N:o 38 — I9IO KAIKU, Maanantaina Huhtikuun 4 päivänä. Urheilupaitoja ja Hängseleitä Urheilukärryt myydään halvalla. (K. T. 2:sti). huom.! Iidullisimmin teette ostoksenne kaupastani. Hinnat tuntuvasti alennettu, joten ne ovat ehdottomasti paikkakunnan halvimmat. Kunnioituksella: Tuomas Rahko Kalajoella. sillisen lyseon opettajattarelle M. Ryse- linille huhti- ja toukokuun ajaksi, sijai sina neiti I. Ryselin ja rehtori K Östberg. Maisteri A. M. Heikinheimo on pyynnöstä mapautettu hoitamasta Jy- mäskylän seminaarin matematiikan leh- torinmirkaa t. k. 1 p:stä lukukauden loppuun. samalla takeita siitä, miten niitä tul- l laan käyttämään. Tämän kotimaisen ^lainan menestys on kuitenkin epäilyk- sen alainen sen mähäisen luottamuksen touoksi, mitä Persian hallitus nauttii. — Roosevelt Kairon yliopis ton kunniatohtoriksi. Wiime kuun lopulla piti Roosevelt esitelmän Kairon yliopistossa muutamista Egyptiä kos- kemista kysymyksistä. Esitelmän pää- tyttyä nimitti yliopisto Rooseveltin kunniatohtorikseen, kunnianosoitus, min- kä tämä yliopisto ensi kerran olemas- saoloaikanaan myönsi. — Oppilas- ja nuorten työn- tekijäin näyttelyyn on Hämeenlin- nasta ilmoittautunut yht. 63 osanot tajaa. Niistä on kirjansitojia li, om- lelijattaria ja ompelijoita II, kupari- eppiä 2, suutareita 2, seppiä 2, mir- moitusjuomatehtaalaisia 3, satulaseppiä 3, kultaseppiä 3, kirjaltajia 9, puu- eppiä 5, turkkureita 3, kelloseppiä 3, lutojia 1, kiwenweistäjiä 2, maalaria 3 ja muita käsityöläisiä 2. — Snomal. työwäenliiton om peluseura kokoontuu tänään klo 7 Nuijan huoneustossa. Jokainen' Suomalaisen Työväenliiton Ompeluseura kokoontuu tänään klo 7 ip. Nuijan huoneustossa. (P.-P. ö.sti) Nyt on myytävänä kalastajien kaipaamaa Riekillä. Oulussa. DV" Artvoisia neljännes wnosikerran ja kuukausitilaa jm pyydämme ajoissa uudis tamaan tilauksensa, jottei ^ keskeytystä lehden jakami sessa syntyisi. Osakkaat Kemijärven Kauppa-Osakeyh tiössä kutsutaan varsinaiseen yh tiön vuosikokoukseen, joka pidetään yhtiön talossa maanantaina 11 p:nä e. t. huhtik. klo 3 j. pp. ja jossa käsitellään yhtiösääntöjen 5:ssä ja 9:ssä §:ssä määrätyt asiat. Kemijärvi, 26 p. maalisk. 1910. Johtokunnan puolesta: Esimies. — Telesooniosnuskunta Poh jolan r. l. marsinainen muosikokous pidettiin torstaina Kemissä. Kokouk- sessa käsiteltiin seuraamia asioita: Tilintarkastajain ehdotuksesta myön- nettiin hallinnolle tilimapaus wiime muodelta ja samoin tilintarkastajain lausunnon perusteella hymäksyttiin hal- linnon ehdotus muosimoiton käyttämi sestä. Puhdas moitto miime muo delta näet tekee 4,^43 markkaa 10 penniä. Wuosi- ynnä puhelumaksut päätet- tiin pysyttää entisellään. Hallinnosta olimat eroamismuo rossa raatimies F. P. Westberg ja kauppias K. Ar. Burman sekä mara- jäsen satamamestari E. Riberq. Näistä malittiin edelleen raatimies Mestberg mäkinaiseksi ja hra E. Riberq wara- jäseneksi sekä Burmanin tilalle maalari Charles Ekman Torniosta. Kuluman muoden tilientarkastajiksi malittiin matkatarkastaja A. A. Nis- kala ja kaupanhoitaja I. P. Juustila sekä maralta kaupp. A. Kaarakka ja toht. K. E. Holmberg. Keskusasemain aukioloaikain järjes- täminen jätettiin hallinnon toimeksi. P.-P. ten hymäksynyt seuraaman käsittelyjär- jestyksen: 1. Aleinen lausunto mirkamies- oloista. 2. Mirkamiesten: a) pätemyysmaa- timukset, tietopuolinen ja käytännölli- nen malmistus: b > nimitys- ja ylennys- perusteet. 3. Mirastojärjestelmä ja mirasto- ien työtapa: a) hitaus ja mutkallisuus: b> työnjako mirastoissa: c) mirastojen subde toisiinsa: d) työaika ja e»mirka- miehen simutoimet. 4. Tarpeettomat mirat. Mirkamiesten mastuunalaisuus: a.» kurinpito ja mirkasyytteet (huom.' palmelijakunnan asema): bi erottamat tomuus. (i. Mirkamiesten asettaminen. 7. Palkkaus: palkat, palkkiot, simu- tulot «matkustussääntö), lakkautuspa!- tat, eläkkeet ja lahjapalkkiot. — Oluen ja tväkijuomain kul- jetusmaksun korottamiSPYyntö hylätty. Sennatti on hylännyt pro fessori Soinisen y. m. pyynnön, että mäki- ja mallasjuomien kuljetusmaksut rautateillä korotettaisiin. Mäkijuomain kuljetukselle rautateillä näyttää nykyinen senaatti suosiman mahdollisimman suurta mapautta. — Maalaiskansakoulujen wal- tioawut. Opettajattaren palkkaami- seksi on senaatti myöntänyt Kemin 'Alapaakkolan koululle 000 mk. ja mies- käsityön ohjaajan palkkaamiseksi 7.'^ mk. sekä Romaniemcn kunnan Muurolan koululle opettajattaren palkkaamiseksi 900 markkaa ja mieskäsitöiden ohjaa- jan palkkaamiseksi 7.) markkaa, eh- dolla että koulun tonttimaasta wara- laan riittämä ala maata koulupuutar- haa marten. — Muutto-apu. Senaatti on myöntänyt kansakoulunopettajalle Emert Cyriakus Leinolle muuttoamuksi^ So- dankylän kunnan Kemin kylän kou- lusta Inarin kunnan Kyrön piirin koululle sata markkaa. Mtiöt. Asuntorakennusosake- Tuiskulan säännöille on anottu /-naalin wahwist»S^ Kotipaikka on Kajaanin kaupunki. Pääoma on 14,000 markkaa. — Koululaitos. Mirkamapautta on myönnetty Oulun suomalaisen klas- — Ilkivaltainen teko. Lauantaina sei sottimat pysähdysmerkin antamalla etelään menemän postijunan Moltin ja Härmän asemien mälillä tielle kokoontuneet paikka- kunnan nmllattomuutta suvistyspyrinnöi nään harrastamat nuorikot. Useimmat näistä omamaltaisen teon san kareista omat tunnettuja, joten saamat piakkoin tehdä tuttamuutta järjestysmallan kanssa. * — Rowanicmeu Tanomia ei ole taas näkynyt. Joko lienee lehti uudelleen nukah tanut? — Pahantekijäin takaa ajaminen. Po liisikonstaapeli O. I. Saarinen Keuruulta on Senaatilta anonut 1/200 mk. moottori- polkupyörän hankkimista! marten moidakseen tarpeellisella joutuisuudella seurata rikoksen- tekijöitä. Jollei summaa muuten myönnetä, anoo Saarinen saada sen ainakin lainaksi. — Kamala onnettomuus. Mus- talaisjoukkue, joka on ollut matkalla Lugan kaupungissa Inkerissä pidettä- mille markkinoille, on yöllä yli jään mennessä hukkunut järmeen lähelle Tsherementsin luostaria. Ainoastaan muutamat Harmat tuosta50-henkisestä joukkueesta omat pelastuneet. Kaikki heidän Heinosensa ja omaisuutensa on hukkunut. — Tuhoisa junaonnettomuus. Muhlheimissa Saksassa tapahtui rau- tatieonnettomuus, jossa on mirallisesti todettu 19 sotamiehen kuolleen ja 39 haamoittuneen. Syy onnettomuuteen lankeaa ekspressijunan kuljettajan nis- koille. — Asema Kreikassa. Kuninkaan maltaistuinpuheessa mainitaan, että maikeina poliittisina aikoina on ainoa- na keinona ollttt saada järjestys maa- man, se, että on koetettu muuttaa po- liittiset menettelytamat. Kuningas lu paa julaisla erityisen julistuksen, jonka mukaan kutsutaan kokoon erityinen neu- mosto, josta mainitaan kamarin ohje- säännön 107 t>:ssä ja jonka tarkoituk- sena on tarkistaa perustuslait. Malta- istuinpuheen lopussa kiittää kuningas kam.iria siitä amusta, jota se oli an- tanut hallitukselle, hallituksen koettaessa saada järjestys maahan, mikä on erit- täin tarpeen isänmaan menestykseksi. Sotilasliigan komitea on allekirjoit- tanut asiakirjan liigan hajottamisesta. — Kuinka Persian hallitus rahoja lainaa. Kotimaisen lainan suoritukseksi on päätetty kymmeneltä kauppiaalta maatia '>0,000 tumania kultakin sekä miideltätoista kauppiaalta kultakin 5,000 tumania. Samalla ta- paa täytyy Tauriksen pienempien kaup- piaiden ja muiden asukkaiden suorittaa maksuja. Kauppiaat omat halukkaita suorittamaan maksut, mutta maatimat — Kuntakokouksessa Muhok sella m. k. 29 pnä käsiteltiin seuraa mat asiat: Sanginjoelle kansakoulu päätettiin perustettamaksi, joka alkaa toimintansa syksyllä 1915. Malmis tamat puuhat jätti kokous toimikunnan huolehdittamaksi, johon tulimat maan- milj. Erkki Kalila, Heikki Kassinen ja Oskari Koskenniska. Tilusten aidoilla suoje- l e m i s e s t a olimat kuntalaiset eri mieltä. Isompi osa kuntalaisia tahtoi että miljamaat olisi aidattama, joka siis tuli päätökseksi. Päätökselle lail- lista mahmistusta hakemaan malitsi kokous maanmiljelijä Heikki Halosen. Edusmiehiksi pitäjäin yhtei- seen kokoukseen malittiin maanmiljelijät A. Kinnunen, A. Keränen, P. Inkala, M. Kärnä ja H. Halosen. Selitystä antamaan siihen malitukseen, joka oli tehty kunnan te- kemää päätöstä mastaan Ponkilan kansakoulun opettajan kunnalta makset- taman palkan mähentämisestä, malit- tiin maanmilj. A. Keränen ja H. Ha- lonen. — Hewoueu hukkui yöllä lau- mantaita mastaan Muhoksella Oulujo- keen rahtikuormaa ajamalta Ntajärmen Kallon kestikiemarin mieheltä. Hemo- nen oli makuutettu. — Määrällistä on enää ajaa jokijäitä. — Kemin krnnnunkalastus arentiyhtiön kokouksessa, joka pi dettim m. k. 30 p. Miheriälän talossa j Kemm Lautiosaaren kylässä, päätettiin I Laitakarin, Juurakon ja Peurasaaren kalastuspaikat sekä osa Kiikelin kalas l tuspaikkaa muokrata 5 muoeen ajaksi jKemiyhtiölle 500 markan muotuisesta muokrasta. Merikalastukset päätettiin ensi kesäksi muokrata huhtikuun 2 p. pidettämällä muokrahuutokaupalla. — Uusi »vararikko. Asemapääl likkö Z. Castren Kemissä jätti miime tiistaina konkurssihakemuksen. Melko- jäin kuulustelu toimitetaan t. k. 4 päimänä, jolloin myöskin luettelo pe- sän maroista ja meloista jätetään. — Muutettu päätös paiuokau uejutussa. Miime kesänä julkaisi silloinen Kemin kaupungin m. t. kau punginmouti, opettaja O. A. Holm Perä Pohjolaisen 59 n:ron ilmoitus osastossa otsakkeella „Wastalause" marustetun sepustuksen, jonka johdos ta opettaja I. Liedes nosti painokan teen Holmia mastaan täkäläisessä raastumanoikeudessa. Miime elokuun 10 pnä antamallaan päätöksellä raas tumanoikeus kumosi kanteen ja kuittasi kulut. Tästä päätöksestä opettaja Liedes malitti homioikeuteen, joka äs kettäin on malituksen ratkaissut siten että O. A. Holm on tuomittu rikos lain 27 lumun 3 £:n 2 kohdan mu kaan soimauksesta 50 markan sakkoon ja on hänen suoritettama Liedekselle oikeuskuluja raastumanoikeudessa 8( markkaa ja homioikeudessa 40 markkaa Liedes sitäpaitsi oikeutettiin Holmin kustannuksella painattamaan homioi keuden päätöksen, sitten kun se on moittanut lain moiman, Perä-Pohjo laisessa. — P.-P. — Puukotus Nolvaniemellä 1. pääsiäispäimänä tapahtui Rmiemen Saarenkylässä Mitlkan torpassa puu kotus. Torpassa oleskellut irtolais mies Aapo Komulainen Sotkamosta löi puukolla irtolaismies Oskari Kö- nöstä, kotoisin Leppämirroilta, useita suuria haamoja rintaan ja kaulaan, jotta hengenmaara on suuri. Samalla haamoitti hän itseäänkin pahanlaisesti kämmeneen. Sekä puukottaja että puu- kotettu olimat juomuksissa ja lienee riita syntynyt erään naisen, n. k. Ou- lun Maijan tähden. Puukottaja on mangittu. — Kirkkoa hommaamat Mitor nion Järmikylän ukot joko Meltosjär melle tai Raanujärmelle. ylitorniolla kin on kirkko pitäjän laitapuolella ja lienee sinne pitäjään etäisimmiltä kul miltä matkaa yli 10 penikulmaa. Ro maniemen rautatien tultua malmiiksi suuntautuu suuren osan Ylitornion mäestön liike Romaniemelle, joten ny kyinen kirkko jää yhä edelleen epäedul lisempaan asemaan näille, sekä kunnal listen asiain hoito, sepä se on pan nutkin ukot oikein makamasti harkitse maan asiaa ja nnt ollaan niin pitkällä että on uuden kirkon perustamista marten pidetty mainituissa järmi kylissä kokouksia ja tehty asiasta pyyntö marsinaiselle kirkonkokoukselle- K. - Määriä rahoja on valjo liik- eellä nykyään. Niitä on huomattu Turussa, Miipurissa, Sortamalassa y. m., mieläpä Kuusamossakin. — Miipurissa on sen lisäksi huomattu aupan joukon määrennettyjä kultaesi- neitä. — Tyrnämän seudun osuus meijerin muosikokous osakkaiden kes- "en pidettiiin miime keskimiikkona Tyr- nämän nuorisoseuran talossa, Wäinö- "ässä. Muosikertomus, joka jo pari päi- mää ennen oli painetttuna jaettu osak- nille, ei herättänyt mitään keskuste- ua, maikka osakkaita oli melko lukui- asti saapumilla, maan se hiljaisuudella zymäksyttiin. Tilinpäästö hallitukselle a kassanhoitajalle myönnettiin yksimie- isesti, samoin hymäksyttiin hallinnon ehdotus muosimoiton käyttämisestä. Kassanhoitajalle myönnettiin 5 markan isäpalkkio kuukaudelta rahain nouta- misesta Oulusta. Jonkun merran 'eskustelua herätti kysyniys moin lä- hettämisestä markkinoille, nimitt. ta- pahtuuko se edelleen Malion kautta, jonka jäsenmeijeri tämäkin on ja joka moin myönnin on mälittänyt neljättä muoden ajan, mai rumetaanko kokeile- maan yksityismälittäjien lupaamien huippuhintojen tamoittelemisella. Kui- tenkin armeltiin nuot loistamat lupauk- set oleman jotakin «huiputtamista", jota jo entisten mejerien aikana oli saatu kokea ja niin jäi päätökseksi, että edelleenkin on toistaiseksi jäätämäMa- lioon, sekä myönnettiin hallinnolle oi- keus lähettää edustaja Malion kokouk- siin, jos sen harkitsee tarpeelliseksi. Pitkän keskustelun aiheutti kysymys, rumetaanko meijerissä juuston malmis- tukseen moin teon ohessa. Periaat- teessä ei kukaan ollut mastaan suora- naisesti, lausuttiin main epäilyksiä useampaan suuntaan: luultiin ettei tä- käläinen karjan ja namettain puhtaus sekä siitä johtuma maidon puhtaus mastaa niitä edellytyksiä, joita menes- tyksellinen juuston teko maatisi; luul- tiin myöskin, että kurnaalin saannin mähentäminen möisi pienempäin mai- don lähettäjäin puolelta herättää tyy- tymättömyyttä ja rikkoa yksimielisyyttä osuuskuntalaisten kesken: epäiltiinpä mielä, olisiko nykyään säätämissä täy- sin ^ pätemiä juustomeijeristejäkään, mikä kuitenkin tässä hommassa on pääasia. Mielä katsoi useat asian toistaiseksi lykättämäksi senkin muoksi, että entisistä meijerin rakennusmeloista ehdittäisiin selmitä, ennenkuin tätä suurta ja kallista kokeilua alettaisiin. Ia sepä se jäikin kokouksen päätökseksi, maan kehotettiin hallitusta pitämään asiaa mireillä ja hankkimaan tietoja ja kokemuksia niistä osuusmeijereistä, joissa juuston malmistukseen jo on ryhdytty. Mielä hymäksyttiin hallinnon ehdo- tus joihinkin pienempiin sääntöjen muutoksiin, joista tärkein oli marara- haston korottaminen 10,000 markkaan, tähänastisen 1,000 mk. sijaan. Kokouksen jälkeen, jonka lopulla pal- jon nuorisoa keräytyi, alkoi iltama kanttori Mattilan soittamalla piano- kappaleella, jonka jälkeen konsulentti Peltomuoma loistamalla puhujalah- jallaan piti lämpöisen, sydämiin käy- män esitelmän eläinten kohtelemisesta, jota mitä suurimmalla mielenkiinnolla ja hartaudella kuunneltiin ja loputtua kätten taputuksilla palkittiin. Tyrnä- män miesköörin laulettua mälillä mo niaita ihastuksella kuultuja laulukappa leita, piti konsulentti Saarnio asialli sen ja malaiseman esitelmän maan muokkauksesta, jota makaisesti kuultiin ja koettiin painaa mieleen. Mielä lauloi mieskööri joitakuita lauluja ja lopuksi piti talousseuran rakennusneu- moja Halonen monipuolisen esitel- män talousrakennuksista maalaista- loissa. Päätökseksi laulettiin Peller- mon laulu ja heti lähempänä puoli- yötä erottiin tyytymäisina ja tyynillä mielin sopuisan kokouksen ja hupaisen ylentämän iltaman muoksi. Tala. — Tyruätväu ÄngesletväuMi päästä. Kerron kuulumisia täältäkin, ei niitä usein näykään. Huhtikuu on alkamassa, maan talmi on täällä mie- lä tosissaan, lunta mahmasti, keli pa- rasta ja kemäästä ei puhettakaan. Tukkeja makaa tuhansittain jokipar- taalla tulmaa odottamassa, jokeen jou- tuakseen ja sahoihin saapuakseen. Tuk kimetsää on täällä mielä myytämänä, kunhan olisi hinnan antajia, sillä aiman helpolla ei niitä puita saa. Ruotsin Lapista tullut usko eli manha-lestadiolaisuus on tännekin le- minnyt. seuroja on ehtimiseen, maan hedelmät eimät näytä oikeiksi ja komin kemiää on se usko. Uus^lestadiolaiset ja esikoiset eimät ole tänne mielä eh' tineet, ehkä tulemat perässä tänne, niinkuin muuallekin. Siinä sitten syn tyy ottelu, kenellä oikein on. Näitä kolmellaisia lestadiolaisia on jo muualla ja kaiketi kolua täälläkin, kun saarnaa- jia saapuu. Muita seuroja ei täällä olekaan, ei mitään harrastuksia eikä kirjastoakaan. Iälessä ollaan siis. Sanomalehtiäkin mähän tilataan. — Riittää kerraksi. —a. nut pappilaan aikomuksella murhata kirkkoherran, maan sittemmin oman il- moituksema mukaan ollut aikeissa luo- pua tästä ja poistuessaan pelottaak- seen ampunut kirkkoherraa, mihin näh- den oikeus tuomitsi Johanssonin tahal- lisesta pahoinpitelystä ja hengenmaa- rallisen aseen käyttämisestä pidettämäksi 1 m. 8 kuukautta mankeudessa: muok- raaja T. Maliselta tekemästään mar- kaudesta tuomittiin Johanssonille 4 kk. mankeutta ja huonekumppani M. Samolaiselta ottamastaan remolme- rista 25 kr. sakkoon tai yhdistämällä pidettämäksi kaikkiaan 2 m. 3 päimää mankeudessa. 1'aiQifititDfti lialliiitlaiiiiiieii t» Mtmil»! mhDiillÄitll. Perjantaina antoi Ruotsin puolen Alatornio kihlakunnanoikeus päätöksen- sä renki Johanssonia mastaan noste- tussa jutussa. Oikeus katsoi selmille käyneen, että Johansson oli tunkeutu- Kuntakokouksessa Kemijärmellä t. k. 14 p:nä oli niin paljon osanottajia, ettei mielä tähän asti ole milloinkaan sellaista mäenpaljoutta kuntakokouksis- samme nähty, maikka kokouksessa ei ollut mitään muita asioita kuin kunta- kokouksen ja kunnallislautakunnan esi- miehen maali. Kuten tunnettua, malit- tiin Kemijärmen kunnassa kunnan mir- kailijat miime lokakuun 4 päimänä pi- detyssä kuntakokouksessa. Sittemmin malittimat kaupanh. W. Mölläri, ap- teekk. Agur Castren, työnjohtaja I. Rankinen ja maanmiljelijät Pekka Häck- man. Matti Ahola ja Matti Särkelä Kumernööriin kuntakokouksen puheen- johtajan K. A. Kerkelän ja M. U. Kulpakon malitsemisesta. Kumernööri kumosikin maalin, kun kuulutus, jolla sanottu kuntakokous oli kuulutettu, ei ollut kuulutettu kunnallisasetuksen mu- kaan. Kokous alettiin täsmälleen k:lo 12 päilvällä, kuten se kuulutettukin oli. Silloin oli kunnanhuone jo aiman tun- gokseen asti täynnä niin kaukaisia kuin likeisiä kuntalaisia. Ensimäiseksi kysyi puheenjohtaja, kehoitettuaan kokous- yleisöä noudattamaan järjestystä, tun- nustetaanko kokous lailliseksi kuulutus sen puolesta, johon mastattiin myön- tämästi. Siirryttiin itse asiaan. Luettiin Ku- mernöörin päätös m. Helmik. 17 p:ltä, jolla kumottiin edellä sanottu maali. Siitä ei päätetty malittaa Senaattiin, maan tyydyttiin siihen ja päätettiin toimittaa sanottujen mirkailijain maali uudestaan. Tuli kysymys siitä ketä ma- litaan kuntakokouksen esimieheksi. Pyy- dettiin puheenmuoro ja ehdotettiin K. A. Kerkelää malittamaksi. Häntä yhtyi kannattamaan suuri osa kokouksessa olijoista. Joku ehdotti K. E. Kallio- salmea. Snhen yhtyi joitakin muita, jolloin Kalliosalmi kieltäytyi selittäen termeytensä oleman niin heikon, ettei moi mitenkään hoitaa mirkaa, jossa päimäkausia täytyy istua, samalla mie- lä ilmoittaen, että jos hänet malitaan, niin hän tulee malittamaan. Pyydet- tiin uusia puheenmuoroja. Puolustet- tiin jo ehdotettuja ja ehdotettiin uusia. Uusina ehdotettiin konttoristi A. Hulk koa (hänen puolestaan ilmoitettiin kiel- täytyminen, kun oli toisen palmeluk- sessa) ja talok. Ioh. Björkmannia, joka kieltäytyi, kun oli jo enestään kunnal lislautakunnassa ja oli sitäpaitsi mui takin luottamustoimia aiman riittämä määrä. Mielä esitettiin I. E. Kerke- lää, mutta hänelläkin oli kunnan aset tamia luottamustoimia, joten ei enään moida työtä lisätä. Syntyi milkas kes kustelu, jonka tuloksena oli, että pää tettiin ratkaista asia äänestyksen kaut ta, kun ei muuten somittu, ja jotkut sitä ehdottimatkin. Äänestyksen alaisiksi jäimät ainoastaan K. A. Kerkelä, K E. Kalliosalmi ja Ioh. Björkman. Kah- den tarkastajan amustamana ja kaksin kertaisella äänten merkitsemisellä, siltä maralta, ettei erehdyksiä tai määrinkäyt töä tapahtuisi, toimitettiin äänestys, joka kesti yli kahden tunnin. Sen tu- los oli seuraama: K. A. Kerkelä sai 2,384 ääntä 155 äänestäjältä, K. E. Kalliosalmi 301 ääntä 21 äänestäjäl tä sekä Ioh. Björkman 119 ääntä 12 äänestäjältä. Walituksi tuli siis suu- rella äänten enemmistöllä K. A. Ker kelä. Tämän perästä tuli kysymys kun- nallislautakunnan esimiehen malitsemi- sesta. yhtäältä ja toisaalta kuului: „5kulpakkoa", „entistä kunnallislauta- kunnan esimiestä", „M. 11. Kulpalkoa". Pyydettiin puheenmuoroja. Malittajain taholta pantiin Kulpakon malitsemista mastaan ja ehdotettiin malittamaksi talonpoika lautamies Erkki Pietilää Alakylästä. Tuoliinpa mielä esteitäkin Kulpakon suhteen, mutta kun ne oli- mat niin köykäisiä, ettei niille annettu mitään armoa, niin jätän minäkin ne kertomatta. Keskustelua jatkui, puo- lustettiin Kulpakkoa ja päin>vastoin. Pietilää kun ei kannattanut kuin kol- me henkilöä ja keskustelu oli jo jatku- nut eikä mitään uutta tullut esille eikä myöskään ehdotettu muita malittamiksi, niin huomautti puheenjohtaja, että enemmistön mielipide tuntuu oleman että Kulpakkoa ne tahtoisimat sekä ky syi, tahtooko kukaan äänestystä, main malitaanko se enemmistön mielipiteen mukaan. Kun ei kukaan Pietilän esit täjistä tahtonut äänestystä, niin ehdot- timat jotkut osanottajat että eikö somi- ta siitä, että ne, jotka tahtomat Kul pakkoa, nostamat kätensä, ettei mitään erehdystä tule, jos hän tähän asti il- maitetulla mielipiteellä malitaan. Sii- hen yhtyi puheenjohtaja. Silloin nousi lukematon summa käsiä ja kuului ääniä: „Kulpakkoa". Samaa ehdotti mat Kulpakon malitsijat niille, jotka mielä tahtomat Pietilää tai jotakin muuta, mutta ei kuulunut mitään eikä KASVATUS. Sekä lasten että nuorison ja itsenne kasvattaminen ei ole helppo asia ja sen vuoksi on Teidän käytettävä siiä apua, jonka voitte saada kirjallisuu desta. Sarja ..Aikamme siveellisyys- kysymyksiä" pitäisi joko kokonai suudessaan tai osittain olla joka ko dissa ja kirjastossa, sillä tohtori PAAVO VIRKKUSEN toimittamana on se paras alallaan. Siinä olevat numerot ovat seuraavien henkilöiden kirjoittamat: Fr. Klavenees, Ellen Sandelin, Max Oker-Blom, Mary Wood-Allen, Alfr, Hournier, Maria Furuhjelm, Pietari Päivärinta, Paavo Virkkunen ja Henrik Berg. Tutus-, tukaa siis sarjaan lähimmässä kirja kaupassa. YRJÖ WEILIN & KUMPP. OSAKEYHTIÖ, HELSINKI. Mitäavioliitossa olevan oaisentuleetietää, kirjoittanut Emma F. A. Drake. Hinta 3:—. itä avioliitossa olevan miehen tulee tiatää kirjoittanut Sylvanus Statl. Hinta 3: lä pojan Inlee tietää, kirjoittanut Sylvanus Stall. Hinta 3: — . Mitä nuoren mielien tniee tietää. kirjoittanut Sylvanus Stall. Hinta .5: itä tytön tulee tietää. kirjoittanut Mary Vood-AIlen. Hinta . itä nuoien naisen tulee tietää. kirjoittanut Mary Vood-AIlen. Hinta 3. . Kaikki yllämainitut teokset kuuluvat maailmankuuluun Puritas kirjastoon. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. ellei Teillä ole matkassanne suomalais -eng- antilainen tulkki ynnä Amerikan opas, se jonka kannella on Amerikan lippu. Siinä on tulkki ja paljon hyviä neuvoja. Hinta 1 mk. Saadaan kaikista kirjakaupoista sekä siirtolaisasiamiehiltä Hyvinkäällä ja Han gossa. Tulkki ilman opasta maksaa 60 p. Kannella Englannin lippu. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. noussut yhtään kättä. Valituksi tuli siis M. U. Kulpakko. Pöytäkirjan luettua pani osa edel- lä mainituista malittajista ja joku muu- kin mastalauseensa maalien suhteen. Aikonematko mielä uudestaan malittaa '/ Joka elää, se näkee. Valittamisen tulos oli siis se, että kuntalaisia maimattiin turhanpäiten, eikä mitään muuta. Sillä mirkailijoiksi malittiin samat henkilöt kuin lokak. 4 p.nä ja samoille paikoille. Perä Pohjolaiseen on, luultamasti malittajain tahi niitten hengenheimo- laisten taholta, lähetetty pieni pätkä tästä kuntakokouksesta. Siinä koitetaan kumata, kuinka Kemijärmen suometta- relaiset omat tehneet kunnan mirkaili^ jajutusta puolueasian ja kuinka muka tasapuoliset ainekset näyttimät keski- tien, kun ehdottimat K. Kalliosalmen malittamaksi, maikka hänkin on suo- mettarelainen. Pistetäänpä mielä lisäksi pieni miittaus maltakirjoista, joilla suomettarelaiset olimat marustetut, ei- kä olla tietäminänsäkään, että kyllä niitä maltakirjoja oli itse malittajilla- kin aiman täysi määrä, niin paljon kuin kunnallisasetus sallii ja oli saata-- missäkin. Näin kiirehtimät muka tasa^ puoliset edeltäpäin heittämään sen edes sään oleman järjettömäksi käyneen suo- mettarelaispolitiikan päälle oman tasa- puolisuuspeitteensä, jonka he näkymät saaneen siitä, että ehdottimat suomet- tarelaista kunnan esimieheksi. Kuka moi sanoa, että he ehdottimat Kalliosalmea esimieheksi senmuokn, että hän saatai siin pitemmäksi aikaa? Tiesimäthän he, että Kemijärmen suomettarelaiset ja muut olimat lokak. 4 pidetyssä kunta- kokouksessa malinneet hänet jo mara^ esimieheksi ja olisimat malinneet mar- sinaiseksitin, jollei hänen termeytensä olisi niin heikko kun se on. Tämä eh- dotus oli heillä siis hymä tehdä, kun tiesimät, että Kalliosalmi tulee malitta- maan ja pääsee mapaaksi, joten kunta taas saisi jäädä ilman esimiestä. Täl- lä tasapuolisuuden osoituksella moimat olla ehkä pitemmälle tähtäämät tarkoi- tusperät, kun nähtiin, että kyllä kunta- laiset mielä jaksamat rahnustaa kokouk- seen ja ottaa mieleistään miehiä Mir koihin puoluekarmaan katsomotta, jopa niinkin pitkälle, että uudestaan amo- naiseksi jouduttua ei ehkä ole enään kuntalaisten mielissä niin suuri innos- tus asiaan, kun se nyt on ja saattaisi pa silloin olla luonnon esteitäkin, jotka maikuttaisuvat poisjäämiseen. Silloin ivasta olisi parempi tilaisuus miedä siihen lopputulokseen, jota sillä lienee ajettu takaa. Takaa ajettiin malituksessa sitä, että tehtäisiin päätös, ettei kunnan mirkai- lijoita saisi malita muualta kuin kir- konkylästä tai aiman läheltä sitä, mut- ta se ei toistaiseksi metänyt. Laillisiin oloihin palauttamista ei sillä tahdottu pienimmässäkään mitassa, kuten on luuloteltu, maikka siinä malituksessa kajottiin kuulutuksen laittomuuteen. Jos sitä malitutsessa olisi tarkoitettu, niin olisi kai malitettu kaikki siinä kokouk- sessa tehdyt päätökset tai ainakin kaikki malitut mirkailijat yhdessä rymyssä pois Miroistaan, sillä eihän kuulutus ollut heihinkään nähden rahtuakaan laillisempi. Siis laittomasti malitut mirkailijat omat päässeet laillisiksi mirkailijoiksi, kun ei aikanan pidetty