*:o 46 (9IO. KAIKU. Perj aniama Huhtiki«a?r 22 pslvänö. kaupunginosassa tehtämää ulkohuone- rakennusta marten. Il MUIIllllNlNS- ! Asialliset olimat esillä kuten miime kerrallakin. Meinen syöttäjä ja mas- laaja ilmoittimat joukon todistajia, jotka kertoimat: Konttoristi A. W. Lindsten ja hänen mainionsa, jotka omat postm- hoitajina Karihaarassa, kertoimat heille rouman käsialaa näytettäissä että ^?o- Hansson oli saanut Karihaarau poSti- konttorin kautta rouman käsialalla kir- soitettuja kirjeitä ja oli useimmat kir- jeet vantu postiin Ruotsin puolella. Alironstaapeli T. Jernstedttiesi kertoa että rouma oli poliisitutkinnossa tunnustanut joulukuun 19 pnä käy- neensä poliisi Kuuren kamarin omella pappilassa. Meinen syyttäjä on ni- mittain tahtonut todistuttaa että rou- ma ja Johansson olisimat mainittuna päiivänä olleet yhdessä Kuuren kama rissa. Kapteeni H. Mallin sanoi ol- leensa läsnä poliisitutkinnassa Manti lassa. Kun tuli kysymys rouman Johanssonille murhahetkellä pesukaap- piin jättämästä rahakirjeestä, rouma ollm sitä asiaa tahtonut tun- nustaa, maan oli lumannut siitä ker- toa masta oikeuden edessä. Sitämas- toin tässä oikeudenistunnossa sanoi hän kapteeni Wallinin häntä silloin määrin ymmärtäneen, sillä hän oli lumannut oikeudessa selittää Iohans- sonin hänelle lähettämiä uhkauskirjeinä koskemat seikat, joissa kirjeissä I. oli romastia uhannut. Tutkinnossa oli rouma ensin kieltänyt kaikki asiat, m. m. sen, että hän olisi Johanssonille ollenkaan kirjoittanut, mutta kun hä- nelle oli sanottu, että senlaisia kirjeitä on löytyuyt, oli hän ne tunnustanut, mieläpä kertonut niiden sisällöstäkin. Poliisimestari A. W. Melart kertoi, että rouma oli tutkinnossa Tornion poliisikamarissa yhdeksi syyksi Uutena- muotena tapahtuneeseen Helsingin mat- kaan sanonut että kirkkoherra oli hä- neltä jouluksi kieltänyt leimoksiin tar- mitsemansa 60 penniä. Todistajan mielestä ei roumalla kuitenkaan ollut rahan puutetta, sillä tarkastuksessa löydettiin hänen piironginlaatikostaan isonlainen summa rahaa. Joulukuun 18 päimä oli rouma todistajalle ker- tonut löhtemänsa jouluksi tai miimeis- tään toisena joulupäimänä Helsinkiin, missä aikoi humitella tumallista pa remmin, koska Alatorniolla oli ikä- myyksiä. Kun on ^ahdottu syyttää, että maratuomari Termonen olisi uhkauksilla pakottanut Johanssonia tunnustamaan roumankin edestä, niin lupasi todistaja ottaa malallensa ettei tuomari Termonen ole senlaista aikaan- saanut. Tähän asiamies Procope huomautti, että todistaja Melart ei tahdo kertoa tästä asiasta, koska hän on ollut johtamassa tutkintoa. Tästä puheesta Melart suuttui ja lupasi siitä nostaa jälkijutun. Procope y. m. asiallisetkin omat ai- koneet jälkeenpäin nostaa juttuja useita henkilöitä mastaan tämän asian soh- dosta, jotenka juttua jatkunee hymin- kin pitkälle. Tullimartija KalleTorikka ker- ' toi että hän oli miime syyspuolella kesää nähnyt eräänä pimeänä iltana rouman ja Johanssonin yhdessä pap^ pilan puuliiterissä, jossa ei heillä ollut mitään tehtämää. Rouma mastasi tä hän olleensa liiterissä osoittaaksensa Johanssonille millaisiksi halot tulisi pienentäää. Manginmartia Impi Kaattari oli kerran roumalle sanonut, että Jo- Hansson ampui huonosti kun ei osan- nut paremmin kirkkoherraan, oli rouma sen myöntänyt ja samalla sanonut että on halpamaista ampua ihmistä ja panna syy mielä hänen niskoilleen. Todistaja oli asiasta kertonut manginmartija neiti Passille, joka myös sanoi rouman hä- nelle tästä asiasta puhuneen, mutta oli hän sen käsittänyt niin, että rouma tah- toi moittia Johanssonia siitä, että tämä oli toimittanut murhayrityksen niin huonosti. Mantilassa on rouma käyt- täytynyt sairaaloisen hermostuneesti m. m. on hän pyörtynyt siellä. Kuskit I. R. P o r r e ja A. L e h- t i n e n kertoimat Johanssonin saa- neen heiltä rahoja joulun ja uuden- muoden mälillä, jotapaitsi hän samaan aikaan oli saanut palkkansa sahalta. ' Tämän todisteen tahtoi Procope esittää näyttääkseen että Johansson 'äytti omia eikä roumalta saatuja ra- joja, joita ei rouma ole hänelle anta nutkaan. Romasti I. Lagus kertoi rouman lyytäneen häntä käymään pappilassa kirkkoherra Junneliusta nuhtelemassa ja oikaisemassa. Hän oli lumannut sen ehdä parin mirkameljensä kanssa. Seuraamana päimänä kämi kirkkoherra itse todistajan luona, jolloin tämä il- moitti hänelle rouman jutuista. Kirk- koherra Junnelius oli kyllä sanonut, että jos tulette niin minä näytän teille owen. Todistaja oli kuitenkin uhannut mennä kirkkolain määräysten mukaan. Kirkkoherra Junnelius oli hänet lau- sunut sitten termetulleeksi, käskien toisia pappeja joihin ei asia koske pysymään poissa. Heti tämän jälkeen oli toinen mu- kaan aikonut pappi soittanut todistajalle sanoen kirkkoherra Junneliusen käyneen hänenkin luonaan asioista juttelemassa ja oli hän Junnelius'en puheesta saa- nut sen käsityksen, että rouma puhui maletta ja oli kieltäytynyt pappilaan menemästä. Kirkkoherra Junnelius itse ja mirkatomerinsa pastori Grönholm olimat kuitenkin pyytäneet todistajaa käymään pappilassa, sillä muuten moi kirkkoherra Junnelius'elle tapahtua maikka mitä pahaa. Jonkun päimäin jälkeenpäin ilmoitti pastori Grönholm jo käyneensä amiopuolisoille puhumas- sa ja oli rouma ilmoittanut hänelle pu- heen maikuttaneen hymää puolisoiden mäleissä. Niin ollen katsoi todis- taja turhaksi enään asiaan sekaantua. Nimismies Helle kertoi nimismies Möllerin hänelle 1 p:nä tammikuuta murhayrityksestä ilmoittaneen ja sano- neen että roumaakin epäillään siihen syylliseksi. Tämän todisteen tahtoi Procope esittää näyttääkseen, että Möller oli puhunut rouman syyllisyy destä jo ennen kuin asiasta oli alettu tutkintojakaan pitää. Poliisi I. Kuure todisti kirkko herran hänelle kertoneen miime mäli- käräjien jälkeen että rouma oli kirkko herralle kerran sanonut että jos kohte- let minua pahoin niin moin minä kostaa. Tämän jälkeen esitti mirallinen syyt- täjä lääkärintodistuksen kirkkoherra Junnelius'en termeydestä sekä kirjalli- sen loppulausuntonsa, jossa katsoi to- teennäytetyksi että rouma on tehnyt itsensä syylliseksi amiorikokseen ja toi- sen murhaan yllyttämiseen, mistä maa- tii rangaistusta rikoslain 19 l. 1 tz:n ja i> l. 2 §:n sekä 21 l. 1 §:n nojalla ja kormaamaan kruunulle maksetut to- distajain palkat tai ellei oikeus katsoisi häntä moitaman täten tuomita, niin ainakin siitä ettei hän ole ilmoittanut miranomaisille tietämästään murhayri- tyssuunnitelmasta rikoslain 16 l. 19 §:n mukaan sekä mainitut todistajain palkat kormaamaan. Edellisessä ta pauksessa moi rangaistus nousta nel- jään muoteen ja jälkimäisessä kuuteen kuukauteen mankeutta. Kantajan asiamies myös esitti pit- kän kirjallisen loppulausuntonsa, jät täen asian oikeuden ratkaistamaksi. Mastaajan asiamies taas pyysi lyk- käystä tähän päimään asti, moidak- seen tutustua pöytäkirjoihin, joita ei hänelle ole toimitettu helposti ymmär- rettämistä syistä, kuten hän sanoi, antaakseen niiden mukaan loppulau- suntonsa. Asia lykättiin tähän päimään. Rouma on koko ajan esiintynyt iloisena ja toimorikkaana. epäili, sillä he olimat tietäminään, että Oulun pedagooginen yhdistys, s. o. oppikoulujen opettajisto ei ollut pitänyt kaupungin kansakoulunopetta- jia kyllin kypsyneinä yhteisiin keskuste- luihin. Mutta kokouksen päätökseksi tuli,^ että kuitenkin yritetään saada kemäämmällä Kemissä toimeen yhteinen suurempi opettajainkokous, johon osaa- ottamalla oppikoulujen opettajat saa- mat näyttää, haluamatko yhteistyöhön kansakouluopettajiston kanssa. Jotta ajoissa moitaisi järjestää lupapäimä, ilmoitettiin kokouspäimäksi 16 p. huh- tik. Papistoa ja kiertokoulun opetta- jistoa pyydettiin myös kokoukseen saa- pumaan. Ja miimein malkenikin odotettu päi- mä. Kemin Yhteiskoulun juhlasali oli mapaasti luomutettu käytettämäksi ja miereiseen luokkasaliin oli järjestetty kahmi- ja teepöytä. Mutta entä osanottajia. Saapuihan niitä Torniosta ja Romaniemeltä ja radan marsilta yhteensä miitisenkym- mentä henkeä. Tornion yhteiskoulu kokonaisuudessa loisti poissaolollaan. Alkoi sitte ohjelman suoritus, ohjel- man, joka olisi kelmannut esittää maikka kuinka maatimaiselle kuulijakunnalle. Kun aluksi oli meisattu joku mirren- märsy ja pidetty rukous, lausui tar- kastaja K. Kerkkonen läsnäolijat ter- metulleiksi sekä selitti tällaisten tilai- suuksien tarkoitusta ja tarmetta. Pas- tori M. Louhimuori puhui sitte, esit- täen tilastollisia tauluja nuorten ri- kollisuudesta meillä ja nuorten kristil- lisistä yhdistyksistä. Johtaja F. E. Lehto piti esitelmän tietopuolisen opin suhteesta käytännölliseen elämään. Puolisen jälestä rouma A. Kerkkonen luki romastinna N. Pöyhösen esitel- män kotitalousopetuksesta kansakou- luissa, ja neiti H. Muolemi piti esi- telmän kauneusharrastuksen kasmatuk- sesta. Asioista oli myöskin keskuste- lua, ja lopuksi johtajatar S. Lehto lausui runon ..Jalouden moitto", ja Kemin Motettikööri esitti useita lau luja. Tässä ohjelman kehykset, mutta sen sisään mahtui niin paljon hymää, opetusta ja rakkauden henkeä, niin että jokainen läsnäollut tunsi Harmoin olleensa sen mertaisessa tilaisuudessa, ja toimoi toistekin tällaisia kokouksia saataman. Ensi syksynä päätettiinkin taas yrittää ja malittiin 5-henkinen toimikunta siitä huolta pitämään. Ko- kouksen paikaksi päätettiin myöskin taas Kemin yhteiskoulu. Ehkäpä silloin on osanottajia toinen merta. NmltM kokous KmisH. l Miime syksynä herätettiin Kemin- Tornion seudun Opettaja-yhdistyksen kokouksessa kysymys, eikö olisi syylä täällä harmaanasutussa ja mähän op- pilaitoksia omaamassa Perä-Pohjolassa kaikkien opettajain, niin oppikoulujen kuin kansa- ja kiertokoulujenkin yhtyä yhdistykseen ja siten liittyä yhdessä ammattiasioita ja etuja malmomaan, kun kaikilla näillä kuitenkin on sama kaunis päämäärä. Kansakoulun opet- tajisto kuitenkin maatimattomuudessaan ajatuksen toteutumisen mahdollisuutta *) Jäi tilanpuutteen muoksi pois miime numerosta. mm Ennenkuin ostatte muualta 00 niin käykää katsomassa näytteitä :::::: ja kysymässä hintoja :::::: Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa Kauppunreinkatu 5 (vas tapäätä Lundbergin jauhokauppaa). — Kansakoulunopettajain yli opistolliset jatkokurssit. Osanot- to.» marten näihin kursseihin omat sti- pendejä hakeneet seuraamat opettaja henkilöt Oulun tarkastuspiiristä: Jenny Ehrola, «Jenny Maria Ellilä, Lydia Hirmelä, Wilho Keränen, Maria Sosia Kipinä, Hanna Kokko, K. I. Kumaja, Heikki Mikkonen, A. I. Mäntynen, Antti Outakoski, Heikki Toppila ja Katri Tuori. Hakemusaika meni um- peen t. k. 19 päimän illalla. Stipen dien suuruus on perheellisille 150 ja perheettömille 100 m kaa kuukaudelta, perheellisyys armosteltuna samojen pe rusteiden mukaan kuin maltion palk- kausamun maksamisessa. — Palkankorotus. Kempeleen kunnan kirkonkylän piirin kansakoulun- opettaja Isak Leander Lundman on saanut muotisesta nuhteettomasta palmeluksesta 220 markan suuruisen palkankorotuksen, laskettuna tammik. 1 pistä 1910. — Oulun l. Talousseuran wir- kailijat pitämät esitelmä- ja keskuste- lukokouksia maa- ja metsätaloudesta seuraamissa paikoissa: Paamolan pitä- jän Lapinkylän majatalossa maanan- taina t. k. 25 päimä, Mihannin pitä jän Alpuankylässä Pienenhäkkilän ta- lossa tiistaina t. k. 26 päimänä. Mi- hännin pitäjän Kormenkylässä Alita lossa torstaina t. k. 28 päimä. Esi telmät alkaa kello o i.-p. — Pellertvo-Seuran nenwoja Juho Mähä- Erkkilä puhuu osuustoi- minnasta seuraamissa paikoissa: Huhtik. 24 p:nä Alatornion Mo- jakkalassa: huhtik. 26 p:nä Karungin Kukkolassa; huhtik. 21 p:nä Ylitornion kirkolla; huhtik. 28 p:nä Ylitornion Pekanpäässä; huhtik. 29 p:nä Karun- gin Korpikylässä. Kokoukset alkamat klo 6 i.-p., ellei jollakin paikkakunnalla toisin haluta. — Oulunsalon nuorisoseuran talolla esittämät Limingan kansan- opiston oppilaat ensi sunnuntaina t. k. 24 p:nä klo 8 j.-p. Minna Cant hin tunnetun 5 näytöksisen näytelmän ..Murtomarkaus". Tulot tulemat Kan- sanopiston marattomien oppilasten apurahastoon. — Kalajoen tulwasta kirjoite- taan meille Kalajoen Tyngän- kylästä: Kyläläisiämme on tamattomasti tätä kirjoittaessa liikkeessä pitkin Kalajoki- rantoja. Minkätähden? Sen tähden, että jokemme tarjoaa katsojalle tamat- toman näyn. Tuntuu siltä kun oltai- siin pohjoisnaman sattumilla, sillä jää kenttä eli oikeammin muoret peittämät peltoja suuria aloja. Onpa moniaita talojakin aiman kuin jäämeren keskellä. Tämä muutos tapahtui aiman äkisti. T. k. 18 p:män illalla, kun ihmiset maata panimat, ei ollut mitään tama- tointa nähtämänä. Tosin oli jäitä kasaantunut Hihnalan koskeen, mutta sehän on tamallista näin tulman ai- kaan. 19 p:män aamulla klo 4 aika na, kun ihmiset heräsimät, näkimät he mahtaman ja kauhistamaisen näyn. Joki oli muuttanut paikkaansa niin että ennen korkeita peltoja metsän puol- ta Hihnalan taloja meni jäitä kau healla rytinällä. Eipä olisi luullut minkään säilymän noissa mainituissa taloissa, kun naioetatkin olimat niin meden mallassa, että eräästäkin talosta hukkui 12 lammasta ja lehmätkin oli- mat olleet puoli kyljistä medessä. Pi- halta oli ivienyt rekiä ja kärryjä ja mitä main sattui ulkona olemaan. Huoneet sentään säilyimät melkein ma- hingoittumatta paitsi joitakin latoja oli mesi mähän siirrellyt. Minkälais- ta jälkeä jättänee peltoihin, on mielä tämän kirjoittajalle tietämätöin. Mar- maa main lienee, että hymää se ei ole. Mesi on laskenut jo pelloilta, mutta on mielä peljättämää, jos se mielä nousee, kun joki on täynnä jäitä, että ei ole kuin- pieni mäylä. Jos se mielä tukkeutuu, niin silloin tulee ky- läämme uusi paisumus entistä kama- lampi. On hymin peljättämää, että saamme joka kemät tästä puoliin kärsiä tulman tuhoja, jotka omat olleet ennen meille tuntemattomia. Näyttää siltä, että mitä pitemmälle joen verkkaus ehtii, sitä suuremmiksi tulivat ja niiden tuot- tamat tuhot tulemat. — Kunnanwaltuusto Tyrnä- lvälle. Eilen pidetyssä kuntakokouk- sessa päätettiin asettaa kunnanmal- tuusto. Maltuuston jäseniksi malittiin maanmiljelijät A. Kallinen, A. Mälli- nen, I. Kaakinen, O. Kauppi, H. Lithomius, A. Hannula, I. Pakonen, I. Heikkilä, I. Säisä, A. Matinolli, P. Siira, H. Markkula, E. Tuuli- harju, E. Keränen ja I. Ylitalo, opettaja A. Paasonen, torppari I. Kuusiniemi ja kirkkoherra P. G. Korpi. — Lumijoelta kirjoitetaan: Kesä näyttää lähentelemän tännekin. Mettä on sadellut ja sataa nytkin (20 päimä). Kottaraisia on ilmaantunut, jopa on on nähty perhosiakin lopotte- lemassa. Hartaasti odotetaankin kesää, sillä eläinten ruokia tuntuu useallakin oleman aiman niukasti. — Hiljakkoin on täällä nuorisoa kihlautunut useita pareja ja toisia kuuluu olemau aikees- sa. Onnea maan, että sopusointu kes- täisi kuherruskuukausienkin jälkeen elon loppuun saakka! Manhapoika. — Suuria tultvia. Nopea lu- men sulaminen näyttää aiheuttaneen tamattomia tulmia. Tyrnämän ja Ängeslemän joet tulmimat yli äyräittensä. Pienempiä jokien yli ra- kennettuja siltoja on täytynyt purkaa, suurempia martioidaan yön aikoina. Temmesjoen jäitä on koetettu dynamiitilla särkeä, jotta medelle tie amautuisi. Ruukista ilmoitettiin illalla, että Siikajoki tulmii ankarasti. Mahmoja Mpatoja on pitkin jokimartta. Rant- silan Sipolankylässä on häädytty siir- tämään karjaa pois nametoista, kun mesi uhkaa. Luullaan meden mieläkin nouseman kenties 1—2 metriä, jolloin tulma moi tulla tuhoisaksi. Dynamii- tilla on Ruukin seuduilla jääpatoja sä- retty. Luohuanjoessa on mesi nous- sut marsin korkealle. Jääpadot uhkaa mat Remeksen siltaa. — Oulaisten kauppiaat omat apulaistensa pyynnöstä päättäneet ru- meta aukaisemaan puotinsa klo 7 aam. ja sulkemaan klo 7 illalla kesäkuun 1 päimään ja siitä syyskuun 1 päimään aukaisemaan samaan aikaan, mutta sulkemaan klo 8 illalla. Päätös on ollut jo moimassa miime tiistaista lähtien. — Jäät lähtitvät Lamunjoesta t. k. 19 p:nä, joten saanee näistä puo- leen rumeta kesää odottelemaan. — Kuusamosta. Kesän tulosta ei täällä ole mielä paljoakaan enteitä. Talmi on täydessä ankaruudessaan. Ilmat omat erittäin kylmiä, lumi ei ole ollenkaan sulanut, uutta maan tulee että tohisee. Tä- mänkin miikon ajalla on sitä karttunut noin puoli metriä mahmalti. Eikä auringon paistekaan kylmän pohjois- tuulen mallitessa näytä sille moiman mitään. Kesälinnuista pulmunen ja maris tosin nähtiin täällä jo pääsiäi- sen aikoina, mutta sittemmin mielä il- mojen kylmettyä ei niitäkään ole nä- kynyt. Eläimen rehusta ei sentään kuulus- ta tuleman puutetta, kunhan kesä kuin- kaan joutuisi. taniciiifltii li. 4.10. Perä-Pohjolaisen 41 numerossa ke huttiin Romaniemen pappoja hymiksi juoksijoiksi, paremmiksi kuin simolaiset. Kyllä tosin siinä pitääkin juosta, kun Romaniemen juna Kemiin saapuu, sillä aika on tärkillä, jos mieli keretä miinamyymälään, kun aukioloaikaa ei ole kun 20 minuuttia junan Kemiin saamuttua. Ei kumma, jos omatkin rekordin maittaneet. Mutta romanie- meläiset eimät tahdo yksin juoksijan rekordia pitää, maan antamat siitä osan kemijärmeläisille y. m. ylimaalai- sille. Syrjästä katsojasta näyttää sil- tä, että enempi mäkijuomia miedään Kemijärmelle y. m. ylimaahan kuin Romaniemelle, maikka kyllä Romanie- melläkin on ammattijuoksijoita, jotka omat aiman sillä töin. Niihin saa- daan lukea n. s. ..lentojätkät", jotka eimät tee työtä eimätkä kehrää. Näin ollen ei tämä juoksijan rekordin moitto ole ainoastaan romaniemeläisten eikä mielä ylimaalaistenkaan ansiota, maan siitä saamat osan alamaalaisetkin, joita on nykyjään täällä runsaasti työan- sioillaan. Mutta maikka onkin palkinnon moit- tanut ja ostanut sillä miinan, niin jos on sattunut tulemaan liikaa. Ro- maniemelle saamuttua on polusi heti kimpussa punnitsemassa kassia, ja jos sattuupi olemaan liika paljon, niin ottaa pois ja silloin menemät kaikki juoksut hukkaan. Ei saa cdes hengäh- dysryyppyä. Tälläkin miikolla on melkein joka päimä pari tai kolme kassia joutunut poliisien haltuun. Kyllä Romaniemen asemalla miinoja ottaissa kaikki omat isäntä- ja naineita miehiä kysyttäessä, mutta akkaahan niihin tottua. Näkee jo heti, kuka malehtelee, ja paljoudessa on sellaisia, ettei kärsi itse mennä ot- tamaan pois kassiaan. Ne joutuivat ehdottelemaan yhdelle ja toiselle, että ottaisimat pois miinat, mutta kun ei satu sellaista, niin jää kassi ajelehta- maan miikkokaudeksi. Nykyjään on ollut miinan tulo tamallista komcm- paa. Tietysti on kilpailukin Kemissä ankarampaa. Luultamasti ylimaan ukot haalaamat kelirikon ajaksi kotiinsa runsaammin miestä mäkemämpää. Siitä lienee jo aikaa, kun huomasin Karussa otsikon, jossa oli amoin ky- symys Rautatie- ja Postihallitutselle nykyisen Ruukin aseman 2:sen luokan odotushuoneen käyttämisestä postimi- rastohuoneena. Mutta tuo manha suomalainen sananlasku ja totuus nä kyy maailman loppuun asti pitämän paikkansa, että ..hitaita omat herrain kiireet". Niin näkyy tässäkin asiassa. Sen malmiimpaa ei ole tullut, ei Rau- tatie- eikä Postihallituksen puolesta. 2:sen luokan matkustajat saamat nöy- rästi alistua seisomaan ulkona. Tosin huoneen omella seisoo komeasti: „2:sen luokan odotushuone", mutta mennäppä sinne, se on postimirasto huone. Ja mieläpä ne kertomat, että samoin se neiti on joutunut tukalaan asemaan tuossa 2:sen luokan odotushuoneessa, joka ei kuulu Postihallitukselle, että sanotun aseman asemapäällikkö ei su- maitse antaa uloskäytämän amainta, että hän tuohon putkaan pääsisi, mut- ta hänen täytyy hymin nöyryytettynä kulkea hra asemapäällikön yksityisen huoneuston läpi, eli arasti naputtaa omea, jos iltasilla sattuisi mähän yli 8 menemään. Tämä lienee äärimmäi- syyteen menemää mirkamaltaisuutta. Kenen tahdosta lienee, on tuntema- tonta. Ei ainakaan se postineidin syy ole, että hän on joutunut Ruukin 2:sen luokan odotushuoneeseen postimirkaili- jaksi, kysyy Ruukkilainen. Tnrtolasta. Kunnassamme olemat kestikiemarit tarjottiin huutokaupalla mähimmän maatuvalle Turtolankylän kestikiema- rissa t. k. 16 pnä. Entiseen merraten olimat urakkamaatimukset paljon kal- liimmat, johon osaksi lienee maikutta- nut kumernöörin antamat uudet mää- räykset kiemarien hoitajille. Suuri ahdinkotila uhkaa osaa kun- tamme tilanomistajia, sillä ruotsalaiset tukkiyhtiöt, jotka omat aikoinaan anta- neet rahoja lainaksi niin sanottujen lisämetsäin päälle, omat alkaneet maa- timaan rahojaan takaisin, koska met- sää ei saatukaan siinä määrässä, että niillä moitaisiin maksaa yhtiöiltä etu- käteen metsän päälle saadut rahat. Sillä kruunu on annetuista metsistä ilselleen pidättänyt kaikki ne puut, jotka 1,3 m. korkeudella omat 32 cm. ja sitä suuremmat, sitäpaitsi tulee toinen puoli metsästä säästömetsäksi, joten useille taloille ei jää kuin poltto- ja hirsipuumetsää. Yli kaksikymmentä muotta on kulunut siitä, jolloin senaatti alkujaan on kuntamme tilallisille met- sämeroa mastaan lisämaata lumannut. Koko tämän pitkän ajan omat kuntam- me tilalliset hartaasti odottaneet sen suotuista päättymistä tehden toisinaan suuriakin rahallisia menoja asiaa jou- duttaakseen. Mutta nyt päätyttyään uhkaa tämä juttu miedä osan kuntam- me tilallisia mierontielle. Maltiolta omat metalliset anoneet lainaa melkain maksuksi, jonka lainan senaatti puoles- taan on myöntänyt. Sittemmin on asia jo miime kesänä mennyt ministe- rineumostoon hymäksyttämäksi, joten asian suotuisesta päättymisestä ei ole toimoa. Nyt omat metalliset käänty- neet kunnan puoleen pyynnöllä, että kunta auttaisi heitä melanmaksussa ot- tamalla kunnan yhteisellä takuulla Säästöpankkein keskuspankista lainan. Tämä pyyntö on kuntakokouksen käsi- teltämänä t. k. 22 pnä. j?ikku uutisia. — Nuorsuomalaisten perheriita jat- kuu yhä, maikka toiset puoluelehdet Wiipu- rin kokouksen jälkeen wakuutteliwat somun ja rauhan puolueeseen palautuman. Nänt- tää siltä kuin eimät sellaiset puoluepukarit kuin Jonas Castren, Heikki Renmall, Teo- dor Homen y. m., jotka potkittiin pois puolueen johdosta, jaksaisi mukisematta kär- siä tätä nöyryytystä. „Pääskyslehti" «Suo- mal. Kansa) on sisältänyt moittimia, jopa mallan jyrkästi syyttömiä kirjoituksia ko- kouksen johdosta. Toht. Z. Castren, jota m. m. on syytetty myötämielisyydestä mil- joona-asiassa, on Helsingin Sanomissa puo- lustanut kantaansa, joka, kuten tunnettu, on sama kuin suomalaisen puolueen. Jossakin hyökkäyksessä nyhjästiin Ahmamaaran Pek- kaalin, joka senjohdosta on kyhännyt tällai sessa äänilajissa käymän mastineen: „Uskokaa, hymät herrat, ..Kansalaiset" ettei mitään agitatsionia tarmita todista- maan, että se suunta, jota te edustatte, on auttamattomana mähemmistönä puoluees- samme ja olen marma, että jos te edelleen- kin jatkatte sitä puoluetta repimää ja puo lueen maltaman suurta enemmistöä kohtaan loukkaamaa kirjoitustapaa, jota te Wiipu> rin kokouksen johdosta olette tehneet, kuma- ten puolueen suuren enemmistön tahdotto miksi mälikappaleilsi, joita moidaan tnlut- taa mihin tahansa, niin Harmat riminne harmenemat. Alistukaa lojaalisesti puolue- kokouksen miittaarnaan suuntaan toimimaan puolueemme hymälsi, niin silloin käypi yh- teistoiminta jälleen mahdolliseksi Jollette tähän tahdo suostua, niin oma on syynne, että kannatuksenne mähentymistään mähe- nee". Niin että perheriita jatkuu yhä. Wanhal siteet höltyivät. Kuinka lopulta käynee? Sclmiö, joka ei todiettttc>ta kaipaa. ^iimiinerkli A. W. «arivatenkin sama kynä niekka, joka äsken u<Unmtm kahleissa kitu mat lupasi pelastaa sosialistiseen lv»pan teen» on nyt kääntynyt tutkimaan rikolli PSilUPfä Suurempi lähetys! Käsittäen: Naisten Läninkikankaita (kaikissa käytännöllisissä väreissä) Villa- ja Pumpulimusliima Yksinkertaisempia Kesä-Kappoja Kävely- ja Alushameita Naisten sekä Herrain Sadetakkia Sadeviittoja — Sateensuojia Herrain Vaatetusliikkeeseen kuuluvia esineitä HUOM.! Täydellisin valikoima Naisten asr BSP" S®" Kesä-Hattuja Parhaita <Z» Lasten Qummipalloja K Seinä-ja Kattopaperia y. m. Käärepaperia. Voipaperia. Pergaminia. Valkosta ja ruskeaa. B. B. BERGDAHLIN Kirjakaupassa, suuden syntyjä symiä. „Kansan Tahdon" perjantain numerossa on hänen tutkimuk- sensa tulos saanut ensimäisen kirjoituksen paikan. Huolestuneena kysyy A. W.: mistä rikollisuuden kasmaminen johtuu? Mikä ajaa ihmisiä rikosten tielle? Ponvariston hän tietää ratkaiseman asian mallan yksin- kertaisesti. Se kuuluu syyttämän siitä sosia- lidemokratiaa. „Tämä on järjetöntä" A. W:n mielestä. Niinkuin se onkin. Mutta A. W. mastaa mielestäni mielä yksinkertaisemmasti kysymyksiinsä. „Puute näyttää oleman ei ainoastaan omaisuus- maan lukemattomien muidenkin rikosten aiheuttaja." Ja se on selmiö ja tosiasia. „Sosialidemokratian moraalioppi on mä- hintäin kymmenen kertaa puhtaampaa kuin pormariston." Mitä yksi sen opin kynäsan- kari sanoo, sitä ei pysty kymmenenkään pormarien moraaliopin kannattaja kumoa- maan. En siis yritäkään. Köyhyys on siis aiheena markauteen, murhiin, murhapolt- töihin ja lukemattomiin muihin rikoksiin. Ken siis laiskottelee, juopottelee, tuhlailee ansionsa ja omaisuutensa ja siten saattaa itsensä puutteeseen, hän on A. W:n opin mukaan malmis ja oikeutettu astumaan rikosten tielle. Jos hänen siinä huonosti käy, jos „pormarillinen" oikeus, „pormaril- listen" lakien mukaan hänet mankilaan tuomitsee, niin syy ei ole rikkojan. Syy on tämän kapitalistisen yhteiskunnan. „Elä- misen maisto on moimakas". Harma saat- taa puutteeseen jouduttuaan tehdä irsemur- han. ..Mieluummin hyiväksyy rikoksen toi- sen omaisuutta kohtaan", kun taskut omat tyhjät ja matsa maatii osaansa. Marsinkin käy tämä helposti, kun saa hiukan miinaa nälkäiseen mahaansa. Tällaisena kuuluu sosialidemokratian moraalioppi A. W:n suusta. Se on kyllä, kuten jokainen huo- maa, koko lailla toisellainen kuin pormaris- ton manha oppi. Onko se puhtaampi kuin ponvariston. siitä lienee lupa ölla eri mieltä. Porrrrmari. — Mikkelin lääuin kuivernöörin wir- ka. Ehdokkaana Mikkelin läänin kumer- nöörinmirkaan mainitaan ömersti Feodor von Psaler, joka nykyään on piirisotilas päällikkönä Mermissä Etelä-5kaukasiassa. Ömersti von Psaler päästettiin m. 1887 Suomen kadettikoulusta määpelinä ja on siitä alkaen palmellut Venäjällä. * — (?i mitään wappukarnewaalcja tänä wuonna. Sen johdosta, että ensi mappn samalla on rukoussunnuntai ja menäläinen pääsiäinen, tulemat Turun poliisimiranonmi^ set estämään kaikellaisen karnemaaliajon sekä myöskin serpentiinien ja konsettien heit- telemisen kaupungin kaduilla sanottuna päi- mänä. Samalla tamalla tultanee menette- lemään muissakin kaupungeissa. Sitämas- toin saadaan ..mappukukkia" esteettömästi myydä koko päimän ja puistoissa saadaan soittaa ja tarjoilla mirmoitusjuomia kello 9 asti aamulla. * — Elätvissii kumissa Palokunnanta lolla on taas uusi armokas ja samalla Hu- mittama ohjelma. ..Maailman Dlnpärissä" on myös uusi humittama ohjelma. Muualta Suomesta. — Papisto. Emijärmen kirkko herran mirkaa on m. m. hakenut Kit- tilän kirkkoherra F. F. Öberq. — Iääsuhteet Pohjanlahdessa. Jäänsärkijä ..Sampo" saapui maanan- taina Maasaan, joten siellä on laima- liike alkanut. ..Kokkola" kertoo, että jääsuhteet Kokkolan Akspihlajassa omat nyt sii- hen määrään suoneet sijaa amomedelle, että sula ulottuu nyt nälkäkalliolle, maan ei aiman satamaan asti. Jää on kuitenkin siksi perään antamaa, että laimaliike moi ilman ..murtajaa" al- kaa minä päimänä tahansa. — Suomalaisen Ticdeakate mian yksityisessä kokouksessa lauan- taina ilmoitettiin henkilön, joka ei tahdo nimeänsä maimttamaksi, akate mialle lahjoittaneen :*,000 Smk. — ÄLan^ittn laötenraiskaaja. Wiime perjantaina manailtiin.UimMa tlähellä Tinkua) oleman ^oiniijoen sa han hoitaja PeNev^son, jota syytetään siitä, että hän olisi useam man miloden aikana mietoteUnt ja LEO GUNNAR! Kulta- ja Kelloseppä & Silrnälasikauppa Rovaniemellä Omassa talossa Palokunnan taloa vastapäätä. Hyvin lajiteltu varasto: kulta- ja hopeatavaroita, kelloja, kiikareita, silmä- jakilolaseja y. m. y. m. Vakaviin ja halpoihin hintoihin l Marttinen & K:ni Kirjansitomo Kauppurelnkatu Nro 26, Kelfos. Oulasvlrran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. mietellyt kasmamia tyttösiä kanssaan lumattomiin suhteisiin. On ilmi tul- lut, että 7—S tyttöstä on nykyisin hänen uhrikseen joutunut. Pettersson, joka on Ruotsin alamainen, joutunee toki rikoksistaan mastaamaan oikeu- dessa ja saanee ansaitsemansa rangais- tuksen. — Hukkuneita. Wiime maanan taita masten yöllä hukkui 3 henkilöä Lapuan tulmimaan jokeen. Nämä pa- lasimat tansseista aikoen ruuhella mir- ran yli, mutta ruuhi kaatui ja altoi- hin siinä olijat suistuimat. — Pankkien petkuttajat, jotka Helsingissä, Turussa ja Viipurissa ..puhalsimat" seteleitä kassanhoitajien nenän alta, joutuimat kiinni Helsinqis- sä. N? omat miinikauppias Joses Scha- rapom Tilsitistä ja ylioppilas Pjostr Dobrom Pietarista, juutalaisia kum- pikin. Maatalousosasto. Msttltojcii silgjtlcmcn. Wiime syksynä jäimät laihopellot yleensä suliksi ja talmen kuluessa ka- saantui paksu lumikerros niitä peittä- mään. Wanhat maanmiljelijät, kertoo ..Maamies" „Wiipuri"-lehdessä, muis- tamat sellaisiakin muosia, joilla laihot omat hymin säilyneet sulassakin maas- sa. Mutta säilyminen riippuu koko- naan kemäästä. Jos kemäällä lumi sulaa äkkiä, ei laihoilla ole mitään maaraa, maan alkamat ne, hangen alta päästyään, kasmamaan tuottaen hy- män sadon. Mutta jos lumi kemäällä pysyy kauman maassa, on maara tar- jona. Kun ilmat lämpenemät ja paksu hanki peittää mainiot, alkamat laihot maasta hohtaman lämmön maikutuk- sesta hautua, lämpö kun ei pääse haih- tumaan ilmaan eikä ilman lämpö lai- hoja elmyttämään. On siis koetettama keksiä keino maa- ran torjumiseksi. Lumen sulamista on koetettama edistää niin paljon kuin mahdollista. Kylmämällä hangen pin- nalle tuhkaa tai hiekkaa, saadaan lumi sulamaan paljon pikemmin kuin jos annetaan sen itsestään sulaa. Tätä keinoa on nyt käytettämä. Kalliiksi ei tämä tule, joten jokainen moipi sen tehdä. tiimikään on jokaisen niaanmiljeli- jän hangen sulattua tarkastettaiva lai- hopeltojansa. Wiime snksynä kasmoi- mat laihot hymin tuuheiksi. Lumen alta päästyä muodostuu tiheiden lai- homainioiden päälle usein kuori, joka es^v laihon kasmamista. Jos tällai- nen kuori laihon päälle inuodostuu, on se joko haramoimalla tai muulla tamalla särettämä. Niinikään on huomattu, että jos laiho syystä tai toisesta on hangen hlta päästyään heitto, eikä tahdo al- kaa kasivamaan, moi sen kasmua suu- ressa määrin edistää, kylmämällä lai hopellolle jotain helposti sulamaa apu lanta ainetta, esim. chilensalpietaria. Tämä lannoitusaine maikuttaa hymin nopeaan, mirkislää kärsineen laihon ja antoa sille tarpeellista ramintoa kas- mamista marten.