N:o 229 (117) — 1910 KESKI-SU0M1 Lauantaina lokakuun 8 pnä j~l | K. S. R. hj kkunapaperia, paljottain oetettunK suurella hin nanalennuksella. Pumpulia, tii "vistyslistoja, pumpulista sekä ku mista, happoa ja hep^opurkkeja, saippuaa saatavana K -8. Rohdoukaupassa. Ilmoituksia. Usiseiievck- lunto to TiStfl! 2464 (I. JO-O Jyväskylässä lokak 8 p:i>ä. Äillllls l|!|il Mkktiltt. Merkit ennustavu. myrskyilman lähestyn.istä. Murhemielellä on Jvar.iHUuini ]0= faineit isänmaataan rofoj:o:r,i lullia 1'elaillut eilistä „Me*f>2uiutieu" vi- wflisui U'Uiieowstoa. ^Snilnniii iu saamme siditä luk o, että rutoauöövien ja senaattorien palkkeja taas koroa* joon. On nim. hallitsisa w-thtvisia- nut voimaan astuvaksi entisen ken- raolikuivernöön Bobrikofittt oi la »a annetun sekä "senaattorien e:iä kuwer- nöörien paJffcicix korotlamiskäskyn, joka suurlakon jälkeen peruutettiin ja entiset polifot jälleen a'ete tiin. X.v man ni)t taas uudistentn määräyksen mukaan korotetaan Uudenmaan, Tu- run ja Porin sekä Viipurin läänien kuivernöörien palkkioita 10.000 mksta 14.000 mkn ja muiden läänien 8— 12,000 niiaan pohjapalkan J 0,000 nrk. pt>A'ssä muiutuiiioita. Jäl'ki!mäiien määräyksen Milkaan ko rotetaan senaa»tin talousosaston vara- Puheenjohtajan palkkiona 10 —10,000 inkaan sekä Kaston muiden sei>aatio-^- rten palkkior 6—14,000 markkaan. Pohjapa!km 15 ja 12 tufjarra mtkaa ptyyvät muuttumatta, samoinkuin toi- ininiskunvien p<iälliköille ntl-enxr kuu kautinen palkkio. Kun näin tietääkseinine ilman pyyn- töä näiden korkeiden virtaherrojen palkkoja korotetaan, niin tehdään se ttetneii siinä tarkoituksena, että nä- mu ymmärtän>ät tehdä hallitukselle mieluista ja altista »vastapalivelust?. Tämä on merM, euä heil ä tullaan vaatimaan lähimmässä tulevaisuu- icssa jotain, jota armeliaan woita'.van rahalla korvata. Toinen nrurhevtesti, jolla epäile- mättä tulee olemaan laaia ja hymin- Uin turmiollinen kantavaiiuus, on je uutinen. initä kertoo hallitsijan t. k:n 2 ptnä 'suivainneen käskeä. e:tä Pat- noasiain »Mallitukselle on tarpeelli- sen painoasiamiesmäärän paitaumi- seksi wast'cke4 myönnettävä 107,800 maikkaa vuosittain, ftren että tämä määräraha vuodel'si 1910 myönne- tään t. k. 1 ptstä lukien. Tämä siis tietää ei >en enempää eikä vä»)em!pää tuin eniiien ennakkoscn- suurin voiinaan luleirkifn. Ja jo tä mä i >kuun älusta on määräraha pai- noasimniesten palkkaamiielsi myön- neiiy. Meillä on to-sin parhaallaan voimassa hallitsijan Mtthivi-tainapai- non>apaus i.!man ennakkosensuuria. Diutta se e>: .näy fykytstsiä oloisia tnerkiiscmän mitään. Sanomalehtiäm- iii'.' tullaan stis taas kiristämään. Ja uusi sortoaika tässäkin suhteessa kaik- 'mc jctafouluitxceu alkaa. Mutta sa it alla kuin omia sanomulehtiainme tul- laan kuristajaan ja niille suunnitel laan kaikenmoista suukapulaa, suosi- taan erityisesti pääiaupun^issa ilines- ty.vää 5i<iuiVöi^:ä sanoinalehieä. Tälle »GasetaÄe" on edelleen määrätty ^0,000 mcr^.lcot »vuodessa Tuomen vaitionxtroija. Ja kuitenkin tällä !:'fjbfllä on Kh öuniitiiäit soriaa fitii .r.<. o:o, jonka vahoilla, se tustannetaan. On mu(<ma muiii!-:n plenemvtä -tutviestesä. jotka ilman raskauta. Mutta sellaisiin olemme jo tätä iii;ii)nfiit saaneet u se n -tutustua, jiven niistä nyi emme lähemmin pithn. teline edellistä Kiaicmin esitettyä leukaa on nyt erilytiesti mielenkiin- laimme 'herättänyt. Ja> cleinme niistä lukijoillemme ichtonect huomauttaa. Ne ennustavat myrsky kmall lähes- tymistä. Virallis ay rn.vlöisia uutisia. Kauppakamarien perusta minen Suomeen. Senaatissa esitrliiin eilen erinäisis- tä katrppaa koskemista asioista ehdo- ttiksta laatimaan ase.etun komitean kirjelmä ynnä mietintö fauiitmfaitia-- rien perustainisesta maahun. 3cnn<t:ti Päctri vaatia mietinnös.ä maan kau- punkien kauppoisourain laujunnol. sutavara; miehille kuten: Paitoja, Kauluksia, Kalvosimia, Etumuksia, Parhaat Koneet Yöpaitoja, Alushousuja ja Nenäliinoja M. G. OKSALAN Herrain Pukimo. lvaltimvarain toimitushintaan, jotrko on oieitKrtufl anomus huenuoon laa- vtttaeAsa <>hdotusta ar:n. esitykseksi 'tur.Tctin oso.>tamises:a ikansakoululai- tosta jo muita smis-tysiarioitulksia warten ^uodolst 1912. — Muuan anomus. *.ivi-3tiinanfmt.- p!!nqin «nt. poinoasiainies Ä. A Ä^alic- ni!!ö c'l.t Mallit on iinoiiut. että bäncllc (fiiciritettflisiin 300 nrf. 43 p.. jotka fruu» ■tiu; on 'hänelle wcl?aa cräi-31 i häncn suo- riliamistaa-n wirkamatkoist<r painoa'ia- imestoimeSsa, >ja jotka rahat scnuatti on Hänelle myöntänyt jo 1904. Perunankuorten tuonti Ranskasta. Senaatissa efurttiitt eilen kenraali- !uw. 'firctjitnä koZkewa arin. myönny tystä e/rm. kuuiutuilen 13 lS / r , 73 'fu- moamii;,eeit, tni.fä kuulutus foifce kiel toa tuoda Suomeen ^ianskasta ja muista maista perunoita ja perunan- • itum. Senooni päätti crtti. käskyn ^ perusteella kyseessäo^eivatr luontikiel- i lon 'kuinot>talwaksi. Waasanla8nin uusi kulvcrnööri eiversii Wibnäs, joka maanantain,' •isati wirkcansa, ei ollut sitä ennen .chnyt laissa säädettyä Mirkaivalaa. Kansan Näyttämön Maltioapu. TenaatiUa efrtdriiit eilen kenraali- kuwernöörin kirjelmä, !)s'a Pyydetään senaatin lausuntoa eduskunnan ano- muksen johdosta toukok. 26 p:ltä 1910 .^skotva je^kmvvn ja korotetun tvaltio- awun myöntämistä Kansan Näyttämö Mtlle. Senaatti päätti periaatteessa puoltoa atuzmuÄa ja .tl ötaa lorkeim- paan paikkaan että senaatit satst ottaa tviiltic<rtuun tvuosien 1911—13 ine- nosääntöön riippuen kuitenkin meno- sääntöön ottaminen fuffotnfin waltto- rahaston tfktätö. Ulkomaille. Tunnelmia ja loskc- KirjastonenMojan Palk- kääminen. SenaMi on -käsitellyt Kansatlivaiis- tuss^unm anomuUen, että seuralle kirjastoneuwojan palkkuamiseisi myön- nettäisim 6,000 mkn muctuinen wal- •r.oapu. Senaatti Päätti U)kätä asian Uudet rautatierakennukset. -Senaatti on ivahivtstanut Seimi- joen—Kri st i i na n^Kas! i se n ja Joen- wi:n—Nmm^ksen ravtaiterakennusten menosäännöt w. 1910. Edellinen pää tyy 3'/» mLTj. ja jä"'.in«incn ± l /\ milj. markkaan. — Teknillisen korkeakoulu» kansan taloustieteen professoriksi on senaatti puolestaan niini.tttnmir ylir-pistoit do sentin lakir. tohtori Heilki R e n- Iv alli n. — - yliopisto. ElMllepano fysio.'o- g!'il> ja lÄälin:ä'woi!nistclun- »viran täyttämiseksi oli l^eskimiikkona' toista- miseen •läjiiteHiäitiiämi yliopiston kon sistorissa. Antomaspan kirjallisessa lausunnossa ilmoitti prof. Arthur Hjelt nyt antamansa äänensä toht. K. .Tastiien hytvä.si. Muut fonfi&turiit ! jliienet pysyitväit enti^ll.i kannallaan, ' en-emniie>tö asettaen toht. N a n c k e- n i n loht. Ta^ikisien edelle. Elidollepano zoologian toisen pro- fes'nriiiliviran täyt-täm-seisi oli niin- ikään lopullisesti lomistorjÄa käsitel- tä!l'aua. Simenkun cili kuul:-u niitä jäseniä, jotka edellisellä kerralla oli- ivat Poissa istunnosta, Päätti konsis- ■tori Pysyä entisessä päätöksessään t:ri Le >v-a nderin asettamisesta ensi- iuäi;cfte c Hb okaasi sall e. — Saksalaisten sanoin-,lehtien tuon tikielto ja tullihallitus. Tullihallitus et ole. kuten on erehdt>ttä!västi »tai- nittu. senaatille 'tchnyt mitään e sinis iä painoiMhtillituksen kiellon sohdost.i. Sen sijaan on iullih.tlli.us Painoiili- 'liallitutselte lähettäinässään -lirjeintas- sä l)i:miM'itt(uu<,t, että ien olisi ollut toimenpiteestään ifmokettiim.i ensi si jassa se naaliin talousosastolle. — Senaatin kirjapainon laajenta minen. Kahden pikapNitiiuen ja kol- inen latomakoneen hankkimista war- ten isenaa>ri>n kirjapainoon on senaatti Myöitlänyt 92,465 mif. — Kalastuksen tarkastelijan nuo remman apulaisen »virkaa on sil. httd. G. Eottberg toisiaijeksi määrätty hoi- tznta.in. — Wenerakennuskiirsnen roirneen- potternixta lvacken ensi i<vltvet>Ä on se- n.iatti myöntänyt 3,000 mfn määrä rahin. — Tuomarit. 33 ii to ien ten tuo mi o- ii!it:i:it tuo»»»a«ri ho!vioi!euoenasessoi Wichmann on mapamettu iS- iuinasia Pihtiputaan piuijän käräjiä, jotka kärÄjät waratuomari Hjaimar Hblluterus on määrät?y istumaan. tulsia. KirMttanut Ilmari Liant». IV. Päiväkirjan lehtiä tihein virralla. >13 p. heinäkuuta. Eumuincn losäasmu. Maijemqt Peityksisjä raakaan kosieuteen. Latwa latuskainen, suojaa -arioomatett. Is- lu Paljaalla kannella kuin sumulortri ja ol« nauttÄvinasi kaikelta rumasta ja epämttkawasta. Wai tämä nyt on Rhein? Ensnnäinen woikutuA <>n huono. En ninne vähintäkään tm e- hätysrä! Ämrieft mielialani pilaatvat nuot kolme leikkaa: sumu. epäjärjes. itytseM ölewat hermot walwomisen jälkeen kimihiilenkatkuisessa jtmassa s^kä ennenkaittea ie että yksi matka- kupongeiÄam jckivtetliin kelpaatM- tomaksi ja saksalainen rsinomniekka us. 5alst epäillä rehellisyyttäni, kun ivakuu- iin että Kölnin ramatielvirkamieher e- rehdyfsessä Vlitvat reijiträueet Bonn- kuponkini. Matkustawaiset ympäril- län-i eiilvät toe minutm hywää lvaiku- tvsto. Ihmisiä läksin etsimään, en kauniita ma^emia. Mutta ihmisiä ei näy. PÄjon iihmisellisempiä oliwat en- ne» venäläiset. Heivän kanssaan saattoi vnrukÄamenkm Puhella Wol- gallatin. tJa he puhuiivat hauelle. Muita Retnin sat'j<tl.^tset oivat tnylkiä janoupitppuija. joille ei foana.ru haas tella. Mism he olisimar hutviteituja^ ttentiesi läs>tä sumuisesta tvirrastaan. — Sumu häUvenee, inieltala para- nee. Alan jo katsella maisemia. Mi- täpä ne minuun, nälkämaautiseen, kuu- lumai, mwua lepyn kuitenkin leppy- miÄäni. Jumala tiesi: ehkäpä Rei- nillä mai^usms onkin jostakin kotoi- finV Kun waan en olisi yksikseni . . Tilaan hymän päimällisea, juon puoliskon Bodencheimeria. Onpa se th» meeMtäl Lucherin katekismuksessa kypsytään, kuinka kaitaa »vesi niin kor- kear asiat matkaansaattaa — minä kummastelen täSsä, kuinka on mahdol- lista, että reiniläinen hapanwiini te- kee ihmiien hlMksi jälleen ja niin so- minnolliseksi pahan maailman kanssa? Sydämen Miniä Zieinillä näyttää siis riipptrtvan seitsemästä kymmenestä saksalaisesta ^penningistä! Sää on sangen klirkas, aurinko läm- mittää. Kukkulat ja tornit kohoile- wat, rantamat kauniZiutvat kaunistu mistaan. Ihmeellisimpiä katsottavia owat >lvanihat linnoitukset huimaavan korkeilla äkkijyrkänteillä. Mieltä täri- syttävää on ajatella ihinistcn voimaa ja jyötä muinaifuudesta nykyisyyteen astil Misjä lienevät uimalaitokset? Suurenmoiset rautasillar kaareile- wat 'yli Reinin. Tämähän on kohta kaikki loppumatonta humilakaupunkia mÄemmin puÄin virtaa. Laivakin, joka Äusja tunwi niin mitättömältä, >näyttäytl)y kunnolliseksi. Se ipuSkee kiivaasti ylös väkevää vastcivirtaa, sivuuttaa kymmenet hi- taammat. Taivas pimenee. Caksa» Jyväskylästä ja Keski-Suoniesta. ÄÄtl päiffiäl. Stöiffcä kaikki niissä! Tänään alkaioat täällä kunnallisia- ■iollti lasien päiunii. Tämä Puuha on .aes Piilän ajan takaa näizttäny? >v«- .van kooia kaikki kaupunlimiie: 'ilman mitään puolue-erotusta. On oltu- yh- teisivoimin yhteisiyössä. Ia tämä on jo rikkircPeytyneessa pienessä lchieis- iunfassamme hytvä ajan merltt. Puu- ha n etunenässä on ollut lämmtnjydä- > >isiä lasien yÄä.viä ja ivtela noisen löyhäin lasten, joita niin monesti heidän omatkin vanhempansa loimin» lyömät. Nämä innokkaimmat saivat teletkin mukaan. Ja se ura uksena siitä on se kaunis tulos, mihin on paäsm. Sillä näiden lasien piiiiuieit ohjelma, joka kokonaisuudessaan on luettamatta lehtemme ensi sivulla, on ensimäinen näyte siitä. Se o-n todellakin runsas j.t 'nonipuo?inen. S'tä saammekin nyt tilaisuuden lähemmin koskettaa. -Ohjelmassa on -sellaista!u,, jota täällä ei ennen o'le koskaan nähty. Sellainen on enin. lasten sirkus, joka »varmaan- •fut .tulee sekä nuorten että tvan!)aiit mielisuosion Isaatnaan osakseen. Sinen on yhtä ja toista puoleensa' »vetävää. Tänä iltana on klo 7 näytelmä »Hyr rä". Sitten sunnuntaina tlo 12— l / s 4 ja -/ 2 5—8 i.-p. on nioneitmoii-ta miel- täkiinnittävää oihjelmaa. Moiemmis- ja erissä jjuoritetaan sama ohjelma. Simuhtuzneiden ohjelnta itionenmoi- stne houikutuiksineen tuetaä marma-an Detsöli, tvarsuilktn »pienen" Puoleeusa. ^choitamme lopuksi kaikkia käy- mään näissä lasten päiivissä ja eten- kin wie»nään lapsia sinne, sillä heille on tämä tilaisuus jotain juurenmois- ta hauskuutta. tchiu-, toolluaa*-, sihkö-, mylly-, turpiini- ja uiMnviljelys- i«att« edtlliiiimmia Konekauppa-Osakeyhtiö AATRALTA. HeUinki. T»mp«r®. Viipnri. Vim timf Pjrytäkää meiltä hiet»ilmoituksia! 2172 8—0 Seminaarin Cygnaeus-juhlista. tuiee, k Uiton saattoi arwatakin, varsin .suurcmmoinen. Sen ohjelmasta ja lätjeotelystä olemme onnistuneet saa- maan -seuraanM tiedot: <>ichla Maa, kutm jo ennenkin olemme maininneot, klo l / 2 11 mies- soitltnoarin juhtasalissa. Mttksi laute- iaan to««Ui, minkä jälkeen juhlaesitel- mä n Pitää lehtovr Äalle Oksala. Sitten esitetään opettajatar, mi Immi Helli enin kirjoittama ja jäveltäjä Otto Kotilaisen jälveltämä juu- remntoinen ja erinomaijen onnistunut j u h l a t a n i a >a> t i i, jossa joolo- c-qioti tullet eslinlyi^ setä lasten- .tiä joiakuoroja. Äicllo '/- 1 järjestyy seminaarin putsto-sa juylalulkue, johon ottamat osaa 'semi-noartn j» sen harjoitusko tujen sekä taupunqtn kansakouiuil op. pilaat ja kauptutqin muista kouluista ainaitn tyseo. Kullakin luokalla on oma ilippunsa ja sitäpaitsi, lapsilla mielä pieniä lippuja. — kulkue .äh- iee stiten ÄaupMatua pitkin torille ja sieltä Ziilivlaiiuvtua pitkin '^.ygnaetrk- sen puistoon. Kaduille, mistä tulkue kulkee, rakennetaan arlkiteh.t Arjö B'l o m f t e i> !t'in piiru^ni^reii mu kaan kunniaportteja. Ciianaeukseil puistossa on kullekin ikotilnlle ivarotiiu oma paitkanfa' Pat- saan ympärillä, samoin muulle yiei- jölle. Parsaan lkummalleiin puolelle ioiutciaait komeat kuuset ja niiocn ylapuo-ielle laieevaan riemukaari, jonka ytiutliiäsjä osassa.on nimi „Uno h>'yg- «acus". Lioko kaari on täynnä pu- naisia ja vihreitä sähkölamppuja. Tä- inän on suunniiellu-t arlkiteht: ?)rjö Vlom-siedt. PatsaM »)mpäritle on puu- tarhuri M. ölalcrivo järscsiänyl fau= niiiic kukialaiiteiia. Näin on Etsaan ympäristö saam varsin kauniiksi, ja illalla, kun kymmenet eruvärisee sähkö- latnput siellä lois?awat. iurjoaa pat sas marinaan erinomaisen hauskan näyn. — Puhujalava ja laululava v:'. tiiijös patsaalle laiteltu. Patsaalla alkaa ohjelman suoritus icllo 1 / 2 ^> jolloin aluift kaupungin maalle sekä lausutllan lehtori Urjö B l c m jir eda'in kirjotnama runo ,Kaswatutjen kehityÄulku"'. Illalla on juhlavalaistus ja torvi» soittoa Cygnaeuksen patsaalla sekä 'Micsskminaarin juhlasalissa jeu?inaa« rtlatsren yhteinen tovect-iitaina. Seuraavana päivänä i.k. 13 p:nä on seminaarilaisiin totmeenpanoma huvirerkt, jonka ohjelmasia on puhei- ta, laulua y. m. Täällä perustetaan u.yös erityinen „pennirohcstz'» jonka keräämistä varten jckatnen oppilas saivesta muovailee inclleen Pienen iäestolaatikon ja kukin luokka »vielä yhteisen suuremman lippaan. Tähän laatikkoon on kuki-n oppilas tvelvollt- unen panemaan »jhden pennut joka mtikko. Täten kerääntyy vuodessa notn 100 mk. Warot käytetään köy» hien kansäkoululasten a'vt.-:cmiseksi. ^iailkia laulukuoroja hohtaa lehtoii P. I. H a n n i k a i n e n. Kaikkien laulujen 'ana: painetaan eritytjeen ktnvitertuun ivihkoseen, jo.a ylcisö saa ostaa. Sitäpaitsi painetaan- aisukas PääMppu, jossa on juhlien ohjelma. — Puukotus. Eilen illalla kello '/* 10 aikaon puukotti ii n Hcrjuka- diin Ta^umoen puoicise-ia väaciä Nist-lan alueelta kototsin oletv.ia työ- mies dialle Pyy h ka täisiä saa- gei» pahasti rintaan. Haatvoiteuu .v.etiin ^iraclaan sido.t>>iwalsi. Puu- k.oitcja ^'ääsi kartluun. Lähentpiu tie* .oza enmue illalla onnistunee: saa rnaan. -- Tohtori Tannerin luennot. Iy- mäckiMn katrpunqin koulujen johia- jar omar sähköteitlie anoneei kuwer- noöriitä, että täällä nykl)ään luennot» .va t:ri Tanner kiellet.atsiin i-tenio- jaan pitämästä. kuvernööri on ilmoittanut kirjees- ä I>'tt'äski>län kaupungin maisiraa- tille, että jos luemiotsia ilmene? joia- •f f Jt scpimatoma, on pormestarilla lu- pa kieltää niiden pito. - I. M. D tn tasotuskilpailu on huomenna Ilo 9 «ap. paviljongillaan. — Tuuri konkurssi. Pumavara- , - - .lappia? P. Hkyivärinen on Keuruun >«u-^nww.,!. --ura- m- !-r,! i äcf.. 1 >ä5cut>cU€ ianiiro, IsHfuriii. uMi jc ^cjo il. j( ö '11; o u juhlapuhe, > <invmuksen. eoelläinainiuu kantaatti kiitetään uu-' iatnen Donner We:ter alkuperäisessä ili:ic«..ytje-jään! ivjoöicu; n kohdalla puhtee ankara uk«titma, salamat ja juhlallinen jyrinä sateen tLnsia seu- raa laivaa peilinkukman matkan . . . Lepyn jo matÄlsiamaisiinkin. Eräs hyväsydämisen näköinen komea romoa pienine, kauniine lapsineen herättää huomiotani. Mmta puhutella en us- kalla eikä kukaan minua puhuttele . . . Laitva rientää, tunnit »virkaan »vie- rtwät. Lienee mkä kamalinta koti»" maa»ikä>wää, koska alati kuvittelen \ kuulemani, kuinka muka läsnäoleivai»! set puhuwat keskenään — juomenkiel. tä? iMahdin yhtä herraa ja rouivaa ja olen joka hetki sekaa>ntumaisillani sanomaan: ,/oletteko juottt/.ctmn?" ja olen jo tuntevinani oman iloisen yl-^ lätykseni. W!>utta sitten selmeneekin että kaikki puhmvai silkkaa sal-saa — kaunis kuivitelmani on siis ollut vain saita mor-stana 3ieinill>r. SaiHcklaiset koulupojat laulavat hauskoja lauluja. Mntta heidän käytöksessään on jota» kin Me van virkamiehen jäykkyyttä, mikä ei miellytä. Seudut kaunistu- hxiit kaunistumistaan. Miinimäet vi- lozavat kaikkialta silmään. Loreley- kavion ohi ajettaessa kajahtai laiivas- ka juhlallinen Heine-öallaadi: »En tic- ! 4>ä mistähän lienee näin mielent mur» !heinen . . ." Minusta vain tuntuu ^ :uin tämä joukko sittenkään ei Heineä kunnioittaisi eikä Hio:*.: muutakaan ; uinuttu». No ma nt iikka värähtelee pinnassa eikä slMmmällä. Turisti- tuhltllä ei ole todellis^, runoilijaa ei- !ä liioin runoilijaystäiviä. Es tst eine alte Geschichte . . . Kaikki on konerunolttta. Äolieiden hUinä sekä jumsja elta laivoja joi» p! rivojani kuin ctäitiett tormiorkes- teri. Sal^salaisella .,Lcynell^ug'!llä" ja »douiMeyiss tlla" on oma äänenjä. ^'lvistcin euä Venäiälla tuutin ju- nten ennen wiheuäw>!!i main »venäjät- ii. öiuoPtosja ».k.nrt mkomaaiaisen kv.maan tietysti viheltää — savolais murteella. pihein! Mikt valtaiva muinais- mu>seo! Ja samalla elämäin kulvien teatteri! Nitarilinno>a pt.trt.ipii-.tä- visjä korkeuksissa, satoja tuhai.sia wn nirypälesartoja. Kirkkoja, talm-stoja, wilijewiä thmislatimoja. Junat lii- jttvat molemmin puolin ramcja, aje- liwat kilpaa a.nksie>: kanssa. Syystä on so-kjvlainen Reinistään ylpeä . . . Mutia miikä on saksalaisen luonne? Ei mitään repäisevää, ei häa :ici- nen, ei myös sunillinenkaan. Puhe on hillittyä, käytös inyös sidottua- Ol-ginälisuutta, luonnollisuutia puut- uu. Kaikki o vai iveistemt sieluaan mlMen samoista Rhein-laakson pop- pelipuisto. Jo pimenee ilta. Matkustaivaisia menee ja tulee. Zrakastunut pari lau- lelee viinipullon ääressä. Kuinka tuttuja säveleitä. „Kun erkauen ma täältä nyt kotiseudultair,. . ja „Ln tyyni nyt . . On inasenmivaa muistaa, kuinka valjon meillä on tai- nattua korutavaraa. Mvisiko ajatella, että saksalainen soinnutteleisi juoma- lcnsia la Mj a? . . . Tuhannet Mci loistamat Neinillä. Ilma on pehmoinen, ctelamainen. Laulut raikuvat, mitä villeimmät tuirilat ja hotelli: terrasseineen viii- sevät sivu. Jo saavutaan Riideshei- miin. Tuntuu sawmaiselia . . » Mi- nut otetaan kohletisaStt vaStaair-kau. delleen, neiti Irene M e n d e l i n i n ^lhiaruno, sekakuoron laulua, tvol- tuasion puhe, tVMisoittoa. lastenkuo- :on laulua ja iopulsr maamme. Seka- kuoro esittää kolme lehtori P. I. Hannikaisen, sämelliist-i, joista tähteen sanat otvar kirioittaiteet Jm- itn H elle n .ja Hj. o r: a m o. Patsaalm- tlähd^tään kulkueena semi- naarin puistoon, jossa tapethtuu Cyg- naeus-tommen ismtraminen. Kukin seminaarin luo^a istuttaa siläpausi oman tammensa. Täällä on sitäpaitsi puhe ja 'laulua. Kello ö a>!kaa naisseminaarin juhla» salisju seminaarin kutiuivieraille -toi- meenpanemat juhliapäimäll:iet. Siellä pidetään puheet juhlatoieraille ja -ijän- lattanyt Tähän asti tunneun>a velkoja on noin 600,000. Varoja ei wi.!a varmaan tiedetä. Ilscita rälollista on mainitun Hy- väitien kanssa ollut asioissa, joten heitä vienee Hyvärisen kanssa so- maan »kurestin". kahden talolltsen, jotka oiva» olleer takauksessa Hywä- ristä, kerrotaan jo jättäneen kcnkurs- stanon.uljftn. — Sorr.W. — Toimakan Ziuuhimäea kouluyiirin uusi kansakoulurakellanS wihittiia n?ii« me 'Uiotnitntaina warnnaisccil :arkc:uk- sccnia. Tähän paikkakunnan bislorian mtufliti loiiiniKccn o iti saupiinnt kamaa niin sa^ka^ pa^ct, cnei scn tvcricic-ia iinic Rulchimäctlci koskaan ennen n-ib-' N>- 5li!<it oli faii!rin*.n<K-i"i fo-tyoitTiiiMu tiiynnölsillä faui:i-:-;ct:u:ti'n turtfaihiionciiiin, ittulettiin oiiiffi ir:rii 1U9, imiiM jäiTfcn mainitun koulun o- .pc i tajuta-r M ilma Äoc-tem pii! alknru» kon!'en. jtirkkohcrra 2. C. Korpela tcii niissä „,M)eiustei:t" hotellissa, jonka omistaa 'viiniinäfieu herra Balder- Unden. 14 p. heinäkuuta. Jaloa «viintä ja makeaa hunajaa, kejätukkien tuo'tsua ja »vuoristoilmaa, r.larilinnoja ... Ja kaikki eläinän- mukaivuudet ymvärilläsit et tarvitj: kuin nappuloita väännellä, nun val keus ja pimeys vaihtuu mielesi u»li kaan. Paina seinään sormellasi: elee- st ilmestyy pulska Zimmertnädchen, jos painat kahdesti: tulee Hausdiener, näpähytä kolwast: — lennähtää hän- nystakkmen herra mitnuri. Kaikkialla hodellikuilnuuria, turistivoesiaa. Wir- talaivojen nimetkin: ^rauenlob, Lo- reley . . Mutta missä ovat herrat ritarit, jaiqn ihmiiyyden taistieujat, missä siiveellisesu ihanat naiset ja ul- jaat isänmaan poiatF Maa on kau> nis ja jioffffUU ytimestä ja> r»)Päle:stä, — alnjaitjevatko ihmiset nautinnoi» taan? Uskoen ja tunnustaen .seinin sorea- det ja koreudet.tarkemmitta tulkimuk- sitta nousin Rudesheimisst» taas ju» navn ja tuntikauden ajon päästä olin Miesbadenia asemalla. Helsky, lin heleällä sähkövaunulla suoraan kyl- pylartokselle ja menin selailemaan kyl- pymieraÄuetteloa ^.Fremdenliste) toi- vossa löytää jonkun suomalaisen tui- tavan. Keksinkin luettelosta jonkun suomälaiisen tohlorismiehen, mutta koska se oli tuiki tuntematon ininulle, en yrittänyt häntä tapaamaan. Kat- sillessani kaupungin komeutto, mnis. tin yhtäkkiä että joku oli ininulle -Hel- fingistÄ lähti esiäiti maininnut, että „jos käyt Miesbadenissa, ui in pistäyp. päS Astoria hotMSjg —Mätakaat erään/' Rupesin stsimaan ja — kot- voit luluttua istuin kasmoista kas- -»voihin jMapäivälltspöydäs-iä <nti- - sen Äiajaantn po>cn jr häncn jalsalai» sen rouvansa seurassa. Sitä nÄyy tässä orltpätwät'esjä u-.atlmassa :a- pahtuvan romantilltsiakin romaafeja. t&eli Hermannista, entisestä Suomet- ^Ätren wimillajasla, olivat kaikki pie» ^net puoluepyytee: tyystin karisseet ^maechan, >tosin hän vieläkin kirioitteli. muna ainoastaan sunrmaitman Poli- piikasta, korkemtzan Elsas Lotringis» ta. Luonnollisesti hän oli kosmopo» liitti, puhui vaimonsa kanssa suomet ja jaksat, mutia oli syventynyt Eng» läntiin, aÄoili sinne, waV<tz olikin ^ tässä huomenna tuuminut pistäytyä belgialaisen Brusselin maailmannäyt» telyyn. — Ettet sinäkin ottanut tikettiä sinne? — En hoksannut . . . — Tämä Wiesbad:a on maailman sentvaalil — Niin oli Äaseanikin ennen! — Kuule, mitä viiniä sinä juot? — Mitä vaan. — Se on hauska «tä pidät jokja- laisista hapatuksista. — Se kai johtuu siitä, että esi- isät naivat sursilleja ... Me joimme mooselta. , Hän läksi minulle esittelemään W-iesbadenin kuumia mineraalivesiä, kertoi viattoman kylpl^laitosnotvelltn vastaontulevasta ranskalaisesta am- Piaijesta (tasoitan tienjsti modernia - naista), jutteli erään juomalaistn ka- jPitalistinuonSaisea porsasteluisia Miesbsdenisja jekä iakjalaijeu golijjin