I.suvsnts>n?. kmmikuun 8 p.nZ Sat. San. 2 k. w. w. Suuret pidetään Noormarkussa. Söörmarkun kylässä ..Pyudösjär- mellä" tämän Tammikuun 22 p:nS. Heposten tarkistus ja sisäänNrjoitus top h:uu somana päi.ränä klo 9 o.p. Vihtori Kuuriäa Kilpaillaan 2:ssa Wr>r!ssai 1:ksi. 4 »vuotta Vanhemmat oriit ja tammat. 2:ksi. 4 vuotta nuoremmat oriit ja tammat. Ajojen päätyttyä pidetään Dleisct huw!t mainitussa Kuurin talossa kello 3 i.p Vaihtelemalla ohjelmalla. 86,2 Toimikunta. XailcsQlaiLtSQ !Z 1>ö^r/^2k!ill" ovat täm^n vuociea alusta vielä tuntuvasti las ketut. H.. 0. ?. Mennyt IlMsl. (Jatk.) Eduskunta on Viime muoden aika- na halotettu koksi eri kertaa. Helmin kuussa kokoontunut eduskunta lädetet- tiin pzis sen johdosta, että puhemies aivajaistilaiiuudeSsa pitämässään pu heessa oli kosittanut edellämainittua Suomen asiain esittelyjörjesiystS. Iksimiikkoisella koossaolo-ajallaan ei eduskunta ollut ennättänyt vmläsuo rittaa ede° kaikkia vlkumalmistuksia, mielä Vähemmän saattaa mitäön asiaa päätökseen. Uudet lv-mlit olimat toukokuun alus sa, ji uusi eduskunta kokoontui kesä kuun 1 p:nä. Pidettyään kesälomaa keinäkuun alusia syyskuun 15 päi Wään se jatkoi työtään wiimemaini> tuSta päiwäsiä marraskuun keski- Vaiheille, jolloin sekin hajotettiin sen kiell^sen kannon johdosta, jolle sen enemmistö asettui sittilasmiljoonain maksu-asiassa. Se oli kuitenkin en nättänyt olla koossa tamallisen kolmi kuuk-utis-jaksonsa ja suorittaa lop puun kaikki yksien valtiopäiväin teh tämät. Ja kesäkuussa se oli lähettä nyt hallnsijaiZe esittelyjärjesly^ä kos kervan cdressin, joka ei kuitenkaan ole saanut likan tämän epäkohdan kor jäämistä. Muista sen suorittamista asioistc ovat tärkeimmät työväen suojsiuslaki. uusi kielilaki ja uusien ractate'den rakentamista k^s'ewot piä?ö'5et. Mitä ensiksikin työ-väen- surjeluslakiin tulee, mui-d^stui se so sialistien ja maalnslutlolaisten yd- ieisVaikutukftlla sellaiseesi, että on syylä peljätä sea mchingoittavan muutenkin sangen keikkaa teollisuut tamme, jos se saa hallitsijan wahwis- tuksen ja cstuu Voimaansa. I- teollisuuden »vahinko on koko kansan Vahinko, ennen kaikkia juuri työväen Vahinko. Uusi kieltolaki on pääusi- allisimmilta kohdiltaan samallainen kuin Vuonna 1907 tehty kielrolak', jonka oli määrä vstua moimian mii. ms heinäkuusta. Saako tämä uusi wki hallitsijan lvahmistuksen, sitä vn mahdoton ennusta-, mutta surullista olni, jas Suomen ka--.sa töllötin ker ralla näkisi toimeensa raukeaman. Uusia r.utateitä päätti eduskunta ra> kennettamaksi koko paljon. E^si ker ran vy! teh iin yssi'amarieduSkun- nassumme rautatiepäätöksiä ja oltiin siinä niin rur.saskäusiZ, ettei mitkään aikaisemmat Valtiopäivät siinä suh teessa pysty kilpailemaan näiden kanssa. Mahinko maan, jos tämä runs^skät-.syys »vaikuttaa sen, ettei seuraa. 'villa r^alnonäivillä pitkiin ai koihin ole mahdollisuutta päättää uu sia rautateitä rakennettavaksi. Mii- Pnrln kirje. i. Muoden rvaikteessa. — Senaa tin laiion menettely m ll-is suoslunla-asiassa. — Terme tuloa! Kulunut muoii ei ollut ilahdutta via ei suurnialtiollisiin sen paremmin kuin taloudellisiin seikkoihin nädden. Alkanut wuosi ei niinikään, lupaa koitua onnelliseksi. Uusi eduskunta kyllä »»uuden alkupuolella kokoontuu^ mutta miltei Varma saa olla, etiä s? ei, iea paremmin kuin edell nenkään, tule eikä onnistu ratkaisemaan suur- maltiollista kysymysiämme, jonka pulmallisuudesta sisäisetkin Vaikeudet owat välittömästi tai Välillisesti seu rauksena. Pelättävissä onkin, että senkään ei anneta pitkälti työsken nellä ja epäiltävää myös on, tökkii meillä ainekaan Varsinaista kansan eduskuntaa on sen jälkeen enää ole ma. Minkälaiseksi maamme kohtalo sil- loin muodostuu, sinä on kullakin aavistuksensa, mutta tarpeetonta vn sen johdosta jotakin edeltäkäsin men- me eduskunnan päätöksistä mainitta» koon tässä mielä miinameron jama!» las-suostunnan Wntuwa korottaminen sekä leimasuostunta-asetuksen uudista minen. Maikka näiden uusien suo?» tunta-asetusten oli määrä astua woi- maan tämän muoden alusta, on se naatti esittänyt ja hallitsija wahwis- tanut miimemuotiset suostunnat tois taiseksi edelleenkin kanneltaloiksi. Tä mä perustuslain Vastainen menettely ei kuitenkaan ole..perustuslaillisessa" sanomalehdistössämme herättänyt ko minkaan pahaa meteliä. Ja se on helposti käsitettämissä, sillä sitä me- teliä ei parhaalla tahdollakaan somi suunnata ..suomettarelaisia" mastaan, ja toisekseen on manhain suostuntain jatkaminen olut- ja miinatehtailijoille edullisempaa kuin eduskunnan Vii meisen päätöksen mukaisen suostun- nan kantaminen. Kääntyimäthän oluttehtailijamme siinä tarkoituksessa erityisellä anomuksella venäläisen se naattimme puoleen pyytäen, että s? toimittaisi eduskunnan päätöksen hyi jätqfsi. Kuitenkin katsottanee näitä oluttehtailijoita ..perustuslaillisten" taholta nyt yhtä isänmaallisiksi kuw ennenkin. Isänmaallisuuttahan on niin monia la tua. Suurivaltiollisen kysymyksemme sel> mittelyä marten asetettiin miime wuon- ma erityinen menäläis-suomalainen komi:ea, johon kuuluu Venäläisten jä senten ohella lviisi suomalaista miestä eri puolueista. Komiteassa, jonta pu heenj h!ajana on Venäläinen Harito now, ei ole woitu saada Venäläisten ja suomalaisten jäsenten kesken sei laista yksimielisyyttä, että sen r.eu- ivotteluista olisi odotettamissa suur- Valtiollisen kysymyksemme onnellisto ratkaisua. Aika on nyt toinen kuin T igantsemin komitean työskennellessä. Se. mitä silloin suuralla ponnistuksilla oltiin saamaisillaan aikaan, näyttää nykyhetkellä mahdottomalta. Oikeo aika on tässäkin päästetty luisumaan käsistä. Taloudellisessakaan suhteessa e, mennyt muosi ole juuri ilahduttama huolimatta sinä, että muodentulo yleensä oli tnydyttämä. Edellisten Mam ahdinkotila ei w'elä ole ennät- tänyt täysin hälmetä. Meistä rahan puutetta on jonkun merran liemen- netiy ulkomaisilla lainoilla, mutto oankkien koria talletuskorko tcdistao, että rahan kysyntä edelleenkin on suu r mpi kuin tarjollapito. Huolestut lamassa määrässä on maan tuonti edelleenkin mientiä suuremp'. Epä- marmat työ-olot, joita kaikellaiset työtaistelut eimät suinkaan paranna, iekä työtaidon ja työkunnon alenemi nen m,:i'uttawat ehkaisemästi liiketoi mintaan. Jiahdutiamampiokin muistoja ov kulunut wuosi sentään jälkeensä j:t- tznr,7. Pellermo-seuran kym ner Vuo tinen toiminta, jorka muistoa wuo- de.l lopulla juhlittiin, on kohottanut osuustoimintaliikkeen maassamme huo miota herättämään mauhtiin ja soit tanut y^den moimakkaan keinon maan ta!o>.:dell>.sen kehityksen edistämiseksi. Aii-eelli-ta maurautta lisännemät myö.'°in muoden kuluessa Nalmistu- neet u-.det rautatiet. Syksyllä amot riin säännökselle liikenteelle Rowa- niemen rata, ja »väliaikaiselle liiken teelle Joensuun—Licksan rata, joko on eteläinen osa tulemasta Joensuun —Nurmeksen radasta. Maan rauta- te den talous ei muuten ole ilahdut- taiva. Huonon kannatta maisuuden lohdusta on junain kulkumuorojakin täytynyt mähentää. Niinpä on yksi junan kullumuoro Porinkin radalta lak*ciu!?nu. Henkisen kehityksen alalla on huo mattamissa h ljaisia eteenpäin menoa Uuiia suomalaisia kansanopistoio on mii ne syksynä vmattu k> ko miisi. m .'un muassa Kankaanpään kanlan- opisto -lohjois-Satakuntaa marten Nuorison kohottamiseksi ja isänmaal lisen mielen elmyttämiseksi työskente lee menestyksellä myöskin Kansallis mielinen Nuorisoliitto, joka to meen- vani suurisuuntaisen juhlansa Hämeen linnassa lviime kesäkuussa. Myöskir, suomalaisen kirjallisuuden rikastumi nen monilla merkkiteoksilla on omansa herättämään tulewaisuuteen luotta musta kansallisen simistyksen ystä- nä sanomaan. Parasta maan on nalmistauiua pahimmankin maralle. Anioa, joka kenties möisi apua tuottaa, olisi Suomalaisen puolueen hubmattonia voimistuminen lv^o leissa. Mutta onko osakaan niistä suurista kansalaisjoukoisto. jotka omat kulkeneet sosialistien ja perus tuslaillisten talutusnuorassa, — jo ennättänyt saada niin riittämästi silmänsä auki, että se näissä maa leissa on katkaisema tämän talutus nuoran ja liittymä äänestämään Suomalaisen puolueen ehdokkaita, siitä en osaa sitä enkä tätä ennustaa. Sen kohta suoritettmvat maalit osoit tamat. Silloin myös nähdään, haluaako tämä kansa todenteolla koettaa saada Vaikean moltiollisen asemamme mah dollisimman onnellisesti selvitetyksi. Suomen suuriruhtinaskunnan koti mainen hallitus ei nykyään ole koti maisien miesten käsissä. Ei moi muuta kuin Valittaa, että hallitusky symys Suomalaisen puolueen pon nistuksista huolimatta joutui sille tolalle, että näin piti käydä. Mitä haittoja ja mitä onnettomuutta kan- Suruinensa, iloinensa on nmosi nyt Vierinyt hautaansa. Tulevaisuus ei näytä komin Valoisalta. Mutta uu pumaton uurastus se Vaikeudet mait takoon. MaltiMm» toiminta !« Sitte sortoajan on tässä maassa mapao, Viranomaisten silmällä-pidon ulkopuolella ja siis kansalaisten omal la mastuulla ja malmonnan alaisena kulkeva maltiollinen toiminta saanu mapaasti kehittyä. Ja sanottakoon heti, että juuri tämän täydellisen ma- pauden johdosta on Valtiollinen toi minta ja suuren yleisön maltiollinen Valveutuminen sille asteelle, kuin millä se on tätä nykyä, on ollut mah d allista. Sitä paitsi on tällä mapau- della ollut se Verraton Vaikutus koko Valtiolliseen toimintaan nähden, ettei n. s. maanalainen toiminta, joka esim. Venäjällä rehoittaa täydessä kukois tuksessaan, täällä Suomessa ole löy tänyt otollista maaperää. Kaikkt toiminta on ollut siksi julkista (lu kuunottamatta tavallisten rosmosak- kien toimintaa), ettei Viranomaisilla tietääksemme ole ollut pienintäkään syytä minkäänlaiseen tyytymättömyy teen yleiseen Valtiolliseen toimintaan enempää kuin en puolueiden sulje tumpaan työskentelyyn. Totta kyllä, ettei kotimaisen halli tuksen ole tarwinnut olla tietojen ouutleessa maan »valtiollisesta elä mästä, sillä antamathan sanomaleh det siitä säännöllisesti täyden selon; samoin kuin on tiettyä myöskin, ettt keisarikunnan sisäministeriö säänröl lisesti, maikkakin erikoisia tarkoitus veriä silmällä piläen laadittuina kään nöksinä, saa laajat otteet Suomen sanomalehdistön lausunnoista. Näin ollen ja koska nyt kerr .n näytään elettämän aikana, jolloin hallitusmiranomaiset eimät luota eduskunnan useinkin niin räikeän sel wiin lausuntoihin kullakin hetkellä maassa Vallitsemasta Valtiollisesta asemasta enempää kuin sanomaleh distöön, ei ole ihmeteltävää, ettei loisessa paikassa lehdessämme julais- tu kenraalikumernöörin kirje kuver nööreille Valtiollisen toiminnan mol vomisesta maassa ole herättänyt sen suurempaa huomiota, niin surullisen merkki kuin se onkin. Sillä johon silloin, miime muoden loppupuolella, kun saapui tieto hra Seynin nimi tyksestä Suomen kenraalikuVtrnöörik n, yle-n^ä oltiia makuutettuja, eitä jotakin tämän tapaista oli ja epäile mättä edelleenkin on odoten arvissa, ellei keisarikunnan hallituspiireissä kavahda suunnan muutosta Suomea kohtaan. Mutta mihin aavistamattomiin selkkauksiin ja Vieläpä tamallisiin Väärinkäsityksiin hallintoiviranornois- ten ja valtiollisesti toimimien kansa laisten kesken yllämainittu kenraali kuvernöörin maan kuvernööreille — loika, sivumennen huomauttcien, kuu lumat ainoastaan senaatin käskyn- alaiseen Virkakuntaan — lähettämät kiertokirje käyttännössä toteutettuna s«it:ao, on kysymys, johon lähin tulevaisuus antaa »vastauksen. Edel lytettäköön nyt kumminkin, että ku vernöörien tulee tämän uuden oudon määräyksen mukaan antaa esim. raittius-, moimistelu-, puolue- y. m. seurojen johto-, humi- y. m. toimi kuntain kokouksista hetimiten ja »vi rallista tietä s. ?. useinkin hymin wa llinaisesti kirjaituskykyisten ja valuMsesti niin tuik-tarkoin sai-o- jian punnitsemattomien poliisiviran omaisten raporttien mukaan tieto kenraalikumernöörille. Moiko silloin yksikään ihminen mennä makuutta maan, ettei joku aiman Vähäpätöinen päälös kenraalikumernöörin kansliaan ehdittyyn ole muuttunut joksikin mallan kauheaksi, kei'arikuntaan uh- maavaisi päätökseksi asianmukaisine Mirettelöineen. Ja riittääkö polii seja kaikkialle, ja suostuwatko kokouk- sien y, m. neuvottelujen pitäjät noin maan luopumaan kokoontumis lain heille turvaamasta o keudesta? Tulewaisuus näyttää nyt synkem- mältä kuin koskaan ennen, synkältä synkkää menneisyyden taustaakin masten katseltaessa. samme tämän' johdosta on saava kokea, siitä on jo ennätetty saada esi makua. Tärkein osoitus tästä on tuon hallituksen menettely Viime eduskun nan päättämässä mallassuostunta- asiassa. Kuten tunnettua, päätti eduskunta tuntumasti korottaa oluttehtaiden Veroa. Tämän johdosta herrat olut- tehtailijat kääntyimät nykyisen Venä läisen senaatin puoleen nöyrästi pyy täen, että se estäisi eduskunnan pää töksen toteutumasta. Olutherrain pyyntö tehosi hymin, sillä senaatti rupesikin tanssimaan heidän pillinsä mukaan. Se esitti hallitsijalle, että eduskunnan päätöksen lopullinen hy väksyminen tai hylkääminen siirret täisiin toistaiseksi ja sinä aikana kan nettaisiin oluttehtailijoilta tähänasti nen mero. Tämän esityksen hallitsija hyväksyi. Nyttemmin kuuluu senaatti aikoman kehoittaa hallitsijaa lopulli- sestikin hylkäämään eduskunnan pää töksen. Asian oikeudellinen puoli on kun», minkin jyrkästi ristiriidassa hallituk- sen menettelyn kanssa. Suostunta- asioissa on nim. eduskunnalla täysi päätäntävalta- Hallitsijan oikeutena sIM »IlliM, KenraaUkumernöörl ja tapalttumat maassa. Kenraalikuwernööri on joulukuun 30 p:nä lähettänyt kaikille läänien kuvernööreille seuraaman kiertokir jeen: Maan kumernöörien minulle lähet tämissä ajottaisissa tiedonannoissa heille uskottujen läänien tilasta ynnä satunnaista laatua olewissa ilmoituk sissa, kuten esim. pienemmistä tuli paloista tahi yksityisiä henkilöitä koh danneista onnettomuustapauksista, on usein tietoja sellaisistakin tapahtu mista, joista itse niiden laatuun näh den kenraalikumernöörin pitäisi sanda tietä mahdollisimman pian ja riippu matta tawallisten »varsinaisten tie donantojen määräajoista. Sitä paitsi sellaiset yhteiskuntaelämän tärkeät il miöt, kuten poliittisten puolueiden, eri yhdistysten ja seurojen kokoukset ja niiden tekemät päätökset tavalli sesti kokonaan jätetään mainitsematta, niin että maan korkein päällikkö woi saada tietoja tällaisten kokousten jär jestyksestä, luonteesta ja tarkoituk sesta ainoastaan paikallisten sanoma lehtien kautta. Pitäen sellaista järjestystä koko naan tarkoitustaan Vastaamattomana, pyydän teidän ylhäisyyttänne Varsi naisissa tiedonannoissanne ilmoitta maan ja mahdollisimman täydellisesti selittämään alaisenne läänin yhteis, kunta-poliittisen elämän kaikki ilmiöt sekä ilmoittamaan minulle tärkeim mistä tilaisuuksista joka kerta erik seen ja Viivyttelemättä, joSsa tarkoi tuksessa suvaitkaa hetimiten antaa vastaavat määräykset kaikille teidän ylhäisyytenne alaisille virkamiehille, jotta teille annetaan läänin elämän kulusta aikoinaan ja kaikessa täydelli syydessään tietoja riippumatta sano malehdistön tidonlähteistä. Nyttemmin on senaatti kirjeessä tullihallitukselle ilmoittanut, että kysy mys tullikamarien mahdollisesta lak kauttamisesta on rauennut, joten enemmät toimenpiteet asiassa omat saaneet jäädä syrjään. — Sesaati» talousosasto» täyde«tämi»e». Pietarin walti- ollijijsta piireistä saapuneiden tietojen mukaan kerrotaan, että senaatin ta lousosaston jäseniksi nimitetään Sim> skin kadettikoulun opetusupseeri, ömersti A. v. Kothen ja ent. läänin- sihteeri HosjainoV. — S. U. T. — Tohtori Matti Hele»i»s° Seppälä» Vaaliluetteloa mastaan tekemän Valituksen on Uudenmaan läänin kuvernööri hylännyt. PZätös alistetaan senaatin harkittawa!si. M 81 Kaupungin Valtuus ton Virkailijat. Kaupungin Valtuusto kokoontui tiisraina t. k. 4 p:nä Valitsemaan itselleen Virkailijat täksi vuodeksi. Puheenjohtajaksi Valittiin suletuin lipuin kunnalliSneunzos O. Lilius 21 äänellä, warapuheenj- hta- jaksi konsuli H. Rosenlew 17 äänellä. Sihteeriksi Valittiin yksimieli sesi Valtuuston Viime Vuotinen sih teeri, holvioik. auskultantti Wilho Revell. Malmistusmaliokuntaan Valittiin muoden ensi neljänneksen ajaksi hrat K. Helin, G. V. Lehtonen, H. A. Lucander, T. Rmtala, B. Sundblom, G. Sundell ja A. Öberg. Täytemaali. Kun valtuuston jäsenistä pankinjohtaja T. Grotenfelt muuttaa pois paikkakunnalta ja toh tori Th. Asp on n»rarikkotilassa, päätti valtuusto kehottaa maistraat tia toimittamaan täytevaalia marten raastuvankokouksen. NMBmmsst 1W. Muoden 1909 ensimäi^ten maliio- päivien menot nousimat yhteensä 36,469 m:kaan 43 pnin, Samin muoden toisten maltiopZi wien menot tekimät yhteensä 517,831 mk. 32 p. jr j.kaantuimat seuraa- masti: edustajien pa^at 279,460: —, matkalaskut 33,924: 73, puhemiehen palkkio 7,500: —, kanslian palkkatili 27,107: 30, kanSliapainatuste^tili 2 646: 75, k-insliakustannukiet 988: 04, pikakirjoituskanslia 40,390: 30, ruotsalainen kanslia 16,289: 10. kone- kirjoituSkanSlia 4,008: 02, painatus- tö den kanslia 5l,65i: 85, Valiokun tain kustannusten tili 40,538: 50, .... ... maitokuntain valkkiotil. 9,630: kattelemaan ky!ymy ?ta -yotto- ilmoitukset 3 196- 64 i myysavustusrahaston perustamisesta Yhteensä 'tekivät 'siis molempien ! kupuun. Paikkakunnalta muutta- viime vuoden maltiopäimäin menot ?. ?' ^otenseltm tilalle wa- Smk. 574,300: 77, johon ei kuiten- tähän valiokuntaan hra A. kaan ole laskettu eduskunnan kirjas-. Hammarström. ton, säätytalon eikä palokunnantalon ' Hätäaputyöt. Rahatoimikamarin kustannuksia. i ehdotuksen > Vuoden Kustannusarvio nousisi 3,600 mk. Tie tulisi olemaan 5 mtr. lemeä, jo hon lisäksi tulisi jalkakäytävä. Hutvila-alueeksi päätettiin kulta seppä F. V. Tannerille Vuokrata Kol mihaaran niittypalstalta n:i 51 noin 8 oarin suuruinen alue 25 muoden ajaksi ja 16 mkan Vuotuista Vuok raa mastaan. Lokawiemärit. Siltaesplanaod!- kadulle 8:teen kaup. osaan päätettiin teettää 227 mtr. pitkä lokaviemäri- jatko. Lakaviemäri tulee jatkumaan tonttiin n:o 105 saakka, ja nousee kustannusarvio 3,760 mkaan. Kaupungin lainat. Rahatoimi kamari ilmoitti uudistaneensa Kan sallisosakepankista otetun 230,000 konttokuronttilain2n, joka t. k. 1 p:nä oli langennut maksettavaksi ja pyysi toimenpiteelleen Valtuuston hyväksy mistä. Kamcrin menettely hya-äk- syttiin. „Wanhain koti"->)hdistyksen ano- mutscen, svada kaupungilta lahjaksi aijottuja r.ikennuksiaan varten kuu dennen kaup. osan tontit n:o 225, 226, 227 ja 228, päätti valtuusto suostua. Keskustelun kuluessa ilmoitettiin yhdistyksen eri rahastoissa olevan rakennushanketta varten mar ja n>ä- h an yli 250,000 mkan. Marsin huuhtomalaitos. Talon- omistajzyhdistys anoi, etkä Warnin rantaan rakennettaisiin samallainen huuhtomalaitos lui" on Kc.rjara,'.- na'sa. A>'a lähetettiin lausuntoa Varten rahatoinv.kamvr- n. Pumppukaitvou rakentamisesta 8:nteen kaup. osaan Siltopuistokodun ja Työmiehenkadun risteykseen oli sama yhdistys tchnyt esityksen. Tä mäkin asia lähetettiin rahatoimiralna- r-in lausuntaa war eu. Köyhien kansakoululasten Vaa tettamiseen anoi köyhäinhoitohallitus täksi Vuodeksi VäkiMNavMova- roista 7,000 luka-, Tarkotukseen päätettiin i>yt myöntää 5,000 mk. ja loppuerän ir-yöntämineu ratkaista sil loin kun woi'.towaroj?n jako tapahtuu. Pöydälle pantiin zuhaw>iniiamarin kirjelmä lausuntoineen leskirouva A. L. Malin Vainojan perikunnan tar jouksesta myydä kauppahallia varlen talo ja tontlia n:c> 38, ja Her rantähden kuivattamis-Lsi^a koskevat rahatoimikamarin ja kaupungin agr!> nooinin lausunnot. Mm HnmlMlii. Hotvioik.norariv Honnoil kcm^iisn San!' .silarnnol: <se?k»,r: < Au?? i-i E. Täl,k-^väa seiä mioik. ausk^ Uotila. — Posti«k«lk» Pori» ra-' Mzinaja oli Vankia kansallis,niel' dalla. Senaattiin on saapnnut Pz.! nen ja m. m. tämän lehden kirien rin kaupungin Valtuuston anomus, vaihlaj, ja amustaja. että senaatti hylkäämällä p?stih?lli- tuksen epäävän päätöksen, määräisi ryddyttämäksi sella sim toimenpiteisi n posunkuljetuksen järjestämiseksi Porin —Tyrvään- T-zmpereen välillä, eitä posti tuleteltaisiin myös sen sekaju- n?n mukanc?, joka sekä Porista että Tampereelta lähtee iltapäimittäin jo oltuaan yön Tyrväällä saapuu mää räpaikkaan seuraamana aamuna. — Raast»wa»oikeus. Por-n raastuvanoikeuden ehdotuksesta on Turun hovioikeus määrännyt oikeus- neuTosmies K. R. Bremerin Pnrin raastuvanoikeuden toisen osaston pu heenjohtajaksi tämän wuoden aikana. ^ Tullikamarit. Läänmrzhös- toon on tullikamareihin kertyneitä va roja suoritettu jzulukuulla: Porin tullikamarista 96 500 mk. ^m^rrask. 101,000 mk >. R'uma> tullikamarista 40,000 m?, lmarrask 60,000 mk.) — Helfi«gi« eteläisen rs-ot- soloften se«rak«nn.« kirZko- h?rran tvirkasu on shdoLe k^l- mannclle sijalle oset!u Porin k.-ppa la'nen L. M. HZggström, Mainajaa jäi suremaan leSki se lukuisa sukulais- za ystämäpiiri, jo Vainajassa kaipaa herttcist.? ja syd - mellasta kansalaista. Kepeät mulloi Tnssa iltana kello 11 aikaan kuc täällä hivuttaman keuhkotaudin mi t'»na?a olutteht^ H.-g, Grönvall Mainaja oli syntynyt Porissa touk- i 16 p:nä 1875 ja barjotti oluttehd.- liikettä täällä noin 14 ir-ustt.?. Main-, jaa kurevc.t lähinnä puolij - o. s. Holmström, ja tytär. Kmlpuniiiii miiltlinston kokouksesi eilen oli esillä seuraamat asiat: Pöytäkirjan tarkastajiksi Valit tiin hrat E. Mellin ja E. Parminen. Tarkistettiin pöytäkirja Valtuus ton kokouksesta l. k. 4 p:ltä. ^ Kaupungin kassan tarkastuksen olimat hrat von Hellens, A. F Tim- gren ja T. Rinia a w. k. 17 p.nä toimittaneet, ja ilmoitettiin kassan ol leen k>rjojen kanssa yhtä pitäjän. Asiaa koskeva maistraatin kirjelmä päätettiin liittää asiakirjoihin. ! litsijayhdistusten ehdokasustat. Ai-is- Lausuntoehdotuksen laatiminen tavan yhdistelmän mak.an :u'ee ensi eduskunnan anomuksesta, ko^kerva ! kuussa taimitctta.vichia id iSkantu- eräitä työttömyyden oikeuttam a loi- - va-le-ssa viemään 37 :va>i:sijayh- menpiteitä, annettiin sen vali?^iN an ! d stys ä. joist.» uuoisuolncil^islll^ on te'!Uäu.'ä!si, joka aikaisemmin on Iva-! 6, su o m allisi'! Seuraama kokous päätettiin pitää ensi viikolla. WaatiwalmistukieL. Turun läänin .'ohjoiien vaalipii rin keskuS!au!akunna i kokouksessa t. k. 3 v:nä hyVäksyitiin. kw en wii- me numerossa mainittiin, kaikkien ?ra- Zlimalaitos. Porin Uimaseuran ehdotus uudis tus- ja koriaustö den tmmeevpanemi se 'si nykyisellä Aittaluodon uimahuo neella, oli eilen lc pulli'esti kaupungin Valtuustossa esillä. Waltuustc>n ke- hotr>ksesw oli rahatoimikamari hank kinut uudet piirustukset ja kustannu?- arwion uimalaitosla morien. Kus- tannusarrio päät-yi 8 600 mkaon, Maltuusto hyväksyi ehdotuksen ja myöntyi siihen, että varat, jotka ote taan w. 1909 väkijuoma-vmttova. roi?>ta, saadaan etukäteen suorittaa kaupung'n kassasta. Päätös tarlis- tettiin Heli. p u o l u e e l- !la 14, sosialisteilla 7, krisulliscllä ^työväellä !' ja nuupalalaiM.i I. Suomalaisen puolue-n vaaliliitto tulee lopullisessa vaalilipussa ole maan, kuten ennenkin, toisena ja ovat sen valitsijayhdistysten n:rot —KevraalikutvernöörlukavS- liau «uki meuosääutS, jonka Hänen Majesteettinsa on wahwisia- nut jauliikuun 31 p:nä (uutta lukuo) seuraava': Pori Ä, llln-ila Po- mukaan päätettiin viime - markka S. Merikarvia Iv. Koke- mäkijuomavoittovaroisia! mäki II. Euran pitäjä IS. Ravina - myöntää hätä-aputöitä varren repo-! IZ, Huittinen I-t. Loi-naa I.». Par- ! saarelaisille 1,000 mk., joka summa j kano I«. Ikaalinen 17. Hämeen- käute'.ään Reposaaren »venesataman! kyrö 18. Mouhijärvi IS ja Tyv suun ja kauppasataman siiventömi-! wiiä L8. seen. Rahaerä saadaan etukäteen Z Melitopclin asemalla, Voimaan t. k. 1 p :nä. cn .« ti nostaa kanpungin kassa' i tarkistettiin hen. Päätös ^ — Kysymys t«llikamar!e« i pung n lakkauttamisesta ra»en««t Se naatin vaatimuksesta on tullihall t Toimiohjeen wahwistaminen kau- rokennuSmeStarille ja nykyi Pori» k:rkkoioalt»u^!i:» Maolista tchdyn v.lituksen jch- ldiSta on tuomiokapituli vääuäiyt k- sen Viranhoitajan palka-korolusanc-- seurakunnan Valitakseen osaa ,i- ' mus pantiin pöydälle. ottamattomain jäsenten ja kirklolicr. tuS toimittanut laajahkon lausunnon tullikamarin lakkauttamisesta. Lau sunnossaan mainittu hallitus asettuu kielteiselle lannalle tullikamarien lak kauttamiseen nähden Varsinkin sellai sissa kaupungeissa, joiden perustus- kirjat jo sisältämät kaupungille kuu lumana etuoikeutena tullikamarin ole massaolon. on joko hyväksyä tai hyljätä edus kunnan päätös. Jos hän sen hy- mäksyy, astuu päätös Voimaan, mutta joS hän sen hylkää, jäämät olutteh taat Verottomiksi. Mutta missään tapauksessa ei eduskunnan suostunta- meroja muussa määrässä kuin edus kunnan hywäksymässä Voida kantaa. Tästä huolimatta ei nykyinen senaatti häikäillyt oluttehtail jäin häikäilemä- töntä pyyntöä noudattaen menetellä mitä suurimmassa määrässä eduskun nan oikeut'a loukaten. ..Perustuslaillistemme" ja he dän äänenkannattajainsa suhtautuminen tähän hallituksen moitittamaan me nettelyyn on ollut omansa herättä mään mielenkiintoa. Nuo..laillisuu- den" suurisuiset ritarit eimät, näh- kääs, ole muuta kuin aiwan muodon Vuoksi puuttuneet koko asiaan. Ne omat olleet niin perin kilttejä ja hil jaisia. Tämä on ollut niin ihmeteltämää, kun ottaa huomioon sen suuremmai sen innon, jolla ne aina omat ..lail lisuuden" puolesta esiintyneet, milloin ne samalla maan hiukankaan omat onnistuueet sättimään suomenmielisiä. Mainittu sävyisyys ja hiljaisuus, jota „laillisuuden" puoltajat omat pantiin pöydälle Tien teettäminen kaupungin met sään. josta asia?.a hra Manninen oli tehnyc ehdotuksen, jäi niinikään pöydälle. Kaup. insinööri, puutarha- lautakunta ja rahatoimikamari olivat ehdotusta puoltaneet. Rahatoimika mari etzdotti, että tie tehtäisiin M la- dimirinkadun päästä suoraan rauta- tielle asti ja siitä Urheilukentälle. osoittaneet nykyisen hallituksen suos- tuntakantaan nähden, saakin selityk sensä, kun ottaa huomioon, ettei esi- aan mitenkään voida suomenmielisiä sotkea. ..LaillisuuSasiaa" ei „perus- tuSlaillisten" mielestä ole muulloin kuin milloin sen marjolla moidaon suomenmielisiä parjata. Sitä käsi tystä tuon herrasväen menettely on taaskin ollut omansa wahwiStamaan. Sitä pansi omat kunnioitettamat herrat oluttehtailijat puhtainta „pe- rustuslaillista" mäkeä ja kun heidän nimensä on rumasti tahrattuna yhdistetty kysymyksenalaiseen osiaan, ei aatetomerien ole sopinut senkään Vuoksi paljon asiasta puhua. Olisi- rvat mielä suututtaneet ..isänmaalli- set" ja ..perustuslailliset" oluttehtaili jat. Mutta auta armias, jos senaatissa olisi sattunut olemaan yksikään suo menmielinen! Mikä huuto ja melu kaikuisikaan, mikä häwäistystulwa sil loin »laillisuuden" nimes'ä kohdistet- taisiinkaan suomenmielisiin! Tuo on neton suomenmielinen senaattori saisi »känsä kantaa „laillisuuden" ritarien keskuudessa kunniattoman ihmisen armon, maikkapa hän olisi kuinka pon nistellut turmiollisen päätöksen syn- K. E. H:'.il.5ck'N ran, lääninrovasti selitykset — Tislauslaitokset. Oikean 1910 muoden kuluessa harmit "0 mäkimiinan tislausta c-mistam!''aan tehtaissa on kuvernööri mr,ö>Uäi>yt toiminimi F. M. Pe!r?M'e. kaupvias Fritz Artur Jasekuselle ja ^jörne- bargs Bränncri AktiebolaMe. tymistä wa''taan. Ja koko hänen puolueensa vuol n vuoden ojan ju listettaisiin jokaisen ..perustu lailli sen" lehden jokaisessa numerossa laittomuuden piwlti:aksi j, n. e. Sen sijaan nyt! Joku ontto sana senaatin menettelyn paheksumiseksi ja sitten kiltein hiljaisuus. Suomenmielisiä ei moida edes min kään marjolla siinä asiassa sättiä. Miis silloin laillisuudesta ja perus- tuslaeiSta. 5 VA Tänään alkamat maaliviirimme Suomalaisen pmlaeen juhlallisuudet. M chvistakoot nömät tilaisuudet yh teistä tuntoamme, »virittäkööt ne in nostuksemme suureksi. Näinä vai keina aikoina me entistä vankempaa yhteistuntoa ja entistä elävämpää innostusta tarvitsemme. Termetuloa, Satakunnan suomen mielisten Vakavat edustajat, tänne maakuntamme Vanhaan pääkaupun kiin innostun» an ja innostuttamaan! iJnssi. — Porin ka«p «»gi« käsityö- Laitos. Käsityö'aitoksen johtokunta on puheenjohtajakssen v linnut cgw- noomi I. Laitisen: sih'eer'.nä tulee toimimaan laitoksen johtaja. Laitok-en johtajaki» on j?hwkunta valinnut kansakoulunopettaja E. M. Ahosen, Dejoel'a. L^t^S alouaa io'mintan'a lähin>- n»äS'S tulevaisuudessa, eli sittm kun alkuv.l-nistukset saadaan suorite tuiksi. - Eliukeinoilmoituö. Kau- ?anh^-^j! Antti Kieri ja kauppa apul. Aukusti Lipsanen ovat ilmoit taneet toiminimellä K kr» ia Lipsanen harjottavansa kauppaliikettä. — Terweysla«ta?n«t/» on p!-° heenjoht^jakseen valinnut tohtori V. H. J^qerrc>osin j'. v'ravudezTij,!,. tchuri O. )!?c>!vistin. Neliänu^slor' t>!Sm'.phiksi on valittu todtcri Hj. N 'rdl ng ja tullinhoitaja A. i7b-rg. — Katujea kiweämive«. Ensi kehänä tehtävät katujen kiveämiset - n rahatiimikamc.ri päälkänyt antaa Po rin kodunlosUja-osuuSkunnalle samoil la ehdoilla kuin ennenkin. ^ Köyhäiuhoitohallituksea v:!'.-:? k-'kou!seSsa käsi:e!liin länc ivuonna köyhäintalolla tariniltaviei' urak?aiarjouksi3. Tu^r-'er hzn ha.il iita n iemiin lihalauppia- E- il P -rv^eue, jonka .'crje^s oi- 58 penniä l'lol!a. Kauppias G. E R-mb rgin tarjouksesta hyväkiy.tiin Nea-sk-jn rullal nka 1 uit. 75 p:i^ tusin:-., nar-it 30 p:iä grossi, W-u?cr ,>.ipxua 24. 28, 29 ja 30 mk. taa- Wc!'.äjäii lehtitupakka 1 u-.k. 40 c>. ^, nuuöka 1 »n?. 20 p. kg., nisu- it»-"l!ct tS»'.om aA'v.klalcii5«: 100 kg. 'äkli 29 nik., ohrarnynit 50 "g. s7:k>i lu m?., melkoiset l?>?i eei (l V.itoria^ 100 ig, säkki 30 ja 32 mk, za suola 2 mk. 40 v. hl. Kankaitten, maltaitten ja ruiSjau- Ilojen haiikmtat^rjouksia ci hallitu? voinut hyväksyä, sillä niiden hinta- ilmoitukset olivat siksi korkeita, että käypiin hintoihin ostaen tulee hal- veiui.iuksi. W -ltuuSiolta päätettiin pyytää an- niSkeluyhtlön viime »vuoden voitto- varoista 7,000 mark'aa tänä vuonne käytettäväksi köyhien kansakoululas- ten Vaatetusavustukseksi. — Köyhie» laatikko. Kirkon seinälle vapaaehtoisia lahjoituksia värien asetettu laatikko tyhjennettiin t. k. 5 p:nä. Muoden aikana oli la itikkoon kertynyt kaikkiaan 31 mk. 26 p.iä. Lahjoitusten mukana oli kaksi 10 mkan rahaa. — Kuolleita. T. k. 5 v:nä kuoli agronoomi Mikko Heribert Mikkola Snkaisista lyhyen, ankaran taudi» murtamana täkäläisessä yksityissai raalassa 39:llä ikälvuodellaan. Mik kola tuli ylioppilaaksi P^rin li/eosia w. 1892, suoritti ogronoomitutkinnov m. 1896 ja maamittaritutkinnon 1899. to 'mien sitten maamittorina Waasc .n- läänissä kunnes HZn 1902, mentyään naimisiin maanmi-jelijän leSken Mcm- da H?ikkilän kanssa, asettui syntymä- pitäjäänsä Siikaisiin maanviljelijäksi Kotikunnassaan on vainajaa käytetty useissa luottamustoimissa. WaaliotteilZa Sänes täjät. Niille Suomalaiseen puolueesee lukeutuivills henkilöille, jotka cäneet Vät ei>si helmikuun 1 ja 2 p:nä ritettawis!o eduskuntamaaleissa mu. la kuin siellä, mi?s i ovat vaalii teloon merkityt, hankiaa!! tnn. ma^l'piirm Suomalaisen puoli' ke-k iSto.miknnnan Välityksenä ai> - om inen nke Vaalilust^elo-?ta. L. varten tulee lähettää Valtakirja ol / pa.ia olevan kaavan mukaon i j-ecsä os ttteella: Raut.kirjuxi A vt turi Wa»lala, Pori, jonka r leen ^ .kissa n-issi osionsa s-.. kä^ntiD. Wai akirjau tulee oltu »n >: tea täydtlline -, ainoa-!aan henk: .u nimi, jolle valtakirja annetaan, j>. e- tään täyttämättä. Ryhtykää ajoissa ha»k' maa» s?aa!iotteita. Valtakirjan kaava: Maltc-kirif: valtuutkamallren asiami«h< ottamaan c.sic.nomaisen ään^Stt al>:esn wai>l'luettel')»ta kunnnassa semmi fea ctieen kuin moimaSsaolewan waal<- lain 46 § edellyttää. ssa iamm.tuu: — p:iä 1910. «Aminaiti) «Asuut! 0S> Todistama ^ Woimistel«»johtajak«rs> sit, iocka Suomea voimistelu- ja urheiluliiton P r n vnr-kunta ^li suunnitellut toim -enrantaviksi Porissa ja jotta ivcnten se jo varemmin cli saanut Liitolta apurahan senaatin siiie m>,iöu :ämi ?lä varoista olet iin täällä lyseolla heti joulun jäljestä ja päättyivät loppiaisaattona. Ojan- o to näiUs kursseille oli runsaampi, kuin voitiin odottaakaan, tod S'.acn vireätä voimistel-.n ja urkeiiun h.^r- ra -^u»:a viiri i Liueella. Kaupunki- lais-seurajcn jäseniä oli kursseilla 13 — ussar.ivia ei til^n puutteen »vuoksi katsojtu Voitavan ottaa. Maaseutu laisia oli saapunut Keikyältä. Ku kasta, Huittisista, Pomarkusta, Ul- milasta, Harjavallasta, Nikulassa. Tyrväältä ja Luvialta, ydtee:-sä 19. Tuö kursseilla, joiden aika oli su pistettu tehtäviään näkden inahdolli- simmcn luhyekä, ei suinkaan ollut kevytiä. Kello 8:;ta aamulla klo Vz9:öän. i!.'alla oluin toimessa, ruokc- aik!--ia '.'..kuunot:a»natta. Suor? eilu tnö-o!:j-'lrna sisälsi luentoja ruunliin- izacj^iluStrn leoriaSia ja ter.i-eyS- a, ubteeusä 20 tunti', harjoi tuksia Voimistelun komeatamnessa ja johtamisessa 20 t. sekä voimisteli ja p.v.mharjotuksia 20 t. Luennoin - icina ia l.ar,otu-ten ohjaajina t.imi- vat voimistelun lolleegat Armas Milloncn K> tka^ta sekä j<i jiaarlo Pult- insinööri Kelpo tu en Turulta Mlidinien Pcosta. Kurssien» lopettajaiset pid-tt-in lov- via: »a.-.t^c-iltaia. jolloin kur'sil isit opettaiineea kokoontuivat P rin W. P. K:n talolle yhteisille illallisille. Kolle.ga K. Pulkkinen piti erittä n arvotkuan ja asiauisen puheen kurS- ilaisille, samallr j-.kaea kurs^iod.S- tukiet, j-,'ra sa vat sei raa:v.t oscn- ottajrt: Lauri Toroo, J-ido Sautto^ Lauri Pohjola, Oskar Maijala. Wäi- -iö Nssinen, ^cans ,vonick, R.l'nt Palmu. Zrjö Männistö, Eero Lanne. M. Käki, Jalmar Suonpää, Onni Vanhakartano, Prjö Huovari, M. Salmensaari, Wäinö Penttilä, Niilo Marttia. Jaakko T h'ö, A. K vi- memi. Urho Havu, Vieno Sand berg, Gunnar Maltonen. ?iikolai Tuominen, Ivar Heistrom, Julio Nordman. Oskar F. Sal'. Wäinö Iakct'Sson, Lauri Sundblom, Otto Mrtanen, Niilo Wirlaric:?, Rikhard Roine ja Adolf Manninen. Kurssilaisten puolesta kiitti opetta jia kirjaltaja R. Roine muutamilla valituilla sanoilla. Aika kului yh dessä rattoisasti aina pikkutunneille. Epäilemättä nämä kurasit tulevat elvyttämään »voim.sielun harrastusta Satakunnassa. Halu ruum indcrjo- tukmu on nuorisolle luontaista, hyvällä ja päämaaiista tietoisella johdsllu on se halu odj^ttaivissa n-.o» nesm suhteessa cdultisiin tuloksiin. Hankalana esteenä seuravoimistelun ja järjestetyn urhe.lun kehitiymiselle on juuri kykenevän johdon puute.