W*.o 55 — «$SQ. KAIKU. Perjan^&in^ Toukokuun 13 päK*>r»a. Huvilan omistajat huom.! Uusia soittojohtoja asettaa sekä vanhoja laittaa kuntoon Oulun Uusi Sähköliike. Puhelin 3 58. Kansallispankin talossa. Puhelin 3 58. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. liti 1 lei. Kansankatu 21 Puhelin 533 lervola. Kiitneimislökauppoja Maanmittaustoimia y. m. nmtrnuiifi !a. Kansakoululaitoksen menoar- wio. Ed. D. K. Yrjö-Koskinen: Esillä olema arm. esitys maatii jon- kun merran emästnstä, ei niin paljon sen johdosta, mitä se sisältää, maan enemmän sen johdosta, mitä se ei si- sällä. Sitten kun siinä on tehty selkoa eri tarpeista kansanopetuksen alalla ja eh- botettu rahamääriä niiden tyydyttämi seen, luetellaan siinä lopuksi kokojouk- ko asioita, joiden kannattamiseen wal- riomarat eimät tällä kertaa riitä. Täällä on jo edellinen armoisa puhuja lue- tellut nämä asiat ja lämpimästi niitä ja niiden kannattamista puoltanut. Pyydän yhtyä siihen, mitä hän on lausunut ja sulkea nämä ar-n. esityk- sen loppukohdassa olemat asiat ivaltio- warainwaliokunnan erityiseen lämpi- mään huomioon. Arm. esityksen positiimisen puolen suhteen minä kuitenkin samalla pyy- täisin tehdä pari huomautusta. Sen 8:s kohta puhuu apumaksuista kansa- koulutalojen ja käsityöhuoneustojen ra- kentamiseen ja ehdottaa tähän tarkoi- tukseen 800,000 markkaa. Wiime muonna tähän tarkoitukseen on ollut käytettämänä 700,000 markkaa, ja niitä jaettaessa on tullut näkymiin, että summa oli aiman riittämätön tar- peen tyydyttämiseksi. Koulutoimen Dli- hallitus on jo parina muonna tähän tarpeeseen ehdottanut olettamaksi yhden miljoonan, ja tahtomatta nyt tällä kertaa nimenomaan tätä ehdotusta uudistaa, pyytäisin kuitenkin maltto- marainmaliokunnan huomioon sulkea, eikö olisi mahdollista tätä summaa, 800,000 markkaa mieläkin jonkunmer- ran nostaa. Maalaiskuntain kannet- tamana on, niinkuin tiedetään, tätä nykyä tamattoman raskas taakka uusien kansakoulujen perustamisen johdosta. Ia on täysi syy maltion niin runsaalla kädellä kuin mahdollista käydä niitä auttamaan. Tämän toimenpiteen kaut- ta sitä paitse paraiten ja moimakkaim- min tasoitetaan tietä yleiselle oppimel- mollisuudelle, joka nykyään on päimä- järjestyksessä. 15 kohtana arm. esityksessä esiintyy apumaksu koulutarpeiden ostoon maa- laiskansakoulujen oppilaille. Täytyy myöntää, että tämän kohdan perustelu on hieman omituinen. Siinä sanotaan nimittäin, että muoden 1908 maltio- päimille annetussa arm. esityksessä eh' dotetaan oppikirjain ostoon maalais- kansakoulujen oppilaille muodeksi 1909 150,000 markan suuruinen määräraha tarkoituksessa että siitä »voitaisiin kun- nille suorittaa 40 pros. niiden oppikir- jäin hinnaksi, jotka kuntien kustannuk- sella hankittaisiin koulujen oppilaille luomutettamiksi. Mutta sitte lisätään, että Koulutoimen Ylihallituksen anta- man ilmoituksen mukaan on kuitenkin mainitusta määrärahasta 1909 annet- m 75 pros. ci ainoastaan hankittujen oppikirjain, maan muidenkin koulutar peiden hinnaksi. Tätä lukiessa möisi luulla, että tämä prosenttimäärän ko- rotus on hyminkin omavaltaisesti suoritettu ilman että hallitus siitä on tiennytkään. Täällä tiedetään hymin, rttä niin ei ole asianlaita. Tämä seikka arm. esityksessä perustunee kuitenkin ainoastaan lausuntamirheeseen. Sitä mastoin asiallinen mirhe on se, mikä seuraa arm. esityksessä, kun sano- 1:< an, että mainitusta määrärahasta, siitä huolimatta, että prosenttimäärä nyt on korotettu 40:stä 75:een, on tui- lcnkm jäänyt jonkun merran säästöä f>i ta ituiodelta, siis 1909. Asianlaita en kuitenkin sellainen, että koko tuo määräraha 150,000 markkaa on miime - aonna Fäutetty, ja mielä olisi tarmik- lu lisäksi 20,000 markkaa, jotta olisi oitn suorittaa ja käsitellä kaikki ne anomukset, joita Koulutoimen Mhal- lt ukselle saapui. Koulutoimen Zlihal- lnus onkin ehdottanut arm. esitykseen a ettamaksi 300,000 markkaa tätä tar tutusta marten, ja minä luulen mar- maan, että paljon suurempi summa kuin 150,000 mk. tulee tähän tarpee- i m ensi muonna tarmittamaksi. Tämä järjestelmä, marsinkin sitte kun pro- irattimäärä kohotettiin 75:een, on saa- i. uttanut suurta ja yhä lemiämää kan- itusta maassa, niin että eduskunta saa olla malmiina kohottamaan tätä määrärahaa yhä suurempiin määriin, !>'nties miljoonaan markkaan ennen pitkää. Tällä kertaa ei tietysti ole s-llaista määrärahaa tarpeen, mutta i..ka tapauksessa melkoinen korotus tä- ii in suuntaan, joka määrärahaksi esite- :,:an. , Mielä tahtoisin huomauttaa eraa^ia VifaSta, johon kenties maltiomarain- .valiokunnan aika ^i kuteenkaan salli ojaamaan, mutta joka ennemmin tai > i^öhemmin on saatama järjestykseen. E e on kysymys kansakoulunopettajan: palkankorotuksesta, saada ne niin jär jestetyiksi, että opettajat ilman haittaa moimat siirtyä maalta kaupunkeihin ja päinmastoin. Tämä järjestely epäile- mättä oikeastaan maatii jo tulla huo- mioonotetuksi itse arm. esityksessäkin, ja minä pidänkin hymin mahdollisena, että maltiomarainmaliokunta ei siihen näin suoraapäätä moi kajota. Olen kysymyksestä kuitenkin tahtonut mai- nita, koska se on niitä, jotka omat ensi tilassa saatamat järjestetyiksi, eikä sitä- paitsi ole mikään ylön maikea asia, niinkuin kyllä asian käsittelystä on käy- nyt ilmi. Gdnskunta. Täys-istunto toukok. p. klo 6 ip. Puhetta johti puhemies Sminhus- mud. Kansliatoimikunta ilmotti, että ny- kyisen istuntohuoneuston muokrasopi- mus päättyy kuluman muoden lop- puun mennessä. Puhemies ehdotti, että eduskunta maltuuttaisi kansliatoimikunnan tämän johdosta ryhtymään tarpeellisiin toi» menpiteisiin. Ed. Jonas Castren Pyysi, ed. Fräntin kannattamana, asiaa pöydälle seuraamaan istuntoon. Huutoäänestyksellä hymäksyttiin pyyntö. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin eh- dotus kyytiasetukseksi ja hymäksytt'in asiasta laki- ja talousmaliokunnan mietintö suuren maliokunnan tekemillä muutoksilla toisen käsittelnn mukaan, soten asia tuli loppuun käsitellyksi. Esitettiin arm. esitys jäämistöme- rosta. Puhemiesneumosto ehdotti esi- tyksen maltiomarainmaliokuntaan. Ed. Granfelt ehdotti esityksen hy- lättämäksi, koska se menee kokonaan määrään suuntaan. Ed. Jonas Castren miittasi siihen, että näille maltiopäimille on jätetty uusia meroesityksiä enemmän kuin kos- kaan ennen. Puhuja lausui m. m. että nykyisen hallituksen ollessa ei olisi myönnettämä minkäänlaisia me- roja sekä hylkäsi jyrkästi esityksen. Esitys meni maltiomarainmaliokun- taan. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdo- tus asetukseksi palomiinan malmista- nlisesta m. 1911 suoritettamasta me- rosta sekä sanotun meron käyttämi- sestä suuren maliokunnan mietinnön pohjalla. Suuren maliokunnan mietintö hy- mäksyttiin ja asian toinen käsittely päättyi. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus asetukseksi mallasjuomain malmistami- sesta suoritettamasta suostuntame- rosta. Ed. Asehan huomautti 9 olutpani- mon kuluman muoden aikana lopetta- neen toimintansa, niistä yksi maan paraita, nimittäin Söörnäisten olut- panimo. Dhtyi kannattamaan ensim- mäistä mastalausetta, puhuttuaan tä- män teollisuuden haaran puolesta. Mietintö hymäksyttiin huutoäänes- tyksellä ja asian toinen käsittely julis- tettiin päättyneeksi. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus asetukseksi siitä suostunnasta, joka pe- likorteista on suoritettama m. 1911 suuren maliokunnan mietinnön poh- jalla. Mietintö hymäksyttiin ja toinen kä sittely julistettiin päättyneeksi. Ainoaa jatkokäsittelyyn esitettiin maatalousmaliokunnan mietintö uutis- miljelyksen edistämisestä miljelyspakko- periaatteen mukaan, karkottaman ano- muksen johdosta. Puheenmuoroa käyttimät asiasta useat edustajat, kuten Snellman, Ro- senqmist. Saarinen, Lonkainen. Kaira- mo, Jonas Castren, Heikki Renmall, Eloranta, Ahmamaara ja von Troil. Ed. Listo lausui, saatuaan puheen- muoron paheksumisensa siitä, että en- simmäinen »varapuheenjohtaja, puhetta johtaessaan oli sallinut »vasemmisto laisten edustajien mälilauseilla ja simuhuudahduksilla sekaantua porma- rillisten puhujain lausuntoihin. Por- marilliset edustajat ilmoittimat äänek- käästi hymäksymisensä ed. Liston lausuntoon. Enempiä puheenrouoroja ei puhe- mies asiasta sallinut. Ed. Jonas Castren pyysi puheen- muoroa saadakseen panna »vastalau seen puhemiehen menettelyä mastaan, mutta puhemies ei sitä sallinut. Täl- löin kuului istuntosalista ääniä ..sen- sori". Maliokunnan hylkäämä mietintö hy mäksyttiin 103 äänellä 32 mastaan. Ed. Listo lausui äänestyksen tultua julistetuksi »vastalauseensa asian käsit telyssä ilmennyttä »varapuhemiehen puheenjohtajana harjoittamaa menette- lyä »vastaan maltiopäitväjärjestyksen 04 pykälän nojalla. Esityslistalla olleet »nuut asiat pan- tiin pöydälle. Täysi-istunto toukok. 11 pnä klo 6 ip. Puhetta johti puhemies Sminhus- mud. Suomen eduskunnan alamainen mas- taus K. Majesteetin arm. esitykseen, jobon on liitetty esityksessä mainittu ehdotus laiksi »uiden Suomenmaata koskemien lakien ja asetusten säätä- misjärjestyksestä, joilla on yleismal- tnkunnallinen merkitys, esitettiin tar- kastusta marten. Ed. Muolijoki huomautti erinäisistä painomirheistä. Ed. Mechelin lausui tarkastaneensa mastalausekirjelmäu ruotsinkielisen teks- tin sekä hamainneensa, että toimitus maliokunta oli tehnyt ainoastaan eräitä selmennyksiä ja lauselyhennyksiä. Ehdotti mastauskirjelmän hyiväksy- mistä. Ed. Setälä huomautti lukeneensa suomalaisen tekstin sekä ehdotti mas- tausjärjestelmän hymäksymistä. Dksimielisestt hymäksyttiin mastaus- kirjelmä. Ensimmäiseen käsittelyyn esitettiin talousmaliokunnan mietintö metsän hä- mittämisen ehkäisemistä tarkottaivien eduskuntaesitysten johdosta. Ed. Honkajuuri toimoi suuren ma- liokunnan ottaman huomioonsa mietin- nön neljännessä mastalauseessa tehdyt huomautukset. Ed. Storbjörk pyysi suurta malio- kuntaa harkitsemaan, eimätkö malio - kunnan ehdotukset koske perustuslakien muutosta, jonka »vuoksi hänkin ehdotti neljännen, ed. Jnborrin lvastalauseen hymäksyttämäksi. Ed. Turunen puhui sosialidemokra- tien mastalauseen puolesta. Wielä useiden puheenmuorojen jäl- keen asia meni suureen maliokuntaan. Eduskunnan hnoneustokysymys. Ed. Jonas Castren huomautti, että eduskunta on jo tottunut ja kotiutunut nykyiseen istuntohuoneustoon ja sen »vuokra on maan mähän kalliimpi kuin uuden. Lisäksi on uusi ehdotettu talo masta rakenteilla ja »valmistuttua tu- lee se jonkun ajan olemaan kostea ja epätermeellinen. Toimoi, että pysyt- täisiin nykyisessä talossa ja muokrat- täisiin nykyinen istuntosali. Ed. Tokoi oli muuton puolella, koska uusi huoneusto on tilamampi ja lähem- päitä säätytaloa. Ei »nyöskään hy- mäksynyt palokunnantalon isännistön menettelyä, se kun tulisi muokraa ko- rottamaan, maikka maltion maroja oli uhrattu talon korjaamiseen toista sataa tuhatta markkaa. Ed. Estlander mastusti ehdotusta, että kansliatoimikunta julistettaisiin asiaa päättämään niin kauan kuin eduskunta on koossa ja itse saattaa asian ratkaista. Muuttoa mastaan puhuimat mielä ed. Söderholm, Homen ja Fränti ja sen puolesta ed. Heikkilä, Muolijoki ja Hahl. Kansliatoimikunnan ehdotus hymäk- syttiin 122 äänellä 54 »vastaan, joten asia jäi sen päätettämäksi. Istunto päättyi klo 9 illalla. Seu- raama istunto oli tänään klo 11 ap. Waliokunnat. Pankkimaliokunta on saa- nut malmiiksi mietintönsä Suvinen Pankin hallinnosta ja tilasta m. 1909. Lakimaliokunta on saanut »valmiiksi mietintönsä ulosottolain ja sen moi»naanpanoasetuksen eräiden py- kälien muuttamisesta. Perustuslaki »valiokunta on ryhtynyt käsittelemään eduskunnalle jätettyjä latllisuusanomuksia. Suuri maliokunta on hy- »väksynyt toisessa lukemisessa simistys- »valiokunnan mietinnön yleisen oppi- melivnllisuuden säätämisestä ja kansa- koululaitoksen kitstannuksista ensimäi- sessä lukemisessa tehdyillä muutoksilla jaoston muodostelemina. Toimit usmaliok unta on miime päiminä »valinistanut Keis. Majesteetille »valtakunnanlainsäädäntö- asiassa annettaman »vastauskirjelmän suomen- ja ruotsinkielisen tekstin. Wirkamiesasiain »valio- kunta on ensimäisessä lukemisessa käsitellyt mirkamiesoloissa mallitsemien epäkohtien korjaamista tarkotta»vien anomusehdotusten johdosta laatimansa mietinnön. Maliokunnan enemmistö on päättänyt ehdottaa anolta»vaksi hallitulselta eri kansanluokista kokoon- pannun ko»nitean asettamista, jonka tehtämäksi jätettäisiin mirkamiesolojen eri puolien tutkirninen ja tämän tutki- muksen perusteella ohjelman laatuni nen »virkamiesolojen uudista»niseksi eduskunnan hy-.väksymään suuntaan. Maliokunnan mäheministö on ollut sitä miellä, että tyydyttäisiin osotta- »naan mallitse»vat epäkohdat mirasto- jen työtamoissa, palkkaus-, eläke-, sportteli-, lahjapalkkio- ja lakkautus- palkka-oloissa. Mielä o»vat jotkut maliokunnan jä- senet pidättäneet itselleen oikeuden seu- raamassa lukemisessa ehdottaa, koska nykyisellä hallituksella ehkä ei ole halua eikä kykyä knrjaamaan »virkamiesoloja siihen suuntaan kuin olisi toimottamaa, eitä anolnusehdotutset eimät antaisi eduskunnalle aihetta toimenpiteisiin. Maatalousmaliokunta on toisessa lukemisessa käsitellyt kahd-n, eduskiinnassa tehdyn, sotilas- ja simii limirkatalojen y. »n. kruuntmmailla ole:vien torpparien oikeudellisen tilan parantamista karkottaman anomus- ehdotuksen johdosta a»lnetta»van mie- tintönsä. Maliokunta on päättänyt ehdottaa että eduskunta anoisi että hallitus ryhtyisi kiireellisiin toi- menpiteisiin kuninkaankartanoiden, soti- las- ja simiilimiraston »virkatalojen y. m. kruunun omistamien tilojen sekä kruununtalojen alaisten torpparien ja mäkitupalaisten kuin myöskin kruunun- puistoissa ja metsämailla olemien kruu- nuntorpparien oikeudellisen tilan pa- rantainiseksi; että sanottuja muokrasuhteita järjes- tettäessä maltion edellämainituilla »vir- kataloilla noudatettaisiin perinllöllistä muokraperiaatetta: että kruununtalojen sekä kruunun puistoissa ja metsämailla olemien kruununmetsätorppien vikeusvloja jär- jesiettäeösä somellutettaisiin edelläsa- nottuja periaatteita kuitenkin myöntä mällä heille oikeus lunastaa torppansa perinnöksi; sekä että eduskunnalle annettaisiin arm. esitykset niistä edellä sanotuista lain- säätämistoiinenpiteistä, joihin tarmi- taan eduskunnan myötämaikutus, sekä että eduskunta, mikäli tarmittamat »nuutokset kuulumat hallinnollisen lain- säädännön alaan, saisi tilaisuuden niistä antaa lausuntonsa. Yleisiä uutisia. — Edustajan lähettäminen Suomesta Haagin konferensiin Senaatti on päättänyt ehdottaa, että edustajaksi Haagin konferenssiin, jonka karkotuksena on yhtenäisten säännös- ten mahmistaminen mekselioikeuden alalla, lähetettäisiin horvioikeuden ases- sori, lakitiedetten tohtori G. Granselt. — Pääoma ja knponkiwero. Maltiomarainmaliokunta ehdottaa, että eduskunta ilmoittaisi Hänen Keisarilli- selle Majesteetilleen, ettei eduskunta ole moinut hyiväksyä ar»n. esitystä suostunnanluontoisen pääo-na- ja ku- ponkimeron suorittamisesta. — Vuokralautakuntien pu heenjohtajan Palkat. Kuten uuden »vuokralain 65 pykälä määrää, on maanmuokralautakunnen puheenjohta- jille suoritettama palkka maltion ma- roista. Senaatti on määrännyt palkaksi 6 mkaa toimituspäimältä ja 10 p. kyy- tirahaa kilometriltä. Tähän palkkaan sisältymät myös 5anslia»nenot. — Senaatti kesäloman aikana. Kesä-, heinä-, elo- ja syyskuulla on eri toimituskuntien päällikkyys jaettuna senaattoreille seuraamasti: Kesä- ja heinäkuulla on oikeustoimi- tuskunnan päällikkönä Saarikoski, si- miilitoimituskunnan Markosi, »valtio- maraintoimituskunnan kesäkuulla Hed lund ja heinäkuulla Berg, kamaritoi- »nituskunnan Saarikoski, kirkollisasiain- toimituskunnan Mirenius, »naanmilje- lystoimituskunnan kesäkuulla Hedlund ja heinäkuulla von Kothen, kulkulai- tostoimituskunnan kreiivi Berg, kaup- pa- ja teollisuustoimituskunnan Mire- nius ja talousosaston kanslian pääl- likköuä kaikkina neljänä kuukautena. Elo- ja syyskuulla on oikeustoimi- tuskunnalla päällikkönä Rainesalo, si- miilitoimituskunnan Markosi elokuulla ja Rainesalo syyskuulla, »valtioivarain- toimituskunnan von Kothen elokuulla ja Hedlund syyskuulla, kamaritoimi- tuskunnan Hosiainosf, kirkollisasiaintoi- »nituskunnan, maaniviljelystoimituskun- nan ja kulkulaitostoimituskunnan Kraatz sekä kauppa- ja teollisuustoimituskun- nan Hosiainoff. — Maltion rakennukset Ka jaanin kihlakunnassa. Hankit- tuaan sekä Oulun että Kuopion lää- ninrakennuskonttorien johtajain lausun- not siitä, eikö 5kuopion lääniltrakennus- konttori paljoa helpommin kuin Oulun lääninrakennuskonttori möisi malivoa Kajaanin kihlakunnassa olemia maltton rakennuksia sekä eikö niitä sentähden moitaisi siirtää miime»nainitusta pii- ristä ensinlnainittuun, on yteisten ra- kennusten ylihallitus nytte»n»nin senaa- tille esittänyt, että puheenaoleivat »val- tion rakennukset siirrettäisiin Oulun läänin rakennuskonttorin piiristä Kuo- pion läänin rakennuskonttoripiiriin. Sitäpaitsi ehdottaa ylihallitus, että jos puheensolema siirto periaatteessa hy- »väksytään, Kuopion läänin rakeimus- konttori»» johtajalle myönnettäisiin eh- dotteeksi 400 markan ylimääräinen li- sämääräraha hänen työnsä melkoisen lisääntymisen takia. — Nimityksiä. Kenraalikumer- nööri on yhtynyt senaatin päätökseen Romanieinen metsänivartijakoulun opet tajan Topi Hakalan nimittämisestä Siikajoen hoitoalueen metsänhoitajaksi sekä Haapajärmen kihlakunnan henki kirjoittajan Karl Bruno Steniuksen ni- mittämisestä Rantasal»nen kihlakunnan henkikirjoittajaksi. — Aluelääkärien »virkatalot. Senaatti on »»»yöntänyt 4,500 »nk. Muonionniskan ja Eno»»tekiön kuntain aluelääkärin »virkatalon korjaustöihin. — ErikoisVapans. M. t. ni- misinies Artnid Sandberg on saanut oikeuden päästä lää»»inkanslistin ja -konttoristin »virkoihin. — Osakeyhtiö Suomen kan funkien hypoteekkikassa. Osake yhtiö Suotnen Kaupunkien Hypoteekki- kassan uusien osakkaiden merkintäaika päättyi maanantaina. Kaikkiaan oli tarjottu 2,000 osaketta merkittälväksi. Kaikkiaan oli merkitty 5,043 osaketta. Osakkeen hinta on 750 »»»kaa, joka on »naksetta:va »viimeistään kesäkuun 30 pnä. Osakkeiden nimellisarmo on 500 »nkaa. ©ulun kaupungista. — Onlun Nuija naisjärjestöi- neen kokoontuu tänään klo 7 ip. — Miehissä! — Snellman juhlat Onlussa. Suuren kansalaisen muistopäimää miet- timät oululaiset juhlapäimänä. Mo- nen yksityisen talon seinustalla liehui eilen aamusta alkaen sinimalkoisia lip- puja. Kouluissa omistettiin pari mii- me tuntia Snellmanin muistolle. Il- läksi oli toimeenpantu pari juhlaa. Oulun Nuijan toimeenpane- massa juhlassa klassillisen lyseon juh lasalissa puhuimat rehtori S. A. Westerlund ja kansanopiston johtaja maisteri O. T o l m a n e n, edellinen Armidssonin, jälkimäinen Snellmanin aatteita mieliin terottaen. Näyttelijä Jimari P a a t e r o lausui ponteivasti erään Snellmanin elä»nätt- työtä esittämän runon. Maisteri P. Kesäniemi soitti yleisön mielty- mykseksi pari miulukappaletta maist. W. Kallion myötäilyllä. Nuijan sekakuoro lauloi maist. Kesäniemen johdolla pariin komiin. Aleisöä oli runsaanpuoleisesti tässä kaikin puolin onnistuneessa juhlassa. — Laitvaliike Ouluun alkanut. Eilen laapui tänne himankalainen kal- jaasi ..Maria" Maasasta. Laima on matkalla Kemiin, niutta kun ei sinne mielä pääse, täytyy sen odottaa täällä mäylän aukeamista. Huomenna on määrä saapua höy- rylaima ..Iriksen" ja tänäänkin odo- tetaan muuatta höyrylaimaa. — Pahaa elämää piti toissa-:!- tana muuan juopunut mies rannan puolella, ahdistaen m. m. erästä nais- henkilöä. Poliisilta koetti hän ryöstää sapelin ja tappeli muutenkin juuri jul- masti, mutta saatiin hänet kuitenkin korjuun. — Tontit N:o 68 ja 79 miiden- nessä kaupunginosassa Uudenkadnn marrelta ja 1 makasiinitonttia Lyotyn- suolta myydään julkisella huutokaupalla rahatoimikamarissa ensi tiistaina t. k. 17 pnä klo 12 päimällä. Samassa tilaisuudessa tarjotaan muokralle Nuottasaaren Hollihaka ynnä muita maa-aloja kaupungin ympäris- töltä: Kuusisaari, keto Tuiranmaalta ja eräs pelto Toppilansalmessa. — Kauppahallin myymälät tarjotaan muokralle ensi keskimiikkona t. k. 18 pnä klo 12 päiivällä Raha- toimikamarissa toimitettamassa huuto- kaupassa. — Maaseututeatteri esitti keski miikkona G. von Numersin ..Elinan Surman". Kappaleen esitys ei »vas- tannut ollenkaan toimeita, maan kämi se aiman „ilman henkeä". Aleensä näyttää teatteri tänä muonna huti- loiman. — Maaseututeatteri näyttelee tänään perjantaina klo 8 ip. M. Sar- doun 3-näytöksisen hmvinäytelinän ..Perhoiskuunie". 1:nä Helluntaipäimänä näytellään ..Perisyntejä" ja 2:na Helluntaipäimä- nä „Pan". — Palotarkastus kaupungissam- »ne toimitetaan ensi tiistaina t. k. 17 pnä Rautatienkadun, Koulukadun ja Kansankadun marrella sijaitsemissa ta- loissa sekä rautatien takana. Ensi keskimiikkona t. k. 16 pnä Uu- denkadun »varrella olemissa taloissa. — Soittajaiset antaa W P. K:n soittokunta Hupisaarilla ensi sunnun- taina klo 6 illalla. Sulun klcsooniolot. Julkaisimme miime numerossa Te- lesooniosuuskunta Pohjolan r. l. ano- muksen saada asettaa Oulun kaduille ja kaupungin alueelle telesoonimerkon kaksinkertaisilla johdoilla. Tämän ano- muksen johdosta on »vaadittu kauvun- gin »virano»naisten lausuntoja. Siten on ..telesoonikysymys" kaupungissa par'aikaa päimäjärjestyksessä. Monestakin syystä on osuuskunta Pohjolan hanketta mielihymällä ter- mehdittmvä. Oulun nykyiset telesoo- niolot antamat siksi paljon toimomisen maraa, että uilsi telesoonilaitos, joka on merkkonsa marustanut kaksinkertai- silla johdoilla, mitkä edistämät äänen kuululnista ja turmaamat häiritsemät- tömän puhelun, on todellisen tarpeen »vaatima. Osuuskunnan puhelinmerkko ulottuu nykyään Ylitorniolle ja Kemi- järmelle asti ja on tarkoitus asettaa johtoja perimmäistä Lappia myöten. Kun anomuksessa miitataan puheluihin Oulun eteläpuolella olemiin seutuihin, niin kenties on osuuskunnalla aikomus leivittää »verkkoansa sinnekin. On siis »vallan luonnollista, että osuuskunta on katsonut tarpeelliseksi saada oman puhelinlverkkonsa keskusasemineen lää- nin pääkaupunkiin ja toi»votta:vaa on, että se saisi pyytämänsä luman. — Lääkärit. Turtolan, nion ja Kolarin kuntain aluelääkärin, lääk. lis. Georg Ulanderin sairauden takia on lääkintöhallitus määrännyt ylimäär lääkärin lääkintöhallituksessa, lääk. lis. Axel Äkalhanael Arppen lu- luivan toukok. 1 p:stä toistaiseksi edel- leenkin hoitamaan sanottujen kuntain alnelääkärinmirkaa. — Rakennustoimi Raahessa. T. k. 10 pnä on läänin kmremöön mahmistanut piirustukset maalari Ju- lm Tepon ja rakennusmestari Juho Suivannon omistamalla tontilla u:o 13 Raahen kaupungin 9: s sei kaupun ginosassa tehtämää uutisrakennusta »varten. — Rakennustoimi Torniossa. T. k. 10 pnä on läänin kumernöori »vahmistanut piirustukset apteekkari F. G. Borgin omistamalla tontilla n:o 7 Tornion kaupungin 3:ssa kaupungin- osassa tehtämää uutisrakennusta mar- teii. — ylimääräiseksi poliisikons taapeliksi n. s. Kurtinhaudan las- tauspaikalle Haukiputaan jokisuulla kuluman muoden toukok. 15 päimän ja marrask. 15 päimän »väliseksi ajakn on läänin kumernööri »näärännyt Frans Juho Hiltusen. — Osuuskunnat. W. k. 28 p.nä on läänin kumernööri mahmistanut sääimöt ..Osuuskunta Oma pata r. L"» niiniselle osuuskunnalle, jonka kotipaik- kana on Raahen kaupunki ja tarkoi- tuksena Raahen seininaarin oppilaiden ruokalaosuuskukltana harjoittaa ruuan, kahmin, teen, y. m. alkoholittvmain ramintoaineiden ja »virlvokkeiden tar- joilua, sekä asuntojen muokraa mistä osuusku»inan jäsenille. — Perintökirjan on senaatti t. k. 7 p:nä antanut talolliselle Karl Adolf Kolströmille Salmenniemen l /» manttaalin kruununtaloon nro 19 Muonioniskan pitäjän Alimuonion ky- lässä. — Oulunsalon kunnan vesi jättömaiden jakotoimitusta kos- kewa kokous pidettiin miime maa- nantaina 9 p:nä kulumaa toukokuuta Oulunsalon kirkonkylän kunnanhuo- neella. Tässä kokouksessa, jossa pu heenjohtajana toimi komisionimaan- mittari Otto Hakasalo, hymäksyttiin mihdoinkin karttajako, joka edellisen ko- kouksen päätöksen mukaisesti oli nyt muodostettu talojen makauksen mukai- seksi. Näin alkaa tämä noin kymme- nen muotta »vireillä ollut riita-asia lä- hestyä nyt loppuaan. Parin miikon perästä alkaa paanuttaminen, jonka kommisionimaanmittari Hakasalo toi- mittaa, ja siten on miety perille tämä niin kauman riitaisuuksia ja erimieli- syyttä synnyttänyt riita-asia. Kysy- myksenalaiset laajat mesijättömaat Ou- lunsalon niemimaan ympärillä omat, kuten ehkä muistettanee, oikeudenpää töksen kautta tuomitut lohkokunnan yh- teiseksi omaisuudeksi, ja tulemat kaik- kien kunnan talojen kesken jaetuiksi manttaalin mukaan. — Oulunsalon seurakunnan ivarsinaisessa kirkonkokouksessa sunnuntaina 8 p:nä kulumaa touko- kuuta käsiteltiin ja päätettiin seuraa- »via asioita: l:ksi luettiin ja hymäksyttiiu kirkot- liset tilit kirkollismuodelta 1 pistä tou- kokuiita 1908 1 pimään toukokuuta 1909, jotka sattuneesta syystä »vasta nyt joutuimat kirkonkokouksen käsitettä- miksi. 2:ksi kirkollisen ääntölistan malmis- tajiksi alkanutta kirkollismuotta marten »valittiin johtaja E. E. Tolmanen ja lukkari-urkuri K. A. Jääskö. 3:ksi kirkkoneumoston jäseniksi ma- littiin mnorollaan eroamat jäsenet joh- taja E. E. Tolmanen, herrasLuo»»iari H. Erivasti ja talokas Abra»n Nylan- der uudelleen. 4:ksi tarkastettiin kirkollisten kanto- jen rästiluettelot kuluneelta kirkollis- muodelta sekä tehtiin niihin köyhien mapauttamista koskemat merkinnät. 5:ksi luettiin kirkonkokoukselle Suo menmaan Emankelisluterilaisten seu rakuntien Paloapuyhtiön tarkastajan Gös.a Forssiakin tarkastuspöytäkirja »vinne huhtikuun 7 p:ltä ja päätettiin siinä määrättyjen pienempien korjauk- sien johdosta. — Torniojoen jäät lähtimät t. k. 10 p:nä, ilmoitetaan Karungista. Tamatroman korkea mesi mei »nuka- naan rantamilla olemia esineitä, sär kien ja »nukanaan mieden niittnlatoja, :vielä;^ä erään riihenkin Ylitorniolta, miskiiukoneen y. m. kaluston kanssa on tnliva mienyt. Suurempia mahin- goita ei »vielä tunneta. — Pyhäjoki, toukokuun 7 pmä 1910. S 3h)t Luoja tarjoo meille su- loisuuttaan. Kesäinen aurinko lähes- kyy »naakamme ja »vainiomme »val- mistaa, kaikki laaksot ja kedot kaunis- taa lämpö ja sade. Maantviljelijät, pois melttous ja mitkasteleininen, au- rat, karhit ja kuokat »vainioille, kilman rientäkää kemattä ihanaa luomistyössä auttainaan! Rokotus aletaan täällä kesäkuun 6 päilvänä Appärin kylässä ja 7 päi- »vänä Etelän- ja Pohjantylissä, 8 päimänä Parhalabdella, 9 päimänä Q imingojan kylällä sekä 10 päimänä Pirttikoskella. W a v p u n a oli seurakuntalaisia kutsuttu puolisen sataa henkeä pappi- laan »vappujuhlan »viettoon. Juhlas- sa osotettiin suiirta »vieraanmaraisuutta ja kohteliaisuutta. — Lausun »vilpit tömän kiitoksen armoisalle kirkkoherralle ;a hänen puolesta. perh.elleen, läsnaolijain Esko — Kestilän osuusmeijeri Toi- tvo on julaissut kertolnuksen toimin nastaan »o. 1909. Sen mukaan oli »neijerillä muoden lopulla 139 jäsentä, omistaen 1,000 lelnnää, tehden lisäus »vuoden ajalla 8 jäsentä ja 129 led- mää. Muoden ajalla tuotiin meije- riin 1,182,780,!» kg. maitoa, josia jä senet toilvat 1,007,773 ,7 kg. Rasiva- kilon teskimääräueksi nettodninaksi tuli 9/Ä piniä jäsenelle fofä 9^c, piniä ei- jäsenelle. Moita on »valmistettu 50,783,<> kg. ja on kiloon mennyt kes- kimäärin 23,». maitokilon rasma. Moista on laatu myydessä 132,827 mk. 15 p. eli 2:(i4, :! kilolta, josta meijerille on puhtaaksi binuaksi tullut 2: 35,-!. — Meijerillä on ollut tuloja ybt. 132,897:65. Osuuskunnan tilit päättyimät joulukuun 31 p:nä 1909 68,446 mkaa 96 p:niin. — Kertoinus- ivuonua »valniistui meijerin uusi bar maakiminen 70,000 »narkan arivoinen meijerirakennus. — Kaunista kesän alkua on ollut Piippolassa. Ilmat oivat olleet harminaisen hymiä. Lehtipuut jo »vi- heriöuvät samoin myös nurinikot ja laihopellot. Kauran panotouhussa o>- laan yleensä, omatpa muutamat kii- reellisemsnät kyl-räneet ohraakin. Hy- missä toilveissa nyt »naainies kyntää ja kylivää, saa sitten nähdä riittöätö kauniita ilmoja joutumisen ajaksi. O'isi se suotaivaa, että joskus »naamieskui saisi ..palkankorotusta". — Pitäjän apulaisen tvaalissa Pnhäjärwel!ä t. k. 8 p:nä sauvat ääniä ! »vaalisijalla ollnt Jmpilakden kirtkoh. apul. Salmissa Lauri Eerola 2,397. Hilla m. sijalla ollut Kliivies- kan kirkkoh. apnl. O. Kolehmainen 35 ja Ill:lla m. sijalla ollut Raahen ja Sälöisien kappalaismiran »väliajan saarnaaja A. Merkkoranta 3.00 ääntä; seurakunnan koko äänimäärä oli 6,021, joten osanotto »vaaliin jääesteistä huo- liinatta oli jotenki»> miltäs. 17 mal- t,:f<vjaa käureitiin, joista 3 hnljättiin. Maalin toimittajana oli Kiurumedcn apul. 21. Miijak.-iinen. — Iääpeitteensä loi Pyhäjärmi sunnunt. k. k. 8 p:nä. Tamallista ai- kaisemmin siis. — Rantsilan ja Paawolan maalaisseurat omat kiertämäksi puu- tarhuriksi »valinneet neiti Mendla Ka- rihtalan Haapamedeltä. — Lapuan kunnanlääkäriksi »valittiin kokouksessa tiistaina Oulais- ten kunnanlääkäri, lääketieteen lisen siaatti Herman Tiitinen. — Kuusamon Pohjanperältä - S A 10. Syrjäisen saloseudun elämä ei useastikaan anna aihetta mihinkään sanoinalehtikirjoituksiin, sillä kaikki edis- tyshän on siellä takapajulla, joten ei minkäänlaisten edistysseurain toimin- takaan siihen aiheuta. Aksi sellaisia ..pimeitä penikoita" on tämä meidän kyläkulma:nme, jossa ei näet ole minkäänlaista ..malistuksen ahjoa". Maan koska ei kuntamme tiheään asutuista kylistäkään suomalaisen puo- lueen jäsenet kirjoita mitään äänen- kannattajamme 5^aiun palstoille, niin ininä ..erämaan lapsi" otan kylän ja piirrän »nuutanian rimin. Kesä, tuo maanmiehen tähän muo- den aikaan kannattamin mieras, ttkee tuloaan jo tännekin. Nnt huhtikuun loppupuolella omat »vallinneet oikeat sumi-ilmat. Etelätuuli on vcuseästi leuhoteliut ja m^ttä satanut miltei joka vaiivä, joten talmen malta on melkoisesti murtunut. Luntakaan ei enään. ole kuin vuolen »verta siitä, mikä sitä oli mielä tämän kuu:; alin- puoliskolla. Talojen pihat ja mullalla kylivellyt pellot alkamat olla jo iu- mesta mapaat, että jos ei enään tule pitkiä kylmänä, on tonontelo piakkoin käsissä. Mutta huolimatta siitä, että aika talmeen nähden on jo näin myöhäinen ja kesä painaa päälle, ollaan imelä tukin ajotöissä täältä Alakitkan lahkokunnassa. N? luultiin lopvuneen jo kuluneelle talmelle lmhnk. alussa, jolloin lyöt päättyimät Onlaugalla, »nutta toiminimi N. Rusanoss saatuaan »viranomaisten kautta tiedon, että Mar- jakkka-yhtiö on ..esiintulleesta suusta" ..peräytynyt", on alottanut työt uudel- leen. Sykmtalivella »netsään läjiin koottuja pölliä on kuumeentapaisella kiireellä »vedätetty mesistöjeii marsille ja aletaan ivielä parastaikaa Pystys- täkin. Ja »vaikka metsässä soselumessa on '.vaikea uipea, sekä palkatkin perin niukat, on sinne ollut silti rientäjiä. )!iin rikkaat tuin köyhät talolliset o »oat menneet etumaisena, rtteiivät tahdo joutaa kotirarpeitten ajoon. Vaarassa on, malttaisimatko tulla peltotöihin- tään, »vaan tukmajo kuulemma lak kautetaan toukokuun alkupäimina ja onhan se jo silloin aikakin. —a. pitajja — Veturi suistunut pois ra dalta. Eilen aamulla suistui No- manieinen aseman luona höyrysahalle johtamalla simuradalla meturi pois ra- dalta. Tulmamesi oli kaimattanut maan ratakiskojen alta, mikä aiheutti onnettomuuden. Ihmisille ei tapahtu- nut mitään mahinkoa. — Lapsi hvitolaiseusa kanssa hukkunut. Miime tiistaina kun ior- panmaimo Reeta Kokko eli Mäanä- nen Alikiimingillä Suilaivan norpan läheisyydessä meni joen rannalle maat- teitä pesemään Heikki Mäanäseii 7- muotiaau pojan Matin kansso, niin luiilta nasti poika suistui rannalta jo keen ja luullaan että sanottu Reeta Kokko meni liäntä pelastamaan ullä seurauksella että hänkin hukkui. Ta pauksesta ei ole sen tarkempia tietoja, kuin että maimo pojan kanssa meni maat- teen pesulle »:oin klo 3 aikam» päi mällä, mutta kuu ei sanotun päimän iltana alkanuikaan heitä kuulua konin, rumettiin eo.iilemään, että jaSin on nettomuus heille ou sattunut ja annet- titu asiana kylälle ticio »vielä sa-nana il- taua ja nnu lähdettiin boiia meneillä toesta hakeniaan ja satuttiinkin heidät heti löutämään noin snlen päästä r.:n- nasta. Mirmoittamispuuhat olimat turhat, sillä hukkuneet olimat etni-ieet »vedestä olla kukaties useita '.untej^. — Tapaturma kohtasi m. k. :£0 p:nä Sod.nikutan Tanhuankylän lähi- tieuoi^sa osumaa kruununtorvpo.ri R. ^ceit^laa. Hän oli tuomasui puu- kuormaa »neisästä kotio.au, jolloin he- monen mcti kuorman puuhun sillä seurauksella, että Neholalta joutui ma jen jalka kuorman ja puun mätiin, ruhjoutuen aimo-pahom, joten tiiliu- »uinen »niehellä ilman kaiualosaumoja on aiman »nahdotonta. Huonosti miestä onnistaa, sillä miime syksynä häneltä kuoli maimo lapsiuuloteeseen, jättäen jälkeensä 9 alaikäistä lasta, n», m. kaudet kaksoisetkin, ja 'uöhon kykenemä poika on niinikään jalka- taudissa aiman »vuoteen omana, joien koko talossa ei tällä kertaa ole tuohon kykeue :vää miehenpuolta. — L«n oujoki Sodankulän Tan huan tienoissa laski ensimma.siä jäi- taäu t. F. 5 pm iltana. Mesi oli niin korkealla, ettei ole ollut miesmuistiin. Korkean tuiman lienee aihe.utaniit pu kaine»l lumenlähtö. Sanottamaa mau- riota ei tuima niissä tienoin kuitenkaan ole tehnyt. — Sodankylän Sattasesta 3 päiivänä toukok. 1910. Stcsä tulee täälläkin 7.opein askelin, peltomainiot omat melkein »vapaat lumesta. Joessa oivat jäät suurina röykkiöinä, petaman vleensä tiilivan nouseman korkealle, joten se mot »vahingoittaa niitUilatoja i). m. Muutoin tuntuu Lapin jnlhä luontokin ystämällisesti termehtuvän kesää sekä ihanat muuttolinnut tuomat miestejä kaukaa ja ihanalla laulullaan sulostuttamat »vasta lal-ininurskyn alta nouseioaa luontoa, joka pitkän taimen perästä kohottaa nä kemän:'. eusiniäisiä säteiiä, jolta siner- kämäin pll.viei» »val^^tä lanivö^mä hohtaivat, herättäen kuollee»! tiioi.nvn uuteen eloon. Meidän 'u'0-öten aika o.t tullut, silla nythän taasen ku kin käypi toteuttamaan niitä, mitä pitkän ja fiim-än. t-llmen on ackonui.