tiistaina Ilsrraskuun 22 p:nä 1910 - I^:o 136-3 PalstoittamiStoimiSto. Maaum.instnSöri Sonrad Söderholm. 1392 Turku Hnmalistokatn 8. Pub. 10 43 Marraskuun 2Z p:nä. „Sllmell kansallinen temeysliitts". i. ^relsstrmty». 1865 vuoden kunnallisasetus siirsi yleisen terveyden- ja sairaanhoitoon kuuluvain asiain järjestämisen kunnol lisen itsehallinnon piiriin. 1879 wno den termeydenhoito-asetuZ ja tämän pohjalla laaditut kunnalliset terveyden- hoito-ohjesäännöt tarkemmin määritte lemät millä tamoin itsehallinto-oikeutta tällä alalla olisi käytännössä toteutet tane. Täitä huolimatta ei yleinen ter veydenhoito maassamme, marsinkaan maaseudulla, ole tyydyttämällä kan' nalla. Kansa ei vielä läheskään yleensä käsitä velvollisuudekseen, oman etunsakaan kannalta, käyttää sille ter veydenhoito-asioissa myönnettyä itse määräämisoikeutta omaa ja lähimmäi sen kalleimman omaisuuden, termeyden, suojaamiseksi ja wahwistamiseksi. Mutta se on opetettava, herätettävä sitä kä sittämään. Tätä herätystyötä tahtoo .Suomen kansallinen terveysliiito" toimittaa. Syksyllä muonaa 1996 se liitto syntyi ja on siis nyt elänyt 4 muotia. Toista viikkoa liitoa perustamisen Mkeen oli se mies, Ma saattaa pitää liuon ivorsiaaisena luojana, piirilää käri. tohtori Konr. Reijv Waara, ollut tilaisuudessa puhumaan terlveysiiuto- asiasta Turun >a Porin läänin maa laiskuntien wirkaililam kokouksessa Sa> lon kauppalassa, alustajana keskustelu- kysymykielle: .Miten paraiten moltai siin edistää terveydenhoitoa maalais kunnissa?" Tässä kokouksessa yksimie lisesti hyväksyttiin kokouksen valitse man valiokunnan, kesluStelvn pohjalla laatima seuraavasti kuuluma ponsi: »Hyväksymällä alustajan esiintuo man periaatteen, että yleiset terveyden- hoitoa koskemat kysymykset omat otet tamat kaiklien maamme edistysseurojen ohjelmiin ja seurat saata iva loisten kanssa yhteistoimintaan Suomen ylei seen teriveysliittoon, sillä lamoin kuin äsken loppuneilla yliopistollisilla loma kursseilla päätettiin, lausutaan kehoituk sena, että kaikki läsnäolijat kukin paik kakunnallaan rupeaisivat aatetta tehok kaasti levittämään." Tässä ponnessa lausuttua toivo musta sittea rulveitiiukin yhä yleisem mät ja pontevammin toteuttamaan. N i>ipä yleisessä raittiuskokouksessa Jyväskylästä 1909 yhdyttiin yksimie- lijcsti päätökseen, .että kaikkien läsnä olevien tulisi kesän ja sykjyn kuluessa koettaa vointinsa mukaan toimia niin, että paikallisia terveysliittoja peruste taan kunkin kotiseudulle". Kesäkuussa tänä vuonna (1910) on liiton keskustoimikunta, kiertokirjeessä maamme maalaislääkäreille, pyytänyt, että suosiollisesti ottaisivat paikkakun nillaan alotteen paikallisterveyslmtojen aikaansaamiseksi tahi, jolleivät syystä tahi toisesta itse personallises.i voisi ryhtyä tähän alotteeseen, että koettaisi vat saada jonkun tahi joitakuita ter veydenhoitoa harrastavia paikkakunta laisia (miehiä ja oaisia) siihen ryhty mään, muita että kaikessa tapauksessa ottaisivat opastaakjeen ja neuvoa kseen .liitä, jotka ottavat liiton järjestään- sen tehtäväkseen. Helsingissä tällä vuonna pidetty yleinen 2ö:s RaittiuSkokouS hyväksyi yksimielisesti seuraavaa ponnen: .Rait- tiuskansa katsoo asiakseen mahdollisuu den mukaan teholkaasti avustaa kaik kien niiden toimenpiteitten edistämistä tuberkulosin vastustamisessa, joika ke- raysloimikunta vähävaraisten keuhko tautisten hyväksi katsoo tulevan edul' lisimmiksi ja tekee tässä tarkoituksessa voitavansa Terveyslnton kehittämi seksi. Kun mainitussa kokouksessa sitten vielä oli asiasta paljoa keskusteltu, hyväksyttiin seuraavat ponnet: Urheilua Afrikassa. Myös Afrikassakin, hehkuvan auringon säteitten alla, harjoitetaan jo urheilua. Kuvamme tässä näyttää meille valkoisiin «mekkoihinsa" puet uj>^ araabialaisia juurella innolla paroillaan harjoittamassa n. s. „Hockey-peliä". A 1:fi. Ihteiseen keskustelukokoukseen zokoontunut Suomen raittiusväki ja yliopistolliset lomakurSsilaiset ovat sitä mieltä että terveysliittoaate toteulet tsna oa omiansa herättämään kansa laisia itsetietoiseen ja omintakeiseen ter veydenhoitotyöhön ja kasvattamaan heidät tällaisen työn menestymiselle tarpeelliseen yhteistoimintaan. 2:si. Teriveysliitto-aate toteutettuna on omiansa kasvattamaan kunnille yleiseen terveydenhoitoon perehtyneitä ja sitä harrastavia terveydenhoito^ virkailijoita, jommoisista tätä nykyä vielä on maalaiskunnissa suuri puute. 3:si. P nkallilet terveyrliitto toimi kunnat voivat paraiten myötävaikut taa työssä keuhkotaudin vastustami seksi, (pienempiä piirejä varten toi meenpantavien lukuiltamien ja henki lökohtaisenkin vaikutuksen kautta per heissä) levittämällä vähävaraistenkin keskuuteen oikeita tietoja keuhkotaudin luonteesta, sen välttämis- ja paranta- mis mahdollisuuksista, sekä, mikäli voi mat sallivat, vaikuttamalla pienten paikallisten keuhkotauti hoitoloiden ja huoltoloiden aikaansaamiseksi. Terveysliitto-aate on ruvennut he rättämään yhä suurempaa ja suurem, paa huomiota. Niinpä nuorisomme kasvatuksesta huoltavien johtomiesten piirissä. SanomalehdiSsäkin ja aika kautisessa kirjallisuudessa on aika ajoin ollut TerveySliilosta puhe. Ettei toiselta puolen terveyslnton tarkoitusta kaikissa osiaaharrastavissa- kaan piireissä vielä käsitetä, käy ilmi erään paikalliseen liittoon yhtyneen yh distyksen päätöksestä luopua liitosta: .koska terveystiitosta ei ole ollut hyö tyä, vaan on lääkäriin täytynyt tur- vautua uyt niinkuin ennenkin joS sai- raaksi on joutunut". — Tavallaan tämäkin tapahtuma osottaa, miten maaS samme todellakin kaivataan terveyden hoidollista valistusta ja yhteistoimin taa! .. . Teemme tulevassa kirjoituksessa ti liä liitoa tarkoituksesta, rakenteesta ja toimintatavasta. LVIII. Sisältö: Kirjein! järjestysnumeroista. — Muistelmia suurlakoa ajoilta. — Kaupunki ostanut W. P. S:lta talon. — »Kuhinmiiesta." — Siivistämiä esitelmiä. Kirjeiden! järjestysnumerot ovat näi den monie» vuosikymmenien kuluessa tehneet monta hauskaa tuperikeikka. Toi sinaan lienee minussa ollut syy, mutta lienee toisinaan ollut syy munallakin. Tämän vuoden ensimäisessä kirjeessäni oli enfim. järjestysnumero VII (102), sitten LII! (103), j. n. e. Mutta sitten viimeinen, eli VVIl (10?) tirje olikin taas ottanut taka askeleen — LV (105), joka täten näin oikaistaan ja saa tämä kirje taaS oikean numeronsa LVIII (108.) Olemme vast'ikään viettäneet tuoa kaamean suurlakon muistoja, jo?ta ja tuli 5 v. kuluneeksi. Erityisesti painui mieleini eräät lippujutut, joissa olin tilaisuudessa läsnä. Ensin piti pakosta iloitsemaan ja riemuiisemaan ei Suo men lipuilla koristelluksi määrätyissä .laitoksissa" ja paikoissa. Kauan eivät siiloin liehuneet liput kuitenkaan sao- neet olla paikoillaan knnen kun .kansa kaikkivaltias", joka silloin vallitsi kaik kinen intohimoilleen yli koko maan. mo nien .puolueiden" tukemana, vaali li put alas otettavaksi, mikä ainakin tääl lä nöyrästi tehtiinkin. P an sen päiivän jälkeen, kun saati n iloisia Uetoja idästä päin, käskettiin no;t)ttaa puhdas Suo men lippu liehumaan. Useimmilla niitä ei ollut, mutta silloin neuvottiin rat komaan .vanhasta lipusta" kolmas wcri-.'aistale pois, niin sillätarvoin siitä saatiin Suomen lippu, jotka tänä „au tuuden aamuna" hulmusivat lukmsim- pana kun kenties koskaan ennen. Mutta jo silloin kuiskasi minulle kor vaan eräs hyvin arvoisa vanha rau malainen, joka oa nähnyt muitakin maita kun Suomi j, sen lähimmät naa purit: .älkää huoliko niin paljoa iloi ta, pojat, ehkäpä >e on liian aikaista." - Itävä kyllä, että olemme tuota pahaa ennustusta jo näin pian saaneet kokea. Kaupunkimme on vihdoinkin vapa utunut siinä suhteessa lapsipuolen ase masta, että sillä nyt oa oma talonsa moniaita tähdellisiä virastojansa var ten. Ensin se kyllä vauhanaikuisissa pikkuvioissa viihtyi hyvinkin ja olipa oikein sopusoinnussakin vuosi atoja van hassa raatchuonees>a, jonka alakerrassa myös oli poliiseilla Pieni .päiivystys- yuoneensa", juoppojen .korkkaan" ja -vangeille muutama selli. Silapaitsi oli uina rahatoimikamarilla 2 huonetta, toinen yleisöä ja rahatoimik. alaisia palvelijoita tahi .viranhaltioita" var ten ja toinen r.-!amarin kokoushuoneena, matala ja ahdas kun mikäkin luoStari- kammio. Alakerrassa oli maistraatin »virkahuoneet ja valtuuston istuntosali. Tämä kerros oa uyt kokonaan museona ia siihenkin se tietenkin on ahdas. Tänä ai»ana kokosi W. P. K:nta itselleen käyttö- y. m. rahastojensa ohella kun. maitettavan rakennusrahaston, pää asiallisesti valtuustoa lahjvttamilla vii na-voittovaroilla. 10 vuotta sitten valmistui Rauman upea W. P. K:n talo; nykyään Rauman kauniimpia ra kennuksia. Tähän nyt siirtyivät vuok ralaisina (!) kaikki vanhasja raatiyuo neessa, siihen asti majaUeet virastot. W. P K:nta oa myös nielleen talos sansa varannut komeat katuSto- y. m. huoneet. Nyt on kaupunki ostanut tämän W. P. K:n talon vetkoineen päivineen, py syttäen siinä virastonsa ja jättäen Ä. P. K:lle myöskin asunto oikeuden enti sissä huoneissaan — eli oo ottanut W P. K:n elinijäkseen vanhan vaarin päi ville. Saapa sitten nähdä milloin tuon ne otsikon koristeeksi .W. P. K "-lei man tilalle muutetaan Rauman kaunis vaakuna ja talolle sopiva nimi. — Kaupungintalo, Kunnantalo, tahi muuta sentapaista, vai ruivetaanko tästä ni mestä ehkä riitelemään, kuten niin mo nesta pikkuasiasta. Wume kirjeessäni puhuin m. m. van han Kailvopuiston teraeyeveden juon nista ja k^livyistä ennen aikaan sekä esitin ajatelmia veden vastedeskin käy täntöön ottamisesta. N.^t johtui mie leeni saksalaisen Kuhnen juuret tehdas- maiset vesiparaiiiolarakenllukset Leipzi gissä. Kuhn: on onnisiunut saavutta maan u denaikaisella (vaikka on siinä paljon vanhaakin pohjana) vesiporan- nustavoillaan suuren maineen, jota on Mattson k Jaatinvil ^ .Nyt saapunut: Ainoacmlaatuisia kauniita Puoli-Desfeleita eri värisiä, Silkki- ja Willa-Kappaplyysiä erittäin hieno tvalikoima 21406» A lisännyt hänen laajahko kuvallinen teok sensa, joka on monille vieraillekin kie lille painettu. Tämän kirja» monien järjestelmien mukaan on täälläkin var sia moni ruvennut .kuhnimaan" ja moni on myöskin sanonut siitä parane vaina. Ei ole enää harvinaista nähdä Kuhnen kummallisen mallisia ammeita kuletettavan pitkin katuja pajoista ta» loihin. Miaä olen aina ollut Tuomaan ta painen kaikenmoisten uusien suhteen, varsinkin, jos niitä niin kovalla kii reellä tyrkytetään jokaise.e. kuten juuri tuota .kuhnimista". Olen senvuokfi tiedustellut kahden eri lääkärin mieli pidettä, josko minunkin olisi hyödyllistä ruveta kuhnimaan, johon yksi vastasi vakavasti .ei" ja toinen lääkäri nau rahti ja sanoi .Jc.! — joS tahdotte pian päästä hengestänne, niin ruvetkaa vaan kuhnimaan". Neuvot olen otta nut huomiooni ajatellen, että kukahan sitä nyt kuhnimalla itseään kuoliaaksi kiduttaisi, kun muutenkin tietää var maan kerran kuolevansa. Helposti se onkin käsitettävissä, ettei samanlainen parannustapa sovi kaikille ihmisille ja taudeille. Monta hauskaa jnttna onkin jo sanomalehdissä näkynyt knhnimiseSsa tapahtuneista erehdyksistä ja kuperkei koista; ei toki täällä ole kuulunut mi tään sellaisista. Täällä on nyt taaS moneSta ajaSto saatu ja luvattu edeskinpäin ^aada .Kansanvalistusseuran Rauman Haa raosaston- toimeenpanemia esikelmätilai kuuksia useoilta eri tieteiden aloilta. Luentoja on jo pidetty ja jatketaan niitä yhä. Kuulijoitakin on ollut kes kinkertaisesti läsnä Kuitenkin kehoitan raumalaisia, että enemmän kuulijoita näihin arrvokkaihin esitelmätilaisuuksiin, marsinkin työväestölle on suuri vahinko olla näitä tilaisuuksia hyväkseen käyttä mättä. Siellä ei tarvitse valvoa myö hään yöhön, eikä sinne käydessä ole ken käin anturat turhaa» kuluneet. A a e m o n e. Perhe-umtsia. — Athlothin ovat menneet: Lääket. yli oppilas A. Grön» ja neiti Thyra Sandsuud Maasasta. — Vihittyjä. Avioliittoon on vihitty: Turun tuomionrkossa sunnuntaina eläintää- täri A. W- Miiuslerhielm za neiti Anna Lin nea Sangder. — Hopeahäitään wiettiwät viime tors taina koneenkayttä>ä Aukusti Siren ja hänen «aimonsa Mathilda Nokialla. — Syntymäpäiviä. 6 0 vuotta täytti t. k. 19 p. neiti Ad lfina Micander Tnrussa- — 60 touotta täytti t. k. IS p. Nokian pa peritehtaan konttoripäällikkö Hugo Björkell. SO vuotta täytti t. k. IS p. Polwijär veu kirkkoherra H- Ihalainen. — 50 touotta täytti t. k. 20 p. teollljuusyallituksen inten dentti G- F- Tigerstedt. — 50 tvuotta täytti eilen merikapteni F. W. Laine Raumalta. poimintoja. — .Luumäen kiljua -niminen päihdyttävä kalja, ivnka on teljinyt Sippolan loivasti Vuorimaa, on senjälleen moittaiiut suuresti suosijoila, sittenkun jen malmistuSrejepti on tullut tunnetuksi. Niinpä »vasta päättyneinä mapaaivmkoien aikana on tätä »kiljua" käy-' tetty muutamissa pitäiisjä T ..run ia Porin lääniä niin rurijaasti, ettei kertojaiu sanojen mukaan ole pitäjäs>ä tuskin taloa ollut, joSsa ei olisi wapaawulolsi Valmistettu tynnyrilli nen tätä moimatasta kaljaa. Tämä .kilin" on niin tvoimakasta, että litran sitä luotua on wahwasti mies humalassa. Papin ketsi- mäsiä t.in«esta näyttää siis tuleman oikein l^maltispahe. sillä ialian »valmistus on hisin- krrlauien ja helposti opittama. — Lullakin huvinsa. Kouvola» markki noiden mtena oM muuan herrasmies koru- jeUisj^ puoli neljättä tuntia yhtä mittaa. Sai kaiketi .yllitjeen. — Suuren tuhkasan sai metsänmartija Frans «aapeli t. r, 45 pnä Toralärive-, poh joispuolelle iviritety-iä satimesta. Linnun snpein wati oli 2 metriä ja kynnet tumallisen miehen sormien waywuiset. Turun Siemenkauppa. Mmm MM» KÄÄ""" Pilsncr- ja Laakeri-Olutta V» ja '/, pulloissa meillä ja tilaukset maa" seuduilla tehtaan hinnoilla ja senlisäksi toimi tetaan wielä lähetykset 35651 Rudolf Gardberg, Linnankatu IS b. — Vanha pariskunta elelee Peltosal- mella. Waimo on jo Sv w., mies lonkuu merran nuorempi. Wi?lä vwat kumpitin:yö- HSn kykeoew>s. Mailta työläisluoll-all kuu lumat. ei heidän wielä ole tarmiauut toiste» apuun tnrmautua. — teN». Pyhäjoen Parhalahden kytSSsä A. Sarpolan talossa o» ivielä käy tännössä olema lello. jöka oa waruS!ettu lat tiasta kattoon ulottumalla korutekoisella kaa pilla. Polioi polmelta lulkeneen tertomulsen mukaan Pitäisi se olemaa tehty «Pilku wi- dan" ajoilla ia siiS uyt jo noin 167 ivuotta sitten. Se »seuraa vielä hywin aitaansa". — Suomalainen ruotsalaista paini joita harjoittamaan. Tutholman olvmpia lainen komitea on nykyään keskusteluissa Tuomiston kansia häueu ottamisestaan harjoittamaa» -uodalaisia painijoita olym pialaisia Iisoja varten. — Ne osoitteet. Kirjeiden sa korttien lä hettäjät ovat ruvenneet urheilemaan vas taanottajan nimeä mainitsematta josta täs- sälin yksi näytteeksi. Kotkan postikonttoriin on saapunut kortti osotteella: »Nätti ty^tö se on Me tahto» lähettää nimeä en hänen tietä multa malroiset hiukset sillä on pyöreä kasinolla tavallisen mittainen, mutta sairastalolla se asuu alipäässä raken nusta". Mllltlllta kotimNltli. — Mipuri» howioike>de« wa- raprefidevtti A. I A. Späre on pyynnöstä saanut eron Virastaan sekä elalkeea. — Seuaqtin virkamiehet Se naatin vikeusosaston esittelijäsihteer K. W. Kolli» oa pyynnöstä saa vut eron virastaan sekä eläkkeen. — Mikkeli» erotetulle kuver nöörille, laamanni von Knorringille, ei ole korkeimmassa paikassa tapah tuneessa esittelyssä myönnetty mitään eläkettä. Kuvernööri von Knorring oli pyy- tänyt eläkettä yleisten perusteitten mukaan. — Kiippak. sa»amia. (Porvoon.) Vaaliehdolle Kivijärven seurakuunau kirkkoherranvirkaan on asetettu: 1:lle vaalisijalle Siuntion kappalainen E. W H. LinderooS, 2:lle Revonlahden kap palainen P. A. Muolle ja 3:lle Pöy tyän v. t. kirkkoherra Pekka Räsänen. — H»«nia»»solas kvmernöSri oo» Frotlille Lauantaina Miipurissa levinnyt tieto kuvernööri B von Troi lin äkkinäisestä erottamisesta sai illalla taajat joukot kansalaisia kerääntymään kunniatervehdykselle rakastetun maaher ran asunnon edustalle. Lauluseura »W. B. W." saapui sinne soihtukulkueessa. Kuvernööri von Troilin seisoessa asun tonsa parvekkeella lauloi mainittu lau- lukööri useita isänmaallisia lauluja ja ihmisjoukko kohotti kuvernöörille voi makkaan eläköönhuudon. — Tilaisnus jätti kaikkiin vakavan ja pysyvän muistoa. — Faas j«»« «ieye» yli. — Auumis »eskelti poikki Perjantai yönä löydettiin Jokelan ja Järvenpää» asemies välillä radalta miehen ruumis vyötäisiltä poikki ajet tuna. MieS tunnettiin Granbacka nimi sen- torpan isännäksi läheltä Järven pään asemaa, ijältäan noin 40—45 vuotias. — Hmitui»e» onuettomuns. Kun Kemia kaupungin kirkonkellonsoit- taja talonomistaja E. Lahti oli suu» nuntaina t. k. 13 pnä soittamassa kir konkelloja, niin katkesi kellonkieli ja pu dotessaan antoi Lahdelle ristiluitten kohdalle sellaisen iskua, että Lahti täy tyi hevosella viedä kotiaan, jossa nyt saa ainakin muutaman päiivän maata vuoteen omana. Kieli oli niin paina va, että pudotessaan puhkafi lankkulat tiaan. — Aaiskaajat tuomittu. Perjan taina tuomittiin vätikäräjillä Turen gissa suutari A. Silen, mökkiläisenpoika W. Sandström, Juho Boman, työmiehet W. Pihl ja I. Wuorinen 2:si sekä suu tari K. Syrjänen IV» vuodeksi kuritus huoneeseen siitä, että olivat äskettäin Manajan Luolajan kylässä väkivaltai sesti raiskanneet erään palvelustytön mallaSsaunassa. — Kaakkrikko L««toka?». Laa tokalla on vastikään muuan tauoa, jon ka nimestä ri vielä tiedem, lastineen joutunut meren saaliiksi ja koio laiwa- miehistö oa luuitavasli hukkunut. — L«iwa v»o»«»t pohjaa». T. k. 18 p:vän vastaisena yönä mli Lahdessa Niemen satamassa talvehti massa ollut tehtailija Ferd. Frigrenia omistama „Lahti" laiva vettä täyteen ja vajosi pohjaan. Mikä lienee aiheut tanut sen, että vesi pääsi tuolla tamoin laiivaan tunkeutumaan, ei vietä osata varmuudella sanoa Syytäkää TMllMli-Miilm 1 mk. p«rr» MolsSardbeM Aiiliikllpiisia Linuankatu 15 b. 8ttS2 — Tapat sai lauantaina Kotkassa eräs Pyhtään Myl lykylästä kotoisin olema maidontuoja D. Drockila. Taluttaessaan hewosraaa pil lastui se jostain tuntemattomasta syys tä, kaataen D:n allensa, jolloin kärryt k«lkiwat hänen ylitsensä, satuttaen heik koja ruumiin osia niin pahoin, että kuolema seurasi heti. D. oli ijältän noin 50-vuotias, perheellinen mies sekä va. rakkaan taloa isäntä. Mes »adonvut k-toaa» sa perheensi puille paljaille. Miime heinäkuun lopussa läksi työmies Antti Rnuska kotoaan BZiipurista, jät täen sinne vaimonsa ja kaksi pientä laSta eikä hänestä sittemmin ole mitään tietoa saatu. Kun mainittu henkilö ei ole ottanut passia, lienee varma, että hän oa Miipurin lähiseuduilla. -- S»omettarelaifen p«ok«ee» «Ust talo Helsingissä vihittiin juhlal lisesti viime lauantaina. Se oa suuri ja komea talo. Täysin valmiina mak saa s, voin 1,100,000 mk., siihen ton tin kauppahintakin — 330,000 mk. — -Nettuna. Talon juhlasaliin mahtuu 750 henkeä; sen parvelle 460 henkeä Talosta, joka sijaitsee Hallituksensa- dun 15:ssa — siis jotenkin kaupungin keskustassa — ja joka on saanut nimek- seen.Heimola" saa eduskuntakin toistai seksi istuntosalinsa. — Mies kado«nut. T k. 14 päivänä on kadonnut kotipaikaltaan työ mies Lauri Myllymäki, joka oli haas tettu Mirtäin nykyään istuville käräjille vastaamaan hengenvaarallisesta puuko tuksesta. Seuraavana päivänä löydet tiin luistimet jäällä, joten luullaan hä. ne» hukkuneen, ollessaan matkalla asia miehen luo, jonne kotoa lähtiessä sanoi aikovansa. Kulkee myös huhu, että hän olisi matkustanut Ruotsiin pakoon. — K«likaa»it keskenLZ» k«mp- paikalla. T. k. 19 pnä Forssan torilla riitaantuivat keskenään kaksi huligaa nia. Seurauksena oli ensin hurja kil- pajuoksu, väkeä tungokseen asti olevalla torilla. Sitte knn taka^-ajaja saavutti uhrinsa iski hän puukon päätä myöden saalinsa selkään. Lyöjä on K. Koorn Kankjärveltä ja haavotettu O. Lind berg Forssasta. Kummallisinta on, ettei poliisit sattuneet paikalle, jotta jo tuol laisessa kilpajuoksussa olisivat ehkäiseet verityön. Sankarit olivat vapaat al koholista, joten tällainen menettely k» vaa heidän korkeata sivistyskantaansa. A- S- . Yritys - Forssassa toimi illanvieton t. k. 19 pnä omalla tavallaan. Ohjelmassa oli O. Salsan tervehdyspuhe. Runolansnntoa esitti Helmi Sipilä. Hj. Hurri teroitti mie leen itsensä luottamuksen tärkeätä voi maa ihmisessä. Lopuksi oli tanssia. Il- taman tnlot käytetään suuren kirjasto» hyväksi. Harmalukuisen osaanoton täh den jäi ne kylläkin pieneksi. Neniä tietoja. — Talven tulo PohjoiS-TnomeSsa. 30 astetta pakkasta oli t. t. 14 pnä Kemi järvellä. Ounetsi oli aiman tyyni, jote» pakkanen ei tuntunut niin pureivalta. — Puhelinyhteys Helsingin ja Kokko lan Välille saadaan uainä pai-vinä lopulli sesti kuntoon. — Kristillisessä kansanopistossa Hel singissä on uyt 41 oppilasia, joista 29 lyttää l» 12 paikaa. — Museo Hämeenlinnaan. Hämeenlin nan kaupuvginioaliuusto paälti perjantaina illalla perustaa kaupunkiin muinais- ja kan- santieteellisen museon. — Suomen Taideyhdistyksen matka- apurahat. Liudemarctin L06 lllkn suuruinen maila-apuraha on auneltu taiteilija W. Äjtrö- mille. — Kyllä hakijoita löythtz. Hymnkää» rautatieaseman päällikön wir:aa on IS eri henkilöä hakenut, m. m. Turun asemapäälli kön apulainen K. Ä Aspeluud Hangou satamakirjaupitäjäu Mirkaan o» ilmoittautunut yhteensä 40 eri henkilöä. — Lyseota puuhataan Lahkeen ja koete taan siihen saada sekä klassillinen että reaali nen osasto. — ylioppilaskunnan uuden talon vih kijäisiin. lvtka tapahtumat t. r. 26 p:nä, on kutmttu edustajia kaikista Skandinamian ja useiden muldentiu Euroopan yliopislojen yli» opxilaskunmsta. — Wiina ja pirtukanppiaitten luvattu maa näyttää Muolan pitäia oleman. Pöl- läkkälän ja Suursaaren sahoien tienoissa pii leskelee mäkijuomaiauppiaita melkein aiua, tilipäiminä useampiakin. — Wanhimi»at äänioikeutetut Oulun kaupuiigiSia owul uy^yijen wauU>uetlclon mu kaan miesvuolisista äänesläiistä pieavoltiaja Antti Laitinen >a lesiirouma Moria Fellman, joika kumvikin omat syntyneet m. 1816, ja siis nyt S4 mnoden ivankat. Jonlu ja Uudenvuoden Postikort teja 10^ lxl. 2: — ja ö: i^, inktakcrt te>a 1: ^5, maisemakortleja L: —, 2: 50 ja 4: —, lempikortteja Z: —, 4: — i- 6: —, xilaivri^za 4i — y. m. myi? O- Leino -v^sin!! Zz,-n^nkitu H