M:o 86 1910. KUKIT. Perjantain® Heinäkuun 29 päivänä. on ainoa varma keino kär pästen hävittämisessä eikä aiheuta eläinrääkkäystä ja on myrkystä vapaata, saatavana 25 pennillä pussi OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. suhde yleisöön ja päinmastoin", jätet- tiin seuraamaan kokoukseen. Kklo 2 seuduissa loppui keskus telu ja maliokuntain työt alkoimat. Klo 3 alkoi jälleen kokous. Aluksi luettiin Ruotsin räätälityönantajain lä- hettämä sähkösanoma, jossa he termeh- timät kokouksen osanottajia. Tämän jälkeen käytiin läpi Suomen Vaatturien työnantajain keskusyhdis- tyksen sääntöehdotus, johon maliokunta oli tehnyt joitakin muutoksia. ^>!ämä bymäksyttiin yksimielisesti. Sääntöihin Suomen Waatturintyönantajain Kes- kusyhdistyksen osastoille, ei katsottu ole- wan aihetta muutoksen tekoon, sillä ne katsottiin woitawan pitää ikäänkuin malleina paikallisyhdistyksien säännöille. Palkintolautakunta, joka oli malittu palkitsemaan näytteille asetettuja pii- rustuksia, ei ollut katsonut woiwansa antaa ensimäistä ja toista palkintoa, maan ainoastaan kolmannen, neljännen ja miidennen palkinnon. Kolmannen palkinnon sai K. A. Tuominen Kemis- tä, neljännen Wilho Puisto Helsingis- tä ja miidennen H. Mäkinen Hami- nasta. Palkintoina oli kunniakirjoja. Valiokuntien pohtimat kysymykset luettiin tämän jälkeen kokoukselle. Ensi- mäisen kysymyksen ponsi ehdotettiin hymäksyttämäksi sellaisenaan sillä lisäyk- sellä, että keskuslautakunta ajaa asian perille. Kolmannen kysymyksen alus- tajan laatimat ponnet, jotka malio- kunta oli ehdottanut hymäksyttämiksi, hymäksyttiin. Viidennessä kysymyk- sessä katsoi maliokunta kysymyksen marmemmaksi ja maikuttamammaksi keinoksi uusien, masta mahmistettamien yhteissovimuksen makuusmelkakirjan säännökseen, joten maliokunta ei ole moinut hamaita maikuttamampaa kei- noa, paitsi simeellisen melmollisuuden tunnon. Puheenjohtaja Eskola poistui kesken kokousta matkansa tähden pohjoiseen. Ennen poistumistaan kiitti hän ko- kouksien osanottajia ja johtokuntaa innostueesta työstä, lausuen kiitok- set sanomalehdistönkin edustajille, jotka hymäntabtoisesti kokousta olimat seuranneet. Hänen sijalleen puheen- johtajaksi malittiin hra Ammunet. Tämän jälkeen tuli esille ehdotus sopimuksesta Ruotsin ja Norjan työn- antajien kesken yhteen liittoon yhty- misestä, joka hymäksyttiinkin yksimie- lisesti. Tämän liiton tarkoituksena on pulman tullessa auttaa liittoon kuulu- mia yhtyneissä maissa olemia räätä- lintyönantajia ja antaa tietoja räätä- lintyöntekijöistä liiton jäsenille, jotta työmiehet saataisiin kunnollisia. Joh- tokunta maltuutettiin allekirjoittamaan sopimus. Vuosikertomus luettiin ja hymäk- syttiin. Sen mukaan oli Suomessa miime muonna ollut 13 räätälityön- antajain paikallisyhdistystä, joissa oli jäseniä hymään määrään toista sataa. Tilintarkastajain lausunto hymäksyt- tiin ja myönnettiin tilimapaus rahas- tonhoitajalle ja johtokunnalle miime tilimuodelta. Ensi muoden kulunkiarmio katsottiin nousemaksi 1,250 mkaan. Johtokuntaan malittiin puheenjohta- jaksi hra K. Jokela ja jäseniksi L. Eskola, L. Aalto, K. G. Lehto, V. Su tinen, W. C. Branch ja E. Blomqmist: maralta tulimat Lindfors, Seppi ja K. Lindberg. Tilintarkasjiksi malittiin hrat Rin- tala, Kaskinen ja Nylander. Pöytäkirjantarkastajiksi tulimat hrat Sutinen ja Lehto. Seuraama kokous päätettiin pitää Kuopiossa. Tämän jälkeen puhui hra K. Joke- la eroamille kokousmieraille, tuoden esiin yhteenliittymisen tärkeyden maat- turityönantajain kesken, kertoen työn- antajain yhteenliittymisaatteen mai- heistä. Hänen jälkeensä puhuimat mielä useat kokouksessa olijat. Kokous päättyi likempänä 7 illalla. j)c>stnvarkans. Makuutettu lähetys kadonnut. Viime tiistaina kello 7 aikana illalla lähti postinkuljettaja Heikki Laurila tai Vahtola tamalliseen tapaansa miemään postia Kiiminkiin, jossa maihtuu toinen postinkuljettaja. Mies palasikin toi mestaan kaupunkiin miime keskimiikko- aamuna kello 9, mieden hemosensa Hyötylänmäen taloon, jossa hän sitä tamallisesti pitää, lähtien sitten kau- pungille, johon katosikin. Keskimiikko-iltana kello 5 tienoissa soitettiin puhelimella Oulun. postitoi mistoon Pudasjärmeltä, että siellä pos- tia amattaessa huomattiin erään „K uu- samon kunnallislautakun- nalle" menemän kirjeen murretuksi ja sen sisällön 219 5 markkaa kadon- neeksi. Kirje oli ollut luonnollisesti Kuusamoon menemässä postilaukussa, joka on Pudasjärmen postilaukun si- sällä, mutta kirjekuori oli markaalta jäänyt Pudasjärmen laukkuun. 7 jälkeen yllämainittuna iltana pi- dettiin täällä asiassa poliisikuulustelu, jossa oli henkilöitä lähtemältä osas- tolta. Oulusta sähkötettiin heti joka taholle tapahtumasta, jotta luultamaa on, että markauden tehnyt postinkuljettaja ei pitkälle ehtine ennenkuin kiinni saadaan. Varas oli tamarajunalla matkusta- nut Kemiin keskimiikko-aamuna. Siellä oli hän mennyt ja ostanut kauppias Liuskilta kokonaan uuden pumun itsel- leen 44 mkalla. Kestikiemarissa oli hän maihtanut pukua, pannen manhat maat- teet sängyn alle piiloon. Kauppias Martinin puotilaiselta oli hän sitten ostanut 180 mklla polkupyörän ja ky- sellyt, missä kunnossa tie on Tor- nioon. Tämän jälkeen oli hän ajellut rauhallisesti läpi kaupungin ja kadon- nut. Oulusta oli kyllä sähkötetty tun- tomerkit m. m. Tornioon, mutta kun Kemin poliisi sai masta 1 !->S aikaan illalla asiasta tiedon, niin oli mar- kaalla muutamia tunteja aikaa hymin paeta ja Torniossa ei tiedetty hänen uudesta pumustaan mitään, joien on luultamaa, että hän on päässyt Ruot- sin puolelle jo kauaskin. Vasta eilen selmeni nimittäin Kemissäkin se, että hänellä oli uusi puku. Oulusta on matkustanut etsimä tut- kimaan jälkiä. Säng'. n alta löytyneiden maatteiden taskuista löytyi kolmisen kirjettä, jois- ta yksi eräälle neidille Kellonkylään oli amattu. — Lisätvaltuusmiestvaali toi mitettiin eilen illalla klo 6—8 täkäläi sen maistraatin istuntohuoneessa eri- näisten kysymysten käsittelyä marten. Valituiksi tulimat seuraamat: I. H. Pekuri, L. Littom, Th. Flinckman, I. Mustonen, A. A. Högsten, Olli Piipari, L. Pentzin, G. A. Louekari, A. Ekholm, I. F. Kerttula, I. Laiti- nen, S. Haapala, E. Ek, K. Pentzin ja S. Dahlström. Vaaleissa oli 3 äänestäjää, ääni ä 25, yht. 75. — Rahatoimikamarin kokouk sessa miime keskimiikkona päätettiin m. m. seuraamaa: Siirtola-asukkaaksi tontille n:o 13 Alalaanilan työmäensiirtola-alueella hy- mäksyttiin Heikki Hirminiemi. Samoin Juho Erkinharju tontille n:o 21, jolle rakennetut torpan huoneet oli ostanut Oskari Korhoselta. Anomus katujen rakentamisesta Hie- tasaaren humila-alueelle, jonka ano- muksen oli tehnyt Bengt Johansson, lähetettiin rakennuskonttoriin lausunnon antamista marten. Kysymys Alalaanilan työmäensiir- tolan läheisyydessä oleman Lylykorpi- nimisen kormen »viljelykselle muokraa- misesta jätettiin pöydälle. Lyötynsuon makasiinitonttien huuto- kaupassa teki tontista n:o 1 korkeim- man tarjouksen 400 mk. Lundberg & Kumpp., tontista n:o 38 380 mk. kauppahuone H. V. Snellman, ton tista n:o 41 85! mk. seppä M. Peh- konen. Näitten tonttien pohjahinta oli 300 mk. — Henkimakuutusyhiiö Sala ma. yhtiöjärjestyksen 3 §:n mukai sesti on yhtiön hallitus päättänyt, että ensimäinen osakemaksu, 100 mk. kultakin osakkeelta, on suoritettama miimeistään ensi elokuun kulues- s a johonkin Kansallis-Osake-Pankin konttoriin mäliaikaista kuittia mastaan. — Käsi katkesi. Kun työmies Anselm Hepooja kotoisin Muhoksen kirkonkylästä, oli miime tiistai-iltana alaslaskemassa O. y. Puusepälle kuu- lumaa tukkilauttaa, iski lautan perä- mela rautatiensillan kohdalla hänen oikean kätensä kyynärpään alapuolelta poikki. — Laitvaliike. Keskimiikkona puimat tänne tanskalainen höyrylaima „Nies", tuoden tulenkestämiä tiiliä ja samea ja tanskalainen höyrylaima „Sigurd" ottaakseen lastikseen paperi- puita Iin Röytästä sekä norjalainen höyrylaima „Skandinamien" ottaakseen Snellmanilta puulastin. Vielä saa- pui sanottuna päimänä tanskalainen purjelaima „Nyns" tuoden tulenkestä- miä tiiliä ja samea ja suomalainen purjealus „Paul" lastatakseen Paten- niemestä puutamaraa. — Oppilas- ja nuorten työn tekijäin näyttely on amoinna mielä tänään ja huomenna sekä ensi sunnun- taina. Palkinnot jaetaan huomenna klo 5 juhlallisuudella Kirkkotorin kan- sakoululla. Näyttely suletaan sunnun- tai-iltana klo 7. — Teollisuusuäyttelyssä ansait see käydä nyt mielä katsomassa. Siellä on m. m. Singerin ompelukoneosasto, jossa on näytteellä ja näytetäänkin, miten tehdään taiteellisia koruompelu- töitä. Siis Kirkkotorin kansakoululla on käytämä! — Tertvehdys! Täältä matkus- tannt teollisuusmäki on lähettänyt Ou- lun teollisuusmiehille ja naisille par- haimmat kiitoksensa erinomaisesta mie- raanmaraisuudesta. Sähkösanoman alla 40 nimeä. — Mirkistätvää sadetta saatiin kaupungissamme eilen ja tänään. Vanhat merkit ei näytä enään paik- kaansa pitämän, koska miime keskimiik- kona, jolloin oli 7:män unikeon päimä, oli mitä kuumin poutailma ja siis tä- män mukaan pitäisi olla satamatta ko- konaista 7:män miikkoa. — Päiwystäjälääkärinä on kau pungissamme ensi sunnuntaina tohtori S. A. Granberg. — Muutetut kulkutvuorot. Höy ryalus „Jris" lähtee elokuun 1 pstä Oulusta Hailuotoon joka arkipäimä klo 3 ip., lauantaisin klo 1 päimällä. Hailuodosta klo 5 aamulla ollen Ou- lunsalossa ja Varjakassa klo 7 ap. — Puukotus Torniossa. Eilen illalla olimat torniolainen Hacklin la eräs mi'purilainen räätäli olleet juo- pottelemassa Haaparannan puolella jä sillä tiellä on miipurilainen saanut puukonhaamoja, keneltä sitä ei mielä tiedetä. — Sairaussuhteet Oulussa miime miikon ajalla: Vatsa- ja suolikatarria ... 16 Keuhkokatarria 5 Kurkkuröhkää 5 Punatautia 2 Hinkuyskää 1 Aimokalmontul ehdusta .... 1 Yht. 30 Artvoisia lehtemme kunkausitilaajia pyydämme ajoissa uudistamaan tilauk- sensa, jottei keskeytystä leh- den jakamisessa syntyisi. — Waralääninkamreerinwi- ran Oulun läänissä, johon t. k. 20 p:nä päättyneen hakuajan kuluessa ei ollut täyttä määrää hakijoita il- maantunut, on lääninhallitus uudelleen julistanut halukkaitten hakukelpoisten henkilöitten haettamaksi 56 päimän ku- luessa, t. k. 28 p. ensimäinen. — Kestikiewarit ja kyyditys. T. k. 25 pnä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus uskonut Alatornion nimismiespiirissä sijaitsemissa kyytilai- toksissa 1911 muoden alusta alka- maksi miisimuotiskaudeksi: Alatornion kunnassa Kaakamon kylässä kestikiema- ritalonpidon sekä marsinaisen kyydityt- sen talolliselle Jaakko Vähänikkilälle ja Kimirannankylässä kestikiemaritalon- pidon sekä marsinaisen ja ylimääräisen kyydityksen talolliselle Edward Pur- ralle, Karungin kunnassa Kukkolan ky lässä samat toimet talolliselle Heikki Heikkilälle ja Korpikylässä samat toi- met talolliselle Iisak Termahaudalle. Mainituista toimista tulee muotuisena kormauksena suorittaa Kemin maalais- kunnan Vähänikkilälle 370 mk. ja Ala- tornion kunnan Purralle 1,400 mk., Heikkilälle 1,400 mk. ja Termahaudalle 800 mk. Samalla on lääninhallitus, siihen nähden, ettei ylimääräistä kyy- ditystä Kaakamon kylän kestikiemari- taloon ole saatu toimeen, määrännyt, että sanotussa kylässä olemien Ruo- kasen tilan n:o 26 ja Pohjosen tilan n:o 36 omistajat omat melmolliset, kummatkin yhdellä heivosella, toimitta- maan ylimääräistä kyyditystä maini- tussa kestikiemarissa. T. k. 27 p:nä antamallaan päätöt- sellä on lääninhallitus uskonut kesti- kiemaritalonpidon ja marsinaisen kyy- dityksen toimittamisen Paamolan ni- mismiespiirissä sijaitsemissa kyytilai- toksissa 1911 muoden alusta alkamaksi miisimuotiskaudeksi: Paamolan pitä jässä Lapin kylässä talolliselle Matti Kokolle, kirkonkylässä talolliselle Han- nes Eskolalle ja Nuukin kylässä pos- tinkuljettajalle Jaakko Yrjänälle sekä Rantsilan kunnassa kirkonkylässä ta- lolliselle Juho Emil Matinheikille, Sipolan kylässä talolliselle Juho Helk- kolalle ja Samalojan pikkukylässä ta- lolliselle Juho Napalle. Mainituista toimista tulee muotuisena kormauksena suorittaa Kokolle Salon emäseurakun- nan 600 mk., Eskolalle Salon emä- seurakunnan 426 mk. 71 p.. Vihan- nin kunnan 733 mk. 61 p. ja Paa- molan kunnan 288 mk. 68 p., Yrjä nälle Paamolan kunnan 639 mk. 25 p., Remonlahden kunnan 659 mk. 4 p. ja Siikajoen kunnan 401 mk. 71 p., Matinheikille Rantsilan kunnan 500 mk., Helkkolalle saman kunnan 100 mk. ja Näpälle Paamolan kunnan 618 mk. 50 p. ja Rantsilan kunnan 81 mk. 50 p. Samalla on läänin- hallitus melmoittanut alempana mai- mttujen talojen omistajat toimitta maan ylimääräisiä kyytejä seuraamissa kestikiemareissa, nim.: Ruukin kylässä Ruukin talon n:o 2 ja Nikkilän talon n:o 4, samassa kylässä, omistajan osakeyhtiö G. & C. Bergbomin ja Marjomaan talon n:o 7, samassa ky- lässä, omistajan Juho Marjomaan: Lapin kylässä Kokon talon n:o 4, sa- massa kylässä, omistajan Antti Pau- luksen, ja Pehkolan talon n:o 8, sa- massa kylässä, omistajan Heikki Häk- kilän: Paamolan kirkonkylässä Hemmin talon n:o 9, Junnikkalan talon n:o 21 ja Pietilä-Rantatalon n:o 6, Pehkolan kylässä, omistajat Juho Sillankorman, Konstu Mäenpään ja M. E. Flyd- strömin; Rantsilan kirkonkylässä Rah- kon talon n:o 18, Rantsilan kylässä, omistajat Renne Rahlon ja Jaakko Pietilän; Sipolan kylässä Punkerin talon n:o 7 ja Ylipellon talon n:o 9, samassa kylässä, omistajat Juuso Punkerin ja Antti- Kangas-Ylipellon; ja Samalojan pikkukylässä Harjun talon n:o 18 ja Mykylän talon n:o 7. samassa kylässä, omistajat Ales Vähän ja leski Sosia Mykylän. — Lupa kylätien siirtoon. T. k. 28 p:nä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus erinäisillä ehdoilla myön- tänyt talolliselle Juho Karjalaiselle lu- man siirtää Oulunsalon kirkolta Ou- lunsalon kylälle johtaman kylätien, joka kulkee mainitun Karjalaisen omis- taman Kukkosen talon, n:o 4 sanotussa kylässä, pihan kautta, kulkemaan mai- nitun talon asuinrakennuksen takapuo- litse. — Maantiet. Talollisten Juho Karjalaisen, Antti Leinosen y. m. ha- kemuksen johdosta on lääninhallitus t. k. 23 p:nä antamallaan päätöksellä määrännyt noin 20 kilometrin pituisen kylätien, joka johtaa Vuolijoen kirkolta Kestilän—Kajaanin mäkisestä yleisestä tiestä Saaresmäen kylän kautta Jisal- men pitäjän Nissilän kylään, muutet- tamaksi yleisen maantien luontoiseksi sekä melmoittanut kaikki Säräisniemen pitäjän tientekomelmolliset manttaa- leinsa mukaan tietä sellaisena kunnos- sa pitämään. — ^Vesilaitokset. Talolliset Antti Mäkimatinmitko ja Aaro Ruotsalainen omat läänin kuvernööriltä pyytäneet lupaa turbiinilla käymän mesimyllyn rakentamiseen kotitarmetta marten Lei- peen jokeen Romaniemen pitäjän Jaa- ttlan kylässä Mäkimatinmikon maan n:o 5 kohdalle. — Kajaanin Elämien kumien näytäntöosuuskuuta Säde r. l. niminen osuuskunta on pyytänyt mah- mistusta säännöilleen. Osuuskunnan kotipaikkana on Kajaanin kaupunki ja toimialana järjestää mahdollisimman huokealla tarkoitustaan mastaamia, etu- päässä simeellisesti kasmattamia ja opettamia elämien kumien näytäntöjä jäsentensä kuin myös muunkin yleisön käytettämäksi. — Wahwistetut säännöt. T. k. 29 pnä on lääninhallitus mahmis- tanut sääntöehdotuksen Ristijärmen kunnan paloapuyhdistykselle. — Maanmittaustoimituksia. Varamaanmittari Kustaa Jänkämaara on määrätty toimittamaan halkomisen Aitto-ojan perintötilalla n:o 13 Nima- lan pitäjän Järmikylässä ja kommis- sioonimaanmittari Kaarlo Lönnbohm toimittamaan rajankäynnin Niskalan perintötilalla n:o 6 Sotkamon pitäjän Tipasojan kylässä. SZEQE2^| f Ostakaa kirjallisuutta Kesä- ja matkalukemista. ----------------- Käykää katsomassa uusimpia kirjoja. Maanviljelystä, karjanhoitoa ja metsänhoitoa sekä puu tarhaa, kukkaistarhaa ja hedelmäviljelystä koskevaa kir jallisuutta on runsas valikoima. .. .. /. .. .. .. .. .. Näytelmiä ja vuorokeskusteluja, kuno- ja laulukirjoja. ----- M Lainakirjastoille edullisin ostopaikka! B. B. BERGDAHLIN Kirjakauppa. 1 BDBSB QQSI — Kansakoulut. Senaatin kir kollistoimituskunta on suostunut siihen, että Oulujoen kunnan Madetkosken kansakoulu edelleen toimii tähän asti- sissa muokrahuoneissa, kuitenkaan ei kaumemmin kuin elok. 1 p. 1913, jol- loin oma talo pitää koululla olla mal- miina. Palkankorotusta on myönnetty Sii- kajoen Ylipään kansakoulun opettajat- tarulle Eliina Armelalle, 180 mk. muo- sittain, laskettamaksi elok. 1 pstä 1909. Paamolan Ylipään piirin kansak. opettajattareksi on malittu Briita Ma- ria Peltola Kestilästä. — Arpajaiset omat Oulaisissa Raittiusyhdistys Soihtu IV toimesta talollaan t. k. 31 p:nä klo 3 j. pv. Arpajaisten jälkeen on iltama klo 8. Samana päimänä on arpajaiset Sanginjoen kansakoululla klo 5:ltä ur- kuharmonion ja ompelukoneen hankki miseksi sanotulle koululle. — Urheilua ampuma aseella. T. k. 24 päimänä ampui Kemijärmeltä Särkelään johtamalla maantiellä muuan hulikaani tomeriaan remolmerilla niin pahasti, että luoti tunkeutui ammutun matsaan; ampuja pakeni. Haamoittu- nut kuljetettiin Romaniemelle saamaan lääkärin apua. — Julma ihminen. Hiljattain löi eräs julmuri Termolassa torppari M. Tuunin lehmältä kyljen sisään eläi- men laitumella ollessa. Julmurin jä- lille on jo päästy. — Oulun läänin Keskinäisen Palolvakuutusyhtiöu ent. asia- mies Matti Normanto Romaniemeltä, joka miime huhtikuussa erotettiin toi- mestaan, on huomattu syylliseksi useihin määrinkäytöksiin makuutusmaksuja kan- taessaan. Vakuuttajat omat komin tyytymättömiä tämän johdosta ja omat nykyisen asiamiehen kanssa pyytäneet makuutusyhtiön johtokuntaa asioita sel. mittämään, mutta ihmeellistä että joh tokunta, tällaisesta tiedon saatuaan, ei ota asiaa tutkittamaksi. — P.-P. — Kotvaosainen sekin. T. k. 25 päimän aamuna saapui Romanie- men Marrasjärmeltä kirkonkylään eräs torppari, jolla oli meneessään kaksi hy- min sairasta ja yksi kuollut lapsi — luultamasti kurkkumädän tuhotöitä. Mutla onnettomuudeksi ei kumpikaan Romaniemen lääkäri ollut siihen aikaan kotisalla, joten mies lapsineen sai muot- taa puolipäimää meneessään, kun ei ku- kaan ihminen uskaltanut ottaa sairaita suojaansa. Vihdoin tuli kunnan lää käri, antaen onnettomille apuaan. — Hilloista tulee miltei täydelli- nen kato pohjanperillä tänä kesänä. Kukkien arimmillaan ollessa sattuneet yöhallat omat sen saaneet aikaan. — „Hymä olisi, jollei maan hillamuodesta tulisi hallamuosi". — Spriitä kuljetettu määrillä osoituksilla. Tämän kuun 20 p:nä tuli Hirmaan pysäkille Romaniemellä kaksi kollia mäkijuomia, joista toinen painoi 19 ja toinen 15 kg. Erityistä huomiota kollien saapumisessa herätti se, että ne olimat osotettu sellaisille henkilöille, joista tiedetään, etteimät he itse ole niitä tilanneet. Kollia ru- mettiin martioimaau ja lähetettiin toi- sen kollin omistajalle sana, että hä- nelle on saapunut miinakolli. Maa- nantai-aamuna saapui Romaniemen poliisikamariin talollinen Emil Peten Muurolan kylästä ja ilmoitti, ettei hän ole miinaa tilannut ja piti komin pahana, että hänen nimeään on sel- luiseen tarkoitukseen käytetty sekä pyysi poliisin ottamaan miinat huostaansa ja etsimään tietoa henkilöistä, jotka moista rikosta harjoittamat. Viime sunnuntai-iltana käytiin tut- kimassa Albiin Hurskaista Muurolan kylästä jonka nimellä toinen kolli oli lähetetty. Hän ei sanonut tilanneensa sellaista tamaraa ja luomutti kollin poliisin huostaan. Molemmat miehet, joiden nimiä oli määrin käytetty, an- toimat maltakirjan poliisille, että saa- tiin miinakollit asemalta ulos. Kollit sisälsimät yhteensä 25 l. spriitä. Kul- jettajilla oli marmaan tarkoitus miedä tamara Hirmaan pysäkiltä syrjäteitä ylimaihin. — Amerikassa kuollut suoma lainen. Kansalaisemme Kaarlo Nik- kilä kotoisin Paamolasta kuoli Supe- riorissa Vis. Amerikassa toukok. 27 pnä. Vainajalta jäi puoliso ja 3 lasta. — Hukkunut. Keskimiikkona klo 10 seudulla aamulla, kun maalarin- oppilaat Hjalmar Holmström ja Ed- mard Esko olimat purjemeneellä Tor- niossa sairaalan kohdalta joen poikki menossa, kaatui mene, mutta molem- mat meneessä olijat pääsimät meneen pohjan päälle. Esko ei kuitenkaan kauan siinä ollut, maan lähti uimaan rantaan, jolloin moimat pettyuvät ja hän upposi pohjaan. Apuun rientäneet pe- lastimat Holmströmin meneen pohjalta, mutta Esko ehti hukkua, ennenkuin saa- tiin ylös. Hukkunut nuorukainen oli masta 19 m. manha ja kotoisin Ala- tornion Pirkkiön kylästä. — Kuolema tvahingonlankank sen seurauksena. Viime sunnun- tai-iltana lähti talokkaanpoika Pekka Korkala Remonlahdella lintuja ampu- maan. Kun hänellä lähtiessään kiel- losta huolimatta oli ollut aikomus olla koko yöseutu metsällä, niin häntä ei juuri tiedetty kaimata. Maanantai- aamuna hänet sitten löydettiin kuol- leena metsästä. Lähempiä tietoja mielä puuttuu. — Kajaanin kaupungin koskien tutkiminen. Insinööri I. Koskinen on miime miikolla toimittanur tutti- muksia Kajaanin koskissa mesilaitosten perustamiseksi sähkönmoimanottolaitok- selle. Kannatusta on saanut ehdotus, että mesimoima otettaisiin kanamalla Siikalahden perästä Kallioisen liepeen kohdalle. Kanaman alapäähän saa- daan siten 3,28 m. putous. Kana- man pituus olisi 1760 m. pitkä ja maksaisi noin 100,000 mk. Myös Kalliokosken ja Petäiskos- kenkin mesimoiman käyttäminen on ky- symyksessä. — Riita kosken omista misesta on mielä senaatissa ratkaise- matta. — Uusi meijeriosuuskunta on perustettu Kajaaniin. Viime nume- rossamme kerroimme jo tästä puuhas- ta, josta nyt näkyy tuleman tosi. Ka jaanissa on nim. ollut t. k. 19 pnä perustama kokous, jossa säännöt omat hymäksytyt ja päätetty lähettää heti saamaan wahwistusta. Vanhan mei- jerin maltioivelat tulemat nyt uudelle, lisäksi hankitaan 25,000 mkn lisälaina 25 henkilön henkilökohtaisella takuulla. Puuhan etupäässä omat pormestari Fr. Hyöky, romasti Johannes Väy- rynen, johtaja V. Rihtniemi, maisteri H. I. Linna, muanmiljelijät Kalle Karjalainen-Homi, Pekka Sirmiö-Tuo- maala ja Jimari Tolonen-Nuaskylä, kauppiaat Kalle Korhonen ja E. Leh- tom^ara, johtaja G. Ungern sekä neu- mojat Fr. Mikkola ja K. Haapa- maara. — Romaniemen Sonka, heinäk. 20 p:nä 1910. Haluni tuli piirtää jokunen rimi lehtenne palstoille paikka- kuntamme pakinoista. Ilmat omat olleet kemäimestä asti tamallista kylmempiä, ainoastaan jokunen poutainen päimä on muistut- tanut todellista kemätlämpöä. Poh- joinen tuulee miltei joka päimä sulois- ta tunturilämpöään. (L. 2sti). Myytävänä Hakala-niminen torppa luonnon iha nalla paikalla, 5 km. Vihannin ase malta Raaheen päin. Rakennukset uudet ja erinomaisen hyvät, 3:me asuinhuonetta ja tarpeelliset ulko huoneet. Peltoa noin 2:ksi ha ja hyvää viljelyskelpoista tekomaata laajasti, 4:jä latoalaa luonnonniittyä lähellä. Elätetään 2:ksi lehmää ja pientä karjaa. Metsää riittävästi. Lähempiä tietoja hinnasta y. m. an taa pyydettäissä allekirjoittanut. J. Lumiaho, toimeksi saanut. Os. Vihanti, Alpua. Mies- tai naisopettajaa halutaan sijaiseksi Pihtiputaan Elä- mäjärven kansakouluun ensi luku vuodeksi. Hakemukset palkkavaati- muksineen jätettävä ennen elokuun 5 päivää V. M. Katajan asianajo toimistoon Oulussa Kauppureinkatu n:o 6. ^YT on saapunut varastooni niitä paljon kaivattuja „Devonkaloja" (rautusen mallisia) jotka harrin ka lastukseen ovat paremmat kuin per hoset ja maksavat 1 tuumaa pitkä Smk. 1:50 1 7-2 1:75 LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä Rovanie mellä, omassa talossa, Palokunnan taloa vastapäätä. Marttinen & K:ni Kirjansitomo Kauppureinkatu N:o 26, Kellos. Oulasvlrran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. Heinän tekoon omat jotkut jo rumenneet t. k. 13 p:nä ja siihen näyttää tuleman kiiru hitaimmillakin. Heinänkasmu onkin muuten kylmäin kemätilmain muoksi hymin keskeneräi- nen, joten heiniä näyttää tuleman yleensä mähänpuoleisesti. Pellot omat kylmistä ilmoista huolimatta edisty- neet jotensakin hymin. Ohratkin näyttämät hymin lu- paamilta. Tuntuupa maamiehellä ole- man jotakin toimomisen maraa ainakin siinä suhteessa. Nuorison elämä paikkakun nallamme on ikämä kyllä, entisessä alen- nustilassaan. Nurkkatanssit ja kortin- lyönti omat tamallisia sunnuntaihumi- tuksia, joista miimeinainittu on aiman etusijalla, ja mikä ikämintä, löytyy mielä kylässämme isäntiä, jotka suosi mat tuonlaista elämää, antamalla huo- neensa sen pitämiselle, ^täyttää siltä niinkuin olisi paikkakuntamme nuorison pääpyrintö eli tunnussana: „miina, kortit ja tanssi." Siinä edistylsemme ohjelma ja pää. Lakatkaa toki tuon- laisesta paheesta ja muistakaa mel- mollisuutenne, jota maatii teiltäkin isänmaa. —esa. — Tulipalo. T. k. 22 p:nä pa- loi Kuolajärmen Kirkonkylässä sijaitse- ma kauppias Olli Särkelän asuinraken- nus poroksi kaikista sammutustoimista huolimatta. Tuli marinaankin oli päässyt mal- loilleen pirtin muurin yhteyteen muu- ratusta hellasta laattialle pudonneesta palamasta kekäleestä. Pirtissä ei sat- tnnut olemaan tulipalon syttyessä ih- misiä, talonmäen ollessa heinänteko- puuhissa saroilla. Emäntäkin oli mielä ulkona askareillaan. Koma itätuuli antoi entistä suurem- man mauhdin tulelle, ja kun ei ollut heti säätämissä kunnollista paloruis- kuakaan, pääsi tuli isännöimään mie- lensä mukaan. Ennenkuin ihmisiä ehti sammutustoimiin ja osuuskaupan palo- ruisku ehdittiin noutaa, (ainoa nim. koko pitäjässä kahdella pumpulla käypä) oli tulta enää mahdoton sammuttaa. Oli toki onni, että tulipalo sattui päimän aikaan ja tuuli olemaan idästä, — sillä jos tuuli oli olisi ollut muualta, olisi palanut koko kirkonnie- mellä olemat talot. Irtain omaisuus ja kauppatamaramarasto saatiin mel- kein kaikki pelastetuksi ja ulkohuoneet ainoalla ruiskulla tuolla ja suurella