N:o 103 — 1910 .KBSKI-SUOMI Sunnuntaina toukokuun 8 pm& maalla on otturijsuttui, nimittäin ei ia moaml-A yleinen liikkeen mälittäjinä «oat oiemaSsa koko kansan taimetta ja hyötyä tvanen «sskä sen lvuoksi raken- nettomat ja kunnassa pidettämä: ^val tion »varoilla, on oikea ja muutenkin paraiten omanlsa mismään tarpeen mu- kai,'feen kchiM>kseen kiMnykscssä oiciral- la lainsäabäniöalailla. Walickunnusja on kuirenkin MM lausuim se niielpi- de, eiiä liemeko olisi pysytettämä pää- csialluftSli paitallisena asiana «<j järjes- teitämä jollseenkin sen ehdotuksen lnu- kaisosli, Koka f?jöC.t)i> 1907 muoden voidiopäimille annettuun arin. esityk seen. Valiokunta huomauttaa tässä kohden eräitä käytännöllistä Ilkkoja, jotka wa- iiokunnan mielesdä myöskin puoiiawat «sillä oleman kysymyksen lärjestämistä sillä takvoin kuin eduskuntaesityksiin si- jältylvissä oifetusehdoiuksissa on edelly tetty. Maanteiden rakeniamiseir ja kunnossaptdcM siirtämisellä wal::on «fiakfi olP nvmittäin moitelramisja ne «dut« «tä maaniiet -saataisiin tvaltion toi- mesto järsestellmällisesli ja tarkoit.uk- yemnukaisesri rakennetuiksi ja kunnossa pidetyM; jekä että tienteosta johtmva rasitus iasai- sesn jakamuisi eri paiökakuntaln wero- welwollisten lesken. Keskimääräinen kustannus kilomet rin Pituisen maantienosan kunnossapi dosta w. 1903 on komitean laskelmien mukaan noussut maassa keskimäärin 110 «M 33 p:n. Kaikkiaan armioitiin vuodelta 1394 maanteitten ynnä n>i- hinkmiilmvain Main ja lossien kun- noSsapito kssän aikana setä kusrannuk- set lumireen vxidosia, lumen luonu §esia ja yleisten tckdviteitten wiiloi:ta- misesia 2,334,103 m:tsi 39 penniksi. Kun on ollut kysymyksessä tienteko-- rasuuLsen siirtäminen tvaltion asiaksi, on yhtenä «syynä sitä »vastaan esiintuo-, tu, että tierasuuksesta aiheutuivat me- not nousisivat nykyisiä paljoa korkeam- miksi, koska kustannukset juurem» ista töistä tck^mat lMaltion kalliimmM luir v.ca teettömi nä. S&rfiaTuiru luulee kuitenkin, että woid<. >. eräitä ehdotettuja keinoja : «n luultamasti saamuiiaa se, että l..ttekorastrus ei waltion Mastattacva- na tiliisi kalliimmallsi kuin rientekolah- kojenkaan suorinamana. Jos ntoon= ici-tten kunnossapito jäte:ään maalais kunnille, jotka se lähinnä toimittajat siettamaiinsa tiehallitusten kautta ja jos käyietään urakkajärjcSiclniää yh dytettynä ennen makika.arjouksia loi- mitettamiin feiffopetä:fi>n crwio:mU sim kunnasisapibon kustannuksista. niin avlvclee Maliokunta wal ion locinau l;htä hymällä mones.yksellä kuin ticitt»- kolahkoikin, käyttää hymalieen eri paik kakunnissa saaMutetkua asiantui!l.':n:is- ta. Täten tvoidaan myösNn ivalttaä uusien waltionwirkojen p'!uslan>i:,en Ainoastaan siellä, missä liikkeen suu- ruuden tähden, niinkuin kaupunkien 111 tärkei-mpäin rautatieasemain tn: satamapa Akkain läheisyydcssi', maantien kunnossapito waatii niih:> synti?mien w'lojen korjaamista tviip.Mättä tai :awallisra kestämämipää ja siis myös kin «kalliimpaa rakennustapaa, näynää oitlvan tarpeen cisetiaa m.iuuanna n^l- ticn työnjohiaj-a, koska maaniiet ir 1= laisilla paikkakunnilla wo daan ehkä edullisimmin Pitää kunnia Malticn lvä.iitömän toimen kauna Muualla tulisi sitä mastoin ma^rtciden kuniios- japito annettawaksi urakalla joka me- r.eltelytapa on yleisissä töissä osotlau- tmru-t edullisimmaksi setä lyön antajalle <t ä lyön suorittajalle. — Maantieme- nojen kokonaissmnman or maliokunta saanut 5,000,000 markaksi muoöessa. Myöskin on sanottu et.i.^sos inaan- ttiden tekeminen ja kunnossapito tu- l-fi yhteizeksi koko maalle, niin :a>iia «vaikuttaisi toiselta puolen sen, että iraadittaisiin useita ky.cuma juliste- :ui>ksi maairteiksi j» niiden kunnossapito sl-en siirreiyksi waltion kustaiiuetia- Niokst ja että toiselta puolen, eitä ivaa- :imuks«t teiden wnnosi.ipi:oon nähden iulisitvat suuresti kohoamaan ja kus- tannukset silläkin toivoin enenisilväi. Daliokttiman mielestä saattaa kuiten- kin toiwoa, että, kun kunnallislviran- omai^ tulemat huomaamaan, zuiten- kä waatimuslen liisääminen maantei- ien paljouieen ja laatuun nähden rn omansa lisäämään myös?'.t :iewslwol- !isten wuosimenc^a, tämä on olewa omaNsa saattamaan tvaatimuksc: maan- t^den ja niihin kuulmv?,i laitoLlen rakentamisesta ja kunnossapidossa koh- tuullisten rajojen sisälle. Vaikka yleistä kulkuyhteyttä wäl:t-- jämien maanteiden rahtitaminen. ja kmnossapito niinmuodoi l on kaisotlu kuulmvan »valtion tehlämiil', cn esillä olcwis^a eduskuntaesilzssisii paikall'- siin eli kyläteihin nähden ^'etut:u sille kannalle, että paikallisiiet edelleenkin jäisimät niiden tchtämiksi j.i kunnossa- pidertÄviksi, jckka sellaisia :ie:ä iar- wii^ewa>t ja siitä hyöiymät. Kuitenkin olisi niissä paikkakunnissa, missä maanteitä puuttuu, niinkuin maan pohjoisimmassa osassa, saaristossa ja muissa <syrjäsetiÄuissa, :ai kun asian- haarar muuten tvaaiimat paikallistei- dcn aikaansaaimista. .raltioivaroilla awus:Ätcttva si:en, eitä sellainen tie harkinnan mukaan joko kokonaan Iv.il- tiomaroilla tehdään tai ien rakentamis ia wa?tioawulla helpotetaan. Valio- kunnan enemmistö ?j kuitenkaan ole pttänyt paikallisteiden siir:ämis:ä wal- tion kustonnetlaimiksi ^ainakaan n? id a mchdollisena. Mitä fiuen tul;: wä- henrmiÄön huamauttain.ian tienteko- raätirksen späiasaisuuteen. ei enemmis- tö ole artvelluit siinä kohden oleman pelättämissä tvääryyttä. Maitokunnan enemmistö on niin- muodoin päättänyt puoltaa hinväksyt. täVÄsi wähäPÄöisiä muutoksia lu- kuunotlama-tta eduskun:aesitysten te> kijäin ehdotus!en kanssa yhtäpitälvan asetuksen teiden tekemisestä ja kunnos- sapidMa maalla. MÄmistamia toimenpi.-eitä Marten Ö _n. huomanttaa waliokun'a, tarpeen -r-tttÄva wäliaika puheen-: olewan ase- tulsen jtÄkaifemisen ja Moimaanastu- mison wälillä, jonka siir.ymisajan ku- luessa maantiet edelleen ^wa: kunnoS- >apidettäwät Manhan järjLielmän inu- laan. Täiä Marten ei maliolunia kui- icnkaan ole katsonut asetukseen nlewan otetiatva erttyisiä määräyksiä, mainitlu tehiämä kun woidaan hi'.lii!uksen toi* .neÄa ilmanlin saaöa f:tjrnciutfi. Ltoska uudistu!!jen toimenpanoa >rar- ien 'tavpeellisei wabn:sia.wti' lonnciipi-. teet »vaalinevat noin folincn iviiodcn ajan siitä lukien, jolloin aseius tulee hallitsijan waHwiL-ta>!nana suiaiAn^ksi. niin on näyttänyt sopi:va!:.i. ct:;i aika asetuksen »voimaan astumiselle määrä- tään 1 päi>wäksi tammikuuta 1915. MaltakunitanlamsiiSdiintökysymys eduskunnassa. ■ ■ vrnYm Eduslkunnan eilisessä kello 11 aika- lä on maa, jolla on sellainen eduÄunta n«ä)a istunnossa oli ensi kerrail esillä I kuin Suomella ja joka taloudellisesti eduskunta. Täysistunto eilen kello 11 aH. Puheilta jahti puhemi.es P. E. Stvin» huftvud. Ed. Koskinen sai sairauden takia lääkärintodismksen nojalla toistaiseksi rvapautusta istunnoista. Uus» atm. esitys. Senaattori Hesiainoff esiiielijänh- teeri Degevho>lmm seura^nana toi eduskunnalle (nmt. esityksen jäämistö» tverosta. Maltakunnanlainsäädäntö. Esiiiettiin perustuslakilvaliokunnan mietintö asiasta. Puheenmuoroja pyi)- dettiiin heti toistakymmentä. Selostus kezikustelusta on toisessa paikassa leh- teämme. perustuSlakinvaliokunnan ' mietintö tvabtakunnanlainsäädäntöä toÄclvasia asiasta. Puheemvuoron sai ensiksi ed. Me cheli n (ruoij.) lausuen aluksi toilwowansa, eitä • eduskunta mietinnön HYttMsyisi. Sen sisältö on kielteinen.. Mietintö on laa>ja, mutta s^lityskirjelimä, joka on lokonainen ku- dos wäävisiielyjä, on sea waatinut. Niistä periaaneilsta, j^oita meillä owal tvoimasisa, ei se-lichskirjc.mä tahdo tie- tää mitään. Tahdotaan hävittää wal- tiosääMömme ja kielletään koko Suo- men oikeus. MaAiosäÄyt oliivai ano- muksessaan 'laiiMvastais^rii toimcnp:- deitten Poistaiinisesta wedonneet m.m. korkeampaan maailmanjärjesiykseen. SÄityAirjelmä käyttää iästä janoitta, tatvasta kieltä, josia selmiää, että sen tekijät kieltäwät kaikki simcellise.' peri-- aatteot kansain kesken. Cu setoää, ei tti jämä woi antaa hymiä tuloksia eikä edisiää waltakunnan todellisia etuji. On tehty ehdotus, että eduskunnan olisi M uit ösitettänvä uusia- perusteita suhteittemme jäejestämiftksr, jotka sit ten tavkistetiaisiin molemmin puolin. Sellaisen ehdotuiksen totuttamisella ei nykyoloissa kuiltenkaan olisi miinan toiweilta skkä sitä nylyisilli Maltiopäi- willlä okiisi ehditty suorittaa. Ed. Jonas CasirSn (nuors.) puhui sitten: Wenäjän pääministerin ehdotuksen luonne kmvastun paraiten eräisiä j>elityskirje'l>män lausunnoista. lja henkisesti Pyrkii Äeonpäin kansan waltaisöen periaatteiden pchjalla. Miutasi niihin tuhotoiinenpileisiin, joihin Meiläjjän taholta on meitä tvas- jaan ryhÄytch: uusiin weroihm, .rauta- teittemme »HdiStämiseen ^venäläisiin y. m. ja ^meidän sisäisiä wapau'ksiamme wasiaan tÄMttyihin rajoitusioimen- aZattÄemaan ja huomaamacn afiam- waa jokainen, ken kerran on aatokiiz. säänkin wain kohonnut yläilmoihin kat- me oikeus. ©d. Virkkunen (suom.) kiin nitti erityistä huomiota siihen selitys- kirjelmän kohtaan, jossa rohkeasti seli- terään, että hallmsijain juhlalliset lu- paukset ja tvakuutukset envm mitään merkitse. Tällaiselle opille ei tähän asti ole kulkaan meidän Macejamme rohjsnnut waätia juttisuutia. Kansal- liamme on ollui kunnioitus ja järkäh- täniäiön luo«:amus hallitsijan sanaan. Jo Ruotsin «vallan ajoilta on juurru- uut 'iasmjs, mä hallitsijan on oikeutta ja toiumta puolletiawa, mutia wää- ... N)ytlä ilarieliMva' ja poljet:awa. Epä^ ^ m" ^jcla ^ ^ f|jti r ,r f^' •« M.T HM, Mnistanpee! een ja siinä luh.eesia teh- ^. u ' ~ T '' r 1 . . 1 ia luidvannut. se on aina tychin olottxilun. Huoinauttl. myös/ kuiMa sosialistien taholta oi: oawis- iteitu Maisten taaniumuksellisten ai- ikain tuloa, muita eduskunnan por- ivarillinen eil-emm-islö ei ole tahioilut lkäy.itää otollisia aikaa kansan tohoila-- miseikisi ja Isien, taloudellisen aseman pa rantamiseksi. Lausui jyivän «vakau- ! lotmnut kantamaan huolensa malta- ^ istuimen juurelle ja saamaan hallitsi- jjalta aPua.ja lukea. Wii.tasi 5lustaa Maasan sanoihin hänen antaessaan Suomen suurirlchtinaskmlnaksi lem- mikkchajolleen. Hän nimittäm sano» tekemänsä sen, jotta maan asiar ja :ar- Virallisiay.m. yleisiä uutisia. — Httvoshoito-opetukscn järjestämi nen. Kamirea, mikä on aseie.-i.l iaaii- maan ehdotusta hewoshoi«o-opetuksen .MestämilM maassa, on asianiuniti- ja(si kmsunut eläinlääkäri Kaarlo Gummeruksen. Komitean jäseninä o- toot toaliion heMoshoidoniieuivoja Axel Alfthan, Puheenjohtajana, inaan- miljelyskoulun johtaja M. luiutajäiloi, eläinlääkäri H. G. Jääskeläinen ja sih- ree^inä Walter Broiherus. — Merimiesten atvustaminen. Ken- raalikutvernööri on senaattiin läheltä- ^toqsiain minisierin kirjelmän, jossa phydeiään, etiä Zuoinen tual• liomvaroista myönnettäisiin etufiitm °Wenä,jän konsuleille waroja suomalais- ten merimiesten aiwustamisla ivarien. — Prokuraattori ja painoylihalli tus. „Mailoiaous"-lehden julkaisija, agronoomi' U. Hirmensalo on sen joh- dosta, että painciylitMiius. kieltäychen kä!si>tl>elemästä yllä main>:usra lehdestä tehtyä julkaisuilmoitusta, on »vaalinut lmvan haMimista Painoylihallituks- selkiä, Pyytänyt Prokuraattoria ryhiy- mään loiimenpiteiisiin, c.tä painoyli hallitus Wel>woiieti>aisiin ottamaan mainitun juCäipmisibmoituksen huo- mioonsa. Ällä olttvan johdosta on prokura.it- torimvirasio ivaatinm painoylihalli- ukselta selitys: ä. Kuten tunnettua, on w.t. Prokuraat tori aikaisemmin Maatinnt Painolialli- tuksen selitystä toimittaja E. Salmi- sen prokuraattorini ra Si olle teke:nän !waliiulksen jvhdostu siitä, enä vauio- hallitus oli kiMälMMi antamasta hä- nelle toöis:usÄi> tehdy&ä ilmoir.iksesia joka koski Makauslchden julkaisemista !M siitä että Painohallitus oli mää- ränrcht tekemään asiasia anomuksen. .Lausuntoaan ei painohallitus.Niillä ole antanut. — Majoitustariffi. Tammikuun 13 p:nä 1882 annetun, soiilasinajoi- iMsen suortttalnlsen perusteista Tuo- messa koUeman asetuksen mukaan, sel- laisena kuin se kuuluu heinäk. 22 p:nä 1397 annetussa oseiukiessa, ivahivis- taa asianomainen keisarikunnan Miran- omainen mvijoitustairisfin Li tvuoden a- jaksi niiden »vuokrahinlojen mukaises- ti, jotka senaatili ja kenraalikuivernööri kunnallishallitusten tiedonantojen no- jolla owat hl/mäksyneei eri kuntia .ixu- -jen. KunnallisMituZten annettua tar- peelliset Mnvitiilkset. lähetti senaatti wiime wuoden elo!uasia ehdotukicn majo^itus-arisftM kesäkuun 1 p:n 1910 ja kesäk. 1 p:n 1916 mäliselsi ajaisi kenraalikuwernöörille, joita lämä n'.i- «nisleritvaltioMeerin kantta >toimittai- si sen keisarikunnan asianomai>elle mi- nisierille, Kuitenkaan n snlaattlle »vielä ole saapunut ilmoitusta siitä, o- ivatko keisoriikunnan mirauomaistt ta- riffiehdotukjen lvMvistan^t. Tiämän jcchd-l^ta' j-a nyml^len tariffien woimassaöloaika Pian paat- ihy on senaatti kirijel-massä kenraaliku- wernööriliä tieiousiellut, onko hänen Puolestaan olemassa mitään esi-,-a sille, «ttä nyikyiset tariffit jäÄvat wvi- maan »vielä kesäkuun 1 p:n jälkeen, ellei uusia variffeja siksi ole ivahlvis- teÄu. muchv m M IMjA, -mj- - «ff. f ? Klwni " .ie irvfn. fiHnt suhle^seen omat Venäjän se kansa, joka kituu byrokratismin kah leissa — toiwoo meille hylvää Mialla kun se t0iwo>o itsellven »vapautta. Tällä hetkellä slisi meidän läheietiätva t>er- ^vehÄ>)ijssmme tälle W enä jän kansalle. Ed. Ingman (suom.) huomautti, ottä joiainen, jcila lähammin tutusluu la>k^hdo>tUlseen ja selityslirjelmään, huomaa, kuinka epätotuuociimukainen se oir. 0iäi)jtaä siitä, e.t'ci liene tar koitus ollullkaan 'laatia lak.ehdoiusta elämää ja sen tarpeita morten, waan lackia alinoasiaan leoria. .Vertasi seli- tyskirljeknää Palvin liulliin ja marsin- kin erääseen löl)0-lmvulla, siinä mää- Ne eiwat jä>tä epäimarmuuteen. mille r ' ,tl 'ii- ° ,n pcrus^lomaton ja aiheeton. kannalle pääministeri on asetiunut. Puhuja siiteerasi eräitä lällaisia kohiia. Niissä tvsdviaan muodateiun ivenä- läisen weren oikeutukseen Suoden itse- hallinnon kumoamiseksi. Tuoinen scli- letään olesvan wa>in maakuma, jonka asiat waidaan järjestää niinkuin l)alu- taon. PerustuIlakiwaliokunnan m ie- tiniiössä tällaiset Mäiltee: kumoiaan. Tämä lakvehdotus on jäterin myöskin duumalle. Ne, jotka omai näin mene- lelleet, omat tienneet, mitä wkewät. Suunnitiolina on kamala. Ensin duu- man amulla tuhotaan Suonieil iisenäi- syys ja si.lten häl!vite'ä.ii'. duuma. Jos duuma aKsiuu tähän tuhotyöhön, on se sellainen teko, joka hoijuttaa sen oman olemisen perusi'iia. Nöe saatain- me kuÄoMn uskoa ei itseinnie, »raan Menäjän wuok!si, että dunma ei alenna iilseään Suomen iltsenäiiyi'deii .mestaa- jaksi. Mutta jos kuitenkin tämä uskc pettäisi, ei niiden, jotta m^dän tu hoamme toiivoövat, ole ennen aikojansa riemuiiliama. Vääryyden :eot kohdis- tumait lopulta kuitenkin sen harjoitta jiin. Wiiltasi Beltzasarin keinurhin jo nächmättämään käteen, joka seinälle kirjoitti tuhon ennustuksen. Puhuja buomaut i ieriälkeen ka.iiunni^e kesiä- hallitsijat täi)dellisesli asetiune^t. ! Isl mi:o Lesköl)tetliin kio 4,10 i.p. ja jatketuin sitä jälleen kio 6:Eja. i Kun useat ehustajai oliwar puhu- neet, rYhdHMin äänestämään, jollom ed. Muol^oen wastalause hyläliiin 137 äänellä 40 masiaan. EÄ. Ny- berghin tisäi/sehdZtus hipvälsyunn huuloäänestljksellä ja samoin yksimieli- isesti ed. SöderhÄmin ehdo:us, «:tä eduskunta itäysi-istunnosj.i tarkistaa Nia-otauslirjclimän lepulliiessa muo- dossaan. KeÄus.etu qsiasra Paätlyi klo 8,25 i.P. ja ään^siys klo S,iO i.p. Istunto päättyi klo 9,25 i.p. n'stä koet.:,'cmuiisis:a lausuci:, eit"e : ii saa sortua ja lviittas» Unkir: i la n- 'ian wa'pausi<>!Sieluun. Aa.iiamme ju- kivaiilsuudesiä olemme edesirasiuussa menneille polmille samoin kuiii tule- millekin ja omilletunnoilleiiiiiie. On olemaZsa toisiakin Moimia k'i>n je. joka in Pistimien kärjissä. Cn siweell.stä w o im ia, jotka lopulla elva. ne lroit- -cVetvaSsa epätasaisessa taisielussa. P:ja huomauh.i .iauiien hallitsija in lkansaillemme antaiinista juhlallisista' avaliiurutsista ja sii ä taivasla, jolla selttiMirj^mäsjä nä.^ä lvaluututsia selitellään. Edeilleen osoittt p:ja laa- japeräilsesti selitlMirjetmässä oleivia risiiiriitoja sckä historiallisia että lain- cpMista päristelyjä. Ed. Home n (nuors.) puhui laa- jalii oikeuiden taistelusta ihisiorian ilulussa huomauttaen, etr'ei sananparsi »heilikö sortuu, llväkeivä moitiaa", pidä paitkkaaiilsa. Ed. Setälä (nuors.) lausui, eitä la>iichd»:us on täynnä epäselmyyttä. risri^rttoja sa qpämääräisMta. Siinä puh ui a an Cjfinn. i)le i sival:attl.ii na ll i.i.es- :a laiiisäadännösiä, mu::a siinä on la- lichdotus ainoastaan Suoinca ivartcn. ArmosdÄi cbcflccn lakiehd.^iulsen eri dvajanai!suu>lsia, huomauttaen, eriä sel- Minä siinä on ainoasiaan se, .minne näyt ään iMuiäwän. Ehdotuksen si- ja miimeistcly.in n-<armaankin on tä»' sälliylsenä on, että Suomella ei ole nii- ^) m )t uihraia PÄjcn^ aikaa, ivucjikan- tään oikeutia ja jos sillä sellaisia oli- l^ n h miu maa ja työtä. ... . .. . ' .. .,i Mui:v lu,okaamme eri?oish'.iomiom- "k.n. ui>n on se irlla otei.ama Po.s. inuutami^in näistä teokiis^a: Venäjän kansalle Pitäisi olla tunnettua Saloseudun rauha on tchsipai- laiiiista iväärisihyisiä huoii.malia, et- noineii taideteos, jollo epäilemä - :ä Suomen konsa :j pyri ukkonaisoen tä on lpl)s>Ivä a^vo kansallisessa waltioasemaan. Se pyrkii ainoastaan iaiicessamme. Edessämme on snlhän- t t „ r . = , . • _ kaun:s .kcs.iluVmalainen faloicuru. ;cl= KT" ^ «?' tafeoD»m. li.luF,<n lippua, ©e fiKtn loytta- rfl [[ a g^von uutisajulfdci; silmäm mään sitä tvhiäwää, joka sillä on maa- eteen lja jsellaisena kuin hän on itaum sllivisthHisto>riassa ja joka tch- tottunut sitä kotoisella rauhan- Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. ZMmMii. Jonas Heiska :arjoaa tässä nÄittelyt >i itses:ään ja tatteestaan mitä miellyiiäiviinmän ko- konaisku-.mn. Olemme edcllä huo mauttaneet hänen moi,!l'ualiscs:a tuo- tannoslavii ja iekn^isiaiieellisesia toiiurui^vsia. Hämmäsiiitiäiväilä su-- j mv uudella käsiiKlce erilaisia ai hettaan. Monet nnsä näiitämäi suossa ltuokiossa wäl,ittömin inspira- lioonin jh)ni,l!ttäinibä, jcllaiseikiu teok set, joiden tasapainc>i'seen sommit.eluun täsoä, jos Suomen kansa tuhotaan, jää ilolla atolti ihailemaan. Koske» ^aulu aihetta. mint.tn lfuifiTmwiAri<in sclemaan ihmiselämän kchityseä koske- mattoman luonnon helmassa. Taulu tarjoo katkan mielikuwitu?» selle wapautta kaihomielistin kotirun- nelmiin, ma^Äaa eieemme jalon asukkaan suuremmöisen uutistyön kos. kemuitomain korpien keskessä, kaunii» den sisäjäaviemme poukamissa. Tämä taulu on keskisuomalaisen erämaan historian kaunis tarun-aihe, joka wielä tänäkin päivänä todelliseim on ilmi edessämme, maikka emme si :ä tunteet- toinilla silmillÄnme useiiikaan de nä- 'kominä-mlme. Taulun stii. soima jo hie- no.hi-mlmeän harmahtatva maalaustapa soinnuteltuine wäreineen on omiansa antamaan iälle iaideluomalle juuri sen kansanomaisesti, melkeinpä muinai- sesti keriotoan M,yn. jota on ikuista- liva fen arnmn. On ivahinko, jos tämä taideteos jou:un pois st>nn>mäseuduil» taan. -Sen paikka olisi jonkun Iymäs- kylän koulun rscmman luokkahuoneen joi juhlasalin seinällä, joesa se woist heräiiää nuorisoja puhdac»-., kolisev- dun railjkauden tunnelmaa. luommoi- sena ttluhaAisen ehjätunnelniaisenahan ioiwosimme kauniin Keski-Tuomemme saloseudun säilymän, tuomnioisina sie- ^utkaina sen uura>den, rauhalliÄ-» asukkaiden! Mieron tiellä on surullinen elämän- tarina ihmiselämästä. Pakkassäällä yk. sinäisiä takvipo>lkua ta'.ival:a.: kaksi re- paleihm pueivua poikasia. Isompi — massa ktMnienen kormilla — astuu edellä ke^älaispussia kelkass» wetäen ja katse »vakaana «teenpä'» <ähystellen. Piencmpi — liekö neiisenkään täyttä nyt — kälvellä läiystelee meljensä kin- tereillä isÄvainajan 'so latki silinäkul- mille painaneena ia konttaina kastä houlsun^aZkuihin painellen. He owat ylsin koleaan, lkt^mään maailmaan hei- jetyt, niinkuin siemenpuina Niailla ole» ivat llvaiivaiset koivvun tai levän tai met, jotka taulun maisemaa taustatvat ja >jääli)neiiiä tuulessa luusten raih» nautiaan ratijiiKvot. Ainoat muistot Miichemmisiaan on pojilla: eillimäi- sellä isän wanhuultaan likaantunut re- paleimen «ta.lki, joihon aii* on iviherta- bäsiä hamee-siaan paitkoja sinne <tän» ne ommellm: jälkimmäisellä julman isot saappaat ja lakki. Äidin hameesta lie koio.sin Housut pikkupojalla. MMyiset taikinliepeet ia repaleiset hou- suntaskui ei»M tarsea poikapoloisen kohmettuneille kätösille paljonkaan koioista lämpöä. Värjötiämä säälin- tunne Pakosiakin -maliaa inic-len näitä mie?olai>sia nähdessä. Maalaustapa: iöhenälivän täplikäs pensselillä paines- keleminen ja harmah a.'va kokonais- tun>:u oivat ouriansa lor.ut a käisista- maan. Taulu kokonaiinudesiaan jä> iää pniimxin Imttutiisi.n ka.soiaan sa isclkuriaa i>varmaankin sääumätiömim- mänkin par..!ii:ipiosaisen Pomea. Torpan »kko, on maalattu samaa ^okot<lpaa läyiläen kuin edellinenkin ja waiku'l:aa harmahtamalla wärisoinnu- lukseillaan samallais:a ivakmvaa mieii- ..lca kuin cÄellinen. Ta Imi ma i seman taustassa näkyy harmaa, waiwain>en, '.vaan ehkäpä ennen elinmoipakin iorp- pa mäellä, fosta johtaa lie Meräsälle. Veräjän suussa astelee torpastaan ku- .marahartiainen?vanhus lumisohjuista lietä. Aimon noin kuin hän nyi kouk- kusäärilsenä kÄvelee kaniacn emäsrep- puaan ja kaiijahinikiään, cn hän jo !vuo>si!5audet astollut aamuin illoin työ- hön ja llyösiä Pois aniaitakscci' elatuk- seiva, joka torppaipahasessa ei ole lei- mille lyönyt, ftttimintnätt senjälfcen kuin uuras emäntänsä muutti maitan majoille, eikä nuortamäkeäkään torp- paan syniynyt. Tällaisiin mietteisiin antanee tämä as"oll sesli maalattu m Ml» Makmm "»»f* -o- . , J , . r ... ... keat maet, Ikukiulall ,a har>ut nouteui.it luMamus tukr,i)at|uuie.:n on yllä- ...... Tuktunetsä on heikellistä liikettä ja milä täike n.ä heikeä iukinkaadossa lamat Moimat. Me>llä on uuzl'?llim- me walistuneen Europan yleinen mie- lipide ja myös Menäjän loaltakunnan b'.!iokratis,nin ikeen iH-i Huokaileiva kaiisa, joka sekin kai kerrai' luo tteeniä hartioiltaan ja silloin nn meidiinkin napautemme Päimä koit-ann:. Ed. A r o ka l l i o knuori.» kiinnitti huamioia erinäisiin pään in s:erin se- liiyskirjelmän kohtiin, jolla antamat tosiaisioista irmikmvan. Geiiäjän duu- ■ir-rtn jäsenillä ei liene läyii i jdmiimiä Suomen oikeuksista ia kun pääminis teri selityksessään Meriaa Suonien ase- maa siihen asomaan lvabiäkuii- nassa, jcka ennen on ollur .inuutamilla Mältakunnan osilla niinkuin esim. Gru- sialla ja Itämeren maakun.'. lla, niin on siinä sälattu duumalta losiasioi<a. Duumalle olisi esim. Zvoitu selittää, että Aleksanteri l:n suhlallisesii ioa- Ifuutti, että mitään Suomen la kw ei saa muuttaa .. ... i . toisiensa takaa. Takimmainen metsä^oimal^oasu ja mäläyytiämän sattu> lpitÄma roykeuttaMme kay.awanAUme sinevtää «pämääräisesti, taustanaan wasti kumacdoa. Solalan tukkiineisän harmah:!awa taiivaanraiiia. »leskialan! rinteessä on taion manhus kaatamassa Ed. H a n n u l a (nuors.) hnomaut- mvisämaa lmilkiaammin Miheriää, ja ^i sii.rä ytstnrielisylideslä, jolla Suo- etualassiz y!>si^i>iset kääkkäiset petäiä: t ,r« r,; tummina erottioutmvat lelmnt ääri- f" ** TK. 1 s"' DM. OMa, resfiotaC.., »iifiStSä 'Hen i>kawaan erimielisyyteen ja omien ^masti kaareuiuwa, kalainen ja itu m» kansalaisten epäilemiseen, joka oli ha- lmanlsmermä lahdenpoukama. Vasem- avaiitiaimissa menneinä sortolvuosina. malla etuajossa kohoaa korkeimmalle Nyt ei MM) ketään, joka olisi erimiel- kanemikon punertmna kare kallio,'- " m :.f,.. inmuylä. Saqioimme äsien, elia >alo- a, kun ^ aman taion mieyet oira. tailn . , ic; 1 r „ ' . . . i vcuiu on koskematon. Et kuvienkaan oiteuusmme puolesta. To.w0i p>an Tuolla mase.n m alla kaulai- koi.ttaMan ajan, jolloin venäjälläkin^ ^n ^»aaran rinteellä nniiin fulonfdtoj- aiinetaaii asiallemme tunnusuts ja an».ucit läikkä: eräiinaon asukkaan aikoi- nvtiailsilin meidän kchiityä lakiemme naan tviljeleinä kaskimaa. ..äallä 0l- turmissa. ______ Ed. A hm a-av a a r a (nuors.) lau- sui, ett'ci moi läsitiää mi:en ylcisival- takunnalliset edut niaatisiivat kansam- me hämiitäminä. Sataivuoiinen kehi- Hs on osotianut, että Suomen itse- uäi'Mesiä on ollut ainoastaaii hyo- tyä .Mcnäjän maltalunnalle. On aiman wäärin esittää, etiä me Mihaisimme ja mieroisvniline Venäjän kai'saa. Jos kealla lahden poukainassa on. kauniin kellainen ruislaiho ja ien kupeessa ui- hannoiMa niitl>'maal. Näiden keskessä näkyy lpieni yksinäinen :aloiuökki, jon ka piipusta sauhu suorana kohoaa Ylös komeata iuk>. Puma. Viimeisen kaata» nian kuoliniskun on murhamies anta- nuj tuolle mensan tomcalle kuninkaalle. Näisiähiäen, humis en huokaisee se iv imeisen eloiihenkÄ^sensä ja on juuri tellils.ymässä piukin pituutlaan. K aa ta- ja on l/eiipa.in.uneena helluänyt kir- me^nsä !0iän kannon Noraan ja maä- jätcn 'kaatmvaa uhria a a kouiisianut poi'wensa. Hän on juuri mäistämässä sitä koiitisiuen ^rjään ja juojelleu tä- dellään kaÄvojaan. katseessa ilme: ,.Zi>ipa>)eekihan tuo ok^a?" Momentti on nvesiarilliscsti osa-.tu. — Taulu an- ta.st aihetta moneen uiietclmääii sekä metsän omistajille ja ei»cmistajille, ei:ä tulkkilpImoille ja rauhallisille ittra- sän il>ail isoille, mu ti a jättäkäämme iällä kertaa muut mietteet sikseen. lakeiseksi »Li kcko komean maiieman Mutta onpa tässä laulussa wielä erikoinen huomion esineensä. Etualas sa on PunenaSvalla Maaria nnppylällä olaivalle Tovkealle kimelle kasvunnut lahdessa rauhaill!ses:, l>epääwän mö- »- w »u°k.mmn «« ... °lw». I°..k«n l suostumusta. Tällaiya toMiioi'.a esit- ran nurjainieuiiH.ta >.maaiitunui. larkastelee luota tutiua seu- NmAlä Äisi 'pääministeri -mene:ellyt' nim on ise >fahtutmt siitä, eitä Wena tua. Hän on nähiämästi kämäisinl suuren Mallakunuan fjuffi:uficn ^hjaa- jän mi!i^aivalta on kaikin :awoii> koei- san armon mnkalisesti. P:ja ivalaisi tanut äijsynää kansaan,mc ja knln-ää Mielä laajaÄi ajsiaa eri puolilta. I ranne 'wi.hamielist>yttä. Mnöiäin.cli- Et). Tokoi (sosialisti) kiinnitti ^ syyuä ci woida ruoskalla saaw>itlaa, huomiota isiilheir seikkaan, enä näin, sanoi puhuija kuullee n >a olema,: jekuää tärkeästä asiasta on pyydetty main wallai>lp!täjilllck:». 3^ he «.i-.iitiitnxxt cÄuUuimaii lansuiitoa. Snoinen kan- > lailli'suu!>eii tieille, tul.um^i i)f huo- san eidmkunta ei Moi iuosiua tällaiseen ^ niaamavn, f ui/n ka Pian mä!i: saa wal- itsmnurhakekoon. Perustuslakimalio- ^an l^iyiväisPzs ja raikau.-. Ed. Pietinen (nnors.) lausui, että tämä mietintö, jos se saamutiaa yksimielisiä wastakaik''a kautta maan. on saanult aikaan sell>. > 'N ylsimielisyy- den .sisäänpäin, että ien parempaa ei Moida toidvoa. Täll«''>en yksimielisyy- den täytyy saada n siuStajammekm päin, kiiriskellen ja laSkeutue.i laajaksi Maalaustapa oii naturalistisen luon j jtsmnurhakekoon. Perustu kunta on ylsi mielisesti yhlynyi pon- . teen, jossa lausutaan, eiti eduskunta !ei woi Mdettljä lausuntoa antaa asiassa, jossa sillä on täysi pääilämis- oikeus. Wenä!jän taaniu.inuisellisen hallitusjärjestcknän Perusteihin ei mahdm että »valtakunnan mjojen sisäl. ncllinen j<v koko seos kunnollisia, val- misla lyötä. Eipä Pitäisi päästää lä- tck.ään laulua Äeski-Zuoinesia muille maille imaeltamaan. (jatketaan^ A. B. — Tanipereen Teatteri» jäsenien näi>!ä>mös-tä tänä iltana .kunnallista- lolla hu«nau>..aimiiie ivielä. Henkilö- jako on seuraaiva: & orre nto sia, 1-näi>iöliii,cn salolla aamupuhteikseen tarMcaineita eisimässä. Ja onkin hän löytänyt so- pimat airopuut, nylkenyt kormun kyl- sesiä kurchilemy'. kerinyt tuohisommc- loii. vieläpä pi>.ku lytöllcen tekaisiut laulusi.'ennä. kirjoittanut Erik Voqh: siinä taillolla l<wäiessään marjarop- TaiÄeimaalarZ — Wäinö .pellen. Bep- peenkin. Nämä hän on, ällistyn itsekin Po — Anni ^vimuiehio. Pasquale — koi imaisemansa koineuna, niskannut Emil Autere. Cecca — Rittku Paka- kiwen kupeeseen ja noussut kilvelle Moi- rinen. Anronio — Smen Hilden, dakseen mapaaniimin ihannoida juhlat- Masio Rasacie — Waldemar Ztaunic. li sen maiseman siimeksessä, luolia al- Laululintunen, laulu sekainen haalla lahden ipoukaimassa lepäämää ko- nm^elmä, sämettänyl .Haupiner: Nett- tiaan. Miiä kaikkea hän tuolta ylhäi- chen, kukkakauppias — Riikku Paka- seltä paikalta nÄeckään \a m isiä tuu- rinen. Friedel, hänen serkkunn — missä hänen aimonsa askaroinne- Maldsmar Raunio. Lordi Mickelby ivat, -tarkastellessaan kotisamun kor- — 'Siren Hiiden. Boks, hänen pal- kealle kohoamisia tuosta omatekoisesi weli.sa»i1a — Gin il Autere, mökistä, jossa hänen armaansa w:ela Sysikauppiaal, 1-näytöksine» MnmÄareisja oHenelevat — senar- operet^ kirjoiltaMt Philippe