1910 tt:o 1 QusnkillZ s»idlm l B 1910 I^I:cz 1 5suzllki»s ! v' Lurun Lehti Läntisen Kanta- ja Kristiinan- Katujen kulmassa (Vastapäätä TäästSpan^a) toimitus: LlakerraSsa, lolmaS vw, »riStiinaukadu» kul »aaSta lähtie» Läatiselti Rautakadulla. ?ulieUmet: Ilmoitut- ja TilauSlomtori (S a.p.—7 Toimisto (1—2 i.P.) 41 UaS>alo»ttori 74ö Klijapaiao ja taktori iti» tolm.johtaja VL1 ^iluaslMnat; !t.uru<ja PoStit. Koko wnod. ..... L:— 4: — Puoli „ ..... 1:60 2: — Relj. —-W 1:20 Jrtonaitnnmerot S p. Ilmoitusten hinnat: TetSttu «della V p. millimetristä. Tetstts lateSta 7 p. „ Wiyin ilmoitushinta Sv p. vaStantjeSta- LO p. paitsi ilmoitnShintoa. ^urun Lehteä ' seuraa ilmaiseksi luukaujittam 2uomi tmvateytl taalalle. ^urun Lehti ilmestyy tolmeSti miikoSsa, ni mittäin tiistaisin, toorStai- si» ja lauantaisin aamulla. Lehti kannetaan TuruSsa maksutta kuulia tilaaiau totiin. Ote almanakasta. Lanvaotai, tammik. 1 p.: Uuden»»»- deup. Suuuuutat, tammik S p: S. j. uudeuw.p. Aapeli Set. Raauautai, tammik. S p.: Eenokki. Sää-olot Turussa. FsispiivSni tuorstaina: LämpömSSrS: korkein — 4 ali» — 10. ^lmau suhteelliuea koStenS.: 83 ^ Tuulen suonta: Kvilliaeu. Auriako ou paiStauut: Z t. 35 m. Lumea paljut: Sj cm. Hile» perjantaina: LimpkmSiri, tvrkei» — S ali» — 18. Ilma» juhteellmeu loSteuS: 89 Tuuleu suuuta: Louuaiaeu. Äurmko ou vaiStauut: — t. — Lume» paksuus: 17 cm. Lurun Lekti sisältää tänään m. «. seuraavat kirjoi tukset: 1T1V. Johtava kirjoitu?. SalaRuljetnsjnttu: Suurempi jouk ko umpum aseita ja aineita otettu taka- »arikkoon. Sotilastietä rakennettava. Aitbergi» jntta: Kamreeri Rik- terg asetettava oikeudelliseen syytteeseen Kstt?» Klnraalit«w«r«ööritn»- tie» lattanttamisesla: Suomi ynnä Z muuta jäämät kenraalikuvernööri!»!,» nikfi. Aiiyimie» radan repimisyritys: 2 henkilöä piduteily. Asnat» upesmmaSsi. Keuraalikll »ernoöri vaatil asuntoaan melkoisesti korjattavaksi ja uudennettaivaksi, ennen kuin hän muuttoa siihen asumaan. F-rppartt pttse»ikt taitaist» torp- Plinsa. Mnr^ajnltn selvinnyt: Murhaaja Vangittu — surmannut itsensä. H»ni. Thomas Carlylen mietelmä. Aatfaukfin knlanttieen »«otee». »irj. Wille. KnnnunMVitemista. Kirjoittanut L. I. R. Jättiläiskala A. Y. «. GnneNsta uutta vuotta loimottaa Turun Qhden tilaa jille ja ^'stälville lehden Hoi mi tus. Kamreeri Sliikbergin juttu. Rikbergasetett va oikeu delliseen syytte s e e n Senaatti on päättänyt tehdä korkeim- vaan paikkaan esttyk>en tamreeri A. Rikbergm a,etivmi>esta oikeudelliseen lyytteeieen hänen lvarmennuskieltonsa tähden sekä hauen pidättämisestään vi rantoimituksesta kunnes asia on lopulli sesti päättynyt. Asunto upeammaksi. Kenraalikuvernööriä taloa hoitajalle on kenraaliluit-crnöörin kansliasta jaa puvut kirjelmä, jossa ilmoitetaan, että hänen ylh. kenraalikuvernööri vaatii useita melkoisia korjauksia kenraaliku- vernöörinasuaaossa, ennenkuin hän finne muuttaa. M. m. on 10 huonetta uu destaan paperoitava, huonetelefooni on laitettava taloon, S huoneessa katetta vat lattiat linoleumimatoilla y, m. Kirjelmässä sanotaan, että »varat on hankittava ja työt suoritettava niin pian kuin mahdollista! Soti'.astietä raken- nettaiva. Kenraaiikuvernööri oa sotajoukkojen komentajan pyynnöstä käskenyt senaattia ryhtymään toimenpiteisiin, että tie Wii purin läänin rajaa ja Kaitojarven ky- län välisellä osalla, noin 20 unrstaa, pannaan sellaiseen kuntoon, että sitä pitkin täysin hyvin vsi sotamäen kuor- mcrattaita kuljettaa. Esitys kiiraaliliMlrilööli- lunlicn laktanttamijc-ita. Suomi ynnä 3 muuta jäiivat ltenraalikavernSörtSunnakfi. Suomalainen Kansa kertoo: W«ltakun- nanneuvostolle jätetään ennenpitkää sisä ministerin laatima esuys kysymyksestä kenraalikuveraöörikuntien iakkanttami sesta. Neuvoston jäsenet yleensä pno- lus avat tätä esitystä, koska nykyään voimakkaat ja tarmokkaat toimeapiteet vallankumousta vastaan eivät ole tar^ peen. Sensijaan korkeat taantumuksen virkamiehet mastnstavat ehdotusta, kos ka, joS se toteutuisi, pääministerin valta paisuisi liian suureksi. Jälellä jäisi väin 4 kenraaliluiveraöörikuntaa, niit ten joukossa Suomi. Salakuljetusjuttu. Sauri jou»to ampn«a-asetta ja tarpeita otettu taSa- »artitkoon. Helsingin etsiväpoliisi on äskettnn paljastanut erään saksalaisen salakuljet tajan, joka on kuljettanut maahan ja täällä myynyt eri kaupungeissa olemille ase- ja rautakaupoille ampumav..roja ja aseita. Tapahtuman johdosta on takcvarik koon ctloja tapahtunut H els ingissä, missä eri urheilu- j" rautakaupoissa otettiin takamarikkoon muutamia kym. meniä remol.veria ja suuri joukko sa> lonkikiväärm patruunoita, Turussa, missä Aksel Miklundin ja I. Österbl-din rautakaupoista löydettiin jolu määrä vanhanmallisia reivoliverinpatruunoita, jotka viime viikolla oli tuotu Helsin aistä. Myöskin AZiipuriskg, Jo ensuussa, Hämeenlinnassa ja Tampereella on poliisi löytänyt salakuljetettuja ampumatavaroita. Niinkuin näkyy, ei näillä ampuma tarpeilla ole ollut mitään „rlkokseäista" tarkoitusta, koska niitä on julkisesti myyty ja kauppiaiden ikkunoissa näyt teille pantu. Kuitenkin owot myöhemmät tiedot osotta-ieet, että kysymzkjcssä todellaan on ollut aseiden salainen kuljetus ja nyt ovat sitten tarkastetut kaikki rauta- ja asekaupat, jotta on saatu selaille, minkäläisia ampuma-aseita on maahan tullut. Eri ojissa maata on löydetty oikeita makasiiilikimääreitä, karb.ineja ja broivninkeja, vaikkakin väh-m-nässä määrissä. Näihin on myös löytynyt ampumatarpeita. Syy-luun lopulla oli Husquarnan liikkeessä Helsingissä kayny: er^S sak>a- lainen kaupjiamatkustaja Hansen, tarjo ten liikkeelle ampumatarpeita. Liikkeen johtaja oli tällöm tilannut häneltä pie nen miärän salonkikimäärrn patruunia ja pyytänyt saada lähetetyksi ne het mi ten. Timä Haisen ilmzttti nyt, että niitä on jo tuotuna Suomeen ja että monenlaisia aseita ja tarpeita on jo lä hetetty eri kaupunkeihin Suomessa. Milloin niitä o» Suomeen tullut, ei varmaan tiedetä. Marraskuun puoli välissä toi saksat, laiiva „Föhr" Helsin kiin 5 kassakaappia, joiyin ei ollut a oai- mia; jälestäpäin osoitti tutkimus että kavsakuel.it slsalsiivät ampumatarpeita. M.ssä tarkouuksessa ja kuka on maa> hamme salaisesti tuott nu: näitä tar peitä, ei vielä tied:tä. Mainittu Han sen ja myöskin on hän nimittänyt it seään Holmiksi, sanoo edustamansa ham purilaista luketta »Anton Franck." Takaivarikkoon otettujen ampum»< aseiden ja -tarpeiden armo tekee 60 - 70,000 markkaa. Kuuc,kin on jutussa sattunut omi tuinen sattuma. Eräästä liukeesta Kou- ivolassa tultiin myös hakemaan aseita. Lukleesiä ei ollut «aoiistustaiaan Mis tään aseista. Etsijät wähän hömmäs- :yiwät, mutta huomauttivat että olette han saaneet rahtikirjan. Etsijät tiesimät siis jo edeltäkin minne aseita on lähetetty. Onnettomaudcksi menivät kuitenkin etsimään mitä Kou molasta liian aikaisin, sillä tamarat oliwat vasta ehkä tulossa, mutia että rahtikirja jo oli lähetelty, se oli jo tiedossa. Rahtikirjassa oli nu.ii: „Hol!t». Helsinki", mutta liike Kouivolassa ei tunne sellaista toiminimeä eikä ole mil loinkaan ollut liikeasioissa sellaisen kanssa. Tästä syystä on syytä epäillä, ettu tämän aseMun takanu olisi jotain har kittua proivolatorismiä. doin, kun häneltä paitsi 24,000 fran gia rahassa löydettiin äidilleen oiotta manja kirje. Giijeuntsh vietiin kaupun- giriprescttt» wiras:oon kuulusteltavaksi. Äayää ennen mankilaan lähettämis tään sanoi Gujemitih olevansa sairas. Kun hänet vietiin käymälään, surmasi hän itsensä nauttimalla cyankelmmia. Murhajuttu sel- miunyt. MurKaaja «a«gitt» - f rman- «nt «iensi. Se salaperäinen murha Pietarissa jolu aita sitten, jolloin eräs mies hea- getönaä kauheasti raadeltuna löijdetliin Leshtukomin kadun varrelta eräästä ta losta, on nyt selviytynyt. Murhaaja on aikaisemmin kerrottu Gilcivltsh ja a ui hän nyt Parisissa. Haa on nyt siellä »vangittu, ja sitten surmannut it sensä — tuien seuraamat sahköjanomat kertovat: Par isistä, joukuk. 28 p. Andrei Glljewltjh, Lesytukonnn poikkikadulla tapahtuneen murhan toimeenpanija sai ä-ketiain Pietarista 8,000 ruplaa kä sittämän rahacaherytsea, kuten nyitem mia on saatu tietää, hänen muryaa- m.insa teknologian opiston ylioppilaan Pudlutskin nimeUe. Tänään saapui Gil- jei0lt,h panttiin ulosoitamaun toisen 400 ruplaa käsittämän rayaUhetyisen, jouoin häne^ vangitsi venäläinen po liisi. Giljcioitshilla oli telotulta päässä Puri lisra, joumk. 28 p. (Kuje- vitih, joka azui taalla murhaamansa P^dlutjkin nimellä, »angitlna P.elarin taniainmalisen pankin lataiäisesiä ha^» rakonttoriSja, jonne hän oli saapunut nostamaan hänelle Pietarisia lahe etty- sa 400 ruplaa. W^nglltaes'a uykasi Kiljeioitjy ret00lwer>llaan ja kielsi ole ivansa Hiljcoms!,. mui«a tunnuSll viy- Gladstonen Itttt wuotinen syntymäpäitvan wietto Lontoossa. Gladstsnen hautapatsaalle laskettiin ^or^taina seppe eitä m. m. Hollannista, Bulgariasta, Kreikasta, Armeniasta ja suv-ncsta. Miimemainitun nauhoissa oli, kuten Hets. San, kertao, eng anninkielinen kir joilus: »Glud^tonen, pienten kansojen ystamän muistolle." Torpparit pääsevät takaisin tvrppli..sa. Kesällä 1906 tekivät Apäjällä Kar tano^kylan torpparit lakon, jo>de»kin syiden takia. Senjälkeen sanoi karta non omistaja Collin heidät »rti torpiS taan ja kihlakunnanoikeus tuomitsi torp parit torppansa menettäneiksi. Kymmenkunta torpparia valittivat asiasia Turun homioikeuteen ja on ho rvloikeus kumonnut kihlak oikeuden pää töksen, uuden maanmuokralain perus teella. Torpparit pyysimät nyt kruununlvou- din apua, päästäkseen takaisin torppiin sa, mutta tämä kieltäytyi antamasta apuaan; «punsa kielsi myös kumernööri. Torpparit uhkasiivat mennä prokuraat toriin asti ja kun eräs Laukon häade tyistä torppareista sieltä kautta, tois ten kielt^es!ä apunsa, sai torppansa ta kaisin ja sai lviela valtuuden nostaa kanieen apunsa kieltäneitä virkamiehiä »vastaan, on nyt Kartanonkylän omis taja Collin selittänyt, etcä hän luopuu jutusta ja luomuttaa torpat takaisin entisille asukkaille tammikuun puolivä lissä. Asia oa siis ollut riidanalaisena lä« heS neljä vuotta, p^au-M nyt torp parien hyiväksi. Torpparit vaatinevat ivielä korivausta. Wätiluwunmuutokset Turun tuomiokirkko seurakunnassa w. 1909. Syntynyt: 602 miesp. ja K5Z »aisp. — 1,154 lasta, joista 67 mp. ia 7? np. eli 144 laSta oli aviotonta; aviottomia siis joka 8:S. Kuollut: 355 mp. ja 364 np. ----- 719 henkilöä. Syntyneitten lukumäärä ou siis kuol leitten lukumäärää 247 mp. ja 188 op. eli 435 henk. suurempi. Amioliittoja oa vuoden kulu» essa solmittu 333 ja purettu 197, joista 124 miehen ja 73 vaimon kuo lemaa kautta. Sisäänmunttaneita: 887 mp. ja 1,269 np. eli yht. 2,156 henk. Ulosmuuttaneita: 581 mp. ja 742 np, eli yht. 1,323 henk. Sisäänmuuttuneita oa siis 306 mp. ja 527 np. eli yht. 833 henk. enem män. Seurakunnan väkil uku teki jouluk. 31 p:nä 1909 kirkonkirjojen Mil kaan 21,S3Z mp. ja 25,67? np. eli yhteensä 47,61v henk ei. Tilastollisia tietoja eri aloilta. Tilastolliset tiedot ovat hauskoja ja valaiseana mitä oloja, joita ve käsittävät. Niiden kautta avautuvat silmämme näkemään, minkälaiset ne olot todellisuudessa ovat, tm» ver taamme oman maan oloja koskevia tilastollisia numeroita mutden maiden samoja oloja koskeviin numeroihin — taikka kuu vertaamme tilastollisia nu meroita eri aioilta toisiinsa. Julkaisemme tämäa vuoden kulues sa aiaa tilaisuuden tullessa ja kuu ti» la sen myönma lehdessämme tilastol lisia tietoja eri aloilta, koska luulem me semmoisista tiedoista lukijoillemme olevan seka huvia että hyötyä. I. Maamme «äitilnR». Vuodesta 1751 alkaen alettna Ruotsia valtakuuuassa, sohon sillom Suomittu luutui, ensimmäisena kaikis ta maailman valtakunnista, tehdä tark-- koja luetteloja vakilumuSkL vallatun- uusta kokonutjuudesta ja sen eri osissa. Sileä tudetaäu lumka suuri on Suo» men vaktlllku ollut luuaktll vuonna yllamatMlusta vuodesta vltaen. Suo» men väliluku oli allamailnttuina vuo sina seuraava: Wuonna 1751 , . 1610 » 1820 « 1L30 1840 » 1850 1860 1870 1880 , luu" 1U00 1905 429,912 henkeä. LZ2.659 , 863,301 . 1,177,546 , 1.372.U77 . 1,445.626 . 1,636.915 „ 1.746,725 . 1,768,769 . 2,060,782 „ 2,380.140 . 2,712,562 „ 2.892.088 . Muonna 1805 oli maamme kaupuu« kier. vaeStö yhleeusä 49.447 ja maa- laisvaestö 848 917 heuieä. Kaupuu» kiväeStö olt siis silloin 2,50 ia maa- laisvaestö 94,50 prosenttia koko väes töstä. Muonna 1850 oli kaupunkien väeStö 105,4.6 ja maalatSvaeslo 1,531,419 heakeu, jolloin edellinen ol» 6.37 ja jättimäinen 93,63 prosenttia koko väes töstä. Muonna 1905 oli kaupunkien väeStö 398.797 >a mualatsvaestö 2,493,291 henkeä. EdeMneu oli siis 13,79 ja jälkimäinen 86,21 prosenttia koko vaeslöstöStä. Puolen vuosisadan kuluessa on Suo» meu kaupunkllaiöväestö kasvanut ne» liakertaiseksi ja on se nyc seitsemasosa koko väesiöslä. Mermuksen vuoksi maiuitlakoon, että viuotsla väeStöStä asuu kaupungtiSsa noin neljäsosa. Maonna 1815 olt Suomen koko Väkiluku ehttuyl ylt 1 miljoonan, vaS» ta w. 18L0 olt se ehliayt yli 2 jo viime vuouna yli 3 mtljvonan.