Lauantaina 10 p. Syyskuuta KARJ ALATAR N:o 102 — 1910 *? '!" \y^" s «•'• V .' ^ <**., ; r ,\ ' ' .•' , "fz: ' *' '- >.ÄC , -.:: '<:>$• "•'' '••■■. 'A r > .:-^v ( "v„ ^ ".".-V^"^ ■»•■■ " '-•" - . - • '),£ ' !'. V ■ *' ' / rw .', . ^ S-.- k •'- Joensuun rautatiesilta. Lieksan aseina. Lieksan silta. Jtuopion (äänin fuiuevnöövi il moitti fenvaalifmoevnöövin käske neen järjestämään Joensuun kau- puniin poliisihallinto is p. helinik. 1 -toi annetussa asetuksessa sääde tylle kannalle. Kosla mainitun asetuksen mukaan rumbaan asettaa erityinen poliisikomisarius, jollei asianomaiselle krtlununnimismie- helle ole uskottu lähin poliisihoito kaupungissa, ja koska lääninhalli- tuksen mielestä olisi tarkotuksen mukaisiuta, että Joensuun kaupuu- flin poliisilaitokseen aseteltaisiin eri- tyinen poliisikomisarius, niin lää- ninhallitus toimitti asian maltuus- miesten käsiteltämäksi tarkotuksella, että »valtuusmiehet inyontäisnvät tarpeellisen määrän poliisikomisa- riuksen palkkaamiseksi, minkä lää- uinhallituksen mielestä pitäisi olla »vähintään 2,009 mk. muodessa, sillä pienemmällä palkalla tuskin moidaan tähän Mirkaan asettaa täysin pätemää ja kunnollista hen- kiloa. Asia eykättiiu walm. walio- kiintaan. Rahatoimikamari ilmoitti, että Keskinäinen henkilvakuutusyhtiö -uomi on myöntänyt Joensuun Ntaikki Järnefeltin konsertti on maanantaina klo^ip lyseon juhlasalissa. Ohjelma toi sessa paikassa lehteä. Lssiau Hohström lähtee lokakuun alussa turneelle itä- ja keski-Tuomeeu. Hän tulee esiintymään seuraamissa kaupuu qeissa: Kuopio, Mikkeli, Iisalmi, Kotka, Kouivola, lappeenranta, Sortmvala, Joen s u u. Pohjois-5tarjalatt Hetvosjalos tusliitou toimikunnan puolesta on lähetetty kaikille kantakirjatammojen oinis tajille, jotka »vuosina 1907, 190S ja 1909 omat otettu kantakirjaan, seuraamasisältöiset kiertokirjeet: 5t iertokirje Pohjois Karjalan K autakirjatammain omistajille! Kenties tärkein toimenpide mi- hin meillä on ryhdytty suomalai sen hemosen jalostamiseksi on kan- takirjan pito suomalaisista hewo- sista. Zliuoastaan tämän aivulla ivoimme silmällä pitää, missä suo- ivarten p ^ |^^f+ o!! mat eläimet esiintymät ja hymien >> .. - korolle. Laman ottaminen ominaisuuksien perinnöllisyys war- mimmakst osoittautuu. Kantakirjan pidon kautta moimme siis ennen pitkää paraiten löytää hemosro- .enaani on ,vn...e uyui. xu p. bummg fiUotf kelpaa.vimmal mahmistanut ,euraamat kaupuu-, aineffet n ,s ,„nte a^emakaamaaua ehdotetut alistettiiu lisätyn malkuskuunan päätettälväksi. Rahatoimikamari ilmoitti, että senaatti on miime kesäk. 10 p. tM muutokset: pakkahuone siirretään Ranta- ja?)ialmikadun nurkkaan: uusi kaupungintalo rakennetaan entiselle pakkahuoneen siialle: raati- htionetontti ja se osa Jsostatoris- ta, joka on Koski-, Tori-, Silta ja Rantakatujen matilla, muute taan puistoiksi. Samalla rahatoi- mikamarin tekemä ehdotus sellais- ten uusien asemakaaivojen painat- tamisesta, joissa rakennetut karta- nomaat roärilettäisiin, pantiin pöy- dälle. Kauppias Juho Turusen osto- tarjous 1.000 mk. rakentamatto masta kartanomaasta n:o 1—27 korttelissa, uuden asemakaaman mukaan, hymäksyttiin; joten he- mosmies Ate Surakat: arentitar- jous 2.', mk. »vuodelta samasta .artanomaasta tuli hyljätyksi. Siinä huutokaupassa, jonka ra- hatoimikamari piti tk. 7 p., oli tehty 10 muodeksi seuraamat wuo- tuiset arentitarjoukset, jotka nyt »valtuuskunta hymaksyi, nimittäin: hemosmies Tahmv Horttanainen 40 mk. uudesta kartanomaasta n:o 4—12 kortt.; kauppias Petter Parmiaiuen 1~>0 mk. koko kortte lista n:o 1'» ja osasta korttelia n:o 2H; kauppias Juho Harkkaramen 70 mk. uusista kartanomaista n:o 1 ja 2—17 korttelissa; »vaskiseppä Julius Jacklin 21 mk. manhasta kartanomaasta n:o '>—07 kortt. ja 'Mi mk. uudesta kartanomaasta n:o 1—00 kortt.; sekä rouma Fan ny Nysten 290 mk. Suurenluhdan niitystä. Jäseniksi walm. maliokuntaan syys-, loka- marras- ja joulukuun ajaksi »valitti»» hrat I. Pitko, O. Pitko, I. Uimonen, K. Mirtanio, R. E. Muoristoja I. Broholin. Joensuu»—Nurmeksen rauta- tierakennuksen piirikonttori on nyt. Joensuun—Lieksan rata- osan luomutettua mäkinaiselle lii- kenteelle, muutettu joensuusta ^turmeksen kauppalaan. aiitekset ja siis myös kasmattajille osoittaa, mihin hemossukuihin hei- dän tulee turmautua, jos mieli kasivatuksella saaivuttaa suuriin- man marmuudeu ja samatta myös kannattaivaisuuden. Mutta niin lauman on ja py- syy kantakirjahomma maillinaise- na, kuin meillä ei ole tarkempia tietoja kantakirjatammojen esiivan- hemmista ja niiden jälkeläisistä. Tä- män tähden pyytääkin Pohjois- Karjalan Hemosjalostusliitto teitä kantakirjatamman omistajana ivas- taamaan, jos maan suinkin ivoille, seuraamilla siivuilla olemiin kysy- myksiin. Allaolemaan kyselykaamakkeeseen on mustaukset annettama siten, että kustakin kaamakkeessa kysy- tystä hemosesta (eli siis tamman- ne esimanhemmasta) annatte seu- raamat tiedot, jos maan suinkin moitte saada niistä selmää ja jotka lyhyesti kirjoitatte asiaan kuulu- maan paikkaan kaamakkeessa, uim. 1) hemosen nimi, 2) syntymämuosi, .!) syntymäpaikka, 4) märi, ;">) mer kit, 0) koko (suuri, keskikokoinen, pieni), 7) kuolinmuosi, ») kuole- man syy, 9) paras ennätys kilpa-ajoissa ja missä, 10) hemo- sen siittäjä (hemosen siittäjällä tar- koitetaan sitä henkilöä, jonka luo- na hemoseu entä on ollut silloin, kuin se on astutettu ja tullut tii- neeksi), 11) sen »viimeinen tietä- mäntie omistaja, 12) oliko hemv- nen millään taivalla seudulla tun- nettu, l.">) oiiko se jättänyt war- soja paljot: (jos oriista on kysy- mys), 14) onko se tehnyt ntonta marsaa ja montako niistä on oritta ja tammaa (mastaus tietysti tarn- maheivosesta annettu), lö) mistä oriista kukin marja syntyi, 10) mikä kohtalo kullakin marsalla on ollut. Samalla kehoittaa Liitto teitä ilmoittamaan, montako marsaa kantakirjatainmastanne on synty- nyt, minkä sukupuolisia, märisiä, minkä oriin astumia, minä päi- minä tamma astutettiin, milloin marsa syntyi ja mikä on marsojen kohtalo ollut. (Nämä tiedot moitte > merkitä »viimeiselle tyhjälle siivulle). Tämä kyselykaamake on ennen tammiku un ensimäistä päimää amoimessa kirjeessä •*> pennin pos timerkillä marusleituna lähetettä- iva täytettynä osoitteella: Joe nsntt Hemossiitosliiton Toimisto. Huom.! Jos tamma on muut tanut omistajaa, niin lähettäkää tämä tautinanne nykyiselle omis tajalle. Joensuussa postileiman päiivä nä 1910. P.-K. Heivosjalostnsliiton ^ Toimikunta. i Stiinkuin edellisestä käy seliville, . kehoittaa toimikunta kantakirjatain- ' iltojen omistajia täyttämään nä- mät kyselykaaivakkeet ja täytettynä ne palanttamaait takaisin, j Kun selailee liiton tainma-kan- niin huomaa, että se on 'ivielä jokseeitkiit maillinainen. Nse- ammassa tapauksessa siellä ei ole mainittu muuta kuin tamman iii- mi, ikä, märi ja mitat. Ei ole mi tään tietoja tammojen sumuista, niiden manhemmista, ei mitään arivosteluja ole tehty tammojen rakettteesta, niiden hymistä ja huo noista puolista, tyypistä ei ole mitään mainittu, samaten luonne ja liikkeet omat jääneet armostele- matta. Wielä ei ole onnistuttu saamaan tietoja kantakirjatammo- jen niarsoinisistakaan. Tammain oinistajien pitäisi aina kun tant- ma marsoo, siitä ilmoittaa liitolle ja merkityttää kantakirjatodistuk- seen ivarsan syntymiiten, jota ta- paa tähän saakka ainoastaan hy- lvin harivat omat käyttäneet. V!äi- den edellaiitaiilittnjen puutteelli- sutiksien tähden kantakirjassa päät- tikin toimikunta erityisen kiertokir jeen kantta saada selmää puuttu mistä seikoista. Kun toimikunta päätti tällaisen kiertokirjeen laatia, niin se teki sen siinä marinassa toimossa, eltä tammojen omistajat todellakin ym- märtäivät asian tärkeyden ja lä hettämät saamansa kyselykaaival keet täytetty n ä takaisin. W.- ja ll .-seura „5iataja" iviettää ensi sunnuntaina l"-ivno tisjnhlaasa. Juhlat alkamat klo S ap. urheiltlkentättä, jossa suori- tetaan juoksusarjakilpailti: loo, ^oo ja l,.">oo m. matkoitta; .!-ottelu miehille: kuulantyöntö, keihään- heitto ja pituushyppy: :;-ottelu uaisitte: misapattonheitto, korkeus hyppy ja loo m. juoksu: ja >vete- raaneille, ikäräja '!0 jonotta: 1000 ni. juoksu. Kello'(> lähdetään sit ten juhlakulkueessa marssimaan Ilosaaren teatteritalolle, »tissä al kaa sitten heti marsinaisen juhla ohjelman suoritus. Ohjelmaan, joka on sangen rikas ja arivokas, kuuluu m. m. alkusoitto, teriveh- dyspuhe, laulua, lausuutoa, moi- misteltntäytteitä, lo-wuotiskerto- mus, pukiitaitssi, palkintojen jako, yleineti karkelo y. m. Kaikesta päättäen tulemat juh- lat olemaait suuremmoiset. Kil- pailuihiit, joihin on osanottajia ilmoittatltunut useammilta paikka- kunnilta, tulemat epäilemättä ole- iltaan sangen mielenkiintoiset. Ur- heiltiaatteen kanncittajat, harras- •tajat ja ystäivät tietenkin rientä- wät hnontenna juhlimaan. Palkintoina ei tule tällä kertaa olentaait ..prenikoita" kttten taival- lista, ivaan kaikenlaista talousta- maraa, kuten uushopeista leipäko reja, kirjetelineitä, hiusharjoja y. nt. Palkinnot omat tänään ja huo menua nähtämänä A. M. Koiivu- lan kultaseppäliikkeen näyteaklu- nalla. Talvonlinnan talousko,,li,iin oppilaiksi oii otettu nt. nt. Jenny ja Liisi Kettunen Polivijarmeltä, Tyyne Koljonen Kiihtelysmaaralta. l^lämien kumieu teatterit. Fotossa ja Ainossa oit fatfontU en auvoiset ohjelmat. Korjauksia tehdään parhaillaan täkäläisellä laimalaiturilla. Manhasta sillas- ta on jo koko joukko poistettu la- honneita lankkuja sekä kannake- tukkeja ja pantu uusia sijaan. Samalla tulee nyt laiturille lai- tettamaksi raiteet, joten tamaroi- den kuljetus laiturilla tulee käy- määu paljon helpoinmin ja no- peammin kuiit tähän saakka. Miipurin kaupungin ja toimi- »imi (^ustas <<ederbergi» wä- liuen riita. Lokakuussa m. 1900 aitoi toi- minimi Gustaf Cederberg Joen- uusta, että Miipurin kumernööriit mirasto melmotttaisi Miipurin kau- pungitt sanotulle toiminimelle ta- *atsin suorittamaan ne tmtlaaki-, atama-, lastaus- y. m. maksut, yhteensä 1«(;,079 mk. 93 puiä, jotka kaupunki oli toiminimeitä useina eri muosina kantanut, mäit- täen, ettei kaupunki ollut oikeutettu 'anottuja maksuja kantamaa», kos- 'a toiminimen lastauspaikka et 'uulunut kaupungin alueeseen. Asia oit siitä alkaen ollut mi- reillä ja oit Miipurin knmernöo- rinmirasto nyt antamallaan pää- ' öksellä toimiinini Cederbergin ano- muksen kokonaisuudessaan hylän nyt, koska se on kiistämättä ptt- heenataifet maksut suorittanut, eikä ole montut ofottaa, että kaupunki olisi ne laittomasti kantanut. — Miip. 5iulkukaupat. Läänin kumernöörimvirasto on oikeuttanut loismies Juho Hirmo- "eit, Rääkkylän pitäjän ^Niemisen ylästä, yhden muodeit aikaua kaik- ialla Suomenmaassa käydä kulku- auppaa kotimaisilla tehtaan ja eollisnuden tuotteilla. Muualta Poh- jois-Karjalasta. «ortatvalan semiuaari. Kansakoulun opettaja Nestori Saari on peruuttanut hakemuksen sa Sortamalau sentinaarin harjoi- ttiskoulun yliopettajan mirkaait. 5lajaanin 5iotiteollisuusyhdis tyksen kiertämän itaiskäsityökonluu opet tajattareksi on ivalitlu nti Emmi Hirivonen Joensuusta. Nurmeksen kauppalan kokous pidettiin t. k. O p. kauppalaitta lollct. Päätettiin onoa Läänin hallituksesta maanmittaria erotta maan kauppalalle aiottua lisämaa ta, kauppalan ja ivanhan hau tausmaait mälistä maata, jonka kauppala pakkoluomutuksella lnnas taa. Lttettiin itykyisen senaatin käskykirje, jossa on muutettu ra kennnS-sääntöjen 2 uiin että mas taisnndessa tnlee kauppalan tont- tihnutokaupat hymäksyntään ku ivernoöri sekä aiitantaan kanp pakirjat. Tämä muutosehdotus on tullut marsin omituiselta tahol ta kun saniaisessa rakeimnssään nössä kmiltitt: ..Hlimmäinen maarinpito tämän rakennussään non laillisessa käyttämisessä kun- luu läänin fuiventööriit toimeen jonka myöskin, kun muuttuneet olot ja saaivuteitu kokemus sen maatuvat, tnlee kauppalan halli tuksen ja muitten asianomaisten kuulusteltua Senaatin Talous Osastolle esittää tarpeellisia muu toksia ja lisäyksiä siihen." Tähän asti on kauppalan ra- haloimikantari antanut kauppa ivjat niille tonttien ostajille, jot a niistä oivat suorittaneet hy- mäksytyn hiiiitan, niiiikunt kanp palan rahatoimikamarin ohje ääntö 11 päiivaltä maaliskuuta 1901 määrää. Epätietoista to iaan on, onko senaatilla oikeus mimttaa kauppalalle ivahivistet- tui rt sääntöjä ilman kauppalan hallituksen kuulustelua, ja onko muutosehdotus sieltäpäin lähteivä tainkaan. Kanppalan tiusi satamasääntö ja taksa ei ole saaitut tvahmistusta ilseitteu asiallisten muistutusteit takia. Mainitun säännön ja tak an laatimat aikoinaan, A. Harju kanttori, kauppias P. Kortelainen ja iirkuri I. Ristiharju. Samaiset hrat ottiivat oikeudeu kautta kylläkin tuntuman summan kauppalalta työstään. Nyt se kaikki Oii men- nyt tuuleen. Uusi yritys päätet tiili tehdä. 'Nyt sietää huolelli- esti tarkastaa mtiitten kaupunkien atainasääntöä ja taksaa, jotta ei tule sellaisia ristiriitoja eri py- älieu mälillä kuin on tuossa kal- iissä mitättömässä ehdotuksessa Mikä suunnaton mahinko onkaan todella tullut siinä, ettei kauppala ole saanut jo aikaisemmin mitta atamataksaa. Tämä kaikki on ;ohtunut siitä, että ehdotus oli niin huono, että joka »virastolla a asiaankuulnivalla »virkamiehel- lä oli sitä ivastaan muistuttamista pitkät jutut. otthua on pidetty ja tulosta ei näe muuta kun menoerissä. Ztiin se 'ämi pyykkihuoneelle. Teetettiiu ziirustukset (kaksi luonnosta) käyt- ämättä järkeä kmtppalan ptioles- ci, minkälaiset ne pitäisi olla. Piirustukset tulimat ja lasku mu aua. Kyttä olimat komeat, jokai nen ken katsoi, niin hymähti, ei tarivita meillä noin komeita lai toisia, sillä kustaunusarivio oli toi essa puoleu kynimenen tuhannen paikkeilla ja toisessa hymän joukon yli kymmenen tuhannen markan. Tarkotus oli pienempi, mutta se ai jäi tilaajalta sanomatta. Niin, ne pirustukset inaksoimat yli kahden sadan markan. Nyt ollaan alus- a, aiivan kuiu satamasääntöhom- missä. ^Ityt on ajateltu saada edeZ huuhdontalantta. Piirustus- ten hinnalla sitä olisi saatu nse- anipiakin sellaisia, kun kauppalalla on itsellä metsää. Z)lciset kyläntiet. Läänin kumernöörimvirasto on määrännyt maramaaniittari Juho Saarelaisen tekemään ehdotuksen titä, mitkä tilat ja miten suurella manttaalimäärällä hyötyyn näh- den olisimat melmoitettamat knn- nossa pitämään aikoinaan hätä- aputyönä rakennettua Kuopion kau- pungin ja Nurmeksen kauppalait mäkiseltä maantieltä Rautamaa- ran pitäjän Alaluostankyläan joh tamaa kyläntietä. Riihi palanut täysiueeu Ilo- mantsissa. — Murhapolt toko ? Uöllä t. k. <! p. ivasten kello 12 syttyi Heikki Turpeisen, Ilo mantsin Putkelassa, riihi pala- maau ja paloi lyhyessä ajassa poroksi. Riihessä oli juuri ahos uiivamassa ja sitäpaitsi kahden edellisen ahoksen jymät ja pehkut. ' yivät saatiiii kuitenkiu pelaste- uksi, jota mastoin ahos ja peh- kut jontuimat tulen saaliiksi. — nlen irtipääsy on toistaiseksi tnn- tematon ja epäillään mnrhapolt- oa, sillä riihessä ei ollut tulta sit- teit kuin edellisenä aamuna. Kun muutamat nuottamiehet, jotka tä- )äu aikaa» palasimat nuotalta, tule» hnomasiivat, oli tuli ainoas- aan knimamassa olemassa ahok- 'essa, joten on luultamaa, että joku pahansuopa on tulen mirittä- nyt. — Riihi oli »vakuuttamaton, joten mahinko on sitäkin tnntn- ivampi. Sunri suonkuiwaus- ja järwenlaskemishankc. Jo pitemmän aikaa on eräillä yksityisillä Onkatnon ja Hammas lahden kylän asukkailla ollut mie- lessä, että mainittujen kylien >vä liset suot olisi saatamat kuiiva tuiksi. 'Nykyisessä mesiperäisessä tilassaan omat ne »vain esteenä snoiviljelysyrityksille. Viykyaikaisessa karjanhoidossa karmitaan hyiviä rehmvaroja Biutta niitähän ei saada niistä luonnonniityistä, joita esi-isämnie mahdollisesti satoja ivuosia sitten niityikseen raimasimat. 'Ne kyllä omat kasmaneet aikanaan hymää- kin heinää runsaasti, mutta niiden aika on ollut ja menyt. Ne omat muuttuneet sammalta ja jussik- koa kasmaiviksi, taikka omat sois tuueet mesiperäisiksi happamiksi rämeiksi. Katkerana totuutena uusiintuu muosittain heinäkato luonnonniityistä. Heinän saanti on eneininän arpapeliä. Joskns erityisen hymän ivuodeu sattuessa ne jotain antamat. Nämä mmi tantat miiltaukset riittämät »var- mentamaan sen tosiasian, että on aiivan mälttämätöntä ryhtyä ivil- jelemään entisiä Inonnon liiittyjä ja mesiperäisiä soita. Jos me saamme paikkakunnittamme löytyivät suo alueet ojilla kuimatuiksi ja niitä koetamme alkaa iviljellä, niin on ivarma totuus, että ei aiuoastaan tämä suoalue, mtitta samalla koko laaja ympäristö muuttuu »vilje lykselle suotuisammaksi, ilmaston lämpömäärä tasoittuu, hallan- ivaara mähenee. 'Nämä näkökannat omat olleet johtamana alkuna tämänkin hank- keen alkuunpanijoilla. Nyt on hanke jo niin pitkälle edistynyt että alustaivat tutkimuksetkin omat pidetyt, jotta syyttä maamviljelys- insinööri tulee pitämään kokouk sen yrityksen eteenpäin iviemistä ivarten. Olisi siis suotamaa, että kaikki näihin suoalueisiin kuuluivat osalliset saapuisimat tähän kokouk- 'een joka pidetään Hammaslah- den majatalossa 19 p. syyskuuta klo ^ .«! illalla. Kuu joku aita sitten Ontamon järiveii ympäristöläisillä on ollut kysymys Onkamou järmen laske- misesta, mutta joka homma jou- fin erehdyksen tähden on jäänyt rauleeinaait, tulee tässä samassa kokouksessa kysymys Onkamojär- men laskemisesta niidelleen esille. Lnultaivasti monelle tämän jär- men ympäristöläiselle on asia siksi tärkeä että rientäivät lukuisasti amaseen kokoukseen. Muualta Suo mesta. W enäl ä i styttämis - yrityksiä kaakkoisrajalla. 'Nyttemmin on ivenäläislen kou- ujeii perustaminen pantu alulle Kiioenuaivatta. Liutulau kylään on näet lvalmistumaisittaan me näläinen kausakonlu, johon lienee 'arkotns saada suomalaisten lap- ia. Suuria etuja on jo edeltä- )äin lumattu kouluuu tulijoille- Toimottamasti tällaiset hankkeet osottautumat mahdottomiksi. Maarianhaminan snomalaineu kansakoulu suljettu. Tänä syksynä on Maarianha miuau ainoa suomalainen kansa- koulu sulettu, syystä ettei kaupunki ole enää sille aivustusta myön taiujt. Oppilaita on koulussa oi lut noin lö—20, jotka nyt jää ivät kaikkea opetusta maille. Kou ua oivat amustaneet osaksi kaupuu i, osaksi Maariaiihaininan suomen kieliset asukkaat. Sitäpaitsi on koulu Helsingistä saanut<!«»«>inkan suuruisen apurahan. parannutte» sotilasilinapallon tiedustellaan. Läänin kumernöori on äsket- tain lähettänyt nimismiehille kier- tokirjeen, joSsa kerrotaan sotilas- ilmapallon nyt äskettäin Poinme- rista karaniieen, ja pyydetään mahdollisimman pian lähettämään niitä tietoja, joita mahdollisesti "attui siitä ilmaantuinaaii. 5?olerawaara. Lauritsalassa koleraoireisiin sai- rastuneeii, kkiiraasta t. k. 4 pnä aapttiteen lotja ..Armaksen" laima- miehen on bakteriologisessa tutki- muksessa todettu sairastaman ko- eraa. Mies oit ebellelleeit Lau ritsalan kolerasairaalassa, johon hän otettiin heti oireiden ilmaan nuttua. Tartunnan mies lienee aanut Menäjältä tuoduista ome- nista, joita oli syönyt samana päiivänä jolloin sairastui. sukeltaja tukehtunut kuoliaak si. Kun sukeltaja Nuti oli tarkas- samassa ..AHtoa", joka kärsi haak- 'irikou Juustilassa, ei somittua iiterkkiä 12 minuutin kuluttua kuu lunut. Peläten onnettomuuden ta pahtuneen, medettiin hänet ylös. Ruti oli jo ehtinyt tukehtua, eikä aatu uutterista ponnistuksistakaan inolimatta henkiiii. — R. oli noin iO muotias ja naimaton. !^apsi palanut. W. k. 19 pnä paloi Enonkosken Simanalan kylässä mökkiläisen Makkosen toisella »vuodella olema apsi. Äiti oli jättänyt lapsen yksikseen pihalle. Silloin meni se muuripadan luo ja sai jollakin ta»voin sen alla oleivasta wal- ! Nyt saaapunut! .. -> .J ... j Parhaita Durkopp ja Gritz- ner ompeli ikoneita, hiusko- neita, Primus separaattoria ja , kirnuja. Näiden vahvuuden ja työn hyvyyden takaan. Siroutensa ja mukavuutensa puolesta voittavat ne kilpai- lijansa. - Varastossani on saatavana l. myös mittanauhoja, silmäneu- loja räätäleille ja ompelijattareille, sekä kaikenlaisiin ompeluko neisiin käypiä neuloja ja osia, parasta ompelukone- ja separaat- tori-öljyS, polkupyörän satuloita y. m. myy halvimpiin hintoihin P. VUORISALO, joensuussa. suuri valikoima: Naisten syys- ja talvipalttoja, syyshattuja, talvilakkeja, villapuseroja, -ryijyjä, -liivejä y. m. Miesten villatakkeja, -paitoja, -housuja, sukkia y. m. y. n», sekä poikain villapukuja. Sähkötaskulamput ja patterit ovat myöskin saapuneet ja niitä ehdottomasti on paras käydä ostamassa E. AROLAN Vaate- ja Korulsmkaupasla joensuussa, Siltakatu 8 - Puhel. 216. Vesipumppuja (useita' parhaita lajia) LM- ja iiuyry- j Putkenosia, Sementtiä, Kalkkia, m* •«••• « Tulia ja savea, Viskuukoneita, Silppukoneita, Auroja (Lapuan malli) y. in. kaikkia maanviljelys koneita. Rauta- ja rakennus aineita myy keasla tulen »vaatteisiinsa. Saa- »listaan palohaamoisla kuoli lapsi seiiraamaua päiivänä. Haaksirikko. Wiime suuren myrskyn aikana Laatokalla kärsi Kaarosin majakaii lähettymillä kaupp. I. Röppäsen kaljaasi haaksirikon, sillä pohja puh- kesi ja alus joutui »vesilastii»». Hätään joutui onneksi saman omis tajan höyrylaima, joka Hiiiasi kal jaasin korjattaivaksi Pähkinänlin- naan sittenkuin osa kansilastia oli ensin heitetty mereen. Jswolskin ero. Beriini, syysk. O p. Tängl. Rundschau kertoo, että H. M. Kei- sari oit suostunut ulkoasiainminis teri Ismolskin eronpyyntiin. Hä- nen seiiraajakseen tulee ent. lä- iqttiläs Roomassa, Sackunom. IHivolski kulisi nimitettämäksi lä- hettilääksi. Ulkomailta. Waalimellakat Port» galissa. 2 kuollutta ja ky»n»ncniä haa- »vottuneita yhdellä ainoalla »vaalipaikalla. Lyhykäisessä sähkösanomassa on jo ennemmin kerrottu Portugalin maalien tuloksista. Nyttemmin alkaa saapua tietoja maalipäimi- nä tapahtiineista lemottomuuksis- ta, joita on sattunut kaikkialla maassa. Makamimman muodon uäyttäivät »iäinä leivottomuudet aaneen Sabugalin ja Guardau aupuugeissa, jotka sijaitsemat Bei- ran maakunnassa. Kummassakin näissä kaupungeissa syttyi kirkos- a, missä maali toimitettiin, oikea appelu, jossa klerikaalit ja tasa- »valtalaiset koettelimat moimiaan. Sabugalissa koetti joukko miehiä tunkeutua kirkkoon »vaihtamaan maaliuuruaa toiseen, joka oli käy- tetty määrennetyillä maalilipuilla. Täytyi kutsua komppania jalka- mäkeä karkottamaan kirkosta ran- )an häiritsijöitä. Guardassa näytti tasamaltalaisten »vaalimoitto mar inalta. Silloin yrittimät klerikaa- it erään papin johdolla karkottaa tasamaltalaisia kirkosta. Sotamä- eä kutsuttiin apuun ja tuiman aistelnn perästä metäytyimät kle- rikaalit takaisin. Taistelupaikalle [ä\ 2 kuollutta ja haaivottu- uutta. Kaikista maalipaikoista saapuu tietoja samanlaisista taisteluista. Toinen puolue koetti toistaan es- ää iväkiivallalla »vaaliin osaa ot- tan»asta. juuri saapunut monta eri lajia. > «»« l u.seiden tehtaiden parhaita lajia. y. ui. y. ui. inyy Karjalan Rautakauppa. Maanviljelysinsinööri G. A. Stähle pitää kokouksen Onkarnon ja Ilammaslahden kylien välillä olevien soiden knivaushankkees- ta ja Onkamojärven laskemi sesta syysk. 19 p :nä klo V26 il lalla Hammaslahden majatalolla, johon kaikki edellä mainittuihin alueisiin kuuluvat osalliset pyy detään kokoontumaan. Suomen Maalais ten Paloapuyh- distyksen vuosimaksuja vakuutusvuo delta 1910 ylöskannetaan Toh majärven asiamiespiirissä: Lauvantaina ensi lokakuun 1 p:nä e. pp. Ilomantsin Kirkon kylän majatalossa. Maanantaina saman kuun 3 p:nä e. pp. Kiihtelysvaaran Kir konkylän majatalossa ja j. pp. Hammaslahden kylässä maanv. Paavo Kastisen talossa. Tiistaina saman kuun 4 p:na e. pp. Piääkkylän Kirkonkylän majatalossa. Keskiviikkona saman kuun 5 p:nä j. pp. Villalan kylässä maan- vilj. Heikki Silvennoisen talossa ja seuraavana päivänä Kesälah den Kirkonkylässä Mentyniemen tilalla. Perjantaina saman kuun 7 p:nä j. pp. Kiteen Kirkonkylän maja talossa. Lauvantaina saman kuun 8 p:nä kotonani Kemien kylässä. Maanantaina saman kuun 10 p:nu e. pp. Pälkjärven asemalla maanvilj. M. Sihvosen talossa. Tohmajärvellä syysk. 7 p:nä 1910. Alfred Svahne. asiamies. (K. S. 2 k.) Tientekoa tarjotaan vähissä erin urakalla tehtäväksi Jakokosken asemalta maantielle tehtävällä tiellä ensi keskiviikkona tk. 14 p:nä klo 1 päivällä paikan päällä pidettä vällä urakkahuutokaupalla. Jakokoskella Syysk. 8 p. 1910 Toimikunta. •i Hik'- Talon huutokauppa. Lauantaina 17 p:nä tk. klo 11 päivällä tarjotaan vapaaehtoi sesti paikan päällä pidettävällä huutokaupalla myötäväksi Enon Etel. osuusmeijerin rakennus huutokauppatilaisuudessa mää rättävillä ehdoilla. Pirttivaaralla 6 p. syysk. 1910. Aug. Nygren. J. H. Hassinen. (K. S. 1 k.» Venäjän kurssi on tänään . 268: 40 1266: 66 a /a 8 kk. . . — — 288: 60 Ulkomaan kurssit Lontoo a/v. S kk. . Mk p. Mk. p 25: 35 25: 19 25: 03