I 1910 120 lsvsntiUl» Nckiui lS M 1910 ^I:o 120 Qnsllkills NildiV lS M s» curun Lehtl chSnttfe» Kanta- ja Kristiinan- katnjsn kulmassa HastaxSM SäSstöxanKKia Alakerrassa, kolmas owi Kristiinankadun knlmaSta lahtien Läntisellä Rantakadulla. Kuhekmet: Ilmoitus- ja Tilauskonttori (8 «^p.—7 i^.) . . . . L4 Toimisto (10—IL aH. ja S—7 i^>.). . . . . . 1441 KaSsakoattori 7 4S Kirjapamo ja faktori ... 29 Tomujohtaja. ..... S SI ^Llaushinnat: Turussa PoStik. Koko tvuod. ... 3:— 4: — Puoli , ... 1:60 2: — 'Nelj. . . . . —:90 1:20 ZrtonaiSnumerot 5 p. Httpun Hchleä seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. Imun ilmestyy kolmesti viikossa, nimit täin tiistaisia, torstaisia ja lau antaisia aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta kuukin tilaajan kotiin. Ote almanakasta. Lautoantai, lokak. IL p.: Helivt. Sunnuntai, lokak. 16 p.: 2 l s. Solm.p. Maanantai, lokak. 17 p>: LmikaS. Sää-olot Turussa. ?oispLl«i«S tnorstaina: LLmpSmäärS: korkeiu -s- II, «»lm 7. Ilma» suhteellinen kosteus: 81"/«. Tuule» suunta: Pohjoiue». Aurinko o» paistanut: — t. — m. Eilen perjantaiua: LlinchömSSrä: korkein -j- 7, alin — 8. Ilma» suhteellinen koSteuS: 76 <>/». Tuule» suunta: Eteläinen. Aurinko o» paistanut: S t. ^0 m. Lurun LM! psältLä tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: N«RW«« edustunnasta M. Joh- tavan kirjoituksen paikalle. Eduskuntavaalit. Turun kansakoulut. WaltioawuS- tuS korotettu 140,500 markkaan. Imatra ?hi ysntnttelee. Äiti ai- kosnt heittäytyä lapsineen koskeen. — Vaatteet löydetty koskea raanalta. ZS eri niytelmii suomalaisessa «l»ks«»s« T«th»rma»sa. Malk«»k»«»v» Aortngaliss». Kuningasperhe. — Liike papiStoa vaS- ^ « M a « Sotaväkeä lakkolaisten tilalle. — Lak kolaisia luisutaan sotapalvelukseen. — Postia kuljetetaan automobiileillä ja antomobiililiikeunetta järjestetään kaik kien kaupnnkie» Välille. — FleiSlakko MStettu, mutta se on ainakin toistai seksi, epäonnistunut. — Mieliala val lankumouksellinen. Sotaväkeä komennet tu suuret määrät Parisiin. — Elin- tarpeidentuouti Parisiin taattu. Zksttugatt» kruuuaamaton ku> «iugatar. Suuuuutailukemista. Kirjoittanut L. A R. RyhmäKlva historiallisesta kulkueesta Berliniu yliopiston 100- vuotisjuhlasta. — Warieteelaulajatar Gaby DeSlyS. — Säveltäjä Samille Saint-SasaS. — Magelhaes Lima. Eduskuntavaalit. ! Senaatin oikeustoimituskuimasta lä hetetään kaikille kavernöörnlle kirjel mä, jossa heitä kehoitetaaa heti maa- lilaotakuuoille ilmoittamaan, että nii den on ryhdyttävä vaalilain 8, 15 ja 16 An mukaan toimeopiteisiin ää nestysluettelojen laatimiseksi tammikuun 2 ja 3 pnä tapahtuvia eduskunta vaaleja varten. Turun kansakoulut. Maltioavnstns lorotettu 140,500 «tai»». Senaatti on Turun kaupunginval- tnuSton asiasta tekemän anomuksen joh- döSta päättänyt, että sanotun kaupun gin kansakouluille suoritettava valtio- apu ensi vuoden alusta korotetaan 135,800 markasta 140,500 onkaan. Agnsem-MIs» vietto. Cygnaeuksen 100-vuotispäivän juhla Turussa oli opiskelevalle väestölle var maankin kauvan muistossa pysyvä pä'.vä. ArkitoimiSsa työskentelevät eivät juhla päivää suurestikaan huomanneet, koska vaau Harmoja lippuja oli nostettu lie humaan. Kouluilla ja oppilaitoksilla sitävastoin oli kaikilla lomaa opetuksista. Jo ai« kaifin aamulla alotettiin kansakoululaS- ten juhlat, joita Palokunnantalolla vie tettiin 3, Akatemiatalossa 2 ja Wähä- väkisten talolla 2. Ohjelman niissä snorittivat etupäässä lapset opettajainsa johdolla, sekä ennen valitut ja mainitut henkilöt, etupäässä kansakoulujen opetta jia, pitivät puheita päivän merkityk sestä. Sitäpaitsi jaettiin ilmaiseksi kai kille lapsille vasta ilmestynyt pienehkö Cygnaeus-julkaisu. Kaikissa sekä suomalaisissa että ruot salaisissa oppikouluissa pidettiin lyhyt juhlahetki, joissa oppilaille lyhyen esi telmän pitivät laitoksien vanhimmat opettaiat. Tällaisia juhlahettiä pidet tiin suomalaisessa tyttö- ja yhteiskou lussa, suomalaisessa klassillisessa ja reaalilyseossa, sekä vastaavissa ruotsa laisissa oppilaitoksissa. Myöskin mykkä koululla oli Cygnaeus.juhlansa. U>eim- missa näissä, varsinkin kansakoululasten juhlissa ja mykkäkoululla, oli Cygnaeus sen sekä taulu- ja että riutakurvia sep pelöitynä asetettu koristamaan juhla- huonetta. Illalla oli konsertti Mikaelinkirkossa useideu taiteilijain suosiollisella avulla. Aleisöä oli varsin runsaasti saapunut kuulijoiksi tilaisuuteen, joten hyvään tarkoitukseen kerääntyi sievoinen summa varoja. Erikoisen huomattava oli tässä konsertissa suuri ja huolellisesti ope tettu laSten kuoro, jota johti neiti M. Reijonen. Myöskin muualla on Cygnaeus- päivä omistettu lasten juhlimiselle. Snuremmoiseksi tämä muodostui Helsin gissä jossa monituhansinen lapsijoukko kaikilla kukkavihot käsissä ensin järjestyi kulkueeksi Senaatin torilla ja fitte kävi kuuniatervehdyksellä Cygnaeus-vainajan vielä elossa olevaa iäkkään lesken luona ja fitte Cygnaeuksen haudalla. Myöskin yliopisto vietti Cygnaeus-jnhlaa. Arvvkkaimmaksi on juhla kuitenkin kohonnut Jyväskylässä, missä Uno Cygnaenkseu toimesta ensimäinea semi naari, jonka johtajanakin häu muuta mia vuosia toimi, valmisti maamme enfimäiset kansakouluuopettajat ja opet tajattaret, ja joSsa .Suomen kansakou lua isälle" o» muistopatsaskin pysty tettynä. Imatra yhä hou kuttelee. Aiti aikonut heittiytyä lapsineen koskee». T.k. 12 p. aamulla saapui junalla Imat ralle erään suomalaisen virkamiehen rouva, mukanaan 3 kuukauden vanha lapsi ja suuutasi heti kulkunsa putouk selle. Koskelle saavuttnaan laskeutui häu putouksen itärannalla olevia por taita alaS. Hänen hermostnnut käytök sensä jo ennen putoukselle saapumista antoi poliisille aiheen seurata häntä. Kun hän portaita alas laskeutuessaan itki katkerasti, pidätti poliisi hänet. Poliisitntkinnossa tunnusti hän itsellään olleen aikomuksen lapsineen heittäytyä Imatraan. Syynä aikeeseensa ilmotti hän oleman miehensä juopottelun ja siitä iohtuvan vahonvitelvn kotona. Mime numerossa julkaisimme Berlinin yliopiston kuvan ja mainitsimme, että mainittu Saksaa suurin yliopisto t. k. 11 p:nä vietti juhlaa 100-wuotisen olemassa-olonsa johdosta. Se juhla ei sentään rajoittunut yksipäiväiseksi, vaau kesti se monta päivää — niin, sitä kestää vieläkin! Juhlaohjelmaan kuului m. m. historiallinen juhlakulkue, josta tässä julkaisemme erään ryhmäkuvan. Se esittää saksalaista yltoppilas.ulkuetta 17-vuosisadalla, jolloin Saksan ylioppilaat ott ivat vcrus 'tut miekoilla ja kantoivat p kua, joka suuresti oli senaikuisen sotilaspuvun näköinen. HLn pelkäsi lisäksi miehensä juopottele van elämänsä takia tulevan erotetta vaksi virastaan. Puheenaoleva rouva on 4 lapsen äiti. Tapahmmasta ilmo- tettiin hänen miehelleen ja saapuivat omaiset keskiviikko-illalla häntä nouta maan. Maatteet löydetty kosken ran nalta. Tiistaina löysi Imatran poliisi pu touksen hotellin puoleiselta raanalta työmiehen puvun, mustan takin, puse ron ja pihkaiset housut sekä viilaa ja tiilukirveen. Kaikesta päättäen on joku pyömies luultavasti yön aikana hypän nyt Imatraan. Lakko Ranskan rautateillä. SotaväkeS lakkolaisten tilalle. Parisista, lokak. 11 p. Brmnd ja Millerand tekivät ministerineuvos tossa ilmotutseli, että lakko pohjoisilla rautateillä puhkesi odottamatta senjäl- keen kun rautatienpalvelijat hyväisyi- vät hallituksen välityksen. Nyt saa lakko pikemmin poliittisen ja vallanku mouksellisen luonteen kuin ammatillisen. Suurin osa rautatien palvelijakuntaa on lakkoa vastaan, mutta liikkeen joh tajat tahtovat pelottamalla saada mu kaan toverinsa. Brian!» ilmotti soti laallisiin toimenpiteisiin jo ryhdytyn ja että niitä jatketaan täyden työvapau- den turvaamiseksi. Kahteen uhkausta- paukseen syylliset jätetään oikeuden hal tuun. Huomenna julaistaan Viralli sessa lehdessä käskykirje, jonka mukaan rautatien suojaksi määrätään sotilasjär jestöjä. HallituS saattca, jos tarvi taan, asettaa koneenkäyttäjien ja läm mittäjien sijalle laivaston komennus- kuntia. Edelleen on ryhdytty toimen piteisiin säännöllisen postiliikkeen ja elin- tarpeitten Parisiin tuonnin turvaami seksi. Parisin ympäristöllä olevat sil lat, joilta lakkolaisten oli aikomus am pua koneenkäyttäjiä, on sotaväti val lannut. «Lakkolaisia kutsutaan sota palvelukseen. ParisiStq, lokak. 12 p. Viral lisesti ilmotetaan, että 1,369 vanhem paa ja 27,866 nuorempaa pohjoisten ratojen palrveluskuntaan kuuluvaa hen kilöä kutsutaan sotapalvelukseen 21 päi väksi. R«reteta«» ««tourobiililla. ParisiSta, lokak. 11 p. Rauta tielakon vuoksi kuletetaan postia auto mobiileilla. Klo puoli 4 aikaan il lalla keskeytettiin rautatiepilettien myynti. Yleislakko. Parisista, lokak. 12 p. Kaikkien ratojen rautatiepalvelijat ovat päättä neet alkaa yöllä yleislakon. «Lakko «ykaa laajeta yli »oka rautatieverkon. Mieliala vallankumouk- s elliueu. ToiSpSivän Rjetschille sähkötetään Parisista: Lakko kasvaa kasvamistaau ja halli tuksen julistuksista huolimatta se uhkaa laajeta yli koko rautatieverkon. Mieli ala on ilmeisesti vallankumouksellinen. Läalisen ja pohjoisen rautatien on lakko jo vallanut ja sitäpaitsi on se alka maisillaan itäisellä ja Mälimeren ra dalla. Pelätään levottomuuksia muittenkin työväen luokkain keskuudessa. Myöskin pelätään sähkölaitoksen työmiesten yhty- vän lakkoon. On saapunut tietoja, että useissa pai koin on vakavasti vahingoitettu ratoja, vaihteita ja semasooreja. Liikeyhteys Saksaa ja Lontoon kanssa on melkein kokonaan keskeytynyt. Pääsy Le Havreen, Cherbourgiin ja Salaisiin on vaikea. Antomobiilimatka Calaisiin tulee maksamaan 1,000 frangia. Pari sin hotellit ovat melkein tyhjät, ulko maalaiset pakenevat kaupungista. Tänään on 200,000 virkamiestä myöhästynyt virastoistaan säännöllisen liikenteen puutteen tähden. Hallitus on kutsunut virkaan 27,860 reservivirka- miestä» mutta tästä toimenpiteestä ei tähän asti ole ollut minkäänlaista hyö tyä. Lakkokomitea on ottanut pankista rautatieläisten liitolle kuuluvat varat ja sijoittanut ne tuntemattomaan paik kaan, nähtävästi peläten hallituksen ta- kavarikkoonottoa. Sotavikei maaseudultaNarisiin. Parisista lokak. 12 p.: Halli tus on komentanut hyvin monta ryk menttiä sotaväkeä maaseudulta Pari siin. — Automobiili yhte?ttä järjeste tään maan kaikkien kaupunkien välille- — Illalla liittyivät lakkoon myöskin satamatyömiehet, tivityömiehet ja maan alaisten työmiesten liitto. Elintarpeiden tuonti Karisti» taattu. Parisista lokak. 13 p.: Minis teri Briand on ilmoittanut kaupungin hallitukselle, että elintarpeiden tuonti Parisiin on taattu. Yleislakkoyrltys epiionuistunut. Pariisista, lokak. 13 p:uä. Lin jalla Paris—Lyon—Välimeri julistet tua lakkoa ei vielä ole toitotettu. Län tisellä tiellä on liikenne keskeytynyt ai noastaan osittain. A teensä »voidaan pi tää yleislakkoyritystä epäonaistnneena. Wallankumous Portugalissa. Auuiugasperye. Englannin kuninkaan huvilaiva »Al bert and Victoria" on lähtenyt Gibral tariin noutamaan sieltä kuningas Ma nuelia ja hänen äitiään leskikuningatar Amelieta, jotka toistaiseksi asettuvat asumaan Englantiin. Oporton herttua — kuningas Ma nuelin setä — ja leskikuningatar Pia (Manuelin isän äiti) siirtyvät Gibral tarista Italiaan. Liike papistoa »vastaa». »Birsh. Wjedomostille" Parisista saapuneiden sähkösanomain mukaan on antiklerikaalinen liike yhä vallalla ta savallan hallituksen toimenpiteistä huo limatta. Aseellisia joukkoja tunkeutuu luostareihin ryöstämään. Maskusta te keviä munkkeja kohdellaan säälimättö- masti. Kirkoissa tapahtuu surullisia näytelmiä: tovereitaan huvittaakseeu tunkeutuvat väkivallantekijät alttareille, pukeutuvat pappieu pukuihin ja harjoit tavat kaikenlaista ilkivaltaisuutta. Ka duilla kulkevia pappeja ja muukkeja kohdellaa» väkivaltaisesti. Tasavallau hallituksella ei luonnollisestikaan ole mi tään syytä tähän. Ilkivaltaisuuksia harjoittaa roskaväki, joka käyttää hy väkseen sitä, että hallitus ei ole vielä kerinnyt ottaa ohjaksia kyllin kireälle. Ikävä vain, että roskajoukon seassa o» muutamia sotilaitakin, jotta kulkevat kaikkialla ryöstäen ja hävittäeu. Muu tamissa kortteleissa vallitsee täydellinen anarkia. Kaivataan voimakasta kättä järjestystä palauttamaan. Magelyaens Lima. Portugalin tasavaltalaisten johto- miehiä on MagelhaenS Lima, jonka kuvaa tässä julkaisemme. Wal lankumouksen puhjetessa hän oleskeli Parisissa, missä hän vieläkin on — ellei hän alkaneen rautatielakoa joh dosta ole rientänyt sieltä pois. Häu tullee nimitettäväksi tasavallan lähetti lääksi Roomaan. Magelhaens Lima on ollut yhtenä Portugalia sanomalehtimiesten edusta jana useissa sanomalehLikongresseissa, esim. Tukholmassa, Parisissa ja Roo massa, jonkatähde» tämä pieni, muSta- verinen mies on tuttu niille suomalai sillekin sanomalehtimiehille, jotka ovat olleet mainituissa kongresseissa, m. m. Turun Lehden päätoimittajallekin. Werinäytelmä suomalai sessa aluksessa Tuk holmassa. Tukholmasta, lokak. 12 p:uä.: Täkäläisessä satamassa olevassa ahve nanmaalaisessa purjealuksessa .Sig ne" ou tapahtunut verinen tappelu aluksen omistajain, Johansson- veljesten kesken. Manhempi Johansson oli höllä tuonut alukseen naisia, jotka pitivät pahaa ääntä. Kun nuorempi Johansson moitiskeli tästä veljeänsä- rupesi tämä ahdistamaan häntä pvm- puntangolla tarttuen lopuksi kirveeseen, jolla haavotti nuorempaa veljeään hen genvaarallisesti. Haavottunutta hoide taan nykyään Serafimersairaalassa. Kamille Saint-SaSns, Ranskan nykyään elossa-olevista sävel täjistä kenties kuuluisin, täytti t. k. S pnä 75 vuotta. Turun Soitannollisen seuran konsertti-ohjelmissa on usein hä nen sävellykfiään. Niistä on kuuluisia „Danse macabre-.niminea omituin» sävellys, jossa esitetään kuolleitten, luu- ranko-ihmisten tanssia kesklyöa-aikaua kalmistossa, kunnes päivä sarastaa ja kukonlaulu kuuluu, jolloin kuolleet taa sen palaavat lepokammioihinsa. Häu on myös säveltänyt pari oopperaa, joista tunnetuiu on »Simson ja Delila", jo- hon aihe on otettu vanhasta teStamen» mentista. — Julkaisemme tässä tämä» mainehikkaan miehen kuvan. Lahden hellvetinkone- juttu. Oikeusjuttu heinäk. S pnä Lghde» raastuvanoikeudessa tuomittua kaup pias N. Rinnettä vastaa», jouka jutun Turun hovioikeus oli määrännyt uudelleen Lahden raastuvanoikeuden käsiteltäväksi, oli maiuituSsa raaski- vanoikeudeSsa toispäivänä esillä. To distajain kuulustelussa tutkittiin asian tuntijoilta etupäässä helvetinkoneen voi makkuutta sekä kaulusteltiin Rinteen omaisilta tunnustuksia, joita häu oli tehnyt raastuvanoikeuden viime istun non jälkeen. Syytetty Rinne, joka vii me heinäk. 5 pnä tuomittiin sekä tässä jutussa että eräässä häntä vastaan vi- reillepannussa sähkö aanas tus jutussa yh teensä 3 vuodeksi 1 kuukaudeksi 80 päi väksi kuritushuoneeseen, tuomittiin nyt raastuvanoikeuden muutetulla päätök sellä helvetinkonejutussa 4 vuodeksi ku- ritushuonees:ea ja siihen yhdistetystä sähkönanaStamiSrikokseSta yhteensä^ 4 vuodeksi 1 kuukaudeksi 14 päiväksi ku ritushuoneeseen. Onnettomuus purjehdus- matkalla. Wiime lauantaina lähti kapt. Wes terlund Ahvenanmaalla 11-vuotiaan poikansa kanssa HammarlanuiSta Ge» taan, josta hän jälleen purjeveueellä iltahämyssä lähti paluumatkalle. Tuuli dli silloin jotenkin kovaa ja pnuSkalliS- ta ja eräs tuulen puuska heitti veneen kumoon. Poika kevyempänä kiipesi ve neen kölille ja anttoi isänsäkia sin ne. Näin ajelehtivat he pitkän ajan kunnes kapteeni W :n kädet irtaantui vat ja hän putosi mereenj ja katosi sy vyyteen. Poika ajelehti veneellä siksi, knnueS veneen masto tapasi pohjaa ja vene pysähtyi. Silloin poika lähti ui maan ja löysikin pimeässä pienen kal lion, jolle kiipesi. Tällä yksinäisellä kal liolla sai poikanen fitte viettää märkä nä ja kylmässä koko yö» ja waSta aa mulla S ajoissa eräs ohimene»S »vene hänet fiitä pelasti. Kapteenin rumuiS löydettiin myös sunnuntaina. Kapteeni Westerlund oli vasta 42 vuotias ja jätti jälkeensä lesken ja ueljä lasta. Hän oli aikoinaan kuletta- nnt »seita laivoja, m. m. Per Brahea." Mieleen pantatvaa. — Kasvojen peseminen »hrave- dellk poistaa niistä liiallisen punan. « — Kupillinen kuumaa »ettt helpottaa sairasta vatsaa. Niille, jotka ei.oät voi ottaa sitä paljaitaan, on pan tava sitroouan mehua, sokeripala tai hyppysellinen suolaa.