Tiistaina 21 p. Kesäkuuta KARJALATAR Nro 68 — 1910 ii M ja täysin valmiiksi, olon si s entistä p:<remrnin tilaisuudessa palvo lemaan arv. valokuvaus'a suosivaa yleisöä. Työ hyvää ja jou tuisaa! Huoneusto sijaitsee Nikolainkatu 20. Lähellä Lyseota. Kunnioittaen: MIMMI HILTUNEN. (K. S. 2 k. 2 s. 15 m;n.) JoensouQ Liiterilehea SBurukunnan •Mli Pelastusarmeija. ; Suuren pelastnskokouks^n tä ' nä iltana hio 8 Ilosaaren pui: j tossa johtaa ylisihteeri ja rv ITfcykjaer majuri Grönlöfin ija ojutantti Lindhia avusta taa allekirjoittanut asunnossaan ! mana - Sateen sattuessa huo Malmikatu 18 maanantaina 27 p. ! D0CSS9 - Kaikkl tervetulleita! kuluneelta kirkkovuodelta kan- kesäknufa klo 10 —l päivällä. Joensuussa 20 p. kesäk. 1910. Oskari Lavola. tekee höyrylaiva Lieksa kulku- vuoronsi yhteydessä. Laiva läh tee Joensuusta Juhannusaattona klo 2 päivä'dä ja saapuu klo 2 yöllä Kolin raitaan, niistä se heti jatkaa matkaansa Lieksat; n, Juukaan ja Nurmekseen Pa luumatkalle lähteo laiva Kolin rannasta Juhannusiltana klo l l->11 saapuen Joensuuhun noin klo 7 lauantai aamuna. Matkustajakoti ja kahvila SMIPG valokuvaaja Ahokkaan talossn Nikolainkatu N:o 28, tarjoo siis tiä ja rauhallisia huoneita m ;t- kustavaisille sekä ruokaa, kah via, teetä ja virvoitusjuomia. Kunnioituksella Hcieni Erede berg. (K. S. 1 k.) Joensuu, Savonlinna. Lappeenranta Wiipuri. 15 ?!2tfenst!ij ihöyrTl! I*« ILMARI (5 Kapteeni A. Aatoin, kulkue tänä ke.-^nH JOKXSUTT.N' i- WTIPURIN väliii:i, j,oik"'.on KiHkky lään, Vuoka!,i*n, Kiir.i>kosl.<'il->. Or« viin. Savonlinnaan. fu jrr.rUvin ja L.-.p peenrantaan. muk-.n.-s^ ott.v n ur>.- kusta vaisia ja raht:t:i?ar*->. LaiTa Htktec: Eteläiin: Joensuusta joka ti;.-tv'na klo '! a .m i». Savonlinnasta joka tiistaina ti on:.e, klo 7 itt. Lipp.ionraunasta j.Aa k«j,kivj:'iko V! 6 aaams. Puhjoisoi-a: Viipurista joka Iauvant ;ina klo '.24 aannit*. Lap; orurann.Msta joka lauvaataina licti iltijun&n tjitua. Savonlinnasta joka suntv-.ntaina klo C aatnusolia. Lähempiä ti<roja antavat herrat: Petter Parviainen & C:o JocriKau^.ört. Otto Kaisi a, E. Manner, Savonlinns». > iipunssi Ahkera ja kunnollinen tyttö, joka myös osaa hoitaa lehmän saapi nyt heti hyvän palvelus paikan. Kirjaorote : Joensuu Haapavirran kanava, i: 1 k.> Oppiwelwollisuus- laki. Joensuu - Xoli—Lieksa—juike —Nurmes. Satte stajaliöy rv laiT a „K 0 L l". Kxptoi-r.k M. M a t t i 1 a, Ij ii .tr-. ; PohJoisGen: Joensuusta joka maantnnai ja f<rj.a - tai klo 7 ilt;iö. Lieksasta ei enr-o» klo s tlist. ja l?-.u vant. aam. Jaua*tä ei fan; en klo 11 tii.-,t. ja laa van t. aam. Etelään: HvMeksesta j->ka snnaunr. klol pViv. ja k f skiv. kl > 6 ilt. JnUHStj ai onnen kl.) 4 s nnuntai-ilt. j;i k!o 2 tf.rst. a-»m. Lieksasta «i enm>n klo 7 sunnuntai ilt ja klo 6 torat. aam. Kolin lai;ur;sti ei ennen klo 9 tun- nuntäl-ilt. ja 8 torstai aain. Joensoasti XaiUianiäbtrei:, : inhana-, t. vuorolla. Lähemmin ilin ittau Petter Parviainen &: C:o ..H Joensuu, Savonlinna, Lappeenranta VViipuri ja Pietari. Nopeakulkuinen Hoyrjiaiva „SAMFÖ" Kapteeni K. T. II ä g g 1 u n d, kulkee tänä kesän*. Joensuun ja Pie tarln välillä, poiketen paitsi ylempän* mainituissa paikoissa, myöskin Vucka- laan, Enonkoskelle, Oraviin, Puuma laan ja Koivistolle, mukaansa ottaen matkustavaiBia ja rahtitavaraa. Laira 18htoe: £ t e i « ä n : Jnei-tsaila joka Tiintiina Klo 10 iltaa äavOEiiaJtartä joka Ksskiviikko ii klo 12 piir. LappxcnraBfiasU joka Tomuina !< I!o /2o aamua. Viipuritta n n n ti Ulaa. Pohjoisten: f ielsrUVa joka L»uvantai«<t ki« 4 ViipttMUi joka Sm ii (u(i-.*Uia klo ',i I aam. Lapp«earuiiasia .joka Sunnuntaina in -ti litajanan tuitui. 8»VSN..S»«!» j M-.*..solina kv!:o 6 suini. Lfthoajpi* tietoja antavat herrat: Petier Parviainen L C:o Joensuussa. Manner & Kurki Wiipurissa. llj. Höckert Pie ta risaa. teinein uiistä sisällisiä uudis tuksia tarkoittamista suunnitclmis ta , jotka eduskunnan äsken päät tiineellä istuntokaudella tutuvat loppuun käsitellyiksi , on epäileinät ta oppiivelmollisuuslali . Cyy fii Heu ettei tämä kamvas kantaiva lakiehdotus miime aikoina ole jul kisnudessa tullut inonipuoliseutman ja yksityiskohtaiseminan lesluste - iun alaiseksi , luin initä on tapah tiimit , on epäilemättä se , että suurmaltiollinen kysymys nykyään maassamme umruii kaiken huomi on , niin että tärkeätkiu sisäiset ast . at sen rinnalla tällä hetkellä ka - dottamat miltei kaiken merkityksen Marinana saanee pitää , että pu - heenalain . cn suuri resonnikysymys toisissa oloissa olisi herättänyt mitä suurinta huomiota ja että se sitä ansaitsee . Nyt päätetty oppiivelmollisims laki sisältää pääasiallisesti seuraa maa . lasten oppiwelwollisuus syyslu kukaudeu alusta sinä kalenteriivuon - na , jonka kuluessa lapsi täyttää seitsemän » vuotta ja päättyy ke - ivätlukukauden loppuun sinä wuon - na , jonka kuluessa hän täyttää kolmetoista muotta , käsittäen siis «> » vuoden ajau . Kaupungissa asu - iva lapsi on tämän lisäksi oppi - ivelioollinen yhden ivuoden , jolloin sille annetaan jatko - opetusta . Oppiwelwollisuus tarkoittaa sen tieto - ja taitomäärän saamutla - mistä , joka kansakoulussa anne - taan uskonnossa , äidinkielessä ja sen kirjoittamisessa , maantiedossa , historiassa , laskennossa ja mit - tausopissa , luonnontiedossa sekä kansakoulussa opetettamissa harjoi - tusaineissa . Oppiivelivollisuuden täyttämiseksi on lapsi , ellei hän saa wastaawaa opetusta muussa koulussa tai kotona , pantaiva kan - salouluun , jossa hän on welwol - linen nauttimaan edellä mainittu jen aineiden opetusta . Ä Jokaisessa kunnassa tulee olla riittäimä määrä kansakouluja niin sijoitettuna , ettei lapsille yleensä ole kodistaan oman piirinsä kaii - sakoulussa enemmän matkaa kuin ö kilometriä . Niissä kunnissa - yhteensä M, joista 2 Miipuriin läänissä , 2 Kuopion läänissä , 1 Ä> aasan läänissä ja 2.', Oulun läänissä — joiden keskimääräinen asukasluku neliömetriä kohti ei nouse kolmeen , jää kansakoulujen perustaminen kunnan harkinnasta riippumaksi , paitsi milloin jossakin piirissä kouluunpamarvaksi ivapaa - ehloisesti ilmoitetaan mähintäin se alempana mainittu mää .a lap - sia , joka asetuksen mukaan ivel - ivoittaa koulun perustamiseen . Koulumuotoja on kolme : ylem - pi kansakoulu , alempi kansakoulu ja laajennettu kansakoulu . Täy - dellisessä kansakoulussa on kuusi muosiluoklaa , joista kaksi alinta muodostaa alemman ja ueljä ylem - män kansakoulun . Laajennetussa alemmassa kansakoulussa on myös - kin kuusi muosiluoklaa . Alempi kansakoulu on aiua kiinteä . Sen oppiaika on 30 miikkoa muodessa . Alempi kansakoulu on joko kiinteä tai kiertämä . Kiertämänä se toi - mii kahdessa paikassa koulupiirin sisällä . Alemman kansakoulun op - piaika on 18—36 miikkoa ivuodessa . Alemmällä ja alemmalla kansa - koululla on kummallakin eri opet - tajansa . Laajempi alempi kansa - koulu on aina kiinteä , sen wuo - tuinen oppiaika on mähintään miikkoa ivuodessa . .^ Koulupiirissä , jossa ylempään kansakouluun pantannen lasten luku nousee mähintään 30> neen , tulee olla ylempi kansakoulu , sekä jos alempaan kansakouluun pan - taivien lasten luku nousee mähin - 5: een , siihen liittymä kiinteä tai kiertämä alempi kansakoulu . Jos ylempään kansakouluun pantamien lasten lukumäärä on 30 pienem - pi , eikä kunta mapaaehtoisesti ole piiriin perustanut täydellistä kiin - teää , tai kiinteää ylempää ja kier - täivää alempaa kansakoulua , an - netaan opetusta laajennetussa alem massa kansakoulussa . Atissä ylem - pään ja alempaan kansakouluun pantamien lasten yhteenlaskettu lukumäärä on lOmtä, tai alem paan kansakouluun pantamien las- ten lukumäärä "että pienempi, ei kunta kuitenkaan ole melivollinen niille kustantamaan opetusta hei- dän omassa piirissään, maan amustakoon niiden koulunkäyntiä jonkun muun piirin kansakoulussa. Äiissä koulumatkojen pituuden tai maikeuden takia katsotaan mält- täniättömäksi saattaa nuorempia ja heikompia lapsia kouluun tai majoittaa heitä koulun läheisyy- teen, ottakoon kunta harkintansa mukaan osaa manhemmilta tästä joutumiin kustannuksiin. Jos m at- ka lähimpään kansakouluun on kilometriä pitempi, tulee kunnan ottaa ojaa saatlamis- ja majoit- tamiskustanmiksiin lapsien ikään katsomatta. Marattomille lapsille tulee kunnan muillakin kuin edel- lämainituilla kamoin antaa siksi riittämää amustusta, että heidän koulunkäyntinsä tulee mahdolliseksi. Jokainen maalaiskunta on wel- ivollinen niin järjestäniään kansa- kouluopetuksen alueellansa, että se oppimelmollisuusasetuksen mukaan on täytäntöön pantu IS ivuoden kuluessa sanotun asetuksen moi- maan astumisesta. tin esityksen johdosta sumainnut käskeä armossa . että Suomen magneettista kar - tottamista marten on Suomen meteroloogisen keskuslaitoksen me - nosääutööu muosittain , lOmuoden kuluessa tai siinä tapauksessa , että sanottua karkotusta ei ennätettäisi mainitussa ajassa suorittaa lop - puun , pitemmäksi ajaksi , korkein - Yleisiä uutisia. Esittelyt koi'keimii!iiösa pairacsa. Tilattoman m ä e s t o n lainarahasto. H. M. Keisari on kesäk . 1 14 pnä alam . esittelyssä armossa sumainnut sallia , että tänämuon - na käytetään tilattoman mäeston lainarahastosta < s , 5oo mk . pien tilallisten stipendeiksi ja opinto - marten Suomessa . U l i o p p i l a s k u n a n k i r - jasto . H. M. Keisari on sumainnut armossa periaatteessa suostua siihen , että yleisistä maroista myönnetään ö,000 mkn määrä - raha yliopiston ylioppilaskunnan kirjastolle sekä arin . makuuttanut senaatin ottamaan määrärahan ivuoden 1911 menosääntöehdotuk - seen , jos se maltionrahaston ti - laan nähden katsotaan mahdolli - seksi . Metsänhoitoyhdistyksen a musta min e n . H. M. Keisari on senaatin esi - ykscn johdosta sumainnut arin . allia , että ensi tuleman ivuoden nenosääntöön otetaan , jos mal - tionmarat sen sallimat , 11,000 mkn määräraha annettamaksi uomen metsänhoitoyhdistyksen toiminnan aivustamiseksi . Koulut. H. M. Keisari on nähnyt hy mätsi armossa sallia , että O u - u u s u o m a l . yksityiselle yhteiskoululle myönnetään ylimääräistä apurahaa 1ö,ö00 markkaa . H. Ä!. Keisari on nähnyt hy - matsi armossa periaatteessa suos - tua senaatin esitykseen , että R a a - he n alkeiskoululle saadaan Äupunginmaltuuston maksutta tarjoomalle tonttimaalle rakentaa oma talo , kun muosirahasääntöä aadittaessa marojen hamaitaan iihen riittämän , sillä ehdolla , että tähän tarkotukseen tarmittamasta 241,000 mkn määrärahasta ote - taan ensi muonna 100,000 mkn ylimääräinen määräraha tulo - ja menoarmioon , sekä loput , 141,000 mk . sitä seuraaman muoden me - nosääntöön . H. M. 5ieisari on nähnyt hy - mäksi arin . sallia , että Hämeen- ' i n n a it ruotsalaisen y h - e i s k o u l u n kolmen jatkoluo - Äii ylläpitämistä marten myon - netään 2,000 mk . luokkaa kohti , rai , kun 3: s luokka oli toiminut yyslukukauden alusta , yhteensä 5,000 mk . Raahen suo mal . yhteis - oululle myönnetään rin - nakkaisosaston neljän luokan yllä - zitämiseksi 2,500 mk . ja Kris - t i i n a n k a u p u n g i n r u o t s . yhteiskoulun kolmen ylim - män luokan ylläpitämistä mar - 2,000 mk . kutakin luokkaa kohti . Teollisuuskoulujen uu- distaminen. H. At . Keisari on esitettäessä enaatin esitystä , joka koskee Suo - men teollisuuskoulujen uudistusta, armossa sumaiuuut sallia senaa - tin H. K. M: nsa tarkastettamaksi a mahmistettamaksi alistaa esi - yksen arm . asetukseksi , jotka sisäl - tämät teollisuuskoulujen säännöt ' eka Tampereen teknillisen opis - on säännöt , niin myös ehdotuk - en teollisuuskoulujen ja Tampe - reen teknillisen opiston muosiraha - ' äännöksi sekä tehdä ne muut eh - dotukset , jotka kyseessä olema uu - distus ehkä aiheuttaa sillä eh - dolla että , jos H. K. Mnisa peri - aatteessa hyiväksyy mainitut eh - dot ja esitykset , ehdotettujen toi - menpiteitten toteuttaminen moitai - in jättää riippumaksi käytettä - minä olemista maltiomaroista muosirahasääntöä m. 1911 laa - dittaessa . Tuleman tilan ositta- minen. H. M. Keisari on armossa suos - tuitut senaatin esitykseen , että Tu - leman talosta saadaan erottaa neljä pienempää maar . miljelysti - laa ja 40 palstatilaa tilattomille luomutettamiksi ja myöskin sopi - ma pienempi ala menäläisen kansa - koulun tonttimaan laajentamiseksi taan 15 muodeksi , otettama muo - , sekä 16,3c-., hehtaaria luterilaisen tuinen l£,t)0(> mkn rajaton siirto - j papin asuntotilaksi seuraamilla ; naismääräraha - sekä ' ehdoilla , nim . että loput taloni , että mainitun työn suorittami - alueista pysytetään kruunun oma -! tarmittaivien huoneitten os - ,na käytettämäkst metsänhoitoa i toa marten asetetaan heti -4,000 ! marten satama-alueikst, lastaus- ja Z *nt'n suuruinen kertakaikkiaan niäa- 1 marastopaikoiksi sekä muihin ylei-,^äraha sanotun laitoksen käytteitä- siin tarpeisiin ja niuokralle annet- ; ninffi; kuin myös tamiksi asuntotonteiksi, ja että! eitä kormaus töitten aiheutta- tilattomille aiotut itsenäiset pien-! kiista mirkamatkoista on myöu- tilat ja palstatilat saadaan tilat- "Ottama yleisen nienosäännon 14 tornille luomuttaa joko täydelli-' pääluokan 2 lunnin 1 kohdassa sellä omistusoikeudella tahi tur-' olemasta niäärärahasta sellaisia matulla , perinnöllisellä hallinto -! matkakustannuksia marten , joita ei oikeudella , sekä että mikäli tulee 'ole otettu erinäisten mirastojen myynti kysymykseen pientilani hin - • henkilöiden niatkakustanimsten ta , joille olisi laskettama 4 pro - - määrärahoihin , saaden hamainto - sentin muotuinen korko , kuolete-! töitten johtaja kormausta öninen , taan muotuismaksulla 28 muoden i hamaintojeil tekijä 7mnen ja ha - kuluessa ja pientilain haltijain mamtojentekijän apulainen 10: nnen korjattama tikain osuus Tuleinan \ luokan mukaan ivoimassa olemaa talon osttuskustannuksista 10 muo -, niatkakustannussääntöä . den kuluessa 1/10 osa muodessa ; . Samalla on H. M. Keisari arm . 2) että senaatti maltuutetaan . sumainnut maltuuttaa senaatin asianhaarojen mukaan määrää -^ ryhtymään niihin toimenpiteisiin , maän talosta muodostamien pien- j uiitkä moimat aiheutua H. Mnisa tilojen hinnat ja muut luomutus -: armollisista määräyksistä asiassa , ehdot ja ryhtymään talon käyt --! töön nähden tarpeellisiin toimen -! piteisiin sekä antamaan tässä suh - Marojen osottaminc » siwiötys - teessä tarmittamia määräyksiä . tarkotuksiin . Tenaatiu lansuiiro edttSkttn- na» tvastaukfc^ta ar«i. esitykseei». Senaatti on nyttemmin antanut Tullilaitos. iaiitciu ohessa on H. K. At. » nähnyt hymäksi arm . huomauttaa z että Tuleman talon tiluksia tilat -1 j toinille jaettaessa on ennen kaik -Z ^ lea tyydytettämä paikallisen asu -! i janiiston maatarmetta , nim . kreik -! kalais - katolisten karjalaisten , jotka ! muodostamat pääosan mäestöä lausuntonsa eduskunnan mastauk - Salmin pitäjässä , jonka rajojen sen johdosta arm . esitykseen , kos - mainittu talo on . ^kema marojen osottamista kansa - ^ koululaitosta ja erinäisiä simistys - ' tarkotuksia marten . | Senaatti ehdottaa , että suos - H. M. Keisari alam . esiteltäessä tuntarahastolle toukok . 12 25 pnä senaatin alistusta on sumainnut ! arin. mahmistetuu tulo - ja arm . määrätä , että tullilaitoksen Z menoarmion mukaan mainitusta henkilökunnan lisäämiseksi tuleman! ^liastosta suoritettaisiin m. 1910 muoden purjehduskautena Suomen > seuraamat määrärahat : maltion maroista maksetaan 85,000' apumakiuilst kaupunkien kansa - - koululaitokselle , armiomääräraha 1,200,000 ml; ! apumaksuiksi maalaiskansakoulu - ^jen ' vakinaisille opettajille opetta - i jattarille , armiomääräraha 3 milj . H. M. Keisari on arm . hymäk-j'^'^ synyt senaatin esityksen siitä , että \ apnmaksnitii opettajain ja opet - m. 1910 saataisiin käyttää 30,000 tajaltarien pa ! lkaami ; eksi yleistä ink . talouskoulujen ja kurssien yllä -! nmskäsityvnopetusta marten , ar - pitämiseksi sekä että senaatti <>0,<h)0 mk .; tuutettaisiin , jos maltion marat ' määraraha palkankorotulsiin sen sallimat , tuleman ivuoden tulo-- kansakoulujen Varsinaisille opetta - ja menoarmiota laadittaessa otta-^lle, armiomääräraha 930.000 maan siihen tämän määrärahan , i '-"l-! | määräraha sairaiden opettajain Metsämaiden osto. jJLTSoo^n?' mädvärc ^ a H. M. Keisari on sumainnut !. kaupunkien kama - arm . maltuuttaa senaatin edelleen ! kouluien elakelaitot ^ lle , arm . maa - 5 muoden aikana , kun sopimia ti=! mraI > a niL: mk. Talouskoulujen ja kurs- sien ylläpito. Siperiaan lähetettyjen suoma- laisten armahtaminen. Kenraalikumernööri on maati - nut senaatin lausuntoa eduskun - nan m. 1909 tekemästä anomur - scsta Siperiaan lähetettyjen Suo - inen kansalaisten armahduksesta ja heidän palauttamisestaan koti - maahan maltion kustannuksella . Suomen kysymys waltaknn- nanneulvostossn. Atikäli N. Wrcmja ilmoittaa, tulee yleismaltakunnattinen laki ehdotus käsiteltäinäksi neuivoStos- sa tänään tiistaina. Esittelijänä tulemat olemaan ?eutrich ja Borodkin. Zlr»»o!linen kiitos ent. luotsi- pääiiikvile Zjömauilie . Tarkastettuaan Tsarskoje Sclos- sa hydro- ja kartografisia töitä, on H. M. Keisari sumainnut lau sua armollisen kiitoksen m. m. Suomen entiselle luotsipäällikolle, kenraaliluutnantti Sjömanille. Joensuusta ja "•^itienoolta. \(\ laisuuksia sattuu , ostamaan yksi --- .,... tyisten omistamia metsämaita ,^?., opettaiattane » a . vustamijeku määräraha sairaitten opettajain etupäässä Uudenmaan , Turun ja Porin , Hämeen , Mikkelin ja Waa - san lääneissä , ja tätä tarkoitusta marten ottamaan menoarmiota laa - dittaessa siihen 350,000 mk . n muo - tuisen määrärahan , jos maltio - marain tila sen sallii . Aliopiston kirjasto . H. M. Keisari on sumainnut arm . hymäksyä senaatin esityksen siitä , että määräraha ylimääräis - ten apulaisten palkkaamiseksi ylio - piston yleiseen kirjastoon korotet - täisiin 0,000 mksta 10,000 mkaan ja oikeutetaan senaatti m: n 1911 menosääntöä laadittaessa otta - maan siihen tämän määrärahan , jos se maltionrahaston tilaan kat - soen on mahdollista . Zliopiston kasmipatoloo - gin en laboratorio . H. M. Keisari on sumainnut arm . periaatteessa sallia , ettäylei - sistä maroista saadaan käyttää kerta kaikkiaan 14,000 mkn mää - räraha kasmipatoloogisen labora - torion perustamista marten yli - opistoon kuin myös 1,500 mk . muosittain sanotun laboratorion ylläpitoon sekä 2,400 mk . muosit - tain huoneuston muokraamiseksi laboratoriota marten sekä osaksi myös metsätieteellisiä opetuksia marten , sekä sumainnut senaatin arm . oikeuttaa m: n 1911 meno - sääntöön ottamaan nämä raha - määrät, jos se maltion rahatilaan katsoen on mahdollista . Erään maantien raken - taminen . H. M. Keisari on sumainnut arm . käskeä , että maantien raken - tamista marten Wiipurin läänin rajalta Kaitojärmen kylään , sijait - sema Suojärmen pitäjässä, mal - tiorahaston maroista maksetaan 63,000 mk . ja on tämä rahamäärä otettama maan ylimääräisten me - nojen joukkoon . Samalla on H. M. Keisari su - mainnut arm . oikeuttaa senaatin siinä tapauksessa , että mainittua ietä marten tarmittaman maan pakkolunastus nousee yli 25,000 mkn , sanotuista maroista, teke - mättä asiasta uutta alam. alis- tusta , suorittamaan mahdollisen lisämäärärahan . Magneettinen kartatta - minen. H. M. Keisari on alam. senaa- 80,000 mk .; määräraha kirjastoja marten maalaiskansakoulujen sekä pikku - ja kiertokoulujen opettajille ja opet - tajattarille , armiomääräraha 30 tuh . mk .; maalaiskansakoulujen jatkokurs seja marten 54,000 mk .; määräraha stipendeiksi kuunte - kua ja opintomatkoja marten 21 tuh . mk .; määräraha hamainlomälineiden y . m . opetusmälineiden hanklinu - seksi maalaiskansakouluihin ja kan - kanopistoihin , rajaton siirtomäärä - raha , 160 tuh . mk .; määräraha yliopistollisten jtit - kokurssien toimeenpanemiseksi kan - sakoulunopettajille ja - opettajatta rille , rajatoii siirtomääräraha 60 tuh . mk .; apumaksu koulutarpeiden ostoon maalaiskansakoulujen oppilaille , armiomääräraha 200,000 mk .; määräraha kansanopistojen a - mustamiseksi ja apurahoiksi opis tojen mähäivaraisille oppilaille , rajaton siirtomääräraha 250,000 mk . Lausunnossaan senaatti alistaa , että se saisi luman tämän ivuoden menosääntöä laatiessa ottaa har - kittamakseen , myöntääkö maltioiva - rain tila muitten eduskunnassa ehdotettujen määrärahain suoritta misen ja ottaa ne menosääntöön , jos maltion marat sen sallimat . Warojc» hankkiminen niihin tarpeisiin, joihin ftiakinaiset maltion tulot eimiit riitä. Hänen Majesteettinsa Keisari on alamaisessa esittelyssä kesäkuun 14 pnä nähnyt hymäksi jättää huomioonottamatta senaatin esi - tyksen siitä , että Suomen tänä muonna kokoontumille lakimääräi - sille maltiopäimille jätettäisiin se - naatin laatima selittämä kirjelmä , koskema sitä menojen laskelmaa , joka on liitetty armolliseen esityk - seen marojen hankkimiseksi m. 1911 niihin tarpeisiin , joihin maltion makituiset tulot eimät riitä . Myöskin on Hänen Atajesteet - tinsa Keisari nähnyt hymäksi se - littää , että Suomen nyt koolla olemien lakimääräisten maltiopäi - mäin esitys siitä , että eduskun - nalle miipymättä jätettäisiin ar - mollinen esitys marojen hankkimi - sesta niihin tarpeisiin , joihin mal - tion makituiset tulot eimät riitä , ou jätetty huomioon ottamalta katsoen siihen , että jo on armossa käsketty jättää maltiopäimille ky - symyksessä olema esitys . Mielisairashoidon jär< jeMmmcn. 5l«spion päätti» 5»ttwernSörin Lausiinto. Kuopion läänin kumernoöri on nyi temmiii antanut lausuntonsa mieli - sairashoidon järjestämistä marten 2/ p : nä helmikuuta 1905 asetetun komitean mietinnöstä N: o 1, joka koskee marsinaisten mielisairasten hoitoa maassamme . Lausunnossa on kumernoöri niie - lipiteenään puheena olemasta mie - tinnöslä esiintuonut , että se on mal - mistettu sangen suurella huolella ja perinpohjaisesti '. valaisee käsitte - lynalaista kysymystä sekä sisältää laajasuuntaisen ja seikkaperäisen ehdotuksen mielisairashoidon uu - destansa järjestämisestä Suomes sa . Kumernööri lausuu , että mie - tintö o > i osunut oikeaan siinä , että mietinnössä on ehdotettu mielisai - rashoito eri haaroineen säädet - tämäksi maltion huolenpidon alaiseksi ja sen kustannettamaksi , jättämällä kuitenkin isomniille kau punkikunnille tilaisuuden omilla Maroillansa kustantaa mielisairaa - lansa , jotka olisimat maltion mi - ranomaisten malmonnan alaisia . Komitean esittämistä syistä ei ku - mernöörikään katsoisi suotamaksi että kuntain kustannuksella yleen - sä perustettaisiin ja toimessa pi - dettäisiin pienempiä mielisairas - laitoksia . Mitä erittäinkin tulee mielisairasten hoitamiseen mai - maistalojen yhteydessä , olisi tämä hoitojärjestys hyljättämä tarkoi tustaan aiman mastaamattomana , josta seikasta kumernööri puoles - taan on tullut makuutetuksi tao kastaessaan mielisairasten hoitoa Kuopion läänin kuntain maimais - taloissa . Tahtomalta rumeta yksityiskoh - taisemmin lausumaan ajatustaan puheenaolemasta mietinnöstä koko - naisuudessaan , pyytää kumernööri täydellisesti yhtyä komitean ehdo - tukseen , että Joeitsuun kaupunkiin tahi sen miereen perustettaisiin keskuslaitos mielisairaita marten . Komitean tämän ehdotuksen tueksi esittämät seikat ja asianhaarat omat siksi pätemät ja lukuisat , että ne täysin todistamat sanotun keskus - laitoksen mälttämättöinyyden . Sa - moiii kannattaa kumernööri läm pimästi ehdotusta ZNumanniemen keskuslaitoksen laajentamisesta . Na - kennusajan suhteen kumernööri kui - tentin poikkeaa komitean ehdotuk - sesta siten , että hän puolestaan esittää ensin rakennettamatsi Joen- suuii keskuslaitokseli ja sitten muo - rostansa laajennettaivaksi Niuiva - niemen keskuslaitosta . Kun ottaa huomioon — lausuu kumernööri — Pohjois - Karjalan eristetyn ase man ja pitkät matkat sieltä nyky - ään toimimiin mielisairaslaitoksiin , niin täytyy ehdottomasti tulla sii - heu loppupäätökseen , että uusi mielisairasten parannus - ja hoito - laitos sanottua maakunnan osaa marten olisi rakennettama mitä pikemmiten ja ennemmin kuin mi - hin onnellisimpiin seutuihin , joissa jo löytyy olemassa jonkunlaisia julkisia laitoksia mielisairaita mar - ten . Akielenmikaisten mankien ja yh - teiskunnalle määrällisten mielisai - rasten hoito maatisi kumernöörin mielestä myös kiireellistä uudes - tansa järjestämistä , sillä esim . Kuopion läänissä on asiantila tässä suhteessa perin malitetta - ivalla kannalla , kun ahtaassa lää - ninmankilassa on säilytettämä usei - ta mielemvikaisia mankeja pitkät ajat , usein muosi ja sen ajan yli - kin odottamassa muoroansa pääs - täisensä mielisairaslaitokseen . Ku - mernööri yhtyy komitean tässä kohdin tekemiiii ehdotuksiin . Mitä tulee komitean laatimiin ehdotuksiin asetukseksi mielisairas - ten hoidosta ynnä muihin ehdo - luksiin järjestys - ja ohjesäännöiksi , lausuu kumernööri mielipiteenään , että ne hänestä näyttämät tarkoi - tukseumukaisilta . Aijottu unkarilaisten laulajain wierailu. Matkahanke peruutettu. Unkarin ylioppilaslaulajat omat Suonieii ylioppilaskunnan laula - jille lähettäneet suomenkielisen kir - jeen , joka lopullisesti marmentaa sähkösanomatiedon , että heidän matkansa Suomeen jää sikseen . He pyytämät kohteliaasti anteeksi sitä, että omat aiheuttaneet suo- malaisille turhia maimoja ja kiit - täivät niistä suurista malmiStuk- sista, joihin täällä on ryhdytty heidän ivastaanottamiseksee». „viyt n:ekin tiedämme, että ineittä on inetjeskansa, joka muistaa meitä", lausumat he niistä puhuessaan. Matkan peruuttamisen syistä ei kirjeessä tarkemmin tehdä selkoa. Menä ^semmoisena mainitaan km- tentin se, ettei maltio myöntänyt heille matka-cnvustusta. Lähettäen rakkaimmat teriveh - dyksensä suomataisiUe siskoille ja meljille laulajat lupaamat mar - masti tulla ensi muonna ja sa - uomat jo nyt rupeamansa sitä mat - kaansa ' malmistamaan . Hcttkimakuutusosakeyisiiö „Salama" Koska o., lemitetty huhuja ^ että Henkimakuutu ^ osakeyhtiö „ ^^la- inan " perustamMvuuhat olisimat muka kokonaan raueuineet sikseen , niin pyydämme yleisölle huomaut - ^ taa että mainituissa huhuissa ei ole minkäänlaista perää , maan päin mastoin nyt kun senaatti on .. Salaman " yhtiöjärjestyksen mah - mistanut , niin pidetään t. k . 30 p. Helsingissä kokous , jossa yhtiön toiminnan alkamisesta tarkemmin määrätään . saa' C3& » m* zs* £3 ä Perlienutisia. Amioliittoon mihittiin Turussa morsiamen kodissa toissa maanan taina lehtori , tohtori O. I. B r u m - mer ja Turun suomal . tyttökou - • lun opettajatar neiti Elsa At ä - k i n e n . Kihlauksensa omat julkaisseet neiti Lyyli Kankaanrinta Rääkkylästä ja rautatieumirkamies Aari Judin Joensuusta . Miime sunnuntaina Ziurmek - sessa kuulutettiin amioliittoon pan - kinjohtaja I. Pitkäsen tytär yli - oppilas Sirkku Pitkänen Nurmisesta ja pankinjohtaja Heikki Ignatius Pielisjär - meltä . Ruomedellä mihittiin tk . 15 p. amioliittoon neiti Anna Liisa Ritarsalo ja miulutaiteilija Eino Raitio . Sää sss I AS ■SS" SN zZT ess SS SS Sen maamiesopintoretken oh- jelma, mikä Pohj .- Karjalan maanmilje - lysseuraii matka - amustuksella pan - naan toimeen Koumolan karja - näyttelyyn y . m . tulee olemaan seuraama : Keskimiikkona 2 9 pnä t . k . kokoontumat osanottajat ( sekä miehet että naiset ) Joensuun ase - malle miimeistään klo puoli 11 ap . ja ilmoittautumat siellä retki - kuntien johtajille , konsulentti R. Ruhaselle ja ( naiset ) karjakko E. Korhoselle . Ne retkeilijät , jotka asumat eteläpuolella Joensuuta , moimat lähimmältä asemaltaan tai pysäkiltään nousta samaan . Joensuusta klo 10,45 lähtemään , postijunaan , kun maan junassa sitte ilmoittautumat retkien johta - jille . — Koumolaau tullaan seu - raamaua yönä joko klo 1,49 tai SS3 3,06. Uösijoja on tilattu Koumolasta . Koumolassa miipymät maamies- ^ retkeilijät koko sen , tk . 3 0: nen , päimän ja seuraamaan päimään , ( h e i n ä k . 1: s e e n ) k l o 3,5 0 ip ., jolloin lähdetään junalla Lappeen - rantaan . Sinne saamutaan klo li ,40 illalla ja ollaan siellä yötä neiti E. Kokiii raittiusramintolassa . — Seuraamana päimänä (2 p. heinä k .) tehdään kämelyretki 3 km . L: rannan kaupungista sijait - semaan I. Luukkaan ' taloon lä - hellä Lauritsalaa . Toiset 2 pikku - taloa , joista retkeilijöille on ilnioi - tettu , kuulumatkin oleman siksi pit - kän matkan päässä L: rannasta , että niissä käyminen tulee liian kalliiksi . Lappeenrannasta pääs - tään lähtemään Jlmari - laimassa seii päimän ( lauantain ) illalla klo 6,30. S2- jgas '■m ^3* B u A- < S» zn Kuu sun nuntaia aniun a (3 p .) on saamuttu Samonlinnaan . moidaan loppuosa matkasta jär jestää sen mukaan kuin „ saki " päättää . Mutta moidaan myös menetellä seuraamalla tamalla : S: liimasta lähdetään ensimäi - sessä Punkaharjulle lähtemässä ( esim . .. Saivonranta "- nimisessä ) laimassa ja poistua siitä Moijin h mv in laiturilla . Taloon tultua autaa isännöitsijä oppaan , joka johtaa retkeilijöitä homin 3: een ete - mimpään torppaan . Jossaiii niistä ollaan yötä ja 1 p : än aamulla päästään junalla joko Silmolan ( klo 7,09) tai Kuleuuoisten ( klo ,33) asemalta Punkaharjulle ( jos ei tahdota kulkea jalan noin 6 km . ja poiketa Tuunaansaaren ho - missä , joka kyllä maksaa maiman ). Punkaharju , 6 km . pitkä , moidaan marssia päästä päähän jo Pun - kasalmelle tultua päästään parilla meneellä , joita on tilattu , Turtian - niemelle . Kun siellä on ne 3 saha - yhtiöitten pikkutilaa (.. siirtolaa ") opittu , niin pääsee kukin lähte mään suorinta tietään kotiin . Mitä matkakustannuksiin tulee , Niili muuta marniaa ei tietysti niistä moi ilmoittaa kuin pilettien hinnat . Rantatiematka Joensuu — Koumola— Lappeenranta , III luo- vi SO C/2 v- so ta < £3 S SO O S £ SS*