V 1910 93 Qusllkinz Mm !Z B 1910 l^:c> 33 LsuMANZ IZ s: curun Levti chä»kLfe« ^auta- ja Kristiinan^ KatttM Kttlmasfa Vastapäätä KäästöxaaKKia Alakerrassa, kolmas owi Kristiiuankadu» Lulmasta lähtien Lastisella Naulakadulla. KicheKmet: Ilmoitus- ja Tilauskouttori (8 04,.—7 i4>.) . . . . «4 Toimisto (10—12 a.p. ja S—7 i^,.). . . . . . 1441 KaSsakonttori kirjapaino ja faktori . . . Toim.johtaja 7 45 29 S 91 HilauShLnnaL: Turussa Postik. Koko wuod. ... 3:— 4: — Puoli ^ ... 1:60 2: — ZKlj. . ... —:SÖ 1:20 Jrtonaisnumerot S p. Almottttsten hinmrt: Tekstin edellä 9 p. millimetri. Tekstm jäleStä 7 p. , Wähin ilmoitushinta S0 p. Vastauksesta: 20 p. paitsi ilmoitushintaa Huimn Hchtt tlmeStyy kolmesti viikossa, aimit- täi» tiistaisia, torstaisia ja lau« antaisin aamulla. Lehti kannetaan Turussa vlikkftltta kmkin tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. Lauvaotai, elo!. IS p.: Alsouso. Sunnuntai, elot. 14 p.: 12 s. A ok m. p. Maanantai, elok. 15 p.: Marjatta. Sää-olot Turussa. FoiSPiiiviai t»«rstai»«: LSmpSmSSri- bnkei» 4- 21. ali» tt. Ilma» whteelliue» toSteus 67 ^ Tuol» suu»ta: Koillinen. Lurmk» o» paistanut: — t. — m. Ale» perjantai»»: LimpSmSSrS: korkein -j- 14, alw S. Ilma» suhteellinen koSteuS: 47 "/». luule» smmtiu Kaakkoinen. o» paistanut: 7 t. IL ». Lurun cevll psäktäi tänään m. m. seuraamat kirjoi tukset: Kirje Pietarista. Johtavan kir Osituksen paikalla. Hlwttriiset »--»< Aysymy» jäsenten valitsemisesta »alta- D»na»aem»vStooa ja duumana; Wena- iän alamaisten oikeuksista Suomessa, ja sotilaskone aukseSta. Maasa» lii»i »«de» tu« Ver»ttrt». Se o- Kokkolassa sya»y- »ht, Venäjällä palvellut öooersti B. O. VidnäS. Kylättyjä ed»sk»m»a» efityltfit. Melini» väiireaaykset. Waasan Osakepankki panee Kristiinankaupungin kovalle. Maltta» t»»»ih«uto»a«pat. Kolera S»o«essa. 7»yj»ismai»e» »o«r»Io»s«s V»»h»l«assa. Mari» Keikkise» S«»hot«»« »Stttsej» »astaa» »ostama oikeus- pltt». Poliisit tuomitut Maria H:» Vangitsemisesta sakkoihin ja kvrvaaSta aaksamaaa. Kolera Me»ijilli. Mienyt tänä Umoana jo ö7/)00 uhria. S»»»»»tailate«ist«. Kirjokttaaat S. I. R- H-,»i «at»a?«. Lirj. Wille. K»wi«. Vähän avioervkilaZtoa kv vaaanolliseSti esitettynä. N. ». y. » l Vlimaäraiset waltio- pälwät kutsuttu koolle. Kysymys jSse»te» «alktsemifest» »vlt«t«n»an»euwostoo» ja duu maa», Kenäji» alamaisten ot- keatfista Suomessa j» solttas korvsu se ta. Arrn. avoimelta kr;ecllä on ylimä^ räiset valttopäimät kutsuttu kvo^e syysk. 14 p:kst «valitsemaan Suviue^m jäseniä valtakuuncmneuvostoon ;a duumaan sekä antamaan lausuntonsa lakiehdotuksisia, jotka koste-rat muitten Menäjän alamaisten saattamista oi keuksiinsa nähden yhdenvertaisiksi Suo men kansalaisten kanssa, sekä rahakor vauksen suorittamista henkilökohtaisen asevelvollisuuden ase-vasta. Käskykirjassa, jolla nämät väliai kaiset valnopSltvät kutsutaan koolle, ilmoitetaan, että ne kokoontuvat ka h deksi kuukaudeksi. Kenraalikuvernööri Seyn on mää rätty avaamaan valtiopäivät. Waasan lääni saanut uuden kuvernöörin. Hverstt A. H. MidnSs. Korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä on myönnetty Maasau lää nin kuvernöörille K. de Pontille virkaero ja elinkautinen eläke ja on kuvernööriksi nimitetty överSti Boris Otto MidnSL. Hylättyjä eduskunnan csitytsiä. Korkeimmassa paikassa on hylätty eduskunnan esitys menorahamäärän li säämisestä uusia rautateitä varten ja luokkajärjestelmän poistamisesta val tionrautateillä. Samoin on hylätty eduskunnan esi tys etumaksua valtiourahoista suoritet tujen S miljoonaa siirtämisestä kulku- lanoSrahaStoon, sekä määrätty, että sa nottu määräraha on poistettava kulku- laitoSrahaSton tileistä ja sillä hyvitet tävä valtiorahastoa. Axelinin väärennykset Ma»s«» pankki panee Kristii»an- ka»p«»kia »»«alle. Maasau paukki ou haastanut KriS- tiiuan kaupungin vastaavan erään kau- puugin rahatoimikamaria asettaman 35 tuh. markan solo»ekselin johdosta, jota lankesi maksettavaksi v. k. 23 p. Wek« seli on sama, joka saattoi Axelinin väärennykset ilmi. Pankki vaatii, että kaupunki velotettaisiin suorittamaau vekseliä arvo ja kaikki pankilla olleet kulut. Juttu oli esillä torstaina. Keskiviikkona keskusteli kaupuogia valtuusto asiasta ja valitsi varatuo mari G. R. Luudin kaupungin puolesta ajamaau asiaa ja malvomaan sen etuja. Maltion tukkihuuto- iaupat. Tiistaina Tampereeu seurahuoneella toimitetussa huutokaupassa myytiin val tionmetsistä Turun ja Porin läänissä tukkipuita y. m. seuraavat määrät: Dläneen hoitoalueen Raastamaan met sästä 6,600 puuta, 6 mk. 31 p., toi minimi A. Ahlström, Pori; — Kan kaanpään hoitoalueen Sydänmaan met sästä 5,000 puuia, 6 mk., Lohjaa höy- rysaha osakeyhtiö, Lohja; — Karmian hvitoalueeu Kihniön metsästä 6,614 puuia, 4 mk. Ro>enlew «k C:o; — sa masta metsästä 6,642 puuta 5 mk. 26 P., Lohjaa höyryiaha 0. y; — Parla- non hoitoalueen Sydänmaan mer aslä 4 .200 puuta, 1 mk. S5 p , tolmiuimi A. Ahls.röm, (ainoa tarjous); — sa masta 3,280 puuta, 3 mk. 36 p., Ro. seulev C:o; — samaSta 8,175 puu ta, S Mk. 2 p., Lohjaa höyrysaha 0. WiihSll awiocrotiliistoa kuvaannollisesti esitettynä. Jaapavi Amerikka Ranska Saksa Itävalta Englanti 111,845 56,689 3,800 9,090 4.12U Tässä on kuvaannollisesti esitettynä avioerotilastoa muutamista eri maista. Naiden miiden kuurous väkilukuunsa nähden ou kurattuna maata esittämänä mieshenkilönä, joka pitelee kahta eroavaa aiviopuoUsoa, joiden suuruus kusiakiu maassa vn tmsimsa verrattuna semmoinen kuin awioerojeu lukumäärä niissä maissa on toisiinsa lverraten. Suurimmat omat aviopuolisot Jaopanissa, sillä amioerojen lukumäärä on siellä suurin, nimittäin 111 845 amioeroa maan 48 miljoonaa asukasta kohden. Am.rikassa yhdysvalloissa) ou 55,699 amioeroa maan 77 miljoonaa asukasta kohden. Erinomaisen Pieni on, kuten kuua osottaa, moioerojen lukumäärä Englannissa, jossa on ainoastaan 890 amioeroa 42 miljoonaa asu kasta kohden, kuu se lukumäärä Jtämallassa, jossa löytyy ainoastaan 5 tai 6 milj. asukasta enemmän kuiu Englannissa, on melkein wiifi kertaa suorempi. — saman hoitoalueen Wahajärven met sästä 10,100 puuta, 10 mk. 1 p. Re posaaren 0. y. Kolera Suomessa. Lääkintöhallitus sai keskiviikkona aa mulla Terijoen—Ollilaa rataosan kole- ralääkäriltä sähiöteitse ilmotnksen että pastori Golypinin huvilassa 2 km. päässä Ollilaa asemalta oli t. k. S p:a illalla Pietarista edellisenä päivänä saapunut 21 vuotias luutnantin rouva W. Lokteva sairastunut ankaraan kole raa tapaiseen tautiin. Häntä hoitivat venäläiset lääkärit. Huvilan asukkaat eristettiin. Myöhemmin päivällä ilmo- tettiin puhelimella, että rouva L. oli kuollut keskimiikkona aamulla klo 4 aikaan. Ruumis lähetettiin Pietariin. Lääkin- Mallituksen varastonhoitaja G. Orädd matkusti illalla Ollilaan defiusisioimaan huvilaa. Pohjoismainen lonlulolons Tukholmassa. Tukholmasta, elokuun 11 pnä. Pohjoismaisen konlnkokouksen keskuste luja oli tänään kuuingaskiu kuuntele^ massa. Kokouksessa oa m. m. keskusteltu koulua suhteesta sukupuolikysymykseea. Laulunopetuksesta on pidetty neljä esitelmää. Lehtori A. Törnudd Raumalta esitti tällöin Suomessa saa vutettuja kokemuksia lauluuopetukseu alalta. Maria Heikkisen Tukhol man poliiseja tvastaan nostama oikeusjuttu. F«KHo!«»« ra«st«wanoiKeude» päätös. Suomalaisen palvelijattaren Maria Heikkisen nostama oikeusjuttu laitto masta vangitsemisesta Tukholman po liiseja, ylikonstaapeli C. E. Schmanzia sekä konstaapeleita A. A. Larssonia ja C. G. Gustafssonia vastaan oli tois- päimänä lopuäisen käsittelyn alaisena Tukholman raastuvanoikeuden kolman- uesia osastossa. Raastuvanoikeus julisti asiassa pää- tökseniä, jossa se tuomitsi kuukin vas taajaa kerrotusta rikok esia 500:n kruu nun sakkoon ja velmoitti heidät maksa maan palmelijatar Heikkijelle vahin gonkorvausta 300 kruunua. Kolera Menäjällä. Wie«yt tänä «uo»»a jo 57,VW «hrta. Erään asiantuntijaa, professori Rei nin, laskujea mutaa» on kolera jo tä män vuoden kuluessa vienyt enemmän uhreja kuin kahtena ensimaisenä kolera- vuotena yhteensä. Nuupä eusimäiuea koleravnosi ZLcnäiällä vei 17,000 uh ria; toinen — 28,000, jota mastoin nykyinen kokonaista — 57,000. Waara nykyisenä koleravuotena oa prof. Rei nin mielipiteen mukaan tullut sentähdeu vielä suuremmaksi, että kolera oa le vinnyt kaugungeista maaseudulle, jossa ei ole saatavana minkäänlaista lääke tieteellistä apua. Onnettomuus onnelli» suudessa. BerliuiSsä piti äskeisin raastuvassa vihittämäa eräs kauppias ja erään varakkaan miehen tytär Kölnistä. Kaikki oli asianomaisesti järjestetty. SulhaS- pojat ja morsiustytöt ilosta unelmoi vat vihittämän paria ympärillä siitä ajasta, jolloin he päästsivät omanheilan» sa kausja lemmeu taimaaseeu. Häämie- raat odottim^t vihkimistä. Silloia por- mesti ri kääntyi morsiamen puoleeu ja teki hauelle tamanmukaiset kysymykset, joihin hän vastasi myäntämästi. Mutta kun hän kysyi sulhaselta josko tämä ottaisi tuon sulottaren ikuiseksi kainalo- kanaksi, niin silloin kaikkien hämmästyk seksi sulhanen nosti kauhusta käteusä ylös ja lähti juoksemaan pakoon, jät täen vihkijän ja mihiuämän ällistynei nä seisomaan paikoilleen. Kun häävie raat olimat selinneet pahimmasta häm mästyksestä, lähtivät he ajamaan sul hasta takaa, mutta saamuttamatta hän tä. Onneton morsian pyörtyi tapahtu man johdosta morsiusneitojen käsivar sille. Mälkönen orjakauppa Helsingislä. Juttu irtolaismiestä Gustaf Fredrik Aaltosta lvastaeu, jota syytetään siitä, että hän Helsingin kaduilla ansiotarko- tuksella on kaupannut 17 vuotiasta Sel ma Karolina Alosta mieshevkilöille hau» reelltsuuden harjoittamista varten, oli kestiiviikkoua käsiteltäivänä Helsingin raasiuivaaoikeudeu neljännessä osastos sa. Tytön kertoman mukaan oli vas taaja, uhaten pahoinpitelyllä, useat ker rat pakoittanut tytön rikolliseen yhtey teen miesien kanssa. Tulot oli hän myöskin väkisin riistänyt tytöltä. Wasiaaja Aalionen, loka aikaisemmin on tuomittu pahoinpitelystä, laittomasta miinanmyynnlstä, irtolaijuudesta, nä- pistelyisiä ja ueljäskertaisesta varkau desta, koetti väittää, että tyttö oti toi minut vapaaehtoisesti sekä että hun ty töttä saamillaan rahoilla oli ostanut talle vaatteita, ja oli tyttö maka va paaehtoisesti antanut haneUe rahat, tiun asiasta oli kuultu viisi todistajaa, katsoi raastuivanoikeus selrville käyneen, että Aaltonen oli vietellyt tytön hau reuteen. Oikeus tuomitsi Aaltosen pa rittelusta pldettämaksi 2 muotti kuri» tushuoreesja, jota paitsi hänet tuomit tiin menettämään kansalaisluottamuk sensa 5 muodeksi rangaistuksen pää tyttyä. Härkätaistelu Turussa. Eil-n tlo 1 jälleen i. p. piti jnurchloa ja «vihaista sonaia, ivla oli tuotu laupuulun höyrylaiamlla joStakm saarisloplläjästä, wie- tämau jokirannasta eräälle Ataunistulas>a asu valle teurastajalle. Multa Aurakadulla Kau pungintalon luona se repi itsensä irti ja mai nitun talon puistikossa se puski erästä maa laista, seppä Leinoa Naantali» maaseurakun nasta, joka sai vaatteensa pahasti rtklirewi- thksi ja ruumiiseensa useita pahoja, mutta ei toti vaarallisia, ruhjevammoja. Se» Mee» sonni läksi kiitämään pitkin latuja — Ran- uistulaan päiu, mutta ei toki juossut siuue — peUSsihä» henkeään! — vaan Menäjän- kirkkokadun pohjoiseeu päähän. Siellä se pis täytyi mainitun kadu» talo» mro S pihalle ja meui sitte» vastapäätä oleva» talo» nnio 1 pihalle, jouka portit saatii» heti suljetuksi- Täteu oli vihaueu elukka saatu vaugitutsi^ mutta ei se silti vielä ollut tullut kiimn ote tuksi. Se kiinniottaminen näytti hyvi» toi vottomalta sillä ei siinä kukaan tahtonut toh tia mennä seu vihaiseu eläimeu läheisyyteen — eihä» meillä täällä Turussa ole härkätais- telijoita, semmoisia tui» o» ESpa»jaSsa! Oli jo tuumittu, että eläin olisi ammuttava, kun eräS mieS sai heitetyksi köyden sonnin taulaa», ja siten eläin lopulta taasen saatiin kytketyksi ja viedyksi määräpaikkaansa — kuolemaansa odottamaa»! Rimejä muista lehdistä. Tukholman rauhankovgressin päätös Suomen asiassa — sanoo .Suomalai nen Kansa" — oa ollut taasen paha pähkinä Menäjän taantumuksen purta vaksi. Siitä ei päästä halioeksivalla vaikenemisella ja olkapäitten nykäyksellä, ei myöskään pilkka- ja hauklumasanoilla. Se on ja pysyy kauniina puoltosanana Suomea puolesta ja renkaana siinä ket jussa puoltolauseita, joita nyt, kuten kymmenen vnotta takaperin, sivistynyt ja oppinnt maailma Suomen hyväksi on esittänyt. M Se ansio, jo?a Pekoselle tuotti 16,000 markan palkinnon, oli — sanoo »Kesti- Suomi" — kait ensi sijassa, paitsi edellä mainittua vääreunysrikosta, se, että hän rikoZasiainkomisarioua ollessaan koetti parhaansa mukaan palvella silloista jär jestelmää, johon m. m. kuului venäläis ten poliisien tekemät lukuisat rikokset, jotka säännöllisesti jäivät rankailematta. Mutta tarkoituksena oa nähtävästi myös ostaa virkamiehiä ja nöyriä palmeli- zoita mastaisten tarpeiden varalle. Muu tamalla kolikolla saatetaan tyytymätön suopeaksi nykyiselle suuuuaue, ivtta hau tarkoittaessa olisi valmis itje ryhtymään sitä edistämään. Siten tällaisilla kan sansa pettäjillä on edessään varma tu- levaisuus eikä Pekonen ainakaan hylkää tilaisuutta ^ansiokkaaseen" toimintaan, milloin hänen aikansa katsotaan tulleen. Meidän on — sanoo „Wakka Suomi" — ryhdyttävä taisteluun >ellaisilla aseil la, joita meiltä ei voida r.istää pois. Meidän on nostettava sellainen liike, joka ehdottomasti murskaa soriajaimme aikeet, mutta jota silti eivät saata kut sua kapinalliselsi. — Ja mikä se sellai nen liike sitten olisi ja mitkä ne aseet? Se liike on yleinen valistusliike ja ne aseet t.edo» aseita. Azkzkmsn ilirMortti. Koskei muut lihavat laula, niiu lau lan minä laihapvika, vn tuon suuren ja pyöreäwatjai>en laulajan Pas: Jääs keläisen sanantotapa, ennenkuin alkaa laulamaan. Somateu tahdon minäkin huudah aa, ennekkum rupeau kappelim me Kaksierran asioita kertomaan. Alaa fM2, mitä tviimeisi on tapah tunut. Wiime miikoUa kai^i täällä niin ankara ukonilma, että sen vertaista ei ole moiuin aikmhi". nohry eika kuuliu. Salamat olimar niin tuojat ja niiu moimaklaat, että oikein kauhistutti. Alas myöskin löi ukkonen taalla uicampm ker tojakin, uaikka se ei ketaau tappauut eitä mitääa polttauut. Onni oli, että niiu roahallä pääsimme tuosta ankarasta ilmasta, joka olisi momut tehdä minkä laisia tuhoja tahansa. Toimottaivaa myös olisi, ettei nam ankaraa ukonil maa enään tänä vuonna sattuisi ja niin runsasta mesiiadetta tunsi, kum äskeinen oti. Jo paljas sen ajatteleminen pe lottaa. Syksy on meillä jo käsissä, kua hei nät omat ladossa ja ruis kuhilaissa. Onhan >e varma merlkt, että kun ku hilas ilmestyy pellolle, silloin myös il tasella tarmltaan kynttilä pöydälle, sillä sykiyn paras tunnusmerkki oa juuri synkkyys ja pimeys. Ja syksyn tullen me vähitellen menetämme taikki »no iloiset ja hyväntahtoiset kesävieraat, joita meillä tänäkin kesänä oa ollut saa- gen lukuisasti. Vähitellen, kutea sanoin, he katsovat ja vetäytyvät takaisia kau- puukiin, mistä ovat tulleetkin ja jättä vät meidät yksin elämääa hiljaista maa seutuelämää, jossa ei aiia paljoa vaih teina ole Kim kaupunkilaiselämässä. Mutta oa maalaiselämällä hyvätkia puo lensa. Elämä maaseudulla pitää ihmi set reippaina ja terveinä; ja tuntemat tomana pysyy maalaiselle sellainenkin vaikea tauti kuin hermostumme», mikä oa aivaa yleinen kanpnnkilaistea kes kuudessa. Kua kesävieraamme taaS tä mänkin kesää jälkeea jättämät meidät, aiia lnulea, että jokainen kakskertalai- aen yhtyy minnuu, kun tahdon lausua toivomukjeni, että tästäkin kuluneesta kesästä olisi teille kaikille kesävieraille virkistystä ja terveydellisessä suhteessa suurta hyötyä ja ettette turhaan ilmaa tnlokietta olisi kesäänne kuluttaneet. Ja kuu taas kemät koitta» ja se» mukana kesä, toivoa että silloin taas me kaikki tapaamme toisemme, sillä toivon ettette talven kuluessa, vaikka se onkin pitkä, meitä vanhoja kesäisiä ystäviänne koko naan unohda, vaan että usein mettä muistelette, kutea mekin teemme. Pitäisi vielä puhua jokunen sana vuodentulosta. Kuitenkaan ei siitä ole puljon sanottavaa. Woimme vaan olla Jumalalle suuresti kiitolliset, että haa tänäkin vuonaa on meitä uiin run saasti muistanut ajallisilla luonnonantt- milla, jotka kaikki tulemat hänen kädes tään eikä ihmisten, niinkuin useia tah domme luulla, jolloin pahasti erehdym me. Tulot eri viljalajista ovat siksi sadokkaat, että meillä n ole mitään nurkumisen aihetta, päiaivasioin kiitok seen syytä, kutea jo saavia. Kansakoulu alkaa täällä syyslukukau- teosa tämän kuun 20 p.nä, jolloin klo 10 a.p. tapahtuu oppilaiden sisaäukir- joitus. Täytyy toivoa, että »vanhem mat ja lasten hothoojat lähettämät sil loin kaikki kouluijässä olemai lap>ukai- iet opinahjoon istumaan ja oppimaan syntyjä sy>vlä, tietäen että tiedossa ja silvistyksessä on pienoisen Suomea kan san ainoa turma, joia ei valuvalta eimätkä muut häijyt juonet voi kuiis- taa. Ja kun lapset marttuvat aika- ihmisikii, mikä ei kauaa ke^tä, sillain on heidän kiuollisuutenia manhempiaan ja kaswattaju an kohtaan suuremmoinea ja tyhjenlymätön, jos he owat oppia ja simistystä saaneet. Myöskin on ie van hempien ja kasmartajieu ehdoton wel- mvllisuus ja kallls tehläioä lähettää lap sensa kouluun, ja tätä lvelmollijuutta älköön kukaan asianomainen laimin lyökö! N Koska tähän kirjekorttiin ei enään asioita mahvu, niin on parasta että lopetun tahan. Samalla lupaan, että ennenkuin pitkiä aikoja vierähtää, pa kisen niiela muutamista aiunsta, jotka eivät tah^u mahiur.eet, multa jmsia en moi olla julUsuudes>a lausumatta mielipidettäni. Siis näkemiin osti! T u r p e e n p u S k i j a.