N:o 90 — 1910 KESKI-SUOMI Perjantaina huhtikuun 22 pmä -mRBSUEBHHI* HmkM Markka 2,964,786,63. 1909 Edelleen yhäti kohoamassa» Jälleenmyyjä: 1482 Jyväskylän Konekauppa, Veljekset Lahtinen. 1—8 tä. vttä työt olisi alotettamat niin-pian Jäsenten lisämaksuMeKvollisuus nousee kuin larkoilukseen tanviuamat määrä- 115,000 mkn. Welkoja cm 101,550 sijan" mielestä ne pimeät huhut, joita kerätään Puhutaan nimittäin siitä, ettei Parisissa tahdota myöntää Menäjälle lainaa Suomen ahdistamisen täKen, ra-haministerin oroctlvasla kannasta Suomen kysymyk sessä y.m. Lchti vakuuttaa yhä wie- Mm. että Suomen kysymys tulee rat kaistuksi sopusoinnussa maltaknnnan ettrjM kanssa. — Suomen kysymys duumassa. «-uomVn eduskunnan mastansta yleis- waliakunniallisen la i nlacchi nt alatie h do- tulksen johdosta odotetaan tömän k:n 30 päitvätsi >ja 'tulee duuman Suomen kysymyksen komitea pitämään ensimäi- sen islunionsa heii Pääsiäisen jälkeeit. — Duuman ja waltakunnanneuwos- ton »välinen erimielisyys. Pietari, huhtÄ. 19 pnä. SoMittÄukomitea, jonka tchiämmä on Mut tarkastella duumia n ja -tvaltakunnanneuivoston misten LuoAaalst ampumista ZvarZrn. Lapsikin wor käsittää tämän. Ja on- han tawai»mta>, että täysikaslvmset ih miset ja oppineet miehet eiwät tahdo käsittää tÄä. Uskoja minua« jos olisi e-stm. jata, henkilöä, jotka uskon- nollisen periaatteen nim.^sä kieltäytyi' simät lsuoritiiamasta asttvellvollisuutto, maksamasta wewja soiamoimien yllä- pitämiseksi, ja nämä jata henkilöä hei- tettälisun Mankeuteen tämän kieltäyty misensä! tähden, min olisi wuoden pe- rä^ta tuhatta henkilöä, jo.ka seuraisi- lvat vangittujen esim»rk!iä, kahden wuoden Mnttua wielä useampia j.n.e. Loppujen lopuksi näKsimät ivallanpitä» ^ät olemansa Pakoitetut luopumaan ar- meijojen yllÄPirämisestä ihmisten sor- tamista tvarten. — Mlitä aikoo sitten Tuomen edus- kunta tehdä Tuomea uhkaamiin onnet- somuuksiin nähden, kysyi Tolstoi. Haastattelija ivastasi, että eduskulN- »ut» tuttviluifeen lanviuoniat maara- wiwi. «vetioia sn lUl.öoU tn»* »n myöimetq, fnn k- m».. j«s!» ftmjotliS.oMft, Mät J 1 ™£SÄÄj2j?Ä 1 " aitw W|oto P eaa|a " Moiti tämän inin.ä; »««. 'jaalan*, 92,100 mf. Jto ^ -»d-mlftt. terineuMostcn mielipiteeseen siittl, eitä punginmiskaali G. A. Iaeckel mää tanvittoavat Hvaroft myöniKiräifpn tai-- ^ rättiin ottamaan pesä hÄtuunsa. Wel- nana >lvakliorahastosta, ehdottaa se-kojain kuulustelu! on toukok. 2 pnä. naatti, että Hänen fteiwr.ll nen Ma- —Hels.S. jesreettinsa armossa sallisi etumaksuna Suomen waltiowaroisa käyttää 453,877 m?., jotta ne muutostyöt Suomen radoilla moitainit heti al- kaa, jotka alvat Mälttämäitömär suo rittaa, etlä yllämainittua mallia ole- w « ;iRä .... • „ tww lifffuSMo kalustoa soitaisiin es- * ' Äfrt Jl ' — Kemin satamarata. Kemin kau pungin tvalluusmiehet owar senaatille jättänee'r kirjelmän, niissä anotaan, enä -kaupungin Mittaisiin jatkaa si- kätäistä satamarataa ja !ehdä siinä iar- teetlä käyttää näillä radoilla. Samaila kaisoo senaatti »relmolli- suudekseen ilmoittaa, erla tarpeellin-n määräraha kakkien niidentöiden suo- ritlamisla warten, jotka minisierineu- Mvsio on suunnitellut, ja jonka mää- rärahan rautatiehallitus on sr.vioiaut LS9.354 marZaksi, otelaau kokonaan kulkulai-tosrahaslon menosään.öehdo- ?ukseen ävuonna 1911. Umislta Lliomöstg. gille warastopaikan ja sanotun rauia- tien rakentamista warten myönneitäi Leo Tolstoin mielipiteitä Suomen lysymylseStä. H:bladetin kirjeenwaihtajan haastat- telu. Kuiten aikaiMmin iu'.kaisemassam- me Hbl:'lle saapuneessa sähkösanomas- siim waltion!waroista 117,000 mk. koko'sa kerrottiin, on lchden moskomalai- kusrannuscmvion määrästä, joka päät-! nen kirjeendvaihtvja äskettäin käynyt HY 175,000 m'kn sekä että rakennusta Jasnaja PolijanaAsa Haastatteleniassa Warren »vielä jostakin Kemia lsiimet- Leo Tolstoita Suolmen nychisen poliit- sänhoitasan Piiristä leimattaisiin ja lifen ahdinkotilan johdosta. Tnon annetaisiin Kemin kauvunqille 5,000 juuren ajattelijan lausunnot perustu- kpl. pMlzlkuikvaa taE muullaista ra- wat tässäkin kysymyksessä hänen ylei- kennustmpeisiin kelpaawaa hirsipuuta.' seen uskonnolleen maailmankaiso- — HelsS. — Veroäyrin suuruus Kuopiossa on täiiiä lvuonna 3 mk. 20 p. Työnjohtaja Petterssonin siiveel: m.Mseen^sa, n?in että meistä näyttää Ihmisen tulee menetellä omantun- tvnsa mukaan, katsomalta seurauksia, jotka mahdoMesti aiheutuivat hänen toiminnastaan ja woiwat olla aiwan päinwastaisia kuin on odorenu: Lopuksi lausui Tolstoi: — Minä tiedän, minö tunnen ai- wan hiIvin Suomen olor. Muun mnassa kÄvi- luonai äskeciäin ystäwä- ni, teidun suomalainen kirjailijanne Arwid JärnefÄt, jonka kanssa keskas- ti/lin Suomesta. Ä>!inä tahdon sanoa teille: tuskin >on olsmassa yhtään suo-, malaista, joka somassa määrässä kär- sii Suomen puolesta kuin minä. Ja minä en ainoasivan kärsi suomalcis- jen puolesta, waan myöskin puola Juuri liilan saapunut Naisten kesäsaketteja ja sddekepsejä sekä Miesten sadetakkeja Wilh. Höglundin Kangaskauppa Pobjoiamaiden pankin ta lo. Puhelin 65. I Ehdottomasti parhaat kesäjalkineet ovat Suomen Kenkä- & Nahkateh taan O.Y:n (Korkeakosken). Suurin ja monipuoleisin varasto naisten, miesten sekä lasten jalkineita. HUOM.I Juuri saapuneet Lida Forsblomin alapuotiin. A ; noa myyjä paikkakunnalla. 1460 1—2 Sateensuojia ja pumpuiisukkia Lida Forsblomin alapuodissa. — KuoWvaisuuS henkuvakuutettu. jen keskuudessa. Pvof. I. 23. Dtiine» bepg julkaisee wiime numerossa aika- kaus>Maisua> „ Fin sika LäkareM^apets Handlingar" kokemuksiaan kuolewai- Kuuden syistä henkillvakuutettujen kes- kuudessa, crilkovsesii wakuutusyhtiö Kalevan NxÄuutetiujen kesken. Prof. Runebergin 'lutikimus käsittää ajan »vuodesta 1875 lähtien wuoteen 1907. Tänä aikana on ku-ollut kaik- kiaan 2,035 yhtiön lvakuutetma. Tultkimus «»somaa fdtoääri, miten suuri merkitt)s keuhkotaudilla on tuo- le»vaisuuteen nähden. Ainoastaan 1'y- dän- ja M-onttauteja woiix»a>n jossain määrin werrata Teuhkotamiin ja lvarsiMn »viime tvuosma owat ne sn- nä määrin lisääntyneet, eitä ne kuo- lkeimaisuuÄMumääränsä puolesta saat- itaa täysin dj et; aa keuhikotaudi we- rvlilsetsi. Mutta keuhkotauti- et ole ai- noasiaan suuren kuolÄvaisuusmää- rÄnsä wuoksi henkivakuutusliikkeelle 'laloudelli^jesili n im suurimerkv:Melli- nen. »vaan myöskin semvuslsi, ctlä keuIhkÄaiutukuolemat 'tapahtuivat lver- raiiain nuorella iijällä. Keuhkotautiin kuolleet wakuuie.ul oliwat ottaneet lvakuurmjen keskimää- siltä, kuin ^i niitö juuri ollenkoan woi- ^nssarikMinen Mden ihmisten tväki si ^ckvelluttaa it,e -todellliumeen,mutta ^llanttöSsa ... laisten, liettualaisten ja juutalaisten rin 29, 4 ivuoden ikäisinä, olleer »va kohtalo tuottaa minulle murhetta ... ^ kuutet'iuina kestimäärin 7, 3 lvuoi:a ja Minä kärsin kai5esta>, mitä Menshi- Ifudket keÄimäärin 36, 7 wuoden ikäi- fotoit saarnaawa>t ija Srolypinit pane- sinä. SMn- ja suoniiiautechin kuol- wat toimeen. Tuntuu siltä, kuin olisi ket oli/tvat ottaneet waku>utuksen keski määrin 36, 3 wuoden ikäisinä, olleet silta huolimatta ne heräträivät kai kesso mnituisuudessaan suurta mielen lisyysrikokset. Poliiilkuulusielua cn kilnioa ajattelemassa lukijassa. Teem> toimitettu wiime Miikolla ja tullaan tvielä tällä wiikMakin jatkamaan. Kuulustelussa on tuotu räikeitä pal- jastuksia. On käynyt selmille, eitä tä- mä rikoksellinen Ptttersson on wieko — Juttu laittomasti hullujen huo- neeseen sulkemisesta. Neiti Thyra Strömbergin juttu erinäisi: lääkärntä ivastaan laittomasta hullujen huonee sien sulkomi ^a oli eilen jackuwan käsittelyn alaisena Helsinqin raasiu wanoikeudes^a. Lää'ili:öha>lli:Nkselta si. Ja on!kin Pettersson mitä julinim ^ me tässä Hbl:n mukaan petoaä maini tusta IhaaÄatielusta. — Kun puhutaan Suomen kysynlyk- sestä — alkoi Leo Tolstoi, — niin wäitetään, että Euomolta riistetään ikolvuoden. a>na 8^Qn ft>u.ti|iin ast>. ^„netiu. Nämä Ivoiiteet oiva- määriä: m«. H-ueutt«Iu,.n»> -M» on m.tä «ikeuMa?. ottaa pm» «ik-nlsia? I»n« ^ >»»- M li». ; c f anoIjOÄÄ, «t« jofu «oi a». a»iu. »onnut, «n mften|a lofcMtuf. , , £ jf f - ? ^ omlo[ | iieisli di saapunut pyydetty lausunto asiassa. mMa tawalla teoissaan oniiisiunur. oikeutsia? Luonnoll'.>es Jos oikeuksia »voitaisiin antaa. NÄn lopetti Tolstoi lausuntonsa liikutuksesta MlMttvin äänin ja kyy- n e Mm in. :y>n- niin woitaisiin ne myöskin ottaa pois Mu>:ta asianlaita on niin, että oikeuk- KM,»™™;» T ,a ei laniveta, samoin kuin niitä ei tullaan a,ia I^m.ttamaan^^^^ oteta. Puhua yleensä siitä, että o^eudet ja >va>l takuuna n lait jär- jestÄvät ihmiselämän — on juuri erehdys. On olemassa laki, j^.a ku- moaa kaikki lnuut lait ja ohjaa mei- yleinen syyuäjä huoman:-i, enei hän | KaMiavn M kuulusteltu noin eikä kukaan muukaan ollut woi- m en kunta tyttöä. n»t saada miiään selmää läsiiystä sii ^ tä, kuinka neiti S:n sulkeminen La^ mälikäräsillä. pinlahden sairaalaan on tapahiunut,! Asiaan sekaaNiuneitten lasien wan- jonka tähden hän anoi jutun l-ikkä".- hemmat owat k oivasti pahoillaan. Sa- mistä saadakseen tilaisuutta toimeen- moin muu yleisö haaveksien Puhuu ri>- p** s»"» !:)■ Miclije«ia, j» ««t °» «a»i« °'a>- ^oimilömmc. S. on uskon,,»., kciiuin toukokuun 26 p-f^i. ! laan. Mitä jälkeä on P. saattanut mah- laki, joka pakoitlaa jokaisen eläuiän- menettelemään puh- käskyjen inutaan. <11- , , tt ' i •• ' , r-otuuvu iijiu-u, ^I'immenlää ja «tahraa ny^ «m koronaan w-n»iäiZ.n»Sä I.°m. m^a^!s!a m!Ä? laitoksemme on Lann^uemen za Ah- , uskonnolliien tietoijuuotn. inuo- - Luotsit ja menäläisten hyökkäys ^ ^• > i S poiminnassaan m< luotsilaitostamme »vastaan. Ä. U:ssa ^ ^ •' ' , > taan omantMnon ki-joite-aan. etlä tieto N>enälä:steu ai- Ä £ ^ ^mm wenanmaan luotsipi»reissä heräliönyl mitä suurima lewoltomuutta ja lvas- tenmielisyyllä. Luoistkunia kaisoo moitleetromasti täyttaneeniä wasiuun- alaisen tehtämänsä ei'fä lvoiivansa niin häinmästytläivän pitiälle mennyt. Luultawasti tultanee tarkastamaan miehen emilläkin wai hei ta. Tällainen kristillisyl)s on ääreilömäksi^ Äyros>a, ios>a Peit^rsio:-. on ollut i.r«TtJ dostaa jai'kuwan sairjan järsetlömyii?- siä, Hu u Mv ia epliljohdon«n!lkaisuuksia< ?il!ku-uutisig. — Seyn pääministerin Puheilla. Kmraalikuwernööri Seyn saapui ^tiis- taina Pietariin ja oli hänellä tärkeä lkcskustelu pääministeri Stolypinin kanssa». — Halleyn pyrstötähti. Sen näky- mistä suuresti wvikeuilawat kilkkaat yömme. lEpäiltältvää on, tuleeko tähti ollenkaan niin kirkkaaksi, eitä se näkyi- si auringon ylhäällä ollessa. Toulkokunn 19—20 pätlvien jälkeen '.nlee se näkMään illalla, ja 2? vnä laskee se ivasta klo 12 illalla. Sen Iit» ke on siihen aikaan nopeainpi kuin kuun. Mikä on mieliäkiinnittätvintä Hal- leyn pi)rstötähdessä, on ien lvaikutus maa^hcin. Maa tulee kusemaan sen pnrstön läpi. Mitään suur^mvia ,.ih- watuu'ietluina 19,^ Vuotaa ja kuolleet keskimäärin 50 ,z Muoden ikäisinä. Keuhkotulehdukseen kuolleiden tvastaa- iwai numerot cvvat 3ö ,z, 10, z ja 45, KuMwaisuus keuhkotautiryhmässä on lzjleensä Piffynyt eimallaan, kun si- ^läivoöloin sydäil- ja suonitautien kuo- lÄvaisuusproseifili on yhä nonssul, jo- pa aii!va>n netinkertaiselsi. Proseineis- sa määräten tuolt.vaksuus ensiinäisen ryhinän >kcekuudeslsa käy yhä piencm- mä.isi, hälkilmäiicssä yhä suuremmiisi mi.(i ivanhe<nmatsi l^iiö tiilee. '46l » 2 Suomit. 8 k. 4 a. 200 mm- «vic! uit ouul mw >k;.j)m u ubefsi kaii'sakunnille. Tosi-! meitä" ei iMtään liene odo:ettawissa. , on han ]i a tietoisuuden puutteen Ne rajoittuivat main muutamiin, ne- missään nimessä my9.äwaiku::aa sen Ti n" mt en' TeJ^tVi i ^' 'ettei tä ^ n «lää ihmiskunta nyMän mitä teelliseltä kannalta kl)llak'.n erutmn u. ».... I^ m tyltolM, |euru,tcii]fl.|t. s^urimtliassa murrosajassa. Minä tarke>l>ttnhalvainnoihin. klMmsnkunta wuoita, aMia tunnettu lasten kansia, erittäin- t : V ...^ . , v t ' |un tyao^en, i euru*ieu a: i. enei . ' a.loe,en mrmelem.1een, zohon he fuu. J^ ^ m - tAän niiatonta, " u . Imat. Jos luunnuellut ehdotnt.?: lo- 7^:-.^ mau teutetaan saamme semvuoksi odottaa erohäkemuiksia Pilkin linjaa. — Aleiset liikenneperiaatteet ja kil todistaa se, ^ etlä wanhelnmat !avset ilinoiliimat inhoaHvansa Petterssonia. Pettersson, joka nyt on wuoden >ver- ran ollut ltMjohlajana Loimaan saha- pailttvat laimayhtiömme. Suomen yh.iöllä Kyrössä, luli tänne Raumalta. Maiti on rautateiden Pääiirehtööri Zl. ^ Hän lähti Raumalle Kyröstä, jossa oli Ahonen on lähettänyt sekä Suomen 1 läkonrikkuruta Heinosen puuseppä- Höyrylaitva OsvkeyhtMe että Bore- lverstaassa. yhtiölle kirjelmät, joissa päätirehtööri: Mjö di Georg Pcttersson on Ruot- huomauttaa, miten useiden liikerneelle sm alamaisia ja ijältään tuossa 36:n totean torifji. j. «ifo!oulnW|,n«S. itn.uBiOa. On m ,«iw femn nai. fc." trn ratfaisua juureösa määrin on woi- nnsisja. Jäi 7eSkeksi Kangosalla, jossa ^ - ... " k.».°nu. «inittNM n«..i°n-a»w,n. du an ollut m matnir|c« kaksi tekijää, joika olvat >Kul!ki>cssaan pyrstön läpi saa maan omiaan malaisomaan tätä murros- ilmapiiri jonkun werran pyrstön vi-- kansojen asestautuminen ja nesta — luiUltiRvasli wa?n niunimnia joulkoiilemuchat. aineellisia tuo, Ivailkai maa tilaa. SotawoiMien wklaamnion lisäänt>)minen uhkaa hukuttaa kokonai- set kan^sakunnat mereen. Ciitä itsemur- hai sitten. Eilen käwi luoliani prof. Edellinen lekijä on kilc^rammoja. Tiedemiesten huomio a, jälkimäinen henkistä laa- tulee etupäässä fesk'lltjrna<w ^.:l'en, loi mÄemmat todisiatvat ja- paljonko sitä ilmapiirimme laapi, ia i. SotaMoiMien laklaamnion mitä on w:>eras aines, se eh.a laa- Vönäjältn. den kane^ lchteisli-rkenteessä ole:oain 'Ei ole amroelämä ollut vuheenaole- Hhiiöitten mäellä käymä kilpailu, ^ih- Malla pariskmmaÄa onnellinen, jen teisliikenteen kannalta on tämmöinen anva.^ Ja ottlfiti paikkakunnalla pu kitpa itu lei'mattawa luonnottomaksi ja huitu pariskunnan mäleistä kaikkea »vcchingolliselsi, koska yhteisliikenneio- muuta kuin kaunista. — Sof. pimus, kolmannen kanssa, edellytläa,! ettei molempien ennsimainittujen w,i- Iillä o>le olemassa kilpailua l.chteisliiken- teen alalla. Täysin »vakuutettulVi siilä — lausuu päälirehlööri kirjeessään — ettc.nut ainoastaan maan kauppa, teollisuus ja muut elin/keinot tule Möiymään siitä, että ychteisliikenneolot järkiperäiiesli Ijärjesietään, Maan että myös ne laima- yht., jol!ka cwat halukkana alisiumaan eiäisiin yhleisliikenneasatuksen tcteur- tamtseksi välttämättömien periaat:ei° den noudattamiseen, tulemat sii ui lu- jiltumaan, on 'päälirehlööri! Ahonen molempven yhliöitten johtokunnille e-! sitiänyt, etlä yhtiS: edustajainsa »aut- > ia machdotlisimman pion ''>ikooiiiu.ii>vat neulvoltelemaan, jossa suhieessa hän, ^ ZiGiMtiiii ia IMMllii uottdiit Suotuen kiisftO» jHi^tli. Erimielisyyttä lakiehdotuksee»» nähden. „Kc.>r»jalait" Pictarin kirjecnmaihra- ja ilyioiita>a: Naisionalisteilla ja loiakuulaisilla on -cAut neumoiteluk^kous Suomen kysymyksen johdosta. Läsnä olilvai Teutrich ja Llorc^vo. Kun suo mi, eb.iä muosittain tehdään klMmeniä tuhansia usemuchia eri maissa. Töinä ilmiö, samoin 'fuitt militarismi. — minä toistan jen — todistamat iscl- mästi antavaa murrosaikaa ihmiskun- nan tietoisuudessa. Ihmisissä ei ole mitään todellista uskonnollista uskoa — heillä ei myöskään ole milään !:u- kea elämässä. Kanlaikuntien tieloisuu- desja on tapahtumaisillaan käänne. Se on ehdottomasti tuawa niukanaait us- konnollisen periaatteen woiton. — Minä tiedän — jarkoi Tolstoi hetken ivaiitiÄon jälkeen — o.,ä moni lukiessaan sitä, muä nyt sanon teille, on huudohiawa: „AH, täinähän haaioeita. Tolstoi on tunnel:n n-eilija. Hänen mielipiteitiiiän ei woi- da toieutiiaa". Mntta ihmiset unhot- tcm>at tässä kaikista tärkeimniän asian — minä plzydän teitä alle!viiwaamaan sen: — moodaan nopeasti tulla so>ia- lisiiksi, woidaan nopeasti >tulla Pat- viootiksi. muitta niin p.an ci^ mcida tulla t>osiuskonnolliseksi ihmisek>l; lulla kÄcitaan uskonnollisen tietoisuuden — Suunnaton satamien rakennus ohjelma. Äau!ppaminis:öriö on nyl- lemmin saanut wa>bmiiisi satamien ra- keniiusohjelinan. Kaikki työt oivat ja^iut kahteen kategoriaan. Ennmäi-' seen kategoriaan kutrlmvien töitten hinta on lasikeitu 86,000,000 ruplaksi, toiseen — 130,000,00 ruplaksi. Tä mä ohjelma on ollut barkastettaivana Monäjän lainsäädännöllisten laitosten kauppa- lja teoillisuusryhmän keskuudes- sa, jonka puheenjohtaja Alvdakotv on 'tääii 'ilMyt waltakunnanneuwoston jä- senten puoleen selonteolla, jossa hän liverraiessaon Wenäjän kauppapo»litii>- kan >saawuttamia tuloksia lännessä saa- Mutetluihin tu>lee siihen johiopäälök- seen, että „Wenäjän kauppapolitiikka on ollut wi-rhce^llinen, ja että satamien rakentamiseen käytetlyjen tvarojen niukkuus ja niiaten huono hoito omat olleet suureksi Mahingoksi maalle". Ai- .. ... , • noana keinona on se, että »ryhdytään daankin selmille siten, eita >t"0:n kuin satamia, heikonnetaan sa- maa on PYrsion siialla otetaan t.maa ^amahallkuisten keskittämistä, anne- suureen smltoon, lonka Njallyo s>!tem« satamille suurempi ilsöhalltnlo ja t«rkdll<en tutkitaan. . . i ^peen tullen turvaudutaan uusiin Kackkv tähti'iieteelllsitn halvamtoi- h in innostuneet henkilöt eiivät luon- j ' . nollisesti jätä nykyistä mielenkimtois- — Skandaali Pletarm elamtarhas- ta aikaa mikäli- mahdollista huomioi- sa. Pietairin kaupunginpään ja eläin Suuri Sangaslafara- buulokauppa! Julkisella huutokaupalla, joka pi detään talossa n:o 55 elävienkuvien teatterin rakennuksessa tuorstaina 28 p., perjantaina 29 p. huhtik. al kaen klo 10 a.p., myydään S. A. Jo hanssonin Helsingissä konkurssi pesän suuri ja lajiteltu Kacgas- varasto, joista mainittakoon noin 3,0U0 metr. Englantilaisia ja koti maisia Puku-, Palttoo- ja Housu kankaita, noin 5,000 metr. mustia ja värillisiä Leninkikankaita, noin 1,503 metr. Kävelypukukangasta sekä Kappakaugasta, noin 500 metr. Leninki-alpakkaa, Puserokankaita, Silkkikankaita, Samettia, Naisten villaröijyjä, sekä valkeita villasaket- teja, villaflanellia, satiineja, Oravais ten kankaita, Puaero-alpakkas, Ik- kunaverhokargasta, Naisten ja Miesten suktia ja Sateenvarjoja, Sänkypeitteitä, Esili;nojt, nenälii noja, Suurempi joukko täysipell** vaisia Pöytäliinoja ja serviettiä, Kaularyschiä, Pitsiä, Prodyyriä, Silkkinauhoja, Hattuneuloja, Koris tenauhoja y m. y.m. HUOM.! Klo 1 päivällä myydään hienoja Eoglant. miesten Puku-, Palttoo-ja Housukankaita. HUOM. Sinisiä Pursiyhdistys- pukukankaita. Jyväskylässä 21 p huhtik. 1910. Vilh. Kammonen 1162 1-3 den tekemiseen käyttämättä. Kirjallisuutta ja taidetta. 'k<"sowot' taholta cn huomautettu^ et- ^^uK'ne2^!a ^ liotus yleisn«ltakunnalliseksi Kpitofe«Ä-"wt"'""mifdllineit ja Slm2. ^ ' neuwo..eluia ich. 1<lin - tmt b:.mw , ht lupiöiaa halli:-,lian o»- tuskallinen pressi... Kas siinä sM ' 4 keutsia hallinnolleen lainlcaduitaan ^ meillä on niiin Mähän todellisia — Kysymys kauppakorkeakoulun pe- j,äl>den, niin ehdotettiin kclkoukscssa,! t r iötitt\)i'ä. Uskonnollisen tietoisuuden rustamisesta. „Ro?sija" tietää fertco, cMa siitä ijätettä.-si n pois toi ff i kysi?- - k,tifkous ivmen.ee kaikilla eiamämme tuksen toteuttaminen käskeny lykätä kuitenkaan sacmutlanut sifsi. kunnes wa>liio>v<,ru!n lila sen »vaan Vuli se hyljätyksi, sallii. — Uudenkaupungin osuuskauppa konkurssiin. Konkurssianoinutsen lätti — „Rossija" tyychmätön niielialan Uudenkaupungin osuuskauppa r.l. t. k. muutokseen Suomen kysymyksessä. 13 p^nn Uudenkaupungin raasiuivan- Rossija lausuu pääkirjoituksessaa.l jul- oikeudelle. Anomuksessa huomaustaan ^ki lyyiymäliömyytensä miiine päiminä eitä konkurssianomus on käynyt lvält-^Suoinen chsiMt >ksen ympärille kehitt'.)- tämättömäksi lsenlvuoksi ettei suurta ne e n ajatusmaihdon johdosta-. Lehden osaa jäsenistä ole sixrtu 'uoritlamaan lisämaksu-tvelmolltsuutlaan. Anoinlik- seen liiietyn luetielon mukaan on pe- Iän omaisuus 8,946 mk. 85 p.» josta epÄvarmoja saatatvi<t 2*793 uit. ö6 mielestä on luonnollista, eilä kun suo malaisien lvenAäiset palk>k<>kä:yrit uh- kacvvat ijpädä duumassa mähmimis- töön, heidän kiihotuslyönsä yhä suure- nee. Etenkin iichottawia oivat „Ros- lellu. Aönita kovlvaukftisl läsiä mak- saa Suomii rahaa, jonka edestä on lä- httktly sotamiehiä sortamaan suoma- laisia we>l,jiä. Mutta miksi annc^oan sllten rahaa sellaiseen tarkoimkseen? Te sanotte, että siihen pakoireiaan? Mutta se on erehdO. Minä ymmär- rän, että miinulta moidacn ot^aa he- — Kirjallisuutta. K. I. G u ni-- nt e r us O sake yhtiön kustannuk- on : sella, JijMäskyläsjä, on ilmesty nyl: - ' Jeesuksen Alösnousemi- nen. Kirjoitt. M>umd Riggenbach, jumaluusopin professovi Baselissa. Äl-siancmaisella luovalla suomentanut D. W. Peltonen. Hinta 75 p. LyhlMti mallta -kuitenkin sellvästi ja perusteellisesti lsaksalainen prosesso- ri tässä kirjasessa sielimittää ylösnouse- miskyslMislä kristiillisen tieteen kan- nalta katso rt uno. Itsessä luMussa tar- kastetaan ylösnousemKhis>:or!an läh- teitä. Ätnen lulu esittää ne tosiasiat, joika tutkimuiljen joka tapauksessa, ol koon uskomainen tai uskoton, täytyy pitää hiistoriollisestii warmoina. 3:ssa lulvussa arMostellaan erilaisia selitty- yrityksiä, joita on esitetty ylösnouse- misuskon Hntymisestiä. Lopuksi huo- mautetaan JeesuGcn ylösnousemisen merkityksestä^ Kun meillä tästä asiasta ei ennes- 'iään >ole tieteelliMi perustettua yleis- tajuista esitystä, niin luulisi että kaik- ki, jotka tahtomat saada warmuut:a ja seltvyyitä >tässä Uiskomme peruskysy lachan elämten hoitajan, parooni MiMerin Mälillä satiui äsken suurem- moinen skandaali. Tapahtuman kulku on semaama-: Muutamien henkilöiden ilmoituksen johdosta, enä eläimiä hoidetaan eläin- tarhassa äärettömän huonosti, käski kaupunginpää toimittaa :arkan ln.ki- muksen asiassa. Paikallinen komisario ilmoi-iti, että muissu oli kuolemassa nälkään. Kaupnnginpää antoi silloin komisariolle 2b r. rahaa omista ma-- roistaan -käskien häntä ruokkimaan e- läintä. Minkler ei -kuitenkaan sallinut siiä ja ilmoitti kaupungin hallitukselle, !että mursu ei ollut ruuan puut?eessa^ ! maan sairasti kuumuudesta, «jonka wuoksi hän Äi määrännyi annettavaksi sille kyllmiä kylpyjä. Estämiseen kau- pungin palMelijoita pää-scmäslä eläin- ten luo pani hän eläimet aitauksen si- sään. Komisario särki aidan. Kun kaupunginpää kuuli tämän -lÄ- si hän kahden eläinlääkärin kanssa e- läiniachaan tarkastamaan eläimiä. Minklerin mahdit kuitenkin ilmoitti- tvat, ellei heillä ole lupaa laskea ke- tään eläittien luo. Kati>punginpää oli pakoilellu palaamaan lakaisin nake- mättä e-läimiä. Sitten Piti eläintarha luomutiaa uudelle muolr.iaielle, niutta Win-tler ilmoitti, e^ei hän ilman oi- ke usiv ira n o m a ist en määräilstä luoZvu- ta eläimiä ikenellekaart. Waikka kau- pungin hallitus ei ole myöntänyt Winklerill-e vahaa eläinten ruokkimis- ta Marten, hoitaa hän eläimiä edelleen. Mitenkä riita päättyy, ei tiede>:ä. Ulkomailta. , „ .. >myksessä, rietttämät hankkimaan itsel- wc .'N «in tahi lehmä, — eita mokaan i^jlä mainitun kirjasen. Te on tulla -ja ottaa ne. Muna minä en hynm kirjo, jonka hintakaan sen n oi käsittää, kuinka mollaan pakon- hauZf^M j<z huolelliseen ulkoasuun taa joku antamaan omasta tasku»iaan ^Zhh^ ^ yle kallis, rahoja tukeakseen jotakin hänelle itsel- lcsn tvahingoilista» Jo iettve ettei pidä myönnä saroja ih — Laimaliike Wesljarwellä. Tiis taina pyrki matkuÄajaKöyrylaima „Wellamo", ioka on rakennettu myös jäänmurtamista »varten, Wesijärwes:ä eteenpäin, mutta onnistui pääsemään ainoastaan puolimattaan Enosaaren lm?. — Albanian kelvottomuudet. Äon- stai^inopoilista, huhlik. 16 p: Ferso- mirshiin on jaapunut kahdeksan Palal- joonan keralla rauhotusjoukko-osilstoir päälliktö Shcskei-lTurhai--pajha. Osa saapuneista joukoista on lähetetty Prisreni-m, o>a Z)pekiin. Durhut-pa- ft)an luulon mutaan allcKvat jo-taloi- mel nätnä päuoinä. Häntä puhmel» leelle Pieiarin soh kösanoin cu o im i sl o n asiamiehelle on hän scmomu joukko- osasion toiminnan tarkoiut^sena ole- ivan aseiden riistäminen Albanian mäellä, hallituksen anvonannon pa- lauiiaminen ja perusluslarllivlen uu- distUisten toimeenpano. Siihen näh- den, eitä aldanialaisel olivat hywin asesieunja, ei >l).ipäälliilön mieleslä -laheleuyjä ijoulttoja oi.e tarpeelsi. Hän uskoo kuitenkin asian onnelliseen rat- kaisuun. Albanialaiset kiirehiievät lo» Panamaan marusiautumisiaan. Äack- kien heimojen ylsimielrsifl^s on saatu aikaan, kaikkiaan karsoiaan ascslel- tuja oleman 40,000. Albanialaiset ai- koiva? -sulkea Äaishain läpikulkutien, HÄvitiää rautatien, renkaana ympäröi- dä soiajotckon ja sinen hijökäiä kaupun. gin kimppuun. Toistaiseksi ei oie tie- ioa^ kahakoista Paitsi pienempien jouk- kueiden Apekin tMpärisiöllä osoita» «nasta toiminnasta. ÄaM toimimat Malmistautuen tulemaa kamppailua Marten. ; — Rahalöytöjä Ruotsin Lapissa. Nuori, ru-ol!jalainen tiedemies, Hall- ström on malti-on amustukjella toimit- tanut esiinkaimamisia Ruotsin Lapissa lähellä Suomen rajaa ja löy:änl/t jou- kon attvoikkaiia esineitä, m.m. m o ma sataa rahaa ja koristetta m:n 1,000 paisteilla. Rahat owot tanskalaisia, norjalaisia, Msalaisia ja anglosaksi- laffia. Löydöt o«wat tieteellisessä suh- teessä «rinomai-jen a avokkaita^ Mä