lorslsins tivinälluuli 2ö p:n> ki:o LZ lgio tulee noStettamaksi sekä lehden waS- tacnvaa toimittajaa että uutisen kir joittajaa ivastaan. Saman uutisen johdosta on kenraalikumernöörikäs kenyt nostaa kanteen myös useita muita sanomalehtiä viastaan, jotta owat julkaisseet mainitun uutisen. Näitten kanteenalaisten sanomalehtien joukossa omat seuraamat: Uufi Aura, Turun Sanomat, Sosialisti, Samon Työmies, Uusmaalainen, Raahe, Hel singin Sanomat, Turun Lehti, Työ mies, Lahden Sanomat, Kymin laakso, Kansalainen, Mipurin Sano mat, Liitto, Kajaanin Lehti, Kansan Tahto, Suur-Sawo, Itä-Suomen Sanomat ja Suupohjan Kaiku. Wielä ei ole tiedossa minkä lain kohdan nojalla näitä lehtiä rvaStaan on käsketty nostaa kanne. S. U. T. ilmoittaa: Kanteen nostamista perustelee ken raalikumernööri sillä, että kyseessä olema uutinen loukkaa «enäläisen sotamäen kunniaa. Kenraalikumer- nöörin mielestä uutisessa myös il> maistaan salassa pidettämiä sotilas! lisiä toimenpiteitä. Prokuraattori ei ainakaan mielä ole ryhtynyt toimenpiteisiin kirjelmän johdosta. „Slttteegim Mlkja". Senaatti on tarkastanut rautatie suunnitelman, jonka w. 1904 anne tun kaikkein korkeimman käskyn mu kaan tulee yhdistää Pietari Karja, laan ja olla ensimäisenä osana stra> teegiseSta päälinjasta Pietari—Sa- «onlinna—Waasa. Tie kulkee Hii- tolan aseman simutse Karjalan ra dalla Käkisalmen ja Kiminiemen kautta Pietarin kuveraementin ra jalla sijaitsemaan Raasulin kylään taikka simuuttaen Käkisalmen suoraan Kiminiemen kautta Raasuliin. Raa sulin—Pietarin mälillä aijotaan käyt tää suunnitelma Pietarin—Imatran sähkörautatietä. Tutkimukset on mää rätty lopetettamiksi miimeiStään syk> syllä 1910. — Ge»aati» kiele»käa»täjät. Kenraalikumernööri on yhtynyt se- naatin päätökseen nimismies A. In kisen ja ylimääräisen kielenkääntäjän A. Ohqmistin nimittämisestä senaatin toisiksi kielenkääntäjiksi. — He»kiwaku«t»SosakeyhtiS Salama. Yhtiöjärjestyksen 3 tz:n mukaisesti on yhtiön hallitus päättä nyt, että ensimäinen osakemaksu, 100 mk., kultakin osakkeelta on suoritettavia miimeiStään ensi elokuun kuluessa johonkin KansalliS-Osake-Pankin kont> toriin Väliaikaista kuittia maStaan. A s, A«s«lls ris«ll!kllisosllSto» imö- tlllilisesta Ptti» lysttn eiji KMe. Porin suomalaisen klassillisen ly sein rehtori L. H. Sandelin on pyy tänyt kouluylihallitusta ryhtymään toimenpiteisiin, että rinnakkaisosaSton ylläpitämiseksi ensi tulemana luku muonna sanotun oppilaitoksen ensi mäisellä luotalla myönnettäisiin 5,238 mkn määräraha. — Guome» Liikemieste» Kauppaopisto»» on II. ylioppi laSluokalle 37:Stä hakijasta oppilaiksi hymäksytty m. m. ylioppilaat Ellen Aaltonen Porista, T. Rantonen Mouhijärmeltä j» Rauha PylkäS Loimaalta sekä lyseokurSsin suoritta neista m. m. W. S. Marheenmaa, Mouhijärmeltä. — Waltio»rantateitten ti laStokonttort. Ahtä amoinnaole- maa toisen kirjurin »virkaa maltion- rautateitten tilaStokonttoriSsa omat hakeneet m. m. sähköttäjä Hulda Bölja ja Rauman radan linjakirjuri S. Eronen. — Ouluu »äyttelySsä omat porilaisista tulleet palkituiksi: A. Gustafsson I palk. palm. lihasta. O. Hakanen II p. kengistä. Hj. Alho II p. sidotuista kirjoista, Ilmari Saha II p. pokaalista. F, I. Juhola II p. kukkapylmäästä. H. Grönroos III p. yöpöydästä. A. E. Lehtonen III p. rautatöiStä. Elli Laine IV p. rokista. Aug. Huhtala IV p. rokista. Fr. Forström IV p. nutusta. Hilja Nurmi IV p. housuista. Elina Lehtonen IV p. liimiStä. — Raueuuut pai»oka»»e- juttu. Tiistaina piti täkäläisen raaStumanoikeuden toisessa osastossa olla esillä maanrviljelijä Mille Ilipap- pilan «Sosialidemokraatin" mastoa» »vaa toimittajaa maStaan mireille panema painokannejutw, mutta kun kantaja samoin kuin Vastaajakin vii mat poissa jäi juttu sikseen. Lehti on nähtämäSti suofista hymittänyt loukkaamansa henkilön. — Itsemurha. TiiStai-aamuna saapui tänne sellainen ikämä telesoo- nitieto, että kauppamatkustaja EliS Waldemar Petterson oli sa mana aamuna tehnyt itsemurhayri tyksen majapaikassaan Heinolan pa lokunnantalolla. Tämän tiedon mah- misti sittemmin kauppias Hj. Id manille tullut sähkösanoma, joka li säksi ilmoitti, että Pettersson klo 10 aikaan samana aamuna oli kuollut. Oltuaan miikon päimät matkalla oli Petterson miime torstaina mat kustanut Tampereelta Heinolaan ja asettunut yllämainittuun majataloon asumaan. Liikeasioissa oli hän mii- pynyt Heinolassa maanantai-iltaan. Säännöllisesti, kuten aina, oli hän elä nyt, eikä mitään tamallisuudeSta poik keamaa oltu hänessä huomattu, paiksi että hän maanantai-iltana oli «alit tanut hermostumista. Tiistai-aamu- na kun palmelijatar klo 7 aikaan tuli Petterssonin huoneeseen, huomasi hän hänet merissään sängyssä. Heti kut suttiin paikalle kaksi lääkäriä, jotka tekimät moitamansa, mutta siitä huo limatta henki klo 10:neen mennessä pakeni ruumiista. Oikeaan ohimoon- sa oli mainaja ampunut yhden brom ningkuulan ja tämä jo riitti tuotta maan kuoleman. Kukaan ei ollut ampumista kuullut, mutta otaksutaan sen tapahtuneen klo 6—7 mälillä. Elis Pettersson oli syntynyt Meri karmialla. Iältään oli hän lähes 34 muotiaS. Kauppa-alalla palmeli hän useat muodet; pitemmän aikaa ehkä Satakunnan Kansallismielisten Kaup- paosakeyhtiössä täällä. Hymäsydämi- senä ja erittäin ystämällisenä myy jänä oli hänellä laaja luotto ostajien, samoin kuin isännistönkin puolella. Sittemmin oli mainaja helsinkiläisen toiminimen Valkeapään kauppamat kustajana ja miimeksi kauppias Hj. Idmanilla täällä. Mainajan ruumiinamaus toimitet tiin eilen. Ruumis tuodaan luulta- masti perjantai-aamujunalla Poriin Merikarvialle mietämäksi, missä hau taus tapahtuu. Suremaan jäi mainajata paitsi morsianta, jonka kanssa hän miime sunnuntaina kuulutettiin amiolnttoon, 3 sisarta ja meli sekä erittäin laaja ystämä- ja tuttamapiiri. — Mekseleitä proteSteerat- tiiu Suomen kaupungeissa ja kaup paloissa miikolla 10—16 p. heinäk. yhteensä 147, joista Porissa 3. — NttaSt»wa«»ike«de» «»ti fia. RaaStumanoikeuden toisen osas ton istunnossa miime tiistaina tuo mittiin kaikkiaan 9 henkilöä juopu muksesta, meluamiseSta ja poliisin maStuStamitesta 10—70 mkan sak koihin. Suomen sahateollisuuStyö- mäen piiritoimitsija Aug. Wesa tuo mittiin 30 mkan sakkoon sekä talon omistaja Eetu Salin, joka ei ollut saapumilla, 20 mkan huutosakkoon ja määrättiin 50 mkau sakon uhalla saapumaan raaStume-noikeuteen elok. 23 p:nä, jolloin syyto häntä maStaan käsitellään. — NäpiStelyStä tuomitUin raas tumanoikeudessa tiistaina itsellinen Isak Oskar Lahti eli Ollinen Meri- karmian Alikylästä 5O mkn scckkoon Markaudesta syytettiin Turulta ko toisin olemaa joutolaiS miestä Kalle Emil Lindroosia mutta lykättiin j uttu elok. 2 päimään. — SosialiStiagitaattori teh- »ytitsemurhayritykseu. J .semur- hayrityksen teki täällä Mesteniuksen majatalon pihalla miime tiistaina Suo men sahateollisuuStyömäen liiton luot tamusmies August Wesa. Tiistaina t. k. 19 p:nä oli Wesa tullut sanot tuun majapaikkaan ja heti pyytänyt emännältä rahaa lainaksi tarjoten kelloansa mastineeksi. Saamansa ra han oli hän pian hurjaillut, jonka jälkeen taaS oli lainaa pyytÄlyt lu- maten pian suorittaa melkansa. Ka- pakoissakin oli »vierailta henkilöiltä tahtonut lainaa. Puhelimitse oli hän aikaisemmin pyytänyt Kotkasta ra haa, jota tulikin noin 100 mkaa lau mantai-aamuna. Maksettuaan siitä asuntomelkansa ja lunastettuaan kel lonsa oli hän taas lähtenyt juoma retkelle ja tiistaina selmittyään raas- tumanoikeudeSta oli hän taasen raha pulassa. Saadakseen matkarakioja ja „pään parannusta" oli hän zälleen kauppaillut kelloansa omain puheit tensa mukaan »Sosialidemokraatin" konttorissakin, mutta kun ei rahoja mistään hellinnyt, oli hän tiistaina päimällisen aikaan tullut hourupäi» seksi. Tässä tilassa näki hän, mikäli majatalon emäntä kertoi, etsimiä po liiseja, kuuli olemattomia puheita j. n. e. Emännän kysymykseen missä hän oli ollut, oli Wesa maStannut: kapakassa. Klo 3 aikaan lähti hän pihalle kämelemään. Kämeltyään het- kisen, otti hän taskustansa lyhyen katkenneen puukkokynän ja alkoi sillä sahata kaulaansa poikki. Saatuaan sohkon haaman kurkkuunsa alkoi hän työntää puukkoa henkitonvea kohti, kunnes paikalle saapuneet poliisit sen «StimLt. Sittemmin oli mieS aimnn >eikko, haaroa muodostui hengenmat'.- rallisekfi ja hänet ivietiin lääuinsai» rasiaan. Haaman neulominen maitiin n>aSta eilen toimittaa ja huomattiin sen kul- r«van yläpuolelta henkitormea k itaan aakko, mutta ei ole kumminkaa n wa- »ingoittanut isoja merisuonia. We- än tila on edelleen armeluttan»a. — Ui«a»äytSS eilen illcilla on nistui kohtalaisen hymin. Mesta ruuskilpailussa 1000 m. matkalla oli osanottajia 5, joista kuitenk m aino astaan 3 uimat matkan loppuun. Armo Aaltonen otti heti akiSsa joh don ja piti sen marmaStj loppuun aSti. Järminen ja Lauri Aaltonen ottelimat ankaraStt toisesta stjaSta. Tulokset olimat: I Armo Aaltonen 19 min. 36.o sek. II Wäinö Järminen 20 „ 14,2 „ III Lauri Aaltonen 20 16,2 Hupaisassa esteuinnissa, joka oli järjestetty erikseen pojille ja tytöille, jakaantuimat palkinnot seuraamasti: Pojat: I R. Aalto. II W. Nord- qmist, III O. Lankola. Tytöt: I Hanna Muorio, II Han na Kontio, III Karin Mirtanen. Sitäpaitsi oli ohjelmassa järjeStys- uinti, jota eMmät tytöt ja pojat, erilaisia uimatapoja, köydenmeto, on kimista, hyppyjä ja lopuksi mesipoo- lo, joka päättyi malkolakkiSten moit- toon, 2 maalilla sinisten 1 maStaan. Mäkeä oli keskinkertaisesti. — Tuomen mestaruuskilpai lut wieStiujuoks«Ssa, omat niin kuin jo ennen olemme maininneet, ensi laumantaina klo puoli-8 i.p. ja jatkumat sunnuntaina klo 4 i.p. Kaikesta päättäen tulemat nämä kil pailut olemaan hymin jännittämät, erittäinkin 1600 m. juoksu. Pääot telu tulee «armaankin tapahtumaan Tampereen Pyrinnön kuuluisan jouk kueen ja Porin Tarmon joukkueen mälillä. Syntyy siitä katsomisen armoista. Ehkäpä rekordikin alenee »Rauman Urheilijat"-seuran ja Tar mon toinen joukkue kyllä nekin ko malle ottamat. 400 m. matkalla kil pailee ainoastaan Tampereen Pyrin nön ja Porin Tarmon joukkueet mutta tulinen ottelu siitäkin syntyy sen moimme jo edeltäpäin armata 10,000 m. matkalla tulee kilpailu myös hymin jännittämäksi Porin Pyrinnön ja Tarmon mälillä. Jännittämä ja samalla humittama on naisten Viestinjuoksu 400 m matkalla. Sitäpaitsi on ohjelmassa «'.elä kolmiottelu miehille ja Porin Pyrinnön ja Tarmon mälinen jalka pallo-ottelu. Nämä kilpailut omat enstmäise laatuaan Porissa ja samalla ensimäi set kilpailut uudella urheilukentällä Toimottamasti yleisö runsaslukuisena rientää katsomaan näitä Tarmon kisoja, joissa m. m. näemme kuului san porilaisen mestarijuoksijan A Mannisen kilpailemassa 1,600 10,000 m. miestinjuoksuissa. Mm ÄmiMi. Asianajo tömistä Eerikinkatu S. Puh. 434. Omistajat: Hoivioikeudennotario Wäinö Kiwi ja Homioikeuden- kauslisti Santeri Saarnijoki. ia KämmästMämän kelmoa esiiiUsjmiLtä. Satakunnassa julkaisemani kansa! lisuuskysymystämme koskemat kirjo tukset näyttämät komasti kuohutta neen Satakunnan Sanomain kirjot- tajia. Joku heistä on nähnyt hy- mäksi tällaisen mielenkuohun malli- tessa tarttua kynään muka kurittaak- seen minua. Olisi kumminkin ollu hänelle parasta odottaa hetkeä, jolloin mielen tasapaino olisi häneen palau tunut, sillä epäilyttämässä määrässä nyt hänen kirjotuksensa »Miten Sa takuntalehti kansallisuuskysymystäm- me pohtii", osottaa tyynen ajattele- miskymyn ja simistyneen kirjotusta san alkeiden tuntemattomuutta. Sääli kirjottajao! Minulle hän yrittää siirtää kun maa ennätyksestä, joka kauan on ollut nuorsuomalaisten saamuttamana, nimittäin kunniaa taidosta kirjottaa ja puhua «aiheellisesti. Tuo siirtä minen on kumminkin hymin maikea tehtämä, sillä en minä silti ole Va lehtelija, maikka joku mielen tasapai «on menettänyt Satakunnan Sano main kirjottaja sumaitsee niin sanoa. Nuorsuomalaisten lehtien taholla kyllä on totuttu hämäistylsiin ja sää dyttömään kirjolustapaan, mutta sellaista hämytöntä esiintymistä kuin on lehden — ja mikä pahempi pää- 'irjotuksena oleman — mainitsemani kirjotuksen lopusso, en koskaan ole lamannut. KoSka nähtämästi kuivataan jat- koa, niin saanen maSta myöhemmin Satakunnan Sanomille hiukan maS- tata. H. P. I Mieliin paiuettaima näinä aikoina. Ensimäinen toimo, joka nykyisellä hetkellä elää Suomen kansan rin nassa, on se, että se saisi olla ja kehittyä suomalaisena kansana, että me suomalaiset, maikka olemmekin yhdistetyt saman hallitsijan alle kuin suuri Menäjän maitokunta, kuitenkin aina saisimme olla ja pysyä suoma laisina tai toisin sanoen, että me »va paasti saisimme kehittää omaa kan sallisuuttamme. Kansallisuus on epäilemättä kansan kallein perintö. Kansa, joka on kansallisuutensa ka dottanut, ei tunne itseään. Ja tämä itsensä tunteminen on kuitenkin yhtä mälttämätSn kansan kuin yksilön kehitykselle. Eikä siinä kyllä, että kansallisuutensa kcdottanut kansa ei tunne itseään, sitä el tunne eikä kmnuSta kukaan muukaan, ja tämä tunnustaminen on kuitenkin sekin «alttömätSn kansan niinkuin yksilön kin kehitykselle. F. L. Schauman. Se, joka tietää, että maali on saa- »vutettama, se moi tyynellä mielin tchdä työtä sen eteen, jättäen Juma lan huomaan, saamutetaanko se muu tamia muosikymmeniä aikaisemmin tai myöhemmin. Onhan ihmisen kärsimättömyydelle usein raSkaSta, koSka kukin tahtoisi elää täällä maan päällä siksi, kuin hänen pyrintöjensä maali on saamutettu. Mutta Har moja omat ne, joille tämä onni on suotu. Useimpien täytyy tchdä lyötä tulemaisuudelle, jota heidän silmänsä ei koskaan saa nähdä, lurmallisesti jättäen työn toisiin käsiin, kun he laskemat maahan matkamiehen sau man. Meidän isänmaallamme on mielä niin paljon odotettamaa tulemaisuu- delta, että työtä «armaankaan ei ole puuttuma, ylemää työtä joka sydä melle, järjelle ja tahdolle. Suuret ajatukset ne on^t, jotka ihmistä ylläpitämät elämässä, ne ne myös takaamat tyytymäisyyttä ja onnea hänen elämälleen, sillä niitten kautta ihminen saattaa unhottaa kaikki pikku surunsa ja huolensa, muistamalla, että niillä on loppunsa ja että elämä on lyhyt, mutta että mitä hän suurten ajatusten ohjaa mana saa aikaan, se on ikuisesti elä viä ja kantama hedelmiä, maikka hä nen nimensä onkin unhottunut eikä kukaan enää moi kertoa, mistä hymä teko on saanut alkunsa, kuka sitä edisti, kuka sen muoksi kärsi. I. W. Snellman. /Vez/F vt///5/s. — TaaSki» erää«laat«ifia a»o«»kfia. Ent. m. t. kruununni- miSmies A. W. Ojanne, joka asuu Jääsken pit. Jakomalan kylässä, on lähettänyt senaattiin anomuksen, jossa hän symimmässä alamaisuudessa ja nöyryydessä pyytää, että hänelle suo taisiin sellainen eläke, jotta hän möisi elättää itseään ja kasmattaa lapsiaan. Hän ilmoittaa joutuneensa sellaiseen asemaan Keisarin ja kenraalikumer nööri Bobrtkomin tähden, ettei hän enää kelpaa yksityisten palmelukseen eikä ole tähänastisten hallitusmiesten aikana saanut Valtion paliveluSta. Hän on p:nä huhtik. 1909 saa nut 400 mkn Vuotuisen apurahan. Hän ilmoittaa tehneensä monta ala maista anomusta, mutta lausui kir jelmänsä lopussa, ettei Keisarin ar mollinen tahto liene, että häntä, joko täytti Keisarin ja kenraalikuwernööri Bobrikomin määräykset, siitä nyt rangaistane puutteella. KcuppiaS Jman Pestrikoff, asuma Tammisaaressa, on kenraalikurver- nöörille jättämässään kirjelmässä anonut, että hänelle 15,000 markalla yleisistä maroista kormattaiflin ne mahingot, mitkä hän on kärsinyt suur lakon jälkeen, kun hänen liikkeensä ei ole ollut paikkakuntalaisten suosima Syyksi siihen, että hän on menettä nyt liikepiirinsä, ilmoittaa hän sen seikan, että hän suurlakon aikana oli antanut asunnon Tammisaaren silloi selle santarmille. Kenraalikumernööri on läheitäny kirjelmän senaattiin. — Aylw? itää. »Työmies" ker too, että »kun Merlän työmäenyhdis tyS mietti iltamaansa, niin saapu sinne myös yksi paikkakunnan kuu luisa toppelusankari, kohdistaen »vi hansa erästä työnjohtajaa kohtaan kolhien tätä kiivillä. Myllälkään ott osaa useampia henkilöitä. Iltama täytyi rähinän johdosta keskeyttää" Nämä tämmöiset mellastajat owa juuri »Työmieken" ja muiden sosia listi-lehtien omia rakkaita oppilaita joita on muosikausia kaswatettu, jo ten Valitus tuntuu krokotiilin itkulta Samoin malittaa »Työ" oppilait tensa edistystä kertomalla, että „kun Antrean sosialidemokraattinen kun nallisjärjestö mietti kesäjuhlaansa Antrean aseman työiväentalolla t. k 10 p:nä, hyökkäsi juhlapaikan lähei syydessä työmieS Avaust Ahl työmies Antti Miettisen päälle iskien Miet tistä puukolla oikeaan sarmeneen Samoin pieksi Miettistä työmies Juho Räikkönen kepillä rintaan". Kylmö itää. — KadvkstSsa oll«t sanoma- lehde«toi«ittaja Santeri Nuorte ma on ilmoittanut Helsingistä »Kan san Lehdelle", että hän taasen saapuu toimittamaan lehteänsä. — O» «iillä sofialtStiher- »villa iltveitä. Kun lauantai-illana LittoiSten TyömäenyhdistylseSsä pi dettiin iltama, johon näyttelijälsi piti saapuman muiden muassa muuan August Koskinen Turusta, niin tämä urheilu-innoissaan Kuralan kylän lai dunmaalla hyppäsi suutari Moberg n hemosen selkään sillä aikoen kai rat sastaa Littoisiin rooliansa suoritta maan. Maan hemosen omistaja luota ei oikein hymäksynyt ja siksi soitti hän Kaarinan poliisimiranomaistlle, jotka »valppaina heti riensimät pai kalle ja korjafiwat nuoren urheilijan parempaan talteen ja LittoiSten työ- mäenyhdistyksen iltama jäi ilman roolin suorittajaa. — U. A. — MiSsä o« Hämee«li>«a» raitti«Swäli? kysyy Häm. S:t sen johdosta, että Hämeenlinnan Rait- tiuSseuran kokouStilaisuuteen, jossa tohtori M. HeleniuS-Seppälän m. m. piti puhua, ei pitkästä odotuksesta huolimatta saapunut muuta kuin 5-6 Henkeä. — Sttkeähe«ki»e» koira. »Tampereen Sanomain t. k. 19 p:n numerossa on seuraama ilmoitus. „Hqwiä ajokoiran pentuja hymistä manhemmista. Isä palkittu kilpai lussa l:si palkinnolla ja ammuttu m. m. toistasataa kertaa. Äiti on myös mainio ajokoira." — Haukka ja kett« tappa»eet lehmä». Tampereen Sanomissa oli unnuntaina seuraama uuuttner.: »Eilen puolenpäimän aikaan tapah tui Teiskossa seuraama perin kumma l- inen tapaus: Kun Padustaipaleen Mattilan talon karja mainittuun aikaan oli laitumella n. s. Kärjen- niemessä, hyökkäsi ilmassa leijailema >aukka talon parhaan lehmän niskaan, yöntäen kyntensä niin symälle, eitä ehmä rupesi kauheasti mölisemään. Samaan aikaan pujahti pensaan takaa esille kettu, ikäänkuin haukalle amulsi, ja tarttui hampaineen lehmän kurkkuun kiinni. Siinä syntyi tuima ottelu, joka kesti noin puoli tuntia. Taistellessaan kahta petoa mastaan lehmä lienee tal lannut ketun hännälle, kosk-zpa kettu hetkeksi irroitti hampaansa lehmän kurkussa. Haukka istui yha Punikin niskassa. Kun kettu huomasi, ettei haukka hell tä saaliistaan, tarttui se uudestaan lehmän kurkkuun ja puri sitä niin komasti, että lehmä 10 mi- nuut n kaluttua heitti heakensä. — Lehmä ei ollut makuutettu, joten omistajalle koitui tuntuma mahinka. Paimenpoika seurasi tapahtumaa koko ajan, mutta lehmän mölinästä pelästyneenä ei uskaltanut mennä tappelija den »väliin". I-S2Zi-ZA?SöStA. Kihniö» kulmakunta muodostetaan eri kirk koherrakunnaksi? Muutama muosi sitten, pyrki Par kanon pitäjään kuuluma Kihniön kulmakunta muodostumcan omaksi eri kirkkoherrakunnaksi. Siitä tehdyn anomuksen senaatti kuitenkin hylkäsi m. m. siitä syyZtä, etteimät kaikki kulmakuntalaiset olleet anomukseen yhtyneet, maan halusimat edelleen jäädä Parkanoon seurakuntaan. Mii me muonna ryhtyimät mainitun kul makunnan asukkaat uudelleen puu haan saada kulmakuntansa eroit?tulsi eri kirkkoherrakunnaksi; ja tällä kertao paremmalla menestyksellä. Sitten kuin nimittäin Turun tuomiokopitulir- määräyksestä oli sekä Kihniön kul makunnassa, että Parkanon kirkossa kruununasiamiehen läsnäollessa pi detty kirkonkokoukset puhkenaolemosto asiasta ja asiain omainen papi?to sekä tuomiokapiluli antaneet lausun tonsa siitä, on senaatti miime kesäkuun 29 p.nä annetulla Armollisella mää räyksellä hymäksynyt kihniöläisten anomuksen ja määrännyt m. m. seu raamaa: Parkanon seurakuntaan kuulumista Kaukarin, Kihniön jc! Nerkoon kylistä (paitsi Hircvimäev taloa alustalaisineen) sekä Mahtilai kruununtorpasta ja Koskelan taloilta Linnan kylää muodostetaan Parka non nykyisen kirkkoherran ja häre» oikeutensa omistajain sekä eräissä tapauksissa Suomen kirkollismiraston leski- ja orpokassan oikeutta palkan saantiin loukkaamatta, Kihniö-nimi nen konsistosrillinen, kolmannen luo kan kirkkoherrakunta. Kirkkoherran palkka maksetaan sen ehdotuksen mu kaan, minkä kihniöläiset miime helmi kuun 14 p:nä pidetyssä kirkonkokcuk sessa hymäksyimät, ollen uuden ser rakuunan sen lisäksi hankittema kirk koherralleen sellainen »virkatalo, kuin 1L92 wuoden mirkataloasetursessa määrätään. Kirkkoherran palkkauksen amulsi on senaatti myöntänyt eman kelis-lutherilaisten seurakuntain mas tike-rahastosta 1,000 mk. muodessc» luettuna siilä päimästä, kuin kirlk herranmirka amonaiseksi julistetaan toistaiseksi Kihniön seurakunta on saapa osuutensa Parkanon seurakun nan kirkollisista ja seurakunnallisista rahastoista näiden tilan mukaan seurakunta-osan erotessa, samassa suhteessa, kuin eroama osa on ollu osallisena rahaston kohoamisessa, sekä melmollinen osaltansa »vastaamaan rahastojen meloista. MiinijymZt jaetaan seurakuntien kesken manttaa lin mukaan. Parkanon seurakunnan kirkosta, kirkkohe:ranwirkatolosta ja hautausmaasta, saamat eroamat myöskin osansa keskinäisen sopimuksen mukaan. Kchniön seurakunnan kirkko tulee rakennettamaksi Kaukarin kylän Pii ristaniemen maalle, niin sanottuun Maja- eli Pyhäniemeen Kaukarinjär men pohjoispäähän. — Ka»lvatsa»—Sokemäe» yhdistetty kansakoulupiiri. Kau matsan ja Kokemäen kunnat anoimat tuonnottain lupaa saada järjestää sanottujen kuntien pohjoispäässä si jaitsemaa Sääksjärmeä ympäröimät kansakoulupiirit siten, että mainitun järmen ympäri muodostettaisiin kaksi kansakoulupiiriä, joihin kumpaankin tulisi kuulumaan kyliä ja taloja mo lemmista kunnista tullen kunnat ra kentamaan ja ylläpitämään koulut kumpikin alueellansa eli Kaumatsa eteläpuolen ja Kokemäki pohjoispuo len järmeä mapaaSti maStaanottaen oppilaita kumpaankin koulun piiriin kuulumasta toisen kunnan osasta. Asianomainen kansakouluntarkastaja ja Turun ja Porin läänin kumer- nööri omat nyttemmin antaneet lau suntonsa anomuksesta ja puoltaneet sitä. — Walit«s o» tehty miime kesäkuun 26 p. toimitetusta Isojoen kirkkoherran maalista tai oikeammin mainitun kuun 12 p:nä toimitetusta Vaalikysymyksestä. Mainittuna maa- likysynn )Späimänä pyydettiin nimit täin neljänneksi maalisaarnaajalsi, ku ten sanomalehdistä on nähty, Turun ääninmankilan saarnaojaa, kirkkoher ra O. I. Caseliusta, maikka tuo pyyntö ei silloin onnistunut, noin 200 äänen puuttumisen muoksi. Nyt omat »valittajat, poliisikonstaapeli Jussi Peuralahti y. m. esittäneet, että äänlölistassa on ollut lähes 650 ääntä enemmän kuin olla pitäisi, joten siis neljännelle «aalisaarnaajalle olisi riittänyt kyllin ääniä. Tämän ääntö« listan on kyllä pari seurakunnan ma- litsemaa henkilöä laatinut ja on se miime toukokuussa kirkonkokouksessa hyväksytty, eikä se eroa kuin noin M:llä äänellä «-alissa käytetystä kahden toisen seurakunta'aisen laati masta »vaalilistasta. KumpaseSsakin listassa on kuitenkin iso joukko sellai sia äänestäjiä, joilla ei minkään lain mukaan moi ääniä olla. Tuomioka pitulin ja mahdollisesti senaatinkin ratkaistamaksi jää sitämastoin se asia, saa°o äantölistasta pyyhkiä pois sel laisia henkilöitä, jotka pappi ja seura kunta omat Vapauttaneet pop !n pal kan malsuSta, ja sellaisia, jotka jon kun muoden omat Amerikassa olleet sekä mielä sellaisia, jotka muuten ei- mät ole tahtoneet papin palkkaa mak saa, eritoten siitä syystä, ettei nykyi sen kirkkoherran aikana ole yritetty ulosmittauksen kautta papin palkkaa hakea. Tämmöisiä on näiden pyyhit tyjen joukossa suuri enemmistö. — PapiSto. Lammin seurakun nan kappalaisen »virkaa on hakenut m. m. Kankaanpään kappalainen E. W. Elomaara. — L»«ia« pappila» rajäh- dyttämiSyritySjutt». — Te- «aatti »ah»iSta««thowioi?e»- de« päätöksen. Niinkuin muiste taan, tuomittiin Lumian kappelin Sittlahden kylästä kotoisin olema kauppalaimuri August Aleksander H?llmea Turun homioikeuden päätök sellä helmikuun 17 päimältä 1910 pi- dettämäksi neljä Vuotta kuritushuo neessa ja menettämään kansalaisluot tamuksensa kuudeksi muodeksi yli ma- pausravgaistuksen ajan siitä, että hän oli tahallansa, aikoen räjähdysaineella sytyttää tulen mainitun seurakunnan Zittlahden kylässä sijaitseman kirkko- herramvirkatalon, maaliskuussa muon na 1903, kairattuaan erääseen koimu- seen piilipuuhun reiän ja pantuaan siihen dynamiittia, oli mienyt pilke- puun Virkatalon halkomajaan, josta se muiden puiden mukana oli joutu nut pappilan rakennuksen keittiöön ja sieltä sittemmin mainitun rakennuksen ruokasalin uuniin, missä puut syty tettiin palamaan, dynamiittip?.nos oli räjähtänyt, aikaan saamatta kuiten kaan muuta »vahinkoa kuin että muuri oli »vikaantunut ja lattialla olema korkkimatto mahirgoittunut. K. se naatti on antamallaan päätöksellä nyttemmin mahmistanut homioikeuden yllämainitun päätöksen. — Tuomittu kuolema» tuot- taueeSta pahoinpitelystä. K. Turun homioikeus on tuominnut työ miehen Johan Anton Lindbergin, Merikarmian pitäjästä, pidettäivälsi kuusi muotta kuritushuoneessa siitä, että hän oli »viime maaliskuun 15 piimänä yleisellä maantiellä Ahlais ten pitäjässä puukolla lyönyt sano tusta pitäjästä kotoisin olemaa itsel listä Herman Edwin Mannelinia eli Miheruaaraa Vasempaan hartiaan haaman, jonka aiheuttamasta meren- muodosta Mannelin kohta sen jälkeen oll kuollut. — Merkilliueu «aimajuttu. Maanantaina käsiteltiin toistamiseen Hämeenlinnan raastumonoikeudessa Hugo Waldemar Nurmen (Lönnrot) Lumielta ja neiti E. F. Antilan Lem- päälästä Välistä naimajuttua. Ku ten muistetaan, olimat Nurmi ja Antila touko?. 22 p:nä tulleet Hä meenlinnaan kihloja ostamaan, jol loin sulhanen oli illalla eronnut mor siamesta mieden tämän rahoja mu kanaan 4,ö00 mk. Tällöin oli An tila mennyt ilmoittamaan etsimälle poliisille, jonka toimesta Nurmi pi dätettiin samana iltana. Nurmi on syntynyt 16L8 ja on ennenkin kym menen eri kertaa rangaistu Varkau desta, petoksesta ja Väärennyksestä. Nurmi jätti oikeudelle seuraaman merkillisen sopimuksen: »Allekirjoitta neitten mälillä on tänään sellainen sopimus tehty, että minä Ed!a Antila luomun kokonaisesti siitä jutusta jonka minä olen pannut mireille Hä meenlinnan Raastuwanoikeudzssa Waldemar Nurmea mastaan enkä siis »vaadi hänelle mitään edesmas- tauSta, sekä annan hänelle takaisin ne 4,500 mk., jotka nyt pyynnöstäni omat takamarikossa". — Juttu lykät tiin yleisen syyttäjän, jonka hallussa asia on, pyynnöstä ensi tuleman syyök. 3 p:mään, jolloin Antila tul koon mälttämättömästi saapumille ja Nurmi Vangitsemisen uhalla. — Häm. S:t. — MarkaudeSta tuomittuja. Eurajoen y. m. kuntain Väliaikaisilla käräjille miime perjantaina tuomit tiin merimies Viktor Saarinen Uu- destakaupung 's :a ja torpparinpoika KuStca Erlanv Lindroos Uudenkir kon pirSjän Alsilan yksinäistilalta, edellinen 1 muodeksi ja 10 Vuoro kaudeksi sekä jälkimäinen 1 muodekst 21 muorokaudeksi knrituShuoneman- keuteen ja sen jälestä kumpikin ole- maan S muotta olemaan kansalais- uottamusta mailla. He olimat teh neet Varkauksia Laitilassa, Uudella- irkolla, Pyllämaassa ja Eurajoen pitäjässä. Tuomitut passitettiin lääninmanki- aan saatettamlksi yllämainittua ran gaistustansa kärsimään. — Waafa«—Pohjanmereu höyrylaitoaofakeyhtiS on näinä päiminä ryhtynyt uudestaan järjeSte- emään l,öyrylaiwojaan. Hullin— Köpenhaminan Rauma» - Mänty- luodon-Waasan linjalle, jolla kulkee höyrylaivaa (5 znstantia, on »vuokrattu ruotsalainen höyrylaima. d avsiantia on sen sijaan muutettu kulkemaun linjalla Lyypekki—Rauma- Mänty- luoto—Maasa, jolla aikaisemmin on kulkenut höyrylaima Fcey, joka taas on muutettu Pietarin linjalle. ^Vuosijuhlaansa mieltää Lamian Suomalainen Seura omalla talollaan ensi sunnuntaina iltapäi- «ällä. Kuten ilmoituksessa näkyy, on ohjelma sangen rikas ja »vaihtele- »va. Siitä mainittakoon: amauspu- he, tormisoittsa, kaksi kumaelma.". Maltiollisesta asemasta pitää esitelmän kansanedustaja, romasti Grönmall. Jos ilma on kaunis, vannaan kylä kuntien kesken kilpailuja »viestinjuok sussa ja köyden medossa. Se kylä- kunta, joka »voittaa, saa muodeksi haltuunsa seuran komean kunniakilmen, joka nykyään on Lamian kylän huos tassa. Kun juhla ei tule olemaan mikään puoluejuhla, «aan tarkoituksena on näinä makamina aikoina koota kan salaiset yhteisen isänmaallisen lipun ympärille, toilvotaan, että yleisö mie hissä saopuu juhlaan. Uksihän meillä on yhteistä. Luulemme, ettei yleisö, joka ennen on ollut Lamian suomalaisen puolu een juhlilla ole saanut syytä malit taa ohjelman huonoutta. TuIkaopaS nytkin räkemään ja nauttimaan, Saatte nähdä, ettette nytkään kadu käyntiänne. Terme tuloa siis! Satakunnan Nuvrisoseu rai» liito» laulu , soitto- ja urheilujuhlat on pidettämä muis tissa. Juhlat omat ensi sunnuntaina ja maanantaina Lapissa, kuten jo ennen on ilmoitettu. Juhla alkaa sunnuntaina klo 1 i.p. — Maatilankauppa. Miime laumantaina tehdyllä kauppakirjalla myi talollinen Fredrik Kierilä ll?ii- lan kylässä Rauman maaseurakun taa omistamansa 0,^^ manttaalin sumuisen Kierilä-nimisen merotllan kauppalaimuri Emanuel Irjälölle ja tämän Vaimolle Sofialle Rzuman kaupungista 50,000 markan kauppa hinnasta. Eläkettä y. m. ehtoja mastaan seurasi kauppaa osa tilan irtaimistoa. Ostaja saa tilan hal tuunsa tuleman marraskuun 1 päi- mänä. — L. S. — III:» palki»uou korittiStä sai Oulun tecllisuuSnäytielyssä Vik tor Lehtilä Kull? alta. — G»»rellai»e» teollisuus laitos on hiljattain »valmistunut Iläneellä, nimittäin taloustirehtööri F. F. Björnin rakennuttama saha Uudessakartanossa. Paitsi kaksoisraa- mia, syrjäys- ja katkomissirkkeliä, on siinä höyläyskone, pärehöylä ja jauho mylly. Lähimmässä tulemaisuudessa tulee siihen mielä yhdistettämälsi Vik toria kuimausriihi y. m. Kaikkiin näihin saadaan aiman riittämäsli käyttömoimaa englantilaisesta 56 hc- mosmoimaisesta höyrykoneesta, joka sijaitsee kaksikerroksisen saharakennuk sen miereen tiilistä rakennetussa konc- huoneessa, samoin kuin muuriin kät- ketty Tampereen konetehtaan mclmis- tama höyrykattilakin. 10 metriä kor kea samupiippu, joka on maruStettu ukkosen johdattajalla, cn myös tii listä. — Hauskaa on katsella kaikkia yhtaikaa toimessa, yläkerrassa muut- tuu tukki tuokiossa laudoiksi, syrjä tään ja katkotaan, alakerrassa kuimu- nutta lautaa jalostetaan, tehdään kattopäreitä ja hienonnetaan Viljaa. ^ Rakennustyössä on koko kevätkau den saanut suuri joukko paikkakun nan työmiehiä edullista ansiota ja Valmistuneena Lmjoaa laitos edel leenkin monelle toimeentuloa. — il. A. — Meijerit. Meijerskaksi Ko- jonjoen osuusmeijeriin Loimaalla on 19 hakijassa malittu neiti Anna SU- mennoinen Muojoelta. — Stlakkaiu tulo on »viimeai koina ollut keskinkertaista mähän pa rempi, ilmoitetaan meille Ahlaisisto. Mn saalis on ollut 30 -35 nelikkoa. Harja «alta. Harjaivallan kirkon maalaus myu- tiin toissapä-mänä huutokaupalla ia sai sen maalari N. Mirtanen 350 markasta. Huittiue». Kuollut. 26 p.nä t. k. kuoli Sammun kylässä talon emäntä Sc- r>.fiia Norri 57 muodeu Vanhana. Mainaja sairasti jo läh -S Vuoden ajan, aiheutuen rinnassa olemasta kasrvista, joka tukkesi ruokatormen niin, että jo miime syksynä Helsin gissä toimitettiin leikkaus kylkeen, joS- ta Vainajaa yksinomaan ruokittiin aina miime marraskuusta asti. Kuo lema tulikin sitten toimottuna wie- raana, lopettamaan pitkälliset kärsi- mykset. Emangeliumijuhiaa »viete tään Huittisten Loimaan kylässä ensi sunnuntaina. Puhujaksi saapuu m. m. jumaluusopin ylioppilas Alpo Setälä. Wnodentul'ontoiweet heinäkuulla M0. Maanmiljelyshallituksen toinen tä- mänmuotinen muodentulokertomus, pe rustuma sille heinäkuun jälkipuoliskolla saapuneihin tiedonanto! hin (joista mii- meinen tuli tämän kuun 23 p:nä), on näin kuuluma: