N:o 194 — 1910 KESKI-SUOM1 Sonnnntaina elokuun 28 pmä A.L.H. Aug. Ludv. Hartwall & G:o - Helsingissä ■ on maamme vanhin ja suorin Kivennäis- ja virvoitusjuomatehdas. Tek nillinen johtaja on FiL tohtori G. H&rtvall, teokset tarkastaa Fil. tohtori Hj. Modeen. Tehtaan tuotteita myy Jyväskylässä. 2601 K,-S, Rohdoskauppa, MiitiliM. NaiSteu käsityöosadts: Jtä»Häme«n ma»nwiljelys« jseuran atuei Äsiiliala: 1 palkinto: Maria Kir« tela lantaista» Olga Niutlu la-nkmSta. --- 2 pallinto: Iida Zlal.onen kanta c-ta, Iida Alho saniaista. — 3 palkinto: Sen» jc Peltonen liinasta^ Olga Kanden peit« teestä. Hilja Pekonen lumisia. Hartola: 1 palikintv: Hilda ^iuuskoöki. sarasta. — 2 pai!into: ^clio/eu. saras ta, Selma fiBuo teetä langasta, Muutto .langasta. — 3 palkin:». Zida Puttonen matosta, Z)iandi Puit^nen Kinutuoliimi- tvÄa, Sandra OMla poytäliinasia, E- -liina Lepistö «kankaasta, Liukkonen liina- 5ankaasta, Hilja Tuutkanen kankaasta, Maria EnMian kanlaasla. Aaaainen iaiÄaasta, Sandra Mattila kankaalta. Jämsä: 1 palkinto: Jämsän vmäniä- yhdistys. Edla Rasila langasta. — pal kinto: iSSkrna Äoljonen kankaista, Aliis Sal«vm>ri kankaista. 3atmi Zinni kan- jaista, Hulda Finni langasta, Hilma Ltandala pellatoakankaista, Emilia Ran tala kankaista. — 3 palkinto: Etsa Äönk- kölä tamtkanapeista, Karoliina Tcuvo !an- gasta. Hida Taw^ärwi lantaista. Joutsa: 1 pallkinto: Hilma Vianninen j»ella»vapal>ttin<»sta. Anna Liukkonen pel- lomista ja langoista, Äliina Laitinen kankaista. Anna Paav>ola kaltaista. — 2 pallinto: Olga Salomaa kankaista. — S palkinto: Amanda SHifloui kankaista, Selma Temisetvä kankaiZia ja langoista. Korpilahti: 1 palkinto: Mennan- der konikais«a. — 2 palkinto: Amanda Smxeri langoista. — 3 palkinto: Eriika Mireen kankaasta, Eliina ZLoutinen >kan- taosta. Koski (H.l.): 1 pal.kin:o: Edla Hclcn lista tossuista. Matilda Karelius ruoka- liinoista. Iida Helenius pyyheliinakan- laasta. — 2 palkinto: «uoma Mäkelä esiliinoista. — 3 palkinto: HMda vtela Pusula nlaasta. Kuhmoinen: 1 pallinko: Kaisa Terri- nen wylli>taki»t>a. Maria Lindfors !an- !aaSta. — 2 paEfirtto: Iida Parw:ainen langasta. Eriika Muuri a langaSta. Aliina Harpinon kankaita. Olga Un- nasjarwi palninasta. — 3 pai.'into: Ii da Miitanen pumpulikankoasta. Kärkölä: 2 palkinto: A':mu'i Tillman lantaista, Amalia 'kankaisia. Miina Karen ianZaista. Luhanka: 1 palkinro: Zlona Kalma» ri kankaista, Iida Dahlström kankaista. Hilma HaMala kankaista. — 2 poHinto: Serafiina Mirtanen kankaasta, Heleena Haikala langoiAta, Pcne VtCllcntylär kan kaasta, Maria Mönkälä peilteeZtä, — 3 paAintv: ^i>na Ran:amäti kankaasta, Heta Hai k kala kaiÄaa-ta, Maria Kanto» nen kankaasta, Iida Lai.inen peitteestä, Manda 2&nnrumen ?a»k>^asta, Hilma Smaal pitseistä. Hilma Zänvinen kan- kaasta, Miina Osanen langoista. HollÄa: 1 palkinto: Henriika Tohka- nen liinalangaHta, Tilda Seppälä kan- laista. — 2 palkinto: Olga Mirta kan- laista. Aino Piakkari kankaasta. Edla Tichwola tyynynpäällisistä. — 3 palkin to: Hilma Saarinen kankaasta, Maria Sippola kankaasta ja langasta, Alma Tohikanen a5kunawe.rhotai'kaasla, Anna- Livia Tyrän aiwinakanlaasta, Manta Ansten sarasta. Ida Laine j?eliawakan- k<«sta. Lochti: I palkinto: Tmin'. Pöysälä rei- läompclusta. Aino R's!und liiiiaompe- luSta. — 3 pallkinto: E. Andersson peit- teestä. Nastola: 1 ipaMnto: Alma Viljanen kankaista. — 2 palkinto: Tilda Snygg käsitöistä. Padasjoki: 2pal>kirsto: <5. Heistola lii nalangasta. —3 palkinto: Eliina Heit tola iVunatvechoi-Zta, Maria Kiw:mAi palttinasta. Sysmä: 1 paUinto: Maria Etinen lii- r^ilangasta. — 2 palkinto: Amanda Ah ircnainen miestenkankaasia, Ella Ojala niatosta, Amanda Naumi kankaista, Il ma Tchiidt kankaasta. — j pa!?into: ?( manda Palin tverhokankaasra. Miina )oi»h'.l?ainen langoista, Jna Hirw»nen vonkaista. Leiwomnaki: 1 palkinto: Anna Kurki järwi pellawakan!aast>i. — 3 palkinto: Amanda Saarinen kankaasia. Maria Pokjanheimo kankaista. Kouppateolli>suustuott:ista Lr-.matti lan pitsio>sa:>to: 1 p. Amalia Lehtinen. $aniui Olen, Hilda Balkania. Henrika Aiall ja Henriika Niinivirta. — 2 p. H?mla Ronnila, Miina Nonnila, Olga Kimelä. Amanda Simolin, Edla Ekman, Elma Nurminen. — 3 v. Sandra Toi- «ronen, Maria kitvelä. Helmi Parlko- nen. iitn nmodoAtaa Suomeen eriuZToi.sta ^urakuntia. Millavsen PoMcm on >jao- nut synoodi, joka on ollut näiiden yri» chsten ei^päässä? SlmrAa ichrv-u?- silla, nächm äullee l-i satsi ka.ns<rmvalis- llBmmisleviMä wuabu>lset 8,140 ruP- laa seminaarin yll«pi^ämii«l!si, je wenäläisiyuää Karjahan 5ansaa, mää- räämällä j«mmMirin «opetuAkiÄM yk- Anomaan wenäjän!kiHlm, jonka ohella tfU lupa M)liäö juameniMtä wain sii- nä määrm, tu.in oppilaat eiwät ym- mänänset »venäjää. Täm femaa on lst^noodv we nä>! ä iSchdräm isipyrmnö is- sään !täi^t>äM)t mu,ka Wu>rella mones- Htsellä rajcuMissa. Su-ainen >M««:li> kiÄohiti. 'ku-:>!ie-nkin ^sirlämäain korkeimiman wah!wis:>u>l!M saaneen iktfuj-unnon, jossa määräntiM, cÄä wa^tka>km wen-äjäil>kiekn ta-iit-o- o!i avpecllineR imaassa, ei ÄaTjcI!a>n v\-- feouilfcii^cn cippiilaMretx uls5on>noll is iä ja flweklliisiä Mnxiiusra lvoitu sa,i'.lda a iltaan käy^mmÄllä oyel l«ksesja evcnäljän 'kiMä, <\ q sen wuoG on wiÄt- länrälöivtä anioa c>peti^ra paiiLMsella kielellä. kirjoiluöMa huaniau.^i^n, eitä Kar^jÄlan >k?eli on ie?o,tu« ilvoiiäjän ja ']u'Cim.-enficrix«tä, ja etiä karjalaiset yin- tn.är;läm)ö)t hywm tvenDä, ni-lina huo- >:uei:u su>?mea>. Mutta lämä ei nicr- nise 'Tuomen se nelille mitä»». Wie- se ifoifrän ol!<vin^''siiin »tassa k«= innnaxija oli kyllin röMecisii huo- 'inauclamlik, eitä ipailkallikren Ifitctf-t- en •fucmii. Sillomcm 7»nr«»l':ikuwernöörr Adllerberg, joka yllpovli ruio^c-ioiifi^ra H-lststään, ctfi tieiiaMi »chtämieltä Suomen 'senaatin ikanssa. ArichnäU- icen oÄeuden olla >Wettäsän walti>»n viras^r ja riät.täö.'iciii ; iä nsensä sillä, icfi hä>n 'ipleneit tirtw.njosja määrät! nn, että fivoiui niiSjZ seuduissa, 'joissa kanjsa ei >oM ttvenöjänficltä, joa cpeius iapÄh:ua k>elellä, (Kintflin alkuaikoilla. Milä uäinä allu- a>M merkki i'scwar. sen me luicnvmc nyt, luu ne iv id a 40 w. luiuriua .ailuivai. Ltiaen huomioon Suomen wirau- omaiislen ivasrarMnan pääni synoo- dm yl!ipvo>kuraairori D. Tolstoi kicl- lää synoodin ja miniA:eriön kanna- tukien Sottctrafdu Mi»!in<iari!ia. Erään Hallonblcdiil an>:am)lla ^va roilla ^perusti Suamon ftnaatii sir- ien 'w. 1878 apo^ajasemitiaarm, josia tuli suoma maisuuden leivitiämiicn pesäpuilla Karja5as-sa. W. 1899 i*c"fi Sucimcn sillo'/non ark- lkipiispa Nikolai 'kcnraali>kuwernööri BobrikcwilN kmnia anonmi^jon. etiä Torl^rcl.an jeininaMilaistcn lvahin- gollllscA:» m!minuas:o :chmi>siiin lop- )ik ^Ijctcriiin asianlunteivi-tta iven.i- >ä>Mi>ä 7c>koonpanm kc»m>:>a, joka kä- il-rt-eTt lW,miMn kaikin PuÄin ja hc^milk. 1904 esitti sit:e ieiKaperäiien huomiota ansaitsevan 1'elionteon. elonteon tu>lc«!iena ol>, että kenraali- kuvernööri teki ieura<Nrun yää:ök!?u: seminaari on m"jetl>uva elokliussa. BobrUÄv muchMiin kesäkuussa. »EriÄajien" työ on lämän jälk»'?n käynyt iläytiä knvnä. kol)'aamat:n i:,i- rätin eÄekiä. Ni>r on. loki toiiet ajat saapunm lohduiraa.'ehti iPään, On ioi>wo>iiawc>a, mä:>l»»öskin cÄeausk»!- o» Karjalan „ ju o in n loivtu • 1 öim i ;< C t a" n>Hdo.'nlli'n tchbiicin loppu. ja?assa heikentynyt. Smne ächdään ^maa-<oSlueita Tammi saaren kaupungin -nyt reikiä ,/tmeelliisissä" ^arkoi>w?sisja H^Ivillä suostdMsilla warusletiui>nw. »Julinalan kiitos! — isamoo ikirjoit- tt.ja toipuisi, — meillälkin on päätetty käämää huomiota tojdfoPm, meillä kin on aleit tiu „liilttÄä" karjalaijsia we- lnäGiiseM ktrlrtuuriM: Kajalaan pe- rustetvan wenäläi.siä kouluja, siellä on tmmeliaastlv atkarmt iyöÄkmmellä oi- keauskoilNM Karjaian 'tvÄjeskmta, jon- 'fa toiMilN -nalle toiwlmune htflvää me- neschstä oiikeaUlÄoijen asian hM>Msi KarMassa". touien nimellään Ladugärd za piAiaka>lal!aan n. 34 fyl seku kuuiulva Tammisaaren ^kauPuingille ja loinm ni- m^lään Bragddal, pmta^alaltaan n. 16 ha ja ku>uluwa tva^liiolle. jotapai-tsi sotilaÄvirailomaisille on walniiStetta- wa wÄiiitön lkuiMÄe nail'ä maa-alueil- ta mu>tatiewallÄe kahteen Paikkaan, ja b) lvosiatue Dragsfjärdin lachden koko mainiitmihm maa-alveisiin kuulaalla ra>nni>kko-alalla siten, että muodollinen paikkoilnomutus tapahduit wasta miiö- hemmKv lain säälämäs^ä j.?rjestykses- K. Virallisia y.m. yleisiä uutisia. Seerumtutkimus- ja wal- mtStuslaitoksen perusta- mmm Suomeen. H. M. Keisari on ^Suomen eduskun-- ^nan loka k. 1 p:wä 1910 päuvächn ano- muLjen johdo-sla, että loerumiulklmus- ja Wailii!iAl>uSla^os perusreltaisiin Duomenimaaihon, armossa suwainMt Mia senaatin asettaa asiantuntemisla henkilöistä kolkoonpanitun komitean malimisiiamaan ikysymyslä mauutml laiio!k>>en perustamisesta Suomeen. Tämän ohessa on H. M:nsa nähnyt hiMäkst armossa käskeä: 1) että, jos wuoiui>sia menosääntö- ^hdoituEsia 'lavdiittaessa hamaiman Ival- lion tomm iitoit sen sallien, myön- nerään Suomen yleisiä warosa 14,000 mlk. Suomen X d q t' i. i u rtf>afl t iiu k f on- wal- lvonnan - alaisen serologisen laboraio- riiotti Peruöioimiiidfft He!lsing'.n kaupuil- tiin «sekä annietaan senaadiir Qyiettä- ivällsi 21,000 Mkn määräraha -maini- iu>n I>al>orarorion ylläpmämisecn, kun- ■ttas 'feeruinMuiTimus- jo Ivalmistus- Uiiio» ai'!aaiksaodaan, ehdolla, että sa° noiuÄa inäärärahasia on käyteitämä iaboraiiorion esimiehen pall'kioksi 3,000 mk. wUl0dessa>, ellei hän nauti mimra mumuista polliffausia MafiioUa, multa ivasraisessa 'ku)xwtifiesiia 6,000 mk.; ~2) <eti;ä i<iwia;ti;i, laboraioriou esi miehen 'lvi-mn Ätua läälinläballitickM roimaa 30 hiivan kuilue^sa julistet- luna hcnkilöiden haetiaiwaksi, joika s^attMiijaiieet lääketieteen ja ki- ^rurgian tchtorin arwo>n seka tieleelli- orlÄvalalM lnydelliieu sillä !jw?5aismlla osotianeet pälewM)len- sä 'seemmtuikiinuksoen, oikeutetaan sa- nc»:>tu wii'la täyuämään läatinlähalli- rulffeii esiiyksesiä; sekä 3) eitä Uutfiiivt-irfinnituffen sallitaan laboratorion esimiehen esiiyksestä aet- io<a llähemmät >määrä»kse>t laboratorion loiinimian järjestmnisesiä ellen cftmi-c- hellä cifcui» nallia, iisolleen ehkä >:ar- peellisoksi käylvät amanuenssi ia labo ratorion aMlainen setä ottaa lavora- tcaiooai wahtiMeA:ari. Sanomalehtimiesten matka rahat. Eduskunnan anomnZ hylätty korkeim« massa paikassa. H. M. Keisan on sumainnut ormos- sa jättöä huom'oonl >tia >naila «duökuÄ» mm marraÄ. 16 p:n/. 1909 päin-ä.yn alammsen ano>nukjen siitä, että icuo» siisi 1910, 1911 ja I5H2 ini)ötut?ttäi' siin 6,000 mkn wuo:u:nen mäcrärcla jaet>tawaM ma^a-apu?ai?oina lahiak- öaille, evu-pääsjä nuorille sanomatehti- .miehille. eitä näyttechtaloarat kuletctaan näyt- Ml^tä aaLa?jln näytteille panijalle, lä- hdvecisemalle rahtitvapaan^ Näylte- 'l^toilmiÄmnalla «m saatarva todistuA siitä, että esineet owat olleet nuyttet^s» Uudenmaanläänin ent. wernöörin eläke. ku> Helsingin tullinhoitajan- w»ran täyttäminen. Tullihallituksen lausunto herra von Karmin malitukjcn johdosta. Kutvn >muiiAt>5tt<Uec Ivalitli kenraa» tikuwernöörm kanslian apulaissihteeri A. VM Äarm ixnaatliin tullihallitus jen chdollepanosra Helsingin 'rullchoi- tajli>n-wiran tÄyi mmi selasi. H erra von ^^atmia ei tullihallitus ollu: ollenkaan a.jU':asmi ehdolle ja esiui herra von oioiTO eihdoUÄpanon kumoualvatsi sillä pcrusteella, errä hän, maikkakin oli kor- ttamman avmoluokan lvirkamies, oli yatenM olleimipi-luMais-ta wirkaa. Wa- iviiu : ii-c<u johdosta toaari senaatti tulli» ;i>oUitullfojt 'lcmismuoa, minkä 'tullihal litus iiyKcimmin on aillanuKin ja eftiNluo se tauimmossaan jeuraaivea: Wallimksessaan näi)i:ää herra von Karin oiloivoiit sitä mieliä, et.ä korkeam- rnan aKvolM.vin wlrkanues on ehdot- lomaSti a>)eierWva ehdolle, kun hän ha>lee a!Iomm»it ar>voluoka>r wirkaa. Kiima perustuslakien mu Ukki on» at .auo, ansio ja toeiÄin kansalaiskunto aiitoa>i ja «Aiea* peru s: e ei .»aan taikkia mirloja tGiottäessä. Ja tuUihalliluk- >en orm. cGcsäännön M p:lki tejäkuu- ia 1885 15 pyi':n a kohoan mmtaan. on lMihallii .iUiksm laaiiessaan ehdolle- lpai^.eja in. m. mllinhoiiaja'! wirkain .äm.am!(etsi, tiKtyKi ehdollepMoih>n uiyöÄ ln Ml.yy tullihalliiulien puol- .o.aulseet, ar!vosiicll.a!oa' e.upäässä >ha- uiai^n :aitWvumia ja heidän su«wutto- iima tÄ^>!i^us«an ja mulssu lullilai- Msen »vironsa osoiilamaansa luoietta- ivalstmdia. Tä>mä säiimbs >oii woimas- ja täÄ^in iullinhouaja-lvirkochin näh- den ja on siiä etenkiir soivellutetiaiva Helsingin ilullmhoiiaja-iviriaa.i, sii:g.tz!jä Nm mllikanio w. 19JO al-t 18 uiilj. iiii!r. eil-i y;i kolmas osa ->ii «an koko ilill ikaiiiiiostai. Sihteeri voin ^ai m, joka ei AlMMuL'!! ole paimellu: ;aliilaitoT- ies-a ev.u ux i uit o il en nti)öx<i nöit ole luoutur ihailitkio iiiscflecit mitään lfofe- mueia niissä monissa ja eoesirasiuul- .isissä loimissa, jokia luuluiva: Heljin- i]ui ^M^nhck^a-M :oei:volliiuuksiut. on myöhiin livirl^vuosiinia nähden !vä- hemmän ansieiläs !u:u kaikki hänen Larsscl^iijflinsa. Tullihallituksen,in:c» les.'e. disi .smiähden eriltäni ivaa ralli s- .a aiiciärtki ^iöll!i!ö!si .Cxisii'.g:in, lulli- uimöTiiit, jonka heukiiö kiinaa n kuuluu 200 hnivilöä, ^llainca hentilo, joka ei .'le icirsint ipcrd)-ynyr lehiM'ii:iiä, za jout cväiat ollen ei mnöS^ään ensinkään fno-:ta : jfi iuniea alaisten! moni naisi a lwii-.volli>su>u,llsia diliii lvoin miieirkään ludiooia näitä. — Täkiän kaikkeen näh den faoscio ltulli!halli:us eisial^oen csit- iiää <atä lhrcv von Aarini n walitus jä- ict:iii'fi-inx hunniovn otMiiaita. Yksityispankkien, säastöpank. fiett, palomaknutnayhtiölt- ten ja paloapuyhdistysten snoritettama suoötuntawero. H. M. iKel'sm5» on alamaisesi i esnel- t-äesjÄ Suomen w. 1909 kokoontu-neen eduskunnan waStausta arm. esitykseen koskema suoötuMcha, jorka y?sityispan5 kien, säästöpankkien, palotvakuutusl^' .^öitten ja paloapMhdiAtysten on suo- ritettowa', nähnyt hyivöksi määrätä, et. tei aisia aima a^hetia mihinkään toi- monpi teisiin. LsxkM ZtijkMisit» »m»' tolaa Mllitliin. H. M. Keisari on -sonaatin esitystä a-lamaisssri esi>o.>iä.esiä funxiinniU. Zäs- ieä, eitä osakeyhtiö Keulhlotautisten pa raiitolalle on anneiMva anteeksi moi- maulle yhtiölle arm. määräyksellä jou« !lnk. Z1 p:Ää 1903 keuihliotautisten pa- rantc>l!an perulta mifoeA myönnetystä 230,000 'inlfn 'suuruisesta Walt olaiimS- ta tAi. tammi k. 1 p:nä makjettalvÄsi langenneet 10,000 mk. joista 5,451 m'/. "2i2 lp. cit kokkoa ja 4,548 ml 78 p. kuoletusta, siten että yhtiö waipaute. ,:mn 'sammtn korko>mää>rän suorittaml- scs'.a ja >kuÄletuZmäärä poistetaan ti- leistä. — Kauppalaisseura kaivelee tänään >kell» 10 v.p. tau-PP. Wä'.stön humi- loan. Perillä hikpoät huivit. Lähde- tään Spersin kutmasta. — Jytväskyläa pitäjän Nuorisoseu» ra« arpajaisista huomautamme toieilä. Ne alkamat kello 3 länaän iltapäivällä PalcLan Mmmiiassa. Kun arpajai^poiffa on näin lähellä, cm ichetään sckvää. :ua kaupunkiZai. M n faorlfMn panviu sinne lähtevät. — Viitasaaren yhteiskoulua maie- unoui^kan ja luonnon opin opeitojaksi vn Wall i>ttu yliappÄas MikkoPärS- s i n e rt. — Kuollut. Wi:me keskimiikkona kuoli «kotonaan Jämsän Äoskenpäällä talcm emmitä Juliana halkea- järwi 49 ikäisenä. Vainaja!» 1'cch^i, fu^cn torstaina kerro intme, t.k. 21 pnä ihailnxms, joka Ihänei sorti. Lä. hinnä surckvat teÄi ja 1) lasta. — Perunoin kaivamisesta Viita saarella ei Äe «nää mitään uiwv<d. sillä halla t.k. 21 päitvää Masten pani lop- puun warret, joten muikuZat jääcvät jcn 'lctkoilsiksi kuin ne silloin «Ctoat. Muualta Suome-ta. Suomalaisuuden letoiUdmineit Karjalassa. Tortawalan oikeauskoinen seminaari. Tällä oösakkeeVa on Now. Wrem- zas?a kirjoitus, joM perin katikeroilu- noessa öänitlajissa kerrotaan Sartaliv»- lan oikeaMkorsen scnrinaavin Perulta- mchesza w. 1870, jonka Hessa pääfet- Haameet juuresta ?tlomrst„. on otsakkeena hosujassa jupistussa nimim. „Ushkuinikin" kirjoiiuts^ssa. >iirjo:t:aja kertoo tällä, kertaa mitä oli »'lojaalisien in.^malaisten M !eles- sä" Äarj^aan nähden w. IDOä—1906. Oilkeau-ök^tset lacjalaiset, >aneo fir= jofcdso, jo ommoisisla ii|o;j!a oiva: pyiliinecit tiifm.iään ^enäiun kan- saon, -c^>is!ellee: iven.iiönk-cliä pii.i- neer k^rkkoslaalvia kiel.s:a !umal.pal- 'VeluÄa anvosia, iloinn-.'er Wenä>äit fotrvfan illoi tessa. vavve-c» k iv suruiS- !j.o. Snomalais en kannalla oli iämä katjailaisten puolella loukktiis Ti.o- nxa ko!h:>aan, se oli kuolemailfynti, jos'ta heidät, 'na^ioi ix;ti faksoi. tul: 'p>chWaa. Karjalassa oli s»<'»naloi- sia >?aidsic>."ouluja, milliä ci suoiiialais- :a lkcvnscnopistoa. joka peri »pohjin oli-I si vnokkinur larial.fse>t suomalaisella' pairiotisinillä ji pess>)t heidät pith- .-•aalfsi iyinfpc.tioista ©oitäsää kohtaan. Kttnisancipisio perutettiin wihdo:n w. 1906 Impi lahdelle. Gi..i oli kauan wastuS:>eitu siinä Pelossa, estä >se tu- liisi aijantaon puhtaasti! ^ poliiiiisla ! tarjoiliu'sperää, oikeauskoije.1 Karza- Ilan suomalaistutlamista. Tämä pe!- ko on totewu'nu!!!. Kirioiit na sclos- tva,tämän jälkeen Laatokan (n:o 'db ro. 1906) kirjoiirnsta, jostit sanoo sei- riville ikälMän, mi^si tämä kansa".opisto oli perusteltu. t3cnn>a®fa 'suistuit ai set waatiwai kar- jailaisia mMl'itoimaan ni-menjä ja us- kaiuoitsa. Äirjoiltaja luettelee useita esimeMejä nimenmuutoksista ja ja- noo löyiynecn yhden henkiilon, ijpofa .miU'U)t'tl ; j ffuicmalaisen nimensä live- inättärsitfsi: Miillhc» Simolasta tifli Wa>- sili Timofc>jew'iitsh Msairow. Kuin uskonnon mumto, jairkaa kir- joitiajja, ikäwi> hitaasti, chuttvauduttiin uuireen keinoon. KarMaan alettiin te» Wi>ttää Vosiallismja. Myöskin Menäjän Kärjellään sumr- nättiin toiminta. „Se Piti liiittää 'sa- maan 'fuiitumriitn muiun huomen kans sa". Wvi!me aikoina on kuiten^kiin suo Kor?c>iimntassa paikassa on t.k. 25 p. tapahtuneessa esiitelyssä myönnetiy Uud-oi^inaaMänin kuwernöörille e- lversli Max Th.'-)oc .'llfihanille ha- nen hakemansa mirÄ^ro sa sumilla on niyönthmällä siitä tf<ff- niään anom>ukseen inääräiiy, että hä- nclle Suo:nen ivaliion iva roisia on maHeiialNia 5,1)01 mfn ioitctit:'w , :t eli li ikautin en M ke. Uudenmaan läänin uusi kuwcrnööri. >WcÄtioneu:vos E u q r a »i ? y m a t, IcT-a, kuiten livfijamine jo neiämai, on niimlitorty UuvenumM läii!t-:»t kuiver- nööri/si, ei ole ntaassanlilte diivan :un- i!^m«:on ^henkilö. St>ii:i>iu , on.'i 1 S»!2 Pietarissa oli h<i»t routavuosien al- l.Äessa askisionhoitaljana Tuomen wel- lioschteerm 'wi!rasiMo. itu täi ii vy- Ilyä y^fiiutetun laittoman aseiu>ksen w :!l >ia 1900 !sowellu !ltLi !ninen, in. nt n>cmij.niiilfidf.ctit ikäyttö 'i«ioa'>issa, kohtasi esteillä >lviinkunlie-t>sissa' wir?ainiehivsä »varm^niaa /lvenäjänkiiijlisiä papereja qctM hallittis, kuten tunnei'lu, yliniää- räLrä wenäläisiä warmen!ajia. Ensi- imisiä näiislä oli hra> E. Nyman. Pci- rin »vuoden takaa tehiiin hänestä fäi= >k>)tiämMä häinelle iläinä t>ehiä>vä lvena- jäiikielen yHiikie^nkääntäjä senaattiin slM nitinitetviin w. 1905 tullilaitoksen pKiirchtöörillsi, siis winkaan, jota hän Milloissa oloissa olisi 'saanut yhtä wä- !h5n ?u'in >m>t kuwernöörinloinia>. W. 1907 siirrettii>n hän liatesin ivaltiosih- teeri>nwi'rast0 '0N> vanhemmaksi toimi- tuAschteerillsi, jossa, toiinvessa hän tähän isaäk>ka on ollut. — Armossa »vapautettu rikokselli nen. H Äi. Äeisari on sumainnur ar- mo>ss'a >t0Äkeä, mä aptsÄti-oppiläs A» no Hivdebrond on avmossa .vapatuetia- \w Mchurin toipunein raastuiranoi- '.iciubcn tejM. 9 p:nä 1909 antainal- .aon PÄitöisellä hänelle i-usmrtsttnai, ^rupalUsrangÄisin^sen oneinmäsiä suo- rMamijesta. — Waltiopäiwäin «vajaisten juhla menojen ohjaajan palkkio. H. M. Äei- jlm ail -suvKNM-Uir armossa määrätä juhiloiinenojen ^ohja^ijalle ku'lu!va» ivuo- dciit mtääräfftfcisillfl Maliioväiivillä, 'ie- naatin ta>!'ouso,saston kansli/un esiiteli- ljilsihteerille, eron saaneelle en'ers:ille Arlhur Degecholmille 1,300 mkn sun- ruiM rahapM^ion Suamen yleisi siä ^varoista. roii m m ro. 1910. Rllll-ckeitll mW\\ele \AmMt H. M. Keisari om> iuma-innut armos- sa ikÄkeä, että lotilasmiranomaisille moloiivlen propaganda Wsnöjjän Kar- wckPymÄLä M lUÄou>t>Ätswa: a) kaksi H. M. Keisari on tämän f:n 25 pnä Mpoff)iitnKssöi -csi'Jt-:ll)Mii suwa-l!l '.!U' ar- niOssa »valistaa aiiiuksen, joka koskee niitä 'Määrärahoja kanjak^uluiaitosla ja erinäisiä simisNisiarkoituksia warter, jotlla MMk. 25 p:nä 1910 arm. wah- wiswtun suosuinkarahoston kulunki- airtoiati mukaan cwa>t!uo' '.tet>.awat sa- nolnsla rcihastosta >.v. 1910. Sen o- hcssa on H. M. Keisari haieainnut hl'- lväksi jättää huomioon onamatta se naai>in olla-maisen esityksen täsjii asiassa 1 sifÄ lkuin se tarkoi::aa marain osoita- mistä >>)leW^ä >valtiorahas^)s'a wält- tämättömimpien kaniakonlutarpeiden menojen suoi it ta»ni seksi, jotka menit no>usicwat yllämainitussa iuiiieessa arin. >>v<chViÄeMn suosiun:arahas:ost^ suo- ritvttalvMrn summaan 6,949,600 mark- kaan. Wiipurlu kirkkoherra GräS» beetiä haastateltu. Birsh. Wj>cj>amo»r:n kirjecnwaihtaja Ecperow jatkaa haastattcluzaan. Tällä kertaa hän «m puhutellut tir!koh:ira Gräsbeckiä. Äirjccmvaiihtaza kertoo kirkkoherra Äräsbcckin olewan tätä nyk^ä suasituim- Pia henikilöitä Suomessa. Itse haastattelusta kirroiaan seuraa» ttxut: — Minä en ole p^Iitiiffov enkä har rasta poliiltkaa, — oli hra Gräöbeck lau- sunut, — mutia he-ngcllisenä paimenina minä en lvoä olla tietämäaä, mitä kansa tiiisii jc mitä fen elämän piin.>niää. — Niinpä 'sanonkin, että kansa käjit- ilää hywästn, »mitä nyt tapahtnu, se tie» lää, mitä silta poisriistetään ja 'ylvällä sydämessään tuntee sille tebdyn loukkaul- -en, sitä luurommalla fijijlfä, kun se ta- snaa. ettei se millään taivalla ole ansain- nut tätä louNausta. — Onko kansa todellakin huolissaan uudistusten ljohdosta? Ei^kö nykhinen mie>lia>la ole ohimennvää laatuia. ag:tat- sionin synMittÄnä? — Ei. Huemosti 4 unlci»ot kansan ne, jotta 'luutcuvat 5ansan oletva-n nmlinpirä- mölttömän. Kanisa zi ole nykyisin se. mikä!se oli entisinä wuosina, eikä se salli iinclleen »väRivaltaa t?htäwän. Tätä :ie- tä ei mitään >sa<Uouteta. Waihwasti uÄkomme parompien päi- <wven koidt«van, isillä luotamme Juma- lacm ja hänen oikeamielisyyteensä. Kenraali?>uwernööri Teqnille kirkossa pitämästään puheesta lau-siu kirkkoherra Gräsbeck: — Mitään PolitirZkaa ci plihe sisältä- nyt. Kiickko käskee meitä pitämään pu heita raamatun tekZtolZlä, jotka tvaStaa- irat Zanisan mielialaa ja ajan henkeä. Minun wir?a«v<ilwoll:suutznam on elää scurassuntani tzihäeydeSsä ja tuntea sen jurii-t. Minä sanoinkin tvain sen. mitä kuma tidntce. Kiilkosia on papin xiihutta- iva siitä, mitä hänen omatuntonsa käs ke — Riittääkö kanisalla niin paljon >t- sensä hillitsc«niÄySt)ä, ette: se anna wie« kotclla iitlseään liukkaalle tielle? — M mä olen wakuuiet>'il s>i:ä, ?.'tei kansa ryihdy cdktiiZvisiin tekoihin, ei, kitä se ci tee. Kanlsa tul^e kestämää.i, luot» laen parompaa kltoirxtism^ccn. Äir1jcenwaihtaja kysyi siti^ haa?t.itel» tmvan imielipidottä oi?<an-?ko'.'en 'a lute» reiaisen papiston kesk'näiii6:ä ioäleisiä. — Olamme aina o!lnt hywiZsZ ja kor- r^ktuMisicisä tvälciSsä. Minä olen ollut 28 wuotta pappina. ?nkä tiedä mielä mis- tään yhtccntörmä«ihs's:ä. Itsemurha. <?i&3t aamulla löydettiin ^css."k>i- 'län ja «Tampereen kaupungin rajalla o-lrtw»n Muoihenoijon sillan luona Mes- ^nkiKls-ä kotoisin olenpa li:litehta«n ^öimies Ang. Nygren hirttäytyneenä. Wc>inc>ja oli lähienyr 5«ooon perjan- :ci>iÄioim ia lnltk<:awasti kohta ien jÄ. Ikeen hiniMYnyi. HÄ, cl, jo ikä- mies, yli 50 wuo :ta wonhz ja oTi hä nellä Aäysi?aswuM lalpsia. Hän oli Miiime aikoina ollui: si)nkiämielinen ja ttenee epätoilvciinon teko jchiunut iäsrä. ^vssk^lgstä ja Keski-Snornesta. Keuruun maauwilielys- esiueideu rahdin helpotus. Ilmajoen evsimSiseu kan- sokoulun 50 wttotlsjuhlaq cvictcttim liiman f. 19 p:ni suurem- mo.stlla jlchlalli^ualksilla, jotk» alkoi- tvat 5ko 11 a^p. pitäjään tvairhimmalla lou'lu'tail>lla-, joka oii aistikkaasti ko- -ristoxn. Kun cli törmien iäesnLseÄä lauietiU! »virsi „ Jumal a ompi linnam- inc", lausuii cpct:ajatar Liisi Ilmonen ivieraor :erwemllei°?si, huonianrtaen siitä kulnnia^ta, mii.'ä niille muutamille >har?voille vpinahjoille on annettako, jo.?a 50 »vuotia sinen olim.it cZemais sa. <&t joufio, joka silloin ensimäi- 'onä opinsiemenlä sai, on hannacir- .'unutca, ellei jo nurmen alle Nkii-pu- mn^a nione»! .heistä cwar tehnect jo5?a it>örä sekä henkisella eitc oiileelli. ;cUa elolla. Puhuja seltvilti muuta min -sanoin konilun alkuchistoriaa ja 'anoi sen lp uh ulvon innostatvaa ja Aä- hyi^tÄivää JMiä euiemille poiwille. Äun oli tciHViein iäesiylscllä laulci- :u ..Herra !aiin?ahan" läh^eniin juh- 'lä!kAllttt-eesia sirlkoon. &utt jumolan- pcktvelus l!lo 12,40 alkm, ok Erkossa änvan tuirgcl^e-en asri mäkeä. Urkuri» na loimi tir<hcööri I. Nania Lulus- :a, ci?tmripalwelul?sen «uoritti Pastori I. Launonen ja juhlaiaarnan piii .i^likciherra I^han'nes Ilmanen, Ori- monOlaöta, aiheena poieeira Jesaijan eiMuslntsen 63 luwun 7 wärssyn sa- rrnt: „Minä tcihdon H-.'rran!aupit»:ta >mu!ii:^aa, ja Hevran kiitosta kaikista niii^ä, ku.in Herra meille tchnyt on. snnven laupeutensa ja hymyytensä au!tra". 'Taontan jälkeen ositti l0w-cltc.it l>s- «väin jclakuoro kc-pcllimestar: ÄSik- .neiivin Ehdolla Jjlmaso^n ikanv.koulun nt^sen cp«pil!oan, oXi^aja H. Kahinan «lc>.nän ja iäwel^ä!.nän «kauniin hym« iin. Taiteili ia Eino Rautaivaara esiiri . trctjiöö-ri I. Raunan «säestämänä mut',:amia yksiirlauiujc», m.m. ..E.ämän lauilun", „Mnn kanteleeni kaunum- min", „Warcha -5utva". ja „Oi m ui s- tatu» »vielä sen ttirrcct"'. joko tcppui y.'sinke,r:atiseen „Tun halutus rakas isäni". lJumÄaiipalcveluLscn jKkeen aikoi- we» Vunnvntolollla juhiapäiivälliser, joi- hin -citi osaa noin 200 heiÄkeä. Pu- hei:a lpiti-.vät MvasA ^lnianen ikoulon !peruS:aijille. pastori Lauronen opetia- jille ja ms.i^Ä>Mjä I. Antila isäi>- ma«ille. Pitche itken lvälisiä joiueli ..TÄvciren fjstäiväin" ioincikunta ja vkalu>oro laujeli. Kansa>nopis!onjohta- ja *31 LiaKa piti. historiallisen esitel män Untamoon kansa-kouiusia. Tämän jäk.^cien esteri kuoro lac>.eilija Eino R<wt':owa.2ron awus:a-!nana lireht. I. Nmin^n sepiriÄnän ja s<iwettäm.in juhlakantaaun »Opinahjo^. ?!ri Hel- mj Nanoala Caorsui runon -ja ptcheita Pitivät Mdä Jaakko Äotkinen. Valle Amila, opcrtaija Tuori, jotepansillm. i ci^it opettaja H. Kachman puhe, joka ^ikuwqsi 7oul>un »vaiheita 50 wuotta sit- Niinlkuin aiikaSsemmin viemme ker-^^n. Pastoin Lauronen pii: lopuksi l<v toneet on Nautatiehallitus ntyöntäiryl pnisjaisptchem, jvnka jälkeen laulet- Keurunn.maanwiiljeylsnäyttekyyn läbe- yhleije-sn .Maamme". Pohjaj- tettÄville näyttelyesineille 50 pro-s. roh- MemnckM. Alennus saadaan stten«