l.suvsntÄ!m lokakuun I p:n> v I!I IZIg Salama. Uufi fuo»alai»e« heuki- isakuutusyhti» «lottaa toimi»ta»sa. Meidän aikamme tärkeimpiin simis- työelämän ilmiöihin kuulumat myös» kin Vakuutuslaitokset. Omatpa jotkut »lykyzikaisen simistyselämän tutkijat mäittäneet moitaman arvostella jon kun kansan taloudellisen viljelyksen korkeuden yksinomaan main siitä, kuinka kehittyneet makuutusolot tuon kansan keskuudessa mallitsemat. Epäilemättä on tässä selityksessä paljon perää. Etenkin mikäli se koskee henkimä- luutusta. Henkivakuutuslaitos tarjoa luke mattomia keinoja, joilla yksityinen ihminen saattaa turmata omat man- huvden päimänsä tai jonkun muun ajin elämästään, perheensä, maimon sa, lastensa, omaistensa tulemaisuu den: saattaapa hän henkimakuutuksen kautta vietä turmata liikkeensä jatku mistäkin, estää perintötilansa mel laantumisen ynnä paljon muuta, jota emme tä?sä yhteydessä moi ryhtyä edes luettelemaan. Ja kenkivakuuwslaitoksen tuotta mat yh ^eLsunnalliset siunaukset omat, joö mahdoutsto, mieläkin suuremmat — ainakin helpommin hamaittamissa. HenkivakuutuSlaitos kehittää itse avuStuskykyjS, lujittaa perhesiteitä, m ahdistaa sitä yhteistuntoa, joka maltiota ja yhteiskuntaa koossa pitää. Henkimakuutuksen kautta Voidaan monelle kyvylle, joita yhteiskunta tarvitsee. saada se aineellinen opu, jota il-nan tällaisen kymyn kehittämä nen olisi mahdotonta. Henkivakuu tuksen kautta säästyy yhteiskunnalta mielä paljon niitä menoja, joita sen on peikko turmattomien auttamiseksi suorittaa. Ja henkimakuutuslaitok set kokoamat ne pienet pääomat, joita hajallaan ollen ei »voitaisi käyttää tuottamiin tarkotuksiin, maltamiksi kapitaaleiksi, jotka moimat antaakoko kansakunnan taloudelle Voimakkaita sysäyksiä. Marsinkin pienissä ja Vähävaraisissa maissa, joiden talou kellinen kehitys on vasta alku-asteella, tämä on erittäin merkille pantama seikka. Siis juuri meillä Suomessa, jossa pääomien puute hidastaa ja ehkäisee taloudellista yritteliäisyyttä sekä edistystä. Myöskin maltiollisessa merkityk> sessä pienille ja mähämäkisille kan> soille, on henkimakuutuSkin kahta tär keämpi kuin suurille ja mahtamille maailman kansoille. Sillä juuri tuol laisessa ahtaassa asemassa olemat kansat kaipaamat r.iitä ominaisuuksia yhteistuntoa, taloudellista yritteliäs syyttä, taloudellista turmaa j. n. e joita hmkivakuutuslaitoksetkin osal taan cdiStämät. Dte suomalaiset olemme paljon jälessä henkivakuutusasiassa, niinkuin monella muullakin taloudellisen elä> män ulalla, naapurimaistamme Ateillä on paljon mähemmän koti- maisia henkivakuutusyhtiöitä kuin esim. Ruotsissa ja Tanskassa, makuu tettuja on niinikään mähemmän, ja suhteellisesti paljon pienempi on myös makuutusten yhteenlaskettu summa. Tämä seikka selittää sen, miksikä ma- kuutusammattilehdet eimät olekaan maineet olla termehtimättä myötätun toisesti uuden makuutuslaitoksen pe rustamista meillä. Porina miimeisenä vuosikymme nenä olemme kuitenkin Vakuutusalalla huomattavasti edistyneet eli parem min sanoen: jonkinlaiseen alluun päässeet. Ja on mieleen painettava että edistys tässäkin asiassa on ollut seurauksena kansallisesta heräämi sestä kansallisuusaatteen koteuttami sesta makuutusoloihimme. Wasta näet sen jälkeen kun kansalliselle poh jalle perustetut ..Suomi", »Pohjola ja »Kullervo" meillä alkoimat toi mintansa, omat makuutusolomme alkaneet kehittyä. Näistä laitoksista, on niinkuin tun nettu Suomi-yhtiö jouwnut pois kansallismielisten käsistä. Sen mo nic- suomalaiselta kansalta koottuja nrm kirjo. miljooneja mallitsemat nuorsuomalai- et omat yhtyneet suomalaisen kansan edistySpyrintöjen »vastustajiin, ruot- mmielisiin. estääkseen suomenmielis. ten »vaikutusta „Suomi"-yhtiön asi oihin. Tämä asiain tila on yhtiön aikkien maalien ynnä monien mui den seikkojen johdosta niin tunnetuksi ullut, että se ei kaipaa lähempiä elittelyjä. Mutta tämän tosiasian täytyi ajalla muodostua sietämättömäksi kansalli- eSti heränneille suomalaisille. Ja se on niinkuin tunnettu, lopuksi johta nut uuden suomalaisen henkimakuu- usyhtiön, Salaman, perustamiseen. Asiasta pidettiin, niinkuin muistetta ne?, ensimäinen kokouS miime huh- tik. 16 p., jolloin puheenaolema yhtiö päätettiin perustaa. Marsinainen perustama kokous oli sitten kesäk. 30 ja näinä päiminä aloittaa yhtiö nyt jo toimintansa. Salama on osakeyhtiö, perustettu miljoonan markan pääomalle, jonka muodostaa 400,(XX) markan rahassa maksettu pohjarahasto ja 600.000 markan takuurahasto, jonka makuu tena omat osakkaiden kirjalliset sitou mukset. Erinäisillä ehdoilla moidaan yhtiö muuttaa keskinäiseksi, mutta on osakkaiden moitto jo alunpitäen ra joitettu ensin 6:een sitten korkeintaan 8:aan prosenttiin. Uudella laitoksella on siis ne edut, mitä osakeyhtiömuoto aina tarjoaa, mutta osakkaiden woi- ton rajoittamisen kautta on torjuttu se suurin haitta, joka tällä muodolla saattaa olla. Mitä Vakuutusehto!» hin tulee, omat uudenaikaiset, mapaa. mieliset näkökohdat olleet niissä mää> räämiä ja yhtiön makamaraisuutta koko ajan silmällä pitäen omat Va kuutusmaksut kuitenkin asetetut, oikeu denmukaisia periaatteita noudattaen ja vakuutustieteen uusimmat tulokset marteen ottaen mahdollisimman alhai siksi. Salama on sanalla sanoen uudenaikainen henkimakuutuSlaitoS, jossa on makuutuksen ottajan etua ja mukamuutta mahdollisimman laajalti malmottu, ja monta makuutetuille epämukamaa Vanhentunutta rajoi tusta on poistettu kokonaan. Uusi yhtiö on perustettu sille kan> sallis-suomalaiselle pohjalle, jolla Suomi-yhtiö on luisunut alas. Sala ma yhtiön yhteiskunnallinen tehtämä meillä on siis suomalaisuuden juur ruttaminen liike-elämään. Juuri se selittää, minkä muoksi ruotsinmieliset ja näitä kannattamat nuorsuomalai set omat yhtyneet parjaamaan lai toSta jo aikoja ennen kun yhtiön perustama kokouskaan oli pidetty Jotkut ruotsinmielisistä lehdistä jou- tuimat sellaiseen raimoon ja epätoi. moon, että koettimat leimata laitot sen jo ennen sen syntymistä epärehel liseksi ja rikolliseksi! Tällaiset silmit tömät parjaukset osottamat, mitä etuja suomalaisen henkimakuutuslaitoksen puute on tuottanut niille ryhmille maassamme, jotka tuollaisiin syylök- siin, omat alentuneet. Se suomalai suuden Vastustajain taholta maluma panettelujenmirta, johon uusi yhtiö on koetettu upottaa todistaa parem min kuin mikään muu, miten mält, tämätön tämä hanke on ollut. Sen täytyy makuuttaa siitä sellaisenkin henkilön, jolla mielä miimeisiin saakka on ollut joitakin epäilyksiä puheena- oleman hankkeen Välttämättömyydestä. Suomi-yhtiön nykyiset johtajat ja heitä kiihkeästi kannattamat ruotsin mieliset lehdet omat selittäneet, että makuutuUaitosta tulee elähyttää aino astaan niin sanotut ..puhtaat liike periaatteet". Vakuutuslaitoksella e saa olla mitään erikoisia kansallisia päämääriä. Tässä kohden omat kuitenkin ulko- maidenkin makuutusammattimlehet kokonaan mastakkaiSta mieltä. ErSS näistä sanoo: Missä moitonhimo hallitsee ja pelk kä „make mone" (rahan tekeminen on päämääränä, »siellä ei makuutus laitos moi saamuttaa termettä kehi tystä eikä aikaansaada okea^a simiS tysmaikutusta, maikka makuutustek. nillinen «alistus ja makuutuksen synnyttämä itseamustusmaisto kansa kunnan keskuudessa olisimat korkealle kin kehittyneitä". Sama kirjoittaja sanoo toisessa kohti teostaan, että koko makuutusolot ajautumat ennen pitkää pohjattomaan suohon, jos wa 32. joh Sananen mataman ajan dosta. — IMämälli.ieu neumo sost -ilidemolraateille. — luuston kokoonpano. — -»<»»» herra, finä herra, kumpi meiStä Me elämme nykyään wakawan ajan keskellä. Ne pahat päimät, jois ta suomalaisuuden liikkeen suur miehet usein olimat ennustaen puhu neet, omat nyt tulleet. Suomen kan san kansallista itsetuntoa, eheyttä ja kestävyyttä tulee Vastainen aika ko- maSti koettelemaan. Onko meillä riittämäSti näitä omi naisuuksia? Epäilyksettä ei ainakaan moi tähän kysymykseen myöntämästi maStata. Sitä yksimielisyyttä, jota suomalai suuden suurmiehet toimoimat pahojen päimien koittaessa tällä kansalla ole man, ei ainakaan ole. Rikkinäisenä ja keskenään epäluuloisena elää tämä Sm va^ha simis- tyr-yt ruot;m»ni'line:: luo?5a on itse pintaisesti Pysynyt erillään kansasta ja mieraana, jopa Vihamielisenäkin tämän pyrinnöille ja elinehdoille Toiselta puolen omat tunnottoman sosialidemokraattiset egitaattorit ja johtomiehet istuttaneet suuren kansan osan mieliin turmelemia oppeja ja jäytämää VeljeSmihaa. Siksipä tämä kansa ei ole Voinut kaan, niinkuin sen olisi pitänyt, yksi mielisenä suomalaiskansallisten näkö kohtain elähdyttämällä toimia ja mahmistaa kansana säilymisensä pe rusteita. Se e! ole moinut tehdä tätä ihan näinä Viimeisinäkään Vuo sina, niin uhkaamana ja synkkänä kuin tulemaisuuS onkin edessämme häämöttänyt. Monen monta kertaa omat suo menmieliset, jotka suomalaisuuden liik keen suurmiesten työtä omat jatkaneet ja heidän miitoittamaansa tietä kulke neet, näinä »vuosina marottaneet ja kehottaneet sekä maltlollisesti että kan sallisesti toimimaan siten, että kan sallisen elämämme edellytykset lisään- tyisimät ja kansallinen Voimamme mahmiStuisi. Mutta järjen sana on hyljätty ja monen monta otollista tilaisuutta jätetty täyttämättä. kuutuslaitoksissa pääsemät maltaan ainoastaan nuo ..puhtaat liikeperi aatteet" ilman aatteellista harraStuk- tuksia. Salama yhtiö aStuu taloudellisen toiminnan kilpatanterelle sellaisena hetkenä, jolloin kansallishenki cn maassamme painunut alemmaksi kuin entieS koskaan sitten suomalaisuuden herätyksen. Se astuu, näyttämölle silloin kun usko ja rakkaus suoma laisuuden asiaan on niin monella taholla heikentynyt ja kokonaan haih tunutkin. Ja ennen kaikkea se aloit taa toimintansa ajalla, jolloin kan samme maltiollinenkin toimaanranta näyttää pimeämmältä, aikana, jolloin meille ei tosiaankaan näytä toistai seksi jäämän muuta toimintamahdol lisuutta kuin se, mitä kansakunta ta loudellisen ja muun simistyselämän alalla moi saamuttaa ilman maltio- mahdin lukea — tai sen asettamista mastuksista huolimatta. Ainakin tällaista joka puolelta mustaa tauStaa Vastaan saattaa toki ken tahansa huomata, mikä merkitys Salamallakin osaltaan on. Se on ilmiö, joka nyt maatii kaikkien suo malaisten tarkkatuntoista mielenkiin toa, apua ja myötätuntoa, ja joka ansaitsee kaiken sen, ja on sen ajal laan myös kansallemme monikertai sesti palkitsema. Me termehdimme ilolla uutta suo malaista henkimakuutusyhtiötä ja loimotamme sydZmen pohjasta sille menestystä. — Aseitte» maahautuouti- kielto. Tullihallitus on miime 23 päimänä päimätyllä kirjelmällään uudistanut miime kuu» alkupuolella senaattiin lähettämänsä kirjelmän, joka koskee aseiden maahantuontikiel toa ja asian uudelleen esittämistä H. M. Keisarille. — Z?euraalik«wer«»»ri on senaatilta tiedustellut millä kannalla on kysymys Parolan, Perkjärmen ja Lappeenrannan leirikentistä. — Palowak»»t«S»sakeyhtiö Pohjola laaje«taa toi«ialaa«- fa. Palomakuutusosakeyhtiö Pohjo lan yhtiöjärjestyksen muutoksille on anottu senaatin mahmistusta. Pää asiallisin muutos koskee yhtiön tar koitusta, joka nykyisten sääntöjen mukaan on »tulen- ja palon-, salaman tahi räjähdyksen »vahingolta makuut taminen". MahmiStettamaksi anotun yhtiöjSrjestysehdotuksen mukaan »Pa lomakuutusosakeyhtiö Pohjolan tar koituksena on myöntää sekä kottmaas- sa että ulkomailla makuutuksia palon, salaman ja räjähdyksen mahingolta, murto- ja markauSmakuutuksia, ta- kausmakuutuksia, lasimakuutuksio, ar- momakuutuksia, keskeytymismakuvtuk- sia (chömoge) ja jälleenmakuutuksia Vakuutusliikkeen eri aloilla paitsi hen kimakuutuksissa". — Ka»fa«waliSt«Skok»uS, jota on Lahdessa pidetty torstaina ja eilen, päättyi eilen klo 6 aikaan i.p. Ensi Vuonna pidettämän kokouksen paikaksi ehdotettiin pohjois-Karjalan kansanopistoa, Hämeenlinnaa ja Uuttakirkkoo. Kokouspaikan lopulli nen määrääminen jätettiin kuitenkin Valistusjärjestöjen yhteistoimikun nalle. — Puhelinlinjat. Äskettäin Valmistui uusi puhelinlinja Hämeen linna—Pälkäne—Tampere, jonka on rakentanut etelä -Suomen kaupunkien- Välinen telefooniyhtiö. Samaan aikaan Valmistui myöskin kolmaS uusi äskettäin maassamme käytäntöön otettu Drippen järjestel mää noudattaen Valmistettu puhelin linja Hämeenlinnan ja Helsingin Välille. 1l>- Kuinka paljon Valtiollista ja kan sallista kelvytmieltsyyttä esiintyikään suurlakon jälkeisenä aikana »perustus- laillistemme" ja sosialidemokraattiim me tahoilla! Kuinka paljon veljes- Vihaa ja kansallisesti heikontamia toimia ja tekoja! Niiden luetteleminen ei ole tällä kertaa mälttämätöntä. Mutta niille ei myöskään moi täysin ummistaa silmiään. Minä puolestani en moi sitä tehdä, koskapa syvästi olen ma kuutettu, että niin moni asia tässä maassa, sekä sisään- että ulospäin katsottaissa, olisi toisin ja paremmalla kannalla, jos näinä »vuosina olisi »perustuslaillisten" ja sosialidemo kraattien kiukku suomenmielisiä »vas taan ollut pienempi ja kansalliset aatteet enemmän toiminnan johto tähtenä. Nyt emme muuta moi kuin, Vaa ranalainen tilamme silmäin edessä, odottaa, mitä yllätyksiä ja mitä Val tiollisia sekä kansallisia onnettomuuk sia tulema aika mukanaan tuo. Sosiakdemolriattiemme tärkein asia KaMMMaltnllSton kokoukskssa Viime torstaina esitettiin ja ratkais tiin seuraamat asiat: Pöytäkirjantarkastajiksi Valit tiin hrat E. Parminen ja A. Öberg. 8:nnen kaup. osan kaimokysy- myksen ratkaisi »valtuusto siten, että tällä kertaa Valmistamana toimenpi teenä toimeenpannaan koeporaus kau pungininsinöörin ehdottamaan tapaan, jotta saadaan tietää löytyykö ehdote tulla kaimonpaikalla käyttökelpoista pohjamettä. Tätä marten myönsi maltuuSto tämän vuoden väkijuoma- moittomaroista ennakolta 2000 mk. Porakaimo lyödään 30—50 mtrin syvyyteen ja käytetöän sinä 50 mm. putkea. Rahatoimikamarin aukioloaika päätettiin pitää samana kuin se mii me kesänkin on ollut, eli arkipäimisin klo 10—2 ja perjantaisin lisäksi 6—7 sekä tarpeen maatiessa myös muina iltapäivinä. Sofiegarteninsaha-alueen tie-asia. Niinkuin muistetaan ilmoitti raha toimikamari miime kemännä maltuus- tolle, et ä kaupungininsinööri oli 107 mkn kustannuksella laitattanut kun toon Sofiegartenin saha-alueen läpi johtaman rantatien, maikka Valtuus to toukok. 4 p:nä 1905 oli päättänyt tien suleltamaksi ja insinööri oli saa nut päätöksestä tiedon. Tämän asian johdosta oli insinööri nyt antanut selityksensä, jossa hän myönsi saa neensa tiedon yllämainitusta »val tuuston päätöksestä ja toimineensa sen mukaan, mutta kun tie oli useat kerrat amattu, oli hän lopulta laitat- tanut sen kuntoon. Luuli menetel- leensä kaupungin hyötyä silmälläpi täen. Malmistusmaliokunnan ehdo tuksen mukaan päätettiin selitykseen tyytyä, mutta samalla päätettiin insi nöörille huomauttaa, ettei hän mast'- edes ryhdy toimenpiteisiin, jotka omat ristiriidassa ma'tuuston tekemien pää tösten kanösa. Hylätty »vuokra-anomus. Seppä E. Jokisen perikunta, jonka hallussa on samenmalaja F. F. Laaksoselle 20 m. sitten muokrattu tontti n:o 90 VI:nnen kaup. osan länsipuolella, anoi, että kun tuo 20 muotta menee umpeen ensi huhtik. 30 p:nä, tontti samoilla ehdoilla edelleen Vuokrattai siin Jokisen perikunnalle 50 Vuodeksi. Anomuksen johdosta oli kaupungin insinööri antanut lausuntonsa, jossa hän ehdotti anomuksen hylkäämistä, mainiten m. m., että tontilla ei ole ruukkutehdasta, jota marten se on muokrattu, mutta sensijaan paja rakennus; että asuinrakennus mikä siinä on, on kolmannelta osaltaan rakennettu länsirajakadulle; että ra kennusta ei ole tehty maistraatin ta loa marten mahmistamien piirustus ten mukaan, ja että pajarakennusta ei ole korjattu, maikka se on useat kerrat korjattamaksi määrätty. Wal> mistuSmaliolunta puolsi insinöörin ehdotusta ja maltuuSto hymäksyi sen yksimielisesti. Kansakoulujohtokunta ilmoitti, että se oli puheenjohtajakseen Valin nut kunnallisneumos O. Liliuksen, Varapuheenjohtajakseen pastori L. W. Häggströmin ja sihteerikseen opet taja G. W. Lehtosen. Jlmotus lii tettiin asiakirjoihin. Käsityölaitoksen johtok. puheen johtajalle päätettiin suorittaa 400 mkn muosipalkkio. Työväen opetuskurssikomitea ok lähettänyt kirjelmän, jossa ilmoitti olemansa epätietoinen toimikaudes- taan ja ehdotti uutta jäsentenmaalia. Komitea oikeutettiin sellaisenaan toi mimaan entiseen tapaansa joulukuussa pidettämään moltuuston »varsinaiseen kokoukseen saatka. Katujen kiveäminen. Katujen kimeämiskomitea ehdotti että »vuosina 1911—12 Ilmettäisiin Itä- ja Länsi- Raatihuoneen kadut, Aleksandrankatu Itä-Raatihuoneenkadusta Annanka tuun, Mikonkatu Eteläpuistokadusta Iso-Linnankatuun ja Arjönkatu Itä- on aina ollut »pormarien" parjaami nen ja mustaaminen. Tätä tekemät he joko yksinomaan tai kaikkien mah dollisten ja mahdottomien asiain yh teydessä. Tämä »porvarien" sättiminen on muodostunut sosialidemokraattien»»»? toiminnan johtamaksi ja koossa pitä väksi Voimaksi ja sen saattaa siltä kannalta katsoen jotenkin käsittää. Mutta aiman ymmälle tulee, kun saa huomata, että nuo »köyhälistön" edustajat odottamat, että »pormarit" mustaamisen palkkioksi rahallisesti tukisimct milloin mitäkin sosialidemo kraattista hommaa. Menemätpä ne niinkin pitkälle, että he julkisesti malittamat sitä, etteimSt »pormarit" ilinoituSmaksuilla ja muutenkin kan nata heidän sanomalehtiään. Sosiali demokraatti esimerkiksi on tähän suun taan ruikannut. Woilo juuri tehdä tätä julkeampaa Vaatimusta! Ensin noissa lehdissä lakkaamatto- maSti yritetään riistää ihmisarvo kaikilta ihmisiltä, jotka eivät sosiali demokraattista humpuukia hymäksy ja sitten »vaaditaan, että samojen ihminen pitäisi tukea moisia lehtiö! puistokadusta Elisabetinkatuun. Sitä paitsi ehdotetaan RaatihuoneenpuiS- toa ympäröimät katukäytävät kimet- tämikfl ja reunuskimillS marustetta- wi!si. Kustannukset nousemat 37,971 inkaan, joista 19,000 mkaa olisi käy tettävä ensi vuonna ja loppuerä seuraavana. Asia pantiin pöydälle. Raatihuoneen puistikon uudes taan järjestämisen suhteen hyväk syi valtuusto tätä varten ennen asettamansa komitean ehdotuksen, joka oli selostettuna lehtemme viime tiis- tainumeraSsa. Junainkulku. Maltuuston aset tama liikennevaliokunta ehdotti, että koSka rautatiehallitus ei ollut hymäk- synyt sen kokouksen anomusta junain- kulun suhteen, joka täällä miime huh tik. 30 p:nä pidettiin, olisi valittava lähetystö, joka persoonallisesti kävisi rautatiehallitukselta tiedustelemassa minkätähden ei parannukseen suos tuttu ja joka samalla uudistaisi ano muksen tai että ainakin Tampereelta 8,15 i.p. lähtevään junaan liitettäisiin II ja III luokan makuuvaunu. Ehdotus hyväksyttiin ja lähetystöön valittiin hrat Is,k Saha ja C. G. Sundell. WalmiStuswaliokuntaan miimei sen vuosineljänneksen ojaksi valittiin hrat: Hj. Midbom, G. W. Rönn Holm, Cdv. Mallenius, Fr. Laaksc- nen ja E. Mellin sekä varalle F. Wikman ja I. A. Masara. Kunnallissairaalan vuokraami seita yksityisille lääkäreille tehty ehdo tus annettiin raueta. Ehdotus koululääkärin ja hoin maslöäkärinviran perustamisesta an nettiin niinikään raueta. Mmm väenlasku. Kuten mui? tetaan asetti valtuusto komiteon, jo hon kuuluivat hrat A. Hammarström, H. LaguS ja M. Latma, suunnittele maan ja järjestämään tilastollisen päätoimiston m. m. Porissa toimeen panemaa asunto- ja mäenlaskua. Tä mä komitea ehdotti, että toimitettai siin laskeminen sekä Porin kaupungin rajojen sisällä että Toejoella ja Uu della Koivistolla y. m. Porin n. k. esikaupungeissa ja myönnettäisiin tätä tarkatusta varten korkeintaan 5,000 mkan määräraha, mikä etukäteen otet taisiin tämän vuoden väkijuoma- voittovaroista. Ehdotuksen val tuusto hymäksyi. Lisäjäseniksi laskua toimittamaan komiteaan malittiin maltuuston puo lesta yllämainittujen lisäksi hrat: I. N. Lauri, A. Ekelund, K. Vohlo nen, I. H. Hedenström, A. Fager holm ja J. Laitinen. Läänin kumer- nöörille päätettiin antaa komitean »valitsemisesta tieto. Päätös tarkis tettiin heti. — E»gla»»i» warako»saliksi Porii» on hymäksytty insinööri C. G. Sundell. — Är«»»«»metfle» mhh>»ti. Senaatti on hymäksynyt toiminimen A. Ahlström o:yhtiön tarjoukiea os taa Sammun Koutun sotilasvirka talosta Huittisten pitäjässä 5.157 tukkipuuta 8 mkan 49 pnin hinnasta tukista. — K«ltaseppie» t«tki«»ot. Kultaseppä Isak Saha y. m. omat anoneet, että siinä leimatutkinnossa, joka kultaseppien on suoritettama rahapajassa, vaadittaisiin tutkitta- miltä insinööri I. Aschanin teoksen »Kultaseppien käsikirja" III ja IV luku. Anojain mielestä ei se pieni mihkonen, joka nykyisin on osattava tutkinnossa, vastaa tarkotustaan. — Käytä»«ölliset opettaja- «äytteei. Filos. maist. A. Martta on suomalaisessa normaalilyseossa suorittanut käytännölliset opettaja- näytteet voimistelun kollegan »virkoja marten suomenkielisissä oppilaitok sissa. — Meriselittzlse» antoi Porin maistraatille torstaina kapteeni K. I. Dahlström Ruotsista siitä tapaukses ta, jolloin hänen ohjaamallansa lai- malla Itämerellä, kuten ennen on kerrottu, syttyi sammuttamaton kalkki palamaan upottoen koko laivan las- Uneen. Miehistön pelasti höyrylaima ..Nordstjernan". Miehistö todisti kap teenin meriselityksen oikeaksi. Toisestakin, enemmän käytännölli sestä syystä on ihmeteltämää, että sosialidemokraatit odottamat lehtiinsä »porvarillisten" liikemiesten ilmoituk sia. Onhan noissa heidän lehdissään tavantakaa huutoja: älkää ostako pormarillisilta, ostakaa omista kau poistanne! Ja kyllä sillä taholla mallitseman puoluekurin amulla saa tetaan ihmiset ostamaan sosialidemo kraattisista myymälöistä. Miksi siis »pormarit" oikeastaan ilmoittaisivat sosialidemokraattisi ssa lehdissä ? Tämän kysymyksen möisi, niinkuin jokainen huomaa, sittenkin tehdä, maikka nuo lehdet hiukan sää- dyllisemminkin esiintyisimät. Pyydän antaa herroille sosiali- deinolraatteille sen ystämällisen neu- mon, etteimSt kerjäisi »pormariston" kannatusta ja amustusta. Pitäisi heillä toki siksi paljon olla hämyn- tunnetta, että koettaisimat räyhSämine sanomalehtineen tulla omin neumoin toimeen. Ensi miikollz torstaina toimitetaan täällä yhden kaupunginmaltuusmiehen maali. Alastaan kaksi puoluetta — Wararikkoa»o ««kse» jätti torstaina Porin raastumanoikeudelle torikauppias Kafiatulla Alejeff. Wel- kojain kuulustelu tapahtuu tulevan loka!. 10 pnä. Raatimies I. H. Hedenström määrättiin ottamaan pesä haltuunsa. — Mekseleitä Protesteerat- tii» miikolla 13—24 p. syysk. Suo men kaupungeissa ja kauppaloissa yhteensä 163, joista Porissa 5. — Liikkeeukaxppa. Neiti H. Salomaera on myynyt Helsingissä omistamansa »välitystoimiston »Alku" neiti Mathilda Sinisalolle Porissa. Kauppahinta tuntematon. Lnkkeen Vastaanotto tapahtui heti. — Eli»kei«oil«oit»s. Työ michenmaimo Hulda Maria Kuusinen ilmoitti torstaina maistraatille alka mansa täällä harjottamaan kauppaa ruokatamaroilla. — Kapt. Öhma«»i» j«tt« „Etee«päi»" lehteä »vaStaa». Turkulaisen laiman Colin Archer kapteeni William Ohmannin nostama juttu »Eteenpäin" lehteä »vastaan Kotkassa oli m. k. 26 pnä esillä, mutta lykättiin t. k. 10 pirään. Oi keuden istunnon kuluessa huomautet tiin, että lehden kirjoitus kapteenin harjoittamasta merimiehen pahoin pitelystä perustui poliisitutkinnon pöytäkirjoihin, vaadittiin kapteevi Ohmannin kannetta aiheettomana ku mottamaksi sekä edesvastuuna mää rästä ilmiannosta. — „Karh-»»" kokoxS ol» viime torstaina. Keskusteltiin muutamista toimintaa koskemista asioissa ja ma littiin toimihenkilöitä. Päätettiin m. m. miettää maatimaton juhla ilta lo kakuun 10 pnä Aleksis Kimen muis toksi. Kokouksen jälkeen oli lyhyt illan- Vietto, jonka kuluessa kultaseppä Isak Saha »Karhun" jäsenten puolesta puhui kiitossanoja paikkakunnalta pois muuttamalle »Karhun" jäsenelle, toi mittaja I. Tiinukselle. Puheeseen herra TiinuS maStasi. — Wa«haa Poria «»diste- taan. Maistraatti on kieltänyt työmies Adolf Mahlbergia t. k. 15.nnen päimän jälkeen käyttämästä asunto naan tonti'a n:o 9 VI:5sa kcvp, osassa olemaa kuoppaan rakennettua rakennusta. — Lä»fi-S«ome» Karja»ja- loSt»Syhdistykfe» ka»taso»»i- näyttelyssä täällä torstaina otet tiin yhteensä 27 sonnia yhdistyksen kantakirjaan. Palkintoja jaettiin seu raamista ennemmin kartakirjaan ote- tuista sonneista: Leikki sai II palkinnon Smk. 30: —, omistaja K. Pero Kiukaisista. Myy tiin Ylistaroon sonniyhdistyksen son niksi. Matti, jonka omistaa Kormmkylän sonniyhdistys Säkylässä, sai II pal kinnon Smk. 30: —. Jaakko V, jonka omistaa Kiikois ten sonni yhdistys sai samoin II pal kinnon Smk. 30: Kantakirjaan otettamisia saivut palkintoja: Samvc', omistaja N. Järv stö Kiukaisista, II palkinron 25 mk. E a. omis aja Maissi Kullaalta, II palkinnon 25 mk. Sonni on Larvian Haapaportaan kantaa ja äsken mai nitun Jaakko V:n poika. Paamo, omistaja F. Randelin Huhtisissa, II palkinnon 25 mk. Tahmo, omistaja E. Haapaporras Laviasta, II palkinnon 25 mk. Aappo, omistaja W. Ozkkäri Ko kemäellä, II palkinnon 25 mk. Myy tiin Nakkilan sonniyhdistykselle. Kaavo. omistaja I. Mäkitalo Sä kylässä, II palkinnon 25 mk. Kasperi, omistaja Fr. Jaakkola Säkylässä, II palkinnon 25 mk. Jappi, omistaja Patuklen sonm- yhdistys Kullaalta, II poMnnon 25 mk. Tuomo, omistaja K. Futtari Koke mäellä, III palkinnon 15 mk. Toveri II, omistaja N. Heinilä Lumialla, III palkinnon 15 mk. Nasa. omistaja K. Pohjala Lu vialla, III palkinnon 15 mk. HeSsu, omistaja F. E. Huhti Köy liössä, III palkinnon 15 mk. Kalle, omistaja I. Alakcmtti Kar viassa, III palkinnon 15 mk. Muu liin Mäipäreen sonniyhdistykselle Lu- mialla. Poju, omistoja F. Perttu Kiukai sissa, III palkinnon 15 mk. Petteri, omistaja K. Penttilä Lu valla. III palkinnon 15 mk. Jussi, omistaja Miina Heinilä Lapissa, III palkinnou 15 mk. ottaa virallisesti vaaliin osaa, ruotsinmieliset ja heidän entiset ystä vänsä, nuorsuomalaiset. Kumpikin on tällä kertaa asettanut oman ehdok kaan. Muistuu tässä mieleeni muutamia aikaisempia maltuusmiesmaalejo. Puolueet silloinkin äänestimät omia liStojaan. Mutta nuorsuomalaiset olimat listalleen ottaneet niin monta ruotsinmieliStö, että nämäkin saatto!- mat nuorsuomalaisten listaa äänes- neStää. Heidän yhteiset ehdokkaansa tulimat siten luonnollisestikin mali- tuiksi kukkaromallan nojalla. Moitto oli nuorsuomalaisille aina hymin mieluinen. Mahtipontisesti he kerskasimat: nuorsuomalaisten lista moitti. Kyllähän moni suomalainen, niin kuin minäkin, silloin hiukan suru mielin ajatteli: vai nuorsuomalaisten lista. Mai sellaisia kansallisuusosian Vihollisia nuorsuomalaiset omolla listallaan maltuustoon äänestävät. He omat saaneet mitä ovat pyytä neet. Ruotsinmieliset isännöimät nyt täysmaltaisina maltuustossa. Pisi ja toinen nuorsuomalaisista, jotka silloin ruo'sinmielisille mieluisella nuosunma- M T Wl!lMch!^ ADmiHotoimislo Turvssa. Eerikinkatu S. Puh. 464. Oinistazat: Honnoikeuvennolano Wcnno Kinii ja Horoioiieuden- k.insNZli «anicri Pekka, omistaja I. ZVehkalahti Lamiassa, III palkinnon 15 mk. Tommi, omistaja kuten edell. III palkinnon 15 mk. Urho, omistaja I. Ruisniemi La miassa, III palkinnon 15 mk. Paamo III, omistaja sama kuin edell.. Urhon täysi veli, III palkinnon mk. , ^ Lauri, omistaja Tvötilän sonnivh distys Kaumatsalla, II palkinnon 15 mk. Samuli, omistaja Wllli!än sonni yhdistys KeikyässS, III palkinnon 15 mk. Maiti, omistaja Räikkä Harjaval lassa, III palkinnon 15 mk. Turva, omistaja Taivaleen sonni- ybdistys Eurajoella, III palkinnon 15 mk. Ahti, omistaja E. Kuusisto Kiu kaisissa, III palkinnon 15 mk. Jouko, omistaja F. Djinen Tyr- möällä, III palkinnon 15 mk. Lauri, omistaja Mäipäreen sonni yhdistys Luvialla, III palkinnon 15 mk. Erkki, omistaja Hiimola Kokemäel lä, III palkinnon 15 mk. Alle kahden muoden manhc-ista sonneista jaettiin seuraamat palkin not: Poika Jaakko, omistaja I. Siuko Kiitassa, Kiikoisten Jaakko V:n poi ka. II palkinnon 10 mk. Tarmo, edellisen meli, omistaja E. Haapaporras Lamiassa, III palkin non 5 mk. Urho, Preimiikin Pekan poika, omistaja I. Kesti Porin maaseur, III palkinnon 5 mk. Mikko, Kiikoisten Jaakko V.n poika, omistaja I. Koimisto Lamia, III palkinnon 5 mk. Erkki, samoin Jaakko V:n poika, omistaja I. Haanpää, III palkinnon 5 mk. Pekko, omistaja K. Mälimäki La- miasso, III palkinnou 5 mk. Jaakko, omistaja S- Ritanieo.i Lamiassa, III palkinnon 5 mk. Ryhmäpalkintoja saivat: Leikin rvhmä II palkinnon 10 mk. Jaakko V:i» ryhmä III palkinnon 5 mk. Preimiikin Pekan ryhmä III pal kinnon 5 mk. — Tullikamari ja pakkah»o«e on lokakuun alusta toistaiseksi amoin- na 10—2 päimällä. Sitäpaitsi on tullikamari kaimojen ja tamarapassien suoritusta marten avoinna 9-10 aamulla ja 6—7 illalla. — Pyhäkoulua pidetään seu raamissa paikoissa: Lut. rukoushuoneella klo 1. N. M. K H:n huoneustossa klo 11. Manhempainliitossa Ekink. 41 klo 12. Nummiyhtiön talossa 6 k. o. klo 1. Sofiapuiston kansakoululla klo 11. Aittaluodossa Leppäsen luona klo 12 U.-KoimiSt. Osk. Limnellin luona kello 12. Toejoen kansakoululla klo Vzl2. Ruotsal. pyhäkoulua pidetään ru koushuoneella klo 10. — CyguaeuS-juhlakSSrie» harjoitukset huomennasunnuntaina: sekalööriu kello 12 ja mkskööriu kello 1 päimällä. — Tuomalaise» Nuija» ko kous ja iSauwietto on ensi tiis taina Kansalliskodissa. Lähemmin tiistain lehdessä. — Suomalaiseu Nuij»« seka- kööri» harjoitus on ensi maanan taina kello 8 i. Jokaisen laulajan melmollisuus on harjoitukseen saapra. t/i/ 5?. — Kv touotta täyttää ensi maa nantaina raotimiehenleski Hanna Hellström täällä. — Ku» kuhuitaa». Tiistaina sai eräs helsinkiläinen kansakoulun opettaja seuraaman kirjeen: »Arvoisa Herra . Pyydämme kunnian ilmotcaa, että me allekirjotta.ieet olemme omalla vastuullamme kieltäneet teidän luok- kooppilaanne menemäs tä koulun hammasklimkkakn. Kunnioittaen vanhemmat". Kun opettaja tiedusteli, mitä var ten vanhemmat ottavat vastuulleen laisella listalla valtuustoon äänes tettiin, on nyt sieltä pois potkittu. Ruotsinmieliset eivät heitä enään tarvinneet. Nyt yrittelevät nuorsuomalaiset jälleen saeda miehiään omalla listal laan valtuustoon. Saa nähdä, äänestämätkö ruotsinmieliset nyt tätä heidän listaansa ja moittaako se nyt. Minä en sitä kadehtisi. Mutta tuskinpa vaan nuorsuomalaisten eh dokas nyt saa kukkaromaltiaiden ääniä. Nuorsuomalaiset ovat ruotsin mielisille kaiken sen hyvän tehneet, minkä ovat voineet, ovat auttaneet nämä valta-asemaan kunnassamme. Mitäpä ruotsinmieliset siis enään heistä huolisivat. Sääntönä on yleensä, että yksityi set kunnalliset Virkailijat toimissaan noudattamat kunnallishallinnon mää räyksiä ja päätöksiä. Mutta meillä täällä Porissa on kunnallinen Virka mies, joka ei ole edellämainitun sään nön alainen ja se on kaupungininsi- nöörin miran haltija, herra F. I, Lindström. Hän saattaa, joS hänen tuollaista ja miksikä pc.ua ri edes laadittavaa tilastoa varten käy dä klinikassa hampaitaan nZrzttämös. sä, mastasi poika, e'.kä kotona pcrc.n. netaan hampaat »kuhnimalla". Mahtaako sillä kolotkin mennä um peen ' — KriLtiimaa uhkaa pimeys. Monet maimat ja vastukset on Kris tiinan pienelle yhteiskunnalle koimnut Axelinin sekavien petkuluöten kautta. El yksin kciupurki ja yksityiset waen vieläpä Kr-stnncm. vataiSiuSl sakey!,. Uö ..Lumen" cn joutunet kärsimään. Axelin oti näet sanotun ydtiön to'., mcenpanemana jodtojana ottanut yb» tiön nimessä 28,500 mken vekseli- lainan 3 kuukaudeksi yhtiöltä olevain saatavatnscr suorituk'e!si, kumminkaan merkitsemättä kirjoihin näitä soot-. viaan. Tämä vekselilaina lankee maksettamaksi lokak. 1 pnä. Yhtiö on tämän vuoksi p -korettu otta->-ean 47000 mkan konttokuranttilainon, josta maksettaisiin edelläsanottu vek- s-l, ja loput 15.000 mk. käytetään l-.ikepääomaksi. Mutta nykrMen olo- suhteitten »vallitessa on ydtlön sangen va-.kea sa-da takaajia. Sen wu"?,l on valaistusyhtiö kääntynyt Kristii nan valtuuston puoleen anoen kau punkia suostumaan takaajaksi. Ellei kaupunki ota uhkaa päälleen ja takaa yhtiölle sanottua summaa, tulee yh tiön toiminta pitemmäksi tai lyhem mäksi ojaisi lakkautettavaksi. Kristii nan kauvvukia uhkaa nätn ollen pi meys, elle? sähkövalaistuksen si^-an hankaa muuta valaistusta. Kaupungilla an hallussaan 25,000 mkan osakkeet mainitussa uhtiössä. Kristiinan valtuusto käsitteli koko uksessaan maanantaina yht'ön teke mää anomuSte, mutta lukättiin?eu ratkaisu tuonnemmaksi. — Rahatoimi kamari on puolestaan ehdotusta kan nattanut. — W:a. — Arjö Sirolaki» Amerik kaa». Ttistai-iltana läksi toimittaja D. Sirola Nev-Aorkiin luennoimaan. Mahdollisesti jää HSn yhdeksi kurs- sikoudeksi luennoimaan Amerikan työ väenopistoon, kertoo Työmies. — Olli Tuolahde» kauteleeu- soitto ja kausaulauluilta-?» miime torstcina oli kokoontunut ko- min vähälukuinen kuulijakunta. Olli Suolahti on erittäin taitava kante- leensoittaja. Hänen soittoaan kuun telee sen vuoksi kernacsti. Moncöt, johtuu sen aikana ojattelemaar: mi ten kaunista kanteleensoitto onkaan ja miten vökän sitä silti osataan! Oili Suolahtikin sa', esim., soittcessccn erään sikermän ruotsalaisia kunson- tanssisäveliä, sciton vähittäisellä hil- jentämisellä aivan harvinaisen mie lenkiinnon yleisössä syntymään. Hen keä pidätellen kuunneluin. Hänen omat sovituksensa tuntuivat aika miellyttäviltä. Laulelmain esittäjä olisi hän niinikään aika hyvä, jaS hän vaan laulaisi sanat selvästi. Mutta nyt on hyvin vaikeata, toisi- naan mahdotontakin ymmärtää sanoja ja siksi eivät hänea lauluesitytsensä herätä yleisön suosiota, niin että vä keä kerääntyisi, niinkuin on moneen muuhun, muuten ala-ormoisempaan laulelmien esittäjän tilaisuuksiin näh den laita. S. S. Cigllt LiljtyuiötiA kmMi eilen illalla oli miellyttävä taidetilai suus. Laulajatar omaa konnun ja metallikaikuisen äänen. T>sin se al kupuolella ohjelmaa kuului hiukan pakotetulta ja äänialueen matalassa osassa käheällä, mutta nämä ilmiöt vähitellen melkein kolovacn katc-snvat, ääni kirkcstumiätaan kirkastu: ja sä velet pulppusivat varsinkin y!äalu- eella vapaina ja metallikcikmsma. Tällä tietystikään ei ole sanottu, etteikö toivomisen varaa jäänyt ää- nialueen, nimenomaan, tcsaikeen ke hittymiseen jz myös äänen käy te^ miseen ja taivuttamiseen er.lLÄen laulutehtävien suorittamiseen nahd:n. Multa ääl.en laadun kelvollisuus ja koulutuksen tuottama? edukset om,. naisuudet olivat Huomattawa5ti y!- moittoiset. Signe L^ljequistin esimSlava o>>i» taa luontaista musikaatisuutta, j-ka luonnollisestikin k-chfncc HZ«en lcu- mieleensä juolahda, antaa palttua maltuueivn päätöksille. Siiiä uusin pie?,i esimerkki. Walt!M-?to oli päättänyt, että enti sen Sosiagartenin saha-alueen läpi kulkevaa rantatietä ei korjata. Mutta herra Lindström oli toista mieltä ja korjautti sen kumminkin. Siitä johtuneet kustannukset nousimat 107 markkaan. Miime valtuuston kokoukseen oli herra Lindström sitten valtuuston vaatimuksesta lähettänyt omaval. taista menettelyään koskevan sebtyk- sen. Sen valtuusto, tosin hiukon mutisten, hyväksyi, ja herri Lind- ström oli siis jutusta selvinnyt voit tajana. Hän voi siis vastaisestikin mene- tellä niinkuin hän itse hyväksi näkee, huolimatta siitä, mitä valtuusto ajattelee. Kaupunginisät joka tapa- uksessa antavat jälkeenpäin hänen toimilleen siunauksensa. Muutamat pienet pippurit, jotka siunaukseen lii- tetään, saattaa h^rra L^dström huo leti niellä; ne eivät pahoin karvastele, Jussi.