Lauantaina 12 p. Marraskuuta K ARJ ALATAR N:o 129 — 1910 Matkakirje. Kaunis on isäimme maa. Tä- män huomaa marsin selivästi eten- kin Pohjois-Karjalan maita sa- moillessa. Kauniita owal Karja- lan seudut. Waihtelewia, mapai- ta ja amaria omat näköalat. Kun maaran harjalle nousee, näkee laa- jalti joka suunnalle. Ja armaa, että nuo taimaan rannalla siin- tämät maarat omat kaukana, pe- ninkulmien päässä. Näillä seu- duilla on oma erikoinen luonteen- sa. Ja tuntuu niin luonnolliselta että tällaisein luonnon keskellä kasmanut kansa on juuri sellaista kuin Karjalan amomielinen, hil- peä ja herkkä kansa on. Heti siellä „haastattelut" alkaa. Kyytimiestä humittaa saada tietää, mistä kaukaa mieras on. Ja pian oli selmille saatu kotipai- kat ja näillä seuduin olemat tut- tamat sekä muutkin yhtä tärkeät asiat. — — Hauskaa oli käydä entisillä kotiseuduilla. Olimathan olot jo ennättäneet muuttuakin Nyt mei nimittäin jo ruunun or- hi suoraan halki peltojen ja kylä- kuntien. Ennen oli saanut niitä kyytihemosella kulkien kiertää. Eteen- päin oli siis päästy — sillä ai nakin ensinäkemältä tuntui. Mut- ta lie sitä kaiken hymän ohella saatu huonoakin. Ei ennen ta- mannut esim. juopuneita niin run- saasti kuin nyt. „Kyllä nyt juop pous on leminnyt, kun rautatie saatiin. Ja hymähän on juomia kuljettaa ja saada. Kaupungissahan on taas kapakka amattu". Ja juopuden ohella lemiämät muut paheet. Etstiään oikein kiihkolla tilaisuuksia, joissa saisi riettautta harjoittaa. Juostaan yöllisillä ret- killä tanssipaikkoja etsien. Sillä nuoriso tahtoo tanssia. Tanssi on intohimoksi tullut. Nyt odottaisi, että kaikki yhdistykset ja järjestöt nousistmat, nuorison ja kansan to- dellista etua silmällä pitäen, yksi- mielisesti asettamaan rajoja tuol- e turmiota tuottamalle kemytmie- isyydelle. Näin toimoisi. Sitä atkerammalta tuntuu sentähden, !un saa epäämättömiä, lukuisia todistuksia siitä, miten muutamat eurat, sen sijaan että mastustai- 'imat, juuri päinmastoin omat alentuneet tyydyttämään nuorison lihallisia himoja ja rajatonta Hu- mitteluhalua. Näin omat tehneet työmäen yhdistykset. Ja omatpa ne menneet niin pitkälle, ettei ohjelmaan ole — edes siteeksi — otettu muuta kuin tanssia ja il- »veilyä. Onhan hyrvin „ lupaa- ma" seuraamakin ohjelma: „Tans- sta ja laulua, Humia ja naurua". Mutta monta mertaa käsittämät- tömältä tuntuu nuorisoseurojen menettely. Tai miten on selitet- tämissä tuo tosiasia, että nuori- seurat, joitten pitäisi toimia „kris- tillissimeellisellä" pohjalla, toimeen- panemat iltamia jotakuinkin yhtä kemyellä ohjelmalla, kuin työmäen- yhdistykset. Omatkohan johtajat tietoisia sii- tä, kuinka kalliiksi nuo tanssit tu- lemat Suomelle. Mastattanee: me olemme luopuneet kristillis- simeellistä periaatteista. Mutta sit- tenkin tulee kysyneeksi: onko meil- lä sydäntä tanssia silloin, kun Suomellemme kuolinkelloja soite- taan? Tosiasiana joka tapauksessa py- syy, että Karjalan lapsellinen, kemytmielinen nuoriso kulkee mie- luimmin tuollaisissa paikoin lihan- himojaan tyydytellen ja samalla, tieten tai tietämättään omaa turmi- otaan malmistellen, kuin Kcistuk- sen seurassa. Mutta tuon her- kän nuorison moi mielä saada paremmillekin teille. Sillä julkis- ta itsettetoista kielteisyyttä ei toki mielä marsin miljalti liene. Nuoriso kuuntelee mielä todistusta Jeesuk- sesta Kristuksesta. Ja mitä moi Karjalan lahjak- kaasta kansasta tulla, kun se al- kaa kulkea Jeesuksen johdatettama- na. Karjalan N. K. A:set omat tässä martiotoimessa. Rakkautta, uhrautumaisuutta jamiisauttatuos- sa Kristuksen luo kutsumistyössä tarmitaan. Ja sitä on tehtämä tuota työtä. Niin on Kristuksen tahto. „ Riennä siis kristitty nuoriso työhön Heimosi nuorten keskuuteen. Ennenkuin ehtimät maipumaan yöhön. Synnin maltaan ja kurjuuteen". Sinä Karjalan nuori uskomai- nen ymmärrät meljesi ja sisaresi sydämen sykintää. Sinä osaat kosketella — mieras ei siihen kyke- ne —heimosi nuorten sielun salaisia kieliä. Anna siis uuden ihanan Jee- suslaulun, joka omassa sydäm- messä kahjahtelee, kuulumasti kai- kua, niin että samat sämelet alka- mat märähdellen soida meljesi ja sisartesi sieluissa. Ja näitä meljiä ja sisaria on Sinulla siellä monta. Tuo laulu se ennustaisi uuden, »valoisan päimän nousua Karja- lan seuduilla ja koko Suomellem- me. Ja iloiten moi todeta, että sel- lainen uusi laulu on nuorison pii- rissä jo alkanut monessa paikas- sa IKarjalassa. Onhan Nuorten Kritillisiä yhdistyksiä Pielisjärmel- lä ja Nurmeksessa saakka samaten kuin Enossa, Liperissä sekä sitten Joensuusta etelään päin pitkin radan martta sangen monta yh- distystä. Ja eteenpäin ne pyrkimät. Sit- keästi ne ponnistamat. Vastuksista huolimatta on työ tä Herran moimalla jatkettama, uutta parempaa aikaa odotel- laan. Rämät kristilliset' yhdistykset omat tietoisia tehtämänsä tärkey- destä. Monet kuitenkin kaipaa- mat lisätyömoimia. Wakawam- man malmeutuneen yleisön olisi riennettämä tukemaan näitä yh- distyksiä. Ja tätä kristillistä työ- tä moimme tehdä toimoen ja us- koen. Sillä kansammes on Ju-' mala. Ja Hän takaa moiton. Suomen N. M. K. U:n Liiton matkasihteeri. Mielialoja. Painosta juuri ilmestyneestä tämän nimisestä Lauri Po h- j a n p ä ä n esikoisrunokokoelmasta painatamme seuraamat näytteet. , Käy kirkkomaata illoin wanhat mummot. Käy kirkkomaata illoin manhat mummot ja myssyin alta mälkkyy malko- hapset — he tulee loimottamaan hymää yötä: kas täällä nukkuu lapset, lasten- lapset. He kaikista on yksin eloon jää- neet, he itkeneet on paljon kyyneleitä, nyt surunsa jo omat ammoin laanneet, nyt pyhä, kirkas rauha marjoo heitä. He tulee mustissansa joka ilta ja mapisemin käsin portin amaa ja käymät Hiljaksensa hautain keskeen ja muistokirjoitukset lasten ta- maa. Ja uudestaan ja yhä uudes- tansa he muistelemat läpi elämänsä. He niitä, jotka nyt jo omat täällä, on kerran sylkytelleet sylissänsä. On kaikki hymin, hekin kohta lähtee, jo nukkuu lapset sekä lastenlapset. Käy hiljaa päätä nyökkäin man- Hat mummot ja myssyin alta mälkkyy malko- hapset. Kuningas Datvid. On malkeen linnan yli nous- sut yö. ja Damid-kuningas käy muoteel- tansa ja tähtein loiston alla katollansa hän kultaharppuansa hiljaa lyö. E: hälle rauhaa suo yön uni, työ, ei kuuma sylinanti Batsebansa, on murhe mykkä hänen otsal- lansa ja sieluansa tuima tuska syö. On muisto syntein yllättänyt. Hän tahtoo olla yksin kanssa Herran hän erämaahan kauas ikämöi. On kruunun loiste hälle halpa nyt. Hän tahtois olla niinkuin lasna kerran kun paimenena leikkiä hän söi. Kohtalo. Karamaani pyrkii taimaan ran- taan, joka laitos jää. Karamaani nääntyy erämaan santaan sfinksi hymyää. Niinkuin päimä tuhannen muotta. hukkuu, hämiää . . . Karamaanit sadat jo nääntyi suotta. Sfinksi hymyää. ! Lapsuuden lempi. 2. Siintää taimas, mälkkyy medet, kukkii kirsipuu, kirsipuun alla malkea tyttö maiti uneksuu. Melakin öisin unissani kirsipuun sen nään, kirsipuun kukkain lomitse armaan kultakiharapään. Muistelen sua kuin kaunista unta, unta malkeaa: Minä olin lapsi ja sinä olit lapsi. hymyili taimas, maa. Kauneinta, ihaninta untaan kos- kaan ei moi unhottaa, kauneinta ihaninta untaan ei koskaan, koskaan toteen saa. Kirjallista. Tietosanakirja. Mihot 41 — 46 ja 11:8 nide. Tietosanakirjan toisen osan mii- meistä edellinen niide jasitä mas- taamat mihot 41 — 44 omat il mestyneet, joten kohdakkoin koko toinen osa on tilaajien käsissä. Pisimmistä kirjoituksista herättä mät huomiota kirjoitus Jaakko Forsmanista (Allan Serla- chius), Forssa (K. Soikkeli), Fotogeeniset eliöt (I. I. Liro), Fourier (I. Forsman), Frankkilaiset (G. Rein), Franklin (K. Blomsted), Fred- r i k-nimiset hallitsijat (A. Wilsk- man), Fryxell (E. G.Palmen), Funktsioni, Funktsioni- teoria (I. Lindeberg), F y sii k- ka (H. Koskinen), Gadolin- suku (U. Saxen, Edward Hjelt), Galilei (U. Saxen), Gallen- Kallela (F. I. Lindström), G a l m a n i s m i (U. Saxen), Geijer (Th. Rein), Geologia ja Geologiset muodostu- mat (P.Eskola), Henry Geor- g e (I. Forsman), Germaanit (K. Grotenfelt). Paitsi lukuisia tekstikumia seu- raa liitteinä kaksisimuinen F är- saaret ja Islanti, Ha m- puri (2 simua) sekä Etelä-Asri- kan luonnonopillinen kartta. Mihot 45 — 4 6, jotka edusta mat toisen osan miimeisen niteen ensi puoliskoa, sisältämät pisim- pinä kirjoituksinaan: G e ze li us- ten elämänkerrat (Jaakko Gum- uterus) Gilgames-eepos (K. Tallqmist), G l a d s t o n e (I. Forsman), Gluck (I. Krohn), Goethe (K. S. Laurila), G o- gol (I. I. Mikkola), Gootti- lainen tyyli (Usko Nyström). Liitekumina seuraamat E u r o o- pan luonnonopillinen kartta ja kaksisimuinen Gallen-Kalle- lan taidetta esittämä kuma- sarja. Helmi Tetälä, Elämäkerrallisia kumia nuorisolle. 149 sim. 28 ku- maa. Hinta 2 mk. Otaman kus- tantama. Kirjassa on 10 elämäkerrallista kumausta, nim. Albert Edelfeltin, Iida Aalbergin, Jenny Lindin, Bertel Thormaldsenin, Minna Canthin, Fredrika Bremerin, Leo Tolstoin, Guiseppe Garibaldin, Carl von Linnen ja Th. Alma Edisonin elämäkerrat. Ne eimät tietenkään pyydä luoda mitään täydellistä kurvaa niistä henkilöis- tä, joista ne kertomat, maan ai- noastaan esittämällä piirteitä hei- dän elämästään, etupäässä heidän lapsuus- ja nuoruusajaltaan, he- rättää nuorisossa halua itse lä- hemmin tutustumaan heidän elä- määnsä ja työhönsä. Mutta mie- lellään niitä aikaihminenkin lukee. D. Mcrcöhkotvski» Ilösnousseet jumalat. Leonardo da Winci. Edellinen osa. Suomentanut K. W. Järnefelt. 380 sim. Hinta 4:50. Otaman Romaanisarja N:o 47. Mereshkomskin mmi on epäile- mättä useimmille meikäläisille lu- kijoille mieras. Mutta kotimaas- saan Venäjällä sekä muualla Eu- roopassa Dmitri Mereshkomski on tunnettu ja mainehikas, uusia uria kulkema kirjailija. ..Dlösnousseet jumalat" on hänen huomattamin ja tunnetuin teoksensa. Se on ro- maani, mutta ei mitään jokapäi- mäistä lajia. Se ei ensi sijassa tahdo lukijalleen tehdä selkoa jon- kun tai joidenkuiden yksilöiden ul- konaisista ja sisäisistä maiheista, maan se antaa elämän kurvan ko- konaisesta aikakaudesta, mieläpä ihmiskunnan historian ehkä mer- killisimmästä, renessanssin aika- kaudesta. Sen päähenkilönä on mainio Leonardo da Binci, taitei- lija ja tiedemies, merkillisimpiä ihmisiä mitä koskaan on elänyt. Eräs hymin tunnettu saksalainen taidehistorioina on | anonut tätä romaania parhaaksi teokseksi, mitä Leonardo da Binci'stä on kirjoi- tettu. Se on mahtama, loistama kumaus, mitä suurimmassa mää- rässä ajatuksia herättämä ja jän- nittämä, ja kirjoitettu tamalla, jo- ka on mahdollinen ainoastaan suurelle runoilijalle ja taiteilijalle. Nyt on ilmestynyt suomennet- tuna romaanin edellinen osa. Jäl- kimäinen osa ilmenee joulukuussa. — Tällaisten armokkaiden teosten liittämistä suomalaiseen kirjaili- suuteen on katsottama todelliseksi moitoksi kulttuurillemme. A h m o t a a r a 11 a i P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Polvijärveltä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saariraara Liperissä: Kauppias j. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. > K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Venäjän kurssi on tänään . S kk. . 268: — 266: 66 2 /s - — 268» 60 Ulkomaan kurssit Uk p. Uk. p Lontoo a/v. . . 25: 40 25: 22 3 kk. . . . — — 24: 96 Pariisi a/v . . 100: 40 99: 80 3 kk. . . . — — 99: 10 Antverpen a/v . 100: 10 99: 40 3 kk. . . . — — 98: 50 Lybekki a/v . . 124: — 123: 40 2 kk. . . — — 122: — Hampuri a/v . 124: 123: 40 3 kk. . . . — — 122: — Berlin a/v . . 124: — 123: 40 3 kk. . . . — — 122: — Frankf. a.M. a/v 123: — 123: 40 3 kk. . . . — — 122: 20 Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. . . . —: — 206: 80 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Tukholma a/v . 139: 40 138: 80 Köpenham. a/v. 139: 40 138: 80 Kristiania a/v . 139: 40 138: 80 Chlgago a/v . 5: 23 5: 16 B savukkeet ovat ehdotto masti par&aita. P. C. Rettig ^ C.-o Turku. Myytävänä. Kuivia kaloja Isosegtä ja Skrulänga myypi j. Hakkarainen. Kuulutuksia. Vaaliluettelo, joka on laadittu Tohmajärven kunnan järventauksen äänes tysaluetta varten käytettäväksi tammikuun 2 ja 3 p:nä 1911 toimitettavissa edustajavaaleis- sa, on esille pantana yleisön Tar kastettavaksi allekirjoittaneen luona Jouhkolan kartanossa marraskuun 9 p:västä 23 p:vään 1910. Vaalilautakunnan puolesta : K. H. Lindholm. (K 8. 1 k.) 1 SURAKAN lahkakmpga- osastossa neuloksia, pohjanah- kaa y. m. nahkatavaroita; puu- nauloja y. m. suutarintarpeita ja hevosvaljaita. Suurempi määrä ruisolkia myydään summissa ja vähit täin Mulossa. Juho Hirvonen. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosla, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Rääkkylän Haapasalmen äänestysalueen vaaliluettelo on nähtävänä Haapasalmen kan sakoululla t. k. 8 päivästä t. k. 23 päivään. Haapasalmi, 8 p:nä marrask. 1910. Vaalilautakunnan puolesta: J. Voutilainen. (K. 8. 1 k.) lomantfin kylässä seppä Paa- » mo Immosen lesken Riitta Maria Immosen konkurs siin luomutetun pesän saa- mamiehet kutsutaan täten Ilo- mantsin kirkonkylän majatalolle perjantaina kulkeman kuun 25 päimänä kello 10 e. pp, pidettä- mään kokokoukseen keskustelemaan ja päättämään: I 1) Konkurssipesän tamarain ra haksi muuttamisesta; 2) Uskotunmiehen palkasta se- kä muista pesää koskemista asi- oista; ja muistutetaan asianomai- fia, että poissaolemat saamat tyy tyä läsnäolleiden päätökseen. Ilomantsissa marraskuun 3 p. 1910. llskottumies. (K. S. 1 k.) Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat sen» raavat henkilöt : Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. L e h t o I: Maanvilj. Simo Hirvonen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Utrassa: Hra Heikki Ikonen. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen Saario. Janassa: Kauppias J. Huttunen. Ro mp palassa : Hra J. V. Pälli. Viime lokakuun lopulla löy detty soutuvenhe tuuliajol ta, jonka omistaja saapi tunto merkillään periä allekirjoitta neelta. Joensuussa Marraskuun 10 p. 1910. Juho Suutarinen. Ilmoituksia. (E. S. 2 k 4 s. 50 mm). Rääkkylän kunnan /—N ••••<•• 1 • Saastopankin isännät kutsutaan varsinaiseen kokoukseen kuntahuoneelle Lau- vantaina kuluvan kuun 26 p:nä kello 11 päivällä päättämään pankin sääntöjen 8 §:ssä maini tuista asioista. Rääkkylässä Marraskuun 8 p:nä 1910. Säästöpankin Hallitus. £ammas~ n ali Ro ja ostamme korkeimpiin hintoihin A.-B. Merkator O.-Y. Turku. Asiamiehiä ovat: Joensuussa: E. Kainulainen. Kuopiossa: O. W. Gröndahl. Lappeenrannassa: K. Mikon- saarL ilaakauppiaat hoi! □ i Qi Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopettamisen vuoksi loppuunmyydään — joko yh dessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: Lasten Ieifäfyaluja, IQrjoitustarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m. J*ostokortteja : maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m. Valokuva- albumeja, Valo^uva-^elfyfciä, H^er^uu- ja sftitsilprjoja, Pi^asäHyttimiä, Kiiltokuvia, ImuiXeita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset Tavarat nähtävänä liikkeessäm me. Samassa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa 00 0 00 Q Erittäin käytännöllisiä Maksupäivä- - kirjoja - (Vekselin lankee- miskirjoja) Saatavana »Itä. □ □ □ □ Joensuun Kirjapaino- O.-Y. Kirjansitomossa. Karjalan radan AIKATAULO Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja talon eri päätepaikoissa. >-o O K & GC J oensuu—Viipuri 35 e' 3 9 tk. juna ?r £ c 3 » Joensuu . läht. 10.45 2.40 Hammaslahti 11.25 3.43 Tikkala . „ 11.49 4.16 Onkamo . n 12.04 4.35 Tohmajärvi „ 12.26 5.12 Kaurila . „ 12.40 5.46 Värtsilä . tul. 12.58 6.C2 „ läht. 1.1U 5.oo Pälkjärvi „ 1.27 5.28 Matkaselkä „ 2.01 6.30 Kaalamo . „ 2.1'J 7.08 Helylä . . „ 3.03 — 8.23 Sortavala tul. 3.14 — 8.38 „ läht. 3.24 9.10 9.5.3 Kuokkaniemi 3.58 9.46 10.50 Niva . . „ 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.29 11.50 Ihala . . „ 4.55 10.44 12.53 Elisan raara tn 1. 5.22 11.10 1.31 „ läht. 5.37 11.25 2.01 Alho . . „ 6.66 11.44 2.34 Hiitola . B 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . , 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7.18 1.02 5.07 Sairala . „ 7.29 1.13 5.55 Koljola . „ 7.52 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6.50 „ . läht. 8.20 2.06 7.'" Hannila . „ 8.39 2.27 7.54 Kavantsaari „ 8.52 2.39 8." Karisalmi « 9.05 2.51 9." Tali . . , 9 .T7 3.02 9 .29 Tammisuo „ 9 .29 3.14 9.~ Viipuri . tul. 9.38 3.22 9.o7 Pika Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 juna 6.26 xdii 5.81 2.25 — H H H 7.3Ö 4.50 — Viip. Hels. läht. 1140 10.29 2.40 VH» 1.20 — 10.11 Ho o K OD Viipuri—Joensuu "H" s SP 1 k. juna JT. a a » Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo . 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.13 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.26 2.02 6.5fc Kavantsaari „ 7.38 2.14 7.4b Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea toi. 8.10 2.46 8.54 , läht. 8.29 2.55 9.19 Koljola . „ 8.46 3.11 9.42 Sairala „ 9.08 3.32 10.19 Inkilä . „ 9.20 3.43 10.41 Ojajärvi . „ 9.47 4.08 11.22 Hiitola . „ 10.15 4.35 12.22 Alho . . „ 10.36 4.55 12.55 Elisenvaara tul. 10.55 5.14 1.18 „ läht. 11.10 5.30 2.08 Ihala . . „ 11.38 6.02 2.56 Jaakkima „ 11.58 6.51 3.30 Niva . . p 12.23 6 .35 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7 53 5.00 Sortavala tul. 1.10 7.33 5.47 . läht. 1.20 7.47 Helylä . „ 1.32 a>2 Kaalamo „ 2.20 9.4T Matkaselkä „ 2.43 10M Pälkjärvi „ 3.11 11.22 Värtsilä . tul. 3.25 11.40 „ läht. 3.35 6.51 Kaurila . „ 3.49 5.22 Tohmajärvi „ 4.09 6~1 Onkamo. „ 4.32 6.34 Tikkala . „ 4.50 6.59 Hammaslahti 6.1C 7.32 Niittylahti . . 5.29 8.01 Joensuu. tul. 5.48 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. Asema Tuloe e. pp. T! •■a 3 *■ =."<1 • g. Sr Sf r 0 *T3 Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 663 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.25 Haapalahti * 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 8.09 10 8.19 Paukkaja . . 8.31 2 8.33 Kaltimo . . . 8.49 5 8.54 Jakokoski . . 9.18 5 9.23 Kontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 Joensuu . . . 10.23 — — Seka juna N:o 832. g Asema Sf S il r* O » i- pp- * b. 9 V Joensuu . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 2 6.29 Kontiolahti . . 6.49 10 6 .55 Jakokoski . . 7.15 5 7.20 Kaltimo . . . 7.44 5 7.49 Paukkaja . . 8.05 2 807 Uimaharju . . Haapalahti 8.19 10 8.29 8.51 2 8.53 Kelvä . . . 9.13 2 9.15 Vuonislahti . . 9.35 10 9.45 Tiensuu . . 10.18 1 10.h Lieksa.... 10.38 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , 4 1- PP — , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tua. Joannin Kirjap. 0>Y. 1910