I^uvsntsins joulukuun 24 p:nR Alustin 5,000! szizxuniz i Niin! Ainakin 5,00". Ia hymin helpolla wziwalla, kun het! ryhdym me työhön. Matta mitä 5,000? — Ns uufia äänestäjiä Suomalaiselle puolueelle ja sillä lamalla, että jokainen asiam me ystämä nyt Heli etsti läheisestä naapuristaan käsille muulta seudulta tulleen ihmisen ja hommaa sille koti» paikasta vaaliotteen äänestämistä marten. Siellä tietystikään Te itse omasta kohdastanne ette ole rraali- otetta laiminlyönyt. Manha ja monaSti uudistunut juttu on näet se, että kun maalinaattona Vihdoinkin menemme nukkumia uufia naapuriltamme maaliin kehottamaan, niin tämä hymäkäs kaikessa rauhassa pakisee: »Tuskin tässä pääsenkään, kun en ole täällä kirjoissa... Kyllä minä sitä suomalaista, mutta..." Ottakaa sentähden hyvät ystävät heti «äimäksenne hommata näille nuk- kujille maaliote. Sellaisen saa lädet- tämällä kotiseudulle, joSsa on ollut kirjoissa w. 1909 alussa, jollekin tun ne ulle henkilölle seuraaman sisältöisen walta!irjan: ..Tälen valtuutan tN. N) tai mää- kun- riämänsä ottamaan nan Vaaliluettelosta sellaisen otteen kuin Vaalilain 46 5 edkllyttSS. s>a pnä jouluk. 1910. iNimi' «Toimi tai sääty) > Asunto) Ted stawat: Suomalaiset seurat maaseudulla ja suomalaisen puolueen kanslia Porissa, osoite opeitaja I N Koskinen, hank kimat pyydettäessä wa »liotteita. Joululle. Saapua julun kultainen a.ks. Tuikkimat kynttilät kuusesta pi meään iltayöhön ja kuusen ympärillä lapsiparvet iloiten laulamat. Hälvenee hetkeksi katkeruus ihmis ten mielistä, unchtuvat puutteet jo taistelun riehunta. Juhlallisena lemittää jouluyö »vaip pansa yli seutujen. Kuulumat tuhansista kodeista jou- lumirren manh t ja tutut sämelet. Hymäksi, niin hyväksi ja lämpi mäksi muuttuu usein kylmä ja katke roitunut mieli. Sielussa tuntuu niinkuin ilmojen halkt edelleen soisi tuo tuhatmuotiren taulu: maassa rauha ja ihmisille hymä tahto. Joulu, joulu, sinä laSten riemu jo ihmiskunnan suuri Viihlymyksen ja rauhan aika, jolloin ainakin hetkeksi ihmissielun paremmat ja lempeämmät tunteet esiin pulpahtomol! Saamu luoksemme manhana tun nettuna hyvän sanoman tuojana. Saamu miihdyttämään, missä puute ja tuska Vallitseva'! Saamu tekemään ihmismielet ava riksi ja lämpimiksi niin, että ne omat Valmiit iloiten uhraamaan, jouluilon miedäkseen sinne, missä taistellaan ja iloa puuttuo! Saamu kuimaamaan kärsivien pie noisten nälän, kylmän ja tylyyden synnyttämät kyynelei! Saamu suurena rauhanjuhlana ja anna rauhasi pysymäSti meteemme jäädä! Joulu, anna meille hywä tahto! H. uu//>5/<7. Miten Tapaninp'äiwän illan viettäisi? k?sowät useimmat, nyt kun tässä rapa kossa ei pääse ..Tapaniakaan ajamaan". Tietystikin menemällä Teitteriin kat somaan ..Regina von Eminerit-lu" näyt telemistä. Täm5 Z. Topeliulsen histo riallinen näytelmä on jännittävä kaiva ten M-muotisen sodan aikoja. Porin näyttämä uhrasi myöskin melkoisen mää rän miime tc>livenä puk Likin y, m saa dakseen kappaleen ulkonaiseslikm kyllin armolkaasti esitetyksi. Tulcepa siis olemaan erittäin mieltä- liinnittämää olla Teatterissa toisena jou- lupäirränä. joten jokainen johonkin ilta maan a,korva ehdottomasti malitsee „R e- gina von EmmeriNin katsomina. Pääsylipvuza saa mielr tänään ostaa Satakunnan konttorissa. Näytäntöv?>i- wänä myydään niitä Teatterilla kello 10—12 ja 4:stä alkoea ip. Maalaisen sorii tekronitse tilata niitä Lindroosin Kansalliskaupasta. — Arw. tilaajiamme jotka enfi »vuoden alus a tahtomat saad» .Sata kunnan" säännöllisesti saapumaan, pyy detään aiwan ensi tilassa uudistamaan tilauksensa, että oioitle den järjestämiseen ja latomiseen, joika waatiwal runsaasti aikaa, ivoitaifiin miipymältä ryhtyä. — Kihlauksensa oirat jul a sseet ylioppilas Reino Tuulos ja neiti Sy'wi Töyry, Stmou kirkkoherra Kaar lo Töyryn ja hänen puolisonsa, sy!,t. Nybtrg, tytär. — ,.Ere h dy! s e S s ä" edus mie S ehdokkaaksi asetettu. Hämeen läänin etelälle» «vaalipiirin keskuslauta kunnalta on Sääksmäen nuorsuomalai? teu listalla olema eddokas pastori A. Lhibom lekuslautakuunalta pyytänyt kirjallisesti, että hänet poistettaisiin eh dokaslistalta. koska hän määrmkäsityk- seStä ja erehdyksestä oli aseteltu puolueen ehdokaslistalle. Pyymöön et keskusl->uta- kunla luilenkaan ole suostunut, koska se oli jätetty inan myöhään keskuslauta kunnalle. — Lautamieslakko. Salkojen historiassa tulemat myöskin lautamiesten lakot mainittamilsi. Maist-.mmehan täl laisen lakon olleen yhtenä ketjuna stivä kuuluisassa sotasuunnitelmassa. minkä .perustuslailliset" suurlakon jälkeen nos- tirvat Turun hvmioikeutta ivastaan. Ke miön ukot silloin laiuasimat itsensä la kon mälikappaleilfi. Loimaalla kuuluu hiukan samanta paista, muita päinvastaiseen suuntaan Joku taitna muistaa, että muutama aita sitten Loim.ian käräjillä mmismieZ ja laulakunta lirjotttirvat homioileuteen «alituksen m t tuomarin suomenlielen taitamattomuudesta. Tämä kuuluu käy neen niin raskaasti tuomiokunnan mäki naisen tuomarin mielen päälle, että hän kerrassaan katkoisi suhleensa lautakunn"!, ja nimismiehen kanssa Lautamiehet ko ett»n»at allansa olla pelkkänä ilmana tuo marin edessä, mutta lopulla käivi tuom moinen .olemattomuus" heille sietäinSt- tömälst. Loimaa,', Metsämaan ja Alas taron lautamiehet — joukossa useita manhoio, loleneitakin ukkoja — kieltäy- tyiivät kaikki toimestaan ja niin tulee snS käräjälunuan lautakunta ensi muoden aluSta olemaan täysin uusi. Jo»l»-aatt». .Tulee maiti maStahaui yksinäinen joulu-aatto, tulee niinkuin korpitiellä köyhän miehen hautasaatto. L. Onerma. XMIIKim jz tilille. — Ka»sa»ko»serti» antaa Soi- tanncllisen seuran orkesteri Tapanin- päimänä klo 5 i. p. Alphassa seu raamalla ohjelmalla: 1) Ulvertyyri oopp. ..TiituS", Mo,ar!: 2) Pohjo lassa, P-rsnk- 3) Lieden ääressä, S chinaan. 4> Samoilisin laulu, Collan: ö Konsertn-Umerlyyri, Hum- nul; b» Joululaulu, Adam (sola ba- suunolle esittää hra Nordlund): 7> Merimieslaulu, Schaman; 8, MuiS- toia tuhatjörvien maasta, Lumbze. UM-8l1WK8tä. Nltvilan knutakokouksessa t. k. 22 pnä käsiteltiin seuraamat asiat: Esitettiin kunnallislautakunnan laa tima menc- ji tulo-arvio tulemalle vuodelle, joka päättyy kunnallsrahaS- lossa 40,700 m?r'kaan ja vaivais- hoitorahastossa 11,300 mkaan, jonka mukaan, jos moksamien Veroäyrien luku taksoituksessa kertyisi 9000, ku ten edellisenä muotena, pitäisi Vero äyrinä koota kunnallisrahastoon 3 mk ja maimaisrahastoon 75 piä, sekä henkt!ömaksua maimaisrahastoon 1 mk hevgeltä. Tämä armio hymäksyttiin semmoisenaan. Tätä maSiaan ilmoitti kuitenkin tvömeS Vihtori Aronen m stalauseensa kohdistuma KoimiSton piirin uuden kansakoulun rikennuS- tapaan. Kunnalliset merot päätettiin ensi muotena koota maaliS-, huhti- ja toukokuukausien kuluessa, jonka jil- keen ne tulee aritia ulosotolle. Kysymys Harjunpään koululle teh- täDäStä lisärakennuksesta jätettiin mielä toimikunnan malmiStelun alai seksi. Tähän toimikuntaan malittiin j'htokunnan lisäksi Wilho W nhatalo, A. J-Ikane?, K. W Huhtala, A. AieStalo, Frans Kreula ja G. M. Kleemola. Kunnalle tule-via miinamerorahoja ncstomaan ja kuittaamaan maltuu- lelttin kunnallislautakunnan esimies G. M. Kleemola. Kunnallisien tilien tarkastajaksi Sakari Sippola-mainajan sijalle ma littiin opettaja I. E. Salokangas. Tilattoman mäestön lainarahaston hoitokomitean jäsene'si S. Sippsla- mainojan sijalle malittiin A. Alestako. Koska halla kuluneena ke!änä mei ruissodan jotenkin tyhjään «arsiukin takamailla, niin pääte tiin lcinajy- mästöön mielä maksamatta olemat ruislainat ohjesäännön 6 Hm nojolla jättää tulemaan syksyyn. Kuitenkin tulee korko näistä lainoista kantaa molemmilta muosilta. Fr.italan kansakoulurakennuS pää- tettlin muorata ulkoa ja tehdä siihen munakin korjauksia rakennusneumoja K. W. Huhtalan ehdotuksen mukaan. T5mä toimi jätettiin main>tun koulun johtokunnan huoleksi. Saman koulu- talon me.sästä maltuutettiin johtokunta myymään edullisimmalla tam. lla noin 270 tukkipuuta neuvoja E Koljosen tekemän suunnilelman mukaan. Kuntaa edustamaan tämän joulu kuun 27 pnä pidettämässä maantie- lahkon yhd Stetyssä kokouksessa ma littiin G. M. Kleemola, A. Alistalo, A. Jatkanen ja K. F. Harmaalinna sekä märille Juho Käyrä ja I. O. JfoAnttila. Holhouslautakunnan jäsenten palk kauksesta pääteltiin poistaa kaikki kun nan amustuS, jotenka he saamat tyy tyä ainoastaan si hen palkkioon, mikä tilientarkastulsesta asetuksen mukaan tulee, j-etiuna siten, että esimies saa kolme kertaa enemmän kuin jäsen. KoSka Toejoen kansakoulun toisen apuopettajattaren palika on 50 mkaa pienempi kuin toisten opettajatar'en, niin päätettiin tämä ylentää toisten tasalle eli .i00 markkaan, luettuna tu leman muodin alusta. Esitettiin kysymys, että Toejoen koululle rakennettaisiin tilamampi kä sityö- ja moimiSteluhuone sekä että samaan kouluun palkattaisi n ylimää räinen poikain käsilöitlenapuopettaji». Esitykset hylättiin sentähden, ettei kunnan marat niihin riitä ja melmoi- tettiin Toejoen koulun opettajat joh toinaan moimistelua ia käsitöitä pie niin tiloihin nähden siten kuin koulu ylihallituksen kiertokirje siitä erittäin määrää. Harjunpään kansakoulun käsityö- buoneen omistus- ja käyttö-oikeutta koskema riita-asia kunnan ja samon kylän talollisten mälillä lykä tiin en nen malitun toimikunnan järjeStettä- mäkä, jonka jälkeen kuntakokous siitä päättöä. Koska tänä toimena e! siinä h?onees'a moida kiertokouluja pitää, -iiii» jätetliin huoneen hankinta Hor- junvään tilallisten huoleksi. Esitettiin anomus, että Huittisten kanlanovistolle annettaisiin kannatus- avua. Tämä kuitenkin kiellettiin tällä kertaa, kunnan omien suurien koulu menojen tähden. Kunnalliset ilmoitukset päätettiin ensi muotena julkaista m. m. Sata kunnassa, samaa kohtuullista palkkiota maStcan kuin ennenkin. Julkituotiin ennen malitun SuoS- meren piirin koulukomitean laatima mietintö, jonka mukaan mainittuun viiriin rakennettaisiin kansakoulu m. 1914 mastailuudessa määrättömään paikkaan. Täbän mietintöön yhdyt tiin toilvomuksella, että Suosmeren kylän tilalliset piammiten tavailtu- massa nnanmittari-järjeStelySsä by- mäntadtoisesti lahjoittaisimat tontu- ja vesomaan tälle koululle. Kansakoulujen johtokunnot melmoi- tettiin tuleman muoden aluSta ma kuuttamaan koulurakennukset ja irtai- mjsto täydestä armosta kunnan ewa stlmällS pitäen. Koska kunnalla on nykyään yli- moimaisia menoja marsinkin KoimiS ton ia Harjunpään kansakoulujen ra kentamisessa, niin päätettiin näitten rakentamiseen anoa maltioopua ja mähintäin 15,lXX1 mk maltlolainaa 10 muotia pitemmälle maksu-ajolle ja näitä anomaan maltuutettiin kun nallislautakunnan esimies G. M. Kleemola. Kultaan tvarfiuaisessa kunta kokouksessa t. k. 22 pnä hymäksyttiin sellaisenaan kunnallislautakunnan laatima tulo- ia menoarmio, mikä pZättyy 20,105 mkaan, joSta taksotuksella tulee koot- tamalsi 19,500 mkaa. Kolmannen kerran tänä syksynä käsi eltämälsi otettiin tilintarkcs:ajain muistutuksesta aiheutunut Sippolan kansakoulun hakamaan perkauSasia. Somittelulautakunnan ehdotuksen mu kaisesti hylkäsi kokouS niinhymin ti- tintarkostajain muistutuksen kuin kun nan pu?leSta asetetun komitean syy'e- ehdotuksetkin. Sippolan tilon metsä päätettiin järjestää metsänhoitosuunnitelman mukaan hoidettamaksi, mitä järjeste ly 5 marten pyydetään Satakunnan mzanmiljelySseuran metsänhoidonneu- mojan apra. Paluksen kansakoulun opettajalle heinistä annettu rahakormauS koro- tettiin 100 mkasta I25:teen. Kunnalliset ilmoitukset päätettiin julkista ensi muonna..Satakunnassa" ja parissa muussa lehdessä. Esitetttiin edellisen kokouksen uu- deslaan tehtämäksi määräämät n. s. „kansakoulukaSsan" tilit, mitkä nytkin entistä sekamampina täytyi määrätä 15 muorokauden aikana uudestaan tebtämäkst. Ulmilan y. m. kuntain yhteiseen kokouks en malittiin talolliset F Mä- kiven ja A. Takala. Kannan järjestyssääntöjen mää- räämiksi järjeStySm^ehiksi malittiin: Ahmaukseen talakas W. Juhola, KoS- kenkylään isän öitsijä K. Seppälä, Lemanpeltoon itsellinen E. Kanenva ja torppari W. Lagermall, Leinepe- riin metsänmartija B. KoSkenoki, Polukselle seppä I. Saorio ja itselli nen I. Aaltonen sekä Järmentaokse talo^imn F Kouri. MeroäyriperuSte päätettiin pysyt tää edelleen 100 markossa, Suuri «uomalaisen puo lueen kokous Mouhi- jamellli. TorSta'na t. k. 29 p. klo 5 i.p. on seuratalolla NotsolaSsa suomalaisen puolueen kokous. Kokouksessa puhu mat tohtori LauriJngman ja kanSlianeumoS O. Hynninen y. m. On itsestään selmää, että kansa laiset lukuisasti tulemat kuulemaan esitelmiä, joita estaonpereh'yneet tai- tomiehet esittelemät. EduStajamaalit omat tuleman tammik. 2 ja 3 p:nä, siis muutamien päimien perästä, mutta tuntuuko siltä, että aikomus olisi maaliin mennä? Kaikkea muuta! Väsymys on komin mollannut mie let. Tunnuslauseena on kaikkialla: ei se siitä sen kummemmaksi tule, maikka äänestäisi yhtämittaa, eikö liene parasta jättää koko homma. — Tuohon tapaan ne tuntuu käymän mielipiteet tulemiin wac leihin nähden kunnassamme. Mutta otetaanpas, hymät kuntalaiset, osia puheeksi ja katsotaan toistakin puolta, niin huo miamme selmään, onko nyt aika rumeta puhumaan, ettei mennä ää nestämään. — Jokopäimäinen koke mus osottac», että maktuksia kaiken moisia on taloudessamme, eihän kaikki suunnitelmamme menesty. Lukemat tomat pettymykset kohtaamat meitä yhtämittaa. Mutta lannistuuko tästä eteerpäin pyrkimä m!eS taikka nai nen? Ei suinkaan! Me olemme kaikki siitä selmillä, ettei ole maimatonta miljaa. Sanoohan sananlasku: jonka jalka kapsaa, sen suu napsaa, ja yrit tänyttä ei laiteta (moitit ). Tähän ta paan se käy jokapäimäiseSsä elämässä. Samoin se käy myöskin maltiollises- sokin elämässä. To!moa paremmista päimiStä ei saa jättää koskaan. Toi- moton ihminen on kaikkein onnettc- min. Lujassa toimoSsa meidZn on jokaisen äänimaltaisen maaliuurnille mentämä. Sillä on näylettämä u'os- päin, että me emme ole turhaan ääni oikeutta saaneet. On uskottavia lu jasti, että kun ihminen tekee sen, minkä suinkin moi, niin ei tulemat sukupolmetkaan moi moittia, ettemme ole täyttäneet melmollisuuttamme. Mikä ilo olisikaan mallaSsaolijoille, joS he saisimat nähdä, että Suomen kansa laiminlyö maalimelmollisuu- tenso! He kohta toitottamat: suoma laiset eimät tarmitse eduskuntaa, kun he eimät tahdo äänestää sinne edus tajiakaan. Tämä ilo on meidän osaltamme heiltä mietämä siten, että menemme itse ja kehotamme naapu- reitammekin menemään maaliin tcni mi!. 2 ja 3 p:nä. Kokoukseen siis Uotsolaan t. k. 29 p:nS. Kanto. Kokemäen Suomalaisen seuran arpajaiset pidetään ensi tammikuun 8 p:nä klo 3 i. p. Sen päimän muuten niin helposti löyHä uudesta almanakesta, ettei sii'ä mitenkään erehtymäänkään pääse — se 3 j. n. e. Ja moittojen runsaus ja ohjelman samoin takaa, ettei tilaisuudesta ainakaan hauskuut ta puuttumaan tule. Kun mainitsen, että aamistetaan moittojen joukkoon tuleman, onko se nyt 7 mai 9 hehdon jymäsälk', niin totisesti siinä tulistivat nimuset natisemaan j? sääret tutaja maan joS täytyisi j n. e. Niin että marjelkoon mokomasta hir- miöStä, kun «vähemmänkin alla heikot sääret hoippumaan panee. Ja niitä tuntuu kertymän sekä hyödyllisiä että humittamia moittoja, maikka ei lain kaan lukuunoltaifi neulomaseuran muutamaa sataa armokaSta käsityAä. Ja muuSta ohjelmasta huolta pi tämät piano- ja Viulutaiteilijat, tor- misoitot, laulukuoro, nuorisoleikit ja touhut ja keskustana esi tää Porin Näyttämö lehtori F. O. Rapola n kirjoittaman hupaisan näytelmän — »Kilpakosijat". ToimoSsa on saada jotakin kirjailija Nortamolta kin j. n. e. Mutta se päimä ei ole ry' juuri mielä - siis siihen en nättää hymin malmistua, kun main pitää mielessään, eitä se päimä on se 3:5 tammikuussa. Se Kokemäen Suomalaisen seuran arpojaispäimä. — Wam»«la« set. EduSmiesehdokas maannilje- lija O. A. Sjöstedt puhuu Ju kolassa tapaninpäimänä klo 3 i.p. Joka nainen ja mies siis tapanin päimänä Jukolaan! sitä ennen lemittäkäämme kokouksesta tietoa ym päri pitäjän, jotta kokoukseen saadain ainakin kaikki ne suomalaiset, j,tka melttoiva ehkä jä»siwät maaleista pois. Tämä kokouS on luiltani Mi ainoa, mikä suomalasten toimesta ennen maaleja paikkakunnalla pide tään, niin että sinäkin syystä on osanotto scatama runsaaksi. Paljon mäkeä siis kokoukseen innostumaan ja innostama:». — La»ia« T«»«alaise» s «- ra» talolla puhuu toh'ori Lauri Ingman laStevpäimänä t. k. 28 pnä täSmälleea klo 4 i. p. T5tä kansallijen eturimin miestä omat paikkakuntalaiset aina keskuuteensa halunneet, socd kseen kuulla hänen taitamaa, lämmintä esitystään kan sallisista pyrkimyksistämme. Täytty köön taasenkin seuratalon ambrat suojat ääriään myöten. Iltaman toimii samassa pa'.- tassa samana iltana klo 6 Suoma lainen seura, jonka ohjelmassa o 7,: tormi'oit!o^, termehdyspuhe (rom^Sti R. GrönmalN, laulua, runo «neiti Muju Heiniö), esitelmä (tohtori L Jngm:n), kumaelma, näytelmäkap- pale, pukutonssi stkä karkeloa. Jlan ohjelmaa crmolkuus etemien puhe d:u esi.elmäin y. m. suhteen takaa sen, että nämät suojat silloin ovat ah dinkoon aSti täynnä. — G«o«alaise» p«ol«ee» koko»Iset Huittisissa. T k. 27 p:nä klo 5 i p. pidetään suuri suoma laisen puolueen kokous ja esitelmZ- tilaisuus Karhulassa. joSsi muun ohjelman ohella edustajaehdskkaat neiti Saida Polminie mi Porista ja Huittistea piikallselzdokaS, maan- miljelijä A. S j ö s ted t-J us- sila Alastarolta esiintymät puhu- jina. K eikyä 5 sä pitää edustaja ehdo kas S^östedt-Jussila kokouksen seuraa- mzna päimänä eli joulukuun 28:na. Sut tilassa pidetäön kokous t. k. 29 p:nä, jossa eduStajaehdo'as Sjösledt-Ju ^sila niinikään pitää esi telmän. Kokouspaikoista ilmoitetaan tarkemmin ilmoituslipuilla. HuittiSlaise!! Mukaan nyt joka meS j, naincn! PZä'y kuhunkin esitelmätilaisuuteen on mapaa. — «fitelmätilaisu»S NaUi- laösa. Suom laisen puolueen eduS- tajliehdokas kultaseppä Isak Saha Pznsta saopuu toisena joulupäimänä t. k. 26ma Nakkilaan ja pitää esitel män Suomalaisen seuran talolla Kuu selassa. MinnäänpäS naapurit jou- kolia kuulemaan! Kokous alkaa klo 4 i.p. — Ttz»waä« s«o«alaise» se«- ra» esitelmä?»?»»? pidetään Pa- lokunnontalolla perj ntoina t. k:n 30 p:nä klo 5 i.p. Tilaisuudessa puhuu m. m. jumc- luusopintohtori Lauri Ingman. I ukolla kokoukseen! Tuokaa naa puritkin mukaan! — Eammaljoe» E>o«alai- »en sevra toimeenpanee mcp'an iltaman Kallion talossa perjantaina t. k:n 30 pnä klo 5 i p. Ohjelmassa on puheita, esitelmiä, runonlausuntaa, ehkä lauluakin. Tilaisuudessa puhuu m. m. kanslianeumoS O Hynninen. Sammaljokelaisei! S apukaa san koin parmin iltamaan ja lähtekää sit ten ripeään maalitoimintoav! — Merilartvialla ja Tiikai- fiSsa tulee eduStajaehdzkaS kultaseppä Isak Saha Porista joulunjälkeen pitämään esitelmiä seuraamasti: Jzulukuun 27 pnä klo 2 i.p. Meri- karmian N'.ikylässä Kiminiemen ta lossa; Joulukuun 28 p. klo 4 i p. Sii- kaiSten Kirkonkylässä Sjöströmin ta lossa. Paikkakuntalaiset, pitäkääpäS huoli siitä, että kokouksiin saapuu runsaasti yleisöä. — Lä»K.T«o«e» karia«j«- lo»t»Stzhdt»tytte» k»ko«S pidet- tiin Tampereella t. k. 21 pnä. Saa pumilla oli noin 25 jäsentä, joissa 10 maanmiljelySseurain edustajaa miideStä seurasta. — Kokouksen pu heenjohtajaksi malittiin maisteri JuSsi Puumala ja sihteerinä toimi agro- noomi A. Kiianlinna. Luettiin ja hymäksyttiin seuraama johtokunnan tulo- ja menoarmioehdo- tuS ensi muodelle. Tulvia: Korkoja 150: —, jäsen, maksuja 600: —, maltioapua —, maanmilj.seurojen amuStuS yl L. S. K:a kvirj inäyltelqS rvorten 2 800: tuloja vl. L. S K:n näyt- »elvstä 4,200:—. IdteensS 17.7öv: —. Menoja: W. 19lv maillinkt KlX): , sihteerin palkka 4.000: —, sihtee rin matkat 1,200: —, rahastonhoita jan palkka 100: —, toimiston »vuokra 400: —, johtokunnan jäsenten matkat 500: —, Valtuuskunnan jäsenten mat kat 200: —, toimiston kalustus 100: —, keskusliiton jäsenmaksu 250: - julkaisut 1,500: —, diploomit 350: - N l. L. S. K:a karjanäyttelyä marten 7,600: —, malokumaukseen 200: —, ilmotus- ja poStimenot 200: —, or- maamattomia menoja 550: —. Ah- teensä 17,750: —. Tilintarkastajiksi malittiin mäkinai siksi: maisteri W. Mäkelä ja tilan omistaja W. Pastell sekä Maralle kir- janpitäjä K. H. Arho ja tilanomis taja K. B. SalmaZti. Sihteeri A. Kiianlinna piti ansiok kaan ja Valaiseman esitelmän Länsi- Suomen m.atiaiskarjan tyypistä ja alkuperästä. Lopuksi keskusteltiin hieman L. S. K:n karian wär'stä ja kcntakirja- näyttely'den järjestämisestä yleensä. Keskustelu pidettiin Vastauksena ky symyksille. — Merikarvia» AH!strS«i» ka«sako»l»ssa päättyi joulukuun 20 vnä koulun 73 lukukausi pienellä kuusijuhlalla. Lasten jouluiloa lisäsi erittäin se, että kaikki 94 oppilasta saimat 50 p:n joululehden ja jotkut mielä anvokkaan kirjankin, yhteensä lähes 60 mkn armoSta. Nämä oli koulun yStämä, kauppaneumoksetar Ema Ahlstöm lapsille lähettänyt. Köyhille oppilaille jaettiin kunnan puolesta maateluSapua 80 mkn edestä. Rahat otettiin wiinaweror. hoiSta. — Patzist». Määrätty on eisi tammikuun 1 päimäStä toistaise's> mirastomopaa poppiSmieS F. A. Ru- dark, Euran pitäjän b r.töherrän- apulaiseksi. — Riita Io»l«pailaSt». Ta lolliset Edward Palomäki ja Fran? Korkee Alanen sekä kauppias Irmari Korpela omat senaattiin malinareet Turun ja Porin läänin kumernLörin äskettäin tekemästä pää 'ökseStä. joSsa Suodenniemen kappelissa sijaitseman Kiikoisten kansakoulupiirin koulu mää rättiin stjoitettamaksi Kiikoisten kylän Lepväniemen tilan maalle. Malittajot waatiwat, että koulu määrättäisiin krskelle koulupiiriä, taa- jimman ksutuksen ja liikenteen keS- kuspisteeseen. yleisen maantien mar- relle Palomäen ja Leppämäen telojen mSIille, joSta koulua Varten on kun nalle luomutettu ilmainen tontti. — FredrikSfors t» P««tarha- ja emä»täko»l»»« on tammik 15 pnä alkamille talous-, käsityö- jo kos-vitarha-kursseill? hym/iksyt'y seu- raamat o?vil?ai: Moria Brunselt jc> Laura W>kg?rt Noormar'ustt . E in Jernstedt, E!i Jakinen, Fiina Kero koski, Ellen Nokki ja All> Salmela Kullaalta; Tyvne Salo Kaasmar- kusto; Tvyne Hyörä, Marma KZyr), Tyyne Lemvainen, Anni Sräll ja Elli Tuohi KokemZettä; E^li Haapala, Alma Hannula, Aina Kuusisto ja 1 da Rein Nikk l?sto; Iida LeviS ö Pamarkusto; Ano Li-dgren Lami- asta ja Aliina MZnnis ö Harjamal- lasta. ^ Mrjaltajalalko Ra««alla me»«tzt «tztttzy». Suomen Kir jaltajaliiton Rauman haaraosasto on päättänyt mainitun, sesialidemokraat- tisn jnhde tamaksi joutuneen liiton lakkopäätöksestä huolimatta jatkca töiiä enfi muoden aluSta kuten tä hänkin asti Samalla on kirjapaiuotyömäki Osuuskunta Länsi-Suomen kirjapai nossa ja Rauman kirjapaino-osake yhtiön kirjapainossa käynyt peruu ta- maSsa irtisanoutumisensa. — „Ra««a» Lehde»" «ajeS- teeitiriko»j»t«Ssa on kannemis- kaali jättänyt Turun homioileuteen mirkakirjelmänkä, joSsa hän lausuu, että kun H Majesteettinsa on käske nyt kanteen noStettamakii täytyy kan- nemiskaalin maatia R. L. 13 lumun 2 pykälän nojalla edeSmaStuuta ma jesteettirikoksesta mainitun kirjoituksen kirjoittaj alle, y'ioppilas Heikki Juntu selle I salmesta. — Ulwil-n tz. m Z«»tai« va- loa»«vhdiSttzs päätti ylimäöräi- seSiä kokouksessaan t. k. 2l pnä jät tää kauppias Emil O nosen pa^okor- mau?astan entiien v?ä ökien moraan Uud?ksi aiiamikheksi otettiin talokas V. Fors H'.rj:ksnka lta. Johtokun- taan malittiin morajäsenelsi Nes or Aronen Kiimistalta. Bhd slyksen ik- mowkset päätettiin ensi muonna jul kaista entiseen tapaan m. m. »Sata kunnassa." Johtokunta viti sittemnin kokouk sen ja myönsi valomahirgankorma- usta tvömies Herman Karlssonille Toejoelta 150 mkaa ja työmieS Ilno Nybergille 54l mk 40 p. Uusia ma kuutuksia hymäksyttiin joku määrä. — Lääkärit. LääkintähallituS on määrännyt lääketieteenlisensiaatti Hul da Katharina Hakulisen Kankaanpään kunnon kunnanlääkäriisi. — Jraal>ste» kihla?«»«au Wäkiluk«. Tämän mu den ber k - kirioituksen mukaan on JkaoliStkn kihlakunnan Väkiluku 5l,539 benke^i. joista miehiä 26,1«>l ja naisia 25,128. — Hautaus. Wiime tcrStaina kätkettiin haudan vomeen Porin uu della hautauSmoolla samaan aikaan tilallisenemäntä Sigrid Aleksandra Kuukka Kokemäeltä ja bänen me'jensä tilallisenpoika Juho Antton Atikor- tano P'etniemeltä. Siunauksen toi mitti pastori Airila. Haudalle las kettiin runsaasti seppeleitä. — „Tatak«»«a»" l«Iij»t! Nyt on paraS aika hankkia tilauksia enfi Vuodeksi ..Satakunnalle". Kun kansallemme Vihamieliset Voi mat parasta aikaa Valmistautumat kahlehtimaan julkista sanaa ja raken tamaan sulkuja sen Vapaalle äänelle, on kaikkien kansalaisten pyhä wel- VollisuuS sytyttää Vapaan sanan he» rättäivät ja kasivattamat tulet jokai sessa kodissa! Oa tehtämä tyS:ä niin kauan kun päimä on, sytykettämS kahta innokkaammin silloin kun miha- miehemme pyrkimät sammuttamaan. E ikää jättäkö ..Satakunnan" lewit- tämiStyötä yksinomaan asiamieslem- me hartioille. Rientäkää joka mö'- kiin, hankkikaa uusia tilauksia. Missä ei asiamiestä ole, siellä joku TeiStä miipymättäisellaiseksi ilmoittautukoon. Limittämällä puolueenne Sänenkan nallajaa jokaisen kodin sanansaatta jaksi, uskolliseksi yStämäksi, VieSlin tuojaksi, henkisten rientojen Välittä jäksi ja aatteelliseksi yhdyssiteeksi teette kauas tulemaisuuteen kantamaa edis tys- ja simiStyStyötä. Joulunpyhinä on paljon joutilasta aikaa. Silloin muutenkin kuljeskel laan kyläilemässä. Silloin on hymä tilaisuus ottaa puheeksi ..Satakunnan" tilausten teko. — Hameeukyr?» veri»aytel- «ä oli t. k. 20 pnä toisen kerran e iillä sikäläisessä kihlakunnanoikeu dessa. Kihlakunnanoikeus julisti asi assa päätöksensä, joSsa se katkoi sel- m tetykfi tull en, että Jaakko Lähteen mäki oli kyseenalaisessa tilaisuudessa puukolla tap vanut Kalle Lahdensimun, minkä muoksi kihlakunnanoikeus har- kitfi oikeaksi tuomita Lähteenmäen 5:ksi muodekfi kuritushuoneeseen ja maksamaan erinäisiä kuluja. Suomalaiset lvalitsijat! Jokainen pZimZ tuopi lähemmäksi sen hetken, jolloinka Suomm kansan, sen äänimaltaisten jäsenten, on toaS määrättävä isänmaan kohtalosta, kansallisen elämisen ehdoista ja iki» "j ksi juhlallisesti mahmiStettujen la- kiemme puolustamisesta, hetken, jol- lcinka maiitsette näiden oikeuksien etu- martijat, ja sisällisten yhteiskunnallis ten uudistuskysymysten suunnittelijat ja järjestäjät. Ajatelkaa siis tarkoin, minkä katsantokannan omaamille ää nenne annatte. Ja elkää missään tapauksessa jättäkö kaikkein tärkeän,- oää isänmaallista kansolaismelmolli- suuttanne täyttämättä, sillä nyt tar- mitaan kaikki mukaan, miehet ja nai set. Muistakaa nyt käytännössä to teuttaa ne kansanmaltaiset ja tasa- arvoiset oikeudet, jatka omat käytet- tämänämme. Mikä aatesuunta sitten paraiten maitaa näitä tarkoiwSperiä, ja tei den tarpeitanne. Se ei moi olla mi- kään muu kuin se Suomalais-kansal- linen katsantokanta, jota Suomalai nen puolue j, siihen liittyneet yksilöt »dustaa. ZValmiStautukaa sen muoksi äänestämään ainoastaan tämän puo lueen ehdokkaita. Ja suomalainen työmies, nainen, mikä ammatiltasi lienetkin, etsi Suomalaisen puolueen maaliliitoSta mieleisesi lista ja medä 'vo pieni punainen miimasi siihen, silloin olet töy tänyt teh!äwSsi, jota et tarmitse milloinkaan katua. Olet täyttänyt Vähäisellä, mutta tärkeällä työllä kalliimman kansalaiSmelmolli- suutesi. Poriin arpajaisjuhla-ilta- maan t. k. p:uä! Suu puhuu sydämen kyllyydestä. Minun sydämeni ajatukset omat miime päimät lakkaamatta riippuneet tulossa olemissa Kankaanpään kan- sanopiStocrpajaisissa j' siksi niistä usein o'en puhunut. Mutta päiirä päimällä ilmenee niihin nähden uu ta ajattelemista ja kerroltamaa. Miime kerralla esim. hymät kuulumiset moi- lo.sia saimat minut kynään tcrttu- macn ja nyt taaS maatti arpajais- juhlon chjelma sen tekemään. Lukekaapa ilmoituksessa luo oh jelma, niin huomaatte, että on syytä siitä innostua. Se sisältää paljon puoleensa metämää. Koska sen nä ette kokonaisuud-Ssoan ilmoituksesta, niin minun ei d rmitse sii'ä cri y scsti selkca tehdä. Huom utan maan, että tuskinpa te:s'ä monikaan on kuullut ennen lirj ulija Hj. Nortamon itsensä luonnollisella tavallaan esittämän merr^ttomia murrejutiujaan tai näh- Nl »t Mol eQM hupaisaa ^ näy!ö!sistä näytelmää ..Lääkäri mastoin tahto ani". Arpajais-iltamaSsa 30 pnä tcrjoutuu teille paljon muun ohessa siihenkin tila suuS. Jo ylsin tämän chjelmankin muolsi sankot parvet Varmaankin tZnne Poriin 30 pnä sac-pumat. Maini tusta päimäStä tulisi'in muodostua oikein Po'.jo s Satakunnan kansan- waliS'u'sen päimä, jona juhlimaan saamuttaisi n ja uhriromot simistyksen alitar lle konreitaisiin. Satakunnan nuoret! Thkääoä päimäStä tällainen judlapäiVä! Ru metkaa ajoissa w laii»luksiin. Nm- motelkaa, miten sankkoina p-rmina kelpo mmin tänre moisitte saapuc! Perustakaa retkikuntia ja pitäkää huo ta, et!ä niih'n paljon osanottajia liittyy! Retkikunnat sitlen kaikilta suunnilta muolaina mirioina tänne Pzriin saopukoot! Me porilaiset teemme parhaamme pitääksemme te lle hauskaa. Samussa kaikin lattialla pyörähte emme. Jou kossa näette minutkin, jaka lupaan pitää kaikki neitoset kauniimpina ja parhaimpina tanssijattarina. Nuori Topia?. — G»»«alaiste» Puolueitte» yhtei«e» lista woitta»»t O<- l»» >oolt»»S«ieSwaaletSsa. WaltuuSmieSwa aliSsa Vitme perjan taina OuluSsa moittimat yhdistyneet suomalaiset puolueet Tämä maali osoitti mitä Voidaan aikaan saada, kunhan suomalaisella taholla osataan moimat koossa pitää, eikä lyddytä niitä hajoittcmaan eikä eri ryhmtSsä maaleihin mennä. Maalien tulos oli seuraama: Wa- ratu^m. M. ParooudaS, 6,543 ääntä 476:lta äänestäjältä, teht. M. Tuo mainen 6 .543 ään'ä 476:lta, kouava- neumoS FAR ekki 6.534 - 47k:lta, rehtori S. Dahlström 6 521-475 :liä, ooettaia F. A. Lauekori 6 ,494 - 474: tä. bomineumos K. Th. Sob'- b rg 6.441 - 467:lt^. kauppias R. Meckman 6,382 — 446:lta. kauvpiaS F. F. Ruotsala 3.461 -30S:l :S. metu. rinkuljeitoja H Ockman 3 591 303- lta. tarkastaja O. R »ubam'a 3,40? — ^^:lta ja yhdek^ nmodekst insinööri K. Nordmall 3.k62-299:?tä. t»»S«ieswaaleihiu wime tiis- taina otti osaa noin 4V0 äänestäjää. Maaleissa moitti liittoutuneiden „Gam- lakarleby" puolueen, nuorsuomalais ten ja suomalaisen puolueen ehdokas- lista ruotsalaisen kansanpuolueen lis- taa maStaan suurella äänten enem mistöllä. Maltluiksi tulivat eromuo- roSsa olleet kauppaneumoS A. Björk- lund ja kauppias E. Mihlman sekä uusia tehtailija T Pohjanpalo, pan- kinjobtaja A. Svens ja kauppias A. Wiklund sekä paikkakunnalta pois muuttaneen marat. A. Farssin sijaan vuoden 1912 loppuun rautat. kirjan- pitäjä I. A. MeneliuS. — Helsiugi, uufi tulltkama- riuh,itaja tuomittu karituA- husueesee». .'i ^ken Helsingin tul- likamarinhoitajaksi nlmitttyn kirjurin herra A. von Karmin tuomitsi Hel- sinmn raaStumanoikeus ei'en 1 muo- deksi kuritushuoneeseen ja ol-maon 4 Vuotta kansalaisluottamuksetta. Herra von Karin oli kastattanut Vaimonsa tietämättä Vieraan lapsen omakjelisa. — Ta«peree» Itafith»- ja Taideteollisuusko»!». Kuten js ennen olemme maininneet ja tämän kin lehdm ilmoitusosastossa olemasta ilmoituksesta näkyy, tarjoutuu käsi töitä harrastamille neitosille ja nuo rukaisille hymä tilaisuus szada tai teellista ja kokenutta ohjausta kaiken laatuisissa nais- ja mieSkäsi!ö!ssä hel- mik. 1 pnä alkamilla käsityön opetta jien ja opettajattarien malmiStuskurs- silla Tampereen käsityö- ja taideteol lisuuskoulussa. — Takawarikkoo»otett»ja sa- nomalehtiä. Paitsi kirjakauppa- liikkeitä helsinkiläisellä rautatieasemal la. joissa, kuten olemme ma ninnett, etsittiin takawaritkoonottoa war!en Rietshin lauantaipSimän numeroa, kämimät maistraatin Vahtimestarit muissakin kirjakauppaliilkeissä kau pungissa, joissa Venäläisiä lehtiö v'de:Sän kaupan. Tällöin otetiin takamarikkoon menäläisessä k rj sau vassa. Unionin?. 15, 17 kpl. Pet-r- buvgskaja Gaz-taa, 1 Peterbargst Listok ja 2 Somremennoje Sl"woa sekä venäläisessä kirjakoupasla, Länsi. Heikinkatu 10, 3 kpl Pe<nburgsk >ja z taa ja 5 Petnburgsii Listokio. Rtetjhin lauantainumeroa ei kirja- koupoista löytynyt V klläMtä. — ?otilaSilmalaiw». P eta- riSta ilmoitetaan, että siellä nousi t. k. 16 p:nä ilmaan sotilasilmalaima lähtien kul'emaan SieStarjoelle päin ja siirly-n yhä enempi pohjoista koh'i Suomeen päin. kuta korkeammalle se nousi. Ilmalaivassa oli kaksi upsee ria. Mironomaisia on kehoitettu tie dustelemaan ilmalaiman kulkua. — Ouuettomuukfia tulipa. loiSsa. Philadelphia, jouluk. 22 pnä. Tulip-lon aikana cräcs ä nahkatehtaassa jcu ui useita tavoti latta sortumien r unioiden alle. R-u> nioista on vedetty esille 22 ruumista. Chicago, jouluk. 22 p. Tuli palon aikana teuraStuslaitoksella hau- tafi putoava rautakatto allensa 20 palcsoti'asta. — Hirwittäwä kaiwo?ouuet- tom«»S EuglanuiSsa. Man- chzSteriStä lennäietään t. k. 2l p.: Eräässä Boltonin kiw:hii!ikoiwoksessa es!yi ilman pääsy kaimokseen kaimos. «ukon tukkeutumisen talia, jolloin 290 työmiestä joutui eristetyksi ulkomaa- ilmasta. Sitä pätisi sattui kaivok sessa räjökdyV Liekit täyttivät koi- moksen. 8 henkeä on pelastettu; 5 ruumista on saatu ylös. Pelastus miehistö arvele, ettei kaivokseen jää neitä työmiehiä vo'd» pelastaa. Kai vokseen sääsy on ma!,d)ton. Myö hempien crvelujen mukaan on kai vokseen jääne'den luku 350. Kai voksen varajohtaja yrMcesscän avuZtaa pelastustyössä tukehtui. Bolto n, jouluk. p. Alityk- set pelastca kaivokscen joutuneet tyZmiehet ovat jatkuneet koko t:ön. mutta ilman menestysiä. Kaivos on täy'.täny' kaasulla ja nähtävästi ovat kaikki sinne jääneet saaneet sur mansa. PklaötuSmiehislö on huo mannut 150 ruumista. kristinuskon perusta jasta. Kieltämätön totuus on, että kr s- tiliuskonto on ihmiskunnassa vaiku - tanut kulttuurivoimana, enemmän kuin mikään muu uskonto, jaloStutta- mossa kaikkia ihmisaloja, perheellisiä, yhieiskunnallisia ja valtiollisia. Sen vaikutuSvoima perustuu sen perusta jaan, Jeesukseen Kristukseen, joSta henkivaiku us on lähtenyt ja yhäti lähtee totuuden valona ja elämän- moimana hävittämään malheita ja itsekkä syyttä ihmis'unnosta. Kun mitään vaikutusta ei voi olla ilman Vaikuttavaa syylä, ni>n täy tyy tällä historiallisella voimavaiku tuksella myös olla historioi! nen syy. Kristus on ..historiallinen henkilö".! — Tätä eimät ainoastansa hänestä > läh emät olevaiset voimavaikutukset todiSta, maan on mielä palhon mui- takin todistuksia, jotka ovat siinä määrässä päteviä, ettei kukaan tun- nolliren tutkija moi niitä kieltää. — Hänestä kirjoittamat roomalaiset kir jailijat Tccitus ja Sv.toniuZ. samoin kuin juutalainen k'riailij, Joskfus. Juutalaisten talmudissa on myös paljon däneStä kirjoitettu. Kreikkc- laiset silosorftt, jotka kriStinuskontoa omat vastustaneet, myöskin häneslä puhuvat. Paljon on myös vanhoj n kirjallista tcdisiukfia tätä Kristuksen historiallista olemista todistamassa. Mutta uuden testamentin kr at, er nomattain emankeltumit, jotka esit tämät Kristuksen elämäkerran, omat ..parhaita tietolShtei'ä" kristinuskon veruStaiaSta, joka historiallisena hen kilönä Juudaan maoSsa on elänyt ja »vaikuttanut sekö sanoilla että töillS: kärsinyt, kuollut ja ylösnoussut kuol- leiSla. N:o 147 — ISIV Että Jeesus Kristus on ollut ole massa. fitiä eivät enää ..maalliset kaan" tiedemiehet mäittele, vaan tunnustavat he sen kaikki. Minne HS« meni? Suomennos. (Jatkoa.^ Maimonsa lähdön jälkeen vaipui Danielsancmattomaansynlkömielisyy- teen. Hän en hymyilynsä katosi yhtä pian kmn onnenau uustunnelma suu delma den jälkeen. O!i kulunut noin tunnin werrc.n, kun häneen tuli n^iS- tomaiscsti mielikuvitus vaimonsa paosta sekä että heidän eronsa olisi llut ijankaikkinen. Hyvin kummaa, että hänen rokka- uteensa oli kietoutunut sellainen tyh mä rauhattomuus. Sitte unohti nämät cjc- tuks.nsa ja alkoi kirkastaa loskuia. Multa hajamielisyydessään hän heitti pian paperit syrään, nousi seisaclle . . . Rakennuksissa vallitseva hi'- joisuuS ja yksinäisyys saat!oi hänet rauhottomoksi. Hän otti laklinst', puli takin ylleen ja lähti kämelypuis- loon. Ulkona kohtasi häntä enemmän ikä vyyksiä. Kostean sumun tapaisena leijaili paperinauhoja ja serpentiinejä mörkinä, inhottavina repaleina b^l- kongeilla, puistoissa, kioskeissa ja kaa- sulohdyissä. LäpimLr'irä, ltkaisira tallustelle kansaa loassa korsettiin seassa. Mä tttääkseen turg:tta vätk- tyi Taniel surjäkcdulle ja niin yhä eteenpäin aina toiselle. Manhan la man mukaan lähestyi dän Fernolin malokumaamoa. Hän pää.ti m<nnä isään valckuvaamoon yStänänsä luokse. Kello oit trskm 6 lyöny'. Ei suinkaan taiteilijat vielä ole saa puneet jtchiclle. Tarboyn sopi odot taa y'äk,rcassa tmtovolliseStj puhel len, kunneö lähti syömään vandem- pa n^a luokse. Pov.invohdille, joka laittoi kaikki kuntoon nuorille taiteili- oille ja joka myös teki hänelle ral- Veluksia. niinkuin käslynalainin oinc- kin, ei D niel moinut pidättää molt- tiacn mennessään hänen ohitsensa.' herra Fernol ei ole kotona — tousui tämä. H5n on mennyt juhlalle. Mutta palajaa piakkoin pukeakseen itsensä, sivä hän aikoo lähteä orx- peraan. Puku on nyt juuri saapu nut. Jcs tahdotte herra?ort>ov kir joitella jotakin tahi levähtää yläkir- raSt», voin antaa teille avoimen. Nän tapahtui Danielille usein, kun hän kämi tervehiimässä taiteili jaa. Ia niin läh'i hän nytkin yksin sisään ehdotuksen mukaan. Pääsiyään paikalle ja p^inettuaen Iäh'önop?ia, säteileträ valo valaisi koko suurta valokuvaamoa. Dor- b yn ikämyyS rupesi vähitellen haih tumaan. Kuinka valoisia iltoja dän olikacn siellä Viettänyt! Ja muislel- leSsaon cnnklliSta poikomieSaikaansa 'äynr.ä iloja ja hullutuksia, tunsi hän onnen aikansa uudelleen puhjernecn. Hänen ajatuksiensa lennelleSsä sinne tänne, heräiti eräs esine hänen huo miotansa. Sohmolla mokasi pune- nen domino ja punaren fllkkinoamio. — Hm, juhlan jä kcen lchteekin rnol oorpkranäyiäntöön — tuu maili D .tb'y — ja siinähän onkin hänen pu'unsa, josta portinwaat>ja äskettäin puhui. Tuo Ferrol veitikka tahtoo m:e!ä huvilell!! Ajatellen poikamaisia hulluuisii valtasi D rboyn vastustamaton halu elämän meluun ja vallattomaan iloon. Hän lähestyi sohmaa, voi- d^kse-n paremmiu tutkia dominoa ja huomasi somalla, että naamioon oli kiinnitet!y pieni, malkoren paverilip- pu, johon oli liriotettu sinisellä ky nällä ja suurilla kirj iimilla: Tämäniltaiseen oopperaan, ensi- mä'.sen rivin loosi r .o 17. — Moi tuota Fercol lurjusta, kun aikoo huvitella! Samassa pi5ti hänen päähänsä tehdä kepponen Fsrnolille. Otti pa- verilipun, pani len tcskuAnso, kääri sanomalehden nacmion ia dominon ympärille, piilotti paket n käsivartensa alle ja kiiruhti ulcs rappusia myöten iloisena kuin koulupoika. Fernol — joka muutenkin on niinvädöxuheiren ja ar?a rakkouZosi^issaon, tulee oivan po'S suunniltaan — ajatteli T^iboy iloisesti. Dim'no ja nameroiippu loosiin N!o 17 on minulla. No! kcr- nevaal'v5iu?änäkän s a laskea piloa- kin. Mutta jos p-x inmahti kertoilee hänelle käynnistän', niin hän voi lulla äkkiorvacmalta luokseni ja olen juuri pukem sen hommissa. Mutta voihan hän saapua myöhään jrhlol- tok n ja silloin olisin jo ooprerossa paljon ennen häntä... Olisi sentään kai viisao.ml)oa, eitä menisin syö mään päivälliseni klupiin sekä vaa tettaisin myöskin itseni siellä. (Jatketaan.^ Kgiksnlsistz. — Skeukäkaupassa. Rouna kui§kaa miehelleen jota on mukana kenkiä ostamassa - Woi rakns i^ini ! Mtt«n kouberitc! Mics^ — Mi'ä nyt on.' Nourva^ Minä en moi koetella kiii- kiä . . r.yt juuri muiZlui mie ecni, etlä minulla on luuri reikä toisrssa sulassa. Miesl - koeta kenkää siihen jal- kann, jonka sukka on cbeä. Reuma: — Niin mutta kun en mui! ta, kummassa jalassa se eheä sulka on^ MMM IlMllSlMl. KSMlMItMIIlllU pitää tamallisen kuukausikokouksen perjan taina oleman joulvkuun puiä klo 4 i .p. köyhäintalossa. Porissa, joulukuun 2l pmä 19!O. ZkAyhLi«h»itohalltt»»». Pori» kaitMgill Valtuusllliestt» pöytäkirja joulukuun 21 päiivSltä 1!Zl0 luetaan julli Äaatihuoneea salissa keSki>v!ikkona jonlu- Inun 28 pM llo 12 päimällä.