Torstaina 23 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 69 — 1910 $&.■* ' <**., M Kaiholla ilmoitan että rakas vaimoni Maria Tanskanen, | o. s. Abrahamson, kovia tuskia kärsittyään vaipui kuolon uneen Joensuussa 21 p. kesäk. 1910, klo 10,45 niin. ip. 35 vuoden 7 pv. vanhana. Su- ^ ruksi minulle, ijiikkiiillc van- g hemmille, 3 veljelle, apille, ano pille ja muille sukulaisille, ys täville ja tuttaville. Uno Tanskanen. Hymy hyytyi, silmä sammui Pois kulki kultainen elämä ... Kutsu kuului, — rauha saapui Siihen Maijuni väsähti. tssa: Aino Blomqvist Vilho Väisäiä Joensuu 2? 7e 10. (K. S. 1 k.) Joosscnn LiilerilM kuluneelta kirkkovuodelta kan taa allekirjoittanut asunnossaan Malmikatu 18 maanantaina 27 p. kesäkuuta klo 10—1 päivällä. Joensuussa 20 p. kesSk. 1910. Oskari Lavola. johdosta Ristinpobjasta Liperiin ei höyrylaiva „L i p 2 r i" käy perjantaina t. k. 24 p. kulku vuorollaan Joensuussa. Eduskunuan päättä mät muutokset ulos ottolakiin. Wiime istuntokaudella ei Edus- kuilnan loppnnnsuoriktamia mar- sinaisia lainsäädäiltö-asioita kerty- nyt paljoakaan. Hallitsijan esityö kyytitoimen uudestajärjestämises- tä,jokaasiajoaikasemminkinonwal- tiopäimillä ollut eri kertoja käsi- teltämänä, on niihin luettama. Tärkeätä yhteiskuntaelämän pnol- ta koskema oppimelmollisuuslaki sekä siihen liittymät asetusehdotuk- set kansakoululaitoksen kustannuk- sista ja oikeudesta mapautukseen uskonnonopetuksesta saatiin niini- kään lopullisesti käsitellyiksi. Alei- sen lain alaan kuulumista kysy- myksistä tuli ratkaistuksi main muutokset erinäisiin perunkirjoitus- ta koskemiin lainsäännöksiin, jotka nekin saamat marsinaisen merkityk- sensä ivasta sitten kun hallituksen puolelta malmistettu laki perinnön merottamisesta on tullut Edus- kunnassa hymäksytyksi, sekä sitä paitsi ednskuntaesityksen johdosta päätetyt muutokset moimassaole- maan ulosottolakiin. — Viimeksi mainitut kohdistumat siksi lähei- sesti yleisiin melkasuhteisiin kansa- laisten kesken, että niistä sietänee tässä hiukan laajemminkin mai nita. Muutokset tarkoittamat sen oi- keuden laajentamista, joka metalli- sella on ulosmittauksesta erottaa pienempi määrä omaisuuttaan. Onhan tunnettu että kun me- kallisen pesä joutuu ulosmittauk- sen eli n. k. ryöstönalaiseksi ei me- kallista silti riistetä aiman puille paljaille. Jo inhimillisyyssyistä ei ole pidetty someliaana ulottaa melkojan oikeutta maksun saaini- seen niin pitkältä, että melalliselle ei ulosmittauksen jälleen jäisi mi- tään toimeentulon mahdollisuutta. Tällä kannalla on meidänkin uusi ulosottolakimme muodilta 181)5. Sen mukaan on metallinen oikeu- tettu itselleen pidättämään eräitä sellaisia esineitä, jotka merrattain mähäisen raha-armonsa takia eimät ulosmitattaman melan suoritukseen nähden merkitse sanottamaa, nmt- ta jotka omat melalliselle mälttä- mättömät tai joihin hän on eri- koisimmin kiintynyt. Tällaista omat ulosottolaissa luetellut metallisen, hänen maimonsa ja turmattomien lastensa pito- ja makuumaatteet, heidän hartauskirjansa, mihki- ja kihlasormuksensa, lasten koulukir- jat sekä lisäksi eräisiin mirkaili- joihin nähden mitä he Mirkansa tai ammattinsa harjoittamiseen mälttämättätarmitsemat. Kunmaa- seudulla, jossa rahanansion mah- dollisuus yleensä on pienempi kuin kaupungeissa, useimmiten köyhem- missäkin perheissä on marattu ela- tustarpeita joksikin aikaa eteen- päin, ja niiden ulosmittaaminen moisi^saattaa melallis en hyminkin hä- dänalaiseen tilaan, on laissa mää- rätty, että jos se hamaitaan me- kallisen toimeentulolle mälttämät- tömäksi, on niistä erotettama mitä yhden kuukauden elatukseksi on tarpeen. Mastamainitulla edel lytyksellä saa melallinen niinikään pidättää Uselleen mälttämättöinät h lm toimeenpannaan 'Siä Arvoisia voittojen kerääjiä pyydetään toimittamnan kerty neet voittocsinoet listoineen viimeistään 2 p. heinäk. r^ur ai ville henkilöille, joita on pyydetty vastaanottamaan voitot ja lähettä mään ne arpajaistoimikunnalle Niittylahteen: Joensuu Eno Pielisjärvi Nurmes: Valtimo: Juuka: Kontiolahti: Polvijärvi: Kuusjärvi: Liperi: Rääkkylä: Kesälahti: Kitee: Päikijärvl: Tohmajärvi: Ilomantsi: Kovero: Kiihtelysvaara: Neiti Alma Lackström. Emäntä Maija Hyttinen. Emäntä Anna Hakulinen. Maanviljelijä Eero Puhakka. Opettaja Heikki Turpeinen. ! Neiti Leena Ryynänen. Pastori E. Kolkki. Emäntä Ellen Ryynänen. Isännöitsijä A. J Korhonen. Maanviljelijä Juho Kuokkauen. Kauppapalvelua Nik. Kakkinen. Kauppias Taavi Halonen. Emäntä Hilja Sulinen. Neiti Elli Vesala. Emäntä Hilja Varis. Neiti Helli Kuokkanen. Neiti Anna Pehkonen. Emäntä M. Rciusi. Emäntä Emmi Pesonen. Neiti Hilja. Laukkanen. Emäntä Alrm Tuomela. Neiti Leena Geriander Neiti Hanna Jokelainen. Emäntä Menne Kasurinen. Emäntä Aina Kärki. Emäntä Tyvno H? a ra ne n. Neiti Holli Laitinen. Neiti Anna Immonen. Neiti Selma Laukkana. Emäntä Maikki Määttänen. Maanviljelijä Tauno Vatanen. Emäntä Leena Kontkanen. Arvoisia ennakkora-pain myyjiä pyydetään p.iläuttaniäsn arpakirjäin kannet rahoineen siksi ajoissa, että ne viimeistään 4 p. heinä k. ovat Niktylah ielia. b) kuoletuslainaa kunnan yhtei- sellä mastuulla enintäin 12,000 markkaa yhden opettajan koulua marten ja enintäin 7,000 markkaa jokaista lisäopettajapaikkaa kohti. Ontain huoneustojen hankkimi- seksi kiinteää alempaa kansakoulua marten saa kunta yleisistä ma- roista amustuksena ja lainana Yleisiä uutisia. Wäl:aitainen pamolainsää- däntö. Kenraalikumernööri on jättänyt ministerineumoston harkittamaksi ... . t . mäliaikaista painolakia Suomessa nujeit. ko määrän, ei kuitenkaan enempää kuin 6,000 mk., josta senaatin harkinnan mukaan amustusta on olema 1,000—3,000 mk. sekä lai naa enintäin 5,000 markkaa kou- lua kohti. Uudcttmaa:ilääznnkttwerttvö?in tvirka. Kuten tunnettua, on sanoma- lehdissä näkynyt uutisia siitä, että Poikkeustapauksissa on kuntaa emerSti A. F. af Enehjelnt nimi- työkalunsa. Palkasta ja eläkkeeZ- tä taas moidaan nykyisen lain mutaan melan suorittamiseksi ot- taa main kolmannes siitä mitä miehen oikeutta maksun saamiseen tämän kautta on jonkin merran entisestään rajoitettu. Mteisknn- taednn kannalta ei kuitenkaan Oppilvolmollisnus- melallinen kunakin ulaksupäiivänä j Eduskunnan päättämää lakiehdo- on oikeutettu kantamaan. — N. j tusta käy moittiininen, maikkakin julkisoikeudellisiin maksuihin jokunen määrys siinä moi olla mä- nähden, joilla ymmärretään sel-^hemmin onnistunut. Toimottamaa laisia esimallan määräysten pe-! olisikin että se pikeminiten saamut- rusteella kannettamia suorituksia j taisi hallitsijan mahmistuksen. uin esiin, kruunuil ja kunnan me- rot, tuomarille tulemat lnnastnk- et, papinsaatamat y. m. s. on osit-! ain toiset määräykset moimassa.! Eduskunnassa oli se käsitys yk- \ metinen, että nämä säännökset ^ eimät enään ole kaikissa kohdin' ohtuutliset maan kaipaamat siihen! uniltaan käypää muutosta, että! metalliselle tehokkaammin kuin ny-! Olemme edellisessä kirjoitukses- lyään tarmitaan toimeentulon mah-' samme oppimelmollisunsasiasta dollisuus ulosoton jälkeen. Siinä i esittäneet eduskunnan äsken hy- arkoituksessa on ensinnäkin ylem-' mäksymän oppimelmollisuuslain päiiä kosketeltu määräys työkalujen ^ pääkohdat. Siirrymme nyt tarkas- rottamisesta korjattu siten, että' tamaan, mitä kustannnksia oppi- Kttstaun-ikfet. metallinen aina saa, huolimatta t ivetivottisuus, toteututettuna siinä siitä katsotaanko se hänen toimeen-^laajuudessa kuin eduskunta on ulotteen mälttäiilättömaksi mai ei- i päättänyt, tulisi tuottamaan tö, pidättää mälttämättöinät työ-! Kustannukset moidaan jakaa kah- mätineensä, joihin on luettama! teen pääryhmään: perustamiskus- kaikki mitä ammatin harjoittanli- tannukset ja muotuiset kustan- seeit tarmitaait. Ilman erimieli- nulset. yyttä korotettiin myös rahamää- Perustamiskustannuksista aiheu- ^ä, joka työkalujen sijasta on ero-^tuu luonnollisesti suurin osa kun- tettama, — ellei nim. sellaisia tien metmollisuudesta hankkia riit- ole tai melallinen muuten ei ha-, tämä määrä konluhuoneustoja. lua niitä pidättää — nykyisestä j Tästä melmollisuudesta on sää- !0 tai jos metallisella on perhe detty, että jokaista ylempää kait- elätettamänä 70 markasta 100 ja sakontna marten on hantittama 200 markkaan. Tämän kautta käy oma huoneusto; alempaa ja laa- mahdolliseksi, että melallinen saa z jennettua alempaa kansakoulua erotetuksi ulosmittauksesta m. m.!marten on joko oma huoneusto lypsylehmän, mimmoisen omista-! hantittama tai sopima huoneusto mineil onkin tärkeä perheelle, jos-i muokrattama. Kuitenkin saa kunta a on lapsia, ja sitä tällä muu- l koulutoimen ylihallituksen suostu- toksella eritoten pidetäänkin sil-! muksella mäliaikaisesti sijoittaa litalla. — Edelleen on eduskun-! ylemmän kansarnnlnn tarkoituksen nan päättämässä lakiehdotuksessa j mukaiseen muokrahuoneustoon. Sa- e parannukseksi katsottama kohta, j moin saa kunta, missä ilman suu- että palkkaa tai eläkettä ulosmi- reinpaa haittaa saattaa niin ta- tattaessa on melalliselle jätettämä ulosmittauksen ja seuraaman mak- uajan mäkisellä ajalla mähintäin ! tai jos hänellä on perhe elätet- ämänään kolme markkaa päimää ohti. Nykyiseen lakiin samalla tehty korjaus tuottaa, melallisel- 'e lopuksi sen etuuden että sairas pahtua, sijoittaa alemman kansa- koulun ylemmän kansakoulun huo- neustoon, joko meisto- tai luokka- huoneen, niinä aikoina, jolloin näitä ei muuhun opetukseen käy- tetä. Kunnille kaitsakouluhuoneusto- jen rakentamisesta aiheutumieu tai hautausapurenkaista suoritet-j kustannusten mähentämiseksi ja tamia apumaksuja ei lainkaan saa! jotta nämä kustannukset jakautui- ulosmitata, jos senaatti, siitä > simat pitemmälle ajanjaksolle on tehdystä anomuksesta on sellaisen - asetukseen kansakoululaitoksen kus- luman myöntänyt. kannuksista otettu määräyksiä mal- Mainittama lienee mielä se so-itiöltä saatamasta amustuksesta ja sialistien maalaisliittolaisten amul- - lainoista puheenalaiseen tarkoituk- la läpiajama muutos, että „am-!seen. Näiden määräysten mukaan matti- ja simistyskirjat eimät mast- j oit kunta omien huoneustojen hank- edes enää olisi ulosmittauksen alai-i kimiseksi ylempää kansakoulua mar- fia; kun täten määrättyihin kirjata-! ten yleisistä maroista oikeutettu jeihin saattaa lukea^minkä roslaro-! saamaan sekä amustusta että lai- manin tahansa, tietää muutos sitä, ^ ttaa yhteensä rakennuskustannus- että jos Eduskunnan päätös kor-^ten koko määrän, ei kuitenkaan keimmassa paikassa hymätsytäänenempää kuin 15,000 markkaa yh- saa kukin pitää kirjastonsa ryös-^den opettajan koulua marteu ja tömieheltä turmatttuna. On km-;8,000 markkaa jokaista lisäopetta- suttu armeluita siitä, että tällai- ^ jan paikkaa kohti seuraamien pe- nen metallisen oikeuksien laajenta- ^ rusteiden nojalla senaatin härkin- minen olisi omiaan haitallisesti' nan mukaan: maikuttamaan marattoman mäes- \ a) amustusta yhden opettajan tön luotonsaantiin, jota ilman he'koulua marten 3,000—7,000 mark- useinkaan eimät muotta ympäri ^ kaa ja jokaista lisäopettajan paik- tule toimeen. Missä määrin näil- \ kaa kohti 1,000—4,000 markkaa, lä armeluilla on perää, on maikea ^ paitsi erittäin säälittömissä tapauk- näin etukäteen mennä ennusta-Osissa, joissa senaatti moi suurem- maan. Tottahan on että saama- piakin amustuksia myöntää; amustettama yleisillä maroilla oinain htioneustojen hankkimiseksi myöskin laajennettuja alempia ja kiertämiä alempia kansakouluja marten. Tämä perustamiskustannuksista. Mitä muotuisiin kustannuksiin tu lee, aiheutuu niiden melkoinen ko- hoaminen osaksi palkattomien opet- tajain lukumäärän tuntumasta li- sääntymisestä, osaksi koulujen yllä- pitokustannusten lisääntymisestä, osaksi asetuksen määräyksestä että kansakoulun oppilaille on annetta- ma maksutta osaksi oppikirjat ja muut koulutarpeet, osaksi mihdoin määräyksistä koululasten kyyditse- misestä, majoittamisesta koulun läheisyyteen ynnä muusta amus- tamisesta. Mitä lähinnä tulee miimeksi mainittuun seikkaan on epäilemättä pahempia puutteita puheenalaisen oppimelmollisnusasian malmiste- lussa, ettei ole esitetty mitään las- kelmiä siitä, mitä kustannuksia kunnille mainitussa suhteessa sää- detyistä melmollisuuksista tulee ai- heutumaau. On lausuttu, ettei ole selmää edes se, oivatko yksistään iästä amustustoiminnasia kun- nille johtumat kustaunukset mit- joonissa merkittömät yhdellä maiko kahdella numerolla. Jotenkin sel- maltä kuitenkin näyttää että jos säädetystä amustustoiminnasta tehdään täysi tosi, niinkuin olisi mälttäntätöntä, kustannusteu mää- rää miljoonissa on merkittämä kaksinumeroisella lumulla. Mutta tämä seikka jo yksin herättää epäi- lyksiä siitä, moidaanko oppimel- molliiuutta mielä nykyään toteut- taa harmaan asutussa ja köy- hässä inaassamme siinä laajuu- dessa kuiu nyt on päätetty. Eduskunnan simistysmaliokunta on oppimelmollisuuden toimeenpa- non aiheuttamista muista kustan- uuksista laatinut laskelman, joka osoittaa seuraamaa: Maltiou muotuiset menot tuli- simat mähitellen, 15 muoden ku- tuessa, noin 8,000,000 markasia muoden 1900 menosäannön mu- kaan nousemaan noin 14,000,000 martkaan eli noin 0,000,000 mar- kalla. Nouju miimeislen 10 muoden j kuluessa eli muodesta 1800, jot- loin menot tekimät noin 3,000,000 markkaa, on noin 5,000,000 mark- kaa. Paitsi muotuisia menoja tuot- taisi oppimelmollisuuden säätämi- nen maltiolaitokselle perustamis- kustauuuksia yhteensä 10,500,000 markkaan armioiduu määrän eli miidellätoista muodella jaettuna noin 700,000 markkaa muodessa. Ehdotuksesta, että maltiolaitoksen olisi rakennuslainoja myöntämällä amustettama kuntia tarpeellisten kansakoulurakennusten hankkimi- sessa, johtuu mihdoin, että mattio- laitoksen olisi kysymyksessä olemain miidentoista muoden aikana tar- koitusta marten annettama kuole- tuslainoja noin 19,000,000 mark- kaa. Maan kunnille tulisimat muotui- set menot kansakoululaitoksesta »ii- den miidentoista muoden aikana, jotka oppimelmollisuuden toteutta- minen on osotettu maatiman, nou- semaan noin 6,700,000 markasta osapuilleen 12 mitj. markkaan eli noin 350,000 mkalla muosittain. Kuntien osalle tulemain kansakou- lulaitoksen perustainiskustammk- sien on armioitu nousema» uoiu 23,000,000 markkaan, mutta näistä tustannuksista tulisi ainoastaan pienempi osa toimeenpanokautena rasittamaan kuntain taloutta, koska ne suuremmalta osaltaan tulisimat suoritettamiksi maltiolaitoksen myön- tämillä lainoilla. Muotuismaksut uiistä lainoista sisältyivät yllä- mainittuihin muotuisiin menoihin. Ei moi kieltää, että nämä nu- merot, kun niihin mielä lisätään kuntien kustannukset lasten kyy- ditsemisestä ja muusta amusta misesta herättämät makamia miet- teitä. Suomalaisen puolueen ta- holta ehdotettiinkin eduskunnassa, pääasiallisesti kustannusten m& hentämiseksi, että oppimetmollisuus simistysmaliokunnan ehdottamassa laajuudessa säädettäisiin ainoas- taan kaupungissa, mutta että maa- seudun oppimelmollisuus olisi ra kennettama nykyisen ylemmän kan- sakoulun pohjalle ja alkuopetus siellä toistaiseksi jätettämä oppi- melmollisuuden ulkopuolelle. Sen ohessa oli suomalaisen puolueen eduskuntaryhmän keskuudessa mar- sin laaja kannatus sillä katsanto- kannalla, että nykyisten ylen le- mottomien maltiollisten olojen mallitessa alote eduskunnan puo lelta oppimelmollisuuden aikaan- saamiseksi ei ollut suotamaa. Edus- kuuuan enemmistö oli toisessa niinkuin toisessakin suhteessa toista mieltä. Ne, jotka eimät ole moi- neet olla esiintuomatta epäilyksiään, eimät tietysti sen parempaa toimo kuiit että heidän epäilyksensä niin toisessa kuin toisessakin suhteessa osoittautuisimat aiheettomiksi. tettäisiin kumernööriksi Uudenmaan lääniin emersti Mar Zltsthanin jälkeen. Mikäli S. U. T. on saa- uut tietää, ei kuitenkaan toistai- seksi ole tehty mitään esitystä emersti af Enehjelmin nimittä- inisestä puheenaoteivaan mirkaan ja lienee myös huhu hänen eh- dokknndestaan fangen epäittämä. Prokuraattori» tviri.:. ^Nyttemmin lienee tehty ehdo- tus uuden prokuraattorin nirnit- tämisestä ja esitettäne? asia kor- keimmassa paikassa 8—10 päiivän päästä. Toistaiseksi ei tiedetä kuka on ehdokkaana kysymyksessä olemaan mirkaan. Lianne Waasan läänin knwer- nööriä ivastaan. Kenraalikumernööri Seyn on maatinut, että senaatti nostaisi kanteen Waasan läänin kumer- nööriä mastaan salaisten tietojen antamisesta sanomalehdistölle. Tuomen ivaitionLantaieide» tvenäiäistyttäminen. Pietarin tiedonantotoiinisto jul- kaisee „Rjetshissä" seuraaman mi- rallisen peruutuksen: „Rjetshin" numerossa 1<! pltä kesäkuuta tänä muonna julkaistun uutisen johdosta, jossa kerrottiin, että kulkulaitosministeriö olisi mal- mistanut suunnitelmia Snomen maltionrautateitten menätäistyttä- miseksi, pitää Wenäjän rautatie- hallitus mälttämättömänä itmoit- taa, että tehden esittäniät tiedot omat kaikkea perää mailla. Ehdo- tusta Suomen mattionrantateiden uudetleeu järjestämistä marten ei rautatiehallituksella ole, niitten nimittämistä Pohjanlahden rau tateiksi ei suunnitella, eikä insinööri Lesnemsriä ole määrätty Suomen maltionrautateitten päälliköksi. Miopisto. Menäjän historian ja Venäjän mattioticteen professoriksi on kansle- rimirasto niiuittänyt lehtori, fit. lis. II. Lehtosen. oensuusla ja iikitienooiia. Niittylahden laulujuhlasta olemme tilaisuudessa antamaan seuraamat tiedot: Lautu- ja soittokuntain sekä moi- mistetuseuraiu ja ntuiden urhei- lukitpaituihin osanottajain on il- inoittauduttama ennen heinä- k u n n 3 päimää osotteella L a u- l u j u h l a n t o i m i k u n t a, N i i t- t y l a h t i. Pyydetään mainitse- ntaan johtajan nimi, sekä mies- ten ja naisten lukumäärä. Kil- paitcmien laulu- ja soittokuntain on niinikään itnioitettama kitpai- tukappateensa sekä missä se on painettu (paitsi 1-ääniset taulu- kunnat, joille lilpailukappateet on ennen määrätty ja lähetelty) ja taulukuntien lähetettämä samalla kilpalanlunsa parituuri, jos lautu ei painettu ole. Aiajotukseu takia on muidenkin yösijan tarmitsijain kuin laulajain, soittajain ja urheilijain parasta ilmottautua toimikunnalle. Tyy ny, peite ja pyyhe mukanaan. Juhla on kuten toisessa paikas- sa olemasta ilmoituksesta näkyy heinäkuun 0 ja 10 pnä. Lauan taina omat kaikki kilpailut ja yh- teisharjoitukset. Sunnuntaina 10 päimänä marsinainen jnhtapäimä, jolloin on juhlakonsertti. Juhla- puhujana on toht. Erkki Kaila Hetsiugistä, juhlaesitelmän pitä- jäksi tullee kansanopiston johtaja Viikko W. Erich. Alkajais- ja lo- pettajaispuheet pitämät johtaja I. H. Hakulinen ja opettaja P. Pu- hakka. Juhlarunon on kirjoitta- nut kirjailija Rafael Engetberg ja lausuu sen Eino Pakarinen. Laulun ja soiton johtajina toi inimat lehtori P. I. Hannikainen ja taiteilija Taneli Hnrri ja moi- mistelun johtajana ntaisteri I. F. Blomqmist. Aikakauslehti Nuori Karjala toi mittaa juhlaan juhlajulkaisun ..Nyyrifti II", joka tällä kertaa tu- lee olemaan kumitettu. Julkaisua myydään juhlassa. On mielä huomattama, että sa- moihin aikoihin sattuu ^iiittytah- delle ninitakin huomattamia juh- lia, kuten kansanopistolaisten suti- ret tomerijuhlat ja opistou suuret arpajaiset, konsertteja, teatterinäy- töksiä y. m. Akutta jo yksin lau- lujuhlapuuhat malmistuksista päät- täen näyttämät, että marsin huo- mattamat juhlat omat odotetta- missä. On näyttäytynyt, että lau- lujuhlia Pohjois-Karjalassa ei moi- da joka kesä toimeeu panna; kol- me muotta on miimeisistäkm ku lunut. Siksipä on sitä suuremmin joukoin taas laulujuhlille riennet- tämä. Wirkawapautta on sairauden tähden anonnt Joen- suun kaupungin pormestari W:m Wallenius kesäk. 27 pstä seura» man syysk. 20 pmään ja ehdot- tanut sijaisekseen homioikeuden- auskutt. Eino Leppäsen syysk. 1 pmään ja oikeusneumosmies Juho Saloheimon siitä alkaen mirka- mapauden loppuun. Sortamalan kaupungin por- mestari Paamo Pajula on saanut mirkamapautta t. k. 27 pstä ensi elokuun 10 pmään, ja on mirkaa sillä aikaa määrätty hoitamaan homioikeudenauskult. Eemeli Korpi- maara. Tortawalan fenunaarin luonnontieteen lehtorinmirka, met- mollisnudella matmoa ja antaa opetusta puutarhanhoidossa, on julistettu haettamaksi 5(i päimän kuluessa lukien kesäkuun 15 p:Stä setä saman miran sijaisuus 30 päimän kuluessa samasta päimästä tukien. Liansan-zpisiou arpajaisiin viiittylaydelle atkaa moittoja saa- pua runsaasti. Tähän asti tul- teestä kokoelmasta ansaitsee mai- nita etupäässä seuraamat: Ori- h e m o n e n, kotmiivnotias, liinatko, kaunis, Löoima i!:n pojanpoika, joka on Sekkien maalaisseuran nimikilpailuissa saamnttanut nel- jäimen palkinnan 1 min. 14 sek. ennätyksellä; joukko seinägobe- t i i n e j a; komea pöytäta mp- p n; 150 n t arka» s ä ä stöp a n k- kikirja. Toimotaan nyt jo en- nakkoarmoitks hymää menekkiä, jonka arpajaisten hymä tarkotus- fin kyttä ansaitsee. Zji-U'suiZ?ÄUsta laupuugisza. Termeyshoitolautakunta ou nyt toimittanut säädetyn kemättarkas- tuksen ja antanut koko joukon mää- räyksiä talonomistajille täytettä- maksi ennen syystarkastusta: 32 talossa on maadittu laitattamaan kuntoon makkilaitoksia ja manista- maan ne mevenpitämiltä sementti- pohjilla, 22 talossa joko rakenta- maan uusia tahi korjuuttamaan entisiä litakaimoja johtoineen ja 14 talossa täyttämään amonaiset laskuojat ja niiden sijaan teettä- mään katettuja miemäreitä. Pa- rissa talossa on käsketty sulkemaan kikamesien laskut ulkohuoneista palokadutte ja parissa laittamaan kuntoon halkotiiiereilä. Kolme ta- lonomistajaa on määrätty puh- distuttamaan pihojansa, marsinkin ulkohuoneiden ympäristöjä, erästä siirtämään teurastushuone pois makin luota, eräs poistamaan kadun marrolta liiterinsä, jota on käytetty tallina, ja purkamaan ajokalukatoksensa, joka on katsottu oleman niin rappiolla, että se on hengenmaarallinen. Sitten on ter- meydenhoitolautakuuta tehnyt ylei- selle syyttäjälle ilmoituksen kortte- tin n:o 29 halli kulkematta pato- kadulla olemasta amonaisesta las- luojasta setä eräästä leipnrihno- neusrosta, jota ei ole järjestetty asetuksen maalimaan kuntoon. .Tatujen kastelcinineu. termeyshoitolautakunta on le- hoitanut rahatoimikainaria tele- mään kaupungin maktuusntiehitte ehdotuksen ja knstannusarmion sellaisen kaStetutaitoksen hankkimi- sesta, jonka amutta ehkäistäisiin termeydelle haitallinen poron tup- rnaminen kesäisin katlpungissa. Natihall-st-!,» kaduilla tapcl- laaukin Poliisi» matta. Tiistaina päimättä kello 3:u tie noossa riitaantui eräs päihtynyt pika-ajuri toisen päihtyneen miehen kanssa, eikä sen syrjäisemmässä paikassa kuin Seurahuoneen nnr- talla, ja attoimat tapetta natistaa keskenään aikatamalla. Toinen !o meti meitsensätin paljaaksi ja olisi kaiketi suonta iskenytkin, jottei olisi tuttu mätiin. Potiisiko? Ei, sellaista ei kuulunut ei näkynyt likimailla tienoillakaan, maan jo- ku similimies, joka sieppasi paljas tetun meitsen raimostuneen hunia- täisen kädestä, erotti tappelijat ka- hakoimasta ja sai heidät rauhot- tumaan. W. ja H. T. Katajatti». oli toissa iltana juoksukilpailu „mnrtomaamatkalla". Lähtö ta- pahtui urheilukentältä ensin maan- tietä myöten suuren Siilaisen koh- dalle ja sieltä piltin metsäpolkuja takasin. Motkrni pitnns oli 7 ja puoti kiloin. Osanottajia oli 12, joista 2 keskeytti matkansa. Tu- tokset otimat seuraamat: I palkinto Simo Hartikainen 22,45, {{ palk. W. Raatikainen 23,10, III palk. A. Lihr 23,24, IV palk. M. Holin 23,53 ja V palk. Armas Hirmoiieit 24,07, sitä seuraamat tulokset olimat: E. Lau- ronen 24,10, Saul Hartikainen 24,30, A. Nnpponen 24,17, W. Nemalaiaen 24,52 sekä A. Mää- nänen 25,40. Sietoa {jr.ila oli täällä toissayöltä, niin että useammassa paikassa kärivensi pe- runan marret aiman mustiksi. Itämältä tuntuu maamiehelle ja ei yksin maamiehelle maan jokai- selle, tämä onnettomuutta uhkaa- ma muosi. Kaikki mustat moi- mat omat nousseet meitä mas- taan. Harmaa halla käy kaikki- alla, se käy pelloilla ja mielä mustempi oi? se halla joka tahtoo tuhota koko Suomen kansan. Min- kälainen lienee lopputulos; ken elää, se näkee. Kylmän kyltvy» sai se pyykkiinuija, joka maatteita huuhtoessaan, miime maanantai na pyykkirannassa putosi suinpäin meteen. Eukko pääsi pälkähästä paljaalla säikähdyksellä. Pitkämatkaisia »vieraita oli kaupungissamme toissa päi- mänä. Mieraat olimat kaksi unka- rilaista ylioppilasta, joiden Suo- meen tulosta aikaisemmin on keh- dessämme kerrottu ja matknstimat he Tapio-taimalla Nurmekseen, jossa tulemat miipymään tämän kesän snomen kieltä oppimassa. Wenä§äisiä retreiiylle 3:w= meen. Juhannuksen ajoissa saapuu Sortamakaan eräs menäläinen maanmitjetysretkikunta. Etisen- maaran maanmiljetyskonlulla käy- dään t. k. 20 pnä, sieltä tultaan Sortamakaan ja käydään my> Joensuussa tarkastamassa Ceder- bergin namettarakennuksia. Vteitinkunta on pääasiassa läh- tenyt Suomeen Koumotan näyt- tetyn takia. soittoa Jlöjaiirclia. Joensuun Musiikkiyhdistyksen tormisoittokunta antaa 3:n mapaa- uttoikinakonsertin Ilosaaretta tä- nään, juhannusaattona, klo 7 ip. Ohjelmaa saatamana saaretta, mä- Hän ennen konsertin alkua, 5 p?n- nin mccksusta. JnHanlllls, maton ja lämmön kesäinen juhta, ou taas käsisfti. Tätä kirjoittaessa ei mielä tun- nu niin michkeältci ja ihanalta kuin tamaltisesti tähun muodenai- kaan.^ stasmullisuus ei ^>te MA syt oikeaan tuoreuteensa ja rehe- myyteensä. Se on kaiken kemättä maa :^kärsinyt tamatonta kuimuut- ta. Tuonoin paahtoi muutaman miikkokauden marjossa aina -u35 ' Cets. nousema kuumuus. Nyt on puhaltanut taas yhtämittaa mii- kon päimät kylmä ja kottko poh- jaistuuki. Lämpömittari on kas- tenut paimin osottamaan kaikki- aan + 4ä 5" Eeks. Pariin ker taan on toisin paikoin käynyt au- kara ukkonen ainoastaan jäähdyt- tääkseen ilman. Mäkistä on pyr- kinyt luntakin härskymään ja ra- keitä satamaan. Mutta leppoista ja ivirkistämää mesisadetta ei ole 'aatu koko pitkänä kemäänä. Katomuoden synkkaknma kas-. ivoittaan saapuu nyt Juhannus,' kykenemättä tarjoamaan sitä etäh- dyttämää ja toimehikasta rattoi- suutta, jota ou totuttu siltä odotta- lilaan. Eimät nyt täyteläisinä ja reheminä mihoita peltomme eimäl- kä niittymnte. Putilla puuttuu luontainen mihreyteilsä, kukalta miehkeä tuolsnnsa. Kylmän ja kui- mnuden jätkiä, katseutta ja ataku- toisuntta on melkein joka lehdeltä ja silmikossa nähtämänä. Sitteiikin tuonne ulos luontoon kutsuu Juhannus. Sitä me suo- malaiset aina rakastamme, niin milun miedessä mitjeheu kuin pellon kultaisena kellertäessä. Siellä on huottemme ja kärsimystemme, siellä ilojenlme ja toimeittemme ikninen kehto. Luonnon sydämes- sä, keskellä koskematonta, jnhtalli- sesti ja rauhottamasti humisemaa korpea esi-isämme asuimat, llloil- non kasmatteina he kiintyimät tä hän maahan, tuoilnonrakkautta uhkuu manha suomataiiten kan- sar.ruilous. Myös heidän uskon- tonsa ja elämänkatsomuksensa on läheisessä yhteydessä heidäit luon- nonrakkauteilsa kanssa. Luonnon helmassa he jumaliaan pat- »oetimat; pyhien järmien ja jo kien rannoilla tai pyhissä leh- doissa ja muorilla jumalien kunniaksi tuliromionsa sytyltimät. Saatamme sanoa, että Suomen - suloisesta luonnosta on kotoisin suomalaisten koto kansallinen tuon- ue ja elämä, heidäit herkkä kan- neutenjanonsa ja uskontonsa, heidän isälimaanrakkautensa ja tallkukah- jansa, heidän luja yhteishenkensä ja ytemä elämänkatsomuksensa. Siellä synkkien honkien huminassa on kasmanut surullinen, matama piirre suomalaiseen kansallisluon- teeseen, joka niin ominaisena ja selmänä ilmenee kansanlauluissa ja sämelissä. Lempeän ystämäl- liileit kotikoimikko ja sinisen järmen tuhannet salmet ja saarikkaat kah- det taas omat suomalaiselle luon- teelle lahjoittaneet sen leikkisät, iloiset ja elämänhaluiset piirteet. Sieltähän on suomenkielikin saauut heleän soittunsa, ytimekkäät kerak- keensa, koko ihineellisen kmvarik- kautensa. Luonto oit tamallaan synnyttä- nyt uuden suomalaisen simistyk- senkin, tieteen ja taiteen. Sydän- maan hiljaisuudessa, sisäjärmien märeityssä ja metsien huminassa heräsi Runebergin runotar, Lönn- rotiil palama rakkaus kansan lau- lnaarteiden keräämiseen j. n. e.Ko- toisen luonnon helinästä on Suo- men maalaustaide saanut par- haimmat aiheensa ja mienona kuu luu kotiluonnon kuiske myös uu- desta suomalaisesta musiikista ja laulusta. Tuolla luonnossa, idyllisillä jär- mien ulapoilla, tuuheissa lehdoissa, rauhallisina kesäiltoina kaihoisia ruskoja katsellessa niin helposti arkihuolet haihtumat ja uutta toi- moa ja uskallusta elämään hengi- tännne. Siellä löydämme luotta- musta näiltäkin komina aikoina onnettoman kansamme tulemai- suuteeu. Salojen ikuiset hongat kertomat meille, kuinka kattsamme on mlliiloinkm mitä raskaimmat kärsimykset kestänyt, jos maan jo kaisessa sen jäsenessä on ollut uh rautumaa isänmaanrakkautta. Sieltä luonnon puhtaus ja kau- neus miittaa meitä puhdistamaan ja jalostamaan itseämme ja pyr- kimään ihanteellisiin päämääriin. Kuuimekkaamme ja oppikaamme I i ,=«3 f s 'A. As JS* &3 UI N m s? sa £3 z» rs & ■