i N:o 77 I9IO. KAIKU. Perjantaina Heinäkuun 8 päivänä. — Tarttui sarwista juuriin kiini. Joku aika sitten tarttui Kemin Liedakkalassa Rakkulan talon lehmä puskiessaan puunjuurella olemaa mä- tästä farmistaan juuriin kiini. Eläin sai siinä olla 3 muorokautta. Hymin onnettoman näköinen oli eläinparka, kun se löydettiin. Ruumis oli jäykis tynyt, iho turtunut, kun syöpäläiset olimat rauhassa saaneet kupata eläintä tiheässä metsikössä, jossa ei tuulen henkikään käynyt. Lehmää on kyllä tapauksen jälkeen koetettu hoitaa mah- dollisimman parhaiten, mutta termettä siitä ei tule. — Kuusamo kesäk. 27 P:nä 1910. Juhannusta imettämään Kuu samon kirkolle oli saapunut yleisöä jotenkin runsaasti. Tamara- ynnä rahaliike oli melkoisen milkas; kauppa- puodeissa ja tiekauppiaitten teltoissa kuohui myötäänsä ostajia. Kirkonkylän edistysseurat olimat ottaneet asiasta maarin ja hommanneet juhannuskirk- komierailleen humia. Kansanopistolla näyteltiin huminäytelmä „ Tukkijoella", joten ne, joilla ei ole ollut ennen ti- laisuutta nähdä mainittua kappaletta, saimat markan maksettuaan sen nähdä. ..Mokraati"-talolla kuului olleen iltama. Siellä ei kuitenkaan ollut muuta oh- jelmsa kuin tanssinrynkytystä. En myöskään moi jättää mainitse- matta noita maailmaa kuljeksimia ..reissumiehiä" ja ..reelua meininkiään." )!iitä oli nytkin saapunut tänne tie- lysti marustettuna ..hienolla emäällä". Miehet räyhäten ja hoiperrellen kulkea mäjöttimät pitkin kyläteitä, jotteimät muut asioillaan olemat ihmiset tahto- neet saada tierauhaa mokomilta ur- hoilta. Poliisien täytyi useita panna käsirautoihin ja miedä talteen. Kuului kuiskeita, että olisi ollut salamiinakauppiaitakin paikkakunnat- lamme, mutta niitä ei malitettamasti saatu ilmi. Mainitsemista ansaitsee sekin, että mellastajina ja niiden suojelijoina esiintyimät paikkakunnan sosialistit Tapahtui näet että, kun poliisit meimät jonkun putkaan, kuuli heti puhuttaman poliisien liiallisesta „mirkainnosta" ja moitittaman sitä, että yleisön on po- liisin tahdon alle alistuminen. Niin ne ..ivapaudenaatteen" puoltajat! Jukka. — Kylmät ilmat omat mallinneet Kuusamossa juhannuksen seutumilla. Lunta on satanut useampina päiminä. 25 p:nä m. k. karttui sitä maahan useita senttimetrejä. Nyt päimän pa- lattua toimotaan kuitenkin ilmojen lämpenemän. — Saa nähdä miten käy. — Kittilästä, kesäk. 28 p:nä. Kylmiä ja kuimia ilmoja on ollut tääl- läkin Juhannuksen seutumilla, edellä ja jälestäkin mielä. Tuuli on asustanut pohjoisessa ja luode-pohjoisessa, jonka muoksi ilmatkin jäähtyimät, niin että useina päiminä oli lämpömäärä 3—5° C., jota yhäkin kylmemmäksi teki kylmä ruulen mihuri sekä rae- ja lumikuu- rot, joita tuiskutti useina päiminä. Eräänä yönä on ollut hallaakin, joka ei tiettämästi liene isoja mahinkoja luottanut. Seurauksena kylmistä ja tuimuudesta on ollut kasmullisuuden kehityksen hidastuminen. Nyt näinä päiminä on ollut sää lämpösempää ja kesäk. 25 p:nä oli sa- de-päimä, joten taas toimeet kasmulli suuden mirkistymisestä omat parem- mat. — Perunamaita, jotka omat kaa- lella yleensä, on mullattu näinä päi- minä, ruis alkaa tähkimään ja ohra kasmattaa marsihelpeitään. Tyrmään romasti K. A. H e i k e on mierraillut näinä Miikkoina täällä Hän, joka nuoruutensa ja ensimäisen miehuutensa päimät, alun toistakym- inentä muotta, on toiminut Kittilän seurakunnan sielunpaimenena, oli mie läkin, maikka olikin aikaa jo kulunu 27 muotta hänen poismuutostaan, yht«!; rakas kuin ennenkin. Tosin oli nuori polivi jälkeenpäin kasrvanut liki kolmi- tymmenmuotisen ajanjakson kuluessa ja useat hänen aikalaisistaan jo muutta- neet haudantakaiseen elämään, multa runsaslukuinen, tuhansiin nousema, kir kon kaikki paikat ääriään myöten täyt tämä oli seurakuntalaisten lauma, joka Iuhannuspäimänä oli Kittilän kirkossa tuulemassa romasti Heikelen symäsi- sältöistä saarnaa. Könkäänkylän ja Alakylän kansakou- lui3a piti hän myöskin Jumalanpa!- melukset ja puheet lähetystyön alalta, edellisessä sunnuntaina 19 p:nä ja jäl- kimäisessä 26 p.nä. Kummassakin oli runsaasti kuulijoita, ei ainoastaan ky- läkunnan mäkeä, maan ulkokyläisiäkin. Kesäkuun 27 p:nä matkusti romasti Heikel roumineen eteläänpäin Kitti- läslä. Monen kuuli lausuman: ..Hän on pappi, joka on luotu papiksi", jo- hon lisättäköön: makamat muistot jätti hän useimpiin kuulijoihin. Toimotam- me hänelle edelleen moimia ja ter- meyttä sekä lausumme kittiläisten puo- lesta kutotset käynnistään. Eräs kittiläläinen. — Alakylän maalaisyhdistys Kittilässä, piti yleisen kokouksen Pul- julan talossa kuluman heinäk. 3 p:nä. Siinä päätettiin seuraamia asioita: Paltintotuomareiksi kuluman kesän ajalla yhdistyksen piirissä toimeenpan- tuihin juurikasmikilpailuihin malittiin maatalousneumoja M. Luhtala, opet- taja A. Fränti ja maanmilj. A. A. Neitiniemi sekä maralta metsänhoidon- nemvoja K. P. Lepistö ja maanmilj. A. Kulpakko. yhdistyksen piirissä toimeenpanta- mi en käsityönäyttelyjen ajaksi määrät- jiin tuleman joulukuun 15 päimä. Näyttelypaikasta y. m. päätetään jä- lemmin sekä malitaan palkintotuo- :narit. . ... .. Lannanhoitonlpmlu paatettnn ensi lalmen ajalla panna toimeen yhdistyt- sen piirissä, johon tarkoitukseen vyy- detään ensi muoden alussa Lapin Maa- talousseuralta 100 markan amustusta. Samoin päätettiin ensi muoden alus- sa jaettamien amustusten yhteydessä Lapin Maatalousseuralta pyytää maa- laisyhdistykselle jäsenter.sä käytettämäksi yksi kahden hemosen medettämä kään- töaura. — Kastvnllisuudeu kehitys poh janperillä. Wiime päimien lämpi- mäin ilmojen ja mirkistämien sateitten maikutuksesta on tuimuuden ja kylmyy- den surkastuttamat pellot, perunat, nau- riit sekä heinäniityt ja nurmet päässeet kasmannan moimaan. Tämä onkin mitä termetullein ja toimotuin lahja maamiehelle ja yleensä kaikille, sillä äs- ken mielä näyttimät muodentulon toi- meet hymin huonoilta, syystä, että mo- nimiikkoiset kylmät pohjoistuulet ja kui- muus surkastuttimatmonimiikkoisen kas- mullisuuden. — Hilloja eli suomuuraimia näyt tää tuleman hymin mähän pohjanpe rillä, syynä siihen olimat hillan kukin- ta-aikana mallinneet kylmät yöt, tuulet ja raesateet, joita oli miiktotaudet Ju- Hannuksen edellä. — Kuusamon Knrkijärtveltä 17 kesäk. 1910. Täältä ei ole koskaan näkynyt sanomalehdissä mitään kirjoi- tuksia, maikka on kaimattu niitä. Kesä se maan alkaa olla kauneimmil laan; päimä on pitkä, joten aurinko paistaa melkein yötä päipää. Maamie- het omat taasen kyntäneet ja kylmä- neet, toimoen, että jos kesä tulisi suo- tuisa, niin ei karjanrehunkaan puutetta sanottamasti kellään olisi. Rukiinlai- hotkin omat täällä hymät. Muuten olemme täällä syrjässä maailman liikkeestä, kun paikkakunnat- lamme ei ole maantietäkään. Joku muosi sitten kyllä pidettiin kokous sii- tä, että Kurkijärmenpäästä olisi alet- tama jatkamaan uutta maantielinjaa ainoastaan Purnumaaraan asti. Muu- tamat kannattimat sitä Jokilammille jatkettamaksi, mutta tähän eimät kaikki suostuneet. Asia on sitten ollut nukuk- sissa tähän päimään saakka. Mutta nyt on teidän, ukot, olettama se mielä „mengaan" uudestaan. Mikä sitten on, ettemme saa maantietä, maikka meidän pitää aiman turhanpäällisesti maksaa suuria ulostekoja kilometrittäin maan- teitä kunnossapitääksemme. Siirryn sitten toisille aloille. Ajat- telin mähän pakista nuorisomme elä- mästä. Täällä Purnumaaralla omat pikku pojanlopitkin alkaneet joka sun- nuntai korttia iskemään, joka todella- kin on turhaa ja halpamaista. Wielä lisäksi kulkemat Kynsiperän tytöt ja po- jat melkein joka ilta nurkka- ja kapu- tustansseissa. Yllämainitut merkit sel- mästi osoittamat, kuinka nuorisomme kehitys on mielä alkuperäisellä kannal- la, sillä pitäisihän täälläkin jo 20:llä muosisadalla olla korkeampi simistys. Woisihan esim. paikkakuntamme lukuisa nuoriso perustaa oman uuorisoseuran- sa kristillis-simeelliselle pohjalle. — Ot takaapa asiasta kiinni te nuoret, joilla mielä joitakin jaloja ajatuksia on. Oli- sittehan siten edes askeleen astuneet malistuksen korkeaa päämäärää kohden. Siitä on lopulle 3 muotta, kun posti alkoi kulkea Kuoliolta kerran mii- kossa tänne Purnumaaraan. Silloin toimottiin, että käypi se herra posti- mies sielläkin Jokilammin talossa sekä Karsikossa, samoinkun täälläkin Kurki- järmellä Sulasalmen taloissa. Mutta toimeet näyttämät yhtä tyhjiltä kuin se maantieasiakin. Silti ei lukijan tar- mitse mielä hätäillä, sillä onhan pos- tihallitus meille helposti myöntänyt, että saa se posti käydä yllämainituilla perukoillakin. Niin ne sen sanat juuri kuuluimat, mutta eräs armoisa henkilö ei sitä sallinut, kannattaen mieluummin sitä, että Hukkaselle pitää postin mie- dä kaksi kertaa miikossa. Mutta ei hä- täillä, me Kurkijärmen alapääläiset, maik- ka mielä olemme jääneet syrjään kuin Jämsän Matti taimaasta. Odotta- malla pitkä aika, mutta odottaman on yhä odotettama armollisten toimenpi- teitä postiasiassakin — mai kuinka? Se K. Himäisen ja Säkkisen-Palki- sen laihojuttu ei ole mieläkään päät- tynyt. Jo toissatalmena oli asia esillä Kuusamoin käräjillä, jossa oikeus tuo- miksi mustaajan maksamaan kantajalle 300 markkaa, mutta kun e: ollut mas taajien puolelta yhtään todistajaa siitä, oliko laihossa mahinkoa tullutkaan, niin mastaajat metosimat homioikeu- teen, kun saimat tietää, että kantaja oli mainitun laihon syksyllä syöttänyt omilla elukoilla moneen kertaan ja sit- ten porojen pää se mahingon kantaa. Nyt tänä kemännä he luuluvat tulleen sellaisen päätöksen, että käypi ra- Hat maan ottamassa. Niinpä menikin mastaaja nimismiehen kanssa rahoja ryöstämään eli jos ei niitä saa niin panttaamaan. Mutta nenä se mielä kilstosi ja suu jäi somalleen, kun Pous- sun isäntä sanoi oleman hänen talon ja tamarat. — Saapi kuulla, mitenkä tämän jutun käynee, mutta luulisihan, että parempi olisi ollut laiha sopimus kuin lihama riita. R. I. K. — Oikaisu. Lehtemme miime nu- merossa olleeseen Puolangalla t. k. 1 p:nä tapahtunutta sominto-oikeutta koskemaan uutiseen oli erehdyksessä ullut, että koko palstalla oli 52,700 puuta, kun olisi pitänyt olla, että siltä oli hakattu 52,700 alamittaista puuta. — Uttfi kahtvilaliike on hiljattain omat tu Oulussa, nimit. 28. & U-seura Pyrin nön perustama „Kiistola", joka on kello- seppä Oulasmirran talossa. Kahmitaan kuuluu kaikkiaan kolme huo netta, joissa yhdessä on ..biljaardi". Kahmikaa pidetään auki aina klo 12:sta illalla, niin että sopii sinne myöhemmällä- kin pistäytyä. — Kahmi on muuten kirkasta ja maukasta ja maksaa leiman kanssa 30 penniä kaksi kuppia — ei siis hinnalla pi lattua. * — W eimät rautatien ruumiiukuljc tusarkun mukanaan. Joku päimä sitten lähetettiin Oulusta junassa Termolan ase malle eräs ruumis, joka tietenkin junamau nussa pantiin sitä marten erityisesti tehtyyn suojelusarkkuun, joka on rautatien omai suutta. Mutta ruumiin noutajat mastaan ottoasemalla eimät tienneet, että suojelus arkku kuuluu rautatielle, maan meimät sen ruumiineen mukaansa ja arkku joutui niin ollen sen kanssa hautaan. Eilen saimat miehet asian kuultuaan pu littaa arkun hinnan täkäläisellä rautatiease malla. * — Uskomattomalta tuntuma huhn Uutistoimisto on sähköttänyt Pietarissa huhuttaman, että senaattori Langinkoski nimitettäisiin prokuraattoriksi. Tahtoisimme puolestamme pitää tätä main pelkkänä Hu hima. * — Suomalainen puhuja Amerikaan Ulkomaille matkusti opettaja Wilho Reima tiistaina. Hänen tarkotuksena on tehdä muutaman kuukauden kestämä puhujamatka Amerikan suomalaisten keskuuteen. Ensi mäisenä määräpaikkana on Emeleth, Minn. jossa hän tulee miipymään noin kuukauden päimät. * — Hämähäkki hirttänyt pääskysen Wiime miikolla eräänä päimänä huomat- tiin Siikaisten Wuorijärmellä Ilisentalon rakennuksen räystään alla oleman pääsky senpesän suulla pääskynen kuolleena riippu massa, niinkuin maasta katsoen näytti, mapaasti ilmassa. Tarkastettiin asiaa la heltä ja huomattiin että suuri hämähäkki oli lemittänyt merkkonsa pesän suulle ja kuolleen pääskysen kaulassa oli hämähäkin siimaa paksuina kerroksina. Lintu oli pe sästä pois pyrkiessään niin pahasti sekaan tunut merkkoon että hirttäytyi siihen. Atuualta Suomesta. jAkku uutisia. — 40 »vuotta täytti eilen Raahen rau- atien liikennepäällikkö Kaarle Gustaf Ai- ro la. — Tuomio asejutussa. Tullihal lituksen kannemiskaalin O. W. Orellin nostama juttu noin 40 helsinkiläistä turkulaista, miipurilaista, tamperelais ta. maasaloista, porilaista, o u l u laista y. m. henkilöä ja toiminimeä mastaan oli maanantaina uudelleen kä siteltämänä Helsingin raastumanoikeu den kolmannessa osastossa. Kannemiskaali Orell maati edesmas tuuta kaikille mastaajille osaksi salaku letuksen alkuunpanosta osaksi sen aut tamisesta. Mastaajat maatimat kan netta aiheettomana hylättämäksi. Raastumanoikeus tuomitsi konttoristi Johan Holmin 3 kuukaudeksi mankeu teen sekä kauppaneumos Julius Lönn bergin ja kaupanhoitaja Frans Oskar Lindebäckin metämään sakkoa Lönnber gin 500 mk. ja Lindebäckin 400 mk tai mustaamiin 60 ja 50 päimän man- keuteen. Kauppaneumos Victor Ekiin, kau- panhoitaja Lars Henelliin, kauppiaihin I. I. Osterbladhiin, K. A. Lindqmistiin A. Miklundiin, F. E. Fagerströmiin, A. S. Holmbergiin, I. Jj. Widbomiin, G. A. Stenmalliin, A. T. Skogsteriin, A. Hahliin, K. F. Hjortiin, A. E. Marttiseen, M. N. Jaloseen, T. Saar- nioon, E. Maldeniin, F. Freeseen, E. W. Sellgreniin, K. A. Lounamoon, K. L. G. Hollmeniin, E. Miettiseen, K. I. Kimiseen, W. Hirmoseen, A. Onnelaan, I. Juseliukseen, W. E. Koskiseen, I. A. Björklundiin, L. E Fabritiukseen, Selma S. Hil- l i l ä ä n, F. E. W a l l i n i i n ja Torsten Lundbergiin nähdenkat- soi raastunianoikeus, ettei kannemis- kaali Orell ollut näyttänyt toteen, että he olisimat tehneet itseään syypääksi salakuljetuksen alkuunpanoon tai amus- tukseen, jonka muoksi kanne heitä mas- taan hylättiin. Laittomasti maahantuodut tamarat, jotka on otettu takamarikkoon, tai mis- sä ne on ehditty myydä, niiden armo julistettiin kruunulle menetetyiksi sa moin kuin myös miisi kassakaappia. — Kasöörijuna ajanut naisen yli. Tiistaina kasöörijunan ollessa noin kahden kilometrin päässä Kirkko- nummen olemalta tulossa Karjalta päin Helsinkiin oli radalla kämelemäs- sä muuan nainen, joka meturin anta- masta marotusmerkistä näytti mäisty- män hiukan syrjään, mutta junan saa- puessa lähemmäksi asettui aiman kisko- jen mäliin, joten hän joutui junan alle ja mennen keskeltä kahtia kuoli heti paikalla. Juna pysäytettiin ja ruumiin osat nostettiin tien oheen ratamartijan jää- dessä pitämään huolta, kunnes nimis- mies saapui paikalle. On mäitetty nai- sen itse heittäyneen junan alle. — Kutvernööri ja lääninsih teeri saaneet sakon. Kuuluksi tul- leen toht. Matti Helenius-Seppälän maalijuttu on nyt aiheuttanut sen, että Turun homioikeus on tuominnut ku- mernööri Borgenströmin ja lääninsih- teeri Mdgrenin taitamattomuudesta mirantoimituksessa kummankin 50 mkn sakkoon. Kumernööri oli kumonnut keskuslautakunnan päätöksen, jolla se julisti kristillisen työlväm edustajaksi toht. H.'S:n ja hänen marsmiehekseen toimittaja O. Wihantolan, määräten tälle edustajapaikalle lakit. kand. Antti Mikkolan, joka oli ollut nuorsuoma laisten ehdokas. — Lapsi palanut. Surullinen onnettomuus tapahtui t. k. 2 p. Ori medellä Hirsilän talossa asuman Jo han Lindbergin alle kahden muoden manhalle tyttölapselle. Hän näet sai tulen maatteisiinsa ja paloi niin pa hoin että 9 tunnin kuluttua kuoli. — Kansal. — Panssariristeilijä ajanu karille. Sunnuntai-iltana klo 7 ai kaan ajoi menäläinen I-luokan pan s sariristeilijä „Simutsch" karille Han gon ja Tammisaaren sisämäylällä Tmärminnen eläintieteellisen laitoksen laiturin lähellä. Wäylä on tässä 80 metrin lemyinen, enintään 10 jalan symyinen ja aijottu siis main 8 jalan symyisille aluksille. Risteilijä, joka on noin 60 metrin pituinen, tarmitsee mettä ainakin 12 jalkaa. Karille ka- rahdettaissa ei kaimalla ollut luotsia Myöhemmin pääsi laima muitten amustamana irti ja jatkoi luotsin oh jaamana matkaansa. — Nimismies erotettu wi rasta. Kokkolan piirin nimismies Sansrid Haglund on senaatin mah mistuksen saaneella tuomiolla erotettu Mirastaan sekä tuomittu 7 kuukaudeksi 20 päimäksi mankeuteen. H:d oli Kauhajoen piirin nimismiehenä olles saan käyttänyt omaan laskuunsa taka marikkoon ottamansa palomiinan an tamatta sitä omistajalleen, maikka raastumanoikeus hänen siihen mel moitti. — Lahden helwetinkonejnttn Antamassaan päätöksessä Lahden raas tumanoikeus katsoi selmille käyneen että mastaaja Rinne aikomuksessa sur mata oli malmistanut helmetinkone laitteen ja toimittanut sen monttööri Mirtamuoren käsiin. Tämän johdosta katsoi raastumanoikeus oikeaksi tuomita mastaajan murhayrityksestä 3 muo deksi kuritushuoneeseen ja menettämään kansalaisluottamuksensa määräajaksi eli kun tämä rangaistus yhdistetään Rin teelle miime toukok. 25 pnä petoksesta tuomittuun 3 kuukauden mankeusran gaistukseen, pidettämäksi kuritushuo neessa yhteensä 3 muotta 1 kuukauden ja 20 päimää sekä menettämään kan salaisluottamuksensa 4 muodeksi. lvenäjältä. ilaii soiDfltflraiiicn. St. Pet. Zeitung kertoo: Deutrichin ja Koremon kannattaja omat jo laatineet lakiehdotuksen, joka asettaa Wenäjän alamaiset Suomen alamaisten kanssa oikeudellisessa suh- teessä täydellisesti yhdenmertaiseksi. Mielipiteiden eroamaisuuksia on tässä heidän lähimmässä piirissään aiheut- tanut main kysymys menäläisten maa- lioikeudesta Suomen eduskuntaan. Oi- keistoradikaalit maatimat menäläisten ja suomalaisten täydellistä yhdenmer- taisuutta, koska Suomea koskemassa la- kiehdotuksessa suuriruhtinaskunta tulee asetettamaksi samaan asemaan kuin me- näläinen kumernementti ja koska menä- läisiä ei saa Wenäjän maltakunnan missään osassa kohdella ulkomaalaisina. Kun Suomilakiehdotus myöntää ainoas- taan yhden menäläisen edustajan mal- takunnanduumaan, tulee menäläisille itsessään Suomessa suoda suurempi poliittinen toiminta-ala. Tämän lakieh- dotuksen tulee ensimäisenä toteuttaa käytännössä uutta järjestystä Suo- messa. Tsinen lakiehdotus koskee asemelmol- lisuutta Suomessa. Oikeistolaiset tah- lomat kaikin moimin pyrkiä siihen, että suomalaiset suorittaisimat asemelmolli- suutensa Suomen ulkopuolella. Hymin makama kysymys on neljän duumajäsenen maali Suomen eduskun- nan puolesta. Koska maltiopäimäin is- tuntokausi alkaa masta helmikuussa, haluamat oikeistolaiset, että on kutsut- tama kokoon ylimääräiset maltiopäimät syyskuussa tai lokakuussa. Niiden eri- koistehtämänä olisi ryhtyä käsiksi maa- leihin maltakunnanduumaan. Mutta kun maltiopäimät tuskin antamat myö- ten tässä kysymyksessä eimätkä siis toi- mita maalia, aikomat oikeustolaiset saada Suomen maalilain muutetuksi. Uuden Vaalijärjestelmän tulisi suoda enemmän tilaa maan manhoillisille ai- neksille, ja tehdä mahdolliseksi menä- läisen maikutuksen. Ellei tämäkään keino meifi toimotuille perille, niin ei jää muuta jälelle kuin Suomen maltiopäimäin hä- mittäminen. Mitä tulee Suomen ministimaluo- sihteerin, kenraali Langhoffin asemaan, moidaan sitä, huolimatta oikeistolais sanomalehdistön häntä mastaan har- soittamasta ajojahdista, pidetään hor- jumattomana. Korkeimmissa piireissä armostellaan häntä, Semenomin ryk- mentin. entisenä komentajana, erittäin uuresti. Jos hän taas mapaaehtoisesti uopuisi paikastaan, tulee ehdokkaana hänen siialleen todennäköisesti kysymyk- een yksi Suomea koskeman lakiehdo- uksen laatijoita, Koremo. Laki on saapunut senaattiin ja esi- eltänee siellä huomenna. — Tuhoisa raesade. Nikolaje- mistä, heinäk. 4 p:nä. Malaja Bikoiv- :an kylässä hanhenmunan kokoiset ra- eet tuhosimat 2,085 hehtaaria milja- mainioita. Mahingot nousemat 1 (»O uhanteen ruplaan. Ostakaa kirjallisuutta! Kesä- ja matkalukemista. -------------- Käykää katsomassa uusimpia kiijoja. Maanviljelystä, karjanhoitoa ja metsänhoitoa sekä puu tarhaa, kukkaistarhaa ja hedelmäviljelystä koskevaa kir- Efjj jallisuutta on runsas valikoima. .. .. I f Näytelmiä ja vuorokeskusteluja. Runo- ja laulukirjoja. ===== Lainakirjastoille edullisin ostopaikka! B. B. BERGDAHLIN Kirjakauppa. — Jättiläiseläimen luuranko. Tiedeakatemian suuressa neumottelusa- lissa on päättynyt jura-aikaisen jätti- läis-Diplodocuksen luurangon kopian paikalleenpano, jonka kopian Carnegie on lahjoittanut keisarille. Luuranko on 25 m. pitkä ja mottiin asettaa pai- koilleen ainoastaan taimuttamalla hän tänikamat, kuten muuten täytyi tehdä Carnegien Ranskan presidentille ja keisari Frans Josefillekin lahjoittamien kappaleiden kanssa. Luurankon pää on jalustasta 4 m. korkealla. Carne gien laitoksen johtaja tri Holland oli mieskohtaisesti läsnä lopullisesta jär jestelyssä ja antoi sanomalehdistön edustajille selityksiä. Ulkomaalta. — Tanskan uusi miuisteristö Kuningas on hymäksynyt seuraaman ministerilistan: solketingin edusmies Klaus Aerntsen pääministeri, malta kunnan puolustusministeri ja mäliai kainen opetusministeri; kreimi Aleseld Laurvig ulkoministeri, solketingin edus mies Neegaard rahaministeri, edus mies Anders Nilsen maanmiljelysmi nisteri, edusmies Tomas Larsen yleis ten töiden, hypoteekkipankin johtaja Jessn-Sönderup sisä- ja ylioikeuden asianajaja Bulom oikeus- sekä kaup pias Muus kauppa- ja laimaliikemi nisteri. — Suuri Amerikassa. sa), heinäk. 5 mällä tapahtui ionista etelään yhteentörmäys, paljon. Tähän kuollutta. junaonnettomuus Clevelandista (Ohios p. T. k. 4 p:nä päi 25 mailin päässä Day pika- ja tamarajunien Loukkaantuneita on saakka on ilmotettu 36 — „Hywitystnlli" määrätty suomalaiselle puumassalle Ame rikassa. Nemyorkkilainen „Paper Trade Journal" kertoo, että Dhdys maltain tullilaitos on saanut määräyk sen kantaa Suomesta tuodusta puu- massasta ja painopaperista kannetta man minimitullin lisäksi n. k. „hymitys- tallia" mastaamaan Suomessa kannet- tamaa mientitullia. Tämä tullimää- rä on mahmistettu 44 centiksi 2,000 leimiskän puumassamäärältä. Tällainen tulli kannetaan ainoas- taan niistä maista tuoduista puumas- sasta, joissa on moimassa puumassan mientitulli kotimaisen teollisuuden suo- jelemiseksi. Sellaiset maat, jotka ei- mät kanna mientitullia, nauittma minimitullioikeutta Amerikassa. Ruot- sissa on moimassa samanlainen mienti- maksu kuin meilläkin, mutta sitä nimi- tetään siellä metsänsuojelusmaksuksi. Meillä määrätty mientitulli on myös- kin tarkoitettu pikkumetsän suojelemi seksi liialliselta hämitykseltä, eikä eri- tyisesti kotimaisen teollisuuden suojele- miseksi tällä alalla. Lähetettyjä kirjoituksia Suomen MM» nuoriioii Rait- tillsliit» mofi- ja Qleinrn kckis pidetään Helsingissä, heinäk. 25—27 pnä Suom. yhteiskoululla Arjönk. 18 ja kehoitetaan kaikkia liiton marsinaisia yksityisiä ja kannattamia jäseniä otta maan siihen osaa. Ohjelma: Maanantaina heinäk. 25 pnä: Klo 1 ip. amajaiset. Klo Va5— 1 /->7 ip. muosikokous. Klo V-27 ip. tutustumisillanmietto Seurasaarella. Tiistaina heinäk. 26 pnä: Klo 8—10 ap. yleinen kokous, kes- 'ustelua. Klo 10—11 ap. aamiainen. Klo 11—12 ap. esitelmä. Klo 12 ap. Ateneumissa käynti. Klo 4—5 ip. esitelmä. Klo 5—7 ip. keskustelua. Klo 7 ip. Korkeasaarella leikkiä y. m. Keskimiikkona heinäk. 27 pnä: Klo 8—9 ap. keskustelua. Klo 9—10 ap. esitelmä. Klo 10—11 ap. aamiainen. Klo 11—12 ap. yliopiston eläint. museossa käynti. sllo 12—1 ip. Botanisessa puutar- »assa käynti. Klo 1—3 ip. keskustelua ja lopet- ajaiset. Klo '/-/> ip. käynti kaupungin mer- illislmksiä katsomassa ja leikkiä Kaisa- niemessä. Marttina» tc K:ni Kirjansitomo Kauppurelnkatu N:o 26, Kellos. Oulasvlrran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat— Puhelin 3 82. LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä & Silmälasikauppa Rovaniemellä Omassa talossa Palokunnan taloa vastapäätä. Hyvin lajiteltu varasto: kulta- ja hopeatavaroita, kelloja, kiikareita, silmä- jakilolaseja y. m. y. m. Vakaviin ja halpoihin hintoihin. r Torstaina heinäk. 28 pnä: Laimamatka Räämeliin. Keskusteltamiksi tulemat seuraamat kysymykset: Vuosikokouksessa: S. O. N. R:n puhujatoimen jär- jestämisestä, (alustaa Keskustoimikun- ta ja Tampereen realilyseon r. y. ktta hra Hannes Wikman). Aleisessä kokouksessa: 1. Työ rikollisuuden lisääntymistä mastaan, (alust. Keskustoimikunta, ktta maist. O. W. Louhimuori ja nti Aino Harmaja). 2. Opettajain osanotosta S. O. N. R:n paikallisyhdistysten toimintaan (alust. Kokkolan suom. yht. koulun r. y. ktta hra Folke Mustonen). 3. S. O. N. R:n paikallisyhdis- tysten yhteistoiminnasta, (alust. Kuo- pion suom. yht. koulun r. y. ja Jy- mäskylän lyseon r. y.) 4. Miten seminaarien raittiusyh- distykset moisimat parhaiten maikuttaa raittiustyön hymäksi? (alust. Raahen semin. r. y.) 5. S. O. N. R:n ja Suomen Ly- seoiden Urheiluliiton (S. U. L.) kesä- juhlain yhdistämisestä (alust. Joen- suun lyseon r. y. ktta hra Ate Hirmo- nen). 6. Mihin suhteeseen raittiin opis- keleman nuorison on asetuttama mege- tarianismiin? (alust. Oulun klass. ly- seon r. y., ktta hra I. Kunila.) Niiden kokoukseen aikomien, jotka ha- luamat juhlatoimikunnan mälityksellä saada asunnon, on ennen heinäk. 10 päimää ilmoitauduttama S. O. N. R:n toimistolle osotteella Annank. 29 sekä mainittama halutaanko yhteinen, maito yksityinen asunto. Osanottomaksu kokoukseen on 2 mk., yhteisen asunnon kanssa 3 mk. Kaikki kokousten osanottajat omat oikeutetut Senaatin myöntämään 50% alennukseen rautatielippujen hinnoissa maltionrautateillä ja kehoitetaan heitä noudattamaan seuraamia neumoja: 1) Kun matkalippu Helsingin ase- malle ostetaan, pyydettäköön lipun- myyjän se heti marustamaan lähtöase- man leimalla, joka on pantama lipun etupuolelle; 2) Matkalla älköön sanottua leimat- tua lippua annettako junan konduk- töörille; 3) ^ Helsingissä käytäköön kokouksen kansliasta noutamassa todistus osan- otosta kokoukseen, joka yhdessä matka- lipun kanssa oikeuttaa ilmaisen paluu- matkan. — Kansallismielisen Nuoriso liiton Jytväskylässä Miime kuun 12 p:nä olleissa arpajaisissa ulimat Oulun läänin osalle seuraamat moitot: O. Puupponen, Oulu (782) lapsen- esiliina; Martti Rustanius, Oulu (789) 'irja; Aino Helaakoski, Oulu (8581) kangasta ja maasi; Junnila. Oulu (1062,796) pöytäliina ja (799) lakki; E. Ruotsalo, Oulu (136,800) kirja; Hilja Oulasmirta, Oulu (8671) kirja; F. A. Oulasmirta (8672) pövtäliina; I. N. Merenheimo, Oulunsalo ^7497, eipälautanen: Wiljo Tolmanen, Ou- unsalo (7499) maitokannu; Lydia Soini, Oulunsalo (7500) leipälauta- nen: Irja Ikonen, Paltamo (7278) nukke: Albin Stenius, Pudasjärrvi 2084) tirjantannet: Rudolf Frohne, Kajaani (52) suola-astia, « 59) ämpäri; Aatami Törmänen, Kuusamo, Heikkilä 3814) leipälautanen: Anna Juuma, Kuusamo, Alakitka <186,3812» kirja- A. Jolma, Tornio (2005, kirja: H.' Jolma, Tornio (2007) kirja; F. Westberg, Kemi (2055) paperossia- Mooses Wehkoo, Raahe {(IOS1) kirja- I. P. Saariaho, Raahe (6101) alus-