tto 46 39 vuosikerta Jyväskylässä perjantaina helmikuun 25 p:nä 1910 Tilaushinnat: I-Ulvilan ulitt (QincitTT loka Diiva paitsi m m n» n tirinä klo 8 a. o): koko nod 7 mk. pooli nod; 4: — ja knnLud 75 p. — Weiljllle koko vuoa 4 repL — laerikui; la alkiaaine 22 mk. l-pihrilaea »alias Olmestyy tiistaina, «ontalna ja unrantalna klo 8 a. p.): koko vuod 4 mk.; puoli Tsod 2 mk. Ia kuukausi 50 p. — Veiijllle 2 rapL — iaerikau Ja alkMHllle 12 mk. W. Wiarelalin, Ta*. 11—1. Oma pah. 196. Toimitus: 6. z »ka, VutUTS. H. Krinla. Tobnltnnibtecil Toimisto ]a konttori vastapMtt rantatienasemaa. Puhelin n» S. Avoinna 8 a. p.—7 L p. Ilmoitushinnat: Tekstin s p**™» m/m |t tekstiä Jilkeen 6 peonll m/a. VaoeJ- {a pg»mpiantatrf«ta Dmottokslsta alennuta. l-i iHkaan. K2hltn> vthklms ja iyo- tymlOiaottaksat 2 mk. — VattrtoOmottalail fffltrtiln Hi. Hollmeriis'^ Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. £SS VekselinlanKeamiskirjoja J v V kuuluvia mm, myytävänä Keskl -Suotnei konttorissa. Var a Uioman. Vastapäätä rautatieasemaa. Toimisto avoinna 10 a.p. — 2 i.p 153 v. 1910. (39 «MM. Keski-Suomi Tilaushinnat: L-Välwäinen painos: Koko wuodelta 7 mkaa Puolelta „ 4 „ Kuukaudelta 75 p:niä. VmSjälle 4 rupi Amerikaan ja ulkomaille 22 mk. 3-Päiwäinen Painos. Koko muodelta 4 mkaa Puolelta „ 2 „ Kuukaudelta 50 p niä. MenäjSlle 2 rupi Amerikaan ja ulkomaille 12 mk. z Suuren kolmikerroksisen, uusimmilla koneilla varustetun tehdasrakennuksemme val mistuttua on tuotantomme kasvanut kaksinkertaisesti, joten voimme nopeasti suorittaa suuremmatkin tilaukset ERIKOISALANAMME ovat n. k. Muuramen kevyet, taivutetut huonekalu!. Talvitakkia ja Villapaitoja alennettuihin hintoihin Juhani Keto, HerraiD Vaatetus- ja Sikaariliike. L i» 119 6 6 llmottajat huomatkaa! KESKI-SUOMB on ? — jsss enin levinnyt ja enin luettu sanomalehti, joten siinä ihnoltumineii tu lee edullisimmaksi. Sopivia ja siroja KALUSTOJA yksityis-, kahvila ja kokous huoneisiin. — Teofcsia saatavana kaikissa Luomen parhaiten lajitelluissa huoneka lukaupoissa. — Kuvallisia hintaluettelolta pyydettäessä : :—: Suomen tuoli-kalusto ja Sorvaustehdas jyväskylä, Muurame. seq: niwnnjwimuu uoaaiMaM anspfflv S 697 5-1 2*8- ® 8» "<1D, •ofl 5'S ra a ""g? |a5 SSg: — H*» 7Z D .. O* 0 ^ S S* 2 "mi ® H pr 5. b| Ot fe HankkimaM tacheellisen vinehiston. KaHdessakm pitäjässä fuoritetnRa metsäpuuwaraZto-, lisäkasvvu. ja kulu» tussuhteita, walaise»v'tlla tutkimuksilla on suuri merkityksensä, Mä niistä käy tekeminen johtopäätöksiä »verrattain laajalle ympärysseutuihm nähden. Taitpecllisen miehistön palkkaus nousi- si noin 8,000:it markkaan, tukkinruksen toimeenpanijat soisivat kumpikin noin 4,500 inarkkaa. Aanomuksessa pyydetään lisckvarosa .myös >muita?in tarkoiuksia, niinkuin eräiden karttatöiden y.m. valmistuksia »varten. Kokonaissununa päättyy, ku- ien jo mamittiin, 22,000:n markkaan. Tätä anomusta on mc>lsähallitus puoltanut. >jr . M» ■ # . — — ^ 1 . . V an Kl&ia . A «> avi kalataia «« T) n<\4 finlfiiotA m 4 Kummikalossia Ky va^tf a,aisia ja EuoUalai8iB ' HU0M.! NAISTEN ja LASTEN pä&ityakeng&t myydun lop puun h>nnan alennuksella. Jyväskylän Kangas-Aitta Omistaja Väinö Oksala. Puhelin 202. 7G0 2—2 keinusta. Muistakaamme, että karu maamme »vaatii wiljelijältään paljon enemmän kuin wiljawa ctelämaa. mutta elföömme lannistuiko korkea!a» fin päämäärää kohtj.pyrkiessämme. E. L. Rahakurssi. S men PcOk: 21 p. helmikuuta 1HU Myyr.t - Osto- fcurs^i kursw> *» ** Pieuri .... L n. •^9 — .'•>7: 20 X. PV- — l 20 Lont-o , , , , L n. 25 37 2f: ■?* 90 pp — t J Pariiai .... I n. 100- 80 100: — 80 pp. —: — 99: 50 Antwerpen . . . 1. u. 100: 4.1 il» 7- 10 pp —: — 99: 1 Burtini , . . 1. n. lv>4 — M*: 4( 90 pp. —. — 122: 60 P*~p~ri. . . . !. n. li'4. 10 1 4i- 90 pp. — 1«: 4 l,yyp«kkl . . . I n. lv:4. 10 16S 40 90 pp. —: — 122: 40 Fracfctnrt a. M . 1. o. iZ4: 10 123 40 90 pp —• — 122 4>> Amaterdam. , . 1. 0. 2"» 40 2 g 80 9U pp. ; — •Iiii M' Tukholma , . , L u. 18* 20 1H; • 7 ' Kristiania . . , 1. n. IUS; 20 ia-: 70 Kööpeoäamina 1. p. IS*. 2 ' 138 70 Castren I Snsil^an 31 Hieroja- ja Sairasvoimistelija JCanna Lehtinen KauppaläiBBeuran tolo. ECaisokaa eamfifi ftniila. qHiia ==» Miiiiti giMaoDilltiiiot: Tohtori G. Palandcr, sairaalan lää» kari, arkipäivinä kello 9—11 a.p. ja 5—6 i^>., pyhäpäivinä klo 10—11 a.p. Tohtori William Wartiowaara, kau punginlääkäri, arkipäiminä klo 9—11 «H. ia 4—6 i.p., pyhäpäitvinä kello 9—10 a^>. 32 Tohtori Kalle Rikala, arkipä'.w'.r.!> klo 9—11 a.p. — Erikoisalana sisä taudit. 3? itZ m Ali kliiliijärvti. dmisilklch jl> Srpjflcitä ut;p lii |"i Nuumisarkkuk.iurpa. N. Blom & Kumppani, 92 Iyniäskyiä. Mitä Vnltasepfiä A. SaivuceHa -»->? Siel tä saa halvr.t ia paraat kihla-, vihki- ja muiR- tosoriiHik^er.; kauniit nimi ia «3 nt-ymäpiL' vft- lah;at hopea.-ta, uudos- u.hop(>c.<-ta a nikkrl:>t4 valmi-tcfit. Pokaalia )a metallia kauni.4 va likoima. T.lankrOt ja kor:aukset suoritetaan orikoirella huolclia ja huivilla h'itn:l!a. II n o 111.! Maalisk. 15 p vään 80 " /0 alennu». H47 ? Thendos* Lilius pormestari Jyväskylässä. A.aa ivioita maan virM<toisM. Matkar- mfca o idtsH', k>/ Liike- ja ammafliosolfeifa. Artturi Wekkola, asianajpja p»rtnri 0]] : laisen Umoasi. lILhf-Ua HotolJi VahlRrenia. 31 T»T»t»ac 10—2. — Pi talit Jonas Castrenin Asi»na;otoimiflto Holsinginsä Erottaja 4. Telef. 12 B5. Matkustetaan maaseudulle. 35 Varatuoiniri Harald Boncht, Asianajaja Vaasasea. 95 — Kirjansitoja — A PELLIKKA Jyvi&kyl&aH. Kaikkia »mraatt:in kmJavia töitä otan tokdakseui. Bein&iarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taalan kehyslutoja snuri varaato. SalUaja (portföljejft) val- •n^t?taan. Unom.! tair »kirjaetojor kiru js »-do- taar baokt^lla 110 ®osta kun käytetään järki- ja woima- pemisrä ^viljelystä niin on ruiveuu saamaa-n sellaisia saloja, milä m/hjoscm olosuhteet livioirtiKii. Nyt ei riitiffäiiti enää maamiehelle sellaiset tulot kuin ennen, sillä menot owat suuressa mää rin kaÄvaneet, mutia tulopuoli ei ole 'kasmanut samassa suhteessa, josla an ollut luonnollinen seuraus: rahallinen ahdinko. Näyttää siliä, ettei maamies ivoi toi Ivoakaan menojensa ivähme- mistä, jollemme oia huomioon suora- naiseen säästämisen edistlämisiä ja myöskin niitä etuja, joita yhteistoi- miina »voi tässä suhteessa maamiehelle tarjota ja joita ei suinkaan ole holivek- siltaiva. Äaiikilla aloilla edistyy ny- fyiiiin inaasjantme ivallaiva edisiys. Mutta maamies ei ole ivoiuut ^>n>ä llmvituksia. 8 ionia!. 1 k. 1 8 30 mm. n |a 'iinii •• • ■ Piirilääkäri Arppe on ensi viikon matkoilla ja ta vattavissa kotona lauantaina maaliskuun 5 p:nä. i—i Maamme metsien tuo tannon ja kulutuksen wälisen suhteen sel- »ittäminen. Ästeiläin jätti Suonien Meisänlioi- myhdisnis Tapio senaattiin a-nomuk- sen 22,000 in'kan suuruisen erikoisen ivalixaivun iMjöiNämisoetä lchdistyk- selle erinäisiä, Ijct toimiina-alaan kuu- kuivia töiiä ^varten. Täsiä on sano- malehdi^sä ollut lyhnkäinen uutinen, josta ei tuminmkaan ole käynin selivil- le, mitä uiirfoiusta ivartcn mainittu suuri sniirma on pyndeny. Aikakaus- lirja „>XcHpio" i<kce si iä (niiviii ano= unifsesia lyhykäijcsii selkoa. W.uanuaan siihen senaatin tiijee- fccn 17:Iiii |xi;niniltii licuiäfuuta 190S, joefa Suomen Metsäichoitoiiydistiis 'laipiolle m.m. otMietthi toimeksi, olla iiiiiin.nillijeöii >chja<?!raiui laiiokiena sckä i>l)bi)x'i'vtcc-iui paikalliv.cn seurojen keston ja kerätä ylsilyism-nsätaloutia toSkeivia iilasiollisia neroja ja julkais- ta niitä, hitomauilaa i^disiys. että väskylästä ja Keski-Suomesta. Ihfi ii>ciiW'sii««lmei s(it< kiismM ZLcnAäistytetäänkö Tuomen luotsi- laitos. Näinä ipäiavinä ko'too-niuu Pietari-- sa ie komitea, joka on aseicliu laa:i- maan ehdoiusta Suoincn luOii-silaitok- ien muutiamiscsta sotilaalliselle kan- nalle ja i'on alistamisesta Venäjän ineriminiÄeriön alaiseksi. Pucheenjoh- tajaliia ko»meassa, johon tulee kuulu- maan noin To jäsentä,-on meriminis- ienöii nierenmitiausosasion päällikkö, kenraali luu inia m n Wilkits5.i. Komi- tean su>i.>mÄaiset jäsenet oZvat amiraali, senaattori Wirenius ja luotsipäällikkö. kenraali Äjöman. Komitean cnsimäi- nen kokous lienee jo huomenna, kertoo N. Pr. mukana tässä kehityskulussa. Ca»o- osaisi on fi>ct'ionut pai»»a Joiiniemai- ia a n, etiei su o m ai a in e n talonpoika ^'"uja töitä alulle, muiiaciiä se koke^ iviimc wuosikymmeninä ole mitään op- Kaarlo Liukkonen, krtiununnmismie*, vara'urmari Korpilahdella. 57 Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaema. Jyväskylän Asianajotoimisto Omietaj» varatuomari Ake Lind. Castrenin talo— Rantak. ▼arrolla lahoin aaemaa. 6' AToinna 10-2. Pahelia 188. Kuor«uomalaUen puo!u>en PUOLUEKANSLIA Helpicgi^ä, Kasarminkadun 23 ssa, Päivölän tKlossa, on avoinna arki päivinä 10—4 Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. Huveja: 0. Y. Opiksi ja Hu ilisi Elävissä kuvissa V. KAMMOSEN talossa. Näytännöt arkipäivinä 6—9 ja sunnuntaina 4—9 ip. 420 Jyväskylässä helmik 25 p:nä. Pakinaa Nlaamiehille. Maamiehct kuulu>!vai ivalitteleivan ausioiöiireii puutetta; ehlkäpä siinä lie- nee perääkin, sillä ruukin työt otvat suuressa määrin iväheniyncct. Maa- miesten pimisi nyt käyttää lilatjuutia hyivakseen ja teetinii maatalousiöitä. cteiifiii saiven ja mullan ajotöitä nii- tyifie ja pelloille. Minä kyllä hyivin tiedän, mitä tähän ivastataan. Olen niin monasti kuullut sanoilaivan, ^että niaaniviljelyslliM ei "fonimta. Acyön- näii, että se ei kannata, ellei sitä ru- weta ohjaamaan oikeaan suuntaan. Esi- isämme pyrkiivät laajaperäiseen lvilje- kiistapaan, ja sama tauti tahtoo wai- luota/ wielu'kin maa>nwiljelijöita. Toi nen oppisuunta oli joku Douosi takape rin, että järkiperäinen iviljelystapa on se, joika pelastaa maanlvihjelijän ahdin- kotilasta. Mutta on kuitenkin tultu huomaamaan, että jekään ei riitä. pmut eikä mitään unohtanuikaan. Hän Myttää wielä samaa miljelysta- ;iaa kuin 50 muotta takaperin: 7yntää, ojinaa ja lannoittaa. Uhiä huonosti kuin silloinkin, jättää lannan ho>itantat- ta, pitää wielä karjansa »lantakonei- na" j.n.e. Uudlen ajan kehitys on suomalaiseen talonpoilkaan ivasta »viime »vuosina saanut 'Hiljasta »vaikutustaan ulottaa. Hän on liian myöhään tullut aja:?l- leeksi, että uusi aika »vaatii häneltä uudistuksia taloudessaan. Hän ei ole seurannut aikaansa. Mihin suuntaan maamies taloutensa kehittäneekin, jää- Pi sen menestyminen ehdoitomasn satiuman ivaraan, jollei hän tunn.e ko- 'fo talouttansa ja sen kannattawaisuut. ta. Mutta tämäpä on useinkin suurin Puute. Kirjanpito on monelle maamiehelle mallan tuntematon asia. Ia kunenkin useammat Pyslyisnvät pitämään sel laista kirjanpitoa, kuin maatalous n>aatii. Jos kysijy rahivaan maan- iviljelijjältä hänen taloutensa »vuotuis- ta tuloa» niin saa epäiöiwän »vasiauk- >en; !kukutuksesta hän ei tiedä senkään iveriaa. Jos kysäs-ce, kumpaanko, maan- »viljeliMn edistämiieen »vai karjan- ihotloon tieillä »varoja enempi käyic- tään, niin isäntä piankin »vastaa: en minä ole siiä niin laskenut. Suomen maamies :ariviijee suurem- paa henkistä kehitystä, tarkempaa am- mattinlsa tuntemista, enemmän yri:- telmityiltä ja enemmän laajempaa ko- Suomen ttjicttfi ja tuouti w. 1909. Oireita parempaan päin. niuksesia on tullut huomaajinaan. et:ei sen o liiat ivirkainieliet ennätä suorittaa tällaisia töitä siinä laajuudessaan kuin su o tainpa o'lisi. "Sitten huoniauieiaan, että maamme metsätalouden seltvinä- »ii seksi ijlccnfä uni uhrai i u s<?nqcn wä- hä». tvaikfakin tämän taloudenhaar.iii tärkeys munisi, että fuä erityiseminii: uxilnistaisiiai, On erittäin muutamia metsätaloudellisia knsmnyksiä, joiden selivitiäininen ja Pikainen ratkaiiu olisi aiUMfii tarpeen iva a limu,. Eriiyi- sesii yydisiys huoiimunaa siitä, etiä meillä ei ole annettu päicOvälsi :un- nusteu.ua »vastausta siihenkään kysy- inykseen, onko »teisien nylyinen kuiu- ius liian suuri niiden tmMntofi)fi)i)ti dvevraten. ivaikka useat metjätpoditiiet toimeiKpycct omat siitä riippuvaisia. ^'yiyinDeiä kulutuksen liiaUijuudesta ei tietysti ivoida saada rmkaistulsi, ellei ole ckomassa pätctviä todis^ita siitä, kuinka suuri, maamme metsien todelli- nen 'iuu'ianio on ja kuinka suuti ive Hioisi olla, jos meliaivarasiaja ci olin järjettömästi täytetty. läiiuiiii takia, ja kun.liKkiimme metiäin tuotaitioiiiin on hyivin Niflillinaijesii tniuicttu, olisi yhdistyksen mieleSiä ta^eellisia toi- meen^iiiiia tieteellisellä '.arkkuudella suoritettuja tuikimuHa metsien »'uu- ivarasioista ja niiden kasivnliiivtistä. Tällaisten töiden toiineenMiemista on juitnnitcfiu- myöskin "Kuo.it s ia ja niittä marte» Pi>ndeu» aluksi 50,000 kr. Tuikun ui set siellä kohdisruisidvaj ensin (liiioasKunt pienempään rajoieuuun alaan, esiin, joftonfin läiiniin, ja täsiä läänissä suoritetuista tviÄä saadun kokemutsen no>>alla ne ulotettaisiin Ruotsin muihinkin osiin. Mdisiyksen mielestä tulisi tutkimuksia meilläkin ^oiiiiceiiMtna aluksi Pienemmällä alal- ja. esim. kahdessa pitäjässä, josia on olemassa tarkka karkia ja joista kaksi henkilöä yhden »vuoden aikana kykeitvft Tullihalliiu7sen tilasiokonitorissa on alusiaivasti laskenu Tuonien »viime- ivuotisen ivienliiin ja tuonnin raba- arivo. EeÄville on käijlnyt, nia luiime muoden kauppabalanssi osoiuaa ^ra- »emiien oi>rri«a. Tuonti on nvnssut ainoastaan 3 '/- miljoonalla, wiennin notlsiess» noin 11 iniljoo-nalla. W. oli tuonnin arivo 363,; miljöön, mkaa jo iviimc »vuonna 367... markkaa. t>iciui, rjoka :v. 1908 oli ^13... mi!j. urfaa, i».nsee mi ime ivu odel ta 251 marlkaan. Kruunuuw»rkataloic» met- sänhoito. Meisähalktukicn lauiunioa on ivaa- diiru ivirkalalojeinarkasl»ja>n ke-rio- mutsesia ivuosilia 1903—1907. Lauiuinoma supisielmaksi chdouaa metsähallitus. että k«iilsi ylimääräisiä iitenänhoita- jaa sotilas- ja siiviiliivirasp^jen ivirka- ialoja ivanen aseieuaisiin tivisiaiiefu loimeksi ivuodelsi, lnkicn toukokuun I p:siä 1911 2,000 markan muosijMlfai- la, ja että näiden metiänhoiiojieu tey- iäiväiiä olisi erii»ise»ii toinii>;'t<w m er iä n jakoja nnrkatiloilla. jivdeu lioiia- mi»suunnitclma snystä tai toiiesta on nniiieuaiva lalii joilla ei met>ättja5.<l evielä ole tapailtiin uit; että loirfaiakojen mc;'iiiitk-iuiiajien »HTlfkaeöut paranneitakin mafjdoll;- silin».iii p ia n uicriiilMllituttMi snnsf. 28 p:»ä 1 !•'!<) iViuv.inile tefentr:i cydoutk- ieu mukaan: eiui lvtrkatalv'jentai!ac>i:j>a kelioie- taan, »iin pian kuin esteet iivctjänjooiv ioiui:u>vmi:Klle on poistettu, aniauraan siitä kertomuktciiia i n c t i a Iva 0<i taiT f e 11 c, jorto >:äinä »ooisi ryhtyä sinä aiheu:u- tviin citeinlpiiit loimenpiieiisiin sekä ia- inalla lälKträmääit inersäliallnukselle lu.nielon »iistä ajoisia, jolloin eri- näisten ivirkaialojen ivuokrasopimukset päättyivät; c:'tki lviakaialojeniar.'asiajia kchoiie- taan tarkoin nvalivomaan, cilä luuof- raajat »ioudallawat määräyksiä maan wuokraa>mises:a niillä hakkausaluilla, joilla kisiivö on toiimteuaiva luonnolli- sen tylmön edisiämiieksi: eitä Pienempi inääraraha eli noin 500 mk. anneuaisiin coimifoulujeit perustamista »varten jokaiselle ta-rkas-