*?:o 102 - IÖIO. KAIKU. Maanantaina Syyskuun 5 pir.v^ru. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 iiii Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia v. m. Valkosta 1 markka 50 penniä 500 arkkia Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. — Tutkimusretket Meuäjälle. Jotta Venäjällä möisi mälttää ikämiä tekemisiä sikäläisten mirkamiesten kans- sa, omat tutkimusmatkailijat yliopiston miranomaisten mälityksellä hankkinee itselleen kenraalikumernöörin suosituksen, joka on mälttämätön saadakseen sisä asiainministerin suosituskirjan. Tähän asti tällaiset suositukset on saatu ilman enempiä mutkia. Nyttemmin tulisi tällaisten suositus ten saanti maikeammaksi sen kautta, että kenraalikumernööri tulee maail maan jokaisesta anomuksesta senaatin lausunnon, ennenkuin hän suosituksensa antaa. Armata sopii, miten tällainen toi- menpide tulee pidentämään asian kä- sittelyä. Toimenpiteen tarkoitus näh- tämästi on suojella Wenäjän Karja- laa ..suomalaiselta propagandalta" ja ennenkuin senaatti uskaltaa antaa lau suntonsa, maatinee se kumernöörin ja kenties muidenkin miranomaisten lau- suntoa asianomaisen anojan luoteita maisuudesta. — Kansakoulun koko oppimaa rä oppikoulun pohjaksi. Porissa muodostunut kannatusyhdistys on pyy- tänyt lupaa saada Porissa amata 7- luokkaisen, yliopistoon johtaman oppi- laitoksen, jonka pohjaksi asetettaisiin kansakoulun oppimäärä. Kouluylihalli- tus on lausunnossaan puoltanut ano- musta. — Mirasta erotettatvaksi tuo mittu. Turun homioikeus on tuo- minnut yleisen remisionioikeuden nota- rion maratuomari I. F. Lindströmin mirasta erotettamaksi syystä että hän Kangasalan, Pälkäneen, Sahalahden, Tammelan, Urjalan, Akaan y. m. pi- täjien maanjako-oikeuksien mäkinaisena puheenjohtajana oli laiminlyönyt ku- mernöörille lähettää säädetyt päimäkir- jat sanowista oikeuksista 1906 muo- den ensimäiseltä ja toiselta neljännet- seltä ja 1907 muoden ensi neljännet- seltä. — Naisten talousopetus. Nais ten talousopetuksen järjestämistä mar ten asetettu komitea on anonut, että Tuusulan kirkonkylässä sijaitsema Gus- tamelundin pääkartano ostettaisiin mal tiolle käytettämäksi komitean sunnittele- maa kotiopistoa marten. Periaatteessa on maanmiljelyshalli- tus yhtämicltä komitean kanssa siitä, että sellainen laitos, jossa malmiste taan opettajattaria kotitalouskouluja marten, olisi ehdottomasti sijoitettama maalle eikä kaupunkiin, mutta kuiten- kin niin, että se on riittämän lähellä pääkaupunkia, josta moidaan saada tarpeellisia apuivoimia opetukselle, sekä niin, ettei se myöskään sijaitse liian kaukana rautatiestä. Edellisessä suh- teessä täyttää ehdotettu paikka kyllä maatimukset, mutta ei tyydyttämästi jälkimäisessä. Kun kuitenkaan maan- miljelyshallituksella ei ole mitään tie- toa siitä, miten komitea on ajatellut kotitalousopetuksen järjestettämäksi, mi- tä eri osastoja siihen tulee, miten pal jon ja mitä rakennuksia, millainen maa-alue j. n. e. opistolle on tarpeen, ei maanmiljelyshallitus ole katsonut moimansa ehdotettua ostoa ainakaan puoltaa, sitä mähemmin kun sen mie- lestä maadittu hinta on ehdottomasti liian korkea. — Suomen asiat Menäjän lehdissä. Näinä päiminä on jul- kaistu ministerineumoston päätös suo- men- ja ruotsinkielen opinnoista We- näjän keskikouluissa. Menäjän kansan liittolaisten keskuudessa ollaan tämän kysymyksen suhteen mastustamalla kannalla, sanoo „Rjetsh". Jo miime muoden lopussa Mikael Arkkienkelin liiton pääneumosto lähetti kaikille osastoille Puritshkemitshin ollekirjoituk- sella marustetun kiertokirjeen, jossa kehotettiin kääntymään sähkösanomalla keisarin puoleen pyytäen, ettei tätä menäläiselle kansallistunnolle alenta- maa määräystä pantaisi toimeen Pie- tarin oppilaitoksissa, koska 1905 min arm. käskykirje koskee ainoastaan Hel singin menäläistä lukiota. Päinmastaisessa tapauksessa — sa- notaan kiertokirjeessä — pitäisi ottaa pakollisten oppiaineiden joukkoon kaik kien rajamaiden kielet. Puolassa puo- lankieli, Kaukasiassa armenian- ja grusini-kieli, Bessarabiassa rumanian- ja juutalaiskieli, Bukharassa turkin- kieli, Orenburgissa kirgisinkieli. Kasa- nissa ja Astrakanissa turkin- (talarin-) kieli, Siperiassa tshuktshin, lapin iZ), .amojedin, ostjakin, mogulin, kamt- .hatkan y. m. kieli. Tämä kaikki to distaisi main, etteimät menäläiset ky- kene sulattamaan itseensä keisarikunnan rajojen sisässä asumia kansoja. (Rjetsh.) — Sotilas ja siwiiliwirasto jen wirkatalojen talousjärjestel män muuttaminen. Oulun läänin kumernööri on nyttemmin antanut hä neltä maaditun lausunnon eduskunnan anomuksesta sotilas- ja similimirasto- jen mirkatalojen talousjärjestelmän muuttamisesta. Lausunnossaan kumer nööri esiintuo seuraamaa: Kun tätä nykyä mielä merrattain mähän on saatu kokemusta niiden toi- menpiteiden tuloksista, joihin maltion puolelta on ryhdytty tarkoituksessa edistää maatiloja ostamalla ja niitä osittamalla oman maan hankintaa ti lattomalle mäestölle ja kun kysymyk- sessä olema esitys sotilas- ja similimi- rastojen mirkatalojen osittsmisesta täh tää samaan päämäärään, ainoastaan sillä erotuksella että muodostettama pientilat edelleenkin pysytettäisiin muok ramaanluontoisina, on kumernöörin maikea nyt antaa mitään seikkaperäi- sempää lausuntoa ehdotuksen tarkoituk- senmukaisuudesta, sitä suuremmalla syyllä kun ei mitään yleistä suunni telmaa sanottua osittamista marten ole olemassa. Toiselta puolen tuntuu kumernööris- tä mälttämättömältä, ettei maltio luo- mu omistusoikeudestaan mirkataloihin, mutta toiselta puolen taas on hänen mielestään huomioonotettama mäes- tössä enemmin tai mähemmin ilmene- mä mastahakoisuus »vuokramaahan panna kustannuksia ja maimaa, jota paitsi arentimaksuja epäilemättä ei suu- remmassa määrin suoritettaisi, ei aina kaan määräaikoina, joten malmonnas- ta ja uloshausta taasen koituisi suu riakin hankaluuksia. Olisi myöskin sen seikan selmille saamiseksi, millä tamalla osittaminen parhaiten olisi toimitettama, tarpeel lista ensin toimituttaa tarkastus mir- kataloilla, jolloin olisi huomioonotet tama: 1) että päätalo siihen kuulumme armokkaine rakennuksineen eroitetaan edelleenkin hoidettamaksi kruunun hy- maksi moimassa olemia periaatteita noudattamalla; 2) että metsä jaetaan päätalon ja pientilojen mälillä, joille miimeksi mai nituille langenneesta metsälohosta muodostetaan yhteismetsä, jota met- sänraiskauksen estämiseksi olisi hoidet- tama metsänhoidollisen tarkastuksen alaisena; 3) että missä koskia y. m. teolli- suustarkoituksiin sopimia aineksia löy tyy, ne teollisuuden hymäksi erotettai- siin; 4) että mikäli tarkoituksenmukaista ehdotusta mirkatalojen mastaisesta käyttämisestä ei ehdittäisi laatia ennen nykyisten muokrasopimusten lakkaa mistä moimassa olemasta, muokra-aika määrättäisiin lyhemmäksi kuin nyt moimassa olemat; sekä 5) ettei ennen kysymyksen kaikinpuo lista harkitsemista lopullista päätöstä asiassa tehtäisi. — Kuvernöörit ja suostuuta selkkaus. Senaatissa esiteltiin miime perjantaina kenraalikumernöörin kirje sen johdosta, että muutamat kumer- nöörit omat ilmoittaneet olemansa jää- millisiä asettamaan alaisiaan mirka- miehiä syytteeseen näiden leimasuos- tuntaselkkauksen aikaisesta menettelystä. Senaatti päätti lähettää asiasta kir- jelmän kenraalikumernöörille. Sen si- sällöstä ei kuitenkaan toistaiseksi anne- ta tietoja ennenkuin se on laadittu lo- Pulliseen muotoonsa ja tarkistettu. — Koululaitos. Senaatti on suostunut siihen, että Oulun realikou- lun talossa entinen johtajattaren asun- to toistaiseksi saadaan kormauksetta luomuttaa saman koulun yksityisten jatkoluokkain käytettämäksi. — Rowaniemen metsänwartia- koulu. Senaatti on myöntänyt 25,000 mk. Romaniemen metsänmartiakoulun rakennusten korjaamiseksi. — Eduskunnan toimitus- ja tarkastnslvalioknnnat lopettimat työnsä miime perjantaina, jolloin ma- liokunnilla oli miimeinen yhteinen is- tunto. Tarkastusmaliokunta teki ehdotuksen, että toimitusmaliokunta ryhtyisi alot- teeseen säätymaltiopäimien aikaisten maltiopäimäasiakirjojen aakkosellisen re- kisterin aikaansaamiseksi. — Wirkawapantta on anonut Turtolan, Ylitornion ja Kolarin kun- tain piirilääkäri G. E. Alander kimul- loisuuden muoksi syys- ja lokakuun ajaksi. — Metsänhoitajat. Kemijärmen eteläisen hoitoalueen metsänhoitajalle M. R. E. von Haartmanille on myön- netty hakemansa mirkaero. — Teollisnnskonlut. Teollsuus- lallitus on myöntänyt insinööri I. Aaltoselle mirkamapautta lukumuodeksi 1910—1911 hoitamastaan kemian ope= uksesta Oulun teollisuuskoulussa sekä samalla määrännyt insinööri K. H. Mickelsonin mainittuna aikana mirkaa laitamaan. — Puutawarain uitto. Senaatti on myöntänyt kauppias F. A. Juse- iukselle oikeuden uittaa 108,000 tukki- luuta Kalajoessa lokakuun 15 p:ään lsti. — Osakeyhtiö T. & I. Salme- enille on senaatti myöntänyt oikeuden Kalajoessa uittaa 120,000 tukkipuuta niinikään lokak. 15 p:ään. — Kulkulaitosrahasto tv. 11)11. Senaatissa esiteltiin lauantaina ken- raalikumernöörin kirjelmä, missä maa- bittiin senaatin lausuntoa Eduskunnan mastauksesta arm. esitykseen kulkulai- tosrahastosta w. 1911. Senaatti päätti antaa Eduskunnan mastauksesta lausunnon, joka kaikessa oleellisessa ja pääasiassa puoltaa mai- nittua mustausta. — Nuttolvaara. Useiden keisari kunnassa sattuneiden ruttotapausten johdosta on lääkintöhallitus tehnyt se naatille esityksen — Pariisissa m. 1903 tehdyn kansainmälisen termeys- sopimuksen 12 artiklan 2 momentin nojalla — eikö heti olisi julkaistama lumppujen tuontikielto Suomeen sellai- silta paikkakunnilla, missä ruttotapauk sia on sattunut sekä määrättämä, että lumppujen niitä maahan tuotaessa tu lee olla puristetuissa, sidotuissa paa- leissa kuin myös että jokaista lähetys- tä tulee seurata selitys siitä, että lä hetys ei ole seuduilta, missä ruttota- pauksia on sattunut. — Rajankäynti Suomen za Keisarikunnan mälillä. ..Karja- lan" inukaan on se rajankäyntikomis- siooni, joka on asetettu käymään Suo- men ja keisarikunnan mälistä rajaa, nyttemmin suorittanut suurimman osan tehtämästään. Muuten omat Suomen ja keisarikunnan edustajat olleet täysin yksimielisiä rajalinjan kaikista kobdista — Pätelvyysehdot rautatie Mirkoihin. Rautatiehallitus on päät tänyt senaatille ehdottaa, että maltion rautateiden ohjesäännön 62 § saatar siin niin tulkita, että siinä mainitulla päätetyllä kurssilla korkeammassa kaup paoppilaitoksessa, joka mastaa ylioppi- lastutkintoa, ymmärretään suoritettua kurssia seuraamissa oppilaitoksissa Suomen Liikemiesten kauppaopisto Alempi ruotsalainen kauppaopisto Raahen pormari- ja kauppakoulu, Tu run ja Kotkan kauppaopistot sekä Tam pereen kauppakoulun kauppaopisto-osas to, edellyttäen samalla, että kurssien suorittaja myöskin on suorittanut mii den luokan kurssin lyseossa. — Kansanopistojen palkkaky symys. Suomen kansanopistoyhdis- tys on johtokuntansa kautta maamme kaikille kansanopistoille lähettänyt eh- dotuksen kansanopistojen palkkaolojen järjestämisestä yhteisellä tamalla. Ny- kyisin omat olot tässä suhteessa hymin erilaiset eri kouluissa. Siksi yhdistys ehdottaakin, että palkkaolot järjestettäi- siin niin että määrättäisiin yhtenäiset pohjapalkat kolmine 20 prosentin ko- rotuksineen 3, 6 ja 9 muoden palme- luksesta. Johtajan pohjapalkka olisi 3,000, agronoomin 2,000 mk., jonka ohessa agronoomin olisi kesätyöstä maanmiljelysseuralta saatamu joku määräraha, esim. 1,300 mk. Apuopet tajan pohjapalkka tulisi olemaan 1,500 tahi 2,000 mk., jos hän on suoritta- nut kandidaattitutkinnon. Käsityön- opettajattaren pohjapalkka olisi olema 1,000 mk. Kansanopiston talouden- hoitajan palkka ehdotetaan 300—500 mksi ja kassanhoitajan 50—100 mk. Sitäpaitsi ehdottaa yhdistys kansan- opistojen johtokuntain harkittamaksi, eikö pitkän aikaa palkankorotuksetta sa- massa opistossa palmelleille opettajille olisi maksettama jotain hymitystä. Lopuksi lausuu yhdistys toimomuk- senaan, että johtokunnat opiston kas- sasta suorittaisimat matkakustannukset opettajille heidän osaaottaessaan ylei siin kansakoulukokouksiin, koska tällä seikalla olisi suuri merkitys koulun työlle. — Kajaanin osuusmeijerin waltio!aiua. Kajaanin meijeri- ja myllyosuuskunnan r. l. anomukseen, että Kajaanin osuusmeijerille myön- netty 60,000 markan suuruinen mal- tiolaina siirrettäisiin sille, on senaatti myöntynyt. (Dulun kaupungista. Pllölncitttil yhttistoiiiiintl!. Meinen kansalaiskokous Ouluun 11 P. syysk. Wakaman aseman johdosta on yh- teistoiminnan tarme eri puolueitten kesken tullut yhä tuntumammaksi. Ha- jottama henki näyttää hälmenemän. Suurempi toistensa ymmärtäminen ja toisten mielipiteitten armostaminen sen sijaan moittaa yhä enemmin alaa. Suomalaisen puolueen, nuorsuoma- öisten ja maalaisliittolaisten malitse- mat edustajat omat senmuokfi neums- elleet ja malmistelleet yhteisen yleisen kansalaiskokouksen pitämistä Oulussa ennen eduskunnan kokoontumista. Nä- mä neumottelut omat nyttemmin edistyneet niin pitkälle, että malmis» ama toimikunta on päättänyt panna oimeen yleisen kansalaiskokouksen Ou- ussa sunnuntaina syyskuun Il päimänä klo 12 päimällä. Joillakin tahoilla on tahdottu usko- ella, että kansa, s. o. marsinainen maalaismäestömme olisi mälinpitämä- ön niitten toimenpiteitten tähden, joi- yin oikeuksiemme ja erikoisasemamme ortamiseksi on ryhdytty. Vakuutteli- yan nyk. senaatin marapuheenjohtaja- in, että suomalainen talonpoika tulee olemaan lemollinen ja tyytymäinen, unhan hänellä on kylläksi — leipää, muusta ei hän muka mälitä. Onpa enmuoksi paikallaan, että Pohjanmaan maaseutumäestö on rumennut puuhaa- maan yhteistä tilaisuutta, jossa se moi ausua julki »vastalauseensa moista kä- sitystä ja uskottelua mastaan. Sa malla tullee myöskin julkilausutuksi, että kansa on suuresti huolissaan siitä, että meiltä riistetään maltiollisia oi- keuksia ja hämitetään sisällistä itsenäi syyttämme, mikäli ehditään. Myöskin tarjoaa kansalaiskokous oi- mallisen tilaisuuden neumotella ja so- pia siitä, että isänmaan edun nimessä syrjäytettäisiin pienet keskinäiset kiistat. Toimottamasti kansalaiset kehoitta- mattammekin rientämät tähän kokouk- seen ja kaukaisemmista seuduista, jois- ta ei suuret joukot pääse, lähetettäköön edustajia. DiiilUIBM — Kuollut. Lauantaina kuoli täällä kauppias August N ousiai- n e n 63 muoden ikäisenä. Mainaja, joka oli syntynyt Pielamedellä, har- joitti miimeksi kauppaa Kiimingissä. Lähinnä suremaan jäi poika kauppias I. Nousiainen perheineen. — KirkkotvaltuuStou kokous pidetään kirkkoherran kansliassa buo- mennä klo 7:ltä ip. ja on kokouksessa esillä seuraamat asiat: Kirkon palomakuutuksen korotus: ulkoseurakuntalaisten hautausmaksu; kirkon ja kellotapulin ulkopuolinen maalaus; muosilumun muutos kirkol- lismerolapuissa; jäsenien maali kirkko- hallituskuntaan — Laitvaliike. Miime lauantaina saapuimat tänne tanskalaiset höyrylai- mat ..Generalkonsul Pallisen" ja „Wol- mer", ottaakseen Jinröytästä Bergbo- miltä paperipuita ja norjalainen höy- rylaima „Bygdö" lastatakseen Paten- niemestä Bergbomilta sahattua tama- raa, samoin ruotsalainen höyrylaima ..Titti", ottaakseen Korkealtasaarelta sahattua tamaraa. Eilen saapui ruotsalainen kaljaasi „Smen" tuoden sementtiä ja ruotsa- lainen kuunari „Bertha Maria", tuo- den suoloja. — Talonkanppa. Urakoitsija I F. Ermast on myynyt äskettäin os- tamansa talon ja puoli tonttia N:o 47 Isonkadun marrella (ent. maalari Mikkosen talo) kaupustelija H. M. Pikkaraiselle 30,000 markan kauppa- summasta. — Tonttien lunastamispyyntö. Miime perjantaillisessa maistraatissa pyysi rakennusmestari Robert Lyly saada lunastaa tontit 161—162 kol mannessa kaupunginosassa rahatoimi kamarin määräämillä ehdoilla. — Elinkeinoilmoitus. Kiminie- men maito-osuuskunta ilmoitti miime perjantaisessa maistraatissa alkamansa täällä harjoittamaan maitokauppaa. — Oulun työtväenopisto. Leh tori A. Rantaniemi on suostunut ru- peamaan opiston johtajaksi toistaiseksi. Opisto alottanee piakkoin toimensa. — Konkurssiasioita. Erinäisten melkojain pyynnöstä määräsi täkäläinen raastumanoikeus laumantaina pankin- johtaja M. Huhanantin ottamaan hal- tuunsa suutari Josef Sarjan konkurssi- pesän ja tekemään siitä lopputilityksen, koska sen entinen hoitaja, tehtailija F. O. F. Jokisalo on kuollut. Uimanäytös oli eilen klo l:ltä päimällä täkäläisellä uimalaitoksella. Sateisen sään tähden ei katsoja joukko ollut niin runsas kuin olisi sopinut toimoa. Ohjelma sitämastoin oli hy- min harkittu. Ensin esittimät tytöt eri uintitapoja, jotka sujuimatkin kerrassaan hymin. Tämän jälkeen seurasi mieltäkiinnittä- mä mesipallopeli, joka kämi ketterästi ilmasta huolimatta. Ketjukelluntaa, suihkua ja sukellusta seurasi hauska numero „taskumaras", jossa poliisi suoritti osansa nuhteettomasti yleisön suureksi huiviksi. Kuolemanhyppy, samoinkuin maihtelemat korkeushypyt onnistuimat myöskin; erittäinkin jäl kimmäisissä hypyissä ihmetytti nuoren Auran „sinnikkäisyys", sillä hän ei antanut perää iäkkäämmälle tomeril- een. Tämä uimauäytös lienee tällä uin tikaudella miimeinen ja se näyttikin mihin Oulun uimaseura on ehtinyt 'esän ponnistusten jälkeen, jotka eimät ole tnrhaan menneet. Markkinoille ei tänä syksynä aamutkaan kaikellaisia „humpuuki-ra- lankerääjiä", sillä ne eimät ole saaneet pyynnöistäkään huolimatta siihen lu- jaa. Ei edes yksityisten kartanoille- aan rahanonkijat saa telttojaan pys- yttää, joten on toimoa, että markkinat ulemat siimosti sujumaan, sillä tamal- isestihan on ennen ..karuselli ja ryyppy" yhteen kuuluneet ja niiden yhteismai- utuksesta on yleinen rauha rikkoutunut. — Taskntvaras, joka täällä m. k. 17 p:nä pidätettiin, Oulun asemalla yrittämänsä markauden johdosta, on nyt passitettu lääninmankilaan. Mies, jonka nimi on Mirlander, on marsinkin Helsingissä tunnettu mar- ruksistaan ja markausyrityksistä, maik- a ei siellä ole onnistuttu häntä saa- maan kiinni. Markausjuttu on esillä ensi perjantain raastumanoikeudessa. Ainolan puutarhassa on nykysin tapahtunut pensaston- ja is- Utusten repimistä, joten maltuuston- in oli miime kokouksessaan päätettä- mä sinne erityisen mahdin asetetta- maksi. Kaikellaiset yltiöpäät, etenkin poika- miikarit ja jotku manhemmatkin omat mne pakkelehtancet mieltään osoitta- maan, kun se mukamas kuuluu jo Olisi suotamaa että, jos puistossa liikuttaisiin, se tehtäisiin säädyllisesti ja siten kunnioitettaisiin sen lahjoitta- jaakin. — Toisen Potkurinsa pudotti mereen höyryalus ..Iris" eilen tulles- saan Hailuodosta Ouluun. Oli onni onnettomuudessa, ettei sattunut koma tuuli. Aeimanin murha- .juttu oikeudessa. )eidänkin olopaikkoihin, koska se kerran on tullut kaupungin omaisuudeksi. —niemeen, mennen siellä Uposen taloon Miime perjantaina klo 12 päimällä alkoi Reimanin murhajutun käsittele minen täkäläisessä raastumanoikeudessa. Saapumille oli tuotu murhasta syy- tetty Otto Piirala ja todistajina il- maitettiin kuulusteltamiksi 12 eri hen- kilöä. Ensin luettiin Piiralan kerto- mus poliisikuulustelussa, jonka P. sa- noi pääasiassa oleman oikean. Syyt- täjä jätti oikeudelle syytetyn papinkir- jan, josta kämi selmille, että Piirala oli ennenkin ollut oikeuden kanssa te- kemisissä. Hän on nimittäin ollut ku- ritushuoneessa 1 muoden, 1 kuukauden ja 15 päimää eri suunnilla tekemiensä näpistelyjen ja anastusten johdosta sekä senjälkeen 2 muotta kansalaisluot- tamusta mailla. Rangaistusalansa oli loppunut kemäällä 1908. Luettiin ruumiinamauspöytäkirja, josta kämi selmille, että Reimania oli kohdannut mäkimaltainen kuolema te- räaseella ja että mainaja löydettäessä oli ollut kuolleena jo useita tunteja. Meinen syyttäjä ilmoitti, ettei mai- najan isää ole mielä saatu kuulustel- tamaksi, jonka muoksi pyysi lykkäystä ja ilmoitti samalla pidättämänsä it- selleen oikeuden maatia syytetylle edes- mastuuta ryöstömurhasta. Syytetty Piirala kertoi tämän jäl keen matkoistaan ja eri tapauksista hy- min ristiriitaisesti. Muuten oli hä- nen käytöksensä kaiken aikaa uhmaa maa, niin että oikeudenpuheenjohtajan oli häntä usein siitä huomautettama Syytetty mäitti, ettei hän ollut mur- han satuessa Oulussa, eikä tuntenut Reimania, eikä sanonut olleensa mis- sään tekemisissä murhatun kanssa, maan että oli joskus mahdollisessti nähnyt hänet simumennen. Ei osannut selit- tää, miksi oli tehnyt niin komaa mas- tarintaa möngittäessä. Sanoi olemansa naimisissa, maikka häntä ei tosin ole mihitty ja on hänellä yksi lapsi. Sa- noi olleensa kesän alussa pohjoisessa ja että hän mankilasta päästyään ke määllä 1908 oli ensin ollut kotiseu- dullaan ja sen ympäristöllä. Sitten oli tammikuussa lähtenyt pohjoiseen päin aina Sodankylään saakka, jossa oli ollut tukkitöissä. Niistä oli tullut pois mähän ennen juhannusta Iijoen joki- suulle, missä oleksi kuukauden päimät, mennen sitten kotipuoleensa. Oli tul- lut 29 p:nä heinäkuuta meljensä kanssa Utajärmellä Ouluun, jossa oli yötä ja lähti seuraamana päimänä aamujunalla Tuiran asemalta pohjoista kohti, laskeu- tuen Iissä junasta ja meni paikkakun- nalla olemaan Jakku-Jussin torppaan, jossa oli ennenkin käynyt. Oli oles- kellut koko päimän sanotussa torpassa, samoin sunnuntaipäimän. Maanan- tai-aamuna oli matkustanut taas ju- nassa Ouluun erään poikasen kanssa, jonka nimeä ei sanonut muistamansa. Pojasta sanoi eronneensa Oulussa. Saman päimän iltana oli sitten men- nyt höyrymeneellä Juntusen rantaan, josta jatkoi matkaansa Tuiran ase- malle, misjä tapasi erään naisen ni- meltä Liisa Partanen. Iin asemalla laskeusi mastaaja Liisan kanssa ju nasta, kämellen hänen kanssaan lähellä olemaan kestikiemariin tahtoen sieltä hemosta, jota ei kuitenkaan saanut. Sitten meni erääseen torppaan, jonka nimeä ei muistanut ja sieltä sai hän hemosen ja isäntä lähti itse kyytiin. Hemosella matkustimat he 14—15 km. jokimartta, mutta lopuksi oli isäntä muka jättänyt heidät keskelle tietä. He palasimat sitten seuraamana eli tiistai- aamuna noin klo 6 seuduissa Jakku- Jussin torppaan. Ennen aamujunan tuloa 7—8 mälillä menimät sitten ase- malle, jossa panimat tamaransa talteen tamaramakasiiniin, tullen sitten taasen yllämainittuun torppaan, jossa emäntä 011 pessyt mastaajan ja Liisan »vaat teita. Mastaaja oli pannut sitten maata, jonka jälkeen kämi Iin Hami- nassa ostamassa makkaraa ja kauha- malaisen puukon. Mäitti puukosta tarkemmin kysyttäessä, ettei hänellä ollut sellaista kuukauteen ollut, sitten- kun oli entisen puukkonsa kalaretkellä ollessaan Pyhäkosken marrella hukan- nut. Noin 6 aikaan illalla oli syytetty palannut Haminaretkeltään Jakku-Jus- siu asuntoon, jossa oli toimittanut Liisan kanssa saunan. Olimat sitten 12 jälkeen yöllä nousseet ylös, kun Heino ja Aho juomuksissa ulkopuolella taloa teuhasimat ja lähtimät kämele- mään Pohjoiseenpäin miemää maan- tietä, saapuen 6 aikana aamusella erääseen torppaan, joka on 4 km. päässä Iin asemalta Pohjoiseenpäin. Torpan nimeä ei sanonut muistamansa. Tor- pasta oli ottanut kyytihemosen Olha- wan kestikiemariin, johon saapuimat klo 10 aikana. Syötyään siellä, meni mät asemalle odottamaan etelästäpäin tulemaa tamarajunaa. Matkustimat r itten Lautiosaareea keskimiikkona ja menimät siellä erääseen suutarin torp- paan. Sieltä jatkoimat junalla mat- kaansa Tornioon, jossa olimat yötä, palalen jälleen aamujunalla Lautiosaa- reen, jossa päätyimät kerrotun suuta- rin torppaan. Kuitenkin lähumät he mielä samana päimänä junalla Roma- m- Seuraama- kirkonkylässä. Sitten olimat menneet Muurolan asemalle, missä ostimat piletit Lautiosaareen. Muisteli sen tapahtuneen pyhäaamuna eli 7 pmä elokuuta, yllämainittuun paikkaan tul- tuaan jäimät yöksi suutarin torppaan. Hän oli sitten maanantai-aamuju- nassa mennyt Tornioon, Liisan jää- dessä torppaan. Tornioretkellään oli hän käynyt Haaparannallakin, missä osti rautakaupasta remolmerin. Tor- mosta palaft mielä samana päimänä junassa Lautiosaareen, tamaten Liisan siellä. Oltuaan yötä mainnulla pai- kalla, kämelimät Liisan kanssa seuraa- mana päimänä Kemiin, jossa mastaa- ja osti pitelin Ouluun, Liisa taasen Jihin ja he matkustimat tamarajunalla. Molemmat olimat kumminkin jääneet Miantien pysäkille, johon Liisa jäi, jo- tamastoin syytetty osti piletin Tor- nioon, johon saapui samana iltana, mennen erään pojan kanssa, jonka meä ei muista, yömajaan, na päimänä jälkeen puolenpäimän tuli Kemiin, jossa oli yötä erään lcsken yömajassa. Sitten lähti aamujunassa Ouluun, jossa laskeusi Tuiran ase- malle, mennen sieltä suoraan miinapuo- tiin ja sitten Kurkelanrantaan, mistä matkusti laimassa Muhokselle. Sieltä meni kyydillä Hyrkkään kiemariin, jos- ta taasen .Korhosen taloon Utajärmellä, missä tapasi etsimänpoliisi Raution, jon- ka kanssa oli puhellut. Meni sitten äi- tinsä torppaan Tuijolaan, jossa oleksi siihen asti kunnes knnnisaatiin Mu hoksella. Kieltää jyrkästi olleensa kos- kaan missään tekemisissä Reimanin kanssa. Kysyttäessä rahosta sanoi syytetty 'itä hänellä olleen pienestä pojasta al- aen. Sanoi, että hänellä oli Roma- niemeltä lähtiessään kokonaista 175 mkaa ja että oli niitä mielä lisäillyt- in kortinpeluulla, mieläpä oli pohjoi- estä palattuaan ollut Jisiä kuukauden päimät työssäkin. Lompakkonsa sanoi ostaneensa Som- piossa Sodankylässä ollessaan ja oli se maaleanharmaa ja punasilla nau- hoilla kantattu ja oli siinä kolme osas- toa ja se oli sitä paitsi lukolla kiinni- painettama. Näytettäessä lompakkoa sanoi sen omakseen. 100 markasta kysyttäessä sanoi sen maihtaneensa eräältä Heinolta olles- saan Jakku-Jussin torpassa ja oli maihtajalle antanut pienempää rahaa, johon Liisa oli antanut niistä uupu- man 5 mkaa. Aleinen syyttäjä jätti oikeudelle Piirakalta mangittaessa tamatun lom- pakon, jossa oli 7 kpl. 10 mkan ja 4 kpl. 5 mkan seteliä, samoin hänen Iissä ostamansa puukon tuppineen ja rahakukkaron, jossa oli 1 kpl. ä 2 mk., 1 a 1 mk., 4 ä 10 p., 1 ii 5 p. ja 1 ä 2 äyrin kappale ja lisäksi piletti Kemi—Ruukki ! V* 10. Mielä jätettiin oikeudelle mastaajan Haaparannalta ostama remolmeri ja 9 patruunaa. Muuten sekaantui Piirala pahasti junien kulussa pohjoiseen, samoin ei ollut muistaminaan talojen nimiä eikä henkilöiden. Sitäpaitsi päimänmäärät- kin olimat aiman epäselmät. Kerto- muksensa oli aiman ristiriitainen. Todistajien kuulustelu. Seuraamat todistajat ilmoitettiin kuulusteltamiksi, nimit. Brita Liisa Äijälä, Lomisa Erika Korkala, Anna Liisa Tjäder, Greta Sosia Ukkola, Juho Heikki Lehtoniemi, Liisa Kustaa- ma Partanen, Kustaa Korkala. Maria Katariina Skarp, Matti Hj. Määnä- nen, Edward Toimonen, Heikki Huo- minen, August Rytkönen. Todistaja Emil Edward T o i- monen pysyi poliisikuulustelussa antamassaan todistuksessa, josta jo olemme lehtemme edellisessä nume- rossa kertoneet. Lompakkoa oikeudessa näytettäessä ei sanonut sen oleman saman, jonka oli nähnyt Reimanilla ja jossa oli ollut rahaa 123 inkaa 5 penniä: sanoi Reimanilla nähneensä lompakon, joka oli punamuorinen. Puukon ei sanonut oleman saman kuin murhan edellisenä päimänä oli nähnyt Piirakalla Iin asemalla. Piirala ei ollut muistaminansa koko tapausta, jolloin kohtasi todistajan ja Reimanin yllämainitussa paikassa. Sanoi main matkustaneensa erään tuntemattoman pojan kanssa, eikä sa nonut muistamansa koskaan otteensa kortinpeluussa mainajan kanssa. Todistaja sanoi lisäksi entiseen ker^ tomukseensa Piiralan mäittäessä. ettei ollut häntä nähnyt, että hänen käy- dessään tupakan ostossa Iissä ole- massa kauppias E. Alitalon puodissa, oli ..ainamainittama Piiralakin" käy- nyt silloin samassa kaupassa. Klo 3—5 oli mäliaika, jonka jäl- keen jatkettiin todistajien kuulustelua. Todist. B riita Stiina Äi jälä kertoi kuten poliisikuulustelussa- kin, että oli elok. 2 p:uä iltapäivällä nähnyt Piiralan ..Apu"-nimisessä höy- rymenheessä ja oli P:llä ollut silloin mukanaan juomuksissa olema mies ja Liisa Partanen. Sanoi termehtineensä syytettyä, joka ei kuitenkaan ollut siihen mastannut, maan oli kamalitaen katsahtanut toisaalle ja todistajan ky- syessä syytetyn maimoa, sanoi hän sen oleman Kiimingissä. Sanoi hymin tuntemansa Piiralan, koska miime kesänä oli ajunut samassa ta- losla. P:llä oli roikkunut pitkä puukko myöllä ja oli hänellä ollut kapsäkki kädessään. Piirala oli jäänyt laimaan todistajan siitä noustessa. Syytetty mäitti jääneensä Juntusen rantaan, josta oli kämellyt Tuiran asemalle ja että mies, joka oli mukana, ei kuulunut hänen seuraansa, sanoi miehen olleen kotoisin Utajärmellä, mäittäen ^ lisäksi, ettei hänellä silloin ollut mitään puukkoa mukanaan.