loiÄsilis Taskuun 22 p:nZ 8A7^!lU?iIK N:o I07Z— ISIS E«»ajoe» syyskäräjillä, jotka päättyimät t. k. 17 p.nä, tuo» mittiin seuraamat henkilöt rangais tuksiin : Palmelijatar Ida Elmiira Salo nen, Eurajoen Jrjanteen kylästä, 100 mkan sakkoon kalossien näpistämi- seStä. Torp. v. Jalmari Niittumaa eli Sundell, Eurajoen Kuimalahden kylästä, 5 kk. Vankeuteen. Its. p. Vihtori Sundqvist, samasta kylästä, 2 kk. mankeuteen sekä muonamiehen p. Frans Fri, Muojoen kartanon alu eelta, 100 mkan sakkoon rähinästä ja pahoinpitelystä Muojoen karjakko- koululla. Mylläri Kaarle Henriksson, Eurajoen Taipaleen kylästä, 1ö0 mkan sakkoon ja tämän poika Elis KoSki 75 mkan sakkoon ulosmitatun omaisuuden hävittämisestä. Taloll. p. Isak Nyroos-Hurunen, Eurajoen Kuimalahden kylästä, 150 mkan sak koon luzvattomasta nuotanvedosta ja its. Wilhelm Nordlund, samasta ky. iästä, samoin. Muokraajan p. Il mari Jsokauppi eli Lemola, Eura joen Jrjanteen kylästä, 5 kk. 15 p. mankeuteen rähinästä, juopottelusta ja kotorauhan rikkomisesta. Telegraasieristäjien sär kemistä koskema juttu, jossa omat syytettyinä its. pojat Johannes ja Frans Lamminen sekä Mikko Laine, kaikki Eurajoen Koimuniemen kylästä, ynnä tal. pojat Leonard ja Emil Kangassalo, Frans ja Wäinö Hakan- pää sekä työm. p. Wiljo Järvenpää, kaikki Eurajoen Jrjanteen kylästä, lykättiin mielä ensi talmikäräjiin kor- mauslaskun esittämistä marten lennä- tinlaitoksen puolelta. Samoin lykättiin lapsenmurhaa koskema juttu, josla on vangittu its. tytär Fanny Lehwnen, Eurajoen Mäkkärän yks. tilalta, enst lokakuun 14 p:nä pidettämiin mälikäräjiin. Eurajoen käräjillä päättyi myös t. k. 15 pnä Luwian kunnon ja lai- muri A. A. Hollmenin mälillä mi- reillä ollut riitajuttu Sittlahdm ta lon omistusoikeudesta siten, että mai nittu talo tuomittiin Lumian kun nalle ja Hollmen melmoitettiin suo rittamaan kulut asiassa. Lumian kun nan puolesta on asiaa ajanut nimis mies I. A. Saarnimaara ja Holl menin puolesta lakit. kand. Berndt Procope. — Heiooska«ppa sekin. Kun Merikarvian Kajalan kylästä kotoisin olema ent. talollinen Frans V htori Sturgard eli Isotalo t. k. 13 p:nä ajoi Porin markkinoilta kotiinsa, tapasi hän Toejoen sillan luona ko- nekauppiaat Nestori Selälän ja Os kari Heikkilän Kullaalta. Hetken ajettua rumettiin hemoskauppoihin. Kauppa syntyikin kun ostajat lupasi- mat antaa myyjälle mankat paperit ja maksaa hemosesta kärryineen ja katuineen 375 mkaa. Tyytyväisenä pisti Isotalo paperit taskuunsa ja läksi jalkaisin tallustelemaan kotiansa kohden ostajain ajettua komeasti Kul- laelle päin. Isotalo poikkesi kum minkin erääseen asuntoon kertomaan kaupastansa. Täällä kämi selmille että toinen papereista oli Agros o. y:n mekselikaamake, jonka kulmaan oli numeroilla kirjoitettu, ,,375" ja poi kittain ..Hymäksyn F", toinen pape reista taas oli saman toiminimen painettu kirjanen, sisältämä koneitten käyttöohjeita ja kauppaehtoja. Mii- meksimainittuun paperiin ei ollut mi tään kirjotettu. Huomattuaan tulleensa petetyksi, riensi merikarmialainen telesoneeraa- mäan asiasta Harjunpään poliisille Hinkkalalle, joka heti läksi polkupyö rällä ..ostajia" takaa-ajamaan. Hän saamuttikin heidät Kullaan pitäjän Paluksen kylässä, missä pidätti mie het ja palautti heidät takaisin Har junpäähän. Täällä Hinkkala toimitti asian johdosta poliisikuulustelun, jossa ylläolema kämi selmille. — „Naitti«srie»toja" Rau malla. T. k. 16 p:nä tehdyllä kaup pakirjalla myi raittiusseura Rauha !V:s Raumalla omistamansa puolen „Soihtulaa" ja 7:ttä tonttia 42:ssa kortteessa Tehtaankadun ja Tarmon- saareu Puistokadun kulmassa uudessa kaupunginosassa Rauman Työmäen- yhdislykselle. Kauppahinta oli 13,480 mk., josta summasta käteisellä mak settiin 2.182 mk,, 10,000 mk. siirtyi kiinnitysmelkana ja loput muina tänä muonna kertyneinä melkoina iyömäen- yhdistyksen mastattamiksi. L.-S:i. — Oppilaide» itsehallinto Ra«ma» yhteiSl»kioSsa. Hel singin Suomalaisen Normaalilyseon mallin mukainen oppilaitten itsehal- lintojärjestelmä on otettu käytäntöön Rauman yhteislukiossa. L. S.en tie tön mukaan näyttää uudella järjes- tyksenpitotamalla oleman suhteellisen hyvä menestys Raumalla. Wiime myrskyn tuhoja. Wiime perjantai-iltana lähtimät Ahlaisten LampaluodoSta kalastajat Viktor Lahtinen ja Nestor Suomi nen kahden pojan Wiljo Suomisen ja Uuno Heinisen kanssa taloll. Erk kilän meneellä silakanpyynnille ja laskimat merkkonsa (8 ratio) mähän matkaa Hylkiriutan pohjoispuolelle, joka oli silloin suojattu, kun tuuli oli eteläinen. Mutta kun ukonilma ja koma myrsky yöllä nousi ja tuuli kääntyi länteen ja sittemmin pohjoi seen, joutuimat he suojattomiksi ja rupesimat ottamaan merkkoja merestä. He soimatkin meneeseen niistä 6, mutta 2 merkkaa heidän täytyi jättää mereen. Raimoamaa myrskyä pae ten koettimat he sitte poistua ran taan, muttal pian huomasimat sen mahdottomaksi, minkä muoksi suunta- simat meneen Hylkiriutan rantaan. Jo ulompana rannasta särkyi me neen pohja kimikkoon ja meneessä olleet tamarat huuhtoimat aallot me reen. Kuitenkin oli ranta mielä niin symä etteimät kalastajat päässeet suo raan kahlaamaan maalle. Tällöin kalastaja Lahtinen otti mastoon fidz- tun köyden ja hurjista aallon puus kista huolimatta kahlasi rannalle. Köydestä pidellen pääsimät toisetkin sitte kuimalle. Saarella saimat he kärsiä komaa milua, sillä siellä ei ollut puita ja tulitikut olimat kastuneet. Marsinkin pojat Wiljo ja Uno kärsimät milua ja olisimat ehkä kankistuneet kuoliaik- st, mutta karissa kasmoi ruohoja, joita koottiin ja niiden sisällä, kimiä peittonv, säilyimät pojat. Niin kan gistuneita olimat nyt jo miehetkin, etteimät päässeet kämelemään, aino astaan määntelemällä pysyimät su lina. Laumantaina muuttui olo jo paljo paremmaksi. Tuuli ja malkea, joka nyt saatiin, kun tulitikut olimat sen merran kuimuneet ja rikkuneesta me- neestä saatiin puita, kuimasimat maat- teet ja purjeet, jotka myös pelastui- mat. Ruohomarastoa lisättiin ja purjeista saatiin peitteet, joten yö sunnuntaita mastaan meni jotenkuten. Laumantaina ei moitu päästä me relle hakemaan poissa-olemio, kun tuuli oli niin raju ja kun miehet melkein kaikki olimat markkinoilla Po rissa. Musta sunnuntai-aamuna päästiin pelastusretkelle, hätään jou tuneet löydettiin ja tuotiin kotiin. Mutta mahingot olimat suuret. Talollisen Erkkilän menetetty kala- mene oli mähintäin 150 mkan arvioi nen. Jäännötset 8:sta merkostaehkä omat yhden merkon armoiset, joten merkoissa tuli ainakin 500 mkan vahinko ja kun luetaan muut we- neestä menneet tarpeet vähintäin 50 mkan armoisiksi, niin mahinko tästä onnettomuudesta on alhaisimman laskun mukaan 700 mk,, joka on sangen tuntuma kolaus vähävarai sille kalastajille. Toinenkin Lampaluodon Venekun ta, jossa olimat kalastajat Juho Lehti ja Jalmari Grönholm, oli Vä hällä jäädä aaltojen saaliiksi samana yönä. He olimat ulompana merellä ..räZkissä", mutta nostimatmerkkonsa heti kun huomasimat myrskyn alka man ja lähtimät kotiin päin. Se ei suinkaan ollut helppoa pilkko pimeänä yönä. He lualimat pääsemänsä Kai jan karin ulkopuolitse Reposaarelle, mutta joutuimatkin sen sisäpuolitse menemään aiman läheltä rantaa; ki- mien ja kuohujen mälitse he sentään onnen kaupalla pääsimät ja tulimat Reposaaren salmesta sisään, mutta eimät ankaran tuulen tähden Voineet päästä Reposaarelle eimZtkä myös kään pyrkimäänsä paikkaan Styltyn luodolle, maan ajautuimat edemmäs erääseen pieneen saareen. Sieltä he alkumatkan omalla meneellään ja lop pumatkan lainaamallaan pikkuven- heellä laumantaina kello 3 aikaan i,p. pääsivät kotiin. Mitään mahinkoa ei heille tullut. — S. S. Ulvila. Kuntakokouksessa t. k. 20 pmä keskusteltiin ja päätettiin seu raamista asioista: Koska Harjunpään kansakouluun on nyt pyrkimässä oppilaita paljon yli asetuksessa myönnelyn määrän, niin päätettiin tähän kouluun ottoa heti apuopettajatar, jolle Valtiolta tuleman apupalkan lisäksi maksetaan kunnasta palkkaa 300 mk., malaistuk- seen 25 mk., jolla tulee Valaista ope- tuShuonekin sekä asuntomuokraan 150 mk. Saman koulun johtokunta mal» tuutettiin anomaan maltioapua tälle opettajalle sekä julistamaan heti Vi ran haettavaksi, kuitenkin siksi pitkälle ajalle, että Valitusaika tästä päätök sestä tulee loppuun kuluneeksi. Ove- tushuoneeksi järjestetään tämän kou- luwuoden ajaksi käsityöhuone. Sen ohessa päätettiin enst syksyksi koulun yhteyteen tehdä lisärakennus, jonka alikerrassa olisi opetussali ja eteinen ja ylikerrassa opettajan asuinhuoneet, joista johtokunnan tulee enst kunta kokoukselle laatia seikkaperäinen suun nitelma. Tilattomanmäestön lainarahaston hoitokuntaan malittiin tilalliset Sa kari Sippola, Jussi Hintsala, Frans Spinkkilä, työmies Kustaa Huhtala, torppari Sakari Aaltonen ja palsta- tilallinen Frans Loimoranta. Kansakoulujen johtokuntiin malit tiin eroamain sijaan: Vanhankylän kouluun Juho Laine- Prinssi uudelleen ja Vääpeli I. H. Talvitie; Kaasmarkun kouluun mylläri Kalle Salo uudelleen ja koneenkäyttäjä Fredrik HällforS; Harjunpään kouluun emännät Amanda Holmi ja Josefiin» Helin, molemmat uudelleen; ^ . Toejoen kouluun F. O. Kallio ia Kristiina Sundelin, molemmat uudel- leer>; Koiviston kouluun Julia Kauko ranta ja Fr. W. Anola, molemmat uudelleen; sekä Friitalan kouluun Fredrik Jokinen ja Janne Hällfors, molemmat uudel leen. Holhouslautakuntaan malittiin Vas taisuudessa mäSrättSmällä palkalla konstaapeli K. A. Selin uudelleen. Kunnallisten tilien tarkastajaksi NeStori Arosen sijaan työnjohtaja Arvi Nestori Kulmala Toejoelta. Kunnallislautakunnan jäseniksi ero- muorossa olemien sijaan: Harjun- väästä Frans Sundholm ja maralle Sakari Aaltonen; Koimistolta K. F. Harmaalinna uudelleen ja maralle Otto Messlanden Uuskoimistolta KuStaa Nieminen za maralle Tapani Brander; sekä Suolistolta FranS Hangas ja Varalle Kalle Huhti. Lljäzäseniä taksoituslautakuntaan: Friitalasta Frans Spinkkilä, maralle Akermall; Harjunpäästä Kustaa Yli- Tuon, maralle Kustaa Ala-Tuori; Toejoelta Anton Alanen, w. Frans Koskinen; Kaasmarkusta Kustaa Mir- tanen, W. Frans Koimisto; KoimiS- Otto Nikki. m. Otto Johansson, Uuskoimistolta Frans W. Anola, m. Vchtori Frostell; Ramaninkylästä A. Alestako, w. Kustaa Tuomola; Saa relta Kalle Tenho, m. Frans Hell man; SuosmereStä Juho Aaltonen, w. Mauri Holger?; Sunniemeltä Kastaa Helin. w. Oskori Jokela; Manhastakylästä Juho Forsien. m. Juho Heino sekä Lattomerestä Niko demus Anttila ja maralle Kustaa Broman. Tutkijalautakunnan jäseniä päätet tiin motita 8. nimittäin: taksoituslau- takunnasta Ansh. Alestcilo ja I. H. Talvitie, sekä ulkoa Emil Söderman Toejoelta, Kustaa Huhtala Uuskoi mistolta, August Lindgren Harjun- päästä. Adam Jalkanen Suolistolta, K. W. Huhtala Kaasmarkusta, ja Frans A. Hannula Friitalasta; sekä maralle Paamo Palm, I. A. Elo- mainio, H. E. Pajunen ja Frans A. Rotkus. Esitettiin Koulutoimen Ulihallituk- sen lähettämä ohje koulujen puhtaa napidosta ja ilman maihdosta, josta keskusteltaessa lausuttiin yksimielinen toivomus, että koska koulujen puh- taanapito on tähänkinasti ollut tyy. dyttävällä kann -lla, niin ei tämän ohjeen johdssta ryhdytä mihinkään uusiin toimenpiteisiin, maan jätetään koulujen puhtaanapito edelleen opet tajiin ja jahtokuntien huolenpitoon noudattamalla mahdollisimman suurta säästäväisyyttä. Esitettiin muutamien Uuskoirviston yhdyskuntalaiSten kumernöörille teke mä anomus Koiviston koulupiirin jakamisesta, ja tähän maadittua seli tystä antamaan malittiin opettaja H. E. Pajunen ja Vääpeli I. H. Tal mitie. Sen anomuksen johdosta, että Suosmeren ja Sunniemen yhdistet tyyn koulupiiriin ryhdyttäisiin hetimi ten rakentamaan kansakoulua, Välit- tiin komitea, jonka tulee mastaisuu- dessa pidettävälle kuntakokoukselle selitellä kaikkia tätä asiaa koskemia seikkoja. Tähän komiteaan malittiin Wilho M^nhatalo, Anshelm Ales- talo, K. M. Huhtala. Ad;m Jalka nen. I. F. Palin. Juho Käyrä ja Kalle Kleemola. Komitean ku suu kokoon Juho Käyrä. Nakkila. Ankara ukkosenilma rai- mosi Nakkilassa viime lauvantaita mastaan yöllä klo 11V--I2V- mälillä. Ukkonen on iskenyt erääseen kaura- kuhilaankin polttaen sen sekä eräästä riihirakennuksesta kiskonut muutamia hirsiä seinästä, särkenyt mähän tele foonijohtoja y. m. Kirkonkokous pidettiin Nak kilan kirkon sakastissa miime sunnun taina, jossa m. m. luettiin ja hyväk syttiin miime muoden kirkolliset tilit ja myönnettiin tilinmapaus niiden tekijälle. Tämän vuoden tilintarkas tajiksi malittiin talolliset Kalle Aikala, Mihtori Tyni ja Juho Nikki. — Esi- tettiin ja semmoisenaan hymäksyttiin tämän muoden papin palkan ylös- kantolista. Maalikoemeisunsa Nakki lan lukkari-urkurimirkaa marten suo rittamat sitä marten asetetut: enst sijalle asetettu (Miklelinpäivänä) - iv Sipponen Sakkolasta, Kukkola Ulvilasta ja Hintikka Nakkilas ta. Maali tulee tapahtumaan Py- häinmiesten päivänä. Kokemäki. U. Cygneuksen, kansakoululai toksen luojan ja isän 100-muotista syntymäpäivän muistoa, joka samal la on kansanopetuksen ja eritenkin juuri kansakoululaitoksen juhla enst lokak. 12 päimänä, päätti Koke mäen opettajayhdistyspä tämässään kokouksessa, josja myöskin seurakunnan rovasti oli läsnä, ehdot taa Kokemäellä mietettämäksi seuraa- masti: Juhla pidetään kahdessa osassa. Päimällä kokoontumat kello 10 epp. kirkkoon koulujen oppilaat opettajainsa johdolla yhdessä muun seurakunnan kanssa yhteiseen puolipäimäjumalan- palmelukseen, mikä päimän merkityk seen Viittaamilla teksteillä sekä eri tyisellä altaripalmeluksella toimitetaan. Ehtoolla kokoonnutaan kunkin kou lupiirin kouluun, jotka toimottiin sää tämän juhlamalaiStukseen. Tällöin oppilaiden laulujen ja lausunnoiden ohessa pidetään esitelmiä kansakoulu laitoksen kehityksestä, U. Cygneuksen elämästä kansakoululaitoksen luojana sekä oman koulupiirin koulun mai- hei«ta. Kun lausuttu on, että tämä juhla myös jättäisi pysymäisen kaumem- maksi ulottuvan muiston koululle, päätti opettajayhdistys, että rahaston perustaminen ..koulukeiton" kannatta mista ja edistämistä marten olisi tämmöinen juhlan kaumemmaksi kan tama muisto. Ja tämän rahas ton pohjaksi ehdotettiin kirkossa haameilla koottamain kolehtin rahat, johon lisäksi päätettiin kunkin koulun juhlassa koota mielä »vapaaehtoisia antimia. Toivottomasti Kokemäellä kuten muuallakin tätä lokak. 12 päivää tullaan yleisesti miettämään suurena kansallisen elämän merkkipäiVänä, kasvatuksen ja opetuksen juhlapäi« wänä. Taidenautintoa näytelmä- taiteen ihailijoille tarjoavat Kokemä- ellä Suomal. seuran talolla enst Vii kolla 25 p. Rauman rautatieläiset näyttelemällä ..Sanni Kortman'tn koulun" ja tiistaina 27 ja keSkiwiik kona 28 p. alkaen kello 8 illalla täällä ennen jo etemäkst tunnettu hra Karin näytelmäseurue. Tämmöiset tilaisuudet omat maa seuduilla harminaisia tilaisuuksia, jonka tähden ne olisi näytelmätaiteen ystämäin muistiinsa suljettamat stl> loin kun ne Harmoin luoksemme saa< pumat. Merikar»ia. Varsinaisessa kuntako kouksessa, joka pidettiin t. k. 16 p:nä käsiteltiin seuraamat asiat: Kuntakokouksen esimieheksi 150 mk, Vuosipalkalla Valittiin edelleen kan sakoulunopettaja I. I. Pahkala ja «aralle niinikään räätäli W. Laiho sekä kunnallislautakunnan esimieheksi 300 mk. muosioalkalla edelleen maan- miljelijä I. O. Aikalainen ja Va ralle myöskin uudelleen maanmiljelijä F. E. Rosnell. Kunnallislautakun nan ja maimaishaitohallituksen jäsen ten palkat pysytettiin entisellään, ni mittäin ulkokylällisiltä 2 mk. 25 p. ja Ali- ja Alakylän jäseniltä 75 p. kokouspäimältä. Kunnallislautakun nan kokoonpanossa päätettiin tehdä sellainen muutos, että sen jäsenet, joita tähän saakka on ollut 16, Vä hennetään 9:ään. Kansakoulunjohtokuntiin eroamien sijaan malittiin Mkylän kouluun ta lollinen F. Kimimäki ja kalastaja F. Rantala uudelleen; Alakylän kouluun talolliset D. Haanpää ja I. Kale- mala uudelleen; Köörtilän kouluun talollinen Armi Tommila ja kalas taja Emert Lillskeri uudelleen; Hon- kijärmen kouluun niinikään edelleen talolliset L. Vanhatalo ja E. Sten- bakka; RiiSbayn kouluun edelleen kauppias W. E. Norrgarg ja talolli nen W. Heikkilä; Lautjärmen kou luun edelleen talollinen K. W. Ran tamaa ja mäkitupalainen Vihtori Aaltonen; Lammelan kouluun edelleen talollinen Kustaa Berg ja H. Mik kolan sijalle talollinen I. Södergard sekä Tuorilan kouluun kimimies F. Saari ja muurari F. Wirta. Maanmiljelysrahaston johtokun nasta eroamien sijaan Valittiin maan> miljelijä L. Manhatalo ja I. Saari- Virta uudelleen sekä H. Mikkolan si jalle talollinen F. Heikkilä. Tilattoman mäestön lainarahas ton johtokuntaan I. Luukin sijalle palstatilallinen W. Nygärd sekä ta lolliset M. Mellin ja I. Kalemala uudelleen. Holhouslautakuntaan talollinen I, Syrjäsalo uudelleen. Tilintarkastajaksi isännöitsijä I. Lithen mielä edelleen. Maimaishoitohallituksesta erosi ar molla Arvi Tommila, F. Heikkilä, I. Ämttö, R. DahlrooS, F. Kouhi ja A. Malmila sekä marajäsen W Salin, jotka kaikki malittiin uudelleen. Senlisäksi malittiin «aralle mielä räätäli W. Lemberg. Sosialidemokraatit olimat tehneet ehdokaslistan taksoituslautakuntaan malittamista, joka ehdokaslista har voilla poikkeuksilla tuli hyväksytyksi, joten taksoituslautakunta nyt jääpt seuraamille: Mkylästä: seppä A. Strandberg, suutari A. Sjöberg, torppari R. Mäntymäki, lastautlaja I. Pelto niemi, työnjohtoja D. Snellman, kauppias A. Linden, leipuri I. Wir- tanen, isännöitsijä Walter Gallen ja opettaja A. Hakosalo; Alakylästä: työmiehet I, Kuusinen, I Jokinen, F. Mäkinen, työnjohtaja H. Wuo- renheimo ja talokas N. Huhtasalo ; Köörtilästä: työmiehet F. Mesanen, I. Lehtinen, palstatilallinen F. Leh tonen ja suutari A. Manne; Lamme- lasta: mäkitupalainen I. Haapala, I. Kalliokankku ja H. Järvenpää; Filppulasta ja Kangasniemestä: puu- ieopä I. Bärlund ja torppari F. Mäntylä; Lautzärveltä: työmies W, Aaltonen, räätäli Uno Wahlberg ja talollinen Julius Aitasalo; Kasakasta: torppari H. Karjamaa ia talollinen F. Koskenkangas; Riispyystä: työ- mies M. Nylund ja talollinen F. Hägglund; Peipusta: kalastoja O. Malkamaa ja talollinen I. Miina, mäki; Honkijärmeltä: talollinen F. Heikkilä; Lankoskelta: torppari F. Ruuhikorpi ja Tuorilasta: muurari F. Mirta. Maralle malittiin Riis pyystä palstatilallinen M. Nygärd ja nakkuri W. Salin Mkylästä. Tutkijalautakuntaan malittiin tak soituslautakunnasta H. Muorenbeimo, M. Gallen, A. Hakosalo. F. Mesa- nen, Julius Aitosalo, F. Mäntylä, F. Koskenkangas, I. Miinamäki ja F. Mirta sekä ulkopuolelta työmies A. Niemi ja talollinen O. Ruissalo Alakylästä; kauppias Herman M rta- vuro. talollinen E. E. Osterby ja F. E. Rosnell sekä avtnkari A. Huh. nnen Mkylästä; talollinen K. W. Rantamaa Loutjärveltä; talollinen W, Uusitalo Riispyystä; W. Mah- lemäki Peipusta; A. Tommila Köör- tiläStö; S. Uusitalo Lammelasta. Esitys kunnallisen sairaanhoitajat taren ottamisesta ja palkkaamisesta lykättiin kunnallislautakunnalle, jonka melmollisuudeksi annettiin hankkia asialle likempiä perusteluja ja pala uttaa asia uudelleen sitten kuntakoko, ukseen. Edustajaksi malmomaan Köörtilän kansakoulun etua eräässä tientekoasi, assa malittiin opettaja O. Lemänen. Kunnallislautakunta oli, asian kit reellisyyden takia, tarkastuttanut Laut järven kansakoulun rakennuksen alai sena olemaa päärakennusta, jonka toimenpiteen kokous hyväksyi. Kun koulu lopullisesti malmistuu, tarkas- taa sen samat tarkastajat lopullisesti. Kunnan puolesta malittu työnmalmoja päätettiin poistaa nyt heti. Johto- kunnalle annettiin oikeus muuttaa koulu uuteen rakennukseen se kun jo on siihen määrään malmiStunut. Niinikään suostuttiin urakoitsijan pyyntöön saada osan mielä jälellä olevasta urakkasummasta, tarkasta jat kun lausunnossaan selittimät ra kennustyön oleman erittäin tarkoin ja asian mukaisesti tehty. Alakylän kansakoululle myönnettiin lisäkaluston ja opetuSmälineitten hank kimista marten kunnan Maroista 175 mk. Niinikään suostui kokous saman koulun johtokunnan ehdotukseen, että koulun saunarakennus marustettaisi'n asianmukaiseen kuntoon lämpimän pitoa marten, jonka lähempi toimen pide jätettiin johtokunnalle. Kun se aika, joksi maltionapu oli myönnetty Tuorilan koululle, on jo kohta loppuun kulumassa, päätettiin pyytää sellaista apua mielä edelleen, koulua kun w:elä olojen pakosta täydytään pitää hyyryhuoneissa. Tätä maltioapua hokemaan malittiin kruununnimismies M. W. Selander. Tuorilan kansakoulun johtokunnon puolesta tekemään muistutuksen, että kunnan sinne hankkimat polttopuut eimät ole tarkoituksen mukaisia, vää- tettiin, että urakoitsijan on hankkimi nen sellaisia puita kun urakkatilai- 'uudeSsa on määritelty. Kunnan kätilölle myönnettiin oikeus asua kunnanhuonerakennuksen eräissä luoneissa 5 markan muokrasta kuu kaudelta. Järjestyksen malmojiksi malittiin Alakylässä: talollinen O. Ruissalo, M. E. Nikolainen ja A. Mäkelä; Mkylässä talollinen F. Kouhi, rää täli M. Laiho, nahkurin sälli G. Lemberg, tehtailija A. Salmi ja työ mies M. Luomanen; Kasakassa ta lollinen M. Isotalo ja F Nordlund; Lautjärvellä talolliset F. M^rsamäki, I. Heikkilä, M. Hannukoski sekä palstatilallinen O. Kuuselo; Lamme- assa torppari I, Kalliokankku; Köör- tilässä työmiehet Mikko Elo. F Mii- ?anen ja F. Mesanen, opettaja O. Levänen ja talollinen A. Tommila; Peipussa ja PaaSkerissa ka kostaja M. Kuuskeri ja talollinen I. Man- ?atalo; RnSpyyssä talollinen O. Ny gärd ja M. Slenbakka; Honkijärmellä talollinen O. Mattila sekä Etelä- maassa talollinen S. Kangasniemi. Kuollut. Miime lauantaina uoli Köörtilän kylässä kirvesmies Herman Miitala sydänhalma- ukseen 55-muotiaana. Mainaja oli niitä muutamia Harmoja, jotka, kat omatta omaa etuaan, tahtomat tehdä kunnollista työtä. Siitä on muitten muassa todistuksena paikkakunnan oulutalo. Rautatiejaske Pietarista suttaa» KoinAolle. Reuterin toimistolle lennätetään: Suomen senaatti käsittelee jonkun menäläis-englantilaisen yhtiön ano musta saada myönnytys Pietarista suoraan Koimistolle mievälle radalle. Dhtiö aikoo ostaa Pietarin—Siestar- joen radan ja jatkaa sitä Suomen rautateitse Koimistolle. Menäjän Itä meren laimasto tarmitsee suuressa määrin Viimemainittua satamaa. T r- kotuksena on perustaa Koimistolle laaja kauppasatama. Ja kun toimo- taan, eitä Koimiston satama on jäis tä mapaa koko talmen, niin luullaan saatamon koko Pohjois-Europan kaup pa keskitettyä tähän satamaan. Sies- tarjoen rata on yksityisen yritys ja myydään se enst Viikon alussa pakko huutokaupalla. Pietarissa kerrotaan, että yllämainittu yhtiö jo on hankki nut omikseen suurimman osan näistä säätämistä. Iritykseen sanotaan jo merkityn 3 milj. puntaa. Suunni telman toteuttaminen tulee suuresti Vähentämään Pietarin merkitystä sa tamana ja aiheuttamaan muutoksia Suomen ja Menäjän Välisessä tulli suhteita koskemassa lainsäädännössä. — Raahe» p»r«estari«waa- lissa eilen sai enimmät eli 1,100 äääntä 190 äänestäjältä w. t. por mestari Antti Saarikoski. —PetokfiaLä«gelmäe» posti toimistossa. Längelmäen posti toimiston hoitaja Ida Johanna Ju- weniuS on pidätetty Virastaan syys tä, että postikassassa on huomattu noin 1,700 markan mojaus. I. on syntynyt 1869 ja ollut Län gelmäen postinhoitajana 15 muotta. Asia tulee esille syysk. 26 pmä alka milla mäkinaisilla syyskäräjillä. Längelmäen postitoimistoa on mää» rätty hoitamaan neiti M. Kyyhky nen. — Sa»omalehdet. Turun Sa nomain päätoimittajan toimesta on .k. 15 p.stä lähtien luopunut mai?» teri Severi Nuormaa, joka sanottua tointa on hoitanut kesäkuukausien ai kana. Hänen jälkeensä on lehden päätoimittajaksi Valittu toimittaja Pontus Artti Tampereelta, kertoo lehti itse. Borgäbladetin Vastaaman toimit» ajan toimesta on eronnut maisteri Zrik Söderström ja hänen sijaansa t. k. 15 pmä astunut maisteri K. I. Karlsson. — S««ri ko»k«rSfi. Maanan- aina jätti Oscar Bängin liike kon- urssihakemuksen Tampereen raastu- manoikeudelle. Liikkeen melat nousemat noin 330,000 markkaan. Kuinka paljon marat tekemät, siitä ei ole mielä tie toa. — Kakfi hirfiwa««»a s«iS- t«»«t raiteilta. Sunnuntaina mä- >ää mailla klo 10 a.p. suistui Huo palahden pysäkillä kaksi maunua rat eilta. Onnettomuudesta ei aiheutu nut mahinkoa Maunuille eikä redille, mutta liikenne tuli kuitenkin häirityksi a muutamat matkustajajunat myö- Myimät. Järjestelyjuna 1124 on sama, joka esällä törmäsi yhteen matkustajaju nan kanssa Pitäjänmäen aseman lä hellä. Zkolera We»äjällä. Pietari, syysk. 20p:nä. Miime miikkona on koleraan sairastunut: Arkangelissa 3 ja kuollut 1; Astraka- nin kaupungissa ja piirikunnissa sai rastunut 46 ja kuollut 18; Mologdan äänissä sairastunut 20 ja kuollut 11; Donin kasakka-alueella sairastunut 287 ja kuollut 95; Orenburgin kau pungissa sairastunut 15 ja kuollut 8; samassa läänissä sairastunut 177 ja kuollut 109. Herttonissa sairas tunut 482 ja kuollut 233. — Ztakfi saksalaista tvakoili- jaa «a«gitt» MoSkotvassa. Kaupungin lähellä pidettämien sota- mäen horjotusten aikana on mangittu eräs nuori mies, joka erittäin tark kaan seurasi niiden kulkua. P dZtetty osottauiui olemansa saksalainen luut nantti Heintze. Hänen asunnossaan manguttiin sittemmin toinenkin saksa lainen upseeri, yliluutnantti Mendel. Molemmat kieltämät kimenkomaan harjoittaneensa makoilua. Toistaiseksi säilytetään heitä päämahdissa. — Kylä pala««t. T. k. 19 p:mää Vasten yöllä tuhosi kamala tulipalo Aleksandromskin kylän lä hellä Valkeasaaren asemaa Menäjän puolella rajaa. Tuli pääsi irti eräässä talonpoikaistalossa, jaka pian oli liek kien ympäröimänä. Palamasta ra kennuksesta lemist tuli pian mieressä olemiin huvilarakennuksiin, jotka toi nen toisensa perään syttyimät pala maan ja paloimat tuossa tuokiossa poroksi. Kaikkiaan tuhoutui 12 suu rempaa ja 62 pienempää rakennusta, kuten talleja, namettoja y. m., joissa paloi joukko hemosia, lehmiä y. m. Eräältä talonpojalta on kadoksissa 4 lasta ja luullaan niiden joutuneen liekkien saaliiksi. Tulipalo oli niin »voimakas, että liekit lämmittimät Pietariin saakka. Mahingot nousemat 100,000 rup laan, eikä siihen ole laskettu pala neita kauppapuoteja eikä niiden ta- maramarastoja. — S»o«ee» saap«»«t »lko- «aalaiue» pa»ki» petkuttaja. Syyskuun 14 p:nä, kertoo Smet, Pie tarin etsivän poliisin saaneen Wie nistä sähköteitse pyynnön pidättää juutalainen Julius Puman, joka oli petoksella saanut eräästä Wienin vankista 12,000 kruunua. On saatu selmille, että henkilö, johon I. Pu- manin tuntomerkit sopimat, on mat kustanut Suomeen. — V««ri jalokitvie» h«ija»S Miiuche »iSsä. — Wiettz jalo- iwiä Taksa» marka» artvosta. T. k. 10 pmä mietiin lomijalokimikaupvias Otto Kochilta Frankfurt am Mainista eräässä ho tellissa Munchenissä jalokimiä 142.600 Rmkan armosta. Huiiaajat, tilan omistaja Don Ciriolo Jose de Elor- dug Meksikosta ja taiteentuntija Becker Emil Chicagosta, olimat eräön mu!,cheniläisen taiteilijan Välityksellä päässeet Kochin tuttaivuuteen ja oS- aneet häneltä ylempänä mainitun määrän jalokimiä jättäen MieSbadenin Deutsche Bankin konttorin maksetta- makst asetetun shekin maksuksi. Sit temmin huomattiin kuitenkin, että hekki oli määrennetty. Edellinen on pitkänläntä, hoikka, lsonenäinen, teräväpiirteinen, noin 170 cm. pituinen mies, jolla on mo lemman käden keskisormi ilman kynttä. Hän ei puhu lainkaan saksaa. ainoaS- tahn ranskan ja englannin kieliä, ja on hienosti puettu, iältään noin 35- muotias. Emil taaS on noin 40- muotias, mahmarakenteinen, noin 170 cm pituinen mies. Miehet ovat nähtämäSti lähteneet pois Saksasta, jonka muokst on lähe- etty kaikkiin maihin heidän maloku- mansa ja tuntomerkkinsä. — We»äjä» lähettiläs Pa risissa kaollut. Parisista, syySk. 17 p. Menäjän lähettiläs Nelidom on kuollut. Presidentti Fallieres ja useat ministerit omat tehneet surun- malituskäynnin rouma Nelidomin luo ja lausuneet Menäjän hallitukselle osanottonsa kuolemantapauksen joh dosta. Lähettilään hautaus tapahtui eilen. R«otfl» s»«rlako» se«- ra»kset näyttäytyivät siinä, että yöntekijäin järjestö on enemmän kuin olmannelta osaltaan hajallaan, sillä Maajärjestön jäsenluku oli alentunut 169 776 jäsenestä 108,079 jäseneen s. . s. 37Vz prosentilla. Järjestön kertomus puhuu erinäi- istä taksoitusvaikeuksista ja myö- zempään käy ilmi, että maikka talou dellinen selkkaus näyttää koituvan en johdosta, että Saksasta käsin on Maajärjestöltä melottu puolen mil- oonan melkaa. — K. ja T. l. — 68 - — )os sinä vielä kerran karkasi . . . ^>s eclr-5 yrität karsta . . . pulieli ääni. — Hj^vä isä! vaikärteli Ivlarvel. Ollcspääni lie nee jo täynnä mustelmia I — Idillä sanoa: jos sinä vielä kerran yrität ka rata minulta, niin, totta totisesti, minä — tapan sinut! — Lnliän minä ole e6es yrittänytkään karata, vastasi IVlarvel ja äänessä kuulosti kj^neleitä. 1-n yrittänytkään, kilinä vaan en muistanut tuota kirottua polveketta ja siinä kaikki, ^a mistä minä sen olisin muistanut, ^olian minua on näinkin kellin piesi/ . . . — Odotskao, veli d/vä, tullaan viels enemlnäa- kin pieksämään, ellet ole kellin varovainen, sanoi ääni. kiittää jo, luullakseni, siitä, että auo aivottomat suun soittajat ilmaisevat kaikkialla salaisuuteni, js tässä sinä vielä sioit karsta minua kirjojeoi ksnsss I kiittäkööt I^uojas, että läktivst ajoissa käpälämäkeen, muutoin . . . 1°äkän saakkahan ei kukaan tietänet, että minä olen näkemätön, ja mitäs minä n/t rupeaa tekemään? — IVlinä mitäs? mursliti v/larvel puoliääneen. — Xaikki on tullut ilmi . . . kertovat vielä sa- nomalelicliUe ja silloin ruvetaan minua kaikkialta etsi mään, jokapaikassa ovat itimiset silloin varuillaan . . . ^.äni vaikeni karkeaan kiroiluun. Lntistä suu rempi epätoivo kuvastui Uarve1'in kasvoilla ja käyn tinsä liiljeni. — Ho, pääsetkö siitä joutuimmin! Klarvel io kasvot kävivät tukkaa darmaiksi. — Mä puäota kirjoja, senkin pöllöpää! ärjäsi ääni. Lillä, katsos, minun tä/t/x kä/ttää sinua t/ö- lion, vaikkakin sinä olet kuono ase. — Huonoin mitä lö/t^, vakuutteli Ularvel. — lotta. — kilinä olen kovin keikko. - 65 - käellä mainitwjea kolmea mieken maassa kompu roimista ikmetteli n>t jo paikalle saapuva väkijoukko, joaka etupäässä juoksi muuan tanakka matkustajako» clin omistaja. Väkijoukko ikmetteli sitä, että mikä maktoi olla sx/nä kua eivät mieket /rit/ksistään kuo- limatta voineet nousta /lös maasta. .Vkkiä lensi nurin eclellä juossut matkustajakoclin omistaja, ja juuri par- käiksi pudotakseen jälkeensä juoksevien jälkoikia niin että etumaiset lankesivat samaan kasaan ja jälkimäisten tä/t/i p/säkt/ä. Vkteiseen, kaikki vaUanaeescea takaa-ajoon ei ollut liitt/nxt aina varovainen rouva I^all; kän istui uskollisesti kassakaappinsa ääressä, /^kkiä kotcUin ovi temmattiin auki ja kannakselle ilmaantui Luss, joka ecles vilkaisematta emäntään, suoraa päätä d/ökkäsi eteenpäin kuutaen: — kiclättäkää känet! l^lkää antako känelle ti laisuutta keittää luotaan vaatekääröä! Niin kauaa kuin käärö oa känellä, voimme näkclä, missä kän on I ttäll ei n im. tietänet että ^äk/mätön oli jättäo/t kaikki tavaransa IVlarvel'ia duostaan. Hirmuinen oli <^uss näk6ä, vaikka pukunsa oli mitä naurettavin: kä vellä oli päällä jostakin naisten kameen tapaisesta vaatteesta laitettu verko, mikä jossain määrin muistutti kreikkalaista vaatetusta. — kiäättäkää käaet I kuusi kän juostessaan. Hä nellä oa minua kousuni ja kirkkokerran puku viimeistä säijetts myöten! ^a juostea Huxter-paran oki kuusi kän lietre/Ue ikäänkuin lokclutukseksi: »l^/llä minä keti katsoo, mikä känelle oa tullut». Uutta ainoastaan muutamaa askeleea enaätti kän karpata kuia jo itse kellistyi kas» sunkurisen sopimattomaan asentoon. Vrittäessääa nousta sai Kän uuclea iskua, ^o kuomasi käa itsekin, XäkTmätön. l?