N:o 82 — 1910 KE8KI-SUOMI Keskiviikkona hnhtlknnn'13 pmR lalFiUe jaKMialK, jotta hanke Yleisen vtielipiteen kannustamana taas saa- koisttäa Jarnon suuren kannatuksen tuin xnnenLnl WaltiopaiwSi« walio- kunnat.' , ?yöwäenapainwaliokunta "** VN kÄimmnessa lukemisessa käsii-llyt eduskuntaefiiyvset. jotta tarkoittamat lakia polkkaussäännön kumoamisella. Walio?unta on päättänyt ehdottaa, ct. tä mainitut eduskuntaesitytset hyljät- tärfim. Mietintöön owat sosialidemokraatti- set valiokunnan jäsenet liittäneet mas- talauseen, jossa Ehdotetaan, että edus- kunta hyvä^yisi seuraaman lakiehdo- tuHen: Kumoamalla tammilk. 30 P:ltä 1865 annetun paMauchäännön isännille ja paTollisille, ijefä keisarillisen aseiukset tammik. 27 p:ltä 1879 ja joulukuun 28 p:ltä 1888, jolloin on lehty muu- toSsta mainitun palkkaussäännön eri ipykäliin, määrätään tämän kautta, et- tä mainitussa .säännössä järjestetyt sichteöt työnantajien ja palkollisien wa- lilla älköön olko muiden rajoituksien tai «rvkoiSmääräyksien alaisia kuin mi- tä Hösapimuksesta yleensä on voimis- La ja wastedeS säädetään. Samoin «n waliokunta kolmannessa luZsmilseSsa käs?tellyt anomusehdoiuk- set, jotka koskcSvat palkollisolojen uu- destaan järjestämistä. Maitokunnan enemmistön kannasta teimme I<uunw tain numerossa selkoa. Sosialidemok raattinen »valiokunnan Mähemmistö on mietintöön liittänyt lvastälausoen, jossa chdottaa, että eduskunta Puoles- taan anoisi: että hallitus toimeenpanisi yleisen tilastollis- taloudellinen tutkimuksen p^kollis-oiloista, ja wtkimuksen perus- teellä antaisi eduskunnalle ensi tilassa esityksen paikollisden suojeluslaiksi, jo° ta asiaa Makmistamaan komiteaan kut suttaisiin jäseniksi useampia palkollis- ammattia edustamia henkilöitä. Edelleen on Mäliokunta alustawasti käsitellyt ed. Paasimuoren eduskunta- esitystä ja anomusehdotuksia, jo:ka si sältämät chdotu>?sen laiksi työnantajain tvastuunalaisuudesta työntekijää kcch- ta aivasta ruumiinlvammasta sekä arm. i^sichCen antamisia laiksi ioncMtn lein somelluttamiisesia aikaisemmin sattu neisiin tapaturmatapauksiin kuin inyös- kin arm. esityksen antamista nielen tyäw äen tapaiu rmama ku u i u sla it ofs-e n perustani ilsesta. Toimitus- ja tarkastusmaliokiinta tvallmisti töissäpä iwänä Keisarilliselle Majesteetille lähetettämän kirselmän arm. esityksen ankamisen jouduttami sesta, koÄleava Marojen hankkimista niihin tarpeisiin, joihin Mak.naijet tvaltion tulot eitvät riitä. "'-"."»M Pan!kiwaliokunta on 11 äänellä 2 »vastaun periaatteessa hymäffynyt ensimäisessä lukemisessa e- isitysehdotuffen ulkomaalaisten pank kien oikeudesta harjoittaa pankkiliikct- tä Suomessa ja lähempää Malmistolua »vartenlykännyt asian erityiÄvaliokun- taan, joihon kuulumat edustajat Ho- unen, Schybergson, Paasikimi ja Kello- salmi, jonka olhÄla sanottu jaosto on oikeutettu, asiaintuntijoiksi kutsumaan Pankinjohtaja O. Nykoppin, sekä howi- oikeudenasessorit Granfeltin ja K. Ignatiuksen. Virallisia y.m. yleisiä uutisia. Tulot suostunnoista to. 1911. Senaatin ehdotus. Senaatti käsitteli eilen tekemänsä ehdotuksen arm. esitykseksi Marojen haiLkimisesta niihin tarpeisiin, jochin Ivaltian »vakinaiset tulot eimät riitä. Senaatti päätti alistaa sen korkeim paan paikkaan. ' Eduskuntapakinoita. £•> Helsingissä 10 Pnä huhtik. 1910. Uudella eduskunnallamme on ollut useitakin sellaisia hetkiä, jotka sekä eduskunnan jäsenistä e::ä kuuntele masta yleisöstä omat tuntuneet er.la'- silta ihis:oriantekohe:kiltä. Olen oHut muutamina sellaisina hctfimi eduskun nassa läsnä. Niiden hetfi-en koru on mutta juhlallinen maikuius läsnäoli- jaan on hytvin Moimakas. Täydellisim- piäkään sanoimalehtikumaulsia lukc- malla ei woi isaada sitä Maikutelm.ia, minkä tuollaisessa tilaisuudessa losnä- olemalla saa. Wiime tiistai-iltana taas oli edus- /unnMa tuollainen historiantekohevki, Mieläpä erikoisempi entisiä. Tällaisina hetkinä olistmar suuremmatkin kuunte- lupaSvet Tm» palokunnantalon liian chtaät, niinpä nytkin jäi omen ulko- puolelle rautatientorille saakka ulotti*, iva jono sisäänpyrkijöitä. 3/!e, joilla oli pääsylippumme, pääsimme tietysti sisälle, mutta lyötä oli ivimneksi tulleU- k fijaa saada. Salissa simupenkeillä SuostuntarahaZion wlo- ja meno- säännöksi ehdotetaan seuraamaa: T u- l oj a: Säästö w:ö!a 1900 1,200 m?,: leimajsuostunnasta 4,175,000 mk; jää- mistÄverosta 800,000 mk; pääoma- ja kuponkiimerosta 3,415,000 mk.; mallasjuomalsuostunnasta 2,080,000 mk; pelikorttisuostunnaZta 50,000 mk; korkoja 100 mk; sekalaisia tuloja 200 mk; lisäystä palomiinamerosta 2,000,000 mk. Mteensä 12 milj. 521,500 mk. Menoja: Wewnkanto- ja iarkas- juskustannukset keima. ja peiiksriti- suostuimasta 137,000 mk. ja »nallas- juomasuostunnasta 80,000 mk; jää- mistömerokustannuHet ynnä kuntain osuus tästä «verosta 83,000 mk; ival- tiorahaston asuus jää!mistöwerosta 45,000 mk; kustannukset 1911 Muo- ben lMaktropäiiMistä sekä säätyialon ar- kiston !ja kirjaston hoidosta K63.000 mk.; määräraha kanscckoululaiiosta yn- nä erinäisiä stmisiystarkoitilksia ten 8,250,000 mlk; Antellin kokoel- mai^ lhortoa Martein 20,000 mk; fi,y° dinpitmasitu^n 'tasoittamiseksi 100 iulh. mk; sekalaisia menoja 200 mk; »vailtiorahastoon w. 1909 lainana siir- rechir määrän takaisin matam i seksi 3,118,500 mk. Zhteensä menoja 12 milj. 516,700 mk. Hypoteekkiyhdisiykseu ttaltloutakuu. Ehdotetaan korotettatvakfi 75 milj. markkaan. Senaatti, jolle oli anneitu toimeksi laatia uus! ehdotus arm. esitykseksi e- duskumialle »valtion takuun myontä- misesiä Suomen hypoteekkiyhdistyksen ukkomaiisiista kainoista, käftneli eilen tekemänsä ehdotukssn ja päätn alistaa sen korkeimpaan lpaMaan. Ehdotus ipäättW ponteen: Keisarillinen Majest-elii on tchtonut antaa edusk. hatkit- ^Svaksi ja päätettäväksi, soidaan- ottamalla, etiä, jos lijäinaZsu hal ottamalla, että jos lisämaksu hal- lttulksen takaamasta lainasta tuii- si tarpeelliseksi, eduskunta si:ou- tuisr myöntämään «hyisen H. Mnrsa hymäMnän suosiuntame- <ron> jonka tulot ennen kaikkea käytettäisiin waltion takuun t>H- dyttätmiseksi. Suomen hypo:eekti- yhdistykselle myöntää MaltMl ta- kuu aina 75 mH. mkaan asti wa- kuudÄsi sitoumusten täytlämises- tä, joihin yhdistys Hankittuaan joka kerta siihen halliiukselta lu- wan saattaa ryhtyä lainoja otta- essaan, , K. Rch ligttimatat. Ehdotetaan lisättäväksi. Senaatissa esitettiin eikä kenraali- ktlmarnöärin kirjÄmä, joka koskee kysy- mystL H. Majesteettinsa käyttöivara- mäÄärahan lisäämisestä. Senaatti päätti tehdä alistuksen 50,000 mkn li- säyksestä. . Aseiden maahantuonti. Senaatissa esitettiin eilen lvaliio- wa?aitttoimituskunnassa> kenraaliku- wernöörin kirjelmä joka kosk! aseiden maa!k»an tuonti.a Asia oli saiainen. Marojen han'k'min^n niihin tarpeisiin, joihin mäkinaiset ivaUivii- tulot euvät riitä. Kenraalikuwe?i:ööri cn »vaatinut se ica.:n lausuntca edus- kunnan kirje^n.in johdosta, jossa k:i- r-.hdetaan esiiyk^n anii:u:sla rduökun- nalle niihin tamiliin, joihin >>rakinai set lmaltion tulot eiwä: riitti. — Kertomus maltiolvaram tilasta w, 1907. Senaatissa esitettiin eilen kblrraalikuimevnöörm kirseiima, jossa oli jou'l>ko iMieraita kuuntelijoita ja ni- menlhuudon aikana astui hallitus wii- den michen lMomialla sisään. Ettim- .maisiksi keskusielua erikoisesti seuraa- maan istuiwat hrar Markmo ja Berg. Mikana oli myöskin senaattori Saa- rikoski, jonka oleminen siinä sakissa eduskunnan Äessä on httädtänyi yksin»- ^>ä suomeitarelaisissalkin sääliä ja was- vemnielisiMtä. Niin, ei tarminne mainita, että esil lä oli walläkun.nanlaiirjäädäntöchsy- mrt)s. iÄiru iässä lchdessä on toisessa .yhteydessä jo tchiy eri puheiden M- lylscsiä sÄkoa. ea tahdo -ryhtyä sitä uudestaan tässä 'tekemään. Mainitsm ainvastaan muutaman sanan itse pu- hujista ja Puheiden suoranaisestaSvai- kuruksesia ikuuiliijaan. Cnstinmäiise^si oli lvarannut pul)e- tvuoron itisolloen söjialisti Mäkelin. Ensimmäisen Puhujan asema yleensä on kiitollisempi kuin seuraalvien. Hän moi ennakolta Sval>mis:etun puheensa ' esittää joutulmatta puhumaan samois- ta ajsioista kuin toinen suuri edellä. ^ M)öski>n yleisön mielenkiinto alussa ! on twysti suurempi kuin sittemmin. ' Edustaja Mäkelin oli siis laajalle esi- isenaatin armollisesta käsistä keho!!e- taan aittamaan lausuionia ivuodcn 1909 imaltiopäMäin kirjelmästä, in ikä koskee kertomusta waltia>varain tilas- ta m. 1907. Asia lähetettiin raha- asiain mäliokuntaan. Pääoma- ja kuponkiwerosta, jos- ta senaatti tuonnoin teki ehdotusten arm. esiMM' on tulemana Muonna laskettu ÄÄvan kuloja 3.415.000 mk. — Maltion menosääntöehdotuksen laatiminen. Senaatissa esitettiin ei- len kemaalikuiMernöörin kirjelmä, jos- sa lpyydettnin senaatin laatimaan ehdo- tus selitykseksi w:n 1904 kiesak. 10:nen (23) lpäiwän säädAsim, mitkä koske- wat Suuriruhtinaskunnan inenosään- >iöehdotuksen laatimista. Asia uiheiet- tiin raha-asiam valiokuntaan. — Huhut eduskunnan hajoitta»,i- scsta perättömät. Te, johdost.i, eitä on kiikkunut huhuia ednSkuun/ia l-a- soittamisessa toukoniun alussa, sähköt- tää Suom. K:n kirieenm.iiht.ija Pie- täristä, että mainitv: huhut oMat ai- wan perättömät. — Wirkawapautta toukok. 17 p:siä heinäkuun loppuun on anonut maan- mijltauÄhallituksen ylitireh:ööri I. Sjökdn. — Käräjäkunnat. Koska hallitukses sa cn wkei>llä uusi oikeuöenkäyntijär- jeÄys, on senaatti tällä erää hylänvyt PeiäjÄveden kunnan anomuksen, etiä maimtttr kunta muodostettaisiin eri kärqjäkunnalsi. Seinäjoen—Kaskisten— Ristiinankanpnngin rata. Asemat. Tie- ja mGvakennusten ylihallitus on kirjelmässä senaatille chdoiianut, että Seinäljoen^-Äristiinankaupungin radalle rakennettaisiin Auraamat ase° mat ja Pysäkit. — Sulkujen Malissa oleiMät numerot osoittamat kilometri- matkaa Seinäjoen asemalta. Tuomikylän pysälki (10,t7), Ilnia- /joki, 5:n luokan ascma (16,51), Kos- keniklMva, 5:n kuokan asema (24,53), Kurikka 4:n kuokan asema (34,10), Mieto, pysäkki .(39,20), Louhiluoma 5:u luokan asema (45,50), Kauhajoki, 5:n luokan asema (54,81), Äaiwasio 5:n lu-okati. asema (64,76), 7lystö, Py- Mki (70,44), Temva, 5:n luokan ase- ma (79,49), Perälä 4:n luokan ase- ,ma <96,19), Möck, pysäkki (106,05), Mörtmark, 5:n luokan aftma (87,52), ,ja Kristiinaitlkaupunti, 3:n luokan ase- ,ma (111,66). Kaskisten radalla ehdottaa tie- ja we- sirakennuisien ylihallitus perustatta- imckksi seuraamat asemat ja pysäkit (nu- merot suttuisen »välissä osoittamat kilo- metrimatkan Peralän aseinali-i): Äar- lä. Pysäkki (5,51). Närpes, 5:n luolan asema (13,09), ja Kaskisten, 3:n luo- kan olsoma (24,9-8). Jyväskylästä ja Keski-Suomesta. — Maltionrocutateiden kesäaikatau- lu. NlMmmin on wahwiÄettu kesä- aikataulu nml^ioiilrautatenä wa.rien. Junain lähtö- ja tulo-ajat Jymäskylän radalla tulemat se>n mukaan mÄkoisesti mluuttumaan. Aamujuna lähtee Suo- lahdesta klo 6,15 ajp., Jymäskylästä klo 7,54 <up. ja saapuu Helsinkiin klo 7,35 i.p. Malla iläl/tee juna Sirola h- desta klo 6,45 ip., Jymäsk.iläsiä klo 8,55 i#., ja papuu Helsinkiin klo 9,50 a^i. HeHnigistä lähtee postijuna klo 8,10 a^p. saapuen Hymäslylään kello 8,51 iH. ja Suolahteen klo '/- 11 i.P. Illalla lähtee Helsingistä juna Ao 7 hip. Tämä juna saapuu Jymäs- ttMän Uo 8,49 aamulla ja Suukhketi «klo 10,46 a.p. Kckmannen Jymäsly- län radalla kukkeman junan!?ulkuivuo- roja «mlnve olle Wielä saaiieet iietoom- me. HulMiattÄvin muutos junain kulus- sa on se, etilä il'taPäiwällä Haapamäel- jakselleen Malinnut uÄonaisesti sangen hymän hetken. Samoten hän inenetiöli Miime >st)!synä soti^lasinikjoona-asiassa. Hänen puheessaan oli silloinkin useita hymiä kohiia ja nyt hän, täytyy tun- nusiaa, oli huamattallvasti siitä Iläh° tein edisrynyt. Muutamia kenties liian wah>tvoja lMoimasanosa lubuunotiamat- ta olisi pu^he kebmannut minkä edus- kuntaryhmän 'tahotta tahansa pidetyksi. Puhuja ei esiinlynyt talvallisena sosia- listisena agitaattorina, maan vuhiaas- ti kai^alaisma. Puhe teki ivarsin iiiick- lyi-tämän waikutukssn. Edustaja Z)^ä- Min Puhuu jo teihin hiljaa ja maati- ni<i!wmasli. Mutta symän h paisuu- don ImalliteÄsa ei jääM)t ainoatakaan sanaa kuulumatta. Hänen puheensa sa- nro in kuin seuraaivienkin aikana teki senaatin Marapuheensohtaja ahkerasti joitakin merkkejä paperiinsa; lieneekö ollut pääkirjoitusta. Aina kun Wenä- jän hallitulksesta annettiin joku a n! a- rämpi avmosana >iai kun hymä-huutvja kuului, pisti hän merkin paperiinsa. Maliin keskuste^ti hän ja nyökäytti päätään kreuvi Berg m kanssa. Toisena puhujana esiintyi senaattori DanielsonMaVmari. Jo ensinmiäisistä tä sapMa juna jatkaa matkaansa suo raan Suolahteen. Muualta Suomesta. Cmlm meitmms. Surullinen raitiotieonnettomuus tapahtui HelstnHissä eilen klo 8 aikaan aamulla. Lehtori O. W. Nemanlin- nan 12 -iwuotias tyttö, yhteiskoululai- nen A nm NeiManlinna oli matkalla Lapinilahteen menemällä raiiiotiemau- nulla kouluun Axjönkadun 24:ssä ja. IMaunM saamuttua Mladimirin- ^a Arjönikatujen kuHnan kohdalle, astui hän Maunusta Pois aikoen sitten unen- nä molenPvin raitioteiden yli wcu- nun takaa V isonkadulle. Zamalla het kellä saapui Lapirvlahdesta rulema mau- nu, jota tyttönen ei ollut huomannut ja jonka kull-jettaja ei myöskään ollut siioinut nähdä tyttöä, joA juuri sattui olemaan »vastaantuleman Maunun ta- kana. Ennenkuin kuljettaja oli saa- nut Maunun pyjsätztvtliksi, oli onnetto- muus, «Maunujen sivuuttaessa toisensa, jo tapahtunut Mi raiteen pyrkimä tyttö joutui yht'ällkiä waunun eteen, joka töytäisi hänet kumoon sillä seu- rau>?sella, että Maunun pyörä leikkasi hänen oikean jalkansa poQven alapuo- lelta kokonaan poikki. HaaMoiitaneel- le toimitettiin hleti lääkärinapua. — Heinolan pormestarin Mirkaa oivat tämän k:n 11 p:nä päättyneen hakuajan kuluessa hakeneet: Heinolan w.t. Pormestari, hoMioikeuden auskul- tantti Molter Calonius, Iuivan piirin nimismies, Maratuomari K. K. Granberg, »varatuomari Molmar J<uwekius Hämeenlinnasia ja »oa- ratuomari Tauno Berner Wiipu° rista ftkä eräs. »joka ei halua tulla sa- nomolchdissä mainituksi. — Wanki hirttäytynyt Hämeenlin nan poliisimankilassa. Wiime lauan- tai-ilitana hirttäytyi entinen talollinen ?kdam Sulander iZLanasasta Hämeen- linnan poliisiwanki'lässa, jonne oli päiiMMranallä tuoiN rautatie-akmalta juopuneeAsa tilassa. Hirttonuoran hän oli tehnyt ^villapaidastaan ia oli kiinnritänyt sen aitkunaristikkcon. Vainaja oli 55 w:n ikäinen. Syytä itsemurhaan ei tunneta. — Suonenjoellekin menäläistä sota- wäkeä! T .k. 4 p. on Suonenjoen ni- mismies saanut S. T :n tietämän mu- kaan sähkösanicman, jossa on lumatiu läheiiää 100—120 Menäiäistä so:a- >miestä sekä niiden mukana Niminen- kunia upseeria. Tulokkaiden luullaan saapuman sinne jo tässä kuussa ja Mii- pylvän ainakin kesään saakk.i. Luulta» masti tulemat he sijoilettaivaksi enti- seen reserivikasarmiin, sillä kukapa heil- le huoneensa antaisi. Mitähän pahaa suonettjokiset omat tehneet, kun sapeli- niekkoja sinne.haalitaan, mai lieneekö tämä maiir maltiokaappauksen tekijäin pahan omantunnon .mauksia. Titä kai se paremmin lienee. — Saio.S. — Kaimopuistoi: himsmurha. ~ Murhaajako itiäni? Helsingissä liik kuu wakaiwia hahuia, enä eräs nimel- täkin «j,o mainiit-l herrasnuinuka.nen -•Iisi pidätetty tuon pöyrisiyitämän ri- koiksen tekijänä. Huhun mukaan ei ri- kos olisikaan tapahtunut jäällä Maan herran ajunnossa. Matkalaukussaan olisi herra lapsen si::e kul.".tanut jr.n'1- le. — Pa5meliis:y:tö, joka on kuullu: lapsen hätähuutojc-, on asiasta tähän cfti »vaiennut, fnn herra on sel'.t:äny' >N.aan kissaa rääkänneeni^ Mutta nyt on asian ilmo^anut poliisille. — Työ mies. Hbl. kertoo myös jonkiii» nuoren herrasmichen Mangiinn erään kuor- ma-ajurin ilmia^iioZia. — Eisimä po liisi ei anna asiasia tietoja. — Imatran kruununpuisto. W. 1909 alussa alsetettiin komitea, jonka tulisi antlaa lausuntonsa Imatran kruu- nunpuis:on saattamisesta parempaan kuntoon. Tämä koim>.ea on nyt laati- lauseista kämi jännityksellä odottamalle kuulijalle seDroäfsi, että puhe tuCee kch- m ään Isihen suuntaan kuin pitikin. Aluiksi .tuntui kuitenkin epävarmalla, saisilko puhuja tama^llisella PitMveici- Mä ja harimalla lausunnollaan kuuli- jäin mitilenkiinnon mukaansa. Muita kun hän Pääsi latckemaan hisioriallisia totuuksia toinen toistaan paiiiaivam- Pia ja tun hän sitc«walla taivalla ivdis- ii. että M^näjän pääininisterin esitys siinä ja Isiinä kohden on Määrä, lau- suon eriiyi!sellä 'ivoimalkaalla se mar- maila taivalla tuon sanan, oi: kuulija marina puheen »vaikutuksesta sa armos- ta. Ätiin wäsyttäwä kuin puhujan esi- ttMapa onlkin seuraitiin hä-ien piöhet- taan suurella mielenlkiinnolla. Wo>iimäkas ja harras oli edustaja Noffenq>>vist'inkin puhe. Mutta kun kuulijoista sumin Ma ei moinut seura- ta ruotsinkielistä puhetta, alkoi tähän asti »vallinnut juhlallinen hiljaisuus »vähitellen häiriytyä. Päöpuhujana nuorsuomalaisten ta- Holt a «siintyi professori S et in ä. M>>ö- heinpien puhujjien on jo maikeampi esit- tää jotakin mutta ja mieltäkiinnittä- wää, mutta Setälänkin puhe hymin nut alustaman ehdotuksen. Siinä on uusia laituri- ja tierakennuksia y. m. Kusiannusehdotus tekee 39,000 :n:kaa ja muotuinen kunnossapilo 3,500 mk. Ehdoius ei <ok lopullinen ja fentitea on pidäiltäny: itselleen oikeuden saada masta «täydentää ehdotustaan ja kvs- tarrnusaemiotaan. Kun kuitenkin olisi tärkeätä, että työt vlkaisimat mohdolli- simmvn aikaisin, on komitea ehdotta- n uit, että senaatti heti myöntäisi edellä- mainitut määrärahat. — K:la. — Meroäyri Helsingissä tulee ole- maan 16 mk. 40 p. — Diakonissaksi Lahteen M kaupun- gin diakonichMdisrys ottanut neiti Lida K u us isen I YM ä skyl ä s- tä. Nti Kuusinen on suorittanut täy- iällisen kurssin Soviamalan diakonis- salaito»ksessa ja toiminikt aikaiseinm-in diakonissana m.m. Kaicjjoella. — Lahden hevosnäyttely. Koko maata käsiiiäniäslä hemosnäyrielystä Lahdessa ensi ll<'siimä ei ttile mi:ään. Tämän päätöksen teki näyttelytol- mikuM imiime torstaina Helsingissä sen johdosta, että »vakt-ioanzun saanti mz^ioloissa nÄstiää näyrrelyä ivarien auvan mahdoji.'omakta. Näyttely kum«- minkin pidetään tusnnempana, eh- kä jo semaamana Muonna. Tämän johdosta on Lahdessa, ensi kesänä PidettÄvän yleisen maa mv il je- lysnÄ>ttelyn aika Moskin lyhennetty 3 p:ksi. — Lahti. Maltakunnanlainsää- däntölaki valtakunnan- duumassa. Hymäksytyksi tuleminen marmaa. Pietarista, huhtik. 1? p:nä. Suomen asiain komitean lokakuulaisiin ja natsionalisteihin kuulumien jäsen- ten kesken owai^lsityisneuwo.'relut ai- ianeet. Niiden tasoituksena on wal- niistää duuman keskustan jäseniä ma- liokunnasjsa tapahtuwaan yleiswalto-l kunnallista laiirsäädäntöä koskeman .lakichdotukjen tarkastukseen. Paitsi duuman jäseniä, onaniat iMtyisneu- Motieluihm osaa Deutrich, Koremo ja kenraali Borodkin. Duuman maUokunnan esittelijä krei- wi Beimigsen on Uutistoimisto:'. ?ir- jee>itwaihtajalle ilimoiitanut. että Tuo- nrea koskoman lakiehdotuiksm hyivuk'y- mistä iMoidaan yleensä puää ai Man »vvrmaiia, sillä sen yleisperusteiia livasiaan ei ole mitään Mas:awä!lteitä olemansa. Lakiehdotuksen puolesta tu- letvat äänestämään ei ainoastaan o:- keisto ja keskuspuolue. Maan .myöskin huomatiama osa edisnMuotuclaisista. Täinän ohella ei trooida olla huomaut tamat :a^ etiä Masemmiston lokakuu- laisten joukossa on syntynyt aie alus- tawassakälsittcilyssä kuulla, paiisi Hari- tvno>wi.n komitean »venäläisten jäsen ten, m»)ös Suomen edustajain mieli- pidettä. Maltakunnan lainsäädäntö chdotnksen ainehiöto ja Wc- näjan hallituksen aikeet Suomea kohtaan, i Professori Miljukomin haastattelu. Hbl:n Pietarin kirjcenmaihtaja on ollut tilaisuudessa puhutella professori Miljukomia ja tiedustella hänen mie- lipideitään siitä, minkä armon hän an- taa sille amehistolle, jonka hallitsija cn yhdessä lakiehdotuksen kanssa yleis- malitakunnalliseksi lainlaadinnaksi jät- tänyt duumaan. Pros. MiljukoM sanoi lu.k.'iieensa ky- seeösä oleman ainehiston ja katsoo hän sen oleman tendenssmiäisestt kooiun. Tärkeistä asiakirjoista on otettu ai- noasraan lyh>ii:ä olireila. jotka omat malitut sangen yksipuolisesti. Tar?> tutsena on nähiämästi wain ollut puo- lustsa hallirulsen kantaa duuman kes- kustan silmissä. Kerrotaan, <":ä halli- tus esläässe<'n suvntalaisia ryhtyinästä cltiÄmiseSti masiustamaan tätä samoin ku.in Mastedeskin annettavia lakiehdo- tmsia, aikov lisätä sotajoukkoja äuo* täydemsi edellisiä puheita. Vilkkaasti esitettyä asiallista puhetta seurasi mie- kellään. Illan kuluessa esitettiin mielä uiciia itsessään arNiokkaiia lausuntoja, muita ne ei'Mät saösaneet Pitää kuulijasta enää niin suuria mielenkiintoa m:reillä kuin edellämainittujen päe.puhujien. Pienen häiriön illan muuten n:>n hauskaan rauhaan aikaaniainxit so?ia- listit edustaja Kaarneelle kohdistetuil- la pi!?kalli!sslla huudahduksillaan, kun hän „ Sri st ikaiisan" puolesta _ selitteli syitä onnettomaan Maltiolliseen ase maan. Keskustelun loppuun asti istnuvat herrat Markom ja Berg: oli mat ar- wattawasti kenraalikumernöörin lähet- teinä. Herrat sa!i!ma>t Miedä sellaiset tevmeiiset. että ylsimielijylis eduskun- nassa oli mallikelpoinen suunniteltua lvalkliokaappausla »vastaan ja ettei ien toteuttamisesta 'tule Venäjän hallitvk- selke iloa olemaan. — Maltakunnan- lai^säädäniökii^linys on nyt perustus- laki-walio?unnassa. » Perjantain istunto oli taas lyhyt ja Mäihäpä töinen. Langinani n rahaston | messa sekä miehistää tärkeimmät stra» ^tegiiset paikat. Tähän tarmiltaisiin kumminkin suuria Maroja, minkä «vuoksi hallitus oliisi yrittänyt iaada Ranskasta lainan. Huhujen mukaan c-n kumminkin Ranska kieltäytynyt an- tamvs:a rahoja pakkotoimenpitetta warten Suomea tvastavn. Maltaknunauduumau Puhe» mies ja Suomen kysymys. Pietarista kirjoitetaan Hbl:lle? MtkäU täysin luoteitatvalto taholta olen kuullut, oli ennen A. Guischkof- fin Maalia moltakunnanduuman puhe mieheksi neumotteluita hänen ja toi» meenpaneMan Mallan edustajain wä» lillä. Aikoen olla .toimelias" puhe- mies. anoi Gutschkoff että moltakun- nanneumostoa taavl/teitaisiin luopu- maan duumaa kohtaan harsoittamas- taan jarrutuksesta. Vastikkeeksi lupasi uusi duumanpuhemies tehdä hallimk- .selle useita masmpalmeluksia. Näiden joukosia oli myöskin siil.umus mini s- terislön yleistä malrakunnanlainsää- däi^.öä koskeman ehdotuksen toiintt:a- miiesia duumassa hi«väksylyisi. Kuma-Avaa on eitä kun Gutschkoff termeyspuheessaan luetteli duuman kä- sitelräivänä olemat lakiehdotukset, ei hän sanallallaan maininnut Tuomea koskemaa lakiehdotusta. Tämä kaikkein iärkÄmmän ehdotuksen syrsäytiaminen äänetrömylid^tilä on ilmeisesti tapahtu- nm martamaslisesjja tarkoituksessa. — RuhtinaS Mestosherski ja duu» ma n jäsen Krupenski. tUuhlinas Me- stsherslt on Swiet-lehdcs'ä julkaisi- massaan kirjoituksessa lau>unu: tyyiy- mätiömyytensä sen johdosta, että Äru- Penski maliitiin duuman Suomen a- siairtmaliokunnan puhe?nio').'ojafsi. Ruhtinas M. sanoo m.m.: „Kukaa.t ei ymmärrä maliiollisia asioita Mähem- män kuin Ärupeniki. Päitvällisten ivaÄnistainisessa hän on mestari, mut- ia johtamaan Suomen knymykse.i kä si n elyä duuman maliokunnasitr on hän !»hiä chkenct.vä kuin joku .Iftuä. joka vn laetkenut sellaisen pilan, että on ivat<nnut Ärupeni!'» Maliokunnan puheen^ohtasalsi, maimaa epäilemättä armojen pehmeneminen." Kirjailisiiiitta ja taidetta. Uusia kirjoja. Werner Söderiiröm Oja» keyh':i ön kustantamia. C. Skomgaard-Petersen: Nuorison kirja. Tekiiaa luival» la taiislankielesiä suomentanut Aune Krohn. 274 siilvua. Hin.-a 2:75. M a ila T a liv i o: Aina 2 c r- k oila, kolminäytöksinen näyrelmä. Omisteiiu Ida Aalderg.lle. — Hinia 3: 50. Eero Eeroka: Maamies- lauluja. Kansanopistoille sa maa- mieskouluille omistettu. — Hinta 1 ai*. AlessandroMan^onin suu ri historiallinen romaani ft > I? la 'i u n e e t on alkanut ilmesty-i tohtori Jalmari Hahlin suomentamana. — .Vihko si iältä a 64 stmua ja mal'aa 00 p.; wiHkoja tu>lee enintään ?. Tämä romaani on avmoltaan huomaitamim- Pia, milä tähän asii suomeksi on il- Mestymsi. | Filosofian alkeet, kirjoitta nut Prof. Wilhelm Jerusalem. Suomentaja on maisteri I. W. Truls- son: käännöstä on tarkac?'ani>.t Pros. Änvi Grotenfekt. 215 kookasta simua. 'Hinta 3: 50. Lakiasiain käsikirja. Tä- män huomaitaiman teoksen toinen wih- ko on ilmestynyt tehdessä enji M'hcn itäirb-ia, Ijoka on painettu uudestaan. Teos ifonestyy enintään 30 mihkona ä 50 P. ^la nisänopisioiijj ohtasa Juho Tor- tivekainen on julaissut teoksen O- s u u s t o i m i n n a n opas maan- Miljelyskouilusa. kansanopistoja sa k o- ticpiniosa harjoittajia kansalaisia Marten. — Hinta 1: 25. Sophokleen murhenäytekinä A ntig o n e on ilmestyny: uutena, tarkasteltuna painoksena ja iiiictW) Berner Söderström Ostkeyhiiö.r wc- korkojen jjakamisessa tah:o:wm Mä porllvorilliset sa sosialistiser käsiiykset iörmätä Ivastakkam, multa edellisen istunnon kaunis sopu kaiketi »vaikutti Mikäkin ehläiscmäsli ja pienellä peri- aa:'teell?sen kannan merkitsemisellä suostuiZvat muut pormarit antamaan eräille sosiÄistMe järjestöille ki)sy- m^lsesjsä oletvia »varoja, paitsi edusta- ja Ai^io. joka panikimaliokunnan mie- tinnöstä poikkeamalla chdotukjellaan sa>i huutoäänestlzktsen aikaan. Alkio i.'li MohäLtä saattaa toisaalta sosialistit pa- halle päälle isa toisaalta ruotsalaiset kiiwastMiaan kiekiasiasta, mutta Hilja Pärssinen hillitsi senään itsensä ai- noasiaan st>wää haln»?5sumistaan il- maisten sa Aschanöin tyy.yi lyhyeen lvos^älauis^scen. Kun ministerineumoston isällinen huoileiiipito meislä cm edelleenkin ollut niin perinpohjaisia» eiieimat tarpeel liset raha-asia in järjestäminä koske- Mat esiole nytkään aikoinaan eh- tineet eduskunnalle, päälcilun -ahet- tää asiasia holli isijialle^ k:rjelma. —- Muita merkillisempiä asioita ei lasta istunnosta ole mainikawanakaan. Sakeus. jr m. ~