Tiistaina 13 p. joulukuuta KARJALATAR N:o 142 — 1910 raatti on niin huono, niin ei ole mahdollisesti soittoa kuulunut. Kyllä pitäisi tuollaiseen laitokseen hommata käyttökuntoinen puhelin- kone, ainakin se nyt ehkä markkina- aikana olisi tarpeen. Lehtemme liitteenä seuraa Helsingin Uuden musiikki- kaupan (K. Fa^er) tumallinen jouluhintaluettelo. Muualta Poh- jois-Karjaiasta. Mistaro» kirkkoherraksi on senaatti prmlestaan nimittänyt Ilomantsin kirkkoherran O. A. Ai- rion, joka maalissa oli saanut enimmät äänet. Pysäkin »imen muutos. Senaatti on määrännyt, että Lah denpohjan pysäkin nimeksi Joen- suun—Nurmeksen rataosalla tulee Jamali. Walitus. Varatuomari Juho Hietasalo on senaatin oikeusosastoon jättä- nyt malituksen Wiipurin homioi- keuden toimenpiteestä erään kans- listin miran täyttämiseksi. Ilomantsin hcukikirjoittajan wirka. Senaatin ylimääräinen kopisti G. A. Wallenius eli WaUit on se- naattiin jättänyt anomuksen, että hänet niimtettäisiin amoinna ole- maan Ilomantsin kihlakunnan hen- kikirjoitrajan mirkaan. Paloapuyhdistvkset. Pälkjärmen kunnan paloapuyh- distyksen ohjesäännöille on anottu läänin kumemöörin ivahivistusta. Kruununpnistojc» »verollepa- no. Pielisjärmen kunnallislautakun- nan puheenjohtaja H. Nuutinen on läänin kumernööriltä anonut mahmistusta kuntakokouksen pää- tökselle miime helmik. 14 pltä, kos- kewa kruununpuistojen merollepa- noa ja manttaaliksi armioimista osanottoa »varten leiden ja sillain rakentamisessa ja tunnossa pilä- misessä kunnassa. Päästötodistuksen omat Lindfelt-Lehtisen käsityökou- lusta Tamperella saaneet m. m Amanda Nemalainen Valtimosta ja 'Anni Wornanen Kuusjärmeltä. Selkien maalaisseuran kokous pidettiin t. k. S p. Selillä H. ja A. Martikaisen talossa. Johtokun- nasta muorollaan eroamien maan- »viljelijäin H. Mariksen ja M.Hil- tusen sekä paikkakunnalta pois muuttaneen Otto Tammisen sijaan malmiin M. Hiltunen uudestaan, H. Mariksen sijaan maanivilj. I. Rautiainen Seliltä ja Otto Tam misen sijaan maanmilj. P. Simo- nen Mönnistä. Tilintarkastajiksi malitliin maanmilj. H. Waris ja räätäli H. Hirmonen Seliltä. Sit- ten tul: kysymys seuran esimiehestä. Entinen kieltäytyi tointa mastaan- ottamasta, eimätkä useat muut- kaan olleet taipumaisia kunniamiv kaan, sillä palkkaa ei täkäläinen seura siitä maksa. Pitemmän ai- kaa keskusteltua ilmaantui hiiren- kin joku, joka tahtoi täkäläistä seuraa taimaltaa taas muoden eteenpäin. Esimieheksi malilliin talollisenpoika A. Eskelinen Se- liitä. Jäsenmaksu seuraamaksi muo- deksi määrättiin 75 p. ivuodelta. Laulettua „Olet maamme ar- mahin", lausui seuran esimies I. Eskelinen kokoukseen osanottajat termetulleiksi. Pellermon laulun lauleltua saatiin kuulla esitelmä osuuskassoista. Esitelmä oli kuu- lemisen armoinen ja asiallinen^ Tuli selmille kassan malo- ja mar- jopuolet. Keskusteltua esitelmän män johdosta päästiin siihen tulokseen, että se olisi tarpeen maalima tälläkin paikkakunnalla. Usea epäili maan olisiko täkäläi- sissä kylliksi tarmokkuutta. Kysymys jätettiin mielä tällä kertaa Hauru- maan. Sitten puhui mielä maamvilje- lyskonsulentti turmepehkun nos- tosta ja sen hyödystä. Seuran tänä muotena toimeen pannuista kilpailuista jaettiin palkinnot. Metsänhoidossa: •''> p. I. Es kelinen, E. Eskelinen ja H. Eske- linen! 4 p. H. ja A. Martikainen ja I. Waris: •"> p. H. Kettunen ja At. Hillunen. Kehoituspalkin- toja sai A. Karhu ja H. Ero- nen. Rehu ja juurikasini »viljelyksessä 2 p. maanmilj. JäJt. Hiltunen; p. maanivilj. P. Simonen, emäntä Ataria Riikonen; 4 p. maanmilj. I. Eskelinen, maanmilj. Heikki Eskelinen ja maanmilj. B. Piip- ponen; 5 p. maanmilj. M. Haa- palainen ja <i p. mökk. A!. Atar- likainen. Kesannonhoidossa: 2 p. maan milj. Af. Haapalainen, maanmilj. H. Halonen, maanmilj. I. Mar- tikainen; .5 p. emäntä Maria Riikonen, maanmilj. H. Eskelinen, maanmilj. I. Rautiainen ja maan- milj. At. Hiltunen; 4 p. maan- wilj. A. Eskelinen ja maanmilj. I. Turunen. Suonmiljelyksessä: - p. maan milj. I. Waris;' -'i p. maanmilj. M. Haapalainen, maanmilj. H. Nupponen ja maanmilj. A. Karhu; 4 p. maanmilj. I. Eskelinen, maanmilj. H- Eskelinen, maanmilj. M. Hiltunen ja lampuoti I. Su- rakka. Palkintoina jaettiin yhteensä 140 mk. Lopuksi kiitti seuran esimies esi- telmän pitäjiä ohjelman osanotosta ja samoin myöskin kokoukseen osan- I» ottajia. Hauskat iltamat Kajoon maalaisseuran toimesta olimat marraskuun 30 pmä Ka- joon kansakoululla. Ohjelman suo- rittaminen alkoi mirrellä. Seuran esimies esitelmöi Suomen soissa nukkumista miljooneista, sekä lau- sui yleisön termetulleeksi. Sitten kajautettiin muutamia lauluja. Oli lyhyt loma, jolloin oli yleisö tilaisuudessa käyttämään raminto- lan puolen tarjoamia mirmokkeita. Loman jälkeen taas laulettiin. Isäntä Paamo Hamunen lausui pontemasli erään runon. Laulet- tiin joku laulu. Lyhyen loman jä lestä seurasi Muualta Suo mesta. Kuollut. Lauantaita masten yöllä kuoli sydanhalmaukseen Samonlinnassa Samonlinnan tuomiokapituliu sih- teeri lakitieteen kandidaatti M a g- nus Emert F ors ström 47 muoden ijässä. Wainaja oli syn- tynyt 180'i ja nimitettiin nykyi- i-°n imi. Siroja Alkuopetuksen kehittäminen. kouluylihallituksen lausun! eduskunnan auomuksesta. Wiime lokakuussa käski senaat- Hopeasta Nikkelistä Aluminista Vaskesta Kuparista Tinasta Raudasta Lasista Posliinista y. m. y. m. Kaikille sopivia u u T U U K S I A ajoista. Väliajalla laulua. Ker- Ku,mallinen sähkölaitos Atik tomuksen luki kansakoulun oppilas^ keliin. itaria 'Z)letninen. Muorokeskuste- Torstm-tltana pitämässään ko- lua oli' koulunoppilaideu kesken kouksessa päättimät Mikkelin kau- ovettajan johdolla, seka laulua, pungin maltuusmiehet lopullisesti Pivettiin taas lyhyt loma -aika. ottaa Mikkelin sähkölaitososakeyh- Loman jälestä seurasi kolmiosai- tiön omistaman sähkölaitoksen kau- nen näntelmäkappale „Totuuden punqm kunnalliseksi sähkölaitokseksi helmi", joka onnistui yleensä hy- 126.000 mkalla. Kaupunki ottaa min. Lopuksi laulettiin ..Ataam- sähkölaitoksen haltuun niin pian me". Tilaisuudessa laulettiin kym- kuin maltuuston päätös asiasta menkunta isänmaallista laulua, on moittanut lain moiman. Aleisö ilmasi ilonsa näkemiinsä j näytelmäkappaleen ja kumaelman perästä innokkaalla käsien pauku-j tuksella. ...... , p„ i Kouluylihallituksen lausunto Laulun, naytelmakappaleen, ku- . ' ' ' .. ' maelman ja yleensä koko iltamien! eduskunnan auo».uk.esta. johtamana sieluna oli kansakoulun; opettaja Emilia Forström. Lau-' summe hänelle kiitokset onnistu- ^ kouluylihallitukien antaa ala- neesta ja kärsimäUijyyttäkysymäs- maisen lauiuirtonja eduskunnan tä opastuksestaan. Osanotto ilta- «nomukiesia, etta muodekst 1"11 miin ei huonon kelin tähden ollut myonnettaiilin 100 (00 markan oikeinkaan runsas; kertyi kummin- luunnnenmaararaha alkuopetuk- kin toista saraa henkeä, yleisön käy- 'en kehlttamt,ek,r maaseudulla, tös olisiimoa. ' jamustukiena opettajmn palkkaami neen ja opetusmauneiden hankki- ^ 5l»nnaliiset »vaalit. [mifeen jaettamaksi kunnille niiden Tehdyn malituksen johdosta on ylläpitämiä pientenlastenkouluja' läänin kumernööri t. k. '> pnä an-^martsn. j lamallaan päätöksellä kumonnut j ))lihallituL on antamassaan lau- ( Pielisjärmen kuntakokouksessa mii- suirnossa kaikin puolin yhtynyt' me lokak. 1 pnä toimitetun maa- niihin perusteluihin, joita edus- lin, jolla kunnallislautakunnan pu- kunta on anomuksensa tueksi esit-^ heenjohtajaksi tulemien kolmen täiryt. ^.'llkuopetus on meillä mie-; muoden ajaksi malittiin tilanomiS- lä nykyään miltei yksinomaan kir- taja Onni Niiranen sekä mapaut- kallisten kiertokoulujen marassa, ^——————— tanut hänet tuosta toimesta. ja maltion amustamat kunnalliset ~ 3-U^omdit mäestön laiuara- pientenlastenkoulut tulisimat sen- »aksi nama pamma Suomen e- kasto lamata '^mn muodostamaan uusia oloja na « tl§ ' a : He ' kun lupa on ,aatu. yasror. ryhdytään alustamnn tolmenprter- Walrimon kuntalayet omat laa- ^ ^ mauasteen nykyi- - - n in kumernöörille osoittamassaan anomuksessa pyytäneet lupaa saa da ottaa 30,000 ID Keittoastioita, Kyökkikalustoa, Pöytäkalustoa, Keittimiä, Hienotakeita, Talouskoneita, Kaikellaisia käsityö- ja Tarvekaluja y. m. y. m. Todellisesti hyödylli siä tavaroita. O c 7T X 0 U U T U U K S 1 A Käytännöl lisiä Ompelukoneita Mankelia Vaat. vääntö- koneita Lasten rekiä Suksia Suksi sauvoja Pyssyjä Meijeri- ja maan- viljelyskoneita ja ^Jtahijay ; ni^y^m Tervetulleita joululahjoja Näyttelysalissa Olli Pitkon talossa. A iestä epätyydyttämästä asian ti- i" n , ra .^ a J}. tutkimiseksi ja sen ra- u^uu ,J lasta sellaiseen yhdenmukaiseen, kentamyekil, kertoo „Nom. Wr". mkn suuruisen eheään kansanopetusjärjestelmään, laman tilattoman mäestön laina- alkuopetus olyr o,ana kun- . f ^ u °J Q "JJJ rahastoksi maanostoa ,varten ti-.nallista opetustointa za zonka to- teuttamrsta eduskunnan hymaksy- nisterikouluu opettaja Alek>anteri mä oppimelmollisuusasetuskin tar- Karpin. Myöskin on eduskunta Hra. A. Karmin ansio- luetteloon. Tk. 7 p. jätettiin senaatt. Kaar- lattomalle mäestölle. Kuollut kotiweräjälle. Työmies Edward Kokko läksi t. k. -eliltä tan ' m » it „ . la ies, aan kaatui hän kotiiveräjälle. j Le^J^ixiitien ^mrSäm^ebbot"" 8 ' 10 ® a,t ^ n ' in asianajotoimiston Maimonsa, joka näki ulompana^" K S lJl tf, kautta Helsingin raastumanoikeu- miehcnsä palaaman, eikä alkaman^ ^ delle haasteanomus, jossa ano- tulla tupaan, meni ulos katsele-1 PJ? 11 StS" taan ^^ teeriu apulaisen A. von maan tulijaa. Päästyään maan ^ anomuk,elle, toimoo etta ta- Karmin manaamista oikeuteen rappuselle, kohtasi häntä surullinen wastaamaan maimonsa Maria näky. Mentyään tarkemmin kat- von Krmm maatrmukseen, kun tämä somaan ja käannettyään, oli huo- ^ ! 5 ^ anoo elatusapua. Haasteanomuk- manilut, että mies mielä muuta- , , alkuopetuk,en parantami- sessa mainitsee rouma von Karm, l-rran hu»k »fi. oli >?? I 5 "..,™' . 18 ?, 2 f!»* nran ehkä tuottanut sydänhalmaus. Wainaja oli keskiikäiiren perheelli- nen mies. -von Karmin kanssa amioliittoon, j mutta hylkäsi ent. siht. A. von Karm erään toisen naisen tähden maimonsa m. 1905 ja on sen jäl- keen jyrkästi emännyt maimon esitykset, että jälleen yhtyi- Työttömyydennhka »valtion- rautateillä. Maatilankauppoja. « Postiekspeditööri Toimo Jalka-! Sen johdosta, että maltion rauta nen Joensuusta on ostanut kaup-' tierakennuksilla työskentelemäin simät yhdys-elämään. Tämän pias P. Seppäsen perillisten omis-j työntekijäin taloudellinen asema johdosta ja kun sihteerin apul. v. taman tilaosan n:o 10 ja koko ti-; tänä talmena esiintymän suuren Karmia ei ole iominnolla saatu lan n:o 12 Ruskealan pitäjän | työttömyyden tähden uhkaa käydä sueritlamaan kohtuullista elatus- Kaalamon kylässä. Kauppahinta ? mitä maikeimmaksi, on Suomen apua, maatii rouma von K. hänen tuntematon. | ammattijärjestön toimikunta kään- melmottamistaan souorittamaan Kuolouunee» Z tynyt anomuksella senaatin puo- 250 mk. kuukaudesta m. 190? maipui miime sunnuntaiaamuna j leeu ja esittää, että maltion työt alusta miime marrask. loppuun, 'Nurmeksen sairashuoneella Hel- j ulotettaisiin aiman ensi tilassa ja siitä mähennettynä 4 ,250 mk.,jot- sinesin maanmiljelyslyseon oppilas ^iiu suuressa määrässä, että ai- fa rouma v. K. on eräässä kiin- Paamo Kettunen Waltimolta maltion töissä pitemmän^teistön myynnissä saanut. aikaa olleet työläiset saisimat työ-' Wielä hra L anniin alttari- taulusta. Piispa £. I. tSoUiaubcnn lau sunto piiSpantarkaslukscssa Joen suussa lokakuun 27 päimänä 1910 arkkilchli Ilmari fauniin maalaa- masla, Joensuun kirkkoon näylleille asclelusla alttarilaulusla! ..Kristus ristillä". Koska kirkkoon oli asetettu näyt- teille arkkitehti Ilmari Launiin maa- laama alttaritaulu: „ Kristus ris- tiliä", mikä taulu oli herättänyt ikään- kuin jonkunlaisen kuivariidan kaupun- gissa, tahtoi herra Piispa muutamain seurakuntalaisten toivomuksesta lau- sua mielipiteensä tästä alttaritaulusta: Kuten tietooni on tullut, on m. m. tuotu esille se mäite, että tässä alt- taritaulussa on itse aihe sellainen, ettei se muka sowi tähän kirkkoon eikä vlimalkaan nykyaikana kirkossa alt- taritaullm aiheena käytettämäksi: En ten »viidenkymmenen muoden kuluessa esiintyneet taiteilijat owat eksyneet. Arkkitehti Launis on tähän asti maalaamissaan alttaritauluissa aiman oikein valinnut niiden aiheet juuri Kristuksen kärsimisen historian piiristä tahi selmällä miittauksella Ehtoollisen aatteeseen. Ja toimoisin minä puo- lestani, että tämä olisi katsottawa jon- kunmoiseksi käännekohdaksi parempaan ja oikeampaan päin meillä kirkollisen maalaustaiteen kehityksessä. Minun mielestäni on taiteilija muutenkin nyt kyseessä olemaan alttaritauluun näh den onnistunut erittäin hymin. Us- konnollinen tunnelma tässä taulussa on mitä ehein ja mitä hienoimmalla taiteellisella silmällä on hän löytänyt ne välikappaleet sekä muotojen piir teissä että myöskin wärien käyttämi- sessä, jotka owat omiansa paraiten tuomaan esille niitä aatteita, jotka kuulumat juuri tällaiseen aineen esit- tämiseen. Tahdon wain miitata nii- hin kohtiin, jotka minuun omat teh- noin 20 muoden iässä. Maina- jassa meni manalle toimorikas nuorukainen. Jo pienestä pitäen maltasi mainajan moimakas opin halu, joka maati tyydytystä. Isä, renliiniehestä marakkaaksi talon isännäksi ponnistellut mies, ei olisi raskinut lähettää poikaansa talon töistä pois, kun nykyaikana työ- moima on kallista. Mutta poika pisti laukun selkäänsä, kirjoitti li- pun aitan seinään ja pujahti Joensuuhun kouluun pyrkimään. Äiti matkusti jälestä ja toi pojan takaisin, mutta nyt näkimät man- hukset parhaaksi panna pojan Nurmeksen yhteiskouluun. Sitä Paamo kämi ."> luokkaa. Mikään erikoinen läksynlukija hän ei ollut, mutta hän osoitti omaamansa melkoista kirjallista kykyä. Se tu- li näkymiin hänen aineissansa ja sepittipä hän muutenkin isot pin- kat nomellintapaisia kynäelmiä. Pienestä pitäen isänsä ammattiin perehtyneenä Paamo taas aikoi suunnata lukunsa taloudelliselle alalle, meni eräälle maatilalle Etelä-Suomeen harjoittelemaan syksyllä 1 DOS ja ,euraawana syk synä maanmiljelysryseoon Helsin- kiin. Multa jo ensimäisenä luku- muonna hänen täytyi mennä mu- nuaislaudin takia sairaalaan. Äs- keltäin hänet tuoliin Helsingistä kotiinsa parantumattomana ja miime lauantaina Nurmeksen sai- raalaan. Sunnuntaiaamuna klo 5 hän tyynesti jätti tämän elämän tur- ivaten Mapahtajausa ansioon. Konkurssin on tehnyt ^Nurmeksen jokikylässä oleman Juutilan herra Uuno Calonius. Velkojain kuulustelu on jouluk. :i0 p:nä Nurmeksen meije rillä. Amioliittoon »vihittiin Nurmeksen Porokylällä miime sun- nuntaina Matti Lipponen ja Tiina aastamoinen. Morsiuspari on palmellut kauppias Abraham Hä- mäläisellä, morsian 25 muotta ja sulhanen 1t^. Suomen talousseu- ran mitali uskollisesta palmeluk- 'esta koristi morsiamen rintaa mihkimätilaisuudessa. tä. Ammattijärjestö on hankkinut tietoja 20 cri paikkakunnalta, jois- sa tie- ja mesirakennusteu ylihalli- tuksen alaisissa maltion töissä työs- keittelee 3,477 työläistä, mutta työnjohtajien antamain ilmoitus- ten mukaan ei täksi talmeksi ole töitä näilläkään seuduilla kuin ai- noastaan 325 työläiselle, joten siis työttömäksi jää 2,052 työläis- tä, joten oii selmää, että suuri hätä uhkaa maltion töissä olemia tämän johdosta. Pellenvo ja osuusmeijeri- liike. Pellermo-seura on anonut se- naatilta heikkojen osuusmeijerien tukemis- ja lujittamistyötä mar- ten tilapäistä G,000 mkn muotuis- ta apurahaa maksettamaksi.'i muo- den aikana ensi muoden alusta lukien. Anomuksessaan mainitsee Pel- lerwo m. m., että kokemus ja seu- ran toimittamat tilastolliset tutki- mukset omat osoittaneet, että suuri osa maamme osuusmeijereitä tätä nykyä iviettää kitumaa elämää, muutamat siinä määrin, että nii- den asemaa moi pitää enemmän tai mähemmän epämarmana. Tä- hän tosiaan on kiinnitettämä sitä enemmän huomiota, kun meijeri- alalla mallitsemat epäkohdot omat jo mieneet 1(> meijeriä kumoon ja kun ylijakoa jakaneiden osuusmei- jerien luku on yhä kasmanut, teh- den miime muonna noin 32 pros. osuusmeijeriemme koko kumusta. Pellermo on katsonut melmolli- suudekseen kiinnittää entistä suu- rempaa huomiota heikkojen osuus meijerien tutkimiseen ja tukemiseen ja saada muutkin meijerialalla toimimat järjestöt maikuttamaan samaan suuntaan. Tätä laajen- nettua toimintaa ei Pellermo kui- tenkaan moi harjoittaa ilman lisä- moimia, joitten hankkimista mar- ten yllämainittu apuraha-anomus nyt on senaatille jätetty. Pietari—Imatra» rautatie. Rautatien rakentaminen Pieta- rista Imatralle on keisarikunnan alueen suhteen jo päätetty asia. Mitä taas tulee radan alueeseen Suomessa, otetaan asia käsitellä-^ Opettaja Artturi Laitisen juttu Miime marraskuun 24 pnä an- tamallaan päätöksellä on kouluyli hallitus tuominnut Suomussalmen kirkonkylän kansakoulun opettajan Artturi Laitisen, joka on tehnyt itsensä syypääksi simeellisyysrikok- siin kansakoulun tyttöoppilaiden kanssa ja jonka johtokunta siitä syystä oli eroittanut yhdeksi muo- deksi Mirastaan, kokonaan miras- taan erotettamakst. Zuuri kalansaalis. Tiistaina miikolla sai kalastaja Frans Maden Eurajoen Jlamais- ten kylässä aimo saaliin kaloja. Sanotun kylän edustalta sai hän näet kahdella nuotalla noin80nelak- kaa sekakaloja, kiiskiä, särkiä, ahme- niay. m. Koko saalis myytiin kaup- pias Lindenille Poriin, joka muo- rostaan lähettää kalat Pietariin. Kalat lastattiin Muojoen asemal- la rautatiemaunuihin. Pu a- essa oli niitä 2,000 kiloa. ^ itt Ihmisiä paleltunut kuoliaaksi Mienan Karjalasta kirjoitetaan: surullinen tapaus sattui täällä Jouhkolassa marraskuun puoli- mälissä. Kolme köyhää maimoa oli noin kymmenen mirstan pääs sä kylästä merkkoja laskemassa järmen jään alle kuten täälläpäin on tapana siian kutuaikana. Emä- hittömät maimot nälästyimat ja uupuimat tumattomassa lumirän- täsateessa min että töintuskin jak- soimat raahustaa jäältä rantaan. Monipäimäisen etsiskelyn perästä löydettiin heidät kaikki saman puun juurelta kuoliaaksi paleltu- ueina. Yleisöltä. Samalla kun ilmoitamme koko- naistuloksen eilen pidetyissä Poh- jois-Karjalan Kotiteollisuusyhdis- tyksen arpajaisissa nouseman Sm:- kaan 1570: 30, saamme täten kun- nioittaen lausua siitä milpittömim- mät kiitoksemme niille armoisille kansalaisille, jotka tamalla tai toi- sella omat auttaneet meitä arpa» jäisten toimeenpanemisessa. Jomsuussa 12 p. jouluk. 1910. P.-K. Kotit. yhdistyksen Arpajaistoimikun ta. tosin tiedä, missä muodossa sellainen neet erittäin hymän maikutuksm. mäite on esille tuotu, mutta mitä lä- Kun me hengessä katselemme Kris hinnä tämän taulun aiheeseen tulee, tuksen kuolemaa ristillä, niin on ensi- niin täytyy minun lausua, että mei- mäinen ajatus tietysti se, että hän dän eioankelislutherilaisen kirkkomme kuoli sm kuoleman, jota koko ihmis- periaatteen mukaan on juuri tämä kunnan olisi ollut täytymys kuolla aihe melkein ainoa, joka woipi tulla ellei Jeesus Kristus olisi tuota kuo kysymykseen alttaritaulua Marten. Alt- lemaa kärsinyt ihmiskunnan edestä taritaulun yleinen merkitys lutherilai- Jos siis tahdotaan taiteellisesti esit- sessa kirkossa ei aikaisemmin ole ollut tää juuri tätä uhrikuolemaa, niin se main se, että sillä tahdottaisiin itse on niin sanoakseni niin esitettävä, että kirkkoa ylimalkaan koristaa, maan on se on „kuolemalla kuolemista" eli ivanhempi traditsioni aina miime wuosi- marsinaista kuolemaa, jonka kauhua sadan keskipaikoille saakka ollut se, ei mähinkään piirre liemennä. Se että alttaritaulun marsinaisen aiheen esiintyykin tässä uhrikuolemassa siinä tulee liittyä juuri alttarin merkitykseen että hän muodatti merensä, joka oli cli siihen toimitukseen, jota Marten hänen ruumiissaan elämän kannatta^ alttari on kirkoissamme olemassa, ni- jana, aina miime pisaraan saakka mittain Ehtoollisen miettämiseen alt- Jos tahdotaan tätä aatetta esittää, tarin ympärillä, tämä alttari kun on niin sitä ei moi tehdä muulla kairalla, muistuttamassa siitä somintouhrista, kuin juuri sen kalman kalpeuden esit jonka Jumala on ihmiskunnalle mal-, tämisellä mikä juuri tässä taulussa mistanut Jeesuksessa Kristuksessa ja ^ on lähinnä silmään pistämä. Siinä hänen kuolemassaan ristillä. — Niim- j ei ole minkäänlaista Märin ja Malon pä oli yleisenä traditsioonina meidän \ märettäkään, joka muistuttaisi siitä, suomalaisissa kirkoissamme, niinkuin että tuosta ruumiista on mähääkään muuallakin, että alttaritaulun aiheena merta jäänyt muodattamatta. Se on oli Kristus ristillä taikka joku muu niin kalpea, kuin me ylimalkaan moim- kohtaus hänen kärsimyshistoriastaan, ja tämän marsinaisen alttaritaulun me kalpeutta ajatella. Ja siinä on taiteilija minun mielestäni onnistunut alla oli joku pienempi taulu, joka mallan mestarillisesti. Se on todel- esitti Ehtoollisen asettamista, taikka! lakin kuolema, joka tuossa on esitetty oli juuri Ehtoollisen asettaminen itse meidän nähtäiväksemme. Ja aiman alttaritaulun ainoana pääaineena. — Mintut täytyy sanoa, että se tapa' mikä alttaritaulujen aiheen »valitsemi sessa alkoi moittaa alaa täällä Suo- messa miime ivuosisadan testipaikoilla, on pidettäivä todellisesti kirkollisen maun ja ymmärryksen eksymisenä. Se osottaa, että meidän taiteilijamme ja taiteitten ymmärtäjät, tai ne. jotka ainakin pitämät itseään kirkollistakin taidetta ymmärtäminä, sekä ylimalkaan myöskin kirkollinen tietoisuus seura- kunnissa olimat »vieraantuneet alku peräisestä lutherilaisesta kannasta, kun rumettiin hywäksyn,ään ja suosimaan alttaritauluissa muita raamatullisia aiheita, kuin sellaisia, jotka omat mitä likeisimmässä yhteydessä Ehtoollisen mieltämisen kanssa. Raamatussa sa- nolaan, että meidän juuri Ehtoolli- sessa tulee julistaa Herran kuolemaa siksi, kun hän tulee. Koko alttari ja sen ympäristö, jotka kirkossamme omat rakennetut juuri Ehtoollisen miettä- mistä Marten, owat siis nekin aat teellisesti ja asianmukaisesti aina jär- icstettämät niin, että ne todellakin ju- listamat Herran kuolemaa eli siitä muistuttattrnt. Sen tähden on juuri kärsimän Kristuksen kuma joko ristillä taikka jossain toisessa asennossa ai- noa, mikä sopii alttaritaulun aiheeksi. Nyt kyseessä oleman taulun tekijä on siis myöskin juuri aiheen malitsemi- sessa osunut aiman oikeaan, ja on minua erittäin ilahuttanut se, että juuri hän ja moöskin eräs toinen arkkitehti, joka hänkin on muutaman alttaritaulun maalannut, omat mei- dän aikanamme osottautuneet siksi kir- kon elämää ja tehtämää ymmärtämiksi ja jumalanpalmeluksen waatimuksia oikein käsittämiksi, että he omat alt- tarnauluja maalatessaan palanneet pois noilta harhateiltä, joille miimeis- hienolla taiteellisella aistilla on hän pannut tuon kuolleen ja »verettömän ruumiin sellaiseen »valoon, joka ci ole ajateltamissa luonnollisena päimän ma lona, maan aiman suoraan taimaasta tulleena ja mielä rajoitettuna niin. että se malaisee ainoastaan tuon kuo- leman kuivan, jonka kalpeus sitä sek- memmin kumastuu, kun sen taustana on tumman taimaanrannan merenkar- Mainen rusko. Tämän kautta tai- maasta tulema malo ikäänkuin tahtoo sanoa katsojille: katso, tuossa on so- mintouhri, tuossa on se kuolema, joka sinun olisi pitänyt kuolla, mutta jota sinun ei tarmitse kuolla, koska hän on kuollut sinun edestäsi. Tuossa aiman rajotetussa malossa, jonka sä teitä me luulemme näkemämme tau- lussa, on sitm ikäänkuin erityinen huomautus: katso, seisahdu, hämmästy, kauhistu, mutta usko, että olet tuol- laisesta kuolemasta pelastettu. Se pimeys, joka taimaan merhoo, ja se merenkarmainen rusko, joka hämärästä taimaasta hiinmeästi näkyy, tekeekin tuon maikutelman juuri kuoleman ku- masta mielä moimakkaammaksi. Olm puolestani nähnyt monta kumaa, jossa kama aihe on esitettynä, mutta minun täytyy sanoa, että ei mikään niistä ole tehnyt minuun niin symää, niin eheätä sekä uskonnollista että myös- kin taiteellista maikutusta, kuin juuri tämä taulu. Minä puolestani siis luulen ja olm makuutettu siitä, että Joensuun seurakunta tekisi suuren ereh- dyksen ja itselleen mahingon, jos se hylkäisi tämän taulun. Tahdon wielä huomauttaa siitä, että myöskin suuruussuhteet ja mitat omat onnellisesti malitut, että minun täytyy siihmkin nähdm mielihymällä tunnustaa ja kiittää sitä taiteilijan hienoa silmää, millä hän on nuo suu- Il 08a on ilmestynyt. 146 maamme etevintä miestä ja naista kirjoittajina. 1728 suurta, tiheään painettua palstaa. 8094 laveam min tai suppeammin selitettyä hakusanaa. 592 erin omaista, huolella valittua tekstikuvaa. 15 arvokasta, hienoa liitettä, joista 5 erityisesti Tietosanakirjaa var ten valmistettua karttaa. Hinta 22 mk. kangaskansissa, 23 mk. nahkaselkäisissä kansissa. »Cietosanahirjan toinen osa on vienyt teosta niin paljon eteenpäin että sitä jo voidaan käy tännössä apulähteenä pitää. Teos ensimäi senä alallaan ja laajana omintakeisena yrityksenä täyttäl hyvin tarkoituksensa, suomalaiselle käyttäjälle paremmin kuin mitkään ulkomaalai set tietosanakirjat." (U. Suometar.) »Suomenkielelle vieraat alkukirjaimet C, D, F, G ovat tälle osalle määränneet enimmäkseen suo malaiselle lukijalle vieraita oloja, asioita ja käsit teitä koskettelevan sisällyksen. Teoksen tilaajat eivät tuosta hämmästyne. Kotimaiset alkukirjaimet tulevat kyllä jälleen seuraavien osien sisällyksen tutunomaisemmaksi tekemään . Selityk set ovat lyhyitä, pääasiallisia ja täsmällisiä, huvat valaisevia ja hyvin onnistuneita." (Hels. Sanomat.) Tietosanakirjan kokonaisuudessaan voi tilata myöskin vähittäin maksettavaksi. Tilauksia vastaanottavat kaikki kirjakaupat sekä lukuisat asiamiehemme maaseudulla. Tietosanakirja-Osakeyhtiö Helsinki. ruussuhteet tiennyt järjestää niin. että kokonaismaikutus tulee niin sopusoin- luiseksi taulun suhteessa sen nmpäris- töönkin. ja siis niin eheäksi, kuinmah- dollista. Se tekee nimittäin tässäkin suhteessa katsojaan sm maikutuksen, että taulu sopii juuri tuohon paik- kaan. tuohon arkkitektoonisem ympä- ristöön, eikä ole ainoastaan siihen muualta tuotu ja satunnaisesti ase- tettu, maan että se todellakin on juuri tuota paikkaa Marten tehtykin ja että taiteilija siinä on erinomaisen hymin onnistunut. Jo alussa mainitusta syystä olen tästä asiasta lausunut yksityisen mieli- pitemi enkä siis tätä ole tehnyt sitä marten, jotta virallisesti tahtoisin mil lään taivalla maikuttaa seurakunnan mapaaseen päätökseen; mutta jos mi- nun käsitykseni ja annosteluni on seurakunnan mielestä sm armoinen, että se ansaitsee huomioon ottamista niin olm siitä sitä tyytymäisempi. ja niihin kuuluvia osia, Lasten kelkkoja ja Rekiä saapunut Karialai Riitikanppian Olli Pitkon talossa. III Savantokatu 8 Myy tarkkakäyntisiä taskukel loja (Zenitk) y. m. ieinä- ja he rätyskelloja. Aistikkaita ruoka salin kelloja. Kellon peräimiä y. m. Korjaukset tekdään ta kuulla. (S. V. L. 2 k.) TTuolinpesän jako torikaup- ** piaan vaimon Anna Liisa Gröh'in, o. s. Romppasen jälkeen toimitetaan ensi tammikuun 17 päivänä 1911, jolloin siihen saa pukoot oikeuttaan valvomaan ne jotka ovat pesän osakkaat tai laillisesti valtuutetut. Joensuussa 12. 12. 10. Tahvo Gröhn. (K. S. ja Rajav. 1 k. 4 8. 55 mm.) Pielisjärven kunnan varsinainen kuntakokous pide tään kunnanhuoneessa tk. 27 p:nä alkaen klo 11 päivällä jos sa esitetään vahvistettavaksi kunnan tulo- ja menoarvio ensi vuodelle sekä keskustellaan ja päätetään useista muista asioista joista lähemmin ilmotustaululla pitäjän tuvalla. Pielisjärvellä 12 p. jouluk. 1910. Juho Kärki. Ilomantsin (utcril. papiston elo-, woi- ja zenkilömaksu-rästejä kannan mii- meisen kerran rahana joulukuun 20 ja 21 päimmä asunnossani, onka jälkeen ne jätetään ryös- töön. Ilomantsi, 8 p. Jouluk. 1910. Juho Keränen. Hlöskantomies. (K. S. 1 k.) Sattuneesta syystä siirretty. Tiistaina kuluman kuun 20 pnä otetaan Kiihtelysmaaran laina- jymästöön syöntä- ja siemeneloja metallisilta mastaan, joilla on mel- kaa siihen, Heinämaaran, Keski- järmen, Röksän ja Paloin kylistä. Keskimiillona 21 p:nä Huhti- lammin, Uskalin, Oskolan ja Kirkonkylistä. Kiihtelysmaaralla Joulukuun 3 pnä 1910. T. Holopainen. Esimies. (K. S. 1 k.) HUOM.! Ostan ajan korkeimmalla hinnalla: Lammas-, Saukon-, Näätän-, Ketun-, Kärpän-, Oravan- Myyn Kankaita sekä kaikkea sekatavaraa kohtuullisilla hinnoilla Joen suussa & Nurmeksessa W. A. Ipatoff. (K. S. 2 k. 3 s. 10 mm.) 4 koulutyttöä saa asunnon täy sihoidossa J. Vainikaisella, pastori Laamasen talo. Joululukemista valikoidos- sanne muis takaa Kariston kustannuksia ja pyy täkää niitä kirjakaupoissa nähdäk senne. Tänä vuonna ilmestynyt yli puolisataa uutta teosta, joista tä^sä muutamia mainitsemme. Larin Kyöstin ..Katupeilin kuvia" (2 :50> sisält. erikoisen hienoja kertoni. Väinö Katajan „Epi isää" ("2: ) a ,,Toisen oma" (1: 50) ovat kuinpi- cin suurta huom. herättäneet. Sa moin U. V. Valakorven teokset ,Anja rouva" (2: 50), „Harmaat vap- _ot" (2: 50) ja runokokoelma ..Metsän poika" (1: 75). S Humoristisen kir- all. ystävät hankkinevat S i g u r d' i n tuuluisan kuvitetun teoksen „Pat- ruuna Jönssonin muistelmat" (1: 75) ja unkarilaisen A. Ronain hupai san vaalipilailun »Taistelu edustaja paikasta 1:50). Ilm. jouluksi, g Jännittävän'' kirjallisuuden harrasta jat: MauriceLeblane 'in ,,813" (3:—), E. W. H o r n u n g i n „Va- rastaiteilija" 2: 50), G. Lerouxin! ..Mustapukuisen naisen hajuvettä" (3: —) tai von Blankenseen ,,Kun kuolleet puhuvat" (1: 50) SJ Kaikille, niin vanhoille kuin nuorille tarjoo Kirjallisia plkkuhelmiä'- sarja oivallista ja halpaa lu kemista. Kukin numero maksaa vain 75 penniä (noin 80—150 siv.) Nyt ilmest. m. m. Andrejew Juudas Iskariot. Korolenko Huonossa seu rassa. Rosegger Hadrian raukka, London Dusi Odysseus, Heyse Kleo- jatra, Zola Neljä päivää, Tunger- jew Humu, Bourget Toinen rakkaus y. m. y. m. Pyytäkää kirjakaupoissa nähdäksenne sarjan eri numeroita! 5 Kaikista kirjakaupoista saatte ilmai seksi „Karlston Kirja-Opas", 180 siv. kirja, jossa tarkoin selostetaan kaikki liikkeen kirjat. Pyytäkää sitä! — Kirjatilauksenne lähettäkää lähimmälle kirjakaupalle tai os.: Kustannusliike Arvi A. Karisto, Hä meenlinna.