1'iistsin^ lieinäliuun IL p:nZ Ais. HaZIlIlI is ^oillojutllsl vietetään l,»plw LirkoolczIllssS tämL» deloäklluo 31 p:uS »1k»e» kello 1 pk!- vitllii ja eloliitllQ eitsimsistoii pälvloä. OkjvliQ!^»n kuuluu yleisöt l»ulu- ju, soittokuiitiso, viulun jg, ll»riiistill soitti!,' j^i», SÄäuiikertojsm, vksiii- i» kallsaiilauls,i»ill kilpailut, I.iitun vuosikokous, ssuro- jsu väliset nuvtsImZ,- ja luuoilukilpailut, tis,uvllÄU Loit. Louran soittokuliiiAN kou Lertti, tc»ksi k^ns»Qjuk!^. — Vksitviskv!>ts.isst okjeliQ^t vvs^t juklx^vp poissa julilistuills» sleisiSlMz. Keisarivierailu. Jo useana päimänä on tehty mal- mistuksia keisarimierailua marten Pit käpaadella. Palatsimartiosto on saa punut Pietarista ja asettaa vieneitä kuntoon eri saarille asetettamia mar- tioimiskomennuSkuntia marten. Luot- silaimat Millmanstrand ja Mareogras omat paroillaan trallaamassa väyliä Kamon selällä ja lähivesillä. Keisari- jahti Poljarnaja SwjeSda saapui lau- »antama marhain aamulla Kawon selälle ja ankkuroi tamalliselle paikal leen. Kello V ,9 aamulla saapui ris teilijä Okean ja kuljetuSlaiwa Asta. Okean lähti kuitenkin tunnin kuluttua takasin merelle. Torpeedoweneitä on liikkeellä Pietarin ja Pitkäpaaden wälillä. Useita risteilijöitä on huo mattu Närvin ja Sommerin majak- kain mälillä. Kaikesta päättäen Voi tiin odottaa, että H. Majesteettinsa joko laumantoi illalla tai sunnuntai aamuna marhain saapuisi Pitkäpaa delle. BaltishportiSta, heinäk. 15 p. Ho- Viministeri sähköttää, että keisarilli- nsn perhe matkusti Standardilla Rii kaan. Wielä eilen aamulla eimät paikal liset Viranomaiset näkyneet saaneen tietoa keisarillisten tuloajasta. Luotsilaimat «Millmanstrand" ja ..Mareogras" eiwät ole mielä asettu neet Kavonselälle, waan omat ank kurissa Pitkäpaaden salmessa. „Elä- köön"»laivaa odotettiin saapumaksi eilen. Niinkuin toisesta paikasta lehteä näkyy, on luotsihallituS julkaissut määrZyksiä siitä, mitenkä asukasten tulee simuuttaa keisarillinen laimaSto Standartin ollessa n. s. Standartin- redillä. Määräykset omat useissa kohdin hyvin ankaria, mutta niissä ei puhuta lainstnkaan pienistä purje- ja soutumeneistä ja kuitenkin on eS- kaaderi sellaisella milkasliitteisellä Väylällä, jota monet saarikylän asuk kaat omat pakotetut alinomaan kulke maan joko asioita toimittamassa toi sissa kylissä tahi mennäkseen kalan pyyntiin. Heidän pieniä Veneitään ei tietystikään moida pitää kauppa- laimoina, joista määräyksissä yksin omaan puhutaan. Meinen pelko ja epämormuuS Vallitsee sm Vuoksi saarelaisten keskuudessa, koska eiwät tiedä, millä ehdoilla he woiwat lai- wcjen chi mennä. Keisarimierailun johdosta. waStoa läheSttzwille aluksille. Lähipäiminä Pitkäpaaden saaris tossa tapahtuman keisarimierailun johdosta on luotsi- ja majakkalaitok- sen ylihallitus antanut seuraamat määräykset noudateltamiksi keisarijahti Flirut. Kertomus erään kuninkaan kosinnasta. Kirjoittanut Owen Olimer. lSuomennoS »Satakunnalle.") (Jatk) — Sanotaan, että ranskalaiset nai set omat harminaisen kauniita, huo mautti hän ja katsahti hymyillen hä neen — ja että heidän tähtensä on kaatunut miehiä enemmän kuin sota tantereella. Mitä pidit sinä ranska laisista naisista? — JoS milloinkaan olen pitänyt jostakin naisesta, niin olen hänet nyt unohtanut, maStasi airut. — Tuleeko tämä imartelu omaSta puolestasi? kysyi hän iloisesti, — tai puhutko nytkin kuninkaan nimessä? — En, maStasi airut. — elämäni on kuninkaan, mutta sydämeni on omani. Kuitenkin uSkon nyt Var masti, ettei se kauempaa tule olemaan omanikaan. Jaarlin suloinen tytär loi katseen sa maahan, mutta heti senjälkeen katsoi hän salaa airueeseen pitkien silmäripsiinsä alta. — Sinä sanoit eilen, ettei sinulla ole mitään nimeä, ei mitään ääntä, alkoi neito taaS, nyt hieman piste- liääSti, — ne o limat kaikki kunin- kaan, ja nyt tuntuu minusta kuin ei sinulla olisi sydäntäkään. Todenmu kaisesti se moitaisiin löytää jonkun kauniin neidon luota RanSkaSta. — ..Standardin" oleskelun aikana Pit> käpaaden Vesistöillä. Keisarijahti »Standardin" oleskv lun aikana Standardin reitillä ei kauppalain»», olkoon höyry- tahi pur jelaima, saa lähestyä martiolaima piiriä. Jokaisella kauppalaimalla, sekä saa ristoon tulemalla että sieltä merelle menemällä, tulee olla luotsi, joka ohjaa sen martiolaimapiirin ohi. Kaikkia yksityisiä moottorimeneitä, hydroplaneja ja Vedenalaisia Veneitä Vastaan, jotka lähestymät Vartio piiriä, omataan tuli. Matkustajahöyrylaimoille, jotka te kemät Vakinaisia matkoja Standard mäylän kautta, tulee saattaa huomi oon, ettei niillä ole oikeutta lähestyä martialaimain piiriä. Niistä kauppalaimoista, jotka aiko mat lähteä Mirolahdesta merelle, tulee tehdä ilmoitus keisarialus Stan- darille kuutta tuntia ennen. Aurin gonlaskusta auringonnousuun kielle tään suurempien kauppalaimojen kullu martiopiirien ohi. Kaikkia niitä höyry- ja purjemenei- tä mastoon, jotka eimät tottele 1, 2, 4 ja S kohdan määräyksiä, amataan tuli. MtttMayStc» Mmm Mikäli rautatiehallitus on ilmoit tanut, on se komitea, jolle rautatie hallitus on jättänyt tehtämäksi ehdo tuksen uudistuksiksi yhteentörmäysten estämiseksi rautateillä, paraikaa täy dessä toimessa. Aksi komitean jäse nistä, insinööri Gruner, on ulkomail la tutkimassa kysymyksen yhteydessä olemia seikkoja. Komitea on kiinnittänyt huomionsa useissa paikoin ulkomailla käytännössä olemaan n. s. saumajärjestelmään. Sen toimeenpanossa tarmitaan säh kökone, joSta asemalta lähtemän junan konduktööri ottaa sauman. Niin kaun kuin sauma on junan mukana, ei siltä asemalta, jolle juna ensinnä on saa puma, moida «vahingossakaan lähet tää toista junaa, jonka kanssa yh teentörmäys möisi syntyä. Näitä ko neita tarmittaisiin parittain sellaisissa paikoissa, joissa kulkee paikallisjunia ja muutamilla asemilla pysähtymättö- miä junia. Myöskin on aijottu toimeenpanna toisenlainenkin uudistus junan lähet tämisessä. Lähtömerkin miheltimillä tulee antamaan junanlähettäjä kaikki alla muualla paitsi suuremmilla ase milla, kuten Helsingissä, Miipurissa, Pietarissa ja Turussa, missä junien lähtöpaikat woiwat oli , lomattomien matkojen päässä. Niissä saa lähtö- luman puhelimiisi konduktööri, joka sitte antaa mihellysmerkin. Samoin menetellään? pysäkeillä, joilla on pu helin. Missä taas ei puhelinta ole, siellä saa juna jatkaa matkaa ilman eri lupaa. Näistä ehdotuksista tullaan pyytä mään liikennetarkaslajain y. m. lau suntoja. Lopullisesti tullee asia rat kaistavaksi päätirehtööri Ahosen pa lattua ulkc mailla. KemMumrmri Sm on Karjalan matkansa johdosta lähet tänyt H. M. Keisarille seuraaman sähkösanoman: Minulla on onni ilmottaa T. K. Majesteetillenne, että nyt tekemälläni kiertomatkalla Suomen Karjalassa oikeauSkoinen Karjalan VäeStö kaik kialla toi ilmi Vilpittömät ja horju mattoman alamaisen uskollisuuden tunteet koko Menäjän itsemaltiaalle, lausui hartaan halunsa yhteensulau tumisesta Menäjän kanssa ja pyysi Venäläisten koulujen lukumäärää li- sättämäksi nouseman sukupolmen kas- mattamiseksi uskollisuuteen oikeauSkoi- suudelle, Valtaistuimelle ja suurelle Menäjälle. Kirkkoihin tuimien kohotti Väestö hartaita rukouksia T. K. Ma- jesteettinne ja T. K. perheenne ter- meydeksi ja menestykseksi. H. M. Keisari maStasi tähän säh kösanomaan t. k. 14 p:nä seuraamasti: Jlmottakaa Suomen oikeauskoiselle Karjalan Väestölle Minun kiitollisuu teni rukouksista. Iloitsen sen ala maisesta uskollisuudesta Menäjän Valtakunnalle. — Nikolai. — Guomeu weuälaiset kou lut. Pietari, heinäk. 17 p:nä. MoS- kowan opetuspiirin tarkastaja Smol- janinom on nimitetty Suomen Venä läisten koulujen johtajaksi. Käsityö- je MteMssMiiyttch PM». Por'n Käsityöläis- ja tehtailijayh distyS päätti Vuosineljänneskokouk sessaan eilen toimeenpanna paikallisen käsityö- ja pienteollisuusnäyttelyn, jossa palkinnoista saamat kilpailla ainoastaan oppilaat ja nuoret työn tekijät, täällä ensi kesänä mietettämän Satakunnan Maanviljelysseuran 50- muotisjuhlan yhteydessä. Näytteli toimeenpannaan siinä tapauksessa, jos riittävä maltioapu sitä marten saa- daan niistä Varoista, joita viime Vuosina on myönnetty tällaisten näyttelyjen toimeenpanemiseksi en paikkakunnilla. Johtokunta sai toi- mekseen Valita erityisen toimikunnan asiaa edelleen kehittämään. wo 73 — IM 0 M IS — Ei, keskeytti airut. — Se on -- sanonko sinulle, missä se on? Jalo nainen pudisti päätänsä. — Se ei merkitse mitään, maStasi hän, — koska sinulla ei ole nimeä, ei ääntä, ei sydäntä — main kuningas! Minä woin kanssasi puhua ainoas taan hänestä. Toimoisitko sinä, että menisin hänelle puolisoksi? — Kyllä, maitasi airut. — Koska hän niin tohtoo, toimoisin, että me nisit hänelle puolisoksi. Todella, ihana neito, hän rakastaa sinua suuresti. Sattumalta sai hän käsiinsä pienen muotokuman sinusta, ja siitä hetkestä on se jäänyt hänelle. Tuon tuostakin olen nähnyt hänet huoaten katseleman kumaasi. Taiteilija, joka sen maalasi, oli kirjoittanut kumaan nimensä ja kuningas käski minut etsimään hänet ja ottamaan selmän, kuka sinä olet, sillä hän tahtoi ottaa sinut puolisok seen, sen hän Vannoi. Samanteke- mää, olitko talonpoikais- wai aatelis sukua. Ja sattuipa kerran, että hän sanoi minulle, että tuo pieni muoto- kumo oli hänelle rakkaampi kuin hä nen kruununsa. — Silloinpa hän saakin — pitää kuman, sanoi neito sukkelasti, — koSka hän on niin ihastunut siihen. JoS hän olisi toimonut itselleen puolisoa lihaSta ja merestä, niin olisi hän mannaan uskaltanut elämänsä saa- dakseen nähdä hänet, niinkuin sinä olet tehnyt. Minä pelkään, että sinä panet liian Vähän armoa omalle elä mällesi, herra, minä pyydän sinua, älä ole niin uhkarohkea täSt'edes niit ten tähden, jotka pitämät sinusta — siinä tapauksessa, että joku sellainen on olemassa. — Luuletko sinä, kysyi airut, — että joku sellainen on? Lady Mary ei maStannut, hän — AuomuS lihakaupat» «»- delleeu järjestämisestä. Teu rastaja Herib?rt Laakso jätti eilen maistraatille anomuksen torisäännön uudelleen järjestämisestä mikäli se koskee lihakauppaa. Nykyisin kun jälleenmyyjät eimät saa ostaa koko eläimen lihojo, maan tulee niiden olla palasiin pantuina, rajoitetaan ano- muksentekijän mielestä jälleenmyyjien elinkeino-oikeutta. Ja kun ostaminen kauppatorilla ei saa tapahtua ennen kello 7 aamulla, on moimassa olema torisääntö saanut aikaan sen, että kauppatorin läheisyydessä olemat yk sityisten pihat omat muodostuneet markkinapaikoiksi, joissc ostoja teh dään torisäännöstä huolimatta jo kello 6:!takin. Anomuksentekijä pyy tää näihin seikkoihin Vedoten, että maistraatti tässä kohden ottaisi har- kittamakseen moimassa oleman tori säännön ja ainakin osattaisi jonkun määrätyn alueen kauppatorilla, jossa lchatamarain paljottaiskauppaa saa taisiin harjottaa. Maistraatti lupasi ottaa asian käsi- teltämäkseen. — EliukeiuoilmoituS. Talon omistaja I. P. Jensen ilmoitti eilen maistraatille harjottamansa täällä paahdetun kahmin ja ruokatamarain kauppaa. — Mararikkoafioita. Ensi. mäinen estinhuuto tapahtui eilen kir jakauppias G. Roneliuksen Varari kossa. Toinen esiinhuuto tapahtuu elokuun 1 p :nä. — TorijärjeSttzSsääuuiiu rik komisesta sai raastumanoikeudessa eilen kaksi henkilöä 5:n mkn sakon kumpainenkin. — Ulim. koPiSttkfi senaatin talousosaston kansliaan on anonut päästä ent. painoasiamieS, Varatuo mari G. A. Mallit-Mallenius. main leikki Valkoisella ruusulla, joka oli hänen pomellaan. — Minä rukoilen sinua olemaan maromaisempi, sanoi hän innokkaasti. — Mehen elämä on liian paljon, uskaltaa main sentähden, että saisi nähdä naisen, joka ei mitään merkitse hänelle. Minulle olisi san gen epämieluista nähdä, että niin ur hoollinen ja taidokas ritari joutuisi kärsimään jotakin pahao; on niin paljon rosmoja ja pahantekijöitä mat kasi marrella. Minä pyydän sinua Vastaanottamaan turvallisuuden lu pauksen isältäni, siinä tapauksessa, että sinä tulet uudelleen — — kunin kaan luota. — Olisiko joku toinen sanantuoja kuninkaalta sinulle termetullut? kysyi ritari antaen katseillensa miipyä nei don poskien kalpeissa ruusuissa, jotka maihtuimat purppurapunaisiin. — Ei, maStasi hän, — mutta si nua, airut, minä termehtisin terme- tulleeksi, koSka osaat kertoa minulle niin paljon hänen homistaan ja pu- VuiSta siellä, ja ja koska mi näkään en ole muuta kuin nainen. Ritari kumartui hieman hänen ylit- seen. He istuimat sammaltuneella kimipenkillä ylhäällä linnanmuurilla, mistä heillä oli laaja näköala yli seudun. Se oli täynnä korkeita, pal- jaita kallioita, ja niitten Välissä Vir tasi Voimakkaasti tulmima joki koski sena. — Siinä tapauksessa, että minä palaisin ottamaan sinut mukaani ku ninkaan luo hänen kuningattarekseen, termehtäisitkö minua silloin terme- tulleeksi? kysyi airut. Jaarlin tytär loi nopeasti silmänsä ylös häneen, ja niissä mälähti jota kin. — Olisitko se sinä, joka tulisit nou- — Gäpi» majakka. Tuonnot tain anoi Porin laimanpäällikköyh distys, että Säpin majakalta sumun aikana annettaisiin joka neljänneStun nin kuluttua kanuunan laukauksilla imrkkejS. Tämä anomus näyttää ny tulleen huomioon otetuksi, koska lau kauksilla majakalta jo on marotuK merkkejä annettu. Säpin majakalle on otettu lisää 3 majakkamartijaa. — «äfithSläiS- ja tehtailija- tzhdiSttzkseu w«ofiuelja»ueS kokouksensa eilen myönnettiin tilin tarkastajain lausunnon perusteella johtokunnalle ja rahastonhoitajalle tilimapaus miime muoden tileis!ä. Käsityöläis- ja tehdaslaitosten op pilasten koulunkäynnin malmojaksi otettiin edelleen yksityisopettaja I. A Saimo. Mdistys päätti antaa yhden 4l)l) mkan suuruisen stipendin puuseppä Frans Jalmari Juholalle, joka matka suunnitelmassaan ilmoitti läh! emänsä Ruotsiin ja Englantiin tutustuakseen uudenaikaiseen huonekalujen malmis tukseen. ToiSta stipendiä ei jaettu, syystä, että toinen hakijoista oli mastikään palannut stipendimatkalta ulkomailta — PaloSljy» haukiuta kau- puugiu tarpeeksi. Rahatoimika mari hymäksyi eilen Porin Työmäen- osuuskaupan tekemän tarjouksen kau pungin tarpeeksi ensi poittokautena tarivittaman paloöljyn hankinnassa Mainittu kauppa sitoutui hanlk.maan kaupungille tarmittaman määrän MaSsutin öljyä mapaasti Porissa ja Mäntyluodolla 15 pennistä kilolta. Toisten kauppiaiden taholta tehty tarjous oU 16 p:iä. — Miime wuon na maksoi kaupunki paloöljystä 22,- penniä kilolta. — Rohkeata laiurikkomista. Sunnuntaina klo 5 ja Vz6 Välissä i p. kun muuan kaupunkilainen hen kilö ajoi Kuuminaisiin, kuului met> säslä koiran haukuntaa ja sittemmin laukaus. Mähän sen jälkeen juolsi hirmi koiran seurnamana yli maan tien ja kcatui metsään noin 10 melr. mielä mentyään. Ampujaa ei näky nyt. Hän oli kumminkin hetimiten saapunut paikalle jz aukaissut hiriven kaulan, sillä, kun ojaja ehti Kuvmi' naisiin ja ilmoitti asiasta jz kun siellä jotkut henkilöt tulimat paikkaa tav kastamaan, huomattiin tämä tehdyksi. Hirmi jäi yöksi kaatumapaikkcanso, mutta aamulla kun paikkaa taas tav kastettiin, huomattiin siinä ainoasi taan nyletty pää ja sisukset säkkiin pantuina. Sala-ampuja oli siis yöllä nylkenyt saaliinsa ja korjannut li Hat. Ampuminen tapahtui noin kilomet> rin päässä Kuuminaisten tilalta ole massa Määränmännyn suossa. Koira, joka hirmeä ajoi, oli pieni, ruskea tamaan minua hänen luokseen? kysyi hän takaisin. — Kyllä, marmaan, maStasi airut. — Tulisitko mielelläsi? kysyi hän taas hieman mihaa äänessä. — Kaikesta sydämestäni, mastosi hän, — jos sinä main tahdot. Meri mirtasi hehkumana neidon poskille. — Nytpä tiedän, että sinä puhut ainoastaan kuninkaan kielellä, sanoi hän, etkä omallasi. Sano herrallesi näin: todellisen naisen sydän tottelee main yhden kuninkaan käskyjä, rak kauden; todellisen naisen kormat eimät tahdo kuunnella kosintaa, joka tapah tuu edusmiehen kautta, ja jos on jotakin, mitä hän mielä enemmän halmeksii kuin sitä miestä, joka toisen kautta tarjoo hänelle sydäntään, niin on se juuri häntä, joka tarjoo hänelle toisen sydäntä eikä omaansa. Oh ei, tämä osa sanomastani kuuluu sinulle. Pyydän sinua, ettet enää tuhlaisi ai kaa, maan nopeasti ratsastaisit kotiin «aromaisen kuninkaasi tykö, joka pa nee sinun henkesi alttiiksi omansa ase masta. Airut kumarsi. — Kuningas ei ole pelkuri, jalo neito, lausut hän, — mutta kunin kaan elämää ei panna alttiiksi tyhjän tähden. Lady Mary ponnahti ylös niin että silkkihame kahahti ja astui si ivulle. — Olenko minä siis tyhjää? puh kesi hän puhumaan. — Se ei ollut kuninkaan kieli, maan omasi, joka sen sanoi. Minä en tahdo kuunnella si nua enää. — Salli minun siis puhua kunin kaan puolesta, maStasi airut. — JoS hän tahtoo tulla luoksesi tamallisena ritarina ilman muita aseita kuin miek- pystykorma. Sen merran on tietoa, että teko ei ole kaupunkilaisten, maan Kuuminaisissa asumain työtä. Sala ampuja on siis merrattain helposti löydettävissä ja hänen edesmastuu seen saattamisensa on tärkeätä jo sen kin tähden, että saman tilan maalla miime elokuussa kuuluu löydetyn kol men salaa ammutun hirmen sisuksi Myöhemmin saimme kuulla, että eilispäimä etsittiin ampujaa Ulivilan piirin nimismiehen johdolla, muita ei kumminkaan päästy hänestä sel< myyteen. — Pahoiupitely laivassa Miime maaliskuun 15 p:nä sai työ miehenleski Milhelmina Johansson täältä, merikapteeni William Öhman ilta kirjeen, jossa ilmoitettiin, cltä hänen poikansa Hugo Matias Jo Hansson, joka oli kokkina Öhmanin kulettamalla turkulaisella Collin Av cher-nimisellä parkkilaimalla, oli mat> kalla Englannista Amerikaan maa liskuun 1 p:n iltana sairastunut ja sitä seuraamana päimänä rauhalli seSti kuollut sekä saman päivän il lalla kello 5 haudattu mereen. Huhti kuussa sai äiti sitten pojan jättämän omaisuuden, joka teki 135: 80 p:iä kun maroista sitä ennen oli su?ri> tettu pojan merikoulun-käynnistä ai hsutunut melka sukulaisille Tur'u^n Pijan kuolemasta ei äiti sittemmin ole tiennyt tietoja odottaa, olihan kirjeessäkin saro.tu hänen kuolleen rauhallisesti. Mutta ny', kun laiwa saapui Kotkaan, ilmoitettiin, luulta masti laimamieslen taholta, että kap teeni Ohnwn oli matkalla pahoin pidellyt Johanssonia, josta syyslä tämä sairastui maikeasti, tuli mieli> puoleksi ja kuoli lopulta. Asiasta on pidetty poliisikuulustelu ja saatu jut tuun siksi paljon selmyyttä, että se tulee sikäläisen raastuivanoikeuden käsiteltäVäksi. Johansson oli noin 3 Vuotta sit ten Nhtenyt kotoaan työnhakuun. Toissatalvena oli hän käynyt Tu russa yllämainittua koulua ja heinä kuussa 1909 ottanut pestin sanottuun laivaan. Miime lammik. 21 p-.nä täytti hän 21 muotta, ja äiti loin?»! hänestä vanhuudenturmaa. Uutistoimisto ilmoittaa: Juttu suomoloisen parikilauv^n Collin Archer'm kapteenia William hmania »vastaan, jota syytetään laiivan kokin Hugo Johanssonin lör< keästä pahoinpitelystä, oli e.len käsi teltäivänä Kotkan raastuv. noikeudes sa. Juttu lykättiin elokuun 1 päi vään, jolloin ilmiantajan, merimies E. Lautalan tulee olla läsnä 200 mkan sakon uhalla ja kapteeni Öh manin Vangitsemisen uhalla. — UimauäytSkse» antoi Porin uimasenra viime sunnuntaina Repc> saarella. Tilaisuuteen oli ksrääniy nyt yleisöä runsaasti, noin 300 hen kilöä. Näytännöissä esitettiin rinta-, selkä-, kylki- ja englantilaista (irud gen) uintia sekä kellumitta, veden polkemista, kivenkantoa, n aatteissa uintia jz riisumista, pituuS- ja sy Vyyssukellusla, joista narsiukin nm memainitut herättivät suuria hus miola. Mielä oli nesipallopeliä, joka päättyi tasan sini- ja Valkolakisten kesken sekä lopuksi hyppyjä, jotka suo ritetliin höyryl. Norrmarkun katolta. Soittoa esitti Reposaaren sahan tor- Visoittokunta. Mesi oli noin 15 as tetta lämmintä. Ptzhäu Kolminaisuuden Kirkko on vastikään malmistuneen metodistiseurakunnan saarnahuoneen nimi. Kirkko vihitään tänään k!o 3 i. kansa ja yksin — jos hän niin muo doin uskaltaa panna alttiiksi kruu nunsa ja «valtakuntansa — tahdotko silloin rakastaa häntä? — Rakkautta ei moi käskeä, sanoi neito. — Eikä myöskään kieltää, mastasi airut. Hän katsoi neitoa suoraan silmiin rohkealla katseellaan, mutta neito kat soi kääntyneenä poispäin yli muu rin. O etko oppinut sen Ranskassa, ritari? kysyi hän. — En, kuului vastaus, sen opin täällä. — Niin opeta se kuninkaallekin, sanoi neito pilkallisesti, - koska sinä ainoastaan osaat niitä ulkolälsyjä, oila hän on sinulle opettanut. — Ah, helppoa olisi minulle opet- taa häntä, mirkkoi airut, — sillä olen oppinut ne sinulta. Sydämessäni on inun mieStisi kirjoitettuna, ihana neito, sillä sinä olet sen kirjoittanut. Neito heitti nopean silmäyksen hä neen. Hänen sormensa Vapisivat, niin että hän pudotti ruusun, mutta ritari otti sen ylös ja kiinnitti tal iinsa. — Rakkautta ei voi käskeä eikä ieltää, toisti hän, — ja se, joka on öisen sydämen asioilla, saa unohtaa omansa. Kuninkaan täytyy valita öinen airut ensi kerralla. Salli mi nun nyt viedä sinut isäsi luo, mutta minä lähden kohta takaisin, sillä minä ulin tänne kuninkaan airueena ja hänen airueenaan täytyy minun nyt palata. Ja me, suloinen neito, me emme enää koskaan tavanne toi- iamme. — Emmekö koskaan? — Hän va pisi huomattavasti. — Etkö tahdo ottaa Vastaan turmajoukkoa, jonka km t KmriliM MnllMmisto Turuch. Eerikinkatu S. Puh. 484. Omistajat: Homioikeudennotario Wäinö Kiwi ja Hoiviyiteudcn- kauslisti Santeri SaarnnoN, /Ven/S ^ Eitvät saaueet syödäkseeu. Kenraalikuvernööri Seynin saapues sa perjantaina Sortavalaan ja ter- mehtieSsä laimasatamaan kokoontu nutta yleisöä huusimat eräät ranta- sätkät hänelle hurraata. Toivoen tu levansa palkituksi tästä mielenosoi tuksestaan menivät he kenraalikuver nööriä saattavalle luotsilaima „Ma- reogrofille" venäjänkielellä pyytäen ruokaa. Eivät sanoneet saaneensa syödä pitkään aikaan. Kerjääminen onnistui kuitenkin huonosti, sillä ken raalikuvernööri oli jo mennyt mai- hin ja laivan ruotsinkielinen miehistö ei ymmäriänyt heidän Venäjästänsä xöhkösen pölähtämää. — K :la. — Kruuuuutalot. Läänin lu vernööri on myöntänyt immissiooni kirjan talolliselle Isak SefaniaS Jo kisalolle ja tämän maimolle Matilda Juhantyttärelle Jokisalon kruunun uudistaloon n:o 19 P rkanon pitä iän Kihniön kylässä. — Apurahoja. Senaatti on myöntänyt tarkka-ampujan leskelle Fredrika Nahiselle Huittisten pitä jästä 50 m?n vuotuisen apurahan ja tarkka-ampujan leskelle Henrika Sofia Starckille samoin 50 m? muodessa lukien heinäk. 1 p:Stä tänä muonna. — Merikartviau ja Ttikais teu paloaputzhdistykseu tzli määräisessä kokouksessa Meri karvian Palokunnan talolla käsite!' tiin muidm mu-sssa seuraavat asiat Annettiin yhdistykselle tieto uudes ta ohjesäännöstä, jonka läänin ku vernööri oli noudatettavaksi vuhvis. tanut. Kysymyksen johdosta, miten on sovellutettava uusien sääntöjen määräykset viime syksynä valittuun yhd!siylsen hallitukseen nähden, aihe utti pitkän keskustelun, missä moni- aat jäsenet innokkaasti maateimat että ny5 heU olisi ollut malittavo, uusi hallitus. Kun kuitenkin maa leista ei oltu edes ilmoitettu ja kun ohjesäännöissä nimenomaan määrä, tään, että puheenjohtaja, varapu heenjohtaja ja hallituksen jäsenet on v li: ta va vuosikokouksessa, ei tätä määräystä voitu sivuuttaa, vaan oli hallituksen malilseminen jätettävä vuosikokoukseen, joka siis on pidettä vä huhtikuussa 1911. Ensi syksynä pidettävässä ylös. kannossa päätettiin yhdistyksen jäse< nil'.ä kantaa kaikkiaan 1 mk. 15 pen> niä tuhatmarkan ositussummasta Siten kerääntyneistä rahoista erote tun vararahaston pecustom.sta varlea 20 pros. ja ^0 pros. käyttöral hzstoon. Md:stylsen tämän vuotisia tilejä tur?aSt^in!oan valittiin maanvilj. I. , Aikalainen Merikarvialta ja Ant> toni Tommila Siikaisista, sekä va ralle maanvilj. F. Kouhi Merikar vialta ja Wäinö Manhatalo Siikai sista. — Hirtveumetsästäjille huo mattatvaa. Koskei uusia asetuksia hirvenmetsästyksestä ole vielä n ah vistettv, on vanhoja säännöksiä tässä suhteessa noudatettava. Näit ten mukaan tulee jokaisen, joka aikoo ampua hirviä ensi syyskuun 8 ensi päi-rärä, hakea siihen lupa läänin kuvernööriltä ja ovat tällaiset ano- isäni sinulle tarjosi? Ilhäällä vuo rilla on pahantekijöitä. — Oh, minulla on turvajoukko it- elläni, vastasi hän koskettaen miek kansa ja nauroi, korkeata, uskaliasta naurua, — ja vielä lisäksi taikakalu, oka on antava kädelleni moimaa, isäsi hän ja näytti ruusua rinnaS- aan. — Niin, sanoi neito katkerasti, — inä aiot kait antaa sen kuninkaalle. — En, mastosi airut, — ei kos- aan nimkauan kuin elän kukaan tule ätä saamaan. Mutta jos minä pyydän sitä inulta' Neito kiinnitti katseensa hä neen. — Ah, suloinen neito, sinä et tah do pyytää sitä minulta, sanoi ritari. — En, vastasi lady Mary hiljaa, a kyynel kiilsi hänen silmässään. Jaarli istui ja lepäsi puutarhaS- aan. Hän hymyili ystävällisesti ai- rueelle, sillä tämä oli edellisenä iltana innanpihalla näyttänyt heille muu- amia voiman ja asetaidon mestari näytteitä, ja jaarli piti reippaista miehistä. — Turvajoukko on seuraama sinua rajan tuolle puolen, sanoi hän, — lllä niin mähän kuin minua miellyt- Säkään miestisi, niin minulla ei toki ole mitään syytä jättää miestintuo- jaa turvattomaksi ja maaroille alt- iiksi. Ritari kumarsi symään. — Ja minkä miestin saan miedä inulta kuninkaalle? kysyi hän. ^ Minä olen jo miestini antanut. Jos kuningas tahtoo minulta jotakin, niin moi hän tulla luokseni. Tyttä reni antakoon oman vastauksensa. ^ Minun vastaukseni on sama, anoi lady Mary heittäen päätään aaksepäin. - Kuningas moi saada mukset kumernöörinvirastoon sisöän- jätettävät viimeistään kuluvan hei näkuun aikana. — Metsiemme aarteet. Sa ma saksalainen henkilö, joka viime kesänä lähetti Harjavallan metsistä malkosammalta kotimaahansa, on taas tänä kesänäkin siellä poimituttanut tätä sikäläisillä kankailla runsaasti löytymää tavaraa Saksaan lähetettä väksi. Sammaleet, jotka ensin kerä- tään suuriin kasoihin, puhdistetaan sitten huolellisesti ja asetetaan kerrok sittain eri suuruisiin laatikkoihin. 50 kilon laatikkoon esim. tulee noin 14 - 15 kerrosta. Kunkin kerroksen väliin pannaan silkkipaperi jz muutenkin pakkaus tapahtuu kaikella huolella. Sammalia keräämässä on päivit täin ollut noin 60 — 70 henkilöä ja heidän päiväpalkkansa on vaihdellut 1: 60 p:stä 2:teen markkaan. Lap sille on maksettu 1: 25 p:iä. Maan omistajille suorittaa kerääjä sammal- kilolta noin puolitoista penniä. Tä ten tulee paikkakunnalle koko sievoi nen raha, tavarasta, jolle Suomessa tähän asti ei ole osattu mitään arvoa antaa. — Itsemurha. Palvelusiqitö Josefina Wiljonen, Merikarvian Pci- punkylästä, lopetti t. k. 14 p:nä päi- mönsä nauttimalla korpoolihappoa ja sitten kuristamalla itänsä sukkanau halla. Hänen taskuistaan tavattiin kaksi kirjettä, joista toinen oli osotettu manhemmillcen ja toinen palvelus paikkansa, Manhantalon emännälle. Iältään oli tyttö masta 20 vuotias. — Hirttähttzuht Eilen aa- mulla lamattiin suutarinvaimo Nai ma Fäid Kiukaisten Kirkonkylästä hirttäyneenä halkoliiteriin. Illalla oli perhe mennyt lemclle, mutta oa- mulla kun mies heräsi, ei vaimoa näkynytkään huoneessa ja löysi mies hänet sitten etsittyään mainitusta paikasta hirttäytyneenä. Näin on nettomasti päivänsä päättänyt Nai- ma Fäld oli pidemmän aikaa sairas tanut ja kovanlainen päänsärky lie- nee aiheuttanut tilcipäismielenhäiriön ja johtanut tuohon surkeaan loppuun. Pitkällisen maimon sairauden takia oli perhe joutunut köyhyyteen ja linee sekin osaltansa vaikutta, ut vaimon mielentilaan. Maimo jätti jälkeensä miehen ja 4 lasta, joista vanhin noin 6 vuotias a nuorin toisella muodella oleva. Hirttäytynyt oli 33 muotics. — Tulipalo ja ihmishengeu hukka. Perjantai-illalla t. k. 15 p:nä paloi asemamies M, M, Myllymäen asuinhuonerakennus aivan kokonaan Kyttälän rautatieaseman lähellä. Per- zeen vanhempi väki oli heinänteossa lähellä olevalla niityllä. Koti n oli jäänyt neljä lasto, joista vanhin 8 :nella ikävuodella. Jollakin tavalla olivat lapset käsitelleet tulta varo mattomasti ja niin syttyi rakennu.- palamaan. Nuorin lapsi, noin vuo- )en ikäinen, nukkui kehdossa ja jäi tulen saaliiksi. Pian kyllä riensi ih misiä palopaikalle, mutta mikään ei auttannt. Kovassa tuulessa parin tunnin kuluessa paloi koko rakennus porolsi. Rakennus ja irtaimisto oli vakuu- ettu Kokemäen y. m. pitäjien palo- vakuutnsyhtiössä verrattain pienestä ummosta. Makaiva varoitus aikuisille huo- ehtimään siitä, etteivät lapset pää- rsi millään tavalla tekemisiin tulen änssa. minut jos hän voi minut ot- aa. Hän tarvitsee toisen airueen, ennerkuin hän moi moittaa sydä meni. — Ei, mastasi airut, ^ minä olen maittanut sen. Ihana neito, eikö ole niin? Hän tarttui hänen käsiinsä, mutta neito veti ne pois ja kätki kasvonsa niihin. Jaarli hypähti paikaltaan ja aSki jäntevän kätensä vyölleen, jossa hänen miekkansa olisi ollut, jos hän ei olisi sitä äsken tullut laskeneeksi pois. — Kautta taivaa>>! ärjäsi hän, — mikä on nimesi ja kuka olei? Airut oikaisi täyteen pituuteensa omcan ja kookkaan vartalonsa ja >eitti päätään taaksepäin. — Minä olen kuningas! huudahti >än. Manha jaarli tuijotti silmänrä päyksen häntä. Sitten löi hän rin- «ansa ja nauroi: — Sinä olet siis itse antautunut meidän käsiimme, sanoi hän, - mi- nun ja tyttäreni. Kuningas hymyili. ^ Oh, minä en ollenkaan pelkää inua, jaarli, maStasi hän. Manha jaarlikin hymyili. — Ei, sanoi hän, ei! Minä olen ylpeä saadessani mannoa uskolli- uutta ja kuuliaisuutta niin urhoolli- elle kuninkaalle, mutta tyttärestäni en moi maStata. Hän naurahti ja läksi pois, mutta uningas tarttui taas lady Maryn äsiin. — Todellisen miehen sydämessä ei ole muuta kuin yksi kuningatar, sanoi jän, — ja se on rakkaus! — Minun kuninkaani! kuiskasi hil jaa neito.