??llorstsiva Älarrss^riiin 10 p:na LUNUX I.DSII 1910 - vl:o 131 - 3 Litt«i«te» PesolaitoS, omist. M Hampf Waalte«t voudatetaaii ja lähetetään. Puhelin 12 S7. — Littoine» 7. Marraskuun 10 p:nä. Kirje HeljingiM. Miikka toisensa jälkeen vaan kuluu» eikä nyt enää ole kina 3 viukoa edus- kuntavaaleihin. Kuu muistaa niitä vnlkoja, jotka olivat ensimäisten edusluntavaalien edellä, niin oikeinpa hämmästyttää. Silloin oli joka ivi ncn ihminen akitaattorina ja sodan käynti oli „juur' julmaa". Ei silloin rahoja eikä voimia säästetty. Olinpa minäkin silloin unikon ajan kiertä mässä ja muistan kuin eilinen päiwän erään tapauksen. Tulin P:n kylään, joSsa asukkaita woi olla noin 300, siihen waimot ja lapset yhteenlasket tuna. Samana päivänä oli siinä ky lässä 4 esitelmävpitäjää: suomettare- lainen, sosialisti, maalaisliittolainen ja nuorsuomalainen. Moihan sen ar- v^ta, millainen „kopina'' siinä kylässä silloin oli. Suomettareloinen esitel- mäopitäjä oli alkanut virrellä ja ru kouksella» sosialisti koetti ihmisiä saada kokoon hanurin soitolla, maalainen ja minä nuorsuomalainen koetimme käyt tää maltillliempla keinoja. Emme käyt täneet wirsiä emmekä hanureita Ja siinä kylässä huomasikin selvään, mil laiselle esitykselle armoa pantiin. Suo- meitarelaisen esitelmää kuulemassa oli parikymmentä akkaa, virsikirjat laina lossa, sosialistia hanuri oli saanut lapset ja nuoret kokoon, maalaisliitto- laista oli katsomassa joukko uteliaita, jotka eilvät wielä ymmärtäneet mitä „maalaisliittolaisuns" tarkoittaa ja nuorsuomalaiseen esitelmätilaisuuteen oli kokoontunut toista sotaa kaulijaa. Allaolevan olen kertonut maan „lys tin vuoksi", osoittaakseni, miten silloin innollapa oltnn. Se tie.ysti oli ai van paikallaan, joskin tuossa innos tumisessa oli välistä hieman sopima tontakin joukossa. Niin — se oli silloin, mutta miten uy>? Hiljaista on kaikkialla. Rauha vallitsee maassa. Sosialistit kyllä vä- hän rähisevät muutamilla seuduin, mutia suoraan sanoen se ei ole juuri mistään merkityksestä. Ei tämän hil jaisuuden suinkaan tarvitse nurkilä Välinpitämättömyyttä, vaaa luulen, että useimmat orvot vaaliasioiSa sel villä, tietämät eri puolueiden ohjel mat j. n e., niin ettei sanottavaa lii- hoitustyötä tarvita ainakaan näin ai- kasin. Ehkäpä joulun korvissa eri puolueet sitien tekevät joukkoryunä- köitä, koettaen „yhdennellcito?sta het kellä" korvata sen, mikä jäi tekemättä sitä ennen. Siis — eletään vaan rauhassa vieläkin. Kyllä luulen, että rauha maasta loppuu, kun alkaa lähestyä tam mikuun 2 ja 3 päivä. Kansallisesta kokoomuksesta edus kuntavaaleissa on ollut paljon puhetta seka sanomslehd-ssa että puoluekokouk sissa, mutta tulokiet ovat supistuneet a:wan vähiin, s. t. s. hurraihin toi- voinulsim. Kulin puolue tulce vaa lissa käyttäma-n om2a listaansa. Pa ras se taitaakin olla. Mapaomma- kä det on edustajilla sii:e.» toimia edus kunnosta. Ja wo-wa?han eri ryhmät tulemassa edus unnassa sitten ru veta homma-imoan „kokoomustu'', jos nnn parhaaksi katsomat. Eri puolueet ha'ev?t paraikaa eh dokkaita itselleen. Eni i mä'. cen koete taan saada entisiä edus a>'a ja sehän onkin aiivan paikallaan MoM omat kaikenkin kieltäytyneet enää edustajaksi rupeamasta, joten siis uusia on liialle hankittava. Sosialistein „pääpomot", niinkuin N-oreva, Sirola, Tanner, Muolijoki y. m. omat pyy äneet jäädä huomioonottamatta, niin että sosi?lis t:t tulevat menetiämään parhaat ja järkevimmät miehensä. Mutta on uusia tulijoita, vaikka kuinka paljon Ja on- hin se tietty, ettei niin suuria vaati- mulsia panna. Pääasia vaan on oi kea mielt — ja hytva kieli. DleistS paheksumisia on saanut osak seni eräs senaauil meneiiely. Wa- hä>sissä'in asioissa koetetaan kansaa iirsyktää. Nyt on seitaakin pääi oljen määrännyt — ei M-rkoss Berg «ka Kraatz, vaan senaattori F->lix Flo reutin Saarikoski, suomettarelamen suuruus. „Wuoroin vieraissa ollaan" — se sopii tässä hyvin. Asia on vim. se, et?ä läänien ku- vkrnöörit ovat seno?tille aina ehdot taneet klltka eduskuntavaaleissa keskus lautakuntien puheenjohtajasi ja jäse niksi olisivat soveliaat ja pätevät. Niia nytkin. Mutta venäläis suomet- tarelaiaen senaatti on noihin ehdokas listoihin tehiiyt usei.a muutoksia. Oa näet useasti keskuslautakunnasta pois tettu perustuslaillisst puheenjohtajat ja jäsenet ia pan>u suome-tarelaisia sijaan, zoilla ci ole juuri minkäänlaista kokemusta vaaliasioissa. Kyllä kaikes a nälyy, mikä „kurssi keltaisessa talossa" on. Hyvin käy kun on suomeitarelainen, mutta perus tuslaillisella ei ole siellä „armoa." Ja hyvä onkin, ettei ole! Wiist vuotta oli lauantaina kulu nut ..marraskuun mamfe?nn" julkai semisesta. Ja mitä kaikkea onkaan tä män viiden vuoden kuluessa tapah tunut! Eipä vaau sen manifestia määräylsistä ole muuta kuin varjot jäljellä. Mitähän sanoisllvat ne, jotka viisi vuolla sitten haudattiin, jos nyt hcrälsivät. Marmaankm koettaisivat hieroa silmiänsä luullen pahaksi uneksi kaiken Nykyinen senaatti vietti manifesti» 5 vuotispäivää omalla tavallaan. Mikä mistäkin tykkää. Se nimittäin päätti järjestää paiaozsianueSloimet, jo-dea halt jat määrätään tarkoin lu kemaan lapt sanomalehdet ja aikakaus kirjat, tarkastamaan kirjapainot ja kir.akaupat j. n. e. Sitten huusivat Saarikosli, Markoff, Berg y. m. ..yleis valtakunnallisen" hurraan — ja is tun o oli päättynyt. Kyllä nyt koetetaan kuoaokoppapoli- tiikkaa ruveta käyttämään. Jokaista sanaa tulevat painoasiamiehet kääntä mään ylösalasin ja kaksinkerroin löy tääkseen jotakin ..vaarallista". Lyk kyä tykö vaan! Marmaankm sitten nn^Skarasiat tippuvat aikanansa. Niitä odotellessa menee aika rattoisasti eri sanomalehtiä lukiessa. Ulkomaan sanomalehdet sisältävät joka viikko lukuisia kirjoituksia Suo men oloista. Asiallisesti niissä puhu taan tapahtumista. Ainoastaan missä lähteenä on käytetty venäläisiä Suomi vihollisia lehtiä, huomaa kyllä kellon erilleen äänen. Englannin sanoma lehdissä on ollut sähköjonomia, joissa m. m. sanotaan, ettei uusia lakivas «aisia Suomea koskevia ajetuksia enää jätetä VZenälän duumalle eikä lnoin Suomen eduskunnalle. Paljonko tuol laisissa tiedoissa sitten on perää, se on vaikea sanoa. Olisipa todellakin jo aika käsissä, etta laittomien lakiehdo tusten luku saisi jäädä uyt jo ole vaan. Siinäkin on jo yllin kyllin. Meidän tulee olla kiitollisia ulko maan sanomalehdistölle, että se nnn innokkaasti on puolustanut oikeukfiam- me nykyisessä taistelussamme. Mutta huomattakoon myös, että ulkomaan mielenkiinto on samalla kohdistettu si vislystyöhömme. Siksipä: kehitty käämme, kasvakaamme, luokaamme jo takin kaunista ja kunnollista, min eitä myöskin siten maksamme maailman huomion. Maanantaista alkaen soitetaan täällä iltasin puolen tunnin ajan Nikolain kirkon kelloja. Tarkoituksena on huo mauttaa ulkona oleville lapsille lähteä kotiin, kodin suojiin ja turviin. Tar koitus on siis mitä parhain ja toi vottava olisi, että kirkonkellojen kaiku saisi edes jonkun varjelluksi niiltä mo nilta kiusauksilta, jotka kaduilla ja to reillä kohtasivat lapsia. Syytä olisi muidenkin ottaa asia huomioon. Suu rinkoan uhraus ei ole liikaa, kun on kysymys lasten suojelemisesta. Mie lellään varmaan jokainen isä ja äiti tahtoo olla mukana korttaan vetämässä yhteiseen kekoon. Kuule il akellot kaikua, Kulsuvasti äänet raikuu — LaS:en rakkaat iltakellot laulavat näin: „Herliä jo leikkimästä, joudu kotiin pain! Ilta tullut. Öinen henki kohta tuu- laht?a, Ei se ruusuposkianne saisi koskettaa!" Kellot kutsuu ja vartioi, Wastakviku se syömmessä soi Pekka. llSStUIS. — Wenäjän oloja. Pietarin lvirotai- sessa raittiussenrassa on täytynyt jättää eräs puhe pitämättä yksirvmaan siitä syystä että sen piti olla miroukielinen. » — Lisänä rikka rokassa! Samaan ai kaan luin Josua Järivineu erosi iosialislipuo- luccsta, intzoen m. m. sen puolueen mädän nyttä moraalia, on pastori Juho Uoti, tvaipunut samaisen puolueen helmaan! Lykkyä tykö! V — Ei ole sallittava. Ensi lauantaina, jolloin on Venäläisillä lokat. 30 p., aitoi W ron kansallismielinen edistyspuolue pitää muistojuhlaa lvlatuun julistuskirjan antami sen muistolle. Kun juhlan malmistelut oli- wat jo hywäs>ä wauhdissa, tuli miranomai- silta kielto, eitei sellaisen juhlan lviottoa sal lita, sillä sellainen tolooatuminen on pidettä- wä yleiselle rauhalle ja turmallisuudelle waa- raUi>ena. » — Uskallusta sekin. Mikäli N Pr. tie- tää, on senaattori Felix Saaruosti osottanut sillä taivalla mieltään za miehuuttaan silloin kuin senaatti teki päätöksensä tullihallituksen asjesjorieu Mirasta pidätyksestä, että hän, Ivailka olikin senaatin talossa ei ottanut osaa äänestykseen, mis,ä, kuten tiedetään, talsi kah det,asta hallitukien ,äseuestä oli sitä mieltä, että asessoria oli lyytettämä Turun hoivi- oikeudessa, kun toisut taas äänestiivät viras ta pidätyksen puolesta. Mmltil kotiumltli. — Ae»raari»nw«r«Söri Seyn matkusti maanantmna illalla pikajunas sa Helsingistä Pietariin. — Mmttyltstt. Kenraalikuvernööri on yhtynyt senaatin päätölstin ent. Viipuria hovioikeuden kannerviskaalin H Gnfcvin nimittämisestä Män tyharjun tuomiokunnan tuomariksi, ensi luokan kone-insinööria A. I. Alm- bergin nimittämisestä ensi luokan kone-insinööriksi valtionrautateitten ko nepajaan Turussa, Haapajärven kap palaisen I. A. H eilala n nimittä misestä Rautojarven kirkkoherraksi, Karjala» kappalaisen Th. Schön berg in nimittämisestä HiittiSten kirk koherraksi, Hartolan kappalaisen K. M- Martinin nimittämisestä Suo menniemen kirkkoherraksi, Rovaniemen kappalaisen A. Laitisen nimittämi sestä saman seurakunnan kirkkoherraksi ja Rantavaaran v. t. kirkkoherran H. R. Da m st»nin nimittämisestä sa man seurakunnan kirkkoherraksi. — „Wurkaja" saapui maanantaina Hankoon, jossa se otti hittiä ja jatkoi sitten matkaansa Maisaan. „Murtaja" tulee viipymään Pohjanlahden vesillä niin kauvan kuin laivaliikettä voidaan ylläpitää. — V«hke« mvrtomartaus teh tiin unime lauantai yönä Helsingissä. Siellä Maariankadun varrella sijaitse ^aan huutokauppakamariin oliivat tvar kaat murtautuneet siiään kaksinkertaises ta akkunasta. Maikka huutokauppaka mari sijaitsee taloa toisessa kerroksessa ia talo sijaitsee jotenkin kaupungin kes kustasta, weiwät rosmot silti mukanaan huutokauppakamaria kassakaapin laskien sen köysien aivulla ulos akkunasta ja sitte kuiettaen sen pois joko hevosella tai automobiililla. Kaappi oli niin ras kas. että sen liikuttamiseen tarvitaan »vähintään kaksi miestä, joien rosvoja siis on ollut useampia. Kaapista oli onneksi otettu pois edellisenä iltana melkein kaikki rahat, joita suuribkosta huutokaupasta päiivän kuluessa oli ke rääntynyt, joten kaappiin oli jäänyt wa m noin 400 mk. Suuren summan aikoivat varkaat napata, mutta aiivan sattumalta se jäi näin vähään. Mar taista ei vielä ole tietoja. — Mielipuoli ampuuut itsensä. Wiime lauantaina a.p. ampui itsensä Janalla las? a talollisenpoika E. Alas- talo. Mainaja oli isomman aikaa ol lut mielisairaana ja oli hänelle tilattu paikka Lapinlahden sairaalassa, jonne hänen veljensä piti hänet sunnuntaina viedä. Talonväen sattumalta ollessa lauantaina turvasta poissa oli vainaja ottanut haulikon, ladannut sen ja sitten ampunut panoksen kormuansa, joka oli kokonaan poissa ja sijassa nyrkin me nevä reikä. Mainaja oli noin 35 vuo den ikäinen. — Itsemurhia. Mime lauantaina päivällä lopetti Janakkalassa päivänsä ampumalla itsensä haulikolla 38-vuoti^s talollisenpoika Eemeli Alastalo. Mai naja, joka koko ikänsä on ollut hieman omituinen ja viime aikoina osottanut itmeisiä mielisairauden oireita ja mie tenlzairiössä han kaikesta päättäen nyt tekonsa teki. Itsemurhan teki viime torstaina Hel singistä oteiva työmies Elias Ilmonen Ruotsinpyhtään Myllykyläsiä ottamalla lusikkametlä. Syytä itlemurhaan ei tun neta. — A-paturmaisen tiuosema» sai 21 n-uonas lyömics Gunnar Engman Helsingissä lviime maanantaina. Haa pulssi eräaa talon katotta, jossa oli lunta luomasza, ja sai ulin pahoja vammoja, eitä kuoli matkalla sairaa laan. — Si«,eeisyysrkSssjutt«. Muu rari E. Da vidöionia vastaan, jota syy- 'et^än siiveeiliiyyrrikokiesta Etäintar !,assa Helsingissa löydettyä pientä tyt töä kohtaan, nostetun jutun käsittelyä jatkettiin toirpäivänä Helsingin raastu- ivinolkevdessa sulettujen ovien takana. Pahoinpldelly lapsi ei »vielä ollut niin toipunut, että hänet olisi voitu tuoda oikeudenistuntoon. Asiassa kuultiin 10 todistajaa, jotka eivät kuitenkaan voi neet tuoda esiin mitään varsinaisesti raskauttavaa vastaajaan nähden. Da nndsson edelleen kielsi syyllisyytensä. Juttu lykättiin t. k. 22 p:äan. Äimiä liekoja. — Tulipala Tammelassa. Lauantaina paloi Tammelan pitaian Ahoniityu kyläsiä maanivilieliiä A. Mikkolan riihirakennus ia rehuivarasto Yunä Miljaa noin 150 hehtolit raa. Oja siitä oli makuutettu. — Pesuhuone ja sauna, jossa oli pel- latvia tmmamasia, palot maaaautaina Uria- jalan Matlun päätilalla. — Uusi kaupungintalo kaupungin wi- rastoja marten oa paaretty rakentaa Lahteen. — Höyrtzlaitva» kauppa. Höirykauva „TiiriSuiaan", joka on ivaliltänyt laimalii lettä Mejixärmen sataman ja ÄZesiiärmen ran tamain mälillä, omat sen omistajat myynee: höyryivene-oiateyhtiölle Ahkeralle, Heinolassa. — Valkeakosken sairaus- ja hautaus- apukasjan lairaanhoitaiattareksi on 27 Ha lilasta matlttu sairaanhoitajatar neiti Aino Eltund Turusta — LanginksSken kalansiitoSlaitaksem laskettiin wume mn.olla siian mätiä tuh kpt. ja lohen mätiä 30,00!) kpl. — Uusi venäläinen tonln on Laatokan kuuleman mnluiiu aiouttu tänä syiMä Suur iele» kviäsiä Suojärivellä. ^ Arvoton kiveunätSlihtö. Maltlon- geologi tri Hugo Berg Hell oa tarkastanut löytöpaikan, josta erittäiokm wöyriläiiet omat puhuneet, ja huomannut löydön auvan ar» motto matsi, joten räjähdyttämijet ja muut tyv- owat olleet auvan turhia. ^ Postisäästöpankin afiamiehikst on täl?Sn asti ilmottautuunt 157 kaujakoulun- opettajaa. — Mekselin väärentäjä tuomittu. Satvoulmnan raastuivanoiteus tuoniitsi maa nantaina taloltijenpoian O G Falckin Sää mingin pitäjän Warparanoan lytästä s t.si maoteutecn siitä, että oli määrcntänyr serl- kunsa O. I. Falckin nimen erääjeeii 200 mkn Mekseliill. — Kiristysyrityksestä tuomittuja. Lokak. 24 pnä yrittimäl L. I. Boman ja U I Puro Helsingisiä selkään autamisen ia Vuuiottamisen ui>alla tiristää luotsupoika Lemströmiltä rahoia. Poita pelastui luiten- tirisiäjän kynsistä erään apuun rieiitäueen henkilön aivulla. Puro ja B^man suomittiin maanantaina iumpikm 3 limtaude» manleus- rangalstukseen. — Tnkiuuitto Syminjoessa on nyt päättynyt. Äuluueen nutokauden aikana on Kymijoe» smlsia lajiteltu lähes 4 miljoonaa turtia. Turun Siemenkauppa. Kirjallisuutta. Uskonnollista kirjallisuutta. Tu russa on painosta itmestynyt pastori I. E. Kallion kirjottavia kirjanen Uu den Testamentin oppi syn nistä Pyhää Henkeä vastaan. Sivuja 80. Hinta 1 mk. Kirjasta on saatavissa Kansallisesta kirjakaupasta. Päivän pakinaa. — Uusi tullipäällikkö, eversti af Enehjelm kutsui viime lan-- antoina kenraolikuiveraöörinkansliaa vir kamiehiä Alppilaan juhlaan. Tilaisuu dessa lausuttiin toivomus, että suhde eversti af Enehjelmia ja kenraaliku vernöörinkanslian virkamiesten välillä py'yifi yhtä hyvänä knin tähän saakka. Översti af Enehjelmin tehtävä vir kamiehenä erityisiä toimia varten ken- raalikuvernöörinkansliassa on viime ai koina ollut merkitä kielenkääntäjiä var ten ne sanomalehtikirjoilukset, jotka hei dän olisi käännettävä kenraalikumernöö- riä varten, sekä välittää hänen ylhäi syydelleen tietoja sanomalehtien sisällyk sestä. Tällä tavalla oli hän tehnyt itsensä kelvolliseksi siihen uuteen tärke ään virkaan, johon hän nyt oa päässyt! » — Venäläinen ilmianto suomalaista lääkäriä vas taan. Nov. Mremjassa on ruhiiuas N. Tenishevin allekirjottama lähetetty kirjotus, jossa Kurkijoen piirilääkäriä Standertskjöldiä syytetään siitä, ettei hän anna lääkärinapua venäläisille sairaille, vaikka nämä olisivat kuinka suuressa läokärinaamn tarpeessa tahansa. Asian ivalaiscmiseksi kertoo ruhtinas muutamia esimerkkejä. Talonomistaja Gastatv August Lindroos kuoli Turussa t. k. 6 pnä 66:lla ikämuodellaaa. Suremaan jäivät lähinnä leski ja lapset. Emäntä Fanny Syvälahti, synt. Ekman, kuoli Hirioenluldosia Sy^ välahden tilalla t. k. 6 pnä S6 v. ikäisenä. Suremaan jäivät lähinnä puoliso ja lapset. T. k. 4 pnä kuoli Finströmissä muuan Ahvenanmaan vanhimmista asukkaista talollisenleski Anna Elisabeth Karlsson 94 v. ikäisenä. Tampereelta kotosia oleva koneen käyttäjä Adam Pehkuri on kuol lut Kongossa Leopoldivillessä hermotau tia sairastettuaan. Waiuajaa, joka oli 34 vuotias, jäi lähinnä suremaan puo liso, tytär ja poika. Dksi Turun kaupungin vanhimpia por vareja, ent. kauppias Christian Galle kuoli täällä sunnuntaina aa mulla 85 vuoden ikäisenä. Maineja alkoi harjoittaa kauppaliikettä Turussa v. 1850. Liikkeensä lopetti hän 1870-lu- vuu alkupuolella, jonka jälkeen hän on viettänyt yksmäistä elämää kodin seinien sisällä. Merikapteeni Anders Gustaf SederNröm kuoli täällä Turussa iviime sunnuntaina 45 vuoden itäisenä. Lähinnä surevat häntä leski ja poika. — T. k. 6 p:nä kuoli Karkussa kaup pias Kalle Koskinen 42:n vuo don ikäisenä. Häntä kaipaamaan jäi lähinnä puoliso ja 2 sisarta. Mime sunnuntaina kuoli Tampe reella kauppias Paavo Aho 39 vuovcn ikäisenä. Häntä jäivät snre- maan puoliso ja 4 lasta. Eilis-aamuna kuoli Jyväskylässä pi tempiaikaisen taudin murtamana kaup pias Mille Wessman. Mainaja oli syntynyt Jyväskylässä 1852, oli kaupungin vanhimpia asukkaita sekä teh nyt nimensä tunnetuksi ympäri koko Keski-Suomen. Lähinnä suree vaina jaa 3 veljeä ja 1 sisar. Alku ja loppu. Surullisen kuuluisiksi ovat tulleet „TyömieS"-lehden kevytmieliset himo ilmoitukset. Sellaisiahan on lehden takasivu kukkuroillaan. Jos ihmisparoilla olisi vähänkään arvostelukykyä, sanoo »Kotimaa", niin jo nuo ilmoitukset itsessään opettaisi vat huomaamaan, että viiden seuraa minen vie turmioon. TäSsä yksi esimerkki. Ensimäiuen ilmoitus alkaa: „Hei huh hei! 4 tyt töä haluaa poikain tuttavuuteen"; ja vähän matkaa päässä toinen ilmoi- tus: »tyttö hakee asuntoa lapsen kanssa". Kalliit ovat tällaisten il moitusten jälkilaskut: menetetty sielun ja ruumiin puhtaus, häpeä ja vaSten tahtoa saadun lapsen elättäminen, lap sen, jolle usein ei parhaalla tahdolla kaan äiti-parka voi saada sellaista ra vintoa ja hoitoa, että se voisi elää. Mutta nuoriso ilakoi vain edelleen ja »Työmies", joka sanoo työskentele vänsä köyhälistön nostamiseksi korjaa tyytyväisellä mielellä ilmoituksista tu levat hopeamarkat arkkunsa pohjalle. "K AuM ^skktMkkl Omat warat S.mk. 4 KYV.VVV. Pääkonttori: Turku, Aurakatu 3. Haarakonttoreja: Kemiö, Loimaa, Talo, Maarianhamina, Naantali, Parainen. Vastaanottaa rahaa 3^0 korkoa kaSivamaau siiäänpanoptuniastä alkaen m. m. siten etiä kasiou ulosmatsetaan neljänuckfittäin tai S ii ä st ö tMss. liitetään ilman tallettajan läsnäoloa pankissa 2 kertaa muodissa pääomaan, Ilman irtisanomista svapi »ostaa Smk. kuukaudessa. Pantti ostaa ja myy ulkomaan wet- seleitä >a rahaa, mintuin Ruplia, Kruunuja, DoTareita y m. 1SK8x -S AZälipaloja. — Hirtehinen. Muuan matkailija ral- sasti terran erään irlantilaisen seuraamatta loanhau hirsipuun ohilse. — Nästtös, mitä tuolla on? — hän ky syt sukkeluutta hautoen. — Naenpä lyllä. — irlantilainen ivastasi. — Missähän sinä olisit nyt, jos hirsipuu ta »vielä käylettälslu.? — Taitaisinpa ratsastaa yksinäni. — kenelle. Meras herra: Mutta miksikä menette näin myöhään kaupungille, lapset? — Äiti on sairastunut. — Wai niin. No, sitten ymmärrän: te menette ostamaan hänelle lääkkeitä? — Ei, maan isälle olutta; hän tvalmoo äidin luona yöllä. kllliomgslw. — «Aeksariksytauitsen ailana — niin sähkötetään Berlinistä — oli We- näjän ulkoasiainministeri Sasonov pit kissä keskusteluissa Saksaa ulkominis teriön valtiosihteerin ja valtakunnan kanslerin Bethman-Holvegin kanssa. — Suur! haalfiriklo. - Mie. HlstS Hukkunut. Kristianiasta, marrask. 7 p.: Norjalainen laiva »Gis- la" oa tuonut tänne tiedon Tromsöstä, että suuri hollantilainen höyrylaiva on tehnyt haaksirikon Mienanmerellä. Koko miehistö on hukkunut. — Hspanjassil oa nyt rauhallista — toistaiseksi, ilmoitetaan sieltä t. k. 6 p:nä. — prinssin tytär sairaanhoita- jattaresfi. Aksi prinssi Beraadoucn — Ruotsia kuninkaan tvelje» — tyttäristä opiskelee parsillaan sairaanhoitajatta reksi Sofia-hemmet-nimisessä sairaalassa Tukholmassa. — Amit uinen iiuokemausyy. Ka- lakauppias M Österivallia, joka oa myyskennellyt kaloja eräällä Tukholman torilla, puri hauki toissalauantaina sor meen. Mies ei pitänyt lukua hauen puremasta haavasta, mutta hän sai siitä verenmyrkytyksen, jonka johdosta hän kuoli viime torstaina. — MZa ajnrilakka Aew-Bor- kkssa. N ev - Ior kisto, marrask. 8 p.: Suurin o>a pika ajureita on teh nyt lakon kannattaalseea lakossa olevia kaupungin lähettejä. 28 Ehtoolla tuli Juan meille keskustelemaan kansjomme. Hän pyysi vanhemmittani, että ei varsia pitkälle viiivylettäisi meidän häitämme. Isäni ehdotteli ne pidettäväksi toukokuun ensi- mäisenä päivänä, kolme viikkoa tästä päivästä. Minulla ei ollut mitään vastaan sanomista ajaa suhteen, sillä minä olin tullut siihen mieleen, että sulhanen oa aivan viehättämä olento ja että aviomies onkin paljoa vähemmän pelättäivä, kuin ennen olin uskonutkaan. Nämä kolme viikkoa kuluivat tavattoxran joutuu». Juan tnli minua katsomaan kaksi kolme kertaa päiivässä. Me kävimme ulkona yhdessä, ja meidät jätettiin usein kahden, jol- me käyttelimme suloista tehdlkköä »aimvr" tunnit! Mlhdoin tulee toukokuun ensimäi- päivä ja me yhdistetään Maire'» virka- huoaees!» ja toukokuun toisen päivän aamulla tapahtui kirkolllnea siunaus Madellain'ea kir kossa, samassa kirkossa, jossa mmä ensi kerran oli nähnyt Juan'in. Me olimme päättäneet tässä kuussa tehdä matkaa Italiaan. Minua täytyy tunnustaa se, että mina, joka sangen hellästi rakastin van hempiani, ja kaksi kuukautta tätä eunen olin var,»» levoton siitä, että awiolnttoni pakottaa minua jättämää» lapsuuden kotoni, yhta hyvin iloitsin nyt sangen paljon tästä matkasta, sillä mina sain matkustaa, erotettuna muiSta, hänen kanssaan, iota minä rakastin. loin koko nea 25 hän nimitti hellästi rakastettua äitiänsä. Sitte hän syleili isääni, joka näytti erinomiisen tyyty väiseltä minun lupaukseni suhteen ja isäni syleili minua sydämellisesti j? lausui sen jälkeea sulha selleni: — Juan, tule syleilemään morsiantasi. Juan suuteli hellästi otsaani. Otti pienestä sormestansa sormuksen, jossa oli kallis jalokivi ja pani sen minun sormeeni, sanoen minulle: >— Tämä on ollut äitini oma, ottakaa vas taan tämä. Jos hän olisi eleillä, tarjoisi hän tämän ilosta tyttärellensä, zota hän jumaloitsi. Katsokaa, millä taivalla minun ihailijani tuli minun sulhasekseni! Tiistaina olin puetettu kauniiscn leninkiin, jonka äitini tätä tilaiiuutta lvartea oli antanut valmistaa minulle. Leninkiin oli sellainen rimp- snhelma, jommoista ei minulla ennen ollut kos kaan nähty. Kukkanen oli hiulsissani. Minä odotin sulhastani salissa. Pnti vakuutti mi nulle, että minä olin oikein tennis tässä pu« vnssa ja heti minä tulin sange . kirmailevaksi, sillä minä toivoin, ettei Juan tapaisi minua kaikkeia rumimpana. Minä odotin suurella kär simättömyydellä hänen tulvansa. Wnmein hän tuli za dänen silmänsä sanoivat minulle ihan samaa kuin peilinikin. Kun astuimme vaunuista, tarjosi hän minulle käsivartensa. Hän piti itseänsä var m ylevänä a onnellisena semähden, että hän sai viedä mi- Kutkaismihon historia 7.