N:o 106 — I9IO. KA IKXJ. Keskiviikkona Syyskuun 14 pöSvänä . Holhouslautakuntaan ensi kolmeksi »vuodeksi talokas Heikki Kaarto. Tilintarkastajaksi ensi kolmeksi muo- deksi talokas Sakari Kangastako. Tutkialautakuntaan ensi kolmeksi wuo- deksi talokas Auq. Pietarila Luohualta, talokas Kustu Käyränen Saamikoskelta ja koneenkäyttäjä Matti Kallinen Ruu- kista. Siikajoen manhanpitäjän hallitukseen Paamolan kunnan edustajiksi »valittiin kolmeksi »vuodeksi talokkaat Sakari Kan- qastalo, Sakari Laurinperttu ja Mikko Launonen. Takseerauslautakuntaan lisäjäseniksi ensi kolmeksi muodoksi malittiin herra Frans Fredrikson Ruukista, torpparit Matti Koimumaa Lapista, Frans Parkkila Saarikoskelta, Heikki Armola Luohualta ja Antti Puoskari Rankis- perältä sekä talokas Juho Moisala Luohuan Mipäästä. Waiwaistalon tarkastajaksi ensi kol- meksi muodoksi malittiin lukkari I. Simelius sekä maimaishoitohallitukseen kolmeksi »vuodeksi maanmiljelijä Han- nes Eskola kirkonkylältä, talokas Juho Kokko Lapista ja kahdeksi »vuodeksi herra G. Armolan tilalle kelloseppä Wille Kokko Ruukista. Kansakoulun johtokuntiin ensi kol- meksi muodeksi Lapin koululle Herra Iikka Buckman ja talokas Matti Kokko; Ruukin koululle herrat Juho Mäkinen ja Kustaa Karlson; Kirkon koululle kauppias I. K. Kauppi ja seppä Kalle Moilanen; Tikkalan kou lulle herrat H. Muoti ja Damid Har- tikainen; Luohuan koululle talokas Juho Leskinen ja torppari Juho Puos- kari ja Mpehkolan koululle talokkaat Iikka Loumet ja Juho Hyrylä. — Höhrylaiwa „Salou" kul kutvuorot omat muutetut siten, että se tästä edes lähtee Kajaanista klo S op. joka maanantai, keskimiikko ja per- jantai poiketen Säräisniemessä, Maa- lasta taas lähtien yllämainittuina päi- minä klo 1 päimällä. — Karun g in Kukkolasta syys kuun 8 p:nä 1910. Tämän kuun 2 p:nä toimitettiin Alatornion kunnan- huoneella Alatornion ja Karungin kun- nissa olemain sahain ja myllyin sekä muiden teollisuuslaitosten manttaali- taksoitus, osanottoa marten siltain ja teitten kunnossapitorasitukseen muosina 1911—1915. Taksoituksessa armioitiin Röytän sahalle 25, Kuusiluodon sahalle 15, Tornion tiilitehtaalle 1 k ja Kuk kolan myllylle x /s manttaalia; muut myllyt ja teollisuusyritykset jätettiin »vähäisen tuottokykynsä takia taksoitta- malta. Tällä kerralla koetti taksoituslautakun- ta tunnollisesti armioida kunkin liik- keen tuotantoon perustumaa maksuky- kyä ja sen mukaan asettaa maksumel- mollisuudenkin: ehkä kokemus 1904 muoden taksoituksesta on opettanut, että liiallinen toisen oman anastamis- halu tuottaa maan mahinkoa. Mainit- tuna muonna nimitt. ensimäisessä tak- soituksessa armioitiin ylläolemille lai- toksille yhteensä 161 manttaalia, mutta taksoitus kumottiin mahdottomuutensa takia, sillä silloin teki manttaalimäärä lähes kaksikertaa sen, mitä Alatorniolla ja Karungissa yhteensä niitä onkaan. Samana muonna toisissa taksoituk- sissa määrättiin Röytän sahalle 40, Kuusiluodon sahalle 20. Tornion tiili- tehtaalle 2 ja Kukkolan myllylle Vc manttaalia. Taksoitus on mieläkin rii taisena ja odottaa senaatissa lopullista ratkaisuaan. Asian näin ollen ei kun nat ole rahantoimeistaan saaneet muu ta kuin alituisia suuria riitakustannuk sia monimuotisen riidan kestäessä, jota mastoin omat saaneet ottaa suuria lai- n^ia juoksemien menojen suorittami seni. Tässä sopinee sananlasku: „Joka kuuleen kurkottaa, se kataan kapsahtaa." Taasenkin on Tornionjoen kruunun kalastus padoissa alkanut ja tai- menen poikasten hämitystyö jo t. k. 1 päimästä. Satoja aiman pieniä poikasia saadaan päimittäin. Saman hämityksen alle joutumat kutupaikoille pyrkimät siiatkin, sillä näet Tornion joen kalastussäännössä myönnetään kruunun padoissa kalasteleminen 1 päi- mästä syyskuuta saman kuun 24 päi- män loppuun niin tiheillä merkoilla, että solmun mäli an ainoastaan 30 millimetriä. Sellaisilla merkoilla saa- daan suuressa määrässä sellaisia tai- menen poikasia, jotka omat lyhemmät kuin 245 millimetriä ja niinollen siis lumatonta tamaraa. Siitä yksinkertai- sesta syystä onkin johtunut, että isom- pi taimen on harminainen saaliin lu- lumaärään merraten. Tuollainen mer- koilla pyytäminen on myöskin osaltaan maikuttanut mähennystä siian saalii seenkin, kun kruunun padoissa on lu- mallinen kalastaa kutupaikoille pyrki- mää siikaakin. Siika näet Tor- nionjoen kalastussäännön mukaan on ulkopuolella kaiken rauhoituksen. Sitä saadaan pyytää lipolla ja »verkolla ku- tuaikanakin. Muodentulo Karungissa oli ylimal kaan keskinkertainen. Kaikki milja saa- tiin huivien ilmojen »vallitessa kokoon, eimälkä hallatkaan »vahingoittaneet sa- nottamasti, ainoasta metsäkylissä mä- hässä määrässä. P-o. rekeen ja köytetään siihen lujasti kiinni. Kun se on tehty, alkaa joku mies puuk- konysällään sahata eläimen kurkkua auki. Miimein siitä eläin sitten kuolee kär- sittyään hirmuisia tuskia. Mutta sat- tuupa joskus niinkin, että köydet pet- tämät ja raadeltu eläin pääsee pyöme- leitään pakoon. Silloin alkaa uusi ot- telu uusine julmuuksineen. Saman koh- talon alaiseksi joutuivat pienemmätkin teuraseläimet (lampaat ja masikat) sillä eroituksella, ettei nii+ä, heikkomoimaisia kun omat, tarrvitse köysillä kytkeä. Joil- lakin on mielä tapana toimittaa tällai- nen teurastus nametassa muitten eläin- ten nähden! Kun teurastus toimitetaan tällä ta- »valla edeltäpäin teuraseläimiä tainnut- tamatta, niin moi armata, »niten pal- jon eläinraukat saamat kärsiä. Onhan se mitä tunnottominta eläinrääkkäystä. Mistä johtuu tämä tunnottomuus? Aikojen kuluessa on täytynyt laatia lakeja, jotka rangaistuksen uhkauksella koettamat ihmisiä pakottaa turmattomia eläimiä säälimään. Wanhassa 1734 muoden laissa oli alhainen rangaistus- määräys sille, joka toisen kotieläimiä pahoin kohteli. Muonna 1868 säädet- tiin laki, joka uhkasi enintään 200 mar- kan sakolla omien ja toisten eläinten pahoinpitäjää. Tämä laki oli moimas- sa muoteen 1889, jolloin ilmestyneessä uudessa rikoslaissa (48 l. 5 §) sääde tään sakkoa 50—500 markkaan tai »vankeutta 3 kuukautta. Tämän jälkeen on mielä lainsäädäntö tällä alalla edis- tynyt. Muoden 1902 asetuksessa anne- taan määräyksiä kotieläinten teuras- tuksesta. Siinä m. m. säädetään, että kotieläimen teurastaminen ei saa tapah- tua muulla tamoin kun tainnuttamisen jälkeen joko lyöinällä eläintä otsaluu- hun tai käyttämällä teurastus- tai am- pumanaamaria, taikka ampumalla eläin- tä otsaluuhun tai kormanjuureen, jol- loin eläimen silmät omat pidettämät peitettyinä. Teurastus on toimitettama suljetussa huoneessa, jos sitä toimite- taan ammattimaisesti, tai sen puutteessa paikassa, joka ei näy kadulle eikä ylei- selle tielle. Teurastusta ei saa toimit- taa muu kuin täysikasmanut henkilö, eikä siinä saa olla saapumilla muita henkilöitä, kuin ne, jotka toimitusta marten karmitaan. Muita kotieläimiä ei saa olla teurastuspaikan läheisyy- dessä. Säännösten rikkojaa rangais- taan korkeintaan 150 markan sakolla. Näin säätää asetus. Mutta noudate- taanko sitä? Täytyy sanoa, että maa- seuduilla täälläpäin on tuo asetus kuol- lut kiriain. Teurastajat eimät siitä »vä- litä, eimätkä miranomaisetkaan ole siitä tietäminäänkään. Mistä apu on saata- missä? Eiköhän eläinsuojelusyhdistys möisi jotakin maikuttaa siihen suuntaan, että tätä lakia noudatettaisiin. Eläimiä säälimä. ÄSttMstMcn liiliMsii. Syksyllä tamallisesti maaniviljelijät karjaansa mähentämät ja toimittamat lamanmukaiset teurastukset. Silloinpa aina uudistuu se surullinen näytelmä, joffi teurastus mielä usein muuttuu. Kun isompaa el»»kkaa rumetaan teuras- tamaan — niin oli tapa ennen — ta lutetaan eläin reen »viereen. Miesmoi- malla ja kankien amulla kaadetaan se jpikku uutisia. — Nnsi lakiasiain toimisto Ouluun. Ho.vioikeuden auskultantit K. T- R e i n i l ä ja Wäinö Alamitta omat täällä Pal- lastatessa amanneet uuden lakiasiaintoi- miston. Viittaamme lehdessämme olemaan ilmoitukseen. * — 1,000 mk. tartvitaan kcuraalikn- »vernöörinajmlaisen asnunou ilotulitus laitteisiin. Uleisten rakennusten ylihalli tus on anonut 1,000 markan määrärahaa Helsingin ent. lomendanttitalon, kenraaliku- mernöörin apulaisen nykyisen asunnon ma- rustamiselsi ilotulituslaitteilla. — Taasen nnsi asetuksien jnlkaisemis- muoto. Perjantain mirallisen lehden mu kana jaettiin uudelleen „ministcrineuwoston armollisimmasti mahmistettu päätös mäli- aikaisiin toimenpiteisiin ryhtymisestä aseiden ja ampumamarojen Suomeen tuonnin ra- joittamisetsi". T. k. C> p. jaettiin sama „päätös" erillisenä lehtenä, jossa oli main suomennos. Nyt jaetussa paperissa on en- siksi alkuperäinen menäläinen teksti ja sit- ten suomennos ja ruotsinnos siitä, kaikki ilman mitään allekirjoituksia ja ilman muuta otsikkoa kuin „N:o 1" ja päimä- määrä. * — (5nin lewinnyt kirja ilmcStynyt «udelleen. Maassamme ensi muonna enin lemiämä ja enin luettu kirja, jota kappale myydään tuolla perin alhaisella hinnalla, nimitt. 20 pennillä, on Osakeyhtiö Weilin & Göösin kustannuksella juuri painosta il- mestynyt sekä Helsingin että Oulun hiiri- sontin mukaan. Kirjan nimi on A l m a- n a k k a m. I!N l. * — Sisääunlurtoai ka kaudella. Shrn eräänä päimänä syyskuun lopulla Lmola- järmellä Kalle Poikkilan pellonleikkuuiniehet olimat illallistaan syömässä, huomasimat he jonkinlaista koputusta ikkunassa. Pa remmin tarkastettuaan syy^ä siihen nätimät he oraman koputteleman ikkunaruutuun. Miehet ensin arkailimat ja luutuvat sisään murtautumisen oleman kysymyksessä, mutta kuitenkin lopuksi uskalsimat rohkeimmat si- sälläolijoista pistäytyä ulos, jolloin tuo harminainen mieras oli luikkinut lähim pään metsään. Mikä lienee ollut mielessä moisella koputtelijalla. Olisiko armellut, että siellä omat Tapion rahat takana. * — Aikoo »vielä kerran yrittää. Matti Kurikka kuuluu oleman uuden „Sointulan" perustamispuuhissa Malkosaarelle Ameri- kassa. * — Pyrstötähdet. Nykyään esiintyy tai- maalla kokonaista kolme pyrstötähteä, joista ei kuitenkaan yksikään ole paljaalle silmälle näkymä. Uusin, joka suuruudeltaan on ai- noastaan l4:n luokan pyrstötähti ja woi daan nain ollen nähdä ainoastaan hymin »voimakkaalla kaukoputkella, huomattiin pari päuvää sitten, mutta se on manha tuttu, nimittäin 'dArrest'in pyrstötähti, jonka tulo on ollut edeltäpäin laskettu. ♦ — Elätvien kuivien teatterissa Pallas- yhtiön talossa on taaskin katsomisenarmoi- nen ohjelma. — Jokaisen olisi tutustuttama etenkin Rheimsin lentomiikkoon muista haus- koista numeroista puhumattakaan! * — Termeistä hirtvenjahdilta hirtven- syöjälle! Kuulumiset kuitenkin ensiksi kysy- net. Hauska oli jahti ja sanomattakin se on selmää, kun saapi samoilla metsäiset sydänmaat halki ja poikki mainuten ruunu- pään liikkeitä, joita kaikeksi onneksi saimme- kin kolme kaataa. Jkamä maan ettei hir- mensyöjä ollut saapumilla silloin kun aina hymin tähdätty luoti kaatoi komean hirmen. Syöjän puutteessa täytyi laskea meri ja muut sisälmykset kankaalle. Niiden raminto- armo kuuluu oleman syöjän mielestä suurin. No, »naksa se sentään tulijaisiksi tuotiin ja kehuimatpa jotkut keuhkojakin paistin me- roisiksi. Maikka tämä hirmenjahtiaika ei ollut pitkäsen pitkä, niin ei sittenkään hir- mensyöjä jaksanut odottaa, että tulematko miehet jahdista ilman saalista, tai saaliin kanssa. Immärrettämää tosin on, että pitkä aika on odottamalla, marsinkin kun suu on myöntään mesissä ja lihannuusa talossa. Tuleehan sitä ihminen mähän niinkuin är- tyiseksi mähemmästäkin, „sillä ei ihminen elä ainoastaan limpulla ja leimällä", hiuka sen ääressä tulee, nuotta ja jahtimiehiä sitä häätyy hakemaan oikein amiisien kautta. Hm! Miehiä sitä sentään ollaan. Konsti- kos nyt en „hirmensyöjän" elellä, kuin on saanut „pitkäsen" taimen maralle marustau- tua hirmenlihalla ja nuottakaloilla, siis nyt ei puutu muuta kuin itse leimästä maan huolen pitää, ehtymätöin on maitopyörätin seinän takana. Ja ne neljä „Aaron" kor- jaamalla kuulumat aikomau mieläkin pikku puutteita poistaa, kun maan kärsimystä odottamilla riittää. No, terme sitte! Jänisjahdille nyt on kiire, palattua tarjoon jänispaistia. Pasop. Muualta Suomesta. Aansakottlunopettajain vli- opistolliset jatkokurssit arvataan maanantain t. k. 19 p:nä klo 2 i. p. yliopiston juhlasalissa, jo- hon osanottajia pyydetään kokoontu- maan. Kurssien tämän syksyisestä ohjel- masta, joka pyydettäissä saadaan kurs- sien johtajalta, prosessori M. Soini- selta (Kaptee»»inkatu 1, Helsinki), moim- me, maikka muutoksia siinä mielä moi tapahtua, »nainita seuraamaa: Tri Erkki Kaila luennoi uskonnon peruskysymyksistä, pros. Waldemar R u i n kasmatusopin filosofisista pe rusteista, pros. M. Soininen al- alkeiskurssin kasmatusopin teoriassa sekä kertauksia, dos. A. H. Lilius kasmatusopin historiaa Eomeniuksesta alkain, pros. E. N. Setälä aineesta „esi- ja alkusuomalaiset sanojensa »va lossa", pros. Kaarle Krohn loitsu- runojen historiaa, pros. E. G. P a l- m e n Skandinalvlan historiaa man- himmista ajoista alkaen, pros. Kus- tami Grotenfelt Suo»»»en histo- riaa Ruotsin mahtamuuden ajalta (m. 1617—1721), bof. W. Woio n m a a Suomen elinkeinojen ja työkansan his- toriaa, pros. I. I. Tikkanen luen- noi alkeiskurssin kumaamataiteen his- toriassa (renessanssin aikakausi), pros. I. H. W e n u o l a luennoi kansanta- loudellisista peruskysymyksistä, vros. H. G e b h a r d maatalouspolitiikan pääkohdista sekä maanmiljelijäin yh- teistoiiuintaliikkeestä, dos. Mar Oker B l o m esittää koulutenveysoppia, maist. N. S a a l a s luennoi hyöntei- sistä, yliop. apul. I. I. Liro esittää tärkeimmät kohdat kasmien rakenteesta ja elintoiminnasta sekä tärkeimmät kas- mitaudit, prof. Th. H o »n e n antaa kurssin ääniopissa, dos. Ilmari Lei- m i s k ä esittää syysillistä maantiedettä Suomen luontoa silmällä pitäen, dos. Jtinari K r o h n esittäää laulunope- tusoppia ja johtaa kuorolaulua, leh- lori Emi! G e n e t z antaa alkeiskurs- sin kaunolumussa. Saksan kurssia johtaa nytkin »nais- teri Hugo Lund, piirustusharjoitus sia taiteilija Berndt L a g e r s t a »n ja opettaja A. Kohonen. Luentotunnit tulemat yleensä olemaan 8—10, 11—3 sekä 5—8. — Lviipurissa ei ole koleraa. Lääkintöhallituksessa toimitetussa ajuri Kotosen ulostusten bakteriologisessa tutkilnuksessa on käynyt selmille, ettei hän ole kuollut koleraan. Tutkimuksen tuloksista on annettu tieto »viranomai- sille Miipurissa ja Kotosen omaiset on päästetty pois kolerasairaalasta. Myöskin muut kaupungissa koleraksi epäillyt sairaustapaukset eimät tutki- »nuksien mukaan ole koleraa. — Waugiuwartija Nuotion ruumis löydettiin noin »viikko taka- perin Skalvabölen lahden perukasta Pormoon luota. Miiine perjantaina toimitetussa ruu- »niinamauksessa oli läsnä Sörnäisten kuritushuonemankilan ivanginmartija Janyonen, joka tunsi ruu»ni»n pitkästä niädäntyinislilasta huolimatta »v. 1^08 kalastusmatkalla murhat»»»» »vangin- »vartija Nuotion ruumiiksi. Tunto- »nerkkinä »nainitsi Janhonen myöskin sen, että Nuotiolla piti olla jalassa kolinet housut, ja niin oli ruumiillakin. Nuotiota muistutti mainaja siinäkin, että mainajalla oli samoin kuin Nuo- tiolla toisen käden etusormi määrä. Murhaan miittaaivista seikoista mai- nittakoon, että mainajalla oli molem- mat jalat köytetty yhteen remmillä. Kaulassa oli ammottaiva haama ja otsassa pari haa»vaa. Ruumis oli kuitenkin siinä määrin hajoamistilassa, että haamoista ei moida enää päättää, miten ne omat syntyneet. — ylioppilas Mesterholmin murhaajan on Helsingin raastuman- oikeus tuominnut pidettämäksi 10 »vuot ta kuritushuoneessa. — Kristiinankaupungin liike- elämästä. Viimeisen protestilistan mukaan on Kristiinassa protesteerattu elok. 29 p:nä eräs 8,000 mkan mekseli, jossa Alsr. Earlström on asettajana ja K. Komsi Karijoelta hymäksyjänä sekä eräs 65,000 mkan mekseli, jossa A. Carlström on asettajana ja Emil Axelin hy»väksyjänä, syysk. 1 p:nä eräs 500 mkn mekseli, jossa Carl- ström on asettajana ja A. Teir Skas- tungista hymäksyjänä sekä eräs 30,000 mk. oma mekseli, jossa E. Axelin ra- hatoimikamarin puolesta on hymäksy- jänä, 2 p:nä eräs 70,000 mkan mek- seli, jossa Carlström on asettajana ja Axelin hymäksyjänä, eräs 5,000 mkan mekseli. Carlström asettajana ja Lukas Kemijem Karijoelta hymäksyjänä sekä eräs 8,700 mkan mekseli, Earlström asettaja ja Matti Filppula Kauha- joelta hymäksyjä. Kaikki nämä mekse- lit on Maasan pankki protesteerannut. — Ratatvalli wajounut Es poon aseman lähellä. Noin puoli kilometriä Espoon asemalta Helsinkiin päin majosi miime laimntai-iltana ra- tapenkere noin 3 metrin merran, josta oli seurauksena, että liikenne keskeytyi. Onneksi ei junaa sattunut silloin kul- kemaan. — Virantoimituksesta pidä tetty Poliisiksmisarius. Tampe- reen poliisilaitoksen komisarius I. F. Lindgren on miiine lauantaista saakka ollut pidätettynä »virantoimituksesta sen muoksi että hän »viime kesäkuun 27 p:nä oli sallinut toimittaja Taaivi Tai nion puhua Tampereen työmäenyhdis- tyksen pihamaalla. Samasta puheesta on, kuten tiedetään nostettu toimittaja Tainiota mastaan kanne majesteetti- rikoksesta ja komisarius Lindgreniä mastaan tullaan myöskin nostainaan kanne »virkamelmollisuutensa laiininlyö- »nisestä. lVenäjältä. — Miuisteriuutisia. Retsh il moittaa mannoista lähteistä saaneensa tietää, että pääministeri Stolypinin matka Aasiassa maanmiljelysntinisteri Krimosheinin kanssa tulee keskeyty- mään. Stolypin palaa Pietariin ja tulee luultamasti matkustamaan Fried- bergiin, jossa hän on läsnä hallitsi- jäin kohtauksessa. Senjälkeen päämi- nisteri jää Pietariin. Hänen matkansa Amurin radalla tulee lykkäytymään, sen sijaan mat- kustamat sinne syyskuun aikana kulku- laitosministeri Ruhlom sekä myöskin rahaminister! Kokowtsew. Tämä innokas pyhiinmaellus Amu- rin radalle on selitettämissä siten, että radan rakennusta koskemat huolestut- tamat tiedot alkamat yhä »vakaivam- min huolestuttaa ministerineuivoston jäseniä, jotka aikoinaan p»»olustuvat radan nykyistä suuntaa. Niiniä tie dot oivat niin huolestuttmvia, että ra- dan suuntaa tullaan »nahdollisesti »»»uuttamaan. Syyskuussa lähtee myös »natkoille kauppaministeri Timatsem. Lainalle- lähtöä »valmistelee »nyös »valtionkont- rollööri Haritonoiv. Alkaivan poliittisen kauden alussa kiertelee taivallisuuden mukaan paljon huhuja odolettamista inuutoksista. Marsinkin itsepintaisesti puhutaan oi- kzusministeri Shtseglomitoivin erosta, koska hänen suhtee»isa Stolypiniin ja Kokoivtsemiin omat »nuka lopullisesti rikkoutuneet. Oikeusministeriehdokkaa- na mainitaan »valtakunnanneu»voston jäsen Deutrich, jonka edellytykset pe- rustuivat hänen intoonsa Suomen ky symyksen ajamisessa. Sitä paitsi pu- hutaan myös kansanmalistusministeri Schmarzin erosta. On luultaivaa, että keiväällä kierrellyt huhu hänen erottamisestaan on ollut tosi, mutta että silloin katsottiin someliaaminaksi odottaa pari, koline kuukautta, jottei mälitön syy hänen erottamiseensa olisi pistänyt niin tuntuivasti silmään. Ominainen ero taivallisuudesta nykyi- sen poliittisen kauden al»tssa on se, että Stolypinin erosta ei nyt puhuta »nitään. — Suuri salaliitto paljastettu. Astonhladetille lennätetään Pietarista, etlä poliisi on päässut laajalle leivin- neen salaliiton perille, jonka tarkoituk- sena oli sa»tta»»a päimänä toimeen- panna joukkom»»rhayrityksiä maitokun nan kaikissa osissa. Samalla löydettiin räjähdysaineiva- rasto. Kolmekymlnentä henkeä on man- gittu. Moskomassa on sitäpaitsi ivangiltu, kuten sähkösanomat jo oivat kertoneet, 21 anarkistia ja Bojanskin kaupun^ gissa 11. Miimemainitussa paikassa löydettiin myöskin pommitehdas. Kaikki nämä paljastukset oivat yh- teydessä s»»uren salaliiton kanssa. ..jkuolemaantuomituita" olimat (löy- dettyjen paperien inukaan) m. m. kaikki Stolypinin »ninisteristön jäse- net. — Minist eriwaltiofihteeri Langhossin erosta ilmoittaa maa- nanta»päimän Retsh huhuja taas ole- man liikkeellä Pietarissa. — Keskeytetäänkö senaattori- tarkastukset? Retsh kirjoittaa: 9!ykyään on kaikkien byrokraattien huomio kiintynyt siihen, tuleeko senaat- tori Garin nimitetyksi maltakunnan- neumoston jäseneksi »vai ei. Päämi- nisteri »vastustaa nimittämistä, sillä hänen mielestään tarkastukset eimät mielä ole loppuneet. Nimityksen puo- lustajat omat taas puolestaan sitä mieltä, että tarkastajat omat liian in- nostuneita tehtämäänsä, ja siksi se olisi keskeytettämä, sillä muussa tapauksessa hallitus »nenettää armonsa. Pääministerin asema on tässä suh- teessä mieläkin sekamampi. Tarkas- tukset omat hänen keksintöään ja tu- lokset omat olleet loistamat, mutta sii- näpä juuri pulma onkin, että ne omat olleet liian loistamat ja menneet odo- tettujen rajojen yli. Aikomuksena oli alussa osottaa, että hallitus on mal- mis puhdistustyöhön ja saattamaan sitten edesmastuuseen parisenkylnmentä mirkamiestä, niitten jonkun maikutus- maltaisemmankin. Ehkä mahdollisesti pääministerikin olisi ollut tyytymäi- sempi, jos olisi »voitu tyytyä tähän »näärään, sillä tarkoituksena oli, että maalien aikana ministerineumosto olisi saattanut sanoa: rikos on rangaistu, hyme on palkittu. Mielä sekalvainmaksi on juttu käy- nyt sen kautta, ettei hallitus löydä mitään suoranaista ehdotusta »väärin- käytösten ehkäisemiseksi. Joskin sellai- nen löytyy, niin tuskinpa sitä moitaisi somelluttaa nykyisen «perustuslaillisen" hallituksen käytäntöön. — Merinen katunäytelmä Moskowassa. Moskoma, syysk. 11 p. Poliisin yrittäessä mangita Tme- rin bulemardilla erästä miestä ja naista jotka olimat tehneet ryöstöyri- tyksen, haamoitti nainen kuolettaivasti poliisia ja pakeni seuralaisinee»». Po- liisien takaa-ajaessa surmasi inies re- molmerinlaukauksella naisen ja sai itse surmansa poliisin kimäärin luodista. — Talonpojat pystyttämät muistopatsaan Aleksanteri II :lle. Homell, 10 p. suysk. Piirikunnan ta- lonpojat omat omilla Maroillaan päät- täneet pystyttää muistopatsaan ma- pauttaja tsaarille. — Mangittn intendentti. Maa- nantai-aamun Retsh kertoo, että Pie- tarissa on »vangittu intendentti, ömersti Tsmetkom, joka erään toisen inteden- tin kera oli asetettu syytteeseen mää- rinkäytöksistä. T. oli muoden päimät oleskellut Suomessa, josta hän taman- takaa pistäytyi Pietariin ja Mosko- maan. il hinnalla saadaan jokaisessa ko dissa jonne Edit Reiniiän ja Valma Krankin uusi keittokirja ja siihen liittyvä rouva A. Grön bergin talousoppi hankitaan. Uuden keittokirjan nimi on MM Jä \ ja maksaa se sidottuna ainoas taan 2: 40. Yksinomaan kciiio- kirja saadaan myös erikseen nidottuna 1 mk. 35 p. hinnasta. Niitä ohjeita, joita kirjassa an netaan, voidaan seurata sielläkin missä suurin säästäväisyys on tarpeen, sillä reseptit ovat juuri säästäväisyyttä silmälläpitäen laaditut, mutta ohjeiden mu kaan valmistettu ruoka on sa malla erittäin hyvänmakuista. Kustannusosakeyhtiö OTAVA, Helsingissä. 3 Suomen painijat! Ulkomaalta. — Kansaintvälinen merimies- lakko. Lontoosta ilmoitetaan, että Hamelock Wilson, National Seamen's Unionin pääsihteeri, on selittänyt kan- sainmälisen meriinieslakon alkamispäi- män oleman main miiden henkilön tie- dossa, mutta että kaikki järjestyneet merimiehet koko maailmassa tulemat joksikin aikaa lopettamaan työnsä mer- kin saatuaan. „Tästä tulee s»mnn lakko, mikä kos kaan on ollut." Kokous puolestaan länsin toimo- muksenaan, että merimiesten on alet- tama lakko heti viääräyksen saatuaan. Lähetettyjä kirjoituksia. Sijaa pyydetty seuraamalle: Kthgiiis fcHriifimtnin löntmiitfn l)firrn5tflinnnn. Pvrkimys protestanttisten periaat teitten palauttamiseen kirkossamme on joutunut umpiperään, joka uhkaa koko- naan katkaista kehityksen kulun. Kirk- kolaki on meillä taan»lt sellaisen muo- don, että seurakuntalaisten: maallikko- jen, maikutus kirkollisen lain laadin- nassa on sangen rajoitettu, jopa siihen määrään asti, että seurakuntalaiset ei- mät saamuta mitään, jos eimät saa pappisjäsenten tuntumaa kannatusta kirkolliskokouksessa. Mutta tuo heik- kokin osallistlus lain laadintatyössä on menettänyt tenhonsa seuraamista syistä: 1) Koko »naan seurakunnilla ei ole mitään laajempaa tilaisu»»tta yhteisesti ja itsenäisesti heidän katsantokannat- taan pohtia asioita ennen kirkollisko kouksia, kuten on papeilla. tKkl. § 14.) 2) Koska se»lrakuntaedustajain luku- määrä kirkolliskokouksessa on niin pie- ni, etteimät saa kirkkolain muutoksia aikaan, maikka olisimat muutoksesta auvan yksimielisiä, puhuniattakaan siitä suuremmasta painostuksesta, jota kehi tti s ja parempi yhteistoi»»»inta pappis jäsenille tuottaa. (Kkl. 451 ja 452.) 3) Koska maallikkojen malinta ta- pahtuu liiaksi papiston johdannolla ja »vaikutuken alaisena. Se»»rakunta-edustajain lukumäärä ja malintatapa sekä kirkonkokouksessa esille tuleiviin asioihin perehtyminen omat siis riittämättömiä. On näin ollen ryhdyttäivä ylimääräisiin toimenpitei- hin, jos tahdotaan samvuttaa seura- kunnille oikeuksia. Seurakunnalliset edut omat jääneet Joko Teillä on teos: Carl Allen, Ksikirja painissa ja atletilkassa Runsaasti kuvitettu, hinta 5: 75. Se ei ainoastaan Suomessa ole saanut hyviä arvosteluja vaan myöskin ulko mailla ja lienee parhaita teoksia alal laan maailman kirjallisuudessa. Saadaan kaikista kirjakaupoista. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. III1R ISlHOPVL Ellei teillä jo ole Anni Collanin teosta SUOMALAINEN KISAPIRTTI, jota on il mestynyt kolme osaa, niin hankkikaa se, sillä siitä saatte arvokkaita numeroita oh jelmaanne sekä kesäksi, että talveksi on siinä vara valita numeroita, jotka var maan huvittavat yleisöä. Teos maksaa: I 2:75, II 1:75 ja III 2:25. Saadaan kai kista kirjakaupoista. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. hymin syrjään kirkollisessa lainlaadin- nassa. Mutta mielä huonommasti omat asiat seurakuntaopettajain kelpoi- suusehtoja ja kasmatusohjelmaa niää- rättäessä. Niihin nähden seurakun nilla ei ole mitään sanottamaa. Ku- kin yliopiston opettaja luettaa papiksi pyrkijöillä, mitä hän tahtoo. Ia ul- komaiden kokemus on osottanut että juuri sitä tietä pappien malmisttis- alalle on päässut tunkeutumaan kirkon olemukselle »varsin »vieraat ainekset. Meilläkin on jo oireita siihen, mutta erittäin on meillä koettu se tosiasia, että kelpoisuusehtoja määrättäessä omat kiirssit kiinteämpänä osana kuin oikea mieliala ja moitteeton elämä. Nhtä ikämäsli on kirkollisen hallitut- sen laita. Siellä ei ole yhtään seura- kuntien edustajaa. Siellä tuomiokapi- tulin jäsenet »valitsee papiston mälir- töinästi iKkl. ^ 38.) —391) tai »vä lillisesti iKkl. 3(i!)—371). Seurakunta on siis pakotettu sanqen usein jättämään asiansa ja etujansa malmoinisen riitapuolensa käsiin. ?)„»- märtää, että tällainen asiain tila jo itsestään synnyttää epäluuloa, mutta se johtaa myös helposti mallanpitäjää oikeuden loukkauksiin: »väkimallante- koon. Se taas syniiyttää moimatto- massa sortoa, kärsimässä katkeruutta. Ja juuri tällaista loukatun oikeuden synnyttämää katkeruutta on meidän seurakuntaelämämme täynnä. Asiain tila on »vienyt toisaalta »nei- dän kirkollisen hallitnkien uhmaile- ivaan ylimielisyyteen seurakunnallisia harrastuksia »vastaan ja toisaalta seu- rakuntalaisia umpiinieliseen papistoivi- haan, ja sen n»ukaau kirkon — jopa uskonnon »vihaan, joka yhä pukeutuu ylimielisyydeksi kaikkea kirkollista mas- taan. Tähän on varannus aikaansaa- tama. Askaisten seurakuntalais- »valiokunta. Nillilimlaii terpnrirn eftn. Sen johdosta, että ..Kalema" on ruiveunut jakeleinaa»» neumoja Alilaa- nilan torppareille, joitten puolesta Kaiku kertoi aiottaman kääntyä senaat- tori Markomin puoleen, pyydän saada huomauttaa, ettei mitään yhteistä torp- parien neumottelua ole asiasta ollut eikä siis kaikkien torpparien nimissä ole »voitu toimia. Onko joku yksityi- nen ollut liikkeellä, sitä eu tiedä. Muutoin tahdo»» „Kale»valle" »nie- len tyynnykkeelsi »nainita, etlä kyllä me torpparit olemme seuranneet tar- koinlin asioita »n. m. sitäkin, kuinka kaupunki menettelee alustalaistensa Utissa, kuinka se koettaa edesauttaa heidän yksityiso»»»aisu»»tensa säilättä-