«TO 117 — I9IO. KAIKU. Maanantai 'a Lokait:< «n IO päivänä. Sateensuoja jätetty Oman Kannan Kirja- ja Pa perikauppaan. Omistaja periköön sen ilmoituksen maksettua. sen m varsinainen Syyskokous pidetään lokakuun 17 p:nä klo 11 päivällä Kestilän talossa. Keskustel tavaksi tuleepi sääntöjen 24 pykä lässä mainitut asiat. Muhos lokakuun 6 p:nä 1910. Hallitus. Viittaamme ilmoitusosastossa ole maan rikkaaseen ohjelmaan. Jotta juhla juhlalle tuntuisi, on juhlatoimikunta kehoittanut tehtaita seisauttamaan työnsä edes joiksikin päi- mätunneiksi, jotta niissä työskentele- wät pääsisimät juhlaan. Tähän toi- momukseen yhdymme. Pukeutukoon kaupunki muutoinkin juhla-asuun! Li- put liehumaan kansansimistyksen merk- kipäimänä!> — Verohinnan määrääminen Culutt läänille kulumaksi muodeksi toimitettiin miime laumantaina täkä läisessä lääninkonttorissa. Toimituk- sessa olimat saapumilla, paitsi kumer- nööriä ja lääninkamreeria, jäseninä aatelissäädystä emersti N. O. Se- gercrantz ja rautatienmirkamies G. F. von Schantz, pappissäädystä Muhok- sen kirkkoherra S. A. Strömmer ja Alirvieskan kirkkoherra, romasti Jo- nathan Montin, pormarissäadystä por- mestari Pekka Turpeinen ja luutnantti R. Meckman sekä talonpoikaissäädystä maanmiljelijät H. Martikainen ja Frans Matturi ja laadittiin siinä seu- raama ehdotus merohinnan taksaksi: Maanmiljelystuotteita: li)10 io. 1910 ro. roeroh. keskimeroh. 1 hehtolitra rukiita 12: — 12:40 1 hehtolitra ohria 10: 50 10: t>1 1 hehtolitra kauroja 8: — 8:25 Meden tuotteita: 1 hehtolitra suolattua lohta 285: — —: — 10 lilog. samoin 28: 50 —: — Päimätöitä: 1 miehen päimätyö 1 hemosen ja miehen päimätyö 6: 50 —: — Ruplan meromäärä on siis m o i m a s s a o l e m a n m e r o-o s o- tuksen mukaan: 25 litraa jymiä 10 litraa kauroja Rahaa —: — 2: 88 —— :83 —: — 1: 44 Summa —: — 5:15 Ehdotus alistetaan senaatin wah- mistettamaksi. — Malitus. Maanmiljelijä Han nes Eskola on senaattiin malittanut Oulun läänin kumernöörinmiraston »viime heinäk. 27 pnä antamasta pää- töksestä, mikäli se koskee Rantsilan pitäjän Samalojan pikkukylässä Nä- van taloon talolliselle Juho Näpalle 1V11 muoden alusta alkamaksi miisi- muotiskaudeksi uskottua kestikiemarita- lon pitoa ja kyyditystä. Malitukses- saan pyytää maanmiljelijä Eskola, et- tä malituksenalainen päätös muutettai- siin siten että mainitut toimet pysytet- täisiin edelleen talollisella Huho Kuu>l- salolla Kuusisalon talossa eikä siirret- täisi Näpän taloon. — Nimismies Helteen tvaillin git. Wiime miikon maanantaina ja tiistaina tarkasti kruununmouti I. E. Leisten Kemin piirin nimismiehen kont- torin asiakirjoja. Tornion piirin ni- mismies on määrätty lääninhallituksen puolesta toimittamaan tarkastuksen Helteen konttorissa. — Kemin maa laiskunnan merorästeissä on jo huo- mattu 1,100 markan ja muissa ulos- ottomaroissa 300 markan maillinki: perittyjä kruununmerojakin on 800 markkaa kateissa. Lääninhallituksen erityisiin tarkoituksiin lähettämistä 1,450 markasta ei Helle niinikään ole tehnyt tiliä, joskin osalle tätä summaa on maksukuitteja olemassa. Perjantaina päättyi tarkastus. Sii- nä selmeni, että mailinkien suuruus nousee 3,097 markkaan. Helteen huos- tassa on ollut metsänhoitaja Collian- derin perikunnan rahoja ^ noin 1,500 markkaa, mutta ei tiedetä omatko ne jo joutuneet saamamiehille, samoin et olla mielä selmillä, jos Helle on ehti- nyt kantaa niitä kunnallismerosummia, joita sotku ruotsalaiset yhtiöt omat tallentaneet taksoituksessa tekemiensä malitusten johdosta. Helteen opettaja A. Holmille anta- ma riidanalainen kuitti on lähetetty Helsingin kauppakemiallisen laitoksen tutkittamaksi ja tullenee se miipymään siellä enemmän aikaakin ennenkuin siitä tarkka selmyys saadaan. — Diakonaatti- ja elojuhlaa niistetään Lumijoella kirjossa tiistaina lokakuun 18 p. Saarnoja ja hartaus- vuheita pitämät pastorit O. I. Hei- kel, E. Äströln, lehtori G. Waener- berg ja rar.mestari I. Mahler. Toimo- taan, että mainittuun juhlatilaisuuteen tulee lukuisasti yleisöä omalla paikka kunnalta ja muualtakin. — Iunain kulkutvuorot Ro- maniemen rautatiellä. Perjan- taina lähetettiin Rovaniemeltä liiken- netarkastaja K. O. Heleniukselle kir- jallinen anomus junain kulkumuorojen muuttamisesta Romaniemen rautatiellä siten, ettei etelästä päin Roivaniemelle ja päinmastaiseen suuntaan matkusta- main tarmitseisi olla yötä Kemissä. Anomuksen oli allekirjoittanut suuri joukko Romaniemen kuntalaisia. — P-P. — Höyrylaiva „Marien" pe rämiehen ruumis löydetty. Leh- dessämme on ennen kerrottu, kuinka tanskalaisen höyrylaima „Marien" toi- nen perämies katosi miime elokuun 27 päimänä tuntemattomalla tamalla lai- masta sen ollessa Raahesta lähdössä. Wiime torstaina löydettiinkin perämies Norrbyn ruumis Puodinkylän ran- nalta, mihin sen oli mesi kuljettanut. — Kemijärven Jsonkylän kan- sakonlun w. t. opettajaksi on ma- littu kansakoulunopettaja Juho Eetu Hurmerinta. — Lumijoki, 8. 10. 10. Keittokoulu toimii täällä paraikaa neiti Haapalan johdolla. Oppilaita on 21. Maukkaita omat ruuat, eikä ole hinnallakaan pilattu. Ahkerasti siellä tytöt toimimat talouspuuhissa. Uuteen osuusmeijeriin pannaan par- aikaa koneita paikoilleen ja jäähuonetta malmisistaan. Uljas meijeri siitä tu- lee näin meikäläisiin oloihin nähden ja niin siisti ja kaunis, ettei ainakaan lähiseudussa ole siinä suhteessa mer- taisto. Marras- tai joulukuussa luul- laan sen joutuman käyntiin. — Uusi liikeyritys. Kesällä mai- nittiin, että Pohjois-Suomessa on suun- niteltu uutta puutamarayhtiötä. Tämän uuden yhtiön, jonka nimeksi tulee „Ke- mijoensuu Aktiebolag", lopullinen pe- rustaminen on marma. Osakepääoma on 2,500,000 mk., mutta moidaan ko- rottaa 5 miljoonaan. — W. t. johtajattareksi Perä- Pohjolan kansanopistoon on joh tokunta malinnut neljästä hakijasta nti Helmi Korhosen Lahdesta ja mies- ten käsitöiden opettajaksi Simo Pääk- kösen Kaukolasta ja maralta Selim Mattilan Inkeroisista. — Kuntakokouksessa Haapa- järwellä t. k. 3 pnä käsiteltiin ja pää- lettiin seuraamia asioita: Luettiin kunnan tilit muodelta 1909 ja myönnettiin mastuumapaus kun- nallislautakunnalle ja asianomaisille tilintekijöille. Esitettiin kumernöörin päätös syys- kuun 6 pltä 1919, joka koskee kunnan pikkumiljelijäin rahaston ohjesääntöjen mahmistamista. Tarjottiin lumenluonti kunnan ylei- sillä maanteillä urakalla toimitettamaksi m:n 1911 aikana ja nousi urakkasum- mat 250 markkaan 50 penniin. Kunnallisiin toimiin malittiin seu- raamat henkilöt: Kuntakokouksen esi- mieheksi Emil Erkkilä ja maraesimie- heksi Petter Kallunki: kunnallislautakunnan esimieheksi pals- tatilallinen Aate Olkkonen äänestyksen jälkeen, jossa annettiin ääniä Emil Erkkilälle 312 ja Olkkoselle 430 sekä maraesimieheksi kunnallislautakuntaan Juho Wilhelm Leppälä. Kunnallislautakunnan jäsenik jouto- mies Emanuel Leppälä, kauppias H. Jaakonaho sekä talokkaat Antti Wilp- pola-Uusitalo ja marajäseniksi' talok- kaat Kasperi Leipälä, Taneli Wehka- lahti, Augusti Röytiö ja Juho Sami- mäki sekä torppari Augusti Leppälä. Taksoituslautakuntaan kauppias Matti Samimäki sekä talolliset Matti Riistaniemi, Matti Myllylahti, Kalle Leipälä, Manna Lassila, Heikki Ru- hala ja Sakarias Heinonen. Tutkijalautakuntaan: a) taksoituslau- takunnasta: kauppias Matti Samimäki sekä talokkaat Matti Riistaniemi. Heik- ki Mattula ja Kalle Leipälä, jota paitsi b) muista kunnan jäsenistä malittiin talokkaat Valtteri Isoherranen, Lean- der Samela, Aukusti Röytiö, Anselm Koistila, Isak Hoikka, Nestor Kana- nen, Juuso Mattila, Aukusti Harju, Gideon Kalajaniska ja Pekka Kallunki sekä kauppias H. Jaakonaho ja raken- nusmestari Juho Karjalahti. Lainakirjaston johtokuntaan kaupan- hoitaja Juho Waltteri Tiitto, talokas Mikko Lepola ja nahkurinpoika Jal- mari Haapanen. Kirkonpiirin kansakoulun johtokun- taan Taneli Syrjäniemi jaEnokWeh- kalahti. Holhouslautakuntaan talonisäntä Armi Kantola. Kunnallisten tilien tarkastajiksi Armi Kantola ja Taneli Syrjäniemi. Kaikki muut tässä mainitut henkilöt malittiin muosiksi 1911, 1912 ja 1913, mutta kunnallislautakunnan jäsen Ema- nuel Leppälä w:n 1911, taksoituslau- takunnan jäsen Sakvrias Heinonen muosien 1911 ja 1912, tutkijalauta- kunta muoden 1911 sekä holhouslau takunnan jäsen Armi Kantola muosien 1911, 1912, 1913 ja 1914 ajaksi. — Kemijärven kunnan kunta kokouksessa t. k. 3 päimänä käsitel- tiin seuraamia asioita: l:si toimitettiin eroamismuorossa olemien kunnanmirkailijoiden maalit seuraamasti: holhouslautakunnan jäsenyydestä eroaman talok. Matti Kärpän tilalle malittiin taloudenhoitaja M. O. Lah- tela neljän ivuodeu ajaksi: kunnallislautakunnan jäsenyydestä eroaman jäsenen talok. Lanteri Luu- suan tilalle malittiin talok. Juho Per- nu kolmen muoden ajaksi: kunnan tilientarkastajan itsellisen Matti Alitalon tilalle malittiin talok. Matti Särkelä kolmen muoden ajaksi: kirkonkylän kanstikoulun johtokunnas- ta eroamismuorossa olimat talonomis- taja A. F. Kellokumpu ja IE. Ker- kelä, joista jälkimäinen malittiin uudel- leen ja edellisen tilalle talok. Matti Ahola kolmen muoden ajaksi; lainajymästön johtokunnasta eroa- mismuorossa olimat talok. Matti Aho- la, I. E. Kerkelä ja August Halonen, joista kaksi edellistä malittiin uudel- leen ja jälkimäisen tilalle lautam. I. E. Pietilä, sekä kirjuriksi entinen kir- juri Aapo Mikkola ehdolla, että hän tuo kaksi täysin pätemää takausta mar- raskuun kokoukseen tyokymystään. Kaikki malitut kolmen muoden ajaksi; maimaishoidon piirimieheksi Joutsi- järmen piirissä poismuuttaneen Poiki- lan tilalle malittiin talonp. I. E. Ki- milahti. Lisäjäseniksi muoden 1911 taksoitus- lautakuntaan malittiin seuraamat: Kaakkurin kinkeriin talok. M. U. Kaakkurimaara; Tapion kink. talok. Olli Jounila n:pi ja itsell. Hermanni Heikkinen; Oinaan kink. talok. Matti Kenttäkumpu; Lemärannan kink. talok. Pekka Rautio ja itsell. Olli Jaakkola; Kostamon kink. talok. Frans Kostamo- maara eli Uusitalo ja itsell. Wille Häckman; Tohmon kink. talok. Pekka Uimari ja itsell. Erkki Jänkälä; Ja- maruksen kink. talok. Kalle Suopanki eli Autio; Kirkonkylän kink. kaupan- hoitaja K. E. Kalliosalmi, konttoristi Armid Hulkko, talonomistaja Heikki Lohela ja itsell. Aaro Halonen: Ha- losenrannan kink. talok. Heikki Halo- nm ja itsell. Erkki Palojärmi; Kello- niemen kink. talok. Ulrik Kulmunki; Ulkoperän kink. talok. Heikki Ulkonie- mi; Luusuan kink. talok. Heikki Ala- luusua ja itsell. Juho Tapio: Juu- järmen kink. talok. August Juujärmi; Kotaperän kink. talok. Armid Sipo- maara ja itsell. Kalle Alatarmas m:pi; Keskirannan kink. talok. Jaako Ter- mola ja itsell. Jaako Rytilahti: Ala- rannan kink. talok. Aade Erkkilä ja itsellinen Kalle Lahtela: Soppelan kink. talok. Kalle Kaisalahti ja itsell. Aapo; Ämmälä; Räisälän kink. talokkaanp. Matti Ketola ja torpp. E. Aikio Joutsijärmen kink. talok. I. P. Päi- märinta ja itsell. Kustaa Hielajärmi. 2:si Kun kunnan apua nauttineen Kalle Lassila-mainajan perikunta ei ollut kunnallislautakunnalle mielä jät- tänyt tiliä mainajan omaisuudesta, niin ei moitu sen mastaisesta käyiöstä mielä päättää, maan melmoitettiin mainajan sukulaiset ennen 20 päimää marraskuuta jättämään tilin kunnal- lislautakunnalle. 3:si Esitettiin muoden 1909 kunnal- lismerojen rästiluettelo ja poistettiin siitä sellaiset, joilta ei luultu ulosoton kauttakaan saataman. 4:si Käsiteltiin kunnan maimaista- lon metsän myyntiasiaa. Kun ennem- min malitun toimikunnan jäsen kun- nallislautakunnan esimies M. U. Kul- pakko oli saanut marmat tiedot Trä- maruaktiebolag Kemin asiamieheltä, että he eimät moi mähimmässäkään määrässä puun hintaa korottaa eikä ehtoja parantaa, niin näin ollen ko- kous päätti asian tällä kerralla jättää sikseen. 5:si Kirkonkylän kansakoululle ostet- tiin huutokaupan kautta 600 kg. hei- niä, joista puolet nurmia ja puolet sekaheiniä. Ne otti tuodakseen talokas Pekka Kiminiemi, nurmet 10 pnillä kg. ja sekaheinät 9 pnillä kg. 6:si Esitettiin kokoukselle kunnan mä- liaikaisen sairashuoneen perustamisky- symys, josta keskusteltua kokous yksi- mielisesti päätti yhtyä tohtori Hannes Heikinheimon ehdotukseen ja sen mu- kaisesti panna toimeen sairashuoneen ja muokrata siksi kätilöiltä Laura For- silta ja Tilda Salmisella heidän omis- lamansa „Unhola"-nimisen humilan 1,000 markan muotuista muokraa mas- taan. Kokous malitsi miisihenkisen toimikunnan järjestämään ja sairaala kuntoonpanemaan. Siihen tulimat ma- lituksi toht. Hannes Heikinheimo pu- heenjohtajaksi, ja jäseniksi neiti Esteri Heikinheimo, kaupanhoitaja K. E. Kal liosalmi, kunnallislautakunnan esimies M. U. Kulpakko ja apteekkari Agur Castren. — Arpajaiset Kemijäriven heivos- jalostusyhdistyksen toimesta t. k. 2 pnä onnistuimut erinomaisesti. Ar- mat kämimät kaupaksi sormia nuolten ja eipä kummakaan, kun päämoittoina oli kiesit, hemonen, aura, maatiaisro- tuisia masikoita, komea pöytälamppu ja kaunis piironki, poroja useita sekä laimapilettiä y. m. — Kittilän Kaukosen kylän kansakoulussa alkoi varsinainen koulu syyskuun 29 p:nä. Oppilaita sisäänkirjoitettiin 36 ja lisää tulee jälkeen Mikkelin mielä useampiakin. Pienten lasten eli malmistaivaa kou- lua on jo pidetty neljä- ja puolimiik- koa. Siinä on ollut oppilaita 44. Väliaikaisena opettajana on ollut met> sätyönjohtaja Fredrik Seppälä ja on niin kauan kuin marsinainen opettaja saapuu. Paljon on kaukosenkyläläiset saaneet nähdä maimaa ennenkuin omat koulun toimeensa saaneet. Ensin on pitänyt muosikausia riidellä kunnan kanssa kou- lun perustamisesta ja sitten kun se saatiin perustetuksi, on mastustanut opettajan saanti niin, että sellainen marsinainen puuttuu. Ensiksi malittu opettaja Keränen, kuoli ennenkun ehti toimeensa saapua kaan ja nyt miimeksi malitun opettaja Kanerman kämi niin ikämästi, että hänellä oli marsinainen ivirka Turto- lan koulussa, joten turtolalaiset eimät häntä kesken lukumuotta päästäneet lähtemään. Mutta opettaja Kanerma on kuitenkin lumannut hankkia täysin kurssin suorittaneen opettajan, jonka toimotaan piankin saapuman. — Siu- nausrikasta toimintaa tuottakoon tämä koman työn ja maiman takaa saatu opinlähde lapsukaisille, ettei heistä tu- lisi sanan uskottomia kuulijoita maan myöskin sen tekijöitä. A. K. — Murhapoltto Pulkkilassa. Miime keskimiikkona t. k. 4 p. illalla kello 11 ajoissa sytytettiin Pulkkilassa Mornan kylässä talokas A. Tuomaa- lan, eli Karppilan elokykäät palamaan. Kylään on tänä syksynä perustettu puimakoneosuuskunta, joten elot olimat ajettu kaikki koolle odottamaan puinti- muoroaan. Mutta nyt ne menimät tuhaksi pienmiljelijän muotuiset mai- mannäöt. Talonmäki heräsi elojen parhaillaan loimutessa, moimatta enää tehdä mitään niiden pelastukseksi. Il- kityön tekijöiksi armellaan mustalaisia, jotka olimat edellisenä päimänä talos sa kerjuulla käyneet, mutta oli ajettu pois ilman suuria lahjoja. Sietäisi- mät konnat ansaitun palkkansa. — L. — Suomenkieltä vainotaan Karjalassa. K:lle on ilmoitettu Kuu- samosta, että menäläiset miranomaiset omat Menäjän Karjalan puolella man- ginneet erään 14 muotiaan pojan ja sakottaneet kahta muuta poikaa 25 rup laa kumpaakin siitä syystä, että omat rohjenneet lukea jotain suomalaista kir- jaa. Mangittu poikanen on kuljetettu Kierettiin. pikku uutisia. — Huhuja jos jonkinlaisia. — Ascf murhattu? Miime tiistain Nmvoje Wrem- jan mukaan kierteli Pietarissa sellainen huhu, että kuuluisa promokaattori Ases olisi mur- hattu Wiesbadenissa Saksassa. Perimistä saapunut Wolffin sähkösanoma peruuttaa huhut Asefin murhasta. — 5tuwallisct hintaluettelot on O. Teod. Wuorio Maasassa toimittanut tar- joomistaan soittimista ja muista taivaroista. * — Hctvoskaakiu pidättitvät järjestys poliisit miime perjantai-iltana muutamalta joen takaa olemalta torpparilta. Eläin- lääkäri määräsi eläimen tapettaivaksi. Muualta Suomesta. — Työsopimuksia sanottu irti. Metalliteollisuuden harjoittajain liitto on sanonut irti 12 p:nä marraskuuta 1908 Tampereen konepanojen ja Pie- tarsaaren konepajan työmäestön mä- lillä tehdyt sopimukset. Sopimukset päättymat tämän muoden joulukuun 31 p:nä. — Maatalouskoulu naisia war ten Salmin kuntaan. Jtä-Karja- lan maanmiljelysseuran johtokunta on antanut siltä pyydetyn lausunnon Mii- purin läänin maatalouskomisioonin mie- tinnöstä, jossa m. m. ehdotettiin pe rustettamaksi erityinen naisten maa- talouskoulu Salmiin. Itä-Karjalan maanmiljelysseuran johtokunta yhtyy mietintöön, samaten maanmiljelyshal- litus. Maanmiljelyshallitus on laati- nut koulua marten summittaisen meno- armion. — Maata maattomille. Suuri joukko Muojoen kartanoon kuulumia entisiä yksinäisiä tiloja tulee piakkoin myytämäksi. Suuri osa niistä sijaitsee Eurajoen kirkonkylässä. Toiset niistä omat asumattomia, toisissa asuu muo- namiehiä. Maanmittari jakaa niitä parhaillaan palstatiloiksi, joista ensi- mäiset jo tänä syksynä joutunemat myytämäksi. — Kamala merityö. Miime tiistaina tehtiin Jmpilakden Huunu- kan kylässä raaka merityö, jonka uh- riksi joutui talonemäntä Maria Gam- riloma. Tiistaina noin 7 aikaan aamulla lähti mainittu emäntä mar- jaan. Myöhemmin lähti eräs mies, Laakkonen nimeltään, metsästämään samalle suunnalle. Kun hän oli tullut metsään Jmpilammen rannalle, huo- masi hän siellä puoleksi nyljetyn lam- paan. Kun lammas näytti äsken ta- petulta ja koska oli epäiltämää, että se oli lumattomasti tapettu, lähti Laak- konen asiasta ilmoittamaan kylään. Kylästä tuli useampia miehiä tarkas- tamaan lampaan raatoa. Raadon luo tultuaan näkimät he lammessa naisen ruumiin. Kun ruumis oli saatu ylös, huomattiin se edellämainituksi emäntä Gamrilomaksi. Mahtajalta oli kir- meellä lyöty pää miltei irti ruumiista; ainoastaan korman luona pienet nah- kasiekaleet pitimät sitä ruumiissa kiin- ni. Kuka merityön on tehnyt, on tois- täiseksi tuntematonta. Poliisitutkintoa on pidetty asian johdosta, mutta ei ole saatu siihen mitään selmyyttä. Sikäli kuin moidaan päättää, on emän- tä Gamriloma sattunut paikalle silloin kun lampaan lumaton tappaja on ol- lut puuhissaan ja tämä on hänet mur- Hannut moidakseen estää asian tule- masta ilmi. — Siirtolaisuus. Hangon kautta matkusti syyskuun kuluessa ulkomaille kaikkiaan 1,668 siirtolaista, niistä 1,663 suomalaista ja 5 menäläistä. Edellisistä oli 737 miestä, 729 naista ja 197 lasta sekä jälkimäisestä 2 miestä ja 3 naista. Kirjallisuutta ja taidetta. — Cygnaeus-julkaisuja on näinä päiminä ilmestynyt useampia. Werner Söderström o.-y:n kustan- tamana on ilmestynyt armokas kumi- tettu albumi Uno Cygnaeuksen muisto. Simuja 204. Hinta 2: 50. Jokaisen kansanmalistuksen ystämän hankittama kirja. Sen ostamisella edistää sitä paitsi malistustyötä, sillä kirjasta tulema moitto käytetään kan- sanmalistustarkoituksiin. Kansanmalistusseuran kustannuksella on ilmestynyt Uno Cygnaeuksen kirjoitukset Suomen kansa- koulun perustamisesta ja järjestämisestä. Tämän muis- tojulkaisun on toimittanut ylitarkastaja G. Lönnbeck. Simuja 623. Hinta 5 mk., maatekansissa 6: 50. Tyhjen- tämä esitys Suomen kansakoulun alku- maiheista. Saman kustantamana on myöskin ilmestynyt toht. Maikki Fribergin kir- joittama lapsille aiottu Uno C y g- naeuksen pienois-elämäker- ta. Hinta 10 penniä. Valistuksen kustannuksella on ilmes- tynyt Suomen kansakoulun isän muisto. Hinta 25 p. Helsingin Kaiku on ilmesty- nyt runsaasti kumitettuna kansakoulu- numerona. Ulkomaalta. ^Vallankumous portugalissa. Kuten miime numerossa olemat säh- kösanomat kertoimat on tyytymättö- myys Portugalissa kehittynyt niin pit källe, että täydellinen mallankumous on käynnissä. Sähkösanomat i mat tosin niin ristiriitaisia, että asemasta ei moi aiman selmää käsitystä saada. Marsinkin kuninkaaseen nähden omat tiedot epäselmät. Toisten tietojen mu- kaan hän on pelastunut brasilialaiseen sotalaimaan, toiset sanomat sanomat hänen oleman kapinallisten mankina, toinen sähkösanoma ilmoittaa hänen oleman eräässä linnassa, aikoman luo- pua mallastaan j. n. e. Pääkaupun- gin keskiosa oli mielä keskimiikkona hallituksen joukkojen hallussa. Kapi- nallisten ilmoitetaan torstaina peräy tyneen pääkaupungista Mon Santoon päin. Seuraamat sähkösanomat, niin ris- tiriitaisia kuin omatkin, antanemat lu- kisoillemme jonkinlaisen kuman ase masta. Lissabonista, lokak. 5 pnä. Kuu- destoista jalkamäkirykmentti ja yksi tykistörykmentti omat nousseet kapi- naan ja lähteneet kasarmeistaan. Kun- nallista kaartia mastaan on taisteltu. Molemmin puolin mieshukka suuri. Lissabon, lokak. 5 p. «Klo 8 aam.> Hallitukselle uskolliset sotajoukot, jotka olimat ?om Pedron torilla, yhtyimät mallankumouksellisiin ja palasimat ka- sarmeihinsa. Kansanjoukko saattoi hei tä huutaen ..eläköön tasamaita." Madridista, lokak. 5 pnä. Kl>-> 2,15 päimällä sai ministeriö mastak kaisuuksia täynnä olemia tietoja tapah tumista Lissabonista. Toisten tieto- jen mukaan teki kaksi tykistörykmenttiä kapinan ja alkoimat taistelun kolmatta tykistörykmenttiä mastaan. Toisten tietojen mukaan on kuningas sotalai- malla, toisten tietojen mukaan maalla ja toisten tietojen mukaan taasen ka- pinallisten mankina sotalaimalla. Ka- pina puhkesi t. k. 4 p. masten yöllä. Italian ja Espanjan hallitukset omat lähettäneet Lissaboniin sotalaimoja. Huhujen mukaan jatkuu taistelu edel leen. Berlinistä, lokak. 5 pnä. Molssin toimiston Lissabonista saamien tieto- jen mukaan ei asema mielä eilen ollut selmennyt. Tasamaltaa kannattaniaan omat julistautuneet muutamat ryk- mentit ja kaksi sotalaimaa sekä meri- kasarmi. Kuninkaalle uskolliset sota- joukot omat miehittäneet kaupungin keskustan. Jlmotetaan sotajoukkojen marssiman pääkaupunkiin maaseudulta taistelemaan hallituksen puolesta. Hu- hu Necessidades-linnan pommittami- sesta mahmistuu. Kerrotaan, ettei ku- ningas eikä leskikuningatar ole olleet siellä. Heidän sanotaan oleman erääs- sä sotalaimassa. Toistaiseksi eimät ulkomaalaiset liene kärsineet. Lontoosta, lokak. 5 pnä. Sanoma- lehdille sähkötetään Parisista, ettäPa- risissa oleman Brasilian lähetystön saa- mien tietojen mukaan Portugalin ku- RAKKAUTTA, * * * * * * * * *))())( )j( )|c * ))( )jc MARIE HAGREN-JOTUNIN kuului sa novellikokoelma, josta on niin paljon riidelty ja kirjoitettu, lienee kaikesta huolimatta niitä harvoja, jotka tulevaisuuden kirjallisuuden tut kimus on leimaava suorasanaisen tyy limme kulmakiviksi. Teos ei tieten kään ole mikään „nuorison kirja", vaan se on tarkoitettu ainoastaan niiden ajattelevien luettavaksi, jotka haluavat syvemmältä tutkia inhimil lisiä probleemeja. Saadaan kaikista kirjakaupoista. Hinta Smk. 3:50. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. EINO LEINO : »IÄISEN KIRJJSLLfSODDEH M» I mk. 75 p. Vetää kirjallisten ilmiöittemme ryhmitte lylle uudet, niiden oman sisällisen yhteyden määräämät ääriviivat ja asettaa ne yleisten hengenvirtausten valaistukseen siten toteut taen — muuten ensi kerran suomalaiseen kirjallisuuteen nähden — nykyaikaisen kir jallishistoriallisen tutkimuksen periaatetta. Selvittelee erinäisiä kirjallisuushistorian kä sitteitä ja antaa siis esteettistä opastusta. Yrjö Weilin i Kumpp. OsaMtiö, Helsinki Kautta vuosisatojen on nuoriso innokkaasti lukenut seu- jT raavia kirjoja, jotka allekirjoittanei- den kustannuksella ovat ilmestyneet suomeksi: Harriette Becher-Stowe, jT Tuomo-Sedän tupa; Cervantes, Don Quixote; Tuhatvksi yötä; Jättiläista- ruja (Rubezahl). Kaikki varustetut X värillisillä kuvilla ja sidotut. Hinta kpl. 1; 75. A T Paitsi yllämainittuja kuuluu nuoriso- kirjastoomme seuraavat Oivalliset nuorisokirjat: „Akazuki", kertomus Japanin sodasta, ❖ 1:75; Alexis Kivi, Paimentyttö, sid. 2:50: A. V. Klaussmann, Kranaatti- tulessa Jalun varrella, sid. 2:50; ❖ Eino I. Parmanen, Haukkavuoren aarre (Kotimainen seikkailukirja), sid. ^ 1:75. A Wei,in Kumpp. ^ Osakeyhtiö, Helsinki. ningas on brasilialaisessa sotalaimassa San Paolo. Lissabonista, lokak. pnä. Mäki- joukko on pystyttänyt tasamaltaisen lipun arsenaalin ja raatihuoneen ka- töille, jolloin laimat ampuimat termeh- dyslaukauksia. Wallankumoukselliset re- pimät manhan lipun. Raatihuoneen parmekkeelta ilmoitti tasamaltalaisten johtaja, että järjestyksen ylläpito jäte- tään kansallismiliisille. Pariisista, lokak. f> pnä. Hämäsin toimistolle ilmotetaan Lissabonista, että kapinalliset laimat, jotka ampui- mat kaupunkia ja ^tecessidades linnaa, saimat aikaan suurta tuhoa. Kuolleit- ten luku nousee 100 ja haamottuneit- ten on paljon suurempi. Kuningas oleskelee linnassa, jotamastoin kunin- gattaret Amelie ja Maria Pia omat Cintrassa. Toisten tietojen mukaan omat kuningas ja molemmat kuningat- taret kiireimmiten matkustaneet Niaf- raan Lissabonin lähellä, j^amanjou- kot omat marustautuneet aseilla, liit- tyneet sotamäkcen ja kulkemat pitkin katuja laulaen portugalilaista marsel- jeesia, joka on tullut kansallislauluksi. Madridista, lokak. «'» pnä. Corres-- pondecia Espana on transparentilla ilmottanut, että Lissabon on mallan- kumouksellisten mallassa. Kuninkaalli- nen perhe on sotalaimalla matkalla Englantiin. Pääministeri ei sano tie- tämänsä kuninkaan olinpaikkaa, mutta on hän turmassa, ehkä matkalla Gib- raltariin. 10 rykmenttiä on pysynyt kuninkaalle uskollisina. Vigo, lokak. 7 p. Lissabonista saa puivat matkustajat kertomat, että hei- dän lähtiessään eräs pataljoona Opor- ton herttuan johdolla ammuskeli kan- saa; mallankumoukselliset pakottimat kuitenkin pataljoonan antautumaan. Kuolleita ja haamoitettuja on tuhan- sittain. Lontoo, lokak. 1 p. Klo l:n aikaan yöllä sai Reuterin toimisto Gibralta- rista tiedon, jonka mukaan portugali- lainen alus Amelie mukanaan leskiku- ningatar ja insantti Alsons on saapu- nut sinne klo 11 aikaan illalla. Myö- hemmin ilmoitetaan Gibraltarista ku- ninkaan ja kuninkaan isoäidin myöskin oleman aluksella. Parisi, lokak. 7 p. Hämäsin toi- mistolle ilmoitetaan Lissabonista, että kuninkaallinen humialus Amelie muka- naan kuningasperhe on matkalla Eng- läntiin. Hallitus on ryhtynyt toimiin turmatakseen kuninkaan ja kuninkaalli- sen perheen koskemattomuuden. Pariisista sähkötetään: Portugalin uusi hallitus on anta- mallaan dekreetillä käskenyt pappeja kulkemaan simiilipumussa. Munkkikun- tain jäsenille on annettu käsky lähteä maasta 24 tunnin kuluessa. Englanti ja Espanja omat tunnus- taneet Portugalin tasamallan. Madrid, lokak. 8 pnä. Canalejas on ilmoittanut, että Espanjan halli