l-siivsntsina lokakuun I p:nS U:<> III ISI0 lunso armoa ja antaa perusteen toi- ivoa, että hän urallaan, käsityksensä syventyessä ja äänensä kehityttyä siihen asteeseen, ettei sen käyttelemi- nen ja hallitseminen niään sido eikä tuota huolta, on saavuttava sangen hyvät tulokset. Mitä ohjelmaan tulee, teki sen al kupuoli esitykseen nähden vähäpätöi- semmän ja raskaan maikutuksen, Var sinkin Schubertin sähellykset. Mutta Brahmsin laulut valloittivat jo lau lajattaren oman mielen ja sai hänen esityksensä siten heti paljon loisteli aamman leiman. Maikutus kohosi kohoamistaan ja tunnustan suoraan, että olen ani Harmoin kuullut kenen kään laulajan niin mukaansa tem- paavaSti Merikannon pikku laulua »Miksi laulan" kuir. neiti Liljequist teki. Se olikin toistettavia, samoin Sibeliuksen „Säs, iäf, susa", jonka laulajatar niinikää'; erinomaisesti lauloi. IleisZ oli komin innostunutta. Säestyksen suoritti tottuneesti rou via Hanna Rosenlew. Toisin pai koin, niinkuin estn^rliksi Schubertin cnsimäisessä laulussa, oli se ehkä liian voimakasta S. S. Uusia seura»ähtel»ia. Kustannusliike Arvi A^ Kariston kustannuksella on ilmestynyt seuraa mat uudet näytelmät: Porrassalmella, yksinäytök sinen savolaiStarino, kir>oitti Olli Salmelainen. — Hinta 75 p. Onnenpotkaus, kolminäytök- sinen huv-näytelmä, kirjoitti Läh te e n p u r o. Hinta 1 mk. Moloa kohti, yksinäytöksinen nämeimä, kirjoitti Wiiro. Hinta 75 renniä. Kahvilan Kaisu, kaksinäy töksinen näy'elmä, kirjoittiKo rhoS- Heikki. Hinta 75 penniä. Melisurmooja, kaksiosainen kumaus, kirjoitti Korho s-Heikki Hinta 50 penniä. MämainILut viisi näytelmää tuli vat kaikki palkituiksi siinä seuranäy- telmäkilooilussc», jonka Kansallismieli nen Nuorikon Liitto wiime vuonna julkaisi. — Näytelmät omat siis seu- ranäyttämöii'emme erikoisen sopimia. Kuulumat sarjaan ..Seuranäytelmiä" n:oina 110—114. Tässä yhteydessä mainittakoon, että ^ kustannusliike Armi A. Kariston äs- kettäin julistamaan seuranäytelmäkil- vailuun on jätetti, kaikkiaan 69 kil> pakirj-iitusta. Pzltinnot niistä jul' kaihtaan myöhemmin syksyllä ja pal kitut kavpaleet ilmestyivät wielä en nen joulua. — Guo«alai«eu teatteriseu rue, johtaja Kaarlo Kari, antaa vierailunäytäntöjään: Ahlaisten W. P. K:n talossa maanantaina 3 pnä lokakuuta Luu losairas ja tiistaina 4 pnä P ap> pi oula s s a. Merikarvialla W. P. K:n talossa torstaina 6 pnä Luulosai ras, perjantaina 7 pnä Dli ve k te n ja lauantaina 8 pnä Pappi pulassa. Kankaanpään Nuorisoseuran talossa sunnuntaina 9 pnä Luulo sairas, maanantaina 10 pnä A l i metten ja tiistaina 11 pnäPappi pulassa. Tämä teatteri, joka on esiintynyt hyvällä menestyksellä kauttaaltaan koko Suomen jo moniaita muosia, esiintyy nyt ensi kertaa näillä pai koilla. Epäilemättä pidetään näitä harvinaista tilaisuuksia termetulleino. — Kausaukousertiu antaa Soi tannollisen seuran orkesteri sunnun- taina lokak. 2 p:nä klo 5 i. p. Työ väenyhdistyksen talolla seuraamalla ohje'mc-lla: ^ 1. Uaiertyyri Mariotta", Gsde; 2. Ad^g'o cantabile ur Sonaten Pithetque, Beethoven: 3. Inter mezzo, Macbeth; 4. Sotamarssi, Kazanus. II. 5. Uvertyyri „Kotiintulo", Men delssohn; 6 Romanssi oopp. »Di- nor:h". Meynbeer (solo torvelle esittää hra A d .-rSson )i 7. Mylläri ja puro, Schubert; 8. Muistoja tuhatjärvien maasta, Lumbye. Hnneton laukans. Gakari Sippola Vaiuajaus. Ulvilan Manhassakylässä tapahtui eilen seuraama onneton tapaus: K!o 8 aikaan aamulla lähtimät Wanh !nkylän Trumeetarin tilan omis taja, maanviljelijä Sakari Sip pola ja Ulmilan m. t. lukkari-urkuri Wäinö Kukkola metsästysmatkalle. Mentyään talon mainion päästä met sään oli Kukkola jäänyt mähän jäl keen ja Sippola istuutunut odotta maan häntä. Samalla oli koira hauk kunut lintua ja Sippola sen johdosta huutanut tomerilleen: ..täällä on met- so". Kanttori Kukkola oli lähtenyt juoksemaan Sippolaa kohden, jolloin Sippola, huomattuaan linnun lähte neen lentoon, oli sanonut: „se lensi jo." Samalla hetkellä laukesi joSta- kia syystä K:n pyssy sillä surullisella seurauksella, että koko haulipanos 7—8 askeleen Välimatkalla meni Sippolan otsasta sisään murskaten koko pää luun, niin että aimot tulivat ulos. Sanaakaan sanomatta kaatui Sippola pienoisen kiven juureen. Onnettomuuden huomattuaan kant tori Kukkola alkoi heti huutaa apua ja pyrkiä pois metsästä. Tapaus oli maikuttanut häneen niin, että hän eksyksissä samoili metsää klo 9:stä, jolloin tapaus sattui, aina klo 2:een, jolloin hän wasla kotiutui. Vaina jan ruumis oli jo klo 12 aikaan löy detty. Sakari Sippola oli syntynyt Ulvi lassa Sippolan tilalla 1880 maalisk. 28 pnä. Käytyään jonkun rvuoden Porin lyseota, jätti vainaja koulun ja antautui maanmiljelijäksi. Tätä marten hän käwi Huittisten kansan opiston, teki muutamia ulkomaamat koja ja lisäsi kaikin tavoin ammatti tietojaan. Hän oli siima ja harmi- naisen hywä alustalaisilleen ja kai kille ihmisille. Nuoresta iästään huo limatta oli hänellä paljon kunnallista luottamustoimia. Porin ympäristön Osuusmeijerin hallitukseen kuului vai- naja poraillaan ollen alkuaikoina sen sihteerinä. Ulmilan tilattomanmäes- tön lainarahaston hoitokomitean jä sen hän oli niinikään; kuului maali- lautakuntaan, y. m. Maamiesseuran y. m. edistysmielisten pyrintöjen läm min kannattaja vainaja myöskin oli. Ja yleensä hänen kaikkia toimiaan kiitettiin. Paikkakunnan suomalainen puolue menetti Sakari Sippolassa innokkaan työntekijän. Main Harmoin tapaa henkilön, joka sillä lämmöllä ja tar molla uhrautuu suomalaisuuden asialle kuin Sakari Sippola. Siksi tuntuu kin hänen aikainen poismenonsa kau- man katkeralta Ulmilan Suomalaisen seuran keskuudessa. Mainajata jäimät suremaan iäkkäät ivanhzmmot, 2 meljeä ja sisko sekä suuri ystämäpiiri. Kepeät mullat vainajan haudalli! Kelsmylii» mliMim Koke- MtljttSsll. Muonna 1866 tekimät eräät Lam masten eli Pirilänkosken yläpuolella Harjivallan pitäjässä olemien kala- mesien omistajat anomuksen mainitun kosken perkaamisesta kalaväyläksi, s. t. s., että kalat pääsifimät kulke maan kosken yläpuolelle. Muonna 1908, siis masta 42:n vuoden kuluttua senaatti määräsi mainitun kalamäylän amattamaksi ja myönsi sitä marten Tmpcreen piiri- insinöörikonttorille 50,000:n markan suuruisen määrärahan. Työt alettiinkin syksyllä 1908 ja jatkettiin niitä yhtämittaa viime ke vääseen saa!ka, jolloin ne tulvan vuoksi keskeytettiin. Perkaamistöitä jatketaan taas uudelleen ensi loka kuussa. Tähänastisistakin perkaustöistä on ollut se hyöty, että kalat omat huc mattaivasti nousseet kosken yläpuo> lella olemiin kalamesiin. — Muuau »virkasyytejuttu. Merikarvian ja Siikaisten pitäjäin käräjäkunnan kihlakunnanoikeus, jonka puheenjohtajana toimi kihlak. tuomari laamanni Theodor Leopold Eck, tuo mitsi huhtikuun 20 p:nä 1907 Meri karvialta kotoisin oleman mäkitupa laisen pojon Frans Jalmari Palo suon kahdesta pchoinpitelystä sekä kotirauhan rikkomisesta yhteensä 4 kuukauden 6 päimän vankeuteen, minkä Palosuo kärsi Turun läänin vankilassa heinäkuun L2 p:n ja marraskuun 28 p:n välisenä aikana 1907. Asiakirjoja tarkastellessaan oli pro kuraattorinvirasto kumminkin huo mannut, että Palosuolle langetettu tuomio oli virheellinen. Tämän joh dosta se kirjelmällään kesäkuun 8 pltä 1909 kehotti Turun hovioikeuden !an- neviskaalinvirastoa nostamaan asian- haarainmukaisen mirkasyytteen laa manni Eckiä vastaan, koska kihla kunnanoikeuden yhdistäessään sanot tua rangaistusta ei olisi pitänyt muuntaa toisesta pahoinpitelystä ja kotirauhanhäiritsemisestä tuomittuja sakkoja kumpaakin erikseen, vaan muuntaa niiden yhteenlaskettu määrä vastaavaksi ankarammaksi rangais tukseksi, ja Palosuota mainitun vir heellisen yhdistämisen takia niinmuo doin oli pidetty vankilassa kuusi päi vää liian kauvan. Miime vuoden marraskuun S pnä hovioikeudelle jättämässään kirjel mässä lausuu kannemiSkaali G. Schy- bergson, että laamanni Eck tosin oli hairahtunut siinä suhteen kuin proku raattorinvirasto oli esittänyt, m-itta koskei säännös rikoslain 7 luvun 5 pykälässä ollut selvä, ei kannevis- kaali katsonut tuon syyn takia voi vansa vaatia laamanni Eckille ran gaistusta, maan ainoastaan hänen velvottamistaan suorittamaan kruu nulle kustannuksia Palosuon ylimää räisestä elatuksesta ja vaatetuksesta 2 mk. 46 p. sekä korvaamaan Palo suolle hukkaan menneistä päivistä koituneita kustannuksia harkinnan mukaan. Palosuo esitti sitten puolestaan kor vausvaatimuksensa maatien laamanni Eckiltä 450 mk. sekä oikeudenkäynti kuluja. W. k. 27 pnä antamallaan pää töksellä kumosi Turun hovioikeus kanneviskaalin lausunnon yhtyen prokuraattorinviraston virkasyyte- anomukseen, mutta tuomitsi laamanni Eckin korvaamaan kruunulle mainitut 2 mk. 46 piä sekä suorittamaan Pa losuolle hukkaan menneistä päivistä kaikkiacn 18 mk. sekä oikeudenkäyn nissä syntyneet kulut. — KokemSeujoeu uufi filta. Länsi-Hämeen piirin piiri-insinöörille on senaatti myöntänyt 2,000 mork kaa tutkimusten toimittamiseksi sekä piirustusten ynnä kustannusarvion laatimiseksi kiinteää siltaa varten Kokemäenjoen yli Harjavallan pitä jän kohdalla. Tutkimukset toimitetaan ensi tilassa. Niitä toimittamaan on määrätty insinööri H. I. Malmi Tampereelta. — WahwiStettuja tiluSloh- kou»ifia. Läänin kuvernööri on vahvistanut tiluslohkonnsen yhdiste tyillä Ala-uotila- ja BusS-nimisillä osilla Uotilan perintötaloa Ahlaisten kappelin Alakylässä, määräten siten muodostetuille Luodemäen tilalle 0,0165 mantt., Podjarannan tilalle 0,0106 mantt., Bukön tilalle 0,0527 mantt., Jokisalon tilalle 0 0165 mantt., Kotirannan tilalle 0,0064 mantt. sekä Ala-uotilan emätilalle 0,1286 mantt. ynnä Jtä-uotilan emätilalle 0,1020 mantt. — Maaumittausmäaräykfiä. Läänin kuvernööri on tehdystä hake muksesta määrännyt varamaamittari Arvid von Wrightin halkomalla erot tamaan manttaalia Jaakolan pe rintötilasta Lsimcan pitäjän Kcuhan- ojan kylässä. — EuraSsa tapahtuuutfikiSu salaamisen. Kuten cnkoinacn ker rottiin, syytti Euran w. t. nimismies, poliisikonstaapeli Stesanias Rauha saman pitäjän Tnrajärven kylästä kotoisin olevaa us-Mentytärtä Aina Maria Lehtosta siitä, että tämä oii syyskesällä 1907 asunnossaan Tura- järven kylässä synnyttänyt aviotto man lapsen sekä kätkenyt sikön sa massa kylässä sijaitsevaan Hanhi- järveen, ilman että tiedetään, oliko hän sikiön ennen surmannut. Kuultuaan Aina Maria Lch^ta, antoi kihlakunnanoikeus asiasta lau sunnon, jossa se huomauttaa, että oi: aihetta epäillä Lehtosen hävittäneen tai kätkeneen kesällä 1907 synnyttä- mänsä sikiön, ilman että kuitenkaan oli käynyt selville, että hän tai j?ku muu olisi surmannut. Mutta kun syytteenalainen kielsi tehneensä moi- nittua rikosta, eikä täyttä selvää voitu saada hänen syyllisyydestään tai siitä, oliko Lehtonen sanottupa aikana edes synnyttänyt lasta, hylkäsi oikeus syytteen. Kihlakunnanoikeuden päätöksestä valitti v. t. nimismies Rauha hovi oikeuteen, jnka t. k. 27 pnä antoi päätöksensä tuomiten Anna Maria Lehtosen yhden kuukauden vankeu teen sikiönsä salaamisesta sekä suorit tamaan todis!ajapal!kiota 40 mk. 40 penniä. — Kole«Leu maaurieskoulu. Oppilaiksi marrask. 1 pnä alkavalle talvikurssille on valittu seuraavat 33 henkilöä: Aaltonen, Saima, Koke mäellä; Aro, Armo, Kyläsaaresto; Futtari, Hanne, KokemäeltL; Färd, Einar, Eurajoelta; Eloranta, Frans, Someroltc; Hakuni, Frans Eemil, Kauvatsalto; Honko, Wilho, Keikyäs- tä; Jaakkola, Aksel, Eurajoelta; Kaeu. Johan Oskar, Pyhärannasto; Kivi, Werner, Kokemäeltä; LahdentauSta, Armas, Parkanosta; Louhi, Kaarle, Sauvasta; Maijala, Wäinö, Eura joelto; Malmi, Heikki, Kokemäelto; Mauriala, Niilo, Tyrväältä; Mä kelä, Wilho, Kokemäeltä; Noika, Wer ner, Lapista (T. L.), Noso, Teodor, Alastarolle; Niskala, Toivo, Ikaa lisista; Paavola, Frans Eemil, Kul- laaltc; Pertola, Wäinö, KokemäeltL; Piekkola, Aleksander, Somerolta; Ala- Parma, Niilo, Kokemäeltä; Piispa, Paavo, Kokemäelle; Potila, Niilo, Kokemäeltä; Prihu, An! ero, Koke mäeltä; Rautia, Toivo, Hämeenky röstä; Sarvela, Artturi, KarviaSto; Suominen, Oskar Malsrid, Sau- vosta; Suvanto, Jalmari, Sau vasta; Tuomola, Kalle, KullaalZo; Mahanen, Piavo, Kokemäeltä ja Malli, Aaro, Kokemäeltä. — Wä««i» tarja»hoitaja- koulu»» on 8 hakijasta valittu: Jalmar Aalto Kokemäellä, Kalle Ha- ronoja, Lauri Koivumäki, Niilo Mat tila ja Jalmar Mäenpää Tyrväältä. — Maatila«ka«ppa. T. k. 27 pnä tehdyllä kauppakirjalla osti ent. taloll.poika Frans Jäpölä, Eurajoen Kuivalahden kylästä, talolliselta Isak Takalalta tämän omistaman Taka lan " manttaalin suuruisen tilan Hinnerjoen pitäjän Maaljoen kylässä. Myyntihintaa 11,000 markkaa seu rasi myös puolet vuoden tuloista ja osa irtaimistoa. — L.-S. — Kuollut tuutemato» uaiS- heukilS. T. k. 16 pnä tuli Meri- karvian Honkijärven kylän F. Svanströmin taloon naishenkilö, joka pyysi saada olla yötä talossa ja sa noi menevänsä Lapvärtiin, jossa sa noi ennen nuorempana palvelleensa eräässä talossa, missä sittemmin on käynyt useasti ja oleskellut pitemmät ajat. Kun tämä henkilö oli ennenkin poikennut mainitussa talossa, ei nyt kään kysytty hänen nimeään. Seu raavana aamuna hän lähti tolasta, mutta palasi pian takaisin sanoen ole vansa kovin kipeä. Sairastettuaan pari päivää kuoli hän kolmannen päivän aamuna. Sama naishenkilö oli sanonut olevansa kotoisin Porin maaseurakunnan MZHältäraumalta. Arvelun mukaan oli hän noin 60 vuoden ikäinen sekä näytti tylsämie liseltä. Puettu hän oli varsin huo noihin vaatteisiin ja rikkinäisiin jälki- neisiin. Ruumis on viety Merikar vian ruumishuoneeften. Se eli ne, jotka mainitun henkilön mahdollisesti tuntevat, pyydetään ilmoittamaan hänen nimensä ja kotipaikkansa Meri karvian vaivaishoidon esimiehelle. — TaaS eläimiä kuollut orel«a» »aikutukseSta. Lavian Niemenkylän Iisakki Tuomisaaren tilan karja, johon kuului 12 eläintä, laskettiin aikaiseen viime lauvantai aamuna apilaorelvapeltoon. Kahden tunnin kuluttua sairastui koko karja. Kun paikalle tultiin oli eläinten tila sellairen, että 5 lehmää, 1 hieho ja 1 sonni täydyttiin teurastaa. Wo- hinko koitui suureksi kun teurastetuista 3:n lehmän piti syksyllä kantaa ja jäl.lle jäi ainoastaan 2 isoa lehmää jz 3 vasikkaa. Mahinko ei kyllä tule kello kaulassa, mutta sitä välttääk seen tulee maanviljelijäin muistaa, etteivät laske karjaa syysmyöhään yölylmän jälkeen orelvamaahan, lau suu kirjeenvaihtajamme. Lavia. Maamiesseuran johtokunnan kokous oli viime pyhänä eli t. k. 25 p:nä maanvilj. Br. Huidan tilalla, jossa m. m. keskusteltiin seuraavista asioista: Päätettiin panna toimeen lannan- hoitokilpoilu maamiesseuran jäsenten kesken, jossa joetaan useampia pal kintoja järkiperäisestä lannanhoidosta. Tätä varten valittiin kaksi henkeä maamiesseuran puolesta tarkastamaan jokaisen jäsenen lannanhoitoa sekä samalla tekemään arvöstelulistan p-lkintojen jokoa varten. Tähän toimeen valittiin m-ianvilj. I. A. Niemi sekä seuran sihteeri W. Juu sela. Maamiesseuran syysjuhla päätet. tiin pirää Suomalaisen seuran talolla ensi lokakuun 18 p:nä. Juhlassa tullaan pitämään opettavaisia esitel miä maatalouden eri asioista. Pu hujiksi päätettiin pyytää Satakunnan Maanviljelysseuran virkailijoita sekä Suomen Kylvösiemenyhdistykseltä y?si puhuja. Juhla aletaan jo aamu päivällä klo 10, joten esitelmiä pide tään koko päivän. Illalla alkaa maamiesseuran iltama, jossa vanhin- kin voi riemastua katsellessaan nmr- ten kiepauksia y. m. No niin, muis takaamme silloin täyttää Suomalaisen seuran lämpöiset suojat. Toimihen kilöiksi valittiin maamiesseuran vuo lasta maanv. Joh. Mehkalahti, Arvo Marheenmaa sekä W. Juusela. Päätettiin anoa Satakunnan maan viljelysseuralta paikkakunnalle 3 kuu kautta kestävät kutcmakurssit, jotka myös tulisi olemaan Suomalaisen seuran talolla. Tätä asiaa penlle ajamaan valittiin maem'esseuran puolesta W. Juu? elo. Samoin pää tettiin myös pyytää 4 viikkoa kestä vät karjanboitokurssit, joiden toivot, tiin alkavaksi ensi lokakuun 20 p:nä tai 1 p:nä marraskuuta. Tämänkin asian perille ajaminen jätettiin W. Juuselan huoleksi. Malittiin piirchenkilö Kallialan pii riin maanv. Oskar Kiviniemen ti lalle, joka on muuttanut paikkakun nalta. Tähän toimeen tuli maanv. Frins Maja samasta kylästä.Z Esitelmän karjanhoidos ta piti tiistaina t. k. 27 p. Suuri- niemen tilalla W. Juusela. W5keä oli kertynyt runsaanlaisesti tilaisuu teen. Lavian torvisoittokun nalla on rattoisa iltama Mikon- runtuna enN lokakuun 3 päivärä alkaen klo 5 i. p. Ohjelma kuuluu tulevan maihteleva ja samalla hu vittava. Toivo sin, että jokainen menisi Mikon runnun iltaa viettä mään Suomalaisen seuran talolle, eikä muille toimilleen, et ei kukaan saisi väör>nkäsi!yS?ä miele?»avusta ni, etlä muka olisin nä hin iltamiin kieltäjä, jota jokuset koettivat sanoa miime torvisoittokunron iltamasta. Ei, päinvastoin olen lämmin torvi- soittokunnon kannattaja. Siis teh käämme yhteinen päätös, että ensi Mikonruvnun iltana täytämme Suo malaisen seuran hauskat salit! . . . . i . . a. Lappi. Kuntakokouksessa t. k. 18 pnä valittiin seuraavan 3 vuoden ajaksi kunnon virkailijat. Kuntako kouksen puheenjohtajaksi tuli yksimie lisesti valituksi nykyinen puheenjoh taja ratiutiloll J >ho Isotalo ja va ralle kanttori F:b!an Kiminiemi. Kunnallislautakunnan puheenjohta jaksi valittiin talollinen I. E. Iso talo ja varalle ratsutila!!. Nestor Kirkkala. Moniin kunnallisiin toi miin niinikään valittiin jäsenet eroa- vien tilalle, ja tulivat nykyään toi missa olevat henkilöt yleensä uudes taan valituiksi. Tiiomalaiscu sanoma- lehtimiesliito» albumi. Joulukuun 29 p:nä 1909 Helsin gissä pitämässään kokouksessa päätti Suomalainen Sanomalehtimiesliilto stipendirahastonsa kartuttamiseksi ja samalla kunnioittaakseen manalle men neiden esikuvallisten suomalaisten sa nomalehtimiesten A. Meurmanin, Antti Jalavan ja V. Lounasmaan muistoa toimittaa näiden muistolle omistetun juhla-albumin. Erinäisistä syistä lykkäytyi albumin julkaiseminen jonkun verran, mutta tulee se nyt ilmestymään joulukirjallisuuden jou kossa. Niitä arvoisia kansalaisia, jotka ovat lupautuneet albumiin kirjoitu!- sta antamaan, tai tämän kehoituksen johdosta nyt ehkä ottavat kynän kä teensä, pyydetään lähettämään albu miin aikomansa kirjoitukset ennen lo kakuun 15 päivää osoitteella: Talou denhoitaja Wäinö Jalava Helsinki, U. Suometar. Helsingissä, syyskuun 28 pnä 1910. Suurimmalla kunnioituksella Suomalaisen Sanomalehtimiesliiton albumivaliokunta. Kansallismielisen Nuoriso liiton keskushallituksella oli kokouS Helsingissä t. k. 26 p:nä. Liiton sihteeriksi valittiin ensi kesä- kokoukseen saakka yliopp. Ritu Cor- rer ja rahastonhoitajaksi samaten kesäkokoukseen saakka yliopp. Ruben Kalliola. Kohden eronneen keskus hallituksen jäsenen sijalle päätettiin kutsua prof. U. L. Lehtonen Helsin gistä ja toimittaja V. Malanne Rau malta, joiden toimintavelvollisuus muuten oikeastansa olisi alkanut ensi vuoden alusta. Jyväskylän kesäkokouksen yhtey dessä pidetyistä arpajaisista oli ollut tuloja 3,114 mk. 76 p. Lahdessa pidettävään kansanvolis- tuSkokoukseen valtuutettiin liiton iduS- tajaksi maisteri Kaarlo Kaira. Miime toimintavuonna vireille pantua koti- opintohanketta päätettiin tarmokkaasti ojaa ja asian tärkeyden huomauttami seksi laatia kirjoitus hankkeesta, paitsi liiton äänenkannattajaan ..Nuorten Nuijaan", kaikkiin suomalaisen puo lueen sanomalehtiin. Miime vuonna suurta kannatusta osakseen saaneita luentokursseja päätettiin tcasen eri osissa maata saoda aikaan. Toivot- tavza olisi, että niistä seuduista, joihin niitä halutaan, tehtäisiin asi- asta ilmoitus liiton sihteerille Helsin kiin. Puhujiksi liitolle palkattiin useita henkilöitä maan eri osiin. Koska on huomattu, että on sattu nut sellaista epäjohdonmukaisuuksia, että on olemassa kansallismielisiä nuorisoliittoja, jotka voivat kuulua piiritoimikuntien alaisuuteen, mutta eivät itse keskushallinnon alle, taikka taasen suorastaan keskushallituksen olle, mutta eivät ole missään tekemi sissä piiritoimikuntien kanssa, ryhtyy keskushallitus yhdessä piiritoimikun tien kero tämän epäkohdan korjaami seen. — U. S. Toiminimi CarlstrSmia tvararitto. Waasa«paukiu saatavat 2 «ilj. «kaa. Miime torstaina Kristiinan raas tuvanoikeudessa toimitetussa A. C^rl- strömtn konkurssipesän velkojain kuu- lustelussa ilmoitti Maasan osakepan kin asiamies asesson B. Hemmer pan kin saatavien nousevan noin 2 milj. mkaan. Valtakirjalla edusti asessori Hemmer vielä seuraavien toiminimien velko- muksicn M?asan Sokeritehdas o. y:n hiukan yli 58,000 mk., Maasan Puu- villotehdzs o. y:n hiukan yli 14,000 mk., Miasan Höyrymylly o. y:n 4,600 mk. ja Maasan Saippuatehdas o. y:n 900 mk. Uskotuiksi miehiksi valittiin proku risti F. Carlström, henkikirjuri A. Levän ja konsuli E. Zstterblom. Wzlvontapä'väksi määrättiin tam< mik. 30 p. 1911. Pesäluettelon laatimista varten määrättiin 2 kuukauden aika. — Uxeliuiu juttu oli t. k. 29 p:nä uudelleen käsiteltävänä Kristii nan raastuvanoikeudessa. Tämä käsittely oli pääasiassa aikaisemmin mainittujen maakauppiasten kuulus telua, joista suomea puhuvia edusti varat. Pulkkinen Tampereelta ja ruotsia puhuvia varat. Lind Kristii nasta. Maakauppiaat, yhtä lukuun ottamatta, tunnustivat nimikirjoituk sensa, mutta huomauttivat samaten kuin poliisikuulustelussakin, että vek selit olivat kirjotetut liian suurille summille. Axelin tunnusti niin ole van, mutta sanoi näihin summiin otetun aikaisemmatkin velat. Oikeudenkäynnistä sai sen vaiku tuksen, ettei Axelin ole käyttänyt lai- naamiaan ruhoja omiin tarpeisiinsa vaan toiminimen laskuun. Maakauppiaiden ja yleisen syyttä jän pyynnöstä lykättiin jutun enempi käsittely lokak. 24 päivään. — Ku l! k il au juttu. Ahlman k Pulkkisen anomus, että hiljattain Amerikkaan karanneen Porissa teke mistään petkutuksista tunnettu asioit- sija Werner Kulkkilan Suomessa oleva omaisuus luovutettaisiin kon kurssiin, oli viime lauvantaina toi sen kerran esillä Kurun ja Teiskon pitäjien käräjäkunnan välikäräjillä. Kihlakunnanoikeus määräsi nyt Kulkkilan omaisuuden luovutettavakst konkurssiin. Maraluomari I. F. Talviala Tampereelta määrättiin pi tämään pesää huostaSsaan edelleen. Melkojain kuulustelu on ensi talvi- käräjien kolmantena istuntopäivänä. — Kirkkoherra Pautsu fiir- retttz Liperiiu. Tampereen kreik- kalais-katolisen seurakunnan kirkko herra H. Pantsu on keskiviikkona saamansa tiedonannon mukaan siir retty Liperin kunnan Taipaleen kreik- kalais-katolisen seurakunnan toiseksi pastoriksi. Pastori Pantsua syyte tään huolimattomasta virantoimituk sesta. Määräys lienee yhteydessä pastori Pantsun viime kesänä teke män Karjalan matkan kanssa. — Karilleajo. M>ime torstai- iltana klo 8 aikaan vjoi Jsonkalas- tajan saariryhmässä karille norjal. höyryl. Dreifond Stavangerista vie dessään sillilastia Miipvriin. Laiva sai ankaran vuodon. Peräsumma ja konehuone täyttyivät vedellä. Ei len aamuna saapui onnettomuuspai kalle pelastuslaiva Freija ja ryhtyi pelastustoimiin. Laivan pelastumi sesta on hyviä toiveita. Onnetto muuden sattuessa ei laivalla ollut luotsia. — »Suoliaakst juotetusta po- jasta" Otto Kenraalista ovat sa nomalehdet viime päivinä sisältäneet laajoja uutista. Me samoinkuin muut lehdet, kirjoittaa Hels. S:t, olemme kertoneet sellaisen otaksuman, että „HiIda"-nimisen aluksen miehet ovat ehdoin tahdoin juottaneet tuon poika paran, joka vielä päällepäätteeksi oli kuuromykkä, tunnottomaan humalaan, joten he olisivat syylliset vakavaan rikokseen, sillä pojan kuoleman on sanottu aiheutuneen pelkästä alkoholi myrkytyksestä. Niin ei kuitenkaan täydelleen ole asian laita. Prof. Ernst Ehrnrooth, joka tiistaina toimitti pojan ruumiin avauksen, on selvästi havainnut, että kuoleman on aiheuttanut äkilli nen, ankara keuhkokuume, jonka poika kaikesta päättäen on saanut tunnot tomassa juopumustilassa ollessaan. Sitäpaitsi on nyttemmin käynyt sel ville, että poika oli ollut erittäin perso väkijuomille, joita hän nautti suurella halulla. Nämä ilmitulleet asianhaa rat eivät tietystikään pese kokonaan puhtaaksi syyllisyydestä niitä henki löitä, joiden huostassa poika oli ollut, ja jotka hänelle, vaikka poika itse olisi halunnutkin, ovat väkijuomia tuhottomassa määrässä antaneet. Miehet saalettaneekin rikoksestaan lailliseen edesvastuuseen. K«uppapalwelijaiu palkkaa- miueu. Pietarista, syyök. 29 pnä. Kauppa ministeri aikoo duumalle esittää laki ehdotuksen kauppapalvelijain palkkaa misesta. — Kaamea ltytS. Maanan taina saapui eräs sikalähelys rauta- teuse Nikolain asemalle Pietarissa. Kun vaunu oli tyhjennetty, löydet tiin sieltä ihmisen pää. Oletetaan, että siat ovat matkalla syöneet saat tajansa. Tutkimuksiin tapahtuman johdostaan ryhdytty. TMsk olem jSttiliiiktMslllkll Sllksll» mtMMsMsst. Kuten tiedetään, tulee Saksassa mahdollisesti lähimmässä tulevaisuu dessa noin 400,000 metallityöntekijää työttömiksi. Eräs asiantuntija' on lausunut seuraavaa: Mälittömänä syynä työnsulkupäätökseen on Ham purin laivaveistämölakko. Kun veis- tämöjen työmiehet eivät ole halun neet taipua, niin ovat heidän työn antajansa, jotka myöskin kuuluvat metallitehtailijoiden liittoon, käänty neet tämän puoleen pyytäen apua. Liitto on sitä mieluummin noudatta nut pyyntöä, koska heidän omien laivaveistämöiden työmiehet ovat panneet toimeen rahankeräyksiä lakko laisten hyväksi. Työnantajien tulee sentähden myös osoittaa vastaavaa solidzrisuutta. Tarkoitan, jatkaa asian tuntija, että päätös työnsulun julis tamisesta on oikea ja välttämätön ja että 25 prosenttia kaikista metalli- tehtailijoista ottaa työnsulluun osaa. Päätös tehtiin yksimielisesti. Miime maanantaina yhtyi molem milta puolin edustajia neuvottele maan. Metallitehtailijaliiton puheenjohtaja on »Berliner Tog»b!attille" ilmoitta nut, että työnsulun tarkoituksena on tyhjentää ammattiyhdistysten kassat, mikä luultavasti jotenkin pian saa daan aikaan. Sen jälkeen luullaan saatavan työmiehet tekemään myön nytyksiä. «Tietysti työnsulku myös- kin vaikuttaa epäedullisesti taloudel- listin oloihin. Siitä huolimatta täy tyy meidän tehdä näin osoittaaksem me, että me llä on selkärankaa. Toi von kuitenkin yhä, että maanantain neuvottelut saavat sovinnon aikaan." Mellakoissa «augitut. BerliniStä, syysk. 29 pnä. Nyttem min on saatu selville, että tiistain mellakassa vangituista henkilöistä 12 kuuluu sosialidemokraattiseen puoluee seen sekä että 9 niistä on sosialisti sen käsityöläisliiton cgitaattoreita. Muut ovat lakossa olevia hiilityö- miehiä. RtzSstSmurha. Uudesta MarkelaniSta. syySk. 29 pnä. Rahastonhoitaja Driopkin on murhattu ja häneltä ryöstetty 50,000 ruplaa. On vangittu 3 henkilöä, joilta on löydetty 25.000 ruplaa. Armahda! Sääti! Kun Mapahtajamme vaelsi täällä maan päällä ihmisten kesken, kuinka paljon armahtamisen ja säälimisen aihetta hänellä olikaan! Kuinka pal jon olikaan niitä tilaisuuksia, joissa hänen täytyi armahtaa ja sääliä! Tuolla istuu sokea ja huutaa: »Herra, armahda minua"; tuolla vaimo juok see Jesuksen perästä huutaen armah dusta tyttärelleen, jota hirmuisesti vaivataan; tuolla taas seisoo joukko spitalisia ihmisiä, jotka kaukaa huutc- vat: ..JesuS, rakas mestari, armabda meitä". Kaikkialla on hätä ja Je- susta tarvitaan. Suuret ihmisjoukoi alinomaa kulkevat hänen kanssaan, tahtoen nähdä hänen parantavaa voimaansa, tahtoen saada hänellä apua. Joka paikassa oli avun pyy täjiä; kaikkialla tarvittiin armahdusta ja apua. Opetuslastenkin täytyi vä listä huutaa Jesukselle: »Herra, aula meitä". — Ii Jesus, meidän suloi nen vapahtajamme, armahti ja aut toi kaikkic; ei ylsikään avunpyytäjä mennyt hänen luotaan saamatta apuc. Kun hän näki synnin kahleissa ole van ja sen seurausten vaivaavan ihmistä, kuka hyvänsä hän olikaan, niin pelastajarakkaus sli heti altis auttamaan ja vapahtamaan. HiZn katselee ihmisiä, hän näkee he.dän puutteensa, heidän viheliäisyytensä, jotka elävät synnissä ja kurjuudessa, hän näkee heidän hengellisen sokeu tensa ja tietämättömyytensä, hän tur- tee heidän tuskansa ja vaivansc-, hän näkee, että „he ovat niinkuin hajottelut lampaat ilman paimenta", ja — hän armahtaa heitä. Hän ar mahtaa niin suuresti, että antaa it sensä ristin häpeälliseen kuolemaan heidän edestänsä. Ja ristiltäkin hän sanoo: »Isä, anna heille anteeksi". Semmoinen armahtaja ja auttaja oli Jesus Kristus täällä ihmisten kesken maan päällä. Oletko, lukijani, kuullut missään muualla maailmassa olevan jotain senkaltaista? Ja onko mitään asiaa maan päällä, joka mer kitykseltään ja tärkeydeltään vetäisi vertoja tälle asialle? Mutta ajatelkaamme, että Mapah tajamme nyt liikku.si ihmiöten kes'en ja katselisi ihmisten elämätö. Olisiko yhtä paljon armahduksen ja avun pyytäjiä, kuin hänen lihassa olon aikana oli; olisiko ihmisillä yhtä suuri avun ja pelastuksen taraut? — Oi, ystäväni, maailma ei ole paremmaksi tullut. Sillä mitä Herra tarkalla silmällään ja rakastZMusella sydä mellään näkisikään täällc? Herra näkisi lähes 1,0L0 miljonaa pakanoita ja muhamettiläisiä, joitten seassa enimmäkseen vallitsee mitä törkeimpiä syntejä, väkivalta, murha, varkaus, huoruus, valhe y. m. ja jotka suurimmassa tietämättömyydes sä ja taikauskossa elävät. Mutta hän näkisi myös noin 400 miljonaa kristityn nimeä kantamaisia, joista suurin osa on unohtanut Herransa käskyn niin, että välinpitämättöminä jättävät pakanat heidän surkeuteensa tahi vievät heille viinaa, opiumia ja tauteja. — O Herra, armahda tätä surkeuttc! Hän näkisi yli 200 miljonaa kris tittyä, joiden kesken Jumalan sara on pantu vakan olle, mutta ihmisten mietteet ja tekopyhyys kynttiläjalkaon ihmistä muka valaisemaan. Hän nä kisi suuren joukon kristittyjä, jotka ovat hänen nimeensä kat tetut ja ovat luvanneet häntä palvella, nvtia jotka hänet pettävät, vieläpä elävät törkeissä synneissäkin. O Herr -, ar mahda ja sääl ! Hän näkist niittenkin kristittyjen seassa, jossa evankeliumi ilmoitetaan, monen, monen nuorukaisen lonkeemi- sen maailman viettelyksen kautto; hän näkisi perheitä, joissa jumalan- sanaa ja rukousta et koSlazn kuuli; hän näkisi aviopuolisoja, joika elävät vihassa, torassa ja irstaisuudessc: hän näkisi haudonportazlla olevia vanhuksia, jotka eivät koskaan ole ajatelleet kuolemaa, ei helvettiä eikä taivastc; hän näkist kauniita, reip paita nuorukaista, jotka turmelevat itsensä ja vaipuivat mitä surkeim- paan tympeyteen ja toivottomuuteen. — ArmahduStc! Säätiö! Ja hän näkisi lukemattov.ia k mun vuoteita ja toivottomia kuolevio; hän kuulisi tyhjyyden ja toivottomuuden huokauksia ja tuskan hätähumcjs, jotka voisivat pakoittaa kovas^dä- misiä ihmisiäkin armahdukseen ju sää liin. Tule, Herra, armahduksellasi ja säälilläsi tylön.mc! Ja sinä, yStö- vän?, opi sinäkin armahtamaan ja säälimään. — 8o — — Vai tämä n/t outiin se kläli/uiätva, pukeli mustapartainen. Olisipa kauska katsella liäotä. ravlatolsn ikkuna lensi sirpaleina lattialle, ja ulkona kuului tiuutoa ja juoksentelua. ?oliisi nousi penkille näkyäkseen keitä oli oven takana, mutta las» keutui sitte alas. — Niin onkia. Le se on siellä. Ravintoloitsija seisoi nojautuneena sen liuoneen ovea vasten, jokoa K/Isrvel oli kätketty, mutta rauhoit tui kokta ja /lit^i toisiin tiuoaeessa olijoitun. >Vkkiä kaikki diljeni. — Lääli, ettei minulla sattunut olemaan keppiä mukanani, valitteli poliisi varovasti läheten ovea. — Jos avaamme, niin tuppautuu se sisälle. Li sitä mi- ksän voi pidättää. — Llkää liioin kiirelitikö sen oven kanssa, va- roitteli ajuri. — lukaiskaa ovi, keksitti mustapartainen ja ojensi revolverinsa. — Li kelpaa» sanoi poliisi. Liitä voi tullä murka . . . — K/llä minä tiedän missä olen. l^linä täktääa jalkoitiin. lukaiskaa ovi l — I^iio, ja satulatkin minua selkääni Li kiitok sia paljoni ivaili ravintoloitsija. — Vai niin! mutisi mustapartainen ja aukaisi itse rampit. — istukaa sisälle! kekoitti kän sitte asettuen aivan oven eteen. Kukaan ei tullut ja ovi p^s^i kiinni. Hoin viiden minutia kuuluttua aukasi ajuri ovea raolleen ja pisti ulos päänsä, mutta ketään ei näk/a^t. Viereisestä kuoneesta pilkisteli Uarvel: XV Oli jo iltapäivä kun Kemp istui t>ökuonee5sa^l?. 3e oli töyräälle rakennettu pienoinen rakennus, jossa tri Kemp asusti. I^ökuonetta valaisi kolme ikkunaa — pokjoiseen, etelään ja länteen — niin ettii täyte läiset kirjak^ll/t, yksinkertainen kirjoitäiipöj?tä kaiken laisine t^ökaluineen (tietysti epäjärjestyksessä) esiinty vät edullisessa valossa. Litäpaitsi oli säkkölamppu s^t/tett/ vaikkakin aurinko paistoi tä>del>ä terältään ja verkot olivat poistetut: toktori maktol ratkaista paraillaan jotain tärkeää k^s^m/stä I Jos känen onnis tuisi ratkaista se, nimitettäisiin känet Kuninkaallisen ^kdist^k^en jäseneksi. Liinä kän istui k^nänvarsi kampaissa mietelmiinpä vaipuneena. Uutta äkkiä känen silmänsä keksivät tuolla kaukana töyräälle päin juoksevaa mielien. Le juoksi aivan kuia kenkensä edestä, niin että jalat vilk kuivat. — Vieläkin muuan noita kulluja. ^.ivan sauial- lainen kuin se tämän aamuinen: »^äk^mätö.n tulet, sir l» IVlikäkän noita ikmisiä riivaa? Ikäänkuin elet täisiin kolmannellatoistä vuosisadalla!» Hän nousi, astui ikkunan luo ja alkoi tarkata juoksijaa. »Kylläpä kilruktaakin. Alutta onpa miespaka vä- SM/t. luskinpa juoksisit kiljempaa, vaikka taskusi olisi l^ij^llä tä^tett^ . . . ^.asi l, mutisi tri Kemp ja istuutui uudelleen. Nutta ne. jotka sattuivat olemaan ulkosalla ja KäkzmllLtön. A)