loistama lokakuun 13 p:nS Akaatilain ia kaupunkitalojen ostoa ja myyntiä »välittää sekä tekee efi- tylsiä patstotuksissa K. E. Mljasen KiinttmistSMitysliike PvriSsa Irjöukatu 10. Puhelin S 64. Kttltloxttm Ltiiieösll Muorikatu S. Puhelin 245 — K»««ia«lo»kkauSj»tt». Kotkan raaStumanoikeudessa oli maa nantaina käsileltämänä »Collin Arche» rin" kapteenin W. Öhmanin nostama oikeusjuttu sikäläisen «Eteenpäin"- lehden waStaawaa toimittajaa P. Leppästä mastaan mainitussa leh dessä olleen ..Merihirmiön konnan- töitä"°nimisen uutisen johdosta ja tuomitsi oikeus Vastaajan kunnian loukkauksesta 100 mk. salkoon sekä maksamaan oikeuskuluja 200 mkao. Mastaaja ilmoitti tyytymättömyyttä päätökseen. Juttu määrästä ilmiannosta, jonka mainitun laiman kapteeni oli nosta- nut merimies E. Lautalaa mastaan, raukesi tällä kertaa, kun mastaaja oli paennut ulkomaille. OikeuS päätti Vangituttaa Lautalan. „E«emmän valoa Mille rimeille". Uno Cygnaeus oli työtovereillensa ja entisten oppilaittensa kanssa laa- jassa kirjeenmaihdossa. Miten kiin- teästi hän wielä 74 muotisana Van huksena osiotaan puolsi ja miten hän hengessä näki sen yhteiskunnallisen kuohunnan, jonka me juuri näinä aikoina olemme todellisuudessa koke- neet, siitä antaa alempana olema Uno Cygnaeuksen tohtori O. A. Hainari- mainajalle (Forsströmille) lähettämä kirje. Seminaarinlehtori O. A. Forsströmille SortamalaSsa. Helsingissä 10 p. syySk. 1837. ..Enemmän maloa sy- mille rimeille" on sotahuuto, joka koi- kuu nykyaikana, ja moi sitä yksilöä jz kansaa, joka ummistaa karmansa tälle huudolle ja maStuStaa »virran kulkua. Mutta nyt ei enää riitä se, että armosta annetaan jonkun malon- säteen tunkeutua siihen synkkään pi meyteen ja tästä johtumaan kurjuu teen, mikä mallitsee ihmiskunnan ja yhteiskunnan pohjakerroksissa, ei. maan on niin pian ja niin selmästi kuin mahdollista hankittama maloa sinne ja meneteltämä rehellisesti eikä teeS- kenneltämä, että muka tahdotaan le ivittää «alistusta, samalla kun kui tenkin sydämessä on suuri pelko, että symät rimit saisivat liian «paljon maloa". On kerran maailmassa alotet- tama simistystyö alhooltavSin. e kä kuten tähän osti, main ylhäältä, on hankittama maloa ja raitista il maa. maloisat akkunat ja ilmanmaih- to-loitteet ensin ja pääasisllisimmin simistyksen suuren rakennuksen alim- oiin kerroksiin eikä main ylellisesti sisuStettama ylimpiä, sillä muutoin käy, kuten usein tähän saakka, että määrällisiä myrkyllisiä bövryjä nousee näistä kauan laimiinlyödyistä pi meistä myrkyllisistä alimmista vesistä ja häiritsemät joSkuS hirmittämällä taivalla ylempänä asumain rauhaa. Jumalan rauhaa toimoo sydämelli sesti ijäkäs yStämä Uno Cygnoeu?. V SlläMItä. — Ka»sa»waliSt»Smi»iSteri ero«»»t. Now. Mremja kertoo Varmana, että kansanwalistuSminis- teri Schwartz on saanut eron ja että hänen seuraajakseen on nimitetty Moskoman Nikolain lyseon johtoja CaSso. MallanlnmonS Porttugalissa. Tietoja P»rt»galiSta. Portugalissa on asukkaita noin 5 ja puoli miloonaa hymin epätasai sesti jakaantuneena 20 maakuntaan. Portugalin siirtomaissa, joita sillä cn Vielä entisistä ajoista jälellä, on noin 7 V4 miljoonaa asukasta. Huono hallitus ja osaksi rappeutu nut mäeStö eimät ole moineet ylläoi- tää entisaikoina hankittua malta-ase- maa. Maan »valtiosääntö on »vuodelta 1826 ja on fitä uusittu useat kerrat: 1852. 1859, 1885 ja 1895. Eduskunnan ylähuoneeseen kuuluu 52 perinnöllistä, 13 pappia ja 90 ku ninkaan nimittämää jäsentä. EduS- tajakamariin taaS Vuoden 1901 Vaalilain mukaan 165 kolmeksi Vuo deksi kerrallaan Valittua edustajaa. W alituiksi tulleilta Vaaditaan eräitä pätewyys-ehtoja. Kaupungit owat ylipäänsä pieniä. Ainoastaan puolessa toista kymme- nessä on yli 10000 asukasta. Suu rin on pääkaupunki Lissabon n. 360,000 asukasta. OportoSso asuu N. 170,000. Maan raha-asiat owat sangen keh nolla kannalla. Muonna 1909^10 tekimät tulot 70 miljoonaa milreisiä (milreiS — 4: 50 mk.) ja menot 74^6 miljoonaa milreisiä, siis useiden nnl- joonain majauS. Waltiowelka oli ke- säk. 30 p:nä 1907 190 -s- 531 -s- 78 miljoonaa milreisiä siis yhteensä noin 3,595 miljoonaa markkaa. Maan kauppakin on rappiotilassa. MoS maasta miedään miiniä 10,5 miljoonaa, korkkia 4,2 miljoonaa, ka laa 2,5 miljoonaa ja hedelmiä 1 mil joonan milreisin armosta. Kauppalaimaston suuruus on noin 90,000 tonnia, rautateitä maaSsa on n. 2.700 kilometriä. Maasotamäkeä on noin 30,000 miestä lukuunottamatta siirtomaa- joukkoja 13,000 m. SotalaimaStoon kuului w. 1909 panSsariristeilijä BaSco da Gama, 14 kanuunaa, 260 miestä, 5 manhamallista risteilijää, 19 tykkiwenettä, osaksi Vanhoja, 1 torpedotykkimene, 14 jokitykkimenettä, 2 torpedomenettä. Portugali» hallitsijasi»!». Ruotsin Aftonbladetissa kirjoite taan: Kuningas Manuel toinen, joka ensi marraskuun 15 pnä täyttää 21 muotta, tuli kuninkaaksi birmeän kak- soismurhan jälkeen Lissabonissa helmik. 1 pnä 1903. Jo perjantaina lennätettiin Lissa bznista Daily Chroniclelle että Por> tug?li on makamon Valtiollisen pulan partaalla. Ja tämä ennustus on nyt toteutunut. Tosin oli Portugalin ulkoministeri makuuttanut englanti- laisen lehden kirjeenmaihtajalle että hallitus ei pelkää mitään, koska se rautakouralla moi tukahduttaa kaikki kapinaliikkeet. Mutta sellaisia selity!- siähän järjestään kaikki hallitukset omat antaneet juuri ennen Vallan kumouksen puhkeamista. Tuskinpa paljonkaan erehtyy »väit täessä että Portugalin mallankumouS — jota itse asiassa ainoastaan on pidettälvä jatkona w:n 1903 tavahtu mille — on johtunut hallitsijasumun rikkomuksista. Portugalin Kobur- geille on käynyt samoinkuin Belgian Koburgeille. Jo toisessa polmeSsa omat he osoittaneet rappeutumista. Samoinkuin Leopold ensimäinen Belgiassa olimat Portugalinkin prinssihallitsija Ferdinand ja hänen molemmat poikansa Pedro miideS ja Luiz ensimäinen etemiä maltiomiehiä ja perustuslaillista hallitsijoita. Mutta Carlos ensimäiseStä olkaa su mun huonontuminen. Hoivin ja mal- tion morat sekoitetaan toisiinsa la malla, joka muistuttaa asemaa Rans kassa ennen suurta Vallankumousta, ja joka uhkaa Viedä maan Vararik koon. Marsinkin sanotaan kuningas Carloksen äidin (Sc voijin Pian, Viktor Emanuel toisen tyttären) maksaneen Valtiolle suunnattomia summia. Ja CarloS seurast hänen esimerkkiään, turmautuen diktaattori Francoon. Nuoresta kuningas Manuelista ei ole paljon sanottamaa. Mitään kun nioitusta hän ei nuoruutensa takia kaan mielä ole moinut hankkia. Oli kuitenkin iloittu tiedosto, että halli» tus aikoisi ryhtyä harjoittamaan sa- manlaista antiklerikaaltSto politiikkaa kuin nykyinen espanjalainenkin. Mutta tähän toimenpiteeseen ryhdyt tiin liian myöhään. Jtsenäisekst »valtioksi pääsi Por!u- gali m. 1093 kopinalla Vapauduttu aan arabialaisten »allasta. Kapinan johtaja, muuan ranskalainen aatelis herra Henrik Burgundilainen julis tautui hallitsijaksi. Hänen jälkeläisi- ään on äsken Valtaistuimetta syös- tykin kuningas. Burgundilaissuku hallitsi suoraan alenemassa po!messo muoteen 1383, jolloin maa ensi ker ran joutui omioliton kautto Kasti lian hallitsijasuwulle. Mutta pian nousimat portugalilaiset kapinaan Viimeisen kuninkaan äpärämeljen johdolla ja moittimat espanjalaiset ia Burgundin simusuku nousi w. 1385 hzllnsemaan. Tämän sumun holli- teSsa Portugali nousi sekä aineelli seen että henkiseen kukoistukseen, se oli Valloitusten, hyminmoinnin ja loistawan kirjallisuuden aikaa. Mutta siirtomaiden riistäminen rappeutti kansan, etenkin mallossaolijat. 1500- luwun puolimäliStS alkaen on tätä rappeutumisen aikaa kestänyt. Toi nen burgundilaissuku sammui miehen puolelta sotaretkeltä Maureja Vas taan AsrikoSsa m. 1578. Maltais- tuinto tamottelimat nyt perintöoike uden nojalla Espanjan mahtama kuningas Filip ja muuan edellisen hallitsijasumun äpäräbaaran päämies Broganzzn herttua. Asemoima moitti ja Portugali liitettiin toisen kerran Espanjaan w. 1580. Tätä keSti Vuoteen 1640, jolloin Bnganzan suku Ranskan omulla kapinan kautto vääsi maltaistuimelle. Tämä täydel lisesti rappeutunut suku hallitsi, pientä keskeytystä w. 1807-1810 lukuun ottamatta, muoteen 1853, kun sitä ennen sumun miespuolinen haara 1334 oli tullut maaSta karkotetuksi ia elää nyt Jtämallossa. Muonna 1353 nousi hallitsemaan naimisen kautta nykyinen, Sachsen-Csburg- Gothon suku. Presidentti Teofilo Braga. Eräs ranskalainen lehti julkaisee Portugalin tasamallan Väliaikaisen hallituksen esimiehen Teofilo Bro- gon elämäkerran, johonka tämä itse on antanut tiedot. Teofilo Braga on syntynyt 24 p:»ä helmikuuta 1843 San Miguelin saa rella Azorien saaristossa. Hänen ol lessaan masta kolmen muoden iässä, kuoli äiti. Muoteen 1861 saakka äiti puolen kiusaamana lähti hän kotoaan niillä Vähillä rahoilla, jotka w. 1859 hänen ensimäiset runonsa »Folhos merdes" olimat tuottaneet. Hän lähti Csimbcaan. missä hänen olitoimeen- tullakseen käytämS ankaraa taistelua. Mutta leipähuoliltaan jouti hän kui tenkin opiskelemaan yliopistossa ja saamutti 1868 lainopin tohtorlnor- mon. Mielä samana muonna haki bä.l Valtiotalouden professorinmirkaa Oporton korkeakoulussa, julaisten ele- Vän Väitöskirjan »tyypillisistä koup- vasopimuksiSta", mutta syrjäytettiin. N>iopiswn ovettajakunnan juonittelut tekimät tyhjäksi uudistetunkin yrityk sen, jota Varten hän julkaisi teoksen ..nykyaikaisen siviilioikeuden hengestä,,; Briga suuttui ja luopui koko lain opilliselta alalta. M. 1872 tuli Lissabonin yliopistossa amoimekst profeSsorinmirka nykyaikaisessa kirja!- lisuudeSsa; Bragan Väitöskirjo käsit teli ..Portugalin kirjallisuushistoriaa", ja kiimaasto waSta-ogitatsionista huolimatta sai hän miran. Koko hä nen elämänsä on siitä pitäen ollut omistettu henkiselle työlle. Hän jul kaisi suuren joukon ormokkaita teoksia, mutta kutsuttiin maSta 1890 tiede- akatemian jäseneksi. Valtiollisilta mielipiteiltään oli hän alunpitäen ta- samaltalainen ja on jo monta muotta ollut tasamaltaispuolueen tunnustettu johtaja. K«»i»gaS ei sa»»l»op»wa»sa »aItaiSt«i«elta. Gibraltarista, lokak. 11 pnä. Ku ningas Manuel lähetti ennen maasto- lähtöään pääministerille kirjeen, joSsa hän ilmoitti, että astuessaan olosuh teiden pakosta laimalle hän haluaa lausua kansalle ei moimanso mistään soimata itseään. Hän toimi aina ku ten kelpo portugalilainen ja jää yhä portugalilaiseksi sekä toimoo, että maa antaa hänelle takaisin mitä hänelle kuuluu. Hänen voismatkustamisenso ei missään tapauksessa merkitse Valta istuimelta luopumista. Uöllä t»lleita sähkSsa»o«ia. Lissabonista lokak. 11 pnä. Kolme ankkurissa olemaa porttugali- laista risteilijää on sotilaswartioston ^ silmälläpidon alaisena. Niitä ei ole' lupa lähestyä. Lontoosta lokak. 11 pnä. Reu terin toimisto ilmoittaa, että kunin kaallinen humipmsi on kuningas Yr jön käskystä lähtenyt Gibralttariin hokemaan kuningas Manuelia ja hä nen äitiänsä. Pari S. lokat. 12 p. H avasin toi mistolle sähkötetääa Lissabonista: Si- wiiliwiranomaiset owat ottaneet hal tuunsa munkkikuntain kiinteimistöt. Muutamat monarkistiset sanomaleh det tunnustamat tasamallan. — Kilpapurjehd»Sta. Kauppa- neuwos Hyndysen purjealuksen oli määrä purjehtia rata kahdesti ympäri. Hän kulki sen puolitoista kertaa ja kääntyi takasin. Kynsikangas: Miksi herrat kääntyimät ta kasini Tehän olisitte saapuneet perille ensimäisenä. Hyndynen: jaM loppui. Oli pakko kääntyä — kon- — T»tt»«»kse» looima. Kaikki riippuu siitä mihin tottuu. Minulla asnu kotonani »vaimo, anoppi ja kaksi kälyä. Jos he ioSkuS sattumalta omat ääneti, niin minä ihan sekoon työssäni- l»o»to Rouma: uikutat! Maiti, sanon — Miehe» Mielä sinä siellä minä! Mies (pöydän alta): Mi-minkäs sille mahtaa, ku-kun miehellä on miehen luonto. «Mllki» iimitMlZ, ii. II. X. ?. RtsIApuistoli. 13 <sut. klötockistirukous- Kuonk). ki»»m»tuulukua js, kssknstslns, tällään torstsiu» llo puoIi-8 i. ^iuv: Lkk. l luku. .loktz.» pastori Kuiski — mutts. etsokiu ^kdistvkssn jäsenet — terve- tulleet. — Sreika» k»»i«gaS l»»p»» kr«»»«Itaa»? Kööpenhami nasta lokak. 11 pnä. Huhutaan Kreikan kuningas Georgin luopuman kruunustaan. Täällä malmistaudu- taan Vastaanottamaan kuningasper hettä. Ateenasta lokak. 12 pnä. Bra- guniksen ministeristö tulee eroamaan. Armeliaan Menlzeloksen ottaman teh- tämäkseen uuden miniSteristön muo dostamisen. -Ra»tatielaiSte» lakko «a»S- kaSsa. Pari s is to, lokakuun 11 p:nä. Kaikkien rautateiden henkilö kunta on päättänyt tästä yöstä al kaen panna toimeen yleisen rautatie lakon. Pari S. lokak. 12 p. Mrallisesti ilmotetaan, että 1,369 »vanhempaa ja 27,866 nuorempaa pohjoisten ratojen palmeluSkuntaan kuulumaa henkilöä kutsutaan sotapalmelukseeu 21 päi- wäksi. — Portt»gali» «»»ttik«»- »at. Roomasta, lokak. 11 p:nä. Italian hallituZ koettaa kaikin neu- moin estää Porttugalista karkotettuja munkkikuntia asettumasta Italiaan. Melskeet Ho»d»rasi» ta- sawallatsa. Nem-Iork, lokak. 10 p. Guatemalasta sähkötetään, että Ainckalassa Hondurasissa asu mat ulkomaalaiset omat paenneet sen Vuoksi, että kaupungin komentantti 011 antanut käskyn Vangita kaM englantilaiset ja amcrikalaiset ja ottaa heidän omaisuutensa takamarikkoon. Englannin konsulin, jota sotamiehet ampuen ojoimat takaa, onnistui töin tuskin paeta. Komentantti aikoi Van gita Englannin Valtiollisen asiamie hen, syyttäen häntä yllytyksestä mol- lankumoukseen. Hän uhkaa siinä tapoulseSso, että Englannin konsulin paikalle Vaatima sotalaima näyttäy tyy, polttaa kaupungin. MeleiixjZi kirZoitllkz'». — Tili. Aittaluodon Diakonaatti- ompeluseura on jättänyt Diakonaatti- yhdiStykselle: rahaa 40 mk., mcate- tomaraa armion mukaan 20 mk., yh teensä 60 mk. Mämainituista rahoista on om peluseura koonnut kolehdilla lokakuulla m. 1909 3 mk. 20 p., tammikuulla 1910 2 mk. 55 saanut lahjana nimimerkki M. N:ltä 3 mk. ja S. N:ltä 6 mk. Tamaraa jäi ompeluseuralle 50 mk. armosta. Kaikille lahjoittajille ja ompeluseu ran jäsenille lausutaan täten sydämel linen kiitoS. Porissa 10 p:nä lokakuuta 1910. Diakonaattiyhdistyksen rahastonhoitaja. iisillvnlsists. — O»ko par»o»i tatvatta- WiSs-? — Mitä tahdotte? — Tässä olisi eräS lasku — Hän matkuSti maalle eilen. — Niin, minä olisin main tahtonut maksaa tämän lasku». — Hän palasi kotiin tänään, olkaa hy- wä, astukaa sisään. — Siltti »ikk» poika. Kalle: Äiti, miksi olette antaneet täyttää papu kaijan, manhan Jaakon, kun se kuoli? Äiti: Siksi, että pidimme siitä sen eläes sä niin paljon. Kalle (mähän aikaa mietittyään): Aiti, kun sinä kuolet, annan minä täyttää finut. — Jsä»tä taloSsa. Rouwo: Minä kylyn sinulta »viimeisen kerran, tahdotko sinä tulla poiS fiellä pöydän alta wai et? UMieS: En, totta wie, en! Tahdon ker rankin näyttää, kicka tässä on isäntä ta lossa. Kszmlmi8elil?8 js>ot»in» sattuneesta, svvstä pkiautstn.su. Zkiböidi». S. S. 1 k. 4 s. Poriv Zmaristös osMMri- SsMkilZUil ylimääräinen kokous pidetään Osuus meijerin konttorissa perjantaina t. k. 21 p:na klo 10 a. p., jolloin 1. Käsitellään sääntöjen 22 Assä mää rätyt asiat; S. Malitaan osuusmeijerin hallitukseen «varsinainen jäsen kuoleman kautta eron neen Sakari Sippolan sijaan, 3. Käsitellään muitakin osuuskuntaa koskemia satunnaisia asioita. Porissa 12 p:nä lolak. 1910. 52301 Osuusmeijeri» Hallitus. Sat San., Länsi-S., Raum. L., Aamul. Atalums HemsjlllMusOistBell M» pidetään Kokemäen Maamieskoululla marraskuun 9 p:nä klo 3 i. p. Toimeksi saaneena: 5223,1 Arth. GrSxholm. Ullviltt AmMMlnms kolM videtään kunnanhuoveella tiistaina tämän lokakuun 25 p.nä alkaen klo 9, joSsa jae taan waiwaisawut tämän muoden mii- meiseltä neljännekseltä ja päätetään muista sattumista asioista. Maniassa 10 pmä lokak. 19l0. G. M. Kleemola. Kuulutus. Merikarmian vapiston palkkavkseen kuulumat raha», Milja» ja woi» tzlöS!a»t» toimitetaan taos olle- nimitetvn luona tiistaina tämän loka kuun 18 p:nä. Samana päimärä ja sc maSsa pai kassa y'ö5kannetaan myöskin kirkon- kaSsaon puoti popiSton volkasta. Merikorwiolla lokak. 9 p:nä 1910. Her«a» Wirtap»ro. Sat. San. 1 k. Mm lliiitjhMm otetaan mastaan sieltä uloslainattua miljaa maanantaina t. k. 17 p:nä klo 10 a. p. Miljan tules olla puhdasta, riihi- kuimaa ja täyttää määrätyn painon. Kullaa, lokakuun 10 p:nä )9tv. E. K. Tal«ela. Lauwautaiua t. k. 15 p:»ä klo l0 a.p. kootaan Nakki lan LainojyiräSlöön sieltä utoslainattu ivllja, huomauttamalla euä milja tulee olla riihiluimaa ja puhdasta. Huonosti puhdistettua miljaa et oieta «asiaan. Nakkilassa S p:nä lokakuuta 1910. Fra»S Kaapeli. Kuulutus. Merikorivian seurakunnan äänimaltai- set jäsenet kutsutaan täten kirkonkokoukseen, joka pidetään sunnuntaina tämän kuun 16 päimänä kirkonmenojen jälkeen kir kossa ja jossa seuraamat asiat käsitellään: 1. Kysymys pappilan ja kansakoulutalon tilusten maihdon laillistuitamisesta. 2. Kirkkoneumoston ehdotqs sylkiastiain hankkimisesta kirkkoon. Merikarmialla 1 p:nä lokakuuta 1910. H. E. Wegeli«S. Zllniilliil imchisästööil kootaan sieltä uloslainattua miljaa maa nantaina tämän lokak. 17 p:nä klo 9 a.p. Miljan pitää olla ehdottomasti kuimaa, puhdasta ja itämää. Ulmilassa 4 p. lokak. 1910. G. M. Kleemola. HlllltlltMM Maanantaina tämän lokakuun 24 p:nä kello 12 päimällä myydään »vapaaehtoisella huutokaupalla hy- millä maksuehdoilla joko kokonaan tai useammissa osissa Jaakkolan talo SUtaisten pitäjän HirwijSrwen ky lässä. Ehdoista ilmoitetaan tarkem min paikalla. 5106.2 OmiStaja. Julkisella hiintokllMllii, joka toimitetaan itse paikalla keski- miilkona kuluman lokakuun 19 päi- mänä kello 12 pätwällä, myydään keilaratorake«»«S Johannesleh- dossa ehdoilla, jotka huutokauppatilai suudessa ilmoitetaan. Josef E. Li»dqwist, 5199,1 pyydetty toimituSmieS. ^iiuri siZssnluIIul: Ms 8eIeetM Nsltisz- » s K. o «» -- ^ lsuom.I ^Viralai» LÄÄPUU joics ilta tuoretta. Hiktn M- jz Mg- M xzzIISMi- PM» lÄkjZ, l!!!!W !lÄW «li!A >K että olcn !liut 1an6efe!tmkÄw n:o 19, toivoen tÄVÄroi!!^ ja lcoktuuskinnoillA sskvuttavsni srv. ) Ie!sön suo-iion. « OP.' ^l>WZöIiiisll vZrsstli WlWÄlS jo. lom^sIcczitÄ, v?.iw't z, podja- ja pääll!.in«kliojs, jallim epäili lisiä x» m. iiolituusninnoilla kV!. !-!. tiMz- 1'-..'-?!. 16L. f? (ZllNNZs Kumi ZrtRmdkn hlllltoKllllpD. Mapaoehtoisello huutokaupalla myy. dään Ryssän rustitilalla Tyrmäallä Tyrmään kylässä lokakuun 19 ja 20 p:nä 1910 maanmiljelijä Berndt Er- land Wallin-wainajan zälkeen jättämä irtain omaisuus, johon kuuluu: leh mät, hemoset, lampaat, siat sekä kaikki maanmiljelyskalut, joista on erittäin mainittama uudmpuoleinen „Radix"- kylmökone, niittokone, perunan ylös- ottokone, mälttejä y. m. Ajokaluja, kuten rekiä, rattaita, Valjaita y. m. Samoin myydään jokseenkin uusi 7- hemosmoimainen höyrykone »Paras apu" sekä Göta-mallinen puimakone. Huonekaluja, rukiita y. m. sekatama- raa. Eläimet myydään toisena väi- tvZnä. Huutokauppa alotetaan kello 10 a.p. Huudot omat paikalla mak- settamat. Tyrmäällä 26 p. syysk. 1910. 5046,1 Perilliset. Kuulutus. Torstaina lokak. 27 p:nä 1910 klo 1 päimällä myydään Maistraatin »virka huoneessa julkisella pakkohuutokaupalla enimmän tarjoamalle, ellei laillista estettä ilmaannu, työmies Edward Lir>dhoZm:u omistama talo ja puoli tonttia n:o ILg tämän kaupungin 3 kaupunginosassa, kauppiaanleski Sofia Bravderin tuomiou- alaisten jaalamain suorittamiseksi, tehden sanotut saatamat, korkoja ja kuluja luke matta, 7,000 markkaa. Sen ohessa kehoitetaan asianomistajia siinä käsittelyssä melkojain maatimuksista ja myyntiehdoista, joka tapahtuu sano tussa paikassa samana päimänä kello 10 a. p., ivalivomaan kiinteistön myynnistä riippumaa oikeuttansa; ja on maatimus tahi oikeus, joka on tilasta suoritettama tai muuten toimituksessa huomioon otet- tama, ilmoitettama Maistraatille »vii meistään mainitussa käsittelyssä. Porin Raastumassa, syyskuun 19 päi mänä 1910. Ex officio: Artur Pippiugsköld. /^ptssIiiiÄri lusLiiuiis-n ? MtiZ!i! jz vSi- ittM. Iislvstlii. Kuulutus. Torstaina lokak. ^7 pmä 1910 klo 1 iltapäimällä myydään maistraatin mirka- huoneessa julkisella pakkohuutokaupalla enimmän tarjoamalle, ellvi laillista estettä ilmaannu, talonomistaja Jooseppi Wir- tasen omistama talo ja tontti n:o 2-2 tämän kaupungin 5 kaupunginosassa, talollisen Heitti Kampin tuomionalaisten saatan,ain suorittamiseksi, tehden sanotut saatamat, korkoja ja kuluja lukematta, 13.0V0 markkaa. Sen ohessa kehoitetaan asianomistajia siinä käsittelyssä melkojain maatimuksista ja myyntiehdoista, joka tapahtuu sano tussa paikassa samana päimänä kello 10 a. p., malmomaan kiinteistön myynnistä riippumaa oikeuttansa; ja on maatimus z tahi oikeus, joka on tilasta suoritettama tai muuten toimituksessa huomioon olet tama, ilmoitettama Maistraatille miimeis- tään mainitussa käsittelyssä. Porin Raastumassa, syyskuun 1? päi mänä 1910. Ex officio: tt:o »K - lSI0 HMUI ezlzz. Säkkejä Maa korkeimpiin hinteHin 358 - Leiouri K. B. Zjai»e. LÄukarldsn lcuIusssÄ dii in !c-lco sriuri vsrastomiris IcsilrsiilQiLia rrivotitÄV-tioit!?, Isu» srilaisia naulio^, puu villa.» villatava- roits, Icarlniita IcoincziQpsIutöitZ, ^ m. m. MzMsrMIliN XS!!^Iir88ilIS8Z. ^ tuuoottll». ii. 8. IMesIZz. tödiz-i! ^ " l-Ittlcls!X!i>880ii. I^/t LÄÄpuaut N2'sten M lÄ^teo vii!apULc.-ro!<znIc^itZ, pum- pulitlanelleja, saalejA» ai^I^uoavLl-Iio^UNic^it^, kzuiuk-iÄ, micsten Icauluksiz, Icravsttejs m Sattuneesta syystä osta?, m? l y" heä ? tc.-wne'-'-: tuloa korote tuilla hinnoilla hymiö, suoria ja lia^p < Tu!il>'.kutch:cial- lemme Poriin sekä talivikelin aikana run-aasia määrin ni->.ium ennenkin tamallisilla hinnoilla. Pori» TulitiklLtcljSas. Karja»» ja irtaimisto» huutokauppa Kttlit» PmilaSss L? z:«a lokak. klo lv a. ?. Myydään poismuuton talia 21 lehmää. 2 sonnia (nupoja), joukko nnortalnrjaa sekä lampaita, sikoja ja hemosia, Mielä myydään suuri määrä fiemenmiljaa kuten Smalöfin kevokauraa, rukiita y. m. sekä maanmiljelystyökaluja. Huom! Karja nuorta, moimakasca, itsekasmatettua maatiaiskarjaa, muoficn l90S ja I9I.9 keskilypsot 2071 ja lg, keskirasmaprosentti Täydellinen kontrollikirjanpito kahdelta »viime muv- delta. Lähempiä tietoja antaa allekirjoit tanut omistaja OSlari Ala-GllilS, Os. Heinoo. maanmiljelijä. w«««» Z tltirMil tuowut>:?se'i i^kia myijdä.in niaanantaina !uluw'».l lokakuun 24 puiä alkaen klo 3 a.p Pane!i,'.n lytä!: Pa>?Zsillan torpassa, hcmcsia. tchnnä, l!i-"rlala'.jaa. tsmoaita, sikoj.,. riauniviljelqSkatuja, roliä. rattaita. !<einc>Y>ranza, buonckaluja, ruliita, odric>, knuroja. p?runia. kauran- padiioja q. in. Luotellannlle huutajille Ml,önnctc>>>n >z!i I0>> »narklin huudoista luuk 'udcn maksuaika. Pnvstia. lokak. 11 pmä 1S1V. 5225,2 Topius VaaSfilt». U. S., Hels. «an. ja Sos.dem. Aarjarodun lllllllttmistt tiihlie» myydZän Nikkilän kartanossa Huitti sissa 40 nuorta pito- ja teuraseläintä sekä muutamia nuoria hemosia ja sikoja tiistaina lokakuun 18 p:nä 1910 k?o 10 a. v. pidettämällä »vapaalla huutokaupalla. Huudot maksetacn z paikalla. Huitdsizs^ 11. 10. 1910. H. N«r«ela, Wt,l pyydetty. MMM Hyiviä SilSlilallllsla Si«!i!» ja Ohra» Jauhoja, Ohra «rtzZi »iä sekä r»sleits herneitä y. «. y. m. M Momllia. Sat. S«n. ja Sos d^m. - k. Nralla- tarioinan lcZlimiiktona t. k. 19 pum kello aamulla Kulli:?.» Sippolmi kansa ko nlulla. mainitun koulun kiivijalan ,a lellari'1 korjaus paikalla julisrsltaman toöselitylken mukaan. Takaukset työn kelivollisesta täytttittiueSiä maaditaan. »'ulNa 10 p:nä lolak. 1910. Johtokunta. Mhhtäwä«ä htzlviä porsaita k-—8 miikoa »vanhoja. Laurilan kartano, Lauttakylä. Weh«S»', Ruis- ja Rehujauhoja monta eri lajia. Lagnara, Liberia. Santos, Campiuos y. m. hymää Kahmia halmalla. Kieri ^ Lipsanen. MMzees KMssa. Taitamat puusepät saamat työtä Tyrmään huonekalutehtaalla. 5226,1 Hugo Limuell. Meiuts kslAU. cmaanmiljelyskoulun käynyt, nuoreu- Ä?» pnoleiuen perheellinen mies haluaa työnjohtajan paikan tahi muuta sopimaa tointa marraskuun 1 v-slä. Ilmoitus jätettäköön »Satakunnan" konttornn nimi merkillä »Haluama". V»lmtN«uz. «Wuokrattawana puoti ja kaksi kamaria marraskuun 1 p-srä Elisvbetink 18. Lähemmin Katariinankatu 2t. Mäki. HMsz» vuZmk. joulukuun 1 p:3tä halutaan muskrata -XD 2 »valoisaa, siistiä huonetta ja keittiö pienelle perheelle. Maslausta pyyhetääa Satakunnan konttoriin osoitt. „Odottama". Zela-ldiikÄiz. Imm Zskzitxisen Xauppskoulu T»r!s, Lttkexkttv »u S. alottaa uudella kolmen kuukauden oppi- lukukaudella marrask. 8 pmä, käsittäen kauppa- ja konttoritehtämiin kuulumia oppiaineita ohjelman mukaan, joka lähete tään pvynnöstä. Mfityisiä kursseja anne taan kirjanpidossa eri aloilla ja kone kirjoituksessa y. m. aineissa HarjoituS- konttori. Mielihymälseni saatan myös kin mainita oppilaitten saa«een hyrviä paikkoja kuten kaupunkimme suurimpiin liikekonttoreihin y. m. Uudet oppilaat moimat ilmoittautua joko suullisesti tahi kirjeellisesti. Paikanmälitystä kaikille liikealoille. Oskar Zetterblo». Meltezä Pohjois- ja Etelä-Vmerikaan, Tfrikaa», Australiaan ja Uuteen Seelantiin Allan-, American-, Anchor-, Canadian Pacific Railmay C^o-, Cunard-, Domi nion-, Patisic- (Buenos Ayres), Skandi- namien—Amerikan-, State-, White Star- ja Union Castle-limoille myy, Kumeruöörin passeja hankkii, Amerikan ja Canadan rahaa ostaa ja myy edullisen kurssin mukaan sekä myy mekseleitä maksettamaksi Amerikan maalle- nousu- y. m. paikoilla allekirjoittanut. Lähempiä tietoja antaa Suomen Höyrylaiva-Osakeyhtiön »valtuutettu asiamies Jwar Sjöblom. Konttorit: Porissa Rautatienas. mastapäätä, tel. ->>>. Tampereella Rautatienkatu 20, tel. -tgl. Aaikkiz niits, jotka omat »velkaa edesmenneen kaup- piaon Gustaf Parmanin konkurssi pesään, kehoitetaan lainhaun uhalla tekemään tilisnoritus tämän Lokak. kuluessa. Konttoori liikehuoneustosso talonsa n:o 17, ensi koup. osassa täällä pidetään omomna klo 11 e.pp. —klo 2 j.pp. Portsso 7 pnä lokakuuta 1910. USkot»t «iehet. Tms Mm PaloaMyh!>iS!ljs perustettu 1S9Z, makuuttaa haimoilla maksuilla ja muuteu edullisilla ehdoilla sekä kiinteää että irtainta omaisuutta. Makuutuksia »vastaanottamat m. m. seuraamat asiamiehet: Uudella Koimistolla A. Johansson, Bihlamassa R Riihikoski, kaumatsalla 0. Metsola. ^qleriSsä W- Millman. Tuorsniemellä V. Ätylund. Miasmedellä 1. Grönroos, Äetsässä S. Raita ja Frii talassa N. Järmi sekä K. W. NiSsilä, Kaumatsa. Pääafioimisto Porin ympäristöä Marten. Huvin ! Uusia asiamiehiä otetaan. Anjl-SllMkS cli Hmttistkn Ka«sa«- ipislii. Emäntäkoulu alkaa toimintansa keski mulkun» lokakuun 19 pmä klo 1 päimällä. Kansanopiston »varsinaiset amajaiset omat marrasknun 1 pmä Ilo 1 päimällä. Samana päimänä klo S i. p. pidetään Kannatusyhdistyksen kokous, jolloin m. m. malitaan johtokunnan jäsenet eroamien sijaan ja päätetään mastuumapauden myöntämisestä -varainhoitajalle. S22S.4 Kehinä kadonnut. Tuntomerkit: isrt sarmet, punasen ruskea, »valkea tähti otsassa, pian poikima Ilmoitettama Kalle Lehtiselle, Uudellakoimistolla. kaikkia uusimman mat- »Uvttl lisiä, ottaa tehdäkseen halmalla Emmi Mn. Armfeltin!. 14. Huom. hiuksia ostetaan. S006.1 «. Z» P»»i, Gataknuua» kirj«p>»i»« 191(1. /