Torstaina 15 p. Joulukuuta KARJALATAR N:o 143 - 1910 Wast. Laine kielsi jyrkästi lau- suneensa todistajan mainitsemia sanoja. Wast. Reinikainen sanoi tar- koittaneensa, että hänellä oli Sa- monlinnaan tullessaan todistajan mainitsema summa. Todistaja Paamo Turunen sa- noi menneensä syysk. 24 pnä heti ilmotuksen saatuaan majatalolle, jossa oli tamannut Millmanin ja Hännisen. Täällä ilmoitti Will- man todistajalle markauden tapah tuneeksi. Hänninen oli täällä Willmannille sanonut että ..etkös sinä nytkään jo ala uskoa, että markaita on maailmassa olemas- sa". Tästä oli todistaja saanut sen käsityksen että Willman oli kai joskus moinut lausua joitakin epäi- lyksiä Hännisen Liperin ryöstöjutun johdosta. Todist. Mikko Hirivosen todis- tus oli jotakuinkin yhtäpitämä edel- lifen kanssa. Todist. T. Närhi sanoi taman- neensa täällä oikeuspäimänä wast. Reinikaisen äitiä, joka oli todista- jalle kertonut, että joku nti Ester Sinisalo Miipurissa oli hänelle pu- hunut, että Joensuun markkinoilta tulleet pelirahat omat olleet hänellä säilytetlämänä, mutta sittemmin otetut häneltä pois. Sinisalo ei ollut kumminkaan maininnut ra- hojen ottajan nimeä, maan oli sanonut, että jos mastaajat pää- semät mapaiksi, niin hän olisi malmis hyppäämään maikka Jmat- raan, kun on tullut asian julais- seeksi. M. syyttäjä piti aiman tarpeet- toman todistajaksi ilmoitetun Pu- hakan kuulustelua, koska hänen pitämässään yksityiskuulustelussa ei ollut P. tietänyt tästä asiasta mitään. Kaikki mastaajat maatimat kan- teen kumoamista. Todist. T. Närhi lisäsi rvielä edelliseen todistukseensa seuraamaa: Jokunen päimä maastaajien man- gitsemisen jälkeen oli Miipurista soittanut eräs Sinisaloksi itseään kutsuma nainen tänne Joensuun poliisilaitokselle ja oli pyytänyt il- moittamaan mast. Reinikaiselle jostakin asunnosta ja että kaikki on saapunut kotiin. Todist. oli sitten soittanut Miipurin etsimään ja pyytänyt ottamaan selmää Si- nisalo-nimisestä naisesta. Parin tunnin kuluttua oltiinkin jo Wii- purista ilmoitettu siellä Sinisalo- nimisen huonomaineisen naisen löy- tymän. Kun mast. Reinikaiselta kysyttiin, josko hän tuntisi Ester Sinisalo- nimistä naista, sanoi hän tunte- man sellaista parikin. Raastumanoikeus asian lykkäsi, kuten jo miime numerossa mai- nitsimme, keskimiikkoon loppulau- sunnon antamista marten. Keskimiikon istunnossa yl. syyttäjä ilmoitti todistajakseen liikemies Jimari Toimasen Lap- peenpitäjästä. Todist. Jimari Toimanen sanoi tuntemansa kaikki mastaajat ja myöskin nti Ester Sinisalon Miipurista, mutta ei sanonut tie- tämänsä tähän juttuun muuta kuin mitä sanomalehdet omat ker- toneet. f Al. syyttäjä maati asian lyk käystä, koska on ilmennyt asian- haaroja, jotka woisiwat mielä an- taa asiaan malaistusta. Wast. Hännisen edustaja Juu- ma anoi jutun päättämistä ja mainitsi että asiaa on jo nytkin aiman tarpeettomasti menytetty. Kaikki mastaajat yhtyimät edel- liseen maatimukseen. Maria Reinikainen (mast. Rei- nikaisen äiti) kielsi poliisi Närhille puhuneensa kaikkea sellaista, jota oltiin edellisessä istunnossa hänen puhumakseen sanottu. Raastumanoikeus yl. syyttäjän pyynnöstä lykkäsi jutun käsittelyn ensi tammikuun 16 p.ään, jolloin syyttäjä ja asianomainen edelleen- kin asiaansa ajakoot. Jimari Toi- masen on oltama silloin saapumil- la 50 mk. sakon uhalla ja yl. syyt- täjä tuokoon hänen papinkirjansa sekä haastakoon Ester Sinisalon, jos tahtoo häntä asiassa kuulus- tella. Kaikki mastaajat päästet- tiin nyt mapaalle jalalle, mutta melmoitetiin ensi istuntoon tule- maan mangitsemisen uhalla. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Dhtiösäännöt. Senaatti on mahmistanut Sor- tamalan tukkukauppaosakeyhtiön säännöt. Jänisjärmen höyrysaha-osakeyh- tiön sääntöjen muutoksella on anot- tu senaatin mahmistusta. Tehdaslaitosten »verollepano. Tohmajärmen kuntakokouksen päätökselle t. k. 3 pltä, koskema kunnassa olemien tehdaslaitosten merollepanoa ja manttaaliksi ar- mioimista osanottoa marten tei- den ja siltain kunnossa pitämi- seksi, on anottu läänin kumernöö- rin mahmistusta. Papintvaalioikeus kreikanuskoi- sissa seurakunnissa. Kuten tunnettua, on kreikanus- koisilla seurakunnilla entisinä aikoi- na ollut papinmaalioikeus. Kuten Smjet kertoo, on Pyhä Synoodi äskettäin lähettänyt hiippakunille kiertokirjeen, että pappien maali- ja mirastaerottamisoikeus on yk- sinomaan hiippakunnan hallituksel la ja että seurakuntain toimomuk- set ja pyynnötkin tässä asiassa jä tetään huomioon ottamatta. Pälkjärwen kunnan tulo- ja menoarwio. Kunnallislautakunnan laatiman menoarmion mukaan on menoa manttaalirahastoon 2,113 mk. 67 penniä, kunnan yleiseen rahastoon 5,100 mk., maimaiskassaan 6,800 mk., palokassaan 950 mk., koira- merorahastoon 80, kansakirjastoon 45, käräjähuoneen lämmitykseen 104, ja merolippujen painatukseen 22 mk. eli yhteensä 15,214 mk. 67 p:iä. Kiihtelyksen kirkonkylän Maa- laisseuran marsinainen ko- kous pidettiin t. k. 11 p. T. Holopaisen talossa. Ensiksi oli jäsenten kir joitus. Johtokunnan malitsemi- nen jäi jäsenten mähyyden täh- den toistaiseksi. Malittiin yksi marajäsen sekä tilintarkastajaksi M. Karjusen sijaan U. Santa- harju. Ensi muodelle seuran pu- heenjohtajaksi malittiin poliisi M. Karjunen. Kysymys ilmoitusta- ivasta jätettiin ensimuodeksi. Kil- pa-ajojen pito lykättiin toistaiseksi. Kokouspaikaksi päätettiin vyytää kunnalta kunnantupaa ensi muo- deksi. Päätettiin pääseuralta pyy- tää apurahoja kilpailuja marten: suonmiljelykseen 50 mk.; tuhkan- käyttöön 51 mk.; juurikasmimil- jelykseen 75 mk.; kesannon hoitoon 50 mk.? hakamaan hoitoon 50 mk.; kirjastoon 25 mk.; turme- pehkun ostoon 50 mk.; käsityökil- pailuun kokotaloudessa 50 mk.; pienmiljelijäin kilpailuun kokota- loudessa 100 mk. Wälikäräjillä Kiihtelysmaaran kirkolla t. k. 9 p, malittiin kihlakunnan lautamie- hikst seuraamaksi kolmimuotiskau- deksi: Hammaslahden piiriin ta lollinen Mikko Tikkanen, Honka- maaran piiriin talollinen Antti Tahmanainen, Heinämaaran pii- riin talollinen Heikki Jormanai- nen (Mkolan), Huhtilammin pii- riin talollinen Antti Eronen, Kir- konkylän piiriin taloll. Pekka Ju- monen ja Oskolan piiriin taloll. Edward Härkönen Paloilta. Toiseksi oli malmonta maan- miljelijä Antti Pakarisen konkurs- sissa. Kolmanneksi käsiteltiin paikka- kunnalla kuuluksi tulleen lehmän markausjuttu, joka lykättiin mar- sinaisiin talmikäräjiin, miidenneksi oikeudenistuntopäimäksi, jolloin syyttäjä kannetta ajakoon ja mas- taaja Maria Parmiaisen on tul- tama mangitsemisen uhalla, sekä toiset mastaajat Juho Tukiainen ja hänen maimonsa, Juho Hak- karainen ja Heikki Parmiainen nuorempi saavukoot uhalla, että heidät omalla kustannuksellaan noudetaan. Konjakkia takawarikkoon otti poliisikonstaapeli M. Karju- nen äskettäin Huhtilammilla Juho Heiskasen asunnon läheisyydestä kuusen juurelta astian, joka sisälsi 5 litraa. Pihasta löytyi isompi määrä tyhjiä astioita, jotka lie- nemät olleet lähdössä hakemaan täyttöään, koskapa olimat jo pa katut laatikoihin, mutta läksimät- kin poliisin matkaan. Astioista päättäen on jo pitemmän aikaa harjoitettu liikettä. Heiskanen haastettiin oikeuteen, mutta toisen liikekumppanin H. Koskelon on- nistui silloin paeta metsään. As- tioita ja konjakkia ei omistanut kukaan. Taipaleen säästöpankin osak- kaiden kokouksessa t. k. 11 p. malittiin isännistään taloll. Pekka Perttilahti Sukkulas- ta, Kusti Piiroinen Murtolahdel- ta, Eero Tukiainen Piilonniemes- tä, Heikki Wänskä Leppilammilta, Juho Lamikainen Ristonkankaalta, seppä Kontra Janttonen Taipa- leen pääkylästä, Herman Rati- lainen Komperosta, Tahmo Pu- hakka Käsämästä ja Heikki Su- rakka Käsämästä, joista miimeksi mainittu isännistön kokoonkutsu- jaksi. Isännistön kokous pidetään kaupp. Liimataisen talossa 22 p. jouluk. klo 10 ap. Kehotetaan isäntiä mälttämättömästi kaikkia tähän tärkeään kokoukseen, jossa malitaan pankin hallitus. Maatilankauppa. Talollinen Kalle Koponen Tai- paleelta on äsken myynyt Ahon- kylällä oleman tilansa n:o 72 ta- loll. Reinhold Koposelle ja hänen maimolleen Kolehmalasta 18,000 markasta. Metsänkauppoja. Taloll. Pekka Kontkanen Tai- paleelta n:o 19 on myynyt Hack- man & C:lle omistamaltaan ti lalta 9,600 runkoa ä 2 mk. 25 pstä ja taloll. Paamo Koponen Kaatamasta osakeyhtiö Torna- torille kuusipropsia 16,500 markan edestä. Jalka katkesi Kiteellä Satulamaaran Ristiseläs- sä talollisen Juho Suikkasen he- moselta t. k. 7 p:nä. Metsässä käydessä miten lie maan sattunut takajalka jäämään kannon juurek- keen mäliin, niin siinä poikki rap- sahti. Tuskinpa hemosta enää tu- leekaan, maikka jalka pantiinkin „elämän lautoihin". Toissa syk- synä niinikään tapahtui Kangas- kylässä Suurenahan Hakulisen he- moselle samanlainen tapaturma. Lopettaa piti sekin. Mutta toi- motaan ettei tässä tapauksessa niin kämisi, sillä asia on näinkin kylliksi ikämä. Kalastuskokous pidettiin Kiteellä Kangasjärmen kylässä Eskolan talossa sunnun- taina t. k. 11 pnä. Kokoukseen otti osaa, paitsi Kangasjärmen ky- läläistä, myöskin kalameden omis- tajia Lahdenkylästä, Satulamaa- rasta y. m. Tosin kuulon mu- kaan, pitäisi mielä tulla isompikin kokous, johon tulisi kalastuskon- sulentti tai joku muu asiantuntija neumoja antamaan. Tästä ky- läläisten keskuudessa pitämästä kokouksesta ja siinä päätetyistä asioista kerrottakoon seuraamaa: puheenjohtajana toimi talollinen Antti Partanen^ ja pöytäkirjurina maanmiljelijä Janne Martikainen. Päätettiin ensiksi, että pidetään eri kylien kalameden mälillä en- nemmin maamittarin ajama ja pyykittämä raja mastaisuudessa- kin rajana. Toiseksi: rauhoituspaikkoma pi- detään järmen eteläpäässä olema alajoki, alhaalta menemalkamasta lähtien aina järmeen asti niin ylös kuin tarpeelliseksi nähdään. Toiseksi rauhoituspaikaksi määrät- tiin järmeen laskeman pienemmän joen suu, yläpäässä järmeä, ja siitä järmelle päin niin pitkälle kuin asia maatii. Kolmanneksi: että yllämainittuja määräyksiä noudatetaan, malittiin sitamarten erityiset ..kalastuksen- tarkastajat". Alajoen rauhoitus- aluetta marten tulimat malituiksi talolliset Pekka Lemmetyinen ja Heikki Saukkonen Lahdenkylästä, ja yläjoen rauhoitusaluetta mar- ten talolliset Matti Partanen ja Janne Martikainen Kangasjärmen kylästä ja talollinen Pekka Wenä- läinen Satulamaarasta. Nauhoituspaikoissa on kielletty- nä kalanpyynti rauhoitettujen ka- lojen, kuten särjen, lahnan säy- neen y. m. kutuaikana. Rauhoi- tettuja ei ole kuitenkaan hauki, ahmen y. m. petokalat (joskaan niistä ei sentään tappurahaa mak- seta). Monet huutamat epäkohdat ka- lastustamassa ja kalanpyydyksissä olimat kokouksen aiheuttaneet. Surkeaa oli katsella marsinkin ka- lojen kutuaikoina sitä ryöstökalas- tusta, jota mainitulla Kangas- järmelläkin harjoitettiin. Ei ollut pyydyksillä mäliä, minkä laatuisia ne olimat. Mitä tiheimmillä mer- roilla, jopa säkeilläkin otti pyynti- mies kaikki minkä maan kalaksi tunsi. Mikä ei ihmisraminnoksi kelmannut, sen söimät siat tai hei- tettiin tunkiolle. Armeluttamalla lamalla alkoimatkin kalat mähetä, ja makuutan, ettei yllämainittu kokous suinkaan ollut ennenaikai- nen. Olisin main suonut että kaikki laittomuus kalanpyynnissä olisi tullut keskustelun alaiseksi. Niinpä tuo aiman yleiseksi tullut tuulastaminen syksyisin. Eimät kalaraukat saa edes yötänsä rau- hassa miettää, sillä mähänki il- malta suotuisina öinä useinkin on pari kolme menekuntaa aat- raimillaan niitä tökkimässä ja ajelemassa. Kunnollisten että kunnottomien kalastajien oma etu maatisi että tämä surkea eläin- rääkkäys lopetettaisiin. Toimon, että jotain hymää täs- täkin kokouksesta koituisi ja että se jollain taivalla möisi kohottaa kylissämmekin tätä maanmiehille tärkeäarivoista elinkeinoa. Huhtilammin Haapaloson kuu- lumisia. Lehmänmarkausjuttu, josta jo ennemmin on Karjalattaressa ol- lut uutinen, oli toisen kerran käsi- teltämänä Kiihtelysmaaran pitä- jään mälikäräjillä kunnan talolla t. k. 9 p. Mainittu markaus ta- pahtui syyskuun 29 p. Huhtilam- min Haapalosolla. Syylliseksi epäil- tiin emäntä Maria Parmiaista ja ilmenikin poliisitutkinnassa hän- tä raostaan siksi raskauttamia asian haaroja että nimismies Ernst Zimmerman passitti hänet Kuo- pivon. Otaksuttiin että lehmä olisi tapettu ja etsittiin miesjoukoin kaikista mahdollisista paikoin mut- ta turhaan, jälkeäkään ei kuulu- nut. Asia oli ensi kerran esillä mälikäräjillä marraskuun 5 p., mutta siinä ei tullut selmille eneni- pi kuin poliisituskinnossakaan. Eräs todistajaksi manattu, talollinen Juho Tukiainen, aiman tapahtu- main naapuri, kieltäytyi todista- jamalan teosta uskontonsa perus- teellä, on nim. babtisti. Häntä ei oikeus moinut kuulustella, mut- ta määräsi seuraamaksi kerraksi esittämään todistuksen, että hän kuuluu babtisti- seurakuntaan ja tulemaan 40 mk. sakon uhalla to- distuksineen. Nämä tapahtui mar- raskuun 5 p. käräjissä. Mutta asia saikin käänteen. Po- liisikonstaapeli Karjunen oli saa- nut mihiä epäillä mainittua Tu- kiaista, jonka johdosta hän t. k. 7 p. meni tarkastamaan taloa, jolloin isäntä ilmaisi itse tappa- neensa mainitun lehmän Maria Parmiaisen pyynnöstä läheisessä metsässä samana päimänä, jolloin se hämisi. Sanoi lihat suolanneen Maria Parmiaisen pojan Heikin ja kätkeneen ne hänen läämänsä mattoon, josta löytyikin lihaputsi. Nahka löytyi riihen matosta, jo- hon sanot pojan sen panneen. Poliisi tietysti korjasi ne ja lähet- ti konkurssinpesän hoitajalle. — Asia pysyi salassa niinkin kauan siksi kun Juho Tukiainen ja hänen perheensä omat tunnetut rehellisiksi ihmisiksi. Äskettäin kääntyimät he babtisteiksi, joka usko näin näyt- tellee hedelmiään. Iltama. T. k. 11 p:nä toimeenpani Nur- meksen N:seuran Woim. & Urh. os. onnistuneen iltaman. Ohjel- masta mainittakoon op. W. Ha- kalan puhe, jossa hän erikoisesti painosti sitä, mitenkä seura tekee kaltaisekseen. Sekä mapaa- että telineliikkeet onnistuimat, lyhyeen harjoitusaikaan nähden hymin. Näytelmäkappalekin onnistui melko hymin. Rahallinen tulos kokojoukon toista sataa markkaa. Nurmeksen kauppalan kokouk- sessa t. k. 12 p:nä käsiteltiin seuraamat asiat: Keskusteltiin puuseppä P. H. Hiltusen ja talonomistaja Nuuti Pesosen anomuksen johdosta, josko kauppalan maroilla kustannettai- siin kaimo kauppalan yläpäähän. Malittiin kolmimiehinen komitea, muurari Taametti Kärki, seppä K. Karminen ja opettaja Wäinö Ha- kala, malitsemaan sopimaa kaimon paikkaa ja laatimaan kaimolle kus- tannusarmio, tai suunnittelemaan, jos pumppulaitos mahdollisessi möisi tulla kysymykseen. Malittiin kauppalan hallitukseen 2 muodeksi marsinaiseksi jäseneksi nimismies W. S. Muorio ja ma- rajäseneksi kultaseppä S. A. Kun- nas. Rahatoimikamarin marajä- seniksi malittiin niinikään 2 muo- deksi, eläinlääkäri I. E. Hänninen ja kauppias H. Suhonen. Hol- houslautakuntaan maisteri P. Saarelainen. Takseerauslautakun- taan tulimat palkkaanauttioista: metsänhoitaja K. E. Enckell ja opettaja Elis Palander, liikkeen- harjoittajista kauppias Matti Ti- monen (nuorempi) ja kultaseppä S. A. Kunnas, kiinteimisiönomis- tajista lautamies Antti Nemalai- nen ja puuseppä P. H. Hiltunen. T a k s e er a ustarkastuslautakuntaan malittiiin eläinlääk. I. E. Hänni- nen, maramaanmittari Juho Saa- relainen, satulaseppä H. Turunen, op. W. Hakala, lemyseppä I. Wäi- sälien ja muurari Kalle Kärki. — Tilintarkastajiksi malittiin kaupp. Otto Gustafsson ja kaupanhoitaja Iikka Lehto. Kauppalalle olimat laatineet uu- den rakennussääntöehdotuksen sitä marten malitut, metsänhoitaja Hj. Kaarna ja op. Elis Palander, mutta tämä ehdotus huomattiin mahdottomaksi, ainakin nykyolois- sa, sen suunnattoman laajuuden muoksi ja silä paitsi olimat siinä toiset pykälät toisiaan mastaan niin, ettei konsanaan sellaista te- kelettä olisi missään noudatetta- maksi mahmistettu. — Malittiin uusi komitea laatimaan rakennus- sääntöehdotus ja siihen tulimat: maist. P. Saarelainen, op. W. Ha- kala ja kelloseppä K. E. Mutanen. Kauppalan tulo- ja menoarmio tulemaa muotta marten hymäksyt- tiin pienillä muutoksilla. Tämä armio päättyy: tuloja 8,550: — ja menoja 15,052: 13, joten taksee- rauksella on hankittama 6,502: 13 eli toista tuhatta markkaa mähem- män kuin tänä muonna. Kulkutaudit. Ilmoitettua että mahdollisesti tulirokkoa on ilmestynyt Kaamin pitäjän Luikonlahden kylään n:o 12 on asianomainen piirilääkäri mää- rätty seudulle matkustamaan. Lainajytvästöt. Kaamin kunnan Rikkarannan lainajyivästön ohjesäännöille on läänin kumernöörin mahmistusta kyläkuntalaisien »valtuuttamana anonut maanmiljelijä Olli Hiltu- nen. Kyläkirjastot. Läänin kumernööri on nouda- tettamaksi mahmistanut Rauta- maaran kunnan Suojannen kylä- kirjaston ohjesäännöt. Muualta Suo mesta. Lahjoitus. Suomalaisen Tiedeakatemian miime kokouksessa ilmoitettiin kap- teeni O. F. Pohjanheimon lahjoittaneen 5,000 mk. Sodanky- lään perustettamaa tähtientutki- mustornia marten. Kirkkoherraulvaalissa Kangas- lammella, mikä toimitetttiin miime sunnun- taina, sai enimmät äänet 3:lla maalisijalla ollut Lokalahden kap- palainen H. P. Arjäläinen 1,388 ääntä. Jaakkiman satamarataa moitanee pitää nyttemmin täydel- lisesti malmiina. Meturia odote- taan tällä miikolla saapumaksi. Kotkan tvaltuusmiestvaalit. Pormarilliset puolueet Kotkassa omat päättäneet laatia yhteisen ehdokaslistan tulemia maltuus- miesmaaleja marten. Sosialisteil- le omat pormarilliset samalla tar- jonneet listallaan kolme ehdokas- paikkaa. Jos sosialistit eimät suos- tu tälle yhteiselle listalle asetta- maan kolmea ehdokastaan, tulemat pormarilliset omilla miehillään täyttämään myöskin ne kolme so- sialisteille tarjottua ehdokaspaikkaa. Naispoliisipalwelijau toimi Kuopion poliisilaitoksessa. Kuopion kaupungissa toimimien eri yhdistysten anomuksen nais- poliisin asettamisesta Kuopion kau- pungin poliisilaitokseen, on sano- tun läänin kumernööri kirjelmällä t. k. 5 p:ltä lähettänyt keisarilliseen senaattiin ja omasta puolestaan m. m. alistanut, eikö anomusta moitaisi hymäksiä jo siihenkin näh- den, että naispoliisipalmelijan toi minta moi simeellisessä suhteessa olla merkityksellinen ja hyödyllinen, sekä että tarkoitusta marten myön- nettäisiin 1,440 mkn suuruinen palkkio koko muodelta laskien, mel- mollisuudella naispoliisipalmelijalle toimittaa myöskin poliisilaitoksen puhtaaksikirjoittajan tehtämät. 5awonlinnan Konepajan kaikkine rakennuksineen ostimat ei- len pidetyssä konkurssihuutokau- passa maanmiljelijät August ja Walter Eronen sekä Aleks. Juwo- nen Rantasalmelta ja kauppias Antti Eronen Samonlinnasta 60 tuh. mkn hinnasta. Uusi yksithisrata. Rauman kaupungin maltuusto on päättänyt rakennuttaa 14 km. pitkän rautatien Kiukaisten ase- malta (Peipohjan—Rauman ra dalla) Kauttualle ja Pyhäjärmen rantaan, mihin tulee rakennetta- maksi laituri. Lähes puolet ra- dan rakennuskustannuksista, jotka nousemat 449,000 markkaan, juo- rittaa Osakeyhtiö A. Ahlström. Rata malmistuu syksyllä 1912. Kuopion tvaltunsmiesten waa- lissa on malituksi tullut 8 kunnallis- klubin ja kauppayhdistyksen eh- dokasta sekä 2 ehdokasta raittius- mäen, takonomistajain ja suoma- laisen puolueen listalta. Karjalan Kätvijän juttu. Päätöksellään maalisk. 2 pltä 1908 hylkäsi Helsingin raastuman- oikeus painoylihallituksen nosta- man kanteen ylioppilas K. M Hoppua ja kirjapainonomistaja Mihtori Kososta mastaan siitä että he olimat painosta julkais- seet Karjalan Kämijä nimistä ai- kauskirjaa saamatta siihen ken- raalikumernööriltä lupaa. Pää- täksestä malitti painoylihallituksen yliasiamies tohtori A. E. Mainio Turun homioikeuteen, joka anta- mallaan tuomiolla on mahmista- nut Helsingin raastumanoikeuden päätöksen. sosialistien agitaattori anoo 5 kk. Mirkamapautta papiu- »virastaau. Pastori Juho Uoti, jolle Tu- run tuomiokapituli on myöntä- nyt mirkamapautta toistaiseksi, on senaatilta pyytänyt, että hänelle myönnettäisiin mirkamapautta 5 kuukaudeksi, kuten hän oli pyytä- nyt, ..moidakseen sen ajalla olla rauhassa muualla". Suomen Valtionrautateitten ylitarkastaja Riiger saapui maanantaita mas- ten yöllä salonkimaunussa Kou- m olaan, missä m aunu irroitettiin jnnasta. T. k. 12 p:n aamulla matkusti hän sieltä yliniääräisellä junalla tarkastamaan niitä muu- loksia, joita on tehty asemasilloilla, silloilla y. m. menäläisen liikku- man rautatiekaluston käyttämisen mahdollistuttamiseksi meidän rau- tateillämme. Hra Rugeriä seu- raa matkallaan m. m. äsianomai- sien ratajaksojen ratainsinöörit. Taideteollisuusnäyttelyjä maa- seutukaupunkeihiu. Suomen Taideteollisuusyhdistys on parhaillaan puuhassa ryhtyä kuluman talmen aikana järjestä- mään taideteollisuusnäyttelyjä maaseutukaupunkeihin. Sitä rvar- ten aijotaan yhdistyksen kokoelmis- ta Helsingissä rvalita parhainimat ja kutakin taideteollisuusalaa, ku- ten keramiikki-, sami-, lasi-, hopea-, tina y, m. aloja, kumaamimmat taide-esineet. Paitsi näitä asete- taan luultamasti näyttelyihin myöskin nykyaikaisten taiteilijain töitä, mutta sitä puolta ei ole mielä lopullisesti ratkaistu. 'Niini- kään toimotaan näyttelyihin saa- taman järjestetyksi erikoinen koti- teollisuusosasto, mutta sekin ky- symys on mielä lopullisesti sel- miltämättä. Näyttelyjen yhteydessä pidetään jokunen esitelmä uudenaikaisesta taideteollisuudesta. Ensiksi amataan näyttely Sor- tamalassa ensi maalis- tahi huhti- kuussa. Mihin näyttely sieltä siir- retään, se ratkaistaan masta myö- hemmin. Teminaarien puutarhahoito. Kouluylihallitus on senaatille esittänyt, että eri seminaareille myönnettäisiin puutarhahoitoa mar- ten ensi muodeksi seuraamat mää- rärahat, nim. Jymäskylän semi- naarille 3,200 mk., Sortamalan 3,400 mk.. Tammisaaren 1,650 mk., Uudenkaarlepyyn 1,500 mk., Raahen 2,000 mk., Rauman 1,900 mk., Heinolan 2,000 mk., ja Ka- jaanin 2,000 mk. Mainittakoon tämän yhteydessä, että seminaarien puutarhoista 1909 saadut tulot tekimät Jymäskylän seminaarista 1,648 mk. 65 p., Sortamalan 3,160 mk. 65 p.. Tammisaaren 1,731 mk. 64 p., Uudenkarlepyyn 1,077 mk. 61 p., Raahen 362 mk. 80 p., Rauman 1,278 mk. 20 p., Heinolan 866 mk. 40 p., ja Kajaanin 602 mk. 70 p. Kaksi miestä kuollut häkään. Toissa keskimiikkona lamattiin leipuri Wäinö Rantala Hammas- sa leipomoliikkeessä leipomon lat- tialla kuolleena sekä saman liikkeen pesuhuoneessa puolittain istumas- sa asennossa hänen apulaisensa Armas Wilhelm Laitinen myös- kin kuolleena. — Mainittu leipo- mohuoneusto oli ollut jonkun ai- kaa kylmillä ja nyt edellisenä il- tana komasti lämmitetty seurauk- sella että häkä mirtasi huoneeseen niin moimakkaasti, että molem- mat henkilöt tupertuimat työsken- nellessään. Rantala oli 25 muo- tias ja naimaton, Laitinen 19 muotias, kotoisin Kotkasta. Kuulutus. Pielisensuun läntisen äänestys- alueen maalit toimitetaan Muta- lan kansakoululla ensi kuun 2 ja 3 p:nä, alkaen kunakin päimänä klo 9 ap. ja päättyen klo 8 i. Maaliamustajana toimii ent. kaupp. A. I. Tolmanen Utrasta. Utrassa 12 p:nä joulukuuta 1910. Maalilautakunnan puolesta: I. K. Kaukolahti. (K. S. 1 k.) Reinbott apulaisiueen syyttee- seen. Pietarista, jouluk. 11 pnä. Hallitsema senaatti on päättänyt että ent. Moskoman kaupungin- päällikkö Reinbott ja hänen apu- laisensa emersti Korotkoss omat jätettämät oikeuden tutkittamiksi syytettyinä rikoksista mirantoimi- tuksissa. 100,H59 koleran uhria. Pietarista, jouluk. 8 p. Mirallisten tietojen mukaan sai- rastui miime kolerakauden aikana 215,903 ja kuoli 100,859 henkeä. Erinäisiin toimenpiteisiin on ryh- dytty ruton mastustamiseksi, jos se ilmaantuisi Taka-Baikalissa. Alkeisopetuksen Hhwäksi. Pietarista, jouluk. 9 päi- mänä. Duuman raha-asiainmalio- kunta on päättänyt ehdottaa 10,000,000 lisämäärärahaa alkeis- opetusta marten. Hirmumyrsky. Krasnijarista, jouluk. 8 p:nä. Hirmumyrskyn aikana omat Mogoiskin molostin asukkaat me- nettäneet 11,305 merkkoa, 644 he- mosta ja 552 muuta kotieläintä. Ulkomailta. Kirkon ja »valtion ero Portu- galissa. Lissabonista lennätetään, että laki kirkon ja maltion erosta as- tuu moimaan joulukuun 24 p:nä. Itätvallan miuisteristö eronnut. Wienistä jouluk. 12 p:nä. Pääministeri mapaaherra Wiener on esittänyt keisarille koko kabine- ttn erohakemuksen. Erohakemuk- seen on suostuttu. Nobelin rauhanpalkinto Ber- nin rauhantoimistolle. Kristianiasta lennätetään: Rauhanpalkinto on annettu kan- sainiväliselle pysyivälle rauhantoi- mistolle Bernissä. Kiina waltaa takaisin Niakao- alueen Portugalilta. Pekingistä, jouluk. 8 p. Etelä-Kiinan »valtakunnan rajain puolustamista marten perustettu seura on kääntynyt kansan puoleen julistuksella, jossa lausutaan, että on tuiki mälttämätöntä maatia hallitusta huolehtimaan siitä, että Kiinaan liitetään koko sen entin« Makao-alue. Maatimusta puolus- tetaan sillä perusteella, että halli- tusmuodon muutoksen tapahdut- tua Portugalissa on myös sopi- musedellytykset Kiinan ja Portu- galin mälillä muuttuneet ja enti- set sopimukset menettäneet moi- mansa. Pekingistä, jouluk. 8 p. Makaon anastusaikeen johdosta lausutaan julistuksessa edelleen, että on tarkoitus amata maa ulko- maalaiselle kaupalle. Elleimät por- tugalilaiset luomu Makaosta, sano- taan julistuksessa, moi syntyä selk- kauksia. Portugalin hallituksen muutosta pitämät julistuksen laa tijat onnellisena sattumana, jota hallituksen on käytettämä hymäk- seen, ellei se tahdo tehdä anteeksi- antamatonta mirhettä. Matrassien ja patjojen täytteeksi sopivaa «Melan tehtaan Uillanukkaa (flokkia), joka ei pölyä eikä mu rene, sekä peittojen ja päällys takkien täytteeksi mustaa ja val koista puuvillaa. Kankureille nrrinavillalankoja, Villasia sukkalankoja, Tampereen verkkorihmoja H. Surakalla. Huom.! Näytteitä maaseudulle lähetetään postissa. Kukkakauppa avataan perjantaina t. k. 23 p. entisessä paikassa. (K. S. 1 k. 4 s. 40 mm.) Kuulutus. Kuulutuksessani N:o 1894 mai nittu huutokauppa Heikki Lap palaisen tilalla N:o 1 Liperin pitäjän Ruokolahden kylässä tä ten peruutetaan. Liperin kihlakunnan kruunun voudin konttorissa 14 p. Jouluk. 1910. A. H. Wickstrand. Kuulutus. Enonkunnan taksoitus pidetään Kunnantumalla ensi tammikuun 9 p:nä 1911 alkaa klo 9 e. pp. Teh- dään seuraamassa järjestyksessä: Maanantaina 9 p:nä Aittomaaran kylä ja Enon kylästä 40 numeroa. Tiistaina 10 p:nä Enonkylän lop- pu, Nesterinsaari ja Kuusjärmi. Keskimiikkona 11 p:nä Luhtapohjan ja Löytöjärmen kylä. Torstaina 12 p:nä Pirttimaaran, Remon- kylä ja Sarmingin kylät. Taksoituslautakuntaan kuuluu seuraamat jäsenet: Remonkylästä mökk. Eero Liimatta, Aittomaa- rasta taloll. Tahmo Pesonen, koko taksoitusajaksi, Löytöjärmeltä taloll. Antti Määttä, Luhtapohjasta rää- täli Heikki Laakkonen, Kuismasta lamp. Eero Lappalainen, koko tak- soitusajaksi, Nesterinsaaresta itsel- linen Heikki Airaksinen, koko taksoi- tusajaksi, isännöitsijä P. Hakulinen, pehtoori Antti Immonen, taloll. )lntti Häkkinen, nikkari Juho Hyt- tinen, taloll. Antti Puhakka Har- patista, koko taksoitusajaksi, isar- mingista taloll. Iisakki Turunen, koko taksoitusajaksi, Pirttimaarasta seppä Eemil Ikonen, taloll. Antti Pesonen, Enonkylästä Iisakki Ai- raksitten, koko taksoitusajaksi, N:o11 Juho Ikonen, N:o 5 Einar Hall- berg, ?!:o 63 Pekka Heikkinen, N:o 3 Matti Tykkyläinen, torppari, N:o 55 Matti Airaksinen, N:o 17 Jaakko Puhakka, N:o 28 Pentti Hirmonen koko'taksoitusajaksi, N:o 38 Mikko Tykkyläinen, Z!:o 40 Heikki Kuronen torppari. Taksoi- tusta alkaissa maanantaina 9 p:nä on oltama kaikkien mainittujen jäsenten saapumilla. Kunnallis- lautakunnan jäsenten on oltama koko taksoitusajan. Enossa joulukuun 13 p:nä1910. Aug. Nissinen, Kunnallislautakunnan esimies. Kuulutus. Juu'aan kunnan marsinainen kuntakokous on t. k. 23 pnä kello 10 a. p., jossa käsitellään seuraa- mia asioita: 1. Luetaan ja tarkastetaan kunnan tulo- ja menoarmio muo- delle 1911, ja päätetään siitä. 2. Määrätään hinta maimais kassaan koottamille eloille. 3. Julistetaan palojohtokun- nan päätökset muoden kuluessa tapahtuneiden palomahinkojen kor- mauksista. 4. Annetaan halkojen hankki- minen urakalla kunnanhuoneelle, ensi muoden ajaksi. 5. Määrätään paloapuyhdis- tyksen toimitus-johtajan ja piiri- miesten palkat, ja päätetään sitä koskemista asioista. 6. Myönnetäänkö Nunnanlah- den kansak.' koulun keittiön laitta- miseen maroja. 7. Suostutaanko Nunnanlah- den kansak. tilalta muokraamaan palsta työmäen yhdistykselle. 8. Malitaan kylänjohtajat ensi- muoden henkikirjoitukseen. Juu'assa Joulukuun 11 p. 1911. T. Kiiskinen. Onttotaa Nuoriseura viotto a tta-ILTINAT 18 p:nä tk. Olli Partasen talossa vaihtelevalla ohjelmalla. Pääsy maksu 50 p. aik., lapa. 25 p. Lopuksi yleinen sillans litys. — Alkaa kello 5 j. pp. Toimikunta. (K. S. 1 k.) 4 koulutyttöä saa asunnon täy sihoidossa J. Vainikaisella, pastori Laamasen talo. Kmlaliis. Kuluman kuun 21 päimäksi il- maitetussa Kiihtelysmaaran kunta kokouksessa käsitellään mielä seu- raamat asiat: Kun kuntaamme on perustettu uusi paloapuyhdistys, niin keskus- tellaan manhan paloapuyhdistyksen lakkauttamisesta.' Eräiden kuntalaisten pyynnöstä keskustellaan P. Wänskän ulos- sanomisesta kunnantalon mahti- mestarin toimesta, jos ulossano- taan, niin päätetään paikan amo- naiseksi julistamisesta. Malitaan jäseniä Kirkonkylän kansakoulun johtokuntaan. Kiihtelysmaaralla 19'°/^10. A. W. Honkasalo.