liistsms msrrsslcuun K »:nL ki:o 127 — ISIst massa ..häpeemätiömyvdestä." Lähe- teltnnpä Kullaalta lehden 11 nume roon 1874 pitkä runo ..PuoluStuS parjauksista", joka nyt tilanpuuttees sa täytyy jättää julkaisematta, niin oloja kuwaawa kuin se onkin. Wz8ta neljän muoden perästä tu lee koulukysymys uudelleen kunta kokouksen käsiteltäväksi, tälläkin ker taa ..Herra Guvernöri, Miisaustie- teen Tohtori Kamariherra ja tähti mies G reivi Carl McgnuS Creutzin" esityksestä. Lääninsihteerinsä kera saapusu kuvernööri heinäkuun 14 p:nä 1877 Kosken majatalossa pidet tyyn kuntakokoukseen, esittelee kansa koulun perustamista tai vinokin ra haston perustamista sitä varten, mutta pöytäkirja kertoo, että »seurakunnan enemmistö jz erittäinkin tilukseton wäeStö kielsi jyrkästi ryhtymisen mi hinkään kansakoulun rakentamiseen ja hankkimiseen Varoja sille." Torppa rit viimat koonneet Valtakirjoja ja ..puumerkkejä", mutta korkean wiran- omaisen läsnä olo lienee ensi aluksi hillinnyt mieliä. Lopulta kuitenkin, kuten ..Satakunnolle" kokokoukjeSto kerrotaan, „kun Vastuksen into ker ran oli liikkeelle ravemut pääsemään, tulmasi se kauhialla kohinalla. Pää- tös tehtiin, kuten arvottama olikn kieltävä Mutta sen perästä ruivet- tiin puheenjohtajaa chdiStomaan sii tä, että oli tämän osian uudestaan kuuluttanut ja vaatinut semmoisen Väenpaljouden tuhlaamaan päiwä- työnsä. Sitte piti Väkirynnäköllä tehiämän päätös ettei kansakouluasiaa saisi kuilenkaan 20 muoteen esille rt- tao: mutta puheenjohtaja ei myönty- nyt ja niin loppui toimi kaikenkaltai- silla wihan mutinoilla ja pistelemi- sillä." Koulukysymys näkyy tämän jäl keen esitetyn kuntakokoukselle useasti maan tarkoituksella saada sen amullo kokoukseen tarpeellinen määrä jäseniä, joiden puutteesta kuntakokoukset tähän aikaan useasti jäimät pitämättä. Huhtikuun 23 p:nä 1873 otetaan kui- lenkin ensi askel, sillä silloin pide- ly5sä kuntakokouksessa päätetään si joittaa miinaverorahizista 200 mkaa »perustukseksi konsakoulukassaan". Tätä kassaa sitten muosittain saa duilla wiinawerorahoilla kartultaan kunnes 1330 elokuun 15 p:nä pide- tyZsä kuitokokoukseSsa yritetään saoda kou'un perustamis kysymys ratkaistuksi tai ainakin määrä yksi keino lisävo- rojsn hankkimiseksi, mutta «vieläkin turhaan. Wasta 1834 saa asia rat. kaiseman käänteen. Toukokuun 12 v:nä pidetyn kuntakokouksen pöytäkir jan 1:n 8 esittää seuraamaa: „oli nostettu kysymys kiinteän kan sakoulun perustamisesta Kullaan seu rakuntaan jossa oli Kullaan seura kunn n äZnimaltaifia saapunut Koko ukseen Ja josta Tehtaanhoitaja Her ra F. Granqvist oli «attuutetiuno Herra Kauppaneuvos Autti Ahl strömiltä Valtakirjalla jossa hän eh- doitti että jos Kansakoulun niminen pohja rahasto joka nyt löy'yy Kul laan kunnan Psrastettura yhteisesti annettaisiin Leineveriin jonneka kaup paneuvos A. Ahlström Perustaisi kiinteän kansa koulun Seurakunnan sekä tehtaan Ah teiseksi, a. hän vel- Voittaa Laittamaan koulun ilman seurakuntaa millään tamalla rasitta misella ja anmnpyynnöllä paitsi mai nitulla pohjarahalla; Täyteen kuntoon ja pitää Voimassa seisomaisen kansa koulun, palkkaa opettajan, kittaa koulu kaluston, antaa lämpymän jo malon ko-llulle ja ottaa sinne lapsia mastaan koulutettamaksi; niin paljon kuin seurakunnan tarwe maatii, ja sisään maksa on oleva 2:si markkaa lukukausi joka lapsella paitsi köyhiltä ja hankkii riittämän koulu kirjaston, jossa löytay lainattane ksi köyhem- mille lapsille ilmn miksata kirjoja, lainattanzaksi ja asuinkorttelista ja lämpymästä pitää tehtaan omistaja huolta, että niitä tarpeen mukaan löytyy kouluaikana lapsilla Leinepe- ristä. b jos koulu tulisi jonkun Teh taan omistajan aikana suljetuksi jon kun wajawuuden puolesta opetus ajalla, min seurakunta saa mainitun Pohjarahansa takaisin ilman rvähen- tämätä maan ei kasvia siltä ajalta kun se koulu oli moimassa. c Koulun tulee alkaa maikutusmoimansa 1 päi- wä Syyskuuta 1886 jolloin pohja rahaston Tehtaanomistaja saa sen mistään ottaa, d Koulua tulee joh tamaan mies opettaja jonka tulee molempia sukuv^lmia opeitaa lain mukaisesti yhdessä. Maan nyt alkoi SSnesiqS jaSsa tuli tehtaan puolla ääniä (430) ja mastaan jotka äänes ti roät Perintö kylän maalle (31) ääntä koska Pzlulsen Tilon omistajat oli< wat maan koululla lumonneet tlmai> seksi ja jossa K. I. Nokki kohta il moitti tyytymättömyydensä että ra hoja ei anneta tehtaalle". Saman muoden joulukuun 15 p:nä pidetty k.-kokous hieman muut taen edellistä päätöstä lopullisesti myönsi sanotun koulukassan, lvähän yli 4,000: — mkaa, Leineperin kan sakoulun perustamiseen. Koulu ei kuitenkaan aloittanut ..maikutuZmoimaansa" 1886, maan masta kaksi Vuotta myöhemmin eli 24 p:nä suyskuuta 1883. Tästä ker rotaan „L ?unas"-lehdsn 77 nume rossa seuraaweSti: „ Kullaan kansakoulu on jo wal mistunut, että päästiin omiin huonei si>.n 24 p:nä täsiä kuussa. Ed-llisen eli sunnuntain ehtoopuolella piti pro maSli K. E. Stenbäck kansakoulussa hartaushetken ja ilmoitti, että koulu alkaa työskennellä omissa huoneis saan. Kansaa oli koolla paljon sekä omasta että ulkoseurakunniSta. Toi- mituS alettiin mirrellä 84, jonka jäl< keen lira provosti piti P. Markuksen evankeliumin 11) lurvun 13^16 w. johdzsta ponteman ja hartaan seli tyksen. Hetki oli mitä juhlallisin eikä suinkaan katoa pian pois läsnäollei- den mielestä. Selitykseensä liitti puhuja myöskin kiitokset kauppaneu- wos Ahlströmille siitä jalosta tai mesta, että hra A. oli rakennuttanut koulun kauniiseen tarkoitukseensa so- meliaaksi, sitäpaitsi toimotti hän Her ran siunausta koulussa tehtämälle työlle, toimoen, että kirkko ja koulu työskentelisimät yhdessä Jumalan sanan opetuksen hyvälst. Lopuksi lausui hra promaöti hartaita kehoi tuksia ja neumoja opettajalle, lapsille ja lasten Vanhemmille. — Kun fit ten oli meisattu mirsi 75 ja kierto- koulunopvilaat laulaneet muutamia lauluja, läksi kansa iloisena ja tyyly, mäisenä kotiansa marssin kaikuessa joka soitettiin urkuharmoonilla". Omituista Kullaan ensimaisen kan- sakoulun perustamismaiheille on, että niin hymin kysymyksen herättäjä kuin sen toteuttaja molemmat olimat mie- raSkuntolaisia. Ilman nä den edel lämainittujen crm. kansalaisten apua olisi koulun perustaminen siirtynyt ties miten pitkälle, siksi »voimakas oli »vastustus, milloin maan suoranaiseen meroitukseen olisi ostan hymäksi ollut ryhdyttämä. Luonnollisesti on nel jän Vuosikymmenen kuluessa mielipi de muuttunut. Aikaisimmat tmsten- jat omat kaatuneet, ja uusipolnn ehtinyt sillä ojalla kasvaa. Wa»kke» kouluharrastuksissamme olekaan kehu misen maraa, on edistystä sittenkin huomattamiSsa. Kouluja on nyt täs mälleen yksi 900 asukasta kohden. Ensimäisen kansc koulun naapurina kohoaa lisäksi komea kaksikerroksinen, yksityisen perustama ja kannattama koulu sellaista »naisellista" kaSma- tusta marten, jollaista juuri kansa koulun isä Uno Cygnaeus kansakou- lukaswawkseen tahtoi sisällyttää. E. S. -es. Waahtera-sokeri« k>al- mist«s-mahdollisn«det maassamme. Suomen metsätieteelli sellä seuralla oli maanantaina lokak. 31 pnä kokouksensa yliopistoa metsätieteellisellä la'tolsella prof. I. E. Rosbergin johtaessa puhetta. M-intendentti A, F. Tiger stedt, joka itse oli estetty kokouk seen saapumasta, oli lähettänyt kir jallisen esityksen kotimaisen Vaahte ran sokeripitoisuudesta. Herra Ti- gkrstkdt oli tilalcan Elimäellä otta nut mahlaa neljästä noin 60 Vuoti sesta waah?eraSta. Mahlan ottami nen alkoi maaliskuun 16 prä ja lo petettiin huhtik. 15 pnä, jolloin puu lakkasi Vuotamasta. Kailkiacn saa tiin näistä reljästä puuSta yhteensä 303 litraa nestettä, siis noin 70 lit raa kustakin. Näistä 70 litrasta saatiin 7 kiloa siirappia, m kä Vas taa suunnilleen 1 Vs kiloa puhdaSto sokeria puuta kohti, Amerikassa Val mistetaan sangen paljon Vaahtera siirappia ja so'eria etenkin Acer socharum lajista. Sen mahla on noin 2 kertaa niin soker piioista kuin meikäläisen Vaahteran, mutta koska meikäläisestä Vaahterasta soodaan mahlaa lähes kaksi kertaa niin pal jon kuin Acsr so ch armista, niin on lopputulos jotakuinkin sama. Kat koen siihen, että Vaahtera -sokerin Val mistusta Amerikassa pidetään san gen tuottamana ja eitä meillä soke- rinhinta on sangen korkea nykyään, olisi täysi syy meillä kiinnittää huo miota maahterasokerin ja siirapin valmistamiseen. Sillä möisi olla merkitystä marsinkin pilkutilallisille, torppareille y. m. Kasvattamalla parikymmentä puuta kujan Varrelle tai asuntonsa ympärillä Voisi tällai nen henkilö saoda Vuotuisen sokeri- tarpeensa tyydytetyksi sekä itselleen että perheelleen ja lisäksi mitä pie nimmillä kustannuksilla. Keittämällä mohlaa kokoon tamallisessa kattilassa takassa woi siirapin Valmistaa, josta itse sokerin Valmistaminen ei tuota Vaikeuksia. Vaahterasiirapilla ja so kerilla on h'enompi tuoksu tuin ta- mallisella siirapilla, jonka tähden se onkin kalliimpaa. Maahteran pitäisi niin ollen tulla suosituksi kansalla- puuksi, sitä suuremmalla syyllä, koska se on kaunis koristepuu ja sen puu aine on armokasta. Amerikalaisten kokemusten mukaan ei Vuotuisen nnh- lanoton pitäisi puita sanottamasti mahingoittea, jollei mahlaa Vuoda teta muuta kuin yhdestä reiästä. Esi!y'sen johdosta päätti seura lausua toivomuksenaan, että tällaista kokeilua idelleenkin jatkettaisiin, koska esitetyt kokeet selrvästi osoittivat että vaahterasokrin Valmistuksella moi olla hyminkin suuri merkityksensä me.llä. Hllittiste» y. m. KM» yhteine» KMslM pidettiin Huittisten Suomalaisen seu ran talossa perjantaina tämän mar raskuun 4 pnä. Kokoukjeen oli saa- ounut laillinen määrä edustajia, Huittisten, Mampulan, Punkalaitu- men, Tyrmään, Kiikan, Kiikoisten jo Kauvatsan kunnista. Kokouksen pu- heenjohtajaksi Valittiin talouStireh- tööri Kaarle Prusi Tyrväältä jo pöytäkirjan kirjoittajaksi liikemies FranS Sipi. Kokous oli kokoonkutsutiu sen joh dosta, että yllämainitut kunnat oli mat Huittisten kunnanmaltuuston eh dotuksen johdosta päättäneet ryhtyä laittamaan yhteistä piirimielisairaa laa, jos sellainen siedettämillä kus tannuksilla saataisiin aikaan. Kun mitään alkumalmistuksia mainitun sairaalan perustamista marten ei ollut tehty, päätettiin tämä kokous pitää alustavana kokouksena ja Valita toi mikunta asiaa Valmistamaan, jonka tehtämäksi annetaan: 1) tiedustella, joS Valtio puoles taan myöntäisi aijotulle laitokselle rakennus- ja kaluStoapua sekä apua Vastaista ylläpitoa Varten; 2) ottaa selkoa, jos on edullista, että Karkun. Suoniemen. Mouhijär ven, Suodenniemen ja Lamian kun nat liittyisimät samaan hankkeeseen ja myöntämässä tapauksessa tiedus tella niiden kuntain mielipidettä asiassa: 3) tehdä ehdotus kunkin kunnan osalle tulevasta sairassijaluVUsto; 4) tehdä ehdotuksia oijotun piiri mielisairaalan paikasta, rakentami sesta ja kustannusarvioita laitoksen rakentamisesta ja Vastaisesta yllä- vidasta sekä sairaiden hoitokuStannuk- siSta siellä; 5) laatia sääntöehdotus sairaalaa marten; ja 6) Valmistaa asiaa kaikin puolin ja jättää sen jälkeen ehdotukset kunkin piiriin liittymän kunnan tarkaStetta- maksi. Yllämainittuun toimikuntaan Va lituin S jäsentä, joiden nimet julkai simme jo Viime numerossa. Kustannukset toim>kunran töistä ja pöytäkirjan kirjoittamisesta pää- tettiin jikaa kunkin kunnan osalle käyttämällä jakoperusteena kutakin täyttä tuhatta asukaslukua. Toimikunnalle annettiin Valio, sen lalkeen kun se on tullut makuutetuksi stttä, ettei maltioapua olisi aijottua laitosta Varten siedettämillä ehdoilla saatavissa, tiedustellen kuntain mieli pidettä, jos siitä huolimatta ne olisi- wat halukkaita Meistä piirimielisai raalaa perustamaan. Astan johdosta ehkä pidettäwän seuraaman yhteisen kuntakokouksen paikaksi hymäksyttiin Huittinen. UlM» kijltkimmileuijes MMM, jotka pidettiin Viime laumantaina Psrln Raatihuoneella, oli esillä seu ra ivat asiat: MarkaudeSta syytettiin itsel lismies Frans Viktor Lähdemäkeä Nakkilasta, joka olion stanutRobert Anttilalta taskukellon ja E-veri Arjö- lällä palttoon, revollverin ja riimun, jnsta kaikki muut paitsi riimu oli takaisin saatu. Lähdemäki tuomittiin kahdesta eri varkaudesta kerrassaan 10:ksi kuvk. Vankeuteen, menettämään kansalaisluottamuksensa 4:ksi vuodeksi ja suorittamaan kuluja sekä 4 mkaa hämittämäStään riimusta. Murtomarkausjuttu Nak kilasta kotoisin olewia Joosep Mar jamäkeä, Wäinö Nordlundia ja Evert Nordlundia »rastaan päättyi stten, että Marjamäki tuomittiin ensikertai- eSta törkeää laatua olemasta Var kaudesta^ kuuk. kuritushuoneeseen ja menettämään kansalaisluottamuksensa 3 Vuodeksi. Wäinö Nordlund ensi kertaisesta törkeää laatua olemasta Varkaudesta 10 kuuk. kuritushuonee seen ja menettämään kansalaisluotta muksensa 4 Vuodeksi sekä Evert Nordlund neljäskertaiseSta Varkau desta tämä kerta töikeää laatua 5 muodeksi kuritushuoneeseen ja menet tämään kansalaisluottamuksensa 10 vuodeksi. Päätös alistettiin hovi oikeuden tarkastettavaksi ja tuomitut passitettiin lääninmanlila n. M ehct olimat kukki yksissä neuvoin m. k. 28 p:n iltana murtamalla ikkunan menneet puuseppä Eduard Mäkisen asuinrakennukseen Nakkilassa ja anos- taneet huoneessa nukkuneen kuuron Fredrik Tammisen kirstusta 2: 90 v:n armosta konjakkia, 2 paitaa ja ikku nalta piipun. Samalla oli kirstusta kadonnut pari laatikkoa pikkutava roita ja Mäkysen kellarista 3 mustik- kamehupulloa. Ryömiö ja pahoinpitely, juttu teurastajanpa ka Juho Evert Haaivistoa ja työmiehenpo ka Wille- hard Rajalaa Vastaan otettiin sitten lopullisesti käsiteltämäksi. Ryöviö niinkuin muistetaan tapahtui miime elokuun 26 pnä Uudellakoiv!s'olla. MiiäZn muuta uutta sen lisäksi mitä aikaisemmin olemme kertoneet ei il mennyt, paitsi että tapahtumopaikalta ilmoitettiin 27 p:n iltana löydetyn yhden housunnapin ja -kannattimen kappaleen. Päätöksellään tuomisi kihlakunnanoikeus Haaviston ensiker taisesta törkeästä Varkaudesta 8 kuuk. kurituShuonemankeuteen ja menettä mään kansalaisluottamuksensa 3 Vuo deksi sekä suorittamaan tyZnjohtaja I. F. Kamanderille Varastetun tc- maran ar^on 105 mk 50 p:>ä. Ra jala Vapautettiin kaikesta edeSw »s- luusto. Lauri Malli, joka edellisessä oikeu dessa oli Haawision avustajana, ei nyt ollut ensinkään saapumilla eikä esiintynyt seuraamassakaan jutussa. Nakkilassa tapahtunut lapsenmurha. Samoin otettiin lopullisen käsittelyn alaiseksi renki Kalle Haapasen Nakkilassa Viime syyskuun 17 vnä tekemä lapsenmurka. Syytetty selitti tapahtumaa nytkin samaan tavaan kuin miime oikeudessa Hän mäitti Amznd» Erlingin tapah tuman sattuessa olleen hereillä ja lampussa himmeän tulen. Sanoi ai koneensa lyödä äitiä käsivarteen ja kielsi omaa puukkoansa käyttäneen. Työmiehenvaimo Amanda Erling kertoi Kalle Haapasen tulleen kysy myksessä olemana iltana mähän en nen ukonilman tuloa tyttärensä Man- Van luokse. Maatessaan miereiseSsä huoneessa oli hän kuullut heidän ki nasteleman keskenään, jonka muuksi olikin ulkona käydessään ukonilmaa peläten kehottanut heitä siunaamaan itsensä. Oli kuullut heidän edelleen keskusteleman kunnes ulkosilman tau ottua nukkui. Heräsi aamulla lapsen kiljahdukseen ja kuuli samalla Haa pasen kiireesti pakenevan huoneesta. Oli sitten tullut ja berättänyt Manda Erlingin kysyen „mitä Kalle sm lap sen teki?" Kun lapsi ei lakannut ..kiljumasta", otti hän sen kehdosta, jolloin huomasi suuren läven sen Vatsassa. Läksi sitten heti ulos huu taen syytettyä, mutta tämä oli jo mennyt menojaan. Tupaan tultuaan tarkasti hän katonrajassa olleita puuk koja, mutta niissä ei huomannut me rimerkkejä. Selitti lisäksi, että syy tetty ei olisi mitenkään ehtinyt puuk koa pistää katonrajaan, sillä hänen pakonsa oli siksi kiireinen, ja makuutti, että kun tuli huoneeseen oli lamppu sammutettuna. Syyttäjä katsoi nyt, että syytetty oli täydessä aikomuksessa noussut makuusijaltaan ja tappanut lapsen. Akkipikaisuus ei woi tulla kysymyk seen hänen omankaan selityksensä mu kaan, koska hän oli ensin ottanut puukon seinältä. Se, miime oikeu dessa tehty selitys, että H. olisi aiko nut lyödä äitiä, on keksitty puolustus, jota mieläkin arveli silloisen apumie hen keksimäksi. Oikeuden vuheenjoh- taja, laamanni Th. L. Eck lausui myöskin oleman todennäköistä, että edellisessä oikeudessa esiintynyt syy tetyn oikeudenkäyntiamustaja oli Vii meksimainitun mäitteen keksinyt. Syyt täjä jätti mielä oikeuteen erään kir jeen, lonka H. oli Vankilasta lähettä nyt Mandi Erlingille ja jossa hän pyysi tätä toimimaan siihen tapaan, että rangaistuStuomio tulisi liemäksi. Kirje luettiin ja H. omisti sen kir joittaneensa. Puheenjohtajan kysyt- tyä myönsi hän rikosta katumansa. Päätöksessään kotkoi kihlakunnan oikeus toteennäytetyksi, että Haapanen oli Vakain tuumin surmaamisen aiko muksessa ottanut hengen lapseltaan ja tuomitsi hänet elinkaudeksi kuritus huoneeseen ja menettämään kansalais luottamuksensa ainiaaksi sekä suoritta maan todistajapalkkiot ynnä piiri lääkärille 46 mk 83 p:iä. Pää ös alistettiin homioikeuden tarkaStetta- maksi. Aleksandra Rantasen lap senmurha, jonka jutun howioi- keus oli palauttanut uudelleen kihla kunnanoikeuteen, otettiin sitten tutkit tavaksi. Homioikeuden kirjeessä mai nitut eri kohdat selmiteltyä, tuli kysy- mykseen R ntasen mielentila. Tapah tumaa tutkittaessa sanoi R, että kun lapsi murhapäimZn aamuna näytti niin omituiselta, mitättömältä, pilaan tuneelta, ei sillä ollut kasvoja, Vä hän oli henkeäkin ja kun se kummin kin olisi pian kuollut, ja kun ei sillä ollut nimeäkään, niin ajattelin: sii ä mmee pikemmin henki kun pistän sen tuoh ?n Vesiämpäriin. Sairaa'os a lähtiessä myönsi hän lapsen olleen terveen. Todistajina kuultiin työmies Ana- nias Heliniä, hänen maimoam Ka rolina Heliniä ja heidän tytärtään Miria Lehteä, jotka howioikeuteen ätetyn kirjallisen todistuksensa mu kaan kertoilvat Rantasen olleen pari miime muotta mielenhäiriössä. M. m. mainitsivat hänen eräänä päivänä istuneen eamuSta iltaan ulkona kii kussa, jos'a »vasta myöhään illalla monien «lekottelujen avulla saatiin vois lähtemään. Joku kerta oli hän kotoaan löhtenyt Ahlaisiin ja Repo saarella mistä isän lo'mesta tuotiin takaisin. Olipa hän yhtenä päivänä silponut 2 lakanaa lattiamatoiksi ja pistänyt ne sittemmin palamaan. Sanoivat lapsen olleen terveen, jota- maStoin 5iii oli murhayönä ollut saira?. Jo illalla hän oli tahtonut jä tää lapsen ja lähteä ulos. Mie lenhäiriön crm limat todistajat joh tuvan siitä kun hänen kahden lap sensa isä, työmies Kolle Lundström, pari muotta sitten työnsi Aleksandra Rantasen Toejokeen ja löi häntä siinä puulla, sekä n.yZS osaltaan siitä, kun hän tuomion saatuaan huomasi, ettei tuls saamaan lopseneläkettä, koska Lundström oli mennyt naimisiin ja tehnyt avioehtomälikirjan luowutiaen kaiken omaisuutensa Vaimolleen, — Aleksandra Rintanen itse sanoi, ettei hänessä mitään »vikaa ole(!) ja pyysi anteeksi, armoa ja kotiin lastensa luokse. Mainittakoon mielä, että Ananias Helin, joka murhan tapah duttua oli nähnyt kuolleen lapsen, sanoi sen olleen lihaman ja tavallisen lapsen näköisen. Asia lykättiin ensi jouluk. 3 pnä pidettäviin välikäräjiin, joihin svyt- täjän tulee kuultamaksi haastattaa murhatun lapsen isäksi ilmoitetun itsell. pojan Wäinö Lang min Har- junpäästä. Aleksandra Rantanen lä hetetään läänin Vankilaan, missä hän k-hl .kunnanoikeuden toimesta tu'ee ase tettavaksi Vankilan lääkärin silmällä pidon alaiseksi. — Rantanen tuomit tiin miime elok. 19 pnä sikiönsä sur maamisesta elinkaudeksi kuritushuo neeseen. — HuittiSte» suomenmieliset kokoontuimat sunnuntaina ..Karhu- lassa". Ensin pidettiin Suomalaisen seuran kokous, joSsa Valittiin opet taja H. Rantala seuran edustajaksi Helsinkiin suomalaisen puolueen talon v hkiäisjuhlaan. Huittisten Karhulla oli sitten myöhemmin erittäin »vilkas ko kous. Ohjelman suorituksen jälkeen keskusteltiin seuran juoksevista asi oista. Kun neiti Hilja Loimaranta 011 pyytänyt vapautta johtokunnasta Valittiin hänen tilalleen neiti Sandra Mattila. Päätettiin perustaa Kar hun arkiston ja kirjastonhoitajan mirko, jolpit toimeen Valittiin neiti Hilda Sahko. MyöZ päätettiin p»n- na kotiopinnot alulle. Heti kirjoit- tautui 10 henkilöä osanottajiksi ja nämät päättimät kokoontua ensi per jantaina kello 7 i.p. Karhulaan ostaa alkuun panemaan. Siinä tilaisuu dessa woi mielä ilmoittautua osan ottajaksi ken haluaa. Teemme Vas taisesti lähemmin selkoa näistä koti- opinnoista. — Kokemae» Karhu» iltama arvokkaalla ohjelmalla on ensi per jantaina t. k:n 11 p:nS klo 7 i.p. — Ultvila» s«»»»alaike» se«- ra» ko?o«?sess» t. k. 6 pnä Va littiin seuran edustajiksi Porissa t. k. 12 ja 13 pnä pidettärvään sucmalai- sen puolueen edustajain kokoukseen: kavppioS K. W. Huhtala, maanvil jelijät Wilho Manhatala, A. Ales tako, A bert 'Anttila ja Frans Ren- sors, opettajat I, E. Salokangas, E. W. Ahonen ja I. A, E omair.io, konstaapelit K. A. Selin ja A. Ki viniemi sekä vääpeli I, H Talvitie Ed ostajaehdokkaiksi toivottiin: yle sehdzkkaiksi senoaltori I. K. Paa sikivi ja tohtori L. Ingman sekä paikulliSehdokkaaksi kauppias K. W. Huhtala Ulvilasta, — Ka«kaa«Pää» Suomalai- se» seura» iokouS pidettiin viime sunnuntaina Päivilleen tilalla. Seu ran edustajiksi Porissa t. k. 12 ja 13 p:nä pidettävään suomalaisten seurojen edustajakokoukseen Valittiin maanviljelijä Jalmari Mattila-Ou- kari ja opettaja K W. Sunden. Seuraa edustamaan suomalaisen puolueen oman talon Vihkiäisjuhlassa Helsingissä Valtuutettiin ylioppilas Niilo Lehmuskoski. — HarjaMallau suomalaiueu seura kokoontui Honkalassa viime sunnuntaina ja päätti puolestaan kannattaa entisten yleiSehdokasten tohtorien Lauri Ingmanin ja I. K. Paasikiven asettamista ensi maaleiS- sakin Suomalaisen puolueen tämän Vaalipiirin yleikehdokkaiksi. Paikal- lisehdolkaaksi päätettiin pyytää maan- Viljelijä Taave Junnilaa Tyrväältä. Porissa t. k. 12 ja 13 pnä pidet- täwään suomalaisten järjestöjen edus tajakokoukseen seuraa edustamaan Valittiin maanmiljelijSt P. Poimi ander ja F. Simula. — Lawia» Tuomalaiseu se» rau kokouksessa eilen päätettiin yksimielisesti asettaa yleisehdokkaiksi ensi eduskuntamaoleja marten jum» luusopin tohtori LauriJngman ja lakit, tohtori I. K. Paasikimi sekä paikallisehd^kkaaksi lääninro-vasti Reinh. Grönmall. Porissa ensi laumantai» a ja sun nuntaina pidettämään Suomalaisen puolueen kokoukseen Valittiin edusta jiksi talallinen A. Niemi ja neiti Maiju Heiniö. — Wapaa» iltaman toimeen pani Lamian Suomalainen seura ei len illalla omalla talollaan. Ohjel maan kuului paitsi tormisoittoa ro- masli R, Grönvallin nuorisolle pi tämä esitelmä, jossa puhuja erityi- semmin kehotti nuorisoa enemmän kuin tähän osti ryhtymään tosityöhön isänmaan hyväksi. Runon lausui neiti Jenny Suomela, jonka lisäksi esitettiin näytelmäkoppale „Tuli on irti". Myöhemmällä tanssittiin. — KhftzmyS kuutaiu yhtei sen eläinlääkäri» palkkaami sesta. Miime syyskuulla herätettiin KokemZen kunnallislautakunnassa ky- symys yhteisen eläinlääkärin palkkaa misesta Kokemäen, Köyliön, Säky län, Harjaivallan, Kiukaisten ja Kau- vatsan kuntien kesken. Asia tuli sittemmin Kokemäen kuntakokouksessa esille ja päätti se tiedustella kundn yllämainitun kunnan mielipidettä. Tässä tarkotuksessa lähetettiinkin hil- jattain eri kunni?e kyselyt. Harja- mallan kuntakokous käsitteli osiota eilen ja päätti ehdottaa, että Koke- mäen kunta kutsuisi yhteisen näitä kuntia käsittämän kuntakokouksen asi asta neumcttelemaan. S lle moralle, että tällainen kokous tulee kutsutta maksi, ivalitsimat harjavaltolaiset edustajikseen m zanViljelijät W. Toi min, O. Setälän ja K. Ylisen. — Sokemäe» MaamleSse»- ra» syyskokous pidetään, niinkuin toisessa paikassa lehteä on mainittu, t. k. 11 pnä. Kokoukseen on Suo men kylvösiemenyhdlstys luvannut lähettää esitelmän pitäjän. Esitelmän johdosta tullaan keskustelemaan. Sa- massa tilaisuudessa jaetaan palkinnot karjanhoidosta, puhdetöistä ja syys kynnöstä. Runsasta osanottoa toi- votcan. Saman päivän illalla on iltama Suom. seuran talolla. — Nakkila» lnkkari-urluri» Maalissa, joka toimitettiin miime sunnuntaina, saivat ääniä: ensi si jalle asetettu musiikkiopistolainen Mikko Vihtori Sipponen 184, toi selle sijalle asetettu Ulvilan w t. lukkar>urkuri Wäinö Kukkola 4 ja kolmannella sijalla ollut Nakkilin v. t. lukkari-urkuri Selim Hintikka 283, jotenka Viimemainittu siis tuli Vali tuksi. Kirkkoherran Virka -ääniä ei annettu. Osanotto maaliin oli lo mattoman Vilkas. Äänioikeutettujen luku ei tehnyt täyttä 800 ja niistä käytti oikeuttaan 471. Maali kesti klo 12-6:teen. — KausauopiStot. Pohjois- Satakunnan kansanopiston miesten käsitöiden opettajaksi on johtokunta kutsunut puuseppä I. A. Lehtisen Kankaanpäästä. — Tilankauppoja. Omista mastaan Heinilä-Masara nimisestä osasta Herralan tiloa Nakkilan kir konkylässä on Osakeyhtiö Pobja äs kettäin myynyt maisteri Edvard Grönlundille Huhtavainion pellon palstatilaksi sekä talollisenpojalle Toi vo Ilmari Masaralle osan, joka mastaa 0,ooso osaa Herralan tilao. Kauppahintoja ei ole ilmoitettu Kauppias K. A. Helkiö ja hänen puolisonsa Maria Helkiö ovat myy- neet omistamansa Mäinölä- ja Aino la-nimiset yhdqsmiljelykseSiä olemat tilat Paimion pitäjässä Alakalevon kylässä, pehtori August Viktor Mus tolalle Tyrvään pitäjästä, Vastaan otto topahtuu 1 p:nä joulukuuta. Torpparinpoika Werner Kämppi osti t. k. 4 p:nä tehdyllä kauppakir jalla tilalliselta I. Toimilta Panel. assa Kämppi-nimisen lohkotilan 5,000 mkn kauppahinnalla. Samana pSiwän5 oSti torpparin- voika W htori Kämppi tilalliselta I, Toimilta „WSIimaa"-nimisen lohko tilan 2,500 mkn kauppahinnalla. — Kariojalta kirjoitetaan: Rait tiustyötä on ruvettu täälläkin teke mään. Ämmälän nuorisolla oli rait- tiusseuran perustcva kckous w. k:n 30 pnä Ojanperän talossa. Päätet tiin peruStoa raittiussevr», jonka ni meksi hyvätsyttiin./Alku". Jäseniisi ilmottautui heti 14 henkeä. Väli aikaiseksi puheenjohtajalsi »valittiin Akseli Ojanperä ja kirjuriksi neiti H. Nummi. Seuran säännöille voh- vistuksen saatua ulotetaan varsinai nen toiminta. — SairaSapua ka»sako»luu- opettajille. Sairasapua on myön netty Lamian kansakoulunopettaialle Mikko Luomalle 100 mk., Noormar kun kunnan Söörmarkun kansak.opet- tajalle I. I, Kuusistolle 150 mk, Ikaalisten kunnan Watulan kansak.» opettajalle Nestor Ruusuvaaralle 150 mk. ja Tyrvään kirkonkylän kansak.opettajalle Oskar Mettenran- nalle 200 mk. — Huittisten kausanopiSton kauuatusyhdiSthkse» kokouk sessa t. k. 1 p:nä myönnettiin talo udenhoitajalle vastuumapaus. Hy mäksyttiin uusi opinto-ohjelma ja enst Vuoden kulunkiorvio, jonka mu kaan opistolla tullaan ensi »vuonna tarvitsemaan paikkakuntalaistenkin rahallista kannatusta, jota ei moneen muoteen ole tarvinnut pyytää. Joh tokuntaan »valittiin eroamiSvuoroSsa olevat jäsenet, maonmilielijS F. Ky- läliuhcla ja opettaja W, Mäinölä sekä maraiäsen maanviljelijä K. Kaiko uudelleen ja H. Pracdin sijaan maanmiljelijä K. Käyrä; johtokunta heti sen jälkeen pitämässään kokouk sessa Valitsi optston taloudenhoita jaksi Viimeksimainitun. ^ Konlnpolitiikkaa, joka on vienyt marsin huonoihin tuloksiin, on Kokemäen kunta Viime aikoina aja nut. Kulen muistetaan, herätlimät muutamat..kouluasioita harrastamat" kuntalaiset kysymyksen Kuurolan!ou> lun apuopettajan Viran lakkauttami seSta, koska koulussa ei sillä kertaa ollut asetuksen mukaista alinta oppi lasmäärää. Oppilasmäärän Vähen nykseen oli todennäköisesti jotkut Vie raat syyt aiheuttaneet, koska kunnan- kokouksessa, joSsa osiata käsiteltiin, tuotiin esille, että mainitussa koulu piirissä kyllä löytyi kouluijäSsä ole mia lapsia muistaaksemme toista sa taa. Miime kesäkuussa kunta sitte antoi hyväksymisensä tälle koulupii rin kouluansa Vastaan suunnatulle ..passiiviselle Vastarinnalle" päättäen lakkauttaa mainitun koulun apuopet tajan Viran. Ia näin tehden tuli monen ..sydän kohdallensa" semmin kin kun tästä päätöksestä oli koituwi- nansa kunnalle Vähänen säästö. Mutta nyt on asia joutunut uutten vaiheitten alaiseksi. Sillä kun tänä syksynä koulu avattiin, nousi oppi lasluku tuntuvasti. Lisäksi puuttui kouluylihallitus osioon käskien purkaa ylläkerrotun »viranlakkautuSpLStöksen. Tämän peruutuksen kunta aiman kil- isii tekikin. Näin on juuri siihen oäästy, mistä lähdettiinkin. — Kui tenkin saa kunta tästä jutusta itsel- !een pysyvän muistomerkin, siten ni- mittäin, että se Vuosittain soo mak saa noin 350 mk enemmän koulun- opettajille kuin tähän saakka; sillä koulussa ei ole tarpeeksi huoneita ja koSka on sanonut irti Vanhan asunto sopimuksen, niin ei kait muuta neu voa ole kuin se, että kunta tämän jatkuvan oppirahan maksaa, joS ei vät ne sitä tee, jotka tämän meno erän ova' aiheuttaneet ja asiaa har taammin ajaneet, niinkuin huhu ker too heillä aikomuksen oleman. — HarjaMalla» k»utakokouk- seSsa eilen Valittiin lautamiesehdok kaat, joiksi tulivat eteläpuolelta iokeo maanviljelijät F Kleemola, W. Prusi ja A, Uotila sekä pohjoispuolelta maanmiljelijät O- Naakka, K, Kurru ja S. Nokki. Lautamiesten Vuosi palkaksi määrättiin 75 mkaa. Kunnan waiwaiStalon Hakunin ti lan torpparien Jwar Terhon ja Evert Hongiston Välinen torpan- myyntiehdotus päätettiin hyväksyä — KaaZmarkn» W. P. K. toimeenpani iltaman miime sunnun taina omalla talollaan. Ohjelmaan kuului W P K:a torvisoittokunnan esitykset, näytelmäkoppale Rukkaset ja karkelo. Mäkeä oli kohtalaisesti ja käytös siivoa, joka on mainittama paikkakunnan nuoren mäen kunniaksi, sillä olihan juhla juuri pyhäinmies- ten päivänä, jolloin tamalliseSti tap pelut y. m. häiritsemät iltamien me noa. — „Gatak«uuau" jokaiue» lukija tietystikin mielihyVällä näkee, ettZ hänen lehdessään ovat uutiset tuoreimpia ja tiedot luotettavimpia. Mutta onko teistä monenkaan pää hän pälkähtänyt, että mahdotonta on lehden tietää heti jokainen satunnai nen tapahtuma, ellei sille kultakin paikkakunnalta anneta nopeasti tie toja. Senpätähden on ..Satakunnan" jokaisen lukijan Velvollisuus heti jo tain uutta nähtyään ja kuvluoon kertoa siitä lehdelleen. Sen kun vain kerran ottaa tavakseen, niin ei se mikään suuri Vaiva ole. Pian han tuon pistää muutaman sanan paperille tai heläyttää uutisensa tcle- f onitse. Koettakaapas pitää mieles sänne ja oikealla hetkellä muistaa aina antaa asioista tieto »Satakun nalle". — Sauomia ja tervehdyksiä lähettävät ..Merimiehen Dstävän" marraskuun numerossa m. m. seu raavat: Lontoosta: Alex Aaltonen Eura joelta, Onni BZrling Ulvilasta. San FranciScoSta. Uno Einar Sjöroos Nakkilasta, FranS Brcnd r, Oskar Brander, Oskar Kannisto Ulvilasta. Hampurista: Mihtori Leino Kau nissaarelta Eurajoella. — Pal«el«StSttSusä pahoiu- »iteltzStä kertoi Sosialidemokraatit äSken sakotetun talollista Komaluo- maa Kankaanpään Alahonkajoella Komaluomaa ei kotkaan ole sakotettu eikä ole palmelijoitaan pahoin koh dellut, maan sakotettu on Kamoluoma eli RistakoSki. — Kaukaaupääu Nuoriso seura toimeenpani iltaman wi»me sunnuntaina. Nuorisoseuran puolesta tervehti iltamamieraita herra Raja- mäki, apteekkioppilos Niilo Salokan gas luki erään Raumalaisen jaari tuksen ja agronoomi Salokangas lau sui runon. Illan kuluessa piti joh- taja Torvelainen esitelmän kirkosta ja maltioSta. Mielä esitettiin näy telmä »Kallen kosinta" s kä eräs Ka- levals-aiheinen kuvaelma. Laulua esitti Kankaanpään sekakuoro. Loppu ilta käytettiin karkeloon. — Ultvila» y. «. kauta!» kihlak««»a»oi'e»de» lautamie het. Istunnossaan miime lauman taina malitsi Ulmilan kihlakunnan oikeus lautamiehiksi 3 Vuodeksi tam mikuun 1 p:Stä 1911 lukien seuraa mat henkilöt: Kalle Tenho, Benjam Manhatalo, FranS Kaapeli, FranS Mäkinen ja Kustaa Milan uudel leen sekä A. I. Haurvarin tilalle Juho Hiljanen Nakkilasta ja Anton Lainem tilalle Kalle, Tommila Por n maaseurakunnan Tuorsniemesiä. — Harjatvallau ja Nakkila» p»heli«johdo» yhteisestä kunnos sapidosta neuvottelemaan malitsi Harjavallan telesooniyhtiö eilisessä kokouksessaan maanmiljelijät M. Tol win, W. Pohjolan ja P. Polmian derin. Samalla päätettiin kehottaa nakkilalaisia Valitsemaan tähän toi mikuntcan yhtä monta jäsentä. — Metsä»kanppoja. Maon Viljelijät E. Jkala ja K. Paturi Kokemäeltä omat myyneet Torkkelin talon metsästä 3,000 tukkipuuta Sif seri Ruohomirralle. Sama henkilö on myös ostanut Johon Malmilta, Kaarlo Liinaharjalta ja Kaarlo Nuol leelta tukkipuita. — Unfia raittiuSseuroja. Sa takunnan raittiuSpiirin kiertävä rait- tiuspuhuja B. Korpi on matkoillaan perustanut uusia raittiuSseuroja Me- rikarmian Kasalan kylään ja Kar- Vian pitäjän Ämmälänlylään sekä saman pitäjän Kantinkylään. — Heugelliuen iltama ja om peluseuran kokous pidetään Harja- Vallan suomalaisen seuran talolla enst perjantaina klo 4 i .p. Puhujia odotetaan ulkoseurakunni5!akin. — RaiMohull» »aine» tullut WaiwaiStalo» sellissä raskaaksi ja stzuuyttäuyt lapse». Toista muotta sittea luotiin Pitkäniemen houruinhoitolaitokseSto Häwemkvrön wc>iwaistaloon torpantytär Aina Tilkkunen, joka oli par ntumattomona raivohulluna kirjoitettu ulos Pitkä niemen keskuslaitoksesta. Hämeen kyrön vaivaistalossa sijoiteltiin on neton selliin, jossa hän oleskeli alas tomana ja oli niin raivo, että täytyi hänelle antaa r okaakm väkisin kah. den hengen voimalla. W. k. 27 p. synnytti tämä parantumaton mieli- scira?parka tytön. Isästä ei ole vielä tietoa, kertoo Sosialidemokraatti, — Hka«h»n k«wa. W. k. 30 pnä kuoli Merikarvian MkyläSsä yksinäisessä asunnossaan leskivaimo Miina Helin. Pieni 4-vuotias poi kanen nukkui äitinsä Vieressä kuolin- yönä, mutta hän ei kuoleman tulosta mitään tietänyt. Kun camulla nao- purit menivät asunnolle katsom an, löysivät he vaimon kuolleena sän gystä ja poikasen elossa kuolleen äi tinsä Vieressä. Waimo oli jo par sen wiik'oa sairastellut muoteen omona, Mlussa ja nälässä oli hän lapsineen saanut tuon ajan mär.ö ellä ilman minkäänlaista hoitajaa. Kunnolta hänelle kyllä annettiin opuo, mutta niin vähäsen, että se tuskin kuivaan leipään riitti, kertoo Sosialidemo kraatti. — MautalouSlueutopäimät toimeenpanee Huittisten maamies seura Huittisten kansanopistolla tors taina ja perjantaina t. k:n 17 ja 13 pnä. Laaja ohjelma on kokonaisuu dessaan luettavana toisessa paikassa olemassa ilmotuksessa. — Pori» juhlille ensi sunnun- taina Varustaudutaan muutamissa lähipaikkakunnissa. Ja kyllä sen sie tääkin. Jo »vanhastaan on tunnet tua, että kun Porin Nuija ryhtyy juhlimaan, niin siellä silloin on sekä nähtävää että kuultavaa. Sitä suu rempi syy on nyt lähteä Porin juh lille, kun siellä paitsi arpajaisia ja juhla -iltamia, tulee Vielä puolueko kous ja suom l.isen puolueen esitel mätilaisuus, jossa puhuu tohtori I. K. Paasikivi y. m. Joukolla main matkaan Satakunnan jokaisesta pitä jästä. — Murtaja saapui eilen Han koon ja jatkaa matkaa Maasaon. Mur taja tulee Viipymään Pohjanlahden vesillä niin kauan kuin laivaliikettä voidaan ylläpitää. — KStzhäinhoitokougreSfi Tampereelle. Jiulukuuu 1 ja 2 päiviksi on päätetty kutsua Tampe reelle toinen yleinen köyhäinho tvkon- gressi täydentämään sitä työtä, joka ensimäiseSsä, myöskin Tampereella pidetyssä kongressissa clulle pantiin. Samalla perustetaan Suomen yleinen köyhäinhoitollitto, jota varten on jo julaiStu sääntöehdotus Kunnallisleh dessä. Liiton toiminta oijottanee jär jestää somaan tapaan kuin Ruotsissa jo jonkun aikaa toimineessa saman laisessa liitossa. Jäseniksi liittoon on suunniteltu kutsuttomiksi kuntien löy- hämho»tohollitutsel,hywär,tekeiräisyys- yhdis'y'set ji yksity set köyhäinhoidon horr stajat. — Jkkuuainsärkemisjutu» fe«ra»»Isia ZWa«fassa. Waosan m. t. ppliisimestari, poliisikcm^rin sihteeri luutnantti FranS H. Wtck- strand oli viime laumantaina kutsut tuna Maosan läänin kuvernöörin luo, joka ilmoitti hänelle, e,tä hänet oli kenraalikuvernöörin Kskystä ero tettu v. t. poliisimestarin toimesta- Erot'ami'en syyksi mainittiin »venä läisen po storin Punshunin juttu. Maasan m. t. poliisimestariksi on toistaiseksi määrätty etsivän osaston komisario J h. Raitanen. Luutnantti Mckstrand pysyy edei- leenkin poliisikamarin sihteerin toimes saan. — Tamperee» »veuälätsen seurakunnan papin, pastori G, Pantsun on crkkipiispa Sergei siir tänyt marrask. 28 p:stä lukien Tai paleen venäläisen seurakunnan toi seksi popiksi. Tampereen Venäläisen seurakunnan papiksi on nimitetty Suojärven pappi E. Botinsky, — Itsemurha. Miime lauan taina ampui itsensä Janakkalassa talonpoika E. AlaStalo. Mainojo oli ollut jonkun oikoa mielisairas ja piti häntä miime sunnuntaina lähteä viemöän Lapinlahden sairaalaan. — SeisarikohtauS. Wild- parkista marrask. K p:nä. We< näjän keisari lähti Potsdamista t. k 5 p:nä. — Kreikka rauhoittuu. A te nä, marraSk. 6 p:nä. Hallitus on päättänyt laskea kotiin manööivereill kutsutut 2 ikäluokkaa. — Turkki saauut laiua». Konstantinopoli marrosk. 6 p:nä. Neuvottelut lainan peruseb- doista ovat päättyneet. Saksalain- itävaltalaiset pankit omat luvanneet hankkia 11 milj. puntaa 2 mvoden aikana. Laina tulee olemaan 4-prc- senttinen ja cmisiooniknr?si 34 Heti annetaan etumaksuna 500,000 pun taa, Voittorahaston 6 kuukautista ja 5 pros. Velkasitoumusta vastaan, — Kolera on yhä lew!ämään päin Konstantinopolissa, sähkötetään sieltä. — Suhteellisen toaolitapa hylätty StvettffSsä. B rni»tä i - maitetaan: 262 066 äärellä 230 926 mastoon on Svntsin kansa kansan äänestyksellä hylänr-vt 142,000 hen kilön tekemän ehdotuksen svh 'eellis,n waal 'tovan käytäntöön ottamisesta Vaaleissa kansallisneumcstcon. Rajariita uhkaamassa Weuäjä» ja J«po«iu »välillS. Heti Korean a!iaStu?ten jälkeen ru pesi kuulumaan huhuja rajariidoista japanilaisten ja venäläisten välinä Korean rajalla, kirjoitetaan Rjetsh Le Vladivostokista. Mut^a koska Ve näjän ja Japanin väliltä oli juur< tehty sopimus, ei näille hvbuille an nettu suurempaa merkitystä, nn-m pidettiin niitä kiinalaisten lkvit^ä minä. Miime oikuina omat kuitenkin huhut saaneet yhä ubkaomamman luonteen. Korean ja Menajän välisenä ra jana on Tjumen-ulu-joki, Tässä joes sa on runsaasti kaloja. K.realaisten ja Venäläisten kalastajien vä illä ei ole mitään riitaisuuksia ollut. Korean anastuksen jälkeen japanilaiset korkoit- tivat sieltä korealaiset kalastajat ja ottivat haltuunsa k>?iiki joessa ole vat saaret sekä M:näjw puolisen rannan. E'»si a^ssa se tapahtui n ä- hitellen ja rauhallisesti, mutta näit ä päivinä on siellä lisättv rajamartioi- to ja pystytetty Japanin lippu, joten joen anastus nyt on Virallisesti vah vistettu. Samoin ovat japanilaiset mene telleet meren rannikollakin, Niiltä Venäläisiltä kalastajilta, jotka eivät ole peräytyneet jopanilaisten tieltä, on japanilainen mojanar iaSto otta nut merkot, y. m. takamarikkoon. Persian ystämät. Se, että Potsdamin keisarikchtauk sessa on saapumilla Menäjän uiko- asiainministeriön Persian osaston j»h< taja Klemm, on antanut Vilkasta puheenaihetta diplomaattisille piireille. Persian kysymyksen orvellac n saavan kaikinpuolisen valaistuksen Svreen rannoilla. Eräs huomattava diplo maatti on tämän johdosta kertonut Birsh. Wj:lle seuraavao: Menäjän politiikan peruspiirteillä Persiassa on aivan määrätty luonne. Menäjällä ei ole sen paremmin kuin Engionnillokaon mitään vialloitus- suunnitelmio Persiassa. Kumpikin valtakunta tahtoo täydellisesti, yksi mielisenä, käsikädessä vhtä, nim. rau han palauttamista Persiaan ja oikeu denmukaista turvaa taloudellisille ja poliittisille harrastuksilleen. Tässä suhteessa molemmat hallitukset asetta mat paljon toiveita uuteen sijais. hallitsijaan Nasr-Ul-Mulkiin, jonka »valtiollinen äly takaa maan sisäisen elämän oikean kehityksen. Wenäjätä ja Englannilla ei ole mitään sitä Vastaan, että kolmaskin maltio tekisi kauppa- ja teollisuussopimulsia Per sian kanssa ja kehittäisi siellä omia harrastuksiaan. Ei myöskään mami- tuilla malloilla ole mitään sitäkään mastaan, että Persian hallitus ottaa lainan joltakin muulta »valtiolta. Ai noa ehto, jonka Wenäjä asettaa, on »vaatimus, että Persi n hallitus ot taessaan uuden lainan olisi kykenevä täyttämään entiset rchasitoumuksensa Menäjälle. Ainoana mustana pilk kuna on Turkin ja Persian Välinen suhde ja Turkin ulkomaisten viran omaisten härnäävä menettely, Eng- lanti ja Menäjä antavat lähimmässä tulemaisuudeSsa hywiä neuvoja Tur kille, ja on toimetta, että nämä neu vot otetaan maStaan ja niitä nou- datktaen ja että Turkin ja Persian väliset suhteet saamat sen luonteen mikä niille luonnollisesti kuuluu. — Roustautinopoli enropa- laistuu. Kohta ei Turkissa enään ole olemansa mitään tamatonta ja omituista huomattavana. Konstan tinopoli tutee pi lkoin Marseillen tai jonkun muun Etelä-Europan suurcn kauppakaupungin kaltaiseksi. Asukkaat, jotka v'elä joku a ka sit ten käyttivät turkkilaista pukua ja turbaani?, kävelevät ryt yllään tatki ja liivi. Naiset antavat ys-äväuä- r!ll>en teekutsuja, lukevat sanomalch. tiä, politikoitsemat, puhuvat muo deista ja kirjallisuudesta; säh'ör<ntio- vaunut mennä huristamat laajenne- tuilla kaduilla — ja merkillisintä on, että on päätetty vapauttaa kaupungin kadut miljoonalukuisiLta koirista, joilla tähän saakka on ollut oikcuS mielin määrin liikuskella niillä. Turkkilaiset koirat ovat saavutta neet jonkunmoisen kuuluisuuden maa ilmassa. K ikki matkailijat ovat pi täneet niitä erityises i näkemisen ar- moisina. Laihoina, hoikkina ja likai sina owat ne tähän saakka samoilleet koduilla, etsien ruokaansa kaikenlaisista jätteistä. Ne omat tulleet Keskt- A,siasta, seuranneet morgolilaisten ja tatarilaiSten kansain kintereillä näi den maelluksilla ja asettunet vihdoin kaupunkeihin ja kyliin. Kodittomia omat koirat olleet, ja ohikulkijat ovat niitä joko potkineet tai — hyvä^eet. Manhat turkkilaiset luulivat, että syntisten ihmisten sielut pakenivat koirien ruumiiseen. Koira olt epä puhdas eläin. Ihminen saastutti it sensä, jos hän niihin koski. eivät?ä itämaolaiset tahtoneet päästää koiraa huoneeseensa. Kaduilla koirat jakoutuimat eri joukkoihin, puolustelivat alueitaan ia kävivät toisinaan hirveätä tais- telua keskenään, joka usein herätti turkkilaiset unestaan. Mutta nyt on nykyaikainen Turkki päättänyt julistaa pannaan nämä irtolaiset, ja ajojahti on jo alkanut.