N:o 57 — !S!O. KAIKU. Perjafltsmua Toukokuun 20 Oulun Uusi Sähköliike. Puhelin 3 58. Kansallispankin talossa. Puhelin 3 58. vf ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. i? Kansanka tu 21 Puhelin 533 Kiinteiniistökauppoja Maarniittaustoimia v. m. nsssaegQ«BsaaH hymäksyttämäksi toisen iuQ5talau |ocn mukaan. Äänestuksesiä juuren nettohinnan mietinnön ja ed. Ingman'in ehöotuf ien lräliflä Inilfäsi eluiMuuta 139 äänellä : >3 unistaan ed. ^ngman'in ehdotuksen. Ään e 5: n f f e s' ä suuren 5" a I i o f u n n a n mietiniuMi ;a ed. Jäi"visen ehdotuksen iraliUä hnmainUtim e ix Ia rivisen eh dotus 82 äänellä 81 unistaan. 6 §. Ed. Pennanen ehdotti, että pykälä hymäksuttäisiin siinä muodossa kuin snvistysmaliolunta sen oli ehdottanut. Haapanen: Mitä tulee tähän K §:ään, jossa määrätään kansakoulujen sijoittamisesta kuntiin, täytyy minun siinä asettua maliokunnan mietinnön kannalle. Se lisäys, minkä suuri ma- liokunta on §:ään tehnyt, on minusta onnistumaton. — Kun yleensä on ol- lut tarkoitus »vapauttaa harmaan asu- tut seudut oppimelmollisuudesta, we- täisi mainittu lisäys nuo seudut, aina- kin suureksi osaksi, sen alaisuuteen. Asia on nimittäin sellainen, että maikka joku seutu yleensä on hyivinkin har- maan asuttua, siitä huolimatta suuri osa taloja siinä moi olla sijoitettuna — tamallisesti jonkun mesistön osan ymärille — siksi lähekkäin, että alueelle karttuu koulun perustamiseen tarmit- tama, lainmaatima lapsimäärä. Mutta tuo seutu moi olla melkoisten erämai- den erottama, joten asukkailla siinä on kestettämänään kaikki se taloudellinen taistelu, mikä erämaan asukkaalta yleensä maaditaan ja siten heidät kai- kessa täytyi) asettaa harmaanasuttujen seudun asukkaiden »vertaisiksi. Siksipä heitä älköön myös asetettako oppimel- mollisuuslain alaisiksi. Iääpihän heille silti oikeus koulun perustamiseen, minkä he marinaankin tekemät heti kun katsomat taloudellisesti moilvansa sen kustannukset kantaa. Tämä syy se tähänkin asti etupäässä on hidas- tuttanut uusien koulujen perustamista. Tiedän seutuja, jotka simistysmaliokun- n an ehdotuksen mukaan kyllä jäisimät koulun perustamismelivollisuuden ul- kopuolelle, mutta jotka omat malmiit koulujen perustamiseen kun maan laki koulukustannuksista joutuisi. Se on heille tärkeämpi kuin oppimelmollisuu- den alaiseksi asettaminen. Huutoäänestyksellä hylkäsi eduskunta ed. Pennasen muutosehdotuksen. 7 §• Ed. Kimikoski ehdotti ed. Lumion kannattamana pykälän toisen momen tin hymäksymistä toisen »vastalauseen mukaan. Ed. Relander ehdotti ed. Latmalan kannattamana, että pykälä hymäksyttäi- siin kolmannen mastalauseen mukai sesti. Ed. Pennanen ed. Ahmamaaran kannattamana ehdotti pykälän hymäk- syttämäksi allekirjoittamansa eduskunta- esityksen 7, 11 ja 13 §:n mukaisesti. Äänestettäessä ed. Relanderin ja Pennasen ehdotuksien mälillä hylättiin ed. Pennasen ehdotus huutoäänestyk- sellä. Äänestyksessä ed. Kimikosken ja Relanderin ehdotusten mälillä hy- lättiin ed. Relanderin ehdotus 123 äänellä 52 mastaan. Lopullisessa äänestyksessä suuren maliokunnan mie- tinnön ja ed. Kimikosken ehdotuksen mälillä hylättiin ed. Kimikosken ehdo- tus huutoäänestyksellä. Ed. Ingman ehdotti, että istunto Myöhäsen ajan tähden keskeytettäisiin. Ed. Jokinen, Söderholm y. m. .ehdot- timat istuntoa jatkettamaksi. Äänes tyksessä päätti eduskunta 107 äänellä 67 mastaan jatkaa istuntoa. 8 §. Ed. Jokinen ehdotti ed. Orasmaan kannattamana, että pykälä hymäksyt- täisiin toisen mastalauseen mukaisesti. Ed. Jokisen ehdotus hylättiin huu toäänestyksellä. 10 §. Ed. Sundblom ehdotti ed. Gäddan kannattamana, että pykälä hynsäksyt- täisiin ensimäisen mastalauseen mukai- sesti. Huutoäänestyksellä hylättiin ed. Sundblomin ehdotus. 12 §. . Ed. Sundblom ehdotti ed. Ascha- nin kannattamana, että pykälä hymäk- syttäisiin ensimäisen mastalauseen mu- kaisesti. Huutoäänestyksellä hylättiin ed. Sundblomin ehdotus. 13 §. Ed. Salmi ehdotti, että pykälä hy mäksyttäisiin toisen mastalauseen mu- kaisesti. 88 äänellä 76 mastaan hy- mäksyi eduskunta ed. Salmen ehdo tuksen, joten 13 $ tuli kuuluinaan toisen sosialistien) mastalauseen mu- kaisesti. 14 §. Ed. Aakula ed. Pärssisen kannat- lamana ehdotti pykälää hymäksyttä- ivaksi toisen mastalauseen mukaisesti. Haapanen: Kun tämän lain 6 § sai sen muodon minkä suuri maliokunta oli sille ehdottanut, seuraa siitä, että myöskin harmaan asutut soudut ainakin osaksi, tulemat tämän lain alaisiksi, ja tästä taas johtuu, että nuo yleensä mähä- maraiset kunnat joutumat koulukustan- nusten alaisiksi. Se ehkä jotenkin kä- misi päinsä maliokunnan ehdottamalla tamalla, joka jättää asian kuntien har- kinnan maraan. Mutta sosialidemo- kraattien esityksen esityksen mukaan koulukustannus luullakseni yleensä käh misi mahdottomaksi. Tahdon muuta- millä laskelmilla osottaa, millaiseksi asia muodostuisi eräässä kunnassa, joka osaksi tulee oppimelmollisuuslain alaiseksi mutta joka taloudellisesti on heikko. Kunnassa on meroa maksamia henkilöitä miime muoden taksoituksen mukaan 336. Näistä on sellaisia, joiden tulo on armosteltu alle 600:n markan, 221. Nämä kaikki tulisimat, sikäli kuin tarmitsemat, saamaan kun- nan amustusta lastensa kouluuttami- seen. Kustantajien joukkoon jäisi sil- loin ainoastaan 115 merotettua, siis ainoastaan ei täyttä 35 % kaikis »veronmaksajista, samalla kun amus- tuksen osallisuuteen siirtyisi hiukan yli 65 % Tätä tulisi mielä suuresti li säämään se kuntalaisluokka, joka on kaikesta merotuksesta mapaa. Näihin kuuluu muutamia torppareita sekä mel konen määrä itsellisiä ja muita heihin merrattamia. — Kuten esitetyistä nu meroista käy ilmi, tulisi sosiaalidemo- kraattien esityksen mukaan koulukustan- nus airoan kohtuuttomasti kasaantu maan suhteellisesti Harmojen meromel- mallisten kannettamaksi, henkilöiden, joiden osanotto kunnallisiin rasituksiin jo nytkin on huomattaman suuri. — Asia todennäköisesti tulisi samansuun täiseksi kaupunkikunnissakin. Mutta ainakin vhtä suuresti kuin edellä esitetty kohta heidän ehdotukses- saan, on minua saanut sen toteutta mismahdollisuutta epäilemään puut- teellisuus kaikissa laskelmissa siitä, mitä tuo mähämaraisten lasten koulunkäyn nin amustaminen muosittain tulisi te- kemään. Kun siihen sisältyy kyydi- tystä, majoitusta, ruokintaa, maate tusta ja koulumälineitä — kaikki si nänsä kylläkin tarpeellisia — ei tar- mitse erittäin suurta laskutaitoa eikä komin paljon amointa silmää huomaa maan, että tässä jälleen on kysymys uusista miljoonista, jotka kyllä eimät olisi hukkaan heitettyjä, mutta joista ei mielä moida marmuudella sanoa, mistä ne todella saataisiin. Se kyllä on sanottu, mistä ne sosiaalidemo- kraattien mielen mukaan olisi otettama, mutta joka minusta ei näytä mahdol- liselta. 82 äänellä 79 mastaan hymäksyi eduskunta ed. Aakulan ehdotuksen, joten 14 § tuli kuulumaan toisen (so sialistien) mastalauseen mukaisesti. Täysi-istunto päättyi klo 3 yöllä. Täysi-istunto toukok. 18 pnä klo 6 ip. Ed. Nemanlinna sai mapautuksen maltiopäimätöistä istuntokauden lop- puajaksi sairauden takia. Ensimmäiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus asetukseksi suostuntaluontoisen pääoma- ja kuponkimeron suorittami- sesta. Ilman puheenmuoroja asia meni suureen »valiokuntaan. Maltiomarainmaliokunta ehdottaa mietinnössään, että eduskunta ilmoit- taisi K. Majesteetille, että se ei ole moinut hymäksyä arm. esitystä. Ensimmäiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus asetukseksi leimasuostunnasta maltiomarainmaliokunnan mietinnön pohjalla. Maliokunta ehdottaa, että eduskunta armioisi leimasuostunnasta saataman kokonaistulon m. 1911 Smk. 3,200,000. Keskustelutta asia meni suureen ma- liokuntaan. Ainoaan käsittelyyn esitettiin arm. esitys marojen osottamisesta sen laina- määrän takaisin maksamiseksi, joka m. 1909 on siirretty maltiorahastosta suostuntarahastoon sen menojen suo- rittamiseksi maltiomarainmaliokunnan mietinnön pohjalla. Keskustelutta hymäksyttiin malio- kunnan kanta, jonka mukaan K. Ma- jesteetille ilmoitetaan, että eduskunta ei ole moinut esitystä hymäksyä. Toiseen jatkokäsittelyyn esitettiin eh- dotus asetukseksi oppimelmollisuudesta. Jatkettiin 15 pykälästä, joka hymäk- syttiin sellaisenaan. Samoin hymäk syttiin pykälät 16, 17, 18, 19 ja 20 keskustelutta ja pykälä 21 suuren ma- liokunnan ehdottamassa muodossa. Pykälät 22—34 hymäksyttiin keskuste lutta maliokunnan mietinnön mukaan. Siirryttiin sen jälkeen käsittelemään mietinnössä olemaa asetusehdotusta kansakoululaitoksen kustannuksista. Py- kälät 1—6 hymäksyttiin sellaisenaan. 7 pykälässä ehdotti ed. Lindelös, että se Hymäksyttäisiin simistysmaliokunnan, eikä suuren maliokunnan ehdottamassa muodossa. Suuri maliokunta oli poistanut py- kälän lopusta lauseen: opettaja jolle on myönnetty korotettu peruspalkka saa siltä nauttia lopun »virka-aikaansa. Suuren maliokunnan mietintö hymäk- syttiin 99 äänellä 69 ivastaan. Py- kälät 8—9 hymäksyttiin sellaisinaan. Jälellä oli mietinnössä enään main ehdotus säännökseksi mapautuksesta us- konnonopetuksesta. Sen ensimmäinen pykälä hymäksyttiin keskustelutta suu- ren maliokunnan ehdottamassa muo- dossa. 2 pykälän suhteen joka sisäl- tää, että asetus ei koskisi kreikkalaiska- tolisen kirkon jäseniä. Ed. Listo eh- dotti, että pykälä muutettaisiin siten, että asetus tulisi koskemaan myös mai- nittuun kirkkoon kuulumia. Ehdotusta kannatti ed. Jokinen, jos asianomainen hengellinen »viranomainen siitä tekee kansakoulun johtokunnalle ilmoituksen. Huutoäänestyksellä hymäksyttiin teh- ty ehdotus. Kun yleiskeskustelussa jo oli tehty ehdotus koko asetusehdotuksen hylkää- misestä tällä kerralla, oli siitä äänes- tettämä. Äänestyksessä annettiin hy- mäksymisen puolesta 140 ääntä ja mastaan 47. Kun suuren maliokun- nan ehdottamaan muotoon mielä oli tehty muutoksia palautettiin asetuseh- dotukset takaisin mainittuun maliokun- taan. Ainoaan käsittelyyn esitettiin työ- mäenasiainmaliokunnan mietintö äi- tiysmakuutuksen aikaansaamista tarkot- tamien anomusehdotusten johdosta. Maliokunta ehdotti mietinnössään, että äitiysmakuutuskysymys annettaisiin sel- mitettämäksi työmäenlainsäädännön tar- kastamista marten asetetulle komitealle, jota tätä marten olisi täydennettämä naisjälenillä ja että hallitus tämän sel- mityksen perusteella antaisi eduskun- nalle arm. esityksen äitiysmakuutukses- ta, mikäli mahdollista yleiseen sairaus- makuutukseen yhdistettynä. Mastalau- seessean ehdottamat maliokunnan so- sialidemokratiset jäsenet anottamaksi, että hallitus mahdollisimman pian edus kunnalle »valmistaisi esityksen makuu- tusrahaston perustamisesta, josta mak- settaisiin jokaiselle lapsen synnyttäjälle, jonka nmat ja miehensä muositulot yh- teensä huokeammilla paikkakunnilla omat alle 1,500 mk. ja kalliimmilla paikka kunnilla alle 2,000 mk. 14 »viikkona, joista ainakin 8:na jälkeen synnytyksen kaikille ybtä suuria elantokustannuksia »vastaama päimäraha sekä maksuton kätilön ja lääkärinapu, kuitenkin siten, että lääkärin lausunnon nojalla jos äidin ja lapsen termeydelle on »välttä mätöntä pitennetään amustusraha tar peen mukaan. Ptcheenmuorojen jälkeen ryhdyttiin äänestykseen ja hyiväksyttiin mietintö 103 äänellä 81 ivastaan. Ensimmäiseen käsittelyyn esitettiin laki- ja talousmaliokunnan mietintö numero 2, joka sisältää ehdotuksen ase- tukseksi teiden tekemisestä jä kunnossa- pidosta maalla sekä tiemerosta ja sen käyttämisestä. Keskustelua jatkuu asiasta myöhään yöhön. Yleisiä uutisia. — W. t. prokuraattori pyytä nyt tvirkaeroa. M. t. prokuraat- tori, lakit, tri A. Charpentier on ano- nut, että hänet ensi kesäkuun 1:stä päimästä lukien mapautettaisiin hoita- masta prokuraattorin tehtämiä. — Korkeimmassa paikassa rat kaistuja asioita. Korkeimmassa pai- kassa tapahtuneessa esittelyssä on mää- rätty, että senaatin esitys ja ehdotus asetukseksi Turun, Miipurin, Musta- saaren ja Oulun mielenmikaisten »vas- taanottolaitosten lääkärinmiroista on palautettama selmän määräyksen laati- mistä marten siitä, ettei mirkoja ai- noastaan moida täyttää Suoinessa laillistetuilla lääkäreillä, maan myös Menäjällä laillistetuilla lääkäreillä. Korkei»nmassa paikassa tapahtunees- sa esittelyssä on Turun ja Mustasaa- ren mielenmikaisten mastaanottolai- tosten menosäännöt mahmistettu, jonka ohessa on määrätty, että laitosten lääkärin»virat oivat ainoastaan tois- täiseksi täytettämät. — Asetusehdotus kauppalat ivoista. H. M. Keisari on alamai- sesti esiteltäessä senaatin esitystä sekä ehdotusta arm. asetukseksi suomalaisis- ta kauppalaimoista sumainnut t. k. 12 p. käskeä, että mainittu asetusehdotus on palautettama senaattiin, jotta se saatettaisiin yhtäpitämäksi keisarikunnan 31 p. lokak. 1909 annetun lain kans sa, joka koskee »nerikauppaa koskemain säännösten muuttamista ja täydentä- mistä, sekä yhtäpitämäksi ministerineu- »voston kokouksessa tammik. 19 p. tä- nä »vuonna asiasta syntyneessä erityi- sessä journalissa esitettyjen muistutus ten kanssa, sekä että mainittu journali tätä tarkoitusta »varten on jätettämä senaatille, jonka tulee mahdollisimman lyhyessä ajassa toimittaa asetusehdo- tukseen mainitut muutokset. — Aseitten tuontia pelätään. Kenraalikumernööri on senaatille lähet- tänyt kirjelmän, jossa hän ilmoittaa hänen tietoonsa tulleen, että tuonti- kiellon alaisia aseita on tuotu maahan m. m. tekaistujen nimityksien »varjolla kuten polkupyörätarpeina, koneenosina ja talousesineinä. Senaatti on tämän johdosta käskenyt tullihallituksen ryh tymään tarpeellisiin toimenpiteisiin tä- mänlaatuisen tai sen tapaisen lumatto- man ampuma-aseitten ja tarpeiden maahantuonnin ehkäisemiseksi. Tullihallitus, joka on asiasta lähet- tänyt kiertokirjeen maan kaikille tulli- toimituksille, on senaatille tehnyt sensi- sältöisen esityksen, että koska tehokas keino tällaisen tumattoman tuonnin es- tämiseksi moitaisiin saada aikaan siten, että ne, jotka omat tehneet itsensä täl- laiseen rikkomukseen syypäiksi, asetet taisiin syytteeseen asianomaisessa tuo- mioistuimessa, tullihllllitukselle annet- täisiin tiedoksi kuka on tehnyt itsensä tällaiseen tuontiin syylliseksi ja koska sellaista on tapahtunut — Kansallis Osake-Pankin uu- den yhtiöjärjestyksen, jonka mukaan osakepääoma moidaan korottaa 30 miljoonaan mkaan, on senaatti mah- mistanut. — Kaupuugintviskaalit. Kemin kaupungin kaupunginmiskaali I. A. Nyman on kimuloisuuden takia pyy tänyt mirkaeroa. — Kajaanin maanwiljelhsseu- ra on, siihen nähden että se kahden muoden aika, joksi seura »viimeksi sai 15,500 mkn suuruisen apurahan hätä- apumaroista yhden agronoomin ja 5 työnjohtajan palkkaamiseksi, lakkaa tä- män muoden loppuuu mennessä, ano- nut että seuralle edelleenkin ainakin kahdeksi muodeksi ensi muoden alusta myönnettäisiin samaa tarkoitusta mar- ten tämä apuraha. — Maanmiljelys- hallitus on anomusta puoltanut. — Tukkipuiden mittaustapa Päätetty muuttaa. Metsähallitut- sessa t. k. 10 pnä pidetyssä Suomen kruununpuistojen ylimetsänhoitajien ja metsähallituksen jäsenten yhteisessä ko- kouksessa metsäneumos Montell alusti kysymyksen, olisiko syytä muuttaa ny- kyään moimassaolema rintamittaustapa latmamittaukseksi. Asiasta syntyi koko päimän kestämä keskustelu, jonka lopputuloksena oli se, että nykyinen mittaustapa päätettiin »nuuttaa latmamittaukseksi. Puiden lä- pimitta tulee mitattomaksi kuuden met rin korkeudelta. — Luentokurssit kansakoulun opettajille pannaan toimeen Raahen seminaarissa ensi syksynä. — Kansakoulujen rakennns- awnt. Kouluylihallitus on määrän- nyt Paamolan kunnan kouluja marten myönnetyistä rakennusamuista -V-» eli 5,625 markkaa maksettamaksi Oulun läänin konttorista sanotun kunnan maltuuttamalle asiamiehelle sekä samal- la huomauttanut, että jäljellä olema osa apurahoista suoritetaan sitten kun ylihallituksen kiertokirjeen 1:ltä päi- mältä toukokuuta 1908 mukaiset lop- putarkastukset on pidetty ja kaikki työt todistettu kunnollisesti suoritetuiksi. — Homjakow ja Suomen ky- symyS. Menäläiset lehdet ilmoitta- mat, että marmalta taholta on ker- rottu, että duuman entinen puheen- johtaja Homjakom tulee eroamaan duuman jäsenyydestä, jos Suomen kysymys ratkaistaan hallituksen maati- maan suuntaan. — Suomen asia. Ministeripresi- dentti Stolypin on ilmottanut malta- kunnanduumau presidentille, Gutshko- mille, että Suomen »valtiopäimät eimät ole antaneet mitään lausuntoa malta- kunnanlainsäädäntöehdotuksesta. Wal- tiopäimäin esittämät näkökohdat tullaan Hänen Majesteettinsa käskystä jältä- mään duumalle ainehistona. »V v.*''S Wmi» Mlmitin jäinift s»» asiasta. Kuten olemme maininneet, on We- näjän »valtakunnanduuman presidentille ja jäsenille Englannista lähetetty kaksi Suomen asiata koskeivaa kirjelmää, joista toinen 122 englantilaisen ja skotlantilaisen, toinen 43 irlantilaisen alahuoneen jäsenen allekirjoittama. Ensinmainittu kirjelmä kuuluu suo- mennettuna seuraamasti: „Waltakunnan Duuman Presiden- tille ja Jäsenille. Gentlemen, Me, allekirjottaneet Britannian Par- lainentin jäsenet, tahdomme kunnioit taen tuoda esille huolemme sen ehdo- tuksen johdosta, jolla tahdotaan riis- tää Suomelta Suuriruhtinaskunnan näihin asti nauttimat perustuslainmu- kaiset oikeudet. Tätä me emme tee halusta sekaan- tua mieraan maan sisällisiin asioihin, »vaan yksistään tarkotucsella säilyttää niitä edellytyksiä, jotka oivat suotui- simmat ustämällisien suhteiden ja hy män keskinäisen ymmärryksen kehittä- miseksi ja mahmistamiseksi Menäjän ja Britannian kansojen »välillä, joilla on niin paljon yhteisiä etuja. Suomen maltiosaännön yli satamuo- tisen moiinassaolon aikana on kauppa ja liikenne meidän maamme ja Suo men mälillä yhä kasmanut ja monta myötätuntoisuuden ja ystämyyden si- dettä on solmittu. Jokainen toimen- pide, joka häiritsee Suomen perustus- lainmukaisen hallituksen pysymäistä kehitystä, tulisi epäileinättä häiritse- mään näitä suhteita ja tekemään kiu- sallisen »vaikutuksen »neidän maas- samme. Me tiedämme sen lisäksi kuuluisain lainoppineiden lausunnoista, miesten, joilla on kansainmälinen maine, sel- laisten kuin professori Mestlake ja sir Frederick Pollock, Englannista; proses- sori G. Anschiitz ja L. von Bar, Sak- sasta; L. Michoud ja A. de Lapradel- le. Ranskasta; Ernst Nys, Brysselis tä: W. van der Blught, Leidenisiä: ja M. (5. V. Nyholm, Tanskan ylimmän oikeuden ent. presidentti; jotka oivat tutkineet kysymystä lainopilliselta kan- nalta, että: — „Jos Menäjän maltakunnan kor- keammat edut maatimat kaikkien sisäis ten asiain järjestämistä yhteisen näkö- kannan mukaan niin tulee Suomen eduskunnan itsensä päättää tästä asias- ta omaan maahansa nähden taikka suostua luomaan orgaani, joka moi muuttaa näitä määräyksiä." Sir Edward Frri, Suur-Britannian edustaja toisessa Haagin konserenSsis- sa, on myöskin mielipiteenään lausu- nut: ..Johtopäätökseni on sen muoksi, et tä oikeuden kannalta on Suomen kan- salla oikeus maltiosääntööma ja ettei sitä ilman sen laillista tietä antamaa suostumusta moida riistää maltiosään- saan halki puhumaksi. Hänellä on tat- punuio ottaa asiat, niin sanoaksemme, kylmältä kannalta. Nämät hänen omi- naisuumisa omat tulleet erittäin tar peeseen eduskunnassa sekä maliokunta- työssä että täysi-istunnoissa. Erityi sesti näyttää hän eduskuntatyössä kiin- tyneen maltiolliseen kysymykseemme ja osoittamat hänen siitä antamansa mo- net suoramieliset lausuntonsa asioihin sy» mentymistä ja suurta asiantuntemuoia. Myöskin muitten asiain käsittelynsä omat hänen tietonsa ja kokemuksensa olleet suureksi hyödyksi. Eduskunnan hy- mäksymän uuden kunnallislakiehdotuk- sen muomailemisessa ou hra Lagerlö- fillä ollut tärkeä tehtämä. Eduskunta- työssä on marsinkin hänen etemä laki- mieskykynsä ollut suureksi hyödyksi. Hra L:n pelkäämätön, selmä, asiain ytimeen tunkeutuma, »vastapuo^ueita «V. , .. „ . . i säälimättä paljastama esintymisensä on Me olemme uolla termehtm.eet ny- . ^ f „ kyistä perustuslaillista hallitusmuotoa J ^ 4l1 0 tt..okavta, multa on h an Menäjällä, ja luottamuksella toiroonect! n^ös saanut siitä monta komaa kokea: tämän hallitussuunnan johta!van sii hen, että Britannian ja Menäjän kan- sat liittyisimät toisiinsa yhä läheisim- millä myötätuntoisuuden ja ystämyy den siteillä. Mutta meistä olisi sy- mästi »valitettamaa, jos Menäjän pe- rustuslailliseu eduskunnan ensimäistä toimia olisi perustuslaillisen hallitus- muodon hämittäminen eräässä tsaarin alueista, jossa se on niin huomatta- masti menestynyt. Toimoen kaikkea hymää Teidän neu- motteluillenne ja Menäjän kansan jat- kumalle edistykselle, olemme Teidän (122 allekirjotusta)." Irlantilaisten Parlamentin jäsenten kirjelmä on näin kuuluma: „Waltakunnan Duuman Presiden tille ja Jäsenille. Gentlemen, Me, allekirjoittaneet Irlantilaiseen Kansallispuolueeseen kuulumat Suur- Britannian Parlamentin jäsenet, tah- doinlne kunnioittaen lausua mielipä- hamme siitä, että on ehdotettu riistet- tämäksi Suomelta erityisiä oikeuksia, joita se kauman ja rauhassa on naut tinut. Me luotamme marmasti siihen, että suuri Menäjän Eduskunta, jonka syn- lymisestä perustuslaillisen hallitus- muodon ystamät kaitkialla maailmas sa niin paljon toimoimat, ei tule an tamaan suostumustaan Suuriruhti- naanmaan manhojen »vapauksien hä- mittälniselle tai rajottamiselle." Kaikki nämä irlantilaiset allekirjot- tajat kuulumat Irlannin masemmis- toon, jonka johtajana on adressin alle- kirjottaja I. Redmond ja joka kannat- taa Englannin nykyistä mapaumielis- tä hallitusta. .Munivastakin kirjelmää seurasi me- uäiäntielinen käännös. Gulun kaupungista. Arthur Lnlitrlöf '»ls-EVlilis. Tänään täyttää edusmies lakit, kan- didaatti A rthur Lagerlöf 50 muotta. Hra L. syntyi 20 p. toukok. 18i>0 Raahessa, »»iissä hänen isänsä Johan Isak Lagerlös oli tullinhoitaja- na. Tultuaan 16 muotiaana ylioppi laaksi suoritti hän 1882 filosofian ja 1887 lakitieteen kandidaattitutkinnon. Palmeli tullimirastosta 1880—85, Maasan hoivioikeudessa ja senaatissa 1887—94. Tuli miime mainittuna muonna Raahen Pormari- ja kauppa koulun opettajaksi, ollen siiiiä »virassa muoteen 1900. Kotikaupungissaan on hra Lagerlösille uskottu »nonia luotta- mustoimia. 5kun Raahen rautatie, jonka aikaansaamiseksi hän »väsymättä pon- nisteli, joutui rakennetta»vaksi, tuli hän rakennustoimikunnan puheenjohtajaksi, kuuluen sen jälkeen rautatieyhtiön joh- tokuntaan. Muodesta 1908 Raahen Pormari- ja kauppakoulun johtokunnan puheenjohtaja. Edusti Raahen kaupun- kia 1900 »vuoden maltiopäiivillä. Kun yksikamariseen eduskuntaan oli jäseniä ivalitta»va, tuli hra L. »valituksi suo malaisen puolueen yleisehdokkaana Ou- lun läänin eteläisestä »vaalipiiristä 1907 ja kaikkiin sitä seuraamiin edus- kuntiin. Jätettyääu mirkamies-uran antautui hra L. liike-eläinän alalle. Hänen joh- dollaan toimii Raahen Puutaivarayh- tiö, jolla on uusi ajanmukainen saha- laitos Ruukissa sekä toinen Raahessa. Äskettäin laajensi yhtiö toimintaansa, tul len Ruukissa ole»van sysiliikkeen omista- jaksi. Toisellakin taholla on hra L. puuliikeyritysten johtamana sieluna. Tarkoitamme niitä uusia suuria puu- tamaraliikkeitä, joita par'aikaa puuha taan Kemijokimarsille ja Seiskariin. Oulujärmen ja Siikajoen mälinen ka- nama tukin uittoa marten on hra L:n aikaansaama. Edusmies Lagerlös on jo nuoruu- destaan asti ollut tunnettu älykkääksi ja tietorikkaaksi mieheksi sekä erittäinkin terämäjärkiseksi mäittelijäksi, mutta sa- malla myös rohkeaksi ja asiat kerras- sellainen taistelija jos antaa iskuja saa niitä myös mastaan ottaa. yhdymme puolestanime onnitteluihin 50-:vil0tiaalle. Saakoon Arthur Lager löf mielä kauan jatkaa menestyksellistä työtään suomalais-kansallisen lyön rin tamassa ! * Oulusta lähetettiin hra Lagerlösille tänään m. m. seuraamat sähkösonoinat: Kansanedustaja A. Lagerlös Helsinki. Oulun Nuijan maltuuttamina onnit- telemme Oulun läänin eteläisen maali- piirin suomalaisen puolueen maaliliiton puolesta Teitä tänään täyttäessänne 50 ikämuotta ja kiitämme Teitä yleis- ehdokkaanamme suorittamastanne an siokkaasta eduskuntatyöstä ja eritoten älykkäistä lausunnoistanne suurmaltiol- sessa kysymyksessä. Juselius, Pekuri, Ruotsalo. * Edusmies A. Lagerlös Helsinki. Onnitteluihin merkkipäivänne joh dosta yhtyy Kaiun toimitus. Miassa — Nuijan Naisjärjestö kokoon tuu tänään klo 6 i. p. Kaikki kokoukseen! - Culiin kir?kowa!tunston ko kouksessa toisia iltana luettiin seu- rakuunan tulo- ja menoarmioebdolus iälle kirkkomuodelle. Tuloja on henki- lömaksuista 9,24<> mk. 50 p. ja 20,000 meroäyriä ä 2 mk. eli yhteensä 49/24(> mk. 50 p. ja menoja yhteensä 54,986 »nk. 50 p. Jotta »veroäyri saataisiin pysymään ennallaan 1 mk. 85 penni- nä, päätti maltuusto voistaa meno- puolesta joitakin menoja, »n. »n. hau- tausmaau laajennukseen aijotun 1,20<> mkn menoerän. Luettiin kirk^llisrabastojer, tilit ja myönnettiin rahastonhoitajalle tittma- vaus. — Tilintarkastajiksi tälle »vuo delle »valittiin prokuristi M. Huhan- autti ja kaupp. M. Armola »vakinai- siksi sekä kaupp. F. F. Ruotsalo ma- ramiedeksi. Kons. M. Borg-mainajan seurakun nalle lahjoittamalla 10,000 mklla pää- lettiin rumeta Hautakappelia rakenta maan niin pian kun seurakunnan »varat sen myöntämät. Kappelin paikaksi ajateltiin nykoistä ruuinishuoueen paik- kaa. Kappelin piirustuksiakin oli nah- täivänä. — Kuollut. Miime »»iaanantaina »vaipui taalla kuolonuneen neiti An,»a Mustaama Metelöinen 58:lla ikä- ivuodellaan. — Oulun Läänin Historialli- sen ja Kansatieteellisen Museon yhdistyksen »vuosikokouksessa loissa- paiivänä luettiin »vuosikertomus, josta käivi selloille, että joskin yhdistyksen toimintaa oli ehkäissyt marojen puute, kuitenkin oli saatu kuluneenkin muoden aikana kootuksi joitakin miiinaisesineilä. Maikkakaan museo ei ollut minään määrättynä aikana yleisölle amoinna, on siinä kuitenkin käynyt koulujen opvi- laita opettajineen ja yksityisiäkin. — Museon tilit oliivat tarkastetut ja »nnönnettiin johtokunnalle tilinpäästo. Museon esineet omat, mikäli m eh dollista, hymässä järjestuksessa, muna edelleen täytuu pitää museota nleeniä suljettuna, niinkuin pari muotta taka perin sitä tarkastamassa 'a'.,»»nt ival- tion museointendentti kehotti. Mus>'o- huoue on nim. tilaiipuutteen tähden aiman liian täyteen ahdettu muinais- esineitä ja omat nämät »vielä amonai- silla hyllyillä ja vöydillä, koskei ole tahdottu ryhtyä lasikaappien hankkimi- seen, ennenkuin museo tulee uuteen huoneustoon, rakennettaivaan kansan- kirjastotaloon, jonka mukaan tiety?ti kaapit ja »nuut säiliöt o»vat tehtämat. — Mus e o a siata harrasta milla o n ku »n minkin »vapaa pääsy m u s e o o n, kun ilmoittmi ivat joko museon johtokunnan puheen- johtajalle tai »nuseonhoitajalle. Johtokuntaan »valittiin uudelleen eroamismuorossa oleivat »vakinainen jäsen insinööri I. Almberg sekä mara- jäsenet konsulentti S. M. Paasimaara