N:o 138 1910 $anomin Oulua kaupungista ja läänistä, Maanantaina Marraskuun 28 päivänä, -ko v.incieli.i Puolelta vuoden.: -djännekseltä Kuukaudelta . - "r :-ÄU A li i M n & l: Quiuss:. — 1: - —: 25 Fc;s::ss:r >0 •l!) i.'!koi;'c"''.,? !•';■ - Kaiku ilmaantuu maanantaina, keekivllkkcna zs perjantaina ••«sovtila. Toimittajat: M. PALLAtol. E. A. OULASViBTÄ, Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. taloudenhoitaja Toimisto rj. Xonttorl Kauppumnkatu 5. Konttori avoii- its. kic 8:sta aamulla TtSf.n illal?? Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. HmoStuk$i& vastaaaotetaan iehden konJioriiia ia on nndtn hinta l:llä, 2:!la ja 3:l!a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamiliiset kuolemaa-ilmoitukset väiiiatr-in o i: K ri tistä ja värsyistä maksetaan erittäla. Kihlaus-, vihki- ja syitymS-i!coitukset i mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päiviin numerooa, ovat jätettävät leh ; en kontt> riin «Jellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sr-nomalehtiin palkkiotta. t<irko!li8ia tietoja. Awioliittoou kuulutettuja. Tohtori 5iaarl Arthur Boström, Raahesta, ja neiti 'Zlnni Emelia Holmström, Oulun kaupungista. kirjansitoja Armas Mart- tinen ja neiti Salli Luukinen, molemmat Oulun kaupungista. — Kelloseppä Kaarl Fredrik Minsten ja neiti Kristiina Pekuri, molemmat Oulun kaupungista. — Karjan- hoitaja Johan Anshelm Ojanen, Limingasta ja neiti Jenny Maria Pyykkö, Oulun kau pungista — Työmies Matti Peltoniemi ja neiti Anna Liisa Pietilä, molemmat Oulun kaupungista. Kuolleita. Lapsi Toilvo Johannes Heikkinen 7 kuuk. — Rantatieninsinööri Oskar Malfrid Hee- dengren49 w. — Pamelijatar Greta Kiwi- niitty 45 w. - Lapsi Reino Johan Henrik Kähärä l w. ^ - Nuorukainen Johan Armid Leppäluoto li w. Tiistaina raamatunselitys kirkossa kello 7 illalla. Torstaina ei ole suomalaista hartaus- hetkeä rukoushuoneella Ruotsalaisia hartauspuheita pitämät ru- kuoushuoneella lehtori Wilh. Wegelius ja saarnaaja Järn koko miikon joka ilta kello 7. pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianaj&^n.. Asianajoa rahastoisi-: y. :n,. tenn. J. Antti Karikoski * 0 ' m 'tt aa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin Varatuomari . . . teiMZstvkauppc/jL. OULU, Torikatu 14, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle. IContoi laika 10— 2. Puhelin 203. « == r a Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahaie perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiS j« ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja jxvcs-eieiinsia y. n;. niin hyviä lainopilliselta kuia ammattikantialta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-oso ;:e: Seppänen, Ou!u. Olavi L. Helanen i varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksantorlnk. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa m aaseudulle f. S. SLLiLS y. iii. Cs -it" V. M. Kataj'an Kansakoiiliiasionrjisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvtuksesra. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10— 1 - 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. fliiiiio läänin maanmittans- j iijt Omistaja Varamaanmlttarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. ifvsfoimis Osk. E. Hellemaa, Waasa. Laki- ja raha-asioita virastoissa ym. Lakiasiaintoimisto K. T. REINILÄ ja VII HUHTALA Hovioik. auskultantteja Oulu, Pakkahuoneenkatu 12, Pallas talossa. Telefoni 662. Kello 10—1. ELÄINLÄÄKÄRI JOHAN BRUNING Vastaanottoaika kello 8—11. Puhelin 1 97. A. A. Högstenin talo, Pakkahuoneenk. 14. Oulu, Hallituskatu 25. Telef. 4 82. Hautaustoimisto, Asianajoa tuomiokapitulissa, kirkkoherran kansliassa ja kirkollisten esineiden välitystä y. m :: Avoinna kello 12—3 päivällä. OKMKORVA ° ° RflitEnnurromifTo- • OvLu» ° PyJh' 9 0 <>Trw WS"EE <i ° < o i o o o o - 1/Wp» Tu Kf i«°j <°» • 1' w r* o <o o Oulun läänin sairaalassa alkavat 1 p. Taru mikuuta 19ll. Omakätiset hakemuskirjat, lääkärintodistus, papinkirja ja jäljennös koulutodistuksista ovat ennen Joulukuun 15 päivää jätettävät Lääninsair. Ylihoita jalle, joka antaa tarkempia tietoja vaati muksista. Oulussa, Marraskuun 24 p. 1910. L. Gratschoff. Lääninsair. Ylilääkäri. mmtjpmnMrimxmm-mmmimmsmvmmt* utstmtamnmmtiamBammMtautmmMmamiBd Palovakuutuksia „Pohjolaan (( Tapaturmavakuutuksia 99 Kullervoon" Henkivakuutuksia „Salamaan" vastaanottaa V. Huhanantti. Kansallispankissa. Puhel. 4 36. -■ifrrtnimr* n Ilmoituksia. vuodelle 1911 :: saadaan tilata :: OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisena 5 o/. ' i 3 2 1 4 Vs 4 3 Va vaadittaessa 3 H Tailetuskonttoku- ranttitilillä 6 SäästökassatiHllä 6 Juoksevalla tilillä 3 j-lelsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. Ilmoitus Täten kehoitan kaikkia niitä maan viljelijöitä Kajaanin kihlakunnassa sekä Utajärven kunnassa Oulun kih lakuntaa ja Kestilän kunnassa Haa pajärven kihlakuntaa, jotka kesällä vuonna 1911 haluavat käyttää lää- ninagronoomin neuvoa ja apua, en nen helmikuun loppua ilmoittamaan siitä läänin Herra Kuvernöörille kir jallisesti, taikka minulle, joko kirjal lisesti tahi suullisesti. Kajaanissa, marrask. 17 d. 1910. K. J. Muttilainen. Kajaanin piirin lääninagronoomi. SOITANNOLLINEN SEURA. Sattuneesta syystä on HELPPOTAJUINEN KONSERTTI SEURAHUONEELLA Torstaina jouluk. I p. kello 1 a 8 III. Pääsy 1 mk., koulunuorisolta 50 p. OMAN KANNAN Kirja- ja :: Paperikaupasta:: saadaan m. m. tilata: Kansanvalistusseuran Kalen teri v. 1911. Kansanvalistusseuran Tietoka- lenteri v. 1911. Kansan Kalenteri v. 1911. Betlehemin tähti. Joululehti. Joulupukki. Nuorison Joulu. Suomalainen Joulutupa. Tuulispään Joulunumero. Oulu, Marrask. 28 p:nä. Huolestuttama • f »?? tiimo* rässä sitä moi tehdä — mutta 7 lvuotta nuoremmat lapset oraat tuomi tut toimettomuuteen ja joutumat siitä joutumille maatoille alttiiksi. Kaupun kilaistat! ei mm. moi tarjota lapsille aihetta eikä tilaisuutta esim. sellaiseen askarteluun kuin maalaiskodit mieläkin ja marsinkin entisaikoina, jolloin pit- kat aamu- ja iltapuhteet istuttiin tak- kamalkean ympärillä erilaisia käsitöitä tehden. Tätä puutetta moisimat tarkoituksen- mukaisesti järjestetyt kansanlastentar- Hat ja lasten työtumat kormata. Näit ten aikaansaanti ja ylläpito roaatii kui tenkin siksi suuria uhrauksia, että yksi- tyisten kotien rooimat eiroät siihen rii tä. Mutta tässäpä juuri tarjoutuu kunnille oimallinen tilaisuus ojentaa auttama kätensä yksitysille kodeille. Olemme makuutettuja, että se rahalli- nen uhraus, mitä kuntain tarmitsisi tätä työtä roarten tehdä, tulisi monin kertaisesti kormatuksi sen kautta, että lapset, saatuaan tilaisuutta hyödylli- seen toimintaan ja askarteluun, pelas- tettaisiin sortumasta hyödyttömään ja yhteiskuntaa mahingoittamamaan elä mään. Täytyyhän kuntain nytkin aurns- taa roarattomia perheitä ja monessa tapauksessa on tällainen amustaminen marsin toirootonta. Sen kautta tosin häädetään pahinta hätää, mutta tällai- nen amustaminen moi myöskin kas- mattaa mäkinaisten autettamien lau maa. Paljoa suuriarmoisempi möisi amustaminen olla ja paremmin tarkoi- tuksensa täyttäisi, jos tällaisten per heitten lapset pääsisimät lastentarhaan ja työlupaan, joissa ne saisimat ruu miillisen hoidon ohessa myöskin ken- kistä ohjausta, sanalla sanoen: kas- m a t u s t a, jonka puutteessa ne usein näimettymät ja jäämät sitten koko elä- mäkseen kitukasmuisiksi. Paremmassa asemassa olemat taas mannaankin mielellään maksaisimatkin pienen kor- mauksen, kun saisimat lapsensa lasten- tarhoihin ja työlupiin. asm& Lajiteltu varasto Sorsakosken tehtaan Patentti LUISTIMIA löytyy LUNDBERG 5 K:NI 0.-Y:LLÄ. Rautakauppa Oulussa. — ■■.ii mailin.)» mi il .. III i ii iii iii ■. ll inu ■ i j ii ■ nm ^munnmmmiju t .iiin 111.) ■ P. WIITASEN RÄÄTÄLILIIKE Oulussa Isokatu 26, Flydströmin talo. Puhelin 4 66. Syys- ja talvikankaat sekä turkikset uudet ja muotinmukaiset saapuneet. HUOM.! Pukimet palkittu kahdessa teollisuusnäyttelyssä ensi palkinnolla. Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. II. Mitä olisi tehtätvä. Olemme edellisessä kirjoitulsessa wii- tanneet siihen nleisesti tunnettuun tosi- asiaan, että taipumusta rikollisuuteen poikasten ja kasmaman nuorison kes- kuudessa on marsinkin suuremmissa kaupunkikunnissa huomattamassa mää- rässä ilmennyt. Myöskin huomautim- me siitä, että tämä asiaintila maatii enempiin toimenpiteisin ryhtymistä yh teiskunnan puolelta kuin tähän asti. Sitä maatii sekä paheiden tielle sortu- neiden ja niille sortumassa olemien että koko yhteiskunnan menestys. Kun paheiden ja rikosten teille sor- tuneitten pelastaminen on näyttäyty nyt maikealta, niin lienee syytä miet- tiä, eikö suuremmissa kaupunkikun- nissa olisi tarpeen ryhtyä sellaisiin toimiin, joitten kautta lapset marjel- täisiin huonoille teille joutumasta ia pelastettaisiin, mikäli mahdollista, hyö dylliseen elämään. Näihin kuulumat ennen kaikkea kansanlastentar- Hat ja t y ö t u m a t. Kun ajattelee työmäen perheitä, joitten isät (toisi- naan äiditkin) käymät tehtaissa tai muualla töissä, niin helposti ymmär tää näitten perheitten lasten kohtalon. Koulua käymillä lapsilla on toki jotain työtä ja tointa, joka moi jossain määrin lasten toiminnanhalua tyydyt- tää — monen mielestä nykyinen kir- jakoulu tosin marsin mähäisessä mää- ^Miiiifillr iiilrliil Suomen koskemat lakiOotuksct. Kuten olemme maininneet, on mal- takunnanduumalle jätetty ne Suomea koskemat lakiehdotukset, joista miime ylimääräisillä maltiopäimillä oli maa dittu lausuntoa ja jotka koskimat mui- den Menäjän alamaisten oikeuksien ta- soittamista Suomen kansalaisten oi- keuksien kanssa ja Suomen maltiora- haston melmottamista maksamaan kor- mausta maltakunnanrastoon Suomen kansalaisten suoritettaman henkilökoh taisen sotapalmeluksen sijasta. Kumpaankin lakiehdotukseen on We- näjän ministerinenivoston puheenjoh- taja liittänyt selityskirjelmän. Relsh- lehden mukaan on sen sisältö seuraa- manlainen. Wenäläisten oikeudet Suomessa. Suomalaisilla Wenäjällä^'on, sano- taan selityskirjelmässä, samat henkilö- kohtaiset ja omaisuusoikeudet kuin me- nälaisillä, jotapaitsi he poikkeuksetta moimat päästä maltion mirkoihin ja ottaa osaa sekä paikalliseen it^ehallin- toon että lainsäädännöllisten laitosten maaleihin. Mutta Suomessa ei menä^ lätsillä ote ei aktiiivista eikä maalioi- keutta eduskunnan seka kaupunki- ja ky- läkuntien itsehallintolaitosten maaleissa. Suomessa eimät menäläiset pääse hal lintolaitosten mirkoihin, heidän kokoon- tumis-, sanan- ja yhdistymismapau- tensa on rajoitettu samaten kuin hei- dän oikeutensa kaupan ja elinkeinojen alalla. Edelleen menäläiset ei pääse pa- piksi Suomessa ja menäläisten lääkä rien toiminta siellä on hymin rajoitet tu. Menäiläset eimät myöskään moi ama^ ta apteekkeja Suomessa. Tällaiseen menäläisten huonoon ase- maan suomalaisessa rajamaassa ei Me näjän hallitus ole »voinut olla kännit- täämä huomiotaan, minkä muoksi ky symys menäläisten oikeuksien yhtäläis- tyttamisestä Suoinen kansalaisten oi keuksien kanssa on ollut keskusteitä- mana useissa komiteoissa ja neumotte- luissa. Valtiosihteeri Frischin komitean »ve näläiset jäsenet huolnauttimat siitä. kuinka mälttämätöntä on myöntää »venäläisille Suomessa oikeus ottaa osaa »valtiollisiin maaleihin samoilla ehdoilla kuin suomalaisetkin »valitsijat, mutta komitean suoinalaiset jäsenet oli- mat sitä mieltä, että Suomen edus kunta edustaa »vain Suomen kansaa ja että »vaalioikeus näinollen on ole ma ainoastaan niillä henkilöillä, jotka syntyään tai kansaan sulautumisestaan johtuman oikeuden nojalla kuulumat tähän kansaan. Samaa »nielipidettä oli- mat Haritonomin komitean suomalaiset jäsenet. Kysymyksessä oleivan lakiehdotuksen periaatteena on, sanotaan selityskirjel- mäSsä edelleen, toteuttaa perinpohjin Menäjän alamaisten ja Suomen kan- salaisten oikeuksien yhtäläistyttäminen. Sentakia tätna periaate on lausuttama lyhyessä ja järkähtämättömässä muo- dossa, koskettelematta yksityiskohtia ja tekemättä huoinautuksia niitten paikal listen Suomen lakien kumoamisesta, jotka oivat ristiriidassa tämän peri aatteen kanssa, koska tällainen menet- tely olisi pikemmin mahingoksi kuin hyödyksi mahdollisten huomaamatta- muuksien tähden. On itsestään selmää, että menäläi set tulisimat nauttimaan Suomen kan- salaisille kuulumia erikoisoikeuksia sa- moilla perusteilla kuin suomalaiset ja paikallisten lakien määräämällä tamal- la. Tämä tasa-armoisuuden periaatteen toteuttaminen suomalaisten ja menä- Iäisten »välillä »voisi muutamissa ta- pauksissa käydä »vaikeaksi, jollei mää- rättäisi sellaista sääntöä, että henkilö, joka on saamuttanut määrätyn simis- tysmäärän keisarikunnassa, moi Suo- messa nauttia tämän simistysmäärän hänelle myöntämiä oikeuksia. Tällaisen säännön antaminen on perin mäittä- mätöntä, koska Suomen lainsäädäntö asettaa »välttämättömäksi ehdoksi eri mirkoihin pääsemiseksi sen, että asian- omainen suorittanut oppikurssin suo malaisessa oppilaitsksessa tai määrät- tyjen sääntöjen mukaisen tutkinnon. Tämän kysymyksen tarkalleen määrit- tekeminen samaten kuin luettelon laa- tilninen siitä, mitkä keisarikunnan oppi- laitokset mastaamat Suomen oppilai toksia, on tarpeetonta, koska tällaisen yksityiskohtaisen luettelon liittäminen lakiin tekisi sen marsin mutkikkaaksi ja lain käytännöllisen toteuttamisen »vai- kealsi. Samalla kun julaistaan laki suoma- laisten ja »venäläisten oikeuksien yhtä- läistyttäinisestä, on pidettämä huolta siitä, ettei tämä laki jäisi kuolleeksi kir- jaunetsi ja että Suomessa asumat Me näjän alamaiset e«teettömästi moimat käyttää tämän lain myöntämiä oikeuk- sia. Mieliala »naassa ei ole sensuun tainen, että »voisi odottaa uuden lain esteetöntä saattamista käytäntöön. Ei mät ainoastaan »vasel ..»nistopuolueet, »vaan mielcipa seudun »väestön rauhat liiemmatkin piirit nykyisen kiihkeän kn- hotuksen »vaikutuksesta, joka maatii kaik kien suomalaisien yhtynus^ä ja mal- mistautumista passiimiseen »vastarin taan, omat nykyään sotajalalla ja useis- sa tekemissään päätöksissä *mat pan neet »vastalauseen yleisvaltakunnallista lakia mastaan, joka heidän mielestään esiintyy maan paikallisten perustusla kien rikkomuksena. Tämän lisäksi suo malaiset sanomalehdet sekä mainittu- jen kokouksien päätökset lausumat jyr kän »vakaumuksensa, ettei Suomen kan- sa milloinkaan alitu noudattamaan la- keja, jotka oivat säädetyt uutta järjes- telmää noudattamalla ja oivat lemitel- leet tulisia kehoituksia olla tottelematta ja noudattamatta niitä. Melkein sama maatimus on liitetty alamaiseen U)10 ro:n maltiopäimäin anomukseen, jossa sanotaan: Uutta lakiasäätämää järjestystä ei moida to tella, maikkapa se olisi duuman ja neu- moston hymäksymä sekä keisarin »vah- »vistama, kosta Suomen kansa ei moi pitää oikeina lakeja, jotka muuttamat Suomen perustustuslakeja ilman pai- kallisen eduskunnan suostumusta. Että lakiehdotus näin ollen moitai- siin vanna täytäntöön Suoinessa ja että suomalaiset »viranomaiset saatai- siin käytännössä tottelemaan lakia, olisi ennen kaikkea paikallisten oikeus- laitosten käsittelyn piiristä poistettama näitten asiain käsittely ja käsiteltämä niitä keisarikunnan ranqaisiuslakien mukaaan keisarikunnan oikeuslaitok sissa. yksinkertaisinta olisi somelluttaa suo malaisiin »viranomaisiin ei erityistä, maan yleismaltakv.nnallisia oikeudellista syytejärjestelmäa. Koskei Suomessa ei ole keisarikun- nan oikeuslaitoksia, olisi lakiehdotuksen mukaan sellaisista syytteistä tuomit- tama Pietarin oikeuspiirin oikeuslai toksissa. Alustaman tutkinnon toimit- taisi Pietarin piirin tutkinlotuomari, mutta oikeusjutun ajamisen toimittaisi Pietarin oikeushomin prokuraattori. Tämän lisäksi olisi Suoinen kenraali- kumernöörille myönnettämä oikeus siinä tapauksessa, että juttu nostettaisiin jo- takin Suomen miranoinaista mastaan lukuunottamatta tuomareita, mäliaikai- sesti tai kokonaan heidät eroittaa »vi roistaan, kuitenkin jos on kysylnys henkilöistä, jotka H. M. on niinittä- nyt, eroittaminen alistetaan hallitsijan tarkastuksen alaiseksi. Tasa-armoisuutta ei, sanotaan edel leen, uloteta juutalaisiin eikä mustalaisiin. On olemassa koko joukko syitä, joitten tähden nämä kan sallisuudet sekä keisarikunnassa että Suomessa omat erikoisten määräysten alaisina. Näitten määräysten tarkas- taminen on »vaikea ja monimuikainen työ, ja tässä tliössä on otettama läh tökohdaksi se periaate, joka tulee so- mellettamaksi koko keisarikunnan alueella, siihen Suoini luettuna. Sitävaitsi juutalaisia koskemat rajoitukset Suo- messa oivat peräisin Ruotsin ajoilta eimätkä ne suuntaudu keisarikunnan asukkaita, maan juutalaisia mastaan. Sotilasmiljvvnat. Sotilasmiljoonia koskeman lakiehdo tuksen johdosta sanotaan selityskirjel- mässä: Periaatteessa moidaan pitää mah dollisena, että suomalaiset saisimat suorittaa henkilökohtaista aseiueltuolh= suutta, mutta tätä toimenpidettä pitää hullitus itse armeijan tähden mahin- yöllisenä. Jotta armeija möisi olla »valtion todellisena tukena ulkonaisia ja sisällisiä »vihollisia »vastaan, täyti isänmaallisen ja uskollisuuden henqen isänmaata kohtaan olla siinä mallalta. €)n tarpeetonta huomauttaa, että missä määrin Suomen asukkaat, huolimatta siitä, että he 100 muotta omat eläneet yhteydessä Menäjän kansan kansia, oivat pysyneet sille »vieraana kulttnn- riinsa ja kansalliseen sysionoiniaansa nähden. Ei ole tarkoituksenmukaista liittää Menäjän sotilaskuntaan siinä »»»äärin »vierasta ainesta, että maikka tosin armeijan lukumäärä kasmaisi, sen persoonallinen kokoonpanon yhte näisyys hämiäisi. Näin ollen henkilökohtainen asen el- mollisuus on muutettama rahalliseksi rasitukseksi. Se moidaan ottaa joko erityisenä «verona tai erikoisena mak- suna Suomen »oaltiorahasrosta. Näisia mahdollisuuksista on etusija anneltaiva miimemainitulle muodolle, koska se on yksinkertaisempi ja helpompi toteuttaa sekä parhaiten takaa ajatellun rahalli- sen tuloksen silloinkin, kun Suomen eduskunta kieltää suostumuksensa ja koska mielä Suomen nykyisissä olo- suhteissa poliittiset juonittelijat har- joittamat laajaa aqitatsioonia, kiiholt- taaksen asukkaita lyrkkään mastarin- taan.