M Ssnomis l.snsi -8uomssts <-4»---^ 1Z7!2.D.vresl2^Q.'ds. i ?«rl^»! '/I VQvstli. ö: — I !/, voosik. Ä>^ 2: öv '/. . . 3:7k I'/« . . 1: L5 /><«>» a t ä A 1-«t>ti llin>?stz^ jok» tilst»i, torst»i j» I»nv»vt»i tcsllo 8 »»ma!!». ?»»t!k»att«rl„», l/l vaosill. S>^ ö: M I Kuuk»uclslt» » » 2: W s W penni». porissa lorstaina Llokuun IL p:nä. I^oillutull^su t^I-k. K!. V»st»»v» tvimitt»!» I. Is. XosUa»?. konttoria tsl«k. 2'?4. ?oiraitusp»ik^», til»us-,'j»k»wiz- j» ilnioitvLlzollttorj ?rjönk. 5 Kiisi sivoll» g j» viims sivall» 7 penniä lviliivlstriltä.^— Väkill^ilmoitnz bU p:i». Ilmoitak.-zst ov»t jätettävät viimeistääll ilinsstvmispäiväll eäsilisvnä päivän» eunsQ Il:Ic> L i.p. Iskcksu konttoriin. ?li»i^»isist» ilinoitukzist» KO °/„ korotu». Leisovist» ilmoituksist» m^öllnetääll »lenar»'» xopimuksseo lnud»»n. V»iktoilmoitllk?is. välitetiäll. -I !- I^askörsits: «» « ANIS Milis. luoreits munia mx/tävänä leipuri K. g. l^unvlls. S—II i» k—k 'VViäboiuill r»n- > t»k»up»u trloss» <si?ääu!cävtävä k»(!-in, vuolelt»>. K»ist»ut. tiisr. j» pvr>»Qt. 11— j viilaus- ja sopSn- ^ ammattiin kuulu- vat t>öt suorittaa ? täsmaUis^6eIlä MKMzjZ ML!tLZ-8sz. I-zttomsrell Moo8lilloii. pitää päiväsaarnan ensi suolluntaina Latak. Lisäläkstvk-sell matkasaarnaaja Ilsikkinsll klu 1U ap. Klo 4 i. sawana päivänä samassa, paikassa kartausdetki. Kc)leli<Iit Latakunnan Lisälätzotvz^tl- äistvkzi^Ile. puviöit»>. ^isr. z» p«ii»Qt. ii—' gzi(. ^glmstvn'in Konvpalaliiks I^. I.,eikl!»uks>» ^ok» p»iv» s»ir»»l»ss». l>oriss» Kirlriioll. 6, 6 ii. os. ?uil, 114. i Z. k. !>!, tc»llpm?xiv1»Ijciri, L«pl»- Q»»äi»vt»«tlln vi»r««L» L—11 j» b—L. ?5k»p»ivln» 11—12. L»npnnjpo »«r»»- !»«» 1—L. WSl V. t»v»t»»o v»rMi»MlN g—11 »p., 1—2 j» i.^. »rirj^Zuviv» c,ic» 1—2 pLviU^i b—ö i v. »rirjpiuvin» «annnat»i«in z» jrM»piu?iv». ^inoto «llt. ic»appi»K Lotunin, nxt. i/övtvri o»nwl^»np»n t»loo. ^li^«r»«»», »it5i>2- pid»v poolit». li. I ivderz VULtZSRN! l^ori ?rjöv!l»tu b L»t»^aQQ>w kirj»k»up»>o v!jUr»rr»»»»>, ?«!«!. 175. »j»» I»^i- «. »sivit». ?ouiutt»» r»k>wp«riiiu«». 1^»»- «ii tc»llpp»kii1ol», zf. «. V»r»m»»iaiNKr1 j» L»vl»Uc«»t»»- l.aus'! ?»rl, It»»st»lltUl^ti>k. IA, ?»K»U» I?8 tviirutt»» oop«»sti tc»ilrlci» I»kl-j» io»»it» l,M»8iMtoiiiii!lo: Usmö fsrling, 1-»»iuvrslstr»»tton. Ilmari sssrlmg, llov. ^asklllt»lltti. 0». lui-Icu. KZIIA-UI tÄUlilZS- j» M«ll>W!8ll>. lZovioik»llä«v»a«kuit»ollt liuito k^ti j» L. Lziloi». ?atl«Ui» 17ll. 1>»att»Zr^I»s»». Loi- t»j»: läjjcsilu»» vstc»rj ^»unl». ?ad«Iio. ?oiilutt»» k»iicki» t»ki»I»»u Iraalllvi» tstltiivi», v»Iitti» illintsistöj», t»»okkij I»ill»j», perii r»koj» y. m. iWSI! W Ii!-!?! kW! asuato R.amllslls Ickäaoistöa talossa ladella rautatiea?«Q22. ILö/Iulle ilmaiseksi. Asianajajia »vlsingissii: kssllön!> 8>iö!>lM ^ ?«I«i^7ZS j»Z227S. S dkMg. Zii«!«lokl, KI»k»»at»i-I»lc»t» 40. l,u-ti<xzda7tiizt»tlz 7 ?vd«llo WL3 I^lkkelts- :o ^ M»NlQA!j3lZ!!^v ^ris»t»t» Xi» IS. 'r-Ist. 422 I jz VI k. U «MMM VäliA-vusilcatu 7. V»Iwist»» vzsk^»j»ll w»IIiii» kllvllv- k»Ilij». V»wuit» kiioll«k»Irij» v»i»stoss». ll»Iv»t tliQll»t. ^rRRRtttv»r«Zta, m^öslcio m^vät H ^8^»^ L O:« ?ori, VI»ciiminnk»tii 7. — Islökooiu 2 73. II. II«?»8«Qte»?lt?>- j» 8ex»aIUt, ?rsn» ^irtWSQ s»k»niiust» virvotus- jnom»R. Rautatie. loolei Kallea l^iU»t««: L«ic»j. 1»v»r»Z. . . S,S6».l>. I2.SU i.p. S>Wi.p. ?riit»I»st». . 7,13 , 1,04 » H»iztil»st». . 7,22 , 1,12 » 4,l>3 » N»kki>»3t» . 7.37 . 1.24 , 4.22 , ^»rj»v»U»st» 7,ög , 1,43 , 4,b2 , k>ipotij»st» . g,33 » 2,11 » k,lX> » ^olcvm»vlt» . S.4L , 2.1S , ö,1ö , kistvslt» . . S.VL , 2,27 , k,37 » Xvtt51»st5. . S.12 , 2,4» , 7.02 , X»av»ts»It» . S,24 . 2.43 , 7.24 , ^vts»st» . . ö,4L, 3,U7 , 3,W, Wik»st» . . S,59 , S,IS , ö,24 , I>rv»Ät» . . 10^1 . S.3S . S.10 . L»»pllli: ?>rv»»II«> . . 10.13 . 3.30 . S.4I i,p. H»»rll»I1» — — g,10 > . l.lXZ i,p. b.301, 1,Wz?. Lqlsio^iill. . 7,33 , Ill.bll, I»ws»r»«ItH—?»rU»> l^»kt««: L«k»j. ?o«tij. r»?»r»j ?»wp»r»»It». L»»w»It» ??rv»«Ut» . . Llltc»st» . . «,«ts»st» . . X»vv»ts»lt» . X^ttÄsst». . kistvvlt» . . Lokvivsslt» . ?«ipc>dj»st» . L»ij»v»U»st». K»ÄcjI»st». . L»istil»st». . ?riit»I»st». . 40 i.p. Ib. 4,N».p. 4.4S. 4,bS. 5Z0 . S.3S. S.4S . b^S. 8.24 . 6.44 . 7.M . 7.22 . 7A1 . g,M »,p. 2.44 i.p. 1,30 i.p. 4.39 . 4,b2 . k.M, b ,21 . b,S4 . b,43 . 5.52 . 6M . L.24 . L.42 . SM . 6.SS . »p 10.» . 2 .20. 2.N. 3.15 . 3.4S . 4.15 . 4.3S. 5.M. K.N. 6.53 . ?.W. 7.53 . L»»pllv: ?«rU» . . . 7.47 . 7.12 . 8^3 , I^»dt»«: ?»r1»t». . . 9,M ».p. 2.45>i.p. 7A>i.p ?M»v»st». . S.33 . 3,17 . 7.53 . L»»plla: IckLlltylllotooll S.4S g.30 . S.^v . Aiillt^uoäolt» k.b Z » p. 11,50 «.p. . 7,07 » 12,05 , L»»paa: ?,rU» . . . 7, i? , U',D , 1.ät»tvv: >l^nt/!uo6olt» ?M»v»st». . lovkokliull» j» svxsk. 1 pistä demä-i» Iok»k. vaoliväl. vlolluM» 5.42 i.p. 3.00 i.p. b.56 , S.14 ?«rI1» L»»pull: KLS 3,44 . I-»ti«U» r»vt»ti»»z>«w»». ?«Ie1ooru 4 20. TaUs Nimiö. llvvdl.1 vo m?ö» «»^»»jllli j» t»Ui. (ZqjLuin iKLckkLtoZitassss u»i»iU», »u«kiU» I» I»p»iU» to- Itntt»i<» I» Q»Zv»1!». r»vt»tj«»s«iii»ll», t»?»r»- m»tc»sjilliio m. NMllVAllN^S^Äe^ L»»t»»»t»imlit». ?or!s MstSvsiltt! lt»pm»to^»tll ö, »voiim» 1» u««- v»z >. w^/»U m»tlcllit»j»imuio »I ^»» tliotj» j» e«d»^uuill paon» tauti» «vllsu jlw»ill l»t»tö» j» lvpprill kolme» aullrmtti» »no»» s»llottllj«a jllv»ivll»ktöi. U»tt»t»?»r»N» tp»il»»«l»> v»st»»ll- ot«t»»u l»»m»»ll »iX»»o kuo piletti »km MZ?Z?ck»»Il. tomut«t»»ll .»»»»,.«) »ikipiuv»lli U« 12—1 p. j» («» «, »11» ) piä«tL»ll »liv »r^ipiuvilli llo S ».p. —1 l p. j» 3—L i.p. vll »i«»im jitettiv» viimeist»»!» paolt» j» »1t»t»?»r» vii iv«i^»»o trmti» »»Q ino»ll liiltöt.. joll» v» ov»t »ijotllt »voillil» »rkiptivmi Uo 3 » p. —1 »«k» S—g j.p. »s»m»!I» o? 5l»i»öU» »vviiul» S ».p. —7^0 i.p. I^»XUi»^»r», jok» o» »ijotta liketet^ tiv»k« t»v»r»juo»ll», va «is»»llj»t«tt»vi toi«t»iL«wv k »Ilo 11 »p. S»M»Q» piuviv». K«>l»jrill»II» litt«t»t»»vi «tv» pit»t»v«»» j» t»v»i»» koRo ?»ru>iil»«titt»m. ^lällt^Inotovn p»ill mvllevä r»dtit»v»r» oo sisä»ojätstt»v» «llllso kello 5 j.p. ??»». j» jm»1,»U^»» ov»t p»k«tti-, vilc»- j» r»tltit»v»r»toullistot yleisön »5vt«tt»vLiii »wo»»t»»ll Uo S—g » p^ »illoivku» »i»o»it»»ll »«iviQoist» t»v»r»», jok» ou »rk»» pil»»l»tmv»»u, ot«t»»ll v»>t»»Q j» »mo»t»»ll lilo». Lit»p»it»i o» »»«m»kootton viini piivioi »voiiuu» «»tkll«t»j»IllQ»io »ik»v». vv i-p "z» Leni»»v»i:» suimrirt. suo- w»l. m»»?«nr»krinli»Q rippi j» ll. ?. Ldt . jodo» kirjc i:«t»»ll l»avu> »ia» M p:u» klo II «.??. kirkos-z». MlUZkZM. »zzmstliiizelittz Väliäur»mll!lll >VesterI>olo tällä ilt»na köllo puoIi -8 7olwil>». Xolportööri Lilllier^. ><ika ?->ioi:uiii tannno, en^i tä!wi>ut Ii- li, » IUU II INcil^N c l Vtil VSI! ios ci olo init, tun suvilNiM mak?uaikc>ia vi tämä t>uoniaulu< häviän I.Miztzz tuimii KpsjÄZÄ kiolcuull 21 pmä torp»l!s »I!<avii 2 i.p. zskä illalls. ZltSMN, jvssg. okjvlmass» on Iiävtsl,näks>ipii>>! „^«kkoriloret!»". Lisäänpää«^ sip!ijs,i^im . iltanisao 75 penniä. WIINKSllpg.llLft Atsms» SnoirisIaissQ Lsurari talolla t. k. 23 p nä. l^äkeuuvin vast edes. U Kzzvi vZiieri» jz kZ8?i lZMjs 8ölcz MM8MVMS >. m. papsnlcauppaan kuuluvaa ta vara» kalvalla vtto ^llller8!nm?apkr^AllpA8ta Vrjöllll»tll 12. XsskiliÄmsn l-Isnkivskuutus^litiö XiIvMrjeWll8 seuraan kuuluvien veneiden lceslcea ensi sunnuntaina t k. 21 p:nä, sllc. kello 11 a.p. saavat mainetoclistuksensa kaupun- klseurakunn^n pastorinkanzliasla t. k. 22—25 pmä klo 4—6 j.px». ^VöiQö kartio, K. ap. mvöutää >lv»liivi»k>l!ituli.->i<>. j.i Iuu^n.-'iv«Ii»ii<uk.>iu. u,>>'«!!.iiU.— vakuutuliÄ!», vliukorl:ox-alittutuli.>iil. Isfl^ouvaiiiuituli.^iil j-» ,iälli>/>'»- vlolivikoM, löOl) Ivpu?s-l oli ^IvUliluUui^n Iuii>i nuin 74,060 lieokiltiii: keiikivakuiitu^summs «-»n 2-»S mttj. ja ntliu^tot vii 7- wllj. msrkksa. Vlltiun a--i^wiöl!iä allamainitui.?-» s-cilvliaiilluius-^ vviU' v. ^rtllr Ilitiumsrströl», Saronlalitl, LULLA» Lrailo tider?, Fuko ^itkitlii, Isak ^gtill», >'il8 <!r»iu. .^lllslnvn: el K. L. ^lonzson. L. I^okto. tti. tollot. I<. ^lka. ,l. karjalainen, ll. LalokanZas. 1^'rans l>etitollen Kanliaanpää? K. V. Lunäen. Kest. liantamäici V. ^Virtaranta. .^. Kiikka. V. Oksanen, .l. O. ^Vuorio. V. l'aasilcivi. ?^r. 1'iukk». 'l'. lisilininen. Kaari» ?°aa^iu K. 8. Xiilvs. Utto I'»Iika. I^auttakvlä. >V. ^Väinölä. » ?. ?. I^unovnon. I^ap^ii ?. Xivinieini. I>ait^lan pit.! .l. Luova. <- ?> llellsten. Lura^ Lnrajokil Harjavalta! lionkajolci' 6äinijärvi: Karkku: Kar^a: Xauvatsa: Kokemäki: lviikka: Kiikoinen: Kiukainen: KuIIaa: Kövliö: l^avia: l^uvia: Merikarvia: Xakkila: Elikko I.uoma Kmil ^Vuosio. Pakkala. I. Ikonen. Xoormarkku: V. kiikkonen. ?orin maas.: ^Virtamo. O. linnamaa. ^V. Iluitu. ^>. Luomalaineu. N'. Ua-t.;». Laai-ini-n. Hagström ,1. K. 5'IoraiNa, K. Kallio. K l^. .Alinen .V. Kokkinen, -l. L,>!äiin^. ti. Kaukoranta. t>^k. Kunnas. .1. Iv Lalokan^'as. .V. K. ^Isrjaneu. Kontu. I'. 1^. Loini. Pomarkku: ti au ma lteposaan: iii?te: Liikainen: .^äkvlä: 'l.vrvä.u Ulvila: Uusikirkko: k 1 korin 8llomeMöIiiieii Kauppalcouiu s> alicaa toimintansa jälleen s^/sl.uun l x>:nä 1910 ke!!o 10 päivällä ^ns! luok-tlle ov2t: väkintäiii viiclentoi-ts.. vuoc!en ikä, pazzintoclistu; selcä pääst<I>toclistus ^Is.nmästä lccmiÄSts. kansa! pyrkiviltä. I^äkelnpiä tietoja antaa 2499,2 Varattoniuuclen tocliLtus vaaclitaan va^aaoppilaiks! ^ i SI,,K« U i KIIi». Osoite: ?c>ri. vastaanottaa talletuksia M panoja juoksevaan tiliin, m>/ postiläliöt>svvksvloitä, ostaa ja ulkomaan raliaa m. — LntM eöllllmell o» pMiii ^ MM-till. niissä korko kaksi kertaa vuodessa, iliu^n tall^tt^j.ui liuolcupitoa lisätään pääoniaan, joka näin muocloin IcZ8vsz korkos kerolle. ZM»^> Xonttori on pankin omassa talossa — Kauppatorin varrella. E. L. ksmderzills. Immelllille 08tsiiIIe möniietZZil mz^llsilczz. ?»illokiiv» oll m»»iiuQ« p»rd»irrun»ksi tuimsttri». UI i>l^^t»v»n» p»ljott»in j» vä!iitt»in ^MI'! X. k. tZieellz. »iiklz VIsZM ille Al ° »«»» ^ Hl ^ ViUamusIiineja, va >Ieita ja tummia alpaekoja. pusero- ja pukukankaita, lasten ja naisten lakkeja, vanttuita, samettia, koristenauhoja, pitsejä, lasten kauluksia, esiliinoja, kukkia /. m. /. m. Maaseiltusaus- malehdiötön tehtauiästä. 1. Osaksi siitä syyZtä, että itserakka uttamme — etenkin miime aikoina — on tuuditeltu sekä koti- että ulkomai selta taholta mairealla ylistelyllä kansamme korkeasta sizvistystssosta, johon me, ikämä kyllä, jo olemme niin tuiki tottuneet, että milt'ei louk kaannumme ja suutumme, jos meille asian oikeasta ti!aZ!a sämyisästikään taholta wi toisella huomautetaan, osaksi taas sen tähden, että epäkoh dat, niihin kajotalsemme, o Dat liian lähellä meitä vse'm«?e, on maamme sanomalehdistö, eritoten juuri maa- seutusanomalehdiStö saanut näihin päiiviin saakka taajeta ja kehittyä epämääräisessä keskinäisessä kilpai lussaan aina niin pitkälle, että se loppujen lopuksi jo nyt on suuressa määrässä ladottanut aikakauslehti- auktoriteettiaan; ainoastaan uutisleh- ti«erwo on sillä säilynyt, ehkä jossain määrin lisääntynytkin. Mutta, kuten sanottu, yllämainitut seikat o«?at main osittain olleet w tikuttamassa asiain tällaiseen tilaan kiehkeyiymi- sekft. Niitä on ollut mu takin ja monia syitä. Eräänlaisissa kansanmalistushar- raStulsissa on, asiaa sen paremmin ja pitemmältä ajattelematta, menty niin pitkälle, että on perustettu leh tiä sellaisillekin paikkakunnille, m!ssä niitä ^ llkipitäin oikein sanoaksem me — ei ollenkaan tarnnta tai tar- m.taan ainoastäan muutamain har main eripuraisten mielitekojen tyydyt tämiseksi. Huomattamasti owat myöskin puoluepyyteet olleet tällais- ten epäsikiöiden sanomalehtiparmeen ilmestymisen aiheuttajina. Ja niin olemme saaneet „terwetulleeksi" lau sua ainakin puolisen sataa lehtiriepua, joit en merlitys milt ei supistuu sii hen, että kustantajat saamat muosi- ti?ejä päättäessään mamisten laskea m nu'sia tuhansissa, jopa muutamin paikoin kymmenissä tuhansissa. On selmää, että tuollaisen parisen kertaa unikossa ilmestymän lehden talous- ja ilmcitu-?maksut täylyy aset taa niin alhoiftksi kuin ikirä mahdol- l'.^ta, mistä taas johtuu, ettei lehden kannata kiinnittää palmelukseensa kunnollista toimitusmoimao: koete taan tulla aikaan miten kuten, suu rimmalta osalta — »leikkaamalla". Pätemättä, asiaintuntemalta i holta syrjästä tulema kirjoiwsapu olisi komin termetullut, kunhan se maan tapahtuisi mcksutte, pelkästä hymän- tahto>suudesta — asianharrastukses ta. kuten usein niin kauniisti sano taan. Ii maaseutu, jota marten ja jonka tarpeita silmällä pitäen lehti aikoinaan perustettiin, jZä heti ensi innostuksen haihdatttaa unhoon se saa pilää huolen ainoastaan tilaus- ja useimmiten myöskin kannatusmak sujen suorittamisesi?. Täytyyhän toki jotainl maksaakin siitä Hywäst5, että saa tilata omaa lehteä, jossa tuon tuoSta neumotaan arm. tilaajia e'.simään itselleen henkistä ramintoa — joistain ommattiaikakauslehdisiä, joista lehti itsekin paraimmat kirjoi tuksensa leinailee. Ja ellei enää muu auta, niin turmaudutaan, mastoin osuustoimintaa koSkem:a lakia, osuus kuntaan, joka, siinä tapauksessa, ettei lehti kannata, saa r. l.- ja i. I.-muo doissaan maksaa miulut. Esimerkkejä näin kurjista oloisia maaditte. Kyllä, Suomen noin 380 sanoma- ja aikakauslehden joukossa on niitä kylliksi. Punkalaitumen Sanomat, Tyrmään Sanomat, Sa lon Sanomat, Käkisalmen Suoma lainen, Kaikvja Kajaanista, Heino lan Sanomat, Tornion Uutiset, Te rijoki y. m., jättääksemme tällä ker ralla mainitsematta ruotsalaisen kult tuurin pikkuiset äänenkannattajat ja sellaiset 3-päimäiset ..manameden lehdet", jotka rinnakkaiSlehtinä omat tarpeettomia ja joita toimitetaan edellä lueteltujen tapaan joko sitte saksilla tai muuten „yli olan", omat juuri räikeimpiä. Niin, ammattilehdet. Nelin omat osaltaan olleet edistämässä tällaisen kurjuuden aikaansaamista. Niitäkin täytyy olla jos minkä nimisiä kun kin eri ammattihaaran hyminmcintia marjzlemassa. Emme puhu kailisia ammattilehdistä, s. t. s. sellaisistc», joita paitsi oleminen merkitsisi taan tumusta ammattioloissamme. Huo mautuksemme koskee sellaisia eri ta hoilla maata perustettuja julkaisuja, joita kailkia »kehittyneitä" maamic- hiä ja ammatinharjoittajia pakote taan edistyksen ja simistyksen nimes sä tilaamaan. Ikäänkuin he eimät muuhun rahojaan tarmitsisikaan. I. n. e. Tällaisia syitten luette- loa möisi jatkaa loppumattomiin. Nuoriso kanjmMtol- hin j« Mmcs- konliiihin. Hymin ikämä ilmiö maatamiljcle- män mäestön keskuudessa miimeisinÄ muosikymmeninä on ollut pyrkimys päästä irtautumaan siitä kotoisesi a maaperästä, joka heidän manhemmil- leen ja esi isilleen on ainoana elämcn- turmaajana ollut. Tämä pyrkimys on ilmennyt yleisenä haluttomuutena elää niissä »vaatimattomissa oloissa, joihin manhempi sukupolmi on tyyty- mZisyydellä mukautunut. Kun sitä paitsi nopeasti kehittynyt teollisuus» ja liike-elämä, koulu- ja kasrvatustyö kansan eri kerroksien keskuudessa ja yleensä kohoaman kulttuurin mukana tulemat edellytykset helpompien työ olojen saamiseen, kuin mitä raskcs maannnljelyStyö tarjosi, olimat hou kuttelemassa, ei ole ihmeteltämä jos kotioloista pois pyrittiinkin. Seura ukset tällaisesta asiantilasta eimät suinkaan ole ilahuttamio. Kaupun keihin muutto on ollut niin runsos, että sen seurauksien tähden aisaa niissä t^önpuute olla jokatalmisera mier^ana. Oppikouluista poispääsc- mää, muosi muodelta kasmamca, suuremmasta simistykseStä osalliseksi päässyttä nuorisoparmea ei myöskö än saada sijoitetuiksi kaikkia mirkapmk- koihin, jos ei heihin yleisemmin tule sitä henkeä, jonka maatimusta seura ten he palaamat takaisin kotioloihin työskentelemään. Tällaisesta nurjasta asiaintilasta joh'uivana seurauksena on ollut se, että maamme taloudellinen tila on tullut yhä epämakaisemmaksi. Suur ten sivistyskansojen esimerkkiä nou dattaen elämme siten, että tarpeemme muosi maodelta yhä nousemat, mutta noita suurenemia tarpeitamme emme jaksajan maamme tuotannolla ker- mata. Siksipä onkin maamme mien- nin ja tuonnin eroituS tappioksemme niin hirmittämän suuri, että se mäki sinkin panee ajattelemaan, mihinkä taloudelliseen lilaan joudutacn, jos tätä menoa jatkuu. Ja tällainen taloudellinen epämarmuus jatkuu siitäkin huolimatta, että kaikkialla tehdään uurasta työtä maataloutem me kohottamiseksi. Eri lääneissä toi mimat maanmiljelysseurat satoine neumojineen ja mirkailijoinecn owat jo työskennelleet monet muodet ja huomattaman suuret muosimcrot on muofittuin läytetty maataloutemme sekä sen eri haarojen hymyksi, mutta siitäkin huolimatta on esim. moir- mientimme, jonka tässä sopii olla mittapuuna, yhä »vähentynyt. Sa maan aikaan on Tanskassa tässäkin suhteessa menty hmmaamaa ivauhtia eteenpäin. Mikä on sitien syynä, että emme me pääse eteenpäin, kun taasen toiset melkein samoissa olosuhteissa elämät kansat edistyivät hyminkin huomatta masti? Alussa jo! mainitsimme maaseutu- mäestömmekin keskuudessa mallitse- mista pyrkimyksistä päästä siirty- mään pois maanmiljelysalalta. Sel lainen henki on mielä nytkin, marsin kin nuorisomme keskuudessa, että yleensä ei osoiteta mitään harrastus ta, joka osoittaisi nuorison kiintyneen siihen työhön, jota se kuitenkin tulee mu.deSta muoteen tekemään. Tämä juuri osoittaa, ettei nuorisossakaan ole todellista halua elämäntehtämäkseen ottaa sitä työtä, jota heidän kuitenkin olosuhteitten pakotuksesta on elinkei- nokseen suoritettama. Kun näin on asianlaita, niin on myöskin saatu selmille syy, miksi maataloudellinen kehityksemme niin huonosti edistyy.