luvtniva Uslmikurm 8 pmä 1910 - Ik:o 16 -3 PolStvl»tamiStou»i»to. M-anm.tosinSöri «ourad TSderhol» 13SZ Turku. HumaliStotatu S. Puh. 10 43 Helmikuun 8 p:nä. Mlloden 19V9 meng- amiok pPhkimlset. Wiime vmodeu menosääntö sai vah- viSinksensa waSta tammikuun 21 p:nä 1910. Siinä huomattiin suuria muu- toksia tapahtuneen. Suuri joukko en- tisen senaatin ehdottamia määrärahoja oli poiSpyyhitty. Kenraalikuvernöörin- kanslian toimesta tämä oli tapahtunut. Tämä, jos mikään, kuwaa valtio varain nykyistä sekasorron tilaa. Ia jos ottaa huomioon, että monet evä tyistä määrärahoista ja omat tamolli sea taman mukaan tarkoituksiinsa koy tetyt, saatamme armata, millaiseksi mal tiotalouden pito nykyään on tullut. .Wakka Suomi" oniaa kumauksen täSta .pyyhk»mtSjärjettömyydlstä", kun se kirjomaa: PyyhlimiSjärjettömyyS ei kuitenkaan tähän pääty. Useilta maon kouluilta on pyyhitty tai kielletty niille kuulu mat walnoawut. Tunnettua on, että väitä lvaltioapuja omat koulut oikeu tetut saamaan aseiuSten säätämillä edel lytyksillä, mikä ei siis ole lainkaan riip puwa mistään tilapäisestä kiellosta tai suosiosta. Olisiko nyt nuo koulut lak kautettavat? — Samaten on kiellytty tunnille tulemia, niimkään asetusten mukaisia valtioapuja kunnanlääkärien palkkaamisten. Kenen suosiosta tai epäämisestä tällainen eroitielu kuntiin nähden tahdotaan tehdä rnppumakj.? Edelleen asmu pyyhttiyM summuin joukosta silmiinpistävästi halu tyreh dyttää Hleishyödylllsien laiiosten toi mintaa. Nnnpä on useilta sairaaloilta, lapsenpääStöloitoksilia, juoppoparanto- lalta, kauppakouluilta, kuuromykkien ja heikkomielisten kouluilta, suomalai sen kirjallisuuden edistämiseltä, vene- riStea tautien ehkäisemiseksi myönnet tyjä ym. ym. menoeriä Pyyhitty. Se on ei ainoastaan sivistys maan ter veydenhoidollisienkin laitosten kuris tamisia, johon maan voimat sellaiset käsiksi käydä, mitkä eimät anna laill' kaan armoa tällaisille järjestelyn ja simistyspohjaisen valtion ja yhteiskun nan melmollisnnksille ja harrastuksille. Kunnallisasetusien tarkastus. Toisessa paidassa lehteä on Untinen, joka kenoo, että kenraolikurrer öön o ase-tonut komitean tarkasiamaon cd is kun an hymäksyiniä kun alltsa en ksia. Timän joiusta kirjoittaa laumar.tam U. S. Tämän uutisen täytyy noStaa milä suurint, ja - samalla — mitä kiu- sallisinta huomiota Ensinnäkin poik keaa säännöllise-tä järjestyksestä, jot^ VN kaikki suu noudattaa, zose, ettäke? ra »l>kuwer^öör» asettaa tallaisia tarkoi tuksia morien komitein. Suomen ylei nen hallini o kuuluu Suomen senaatille; senaatin tulee jentähden myös'in asei tai ne komiteot, joia halliius katsoo tarpeellisiksi eri osiain valmistelua varten. Kenraalikuivernöör-llä on, se naatin puheenjoht jana, tilaisuus ot aa osaa n,>den asettamiseen Mut a ei ole asian eikä kel.oollisen halliniojör jestykien mukaisia, että hän muulla taivalla rybtya tällaisiin senaatille kuu^ lumiin tehiämiin. Mntta täStä riippumatta on se ko- koonpano, m>nkä kenraalikuvernööri tälle asettamalleen komitealle on anta nut, suorastaan jotakin aiman hämmäs tyttämää. Semmoista suurta, tärkeätä ja «vaikeata asiaa kuia kysymystä kun nallisasetusten uud «tom,iestä käsittele maän on pzr>tu ^wirk«m«ehiä erityisiä toimia war»en" ia toiua kenroalikuivcr vööril ansliasta, niistä kolme wenä- läislä ja tuon tviraZtoi — nuorempi sihteerin apulainen ja ylimääräinen kie lenkääntäjä! Se on jo semmoista me nettelyä, josta ei tiedä millä lamalla se oikeastaan on käsnntSmä. Niinkuin tiedetään on eduskunta puo lestaan jo hymäksy^yt lakiehdotukset uusiksi kunnallisasetuksiksi seka maalais etta kaupunkikunnille, mutta nämät pää tökset omat yhä hallituksen puolelta kä sittelemättä. Ny: kuuluu tuolle ken raalikuvernöörin kan-lian kielenkääntä jistä ja erilaisista sihteereistä muodos tetulle oimalle komitealle annetun teh täväksi tarkastaa sanotut eduskunnan hyväksymis lakiehdotukset ja an:aa ar vokas lausuntonsa siitä, ansaitsematko ne Hänen Majesteettinsa vahrvistuksen vai ei? Meidän on ;o mahdotonta löytää sopivaa sanaa tall usta menettelyn ku vaamiseksi. Sota-elefanttien paraati. Englannin armeijassa JadiaSsa .palmelee" Paljon elefantteja, joita käytetään etupäässä suuria kanuuma vetä mään. Kuvamme tässä esittää meille erästä sotaväen tarkastusta eli paraatia, jossa myös nähdään muutamia elefantteja. Turun Siemenkauppa. polttakaa paperossia Zlrheilun alalta. ex«i«ti»kikp»ir»L olimat Turun Urheilukentällä viime lauantaina jo sunnuntaina. Kilpailut järjesti „J. F. Kamraterna" ja tuli niissä ratkaistavaksi mestaruus sekä pi ka- että kaunoluistelussa I. F. K seur ia jäsenten kesken Suomessa. Pikaluisteluun otti o^aa 7 luiste- lij. a, joista kaksi Turusta, kauaoluiste- lussa kilpaili ainoastaan 3 kilpailijaa. Pikaluistelussa oli suoritettava 1,500, 500 ja 5,000 metrin matkat. Kumpanakin päimänä oli aiivan so pimaton ilma luistelulle. Satoi nä-t ankarasti lumiräntää ja kowa tuuli malliisi ia lämpömittari osoitti lämpö asteita, mutta siitä huolimatta suoritet tiin kilpailut. Tulokset eri matkoilla olimat: 1.S00 m. matkalla: E. Vanhala Mipuri 2 m. 47 sek. R Lindberg Turku 2 N. 47 >ek. B, D mstkn H?lsinkl 2 m. 48,4 sek. B. Öster und Turku 2 m. 5t,5 sek. 500 m matkalla: B. Damstea S 1,5 sek. E. Manhala SS 5 sek. A. Bäckström 53,2 sek. R Lindberg 54,9 sek. Kaksi luistelijoista kaatui ja lopetti- tvat siiS kilpailunsa. 5,000 m. matkalla: R Lindberg 10 m. 36 sek. B. Damstea 10 m. 41.5 sek. E. W nhala 10 m. 52,3 sek. F. Moden 11 m. 31,4 sek. PikaluiStelumes!aruuden täksi vuo deksi moitti B. Damsten Helsingin I. F. K:s^a 223,25 pisteellä. Toiseksi tuli E. Mouhala 217,58 piSt. ja kolmaS R. Lindberg 214,8 pistettä. Kaunoluistelun mestaruuden voitti wiime vuoden I F. Km mestari B. Schauman HeisingiSta. Toiseksi tvli A Huuri Miipurisla ja koima» oli A. Hjeil Hel>>ngistä. lisstujs. — Wtrkam'es setin. Menäläinen sot'« mies on saapunut Jääskeen oppianeen suo mea. Mikähän «virkamies sotamiehestä sitten tehtänee tuällä Suomessa? — Wesikauhut«pauksia sattui viime «vuonna loko maassa 128, niistä 5 luruu ja Pori» läänissä. — Le olisi htsinkertalne» ja pätevä keino. „Sei»stshina"-lehti vaatii vakavasti, että Suomi ou miu pian kuin mahdollista asemoimalla kukistettava, sillä horjuvaiiuuS tässä kohden hallituksen puolelta kiihottaa waiu Suomea puolueita ja lisää Menäjän vihollisten lukua. — 20 vuotta o» tSniiin kuluuut siitä kuu Kansallis Osake Pankki alkoi toimintausa- Pantilla on haaraosastoja melkein kaikissa Suomen kaupungeissa. — U»tta ed istunnan hai-itusta en- nuStaa .Smjet" j, lisää siihen merkille pau- tawan mictelmäii että uudet maalit iäymät main rasittamiksi kansalle, kulungit kun nouse mat noi^ miljoonaan markkaa». Tällä ei lehti tietenkään tarkoita että eduskunnan ha- joittamise» ajatuksesta olisi luoivuttaiva. Mimilltll kotimillllta. — K M. Aelsari» Puheilke on päässyt kenraalikuvernööri Seyn. — toimi tetaan tänä keväänä maaliSk. 12—18 päiviuä. — N»«everg!» Päistt vietettiin Helsingissa luu uiervehdy silla Runeberg- patsaan luona sekä juhlavalaistuk>e!Io, joka tänä vuonna oli erinomaisen suuri. Suurien kimirakennusteu valaistut ik kunarivit näyttivät yhdeltä ainoalta tulimereltä. — JyvSskylaa vestjoAtotySt päätettiin laumaataina toisia «viikolla. Ahteiseen imujohtoon o» nyt yhdistetty kaikki neljä työn alla ollutta kaimoa ja saatiin niistä käytettävissä ole alla höyrypnmpulla S00 litraa mettä mi nuutissa, joka tekee 720,000 litraa muorokaudeSsa eli runsaasti kertaa sen, minkä kaupunki tarmitsee joS mäki- luku on 4,000 henkeä. — I»»an alle «nrsRavtnttut Kun lauivantaina paikallisjuna, joka lähtee Helsingistä Keravalle laapui Ou lunkylän ja Malmin «väliselle Boxb^ckan pysäkille, jonka kohdalla Lahdesta tu lewa juna tulee paikallisjunaa vastaan, joutui edelli estä junasta määrälle pno lelle ulosastue-saan eräs herrasmies jälkimäsen alle murskautuen miltei mu dottomaksi ja kuoli heti. Mainaian taskuissa olleista paperei-ta pästtaen oli hän arkkitehti Gunnar Fri ch Ark kttehti Friich oli menossa «nak amaan palkkoja eraa^e humil^ralennntjelle B x backassa. Mikäli kerrotaan oli jolu >l miilihenkilö huomauttanut hra F:lle luuri onnettomuuden edellä junan lä hestymisestä. Juna saatiin heti seisah tumaan, mutta onnettomuus oli jo sil loin topaytunut Mainajan ruumis luotiin junalla Helsinkiin. — «Kasakat «rtSimassa. ZLiime aikoina on nayty yöivartivina llikku>vain kasaktain Hamina?!» pysähtymän selloin ten talojen ikkunuin taakse kuuntelemaan, joissa on yöllä ollut tulta. Niinpä näh tiin viime lauantai yönä erään patrnl lissa olemaa kasakan he«osineen mene män katukäytäm^lle ja hemosen seläs>ä ollen painaman karmansa erään Fredri kinkadun varrella oleman taloa ikku naan sekä jaamän silhea kuuntelemaan toisen kasakan hemosineea ollessa keski kadulla. Kun kadun mastakkaiselta puo lelta jotkut henkilöt rupejiioat pitämään silmällä kasakkain urkkimista, poistui vat he. Mistä johtunee tämä salaurkkiminen ja ylsityisten asuntojen vakoileminen? Liekö kasakoille annettu käsky moi>een kaupuiikllaisten „tur.oallisuudea" val- momiseen mai om^sia harrastnksestaanko urktlmat. — Lapissa. Saapu e>dcu tietojen muia^n uyl^a na lantala Toruion Lapin lappalaisia. Lu mea pu joudcn iakia ori jvukotiam peu roia luollut nälkään. — Kaas jää revennyt Aolmis to» fa-re» utkopuo eä^. T. k. 2 p repcji taas jaa saaren uiko puo.eUa. J^älautaue ja» Ssarenpäästa kotoisin olevia kala«tajia 50 heriiiiö^. Kytässä löytyi pelastusieura ja tämä ryyiyi Heli tapahtuman huomattuaan pclas.usiöiyin. ^tlehet !aapui t»at rai lon luo ja jääiaud^lla aje ehtimat ka- iastajat noudnuin meneillä yli railon maihin. Oaiaimutia loaiiin pelasteiuln »om 2,500 marjan ar>vo>ia, mutia jai meren saululi» knitenlm 4^»0 min ur- ioosta. — Korvaus «ySn«etty W. 1903 ajoi eras lorpced^i^clie «uvmcinahdeUa taltaast »Suomea" paalle, antamatta mitään vuroitusmerk.ejä, kaljaan jou tui hylyksi. OmlStija anoi >eaaatllta korvausta 6,000 mlkaa. ikenraalikumernöörin välityksellä me riunniSteriStörlSMe ilmoiietluna on minisleristöristö tutkitiuaan asian an^ tanut määräykjen, että laiman omista jaa korivausmaatlmuk een on suostu ta ma ja summa on malsetrama. W »apo r«a päälltliö sitopa«tsi oa jo w>«me muonna la ^aut «oimekseea suorilla^, tä män Muksun. — MyllLrk «eilrSn »ti». U d-ukaarttb^yli Miiaieur^lua nasja olemassa Juuttua» myllyssä huk kui myllynsä rveiiranniln mylläri S. Bagg Haa oli ollut yksin myllyssä ja luu lanne saapui ihmisiä oU mylly käynnissä mutta kawi lyh^anä. Miehestä ei ole löydetty muuta kuin toinen saapas. Tcdennäköisesti hän on tapaturmasja pudonnut koskeen. Suomalais-tvenäläisen komitean työt. SalaneumoS Haritonov on ministeri- neuiv^siolle lättanyt suomalaismenäiai- sen komitean enemmistön hywäk,ym^n lakiehdotuksen sekä siihen kuuluman noo tin, komitean päimäkirjan ja suomalaisten jäsenten tammik. S p:nä antamat l.u- snnnot. Riw-:jä muista lehdistä. Puhuessaan nykyisen senaatin ja kea raalikumernöörin välisistä toimista, lau suu »HSmetär", että valtiokoneisto on todellakin tätä nykyä vailla yhtenäisyyttä ja järkeä. Wasen käsi ei tiedä mitä oikea tekee. Ja tähän joudutaan, knn kaikkinaiset kansliaherrat päästetään sot kemaan ja parsimaan valmiita asioita erikoisten vierasten tarkoitnStensa hy väksi. „Keski-Suvmi" sanoo ulkomaalaisten oppineiden huomaamaisuudesta seuraa vaa: Me suomalaiset emme voi olla kyllin tyytyioäisiä ja iloisia tällaisista armok- kaista meidän hymäksemme toimeenpa»' nuista mielipiteenilmauksista. Makuut- lamathan ne meille, että se asia, jonka puolesta taistelemme, on oikea ja puo lustamisen armoinen, sam lla kuia «e tulemat ja vahmistamat meitä tässä taistelussa. Ja kun simistyneen maail man tiedemiehet pitämät melmollisuutt, naan näin armokkaalla tavalla kiinnit tää huomiota pienen, syrjäisen maamme valtiolliseen asemaan ja oikeustaisteluun, olisi meidän suomalaistenkin osoitettaiva, että olemme tällaista huomiota ja osan ottoa todella ansainneet. Pikkumaisista, itsekkäistä pyyteistä ja onuettomista sisäisistä eripuraisuuksista, joita meillä mielä niin runsaasti on olemassa, olisi vihdoinkin koetettama pyriiä erilleen. Isänmaa» asia» tulisi tällä vaaran het kellä olla kaiken yläpuolella, maan ja kansaa tulevaisuuden hylväksi olisivat kaikki voimat uhrattamat. Sea jos kaikki oivaltaisimme, silloin tällaisilla ulkomaiden mielipiteenilmauksillakin on talsiakertaiaea merkityksensä. Neniä tietoja. — Työttömät» ruokala on perustettu Kuopioon. Anomus on toistaiseksi uMaa pauvällisiä noin I5v:lle puutetta tarsimälle. — Senaattori V Lothe» ei «vähimmäs säkään määrässä ojanne maamme kumpaista- kaan kieltä. — Noutoa AnnneliuS on aikaisemmin pyytänyt eroa miehestään maatien 400,(»0 ml. — Tuhkarokkoa liikkuu lapsissa Pudas- jänvella. — Tte- ja wesir«keu«usten ylihalli tus. Manhenimatsi losinööritsi tie- ja «vesi rakennusten ylihallitukseen on senaatti nimi- tanyt nuoremman insinöörin A. O. H. We- senin. — Tampereen teollisuuSkontn Senaatti ou myöntänyt markan määrärahan rin> nattaislunlieu iärjestam«stä warten Tampe reen teollis nuskouluuu. — Suomen sahanomtstajte» valoapu -^Tuoreita AaLdwin yhdiStYtse» sääntöjenmuutokset. o» senaatti ^ wahwiStanut. — Apuraha. Senaatin maanviljelys- toimikunta ou myöntänyt Mustialan puutar hurille Klas Steningllle 200 markan apura han. jotta hän olisi tilaisuudessa ottamaan osa» Ruotsin maaumiljeiysakateiniau Grips- holmassa Södermanlannissa järjestämiin he- delmäpuonleillauskursjeihiu. — Metsäriistaa: 45 koppeloa, 75 naa- raSteertä ja iv? peltopyytä ou poliisi otta nut talteen eräältä myyjältä Helsingissä. S4V1 o o Hmenia o o «o p:rm kiro Rudolf Hardv-rg illa. Linoaukatn IS b. Haaraliike: Humaitstootatu 13. Suomen woinwienti w. 1909. Moinvieutimme o» viime vuonna kin yhä vähentynyt. Miime vuoden koko vienti nousi 11,632,243 kg:aan mikä määrä on lähes 400,000 kg. pie nempi k»in lähinnä edellisenä. Suu rimmillaau oli moiamieatimme vuonna 1905, jonka jälkeen se vuosi vuodelta on supistunut. Näiden viiden vuoden vientimäärät omat tbsaifiu tuhatliloin mainittuina: V. 1905 15,937.000 kg. — 38 milj. mk. m. 1906 15,056,000 kg. — 37 milj. mk. V. 1907 12,722.000 kg — 31 milj. mk. V. 1908 12,032.000 kg. ----- 30 m lj. mk. V. 1909 11,631,000 kg. 29 milj. mk. Syistä, jotka voinvientimme vähe nemisen näinä vuosina omat aihentta neet, on monesti puhuttu. Suurempi kotimainen kulutus, sekä voin että mai don, on niistä epäilemättä ollut vai kuttavia. Kaksi viime vuotta omat sitä paitsi olleet sangen heikkoja laidun- ja rehumuofia Maidon vieati Pietariin on myös näinä vuosina kaSmannt, vaikka ei varsinkaan viime aikana erit täin tuntuvasti. W. 1905 vietiin mai toa noin 4,471,000 litraa, viime vuonna 7,391,000 litraa. Mielä silmiinpiStämämmäksi käy voiu> viennin väheneminen kuu otetaan huo mioon samaan aikaan kasmanut voin tnoti. W. 1905, jolloin voin vienti oli korkeimmillaan, oli tuouti main noin 151,000 kg. Suurimmaa määränsä saamutti tämä tuonti m. 1907, nousten aina 1,818 000 kgnan. Miime rvuonnu tuotiin voita 1,089.000 kg. Kaikki tuotu voi o» venäläistä taikka siperia laista malmistetta. Jytä ja toista. — RollioaJunnelillkselle —pää kallo. Helsingissä tutkittaessa rourva Juu neliuksen oloa Hospitz Betaniassa uuden muoden aattona, lertoimat laitoksen henkilöt, että kuu siellä sanottnna iltana klo km aikaan kaikille talomväelle ja «vieraillekin ..«valettiin tinoja", niiu tuli routva J:n osalle „pää- kallo". Marmuuden vuoksi katsottiin sen suu rennettua kuvaa myöskin seinälle Roulva J.n kerrotaan silloin säikähdyksestä kalioen, ueeu ja wähäu ajan perästä menneen kama riinsa, josta sittemmin lähti Metodistikirk koon rukoilemaan. — Leikkisä mies. Miime keskiviik koaamuna kuu Poriin tuleva sekajuna lähti Frntatau pysäkiltä, huomasi kulettaja miehen kulkeman rataa piikin. Kulettaja antoi merk kejä minkä ehti, mutta »iistä huolimatta ukko tallusteli hiljalleeu kaupunkiin päin. Wiim« hetkessä oli turvauduttava hätäjarrium ja juua pysäytettävä, jotta uhkarohkea isäntä saatiin poistettua radalta. Wasta kun tno oli suoritettu, päästiin matkaa jatkamaan. Ukko olisi astunut limaan, mutta sitäkään etua ei hänelle uäiu matkan varrella suotu. Taisi ukolla olla ryyppy päässä. Sydämenhalva^kseea kuoli olleSsaa» kauppamatkoilla pohjan perillä v. k. 28 pnä konttoristi Autti Heinemann Myllymäeltä 35 vuoden ikäisenä. T. k. Z pnä kuoli JääSkeSsä 71 v. manhana ma. nnnljelijä Johan Gu staf Litzeu. Maiuaja oli toista kymmentä vuotta ollut Laukon kartanon tilanhoitajana ja muutti v. 1884 Pelkolan hovin ouustajalsi Jääsleeu. Lapset suremat lähinnä paljon työtä tehnyttä uutteraa vainajaa. T. k. 3 puä kuoli Tampereella muua» kaupungin vanhimpia käsityöläisiä, neu- latehtailija Kustaa Johan Gran berg. Mainaja oli kuollessaan 74 v. manha. Miime torstaina kuoli TuruSsa rau- tatienkirjuri Theodor Blomstedt 38 vuoden ikäisenä. Mainajaa jäi lä hinnä suremaan vaimo ja kolme pientä lasta. VensMts. — Suojel «s «sasto» Vangittu. Höllä m. k. 30 päimää Masien toimitettiin kotitarkastus Ma- nusemitsh-Manuiloiviu luona. Manui- lom mangittlia. Hän palioeli snojeluS- osastossa ja oli han kreivi Äitten suo situimpia henkilöitä. Kreimi Witte ni mitti hänet Ratshkovskin seuraajaksi Pa- rijiin. Kerrotaan, että vangitseminen ou yhteydessä Astrahanskajaladun pommi räjähdyksen kansja. — Puuma» alkaessa toimintansa kirjoittua taanlumukjelllslen äänenkan nattaja: „Tänään alkaa taaS elämä Tauriau palatiissa. Taas kuuluu sieltä kaikkien kamojen ja heimojen konsertti. Kuullaan paljon makeita ja katkeria puheita, ai noastaan viisaita ja oikeita janoja em me tuule." — Lehti esittää uudestaan tvaatimulsen, että leikarille on jälettamä h^väkjyttamäksi niin hymin Vähemmis tön kuia enemmistön ehdotlchet. Menä- jaa kansan Uitto vaatii, ettei mitää» enemmistön valtaa vähemmistön yli jaa olla. S2 vintolaan ja olemaan heidän kanssansa ajan, joka imelä oli odotettava ramintolassa." »Niinpä jiis", jatkoin nnnä, .kuutta» minun ehtojani. Äilöön yisik^än teistä rohjetko koko päilvanä puhua minulle sanaakaan rakkaudesta; mutta koettakoon kukin »voittaa minun «vaSta- »empeni siten, että han osoittaa it,ensä niin ra- kaslettamaksi, taitamaksi ja juioiseksi, kuin suinkin mahdollista, ja pyytää iloi,uudeltaan, jydämmel- liieita teikillrjyydeuään, ja miellyttämällä täyrök» seilaan malloittaa minun syoäntäni. Mutta että rakkaudella on myöskin jokapäimäinen puolensa ja pidetään myös jonakin tauppa-asiana, niin tehköön kukin teisrä tarjouksensa minulle kirjal- li>ec-li tänä iltana sitten, tun olemme eronneet töllistämme. Kirjeessään mainitkoon hän, mitä h., n oikeastaan anoo minulta ja mitä han mi nulle tarjoaa." .O ivallista!" huusi Voltaire, „te näyttelitte siellä huivinaylöstä, niin maii..o'a, eitä minä ka dehdin sen letsijatä, laulu.Uulusenil Minä olisin micielläni ollut jaaputoilla mdän kolmea kosi janne healijesiä kilpailussa." .Tosiaankin oli >e henkinen kilpail«>". sanoi kllllr^a hymyellen. .Ja minä tunnustan mie lelläni, että je päivä oll hauskin ja iloi>in paiioä Mlnun elämässäni. Kolme kosijaani oioiltiivat ermomalSia suloutta. Kutia tokilvat he tarjota minulle neronsa ja sukkeluutensa tvdelliiia ilotu- lia sytytetlämiksi ja siteu soaiSta silmiäni, ett'en «äkisi toisten kilpailijoin ilotulia laisinkaan." es siitä, kaikista taudeista häijyimmäStä taudista, jätin minä yksinuisen huoneeni, sanoin jäähyrväi» set . siineydeUe^ ja meniu alas ruokasaliin päi- Mälliseile, wahwassa aikeesja, humittaakse ti it seäni ja johtaakseni keskustelua jonkun siellä ta- mattaivan mieraau kanssa." .Ah, olisipa se ollut aika onnen poukau?, joS minun tieni viisi osunut sinä päitvana Meloniin", huokaili prinssi. .Minä olisin päästänyt teidät ikawä?tä, ja siten «vetivoittanur teidät itselleni kiitolliseksi, ja kiitolliiuus olisi mahirellen ajan- piitciän muuttunut rakkaudeksi. Btuua sanokaa minulle, kaunein kaiklein kaunisten leassa, ketä tapasitte te päimällisilla? Toivon, että tapasitte Main joitakuita koukkuleuka-ammiä, jotka Maroit- timat teitä pariisilaisten pahuudesta ja petok sista." .Ei, prinssil Minä tapasi» siellä kolme her raa, kvlme nuorta miestä, jotka eimät «yoStäa» ennestään tunieneet toisiansa! w»a„ iaiwat sa moin, ku«u minäkin ktiltaä sadetta za huonoja telia i»:iwy:ytje»toan KLakoniSia. Kaikeksi «h, meeksi eb»»tt»>ot »amat kolme herra» tot««o ert kanjaUisuutta: ennmäiueu ol: euyian«ilau«en, toi nen espanjala-uea, jo koimaS ra«»talau»e>e. Mntt» kaikki kolme »luvat h« nuoria, Uotira, silloisia ja siivistyueila herroja. Kaudella heittä oli ollnt sama kohtalo, kuin minullakin, ja toytyuvät siis viipyä Makonissa seuraamaan päuoään, antaak- sensa vaunujenja käydä tarpeellisten korjausten Neiti Klairoit. «.