää tämä onnetio- muus suuruudellaan marjoon kaikki edelliset. Lähes kolmesataa ihmishen- keä on joutunut tuhon omaksi ja useita satoja taloja omat hyökyaallot mieneet mukanaan.