Torstaina 25 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 95 — 1910 Joensuun kaupungin syyslukukausi alkaa ensi tors taina syysk. 1 p:nä klo 10 päi vällä. Ensi luokalle pääsyä var ten vaaditaan, että oppilas on täyttänyt 7 vuotta ja toisille luokille vastaava ikä ja tiedot. Uusiksi oppilaiksi otetaan ai noastaan sellaisia, jotka ovat se kä kirkon- että henkikirjoissa kaupungissa ja tulee heillä olla mukana papintodistus. Kaupungin ulkopuolella asu vilta koulun entisiltä oppilailta kannetaan koulumaksua: ala kansakoulussa 6 mk. ja yläkansa koulussa 10 mk. lukuvuodelta, joista summista puolet on suori tettava kummankin lukukauden alussa. Johannes Laine. Tarkastaja. (K. 8. 2 k.) Iltakoulun syyslukukausi alkaa torstaina Bjrysk. 1 p:nä klo 6 i. p., jolloin kaikki kouluun aikovat ilmoit tautukoot kansakoululla. Oppilaiksi otetaan sekä poikia että tyttöjä. (K. S. 2 k.) 4 p:nä syyskuuta omalla talolla. Lähemmin vastedes. Joensuusta tekee huvimatkan höyrylaiva LIEKSÄ. I. H. K. V. tekee Uiiamiaii MM höyrylaivalla „LIEKSÄ" •nsi sunnuntaina t. k. 28 p. Lähdetään kello 7 a. p. Perillä Joensuun N. M. K. Y:n ja Rääk kylän N. K. Y:n yhteinen hen gellinen juhla, jossa useita pu heita ja kuorolaulua. Lalvamak- sat edestakaain 1:—, 1: 50, 2:—. ijlllltollfllippll. Tiistaina tämän kuukauden 30 pnä myydään huutokaupalla Joen- fmnt—»Sitffan rataosalla sijait semia »väliaikaisia rakennuksia, niinkuin tvajoja, pajoja y. m. Ostajan tulee suorittaa ostohinta huutokauppatilaisuudessa ja omat rakennukset hetimiten poistettamat radan alueelta. Huutokauppa alo- tetaan Joensuun rautatien silta- paikalla No V a 11 edellä puolen päimän ja jatkuu pitkin linjaa Tiensuuhun saakka. (K. S. 2 k.) Piiri-insinööri. Iitti-, m. UI-ii myöpi kohtuullisilla hinnoilla J. Hakkarainen. Maltionrauta teiden talous. Niistä taloudellisista yrityksistä, joihin Suomen maltiolaitos on ryhtynyt, omat epäilemättä mal- tionrautatiet etusijassa. Aksistään se seikka, että maltiorautatiet mei- dän maassamme maikuttanut erin- omaisesti niiden paikkakuntien ta- loudelliseen edistykseeen, joissa näi- tä kulkuneumoja on, on oman- fa kiinnittämään ajattelemain kan- salaisten huomiota tähän maltio- talouden haaraan. Se onkin ero- tettu muusta maltiotaloudestam- me erilleen. Maltionrautateiden kaikki wlot ja menot tilitetään nim. erityisen kulkulaitosrahaston lukuun. Tämän rahaston mas- kattamiksi on myöskin pantu kaikki Suomen maltiomelat, joiden korot ja »vuotuiset kuolewkset siitä suo- ritetaan. Meillä ei nykyään ole muita maltiolainoja, kuin rauta- tierakennuksia marten otettuja. On luonnollista, että sitä myö- tm kuin uusia rautateitä liitetään rautatiemerkkoomme, maltiorauta- teiden mäkinaiset muosimenot myös- kin lisääntymät. Lisäystä näissä menoissa tuottamat sitä paitsioko- jen kehityksestä johtumat seikat, niinkuin polttoaineiden ja työn kallistuminen y. m. Vakinaisten nmostmenojen yleneminen on kui- tenkin miime aikana tapahtunut siksi rajusti, että se yhdessä mi- den suurten menomaatimusten kanssa joista on täytynyt samaan allaan tyydyttää liikkuman kalus- ton lisäämistä ja erinäisiä raken- nustöitä marten manhoilla radoil- la, on marsin huolettamassa mää- rässä kuluttanut niitä maroja, joita kulkulaitosrahaston tuloista on karttunut. Kun maltionrauta- teiden mäkinaiseen menosääntöön kuulumat menot nousimat m. 1901 Smrk:aan 22,6 miljoonaa, olimat ne m. 1906 Smk. 29,9 milj. ja muodeksi 1911 on Suomen edus kunta armioinut mastaamat menot 37,5 milj. markaksi. Tuo meno- jen suuri kohoaminen on tietystt maikuttanut sen, että puhdas tulo maltionrautateiden liikenteestä on merrattuna näiden rautateiden pääomanarmoon muosittain alen- tunut. Niinpä esim. Helsingin- Hämeenlinnan—Pietarin rautatie, joka aikanaan antoi puhdasta tu- loa K prosenttia peruspääomalleen on muosina 1901—1905 antanut moitoksi seuraamat prosentti lunrnt: 3 69 u 3 21° Hl 9" l> 99"' (|/ ; i} , O,Lii , L ja 2,45" 0 . Moiton mäheneminen niin lyhyessä ajassa win miidessä muodessa, jolloin liike tällä ra- dalla on melkoisesti kasmanut, on siis kylläkin tuntuma. Maltiorautateiden talous meillä ei lainkaan kannattaisi, ellei edus- kunta olisi määrännyt muositulot palomiina- ja anniskelumeroista, tislauslaitosten tarkaswsmak suista sekä kruunulle wleman osuu- den ( 4 5 ) kaupungissa toimimain anniskelu- ja mähittäismyynttyh tiöiden moittomaroista kulkulaitos- rahastoon suoritettamikst. Mutta kun tästäkään apulisästä huoli- matta, siihen nähden että uusia huonosti kannattamia ratoja maan syrjäseuduissa yhä on liitetty rau- tatiemerkkoon, rupesi käymään epäi- lyttämäksi, jaksaisiko kulkulaitos- rahasto suorittaa sille kuulumia menoja, niinMmettiin maatimaan, että otettaisiin harkittamaksi, millä tamoin menojen nousu saataisiin seisahtumaan. Eduskunnan pyyn nöstä asetettiinkin sitä marten ko- mitea, joka jo on osia laajasta tehtämästään suorittanut. Komi- teanko ehdotuksia, maiko sitä seik- kaa, että pari muotta takaperin saimme uuden, tehtämäänsä näh- tämästi hymin pystymän rauta- tiepäällikön, joka jo on ryhtynyt parannustoimiin, on kiinnittämi- nen siitä, että maltiorautateiden mäkinaiset menot, jotka eduskunta oli armioinut 39 milj. markaksi, viimatkin olleet maan 35,9 miljoo naa, jotenka tässä menoerässä saa- tiin sanottuna muonna 3,1 miljoo- nan maitan säästö. Ja tiettä- mästi tämä suuri säästö on ai- kaansaatu uudistuksilla, jotka py- symäisesti maikuttamat rautatei- den mäkinaiseen menosääntöön. Samoin näyttää uuden liikku- man kaluston tarme manhoilla rautateillä rupeaman loppumaan, koskapa muodeksi 1911 pyydettiin eduskunnalta määrärahoja main 5 uuden meturin ja kahden ra- mintolamaunun hankkimiseen. Näh- tämästi on onnistuttu järjestää liikenne niin, että nykyistä liikku- maa kalustoa on moitu tehokkaam- malla tamalla käyttää. Jkämä kyllä eduskunta miime maltio- päimillä kielsi määrärahan rämin- tolamaunuja marten, jotka oli ai- komus sijoittaa Helsingin—Turun rannikkoradalle. Meistä näyttää, että kehityksen pitäisi käydä juuri' siihen suuntaan, että kaikkia läpi- kulkemia matkustajajunia seuraisi ramintolamaunu. Sen kautta moi- täisiin lakkauttaa asemaramintolat, joista maaseudulla on tahtonut syntyä pahuutta ja jotka sitäpaitsi aiheuttamat pitkiä seisahduksia mat kustajajunien kulussa. Luultamaa sitä paitsi on, että ramintolamau- nut tulisin)at meillä tuottamaan suuria tuloja, että niistä olisi mal- tionrautateille suoranaista moit- too. Myöskin päihdytysjuomain anniskelu matkaikijaliikkeen muka- muutta silmälläpitäen moitaisiin siten järjestää tamalla, josta ei maaseudun asukkaille syntyisi hait- taa. Näyttää siis oleman syytä, että hallitus tulemilla maltiopäi- millä uudistaa ehdotuksensa ra- mintolamaunujen hankkimisesta rautateittemme matkustajajuniin. Olisi aluksi hankittama pari kolme sellaista maunua ja sitten mähi- lellen useampia mikäli kokemus osattaisi sellaisen yrityksen tarkoi- tuksenmukaisuuden. Myöskin uusien rautateiden ra- kentamissuunnitteluihin on mal- tionrautateiden parantuma talous jo maikuttanut elmyttämästi. Wuo- deksi 1911 on eduskunta moinut Sein ä joen—Kristiinan—Kaskisen rautatien rakentamiseen osottaa 1 milj. markkaa enemmän kuin mitä hallitus oli siihen tarpeeseen pyy- tänyt, sekä tulemaisuuden ohjel- maksi asettaa sen, että uusien rato- jen rakentamiseen olisi käytettämä noin 10 milj. markkaa muosittain. Tähän nähden ja kun eduskunta 1909 muoden toisilla maltiopäi- millä oli päättänyt Mnvieskan— Iisalmen, Samonlinnan—Pieksä mäen, Miipurin—Koimiston, Lah den—Heinolan, Turun—Uuden kaupungin, sekä Oulun—Maakan radat eli uusia rautateitä yhteensä noin 50 milj. markan armosta rakennettamiksi, katsoi eduskunta maltiopäimillä asiakseen huomaut- taa hallitusta, että jos mieli rvuon- na 1912 hymissä ajoin alottaa uusien rautateiden rakentamista, tehtämiksi päätettyjä ratoja olisi jo' tänä kesänä koneellisesti tutkitta-' ma, jotta radan lopullinen suunta saataisiin ajoissa mahmistetuksi ja^ ehdittäisiin malmistaa tarpeelliset, piirustukset asemataloja, siltoja ( y. m. sellaisia töitä marten. Lä-: hinnä näytti eduskunnasta ole-, man tutkittama poikki ratoja Ali- mieska—Iisalmi ja Samonlinna —Pieksämäki, näille radoille kun someliaasti moitaisiin siirtään työ-' mäkeä Seinäjoen—Kristiinankatu, pungin—Kaskisen sekä Joensuun —Nurmeksen rautatierakennuksilta, niiden »valmistuessa. Eduskunnan miime maltiopäi- millä hymäksymän kulunkiarmion mukaan tulemat menot maltion- rautateiden liikenteestä, töistä man- hoilla radoilla sekä uusien rauta- teiden rakentamisesta muonna 1911 olemaan tasalumuin seuraamat: c s « B, - S. O ^ © o « P. ! £§ & o S." S S: s | Z g- & R 'M 8 3 "»i OS O »5 j-j. o g, 3 3*« Z 2. § "S O ~ £ & jr 3 - g 3: 3 3»: 3 - f g ° ^ » ="* g I 5 i: ä n ^ 3" Q3 KT 2. 3 rt 2 c ' n' o. ~ 2 2.»*™ 2 . a e g. . . o »SS 3 —■ _ Sv _ O 00 Tämä melkoinen menosumma, jonka peittännseksi hallitus ne pyysi eduskunnan takausta hallituksen mielestä tarpeellisen uuden mal- tiolainan ottamiseen, tulee suori- tetuksi seuraamilla knlkulaitosrahas- ton tuloilla: KA Ö S -C>ö j; 3 - £< £2 o P ^ S 2 o o* ~ © S © W G) N O- "" <50 scr 3 S "ra* o Sv <!v S" O «V S n g. r-u. a s 5? a « g p= n -c o 3 2: 3 S la s " S" - s- § S 3 P : ^ ^ G ^ P i—* g- o 3 n ° o § S • »K -*•3 n " O (SB " »■ 3 o 3 cr o Muodeksi 1912 jääpi siis edus kunnan armiolaskuje», nlukaan 5,8 milj. markan ylijäämä. Todelli- suudessa tulee tuo ylijäämä armat- tamasti olemaan jonkunmerran suurempikin, jos main saisimme häiritsemättä rautatietalouttamme hoitaa. Hymällä syyllä eduskunta siis hylkäsi hallituksen ehdotuksen uuden maltiolainan ottamisesta, marsinkin kun nykyiset olot sitä marten omat meille erittäin epä- suotuisat. Edellä olemasta kumauksesta käynee selmäksi, että läheinen tule- maisuus rautatietaloutemme alal- la osottautuu hymin lupaamaksi. Se amaa syrjäseudullekin mahdol- lisuuden nähtämässä tulemaisuu- dessa päästä rautatiemerkon yh- teyteen ja tämän kulkuneumon tuottaman taloudellisen kehityksen alaiseksi. Jos 10 muodessa moi- simme tästälähin käyttää rauta- tierakennuksiin yhteensä 100 milj. markkaa, niin sillä saataisiin uusia ratoja liikenteelle noin 1,000 kilo- metriä! Mutta näitä tulemaisuuden kumia sommitellessamme on mei- dän pidettämä mielessämme eräs mahtama tekijä, joka miime aika- na on aikaansaanut turmiollista häiriötä ja sekaannusta toimis- samnie. Tämä tekijä on — ryssä. Siitä toisessa kirjoituksessamme moniaita piirteitä. maan. niinkuin eduskunta 1909 muoden maltiopäimillä oli katso- nut suotamaksi, tulisi meron nykyi- sessä määrässä pitäminen ainoas- taan aiheuttamaan puheenalaisten juomien suurempaa maahantuon- tia mahingoksi kotimaiselle teolli- suudelle. Nämä näkökannat, niin- kuin jo mainitsimme, eimät saa- muttaneet eduskunnan hymäksy- Tämä summa käsittää noin 2'.^ milj. inarkkaa yli sen, mihin mää rään tulot leimasuostunnasta ku lumana muonna omat armioidut. Pääosana tässä lisäyksessä on mä- hän yli puolentoista miljoonaan markkaan nomema mekselimero. Tämän meron eduskunta hylkäsi, poistaen joitakin muitakin halli- tnksen esityksessä ehdotetuista me mistä. Kun armollisissa esityksis- rotusesineistä laskettuja tuloeriä, sä esille tuoduista ulkomaisten juo- Siten armioitiin, ennen noudatet- mien maahanwontia koskemista tujen perusteiden mukaisesti, mii- maromisista ei mielä oltu saamu- ine maltiopäimillä tulot leimaus- tettu mitään kokemusta ja kun suostunnasta kaikkiaan näntä korotetut suostuntamerot oli- markaksi, siihen luettuna myöskin mat olleet moimassa masta kulu- perunkirjoitus- ja testanienttiinak- man muoden alusta, ei eduskunta snt. katsonut oleman syytä poiketa siitä Tarkastannne mastedes muita kannasta, jolle miime muoden »verotus- ja raha-asioita koskemia maltiopäimät näissä kysymyksissä miime »valtiopäi,ville annettuja olimat asettuneet. Vtiinmnodoin esityksiä, eduskunta päätti säilyttää mallas- ja »viinameron niiden entisessä _ ' Eduskunnan mainituissa pää- ^ Y | GIS10. U U tl S18.. tdksissä huomautettiin niistä kei- notteluista, joihin osa maamme' oluenmalmistajista oli antautunut «uomi kolerasta »vapaana, kiertämällä ivoimassaolemia ase-! Samonlinnan kolerasairaa- tuksia ja pyydettiin hallituksen toi- > lan eristettyjen höyrylotja Turon meitpidettä, jotta lain määräykset ^ lotjamiesten Kolehmaisen ja A!ark- tukisimat tarkoin noudatetuiksi, j fasen nlostusnäytteissä ei enään Samoin lausuttiin näissä päätök-!ole tamattu kolerapesäkkeitä. Kui- sissä ankaria sanoja niitä »naam-; tenkin otetaan heidän ulostnksis- me olut- ja miinatehtailijoita mas-! taan mielä yksi näyte tarkastusta taan, jotka hymäkseen käyttäen tä- marten. Maamme on näinollen ~ jälleen toistaiseksi kolerasta iva- paa. Senaatti on asettanut 2,000 »»tarkan määrärahan postihallituk- sen käytettäiväksi koleramaaran torjumisesta aiheutumia meltoja »varten. 5ironstadtin kaupungin ja Päh- kinänlinnan kihlakunnan jn- listaminen kolerallisiksi. Sitten kun senaatti on saanut mirallisen ilmotuksen siitä, että kei- sarikunnan mira»»omaiset omat jn- listaneet Kronstadtin kaupungii» ja Pähkinänlinitmt kihlaknniian Pietarin knmernementissa kolera,» saastuttamiksi sekä muut sanotun kumernementin osat kolerasta epäil- tämiksi, on senaatti t. k. 20 pnä tämän johdosta ja lääkintöhalli- tuksei? useasta esityksestä määrän- n»)t, että niihin nähden on somel- lutettama säännökset 20 pnä huh- tik. 1909 annetussa senaatin pää- töksessä, joka sisältää tarkempia määräyksiä koleran torjumisesta ja mastnstamisesta. Tästä senaatin määräyksestä ilinottaa senaatii» similitoimitus- kunta maan kaikille kumemööreille s.' i lääkintö-, rautatie-, tulli-, ..'.otsi- ja postihallituksille, jotta nämä ryhtyisimät kaikkiin »»iihin toimenpiteisiin, joihin tämä senaa- tin päätös sekä tähän asiaan so- mellutettamat säännökset antamat aihetta. Tatvarain käsittely rautateillä. Miime aikoina usein tehdyt kor- mausmaatimukset rautatiek»lljetuk- sesta mahingoittuneesta tamarasta osottamat, ettei, huolimatta mo- nista muistutuksista, tarpeellista maromaisuutta noudateta tamaraa kuormittaessa ja purettaessa, maan käsitellään pikemmin tamaralähe- tyksiä kominkin waron»atto»nasti. Tämän johdosta on rantatiehalli- tus kiertokirjeellä melivottmmt a- sianomaista aseina- ja junahenki- löknntaa maromasti käsittelemään rautatielle uskottua taivaraa ja jos selmää huoliinattomnutta ta- maran käsittelyssä huomataan, jou- tnu kormausmelmolliseksi se, joka on mahingon aihenttai.ut. Ruudin kuljetus rautateillä. Tehdystä esityksestä on rauta- tiehallitus lisäyksenä siihei» mitä ennen on ruudii» kuljetuksesta sää- detty, määrännyt ettei nallihattuja saa lastata ja kuljettaa samassa män m:n alussa mallitsemaa suos- tuntaselkkausta olimat senaattiii» antamassaan anomuksessa pyytä- neet hallitukselta apua elinkeinon- sa suojelemiseksi eduskunnan päät- tämää meroltkorotusta »vastaan. Tässä anomuksessa ei ollut mi- tään miittausta siihen, minkälai- sia suojeluskeinoja puheenalaiset elinkeinonharjoittajat hallitukselta toimoimat, maan niissä katsottiin se»»sijaan sopimaksi lausua ylimal- kaista uhkauksia kormausmaatimuk- sista ja oikeudenkäynnistä Sno»»»ei» maltiota mastaan. Tällaisen ano- mnksen jättäminen maan hallituk- seen, samoinkuin joidenkuiden olut- ja miinatehtailijoiden pyrkimys päästä suorittamaan meronsa nii- den määräysten mukaan, jotka sisältymät eduskunnan merotusoi- kenttä syrjäyttämään asetukseen 3!) p-.ltä jouluk. 1909, on outo toimenpide, josta täydellä syyllä moidaan sanoa, että se osottaa mitä suurimmassa määrässä puut- tumaa armonantoa eduskni,nai» itsemerotusoikeudelle ja isänmaalli- sen käsityksen puutetta. Se sai osakseen, niinkuin ansaitsikin, jo maliokunnan mietinnössä aitkaraa moitetta, joka semmoisenaan jäi myöskin eduskunnai» päätökseen. Kuinka paljon mahinkoa tämä me- nettely oi» tuottanut maltion tu- loihin, ei ole mielä selmitettämis- sä, mutta joka tapauksessa omat suostuntarahaston tämän johdos- ta kärsimät tulojen mähen»»ykset laskettamat useissa sadoissa tuhan- sissa markoissa. Tämä on jo riit- tämä todistus siitä, kuinka paljon koetusta, kun oma etu o»» kysy- myksessä, olut- ja miinatehtaili- joissa kestää je isänmaallisuus, josta meidän ruotsinmieliset por- marimme omat niin paljon yl- mästelleet. Ruotsinmieliset maltiomarain- maliokmman jäsenet liittämät näi- hin suostuntamietintöihin masta- lauseensa, jossa ehdotettiin hymäk- syttämäksi armollisen esityksen suos- tuntamäärät. Eduskunnassakin,tä mä asia aikaansai jonkun merran erimielisyyttä. Armollisen esityksen ehdotus tuli kuitenkin suurella ääit- ten eneinmistöllä hylätyksi. Sitä jäimät kan»»attamaai» ainoastaan ruotsalainen kansa»»puolue nähtä- mästi jotenkin mieslukuisesti ja jotkut nuorsuomalaiset pääskyset. Asiaa koskemassa keskustelussa Eduskuntatöitä. Waltiowarainwalioknnta. li. S u o s t u n n a t. ruotsalainen kaitsanpuolue joutui X koko joukon ahtaalle Ruotsalaiset waunus,a ruudm kans,a ,eka etta sosiakistinuorukaiset kämimät näet säälimättä sen kimppuun, lausuen suoraan ja peittelemättä, että tä- män puolueen raittiusharrastukset olisimat mähän niin ja näin. Tä- mä aiheutti ruotsalaisen kansan- puolueen taholta mastalauseita ja raittiusmakuutuksia, jotka kuiten- kaan eimät tehneet toimottua »vai kutusta, sillä nuo sosialistipoikaset ruutia kuljetettaessa tulee lähetys- aseman, paitsi mastaanottoasemal- le, myös kaikille haara-asemille, joiden kautta lasti tulee kulkemaan, sekä lastin yöpymisasemille ja sen jakson liike»»netarkastajalle, johon mastaanottoasema kuuluu, sähkö- sanomalla antaa tieto ruutia kul- jettamasta junasta ja »vaunusta. uuu»iu, |iuu liuu |U|iuii»iifiuuu|ci itvastustaulinen. kausuimat sillä kertaa asia»», jossa! Lääkintöhallitus o»», Odessan on totta kokojoukon enemmän kuin Kaupungissa Menäjällä yhä näkyy siteeksi. Ei ole näet mitään epäi- paiserntto lisääntymän, lähettäityt Verotusasioissa eduskunta mii me maltiopäimillä asettui kokonvan ^ toiselle kannalle kuin hallitus ar- lyksen sijaa siinä, että jos meidän. maa,» knmeri»ööreille kiertokirjeen. mollisissa esityksissään ehdotti. Se tuli ilmi jo tamallisia suostunta- esityksiä käsiteltäessä. Niinkuin tiedetään korotti edus- kunta 1909 muoden toisilla mal- tiopäimillä mallasmeron 8 mar- kaksi 10 kg:lta rouhittuja maltai- ta sekä »ttääräst jokaisen juoma olut- ja miinatehtailijoillammeAjossa se kehoittaa knmernöörejä kukkaroharrastukse»»sa lisäksi on mi-, ryhtymään toimenpiteisiin, että tään yhteiskunnallista ja maltiol- asianomaisia termeydenhoitomira»»- lista pyrkimyksiä, »»iin ne omat, a- omaisia erittäinkin satamapaikoissa »nat kuin ruotsalaisen kansanpuo- kehoitettaisiin ryhtymään sopimiin lueen. Ja tämän puolueen rait- toimenpiteisiin rottien ja hiirien tiusharrastuksia taas kumaa se, hämittämiseksi, joiden kautta paise- että sen jäsenet eduskuimassa muo- rutto saattaisi päästä »naassamme ' '" saamaan jalansijaa ja lemiämään. Joensuusta ja tehtaan maksettaman alimman me- dostimat mallaaman enemmistön ron 10,000 markaksi. Palomiina-! niistä, jotka asettuimat kannatta- meron eduskunta niinikään korotti, maan hallituksen esittämää mal- määräten 2 mkn malmistusmeron lasjuoma- ja miinameron alenta- 1 litralta säännällismäkemätä pa-,mistä. Ja se on tämän puolueen lomiinaa. Nämä eduskunnan pää- yleisestä kannasta siksi sitoma to- tökset saaivuttimat hallituksen mah-' distus, että sen kumoamiseksi tar- mistuksen 21 p. tammik. 1910,'»vitaan koko joukon pätemämpiä joten ne omat moimassa nyt ku-!ja maikuttamampia keinoja kuii» lumana muonna. \ hätätilassa annetut löyhät suulli-' Papisto. Miime maltiopäimille annetut set makuutukset. s Vaalisaarnassa Anttola»» kirkko- armolliset esitykset asettuimat näi- \ Muista miime maltiopäimillä, herran mirkaan maaliehdolle ase- hin kysyinyksiin »»ähden yleensä esiintyneistä suostuittakysymyksistä tetut omat osoitetut pitämään Ke- toiselle kannalle. Niin ehdotettiin ^ herättää erityistä huomiota ny-. min kirkkoherra I. N. Joutsela mallasmeroa koskemassa armolli- kyistä järjestelmää kuivaamana ^ 11 pnä, Mirtasalmen m. t. kirkko- sessa esityksessä tämäj »vero alen- hallituksen leimasuostuntaa koske-Aherra K. R. Sorri 18 pnä ja K o- nettamaksi siten, että se määrättiin^ ma esitys, johon jo edellisessä kir- meron m. t. kirkkoherra A. I. 4 mk. 50 pnkst kultakin 10 kg:lta jowksessamme joku aika sitten miit- Räty 25 pnä syysk., joten kirkko- käytettyjä maltaita, minkä ohessa tasimme. Siinä laskettiin m. 1911 ^ herran »vaalikysymys Anttolassa kunkin tehtaan suoritettama alin kannettama leimamero kaikkiaan tulee toimitettamaksi 2 pnä ja mero olisi olema 4,000 mk. Palo- 4,175,000 markaksi. Siihen kuiten-'maali 16 pnä lokakuuta! maalin- miinameroon nähden halliws myös- kaan envät mielä sisältyneet peru- toimittajaksi on määrätty Mikkelin kin ehdotti tätä nykyä moimassa kirjojen eimätkä testamenttien lei- kappalainen W. A. Markkula, oleman meron alentamista 1 mk. mamaksut, sillä ne esitettiin kan-} Kontiolahden kirkkoherra ro- 40 p:iksi litralta. Tämän kantan-' nettamiksi erityisenä jäämistöme- masti Henrik Piippo»»en on ilmoit- sa hallitus perusti siihen, että kun rona, jonka kokonaistulo armioit- tanut malittamansa Tnomiokapitu- ei mitään erityistä tullin korotus- tiin 800,000 markaksi. Uhteensä Iin laatimasta maaliehdotuksesta ta maahan tuotamista mallas- tekimät nämä halliwksen esittämät Lappeen—Lappeenrannan kirkko- eikä mäkijuomista tulisi tapahtu- merot siten lähes 5 milj. markkaa, herran mirkaan. Kuopion läänin kuloernööri oli eilen mirkamatkalla täällä kan- pungissa. W. P. K:n »vuosijuhlassa sai 10-ivuotisesta kn»»nanjäse»»yy- destä myös kapellimestari Otto Sarola knnnianlerkii», joka epä- huomiossa kuul»lu jääneen silloin luettelosta pois. 5eollisuuskoulut. Kuopio»» leollisuuskoulnn rehto riksi on teollisuushallitns määrän- ,»yt koulun lehtorin Einar Äto- la»»derii». PohjoiS-Karjalan Ä)!aanwilje- lysseuran hoitomaliokunnan kokouksessa t. k. 22 pnä oli esillä »n. m. seliraaivat asiat: 1:ksi. Ät a a n »v i l j e l y s k e s ä- k o n s n l e n t i n t o i m e n mi- r a n s i j a i s u u s. Täinä»» asian ratkaisun oli johtokn»»ta jättänyt hoitomaliokunnai» maltaa»» ja kun maaumiljelyskoi»sule»»tin tilausten runsaus panee armelemaan, e»»- näletäänku niitä tänä syksynä ai- nakaan ajoissa suorittaa, tuli nyt kysymys siitä, moidaaitko odottaa siksi kunnes ^iiittylahden kansan- opiston ^ agronoomin paikka tulee täytetyksi. Km» otettiii» huomiooi», että niaanmiljelysrahasto ei »»y- kyää»» siedä ylimääräisenkään hen- kilöi» palkkaainista (joka tilauksien paljonteei» nähden kyllä olisi tar- peellista) ja kun oli kuultu, etkä ai»»akin yksi '.^iittylahden kansan- opistoi» agronoomii» paikkaa ha- kema, täusii» päteivä henkilö oi» lnmanimt ottaa toimei» mastaan heti kutsninuksen saatuaan, niin päätettiii», mielä huon»ioon ottaei» senkin, että marnitun toimen haku aika loppuu jo 5 p. syyskuuta, a»»taa kysymyksei» raueta: 2:ksi. Tapio-yhdistyksen sihteeri oi» ilmoittanut että yhdistyksen mirkailijat eimät jouda tänne päin syyskuussa muuksi ajaksi kuin 1* päimäkst ja pyytänyt että Leh- mossa pidettämiksi aiotut „Ta- p i o n p ä i m ä t", järjestettäisiin siksi ajaksi. Myös oli samalla mainittu että Tapion puolesta saapuu luennoitsijoiksi metsäherra K. Tapiomaara ja Tapion sihteeri S. A. Sohiman. Kun oltiin sitä mieltä, että aikaa Tapionpäiioäin järjestämiseen on riittämästi maikka ne pidettäisiin syyskuun IS pnä, niin päätettiin Tapion toiinistoon ilmoittaa, että tähän aikamäärän muutokseen suostutaan. Sihteerin asiaksi an- nettiin huolenpito kaikista niistä toimenpiteistä, mitkä näiden Ta- pion päimiei» kuin myös »uiden yhteyteen järjestettämien „maa miespäimien" malmisteleminen ja käytäitnöllinen toimee»»pa»»o maatii. Näivetän sisnstamisknrssit tulemat, niinkuin tämän lehden miime nmnerossa oli ilmoitettu, Pohjois-Karjalan maanmiljelys- seuran toimesta järjestettämiksi Nurmeksei» Salmenkylän Juuso- lassa ensi sysskuui» 5 pstä alkain. Nämä kurssit olisimat järjestyk- sessä toiset Seuran alueella. Sia- mettaii» sisustamistyöt omat mii- me aikoina päässeet hymään mauh- tiin Pohjois-Karjalassa ja kaikesta päätttäen tulee ensi kesänäkin, entistä suuremmassa määrässä nametoita sisustettamiksi. Kun Maanmiljelysseuran rakennusines- tari täten yhä pienemmässä mää- märässä ennättää sementti- y. m. töitä johtamaan ja kun toimotta- maa olisi että isännät itse »»iin yleisesti kui»» suinkin oppisimat >»uo asiat käytännöllisesti ja moi- simat pitää niistä itse huolen, niii» oi» tahdottu »»äiden kurssien kautta siihen suuntaa»» maikuttaa. Kehottamme siis ei ainoastaan Nurmeksen Salme»»kyläu isä»»tiä maa»» muitakin asianharrastajia niin laajalta alalta kuin suinkin saapumaan paikalle ensi maa- nantaista miikko eteenpäin jo aa- »»»usta akkain ja marustamaan aikaa senmerran mukaansa, että moimat olla »nukana koko kurssi- ajan eli niin kauan kuin tämä työ Kejosei» nametassa kestää. Wapaa ulkoilmakonsertti annetaan rantapuistossa tänä il- tana kello 7 Musiikkiyhdistyksen tormisoittoku»»nai» toin»esta neljäti- tientöistä kerran. Ohjelmia saa daan 5 p. maksusta puiston mesi- »nyyniälöistä. Sateen sattuessa siirrelää»» ko»t- sertti hnomis-iltaan. Lailvasta putosi lvirtaan ja hukkui. Tiistaina oli „Liperi" laiivassa »natkalla m. »n. talo»»mies Antti Kimmuen kahden lapsensa ka»»ssa Muoksenniskalta sukulaisiinsa tän- ne Joensuuhun. Muokalanmirras- sa klo puoli 7 illalla jäi hänen knude»»nella ikämuodella olema poi- kansa Erkki hetkiseksi isästää»» lai- man lännelle ja putosi kaidemer- kon aukosta äkkiä mirtaan. Niin lyhyen aikaa nähtiin hä»»tä meden pinnalla, ettei pelastan»aan ehdit- ty, enitenkuin mirta painoi pieno kaisen symyytee»». Wesilaitokset. Kuopion piiri-insinööri I. O. Telen on määrätty toimittamaan asetuksei» mukaisen tarkastuksen mesimoimalla rakeni»etta»viksi ai- jottujen myllylaitosten paikalla ti- loilla n:ot 1 ja 48 Polmijärivei» pitäjän Sotkuma»» kylässä. Mesi- moimaa tullaan käyttärnään Säy- ne- ja Olkioja-nimisistä joista. Wuoksen laakson nrheilukunin- kaaksi on Käkisalmessa miime pyhänä päässyt Koljolan aseinan telegra- sisti Wiljo Heikura 3!urmeksesta. Muualta Poh- jois-Karjalasta. 5ortawalan seminaarin miesosastolle on oppilaiksi hymäksytty seuramvat: Hapuoja, Juho, Oul»»: Hara, Antti, Pielisjärmi; Harakka, Mikko, Snojärmi; Harakka, Iimo, Suojärmi: Hyytiäiiten, Johannes, Hemjoki: Hänitikäinen, Aittti, Antrea; Karmonen, Emil, kexi- mäki: Kasti»»e>» Aiikko i i h t e - l y s m a a r a: Koskinen, Ei»»ar, Räisälä: Kyläkoski, Pekka, Äieri- karivia: Latoste»»maa, Lauri, Haus- järmi: Laurikainei», Taametti, Jo- Hannes: Lehtosalo, Jalmari, Weh- kalahti; Aiattila. Jalmari, Lap- treski: Mikkola, Lauri, Sortamala: Pakko»»en, Taami, Johannes: Pas- tinen, Kaarle, Sortamala: Puus- tinen, Eero, Nilsiä: Ramantti, Tuomas, Slntrea: Rami, Eino, Säkkijärmi: Räkköläinei», Pekka, Sortamala; Salminen, Oskar, Sortamala: Salojärmi, Bernhard, Hartola: Sihmo, Kaarlo, Katiko- la; Silmeniioinen, Oitni, Helsinki: Sirkiä, Konsta, Uusikirkko: Suo- malainen, Tuomas, Laivansaari: Tarpila, Einil, Kangasala: Turk- ti, Armo, Hiitola: Mailtinei», Juu- so. jiiivmnapa. v! a i s o s a s t o l l e hylväksyttiin senraaivat: Aamaranta, Lyyli. Mikkeli: Grönroos, Saiini, Taminela: Hy- »värinei», 'Anna, ttarttula; Immo- nen Katri, Kurkijoki; Juivonen, Maria, I o e n s u u; Kaleivala, Meno, Merikarivia; Kiitänen, Ma- ria, Rantasalmi; Koimisto, Lyy- dia, Tamntela; Lahtiiten, )lnna, Pori; Lyytikäine»», 'Anita, Samon- linna; Mononen, Anna, Käkisal mi: Naumanen, Helena, Liperi; Cjätin, Alli, Kuopio: Palmunen, Laura, Turku; Pitkänen, Sylmia, Sortamala; Pulkkinen, Anna, Mik- keli: Rantakimi, Iida, Janakkala; Rikkonen, Lyyli, Enonkoski; Roth, Aino, Iisalmi: Ruotsalainen, So- fia, Iisalmi; Näsänen, Alli, Sor- taroala: Sairanen, Anna, Samon- ranta; Sandell, Laura, P o l w i -' järmi: Sjöman, Martta, Namt- tali: Teljo, Marina, Halikko; Maa- ranen, Martha, Sortamala; Mar- tiainen, Saima, Iisalmi; Milen, Siiri, Lokalahti; Alenius, Merna, Nousiainen; Uaitder, Jnez, Sor tamala. Kajaanin seminaariin I luokalle oppilaaksi on hymäksytty »n. m. Kalle Pietari Mononei» Liperistä, Aksel Ferdinand Piiro nen Käämiltä, Edward Silmei»- noinen Koittiolahdelta. Hautajaiset. Lauaittaina t. k. 20 pnä las- lettiin lukuisan sukulais- ja ystä- mäjoukon saattamana konttoristi I. Vikt. Sutinen miimeiseen leposijaansa Enon hautausmaalla. Ruumiin siunauksen toimitti kirkko- herra E. I. Ekroth, lausueit sa- malla muutamia lohdutuksen sa- noja jälkeenjäämille. Sekakuoro»» laulettua päättäjäisivirren ja hau- dan umpeen luotua puhui maina- jan »nuistolle lankonsa, tehtaan- kasööri K. Koskelo, jonka jälkeen isännöitsijä Hakulinen lausui muu tamia kiitollisuuden sanoja »vaina jan uutterasta ja tunnollisesta työstä osakeyhtiön palmeluksessa. Sekä omaisten että tuttaivien puolesta laskettiin hautakummulle useita seppeleitä ja kukkaivihkoja, joiden nauhoihin oli piirretty kai-; pauksen tunteita »vainajaa koh-, taan. Lähinnä suremaan jäimät pno- liso ja yhdeksän lasta sekä muita läheisiä sukulaisia. Lemätköön rauhassa tunnolline»» ja uuttera työinies ja kunno»» kan- salainen! Ntaanmittaukset. Komisionimaa»»»ittari Paul Ek- blom on »näärätty toiinittamaan kruunulle ostettujen Simanannie- »nen tilojei» tilusten mittaamisen, kartallepanon ja selittämisen. Li- perin pitäjässä, sekä amaamaai» merotilan n:o 2S rajat Eiton pttä- jän Enon kylässä; maramaamittari K. M. Kostia»» 'toimittamaan tut- kimuksen Lokkisaarten oikeudellisuti- desta merotilalla n:o 16 Liperin pitäjän Liperi»» kylässä; sekä »va- ramarnnittari K. F. Paqtvalenin toiinittamaan osakasten kesken jaon Loitimojärmen järmijättömailla Kiihtelysmaaran pitäjän Oskolan kylässä ja toimittamaan halkomi- sen tilalla n:o 34 Komeron kylässä. Kansakoulut. Kiteen Haarajärmen kansakou- luun opettajaksi on johtokunta ma- linnut kansakoulunopettaja Lauri Myllysen ja tyttöjen käsitöiden opettajattareksi hänen maiinonsa Brita Myllysen, Tohmajäriven Kntsuilmaarasta. Selkkaus propsien lastank- sessa. Miime talivena oli tukkiasioit- sija Juho Hirmonen Rääkkylässä myynyt englantilaiselle Milsonin sahaliikkeelle jonkun suureinman määrän prcpsipuita ja saantit niitä »vastaan ennakkorahoja. Äiutta kun ostajan lailvurit »vii- me miikolla tulimat kaupattuja puita Piimäjoen suusta nouta maan, kieltäytyi myyjä niitä luo- muttamasta ja torjui lastausyri- tyksen. Masta sittenkuin ostaja kääntyi paikkakunnan nimismie- hen puoleen ja läänin kumernöö- rin mälityksellä saatiin Joensttus- ta poliisiapua, saatiin propsit las- takuiksi ja matkalle määräpaik- kaaitsa. SS SS ©O «SS K» B3 n ET CO 3° S/3 I —5 CD* ET £» SS C2 ■■ a CO f/9 MMI n V» & V- < os »3 CO O Ui v- C/J v» ps m** P3 < SS p Si » O 3" g SO