Torstaina 8 p. Syyskuuta KARJALATAR N:o 101 — 1910 V. ja U. S. „Kataja" viettää 10-VBOtisjDhlaansa ensi sunnuntaina t. k. 11 p:nä. Alkaa kello 8 aamulla Urheilu kentällä. Kilpailut: 100, 800 ja Veteraanien 1000 mtr. juoksu Keihäänheitto. Pituushyppy sekä naisten 100 mtr. juoksu ja Vi sapallon-heitto. Kello l j. t 4 illalla: Kuulantyöntö, 1500 mtr juoksu, ja naisille korkeushyppy. Kello 1 6 i. p. Juhlakili kueessa Urheilukentältä Ilosaaren teatteritalolle. Ohjelma Alkusoitto. Tervehdyspuhe. Laulua. Lausuntoa. Voimistelua (Nais-, poika- ja ukko-osastot esiintyvät). Silmäys 10 vuotis kerto mukseen. Pukutanssi. Palkintojen jako ja yleinen karkelo. Sisäänpääsy Urheilukentälle aamupäivällä 50 p. aikaisilta 25 p lapsilta, iltapäivällä 50 p. aik. ja 25 p. lapsilta, Ilosaarelle 1: 50, 1 mk. ja 75 penniä. Juhlatoimikunta. Surulla ilmoitamme että r a k a s lapsemme Viljo vaipui kuolon uneen Liperin Taipaleen Loilanniemessä Syys kuun 4 p:nä kello 9 ap., "elet tyään ilonamme 3 kk. 3 päiv., jättäen suremaan meidät, 1 sisa ren ja 2 veljeä, 1 ukon, 2 mum moa, 3 setää, 4 enoa, 4 tätiä ja suuren sukulaisjoukon. Iivo ja Maria Lasaroff. Nyt ompi Viljo poissa, hiin muutti taivaaseen Siell' ilon asunnoissa on Viljo pienoinen. I Surulla ilmoitamme että rakas äitimme Talonemäntä Kaisa Määttänen rauhallisesti vaipui kuoleman uneen uskossa vapahtajaansa Vedensuun Määttälässii 4 p. syysk. 1910 kello 'MO päivällä 88 ikävuodella. Lapset. Mä pääsen tyyneen rantahan, Myrskyistä jotka pauhaa. Kiu sauksista maailman saan ijiiks' kaikeks' rauhan, Vaivoista pää sen lepohon Pimeydestä valo lion Itkusta taivaan riemuun. Vaihtuupi maja riutuva Täy- dellisehen uuteen, Tää elo kur ja, katoova Ikuiseen kirkkau teen, Silmäni siellä selkenee Erheys kaikki erkanee Ja mur he iloks' muuttuu. Musiikkiyhdistyksen Sekakuoron jäseniä pyydetään kokoontumaan tänään torstaina kk> 8 1. kansakoululle. Taneli Hurri. ja sen yhteydessä vuosikokous ja näyttely pidetään Joensuus sa naiskäsityökoulun huoneus- tossa Petreliuksen talossa maa nantaina t. k. 12 p:nä alkaen klo 10 a. p. Näyttely avoinna klo 12:sta. Näyttelyesineitä otetaan vastaan lauantaina klo 10—12 ja 4-6, pitkämatkaisilta vielä maanant. klo 8—9 ap. (K. S. 1 k.) Opetusta Pianonsoitossa alkaville an taa Hilma Nyman. (K. S. 1 k.) ISf Kysyttyjä Castoria Sunlight ja Talous-saippuoita — sekä — Drosten Gacaota 100 grm. paketeissa Rohdoskaupassa. (K. S. 1 k.) Kontiolahden Maalaisseura toimeenpanee Woimat foottaiua siwistystyöhön. K UN maamme raha-asiain hoi to nykyisen senaatin käsissä menee siihen suuntaan, että eduskunnan tarpeellisiksi katsomia määrära- hoja kansansiivistys- ja ivalistus- tarkotuksiin mäheimetään tai pyyhi- tään kokonaan pois maltion tulo- ja menoanviosta ja kun kotimai- nen hallitus muutenkin näyttää oleman lieivimmin sanoen ivasta- hakoinen, kylmäkiskoinen niitä py- rintöjä kohtaan, jotka karkottama kansamme kohottamista siivistyk- sessä ja hytöissä tarvoissa huomautamme main senaatiin kantaa raittiuskysymyksessä nousee kysymys, mitenkä kansan itsensä ilman hallituksen tukea so- pisi kannattaa ja edistää niitä pyrkimyksiä kansan maustamiseksi ja silvistämiseksi, jotka määrära han ja yleisen kannatuksen puut- teessä jäisiivät kärsimään. Eri- koisesti koskee tämä kansakoulu- laitosta ja muita tähän kuulumia simistystarkotuksta. Niinkuin julkisuuteen on tiedoksi tullut, on senaatti päättänyt alis- taa, että kuluman muoden tulo ja menoarmiosta olemasta kansa- koululaitoksen y. m. määrärahas- , ta mähennettäisiin kokonaista ! 1,8.',1,000 mk. eduskunnan hy- ^»väksymästä määrästä 8,020,000 jmk. Senaatin ehdotuksen mukaan , mähennettäisiin määrärahoja m. j m. maalaiskansakoulujen jatko- ; kursseilta, kansanopistoilta, rait tiustyöltä ja luentokursseilta sekä j jätettäisiin kokonaan pois amus j tukset kansanopistojen rakentami seen, kirjastojen amustamiseen, kesämirkistyksen hankkimiseen hei- koille ja sairaaloisille kansakoulu- lapsille, työmäenopistoille ynnä köyhäin kansakoululasten maatetus- ja ruokinta-amuksi. Nämä omat kaikki karkotuksia, joilta ei ..kotimaisen" hallituksen olisi luullut ja joilta ei sen olisi pitänyt sitä amustustusta kieltää, jonka eduskunta katsoi maan yleisten marojen sietämän niille. Jos senaatin alistus korkeim- massa paikassa saa mahrvistuksen, niinkuin pelättämä on, saattaa usea noista eduskunnan muista- mistä hymistä aikeista joutua kärsimään. Kansakoulujen tärkeät jatkokurssit jäämät entistä harmi- naisemmiksi, marattomain ja ki- mulloisten kansakoululaisten amus- tus kuimuu kokoon, kansanopistot saamat kitua ja järjestetty rait- tiustyö kärsii. Nykyinen aika ei kaikkea tuota moi mitenkään sietää. Woimal omat siis toisaalta suunnattamat amuksi. Kunnalliset laitokset ja yksityiset moimat paljon tehdä siinä, minkä hallituksen kylmäkiskoisuus ja ylenpalttinen huomio yleismalta- kunnallisille tarpeille uhkaa jättää tukea maille, yhteiskunnan käsi- tykseen on se tietoisuus juurru- teltama, että meidän nyt on omin moimin pidettämä huoli paljosta siitä, johon me ennen olemme tottuneet odottamaan kotimaiselta hallitukseltamme, maltion kukka- rosta apua. Kansanmalistuksen, kansansimistyksen jaj raittinstyön jatkumaa ajamista emme nyt moi jättää silti mähemmälle, maikka meidän omia yleisiä Marojamme ei niihin tarpeeksi riittäisikään. Kuntain malistuneihin johto- miehiin ja yleisön uhrautumaisuu- teen siis kääntyy huomio, kun se- naatti maltion kukkaron nauhoja aikoo kiristää. Suomen kansa on ennen tottunut tällaisiin tarkotuk- siin roponsa uhraamaan eikä ny- kyinen polmi liene entisiä huonom- pi, kun sille tulee selmäksi, mihin nyt moimat omat suunnatta mat. riisutaan ja pannaan naulaan pitkiksi arkipäimikst ja Miikoiksi. Me olemme unohtamaisillamme sen tosiasian, että nämä jalot kä sitteet ..ijänmaa" ja ..isänmaan rakkaus" omat — jos kerran rnie litään saada ne kansan suurten kerrosten p y s y m ä k s i ja siu nausta tuottamaksi omaisuudeksi kuokittamat pellon t u r- peeseen kiinni! Emme puhu sosialisteista em mekä sosialisteille. Heille oit por marillinen isänmaa ..simistysmi hamielinen, taantuinukselliiten kä- site", käyttääksemme erään heidän saksalaisen oppi-isänsä, Liebkitechtin sanoja. Mutta me tarkoitamme sitä suurta kansanosaa Suomen laajoilla maaseuduilla, joka hiljai- sena on pysytellyt syrjässä julkisen elämämme näyttämöltä. Tämä kansanosa ei sosialistien tamoin mihaa, mutta' on enern- män tai mähemmän kylmä ja mä- linpitärnätvn „isänmaa"-käsitteille Syistä, jotka ylempänä mainit- simme. Aiutta he omat länunitettäivät. Isänmaanrakkaus on heissä herä- tettämä ja tehtämä mallitsemaksi m virnaksi. Miten? Ei juhlapuhein, lauluin ja soi- toin. 'Niilläkin on tosin tärkeä iner- kitys, mutta raskasta työtä rau tamain symäin rimien sydämen Hellimpiin kieliin on niillä wai- kea päästä pysymäisesti m uikutta maan. Toistit ott sitämastoin asia, jos nuo ..hiljaiset maassa", nuo kan- an symät riivit saadaan kiinnite- tyiksi kotoiseen turpeeseen ja rakas- amaan sitä. Siten heissä sytyte- tään kestämä ja moimakas isän- maanrakkaus. Tämä päämaali moidaan saamuttaa ainoastaan 'ansan suurten kerrosten taloudel- ista asemaa parantamalla ja y leensä kiinnittämällä paljon eneni- män kuin tähän asti huomiota ja zonnistuksia siihen, että aineellinen )ywinwointi ja riippumattomuus aadaan aikaan. Toimottamasti eduskunnan laa- Nma ja minne muonna »voimaan astunut maaitmuokralaki tulee o- altansa tehokkaasti maikuttamaan 'iihen, että tuo suurilukuinen torp- parimäestö saadaan kiinnitetyksi maahan ja tuntemaan miljelemän- ä turpeen omakseen tietäessään uuden maanivuokralcrin turmaa- man tekijälle työn tulokset. Sekä zeidän että maanomistajain ja Äikkien muittenkin on muistettama, että rajantakaisten »vihamiestem- me tarkoituksena ei suinkaan ole riistää meiltä ainoastaan sisälli- nen itsenäisyytemme, maan tule mat he tekemään moitamansa saa- dakseen meidät myös taloudellisesti riippumiksi Menäjästä. He tietä- »vät, että taloudellisesti riippumas- asemassa olema kansakunta on monin kerroin helpommin kukistet- talvissa kuin aineellisesti hymin- moipa ja riippumaton kansa. Muistakoon kansamme tämän seikan ja toimikoon sen mukaan! M. S. i px Li ie; i.a- mas^a m. m. puae, esitelmä, pal kintojen jako tämän vuotisista kilpailusta, näytelmäkappale, tanssia y. m. Pääsymaksu 50 penniä. Toimikunta. (K. S. 2 k.) muokrattamana kalustettuna ta hi ilman Niinimaaralla. fiuoncita O. Mustosella (K. S.) Turpeeseen kiinni! ^»äinä aikoina puhutaan enern- \...i kuin muulloin..isänmaanrak- Sekä puhuttu että pai- • :< v ra ;\ni f ee kirjaivanaan iitiiU. > :,e omat kesäisten .. juhlien ja kokous- ii :' : ia ne omat pontena ja paä-äänenä laulun ja soiton sä- melissä. Ja sentään niin maltama osa kansaa pysyy kylminä isänmaa-ja isänmaarakkaus-käsitteille. Minkätähden? Sentähden, että meikäläinen i- sänmaallisuus on suureksi osaksi — korui s än maallisuutta. Se on niinkuin helisemä maski ja kilisemä kulkunen. Taikka niinkuin pyhäpuku, joka juhlatiloissa mede- tään ylle, mutta heti sen jälkeen Yleisiä uutisia. Seminaarien kirjastonhoito- opetus. Senaatti on päättänyt että ensi ukumuodeu alusta rumetaan maan seminaareissa antamaan opetusta kirjastonhoidossa ja päät- tänyt tätä tarkotusta marten ensi »vuoden menosääntöehdotukseen otettamaksi 8,820 markan »näärä- rahan. Samalla päätti senaatti allia että seminaarien kirjaston- loitajat saamat tulla Helsingissä oimeenpantamiin «i-päimäisiin kir- jastonhoitokursseihin saadeit täi- öin nauttia aivustusta maltio- Maroista matkustussäännön mu- kaan. Kansanopistojen palkka- kysymys. Suomen kansanopistoyhdistys on johtokuntansa kautta maamme kaikille kansanopistoille lähettänyt ehdotuksen kansanopistojen palkka- olojen järjestämisestä yhteisellä tamalla. Nykyisin omat olot täs sä suhteessa hymin erilaiset eri kouluissa. Siksi yhdistys ehdot- taakin, että palkkaolot järjestettäi siin niin että määrättäisiin yhte näiset pohjapalkat kolmine 20 pro- sentin korotuksineen 3, G ja 9 muo den palmeluksista. Johtajan poh japalkka oli 8,000, agronoornin 2,000 mk., jonka ohessa agronoo min olisi kesätyöstä maanmiljelys- seuralta saatama joku määräraha, esim. 1,M0 mk. Apuopettajan pohjapalkka tulisi olemaan 1,500 tahi 2,000 mk., jos hän on suorit- tanut kandidaattitutkinnon. Käsi- työnopettajattaren pohjapalkka olisi olema 1,000 mk. Kansanopiston taloudenhoitajan palkka ehdotetaan 800—.">00 mksi ja kassanhoitajan r><j—100 mk. Sitäpaitse ehdottaa yhdistys kansanopistojen johtokun tain harkittamaksi, eikö pitkän ai- kaa palkankorotuksetta samalla opistossa palmelleille opettajille olisi rnaksettama jotain hymi- tystä. Lopuksi lausuu yhdistys toimo muksenaan, että johtokunnat opis ton kassasta suorittaisimat matka- kustannukset opettajille heidän osaaottaessaan yleisiin kansakou- lukokouksiin, koska tällä seikal la olisi sunri merkitys koulun työlle. Matematiikan opetus. Maltion komitea, joka on ase tettu antamaan kertomuksen mate matiikan opetuksesta Suomessa, on lopettanut työnsä ja jättänyt se- naattiin mietintönsä. Kysymyksenalainen selonteko on, kuten ennen on mainittu, osa siitä kertomuksesta matematiikan opetuksesta Menäjän »valtakun nassa, jota parhaillaan laaditaan miimeisen Rooinassa pidetyn matematikkojen kongressin kehoituk- sesta. Komitean kertomuksessa, joka on jätetty senaattiin painettuna koti- maisilla kielillä sekä ranskankieli- senä julkaisuna, tehdään useissa lyhyemmissä kertomuksissa selkoa matematiikan opetuksesta maan erinäisissä oppilaitosryhmissä al- käen kaitsakouluista ja päättyen yliopistoon. Kertomukset sisältä- wät selostuksia matemaatisten ai neiden oppikursseista, niiden laa- juudesta ja pituudesta, sisäänpää- symaatimuksista erinäisiin oppilai toksiin, oppilaiden iästä, opetus- tamoista, päästötodistuksista ja nii- den tuottamista oikeuksista, opet tajain malmistuksesta, ehdotuksis- ta matematiikan opetuksen uu- distamiseksi erinäisissä suhteissa y. m. Kuten tunnettua, on professori E. Bonsdorff ollut komitean pu- heenjohtajana ja sen jäseninä omat olleet professorit E. Lindelöf ja Hj. Mellin. Joensuusta ja likitienoolta. Joensuun—Lieksan radan aika taulu tk. 10 pstä alkaen, jolloiit rata aivataan marsinaiselle liikenteelle, on mahmistettu. Sekajuna, jota seuraa II ja III luokan maunuja, tulee kulkemaan kerran päimässä »nolernpiin suuntiin. Kun Karja- lan radan päimäjuna, joka Wii- purista lähtee klo 0,50 aam., on saapunut Joensuuhun klo 5,48 ip., jatkaa Lieksan juna Joensuusta klo 6,15, saapuen Lieksaan klo 10,38 ip. Lieksasta lähtee juna aamulla klo 0, saapuen klo 10,2:! ap. Joensuuhun, josta Karjalan radan päimäjuna lähtee 22 »nin. myöhemmin, saapuen Miipuriin to 9,38 ill. Msityissähkösanomien lähettä minen Joensuu—Lieksan ra dalla. Miime elok. 29 pnä päimätyllä kiertokirjeellä ou rautatiehallitus ilmottanut Joeusuu—Lieksan ra- dan sähköttäjille!, että yksityisten ähkösanomain lähettäniinen »nai- nitulla radalla alkaa kuluivan yysk. 10 pnä. Joensuun tyttökouluun zyrki 27 oppilasta, joista hymäk- 'yttiin 1 luokalle 28, III l. 1 ja V l. 1 sekä hylättiin 2. Köyhyyden lähden on koulusta eronnut 4. Koko oppilasmäärä on nykyään: I l. 19, Il l. 17, III l. 27, IV l, 13 ja V l. 28, yhteensä 106 oppi jasta. Johtajaksi Iisalmen yhteiskouluun kahveli» muodeksi on malittu maist. Meikko Pakarinen Joensuusta. Joensuun käsityö- ja tehdas- yhdistyksellä oli tiistaina marsiiroinen syysko kous. Makuutetuista omat tämän 'alentenivuoden lopussa eromuo- rossa hrat E. Hintikka, A. I. Honkanen, A. M. Koimula,K. M. Kolehmainen ja I. Mäistö. Hei- dän sijaansa malittiin hrat A. I. Honkanen, K. W. Kolehmainen, A. M. Kvimula, H. Rasi ja I. Mäistö kahdeksi muodeksi sekä kuol- een P. Hätisen sijaan ensi muo- den loppuun hra W. I. Tapa ninen. Tilintarkastajiksi malittiin hrat 'Nylund ja Tapaninen, maralle P. Kainulainen. Zhdistyksen malitsemat edusta- iät I. Mäistö, A. I. Honkanen D. Piispanen tekimät seikka- zeräisesti selkoa matkastaan Ou- lussa pidetyssä teollisuuden har- joittajain yleisessä kokouksessa sekä nuorten työtekijäin ja oppilasten näyttelyssä. Mainittu kokous ja näyttely olimat olleet hymin on- nistuneita ja tekimät kaikkiin osan- ottajiin »virkistämän ja näköpiiriä amartaman »vaikutuksen. Tyyty- mäisinä käyntiinsä edustajat kiitti- mät yhdistystä heille osotetusta luottamuksesta. Joensuun kaupungin kunnallis- kertomus »vuodelta 1909 on nyt painosta ilmestynyt 10l> oktaamisirvun laajuisena. Pohjois-iKarjalau maantvilje- lysseura on toimittanut 22:fe»t »vuosikir jansa, joka 174 simua käsittämä julkaisu sisältää ensin yleiskatsauk- sen maataloudellisiin oloihin seu- ran alueella ro. 1909 ja sitten se lostuksen johtokunnair ja seuran toiminnasta maatalojen eri aloil- la, seuran tilit ja liitteissä neu- mojien, maatalouskoulujen ja yh- distysten kertomuksia, kertomuksen puimaosuuskunnista ja miimeiseksi ohjeita piemviljelijäiu kokotalous- kilpailuille. Joensuun Rauhayh!»«stykseu ohjesääntöjen muutoksille on anot- tu läänin kuiyernöhrnr »vahmis tusta. W.- ja N.-seura „Katajan" Iv- tvuotisjnhlaan on jo osanottajiksi ilmottautunut, paitsi paikkakunnalta, myöskin Mii- purista ja Lappeenrannasta. 5tai- kesta päättäen tulee näistä juhlis- ta suuremmoiset. Joensuun käsityöläiskonlnun on tähän asti ilmoittautunut 14 oppilasta, I luokalle 4 ja 11 luo- talle 10. Kaupungin tvaltuusnlichillä on kokous tänään klo •"> ip. Esi tyslistalla on m, m. kysymys Haukipuron »vesialueen ltiomutta- misesta »valtiolle Joensuun kana- matt yläpuolella oleman itäisen kanamasariven jatkamista ja le- mentämistä »varteit alusten py- sähdys- ja odotuslaitttriksi; tarjous Siihtalan tilan tt:o 1 ostamisesta kaupungille: ja läänin kuivernöö- rin ehdotus poliisikoinisariuksei» ottamisesta 2,000 markan muosi- palkalle kartpunkiin. 5iaupungin kansakoulun johto- knnta on päättättyt antaa kaksi koulu» menoarmiossa sisältyivää l.">0 mar kan kuuntelustipendiä niille kah- delle opettajalle, joiden ivuoro on näitä stipendejä nyt saada ja jot- ka haluamat mennä Raahen se- minarissa tänä syksynä pidettä- mille piirustuskursseille. Miidennen luokan opettajalle on johtokunta päättänyt maksaa eri palkkion niistä oppilaista, joita sillä luokalla nyt 01» ohjesäännössä määrätyn korkeimman oppilaslu- wun yli. Ensiinäiseltä luokalta, joka jo »nuutoinkin on suuren oppilasinää- rän tähden jaettu kahteen osas- toon, on täytynyt sulkea pois ne oppilaat, joiden manhemmat eiivät ole kaupungin henki- ja kirkonkir- joissa. Pohjois-Karjalan 5lotiteolli- suusyhdistyksen johtokunnan kokouksessa tk. '> pnä käsiteltiin, paitsi ennen mainittua opettajattaren »vaalia, seuraamia asioita: 1) Lastutyön tekijä Aiustonen Vinrmeksesta oli yhdistykseltä ano- nut 5,00 mkn amustttsta liikkeellleen raaka-aineitten hankkimista »varten. Mustoselle päätettiin huotnauttaa, että yhdistykselle on tällä kertaa mahdoto»»ta aittaa rahallista kan natusta mihinkään kotiteollisuus- yritykseen, maan että hänen ano- muk) ensit tulee ensi muoden alku puolella lähetettäiväksi seitaattiin muiden anomnsten ohella yhdis tyksen puoltolauseella marustet- tuna. 2) Opettaja Mesterluiidu» esi- tyksestä päätettiin Pielisjärmen, Juuan ja Kontiolahden kunnallis- lautakuntain esimieheltä tiedustella millä tatvoin näinä kuimat omaj päättäneet käyttää hallussaan ole- ,via käsityökassoja ja siinä tapauk- sessa että mitään marniaa pää- töstä ei mielä ole tehty tästä asi- asta, kehoittaa heitä lähemmässä kuiitakokonksessa itostamaan kysy- myksen joko nais- tai mieskäsityö- koulun hommaamisesta kunnan alueelle. Sainalla on lähetettämä esitys tällaisten koulujen järjestämisestä. Tämän esityksen laatiminen jätet tiin opett. Mesterlundin ja sihtee- rin toimeksi. 3) yhdistyksen kiertämien mies- käsityökoulujen opettajat päätettiin kutsua koolle Joensuuhun tk. 2- pksi neumotteleinaan kotiteollisuus- neumojan, opett. K. A. Mester- lundin kanssa kouluja koskemista asioista. 4) Ziaiskäsityökoulujen kaluston täydennys jätettiin sihteerin ja asianomaisten opettajain huostaan. .V) Opettaja Mesterlundin mat ka-suunnitelmaan kuluman syys kuun ajaksi merkittiin kierreleminen Kuusjärmellä sekä Polmijärmen pi- täjän Saarimaaran jaHaapomaa- ran kylillä. tt»:sta »vapaa ulkoilmakonsertti annetaan tänä iltana klo 7 Mu- siikkiyhdistyksen tormisoittokunnan toimesta rantapuistossa. Sateisen ilman sattuessa siirre- tään konsertti perjantai-iltaan. Ohjelmassa on tänään useam- pia uusia ja armokkaita numeroita, joita täällä ei ole ennen soitettu. Ohjelmia saadaan puiston mesi- myymälöistä ~> p. maksusta. Kartano- ja heinämaahuuto- kaupassa eilen illalla klo 6 Nahatoimika- inarilla tekimät korkeimmat muok- ratarjoukset seuraamista kartano- ja heinämaista seuraaivat^ hen- kilöt: Kartanomaasta n:o 4, kortt. 12 (uuden asemap. muk.) — 40 mk. hemosm. Tahmo Horttanainen. Koko korttelista n:o 1^ ja osas- ta korttelia n:o 28 (uttden asemap. muk.) — 150 mk. Petter Par- miainen ^ C:o. Kartano»naista n:o 1 ja 2, kortt. 17 (uudei» asernap. inuk.) — 7t> mk. kaupp. Juho Hakkarainei». Kartanomaasta n.o 1, kortt. 27 (uuden asemap. muk.) — 25 mk. hemosm. Ate Surakka. (Muok- rasopimus rikkoutuu siinä tapauk- sessa, jos maltuusto hymäksyy ostotarjouksen.) 1 kartanomaasta 11:0 5, kortt. 07 "(roaiih. asemap. muk.) — 21 mk. »vaskiseppä I. Jackiin. Kartanomaasta n:o 1, kortt. (JO (uuden asemap. muk. — 30 mk, I. Jackiin. Suurenluhdan niitystä teki kor- keimman »vuokratarjouksen 2!)C> mk. pormest. rouma vtysten. Nakei »tan»atton»asta kartano maasta n:o 1, kortt. 27 »manh. asemap. muk.) teki korkeimman ostotarjouksen kaupp. Juho Tu- runen. Nyt »vuokratuilla mailla alkaa ivuokra-aika ensi ,vuoden alusta ja kestää kymmenen »vuotta. Polkupyöräilijöiden täytyisi wälttämättön»ästi pimeinä iltoina kininittää pyöriinsä lyhdyt. Eilen illalla myöhemmällä ajoi muuan pyöräilijä toripuistikossa erään »vanhemman naishenkilön kumoon. Syy oli siinä, että pyo- rässä ei ollut minkäänlaista »va laistusta, joten tämä naishenkilö ei osannut olla ollenkaan ivaruil- laau. Poliisit saisimat myöskin pitää huolta siitä, että pyöräilijät pysyisnoät poikessa puistikkojen käy- tämiltä. Huonon puolukkakesän kertomat marjanpoiniijat näille tienomille tulleen. Dte kemäiset pit kät kylmyydet kai jo palellntti- wat »narjojen kukkaset. Hinnat tuntuwasti nousseet. Kahmin hinta on kesäkuun hinnoista noussut 20 p:iäkg. Tuo hinnan nouseminen kuuluu johtu- mau siitä, että tämän »vuotinen lato on »»iin kolvin huono ja kulttts suuresti kasivaa. Hy»vin luulta- maa on, että kahmii» hinta mielä- kin tulee nousemaan. L e s t y j a u h o j e»»k i ii h i ii t a on myöskin heinäkuusta noussut noin 1 mk. säkiltä. Pohjois-5larjalan Äiarttayh- distysten yhteinen Marttapäiioä ja sen yh- teydessä »vuosikokous ja näyttely pidetään Joensuussa naiskäsityö- koulun huoneustossa eiisi mammii- taina klo 10 alkaen, jolloin nti A. Hameri puhuu kasmisruuista, jotka nykyään, syystä kyllä, alkamat tulla enemmän käytäntöön. Nti O. Autere puhuu tähän aikaan emännille sangen tärkeästä talou- dellisesta kysymyksestä, kananhoi- dosta. 'Nti Hameri puhuu sitte »»»eillä »vielä joteiikin uudesta alasta, »»iin. mehiläishoidosta ja nti Autere kodin hoidosta. Keskustellaan paitsi muosikokouk- sessa esille tulemista asioista, käsi- töistä ja kotitekoisen työn suures- ta merkityksestä. Näyttely käsittää puutarha- ja siipikarjatuotteita sekä käsitöitä, ja on yleisölle aivoinna klo 12:sta päimällä. ^Niinkuin ilmoituksesta näkyy moimat pitkämatkaiset jät- tää liäyttelyesineitään maanan taiaamuna klo 8—9. Muualta Roh- jois-Karjalasta. Kantelee» soittotaito hätviää. Tällä otsakkeella kirjoittaa tai- teilija Alpo Sailo wiin»e torstaina ilmestyneessä Kotiseutu-lehden i»u- merossa siitä malitettamasta asias- ta, että kanteleensoitto, meidän manha runolaulumme uskollinen seuratomeri on kuolemaisillaaii kan- san keskuudesta, missä räikeä-ää- nineii hanuri uhkaa tukehuttaa kai- ken mienomman musiikinharras- tuksen. Miitaten tunnetun ruotsa- laisen taidemaalarin Anders Zor- nii» esimerkkiin, häi» kun Keski- Ruotsissa uudelleen herätti elooi» miulun, klarinetin ja tuohitormen soiton, ehdottaa hra Sailo, että meilläkin toimeenpantaisiin kante- leensoittokilpailuja Karjalassa, jot- ta mielä elossa olemat kanteleen- soittajat »voisiivat näyttää taitoansa ja kansa huomaisi että manhan kaiisallissoittimen käytännölle osa- taaii armoa antaa. Kuten olemme eimemmm kertoneet, onkin tällais ten kilpailujen aikaansaaminen par- haillaan pohdinnan alaisena. Hra ~ ailo ehdottaa Muuannon kylää uistamolla kilpailujen paikaksi, koska se on jokseenkin etelä-karja- laisen laulumaan keskuksessa ja laulajat ja soittajat moimat sinne kokoontua. Nllvilan kihlakunnan henkikir- joittajan mirkaa on hakenut m. m. Liperin piirin nimismies M. I. Chyde- nius. Ctauxtu maantviljelyskouluun oppilaaksi on otettu n», n». Emil Tolmanen Nurmeksesta. Lehtisten karjanhoitokouluun on oppilaaksi hymäksytty Anna Laitinen Kiteeltä. Sortatvalan kaupungin poliisi- laitoksen uudestaan järjestä minen. Matkoillaan Jtä-Karjalassa on kenraalikumemööri kiinnittä»»yt huomiotaan siihei» seikkaan, että poliisihalli»»to m. m. Sortamalan kaupungissa, jossa ei löydy täy- dellistä poliisilaitosta ,on järjes- tetty perusteille, jotka eimät mas- taa määräyksiä Helmik. 5, (18) pnä 1904 annettua asetusta. Asian johdosta on Miipurin läänin ku »ver»»ööri kaupungin maistraatille lähettä»»yt kirjeln»än jossa hän katsoo tarpeelliseksi, että Sortama- la»» kaupungin polisihoito 01» jär- jestettämä täydelliseksi poliisilai- tokseksi, jossa on tarpeellinen mää- rä poliisikonstaapeleita yhden ko- misaarion malivonnan alla. Tä- män muoksi kehoittaa kumernövri maistraattia laatimaan ehdotuksen asiasta. Ehdotuksessa oli m. m. »nainittama muosirahasaä»»tö aijo tulle poliisilaitokselle seka esitys siitä millä määrällä »valtion ja kaupungin olisi otettaiva osaa po- liisin ylläpitoon. Puukotus >5ortawalan Heinä- joella. Miime sunnuntai-iltana syntyi Sortamalan Heinäjoen kylässä ta- lolliseupojalle Juho Simonpoika Ataliselle ja talollisenpojalleÄtatti ^aakonpoika 'Nykäselle tina siitä, kun miimeksi mainittu ei antanut '))!aliselle miinaa, jota täntäivaaii. Loppunäytöksenä oli ilmi tappelu, jolloin Atalinen löi puukolla am mottaman haaman '.>!ykäsen sel- kään. Puukotettu on »viety lääkä- rin hoitoon. Asiasta on tehty il- moitus nimismiehelle, ja tulee siitä nostettamaksi juttu puukolla- jaa ivastaan. Vtaanmitttaukset. Läänin kumernövriiiivirasto on määrännyt koinisionimaaniittari S i g u r d N o s e n b e r g i n lain- mukaisessa järjestyksessä toimitta- maan talonhalkomisen merotilalla n:o 18 Kaa»vin pitäjän Siikajär- meii kylässä: komtsiommaamitttari Paul Ekblomin toimittamaan halkomisen merotilalla n:o«i'>Enon pitäjän Enon kylässä; ja »vara- maamittari I uh o S aarelai. s e n toimittamaan talonhalkomisen merotilalla n:o 20 Juuan pitäjän Muokon kylässä. Hylättyjä arpajaisano,«uksia. Suomenmaan kenraalikumernöö- ri ei ole katsonut moimanja suos- tua arpajaisanoinuksiin, joita oival tehiieet seuraamat: Pielisjäriveu rautatietyöläisten ammattiosasto sekä Tikkalaii moiiilistelu- ja ur- heilusertra Meikot. 'Näitä arpajais- anomuksia oliivat puoltaneet sekä läänin kulvernööri että paikalliset miranomaiset. Mies kadoksissa. Elokuun 29 päiiväiiä läksi lam puoti Seine»» Timosejess Josta, Helylänniemen kylästä, metsäni» karjaa kotiinsa noutamaan. Kar- jaa pidettiin ennen entisellä »van- halla paikalla, mutta nyt Jaskalla on metsäpalsta manhasta asuin- paikasta 18 kilometriä pohjoiseen päin ja hänen teki »nieli kesäksi iiiuuttaa karja uutispätkälle, ra- kentaen sinne talon ja miedeii kar- jaii sinne ensi kerran tänä kesänä. Äiutta kun karjalle oli n»aa tun- teniatoiita täytyi senmuoksi karjaa käydä noutamassa useampia iltoja. Niin mamittu Joska läksi karjaa kotiin ajamaan ja ei ole mielä saapuiiut 3 pnä syyskuuta. Koti- perhe on etsinyt isäntää 4 päimää ja eiivät ole mielä löytäneet, eikä isäntä ole tullut kotiin. 'Nyt on itinnsinies antanut käskyn, että koko piirikunnan oii lähdettämä etsimään kadonnutta Joskaa. Myllykylän karjakkokouluun on oppilaaksi otettu m. m. Hilma Mattulaiuen Kontiolahdelta. Miipurin tnrnee Lieksassa. Tiistaina antoi turnee Nuori- sontalolla ensimäisen näytännön ..Uuden kirjastonhoitajan" täydelle huoneelle, hymällä menestyksellä ja katsojat oliivat näkemiinsä rie- mastuneita ja erinomaisella nau- rutuulella. — Eilen esitettiin „Se- millan parturi". Lieksasta palautuu turnee Enoon ja sitten Sortamalaan. Joensuu n—Lieksan radan awaamisen johdosta »oakitui- selle liikkeelle tk. 10 p:nä on Lieksassa luomuttu juhlapuuhista, kun tuli tietoon, ettei silloin mitään juhlajunaa- kaan ole sinne odotettavissa. Lieksan toripäitvät. Pielisjärmen kunnan »valtuutta- minä omat palomakuutusasiamies Juho Saarelainen ja lennätinpääl- likkö H. Ta»»ner anoneet senaatilta , lupaa Lieksan toripäimiä marten, joita aijotaan pitää jokaisena arki-' lauantaina tai juhlan siksi päi- mäksi sattuessa sen edellisenä muu- na arkipäimänä. Katuwalastus )!urmeksen kaup palassa ei ole tyydyttämää. Koko laiiva- rannan puoleisella kadulla ei ole tänä syksynä palanut kuin yksi sähkölamppu ja yläkadullakin sat- tuu joskus lakkoja. Alakadulla oli Ivalojen laita jo miime taimenakin huonoa. Sietäisipä rahatoimika marin tarkastaa lamppuja, sillä kaikista niistä ivalonmaksu kan- netaan, maikka eimät malaise- kaan. Telegrasipäälliköksi ^Nurmekseen Otto Paldan-maina- jan sijalle on nimitetty Markau- den lennätinkoiittorin päällikkö Ju- lius Siikanen. yksityistä walmistawaa kou- lua puuhaamat muutamat manhem- mat ^Nurmeksen kauppalaaii, kun kaiisakoulu on rautatienteon muoksi pakaten täynnä oppilaita. Opet- tajattaren toimi oii julistettu jat- ko-opiston käyneiden henkilöiden haettamaksi ..Kotimaassa". Nurmeksen yhteiskonlnun on lukukauden alussa otettu oloi- hin merraten jokseenkin runsaasti oppilaita, useimmille ylälnokillekii» joku uusi kullekin. Kalauistuttam if et. 'Nurmelseu kauppalassa asuma parturi Samuel Lehikoinen on lää- nin kumernöörin kautta Hänen Majesteetilleen osoittamassaan anomuksessa pyytänyt jonkinlaista palkintoa ruutana-kalai» istuttami- sesta Likolampi-nimiseen lainpiii» tilalla n;o 12 ^Nurmekse»» pitäjän Kuokkastensalmen kylässä. Miinan salakuljetus Pielisjär- tvellä. Selostuksena ylimääräisten po- liisikonstaapelien toiminnasta »vii- me kuun ajalta, ilmoittaa Pielis järmen piirin ruununniinismies £>3 Q» l b3' 5^3 Ziä' CJ) ew CD Ct3 Q2 co" I OO CO* sss SS pä S2. B v» 0 vs << vs s- X/i m 5T Z/l v- 2i »a < £3 s O & sr