33 — OIO. KÄIKIJ. Perjantair.a Heinäkuun 22 päivinä. Kuusamon Poussun kansakoulun kä- sityönopettajaksi rouma Roosa Kum- pulaincn. Pyhäjoen O. l. Hppärinkylän kan- sakoulun väliaikaiseksi käsityönopetta- jaksi on hymäksytty Sansrid Krekula. Raution kunnan Kärkiskylän kansa- koulun mäliaikaiseksi käsityönopettajaksi on malittu Juho Kärkinen Rautiosta. — Raahen kaupungin pormes tarin wirkaa omat maanantaina um- veen menneen hakuajan kuluessa hake- neet Raahen m. t. pormestari Antti Karikoski Oulusta ja maratuomari Hjalmar Hugo Ossian Hollmerus Jy- mäskylästä. — Kuollut. T. k. 1^> p. kuoli Rautiossa Suomalan tilalla maanmil- jeliä Olli Kerkelä 71 muoden ikäisenä. Vainaja oli syntynyt Kemijärmellä, josta oli nuoruutensa päiminä kulke- nut Norjassa kalastusretkillä, muuttaen sieltä lopuksi Ameriikaan, jossa toimi lähes kaksikymmentä muotta monella eri alalla, mutta isänmaan kaipuu saattoi hänet mihdoin Suomeen. Innokkaana maanmiljelijänä, läm- pimänä isänmaan ystämänä sekä haus- kana naapurina muistelemme kauman kunnon miestä. Mainajaa jäi sure- maan leski. — Aikaisin rikoksien tiellä. Kaksi alle 10 muoden olemaa poikasta sievpasimat t. k. 20 päimän illalla Li- m ingan osuusmeijerin meijerihuoneesta pienen naisen taskukellon. Poikaset olimat näytelleet leikkitomereilleen kel- loa, jonka joku aikanenkin lienee näh- nyt. Markaus ei kuitenkaan tullut ilmi ennenkun seuraamana päimänä, mutta kun pojilta mentiin kelloa kai- paamaan, niin olikin äiti heitä puo- lustamassa ja kelloa ei löydetty. — Armattamasti asiasta ryhdytään tosi- toimiin, sillä poikasten on saatama toisenlaiset käsitteet kuin mitä heidän äitinsä näkyy heille antaman. Äitiä muuten on ennenkin rangaistu osan- otosta tällaisiin puuhiin. — Kuusamo, heinäk. 12 pnä 1010. Kaikulehden t. m. 77 numerossa ol leeseen Kuusamon kurkijärmeläisen ni- mimerkki R. I. K. sepustuksen johdos- ta mastaan tässä. Hän siinä turhaa puhuu oikein Pormoon mitalla, mielä- pä miitsii päimitellä, että täältä ei näy koskaan sanomalehdissä mitään. Mutta nyt hän muka kirjottaa. Mitä postin kuljetukseen tulee, niin muista loruista en mälitä, mutta tästä sanon hänelle, ettei kirjoittaja sen mertaa ole tiedustellut kolmen muoden sisälle tuos- ta asiasta miten se oikeastaan on. Ei- hän sitä ole postilinjaa hakuaikana Jokilammin ja Karsittaan ja Sulasal- men kautta pyydettykään, maan ai- noastaan siitä, mistä se nyt kulkee. Kirjoittaja sanoo erään armoisan hen- kilon mastustaneen että noissa edellä- mainituissa taloissa kämisi posti. Huk- kaselle mieluummin muka kannattaa kahdesti miikossa miedä, maikka sekään ei ole tosi. Samalla hän raskaasti huokaisee ja sanoo, ettei hätäillä ja puhuu Jämpsän Matin oloista ja lo- puksi poroista. Mutta kun masta rupeatte sanoma- lehteen kirjoittamaan, niin olkaa hymä ja pankaa nimenne kirjoituksen alle, että nähdään kuka uskaltaa noin suu- ria muutoksia tehdä postilinjalla asias- ja. Postinkanto on muitten mielestä bywä. Ei kyllä tämä asia kannattaisi näinkään pitkälle kajota, sillä tuo R. I. K:n sepustus on heikkoudessa tul- lut, eikä tätä oikein ajattelemat pidä- kään minään totena. Toinen nimetön moukka. — Cräs awiorikosjuttu. Tor- nion raastumanoikeuden miime maa- nantain istuntoon oli suutarin maimo Eema Mäntylä haastattanut miehensä Johan Mäntylän mastaamaan kun- nianloukkauksesta. Samasta rikoksesta oli myös suutarintyöntekijä Johannes Halme haastattanut sanotun Mänty- län. Kantajan asiamies marat. Marti- kainen tahtoi mastaajan saatettamaksi edesmastuuseen maimonsa herjauksesta, sanoen m:jan suoraan sanoneen kanta- iälle, että tämä oli harjoittanut lihal- lista yhteyttä Halmeen kanssa. Mastaajan asiamies ylioppilas Perttula sanoi ihmettelemansä, kuinka amiopuolisoiden mälillä moi mikään kunnianloukkaus tulla kysymykseenkään, ottamalla huomioon heidän kesken jo vitemmän aikaa mallinneen epäsomun, jolloin on kummaltakin puolelta ehkä tullut sopimattomiakin sanamuotoja käytetyksi. Kantajan tarkoittamassa tilaisuudessa oli mastaaja ollut niin kiihoittuneessa tilassa huonon perhe- somun tähden, ettei muista, käyttikö loukkaamaa puhetapaa. Ei sano tar- koittaneensa, että kantaja olisi suoras taan harjoittanut lihallista yhteyttä Halmeen kanssa, maan että hänen maimonsa, monen lapsen äiti, oli mii- me juhannuksena tekemällään Aama- saksan matkalla esiintynyt Halmeen kanssa aiman yleisön nähden niinkuin nuori kuhertelema pari; olimat yhdessä olleet koko matkan, istuskelleet penkeil- lä y. m. Mielä olimat hänen tutta- mansa pilkallisesti mastaajalta kyselleet maimonsa retkistä. Tuollaisessa tuka lassa asemassa oli mastaaja, joka muuten yleensä tunnetaan siimoksi mie- heksi, siihen määrään kiusaantunut, että oli soimannut maimoaan. Tämä soimaus oli tapahtunut main perbeen kesken. Jotkut työmiehet työhuoneessa main olimat jotain sanasotaa kuulleet. Asiassa kuulusteltiin todistajina kan tajan puolelta o ja mastaajan puolelta !> henkilöä, jotka kaikki todistimat mal- linneen huonon somun amiopuolisoiden mälillä, jobon luulimat kantajan ole man syynä, koska hän oli tuhlaamai- nen ja halmeisi miestään. Useimmat olimat mielä huomanneet hymän so- mun kantajan ja Halmeen mälillä. Jo ennenkun Halme tuli »vastaajalle työhön, oli kantaja ihastunut häneen. Olipa nähty kantajan ja Halmeen ole- man kirjemaihdossakin keskenään, maik- ka asuimat samassa kaupungissa. Mastaaja ihmetteli mielä, mihin kan- taja kulutti kaiken rahan, minkä mas- taaja antoi, kuten 62 mk. yhdessäkin »viikossa, maikka mastaaja itse osti tärkeimmät talousostokset. Kantajan asiamiehen pyynnöstä ly- kattiin juttu elokuun 15 päimään, jo- hon mastaajan on saamuttama sakon uhalla. — Arpajaiset panee toimeen Ou- laisten raittiusyhdistys Soihtu IV ta- Maan ensi sunnuntaina klo 3. — Gummerusten testamentti- juttu Siikajoella. Kunnan ho'det- tamana on Siikajoella Gummerus'en lesken testamenttimarat, joiden korot omat käytettämät kunnan köyhien kan- sakouluoppilaiden koulunkäynnin amus- tamiseksi. Nyt omat kumminkin tilin- tarkastajat huomanneet, että niitä on käytetty koulun muihinkin tarpeisiin. — Tulipalo raimosi t. k. 19 p:nä kello 3 i.-p. Ala-Sipolan talossa Tyr nämällä, polttaen lyhyessä ajassa pe- rustuksia myöten koko talon, paitsi aittarakennusta ja saunaa, jotka, ollen kumpainenkin päällä tuulen, jäimät palamatta. Irtaimistosta maitiin pe lastaa ainoastaan 2 kaappia, joista toisessa oli talon-kirjat ja pienempi määrä rahaa, 2 sänkyä ja mähän ma- kuumaatteita. Tulipalon sattuessa oli nametassa yksi sika ja masikka, masikka saatiin miime hetkellä akkunasta ulos, mutta sikaraukan täytyi jäädä liekkien uhriksi. Sydäntä särkemää oli eläi- men huuto, joka kuului palamasta nametasta. Paikalla tapahtuneen ker- tomuksen mukaan tuli sai alkunsa seu- raamasti: talossa olema noin seitse- män muotias paimentyttönen oli saa- nut tulitikkuja, joiden kanssa meni lä- hellä kartanoa olemaan rehulatoon, ja löydettyään ladon läheisyydestä pape- rossin pätkän, ottanut tulitikulla tulen, aikeessa rumeta tupakoimaan. Dm- märtämätön lapsi kun oli, heitti pala- man tikun rehukasaan, joka silmänrä- päyksessä hulmahti ilmiliekkiin, ja tämä lato kun sijaitsi siten, että kaikki muut palaneet rakennukset olimat alla tuulen, niin paloi kaikki, jota edisti mielä koma kuimuus, yllä kerrotulla tamalla. Naapuritalosta, Mi-Sipolasta, jou- tui samalla kaksi rehulatoa liekkien uh- riksi. — Tulipalo. Tiistaina keskipäi- mällä syttyi tuli Kuusamon Masara- perällä Kalloisen taloissa, jotka omat samassa kartanossa. Poroksi paloi kolme asuinrakennusta ja kummankin talon irtaimisto. Muutamat henkilöt saimat palohaamoja. Tuli lienee saanut alkunsa säkenistä, jotka olimat samupiipusta lentäneet katolle. Toisessa talossa näet leimot- tiin. Omaisuus oli makuutettu kunnan paloapuyhtiössä; toisen talon irtaimis to oli makuuttamaton. Dleensä oli- mat makuutukset alhaiset, joten omis- tajille tulee tuntuma mahinko. — Muhoksen ja Utajärwen kuntain yhteinen kuntakokous oli t. k. 18 p:nä. Malittiin lautamieseh- dokkaat ensi muoden alusta lukien kol- men muoden ajaksi. l:seen piiriin, johon kuuluu Laita- saaren kylä, tulimat seuraamat ehdok- kaat: entinen lautamies Antti Timo- nen, talolliset Erkki Kalila ja Kustu Huominen. 2:n piiriin, johon kuulu- mat Muhos ja Pyhänsimun kylät, en- tinen lautamies, herrastuomari Aappo Kinnunen, talolliset Heikki Halonen ja Jaakko Karhu. 3:n piiriin, johon kuu lumat Kylmälän kylä ja Ahmaskosken kinkerikunta Ahmaskylästä, entinen lau- tamies Heikki Huominen, talolliset Juho Jurmelin ja Iikka Kärsämä. 4:n piiriin, johon kuulumat Utajärmen ja Sotkajänmen kylät, entinen lautamies Uno Juntunen, talokkaat Matti Paa- mola ja Matti Korhonen eli Siira. 5:n piiriin, johon kuulumat Niskan kylä ja Ahmasjärmen kylästä Ojaky- län kinkerikunta, entinen lautamies Juho Koukkari ja talokkaat Matti Pyykkö ja Juho Lohipainua. 6:n pii riin, johon kuulumat Sanginjärmen kylä, entinen lautamies Matti Hiltu- nen, talokkaat K. A. Juntunen ja Juho Määttä. 7:n piiriin, johon kuu lumat Juorkunan ja Särkijärmen ky- lät, entinen lautamies herrastuomari Matti Keinänen, talokkaat Antti Mik konen ja Antti Holappa. Palkaksi määrättiin lautamiestoimesta ;>0 mark kaa muodessa sekä kyytirahaa 14 pen- niä kilometriltä kahdelle hengelle. Maantien tarkastuksesta maksetaan 20 markkaa muodessa. j?ikku uutisia. — Iiwari Tuomisto, suosittu ammatti- painimestarimme on matkustanut Saksaan ottaakseen osaa Magdeburgissa tapahtumiin painikilpailuihin. Tuomisto on Helsingissä oleskellessaan ollut Helsingin Atleettiklubin painiharjoitus- ten ohjaajana. Taksan ennätyksen lö km, juoksussa saaivutti berliniläinen Plankcnburg Mag- deburgissa t. k. 10 p:rni Tulos oli 5H min. 1 sek. Meidän Stenroos on juossut mat- kan noin niin. -10 sek. Maan tvaitvaksi Tyrnätvälläkin al- kamat kulkemat „toweri" joukot tulla. Nä- lissään tullaan taloihin, ruokaa kerjätään, maan työhön ei tahdota rumeta ellei suuria palkkoja saada. Muutoinkin näkyy että työn- hakijat omat kehnommiksi käyneet kuin ennen. — Kissanraato ewäslaukussa. Joku päimä sitten Oulusta Maalaan kulki joita- kin rahtimiehiä ja tietysti, kuten tmvallista on, ryhdyttiin nälän tullen eräässä syöttö- paikassa murkinalle, mutta toiset rahtimie- het ihmettelimät, kun eräs tomereistaan, joka komimmin oli nälkää malittanut, sulki äkkiä emäslaukkunsa, jota juuri rupesi arvaamaan, mirnistäen pahasti. Toisten ihmetellessä mikä ruokahalun mei, mies sanoi menemänsä hemostaan kat- somaan. Miehen mentyä tarkastettin emäs- laukkua ja huomattiin siellä emään asemesta oleman ison kissanraadon, eipä siis ihme, jos nälkä kaikkosikin. Miehet eimät kuitenkaan saaneet selmää tomeristaan, mihin emäät joutunvat, oliko ne marastettu ja kissanraato sijaan pantu tai oliko miehelle tehty konnantyö. Muualta Suomesta. — Suomen opettaja ja nais- opettajayhdistyksen kokouksessa Helsingissä t. k. 24—25 pnä keskus tellaan seuraamista asioista: 1) Opettajajärjestön muodostami- nen, alustamat opettajat M. Keränen ja Jaakko Jussila; 2) Olisiko Suomen opettajayhdis- tyksen hankittama jäsenilleen oikeus- apua? alustaa opettaja Olga Karl- stedt; 3) Opettajasimistyksen kohottam!- sesta, alustaa opettaja Jaakko Jus- 4) Miten on opettajain elakeasia järjestettämä? alustaa opettaja Juhani Kokko; 5) Ehdotus opettajain palkkauspe- ruskeiden järjestelyyn, alustaa opettaja Armi Sipola: 6) Miten se puoli kansakoulun hal- lintoa, joka nykyään on kuulunut kan- sakoulun johtokunnalle, oikeudet ja melmollisuudet huomioon ottaen on mastaisuudessa järjestettämä? alustaa opettaja H. Lipponen; 7) Koulujen hallinnon desentralisat- siooni ja opettajain osanotto koulujen hallintoon, alustaa opettaja Jaakko Jussila. Kokous alkaa sunnuntaina, heinäk. 24 pnä klo 5 ip. Nuorten miesten kristillisen yhdistyksen huoneustossa Muorikatu n:o 17. Kokouksen o sanot- tajille on kansliassa asunto-osotteita saatamana. Ne, jotka tahtomat asun- toja aikaisemmin tilata, moimat kään- tyä yliopistollisten lomakurssitoimikun- nan puoleen osotteella: Kruunumuo- renk. 9. — Höyrylaiwa „Waasa" aja nut karille. Raaheen saapuneen säh kösanoman mukaan on Maasan—Poh janmeren höyrylauvaosakeyhtiön höy- rylaima „Waasa" ajanut karille Män- tyluodon lähellä. — „Kansan Lehteä" anomat Tampereen maimaishoitohallituksen esi- mies Torsten Lindberg y. m. henkilöt lakkautettamaksi. He omat kääntyneet kirjelmällä painoylihallituksen puoleen asiassa. — Wenä!äiset sotilaat ryöstö- retkellä. Miime tiistaina klo 7 aikaan illalla ryösti kaksi karannutta menä- läistä sotamiestä Uudenkylän ja Kirk- kojoen kylien mälillä Salmissa Uuden- kylän Kurikan majatalon kyytipojalta hemosen ja rattaat ensin pidettyään häntä pahoin ja sidottuaan sekä sitten mietyään maantieltä metsään. Poika oli saanut pahoja merihaamoja pää- hänsä. Työnsä tehtyään rosmot pakenimat Menäjän puolelle päin. Salmin polii- simiranomaiset ryhtyimät heti ajamaan rosmoja takaa ja pidätettiin heidät mii- me yönä Menäjän rajalla olemalla tulliasemalla. — Denaturoidun palowiinan myynti apteekeissa. Koska dena- turoidun palcmiinan myyminen sen- jälkeen kun miinien ja muiden mie- dompain mätijuomien mähittäismyynti Tampereella kiellettiin, on huomatta- massa määrässä lisääntynyt, anoi si- käläinen poliisimestari Hämeen läänin kumernööriltä sen myymisen järjestä- mistä samojen säädösten alaiseksi kuin palomiinankin myyminen, nimittäin siten, ettei sitä myytäisi sunnuntaisin ja juhlapäimisin eikä niiden aattoina eikä marrask. 7:nä ensimäisenä päimä- nä, jolloin palmelijoilla on mapaa- miikko euä myöskään muulloin, jolloin kaupungissa on suurempia mäenkö- kouksia. Poliisimestarin anomuksen johdosta kumernööri maati Tampereen maist- raatin lausuntoa. Mutta ennenkuin maistraatti ryhtyi laatimaan lausun- toa, halusi se kuulla sikäläisten apteek- karien ja rohdoskauppiasten mielipi dettä asiassa. Asia oli esillä Tampereen maistraa tin istunnossa, johon oli kutsuttu ap- teekkien ja rohdoskauppojen omistajia. Nämä kannattimat poliisimestarin eh- dotusta melkein yksimielisesti. — Tappelu oikeuspaikatta. Möyrin mälikäräjillä t. k. 13 p. oli loinen Tobias Eelis Härmästä syytet tynä erään kulkukauppiaan ryöstämi- sestä Mähän-Kyrön metsässä. Jutun käsittely päättyi täydelliseen tappeluun käräjätumassa. Jo käsittelyn aikana syytetty kamalasti uhkaili todistajia. Kun mastaaja kuuli tulleensa tuomi- tuksi 4 muodeksi kuritushuoneeseen, hyökkäsi hän riitakumppaninsa kimv- puun meljensä kanssa. Poliisin ja lautamiesten amulla saatiin raju mies kytketyksi. Juttu lykättiin syksyyn. — Vangitseminen. Miime mii- kon perjantaina mangitsimat santarmit Helsingissä menäläijen laimastoinsi- nöörikoululaisen Peter Petrossin asun- nossaan. Mangittu sn miety Pieta- riin. — Halla on t. k. 19 p:n mastai- sena yönä liikkunut ympäri Etelä- Pohjanmaan. Ilmajoen Tuomikylässä on se pahanlaisesti turmellut perunan- marsia. Luopajärmellä, Nurmossa ja Laihialla on halla samoin koskenut pe- runanmarsiin, mutta liememmin. Sa- maa kuuluu useista muista paikoista. Peräseinäjoellakin tuntuu tehneen suu- renipia tuhoja. Se on ottanut paitsi perunaan, myöskin rukiiseen, armellaan osittain ohraan, ehkä kauraankin. — Junain yhteentörmäys. T. k. 18 p:nä postijunan lähtiessä Perk- järmen asemalta Pietariin päin tapah- tui yhteentörmäys postijunan ja maih- dettamien, täydessä lastissa olemien santamaunujen mälillä. Santamaunut, joita ei saatu pysähtymään, kiisimät liikkeessä oleman postijunan päälle. Msi postijunan maunu täytyi jättää asemalle. Ihmishenkeä ei mennyt eikä yhtään mahingoittunut. — Santaju- nan kulettajan käyttämästä liian suu- resta mauhdista tai jarrujen epäkun- toisuuden takia lie yhteentörmäys ta- pahtunut. * Syytä yhteentörmäykseen ei mar- muudella moitu tutkinnossa saada sel- mille, mutta santajunan sekä meturi- että junamiehistössä huomattiin mian oleman. — Silmäys rautatieliikentee seen. Helmikuulla 1910 oli koko- naistulo Suomen maltionrautateitten liikenteestä 3,094,396 mk. 68 p. ja oli 121,000 mk. suurempi kuin tulo samalta kuukaudelta muonna 1909. Jos takaisinmaksut kumpaisellakin kuu- kaudelta mähennetään, tekee tämän muoden tulojen lisäys 117,000 mk. Kun eri tuloerät tammi—helmi- kuulta 1910 merrataan samaan aikaan 1909 omat seuraamat tulokohdat enen- tyneet: matkustajat I luokassa 3,000 mk., II luokassa 20,000 mk. ja III luokassa 64,000 mk.; matkatamara 7,000 mk., rahtitamara 110,000 mk. ja maito pileteillä 3,000 mk. Tulojen mähennystä näyttämät sitä mastoin seuraamat kohdat: sotamäen kuljetus 46,000 mk., mankien kuljetus I,000 mk., ruumiiden kuljetus 2,000 mk., pikatamarain kuljetus 10,000 mk., pakettien 1,000 mk. ja elämien eläin- ten 6,000 mk. — Keskinäinen henkiwakuu tnsyhtiö Suomi. Muoden toisella neljänneksellä henkimakuutusyhtiö Suo- messa on tehty 4,962 henkimakuu tushakemusta. Haettu määrä oli II,456,400 mk. ja myönnetty määrä 10,709,200 mk. Elinkorkoja makset- tiin 1,523 mk. 52 p. Myötäjäisma- kuutusten määrä oli 14,511 mk. 76 p. ja lapsenmakuutusten 56,500 mk. Kuolemantapauksia sattui 132, joista maksettiin 529,749 mk. ja 2,000 kruu nua. — Suuria tvarkauksia. Samon- linnan Rauta- ja Rakennusaineiden kauppa o. y:o renki Adam Luukkonen on miime aikoina marastanut tama- roita useampien tuhansien markkojen armosta ja myynyt niitä noin 38 henkilölle, jotka kaikki nyt tulemat jut- tuun sekotetuiksi. — Miesmnrha. T. k. 16 pnä tapahtui Alamuuden Sapsalammen ky- lässä salaperäinen miestappo tal. Jaak ko Huhtalan talon pihalla. Sanotus- sa talossa oli maisteltu kaupunkitu- liaisia, joiden loppuna oli se, että pi- hamaalta löydettiin eläkemies Heikki Huhtala kuolleena. Tekoon on epäil- tynä mangittu talokas Matti Olkko- nen. — Tappelu lähellä Miipuria on ollut urheilu- jz kansanjuhlassa t. k. 16 p. Puukkosankareina on esiintynyt nuorukaisia 7 tai 8. Kolme heistä on saanut haamoja. Aksi puukottaja on mangittu. Asia tulee pian esille. — Surullinen tapaturma. Joku päimä sitten sattui Perniön Suomen kylässä Lampola -nimisessä talossa sel- lainen onnettomuus, että eräs talon hoidossa olema 10-muotias poika kah- mia heinämäelle miedessään mahin- gossa joutui niittokoneen terään, joka leikkasi poikaparan molemmat jalat poikki, niin että nahka main hiukkasen piti kiinni. Poika toimitettiin heti lääkärin hoitoa saamaan, mutta epä- tietoista on jääkö hän henkiin. — Kuollut Suomen ystäwä. Miime kesäkuussa kuoli Wienissä san- gen huomattama, toimelias ja etemä nainen Augusta Fickert. Meidän maallemme hänen kuolemansa on suuri tappio, sillä F. oli maamme lämmin ystämä. Hänen ansiotaan omat mo- net Neue Freie Pressen artikkelit Suo- men puolesta samoin kuin Wienissä pidetyt yleiset kokoukset meidän oikeus- taistelumme selmittämiseksi. Ostakaa kirjallisuutta! Kesä- ja matkalukemista. --------------- Käykää katsomassa uusimpia kirjoja. Maanviljelystä, karjanhoitoa ja metsänhoitoa sekä puu tarhaa, kukkaistarhaa ja hedelmäviljelystä koskevaa kir jallisuutta on runsas valikoima. /. .\ Näytelmiä ja vuorokeskusteluja. Runo- ja laulukirjoja. ===== . Lainakirjastoille edullisin ostopaikka! B. B. BERGDAHLIN Kirjakauppa. Maatalousosasto. Lapiil MlllitckllSscilm sMiMjtliMhMo. On joitakin päimiä sitten Lapin maatalousseuran johtokunta ilmoitta- nut Pohjois-Suomen sanomalehdissä. että Lapin maatalousseuran suonmil- jelysrahastosta lainataan 1,600 mk., enintään 300 mkn suuruisina erinä. -Koska ilmoitus tuskin kaikissa koh- dissa suppeutensa takia moi asiaa tar- peeksi maloista mahdollisille lainain anojille, niin lienee syytä mähän siihen tässä enemmälti kajota. Lapin maatalousseuran suonmiljelys- lainarahaston tarkoituksena on, kuten nimikin jo osottaa, ensi sijassa edistää suonmiljelystä Lapissa, antamalla maanomistajalle huokeakorkoisia laino- ja. Sääntöjen mukaan moidaan myös- kin lainata rahaston maroja pelto maan ja niityn raimaukseen. On luon- nollista, että tästä rahastosta saa- duilla lainoilla tulee ainakin aluksi olemaan enemmän herättämän luon- toinen maikutus. Tämä siksi, että lai- nat joka tapauksessa omat niin pienet, että ne maatimat rinnalleen muitakin pääomia tai omaa työmoimaa, ennen- kuin moidaan toimoa saataman jota- kin huomattamampaa aikaan. Mutta toisaalta laina on omiaan kiinnittä mään mieläpä pakottamaankin sen ot- tajaa uuden maan miljelykseen otta- miseen. Lainoja annetaan sellaisille henki- löille, jotka osottamat omistamansa maata, olkoon omistusoikeus maahan minkäluontoista tahansa. Suonmiljelyslainarahastsn s ääntö- jen 3 §:n ensimäinen momentti mää rittelee, kutka kaikki moimat lainoja hakea, näin: ..Rahastosta lainataan rahoja sel- laisille Maatalousseuran jäsenille, jotka omistamat perintötaloja tai uudista- loja tai lohkotiloja tai palstatiloja tai; muokrakirjalla marustettuja torppia tai omat muokraajina jossakin edellämai- nituista tiloista kuin myöskin, jos omat pitempiaikaisena muokraajana minkälaisella maalla tahansa." Että jokaisella olisi täysin selmillä, miten lainoja haetaan, niin mainitta- koon tässä sääntöjen 4 §, joka koskee hakuseikkoja. Mainittu § kuuluu näin: „Sen, joka tahtoo lainaa saada, tulee Maatalousseuran johtokunnalle jättää kirjallinen hakemus, johon on liitetty Maatalousseuran jonkun maan- miljelysoloja tunteman mirkailijan tai toimihenkilön antama todistus siitä, että se maa, jonka miljelyskuntoon saattamiseksi lamaa' pyydetään, on miljelyskelpoista, ja että hakijalla on maahan jokin niistä omistusoikeusta- moista, joista näiden sääntöjen 3 § mainitsee. Samoin hakemusta tulee seurata työsuunnitelma ja kustannusarmio mil- jelykseen otettamasta maa-alasta. Mielä on hakemukseen liitettämä paikallisen maalaisyhdistyksen tai jon- kun tunnetun henkilön lausunto haki- jan kylvystä hoitaa taloudellisia asioi- taan." Jos joku lainaa aikoma olisi siinä tilassa, ettei möisi saada todistusta Lapin maatalousseuran mirkailijoilta tai toimihenkilöiltä, joina m. m. omat seuran johtokunnan jäsenet, niin tällöin on sopimin asia ilmoittaa seuran toi- mistoon ;a pyytää sieltä miestä tar- kastamaan kysymyksessä olemaa maata. Lainojen takaisin maksusta määrää- mät säännöt seuraamalla tamalla: „Laina on takaisin maksettama mii- den >5) muoden kuluessa siitä lukien, jolloin laina on annettu. Takaisin- maksu tapahtuu siten, että kahtena en- simätsenä muotena maksetaan ainoas- taan korot ja kolmena seuraamana muotena suhteellisesti muosittain mak- setaan pääoma ja muotuiset korot." Mielä mainittakoon, että lainan saa- jan on jätettämä maatalousseuran joh- tokunnalle kahden pätemän takuunne- hen marmentama melkakirja. Jos ei saatua lainaa pyydettyyn tarkoitukseen käytetä, min on se heti takaisin mak- settama 6 pros. korolla. Lainoja moidaan hakea elo- ja syys- kuun ajalla. Lainat annetaan niille henkilöille, joiden hakemukset ja mel- kakirjat hymäksytään, aina 1 pnä kesä- kuuta. Jäämme odottamaan, että maan- omistajat ryhtymät nätä lainoja käyt- tämään ja tätäkin tietä maatalouttan- sa lisäämään ja tuottamammaksi teke- mään. A. Fränti. Marttinen 5 K:ni Kirjansitomo Kauppurelnkatu N:o 26, Kellos. Oulasvirran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. HUOMAA!" K. L. Östringin, J. Niskan ym. hyvien kalamiesten koeteltujen • e ja hyviksi tunnettujen mallien mu- kaan valmistettuja Uistimia valmistaa ainoastaan LEO GUNNAR! Kulta- ja Kelloseppä Rovaniemellä. Omassa talossa, Palokunnantalo! jk * f ■, vastapäätä. Hintaluetteloja lähetetään pyynnöstä M» Soittajaiset antaa V. P. K:n soittokunta Hupisaarilla tänään perjantaina kello 8 ip. Pääsylippu 2o penniä. Venäjältä. — Keisarikohtaus. Aftonbladetin Pietarin kirjeenmaihtaja lennättää, että tsaari on ilmoittanut keisari Wit- helmille, et:ä hänelle tuottaisi paljon iloa kohdata keisaria hänen palates- saan ^torjan mesiltä. Tsaari suos- luisi myöskin matkustamaan keisaria mastaan. Luullaan kuitenkin, että keisari Mil- helm suostuu saapumaan Suomen- lahdelle. — Arkangelissa pidätetty eng lantilainen laima on nyt mapautettu, koska on ilmennyt, että laima oli ul- kopuolella suojeluspiiriä. — Pietari Suuren muisto merkki. Riiasta, heinäk. 18 p. Kur- tenhosin leiripaikalla on paljastettu Pietari Suuren muistomerkki. Hänen Majesteettinsa Keisari oli läsnä pal- jastusjuhlallisuuksissa. — Wenäläistyttämistoimenpi- teitä Muurmanin rannikolla. Arkangelista Pietarin sähkösanomatoi- miston kautta tullut sähkösanoma tie- tää, että sikäläinen kumernööri on eh- dottanut erinäisiä toimenpiteitä mäes- tön menäläistyttämiseksi Muurmanin rannikolla sekä suomalaisten ja norja- laisten sinne muuttamisen estämiseksi. — Stolypin kreilviksi. ©rojet tietää kerrottaman, että ministerineu- moston puheenjohtaja Stolypin koro- tetaan kreimilliseen säätyyn. — Muulitauti Krimittä. Ba- lahnasta (Krimillä), heinäk. 16 p:nä. Maikeanlainen muulitauti on nopeasti leminnyt karjaan. Koko Berdjanskin kihlakunta on taudin saastuttama. Päi- mittain sairastuu aina 500 eläintä. Kuolemaisuus on melkoinen. — Pietarin knwernementti ja kaupunki koleran saastuttamat. Tukholma, heinäk. IS p. Kauppakol- leqio on j::listanut Pietarin kumerne- mentin ja kaupungin koleran saastut- tamiksi. — Siperialaista ruttoa on i! - maantunut etelä-Menäjällä. 5i1omassa on sattunut pari tapausta, samoin Kirgiisein arolla useita. — Seuaattoritarkastus ^des sassa. Odessasta, heinäk. 17 pnä. Senaattori ^edjuliu on asettanut syyt- teeseen 30 täkäläisen sotilaspiirin in- tendenttilaitokseen kuulumaa henkilöä, niiden joukossa päällikön, kenraali Ju- romin ja hänen ajutanttinsa, eiversti Masiljemin. — 350,000 ruplaa lvääreu- netyllä maksuosotuksella. Odes- sasta, heinäk. 16 pnä. Pohjoismai- sen pankin täkäläisessä konttorissa on- nistui erään Radlul-nimisen mienli- kauppiaan saada määrennetyllä mak- suosotuksella 350,000 ruplaa, jonka jälkeen hän pakeni. Ulkomaalta. — Bulgarian kuningas on len- tänyt Luttiehissä 90 metrin korkeu- dessa. Kuningas toi ilmi suuren ihai lunsa lentourheilua kohtaan. ^ Keisari Wilhelm lahjoittaa Norjalle muistopatsaan. Kristia- niasta lennätetään, että keisari Mil- helm on kuningas Haakonin kautta tarjonnut ^torjan kansalle kiitokseksi mieraanmaraisesta mastaanotosta Frit' jos Rohkean muistopatsaan. Muisto- palsaan paikaksi on keisari ehdottanut ^ramnäsin Eognefjorden lähellä, mis- iä Fritjofin hauta sijaitsee. Kuningas on Rorjan kansan puolesta kiittänyl /