Lauantaina 17 p. Syyskuuta KARJALATAR N:o 105 — 1910 „Puksin Jussi. // Kamelin joku roiiffo sitten erää nä maanantai-aamuna tuota Hans- kaa tietä pilkin, joka soman lehto- kujan tapaisena johtaa Jylväs- kylästä Keljoon. Olin ajatuksiini ivaipuneena ja nautin syysaamun pirteydestä. Mietin kaupungissa edellisenä pänvänä kuulemiani erisuuntaisia seikkoja. Olin muun muassa ollut kuulemassa inno- kasta raittiusesitelmää. Olin kuul- lut kumoamattoman tilaston awul- la todistettaivan miten juoppous ja sitä seuraama epäsäännöllinen elämä wie uhrinsa ennenaikaiseen hautaan j. n. e. Näissä mietteissäni keskeydyin kun muutamassa mäessä tuli »vastaani työrattaita wetäwä he- monen, jonka ajaja istui rattaille sijoitetun mustaksi simellyn ruu- misarkun päällä, jonka iverhoksi loimi oli heitetty. Tunsin hewo- sen niinkuin ajomiehenkin oleman Häkkisen rvaimastalosta, joka sijaitsee tuolla Keljonlahden ran- nalla, missä aina miheriöimät hamupuut koettamat maantietä kulkeman yleisön silmiltä salata maimasmajaan kätkeytymää raih- naisuutta ja missä Päijänteen aaltoin humina haihduttaa kuu- lumasta ne huokaukset, jotka joh- tumat rantarakennuksessa pitkiä, ilottomiaan päimiään miettämäin monista sortuneista unelmista, menetetystä elämän onnellisuudes- ta, kadotetusta hyminmoinnista ja elonillan saamuttamisesta omas- sa kodissaan omaistensa ympä- röimänä! . . . Kysymykseeni kenenen miimeisiä jäännöksiä tällä kertaa maimas- majan suojista kalmiston lepoon kuljetettiin mastasi ajomies: — Puksin JuSsin. Hän tuo- tiin muutama päimä sitten mai- mastalolle, missä hänen päimänsä nyt omat kuolemaan päätty- neet! . . . En kysynyt sen enempää, minä main ajattelin ja ajattelin nyt hänestä, mainajasta. Muistin miten jo kemäällä olin nähnyt hänen huonomointisena kaupungin katukäytämillä käwelewän moi- mattomuudesta horjuen, punaisen ja malkoisen-rannukas sauma kä- dessään ja mähänmäliä istahta man kadun simulla olemalle puo- dinportaalle, huonohenkisyydestä johtumaa uupumustaan malitel- len. Mieleeni tuli, että olihan hän, joka omain puheittensa mu- kaan oli syntynyt m. 1832, jo lä- hes 80 muoden ikäinen, ja kun muistin miten epäsäänuöllistä elämänsä miimeisten parinkym- menen muoden kuluessa oli ollut, niin ei ollut kummaa, että elä- mänsä loppu mihdoinkin oli tullut. Waan että tämän lopun sittenkin oli täytynyt tapahtua kurjuuden kodissa, maimastalolla? Waan toisaalta: eihän tässäkään ihmettelemisen syytä ollut. Tie- sinhän mainaan elämän miime aikana olleen kuin taimaan lin- nun: yksinäistä, ilman makituista kotoa — maimostaan ja lapsis taan erillään eläessään — nu kahtaen siellä, missä mäsymys hänen yllätti ja missä mähäma- raiset mutta säälimät ihmiset hä- nelle kulloinkin yösijan soimat. — Oikeastaan oli merkillisintä miten ja millä hän oli miime aikoina elänyt ja toimeentullut kun moi- mansa olimat poissa, näkönsä huono ja kätensä heikkoudesta ma- pisemat: Ja kumminkin on Puksin Jus- sikin maatimattoman tehtämänsä täällä maailmassa tehnyt. Hän nimittäin oli seudun köyhän käsi- teollisuuden edustaja. Ihan mii- me aikoihin saakka oli hän tämän seudun ainoa makkain, mälppäin, pohdinten ja seulain tekijä. Ei liene täällä keski-Suomessa mon- takaan kylää, missä tällaisettyöaseet olisimat muiden, kuin hänen teke- miänsä. Itsellänikin on, paitsi seuloja ja jauhomakkoja, soikea kannellinen „kirkko-ewäsmakka" hä- nen työtänsä. Onpa hän muu- tamille kaupunkineidoillekin haa- man taipuisasta pintapuusta so- mia hatturasioita malmistanut ja ne kannikeheloilla ja kiinnipito- säpeillä marustanut. Näistä koti- käsitöistään on hän maanmiljelys- ja kästteollisuusnäyttelyissä pieniä palkintojakin saanut, joista mii- meinen lienee hänen osalleen tul- lut muutama muosi sitten Kuo- piossa pidetyssä näyttelyssä. — Onhan siinä mielestäni ollut yh- den kansanmiehen osaksi elämän tehtämää. Juholla on kumminkin ollut mikansa tai heikkoutensa — niin kuin ylimalkaan kaikilla ihmisillä on. Ollessaan kaupungissa käsi- töitään kauppaamassa, mietteli- mät mäkijuomat suuremman osan hänen tuloistaan ja siksipä olikin ulkoasunsa tämän mukaan kaikkea muuta maan ei miellyttämä. Hä- nen pukunsa oli kulunut ja repa- leitten; aikasesta kemäästä myö hään syksyyn tallusteli hän awo- jaloin ja talloisin rääsyistä teh- dyissä töppösissä. Ja kun hän kookkaana, suoraselkäisenä mutta laihanluisemana merkalleen astus- keli katukäytämällä pussi selässä ja muutamia mannepuita kaina- loSsa, tapahtui usein että parmi pojanmiikareita häntä härnäillen seurasi. Juho ei näistä kum- minkään millänsäkään ollut, hän puristi silmänsä puoliumpeen pakotti huulensa ylenkatsetta il- maisemaan hymyyn ja puoleksi leikillään, puoleksi tosissaan poika- pahasille nyrkkiään heristäessään sanoi main: — Nää-tisti, nää-tis-ti, lap- set! . . . Hänen nimensä on oikeastaan Juho Nojonen, maikka hän ani- Harmoin tämän nimensä kuulla sai. Minäkin lienen tuntenut hä- ^ net lähemmäs puolitoista muosi- j kymmentä tietämättä hänellä muu- ta nimeä oleman kuin Puksin ' Jussi tahi makkamestari. Eikä Juho itsekkään tätä nimeään mi- nään haukkumanimenä pitänyt, sillä kuulin hänen itsensäkin tällä nimellä itseään esittämän kun hän maaseutulaisille mälppiään ja matkojaan kauppaili. Synty- nyt on hän — oman puheensa mukaan Jymäskylänpitäjän We- sangan kiilassa ja koko ikänsä on hän näillä seuduilla ollut ja elänyt, 'maikka lapsistaan joku nykyisin lienee aina Amerikassa asti . . . ! Niin, makkamestarin maalliset jäännökset olimat nyt tuossa mus- Etassa arkussa matkalla tuolla 'Seppälän kankaan laidassa ole- 'man kalmiston multaan. Kun hautansa on umpeen luotu ja 'nurmi tai kanermat sen perhoaa unho niin haudan kuin hauda- tunkin. Ja kun muutamille ny- ' kyajan manhemmille henkilöille j samoin käy, ei entisestä seudun ' makkamestarista ole jälellä muu- 'ta kuin etäinen muisto, joka sel- memmin ehkä mieleen tulee silloin, j kun hänen tekemänsä työase käyt- 'täjänsä käsissä manhuudesta sor- 'tuu . . . j Ura. Sunnuntailukemista, Lohduttakaa, lohduttakaa! Lohdutusta kaipaamia ihmisiä on maailmassa komin paljon. Niitä on kaikissa luokissa, kaikissa yhteiskuntaoloissa ja kaikissa ti- loissa. Astu jumalattoman majaan ja katsele mähän aikaa elämää siellä. Ensinnä se näyttää ehkä mapaalta, huolettomalta ja kemyeltä. Mutta symemmälle silmäillessäsi näet tau- koamatonta tuskaa ja janoisia sie- luja, lohduttamattomia sydämiä. Mikä tuska milloinkin painaa siellä mieliä maata masten, synkiksi ja alakuloisiksi. Ja mastaamme tulee kehotus: lohduttakaaa, lohduttakaa! Ehkä useinkin saamme sellaisessa kodissa kuulemamman korman, a- monaisemman sydämen, jos meillä on sinne lohdutusta mietämänä, kuin jos sinne elämän maatimuk- sien kanssa astumme. Siellä ollaan kiinni main tässä maailmassa ja sen katoamassa me- nossa. Ajatellaan, että jos se ja se maailmallinen kohta olisi toisin, olisimme lohdutettuja ja ilossa asuisimme. Erehtyivät. Jos ahdis- tama kohta maailmallisin keinoin korjatuksi tulisi, niin kyllä aukeisi toiseen kohtaan haama, josta tus- kan meret jälleen mirtaisimat. Sillä maailman ja maailmallisen me- non pohjana on tuska ja maima. Ne omat tämän maailman lah- joja lapsilleen. Ei sieltä käsin moi- da lohdutusta saada, maan siellä kuollaan janoon, kuin hietikölle nääntymä peura. Miten lohduttaa? Herättäjässä kertoo Matkakump- pani: Jeesuksen ja Hänen somintoris- tinsä, ainoan lohdutuksen lähteen he halmeksien hylkäämät. Joko ko- konaan tässä maailmassa miihty- mät tai uskonnollisten tapojen ja suuntalauseiden alla palmelemat main tämän maailman Jumalaa. Siksi tuska pysyy, eikä ahdistus lakkaa. Mitä on heille sanottama? On myönnettämä, että he eimät ole yksistään kurituksen, maan myös ja ehkä suurimmalta osalta lohdutuksen tarpeessa. Ja lohdu- tuksen lähteeseen, Jeesuksen ristiin on miitattama. Häneen, joka tuli maailmaan ei tuomitsemaan, maan mapahtamaan sitä. Jeesus odot- taa omella eikä muuta tahtoisi, kuin muodattaa anteeksiantamuksen ja lohdutuksen mirrat kaikkeen ah- distukseen ja tuskaan. Lohduttakaa, Lohduttakaa! Niin monet uskossa maeltamat Jumalan lapset huokailemat taak- kojen alla. Kun silmä omaan it- seensä kääntyy, ei löydetä sitä Ju- malan täydellisyyden kumaa, ei sitä Jeesuksen miehuuden täyttä mittaa, joka niille kuuluu jotka malitut omat. Ja ulkonainen elä- mä painaa, yrittää usein katkea- mattomilla siteillä kiinnittää miel- tä tähän maailmaan ja estää sitä seurustelemasta isän kanssa tai- maassa. Pannako kimeä kuorman päälle. Nöyryyttääkö ja masentaa masen- tutuitta. Ei. Lohduttakaa, lohdut takaa! Miksi huokailet, ystämä rakas, niinkuin olisit pimeydessä kulkema, tuomittu, ja kadotettu. Miksi itkeä aiman knin olisitkin palkkaorja isän kodissa. Katsoja ajettele, mitä Jee- sus on ja mitä Hän on sinulle tehnyt; katso miten saatanan siteet omat särjettyinä Golgatan ristin juurella. Katso miten kaikkialla Jumalan, somitetun Jumalan rak- kaus ympäröi sinua. Näyttääkö pimeältä hengellisesti. Katso tarkempaan. Sen pimeyden keskellä on isän rakkaus lastaan kohtaan, siellä on Jeesuksen somin- toristi Mittaamassa kotia kohti. ' U 1 QISQQDB n Joensuun Kirjapaino- O.-Y. Kirjansitomossa. Onko ulko-oloissasi joku raskas, painama kohta. Katso tarkempaan. Siinä on isäsi, joka tietää mitä tarmitset ja antaa sinulle juuri sitä mitä tarmitset; siinä on Jee- sus, joka on kuormasi kantanut ja kantaa. Mös Jeesuksen kaikkien murheel- listen »Herran omien silmä". Hä- nen armonsa lahja on se perus- tus, josta rajaton lohdutus muo- taa. Weljet ja sisaret, lohduttakaa su- ruista mieltänne Jeesuksemme so- mintomerellä! Karjalattaren tilauksia ▼uodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: E o mp palassa : Hra J. Y. Pälli. Polvijärvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara N urmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U tr a s s a : Hra Heikki Ikonen. J u u a s s a : Kauppias J. Huttunen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Kuulutus. Vapaaehtoisella huutokaupalla myydään poismuuton tähden tk. 26 p:nä kello 9 e. pp. tilalla n:o 7 Rääkkylän pitäjän Oravilah- den kylässä hevosia, lehmiä, pui tua viljaa, kylvy-, niitty- ja luh- taheiniä, olkia, pehkuja, 1 hyvä separaattori ja kirnu, välttejä, rautaharoja, työ- ja ajokaluja, tuulto- ja silppukoue y. m. ta loustavaraa. Luotetuille anne taan velaksi. Rääkkylän Oravi- lahdella Syyskuun 12 p:nä 1910. Heikki Rouvinen. Kuulutuksia. Kmlllliis. Liperin kunnan marsinainen syys- puolen kuntakokous pidetään maa- nantaina tämän kulkeman syys- kuun 26 pnä klo 10 ap., alkaen kunnanhuoneella, jossa käsitellään: 1:o) Osaksi mieläkin miime-edel- lisen ja miime muoden kunnallis- tilien tarkastuksesta ja samalla mastuumapaudesta asianomaisille tilintekijöille. 2:o) Päimä- ja kyytirahan mää- räämisestä muokralautakuntien jä- senille. 3:o) Määrätään palkat, jonka jälkeen toimitetaan maalit kaikkiin niihin kunnan luottamustoimiin, jotka tämän muoden lopussa jou- tumat amonaiseksi, ensi kolmimuo- tiskautta marten. 4:o) Walitaan jäseniä kansakou- lujohtokuntiin y. m. johto- tai hoi- tokuntiin, joihin tarme ja asia maatii. 5:o) Erään mähämaraisen aisti- miallisen pojan lähettämisestä kun- nan kustannuksella aistimiallisten kouluun. 6:o) Maimion, Leppälahden ja Ruokolahden kansakouluja koske- mistä asioista; ja 7:o) Suostuuko kunta maksa maan Onkisalmen lossarille muuta palkkaa, paitse sen mitä hän yli kulusta saa. Liperissä Syyskuun 10 päitvnä 1910. K. H. Räsänen. (K. S. 2 k.) Huutokauppoja. ^ huutokaupalla myydään Kuknustan Koivu- luodolla 4 p:nä lokak. klo 10 a. p. lehmiä, lampaita, hevonen, vasikoita ja kaikenlaista maan- vilj.-kalustoa ja taloustavaraa; jos jää myymistä, jatketaan huu- tok. seuraavana päivänä. Luote tuille velaksi. Jouassa ls /9 1910. Paavo Kukkonen. (K. S. 1 k.) Ilmoituksia. Koneellisen lapsenpäästö- tutklnnon suorittaneen kätilön ja siihen yhdistetty rokottajan toimi Kuusjärven kunnassa ilmoitetaan haettavaksi ennen lokak. 15 päi vää. Palkkaedut yhteensä mo lemmista toimista 500 mrk. yn nä synnytysavustuksista, paitsi vapaa kyyti ja ruoka, virkamie hiltä 5, talollisilta 2, mökkiläi siltä 1 sekä kultakin hoitopäi vältä 1 mrk. Köyhille apu il maiseksi. Asunto on oleva kir kolla. Molemminpuolinen irtisa nomisaika 3 kk. Toimiin on as tuttava heti kutsun saatua. Kuus järvi 11. 9. 10. Kunnallislautakunnan puolesta: P. Ä. Karttunen. (K. S. 2 k.) - kirjoja - (Vekselin lankee- miskirjoja) Saatavana Kirjapaino- o,m Karjalan radan AIKATAULD Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. FENNIA, muuttuva vähitellen keskinäiseksi, solmii henki- ja pääomavakuutuksia ylimääräi sen työkyvyttömyysvakuutuksen ja työ kyvyttömyyseläkkeen yhteydessä. Kan sanvakuutuksia myönnetään viikkomak- sulla aina 10 penniin viikkomaksusta. Yhtiön tarjoomat suuret edut vakuu tuksen ottajille saavuttaneet yleisen tun nustuksen! Vakuutusmaksut halvimmat|! Toimeliaita asimiehiä otetaan. Lähempiä tietoja antaa Joensuussa FENNIAN Piirikonttori, Koulumestarink. 14. @EäE2S3lii3E3BI3IiO Ylviin tupakan tuntijat polttamat Suomalaisen Tupakkatehdas H.-Dm (H. 115G) Kuomi, "Kanu, Kantele, Kaiku >> Mies savukkeita Joensuu-—Viipuri ►ö O m g. o' 0 9 Joensuu . lähi. Hammaslahti Tikkala . „ Onkamo . „ Tohmajärvi „ Kaurila . „ Värtsilä . tul. * läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavala tul. „ läht. Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ ElisjnTaari tul. „ läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea S SO Jänisjärven Höyryvenhe- Osakeyhtiön osakkeenomistajat kutsutaan täten kokoontumaan Höyryven- he »Tapioon» Värtsilän asema laituriin 6Dsi lokakuun 3 p:nä kello 12 päivällä keskustelemaan ja päättämään uuden höyryaluk sen hankinnasta ja entisen ra haksi muuttamisesta (uuden pii rustus on nähtävänä). Ilmoite taan, että poissaolevat saavat tyytyä läsnäoileitten päätökseen. Värtsilässä 13 p:nä syysk. 1910. Johtokunta. Kätilö Elin Nyrhinen tavataan Siltakatu N:o 13. Vakuutus-Osakeyhtiö KALEVA tuksia vastaanottaa: Henki-, ja myöntää: Pääoma-, > Vakuu- Opinto-, Elinkorko ja kansanvakuutuksia ilman lääkärin tutkimusta. Asiamiehet: Joensuussa Lauri Savolainen. > Olli Pitko. » Antti Kosunen. » Toivo Jalkanen. Utrassa O. E. Heiskanen. » H. Vesterinen, xohmajärvellä O. L. Tallus. Värtsilässä Kust. H. Koskelo. Liperissä Kusti Koponen. Vaiviossa Heikki Elovaara. Ilomantsissa P. Meriläinen. » Juho Ikonen. » Elias Pikkarainen. Polvijärveltä O. Ahti. Nurmeksessa I. Lehto. » Sulo Elomaa. » Eli s Palander. » M. Calonius. Junassa Juho Kannas. Pielisjärvellä Juho Kärki, esimies. > Juho Kärki, kauppias. Enossa kaupp. D. Keinänen. Uimaharjussa H. Väänänen. Korpiselallä F. Huurinainen. Kiteellä V. Sutinen. Heinävaaralla opettaja Pekka Varis. Kiihtelysvaaralla Kusti Määttänen. Hammaslahdella J. Puustinen. » H. Venäläinen. Mulossa F. Koponen. > Pekka Kervinen. Kuusi ärvellä kaupp. Juho Korhonen Kontiolahdella Pekka Hiltunen. Rääkkylässä A. Saarelainen. Piiritarkastaja Aug. Kilpi. Telefooni N:o 140. MÄTKUSTÄJÄKOTI RADHÄ Joensuussa, Torika tu 28. Ta r joo mat kustavaisille siistiä huoneita ja ruokaa. Hevosille suoja. R. HORTTANAINEN. (K. S.) HUOM.! PUOLUKOITA laatikoissa ja astioissa, Vasikan- y. m. nahkoja, Hevosen jouhia, karvoja, gum- mikalosseja y. m. ostetaan suu ren saksalaisen liikkeen lu kuun. Tavarat voidaan lähettää jäi- kivaatimuksella. Lähemmin Kauppias Moritz Eriksson, Liibeck. Beckergrube N:o 80. Myytävänä. (K. S. 1 k 4 s. EO msn). • • • • Torstaina 22, perjantaina 23 p. ja lauantaina 24 p. myydään Seura huoneella suuri ja runsas varasto : Kappoja, Hameita, Pluuseja, Esilii noja. Harsoja, Töyhtöjä, Kauluksia, Kravatteja, Kravattineuloja, Hattu- neuloia, Korsetteja, Korsetinsuojuk- sia, Vöitä, Nenäliinoja, Vanttuja, Vaskyjä ja Sukkia naisille ja her roille y. m. — Huokeat hinnat! Alma Andersson, Turusta. 1 raitis suutarintyöntekijä saa paikan suutari A. Pitkäsellä Joensuussa, Malmikatu N:o 12. Käärepaperia (makulatur) saatavana lehden kirjapainosta. tämän P. tlOII Virfoitusjnoma- tBlidas JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - Apollinaris j W Vischy ) IUUIU Puhelin N;o 15. (K. S. 1 k. 4 s. 40 mm.) Halpoja Kappoja ia Halja. Suurella hinnanalennuksella myymme Keskiviikkona 21, tors taina 22 ja perjantaina 23 p:nä Syyskuuta Seurahuoneella hyvin lajitellun varaston muodikkaita Syys- ja talvikappoja, 15 mar kasta kork. hintoihin. Syyshat- tuja, Nahkalakkeja, Muhvia, Nah- kakauluksia (buua), Puseroita, Hameita, Hattuneuloja y. m. y.m. Hinnat tunnetut halvimmaksi. Turun Uusi Kappaliike. A. Ollikaisen korutavara- kaupassa Joensuussa myydään suurella hinnanalennuksella Naisten Leninki- ja pusero- kankaita, veskoja, esiliinoja, koristenauhoja, protyyriä y. m. Miesten Urheilu-ja trikoo- paitoja, housuja, kauluksia, kra vattia sekä Miesten ja poikain hattuja ja lakkeja. Naisten, miesten ja lasten sukkia y. m. y. m. Ansaitsee käydä ostok silla ! » tul. läht. Hannila Kavan tsaari „ Karisalmi _ Tali . . . Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. ti * * Viip. Hels. läht. " " , 10.45 11.25 11.49 12.04 12.26 12.4 G 12.58 1.10 1.27 2.01 2.19 3.03 3.14 3.24 3.58 4.12 4.40 4.55 5.22 5.37 6.66 6.20 6.55 7 .115 7.29 755 8.5? 8.53 8.35 8.55 9.55 9.T7 9.2? 9.5S CC o pr .9 e' s CD 9.10 9.46 10.00 10.29 10.44 11.10 11.25 11.44 12.05 12.39 1.02 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2,39 2.51 3.02 3.14 3.22 2.40 3.43 4.16 4.351 5.12 5.46 6.02 6.00 5.23 6.30 7.08 8.23 8.38 9.53 10.50 11.18 11.60 12.58 1.31 2.01 2.34 3.17 4.25 5.07 6.55 6.32 6.55 7 .3 7.54 8." 9.iö 9.E 9.T7 9.57 Viipuri—Joensuu 7.15 1123 o.ST 2.5b 7.51 4.60 11.50 10.29 i.5ui — * o m S: c s Viipuri . läht. Tainmisuo - Tali . . , Karisalmi „ Kavantsaari . D tul. läht. Hannila Antrea H Koljola . „ Sairala „ Inkilä . „ Ojajärvi . „ Hiitola . „ Alho . . , Elisenvaara tul. „ läht. Ihala . . „ Jaakkima , Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. . läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi B Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu. tul. 6.50 7.00 7.13 7.25 7.38 7.61 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.16 10.36 10.55 11.10 11.38 11.68 12.23 12.37 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.09 4.32 4.50 6.10 5.29 6.48 K 9 & Pika juna 6.25 2.40 8.ÖÖ 00 o pr 1.30 1.39 1.61 2.02 2.14 2.26 2.46 2.66 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 6.14 6.30 6.02 6.51 6.45 7 .55 7.35 6.00 6.17 6.34 6.68 7.48 8.31 8.64 9.19 9.42 10.19 10.40 11.22 12.22 12.65 1.18 2.08 2.56 3.30 4.22 6.00] 5.47 7.47 8.i2 9*1 10.3 11.22 11.0 5.ÖI 5.32 6.01 6.34 6.69 7.32 8.01 8.26' $3^ Kun meille on onnis tunut ostaa kuuluisa Oskar ja Eero Roihan Viipurista kon- kurssi-loppuvarasto, niin tu lemme myymään ainakin kol mannen osan halvemmalla nor maalihinnoista : Veolooria \ Veronna / Puseroiksi ja Biberia ? leninkeiksi Flanelettia l sopivia. Parmaa / Peitefilttejä, Hameita, valmiita Makuufilttejä, Vuorisatinkia, Saarleja, Syksyhattuja, Villasia Leninkikankaita, Palttootoffelia, Samettia, Kaulusnahkoja,Raavel- liinaa, Sarkoja, Sukkia, Villa paitoja, nahkasia käsineitä. — Näitä tulemme vasta 20 päiväs tä lähtien myymään alennetuilla hinnoilla. Kauppiaat Pielisjärvellä V. T. Mavrojeff. Nurmes K. L. P. Mauronen. (K. S. 2 k.) Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. Asema Tulee e. pp. a ta • E. pr «° E T ? O 9 T3 V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.25 Haapalahti * 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 8.09 10 8.19 Paukkaja . . ÖL81 2 8.33 Kaltimo . . . 8.49 5 8.54 Jakokoski . . 9.18 5 9.23 Kontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 Joensuu . . . 10.23 — — IIIBBIIIIIIIB Kalaverkkoja, kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä. Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Sekajuna N:o 832. Asema Joensuu . . Lehmo . . Kontiolahti . Jakokoski Kaltimo . . Paukkaja . Uimaharju . Haapalahti Kelvä . . Vuonielahti . Tiensuu Lieksa . H E 13 ■O 6.27 6.49 7.15 7Z &05 8.i5 8.51 9.13 9.35 10.18 10.38 *0 M a vr 9 2 10 6 6 2 10 2 2 10 1 •a >o 6.15 6.53 6 .55 7.20 7.49 8.5T 8.1» 8.S3 9.15 9.45 ioM Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 J- PP — , 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joanit» Kirjap. O -Y. 1910