Lauantaina 2 p. Heinäkuuta KARJALATAR N:o 72 — 1910 Kirkoll. Ilmoituksia. 6 sunn. Kolmia. saarnaa suomal. ja ruotsal. (klo 1) rovasti H. Piipponen. (K. S. 1 k. 2 s. 90 mm.) Joensuun Uimaseuran Uimalaitoksella tämänkuan 3 pv. klo 1 p, seu raavalla ohjelmalla: 1. Torvisoittoa 2. Uintinäytteitä 3. Riisuutuminen 4. Esitelmä 5 ? Torvisoittoa 6. Sukelluksia: ä) sy vyyssu- kellus, b) pituussukellus.^ 7. Seuraa Jussia 8. Hyppyjä 9. Ilmarata 10. Loppuhyppy 11. Marssi. Pääsymaksut: 1: 50, 1:—ja 75. Ien nostatti ja sammuneet toi- weet uudelleen elmytti. Valon juhlia mieläkin miete- tään. Pitkä on talwi pohjoisessa Suomessamme nyt kuten muinoin- kin. Taimas on harmaa ja maa niin yksitoikkoisen walkea kauan, kauan. Monasti jo tuntuu, kuin olisimat malot Suomen saloilta jo ikipäimiksi Pohjolan kimimä- keen kätketyt, tuntuu kuin ei jak- saisi enää päimä nousta ei jäh- mettyneelle luonnolle eloa ja mir- kistystä tuoda, kun ei enää au- rinko ylenisi säteillään pimeätä Pohjolan talmea »valaisemaan ja sitä mukaan masentunutta mieltä- kin nostamaan, siellä tonveita he- rättämään. Mutta kun saapuu aurinko, kun maloa ja lämpöä taasen on runsaasti Suomessa, silloin me täällä malonjuhlia wie- tämme. Semmoiselle malonjuh- lalle on tänne nuorten sankka parrvi rientänyt, on saapunut Samon saloilta. Karjalan kankail- ta, on tullut tänne poikia Poh- jolan ja jäykkiä jäämejä Hämeen- maan. Mikä ne yhteen toi, mikä herätti halun lyömään käden kä- tehen, sormet sormien lomahan? Nyt kun muinoisin pyrkimys tie- toja, isiltä perittyjä oppimaan, halu niitä säilyttää hukkaan jou- tumasta. Topelius: „Me, jotka emme moi rakentaa ulkomaiselle mallalle, me sitä enemmän tar- mitsemme sisäisten moimien tukea ja sinä päimänä, jona ne pettä- wät, me hämiämme". Tämmöi- seen sisäiseen pöngittämiseen yhä enemmän on täytynyt rumeta huomiota kiinnittämään, henkisen moiman: tietojen lujentamista ja simeellisen ryhdin lisäämistä on pakko ajatella. Kansan itsetuntoa toiselta puolen ja sen mastuun- alaisuutta, jokaisen ei ainoastaan itse puolestaan, maan myöskin kansansa kohtalon luojana, on pakko jo nuorisosta alkaa kas- mattaa. Miksi kansa moi tulla, se riip- puu siitä, miksi jokainen sen yk- silö kehittyy. Jokaisella on kehi tysmahdollisuus, ja me jokainen joko edistymme tai taannumme paikoillaan pysymistä ei ole luon- nossa millään alalla. Kehitty- mään pyrkii erittäin nuoren mieli, pyrkii mapauteeen kaikesta siitä kehnosta, painostamasta, mikä hengen rikastumista ehkäisee, mikä main hyödyttömänä painolastina esteeksi silloin on, kun parhain ja jaloin ihmisesjä korkealle pyrkii lailla korkean taimoa tawottele- wien ikihonkien. Mutta noustak- seen sen täytyy uskoa, että sen yhtä mähän kuin pienen kuusen näreen ijäkseen sopii jäädä maata katselemaan. Itseluottamusta, oman moiman tuntemusta maa- tii elämä, rikas kehittynyt elämä sekä yksityiseltä että kansalta. Au- ta itseäsi, niin Jumalakin sinua auttaa, on makama totuus, joka paikkansa pitää. Oikea itseluot- tamus, oman armon tunteminen on siinä, että kehittymismahdolli- suuteensa uskoo, ei nykyhetkellä Miron laulu juhlilta. Valmistukset ja »vastukset. Virolainen meljeskansamme on meitä paljon edellä laulujuhliensa suhteen sekä niiden aikaan että laatuun nähden. Ensimäinen ylei- nen mirolainen laulujuhla mietet- tiin jo 1869 Tartossa ja sen jäl- keen on niitä ollut eri pitkien mäli- aikojen jälkeen, jotka osittain omat riippuneet maltiollisista syistä. Näiden lisäksi on pidetty suuri joukko maakuntalaulujuhlia, mii- meinen miime muonna Tartossa. Nyt mietetystä laulujuhlasta oli aiottu kaikkia edellisiä ehompana jo senkin tähden, että laulujuhlan tuloilla on saatama taatuksi ta- loudellinen asema uudelle kansal- listeatterille. Teatteritalon perus- kimen laskemisen piti tapahtua juhlan yhteydessä ja olla koko juh- lapäimän päänumerona. Tässä ei muuten moi olla simumennen huomauttamatta siitä uhrautu- masta innostuksesta, jolla miro- laiset kohtelemat kansallisia taide- rientojaan. Huolimatta melkoisesta maltioamustaan on meidän Kan- sallisteatterimme alituisesti talou- katso jo täysin kehittynyt oleman- sa, maan aina tuntee paljon, pal- jon mielä tarmittaman saamut- taakseen sen maalin, mihin pyrkii. On kansalle' samoin kuin yksi- tyisillekin määrällistä uskoa liiau paljon siitä mitä se on, kun taas on mahmistamaa ajatella suurta siitä, mitä sen pitäisi ja mitä se mastaisuudessa moi olla. Mutta kansa on oikeus ja sen melmolli- suus on armata myöskin mitä se on. Oikeutettu itsetunto kannus- taa sitä myötäkäymisessä ja on sitä suojelemä hädässä. Ehkä Suomen kansa tänä koe- tuksen aikana unhotti jossakin määrin sen itsetunnon, jonka piti muistuttaa sitä, että Jumala auttaa ainoastaan niitä, jotka koettamat auttaa itse itseään. Juhli, nuoriso-parmi, tänä, ma- lon-juhlana. Tuolla siintämät se- lät ja hymyilemät lehdot nautti- maan kehottamat Suomen lyhyes- tä kesästä, tuossa linnut kilman kutsumat sinuakin heidän laillaan laulusi mirittämään, sulosämeli- sinä, joita eimät mitkään epä- soinnut särkemään pääse. Mutta kuule tarkkaan luonnon ääntä, huomaa kuinka moimakkaat hon- gat mielä korkeutta tamottelemat, kuinka puhtaat ja kirkkaat sämelet omat. Me tätä maata rakastam- me, sen luontoa rakastamme, täs- tä lyhyestä kesästämme tahtoisi niin nauttia, että se moimia ja uskallusta antaa taimenkin pi- meän ja kylmän kestämään. Ja tämän kalliin maan kansan me onnelliseksi toimoisimme Se nuo- risostaan odottaa, nouseman eheä- luontoisen, moimakkaan sukupol- men, joka tietää, mitä se oikeana, hymänä ja totuuden maa'assa kes- tämänä tehdä tahtoo ja pystyy tekemään, antamatta elämän hyö- kyaaltojen itseään miskata päin kareja kallioita. Se toimoo nuo- risosta kasmaman hymiä, jaloja ihmisiä sen sanan kauneimmas- massa merkityksessä, ihmisiä, jot- ka moninaisine luonteineen, jalos- tuneita, oikeaan suuntaan ohjat- tuina yhteistyössä yhtymät toi- siaan tukien ja täydentäen yhteis- kunnan suuressa perheessä. Sille nuorisolle kansa tärkeitä tehtämiä jättää ja ainoastaan siihen suun- taan nuorison kehittyessä nre mas- takin malonjuhlia mieltää ivoim- me ja saamme. Ja siitä lopul- takin kaikki riippuu, onko rakkaus rinnassamme tähän maahan ja kansaan, semmoinen rakkaus, jota welwoittawana rvaatii jokaisen omaa henkeään rikastuttamaan paikkansa niiden rimeissä ottaak- seen, jotka elämälle — sekä kan san että yksityisten —muunlaisen merkityksen ymmärtämät, kuin sen että hetken perhosena liehuu ja sitten kadotukseen jälkeä jättä- mättä. — „ Jospa rakkauden tuli sydä- missä hehkuis maan, sydämehen suljettuna ei se stetäis kahleitaan, ulos pyrkis kätköstänsä, malaisisi, lämmittäis. Palo sammumaton kohta ympärillä mälkähtäis". Sen ratkauden leimutessa on marma runoilijan makuutus' Ei koita yösi. Suomi, jo paimäs tullut on, ei kuolla moi se kansa, mi pyrkii elohon. Nuo öiset sumut mieraat, ne poista mielestäs, ja tulemainen onnes, maan etsi itsestäs. Yleisiä uutisia. Waltiopäiwäin päätökset. Senaatille esitettiin keskimiikkona kenraalikumernöörin kirjelmä, missä pyydetään senaatin lausuntoa kai- kista niistä muoden 1909 maltio- päimäin päätöksistä, jotka on otet- tama huomioon laadittaessa meno- sääntöä muodelle 1910 sekä muo- den 1909 maltiopäimäin mastauk- dellisessa ahdingossa. Virolaiset, joilla ei ole toimettakaan maltio- amusta, kannattamat itse W a n e- muista an Tartossa ja ryhty- mät rohkealla mielellä Estohian miljonatalon rakentamiseen Tal- linnaan huolimatta niistä suun- nattomista maikeuksista, mitä heil- lä joka askeleessa on moitetta- mana. Maikeuksista antoi nykyinen- kin juhla jonkunlaisen käsityksen. Simuutamme tässä laulujuhlan lumansaantimaikeudet. Sen sijaan mainitsemme kumaamimmista, kiu- santeolta tuntumista estelyistä, joita täkäläinen kumernööri Ko- rostomets kasasi juhlatoimikunnalle. Ensiksikin hän määräsi, että ter- mehdyspuhe oli pidettämä main menäjäksi. Se siis jätettiin koko- naan pois. Toinen määräys oli, että keisarihymni, jolla oli pakko alottaa juhla, oli laulettama menäjäksi ja masta sitten mirokst hänen hymäksymässäänkäännök- sessä. Kolmas määräys oli, että lastenköörit, joihin kuului 2,000 pienokaista, saimat laulaa main menäjäksi, koska muka lapset kou- luissa kyllä olimat oppineet menä- jää. Tällä tamoin piti lapsia mie- roitettaman miron kielestä. Kun hänelle letitettiin, että lasten jou kossa oli sellaisia, jotka eimät ol- sesta arm. esitykseen, jota yksityis- pankkien, säästöpankkien, paloma- kuutusyhtiöitten ja paloapuyhtiöit- ten on maksettama. Kuten tunnettua hylkäsimät mal- tiopäimät arm. esityksen. Senaatti päätti antaa asiassa lausuntonsa, joka tietenkin on sisältämä, ettei asia aiheuta mitään toimenpidettä. Postitilain lakkauttaminen. Senaatissa esitettiin keskimiikko- na kenraalikumernöörin kirjelmä sekä ministerimaltiosihteerinmiras- ton kirjelmä, missä pyydetään se- naatin lausuntoa Suomen edus- kunnan syysk. 11 pnä 1908 teke- mästä anomuksesta postitilain eri- koisaseman lakkauttamisesta. Se- naatti päätti puoltaa sanottua ano- musta. Uusi museotalo. Senaatissa esitettiin keskimiikko- na Muinaistieteellisen toimiston anomus, että tämän muoden me- nosääntöön uuden museotalon si- sustamista marten otettamasta 190,000 mkn suuruisesta määrä- rahasta 98,428 mk. myönnettäisiin etumaksuna erittäin kiireellisten si- sustustöiden suorittamiseen. Määrärahat kasarmirakennuk siin luomessa. Valtakunnanneumoston tiistai- sessa istunnossa hymäksyttiin laki- ehdotus rahojen myöntämisestä maltiomaroista menäläiselle sota- mäelle Suomeen rakennettamia ka- farmeja marten. Uusia postitvaunuja. Senaatti hymäksyi keskimiikkona postihallituksen esityksen kolmen uuden postimaunnn rakentamisesta. Puheenaolemat postimaunujen ra- kennuskustannukset on armioitu 24,000 mksi maunulta. Rautatichallitukseu matema- tiikko. Senaatti myönsi mk. 29 p. rau tatiehallitukselle matematiikon palk- kaamiseksi 0,000 mkn korotetun määrärahan. Uudet rautatierakennukset. Senaatti päätti w. k. 29 p. tie- ja mesirakennusten ylihallituksen laatiman ehdotuksen mukaan Sa- monlinnan—Piekiämäen rautatien lopullisen tutkimuksen. Hylättyjä anomuksia. Senaatti on hylännyt Suomen Historiallisen seuran anomuksen 5,000 mkan »vuotuisesta amnsta muonna 1571 tehdyn Uudenmaan- läänin hopeameroluettelon painat- tamista marten. Senaatti on hyljännyt O. ?). Namigatorin anomuksen 275,000 mkn lainan myöntämisestä höyry- laimojen ostamista marten. Waasa» läänin kmvernööri a- nonut eroa. Waasan läänin kumernööri, sa- laneumos ltasten de Pont on sai- raaloisuutensa tähden jättänyt ero- hakemuksen ja anonut asetuksen mukaista eläkettä. Waltiolliset »vangitsemiset. Asianomaisilta miranomaisilta Pietarista on nyt saapunut sekä Viipurin että Uudenmaanläänien kumernööreille asiakirjat, joissa pyydetään Viipurissa ja Helsin gissä äskettäin maltiollisista syistä mangittuja henkilöjä siirrettämiksi Pietariin. Asiakirjain sisältö pide- dään täällä samoinkuin Helsingis- säkin salassa. Joensuusta ja likitienoolta. Kenraalikutvernööri tarkastus matkalle Itä-Suomeen. Ensi maanantaina lähtee ken- raalikumernööri tarkastusmatkalle Itä-Suomeen. Matkalla käydään Lappeenrannassa, Viipurissa, Sor- tamalassa, Samonlinnassa, Joen- suussa ja Valamossa. Matka suoritetaan osaksi rautateitse osaksi höyrylaimoilla Saimaalla ja Laa- tokalla. leet koulua käyneet eimätkä menä- jää osanneet, suostui hän lopulta siihen, että lapset saimat laulaa miroa. Ohjelman laulujen sanat, jopa sämeletkin, kumernööri tar- kasti ja — muuttelikin tosin main sanoja. Niinpä eräästä Koidulan tunnetusta laulusta sanat „ma- pauden siimet kantamat sua hel- lästi" muutti kumernööri sanoiksi ..korkean kotkan siimet j. n. e." Erästä Tobiaksen sämeltämää lau- lua Suittin sanoihin piti kumer- nööri niin sotaisena, että hän masta pitkän miettimisen jälkeen sen hymäksyi. Ia kuitenkin tässä — muuten sisällykseltään Hiiden orjien laulua muistuttamassa — laulussa puhutaan main nuorista sepistä, jotka takomat moidakseen oman kodin laittaa. Päämaikeudet oli kuitenkin moitettamana teatte- rin peruskimen laskemiseen nähden, eikä näistä maikeuksista selmitty- kään, niinkuin myöhemmin saam- me nähdä. Surullinen oli sen täh- den mieliala juhlan puuhaajissa, kun junat, laimat ja muut kulku- neumot laumantaina toimat täy- tensä mäkeä alkamille juhlille. Kuinka suureksi juhla oli suun- niteltu, osoitti jo se, että juhlapai- kalle oli marattu istumapaikkoja yli 20,000, laululama 12,000 esiin- tyjälle ja seisomapaikkoja usealle Pohjois-Karjalan Osuusm 'ie- riliiton ylimääräinen e. tajiston kokous oli m. k. 30 pnä Joensuussa Lii- ton toimistossa heti saman päi- wän aamuna olleen pyttynäytte- lyn jälestä. Kokouksessa oli lopul- lisesti käsiteltämänä Liiton korjaus- pajaliikkeen lakkauttamiskysymys, josta selostimat kokoukseen saapu- neille toimikunnan jäsen O. Pu- hakka ja siht. O. Kotilainen. Edus- tajat pitemmän aikaa asiata har kittuaan katsoimat sopimimmaksi korjauspajaliikkeen lakkauttamisen. Samana iltana kaupattiin pa- jassa olleet korjaustarpeet, malmiit ja keskentekoiset työt, jotka eimät kuulu korjauttajille, monttööri I. Tolmaselle, joka jo ennestään o- misti kaikki korjauspajalla olemat koneet sekä huoneuston. Jotenka tämän heinäkuun 1 päimästäläh- tien tulee korjauspaja toimimaan monttööri I. Tolmasen nimessä ja mastuulla. Asiasta onkin mi- rallinen ilmoitus toisessa paikkaa lehteä. Pohjois-Karjalan osuusmeije- riliiton tämän »vuoden toi- nen pyttywoinäyttely pidettiin torstaina m. k. 30 pnä Joensuussa Liiton toimistossa. Voitaan näytteeksi lähettämällä otti osaa näyttelyyn 14 meijeriä, joiden moit armosteltiin seuraa- masti: 0.^0 Vesipitoi suus, Armo piste. Sitoja. 1 13,67 10 mähän Jirjanma, luanbn litciftt. 12,24 11 ivähän tirjmuaa ja suolan kitke rää. 3 13,92 10 Ivähän kirjaivaa ja öliijimuvtii. 4 14,95 11 epäpuhdas ja kitkerä maku. 5 15,96 11 epäpuhdas ja liika suolanen. 0 10,09 11 hiukan kitkerää. 14,28 11,5 epäpuhdas nia- ku. 8 14,60 11 Ivähän öljt>- mäistä. y 15,40 11,5 metallin maku. 10 14,75 10 kirjamaa, irral lista suolamettä ja »vähän vlji) mäistä. 11 12 16,11 14,81 10,5 10.5 epäpuhdas ja »vähä,: oljuiZtä. epäpuhdas ja metallin maku. 13 14 14,24 15,14 10,5 9,5 mannooroitua ja vljyttläistä. komin öljymäis- lä. Palkintotuomareina toimimat maltion meijerikonsulentti A. H. Snellman, meijeristit I. Marila ja I. Siili sekä maanmilj. O. Pu- hakka. Harmalukuiselle kuulijakunnalle selosti esiintyneistä moi-mioista konsulentti A. H. Snellman. Siinä toimossa, että saataisiin runsaam- m!n näyttelyyn yleisöä etenkin meijeri- ja karjatalouden alalla taistelijoita, ajateltiin ensi näyttely järjestää jollekin lähellä olemalle osuusmeijerille. Rantateiden taltviaikataulu. Senaatille mahmistettamaksi nyt lähettämässä aikatauluehdotukses- saan rautatiehallitus mertaa esi- tettyjä muutoksia edellisen talmen aikatauluun ja huomauttaa m. m. että Matkustajajunat n;rot 801 ja 802 kulkimat miime talmena nu- menoina 783 ja 784 (812) Viipu- rin ja Joensuun mälillä, mutta mähälukuisen matkustajamäärän muoksi lakkautettiin ne Sortama- lan ja Joensuun rataosalla. Sekajunat n.o 831 ja n:o 832 Värtsilän (ja Joensuun mälisellä rataosalla lakkautetaan, koska ta- maramaunut n:o 1451 jan:o1452 palmelemat myös matkustajalii- kettä. Joensuun—Nurmeksen rata- työt. Senaatissa esitettiin keskimiikko- na tie- ja mesirakennusten ylihal- lituksen kirjelmä esityksellä, että maroja asetettaisiin ylihallituksen käytettämäksi Joensuun—Nurmek sen rautatietöiden jatkamiseksi. Sanottua karkotusta marten on muoden 1910 menosääntöön otettu 2 milj. markan määräraha ja päätti senaatti asettaa tämän ra- kymmenelle tuhannelle. Juhlapai kan marustaminen oli tullut mak- samaan 30,000 mk. Ensimäinen juhlapäilvä. Jo klo 6 e. pp. alotettiin toi- met kenraaliharjoituksilla, joita kesti lähelle puolta päimää. Klo puoli 2 täyttyi Katriinentaalin ranta ohjelman suoritukseen osaa ottamista laulajista ja soittajista, jotka läksimät sieltä juhlakulkueessa juhlapaikalle läpi katsojien täyttä- mien katujen. Kulkue oli yli 2 mirstaa pitkä ja otti siihen osaa 7,000 mies- ja naislaulajaa, 2,000 lastenkuorolaisza ja 1,400 tormi- soittajaa sekä 1,400 muuta ohjel- man suorittajaa, orkesterin jäse- mä y. m., yhteensä 11,800 henkeä. Suuri osa nuorista naisista oli kansallispumuissa. Lippuja lienee ollut matkassa alun toista sataa. Kun kulkue oli oli saapunut juhlapaikalle, alkoi heti ensimäinen juhlakonsertti. Kumernööri seuruei- neen oli omassa korkeassa perso- nassaan tullut malmomaan, että keisarihymni asianmukaisesti lau- lettaisiin. Niin tehtiinkin, seisoen paljain päin, yhden kerran menä- jäksi, kaksi kertaa miroksi. Kumer- nöörin mälillä esittämiin hurraa- hamäärän etumaksuna ylihallituk- sen käytettämäksi. Kuopion läänin kutvernööritte on kenraalikumernööri myöntänyt kesälomaa heinäk. 1—16 p:ksi ja elok. 29 p:stä syysk. 13 p:ään. Pormestarit. Joensuun kaupungin pormes- tari William Vallenius on saa nut mirkamapautta kesäk. 28 pistä ensi syyskuun 20 p:ään. Virkaa on määrätty hoitamaan homioikeu- den auskultantti Eino Leppänen ja oikeusneumosmies Juho Salo- heimo edelleen syysk. 1 piään ja Saloheimo siitä mirkamapauden loppuun. Uusia kisällejä. Joensuun käsityö- ja tehdasyh- distyksen maltuutetut päättimät eilen antaa kisällikirjan nuohojan- opin käyneelle Jooseppi Kähköselle armosanalla ..tyydyttämä". Ulkoilmakonsertti. Eilen illalla antoi Joensuun Musiikkiyhdistyksen tormisoittokun- ta 4:n mapaan ulkoilmakonsertin. Ileisöä oli saarella kohtalaisesti. Mattiseulahden nuorisoseura toimii huomenna kesäjuhlan, al- käen klo 5 ip. Perillä armokas sekä samalla hauska ja maihtele- ma ohjelma. Humilaima lähtee kaupungista klo'4 ip. Kihlauksensa owat jnlaisseet miime juhannus-päimänä neiti Aino Hukkanen Ilomantsista kirkkoherra H. Hukkasen ja mai- monsa Eman o. s. Vannisen tytär ja maramaamittari Hannes Piipponen Kontiolahdelta. Jtä-Suomeu maatiaiskarjau näyttelyssä Koumolassa saimat palkintoja m. m. seu- raamat: I luokassa yksityisten sarjassa 1 palk. 150 mk. maanmilj. Juho Tahmanaisen ryhmä Hammaslah- delta; 2 p. 100 mk. O.-Z. Custas Cederberg & Cm ryhmä Joen suusta, maanmilj. H. Vatasen Kiihtelysmaaralta ja K. Puhakan Liperistä; 3 p. 50 mk. agr. A. Cederbergin Liperistä; 4 p. 25 mk. O.-I. Gustas Cederbergin >!c C:n Joensuusta ja maanmilj. P. Kont- kasen Hammaslahdelta; — sonni yhdistysten sarjassa 2 p. 100 mk. Pyöräkön sonniyhdistys Kiihtelys- -vaaralta; 3 p. M mk. Ruokolah den s.-y. Liperistä. II luokassa yhdistysten sarjassa 3 p. 20 mk. Vuokon pohjoispään s .-y. Juuasta. III luokassa sarjassa 1 p. 150 mk. O.-H. Gustaf Cederberg £ Cm Uljaan ryhmä Joensuusta; 3 p. 50 mk. Ruokolahden s.-y. Oikun ryhmä Liperistä, Pyörä- kön s.-y. Oimanheimon ryhmä Hammaslahdelta, Juho Tahma- naisen Tarmon ryhmä Hammas- lahdelta ja Vuokon pohjoisp. s.-y. Innon ryhmä Juuasta. IV luokassa 1 p. 00 mk. O.-y. Gustaf Cederberg & C:n sonni Valta Joensuusta; 2 p. 40 mk. Kuokkalahden s. y. Oikku Liperistä; 3 p. 20 mk. Juho Tahmanaisen Tarmo Hammaslahdelta, Pyörä- kön s. y. Oimanheimo Hammas- lahdelta; 4 p. 10 mk. O.-y. Gus- tas Cederberg & C:n Halla, maan milj. Aug. Nissisen Uljas Enosta, Joh. Parmiaisen'Rienaaja Joen- suusta ja Puhoksen s. y. Iittalat- nen Kiteeltä. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Ilomantsin kihlakunnan henki- kirjottajanlvirkaa hoitamaan on senaatti määrän- nyt Polmijärmen nimismiehen O. Andberpin siksi aikaa kun henki- kirjottaja Th. Brofeldt nauttii mir- kamapautta erään remisorinmiran hoitoa marten. Rakennuspiirustukset. Siihen nähden mitä Kuopion läänin rakennuskonttorin esimies huutoihin yhtyi — 18 henkeä hä- ilen seurueestaan. Kymmeniin tu- hansiin — asianomaisten ilinotnk- sen mukaan 40,000 — nousema juhlayleisö pysyi ääneti. Siellä täällä kuului main äänekäs — hm. Konsertin pitkä ohjelma si- sälsi yksinomaan kotimaista mu- sukkia. Ainoastaan tormisoittokun- tien 2 kappaletta oli muukalaista. Mahtaman maikutuksen teki M. Liidigin johtaman sekakuoron laulu, samalla kuin kuulija sai ihmetel- len itseltään kysyä, miten oli mah- dollista yhden yhteisharjoituksen jälkeen aikaansaada niin tasaista ja pianissimossakin melkein kaut- taaltaan täysipitoista esitystä, kat- soen kuoron kokoonpanoon mitä erilaisemmista aineksista ja ääni- maroista. Jossakin määrin tätä selittää se, että pitkin kemättä on ympäri maata pidetty paikallisia laulujuhlia, joissa sama ohjelma on esitetty ja että Viron parhaat laulunjohtajat omat pitkät ajat kierrelleet paikasta toiseen paikal- lisiä köörejä harjoittamassa. Zh- distettyjen miesköörien esitys ei allekirjoittaneen mielestä kohonnut täysin samalle tasolle kuin seka- köörien. Tormisoitto, jota Viron tormi- soiton johtaja Nestor D. O. Virk- haus johti, herätti myrskyisää suo- on häneltä maaditussa lausun- nossaan esiintuonut, ei läänin ku- mernöorinmirasto ole moinut nou- datettamaksi mahmistaa rakennus- piirustuksia uudisrakennuksiin ta- lonomistaja Matti Määtän omis- tamalla tontilla n:o 1 Nurmeksen kaupalan 3.-ssa korttelissa, maan on hylännyt siitä tehdyn anomuk- sen. Nurmeksen postitoimituksen huonenstokysymys. Koska olisi loimottaman, että tekeillä oleman rautatien malmis- tuttua Nurmeksen kauppalaan siellä olema 1:sen luokan postitoimitns saataisiin mahdollisimman lähei seen yhteyteen paikkakunnan rau- tatieliikkeen kanssa, eikä rautatie- aseman läheisyydessä ole ollut koh- tuullista muokraa mastaan saata- missä postitoimitnkselle sopimaa huoneustoa, on postihallitus alis- tanut senaatin harkittamaksi, eikö tie- ja mesirakennusten ylihallituk- selle mottaisi antaa toimeksi, niin kuin Lieksassakin on tapahtunut, maltion »varoilla rakennuttaa Nm:- meksen postitoimitusta marten Nurmeksen rautatieaseman alueelle erityinen rakennus, jonka tulisi si- sältää miisi huonetta, keittiö ja eteinen ynnä tarpeelliset säilytys- ja ulkohuoneet. Lauttauslaitteet. Senaatti on päättänyt, ettei kruunu ota tehdäkseen lauttausta marten Lieksan joen alaosassa tar- mittamia laitteita. Eroa »virastaan on anonut Kotkan poliisimestari, kapteeni Hj. Sucksdorss. Hra S. on otettu Helylän ja ja Läskelän sahaiil isännöitsijäksi ja ryhtyy hän uuteen toimeensa heti kun erohakemukseen on suos- tuttu. Metsänhoito. Soanlahden seurakunnan kirkko- herran mirkatalon metsänhoitosuun- nitelman oil senaatti mahmistanut. ^latvin kylpylaitokseen on kesäk. 18—27 pnä ilmoittautu- nut kylpymieraiksi m. m. rouma Ida Koponen Liperistä, S. Riek- kinen ja Selma Kettunen Kaa- miltä. Kausakoulut. Tutjunniemen kansakoulun ovet- tajattareksi on johtokunta malin- nut 13 hakijasta neiti Emmi Gus- taama Karin Sysmästä ja hänen kieltäytymisen maralle Emilia Al- miina Nissilän suopellosta. Äkkiä kuoli Nurmeksen Höljäkässä miime tiis- tai-iltana rautatien työmies Antti Ahonen Nilsiästä. Vainaja, joka äskettäin oli saapunut paikkakun- nalle, oli jättänyt maimonsa ja 4 lastansa Nilsiään ja saapunut tänne rahatöihin, mutta sai täten odot- tamattoman lopun. Hän oli päi- mällä malittanut koskeman rin- taansa ja lähtenyt työstä erääseen mökkiin, mutta iltasella hänet jo kuolo tapasi. Turhaan nyt maimo ja lapset isältä rahoja odottelemat; niiden asemasta saapuu suurim- man surun sanomia. Awioliittoou wihittiiu ^Nurmeksessa m. k. 30 pnä opet- tajatar Selma Nyström ja lennätinmirkamies Niku Talo- la. Morsian on kotoisin Tarmas- joen uudesta seurakunnasta, sul- hänen Laitilasta. .Kausakoulunopettajain yliopis- tollisille lomakursseille saanee apurahan opettajat Albert Tanskanen ja JidaVallaskangas Kiihtelysmaaralta. 5i«ollut. Kotonaan Nurmeksen Haapalah- della maipui kuoleman uneen m. k. 2/ pnä talollinen Vilppo Ranto- nen noin 55 m. ikäisenä. Vainaja oli pienoinen läkkiseppä ja mainit- tama Nurmeksen kauppalan ensi- mäisinä kauppaliikkeen aloittajina. Seil hän kuitenkin pian jätti siir- työkseen takaisin maamieheksi. Ran- tonen kuoli manhana poikana. Maatilankauppa. Maanmilj. Emil Relander on myynyt tilansa n:o 37 Rääkkylän Onkamosta talolliselle I. Vin- terille samassa kylässä 7,500 mk. kauppahinnasta. Kaupan mälitti A. A. Haarasen asiatoimisto. siota ja marsinkin eräs Teiken marssi näkyi menneen yleisöön. Kun juhlakonsertti oli loppunut, hajaantui yleisö niihin erikoisti- laisuuksiin, mitä juhlien yhteyteen oli marattu, konsertteihin, teatte- reihin, iltamiin y. m. Allekirjoit- tanut käytti tilaisuutta tutustuak- seen mirolaisessa asussa Kitsbergin näytelmään ..Tuulten pyörteessä", jonka Vanemuisen jäsenet mierai- lunäytäntönä esittimät. Esitys oli yleensäkin tasaista ja hiottua, mut- ta Viron etemimmän iläyttelijät- tären rouma Altleis'in Leena ko- Hotti sen tasolle, joka raastaa kor- keimpiakin maatimuksia. Juhlailtamassa, johon teatte- rista tultuani mielä ennätin, esiin- tyi snliri joukko Viron musiiikki- taiteilijoita. Lopuksi esitettiin ku- maelmana Viron menneisyys, ny- kyisyys ja tulemaisuus. Kumaelma päättyi siihen, että merho medet- tiin syrjääll ja taustassa näkyi suurikokoinen Estonian uusi talo tulitettuna, kauniina ja mahta- mana. Vasta kolmen tienoissa poistuttiin iltamasta kokoomaan moimia seuraamaa päimää mar- ten, jonka ohjelman piti alkaa jo klo 0 aamulla. Siitä ensi kir- jeessä. Tallinassa 27. G. 1910. O. V. L. Mattisenlahteen Nuoriso seuran Kesäjuhlille tekee liöy- laiva LIEKSA sunnuntaina t. k. 3 p:nä. Lähtee Joensuusta klo 4 i. p. Kaltimon kanatvan laajennus työt. Senaatti on Kaltimon kanaman alaosan laajentamistyötä ynnä L? Kaltimon ja Kahapyvrteen kana- mien mälisen mäylän ja maltauo- man erottamistyötä marten myön- ^ tänyt tie- ja mesirakennusten yli- hallituksen käytettämäksi etumak- sunn 58,510 mk. ^ .Kansakoulunopettajat» tvaltio- Palkka. j — m Senaatti on myöntyilyt koulu- ylihallituksen esitykseen siitä, että » Juuan kunnan Timomaaran kan- sakoululle opettajan palkkaamiseksi 5äS maksettaisiin maltioapua, siilä huo limatta, että koulussa on ollut ai- «2 noastaan 17 oppilasta. ss Halla D mioitti perunanmarret jo ivk. 19 ^ pnä Pälkjärmellä ja 21 päimän — satoi taas rakeita niin että maa « oli niiden peitossa ja 25 pnä sa- toi luilta niin paljo että maa oli zs^ malkoisena^uin taimella. Kuimasta ja kylmästä kemäästä sekä nyt seuranneesta lumesta ja pakkases- ^ ta on luonnollisesti huono muo- dentulo seurauksena. SX Punatautia. ^ Rääkkylän pitäjässä useissa ky- GK lissä on lehmiä kuollut ankaraan ^ punatautiin. Kumernöörinmirasto ES on määrännyt läänineläinlääkäri ^ H. V. Helanderin ryhtymääil toi- Ey tniirt taudin lemenemisen ehkäise- miseksi. Gi Käkisalmeu kylpylaitokseen on kylpymieraaksi ilmoittautunut m. m. rwa S. Söderman Tohina- järmeltä. Kalansaalis Nurmeksessa' on ollut koko kesän huonoa. Epäkohtia Pielisjoella. Wuost muodelta, päimä päi- &i* mältä tulemat mahingot, joita tu- kinuitto Pielisjoessa' saa aikaan, yhä suuremmiksi ja huomaa yleis- tä oikeutettua tyytymättömyyttä gä* uittoyhtiöu toimintaa kohtaan, niin AZ hymin liikenteessä oleman yleisön ??-» kuin maatilojen ja kalamesien omis- K tajien puolelta. I Se, joka matkustaa kaimalla jo- kea pitkin, ei moi muuta kuin ih- metellää sitä mälinpitämättömyyt- tä ja ylenkatsetta, jolla tukin uit- M tajat saattamat muiden ihmisten S hengen ja omaisuuden maaran « alaiseksi. ^ Kaikkialla, mieläpä kaikkein ka- er peimmillakin kohdilla, tapaa ma- g" paasti kulkemia ja pystyssä ole- ^ mia paksuja tukkeja, joten ainoas- £& taan niitä suurimmalla maromai- ^ suudella ja tarkkuudella moi lai- « maliikettä harjoittaa joella, eten- £? kin kun tuollaiset ajelehtimat tukit » usein mieivät mennessään laima- merkin. ^ Siitä ei ole monta päimää, kun — laima..Seura", hinaiessaan höyry- SS, proomua Laurinmirrassa ylöspäin, ai muutaman ajelehtiman tukin propelliinsa. Oli onni ettei täydel- 2 linen haaksirikko sattunut — haak- gS sirikko, joka mahdollisesti olisi maa-»-»»» tinut ihmisuhrejakin, omaisuutta Jp- lukuunottamaltakaan, sekä sen li- säksi tehnyt laiman joksikin aikaa liikenteeseen kelpaamattomaksi. 55 Kalastaminen muuten niin kala- IE rikkaassa joessa on nyt melkein mah- W doton; mapaana uiskentelemat tu- täi kit repimät merkot ja muut kalan- 6^ pyydykset estäen siten rannalla ^ asumia saamasta maihtelua ja lisäystä yksinkertaistin ja mähäisiin ^ ruokamaroihinsa. Sitäpaitsi ammu- taan koskissa dynamiitilla sekä F syksyllä että kemäällä ja säikytel- ' lään siten kalat. ftz Ei siinä kyllin, että yhtiö sulkee ^ toisen puolen jokea; maan erottaa p, puomeilla kaikki lahdet, sekä liiken- teelle määrätyn joen toisen puo- 5* len. Ahtiö ei näytä mälittämän siitäkään, että siten anastaa itsel- k» leen medet, jotka manhoista ajois- vs ta asti omat olleet mapaina nuo- s tailmetoa je merkonlaskua marten. ^ Jos joskus huomauttaa näistä epäkohdista asianomaisille, niin kohdellaan kopeasti ja mälinpitä- mättömästi. — Lukija kai ajatel- ps lee, että nämä epäkohdat omat ^ mälttämätön paha, sillä tukithan < tuomat miljoonia köyhään Tuo- gs meemme. Mutta se, joka läheltä ^ seuraa asiain kulkua, moi helposti huomata, että nämä malitetnt epäkohdat parantuisimat suuressa inäärin, jos » 1) parempi käsitys toisten oi- keuksista olisi. S? 2) enemmän huolta ja parempi |" järjestys, 3) enemmän kokemusta tukin- tm uitossa tulisi kyseeseen. _ jj» tC Walkeita »variksia. ^ Toukokuussa löysi eräs ulko- n työmies Pirkkalan pitäjässä ma- ££ riksen pesän, jossa oli kolme poi- S kasta, ja näistä oli kaksi aiman n m altosta. Poik.iset otti hän ko- ' tiinsa ja elätti niitä siellä. Nämä malkoiset, nyt melkein täysikasma- neet marikset, jotka omat sangen harminaisia, on ostettu Korkea- saaren eläinkokoelmaan.