N:o 95 — w!o KAI KTT. Pe.jantai iä Elokuun 19 päiväni. mielettömäksi fontral)iifo!ou!fen yliteiv ! dessä Muhoksella ia jonka puheenjoh tajaksi päätettiin tuomiokapitulille eh- dottaa kirkkoherra P. Korpea Tyrnä mältä, suostui esitelmän pitäjäksi kom- ministeri Uno Megelius aineesta: Dia- koniatyön historiallinen kehitys sekä sen nykyinen muoto ja tarkoitus ja keskustelukysymyksen alustajaksi ai- neesta: Miten diakoniia-asian harras- tusta seurakunnissamme olisi elmytet- tämä sekä miten aineellisten marojen kokoaminen tätä työtä marten sopimim- min järjestettämä? past.I. Merenheimo. Esittämällä näin diakonaattitoimen muosikokouksessa pidettämäksi mastai- suudessa esitelmiä ja käsiteltämäksi kes- kustelukysymyksiä toimottiin muosiko- kousten ohjelman mast'edes tuleman monipuolisemmaksi, rikkaammaksi sekä synnyttämän tähän tärkeään työhön nähden seurakunnissa entistä elämäni pää harrastusta. Diakoniatyön elmyt- tämiseen nähden hiippakunnan romas- tikunnissa hymäksyikin sentähden ko- kous hiippakunnan tuomiokapitulin kier- tokirjeessään kontrahtikokouksille teke- mät ehdotukset ja malitsi malmistaman maliokunnan harkitsemaan ja malmis- tamaan asiaa sekä ehdottamaan ja jär- jestämään toimenpiteitä sisälähetys- ja diakoniiatyön elmyttämiseksi romasti- kunnan piirissä. Tähän maliokuntaan malittiin 3 marsinaista pappisjäsentä ja 1 marajäsen sekä ehdotettiin siihen niinikään 3 marsinaista maallikkojäsen- tä ja 1 marajäsen. Pappisjäseniksi malittiin pastorit Uno Megelius, Toi- mo Kajama ja I. N. Merenheimo marsinaisiksi ja pastori O. I. Heikel marajäseneksi. Maallikkojäseniksi tä- hän malmistamaan keskusmaliokuntaan tulimat malituiksi eli ehdotetuiksi her- rat Kauppinen, Nyrlund ja Lauri Ter- mo marsinaisiksi sekä Kaiyla marajäse- neksi. Tiakonaattimuosijuhlan miettoa jat- kettiin sitten edelleen seurakunnan kir- kossa klo kilta illalla ja pitimät silloin hartauspuheita seurakuntalaisille, joita nytkin oli juhlatilaisuuteen runsastu- kuisasti kokoontunut, tuomioromasti Eljas Lönnrot, komministeri Uno We- gelius, pastori Simelius ja kirkkoherra Korpi. — Kiertokoulunopettajaksi Li minkään malitsi sanotun seurakunnan kirkkoneumosto eilen neiti Aina Heikki län Haapamedeltä. Hakijoita oli 11. — Kuolleita. Ruukissa on t. k. 14 pnä kuollut Maria Liisa Moisala Lähinnä jäi kaipaamaan puoliso, man hemmat ja 5 sisarusta sekä sukulaiset. T. k. 15 p:nä kuoli Wiipurissa Kelkkalan esikaupungissa keuhkokuumee- seen kansakoulunopettaja Armas Erik Stenlund Limingasta 25 ikämuo- dellaan. T. k. 12 p:nä kuoli Pattijoella Karl Mattila 63 muoden ikäisenä. Lähinnä jäi häntä kaipauksella muistamaan puo- liso, 4 lasta, miniä ja lapsenlapset. — Kansakoulut. Hailuodon kir konkylän kansakoulun apuopettajatta- reksi on malittu Tytti Alaranta Me- rijärmeltä. Nimalan kunnan kirkonkylän kansa- koulun apuopettajattareksi on lukumuo- deksi 1910—1911 malittu opettajan rouma Aino Laakso. — Hetvosia aallopissa aiheut taen jnnan myöhästymisen. Kun Oulusta t. k. 17 p. klo 4,05 lähtemä tamarajuna oli kulkenut pari kilom. Kempeleen asemalta, huomattiin 2 he- mosta pudonneeksi ojasilzahirsien mä- Uin, ..aalloppiin". Matkustajien amulla saatiin hemoset, kuten näytti, jokseenkin mahingoittumattomina ylös. Mutta tamarajunan täytyi peräytyä tuleman postijunan tieltä takaisin Kempeleeseen, .nyöhästyen siten tapauksen muoksi toista tuntia. — Ainakin toinen he- loosista lienee ollut Oulun-Salosta. — Warkaus Tupoksessa. Wii me keskiiviikkona tunkeutui kaksi jouto miestä Tupoksen pysäkin lähellä ole .vaan Tuuliharjun torppaan, »vieden sieltä kaksi miehen pukua. — Markait ien nähtiin tuleman torpasta, mutta niitä ei tunnettu, eikä ole mielä saatu liini. — Liikkeen kauppa. Maasalai nen toiminimi C. Finnilä o.-y. on ostanut Kemistä Kauppayhtiö Matti Hirmun tukkukauppaliikkeen marastoi i.een ja taloineen. Kauppahinta tun tematon. Liikettä tullaan laajentamaan ja jatkamaan. — Vähintään 500 miestä kortinpeluussa. Wiime sunnuntai- na nähtiin Kuimanuoron maassa, joka sijaitsee Kemijokisuulla, mähintäin 500 miestä kortinpeluussa. Tämmöinen miesjoukko ei tietysti mahtunut yhden ja saman pensaan juurelle lempityö- tään haajoitlamaan, maan oli jakaan- lunut lukuisiin eri säkkeihin, lähelle toisiaan. On jo kaikelle ihmisjärjelle käsittämätöntä, miten peliraimo on tässä määrin mallannut Peräpohjo lan miesjoukot. — P.-P. Merijärlveltä elokuun 15 p.nä 1910. Kirkkoherra Juho Kipinän asetti piispa Koskimies mirkaansa sunnuntaina elok. 14 p:nä. Kirkko oli mäkeä aiman täpötäysi juh- lallista toimitusta näkemässä ja kuu lemassa. Tulipalo pappilassa. Kun pappilaan kutsutut juhlamieraat saa- puimat kirkosta pappilaan, tapasi näitä korva säikähdys. Pappilan renkituman katto nimittäin syttyi samupiipusta singonneesta kipinästä palamaan ja alkoi manhassa kuimassa pärekatossa nopeasti ja tuhoa tuottamasti lemitä. Oli onni, kun paikalle sattui suuri pal- jous ihmisiä ja mettä lähelle, joten tuli saatiin heti ehkäistyksi ennenkuin ehti suurempaa tuhoa tuottaa. Ra- kennus on iso ja korkea, joten, jos tuli olisi suureen maltaan päässyt, olisi siinä ollut maarassa talon muut- kin rakennukset. Lieneekö piispalle en- nen sattunut mirkamatkoillaan sellaista tapausta kun täällä oli, että täytyi olla tulta sammuttamassa. Tulisella iireellä hän kantoi mettä katolle sa- moin kun muutkin papit, joita juhla- tilaisuuteen oli saapunut, mutta jossa niin ikämä mälikohtaus sattui. - P u n atavtia on ilmestynyt täällä ja se kääntää musteelle ihmisiä toista toisen perään. Muutamissa ta- loissa on melkein kaikki mäki aiman rujona sairaana. Toisia pitää tauti jotensakin ankarasti kynsissään, mutta ei siihen ole kuitenkaan ketään kuollut. Halla oli t. k. 15 päimän mas- täisenä yönä. Näkyy merkinneen pe- runan lehtiä mähin lujissakin paikois- sa; aroissa paikoissa lienee se pahas- tikin jättänyt jälkiään perunaan. Heinätyö alkanee olla yleiseensä tehtynä; elonleikkuuta aletaan heti Heinätyö onkin käynyt hymin, kun on. ollut poutaa ja lämmmtä. Heinät saatiin hyminä korjuuseen. Järmistä saatiin tänä kesänä runsaasti heiniä, samoin uusista ketoniityistä. Manhat kedot ja luonnonniityt sitämastoin kas- moimat huononpuoleisesti. Miljakas- mit omat menestyneet hymästi, joten miljaa tulee kosolta jos maan hyminä saadaan aittoihin korjata, ettei mitään turmiota maan tule. — Meitä on Pyydetty hno muuttamaan että se poika, jota ker- roimme miime numerossa sakotetun miime tiistain raastumanoikeudessa, ei ollut Nyyrikin kantaja eikä edes maki- tuinen kauppaajakaan. j?ikku uutisia. — Palokunnantalon Elälvienkuivien teatterissa alkamat näytännöt tänään. Hno- mautamme ohjelmasta lehdessämme. # — Perheuutisia. Kihlauksensa omat ju- laisseet Kalajoen kirkkoherran I. Pohjosen ja puolisonsa, synt. Taube, tytär, nti Aino Pohjonen ja maisteri Elmo Kaila. ♦ — Maksim Gorki on, kuten ulkomaa- laiset lehdet kertomat, koti-ikämässään kään- tynyt Menäjän hallituksen puoleen anomuk- sella, että hänen sallittaisiin palata Wenä- jälle. Hän lupaa olla olla erillään kaikista mallankumouksellisista puuhista. Menäjän lähettiläs Roomassa on ilmoittanut hänelle, että hänen anomukseensa pian suostutaan. * — Kunniapalkinto Lahden maanwilje- lysnäyttelyssiu Suomen metallikonttori on päättänyt lahjoittaa kunniapalkinnoksi Lahden maanmiljelysnäyttelyyn hopeaisen auran pienoiskoossa «noin 40 cm. pitkä» marustettuna kirjoituksella: „Suosikaa koti maista teollisuutta. Maan marallisuus on kansan onni". * — Palowiinan »valmistus. Heinolan palomiinatehdas-osakeyhtiö on anonut, että yhtiö, joka kontrahdin mukaan saa tänä muonna polttaa 300,000 litraa säännöllis- mäkemöityä palorviinaa ja tästä määrästä jo on malmistanut 277, 171,(58 litr,, saisi luman malmistaa jälelläolemat 22,828,32 litraa masta ensitulemana muonna 1911 sinä aikana maksettamaksi säädettämää suostun- tameroa ivastaan. Mikkelin läänin kumer- nöörinmirasto on anomusta puoltanut — Eipä silloin totta tosiaan Heinolan ympä- ristöllä ole iloliemi puuttuma! — Roomassa on jälkeen w. 1870, jol loin paami menetti maallisen maltansa, ra kennettu 14 protestanttista kirkkoa. Sitä en nen se ei ollut lumallista. — Kotim, * — Taiteilija Hjalmar Munsterhjelmiu hautapatsas paljastettiin miime keskimiik- kona Tuuloksen hautausmaalla. Tilaisuu dessa laskimat seppeleitä Tuuloksen kunta, nuorisoseura, omaiset y. m. Muualta Suomesta. — Juna yritetty kiskoiltaan suistaa. Kun Lappeenrannasta läh- temä sekajuna läheni t. k. 16 pnä klo 1,35 ip. Simolan asemaa, suistui juna kiskoilta niille asetetun ratapölkyn muoksi. Kuitenkin saatiin juna pian ylös ja pääsi jatkamaan matkaansa. Lappeen piirin nimismies lähti heti tapahtumapaikalle, pidättäen kaksi irto- laismiestä. Matti Hallikaisen ja Matti Seppälän, joista edellinen mihdflin tunnustikin mitään ajattelematta pöl kyn radalle panneensa. Toinen mie- histä oli tiennyt ilkityöstä. Miehet passitettiin heti Miipurin lääninmankilaan ja asiasta tehtiin il- moitus rautatiehallitukselle ja kenraali- kumernöörille. — Maakuutakokous Seinä- joella nykyisen maltiollisen aseman johdosta pidettiin miime sunnuntaina eri puolueitten toimesta. Edustajia oli 21 Pohjanmaan pitäjästä. Ase tuskokoelmassa 21. 7. julaistusta lait- tomasta laista lausui kokous, „etta Suomen kansa ei moi koskaan tunnus- taa lain meLvoittamaa moimaa tälle perustuslakiemme mastaisessa järjes tyksessä syntyneelle asetukselle, maan jokainen kansalainen on pitämä mel- mollisuutenaan kaikilla laillisilla kei- noilla estää sen toteutumista käytän- nössä." Puolueiden yhteistoiminnasta „ko- kous lausuu makaman toimomuksensa, että eri maltiollisiin puolueisiin kuulu- mat kansalaiset tekisimät moitamansa yksimielisyyden jatkamiseksi ja lujitta- miseksi." — Kadnnlaskija Smirnotvin ^vangitseminen. W. t. prokuraat- tori on pyytänyt selmityksiä kadunlas- kija Smirnomin mangitsemisen joh- dosta. — Taas werityö Helsingissä. Näyttää siltä kuin surmatyöt tulisimat jokapäimäisiksi. T. k. 15 pnä tapah- tui taas miestappo Helsingissä Läntt- sellä Miertotiellä Töölössä. Uuden museorakennuksen luona ammuttiin kuoliaaksi Spennerin liikkeessä palme- lema satulasepäntyöntekijä August Jul- kunen. Julkunen oli matkalla erään tomerinsa seurassa kaupunkiin ja tuli häntä mastaan mainitun museon luona pari nuorukaista. Sanaakaan sano- matta laukasi toinen heistä pari lau- kausta bromningpistoolilla Julkusta kohti, sattuen rintaan. Ammuttu mic- tiin heti kirurgiin, mutta mies oli kuollut. Laukaukset oli kuullut ratsas- tama poliisi, maan kun hän saapui paikalle, olimat miehet jo lähteneet pa- koon. Toinen oli mennyt Hesperian puistoon, paetakseen sieltä Eläintar- haan. Täällä hänet sai kuitenkin kiin- ni poliisi. Pidätelty ilmoitti nimek- seen ulkotyömies Erik Salonen kotoi- sin Hämeenlinnasta. Hänellä ei ollut mitään asetta, ainoastaan tyhjä pat- ruunankuori, jonka sanoo saaneensa tomeriltaan Millgreniltä. Millgren pakeni tapahtuman jälkeen rautatien halkotarhaan. Murhattu Julkunen oli noin 40 m. manha ja jäi häneltä maimo ja lap- sia. Hän oli tunnettu säännölliseksi työmieheksi. Viktor Willgren saatiin t. k. 16 p:män yönä kiinni ollessaan menossa kotiinsa Hermanniin. Päimällä pidetyssä poliisitutkinnassa on mainittu Willgren tunnustanut am puneensa Julkusen. Toinen pidäte- tyistä on syytön. Kumpikaan ei ollut nauttinut mäkijuomia. — Poliisitut kintaa jatketaan. — Venäläiset Maunut Suo men rautateillä. Tampereen ase- malla on jo rumettu tekemään erinäi- siä muutostöitä, jotta menäläiset rau- tatiemaunut mahtumat kulkemaan ase- man simutse. — Ennenaikainen uutinen. Ker roimme että O. R. Wapaa oli osta nut kirjapainon lehtineen Kristiinassa. Nyt kertoo „Suupohjan Kaiku", että kauppahinnasta oli kyllä jo somittu ja kauppakirjakin allekirjoitettu, mutta esiin tulleiden seikkain muoksi kauppa kuitenkin ostajan puolelta peruutettiin ja jääneekin keskeneräiseksi. — Helsingin Uimaseuran suu rissa uimajuhlissa saamutti 100 metrin matkalla parhaan tuloksen, nimitt. 1 min. 13,4 sek., Maasan uimaseuran edustaja hra A. Helenius. 200 metrin miestinuinnissa moitti- m<lt maasalaiset, aika 2 min. 13,4 sek. 50 metrin kilpauinnissa saamutti maasalainen Helenius tuloksen, joka on toista sekuntia parempi entistä suoma- laista ennätystä, nimitt. 30,2 sek. — KansainMäliset urheilukil pailut Tampereella. Wiime lau- mantaina alkoimat Tampereella sikä- Iäisen m. & u:seura ..Pyrinnön" kan- sainmäliset kilpailut, joihin otti osaa koko joukko ulkolaisiakin. 1500 mtr juoksussa saamutti ame- rikalainen James Lightbody tuloksen 4 min 15,4 sek; aitajuoksussa T. Sand berg, Tukholma, lt >,2 sek; 5000 mtr juoksussa M. Karlson, Tukholma, 16 min 13 sek: 100 mtr juoksussa E. Lindholm, Tukholma, 11,5 sek: kiekon- heitossa E. Niklander Oitti, 39,25 ja 41,9S yht. 81,23 met: SOO mtr. juok sussa I. Lightbody, Ameriika, 2 min 5,2 sek: 400 koejuoksussa E. Lindholm, Tukholma, 54,2 sek; korkeushypyssä A. Laine 180,4 suusi Suomen ennä- tys): maratonjuoksussa I. Tahlberg, Tukholma, 2 t 44 min 24 sek; seimäs- hypyssä T. Karlsson, Tammisaari, 325 cm. (uusi ennätys): keihäänheitossa I. Saaristo, Tampere, 44,26 ja 50,03 yht. 94,29 mtr. — Pitäjänmäen juuaouuetto muudessa miime kesäk. 13 p:nä louk kautunut konttoristi B. Paqmalen päästettiin kirurgisesta sairaalasta mii me laumantaina. Kaikki toiset maini tussa junaonnettomuudessa loukkaantu- neet omat jo aikaisemmin päässeet pois sairaaloista. Alikonduktööri H. Lansimaara, joka kuten tunnettu. Pitäjämäen luona ta- vahtuneessa junien yhteentörmäyksessä toimi järjestysjunan konduktöörinä, on saanut rautatiehallitukselta kirjelmän, jossa ilmoitetaan, että hänen palkka- eduistaan tästä lähtien mähennetään puolet. Konduktööri L. pidätetään edelleen mirantoimituksesta. — Maanjäristys Maaningal la. „Samo" kertoo homineumos Har- linin asunnossaan Wenäjänsaaressa Maaningilla torstai-iltana klo 8,15 tunteneen sangen moimakkaan noin 2 sek. kestäneen maanjäristyksen. Koko rakennus aimankuin keinui ja akkuna- ruutut helisimät. Ilmiön oli huo- mannut rakennuksen 5 muutakin hen- kilöä ja myöskin kaksi järmen rannalla seisonutta henkilöä. — Mies kuollut Tampereella tapaturmaisesti. Miime laumantai aamuna mähää ennen klo 7 tapahtui Tampereen Höyrypuuseppä o. y:n teh- taassa Tampereella ikämä tapaturma josta seurasi kuolema. Kun konepuu- seppä Oskari Lahtinen sahasi sirkkelissä pitkähköä lautaa ja oli sen juuri saa- nut halki, sättui laudan toinen puolisko hypähtämän sirkkelin päälle lennähtäen siitä Lahtisen rintaan maksan kohdalle. Lahtinen mieliin yleiseen sairaalaan, missä tri Backman toimitti leikkauksen, joka osoitti maksan halenneen. Lahti- nen kuoli saamastaan mammasta myö- hään illalla. — Papisto. (Samonl.) Rääkky län pitäjanapulaisen mirkaa on toisella hakemusajalla hakeneet Kiurumeden kkhran apul. K. O. Holppi ja Kuima- niemen m. t. pit. apul., Suomussal- melle nimitetty pit. apul. I. W. Te- räsmasara. — Kansanopistot. Huittisten kansanopiston johtajan mirkaan on ha- kenut m. m. maisteri O. H. Petäjis- tö; sekä agronoomiopettajan mirkaa m. m. agronoomi H. I. Linna.. Venäjältä. — Tri Dnbrotvin tvaarassa. Dubrominin lehti Ruskoje Snamja ma- liitelee miime aikoina yhtä mittaa, että Menäjän kansan liiton uudet johtajat aikomat murhata tohtorin. Tohtori sanoo tosin olemansa malmis kuole- maan, mutta pyytää kuitenkin liikutta- malla tamalla, että häntä suojeltaisiin. Kyllä kai entinen johtaja tuntee lau- mansa ja tietää, mitä siltä taholta on odotettamissa, sanoo Pet. Ztg. — Kullan asemasta tiilikitviä. Joku aika takaperin lähetettiin postis- sa Irkutskista Jakutskiin suuri raha- summa, 200 tuh. ruplaa, joista 180 tuh. rpl. oli seteleissä ja 20 tuh. rpl. kullassa. Oli tulmameden aika ja posti kul- kee mainittua mäliä miikkomääriä sei- soen pitkiä aikoja eri paikoissa. Tällä kertaa miipyi posti erityisen kauan Hogotassa. Kun posti sitten saapui Bodaiboon ja postisäkit amattiin siellä tarkastusta marten, niin huomattiin, että ..kulta- säkissä" oli kullan asemasta — tiili- kimiä. Lyijyesineet olimat kuitenkin aiman eheät. Säkin painokin oli matemaat- tisen tarkka. Näin suuren rahamäärän salaperäi nen katoaminen herätti luonnollisesti aika häläkän. Sähkösanomia rupesi lentämään Irkutskiin. Masta myöhemmin on tutkimuksen kautta saatu selmille, että kulta oli maihdettu tiilikimiin Hogotassa. Hogotan postikonttorin päällikkö on erotettu Mirastaan ja medetty edes- mastuuseen. Mutta kulta on kadon- nut jäljettömiin. Ainakaan eimät mi- ranomaisten Hogotassa toimittamat etsinnöt ole mieneet mihinkään loppu- tuloksiin. Ulkomaalta. — Tulipalo Brysselin mail mauuäyttelyssä. Bryssel, elok. 15 Maailmannäyttelyn Belgian osastossa syttyi miime yönä tulipalo. Tulipalo koski parhaasta päästä Englannin ja Belgian osastoja ja manhan Brysselin kaupungin osaa Ranskan ja Italian osastot omat osaksi tuhoutuneet, mutta ainoastaan Englannin pamiljonki on palanut pe- rustuksiaan myöten. Eri osastoja kos kemat mahingot omat kuitenkin hymin suuret. Retrospektiiminen taidenäyttely kor- maamattomine taideaarteineen pelastui. Kauhea pakokauhu malliksi tulipalon puhjetessa. Sotamäki martioi koko näyttely alueita. KANSAKOULUILLE! Oppikirjoja, täydellinen varasto. 1 g Opetus- ja kasvatusopillista kirjallisuutta. Kirjoitus-, piirustus- ja laskutarpeita Monenlaisia, halpoja ja hyviä. of tievälin Alf Q karttoja, kuvatauluja, helmitauluja, iysi- kalisia kokoelmia, höyläpenkkejä, piirus tusmalleja, täytettyjä eläimiä y. m. — Päiväkirjoja, Nimi-, ja Arvostelukirjoja, I! Tilikirjoja, Pöytäkirjoja, Lomakkeita y. m. Pyytäkää luetteloa sekä tieto ; a alennuksesta ja myyntiehdoista! B. B. BERG DAHL. Kirjakauppa. ===== OULU. ===== K. Ylösen Jälk. Quiussa. KätlgäSkälippä O. y. Pallas talossa. (Omist. Paulamäki.) Muicfptl ^ u ^ u " i a puserokankaita, Pitsikankaita, koriste Silkkiä ja i^idlolCll nauhoja, Vöitä ja solkia, Silkki- ja Siffangi huivi, Neu- lomatarpeita, Terveysliivejä, Liivin suojustimia. Akkunaverhokankaita, Sadeviittoja aikuisille sekä lap sille, Kummi Sadetakkia, Herrain, Naisten ja Lasten Lakkia, Käsineitä, Saalia, Vilttejä. Horraiti Puku- ja Palttookankaita, Hattuja ja Lakkia, Kravattia, ■ iCI Fdlll Kauluksia, Kalvosimia. Urheilu-, Etu- ja Yöpaitoja y. m. HUOM.! Mallia lähetämme maaseuduille pyydettäessä. MmMtista miltä Wmista. U. S:n kirjeenmaihtaja kirjoittaa Lontoosta t. k. pnä: Suomi-miholliset moimat taasen mie- lihymällä merkitä yhden englantilaisen lausunnon, jossa „maltakunta-aatteelle" tunnustusta annetaan. Äsken ilmestynyt kuukauslehti Fort- nightly Review puhuu elokuunnume- ronsa yleiskatsausten joukossa „Wenä- jän toipumisesta". Tätä..toipumista" kohti on Wenäjä Mandshurian sopi- muksella ottanut yhden kaikkein tär- keimpiä askeleita japanilaissodan jäl' keen. Tämän johdosta kääntyy sanot- tu lehti kaikkia Eglannin „sentimenta- listeja" mastaan, jotka maalimat jyrk- kää politiikkaa Wenäjää mastaan mar- sinkin Pohjois Persiassa, missä muka Menäjän maikuius olisi estettämä. Jos nämät „sentimentalistit" saisimat tahtonsa perille, joutuisi Englanti mu- ka riitaan kaikkien ystämiensä kanssa, ja sen malta-asema, jopa sisäinen ilse- näisyys joutuisi maaraan. Hstämiä taas Englanti tarmttsee, ja näistä on - lähinnä Ranskaa — Wenäjä tär kein. Siksi onnitteleekin lehti Wenä- jää, kun se jälleen käy ottamaan sijan- sa kansojen neumostossa. Jos Menäjän asema Pohjois Per- siassa on tärkeä, niin paljon tärkeäm- pi kumminkin on sen malta-asema Eu- ropassa. Tältä kannalta armostelee lehti „Finnish Villin" kohtaloa ja mer kitystä. Tämä lainsäädäntö ei muka sorra mitään sellaista, mitä Englan- nissa Home Rulella ymmärretään, se maan tekee lopun Suomen „rinnak- kaissumereniteetistä." Mttä laista sa- nottaneekin, on se ny! säädetty ja so- mitettu tamalla, joka on antanut We- näjälle ensi kerran täyden kontrollin maltakunnan Jtämerenrannoilla. «Tu- lin tässä itseltäni kysyneeksi, sanoo kirjeenmaihtaja, mitä ydteyttä esim. on Jtämerenrannoilla ja Suomen kou- lulla). Tämä politiikka lienee mennyt tai ollut menemättä liika pitkälle — ehkäpä Menäjän miime aikoina har^ soittama puolalaispolitiikka ansaitsee puhtaan taantumuksen syytöksen — mutta emme saa unohtaa, armelee lehti, että maltakunnan turmallisuuden har rastus on määrännyt tsaarin ministe- rien menettelyn. He muka yksin omat ainoat oikeutetut tuomitsemaan, mitä heidän melmollisuutensa käskee. Ai- man marmalta muka näyttää, että näillä miehillä on kannattajinaan sekä Suomen asiassa että Puolan politii- kassa Menäjän kansan suuri joukko, — joskaan ei niin jyrkkänä ja moi- makkaana kuin Saksalla sen puolalais- politiikassa. — Kansainwäliseen geoloogi- kongressiin Tukholmassa ottamat osaa seuraamat suomalaiset: Aliopiston opettajista ottamat osaa professori M. Ramsay, A. Rindell ja I. E. Rosberg, dosentit H. L. Borg- ström ja I. Leimiskä sekä tohtorit Ha- rald Lindberg ja M. Mahl. Geolo- gista komissionia edustaa johtaja, pro- sessori I. I. Sederholm, tohtori B. ^rosterus, tri M. Hackman ja mais- teri T. Eskola. Muista kansalaisistamme ottaa kong- ressiin osaa m. m. kumernööri M. Alsthan. — Kongressiin on ilmoittautu nut yht. tuhatkunta osanottajaa. — Suomalainen laulanut kei sari Milhelmille. Laulajatar Sai- ma Neomia (-valtion. Neomiuksen ty- tär), on kertonut eräässä haastatte- lussa Politikenin toimittajalle, että hän kesällä ollessaan rouma ^iriegin luona Troldhangenissa ja keisarin saa- muttua Bergeniin, oli saanut rouma Griegin kanssa kutsun saapua aamiais- päimällisille, jotka konsuli Mohr antoi keisari Milhelmin kunniaksi. Reiti Neo mi lauloi siinä tilaisuudessa useita Griegin sekä suomalaisia kansanlauluja. Keisari oli silloin hymällä tuulella ja puhellut kokonaista neljä tuntia mie- rasten kanssa m. m. Suomen politii- kasta, naisten äänioikeudesta Suo- messa, luonnosta ja musiikista. — Neiti N. lähtee piakkoin konserttimat- talle Saksaan. — (ttutshkotvin lausunto nuor- turkkilaisten politiikasta herat- tänyt suuttumusta Turkissa. Kon- stantinopolista, elok. 14 p. Osmani- scher Lloyd kertoo, entisen duuman puheenjohtajan Gutshkomin Pietarissa antaneesta erittäin epäystämällisestä lausunnosta nuorturkkilaisesta politii kasta, sanoen sen oleman ankarassa ristiriidassa Gutshkomin aikaisemmin Turkissa lausumien mielipitelden kans sa. Kirjoitus on herättänyt suurta huomiota paikallisessa sanomalehdis- tössä. Muun muassa on M^dhat- pashan poika Tlihmdor sen johdosta julaissut Jkdam-lehdessä kirjeen, jossa hän maroittaa Menäjän milpilliiestä politiikasta ja neuiooo lähentymään Saksaa ja Jtämaltaa. — Mielentvikainen Köpenha minän hywäntekewäisyyskon- pressissä. Köpenhaminan hymänte kemäisyyskongressissa tapahtui miime perjantaina omituinen näytelmä. Eräs »vanhahko menäläinen naishenkilö, rma Sasslomska, joka on herättänyt huo miota kiihtyneisyydellään ja kummalli- sella esiintymisellään, oli edellisinä päi- minä lakkaamalta pyytänyt puheen muoroa, jota hänelle kuitenkaan ei an- nettu. Perjantaina oli puheenjohtaja on saapunut varastooni niitä paljon kaivattuja „Devonkaloja" (rautusen mallisia) jotka harrin ka lastukseen ovat paremmat kuin per hoset ja maksavat 1 tuumaa pitkä Smk. 1:50 1 Va .. .. .. 1:75 LEO GUNRIARI Kulta- ja Kelloseppä Rovanie mellä, omassa talossa, Palokunnan taloa vastapäätä. Marttinen & K:ni Kirjansitomo Kauppurelnkatu N:o 26, Kellos. Oulasvirran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat.— Puhelin 3 82. lumannut antaa hänelle puheenmuoron, mutta kun aika kului eikä hän puheen- muoroa saanutkaan, hän tunkeutui pu- hujatuoliin pitkä, terämä puukko kä- dessä. Muuan ranskalainen lääkäri sai hänet estetyksi puhumasta ja hä- neltä riistetyksi aseen. Taistelun kes- täessä nainen sai haaman käteensä. Hänet mietiin kunnallissairaalaan mie- lenmikaisosastolle. Kohtaus tietysti synnytti kiusallisen tunnelman kongres- sissa. Miisi muotta sitten rma Sasslomska esiintyi samalla tamalla Casimir Perie- riä kohtaan eräässä kongressissa Mila- nossa. — Saksan puolalaispolitiikka. Berlinistä, elok. 14 pnä. Keisari Mil helmin aijotun Posenin matkan joh- dosta kumoo ..Kölnisehe Zeitung" jyr- kästi huhun, että muka tällä matkalla olisi jokin merkitys Preussin puolalais- politiikkaan. Sanomalehti huomauttaa, että tämän politikan muutos on mah- doton. sillä se on mälttämätön saksa- laisuuden eduille, joita puolalaiset uh kaamat. — (<lemeneeau wastustaa aseitten riisumista. Buenos Aires, elok. 13 p. Luennossaan aineesta de- mokratia ja sota puhui Clemenceau marustusten rajoittamista mastaan lausuen termehdyksensä niille hallitsi- joille, jotka eimät tällaista politiikkaa harjoita. On ryhdyttämä kaikkiin toi- menpiteisiin, huomautti Clemenceau sotien estämiseksi, multa olisi epämii- sasta heittää pois aseet nyt, jolloinka kaikki asestantumat maalla, merellä ja ilmassa. Me emme ajattele malloiluksia emmekä tahdo aikaansaada kenellekään pahaa, mutta ineidän oman armon tuntomme melmoittaa meitä olemaan malmiina puolustamaan maatamme. — KausallisuustaiStelut Itä- Mallassa. Wien, elok. l.'» p. Kol- mensadan tshekkiläisen matkailijan saa- pumisen johdosta kansainmäliseen met- säs/ysnäyttelyyn tapahtui yhteentör- mäys saksalaisten mielenosottajien ja poliisin kanssa: useita poliisimiehiä on haamoittunnt. Ahdeksän henkeä on mangittu. — Hirtveä rautatieonnetto mnns Ranskassa. Parisi, elok. 14 p. Ala-Charenten departementissa ta- pahtui junien yhteentörmäys, missä 36 henkeä sai surmansa ja haamottui 30. — Suuri metsäupalo Ameri- kaSsa. Spokane (Mashingtoni malt.) elok. 15 p. Seudulla raimoo suuri metsänpalo. Eräässä kauppalassa on 200 taloa palanut. Sotamäkeä on lähetetty amustamaan.