N:o 200 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina syyskuun 4 pnä LL H. Aug. Ludv. Hartwall & C:o : Helsingissä — - loimen ylihallitus 31 Päimänä wtime! sei.'k<>peräiisompää lausuntoa ehdotuksen ! eu.kuuia buomautti, eriä kysymys op- terkoituksenmufaisundesta, Ma suurem» pitoulun järjeslämisestä kansakoulun l lnalla syyllä, kun «i mitään yleistä suun- koko oppimäärän pohjalle meilläkin ^nue.maa sanottua osittamista iva::e!i sli on maamme räntiin ja suorin Kivennäis- ja virvoitusjuomatehdas. Tek nillinen johtaja on FiL tohtori G. Hartvall, teokset tarkastaa Fil. tohtori Hj. Modeen. Tehtaan tuotteita myy Jyväskylässä. S601 K.-S. Rohdoskauppa. 20-vuosisadan arvoitus! AUGUST SUNELL (kahlekuningas) Veljekset Suseiriei vaudeville oiytiotö]ä 4 päivinä syyskuuta kilo 8,15 i.p. Teltassa hevostorilla. Lähemmin il moituslehdissä. Kunnioituksella: Veljekset Sunell. sna i—I Rauhanyhdistyksen puhuja Pauli ftintala smt&m i annan t* in* t.k. 4 p. tnieMeminMiin juhlasalia», aikain klo 2 pliT. ja kello 8 i.p. 1—1 hinnoittamiseen waikuttawista asian» ^acroisia. Tässä kirjasessa olisi myös tehtÄvä seliväö erilaisista Pie nemmistä puutamarMjeisla, jona löytyy, esim. mitä Slvar propsit, pape ripuut. minkälaisia HMoja tatvalli- ljtstl käytetään, mirä omat Egyptin parrut j. n. e. lekä mttä tuotteita iaadaan jälkchaSkautsesta. Lopuksi tä» hänkin kirjcheen maroius Pienemmän metsän haaskauksesta. Neljännessä kirjasessa »vilydoin teh- dään jelmää, miten myyntchakkuul o- ilsi metsänhoidollisesti tehtälvät. Sopima esilys päöhaikkauiksista, jälki- hakkauiksisia ja apuharmennuksista, ja kuinka niitä on käyietiÄvä mersää myydessä, ifefä todistelu siitä, millai sina puuj 'fannmroa myiztdä. Saadak^enjsa mahdollijsimman sopi, w:a käsikvrjoimksia näiiksi kirjasiksi, on Suomen M e i s änh oit ot)hd i stys Tapio julistanut kilpailun ehdoiioksien hank kimiseksi edellämainittuja kahta ensi- mäislä aihetta käsinÄÄviä kirjasia iranen. Kirjasien Mälmisiaminen kahdesta jälkimäisestä aiheesta zäte- tään myöhempään ai>kaan. Äilpaiilu tapahnm niinmuodoin kahdessa Arjassa. Enstmäisessä sar- jessa palikilaan «hdoluksia 'firia.>effi aiheesta M r t e n m e r sä ka u p p a on teh tämä? jo toisessa sarjassa «hdotuiksia viljaiseksi aiheesia: T u k- kipuiden hin n oiiia min e n. Äumpaisessakin sarjassa jaetaan seu raamat Palkinnot parhaista ehdoluk- sisra: 1:nen palikinto 200 mk. ja 2:nen Palkinto 100 mk. Näillä pa- kiimoilla katso:aan ichdistyksen lunas- teneen itselleen tÄ?den omistusoikeii- de„ Palkittuihin 7äsi>lirj oi luksiin ja Pidättää Wisrys itselleen oikeuden »vapaasli Tötjrtää Hywä?settsä fäsifir» jzituksia joko sinänsä muuttelemalta :ahi muuttelemalla jo yhdistelemällä osia eri chdotuksisia, niinkuin 'f)i)rvä'it näkee. Kummantkin kirjasen koko pitää olla n,in 1 Painoarkki eli 16 simua L:o ko koa eli 32 siw>ua16:o fokoa. Ehdoiusien tarkastamisen ja palk'i- semiiLN toimittaa TapiLyhdiStllkie» bo^oMaliokunta. Äitpc.ilu-ehdotuHet owctt jäiet:äwät Tapion toimis:oon ennen mairaökuun 15 pöimää. Virullisiuy.m. yleisiä uutisia. 2iRmiittMi TantalitofemiiL Nauttatiehalliittilksen esityksestä on se- naatti Päättänyt oikeuttaa rautatie» halluuksen lakMttmnqan Pihlamm, ?tisteen ja Heinoon asemat Porin ra» dalla niinpian Tutin se vautatiehallituk- sen mielestä Moi ilman liikennehäiriö- tä tapahtua. wiime aikoina on ollut Milttaan 5es kustelun alaisena ja saamuttanut fan» natusta laajoissa Piireissä eieiviksi tunnettujen koulumiestettkin keskuu dessa. Tätä järjestelyä Ivastaan on kuitenkin toisaalta lausuttu makaivia epäilyksiä. Kun Puheenalaisesta uudis, tuksesta ei meillä eikä muuallakaan imelä ollut olemassa käytäntöön Pe» rustutvaa warmaa kokemusta, oli asiassa tapahtunut ajatuksemvaihioyli» hallituksen mielesiä ollut marsina ista pohjaa lvailla, liikkuen Yksinomaan teo- reellisellä Perustuksella. Tähän nähden ja huomioonottaen, että kyseessäolema uuöisius tarkoitti jlMälle käypää muu» ios:a oppikoulun toko nykyisessä jär» jestelmässä, näMi kokemuksen saalvud- tanuseksi asianmukaiselta, että joku tälle ol?massa. Toiselta puolen tuntuu kuwernöör'.srä Nölttämättömältä, «ttei tvaltio lucivu omidUlSoi!eudeSrucm katalogin, mut» ta tsiselta puolen taaS on hänvn U'le!eS» tian huomioonotettava wä<!S:öSiä e» nemmin tai tvähemmin ilmene>vit iv-»Z:a« ba.'visuus wuokramaahan panna !»e:cn» nuksia ja waiwaa, zota paitsi a:en''inak« suja epäilemättä ti suuremmassa määrin <uer>tcttaisi, ei acnalaan määräaikoina, jo:en walwonnaZ:a ja uloshauZta taasen kutrisi suurien hankaluuksia. Olisi myöskin, ien seikan ''lwille saa» .niseksi, millä taivalla o r ilrairi*.iieit par» tjauim olisi to-im:tett>awa. tarpeellista cn- si.i toimituttaa tarkastuZ wir!a:alo'.lla. jcflu» olisi huomioonoiet^alva: 1) että päätalo siihen fuulutvitie ar» Uudenmaan lSSn n kuwer- nöörin wirka. Se nauti ssa esiteltiin eilen minisle» rimalfioschteerimvliraston kirjelmä ja kenraa!likuwernöörin kirje siitä, tiitä korkeimmassa Akassa tvPahtuneessa esittelyssä on myönnetity Uudenmaan läänin kMvernöörAe Max Alf» ihanille anomanp ero Mirastaan 5,000 mkn elin!kam>ti!sella eläkkeellä. Senaatissa esrteMin MnMän eilen IN misierittmltti>osilhtberinwi rast o :r kir. jelmä ja kenmall»kuwernöökln kirje sii» lä että korkeim>masja Palikassa talpahtii- noessa efltielyssä on Uudenmaan liiä» nm kuwsrnlööri«ksi m-miitotty walti >Lneu« ivos H. -Majesitecinittsa Suomen kans- lian waichempi toimitussi-hieeri E u g- ra f Ny man. järjes:elylle rakennekin oppikoulu jaa- >ollaine ra ?ennukimeen ero"etaa '.i ?tcl» täisiin aitaan. Tämän nojalla ja kun lecnkin Hoidettawa5si tru u>un hymäksi ^li^allilufjella ei ollut mnään paina- wc-massa olewia periaQt^i^. noutatta- Pitäjämäen juna-onnetto- muus. Senaatissa esiteltiin oilen kenraali- kumernöörrn kirjelmä Pitäjänmäen rautatieonnMomuuven johdosta. Se- naa-tti Päätti lk^otiaa vaaiMiehallitus- ia ensi tilassa lamimaan chdotuksm lä>^«ll isesi ä m erkina nioj ä rjestel m iistä Karjan rataa tvarten. ivaa 'Muislutetlaivaa koulun lukujuun nitelmaataan »vastaan, Päätti ylihal litus Puoltaa anomusta. —! Pätewyysehdot rautaticmirkoi» l;in. Namatithallitus on päa .^äny: e- sittäl senaatille, että u.Zltionraulalei» den otzjiiäcnnön 62 pykätä :ulkittai» siin siten, että siinä mainitulla kvr- keanimusja kauppaoppilaitotlesja suori- letulla kurssilla, joia pidetään ylioppi- ia-ilurkinnon iveroisena, ulrloi:e:aan suoriienua kurssia joÄsak.n nllainami- luista oppilaitoksista: Suomen ^iike- miesten tauppaopisto, korkeamp'. ruot- satainen kauppaopisto, Naayen perivä- ri» ja lkaupMoulu, Turun ja Koilan kauppaopistot sekä Tampereen lauppa- kouilin läuppaoPisto-osasto, kuitenkin sillä eveilytytjellä, että asianomauet o- ivat samalla suorittaneet lyseo,'. wiisi- luokkaisen kurssin. — Tantarmiupseeri Tvrdin inur- ha. Kenraaliikuwernöörm kanslia on 'kenraalilumernöörin ckäskyslä kzä:u>>- nyt denootin Puckeen ja pyyiänyt tie- toja siitä, millä lkannalla on w. 1L05 murhatun santarmialiupseeri Sordinin juttu. Pyi)delyt tiedot sanoo kanslia laiwilsewansa esilielyä »varten kenraa- liklMernöörille. -- Ilmapallo larkuretkillä. Kenraali^ kulvcrnöörinkanstia on tohoittanut lää- nicn kmvconöörcjä ti<dustclc>niaan soti- laöiimapallaa, joka pääsi irti- PoinnicriZ- sa ja häwisi pohjoismaihin päin. — Nuttolvaara. llscibcn keisarikuiv- naösa sattuneiden ruttotapausten johooö- ta on lääkintähallitus Ichnyt senaatille cfi:ufsen — .ParnisiÄsa w. 1903 trfifcijn kaniainlväliscn tonvcy Ksvpiiiiuk!scn 12ar tiklan 2 momentin nojalla — e:lö heti olisi julkaistava lumppujen tuontikielto n>/:la; 2) että metsä jaetaan päätalon ja pitntrlojen Mälillä, joille ivinneksi mai»i« 'Milli, langenneesta »net'älnhosta mur« d>'k!ktaoin yhteismetsä, jo:a metsärais- J,uil|cn «stämisekii olisi r,yiberM;c<i met- sai'tcidMisen tackastukscn alalicna; I) «ttä missä koskia y.m. !eoll!'uus« tav koit uksiin isqpilwia aineksia löytyy, ne teoNisuudon hywäksi eroitetdaisiin; 4) että mMli wirkoituk>semnukaistach- . ...... ■■ Qr ^ „ . , r . w J .. ........ - nay:a.nno:H a eiini.ttva Aug. sunell dotusta wirkata>lc»icn ivastaiicsta kaytta- •« : ,/ ,. ••• . „ .. .... . - • 3[\r fin:oi=>![ ! ianö ly.ft h^inei fuixpuu= nmcsta ei ohdittai!>l laatia ennen ny- ' :flu§tcn wuo,kralsapi'musten lakkaamista luonnossa olemasta, wuoikra^-aika mää- rätläisiin lyhcmmäkisi 7uin nyt woimassa olclvat; se.kä 5) ettei ennen kysymyksen 7aikinpuo» lisiä harkibsamista lopullista päätöstä asiassa tehtäisi. lä räätäli Kettusen italosjia Kauppvka- Wiciä kai ?cl:u <nn foulun kä !>iyohuonc!ta. dun warreUa old ftpiynyt Ituli ulLohuo- läbdin leipiin mielin matkaani laita- neMennuksessa. Siellä tvaunuliite» OT<wn - rissä. jokia oR Wwkrattu talossa aiu. ^ Kot.nicmen ?aÄvatuÄa,tos ot-.il cl .ut lvalle ajuri Äiyströmill?. oli luli wcl- tässä lähellä eikä Äatajamaen ,anaa» tallaan. Alkunsa fe oli soanut liiw» laankaon »varsin pittkältä olisi oZut. mut» vissä olaviM» h-iniÄä. Miten tuli en niic-iä joutunut poitteauunn. näihin pääsi, ei wielä -tunneia. Ajuri ^nsimnminen paikka, missä nyt poik. Nl)ström oli käynyt liiterissä noin pari kJ' n ' °^ t «maanko ilj. Ahosen cmisiama minuuttia ennen fuiin tuli. huomat- H"l/osen pientila, joka muun muassa Uiijil. Tiusfln "tumiakaan kulut sen Kuopion R«mwiljelySnäy:telyssZ ?ai sammuttamiseen. Liiterissä olew»r ^cisar.itisen Euonren Senaatin Kunn'.a» heinät Ipaloiwat ja siellä löytyivät ajo- palkinnon Smk. 500. Ilutleruulta on sit» n <uwot iluvmelt^nvatt. Samaien tur- 'ä mi^hcltä kysytty, joka on korpeen tä- MÄtui itse liitteri. Maihinko joiltakin taion rakentanut ja wi-Iä p-eniliä satoja. Ma'ko!slii>ni>riwi, johon liiterikin Iroilla. Tällaisia esi raatajia maanune kuului, on MakuuteÄu Kaupunkien y- tauoiijcisi. Veisessä paloopuyhkiössä 8,0)0 markas-' bolkoscita lähdettyäni ajoin halki kor- >:a. Nyströmin irt>oiimiisto on Myös p>enja ^'izonxrinioiden aina si.hcn asti MakuutMu» j m:ä '" i»uowcdeltä Haapamäelle menct»>ä - Maromatonta ampumista. Ny. ^WUppulan—isirtain kyään laskotaan mesijo^oputkia kau- ... '^'^ r ^ ai ^ s,a co ma ' Punkimme kuilla ja tä!ä tarkoiiusla ? ^d.nk.n Auo. Marten toimitetaan dynamiililla am- pumiÄa. Mutta meille on maiiterm, ttiä csianoinaiset eimät ole tarpeeksi lva-roivaisia työssään. Siliä kiwiä sin» koilec lähetiMillä olemien -talojen sei- niin abna 40 metrin päähän. Möisi-- ivat pMmmasqa ivpa-uksesia rikkoa ik kunoitiin ja saada aisaan suurta w»- hinloa. Tässä on kylläkin suurikin i:a>.ira tarjona, ellei olla Waron>aisw työssä. — Kekseliäs mies on tosiaankin «täällä heivostorin teliassa wc»udewille ricu^ai->i!>iana ly.ki h q-,i komcisarins omilla raudoillaan, mutia ei Zvii^iM kuin muu'.aina in:- liiiaitti ja mies oli »vapaa niisiä. Oikaisu. Eilisessä lehdessämme in ai- natsimme, että I y :o ä v s y l a n K o - ne ka uppa Veljekset Labti- ;i e n rh saanut nänttnl?? <-.ir:vind5* laa n maa nwil j e lyskone ry h inA ä toi- sen p>aktinnM. Eilen lilalla ilmoitti k.'ij<^n.i>aih!ajamme, en.i xi'l?i<'tl>:uc- n-a5'.: olitvat mUAMhi;>'•.'! fi.i:^fjer;J nti:i, että mainttiu liike onkin saan':: ? n s i palkinnon. wedelle päin ja niin ollen Wirroille meno jä: .sikseen. LLähän aikaa kuljettuani tuli eteeni eruräin kaunis paikka n.k. £ädki. Tästä j paikaöta olin kyllä ennenkin kuullut, »vaan ei tullut snnen käytyä. Nyt jou» tuin tähän luannomhanaan jiaikkaan Tä»sä on Zapea kannas, jonka inc^cm» mm puolin sininen wosi aaUoilee. Pit» fin Tärkkää faswaa hawu» ja leht-met» sää. Tähän kauniiseen paifkaan )äin lc- päämään ilanana kesäiltana. ^>ä:n fat- selemaan ti?yntä weden piniaa, n>a!ko» ulplikoita j«: soutacvia sorsi<i. Vaikka olcnkin biljaisicn «salvan kaihcmieltNei ihai.^ja. j->in nyt fuitenfm särivcn tyyntä iiitaa i^ailcmaan. TäS.sä suit sicluni hhtccn suuren luonnon kan5>a kcioiscn ylin tiinnclinaan. Tässä rauhonmi rau- hat^n sieluni ja nukkui het^scksi luon- non l eimaan. —cn-- rätit) pcihjif.lpimff ;fa, joka lisääntyisi 20 proseniilki 3, 6 jo 9 muoden pallvelus- a jo n jälleen. Johtajan pohjapalkka tu- lisi okinaan 3.000 mk., agronoomin 2,000 mk., jc-nfa liisälsi hän möisi ot- Tuomeen sellaisilta paikkakunnilta, mis- huomioon mactNTOiljclljsicuroil-M- sa ruttotapaullisia on sattunut sekä mää- - kxsä-iyöstä saacawan liiiSpalskson. esim Kansanopiston opettajain palkkaedut. Siiomen kansanoplstolHdistiMen jo>l>wkuma on lähettänyt kaikkien mamnme kaiiisanopisrojen johtokunnil- Ie ehdoiu!lsen kansaiiopis!onope>.Mljien va!!tsausk>)Wit>!scil järjesiämiscslä yh- j<näisellä Mivallc^. Nykyään ovvat olot tässä sulaessa erilaiset eri kouluissa, joia seilkkaa on pide.liämä epäloHiana kuii kailsanopisiot -n-a«u iiriiwi-t MÄtion ■a!vuc-rue:a. M>disl>i>s ehdoitaa seii !iäh- den, ourä olqi saatama a>dkaan yhteisek ^«n<.on:ie on jo niin hylvässä kunnokja. nmäräyls^t ja Pall'sa 'kWlmys järjesie- j ctl-ä si :ä wo: polkupyörällä kulkea, lätnn nrtsi fueii, dtä McHivis-ei.laisiin mää- ^ kok,:a matkalle. Tartkoitukscna t>U nähdä joifccn läpi >tämä uuii tie kuikce. ?fciiiin 4>i,ii.n'ällc Ailppulan asemalla ja ajaa karautin yhtä mittaa A'e isä »mc n scu!i:w!lle, zoka on noin 3 kmn päänsä sanotulta asemalta. Täniä paikka, jo7a Mllppulasta Virroille. Kuultuani, että Milppulan—W!rla!n Suomi ulkomaan sanoma- lehdissä. Diime maanantaiseKsa ^äilväkazsau!» seSsaan" Jr?f. Ztg firsoutaa: Wenäsän ministerineuwosto on hyträf» snn^t pääPiirteet kahdesta laiöta, z>'illa muiden ohella aiotaan haudata Tuo» men »valtiollimen itsenäisyys. Ensimäisessä wahwistctaan periaate W:näjän maltak. kansalaisien saman» auvoisuudesta Suomen »valtion kansa» laisten kansia ja siten bäivitetäan Tuo» men kansalaisoikeuden käsite sekä 'amal» Ia yksi olennaisinvpia suuriruhiina-m» maan itsenäisyyden tuottamia käytännöl- lisiä etlisa. Tuomen malricpäicvät e:w.it suinkaan ole hylänneet irse tuota aja» tusia, että Aenäjän alamaiset eräillä edcliytyksillä otvat asetettatvat Tuomen noin 10 w. sitten oli ivaan kiloinen mäki, alzmaisren t«salle; mutta ne civat aina on »iilodoctunut sietväksi liikepaikaksi. M. asetnineet sille kannalle, että sitä iarkoit- N. s. nukkuma juna. , ra::a!va. eitä lu-mppu/jen niitä maahan! i,300 'liik., apula-isopcltajan palikka m. on siinä 3 kauppapuotia, 1 leipurin» tatfd lainsäädäntö on iotcuiettaau «uo« ! tuotaessa tulee olla puri^tctui»sa, .jibt>« ; ^ ,.-j00 >!»k. tai 2,000 mk. jo» hän 0N | liite ja l höyrysaha ja mylly setä aiivan linen lainisäädäntölaitosten fau:ta, e-!ä ! ruii-ija paaleissa kuin myöskin eitä jo« Senaiailili päällv N.s. nukkulvan ju-! kaista >lähechstä tulee seurata selitys iii- non johdosm aiheulluneesia kenraali- lähetys ei ole seuduitta, :n:S)ä luorin<ti»ui? ka>ndidaal.:xutliiinon, fätfuii-ö n oip c f:o j ii.: lKvrcn 1,000 m'k. ' li li.-IIä ^oh>cis-Hämccn Maamieskoulu. su>.'uuttaimaUa ne, joita asia etupäässä -il- — Mikkelin tulipalo huomattu nlfo- maillakin. EcäS HelisinssiSsä aismva hen- filö on saanut eräältä tuttamaltaan, »Sofalanviflerin" «vustayalta Berlinis» tä sähkösanoman. joAsa lähettäjä lausuu »valituksensa Mikkeliin tulipalon johdosta kmvernöörin kirjeestä, ettei mainttiu kirjelmä anna aihotta iliihiuiuä.l coi- inenpieejoen. Sanomalehdet ja menälai- uen sotamaki. Kenraalikmvernööri on tieduslanM senaatitta, mihin ttoiMMpiieisiii. on ryhdytty, jotta eAiettÄsiin sanomaleh- ria julkaiseniaSta tietoj>a tvonäläijeÄä sotamäestä ja sen toiminna»!a. ruttotapauksia on >sattnnut. Liukkaita lähemmäksi sata he.ii!eä. koSkce, Nenähän tvaltafunanduuman za Sotilas- ja similimirastojen mirkatalojen talous- järjestelmän muuttaminen. tiilim lä<inin ?tl>wernööri on nyltem- niin antanut häneltä waaditun lausu»' non eduskunan ano,mu?sesta sotilas s'>wi!iwirastqjen ivirtsatalqjcn t^ouZjär- 1»o.-e!män muuttamisesta. Lausunnos- saan !uwernööri esiintuo seurawaa: Llun tätä nykyä ivielä »verrattain wr- h!in on saatu kokemusta niideit toimen- p::eiden tuloksista, >joihm tvaliion pno- tel ta on ryhdytty tarkoituksessa edistää maatiloja ostamalla ja niitä aisittamalla oman maan hankintaa tilattomalla wäes- ie. joka hoitaa kansancpision tc .i!ouua, Waiita matkani määränä olikin ??i>r»! w.zl!akunnan »viranmnaiSicn to'm?S:a. clill ma'kse.ttvs.va 300—500 Nik. : p0lff:O ra:, poiltesin kuitenkin P ^hjois-H «neen' Meiiäjän hallitus ci cile tästä was :a 'a!i- ja rabastonhoirajaille 50 —100 mk. Si. Maamieöloiilulle, koska s« oll niin lä- secsla lualitranyt, «vaan laatinut lakieli- iäpaii.ll cl>l!lää yhdistys aimitiomaislen J h .ll .i, n. puolen kiloin, päässä. HoitluITe ■ doiuksensa. Mikäli (siitä on tullut tietoja ka n san o p!Ä o j o ht e <k u il tain harkitäallvakll - päästyäni katselin ensin ko?ken:!iä >ekä!ju!tisuuteen, ilmeneekin sellvästi. että eitc opettajille, Ms» pidemmän aikaa mu:ia iviljch/tjiä. Nämä katseltuani me» ^ ta: kotuksena on ivähemmm ollut turwa» 0WcÄ pallvelleet -pal'kankorotu'kl^tla oli- ' n:» sisälle koulun qpetussaliin. Täällä! ta yksityisten Venäläisten edltt Tuo ne?» si annottama joiain hywitys>tä. z ensinnä bei ätti haiomiotani seinää korls-! sa kuin hankkia laillinm pohja we!i.i .'äis- Lopubsi lausuu yl))is:ys >l>oiwomiik- ta ivat >laiiseet: .Lansa Pohjois -Hämcen,! len «irkamiesien tuomiselle Tuoiii.'cn se N aan, että johtokuntia suorittaisi kou- maasi perkaa siksi, Ett' son huomaa ti--»' iiiiiric-fa ljouSoi -Ksa, .jotta siten tr>o:da..'.:i -' don aivulla tvilsellyM" sekä .Taidolla kyn- !atotiaa Tuomen »valtiollinen mcnaiäiS- tyttämistyö tva-ikeimmasia kohda?:a, h.il» linnosta. Hallinnon eri haaroista kiin» ni:etään ervkoista huomiota kouluun. lun iikiroi?ta oMtajien matkakulut o- Mimosta yleiiiin kaniancP :s:o ?c!kouk» täöS, Taidolla I^lwäös, Sanat iyn'yjen koska Isiiitä int'lilsi olemaan suuri selwill- saaos". Tämä herätti jonkun ^! ii i n hyöty lockujen työlle. — Kansakoulun koko oppijakso oppi- koulun pohjaksi. Porissa muodoslu- neen kannaluslchdisiykjen puol^sia olrar 'kollecga E. Granit-Jlmviiiemi y.m. jeiiaalilra anoneet, eitä heidän iille ja -kun ky!symi)!kscKsä oletva es-tys so- sallittaisiin Porin kaupungissa atvaia !'ilas- .ja siwiliwirastoljcn wirtata!ojcn ja yllapiuia 7-luokkainen, yi'Lpis :ooil > o!!tiamiscsta> tähtxiä samaan päämää» l^hloiva oppilaitos, jonta pohjaksi ase- ! »ään. ainoastaan isillä erotuksella, eitä ja UtH)fää lempiä tictaja ti»l ; 4w!?n imi* '^llöijiin 'fonjo!i>Uluil tolö 3 1 ni; 0*0o^ic11aiuat ebeUccnha pl)- ruudesta, '.hmisuhrien (?) lufumääräZ» te ti.m. Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. j mc via n juhlatunnelmaa, tvaikka ii luet» ! siiiaiSla juhlaa ollutkaan. Koulusalia ?o- ^jc-sa »venäläisten historianopettajain a» j risti «vielä «seinään kiinnitetyt iuwa:au» ^ wulla Vähitellen aiokian kaswawan nuo» liit, sekä Tnellman'in ja Lönnrot'!»» llip- rison mielistä riistää kansallisuustunt». siset rintakuvat. Katseltuani wie»ä rpe» Mcnäjän jyttkkää, llujaa päätöstä muut» tussatin kaapissa olewia sysikaaii.sia y m. taa Tuomen tva-tairinta, kmvaa tuo pc» laitic.ta, »nenin seuraaNxlan huoneeseen, rusluslaillisten tvakuuksien historiassa ! joka näytti olcwan kirjastosali ta» luku» ainoa laatuaan olnva tosiasia, että wenä« tuva. Tämän huoneen seiniä foiiiti | täi-ten tasa-«>rwoisuuden esiäanisen iva- myöskin kuivat ja 7artat. S moista mai» ^ ralia lakiin on liitetty rangaistu5»nää» nittafocn koulun enisimäisten oppilasten rä.iksiä, jotka sallävat Venäjän >v.i.i-on rybinätuioa. Lulfutmvassa oli kaksi pöy-^ tehdä sokaisen kou>lunjohta>jan tai ku i- uaijuudessaan. Waadiuuna anlainaan > sinettäisiin muokmmaanluont-itsina^ on iaujunlol^a >läslä anomuksesta koulu- kauppakoulun tllcktiis. Esitelmä pidetty Jymäskylän kaupun- gin Kauppakoulun amajaisissa syyöt. 1 p :nä 1910. Kauppaopcius ja kauppaopeiusoppi, kauvpapedagogiikka. oiva» 19 muosisa- i>an wiime!slen »vuosikymmenien lap- si.i. Ei niin. eitä edelliset tvuonsadat olisiivat ollee, sille kokonaan vieraat. Päinwastoin. Kaupipiaskunnan ko- Z?otlcmis:a japitvan slwts:ysiailos.'e>.i kauna harraslimar jo merkanlilis:it; tuo taloudellinen koulukunta, joka pe» ,usl: maan taloudellisen hMinmom- xiv kaupan ja reollisuuden kehitykseen.! Saksassa ja Jlälvallassa lehriin sit ien. 16:lla wuosisadalla erilaisia kokeina kauvpaopeiuksen vialla, jorka futtcivfin hukkuitvat Nanskan »vallankumouksen ja Napoleonin hallituskauden hyöky- aaltoihin. Pysytväisui iulotsia kaup- paopetuksen alalla lialla aikakaudella saatiin niin ihmeellistä ^.uin se onkin Venäjällä, jonka nykyiset kauppa-oppi- laitolsel cwe»r kehitlyneet 18:fla »vuosi- jadalla perustetuista, 'pr itvarsinkin suu- re» keisariima Ä^araoiiaa 2:n suojelnk- sen alaiMlU >ja kannvlkamista opp:lai- »oksista. ?)iutla «ästä huolimatta täytyy sa noa. että nykyinm kauppaopelus on 19:n:ien wuosisadan.ja marsinkin sen wiimeisten wuosl.kymme>nien synnyttä- mä. Teollisuuden kehitys suv.r:eolli- juudeksi ia samalla aikaa tapahtunut yhteiskunnallisten ja savistyksellisten olojen muutos on pakottanut myöskin kumernöörin »vaikea nyt antaa mitään — Mirkaeroa oil airoimi Iyiv.'is?y- län piirin kai >^ako »lANiarkaslaja K. t iä. sancntalehlihylly ja kirjakaappi, jcösa ^ nann^lruuston. zoka kenties ei imu":) Ä ll il e l i U s. |oi: noin ^aiisataa «kirjaa ja komea apu- wenäläistä cpettasaffi, wabinq?t!.'!»a!i — Tulipalo. 'Gnfon fl.O v /o -2 päi= j ja m:neraalikokoelma. Tanzma-1< lvällä annettiin MiiPalon merkkejä, sil- aikakauslehtiä tulee lukutupaan nr:n M. listi, silvisClMä. Jolta woisi menes- join ja lihdisiyslen puolelta. Maa in me syrjäinen asema, kansam- «ir'.n. nychisii harjoncta vllc°> maisla kauppaa on arälttämatöuui, ei tä csionoanainen tuntee kysymyksessä o- leivien maiden luollvmo- ja kulurussuh- teer, niiden lainsäädännön ja yhleis- kunilalliset olm. jol'»» riippu- wa: :<iasen niiden siniistyso- loista, hänelle täi^yy olla jel- millä ilsälsi iläheiys-, ma'tsu- ja luotto- suhteet j.n.e. pHumattajka-itn amma- iilli.sisia tiedoisla: mvaran :arkla tun- lei/iinen ja käsuiely. Toiselta puvle:» ei myöskään moi aja>tella, eivä liikemies- 'sääty säÄMÄsi asemansa muiden yh- t e i & f u nfaXuurif Fi e n riniuaifla ilman, ivas- laawaa kansalaiskuntoa ja kanjalaissi- mislysrä. Kun laloudellinen toiminpa muodos- taa kehän, jossa rengas liittyy loiseen- sa ja tukee toistansa, on luonnollista ja Mälilämätönltä, että ml>öskin se iii- keiniespiiri, jonka !toiminta rajoit- tuu elikaampaan piiriin omistaa tar liikemiesiääil)», suuckeollisuuoen mal- kapv»opetus on saavuttanut huomat- hywäksi Smk. 327,655: 99, jiosta sum- n.isiamien tuomeiven ^leiviträjiä. ^ ^'.van s»jan o>pe!tu'kicn alalla ja sen h»)- -niaÄa kMippakoukujen hy!väksl seuraamaan aikansa kchiliysiä ja ^ OD-iffi v.hnittu melkoisia summia n ii ti i 202,088: 73 ja, yWyi'Kl-en, kuntien ie- hankkintaa» ttjelleen miPSkin lieiopuo-^ hywl i yksityisten kuin wai:ion, kun-' ta yhdisnMen Pualclia liiKsi Smk. 80,000. Näinä kauppaoippilattokset uhilla ku- me luonne ja waAiiselva: olot ja käsi-'len Uikomailla omat olleet juuren ke- tyskcma oival tehneet, että hitain as- hilyksen olaiscl. Meikäläisien oppilai- tclin clcmiiic seuranneck muualla :a- tosteminc kch^iyksessä, järjes-elinoesä pahiuneen kehttyksen jälkiä, joÄin toi- ja loinilnuassa muodostaa >v. 19(U' seita puolen kuitenkin täyiyy niyön- kääitnekohdan. Mainittuna 'vuonna' lää, eitä meillä alemman kanppaope- ivalMisiei-riin nÄn. K.A. kaiuppaoppi- \ luksen l)yw«itsi mÄtion puolella uhra^: laiioMssa Luomessa, jonka asetukien' taan ehkä enemmän waroja kuin mo-^ kautta nämä laitokset saiioat pe- nesja muussa maassa ja moni maa j rusiuljen, ohjelman ja päämäärän. suliemalla heidät »vaikkapa kahdken wuo- deksi »vankilaan 'ja poistaa heidät ma.m iaa .'adeh.ia ulkonaisesti lois:awaa, ulempaa 'auppaopetustaimme. hin kauppaoppilailolsistaimne on Tu- run!!ilauppaopisto perusteltu lv. 1839. sinen seuraa Oulun lkauppakoulu iv:lia 1864. N aah en oppilaitos w:l:a 1682, Kuopion >a Wi,ipurin kauppaoppilai- tokstt perustettiin w. 1887 j.n.e. Eri- ryisesri on ,maini!i'awa kauppa oppi lai toksi siamme kviuypaopoinksemme kehi- lyksclle tärkeänä Suomen Liikemies- len Liauppaopisto, joka alkoi roimin- tansa w. 1898. Nuorimmat oivat Lah- Tälä irarten oli M. 1897 aseietiu eri- ty'nen kanppakoulukoimtea, jonka mie- tintö ivalmistui m. 1899. 'Nykyisin löytyy myöslin erttyincn kauppaoppi- lui'tosien tarlasiaja. Aikaa ennen w:n 1904 aselusia moiianee luisua kalupPaoPetttksemine lapsuuden ajaksi. Oppilaitoksia oli l.illä uiseiito kolo nai sm 10, mutm niillä ei ollut mitään Meisiä ohjelmaa tahi p-ellnet pohjatiedot iperus-rukseksi toi-> den ja Iyiväskylän >kauppakoulur. jot- m-nnalle. joka sitten mahdollisuuksien ka alonaivar toimintansa 'inua iyksvnä. mukaan Moi laajent.ua. Mikäli lii^kemiessääly on waiweuru- nui ja käsiiys sen Merkityksestä tärkeä- nä tekiiänä maan laloudellise:^ h!iw'.n- moinnin ja simistyksen edistumiftssä on ielminnyt. sikäli on myöskin yhä e- neinmän ja enemmän 'kiinnitetty huo- miotta lili^kemieHsäädyn tietopuoliseen kehitykseen. Marsinkim on tämä ta- pahtnnul suurissa stmistysmaissck eten- kin Saksassa j« >'Lläwallassa, missä W. 1908—09 M maassaimme 25 kal!ppaop>piila,ibosm-. joista kauppaopis- toja 5, wuppakouluja 10, ka>uppa-<ipu- laiskouliuja 10. Oppilaita oli näissä yhteensä 1/660, joista 286 'miestä, 169 naista, käwi 'kouippaopistoa; 381 miestä ja 432 natista 'käwi kauppakou- l« ja 202 miestä ja 187 niMsta käwr kauppa-apulaiskouluo eli yhteensä 872 miestä jja 788 naisoppilasta. ^Valtio uhrasi samana aikaim kauppaopzMksen päinwas:oin ne kilpailiwat keskenään ohjeiinillaan. Ei ollut yhteisiä Pääs>>° nmatiinuksia, ichtenmslä järjestelmää, eikä johtoa. Äuinka pienet lvaatimuk- set climat todistaa parhaiten ivanhim- :r.an ka'.lpPac>ppilMtoksemme, Turun Kauppaopiston, maatimukset, jo:ka o- lilvat moimassa aina w:een 1890. Ne olitvai: „14 w:n ikä ja esteetön ruotsinkielen taito (koulu oli r!'.otsin- kielinen), tv ky ymmärrcttÄvästi jota» 'uinkin harjaantmteellla käsialalla k'.r- jalliscsii ^lausua aja^ulksensa sanotulla kielellä sekä taito käyttää neljää yksin- kertaista laskutapaa kokonais* ja laaiul- lumuilla. Koulujen kehityksestä sanco mainittu komitea, „etiä kukin koulu on kehitiynyt sokjccnkin eriteltynä »nuis- ia ja sen järiesiysmuodon omat us."it iin jtaikalliiot suorasiaan tihiniiict nä- tökohda4 määränneet. Toiselta puo» len on onamaiia huomioon olemia e- dellyiyksiä lahdottu kaikille asettaa mel- kein sama tarkoiusperä,,. ..Näma kaksi asianhaaraa", sanoo komitea^ „sclitta» wät >meidän kailippaoppilaiiakseinme n Aiisea ullomuodon. On fof.> joukko '.arpeettoiina ja osniain erehdn::ö.wiä crcalvaisuulsm, itiin ettei kahta koulua topaa loistaan samanl>cipaista, muita periaalteeliijet eroct.vaisuudef, >o:la! nn.odosiaisiivat joiakin todella luon-^ :een omaisia erotiaen kmiluryhnnn io-jcstaan eitvält ctsiinny kyllin seltväs- ti. Ohiaatran käden puute ei ole >voi. nut olla jäiliä jättämällä". Tämä ohjaama käsi settiin edellä mainttus':a aseiuksesta. jonka perus- tukselle koko nykyinen kauppaopelus- laitos on rakennettu. Sen mukaan jae- taan kauppaoppi siloisemme: kauppa- apulais- ja kanppaitouluihiii sekä kaup- paopistoiihin niihin sisällyn myöskin kauppakorkcakouluit. mastalen oppikou-! lujcn aäallta ko>lmija>Lc«»: kansakoulu, keskikoulu ja suoriltaitu lyseon tahi tyttökoulun kurssi. Äauppaopisiot, joiden kurssi cnaina- kin kaksiVuotinen, peruste raon „pää- asiallisesli konttoristeille ja liiikemie- hille tarpeellisen korkeamman ammiatt- tt-ja vleiisen fttvisiyksenanlamisla wai- ten". ÄaApPa-aPulaiskculuien tarko- tus «on antaa tarpcelltsel alkeellisem- lm at tiedot ja ii a id m sellaisille paltve- luksessa oleiville apulaisille, jotka eimäi ole täyneet kansakoulu^ heidän työ» ojallensa sopimana aikana". Mikä on sitten kmppakoulun itarko- ms ja teh«äwä? kauppakoululla on m e id ä n tauppao pp ilaÄ osj ä rj es: el:n a sämme keskikoulun asema ja sen larko» 'lus on ajelukjen mukaan „ivalmiö:aa mähiiltäiskanppiatta kaupunkeihin ja faLppiaita maaseudulle." lUiiiä tällä larloiielaan? On tieiysii luonnoUis- ^a, ci:ci jokainen kauippakoulusia paas- löicdisiuksen saanut oppilas ole sen nojalla Aman inuuV kauppias maaicu» dulla tahi tvähinäiskauppias kaupun» gissa. Ei suiinLaun. Moiiukseitsa menestyksellä työskennallä itsenäisenä liikemiehenä, ivaadiiaiain nykyisin Yleen» sä täylännölliviä kokemusta ja harjot- 'etua sekä jyntchiinäiÄi :.?!puii!u^a. liiikemiessllmää. Mutta iälä Mlä l)el» poiiaZvar suuresti tieloPuoliscr tiedot, jolta oiva-t saalvuielm säännöllijesii harjoteilmjen opimojen kaulia. Ja ömippailoulun karkotuksena on an:aa nämä liike-elämäsjä tarmi:taival Watt. tämältömäl lliodot. Äauppaikoulun tarkoiuksena on antaa henkilöille, joilla on!larpceÄijet alkutiedot, se >on suori- tteirn ylemmän kansakoulun kurssi, ne amm«.nilliset pohjaliedol. joita täytyt) kaljaa wäliaämä!uömiksi kauppa-auiina- tin harjMilmijesja ja malmi-aaa niah- dollisuus jatkaa omimasa omin päin tahr korkeammassa oppilailÄie-sa. Suoritettu kauppakoulun kurssi oikeu -t. tao nimittäin pääsyn kauppaopistoihin. Mitkä ottxnt sitten nämä mälnämämö- mÄ aineet? Kauppakoulussa omat pääaineina: kirjanpito» laskento, äidinkieli^ sa kir- jeeuniaihto, Lauppooppl sekä käsialahar. jotuS srihen litttyNine kone» ja pika-