N:o 22 - 1910 KESKI-SUOMI Peqantaina tammikaan 28 pml ' NZin oUea ci tvoi mitenkään toBFN tää, että ne tori kolme nuorsuoma laista, jotka kannattivat miljoonan myöntämistä kolmelta vmodelta fi:«n, että «duS?unta samalla selvästi ja lu» jaSti ilmaisee pitävänsä kiinni oikeu destansa jäljestää Suomen sotilasasu, olisivat asettuneet «päperustuslailli» selle kannalle. Aksi heistä huomautti- fin, että .sima on eduskunnalla fct» kintaoikeuS. icta hallituksella ja viran omaisilla ei ole", muistuttaen samalla, ettäkö S .sellainen menettely kuin edus» kunnan vuonra 190S ja 1S07 noudav. tama asetetaan sen laittomuuspolitik» kan rinnalle, jota sortovuosina harjo'- tetttin ja jsla valiteitavaSti on sit» temminkm puolusteltu, uttn anneta«ir näennäisesti tukea tuolle politiikalle, sekotetaan asemamme ristiriitaan ryh tyessä, heikonnetaan vastustusvoi» maa fitä kestettäessä". Eduskunnan oli siis ratkaistavc asia -valtiollisen harNnnan kannalta. Sen oli harkittava, kumpi päätös, myöntävä vai kieltävä vli omansa edistämään Suomen kansan oikeutta ja etua. Nuorsuomalainen puolue. N:o 9. Jyväskylä. »Oikeus ennen voimaa." Friberg, Maikki, Tohtori, Hel sinki. N:o 10. Jyväskylän pitäjä. ,.Oikeus ennen voimaa.'* Koskelin, Karl William, Ag- ronoomi ja Maanviljelijä, Jy väskylän pitäjä. No 11. Keuruu. »Oikeus ennen voimaa." Koskdin, Karl William, Ag- ronoomi ja Maanviljelijä, Jy väskylän pitäjä. N'0 12. Evijärvi. »Oikeus eooei voimaa." Haveri, Juho, Kansakoulun opettaja, Wimpeli. N:o 13. Lappajärvi. »Oikeus einei voimaa." — Haveri, Juho, Kansakoulun opettaja, "VVimpeli. N:o 14. Pylkönmäki. »Oikeus enoeu voimaa." Lauttamäki, Johan, Maan viljelijä, Saarijärvi. N:o 15. Saarijärvi. »Oikeus ennen voimaa." Ilammaren, J. E., Maanvil jelijä ja Insinööri, Saarijärvi. N:o 16. Wiitasaarl. »Oikeus ennen voimaa." Jalkanen, Kustaa, Maanvil jelijä, \Viitasaari. NtO 25. Äänekoski. »Oikeus ennen voimaa." Ilammaren, Johan Erland, Insinööri, Saarijärvi. NtO 26. Laukaa. Oikeus ennei voimat." Koskelin, Karl WVliam, Ag- ronoomi ja Maanviljelijä, Jy väskylä. Virallisiay.m. yleisiä uutisia. Siritä 1909 «mmilN. Kuten ennen on kerrottu on t.k. 21 pnä korkeimmassa paikassa tapahtu neessa esittelyssä vahvistettu vuoden 1909 ^ vakinainen ja ylimääräinen tulo. ja menoarvio,. Samalla wah- toistettiin luettelot: 1) uusista maan» rahoista, jotka on otettu vuoden 1909 menoarvioon. 2) lisämäärärahoisie vuoden 1909 menoarvioon, s:-.ä 3) lisämäärärahoista vuoden 1910 me noarvioon. Samalla on H. Majesteettinsa kas- kenyt: 1) että valiiopäiväesitysehdo- tuksiin liitettäviä laskelmia valtion tuloista ja menoisia toastaaviksi wuo- siksi kuin myöskin korkeimpaan paik kaan hyväksyttäväksi esitettäviä vuo- tuisia tulo- ja menoarvioehdoiukna vastedes tulee seurata huomautus, josfti tarkasti ojote.aan. kunkin meno- erän kohdalla, ne lailliset pecnstect. soitten nojalla menoerä on otettu las- kelmaan tahi menoarvioon, ja 21 että senaatin vuoden 1910 metioaruotu laariessaan, silmällä Pitäen valfora- haston lilaa, jonka lvaroista v. 1910 luultavasti on maksettava melkoinen summa valtakunnan rahastoon, tulee uudelleen harkiia kysymystä niisiä se- naatin kuluneen vuoden kesäk. 16 pnä tekemässä a la m. «suyksessä luetelluista määrärahoisia. joiia ei ole otettu vuoden 1910 lisämäärärahojen luet teloon. Niistä eristä, joita on Pois Pyyhit- ty menoarviossa, mainittakoon: Kaluston ja opetusvälineiden hank- kimiseksi seminaareihin 10.000 mk.: kansakoulujen tilapäisiin manoihin 2.000 mk.; sianhoidon edistämiseesi 20,000 mk.; maanviljelysseurojen koetoiminnan edistämiseksi 15,000 m.; maanviljelnstaloudellisten opintojen avustamiseksi 8,000 mk.; suomenkie len ja suomalaisen kirjallisuuden edis- tämiseksi 50,000 mk.i Suomen lai- vanvarustajayhdisrykselle koululai- van ylläpitoa varten 30.000 mk. Mimääräisescä valtion menoarvios- ta on m.m. pyyhitty pois 200.000 mkn määräraha Joensuun suomalat- sen tyttökoulun koulutalon rakenta- mistä varten sekä 100.000 mkn mä- räraha erään tien rakentamista var- ten Rovaniemellä. Mllsliil liiiim itiiistil tuaalipiirin nuorfuoinalaiftn luuta rnaaIi(iitto on maalilipun olfcaSfa ylänurkassa ja on vaaliliitto sen näköinen kuin alempana esitetään. Tästä vaaliliitosta on kunkin nuorsuomalaisen äänestäjän ja siihen vedettävä punainen viivansa. valittava mieluisensa lista suomalaisten miesten avulla ja että ainoastaan Suomen kansalaisia voi- daan nimittää maan valtionvirkoihin, joten k. -senaattikaan laillisesti ei ole voinut päättää vaslamainittuja mää- räyksiä otettaviksi asetuskokoelmaan. — Aleifen Mäenlaskun toimittami nen maan suurimmissa kaupungeissa. Senaatti on päättänyt korkeimpaan paikkaan tehdä esityksen, että yleisen mäenlaskun toimittamiseksi niissä maan kaupungeissa, joiden asukasluku nousee yli 15,000, myönnettäisiin 40,000 mkn määräraha. Simliis-UMim kxlsnM Komitean suomalaisten jäsenten »vastalause, jonka he ovat panneet konferenssin Päätöstä vastaan, päättyy seuraaviin Ponsiin: Sen nojalla mitä edellä ja aikaisem- min komiteassa olemme esittäneet, saamme mielipiteenämme lausua: ettei herrojen venäläisten kotni- teanjäsenten valmis:amaa laki-eh dotusta, Suomen valtiosääntöön soveltumattomana ja Suomen kan salle turmiota tuottavana, voida ottaa lainsäädäntötoimenpiteen pe- rustukseksi; että, jos katsotaan että asia nyt on loppuun saatettava, ehdotus laiksi olisi valmistettava meidän Jyväskylästä ja Keski-Siiomesta. tutkimusasiaa, lukuunottamatta niitä erikoisseuroja, joita koulunuorison keskuudessa on syntynyt luonnon- ja kansatieteen aloilla. Eipä myöskään ote olemassa paikallisia kokoelmia. Paitsi koulujen omia luonnontieteelli siä 'ja täkäläisten seminaarilaisten kansatieteellisiä kokoelmia, joihin voi- täisiin kotiseudun luontoa ja oloja valaisevia keräelmiä koota. Tämän tähden ja kun Jyväskylä, Keski-Suo- men keskuspaikkana ja vilkkaana kou- kukaupunkina, on erinomaisen sopiva tällaisen yhdistyksen ja yhteisten ko- koelmain keskuksena, on herätetty aja- tus yhdistää Keski-Suo me n asiata har- rastavat kaupunkilaiset ja maalaiset, koulunuoriso ja muut kansalaiset yh- teiseen toimintaan asian hyväksi. Asiata on jo pohdittu täkäläisien kou- Postitilastoa Jywaskylän konttorissa. Wiime kuluneen vuoden aikana oli postivarojen ylöskanto Jyväskylän postikonttorissa 56,350 mk. 77 p:niä myydyistä frankkomerkeistä ja vuon- na 1903 oli niitä 53,237 mk. 69 pniä. Siis oli täällä viime vuonna myyty frankkomerkkejä 3,113 mkn 03 p:nin edestä enemmän kuin vuonna 1908. Wuonna 1900 myytiin täällä ai- noastaan 34,161 mkn 46 pnin edes'-ä frankkomerkkejä. Siis on Postimaro- jen ylöskanto täkäläisessä postikonito- rissa yhdeksän vuoden kuluessa nous- sut niin, että täällä vuonna 1909:n myytiin 22,189 markan 31 pennin edestä enemmän frankkomerkkejä kuin lujm: seminaarin, josta aloie on läh- vuonna 1900. tenyt, lyseon ja tyttökoulun konvent- Wuonna 1909 jisäänjätettiin pos- ti en keskuudessa ja on näiden koulit ussa .lähetettäväksi sekä ulosmakseittin ^,^en asettama val.nis.awa valio- postitije saapuneita Postioioitusvaroja seuraavasti: sisäänjät. ulosuialseu. 33,277:05 32,424:20 36,725:75 29,462:38 37,599:65 36,143:98 31,354:56 29,377:77 35,945:34 27,257:11 •29,676:58 33,177:1 1 36,099:54 32,478:77 31,311:38 32,455:75 31,180:34 36,491:55 lotat. 50 rpl. 114,442:— 41,205:21 marrask. 42,267:37 44,949:32 iiouluk. 20 rpl. 55,718:75 47,443:60 175 rpl. 516,098:31 4:22,866:75 W. 1908 sijiuin)fitetii:it poetiosoi* tammi k. helinif. 100 r. maa li sk. huhtik. toukok. kesäk. heinäk. elok. syysk. 5 rpl. kunta asiaa ajanut niin Pitiälle, enä yhdistyksen perustava kokous on Pää- tetty pitää ensi sunnuntaina. Kokoukseen toivojaan kansalaisten läheltä ja kaukaa saapuvan. Erittäin- kin olisi suotalvaa cuä eri tahoilta maaseuduilla olisi kokouksessa edusta- Ijia ja eitä maaseudun ja kaupungin koulujen opettajat ja oppilaai oltaisi- ttxit tämän asian harrastuksensa esi neeksi, lähettämällä kokoukseen ainakin yhden edustajan. Perustavassa to- tauksessa tulee arkkitehti B r j ö Blomstedt alustamaan kysymyk- sen ja maisteri L. Helle pitämään - taikka myös muille perusteille, .Omaksu'!» 315,541:35 ja 277 rpl. ko.-i^un lnonn-n,tutk-muk- c,olka soveltuvat Suomen oikendel- 73 fop< jekä ulosmakscltiin 329,758:76 " koi> eu.un luonn.ntutkunnk. ~ r ' _ . ' ifiätn ia )tv>fiYrrmh/**iA sisia, joita kovaosainen aatteemme on saanut viime aikoina 5esiää,on lyötä ichly. Koetettu ainakin tehdä. Esitei- mien ja keskusielchen avulla on suur- ta vleisöä koetettu asiaan tutustuttaa. Niinpä Keski-Suomen r:piirissäkin on erityinen rttyön neuvoja liikuskel- lut r:tt)öhön kamalaista kchoiitamassa. Pitäen marras—joulukuulla yhteensä 40 Puhetta ja esitelmää noin 1,327 kuulijalle aikuisia sekä lapsia. Keskus- teluilla on myös asiaa eri puolilta valaistu. Suuria eivät tosin tulokset ole. Paljon on vielä vastustajia asiallam- me Ä.-Suomessa. Viinapannut kiehuvat kirousta vielä muutamin paikoin. Eikä niitä saada poisteiulsi jollei kansa herää. Mutta sittenkin voiianee heräämän:: harrastuksen merkkinä pitää sitä seik- kaa, eriä r:seuroja on syniynm uusia, sellaisiinkin seutuihin, joissa ei nii:a iö:ä ennen ole koskaan ollut. Wanho>a on eloon herännyt ja toimii joliinen ilman virallista vahvistusta sään- noilleen hakemaita. Niin ettei työ val lan toivotonta ole ollut. Tammikuun ajalla on rttyönneii-- lucja ki^rrellyi etupäiissä pnikallic^h- biii : i)s:en vucsikokouksissa. Viimevii- . o n a Uuraisten ja M ullia n kun:'is>a, jolloin fr fjteen pai. kaa n päättivät pe- rustaa r:ieur.m, nimittäin Uuraisten .öiiyriön kulmalle ja Mul-ian Tahra- järvelle. Toiiv>otla',ras:i nuoret mainiluiu^ paikkakunnilla innolla ja lämmöllä lyöhän käyvät raitista Tuomea rak-:n lamaan. Tämän kuun "eppupälicäl ja helmi kuun ajalla tulee ruyönneuvoja Ikävalko liikkumaan csiielmiä pitäen seuraamissa paikoin: Tammik. 26 p:nä J:kylän Orav>^ saaressa, 27 Toilvakan kirkolla. 2S pnä Laukaan Ruuhimäen koululla, ?9 Pnä Laukaan Lievesiuoreen kou'.ulla^ Äjasia ilmoiietaan lähemmin main:- :uilla paikkakunnalla. Tammik. 30 p. Hankasalmen Niemisjärv^n koululla ja 31 pnä Hankasalmen kirkolla. Hankasalmella tullaan liikkumaai' liseen asemaan, huomioonottamalla ja 34 rpl. 50 kop. ' e * !a ' ' a kokouksessa toimi- eitä tarkasii luetellaan ne kysymyk- W. 1900 olivat vastaamat summat kunta, jonka tehtävänä olin en>l ti- iet. -joiden kai sotaa n pitävän tulla ^>nk. 21,252:29 ja Smk. 10,084:09. la-sa ryhtyä asiata järjestämään. eri,y!i-n I«injSädS»,öjäri.sn,Ij.» jonoin ru-iu-.oi «rineiffi' ietä f", "j "J" 1 ""?' «w«t tamo«jo j<t crlttöinlin «|ineit|t, iera ja ulosmakm>umma 93,107 mk. 91 p. ti että lakiehdotus armollisena esi- suureinipi kuin vasiaamat summat v. ""^l^tta puuttuu aatteeui.ta to.- - j Ci , j^een Laukaa-! tyksenä annetaan Suomen edus- 1908 tahi sisäänmatsusumma 494,846 '"'"taa >a yleivampia yh:el-^arra,:uk- ^j^^^-^ ^ -lla. toivolla- kunnalle perustuslainmukaisesti kä- uiarkkaa 02 p. suureinp^ ja ulosmaksu- >w, on tällaisen seuran perus:amincn, ^ n'«sti yleisö lukuisani lilaisuuksiiil s«a- summa 412,782 mk. 06 p. suurempi jonka toiminnalla ja työllä voi olla puu waikut-.ien men fofr.ifkii cii'i;:- fu:u vislaavat summa' v. 1900. faumas kantava paikallinen ja yleinen .'umiseen. usiim ei kuulu yfiir Mitä tulee viime vuoden sisään- hihot,' r:'wäelle, jo.a on asian «.'.naiseen ct- näjällä pääasiallisesti ajetaan par: lc- ivosilla ja tämän takia on wlli'ca ml^udä sinne edullisesti yksityisiä hcmcsia. Paris« ta aina maksetaan suhteellisesti korkcam« pi hinta kuin yhdestä ja senmuokii oli>i edullisinta jo täällä tvalita ja järjestää isopitvat parit. Mainiten 24 wuotiscs.'a kauppakokemuksestaan Menajällä tarjou» tui herra Bernhard järjestäinään ja hoi- tamaan koko hewoswiennin seuraamalla taivalla: Tidkamannitan kartanossa pidc:ään taakka luettelo mt)»itä«vislä hcnioiic-ia, johon merkilään hemosen «väri, merkit, mitat, ennä^kset, palkinnot ynnä muut hemosta koskcivat seikat. Dakmaisen ii- moitu?sen kautta hankitaan ostajat -ja ostajien ilmoittauduttua annetaan ta*lä hemosten omistajalle tieto, joka tuopi määrättynä aikana hcwosensa Titikaman- nilaan, missä hierotaan ja pääietään kaiiPpa. <Se woitto mikä syniyy omis» tajan määräämän hinnan ja mt?qntihin- nan erotuksesta, jaetaan tasan omis:a» jan za herra Bernhardin tvälillä. Asiasta syntyi pitkä feskustelu. josia käavi ilmi, että asia on toiwolta»va ja iii- hen heti N)hdi)tiäwä. Muutamat ajatic- diivat, enä olisi snytä sitoa hcwo?:cn c- mistajia siten, että kiellettäisiin mNymäs- tä luetteloon merkityt hemoset teisille, koska herra Bernardilla on niin suuret ivaiivat ja kustannukset tässä auassa, mutta si:ä bän jyrkästi masiusli s>i>>s:ä cttä hän ci katsonut olewansa oikcuicttu sellaisia sitoumusta tvaatmman, iällä a- lalla kun ci wielä ole saamutettu mitään iokcmiista. Ainoastaan sisreellinen lu pauksen hewosten omistajilta, että he e:- ivät missään toppani'es'a kauppaa tch- dcssä tunkeudu herra Bernhardin ja bä- nen hankkimanpa ostajan «välille, f at To; hän toälttämättömäfsi asian menesty.ni- -clle. Kesku-stclun päätyttyä alettiin mcrkitii luetteloon hewosia ja saatiinkin niitä sii hen kahta »vaille kolmekiimmentä, josia scpilvat divjluiitn pariksi. Tamaan ai kaan walo?uwattiin hewi>s«t numerojär» jeschksessä ja lopuksi otettiin ryhmä!::- iva. Nau tilinämme talon lvierastvaraisen emännän meille laittamia maukta::a sitektäväksi. Helsingissä 22 p:nä tammik. 1910. Gustaf Johansson. Rob. Hermonson. jäiettyjen ja ulosmakseitujen Posiioso- on simislyshistoriallinen merkitys, Pidet- , . ... ! lanut. Vaa.i ,e kuuluu ka.k lle a>at- tämä eriltäiil tärkeänä. ka fan/.n pa- tkug. Nyber^h. j. lt g !eu keskinäiseen suhteeseen, _ _ . . r _ E. G. Palmen, täällä sisäänjätettyjen post osotusten senmuoksi kailkia kansalaina jaapuinaan harras'oma:; ien iul-.n.tiiurte* E. N. Setälä. sumina 93,231 mk. 56 p. suurempi tähän Perustavaan kokoukseen, joka huolehtiva.'. Työlion iits »'liivien — Uusia palstatiloja. Läänin ku sumina kuin ulosmakseitnjen summa. posliosotus:en -pibetnän s e miiia arin p i i r u s- Suomen suknien pn/lesia k.: ifi ne. t ussalissa ensi sun nulai- joi ka asian ymmintävat. — Huvilankauppa. Maa m-l un i MeuLlöknen tarkastus Suo- men valtionrautateillä. Prokuraattorin »vastalause. Senaatti tarkisti eilen pääiökseniä julaista asetuskokoelmassa väliaikaiset määräykset kulkulaitosministeriön tar- kastuksen järjestämiseksi Suomen rau- tateillä. W.t. prokuraattori, tri A. Charpen- tier pani pääiöstä vastaan seuraaman pöytäkirjaan merkittävän vastalau- >seen: Koska puheena olevat ..arinossa vahvisietul väliaikaiset määräiiksei kulkulaiiosministeriön Suomen ranta- teitten tarkastuksen järjestämisestä", mikäli asiakirjoista ilmenee, eivät ole syntyneet Tuomen suuriruhunean- maan ministeriivaliiosihteerin esitte lyssä. olen minä siiiä miellä, ettei k. jenaaiin. vasloin Hallitusmuodon 21 pykälän sekä maaliskuun 17 pnä 1826 annetulla ilmoituskirjalla julaisiun Suomen suuriruhtinaanmaan wali:o- sihteerinvirastcn johdosäännön 2 ar- tiklan 2 ja 9 pnkälien säännöksiä, olisi piiänyt ottaa käsiieliäväkseen Nisymys- tä näiden säännösten julkaisemisesta. Kun niin kuuenkin on japahiunut. en minä. virkavelvollisuuteni mukaijes- ti, voi olla tämän johdosta huomaut- lamatta, enä sanotut määräykset, joi den nojalla Suomen rautatiet saate- taan keisarikunnan viranomaisten tar kastuksen alaiseksi, sekä venalainlle Mirkamiehille annetaan _ virkatotm,- walta maassa, sisältävät sen peru-tus- lain säännöksen loukkauksen, etta maan hallitusta hallintoa on hoidettava vernööri on hyväki^.iin seuraamat j^Äinä (fakmnius on myynyt Jymii. palstatiloin :rottamis:t' ! järven raniialla sij>aitseman Taunola- 9,93 heht. veronkanntt.cm5.n »van Uimisen huvilansa tilanomistaja F. alan sa 0,02 heht. armottoman maan ^ Akolalle Iistä, kauppasumma erottamisen :yömies Kalle Sahtnmael- hin temato „ vastaanotto ia Ml n a 3 0 pnä t.k. klo 5 i.P. W a l m i s t a v a toimikunta. useimmissapa.kotn, josia myöhem.ll.n 'woileipiä ynnä muuta -maallista ji.l- nausta erosiimne bywällä mielellä ja warm?na siitä, että läsiä bankkeesia lv.'i tulla suurta lniömä koko vaikkakunnalle. Lopiilii pvndän 7aikki«n MtuV.ccn >aapnn<!t>en puoletta lausua wilpittö- ntän kiitoksemme Tikkamannilan karta non haltijoille siitä suuresta «vieraspa- rai>u»deöta, mitä meitä kobtaan sielli osoitettiin sekä erittäin herra Bcrnhar- dille kaikesta siitä, mitä hän on tebnnt ja edelleen luivannut te1?dä tämän asiun mencstymisetsi. Mukana ollut. 5. I. : le palstatilaksi nimellä Sah^niiiäki, kuuluvana talollisen Abraham ?>ret- rik Juhona. Riihimäen o uiista maa n Tapaninmäen 0,1667 ma'»tt. merota- kosta n:o o e: oiettuun 0,0*241 mantt. Merotalonosaan n:o Aisärin pitä- tuntematon. Vastaanotto lapahiuu ettsi helmikuussa. — Ilmoittajille huomattavaa. „Äeski-Zuomen" huomispäivän nu- jän Honkamed?n kyläsi. Palstatilan ^ meron painos on useita tuhansia ia- hinta on 450 markka? ja -vuotuinen sallista suurempi. Tämä numero vero 3 — Töysän nuorisoseuran Tuur n o toimii iltaman helmik. '> p:n. Runebergin päimänä, seuran talolla, itvalitulla waihtcleivalla oh^e tir- jastonia Eväksi. Toiwo'a>.' runsasta osanottoa. — Töysän Metsästyshoitoscuran tol- wi- aniPumatilpailut oi, päi:e!:y ^helmik. & p:nä, laskiais'iislaina. j, tu- ! ke silloin kilpailtaivaksi seuran kierto- Viime aikojen rttaistelun tarjoa- Pokaalista, haetaan us.'t!a rah>?pa!tin- ma kokeinus maassamme on ehlinxr jo tojakin. 5^choitctaan kaikkia pyssin »:ri!'>: Pyydetään kaikkia paikkakunnan sa- . »omalchtiä suosiollisesti painattamaan tämän kehoituksen palstoilleen. Raittiusrieuuoista Krski- Suomen N :-Piirissä. ma?k'aa: 1,250 hht. veronkannattavan maan erottamisen eräälle Ma^i Matinpoika Mattiselle palstatila!si nimelli Tal- minen talokas Kaarle Mäkisen ja hä- nen vaimonsa Hilda Knstaantyu.iren omistamaan Keiiasen 0.25^0 -itantt. verotalosta n:o 3 erotcrnutii Mäki sen 0,0062 mantt. v-rctalon osoon n:o 3 2 Liloon kylässä Lehtimäen kop- pelissä. Hinta 2,9'~K) mkaa ja vuo tuinen ven ö mkaa. — Talonmuuttokustaniiiikset. Lää ni» kuvernööri on määrännyt eitä u kustannus, jonka taloilis.en Hetkk'. Niemen sa Matli Mälyse:: o.n'sia- mien Niiiiiniemen ja Pa'ontemen ta- lonosuuksien ivnttipaikkojen muutto- kustannus Alavuden pitäjän Sydän- maan kylässä on katsottu tuottavan, on yleisistä varoista edeltävä-n mak- settava Heikki Niemelle 1,298 mk. aO p. ja Matti Mäkyselle 985 mkn 50 P. summalla, jonka ohessa .edelliselle on myönnetty 75 ja jälkimäiselle 100 mkn apuraha, jota ei tarvitse kruunulle takaisin maksaa. totuttaa r:kansan siihen makaumutseen marustautumaan siihen sillä polaalt on on jiiserinomaisen edullinen ilmoitus- s >>wältä käypää raitiins-herätys ja anvoka? »maisuus, väline. i tralistuStyötä on tehtävä laajempien lrtihanteiden juurruttamiseksi ken- ^ - i saamme ja varsinkin sen nuorisoon. > 'sillä siten varmimmin turvataan ne vasiaisuu>dessa saamutettalvat voitoi rnyönkin alalla. Silsr on nuorison r:kasvatus iär«- keinipiä ruijöii aloja. Sillä kun je nuoriso, joka varnuu ja Ivaurasiuu lulevaijuuden Suomea suojaamaan^ Kotiscutututlimus- yhdistys Kcski-Suomea varten. HmxÄicskckM ZillmmilM^ Toiinenpitcitä hcmoskaupan edicläiniseks. kotiseutututkimus on huolimatta anka>-^.:..i jo umpikclistä saapui so.viituna ränväii.i i , '-n „ t. ' hywä joukko neljättä l'»n>:ciiiä niiestä n on tavoiltaan, heiMltacin raitis, uin " > > maassamme päiväjärjestyksessä. Jo- io;intnianja ■MM ie oin »MH «RIK. tcriDccn Mmm ?«"> •«*» ' ' : ■ ■ pel; ; ono ijonffl jofoijcu mou """" n 11 - ..i. kansan, mutia varsinkin pknten kan kanien atkaanja jeurannut kanala.nen omata säilyäkseen s,ortumar lienee vähin tutustunut, ainakin sano- ^ <?jan kaikissa ma>heissa^ kun sellai malehtien kautla tämän liikkeen ici=; ttcn nuoriso käy »toimen aikoja oh noo n. ! Heti karta.i^lle tiil!!>.iiinne <'!> siellä ! talon isäntä »viecai'a wa?ta:ia ja n.n- den hcwosia !^!!niitamaZia tartanon min,--» io lörfoiiuticen. --ur-ja jo; jo<inM«n",'nim 'jidoin laottaa l!hdie,»I?« m Pk-u-l-,t« !- f''-" 1 "'» ja toistamiseeni in un ia^icttii. lähdet tiin isännä ' n .'a Mi t itftvarten tulee meidän tehdä r:!asuntoonsa. jos>a .... ,'cfä Yleisiä painuva raittiuspolvi luotiamuktella ^ !«d-n.»i s,tl rÄÄKif A' ' •• herättää harrastusta fotijcutuun: |c»; nCfn r;(lllnn UHirma an voittoon, luontoon, sen kansanelämään ja tapoi-^ mvmvv.i» ,-v.v »- i ic/liu-ivuuvu IMUV - i ^ - hi», historinlliiccn lehityksecn. tolo.l-ja rttietoa lclvittaii koniamme , iurten ictlOTi ta-ioa- isn parhaalla m:tli- kaupungisja. Äeski-Suomessa ei vielä ole täl- — Puhelinjohto pääkaupunkiin oli eilen epäkunnossa, jenka tähden tävtii| . . TrnrL mimm -!>ichä!w-i-' UH» «-M-»- M-°a'a, # roUmeifet uut °i«. IA 1°'- «l«f kunia la oma aanenkannatta,ak>n paa- m . man awu u fl olemme parhaiten ti laisuudessa innostamaan nuoria r: ihanteihin ja harrastusta r:aiiaan heissä herättämään. Ia huolimatta niistä rttyötä lamauttavista vasink- tehtyä :a>'vn !vle'>is»'>t"a!Nin isäntä lais.ii t i o ii n 'cn 'a'?'- neet hewoÄl'.e^t rc,j'. atto' samalla selit 'tä yrity!scn '-.rke tn?ta se- .tä asianli:r>t'jan: Pietaa:» ia ko?" näjän heivoskautppoja '<x heNicSt-^e::.:. Tästä eisitt,k.s«stä käavi ,'-lwäksi. että Wc- Manalta Snomesta. — Kamalat häät 10ietei:iin Toho- lammilla t.k. 16 pnä Nisulan perällä. Eräs iisellismies Järvinen nimellään vietti näet oikein ..Härmän häitä", joissa juotiin ja tapeltiin. Äokonai^ta 11 henkeä sai näissä häissä puukonhaa- moja jjoista kaksi, itsellismiehet Kotva nen ja Hummeri, baavciiruival h"- min määrällisesti. .^o:vasta lMvcitti hänen oma velvnsä rintaan n^aarall.- sesii ja kolme plenempää baavaa mut- hin ruumiin osiin. Samaisiin Kovasen me!'iettiiu kuuluma Pihlori nimellää,:, joka jo on korjaitu teoistaan vastaa- maan, löi mainiuua Hummeria useamman kerran puukolla päähän ja kiisnvaneen. Rahäkän parhaimmillaan ollessaan muutamat ampuivaikili. maan kuitenkaan mihinkään osaamat- ta. — Siitäkin jo arvaa että ottetti oli ankaraa — raakamaista — kosta talon mäenkin täyttu piiloutua sänavn alle jos mieli säilyttää nahkansa eheä- nä. — Lnko tämä meidän a kakautem- me kanssa enää sopusoinnussa? Nyt kun tiiömäes.äkin on »herännyt" ja koettaa johtaa joukkojaan iisetietoisun- ieen. on pönrisiytlävää nähdä tällaisia razkamaisuuksia. Mutta niinkun mo nessa muussakin niin tässäkin on vii na oITut kaiken Pahan alkuunpanijana. — K:la. — Kamala kuolema. Tiistaita ivaö- ten yöllä lotisi rataivarti>a radatta L^u- natjoen ptisäkin luota ta^. $>'. Neimanin ruumiin Uudeltakirk^Ita pah.i^l- rudj<u- tuneena. Pää 'oli muut^vnft melkein tuntemattomatsi ja muut: \ osa ruiiinii- ta oli saanut pahoja toammoja. Mikäli on weripi!?u:?ta. joita huomat»