luztsins tsmmileuun » p:nä ^i:o 3 — IZI0 Tienteko asia. (A. LiSton Suomalaisen puolueen kokouksessa esittömZn aluswksen mukaan). I. Kun Suomalaisen puolueen suuri ohjelma w. 1W6 wahwistettiin, oli se käsitys yleinen, että siinä on tote uttamista miespolmen ajaksi —muis taaksemme puhuttiin ainakin 25 wuo- desta. Melkoinen määrä asioita on tuosta ohjelmasta saatu sellaiselle asteelle, sellaiseen kulkuun, että ne omat joutuneet koko kansan yhteisiksi kysymyksiksi, joitten ajaminen ei enää ole yksistään meidän puolueemme marassa. Ne omat yhteisiä asioita, joitten edistäminen riippuu etenkin maan hallituksen toimenpiteistä, jos meillä main olisi sellainen hallitus, joka siihen pystyisi ja sellaiset olot, joissa tällaisia suuria asioita Voitat siin loppuun ojaa. Aksi niitä suuria asioita, jonka mei dän puolueohjelmamme myöskin otti huomioonsa, on merotuSolojemme uudistaminen. Tähän liittyy tienteko ja kyyti-asia. Niinkuin tiedämme, ei tientekorasitus esiinny suoranaisena kruunulle tai yhteiskunnalle suoritet tamana merona, mutta eräät yhteis kuntaluokat omat saaneet sen yhteis kunnan puolesta luonnossa tehtämäk seen. Meidän puolueemme on ha mainnut, että se tapa, jolla tämä epäsuora wero — taikka, niinkuin sitä kutsutaan yleinen rasitus — meillä suoritetaan, ei ole tyydyttävä, sillä tämä rasitus painaa hymin epätasai sesti eri paikkakunnissa ja sitäpaitsi se on joutunut ainoastaan rajoitetun osan kannettomaksi meidän kansas tamme, huolimatta siitä, että sitä, mallankin yleisiä teitä tarmitsemat kaikki liikkumat kansalaiset. Meidän puolueohjelmamme asetti sen maatimuksen, että tientekorasitus, mikäli se koskee yleisten maanteiden ja niihin kuulumien siltojen perusta mista ja kunnossapitämistä, on siir rettämä maltion huostaan ja on tämä rasitus järjeStettämä siten, että kaikk maksukykyiset henkilöt niin maaseu dulla kuin kaupungeissa ynnä kruunu tulemat ottamaan osaa maanteitten tekemisestä ja ylläpidosta johtumien menojen suorittamiseen. Kun yksikamarinen eduskuntamme ensi kerran kokoontui kemäällä muon- na 1907, oli ensimmäinen asia, jonka me silloisen mecheliniläisen hallitukien alotteesta saimme mastaanottaa hal tiluksen esityksenä, tientekoafia. Tämä esitys perustui pääasiassa nykyiseen tientekojärjestelmään. Nykyäänkin toimitetaan maanteitten tekeminen ja kunnossapito tientekolahkottain, jona tamalllseSti on maalaiskunta. Arm. esitys tarkoitti edelleen moimassapitää tätä tielahkojärjestelmää, mutta sen sijaan, että tähän aSti manttaalin omistamat tilalliset ja maalla olemat tehtaiden, niihin luettuina myöskin tuulimyllyt ja niiden omistajat, sekä kruunu puistojensa puolesta omat kantaneet tientekorasituksen, tarkoitti arm. esitys tientekomelmollisten pii rin laajentamista niin, että siihen osallisiksi tulisimat myöskin muut maalla asumat, jotka suorittamat kun nallismeroja Vähintäin 800 mkn vuositulosta. Sitäpaitsi olisi kruunu tullut melmoitettamaksi ottamaan osaa tiemekorasitukseen myöskin muitten maillensa kuin puistojensa puolesta. Jotta saataisiin tasoitetuksi tienteko rasitus eri paikkakuntien mälillä, si sälsi arm. esitys myöskin ehdotuksen, että maltiomaroista annettaisiin opu> raha, joka tulisi olemaan 10 pros, koko maan yhteenlasketuista tieme- noista, ja tämä apuraha tulisi annet' tamaksi niille tientekolahkoille, joiden tientekorasitus tieäyriä kohti nousisi yli keskimäärän koko maan tienteko- menoista tieäyriä kohti. Jos otaksu taan, että niinkuin 1907 muoden maltiopäimien laki- ja talousmolio- kunta armioi, tienteko rahaksi lasket- tuna tutisi olemaan yhteensä noin 4Vz milj. mk,, olisi tuo maltioapu fiiS tullut olemaan 450,000 mkkaa ja siitä olisimat tulleet eniten rasitetut tielahkot saamaan apurahoja. Kun tämä arm. esitys tuli edus kuntaan, niin sitä emästettiin malio- kuntaan hymin milkkaasti. Keskuste lussa käytettiin 39 puheenmuoroa ja siinä tuli jo näkymiin se mastatuuli. joka eduskunnassa puhalsi silloista hallitusta mastaan. Sanottiin heti. että tällainen ehdotus ei kelpaa, erit^ täinkin koska se ei tyydyttämällä tamalla möisi aikaansaada tienrasi. tuksen tasoitusta. Kun asia sitten tuli laki- ja talouSmaliokuntaan, toi uutettiin siinä jo kemäällä periaat teellinen käsittely ja tultiin siihen tulokseen, että arm. esitys ei kelman nut, maan oli asetettama uudistuksen pohjaksi se periaate, joka oli julkilau suttuna suomalaisen puolueen ohjel massa. Kesän aikana malmiStetliin asiasta uusi lakiehdotus tämän peri aatteen pohjalle. Siinä tulimat pa rannetuiksi melko lailla m. m. ne säännökset, jotka koskimat kyläteitä ja jotka meidän nykyisessä tienteko- laissamme omat erinomaisessa mää rässä puutteelliset. Kun sitten syk syllä maltiopäimät tulimat uudestaan kokoon, oli maliokunnalla malmis ehdotus asetettamaksi työnsä jatkami sen pohjaksi ja tämä ehdotus tulikin sitten Valiokunnassa hymäksyttyä. Mutta paljo aikaa mei siinä ensik- sikin kysymys, millä tamalla olisi meneteltämä niitten kustannusten suorittamiseksi, joita tientekomelmolli- suuden siirtäminen kruunulle, niinkuin meidän puolueohjelmamme sisälsi, tulisi kysymään maltion Maroista Ajateltiin kyllä Valiokunnassa, että kun tarmitaan joku pitempi mäliaika — noin 3 muotta —, ennenkuin saa daan tämä suuri asia siirretyksi kruu- nun huostaan ja maltiopäimät ehti- m5t sillä mälin kokoontua eri kerto ja, ei olisi aihetta huolehtia kysymyk- sen rahallisesta puolesta, ennenkuin saataisiin nähdä hallituksen laskelma, missä määrin maltion marsinaiset tulot riittäisimät tai olisimat riittä mättömät tietarpeen tyydyttämiseksi. Mutta maitokunnassa oli jo silloin jäseniä, koko sosialidemokraattisen puolueen ryhmä, jotka kyllä olimat periaatteessa samalla kannalla kuin mekin, että tientekorasitus olisi kruu nulle siirrettämä, mutta jotka eimät tahtoneet luomuttaa mitään maroja yleisestä maltiorahastosta tätä tar koitusta Varten, maan maatimat, että sitä Varten on toimitettava eri tyinen meronkanto. Heille kyllä oso tettiin, että takaperoista maltion taloutta on, kun rumetaan säätämään uutta meroa, joS entisillä maroilla tullaan toimeen; mutta tämä puhe meni kuuroille törmille. Jotta kum minkin eduskunnalla olisi kaikki mah dollisuudet maralla, jos se tahtoisi säätää erityisen meron tietäneettä marten, niin malmistettiin maitokun nassa luonnos myöskin tiemerolaiksi, mutta sen oli waltiopäiwäjärjestyksen mukaan mentämä maltiomarain mali- okuntaan lausunnon saamista mar ten. Tämä kaikki wei syksyllä 1907 paljon aikaa, jota osaltaan kulutti sekin, että meidän oman puolueryh män pari edustajaa suurella sitkey dellä rupesi ajamaan sitä, että kylä tiet siirrettäisiin kuntien mastatta- miksi. Tämä kysymys ei ollut mielä lainkaan kypsytetty eikä ollut min käänlaisia tietoja siitä, kuinka haluk kaita kunnat olisimat olleet ottamaan sellaista suurta menoerää niskoilleen. Eräässä maalaiskunnassa olisi se noussut 12,000 mkaan muodessa. Valiokunnassa ei siis ehditty tar peeksi hymissä ajoin saada tie-asia takaisin eduskuntaan ja näin ollen ei eduskunta ehtinyt sitä saattaa pää tökseen. Sen perästä on tämä tieasia ollut esillä kaikilla maltiopäimillä, ja kaik kiaan on laki- ja talouSmaliokunta ehtinyt malmistaa siitä neljä laajaa mietintöä. Kaiken aikaa on Suoma la sen puolueen ohjelman periaatteel linen kanta ollut maliokunnan työn pohjana, mutta sitä myöten kuin aikaa on kulunut on mastustus tie asian ratkaisemista mastaan käynyt yhä selmemmäksi. Sosialistit eimät kyllä ole tahtoneet asettua muulle periaatteelliselle kannalle kuin sille, että kruunun tulee ottaa yleiset maantiet mastattamakseen, mutta he eimät nyttemmin tahdo kysymystä ratkaistamaksi ennenkuin koko Vero tusjärjestelmämme uudistuskysymyk sen yhteydessä. Ia milloin tuo kysy mys koko laajuudessaan saadaan rat kaistuksi, sen Jumalaa tietää, sillä tuskinpa meillä kehitys sillä olalla moi kulkea nopeampaan kuin muual lakaan. Kaikkialla maailmassa sellai set asiat omat näyttäytyneet oleman hymin sitkeitä ja aikaa kysymiä. Sitäpaitsi omat sosialistit löytä neet muitakin esteitä. Kun me miime syksynä saimme arm. esityksen — se saatiin masta syyskuun jälkipuolis kolla — keksittiin heidän tahollaan se, että kylätietkin omat pantamat krull- nun kustannettamiksi. L säksi omat nämä samat masemmistolaiset rumen neet erittäin lämpimästi muka aja maan pikkutilallisten etua tässä asi assa. Meidän pormarillisten käsityk sen mukaan ei ole aihetta päästää tilanomistajista ketään mopaaksitien- tekorasituksesta, sillä niillähän on He inoset ja ajokalut ja ne stitS syystä myöskin kuluttamat enemmän maan teitä. Mutta sosialistit omat muka pikkutilallisten etuja hellitellen »vaati neet, että kaikki ne tilat, joissa kun- nallismeroa marten taksoitettu muosi- tulo ei nouse 1,000 mkaan, olisimat päästettämät tierasituksesta aiman mapaiksi. Tämä maatimus tietäisi sitä, että noin 52 pros. kaikista nyky ään tientekoon osallisista tulisi pääse mään mapaiksi, samaan aikaan kuin kaupunkilaiset, joiden tulisi edelleen pitää huoli kaupunkiin johtamista, kaupungin maa-alueella olemista teistä, kaduista ja toreista, tulisimat osallisiksi tientekorasitukseen, Vieläpä siinä määrin, että — huolimatta siitä, että meidän pormarillisten ehdotuksen mukaan kaikki nykyiset tientekomel- malliset maalla olisimat melmolliset olemaan edelleen tientekorasitukseSsa osallisina, mutta Varallisuutensa mu kaan ylenemän Mtrotusasteikon perus tuksella —, kaupunkilaiset sittekin joutuisimat suorittamaan enemmän kuin kolmannen osan koko maantien- tekorasituksesta. JoS oletamme, niin kuin miime syksynä Valiokunnassa armioitiin, tientekokustannukset nyky. ään yhteensä noin S milj. mrkaksi muodessa, tulisimat kaupunkilaiset liitä suorittamaan 1,800,000 mkkaa, kun sitämastoin tilanomistajat, jotka nykyään suorittamat suurimman osan — luulen V4 —, tulisimat pääse mään noin 1,600,000 mrkolla. Ti- Iälliset tulisimat siis pääsemään Vä hemmällä kuin; mitä uudet kaupun geissa asumat tientekoivelmolliset tuli simat suorittamaan. Maitokunnassa osotettiin, että sosialistien maatimuk sen täytyisi, jos se toimeenpantaisiin, esiintyä ilmeisenä määryytenä ja kaikkien ajattelemien kansalaisten täytyisi nousta sitä mastustamaan. Tämä mastamäite ei ole sosialisteja lainkaan huolettanut, eikä heihin yli malkaan mitkään järkisyyt mene. Mutta suurella sitkeydellä moneen kertaan jauhettiin heidän puoleltaan näuä asioita ja koetettiin saada ai kaa niissä kulumaan niin pitkältä kuin suinkin. Siitä huolimatta saim me tie-asian maitokunnassa malmiiksi 20 päimään miime lokakuuta, jotenka siis oli jälellä mielä lähes kuukausi maltiopäimäaikaa asian eteenpäin miemiseksi. Mutta silloin kun arm. tie-esitystä emästettiin laki- ja talouSmaliokun taan, heitettiin ruotsinmielisten pii ristä esiin ehdotus, että laki- ja talo- usmaliokunnan tulee pyytää Valtio- marainmaliokunnan lausuntoa tästä asiasta. Jz se tulikin eduskunnan päätökseksi. Meidän oli siis lähetet- tämä asia maltiomarainmaliokuntaan. Se tapahtui, niinkuin mainitsin, 20 p. lokakuuta. Maltiomarainmalio- kunta piteli asiata sitte niin, että masta 16 p. marraskuuta saimme laki- ja talouSmaliokuntaan kirjelmän, jossa ilmoitettiin, että maltiomarain- maliokunta ei ole ehtinyt koko kysy mykseen puuttua. Kun tämä Vas taus esitettiin laki- jz talousvalio kunnassa, ehdotettiin siellä, että il moittaisimme eduskunnalle, millä tamoin waltiowarainwaliokunta oli sille annetun tehtämän toimittanut, ja lähettäisimme myöskin mietintöm me samalla eduskuntaan. Sitä ei tietysti olisi ehditty eduskunnassa silloin enää käsitellä, mutta joka tapauksessa olisi maitokunta siten toi mittanut loppuun sen tehtämän, mikä sille kuului. Mainittua ehdotusta kuitenkin mastustettiin maliokunnassa. Sosialistit sanoimat, että heidän ei ole Vastalauseensa malmiina, — ja kun tuli äänestys, oli tulos se, että 10 äänellä 6 mastaan ajettiin pape- rikoppaan koko meidän iso työmme. Tämän enemmistön tekimät sosialis tit ja pari nuorsuomalaiseen ja ruot salaiseen puolueryhmään kuulumaa kaupunkilaista sekä eräs ruotsinmieli nen maalainen. Mainituille kaupun kilaisille oli esiintynyt pelottamana seikkana kaiken aikaa se, että kaupun kilaiset myöskin tahdottiin tienteko- rasitukseen osallisiksi metää. JoS eduskunnan maliokunta, joka kokoonpannaan eduskunnan keskuu dessa tapahtumien suhteellisten maa lien kautta, on pidettäivä pienoisku- mana siitä, millä kannalla eduskunta jossakin kysymyksessä on, niin ilme nee mainitusta tieasian menosta, että eduskunnassa, semmoisena kuin se tähän asti on ollut kokoonpantuna, ei ole ollut enemmistöä sille kannelle, jota tässä kysymyksessä suomalaisen puolueen ohjelma edustaa. Ja jos, niinkuin luultamaa on, eduskunnan kokoonpano kaikessa pääasiassa tulee pian tapahtumien maalien kautta olemaan samanlainen kuin äsken ha joitetun eduskunnan, niin täytyy sanoa, että tieasian perille saattami nen meidän suunnitelmamme mukaan on joutunut hymin maikeaan masta- mäkeen. Tuskin kykenemme tätä asi ata ajamaan sellaiseen ratkaisuun, kuin tähän asti olemme suunnitelleet. Se tietysti on omansa antamaan huolta, mallankin kun siihen liittyy mielä toinenkin huoli, nim. se, että kyytiasia, joka 1908 muoden jälki mäisillä maltiopäimillä ratkaistiin suomalaisen puolueen ohjelman mu kaan, nim. siten, että kyytirasitus siirtyisi kruunulle ilman että sitä marten tarmilsisi mitään kyytimeroa kantaa, näyttää joutuneen matkalla hallitsijan ratkaistamaksi sellaiseen seisahdukseen, että meidän täytynee ottaa sekin uudestaan eduskunnassa käsille. Ja kuka tietää, minkä mas- tustuksen alaiseksi se siellä tästä lähin joutuu. Kyytiasiasla nim. eduskunta päätti, että uuden kyyti- lain tuli aStua rooirnoan 1 päimänä tammikuuta 1911. Tämän ajankoh dan määräsi eduskunta siihen nähden, että nykyiset kyytirahat päättyivät tuleman muoden lopussa, jotenka olisi sopimaa siinä ajankäänteessä siirtää kyytirasitus kruunulle. Mutta nyt alkaa aika jo olla liian pitkälle kulu nut — malmistustöihin tätä siirtoa marten olisi pitänyt ryhtyä miimeis- tään miime marraskuulla. Jos ei ihan näinä seuraamina päiminä saada hallitsijan ratkaisua kyytiasiaSsa edus kunnan päätöksen mukaan, niin sitä ei moida panna toimeen määräaikana, eikä silloin auta muu, kuin ottaa asia uudestaan eduskunnassa käsille. Puheenaolemat kaksi merorasitus- asiata, jotka painamat erityisesti mei dän tilallista maalaismäkeämme, omat siis huolettamassa tilassa. Ja täytyy sanoa, että mikäli nyt moi nähdä on epäiltämää, moimmeko tie asiassa lähimmässä tulemaisuudeSsa toteuttaa Suomalaisen puolueen oh jelmaa. Mahdolliset Virheet chtteiösa ja Maa- MsOet lejteume saamisessa Mdilllme heti ilmittama» sva- raötm konttttiillme. Tilatkaa lehdet aina, milloin sopii, lähimmästä postitoimistosta. MÄZMÄs, Suostuntakysymys. Ensimäisten kysymysten joukossa, joita senaatti tulee käsittelemään sit ten kun istunnot joulupyhien jälkeen uudelleen alotetaan, on kysymys lei- masuostunnasta ja toimenpiteistä nykyisen sekaman tilan järjestämiseksi leimasuostunnan kantamiskysymyk- sessä. Kunnes maltiopäimät kokoon tumat, ei luonnollisesti moi tulla kysymykseen muun kuin Väliaikaisen menettelytaman aikaansaaminen. Mitä tulee kysymyksen lopulliseen järjestä miseen lienee, sikäli kuin ,.N. Pr." on saanut tietää, aikomuksena jättää maltiopäimille kaksi suostuntaesilystä leimasuostuntakysymyksessä, toinen Vuotta 1911 marten; toisella tarkois taan aikaan saada asianmukaisesti masmistettu samaa suostuntaa koske ma asetus kuluman muoden jälki osaa marten. Sama menettelytapa kohdistuu myös paloiviinarveroon ja mallasjuomasuoStuntaan. Kysymys on parsillaan malmistaman käsittelyn alaisena senaatin Valiokunnassa, johon kuulumat senaattorit Mirenius, Berg, Hedlund ja Sillman. Kemalilummöri Vaatii tietäjä Kenraalikumernöörinkanslia on ken- raalikumernöörin käskystä maatinut läänien kumernööreiltä mitä pikem min tarkkoja tietoja kaikkien maassa toimimien poliisimiesten kumusta, kruununmoudit ja nimismiehet mu kaan luettuina sekä maalaispoliisien lukumäärästä, näiden menäjänkielen taidosta ja Venäjänkielen taitoisten prosenttimäärästä poliisien koko luku määrään sekä heidän menäjänkielen taitonsa laadusta. 5) Lainaa koskemat, kassan hal lussa olemat asiakirjat omat säilytet- tämät Velkakirjan sisällä. Nakirjojeu kartoittamne». Turun homioikeuden ylimääräisessä istunnossa miime lauantaina keskus teltiin parin kihlakunnantuomarin wi- ranfijaisen määräämisen yhteydessä siitä, omatko tätä asiaa koskemat asia kirjat kartoitettamat. Homioikeuden jäsenten enemmistö oli sitä mielipi dettä, ettei niitä ole kartoitettako, joten ne lähetettiin asianomaisille il man karttamerkkejä. Hzmioikeudesta tullaan siis tästälähin toimittamaan asiapaperit kartoittamatta. Haminan raatmvcmoikeudessa ja maistraatissa ahtaan karttamerkkei- hin nähden menetellä samoin kuin Miipurin homioikeudessa, nim. ettei maadita asiapapereiden kartoittamista. Samoin tullaan menettelemään myös Sortaivalan maistraatissa ja raastu. maaoikeudessa. Kotkassa ei asiasta mielä ole päätetty, koska maistraa tille ja raastumanoikeudelle ei tänä muonna mielä ole asiakirjoja jätetty. Kotkan pollisilaitolsessa maaditacu karttamerkit ja leimataan ne. Kot kan tullikamarissa ei ole karttamerk- kejä maadittu, mutta jos niitä jäte- tyissä asiakirjoissa on, niin ne lei mataan. Lahdessa ottamat sekä raastuman- oikeus että maistraatti mastaan kart tamerkeillä Varustamattomia asiakir joja. Jos asiakirjoissa on kartta merkkejä, ei niitä leima!a. —Keuraalik«weruööri«kaus- lian uufi menosäästö. Finlj. Gasetan tietojen mukaan nousemat kenraalikumeruöörinkanslian kaikki kansliamenot yhteensä 424,000 mkaan. henkilökunnan lukumäärän ollessa 46. Tähän summaan eimät sisälly kahdsn adjutcntin palkkaedut, noin 15,000— 17,000 mk. Kanue majesteettirikokses ta ke«raalik»weruööri« käs kystä. Kenrail kumernöörin käskystä on painoylihallitus esittänyt senaa tille, että sanomalehti Framtidia mes taan nostettaisiin kanne majesteetti rikoksesta lehdessä miime syysk. 10 päimänä jull-istusta kirjoituksesta: ..Ryska tsarens söcmögenhet och rysta soldatens underhäll". (Menäjän tsaa rin marallisuus ja Venäläisen sota miehen ylläpito). — Eliukeiuolaiusäädäntö. N. Pr:n tietojen mukaan ei uutta elin- keinolain esitystä tultane eduskunnalle antamaan, maan lienee sitämastoin useita pienempiä esityksiä odotetta- missä. — Nuorten taiteilijain mat karahat omat haettamalla ennen tu lemaa helmikuun lovpua senaatin kir kollistoimituskunnasta, josta saadaan myös lähempiä tietoja. — Suomen rantateiden tar kastajaksi on eilispäimän ..Nomaja Rusjin" mukaan nimitetty insinSSr- Kosyrem. — Suomen kreikkalviskato- liue» papiSto ja kenraalikn weruööri. Mikäli on kuulunut, on Suomen kreik°aloi?-katolinen arkki piispa kenraalikumernöörin kehotuk sesta käskenyt alaisiaan kreikkalais katolisia pappeja kreikkalais -katoliselle konsistoriolle tai paikallisille poliisi- Viranomaisille taikka su raan kenraa- likumernöörille ilmoittamaan, milloin he joutumat hämäistyksen tai jonkun muun sopimattoman ja häiritsemän kohtelun esineiksi. — Majatalojen uudelleen järjestäminen. Joku aika sitten aleni Suomen Matkailijayhdistyksen toimimilta maliokunnan laitin.a^n majataloja marten sääntöjä, joihin sisältyisiirät mälitämättömimmät jär jestyksen ja puhtauden maatimulset. Wal>okunta on jättänyt toimikunnalle sääntöehdotuksensa sekä arkkitehti B, Amiin ffm tekemät piirustukset huo neiden sisustamiseesi majataloissa. Toimikunta on nyttemmin lähettänyt sekä ehdotuksen että piirustukset lää nien kuioernööreille, samalla esittäen eitä kumernöörit LeeMisimät ehdotuk sen pohjalla läänejään merien sopi mat mojatalosäännöt. Matkailij'-yh- d'stys c.noo ny' kaikkia kumernöör>'jä ottamaan majatalosäännör käytäntöön, ja sakon uhalla noudatettaviksi sekä sanalla toimittamaan piirustukset kaikkiin, majataloihin, joissa niitä moi- daan käyttää mallina huoneila sisus tettaessa. AlianHvisivnsio ottajat: Howioik,notano Vaino INN, Honnoil.kansliz;ti Santeri Auer m E, Tähkavaä se!ä Ho- wio,k. ausk. I, Uvnla. M- Maitoman wäestön tainakassat. Ohjeita kassojen hoitamiseen. Asianomaisten noudalettamaksi nii den lainakassain hoitamisessa ja käyt- i tämisessä, joita kunnat omat muo dostaneet tilattoman mäestön laina- rahastosta lainaksisaamillaan Maroilla, on senaatin kamaritoimituskunta mää rännyt : 1) että lainaksi ei saa kassi sta an taa. maan-ostoa marten »vähempää mää rää kuin 200 markkaa eikä enempää kuin Uudenmaan, Turun ja Porin sekä Hämeen lääneissä 3,000 markkaa ja muissa lääneissä 2,000 mkao; rakennuksia marten alle 200 mkan eikä päälle 1,000 markan; miljelystarkoituksia marten alle 200 markan eikä päälle 600 markan. Lainaa maa-alueen ostamista mor ien älköön myönnettäkö, jos alueen ostohinta on 6,000 mkaa suurempi. 2) JoS samalle henkilölle myönne tään lainoja eri tarkoituksiin, esimer kiksi maan-oStoon ja maanmiljelyk- seen, on eri Velkakirja kumpaisestakin' lainasta annettama. s 3) Ennenkuin lainanottaja saa nos taa hänellä maan-ostoa marten myön netyn lainan; tulee hänen kassan hoi tokunnalle antaa oikeaksi todistettu jäljennös ostoa koskemasta kauppa kirjasta ja näyttää myös pääkirja sekä miimeiStään ennen kolmen muo den kuluttua esittää hoitokunnalle kiin- nekirja ostettuun alueeseen. 4) Ennenkuin laina rakennusta ta hi Viljelystä Varten myönnetään, tu- lee hakijan antaa hoitokunnalle, edel lisessä tapauksessa sen tai niiden ra- kennusten pohjapiirros, joiden raken tamista marten laina pyydetään; ja kun on kysymys miljelyslainaSta piir- roS-ehdotus ojitussuunnitelmaan ly- seeSsä olemaSta maa-alueesta sekä selmitys hakijan hallinto-oikeudesta alueeseen. Sllsmlaistll Miu»» WWSjllhlMsllIli>kt lauluesityksiä ja palkittiin miMmlla suosionosoituksilla. Mäliajan kuluttua esitti kapellimes tari W. Fritsch Viulukonsertin or kesterin säestyksellä. Mahinko maan, että soolo esitettiin parmekkeelta, niin etteimät kaikki moineet siitä yhtä suu ressa määrässä kuulla ja nauttia. Lopuksi nuoriso karkeloi. Isänmaallinen juhlakokous alkoi Teaatterissa kello 1 sunnuntai na. Ensin esitti soittoa Soitannolli sen seuran orkesteri, ja laulettiin yh teisesti orkesterin säestyksellä „Jcs sydän sulla puhdas on", jonka jäi- kcen senaattori I, K. Pa a sikim > alkoi laajan ja seikkaperäisen esitelmän, sä Valtiollisesta asemasta ja sen kanS- sa yhteydessä olemista seikoista. Pe rusteellisesti käsitteli puhuja miime muosikymmenien aikana syntyneitä jo aina tähän saakka pä:wä;crjestyksesso säilyneitä menäläis-suomclaisia riita kysymyksiä ja todisteli, miten kauko- näköisesti suomalainen puolue jo oi- koja sitten asettui somittelu-en kan- nalle Menäjän kanssa näihin k?sy- myksiin nähden ja kuinka turmiolliset omat maallemme olleet seuraukset siitä, etteimät toiset puolueet ole tah toneet kuullakaan mistään neumotto- luilta p'..'h>ittaman. Masta miime aikoina on tämä suomalaisen puolueen kanta alkanut saada kannattajio muittenkin pormarillisten puolueiden keskuudessa. Esitelmä otettiin maslaan myrskyi sillä kättentaputuksilla. Mähäisen mäliajan jälkeen ja kun Nuijan sekakuoro oli esittänyt muuta mia lauluja, piti senaattori Paasi- kiwi toisen esitelmän, jossa hän tä- hänastisen kokemuksen perusteella ja tosioloja silmällä pitäen esitti muu- tamia mielteitä siitä, mih'n suuntaan meidän olisi toimittama soadzksemme Suomen ja Menäjän mäliset n. s, yle.saialt'.kunnalliset kysymykset mo lempia maita tyydyttämällä tamalla pysymäisesti ratk iStu'si, Puhujan mielessä ei tulemaisuus ole kummin kaan niin synkkä kuin miltä se näyt tää; sen muoksi ei ole syytä heittäy tyä epätoiivoon, sillä ennemmin tvi myöhemmin tulewat nämäkin asiat järjestymään luonnollisella tamalla sellaisiksi kuin niiden olojen pakosta täytyn järjestyä. Esitelmiä seurasi ahdinkoon saakka teaatter!n täyttänyt ysei''ö suurella mielenkiinnolla ja malt^mat olimat suosionosotukset puhujalle esitelmän loputtua. Innostuksen Valtaamana laulettiin lovuksi yhteisesti orkesterin säes!y'sel!ä Maamme-laulu. Kello 4:ltä siirtyi osa yleisöä yhtei sille päiivällisille Teaatterin r^minto- laan. Paisuin päästessä tui'i'.si opettaja S, S am pola muutamin mal-.loiduin sanoin satakuntalaisten, i sekä kaupunki- että ma^lais-väes ön, kiitollisuudentunteet senaattori Pac.si. kivelle. Puheeseen mastosi sen. Paa- sikiivi, knttäen samalla siitä luotta- muksestc. jota hän on satakunnan niäeSlön keskuudessa saanut nauttia. Neiti Saidu Polminie mi puhui juhliin saapuneille maalaisille, kiittäen innokkavsta amustuksesta niin puo lue- kuin muissakin asioissa. Puhee- z seen mestasi maanmilj. K. Kun n a s, !Ear n pitäjästä. Mielä puhui kul- taseppä Isak Saha, esittäen muuta mia toiivomuksia senaattori I. K. Plasikiivelle ja lehtori F. O. Rapo lalle edusmiehiiiä. T^rverillista seurustelua jatkui iur- l nes ajan kuluttaa, klo VKlta, Grönblomin ja rahasl>?;>h?iwjaksi kap teeni G. W. Nikanderin sctä sihtee riksi sctomakirjuri Arel Sohiströmin. ^ Kansakoulut. Helsingm kau- oungin kansakoulun opettajaksi an tä män tammikuin 1 pistä lukien otettu kansakoulunopettaja Armo Tuulos. Helsingin pit. Mellunkylän suomen kieliselle kansakoululle, jonka opetta jana hra TuulLs syyslukukautena toi- mi, ei mielä ole saatu uutta huone- ustoa. Tulipalon häMleltyZ koulun luokkahuoneuston omat paikkakunnan ruotsinmieliset kartanojen omistajat y. m. Vaikeuttaneet tämän y 'sity !sten 'uomenmielisten kannattaman koulun jatkamista siinä määrin, että koulun jatkaminen siirtynee ensi syksyyn. — Soitannollisen Seuran orkesteri» johtajaksi on edelleen täksi muodeksi malittu orkesterin tä hänastinen jch <a a, kapellimestari W. Frinch. B. T. -- TVararikkoja tehtiin Porissa miime muoden aikana kaikk>ain 12. Proteste?rattujen mete lien luku teki samaan mkaon 231. — Ksulut. Kaupung-n ja Re- vosaaren kansakouluissa alkaa kevät lukukausi tänään. alkoimat täällä P.rissa lauantaina kello !1:Itä Kansalllskodissi', jonne mallikeln-inen mottojen näyttely oli i ^.^sa älköi '^Regina"von Em^ zarje-Ztetty ;a josia Soitamioll^sen! seuran orkesterin esittäessä s^Uoa meri!^in" esitys. Sntä toisessa pai- — Kasvatuslaitokseen pan- taioatsi määräsi raustuivancikeuS Viime lauman 'a'na alaikäisen Frans Vihtori Lindströmin, joka m. k. 13 p:nä muriaut^i Ce^iral-teatterin hwneustoon mara-ti kassasta 25 mk. 25 p.iä rahaa. — Toiskertaisesta w arkuu desta tuomittiin raastumanoiksudss- sa miime laumantaina työm>es Kus taa Nikolai Tähtinen, Toejoelta, muo deksi kuritushuonemankeuteen ja me nettämään kansalaisluottamukiensa 4:ksi muodeksi yli rangoistusajan. Tählinen anasti, kuten on kerrottu, Lindroosin Kansalliskaupan omelta näytteelle asetetun sadetakin. — M«?towaras pidätetty. Poliisikansiaapeli A. Kilviiuem: pi dätti miime sunnuntaina Nakkilan Lattomsrekä torpparinpoj^n Nestor Wa!fr:d Pel'osen syyllisevä k htem murtomarkauteen ja yh!een murtc- markauden yritykseen. P. murtautui eräänä joulen läheisenä yönä palsta- tilallisen Frans Kroumilan sanotussa kylässä olemaan kauppapuotiin anas taen pikkutamaroita 1.- 40 p.n ar mosta. Toisen kerran hän murtau tui samaan myymälään u'.>denmuc- den yönä mieden 2 laatikkoa pope- rzsseja ja 95 p. rahaa. Molemmilla kerroilla hän murst.^! lukkoa. Kol mannen kerran aikoi hän t. k. 5 p. mastaan yöllä taas murtautua sa maan paikkaan, mutta joutui sati meen. Mies on tunnustanut tekonsa. Tiirikkana oli hän käyttänyt määrää rautanaulaa. P. on passiiettu lää nin mau^a.tn odottamaan tu.liutoa ja tuomiota. — Kilpa-ajot aikoo Porin Aju- riyhdistys toimia hclmik. ^ p:rä. — Laitvaliike Reposaaren Mäntyluodon Välillä kat kesi eilen, sillä ankara tuuli ajoi saa man jäitä täyteen. Jos tuuli ase tuu ja saadaan raimatuksi mäylä jäiden mälitse — siinä tapaukseesi ettei tuuli aja jäitä pois — aikai laimakulku uudelleen. alettiin arpalipvujen myynti, jota kesti aina kello 7:mäcn illalla. H Kello 7:ltä samana päimänä alkoi Z Menneet omat nyt suomalaisen arvajaisjaisjuhla iltama puolueen arpajaiset juhlc-llisuuksineen. o.» kokouksineen. Paljon Teaattmssa täydelle huoneelle yl«'o,, ^ ^ x^kaa syriäisiltäk.n lonka maltaman ojan muodosii maa- ^ ^ jonka seudulta saapunut suomalaisen puo lueen aatteiden elchdyttömä ja innos tuttavia kansa. Soitannollisen seu ran orkesterin esitettyä muutamia kappaleita ja yleiiön laulettua orkes terin säestyksellä „Nouse, riennä suo menkieli", astui juhlapuhetta pitä mään tohtori Lauri In g m a n. Wa- kamin ja mieliin painumin sanoin se- losteli puhuja nykyojan huolestutta mia aatemirtauksia tullen si hen lop putulokseen, että ainoa mankka ja py- symä kansamme tulemaisuudcn perus tus mo:dian muodostaa suomalaisen puolueen aatteiden ja mailmankatso- muksen pohjalle. Puhe otettiin mas taan Vilkkailla kättentaputuksilla. Sen jälkeen lauloi Nuijan sekakuoro leh tori F. O. Rapolan johdolla muuta mia lauluja ja saatiin nähdä loista ma ja aistikkaasti järjestetty kuwa- elma »Aamuruskon kulku". Hetkisen mäliajan kuluttua, jolloin orkesterin esittäessä soittoa jatketuin arpalippujen myyntiä, kertoi tohtori Hj. Nordling kirjoittamansa mur rejutun „Kon Tusala W>lkk kodoksis ol". Juttu pani makamammatkin yleisöstä nauramaan ja millkaat oli mat aploodit sen loputtua. Sitte seu rasi neljän tanSsijavarin esittämä siemä menuetti, jonka jälkeen rma A. S t e il man neiti L. Magnerin muka- soitolla lauloi ..Kottaraisen", „Soi mienosti" ja „LapS' Suomen" sekä yleiiön pyynnöstä ..Tähti tuikkima taimahan". Kuten aina, seurattiin nytkin mielenkiinnolla rouma Sm seuduilta sa .punut näihin Sotakun nan kansallismielisen maesiön julzliin itse innostumaan ja kaupunkilaisia innostuttamaan yhä jatkumaan ja tarmokkaaseen työ-keittelyyn suoma- laise-! o^olueen kansallisten aatteiden moittoon saattamiseksi. Älköön näi den juhlien synnyttämä lämmin mie liala ja innoStuS olko main hetkellistä juhla-tunnelmna, macn että kukin kohdastaan omalla paikkakunnallaan koettaisi herkeämättä tosilyössä tote- uttaa niitä jaloja aatteita, joilta näillä juhlilla niin monta kaunista ja rohkaisemaa sanaa saatiin kuulla. Muistakaamme aina, että meidän on ponnisteltama siihen saakka, kunnes moitto on suomalaisuuden! — Tukkien lanttauS. W. Rosenlew ^ K:ni osakeyhtiö, A. Ahl- ström o.y. ja Reposaaren Höyrysaha o.y. omat senaatilta anoneet oikeutta määrättyä maksua mastaan ensi kesän aikana kuljettaa tukkeja lau toissa Lempäälän kanaman kautta. Samalla omot mainitut yhtiöt senaa tilta pyytäneet että sitä p- mak sua tukilta sululta, joka Viime kesänä määrättiin kannettamaksi tukkien uitosta Pyhäjärmen mesistön kana- missä ja joka heidän mielestään on suhteettoman korkea, alennettaisiin. — Porin laimanpäällikkäyh- distys on malinnut puheenjohtajak seen konsuli Oscar Heinen, Varapu heenjohtajaksi satamakapteeni I. E. Satakunnan „Karl)u- jen" perustama piiri- kokous pidetään Poris>a ensi helmik. 6pmä. Elmerit; näytellään (».Topeliuksen s y »- tymäpäimän zohdosra uu- delleen ensi verianiaina alkaen kello 8 i. Pääsylippuja myydään tästä päimästä alkaen Lindroosin Kansallis- ka ipassa. Perjantaina on niitä saa- tamana Teaail^rilta 10—2 päimällä jz >-stä al^en i.p. — HätäapntySt ja niiden ptzytäjät. Kaupungin maltuuston mnme kokouksessa kun käsiteltiin Re posaaren työuömäin hätäaputöiden- anomusta, lausui paikkakuntal-.isien oma edustaja, kauppias R. Wahl roos, euä hätäaputöiden myöntämi nen sikäläisille työttömille on aiman tarpeetonta. Puhuja sanoi satoma- työmieSten, joita anojat enimmäkseen oluvat, ansaitseman koko kesäajan 6— 12 markkaan päimältä ja lisäsi, että jos työiväkl totuutstoan hätäaputöihin turmautumaan, ei riitä maikka saisi- mat 50 mkaa päimältä. Ehdotetut sotamain symennykset piti hra W. kyllä suotamina, mutta tuota työtä ei pitäisi antaa hätäaputyönä. Olemme merkinneet tämän hra Mahiroosin lausunnon sen tak>a, kun meille on kerrottu, että anojain jou kossa on m. m. eräs reposaorelaimn perhe, jonka muodostamat nuorehko mies ja maimo. Mies en miime ke sänä ansainnut satoma-yö-iä toista tuhatta morkkaa ja maimo muualta saman merran. Jos lesämkanc saatu noin 2.000 mkan tulo ei riitä ruoren