N:o 96 1910 Sanomia öulun kaupungista ja läänistä. Maanantaina Elokuun 22 päivänä. Tilaushinnat: Oulussa Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — 2'uolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: — uukaudelta — ; 35 — ; 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona )a perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. OULA8V1RTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto Ja, konttori Kauppurcjnkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ään illsl!'* Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia ▼»«taanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamiiliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto- rim edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Atvioliittoon kuulutettuja. Työm. Kustaa Robert Lindroos ja neiti Zyanny Katarina Heiskari, molemm. Ou lusta. — Työm. Kustaa Sylivester Putaan- suu, Oulujoelta ja neiti Alma Maria Ter- monen, Oulusta. — Liikkeenhoitaja Juho Puska, Oulujoelta ja työm.tr. Anna Sofia Kärsämä Oulusta. Kuolleita. Lapsi Toiwo Ilmari Järmeläinen 2 tt>. — Räätälintyön!. Johannes Muotila 2«i w. ikuoli tapaturmaisesti Amerikassa». — Asioitsia Antti Huusko 29 w. Torstaina klo 1 28 i.-p. hartaushetki ru koushuoneella. pastori 0. I. HEIKEL Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. F n AI IIII toimittaa asioita virastoissa . II. lILLILn y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppurelnkatu 6 suorittaa kaikellaisetkansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Ouliin lääii mmiMi- ja Oppikirjat ja Opetusvälineet Päiväkirjat ja Matrikkelit Vihkot ym. Koulufarpecnnc ostatte edullisimmin ^4^^++++ Kauppureinkatu 5. Kauppureinkatu 5. Uusi hintaluettelo on valmistunut ja lähetetään pyydettäessä. « i iiiupi U MU Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle- Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Olavi L. Helanen Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. . . . , . . ... ^ « Matkustaa maaseudulle Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. _ _ varatuomari. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, kimittää kaikkia lakiasioita ra hain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä )a ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kui* ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. Omistaja Varamaanmittarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Ilmoituksia. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Makuuttakaa omaisuutenne! is tulipalon «ii varalta! ,Kullervon" ja „PohJolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. » II .maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 % 3 „ . 4Va . 2 » 4 ln » 3V» . vaadittaessa 3 , Tailetuskonttoku- ranttitiliilä 5 Säästökassatilillä 6 Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Rullakartiineja myytävänä PYHEGUMMI yy RADOL" jolla voi helposti pois ottaa mus teenkin jäljen, on myytävänä OMAN KANNAN Kirja- Ja Paperikau passa, Oulussa. O. I. Kotiteollisuusyhdis- tyksen kouluihin pyrkijöil le ilmoitetaan, että Oulun Oulun alkaa jälleen toimintansa syyskuun 1 p:nä 1910. Koulun käytännöllinen opetus on jaettu 3:meen ammatti kurssiin: kutoma, liinaompelu- ja leninkiompelu-kursseihin. Lukukau simaksu on 20 markkaa. Koulussa on myöskin muutamia vapaaoppi laspaikkoja varattomille oppilaille. Hakemukset sekä koulutodistukset on lähetettävä ennen elokuun 25 päivää Kotiteollisuusyhdistykselle Ta lousseuran talcon, osoitettu Neiti Ester Aarniolle. Johtokunta. toimintakausi alkaa 15 p:nä syys kuuta ja kestää toukokuun puoliväliin. Oppiaineet ovat: käytännöllistä työtä, ammattitietoa, työaineiden käyttö ja arviolaskua, ammattipiirustusta, las kentoa ja mittausoppia, äidinkieltä ja kirjoitusta, sekä kirjanpitoa. Ope tus on maksuton. Oppilaat saavat korvauksen valmistamistaan esineis tä, sekä vapaan asunnon koululla Oppilaaksi pyrkijältä vaaditaan vä hintään 18 v. ikä sekä etusija anne taan kansakoulun käyneille. Maine todistuksilla varustetut hakemukset sekä muut suositukset lähetettävät ennen elokuun loppua Veistokoulun johtokunnalle Talousseuran toimis toon. avataan jälleen syyskuun 1 p:nä klo 7 i. p. Opistoon pyrkivät uudet oppilaat ilmoittautukoot lyseon huo- neustossa samana päivänä klo 9 a. p., jolloin myös ehtoja saaneitten oppilaitten tulee saapua ehtojaan suorittamaan. Oulussa elok. 18 p. 1910. Oulu, Elok. 22 p:nä. Mutta huolimatta kaikesta tästä, kehottaa aseman wakawuus kuitenkin mielä kerran yrittämään, ja sentakia me jo kemäällä, niinkuin on mainittu, ryhtyimme puhumaan tästä asiasta. Tällä kertaa jääköön kuitenkin alotteen teko ivastapuolueitten suoritettamaksi. Nyt niinkuin ainakin on Suomalainen puolue osottama, että isänmaan suuret edut merkitsemät sille enemmän kuin symät loukkaukset, jotka on toimeen- pantu sanoin ja töin. Toimekkaasti on se olema mukana niin malmista- missä töissä kuin itse kokoustilaisuu- dessakin. Me puhuimme »valmistuksista, sillä olemme sitä mieltä, että ennakolta tulee puolueitten maltuutettujen sopia ainakin pääpiirteittäin kokouksessa esille tulemista asioista, muuten on näet maara tarjolla, että kokouksesta koituu katkeroittama mäittelytilaisuus, sensi- jaan että siitä olisi pitänyt tulla ylen- tämä isänmaallinen somintojuhla. Niin, pitäkööt uuden alotteen tekijät siitä huolen, että malmistukset tapah- tumat yhteismoimin, tamalla, joka ta- kaa sominnonhankkeille lujan pohjan, joka ei järky, ei petä. K. Östberg. Oulun Suomalainen avataan syyskuun 1 p:nä klo 1 päivällä, jolloin myös sopii ilmoittaa uusia oppilaita. Kou luun pyrkijöillä olkoon ilmoit tautuessa papintodistus ja to distus ennen saamastansa ope tuksesta. Lähempiä tietoja an taa haluaville allekirjoittanut, osoite elokuun 29 p:vään asti Haukipudas. A. Wenell. Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. Leimasimia saa tilata OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta :: Oulussa. Parempi Möhim kuin ei fosta. Jo kemäällä kun selmästi rupesi näkymään, mihin päin Suomen asiat kehittyisimät maltakunnanduumassa ja -neumostossa, ryhtyi Oulun Suoma- lainen Nuija toimiin yleisen kansa- laiskokouksen aikaansaamiseksi, jossa pohdittaisiin maltiollista asemaa ja koetettaisiin päästä yhteiselle kannalle niihin keinoihin nähden, joihin olisi turmauduttama maaran torjumiseksi. Tässä lehdessäkin oli asiasta kirjoi- tuksia. Mutta yhteistoiminnan hetki ei näyttänyt silloin mielä tulleen. Mastapuolueille tehty tarjous kaikui kuuroille karmille. Nyt näkyy yleinen mielipide muut- tuneen suotuisammaksi yhteistoiminnan aatteelle. Ainakin on paikkakuntamme sanomalehdistössä ollut kirjotuksia, joissa kehotetaan seuraamaan Etelä- Pohjalaisten asiassa antamaa esimerk- kiä. Saattaako nytkään luottaa siihen, että mastapuolueet Oulun seudulla todellakin käsittämät Suomalaisen puo- lueen tähänastisen kannan kunnioitet- tamaksi ja isänmaalliseksi, huolimatta siitä, että se on suuresti poikennut muitten puolueiden ohjelmista ja mielä enemmän näitten toteuttamisessa nou- dattamista käytännöllisistä menettely- tamoista. Ilman tämmöistä ymmär- tämystä ja armonantoa on yhteistoi- minta jääpä, jos sitä ollenkaan aikaan- saadaan, hataraksi marjoksi main. Kun miitataan Etelä-Pohjalaisiin tässä yhteistoiminta asiassa, niin pitää muistaa, että siellä puolueitten moi- masuhteet omat peräti toisenlaiset kuin täällä Oulun seutumilla. Suomalai- sen puolueen sikäläinen malta-asema on tehnyt yhteistoiminta pyrkimykset Etelä-Pohjanmaalla hedelmällisiksi Woiko Oulun seudun erilaisissa olo- suhteissa toimoa semmoista keskinäistä kunnioitusta, että yleinen kansalaisko- kous ilman häiritsemiä soraääniä moi- daan kunnialla pitää. Siitä me emme ole marmat, sillä siksi paljon on Suo malainen puolue saanut täällä kokea parjausta ja huonoa kohtelua, että luulisi kylmömiesten itsensäkin oleman hymin maikeata hälmentää omista puoluelaisistaan tämän kylmön mai- kuttamaa katkeruutta ja mihaa Suo- malaista puoluetta kohtaan. Epäi- lemme, onko edes rehellistä haluakaan olemassa näissä kylmömiehissä saada somituksi menettelynsä. Ia johtuu tämä epäilys siitä, että niin monta kertaa kunnallisissakin asioissa on yh- teistoiminta juuri näitten miesten opastuksesta joutunut karille. Muistelmia pohjoismaisesta fi)iilnftifimlk'3tn. Toinen kokonspäitvä. Kello 8 aamulla kokoonnuttiin m. 1905 malmistuneeseen gootilaiseen tyy- liin rakennettuun kirkkoon, jossa saar- nasi tohtori Fries. Hartaushetken jäl- keen astui hän uudelleen saarnastuo- liin ja teki selkoa kirkosta ja sen raken- tamisesta. Sen jälkeen yleisö lähem- min tarkasteli kirkkoa, joka todellakin sen ansaitsi. Erityisenä piirteenä sen rakennustamassa on mainittama se, että kultausta, joka monissa muissa kir- koissa esiintyi mäliin hyminkin rikkaana, ei oltu ensinkään käytetty. Ainoastaan saarnastuolin taustalla olemalla mer- holla näkyi kultainen nyöri, mutta oli ollut kysymystä senkin poistamisesta. Waalea, osittain marmorista meistetty sisustus antoi kirkolle miellyttämän näön. Kirkon yhteydessä on seuratun- tatalo, jossa on rippikoulusali, pasto- rinkanslia y. m. lt> esitelmää sisälsi taas päimän oh- jelma. Suurin tungos oli Blasie- Holman kirkossa, jossa prosessori W. R u i n piti mielenkiinnolla seuratun esitelmän. Esitelmän aiheena oli „ne- rokkuus ja koulukasmatus". Alussa pu- huja miittasi Ostvaldin kirjaan „Suu- ria miehiä", johon tämä kuuluisa ke- mian tutkija on koonnut joukon esimerk- kejä suurten miesten koulunkäynnistä. Moni niistä oli huonosti menestynyt koulussa, toiset »limat jääneet koulu- kasmatusta maille. Tästä oli hän teh- nyt sen johtopäätöksen, että koulunkäyn- ti pikemmin estää kuin edistää neron kehitystä. Puhuja armeli, että tämä saksalaisia oloja koskema teos moidaan somittaa myöskin pohjoismaiden kou- luihin. Kasmattajain ja opettajain, jos mieli moida puollustautua tällaisia syytöksiä mastaan, tulee aluksi torjua kaksi määrää käsitystä nerokkaisuudesta. Toiselta puolen ajatellaan neron ole man jotain, joka ei ollenkaan kuulu tä hän jokapäimäiseen elämään, joka on kerrassaan sen yläpuolella. Toiselta puolen pidetään nerokkuutta sairautena, jossa joku erinäinen kyky on sairalloi- sesti kehittynyt muiden kykyjen kustan- nuksella — käsitys, joka puhujan mie- lestä raukeaa omaan mahdottomuu teensä, sillä jos nerokkaisuus on sai- rautta, mitä sitten pidetään termeyte- nä? Nerona on pidettämä ainoastaan sitä, joka korkeamman kymyn perus- teellä mie ihmiskuntaa eteenpäin. Sii hen kuuluu tahtoa ja ahkeruutta, sekä iloista, harrasta ja sitkeää työtä. Tätä kaikkea koulu pyytää oppilaissaan he- rättää ja kehittää. Moni seikka koulun elämässä kuitenkin on omiaan neroa sor tamaan. Sellaisia omat opetusaineit- ten moninaisuus, maadittama työn ja toimen yhdenmukaisuus j. n. e. Se, joka ensimmsenä esiintyi yksilöl lisyyden puoltajana, oli Rousseau ja hänen jälkeensä on alkanut kehittymään suunta, joka maatii yksilön kasmatta- mistä kunkin omien taipumusten mu kaan. Lapsessa on aina jonkunlaista nerokkaisuutta. Koulukasmatuksen mel mollisuus oli puhujan mielestä koettaa maalia nerokkaisuutta lapsissa. Myrs- kyisillä suosionosoituksillo palkittiin esi telmä, joka kieltämättä oli kouksen on- nistuneimpia. Samaan aikaan pidettiin kaksi esi- telmää kotitaloudesta jotenkin Harma- lukuiselle kuulijakunnalle. Ensimäisessä norjalainen opettajatar Helgesen kertoi kotitalouden opetuksen aseman Nor- jassa, missä koko opetussuunnitelma on laadittu enemmän tieteelliselle pohjalle kuin Ruotsissa, missä tieteellisyys ja käytäntö käymät käsikädessä. Puhujan mielestä oli kotitalous saatamn oppi- aieeeksi seminaareihin ja kansakouluihin. Kansakoulun tulee maatia, että opetta- jatar suorittaa tutkinnon kotitalon- dessa. Sen jälkeen nousi puhujan paikalle ruotsalainen neiti Hasselgren, joka eri- tyisesti kosketteli kysymystä, onko koti- talousopetus sijoitettama kouluun mai onko sitä annettama masta koulusta päästyä. Puhuja tuli siihen lopputu- lokseen, että tämän aineen opetuksen pitäisi tulla pakolliseksi sekä kansa- että oppikouluissa. Alustuksia seurasi erittäin milkas keskustelu, jossa painostettiin kotita- lousopetuksen tarpeellisuutta. Menipä muuan miespuhuja niinkin pitkälle, että kenenkään naisen papinkirjaan ei saisi merkitä: „mapaa amioliittoon", ennen- kuin hän osaa kunnollisesti keittää ruo- kaa! Eri mieliä ilmeni ainoastaan siitä, oliko tätä ainetta opettamaan käy- tettämä ammattiopettajia mai jätettä- mä seminaarisimistyksen saaneiden opet- tajien tehtämäksi. Suurta huomiota herätti tanskalai- sen maisterin Rasmussenin esitelmä: ..Paradoksija kasmatusopin teoriiaan nähden". Ankaran tuomion langetti puhuja koko nykyaikaisesta koulutoi- mesta. Erityisesti painosti hän sitä, että lapset omat kasmatettamat totuu- den rakkauteen, mikä nykyään ei suin- kaan tapahdu. Puhuja päätti esityk- sensä maatimuksella, että me tarmit- emme yhteiskunnallista, tunnustukse- onta työkoulua. Esitelmän pitäjän mäitökset, marsin- !in uskonnon ja luonnonhistorian ope- uksesta kouluissa, antoimat professori Seheelelle aihetta moimakkaan masta- auseen ilmaisemiseen. Esitelmänpitäjä oli, lausui prof. S., tosin puhunut pa- radoksesta kasmatuksessa ja se ehkä moi jossain määrin liementää hänen puheensa maikutusta, mutta hän puo- estaan ei kuitenkaan moinut maieten tmuuttaa semmoista syytöstä, että koulu uorastaan malehtelee lapsille. Uskon- nolliseen katsantokantaan nähden on yllä erilaisia käsityksiä olemassa, mut- a yhtähymin kuin puhuja antaa ar- mon toisten makaumukselle, on hän myöskin oikemetlu maalimaan sitä muilta omalle katsantokannalleen. Rehtori Hagelstam (Suomesta) piti esitelmän ylempien oppilaitosten sijoit- amisesta maaseudulle. Puhuja oli sitä mieltä, että maaseutu olist monessa suhteessa oppikouluille edullinen. Ne olisimat sijoitettamat mieluummin suur- ten kaupunkien läheisyyteen. Oppilaat oleskelisuvat kouluissa koko päimän, aamupuolen tietopuolisessa oppikou- lussa, iliapuolen läksyjen lumussa ja käytännöllisissä toimissa. Illalla he masta kotiaan palaisimat. Msityisiä tu lisi tällaisten koulujen olla. Miopettaja Brucen esitelmä koski kotiseutuopetusta, joka esitelmästä päät- täen on saamultanut huomattamaa ja- lansijaa läntisessä naapurimaassamme. Illaksi oli järjestetty kokouksen osan- ottajia marten konsertteja kahteen kirk- koon, erääseen teatteriin ja Musikaali- sen akatemian suureen saliin. Niissä esiintyi taitamia musiikinharjoittajia. Ruotsalaisessa teatterissa missä tämän kirjoittaja oli, esiintyi m. m. tanska- lainen opettajakuoro laulaen joukon lauluja, jotka saimat osakseen suurta suosiota. M. P. Yleisiä uutisia. — Kuluman lvnoden tulo- ja menoartvioehdotus. Senaatissa laa- dittu kuluman muoden tulo- ja meno- armioehdotus on, kuten aikaisemmin jo olemme kertoneet, lähetetty kenraa- likumernöörintansliaan sieltä kenraali- kumernöönn lausunnon kera lähetettä- mäksi korkeimpaan paikkaan. Se on yleispiirtein jo esitetty kenralikumernöö- rille. Luultamaa on, että se moidaan kenraalikumernöörin kansliasta lähettää mahmistusta saamaan ja tänään. — Järjestyksen toimeenpano räntäteillä. Esiteltäessä asiakirjoja sähköttäjien M. L. Janssonin, A. A. Mahlroosin ja I. K. E Bittaitin ja harjoittelija K. Mikstedtin huolimatto- muudesta mirantoimUuksessa, jvnka johdosta heidät erotettin maltionrauta- heiden paltveluksesia, on rautatiehalli-