N:o 100 — 1910 KESKISUOMI Keskiviikkona toukokuun 4 pmä «PämääräiStä toanetta merkitä faniansa semmoisiin lehtiin nähden kuin Russkoje Snamga ja Kolokol. Tämä tosiasia. sa- noo Rjotsh, olisi hywin lohdullinen, e^ci oltaisi »vakuutettuja siitä, että se on main Sattfatitioäliätä klohtelta.suutta. CBoon «ttä Now. iPrcmjan aikaisem min letoiitämät huhut. että kvrkeasia ase- maSsa olctvat hemkilöt eidvät hymäksyisi nysistä suuntaa. oivat osottatttuneet wäärinMitt)Is>etsi. Aksi tosiasia on jätei llä -kuitenkin, ja se on se. etiä sekä raha» «ttä ulkoministeri on antanut hylkää vän lausuntonsa lvaitakunnanlainsää» KäntöchdatuLsesta. ja tämä tosiasia tulee erityisesti nykyoloissa ottaa huomioon. Olkoonpa «vielä niinkin, että suzma!a,set «oat «väärässä; kun kokonaine.r wäcs:? nousee yhtenä mie-henä iätä ehdotusta »vastaan, on tämä otcttatva huomioon. Maikki tätä tar^itsikaan ottaa aiheeksi aikeistaan liMpmnipsn, n>:lriwi::aa se taikissa tapaukissa hymin suureen «varo» wa «suuteen kysymystä käiitel^icssä. kansallrsipuwuissaan. Tätä nykyä vies- kelee Budapestissä Terijoen laulujuh- totoimtfuimon «puhoenjohmja toimitta ja Mikko Uoimen, asiaa järjestämässä. ÄaupunM lehdet m.m. „Egyctirtes" -kirjoMM hänen oleskelukaan lampi- mäski» ja Terijoen laulujuylahonnnas- >ta ja toitvomar tämän homman hywin onnisMvan. Samalla, aniaa kööri mahdallijesti konjertteja muuallakin Suontcssa. Unkarilainen Suomi -ystäivä lehtori Jspanotviis Sandory on lmvannut Pi» tää esuelmän juhlassa. — jpcl).<ö. — ZLeroäyri Waasaöja on tänä ivuonna 17 mk. 30 P. Wiime wucnna jt cii 15 mk. 40 p. Kasityönopettajain »valtnistavat kurssit. Kouluylihallitus on päättänyt ensi f-efän kuluessa järjestää samanlai sia kursseja käjuyönopeuajain ja speU lajaiiarien »valmistamista »varten maalaiskansakouluihin kuin edellisinä mmi muudan Lappeen pitäjän mieS pc* tvuksiSsa matkailija«oti .Ilmarisessa" Viipurissa erääseen matlustajahuonee» seen. jossa oli nukkumassa tunnettu am-> lmattipainM Pilakosf. Kun rauhanhäirit» M «i tahtonut lkästystä poiSt«a, »viskasi Pilaikosf michen otvesta uloS. Pää sattui kuitemkin owen Zulmaan. jolloin Toitvo- nen sai otsaansa 12 sontiin, pitkän haa. tnan otsalluuta myöten. Loukkaantunut srdottiin kunnalliSsairaalassa ja »vietiin sitten poliisin huostaan. — K: la. Mutta joS s«» sijaan määrätään Tuo- fin wuosina on toimeenpantu. Ensi ke- men eduskunnalle yhd ^n kuukauden aika sän kursit pidetään! suomenkieliset Isen lausunnon antamisk^i ,.1 uln-aan, kurssit naiskäsitöiden opeltajatiarien että jo8 lausunto tntiölKcslyi), N!!N tiuct »vaim islamista 10(1 ricu Äiipurin Äelk- ehbotuä fäistte ItämäiSfi kaikissa »apauksis- /kalan >kansa>koululla ja Limingan kir- qa; jos edelleen waltakilnn.?nnci»?osto t konk»)lässä sekä mieskälköiden Lhjaa- rientää asettamaan wat-o?unnan asiaa jien »valmistamisla wartm 'Kuopiossa käsittelemään ennen ku-n sc on säe! ja Limktgan kirkonkylässä. Kurssien nut itse lakiehdotustakaan; jos wielä ^'toimeenpanoajasta ilmoitetaan N'.yö du Ii ma huolimatta lakiehdotuksen monl- lmut5a«sesta Luonteesta edeltäkäsin päät- tää ratkaista sen ennen kesälomaa ja jos »vihdoin »sämnaallisat lehdet eiivät muu ta t« lum kiihottaivat Suomea, ikään- luin ei meillä oli,si tarpeeksi sisäisiä Sysy- intMiä. jotka odottamat ratkaisuaan, mi- lä »voi tällaisissa tapauchsislsa poistaa e- päilqkset ja saada ketään tvatuutotuP sii- tä. -että d>'ymys tulee ratkaistuni järjen todistusten mukaan. hemmin lähemmin sanomalehdissS. ?ck^ll-nutisig. Monalta Suomesta. — Armonosoitukset. Ennen mainitise- miemme lisäisi «ivat »vielä mun. seuraa- wat henkilöt saaneet armonoso-itMia: Annan ritarikunnan 3:nnen luvikan ri- tari merkin on saanut JywäÄhlän «naa- >seura?unnan?irKahe-rra. rotvasti G. A. Heman< EduSkuntapakinoita. Helsingissä \ pnä toukvk. 1010. SBiinte tvivlko oli iaas tawal!aan suur- tvalGollista laatua. Tiistai-iilana toi senaattori Rainesalo >ou?on uusia halli- 4uk>sen rahaesityhsiä, joiden joukossa sen kciksinnöt -uudesta sot^laslveroöia ensi tvuodeAsi, raihaj«n ossttamiscsta tänä w. tvietÄvM aijoitta so:ilasm:Ijl>onia tvartm h.m. Liencetö sattuma wai kotuksellako niin afc:ctnii; eitä nykyisen se naatin suomalaiset jäsenet oivat joutu- noet eduskunnalle kalettamaan perustus- lakejamme kaivkcin törkciiniiiäS!-! >louk- kaawat «-sityhset; muiSicunme näet, että senaattori Saarikoski oli saanut lehtä-» wal>seen tvaltakunnanlaii>.''ä.i^än:öasian tuomisen. Lieneekö sääli miehiä kob- >taan niin masentanut edusvunnan, ettei lsuuoin asa siitä jali>'anut nousta senaat- torin saapuessa seisamaaa. Suomeitare- laiset taisisvat melkein kaikki seisoa, »nut- ta muista p>ual!ucis:a toisct iSlr-.lvat, toilset scisoiwat. Llmakin es.'c-il:'eltä Sannalta olisi isuotatvaa, että >?oitaisiin sopia tHteisosti menertcly:a>vas!a tässä tä atvuStanut siinä, sai edustaja Nuor» tewa puh «vuoron. Hän puolestttan llsä- si löylyä ja osotti kädellään suoraan hal- litutsen tuolilla istmvaa kreuvi Bergiä ja Isanoi, «ttä -tuollaisiakin herroja täy.'yy täällä nähdä istumassa. Silloin Zreäwi Borg meni, mutta katoit pian peräyty- «Ästään ja tuli takasin. Nuortelvan har» kitsematon menettely on tietysti tvali» tettatvaa, mutta kyllä uminitun herran lMnäolo «dusvunnaSsa on äriytkäviää. Tapa, jolla «vapaaherra Eino Sakari s,t» äen pam waStalauis.e«ns<» Nuortttvaa tvas- taan teki myöskin hyw:n kiusallise-. »ai- kutuisen. — Suomcttarclaisot ja soslaUs- Ä joutuiwat asias>'.r .nyöslin hiukan toi» jsiaan »vastaan, kun sosialiZlit wäittiwä: nykyisen hallituksen perineen kiityksen tä- mänisuuntai-sesta werost.r suome:tarelai- selitä hallituikselta, joka oli sellaisen laa- tim»t kieltolakia »vartan. — Lohdutlaak- seen loukatun k«.iwin nvieltä ivokui^tii edellämainittu wavaah;rra olevansa sitä mieltä, «ttä miljoonat kaikesta hiioIH* matta on taivalla tai toisella maksetta- wa, niiniuin oikean suomcuacelaisen tu- lee. Mutta ei hallitus sotilaSloeroasiasta saamallaan selkäsaunalla wielä pääSsy». waan jatkui sitä kaikista hallit>uAscn en- tylsistä. Sellaisesta kunnolli>eZta 5au- nottamisesta sitä simullinenkin nautti. Kyllä taisi hallituksen edustaja olla 1ai« peeilffeen -saanut, kun hän tilo j O tienoissa paistui. Hallituksesta ja sen uusista esityksistä päästyä siuoritettiin imelä paljon muua Jourl sisfiin saapunut Naisten kesäsaketteja ja sadekepsejft sekä Miesten sadetakkeja WilhiHijglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. — — — Puhelin 65. syystä on paras (väittää tuttawuutta wulgarien ihmisten kanösa. Joö joiu ihminen päättelee, «ttä minä olen enem» män lriippuwainen häneö^i kuin hän mi» musta, min alkaa häneöm tuntua a:wan kuin jos minä olisin hänZltä jotakin «va- rastanut. JoS haluaa käqdä täydestä ollessaan tekemisissä ihmisten kanssa, naan on annettava nä5zä, ei:z te ette »le heistä riippmvainen. Ia tältä kannalta katsoen on syytä an» taa tuttatvanne, miehen :ai naisen. tun« tea että te «voisitte erittäin hylvin tulla toimeen ilman heidän seuraansa. Se lujittaa hstäevyyttä. Niinpä us^mipain ihmiiÄen suhtian ei oie hanaksi. lvaiUa heitä ioskais kohtele; :ym?eäs:ikin. se saattaa heidät pitä.n^äa teidän y?:ä- ivyyttämne sitä suuremmassa arwcssa. Chi non istima Wien st.mato. luten terötvä italialainen sananlasku sa- noo — huomaamattomuudella saa rsak seen huomaaivaisuutta. Mutta jos me todella ajattelemme jostakin lhmisestäc- cittäin hylvää ja pidämm: hän<!ötä. niin asioita. Perintökaaren muutotset j.i »ali» • tul&e meidän se häneltä salata a:mau kauSsäännön kumoamiLselitn!>s.'n lch.iää- minon hytväksyttiin lolananneSsa «käsitte» -lySsä. MallaKvvro-, wi!na,vcro-> peli- ikortbisiuoStunta- ja oppiioelMollisuuZasiat lähatettiin «nsimmäisen kä>si!tc«>in jälkecn isuureen tvaliokuntaan. !)'ucrsliomala'se: ja rmotsalais«t owat tehnect anomuksen Suomen luotsilaitoksen a'jo!un wenäläis< — Välikysymys »väkijuomien kulje tuskiellon peruuttamisesta »valtion- rautateillä. Kul?a jo ennen on mai- jumi, tulee kreinii Berg hallituksen ipuolesta was:aamoan esuskuunassc tehtyyn wälikysymy?'een yllämain.tus- ja asiassa. Tämä ei fuitenfmin tapahdu tällä tviikolla, koska kreilvi Äerg wastawii- kon takaa palaa Pietarisia. — Huonoja ajan merkkejä. Zöiipu- rw läänin kmvernöörin kauna on :ie dusieltu siitä huhtikuun 24 p:nä K:»r- •fijoella Piderysiä kansalaiskokoulsesia, jossa kansalaiset pääciimät läycltää adressin Eduskunnan puhemiehelle ja joka adressi sisälsi kansa!a:S:en lausun- non nykyisistä walliolaappaushankke'.s- ta sekä lunnuötulsen ja luottamisen lausumisen Eduskunnalle ni.'ä, ettei missään ole Perään annellatva. olfocf= pa lähi,ininätkin seurailet siitä luinka pettäwät tahansa, silli luomen oikeus on -kieltämckön. — Taom.Lk. — Edwin Atvellan 8v-wnotias. 80 lvuotta läylti, kuten jo olemme mai- mnnem. t.k. 1 p. kunnallisneunios Ed- w:n Amellan. Kunnallisnenivos :'l:vel- lan toimi nuoremmalla iällään kou- lunopeitajana Hämeenlinnassa ja Pc-- rissa, mutta luopui kuitenkin ki:vu>oi^ suuden tc>tio tältä alal:a jci aser:u! asu- maan maatilalleen Äellahteen lähellä Poria. Siellä hän on innokkaasn oi- tmuft osaa yhteisfunnalliiecii elämään ja hallituskin on hänen apuansa käyt- länyt. kutsuen hänet jäseniisi komiteci- hin. Myöskin wal:iopäini.llä on 'hän ollut jäsenenä, ja on hänen toimiman- sa sievä ovut sm^en huomane'.^. sersomisK>iymyksessä. Kun nyt crä ia j^jjämiis«n isillensä jättämisestä ja ne lä- fgsialisteja ei missään lapauLses^a ' cg * hetettiin perustuslakii valiokuntaan. Mut- da ylös nousemaan, nnn eiköhän k»ko e- näiden asiain käsittelyä ei l>cht:ri-ih- StaniSlain 3:nnvn lluokan ritarimsr- ^"Äunta «voisi hallituksen -dustaj^-n saa- ^Mnen «nää jaksanut kuunnella, in on saanut Jyiväskylän lyseon lehtori ,>puessa rauhallislesti istua. Kun jeLai- \ Y^tunnon alussa eräioen »venaläivten K. Heino. nen menettely tulisi laioain, nnn <?: se ssammtalohtien walokuwaaja sälkäy::i pa- Kultamitaliin kirjoituksella uutteruu- ^ huomiota herä ;riii ;i ja sillä olisi eduskunnan. Hän oli raijannut desta kannettawa5si rinna-^sa Annan rita- j Wvä puol>i, etteivät >rä«.it c^!.-.<a- waikoZulwauÄvchk«nsä eduskunnan tael* rikunnan nauhassa «vat saaneet Kuor- joultuisi siihen tiu^alli cen aicm.ian ^ ^ siÄltä magn^siumilvaloll-i, mitä kun vi»vät tiedä istu inva:Ä> wa> kotva pamaus, lkuiZtutti nK.an kuin rikos. Se ei tosin ole miellytläivä t«htäwä. mutta oikeut se cu. E.!)än kc:- rahaan salli itseänsä '.v "qgioa;!:ä^ä^, mitä siite ihminen! taneon Zuntakvkouksen esimies, tilallinc:; 1 A. Ala«KU^ju sekä Uuraisten semra nan lukkari N. Lindsors ja Sumiaisten seurakunnan lukkari I. Nyman. — Perheuutisia. KihlauP<en,sa oivat julaiSseet neiti Holmi K i l j a n d e r, ap>i>cckkari F. Kiljander-^vainajan ja puo- li soma. omaa sulua Olin, tytär sekä konttooriPäällttkö K. I. T. K u n t z i, >no» lemnrat A»/ivävtt)lästä. suvatko. Leimasuostuntaesityksscn läheie!:Skus- lteluAsa ällötettiin s«e wikyissn ha!iin.kscn pehnmttmninen, jota sitten per,-an^a,-il tana niin perinpohjaisella tawalla iot!ct- tiin. Hallituksen raha-as'.ain hoitoa or» »voStciltiin sangen ankarasti j.i lp^^aril- lisien ^luuivalot". Mnöheminin tipabti lehteriltä erään sosialisncdu-tajan ne- nälle isilmälasit. S a k e n s. — Suomi-yst.iioä kuollnt. Luomen lämpimimpiä ys.äivtä Englannissa tirjailisa Edward H. Cooper on kuollut siellä :v.:. p. Hän oli tunn?.iu romaanik:r'!ul:ja, joia nautti armonaiuoa kansalais.en>u parissa. Meille suomalaisille rli hän erilyiscsiti juosioll-u?n. Jo Bobritos- fin a^.a^n hän puhui Puolellamme fir- joituksissaan. Ja nyt iaas uuden sor- lokauden al»:tua kirioitti 0. innostut- '.aivaÄli oikeuksiemme puolesta m. tn. »Taily Chroniclesia''. — Björnsonin paarien ..Politikenin" kirjeenlvaihta^a kertoo täynnistään Vjörnsonin sairashuo- neessa heti runoilijan kuoleman iäl- ieen seuraalvaa: Björnson slepäsi juuressa satrashuo- neessa, jos:a näkee Tuilerierlin Pä >n. Rwa Björnson, joka on osonanttt suu- remmoista mielenlujuutta, »vei minni sairashuoneeseen. Suuressa, wa>.keasja wuor.>eö'a kes- vellä huonetta lepäsi mainaja ikäänkuin Edwin Amellanin nimi tulee aina hän olisi nauttinut hytvää tt!t>». Hä mamittalvaksi suomalaisuuden'esitais- nen kasmoillansa, joika lviime aikoina telijain nimien joukossa kunniakkaalla niin usein owai kuivastani! luskaa, sijalla. Suuressa klMmyks.'ssäiitme, pe- lepäsi nyl sywän rauhs.t ilme. ^'jö:n- rustuÄakikysymyksessämme. hän on s on muisiu.taa wäsynl)'.tä !aiSceli?aa, asettunut selmästi perusiuslailliselle joka lepää ankaran tais^iun jälfctn. konnaile. Aurinko paistoi hänen »valkeisiin fcutf- Kirkas ja rauhallinen olkoon hänen siinsa, ja kauniissa käsissään piti hän elämämliansa. pari ruusua. — Pellerwo-«euran wuo>lkokous oli — Roosevelt puhuu oikeuden puolesta. laiuantai-iliana Helsingissä. Läsnä cli Rosevelt on, kuten tiedetaan, paraikaa Parisen kymmeniä seuran jäsentä. Pu- maalla Europassa. missä hänc: lait- heenjohtajona kokouksessa toimi insin. sialla on suurilla ?unnianosoltu!^.lla tvas- E. Ä. Malm. .iaanotettu. Muutama päiivä sitie käw! Kun kokous oli tunnustettu lailli- (nt ^^jdcntti Parisissa, missä hän piti scsli kokoonkulsuiuksi esiteltiin lvuosi- yluväaattci.s«n puheen .kamala! csta ta- Kertomus ja tilintarkastajain kertomus samallapa", jcesa hän m m. lausuu mer- joita lvasiaan ei kokouksella ollut mi- lään muistutÄ:awc>2. Tiliniarkasta»- jäin lausunnon mukatsesli >mi>önnet !iin johlolunnalle^ ja tiliwclwÄlisi!lle wir- failijoille yksimielisesti ja kiitollijuu- della täysi wastuuwa«paus. Eeuran johtokuntaan watitiii.n uu- - liseltakin taholta edustaja Ionc^, Caströn asetti !kysymylks«n alaisctii on!o leima» lsucStuntaa ollenkaan iiuiLnnetiäiva sel- laiselle lhallituksclle. S»italiS'i?n tcs- kuudessa l!ience s« mielipide eneinmietö- nci, ettei penmiäkään, mitä eduötunta wain Moi kieltää. Kun sitten oli sosialistien eii.".)S m?an- wuv>kralaiin eräiden pykÄilen numitami- sesta kolmannessa tiii'ii!el'.i>iä .opi.l^sls- ti Mätch, alkoi joutaava koko ilif.n ics- täivä iväittely paUkauösäännnn tumoa- mistä koskcwasta c^sitydscsii, zoka oli toi- sessa kä-sittclyssä. uRcifcinpa näy,ti sil tä, että tuon pitkän »väittelyn failuat aitkaon .Horavarit", iillä so.ialisnt o,!uva>t ilmeisesti siihen kokonaan ivalm'siumat- tcimia; niin köyhiä heidän lausuntonsa oli. Keskustelun lopussa aru».li edukta- ja Renivall siitä olleen K'n ettei- luät sosialistit »voi tätä asiaa rnäa lkayt- tää agitatsioonitarkoitulziin, mi.tta llie- neekö se asia sittenkään niin »varma. Porivarillisetta taholta toeic^iin osot- taa, että palwelij»in j» isäntien ,välin järjcstÄnistä tvartcn tanviiuan uu'i laki, mutta niin kauan kun se on saamalla ti ivanhaauaan tvoida kmnoia. Hu>v>!:atvim- >man osan tässä palk^llissääntbriidasia esittilvät maalaisliittvlaiset. ^uncs se- Iitti edusäaja Renvallin hyw'n tulkin- neen maalaisten tarpcita puheessa^ \ eri- SdmtiiiiDtiio mtisitji. suonu lZ. E K ) Aikiulisot ihmiset muisiuitcUval lapsia siinä, että jos heitä Hemmot e l!aan, niin he lu>l«tvat pöi)hkeW. Een wuoksi ei ole k,ywä olla liian nÄiöntytväinen tai aulij ketään kohtaan. Woi pistää yl«isenä sään«5na. eitä yStä^ tväö ei menetetä kieUän-ällä häneitä lai- naa. mutta useimmiten menetciään, joS menetellään päinavasioin. Ja samasta syystä johtuu, «ttä ih.n:>?t e:wät käännä selkäänsä, tvaikka iheitä huolimattomasti Mieläpä pötMoästil!in koht il.'e. Multa jos on «rittäin ystäw'illincn lieii? koh- taan ja setiruStelee he-dän kanssansa »r!l- Eittämän tuttatvallisesti, niin muic.uävat >he useinkin nenäkkäiksi ja sictämättömikj', !jollclin wäleistä tulee loppi?. On eräs »'eikka, mikä saattaa ihmiset tvallan pois suunniltaan — käsitys siitä että te olette heistä riippulvainen. ?e Ummee mahtipontisena Salin Huonekalosto myjtäväni*halralla Tohtori Rikalalla. 1652 1—a „MATTI (6 Höyrylalra lähtee Toirakasta Leppäredella jo kaisena arkipäivinä 3^, paitsi tiis taina 2 aamulla ja Leppävedeltä Toi vakkaan 5 iltap poiketen kai kissa väyläo Tarrea* olerissa s 1- loissa paitsi Mehtolahdesaa ainoas taan tiistaisin ja Peljalatta!Haapa- kosken litviikki tiistaisin. Kirkko matkat Laukassaan tehdään rippi- pyhinä kuten ennenkin. 1651 I--O Ulkomailta. Albanian kapina. Laiton »veronotto kapinan syynä. Re< senviläiset kieltäytyneet lähtemästä Albaniaan. „Neue Freue Pressessä" on paineta 'tu lehisen KonstammoPolm kirjeen waihiojan keskustelu tunnetun kansan- sa kielen hlMäksi työskentelelvän alba- niälaisen Hima beyn kanssa. Täntä moitti ankarasti albanialaisia parla- me n t in jäseniä, joina on pääasiallisesti turkkilaisia ja tsherkessejä. Kapinan Pääsyyksi sanoo Hima bey laitonta we- rono.toa Kossoman Milajetissa sekä <Ä- banialaisien il)y:ymät:ömyyrlä erään piispan nimitykseen. Hänen sanojensa musaan eimSi albanialaisei koskaan jä- tä aseitansa» jonka wuo.^si -Serbin ja Montenegro wielä eimät ole wo:ne« anaÄtaa Nowobasaarin piirikuntaa. T.k. 30 pnä slltapui Tefkei Turhui pashc, esteeuöinästi Äaishanikin solalla tapahtuneen taistelun jälkeen wähäi>eit suojajoukon kanssa erityisellä junalla solalle, jonka allxi-niauaiset Mtxrt jättä neet. JllÄla sacyui koko rauhoitus- joukko ja tunkeutui aamusella solaan, jolloin albanialaiset wapaa«htoises:i jälliwät solan ja Poistuilvat wuorille. Rautatiehen ei ole koskettu ja kulku- liikenne cn uudelleen alkanut. Hallitus on lähc^iiänyt Albaniaan waikulus:v.^l- iäisen albanialaisen Hadshis-dler-Baki- rin, jota ölbdul-Hamid usein täyni wälii'täjänä hallituksen ja cllbanialais- ten Aiälillä. Hän on matkallaau py- sähtynyt Talonik^sa. Tramassa ja pantamien uudistusten :oimeenpa».s lykättäisiin. Msiiyistcn tietojen mu- kaan on Turhm-pajha hamv^ittunut Äaishaniilin solassa jattunecssa ka ha» kassa. Par la menussa tarkastetaan ;ul:ta- nin suvililistaa, ja on hymäksytly e h» batus korottaa se 50.000 puntaan. Menoanviosta on poisteltu «täärära» Hat sulttaanin puolisoiden ja prins:ö- sojen ylläpidoksi. Albanialaisten edustajat o.fai vois. sa istunnosta, itemvolte.oinassa sisami- nisterin kanssa. Jos saasaan aikaan yksimielisyys, ei tutkijakomisionia lähe> teiiä Albaniaan. Kirjailiäuutta ja taidetta. — SirjaUifunttn. ^KansalllSlakko «uo» mecsa. Kucyion laupunii jc lääni", kir joittanut Sigurd Roos, on ilniestynyi O. A. Kuopion uuden kirjapainon tus- tannuksella. Hinta 3:60. «uomalaisen Kustannus-och. kttvätkirjallisuus. Kansaa ia pöyhkeänä Kawala'ssa oivat reserviläiset kiel:äi)- ^öytyypä ^ tyneet lähtemässä Albaniaan, jottei lillepantalvia sanoja kansauuvAisen 01- keuden puoltSta, sanoja, jotka «vai ai- wankuin wartawasten laujiitut meid.in menäläusille sortajillemme. Äloosevelt sa- noo: Tckellisen isänmaaw)slÄvän sn :ar- . „ ^ .. , koin Ikatsottatva, ettei hänc.r kansansa delleen erowuor^ olowat ia>entt,^^ toifcIk Asalle. En ^t- I^keäkään myönnnä, että poliittincn. «no» ?äytöl>sanä teitä kohtaan. toisiakin ihmiisiä. jotka muuttuivat hän »)t- heidän täytyisi wuodattaa wcljcs!vcria. tömiG niin pian ku?n joudutte heidän Huhut siitä, eitä albanialaiset upseer.l kanAsaan tekemisiin, minkälaisiin tahan- olisilvat ilmoil ^aneÄ jätlälvänsä so:a- koisen palkollislain tarpeellisuudesta, sa. ^os esimerkiksi te joudutte heidän Pallveluksen, jos rauhaitus :oimen >pitei^ muita sillain astui Pykäl.i esille ja sa- kanssaan tutia>wallisiin keskusteluihin tä jatketaan, on Määriä, noi. «ttä sellainen on maalaisllle lvarsin scamman tarran ja erltt.il.ikin jos s on- ^ ^Sanomalehdissä on Virallisesti il» tarpeeton, wieläpä sa:roi cvLfaiicoti isän- Jitvlainen luottamus tulee f'.)it)inofi«n, moiietiu, että albanialaiset Reki'.n itien kannalta asiaa niin katsuctvansa, oxiin akkazvat he kuivi!e>li «trä heillä on kokoontuneina oNxit tunnustaneet Ny Tuomolaissn Äusiannus-o.y. Äan- san iämänwuo:iscsia knvätkirjallisuu» des:a mainittakoon: Ewen Hedinin laajaa seikkailu» rikasta ja anevkiisemiä tieieellisiä saaivutuksia esittämää Tra n sbi» m alaja a ilmestyy näinä päi» minä jälkimmäinen nide, samal- la kun koko teos tulee saa:cLvakft yhteen sidotmna. Tässä osa-.sa Hedin kerioilee kuulun karatvaanijohtajansa kuolemasta, ensimäisen ja loisen ka» romaaninsa hämiöstä, wal«pukuisena tekemästään salaisesta, suuraa kärsi» 'tmjkiiä tuottaneesta matkastaan Ti-be» iin „walkean täplän" halki, ilmitulos» taan ja paluustaan jälleen ihmis-il- moille. Tämä anvolas julkaisu, ion- ka runsas kuwitus on leipzigiläism Brockhausm Painaitama, ansaitsee laa» jon menekin. Clara Tschudin ertnzmai» sen pirteä, monilla «kielillä useampi» ^ na painoksina ilmesiynt/t laaja I historiateos Marie A n t o i n e t» te tulee niinikään hetimiten kir» johtaja W. A. L a w o n i u s. senaat tori J.Serlachius ja wapaahra^ Otto Wrede. Tilintarkastajiksi wa- Iittiin openaja Wilho Oksanen Kau- i»vatsal:a ja maanw:lj. A. Tamiu Hir- mensolmelta sekä waralle tÄmimsjoht. A. Eilwo ja lakit. kand. Lauri of. Heurlin, mi^emmat Helsingistä. — Unkarilaiset saapuivat Terijoen laulujuhlille. Toissa maanantaina cli Unkarin yliopp>laslaulaj'lla illaniviet- jo, jossa oli läsnä suomalaisia. Hetäsi ajatus Terijoen laulujuhlalle saaptbmi- see:a. Laulukunta päätti pyntää kau- jakauppoihin. Onnettoman, wää» _ tiu tuomitun kuningattaren elämän.a- ja hän ilmoitti ääncstä>wän'ä sosialistin «riti)i/sijä oikeuksia teidän suhteenne ja kyisen sulttaanin laill asi hallitit^eln rma entelään »voimakkain, mutta puo- esitychen puolesta. ?'.iin sitä !v.'i inca- koettatvat tun?autua kohieliaisuuden ra- sekä Päättäneet suojella Maltakuntaa ul- luuttomin Marein lapsuudesta mes- Iäisilläkin olla erila's.'t miclivil^ct o- jan tM. Senpä wuot >i Iöi)tyytin niin fonaiiji® mihollisia wascac>n, sekä PlN)» tauÄaivalle as.i, mm eloijasti, etla mistä ecuistaan. ,Lris :ill!s !»t tqblvätn" tvähän sltllaisia, joitten kansia '.viitsii an- tää eriä seudulle läh^ejtäisitn par!a- luulee romaania lukemanpa. ^ osa kt/st )M !)l>sessä oleivassa asiassa oli «tautua iliähsmpään tilitatvnutcen, ja siitä meniin komiitea ja Albaniassa toviitcc»v Kansalntaj uiststa kaimrj-oista Ott sellainen, että se saattoi Ahnia>vac-tan >s>urkuittelemaan „1rislit:)iiä", joilla scltai» nen edustaja on. WiljelyspakAoikyst)>mytscStä pytidet»iin heti miin paljon puh>:w>l0!vj.7, e:tä minä ja moni inuu latsoi MliszanrinaN tähteä sotia nukkumaan kuin jiädä niitä kuun» telemaan. Kun näistä xuhcivuoroiöta on tvielä nytkin »sa käyttämättä, niin olemme tviolä tilaislNideÄsa a'iasta kuu» iloinaan opettatoia esitelmiä. Uusi »älikysymystin, Suursaaren ja Tytärsaaren tvaalillippitj^n ajoissa läihel» -tämitsestä. hywäksyttiin hallituksen tvas- tattawaM. raali saa olla toisellainen kuin yksUyinen irnoraali. Kansakunta, ci saa kohdella toista kansakuntaa toisten pcrina:teldrn mukaan tuin kunniallinen m:es :olst.t miestä — —. Jokaisen kunnialtisen sva>ltiomichen welwollisuus on hallita kansaa niin, ettei MahingZlta toröta kan- saa. Mutta toistaiscÄi on kansojen, jos ne tahtoivat olla tosia itseään ja ihmis- kunnan ifcftä simistytsen asiaa kohtaan, muistettcava, että niillä al'ncmae täychy olla tahtoa ja kykyä tunt:a suuttumusta muitta kävsimiensä wää'.'yyli>icn Ehdosta. pungilta (Vudapestiltä) ja maltiolta iTenve ihminen, joka uskoo til.'!vä-!N mo- Miikan jälkimäinen istunt» innoitti.i ivarsinaisesti nykyisen hallituksen saunot- tamistilaisuudeksi. Löylyä ivastaanotta- maAsa persoonalliscsti oli hallitullsen jä- senistä toisin ainoastaan kreiwi Berg, mutta Isää hän sitä runsaammin, niin. että hänen »välillä täytyi pistäytyä ulko- nakin tvildvoittelemaSsa. Edustaja Nuor- tewa näet oli wähän liian rasi» saunoi- taja, niin '>että hän^n kreiivillisyyttnsä pinta ^i kestänyt sellaista. Äsian meno awus:uÄa matkaa Marten. InnoslUs raaliin. saarnatkoon oikeutta; hän li saa ^ lähemnnin^kerrottuna oli souraaiva. asiaan on suuri kokonaisuudessaan dän edustajiaan j , , . , ... , .. , llitfarin matkailijatoimiöioa VN ke- sesti mskoa rauhaan. Mitta jos rauha ja tahto,n panna kunnat cn>l ivuonna ma^ k >onet :u järjestämään retfc .'ll)[^ Teri- ^ oikeus joutuivat ristiriitaan !c:M»'a .samaan 10 miljoonaa nmrkkaa ki»MY. :L n iuMifle. Asia on jaanul ianna» kanssa, -täytyy halmeksia sitä miestä, jokaistssä oletvacm tarkotuS!s«en. . ^ ^ittiinni rtifpn^Poi.1. tvaiks j suomälaiset Ähmaivaara, :usia. i" Myöhemmin iltnoiictnrni, ■fttaJJu» ban mirätöiri, j»h,»I<> riistoon sjo. toi«t>mi« Je»°. M?» lujuhlille ja antaa stella kom-rrin. Roo- nin kuuluu 86 ja <silntywat he «i tahtovsi pitää kiinni vlkeu^e-Zta, tvaik ka sitte koko maailma nousisi häntä ivas^ taan! — Miten käy, Itttt voimamiehen kauS» fa epäsopuun joutuu. Keslitviikkonktana Kun nuor- suomalaiset Ahmaivaara, Riihelä ja Snellman, sosialisti MurioZ ja maalais- liiton- Alkio oliwat jo sangen pehmeäksi pehmittäneet hallitMen tästä sen kun- nottvmasta ja mahdottomasta tekeleestä ja suomettarelainen Torppal-n oli hei- — 108 - I^a8llvttu»mmv nii<len vuokrat vuosi vuok riksi, isommissa asunnoissa ovat tavalliset, yhdistämme tiedot seuraavalla sivulla ole vaksi taulukoksi. Tässäkin on otettu ver tailuun ainoastaan ne asunnot, joilla on yksinomaan raliavuokra. Kaikissa asunto-luokissa löytyvät useim mat asunnot toisessa ja kolmannessa sarek- keessa ja suorittavat siis vuotuista kuutio metri-vuokraa 1—3 mk. Ainoastaan 1-huo- neiäten joukossa on neljännessä sarekkeessa (— 4 markkaan asti), vieläpä viidennessä- kin huomattava osa asunnoista. Sen ylei sen säännön saattaa taulukosto huomata, että isommat asunnot hiukan verran enem- ryhmittyvät vasemmalle halvemmalle puo lelle. Tämä ryhmittyminen ei kumminkaan näytä sanottavasti jaksavan vaikuttaa lop putulokseen, sillä vertailessa kaikkia lop pusumman prosenttilukuja kolmen pienem män summan prosenttilukuihin huomaa, että jälkimäisiä on ainoastaan hiukan ver ran enemmän kalliimmissa vuokrasarek- keissa, kuin edellisiä. 11. Vuokrasuhteet A. Kaupunki. Vuokra suoritetaan tavallisimmin rahassa. Kumminkin löytyy joukko sellaisia asuntoja, joista vuokra suoritetaan joko yksinomaan työnä tai osaksi työnä, osaksi rahassa. Seu raavalla sivulla oleva taulukko osottaa eri laiset suoritustavat ja niiden jakautumisen eri asuntoluokille. Erityisenä sarekkeena ilme nevät siitä myöskin ne asumukset, joissa vuokraa „ei ole merkitty". Tähän sarek- keeseen merkityt asuvat melkein yksin omaan omissa asumuksissaan, ovat talon» omistajia. Joukossa on kumminkin mah dollisesti jokunen vuokralainenkin, sellai nen, jolta syystä tai toisesta tietoja vuokra suhteista ei kaavakkeihin saatu merkityksi.