N:o 38 (18) - 1910 KHSKI-SUOMI Torstaina helmikuun 10 ptnä Hytva muisti. »Niin, min", ssarroi kotiin palannut fiirtotamen. joka «li meniHt Ameri- taan jo piensnä poikana. »Tässä^ ne «oat m raKaat, tutut paikat, eitvötkä Äe muuttuneet entisestään Paljon «n- finkään! Ha eikö tuolla istu mökkinsä «vella Sirmperin Mikko! Hänhän on Lohta sodan »vuoden wanha. Mitä Jiruluu MMo?" huusi hän. „Te ette it&jtä »vaachemmalla kuin fiUun kun minä föfljfrt, ?olmekymwentä wuolta takaperin". . .FÄmekymmema wuotta: kukas si- fitten olet?" äänteli Mikko. »Ettekös muista Ahokkaan Jussia? Minä oten je," wastak siirtolainen. _ »"Suröfäje olet?" sanoi Mkkko. „No täst saat fitten!" ja Ahokkaan Jussi Lar ennenkuin tiesi asiastakaan aika kottvajpuustin. »Mitä nyt?" ärjäsi hän ihmetellen ja suuttune sna. »Minä «olin sulle »velkaa sen siit inauriist jolla sinä heitit minua pää- Hän päävää ennon kun läksit Ameri- kaan. Olet tainut unohtaa, mut kas min «n oi" . ^ Wi«roN<wnmen alotetlakoon karitsan noin 2 kuukauden Misonä ja lopetet takoon irroin kulÄaudsn perästä. Lamlpai-tten ruMnta M yleensä hy- min yksittkerwinen. Lihalampaille lasketaan tarwitta>wan noin i / ta osa Evästä Painosta heiniä tai samcm- anvoista. rehua päiwässä. Noin 45 kg painovoille lihalompaille pidetään 1.» kg heiniä ja 1,« kg juurikasmeja hi)- ivänä rehnsekoituksena', jos olkia syöte- tään tarpeen mukaan. Lampaitten, niinkuin kaikkien mui denkin eläinten ruo-kinta tulee lapah- tua määrätyillä ajoilla. Hemiä ja kor- sirchua käyttämällä jaetaan Päiwän an- nos 3 fertaam, waan muuten 5 ker taan. Cftm. Kbo 6 a.p. heiniä, „ 9 „ juurikaÄveja ja tväkire- hua. „ 12 p:llä olkia (kauran, herneen, wvan ei ohran). „ 3 il.p. juurikasioeja ja wäki- rehua, . 6 „ olkia. Lampaitten hoito. Jo ammoisista ajoista asti on lam mas ollur ihmisen kotieläimenä. Wan- hoilla patriarkoilla oli suuret lammas- laumat ja 7uni>ngas ^Zalomo uhrasi kerran 120,000 lammasta. Ganhoil- la egypriläisM, kreikkalaisilla, araa- pialaisillä ja maurilaisilla Espanjassa oli lampaan hono korkealla kannalla. Erittäin lwiiwemainitulllo oli tarkoi- tuksen mukaiseilla hoidolla kehittyimt mamio willÄ<rinmas-rotu cli Wi e r i- no-lammas. Tämä lantmas antoi mainion hie noa «villaa {]<*■ sillä kannalla kun werka- isolliisuus «viime wuosisadan alku- ja keskiojoiilla oli ei nioitu käyttää muuta kuin hienoa »villaa kangaÄvalmistuk- seen. SemaUksma tästä tietysti oli että Mermolammas leivisi fu:*fiaöe niinkuin Ranskaan, Saksaani. Itäival- ioan. Unkariin, Ruoisiin ja myöskin iEnylamiin, jossa Miimemainitussa maassa se ei tuirenitaan menesiyny:. Multa °kun sitten 1840 lmvulla suu ria "Pcroamuffto iverkateolliffuudesia o- it tapahtunut ja samaan aikaan Äus- ^traliasisa ahmiiin paljon willaa luoda .EurocPpaan. tÄPahtUi suuri käännös 'lamamcholidossa. Äun iähän asti oli pidmy ainoastaan h^nolvillaisia lain- Paira. aleilim nyr elättää suurikokoisia lamjpaita, joAa on ?esk»ikeriaison hie- no Milla. Niinkxin jo ma!liiflii>n. ei Enalaii- ni&io M e r i n°o- lammas wiihtyi> yi, ivaan kehirkisr siellä maai^aislampaasta cri rotuja, jotka nlMjan lamPaanhoidcs- Ja on>ai,suuresta mcTiinjfsesut. «Eri lammasi?.'dut jaetaan roteen ryhmään, niin. ^li haloinpa ai ja millä- lampaat. ZMi«näisiin kuuluu ennen mainittu >M e r i -iio-ro> tu. jotla on pieni, i#>r U kapea lvarlÄo, liihiKt nial/.val jalat, pieni ja Icroeä pää sekä simpufna kiekurani mucioiiscsli kasivaneet sarlvel. Willa on hienoa, taajaa ja kähärää. -Englantilaisten laittmasrotujen »h- teinen ominaisuus mi. eitä ne oivat juurikokoisia ja eitä niillä on suuri tai- punnus inuodosiaa 'l5haa. Meikäläisiin ci-c.l)in nähden on ena- lant. la-mmasroduik-ia. tärkein S o u t down-rclu. jefa on kotoi sin ele<ä-Englaimisla. w>v. 1760— LS30 ichiiiyi se M.uv.ucn cläinjalosta- jan Iohir Ellinan'!» otnisramufla Glynde-iiiinise-sä tarlano-sa. Tällä rodulla on s>j»vä ja lenoeä ruumis sekä muulen faiW'fi lihalamPaan hywäi omi- nai.su udct. Pää en 'pieni ja ka no ai inuslmchannaat. Jalat o'.vat lyhyet ja hienor sekä inyöslin nius^anhaniiaar. Villa lichynä ja kesti^keriaisen hien>>a ZSuolumeii' «viilanani» pesomältömä- nä 2—3 fg. Hyvällä meii<siylscllä on «ouldon- rotua l!äyrn'ty jailcsiainacii me id.in o- maa huonoa maaiiaslaiitmasia. Missä olot muuten oioac kct/illyiieeminäi on on laiduntamincii kuimilla hakamailla, sänkipello-lla ja heinäirai= nioilla, joka ensin on nauiakarialla syö tetty, lampaille sopimin. Raitista irei- tä tulee lancho öa aine oll-i se!ä n-ä- hän suolakiweä, jota mielen uiukaan «ivoievat nuolesc-.lka. Ruokinta on foetetiaavi saada niin jää nnö-EI i-se<f si jo la sai ie lu kuin suinkin, sillä joia tasaisempi ruokuiia on. sitä parempaa ivillaa tulee. Waloa >ja railisia ilmaa tulee lam pailla niinikään aina olla. silla näitten Puutteessa- Iv illan tasivu hidastuu. Tanxi-llinen lmnpöinäärä läÄväsiä on 8—10- C. lWapaa liikunto ulkoilmana ou iain- paille kuten kaikille eläimille hyivin leriveellmen. Jos teriijoininen: ?u taipahtunut tailwella, tulee kuitenkin ol la wähän Zvaroivaiiien, silla tainincö on juuri 'kerittynä yiyiuin an>. Tanpeeksi Tuinmfeita tule? lampaal la aina olla. eopvnmnniot owa: puh. taot, liMMsi hakatut oljet. Banhcinipia lampaita scta sella>sia. .jo^ stMä tai toisesta oivai siitokseen hyljätyt, lihotetaan. Helpommin liho- war kuiienkin nuoret lampaat, joita ei wielä Äe si ilokseen kciytetti). .Uuta tvmihemMat lampaat «vat, sitä wai- keamunin ne lihoilval ja siiä huonoin- pav on liha. ^hoiltamijeii alussa käy tetään ipäärehuna heiniä ja juurikas- Ivoja. loppupuolella iloiikirehua ja hei niä. 9!ykl)tici>n on lampaanhoidolla yl>.en- sä hisivin Pieni merkitus maaialoudcs- samine. Meidän oma inaaiiaisloni- Paainine on pieni ja »vähän tuottaa. Liha on sillä laihaa ja huonoa, ivillat kankeat ja hienompiin teofliirnu-uto:- tt'isiiii jotenkin anvottoinat. huuliinne ilmasto, huono hoito ja niukka ruo kinta chkäiseiväi 'itn>öv[i'U laiiiipaanyoi- i>on .kaiinalmwaisuutia. ^irmnonfin .ivoisi lai»paanihoiiok'iil saawuuaa ku>nniaÄoukkausjuttu Kansan Lehden entistä »vastaamaa toimittajaa Kaapo Murrosta wastaan oli Perjantaina lo- «Pullisesti käsiteltävänä Tampereen raastumanoikeudessa. Kantajan asia- mies »varatuomari K. Osmonsalo jätti oikeudolle Jämsän kihlakunnan- lakeudessa idodiÄajain luulustelussa toimitetun pöytäkirjan otteen ja to- idistajain Palkkiolaskuir, ioka nousi 627 mkn 35 penniin. Mastaaja kuu- lustutti kahta todistajaa osoittaaksensa, ettei ivaalilMiakunnan jäpn tnaan- wiljÄi!jä A. Mihkimäjärivi ollut koro- »ia waäliPäiwän tvastaisena yönä. To- distajat eilvät kuitenkaan tietäneet. Äiko Wihkimäljärwi ollut kotoa Poissa Daii ei. ,Mastaaja jätti oikeudelle Pit- kän kivjallisen loppulausunnon, jossa hän pääasiassa esitti samaa kuin aikai- «semminkin oli asiassa lausunut. 'Kolme tuntia asiaa harkittuaan ju- listi raastmvanoikeus Päätöksen, jossa se 'kapsoi, ett>eiwät Jämsän kihlakun- «ianoikeudessa wiime huhtik. 20 p:nä flvastaajan puolesta kuulusiellut! to- j distajot ole asiassa mitään ilmiaiidoa ^ tehneet tai että todistaja Kalle Isän- iäisellä, joka lon toiininni puheenaole- ivassa waa>lilautäkunnassa, ainoastaan i järjestysmichenä, on cksiassa osaa, jon- * ka touoksi >waatimukset näiden henkilöi- - de>n ijulistamisesta peräytysiodistajiksi' ihylättiin. Pääasiallisesti oli r:oikcus sitä mieltä, ettei mastaaja ole näyttä- inyt totec-n, etitä waalilauiakuiina>n toi- 'millvai jäscniet. joiirmoisia O. K. Pa^- tajcki, N. Wihkimäjöi':vi, Emilia Ran-^ tala ja Maria Palojoki oliivat olleet,! Patajoki (puheenjohtajana ja muut ja- j seni>nä. of.uot maaleissa tehneet iefloi- senwääremN)ksen, josta heitä syytteen-^ alaisensa kirjoituksessa syytetään. Tä- .män joydMa' raastutvanoikeus. jonka \ .mielestä Ivosta ai ja oli kuitenkin esittä- i nyt li'?wontäimiä asianhaaroja, barkiisi oikeaksi tuFcnnito Mastaaja n 'rikoslain' 27 llu»vu>n 2 §:u 2 kohdan untkaan ta-1 halliscsta, mutta ei kuitenkaan was- itohn parelmpaa ii etoa tapahtuneesta ^ herjauksesta 250 mkn sokkoon tai wa»! rojein puutuessa 35 pä ivän wankeii- teon. Sitäpaitsi r:oikeus welwoitti lvastaajan kuslantamaan tämän Pää- ^ tökjomi julkaisemisen yhdessä Tampe- ^ ree>>i 'suo,men>kielises>s!ä saiioinasehdessä!' /ja l,i,a'k!ama»n kaiiiajan kulut 450 markalla. Moleimnat riitapuolet il- moittimat tyytymääömyyttä pääiök- seen. s '12 KESKI-STJOMEN g KIRJAPAINO g Jyväskylässä Puhelin n:o 9 Suorittaa kaikkea kirjapainoalaan kuuluvaa työtä huolellisesti, jou tuin ja halvalla. Tiedustelkaa tarvittaissa hintojamme Tilojen myyjiä pyydetään hyvissä ajoin meille il moittamaan myytäviksi aijotut ta lonsa. Samoin torpat, mäkituvat, palstatilat, tehdas- ja teollisuuslai tokset sekä kauppa- y.m. liikkeet, jotta joutuisivatkohta painettavaan maatila luetteloomme. Jptttfa KiiilEiiistö-uAsioiisliite 278 T codu YirtlalueL 1-1 Lasku- ja Yekselilomakkeita myydään Keski-Suomen konttorissa. akulatuuria Keakl -Suomen kontlorUta Tilipaperia (Mirut) Keskl-Suomea konttorissa Myytävänä. Suuri Houtokauppa. Maaliskuun 5 pnä 1910 klo 10 a. p. myyn vspaeht huutokaupal- remman merkiN)ksen inntftiTloitlH'cj<viii= luonani, poismuuton takia ka k- me, kun tällekin karjanhoidon haaralle uhrattaisiin wähän työtä aj l)arras- :usta sekä aikaansaaietiaisiin olojen mutaisin paran» uisi a. !!!10 Mas niine IDei liickimiii Mii. — Majesteettirikokset. Korkeimmas sa paikassa 'CM määrÄty, että kanne majesteeltirikoksesta on nosietiaiva seuraamia saiiv»nal«htiä »vastaan. »Framtidia" Mastaan lehden n:ossa 36 miime »vuodelta olleen 'kirjoituksen „Ryffa tsarens fönnögenlhet och rljsfa sÄdaitens underhäll" („Wenäjän lsaa»- ri.n >warallisuus ja monäläisen sotamie- hen ylläpito") johdosta; ,/Wakka-Suomea" ivastaan sanotun lchden miime marrask. 4 p:n numc- roÄsa- olkesii kiyjoiculsen »Totilasini'!- jaonat" johdosta, s^kä kea irtainta n. k. juoks a tsmrnan ^?ulun" Za muita ssmoja varaoja, taudeista vapaita lehmiä, työ-, ajo-, maanviljelys-, talous- y.m. kaluja. Maksuaika,luotettaville henkilöille sopimuksen mukaan, gaarijärvi Tarvaala helmikuun 1 p. 1910. Taavetti Tarvainen. 4^9 2-2 Ilmoituksia. Hauska huoneusto Rantakadun varrella. Talo on myöskin myytävänä. Lähemmin asemapäällikkö Hedborgilla. 5J1 2-2 - I »Kaman Lehteä" Masiaan lehden fin lala roiua ialosiul>een puo.u?let- -pootluF. 8 p:m numerossa olleen tdfioa. suomalainen m a a -1 Mnäjä ja nve" nimisen kirjoituksen lia k sla,nm a s on ptent >a hidas- ^ kastvuiimi, muna erinomaisen kestäivä 1 ^ ~ ja tyytyväinen meikäläisissä olosith- tei&sii. Gilla karlieaa mutia raajaa. Tyylykväi>sen luonicema tak a kanna:- laa suomalaisia maaliaislammasla kiMä jalosiaa. IärkiPoräisee'ä lam>paaichoidov!a on siiloselämlen lixiiikoimiiien tärkeä teh- iäw>ä. Ja .niin iäsfsä kuin kailis-sa muissakin koiiel.ä.nien siiiolseö>a on koiraSpuÄisella Eläimellä suurin wai- kutirs. Ciilo-öpä-sin rulee olla :enve lja 'htfvdnlueiueme», sillä tulee olla pioni pää. lemeä rinta ja mciha: suora selkä.ja 'hiovxi?chitlyneel reidel ja la- >var sekä Uchnei jalai. Tiirolseen päs- siä käyrmäköön 1 V 2 —^ ivuoteen, Maan et juuri u>a:>iw!»ma?si. sillä sii- ro-tyly alkaa jo iv.iycntijä ja lvillaNu tulee huonommaksi. 3 i i t ci ! i c e n käyler- Moän emä!an'paan tulee olla ivouna- kas ja re-ttoe sekä muuten mi>ttää kai.>ki roduii N'aati>l»u.!sei. Ziilo^seeu >sitä ei fiuircr:iirö ennen tl '/ 2 mnoden itää. Suuret e>»gl. Inntpaut oivat räusin ke- hitiimeet jo 1 '/s »vuoden ikäisenä. &oä pideiään erillään ic n- pai-eia ivo.ldaair sillä stittÄi min .M) eläintä -jos ftstutuiäifa jakaa m uu yh delle fuirtiiu^lle, mutia irnpaac'0 pa rittelussa laskeman noin 2b lammas- ia »hdelle pässille. juoniminen kän ta:vall^e»:i yel- po-ti ja ijtfs 6niä en llohiuullisessa li- haMa. ei sen laiMitse scada iväilrehua n>aail ainoastaan 'fjc.ntö. 2—•> ioi if- kca ti»»tnwäi karitsat emänsä mattoon, ivaan sinen tulee saada ivähän hienoja hemiä. lekätiuja .juurika-stvrja. kau- ranroicheila ja pellanixnrsiemenkakkuja. Käyttäkää tilaisuutta! Nyt on sopiva tilaisuus ostaa puku- ja palttoo-kankaita suuresti alennetuin hinnoin. Liidä Forsblomin alapuodissa. Snomal. 1 k. 4 s. 50 mm. Jyväskylän Maalaisseuran vuosikokous pidetään lauantaina tk. 19 p. al kaen kello 12 päivällä Puuppolan Mommilassa. Sääntöjen määrää mät asiat, sekä esitelmiä maatalou den eri aloilta. Toivotaan runsasta osanottoa. Vuokrattavana kesäkuun 1 päi västä 2. tai 1 kamaria ja keittiö H. Paulin'in talossa. 520 2—2 Suorntl. 1 k. 4 s. 45 mm. Rehellinen ja siivo palvelijatar, täydellisesti perehtynyt ruuan laittoon ja muihin taloudessa esiin tyviin töihin, saa paikan Saarijär vellä. Piirieläinlääkäri Langman. Tavat hotelli Vahlgren'issa per jantaihin saakka 6—8 Lp. 519 2—2 526 Johtokunta. i—i Kirjoitus Kalle Pohjolan kuolin pesässä Ilmoniemen sahalla pide tään t.k. 14 p;nä klo 10 a.p. Sa mana pä>vanä ja samassa paikassa myydään vainajan jälkeen jättämää omaisuutta huutokaupalla. Oravasaari 8. 2. 10. f25 Tolmitusmies. i—i - Pelikoettisuostunta n». 10] 1 ja wuoden 19Jl ftaUtopöirotimcnot. ? ?- ' naatti on päättänyt korkeimpaan paik- kaan alistaa wah»v.s'.'i^.aval'i laati- mansa «sitys^dotu^.n peltkoitiisuoS- kunnasta W. 1911 ja fttuvjei ojoitia-- mifSsta muoden 1911 walt!opäi."oä- kuslarmusten iui>rintunisest i . — Mirkamiehet erinäisiä toimia Marten kenraalikumernöörin luona. Esikumauipseeri «riimisiä loimia Ivar- ten Suonien kenraalikmoernöörin kansliassa, ratsuineslari N-udshelvski, on määräity toiinittcrniaall erinäisiä loiimia ivartsn osetdtun esiiunta-upjee- riit Mirkaa feiiraalifumernööim luona. Pusero-flanellia ja villakankaiden pätkiä myydään alennetuin hinnoin. Liidä Forsblomin alapuodissa 504 2—2 Qalattikaalia omenien kanssa. Sa- latti-etikkakurkkuja. Lakritsa; Boittopillinä, piippuna, piiskoina, remminä y.m. huvittavina esineinä. Rintasokeria ja Hunajia. 517 A. Blomqvisfilla. 2—2 Metsänomistajat! Sorr. V., Saomal. 1 k. 4 a. 50 mm. Ilmoitus. Äänekosken seurakunnan tämän vuoden papiston saatavain viimei nen rästiylöskanto pidetään allekir joittaneen kotona t.k. 23 ja 24 päi vinä Laukaan ja 25 päivänä Saari järven pitäjän osalta. Äänekoskella 7 p:nä helmikuuta 1910. Selim Sipinen, ylöskantomies. 528 1-1 P 21V S11S19. fttrR*|etr«* k«»»li« plitiii* culi muut* nantaina, ieikiwiil!on« |< lauwaut»t» na l:Io O—11 a.p. *onfaIti«»Cfttfe-f «nll* btlUrl cxli |*« la ar!ipäiwä 1:U 10—I p. Saamea Hantia tattari au!i arlipit»^ nä k. lo 10—S. Khdtzlpauki» kaattiri aufi joka «kipit» wä k:Io 10—SL Pahj»i»maide« asakepanki» laattarl avoinna joia arkipäivä klo 10—S p Jymäskylän Säästöpankki on amoinna joka arliPäiwä kello 10—2. tzleiue» Sair»»- t» H«mt«»»- »p»reha?ta puuseppä M. Kumpusen luona maanantaisin k:lo 7—B iZ. Llh?Sle»ueti»ka«ttari avoinna arkipäi» winä k :!o S— 2 ja 6— 7 sekä ptzhiilä I:Io »—11 ja R—7. ZtzxttktzlSa taltlanari om «xli l:la 18 —l >. B«tt?h»a»e tullausta tcocte* l:la 10—i päivällä. J»«ISkHli« »semi» kaikki toimistot pidetään avoinna arkipäivinä S—O a.p 10 a.p. —2 i^>. ja 4—0 i4>. ja ptz- häpäivin» klo 8—0 a.p. Rahatoimikamari pidetään avoinna joka arkipäivä k:lo 11—12 päivällä. fftspttAfiK »»»ti tavataan asunnolsaaa Z:lo 10—li a.p. CtRisätiilsibiltiirff» kirjalta auki s»». nuntaistn k:la 1—i päivällä. »«»ppalai»st«r>» kirjalta sunnuntaisin «a 1»—1 »iiteäll. $odtikan ttari pidetään auki lokak. 16 p:Stä toistaiseksi: LSHte»t j» t»le»A ai«»t» jekt <»»« asaitil» ja »a»tistt«ti»»»ktttat»t«»ai Sunnuntaina ja juhlapäUotnt va d—11 aotnupäi» älli Arkipäivinä klo 8—12 ja 5—7 i.p. P-Sti lähtee: Ennenkuin ryhdytte metsäkaup- poibin, lukekaa kirjanen „Sanoja ]a numeroita metsänomistajlle ' ja arvostelkaa tukkipuunne siinä an nettujen ohjeiden mukaan! Kirja nen saadaan K. J. Gummeruksen — Karjanhoitajakoulut. Se ix joh dosta, että Niemelän karjanhoitaja- koulu, ksn johtajan ja koulutilanoinis- tajan agronoomi Matti Niemelän kuo- leman johdosta on ilmoitettu lakkau- tetuksi, on maanwil.jelyshallitus senaa- tille esittänyt, että tämä koulu, koska se Sn ollut avtUXt y^sÄvuotmeu karjan- ^ ^j^i^^pA^a Jyväskylässä sekä hoilojakoulu Keskisuomen maanivil- > /. / . - - -■ • - ~ 1 Rafael Kjellman'ilta ja allekirjoitta neelta Saarijärvellä ynnä lukuisilta as : amiehiltä ympäri Keski-Suomen. i 12 P. Kuronen. jeliMeuran piirissä, tuleSvasta tä saataisiin siirtää toiseen hiMäksyt- tÄvään paikkaan. Jämsän Sammallahden waaliwaarennysjnttu päättynyt. JÄnsän SaiiMiallahden äänestys- alueen waolilautakuilnan nostama VeKselinf an keamiskirjoja myytävänä Keski-Suomea konttorissa. pilettejä Pohjois- ja Etelä-Amerikaan, Afrikaan, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin Allan-, American-, Anchor-, Cana dian Pasific Raihvay C:o-, Cunard-, Dominion-, Pasif.c- (Buenos Ayres), Skandinavien—Amerikan-, State-, White Star- ja Union Castle-lin- joille myy. Kuvernöörin passeja toimittaa konttorin välitykselläötstämarkasta. Lähempiä tietoja pilettien hin noista, höyrylaivojen kulkuvuoroista y.m antaa Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön valtuutettu asiamies Ivar Sjöblom Tampereella. Konttori Rautatienkatu 20. Telef. 481. 99 4-0 Joika päivä klo 8.&7 a.p. ja 8.40 i.p. tau» tateitse pohjmseen jc etelään. Joka päiwä !lo 8.34 a.p. ja 8.4b t4>.raati» teitse Laukaaseen, Suolahteen. Ääne- koskelle, Hietamaan, Parantalaan ja Saarijärwelle, joka pä'wä klo l».M a p. Haapakoskelle ja.Salmelaan. Sunnuntaina klo 2 a. p. Muurameen ja Kovpilahdzlle, Ile 8.45 i^?. Lanneive- delle, Uuraisille, Mahlulle, Pyllönmäel- le. Kalmariin, Karstulaan, Masiin- kiin, Kiwijärwelle, Pihtiputaalle. Wn» tasaarelle, Ilmo lahdelle j» Tu«»«il1ah. delle. Kell» 10JI0 t.p. CröB*faartt« Toitvakkaan, Stutalahbelt, Let»«»«tel» le. Koutsaa», HarttUu». |) Xuoramoiftt». Maanantaina klo 8.46 ». Konginkankaali ja Sumiaisiin sekä Mahlulle, Pylkön» mäelle. Kalmariin j Karstulaan. Ua*. •-.-.•-/•••./ifoää Tiistaina II» I t.f. W»»»ra»e»» J« Kor» pilahdelle. II» U « >. Ib ä.46 i^>. Sumiaisiin, Konginkankaalle Jlmolahdelle, W<itzs»u»Rt, Pihtipä- raalle, Kalmariu». »^-«talaa», «»«ti»» kiin za K»«o!järwell« sekä II» 14 tt. ll»- raiftQe i» Lmm-tredel». Kesk.miikiona klo S a^>. Mu»r«mee» >« Korpilahdelle, klo 8.4b l SannetctbtBi lluraifille, flahlule, PlpIUiuaieEi Kalmariin, Aatltxlata ]i EBiHcscxtil- le. Iell« 10JO Lp. Ctot«a|crxtiH. T«t »oakkaa», Rutalahdel», L»i»»»»i»U» Jsutsam», H«rt»lR«. s» Ruoramoifti». Torstaina kello S a. p. Muurameen ja Korpilahdelle. kello 11 a.p. Tik» lakoslelle, klo 8,45 iH. Mahlulle, Pyl- könmielle, <al»urrii», Wa»tinkitn. Kiwijär»elle. G»»i«ifti«. »onai«l-»kaale. Kl«»lechdtl«. >«««»». (vH»un SiMitlth |a Rtniliai, Hi n L) UaiaiJHi. Perjantaina klo S a.p. Muuramen» ja Korpilahdelle. klo 8.45 i. Mahlulle, Pyl- könmäelle, «alMariu». Karstulaan, Mastinkiin. Kiwijärwelle. «Liitasaarel- u, t« « »»ula |t ii» nulaa» sekä klo 1 i^>. Orawasaa« reen, ToilvaSaa», R«!»!ahdel». Lei» vonmäelle, Joutsaan, ftar.otan, mäön ja Nuor-rmoifiin. Lauantaina klo 8 a4>. Kaatami f'tMtu pilahdelle, klo 11 a-Z». ZtlZalotMir, tl» 8.46 i. Sumiaisiin. Konginkankaau^. Jl- molahdell». Viitasaarelle, ja Suofcnu lahdelle, Zlo 10 i p. Uucaisille ja Laa»»» »edelle. Sitäpaitsi lShetetSt» ^«taall» KeSkuviikiona. Pertant»in« ja Lauantaina klo 8.40 i^>. Sievin!aut» Villi «BfMS Jora päiwä rautareitse klo 8.10 |a klo 8L1 i4>. etelästä ja pohjoise»ta. Joka pälwä »autateitse klo 8.«t <up. sa klo 8.15 i.p. Laukaasta, Suolahdelta j» Äänekoskelta. Hietamaita. Parant»l»4« ta ja SaarijärtveltS. Joka päiwä klo 7 a.p. Haape^zSkelta Sal- melasta klo 7L0 a^>. Sunnuntaina klo 8L4 a.p. KarRtalalt», Kalmarista. Kiwijärweltä. MaStt», gis ta, Mahlulta, PtzlktnmäeltR. (u)in aatto, Kinnulasta |« LepPlltttR Ci 8.15 Pihtiputaalta, Viitasaarelta, Jlmolahdelta, Ä»*giala*la«U« (a. Cm st toisilta. Maanantaina klo 4JW »Z. RMxanattlf« ta. Stzsmästä, Hartolasta. Aiutsalti^ Leitvonmäeltä. Xutalahdelta, ToiM»» kasta, ja Oratoasaarelta, klo I l|, Muurameita ja Korpilahdella. Tiistaina kello 8.84 «.p. Kiwijir»eltH. Wa»tingi«ta. Karstulasta. Kal«ariZt«, Ptzlkömnäeltä. Mahlalta, (ujimltt, Kinnulasta, ja Leppälä»ti, lls «ch. Tikkakoskelta, ja kl« » Ma»ra»«Ita Korpilahdelta, LaaueMedeltH ha roisilta ja klo 8.15 i^>. Kong:v!anka«rl« ta ja Sumiaisista. Keskiviikkona klo 8.54 «j, Karstulasta, Kelmarista, Mahlulta ja tä, klo 6 i.p. Muuramesta j» Karpilah^ delta ja klo 8.15 Pihtiputaalta, Dii- tasaarelta. Jlmolahdelta, Kaajiala»- laolta ja Sumiaifista. Torstaina klo 8.34 a.p. Karstulasta, Kal« marista, Kitoijänoeltä ja MastiAUilt», tl» 4L0 a^>. Nuormnoifista, StzlsUlstH, Hartolasta, Joutsasta, Leiw»a»ieltZ, Kutalahdesta. T«iwakasta, ja Ora»», saaresta, kl» V.N a.p. titldiihlti ja S* f Lp. KxxzmntSU f» ln< pilahdelta, Uuraisilta ja 2«xnc*cktlt|, Perjantaina klo 8.34 a^>. Karstulasta, Kalmarista, Mahlulta ja PtzlköamHiU i ly. Korpilahdelta, Muuramesta |a 8.15 i4>. Pihtiputaalta, Viitasaarilta, Jlmolahdelta, K»Ag»laaIaaUa a B» m iäisistä. Lcuttvantaina kl» 4.80 a.p. R»or»m»ifts« ta, StzsmäStä, Hartolasta, Joutsasta, Rutalahdelta, Toiwakasta, Ora»asaa« resta ja klo S.84 a.p. Karsrulalta, Kal« marista, Kiwijärwel:i ja Wasti»gi<ta, klo V.30 a.p. Tikkakoskilta ja klo 5 i^>. Uuraisilta. Korpilahdelta ja Muura» mesta. Kirjelaatikot kaupungilla tyhjenaetäta: Kello l lt& ap. ja 7 iH. PoStikoxti-,rin seinillä sle»a laatiLs wielä wähää ennen Postia Uihttt. Rautatieasemalla »lewa laativa »thkl ennen junan lähtiä. H a a m.l Kranklomerkkejä mtztzdlla |tf« ti konttorissa arkipäivinä kello > a^-» S ip.. ja S — 8 iH. sekä sunnuntaisin ja juhlapäivin Lo 8— 10 ap. »a 7—8 ip. ^uttain kutut ÄvVäLkytäu rat^Ta. Lokakuun 16 p :Stä toistaisekfi: —Ca«(a|ti HaopamitUft 4.46 a^. 1.00 ip. 6.60 l y. Zteuruulta KLV 1.50 . S .18 # Asunnalta S.0Z . a .18 . 0.40 m Petäjävedeltä 6.50 . S.1I . 7.80 m Kintaudelta 7.16 S.45 . 7.4, m MesangaSta 7.60 . 4 .20 . 8.08 m JtzvSSktzlSSa 8.16 445 . 8.81 Jyväskylästä 8.84 8.00 i^>. 8.45 ip. Leppätvtdeltä 0.03 . 8 .80 . 8.09 Laukaasta 8.30 s 8.59 . 8 .8B M Kuusaasta 0.47 . i.17 . •.48 ■ Suolahtee» 101» . 141 . 19.11 a Eaolahti—Haapamäki: Suolahdesta Kuusaasta 7.35 Laukaasta 7.50 Leppävedeltä 8.12 Jyväskylään 8.34 JvväskyläStä 8.57 Meslmgasta V.25 Kintaudelta L.5S Petäjävedeltä 10.13 Asunnalta 10.53 Keuruulta 11.16 Haapamäelle 11.45 , 7.10 ap. 11.23 a.p. 6.30 \jp. 11.55 . 7.04 . 12.11 . 7.22 . 12.36 t.? 7^0 . 8.15 . 8.10 . 9.13 . «.50 . 10,15 , 10.57 . 11.25 , 12.000 . 1.00 1.22 1.55 2.35 3.10 8.53 4 .30 5.05 Euolahden—Äänekoskea radalla: Äänekoskelta S.15 a. v.30 c». 3.30 i. 9.00 i. Suolahteen 6.50 . 10.05 Suolahdesta 7.10 . 10.30 , Äänekoskelle 7.45 , 11.05 . . 4.05 . o » 4.30 . 10.25 5.05 .11.0° Jyväskylässä» Keski -Suomen kirjapainossa 1811,