l.zuvsn!g>«!3 tislmiiluun l? p:nA S«ode«»ieme» os««smei- jeristä ^ekl konkurssihuutokaupassa korkeimman larjouksen 12.400 -ukaa metzeristi F. Etienne Lempäälestä, jonka tarjouksen melkos^t hymäisyi- wat. — Wii»a»whyz»»istä sako tettuja. PoliisikonSlaopeli O. Karlssonin ilmiannolta olimat Eu rajoen käräjillä eilen icsellinen Nes tori Lmne ja Vaimonsa Alina Laine, Eurajoen Kuimalahden kylästä, syy. tehtynä lu alattomasta mäkimiinan kauppaamisesta ja tuomittiin heidät kumpainenkin 75 mkn sakkoon sekä suorittamaan kunnolle 2" mk. kum- pikin. Maksvlvorojen puutteessa on sakko suorii ettan?a IZ päiwän m.iii- keudella. Eräs toinenkin luwaton iviinan- myyntijuttu oli samoilla käräjillä ei len esillä, mutta lykättiin syyskäräjiin kun toista syytteeiialaisi^ta henki löistä ei oltu saatu haasteltua. Työmies Iuglko Scilo. Porin maa seurakunnan Toukarin kylästä, tuo mittiin eilen U!wilan käräj llä enst- kcriaiseöta tumattomasta valoivnnau ja konjakin myynnistä 75 m?:n sak koon ja suorittamaan kunnolle 25 mk. sekä ilmiantajalle 6 mk. ja todistajille palkkiota. Tuomittu oli asuunkaan myynyt !vähi?sä erin yllämainittuja Väkijuomia. — War?a«desra juonlittsja. Jtsell.po ka ^cans Eduiaid Ojanen Limian ?liemenkylästä ja hänen cla- ikäiset »veljensä Lauri ja Jalmari sekä i .s.pmka Acjcl Su -dström sa ma-ta kylästä o Dat Eur -jcen kärä jillä tuomitut Viime marrot- ja jou> lukuulla Luwialla olemiin huviloihin tekemistään wäkijuom> y m. murlo, Varkauksista. Frans Ojonen tuomia tiin 3 kk. kuritushuoneeseen ja me nettämään kansalaisluottamuksensa 4 Vuodeksi, Sundström 2 Vuodeksi 5 p:ksi kuritushuoneeseen jz menettä mään kansalaisluottamuksensa 4wuo deksi. Lauri Ojanen tuomittiin kas- matuslaitokseen pantaVaksi ja Jal mari Oj:nen isänsä kur :tettaVaksi. Lisäksi tulee tuomittujen tai sen, jolla waroja on, korwata Varastamansa tamarat ja todlstajaplilkkiot. Eilen tuomittiin Ulmilan käräjillä torpparinroika Nestor Malfr-d Pel tonen. NakliluN Lattomereltä, kol mesta eri murtomarkaudeSta yhteensä y ^deisi Vuodeksi kuritushuoneeseen. Kuten aikaisemmin olemme mainin neet, teki tuomittu joulun aikaan mur- tomarkaukfia F. Krouvin puodissa Lattomereltä. — Tmlipalo rumasi Iänujär- wellä Kauppilan kylään kuulumassa Harjun torpassa t. k. 6 p:n illalla polttaen rehuladon ja tallin sekä Ia dossa olleet miltei kaikki torpan rehu marat. N:o >7 I9IV Kiikoive». Maamiesyhdistyksellä oli kuukausikokouksensa Pz->ja!an ta- loZsa laskiaisiitana. A-uksi luettiin yhdistyksen tilit ja tilintarkastajain lausuiuo nlisrä seka myönnettiin joh tokunnalle tll':wapaus. Keskusteltu n puhdekäsityökurSsien pyytämisessä, muita kun lalmi nyt jo on ehtinyt näin pitkälle kulua, n°.in päätettiin jättää niiden pyynti ensi sylsyyn Satakunnan maaniviljelysseuran joh tokunta oli tarjonnut yhdistyksen pii riin 1 miikon keStärviä ..maamies- kurSseja", jotka kokous väätti ottaa mielihymällä Vastaan. Ne tulemat mahdollisesti w:etä tämän kuukauden ajalla, joten maamiesten olisi ajoissa järjestetläivä asiansa siihen reilaan, että Voimat säännöllisesti seurata luentoja näillä kursseilla, jcnlm e: ydd^nkäan inasMMljeliiän pidä pois jäädä. Naapurikuntalaiset omat myös tervetulleita, Konsulentti E. Carsten pi i esttel- män karjan tu!n?!ruokiunan järjestä misestä ja metsänho-donneurvoja I, Riutajärlvi metsätaloudesta, kosketet- len etupäässä ninä seikkoja, jotka metsän nusrennuksen aikaansaamiseksi olisi huomioon olettamat. Maanne- heuneumoja Juuse Rahola esitelmöi juurikasmlen Viljelyksestä näyttäen hzmainnollisesti ja numeroilla esittäen eri tuloksia juurikasmien sadoista ja ,viljelysaloista sekä omassa maassa että Tanskassa lehmälukuun nähdeii. I maisen esitelmäit johdosta keskus teltiin. Ensi kokous pidetään Jokekan torpassa maaliskuun 30 p:nä. Onni onnettomuudessa. Kumoa laimettaessa Pirttimäen tor passa täällä t. k. 8 p:n lllallo, kun työ pimeän tullen lopetettiin ja Vii meinen sorasaaVillinen nostettiin ylös kaimon ki:ovasta 3 syllän sywyyd :Stä, n. s. „pelitu'illa", aStui tämän sora- samoin päälle kaimossa työskennellyt 12-mustiaS poikanen Juho Koskinen, stmä ylös tullakseen. Mutta kun pzika ja saami olimat juuri ylös pää semässä, katkesi nostoketju ja poika syöksyi saamin kera takaisin symyy- teen. saaivi meni mäsäksi, mutta poika ei saanut mitään nähtäivää mam maa. hetkeksi kyllä meni tunnotto maksi, mutta Virkosi pian ja lähti kuopasta päästyään kotiinsa kämele- mään. Samalla ketjulla oli Vähää ennen, neljän miehen mäSniämänä, nostettu ylös isompi kiwi, eikä se sil- loin katkennut, mutta katkesi nyt yh den miehen Vääntäessä paljon ke- myempää kuormaa. Myyjäiset toimi pikanalähe- tyksen hyrväksi toimima Kirkonkvlän käsityöseura t. k. 7 p. KeSkikukoftn lalossa. Tilaisuuteen, jossa opettaja- tar neiti Kaino Hirsjärmi ja pastori on maailmankuulu lääkärien lämpimästi suosittama wahwistawa rammt^me lav- stlle ja sairaille henkilöille. Myqdaän apteekeissa ja rohdoskaupoissa. oR.v T. Tarmo pitimät laajasisältöiset, tarkasti seuratut esitelmät, oli saapu nut Varsin runsaasti yleisöä; Väli- ajoilla kuultiin lausuntoa, kertomus y m. sekä laulettiin yksi- ;a neliääni- sesti hengellisiä lauluja. Kaikki käsi työt eimär menneet kaupaksi, muita muuten oli tilaisuus erittäin houska ja mirkistämä. Toimomme maan näille käsityöseuroille, joita täällä työskentelee kolme, saman kalliin asian hymäkst, jatkumaa innostusta ja me nestystä, huolimatta niistä Varus tus- ja ehkäisy-yrityksistä, joita näitä Vastaan suunnataan. Kiukainen. Waiwaistaloasia on yhä w^an Vireillä KiukaifiSsa siinä muo dossa, että Euran kanssa rakenne taan yhteinen svairvaiStalo. Asta oli taas esillä Kiukaisten kuntakokouk sessa t. k. 8 p. Meisesti kannatet tiin maimaistalon rakentamista. Asiaa lopullisesti Valmistamaan ja eura laisten kanssa reulvottelemaan Valit tiin komitea, johon Valituiksi tulimot: Nestori Juusela, I. G. Koiivisto, Frans Mäkimikkola ja Erkani Kuu sisto sekä maralle W Anttila ja N. Jsojaalkvla. Kokemäki. Kokemäen Karhun kokous on huomenna klo 6 i.p. Sac.puk.-a joukolla, sillä tärkntä asioita cn poh- dittamana. Uudet jcsenet terwetul- leet! Kowa kolahdus sattui mei- jerikuski Nikulalle, Sonnilan 5y'.äs!ä, jonka ainoa, noin SM m?aa nndan?a hemsnen kuoli äkliZ. Noorm arkku. Kaikki poika mii karei lle kelpaa. Kun lukkari I. F. O!U- nrn t. k. 4 p:nä piti huutokauppaa ,vaiino'vainajansa jälkeen, niin nnz'i- täwän tamaran seasta löytyi jviiklo Variksen ja houkan Varpaita, joita huutokaupan pitäjä oli ostanut kun nallisl:utakunnan esimiehenä olleS, taon. Marpaat heitettiin huutokaup. pahuoneen lattialle eikä niihin sen enempää huomista kiinnitetty. PiS npä silloin poikamnkarien päävän voimia ne lattiatta ja fitte lähteä suoraa päätä kauppaamaan niitä ny kyiselle kunnallislautakunnan esimie helle. War>ksi-ta ja haukoista mak setaan näet tapporaha. Poikien pe toKyritys ei kn-.tenkoan onnistunut. Marpaat oliw^t kuirouneita ja n?aa '«stuneita, joten herätlimät epäluuloa. Asiasta tarkempaa selkoa otettuaan, vääsikin kunnallisl. esimies poikien keoposssta selloille. Pojat euvät saa- neetraan toiVomiaan tapporahoja, maan sen sijaan krzllä ansaitsemansa nuhteet. Runeberg-juhlaa Vietettiin Huir tisien kansanopistolla t. k. ö p:nä. ^)uh!a alkoi klo 5 j.pv. laulamalla yksiäänisesti „Halk' illan ruskon", jonka jälkeen johtaja G. Ignatius piti esitelmän Runeberg in »Salami- nin kuninkaista". Taosenkin laulaa beläytettettiin sekä yksiäänisesti että kuorossa. Seurasi sitten w. t. iohta- jatar Iina Hyrylän esitelmä »Fjalar kuninkaasta"; esitelmässä letitettiin myöskin kumaelmia, jotka olimat wa- i!ut yllämainitusta runoelmasta. E isimLinen kumaelma saatiinkin näh dä heti esitelmän jälkeen, tähän kumaelmaan oli aihe saatu runoel- -nan toisesta laulusta. Seurasi Vä liaika, jolloin maisteltiin emännän izerlkuja. Mäliajan jälkeen jatteltiin od;e!maa esittämällä kurvaelmana ..Fjalar kuninkaan" neljäs laulu Mumeksi puhui maisteri Kestilä Runet'srg'in luonteesta ja hänen yle. mästä, sow!ttawasta katsuntokonnas- taan armostelleSsaan ihmisiä. Innos tunein mielin laulettiin lopuksi ..Maamme". Seuraamana päimänä klo yhden aikana kokoontui opiston suojiin suuri joukko entisiä oppilaita sekä Nykäset oppilaat Viettämään tamanmukaiSta toireripäimäS. Aluksi lausui johtaja G. Ignatius sekä entiset oppilaai että johtajatar Aino Moipion, joka myöskin oli juhliin saapunut, sydä mellisesti terwetullciksi, puhuen sitten ihmisen henkisen puolen kehittämi- sestä. Johtaja luki iv elä pari ter> mehdy^kirjelmää tomereil^asekä omisti muutamia sanoja manan majoille menneen tomerin, Anni Haukiojan, muistolle. Tämän jälkeen pukui johtajatar Aino Woipio tuoden ter- ivshdykiet parilta tomerilta sekä pa rista kansanopistosta, joissa oli hil jattain käynyt. W. t. johtajatar Iina Hyrvlä lousui W. Rydberg m runon ..Deksippos". Ilmoitettiin päimällisen oleivan malmiin ja sa malla pyydettiin entisiä opvilaito r>äiwällislliman aikana rylzmittymään lukumuosien mukaan ja keskuudestaan Valitsemaan jonkun, joka illan kulu- es>a eiiintyisi, puhuisi elämän koke muksistaan. näin pääsisimme lähem mäksi sellaisiakin tovereita, jotka jo uieita Vuosia sitten omat opistossa olleet. Tätä keboiiusta seurattiin?^, ja päimällisen jälkeen saatiin kuulla »seita entisten oppilaiden puheita. Ensin astui Vanhimmasta polmesto esiin opettaja Mäinölä, lukien erään I. Ahon lastun „ Laulaen" sekä pu- hui sen johdosta laulun suuresta merkityksestä sydämen Viljelyksen tuossa. Tämän jälkeen maanmiljelijä Anttila Metsämaalta puhui muuta- mia sanoja kansanopiston merkityk sestä sekä lausui lopuksi Kaarlo Kramsun runon „Santawuoren tap pelu". M'eltäkiinnittäwLn puheen Viimeisen Vuosikymmenen Valtiolli sista tapahtumistamme sekä nykvi- kestä Valtiollisesta asemastamme piti maanmiljelijä Reikko. Puheessaan H5n myöskin toi esiin niitä welwolli- suuksia, joita kansanopiston känneillä on muita Vähempiosaisia kansalaisiaan kohtaan. Entisistä oppilaista puhui mielä Kalle Karen lausuen muutamia lämvim>ä sanoja kansanopistotyöstä. Viimeksi puhui maisteri Kestilä ehdottaen muun muassa, että olettoi- siin jotenkin järjestellä jo edeltäväin tomeripäimien ohjelmaa. Teetä juo- d?ssa tästä osiosta keskusteltiin, ja kukin muosiryhmä lupasi pitkä kuo. len omasta puolestaan. Lopuksi lau. lettiin »Nyt kiitos kaikesta" ja kukin lähti taasen omalle taholleen. ..Huittisten Karhu" pitää ensimäi- sen Vuosikokouksensa Karhulassa huo- mennä klo 6 i.p., johon tilaisuuteen Karhun jäsenet tietenkin lukuisasti saavumat. Rekiretken hommaa „Karhu" seu raanana sunnuntaina. Thrvää. Maamiesseuran Vuosikokous on Huhtalan torpassa helmikuun 15 p.nä klo 3 i.p, jolloin m. m. on tilaisuus tutustua Huhtalan etemään maatalouteen. Esitelmän pitäjiäkin on pvydetty. 5«oiilMslllldtu Liiton Lipas >!»<). R. S«o«talais»»»de» s»«r- juhla tulossa. Jokaisella elinmoimaisella kansalla on merlkipäimänsä. Milloin on sel laiseksi muodostunut jonkin suuren kansalaisen syntymäpäimä, milloin jankin Valtiollisen tapahtuman Vuosi» päiwä, milloin jonkin muun kansalle tärkeän saamutulsen muistopäitvä. Merkillisimpiä tapauksia Suomen kans ui elämässä on epäilemättä kan- solltkespoksemme Kalemalan Valmis tuminen 28 p. helmik. 1835. Sen merkitystä on Julius Krohn kumon nut seuraamin sanoin : ..Ajattlkacmme köyhää, tunteira- tonta, kcrmen kasmattarra! psikca, joka asiuu vlos maa lmoan, palama na halusta ottamaan osaa ihmiskun nan su> reen taisteluun, hymän ja jalon edistämisesi. K^i^ki häntä kummastellen katselemat, nauramat hänen tottumatonta liikuntaansa, pil kalla tiedustellen, kuka hän on, että luulee itsensä mahdolliseksi niin mo nen suurilukuisen ja kokeneen sankarin rinnoilla seisomaan, ja millä hän woi todistaa kykenemänsä niin suuriin teh> tämiin. Waan silloin hywä haltia äkkiä ontaa hänelle käteen kalliin, kirk kaasti säkenöimän miekan, isän Van han perinnön, yhtäaikaa epäämättö män ttdisteen hänen kuninkaallisesta sukuperästänsä sekä mahtaman aseen Vastaisia omia sankaritöitä Varten. Ja sen uähtyään pilkka ja nauru Vaikenemat, muuttuen kunnioitukseksi, hastukselsi, ja nuorukainen itse tun tee ujoutensa antaman sijaa toiVvrik- kaalle rohkeudelle. — Kuivailkaamme mielessämme tätä kaikkea ja muista kaamme, mitä meillä omakielistä kir- lallisuutta siihen saakka oli ilmestynyt. Olihan suomalainen kirjallisuus, jos hartauskirjat pois luemme, ivasta en- itinäiscllä idullanso; sekin Vähä, mitä löytyi, oli alaarmoista, melkein kaikki käännöstä. Silloin kuin ajateltiin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran perustamista, ei suinkaan rohjettu toi- woa, että asian laita niin pian muut tuisi. Maan nyt tuli heti toisena Seuran toimitusten sarjassa ilmi al kuperäinen teos, joka oli asetettavia paraitten rinnalle koko maailman kir jallisuudessa, suuri kansan -eepos, jota am^asti lreikka'aislen kertoivaiset ru noelmat Vertailussa Voittamat. Eikä siinä liillin; suomalainen kirjallisuus sai teotsen, joka kielellisessäkin suh teessa someltui esikumaksi uudelle, wasta-a!kawalle taiderunoudelle." M-.köpä näin ollen on luonnolli sempaa, kuin että Suomen kansa Viet tää Kalervalan päimää suurena juh lanansa ja kokoo siten itselleen Voi mia Vastaisia ponnistuksia Varten? Ja mikä on luonnollisempaa kuin että tänä muonna, jonka osalle sattuu Ka- lemalan 75-Vuotispäimä, tätä juhlaa Vietetään päimän merkitystä Vastaa- ivalla tamalla? Siellä täällä maas samme on jo ryhdyttykin toimenpi- teihin asian johdosta, mutta jotta kaikkialla heti käytäisiin käsiksi Val misteluin tu.ta 75 >wuotispäiwää morten, olemme katsoneet torpeelli- srksi huomauttaa asiasta näin ylei- s»sli!in. Jokaisella paikkakunnalla olisi saataiva jonkinlainen Kaleivala-juhla aikaan ja sitä Varten Valittama toi mikunta. Toimikunnan Valitsemisesta pitämät luonnollisesti edistysseurat huolta. Mitä itse juhlaan tulee, olisi siitä saatama arvokas, isänmaallinen juhlatilaisuus, joka jättäisi kansalaisiin mieltä-ylentämän muiston. Ohjelma kin ol>si sen mukaisesti Valittama. Etupäässä olisi luonnollisesti koetet- tawa käyttää Kalemala -aiheita sekä puheina ja esitelmissä että kaikessa muussakin ohjelmassa. Oppaaksi on erityisen sopima tanskalaisen F. Ohrtin kirja „Kalewala kansanrunoelmana ja kansalliseepoksena." Mutta paitsi juhlimista olisi entis tä enemmän muistettavia kiinnittää huomiota Kalemalan lukemiseen ja tutkimiseen. Kalewala-k>rjallisuutta olisi jokaisen kansalaisen Varojensa mukaan hankittamo; ja kaikissa kir jastoissa pitäisi olla mahdollisimman täydellinen kokoelma tätä kirjallisuut ta. Paitsi sitä iloa ja rikastumista, joka Kalemalan lukemisesta ja tutki misesta epäilemättä olisi seurauksena, olisi suuremmasta Kalemala-horras- tuksesta sekin suuri kansallinen hyöty, että niitä maroja, jotka Kalemala- kirjallisuuden menekin kautta kertyisi- wät, Voitaisiin käyttää Vastaisiin Kalemalan ainesten julkaisuihin, joita nykyisissä oloissa on maikea suorittaa. Samalla kuin toimomme, että kan salaiset kaikkialla maassamme kiinnit- täisiVät huomiotansa näihin asioihin, huomautamme erityisesti, että kaikilla niillä paikkakunnilla, missä ei mielä ole Kalemalan 75-wuotispäiwän juh latoimikuntaa, se aiman heti asetettai siin ja sitten ryhdyttäisiin ripeihin toimenpiteihin juhlan Viettämiseksi päimän merkitystä Vastaamalla ka malla. Wakitt«ja edustajia. Luettelemme seuraamassa eri maali- piireistä ja puolueista malituiksi tul leet, sikäli kun ne omat tiedossa. N se asta Vaalipiiristä mielä puuttuu tal visia tietoja. Samalla mainitaan ketkä Valituista omat uusia edustajia ja ketkä miime maltiopäimillS olleista asianomaisen piirin edustajista tällä kertaa omat pois jääneet. Uudenmaan l. Vaalipiiri. Suom. puolue. K. Ojanen, O. Laine, Hi!da Käkikoski. — Raotsal. puolue: L, Mechelin, R. A. Wrede. G. G. Roser-qwist, K. Söderholm, N. Linde lös, A. Nybergh, Wera Hjelt, M. Hallb-rg, E. Schybergson, Hedang Sohlberg. — Nuorsuom.: E. Erkko. — Sosialisteja: Miina Sillanpää, Edw. Helle, E. W. Lundström, I Hörhammer, W. Perttilä, W. Aro, Aatto Sirin, Edm. Hänninen-Wal pas, K. Manner. — Uusia: Ojanen, Ml-cheiin, Wrede, Nybergh, Hallberg, Schybergson, Perttilä, Manner. Pois jääneitä: K. E. Björksten, O. Hall ste-i, M. Holmberg, A. Juselius, O. W. Kuusinen, O. Lylykorpi, I. Mynt t-nen, I. Strömberg. Turun l. pohjoinen Vaali piiri. Suomal. puolue: I. K. Pia- sikiwi, Lauri Ingman, F. O. Ra pola, T. Junnila, I. Seppä-Murto. - Nuorsuomal.: E. N Setälä, E. Hannula. — Sosialisteja: N. Aro- nen, I. Lautasalo, W. Tanner, I. W. Laine, Mimmi Kanermo, F. H, Koskinen, K. A. Saarinen, E. Aro maa, F. Rantanen, I. F. Kimikoski. — Uusia: Laine, Saarinen, Ranta nen, Kiivikoski. Poisjääneitä: Z. Ca stren, E. Gylling, A. Kaarne, I. O. Leimo, W. A. Nyström, Eetu Sa lin. Hämeen l. eteläinen Vaa lipiiri. Suomal. puolue: I R. Tanielson-Kalmari, A. H. Virkku nen, A. OSm. Kairamo. — Nuor suomal.: I. Astalo. — Sosialisteja: Alma Jokinen, Wäinö Jokinen, W. Eloranta, A. Simenius, Hulda Sal mi, Sulo Muolijoki, Kustaa Kopila. Uusie: Astalo, Siwenius, Salmi, Kopila. Poisjääneitä: E. Hokkanen, I. Jalama, H. G. Paloheimo, I. S. Saaristo, K. I. Stahiberg. Hämeen l. pohjoinen waa- ipiiri. Suomal. puolue: E. Ne- manlinna, E. S. Arjö-Koskinen, K. kaakko-oja. — Nuorsuomal,: K. Wil- lakainen. — Sosialisteja: H. Häyry nen, K. Telkkä, I. K. Pohjola, A. Halonen, E. Saarinen, K. Murros, I. Lumio. — Uusia: Halonen, Saarinen, Murros ja Kaakko-oja. Poisjääneitä: A. Sirola, Aleksandra Lehtinen, Anton Huotari ja Toini Moipio. Miipurin l. läntinen maa- ipiiri. Suomal. puolue: I Ara- järisi, I. Tulikoura. - Nuorsuomal: T. Riihelä, Tekla Hultin, Jonas Castren, Matti Pietinen. Maa- aisliitt.: G. A. Kakriainen. — So- 'lalisttja: Hilja Pärssinen, T. Typpö, I, Kirmes, Matti Paasi muori, M. Airola. F. Kellosalmi. — Uusia: Pie tinen ja Kakriainen. Poisjääneitä: E. Sinkko ja A. O. Muorimaa. Miipurin l. itäinen waa. lipiiri. Suomal. puolue: H Repo, E. Pullinen, O. Wuoriwirta. — Nuorsuomal.: P. E. Swinhuswud, G. Arokallio, A. Kaasalainen, M. Kekki. — Mialaisliitt.: Relander, K. K. Pykälä, M. Poutiainen. M. Lei- nen, Oranen. - Sosialisteja: N, Walaw5,ora, O. W. Turunen, A. Kotonen, Wirkki, Saarikimi. - Uu sio: Ke'?ki, Wuoriwirta, Relander, Oranen, Mirkki ja Saarikimi. Pois jääneitä (paitsi Hainari-mainajaa): Nuora, Tchanoff, Anni Huotari, Kruus ja Keltanen. Mikkelin l. maalipiir Suomal. puolue: M. Soininen, 5 O. PeurakoSki, B. Anneberg, I. Ri> patti. — Nuorsuomal.. A. Tanttu, H. Renivall, E. G. ÄkeSson. — So sialisteja: O. Orasmaa, I. Järwi> nen, Anni Samolainen, P. Huttunen O. Eronen, A. Maljatta, A. Kan> nisto. — Uusia: Ripatti, Tanttu, Poisjääneitä: Kares, Kiiskinen, Peso nen. Maasanl. itäinen Vaali piiri. Suomal. puolue: A. Listo A. Koimisto, I. K. Marmikko. — Nuorsuomal.: K. W. Koskelin. - M lalaisliitt.: M. Latmala. — So sialisteja: I. EtelSmSki. K. Mänty, S. Rantanen, S. Mäkelä, O. Tuomi. I. Kautto. — Uusia: Warwikko, Kos- kelin, Mänty, Mäkelä, Kautto. Pois, jääneitä: Emeliina Ala-Kulju, I. Ha meri, O. W. Kaipio, I. Kirjarinta, Maria Raunio. Maasan l. eteläinen Vaa lipiiri. Suomal. puolue: M. Hon kajuur!, A. K. Mö-Koskinen, K. Lanne. — Ruotsal. puolue: E. Troil, E. Estlander, Armid NeomiuS, K. I. Nordlund, G. Gädda, G. Granfelt. — Maalaisliitto!.: S. Al kio. — Sosialisteja: I. Mäki, K Saori. — Uusia: Gädda, Granfelt, Arjö-KoSkinen, Lanne ja Saari. — Poisjääneitä: G. Stenbäck, O. N r, Jenny as Farselles, S. Rajala, Liisi Kiivioja ja I. E. Antila. — Mtzii««etty tvirkaero. T. k. 7 p:nä on kenraalikuivernööri pyyn, nöstä antanut eron Virastaan Hel> singin poliisimestarin Vanhemmalle apulaiselle kapteeni Bruno Jalan derille. — Waasa« pa»ki« hallintoneu mosto on päättänyt ehdottaa 14 °/v moitto-osinkoa Vuodelle 1909. Edel lisenä wnonna jaettiin 13 "/g. — kirkkoherra Juuueliukse» m»rhayritysj«tt«. Miime tors taina alkoi Tornton mälikäräjillä kirk- oherra Junneliuksen murhayritys- utun käsittely. Ensin luettiin kirkko herra Junneliuksen kirjallinen selos- us perheoloista ja Johanssonista. Syyttäjä Möller jätti poliisitutkinto- pöytäkirjan ja ilmoitti syyttömänsä rwa J:ta murhaan yllyttämisestä ja amiorikoksesta, kirkkoherra J:n asia mies maratuom. Termanen samoin irkkoherran puolesta. Rwa J :n asia mies Varatuomari O. Pro cspe Väitti Termasen johtaneen poliisitutkmtoa a osaksi sanelleen pöytäkirjan, jonka muoksi hän ei sanonut antamansa sille laillista eikä moraalistakaan ar moa ja Vaati kirkkoherran läsnäoloa. Terwanen ja syyttäjä pitimät näitä Väitteitä aiheettomina. Ullomaiven tiedemies ten Suomea koskema julistus ja UienS- liiiset. Pietarista ilmoitetaan: Ruskoje Sobranjan, Menäjän historiallisen Valistuksen harrastajain seuran, sl ia- Maisen hywäntekewäisyysyhd!styk- en, Menäjän rajamaaseuran, Menä- iän kansan liiton ja Mikael Arkki enkelin liiton neumostot omat julais- eet Menäjän kansan nimessä «vasta, auseen ulkomaalaisten tiedemiesten tunnetun Suomea koskeman julistuk- en johdosta. Mastalauseessa huo mautetaan, ettei Menäjän Valtakun nan perustuslait tunne Suomen Val tiota. Ainoa kansainmälinen Valtio- teko on, Haminan rauhan sopimus, jossa samalla kun se määrää Suo men suhteen Menäjään, puhutaan lääneistä, joiden tulee kuulua Menä jän keisarikunnan Vallanalaisuuteen. Suomi ei tullut Menäjän yhteyteen Suomen kansan suostumuksesta eikä sen edustajain ja Menäjän Vallan pitäjäin mälisen sopimuksen kautta, maan mallotuksen kautta ja sodan onnen tähden. Suomalaiset antvimat juhlallisia lupauksia olla ikuisesti Me näjän maltikan uskollisia alamaisia ja ottimat ikiajoiksi paikkansa niitten Menäjän maltikan alaisten kansojen joukossa, jotka muodostamat yhden keisarikunnan. Suomen kulttuuri on ennen muuta Menäjän tyhjentymät» tömän hymyyden seuraus. Kokonai, sen muosisadan aikana on Suomen kansa tuskin tuntenut asemelmollisuu dm taakkaa. Suomen kulttuurin poh jana on ei ainoastaan Venäläinen kulta, maan onpa se sitäpaitsi kypsy Nyt Menäjän kaksipäisen kotkan fli pien suojassa. Menäjä on luonut Suomen kulttuurin eikä suinkaan sitä tukahduttanut. Menäjän hallitsijat omat suoneet ja säilyttäneet koske- mattomina maltiopäimät, senaatin ja muut paikalliset laitokset, maikkakin niiden toiminta ei aina ole ollutkaan sopusoinnussa Menäjän keisarikunnan Valtakunnallisten etujen kanssa. Ul komaalaisten oppineitten ja suoma laisten uuden hyökkäyksen tarkotuS, sanotaan lopuksi, on selVä. „He tah lomat hämmentää hallitusta, aikaan saada painostusta ja taimuttaa se siten myönnytyksiin. Se on kuitenkin turhaa. Meidän hallituksemme ja lainsäädänlölaitoksemme tuntemat, että Menäjän yleinen mielipide Suomen kysymyksessä on heidän puolellaan". — Kulunee?a Vuonna kulki Hel- ingin raitiotiellä 6,337,677 henkilöä. Muonna 1908 oli raitiotismatkustojia >,094,478, joten lisäys miime muonna teki 24,4 °/o. — Luentokurssien järjestämiseksi maan pikku- ja kiertokouluopettajille on Aakkosyhdistyksen toimikunta se naatilta anonut 4,500 mkn apurahaa. — Mikäli „St. Pet. Z'g." tietää, aikoo hallitus jo ensi maaliskuussa Mää Valtakunnan duumalle laki ehdotuksen yleis Valtakunnallisesta, Suomeenkin ulottumasta lainsäädän nöstä. — Kenraalikulvernööri on suostu nut ooperanaamiaisten johtokunnan anomukseen saada toimeenpanna Hel- ngissä arpajaiset naamiaisten yhte ydessä, jotka toimeenpannaan teatte rin eläkekassan hyrväksi, ehdolla ettei tässä tilaisuudessa sallita mitään, pu- zeitten tai esitelmien pitämistä^!). — Tampereen ja Lempäälän Väli en. Päijänteen pohjoispään Vesireit tien kartoittamisanomnsten johdosta ehdottaa luotsihallituksen asettama ko mitea, että asetettaisiin tarkatusta marten merenmittausretkikunta ja siinä apauksessa että anomukseen suostu kaan, pyytää luotsihallitus tietoa hy- missä ajoin ennen w. 1911 purjeh duskautta, jotta tarpeellisten laimojen a merenmittausmälineiden hankkimi sen ajoissa Voitaisiin ryhtyä. — Suomen saariston tutkimista marten asetettu komitea on nyttemmin läättänyt työnsä. Mihdzinkin siis äadaon Venäläinen kartta Suomen aaristosta, huudahtaa Swet tämän iohdosta. — Miime sunnuntaina perustettiin Helsingissä maamme kauppakoulun- pettajain eläkelaitos, kotipaikkana Helsinki. — Helsingin raitliusiväen Valitse ma toimikunta, jonka tehtämäksi eräs p. tammik. pidetty kansalaiskokous jätti nimien keräyksen Kallion ja Sörnäisten asukkaiden keskuudessa. Vastalauseadressiin Helsingin wal- uustolle ja anniskeluyhtiölle, on jät tänyt cdreSsit asianomaisiin paikkoi hin. Allekirjoituksia on saatu 10,855 nimeä. Adressi on hommattu, kuten tunnettu, sen johdosta, että Kallion alueelle aijotaan awata anniskelu- luppoja. ^ Slaatoilaifia »vieraita. T. k. 8 p:nä owat Pietariin saapuneet «Aleisflaamilatsen liiton" toimimiehet, toht. Kramarsh Wienistä, toht. Kalli- kom Sofiasta ja toisen duuman jä sen Konjem. Eilen saapui Pietariin duuman ent. jäsen Dmonisti. Tänään alkamat liiton neumottelut Sofiassa ensi kesäkuussa pidettämän yleisslaa- milaisen kongressin ohjelmasta. — Pyh. stz«oodi ja Polttolaitokset. Pyh. synoodi on nyt antanut lääkintöhallitukselle lau- suntonsa kysymyksessä ruumiinpoltto, laitosten perustamisesta Menäjälle. Synoodi pitää oikeauskoiseen kirkkoon kuuluneiden henkilöiden ruumiiden polttamista mahdottomana sallia, huo- mauttaen, että kirkon kanoniset lait sen kieltömät. — Bulhara ja G»omi. Nom. Mremja ihmettelee pääkirjoituksessaan sitä, että Vapaamieliset Venäläiset lehdet omat kehottaneet keisarikuntaa sekautumaan Bukharan sisäisiin osioi hin, maan ei Suomen. Nämä keho tukset omat N. Mremjan mielestä aiwan aiheettomia. Bulhara on Vii me 35 muotena edistynyt suunnattc- masti ja päinmastoin kuin Suomi osoittanut kiitollisuutta Menäjöä koh- taan. Ja Bukhara on Vapaaehtoi- esti antautunut Menäjän alaiseksi eikä sitä ole Valloitettu ku'en Suo mea. Valloitettu Suomi pitää koh- taloaan erillään olemana Valtakun nan kohtalosta. Bukharan emiiri on julistanut olemansa Menäjän malta- unnan jäsen ja on sodan aikana uh rannut miljoonan ruplaa risteilijän rakentamiseksi. Kirjoittaja toimoo, ettei menäläinen divlomatia sekaantuisi Bukharen asioihin, maan pysyttelisi ankarasti oikeudellisilla perusteilla. lZketethjZ lliijoitllkv. TyStii tySttömillk! Kun kaupungin Valtuusto tuannot- ain myönsi ..Manhain koti"-nimiselle yhdistykselle 6.sta kaup. osasta 4 tonttia ilmaiseksi yhdistykselle raken- nettamaa kotia marten ja kun tiede tään saman yhdistyksen oleman Va rakkaan, omistaman yli 250,000 mk., olemme jännitetyin mielin odottaneet sitä päimää, jolloin noilla tonteilla alettaisiin alustamat rakennustyöt. Se päimä ei ole mielä Valjennut, uinka kauman Viettäne?, ennenkuin Valkenee? Nyt on kaupunki saanut keskus- ansakoulun rakentamiseen lainan. Kun koulun rakentaminen on aikoja rtten päätetty, koulun paikka on määrätty, sen piirustuk et tehdyt, hy° Väksytyt ja Vahmistetut, niin eikö nyt mielä tänä talmena Voitaisi sen rakentamistöitäkin alottaa. Keliä nähtälvästi riittää mielä parin kuu- auden ajan, jolla ajalla saataisiin jo oko joukko rakennuskimiä ajetuksi. Perustusten kaimaminen pitäisi myös >eti panna a'ulle. Huomautamme tästä asiasta sen ähden, että saisimme työtä. Työttö miä on paljon ja hätäaputöiden ano- jäin joukko päimä päimä ltä kosivaa. Niin, ja pitkä aika on siitäkin, jol- oin täällä oli rakennustyöläisten akko, tarmitsisi siis lakkapuuhunkin päästä, etteiwät lakot unohtuisi. An okaa siis työtä edes sen Verran, että akko saadaan aikaan, jotta sosialisti- ohtajatkin saisimat jotain teh äwää. Makaivasti puhuen pitäisi todella kin panna yllämainitut kaksi suurta rakennustyötä Vielä tänä talwena alulle, sillä siten tulisi moni lyötöi, saamaan työtä ja liikekin Laivallaan elpyisi nykyisestä unestaan. Muutamia työn- mutta ei lakon- haluisia hemos- ja työmiehiä, — l«>!> — l<UQ Kit illiilla tuli kotiin, todistivat liänen raittiit, iloiset kasvonss, ett», liänell^ oli -nvan li)'vä oma tunto. Alutta tuskin oli käa Lilmsillxt x^piir-llcen, en- neokuin Iluoriiasi, ett» lcsiliki näyttivät niin Ic^lmiltu ja moittivilta. I^o i-5 istui suorempana lcua tsvallisesti tuolillaan. Hän ei sanallakaan tervelitinxt kär tä ja tämä koski Xitiä enemmän kun niikääo isoäitiin vikan- purkaus. Xit laski laukkunsa ikkunalauclalle aavistaen jotain surullista tapahtuvaksi ja t)'kjä maitopullo ka- laliti puuta vastaan. Litteä meni kän valkeaksi maa- latulle kaapille, missä siniset ruoka-astiat olivat niin kauniissa järjestyksessä» etsiäkseen maitotuoppiaan. »Olaita oa ekkä kapantunut ukkosilmaa vuoksi,» sanoi Kit siten katkaistaakseen painostavaa kiljaisuu- clen. /Vnkara ääni, joka ci ollut mummon, käski liä- nen »jättämään tuon.» Xit kämmästz^i suuresti, llän ymmärsi keti, että asiat eivät olleet oikealla tolalla, ja silmänräpäyksissä koetti Iiän mielessään muistutella viimeisiä kepposiaan. loosia ajatteli tiän aiunia. — Xit sai isoäidiltä puoli pean/ä munatusinasta, sellaisista munista, jotka olivat munitut ulkonä s. t. s. sellaisten kanain munimat, jotka dxljäten tavalliset munituspaikat olivat kuljeskelleet metsään päin; — ei se ollut makclollista. siliän kg n kumminkaan ollut erelicl^ksessä ottanut ankanmunia muitten joukkoon. Kit oli nimittäin toisinaan ottanut jonkun munan navetasta saadakseen tusinan tähteen ja siten rakas. Alunat ne eivät voineet olla. Alutta kenties kar viaismarjat? Livät nekään. Li kukaan muu kuin kän tuntenut tuota pientä reikää puutarda-aiclassa ja kän oli aina p/s^tell/t erään pensaan takana karviaismar joja s/odessään. Alutta ekkä särkenyt kuppi, jonka - l-^5 — ».Vitini nimi on m^ös Valter, enkä luule liä- nen rakastavan tuota nimeä.» »sienikö äitisi vaimisiin Valter klsc Valterin kanssa?» k)'5)i t>tt^ iloisena. l^it katseli alaspäin ja kuopi jalallaan maata, Hän ei olisi tadtonut vastata tätiän K)'S)'M) kseen. 3e!>än oli?ii äidin luottamuksen pettämistä, »Valter Alac Valter meni naimisiin äitini kanssa.» vastasi Xit viddoin. ^ttö ojensi känelle kätensä. »Litten pidän ai- distäs!,» sänoi kän. »^sun n) t joakua ajan Kirkos- vvald 'lLsa Valter-sedän luona. Uutta minun kotini na I^ocli Lpellanderie'ssa.» »Vai niin,» sanoi 1!it. /a meidän sankarimme, joka oli alkanut päivän jäämällä pois koulusta, sai läksin, joka oli vaikeampi kun mikään muu tätä ennen ja muutettiin ^lös luo kallaan, joka osoitti dänelle, että retiellis^s maan pe rii. Litäpaitsi oli känellä ollut erinomaisen kauskaa lvo^al in kanssa. Vielä sattui liänelle onnellinen seikka, llma, joka oll aamulla ollut kaunis ja auriv^onpaistei- neo, oli väkitellen muuttunut rankkasateeksi. tuntunee vaikealta käsittää, mikä erinomainen onni tämä oli. l^it sen k^llä ymmärsi, ^os tiän olisi jäänet järvenrantaan leikkimään l<o^al'in kanssa, eikä mennet kouluun ja saanut siellä rangaistuksensa, olisi käu joko saanut olla koko iltapäivän rankkasateessa ulkona tai mennä kotiin ja ilmaista siellä, että oli ollut poissa koulusta. 5?>-t liän päivällisloman aikana istui ikkunalaudalla keskustellen uuden tuttavansa kanssa. Kun tunti taas alkoi, luki Kit paremmin kuin kukaan muu. l^äa oli jo siirretty miltei luokan ensimmäiselle paikalle, kua tiän kuomasi istuvansa IVle^sie Uac Val terin läkellä.