Torstaina 21 ^ Heinäkuuta KARJ ALATAR N:o 80 — 1910 Saanenko sanoa? Saanenko minäkin sanoa. Kansallemme kertoella. Mitä mielest tekepi. Aistimeni armeleepi? Saanenhan toki sanoa. Jos sanat sointuisi somasti, Kaikinpuolin kaunihisti. Niin kyllä mä sitten puhuisin. Mahtanet toki kysyä, Mistä nyt tahtoisit puhua? Tuostapa tahtoisin puhua, Tuosta kansamme kodista. Jossa on ennen jo asuttu, Kansa kauman kasmatettu. Koti on rakettu lujaksi Kaunihiksi kaikin puolin. Nurkat nostettu somasti. Pilarit on paksut saatu. Joko nyt mennyt ois manalle Rakennus niin raumennunna. Että ei kokohon saada Kansan työtä kaunihiksi. Saada nostetuks' takaisin Rakennusta rauennutta. Syytä en sanoa tiedä. Mikä muutti kansan mielen. Maan syy lieneekin rimoissa Noissa kauman kasmaneissa. Lienee päässyt paha elämä, Hiipinyt lie kyinen henki. Joka tuotti hyistä lunta. Sitä suonihin siroitti. Sulatti sitehet rikki. Min kohdat irti päästi, Koska ei kokohon saada Tuota kansamme teosta Itsemme tosi hymäksi. Oman kansan kunniaksi. Kansa on moneksi tullut Puolueita paljon saatu. Eiköhän jo ehdittäisi Meidän kansamme mähäinen Suurten kansojen seassa Päästä pauloista kamalan, Hyisen hengen mehkehistä Bhdeks' kansaksi sulata. Suomen kansaksi sulata. Hywä on kotia nähdä, Kaunis kodissa asua Oman heimon laittamassa. Oman manhemman marassa. I- K. jasto"-nimistä seuranäytelmäsar jaa. Sen ensimäisenä numerona on manha tuttu Pakkalan «Tukki joella", toisena niinikään ennes- Kirjallista. Uusi, kotimainen taidehistoria. I. I. Tikkanen, Kumaamataiteet uubem- malla ajalla. 2:nen mihko.jrunsas ja hyrvä kumitus phä nffrt jMetsiemme uudistushak- Ä t.tritnfo lisiä neumoja kaikissa kotoisia as^ kareita, puhtaanapitoa y. m. ko- din hoitoa koskemissa asioissa sekä tekee selkoa erilaisista ruoka-aineis- ta ja niiden oikeasta käyttämises- tä kodin taloudessa. Siinä neu- motaan myöskin, miten sairasta on kotona hoidettama ja minkä- laiset ruuat omat sairaille eri tau deissa sopimia. Rouma Grön- bergillä on pitkäaikainen kokemus taloudenhoidon opettajana, ja hä- nen aikaisempi, laajempi teoksensa „Ruokatawaraoppi" on saamutta nut suurta suosiota. »Kotitalous- ja ruokatamara- oppi" on edellinen osa Kansan kotiruoka ja kotitalous nimistä teosta. Jättimäinen osa, »Kansan kotiruoka", ilmestyy piak- koin Kasmatusopillisen ruuan- laittokoulun opettajien Edit Rei- nilän ja Walma Krankin toimit- tamana. — Tällainen teos, jonka tarkoituksena on opettaa oikeata taloudenhoidon ja ruuanlaiton tai: toa kansan symille rimeille, onkin meikäläisissä oloissa sangen tar- peen, sillä tunnettuahan on, että meillä tässä suhteessa ollaan ko- min takapajulla. Paremman ja tarkoituksenmukaisemman talouden- hoidon ja ruuanlaiton taidon le- miäminen olisi eduksi kansamme sekä marallisuudelle että termey- delle. yhteiskunnallista käsikirjaa on uusi suuri ja sisällysrikas kak- soismihko (7—8) ilmestynyt. Wih- kossa on seuraamat kirjoitukset: Osk. Autere, Maksimalityöaika (loppu). — A. Renmall, Meren- kulku ja merimiehet. — Kaarlo Castren, Metsästys. — A. Benj. Helander, Metsätalous. — Rope Kojonen, Mustalaiskysymys. — Helmi Jalomaara, Naisasialiike. Aleksandra Gripenberg, Naisen asema Suomessa. — Santeri Al kio, Nutrnfonliife. — K, maa Nuorsuomalainen puolue. F. O. Lilius, Oikeuslaitos ja oi- keudenkäyntimenettely. — W, Ma linen, Oppikoulut. — H. Paami- lainen, Osuustoimintaliike. — To- pi Kallio, Palmelijatarkysymys. R. Erich, Perustuslait. — A. peelliset tiedot ja ryhdyttämä toi- Pulkkinen Poliisilaitos. — Zach. meen, josta on runsaasti sekä hyö- Castren, Puolue-elämä. tyä että humia. j Kirjoittajain luettelo osoittaa Ilkan kirja tekee selkoa kaikista kylliksi teoksen pätemyyttä. Kir- mehiläishoitajan tiedettämistä a- joitusten nimikkeet ilmaisemat teok- sioista ja on tarpeellinen opas sen monipuolisuutta. Sen tärkeys sekä ivasta-alkajille että kokeneem- yhteiskunnalliselle elämälle maas- millekin. Esitys on kauttaaltaan samme on tämänkin kaksoismihon selmää ja helppotajuista, ja sen kautta selmenemä kansalaisille, havainnollisuutta lisää erittäin Teosta on ilmestynyt kaikkiaan jo 384 simua. Ne, jotka lähem- min haluamat perehtyä teokseen, tekemät miisaasti, jos hankkimat tään tunnettu ja suosittu Kaarle Halmeen »Murtuneita", joka nyt on ilmestynyt uutena painoksena, Sitten seuraa kolme uutta Kaarle Kytömaan kirjoittamaa pirteätä pientä huminäytelmää, jotka ne- fin omat juuri ilmestyneet. Nä- ! mä miimemainihtt mitsomat mei- I dän ihmisten mirheitä ja heikkouk- i sia, jotka niin monissa muodois- sa ilmenemät jokapäimäisessä elä- mässä, imailemat aika sattumasti, , ei kuitenkaan ilkeämielisesti, maan ! hymyilemä» hymäsämyisesti. Ne k omat jokainen sangen jännittämiä, ,ja kaikki selkkaukset niissä päätty j mät aina sulaan somintoon ja ^sopusointuun, ihan katsojan mielen mukaisesti. Niiden ima on ter- meellistä, ja termeellistä on myös- kin niiden herättämä nauru Sarja ansaitsee seuranäytelmäin hommaajien huomiota. Sitä jat- ketaan. Mikko Ilkka, Mehiläiskirja. Opas mehi- läishoitajille. 208 sim. 109 fu maa. Hinta 2: 25. Kustannus osakeyhtiö Otaman kustantama Mehiläishoitoharrastus on maas- samme miime aikoina huomatta- mastt elpynyt, ja senpämuoksi epäilemättä monet mielihymällä termehtimät tämän ensimäisen ko- timaisen, ajanmukaisen ja käytän- nölliseen kokemukseen perustuman käsikirjan ilmestymistä. Kirjas- sa tehdään seikkaperäisellä tamalla, ammattimiehen ja asianharrasta- jan innostuksella, selkoa mehiläis- ten hoitamisesta ja osoitetaan, mitenkä mehiläishoidosta möisi koitua maamme asukkaille hymin kannattama ja kehittämä simu- elinkeino. Suomen ketojen ja niit tyjen monilukuiset kukat uhkuivat termeellisiä mehuja, ja niistä moi- daan noiden pienten siimekkäiden ahertajain mälityksellä saada ra- mintoa, mikä on merrattomasti parempaa, maukkaampaa ja ter- meellisempää kuin ulkoa tuotu so- keri. On main hankittama tar- tiedot ja ryhdyttämä toi- Palvelijatar Hilda Mustonen on lavatta poistunut palveluk sesta; kiellän kenenkään häntä työssään pitämästä. Pielisjärvi, Hattusaari 1910. Matti Turunen. Huutokauppoja. (K. S. 2 k. 4 a. 100 mm.) pidetään joensuun Turisti-hotel lissa ensi Elokuun 1 p:nä klo 2 j. pp., jossa tarjotaan Kontio lahden seurakunnan kirkkoher ran virkatalon metsistä 5,450 leimattua tukkipuuta, joista 4,805 mäntyä ja 645 kuusta. Veto matkat Höytiäiseen x /*—2 Va klmtr. Puut ovat poisvietävät 30 päivään Joulukuuta v. 1911. Puiden laadusta y. m. seikoista saa tietoja huutokauppatilaisuu dessa ja sitä ennen allekirjoitta neelta. Kontiolahdella Heinäkuun 18 p. 1910. E. J. Puhakka. Virkatalolautakunnan puheenj. Perjantaina t. k. 22 päivänä kello 10 e. pp. myydään julki sella huutokaupalla paikan pääl lä torikauppias H. Turusen konkurssipesälle kuuluvaa kai kenlaista talous- y. m. tavaraa sekä vuokraoikeus kaupungilta vuokrattuun tonttiin, huutokau passa lähemmin mainittavilla ehdoilla. Uskotut miehet. Maanantaina Elokuun 1 p. annetaan Hammas- lahden lainajymästöstä siemenru kiitä lainaksi jymästön osakkaille sekä syöntteloja. P. Kämäräinen. asun ja kumituksen puolesta suuri- armoista loistoteosta on nyt il- mestynyt toinen mihko, jota liit- teenä seuraa märillinen jäljennös erästä Jan van Eycfin alttari- tuin a. 54 siro. suurta 8:oa 19 kurvaa. Jinta 1: 75. Kus tannusosakeyhtiö Otaman kustan tama. taulusta. Wihko sisältää loppuosan ,.. ÖäriettömäSti on maamme met- esitystä Italian taiteesta 14:nnellä j :JÄ a «Hn Ln™ ffÄSK Ä °w°. ÄanT a S, täm mieltatunralttoaSta^15men t0 , 0UttmlTO ®, e ^ män ' Leonardo da Vincm, f uin m iu 0 i n E aan aikaisemmin on- kin juuri miime aikoina alkanut sen jo mihkoissa. Kansanmalistusseura. Kustantaja fatalumun, Michelangelon ja Rafaelin ajan taiteen kumauksesta. Esitys on pir- teätä ja helppotajuista, kumitus erittäin rikas, malaisema ja armo- kas. Kun otamme huomioon, että nyt ilmestyneissä kahdessa ensi- mäisessä unhossa on kumia jo lähes 100, niiden joukossa 2 mä- rillistä liitekumaa ja toistakym- mentä kokostmun tekstikumaa, niin saamme käsityksm siitä kuma-aar- teestä, jonka teos malmiina on tarjoama. Se tuo nähtämiimme maailman huomattamimmat ku- maamataiteiden tuotteet hienoina jäljennöksinä, ja tällä seikalla on mitä suurin merkitys etenkin mei- dän oloissamme, sillä meillähän ei ole mitään suurenmoisia taide- kokoelmia, joissa yleisöllä olifi ti- laisuus tutustuu taiteen mestari teoksiin, ja suhteellisesti ylen har- nmt meillä moimat päästä niitä näkemään ulkomaiden suuriin ko- koelmiin. Professori Tikkasen suuri asian- tuntemus taidehistorian alalla, joka hänelle etemänä tiedemiehenä on tuottanut yleisesti tunnetun ja kunnioitetun nimen, on takeena tämän teoksen tieteellisestä armos- ta ja ansiosta, ja hänen tähän astinen muu kirjailijatoimintansa, jossa hän on tunnettu hauskaksi, ja milkkaaksi kertojaksi, on osaltan- sa, olema suosituksena hänen uuden teoksensa muodolliselle esitykselle. Eipä tarmitsekaan lukea monta fimua tätä kirjaa, ennenkuin jo huomaa olemansa tekemisissä har- minaisen miellyttämän tutkija- ja kirjailijapersoonallisuuden kanssa. Hän osaa puhaltaa esitykseensä eloa ja tehdä sen miehättämäksi. Teos tulee käsittämään kaikkiaan noin 8 mihkoa. Otavan näytelmäkirjasto. N:o 2. Kaarle Halme, Murtuneita. Nelinäytöksinen näytelmä. Toinen painos. Hin- ta 2: 25. N:o 3. Kaarlo Kytömaa, Testamenttia etsimässä. Uksmäytökstnen pila. Hinta 90 penniä. N:o 4. Kaarlo Kytömaa, Rabies eanina. Dksinäytök- finen pila. Hinta 75 penniä. 9fco 5. Kaarlo Kytömaa, Kun harsopusero ilmes- tyi herrasmäen eteiseen. Dksinäytöksinen pila. Hinta 90 penniä. Kunnollisten . seuranäytelmäin tarme on käynyt yhä tuntumam- maksi, ja sen tyydyttämiseksi on nyttemmin myöskin Kustannus- osakeyhtiö Otama alkanut julaista erityistä «Otaman näytelmäkir •< moittaa se käsitys, että kansamme sekä aineellinen että sen mukana myöskin henkinen maurastuminen on ensi kädessä metsästä ja met- sätaloudesta riippuma. Näin ol- len herää itsestänsä kysymys: mi- tä on tehtämä, jotta metsätalout- ta moitaisiin kohottaa yhä tuot- tamammaksi tulolähteeksi maallem- me? Mastausta ei ole maikea Kuulutulcsis. karja muutetaan huomis-aamuna Linnunlahden laitumelle. Rahatoimikamari. Kuulutus. Ilmoituksia. Liperin Nuorisoseuran «« Lauantaina t. k. 30 päivänä pitää allekirjoittanut asunnos- kekstä: on lakattama metsiä hämit-' ssan Peijonniemessä pappiloin ra tämästä, on myöskin lakattama " metsiä säästämästä; metsiä on hoitam käytettämä. Dllämainittu kirja tekee selkoa siitä, millä tamoin metsiä on ha- kattama, jotta hakatun sijalle nou- sisi uusi kelmollinen kasmu. Sarjasta „Merkkiteoksia maail- man kirjallisuudesta" on ilmestynyt 15 mihko. — Sarja sisältää Topeliuksen Talmi-iltain tarinoita, Tolstoin Anna Karenina Manzonin Kihlautuneet. N. N. af Ursin, Kansansimistysharras- tuksia ulkomailla. Kansan- kirjastoista ja kansanopistoista. 104 sim. 7 kumaa. Hinta 1: 60, Kustannusosakeyhtiö Otaman kus tantama. Tämä tohtori as Ursinin uusi kirja sisältää erittäin runsaasti mieltäkiinnittämiä tietoja ulkomai- den kansankirjastoista ja lukusa- leista sekä kansan- ja työmäenopis toista. Se perustuu osittain tut- kimusmatkoilla tehtyihin huomioi- hin, osittain alaa koskeman laajan ulkomaisen kirjallisuuden tutkimi- seen. Seikkaperäisemmin on siinä tehty selkoa Pohjois-Amerikan Ah- dysmaltojen ja Englannin kirjas: to-oloista, Tanskan kansanopisto- liikkeestä sekä Englannin työmäen- opistoista ja »yliopistonlaajennuk- sesta". Mutta huomiota on omis- tettu muidenkin maiden mastaa- mille simistyspyrinnöille. Esitys- tapa on Milkasta ja sattumaa, ja kirjan lukee senmuoksi mielihymäl- lä. Siitä henkii lämmin asian- harrastus ja myötätunto symien rimien simistysharrastuksia koh- taan. Teoksen armoa lisäämät lukuisat miittaukset ulkomaiseen kirjallisuu- teen, jotka omat suureksi hyödyksi sille, joka tahtoo lähemmin pereh- tyä ulkomaiden kansansimistyshar- rastuksiin. Amalia Grönberg, Kotitalous- ja ruokata- maraoppi. 96 sim. 11 kumaa ja märillinen sienitaulu. Hinta 1 mk. Kustannusosakeyhtiö Ota- man kustantama. Tämä kirja antaa maamme tu- hansille kodeille hymiä ja tarpeel- kennuskassaan maksettavien räs tien ylöskannon kahdelta vii meiseltä kirkollisvuodelta, vii meiseltä vuodelta ainoastaan Tohmajärven seurakuntalaisilta mutta viimeisen edelliseltä vuo delta sekä Tohmajärven että Värtsilän seurakuntaan muutta neilta, jotka ovat vielä mainitun maksun maksamatta jättäneet; ja huomautan että tämän rästi- ylöskannon jälkeen paunaan 'maksamattomat rästit heti ulos oton kautta perittäviksi. Tohmajärvellä Heinäk. 15 p 1910. K. Löfman, ylöskantomies. Kuulutus. Kuntakokous pidetään Enossa Heinäkuun 30 p:nä 1910 kello 10 e. pp. Enon kirkonkylän kan sakoulun käsityötuvalla, jossa keskustellaan ja päätetään seu raavat asiat: 1. Suostutaanko laittamaan soittokello Niskanvirran yli. 2. Kunnan lossimaitten suhteen, niitten vuokraamisesta ja pals- tottamisesta. 2. Rakennetaanko Koveron kunnan rajalla oleva maantien silta sekä Mustanpu ron silta Aittovaaran kylän koh dalla. 4. Rakennetaanko Kalti mon tehtaan kohdalla oleva maantien silta. 5. Kareikko- puron silta. 6. Taloll. Heikki Hassisen palovahingon korvaus- anomus. 7. Niskan lossituvan korjaamisesta ja navetan laitta misesta. 8. Lossari E. Kärki pyytää palkan lisää 50 markkaa. 9. Lääkärin valitsemisesta kun taan. 10. Luetaan kunnalle vuoden 1909 tilintarkastajien pöytäkirja ja päätetään entiselle kunnallislautakunnalle tiliva- paudesta. 11. Kunnantilit on ha lullisten nähtävänä Heinäkuun 16 päivästä alkaen 29 päivään asti allekirjoittaneen luona. 12. Tilattoman jväestön rahaston ti- lintarkastuspöytäkirjasta on jäl jennös nähtävänä, ja samalla lue taan kunnalle. Enossa Heinäkuun 16 p:nft 1910. Juho Nuutinen, kuntakokouksen esimies. pidetään omalla talolla sunnun taina 24 p:nä t. k, alkaa klo 3 ip. OHJELMA: SOITTOA (J. T. Y:n soittok.) TERVEHDYSSANAT (A. Raussi) LAULUA (Liperin N. S. sekak.) RUNO (Edla Päivinen) SOITTOA. — Väliaika — SOITTOA PUHE (Toimitt. A. Hurmerinta) LAULUA RUNO (H. Laukkanen) LOPPUSANAT ja MAAMME. Arpajaiset alkavat klo 5 ip. OHJELMA: Soittoa Näytelmä: »Juhannusaatto na» Museo y. m. Tanssia. Arvan hinta 25 p. Pääsymaksut: 50 penniä ja 1 mk. Juhlatoimikunta. toimeenpanee Pohjois-Karjalan Maanv. seura Juuan Paalasmaan kansakoululla ensi elokuun 7 p:stä aikain. Kurssien aika on suunniteltu 7 päiväksi. Luen noitsijoina esiintyvät Suomen Kalastusyhdistyksen konsulentti I. M. Vallenius ja kalastusopas- taja T. Hakala. Paitsi luennoi» mistä, joka käsittää etupäässä kaikkia kalastuselinkeinon edis tämistä tarkoittavia seikkoja, tulee kursseilla esitettäväksi yh tä ja toista havainnollistakin opetusta. Kurssien osanottajille, jotka ovat kotoisin muualta kuin Paa lasmaan saaresta ja jotka aina kin suurimman osan kurssiajas- ta ovat mukana, antaa Maanvil jelysseura matkakorvaukseksi 14 penniä matkakilometriltä ja III luokan piletin hinnan laivassa ja rautatiellä edestakasin. Toi vottava olisi, että kaikki kalas tuksen harjoittajat, ei ainoas taan Pielisen rannoilta vaan kauvempaakin, koettaisivat jär jestää asiansa niin, että voivat kursseille saapua ja olla loppuun asti. Tähänastisen kokemuk sen mukaan ei pitäisi kenenkään tätä matkaansa katua. Joensuussa 15 p. Heinäk. 1910. Toimen puolesta: H. O. Heinola. Jokainen polttaja tietää, että BEIRUTSKI savukkeet ovat erittäin hyviä. S &:o Tar%u. f 1 Maakauppiaat huom.! Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopetta misen vuoksi loppuunmyydään — joko yhdessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: JSasi&n t&iMifialuja, Itfrjoitnstarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m., Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m., Vai oltava-' albumeja, Valokuva*JfeljyXsiä, J^erfäua-' ja stftsifyrjoja, PHasäilyttimiä, Kiiltokuvia, Imulfteita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessämme. Sa massa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa rakennusrahastonsa hyväksi toi mii Joensuun Työväenyhdis tys ensi syysk. 4 p. Ilosaarella. Huonon sään sattuessa omalla talolla. Arp aj aistoimikunta. Siemeneloja lainataan t. k. 28 p. klo 10 al kaen Viinirannan lainajyväs- töstä. Jyvästönhoitaja. Taipaleen lainajyvästöstfl sie- menrukiita uloslainataan tä män heinäkuun 30 päivänä klo 3 j. pp., joka tiedoksi ilmoite taan. Taipale, 10 /71910. I. Kiiskinen. E3E3 El E3 E3 E! JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - jSoda, Apollinaris ia Vischy Puhelin N:o 15. m joka tietää jättäneensä ta- 1 11 var °i taan kortteerivuok- 118 raa vastaan, niin tekisi hy- 1111 vin ja kävisi ne 8 vuoro- kauden kuluessa perimäs sä tästä päivästä lukien, muu toin menettelen kun omieni kans sa. Rääkkylän Oravilahdessa 18 p. Heinäkuuta 1910. J. Lievonen. Myytävänä. Viipurin Konepajan vararikko- pesän koneiden rahaksimuutto tapahtuu tehtaalla Viipurissa keskiviikkona heinäkuun 20 p:nä ja seuraavina päivinä. Lähemmin allekirjoittaneelta. Schmahl. Oa.: Hotelli Antrea, Viipuri. (H. 2428) Kalaverkkoja, R N y u s ^a sl päi- kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielis järvellä E. G. Kuuselalla. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Vuokrattavana Vuokrattavana huoneusto: 3 kamaria, eteinen, keittiö y. m. mukavuudet nyt heti tahi 1 p:stä syysk. Lähem min V. Kalliolta. Hyyrättävänä 1 p. elok. kyökki ja kamari Muurari Kären talossa. Karjalan radan AIEAT&ULO Toukok. 1 pistä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jonain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. J oensuu-*-Viipuri Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala . „ Onkani o . „ Tohmajärvi „ Kaurila . „ Värtsilä . tul. „ läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . , Helylä . . „ Sortavala tul. _ läht. Kuokkaniemi Niva . . , Jaakkima „ Ihala . . „ Eliseuvaara tul. , läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea n tul. läht. Hannila Kavantsaari „ Karisalmi . Tali .. . , Tammisuo „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. » »» >« Viip. Hels. läht. Viipuri—Joensuu Koululaisille asuntoa saata vana J. Karivirralla, Niini vaara. Viipuri . läht. Tammisuo „ Tali . . . Karisalmi „ Kavantsaari „ Hannila Antrea tul. , läht. Koliola . . Sairala . „ Inkilä . „ Ojajärvi . „ Hiitola . „ Alho . . „ Elisenvaara tul. „ läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . . ,, Kuokkaniemi Sortavala tul. . läht. Helylä . , Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Tikkala . Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu. tul. ►d g B. a a 9 10.46 11.25 11.49 12.04 12.26 12.46 12.58 1.10 1.27 2.01 2.19 3.03 3.14 3.24 3.58 4.12 4.40 4.55 5.22 5.37 6.56 6.20 6.55 7.18 7.2? 7.52 8.07 8.50 8.^3 8.52 9.Ö5 9.1? 9 .29 9.38 7.15 6.51 7.5ö 11 .40 1.20 3» 1: o B 9 6.50 7.00 7.13 7.25 7.38 7.51 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.16 10.36 10.66 11.10 11.38 11.58 12.23 1237 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.09 4.32 4.50 5.10 5.29 5.48] K » ff 9.10 9.46 10.00 10.29 10.44 11.10 11.25 11.44 12.05 12.39 1.02 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2.39 2.51 3.02 3.14 3.22 11.23 2.25 4.50 10.29 K &D ff" 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 2.26 2.45 2.55 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 6.14 5.30 6.02 6.21 6$ 7.55 7 .55 00 a pr £. 0 a 9 2.40 3.43 4.16 4.35 5.12 5.46 6.C2 5.00 6.55 6.3Ö 7.08 8.23 8.38 9.53 10.50 11.18 11.50 12.53 1.31 2.01 2.34 3.17 4.25 5.07 5.55 6.32 6.53 7.35 7.54 8." 9.TÖ 9.8? 9.7? 9.o? Pika juna 6.25 2.40 8 .05 pr g 9 6.00 6.17 6.34 6.68 7.48 8.31 8.64 9.19 9.42 10.19 10.40 11.22 12.22 12.55 1.18 2.08 2.56 3.30 4.22 5.00 5.47 7.47 8.i2 9.5 iaa u.Z 11.53 5.51 5.55 6.01 6.34 6.59 7.32 ^.01 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi 1-3 ►ti g i Asema a z g| ® ' i <D 9 V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.63 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti * 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Pankkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo ... 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 i 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — H *■0 t: a &■ Asema o o il f T3 V p w o TJ ? Joensuu . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.56 Jakokoski . . 7.12 3 7.15 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Pankkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti . 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa .... 10.30 — — Kantatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. 4 J. pp.— , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joensuun Kirjap. 0>Y. 1910