Tiistaina 1 p. Maaliskuuta KARJALATAR N;o 24 — 1010 Joensuun Hisiilkiiliistfi Torstaina 3 p:nä maalisk. klo L i. LYSEOLLA. OHJELMÄ: 1. Merikanto : Alkusoitto oop. Poh jan neito. (Torvisoittokunta.) 2. Tschaiko\vsky : »Taru . Palmgren: Suru . " " Kussa istuit, mau iloitsi. (Sekakuoro.) Poutpourri oop. I.u<- rezia Borgia. (Orkesteri.) Merikanto ; >. Donizetti : 4. Schubert: Vaeltaja (Der Wan- derer) sov. T. Hurri. (Sekakuoro ja or kesteri.) 5. Händel: Largo. Beethoven : Menuetti. (Orkesteri.) 6. Gluck : Ralettikohtaus ooy. Orpheus. Bach: Gavotti. (Orkesteri.) 7. Melartin : »Kysyjät»,I osakan- taatista Kysymys ten portilla.» (Sekakuoro ja or kesteri.) Pääsylippuja ä 2: —, 1: 50 ja 1 mk. sekä koulunuorisolle lehteri- paikkoja ä 60 p. Joensuun Rohdoskau pasta tästä päivästä lähtien ja kon serttipäivänä klo 6:sta i. ovella. — Tekstikirjoja ä 10 p. Kannattajajäsenet saavat ti laamilleen paikoille varatut pääsy lippunsa Rohdoskaupasta tai ovelia konserttiin mennessä. H u o m.! Seuraavassa lielppohin- taisessa kansankonsertissa eri oh jelma. "Ml •• • iiri. Vastaanottoni alkaa 3 p. Maa liskuuta klo 10—11 a. p. ja 4 - 5 i. p. Gunnar Lindholm. Asunto: Nikolainkatu, Vuori salon talo. JOENSUUN Eläinsuojelus- yhdistyksen vuosikokous pidetään kaupungin talolla ensitulevan maaliskuun 15 p:nä klo 5 j. pp. Joensuussa 1910. Toimikunta. (K. 8. 1 k.) . ilVEil saa paikan heti Esplanaadi-hotellissa. Eduskunta kokoontuu tänään. Järjestyksessään neljäs kansan- saneduskuntamme kokoontuu pää- kaupunkiin tänään. Kolmasti on eduskunta hajotettu ja neljänsillä maaleilla äskettäin malitnt edus- tajat omat kutsutut maltiopäimille maaliskuun 1 p:nä. Kaikesta päättäen se tapahtuu yhä maikeammissa olosuhteissa kuin edellillsillä kerroilla. Se mie- ras Suomen asiain esittelyjärjestys, jonka lakkauttamisesta eduskunta lähetti hallitsijalle alamaisen ad- ressin, on edelleen moimassa ja ehkäisee kansan ääntä pääsemästä kuulumiin korkeimmassa paikassa. Useita meidän lainsäädännölleni- me ristiriitaisia asetuksia on hal- linnollista tietä aikaansaatu. Tuo- reimmassa muistossa omat niistä esim. sotatila-asetukset, menäläisen tarkastuksen asettaminen Suomen rautateille, asetus suoranaisesta kirjeenmaihdosta Suomeii ja kei sarikunnan lääkintöhallitusten wä- lillä, armollinen kielto senaatille omasta alotteestaan tehdä hallitsi- jallc ehdotuksia arm. esityksiksi, käskykirje oikeuden pidättämisestä hallitsijalle siirtää entisiä halliitnol- lista säädöksiä, jotka sittemmin omat joutuneet eduskuntalainsäädännön piiriin, takaisin hallinnollisen lain säädännön alalle. Sotilasmiljoo- nain siirtäminen kahdelta edellisel- tä muodelta Suomen maltiorahas- tosta maltakunnanrahastoon ta- pahtui mastoin eduskunnan pää töstä. Mainittakoon myös toi- menpiteet perustuslailla mahmis- kettujen yhdistymis- ja painoma- paukstemme rajoittamiseksi. Ta- lousosasto kotimaisesta hallituk sestamme on ineidän olojamme ja oikeuksiamme tuntemattomien kä sissä, joten kannatusta eduskun- nan päätöksille siltä taholta ei ole liioin odotettamana. Näin tukalassa asemassa nyt eduskunta ryhtyy tärkeään työ hönsä. Mutta toimottomuudelle ei sittenkään ole jätettämä maltaa, maan päinmastoin on meidän lu- jalla luottamuksella katsottama maikkinakin hetkinä eteenpäin. Viimeiseen asti on meidän pysyt- tämä makuutettuina, että ne edus- tajat, joiden käsiin kansa on usko- nut asiansa ja onnenmaiheensa, käsittämät neumotteluissaan ja pää- töksissään suuren mastuunakaisuu- tensa, toimimat parhaan omantun- tonsa ja makaumuksetisa mukaan ja pitämät yhtäläisesti koko kansan etua ja menestystä korkeimpana silmämääränään. Sellainen makama, rehellinen työ ansaitsee kunnioitusta mastus- tajaimmekin puolelta ja ainoastaan sellaisella työllä moimme ivaiknt- taa kansallemme maloisampain ai- kai» jouduttamiseksi. Laulu kansnn- rniiondtssa. Hhä laajemmissa piireissä on mähitellen alkanut herätä lämmin harrastus kansan symiä riroejti kohtaan, kaikilla keinoin tahdotaan kansan siivistystä kohottaa. Akutta niidenkin joukossa, jotka kansan siivistyttäinistä harrastamat, on paljon niitä, jolla eiivät tunne ka»»saa. He pitämät kansaa tietä- mättömäna, raakana, Ize eimät usko sen keskuudessa löytymän minkäänlaisia tunteita. Tämä kä sitystapa on fummmkin määrä, ainakin yksipuolinen, kansaltakin on oma manha simistyksensä/ntnt- ta se on muodostunut ja kehitty nyt ilman kirjoja, hitaasti, mai- kuttimet ulkoa omat olleet hymin pieniä. Siksi se onkin muodostu- lillt yksipuoliseksi, siinä on hymin paljon hyljältäivää taikauskoa ja ennakkoluuloja. Se, inistä simistyneillä useim- miten on määrä käsit»,s kansasta, oii kansaii tiinne-eläinästä. Se todellakin on paljoa kehittyneempi ja hieiiompi, kuin moni luuleekaan. Suomeii kansa oii pinnaltaan jäyk- kää ja mieleltääii umpinaista, mutta tämäli karkean kuoren alta sykkii kuitenkin lämmin sydän. Asianlaita on maan se. että näitä, tunteita oii maikea löytää. Ja luoiniollistahan oii, ettei kansa tule hienoimpia ja arimpia tuii- teitään paljastamaan sille, jonka kanssa se tuntee seisomansa eri kannalla. On sitäpaitsi muistetta- ma, että kaikissa kansankerroksissa on hymin erilaisia ihmisiä, tunte- hikkaampia ja jäykempiä. Kumminkin oii olemassa yksi keino, jonka kautta me saatamme katsahtaa kansan sisimpään sielu- elämääii. Ia se keino oii kansan- runous. Kansanrunouden muo dostamista eimät ole ohjanneet niitkääii soiviiinaiset säännöt, eitä tahallinen armostolu, maan kaiisa on siihen purkanut sydämmensä yltäkylläisyyden, runoilija on ta- mallisesti etusijassa itseään mar- ten laulauut. Onhan tosiii kansan- runouskin mikarien lakien alaista. iinä, niinkuin juuri suomalaises- sakin, aina 'noudatetaan samoja runomuotoja. Mutta nämä rtmo- muodot omat kansan omassa kes- kuudessa kehittyneet. Die omat siis nekin kansanhengen ilmaus. Mielä on kansanrunous ulkoa päin tule- mien maikutuksien alainen. Äiutta tämä maikutus on paljoa mälilli- sempi kuin taiderunoudessa. Erittäni meillä suomalaisilla on kansanrunous äärettömän rikasta, kaikki 5erimuodot omat lukuisasti edustetut. Sen muoksi myöskin suomalainen kansanrunous, parem min kuin tuskin minkään muun kansan, antaa aihetta monen moi- siin tutkimuksiin. Sitä tutkimalla me todellakin opimme kansaa pe- rinpohjin tuntemaan, saamme näh dä, mitä kaikkea kansan sielussa liikkuu. Ja hymin pian me hä mäiksemme, että siellä on paljon enemmän, kuin mitä me olimme »voineet odottaa. Erittäinkin huo- maamme me tunne-elämän paljon kehittyneemmäksi ja hienommaksi. Myöskin huomaamme me mieli- kumituksen kansalla omituisen milk- kaaksi ja rikkaaksi. Tämän todis teeksi lähtekäämme tarkastamaan, mitä kansa runoudessaan sanoo laulusta. Nnnoudella, kansan mäkinaisella taiteella on kansanelämässä suu rempi sija ja merkitys kuin kos- kaan millään taiteella simistynei- den keskuudessa. Runouden täy- tyy tyydyttää suurta osaa kansan henkisen elämän tarpeista. Sen huomaa siitäkin, että kuii muut henkisen elämän muodot alkamat kansassa suuremman sijan saada, runouden maikutus mähenee. Jos sattuu niille syrjäisille seuduille meidän maatamme, jossa kansa elää alkuperäisempää elämää, jos- sa kansanrunous mielä rehemänä kukoistaa, niin häniinästyttämää on iiähdä sitä suurta osanottoa, jolla kaikki ihmiset kansanrunoutta kuuntelemat ja seuraamat. Mntta paremmin kuin mistään haivannoista opimme kansaiirunou- desta itsestään, kuinka suuressa armossa kansa oii pitänyt laulua ja runoutta ja kuinka se on sitä rakastanut. Meillä on yleisesti juurtunut se että surumoittoisuus on meidän kaiken runoutemme perus- sämel. Ja totta siinä paljon onkin: Soitto on sumista tehty murehista muomaeltu. Mutta laulusta on ilo synty- iiyt. Laulu on murheen liemittäni) t ja kementänyt, laulu on tuonut lohdutusta murheiden raskautta- inalle, tyhjyyteen se on tuonut eloisuutta, sisältöä ja lämpöä. Siksi kansassa on aikaisin käy- iiyt selmäksi laulun suuri merkitys. Se on oppinut rakastamaan ja armossa pitämään laulua. Mutta omituista on, että meillä suoma laisilla ei tämän kautta ole muo- dollisuus rumennut kehittymään, ivaan on tämä tunne kääntynyt sisäänpäin, se on siirtynyt ja jää- nyt ja leminnyt kokonaan henkiselle alalle. Muutamien muiden kansojen runoudessa on kansan suuri suo- sio ja rakkaus kehittänyt runomno- toa. Manhassa skandinaamialai- sessa runoudessa, sanoo O. Relan der, aikana, jolloin runous tosin jo oli muodostunut taidcrunou- deksi, jota nimelliset runoilijat synnyttiivät, mutta jolloin se mielä seisoi hiiioiii lähellä kansaa ja mo nessa suhteessa kansanriuiouden kalinalla, näimme runouden muo tojen kehittymän ja rikastuman. Muutamat muotojen »vaihtelut kehittyivät äärettömän lukuisiksi. Ja runoilija antautuu niitä niin kokonaan kehittämään ja muodos telemaan, että hän siinä menee aiiva» luonnottomuuksiin ja runou den raittius sekä liumtemmls siitä suuresti kärsii. Suomalaisessa runoudessa ei rakkaus runouteen ole synnyttänyt vestefsioonin ja tahallista halua runoutta somistainaan, maan se on muodostunut läininittäiväkst tunteeksi, joka eri kamalla on pyr- kinyt ilmoille. Jatk. Yleisiä uutisia. Mikkelin läänin kuu-ernvöri von Knorrinq erotettu Uurastaan. Pietarista lennätettiin lauan taina: Mikkelin läänin kuivernööri A. L. von Knorring on erotettu mirastaan. Uusi Ä5enätiiiö Suomalainen sckakoinitca. K y > y m y s l u o t s i l a i t o k- s e s t a. ^käinä päiivinä on koottu Pie- tarissa se komitea, joka on ase- tettu laatimaan ehdotusta kysy- iiiyksestä Suomen luotsilaitoksen asettamisesta sotakannalle sekä lä- hempään yhteyteen Weiiäjäii meri- ministeriön kanssa eli toisin sa- noen Snomen luotsilaitoksen alis tamisesta meriininisterioil alat ieksi. Komiteaan kuuluu noiii 25 jäsentä ja on sen puheenjohtajaksi mmiteity miriministeriön hydro- grasisen osaston päällikkö, kenraali- liiutnaiitti Wilkitski. Komitean snomalaiscl jäsenet omat amiraali senaattori Wilenius ja luotsiti- rehtööri kenraali N. Sjöman. (5-dusknntaesityksiä. Senaatti ou päättänyt korkeim paan paikkaan esittää, että sen laatima ehdotus arm. esitykseksi Suonien eduskunnalle mallas- juomain malmistamisesta ro. 1911 suoritettamasta suostuntamerosta mahmistettaisiin. Senaatti on päättänyt korkeim- paan paikkaan esittää, että sen laatima ehdotus arm. esitykseksi Suomen eduskunnalle siitä me- rosta, joka palomiinan malmisi tuksesta w. 11)11 on suoritettama sekä sanotun meron käyttämisestä mahivistettaisiin. Ntallassuostuntaesityksen inu- kaan on mero 10 kilolta käytet- tyjä maltaita 4 mk. 50 p., joka kohoaa 15 pennillä 10 kilolta, kun käytetty mallasmäärä nousee 50,000 kilon ja 40 pennillä kilol ta jos käytetty lukumäärä nousee yli 1.-,0,000 kilon. Palomiinasuostuntaesityksen mu kaan on m. 1911 Suomessa wal- mistetusta palomiiiiasta makset- tama meroa 1 mk. 40 p. (tänä muonna 2 mk. > kultakin litralta säännöllistä mäkemyyttä, jolla tarkotetaan sellaista palomiinaa niikä sisältää 50 molymi-pro- senttiä alkoholia ollessaan -!- i:." E. Snomen waltiorautateitteu wc- nälainen walivvja. Senaatissa esitettiin torstaiiia kenraalikiuvernöörin ilinotus, että todelliiieu maltioneumos Kruger o>i määrätty Suomen maltioran- tateitten menäläiseksi »valmojaksi. Senaatti päätti asiasta iliiioittaa rautatiehallitukselle. W. t. proku- raattori, joka oli istunnossa saa- pumilla, katsoi edellämainitun il- »»iotuksen ja sitä koskeman päätök- sen johdosta oleivansa melivotettu miittainaan senaatin pöytälirjaaii miiine taniinik. 25 p:nä antamaan- sa lausuntoon, jolloin senaatti päät- ti asetuskokoelmassa jiilaista mä- Häikäiset määräykset kulkulaitos- lniiiisteristön puolelta tapahtiiman Suomeu maltiorantateiden mal- monnan järjestyksestä. Tenaatin täydcutämiue». Äsketttäii: kerrottiin sanoma- lehdissä, että senaatin oikeusosas- toou kohdakkoin liittyisimät ent. senaattori Julian Serlachius sekä Helsingin raastumauoikeuden neu- mosmiehet Heimburger ja Liiidberg. Kysymys maiiiittujen herrojen ni mittäinisestä on kuitenkin rauen- iiut inutta keskustelut mainitun osaston täydentämiseksi omat edel- leenkin käynnissä. Senaatin talousosastoou ei siihen sijaan liene ainakami lähim- mässä tulemaisuudessa uusia jä- seniä odotettamissa. senaatissa esitettiin torstaina armollinen amoin kirje protokollasihteeri Rik- hard Lindbergin nimittämisestä kulkulaitostoimituskunnan esittelijä- sihteeriksi. Sen johdosta, että simiilitoimi- tnskuunan esittelijäsihteeri Raine- salo on nimitetty senaattoriksi, on senaatti määrännyt protokollasih- teeri Albin Pulkkisen hoitamaan toistaiseksi esittelijäsihteerin mir- kaa. Siiviilitoimituskunnan protolla- sihteerin mirkaa on senaatti taas iiiäärännyt hoitamaaii kanslisti Mauri Sadeniemen ja kaiislistiii mirkaa apulaisesittelijä, ekspedi- tööri K. I. Brummerin. Sen johdosta, että kulkulaitos- toimituskunnan prokollasihteeri R. Lindberg oii »limitetty esittelijä- sihteeriksi, on senaatti määrännyt kanslisti G. E. F. Albrechtin hoi tamaan amonaista protokollasi h- sihteerin mirkaa. Toimituskuiinan w. t. kanslistiksi on senaatti mää- rännyt »varatuomari K. F. Flod- strömin. Kauppa- ja teollisuutoinlitus- kunnan esittelijäsihteeri A. Listo on senaatilta anonut ivapautus- ta esittelijäsihteerin mirasta maltio- päimäin ajaksi, jolloin hän edus- tajana ottaa osaa eduskunnan töihin. Esittelijäsihteeri Filip Grönivall oii anonut mirkamapautta aiitakiit maaliskuun ajaksi, koska hän on sekä jäsenenä että sihteerinä kalastus komissionissa ja nykyisin on sen kokouksia joka päimä. Snomen rannikon lmnoit- taminen. Mikäli ..Norooja Rusj." kertoo, on kysymyksen Suomen rannikon [ilmoittamisesta sotaministeriö nyt temmin ratkaissut. Koiivistou ja Viipurin mälille rakennetaan joukko liniioituksia jotka omat jon kinlaisina etumartioina Kronstadtiii laimareitin puolustamisessa. Maail pakkoliiomiltukseen ja rakeiliiustöihin ryhdytään jo tänä muonna. Esitysehdotus Mallasjuoma- suostnnnasta w:«a 1911. Senaatti oii päättänyt korkeim- paan paikkaan esittää, että sen laatima ehdotus arm. esitykseksi Suomeii eduskunnalle mallasjuo mani malmistamisesta w. 1011 suoritettaivasta suostuntamerosta ivahmistettaisiin. Asetus koskee niitä juomatehtai- ta, joissa mäkemiä mallasjuomia malmistetaan. Mallasjuomain malmistainises- ta »veronalaisessa juomatehtaassa on senaatin esityksen mukaan 1911 muodeu aikana suoritettama suos- tuutameroa 4 mk. 50 penniä kultakin kymmeneltä kilogram malta siihen käytettyjä mal- taita. Jos meronalaisessa juomateh- taassa ivuodeii kuluessa mallas juomain malmistukseen käytetään enemmän kuin 50,000 kg., kanne- taan miidentoista pennin lisä maksu kultakin kymmeneltä kilo- grammalta maltaita, joka siinä käytetään ylläsarmtun,' määrän ja aina 150,000 kilogrammaan asti, sekä neljäkymmentä penniä jokai- selta kymmeneltä kilogrammalta maltaita, joka muoden kuluessa käytetään päälle 150,000 kilo- gramman. Jos meronalaisessa juomateh taassa muoden kuluessa ei ole käytetty mallasjuomain malmista- iniseen niin paljon maltaita, että suostuntamaksu 1 §:n mukaan nousisi 4,000 markkaan, on tämä määrä kuitenkin suoritettama. Hel potusta tässä kohden moipi asian- omainen senaatin toimituskunta myöutää, jos malmistaja kesken muotta on alkanut tai lopettanut liikkeensä tai tehdas muuten, ma- hingonmalkean tai muun tapatur man tähden, vii pitemmän ajan muotta ollut toimettomana. Muut määräykset omat mallas- juomasuostunnasta tänä muonna ivoiinassa oleman asetuksen mu- kaisia. Edttskuttwesitys palotoiina- »verosta. Senaatti on päättänyt korkeim- paan paikkaan esittää, että sen laatima ehdotus arin. esitykseksi Suoinen eduskunnalle siitä meros ta, joka palomiinan malmistami sesta w. 1911 on suoritettama, sekä sanotun meron käyttämisestä mahmistettaisiin. Palomiinasuostuntaesityksen nm- kaan on m. 1911 Suomessa mal mistetusta palomiinasta maksetta- wa meroa 1 mk. 40 p. (tänä muonna 2 mk.) kultakin litralta säännöllis-mäkemyyttä, jolla tar- kotetaan sellaista palomiinaa, mikä sisältää 50 molymi-prosent- tia alkohoolia ollessaan f 15 "C Palomiinan kulutus on armioi tu m. 1911 oleman 6,800,000 lit- raa. Piihdas maltion tulo on laskettu 9,490,000 markaksi. Esi- tysehdotuksen mukaan on palo- miinamerosta ro. 1911 suoritetta ma palomiinan malmistuksen sil- mälläpitoa y. m. »varten armiol- ta Smk. 285,000 ja hyödyllisiin kunnallisiin tarpeisiin kaikille kun- nille jaettaivaksi niiden hengille kirjoitetun mäkilumun mukaan 400.000 mk. eli yhteensä 635,000 inkaa. Siitä, mikä tämän lisäksi saadaan puheenalaisesta merosta suoritetaan 2,000,000 mkaa suos tuiitarahastoon ja loppu menee kulkulaitosrahastoon. Arpajaisasioita. Kesälahden nuorisoseuran puo lesta on herra Jimari Karjalai- iien läänin kumernöörille osoite- tnssa anomuksessa pyytänyt lupaa saada ensi kesän ajalla toimeen panna yleiset arpajaiset seuran oman talon rakennusmelan lyhen- tämiseksi. Joensuusta ja iikitienooita. Kansallista mnisto- t »f», "»» pallvaa. uhlittiin täällä ja kaikkialla maas- amme eilen. Helmikuun 28 päimänä on kan- allineii muistopäimä ainakin, sinä päimänähän näet Elias Lönilrot allekirjoitti kaitsattiskirjantnie Ka- eivalan ensirnäisen laitoksen esi- puheen, jonka ollefhioiUoiHiiieii merkitsi sitä, että lirja oli ensi- maisessa asussaan matinis Suo- mcn kairsan ja kaikkienkin kanso- jen käteen jätettmrätsi. Mutta eilispäiivä oli kansalliiieit muisto- päimä erikoisessa merkityksessä, oska silloin oli triosta atlelirjoit- tainisesta kulunut koliiie neljäii- nesmuosisataa eli ~i~> muotta. Mutta miksi? Kysymys sisältää melkein sa- maa kuin jos kysyttäisi: miksi uomeii kansa ja yleensä kansat »viettäivät kansallisia juhla- ja merkkipäiiviä? 5ialeivala ei ole juhla tamalli- sessa merkityksessä. Sen on to- sin unohtumaton Elias Loaiirot koonnut, mutta sitä ei ole kirjoi- tettu, ivaan seil on kar.sa itse luo- nut. Ja tällaisena kailsanh?i:gen luoniana merkitsee sen kirjaksi tu- lemincii sainaa kuiii tilaisuuden aukeneniinen saada kilrkistaa kolo- naisen kansaii siihen asti melkein kokonaan suljettuun sieluun. Juh- liessaan Kalemalan malmistnmi- sen 75-wuotismuistolle, juhli Suo- »nen kansa siis sille, että sillä on seitsemänkyminenenmiiden »vuoden ajan ollut henkineii kumastin. jos- ta on moitti tarkata kansan henki- elämän laatua »vanhempina ai- koina ja niissäkin tiloissa, joista tamalliset kirjantekijät omat maieu- neet. Kalemala on kansanhengen mes- tariluoma. Sen runollisuus oii symä ja ominaisesti suomalainen. ~ e on asetettu maailman parhai ten kansalliseposten rinnalle, jopa muutamissa suhteissa edellelin. Kun Suomeii kansalla ei aina- kaaii toistaiseksi olekaan jituri muuta kuin tämä Kalemala, jora mottaisi asettaa Niaaitmaii par- häiden rinnalle tai edelle, niin Kalemala-juhlaii täytyy myöskin muodostua kaiisalliseii tajunnan rie- muhetkeksi sen johdosta että tällä köyhällä, komia kokeneella ja yhä kokemalla kansalla oii edes yksi liäyte, oman henkensä luomus, joka kestää »vertailun toisten, on- nelliseminissa oloissa eläneiden ja elämien kansojen kansalliseposte!'. kanssa. Kalemalan »vaikutus Suonien kansan armon ja merkityksen nos- tajana onkin niin ratkaisema, että ivasta sen ilmoille ja tnnuetuksi tulemisen jälkeen on kansamme tullut laajemmalta tunnetuksi ja simistyskansana kunnioitetuksi. Ia jos tämä kansa kerran tulisi pyy- hityksi pois kansojen joukosta, niin Kalemala olisi se, joka mielä muosi- tuhansienkin jäkkeen todistaisi että kaukana, kylmässä Pohjolassa on kerran elänyt sellainenkin kaiisa kitin meidän kaiisa on. Näissäkin oii meillä jo fyllin aihetta miettää Kaleivala-juhlia. Mutta Kalemalan fansalli:ien merkitys ei rajoitti suiiikaan sii- hen, mikä merkitys sillä oii kai:- san henkielämän kumasnmena ja todistuskappaleena erityisen Suo- men kansan olemassaolosta sekä seii olemassaoloii oikeudesta. Ka- leivala on henkisyyden eläivä läh- de, josta nuori kansallinen siivis- tyksemme on i»ncnyt ja yhä par- haillaankiii imee Uiisia moimia. Kalemala hedelmöittää kansallista simistystämme. Se innostaa kir jailijoita ja tai' j oo heille aiheita. Kansallisista kansallisimmalle kir- jailijallemme Aleksis Kimelle oli Kalemala rakkaiinpia kirjoja. „Kullerivo"-näytelmäänsä sai hän aiheen Kalemalasta. I. H. Erkko on käyttänyt Kalervalaii aiheita pal- jon. Samoin Juhani Aho, Eino Leino ja monet muut kirjailijat. — Myöskin monet luivannieistä- jänime Takasesta alkaen ja maa- karimme omat K^aleivalasta ai- heitä saaneet. Taiteilija Acsel Gallen-Kallela, joka syivimmin oii tutustunut Kalemalan luomiiii, kirjoittaa eepoksen maikutulsesta itseensä: ,,Kalemalan tarnt herät- tämät minussa mitä lämpimiin- män omaii maan tunteeii, ikääii- kuin olisi ii itse elänyt mukana kaikessa tässä. Alutta käytläes- säui näitä aiheita en tee sitä „ku- mittaakseiii" Kalemalaa, »vaan syystä että nämä kuivat oivat ilmi eläminä mielikumitukseösaiu ja herättämät minussa mastusta- matonta halua saada kiiiinittää niitä muidenkin nähtämiksi". — Saman suuntaisesti maikuttaa Kalemalan rnnollineii kauneus kaikkiinkin taiteilijoihin. Se an- taa heille moinuia luoda taiteel lista suomalaista kaunista. Olet te ehkä nauttineet esim. Kajanuksen ja Sibeliukseii Kaleivalaii-aiheisi ta simsonioista tai olette kaiketi kuulleet Melartinin Aino-operaa ja Merikannon Pohjan Neiti operaa. Ne oivat Kaleivalan hen- gen ilmauksia taas sämeltaiteen alalla. Ja mielä. Kalemala muodos- taa äidinkielen opetuksen keskuksen oppikouluissa, . kansanopistoissa y. m. oppilaitoksissa. Kirjakieleni me on saanut Kalemalasta ruiiol lista mertausfumia, fäsitteitä ja sanoja. Kansalliselle herätystyöl- le on Kaleioalii laskenut uuden pohjan. Sanalla sanoen, Kale- mala on kansallisen simi^tyselä- mäinme lulinakiivi ja sen iliiies- tyininen rajapyykki, josta lähtien suomalainen simistns masta on alkaiiut^ kansallisia hedelmiä kan- taa. Jos Kalemalaa ei meillä oliji, niin ei kirjailijvillamme myöskään olisi parhaimpia teot- siaan, eila taiteilijoillainme par- haimpia luomiaan. Kirjaliclem- Nie olisi löyhempää, äidinkielen opetus laihaa ja loko nuori simis- tyksemme mailla siiä tuoreutta, joka siinä nyt sentään suureksi osaksi juuri sontainen on, että meille syntni Elias Lönnrot ja että hän meille Kalemalan lnb,- soitti. 5iateivalahaii on todellakin ar- mokkainta, suuremmoisinta ja suo- ma!-'isinja, niitä suomalaiiten tan- sanhenli o>? loskaan ilmi luonut. Se oi: tosiaantiii suoinalmstniden, surmaiaiieu hengen mahlamin tnote sa inui^iOliiertii. Tnstinpa sen »vaaiimaton ja omaa kun-. niaansa ctsittämäikn kokoonpanija 75 muotia sitten saattoi aaivistaa- kaa»i, mikä armo tuolla Suomen kansa»» muinaisrunojen kokoelmal- la tuli olc-naan saiiiaisen kansan rehityshisioriassa. Kaleivalcni malmistilmisen muis- topäima on epälemätta suomalai- siii, kansallisin merkkipäiivä, niitä kansatlaniine tähän so.alka on ol- lut, ja tuskimpa toisia fen mer ta ista sillä tulee olemaaiikaan. Sinä päimänä tansamr.ie todella moi juhlia oman omittlisen hen kensä suurta Ntuistojuhlaa. Mutta merliipaiiväi ia niiden juhlimisei eiioät ole ylsistään muisteloa marten, ivaan »e myös maati- »vat ja »velmoittaivat. Ia Kale- »valan päiroä melmoittaa »neitä yhä symemiiiälle laimautu- maaii oman suomalaisen hen- kemme hetteihin, sieltä itsellem- me uusia »voimia aininenta- maan ja huolellisesti maalimaan ja kartuttamaan sitä kallista kan- sallista perintöä, minkä esnvan- heinpamme .naleivalassa omat meille jättäneet. Se perintö, mno- dostettuna elinmoimaiseksi suoma- laiseksi simislnkselsi ja kansallis- tunnoksi, on sittenkin epäilemättä matamin ja pettämättömin pohja, jolla kemiamme moi pysyä kansa na pystyssä ole-nassaolon anka- rassa taistelussa. Juhlapäimänä täällä Ioeasuus- sa oliivat talot sinimalkoisilla li- pntetut. Myymälät suljettiin en- neii klo <>:ta ja W. P. K. tilli- soihtuineen ja lippuineen kiersi juhlamarssissa ympäri kaupun- gin. Warsi»ai!e»l juhlallisuuden oli määrä alkaa klo 8 lyseon juhla- salissa. Mutta jo tuntia ajem- min kokoontui talon ulko-omille taajat kansa lais-varmet odotta- maan omien amausta. Sali, korridoori, porraskäytämä ja par- meke sulloutui ahdinkoon asu ylei- söä täyteen ja sanotaan että ai- nakin saman merran täytyi tilan puutteessa kääntyä kotiin. Juhlasali oli harminaisen run- aasli ja aistikkaasti kuusilla, köynnöksittä, sekä karhun, peuran ja hirmen taljoilla koristelut. Pe- räseinälle oli sijoitettu E'.:as 1'önuuniu rintattnoa ja kantele. KaUofruii.il! oli könnnvskchikoilla melkoisesti laajennettu ja tikeillä kyitttiläriivilla »valaistu. Koko- »iaisuudec-saau täuiä j»ch:a-aiu ivaikut'.! erittäin todiliaasti ja mieliytiämäc.ti kohottaen latojassa heti oikeaa kalevalaista l:nmel- maa. Ohjelinaii alkoi tormisoiltokunka, pullaltaan hra C rto Zarolau joh dolla alkusoitoksi Siivorin ..Sal- min tytöii". Jnhlaesitelinän piti mt. lehtori, -naist. L. Wäyrynen. Wiitattuaan, eitä jokaisella siivistyskansalla on suuret isänmaalliset muistojuhlansa ja että meille suomalaisille nämä Kalemala-jnhlctt olisiivat sellaisiksi hymin sopiivat, puhiija selosti kan- sanrnnojen keräystä aina Agrieo- lasta ^omn-ouin asti. Sitten^ pu huja tumasi suomalaisen kansalli- suuden asemaa eri aitoina ja mitä »vaikutus ja merkitys Kalemalan ilmestymisellä oli lmfutjisfa ole man ja heikon kansallishengen he- rättämisessä ja lvahwista»>iisessa, suomalaisen kirjakielen ja kirjaili- suuden syntymisessä ja rikastu- misessa, lauklin ja soitannon, näy- telinä-, kuivanmeisto- ja maalaiis- taiteiden kel>itty»nisessä. vkyt on meillä siivistyselämässämine eri aloilla jotain todella moinalais- louhen ylislyksen Wäinölle. Säes- läjänä taiteilija Taneli Hurri. Rouiva Esteri Weis'eubcrg lau- sui pianon ja minlnn säestyksellä Eino Leinon ..Marjatan laukun", jossa pianossa esiintyi hra T. Hurri ja miulussa hra ^.Sarola. .',oensu»m miisiikk'iyl!distykseii or- lesteri ja sekakuoro esittiivät Pa- eintsen »Suomen laiilnn", Weu- nerbergin ..Kuullos Suomi!" ja Paciuksen ..Hymniii Suomelle". ^uhla päättyi orkesterin ja tor- »visoittokunnan säestyksellä yhtei seen ..Maamme" (cntluun, jättäen isänmaallisella, »verrattain suurem- moisella ja orivokkaalla, erittäin kauiiiikka ja onnistuneesti suorite- tulla ohjelmallaan yleisöön renl- taroaii, unhoUunmttomcut maikti- tukfe:'.. ms* S» 1 " Xi sss.!io!'tcii o^iv<fclcio(in linorisvn toimeenpani laiianuiina lyseolla iltaman, jolion oli ohjelmaa ma- rvstettu oikein runsaasti. ?klku- soiton jälteen lausui lyieol. A.. Hirivoneli terivehdyssanat, kuiva- ten liiton toiminnan maikentsia ja matkahamaintojaan Wenäiän Kar- jalassa. Esitelmän liiton tarkoi- tuliesta ja työstä piti ylioppilas, 7?? neiti Aino Harmaja. Puhuja ku- »nosi »ie »väitteet, joita oli kutillut lausuttaman opislelemaii nuorison raittiusrientosa »vastaan. Rait- tiustyö on juuri nuorisolle sopi- maa, kehittämää ja ihanteellista ^ työtä, johon sillä luonnostaan on tarpeellista uskoa ja lilottamusta. Väliajoilla kuultiin kahdestikiii, lansmitoa, kuorolaulua, siroa pn- ltltanssia ja lomahetken jälkeen näytelmä ..Tienhaarassa" ja kau nis kumaelma ..Kalemalan ja Kantelettaren saanti". Sekä oh- jelma että nuorison kauniit h.?r- rastukset olisimat taaskin ansain- neet paljon suurempaa osanottoa ja kannatusta yleisön puolelta kiiiu mitä ikämä kyllä niille tällä kin kertaa osotettiin. NS SS3 zs M Asekuljetukset. Kenraalikumernööri on pyytä- i»yt Kuopion läänni kumernööriä hankkimaan ja lähettämään hä nelle kenraakikumernöörinkansllas- sa kaadittililn kaamakkeeseen mer- kiitämät, täydelliset tiedot miime aikoina papahtuneesta aseideil ja^°^ aiilpumatarpeiden linvattomasta knkjetnksesta, mikäli niitä oii ilmi saa'tl Kuopion läänissä. Sitten- kun Kuopion poliisilaitokselta ja Joensuuu kaupungin maistraatit- ta on saatu tietoja, on ne nyttern- min lähetetty keuraaliknmernöö- rille. tZ3 fS ?zs vz: i m kansallista, omaa pohjaa, jolle »voidaan itseiiäistä, oinintakeista rakentaa. Senjälkeen pnhuja iiiuu tamilia piirteillä esitti, kuinka Suo rnessa on syntynyt perusteellinen kansanrunouden tutkimus, jota tie teenä on saaiviittanut armokkaita tukoksia. 5iale»valan runollinen kan- >»eus, sen »verraton knoiinonrak- kans ja syiväklinen tuniieinaailma omat maittaneet ulkomaillakin ihai- lua. Tämän kansallisepoksensa kantta oivat suomalaiset tulleet ulolnpanatin tniinetuiksi, tamäu kautta itsekin oppineet tunteinaan entisyyttään. Kolmanteiia iiumerona seurasi muorolausuntoa kansatlispuivuissa. Nomva Aino Pararinen ja toi- mittaja Ari Pilkänen eiittiiviit H. Erkon näytelmästä „Ainosta", kolinaiinen näytöksen lopusta Ai- lion ja Wäinö» »vuoropuhelun. Sitten seurasi soololaulua. 8iou- ma Hilma Nyman lauloi pianon säestyksellä O. Äierikannoii ooppe- rasta ..Pohjan neidosta" Louhen hyivästijättölauluii tt)ttärelleen ja Elinkeinot. Ronma Augusta Hätinen sai eilen maistraatilta luman harjoit- taa kellosepänliikettä. 5;«ritush»oneeseen tnoinittuja. Eilen tuomitsi täkäläinen raas- trnvanoikeus Nurmeksen pitäjän Saramon kylästä kotoisin oleman työmiehen Edward Juho»»poika Häkkisen toiskertaisesta törkeästä markaudesta kahdeksi »vuodeksi ku- ritushuolieeseeu sekä menettämään kansalaisluottaniuksensa 4 muo- deksi yli rangaistusajan. — Sa moin tuomitsi raastumanoikeus työniies Juho ^iemakaisen Kontio- lahden pitäjän Pnson kylästä ja ^'.ibo Paamonpoika Kinnusen, Li- petin pitäjän Ruokolahden kyläs tä, edellisen markaudesta pidettä- »väksi 1 muosi ja (5 kuukautta ku ritushuoneessa sekä jälkimäisen pe- toksesta * kuukaudeksi samanlaiseen imimeuteeii; mutta kun Kinnunen on tehnyt markausrikoksia Liperis- :ia, lykättiin Kinnusen lopullinen , tuomitseminen Liperin kihlakuniiaiv oikeuden ratkaistamaksi. Bsarkaudesto tuomitsi raastumanoikeus eilen työmies Hugo Kontion tästä kau- pungista 4 kuukauden ja 25 päi- män roankeuteen ja olemaan kaksi muotta -kansalaisluottamusta mailla. »s «w>l m* Muualta Poh- jois-Karjalasta. I Maaumiljclysseurojen waltio- rtiöutt saiZtttiehdot. Käsitellessään erään inaanmil- jelyssenraii apnraha-anomusta on senaatti päättänyt samalla lähet- tää ktrjeliiiäii maanmiljelyshallituk- selle, joilka on siitä annettaiva tieto kaikille alaisilleen maltioapua naut- tiivilke yhdistyksille, seuroille ja yksityishenkilöille, ja missä kirjel- mässä ilmoitetaan ettei senaatti täst edes myönnä jatkumaa maltio apua, ellei siitä ole tehty anomus- ta niiii Hyivissä ajoissa, että se naatti on ehtinyt asian käsitellä, ennenkuin aikaisemmin myönne tyn apurahan aika on mennyt umpeen eikä uusia apurahoja, ellei niistä ole anomusta tehty siksi häivissä ajoin, että senaatti on ehtinyt asian ratkaista ennen sitä paiivää, josta apuraha ou anottu myöunettämäksi. Aleiset maantiet. Kiihtelysmaaraiikuntalaistenmal- tuuttamana on kunnallislautakun nan puheenjohtaja Olli Koljonen läänin kumernöörille lähettämäs- sään anoinuksessa pyytänyt, että Kiihtelysvaaran firkoiikylän ja Heiiiäivaaran mälinen kyläntie tulisi kuutalaisteu yhteisesti ylei senä maantienä ylläpidetyksi ja yleisillä maltion Maroilla heti ke sän tultua tutkituksi ja uusi kus- taimusarmio tehdyksi. S» < 9» «■* VZ Ui t—f e» m sr CA S" <! et SS P3 a S* mnsmrn