l-guvantainz likinäkuu!: 2 pmI kl:o 72 IS!g — S»ome» Skl» o riso» Liiton toimik»»ta on pitämässään kokouk- sessa Valinnut Liiton marapuheen- johtajaksi maisteri I. H. Kalan ja rahastonhoitajaksi maivteri A. Jnti- län. Neuwottelukokous on päätetty pitää lokakuulla Lahdessa. Arpajai set, joihin lupa jo on saatu, pidettä ne? niinikään Lahdessa. Liiton juok- seivain asiain Valiokunnan muodos tamat toimikunnan Helsingissä asu ivat jäsenet. — Stzxtyy!» Koivisto» ka«- sako»l»« paikasta riita? Lan- Vantaina oli Uudenkoilvi-ton asuk kailla kokous, jossa malmiin ^-mie hinen toimikunta ottamaan selkca, mitä mahdollisuuksia olisi olemassa Koimistollll w^st'i?ään palaneen kan sakoulun maskisesta sijoittamisesta Uudelle KoilviZtclle. Kokouksen osan ottajat yksimielesi'. tciwv'.wat kou lua sijoitettam^^si mainittuun kylään. — 5i«?sa?ka?5«hu on?rliannut Pvrin seudun ksu?k.-5>t j? cr^t^äinkin muutomicn kaupungin pohjoispuo lella olemien p:!a^-en mäen. Onat saane'1 kuulla scll^isen huhun, että -venäläisiä kesakolta tullaan majoit- tamaon ji?kaiseeu !u:ään. Mistä tä mä perätön huhu on kotoisin, siitä ei ole tietoa. — - Jrtolaif«»desta on pidä tetty torvparmtylär Iida Maulda MäStilä ja !äh'!e;5.än maanantaina kumernöörimviraSton kou:'a kotipai kalleen Honkajoen pitäjän Hongon kylään. — Wekseleitä protesteerat- tii» Suomen kaupungeissa ja kaup paloissa Viikolla 13—25 v. kesäi. yh teensä 120, joista Porissa 2. — Uimako»!»»» otetaan oppi laita ensi lukuviikkoon sankka. — West Porin Uimaseuran uima huoneella oli eilen 17" lämpöistä. ^ Laiwaliike Reposaarella on lviime päiminä ollut ivilkasta. Sa lamassa on ollut yhteena ikaan koh- deksankin höyry'aiwea ja toistakym mentä purjealusta. Eilen oli 0 höy ry- ja 12 purjelaimaa. p — „Sostalidemokraatin" jut tuja. Sosialidemokraatin herrat toimittajat omat Viimeistä edelliseen numeroonsa kyhänneet erään palstan pituisen kahdella otsakkeella »varuste tun kauhean jutun. Siinä Harja- mallan suomettarelaiset „hu!ikaanit" (!) omat raa asti häirinneet sikäläisen työmäenyhdistyksen kokoonturmsivapa- utta. Joukolla omat mennet yhdis tyksen huivimatkalle ja siellä katkais seet akitaattori (?) Elorannan puheen. Jutun yhteydessä iaaivat sitten „suo- mettarelaiset" ja ..Satakunta" kuulla lukunsa. Asta on kumminkin todellisuudessa niin, että Harjannllan ..verustus- lailliset", ..suomettarelaiset", sosialistit ja yleensä kaikki yhteen ääneen nau ramat kun ..Softaildemckraatti" ol kansa takaa sirvistyssanajen sivulla ohjaa omaa joukkoansa ja sadattelee - itseänsä. Paikkakunnatta tiedetään näet, että mellastajat omat sosialiste ja, jotenka haukku siis on sattunut ilseen. — Jos lehti tahtoo, rvoimme palata asiaan. Matti. — ik«» asemapäällikt» YZ- tätvä matkustaa. Tapahtui tässä hiljattain sillä lamoin, että erään asemapäällikön ystämä lähti matkalle. Ia se nyt sitten on kertomisen armoi- nen asia, intätte kait. On niinkin, sillä ystämä jäi asemahuoneessa suus taan kiinni asemapäällikön kanssa niin tiukalle, että junan lähdöstä ei tahto» nut tulla mitään. Kaikki oli järjes tyksessä ja läktö-aikakin oli jo ohi. Odotettiin main asemapäälliköltä soit- tomerkkiä, mutta sitä ei maan tullut. Asemapäällikkö keskustelee kaikessa rauhassa ystämineen ja mielä harmit taman pitkämeteiseSti. Meiiö hermos tuu, mutta kukaan ei tohdi ivirkamie- hen rauhaa häiritä. Junan miehis tökin jo ihmettelee ja mihdoin metu- rinkuljettaja soittaa. „Ei Le saa soitta, se o asema ko soitta", tiuskasee pääl likkö ja antaa merkin. Ja niin pääs tiin lähtemään. Esa. Ikaalisten kauppalan laajennuskysymys. Joitakuita muosia sitten, kun tont tipaikat lovpuirvat Ikaalisten kauppa lan alueelta, herätti kauppalan jär- jestysoikeus mireille kysymyksen maan hankkimisesta kauppalalle tonttipaik koja ja kauppalan alueen laajenta mista marten. Päästäkseen tarkoi tuksen perille, koetti kauppalan jär- jestysoikens ensin tilusmaihdon kautta saada maata kappalaismirkatalon maasta, joka on kauppalan rajanaa puri. Mutta kun seurakuntalaiset ja jakokuntaan kuulumat talojen omista jat pistimät jyrkästi ivastaan, raukesi homma sikseen. Kuitenkaan ei jär- jestysoikeus hellittänyt alottamastaan toimenpiteestä, maan herätti asian uudelleen eloon ja anoi senaatilta pakkoluomutuksen kautta mainitusta kappalaisivirkatalosta saada maata kauppalalle. on maailmankuulu lääkärien lämpimästi suosittama waomistawarawmtoame!av- stlle ja sairaille henkilöille. Myydään apteekeissa ja rohdoskaupoissa. Asia onkin nyt jo kehittynyt niin pitkälle, että m. k. 28 p:nä läänin» roivasti R. Grönrvzll piti kirkonkoko uksen, jossa kysyttiin seurzkuinan mielipidettä asiassa. Kokous myön- sitin, että saadaan luowut!aa kappa laisivirkatalosta kauppalalle noin 4' .. hehtaarin suuruinen maa-alue, jonka ivaramaamittari Wilho Stenroos jo joitakuita aikoja sitten on mitannut. Muuten sopii tässä mainita, että maanhankinta kauppalalle onkin hy- min tarpeen, kun tontteja olisi men nyt kyllin kaupaksi, mutta ei ole ollut säätämissä. — Lää»i»kallit«S. Senaatti on Turun ja Porin läänin läänin hallituksen menäjänkielenkääntäjän palkkaamiseksi myöntänyt 500 mk:n lisämäärärahan. — Hiipvak»»»a» ««tifia. Maaliehdolle Alastaron pitäjänapu- laisenmirkaan asetettiin eilen miran ainoa hak-ja Ewijärwen m. t. kirkko herra A. Hukkanen. — Kirkkoherr«AWaalit Iso joella tapahtumat Viime sunnun taina. Ensimäisellä sijalla ollut Kronobyn kappalainen, pastori L. I. Berg, sai 45 ääntä, toisella sijalla ollut Kirijaen kirkkoherra T. Palonen sm 127 -".äntä ja kolmannelle sijalle asetettu Lemun kirkkoherra I. A. Wapaan>uzri e? saanut mnoatakaan ääntä. Kuten äänten lukumäärästä huomaa, oi; osanotto maaleihin lai meaa. Syy siihen eli se, että kirkko herra O. I. Caseliusta ei oltu ase tettu neljänr.elle sijalle, ja häntä olisimat kuntalaiset halunneet kirkko- d-rralseen. Asiasta Valitettane?. - Waasa. — Postitoimistot. T. k. 1 p:stä tulee Euran p. 1:sen luokan postitoimituksen nimenä olemaan Eura. — Mallasjuomat» mhyn«i» on läänin kumernööri Kokemäen pii rin nimismiehen esityksestä kieltänyt Kokemäen Oluttehtaalta tänään lau- mantaina, jolloin paikkakuunalla Vie tetään kansallismielisten laulu- ja soittojuhlaa. — Ka»sako»l»t. Säkylän kun nan Korrvenkylän kansakoulun opet tajaksi on Valittu opettaja Kalle Filppula Eurasta. Lapin pitäjän Kullanperän kouluun on opettajaksi malittu opettaja K. A. Kotka Tampereita ja käsityönopettajaksi kauppiaantytär Iida Salonen Lapin Kodiksamista. Pyhtään Kaunissaa ren kansakoulun opettajaksi opettaja I. Meranen Loimaalta. Tyrmään kunnan Elojärmen koulun opettajaksi op. I. H. Niemensiivu sekä käsitöiden opettajattareksi neiti E. Kurkela. Kiertokoulunopettajattareksi Köyli öön on 17 hakijasta malittu neiti Hilja Maria Salonen, Joutsasta. — Parka»o» majesteettiri- kosjutt». Sittenkun oli käsketty nostaa majeSteettirikoszuttu leipuri W. A. Sireniä eli Salokantaa mas- taan Parkanon pitäjästä, jätti Turun honnoikeuden kannswiskaa!i G. Schy- bergsson jouluk. 22 p:nä 1909 Turun homioikeuteen syytekirjeen, missä maali Sirenille rangaistusta majes teettirikoksesta rikoslain 13 l> 2 py kälän mukaan, koska Siren asunnos saan 26 p. huhtik. 190L sanomalla Keisaria määrän malan tekijäksi oli loukannut Keisarin ja suuriruhtinaan kunniaa. Turun homioikeuS on w. k. 31 p:nä antanut asiassa päätöksensä, ja hyläten Sirenin tekemän lykkäys- pyynnön lisätodistusten esittämistä marten, katsonut selmitetyksi, että Siren ilmotetussa tilaisuudessa oli lausunut H. M. Keisarin kunniaa loukkaamia sanoja, mihin nähden homioikeus, nojautuen rikosl. 13 l. 2 py?., harkitsee oikeaksi tuomita Sire nin majesteettirikoksesta pldettämäksi mankeudessa 7 k.k.: jz samalla hyljä ten todistajain anomukset, että heidän todistajapalkkioinsa kormattaisiin ylei sistä Maroista, melmottanut Sirenin todistajapalkkioina suorittamaan yh teensä 306 mk. — S«»rtvorot saaneet palk kaus». Hankoniemen raastumanoi- keudcssa oli m. k. 27 p. esillä juttu Tyrmaällä mangittuja suurmarlaita Jaakko Viktor Lehtistä, Kalle Hjal mar Nurmea sekä Kustaa Hcutalaa nastaan, jotka toukokuun alussa tä nä muonna hämmästyttimät ihmisiä nokkelilla Varkauksillaan. Kuuluste lussa mangitut peittelemättä tunnus- limat rikoksensa. He olimat mappu- na saapuneet Hankoniemeen rumeta!- seen merimiehiksi. Mutta kun paik kaa ei tullutkaan ja rahat olimat lo- pussa, murtautuimat he seuraamana yönä sikäläiseen seurahuoneeseen, joöta marastimat tarjoilijattarien kelloja ja sormuksia. Tämän tehtyään he mur- tautuimat mielä kolmeen eri myymä lään, joista saimat saaliikseen 65 mk. 15 pnä. Kolttosensa tehtyään morot mielä samana yönä pakenimat metsien läpi Tammisaareen, josta he rauta teitse matkustimat Tyrmäälle. Arit- täessään täällä puhdistaa asemakont- torin kassan, joutuimat markaat kiinni. Tekemistään rikoksista sai Nurmi yhteensä 3 m. 6 kk. kuritushuonetta, Hautala tuomittiin 1 m. 7 kk:n Van keusrangaistukseen. Lehtinen sai koi- maskertaisesta törkeästä Varkaudesta, joka oli moninkertainen, 8 muotta kuritushuonetta. Viimemainitut kaksi miestä saanervat mielä Pirkkalan kä räjillä tuntumia lisäansioita, heidän kun on huomattu myöskin „pakko- luomuttaneen" Nokian aseman kossan. — Karta«o»ka»ppa. Wiime torsiaina pidetyssä huutokaupassa huusi Kuljun kartanon Lempäälästä niaanmiljelijä Kalle Pyöräniemi Mouhijärmeltä 190.000 mk^ hinnasta. -- T«lo»ka«ppa. W. k. 27 pmä myimät E. ja I. Mäkelä Ulmi- lan Kacsmartun kylässä sijaitseman Maulan tilan talollisenpojalle Frans Rctkukselle Kaasmarkusta 33,000 mk. kauppahinnasta kaikkine laihoineen heti mastaanotettamaksi. ^ Parka»o» T«o«alaise» se»ra» »«de» talo» ttihkiäiset. Kuten tunnettu, vAat Parkanon kan sallismieliset rakentaneet itsellensä oman talon keskelle Kirkonkylää Päi- wölä nimisen. Ja se ei ole mikään pikkumökki, päinmastoin on kurkihirsi kohotettu korkealle jz monilukuiset ja laajat owat sen alla suojat. Raken nuksessa on kaikkiaan 9 eri huonetta juhlasalineen, näyttämöineen, parwi- neen. Luottamusta on siis Parkanos sakin suomalaisen puolueen miehillä ja naisilla aatteensa tulewaisuuteen Kesäk. 25 p. aamulla huomasivat lähellä asujat, että uudessa talossa oli jotain erikoista tekeillä. Lipnt koho- simat moniin lipputankoihin ja, jos meni lähemmäksi taloa, näki suuren määrän juhannusknmuja talon ym pärillä j>- köynnöksiä. Kunniaportin otsalkee^sa sai lukea: „Terwe tultua talohon!" Tämä oli kutsu talon wih kimi§juh'.-an ja arpajaisiin, joita mai nittuna päimänä Vietettiin. Jo puolixäimän ackaan olkoi Vie raita saapua läheltä ja etäällä. Tul tiin polkupyörillä, hevosilla, meneillä, jalkaisin. . . Paljon oli Vieraita ulkoseurakunnista. Kun Kyröskosken torvisoittokunta aluksi soitti reippaasti marssin, oli tilaisuuteen saapunut noin 1,000 hen keä. Alettiin myydä arpalippuja, jotka Verrattain hyivin tekirvät kaup pansa. Myöhemmin alkoi iltama, jossa oh jelmana esitettiin näytelmäkappale „M ja Päimä", laulua, lausuntoa, kuwaelma, opettaja S. Mästilä pu hui juhlan merkityksestä y, m. Juh la ohjelmineen oli onnistunut. Meisö oli iltaansa tyytymäinen, toimihenki- löt saimat waiwainsa palkkioksi haus koja muistoja ja erityistä tyytyivät- syyttä taloudellisen puolen menesty miseen. Se oli suuri Voittojuhla Parkanon suomalaiselle seuralle. — Omitxise» räjähdys ta paturma» aihe»ttaja»a. Su rullinen tapaturma kohtasi toissapäi- mänä 10-wuotiasta lapsenhoitajatyt- töä Lempi Mälimäkeä Isak Saaren talossa Kankaanpään kirkonkylässä. Tyttö oli tähystellyt ikkunasta tuossa k'o 12 ajoissa päiivällä kun käsittä mättömästä syystä äkkiä kuului rä jähdys, tytön Vasemman läden peu kalon ja etusormen päät murskoan- tuimat ja oikeaan käden parin sor men päät ivikoantuiivat. Haamat sidottiin ensin paikkakun nan apteekissa ja eilen tuotiin louk kaantunut Poriin sairaalaan lääkä rin apua saamaan. Tapaus on sitäkin merkillisempi kun paikkakunnalla ei ole pitkiin ai koihin minkäänlaisia kimenräjäyttämis- töitä tehty, eikä talossa ole ampuma- aseita. Samaan aikaan kämi kyllä ukko nen, mutta lääkäri arrvelee, ettei sillä ole yhteyttä tapauksen kanssa. — Sataku»«a» Maa«wilje- lySse»ra» toimee«pa»e«iSsa so»»i»äyttelyissä Nakkilassa w. k. 30 p:nä oli perin mälzän son neja näytteillä, ainoastaan 9 kappa- letta, joista maan 3 Nakkilasta ja saimat niistä palkintoja: 3:n lvucti- sista Öykkärin Kokemäeltä II p. 35 mk. 2—3 Vuotisista sai Laurin Kau- Vatsalta III p. 10 mk, samoin Fut- tarin Kokemäellä III p. 10 mk. sekä Ellän KeikyäStä IV p. 7 mk. 2ivuo- tisista sonneista saimat palkintoja: Kleemolan Kokemäeltä II p. 7 mk. ja Ellän Keikyästa III p. 5 mk. Sen yhteydessä oli Nakkilan maa laisseura pannut Loimeen marsa- ja masikkanäyttelnn, jossa palkintoja sai mat: tammoista Varsoineen I p. W. Pohjalan ..Salama" 10 mk, II p. W. Rantasen ..Tuima" 7 mk, S. Nissilän ..Seepra" 7 mk., III p. W. Puosin „Wappu" 3 mk., saman ..Kiltti" 3 mk>, T. Pohjalan «Into" 3 mk., F. Nissilän III p. 3 mk. 2 Vuotta nuoremmista u-arsoista saimat palkintoja T. Pohjalan »Sirkku" II p. 7 mk, Puosin „Hele" 7 mk., sa man „Pella" 3 mk. ja I. Palojoen „Wirma" 3 mk. Sen sijaan ei Va sikoita ollut tuotu yhtään näytteille. — MaamieSpäitviä pidetään Satakunnan maanmiljelysseuran toi mesta Luivialla Nuorisoseurantalolla torstaina t. k. 7 pmä. Tilaisuudessa pidetään esitelmiä maatalouden alalta. Painakaapa lumiaikaiset tämä maa- hengen lietsomistilaisuus mieleenne. — Herä»«äisj»hlaa Vietetään Kokemäensaaresso, kuten jo olemme maininneet, huomenna sunnuntaina ja maanantaina, jossa paitsi maal likkosaarnaajio, esiintyy useita pap peja sekä Porista että muualta. Ulvila. Kaasmarkun hengelliset orpajais- juhlat omat siis jo unikon pääscä eli t. k. 10 p:nä, joka asiaa harrasta, mien on nyt jo hyivä muistissaan pitää. ikiukaiueu. Kiukaisten Harolan kylässä oleman Köyliönjoen yli johtaman sillan puo mit, jotka omat olleet puiset, on la houden takia särkyneet. Nyt omat stllantekomelmolliset päättäneet mainit tuun siltaan laittaa rautaputkiset puomit kimitolppineen. Halla on Kiukaisissakin tehnyt tuhojaan. Perunanivarsia se on ni pistellyt useissa paikoin Aremmilla paikoin on suwiwiljain oraat ja ru ksitkin joutuneet mallan runneltamitsi. Paikoin on hallan mikuuttamaa ruista jo niitetty karjan rehuksi. Ka»kaa«pää. Rakennushomma täällä on suuressa Vauhdissa. Msin kirkon näkymissä on nykyään useampia ra kennuksia tekeillä, onpa joukossa joku uljaskin rakennus. Manhimman talon Kan kaanpäässä nimeltä Manhahonko, osti miime Viikolla M. Pakkala, Siikaisista. Mainittu talo on lähes 400 muoden ikäinen, ja on se ja Ou karin talo ensimäiset asunnot tuolla suurella alueella, jossa nykyään on kolme eri pitäjää, nimittäin Kankaan pää, Karmia ja Honkajoki, ja lähes 18,000 asukasta. Tässä nähdään kuinka Verrattain nuori on Kankaan pään alueen asutus. Tuhoisa halla kämi täälläkin miime Viikolla, sumimiljoja lvikuutta massa. Erittäin perunat peukaloitsi se vahanpäimäisesti. Rukiit säästyi :rät sen tuholta, syystä että ruis ei mielä ollut ehtinyt kukkimaan. Arpajaiset pidetään täällä Kankaanpään kansanopiston ja nuo risosmrojen yhteisellä toimella Kan sanopistolla heinäkuun 10 päimänä, sanottujen seurojen ja Kansanopiston hyVäksi. Samaa tarkoitusta marten pidetään myöskin iltama saman päimän illalla Kankaanpään nuorisoseuran Wäinö- läszä. En rupea tässä erittäin ylis> tämään Voittojen paljoutta ja hy> Vyyttä, enkä ohjelman loistaivaisuut ta, huomautan maan tarkoituksen tärkeyttä ja toimon, että kaikki ei ai noastaan Kankaanpääläiset, Vaon naapurikuntainkin siivistystä ja edis tystä harrastamat kansalaiset rientä köör kiimassa heinäkuun 10 päimänä Pohjois-Satakimnan Kansanopistolle, kannattamaan tuota jaloa aatetta. Kuten kaikin tiedämme, on meillä oma opisto, oma Kansanopistomme, joka on saatu toimeen hymin epäsuo tuisten olosuhteiden Vallitessa ja aikana, jolloin ei ole juuri paljon toiwoa Valtion awuista. Sentähden on meidän sitä innokkaammin käytä wä itse toimeen, ettei opinahjon tav mitse aineellisen awustuksen puutteet sa kitua ja kuihtua. Walitettawasti on pantu hymin Vähän huomiota tähän seikkaan. Näytetään nyt, että tuo laitos on meille rakas, että se on meidän oma opistomme. Rientäkäämme oikein suurissa joukoissa arpajaispäimänä opistollemme, täyttäkäämme sen suu ret suojat tungokseen asti, aukaisten auliisti rahapussin suut arpojen ostoa varten. Tehdään se! lluSkkksz puolivuozi-tilzllk- zenne! Simikn ZliiorisM M» kokous Eurassa. ilmalta kertojalta) Toi»e» koko»späiwä. Tiistaina t. k. 28 p:nä jatkui kes- kustelukokous klo 6 aikaan i. p. Ko kous alkoi kai jo Väsyttää edustajia, koska suuri osa oli lähtenyt huivimat kalle. (!) Tämän johdosta puheen johtaja toht. Castren lausui paheksu misensa, johon kirjailija Alkio yhtyi. Kokous oli ennen päilvällistä aset tanut komitean laatimaan ponsia kes kustelun alaisena olleelle S. Alkion alustammille kysymykselle. Ponnet kuulumat: Suomen N. Liitto, jonka koko toiminta perustuu kansalliselle pohjalle, katsoo nykyisen ajan kohdan Vaatiman nuorisonliikkeeltä erityisesti pontevaa työskentelyä kansallisen yh teistunnon ivahmistamiseksi ja symen- tämiseksi. Siinä tarkotukscssa kokous lausuu, että kotiopinnot omat pidettämät yhtenä tärkeänä puolena kansallis tunnon symentämistyössä joten niiden käytännöllisessä toimeenpanossa on erikoisesti pidettäivä silmällä kansalli suuden näkökantaa, että S. N. L. Toimikunnan olisi koetettawa hankkia eri puolueisiin kuu> lumilta asioihin perehtyneiltä kansa> laisilta lausuntoja sellaisista yhteis' kunnallisista ja Valtiollisista käsitteis, tä ja kysymyksistä, joiden selmittämi nen katsotaan auttaman pyrkimistä yhteiselle kansalliselle pohjalle. Liiton toimikunnan on sopimalla tamalla saatettavia nämä lausunnot nuoriso seurain tiedoksi. ANämä ponnet hymäksyi kokous sel laisinaan. Eriämällä mielipiteenään oli herra M. Keränen komitean kokouksessa lausunut: Suomen Nuorison Liitto lausuu että kansallistunnon symentämisekst on kaikki toiminta koottama kansalli selle pohjalle. Tällä pohjalla omat nuorison sekä tietopuoliset että käy tännölliset pyrkimykset arwosteltawa yksinomaan sen mukaan omatko ne kansalliselle alennuksellemme ja sen säilyttämiselle eduksi tai ei. Tämän jälkeen saatiin kuulla lavi suntoja siitä, mitä kokemuksia on saa tu nuorisoseuroissa a) koti- eli kansa- laisopintojen harjottamisessa ja b) kotiseutututkimusten alalla. Useissa paikoin olimat kotiopinnot masta alul la. Toisin paikoin maitiin jo tyy» dyttämiä tuloksiakin esittää. Luku- renkaita on yleensä useissa paikoin perustettu. Kotiseutututkimuksia oli pantu muutamin paikoin alulle. Sa takunnassa oli asia järjestetty niin, että ensin kootaan tutkimuksia maa talouden alalta. Kun tällä alalla on saatu tuloksia, siirrytään muille aloille. Tämän jälkeen lopetettiin kokous ja kello 8 illalla alkoi 5ka»sa»j»hla. Kansanjuhlassa aluksi Kauttuan tormisoittokunta soitti. Puheita ja esitelmiä pitimät E. I. Toimonen, A. Inkilä ja R. Horelli. Viimemainit tu teki selkoa Satakunnan nuoriso seuraliikkeen historiasta, joka satakun talaisille sekä muillekin on mielen kiintoista kuulla. Mihtori Armela sai juhlayleisön sangen hauskalle tuulelle, laulamalla ..Jeskandeerin" ja ..Meripoikkitten laulun". Wäli- numeroina esitettiin laulua ja soittoa. Lopuksi esitettiin sangen kaunis ku- maelma ..Mäinämöisen soitto". Lopuksi oli leikkejä ja tanssia. Kenkimakuutusosake- yhtiö Satama. PeruStawa tzhtiSkoko»S. Uuden suomalaisen henkimakuutus- yhtiö Salaman perustama yhtiöko kous pidettiin Helsingissä wiime tors taina. Kun senaattori Aug. Hjelt Väliaikaisen toimikunnan puolesta oli omannut kokouksen, Valittiin keskus teluja johtamaan senaattori O. Wuo- renheiir o, Pöytäkirjurina toimi mais teri Samuli Sario. Väliaikainen toimikunnan puolesta ilmoitettiin, että yhtiöjärjestys oli mahivistettu ja että tapahtuneessa osakemerkinnässä osakepääoma oli täydelleen merkitty, Vieläpä yli mää- rän, sekä Viidesosa pohjarahastosta sisäänmaksettu. Näin ollen päätettiin yhtiö pitää perustettuna ja ryhdyt- tiin, kun ensin oli määrätty hallinto- neuivoston jäsenten ja tilintarkasta jain palkkiot, Valitsemaan yhtiön toi mihenkilöitä. Hallintoneuivoston jäseniksi Valit tiin rakennusmestari Juho S. Ahde, toimitusjohtaja O. W. Pellinen ja senaattori O. Muorenheimo Helsin gistä, senaattori A. Osm. Kairamo Hattulasta, maanrviljelijä Kaarle O. Knuutila Paimiosta ja kauppias G. W. Osonen Tampereelta. Marajäse- niksi Valittiin senaattori I. K. Paasi kin», työnjohtoja F. Nummiivuori ja lääkintäneuivos Konr. Reijo-Waara Helsingistä. — Mtiöjärjestyksen mu kaan Valitsee hallintoneumosto johto kunnan, johon kuuluu tolme jäsentä. Hallintoneumosto ja johtokunta yh tiön hallituksena asettamat toimitus- johtajan. Tilintarkastajiksi Valittiin tohtori Onni Taivaststjerna Samonlinnasta, pankinkonttoristi Lydia Heliä Helsin gistä ja kauppias Irjö W. Salonen Lahdesta. Maratarkastajiksi tulimat maisteri A. E. Lehto, johtaja K. A. Midenius ja johtaja Edm. Lammin- Koskinen Helsingistä. — Kiwittzö»tekijäi» »ufi thii» sopimus allekirjoitetaan luultamasti tänään kello 1 Helsingissä. Tämän kautta tulee lakko heti loppumaan. Myöskin on toimeita, että maala rien lakko saadaan samaan aikaan loppumaan. — Uude» m»seotalo» fis»S ta«i»e». Senaatissa esiteltiin w. k. 29 p:nä muinaistieteellisen toimi kunnan esitys, että tämän Vuoden menosääntoehdotukseen uuden museo talon sisustamista Varten olettamasta 190,000 mkan suuruisesta määrära hasta 98,428 mk. myönnettäisiin etu maksuna eräitten kiireellisten sisustus töiden suorittamiseksi. Senaatti ei tällä kertaa myöntynyt tehtyyn esityk. seen. — J»ha»»»SyS» a»ri»ko ei näkynyt Romaniemen Ounasmaaralle kerääntyneelle 3,—4,000-lukuiselle kat> selijajoukolle. Aamasaksalle sen sijaa» kuuluu aurinko koko yön näkyneen. — Liitto. We»ajä» parla«e»ti» ist»»toka»fi päättynyt. Miime torstaina päättyi ivaltakunnanneu- moston istuntokausi. Neumosto ja duuma alottawat ensi istuntokautensa kesäloman jälkeen syksyllä ennen loka kuun 23 päimää. — Weri»e» karka»SyrityS. Hersonista, kesäk. 29 p:nä. Ojennus- osastoSta karkasi 8 pakkotyöläistä köytettyään ensin Vartijansa. Takaa- ajettaessa sai surmansa 1 Vartija ja 7 karkuria. — Merkillistä matk»stajia. Muutaman päimän perästä saapuu Varsomaan kolme italialaista, jotka omat maailmankiertoretkellä mierittäen edellään suurta tynnöriä. — Nolafi itse»sä. Nuori mies aStuskeli edestakaisin rautatieaseman sillalla. Juna oli lähtömalmiina ja hän etsiskeli mannua, jossa saisi is- tua häiritsemättä. Mutta maikka hän olisi etsinyt kuinka tahansa, oli mat kaikki maunut enemmän tai Vä hemmän täynnä. Silloin juolahti nerokas tuuma hä nen päähänsä. Lähestyen Viimeistä maunua hän kaikumalla äänellä huusi: ..Siirtykää muuanne, tämä maunu ei seuraa mukana!" Maunussa istujat kiirehtijät etsi mään itselleen toisia paikkoja muu alta junasta. Melkein lapsellisen iloisena istuutui nuori mies tyhjään maunuun ja sy» tytti sikarinsa. „Ho. ho, jaz", hän hymyili, ..nero kas tuuma todellakin! Mutta pitäisi- hän jo Vähitellen olla aika junan lähteä liikkeelle." Wähän ajan kuluttua pistää ase mapäällikkö päänsä rvaunun ikkunasta sisälle ja sanoo: ..Luultamasti te olette sama herra, joka äsken matkustajille huusitte, että tämä maunu ei seuraisi mukana?" «Kyllä. Onko muuta asiaa", sam malsi nuori herra hymyillen. „On, tahdoin maan kertoa herralle, että tämä maunu ei ole lähtenytkään mukaan." LsiMii Mlts. — Petrooli» hinta kuuluu ale neman piakkoin 23 pennistä 17 pen niin kilolta. meitä Sinulle loppuun asti uskolli sina pysymään! ttnokaa. niin teille annetaan. Matt. 7: 7. Nämä owat Jeesuksen omat sanat meille. Jesus kehoittaa meitä ruko ukseen. Koko pyhä Raamattu on täynnä kehoituksia rukoukseen. Rukous on hengellisen elämän hengitys, se on uskomaisen elonmerkki. Sille, joka ei koskaan rukoile, on hengelli nen elämä tuntematon. Sen hengel lisen elämän hengitys, se on usko- maisen elonmerkki. Sille, joka ei koskaan rukoile, on hengellinen elämä tuntematon. Sen hengellinen elämä on nääntymäisillänsä, joka Harmoin rukoilee. Se, joka elää hengen elä- mätä, ei moi olla rukouksetta. Tun netko omasta kokemuksestasi, mitä rukous on? Oletkos illoin ja aamuin rukoillut Jumalata? Oletko päirrän kuluessa huokaillut Herralta apua ja siunausta? Tunnetko rukouksen tarpeellisuuden maeltaissasi täällä maan päällä? Onko rukous tuotto- nut sinulle moimaa ja lohdutusta? Moni ehlä mastaa näihin kysymyk siin: kyllä olen silloin tällöin rukoil lut, mutta oikeata rukouksen moimaa en ole tuntenut, rukous ei ole Virta na lähtenyt sydämestä, waan se on ollut niinkuin raukea huokaus sydä- mestä ja kuima sana huulilla. Ru- !ousta harjoitetaan mähän, aiman mähän näinä aikoina sentähden on myös hengellinen elämä laimea seu- rakunnissa. Maalliset huolet ja mailman hälinä on monella esteenä uhen. Heillä ei ole rukouksen halua, entähden ei heillä ole siihen aikaa. Mitä todistaa tämä? Synnin Voi ma on monessa saanut suuren mal an ja kuolettanut hengen elämän. Tämä on surkea todistus kristittyjen elämästä. Meidän oppi-isämme Lut- zer sanoo: kristityn sydämmessä on pyhä Henki, joka aina rukoilee. Ja maikka uSkomaisen huulet ei aina iiku rukoillessa, niin liikkuu kuitenkin »änen sydämessään taukoomaton >uokaus: rakas Isä, sinun nimes olkoon pyhitetty, sinun tahtos tapah- ukoon ja n. e. p. Elämässä ihmi- essä on aina taukoomaton sydäm- men lyönti, niin myös sinun sydä messäsi pitäisi oleman taukoomaton zengitys Jumalan puoleen. Mutta os rukous sammuu sydämessäsi, niin se on merkki, että pyhän Hen gen öljy on sinulta kuimanut ja hen gen elämä on kuollut eli on kuole- maisillansa. Jos tunnet hengellisen elämäsi raukeaksi ja kylmäksi, riennä Her ralta uutta moimaa ja mirkeyttä anomaan. Häneltä saat sinä uuden elämän ja rukouksen hengen, sillä näin kuulumat sanat: anokaat, niin eille annetaan! Monta on niitä, jotka kewytmie!i- yydessään ja ylpeydessään omat rukouksen halpana ja pilkanalaisena pitäneet eimätkä maallisen onnen ja menestyksen päiminä ole turmautu- neet Jumalaan; maan sttte kun Her ra on sallinut heidän joutua hätään, ahdistukseen tahi sairauteen, tahi kun omat tulleet synnin tuntoon, omat he alkanet apua huutaa: Herra auta meitä muutoin hukumme! — Mutta rukous ei ole ainoastaan hätähuuto, maan se on myös uskomaisen sydä men lapsellinen, iloinen ja kiitollinen !anssapuhe Jumalan kanssa, jolta !aikki hymät ja täydelliset lahjat ulemat. Se, joka elää uskon yhtey dessä Jumalansa kanssa ja on koke nut rukouksen siunauksen, tahtoo ei ainoastansa hädän, mutta myös ilon hetkinä lähestyä Jumalata ruko uksella ja kiitoksella. — Herra, opeta meitä rukoilemaan hengessä ja to tuudessa: Lähetä, Herra, meille ruko uksen henki, poista pahuuden ja eri- ?uraisuuden henki, siunaa ja auta MklkthjZ Hjollskd. Kiitos. Sulimmat kiitokset kauppamatkus taja Elias Mirtas -mainajan reille, jotka Vainajan hautauSpäimäiki kestit siivut Porin köyhäintalon 1?,^-. laita köhivillä ja ivehnällä. Hoitilasten puolcSta! Niilo Sampo. DslMzis. W. U. Km Laulaja! kokoontumat maanantaina t. k. ! v »,- klo >^9 illalla. SVM.1 '^ol, Uuulutus. Maanantaina enfi heinäkuun N p klo lv aamulla videtään Utmlla» nMi- aikainen kuntakokous kunnnubuoneello, jossa keskustellaan ja päätetään seura» mistä "fioMa: l' Haetaanko lainamakasiinin nöille muutosta. 2. Myödäänkö lainamakasiinista joln määrä miljaa. 3 Laitetaanko Koiiviston koululla p ? laneen sijaan ivaaliunrna y ni. »vaali tarpeet. 4. Rakennetaanko ja milloin Ztoiml?- ton piirin kansakoulu uudelleen ja jo? rakennetaan, niin rakennetaanko se en tisten piirustusten mukaan ynnä iui?lä ja minkälaiset rakennusaineet hnnkilaau 5. Luetaan mirastojen pää^tftä y, m. asiakirjoja ja nialitaan tarpeellisia ain> miehiä. Ulmilassa kesäkuun W pmä I9U>, H. E. Paj»»e». Uuulutus Noormarkun, Ahlaisten ja Poinailun kuntain yhteinen kuntakokous pidelää» Noormarkun kunnanhuoneesla II v.»! heinäkuuta 1910 kello tt> a,p„ jolloin käsitellään seuraamat asiat: 1. Päätetään missä mastVdeZ yleisiä kuntakokouksia pidetään. 1. Maittaan yhteinen kuntakokouksen puheenjohtaja ja määrätään hänen palk kansa. 3> Luetaan maantierahaston tilit ja päätetään mastuumapauden myöntäini' sestä rahastonhoitajalle. 4. Walitaan maantierahaston ja l> oUi suusmanttaalirahaston tilintarla-Ziaial, b. Malilaan yhteiset lautamies-ebdol kaat ja määrätään yht. lautauiieken palkka. Noormarkku, 2l p/.m kesäk. C. A. Perttilä Uunllit ^ -Z ^ ylimääräinen maksuton rokotus ^!cor ivarkun kunnassa toimiteiaa,, ku'>Ntiu tiuvneella perjantaina lo p:nä hc.^äknnln Ilo lv a,p, sekä tarkastus miikon kulmina samassa paikassa ja samana aikana. Samalla muistutetaan, että rokotus on pakollinen niin hymin länsille ennenkuin omat tulleet 2 muoden ikään kuin muille tähän saakka rokottamatta olciviUk lienkilöille, ja että sen laiminlyömisiä seuraa rangaistus, jota laiminlyoiille tulee n>aaditrawllksi. Noormarkku, 27 pmä kesäk. ISIu, Kunnallislautakunnan puolesta- Äuulutus, Äioormarkun kunnan kunnallisnl>.ksni.n Ivnmeinen räsiikanto tältä wuod.'!la toimitetaan Kunnanhuoneella IS p heinäkuuta klo 11-1. Noormarkku 27 pmä kesäk. I3U>, J»ho Fribe-.;, Kunnallislautak. esimie.- Äuulutus. Maanantaina ensi heinäkuun II l> nä klo 9—12 a.p. kootaan Alphan Porissa Porin maaseurakunnan m.ilsn melmollisilta manttaaleilta maantie- y, in. maksujen rästit, josta täten ilmoiielaau. Porissa kesäkuun 22 pmä 1910. I H. 5leSti. ja sammalkuimike-osuuskunnan kolon-? pidetään sunnuntaina Z p-»ä Heun>k kello b i, ». Ulmilassapmä Kesäk. i!M, 299l 1 U»sh. Alestalo. ^ - tuntc.2 suruA Hän Vilan toivoi ettlt Oick IZiisset meni->i lusllcoiliin-;^. »sulkaa, kuuclaliti tämä »eite- K6 tsktoisi koettcta ormeamie? Maä annaa rallaa, jos tarvitsette. Voitin ci Ien kivasti, mutta isäuliko ci siitä liedä. I^lämä maksaa kaukeasti, jos siitä tadtoo nauttia». ^j?t tuli Kod Qrier tömisten kuolleeseen, nyök käsi päätään O!ck'ille ei ollut näkevillään I^it iä vaan Iicitti märän liattunsa tuolille, ja istuutui lukemaan. »l^västi, I^ellllecl^, näen että aiotte kuvitella itseänne, kuten milläkin. ?itäkää kauskaal llocus poLus tilicopusl» /a Dick, luullen sanoneensa sukkeluuden, nauraa kökötti tä/ttä kurkkua. »On ainoastaan viikko tutkintoon», sanoi Kot> Qrier melkein rukolevalla äänellä, »etkö sinä n^t jää kotiin lukemaan?» ,Ln», vastasi Xit, »ea tieclä, miten on laitani, huulen, että on parasta läkteä kävelemään.» R.ot> t^rier in voimakkaille kasvoille tuli miltei ull- kaava ilme. »I^^t takclon sanoa sinulle jotakin», kuusi kän. »!5inä olit paljon edempänä minua, kun tulimme tänne, mutta n^ menen okitsesi! Mene vaan», vastasi Xit surullisesti, »en minä siitä pakastu». »Lt», ärjäsi (^arliesin seppä, »et sinä pakastu, ka sitä luullutkaan. 15! sivulla ole äl^ä suuttua. Uutta (^allo^va^'s on vanka mies, joka nakuttaa kiviä maan- tiellä ja ajattelee sivua ^öt päivät. Hän kenties tulee murkeelliseksi. /a onkan sinulla myöskin äiti? /a eikökän liene tyttökin, joka sitä surisi. Litäpaitsi tak- llon saacla todistukseni lukujeni mukaan, mutta sinun — Z2I nun ystäväsi — nimeusä on jiisset ja luul<.-!« olevan läliet/ssaarnaajan.» »X^llä», s^noi l5.it, >.kän ou I - saarnaaja. - Kieltenopettaja, joka tuskin nä/tti tärll jatkoi: »Ik/t kuomaan, että voin kuitenkin elää niin. < l ten ole vakioZoksi muille, ellen k^'öd) ksikään. i Nisset on keksinet keinon millä voin ansaita rekellisesti. .Vanan joka päivä kolme tuntia eräässä oppilaitoksessa ja ennätän siten auttaa sinuakin opinnoissasi-. »Apumies» tuli innokkaaksi. Vielä kerran n.'^> kän edessään ikuisuuden toivon ja kän tavotteli in^i^k kaasti ikannettaan. I län sai käsiinsä pöydältä ei kirjoitusvikon. »^sä^kkää, liian jä/kkää!» sanoi kän. »l i, Xit paremmin tulee sinun osata. Monesko olet järjc st) K- sesssä. »I^eljä^», vastasi Kit ja katseli maalian. >^a olit ensimmäinen tänne pyrkiessäni «.i kc.! paa. Olet liiaksi kuolimaton. Iglutta odotaluui. (>1^'. vapaa kello kuusi, (^)dota minua kuumenna ^ulic n ai kaan täällä. N^t lievästi». l^än p^säkt^i ja viittasi X!t'-ä luokseen. »Vielä sananen» sanoi kän lempeä^i. -t>l.ti< - rakojen tarpeessa? sinulla n/t sattuu olemaa» niit.l jotensakin paljon.» »ka tarvitse rakoja», vastasi poika joka valellteii isälleen silmiään räpäyttämättä. ^a reippaasti astui vankus portaita ulas. ylpeästi kulki kän ravintoloiden oki ja turtui tupakan ja oluen tuoksu, joka niistä tunkeutui kadulle, inkoittavalta. Ivit