lorstsins kesäkuun 23 p:nS 69 igio Jänvinen on syntynyt TynvSällS w. 1887 ja oli naimaton. — U. A. ^ BhteeutSrmätzS Tampe reen asemalla. Kun weturi n:o 425 tiiStai-aamuna Vähän yli 10 saa pui Karkusta Tampereelle ja aikoi suoraa päätä ajaa talliin, sattui se eräässä Kyttälä» sillan yläpuolisessa Vaihteessa törmäämään yhteen kah den lankuilla lastatun h-maunun kanssa, joita taman mukaan ilman meturia kuljetettiin Naistenlahdesta alaspäin. Törmäys oli ankaranpuo- leinen: jälkimäinen waunu (molem mat sekä rveturi että waunut tulimat samalta taholta) kuormineen suistui radalta ja maunun toisen syrjän noSti weturi korkealle ilmaan, joten maunu jäi kallelleen. Meturistakin Vääntyi Vasemmanpuolinen etuosa pahasti, samoin lyhty. Eräs johto- putki katkesi myöskin. Ratakiskotkin wääntyiwät määrään ja pari wau- nuntolppaa katkesi. Useita tuntia kesti, ennenkuin Vioittunut Veturi ja maunu saatiin korjatuksi pois ja rata kuntoon laitetuksi. Mikä yhteentörmäyksen aiheutti, ei mielä ole tullut täysin selmille. — Vahinko yhteentörmäyksestä ei liene marsin suuri. — Aamul. — Hämeeu-Satakuuua» maauwiljelySse«ra» johtokuu- »a» kokouksessa tiistaina Tampe reella olimat käsiteltävinä seuraamat asiat: Kanslia-apulaisen Virkaan malittiin 29 henkilöstä opettaja K. Tiitola Tam pereelta, maralle hra O. Oja. Sihteerin- ja maatalouskonsulentin tointa oli hakenut main 3 henkilöä. Johtokunta ei katsonut ketään haki joista Mirkoihin someliaaksi, maan päätti julistaa toimet uudestaan hz- ettamiksi 30 päimän kuluessa. Sih- teerinmirkaa sillä ojalla lupautuimat hoitamaan agronoomit R. Pihkala ja E. Arppe. Reumoja Eskolinille, joka oli saa nut stipendin sokerijuurikasmiljelyksen tutkimista marten, myönnettiin 4 kuu kauden mirkamapaus. Sijaisena toi mii neumoja K. Markkula Kangas alta. Vuosikertomuksen ja tilien johto kunnalle esittäminen jätettiin seuraa maan kokoukseen. Otettiin keSkuSteltamaksi edustajain malitseminen Suomen maanmiljelyS- ja talousseurojen keskusliittoon. Joh tokunta katsoi kuitenkin, että Hämeen —Satakunnan maanmiljelySseura ei mielä kuulu niihin seuroihin, jotka nauttimat suoranaista maltionamus- tusta, josta syystä oman edustajan malitseminen ei moinut tulla kysy mykseen. Voidakseen kuitenkin saada seuran alueen maanmiljelijäin mieli piteet edustetuksi, päätettiin kääntyä Hämeenläänin maanmiljelysseuran johtokunnan puoleen pyynnöllä että se ehdottaisi toisen edustajansa Hä meen—Satakunnan maanmiljelysseu ran alueelta. Ehdokkaaksi toimoisi seura tuleman maisteri Wilho Mä kelän. Ensi marainhoitokaudeksi päätti johtokunta anoa maltioamustusta: yleisiin kustannuksiin 9,150: —, maan- miljelyStarkotuksiin 27,900: —, puu- tarhahoitoa marten 5,850: —, karjan- hoitorahaStoon 20,800: —, metsän- hoitokustannuksiin 9,600: — jakalaS- tuShoitoa marten 3,400: —. Ahteensä siis Smk. 76,700: —. Hämeenläänin maanmiljelySseura oli johtokunnalle lähettänyt erikoisen mallin molempien seurojen yhteisiksi kunniakirjoiksi. Johtokunta ei kui tenkaan moinut ehdotusta hymäksyä, koska siinä oli otettu main Häme huomioon ja Satakunnan paikallis yhdistykset olimat jääneet syrjäytet tyyn asemaan. Ensi kerralla päätettiin seuran ke- mät- ja syyskokoukset pitää yhdessä. — Aamul. — Talonkauppa. Talollisen poika Wäinö Keso Messukylän Aito lahdella on ostanut piirilääkäri O. Meurmanilta Erkkilä-nimisen '/z mant taalin suuruisen perintötilan Tyrise- män kylästä Suoniemeltä. Irtai misto seurasi mukana. Kauppahinta tuntematon. — Aamul. — TtzSt Seinäjoet»—KriStii- «au-KaSkiste» rautatierakeu- »uksella omat hymäSsä mauhdissa. Työkustannus miime toukokuulla nousi 162,000 mk. Keskimääräinen päimänansio henkilöpäimätöissä oli 2:95, hemospäimätöissä 5:37. Urak katöissä henkilöpäimätyönansio 4:14 ja hemospäimätöissä 6:35. Keskimää rin työskenteli radalla 1,752 henkilöä ja 102 hemosta päimäSsä. Menot miime toukokuulla nousimat kaikkiaan 239,000 markkaan. — Maamies- ja metsäpäi- »ät pidetään Nakkilan Maamies- seuran toimesta sikäläisellä Seura huoneella ensi laumantaina. Päimät käsittämät koko Satakunnan maakun nan. Useita etemiä puhujia on lupa utunut. Maamiehet, pitäkääpä päi mät mielessänne. MMss Usss on maailmankuulu läSkärieu lämpimästi suosittama wahwMawa raw»ntAine lap sille ja sairaille heulaötlle. Myydään apteekeissa ja rohdoskaupoissa. S«2.S Ahlaisten waiwaista- ton rakennusriita. Selwää afiaa sotketaan! Eräässä kuntakokouksessa, jossa muun ohessa oli malittama jäsen mai- maiStalon rakennuskomiteaan erään siitä mapautetun tilalle ja jossa oli läSnä satoja kuntalaista, maalimat rakennushomman Vastustajat, ettei mihinkään toimiin rakennuksen suh teen sowi ryhtyä eikä siis komiteaa kaan tarmita, koska heidän puoleltaan on rakennusasiasta malitettu senaattiin, jonka päätöstä on odotet- tama. Toiselta puolen taaZ selitet tiin, että kuntakokouksen tekemistä asiaa koskemista päätöksistä Vastus- tajat kyllä malittimat kumernöörin- mirastoon, joka hylkäsi «alitukset sekä Väitettiin, ettei näistä kumernöö rin päätöksistä ole senaattiin mali tettu ja niin ollen nimenomaan ku mernöörin käskyStä olisi puheena ole ma jäsen komiteaan malittama y. m. toimiin ryhdyttämä. Kun Vastusta- jat Vakuuttamalla makuuttimat se naattiin Valittaneensa, niin, ja y. m. syistä, jäimät asiat jälleen ratkaise matta kuntakokouksessa. Todistaakseen Väitteensä lähettimät rakentamisen puoltajat edellämainitut «valituksen hylkäämisen sisältämät kumernöörin päätökset senaatin rekistraattorikontto- riin, jossa ne maruStettiin todistuk sella siitä, ettei niistä ole Valitusta senaattiin jätetty. Valitusaika se naattiin loppui miime muonna syksy kesällä ja mainittu todistus on an nettu miime huhtikuussa. Selmä siis on, ettei kumernöörin päätöksistä ole senaattiin malitettu! Totta myös on, ettei senaatissa nykyään ole mitään kun takokousten päätöksistä laillisena Valitusaikana jätettyä wai- maistalon rakennusasiaa koskemaa malituSta, maikka niin on Väitetty. Kuntakokouksessa t. k. 13 p:nä tuo tiin kuitenkin maStuStajain taholta esiin myös senaatin rekistraattori- konttorin t. k. 4 p:nä antama todis tus siitä, että m. 1909 kesäk. 11 p:nä useat kuntalaiset malittimat kumernöö rin päätöksestä maaliskuun 29 p:ltä 1909 koskema köyhäin kodin rakenta mista Ahlaisten kuntaan. Tällä ma- lituSjutulla on oma historiansa. Sa maan aikaan kuin edellämainituista kuntakokouksen päätöksis tä «alitettiin kumernöörille, pyysimät muutamat kuntalaiset kuntakokouksen esimieheltä, että maimaistalon raken nusasia otettaisiin uudestaan esille kuntakokouksessa ja puuha alettaisiin aiman alusta, ollen heidän tarkoituk sensa saada hymäksylyt piirustukset, joiden nojalla maltiolaina oli saatu, muutetuksi y. m. Kun puheenjohtaja hylkäsi tämän pyynnön lain mastoi- sena, malittimat muutamat kumernöö rille, joka kuitenkin hylkäsi Valituksen päätöksellään maalisi. 29 p:ltä 1909 ja katsoi puheenjohtajan menettelyn ja päätöksen kaikin puolin lakiin pe rustumaksi. Muutamat, tyytymättö minä tähän kumernöörin päätökseen, jatkoimat riitaapuheenjohta- jaa maStaan «alittaen senaat tiin ja t ä m ä kanne puheen johtajaa «aStaan on Vielä kin senaatissa. Tätä malituSta myös koskee se senaatin rekistraattorikontto- rin tcdistuS, joka kokouksessa t. k. 13 p:nä maStustajain puolelta esi- tettiin. Asta on siis selmä, eikä senaatista suinkaan ole, niinkuin on tahdottu uskotella, annettu kahta maStakkaista todistusta. Kun monenlaisten muiden juttujen ohessa eräältä taholta oli Väitetty waiwaishoidonneuwojan muka lausu neen, että nykyinen Väliaikainen mai- maiStalo olisi riittämä joulun Verran muodostettuna ja lisättynä, kämi hän taloa tarkastamassa miime maalisk. 12 p:nä ja nyt on maimaishoidon- tarkastelija kääntynyt läänin kumer nöörin puoleen pyytäen että kumer- nööri ryhtyisi toimenpiteisiin, että, muun ohessa, «koska kunta näkyy oleman suuressa tarpeessa saada tila- ma maimaiStalorakennus, pitäisi kun nan mitä pikemmin ryhtyä uuden päärakennuksen rakentamiseen." »kattila. Kuntakokouksessa t. k. 19 p:nä malittiin edustajiksi Ulmilan y. m. kuntain yhteiseen kuntakokoukseen maanmiljelijät T. Jaakkola, R. Sep- oä, I. Palojoki ja F. Kaapeli sekä Varalle W. Palojoki ja K. Aikala. Kokemäki. Kansanjuhlaa Vietettiin Pirk- kiniemeSsä RiSteen aseman lähellä miime sunnuntaina t. k. 19 p:nä. Ko kemäen turmisoittokunta kaiutteli kau niita sämeliään, puheita pidettiin ja runoja lausuttiin. Urheilussa vntel- tiin moimia kolmiottelussa. Osanot tajia oli 6. Parhaat tulokset saa- muttimat: Kuulantyönnössä: N. Hella 11, -s- 9.?? — 20,mtr. I. Hyyti 9,»-l-8,25— 17,«2 B. Kiminen 8,s?-j-7,s» —16,«s „ Korkeushypyssä: N. Hella 145 4- 130 --- 275 cm. B. Kiminen 130 -j- 135 — 265 I. Hyyti 125 -i- 130 255 .. 100 mtr. juoksussa: B. Kiminen 12 sek. N. Hella 12.» .. I. Hyyti 13.s .. Näistä tulee yhteiseksi pistemää räksi: N. Hella 235,s pistettä I palk. B. Kiminen 222 „ II „ I. Hyyti 203 .. III .. Kilpailtiin myös ampumisessa 50 metrin matkalla. Osanottajia oli lu- kuisasti ja parhaat tulokset saamut timat: K. Heino 61 pistettä. A. Mustala 56 E. Karsten 53 „ Palkintoina oli mitaleja. Kilpailujen päätyttyä siirryttiin N.-s:n talolle, jossa oli yhteislaulua, esitelmä, runo, murrekertomus, kuma- armoitus: »Suomi elää", ja soittoa ;a tanssia. On lausuttama sulimmat kiitokset ohjelman suorittajille marsinkin Koke> mäen tornnsoittokunnalle, joka ilmai seksi huolehti soitosta. Viileästä sääs> tä ja koleasta tuulesta huolimatta oli yleisöä oloihin nähden saapunut run saasti osoittaen siten harrastusta hy- män asian, koulukeiton aikaansaami sen, eteenpäin miemistä. Pienten vuolesta siis sulimmat kiitokset kai kille amustojille ja läsnäolleelle ylei sölle. Halla. Parina yönä tämän Vii kon alussa on halla käynyt Vieraile massa. Ainakin aremmilla paikoilla omat perunan marret mustuneet. Mi tään suurempaa haittaa ei se sentään liene tehnyt. Ahlaiueu. Viimeksi pidetyssä Väliaikaisessa kuntakokouksessa jaettiin tänä Vuon na kunnalle tulemat miinamerorohat, joita nyt oli entistä enemmän käy- tettämänä, niin, että Ahlaisten Sai- raanhoitoyhdistys sai 300 mk., Ah laisten, Kellahden, Lampin ja Luoto jen kansakoulujen oppilaskirjastot ku kin 50 mk., pyhäkoulut 39 mk. 31 ja maimaistalon ukot tupakkarahoiksi 39 mk. 31 p. Valittiin itsell. I. Grönlund an tamaan maadittua selitystä maimais talon rakennuskomitean jäsenten A. C. Noldqivistin ja F. O. Fagerroosin matitukseen, koskema maimsistalon rakennuskomitean jäsenten palkkaa. Työmies Viktor Virtanen malittiin antamaan selitystä siihen malitukseen, jonka m.tu-zmari K. I. Jnberg on tehnyt sen johdosta, että asiat miime maaliskuun 29 päirvän kuntakokouk sessa jäimät käsittelemättä. Ahlais ten kunnan edustajiksi Noormarkussa Vastedes määrättömänä aikana pi- dettämään yhteiseen kuntakokoukseen malittiin I. Sillanpää, I. V. Uusi talo, Vikt. Virtanen ja I. Grönlund sekä maralle I. L. Mattila ja F. T. Lönnqmist. Ko'ous Valtuutti «Raittiuden Is- tämät" Helsingissä asianomaisten mi- rastojen tietoon saattamaan, että Ah laisten kuntakokous yksimielisesti lausuu pitämänsä aiman sopimattomana ja kansolle suuria turmiota tuottamana sen, että Väkijuomia saadaan kulettaa maltion rautateillä. Kokous tahtoo uskoa, että hallitus tämän turmiota tuottaman epäkohdan miipymätlä pois taa. Koska Keisarilliselta Suomen Se naatilta on maadittu lausuntoa edus kunnan 15 p. marrask. 1909 hymäk- symästä uudesta kieltolakiehdotuksesta, niin kuntakokous yksimielisesti maatii, että yleinen kieltolaki on Viipymättä Voimaan saatama. Kokouksen meno oli rauhallista! Ahlaisten maimaistalo- riita. Surullisen kuuluisaksi tullut Ahlaisten maimaistalon riitaa jatkuu yhä ja tulee jatkumaan kuin »Karkun kirkkoriita". jos eimät miranomaiset sitä lopeto! Kuntakokouksissa Väitel lään kiihtynein mielin. Laki ja ase tukset eimät ole ahlaislaisia marten. Oma järki kullakin ylinnä. Kaksi maimaistalon rakennusasiaa koske masta kuntakokouksen pää töksestä tehtyä malitusta on pa roillaan kumernöörinmirastossa ja yksi puheenjohtajan menettelyä asiassa koskema malituS miruu senaa tissa. Sananen »vanhasta asiasta. Jo tänäkin kesänä on ehtinyt use ammaltakin taholta kuulua tietoja, näkyä uutisia metsäpaloista. Nuo tuollaiset uutiset esiintymät uudelleen miltei joka kesä. Milloin siellä, mil loin täällä on tuli syystä tai toisesta päässyt metsiin tuhoaan tekemään. Ja kun se kerran alkuun pääsee, niin usein on marsin maikeata sen kama laa kulkua ehkäistä, lopettaa sen mal taa. Monessa tapauksessa on metsäpa loihin syynä huolimaton malkean pi teleminen. Kuletaan metsätietä, pis tetään tupakaksi, heitetään tulitikku, jolla tupakka on sytytetty, tien oheen. Tosinhan se on puhallettu sammuk siin, mutta siihen on sattunut jää mään pienoinen tulihiemene, pieni maan, mutta kuitenkin siksi suuri, että se moi paloksi kehittyä. Se tarttuu kuimaan hamuneulaseen, lehteen, sam maleeseen t. m. s., kytee hetken, ja on sitten malmis korkeammallekin kohoa maan. Tällä ja monella muulla la moin — esim. lasten tulella leikitte lyn kautta, mielä esimerkin mainitak seni — moi metsäpalo alkunsa saada. Eikä, kumma kyllä, näytä siltä kuin mahingoista Viisastuttaisiin, entisistä onnettomuuksista oppia otettaisiin. Senpämuoksi mielestäni onkin pai kallaan ja Välttämätöntäkin, että asiaan yhä uudelleen huomiota kään netään, että siitä yhä edelleen muis tutetaan. Ainakin tämän kirjoittajan kotiseudulla on tänä kesänä tamaton kuumuus ja siitä johtuma koma kui- muus Vallinnut, ja samallaista nä kyy monissa muissa paikoin olleen. Sitä suurempi syy on kohottaa manha, mutta usein kuuroille kormille kaiku nut ja sen muoksi aina uutena py- symä marotushuuto: maromaisuutta tulen pitelyssä! Maromaisuutta tu- len suhteen kaikkialla, ei ainoastaan metsissä liikuskella waan muuallakin! Erityisesti metsäpaloja ajatellen on allekirjoittanut kuitenkin tässä kynään tarttunut. Eikä mielestäni olisi pa haksi, jos tästä enemmänkin puhut taisiin. Sopisi mielestäni esimerkiksi pappien, maaseutukirkoiSsa ainakin, jossakin sopimassa kohdassa, esim. en nen kuulutuksien lukemista, huomout- taa maromaisen tulenpiteiyn mäittä mättömyydestä. Tuli on hymä palmelija, mutta huono isäntä. Älkäämme sitä huoli viattomuudellamme koskaan isännäksi päästäkö. S. K:n Maamies. Ii! K. Kansalaiskokouksia ilial- tiollistn asemn johdosta. Lahdessa. Kansalaiskokous pidettiin Lahdessa miime laumantai-iltana äskeisten »val tiollisten tapahtumain johdosta. Mo niin satoihin nousema kansanjoukko - kokouksesta oli ilmoitettu mosta edellisen päimän iltana — hymaksyi yksimielisesti seuraavat ponsilausel- mat: Koska Venäjän duuma armolleen sopimattomalla tamalla yöllä 11 pai- mää Vastaan on hymäksynyt sille jä tetyn ehdotuksen n. s. yleisvaltakun nallisesta lainsäädäntöjariestyksestä Venäjän maitokunnassa siihen lukien myös Suomen, ja koska tällä lailla, joka on epäperustuslaillisella tamalla toimeenpantu on ilmeinen tarkotus hämittää hallitsijoin meille Vakuutta mat oikeudet ja tehdä perustuslakim me mitättömiksi, joten isku tulisi kos kemaan symältä kansamme sydänjuu- riin, emme moi, emmekä saa katsoa tätä tapahtumaa lausumatta sen joh dosta jyrkintä ja Voimakkainta pa heksumista. Sen johdosta Lahden kaupungin asukkaat kokoontuneina tä hän kokoukseen, lausumat, että Valtakunnan duuman hymäk- symä lakiehdotus, joka, jos se toteu tetaan, kumoaa Suomelle hymälsytyn maltiosäännön ilman Suomen edus kunnan suostumusta, on ilmeinen maltiokaappausyritys, että Suomen kansa odottaa ja toi- moo miimeiseen ysti, että keisari jo suuriruhtinas, joka heinäkuun 20 pai- mänä 1906 paremmaksi rvakuudzksi omakätisellä allekirjoituksellaan on hy mäksynyt Suomen suuriruhtinaan maalle Valtiopäimäjärjestyksen, jonka pitää kaikissa osissaan olla peruutta mattomana perustuslakina lunnes Suomen hallitsija ja eduskunta omat yhtäpitämällä päätöksellä sen muutta neet tai kumonneet, ottaa huomioonsa mitä Suomen kansan äsken koolla ollut eduskunta maamme perustus lakien VoimaSsapitämiseksi on anonut, eikä kallistaisi karmaansa niille päin- Vastaisille kansamme onnea ja me nestystä tukemille pyyteille, jotka duu massa omat päässeet ylimaitaan, sekä että Suomen kansa ei koskaan moi tunnustaa lain pätemyyttä perustus- lakiemme mastaisessa järjestyksessä syntyneille asetuksille, maan jokaisen on pidettämä melmollisuutenaan kai killa laillisilla keinoilla estää niiden käytännössä toteuttamista. Mikkelissä. Sunnuntaina pidettiin Mikkelissä Pirttiniemen puistossa kansalaiskoko us äskeisten Valtiollisten tapahtu main johdosta. Kokouksen olimat kutsuneet kokoon suomalainen, nuor suomalainen ja sosialidemokraattinen puolue yhteisesti ja otti siihen osaa lähes 2000 henkeä. Kokous hymäksyi yksimielisesti seu raaman ponnen: Kun Venäjän rvaltakunnanduuma on hymäksynyt lakiehdotuksen malta- kunnanlainsäädänröstä joka lakiehdo tus jyrkästi on ristiriitainen hallitsi- jäin meille makuuttaman maltiomuo- don kanssa ja omiansa tuhoamaan Suomen sisäisen itsenäisyyden sekä ai neellisen ja henkisen kehityksen, panee tämä kansalaiskokous jyrkän masta- lauseensa tätä pienen kansan oikeutta loukkaamaa menettelyä mastaan, ja katsoo kokous, että n. s. maltakunnan- lainsäädäntöehdotus ei maltiopäimien suostumuksetta moi meillä saada lain pyhyyttä. Samalla yhtyy kokous kansamme yksimieliseen ja hartaaseen toimomukseen, ettei hallitsija hyväk syisi tätä lakiehdotusta. Samalla päätettiin lähettää pro fessori Miljukomille kiitosadressi hä nen miehekkäästä esiintymisestään mei dän puolestamme. »«rkijoella pidettiin kansalaiskokous t. k. 12 pnä Suomen kysymyksen ratkaisun joh dosta maltakunnanduumassa. Kokouksen puolesta päätettiin lähet tää Suomen oikeuden puolustajille duumassa kiitossähkösanoma heidän miehuullisesta esiintymisestään. Säh kösanoma osotettiin professori Milju komille. Alla on 180 kansalaisen nimet. Samallaisia kokouksia on pidetty Enossa t. k. 18 p:nä, Kurussa miime sunnuntaina ja eilen illalla Raumalla. palmelijoille ja työhenkilökunnalle on lyhennetty on hänen omaisuutensa lahjoiettaiva seuraamalla tamilia: Turun kaupungille 50,000 mk. jonka korot o:?at käiztettumät heikko jen ja kimuloisten työntekijäin maalla ole^elemisen kustantamiseksi. Turun Kauppaseuran eläkelaito!» selle 50.000 mk., jonka wuotuwen korko 5 pros. mukaan laskettuna annetaan eräälle lahjoittajan sukulai selle tämän eläessä. Susmen kauppa°5pulmsten eläke rahastolle 10,000 mk. Turun W. P. K:lle 10,000 mk. Turun rc-uivaSmäen yhdistykselle 10,000 mk. Porin roumaslväen yhdistykselle 10,000 mk. Turun lastentyöhuoneelle 10,000 mk. sekä Turun kaupungille Turun maist raatille asetetun lahjoituskirjan mu kaan 500,000 mk., jonka korot käyte tään kaupungin kaunistamiseen ja yleishyödyllisiin tarkoituksiin. Alijäämästä, joka nousee noin 2 milj. znkaan muodoStetuan rahaSto nimellä lastenkotirahastc, jonka tu loilla olisi perustettane ja yllä pidet- täwä koti orpolapsille, jolle perusta- jäin mukaan cnretaan rimecsi Jo- hana ja Gustaf A-bert Pe!reiiu'sen lastenkoti. Rahastoa, jota ei saa käyttöä ennenkuin se on kasmcnnt 2 m.!j. markkaan, hoitaa Turun kauppaseuran eläkelaitoksen johtokunta. Jiumeli «s -j >ttUR toi nen «äytös. — Suuria testamenttilah joituksia. Jälkeenjättämässään tes- tamentissä on kunnallisneumos G. A. PetreliuS-mainaja määrännyt että sittenkuin erinäiset jälkisäädöslahjoi- tukset sukulaisille sekä lahjapalkkiot Lauantaina käsitelsiin Alotornkn mälikäräjillä kaksi rouma Alma Juu- neliuksen kirkkoherra JunneliuSca Vastaan nostamaa juttua, joista toi sessa rouma maati pesäeroa mastoa- kasta ja toisessa elatuSkustar.nuksm. Roumaa alusti kuten ennenkin tun- mari O. Procope ja kirlkcherraa, joka itse oleskelee nykyisin Etelä- Raolsissa, edusti Tornion m. t. por mestari, homioik. auskultantti Paamo Bergius. Oikeuden puheenjohtajana toimi tuomiokunnan tuomari, ases sori S. O. Stenius. Aluksi jätti rouma oikeudelle kan teen, missä selitti, että kkhra I. sen mukaan kuin hän itse on kertonut ja kantaja muilta on saanut kuulla, on lahjoittanut suuremman osan yhteisen pesän omaisuudesta, jonks armo on mähintäin 200,000 mk., joten hän hoitaa huonosti pesää, sekö on kieltä ytynyt ottamasta kantajaa asumaan pappilaan ja maksamasta elatusta, josta syystä maatii pesäeroa ja osuut taan pesästä. Todistaakseen pesän armon oleman mainitsemanlainen, jätti hän oikeudelle w. 1902 kuolleen kkhra Jm ensimäisen maimon jälkeen tehdyn pesäluettelon, minkä loppu summan, 325,633: 80 kkhra sai jakaa siten, että maimomainajavsa äidille tuli 16,l6l: 94 sekä loppusumma tasan kirkkoherran ja hänen poikansa kesken. Tätä omaisuuttaan on hän jälkeenpäin lisännyt palkkatuloillaan ja omat 'hänen osakseen pesänjaossa tulleet ormopaperitkin kolanneet hin noissa, joten pesän armo nykyisin siis on mähintäin 200,000 mk. ElastuSasiassa antoi oikeus pää töksensä määräten klhra Junneliulsen kantajalle suorittamaan elatusapua ajalta 22/lV-ll/V, jotka rouma oleskeli mämynsä luona, 300 mkn mukaan kuukaudelta ja siltä edelleen 200 mk. kuukaudelta, niinkauman kuin hän oleskelee pappilassa sekä sieltä hänen lähdettyään 300 mk. kuukaudessa niin kauman kunei amio- eroa ole saatu sekä 150 mk. oikeus- kuluja. — Surulliueu h»wi«atka. — V heukeä joutuuut Wellamou uhrikfi. Sunnuntaina teki HeZsingm kirjaltajayhdistyksen oppilasosaöto Hu- rviretken Käärmesaareen. Tällöin sat tui eräälle seurueelle sangni surullinen onnettomuus. Klo 9 aikaan illalla, kun r-iainittu seurue oli paluumatkalla kaupunkiin purjeVeneellä, kallistui mene, jolloin sichm tuli mettä niin, että se upposi noin 500 m'r. päässä DrumSöstä. Kaikki neneessä olijet, 6 naista ja L miestä, joutuimat me den maltaan. Hukkuneet olimat: Agda Tuominen, l^muot-ae, Mercatorin kirjapainosta Marita Manelii'?, 17- muotias, Helsingin Sanomain tirja- painostc; Helmi Pöntinen, Is muo- tias, Mercatorin kirjapainosta; Hilma Sumanto, 20-muotias, Sanan kirja painosta; Timo Kari, 18>muotias, Weilin ^ Göösin kirjapainosta; Jal mari Ekström, 18-wuotiaS, Senaatin kirjapainosta. — Toiueuki» hukkumatapaus Helsiugiösä. Sunnuntaina kun eräs seurue, joka käsitti 5 henkeä, oli pur jehtimassa Helsingin länsisaaristossa, luiskahti kauppias Valdemar Böcker» man purjeita korjatessaan mereen. Vene kiiti huimaa mauhtia eteenpäin ja kun se saatiin takaisin oli kaup pias B. jo uponnut. Hänet saatiin kyllä hetimiten ylös, mutta henki oli jo paennut. — SL:seu armeijakuuuau kuu- uiauloukkausjuttu. »Vapaan Sa nan" toimittaja Ali Aaltonen, entinen »Sosialistin" toimittaja, sai eilen haasteen saapua Turun raastuman- oikeuteen mustaamaan tunnetussa ken raali Laimingin nostamassa 22 armeija kunnan kunnianloukkausjutussa. Juttu tulee esille t. k. 28 p.nä. — Suomem KautatieläiSte» Liitto ja ke»raalik«wer«»»ri. Mikäli »Vaasalle" on ilmoitettu, on kenraaiikumernööci Seynin toimesta muutama päuvä sitten lähetetty maam me asemapäällilöille salainen kierto kirje, jossa pyydetään tietoja niiden henkilöiden lukumäärästä, jotka kulla kin paikkakunnalla kuulumat Suomen Rautatieläisten Liitto-nimiseen sosia- lisiiseen rautatieläisjärjesiöän sekä erikseen niisiä henkilöistä, jotka tämän liiton paikallisyhdistyksissä omat toi mihenkilöinä. Otaksutaan, että kysymys ei ole vähemmästä kuin liiton hajoittami sesta. — Ttzöriid«t kiwityöu alalla. Mälittäja toalittu. Senaatin kehoituksesta molitsimat rakennustyön- amajajärjestö, ammattijärjestö ja ki- mityökunnat miime maanantaina pi tämässään kokouksessa tri V. Voi onmaan mälittäjäksi lyöriitaisuuksien lopettamiseksi. Työmies ker!o?, että muurarien, puutyöntekijäin, tehdas- ja sekatyö- mäen kimityöntekijäin liittojen!oi> mikuntain yhteisessä kokouksessa on päätetty panna toimeen kannatuslak kija k -mityöntekijäin lakon tukemiseksi. — TVeuäläiste» ha»??eet Ah Veuaumaalla. Kuten edellisinä ke sinä, toimitehan nytkin Venyjän sotilcsmiranomaiZten puolesta karto> grasisia ja meriteknillisiä töitä Ah>ve nanmaen saaristossa, kertoo Sm Digbladet. Nyt harjoitettane? töitä lanjaperäisemmin ji tarkoituksena lie nee tutkia mahdollisuuksia sataman perustamiseksi syrvällä käypiä sota loimoja marten. Tutkimusretkikunta tulee olemaan erittäin mieslukuinen ja seuraa sitä myöskin pääesikunta- upseereja. — Wapaau Ajatuksen juttu. Kustantaja V. Kosonen jätti eilen kahden todistajan läsnäollessa paino asiain ylihallitukselle uuden ilmoi tuksen Vapaa Ajatus-nimisen aika kauslehden julkaisemisesta. Ilmoi tusta seurasi K:n mainetodistus ja todistus siitä, että hän Vapaasti hallitsee itseään ja omaisuuttaan. — Laulukurssit Kajaanin semi»aarilla. Suomen laulun- opettajoin yhdistyksen toimeenpanemat ensimäiset laulukurssit opettajia mar ten alkamat Kajaanissa ensi heinä kuun 25 p:nä ja kestämät kolme miilkoa. Oppi- ja harjoitusaineina on säw;lentapaaminen, A njou- Nyd ergin tai M. Vegeliuksen menetelmäin mukaan, sämeldiktaatti, musiikin historia, laulun- ja musiikki- opin opetusoppi uusine koululaului- neen, harjoitus- ja näytetuntineen, äänielinten termeydellinen hoito, kuo rolaulun johtaminen ja harjoittami nen. Kurssit omat aiotut etupäässä niitä marten, jotka haluamat perin pohjin perehtyä n. s. kaamalauluun ja suoritetaan niissä kurssi tässä ai neessa sekä opettajia itseänsä että kou lulaulua marten. Toisena opettajana toimii lanlunopettojatar neiti Paula af Heurlin. Todistus suoritetusta kurssista annetaan. Opetus kurs seilla on maksuton. Vapaita yhteisiä asuntoja kouluhuoneistoissa malmis- tetaan kurssilaisille, jotka sitä halua mat, kun maan liinamaatteet ja peite- tarpeet omat mukana. Ilmoittautu misen tulee tapahtua ennen ensi heinäkuun 1 päimää seminaa rin musiikinopettaja A. E. Taipaleelle. Ensin ilmoittautu neilla on etuoikeus. Kansamvalistuksen ystciuiMe. Suomen Kirjastoseura, joka kulr- w^n Vuoden maaliskuun 19 pmä perustettiin,. on sääntöjensä mukaan omistanut toimintansa tarkoitukselsi yhteistoiminnan aikaansaamisen kir- jasto-asianharrastajien kesken maas samme ja tahtoo se neumottelu- ja keskustelukokouksia ja oppikursseja toimeenpanemalla, kirjastoasioita poh timaa äänenkannattajaa julkaisemalla y. m. tamoin toimia yleisien kirjas tojen eduksi ja niiden hoitajain am- mattisilviölyksen kohottamisek>1. Aikoa olla jo yleisesti tun.iu?tettua meiltäkin, että kunnollinen yleinen k msanurja >wlaitos on, ainakin möisi olla kanfansimiStyksemme nahnnmpia tukia. Mutta kaukana siitä, että tc- mä laitos olisi meillä mielä siinä kunmssa ja niin maalitlu kuin odot taa sopisi. Päinmastoin on yli päänsä osotettu jokseenkin suurta Välinpitämättömyyttä kansankirjasto- laitoksen ylläpitämiseen ja edistämi seen nähden niin hymin yksityisten, kuntien kuin Valtionkin puolelta. Tä män Välinpitämättömyyden ynnä mo nien muiden kirjasto-alalla Vallitse mien epäkohtien poistamiseksi tahtoo Suomen Kirjastoseura lähtien Kan- sanmalituSseuran rakentamalta poh jalta moimiensa mukaan työskennellä. Mutta luonnollisesti ei tämäkään seura moi toimintaansa menestykselli sesti jatkaa ja suorittaa, jollei se saa olakseen tarpeellista sekä henkistä että aineellista kannatusta. Senmuokst kZäntyykin Suomen Kirjastoseura täten kaikkien asiaa harrastamien kansalaisten puoleen kehoittaen heitä liittymään jäseniksi seuraan ja siten Valmistamaan sille makamaa toimin nan pohjaa. Seuran jäsenet omat muosijäseniä, kannattamia, makinaisia ja perusta mia jäseniä. Vuosijäsenet maksamat Vähintään 2 markkaa Vuodessa ja kannattawat 10 tai Vähintään markkaa Vuodessa. Vakinaisiksi jä seniksi pääsee jokainen, joka suostuu 5 muoden aikana maksamaan mähin tään 20 markkaa muodessa tai kerta kaikkiaan Vähintään 100 markkaa ja perustamaksi jäseneksi jokainen, joka suostuu makeinaan 5 muoden aikana mähintään 100 markkaa muo- dessa tai kerta kaikkiaan rouhintaan 500 markkaa. Jokainen jäsen soa «mcsittain äänenkannattajan. Sitä paitsi saamat kaikki perustamat, mä kinaiset ja kannattamat jäsenet kirjal lisuutta puolen jäsenmaksun ormoSta jäsenten oman malinnan mukaan. Suomen Kirjastoseur a. Os. Eerikinkatu Helsinki. Krecks kysMZ jz Rmjii. Vastauksessaan miimeiseen Englan nin esilykseen Kreetan osioista on Venäjän hallitus lausunut olemonsa täysin malmis hymäksymään tämän ehdotuksen ja heti lähettämään Kree tan mesille mielä yhden laman lisää. Samall:- on se esittänyt Lontoon, Pariisin ja Rioman kabineteille har- kittamaksi muutamia ajatuksia anto- matta näille kuitenkaan muodollisen Vastaehdotuksen luonnetta. Pietarin kabinetin mielestä on mieltenkuohuun nähden Kreetalla mähän toimoa, että kreetalaiset Vapaaehtoisesti alistuisi- mat neljän mallan maatim.uksiin. Nr,t jo täytyy nähdä, että loputsi malto jen täytyy uudelleen miehittää saari ja ottaa käsiinsä sen hallitus, mutta masta jatkumien levottomuuksien jäl keen. Lemottomuus on sangen mää rällinen rauhan säilyttämiselle. Näin ollen ja huomioon ottaen, ettei ole mahdollista löytää kysymyksen lopul lista ratkaisua pian ja ilman kaiklien Berlinin sopimuksen allekirjoittaneiden maltojen yhteistoimintaa, orwelee Venäjän hallitus, että neljä suojelus- maltaa moisimat Viipymättä lähettää Kreetaan kukin riittämän moimakkaan jalkamäkiosaston ja järjestää siellä mäliaikaisen hallituksen, jota mainitut mallat jzhtaisimat. Kun kerran rii dan esine uudelleen tulee neljän mal lan käsiin, niin silloin moidaan toi moa yleistä rauhoittumista. Uusi suuri tulipalo Mohi- letvissa. Kuten lehtemme miime inssa ker rottiin, raiwosi Mohilemissa miime sunnuntaina hirrveä tulipalo, jo?a hämitti noin 850 taloa, pari kirkkoa, koulurakennuksia, y. m. Liekeissä sai sitäpaitsi surmansa 10 henkeä. Tä mä tulipalo teki tuhojaan etupäässä esikaupungeissa. Maanantaina sai kcupunki kokea uuden tulipalon kauhuja. Sählösa noma näet kertoo: M o hilewista, kesäk. 20 p:nä Illalla koman tuulen Vallitessa syt tyi toinen tuhoama tulipalo, joka alkoi Vilenstaja-kadun ja Dubro- menka-joen kulmauksesta. Tuli uh kasi kaupungin keskustaa, kirkkoja ja mirastoja. Suunnattomilla ponnis tuksilla saatiin maara torjutuksi. Pa loi yli 100 puu- ja muutamia kimi- taloja. Tuli saatiin hillityksi klo 10 illalla. Melkoinen osa irtaimis tosta saatiin pelastetuksi. Vahingot omat sangen suuret. — Muodeutulo We»äjällä. Kylmöjen tila kesäk. 4 p:nä oli y'een- sa suotuisa, mutta pari miikkoa sitten huononi. Syynä tähän on: 1) Ku- banin ja Tmerin alueilla syysmiljat menimät lakoon rankkasateiden joh dosta, 2) Stamropolin, Saratomin, Simbirskin, Samoran, Vorone^hin, Tambomin, Kasanin, Nishegorodstm, Kursk-n, Orlomin, Smolenstm, Mohi- lemin, Vhitebskin ja Itämeren ku- mernementeissa sekä Dznin alueella sumimiljat komasti kärsimät, paikot- tain tuhoontumat kuimuuden takia, 3) raesateet etelässä ja keski-Venä- Mä. Kiomasta taasen sähkötetään, että lounaiscilueen kumernemcnteistä saa puu ilmoituksia ankarasta helteestä ja sateettomuudesta. Monin rmkoin omat niityt mallan pilalle palaneet. Melkoinen osa sumimiljasta on jou tunut pitkänokkaisen kuoriaisen hämi- tyksen alaiseksi. — Tuomio KZ:u jutussa. 6Z:n jutussa on tuomio muutettu siten, että 29 :stä kuolemaantuomitusta on 18 tuomittu 5—20 -muotiseen pakko työhön, 2 orestiosastoihin ja muut Vankeuteen 2—4 Vuodeksi. — Tultvau tuhoja Uukaris- sa. — »VV hukkuuutta. Buda pestista lennätetään kesäk. 18 p:nä. Höllä Krass"-Snörenyn ja Arassa n komitaateissa Rumaanian rajalla rank kasade aikaansai tulman. Hukkui yli 300 henkilöä. Keisari on lahjoittanut hädänalaisia marten 100,000 kr. — Miuisterimuutokfia Tak sassa. Maanmiljelysministeri von Arnin ja sisäministeri Moltke, on?a^ pyynnöstä saaneet eron Mirastaan ja Punaisen Kotkan I l. ritarimerkin. Rheinin maakunnan ylipresidenlti Sch?rkmer on nimitetty maanmiljc- lysministeriksi ja Schlsesian ylipresi denlti von Dallmitz sisäministeriksi^ — Albauicu kapins. Sotau i- met Rekaen lähellä oivat päättyneet. Jvek on riiritystilassa. Aseita on ri'-;uttu 2.577 kimääriä. 3 pLtaljo,-- naa on mennyt muorille aseita riisu maan. Rctli Malesiaan on alkanui. Kapinallisien keskuudessa on mieimka lckonaan masennuksissa. — Suomeu ob !i^atfi»uie« ki»?sn Lontoon pörzsiSsS on nous sut WV^:ta 9!)'/^ prosenttiin. — Käapiökausa löydetty Uudessa GuineaSs-r. Eräs eng. lantilainen lil!kimu?retkiluntaon nou?- lessaan sille suurelle lumnvuor.'^, joka on Alankomaiden alueella Uu dessa Guineassa, löytänyt kääpiöksi!- san, joka on herättänyt mitä 'uunnta huomiota Englannin oppineissa pii reistä. Kääpiöt omat keskimäärin 4jalkca ja 3 tuumaa pitkiä. Lukuunottamatta mnri^loa pituutta metää huomiona puoleensa ihon tumma märi, joka muistuttaa grosiililla äskettäin mu5- t -tiua uunia. Merkillinen on myöc- kin nenän wuo'o. Se on erittä'» lemeä ja merrottain lyhyt. Hiukset omat kchar-".set j>^ kasmamat ryhmis. a. niin et ä tukaLsa on makoja sief'ä täällä. Ruumis on muuten suhteet!" seZti kehittynyt. AincaZtcan kädet omat mähäsen liika pitkät. Kääpiöt omat paimentolciis^onsoa is e?ämät pääasiallisesti metsästykscllä ja kalastuksella. HeidZn tcrle^n aseer^ ia on jousipyZsy. Nuclet owat mel kein aina myrkytettyjä, Wwallise^ti kuuluisalla „upas"-myrkyllä tai muilla kasmimyrlyillä. Tutkimus on osot- tanut, että he myöskin käyttämät eräänlaista styrykni'wä. Henkinen kehitys on kääpiöiden keskuudessa marsin alhainen. Ei kukaan esim. kykene käsittämään laskutaitoa toi lukuja, jotka menemät y'i kolmen. Pikku konsa elelee huoletonta ja on nellista elämää. Jos kääpiöt kerrcn alkamat luottaa joihinkin ivieraisiin. kohtelemat he heitä mitä suurimmalla mierasmaraisuudella. He omat hy- mäntahtoisia ja kilttejä, mutta perin arkoja. Varsinkin pelkääirät he kuo lemaa. — Mikä ou ouuettomiuta? Eräällä itämaisella kuninkaalla olt kolme neumonantajao, intialainen, kreikkalainen ja arapialainen. Kunin gas piti heistä paljon j.i antoi heill? runsaasti rikkauksia. Hän kuunteli heidän neumojansa, kutsui heilä uscl?l luoksensa kuullakseen heidän keslnsic- lujansa ja saadaksecn heiltä miisaic^ neumoja, sillä he olimat manhoja ja miilaita. Kerran, kun oli puhe ihmisen on nesta tai onnettomuudelta, määräsi kuningas, että heidän tuli mastata kysymykseen, mikä on ihmiselle onnet- tominta. Kreikkalainen mastosi, että onnet, tominta on tulla Vanhaksi ja kärsiä puutetta »vanhuudessaan, joww>:stom, intialainen sanoi, että ihmisen suurin onettomuus saattaa olla main pit källinen sairaus, jota ihminen ei moi kestää. Mutta arapialainen mastosi: „57n- nettominta on se, kun ihminen on kuolemaisillaan, eikä moi muistaa teh neensä mitään hywää elämänsä ai kana". Kuningas myönsi arapialaisen Vas tauksen parhaimmaksi. — Julma määräys. albanialainen aatelismies, joka pal- meli upseerina Turkin armeijassa ja joka oli mennyt kapinoitsijain puo lelle, joutui taannoin »vangitsi ja tuomittiin kuolemaan. Hänen poi kansa määrättiin ottamaan osaa tuc- mion täytäntöön panemiseen. Itse pintaisesti hän kyllä pyysi päästä niin epän l,!millisestä ja kau!)i?n:tta- iras^a tehtämästä, mutta tnlioar. Kolnenteja pakotti hänen ompun-aon muiden mukana, ja kun hän h^cui^si, että poika sisäisen tunteensa salolta- mana ampui ilmaan, niin sidctriti päällikkö hänet ivankina isämain i an ru'.miisten. Nuorukainen hirttärtu: pian sen jälkeen wankikomeros!acm. Väiinlvltlman. l > Kahden suuremman kaup>i! mälillä on rautatie j > ku>n:na^ak!n lähtee joka tunti 1 juna. jonku met kaa kestää l2 tuntia. Jos matkus tat kaupungista toiseen, montako ji- naa tulee sinu? nastaani Isä antoi kolmelle p^lle ostoksiin yhteensä 150 markkaa, sit.-n etlä ensimäinen sai jonkun määrän rahaa, toinen kaksi kertaa niinp"-'.jon ia lis.iksi mielä 3 markka, ja kolmos kaksi kertaa niinpaljon knin toinen ja mielä lisäksi 8 markkaa. K?inka monta markkaa kukin sai? 3) Eräässä seurassa oli l4 hen keä. Tullessa ja lähtiessä antoimot he kukin kättä toiselleen. Montako kädenlyöntiä siinä sitten ta> ahtui.' — Iokam. miikkol. Kaikvnlsists. — 5tysy«ykfiä ja tvastauk- fia. A. Mitä nuor-uomcuam.n puolue nyknään tekee.- B. — Se pelaa potkupa;l^vcli5, joSsa Joonas näyttelee pallon ^saa. — Painotuotteita. Tbän olette pannut 5 pennin postimerkin roumanne postikar tiin. — N>in, minä lähetän hänelle tu hansia suuteloita. — Mutta, herranen ai!o, posti kortti ei mene 5 p-nnin mer'lllä. — Niin, katsokaas, painotuotteet menemät wiidm pennin merkillä ja suutelothan omit pcinotuotteito.