lorstsikis kuIMuun 21 p:nZ L S « . 556 -S- L - M S S H « S « » V « »« ^ .L ^ « Z Z. 8 « -'L « S s » L .« ?*>» tt -« » « L 8 « 8 >»» »3 ^ «55 ^ «.» " s '5- ^ «z «» Z « L «s ^ »2 ^ »L ^ « ?L ^ .M» »5 « Z ^ « - S « N- ^ « « »! « 'L L ^ L ^ - .« « Z « « .L « r- ss « «-- --» «5» »« »Z -? » » »» »22 « - »« « IZ S L 'S «- « L --» »j 'L « R xt k? »» « -!! N tt) <2 N « « c>, Q- rk ^ . L Z ^ s s « tt s «LZ « Td selin muutamilta edusmiehiltä, viimatko he koskaan käyttäneet tätä „julmaa" lakia ja sain Vastaukseksi, etteiivät ole koskaan koko lakia lukeneetkaan — ja kumminkin oli näillä miehillä kymmenien Kuosien kuluessa ollut epälukuinen palmelijakoukko palmeluk- seSsaan. ..Toiveri" Pohjola astui sitte esille, lukien pitkän epistolan, joka oli kir joitettu taivalliseen agitatioonipuheen muotoon. Hän oli epäilemättä ollut innokas ..akutaattori" maaseuduilla. Sosialistien koko tyhjältä kalskahta- wa sanamarasto Wlwasi suuren pa lokunnantalon salin awaruuteen. ..Riistäjät", ..palkollisorjat", „orja- palkka", „orjawuosi", siinä osa tuosta helisemästä sanakokoelmasta. — En muuten ymmärrä, mitä moinen sana- urheilu oikeastaan hyödyttänee. Ku kaan „porwarillinen" ei niitä enää kuuntele ja jos joku kuunteleekin, ei niihin juuri kukaan ota Vastatakseen. Moisen parlamenttaarismin aika on mennyt ohi polttopisteensä — sen luulisi jo »tomerienkin" ymmärtämän. Astan ratkaisuun neeivät mähääkään »vaikuta. Kysymys manhuus- ja työkymyttö- myySmakuudesta — sosialistia gitaat- torien ivanha agitatiooni-keppihemo- uen — antoi aihetta pitkään asialli seen keskusteluun, joSsa..porvarien" puolelta osoitettiin tämän kysymyksen mahdottomuus siinä muodossa!mn sosialistit sitä ajamat, maikkapa jo kainen myönsi asian suuren tärkeyden. Senaattori Mechelinkin esiintyi tässä kysymyksessä — muutoin oli se ensi kerta kuin hän näillä waltiopäiwillä on puhemuoroa käyttänyt — ja eh dotti sellaista meroa, joka kannettai siin noin 4:llä markalla kaikilta 28 muotta täyttäneiltä weroa maksamilta. Tästä karttumalla määrällä hän luuli moitaman antaa kaikille tarmitsemille määrättyyn ikään tulleille kohtuullinen eläke. Asia pantiin mielä pöydälle. >t- Valtiolliset olot omat, kuten tun> nettu, sangen makamat. PeruSWS- lakimaliokunta Valmistelee Vastausta Stolypinin yleismaltakunnallisten la kien manifestista, joka maStaus on olema Valmis tämän kuun loppuun. Valiokunnalla kuuluu jo oleman waS- tauksen luonnos malmiina ja jaetaan se kait näinä päiminä eduskunnalle. Se tulee epäilemättä olemaan arwc- kas ja samalla se tietysti tulee torju> maan kaikki hyökkäykset perustuslait lista asemaamme mastaan. Toiwot> tamasti siinä tullaan olemaan pää asiassa yksimielisiä. Kansa ei mol mapaaehtoisesti tehdä itsemurhaa. Tsinen asia on mitä se Pietarissa »vaikuttaa, missä duuman enemmistö tuntuu oleman meitä mastaan. Kai kenkaltaisia huhuja tästä asiasta on ilma täynnä. Niihin ei ole kummin kaan mitään luottamusta pantama. Lapsellisen »vaikutuksen tekee näissä maileissa o?oissa sosialistien tekemät Välikysymykset, joita eduskunnalle on jätetty kaksi. Toinen on ky'ymys hallitukselle si!tä, missä ehdotettu uusi kunnallislaki »viipyy, toinen koskee mäkijuomain katetusta rautateillä Kolmask in on tulossa, koskema Suur saaren ja muidenkin saarien maltio- päimämiesm^alia. JoS eduskunta hymäksyykin nämä Välikysymykset, ne sittenkään tuskin tuottawat mitään tulosta. Ensimäinen kysymys on Pietarissa ja toiset tapahtuneina afi oina ei antane aihetta mihinkään Hupaista olisi muuten nähdä tule matko ..amiraalit" ollenkaan »vastaa maan kysymyksiin. Nämäkin hommat osoittamat, että ..tomerit" puuhaamat ikäänkuin kaitki olot olisimat ihan normaalia. Hy> »vähän on piiää ryhtiä yllä, mutta kyllä tässä kohden ylemä on jotenkin lähellä naurettamaa. Wiime torstaina pidettiin päiwäl< liset puhemiehelle Seurahuoneella. Viimeinen moki- kssnikr. Lkirjoittanut A. P. Tshehom. (Suomennos Satakunnalle). Minä ja tilanomistaja, ent. ratsu mestari Dokukin, sama, jonka luona Vierailin kemäällä, istuimme eräänä kauniina kemät -aamuna isoäidin noja tuoleissa ja laiskotellen katselimme uloS ikkunasta. Oli hirmeän ikämä. — Tfu! — mutisi Dokukin. — Sellainen ikäwä, että oikeuSpriStami- kin olisi iloissaan!... »Eiköhän liene parasta, jos pis täydyn nukkumaan", — ajattelin it sekseni. Ja me ajattelimme ikämästä kauan aikaa, hymin kauan, aina siihen saak ka, kunnes pesemättömien, kaikki tai- maankaaren Värit kumastamien ikku naruutujen läpi huomasimme pienen muutoksen maailman kaikkeuden kier tokulussa: kukko, joka seisoi portinpie lessä oleman miimemuoden lehdistä kasatun läjän päällä ja noSteli wuo- roin yhtä. Vuoroin toista jalkaansa (se kai olisi tahtonut nostaa molem- mat jalkansa samalla haamaa), pör- histäytyi äkkiä ja niin kuin käärmeen puremana syöksyi syrjään. - Marmaan joku tulee tai ajaa... Niissä luki edusmies Mechelin suo menkielisen puheen, jonka hän sitte luki myös ruotsiksi. Se sisälsi tun nettuja asioita ja oli muutenkin muo don puolesta »vähemmän mieltä kiin nittämä. TähyStelemä silmä hamaitsi Aan kuluessa yhtä ja toista. Meche lin samaten kuin muutkin aatelismie- het oliivat erittäin kansanmaltaisia. He iStuimat sosialisti-edustajain pöy, tiin ja seurustelimat sangen tomeril lisesti ..tomerinaiSten" kanssa, jotka komeissa pumuissaan sangen mähän muistuttimat ja yleensä muistuttama köyhälistön ..proletarismia". Muu tenkin wiittaawat tapahwmat siihen että »vanhat aatelisperiaatteet poistu> mat nykyaikaisen luokkarajoja tasoit taman demokraattisen hengen tieltä Korkeasti Vapaasukuiset paroonit is tumat Valiokunnissa rinnan tomerien kanssa, Vilkkaasti tehden työtä maam me lainlaatijoina. Näin katoo mail> man kunnia! Muutamista eduskunnan nuorem mista jäsenistä koottu laulukuoro kaijutti illan kuluessa isänmaallisia lauluja. Niiden sisältö ei oikein ollu sopusoinnussa hetken wakawuuden kanssa. Siksipä ne eimät oikein moi> neet mieliä innostuttaakaan. -5 Kuinka lauman maltiopäimät saa> wat koossa olla, on epätietoista. On monta loukkauSkimeä. Zleismaltakun nallinen kysymys, sotilasmiljoonaky> symys q. m. Jos eduskunta muuten kooLsa pysyy, on mahdollista, että on pakko keskeyttää työt syksyyn, kun kulunkiarmiota ei ehkä saoda mal, miiksi. Näin ollen jatkuisimat wal> tiopäimät yhdellä kuukaudella syksyllä Mutta, kuten sanottu, kaikki on epä tietoista. Ken elää, se näkee. Kirjeenivaihtaja, Satakunnan raja mailta. "/; 1910. Sydänjuuria repimä tuska Valtaa mielen lukiessa sanomalehtiä, jotka tietäjät kertoa Suomen kansan „wä linpitämättömänä, tyynenä", mieläpä ..rauhallisenakin" ottaneen Vastaan Menäjön ministerineumoston laati maan rhdowksen yleiSmaltakunnalli sesta lainsäädännöstä. Semmoinen tapa esittää kansan mielialaa tänä musertaman surun ja mamistuksen aikana todistaa joko puuttumaa ky> kyä tämän mielialan käsittämiseen tahi tamatonta pintapuolisuutta sen tekijöissä. Mihamiehemme riensimä heti selittämään tuollaiset lauselma! tähän suuntaan: „itse kansa on tyyn ja rauhallinen, maan Mchelinit, separatistit ja shmedomanit kirkuma turhaan." Meikäläiset kynäniekat omat «ar maankin nuorukaisia, joita et ole kohdannut mikään ankarampi kohta lon i5ku, maan omat he tottuneet parkumaan, maikkapa maan sakari sormen kärkeä miiltelisi. He eimät ole koskaan olleet semmoisen onnetto muuden todistajina, joka sen kohtaa malta ryä-5tää sekä sanat suusta että medet silmistä. Semmoisessa mielen tilassa on nykyjään kansamme. Kun yksinkertaisinkin halonhakkaaja enem män tietoja saaneelta Napisemin äänin kysyy: „mitä nyt aikomat meille tehdä?" onko Suomen kansa silloin »välinpitämätön ja lemollinen? Otan mertauskuman, joka armoL- tellessani kansani mielialaa mälittöl mästi lemisi henkisten silmieni eteen: Näen ylivoimaisen Vihamiehen käden kautta hengenmaaralliseZti haamoittu- nem miehen lepäämän kuolinmuoteel laan. Tuo kuolema on puolisonsa ja hänen ympärillään hääriskelemän lapsilauman ainoa turma. Lääkäri juuri poistuu selitettyään, ettei mi tään toimoa ole. Tyrmistyneinä ja — naurahti Dokukin. — Maikka edeS mieraita pahuus toisi. Olisihan aina kin iloisempi... Kukko ei pettänytkään meitä. Por tilla näyttäytyi ensin hemosen pää ja »viheriä luokki, sitten raskas kärry suurine muodottomin? siipineen, jotka muistuttimat komakuoriaisen siipiä juuri ennen lentoon lähtöä. Kärryt mierimät pihaan, kääntyivät hitaasti masemmalle ja naristen ja ryskyen mierimät tallin eteen. Kärryissä is tui kaksi ihmistä: nainen ja hänen rinnallaan pienempi olento — mieS — Paha mieköön ... — mutisi Do kukin katsahtaen minuun peläStyneine silmineen ja raapien kormarillistaan. — Ei ollut harmia, niin pahat pump- pusimat. Enpä turhaan nähnyt mu nia unissani. — Mitä sitten? Ken se tulija on? — Sisareni miehensä kanssa, paha heidät... Dokukin nousi ja alkoi hermostu neesti mittailla lattiaa askeleillaan. — Yksinpä sydänalani kylmeni... mutisi hän. — On synti, ettei pidä sisarestaan sukulais-ajatuksia, mutta — uskotteko? — ennemmin toimoisin kohtaamani rosmopäällikön metsässä kuin olla tekemisissä sisareni kanssa. Emmeköhän piiloudu? Antaa Timo- hkan Valehdella, että me olemme menneet piirikokoukseen. Dokukin alkoi huutaa Timoshkaa. Mutta oli jo myöhäistä »valehdella ja piiloutua. Hetkisen kututtua kuu lui eteisessä supattelemista: naisen basso kuiskaili mies-tenorin kanssa. kysymin katsein tarkastelemat lapset äidin kasmoja. Maiti kuin kuolema istuu äiti katse syliinsä suunnattuna. Ei kyyneleitä, ei parkunaa ei »vali tusta, ei riehuntaa eikä koston uhkaa ja toimottelemista murhaajalle. Hä> nen ainoana lohdutuksenaan on, että mielä löytyy oikeuden ja laupeuden Jumala, joka on sorrettujen ja orpo jen turma. Se äiti on Suomen kansa, jolta uhataan riistää sen puoliso ja ainoa turma — sen isiltään perimät lait yhteiskuntalaitos ja henkisen elämän ehdot. Merrattain helppo on musertaa tuo turmaton äiti, mutta nuo ny niin heikot lapset maurastumat ker ran miehiksi, eimätkä he koskaan unohda riistettyä isän perintöä eikä äitinsä kärsimyksiä. Semmoinen on minusta oikein tamattu kuma Suomen kansan ny kyisestä mielentilasta. Mitä arvelemat nuo nuoret kynä miehet? Pitäisikö Suomen kansan ehkä parkua, uhmailla, uhkailla ja ryhtyä repäiseviin mielenosoituksiin? Ei! sanon minä. Oikein se tekee py syessään rauhallisena. Kyllä löytyi nee mieläkin Muramjemeja ja Bergejä jotka eimät surkeilisi meille malmista essaan puolalaisten »vaiheita 1863— 1864. En käy kertomaan, mitä ulko maalaiset, ennakkosensuurin lukkojensa taakse telkemät lehdet ja kirjat tiesi- wät kertoa näiden miesten Loimista Se olisi ylimoimaisten mihamiesten hyödytöntä härnäämistä. Tunnetaan ne tapahtumat muutoinkin. Jää tyynenä pysyköön kansamme kaikissa »vaiheissa, maikkapa sattuisi useam piakin semmoisia kohtauksia kuin äskeinen Haminan lahdella, jotka omat omiansa kuohuttamaan mäli- töntä oikeudentuntoa. Ihanana ja lämpöisenä paistaa kemätaurinko lumaten aikaista kesää Toimo ja ilo ennen näin ollen täytti vät ihmisten mielet. Nyt ei niin kun kansan tulemaisuuden toimse omat yhtä surkeannäköiset kuin lu men peitosta paljastuneet oraspellot Paksu kalman kuori peittää oraat ja tekee niistä muutamassa päimässä lopun, ellei toimelias maamies joko harama kädessä tahi pehmeä risuäes Ruskon perässä mene paaripeittoa puhkomaan. Luotettavin pelastus tulisi kuitenkin Luojan sormien lomis ta mirtaaman runsaan sateen kautta. Mähästä ei apua ole. Kä det ristissä ei ihminen ole oikeutettu apua toimomaan. Ahkera ja tarmo kas työ on tukevin turvamme pul missa, niin yhdessä luin toisessakin —r -n. Eduskunta. Tiiyji-istullto Wikim 13 pm kello K i.-v. Puhetta johti puhemies P. E Sminhusvud. Ed. N e m a nlin n a sai mopau tusta sairauden takia istunnoista ^ miikon ajaksi, ed. Latmala samasta syystä 2 miikon vjoksi, ed. Anncberg niinikään miikon ajaksi. Ed. Aug. Hjelt sai »vapautusta laki- ja talousmaliokunnasta, koska hän sairauden takia nauttii Vapau tusta eduskunnan töistä. Ilmoitettiin MStarosta saapuneen sähkösanoma tunnetun 5 päivänä ta pahtuneen lähetekeskustelun johdosta Senaattori Hosiainoff toi kamreeri Martiomaaran saattamana eduskun nalle arm. esityksen leimasuostunnas ta m. 1911. Työttömyys- ja tva«h»«S- wak«»t»s. Ainoaan jatkokäsittelyyn esitettiin edellisessä istunnossa pöydällepantu työmäenasiainmaliokunnan mietintö - Laitas pikkusen minun kenkääni! — sanoi basso. — Ja taas et sinä pukenut niitä housuja! — Siniset housut Te itse olette antanut. Masilij Antijitskille, ja kir- jamat taas käskitte piiloittaa taimeksi, kuului tenori puolusteleiman. — Tuodaanko shaali mukaamme huonee seen, mai käskettekö jättää sen tänne? Miimein omi aukeni ja huoneeseen astui noin neljänkymmenen muotias, pitkä, paksu, rokonarpinen »vaalean siniseen silkkipukuun puettu nainen. Hänen punaposkisille, täplikkäille kas- moilleen oli kirjaeltu niin paljon ty perää armokkuutta, että minä joten kin heti saatoin aavistaa, minkä täh den Dokukin ei heitä rakastanut. Li- hamahkon naisen jäleSsä tepasteli huo neeseen pieni, laiha ihmisparka kirja- massa takissa, leveissä housuissa ja samettiliimissä, — kapeaharteinen, par» ta ajeltuna ja nenä punaisena. Lii- min napista taskuun luikerteli kulta ketju, joka suuressa määrin muistutti umalankuman lampusta siepattua mitjaa. Hänen pumussaan, liikkeis- ään, nenä-pahaiseSsaan, koko hänen epämukamassa muodossaan kuulsi jo- ain orjamaisen alentumaa, pakoitet- tua... Rouma astui ohitsemme ju- malankuman eteen ikäänkuin ei olisi meitä huomannutkaan ja alkoi ristiä tseään. — RiSti itsesi! — sanoi hän mie helleen. Punanenäinen ihmisparka hätkähti a alkoi ristiä. Terve tuloa, sisareni! - sanoi työkyvyttömyys ja manhuuslvakuu tuksen järjestämisestä. Ed. Aug. Hjelt huomautti aluksi kysymyksessä oleman asian laajakan toisuudesta ja tärkeydestä. Ettei asia kaikkien eduskunnan ryhmien puolelta ole saaut laajempaa kannatusta, riip puu siitä, että nykyoloissa asiasia tehtämillä päätöksillä ei ole käytän nöllistä merkitystä. Toimoi, että eduskunta lausuisi maan sen yleisen pääsuunnan, johon hallituksen tulisi esityksensä laatia. Tyytyi puolestaan maliokunnan mietinnössä olemaan ponteen. Ec». S. Irjö-Koskinen ar mosteii ed. von Troilin ja Mechelinin edellisessä istunnossa tekemiä ehdo tuksia ja asian palauttamista malio kuntaan, kehottaen eduskunnan hyl käämään nämä ehdotukset. Kannatti mietintöä. Ed. Wera Hjelt kohdisti lau suntonsa niinikään edellisessä istun nossa tehtyjä ehdotuksia mastaan, pi täen niitä mahdottomina. Mastust» asian Valiokuntaan palauttamista. Ed. Alkio piti mietinnön ehdo tusta epäselmänä. Kannatli asian palauttamista »valiokuntaan. Ed. Jonas Castren toimoi, että maliokunnan ponteen lisättäisiin lau> se: että samalla otettaisiin harkitt-? maksi, eikö työkyVyttömyys- ja Van- huusmakuutuksen yhteyteen mottaisi ottaa leSkie» ja orpojen makuutusta tarkottamaa ehdotu5ti. Ed. Pärssinen puhin laajalti Vastalauseen puolesi a. Ed. Erkko huomautti, et'ä surr ten kansalaispiirien mielet on saatu tästä asiasta toimomaan sellaista jota ei ainakaan maamme nykyisillä taloudellisilla apulähteillä wmdz to teuttaa. Mastusti asian takaisin va liokuntaan lähettämistä. Ed. Mechelin »vastasi erinäi sille puhujille. Englannissa käytän nössä olemasta vakuutuslajista po:k keaa hänen ehdottamansa ainoastaan siinä, että maltio ei suorita kaikkia vakuutusmaksuja. Muutamien muitten puhevuorojen jälkeen hyväksyi eduskunta 101 ää nellä 78 ääntä vastaan, hyljäten se siakdemokraattien »vastalauseessa teh dyn ehdotuksen yleisestä 350 mtan eläkkeestä kaikille 55 muotta täyit-Z neille tai aikaisemmin työkyvyttömiksi joutuneille, työväenasiainvaliotunnan mietinnön n:o l:n ehdotuksen ja päätti Hänen Keisarilliselta MajestceMcan anoo, että hallitus ensi tilassa valmis tultaisi ehdotuksen laiksi työkymyttö myys- ja »vanhuusmakuutukse-ta, joka olisi rakennettu pääasiallisesti inwa!i> diteettiwakuutuskomitea!>. 5 p. toukok 1908 päimätyn ehdotuksen pohjalle. SVälilysymykfet. Ed. Krmeei ?. m. eduskunnan Vuoden 1908 toistlla waltiopäiwillä hyväksymien kunnallisasetusten :ro> maansaattamista koskema iväl-kn'.; mys hymäksyttiin a'anoma selle se, naatin jäsenelle esitettämM 132 ää nellä 39 mustaan. Huutoäänestyksellä hymälsyttun niinikään esitettäväksi ed. Pärosi-en y. m. mäkijuomain luljettam-Ma »valtionrautateillä annetun kiellon ku moamiseSta koskema wäl'.ky ymys. Pöydälle pauttiu seuraamaan täysi-istuntoon muut asiat Istunto päättyi kello 12..-.0 yöllä. VsltllkmmtMgsts ja Tusmjl ltslS. Pietarista, huhtik. 20 p:nä. MaltakunnanneumoSto on käsitellyt esitystä, jonka mukaan neumoston Dokukin, kun nainen oli lopettanut rukouksensa, ja huokasi. Nainen naurahti arvokkaasti ja huulet ojossa asteli suutelemaan mel jeZän. Ihmisparka tuppautui myöskin suu telemaan. — Saan luman esitellä... Sisa reni Olympiada Jegoromna Hlyki- na... Hänen miehensä Dosisei An- trsitsh. Tämä on hymä taitavani.. — Olen erittäin iloinen, — sanoi Olympiada Jegoromna, antamatta kättä minulle. — Erittäin iloinen... Istuimme ja «vaikenimme. — Varmaankaan et odottanut vie raita? alkoi Olympiada Jego romna. — Minä itsekään en aikonut tulla, mutta kun olen matkalla aate liston esimiehen luo, niin ohimen nen... — Mitä asiaa sinulla on esimiehen luo? — kysyi Dokukin. — Mitä asiaa? Lähden »valitta maan! — sanoi nainen ja osoitti pään nyökäyksellä miestään. Dosisei Antreitsh mulkoili silmil lään, piiloitti jalkansa tuolin alle ja yskäsi nyrkkiinsä. — Minkä tähden hänen päälleen »alittamaan? Olympiada Jegoromna huokasi. — Unohtaa oman armonsa! —sa noi nainen. — Niin. Olenhan minä iitä «alittanut sinullekin, Veliseni, a hänen Vanhemmilleen, olen käyt- änyt häntä pappi Grigorijn pakeilla a itse ryhtynyt käikellaifiin toimen- liteisiin, mutta kaikki turhaan! Tah- keSkuudesta »viipymättä tulisi asetet- tamaksi erityinen 20-miehinen »valio kunta tarkastamaan ministerineumos ton lakiehdotusta Suomea koskeneen yleisivaltakunnallista laatua olemien lakien julkaisemisjärjesiykseksi. She- bekomin lyhyen esid.zstä puo!tcwan puheen jälkeen ja professori Grimmin muodollisista syistä ehdotusta ivas taan puhuman lausunnon jälestä, jossa hän ehdotti lakiehdotuksen käsit telyä lykättäväksi siksi kunnes se duu masta olisi saapunut maUakunnan- neuvostolle, lausui neun»sw äänten enemmistöllä oleman Välttämätöntä heti muodostaa maliokupta ja mää rättiin sen jäsenten maAse^inen tei- mitettomaksi cnsi lavmintc-ino. Suomen luotklaitoksen menäkäistyitämmen. Täydennykseksi aikaissmimn ke?t> miimme tietoihin, jotka koskimat eh dotusta luotsi!aiwksemme ftttc-mi- seSLa Menäj-Zn meriminist-r-ön c ai- sekst, mainitta'?sn seuraama: Suomen lnotsilaitos o?, koko irtai- mine ja kimteimine omaift-uusineen siirtymä MenajLn merimi-.ist-riön haltuu?; kaikki upseerit, mirt^N-ehet sekä luotsi- ja maja!kavolw?kus^unta siirretään Wer.Lj«n palmeZulseen ja asetetaan Wenäjän m?riwinw:>'liör. alaisiks!: luotfitirehtöörm nimittää W^äjän merimin-^teri MenäjZn Hydrog:: n-en ylihallituksen esityksestä, jonka siia ennen tulee nsun-o!e!Ia csia.-i'. ten- raMuZvernöörin kanssc: virkamiehilsi ja upseere ksi Suc- men luutsilaitotseen rco^dacin »iuiit- tää sekä suomal.'NLsynir-iD xtkä mi- hin kansallisuuksia tah iisa tuuiii-.c:a kansalaisia Menäjän keisariku-inasso; kaikista mirkarikoksieti-, joiyiil iustsi- ja majakti'laiwksen mirks- ja 'Mwe- lusm!chet tekeivät itsenK srypölksi, syytetään h.i'ä We^vjc.n nieris^c-tLo- Mt:ijs!u'.meösc: vickaylenuykfiin ja wirkaewihin nähd-n omat mittamiehet, upseerit sekä luotsi- ja majakkt-palmelusmiehet niitten määräysten ja os?ws>en alai sia, jot.a omat Benajän msnminis- teriönsä moimassc Suomen luotsilaitoks^. ka'^i men.t suoritekaan Mei-äjän mallio.-o^ro^.tc', muitz siitä jobtuneet kustannukset korwa!a -n Veuäjän kr::»iNt.'ue Suo men nleisistä -varojia: ft?ä luotsilaitokscn unscecil t-'Lä nnr- kamiehet saamat tammik. 1 p:sw 1911 15 prosentin palka?ckoro-lwer,; henkilöt, j.nka kuuluma? luotsi- jc> majakkapalmeluSkur.taan, s/.a:?r-t joka Viides vuosi 100 mkon paikan^ro- t^ksen samasta ajaeta lutie^ eläkkeeseen nähden jäämä: isiclo- mkhtt, upseent sekä majakka- ja luotsi- j palveluvu.iehet riihin oikeuksiin, jotka k hei!!? Suomen lain m^ka^n tul-^ot; > kaikki wä»ik:rja», jotka Si-omen; luotsi! uto» on t.hny: ja j-".'a o;rat j Viimassa, siirretään Menäjä-: n >?ri- miiiSteriölle. Sucm:^ luolsilaitokie i miita" valmistamaan maUnuin» k» mitcaan l. lemat kuulumaan: P-^een- johtajana Menäjän hydrcgravfisen laitoksen päällikkö kenraaliluutj.a l .i A. W !!itst!j; sekä jäseninä ivaltakvn- nan kanslian vuolzsta Wd. reattioneu- mos A I. Lipskij, mi -ister^.eumrs- ton kanslian puolesta u>all:oneuwcs K. K. Mirkau, Suzmeu keiira. lilr- mernöörin kanslia:: pusleSta m^-uc- neumos Pl-Jvsnom, Suo'ncn s?--?aa- tin puolesta amiraali A. W reu-ns sekä k-mraa!'luut>.'.anlti SiSM"-^-n ma- ramich?»:ä e?v?rst:l'.:ut,-.2n/.- R F!e- nius, sisä^sik!nmi!,:sterielö!» PLS-»S^' honzineum.s A. Si. Lusarenl^. r^ha asiaan ministeristön puolesta malli ^ neumos S. I. Fjodorom, kauppa- ja teollisuusmini-ZleriZit puol?^!a wal-io- neum. E. A. Romanos, mc.l^on ?i:o 44 IM ^ Afmns)otoMlKto Tnru^s.-. Eerikinkatu 3. Puh. 484. ^ Omistajat- Homioikeudennotariv , Wäi.u Kiwi ja Hoivioikeilden- anslisti Santeri Saarnijoli. ko .trollilaitoksen puolesta wd. maltio- neumos S. A. Weljaminov-Sernow, meriministeriön puolesta kenraalima juri F. K. Drishenko ja emersti E A. Bjelokos, meriyleis esikunnan puo lesta I luokan kapteeni I. W. Slud- nit, emerstiluutnantti A. D. Iva nov, emerstiluutnantti M. F. Lew- tstnko sekä everstiluutnantti A. F. Pamlom II, meriministeriön lainsää däntö osastosta tod. valtioneumos S. A. Ridkomitsh, meripääesikunnan puo lesta kapteeniluutnantti P. P. Wla- dislcmPv sekä kutsuttu jäsen, pääesi kunnan emersti P. A. Nime, komi tean työn malmojina kapteemluut- nan^i N N. G!asow ja I luokan perämiks K. I. E!ijh':mi!sh. Uevaatiu la«s««ts« on roudittu eduskunuan esitydsesiä muu- totstksi Rikos?. 43 lum. 5 ^.Län sekä tdukkunnan mustauksesta arm. esityk- s?en yksityispankkien, säLstöpankiien ja Vakuutusyhtiöitten makftttamasla sao^tuurasta. - Tawo»li«»a» Elises- waara» rata. Paitsi miime n:ossa selostettuja ratkaisuja, on korkeim massa paikassa tapahtuneessa esitte lyssä suostuttu si-hen, että yleisistä mc-roisia saadaan etukäieen suorittsa 13!) 000 markkaa S^monlinnzn Eli- senm?aran radan rakennuksella c^iheu- ture d^n lisäkustonnusten suorittami- se ji, kuitenkin sillä ehdolla, että sa nottu etumaksu m. 1911 suoritetaan takaisin kulku laitosrahastosta. —zte»r«a!ikuiver«ööri»ks»s- li-?. Ke-traaiikuwer»!öörlnkans!ian os^stopäällilöksi homineuvos Artsi- sh .. st n sijaan, jolle on myönnktty miriccro, on huhujen mukaan n',wi- t-:n Moskovan presektikanslian pLäl- Kandaoro.v. Hra K. oli B^bri- ko.?!n aikana apulaissihteerinä Suo- m-u fenraaiikuvernöörinkanslia^sa. — Poliifiko«jsari»s Pekose» armahta«i«e». Kenr:a!i!uwpr- nöorllle saapunut minlsterimaltiosih- teer.n kirjelmä, jcssa ilmoitetaa?-, että H. M. on kenraalikumcrnöorin ksityk- se -t-.i k. ?. 15 p:nä armosta ja svo- uo antanut Helsingin poliiftiailok- ftn c. lise/L poliisikomisarlolle Wilho P-koselle anteeksi ns rargaistukser, joihin Turun homioikeus oli hänet kesut. 27 p. 1906 tuominnut ja joista tomen kll^!«e mirkamirhsttä kun hän oli !.'M !ilnönyt eMä poliisikonstaa peli MLkeUjemin pakca s-kä toinen erä)i<5 louklaamaa lausuntoa, mikä oli ollut Pekosen hovioikeudelle jättä- mo 'jä malituskirje'mSssä. Kenraali- kumcniööri on lähettänyt kirjelmän sena^-ti!!e asianomaisia toimenpidettä Pellerwose«ralle c; anottu edelle-..! «.yönneitämSkfi 50.000 inkan valLioapua 3:n m. ajaksi tulevan m. aln " ^ Reposaaren apteeki» eri- koisoikeudet on senaatti luomutta- nut proviisori H. A. Mether'ille. — Henkikirjoitus toimitetaan Porin kaupungissa Raatihuoneella tänä Vuonna seuraavina päivinä: Toukok. 2 pum Imen, 2.nen ja 3:maS kaup. osat; 3 p:nä 4:jäs kaup. os« sekä 5:des kaup. osa numeroon 237i 4 p:nä ö.des laup. osa loppuun ja 6 :deZ laup. osa nvmeroon 24? 6 pmä 6:des kaup. osa loppuun; 7 p:nä kaikki muut kaupunkiin kuulunet tomattanikin olen pakoitta häiritse mään herra esimiestä ... Muita mitä hän f,tie;-, on sel laista tehnyt.' ^ Ei hän miiään "k Lchtty!, ei maon muista armoaan! Hän ei ole juoppo, on kiitti, armonantava, mutta mitä, jos hän ei muista armoaan! Katsos nyt, istuu lMyräösä kuiu olmunanoja tai tt>öne!sijä j-ku,. Noinko autelismichet isLumotV Is:» niin kuin pitää! Kuuletko.' Dosisei Antreitsh miruui ku-ansa. nosti eteenpäin leukanso, war>n2a!-lin istuakseen ..niin kuin puää", ja ar kaillen vilkuili wai»noaan kuimainsa alta. Noin katsomat pikkulapset kun ovat tehneet jotain pahaa. Kun minä ?idin sopimattomana istua siinä per- lesalaisuuksia kuulemassa, nousin minä mistuakseni. Rouiva Hlykina huo masi liikkeeni. Ei mitään, istukaa maan! - anoi hän. — Nuorille miehille on »yödyksi kuulla näistä asioista. Maiks emme olekaan oppineina, olemme silli enemmän Teitä kokeneita. Antakoon Luoja samallaista eloa muillekin kuin meille... Mutta veliseni, me jääm me luoksesi päivälliselle, — sanoi hän Dokukinille. — Muita kai teillä on taas tänään liharuokia valmistettu. Sinä kai et muistakaan, eitä tänään on keskiviikko... — Hän huokasi. KäSke meille valmistamaan paasto- ruokaa. Muuta ruokaa emme syö, ee mitä tahdot. Dokutin kutsui Timoshkan ja käski malmistamaan vaastoruokia, j - Tuomarit. Ulvilan tuomio kunnan tuomari Th. L. Eck on wc- pauttttu toumttamasta t. k. 30 p:nä alk-mat Ulvilan y. m. kuntain kä- räjäkunv.o.ssa pidettävät välikärSjät, ja ou Turiin hovioikeus määrännyt ne i^tum^n hovioikeuden auskul- t7'.n.ti W iho Reivell-n. lllkostaalaisten oi?e«s os-ista i kiiuteimistöjä L«o-! messa. Lopullisesti on hyväksytty; m. m. Ruotsin alamaisen rouva! Am.nda Englundin anomus saada onustoa ja haäita kiinteim°stöä Suo- m:tsi. — Päivällisen jälkeen lähdemme esinmhen puheille... jatkoi rou va hulina. — Minä rukoilen häntä ottamuan asian huomioonsa. Se on hän^t asiansa katsoa, etteivät aate- lis!!iith?t plaskaa itseään... ^ Os.ko Dosisi Anteeitjh tenv... ^ ^Väan tuiii sinä sen ensi kerran k-Misi'! sanoi rouva kasvojaan rypi^tcUe:». — Mutta sinustahan se nä'.)t:oä oleu-ankin samantelevää ... Si?-ä et liioin itsekään muista ar moosi ... Kysykäämmepä nuorelta mieheltä. Nuori mies, — kääntyi hän puoleeni, — sopiiko Teidän mieles tänne jalosyntyisen ihmisen pitää seu raa kenen rentun kanssa tahansa? — Se riippuu siitä, ken tuo renttu on .,. sain hämmennyksissäni sa notuksi. — No vaikkapa esim. kauppias Gusev. Minä en tuota kauppiasta päästä kynnyksellenikään, mutta hän mrnee hänen kanssaan noppalautaa pelailemaon ja vieläpä euo allekin. Ja onko nyt arvonmukaista hänelle käydä kunnankirjurin kanssa metsäs tämässä? Kirjuri ei saa uskaltaa suu laankaan aukaista hänen läsnäolles saan, saatikka sitten puhella - jos haluatte tietää, hyvä herra! ^ Minulla on niin heikko luon ne ... — supatti Dosisei Antreitsh. Multa minäpä näytän sinulle luonteen! karjasi rouva jyskyttäen sormuksensa kantaa pöytään. — Minä en salli sinun häväisevän nimeämme! Sinun täytyy ymmärtää! Minä st- — Esityslista Porin jiaupun ginvaltuusmiesten kokouksessa toro taina, huhtikuun 21 päivänä 19li> kello L i.-p. I) Terveyshoitolautakunnan tirjel^ mä, koskeva vaivaistalon houmin hoito-osastolla toimeenpantavia uu distus- ja korjaustöitä. Lautakunta ehdottaa, että ^,00<> liikaan nouseva uudistus- ja korjaus työ pantaisiin toimeen. Lisäkustan uukset 4,000 mk. aiheutuvat sähkö voimalla käyvien putkipumppujen jn uudenaikaisten ikkunain hankkimisesta iedell. S,t00. jälkim. 1,920 mk.). -) Keskuskansakoulun rakennusko mitean kirjelmä, koskema komitean tehtäviä. Malmistusivatiotunta ehdottaa, että täysi toimintamaita myönnetään komi tealle muuten, paitsi että maltuusmie het tahtoisivat päättää, että koulun rakennustyöt teetetään urakalla. Nrat katarjoukset hyväksyy komitea ja ii moittaa sitten valtuusmiehille, minkä tarjouksen se on hyväksynyt ja kenen se on valinnut töiden tarkastajaksi. 3) Memmän käsityöläiskoulun joh tokunnan jäsenen valitseminen lehtori F. O. Rapola-vainajan jälkeen. Ehdotetaan maisteri I. A. Masaro, 4) Tarjous pysyväisen sillan raken tamisesta Kokemäenjoen r>li. Eydotetaan jätettäväksi huomioon- ottamatta. 5) Useiden 6:nnen kaupunginosan talonomistajain ehdotus toimenpitei hin ryhtymisestä pintaveden poista miseksi mainitusta kaupunginosasta. Ehdotetaan lykättäväksi rahatoimi kamariin. 6) Herra H. A. Lncanderin kirjelmä ehdotuksineen MaivaishoitohaUitnksen vuosikertomusten täydentämisestä. Ehdotetaan Waivaishoitohallitul sen noudatettavaksi. 7> Taide- ja raideteollisnusyhdi-? tyksen pyyntö Valtuuston istunto saliu luovuttamisesta yhdistyksen täi! tettäväksi. 8) Maistraatin kirjelmä asiakirjoi neen, jotka koskevat Porin Mäkijno maosakeyhtiön toimintaa v. 1909. 9) Sm sm asiakirjoineen, jotka kos kevät Porin Anniskelnosakeyhtiön toi mintaa iv. 1909. Sisältävät yhtiöitten kustannukse! ja tilintarkastajain lausunnot. 10) Kunnansairaalan johtokunnan lausunto kustannusarvioineen tohto rien B. H. Jägerroos'in ja O. 3tn- qvistm ehdotuksen johdosta keuhko tautipotilaiden osaston järjestämisestä kunnansairaalaan. Johtokunta ehdottaa, että sairaalan läntisen siiven ylikerta sovitetaan keuhkotautipotilaiden parantolaksi ja että 1.800 markan kustannuksella m kennetaan yksikerroksisen länsipuolisen käytävärakennuksen päälle oleskelu eli makuusuojus potilaille. 12 potilaan hoito ja ylöspito lasketaan tuottavan kaupungille markan vuotuisen lisäkustannuksen. Valmistusvaliot. kannattaa vätijuomavoittorahojen jakovaliokunnan ehdotu sta, että «ois- ta varoista myönnetään perustamis kustannuksiin 5.000 mk. ja lisäksi nllo- pitoknstannnksiin 2,0t>0 mk. II) Maliokunnan ehdotus vuonna 1909 kertyneiden väkijnomavoittova rojen käyttämiseksi. On jo jnlaistu lauvantai-nnm.' rossa. 1-'» Herrojen maisteri E. Grann ^lmoniemen ja tohtori B. H. Iägei roos'iii pyyntö, koskeva jäsenyyuo Soitannollisen Seuran johtokunnassa ynnä muiden saman johtokunnan jäsenten antama selitys. Valmistusvaliokunta ehdottaa, että hakijain eroamispyyntöön snostutaan ja että heidän sijaansa valitaan vuo detsi eteenpäin hrat Lncander ja il?lin nul olen ihmisten seuraan tuonut' Hlykinien suku on huonontunutta su kua, herraseni, ja jos kerran minä, syntyisin Dokukina, olen mennyt nai misiin hänen kanssaan, tulee hänen se myöskin tuntea ja piiää arvoSsc' Ei hän ole minulle niinkään huuta ma, dcnaseni, jos tahdotte tietää! Mitä tuli maksamaan, ennenkuin sain hänelle viran! Kysycääs häneltä it seltään! JoS haluatte tietää, tuli yksi ainoa tutkinto ensi arvoasteeseen pää semistä varten maksamaan kolmisen sataa ruplaa! Ja minkätähden minä puuhaan? Teeri, sinä luulet, että si- nun tähtesi? Elä ajattelekaan! Mi- nulle on nimemme rakas ja kallis! Jos ei nimi, niin hän olisi jo aikoja sitten mädännyt minulle kyökissä, jos haluatte tietää! Dosisei Antreitsh-parka kuunteli maan, Vaikeni ja kyyristäytyi entistä enemmän — en tiedä pelosta rvaiko häpeästä. Eikä julma «aimonsa jät- tänyt häntä rauhaan päiwällispöt>- dässäkään. Hän ei laskenut silmiään miehestään, »vaan seurasi kaikkia hä nen liikkeitään. — Pane suolaa keittovatiin! Pidä lusikkaa paremmin kädessäsi! Pane salatli-astia edemmä, ettet tahri hi haasi! Elä räpyttele silmiäsi. Ja mies-parka söi kiirehtien ja köy- ristelei Vaimonsa katseen alla aivan kuin hiiri kissan edessä. Hänen täy- tyi syödä roumansa kanssa paasto- ruokaa, ja tuon tuosta milkasi hän meidän paistiimme, »