lorslaina joulukuun 23 p.nA :s I4S — ISI0 >'usi vklstlma tu^tä >!I,i«t» IvtI»»i>lii»I°!eii urlloollisuu». I>ittäin icaunis j» iäoniitäv^ kuvz. S^MMK uäkäZ. <?nä Immaruiviil vvi >.z>ntg^ i-Zn- m»sn. pn^Ii^oa I.ip^on rskl-it>nt»nutä k»ii«ksl»l«tea viekkaan. llzu?ki> kuv» vp«,l>.-vim »viomivkftn «p5yn»>i>-t!u»pv?ts vieklc>»u<!^?t». kokvellkti^iliu jahti. kuinka Luuria Kv!m5^?»,ri-ivvl!^ nsliclvn villi<?!5cin- Ien P^uti vs^fii. Zliioeliauseuill selkk»ilut. l.asttiua srin^ms,i-!l>t, n5KNi!u vielä PN- s.NUIiitt. Xolr» w»ttvvutt«iueeu. llulinvknii- ueo rakli»ii!-solkkkilu. ioss» uuorell» nsi- to-!^IIa on koir» kvlitol.ip°en^. Xläia muotoko?». ttv^in iiikuttAv.» kuvÄUZ cr^äo p^rlienn k»wppni!ustii K6v- Invttä. vitaan. MMM otetaan vastaan koron iner- Icitsemistä varten ^oka päivä klo 10—11 a. p. ^ja 6—7 i. p., paitsi pyhäpäivien edellisinä päivinä, jolloin pankki on avoinna klo 10 —11 a. p. MKltktckillell! Muodin Viimeisinä päiwinä, ja uusien eduSkuntawaalien aattona, käännymme wieiä kerron Teidän puo leenne. Pyydämme johdattaa m e leenae isänmaan maaran-alaiien tilan, nykyhetken wakuman aseman ja kar> samme pimeällä näyttämän luiemai suuden, maikka nämä asiat ilmankin ymmärrätte. Rhkenemme medota rakkauteenne tä'ä maata kodtavn, jonka lakien ja laioSten turmissa tä hän aSti olette eläneet, jz jota nyt kenties odottaa komemmat päimät kuin milloinkaan ennen. Matta moiko st »e Eduskunta uh kaamati tuhoa p.dättaä? Maikka siinä iStiM maailman miismmm^t ihmiset, motko se enää tehdä mitään? NäM kait moni nykyään kysyy, ja ajattelee itsekseen: et maksa ma maa lähteä koko maalakin! — Tädäa tu lee maStato: mitä Eduskunta woi tehdä ia mirä se ei mm reddä, sinä asi aSra et kukaan 'hminen tällä hetkellä tiedä m tään. Etpä ed?s kukaan oloa Varmasti sano?, minkä l inen maiti ollmen tehtämä sitä odottaa, kun se kuukauden päästä maalien jälkeen taas kokoontuu. Mutta ykst osta on warma. Et kukaan muu moi sillä tomoin kuin EduS kunta puhua ja toimia mei dän kansamme nimessäja puolesta. MitäEdaSkuntasanro tui tekee, sen sanoo tai tekee ko'o Suomen kansa. Tämä jotakin mer» kitsee. Etmät asiit täyllä ole mielä sentään nnn toimottomossa ttlaSia, että meillä olist oikeutta jättöä sattu- man Maraan sen laitoksen kokoonpa no, jonka olemme saaneet kdustimoan Suomen kansaa, koman onnen yhtä hymm ku n myötäkäymisenkin päri nä. Jokainen maalimaltaisuvden ikään ehtinyt kansalainen meidän maassa jou uu omantuntonsa edessä Vislaamaan, jo» joko melttoudeSta tai tmmottomu^den synnytämäStä VälirpitämältömvydeSrä jää vois iuo» rittamaSta kansalai«ivelwr,ll'suultansa enst Timmikuun 2 ja 3 pZ>wänä. Tulee lliäksi m>!'staa, e:tä Edus kunnalla on mielä muutc.k-n tedtämää kuin malnolliien ja kansallisen ase mamme vuoluStcminen. M^et lagis tamme ji laitoksistamme kaipaomit korj am?sta tai uudistamista. Ne wo ivat jonkun ajan eteenpäin ehkä w!e!ä semmotsinaankm ajaa astc-nso; N in°uin minha katto korjaam ittakin su'j?a rakennusta sateelta. Mutta hyivä on ajoissa ryh yä korjaustöi hin. Tistn ei Eduskunta näihin saakka oke lainsäädännön alalla saa nut suuria aikaan. Syynä omat osaksi olleet epäsuotuisat maltiolliset ol^t, mvt'a suurelta vialta rnuä°>kin uud?n Ed-Skunnan tottumattomuus lainsääd intA yähZn^ used?n ed»St jten kykenemän ö myys, ia kätken 1'säksi k>! il keät puolue-.» ohimot. Kaikki nämt! syy5 kyNä IuuIt<!N»c>Sti lrielä tule maakin edus'unta'vi^tä mah^goitto. w?t. Maan tietysti ne tekemät sitä mähemmän baittaa, mitä enemmän sinne löh»tetään miehiä ja ncnsta jni- dm edellmen toimmta siinä koddin antaa joitakin t'keitä. E vä tältä- kään kannalta ole yhdentekevää, keitä edu»tai'ksi malitaan. Eduskunnan merotu^oikeuden käyt tämiseen nähden sosialistit puuhaamat n. s. suoStund kieltoa. Jokainen mä enkin ajattelema vmmävää, ettei Eduskunta,kieltäytymällä maksamasta suoStuntamer ja, mähimmälläkään ka malla ehkäistä miholliStemme hank. keitä, mu ta sen sijaan tuottaist omnlle kansalle mahinkoa, jonka suuruutta ei ennalm osaa armatakaan. M^näläi- set kyllä ottamat ne rahat, joita be laittomalla lomalla maatimat me>tä suorittamaan sotilaSkormauksekfi; mut ta meille ei ole mikään mäbämen oka, joS kansakoulut ia muut kou'ut jää mät ilman maltioovua ja suljetaan, tahi jo 5 rautntietpZt keskeytetään ja sodat työmieSperbeet saamat lädteä hakemaan toimeentuloansa muualta. Kedoitamme Teitä, kunnioitettu kansalainen, omasta koidun toimi- Mian niin, että nämä aknt tulemat selmitetyikst kaikille tuttamillenne ma- litstjo»lle niin, ettei kukaan ainakaan tietämättömyydestä jätä »vaalioikeut tansa käyttämättä. HnikMen kykyjen onneitomnuden tähti o« fiinS. että heidän on odottaminen stlsi, kunnes ne hy^ää kiiiiamät, jotka itse main huonoa tuottamat. Schopenhauer. Suomen kailsa- laiset! Ne Valtiolliset uhkapilwet, jotka wiime'st kuluneina vuosina omat rajan takaa ta maallemme nousseet, peittämät nyt kauttaaltaan kansamme tulemaisuuden. Sen jälkeen kuin miime maalit ta- pahtuimat, on meidän osaksemme We- näjältä tullut mahtisääntö, niin sa- nottu maltakunnanlainsäädSntölaki, joka riistää kansaltamme sen Uiman- het, isiltä perityt oikeudet ja ivapau- det, tuhoaa maamme sisällisen itsenäi syyden ja ehkäisee sen omintakeisen, kansallisen kehityksen. Tämä mahti sääntö on siatu aikaan Menäjän lain säSdäntölailoZten kautta, syrjäyttä mällä maallemme pyhästi makuutettu oikeus. Kun eduskunta miime ma! tiopäimillä ei katsonut »voimansa kä sitellä tällaiseen maltiotekoon pt?uS- tumia lakiehdowksia ja sillä tamoin olla osallisena maamme perustuslakien polkemisessa, hajoitettiin eduskunta ja määrättiin uudet maalit toimitetta- miksi enst tammikuun 2:na ja 3:na päirrätiä. Suomalainen puolue on aina kä sittänyt, että hymät mälit Keisarikun nan kanssa omat maamme menesty misen e'inch:o, ja että kansamme on sen tähden tunnollisesti täytettävä maamme asemasta johtumat melmol- kfuudet. Uhkaamien ristiriitojen nous tua Keisarikunnan ja meidän maamme mäiille, on Suomalainen puolue tah tonut, että Suomen kansan tulee suoslua sellaisiin »vaatimuksiin, jotka maltakunnan todellisten etujen kan nalta moidaan osoltaa oikeuteiuikst. Mutta itsetietoisuuteen herännyt kansa ei moi tekemättä rikosta itseänsä maS- taan luopua kalleimmasta omaisuu destaan, esi-isiltä perimästänsä oikeu- d-Sta yksissä neumoin hallitsijansa kanssa järjestää ja kehittää sisäiset olonsa omien tarpeittensa, taipumus tensa ja oman luonteensa maatimus- ten mukaan. Sen muoksi pitää Suo malainen puolue kiinni siitä, että Suomen ja Keisarikunnan suhdetta koskemat muutos ehdotukset omat ratkais- kamat Suomen perustus lakien mukaisessa järjeS- tyls-Sfä. Suomen sisällisen itsenäisyyden ja kansallisen menestyksen ehtoja hämit- tämättä. Niin kouan kun maamme sisällislä itsenäisyyttä maStaan mihamteltset mirtai-kiet määräämäSti maikuttamat Keisarikunnan hallitukseen ja edus kuntaan, on kyllä mahdotonta Suo men ja Menäjän mäiille palauttaa ehjiä ja molempia maita tyydyttäviä suhteito. Mutta me uskomme, että Keisarikunnassakin on pääsemä wal- litieivakst se makaumuS, ettei Suomen sisällinen itsenäisyys ja menestys ole Menäjän »valtakunnalle mahirgolst maan päinmaStoin eduksi ja kunniaasi. Tähän luottaen ja makuutettuna siitä, että me suomalaiset moimme omatta osaltamme edistää aseman selmiämis- tä ja meille onnellista ratkaitua ai noastaan Suomalaisen puolueen peri aatteitten mukaisella toiminnalla läh tee puolueemme näihinkin maaleihin. Suomalainen puolue hylkää tämän mukaisesti kätken sellaisen menettelyn, joka möisi maikeuttaa palautumista Suomen perustuslaillisten oikeuksien pchjalle. Suomalainen puolue maStuStaa siis pyrkimyksiä sellaisia kuin eräällä tohslla maadittua suoStuntamerc- jen kieltäm iStä. Tämä kielto aiheuttaisi »vain mieli- mallaa ja sekasortoa. Kansoille tarjoutuu main anihar- moin sellaisia mahdollisuuksia yhteis kunnallisten uudistusten toteuttami seen kuin ne, jatka meille puolikvm- mentä Vuotta sitten hetkiseksi amau- tuimat Mutta joS edistystä Voitai siin saamuttaa ainoastaan sellaisilla hetkillä, olisi yhtäjaksoinen kehity» mahdoton. Historia ja meidänkin kansamme elämän kokemukset todista mat, että Verrattomasti suurin osa kaikista yhteiskunnallisen edistyksen >u'oksiSta on sitkeän, kominakin aikoi na jitketun ja oSkel askeleelta eden- ryneen työn satoa. Harmoin joS koS- kaan joutuu kansakunta sellaiseen ase maan, ettei se saattaisi Voimiansa oikealla tapaa jännittämällä Voittaa ilmeellisiä, yhteiskunnallisia ja talou dellisia saamutuksia. Maikeat Val tiolliset ajat käymät Vielä Vaikeammiksi keStää ja kan sakunta woi niihin sortuakin, jo S f e olojen masentamana jät tää suorittamattani sisäl- liset parannukset, joikin sillä olisi tilaisuutta. Sen tähden on kansakunnan melmollisuuS uhatussaan asemassa ollessaan tehdä herkeämättä työiä oman kehityksensä hymäksi. Suomalainen puo lue tahtoo, että sisällislä uudistustyötä on, puolu- eemme ohjelmassa lausut tuja päämääriä kohtipyr- kien, tälläkin eduskunta kaudella jatketta» o. Suomalaiset! Me saattaisimme edullisemmissakin oloissa Voittaa itsellemme kansakun nan armoisen tulemaisuuden ja mer kityksen ainoastaan omistamalla suo- malaiSkansallisen yhteistunnon. Me saatamme torjua turmat ja tuhot wain suomalaisen kansallishengen yhdistä- minä ja eiähyttäminä. Joh- damme iässä mieleen kansamme he rättäjän I M.Snellmanin sa nat: ..KansalaiShenkeäsaat- taa taimuttaa, mutta ei murtaa, ja hämmästynyt jälkimaailma on näkemä sen kohoaman maasta esiin, niinkuin henki-ilmeStyksen, uudesti muodostuneena, mutta itsessään samana muuttumat t omana, henkenä, joka wuosisatojen mittaan on luonut itse kansakun- n a n". Aikana, jolloin maan hallitus on kieleltään ja mielellään Vieraitten henkilöitten kösissä, owat suomalai selle kansallisuudelle ja eritoten kan samme kielelle Vaimoin saamutetut oikeudet maaraLsa syrjäytyä. Tällai sissa oloissa, joS milloinkaan, on suomalaisen kansallistunnon mahmis- taminen kansamme tulemaisuuden elin ehto. Suomalainen puolue, joka tie tää syntyneensä taistelemaan suoma laiselle kansalle simiStySkansan aseman kaikilla inhimillisen elämän aloilla, tahtoo tarmolla jatkaa suomalaisuu den esitaistelijoin kansallista työtä. Suomen äänimaltaiset kansalaiset! Mihomiehemme omat koko maail malle esittäneet, että Suomen Varsi nainen kansa ei Välitä maamme Val tiollisesta asemasta. Olojamme tun» temat tietäwät tämän kyllä peränä- mäksi syytökseksi. Mutta wiha- miehemme saamat näille syytöksilleen näennäistä tukea, joS kansalaiset Vä syneinä yhä uudistumiin maaleihin jäämät niistä pois. Kaikkien Suomen ääni- maltaiSten kansalaisten isänmaallinen welwolli suuS on jo näidenVäittei den torjumiseksi saapua Vaaliuurnalle ensi tammi kuun 2:na ja 3:na päimänä. Äänestämällä silloin Suomalaisen puolueen ehdokkaita ajatte te suoma laisuvden, suomenkielisen kansan, suo> malaisen isänmaan csiza. Miekää Suomalaisenpuo lueen aatteiden kannatta jat maaleissa Voittoon! MjZ NliM. Meuiijän hallitus tiedustelee ympäri Meuiijän virka miehiä Tuomeen. Miime tiistainen Retsh kirjoittaa: KijemilaiSlen lehtien mukaan on Knemtn koulupiirin tarkastaja lädet- länqt piirissään olemille oppilaitok sille seuraaman k ertokiricen: Koska on mälttämätöntä sm da tarkka tietä toiselta puolen niistä suo malaisista, jotka omat kansanmaiis- tusmimsteriön valmeluksessa ja toi- ielta puolen niis ä kansanmalistus- ministerön alaisina palrre!ewtSta mer.äläisiStä, jotka taitamat suomen- ja ruotsinkieltä, py dZn, eitä minulle 'ämän kuun 11 päimäksi lädete ään kuksi luettelo^, toinen nitetä Suomen karsal^isista, jotka vollvelem^t Mk ini- tun ministeriön vlaistna ja toinen niistä mcnäIäisistä, jotka eimät ole Suomen kansalatsia, mutta jatka tai tamat suomen ja ruotsinkieliä. KulkulaitoSminiSteriö on kaakkois ten r:tojen dallitukielle läheitänqtkii- reell ien t eduSielun stitä, onko sen v^lwelukse?sa suomalaista ja surmen- ja ruc>tsinkielentai!oisia menäläsiä mirkam ehiä. Toisensa kiireellisessä t>kduS!eluSsa »n kulkulaitoSmmister ö edellcen kqtel- ln , onko kaakko silla rodo Ua sellusta suomen- ja ruotsinkieltä taitamia we nSlSistä, jotk„ oi silvot halukkaat siir- 'ymSän Suomen rautiteilten paluie- lu'se?n k>-r'eampaa potkaa maStaan. T'elenkin on tällaisia tiedusteluja teh y muuallakin. — Hätäap»tyKt. Korkeimmassa pa kassa t. k:n 23 v:nä tapahtuneessa esittelyssä on H. M. Keisari oikeut tanut senaatin w. 19l1 w?Itiön kulunkionvioehdotukseen ottamaan 2V0.0K0 mkn määrärahan senaatin h r'innan mukaan käytettämäksi ko rottomien tai halpakorkoisten lainojen nyhtämistä »varten kuntien ehkä toimeenpantomien trdilliSten hätäapu töiden auttamiseen ehdolla: että näitä amuStuksia kunnille myönnettäessä on senaatin joka kerta asiaSta ken- raolikumernöörin kanSsa somittama, että kunnat sanottuji töitä jnrjeStä- e«iään ottamot huomioon tosipuutetta kärsimät, eUeirrät tämänkaltaisesta nmu»tuks,sta mi»sää« tapauksessa osallisiksi jiuluist henkilöt, jotka omat lakkoja tolmeenp .nneet tai niihin osaa oit>^ eet. T?n ohkSla on H. M. Keisari "äh >>j! hi) »äkst j'»-'iä sekä Suomen eduskunnan m. l'<»/> l<iill'silla mal- tiopäim lN tekemän nlamaisen ano muksen somallat'en määrärahan otta- miseSta kuluman m. lttlv kulunki- ar-ricon että senaatin vsiaa koskeman estly'sea huomioon ottamalta. — RSiiV«rl» lääni» k»wer- «ö?rt»wtrka. Taka-KaSpian alu een Mervin piirin piiripäällikkö, rat- sumäen emerSti F. von Psaler on korkeimmassa poi aSsa topahmneeSia esittelyssä nimitelty Miipurm läänin kumernöörikst. — L«»tfilait»kse» ««dellee» m»»doSta»i»e». Kenraalikumer- rööri on ilmoittanut senaatille minis- termeumoSton puheenjohtojan hänelle kirjeellä t. k:n 17 p:ltä ilmoittaneen, että H. M. Keisari on tarkastettuaan miniSterineumoSton erityisen pöytä kirjan marraskuun 1 p:ltä Suomen eduskunnan alamaisesta anomuksesta, ettei suunniteltua Suomen luotsi- ja majakkolaitoksen uudelleen muodolta- miSta pantaisi täytäntöön, t. k:n 18 p:nä sumainnut kaitkein kcr?eimmasti määrätä, että sanottu eduskunnan alamainen anomus on jätetty huo mioon ottamatta. — Malla»su»tt«»ta v.lS1t Korkeimmassa p ikaSIa on esittelyssä t. k. 23 p. wahmiS:e:tu eduskunnan hymäkiymä asetus w. 1911 mallas juomain Valmistuksesta suoritetta masta suostunnasta. Samalla on senaatille annettu lu pa ottaa pian lähemmin harktttamaksi eduskunnan herättämä kysymys mal laSiuomaia »valmistuksen malmonta järieStelmän parantamisesta. Nyt wahwiStetun asetuksen mukasn on mallaSmeronalaisten panilnojen maksettama 8 mk 10 kg:aa merov. JoS maltaiden käyttö nousee yli 5),lXX) sg:i», kannetaan 15 pennin >isämak>u kultakin 10 kg:lta aina 150,(XX) kg.aan vst'. Nettorulo wal> tiolle on ormioittu 2,400,000 m!fi. Palowiiuawero w. 1V1. H. M. Keisari on, ministerimaltio- sihteeriltä kenraaltkumernöör lle tul leen kirjeen mukavn jouluk. 23 (10) v. tapahtuneessa esittelyssä Vohm-s tanut Suomen eduskunnan hymäksy män asewkien, joka koskee sitä msroa, mikä palomiinan Valmistuksesta Suo meSsa on maksettama, sekä sanotun Veron käy tämisestä w. 1911. Niinikään on H. K. Majesteettinsa sumainnut 1) jättää ilman VahmiStuSta eduS> kunnan hylvSksymän ehdotuksen ose> tukseksi, joka koskee mumoSta keiäk 9 v 1332 annetun asetuksin 15 H: iän. pUomnnan malmistulststa ja Nilaa miseZta, sekä 2) crm. sallia keis. senaatin »vast'- ed«s ottaa lähemmin hark,itämäksi eduskunnan herättämän kysymvklen, joka koskee toimenpiteisiin ryv'ymi-tä mäkimiinan ja teknilliseen käyttöön tvrkotetrn palomiinan tehokkaammaksi denaturoimilekst. P^lomiinamero tulee nyt m^hmis tetun asetukien mukaan olemaan ensi Vuonna 2 mk. normaalipito.selta mii Naturalta, jolla ymmärretään 50 mo- lymivrosentt a sisältäivää m inaa, jon ka lämpömäärä 05. -s- 15" C. Pi- lomiinan Valmistuksen walw !,"ta y. m. s. on armioitu 235,000 mkakst sa hyödyllistin kunnollisiin tcr k»itu'siin on laskettu 400,000 mk. M käli mero tuottaa yli näiden sum main, lankeaa tulo kulkulaitoSrahoS- toon, minkä oluuS suoSiunnaSta on laskettu 12.870.000 mkakst. Kuten ennen on mainittu t> rkmtti eduskunnan anomu» ylempänä mai vitun palomiinan malmiStuSasetukien 15 ^:n muuttamisesta mar,ttoKsa vitoaian lydentämiseStä 2 muodeSta 6 kuukaudeksi. ksrizis Dlst. A x. Kummallista toimen pidettä. To'Ssa päimänä saapui tänne tieto, että Kallon luotfimanhin oli saanut määräyksen lakkauttaa Reposaaren etelänokassa ja Vasikkaluodolla sijait semien loistojen Virittämisen miime yöstä lukien. Kun tämä kuului mcr- sin oudolta, Reposaaren—Mär.tqluo- dm satama kun on jäistä Vapaa ja sälZnnöZiStä höyry?aiwakulkua vhä Välitetään Reposaaren ja Mäntyluo don mälillä, sähkötti täkäläinen sata- mahallituS luotstpiiripäällikkö Orn- hjelmille MaasaSsa, pyytäen että hän peruuttaisi määräyksensä mainittujen loistojen sammuttamisesta taikka, joS ei se käw'.si päinsä, myöntäisi, eitä loistojen mlrittäminen siksi kun jää- suhteet tekisimät pääsyn satamaan mahdottomaksi, saisi tapahtua kau- pung'n kustannuksella. TLHän ei herra luotsipäällikkö ole suostunut, Väittäen, että hänellä on niarmit tiedot, ettei Reposaarelle enää tänä syksynä saamu mitään laimoja ja että „Urho" moi Vä littää liikettä Reposaarelta Mänty- luodolle ilman näitä loistoja Sata maan pääsyä marten mereltä on liit tämä, että Säpin ja Kallon loistot Vielä »iriteiään. Turhian selitettiin, että edellisen piiripäällikön aikana on katsottu tar peelliseksi pitää mainitut loistot Viri tettyinä siksi kunneS satama ja reitti jäätymät; nykyinen Viranomainen pi tää ne VZin torpeettamina sisäsa taman Valkeina. Lieneekö nykyi selle päällikölle tuntema'onta, että luotst HMtuS Vuonna 1906 katsoi tarpeelliseksi kaupungin kustantama'» merkkilyhtyjen sijaan, asettaa loisto Reposaaren etelänokkaan tunvatakseen pääsyä mereltä satamaan aikomille Kolmikulman salakarin ohitse ja että Vasikkaluodon loistat sijoitettiin Män- tyluodon satamaan pyrkimille amuksi jo satamia rakennettaessa. Ainakaan edellinen ei ole mikään sisäsataman loisto, maan on monta kymmentä muotta katsottu tarpeen Vaatimaksi turmalliSta reitille pääsyä marten ja ilman jälkimäisiä ei luotsikaan löytäne Mäntyluodon sataman »väylän suuta. Kun Viranomaisten yllämainittu toimenpide w?i johtaa siihen, että moni merellä piimässä ja myrskyssä liikkuma la!wa tai aluS woi joutua haaksirikkoon, on kaupungin satama- hallituksen täysi syy, joS ei pikaista korjausta saada aikaan, toimia niin, että mainitut tärkeät loiStot taaZ uu destansa joutumat kaupungin haltuun, jottei Reposaaren satama menettäisi mainettansa Pchjanlahden paraim. pana ja helpoimmin saamutettamana satemana Suomen puolella, merihä dässä olemien Viimeisenä turmana. 5:«nen kaupunginosan suomenmieliset! Illmnen äänestysalueen, 5:nnen kaupunginosan, äänlrvaltaisten suo menmielisten kokous pidetään enst perjantaina KansolliSkodiSsa kello 7 illalla. Tilaisuudessa pidetään est- telmä ja puhe sekä järjestetään maali- toiminta. Saapukaa joukolla KansalliSkotiin silloin. Siellä annetaan myös neu- moja äänestyksestä. — U«o«olaise» ekltelWätilais»»dessa Viime tiis taina Palokunnantalossa oli sali äi män täynnä kuulijoita. Aluksi lau lettiin yhteisesti „Jo8 sydln sullo puvdaS on". Kun tohtori Laur> Ingman sen jälkeen astui puhujan paikalle, termehdittiin häntä Vilkkain kättentaputuksin. Puhuja loi ensin katsahduksen pyrkimyksiin yleismalt» kunnallisen järjestyksen aikaan saami> seki! Suomen asioihin nähden, siirtyen sitten selr-stamaan kesäkuussa korkeim- mcssa paikassa hymäksytvn y'ei?- Voltakunrolliscn lain sisältöä ja sen toteuttamisen seurauksia maallemme. Suo«tuntakiellon tuhoisuutta puhuja miime osassa esitelmäänsä kuivaili, lausuen lopuksi mokamia sanoja kun kin kansalaisen mälttämättömyyd?s!ä ottaa osaa maaleihin. Hartaasti kuunneltiin eritelmää ja palkittiin pitkällisin suosionosotuksin. lvZlllilistea». Lehtemme koko painoksen muka? a iaetaan tänään kduStajamoaleja mar ten hymäksytty tämän maalioiirin ehdokaslistojen lopullisen yhd Stelmän kaamake, johon on painettu suoma laisen puolueen Vaaliliitto sellaise naan sille paikalle, missä se ääneZ. tettäeSsäkin on. Tutustukaa sichen ja näyttäkää sitä sellaisille, jatka omat neumon tarpeessa. Erittäin tärkeätä on, että malitstjain mieliin painetaan suomalaisen puolueen maliisijayddis- tysten numerot. Ne omat, niinkuin Vaaliliitto B osottaa, seuraamat: 3. 7, 10. 11, 12. 13. 14. 15. 16, 17, 13. 19, 20, 21 ja 22. — Ultvila» kihl«ku«»a» wäki- l»?«. Tämän muoden henkikirjoi tuksen mukol.n on möklluku Ulwi'ov k>kl kunnassa 77.188 her keä, Por Sia 13 881 henkeä ja Raumalla 4.332 henkeä. — T«lo»kouppa. Mar.tuamsri Wäinö Armekari on ostanut opetm jarar Selma Grö.ilurd mainojan ainoalta pkrlliselrä maanmijelizä Remhold Kodinonnilta talon jz ne' jänneksen ton'tii r:o 84 kaupungin II osassa 13.000 mkn kauppohin naSta. MaSiaanotto tapahtuu ensi tammikuun 1 p:nä. — Kuolleita. Jzulupäimän aa muna kuoli täällä Porin tull kamarin hoitoja Johan Albert Eli- glus Öberg jonkun aikca sairas lettua n. Muiiaj i r>l> svn»y yt Hel^ sir g Siä helmik. 26 vnä 1850 Tul tuaan ylioppilaaksi suorit?' hän ylei' sen oikeustutkinnon w. 1875. sai rra ratuom.r n vrmonimen 1878, nimi teuim senaatin kanslistiksi 1882. U>i> denkaarlepyyn tullii,hojmja'tt 1887, Kaukolan tulli^hottojakst 1892 ia n>l linhoitojaksi Poriin l8i«7 Sääty »du»kunna»sa edusti wa,naja IK38 U> denkaorlepyyn kaupunkia porma- riSsäädustä ja 1900 Poria. Monta muita kunnallisia toimiaan munitte- malta kuului Ivzinaja lv.Sta 19(X) Porin kaupurginmaltuustoon. Lähin nä suremat »vatnajata leski ja tytär. Vainajan ruumis Vie iin eilen päi- mäjunalla Helsinkiin haudattaivakst. Viime tiistaina kello 12 päimällä maipui täällä kuolon uneen Porin sähkölennätinkonttorin VI:nnen luokan mirkoiliia neiti Saima Elisabet Jakobsson 25 m. 4 kk. ja 5 p:n ikäiienö. Lokakuun loppupuolella mai- naja pyysi ja sai lääkärintodistuksen peruSlolla heikontuneen termkytenlä iädden mirkamavautta termeytensä hoitoa marten. Muita kalmama tauti kaatoi hänet jairaSVuo.eelle, joSta hän ei enää nouS>u^. — Läpikäyty ään täkäläisen 6 luokk< isen tyttökou lun ja jatkoluokolla Tampereella ja Helstng ssä antautui mainaja sähkö lennätin-olalle, joSsa miraSsa hän toimi erinomaisella tarkkuudella ja huolella. Vainaja oli lempeä ja m^atimatnn luonteeltaan, ioten hänen aikainen poismenonsa jättääkin hänen koulu- ja m rkatomereihinsa y. m. k >i- hon ja kaipauksen tunteet. Lähinnä suree mainojaa ijäkkäät manhemmat sekä sisaret ja meljet. — Jo»l»i«hla k«»r»«ykille järjestetään L»pp aisena kello 5 i.v. Pirin N. M. K. I:n huoneuStoSsa EteläpuiStokotu 19. Kaikki paikka kunnan kuuromykät termetulleet! — Moitot, keraySlittat ja e»»alk»arpaktrjat huom siin Sa- t kuntalaisen osakunnan toimeenpare- mrin kanlanopistoarpajaisiin pyyde tään dvmäntahtoisesti palauttamaan Viimeistään huomenna perjantaina aamupäimällä teatteritalolle. - LhtttzlaSsa ja To»rarllla pidetään suomalaisen puolueen esitel« miä seuramvasti: Tänään torstaina klo 4 i.p. Lytiy- lässä Miikilän talossa. Esitelmiä ri- tänät edustajalhdokaS Pekka Salli nen ja opettaja I Lehmus. Huomenna perjantaina klo 5 i.p. Toukoiin kansakoulussa, joSsa tilai suudessa puhumat rehtori L H. San delin ja opettaja I. LehmuS. Kahaluodssta, FletwttkiSlS, Kimi- nilkä ja Hymelästäkin sopii suomen mielisten saapua näihin tilaisuuksiin. Ä8nestys-ueuwoja. Ääni woi mennä hukkaan, jos ei oilem osaa äänestää. Terotta kat- kille, että se tacahluu seuraamasi-.: Mac-lioikeutenu, Vähintäin 24 m. manha lansaliinen, saapuu jo ensi- mäisen maolipäiwän aamuna äänes tys lueensa waali:oimituSpai!!acn ja pyrkii heti sijälle kun omet on au?at:u. Hän astuu waalipöydän luo ja sa noo täydrllisen nimensä. Maalitoi- mitsija katsoo, onko nimi luetteloSia; loS on, niin äänestäjä saa maalilipun, zonka w'.e suojustan taa, m.Ssä mer kitseminen tapahtuu. Täällä hän pu naisella kynällä Vetää roiiman oman »istansa kulmLLN etkä suuremmaksi war-nuude?fi tee muita merkitsemisiä. Tämän jälkeen taittaa hän maali lipun kokoon ja mie sen waclilauta kunnan pöydälle lstmattamaksi. Kun leima on lyö y, p.Stää malitsija lip punsa omakä! sesti maoliuurncan. Näin menetellessä ääni e', mene hukkaan, jos Valttäja mmitiäin ää nestää omassa maalipiirislSnsä, Mnma on wede räwä sucm :!aisen puolueen Vaaliliiton iista^n. Walitsijain, jotka ääuestä- wät munalla kuin missä omat »vaaliluetteloon merkityt, tulee sellaisessa topaukseska hvwis'ä ajoissa hank'ta »tselleen cts siitä wa l - l^etteloSia, mihin hän on merkitty. Tällaisen ollein saa hän asianomaisen 5ämStosolueen Vaalilautakunnan pu- heenjoh aj lto. kääntymällä tämän puoleen joko persoonallisesti t chi wal- tuutcamonsa asiamiehen kautta. Kakst malitsij a ei moi käyttää yhteistä otetta. Jättäessään tämän edeltäpäin hank kimansa maa iluettelo-otteen Vaali- päimänä minkä äänestysalueen w^>a- lilautakuniiglle tahansa, s a wa!itsija säteensä Virallisen maalnipun. J-s se poikka, joSsa hä., ään^täZ, kuuluu samaan Vaalipiiriin, missä SäneS?äjä on mer?iitv maali- luetteloon — maikkakin toisella p'ik- k kunnalla — on hänen ääneS ettämä iwan samalla tamoin, kuin jos bän olisi kotipaikallaan, siis pun isella miim lla merkittämä äänestämänsä j"t^km sen maal lipu>r listaa, mikä waoli'il.nsuudessa annetaan här elle. Mvtta jos hän äänestää p^ilkakun- nalli, joka kuuluu toisen Vaali piirin alueeseen kuin se, missä bän on merkitty Vaaliluetteloon, tulee bä- nen antaa äänensä jollekin ehdokas listalle, joka on julaiötu siinä wac- ltpiirislä, missä hän on merkitty Vaaliluetteloon. Tämä taoahtuu siten, että hän kir- o>ttoa tyhjälle paikalle si ben maalilippuun, minkä hän maa^ttilat- suudcssa sca, jonkun hänen „o- massa" Vaalipiirissään julk istun listan nimet. Paitsi ehdok kaiden nimiä, on kirjoitettava mvös he dZn armonsa tai amm.ttinsa sekä kottvaikkansa. Sitä maStoin ei p'dä tähän tyhjälle paiknlle mer'itä sen li»t n numeroa e kj tunnuslausetta eikä peraStamisoaik^aa, jonka ehdok kaita mali'stja äänestää. JoS sitä mastoin tällainen äänes täjä punaisella miimalla merki ste ää- nes ämänsä jotakin listaa, j?ka on painettu stiben maal> lippuun, minkä hän maaliiilalluudeSla wa, menee hänen äänensä kokonaan hukkaan. Mielä on huoma! tawi, eit? kun toiseen maolipi!riin k»uluwa sal tfija tä '«n käytiää maa ioikeu taan, pitää dän?n oman maaliviirinsä N olla merkittynä hänen maali- l ppunsa ulkopuolelle, ennenkuin lippu pahnaan Vaaliuurnaan. Tätä moalipiirin nimen merkin'ää m oli- lipun ulkokuoreen ei malit^jan pidä i sensä suorittaa, sillä ie on maali- lautakunnan tehtämä. Wolit- stjon tulee ainoaltaan katsoa, että se on tedty, ennenkuin panee lipvu^sa uurnaan. Ei myöskään saa kirjoit taa nimeänsä Vaalilippuun, niirku 'n j -^SkuS on topabtunut. Sellainen lippu ehdottomasti hyljätään. Zllml« ^arnPlil, AsisNSjotoiNlsto Turusfil. Eerikinkatu 8. Puh. 434. Omistajat: Homioikeudennotario . Knvi ja Honiiviteuden» kanZliStt Santeri Saimnioki Arpajaisjuhlaau huomenna Teatteriin! Satakuntalainen osakunta on tah tonut kortensa tuoda sekin Kankaan, pään kansanopiston tcloudellisen ase man tukemiseksi. Sitä wartkn on se järjestänyt erp »jäiset ja huomenna on arvojaiS iltama Teatterissa, alkaen kello 8 i. Se odottaa nyt, että maliStuSla harrastama sekä kaupunkilais- eitä maa'a's-yleisö osottamat tälle puu halle loppuun aSti sitä lämmintä myötätuntoa ja kannatusta, jota se menestyäkseen tarantsee. Miimeisenä welwollisuutena kullakin on saapua arvajaik-iltamaan. Kun sankat kan- salaisjoukot Teatterin salin täyttämät, on arpajaisten menestys taattu. Oh jelmakin iltamassa oa sellainen, että sei kuuleminen ja näkeminen jo sel- Iäisenään maksaa maiivan. Manhalle jr nuorelle tarjoaa se hauS'uutta. JlmiituSolaStaSta sen jrkainen saa kokonaisuudessaan lukea. Täyttyköön sii!! huomen -illalla Te atterin sali ääriäZn myöten! Läm metkööt mielet kansanmaliStuksen py hille asialle ja auliisti kukin roponsa se>» hymäksi uhratkoon! Nuori TopiaS. RyhtyliiS kirjanpitvsu uuden kiuodcli alussa? Hämmästyksekseen saa sanomaleh distä lukea, kuinka kirjanpito jvSlus suurissakin liikkeissä on hotdutu niin puutteellisesti, että kun liikettä onnet tcmuus kohtaa, joutuu kirjanpitotili oikeuden tut!ittawakst. Tawallisest' näyttää jo liikettä perustettaessa söä detyt muotose.kat tulleen Vaillinaisesti huomioon otetuiksi niinkuin on bllut laita usean kumoon menneen osuus liikkeen. Tai omat ne henkilöt, joitten tulisi liikkeen kirjain ho-doSta Vastata, joutuneet niin soikeuksiin cmain asiain sa touoksi, että owat jättäneet marsi- n.isen toimensa hunningclle, scllimuk- sen Varaan ja koettaneet keinotekoisella kirjanpidolla pääSiä VucdeSta toiseen, ku.en oli laita esim. Kristiinankau pungin miljoonakonkursseissa. Penempäm liikkeitten tilikirjain puutteellinen hoito ei näin ollen mai lan ihineteltämää olekaan, Vaikka tie tysti yhtä hqljättäwää ja pahasitta- maa sekä aiheen tullen yhtä rangais- torvaa. MarsinaiSten liikemiesten kirjanpito olkoon kuitenkin heidän oma asiansa. He tietämät lain määräämän wel- mollisuutensa ja laiminlyönnin seu raukset. SitämaSLoin on näin wurd-n wa:h- teeöia sopima aika huomauttaa sään nöllisen kirjanpidon tärkeydestä kai kille kansalaisille, jotka jollain tamalla joutumat raha-asioissa toistensa kanssa tekemisiin. Ia kukapa nykyajan ih minen ei siihen asemaan joutms'! Säännöllisen kirjanpidon hyöty on jokaiselle ilmeinen, Veikkapa se tapah tuisi wain kaikkein ykstnkertaistmmalla tomulla: tulojen ja menojen sekä saa- :ama>n ja melkain ynnä sitoumusten tcrkolla muiSt .inpankmisella. Asian omaisella on aina selmänä edessään taloudellinen astmansa, jonka kautta hän Heli moi ratkaista, Voiko hän esim. mennä uusiin sitoumuksiin. Tar kastaessaan mucdm lopulla kirje- jaan, näkee bän maimatta, mihin tar- kotuksiin tulot on käytetty ja mitä opetuksia kulunut Vuosi tcrjoo alka malle Vuodelle. Erikoisesti on kirjanpidon tärkey destä h>.'omautettawa MaattwttjelijSille ja «aetalo»- de» hoitajille. MaanmiljelyS on liikeyritys sekin Vieläpä itse asiassa mutkallisempi kuin erikoisliikkeet. Paitsi kirjanpidon yleis tä hyötyä täytyy maamiehen kirjan- pidaSta saodz numeroiden selmä Va kuutus maanwtijelyksen eri haaroin ja sen fimuelinkeinojen kannottawai- suudeSta. Huolimatta siitä, että maan- mtljelys on Vanhin meillä nykyään käytännössä olemista elinkeinoista on !e monessa sudteessa edelleen kokeilu, jea maraSsa. Onpa esimerkkinä mai> nittuna noussut miime aikoina eri mielisyyttä siitäkin, kuinka laajassa määrässä harjoiteltuna karjanhoito kannattaa wai onko edullisempaa ryhtyä Viljan ja siementen ka?matta mtseen suuremmassa määrässä kuin nykyään on la ta. Kiistellään siitä kin, kuinka runsaaSIi maanviljelijän kannattaa tuottaa ulkomailta »väki- rehuja ja keinotekoisia lannoitus ai neita. Kaikki Maiset kysymykset moi- daan ratkaista VLSta tarkan kirjan pidon amulla. Sooii mäittää, että kirjanpito tulee kalliikst, kun kitä marten tarmitaan ammattimies. Ainoastaan ison maan- mi jelyksen, jossa kirjanpito Vaatii yhden miehen koko päimätyön, kan nattaa pi ää erityinen kirjanpitäjä. Pitkutiloilla taaS isäntä itse tai joku perheen jäsenistä saattaa ottaa kirjan- pidzn simutyökseen. Oa jo olemassa niin paljon oppaita ja mallikirjoja penen maonViljelyStalouden kirjan- pitäjille, että melkein kuka hymänsä kirjoitustaitoinen henkilö kykenee niit ten M ikaan kirjat tyydyttämösti h si tomaan. Ellä ei kirjanpitoa kaikkiolla maan- miljelykseSIä ole otettu käiNäntöö!', johtuu tunnetusta soomaitomvudes- tamme, maan ei kirjanpidon Vaikeu- deZta. Kun säännöllinen kirjanpito tilalla kerran on saatu alkuun maikka aiman yksinkertaisimman!»» järjestel män mukaan, se itseZtään laajenee ja makaantuu, sillä kirjanpidolla on se hyivä ominaisuus, että siitä tuskin kukaan luopuu, joka kerran siihen cn rybtvnqt. P inkaa siis maanmiijelijät ja ykst- tq letkin, wuoden lopyupäiminä kir janvitoktrjat kuntoon ja ryhtyjää heti uudenmuoden pätuiäStä niitä sään- nälliseSti hoitamaan, niin hamaksette muoden päästä, että tämä uudistus taloudessanne on ollut kaikkein hyö dyllisimpiä ja hauskimpia. /'/e/?/S — «Satakunta" o n Länsi-Suo men ja Poria edullisin ja wal kuttamin ilmoituslehti. Kuten toilei-sa paikaSsa lehteämme olemasta ilmoituksesta käy ilmi, osoittaa nyt »S. Sanomain" toimituskin, että heidän 0- missa „S'namissaan" ilmoittaminen et tuota milään tulosta, wa"N täytyy sel- laiseStakio afiaSta kuin .Sanomnin" il- meslymiseStä panna kuulutus ..Sata- kuntaan". joS tahtoo santlaa sen ylei sön tieroon täSsä maakunnassa. Lntemiediä y. m. ilmoittajia kehoitam me seuraamaan »S. Sanomain" eflmer! k ä >a ilmoittamaa» Länsi-Suomen suu rimmassa ja enimmia lewmoeessä leh dessä, „Sata k n n n a S s a" — Sieltä tSält». Tullilaitoksen ranniliowartiohi>yrypurst »Mäntyluodon" pKSllikö si on vimite iy tuuiasvrytatma .A»r'n" ver«m«eS K O. Holmsiröm. Aaron" perämiehen l->inti hoitaa toislat'erfi merikap eeni P. R. Bergström. Sortamalan k rkoZsa on t. k. IS vnä mihitiy dialonityödön ja määrätty diako- niirariiit m. m. Martta Aliina Halata Kiukaisiin. Kavpaloiseu maalissa Jämsässä miime sunnuntaina sai enimmät äänet, 1N4», Turuu Pivliaseuran matkapappi paStori Kaarlo Risttkaalare. .s»nomisteu arpajaisten »voitot. Huomenna ke Kankaanpään kansan opiston hyn?ä'st pi5?ttän?ät arpajaiset omat Minulta on ollm tilaisuus jo wä- hän katsella moittomarastoa. Se ei liki mainkaan »ielä o!e nnn täydellu-en kuin se tulee olemaan eikä mvöstään miten- lään järjeSietty. Mutta siilä huolimatta saaran rva!mutaa, eitä se lutee olemaan runsaS ja sisältämään hymää kamaraa. Painoin mieleeni muutamia efineilä moilttikokoelmasta ja luettelen ne täSsä. Annan kunnian Satakuntalaisen osakun nan naisille ja m nttsen enfiM senn^ean rekimaat!e?n. jonka ve owat ommelleet Toisen sellaisen omat Kankaanpään kan- sanovis'on oppilaat lähettäneet. Porin Karhu on lahjoittanut ompelukoneen, efine, joka aina ou käqiäav vllinen. Aarni saloa konekaupasta on saam bvmä sepa raattori. Hou!ut'elewana pisiää silmään pöytälalusio kabtatoista benk-ä marcen sekä firo kahmikalnsto kuudelle h-vgelie, Rrworannolla katselee ni .tä lulmfia ais tikkaita käsitöitä, joita osakunnan naiset y. m. omal malmiStaneet. Siinä joukos sa on merhoa, mattoa ja maatekappaletta ndiecn jos toiseenkin tarkotukieen. Lis-iksi tulee muu lahjoina saatu kanqaStamora käsittäen m. m. palttookankaiia, saaleja. N. m. käy ännölliölä ja hyödyl listä on se sekalainen taloustamarakiv, joka on kertynyt. , 5tanr.at!aa"a stis kunkin arpciäisiin saapua ja Inkkaroonsa rahat crvojen oZ- toa marieu rvarata. sillä eipä ilman moittoja kenenkään tarmitse kotiinsa pa lata Liläkst ja pääsoyuä arpajaisiin saapu misella ou tummiakin unden erittäin hyivä tarkotuS. Sen kukin m.elessään pitäköön! ^kiicri TopiaS. Pohja ja perustus. Historia todistaa, että fillä kan salla, joka ei perusta olemustansa ja toimintaansa omintakeiselle kansalli selle pohjalle, e- ole menestymisen mahdollisuutta, sillä ei ole elämisen oikeutta. Se kuihtuu jo Vihdoin kuo lee kuin juureton puu. I: sillä kansalla, jonka jäsenien elämä perustuu i:se!kä>lie omonmoi- tonryvteille, Iuokkoh>.rraStvksille, sillä ei ole koSkacn toimoa yhteisesiä koko naisuudelta. Se kcrsa cn kuin kul jeksima juutvlainkn, j.lla ei vie ry y- Vä Stä maj^a moon pöäL5. Stllä ei ole aSiin lautaa, jolla tukemaSti seisoisi. Enempi kuin sellaisella ra kennuksella jonka kupoolit omat yl häällä kullatut, mutta perustus pet tää. E kä sellninen kar sa moi ihmis kunnan aarrecittaon koo?a sitä näky- VäiStä ja pysymäistä lisää, jenka moivi tekdä sellainen kansa, joSsa ehjistä juurista — kansan pohjim- moisista — kasmaneen-', kehittyneenä ja yhiyneenä yhte:Smo>min ph eiS- työllä moipi sinne k> r ensa kantaa. Ja sen kansan työväki „köyhä iS- tö", joka ei ammattikunnallisella tai dolla, työkunnolla ja omintakeisella kansallisella harrastuksella, käyttäen kaikkia mahdollisesi saotamana ole- wia kehity?- ja opeiu?wälineitä. toh» do kohota olennuSti!a»toan, ei woi vysyä näitä ominoiiuukna omaaman kansan työmäestön tasalla. Sillä se kansainmälisyyS, jota sosio lidemosra- tia edustaa, tekee sen kilpailun, joka työwäestön kohottamiseksi on mälttä mätöntä, mahdot omakst. Rakentaa sille ylitse pääsemättömiä sulkuja. Kuolettaa työntekijä S?ä kc-iken halun oman itsensä kosmcttomiseen ja kun- nostomiseen. Sellcisella työmöes'öl!ä ei liioin ole pohjaa rokennuklellensa. Kans llisen liikkeemme olemus ja to minta lepää suomolaiskonsollisella pohjalla, vyrk en tällä pohjalla om .l- la kunnoStautumisellaan kohottamaan maamme tvömäes Lä. ei ainoastaan muiden maiden työwäenl»okon tasolle, maan samalla edistäen Suomen kan san kohottamista kansakuntana mui den kansakuntain rinnalle. Siinä on Suomen työväenkin menestykjen pe rustus. tliiMzmiz j» tzjile. — Uamperee» ttzSwae« teat- teri antaa Parin tea terissä kaksi w!erailunäy'ä!ltöä esttiäe' moanan- taina tommtk. 2 p:nä R. W. Johans sonin kertomuksesta T d, Muoren näyttämölle somittaman 8 kumoelmci- sen „Hat an pää n Heikki ja hänen morsiamensa" sekä tiis taina tammik. 3 v:nä Auq Korhosen suorasanaisesta Santeri Rt-sasen ore- retiksi muodostaman 3 osaisen orere- t n „Ko si j a r", jonka taiteilija Emil Kauppi on sämeltSnqt. Säu^eiräjä tulee opkrettia esitettäessä amuSta- maon teattlria. Toiwo>lamaStt Po rin i>'esö w'eraSwar'isena täynää kumoanokin iltana tea .'.t terin. Pilet tien hinnat omzt tawälliset. — Natztel«iä. Painosta omat ilmestyneet seuraamat näizteimät, jotka lemittää O. Ä. W geniuksen kirja kauppa H-lsinq ssä. Henkensä uhalla. 3-näot. näytelmä, kirjoiitanut Dtartti Muori. Palkittu Kansallismielisen Nuoriso- litcn näytelmä k>'p ikvSs?. Omis tettu rouma Ida A >b rgille, mcpaa- herratar U-t?ull-<?yllerbardille. Ihmisien lähden. 3-näot. näytelmä, kirjoittanut M rtti Muori. Näytetty enst kerran 16 p Lokakuuta 1891 Suomalaisessa Teatterissa Hel singissä. Omistettu neiti Eimlia Ber^omin muistolle. ltusi Tuomen taiteen historia. Sen jälken kun pros. Eliel Aspe- lin-Haapkvlä kohta kakst^ymmen:ä muotta sitttn julkaisi anstokkaan teok sensa »Suomalaisen taiteen historia pääpiirteissään", ei ole suurempaa vleistä estiyStä taiteemme kehiiykseStä ilmestynyt. Maikkakin Aspelinin >ir- ja pysvv, mitä »vanhempaan aikaan tulee, yhä edelleen perustamana teok sena, on kuitenkin uust historiallinen esitys, joka käsittelee permpohjmsem- min nimenomaan juuri taiteemme nuorinta kautto, marmaon jo ajan maalima. Nyt onkin yksi maomme ta de-elämän ja taiteen t- rkimpia ti 'N' »>j'ita. lehtori Johannes LH- q u is t, ottanut tämän p.inam- n ja suuriiö sen tehtämän suorittaakseen ja alkunäyte siitä tullut näkymiin hänen