««•o 65 — I9IO. KAIKU. Keskiviikkona Kesäkuun 8 päivänä. antaa V. P. K:n soittokunta Hupisaarilla Torstaina t. k. 9 p.na kello 8 ip. Pääsylippu 25 penniä. —- Hautaus. Toissa iltana kät- kettiin täkäläisellä hautausmaalla hau- dan hiljaiseen lepoon seppä Juho Lei- miskäa puoliso Maria Leirviskä. Hau- taustoimiruksen toimitti mainajan poi- ka, pastori Hannes Leimiskä. Hau- dalla lauloi täkäl. Motettikööri. — Kuolleeksi julisti raastuman- oikeus wiime maanantaina koneenkäyt- tälä Ernst Fredrik Brunströmin, joka sitten wuoden 1882 oli ollut kotoaan poissa, oleskellen m. m. Ameriikassa eikä ollut antanut mitään tietoa itses- tään. Otaksutuksi kuolinpäimäksi mää- räsi oikeus tammik. 1 p. 1900. — Routva Peutziuiu kuole mau johdosta on Oulun läänin ku- mernööri antanut määräyksen täkäläi- selle kaupunginlääkärille, että hänen on ryhdyttämä tarkastamaan mainajan ruumista. Ruumiin amaus toimite^ 7aan tänään. — Talonpyörtöjuttu, jossa oli kantaja neiti Anna Fredrika Westman ja »vastaajana kauppias Pekka Holappa, oli esillä maanantain raastuman istun- nossa. Sisarensa puolesta oli oikeu- dessa Hanna Maria Westman asiamie- hen kautta. Kauppias H. oli nimit. ostanut Jaakko Tauriaiselta kaksikolmatta ojaa tontin suuruisen maa-alan ja kartanon n:o 16 ensimäisessä kaupungin osassa 22,750 mk. kauppahinnasta. Oston jälkeen oli hän korjauttanut taloa ja tehnyt siellä yhtä ja toista pientä muu- tosta. Kun Westman pyörtö-oikeuden nojalla tahtoi sen ostaa, maati kaup- pias H. korjaukseen y. m. menneet kulut, joita maatimuksia kantaja joissakin mh- teissä »vastusti, kuitenkin suostuen mak- samaan talosta 28,000 mk. Raastumanoikeus julisti asiassa seu- raamansuuntaisen päätöksen: Koska Anna Fredrika W. omistaa kysymyksessä olemasta tontista jo kol- mannen osan, on hänellä lain mukaan oikeus lunastaa kaksikolmattao'aakin samasta^ rontista, jonka »vastaaja on haltuunsa saanut 22,750 mkan kauppa hinnasta Ida ja I. Tauriaiselta, tuo- mitaan »vastaaja »viipymättä luomut- tamaan kantajalle talo ja kartano 28,000 mkan kauppahinnasta, mutta tantajan on sitäpaitsi maksettama mas- taajan maaliman, muutoksiin ja kor- jauksiin menneen summan, kuitenkin hiu kan alennettuna, 334 mkalla 33 pennillä. — Oulun Purjehdusseuralla oli kokouksensa eilen illalla klo 8 seura- huoneella. Siinä päätettiin ostaa ar- montakutterikfi Oulun luotsipiirin en- lifen päällikön Hj. v. Bonsdorffin kut- teri. — Oulun Uimaseuran johto kunnan kokous oli eilen illalla 8 uimalaitoksella. Kokouksessa luettiin sinne saapuneet hakemukset uimaopet tajan mirkaan. Hakijoita oli ainoas- laan kaksi, molemmat miesten uima- opettajan »virkaan, nimit. Eero Mar- tikainen Kuspiosta ja Jaime Marti- kainen Iisalmelta. Kokous hytväksyi jälkimmäisen. Naisten uimaopettajaksi ei «sllut ke- tään hakijaa. Johtokunta päätti kään- tyä routva MäLnäsen puoleen, j^ka on paikkakuntalainen ja on suorittanut uimamaisterin tutkinnon, ehdottaakseen hänelle amsinna ollutta mirkaa, mutta, jo» hän siitä kieltäytyy, päätettiin £ir- joutaa Maasaan ja Helsinkiin uima- seuroille, että ne toimittaisivat uima- opettajan, jonka tulee osata ehdolta- masti suomen kieltä. — Oulun Uimaseuran wuosi kokous pidettiin heti johtokunnan ko touksen jälkeen. Siinä oli esillä seu- raaivat asiat: Muosikerttnnus luettiin ja hyrväk- syttiin. Siitä kämi selmille, että ui maseur^n tulot o!iwat miime »vuonna olleet 3,900 mkaa, melat sitämastoin 8,245 mkaa 44 penniä. Nykyisin we- !at nousemat 1,160 mkaan. Tilien tekijöille annettiin tilima- vaus. Johtokuntaan tulimat marsinaisiksi jäseniksi entiset, nim.: K. Aura, I. Koski, T. Flinkman, U. Heikkinen ja H. Murto, »varajäseniksi A. Ranta- niemi ja W. Huhanantti. Tilintarkastajiksi malittiin E. Skog- Uedt ja A. Korkeakimi sekä »varalta W. Mikkonen ja I. Mattila. Seura päätti siirtää uimahuonera- haston seuran yhteiseen kassaan. Pöytäkirjan tarkastajiksi tulimat I. Mattila ja A. Korkeakimi. tetään merimieslähetyksen juhlaa. Tu- lot käytetään saman lähetystön hy- rväksi. — Höyrypursi „Jris" jolla retki tehdään, lähtee täällä sunnuntai- aamuna klo 6 ja palaa samana iltana. — Soittajaiset antaa W. P. K:n soittokunta Hupisaarilla huomenna klo 8 illalla. — Kulkuwuorou muutos. Höy- ryalus Iris lähtee huomisesta saakka aina klo 4 kaupungin rannasta Hai- luotoon. Junneliuksen jutun jälki- maininkeja. Rouma Alma Junnelius on Oulun läänin kumernöörille jättänyt anomuk- sen, jossa hän mainitsee, että pesän- kirjoitus hänen miehensä ensimäisen maimon jälkeen osotti »varoja oleman kaikkiaan 324,000 mk., maikka pesän omaisuus oli armioitu niin matalaksi, että esim. Kansallispankin osakkeet, joista nykyään maksetaan noin 800 mk., armioitiin 200 mkn armoisiksi ja Pohjoismaiden pankin osakkeet, joista nykyään maksetaan 440 mkn paikkeille, armioitiin niinikään 200 mkn armoi- siksi ja että pesässä marmaan oli tä- män muoden alussa ainakin 200,000 mk., jotka olimat talletettuina Kansal- lisosakepankissa ja Tampereen osake- pankissa. Koska kirkkoherra Junne- lius nyt on ryhtynyt hämittämään omaisuuttaan lahjottelemalla y. m. tamalla, pyytää rwa Junnelius, että yllämainitut pankit kiellettäisiin kenel lekään, olkoon se kuka tahansa, maksa masta hänen naimaoikeutensa osaa mastaamaa summaa 100,000 mk. tai että mastaama maimon mähin naima oikeus tulisi »nuulla tamalla turma Luksi. Kun kirkkoherra Junneliuksella sitäpaitsi kuuluu oleman aikomus muut taa ulkomaille, anoo rma Junnelius että hänen miehelleen annettaisiin maas tamuuttokielto, kunnes tämä on sel mittänyt asiansa. Kirjelmässä huo mautetaan myös, että pesäerokysymys tulee kihlakunnanoikeudessa käsiteltä mäksi t. k. 18 p. Tästä anomuksesta on kirkkoherra Junneliukselle annettu tieto ja maa dittu selitystä 14 päimän kuluessa. gEHBSKgM — Läänintvirkamiehet. Mirka mapautta yksityisten asiain takia oiva saaneet Sälöisten piirin nimismies Konst. Heinemann kahdeksi »viikoksi. ku luman kesäk. 1 pistä lukien, ja Kuu samon piirin nimismies Simo Palmo la kahdeksi kuukaudeksi, saman kuun 8 pästä lukien, ja on edellisen sijaiseksi siksi aikaa määrätty poliisikonstaapeli I. I. Olkkonen ja jälkimäisen yliopp Armi Maltamaara. EB&S3EB — Laitvaliike. Eilen saapuimat tänne ruotsalainen höyrylaima „Cana- dia", joka lastaa Toppilansalmen sa halta puutamaraa ja tanskalainen pur- jelaima „Ludmig" tuoden Englannista koleja, keksejä, rautoja ja piilejä. Miime yönä saapui höyrylaima ..Storsursten" tuoden Pietarista kap- paletamaraa. Tänä aamuna saapui ruotsalainen höyrylaima „Bris", joka on ottanut osan lastiaan Torniosta ja täältä mie- pi sahattua puutamaraa. — Retken Hailuotoon tekee Ou- lun motettikööri ensi sunnuntaina. Pe- rillä suoritetaan kirkossa iltapäimällä sama ohjelma, joka esitettiin täällä m. k. 31 pnä. Samassa yhteydessä mie- oli Limingassa miime torstaina kesä 2 p:nä nuorisoseuran talolla „Tai melassa". Näyttelyn toimeenpanima Äaisyhkistys ja Maalaisseura. Näyt teille saimat asettaa ainoastaan Limin gan kuntalaiset »viime talmikauÄen aika na Valmistettuja kotiteollisuuden tuot teitä. Sangen runsaasti oli karttunu kaikeLaista naisten malmistamaa ko dissa tarmittamaa tamaraa. Korutöiksi tuskin mitään saattoi nimittää. Suu rimman huomion herättimät kangas- pakat ja millalangat. Millalangat oli mat enimmäkseen kylvin kehrättyjä, ja runsaasti sekä sukka- että kudelankoja Kutomatöistä huomatuimpia olima naisten ja miesten pukukankaat, pa!t- tinat, silmikot, raanut, matot ja akku- namerhoianka^t. Kotiteollisuuden tuot- teista oli myös naisten, miesten ja lasten pukuja näytteinä sekä suuri joukko muita ompelutöitä. Wielä oli nähtämänä saipuaa, soopa, perunajau- hoja ja moita, maikka mähässä mää- rässo. Suotcuvaa olisi, että tämäkin puoli kotiteollisuudesta tulisi mastai suudessa runsaammin edustetuksi. Mies- ten kotiteollisuus oli sangen niukasti edustettuna. Nähtävänä oli kärryt, reki, kaappi, 3 tuolia ja »vähän muu takin. Puuastioita oli ainoastaan yksi saami, maikka astiain teko on tamalli sia miesten puhdetöitä. Kaikkiaan oli näytteillä 222 nume- roa, joista naisten töitä 200 ja mies- ten 22. Näytteille panijoita oli kaik- kiaan 95* henkilöä, niistä 78 naista ja 17 miestä. Palkintoina jakoi Naisyhdistys 132 mk. 50 p., johon summaan on luet- tuna Talousseuran näyttelyä marten antama amustus 75 mk. Palkintoina jakoi Maalaisseura 28 mk. Naisten töistä saimat I palkin- non 3 mk. seuraamat: Maria Heikka, Beata Routtu, Maria Heikkinen, Maiju Matturi, Maria Mustonen, Maria Keinänen, Anna Koimisto, ja Kaisa Miettunen. II palkinnon 2:50 saimat: Kaisa Sangi, Kreeta Saivola, Liina Juus- tila, Anna Juustila, Maria Erkkilä, Priita Ojanperä, Sandra Heikkinen, Anna Väyrynen, Aina Tuomikoski, Anna Jukola, Maria Molnberg, Hanna Kujanpää, Maria Korhonen, Sosia Rii- kola, Kaisa Seppälä, Anna Utriainen, Katri Pitkänen, Liisa Nikula, Anna Mankinen, Serasiina Hymönen, Tyyne Niemelä, Aina Hag, Helmi Kanniainen ja Anna Härm6. III palkinnon 1:50 saimat: Alli Jukola, Kreeta Saarela, Maria Nis- sinen, Maria Pattinen, Liisa Toppinen, Priita Heikkinen, Anna Härmä, Maria Määtäjä, Maria Mustonen, Miina Krankka, Maria Krankka, Sofia Lai- tinen, Liisa Torminen, Sofia Tuokkola, Anna Matturi, Aina Saarela, Kaisa Alametsä, Priita Bildo, Liisa Sohlo ja Liisa Kiiskilä. Sitäpaitsi jaettiin useammille henki- löille pieniä kehoituspalkinnoita. Näyttelyn yhteyteen oli puuhattu iltama. Jltamamieraat termetulleiksi lausui opettajatar neiti Katri Tuori, esitelmiä pitimät rouma Tyyra Tol- manen „kauneusaistin kehittämisestä" ja herra Tapola kotiteollisuuden kehi tyksestä eri aikakausina, runoja lausui- mat opettajatar Alma Alitalo ja H. Toppila. Limingan naiskööri lauloi op. P. Tapion johdolla kolme eri ker- taa siemiä lauluja miellyttämästi. Tämä Limingan paikallisnäyttely ja iltama onnistuiivat hymin, josta kiitos toiineenpanijoille. Ja toimokaamme, että tämäkin on puolestaan kohotta- massa kotiteollisuutta. M» liira MintMMs. Alempana mainitut meijerit oma oman ilmoituksensa mukaan saamutta neet 18 p. toukokuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraama hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 2: 54 62 ast. moit „ 2 2:60 28 .. „ .. 7 2:6118 „ „ .. 8 2:54 7 ,, „ Korkein keskihinta 2 mk mk. 54 p. Yhteensä 134 ast. moita hinta oli 2 mk. 61 p 56,5 p., alin hinta r.*' — Kansakoulunopettajat. Lu mijoen kirkonkylän poikakansakoulun johtajaksi on hymäksytty Isak Räisä nen ja Pyhännän kirkonkylän kansa- koulun johtajaksi Juho Tukkimäki Käsityönohjaajaksi »viimemainittuun kouluun on otettu neiti Wieno Maria Perälä Alamudelta. — Limingan kaswatnsopilli sissa naiskäsityönohjaajain wal mistnsknrsseissa on osanottajia yh teensä 14, joista 5 roumaa. — Kemin kirjapainon palosta joka tapahtui miirne lauantaita mas- ten yöllä, ei ole poliisikuulustelussa joka pidettiin eilen aamulla, saatu mi- tään marmuutta siitä, mistä tuli al- kunsa sai, maikka kahdeksaa eri henkilöä kuulusteltiin. Tulen armellaan alkaneen eteisessä olemain minnin rappusten alla ole masta suojasta, jossa säilytettiin kai- kellaista paperikauppa-alaan kuulumaa tamaraa. — Sekawa juttu. Kemin kau- pungin tilijuttua on pengottu ahkerasti, Maanantaina oli opettaja O. A. Hol- min nimismies L. Hellettä mastaan nostama kunnianloukkausjuttu esillä. Opettaja Holm on näyttänyt kuitin, jonka mukaan majaus olisi nimismies Helteen tekemä. Helle taas puolestaan mäittää, että kuitti olisi numeroita muuttamalla saatu 4,000 markkaa suu- remmaksi. Maistraatti on määrännyt kaupun- ginmoudin arkiston tarkaslettamaksi, joka tapahtuu näinä päiminä. Helle ei ollut oikeudessa saapumilla, koska oli siitä estettynä »virkatoimiensa kautta. Juttu on esillä taasen huo- mennä, zolloin asiaan lisämalaistusta säätänee. Myöhemmin ^aimme tietää, että Helle olisi pidätetty »virastaan ja hä nen yksityisarkistonsa otettu takama- rikkoon. — Pellerwo Seuran neuwoja Juho Wähä-Krkkilä puhuu osuusmei- jereistä ja -kassoista N i »u a I a §>) a seuraamissa paikoissa: Sarjankylässä kesät. 13 pnä. Maliskylässä kesäk. 14 pnä. Haapaperällä kesäk. 15 pnä. Karivoskylässä kesäk. 1.6 pnä. Järmikylässä kesä.k. 17 pnä. Paikkakunnan asianharrastajia pyy- detään huolehtimaan kokoushuoneitten hankkimisesta ja lähenunästä ilmoitta- misesta. Kokoukset alkamat klo l h 8 ip., ellei jossakin paikassa toisin ha- luta. — Limingan nuorisoseura näytteli miime sunnuntaina 5:nen kerran „Tuk- kijoella". Näytteleminen onnistui jota- kuinkin kappaleen sisältöä »vastaamalla amalla, niin että nautinnolla moi seu- rata näyttelemistä. Paljon maimaa a huolta kysyy niin suuren kappaleen esittäminen. Mutta niin esitettynä ei ole ponnistukset turhaan menneet. — Satviknoppaan hukkui Ou- ujoen nuorisoseuran talon lähellä mii- me maanantai-iltana kimityömies Loh- man neljännellä ikämuodellaan olema loika. Henkiinmirmoittaminen oli tur- )aa, »vaikka lääkärikin oli paikalla. — Lehmä hukkunut lähteeseen. Wiime »viikolla sattui Pyhäjoella sel- ainen onnettomuus, että talokas Matti Pelkosen paras lehmä putosi lähteeseen hukkui siihen. Lehmä oli »vakuu- ettu kunnan yhteisessä eläinmakuutus- yhtiössä. — Kansakouluasiat Kemijär- wellä tuntumat oleman menossa rap- liolle. Jsonkylän piirin kansakoulua ei kunta, mastoin asetusta, suostunut ottamaan huostaansa, ei edes sen kou- un toimessaoloakaan, maikkapa nyt itse koulutalon ja kaluston armosta ja omistusoikeudesta olisikin kiistetty ja un sanotun koulun yksityisten ylläpi- oaika päättyy kuten tunnettu 1 pnä uleivaa elokuuta, niin koulun kohtalo on epämarmalla kannalla. On kuulu- nut, että sanotun koulun opettajakin olisi hakenut ja saanutkin paikan muual- la. Niin kauan kuin asiat koulun suh- teen omat nykyisessä tilassaan, ei liene suuria toil^eita, että koululle uutta opettajaa saadaan ja onya epäiltäivää, tokko Jsonkylän kal!sakoulupiiri olisi Tähän antamat Helsingin Sanoinat täl- laisen naleman »vastauksen: „Hra I. li. on lopuksi »vedonnut harmai- siin hapsiinsa ja se onkin ainoa kohta koko hänen laajassa kirjoituksessaan, jolle on huo miota annettama ja joka kenties hra I. (S:n niin opinhalukas, että rupeaisi lapsil- esiintiimistä jossain määrin selittää. Mutta leen omalla piirin kustannuksella yllä- pitämään toista koulua, kun he jo täy- dellisesti kustantamat kirkonkylän kou- lua yhteisesti muiten kuntalaisten kanssa. Kirkonkylän koulussa työskentelee kaksi opettajaa (mies- ja naispuolinen), joista edellinen on jo ikämies. On kuulunut, että naisopettaja muuttaisi pois Kemijärmeltä ja kun kirkonkylän koulun oppilasmäärä ei nykyisin ole niin suuri, että sen perusteella pitäisi olla kaksi opettajaa, niin on pelättä- missä, suostuuko kunta siinä tapauk sessa, että opettajatar muuttaisi pois, ottamaan edelleen toista opettajaa. Näin ollen tulisi koko Kemijärmen kun- nan suurilukuisen kansakouluijässä ole- mien lapsien opinhalu jäämään yhden iäkkään opettajan huostaan. Jos näin kämisi olisipa se melkein häpeä teille Keinijärmen edistysmielisille kuntalai- sille. Kohtapa saa sanoa, että siinä asiassa olisitte mararikon partaalla. — Tuomi kukki Pulkkilassa Laa- kon talon lähettymillä t. k. 1 p:nä. — Kuusamon Pohjanperältä toukok. 29 p:nä 1910. Kesäntulosta kai ensin paki- sen. Jkämällä kesää ja lämmintä odo- tetaan, maikka näyttää mahdottomalta sen tulo, kun on ilma niin kylmää, että tuskin turkitta tarkenee. Tuon- tuostakin satelee lunta, niin ettei mil- japellotkaan pääse edistylnään, maikka ohra on ollut jo kolmatta miikkoa pantuna. Karjanrehun puute alkaa ahdistella, kun useammalla jäi heinät sulantullessa metsään. Nyt sulalla niitä on maikea saada. Joku on jo laskenut lehmänsäkin laitumelle »vaikka siellä ei syötämä taida rapiaa olla. Ja manhassa sananlaskussa sanotaan- kin että, kun on sula maa, niin „sit- kas on kesäinen kuolio", »vaikka ei tuo lienekään „mämmi mättäällä". Huonoa heinänkasmukesää ne »van hat maan ennustelemat, kun on kyl- mää näin alussa ja saattaahan tuo niin ollakkin että, kun hitaasti pääsee matkaan, niin hitaasti kasmaa. Tukkipuiden uittohommatomat parhaillaan täydessä käynnissään täällä Kuusamossa. Alakitkan lohkon puut on eräs karjalainen ottanut urakalla laskeakseen ja hymästi on onnistunut- kin, kun on ollut järivillä myötätuuli. Ainoastaan Oulangan metsästä haka- tuilla puilla, jotka sama on ottanut laskeakseen, on ollut mähän mastusta- kin, kun tullva ennätti laskeutua ja ruuhkasi niitä koskiin. — h r r. — Snrknteltawan rumaa käy töstä osoitti eräs tukkiyhtiön työn- johtaja Sodankylän Kuoskussa. Hän oli nimit. tullut erääseen taloon, jossa oli käsityökoulu. Kun koulu alkoi toi- mensa kello kahdeksan aamulla, käsket- tiin miestä mäistymään syrjään, mutta tästäkö hän alkoi kirota, — joka ei suinkaan kuulunut hauskalta kuulijoista. »vanhuksenkin on muistettaiva, että »vanhuus myöskin w e l »v o i t t a a eikä »vain anna erioikeuksia." Hm — „Iris^-laiwa, joka alkoi kulkunsa Hailuotoon, näyttää oleman enemmän sie- män ilman laima, päättäen siitä, että nyt kun on ollut tuuliset ilmat, on se kulkenut taipaleensa jokseenkin hitaasti. Niinpä ei- lenkin meni sillä Hailuotoon mennessä ne- lisen tuntia ja tänä aamuna tuleskel» se peräkkäin „Onni II:sen" kanssa^ Ivaan joutui Ouluun lähes tuntia myöhemmin kuin „Onni Uinen". * — Ei saa kertoa. Senaatin marapu- heenjohtajalle on tehty ilmoitus, että sano- malehdissä on ollut julaistuna eri senaat- torien mielipiteitä, joita he omat la»tsuneet kahta asiaa käsiteltäessä. Niiden ilinaise- inisen katsoo senaatti sotiman senaatin ohje- säännön tl) pykälää mastaan. Toinen uuti- nen koski meritullirajan ulottamisasetuksen julkaisemista Suomen asetuskokoelmassa ja toinen kysymystä 2,000 mkan myöntämisestä kansakoulun- ja kansanopistonopettajille sti pendeiksi käyntiä marten Tukholman koulu- kokouksessa. Kuka edellisestä asiasta on sa- nomalehdille antanut tietoja, sitä ei tutkit taessa ole saatu selmille, jälkimäisestä taas on oman ilmoituksensa mukaan tietoja an tanut asian esittelijä, protokollasihteeri A Malin ja häneltä on sen johdosta arm. ase tuksen nojalla muodelta 1902, »nikä koskee senaatille myönnettyä kurinpito^oikeutta »vaa dittu selitystä 8 päimän kuluessa. Venäjältä. — Buturliuiu murhajuttu. Pietarissa kuoli äskettäin epäilyttä- mällä tamalla luutnantti Buturlin, jo- ka oli perimä isänsä jälkeen miljoonia. Erästä lääkäriä, joka hoiti mainajaa, rumettiin epäilemään kuolemaan syy- pääksi ja onkin hän nyttemmin tun- nustanut tahallaan saattaneensa luut- nantti Buturlinin hengiltä. Hän mäit- tää kuitenkin, että hänet siihen hou- kutteri mainajan lanko, O'Brien de Lassy, joka siis näyttää halunneen päästä »vainajan miljoonien omista- jaksi. Ulkomaalta. järjestää P.^P:n maanrviljelysseuran ja asianomaisten maatalousseurojen toi- mesta Romaniemellä, Sinetän maa- talousseuran alueella. S i n e t ä s s ä. Kankaan talossa t. k. 12 p.. alkaen klo 4 ip. Tapion kylässä Mantereen talossa t. f. 13 p., alkaen klo 9 ap. Songan kylässä Songan ta- lossa t. k. 14 p., alkaen klo 11 ap. Tapiolla koetetaan saada ohjelmaan myös kilpakyntöä ja -ojitusta sekä Songassa kilpaojitusta, joissa jaetaan Pieniä palkintoja. Kemijärmellä Kemijärmen Dli- kylän maatalousseuran alueella, Ta pioniemen kylässä Aaro Kulpakon ta lossa t. k. koko 17 päimä alkaen klo 9 ap. Alatorniolla, Thuremikinpap- pilassa t. k. 17 p. klo 5 ip. jolloin on tarkoitus saada perustetuksi maa- talousseura myös Alatornion alapuo- lella oleivien kyläkuntien kesken. Alimojakkalassa, nuorisoseu- ran talolla t. k. 27 p. Alatornion Alipuolen maatalousseuran alueella; ällöin myös käytännöllisiä, paikalla uoritettaivia kilpailuja. Kaikissa yllämainituissa tilaisuuk- issa on maanmiljelysseuran neumojia äsnä. — Suljemme ne kaikki asian- omaisten maatalousseurojen jäsenten ekä muitten asiaa koskemien henkilöjen huomioon. Seuratkaapa esimerkkiä muutkin paikallisyhdistykset. — Lappalaisia Helsingissä. Eräs kir jeenmaihtajamme kirjoittaa meille Saksasta palaamien lappalaisten olosta pääkaupun gissamme seuraamaa: Tultuani pääkaupunkiin kohtasin Rauta tientorilla erään mieshenkilön punasella ja keltasella meralla nauhotettu takki päällä jonka tunsin lappalaiseksi Pietari Nikode mukseksi, joka kertoi tulemansa Saksasta näyttämästä pohjoisten tunturien asukasten alkuperäisiä elämäntapoja. Heitä olikin yh teensä 17 lappalaista enimmäkseen inari laisia, joilla sitten oli tuo milkasmerinen Jomppanen johtomiehenä. Jomppaselle oli syntynyt lapsi Saksassa ollessa. Se oli masta kuuden miikon manha. Sitä he ni mittimät saksalaiseksi. Usein Helsingin yleisö heitä yrittti termehtää kadulla, mutta siihen heti kerääntyi suuri kansanpaljous, että po liisin täylyi se hajoittaa. He käivimätmyös eduskimnassa, jossa Lapinmaan edustaja y. m. termehtimät heitä ystämällisesli. W k. 3() päimänä olin heidän seurassaan, jol loin erään hymäsydämisen ylioppilaan joh dolla mennmne miuneiseen istuntoon, jyssa meitä lappalaisia eräät naisedustajat ter mehtuvät ja tounittimat meille liput, että pääsimme juhlajumalanpalmelukseen. Siellä loppuun asti oltua palasimme taas kukin kortteeriunme. Lappalaisia on käytetty mo nessa paikassa m. m. Historiallisessa mu seossa sekä yksityisten tykönä, jossa heille on osoitettu suurta kunnioitusta. Lappalais neitoja omat näinä päiminä taluttaneet Hel singin hienoimmat neidit, uteliasta yleisöä kintereillä. Eimät aikoneet enään lähteä ulkon»aille. Nikodemus erittäinkin moitti kuumaksi Saksassa oloa, kuin heidän täytyi olla ulkona. Sanoi silmäin palaman pilalle Wielä tätä kirjoittaissa majailemat lappa laiset Helsingissä »»seassa eri kortteerissa Kysyin, milloin he lähteivät kotia, mutta h mastasimat: no, emme tiedä, ei ole pää miehemine siitä puhunut mitään. * — Maksoi kuparirahassa. Kun nimis mies W. Nordlund hiljakkoin meni erääseen torppaan Siikajoen Merikylässä tonnitta inaan pakkohautokauppaa, niin »velallinen »velkojan hymitti kuparilanteilla, jotka pai nouvat kuudettakymmentä kiloa, käypää ra haa. L:o. Oikku uutisia. — Wetoaminen harmaisiin hapsiin. Siinä perheriidassa, joka nuorsuomalaisten keskuudessa on taas puhjennut ilmiliekkiin ja jossa itse Jonas, kuten muistettanee, on joutunut kiirastuleen, puolusteli Jonas it- seänsä m. m. seuraamalla lauseella: „Paljoa en ole tehnyt tämän »naan edestä, mutta sen merran luulen kuitenkin tehneeni, että minua »vanhuuteni päimillä olisi säästettämä aiheettomasti joutumasta sellaisten hyökkäysten ja alhaisten »nielen- osotusten esineeksi, joihin nuo 12 nuorsuo- maloista edustajaa ja „Helsingin Sano- mat" niiden mukana omat tehneet itsensä syypäiksi". Atuualta Suomesta. — Papisto. Anttolan kirkkoher ran mirkaa omat m. m. hakeneet kirk koherrat I. N. Joutsela ja W. Kyyrö. Turun lähetysyhdistys on päättänyt kusua apusaarnaajakseen pastori K. K. Hautaniemen Kiimingistä. — Sortawalan diakonaattilai- toksesta on tänä kemäänä malmistu- nut seurakuntapalmelukseen 8 miestä ja 10 naista. — Kauppakoulut. Kotkan kaup- pakoulun kauppaoikeuden, maantieteen ja kansantaloustieteen opettajaksi on malittu sil. maisteri L. Äström. — Uusi törmäys Saugstadiu hylylle. Ruotsalainen p»»rjelaima „He:»rik", Slitestä, on torstai iltana törmännyt Sangstadin hylylle ja saa nut »vuodon sekä sittemmin yöllä up- poalvassa tilassa purjehtinut maihin Holmögaddien pohjoispuolella. „Henrik" oli kalkkilastissa. — Hampurin merimiespapin tointa ei ole kukaan hakenut. Koska pastori O. A. Salminen on kutsuttu Taimassalon kappalaiseksi ja oli hänen toukokuussa astuttama »virkaan, oli Merimieslähetysseuran toimikunta pa- kotettu lähettämään sinne mäliaikaisen merimiessaarnaajan, siksi kunnes maki- nainen merimiespappi saadaan. Dli- oppilas E. Hymärinen suostui otta- maan mastaan tämän toimen ja tou- kok. 14 p. lähti hän matkalle. Ham- purin merimiespapin toimi on uudes- taan julistettu haettaivaksi. — M. A. — Kieltolaki ja Ruotsin kansa. Koko miime kemään ajan on Ruotsissa suoritettu suuremmoista yksityisestä alotteesta toimeenpantua kansan äänes- tystä kaikkien maan 18-muotiasten asujanten keskuudessa kieltolain puo- lesta ja sitä mastaan. Tuloksena on ollut, että 1.845,249 äänestäjää on ollut kieltolain puolella ja ainoastaan 16,471 sitä mastaan. Kieltolain puo- lustajia on tämän mukaan 54 prosent- tia 18 muotta täyttäneistä Ruotsin kansalaisista. Loistama moitto siis kieltolain puolustajille. Kieltolakikysy- mys tulee marmasti saamaan uutta mauhtia läntiisessä naapurimaassamme. — Kreetan kysymys. Reuterin toimisto ilmoittaa, että kaikki suoje- lusmallat omat periaatteessa suostu- neet Englannin ja Ranskan esityksiin, jotka Kreetan kysymyksen uusi maihe on synnyttänyt. Nykyään keskustel- laan Kreetalle aijotun julistuksen sa- namuodon johdosta, mutta lopullisesti sitä mielä ei ole laadittu. Keskuste- lut koskemat pääasiallisesti kysymystä muhamettilaisista edustajista, maan ei suunnitelmaa Kreetan kysymyksen lo- Pullisesta ratkaisusta kokonaisuudes- saan. Lähetettyjä kirjoituksia Aski-Mmm Mmiljeliis- irnran tulo- ja mnmmOM in. I!)ll. Bleisknstannnsten rahasto. Tulot: Maltioapua 3,500: — Siirretty 10 °/o maanmilje- lys- ja karjarahoista 1,500: — Ahteensä Smk. 5,000: — Menot: Sihteerin ja rahastonhoito- jan palkka 500: — Johtokunnan jäsenten palkat ja matkat 1,500: — Vuosikirjan painatus 1,000: — Ilmoitus- ja muut paino- tuskustannukset 450: — Toimiston muokra 300: — Lämpö, malo ja puhelin 250: — Konttooritarpeisiin y. in. hoitokustannuksiin 1,000: — Dhteensä Smk. 5,000: — Maantviljelysrahasto. Tulot Maltioapua 10,000: — yhteensä Smk. 10,000: — Menot: Maatalousneumojan palkka 2,000: — Saman matkat 700: — Miljelystöidenneumoj. palk. 800: — Maamviljelysnäyttel. mar ten »varataan 1,100: — Edustuskustannukset 1,000: — Maamiesseuroille 3,000: — Koe- ja näyteiviljelyksiin 200: — Opintomatkoihin 200: — Aleisten kustann. rahast. siirret. 10 % 10,000: — 1,000: — Ahteensä Smk. 10,000: — Karjanhoitorahasto. Tulot Maltioapu 5,000: Ahteensä Sink. 5,000: — Menot: Karjanhoidonneum. palkka 1,000: — Saman matkat 250: — Karjakon palkka ja matkat 1,000: — Karjanpalkitsemisiin 600: — Koelypsykilpailuihin 200: — Sonni- ja tarkastusyhdis- tyksille 550: — Maamiesseuroille 600: — Karjanhoitokursseihin 100: — Satunnaisiin menoihin 200: — Aleisten kustannusten ra hastoon siirretäOn 10 °/o 500: — 500: — Ahteensä Smk. 5,000: — Puutarharahasto. Tulot Maltioapu 2,000: — Yhteensä Smk. 2,000:--