Tiistaina 20 p. Joulukuuta KARJALATAR Nro 145 — 1S10 miksi he aina tekevät kangastavara ostoksensa allekirjoitta neen luona. Vastaus on kuuluva: „Minun ei ole tarvinnut koskaan lähteä tyytymättömänä flttanmrbeimolta". Mi nun ensimmäinen liikeperiaatteen! onkin katsoa, että osta jani aina ovat minuun tyytyväisiä. Senvuoksi täytyy mi nun pitää varastossani vain hintaansa täysin vastaavia ta varoita mitä monipuolisin valikoima. Siitä kelpaa mielei sensä valita kenen tahansa. Tällä kertaa huomautan erittäin Joululahjoiksi sopi vista tavaroista: villaiset leninki- ja puserokankaat, puku- ja palttokankaat, saalit, pumpuli- ja villafiltit, nenäliinat, silkki huivit, pöytäliinat y. m. Sekä erittäin hienoja ja kestäviä naisten Sauroonah- kaisia kenkiä 12 mark. pari. EMIL MANNERHEIMO. Joensuun kaupungin varsinaiset ja viime marrask. 22 p. raastuvankokouksessa va litut lisä- kokoontuvat raatihuoneeseen keskiviikkona jouluk. 21 p. kello 5 ip. keskustelemaan ja päättä mään tilan n:o 1 Kontiolahden pitäjän Pielisensuuu kylässä os tamisesta kaupungille. Äaro Markkanen- Kuulutus. Julkisella huutokaupalla, joka erssitulevan Tammikuun 17 päi vänä toimitetaan Jun'an pitä jän kirkonkylän majatalossa kello 10 e. pp., myjdiän vä himmän vaatlralle viideksi (5) vuodeksi lukien vuodelta 1911 kruunulle jaetun Juuka—Petäjä järven maantie-osuuden kun nossapito ehdoilla, joista huuto kauppa-tilaisuudessa tarkemmin ilmoitetaan, ja tulee halullisten urakoitsijain silloin olla varus tettuina pätevyydestä todiste- tuilia takauksilla urakkatyön kunnollisesta täyttämisestä ajal laan. Nurmes, joalukusn 15 p:nä 1910. Hj. Kaarna, Palojärven hoitoalueen metsänhoitaja, il?. S. 2 k.) (K. S. 1 k. 1 s. 30 ixiixi.) Hyviä V. J. Tapanisella. (K. S. 1 k. 2 s. 30 ram.) Eehellinen, työtä pelkäämätön ja tottunut Karjalaisen pH- roon leipoja saa palkan Tampereella, kun ilmottaa palkkavaatimuksensa ja var muuden työstään osotteella : Leipuri E. Palomäki, Tampere. Kirjaltajalakko tu* lossa. Lyheistä sanomalehtiuutisista omat lukijat kaiketi huomanneet, että grafillisen teollisuuden harjoit- tajain liiton ja kirjaltajaliiton wä- lillä on pitkin syksyä ollut neu- motteluja uuden palkkaussopimuk- sen eli tariffin aikaansaamisesta tämän ivuoden lopussa lakkaaman entisen tariffin sijaan. Nämä neumottelut eimät ole johtaneet molempia liittoja tyydyttämiin tuloksiin, maan omat lopullisesti rauenneet. Kirjaltajaliiton hallin- non käskystä omat miime lauan- taina kirjaltajat ja manhempainsa tai holhojainsa suostumuksella myös oppilaat niin hymin täällä Joen- suun molemmissa kuin kaikissa muissakin Suomen kirjapainoissa sanoutuneet toimestaan irti, teke roät tainmik. 1 p. työlakon, pakot taakseen siten työnantajat suostu- maan kirjaltajaliiton uusiin, mel- toisesti korotettuihin maatimuksiin. Kun tämä taistelu nähtämästi tulee koskemaan hyminkin paljon myös sanomalehtiä ja muuta kir- japainotuotantoa käyttämään ylei- söön, katsomme melmollisuudeksem- me selostaa, missä määrässä uusi tariffi korottaisi nykyistä käytän nössä olemaa palkkausta ja mitä oikeuksia se kieltää työnantajilta ja mihin se sitoo heidät. Uuden tariffin mukaan kallis- tuisi Karjalattaren tekstin lato- mistyö noin 45 prosentilla ja si- milityöt, esim. kirjojen latominen 35 prosentilla, oppilaiden palkat 70 ä 100 prosentilla. Useimmissa maaseudun kirjapainoissa pääasi- allisesti on sanomalehtityötä. Sen- tähden lieneekin sanomalehtilato- jäin tariffi korotettu lv % kal liimmaksi tilapäistöiden latojain paikkaa. Heille on marattu etui- suvisia joita kirjatöiden latoja ei koskaan saa hymäkseen käyttää. !Jos työnantaja tarpeen tullen 'antaa sanomalehtilatojalle jonkun lehteen tuleman ilmoituksen ladot- itämäksi, niin pitää hänen maksaa lehtilatojalle 25 °/ 0 enemmän siitä hymästä että hän latoo sen, waik- ? ka hänellä ei^ silloin olisikaan sa- ?nom »lehtityötä tehtämänä. Jos ! työnantaja ei anna hänelle ilmoi- ! luksia kadottamaksi janotun 25 ;% korotuksella, saa latoja olla -joutilaana, mutta työnantajan pi- - tää maksaa hänelle siltäkin ajalta ^ hänen keskiarmonsa mukaan tule- ?ma tuntipalkka. ! Sitte mielä: jos lehden'julkaisija -tahtoo kumittaa lehtensä ja hankkii «siihen kalliita kumia, niin pitää i hänen maksaa latojalle sanoma- l lehtilatouksesta säädetyn Omaksun -niin suurelta alalta kuin kumaan sisältyy, maikkapa latojaasi olisi tuota kuivaa nähnytkään eikä kä- sitellyt sitä ennen kuin sitte masta kun hän löytää sen lehdestä mal- miina painettuna. > Mieläkin omituisempi on mää- räys. joka säätää että sanomaleh- Matoja saa ottaa maksun sanoma- lehteen annetusta kirjoituksesta, jo- ka on tilapäistöiden latojan lato ma. Esim. jos painossa on joku kirjoitus painettu jotakin tarkoitus- ta marten ja sama ladelma ote- taan lehteen, niin sanomalehtilato- jalle määrää tariffi siitä maksun, maikka hänen ei ole tarminnut st- tä latoakaan. Sanomalehtilatojain työaika on klo 8—12 aam. ja 1—5 ip. Työn loputtua illalla klo 5 ei latoja saa tehdä ylityötä kuin korkeintaan yh- den ainoan tunnin, s. o. 5—6 ip. Ja jos hän sen tekee, pitää työn- antajan maksaa tuosta ylitunnis- ta mähintäin 1 mk. 50 p. Sanomalehtityössä käytetään ny- kyään paljon latomakoneita. Uusi tariffi niissä työskentelemä mar ten sisältää tarkat määritelmät jotka osaksi hallitsemat työnanta- jaa niinkuin hänellä ei olisikaan mitään maltaa omaisuuteensa näh- den. Hän ei saa esim. itse latoa omalla koneellaan, maan hänen pitää palkata siihen tarpeellinen määrä konelatojia, sillä ainoas- taan mäkinainen konelatoja on oi- keutettu latomaan koneella; aino- astaan silloin, jos mäkinainen ko- nelatoja sairastuu, saa tilapäisesti joku muu latoa koneella. Sen to- ki myöntää tariffi. Konelatojan alin miikkopalkka rvuorotyösfä tulisi täällä olemaan 44 mk. 71 p. Työmelmollisuutta on hänellä 38 tuntia miikossa. Hänen palkkansa tulisi näin ollen olemaan 1 mk. 18 p. jokaiselta työtunnilta. Ja jos hänet karmit taisiin jolloinkin ylityöhön, niin yli- tunnista pitäisi työnantajan silloin maksaa 2 mk. 36 penniä. Mutta jos tilapäistä työnpuutetta sattuu, ei hänen silloin tarmilse ryhtyä muuhun kirjapainossa esiintymään työhön; hän saa täydellä palkal- laan olla joutilaana. — Kesän ai- kana saa konelatoja kesälomaa kaksi miikkoa täydellä palkalla. Edellä mainitussa muorotyössä olema konelatoja, jonka työaika on 7 tuntia päimässä mutta lauan- taisin ainoastaan 3 tuntia, saa myöskin yhden mapaapäimän mii kossa. Tämä tietää työajan ly- hennyksessä sitä, että konelatojan työmelmollisuus supistuu 31 tun niksi miikossa, jota mastaa 44 mk. 71 pennin miikkopalkka. Tätä tus- kin mikään muu ammattikunta lienee mielä osannut toimoakaan. Ei ole simuutettu myöskään pai- najain palkkoja. Jos kirjapainos- sa on (tämänkin lehden kirjapai- nossa) yksi suurempi ja pienempi kone niin melmoittaa uusi tariffi työnantajan maksaman painajalle 15 % kalliiimman palkan syystä että painossa löytyy myös pienem- pi painin. Tämä määräys moi- daan somelluttaa silloinkin kun painaja työskentelee muorotellen pienemmällä ja suuremmalla ko- neella, eikä siis yht'aikaa malmo molempia koneita. Painajille on marattu mielä apulaisiakin. Jos nim. painoko neeseen on yhdistetty alistuskone, niin työnantajan on palkattama painajalle mäkinainen apulainen. Myöskin on painajain hymäksi säädetty ettei hän saa koneen käy- dessä tehdä muita töitä, ei esim. leikellä kumiin tarmittamia paik- kausliuskoja paperista. Oletetaan- pa esim. että koneeseen on asetettu parin tuhannen painoksella sano- malehtiformu. Kun kone on pan tu käyntiin ei painaja sinä aikana, kun tuota lehteä painetaan, tav mitse puuttua mähäpätöisimmän- kään kumapaikkauksen malmista- miseen hän saa maan katsella koneen käyntiä sillä hänelle marattu apulainen kyllä pitää silmällä alis- tuskoneen toimintaa. Myöskään ei hän saa esim. leikkauskoneessa leikata paperia, senkin kieltää ta- riffi, sillä se ei kuulu hänen am- mattiinsa. Sellaisiin tehtämiin saa käyttää aputyöläsiä. Suurissa kirjapainoissa on jo nyt apulaisia ja paperiuleikkaajia. Siellä on moitu järjestää työnjako, joka pie- nissäkin oloisia olisi työnantajalle eduksi. Mutta pienissä maaseudun painoissa on mahdoton lisätä työ- mäkeä jokaiseen erikoistehtämään kuten esim. paperinleikkuuseen. Sen on tamallisesti suorittanut painaja tai painajan oppilas. Uusi tariffi sisältää mielä koko joukon erilaisille aloille kuulumia määräyksiä kuten kimipainajille, kimipiirtäjille, jäljentäjille, kirja- painon oppilaille ja aputyöläisille. Oppilastarissi määrää ettei työn- antaja saa ottaa enempää kuin yhtä opinsuorittanutta latojaa kohti yhden oppilaan ja 1—4 opinsuo rittanutta kohden 2 oppilasta ja 5—7 oppinutta kohti 3 oppilasta. Paino-osastolla pitää olla mähin- täin 3 opinsuorittanutta painajaa ennenkuin moi ottaa kaksi oppi- lasta. Seuraa sitte yleiset määräykset jotka sisältämät m. m. että työn- antaja ei saa ottaa eikä työssään pitää työntekijää, joka ei ole kir- jaltajaliiton jäsen. Työaika on 8 tuntia, 8—12 ja 1—5 päimällä. Lauantaina ja juhlapäimän aatto- loppuu työ klo 2 sekä uudenmuo- den-, juhannus- ja jouluaattona klo 1 päimällä. Mityöstä määritelmissä sano- m. m. että työntekijä on saapa ylityön loputtua 8 tuntisen lepo- ajan. Mutta jos tuo lepoaika sat- tuu marsinaiselle työajalle pitää työnantajan maksaa lepoa nautti- malle palkka siltä ajalta minkä lepoaika kestää marsinaisena työ- aikana. Tämä tietää lyhyesti sa- noen että työnantaja saa ensin maksaa korotuksen ylityöstä ja sit- ten mielä tamallisen maksun lepo- ajalta jos lepoaika sattuu marsi- naisena työaikana. Oppilaaksi otetulle pitää työn- antajan antaa kirjallinen sitoumus siitä ettei hänellä teetetä mitään muuta työtä kuin siihen alaan kuulumaa johon oppiin hän ote- taan. Sitte mielä sanotaan että työn- tekijä ei tarmitse hinnoitella töitään. Näin ollen ei työnantaja saisi hä- neltä maatia sitä tietoa minkä ar- mosta hän kykenee työtä suoritta- maan, eikä myöskään saamaan selmyyttä esim. siitä kannattaako hänen latomakoneensa tai muu teollisuutta marten ostettu kone. Sitä ei uusi tariffi salli että työn- antaja on saapa tiedon miten pal- jon hänen työmäkensä ehtii suorit- taa työtä ja paljonko mikin työ tulee suoranaisissa työpalkoissa maksamaan, ellei hän palkkaa sitä marten erityistä malmojaa. Tämmöinen lyhykäisyydessään on se tariffi, jonka kirjaltajat ai- komat, kuten näyttää, lakolla käy- täntöön saada. Yleisiä uutisia. Väliaikaisia suoStunnoita tulossa. Tk. IV p. lennätettiin Pietarista ettei ministerineumosto ole katso- nut oleman mitään esteitä seuraa- mien Suomen suuriruhtinaanmaan asioiden hymäksymiselle: 1) kysymys mäliaikaisesta leima- suostunnasta m. 1911; 2) kysymys mäliaikaisesta mal- lasjuomamerosta samaksi muo- deksi: 3) kysymys mäliaikaisista palo- miinan malmistamisesta ja käyt- tämisestä mainittuna muonna suo- ritettamista meroista. Ministerinemoosto ja työt- tömät. Pietarista lennätettiin tk. 16 p. niinikään, ettei ministerineumosto ole katsonut oleman mitään estei tä sen hymäksymiselle, että myön- netään 200,000 mkaa senaatin käy- tettämäksi m. 1911 jaettamaksi kuntain myötämaikutuksella työt- tömyyden liementämiseksi ja tästä johtumien onnettomuuksien lie- mentämiseksi. Tie- ja mesirakennusten maltio- wara-arwio. Senaatti on mahmistanut tie- ja mesirakennusten ylihallituksen ehdotuksen maltiomara-armioksi ja työluetteloksi muodelle 1911. Wal- tiomara-armio päättyy 1,155,000 markkaan ja toimitettamain töit- ten määräraha 598,672 markkaan 45 penniin. Kaupunkien metsät. Koska Metsähallituksen tietoon on tullut, että on kaupunkeja, joi den metsäala nousee yli 200 tyn- nyrialan, waan jotka eimät hoida metsiänsä mahmistetun hoitosuun nitelman mukaan, on Metsähalli tus pyytänyt maan kurvernööreiltä erinäisiä ilmoituksia kaupunkien metsistä. Naisten talousopetus. Kun ne maltion määrärahat, jotka omat olemassa naisten ta- lousopetusta marten, omat muu- hun maataloudelliseen opetukseen merraten niukat ja kun uusia ta- louskouluja, joita kipeästi kaima- taan, on suunniteltu ja niistä eräitä anomuksia on senaatissakin, on maanmiljelyshallitus tahtonut kääntää maanmiljelystoimituskun- nan huomiota asiaan siinä toi- mossa että uudelleen ryhdyttäisiin sellaisiin toimenpiteisiin, että nais- ten talousopetusta marten saatai siin suurempi, aluksi mähintäin 100,000 mkn suuruinen makinai- nen määräraha. Kruunun wirkatalot. Senaatissa esitettiin torstaina lausunnon antamista marten edus- kunnan alamainen anomus koskema sotilas - ja simiilimirka alojen talous- järjestelmän muuttamista. Se- naatti päätti siltä maaditussa lau- sunnossa hallitsijalle ilmottaa, että enaattikin puolestaan katsoo so- tilas- ja simiilimirkatalojen talous- järjestelmän muuttamisen tarpeen maatimaksi ja pyytää hallitsijan uostumusta siihen, että senaatti itten kuin tarpeellinen tutkimus on toimitettu, saa lähettää hallitsi- jalle esityksen asiassa. Parannustyöt Saimaan ja Taipaleen kanatoilla saa- daan alkaa. Tie- ja mesirakennusten ylihal- ituksen anomuksen johdosta saa- da ensi muoden alussa alkaa mälttämättömät kunnossapito- ja parannustyöt Saimaan, Tai- paleen y. m. kanamilla, on se- naatti myöntänyt luman töitten alkamiseen ennenkuin ensi muoden menosääntö on mahmistettu. Mai- nittuja töitä marten on meno- äännössä määrätty noin 700,000 mk. Uiskentelemat tukit. Senaatissa esiteltiin tk. 17 p .ken- raalikumernöörin kirje, jossa hän pyytää ryhdyttämäksi toimenpitei- iin niitten mahinkojen ehkäifemi- eksi, joita'mesistöihin jääneet tu- ~it moimat aiheuttaa. Kirjelmän johdosta päätti senaatti Miipurin äänin kumernöörin kautta antaa ehotuksen kruununpalmelijoille, jot- ta nämä piirissään tarkastaisimat niitä laiminlyöntejä, joita tukkiliik- eet tukkien uitossa harjottamat, minkä ohessa kumernöörin on ke- hotettama lauttausyhtiöitä toimi- maan niin että uitossa meststöihin jääneet tukit poistetaan. Tuomarit. Senaatti on puolestaa nimiltä- nyt Mäntsälän tuomiokunnan tuo- märiksi L. Milskmannin. Portvoon tuomiokunnan tno- märiksi on senaatti puolestaan nimittänyt Kokkolan kaupungin pormestarin E. I. Lagerlöfin ja Mäntsälän tuomiokunnan tuomariksi L. Milsk- manin. Määrärahat työmoimain lisäämiseksi lääninhal- lituksessa. Tysmoiman lisäämiseksi läänin- hallituksissa on senaatti myöntä- nyt muotta 1911 marten seuraa- mat määrärahat: Uudenmaan läänin lääninhallitukselle 48,490 markkaa ja lisämäärärahaa tarme- rahoihin 9,500 mk.; Turun ja Porin läänin lääninhallitukselle 34,620 mk. ja lisäksi määrärahaa tarmerahoihin 4,000 mk.; Hämeen läänin lääninhallitukselle 34,620 mk.; Miipurin läänin lääninhalli- tukselle 83,870 mk. ja lisäksi mää- rärahaa tarmerahoihin 8,000 mk.; Mikkelin läänin lääninhallitukselle 14,060 mk. ja lisäksi määräraha tarmerahoihin 2,500 mk.; Ku o- p i o n läänin lääninhallitukselle 31,530 mk. ja lisäksi määrärahaa tarmerahoihin 6,650 mk.; Maasan läänin lääninhallitukselle 32,070 mk. ja lisäksi määrärahaa tarme- rahoihin 5.000 mk. sekä Oulun läänin lääninhallitukselle 35,540 sekä lisäksi määrärahaa tarmera- hoihin 3,900 mk., eli yhteensä 197,440 markkaa sekä lisäksi mää- rärahaa tarmerahoihin yhteensä 38,550 markkaa. Painotuotteiden walwominen. Senaatissa esiteltiin t. k. 15 p painoylihallituksen kirjelmä ynnä luettelo niistä kirjapainoista, joit ten omistajat olimat noudattaneet stmiilitoimituskunnan kiertokirjees sä elok. 6 p:ltä 1910 annettua käskyä toimittaa painoylihallituk- selle asetuksenmukaiset kappaleet painotuotteita. Senaatti päätti lä- hettää asiakirjat prokuraattorille syytteen nostamista marten sellai- sia kirjapainoja ivastaan, jotka ei- mät ole heille kuulumaa melmolli- suutta täyttäneet. Kun mainitussa luettelossa on noin 35 määräystä noudattaneita kirjapainoja ja maamme kirjapai- nojen luku nousee kaikkiaan noin 140:een, niin sukeutuu tästä aika suuri juttu. Saman ylihallituksen kirjelmän johdosta on senaatti päättänyt, että mainitun kiertokirjeen mukaan kirjapainojen omistajain painoyli- hallitukselle lähetettämät kappa- leet painotuotteita omat lähetet- tämät painoylihallituksen asiamie- hille. Saman ylihallituksen esityksen, että kirjapainoille myönnettäisiin mapaakirjeoikeus painotuotteiden lähettämistä marten painoasiamie- hille, on senaatti lähettänyt kulku- laitostoimituskunnassa esitellä maksi. Kruunun virkatalot. Senaatissa esitettin t. k. 17 p. lausunnon antamista marten edus kunnan alamainen anomus kos- kema sotilas- ja simiilimirkatalojen talousjärjestelmän muuttamista. Senaatti päätti! siltä maaditussa lausunnossa hallitsijalle ilmoittaa, että senaattikin puolestaan katsoo sotilas- ja simiilimirkatalojen ta- lousjärjestelmän muuttamisen tar- peen maatimaksi ja pyytää hallit- sijan suossumusta siihen, että se- naatti sittenkun tarpeellinen tut- kimus on toimitettu, saa lähet- tää hallitsijalle esityksen asiasta. Lasten suojelus. Vähentääkseen alaikäisten lain rikkojani ja irtolaisten sekä siirto- mankien lukua mankiloissa, on prokuraattorin mirasto yhdessä mankeinhoitoylihallituksen kanssa ryhtynyt m. m. siihen toimenpi- teeseen, että asianomaisia miras- toja lääkintöhallitusten kautta ke- hotetaan tähän nähden toimimaan niin, että kerjäläisiä ja irtolaisia alle 15 muoden ikäisiä lapsia ei enää saa käsitellä irtolaisina, moi- massa oleman köyhäinhoitoasetuk- sen mukaisesti sekä että lapsia, jotka omat tuomitut kasmatus- laitokseen, ei saa sinne toimittaa mankilain kautta, maan pitää heitä suoraan laitokseen saakkaa seurata sitä marten määrättyjen henkilöitten kuin myöskin, että lapsia, jotka miranomaiset omat laillisilla syillä ottaneet huostaan- sa, ei saa jättää mankilaan, maan lasten hoitolaan, jos sellainen on, tahi sopimiin yksityisten koteihin hoidettamiksi. Kun nämä muu- tokset edellyttämät, että asian- omaisilla miranomaisilla on tar- peeksi maroja käytettämänä kor- mauksen maksamiseen yleisistä ma- roista joko laitoksille tahi yksityi- sille henkilöille, jotka omat tuol- laisia lapsia ottaneet hoitoonsa, niin on senaatti mankeinhoito- hallituksen tekemästä esityksestä myöntänyt oikeuden tuollaisten kormausten etukäteen suorittami- seksi sekä päättänyt kehottaa lää- uin kumernöörejä muosittain esit tämään senaatille tuollaisten meno- eräin poistamiseen tileistä. Heinolan kirkkoherran Mirkaan on senaatti nimittänyt Heinolan kaupunkiseurakunnan kappalaisen : ilo|. kand. P. O. Stenrothin, joka maalissa oli saanut enimmät äänet. Maiden pakkoluomutus sota- laitoksen tarpeeksi. Senaatti on päättänyt tehdä alistuksen saada pakkoluomuttaa kenraaliluutnantti Thsetshurinille ja pros. Mihnomille kuulumia Wii- purin läänissä olemia maa-alueita sotalaitoksen tarpeeksi. Joensuusta ja likitienoolta. Maalien kynnyksellä. Ensi maalien suhteen on meillä kuitenkin syytä juuri nyt entistä enemmän käydä tositoimeen. Kan- sallamme on käytämänä ankara taistelu oikeuksiensa puolesta. Meil- tä tahdotaan riistää mäkimoimin kaiki se, mikä meille on rakasta ja kallista, minkä turmissa olemme kehityksessämme päässeet niin pit- källe, kuin nyt olemme. Meiltä tahdotaan riistää se perusta, jolle koko kansallinen elämämme ja toi- mintamme on rakennettu. Tästä johtumat muun muassa eduskun- tamme alituiset hajoitukset. Kun se tinkimättä on seisonut laillisten oikeuksiemme takana, on sen kerta kerran perään täytynyt lähteä ha- jalle. Ahdistajamme eimät tietystikään toimo, että eduskunnan kanta uu- sien maalien kautta muuttuisi. Liian miisaita he omat sellaista uskoakseen. Tarkotus on toinen ja symällisempi: tahdotaan saada meidät »väsytetyiksi ja mälinpitä- mättömikst. Kun tämä tarkotus kerran saamutettaisiin, kun saatai- siin Suomen kansa yleisesti jättä- mään äänioikeutensa käyttämättä, niin olisihan silloin hymä julistaa koko simistyneelle maailmalle: Suo- men kansa on muutoksiin tyyty- mäinen, ne omat Harmat politi- kaitsijat, jotka pitämät suurta ään- tä. Itse kansalla ei muka ole mi- tään hommiamme mastaan! Näin ei saa käydä! Nyt kun koko simistyneen maailman myö- tätuntoinen huomio on kiintynyt meihin ja rauhalliseen taisteluum- me oikeuksiemme puolesta, juuri nyt tulee meidän näyttää, että kaikki olemme malmeilla. Meidän on osotettama, että todella ansait- semme äänioikeuden, että ansait- semme malistuneen, oikeuksistaan ja melmollisuuksistaan tietoisen kansan armon. Käyttämällä ää- nioikeuttamme on meidän näytet- tämä, että jokainen isku sisällistä itsenäisyyttämme mastaan koskee yhtä paljon jokaista Suomen kan- salaista, alhaisemmasta ylhäisem- pään asti. Naisissa ja miehissä on meidän käytämä maaliuurnien ääreen. Meidän on, jos mahdol- lista, saatama äänioikeuttaan käyt- täneiden prosenttiluku suuremmaksi kuin koskaan ennen. Meidän tu- lee näyttää, ettemme mäsy, etiä olemme roalmut käyttämään ääni oikeuttamme. milloin tahansa mitä siihen roaadittaneckin. Mutta ketä meidän sitte on ää nestettämä? Joka puoluehan ke- huu omaa ohjelmaansa parhaim- maksi. Tällainen kysymys kohoaa marmaankin monen kansalaisen huulille. Eimäthän mielä lähes kään kaikki ole muodostaneet it- selleen marmaa makaumusta. Löy- tyy paljon niitä, jotka mäitlämät, että pääpaino ensi maaleissa on pantama siihen, että jokainen käyt- tää äänioikeuttaan. Simuasiaksi muka saa jäädä, kelle äänensä an- taa. Kaikki puolueethan omat sa- maila kannalla ulkonaista maaraa maslaan. Sisälliset asiamme taas eimät nykyaikana tule kysymykseen, ne eimät merkitse mitään, Näin kuulee monen armeleman. Tuo katsantokanta ei kuitenkaan ole oikea. Nykyhetkellä on kenties enemmän kuin koskaan ennen syy- tä miettiä, kenen hymäksi metää tuon paljon merkitsemän punaisen miiman. Ettemme mielä ole saa- neet kylläisemme jyrkästä, mones- sa suhteessa turmiollisesta puolue- jaostamme, sen osotti selmään suo- malaisten puolueiden yhdistymis- eli liittoutumishankkeen raukeami- nen. Olemme yksimielisiä siitä, et- rä meidän on taisteltama oikeuk- siemme puolesta, mutta itse tais- telutamasta saattaa olla ja tulla eri mieltä. Puoluejaon perusteel la siis maaleihin käymme. Kenen hymäksi äänemme annamme? Taistelussa oikeuksienime puoles- ta on suomalainen puolue aina tyynesti, jarkemästi ja harkitse- masti suhtautunut itäiseen maa- raan. Silloin kun muut omat toi- ivottomina peräytyneet, silloin omat suomalaisen puolueen eturimin mie- het seisoneet yhä rintamassa, pe- lastaakseen edes sen, mitä pelas- tettamissa on. Suomalainen puo- lue ei milloinkaan ole noudattanut tuota jyrkkää, somitteluihin taipu- matoilta politiikkaa, josta ..perus tuslaillisemme" mielä joku aika sitten kerskailimat. Mielä mäh.'m- män on se noudattanut sosialistien sokeata, uhmailemaa, tyyntä jär- keä ja harkitsemiskykyä mailla ole- maa menettelyä. Suomalainen puolue on aina koettanut säilyttää mahdollisuuden asiain sominnolli- selle ja onnelliselle ratkaisulle. Että se siinä ei ole onnistunut, ei ole meidän syymme. Ja yhtä lujasti kuin mitä muu puolue tahansa on suomalainen puolue pitänyt ja pitämä kiinni kansamme laillisista oikeuksista. Mitä tulee tuohon mäitteeseen, että kotoiset asiamme nyt muka olisimat toisarmoisia, niin on sekin määrä. Juuri komien aikojen ah- distaessa on kansamme sisäistä kehitystä koetettama maalia, on koetettama saada mahdollisimman paljon parannuksia yhteiskunnalli- sella ja taloudellisella alalla. Si- säisen edistyksen alalla on suoma- lainen puolue myöskin hymin täyt- tänyt melmollisuutensa. Se ei ole kumitellut eikä maatinut mahdot- tomia, yhteiskuntaa mullistamia muutoksia kuten sosialistimme, so- sialistimme, jotka lupaamat pal- jon, mutta täyttämä mähän. Se ei liioin ole menetellyt kuten ruot sinmieliset ja heidän mukanaan manhoillisin osa nuorsuomalaisia: seissyt paikallaan kehityksen ja edis- tyksen jarruna. Tunnollisesti on suomalaiseen puolueeseen kuuluma osa eduskuntaamme täyttänyt mel- mollisuutensa. Suurimmasta osas- ta kaikkea sitä, mitä eduskuntam- me on saanut aikoihin, saamme kiittää suomalaista puoluetta. Mutta miksi puhua tästä, miksi lietsoa puoluemihan liekkiä. Kun jokainen äänimaltainen, ajattelema kansalainen mertaa eri puolueita toisiinsa, mertaa sitä mitä ne omat ohjelmissaan lumanneet ja, miten ne omat lupauksiaan täyttäneet, niin on hän saama yhtä ja toista ajattelemisen aihetta. Hän on huo- maama, että kaikista puolueista on suomalainen puolue paraiten täyttänyt melmollisuutensa. Ja suomalaisen puolueen ehdokkaitten hymäksi on hän silloin myöskin äänensä antama! Maalainen. Dliopisto. Historialliskielitieteellisessä osas tossa on hymäksytty äidinkielisessä pro gradu kirjoituskokeissa ylioppi- las W. 38. Piipponen. Saksan kielen kirjoituskokeissa pro exercitio on samassa osastossa hymäksytty yliopp. A. W, Juuti, A. Kokkoiten ja E. Pärssinen. Tuomen Pankin Maasan kont- torin komissarion Mirkaa omat hakeneet Pankin sihteeri Mar Sabelli, Joensuun konttorin komissaaria L. Löfgren sekä pan km kasöörit W. R. Petrelius, Viipurista, A. Fr. Timgren Pa rista ja K. G. Äkesson Mikkelistä Joensuun kaupungin sairaa laan sairaan- ja taloudenhoitajattareksi malitsi termeyshoitolautakunta tk. 17 p. neljästä hakijasta Miipurin maalaiskunnan sairaalan hoita jattaren neiti Maria Hukan, ko- toisin Tohmajärmeltä, ja hänen kieltäytymisensä maralle neiti Eli- da Karmisen Samonlinnasta. Joensuu» lyseo. Maantieteen, luonnonhistorian ja kaunokirjoituksen kolleganmirka on julistettu haettamaksi 56 päi- män kuluessa tk. 13 p:stä lukien. Raastnivankokvns, jossa malitaan maltuusmiehiä sekä merotus- ja tutkijalautakunnan jä- senet, on tänään kello 5 ip. jianpungi» tvaltuusmiehillä on marsinainen joulukuun kokous huomenna. Samalla kokoontumat inyös lisä- ^valtuusmiehet Siihtalan lilaosan ostamisesta päättämään. Naiskäsityökoulun kiisityönäyt- teit) ja myyjäiset olimat miime lauantaina koulu- huoneustossa. Ziäsityöivarastossa olikin tällä kertaa sangen siroja ja armokkaita töitä. Kaikki näyt teille asetetut työt menimät kau- paksi. Nuijan naisjärjestön myyjäi- set miime lauantaina kaupungintalon salissa onnistuimat erinomaisen hymin. Kaikki käsityöt saimat kaup- pansa siinä silmänräpäyksessä. Joensuun Musiikkiyhdistyksen perhe-iltama miime lauantaina Ilosaaren teat- teritalolla muodostui harminaisen hauskaksi ja nautintorikkaaksi il- läksi. Illan tekimät todellakin Hu- paisaksi rattoisa seurustelu ja ar- mokas ohjelma. Ohjelman alotti sekakuoro laulamalla hra Taneli Hurrin johdolla pari laulua, jotka olimat: Kaupin „Sorsa" ja Meri- kannon „Kussa istuit, maa iloitsi". Rma E. Meissenberg lausui pia- non ja miuluncellon säestyksellä Eino Leinon ^Kehtolaulun". Jou- hikmartetin esitykset olimat mieltä- kiinnittäivät ja ne herättimätkin yleistä ihastusta. Esitykset olimat: Händelinin „Largo", Beethoomenin „Adagio" ja Boccherinin „Me- nuetto". Tri A. Sandström sai naurunpuuskat liikkeelle kertomalla jonkun humoristisen tapauksen pikkukaupungin elämästä. Hra Hit^acker soitti miululla Keler- Belan „Aronpojan", erään rans- kalaisen sämellyksen „Jos lempisit mua" ja Schumanin tutun, mut- ta aina miehkeän „Traumerein". Saatiinpa kuulla myöskin hra oetebierin miuluncellon kaihoisaa sämeltä. Kappaleet olimat: Jär- nefeltin .Kehtolaulu" ja Meri kannon ..Pohjanneidosta" Mäinä- moisen" laulu. Iltamaa amus- tamaan oli saapunut myöskin eräs maailman ..suurin" laula- jatar esittäen kainostellen jonkun rakkauren miisun. Esitys sai ylei- sön aiman raimoihinsa. suosion osoitukset maltamat. Mä uudes- taan ja uudestaan sai „laulaja- tar" ihastuneelle yleisölle näyt- täytyä. Eipä moinut myöskään nauruaan pidättää hra Autereen „Wosikka"-laululle. Oli siellä mielä eräs laulu-uutuuskin. Hra I. Tukiainen esitti hauskan laulun Musiikkiyhdistyksen jäsenistä ja amustajista. Lopuksi mielä kar- keloitiin. Karjalatar ilmestyy uudelta vuodelta kir- jaltajalakosta huolimatta tiis- taisin, torstaisin ja lauantaisin, joten lehden asiamiehet woiwat keskeytymättä jatkaa tilausten keräystä ja ilmoittajat käyttää mälitystämme. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Nurmeksen kauppalan metsän- myynti-asia. Nurmeksen kauppalan hallitus oli aikanaan jättänyt anomuksen saada kauppalan alueen metsissä myydä joukon kuusi- ja mänty- puita. Metsänhoitaja Kaarnan tekemän laskelman mukaan on kauppalan alueen metsässä näitä puita yhteensä 42.414. Anomuksen johdosta on sittemmin pyydetty läänin kumernöörin lau- suntoa ja on hän anomusta puolta- nut, sillä ehdolla kuitenkin, että puut ennen myyntiä omat asianymmärtä- män henkilön leimattamat, että pui- den myynti toimitetaan metfänhoi- tajan läsnäollessa että rahat omat Kuopion lääninrahastoon suori- tettamat ja siellä Nurmeksen kaup- palan rahastona säilytettämäi. Rahojen käyttämisestä olisi sitte kauppalan hallituksen kumeriiöö- rille tehtämä anomus, jossa olisi tarkoin ja perusteellisesti esitettä- mä, mitä tarkoitusta marten ja kuinka paljon kulloinkin rahoja pyydetään käytetämäksi. Metsähallitus on lausunnossaan ehdottanut, että samalla kun Nur- meksen kauppala melmoitetaan ensi tilassa tekemään ehdotuksen suunniteltamaksi sen alueella ole- mien metsien hoidolle, joka suun- nitelma, sinen kun metsähallitus on siitä lausuntonsa antanut^ lääninkumernööriii tulee nouda'- tettamaksi mahmistaa, oikeutetam kauppala metsistään myymäcn enintään 10,000 sahapuuta, kui: tenkin seuraamilla ehdoilla: eitä puiden leimaamisen toimittaa metsähallituksen määräämä met- sänhoitomirkamies, että paitsi miot- tuneita puita, leimataan ainoas- taan sellaisia termeitä puita; joit- ten lisäkasmu on melkoisesti huo- nontunut tahi jotka muista metsä- hoidollisista syistä omat poislet- tamat, että puitten myynti toi- mitetaan kauppalan hallituksen toimesta maltion yleisen puuta- marahuutokaupan yhteydessä ja että puitten myyntiin nähden so- meltumissa kohdin noudatetaan senaatin päätöstä maalisk. 22 p. 1909 puitten myynnistä kruunun- metsistä runkokaupalla annettuja määräyksiä sekä että Kuopion läänin kumernöörin tulee kuul- tuaan metsähallituksen mielipi dettä, hymäksyä tai hyljätä tehdyt ostotarjoukset. Kun kysymyksessä olemat met- sät kuulumat niihin tiloihin meksen kirkonkylässä, jotka kauv- pala on saanut tuekseen ja waik- kakin tilat näin omat tarroilelut kauppalan hymäksi. niin kuulu- mat ne kuitenkin maltiolaitolselle. Tällöin tuntuu luonnolliselta, että sen talousehdotuksen, joka mePa- hallitukseii ehdotuksen, mukaan pi- täisi ottaa tilain metsiin nähden käytäntöön mahmistaa maltion miranomainen ja tässä tapauk- sessa kumernööri, kuin myöskin että puitten myynnistä kertyneet rahat lähetetään lääninrahast^n siihen rahastoon, joka on synty- nyt kauppalan tonttien myyilnistä kertyneistä maroista ja joita se- naatin päätöksen mukaan ei saa käyttää kauppalan tarpeeksi muu- toin kuin senaatin kumernöörin esityksestä kullakin kerralla anne- tulla lumalla. Näihin seikkailui hin nähden on senaatin toissa päimänä tapahtuneessa esittelyssä sallinut kysymyksessä oleman myyn- nin tapahtua metsähallituksen esit tämillä ehdoilla. S** M? Ck:.? =3 3WT ■-.-V ^ sa Papisto. Maalisaarnaiisa Muolan kappa- laisen mirkaan maaliehdolle ase- tetut omat osotetut pitämään. Svankkoma—Kolppanan kirkkoher- ra K. I. H. Broms 22 päimänä ja Hiitolan kappalainen L. K. Sirelius 29 päimänä tulemaa tam- mikuuta, sekä Kurkijoen mt. kirkko- herra I. Maronen 8 päimäsä tu- lemaa helmikuuta. Vaalikysymys toimitetaan 13 pnä ja maali 26 vnä helmikuuta. Maalintoimitta- jaksi on määrätty Kimennaman kirkkoherra, tri I. A. Maunu. Haapasaaren saarnaajan mirka, johon ei ole hakijaa ilmaantunut, on julistettu yhä uudelleen <!U päi- mäii kuluessa haettamaksi. -soanlahden uusi pappila. Soanlahden uuden pappilan mastaanotto tapahtui miime tiis- taina. Rakennuksessa on 6 huo netta nykyaikaisine mukamuuksi- neen ja on se tullut maksamaan puuaineita lukuunottamatta 9.250 markkaa. Kuopion lääninhallituksen wir- kamiehet. Maralääninkamreerille sanotus- sa lääninhallituksessa, asessori O. W. Heinäselle on sairauden takia myönnetty edelleen mirka- mapautta yhden kuukauden ajaksi, luettuna t.k. 14 pstä, jolla ajalla läänin kumernööri on hänen mir- kaansa määrännyt oman mirkan- ia ohella hoitamaan lääninkont- koristin samassa lääninhallit uk- sessa Jussi Särkän. Kuntain hätäapnrahastot. Kuopion lääiiin kumernööri oli m. 1908 muosikertomuksessaan teh- nyt esityksen että hän saisi kun- tain hätäapurahastoista myöntää kunnille lainoja maanmiljelyksen, karjanhoidon ja käsiteollisuuden edistämiseksi. Kuntain hätäapu- rahastot nousimat m. 190!» yh- teensä 1,700,000 inkaan ja oli niistä silloin kunnille lainattu 165,000 mk. Kun näitten rahas- tojen tarkoitus on katomuosien sattuessa liementää ladon tuotta- mia tuhoja niin pitäisi pääoman olla sillä lamalla sijoitettuna, että se tarpeen maatiessa on nopeasti asianomaisten käytettämissä. Jos tästä rahastosta kumernöörin eh- dotuksen mukaan ryhdyttäisiin kun- nille lainoja antamaan, niin jou- tuisimat kunnat juuri kadon koh- dattua suorittamaan takaisin saa- mansa lainat, mikä niille möisi käydä silloin hyminkin työlääksi. .Kyytilaitosten hoito ja kyydin- pito. Kumernööri on kyytilaitosten hoidon ja kyydinpidon muosiksi 1911—1915 määrännyt: Kiteen kunnassa: Haara- järmcn majatalossa t:selle Juho Pennaselle 400 mk. palkkiosta; Kiteen majatalossa majatalonpitä- jälle Juho Ikoselle 800 mk. palk- kiosta; Puhoksen majatalossa kaup- pias P. Liimataiselle 700 mk. palkkiosta: Korkeakankaan majata- lossa t:selle Matti Björnille 500 mk. palkkiosta; Matkaselän maja talossa t.selle Matti Jääskeläiselle 1000 mk. palkkiosta; Syrjäsalmen resermimajatalossa t:selle W!atti Maittiselle 500 mk. palkkiosta ja: Muljulan resermimajatalossa enti selle H. I. Jnbergille 400 mk. palk- kiosta. Rautamaaran kunnassa Tillikan majatalossa lampuoti Ju ho Pelkoselle 420 mk. palkkiosta: Rautamaaran majatalossa kaup- pias E. I. Pehkoselle 495 mk. palkkiosta ja Puumalan majata- lossa tselle Heikki Pitkäselle 650 mk. palkkiosta. Waltimon kunnassa:Maa- selän majatalossa lampuoti AnUi Meriläiselle 385 mk. palkkiosta; CO ££ S/3 g &3 I ALi' SÄ S3 m £&3 ta Kala 9» VZ »-1 vs 02 SP »3 SS SJ «S S St» Si 5-5 o Jttdl I <c!? £ m DS