Lauantaina 16 p. Heinäkuuta KARJALATAR N:o 78 — 1910 Sanitol- — = hammaspastaa tai IjamimK-puhmia, molemmat n 60 p., tuke j of äijin liiflttää, iofa tahtoo pitää hampaansa pufjtaaim. 'JJii)i)C , äan aptcctcisja, loljboölaupoioia tl. m. Apteekkari F. «. Kn»ftund, Zau'0N>imla. «•) ylihallituksen ylitirehtöri K. Snel- man, aja^. tien marren <,iek^asta 3turmekseen. Lapsi putosi ja hukkui Lieksan jokeen Pielisjämellä ra- kennusinestavi Zuojalalta wiime torstaina t. k. 7 p:nä. Lapsi oli kaksiivuotias ja oli 18- muotisen tyttösen hoidossa. Tämä poikkesi hetkiseksi syrjään ja sillä aikaa lapsi osui jokitörmälle ja suistui jokeen, josta hänet masta kuollee- na saatiin ylös. P i ispantarkastuks en Juuassa piti piispa 0. I. Col liander miime miikon loppupäimi- nä asessori Matti Tarkkasen, no- tario P. Hyttisen ja lähiseudun pappien A. Fr. Hahlin, ö!. E. Mainion, i)J. A. Huttusen, E. Kol kin ja T. Kapiaisen amulla. Wä- keä oli saapunut tarkastukseen lu- kuisasti: erityisesti mainitsi piispa sitä seikkaa, että pitäjän koulunuo- riso oli näyttänyt hymää esimerk- kiä muulle rippikoulunuorisolle täy- stlukuisena saapumalla. Muuten piispa lausui useita toimomuksia kukmaidon kohottamisen suhteen, joka näin harmaan asutussa pitä- jässä on suureksi osaksi kotiopetuk- sen marassa, sillä kouluja on har- massa. Kotiopetusta ei siis saisi laiminlyödä niinkuin se nykyaika- na tahtoo jäädä. Niinikään toimoi piispa kiertokouluaikaa, joka tähän asti on ollut main 11 päiivää kussakin kylässä, pidennettämäksi ja koulua pidettäivälsi pikku lap- sille erikseen ja rippikouluun tuli- »ville erikseen, niinkuin Pielisjär- mellä on asia järjestetty, siten on samvutettu hymiä tuloksia. Juuasta markustilvat tarkastajat Kolille ja Samonlinnaan, Tapaturinia. BMime maanantaina tk. 11 pnä lohkesi maa rautatien leikkauksessa Pielisjärmen Marpasen kylässä. Leikkauksessa oli työssä useita he- zvosmiehiä. Muut ennättimät alta pois, mutta Armas Lukkarinen Lapinlahdella jäi pudonneen maa- kamaran alle, niin että ainoastaan pää jäi näkymiin. Hän meni tain- noksiin ja häneltä loukkautui jalka, niin että hänet piti miedä lääkä- riin Pielisjärmelle. Mahdollisesti jalka on mennyt poikki. Seuraamana iltana sattui hä- nen kortteeritalossaan Marpasen Sertillä sellainen onnettomuus, että talonisäntä, lautamies Olli Kärk- täinen puuta meistellessään satutti kirmeensä ponnen rautatieläisten tamaralaatikkoon niin että kirmeS lipsahti lihaan, niinkuin muinoin Väinämöiselle, polmehen pojan pätöisen. Siihen tuli melkoinen haama, niin että maara on tar- jona, että polmi kuimettuu tön- köksi. Mäinämöisen haamaan saa- tim hymät rohdot tauvaasta, lie- nemätkö Ä!urmeksen apteekin moi- tehet tehomaan yhtä makaiset? Joku miikko takaperin nyrjähti öturmeksen Höljäkässä erään »au- tatieläisen jalka nilkasta, kun hiek- kakuorma mierähti radaltaan. Ko- wat tuskat siihenkin tulimat. Taloukanppa. Mirasta mapaa pappismies, pastori Hrjö Grönberg on osta- nut kellonsoittaja Taametti Kärjen talon Nurmeksen kauppalasta. Kauppahinta 0,000 mk. Mastaan- otto tapahtuu elok. 1ö pnä. Hirwcn lvasikkaa koetettiitr elättää eräässä talossa Nurmeksen Jokikylässä kemätke- sästä. Mutta totta se lienee liiaksi juonut kuorittua maitoa, koskapa se puolen miikon kuluttua jo kuoli. Ruotsi kuului olleen mallan päällä äskei- sessä palokuntalaiskokouksessa Hel- singissä. Kaikki esitykset johtomies- ten puolelta oli tehty ensin ruot- siksi ja sitten masta suomeksi. Pu- hujistakin monet, jotka olisimat suomea mallan hymin osanneet, olimat esiintyneet ensin ruotsiksi. Melkeinpä mökää nostamaan oli tehnyt meidän supisuomalaisten edustajiemme mieli, mutta oli ar- meltu, että tämä kerta saisi olla tällään, mutta miimeinen kerta sen näin olla piti. Uimanäytöksen antaa Joensuun uimaseura ensi sunnuntaina klo 2 Nurmeksen lai- marannassa. Kotva ukkosenilma raimosi miime sunnuntaina Kor- piselällä noin klo 1 ja 2 seuduis- sa ip. Sen moima oli niin koma että salamaniskusta oli paljon telesoonipatsaita mennyt rikki. Ilomantsiin menemän maantien marrella, ainakin yhden pat- saan oli toisen kilometrin lopulla pannut ihan poikki, joten paisaan latma isolaattoreineen roikkui il- massa. Lauri Ahmosen lesken talon luona oli salama lyötyään telefoonipatsaaseen kulkenut poikki maantien ja mennyt sen toisella puolella kasmaman kotmun juu- rille, kaimellut ojia ja roiskanut multaa puolitiehen koimua sekä repinyt kuorta tuohineen melkein latmaan asti. Kirkkoherra Spiri- donomin telesooniaparaattia oli ukkonen jonkunmerran turmellut. Niinikään oli kauppias Seppäsen aparaatissa ollut niin suuri pa- maus kuin salonkikimäärin lau- kaus. Säikähdyksellä kuitenkin sisällä olema mäki pääsi. Ukkosen piimi satoi ensin komasti jäätä niin suurilla rakeilla että sellaisia Harmat muistamat. Sitten muut- tui sade rajuksi mesisateeksi. Mi- ten lienee taas rukiidenkin käy- nyt sellaisessa ilmassa, ei toistai- seksi ole tietoa. Jngersollin opissa kunnosta»- tunut oli se tukkilainen Kiskonjoella, joka miime miikolla torstaina Pol- mijärmeltä painalti laputossakiin jättäsp Määriin pojan maksetta- maksi syönnöksensä toista miikon ajalta käsimikaiftlle ruuan anta- jallensa työmies Paamo Tanska- selle Huutokosken Pajuniemessä, siimekseen ruokamies oli sanonut Paamo Peltonen Nurmeksesta. Kaiken ruokailuaikansa oli mies räämämcht raamattua ^ ja ylis- tellyt Inciersollin firjojd nnksi sitä köyhille ihmisille. Ruok- kijansa tuntuimatkin saaneen mie- hosen autuuden opista sen käsi- tyksen, joka miehen esiytymiseen nähden ruokakysymyksessä onkin ainoa mahdollinen käsitys, että syö toiselta itseäsi köyhemmältä, äläkä hänelle maksa, sitten kun sinä saat salaa litmiikistä rahat. Se kai on Jngersollilain 7:mäs käsky. Eiköhän miestä, jos ni- mensä todellakin olisi P. P. ja jolla miilee niin pitkä suolimyö kuin Polmijärmeltä Nurmekseen, sattuisi joku järjestyksen malmoja tamottamaan ja entiseen yhteis- kuntajärjestykseen palauttamaan. Muualta Suo mesta. Kolme tulipaloa Kuopiossa yhtaikaa. Maanantaina klo 1,23 pääsi tuli malloilleen samaan aikaan Möm mön perillisten kirjansitomossa Puijonkadun n:o 30:ssä sekä erääs- sä rakennuksessa Puusepänkadun marrella n:o 7. Kumpikin palo saatiin sammutetuksi, maikka sekä irtaimisto että rakennukset mahin- goittuimat. Melkein samaan ai- kaan oli tuli syttymäisillään e- räässä kolmannessakin kohdassa kaupunkia, mutta se saatiin pian sammumaan. Meteoori. Tiistai-iltana noin puoli 8 seu- duissa nähtiin Mikkelissä, Ju- malla, Mäntyharjussa y. m.paik- kakunnissa meteoori lentämän luo- teestä kaakkoista kohti. Ilmassa kuului jonkunmoista rätinää ja ankaraa pauketta sekä muutamin paikoin huomattiin tulta ja sa- mua. Meteoori oli näkymissä noin 2 min. ajan. Meteoorin kadottua näkymistä kuului kolme peräkkäin seuraamaa jymähdystä sekä sen jälkeen yhtämittaista jyrinää, jol- loin maan huomattiin mamahte- leman. Taimas oli aiman pilme- tön. Meteoori putosi maahan Hon- kasen pellon kimikkomäkeen Hieta- sissa Mikkelin lähellä. Pudotes- saan meteoori painui noin metrin symälle maahan. Se laimettiin esille ja painoi noin 7—8 kg. Tulipalo höyrylaivassa. Tiistaina klo 4 ip. lähti höyry- mene „Etelä-Saimaa" tamalliselle matkalleen Joutsenoon. Puolimat- kalla syttyi laima tuleen, jonka ai- heuttajana oli keittiön tuli. Heti otti tämä mieras niin suuren mal- lan, ettei sille mojnut mitään. Laima ohjattiin sen muoksi mat a likolle ja laimassaolijain täytyi hypätä meteen, jota oli kainaloihin asti. Kaikki he pelastumatkin me- neellä, mutta laiman ramintolan hoitajatar Kristiina Hiltunen sai niin pahoja palohaamoja, että hä- net tuotiin Lappeenrannan sairaa- laan hoidettamaksi, jossa hän sit- temmin on kuollut. Laimasta paloimat pahimmin keittiö ja konehuone. Maikka tulen- liekit olimatkin ankarat, saatiin tu- lenmalta rajotetuksi, kun järmeen hypänneet laimamiehet alkoimat ämpäreillä syytää mettä laimaan. Lapsi syönyt lipeäkitveä ja kuol- lut. Maanantaina ip. sai Turussa tehtaantyömies I. Suomisen toi- sella muodella olema poika Wieno Armas talon pihalta lipeäkimeä, jota söi. Hänet mietiin lääninsai- raalaan hoidettamaksi, mutta kuoli hän siellä komia tuskia kärsittyään. Kurkkumätä uhkaamana kulku- tautina Hylvinkäällä. Hyminkään tienoilla, öturniijär- men kunnassa, on äkkiä ilmaantu- nut armeluttamia kurkkumätäta- pauksia, jotka näyttämät uhkaaman kulkutautina paikkakuntaa. Hymin- kään aseman lähettymillä ilmestyi näet äkkiä ainakin kahdeksan kurk- kumätätapausta, nimittäin noin 6 km. päässä Hyminkäältä Uudessa kartanossa kuusi ja Hyminkään n. s. uudella asemalla Sandbergin perheessä kaksi tapausta, jotapaitsi mielä kolmas epäiltämä tapaus on todettu lähitienoilla. Kauawahankkeita. Mikäli kerrotaan, suunnitellaan Keiteleen Konnemeden ja Niini- meden yhdistämistä kanamoilla. Irityksen etunenässä on muuta- mia kuopiolaisia kauppiaita Ar- miokatselmus on jo toimitettu. Ai- kasemmin kuuluu olleen puhetta siitä, että maltio ottaisi huoleh- tiakseen kanamoimisesta. Tuuri maantilan kauppa. Tilanomistaja Juho Riihimäki on myynyt omistamansa Hingsda- lm kartanon Orimattilassa 225,000 markasta irtaimistoineen herroille SipiLaattalalle Sysmä s- t ä ja Emert Sallmenille Lah- desta. Weturiteollisuus Tuomessa. Tampereen pellama- ja rauta- teollisuusosakeyhtiön konepajalla on jälleen saatu malmiikst uusi me- turi, jonka järjestysnumero on 501. Se on aijottu kemeitten ratojen matkustajajunia marten ja ma- rustettu erikoisella nopeusmittaa- jalla, joka osoittaa, kuinka suuri nopeus junalla kulloinkin on. Tä- män amulla saadaan junan mauhti myöskin tasaisemmaksi. Samaten moidaan mittarin amulla jälkeen- päin saada selmille, kuinka suuri nopeus junalla yleensä on ollut. Meturi tulee kulkemaan Karjalan radalla. muksestanne Jumalaan eikä hänen sanansa noudattamisesta oman- tunnon mukaan. Herra marjel- koon teitä kiusauksista! „Se fon keemus oli suuri". Ja te man- hemmat, ohjatkaat lapsianne Ju- malan sanan noudattamiseen ja omantunnon äänen kuuntelemi- Jeen; älkäät puhuko heidän eteen- ' sä kiusauksia! Moi, „se lankeemus nuori mies kansan keskellä, „pää- tään pitempi kaikkea muuta kan saa", jonka kasmoista loistaa lem- peämielinen nöyryys ja luja us- kollisuus ikäänkuin keskinäisessä liitossa? Kansa on hänen ympä- rilleen kokoontunut. Ja profetia Samuel on myös siellä ja puhuu kansalle: „ Näittekö kenenkä herra on malinnut? sillä ei hänen mer- täistänsä ole yhtään kaikessa kan-,oli suuri!" sassa". Kuka on se jalo nuoru-' kainen, josta niin iloitaan, jota kansa riemuiten termehtii: Elä- -köön kuningas!? Hänen nimensä »on Saul, Kis'in poika, sumultaan i Benjamilainen. Siinä seisoo jalo ! nuorukainen, maatimattomuudes- saan ujostellen sitä kunnioitusta, Kansa paraiten täyttää sen pai- i jota kania hanta kohtaan o>oit-^an maailman kehitysjaksossa, joka , , , , tY . . Isille on määrätty, jos se puhtaasti I Jhanata on ajatella chnnsta, kehittää taipumuksia ja moimia, j joka tmmonkkaana toimeen ryhtyy; ' " Mieliin painettalvaa näinä aikoina. Menäläis-jaappanilaiuen sopi- mus. Pekingistä, heinät. 11 p. We- näjän lähettiläs on jättänyt Kii- nan hallitukselle menäläis-jaap- panilaisen sopimuksen, joka miime miikolla on allekirjoitettu Pieta- rissa. Samanlaatuisen ilmoituk- sen on myöskin Jaappanin lähet- tiläs tehnyt. Pietarista, heinäk. 12 p. We- näläis-jaappanilainen sopimus 4 pltä heinäk. 1910 sisältää seuraa- maa: Wenäjän ja Jaappanin keisa- rilliset hallitukset, tullen milpittö mästi uskolliseksi niille periaatleil- le, jotka eiwät ole määrätyt niit- ten malilla heinäk. 17 30 pnä 1907 tehdyssä sopimuksessa ja haluten kehittää tämän sopimuk- sen maikutusmaltaa rauhan ma- kuudeksi kaukaisessa idässä, omat suostuneet täyttämään seuraamat määräykset: 1) kulku-yhteyden hel- pottamiseksi ja kansainmälisen kau- pan kehittämiseksi sitoutuu kumpi- kin puoli osottamaan molemmin puolin ystämällistä yhteistoimin- taa rautatielinjojensa parantami- seksi Mandshuriassa sekä mainit- tujen rautatielinjojen kuntoon saat- tamiseksi ja yhdistämiseksi sekä mälttämään jokaista tämän tar- kotuksen toteuttamiselle mahingol- lista kilpailua; 2) kumpikin sitou- tuu ylläpitäjään ja kunnioitta- maan status quota Mandshurias- sa siinä määrässä kuin se on tä- hän päimään saakka määrätty kaikissa Menäjän ja Jaappanin sekä näitten ja Kiinan mälisissä sopimuksissa, otteet mainituista sopimuksista omat Menäjä ja Jaappani mahmistaneet keskenään; 3) jos syntyy minkäänlaisia mas- tuksia, jotka moimat uhata yllä- mainittua status quota, niinkum- pikin sopimuksen tehnyt puoli ryh- tyy joka kerta keskenään keskuste- lemaan ja sopimaan niistä toi- menpiteistä, jotka he pitämät tar- peellisina mainitun status quon ylläpitämiseksi. Sopimuksen omat Pietarissa t. k. 2 pnä allekirjoittaneet Is- molski ja Motono. ! maailma on amoinna hänen edes^ sään, kuinka paljon hymää ja suurta hän moipikaan tehdä! Ja kuinka ihanata onkaan nähdä nuorukaista, ^oka sydämmen nvy- ryydessä ja jaloudessa, kansan?^ kännutlämana ja toimorikkaana elämän-työnsä qlkaa! Saul oli semmoinen toimorikas nuorukai- nen. Hänen nöyryytensä ja ja- loutensa salaisuus oli siinä, eitä Herra oli hänelle anta- nut uuden sydämen; hä- nelle oli tapahtunut se, jota psal- mistä Damid rukoilee, sanoen: »Jumala, luo minuun puhdas sydän ja anna minulle uusi mah- ma henki". Kuinka onnellinen hän oli! kuinka suuria toimetta saattoi Samuelilla ja kansalla olla hänestä kuninkaana! Nämä toimeet eimät hukkaan joutuneet- kaan. öiöyränä ja rauhaa rakas- tamana Saul asuu kansansa kes- kellä. Ja kohta saimat röyhkeät Ammonilaispt tuta Saulin moi- maa; marmana ja moittorikkaana uusi kuningas pelastaa kansansa heidän hyökkäykseltään. Samoin Filtsrealaiset ja muutkin miholli- set saamat kokea, että Israelissa on sankari. Eläköön kuningas! Ulkomailta. Zeppelin pohjoisnavalle, Scott etelänavalle. Maantiedettä harrastamissa pii- reissä seurataan tätä nykyä huo- miolla kahta rohkeata yritystä englantilaista etelänaparetkeä ja Zeppelinin ilmalaimamatkaa poh- joisnamalle. Englannin etelänä- paretken laima, „Terra Nowa", on purjehtinut Kapkaupunkiin, jon- ne retken johtaja, kapteeni Scott, myöskin nyt lähtee. Zeppelin työskentelee malmis- tellen tutkimuksia aiottua ilma- laimaretkeä marten pohjoisnamal- le m. 1912. Hän on oleskellut pari päimää Bergenissä prinssi Henrikin ja professori Hergesellin seurassa, mutta marsinaisena ai- komuksena on lähteä Lloyd-höyry- laimalla „Mainz" Tromsöhön, jossa hän miipyy pari päimää sitten suunnatakseen kulkunsa Huip- pumuorille. Mainz on 6,000 ton- nin kantama laima, jossa on 50 henkilöä miehistöä. Tänä muon- na suoritettamiin töihin kuulumat etupäässä täsmälliset maaseudun tutkimukset edullisimman lähtö- paikan keksimistä marten. Itse retkeen ryhdytään kahdella ilma- laimalla, ja Zeppelin on laskenut että kaimat moimat kestää ilmas- sa 4—5 väimää ja että jäämeren jäälle moi maaratta laskeutua alas. Sunnuntailukemista. Lankeemus. Kuninkaanmaali on Israelissa. Kansa on kokoontunut Mitspaan kuningasta malitsemaan. Se oli ensimäinen tapaus laatuansa Is- raelin kansassa. Koko kansa on siitä riemuissansa, sillä se oli itse tahtonut kuningasta ja oli tahto- nut ihailla kuninkaan maltaa kes- kuudessaan, kuten ympärillä asu- mat pakanakansat tekemät. Mut- ta kuka on se jalomartaloinen jotka luonto on siihen kätkenyt; se on: jos se koettaa säilyttää ja miljellä niin kutsuttua yksilöllisyyt- tään. Koska siitä yltänee selmillä, että ihmiskunnan muodostamat lukemattomat kansakunnat, joilla minlla on omat ta:pul»ukfensa ja sisälliset kykynsä, mutta jotka kaikki yhdessä muodostamat koko- naisuuden, niin täytyy kunkin kan- san omalla tamallaan maikuttaa kokonaisuuden menestykseen ja sii- hen osuuttaan panna, Se kansa siis, joka itse mäistyy, ennenkuin korkeampi käsi on julistanut sen tehtämän maailman näyttämöllä täytetyksi, hajoittamalla ja hä- mittämällä sitä, se on pelkurimai- sesti ja petollisesti luopunut pai- kasta, joka oli uskottu si^s puo lustettavaksi: se on kapinoin^ ikuista järjestystä mastaan. Me uskomme ja tunnustamme, ettemme luule isänmaastamme oleman mihinkään, jollei uusi, rai- tis henki tunkeu kaikkiin sen jäse- niin. Rakkaus synnyinmaahan, sen kieleen ja sen kunniaan on uuteen eloon mirkistettämä. Isänmaa on auliisti palkitsema poikiaan, eikä ole jalompaa elä- mää, kuin isänmaalle pyhitetty elämä. A. I. Armidsson. Noidutin päällys- takki. Muuan saksalainen matkustaja osti Bruxellessa joku aika sitten kuo- siltaan omituiseu päällystakin ja läksi sitten tuo uusi takki yllään kaupungille kämeleniään. Kämel- tyään noin parin tunnin ajan katsellen mierasta kaupunkia sat- tui hän pistämään kätensä tuon uuden takkinsa taskuun ja huo- masi silloin suureksi hämmästyk- sekseen, että siellä oli kokonaista kuusi _ täyteläistä rahakukkaroa. Parhaillaan ihmetellessään, mistä nuo rahakukkarot olimat hänen taskuunsa tulleet, tunsi hän äkkiä käden tunkeutuman tas- Muodet mierimät Saul istuu kuninkaallisella istuimellaan. Mut- ta mikä muutos onkaan tapah- tunut! Nyt on hän kuninkaalli- sen mahtamuuden ympäröimänä; mutta hänen kasmonsa omat syn- keät, rauhattomuus asuu hänen mielessään. Eräs nuorukainen seisoo hänen edessään soittaen harppua. Eimätköhän harpun ihanat sämeleet saattaisi ilahuttaa kuninkaan kolkkoa sydäntä! Nuo- rukainen soittaa milpittömänä palmelijana. Muttu kuningas ka- dehtii ja mihaa häntäkin;" mieli- puolen tamoin hän tempaa kei- häänsä ja syöksee sen nuorukaisen perästä! Mikä muutos todellakin on tapahtunut! Missä se nöy- ryys ja lempeys, missä se usko ja rauha, joka ennen oli Saulis- sa? Nyt on hän tullut tyrän- niksi; nyt asuu katkeruus ja miha hänen sydämessään, pelkuruus ja julmuus ohjaa hänen toimiaan, mieraan isän tunteetkin omia lapsiansa koh-' kuunsa ja työntämän sinne mielä taan omat häminneet. Ah, kuin-! seitsemännen kukkaron, ka se on mahdollista? Miten on! Saksalainen matkailija oli re- moinut näin käydä? — Hymä hellinen mies ja hänestä alkoi lukija! Saulissa on lankee- muus tapahtunut. Millä lailla se on tapahtunut? Hänen sydämensä on mieraantunut Her- rasta ja saastunut. Hän ei Her- ran totuuden ääntä ollut kuullut maan kallisti kormansa saaliin- himon, ahneuden ja kunnianhi- mon puoleen. Ja niin kuihtui ja samnmi hänen elämänsä Ju- malassa. Hän oli kuningas edel- leen, hänellä oli kyllä omaisuutta ja maltaa; mutta olennon symyy- dessä oli muutos tapahtunut. Pahojen henkien johtamana hän nyt kulkee kolkkoa tietänsä. Hänen ilonsa on ainoastaan lihallinen, hänen tarkoitusperänsä maalliset. Ja hän majoaa nyt symemmälle, hän ei moi perääntyä, ei ottaa takaisin, mitä hän on kadottanut. Oi, mihin on hänen tiensä mih- doin päättymä? Herra oli anta- nut hänelle uuden sydämen, toi- morikkaasti oli alkanut; mutta kuinka kolkosti hän elämänsä päät- tää! Saul oli lankeemuksen kaut- ta kadottanut parhaimman ta- maransa, nuoruuden uskonsa ja elämänsä Jumalassa, Astämäni! Sinä olet luulta- masti ajatellut, että lankeemus silloin tapahtuu, kun ihminen joutuu törkeään synnintekoon, esim. markauteen tai juoppouteen. Tahi olet kenties ajatellut, että se on lankeemusta, kun ihminen kadot- taa ulkonaisesti hymän asemansa elämässä, esim. rikas kadottaa omaisuutensa ja joutuu köyhäksi, tahi kun kunniassa pidetty joutuu hyljätyksi. Kyllähän sekin moi olla lankeemusta. Mutta meidän ei pidä pysähtyä pintapuolisiin ja ulkonaisiin asioihinsa. Jankaik- klnen elämä menee ihmisen olen- non symyyksiin. Sydämessä on lankeemus moinut tapahtua, maik- ka ulkonaisesti ei näkyisikään mi- tään merkkiä siitä. Luopuminen Jumalan sanan noudattamisesta, totuuden äänten tukahuttaminen omassatunnossa, — se on lankee- musta. Jeesus sanoo: „Joka kuu- lee minulta nämä puheet, eikä tee niitä, hän merrataan tyh- mään mieheen, joka huoneensa sannalle rakensi. Sade lankesi ja mirrat tulimat ja tuulet puhalsi- mat ja sitä huonetta sysäsimät, joka kukistui, ja sen lankee- mus oli suuri". — Te nuo rukaiset, älkäät luopuko luotta- ia asia tuntua jokseenkin armelutta- malta. Hän riensi sentähden kii- reimmän kautta lähimmälle po- liisiasemalle, ilmoitti siellä, että hänen taskuihinsa sullotaan kau- pungilla kämellessään rahakukka- roita, ja pyysi paria salapoliisia amukseen tuota salaperäistä asiata selmittelemään. Hän sai kaksi po- liisimiestä mukaansa ja läksi näi- den saattamana uudelleen kau- gille kämelemään. Pitkälle eimät he kumminkaan ehtineet kun muuan mies äkkiä ilmestyi hänen rinnal- leen ja alkoi työntää kahdeksatta rahakukkaroa hänen takkinsa tas- kuun. Salapoliisit mangitsimat heti muitta mutkitta miehen ja meimät poliisiasemalle, jossa asia masta saatiin täydellisesti sel- mille. Mies oli kuuluisa taskumaras, jota poliisimiranomaiset olimat jo pitemmän ajan haeskelleet. Hän tunnusti kuulumansa erääseen marasjoukkueeseen, jonka jäsenet harjoittimat ammattiaan yhtiössä. Joukkue oli jaettu kahteen osas- toon, toinen osasto marasti ja toinen taas otti heiltä mastaan marastetun saaliin. Se osasto, joka otti saatiin mastaan, oli puettu juuri samanlaisiin päällys- takkeihin kuin se, jonka saksalainen matkailija oli ostanut, ja näin ollen luulimat marastaman osas- ton jäsenet häntä joukkueensa mastaanottaman osaston mie- heksi. Pari itämaista satna. Laima joutui myrskyn remittä- mäksi keskellä maltamerta. Aallot riehuimat huoneen korkuisina ja heittelimät laimaa sinne tänne niin- kuin pähkinänkuorta. Matkustamat- set olimat kauhun mallassa. Myrs- kyn ollessa pahimmillaan huudahti eräs albanialainen: „Allah, pelasta minut! Jos sen teet, lupaan lahj ottaa moskeaan pitkän mahakynttilän, pitemmän kuin korkeimman minaretintorni". „Mies, mistä luulet saamasi niin pitkän kynttilän?" kysyi toinen mat- kustaja. „Anna sinä Allahin pelastaa meidät ensin", sanoi albanialainen, ..kyllähän sen kynttilän moimme sitten tehdä lyhemmäksikin." Kuolema manhus kutsui ainoan poikansa huoneeseensa, näytti hä nelle aarteensa ja lausui: »Tässä, poikani, näet kaiM ne kalleudet, mitkä olen saanut kokoon maimaloisella työllä pitkän elämä- ni aikana. Jos olet ahkera ja sääs- tämäinen, moit nauttia näistä niin kauman kuin elät, ja mielä moit jättää hymän perinnön lapsillesi. Mutta jos tuhlaat tämän omai- suuden ja joudut köyhyyteen niin — tuossa seinässä on rautanaula, johon moit hirttäytyä. Parempi on kuolla kuin kerjätä." Pian sitten manhus kuolikin. Poika alkoi elää ylellisesti ja tuh- lasi parin muoden kuluessa isänsä perinnön. Nyt masta hän muisti ne sanat, mitkä isä oli kuollessaan lausunut ja ajatteli: »Olisipa minullq nyt toinen o- maisuus, niin marmaan osaisin äyttää M hyödyllisesti. Mutta minä olen jo liian kulunut moi- dakseni hankkia rikkauksia, ja ker- läläiseksi en tahdo tulla. Ei ole muuta pelastusta kuin kuolema." Hän otti köyden, sitoi sen nau- laan ja aikoi pistää päänsä sil- mufkgan — mutta samassa putosi naula ja seinään amautui kaappi, kosta poika ei siihen asti ollut mi- tään tiennyt. Kaappi oli täynnä kultarahoja ja muita kalleuksia. Wanha isä oli menetellyt mii- saasti — nyt oli poika kypsynyt hoitamaan omaisuutta. Kirjallista. Meinen raittiusliikkeen historia. Raittiuden ystämien kustan- nuksella ilmestymää Aleista rait- tiusliikkeen historiaa on nyt ilmes- tynyt toinen, 64 simun laajuinen, runsaasti kumitettu mihko. Wi- hon alkupuoli käsittää uuden ajan alun ja uskonpuhdistuksen ajan raittiusliikkeen ja juomatapain historian. Senjälkeen seuraa esi tys 1600-lumun ja malistuksen ajasta sekä uudenaikaisen raittius- liikkeen kypsymisestä. Mihon lop- pupuolella alkaa esitys uudenai- kaisesta raittiusliikkeestä eri mais- sa, jonka alussa laaja esitys täs- tä liikkeestä Pohjois-Amerikan Ihdysmalloissa. Nyt ilmestyneistä mihoista moi jo päättää, että teoksesta tulee sangen armokas lisä ei ainoastaan suomenkieliseen raittiuskirjallisuu- teen maan yleensä suomalaiseen tietokirjallisuuteen. Teoksen suju- ma ja pirteä esitystapa ja hymä ulkoasu tekemät sen miellyttämäksi lukea. Kumia, marsinkin nyt il- mestyneessä toisessa mihkossa on runsaasti, etupäässä muotoku^ mia. Teosta toimittaa maisteri W. Hytönen lameiden ulkomaalais- ten raittiushistoriain mukaan ja toht. W. Moionmaan ja M Seppälän amustuksella. Teos ilmestyy 6 mihossa ä 75 penniä mihko. Raittiuden Astämien kustannuksella on ilmestynyt: Ilma- ja aurinkokyb myistä sekä alastimoi- mistelusta kirjoittanut lääket kirurg. tohtori K. Taskinen. Toinen painos. Sim. 25. Hinta 25 penniä. Kumitettu. „Kesä- laitumilla" tarpeellinen kirja- nen. Abraham Lincoln rmt tiusmiehenä ja lyhyitä piirteitä hänen elämänkerrastaan, kirj. pastori S. Ilmonen. Sim. 32. Hinta 40 penniä. Lastenkirjallisuutta. Toisten kengissä, lapsille kertoili A. L. O. S. Suomen- nos. Sim. 83. Hinta 1: —. Raittiuden Islamien kustan- tama. Kirjassa kerrotaan lahjakkaasta, siemästä ja reippaasta pojasta, joka olisi ollut kaikin puolin miel- lyttämä, ellei hänellä olisi ollut se paha mika, mikä monilla muil- lakin pikkupojilla, että hän teki aina kaikille kiusaa, rääkkäsi eläi- miä ja oli tamattoman itsekäs. Ihmeellisellä tamalla joutui hän muiden armossa katselemaan it- seään, sai olla ..toisten kengissä". Tämä ..toisten kengissä" oleminen sai täydellisen muutoksen aikaan, niin että häneltä hämisimät nuo pahat miat ja hän siitä lähtein oli kaikille yhtä paljon iloksi kuin hän siihen astt oli ollut kiusaksi. Kirjanen on kerrottu suurella reippaudella, joten lapset sitä mie- lenkiinnolla lukemat ja kuuntele- mat. Kirja, joka lisäksi on kumi- tettu, on sekä humittama että hy- min opettama. Uusia alkuperäisiä seuranäy- telmiä. Irjö Weilin & Kumpp. Osake yhtiöin Näytelmäkirjastossa on il- mestynyt: Tulhasen luona. yksinäytöksinen laulunsekainen huminäytelmä. Kirjoittanut R. Kil- jander. Hinta 1:25 Maisterin perikato. Hksinäytvksinen pila. Kmotta- nut Nuutti Muoritsalo. Hinta Rosmot. Iksinäytöksinen pila. Kirtjoit- tanut Nuutti Muoritsalo Hinta —:75. Kalkilla maailman kulmilla A u Jiiijjiai,; i' ? mk:Ma 30 p. Krofisr. n un on «Non pl-is ultra' pafnm* ajokone tyyih ttänvt ostÄjf\D3a« parhaiden to<!i;taa sitä 2000UQO. oenuUki viime vuonnx ° cUvj:(ip;en hienotae :n monivuotisten ko- orviiituput tulos.' ci sillä voi -s a'.ia copeftsti» parran. 'yör. ::iko j.i koneelli- niiiLrioiliseksi myydä v.ipvi.s»! ainoastaan isivTiivyjä Suomessa k l Paikkaa hallitaan. Hyvillä todistuksilla varastet tu kauppa-apulainen haluaa paikkaa joko maalla tai kaupun gissa. Vastausta pyydän tämän lehden konttoriin os.: Paikkaa haluava. toimeenpanee Pohjois-Karjalan Maanv. seura Juuan Paalasmaan kansakoululla ensi elokuun 7 p:stä aikain. Kurssien aika on suunniteltu 7 päiväksi. Luen noitsijoina esiintyvät Suomen Kalastusyhdistyksen konsulentti I. M. Vallenius ja kalastusopas- taja T. Hakala. Paitsi luennoi mista, joka käsittää etupäässä kaikkia kalastuselinkeinon edis tämistä tarkoittavia seikkoja, tulee kursseilla esitettäväksi yh tä ja toista havainnollistakin opetusta. Kurssien osanottajille, jotka ovat kotoisin muualta kuin Paa lasmaan saaresta ja jotka aina kin suurimman osan kurssiajas- ta ovat mukana, antaa Maanvil jelysseura matkakorvaukseksi 14 penniä matkakilometriltä ja III luokan piletin hinnan laivassa ja rantatiellä edestakasin. Toi vottava olisi, että kaikki kalas tuksen harjoittajat, ei ainoas taan Pielisen rannoilta vaan kauvempaakin, koettaisivat jär jestää asiansa niin, että voivat kursseille saapua ja olla loppuun asti. Tähänastisen kokemuk sen mukaan ei pitäisi kenankään tätä matkaansa katua. Joensuussa 15 p. Heinäk. 1910. Toimen puolesta: H. O. Heinola. Mapaalla huutokaupalla myön talossani Niinimaaralla, tänä iltana kello 1, huonekaluja, 3 ivanhempaa höyläpenkkiä, käyte tyn pyörän y. m. V. Terä. Torstaina t. k. 21 pnä kello ^9 iltasilla myy dään konkurssihuutokaupalla pai- kan päällä Enon pitäjän Neste- rinsaaren kylässä kauppias Eero Huomisen konkurssipesälle kuulu- malla suoniityllä tämän kesänen kerran heinätysoikeus mähissä erin eli kokonaan, huutotilaisuudessa mainittamilla ehdoilla. Joensuussa 15 p. heinäkuuta 1910. I. Pitko. UskottumieS. (K. S., Rajam. 1 k. 4 s. 90 mm). Kuulutus. Laumantaina ensi Elokuun 6 p:nä klo 12 päimällä myydään paikan päällä mapaahuutokau- palla seppä Jaakko Waakanais-wai- najan kuolinpesän omaisuutta, ni« mittäin: kartano, jossa on 3 asuin- huonetta, 2 eteistä ja 2 konttooria, ulkohuoneita: aitta, sauna, paja, liiteri ja karjankartano, kartanot sijaitsemat muokramaalla hy- mällä liikepaikalla Lieksan aseman läheisyydessä, muokra-aika kestää mielä 14 muotta. Samalla myy dään sepän paja-kalusto y. m. irtainta omaisuutta. Ennen huu- tokauppaa perillisten kanssa teh« tyjä kauppoja ei hymäksytä. Pielisjärmellä Heinäk. 14 pnä 1910. Olli Turunen. Autti Saarelainen. Venäjän kurssi on tänään S kk. . 268: 50 266: 66'/» . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Uk. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 89 25: 22 3 kk. ... 25: — Pariisi a/v . . 106: 60 100: — 3 kk. ... — — 99: 30 Antverpen a/v . 100: 30 99: TO 3 kk. ... 98:80 Berlin a/v . . 123: 90 123: 40 o VV — 122* sn Lybekki a/v .' 123: 90 123: 40 2 kk. . . 122:20 Hampuri a/v . 123: 90 123: 40 3 kk. ... 122:20 Frankf. aJM. a/v 123: 80 123: 40 3 kk. ... 122:20 Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. 206: 20 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a/v . 139: 20 138: 70 Tukholma a/v . 139: 20 138: 70 Köpenham. a/v. 139: 20 138: 70 Chigago a/v . 5:23 6: 15 Onnen pyörteissä. Yksinäytöksinen huminSytelmS. Kirjoittanut I. Mannermaa. Hinta 1:25.