Tistaina 8 p. Maaliskuuta KARJ ALATAR N:o 27 — 1910 Ero asiassa. Se seikka, että nuorsuomalainen puolue parasta aikaa tekee hajoa- mistansa, on saanut erinäiset tä- män puolueen äänenkannattajat kääntääkseen lukijansa huomion pois tästä asiasta, hätäpäissään tekemään suuren numeron siitä mielipiteiden eroamaisuudesta, mi- kä Suomalaisessa puolueessa hal lituskysymyksessä on olemassa, ja mäittämään, kuinka Suomalaista puoluetta tämän takia muka odot- taa warma kahtiajako. Sille, joka tyynesti seuraa asioi- ta, selmiää oitis, kuinka kelmoton lohdutus lähtee tästä nuorsuoma- lais-perustuslaillisille ryhmille. Riita nuorsuomalaisen puolueen eri ryhmien kesken koskee itse sitä perustaa, jolla puolue toimii, mm. ..perustuslaillisuuden" oppia ja »vähäiseksi osaksi kansallista asiaa, kun sen sijaan mielipitei- den ero Suomalaisessa puoluees- sa on ainoastaan menettelytamas- sa yhdessä mississä kysymyksessä. Siitä pääasiasta, suuresta kansal- lisesta kysymyksestä, jonka poh jalla Suomalainen puolue työs- lentelee ja jolle se rakentaa, siitä ei ole puolueessa kuin yksi ja ja- kamaton mieli olemassa. Tomintakysymyksissä saattaa olla ja luonnollisesti onkin eri mielipiteitä olemassa, sillä selmää- hän on, että mikään mahti maail- massa ei moi saattaa satojatu- hansia ivapaita ihmisiä yhdes- tä ja samasta kysymyksestä ajat- telemaan yhdellä ja samalla ta- walla, semminkin kun tuon kysy- myksen puolesta ja sitä was- taan moidaan esittää täysin yh- denmertaisia todistuksia. Mutta siitä yleispätemästä selmiöstä, jolla Suomalaisen puolueen työn ja ohjelman perustus ja ydin, kansallinen asia määritellään, siitä ei ole erimieliä olemassa. Suomalaisen puolueen koossa- pitäjä on kansallinen asia, jota »väittely menettelytamasta halli- tuskysymyksessä ei liikuta; nuor- suomalaisia yhdistämät milloin epämääräinen „wapaamielisyys" ja milloin häilymä ..perustuslail- lisuus", joita suuri riitaisuus koskee. Astoissa on siis suuri ero ja se lohdutus, jonka muutamat nuorsuomalaiset lehdet, m. m. »Karjalan Sanomat", omat luul- leet löytämänsä mainitusta mieli- piteiden erosta Suomalaisessa puolueessa on keinotekoinen ja määrä. Samolainen. Sergei Sharapow Suomen kysymyk- sestä. Tunnettu menäläinen yhteiskun- tatoimimies Sergei Sharapoiv aikoo näinä päiminä Moskomassa pitää esitelmän Menäjän suhtees- ta Suomeen, kertoo U. S. Esi- telmän aiheena on kysymys: „Mi- tä tehdä Suomelle?" Esityksensä tulee hra Sharapoiv keskittämään seuraamiin teeseihin: 1) Suomen maltiollisoikeudelli- nen asema perustuu Ruotsin kans- sa tehtyyn Haminan rauhansopi mukseen, Pormoon maltiopäimäin maltiotekoihin ja niihin myöhem- min seuranneisiin täydennyksiin, jotka on tehty Suomen perustus- lakeja rikkomatta, s. o. sen maltio- päimien suostumuksella. Ensin- mainitun maltioteon kautta johtui Suomi ikiajoiksi Menäjän keisari- kunnan hallitusmaltaan, tullen sen erottamattomaksi, elimelliseksi osaksi. Toisten maltiotekojen mu- kaan, jotka eimät lainkaan ole ris- tiriidassa ensimäisen kanssa, on Suomi liittynyt keisarikuntaan alueena, joka on erikoisessa ase- massa kansallisessa, maltiollisessa, kirkollisessa ja taloudellisessa suh- teessä sekä joka on alistettu mä- littömästi Menäjän hallitsijan persoonan alle, jota taas rajoit- tamat »vapaaehtoisesti hymäksytyt entiset perustuslakimääräykset (yh- distys- ja makuutuskirja ja Halli- tusmuoto); sillä on erityinen halli tus, erityinen lainsäädäntö- ja oikeuslaitos, jotka omat kokonaan riippumattomat keisarikunnan hal- tuksesta ja mallanpitäjistä. Kei- sarikunnalle omat siirtyneet koko- naan Suomen kansainmäliset suh- teet ja maan sotilaallinen järjes- täminen, määräämällä kuitenkin territoriaalinen järjestelmä armei- jan täydentämisen suhteen ja eri- tyiset paikalliset joukko-osastot, jonka järjestelmän nykyisin kor- maa maan osanotto keisarikunnan sotilasmenoihin. 2) Tällainen maan järjestys sal- lii yleismaltakunnallisen lainsää- dännön ulottamisen Tuomeen ja Suomen perustuslakien muutokset ainoastaan sen omien lainsäädän- tölaitosten suostumuksella. 3) Kun syntyy maikeuksia Suo- men yksityisiä ja yleismaltakun- nallista etuja yhteen somiteltaessa on keisarikunnan ja Suomen lain- säädäntolaitostensa maltuutettujen kautta ryhdyttämä keskenään so- mitteluihin kerran kaikkiaan mo- lemminpuolisesti somitetuilla ylei- sillä perusteilla, mutta jollei jos- takin kysymyksestä somintoon pääs- tä, ratkaisee riidan yksi ja lo- pullisesti hallitsija keisarikun- nan ja Suomen hallituksen edus- tajain yhtaikaisen esittelyn jäl- keen. 4) 1:ssä kohdassa esitetty mää- rittely ei ainoastaan perustu his- joriallisten asiakirjain tasapuoli- seen tulkintaan, maan on se myös sopusoinnussa Menäjän ja Wenä- jän kansan etujen kanssa. Se nä- kyy seuraamista seikoista: a) Venäjällä ei ole mitään syy- tä pelätä mihamielisyyttä Suo- men puolelta, kun sen kaikki kan- salliset toimomukset laillisesti tyy dytetään ja turmataan lujalle pohjalle sekä kun sen simistyksen ja hyminmoinnin kehitystä ei mi- kään tule uhkaamaan. b) Mitä itsepäisempänä ja eris- tetympänä Venäjästä Suomi tu- lee olemaan, sitä »vähemmän tu- lee Menäjän kansalla ja hallituk- sella olemaan huolta siitä ja sitä enemmän säästyy Venäjä siitä, että suomalaiset käyttämät sitä hyödykseen. c) Kaikki keskittämis- ja menä- läistyttämisyritykset kuluttamat ai- noastaan Venäjän muutenkin hei- kontuneita kansallisia moimia, joh- lamatta mihinkään muihin tulok- siin kuin kärjistyneisiin mäleihin sekä molemminpuoliseen mihaan ja katkeruuteen. d) Johdonmukaisesti ajetun mä- kuvaltaisen yhdistymispolitiikan lopullisena tuloksena moi olla ai- noastaan Suomen passiimme» mastarinta, joka, kun otetaan huo- mioonsuomalaistenjäykkäjaitsepäi- nen luonne, moi käydä moittamatto- maksi, moipi mielä päättyä aseel- liseen kapinaan, joka, jos sen puh- keamisen hetki on sopima, moi johtaa siihen että Venäjä menet- tää Suomen tahi että se meri- sesti kukistetaan, s. o. tuhlataan tarkotuksettomasti ja rikollisesti Venäjän kansan moimia. e) Venäläistyttämispolitiikka tä- män rajamaan suhteen, jonka kansallisen itsenäisyyden omat useat hallitsijapolmet juhlallisilla makuutuksilla taanneet, olisi simeel- lisesti komin ala-armoista, ja sel- laisena ei sitä möisi hymäksyä Venäjän kansan omatunto, maan maimaisi se sitä raskaana syn- tinä. Ulkomailta. L..^ aj ! n ^r on t&nä&n 3 kk. 268: 50 266: 66% — — 263» 60 Tuomen kysymyksestä kirjoittaa ..Rjetsh": Suomen kysymys herättää ny- kyään makamaa mielenkiintoa hal- litsemissa piireissä. Hymäksyttyään periaatteellisesti ne perusteet, jotka Haritonomin entisen menäläis-suomalaisen komi- tean menäläiset jäsenet oivat lau- suneet, on hallitus nähtämästi ot- tanut toimeenpannakseen lopullisia reformeja ivälttäen mahdollisuu- den mukaan asioiden kärjistymistä. Kysymystä on seikkaperäisesti pohdittu tammikuun lopulla ja helmikuun alussa (w. l.) tapahtu- neissa neumotteluissa, joihin on ottanut osaa ministerejä ja mai- nitun komitean menäläisiä jäseniä sekä sen puheenjohtaja Haritonom. Näitä neumotteluja on ollut useita ja niihin oli kutsuttu Pariisista kamariherra Komarom. Viime mainittu asuu Pariisis- a, jossa hän on ulkoministeriön ei-mirallineit asiamies. Hänen mar- sinaisena tehtämänään on insor- meerata sanomalehdistöä ja yleis- tä.mielipidettä Menäjän sisäistä politiikkaa koskemissa kysymyksissä ja esittää asioiden tila siinä ma- lossa, jota hallitsemat piirit pitä- mät oikeana ja ^välttämättömänä. Mainituissa neumotteluissa huo- mautti kamariherra Komarom, että sanomalehdistön insormeeraus ja marsinkin Europan yleisen mieli- piteen suuntaaminen toimottuun suuntaan on miime aikoina mel- koisesti »vaikeutunut. Agitatsioni, jota Suomen kannattajat harjot- tamat, Mechelinin luennot y. m. »vaikuttamat sen, että suosio suo- malaisia kohtaan kasmaa. Tämän johdosta käy yhä »vai- keammaksi todistaa nykyisen po- litiikan tarkoituksenmukaisuutta ja oikeutta Suomeen nähden. Täinä seikka ei kuitenkaan saa millään muotoa heikontaa päät- tämäisyyttä järjestää asiain tila Suomessa, mutta toiselta puolen se melmottaa käyttämään »nitä maromampaa ja diplomaatisem- paa muotoa. Näiden neuivottelujen seurauk- sena, kuten luullaan, on ollut pyr- kimys päästä mahdolliseen liemen- nykseen edes ulkonaisesti Suomen politiikassa. Tästä, kuten jotkut odottamat, johtuukin se esiintymi- sen tarkkuus, joilla niiden Suomea koskemien uusien asetusten sana- muoto sommitellaan, jotka laadi- taan entisen menäläis-suomalai- sen komitean menäläisten jäsen- ten esittämien mielipiteiden perus- teellä. Samalla ryhdytään entistä pon- temampiin toimiin, joilla koetetaan maikuttaa Europan yleiseen mieli- piteeseen siihen suuntaan, että hal- litukselle on mieras leppymätön suhde Suomeen ja ettei se ollen- kaan aijo rikkoa Suomelle kuulu- mia erityisiä oikeuksia. Kaikki ne toimenpiteet, joihin ryhdytään Suomen kysymyksen alalla, sitä mastoin selitetään siinä Ivalossa, että ne omat sellaisia toi- menpiteitä, jotka eiivät mähääkään ole ristiriidassa Suomen perus- tuslakien kanssa ja että ne toi- meenpannaan ainoastaa»» tarko- tuksessa tyydyttää kipeitä tarpeita, jotka aiheutumat yleisrvaltakun- nallisista eduista. Tässä suhteessa pidetään ulko- mailla useita luentoja ja julkais- taan sikäläisissä lehdissä kirjoituk- sia. Unkarin puolueet ja Bosnian perustuslaki. Budapestista, helmik. 25 pnä. Valitsijain kokouksessa selitti Justh, että Bosnian ja Herzegominan valtiosäännön toimeenpanolla on ! ennen kuulumattomalla tamalla 'rikottu Untarin maltiosääntöä. i Puolue tulee sentähden maatimaan ; että hallitus pannaan syytteeseen ^ oikeudessa. ■ Tuhoisa lumiwyöry. j Jsasjordissa Islannissa on lu- .mimyöry m. k. 22 p. haudannut alleen 23 henkilöä. llponuut höyrylaiwa. ' ! Antwerpenistä ilmoitetaan, että belgialainen höyrylaima ..Bulga- ria" on on matkalla Antmerpeniin Biskaijan luona uponnut koko miehistöineen, käsittämä 35 miestä. ! Tuczil» kauawan . kautta kulki miime muonna kaik- kiaan 4,239 laimaa, tonnimääräl- ^ tään 15,407,527 tonnia, mikä on 445 laimaa enemmän kuin m.' , 1908. Kanamayhtiön tulot oli- ^ mat 120,6 milj. mk. mikä was-' taa 108,4 milj. mk. m. 1908.! Päinmastoin kuin m. 1908 oli liikenne Jnttaan hymin milkas, mutta Alakomaidei» siirtomaihin merrattain pieni. Esim. sokerin kuljetus mäheni tuntumasti, mut- ta sen sijaan tuotiin Europaan Kiinasta 442,000 tonnia soya- papuja, mitkä rehuaineina omat jo saamuttaneet suuren merkityk- sen. Vuoden 1910 alku näijttää eri tyisen lupaamalta; tammikuun tu- lot omat 11,410,000 mk., mikä oi» ennen saamuttamaton tulos. Japanilaisten sotatvarnstnkset Itä-Aasiassa. j Vladimostokista lennätetään, että japanilaiset ryhtymät raken- tamaan korealaiseei» rantakaup»»n- kiin stulrenmoista satamaa ja en- siluokkaista linnoitusta, joka tulee . mallitseniaan kapeaa Korean sal- ! n»ea. Rakennustöihin on myön- Enetty 10 milj. je»»iä. Jättiläislakko ^-iladelfiassa. ! Kaikkien ammattiku»»tain edus- tajat päättimät miime lauantai- na panna toimeen joukkolakon la- kontehneitten raitiotyöläisten amus- tamiseksi, jollei ensi laua»»taiksi suostuttaisi lakkolaisten maatimuk- siin tai yhtiöitten puolesta asettaisi sominto-oikeutta. Joukkolakko mai- kuttaisi sen, että enemmän kuin 100,000 miestä luopuisi työstä. Kun tämä päätös oli julistettu uudistumat katulemottomuudet, jossa tilaisuudessa kaksi poikaa a»nmuttiin ja miisi aikuista hää mötettiin pahoin. Myöskin joh- dettiii» useita raitiomaunuja pois kiskoilta. Seuraamana päimänä oli taas rauhallista, koska useimmin niis- tä, jotka olimat ottaneet osaa mellakoihin, palasimat työhönsä. Ulkomaan kurssit Mk. p. 25: 37 Lontoo a/v. . 8 kk. ... Pariisi a/y . . 100: 80 3 kk. ... Antverpen a/Y . 100: 40 S kk. ... Berlin a/v . . 124: — 3 kk. ... Lybekki a/v . . 124: — - 2 kk. ... Hampuri a/v . 124: — I 3 kk. ... Frankf. a.M. a/v 124: — 3 kk. . . — : Amsterdam a/v 209: 40 | 3 kk. — Wien k. s. . . 105: 50 Kristiania a/v . 139: 20 Tukholma a/v . 139: 20 Köpenham. a/v. 139: 20 Chigago a/v . 5:23 Mk. p 25: 22 25: 04 100: — 99: 50 99: 70 99: 10 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 206: 80 104: 80 138: 70 138: 70 138: 70 5: 16 Kuulutuksia. (K. S. 2 k. 4 8. 53 mm.) Kuulutus. Talollinen H. Korhosen sijaan, jonka kihlakunnanoikeus päätök sellään 3 p:nä Joulukuuta 1909 on vapauttanut Pohjoisen vuokra- lautakuntapiirin vuokralauta kunnan jäsenen toimesta, toimi tetaan uuden jäsenen vaali kun- nanhuoneella Lieksassa kuluvan Maaliskuun 21 päivänä klo 1 päivällä, josta asianomaisille tä ten ilmoitetaan. Pielisjärvellä, Maalisk. 5 p. 1910. Juho Kärki. Huutokauppoja. tämän kuun 9 päivänä kello 6 jj. pp. Rahatoimikamarilla pidet tävällä huutokaupalla tarjotaan vuokralle 10 vuodeksi viljelystä varten Lehmonsuosta rautatien ja maantien välinen osa sekä 5-vuodeksi karjanlaitumeksi Raa- tesuo ja muu osa Lehmonsuosta huutokauppatilaisuudessa ilmoi tettavilla ehdoilla. Joensuussa 8 /s 10. Rahatoimikamari. Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jonain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. J oensuu-—Viipuri ■ » Myytävänä. Silppuja myypi Matti Partanen. suolattua raavas- ja suoma laista sianlihaa allekirjoitta neen kaupoissa: Liperin Harju lassa ja Kuusjärvollä. Juho Kuokkanen. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Polvijärvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara L e h t o i: Maanvilj. Siuio Hirvonen. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Kuus järvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Pielisjärvellä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. > M. Nevalainen, Kylän- lahti. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Raäkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Tiistaina t. k. 15 p. myydään taloll. Heikki Tanskas-vaina- jan alaikäisten lasten heiniä Pol vijärven pitäjän Martonvaaran kylässä klo 9 ap. Saravaarassa peltoheiniä ja j. pp. Sirnitsäsaa- ressa Höytiäisen maatumaheiniä, käteistä maksua vastaan. Mar- tonvaaralla 2 p. Maalisk. 1910. Holhooja. ,'K 8 1 k.i Ilmoituksia. Osakkeenomistajat Höyrylaiva- osakeyhtiössä »Lieksa» kutsu taan varsinaiseen yktiökokouk- seen, joka pidetään Joensuun kau pungissa kauppias M. G. Piippo sen asunnossa keskiviikkona tu levan maaliskuun 16 päivänä klo 12 päivällä. Kokouksessa käsitellään yhtiö järjestyksen 15 §:ssä mainittuja asioita. Joensuussa 26 pnä Helmikuuta 1910. Johtokunta. i 0 .-y. säännön mukainen vuosi kokous pidetään Maanantai na ensi Maaliskuun 14 p:nä klo 11 e. pp. Ilomantsin Kirkonky län majatalossa. Ilomantsi Hel mik. 22 p:nä 1910. Hallinto. (K. S. 3 k.) Täten ilmoitetaan, että muoden 1910 edustajanmaa- leja marten tehty Märtsilän kylän äänestysalueen maaliluettelo on asianomaisten tarkastamista mar- ten nähtämänä kauppias Drjö Partasen talossa Märtsilän kylässä maaliskuun 7—21 päimään. Vaalilautakunta. (K. S. 1 k.) Smk. 6: — Kannastavedettävän hyväkäyn- tisen miehen ankkuritaskukellon myy ja lähettääkö markalla Kelloseppä J. E. JUVENIUS, Tampereella. Huom.! Suuri kuvallinen hin taluettelo kelloista, kultasormuk sista, kellonosista y. m. y. m. lä hetetään ilmaiseksi, asiamieheksi ryhtyville. (H. 806) Sortavalan Evankelinen Seura myö Koko Raamatuita Uusia Testamentteja Herätyskirjasia Lehtisiä Kirjasia nuorisolle Äsken ilmestyneitä kirjasia : Kilparata, hinta 10 p. Syntien anteeksiantamus, hinta 10 p. Tule sinäkin, hinta 10 p. Miten tulee minun lukea Raa mattua? hinta 10 p. »Kertomuksia nuorisolle» 3, 10 p — Mitä Jumala tahtoo meille tehdä? 5 p. — »Tämän », »Kyllä, sana terveille ja sairaille», III ja IV p. 2 kpl. Pyytäkää luetteloa! Asiamie- hille alennus. Raamatut vapaasti lähimmälle rautatie-asemalle; kirjasten lähetys on aina va paasti. »Eloa on paljon, mutta työ väkeä on vähän» (Matt. 9: 37.) Kirjat tilataan osoitteella: sn Seura [n fo kaikille selviäisi, että Suk- uliila kela polkupyörät ja Tar- ; mo ompelukoneet ovat maailman parhaat, jonka on todis tanut koneinsinööri sekä käyttäjät, on teidän heti pyydettävä kuudetta- sataa n:oa käsittävä tavaraluetteloni. Jälleenmyyjille edulliset ehdot m. m. 300 mk. kultakello palkkiona. Luettelo lähetetään maksutta. Eino Louhivuori, Vaasa, kone-, kello- ja korutavarain kauppa. Joensuu . läht. Hammaslahti Onkamo . „ Tohmajärvi „ Kaari la . „ Värtsilä . tul. , läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . _ Heljiä . . „ Sortavkla tul. „ läht, Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elisenvaara tul. » I»ht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea ►d o t: g R fr oc vr £. e o 71 tul. läht. Hannila Kavaotsaari „ Karisalmi _ Tali . . „ Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. n n n Viip. Hels. läht. 11.00 11.40 12.19 12.41' 1.01 1.13 1.23 1.41, 2.13 2.31 3.15 3.26 3.3B 4.10 4.24 4.52 5.07 5.34 6.52 6.11 6.32 7.07 7.55 7.41 8.54 8.19 8.32 8.57 9.04 9.77 9.A 9.41 9.50 Viipuri—Joensuu Hels. Viip. tul. Piotr. n 71 •n w n n H n n » n 5.4£: 6.iy| 6.58j 7.20! 7.40| 7.52; 8.0* 1 8.171 8.48! 9.051 9.49, io oc; 10.10; 10.441 1058 11.27 11.42 12.08 1218 12.36 12.55 1.27 1.50 2.01 224 2.39 2.50 3.09 3.21 3.33 3.44 3.56 4.04 2.3 3.21} 4.( 6j 4.33? 4.59! 5.13! 7.15 6.2? 1120 1.15 O S: G 0 9 2.51 10.45 5.02 10.29 5 600 6.2 i 6.35 6.49 7.03 7.16 725 Pika juna 6.10 i 2.41 | 7 5b 7.01 5.j*] 1.03 11.08 4.34 10.12 3.54 2 5r o.oo 2.27 Sortavalassa. Suurin varasto Suomessa Verkkoja^ijoka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. ra. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyvdysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Vinlaa^ieliä, — V — • 1771 — • Hampilha ja äänirautoja viulu- ja soitin- tarpeita Joensuun Itfrjap. O.- T:n Paperikaupassa. tul. läht. Viipuri . läht. Tammisuo . Tali . . „ Karisalmi „ Kavantsaari „ Hannila . , Antrea Koljola Sairala „ Inkilä . „ Ojajärvi . „ Hiitola . „ Alho . . n Elisenvaara tul. „ läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . f Kuokkaniemi Sortavala tul. „ läht. Helylä „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. » läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Hammaslahti Joensuu. tul. — | 7.54 — i 11.35 6.40 6.50 7.02 7.13 7.25 7.37 7.54 8.U9 8.26 8.48 9.0U 9.27 9.55 10.16 10.35 10.45 11.13 11.33 11.58 12.12 12.45 12.55 1.07 1.55 2.18 2.46 3.00 3.10 3.24 3.44 4.07 4.45 5.23 1.30 1.40 1.53 2.05 2.1& 2.31 2.50 3.06 3.21 3.42 3.53 4.18 4.45 5.05 5.24 6.34 6.02 6.ST 6.Zö 7.JS5 7.30 7 4o 7>1 8.41 9M 9.31 9 T O 9.55 10.53 10.53 10.4? 11.22 12.50 Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Stslavepkkoja, Nuotanosia, valm. nuottoja, Riimu- verkkoja, Rysiä y. m. kalastus- tarpeita. Isoin ja halvin varasto! Jälleenmyyjiä otetaan! Hintaluette lolta ilmaiseksi! Viimeiset palkinnot: Neljä I:stä Turun kalastusnäyttelyssä 1908 ja viisi Iistä Uudenkaupungin 1909. Turun Kalanpyydys-Liike, Turku. (I. 44241) A I a n 1 a i k u-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta- ■elity«-, Sisällys- y. m. lomakkeita ------- nmtttttttmma Näitä kaikkia saatavana O.-Yi pajerikiiiasta. SEPPELEEN NAUHOJA Joensuun E. 0.-Y:n Paperlk. Soka- jlJOft 4.15 4.27 4.44 5.0C 5.32 5.4)- 6.09 6.24 6.C 7.13 7.55 8.05 gM 9.n 9.35 6.35 6.53 7.19 7.49 8.33 9.16 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1909 toistaiseksi. ►3 e Asema 5* o !'« • e. pr 9 CT f V S' "0 Joensuu . . . 5.50 Lehmo . . . 6.02 2 6.04 Kontiolahti . . 6.24 10 6.34 Jakokoski . . 6.50 6 6.65 Kaltimo . . . 7.19 10 7.29 Paukkaja . . 7.45 2 7.47 Uimahar|u . . 7.59 10 8.09 Haapalahti . 8.31 2 8.33 Kelvä . . . 8.53 2 8.55 Vuonislahti . . 9.16 10 9.25 Tiensuu . . 10.00 1 10.01 Lieksa .... 10.20 — — i-3 *d £ B O" Asema 5" a 3 & % ? ? i -a pf -0 V st Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.56 10 7.05 Kelvä . . . 7.25 2 7.27 Haapalahti ■ 7.47 2 7.49 Uimaharju . . 8.11 10 R21 Paukkaja . . 8.33 2 8.35 Kaltimo . . . 8.51 10 9.01 Jakokoski . . 9.25 6 9.30 Kontiolahti . . 9.46 10 9.56 Lehmo . . . 10.16 2 10.18 Joensuu . . . 10.30 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. „ " 4 .J-.PP— " 6 J- PP*., Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8~- 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan Ja ulosannetaaa ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti- tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Joensuun Kirjap. O.-Y. 1910