lorstsins msffsslmun 24 p:nS käsittämiä keSkuStelukokouksia, oppi- kursseja, esitelmiä y. m. Liitto aikoo kustantaa tätä asiaa koskemaa kirjal lisuutta, julaiSta aikakauskirjaa, ju- listaa kirjoituskilpailuja j. n. e., tukea köyhäinhoidon ja hymäntekemäisyy- den palmelukseSsa olemien henkilöiden toimeentuloa ja manhuuden päimiä sairasapu» ja eläkekassoilla y. m. Suomen köyhäinhoitoliiton perus tama kokous pidetään Tampereella ensi torstaina ja perjantaina joulu kuun 1 ja 2 p:nä. Silloin saapuu sinne osanottajia kaikkialta Suomesta. Keholtamme tällä olalla toimimia kunnallista viranomaista, köyhäin hoidon harrastajia ja hytväntekemäi' sqysyhdiStySten edustajia Länsi-Suo, meStakin runsaslukuisesti kokoukseen menemään. Kllutm Iiii«ll«»ltl>-l>ike «des rajMmkm «lko «llillli. Kirj. tri M. Kowero. Kuntain yhä enenemä melkaanw minen on miime aikoina wllut ulko maMa jo aiman erikoisen huomion estneekst. Tämä melkaantuminen on pääasiallisesti johtunut siitä, että kuntain tehtämät ja melmollisuudet omat entisestään niin tumattomassa määrin lisääntyneet, etteimät niihin kuntain omat rahastot ole mitenkään moineet riittää. Onhan jokaiselle tunnettua, miten suuresti kuntia rasid tamat koulujen, waiwaiStalojen, sai- raShuoneitten y. m. s. rakentaminen puhumattakaan muusta, minkä ny?y ään katsotaan hqmään kunnalliSpoli. liikkaan kuuluman. Mutta sittenkin »voidaan hymällä syyllä epäillä olisiko tämä kuntain melkaantuminen ollui »välttämätöntä niin suuressa määrin kuin mihin se nykyään jo on nous sut. Joka tapauksessa on lainojen ottamisella niin pitkälle ulottuma ja seurauksiltaan raSkaS maikutuS kun. tien tulemaisuuteen, että tämän kun tain toiminnan kohdan on katsottu ansaitseman erityistä huomiota. Tä män mukaisesti on myöskin miime aikoina ryhdyity ulkomailla lainsää däntötoimenpiteisiin kuntain lainan otto-oikeuden uudelleen järjestämiseksi Marsinkin on tässä suhteessa huo> mattama.SaksiSsa miime muonna jul kaiStu uusi asewS kunnalliSlainoiSta KoSka monet siinä esiintymistä sää döksiStä omat paikallaan myöS mei dänkin oloissamme, tehtäköön seuraa- maSsa sen pääkohdista selkoa. Bteiseksi säännöksi määrätään yllä mainitussa Saksin uudessa kunnallis laina-asetuksessa, että kunnat oma oikeutetut ottamaan lainoja main me noja marten, jotka ensiksi omat koko naan ylimääräisiä, ja toiseksi takaa mat kunnalle kustannuksia maStaa- man hyödyn, et ainoastaan nykyi syydessä, maan myöskin tulemaisuu- deSsa, mähintäin niin pitkäksi aikaa kuin lainastakin on rasituksia. M määräisiksi ei moida lukea sellaista menoja, jotka lyhyempien mäliaikojen peräSlä säännöllisesti uudestaan il maanwmat. Toiselta puolen taaS on, harkittaessa onko meno katsotta- ma ylimääräisekst mat ei, olettama huomioon ei ainoastaan menon suu ruuS maan myöskin kunnan suuruus suorituSky^isyyS ja kehitys. Esimer kiksi pienissä hitaasti kaSmamissa kunnissa saattaa koulun rakentam nen tai uuden tien tekeminen olla se lainen harminaisuus, että lainan o toon on katsottavia oleman syy'ä kun taaS suuremmissa kunnissa, jotka omat milkkaammaSsa kehityksessä tällaiset menot säännöllisesti uudistu mat lyhyempien aikojen peräSlä, joten siis niitä ei moida pitää enään yl määräisinä. Etusijassa tulee lainan otto ky^y mykseen sellaisiin kunnallisiin yrity sitä, jotka tuottamat mälitöntä, ra hallista moittoa, kuten kaasu», sähkö jä mesilaitoksiin, kauppahalleihin, ra tioteihin j. n. e. Kuitenkin tulee tä löin näiden yrityksien pysymäinen kannattamaisuuS olla marmaöti taa! tu, ja tulee viiden tuottaa moittoa mähintäin niin paljon kuin tarmitaan lainan kuoletukseen ja korkoihin. Sitä maStoin on lainan otto main poikke ustapauksissa katsottama luvalliseksi n. s. epätuottamia menoja marten, kuten maimaiStaloja, sairaaloita, kun nantaloja j. n. e. marten. Kokonaan kiellettyä on lainan otto n. s. kun noSsapitokuStannuksiin, ja ylöllisyyS- rakennuksiin, kuten teattereihin, juhla, saleihin, muiStomnZkeihin ja muihin kauniStuSyrityksiin. Muuten riippuu lumansaanti lai nanottoon sangen suuresti myös kun nan raha-asiain yleisestä tilaSta. Ainoastaan sellaiset kunnat moimat saada oikeuden laivan ottamiseen, joiden raha-asiat omat oikealla tolalla. Mutta tällaisiltakin kunnilta moidzan lainan otto emätä, joS kunnan raha- asiallinen tasapaino katsotaan uuden lainan kautta uhatuksi, tai yleisen merotaakan tuleman sen kautta joko nykyisyydessä tai tulemaisuudeSsa kohtuuttoman rasittamaksi. Sitäpaitsi on tarkoin harkittama eikö osaa niitä tehtämiä, joita marten laina» otto on tarpeen, mottaisi siirtää tuonnemmaksi niin, ettei samaan aikaan tulisi komin useita yrityksiä lainamaroilla suoritet- tamaksi. Kaiken tämän muoksi on kuntain pyytäessään lupaa lainan ottoon, tehtämä sitä marten asian e omaiseen mirastoon jättämässään anomuksessa tarkasti selkoa yleisestä Varallisuuden tilastaan, melkojensa paljoudesta, mahdollisuuksistaan saada ainansa kuoletetuksi, kaikista kunnal- isistä yrityksistään, niiden laadusta a nykyisestä tilaSta, ja rahallisesta annattamaisuudesta. Siinä tapauksessa että yllä esite tyillä perusteilla on katsottama kun nalla oleman pätemiä syitä lainan ottoon, on asianomaisen miraSton kuitenkin mielä, ennen kun se myön tää luman, tarkoin punnittama onko aina säätämissä kaikin puolin koh> tuullisilla ja kunnalle edullisilla eh doilla. Tässä tarkoituksessa on wi- raSton hankittavia m. m. varmat tiedot siitä, että kunta on sille teh dyistä lainatarjouksista malinnut itselleen edMsimman. Jos raha markkinat omat kireät, on koko lai nanotto koetettama lykätä tuonnem maksi. Lainan kuoletuksesta säädetään eri tyisesti, että sen tulee tapahtua mah dollisimman lyhyessä ojassa, sillä mitä piteMpi kuoletusaika on, sitä kauemman aikaa on myöskin korkoja maksettama. MiimeiStään tulee lai nan tulla kuoletetuksi silloin, kun on katsottama lainanamulla aikaan saa dun yrityksen hyödynkin loppuman Hyödyn loppumista tällöin lasketta essa on kuntain noudatettavia ylei sessä liike-elämässä tamallista poisto jen menetelmää. Tämän lisäksi on kuoletuSajan suhteen olettama huomi oon, että myöskin tulemaisuudella on lainanottotarpeensa, joiden maralta on ajoissa aikaisemmista lainoista mapauduttama. Tämän muoksi kuoletusprosentti myöskään saa koS kaan olla IV» pienempi. Kuten edellä olemassa käy ilmi on tämän uuden Saksilaisen asetuksen kautta tahdottu saada kuntain maS täinen lainan otto supistumaan aiman Välttämättömimpään. Tämän tar koituksen saamuttamiseksi ei kuitenkaan ole katsottu riittämiksi main pelkät rajoittamat toimenpiteet, maan myös kin on tahdottu saoda itse lainanotto tarme maStaisuudessa mähentymään Varsinaista lainanottoa käsittelemien säädöksien lisäksi, joista edellä on pääpiirteissään tehty selkoa, sisältää nim. yllä mainittu asetus erityisen ala-osaSton rahastojen peruStamiseSW kunnan eri tarpeita marten. Sen osottamiseksi, miten tärkeää tällainen rahastojen perustaminen on, esitetään ensiksi seuraama esimerkki. Jos kunta esim. jotain koulurakennusta marten ottaa 200,000 Smk. suuruisen lainan niin tulee tämä rakennus sille maksa maan, laskien 4 pros. korkoa ja IV pros. kuoletusta, 11,000 Smk. 33 muoden aikana, siis kaikkiaan 363,000 Smk. JoS taas kunta olisi tätä tarkoitusta marten ajoissa ryhtynyt muodostaman erityistä rahastoa, po nemalla joka muost säästöön 11,000 Smk., niin olisi se jo 14 muoden kuluessa saanut koulun rakentamiseen riittämän rahamäärän. Kyseessä olemassa asetuksessa säädetäänkin sen muoksi, että csianomaisten mirastcjen on koetettama kaikin lamoin saoda kuntia muodostamaan mainitunl-nsia rahzStoja, kuten koulu-, sairaala- tienteko- y. m. rahastoja. Rahoja näihin olisi asetuksen mukaan saata missä esim. siten, että kaikki muotui- set tulojen ylijäämät käytettäisiin tä hän tarkoitukseen, sen sijaan kuin ne siirretään seuraaman muoden tuloihin Jotta tällaisten rahastojen muodos taminen tulisi suuremmassa määrin käytäntöön, on asianomaisten miras tojev, ennen kuin antamat kunnille lupia lainojen ottoihin, olettama tarkka selko siitä, missä määrin kuS sakin kunnassa on näitä periaatteita noudatettu, ja siinä tapauksessa, että mälinpitämättömyyttä tässä suhteessa on huomattamisso, kiellettämä tois täiseksi lupa lainojen ottamiseen. sIM lllM> - u «det raxtatiet. Pieta rista, marras!. 23 p. Suomen kenraalikumernööri on esittänyt mi niSterineumoStolle lausunnon anta mistä marten omansa ja senaatin lausunnon ohella lokak. 3 p. 1909 toisten maltiopäimäin armoll. vno muksen uusien rautateiden rakentami seSta sekä uusien rautatielinjojen titt kimisesta. — T»r«»walit«ssähkSsa«o «a» Le» perheelle omat lähettäneet Suomen yliopisto, Suomalaisen kirjallisuuden seura, Ruotsalainen kirjallisuuden seura, Suomen tiedeakatemia, Taiteilijaseura ja Suomen ylioppilaskunta. — We«älaiste« ka»s«laiS- »tke»ksia Suomensa ja sottlaS- av«mats»a koskewat aset«S- ehd»t»kset. Samalla kertaa kun eduskunta miimeksi hajotettiin, käS- kettiin korkeimmassa paikassa, että hajotetulle eduskunnalle jätetyt laki ehdotukset, jotka koSkimat muiden Ve näjän alamaisten oikeuksien tasoitta mista Suomen kansalaisten oikeuksien kanssa ja Suomen moltiorahaSton melmottamiSta maksamaan kormouSta maitokunnan rhastoon Suomen kan salaisten suoritettaman persoonallisen sotapalmeluksen sijasta, olimat jätet- tä-vät moltakunnanduumolle sen jäl keen kun Suomen eduskunta oli kiel täytynyt niitä käsittelemästä. Nämä lakiehdotukset on nyt jätetty malta- kunnanduumalle. — S«»«e» «aatalo«Sse»ro' e» keskusliito» edustajain määrä aikainen kokouS alkoi eilen Helsin gissä. Kokouksen amafi senaattori O. l Kairamo puhuen kokouksen merki tyksestä sekä torjui niitä epäilyjä ja yytöksiä, joiden alaiseksi liitto miime aikana on joutunut menäläiSten ta colta. Puheenjohtajaksi malittiin agro- noomi K. W. KoSkelin ja marapu- >eenjohtajaksi maanmiljelijä K. Oja nen. Satakunnan maanmiljelySseu- raa kokouksessa edustamat ogronoomi I. Laitinen ja maisteri Jussi Puu mala. — »n«tsätieteelli«c» se»r». Senaatti on hylännyt Suo men metsätieteellisen seuran anomuk sen 6,000 mkn suuruisen apurahan myöntämisestä metsätieteellisten tut kimusten amustomiseksi ja ed.Stämi- sekst sekä näitä käsittämien kirjoitusten julkaisemiseksi. As»lalSmaa«tviljelhS i»fi >Vör«t. Senaatti on päättänyt tehdä esityksen, että 5,000 mkn suu ruinen määräraha opulaismaanmilje lyS-insinöörien palkkaamiseksi tule maSta muodeSta koroitettaisim 7,200 mkaan. — SarioiaiS«arjataimie« maaha«t«o»ti. Senaatti on päät tänyt tehdä esityksen, että kielto kar miaism^rjataimien ja tuoreitten ta kuimattujen karmiaiSmarjojen maa hantuonnista lakkautettaisiin. — Hä««SSttzStä herättävä «imityS. Senaatin talousosaston miime tiistaisessa istunnassa oli esillä kysymys Helsingin amoinna oleman tullinhoitajanmiran täyttämisestä Asian käsittely ja senaatin tekemä päätös pidetään ankarasti salassa mutta, mikäli S. U. T. on saanut tietää, on senaatti äänestyksen jälkeen mirkaan nimittänyt kenraalikumernöö rinkanslian sihteerin A. A. vsn Kir- min. Vähemmistö, johon kuuluma senaattorit Rainesalo, Saarikoski ja Kraaiz, lienee antanut äärensä ases sori K. F. Nymanin puolesta. Mikäli Suomalainen Uutistoimisto edelleen tietää kertoa, lienee myöskin enemmistössä ilmennyt armeluita sii!ä, moidaanko kyseessä olemaan Vastuunalaiseen toimeen nimittää henkilö, jolla on hra von Karmin joksecnnn maatimaton ansioluettelo ja muodollisestikin niin riittämätiömät hakemuspaper-.t kuin mitkä tämä ol' jZttänyt, mutta kun maan karkein hallitusmies, kenraalikumernööri, oi määräämästi lausunut toimomukse naan, että hra von Karm nimitettäi siin mainittuun mirkaan, niin jälettiin kaikki nämä armelut sikseen. Se kuulumaton teko on siis tapah tunut, että senaatti tähän koko tulli laitokselle niin erinomaisen tärkeään mirkaan on nimittänyt henkilön, jolta tykkänään puuttuu siihen asiallinen pätemyqs, hra v. Karm kun, muusta puhumattakaan, ei ole päimääkään ollut missään tullitoimessa. Ja täm möisen hakijan tieltä, jonka hakemusta tullihallitus ei ollut moinut ottaa edes Hu mioon, mielä mähemmän panna mirkaan ehdolle, on senaatin enemmistö syrjäyttänyt kaikki miran pätemät ja ansiokkaat hakijat, m. m ensimäisellä ehdokassijalla olleen ases sori Nymanin. — U, S. — Bli»PPilask«»»a« taide teoSr» h «St». Dli^ppitaskunnai' hallitukselle on sen jäsea, hra Kaarlo KoSkim es tehnyt kirlallisen ehdotuk sen, euä hallliuS päättäisi ylioppilas kunnalle esittää uuden taideteosrahaS ton perustamista, jonka maroja käy tettäisim ylioppilaskunnan rakennus ten taunistam.se si ta deteoksiila. Pe rusteimSsaan ehdotuksen tekijä huo m<!U taa, mittnkä me llä Suomessa mielä toistaiseksi marsin mähän ukr - taan taideharrastusten elmyttäimsetsi w roja ja mitenkä nx-rsi^lin kuivan meistotaide taSsä k. hden on lapsipuo len asemassa. Sen muoksi iulisi yl: !N!pila«kunnan, koskcr sillä siihen näyt tää oleman tilaisuutta, muosim-in osoittaa puheenala siin tarkoituksiin joku summa ja siten esimerk llään kannuspa muitakin ryhiymäan sa mansu!>nkaisiin toimenpite.siin. Sa m^lla ylioppilaskunta osoittaisi ym märtämänsä sen suuren kansallis simistyksellisen merkityksen, mikä Suo men taiteella jo yleemäkin kansallem me on, mutta joka marsinkin nyky? sinä mkoina on tärkeä Suomen kon ian asemaa yhtenä joS kohta möhäi- senä jäsenenä simisty^kansojen jvu ko^sa käy äessä ormioimaan. — M oppilaskunnan h zllltuS on kaikin puo Un yhtyen tehtyyn ehdotukseen yliop vilaskunncille esit'änyt sen hymäk y mi«tä, sam lla lausuen mielipiteenään eitä rahastoa ensi muostna ei käytet tä si. nnan olist pyr itämä muedos tamaau suurempi r'h Sto. Tuleman muoden kvlunkiormioehdotuksessa on jo otettu duomionn ensimäinen siirto uuteen taidetessrchzstoon. Ä!>oppi- laekunta tulee käsittelemään asiaa. — Ruton maahavtulo» eh käise«t«e». Korkeimmassa paikassa t. k. 18 p:nä tavahtuneessa ekittelyKsä on Hänen Majesteettinsa Keisari esi teltäessä senaatin esiiyStä nähnyt hy rväkii sallia senaatin niissäkin tapa uksissa, joissa sillä nyt moimaSsa olemien asetusten nojalla ilman ala maista alistusta et ole siihen miltaa, kunneS lainsäädäntö asiaSta aikaan saadaan, asettaa lääkärejä ja amata sairaaloita ruton maStuSt^miSta mer ten sekä antaa määräyksiä siitä, mi ten taistelu ruttoa mastaan on jär- jeStettämä, kuin myöskin ryhtyä kaik kiin muihin lainmukaisiin toimiin, joita senaatti ruton maasta eStämi- seksi katsoo tarpeellisiksi, ehdolla että kaikiin senaatin asiassa aikomiin toi- menviteisiin ryhdytään senaatin ken- raalikumernöörtn kanssa niistä ensin somittua. — NlioppilaSk«»«a» halli tuksen jäseniksi ensi muodeksi on ma- littu seuraamat henkilöt.- suomalaisia: Kaarlo Koskimies, Wieno Jwkko Tuomikoski, A?sel Anshelm KoSkenjaakko, Kavrlo Kus taa Kaira, Aarno Rafael Cederberg, !Läinö MalpaS Horelli ja Martti Ilmari Raitio; nuorsuomalaisia: Oskar Heikki Kok- !i, Alli Kaaperi Kimialbo, Olli Sa- !ari Snellmcin. Heikki Erbord Wäi« änen, Wäinö Nikolaus Ollila, Kaar- o Wäinö Hoppu ja Miisrid Eugen Brotherus; sekä ruotsalaisia Arne Obmav, Martin Kjäidström, Gunnar Gra^qmist, Wi- dar Brenner ja Fritjos Freudenthal. TiltntarkaStankst on molittu lääket. kand. Nrjö Linko, maisterit Un!o SaalaS ja Aarno Arjö Koskinen <?kä yNoppilaot YriS Lemander ja Eric Eriksen-BranverS. ?i:o 134 — IM Malitsijayhdistykset. Turun läänin pohjoisen Vaalipii rin keskuslautakunnan kansliaan jä tettiin t. k. 21 pnä ilmotus seuraa man malitsijayhdiSlyksen perustami- seZlo: Loke«ae» kunta. «Suomalainen puolue." Ingman, Lauri, jumaluusopin toh tori. Helsinki. Grönmall, R., lään.rom., Lamia. Seppä-Murto, I., torppari, Tyr miä. Maralle: Hallauiaa, K., tilallinen, Kokemäki. Asiamies: Horelli, R., maanmilj., Kokemäki. — Tuomalaise» S?uija» ko kouksessa miime tiistaina p ti kul taseppä Isak Saha esitelmän matka hamainnoistaan KeSki-Euraopassa. Keskusteltiin D. S. Urjö-KoSkisen muistopäimän muotuisesta juhlimi- sesto. Mainittuna juhlapäimänä päätti Nuija mastaisesti miettää Zrjön päimän asemasta suurm mainajan syntymäpäimää joulukuun 10 pnä. Ensi joulukuun 10 pnä mietettämöä Irjö-Koskis-juhlaa malmistamaan ma littiin toimikunta, johon iulimat: rou- mat S. Aiho, F. Liukkonen, M Nordling ja S. Puumala, neidii: M Immonen, A Nordling, H. Pii lonen ja R. Saloka? g .S sekä herra': Hj. Nordlivg, A. M-.kkonen, S Sum pola ja J>ak Saha. — Suomalaise» puolueen ja uuorsuomslaisteu waltu«S- mies«aaIi-toimihe«kilAt kokoon tumat Kansalliskaliin huomenna per jantaina kello 3 i. — Palkankorotuksia. P lkan- korotuSta 10 muoden palme!u''s'st on myönnetty seuraajille poliisi konstaapeleille Porin kaupungissa: A Lähteenmäelle, Logerb mille, I Hmkkalclle, I. A. Ilolalle, O. F Leinolle ja F. W. Alholle kullekin 100 mk muodessa. — Pori» thAttVmät oli ..So sialidemokraatissa" kutsutut k^-kcukseen t. y:n tcil^lle miime tuStai-illalsi. Ko koutseen oli saapunut satakunta, o^n ott.-jao, j^tka päättimät kääntyä kuu lungin maltuuston puoleen pyytäen työnpuuttcen poistamista. ve. rille ajaminen onnettiin ö-mietzisen toimikunnan huoleksi. — TaksoituS- ja tutkijalau takunnan toaalt tapahtuu Po rissa ensi joulukuun IS p:nä. — Hofianualauluu» pyydetään kaikkia kuorulaulajia, noista ja mie hiä osaaottamaan ja sttä marten ko koontumaa» kirkkoon horjoilukseen huomenna perjantaina kello 8 i. — KoleratarkaStuS lopetetaan t. k:n 25 pnä m m. Reposaarella Joulukuun 1 pnä lopetetaan kolera tarkastus kaikkialla muualla paitsi Terijoella. ^ Taloukanppa. Maanmilje lijä KuStaa Kuitunen Tyrmäältä on ostanut talon ja tontin n:o 128 Po rin kaupungin III kaupungin osasia. MastaonoUo tapuhtui heti. Kauppa hinta tuntematon. Kaupan mäittti Tampereen Mälityskonttori osakeyhtiö. — Rautatie-kellojen tarkista- minen. Kun on käynyt ilmi, eitä on maikeata saada asemien kellot osoittamaan samaa aikaa, on r .uta tiedalltluS määrännyt, että Helsingin asrM2N tulee joka päimä klo 8 aa mulla kaikille asemille annetulla säh kösanomalla ilmoittaa oikea aika, jo eitä haora-astmien tulee tämän säh kösanoman nojalla heti sen mastaan- oteltuaon lähettää kunkin l-njon csc- Mille kellcjen tarkiStuSsähkösaroma. — N. k. tzksitviset ^kanppa- koulut". Joku aika takaperin mainit' tim sanomalehdistössä, että Turun kauppayhdistyksen maltuutetut olimat katsoneet oleman syytä ktinnittää huo mionsa kohteen paikkakunnalla toimi maan yksityiseen kauppaopetuSta useis sa eri aineissa antamaan yritykseen. Makuutettujen kokemuksen mukaan olimat näiden n. k. koulujen — itse asiassa korkeintaan 10 miikkoiSten kurssien — tulokset monessa tapauk sessa osottautuneet aiman riittämät tömiksi, ja oli pantu kyseenalaiseksi, olisiko syytä ryhtyä muuhun toimen piteeseen tämän lastuisten yritysten suhteen, kuin yllämainitun mielipiteen ilmottamiseen kauppiaille. Kun asia uudelleen oli esillä maltuulettujen miime kokouksessa, katsoimat nämä, että asia, joka ei ollut main paikal lista laatua ja johon toisillakin paik kakunnilla oli kiinnitetty huomiota, someltuu keSkuSteltamaksi yleisessä kauppiaSkokoukseSsa. Sellainen pide tään jo ensi kesänä Porissa, ja pää tettiin niinmuodoin aikanaan ehdottaa tämän kysymyksen ottaminen kokouk sen ohjelmaan. ^ Jarje<ttzSrikokstSta Itu-i- mittiin raastumanotkevdessa eilen 10 henlilöä 10-80 mkn sakkoihin. — Reposaaren kansakoululle rakennettamiSta ulkohuonerakennuk- eSta on Reposaaren toimikunta päät tänyt lausuntonaan kaupunginval tuustolle ilmoittaa, että toimikunta puoltaa kaupungininsinöörin ehdotta maa paikkaa, mutta ehdottaa mahti- mestarin asunnon lattiapinta-alan K0 nel'ömetrikst. Kaupungininstnööri oli ehdottanut 33 m-. Samoin puol taa komitea asuinrakennusta raken- nettamaksi hirsistä. — K»»»allis««roje« kanto ja reposaarelaiset. Reposaorelai- silla on aikomus kaupunginmaltuuö- tolta anoa, että he saisimat suoritta» kaikki kaupungille tulemat kunnalliset meronsa ja maksunsa Reposaarella. — Ttzö«Wälttystoi«iSto» johtaja» toimi on julistettu haet- maksi kahden miikon kuluessa t. k. 22 p:stä lukien. — ErSS rawi»tvla» aukiolo- juttu. Niinkuin muistetaan tuo» mitsi Pzrin raastumanoikeus tuon- nottain teatteriramintolan silloisen omistajan E. Carlssonin 40 mkn sokkoon siitä, että hän huhtik. 17 p:nä 1908 oli pitänyt ramintolan auki klo Vt 2:ieen aamulla. Sakotettu malitti sitten päätöksestä homioikeu- teen. AsiaSsa antamassaan mirka- k rjeessä esittää kannemiSkaali Schy- b rg'on, että todistukset osottamc-t, että oikeusraatimies A. Pippingskö d ja kaupupqinmiskaali I. E. Lind qvist olimat niiden mieraiden joukossa, jotka useista huomautuksista huoli matta, eimät lailliseen aikaan poistu neet ramintolaSta ja niinmuodoin tahallansa amustimat ramintolan auki pitämistä yli sallitun ajan. Koska tämän myötämaikutuksen laa dun selmityZ Carlsonin osaksi tuomit tuun hairahdukseen maikuttaa kysy myksen armoStelemiseen, omatko raati» mies Pippingsköid tuomarina ja ma- ratvomari Lindqmist yleisenä syyttä jänä olleet oikeuden tilassa joka pois taa tarpeellisen olokohtaisuuden mi< rant^imituksessa sekä tämän johdosta olist pitäryt mirkamelmollisuuden mu ka s sti kieltäytyä asiankäsittelystä, esittää kannemiSkaalinmiraSto, että how?oikeus määräisi toimitettamaksi mainittua suhdetta koskeman todiSta- jainkuuluStelun Porin raaStumonoi- kkudessa raatimieS Pippingsköldin ja misknali Lindqmistin sekä kannemis kialiiviraston määräämän edustajan lösnä ollessa. — RaastntoauoikendeSsa mii- me tnstain^ syytti Marianna Nn« mnn haudankaimaja G. Rostedtia si.tä, että eräs hauta oli kaimettu niin lähelle hänen omaisensa hautaa, että osa hcutakumpua ja siinä ollut hautakimi oli luhistunut mcSta lai metun hautaan. Asia lykättiin ensi ta-^mik. 17 p:ään. Niinikään lykättiin tammikuun 24 p:ään elSinsuojeluspoliist A. H. Leh tosen nostama kunnianloukkausjuttu F. Heikkilää mastaan. — Kauppakirjat» salaami s-sta sakotettlin raastumanoikeudessa ?>lea 100 mkalla talonomistaja Emil A bsrt Mäkipää Tampereelta. Hän oli myyryt erään Porissa omista mansa talon toiselle henkilölle ja sit temmin ostanut sen taasen tokaisin, mutta lainhuudahduSta ottaessaan oli hän h kivittänyt talon aikaisemmat kauppakirjat. — Mahiuko, jonka maanantai- illan tutipalo sa» hotelli Otaman pi- b -rakennuksessa aikaan, on armioittu :Z,000 mark -ksi. R imintoloitsija Td. Strömlundin palanut irtaimisto, joka oli makuutettu »Pohjolassa", on ar mioittu läheS ö,000 markaksi. — Ka»p»»giuwalt«us«!eS- ten kokouksessa tänään torstaina kello 6 i.p. käsitellään seuraamat asiat: N Rahatoimikamarin kirje Ostari Kataivan niittypalstalle n:o 82 raken taman asuinrakennuksen siirtämisestä, sm Raatihuoneen edustan mataloimisesta. Z) 5ni sin koskema kauppias B. ^iiseliuksen aiiomusta saada rakentaa saippuatehdas tiilitehtaan tontille. 4) Vapaehtoiseii palokunnan amus- tilöpyyntö. Taiteilija W- .Kauhasen pyyntö saada käyttää maltuuston istunto salia näyttelyä marten. K) Kansakoulujohtokunnan kirje yh den ovettajaiviran asettamisesta mä kinaiselle kannalle. 7) S ui sin Cygnaeus-juhlasta aihe utuneen ivajaukM peittämisestä. x) Malitaau jäsen Reposaarta kos kemia asioita malmistamaan maito kuntaan. !') Reposaaren »valiokunnan ehdo tukset lokamiemärin teettämisestä, lilian ja ruokataivarau tarkastuksen aikaansaamisesta, teurastushuoneen rakeiitainisesta sekä uimahuoneen ja kaiivon teettämisestä Reposaarelle. t0) Rahatoimikamarin ja Sähkö laitoksen lausunnot hra E. Parnnsen ehdotuksesta että l! kaup. osasta kar- jaraiiiialle johtama tie malaistaisiiu sähtölampuilla. >1) Saman kirje Reposaaren kan sakoulutalou ulkohuoneen uudesti ra kentamisesta ja mahtimestarin asun nosta. 12» Sähkölaitoksen hallituksen eh dotus toiminimi W. Rosenlew ^ Cio sähköjohdoista. 13) Mäliaikaisen johtokunnan kirje työrväenmälitystoimiston toteuttami sesta. Pianomyymälän on täällä omannut urkuri K. Alho EteläputStokadun 13:Ssa. Herra Alho on pääasiamieS täällä Porissa parin amerikkalaisen ja parin saksalaisen tehtaan pianoja marten. Ecikotsestt omat hänen edustamansa amerikkalaisen Lauter-tedtaan pianot suosittamisen armoiset. TehdaS mal- mistaa, paitsi lehdessämme jo ennen puhuttuja itsetoimimalla koneistolla marustettuja.Lauter-Humana-pionojo, myöskin tamallista vianoja. NitStä omat useat meidänkin maamme ete- mimmistä musiikin harjoittajista an- laneet mitä paraimpta lausuntoja ja suosituksia. Tällaisia Lauter-tehtaan pianoja yliStäwiä lausuntoja omat antaneet: Selim Palmgren, Oskar Merikanto, Karl Ekman, Robert Ka janus, K. F. MaseniuS, Otto Koti Mm SmOlii. AsisMjoioimisto Turvsss. Eerikinkatu S. Puh. 4S4. Omistajat: Homioileudennotnrio Wäinö kiwi ja Hoiviotkeud»». kanslisti Santeri Saarnijoki. lainen, Leemi Madetoja, Kosti Weha- nen, Dagmar Hagelberg Raekallio, Eino Rautomaara y. m. Kaikkien edellämainittuien musiikki, taiteilijain t°diSwkset amerikkalaisen Lauter-tehtaan vianoiSta omat mitä kehumtmpia. Useat heiStä kiittämät myös amerikkalaisen Tonkin tehtaan pianoja. Lainaamme tähän kahden, Selim Palmgrenin ja Karl Ekmanin lau sunnot: »Äänen kauneuteen ja mekanikkaan nähden omat Lauter C o soittoloneet epäi lemättä täqdellistmpiä, mitä ylipäänsä nykyään vii olemassa ia woittawat fiinä suhteessa mielestäni kuuluifimpienkin eurooppalaisten tehtaiden tuotteet. Sa man suosituksen annan hymSllä syyllä myös Tontin koneisto. Kaikkien näiden amerikkalaisten pianojen kestämyydestä ei woi olla epäilystäkään, joten ne fiis kaikin puolin assaitseivat huomiota". Eelim Palmgren. ^Allekirjoittanut saa täten todistaa, että herroiea Megeliuksen ja Mikkolan maahan tuomat soittokoneet amerikkalais sesta Lauteria tehtaasta kaikin puolin omat ensiluokkaista. Koneisto toimi» oimallisesu, ääni on matalammalla alalla täytcläinen, muistuttaen urkuja, keski- alolla oa se erinomaisen pehmeä ja lou- lawa ja k rlein ääniala hämmästyttää loisteliaalla soirtmvärillään. — ?täitten ominaisuuMeusa kautta ja eriltä.n a>s tikkaalla ulkomuodollaan Lauterin teh taan soittokoneet hymin woiwat keStSä lilvailun poraimpien europalaisten tuot teiden kanssa". Helsingissä I p. loka?. 1910. K-»rl Ekman. Kehottamme niitä, jotka uuden pia- non aikomat hankkia pitämään mie lessään Lauter-pianot ja kääntymään sitä marten urkuri K. Alhon puoleen. Piktnjonlu-iltama Kansallis- kodissa. Evsi lauantaina on Konsalliskodissa taaS tamallista rattosampi iltama. Nu'j», naisjärjestö ja Karhu silloin yhteisesti h->us'an illan wiettäwät. Ohjelma on mallan erinomainea. Kuksi taiteenhar- raStajatarta esittämät yhdessä pianon soittoa. Porin näyttämö» etemimmät näyttelijät ja näyttelijättäret näy.telemät R. Kiljanderia hauSkan näytelmän „P^- hassa puhassa". Perin suuren ilon on omansa synnyttämään neljän laulaman purjehtijan ilmestyminen mcneiaecn näh- tämille. Muutamat ketterät neitoset ja nuorukaiset siron tavKsinumeron su^rit'a mat. Lopuksi kaikki yhteiseen ja yleiseen karkeloon yhtymät. Kuusen kynttilät säteilemät, laulut rai kumat, soitro soi ja ilo Heleinä helähdyk sinä ilmoille kohoaa. Joalu-ukko Poh!an kylmiltä periltä anlimiaan jakelee. Ruusut tuoksumat ja pirteät kauppiaat hauskoja korujaan tarjoilemat. Pääsymaksu 61 p. S p. Uskonpa^ että KaasalliskodiSta ei lauan- tai-iltana ole mäkeä puuttuma. Esko. — Rahtimaksu Lyypekistä Mäntyluotoon on yhtäsuuri kuin salmen poikki Revosaa- resta Mäntyluotoon Reposaa relaiset aikomat Porin kaupunginmal- tuustolta anoa rahti-, paketti- ja matkus tajamaksuja alen nettamaksi Reposaaren ja Mäntyluodon »välillä kulkervaSs<i, kau pungin omistamassa .Urho"-laiwassa. Matkustajamaksua salmen poikki eddote- taon alennettamaksi 5,1 pstä 25 plsi ja pakettimalsua lv penniksi. Tainoin tama- rar^ht,maksua olisi alennettaiva Mä ny kyinen maksu > . penniä kilolta iällä ly hyellä matkalla on yhtä suuri kuin esim. Lyypekistä Mäntyluotoon! ^ I W Snellmaunin rin ta kun? a n on ylioppilaSyhdistyz Satakun nan Karbu lahjoittanut Pohjois Sata kunnan (Kankaanpään» kansanopistolle. — Kuoleman nuorsuomalai sen lehden miimeinen tunnus tus. Kuoleman »Heinolan Sanomain" eroama toimiitnja lausuu jäähymäissa- voissaaa lehtensä lukijoille m. m,: .Elkiä pitnlla muistako, elkää sittenkään, maikka tiedätte erehdyksiä tullee», lehden olleen hutlloimalli, majanaisesti ja yksipuolisesti toimiletun!" -Suomen sosialistien mi e lettömyyksiä. .Työmiez"-lehti ker toi Leo Tolstoin kuolemasta iistaina: .Kirjailijamanhuksen ihmisrakaS sydän ei kestänyt enään ympäröimän pormarillisen yh eiSkunnan malheita. Se särlyi!" Kyrön työmäenyddistyksen puhujaseu ran kokcutsessa teht»in äskettäin yhtä hauSka pääiöS. Keskusteltiin kysymyk seltä: .mikä aiheuttaa nälkämuosta?" Päätökseksi — keskustelujen perusteilla — tehtiin seuraama: »nälkämuosia äi ti e u t t a ,v a t slu o m etta rel a i s et". kertoo.Sosialisti". — Onko lupa kerätä käpyjä toisen metsästä/ Kun käpvjen ke- räySaika alkaa olla käsissä, on syytä tar- kasiaa kysymyksiä, jotka oivat keräystyön kanssa läheisessä yhteydessä. Mäesiletty kysymys kuuluu myöS näihin ja se on hymiökin tärkeä. Tässä kohdin tu'ee ky symykseen moimaSsa oleman metsälain 34 pykälä. M>tä easitsiiin käpyjen keräämi seen kasmamista puista tulee, niin on se ilman laillista ci'eutt» toisen maalla kielletty. Joskaan et lieve lakia laadit taessa eritoisesti pidetty silmällä juuri käpyjen keruuta. koSka kämyt on rir.uas- tettu oksien, juurien, kuorien y. m. kanssa, niin on laki tässä kohdin kumminkin attunut oikeaan. Metsänomistajalla täy- yq nim. olla oikeuS määrätä, saako kä lyjä ottaa kasmamista puista hänen met- ässään. Otaviltaan esim. tilaus, että »Sn on jollekulle hakkauSalalle jättänyt mähemmän määrän hynnä siemenpuiia, jotka kantamat runsaaSti käpyjä. Silloin on luonnollista, ettei niistä puista sinml- linen saa mennä poimimaan käoyjä. Lain mukaan on siis käpyjen keruuseen kasiva- miSta puista ehdottomasti saataiva met sänomistajan lupa. ^ . ,.4 lSMutta käpyjen keräämiseZtä kaadetuista puista ei laissa mainita mikään. Laki on si'S siinä kohdin Vaillinainen. Mutta kun siellä nimenomaan kielletä-tn käpyjen ottaminen kasmamista puiSta, lienee »vä lillisesti täStä otaksuttamissa. että käpy- ien ottaminen kaadetuista puista ei ole kiellettyä. Tätä lain tulkitsemista wah- mistaa mielä sekin, että käpyjen poimimi nen kaadetuista puiSta on kait olettama jotenkin samanarmoiselsi luonnoantimiea käyiöksi, kuin marjojen ja sienten poi minta, joka on kumallista toisenkin met> sämaalla. Jos kumminkin on y?eisest. tunnettua tahi joS siitä on erikoiscZti il. kumminkin on yleisesti . oiscsti il- moiettu, että metsän omistaja itse aikoo kerätä kämyt kaadettujen puiden latmuk- siSta, silloin on parasta olla menemättä käpyjä keräämään, koSka lain epäselmyy- den muo!si osta mahdollisesti moidaao tulkita eri lamoilla. Mutta joS et isäntä itse käpyjä kerää kaadetuista puista, ei hän moi kieltää jonkun suvullisen sitä toi mittamasta. samoinkuin ei hau moi kiel tää marjojen poirnimista maliltcian. Kä pyjen kerääjäin on met>äs<ä lulkuess.iail kuitenkin huomioon olettama, et:eiwät ota »varpuakaan I>?swa»viSta pu sia. fillä se on laiSsa kielletty. — Sieltä täältä Le-puri K. <Zlon mararitko R iumallo on rauennut syystä, että »velallinen on haivailtu w.,ratlo» maksi! Kouluylihallitus oii hvwäksi,nqr pii rustukset Kokemäen SääksjäriventauStan ja Loima,n «ojonperän koulutaloja mar ten. Nokian tehtaalla kaatui miime maa nantaina m^ssapinkka haudaten työmies K Wesiwerajän allensa. Mies kuoli parin tunnin kuluttua. Nuorsuomalaisten äskettäin i'meslynyt umalijuliStus on entistäänkin iisällylset- tömämpi. Tolstoin kuoleman johdosta peruuttivat Kansallisteatteri ja ruotsalainen teatteri simnuntai-iltana näytölser.sä. Nevalai nen dramaattinen seurue Aleksanterin teatterissa sitämastoin näytteli. Eräs p-irkkilai^a „Baunenilla". kotoisin Lai'gesundista palwelewa suomalainen mer»m»es, jonka nimeä ei ole mainittu, on Barbadosin luona ampunut laiivan päällikön, kapseeni Jo.cobsenin. Tiikaisten maamiesseura henkiin' Taka-aikoina pkruZtettiin tänne Siikaisiinkin maam,esseuro, joka sit temmin toimi ajottaln milkkaastikin. Ei aikaakaan kun toiminta kutistui mitättömiin ja lopulta seura — nuk kui. Tätä unta on nyt sitten riittä nyt monta muotta e kä heräämisen merkkejä ala missään näkyä. Pitä jän nuorempi mäki pitää keskenään puhetta maamiesseuran perustami sesta, joka sekin seikka osottaa miten lauman maamiesseuramme o» lemän- nyt untansa. Toisinaan on kyllä kuu lunut sellaistakin puhetta, etiä seura pitäisi uudelleen toimintaan herättää, multa sen malmiimpaa siitä ei ole tullut. Mutta kuulkaas nyt siikaslaiset. Pitäjämme on siksi suun, että on suorastaan häpeätä tunnustaakin maamiesseuran nukkuman. Tottakai olette ..Satakunnasta" lukeneet kuinka muualla, naapuripitäjissäkin, maa miesseurat lietsomat maahenkeä toi meenpannen kilpailuja ja esilelmä- tilaisuutsia sekä suuria, innostamia maamieSpäim ä Tällaiset suuret maa- hergenlietsontapäimät saadaan paljon pienemmissä kunnissä kuin meidän kuntamme menestymään mainicSti. Asia on niitty kuulkaas naapurit, että me jäämme zälkeen, taannumme, ellei he i ryhdytä maamiesseuraa herättä mään, sillä meidän maanmiljelyksem- me ei keStä kilpailua toisten yhä uu sia muotoja käyttämien kuntien maan» miljelyksen kanssa. Monin paikoin se onkin mielä aiman alkuperäisellä asteella ja kaipaa siis juuri sitä pa rannusta ja neumoo, joka saadaan maamiesseuralta. Maamiesseura on yhtä hymin talollisen kuin torppa rinkin neumoja ja kun se ennen kaik kea on maatamiljelemän mäeStön ai neellisen tilan parantaja, töin totta han tällainen tuuma saadaan menes tymään ainakin täällä Siikaisissa, sillä kukapa pitäjäläinen ei näkisi sSäStöjensä lisääntymän, melkojensa mähentvmän ja peltojensa järkiperäi sesti miljeltmnä antaman nykyistä paremman sadon. Tuumasta toimeen siis naapurit ja Suka'sten maamiesseura eloon niin pian kuin mahdollista! Naapuri. Merikartvian Väliaikai sessa kuntakokouksessa t. k. 22 pnä käsiteltiin seuraamat asiat: Luettiin Lauljärmen kansakoulun rakennustöitä tarkastamaan ase.etun malto °ur.non antama lavsunto, mai nittujen rakennusiöitten suhteen Tä mä lausunto, joSta kämi kelmille, että rakennustyöt oli urakoitsija tebnyt hymin määräysten ja piirustusten mukaisesti, hymäksyltnn. Niinikään hywäksuttiin saman kan sakoulun johtokunnan ehdotus milje- lyS- ja tonttimaan lisän raimaami- se? ta. Ehdotus n. s. merotuSkaamakkeiden käytäntöön ottamisesta kunnallisme- rotuStu marten. sa! niinikään kokouk sen enemmiSiön kannatuksen. Ma littiin näet komiiea, jonka tulee laatia ja painattaa kaamakkcita, joihin me- rotettamat omat meimolliset merkitse mään tulonsa. Tähän komiteaan, jonka toimeksi jäi koko asian järjes täminen. malittiin maanmilj. F. Kouhi, kauppias Herman Mirtapuro, torp pari F. Rantala, nahkuri K. E. Mesanen ja lukkari F. N. Santa- muori, jonka miimeksi mainitun huo leksi jäi komitean kokoonkutsuminen. Ktmnullismerotukse?ta niin usein moi titaan merotuSlautakunnan jäseniä, joiden on maikea tietää kunkin mero- tettaman tuloja, on nyt toimoa saada merotuS enemmän totuuden mukai seksi yksityisiin merotettamiin näbden kuin se tähän saakka on ollut. Pitä- köön siiS kukin merotettama kunnia- asianaan merkitä tulonsa oikein kaa- makkeisiin, silloin on marmaSti suurin maikeuS poistettu. SairaShuonemaliokunta oli ehdot- tanut kuntakokouksen harkittamaksi, joSko se tahtoisi ottaa mastaan sai- raShuonerahaSton noin 6,500 mk sillä ehdolla, että se kolmen mucden ku luttua sitoutuisi rakentamaan sairas huoneen. Asia jäi kunnalliSlautakun- nalle ehdotuksen tekoa y. m. malmis- telua marten. Selityksentekijäkfi maanmilj. I. Sö- dergärdin malituksiin Lammelan kan- lakouluasiassa, malittiin maanmilj. F. Kouhi ji poliisi F. Vitanen. Luettiin läänin kumerröörin päälöS isännöitsijä M. Galleniit v. m. mali- tusten zobdosta kunnalliSmerotuS- asiaSsa. Päätöksestä saatiin tietää, että sittenkun isännöitsijä Gallen ja hänen asiakumppaninsa olimat mali- taksillaan tahtoneet kumota tänä muonna tehdyn kunnalliSmerotuksen