N:o 232 (118) — 1910 KESK1-SUOM1 Tiistaina lokakuun 11 p:na ? n Rvnsas valikoima K. S. SaQvesil, Hammasharjoja, Hinsveaik, Hinsharjoja, Partaveitsiä ja koneita, Viiksiharjoja ja niteitä, Vaate- ja kynsi-harjoja. Tiheitä kampoia, Pitkiä- (Friaeeri-) kampoja, Pesaaiemk, Rienipitimi&, Hajuvesi!. Toilettisaippaaa, y.m. y.m. 2501 K,-S. Rohdoskaupassa Elävissä Kuvissa Opiksi j, Huviksi niytäQtökaadbn suironmoisin OHJELMA Lokak. 11—li p. 1. Viehlttlvl vaaphit.6 5. Karhokiti kasvattaa poikaan»». 8. Jadith ja Hcloferne*. 4. Ikäisen meran kohina. 6. Eorttitaituri. & Kuopio 7. Lyaialrata eli Atenalai-maisten suutelo Ukko. S6 j 4 1—1 puheenjohfaijan fäilftrjcc^iä oii jo-inut lpcs:<wm>:.t£w jäljennöksen edustunen hdH>: terni ja uusien lxio.alten loi- mittamisesta cnnöiu»:a arin. kirjeeltä. Kun Meeri oli sunnisi ja ruo:siksi lukenut tuon ^ri-edberqispi armossa annetun amoimen kirjeen lausu: Puhemies Lminhusiono: »TäystStunto on ixiättynyt" — löi innicfla pöytään ja flo S,3S i.p. itcu- firoal eduskunnan jäsenet paikoillaan, •t;Ici-fö lehtorilta ja — ylimääräiset MaltiopäZmäl olijat jo hisioriaan kuulumaa. Tiedusteluja kansalais- kokouksen johdosta. Kcmaali kumeknöorin to>'inenp itees- lä on Viipurin läänin kuvernöörin kautta kahdesti tid>u».vltu Luumäen piiri» nimixitnieficltä G. O. Aelande- riita, fenertfä uni keidenkä toimesta Luumäen Taametissa pidettiin jyys- kuulla ?am>iilaiskokous ja ferfä esiin- tylrcät mainitussa rikiisituöeSsa Puhu- jma. MSarSraha Painoosiamics ten palkkaamiseksi. 2; 107,800 mkn ruuru u.'n määrä raha painoasiamies:en (kilffcomtfrffi, josta porjamarna forrointn, liienee myönneity feuwQlifuavrnoi3r.u esityk sestä. Sen mukaan kuin on nmoitetlu, o- lisi tarkoitus asettaa aCuTit iuuuntpiin mcckutuiraiflpun i feX) : .'n painoylihalli- tuTkn asiamiehiä. joiden lehtäivänä oliji seura:a niissä ilNesttxvtä sanoma- »ehtik sekä malnioa kirjakaupvoja ja kirjapainoja. Missään Mpautieijja — niin Ikerrotaan — ei oltn puheitakaan ennakkosensuurin pajlaiittamisesia. — senaatin waltiowarciin toimi- tuStunnan kamreerin palkkaus. Slcr- te«Niinassa paiikassa on määrätty. e?ia senaatin mallivmarain toimtlustv.n- nan ftiiiirccrin poIKio on korutcnatui LOGO n. k. Vuodessa, ;ä :niiit autobeu n= lus'a. Slorotus lienee ;«pal)initut feiu raa!ifun>:vnöorin esichlsestä. 'Siittcn •tiedetään, on tauti roirfn hra 3uftngin jatkeen mtelä amoinna. — Puutarhurien matkastipendit. 2f.'.c<i;'ti en puutarhuri tl>ia::i Hi/ivösen anomusta, että hä= nefle myönnettäisiin 1,(500 :i?k!n >?pu- rahit. qctra hän ulTotiMtlla laisi :utu?= ■mi seminaarien ja fanlafouiujm tarfcriu järjestelyyn ja hoitoon. Te- «laatii l^5lW asian ir<ill!0irarain:ot- ni:uskun:c!»n, jonka on otetiatva ano- ii!lo huomioon laai iestin eh^iusia !>ii luoden ntenosääiinötsi. — - Makuutetut postilähetykset. PcZiiballnuiffm e>sithksestä oa ienaaiti nyö-tänyt toisen luokan posliioimi- Niisille seimeillaisen oiteuoeu waku.!ici- .usen lähetysten fcisittcioituicciv luin 1 :si-i 'luv-san postntoimitulsilla on. — Tuulaakimaksun luskemiscu pe rusteet. SenamiSsa eil-trftiin torstai na !fmadi!fuimnöör:n kirjelmä, nissä pyydetään seitaa n n lausuif.oa .duskunnan ehdotnlsen johdosta ar.n. asetukselsi tuulaakimaksun laskemisen peinstetsta. Senaatti päätti muuten pni>!:a<> eduskunnan ehdotusta, paitsi 'en kaupungeille tulonia.i tutt^laakipro- iennia kos.'<wa^fa kohdassa. Cduskun- :a chdoili t u ula q i'i pr ci e it: i i m aö r ä n <ile : 1 «■?11ciirpafift 4:s.ä muna .'ai>co setien li fohmullisckst, eitä kau- nunpit iaisi'.va>t käittä aina :i:ceu saa" ka t u u'■ <ic !f ip»r r<fc ivt:: a — Puutarhaopetus umalmskansa- kouiuissa. ^väci^län seniiiiaafin puutarhuri St a t il e Ä alcr :vo vn nuvnäm, fuluivott lofafuttn 1 p:s:ä lufictt terstei^fsi ja korleiinaan yh deksi d?ul>d^"st 'ho^tamaa.i maalaiskan- 'aloulu-ja irarten lorforoiun. puuiarha- cpcu^sen netkoojanw i rka:. Kan-taja Ta >öa -la suki uud-e.". ?ii>ne- kirjelmäit, jossa uudisu ^a:imulsen- sa mitä wa.s-.aaja Ävahniin tulee ittvä;!:läcn, cäa tämän ;osi:«rk!>lZUs on olin: Pcr.ia 'faiflka.tx furfoitia-a hänet >paii!iakmmaNa. Waa:i edes!vastauÄa R. L. 29 l. 1 Z:n 1 kohdan mukaan. Kuulan iki^oirulksen syynä on ollut am-- mflhilaieuS. Pachui lpidii oinien rap- pujc'.'. la!>.^emiMa ja siitä, mi:?n kauan >hän on ollm aMmatiiinies. Iät- ti joukon -bodismsjäijennöksiä. ^Saati kuluja 200 m'f. ja mahniqonkonvausia Vi>5:ca'o, Swckhnin asiainles pyysi Päämiehensä oroitomista .jutusta, joia kantaja llvaZtuÄi. Was:aaia Kuu?a sanoi kaupungilla lyän huonoudesta Iiiffu.ncitt-eu huhu- jcvit i«!ttem hänen tarkastamaan muu- ra'.-s'yötä. Tällöin hän oli huoman- nit: seinät Määriisi, aivonaisia tiilien ralf-oja sa euä hoÄei^a ulkopuolella ei ollut lkantosa kuten an tahallista, ^iijoitns ei suinkaan ollut syntynyt a!ninatukr.l:>eudesia, waan welivMisun- '^'..'un^eesla kunnan niaksamana jäse- nenä. KirjoifukMsa Puhuttiin työstä eikä liiMisiä tai honkilöisiä. ?Känm, ka >k!i<n malksa>jien kustanneriawa työ ei i<.a «lla arMosiftun yläpuolella. — Waati kannetta kumoon ja kuluja. Takala MaÄltÄi „:ä:ä lau!c?:nao''. Näytti MmMessä oleman rakennut- sc'u piirustiiGcit. Todistasia oli kani a iällä -1 ja :vas- 'taajilla 6. Vastaajan puolaa teh- liiti jääivimuiÄutus ka in ajan todista jia linasiaon, koska nämä olevat oflccr niuuraamassa ky^eessäalelvaa raken nusta. Naastmvaiioi'et:s kuitenkin hylläsi ntuistU'tuls<?n, mihin väälökseen Waswajait ?ajsoiwak loppuivaati- .muksessaan, et>tä he ocvai täisin torecn- näyiläneet sen, mitä kirjoiiufv^so oli saneltu. Kun ei mikään walheellista ole esiietily eÄä 5unniaa ole loukattu, on kanne aiilMton. Kantolan ko!pPuwa>^!int!us oli, ,.<i:tä on selvinnyt todistukstsia, eitä Nxts- taaja Inaria an todellakin ammattika teudetta tahtonut ho! wc iltaa nuorien nti:utaiten almnnaitia, kun ci muka tahdo antaa avtvoa h.'idän lausunnoin leen. >'.va.in tahtoo ha^ea hakemalla '.vi- .'oja >saadv/ksean l^-sinomaan urakoida pliikkakninnalla. P>,ydän kiinnittä- N'ään huomiota insinöörien Mölande- riit. Dhl^ren, ra>kennus!'.iestart Nousi- oiien y.m. Jkiu'sunw:hin ja pysyn kir jo fii.fi dfa !maa hm ul sissa n i". outau lykättiin trastaaiicn mainc- :rdisiuet>en haiikkintista lvarten eiisi .'.narrasktmn 7 pä!waän, jolloin n^s- ^ajien.on o'lta>M j>aaputr^lla kummaa- fm 40 trtf'1 scCfon uhalla. — Katvtaja •n , i , l l uuv : ;.:rt {'iin mal!samaan 'todistajil leen 35 mk., was.va.ja Dvahn 43 mk. ja mastaaja Kuula 16 mk. !!ms Ilmenee «snvuolr«i mnni «KKÄ s,»nk1rij I»mpö ««mnjz nlua- y.m. ▼i *t- Lasteu Päiwät onnistuivat kaikin puolin l>!i »juurim- !pi'NÄin MMeiden. Wai?!akin joku määrä irftjyjäiiseftmeiiä jäi jälelle, lie nee rahallinen koikonaistnlos lähelle 3.000 mk. Ja lpienokaisilla! Äi sano- m at :oman hauskaa kumpaiiakia päiwä- nä. emä!wanhemPi'kaan mäki ikäivin niiniin juMsta ipoistunul. LauantaiÄtana näyteltiin Tope- liui.-s.cn hanska ^satunäy-elinä ,,H r- r ci". NäytlFemln-en sujui ai?a hywin. H<in»nasÄäl.Ävi! Stig L u n d : n nel- ivas-^aja :Tm tyi.ui lyyinmäuöimMtä. ,... .. ...... ... ...... . 5i a n ia ja n todistajista A. Zshon-n ja ^nn<n naytoikM adknun larieslaina 5l. Paawo>la sanoilrat työn oletvaa taivain känni!» l^ver.i ^liiäji suu- tthdyn täysin kunnollisesti ia sopilnuk- r€ö:l 'Kara itatehän)»:ä. »').eisöä oli ää- i?n inirfajiesti. Seinä: oloa: suoria, näiiit iilyöten -täyft huone, joukossa tiilien raot >.ä>M:tyja ja Holmit oikein ^'1™ ^'"-'utici m ale a. muurattuja. Kaksi muuta myöitsimät. > Sunnuntaina suoritettiin kahteen e:tä ftinät kyM omat hiukan mtnoja ja Kertaan, ^o 12 V2 4 H V2 5 ^ etlä htten kamtÄ MopuÄella o-^^«a chjolma. johon f.uulni :ormisoit- wat itäarin tchfniä, luutto sisäpuolella ! :c ' a ' ^ ^ c n n '' f a ' V v ' 11 0 lf c -. ;l ' i m a n naiskööriin louiua, hra Ilmari N>i'siaa,jien ltodisiasista rak<»!tl.'s-; $ 3 11 ,n f ö |' ,e n M'^^'äaiä kaunis nieslari He'nri?son antaniassaan kir- ^ llislei^yinfonia ja nia.steri E. v. jall isossa la-uimnnossa huomouui ia- ^ ? tätt ^«inin suurella n.ie.tymyk- mcisia seilMia, mis:ä k«Nt:eena.!ai'es-. tuultuja w'.nlunulnero..a. tsit»; joita, on knikftnlmtuigi» M. G. OKSALAN Herrain Puklmoliikkeeslä. konkurssissa. Kultasevpä I. Sahan Veura ja atsioilsija Äaarlo Ekberg Porista etuo-.-keuÄva-afmus ht^antin. ^ ^utalamiml.kia sekä inaaumiljelijä: Sähan Puocosta ilmo.retttin «lYtMäi- Törn- 5U SJ fl Poistuneen mefoautrto Aug. °wist ÄarnulaÄa asiaa edellän kchi:. At Ilon juttn oli eM«:n uudelleen <- lamaan. Toimikunta läheru tcASc Jyväskyläsiä ja Keski-Siiouiesta. yenraalikuweruööriu kanne professori Setalaa was-- taan. Prokuraattori on kenraalikuivernöö- rm puoleen sääntynyr lirjtlinällä^pros. Ceiälän kanneua koskeivasia asiassa. Muä 'kivjelmä sisältää, emme :iedä, sillä alsiai^aaluun nähden ei kirjelmän sisällöstä ole -julkisuutem ermvettu mi- rädit tietoja. — Hets. S. Ulkomaille. Tunnelmia ja koske tuista. Rakennusmestari Takalan tunnianloutkausjutut. 'Eilisessä raasluwanoikeudess'a> oli, syy-lnun 12 Pstä lykättynä, toisen ker- ran esillä painokannejuttu, jonka Kes- ki-Tuomen Mkeimusliike Tarmon o- mislaja, rakennusmestari I. A. Ta- kala oli.nostanut Keski-Suomen was- laamaa.ioi>mÄtajaa, sakror: G. Swah- nia M asiaan tämän lehden 193 nume- ron yleisön osasiosss olleen «Huoli- matonra muuraustyötä", nimisen kir- joitukjen johdosta, sianiaja oli ::je jaapunilla, ivasiaaja Sivahnia edusti homioikeuden «auskultanlti Ärtturi Wakkola. Kameenalatj^n lirjotiukien laatija, muurari Melsi Siuuia odi jaa- ,puu>ilk holvi oi k. ousf. Ariluri Wak» kolan amusiamana. — il uit la myönsi kirjoittaneensa sanotun «utiseit. sa k!tjoi'mlslessakin oli mainitiil. Na-> ^ kennnsmestari Forselilts, joka iunnun- ^ laina oli käynl>r barlastaiiiasia laken- nt:s:a, cki huomannut, e t 1 e i m ä i seinät r a P a t r u n a k a a n o l e ^ s u o r i a ja että 'Mielä rappaamalta o- leioisia uUtoseinissä on aina 2 O s nr.n s y M i ä a iv o n a. i' s i« r i i! e ii r a- koja. Pilarit näiMiivät etovan ivää- rin ninurariiisa.. Ho!-vir oiilva: nio- lemuiin pnolin rapaltuja. Työ näytti kokeneisuudessaan huolimatto- m a sti s a ka i t a m a t: o m a s t i 11 h b yf t ä, soliaincit nyft^iifan.a ei enää oikein kelpaa. — Muurari Duo Noronen lausui samaa kuin edellinen lijaxn, cnä rällennntsen rappaukseen on runbkia Munut tamallista enem män. Vielä 'kertut todistaja kantajan todistajan A. PaMvolan hänelle sanc- ncen, eitä Takala oli käskenyt ensi työksi n l^o puolta ra partaissa rappaa- ma »n holvit. Tämän todistU^sM johdosta Takala uhkc.sl nostavansa „evi oifeubenfiiijit» uin". Muii-rari Sc?oe?us Reijonen lausui, että liyö, niMli sitä nyt enää woi päät. tää. ei ole täysarvoista. •inntjhuoneista loisessa esiintyi ,.oi- sivMs iflixorueineeti, akrobaattei neen ja hc>wosineen: toisessa maisrori Lauri H e 1 !l e arkkiiahci Arjö B l o m- >s:: fc t i n atvn-tamaua näytteli tilai suuden tciimilonuiin ..Matti ja Mik- ko"-jMa>il)itiin kmtluitvia skiopti>konku- mia. — Sassi sa suureisi osaisi muut- >kui huomct c!tt muutettu „kauppchuo- neeksi", ja täysi kunnia täytyy antaa nuor xii iNill.-stsmme !i ikein iesnerollc. Illalla cli hieno: tanMlxscl hotelli We.h!Mmis,s>a!. >u sillä ra lal. raastumanoikeudesja Elo?. Yiit^arfÄon kunnille ja ijijni): jtllc o» 29 pnä anoi nimismies ?insh. kliön- »?>rg o.y. Crednin puolesta Aallon asettamista warari5l0!^aan, ja pääni raasiun>aiioi>kei!S maan tui rallisi s ;ci lehdissä julaistaivilla kuulutuksilla kut- hio Aakoa saapumaan eiliseen raas- iuii^noikeuden istuntoon. Kun Aalto ei ollut oikeuteei, ?aa.p!i- i'ut, asetti raaÄuwanoike.'s tiänet ei- !en wararii.'koula-an ia määr -ui pesän- hcit^jaksi nimismies Ansl,. Nönneber- gin se '5ä ivaÄvonmm tapahtumlLfi ensi ntarrask. 12 pnä klo 12 päimällä. Pcs^elsooni K. Koiivisroinen ja kondukiööri I. Koskinie-ini maanmai eilisessä raasmnianoikueden istunnos- sa Keski-Suomen Työmäen kutjapai- no-, sanonialich-i- ja kirja!auppa'a,uus- kunnan r.l. asettamista f.v.rariktoon, koska oli osoltautunut, ettei puuskun- nalla ote imitään Maroja j r koska hei- daii osuuUnnnalia Mmania takaus on w-n n täy e.äkuu. Osuuskunnan Mniä oli saapumilla suuri joukko, sotka kauki, saaiuamie- hinä, was:ustiwa: Mararlkkoou «asetta- mistä. Raasiu>manoi7eus tahtoi nähdä ta- kiifsiroumukscn ja lykkäsi sentähden jii-tuit ensi maanantaihin klo 12 päi- Mällä. — Maltuusmieher fofoontunw: hucnienna klo 1 istuntohuoiiextseensa •liittiä^oe-n Ciiquaeulsen patsaalle m<- IImä ä rt ij u -hl «a. r utf ue oie.n. — Muutettuja laitvain kulkuwuoro- ja. »öiaiima 1" ja „>la!tna 2" kutku- iouurcn muuretaan täutcn k:n 15 Päi- mästä lähtien. Viittaamme iuiioital- sittl l!ch!>on takasnvulla. ,.Väinö!!ä"-lai!lvan kulkulvuora: o- iva: «nimitkään, jo eilispänväs.ä läh- muutelul. — Kaupunkimme ajureita ja taloa- miehiä huomautetaan mä jäh-köpump- pu ■iu'.'C-c tlkuttaon jonkun ,:!an korjauk- sei: a;('.iViw, jon.'a muotsi pyydetään heitä tl^ipÄon ioar-.vl:a ole.no^n iva- p..inharrastajtlle ficru>firicc.t, zos-ja lelicieiriin läheitiämään eSusiajia We- sannon kirkimtl^ässä lokak. 10 p:nä pioenätvään kanawalokoukjeen. ÄokoiO Pideimn sitten eilen alkaen kello 10 aP. Vesannon kunnanhuo» neclla. Edustettuna ol: 11 kuntaa tch. teensä 29 edusia..alla. Sitäpauji oli saaputvilla sunvi joukko ^-.nPäris:ö?i liikem-ichiä ja muita asianharrastajia. Kokouljcn <uvasi valmistamaa toi- m.kunnan ipu-ollesta kansanedustaja ^uho Snelilman lehden jelniää l /anReen histc»riasla ja merkityksestä. Puheek^vcht «jaÄsl Malit.: in kokouksen awcaja ja schtoeriksi aslvtlsija Kaario oi t lt e r fl. Tämän jätteen seuranneessa keskus- leirssa kannatettiin kanaivahanlieua i>iiim!e.ki.sesll ja pääiLiitn ryhtyä iar- niokkaasti siiä toteunacnaa.i. Siinä larkoituls^a wal^ili:n 19-jäsenin?n toimilmiio, zonka loimekn jätettiin ajaa asiaa eieenPäin loppuun asti. Tämä to>imi>kunta> kokoontui sitten he:i edellisen ikokoulscn piiät1)ityä ja :iKii; 1 fi pulheenijochtajakseen kaiijanedus- •<ijo Jicho Snellmanin. To im.'kun ta pääiti ^curaaiman kerran kokoontua siiupio^sa ensi marraÄ. 15 p seuduilla -a cvali-si leZkliu^estaaii pienemmän toi m'/kunnain, jonka cn heti rnhdyuä- -mä NoiNiisiaitviin toimeiipiieisiin ' UN il N i I itiino.il roceuttd-niiefsi. i ruillcan, ja jos tulipalo sattuisi, ri- peäsli palopa iikalle meitä ajamaan. — (5läwät kuivat. El Ävissä -ku- :viss.a O P l 'f if i ja H u iu i f s • alkaa 'e ui aa iva komea nusi ohjelma huomen- na: Vtehättätvä T-.ntphine. Siarhu- äiti >lc^-.vMaa pe ilkeän ia. Iud^h ja >?o'.0!c.ines. Ikuisen meron kchina, Sioritilail.uri, Siuopio, Lysistraia eli Ateencknöira suuielolakko. T y öliväe n Elämissä ku- N'is ia m U'Ui.'i u-i ekcit illalla uusi si- sältörikas ohjelma. Krrjoiiiannt Ilmari Kianto. V. Hymissä ajom samana Utapaimaiia iaammn Main-ijoen ^ ra n k s nr- l i-i», jonka rauiatieajeina on mail- man juuri-mpia. Kun saapuu outoon kaupunkiin, on parasx» «nsimäii«k,i etsiä asemape>la.tsin ihmismilinästä sellainen olemo, jolla on liiltämä mi- talli rinnassa. Se on herra Porneri, joka Mirkansa puolesta on ivelmollincn neumomaaii kaikille tyhmille, mitä heidän tekemän Pitää, joita? he johon- kin osaisvvat. Punalakkiset, metalli- poataise: mieh« autiaivat makjua »vastaan. On maiinion mukamaa. jos «i >maÄus:ajalla ole muuta kannetta» waa kuin kewyt kapsäkki, silloin sopii wepaasti lähteä asemalla kämelemaän ja te^dä enisimäiset hameimonia. Jos mmaraa on hailavsi asu, niin siltä Zvarcilta on säilytyspai-klH „Han'oge- Päck", jcchon sadpi luottci erilailla tuin Venäjällä. Jumala ei ole luonut sakjalaiÄAa martaaksi eikä hutiloijaksi. Kaikki täsmälleen, täsmälleen, mutta Iki peirnislä olla lpitää, muuten jyntyy porina. ÄämÄen?arua ja haen hotellia, joia iuttama on suosittanut. Tuossa on Princ Hemrich"-niminen hotelli, tuossa »HotÄ zu den dvei Naben" (Kolmen maantieryömärin yösija >— suomeiMan miolossant). Minä tyydyn „^iesba0Lner Hoj'iin", josja >a<in hyivan huoneen 2 martaila 7ö:Ua psennigillä. Huoneen seinällä on Suis- tvskuivia za itrusiivitjeja. Äjan ^Slrasjenbtihn" lvaunulla .,nach 'Römer". Se on kaupungin kestu-ijesja. ÄiuiÄamatta ivähäälään maiunan hi-sloriaa — niin huonosti si:ii cn koiiitUSM minulle opetettu — päättelen itjiFjeni, että Frankfurt on mntnaisroomalaisien peruslaina äau- punN. JhmettÄen ivanyoja raken- nutsia ja kapeita jolakatuja. Oikeas- 'taan nämät oma: naattain pesiä, mut- ia 'ihmijen näköisiä olentoja liikkuu kaduilla. Siellä on kyllä paljon hil- jaisempaa kuin uusissa kaupungin- osi^ia. Näen jontkun juuialaijen nai- jen, näen epäilyttämän näköisen mie- yen reikäleita, joista ylsi tuntuu ja- iloivau toiselle: „(Äut nai, gu: nai", yym.ii me Älli is en muotoisia olutkapa- kvi>ta kohoaa rooinaläisrakennusten liepeillä, akkunat omat iauniiden teis mien peitossa, "kukkien takaa kurkiste- lee naikkosia, ulkoseinä on ^täynnä ko- rutaiteelli!sia seinämaalauksia^ sekaisin sananlaskuja ja niin janottua juma- banjonva. En muista yhtään laujet- ia, muna henki noissa jeinämaalauk- sissa en jesnitislainen.: ..Äibeinus in nomine Jesu" — juokaa.nime olutta ja miiniä Jeesuksen nimeen, koska kerran olemme amuaälsitekeiväsiä Saijan- maassa. Siihen päältyimät hist?- riallisei yksiiiäisyystuttimukjeni Frank- suriissc: Mainin marrella, luulenpa että tiitkimusrulokseni edustMixit läpi'- leikkausta tawalliMtu>risiin hiÄorial- lisistä havrasmksista — niin mähän me profanii ylisensä tiedämme, ^ranl- suriilaisten luonnonlaadusd» sain M Ensi sunnuntaina näytellään „Hyr- rä" liudellsen. Näytäntö alkaa klo 5 iliapäimäÄä. Lasten Päimien toimikunta on pyy tänyt nimitä ^uomautta-naan yleisölle, eikä mWjäWsineMä annetaan ulos:ä- nään To 12—3 Rapäliivällä. Suuria warar»kko» ilmoUuksia on tapahtunut Keuruulle, useampta, Patist l-ttkemtes P. Hyiränscn ivara- ri-kc^.akemusta, josta entien on 10 !ltaini::u, omal tämän 5:n 1 f:nä asi- »"iomaiselle tuomarimviras:olle ilmot- :aii'eer talolliset H e r m. Ä ä k i l 0 i« la jc Eriand Posti, jotka omar iekaainuneet Hymärisen asioihin, itsen- sä ivararNotilaan. Samein u t i u- l a n Terma- ja täi pä t l itzh- oas ja tchta.iija K. 'el. Lind- q M i i t. A noellaan uiielä ujeampia- nn samoihin asioihin kierootituneila seuraaman perässä. Keiteleen -Iisweden wahanke. kana- — Konkurssijuttuja. Tuomio ju- listeKiin eilisessä raas.ulmanoikeuden istunnossa kulta>seppä A. S a iv u se n mäiilatsen maikumlseii. 5lun näet pa- hasii eisyin syrjäkaduille Pälinupuis- toon nienoivää Maunua lamotellessani ja N'ihdoin uskvlsiii asia^ tiedusiaa kn- luneisiin maatteisnn puetulta nuorel- ta miehelltä, niin hän ei ainoasiaan lyylynyt minua sanoilla neuivomaan kuten poliisi, Maan pyysi tulemaan mu- kanaan Pitikät matkat sekä ohjan m imu siihen säMivauimun, jolla Pääsi siihen sähkönvuinujen risteilypaikkäan, mistä taas oli mahdollisuus ajaa suoraan ha- lulliiun Paikkaan. Kuulin hänen pikat- sesti sanoman konduktöörille enä „:uo mies ei ymmärrä saksaa sa eitä häntä se n tähden on otattama.". Mriään mak- sua hän ei halunnut. Siksi tein sen johtopäätöksen, ckteimät franksurtilai- 1 taida olläkkaan pahoja pakanoita. Ilta oli jo pimennyt, kun jaomuin PalmciigaÄeniin, johon oli sisään- pääsymaksu. Sähkolanippuje.i h e h k us- sa lsiui tuhansia ihmisiä soittoa kuule- massa, .toinen Puoli kuulijakuntaa käyskentÄi edestakaisin puistossa. Aa- hinko, että M Pimeä, troopillinm kas- mullisuus rehotti ympärilläni ja sil- miä hiweti Malopaikoissa sanvettimai- s»t- -kukZaisiStutukset, iuuhet Palmut ja loistokaSMiit. Otin mapaan pöydän yleisön keskestä, tilasm ruokaa ja tuon ltamallisen talksa määrän »eine halbe Fiesc^e Mosölmein". Se oli Kurhes- Jenin iiifa n teriä» rykmentin soittokun- ia. joka ohjÄman suoritti. Par ha! l- laan leijutettiin Magnerin oopperaa ..Ziienzi". Sit^n seurasi »Tinasota- miesten paraati (Lean Jessel). Sen- jäiden »Husaarifiebsr". Loppunume- rona näkisi oleman „Kuuriruh:inaan RansumarG" jonlla on jätveltänyt „kreiwi Cuno von Moltke". Siis ai- tosakjalaiAa, Masryhtisra muWis! On wietäman ikäivää ja siimalla nneiän^än wiehä>ltäwää tsiua mykkänä iiiuukalaisena tulMsien joutilasten seurassa, turhaan etsien silmillänjä tu:- iamaa ja kanjÄäis.a. Jhmtslen pitäisi olla meiljiä keskenään, mutta l>eitä on eroittcmassa ainoastaan säädyllijyy- den .typerät lait. Jos lähestyt outoa naisia, niin se 'leimataan lihanhimoksi, jos kaunis nainen sinua wapaasli lä- h estyy, niin häntä pidetään porttona. Kristillisyyttä ja ft,dämen ymmärrys tä ei ole 'kriS.ityissä maissa! Silloin kun ihmisellä ei ole sisälliStä :u!'kittawaa, tyytyy hän ulkonaisiin ha- ivainioihin. Tumien oman tyhjäntoi- miniffertjki ja hämeien soutilaisuuttaan alkaa hän esimeriksi katsoa, ympärillä istutvain pukuja. Slas tuolla on sa mettinuitu, tuolla silttikramatti. Tuo k- la 011 iiKrikoiiteii li imi ja ^kuliakello. Herrojen päähineet omat yleenjä >val- koisia olkilierihatiuja, joita aina kier- tää musia Panta', noin joka kymmenen- nellä cn muodinniukaiiien edestä rn- pistetty panalmahattu. Naisten pää- hjiieet wiwa>hte'lowat kaikissa saieenkaa- ren wäveisjä ja omat muodottaan ln- lkemMomst. Nhdellä on nurm kään- netty leipäkori täynnä tummanpunai- fw ruusuja, toisella on miikinkiläinen sotalaima täynnä kiiltämiä keihäitä, kolmannella on heinälato ympäröiiky sinijillä riekalella, neljännellä naisella on Päässään lMirtisaämpärt ja jalois- saan kuMkortkoijiet tanssiken.>,i: j. n. e. KaunotvM en näe missään erilyisen rumia en.myös keksi, iniehet o-vat mi nusta pulskempia kuin naiset. Rhein- iviinien wai-kutus, wähäpäiöis:en kc- keilujmi mukaan, on ylenÄvä, hullun- kurisen lwäpauttuwa, surut eimät hach» du/, mutta eiwäj pahoin painakkaan^ Suunnitelma päätetty toteuttaa. Siliten mekin olomme kertonee:, pi det, iin Ziautä .äiiiiiiin kil-.'otiky.'ässä iviime heinät. 23 p:nä kokous, jossa leskustÄ-fiin lÄmisenimnmentä muoi- ta Ji>: reillä ollecn Keiteleen ja Ii Sm e- den lanawall!a yl >dtstä !tn. '.arkoitMan henkeen 'lotcnttamisesta. >tokoi:lics- sa mÄiuiin d-l>en!kii öinen tointkunta, jol-cn uisivat kansaneoustaja Iuhe Snellman Kar.^ullasta, tehtailija £>. mieien ivaliaa romanttinen :unnclma. ri :a ri mainen jeuÄiiluhatu — tämä kaihi itittysii' on nijr sitä h'iiveätä jortilaisuuden syntiä, josta Leo Tol- ,!o^ meitä Raittia waroit:aa. Pclasin onnellijesti hotelliini ja nukahdin heti. Aamuyöstä heraan siihen enä jotu sangen raskaasti hen- gitti lälk)eislni!>esjäni. Huohoius l>uului totiatosiaan ja- mas:a huoneesi». Säikähdin h.riveäs- ii ja aloin tuivitella mahdottomia. Piru sen wsi miikä. . . Hyppäsin »lk's ivuoieestani, haoppasin »wen suuhun ja irääiLsin sähkönappula.:. Kirous ja kauhistus: toisessa rouoteeOvi makasi tu-l>pv.nainen saksalaiTien krapu, jääret p>>sliMä, pa^jar sykkyrässä. Aloin laittaa mtmmaiusti sii-ztiaalilelloa ja »un kohta join naitkonek! juoksi huo- ueeseeni, otin oikein Vtsniarckin ryh- uin, ojensin 'kättäni fruua kohti ja pusuin näynelijän paarokiella: ,.Was bedeute-t das?" Naikkonen ulmähii trapuun, hyÄtäsi häneen käsiksi, weti hä.iei alas mucreen pilwi.slä ja kantoi, kutn karhu köyhän lehmän, ulos korri- dooriin huutaen: »Paul! Paull" Si>- mumenn^sään oli hän sul<kslastiwään- .tänyl sählkönappulaa, joten draaman loppuosa suortteniin pilkkopimeässä. Väänsiv omen lukkoon — se oli unoh tunut lukitsematta — enkä enempää kuullut mkä nähnyt. Aamulla herätes säni tulin siihen päätökseen että riisi balbarikiaista toimittaa poliisitutkin taa siitä mi«tä yöllä oli tapahtunut. Jos ferran kramun nimi oli Paul, n ii n luolinall ijiestt hänen poiskanta- jansa nimi oli Virginia. Paul ja Vir- giniä. Sen pituinen se. 15 päiwä heinäkuuta. Turistille kelpaa ka^ottokvaktz kM Rohkea warkauS. Viimie si)ysk. 30 pnä Marastettiin IyiräÄylan p.täjän Pala fan kylässä asuman Ukonnienien talon eläkemaa- rin Adollf Ti Van omistamasta lukiius- w attasm 270 mk. rahaa ja «kolme we!läkichaa, joista 1 oli 1,000 mkn ja t? kidan nvaröan suuruisia. — Varkaat oiimat rautakangella n.stanoe: ylös yhtcn ose-n attasta saaden siten un Yhden hirren. Täten syntyneestä au- t<s.a menuväl ivarkaa: sisään. Varlameetr syyllisiksi epäil-tynä ti'a:igt!tttitk iauamaina itsellisen porka l>. mikä siUniin sctmu. Komeata ka^i. punkia taMelltssaän pajähiyy hän yh- 'ialu) a-;n h upea n inaruuhtt. >a papu- taija-iiiyymätän tuin jäifläissuuren rau.aijen Bismarck parsaan eteen. Hän täyskeiuelee yhtä juh1aäiie«: keisartn ja kruununprinssin la:uja kuin ,Lieb- irauinftratsjea". Tumckoon hän tt- jensa yhtä tMlätyksi kuin Aadam u» .csaiciiuna Eodenisiä, han ei jaala oi» l 1 haameisien seisahtumalla jellatsca .a.4^ainaläsiinin etetui, jonka akku- i.a-s.i hohtaa myyiämänä .Paradiisia aäanalus" (Paradies — Kopfkisje). raiivi'tsikoon hän kuinka tahanja ih. niisien turhamaisia keksintöjä, hänetr 0.1 pakko joskus pistäu.-yä nykyaikat- seen antomaa>tiirawintolaa:l. jossa hän ä.liä jaapi »vatsansa tarpeet tyyoyte- tyiksi Pisi elemällä kymmen-penmn- jtei-tä rakoihin: siellä tulee kuin taika» mylliMä sekä tortut että »viinit. On» han ie sikuvemmoinen keksintö että ma- siiiat ihmisiä syöttämä: ja juouatvet. itiillii IsrcdiliLa-Sien m-jittut-tituikitta lkormcssa mahtoi olla loko ihinecllincn laiios, muua jos Mooseksella olisi ol- Xut ?äytettä!wänään auromaarriramin- to!a. niim tuskinpa herra tansanjoht-ia niin pitkään oliisi »viipynyt Sir.ain muorella. Paitlst ruokia ja juomia puhuttamat koneet matkailijalle n-ui- lakin taopeelliHr esineitä: pcs» timerkkejä, postikortteja, tu-Itrif- kuja, silaareja, housunnappeja rih- mcnnLoinoen, taÄupcilejä, mai- kanamusia y.m.s. Te joka periaaltees- sa inhoaa konomoiimaa. jyöpi ja juo- pl tietysti eusinmäisen rangin resio- ra-igissa ja saapi maksaa kymmenlker- laisin hinnan lsamoista makupaloista. Mutta todellinen turisti kNpaa ko- neerckäyttöjäksi Saksan maansa!