Tiistaina 6 p. Syyskuuta KARJALATAR N:o 100 — 1910 Mimeiskn siiveelli- lyysrikostm johdosta. „U. Suomettaressa" kirjoiltaa neiti A l e k s a n d r a Gripen berg: Ei ole monta kuukautta kulu- nut siitä, kun pääkaupungissa ta- pahtui kauhea hiinomurha, jonka uhri oli pieni wiisiwuositias tyttö. Huolimatta siitä, että palkinto lumattiin murhaajan kiinnisaajalle, ei murhan tekijää ole löydetty. 'Jtyt on taas pöyristqttmvä siiveel- lisyysrikos tapahtunut nelimuo- liasta tyttöä kohtaan. Keskellä päimää lähellä kotiansa leikkitorve- roeriensa keskuudesta, lapsi hou- kutellaan pois metsään, jossa ih- mispeto täyttää tekonsa. Eikä tätäkään rikoksen tekijää ole ivielä tätä kirjoitettaessa kiinnisaatu ja melkein samaan aikaan kerrotaan eräässä Helsingin suuressa ruoka- lassa uuden samallaisen rikoksen tapahtuneen myös 4-wuotiasta tyttöä kohtaan. Häpeä sille yhteiskunnalle, jossa tämmöistä tapahtuu! Jos mikään, niin tällaisten rikosten pitäisi saa- da jokaisen kunnon miehen ja naisen nousemaan raiivoon rikok- sentekijöitä ivastaan, maalimaan heille ankarinta rangaistusta ja lapsille tehokkaampaa lain suoje lusta. Toiivottamasti on jo kehitty- mässä yleinen mielipide tähän suuntaan, mutta se ei ivielä ole läheskään niin rnoimakas ja pon- tewa, kuin sen pitäisi olla. ^iian paljon mälinpitämättömyyttä on olemassa ihmisten keskuudessa, lainsäätäjissä ja sanomulehdistös- sä. Monella paikkakunnalla salli- taan tällaisten miesten liikkua mapaasti, maikka tiedetään, että he omat seudun lapsille suurena rnaarana. Kun rikoksia pieniä tyttöjä mastaan on tapahtunut, sanotaan: „on se sittenkin parempi että tyttö on itiin pieni nyt ei moi tulla mitään seurauksia". Toisin sanoen, ei tanvitse lapsen syntymistä peljätä, lapsen jonka ylläpito maksaa! Kun kysymys korotetusta ran gaistuksesta simeellisyysrikoksista alaikäisiä mastaan ja suuremmas ta lain suojeluksesta alaikäisille tytöille oli esillä maltiopäimillä, oli ehdotuksella w a s t u s- tajia. Tahdottiin leimata eh- dotus liioitetuksi, mäitettiin ettei- wät tosiasiat maadi tällaisia toi- menpiteitä, ettei tänkaltaisia ri- koksia tapahdu niin usein. Tosia- listiset edustajat ne, jotka edusti- nmt juuri niitä piirejä, joihin pienet uhrit usein kuulumat, he oliivat, harmaa poikkeusta lukuun- ottamatta, ääneti keskustelussa. Häpeällisintä oli, että muuan naisedustaja heidän keskuudestaan, heti keskustelun loputtua, imasi sitä raa'oilla sanoilla ..paljon po- rua ja mähän milloja" (Maltiopäi- mät 1908, istunto syysk. 1~> p.) Entä sanomalehdet^ Kun mii- me kemäänä yleisö oli kuohuksissa Kaimopuisto-murhan johdosta, jul- kaisi muuan täkäläinen lehti kir- joituksen nimeltä Käringprat (Akkojen juoruja) jossa kyllä mi- haisesti »vaadittiin edesmastuuta. Mutta murhaajalleko? Ei, maan niille, jotka muka lehden mäitteen mukaan — olimat yksityisissä seu roissa maininneet nimeltä henki- löitä, joita epäiltiin rikoksesta. Ja tätä ajattelemattomuutta mastaan (jos sitä edes oli tapahtunut) nousi lehti paljon suuremmalla suuttu- muksella, kuin mitä se oli osot- taessaan itse rikoksesta! Simeellisyysrikoksia pienokaisia mastaan on tapahtunut tuhka tiheään, niin usein että tekisi mieli kysyä tuolta sosialistiselta nais- puhujalta, eikö hänen mielestään jo ole milloja tarpeeksi. Ja kui- tenkin tiedämme kaikki, että ai- noastaan pieni osa näistä rikok- ststa mainitaan sanomalehdissä. Harmoin rikoksentekijöitä saate- taan edesmastuuseen ja jos he joutumat kiinni, saamat he ta- malliseski liian liemän rangais- tuksen tahi armahdetaan^ heidät ensi tilassa. Ja sillä mäliu saar nataan huonossa kaunokirjallisuu dessa että himoja ei saa mastus- taa, ..Työmies" on täynnä ri- ivoja, kaikkia alhaisia miettejä kii- hoittamia ilmoituksia, monet sano- malehdet kertomat yksityisseikkoi- hin asti tapahtumista, jotka nekin omat omiansa yhä maan höllen- tämään stmeys- ja simeellisyys- käsitteitä ja saamaan ihmiset käsi- tykseen, että kaikki on ny- kyään tumallista. Himot omat kuin irtilasketut, millit pe- dot ja niiden uhreiksi omat joutu- neet kaikkein pienimmät, kaikkein miattomimmat, kaikkein suloisim- mat olennot: pienet neli- ja miisi- muotiaat tyttöset! Kurja se yhteiskunta, jossa täi- laista moi tapahtua. Se myrkyt- tää itseltään elämän lähteet. Joku lähettäjä on äsken sano- malehdissä ehdottanut, että raip- parangaistus ja kuolemanrangais- tus olisimat palautettamat Suo- men lakeihin, koska Suomen kan- sa lukuisilla häpeällisillä rikoksilla osoittaa ettei se mielä ole kypsynyt olemaan niitä mailla. Eikö ole häpeä meille, että tällaisia ehdo- tuksta moidaan tehdä meidän ai- kanamme ja että täytyy myöntää, että olemme antaneet aihetta sellaisten ehdotusten tekemiselle? Eikö sekin osota kuinka simeelli- sesti taannumme? Vaikuttakoon näiden miimeis- ten pienokaisten kohtalo herätyk senä kansalaisille laajoissa piireis- sä, jotta he nousisiivat niitä ma- hingollisia suuntia mastaan, jotka uhkaamat miedä meidät simeelli- seen perikatoon. Kun lS7(Mu= mulla sudet Länsi -Tuomessa teli- mät tuhoa pienten lasten keskrni- dessa, nostimat sanontalehdet hätä- huudon. Kirjoitettiin paljon siitä alhaisesta simistyskannasta, jolla maamme oli, kuu sellaista moi tapahtua, ja maadittiiu tarmok- kaita toimenpiteitä petojen sur- maamiseksi. Huomautettiin, että se kansa, joka ei suojele lapsiaan kalleimpana aarteena, se on julma raaka ja raakalainen. Petoja, paljon ^ maarallisempia kuin sudet liikuu nykyään pääkau- pungin kaduilla. S JHitä on kaik kialla maassamme. Manhemmat yksin eimät moi lapsiaan heiltä suojella. Meidän täytyy kaikkien olla mukana: lakimiesten, järjes- tyksenmalmojien, sanomalehdistön, kirjailijain, lainsäätäjäin. Moni- puolista työtä tarmitaan, ennen kuin saadaan poistetuksi se synnin usma, joka nyt on laskeutunut maahamme, ja jossa siiveellisyys- rikokset pieniä lapsia kohtaan omat ainoastaan yksi seuraus. Tosiolot puhumat moimakasta kieltä ja maatimat meitä työhön. Kun asiat omat joutuneet näin pitkälle, tarmitaan ensi kädessä lain ankarinta rangaistusta ri- koksentekijöille. Muuta kieltä ei- mät «toiset pedot ymmärrä. Pe- rustakaamnie niin suuria rahas- toja rikosentekijäin kiinnisaamiseksi, ettei, kuten nyt alituisesti tapah tuu, heistä toinen toisensa perästä jää ilmisaainatla, milloin ei asiaa suoraan paineta kuulumattomiin. Laimeus ja mälinpitämättömyys tässä asiassa on anteeksiantama- lonta. Siouse, Suomen kansa, nouse puolustamaan amuttomia pieno- kaistasi, ettei sinullekin kerran lan- getettaisi tuomiota: totisesti sanon minä teille, s e p i- tää etsittämän tältä su- kukunnalta. (K. S. 1 k. 4 b. 45 mm.) Kuulutus. Rääkkylän pitäjään palova- kuutusmaksujen ylöskannon loi- rnittaa allekirjoittanut kunta- huoneella Syyskuun 19 p:nä klo 10 ap. Rääkkylässä 2 päivänä syyskuuta 1910. H. Rouvinen. Huutokauppoja. (K. S. 1 k. 4 s. 105 mm.) Kuulutus. Ellei laillista estettä ilmaan nu, tulee Juho Turusen peril listen (entinen Pekka ja Heikki Liukon) omistama 0,c»>o ( 29 /:un) osa tilasta N:o 9 Varmonnie- men kylässä Kesälahden pitä jää, veroltansa 0,0207 C^/uoo) mant taalia, ensitulevan Lokakuun 21 päivänä klo 12 päivällä pi dettävällä pakkohuutokaupalla myytäväksi kruununverojen y.m. saamisten suorittamiseksi. Asian omistajat saapukoot huutokaup paan oikeuksiaan valvomaan ja ovat saatavat, joiden ottaminen velkojain luetteloon riippuu nii den ilmoittamisesta huutokau pan toimittajalle, ilmoitettavat viimeistään siinä keskustelussa, joka tilalla pidetään ennen huu tokaupan alkamista. Liperin kih lakunnan kruununvoudin kont torissa 3 p:nä Syyskuuta 1910. A. R. Wickstrand. N:o 1430. Kirjallista. Sliyökuun kirjallisuus. Werner S ö d e r s t r ö in O- sakeyhtiö aikoo tässä kuussa julaista seuraamat teokset: Oman M aan : s nido s. Tämä 900 siivun laajuinen nidoZ on sisällöltään luettaiva suurteok- sen armokkaampiin. — Loppuni- doksen painatus on alkanut. Uno C y g n a e u k s e n juhla- julkaisu ilniestyy kuun lopussa. Eino Kalima: Maalla, kaksi näytelmää. Huomatta- ma alkuperäisteos. Leo Tolstoi n suurenmoisen romaanin A n n a K a r e n i n a n edellinen osa malmistuu Eino Ka- liman suomentamana. M a a i l m a n u s k o n n o t, toh- tori Allan Menziesin kirjoit- tama ja H. Leimiskän suonientä- ma uskonnon kehityshistoriaa esit- tämä teos. Sen julkaisuun on kus- tautajaa kehoittamit Suomalaisen kirjallisuuden edistämisrahaston humanistinen osasto. Biologian alkeet, tohtori Karl K r a e p e l i n i n kirjoittama ja Selma sekä K. H. Hällströmin suomentama teos; sisältää satoja kumia. Tämä teos edustaa kirjal- lisuudessamme uutta tieteen alaa. Edward B e r n s t e i n i n kuu- luisa teos Sosialismin edel lytykset ja s o s i a l i d e m o- kratian tehtämät ilmestyy parin miikon päästä S. ja A. Tarjanteen suomentamana. Herbert Spencerin teok- sesta Kasmatus, Charles Wagnerin teoksesta K o ti li e- den ääressä ja G. v. Nu- m ersin näytelmästä Tuukka- lan tappelu julaistaan uudet painokset. K u i n k a on opittu l e n t ä- m ään, W. S. B:n kirjoittama, harminaisen ansiokas nuorisokirja. Samoin Seitsemän p i e n t ä s i s a- rusta, Amerikan tunnetuimman opettajattaren Jane Andrew- fin kirjoittama teos ihmiskunnan eri rotuja edustamista lapsista. Kaikuja muilta mailta- niminen sämellyssarja sisältää mii- dennessä mihossaan italialaisen Alessandro Scarlattin kuuluisia aarioita suomalaisin sanoin. Wielä julaistaan useita huomat- tamia uusia koulukirjoja ja uusia painoksia. (K. S. 1 k. 4 s. 105 mm.) Kuulutus. Ellei laillista estettä ilmaan nu, tulee Leskirouva F. JI. Lau rikaisen omistama 0,5-m osa Kau- rolan perintötalosta N:o 3 Mat- 'kaselän kylässä Kiteen pitäjää ! torstaina ensitulevan Loka kuun 13 päivänä klo 5 j. pp. itse tilalla pidettävällä pakko huutokaupalla myytäväksi Hä meenlinnan kaupungin säästö pankin tilanosaan kiinnitetyn saa misen suorittamiseksi. Asianomis tajat saapukoot huutokauppaan oikeuksiaan valvomaan ja ovat saatavat, joiden ottaminen vel kojain luetteloon riippuu niiden ilmoittamisesta huutokaupan toi mittajalle, ilmoitettavat viimeis tään siinä keskustelussa, joka tilalla pidetään ennen huutokau pan alkamista. Liperin kihla kunnan kruununvoudin kontto rissa Syyskuun 3<- p:nä 1910. A. R. Wickstrand. N:o 1428. Kuulutuksia. Kuulutus. Täten kiellämme kenenkään ryhtymästä mihinkään tilan yn nä metsän kauppoihin talollisen Juho Mikkosen, Liperin pitäjän Kaatamon kylästä n:o 9, kanssa, kun olemme nostaneet perintö- riidan mainitun tilan suhteen häntä vastaan. Liperi, ''/g 1910. Maria Koponen, Emilia Koponen, o. s. Tolvanen. Suonenjoki. Liperi. (K. S. 2 k.) (K. S. 1 fc. 4 s. 105 mrr.) Kuulutus. Ellei laillista estettä ilmaan nu, tulee talollisen Mikko Asi kaisen omistama osa perin tötilasta N:o 7 Haapasalmen ky lässä Rääkkylän pitäjää, verol tansa 1 j : , osa manttaalia, ensi tulevan Lokakuun 17 päivänä klo 12 päivällä paikan päällä pidettävällä pakkohuutokaupalla myytäväksi kauppias Elias Hir vosen perillisten ulosoton alaisen saamisen suorittamiseksi. Asian omistajat saapukoot huutokaup paan oikeuksiaan valvomaan ja ovat saatavat, joiden ottaminen velkojain luetteloon riippuu nii den ilmoittamisesta huutokaupan toimittajalle, ilmoitettavat vii meistään siinä keskustelussa, joka tilalla pidetään ennen huuto kaupan alkamista. Liperin kih lakunnan kruununvoudin kont torissa Syyskuun 3 p:nä 1910. A. R. Wickstrand. Nro 1429. Keskiviikkona kuluvan syys kuun 7 päivänä kello 6 i.p. Ra hatoimikamarilla toimitettavalla huutokaupalla myydään enim män maksavalle 10 vuoden ajaksi arennille viljelystä varten kau pungin omistamat seuraavat kar tano- ja heinämaat: l:ksi. Kartanomaa n:o 4 — 12 korttelissa, uuden asemapiir roksen mukaan. 2:ksi. Koko kortteli n:o 15 ja osa korttelista n:o 23 uuden asemapiirr. muk. 3 ksi. Kartanomaat n:o 1, 2 ja 3 — 17 korttelissa uuden ase mapiirr. muk. 4:ksi. Kartanomaa n:o 1 — 27 korttelissa uuden asemapiirr. muk. 5:ksi. 1 /i kartanoma&sta n:o 5 67 korttelissa vanh. as. piirr. muk. 6:ksi. Kartanomaa n:o 1 — 66 korttelissa uuden as. p. muk. 7:ksi. Suurenluhdan niitty pormestari Nysten'in perillisten talon luona). Samalla myydään rakennusta varten rakentamaton kartano maa n:o 1 — 27 korttelissa vanh. as. piirr. muk. Kauppaehdot il moitetaan huutokauppatilaisuu dessa. Joensuussa 2 p:nä syyskuuta 1910. Rahatoimikamari. Vapaehtoisella huutokau palla myydään Syyskuun 20 p:nä Liperin Leppä- lahdessa Lammun kyläs sä N:o 18 Lampuoti Heikki Kärkkäisen irtainta omai suutta kuten karjaa y. m. talous tavaraa. Liperissä 1910. Lampuoti H. Kärkkäinen. P. Komai VirvoitHsjuDma- tehdas JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - Soda, Apollinaris ja Vischy Puhelin N;o 15. !K y f y f ä ci Tuomat. Tupakkatehdas O.-U:n U Karjalan radan AIKATABLÖ Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Oiwallinen 30 pennin salvuke. Halutaan ostaa. Puolukoita P. Kaiaalaissi huonekalu- ja Joensuun keinu tuoli-liike Joensuussa Puh. 66. A i -V- - / '' r "* 1 ' ä' f ' f" l* * «Mi -r; RTyy lavana Ruumiinarkkuja sekä nyt tul leita erittäin somia ruumiin- pukujn, aivan halpahintaisiakin. P. Kainulainen, Joensuussa - Puh. 66. Lieksassa myypi samoja ruumisarkkuja ja pukuja Liek- <5:^, ' san aseman luona ^ A. Saarelainen. " Huom.! Hinnat halvat. Puh. 35. rajattomat määrät ostaa A. B. Merkator 0. V. Edustaja K. Kainulainen Joensuussa, Torikatu 28. (Karj San.) HUOM.! PUOLUKOITA laatikoissa ja astioissa, Vasikan- y. m. nahkoja, Hevosen jouhia, karvoja, gum- mikalosseja y.m.ostetaan suu ren saksalaisen liikkeen lu kuun. Tavarat voidaan lähettää jäi- kivaatimuksella. Lähemmin Kauppias Moritz Eriksson, Liibeck. Beckergrube N:o 80. niinkuin suuria hopeasilasia piip puja, pikaria, kannuja, liikkeestä pois jätettyjä 1 ja 3 markan sete leitä sekä 1 pennisiä vuodelta 1864 ynnä muita vanhoja rahoja ostaa A. M. Koivula. Myytävänä. myy täällä Seurahuoneella tä nään tiistaina 6 p:nä suuren valikoiman syksyhattuja ja kap poja, hameita, puseroita, kor setteja, sukkia, käsineitä, kau luksia, nahkatavaroita y. m. y. m. — Älkää laiminlyökö tilai suutta ! Huom.! Astrakaanikappoja S:mkasta 25: —. Maatila halutaan myydä nyt heti mie luummin irtaimistoineen. 7 hy vää lypsylehmää y. m. y. m. Ta lo sijaitsee järven niemessä lä hellä maantietä, 9 km. \Värtsilän tehtaalta. E. Lankinen. Wärtsilä, Kaustjärvi. (Rjav. 1 k.) BIIBIIIIIIIII Kalaverkkoja, R N y u s ?f"a s päi- kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. Käärepaperia (makulatur) saatavana lehden kirjapainosta. tämän Halutaan vuokrata. (K. S. 2 k. 4 s. 45 mm.) Joensuun Lastentyö- huonetta varten halutaan vuokrata 2 tahi 3 huonetta, keittiö, ruokasäiliö ja tarpeelliset ulkohuoneet loka kuun 1 p:stä kesäkuun 1 p:ään 1911. Kirjalliset vuokratarjouk set maksuehtoineen ovat jätet tävät viimeistään tämän kuun 20 p:nä Tohtori S. F. Parviai selle. Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopettamisen vuoksi loppuunmyydään — joko yh dessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: Lasten Ieifäityaluja, IQirjoitastarpeita, kuten: kirjitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m. Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m. Valokuva* albumeja, Valokuva-%elfyfoiä, Jl/[erfäua~ ja slfitsilprjoja, J>iXasäily1timiä, Kiiltokuvia, Imufäeita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessäm me. Samassa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa anoi.!! Lähettäkää 2:25 p. postimerkeissä eli postiosotuksena saatte 100 kappl. maisema-, fanta sia- ja kufekapos- tlkortteja lajitel tuina, rahtivapaasti. JoGDSDiiQ Kirjanaino- o a o 5 K •o oo Joensuu—Viipuri S: G U pr "S* ST Joensuu . läht. 10.46 _ j 2.40 Hammaslahti il 26 — 3.43 Tikkala . „ 11.49 — 4.15 Onkain o . „ 12.04 4 .35 Tohmajärvi , 12.26 -— 5.12 Kaurila . „ 1-2.46 — 5.40 Värtsilä . tul. 12.58 6.C2 » läht. 1.10 5.00 Pälkjärvi „ 1.27 _ 5.23 Matkaselkä „ 2.01 6.30 Kaalamo . „ 2.19 7.08 S S* td 3.03 8.23 Sortavala tul. 3.14 8.38 „ läht. 3.24 9.10 9.53 Kuokkaniemi 3.58 9.46 10.50 Niva . . , 4.12 10.00! 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.291 11 .50 Ihala . . „ 4.55 10.44! 12.53 Elis-Ji" aarit; 1. 5.22 11.10 1.31 » läht. 5.37 11.25 2.01 Alho . . „ 5.56 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7 .18 1.02 5.07 Sairala . „ 7.29 1.13 5.55 Koljola . „ 7.53 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6 .55 „ . läht. 8.2Ö 2.06 7.35 Hannila . „ M 2.27 7.54 Kavantsaari „ 8.52 2.39 8~ Karisalmi _ 9.^ 2.51 9.iö Tali . . . 9.17 3.02 9.5? Tammisuo n 9.2'J 3.14 9.7? Viipuri . tul. 9.§8 3.22 9 .5? Pika- Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 J 6.25 n n 6.ai 2.2b * X 7.Sj 4.50 Viip. Hels. läht. 11.40 10.29 2.40 » n » 1.2u; -~ 8.00 o K on 9 Viipuri—Joensuu S p £. c O B' % SP SO Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tamiuisuo , 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.18 1 .51 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.58 Kavantsaari „ 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.4f 8.54 1 , läht. 8.29 2.55 9.19 | Koljola . , 8.46 3.11 9.42 Sairala n 9.08 3.32 10.19 | Inkilä . „ 9.20 3.43 10.40 ; Ojajärvi . „ 9.47 4.08 11.22 ' Hiitola . ,, 10.15 4.35 12.22 ! Alho . . , 10.36 4.55 12.55 Elisenvaara tul. 10.55 5.14 1.18 „ läht. 11.1C 5.30 2.08 Ihala . . „ 11.36 6.02 2.56 Jaakkima . 11.58 6 .51 3.30 Niva . . j, 12.23 6 .32 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7.53 5.00 Sortavala tul. 1.10 7 ,Ho 5.47 , läht. 1.20 - 7.47 j Helylä . , 1.32 8.12 | Kaalamo n 2.20 — ; 9.fi 1 Matkaselkä „ 2.43 10.5 ' Pälkjärvi „ 3.11 — 11.22 Värtsilä . tul. 3.25 11.55 1 , läht. 3.35 5.(51 1 Kaurila . „ 3.49 5.53 Tohmajärvi „ 4.09 o.öi Onkamo. „ 4.32 6.34 Tikkala . „ 4.50 — 6.59 Hammaslahti 5.10 7.32 Niittylahti . . 5.29 — 18.01 Joensuu. tul. 5.48 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi Asema Lieksa . . . Tiensuu . Vuonislahti . Kelvä . . Haapalahti Uimaharju . Paukkaja . Kaltimo . . Jakokoski Kontiolahti . Lehmo . . Joensuu . . Asema Joensuu . . Lehmo . . Kontiolahti . Jakokoski . Kaltimo . . Paukkaja . Uimaharju . Haapalahti Kelv& . . Vuonislahti . Tiensuu . Lieksa . . . ►3 e T3 6.19 6.53 7.21 7.43 8.06 8.26 8.43 9.15 9.34 10.02 10.15 H o ■o T> 6.27 6.48 7.12 7.39 8.03 8.16 8.46 9.07 9.29 10.10 10.30 "0 D ® • S. a S •o ■o 6.00 6.20 7.01 7.23 7.44 8.14 8.27 8.51 9.18 9.42 10.03 S cr 6.15 6.28 6.56 7.15 7.47 8.04 8.24 8L47 9.09 937 10.11 Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päiv&llS. , 4 J. pp.— » 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan Ja ulcsannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joeomn Kirjap, 0;-Y 1910