$anomfa Oulun kaupungista ja läänistä. Maanantaina Toukokuun 23 päivänä. T i s e u i 1 h Innat* Ou!y~-sa: oko vuudrr'ta •...itelta vuodeUa . ::j./Iinekseltä • lukaudfita . . . '.'ostissa: 4: - '*> --: 40. i.'jkvnzi'.!:s >3:aii iiivi.vjntuu mfi8nÄn««in;t, k<*-uK>vl(kkona ja perj3»nte>*t.s 3«.nmiia. ToSmittaJa*. M. PALLÄRi. E. A. OULASVmTÄ, Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimioto konttori Xaup^umnkam 5. Koattori avoin na klo R:stc aamulla 7:S£n '' si'- Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. timoitulvsia vjstaaaoletaai: lehdes kenikcistii ja cn niiden hiuta l:!lä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penaiä ja 4 siv. 6 peaeiä palstamillimetriltä. Raamiiiiset kuolemaa-ilmoitukset vähiciäiu 3 n:k., ris- lisri j* värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 nik. 50 p Ilmoitukset, joutuakseen «euraavsn puivin aumerooai, ovat jätettävät lehden kontto rin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia TälitetS^a muihinkin sanomaiehii>a palkkioita. gm^aggmaBKEnmmi Kirkollisia tietoja. Awioliittoon kuulutettuja. Zeminaarinlehtori Uno August Jansson, Paimiosta ja kansakoulunopettiijalar, neiti Jenny jirislina Tolonen, Oulun kaupun git ia. — Työmies Joonas Zanfrid San- kari ja neiti Kustaama Wähäoja, molem- mat Oulun kaupungista. — Pankiumirta- mi ec> Johan ^eorg Kerttula ja neiti Ida Margareta Westman, molemmat Oulun kaupungista. — Asioima Wilho Tuomo Ha- lan- u, Tornion kaupungista ja neiti Helmi Anna Midell, Oulun kaupungista. Kuolleita. Työmiehenmaimo Maria 5iylmä<aho w. — Suutari Juho Laitinen w. — Neil'. Anna Kustaiva Veteläinen 5)7 iv. — Lapsi Aiito Raappana L'0 päimän, — Lapsi Eino Johannes Mainiokangas 5 kuul. — s jtuoru!iiincn Iisakki Kantti 18 w. Lapsi Aura Raappana 9 iv. Tiistaina raamatunselitys kirkossa kello * illalla. iuim»mawan3«m« Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. ffl fij i {I B toimittaa asioita virastoissa . il. u LL i L h y. m. Osoite: OULU. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, '.•"'n iltaa kaikkia lakiasioilta ra hain perimisiä ia maksuja, välittää k<r.>jv.<».i<i- ia maa- sekä metsien myynpä ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja ar.-^-.äi-rtnisia v. uiiu iiyvnss Sai?iopiiiiseita ki-in ammatti kannalta. y«atk..ö!e>;;i;\o maaseudulle. Posti- ;a »ähkö-oso». Seppänen, Oulu. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterin*, 3. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras lOISSit. M at k u s t 'i a <r;; a s e u ci u li e Kuollut. Jumala näki hyväksi poiskutsua rakkaan tyttäremme Anna Aliinan, joka hivuttavan taudin murtamana hiljaisesti vaipui kuolonuneen Rantsi- lassa Sipolan kylässä Siltalan tilalla toukokuun 17 p:nä 1910, elettyään 23 vuofa ja 4 kuukautta; häntä murheella kaipa mme me vanhemmat, 5 siskoa, 1 veli vaimoineen ynnä muut suku laiset ja tuttavat. Kaisa ja Jaakko Siltala. Hyvästi äiti, isäni; Hyvästi siskot, veljen ja kaikki omaisen. Nyt lähden matkall' ijankaikkisell', Jesusia vastaan ottamaan ja teitä sinne odottamaan. Alä itke, sure äiti, isäni, Älkää sis kot, veljeni, Sill* nyt lepään rauhassa, vaikka r.raan mullassa. Hellästi rakastettu tyttäremme e n B « muutti surun ja vaivojen maasta tai vaallisen Isän kotiin Merijärvellä tou kokuun 18 p:nä 1910 klo lie. pp., 9 vuoden, 7 kuuk. ja 21 vuorok. ikäi senä; kaipaukseksi meille, 2 veljelle, 3 tätille, isoisälle, opettajattarelleen, kansakoulutovereille, sukulaisille ja ystäville. Maria ja J. P. Alaranta. Jumalalle kiitos lahjasta ja lainasta! aum Ilmoituksia. $ 3£ nkOSKI *°* n: ' I - aa asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- Varatuomari . . teimistökauppf i/t, OULU, Torikatu V%, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 20,'l g: t HUOM.! Kauppaan oiemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he deimistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruua». — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN * K:NI O.-Y. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne^ s tulipalon ° varalta! »Kullervon" ja „Pohjolan" asiamies Oulussa W. HuhananttL Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. irfi? nitBt j ir^trr rir<frrti ihnriii^iifri^iikt^i"^ Raahen alottaa 29 lukuvuotensa tulevan syyskuun 1 p:nä kello 12 päivällä kol- miluokkaisena. Pääsyä varten ensimäiselle luokalle vaaditaan, että pyrkijä on täyt tänyt 15 vuotta ja läpikäynyt viisi luokkaa reaiilyseossa, lyseon realilin- jalia tui tyttökoulussa tai kauppakoulun tahi, ell ei hänellä ole kouluto- distusi.a, pääsytutkinnossa osottaa muuten saavuttaneensa vastaavan tieto määrän, missä tapauksessa kuitenkin vaaditaan todistus hyvästä käytöksestä. Opetuskielenä on suomenkieli ja opetus on maksuton. Oppilaiksi pyrkivien tulee suullisesti tai kirjallisesti ilmoittautua alle- kirjoittaneelle opiston johtajalle viimeistään heinäkuun kuluessa, ja tulee viimeisen koulutodistuksen alkuperäisenä tai oikeaksi todistettuna jäljennöksenä sekä ikätodistuksen seurata ilmoitusta. — Elokuun alussa saavat ne hakijat, jotka todistustensa nojalla ilman muuta voidaan op- piiniksi hyväksyä, sekä myöskin ne, joiden tulee saapua elokuun 31 p:nä pidettävään pääsytutkintoon, kirjallisen tiedon siitä. Lähempiä tietoja antaa allekirjoittanut, jonka osoite kesäaikana on: Länkipohja. Raahessa, 20 p:nä toukokuuta 1910. pipc.ään Torstaina toukokuun 26 p:nä kello 4 i.-p. Kouluun pvrkivät oppilaat ilmoittautukoot ly- se -.lla samana päivänä kello 11 a.-p. Lähempiä tietoja antaa ja ilmoittau tumisia vastaan ottaa allekirjoittanut myöskin kotona joka päivä kello b—6 i .-p. Ouluss.i, toukokuun 9 p. 1910. Nestor Ojala. Tila huhtikuun 30 p:nä 1910. Vastaavaa: Vastattavaa: Käteistä rahaa 3,122,898: 49 Ulkom. rahaa ja kuponkeja 334,987:49 Obligatsiooneja 2,457,440: 15 Kirjeenvaihtajia ulkomaalla 4,480,449: 12 Ulkom. vekseleitä .... 3,800,118:21 Kirjeenvaihtajia 13,585,849:85 Vekseleitä 09.009,668:83 Kassakreditiivien saldo . . 40,976,317:67 Lainoja 28,277,817:12 Osakkeita. ... . . 1,611,523:76 Pankkikiinteimistöt . . . 4,873,711:68 Irtaimisto 28,808:02 Eri tilejä 1,080,359:02 Palkkoja ja kulunkeja . . 339,971:11 Smk. 173,979,920:52 Osakepääoma Osakeanti vuonna 1910 . > Vararahastot Voitto- ja tappiotili . . . Korkoja ja provisiooncja . Talletustilit Juokseva tili Postilähetysvekseleitä. . > Kirjeenvaihtajia Kirjeenvaihtajia ulkomaalla Nostamattomia jako-osia Lainoja Eri tilejä Perittyjä vekseleitä . . , 9,000,000: — 2,822,700: — 9,293,000: — 593,745:56 2,369,317:42 134,803,350:12 8,009,557: 75 1,411,574:85 1,993,614:85 1,133,906:80 20,674: — 2,000,000: — 176,225: 41 352,253: 76 Smk. 173,979,920:52 Helsinki, 17 p. toukokuuta 1910. Johtokunnan puolesta: Hallintoneuvoston puolesta: F. I Hy&om. Anders Un. lii Gripenberg. L K. Östberg. Kansakouluille: msÄLs- Kaavakkeita myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. HUOM.! Kaavakkeisiin painetaan tilaajain vaatimuksesta kansakoulun nimikin. Ilmoittakaa KAIUSSA. Tulli-ilmoitus kaavakkeita myytävänä Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. G AS saan täten ilmoittaa, että kaupassani Kalajoella on run - sas varasto myytävänä kai kenlaista sekatavaraa, kuten: miesten lakke a ja hat tuja sekä miesten ja naisten pukukankaita, erittäin hy viä, lapioita, kuok-ia, polkupyöriä ja kaikenlaista taloustavaraa ym. ym. Hinnat kohtulaiset! Johan Nikula. Kauppias. Palvelukseen halutaan. Paikalhsasiamies tilausten ottamista varten Alkohoolittomilie omenajuomillemme. O. Y. POMO A. B., Vaasa. ■MMaMBHMMMII «II lllll Mlim'JJE»VU— Ou!'j, Toukok. 23 p:nä. ntiiit i»» niin ckiskmmssli. Edusmies 21. Lagerlöfin lau sunto. Olen pyytänyt puheenmuoroa ai- noastaan miitatakseni muutamiin mal- tiollisiin näkökohtiin, joita keskustelus- sa tähän asti on kosketeltu mähem- män kuin asian oikeudellisia puolio. ^ Nyt puheena oleman lakiehdotuksen! sisällys ja tarkoitus on selmä. Kei- sarikunnan hallituksen puolelta ehdote taan. että Keisarikunnan kansanedus- kunta suostuisi siihen, että puretaan ja rvoimasta lakkautetaan ne qaran- tiat, jotka Venäjän pätemä maltio- malta on Menäjää melmoittamasti Suomelle juhlallisesti makuuttanut ja joilla on lain pyhyys sekä Keisarikun- nassa että Suomessa. Lakiehdotus tarkoittaa käytännöllisesti nähden sitä, että Menäjä rikkoisi ne sopimukset, joitten kautta Suomi yhdistettiin We- näjän maltakuntaan, ja palauttaisi asiat sille kannalle, jolla ne olimat en- nen Pormoon maltiopäimiä, sillä ai- noalla eroituksella, että Suomen mal- loitus nyt on täydellisempi kuin se silloin oli, ja ettei Wenäjän tarmitse ottaa aseellista mastarintaa lukuun. Näin mäkimaltaisiin toimenpiteisiin rauhallista mallanalaista kansaa wus- taan ei kunniastaan pitämän suuren maailmanmallan luulisi ryhtymän il- man hymin painamia syitä. Ministerineumoston puheenjohtajan selityskirjelmässä on nämä syyt ilmoi- tettu. Siinä sanotaan, että Suomi jatkumasti yhä enemmän eristyy kei sarikunnasta ja että tämä uhkaa ei ainoastaan Menäjän armoa, oikeuksia ja etuja maan ntyöskin sen eheyttä. Ja siinä lisätään, että yleisen malta- kunnanlainsäädänuön järjestäminen ja kehittäminen on tärkeä ja mälttämätön, jotta Menäjän maltiollisia oikeuksia moitaisiin puolustaa suomalaisten tats- teluhaluisla separatismia ivastaan. Minä luulen, että selityskirjelmässä tässä kohdin liioitellaan sekä meidän separatismia että meidän taisteluhalua ja eritoten sitä maaraa, johon Keisari- kunta sen kautta on joutumaisillaan. Mitä ensin tulee meidän separatis miin, Suomen jatkumaan eristymiseen, niin selityskirjelmässä ei tehdä tarkem- min selkoa siitä, mitä tällä tarkoite- taan. Mutta kun siinä makuutetaan, että ei haluta meidän yhteensulatta- mistä Menäjän kansallisuuksiin eikä tahdota estää meidän kehitystä omalla kansallisella pohjalla, täytyy kai tämä syytös separatismista ymmärtää siten, että se pyrkii mapautumaan yhdistyt- sestä Menäjään, että Suomi on hal- litsijalle ja maltakunnalle uskoton ja hankkii kapinaa. Että syytös on näin käsitettämä näyttää tukeman selityskir- jan miittaus Ruotsin-Ztorjan unionin purkamiseen. Mikäli siis tätä tarkoitetaan, moi Suomi hymällä omallatunnolla torjua semmoisen syytöksen perättömänä ja malheellisena. Wiime muosisadan ku- tuessa on Suomella muutamia kertoja ollut tilaisuus osottaa uskollisuutensa hallitsijaa ja maltakuntaa kohtaan, ja Suomi moi ylpeydellä miitata siihen, että se Menäjän yhteydessä ollessaan ei ole tahrannut sitä uskollisuuden mainetta, jota se muosisatojen halki on nauttinut. Suomi muistaa ylpey- dellä, että kun muonna 1812 )tapo- leonin hyökkäyksin aikana muu sota- mäki siirrettiin Pietarista sotatante reelle, maltakunnan pääkaupungin ja hallitsijan turmallisuuden martioiminen luottamuksella uskottiin pienelle, tästä äsken malloitetusta maasta kootulle sotamäen osastolle, joka moitteettomas- ti ja uskollisesti suoritti sille annetun tehtämän. Kyllä Suomessa ymmär- rettiin, että pieni kapina Suomessa silloin olisi moinut muuttaa Euroopan kartan, mutta sitä kapinaa ei tehty. Kun puoli muosisataa myöhemmin Kri- min sodan aikana maltakunnan mihsl- liset polttimat ja hämittimät Suomen laimoja ja satamia, ei koko sodan ajal- ta moitu mainita yhtään ainoata ta- pausta, jossa Suomen mies olisi pet- tänyt hallitsijansa ja maltakunnan, maan sen sijaan moitiin kyllä mainita esimerkkejä siitä, kuinka ei ainoastaan Suomen sotamäki maan myöskin itse mäestö yhdessä Menäjän sotajoukkojen kanssa otti miehuullisesti osaa malta- kunnan puolustukseen. Suomen kaarti ei horjunut siinä raskaassa telitämäs- sään, joka tuli sen osaksi Puolan ka- pinassa. Sotahistoriassa harminaisen suuri osa miehistöstä jäi sille matkalle. Kun Turkin sota puhkesi, pidettiin Suomessa yleisesti aiman luonnollise- na ja oikeana, että Suomen ainoa so- tamäen osasto siihen sotaan lähti, eikä Suomessa mähemmällä innolla kuin keisarikunnassakaan Menäjän useitten moittokulkua seurattu. Ja jos tarkas- tetaan Menäjän sotahistoriaa miime muosisadan ajalta, niin tuskinpa löy- tää sitä sotatannerta, jolla ei joku suomalainen upseeri olisi Menäjän ri- meissä jotain paikkaa uskollisesti täyt- tänyt. Se kansa, josta täytyy tämä myöntää todeksi, sen ei tarmitse pitää hymänään, että sitä syytetään uskot- tomuudesta ja rikollisesta separatis- mistä. Jos sitä mastoin syytös separatis- mistä tarkottaa sitä, että miime muo- sikymmenen aikana luottamus Menä- jään on Suomessa mähentynyt ja tyy- tymättömyys Menäjän politiikkaan Suomea kohtaan yhä kasmanut, niin tässä puheessa on täysi perä. Maan tämä ei johdu siitä, että Suomi pyr- kisi eroon tai eristymään Menäjästä, maan siitä, että keisarikunnan hallitus ei ole Suomea kohtaan menetellyt suo- rasti ja oikeudenmukaisesti. Miime muosisadan loppupuoleen saakka ei moitu keisarikunnan hallitus- ta mastaan tämmöistä moitetta esiin- tuoda. Ankarankin hallinnon aikoina ei Suomen autonomiaa pantu kyseen- alaiseksi, ja tämän miisaan politiikan tulokset olimat maltakunnallekin edulli sia, koska ne siteet, jotka yhdistämät Suomen keisarikuntaan, juuri sen kautta marsin suuresti lujittuimat. Luonnollistahan oli, että Suomen malloitusta lähinnä seuraamina aikoina täällä malliisi symä epäluulo ja mas- tenmielisyys Menäjää kohtaan. Mut- ta tämä epäluulo ja mastenmielisyys hämisi pian, kun saatiin nähdä, että Suomelle annetut makuutukset pidettiin kunniassa, ja niin kämi mahdolliseksi, että Suomen uskollisuus Krimin sodan aikana ei enään johtunut ulkonaisesta pakosta maan jo perustui auoan yi ei seen ja milpittömään solidariteetin tunteeseen ja selmään käsitykseen, että yhdistys keisarikuntaan oli Suomen kansalle eduksi. Keisari Aleksanteri ll:n jalomieliset teot: eduskunnan kutsun» nen maltiopäimille. Suomen kielelle suotu asema, useat hyödylliset uudis- tukset kiinnittimät sydämet hallitsija- huoneeseen ja Menäjään. Eräitä selii-iä todistuksia tästä ta- mataan hymin monta maltiopäimien asiakirjoissa ei ainoastaan keisari Alek- santeri II:n maan myskin keisari Alek- santeri III:n ja nykyisen hallituksemme ajoilta. Menäjän miisas politiikka Suomea kohtaan oli kumminkin muuttuma. Kei- sarikunnan hallituksessa pääsi mallalle toinen suunta. Ollen sitä mieltä, että muosisadan kuluessa olot eräissä suh- teissä omat muuttuneet niin paljo, että keisarikunnan etu maatii niitten säännösten muuttamista, jotka mää- rittelemät Suomen asemaa maltakun- nassa ja Suomen melmollisuudet kei- sarikuntaa kohtaan, iväittl tämä suun- ta, ettei tarpeellisia muutoksia »voitaisi laillisessa järjestyksessä saamuttaa. Halmeksien Suomen oikeutta maadit- tiin epäkohtien korjaamista mäkimal- lalla ja Suomen autonomian hämit- tämistä. Kenraalikumernööri Bobri- kossin aika alkoi. Minä en tahdo tässä sen enempää puhua siitä ajasta ja sen tapahtumista. Minä rajoitun siihen huomautukseen, että se kylmäkiskoisuus ja ynseys We- näjän hallitusta kohtaan, joka on täällä ilmennyt, kaikki johtuu siitä ajasta. Minä en ummista silmiäni siltä epäilemättömältä tosiasialta, että siihen, joka tapahtui, ei ollut syy yksin menäläisten. Luulen päinmastoin, että nyttemmin yleisesti tunnustetaan, että meidän suomalaisten puolelta sinä aikana ja sitä seuranneena aikana tehtiin suuria erehdyksiä. Mutta riidattomaksi tosiasiaksi jää, että kenraalikumernööri Bobrikossin politiikka, joka tarkoitti Suonten liit- tämistä Menäjään entistä lujemmilla siteillä, paitsi muuta pahaa maikutti sen, että entiset siteet löyhtyimät ja uusia ei syntynyt. — Se politiikka, jota ministerinenmos- ton puheenjohtajan selityskirjelmässä puolustetaan ja nyt puheena olemalla lakiehdotuksella ajetaan, ei ole mitään muuta kuin kenraalikumernööri Bobri- kossin politiikan uusiinista. Se perus- tuu sekin siihen olettamiseen, että Suomessa ei moida laillisessa jarjes- tyksessä saada aikaan lainmuutoksia, jotka turioaamat keisarikunnan edut ja oikeudet Suomessa, ja se tahtoo sen- tähden mäkimallalla poistaa Suomen autonomian ja siirtää Suomen kan saneduskunnalle tuleman lainsäädäntö- oikeuden tärkeimmät osat keisarikunnan lakia sääiäwilie laitoksille. Mutta se politiikka, jonka on pakko tunnustaa, että se turmautumatta lait tomuuteen ja mäkimaltaan ei pysty pienessä Suomessa toteuttamaan mah- taman keisarikunnan oikeuksia ja yllä- pitämään sen armoa, on samalla tun- nustanut olemansa »voimaton, määrä ja huono politiikka. Että se sen ohes- sa ei ole suora, ilmenee siitä, että kei- sarikunnan hallitus ei ole yrittänytkään laillisessa järjestyksessä Suomen edus- kunnan lautta aikaan saada tarpeelli- siksi katsottuja uudistuksia. Sadan muoden aikana ei ole yhtään ainoatakaan kertaa tapahtunut, että Suomen eduskunta ei olisi suostunut semmoiseen hallitsijan armolliseen esi- tykseen, jossa laillisia muotoja nou- dattaen on kehotettu Suomea tekemään lakeihinsa jotakin muutosta tai myön- tämään jotakin suoritusta, jota malta kunnan etu on maatinut. Kvn edus- kunta miime aikoina on hyljännyt eri- näisiä armollisia esityksiä, jotka omat koskeneet tämänlaatuisia asioita, on tämä poikkeuksetta tapahtunut sen muoksi, että esitykset omat olleet ra- kennetuita Suomen oikeutta loukkaa- mille perusteille tai omat tarkoittaneet Suomen autonomian hämittämistä tai Suomen oikeuden kieltämistä. — Turmatakseen maltakunnan eheyttä, oikeuksia ja etuja ei keisarikunnan hal- litus tarmitse semmoista maltakunnan- lainsäädäntöä kuin nyt on ehdotettu. Siihen ei tarmita mitään muuta kuin että keisarikunnan hallitus muuttaa menettelytapojansa sen mman, että sen kanssa moi turmallisesti sopimuksia tehdä. Kaikkea politiikkaa tulee määrätä ai- noastaan realiset, oleelliset edut. Ei hän se ole mitään politiikkaa se toi- niintä, joka ei aja tarkoitusperiä, maan periaatteita ja ohjelmia samoin kuin Suomelle on yhdeniekeitui, tunnustaako keisarikunnan hallitus Suomelle mal- tion niinen mai ei, kun Siloinen main sallitaan nauttia maltiolliset oikeutensa, samoin pitää se keisarikunnan hallituk selle olla ybdeiitefeiva, jaamuttaako se sen, minkä se tahtoo, Menäjän duuman ivai Suomen ednskiinnan myötämai- kutuksella, kun se main saamuttaa mitä »valtakunnalle on tarpeellista. — Ne Suomen asiat, jotka omat näyt-