I_2!!V2NWmK lvK^MM ?g A5-- j. f 123 >!?? Selmää vn myöskin, että siitä vi si erinäisiä etuja. Ei siiloin tar:u.isisi pitää rinnakkain luokkia, joill-i sua- reksi osaksi luetaan samoja ?i?eitk, nii-.umn nyt on asianlaita !nskou lun kohteen ylimpään wuosi.si?stoo« ja lylsan kstzteen essimäiseen luo»- Toveksi on Wiwsttu sen «oikutta- «an L..sott:.:ra§ti luokkcwasw?oh-.iw, jos k-'.ikki lrpiet, «iin rikkaan luin köyhänkin, jou'uwat käymään ybd-'5sS t-,nsa^oulua loppuun oSti. ..Kausa- koulua" on sanottu mnoastean r.u- Ly? L tekezväin k^sa- lui kun !ou'ukst, joka ei o! st tt-r^^ei-u n. s. yleMpivn ksvsanw5l?ein k^>:t^ tämäksi. Tällunen mäörä k<tl.nt?> tapa woido.n juurineen HSmIttää ui. nojaan siien, että koko koulujärjes telmä perustetun kans koulun torjoo- malle yle.selle simiS^ysp^hjalle. Ai- nozska^l täien m^id^an yhteistun netta eri kansanluokkien mälillS kehit tää si hen möärään, kuin kousamme kans^nmoltainen henki ja osemaNme pienenä kansana Vaatimat. Näin toimotaen. Kainka tepsimä keino tämä sitten lienee. Eimäköhän ihmiset main osanne montaun kertaa muuttaa mieltään wielä 12 ikä Vuo tensa jälkeenkin. Ji>ka tapauksensa toiset jzutumat menemään pitemmälle opin tiellä kuin toiset. Onhan sitä- p-usi Lppikoulu^ska^mxkm o^pilita kackis:-« eri kansanluokista mi.', että kyllä nnllZ sielläkin c-n tilaisuutta tu tustua toisimsa. E u olisi tästä epäilemättä myös kin se, et!ä maalaiset, joilla ei omalla paikkakunnallaan ole oppikoulua, kau emmin saistmat puää lapsensa kotona tarwit!emttta lähettää ni lä kaupun kiin. Masia myöhemmin Vanhem pien sitte myöslm tarmitsisi päättää panemako li-ps.nsa oppikouluun mai antomatko nideu mennä jollekin muulle uralle, kun he ensin raudassa om^tt saaneet päättää kansakoulun kurssinsa. Kaikesta tästä huolimatta ei ole tähän saakka ennen mainitsemaamme poikkeusta luk unettamatta meidän maassamme toteutettu kysymyksessä ole-vaa aatetta. J^ siihen on kyllä myöskin ollut omtt syynsä. E '.sionäkm tämä pohjakoulu-järjes- telmä te^ee tien yliopistoon opvttaiiie pitemmäksi. Ei cle näet, kun pohja- kouluk-rssia on lisätty kahdella muo della, uskallettu edes Yrittääkään sen sijaan mähentää oppikoulukurssia mastaamalla kahdella Vuodella. Sa maten kuin Kuopiossa omat tämän uuden Porin koulun puuhaajat »val tion lyssochin lverratea lisänneet koko koulu-ojan yhdellä ivuodella. Se joka käy a'emvaa kansakoulua kaksi muotia, ylempää k-n s-koulua myöskin kc-ksi muona ja lyseota kah- de'sm muotta, joutuu siten käymään koulua yhteenlä 12 muotta. J?s hän alkaa koulunkäyntmsä seitsemän nuo- den i ässä, tulee h?n 19 murdenijassä ylioppilaaksi. Sitä mastoin se, joka käy katst Zvuotta alempaa kansakou lua, neljä «uatta ylempää ia -nise- mä l muotia lyieota, joutuu -äym^än ko:!ua yhteensä 13 wu^L:s. Toisin sono-n: jos hän aikoa koulunkäyntin sä seitsemän murden ijissä, tueehän yliopp laakfi 20 Ivuoden N'anhano. Jc>S sika roaStoin oppikciulukurssi on yhd?ksänwuotil>en niinkuin esim. Psr>n suomalaisessa tyttökoul ssa, ntin cp M'.ka tulee yhtä pirkäksi, 13 «uotta, kuin uuden yhteiskoulun kautta yliopistoon pyrkiessä. Mutta mainittu koulu onkin tietääksemme useassa topau'se?sa k.tsonut Aoivc-n^a ottoa mastaan oppilnta, jolk.» eiivät ole suorittaneet enemoää k-nn ylem. MIN kansakoulun ensimätsen lvuosi- 0sas'0N. M käli LSHänaStisesta kokemukselta moi päättää, on sittenkin epZiltämää, Voidaanko tämmöisessä seitsemänluok- kajsessa koulussa samoilla ponnis!u°. silla saamuttaa samoja tuloksia ku>n kahdeksanluokkaisensa. Norin lurjl'. 36 Kansallista svloomusta ei «yt lään sacda cil an. — Meldous Pois, larmokka^.su ta- n! — satakuntaa len >!t- tninään! — Huomautus kaupun gin maistraatille. Kerroin wiime kirjeessäni ensi edus- kuntamaaleja koskemista yhteistoi- mintaehdotuksista. Niitähän on tehty kaksi: toinen tarkoittaen saada kaikki puolueet perustamaan yhden ainoan Vaaliliiton, jonka kautta kaikki Viime kertaiset edustajat malittaistin ja toi nen, että yhteistoimintaan ryhtyisi- wät ainoastaan suomalaiset ryhmät Ensimäinen ehdotus raukesi mahdot- tsmuuteensa sekä sosialistien ja ru.^t- sinmielisten haluttomuuteen. Toisesta, nuorsuomalaisen, tohtori Z. Castrenin tekemästä, kansallista kokoomusia tc.r. koittamasta, on sen sijaan ajatuksia koko runsaasti tuotu julki. Kun tohtori Z. Cistren pari wiik- koa sitten ehdotuk!ensa teki. näytti s.n toteuttaviinen monen mielestä sarg-n todennäköiseltä. Sille näytti olreman tohtori C strsnin oman puolueen keS. kuudessa suopeita. Suomalaisen puo- lueea taholla se otettiin amzlylin mastaan. Uusi Suometar omisti sille peräti lämpöisen tuliaiskirjoituksen. Ekiä-Pohjanmaalla ja muuallakin, Kuopion koulun se'', ^m?5lilMu- s'^uS oli r-saksi amo^st^an näenväi- n?n. Sen yhkevdes ä o!i näet wal- m -ta.na luokka, johon msin p'NUin he kommat, mavla-Skansa^^ulais'..^ i ul- kst opp lout. Ja toiseksi tuon kou- -un joh ajatar neiti Inkinen 1906 nuod-'N ?gulu<?p?tti j-.kokouksille amc- m selostuksena mysn:ä1, että oin k n ensi w«csina »oppilailta erem- män ivoadl>t°.in ja heidän kanssaan paljon enemmän työskenneltiin kuin on tasallikka". Tosin hän jzt. ka: „wu'tz se johtui jsniUNNoisesta velen ja tvaNi unalc isuud n tunteesta. Oli paiaaj^seua nzcimMka tsh'.ä!^ässZm-.ne ja osotelun päämäärän saollu>tc>o näin supistulla ohjelmalla." MyS- HSNM n hän NZäiUää opettajien N)si- ne.'n tyZnsä rvastaisuud n moralle paremmin järjestää. Kuitenkaan hän ei o-ma mitään tietoja si tä, kinnko suuri osa oppilaita suoritti kurssinsa määrätyssä seitsemässä mu^deSsa, kuinka suuri osa sichea krmitsi enem- mä ? aikaa. S?, miiä tässä ennen kankea tuot taa wmkeutw, on kiuluissamme luet- tamat monet mieraat kielet. Meillä hän on ni tä enemmän kuin millään m:ulla kansalla. Ainakin neljä wie- r sta kiel ä pitää sen oppia, joka Suonen vlio!>iswou pyr'n. Tämä on jo S-luokkttis^ss.Ziin oppiki-ulusla meloin qlia ouna nen tshtämä. Mi^lä rv'.i!>-.mmakst se tu'e< 7 Buods.-'. op?- kuriistZa. Ensinnäkin on yl-men se kokemus, että lapsilla on sitä helpompi käytän- nöllisesti oppia mieraZla kieltä, mitä aikaisemmin se saa alkaa. Nuorem man kieli on taipuisampi. Tsiseksi on myö; yleinen kokemus se, että opvilaille !ul?e ylen rasitta maksi, j-'>s h?idän pitää alk .a kuhden w'era n kielen opiskelua yhtaikaa. N-irpä cletasnkia klassillisissa lyly. oissa 1:nö koulaVu^jena lukea ruotsia, 2:n^- roenäjää, 3:nu latinia jz ivaSta 5:nä saksaa. Sittenkin sa: alituiseen huomata, kuinka opvUaat sekottamct nämä erikielet toisii sa. Muä lykv- empään Maan noiden monien kielten opoimik-m Löyly? sulloa yhteen, si:ä M?ike mpi oppilaan luonn-?ll'.s?s:i on c.j-iuksis?a'U p tää r.e erillSän toi. sistaan. Luonnollista on myöskin, että kan sakoulu >ps!us ylipäänsä ei mo'! mas tata opp kznlu^s^ annettua. Onh.'.» oppikoulunopsttajalla ainoastaan ycsi toi pari ainetta opetettamanaon. Totta kai hänen niissä täytyy saa- muttaa suurempi taito ja kokemus kuin kansakoulunopettajan, jonka tu lee opettaa k.nkk-a koulun eineitä. Sttä p ätsi järjestetään luonnolli^ sesti kussakin koulussa työ alu?-tc, a!k -,e". lovullista päämäärää silmällä pi'ä?n. Ja ko^ka tämä orpikouluss.^ on toinen kuin klliiiakoulussa, liiin ovetn^ edellisessä myös olaita alkaen on jonkun merr n toisell^izta kum jälkinä seSsä. T»mä koskee myöskin er-°;ä'n kieiiopetvs:-?. Ei sow: jZnäil kokonaan huomioon- o^c-.nn.ita si-älä^n m^ik^uita, joko synttoy ftn kcutt ', eitä oppilaat ^'ukii mone-Zta eri k^ln4t,i tulleina owc.t tietoihinsa :.LHden hy-vin epätasaisia. Tälä epä-asaiiuutta ei Wo,d - poistoa siitä, että taik iro he däa oppikouluun pyrkiessään miadi^ -an koko k. ns kcu- lun^ur«si. S ttenkin täymy olla hy- min suuri erotus k-upungm kansakou- tu.sta ja maa! isk'.r.sakouluisw tul. leitten oppilasten Välillä. E hän maalaiskansllkouluihin otettam t o> pila >t mitenkään woi olla niin hymin n^lnttstuneet kum kouyurgissa, missä ne qle-npään kansako.l u'i tulleSscon j.' k ksi nuotta omat käyn.et ?ou'ui. Ja ?-n!z n '.ii^kn suuri ero^u!! ipe - :aa yh ä a'no> ta K-oktua kaupungissa ja ns jä muosiosastoa yhtack^a mia» l -'.(-kansakoulussa. Tonn ow.-t oppilaat ny'y sen jär- j's-lmän mukaun oppik--ul>u>n tul- 1-ssa n edkä ncieläkin epätasaisemmat, on hunmottoma, että tämä missä Suomalaine i puolue pur-rsu^- m^kisi-n katsoen r-n enemmi-Z<övS, vuuh jsisot suomenmieliset uuttera?'.! e te d n to.soit^miseksi yhteistoiminta. eho-tu^s?n toteut>omisen tiellä. Lienerva" monet suomen?u'?!iset jo näinä päivinä eläneet kansallisen yh tymisen chaniu juhlahetkiä. M°rä pnol-Stani, joka eläjäni ci» ka. a cn ole «ielä oppinut luitta- maon nuorsuomalaisien majttol'-stcn ji kanslllböten periaatte dm selivyy. teen ja ke-Wwyy'cen enkä myöskään heidän sominnon ratkou eensa, en ole näinä parina mnkkona hetkeäkään saattanut unelmoida kansallista ko koomusta mahdolliseksi. Tuon kansallisen yhteistoiminta- ajatuksen pohdinnan alaisena ollessa on? n käynyt selmäksi, että kellään ei olisi ollut syytä käsittää ehdotusta mahdolliseesi. E.ä'lykseni saattoi minut jo miime kerralla morottamaon yStä- miäni olemaan uskomatta täyttä totta asiasta tuleman. Koko tuon ehdotuksen käsittelyn kulku on ollut itse asiassa sangm omituinen. Ensin esiintyy tohtori Z Castren, nuorsnomalaisen kansallisen siimen ehkä huomatuin edustoja, ja Helsin. gin Sanomissa makuuttani isti puhuu kanlall.si-lle pohjalle perustuman vh- teistoiminrian mältlämätiömyydestä, meitä sekä menäläiftn mirkamohd'» että scstolidzmokrLattiemme tehoilta uhkaamien maarojen torjumiseksi. epätasaisuu? johtuu siitä, että toisilla ^ on enemmänkin alkeistieroja kum mälltämätöntä olisi, koska he o^ot käy» eet enemmän kuin kaksi muosi- osastoa ylemmässä k--rs kouivsla. Pitäisihäa !ämän?in seikan edistää työtä kahdeksanluokkaisessa koulussa. Tosiasia on kuitenkin, että mielöpä moni näistäk.n tarmitee enemmän kuin kadd-kson muotta suor--ttaakscen ylioppilas'» k nnon. Kahd^sanlvok- kaisessa kouluZsa pitäisi ku tenkin ole> man enemmän aikaa tarp:eAsen ta- soitu^työn toimiitamiseen kuin s-itse- mä-.luc^aiieSsi?. Kun k-nken tä:n6n ottaa huomioon, kcfttiää helpcsU. eitä kouluh Mns, miiäli s^nomal^d-^sä on kerrottu, ainoastaan epäillen ja kokei lua ivarten sactloi puoltaa on. nettcnvuksi lupaa seilkaltaisen seitse män luokkaisen yhteiskoulun perusta miseen, jcmmoisesta edellisessä on ollut puhe. oli — T«!ewat ed«staj«Nsslit. Wa'Iiluettel"idm laatimisessa on huo- mottama, että maa-iluettelon pohjaisi on p-?ntvw - ei ainoaZtaan cstanomai- sen h?^k.k!rjoittajan 1910 muoden tammikuLSsa n'aali'auiak!»nnaLc toi» mi tain - luettelo kaik-Sta 1909 wuo- dm he kikirjan mukaan ääncsty? alueella asumista henkilöistä, jotkz 1910 muoden alkaessa omot täyttä neet 24 muotta, maan myöskin lisä. luettelo henkilöistä, jotka 191l) muo< dm kuluerä oniat täyttäneet 24 muoita. Lisäluettrlon toimittaa hen> kikirjoittaja m^alilautakunn lle mi myttelemätiä, ellei HZn sitä jo ole lä hettänyi. Siitä h uolimatto, onko maaliluet- tel ? kemäällä 191l) tarkastetlu mai ei, on maalilautakunnan edellämainitut luettelot niin pian ku n maddollis a t '.r?asiettama huoleMesti. Jotta obfi riittävästi a'kaa m aliluette'o^ esille panemiseen se'ä tehtyien muis u ustsn t^kimiseen, pitäisi tarkastus sa-da surritetuksi noin 10 pänvään mar raskuuta. — Ktztztiasetus. Smaatiss? esi- teltiin eilen kenraolikuaiernöörin kir- j^imä, miösä pyydetään senaatin lau suntoa eduskunnan päotöksestä orm. asetuksesta kyytitoimesta. Senaatti asetti asiaa malmistomaan ic>i'nikui- nan, johon tulimat senaattorit Berg, Hosiainoff ja Hedluvd. Leipxrilaki» Senaatissa e"- teltiin. ei'en Suomen leii-uri» ja ?on- di oviammLiinharjottaic-in liiton to'- mikunn n esttys leipomoista annetun lain sekä senaatin leipuriammattijär- je tizsohie-ta koskeman päätöksen muut tamisesi. Senaatti lykkäsi asian w-lio^untaan, j--kon tulimat senaat torit Wir«niu§, B<rg jz Sa.r koski. — tCvglKSti j« Tusme» an,?. lokok. 27 p. stschs ^-itu"giile ilmoitetaan P ?'a risia^- että huhuje-! mukien on Sir Ed?!i'.rd Grey tehryt ystanäitisiä efttytsiä Menäjän huvitukselle Suo men asiassa, ioita esityksiä ei kuiten kaan o-isi kattotiama minkäänlaiseksi sekaLNtumiseksi Menäjän sisäisiin osi oihin. Pietarin sähkösanomatoimisto on maltuutedu ilmoittamaan, että mclinitu^sa tiedoZia ei ole mähääkään perää. — Totilasmiljov«at. E-lttl- t?e -ä s naat s!a k^nr^l kuivkr^oöri'' un'.i!us a, että Menäjä'? koti-minis teri l li maattkiut heti m ks^ tomakfi ftn 9Mli.0W mar'an smtr-nsen sum man, jota wurden 1910 lo. la^opu mc-.ksusti mielä on worittamatt<?, päätti senaatti kirjelmällä kenraaliku- mernöörille pyytää li.n an hankkimista a'd°n, eitä makstjsimrit s sa^illts^in lykutä morrvsknun 23 (15) päimään, s. o. siihen päimäon, io^Z ko i!vs ^puincksua koskem assa Menäjän mi- Ehdstus k- ohuttaa komasti ru^t sinmielisten ja «pääskysten" mieliä ja puhumat kiim^stuneet äänenkan naltaji»saan kom-a ja uhkaamia sa^ noja nuorsuomalaisille. Silloin esiintyy Helsingin Saro- m t jo, samana päimänä luin Uusi S>!cmc>s.r cmiitaa lamp mäu kirjzi- t >'?en ti htori Z. Castrenin ehdotuk- sen toteuttamisen kanva tamistksi, eh- dottelee b ko asian jättämistä maali- piirien puoluejärjestöjen päätettä- mulsi. Heti muutaman päimän perästä tämän jälkeen nuorsuomalaisen puo lueen maaseutuäänenkannattajot, m. m. Satakunnan Sanomat, selittämät oleman luonnollista, ettei yhteistoi minnasta suoninl.istm ryhmien kes ken, koska ei kaikk-.en puolueiden maali- liittoa koskemaa ehdotusta moitu to teuttaa, tule kysymykseen, maan on luonnollista, että kukin puolue tällä kin kertaa perustaa oman Vaalilii ton. Naorsuoma'aisten puoluejohto ko kouksessaan jättää sitten asian puo- luejärjestöjen päätettämäksi. Nuorsuomalaiset puoluejärjestöt pi tämät kokouksiaan ja päättämät, Mir kuin esimerkiksi täällä Porissa, ollo ryhtymättä yhteistoimin, taan suomalaisten ryhmien kansia. Ikäänkuin nuorsuomalaisen puo lueen soivinnollisimpien maalaisjäsen- ten mielen nouteeksi Satakunnan Sa- v' s ermmn osion ehdotuksessa määrätty nwksupäimäksi. — ZVnltiosrastateide» lv«v- de» 1SI1 «ie«osää»tv. R mtatte- h ll ti^s on ,.nt walm.«tanut khdo- lukiensa waittonr< uiare den ivu-den 1911 meuosäännösi. Ehdotuksesi k y ilm>, että menot keskusholl-ntoa ja linjohallmnon neljää osastoa »or ien omat yhtcei sä lasketut 37.5^0,000 markaksi, — kuluman mucden meno- säännön mestaama rahamäärä on 39,500,000 mk., joten mähenry? on 2 r-älj. Tuleman mucden menosSänlö- rhdotuksessa on m^e ä lisäksi seuraa mat menoerät: kustannukset santarmi- w':rtio?ta 120.000 mk; e!ä'e-, w5-h>n- gonk^rw'us» ja eläkelaitoksen >ivu- inoksut sekä lakkau.usluokka 514,000 mk. ynnä houtausamuksi elältcevä olemien Virkamiesten kuolinpesälle 6,000 mk. — Sätteltäjäyblkkiot. Siihen iau '-kuvtta^n, j> nka tt.l-e tehdä ehdo tus sm määrärc-han jakamlseSra, jo^ on inarattu palkinnoiksi koiimsisille säWel:äj'lle, on senautm kirkollisasiain- toin>ltuSkunta malinnut puheenjohta jasi prosessori R. Kajanuksen sekä jäseniksi dosentti J!mor' Krcidnin, mvsiiMop-Slon johtajan Karl Ekma nin, sil. maisteri Heikn Klemetin ja sovomalehdentvimiui-ja E. Kattlzn. Lautakunnan on annett wa lau suntonsa ennen ensi joulukuun 1ö päimäö. — My»»«ettyjä ap«rahvja. Dizdi^tykselle „Turwa", sen N'äneen p läjässä sij itsehän a!koholi»tiparsn° tolcn yuä^itäJuiekst, on myönnetty ö.000 mki apuraha muodeksi 1910. Apurch -n myöntäminen seuraamiksi muoftkst tulee riippumoan siitä szll'i!o Valtiomoruintila sen kulloinkin Nzdistyk'elle Sokeain A ttä-vät Vuodeksi 1910 sen työkodin ylläpitä> miseksi, on myönnetty 5,000 mkn aourahs. Apurahan myöntäminen seuraamiksi muonksi tulee riippumaan siitä salliiko malti^marain tila sen k "-i?« iiii. — Mm«e rahat r!ittäwät. Kenraal.kumernööri on yhtynyt sen^a tin pääiölsem 15,000 mkan k.rm uk sen myöntämisestä Wi«purin e-it. poliisimestarille L. A. S:re!iuk elle ja lähetettiin eleu maksumääräys t5s!ä vch määrästä U denm<ian täänin ninrahasttlle, josta ne heU sen jät- keen z-osteitnn. — Asej«t«t sesaatiSs.?. Se- n-atissci esiteliiiii eilm kenr-7olikuw7r- noörin kaksi kirj- lmää ja tullii:altiwk sen Mn.en nättten jok.do-t? anw. mat selitykset suhtautumisesta ase t!?n tuontik-e to n. Ana käsiteltiin salai sena eikä siitä annettu mitään tietoja. - Hupaisa» ilta«a« toimeen panee Por n Kcrhu tänään louman- taina kto 8 i. Kansalliskod^sla. Oh- je!m?Lsa on soittoa, termehdySpuhe, lauluo, esitelmä, laulunsekainen kar- s^nnSy>eImä ..Saimaan r nuolla" ju lopuksi k lrce!oa. Sisään, ää ymakiu- ki?i en komin pieni, ettei sekään estä keiä in s apumiAio. Jou olla n?ar nyt nuori»äki liikkeelle, re p s mieli !n.ka->n. Tulot ittamaSia kaytttään aroajai-moiton osiamisskst Nuijan arpajaisiin, jitenka siis n ui j Iloisten melmoUisuus on iltamc-an szopua. — Pori» ks«pii»gl« wai- Waistalv» maa»wiljel^S on tänä sumena tuott^nu: rukuta 1.461 kiloa, ohria 1,080 kg, kuuroja 1,560 kg, perunoita LM hl, junkkeja (röäti- köliä) 45 h-, portkan-.ttta 20 b', pu. n-juuria 15 h', k!!puk. aleja 200 le- rZä, sipu?eja 500 kg. wu!vlln.,rjojo 112 l>tr , knlmöheiniä 650 ^g, relu » kahsil ää 1,500 kg, ketoheii iä 300 kg, rukiin, ohran ja kauran olkia 28 köstt^, kcuranraumenia 8 tyrinyriä, pieniä perunoita eläimille 20 hl, jsit e-? k^tt-e-'! ?ohci-ara» tck: yh- tee .iä 3,792 mk 27 p. namien eil sessä numerossa jo?uw:e'ä koetti kannattaa tc htor Castrenin eh» d"tu?>ta, nnitta toi-nltus namai^a kädellä lukki kirjoiltaj?lta suun Sa takunnan Sanomain toimitus, siman kuin ..Suomalaisen Karscnkiu", on perin h.-ilä sosiatide!noi.raal eja koh taan. Nä^tä ivastaan ci mitenkään sen mielestä saisi liittymisen kärkeä kään.ää. Oikein „pä5skys"-selitys on se ?eru5te, jolla mainittu toimitus niinikään Vastustaa kansallista ko koomusta nim, eitä se moitaisiin se- littäö: ..suomettarelaisuuden tukemiseksi"! Sellainen mahdollisuus olisi toimi tuksen mielestä jotain hirmeätä, jonka läyiyy kaikin mokomin eSIää. Jz on estetty. kansallinen yhteistoimintapuuha on nuorsuomalaisten muoksi rauennut — jälleen kerta, iloksi ulkopuolisille sor- lajillemme, iloksi sosialidemokraateille sekä iloksi ja helpotukseksi, ennen kait- kea, tämän maan ruotsinmieliselle maltaluokalle. Loppupäätelmänä tästä yhteistoi- mintakeSkustelusta ja puuhasta saat taa marmaSti esittää, että se, ellei se ole ollut nuorsuomaZaiZten puolelta ainoastaan taktillista temppuilua, osottaa, että he edelleen omat riippu maista ruotsinmielisistä. Miimemai- nittnjen komat sanat omat riittämiä tukahuttamaan kaikki heidän kansal- lista eheytymistä ehkä tähtäämät aja tuksensa. Pori» waiwtn'sl)oidv!» tlllo ja mettoarwko 1911. Maimaishoitoballituksen miime ko kouksessa Voimistettiin kaupunkimme maimaishoidon tulo- ja menoarmio Vuodelle 1911. Sm mukaan omat w?imaisho don menot ensi wuonna 89,850 mk. Suu rimmat menoerät omat lvaki-iai-et kuukausiaVustukset 30,000 mk, satun naiset awut 3,000 m'', sairas-vuode- maksut ja lääkkeet 7,000 mk, menst kaUMatusiaitoksi^sa hoide.tawistz 2,000 mk, palkat 3,600 mk, pu-ta köyhille 1,000 mk, !öyh en uz^o.ktuk- lem 800 mk ja ^r-ra-im^ttomän me no hin 1,000 mk. Maimai^talon me- r.ot nousemat kaikkiaan 40,550 mk, jo5M suur n erä menee ruuanpitorn 17,600 mk, folttopaihin ja noloon 5,600 m', hoitolaisten piio- ja ma- ku! waatteihin 4,000 mk, johtajan ja hottajain palkkoihin 5,820 mk, lääk keisiin ja smraswuodemaks:nh.n 2,000 mk. Wcnma!shaidon koko muosimeno on 89,850 mk. Tuloja on oirnos^an 13,200 mk, joten Verotuksen lautta on kerättämä 71,650 mk. — Waltio?vuttvri. Ke rcatt- kumernööri on yhtynyt sinaaun p'ä- tökzeen Varatuomari A. E. R^:a- m.->n nim'ttämisc-stS Svomsa konttoon jurid seksi johtajaksi — K^»ppa-sp«!aiHks«lu Ps riiv. Pieniin oloihimme nähden harivinaisen innokkaasti omat kauppa alalla toimimat nuorukaiset, tytöt ja poj^t ilmoittautuneet oppilaiksi täällä toimeenpantamaan kauppa-apula.?- kouluun. Rohkeimmatkin toimeet omat toteutuneet, kun näet nyt jo kuudettakymmentä o.pilas.o on kiuluun tarjoutunut. Pulstunut on sitea k'. konuan se estely, ettei muka kouluin tulisi oppitiärc.'. Ei muuta kuin asianomaiset ripeästi iltakurssien toimimaa olottamc-on. — W-> «?iesw »ali. Mais traatti päätti w:ime torst-una pitää racistiimankekoulsei», joKsa malitaan 10 mol uusnrettä muoden mach'ee°sa eronmismuorossa olemain ti! ll?, ensi joulvkuun 1 p:n ä. E o ^uo- roitten nimet olnn ne m.^e?. ju>k ?5- seet. — Vli«?eisoil^s!m?na. F r mosiank''Ndidaatt! E^ert K.s'-. il- moitti voiZtroatille Viime iorstaina aikomansa harjotraa mirmoitus.uzma- tehdaS A nolan liikettä ja perusta- wa:>sa tänne teknokem-allistn tehtaan. — P«!koh«»tokauN?Sa > yy- tiin muistraati^sa lrr taina t>lo5. om ötaja Johannes W rta'en omis. tann tolo ?>:o 222 kaupungin 5:Ssä > olasla ja huusi sen rouma Alma Jo hansson Tampereelta 28100 mkn hinnatta. — Peru«tett» talo-«hu«t«. kaupps. Työmies Edo^rd Lnd» Holmin ialon n:o 123 kvlm ^iiiicSsa kaup. osa'sa huutokauppa, j -kz miime torstaina piti tvpcihtuman mc>!>!rca- tissa, v^r^ntettiia mäliin tulleen n-ak- son tc>kia. — Meriselity^sea jätti ineri- kaitceni I A. Christensen miime torstaina P rin maistraatille sen joh. dosta, että HZnen kuljettamansa pur» jelaima ..Normc." i ii R poiaaren sa- tamaösa saanut muzdon, joka huo mattiin kun laimin piti puvtamara- lastissa lähteä matkclle. Lailva lulke Turc.Ss.: korjattamaksi. — Lc-bj-P-lkkis. H -itik rj-.^ta. !a^Ze ki Ida W' humina Ois-^ui Po- r-sia cu s onut 12ä0 mkn suuruisen i-> h jo partion. — Vieltavtyy «uorsuovta. laisten vduSmiebtztzdeStä. Se naattori K. I. Stäh berg, jota Porin nuzr!.-omala set aikoimat edusmies, ehdokkaaksensa, on heti sähköitse il moitlanut kieltöytyw'u;sä. ^ TyKttömais tvae«lask«» yhteydessä. Suo men AmmattijöribStöi'. 'omikunn^n ehdotuksen johdosta, että joulukuussa tapahtuman mäenla.kun y'-teyde^sä toimitettaisiin »yönkin työt ömäin lumun laskeminen, on tiiastollinen päätoimisto päättänyt esiitää, että pytzdetty tyZttömäia laSkemwen toi» nntettaisiin siten, että mäenlaskussa käy'.ettSwii« taavakteihin otettaiflin seuraa-vat kysymylsci: Oletteko työ. tö ? Mistä syytti? Minkä Muskft? — Lenn<Viin- mlrkailija ne!n Elma A^qmist o? Porist-? si'nrt-y Wiip'zr-'n. P-?ri» j; seu heÄosZ^swat«Syhdk^ttz'se?» k?- ksuksesfs eilen P ria W P. K:n talolla l^u'ui maisteri E. Giö lurd iluksi muistosanoja edesme^een maanw'lje!ijä Sakari Sippolan muis tolle. Sippola oi: yhdistyksen sihtee rinä ja raha-tonhoitapra sen peri s- tsmiseZta sackka. Jshtoluntaen hä nen lilalleen Valittiin mcankriljklnä Uln^last? jonka Anselm Akestal^ johtokunta «aliisi rahsSL?RhoiL>-jakfi ja klhtesriksi. Saakunnan kemoSjal-ktusuhdis- tysten liiton koksukseen, j ka pidetään Kokemae-! maamieskoululla marras kuun 9 p:nS, Valittiin yhd!'^y'sen eduitajiksi Naa?.mitjelijät K. F. Har maalinna ja V ht -ri Podj-ila ?ekä Maralle maon«iljelijä Man- hakako. Edustajaa ewäst"t:ä?ssä lau suttu?», eitä he koetta!''ma! s.'t-da lii. ton ottamaan osaa k-säkzlpa-ajorad'.!'. aikaansaamisekä Poriin. Si-nä ta pauksessa tulinkirl rata luultmrasti piammiten tehtömäksi. — Jtse««rha. ToissapäiVanä puolevpäimän aikaan tamatti n Hakc- ri hillä eräällä riihivihall.: rot^isim hirttäytyneenä Uudkltakcimi".- lla toisin olema työmies Jaakko N ö- m ö. W<-inaja oli synty y Viipurin läänissä ja oli kuollessaan 65 wvo- den ikäinen. Suuremm-n osan elä mästään on hän työsteuneilyt Me nijällä. Noin 12 «. sitten asettui h in Uudelle Koimistolle, missä omistt vienen asurnon. Oltuaan Viimeksi N'in 5 n iUkoa työrhauS'a, sclasi ! «ai!'.^ ja 2 ui ikkoa sitten s?tiiiis.i ja ! on ui ä !'htie? o'lut synkkää icli^sn. On luultamaa, että :a!oud ll?en od- din ti : on itsemurhan a'.heuttai>ut. Jä keeniZ Mi «ainaja iäktään m. i. mzn, o. s. Ninta>en ja iuninisin Kulloin Palukselta, sekä 3 lcsta. Ruumiinleikkaus toimitettiin eilen ja käwi siinä selwu'e, että main ji oli ollut synkkäin: l ne-? ja mielenhäi riössä teh-iyt itsemurhan. ^ Laiwalii?etta. Höyryloima Ccncordia !oh ee tänään Pi^to- ? riin lastinaan 12(> tonn a K uttuan t tehtcan p-reria. i Aura 11 toi eile. töy^en lisiin ! toxp.'ok^ria tektl isill? kau p aille. ^ Hanhi lMasi eilen ! u-i i gin - saumassa tiiliä Turku»: wi däkleen. ! Ja se on surulli«m?ia kansallisen alennusti'amme ilmiöitä. M^alitoimintaan on jälleen ryh dyttäviä. Siihen on moni saattanut "ylläSiyä. Onhan eduskunnan kukoon- vano sellainen, että johdonmukaisen sa kansamme todellisia etuja mal.vo- ir^an toimintaan se ei ole pystynyt. Ka^salls.en pcriuattcidcn noidatta- minen on sen enemmistölle niinikuäN ollut mieraöta. Ruotsinmieliset, so sialidemokraatit ja nuorsuomalaiset ..vääskyset" omat joka kohdassa olleet malmiit taistelemaan kansallisten nä kökohtain syrjäyttämiseksi. Ei ole kumma, etteimät eduSkannalli- sen työn tulokset ole olleet innostut- tamia. Muita oikeutta Velttouteen ei silti ole. Niin kauan kuin kansamme jä- senet kutsutaan waaIiVelwollisuuttaan täyttämään, niin kauan on jokaisen melivoll fuus koettaa Voimiensa mu- k-ian Vaikuttaa siihen suuntaan, että hänen käsityksensä mukaan parhaat kansalaiset tulistivat Valituiksi edus- kunnallista työtä suorittamaan. Ken tämän melwollisuutensa täyttää, wvi olla hymällä omallatunnolla, tulkoot maaliea tulokset minkälaisiksi tchanla. Sen sijaan, jotka Välinpitämättöminä omat asiain menoa katselleet, Viitsi mättä yrittää toimia sen aatesuunnan hy väksi, jonka tietämät oikeaksi, hei dän hartioillaan, osaltaan, lepää edes. mastuu huonojen tulosten saamutta- misesta. - U«si kaiBv 5N pyt :v^':a s- z t u:!!t Täh'kl.d'N k'e!ä>s^n päähän. K.iws-ja on hywä mesi ja tu'cc se hymään tarreese<'» täsiä c?scssa kau- pu- n:,. Wtsi on tc^kaotetdl He sin- giu?aupLlltcml^tl'sess^i tob ratoriossa. Kciirroisla ja kunnollisesta juoma- iv dettä onkin kaupu- gi<isan!me puute Enimmin käytetyllä kaimolla, n. s. Marcin lähteellä, on us-ttn ky nmen- kunta hemosta odottamassa, yhdestä pumpusta kun ei ehdi tulla ivcttä ..irpeeksi. S eiäisi W :rwin kaiwo.)N» k n tehdä kaksidn wedeano?t>.putkea. ^ NaisaNnSta ptttä -Ällä pc fesiori Hjalmar (5rohn-s kisi esi- lelmäö, to sen tänään j > 'öisen bno- me na klo 8 i. ruttsalaisen yhteis koulun talcll?. Professori C. ttkee selkoa Aristoteleen ja H'eronymuisen j mielipite>s:ä naisisia sekä miten he - ' däu natsMihamieliset lousu--to sa z wa kuttiwat koko lesuajan käsiiy". ka itkaa naisesta. Kaikki ruikutukset «Ssymykse5tS ja walinj.it>.'mtt ömyydettZ oivat si'.s j.i- tettämät si secn ja lvaatiheräiystyöhön tarnokkcatti rl-hdyt!cwä! Ja toimimaa'', on he;! rumett-^u! Sisiä kuinka ajoissa ja kui>i!a hav- rasmieliseSti työhön jo heti alu sp k'ydään, siitä toiminncn tulcksit rii;- pu«a^> E^tkoisesli n-aadi'aa» taika ja uhrautumaa h ^rr^skucts nii den puolelta, jotka yhtei>k..n!nli-sen siivisiyksensä Vuoksi selmemmin kan samme ul?opuolise:.ti mc-aranal-isen ja sisäisesti heikon tilan s-kä toiselta puolen kansallisen itsetunnon mieliä lämmittämän ja toiminnan hedel möittämän «oiman käsittävät. Hei- z dän on nytkin alttiisti taistelurinta maan etupäässä riennettävä! Päätehtämänä on toimittaa järjes telmällinen työn jako. Kullekin on osotettama paikkoja ja tehtämänsä. Samalla on pidettämä h -olta, että Voidaan nähdä, täyttääkö kukin wkl- Vollisuutensa. Miten ivaaliherätystyön järjestä misessä on meneteltäma, siitä on edel- listen maalien edellä aina runsaani ohjeita lähetetty. Ne ohjeet cwat nyi käytännössä toteutettamat. Lisäinnostu^ta työZkente-yyn o:: t>ltama hankkimaan täällä Porissa marraskuun 12 ja 13 pnä l ivettä, mistä puolueen kokouksista ja juhlis ta. Silloin monta malaisemaa ja sytyttämää sanoa tullaan lausumaan. P dzttäköön nämä tilaisuudet muis- — Lisäky» poliisitvnim '» hl- läsZeämiseist V. 1S!1 on lääa n kunzxiiööri ehdottanut '-zyönncttäivöZsi Turkua marlen 165,015 m'n, Por: - n?..rten 12,000 m?.: ja Mua^.nh.:- mwaz Varten 2,920 mkn ylimääräi sen niäörZv-hon. --- T^lo«oWis<ajatzhdisly7- ses koko«S on KansaUts.'?di -!a mcm!U-wi.:a t. km 31 x:nä No V--3 i.v. M. K. A:« !k»set shy"Mzyz«zis?'t o d?tti.° laum. nt^inL rra^k- n 5 pät-->ärä klo 10:S-ä a k :'n rhdivtyksen n:-' n?» uS:ossa E:.eläpui?tok.?-u 19. Toimo» taan yhdiSiyksen ty^-ä rikoit.-c. n y!ei ön, nyt, kutea ed?M.r5 i- mun. si-ia, amuStt-ns-in närä myyMS. osramall; o;nsetuser.r<:-i tö"., y. m. L^dioza sietosi k«itollisnvd.'Ss ma?, taan. S»?!e-<in»z :.ämät »i-.yyj--.'.>«i ar noisin yleisön suosiix?n. waih'e!ewa!!a vbjeim^i- samana iitona kello 7. Lähem. in W5s.'edes. — W»sfijshlaasfa mietäo Toejoen r-utiusseura huomenna sun- Ziuu^mc. klo 6 i.p. Toejoen W. P K:a talous. — ?x^k'K^5eluilta j« tzki^äa- rä!«e» ksko«ö on Porn W. P. .K:"c- tänä l uiva^ttaÄz klo 3 i. ?. omalla tskollaen. K:;un?n jäsen?S tciivotcai- kokoukseen runsac-tt!. Pifno^aillk snöjiliim»!;! Mkä ja mu lt miluStumisesta j ch- tu^at tavdtt omat tawall.sia uino räin mneden cikoj-.>n Maihteeslo, i!» man lämpöt-lojen muuttuessa, «ar- sinkin syksyin kewä-n. Kiin katselee ympärilleen, niin «kyttää siltS, kun- eiivät suoma!lä'et koSkao: olisi kyl- män ja ILmmöa vaihtelua haivu n neetkaar. Ahtä chuessa tai yhtä p Asussa putime^sa astellaan ku» m ssa kesäh5tteis ä ja n ärjoiellään tuiskuisena pakkaSpäimänä. Ii jos sitten aikaihmiset wäh'n kser.-sä war- ielisiw.'.tkin, ? i;n kccw.!w sta pol- ei juuri nimeisiiäan :rä'i'e ? Wie!S nämä p:'.kk.-svä--wiräki:-: näkee p e- okaisia n il -ta pu.-cnsin, xc-ljain tc l^-K juosta piivertälvä i rou>ar'ella ma lla, jäisellä k. du.Ia. Katona oleS- kelemilla lapsilla ei sittenkään ole niin tuuria Vaaraa, mutta toista o a k u- lussa käy:vien, joiden täy yy kulkea pitkät maik t niarhaisina a; mu^ukka. sina. Kun k.ttselee kolttuun kurud!a. wia ja siellä palaamia lapsia, niin usein näkee heid.in Mkossacn kyl- myyden wäri!yt!äm'ä pie-okaifa, joilla wielä on ohukainen «uatctus ja risaisec kengät. Smi''e'»w:hr-än- harmaissa k. smoissa on eloton ilme, silmiä katse sammunut ja raukea. Tuohon tctenk.n oa u'ein syuuä manhznvie^. 'ör.hyy-, muita mo:ta kertaa wyösUa huol-m^U^muus. T .ollv'nei on aimon ante,ksianic- m to. t - huolimattomuutta. Mo:.e'- lat.n wc>nhiinmalla oi.si kuaä sen ".'krr - a irar -lbsuu.t - enä s^ si lax- silleen kunnollisen ivaottkerr^p, w'.ntc monikin on jo rvajonnut niin siche; ainaiseen lzuolimattomvuteen ja s a« mattoniuuteen, e tci n.'.':u tu!e hc>m- matiua ennenkun ivaatetus on uiman siekvleino. Tuvllcase-ta hu.uim t'o- mu^desta täytyy irtaantua. W n» heinp en töyiyy madd?ll.sin!M2N uu- reSi.: määränsä kiinn-ttöä huo?.irt^n l-xtcn ?»kimi!?. Ra!!»- de?-':, h.iv lelli u .dell: ja huo na ' .aidttl - noit^ emuttomia pienola-sia k hdel- tawa ja k.s!v.'c> . w . Täyty? en nen supistaa omia menojaan, enuer» ^ kun anlua lavtensa kärsiä wi!ua ja nälkää. Eh'ä jo^u iulee sanom on. että tämä on uiman t r eetoi.ta pu- Het a. M-t ^ ken on maia hm' nk n roottcnut silmiään ja k'.^ellut elä- nSsa jz täyttäkööt Euomaiunet sc». c^i. »iichia nähden melivollisuiitens'! ÄlZLnt-.-iuiirnan ja sama?? si-o- mal^suudcn työn yksi koilke.n tär- le<mp ä puolta on pu^lu??n öä' en- to^nuttoj^u. !ewi'.läm:nen. JoS suo. neumieaset tämän t., in k^.nnclliicstj susr>ttawa!, onat ds laek?ne.-t pet-ä- mat'ömzn perus'ee»r i;ä-a.anall"en aatteensa hyrvälsi, olkoon sitten kusi'- myksessä wai.l:toiminta tai työn joki- muu puoli. Tämän Vaalipiirin suomenmielis- ten welwollisuus on leivittää Sato- kunta niin laajojen k >nsankerroSten luettamalsi kuin mahdlilliSta. Se malmoo wa ttipi!rim-ns suomalaisuu den työn menestymisiä. Sumalla seuraa se tarkoin muidenkin vlejste? asiain kulkua, eritvisesa Satakunnan MUokmUiaU kUNtiii-.i LNv-it-'. Se on lämäi m>^i aina!'. pa. ras lieto- ja uuttvleht', '.?ä!itämä!ön jokaiselle aikaansa seuraawc,ll° kansa- laiselle ja marsinkin jokaiselle suomen mieliselle toimihenkilölle. Jcs heidän joukossnan mielä on joku sellainen, jolle ei Satakui- tua mtelä tul-, niin ttlatkoi-n hän ftn Heli. Samalla on »okviiseu!>!,- tämä »voitomansa lehden Z^mittänii. seksi entis.äkm laajempiin piireihin. S'ihen työhön nyt juuri kä^tämä. Nyihän on kui-kauden moihd.: sekä seuraama ivuoden tilausaika. Nyt siis on Satakunnan ystäroäpii- mä^. niir, hän «--r-uaSti tietä?, -ttä p?!j n Iässä kohden laiimnlnöd)äv. K.'il«lzr-tN oa xyt ja ru"?ti>.-.wa k.,'met!ya-iftn itaralta suoj. -n -.n '-ämpösilla «zaiteilla ja ehj llä k.'?., gillä. Sieiiä, mi^ä huolimattomuus ia todellakin köyhyys vallitsee, on -o^-ra!k.iuMi.'«in kansalaisien ?a op-t- ^asaia ojennkttan'!? auttama ja oh jaan?: kätmsä. Monasu siten!u!« L..i.i t:ol! Lii h'wmsu?.aaa, v iten u? voidaan xnu^elt.' p?i'taa. Uscia r.u^ä y i.Lm^lliuen, neumewa -aac. Ia p.tt-orchaa m^id^en suora, n.istu ap-. a?»n ar.taa, kun m^in läh detään k lkeeile. Te m. rakkaot ä dtt, lehan nyt jä> jeZvitte talivikuiitoon lastenne ivact- te ta juuri tähän aikaan, jolloin wilu h,'pii w>ir.syiläm':än pientä svdäntä ja kchmsruttim'.an hentoa kättä ja ^a. Kesä?u!unet xaneite ny^ säi liöön tuleman l-määr. w-r-Le. Nä'n L.kce äit', jolla on käsitys!ö kcdia järjssiÄsestä ja krmeyde-nho do ttc, jolla on mohdollisuus pukea tcpscnsa ke'ällc: ja -ölmeka sen muka- n kuin kull inkin tormis sn. Matta muS on järjeZtettäzränä silla-.sessL k-disj-.', jo'.sa oduet te ore'-aleel ou>at toimen kin !5S-H aaV Rahkasta oa sell i» st^'a oloissa ädm n-hd:, kunka iZ-ca k. , s» -äsi la''gittuu, j^lk^ jäykisiyy ja koko ^ieni olen o w^° lui^z marisee. Tictqsti tämäkin ä ti Lek.si, minkä wo si, suoiell ttsensa pie noistaan puremalta p.kksselca, mutta ei ole lämpöisiä sulkua, minkä jal kaan metöä, ei ehyttä kenkää sukan suojaksi. Te parewp osaiset äidit, muistakaa äitejä, joiden l psta Vilu j.i nälkä ohdistaa! Kaai-pieune nur kissa, ull köiden ksm?roissa w rmaan vetelehtii y'ft ja to-nea wauh, pu- k.ne, joka omat li pftt eimät e: ää 'äytä. S ellä on «cnha kenkä, laa- t iossa manunut sukkapari j. n. e, j.neta möhäi ä korjaamisella saa käyt- ökelpoisen, lämpölen suoj iN pakkasta m staan. Mistäkö tietää kenelle aittaa? O-i- h n k ulijen opettajat, hyTänieke- mäisyysyhdi^tykset, d akonissut, st.s. roa-h it^jtt y. m., kyllä heittä saa i eiää, k^k : on k pe mmin c ioun tc-r- oteösa. M ^tak a, että iv.ttl pä-> s e nälkäisiä ci emmin kouristele maan, toud t heiko'sa ruumi ssa tu hoa tekemää:; mustukaa, että äid''n siedän sykkii köyhänkin äidin rin nassa pienokaistaan kohtaan. Tuke- kaa heitä suorinaisilla amuilla ja ystävällisillä neumoillo. killliiD Zg W!I!!M. — Uufi h»o«attawa teolli- s»««ötzritys. Perunajouhoj.', j-ata ulkomailta macdamme muosi toin 1. !.da n roiu 1 V'.'miljoonc.n mor an u-.'woota, e> ; ä-.h n saaika ole ot.mas.ssa anekaan duom-tttviv m» ma^sa mSaräs-ä malmistett". naitta rc.v,ä teottt u d nda r>i on ylsi ni'tS hermoja, j lla m^cssamme l--vtsi ^!«wc;n su^-ri - me^e»tvmism tdoUj. mutsia sorsinkin se-?köhden, eliä raa» k -.i- etia he p^sti ivo d^i n s cd.? on-.a^-a »na<!e-ta. Nyt kutterkin on EpilSssä. T^m: eree» tt hellä, pe,u§- leitu tekd^i-, nimeltä Suomen Pcru- nanj lostustelid - S Oja?,ybt S, ?oka kot muiie^ta r^. ka-ainecst ' molmist. a tönsii, utt: laisren S >oer oc-merkk-en m,r:.'islu tam-ira?. Tehdä», joka on ivcrustetlu uusim>?'-ll'. j- tällä alol!a .7arh :isj'M ll z k^7,. i!!a, kizkenee N'ul- m s am an jauhoi.. 6,000 'g. Vuoro kaudessa. K-!-! tehtaan tuotteet littemiestemne lau?u. t''j?n muk> on l-atuunsa nä-den hym >i kyken-möt kilpa'lemoan ulko maisten tuot e den kanssa, bbottta ^auppal.hii li^emich ä pernnsjn-do- to-a ekde^sään musttmaan !äiä iutt - 'ärkeiiiiä uriiipiä, jolla jo m- ci! tt.lv' d llism elän än kaunclto kolsLrii suuri mertttus. rin lisä.istlst k.-nkin «oila-.o^xsa su ri eikoma El°öön tä-sä tärkeässä työssä ku ka n mU.ka^'.l'o! Porik kaui>ung'n kun: alisten ääui- !'l?'.te'oje?. tai.kattv'' cn N iime muc- si >a muodo-tt inut ha ilalakft. Luet telo k'iu!-..Let-'a:! oleman »ähtän-cnL kahd-ksaa muor^kauden ajan ei ne.: l? >a'a. Ma"a si >ä vikana cn se ma Er otin kai-slia^sa ju kuvluu sei» s,a een ncihtämä f>ien ainca)t-.an eri koisesti pyytämällä sitä pormesta rilla. Tämmöinen tie cn liian mutkalli nen. Lisäksi on osiarlaita sellcänen, et ä jokaisella ei ole tilaisuutta käydä sitä katsomassa maistraatin kau suan au'i lon aikoina. Ennen olikin asia järjestetty siten, että luettelo cli määrätyn ajan esillä porwar>kamari>;sa, j-.ssa siiä sa- tut kia miuä eatana hymänsä päimästä. Minusta c isi luettelon tar?aS-usla Varten esillä pitäminen masta>sesli- kin täten järjeStettämä. Wi>mc ai koina noudatettu jonkunlainen sala- reräinm VuromaisuuZ ei ole tarpcel- listn. M^ik-traot.n olisi snytä järjestää asian tällä, ennen Viime aikoja nou datetulla lamalla. Jussi.