128 — 19101 funnalli KESKI-SUOMI us- ja l-- • maksujer» ..irkollis- • rästinkanto in*' kaupungin R«h&toimi- ^riaaa torstaina kuluvan kesä hän 16 päivänä kello 10 -2 päi vällä. Heinämaita vuokrataan samana päivänä kello 2 päivillä Rahatoiniikomtorissa pidettävällä huutokaupalla. 2060 1-2 Keskiviikkona kesäkuun 8 pnä Vaikka sanomalehdissä ilmoite taan maalareita Helsinkiin, niin ainne ei olo matkustettava, sillä siellä vallitsee edelleen maalarien lakko. S. M. 11 liittohallinto. 2063 1—1 Zennetaan muutamiin suurempiin lai tosiin kiinteitä, erityisillä tunvalli ^uuslaitieilla waruAettuja osastoja, «) wan?i, joka mielisairauden tafia on otettu «vastaanoidola i t o kseen, nnii- ta jafa siellä ei ole paramtunu», siirre- tään^ ijoÄ hänen lilansa maaiii jatku- waa hoiloa sutljeiuAsa laitoksessa, kes- tuÄ- tai turmalaitok^een, d) mielisairauden takia suletussa laitoksessa hoidettua »vankia, jonka mielentila »vielä ei cCe kokonaan pa rantunut, »vaan kuitenkin siihen mää- rin että hänen kajotaan monvan olla ilman sellaisia 'hoitca, siirretään, hä- nen luotettasvaisuutertsa koeuelemiiek- si. ryösiirtclaan tai wakvonnaiialaiseen Perhehoitoon, josta hän. jos asianhaa. rat sen Mäntäimät, soidaan pääsiää tälzidelliseen »vapauteen, e) ri?o>t1iesta tuomituita henkisesti ala-arvvoisia henikilöitä sekä henkisesti inmaliideja waNk>eja Marten perusie- taan kaksi laitosta, yösi miehille ia yksi pevsonaali- tai realiliitoöra. naisille, isokä näitten laitosten yhtei)- teen vyöisiirtolona, jotka oivat aijotut was:aanot'amaon myöskin sellaisia kroonillisia al!koholisteja sekä muita henkisesti ola-arwoisia henkilöitä, zois- sa on esiintt)nyt yhteiskunnalle wac- rallisia iaipmnul!sia. 7) Komitean cydotukset mielisairas- hoiloa kossemiksi asetuksiksi ja julistuk- seksi vl simat liiäkintöhallituksen teke- miä muistutuksia huomioonottamalla wahmis:eitawat. kot vlla tuntematta ja huc<naa« matta että Suomen asiain ottama suun- <ta yhä enemmän ja enemmän ai^cttiraa Menäzälle lapioita. Jz fctfaci 311!*» iantevi 2:n fceJi ankaroita suullisia huo mautuksia eduskunnalle ja Aleksanteri 3, huomattuaan sanan moimaitomuuden, määräsi w. 18S1 jätettätväksi Ivaltakiin- nanneutvostolle Suomen senaatin laati- u«m hallintomuotosuunnitelman sa käski to. 1893 »valmistaa lakiehdotuksen ylei sestä tvattakmman lainsäädännöstä ja jättää sen heti waltakunnann:uivoS:olle. Aleklsanteri 3:n ajatuksen totemtt nyky:- nen hallitsija. Nyt kun yieiStvattaklM- nalli set edut eitoät mitenkään ole turwa- tut ja ivaMakunnan Moimattomuuden Zu- wa näyttää täydellisettä, sanotaan meille että on »välttämätöntä odottaa, aikana, jolloin tvastustaja ei odotc.. Mutta odot taminen mertilifte hämiämistä petissä ja hiinnttää ehkä isien perinnön. Esittäen yleiStvattakunnallisen lainsää- däntökyshmylksen historiaa pääministeri osottaa, että molemminpuolin on sen »välttämättömyys tunnustettu ja tvoi- daan ainoastaan lysyä, minkä laitoksen tulee määrältä yleisten ivaltakunnankysy- mvsten kulun juunta. Todellisuuvessa nojautmvat suomalaiset kaikissa näissä tyjymMrAsä Me-kscmteri t:n sanoihin ja hänen antamaansa perustuslakiin -fefd ^vanhentuneiden perustuslakien muuttu mattomuuteen ja lauseeseen, että näitä taleja »voidaan muuttaa ainoastaan hal litsijan ja eduskunnan molemminpuoli sella sopimuksella. On tultu siihen lop pu iiilokseem, että LLenäjällä on oikeus päättää ainoastaan ulkonaisia kansain- Mälisiä suhteista koskcwiZia kysymykjis- >sä. mutta että kaMi sisäiset kysymykset, »vaikkapa ne lvskisiavat ivattakunnan etu- jakin, tvoidaan ratkaista ainoastaan Suxmen eduÄunnan kautta taikka hal- UnnolliSta tieitä. Siten leivitetään cp- Loo gillinen lvppupäätös "tästä on, että muu- tckset Menäjän ja Suomen wä!isi>Zsä lsuhteisisa kuluneella touoiisudalla omat ytiinosnaan riippuneet waltiopäi'.vislä; ZLenäjällä >sen hallitisi.jan pcvsoonasia on ainestaan weto-oikcus, joka alentaa Venäjän paAsiiivisoen wa?tarinta«:n wa- hingolliisia piiätöksiä wastaan ja riislää siltä anahdollvsuuden antaa kysy>w)lsille suotuisa päätös. Päännnisteri sanoo »vielä ettei hän tahdo salata ainoatackaan jeikiaa, joka puhuu Suomen puolesta ja ivana, kun noacfi kysymys Suomen lys„. Porooni Meyendorff joka Pääti^i noin Ao 12 yöllä, käsitellen seikka^räisesti hallituksen lakiehdotus- ta, osovtaa wääräk!si mäitteen, että mu- ka MenUÄlä aina olisi ollut tchtAäi- neil Suomen Wy>nyksen ratkaisu. Päintvastoin eiwät mitkään Suomen chsymiiMä käsitelleet komiteat o-le tul- Äeet yhteiseen lopulliseen päätökseen. Niinpä TagamGeffin komiteakin esitti kaksi Periaatteesisa yhteensopiinalon-.a mielipi-dettä. Tällainen erimiclis^B 'pakottaa miettimään, onko tämä laki- ehdotus todellakin riidaton. SiirMn sitten chjhmykseen Suomen konsti-tAtjsiom^ista, puhuja osottaa, et- te: konstitursioonin perustunnusmerk- kina ollenkaan ole hallitsijan wc la tai mainittu asiakiM tai marmennus. KLiiftiluHoonin ralkaiseivana perus- aineena on se?wä sääntö, ettei tchtäkään lakia woida ant<m tai muuttaa ilman krnsan^uskunnan suostumusta, ja sen- lähden haLiistjan lupausia ilman Niä. mykson muu-tttamisesta, ol!, kuka oli »val tuutettu käyttämään yleisen Ivaltakum. Uumiin kestäneeÄsä puheessaan, iian lainsäädännön toimeenpanon nor« mit. Annettuaan »dsÄvaltiaana hallitsi- :<ma farsarMuntvalle perustuÄai» pidät ti hall^ijja huhtik. 20 p:nä antamallaan jullÄuÄirjalla oikeuden aitonaan trah- toiStaa yleisöt tvMakunnan k-i Hän iooi tehdä tämän jjoto Suomen edusiun- nan awulla toi antamalla Menäjäa tan- isamduÄunnalle tämän tehtäwän. Diaa- lisk. 14p:n juilistiiskirja ratkaisi täin iin A)symllMn ja nyt on dei^dän ratkaista- ivananne W)Mys. jolla on historiollinrn merkichs. Tä^sä tullaan kuulemaan ja on jo kmiltu am,Meitä. Teille on tcdis- icttu että »venäläinen taantumu-Z pyrki» tulahuttamaan lyapaan kansan us.hal- linnon. Wai5ka nuzhdollisuus yloi-Zioat-la- tilnnallista iluonneitta zleivirn asiain luettelon 4äydentami-s«siä on mäkinä Menäijän hallitsijan toimiivallasm. Että Suomen «duAqjat pääsewät äanioikeu- tonnina duumaan ja nxlltakiuianneu- tvostoon on >mrtä suurimman oi/erden- muikaqsuuden osotus. ^Dioliua wa>i'xm- malta). MuÄa samalla on s« todistuk- sena Wenäjän jvabtakunnan yhtenäisyys destä. mitä näyttää huoleStmtawan muutamia. Ervttäiitlin huoiestuitaa muukamia SloullulaÄvsta koSketvan kysy- mhksen ottaminen >luvtt«loon sen »vasten- m.elis»>yden poiSta-misctsi, jota kuluissa istutetaan lapsiin Menäjää ja «venäjän- tie» lohtaan. Kysymys yhdistyksistä ja janomaleihdiÄöstiä tliulun yl.sinpä yhdis- telyissälkin lmaÄioiÄsa n?a^:alunimnlain- lsäädännön alaan, mutta teille tullaan \cnoamasn että byrokratia tämän kautta p.)rkii hÄvittämiään korkean paikallisen jiwist»Mn. (Huutoa masemnnstoSta: ai- wc n ovkeinl) Tähän wastaan nnnä esit- tcTiijän sanoilla, «>ttä löytyy myöskin we- näläinen oikeudentunto. Teille tullaan »Ottamaan, ettette ota lukuun tokdnui- sen kian/san etuja ja oikeudentunl»>a, mi.-t- >ta minä »vastaan teille, ctt.i .Kiiuurn ky- j&n on keisavi uStonu: ieille eitä byro^kraitiälle ja «tet leidän ohi?isennc mene ainoakaan lvaltakunnanlaki. Lo< puksi tullaan töille jichialli-scst>! osoä-ta- >n»aan Europan ni. yleisen mielipiteen ja tuhansien suomalaisten ulkomailla kokea- m ia all>cKi>r,joitu>t,sia, ruutia en »vastaa .'.mnä teille, Ivaan Mvnäj.i. Mo,u arwa^ tenlaan ci ynunävvä Mcnäjää nykyisessä livalticimucdossaan, elikä tiedä ettei se ja- wea Wen> taputusta oikeistoKta ja I — Vaasan Työwäcntcatter« maa» keskustasta.) Seuraavva istunto oti eilen illalla ViiÄllism^.m.xIöi8iS uutisia. — Arpajaisluwat. Raittiusyhdis tys Koilvlle ja Railtiuden Astämille on ^maallikuimernööri myönlönyr ln- nkjn toimeenpanna arpajaiset raittius» inön eidiÄämijeksi, ehdolla, ettei esite!- miä eikä puhei :a pidetä. — „Uggleby-Blade^ ja painoylihal litus. Painoasiain^ihallitus on ku- ivernöÄiltä kenen tl!uwalla il» meslW Uggleby-Madet Oulun>kl^isjä. Slmvexnööd on lähettänyt paino»)lihal- liiulsm ki>vjeiznän paikkakunnan nimiS» ^ lar>ouiuu sevdulle. _ Vaasan ^yölväenteaiteri lähtee tällä Unikolla viiemmälle wie« railuretkelle maaieuldulte. Tämän k:?r- toivaikan awulla teatterin, jäsenet tah toivat toteuttaa ne lukuisat roimomuk- set, joita maalaiÄväesiön tahoj:a on lausuttu teatterin toiminnan uloiia» mi seksi silloin tällöin maalaisienkin keskuuteen. Kappale, joka tällä ,nat» kalla efttetään, on G. von Numersin kuuluisa „Etinan surma". Kier» iomaikalla nä»)telläänvaapamäel. l ä kesäk. 10 p., PetlijämedeUä llesäk. 11 ip., Äänekoskella kesäk. 12 p.. Suolahdessa kesäk. \ 4 p.» Keuruulla kesäk. 15 p, ja Mä n» tässä kesäk. 16 p. Tealterin näylämöisiä kirjoitetaan „WaaIsasia": Ken on ollut tilaisuudessa nautti» maan Waasan Dyömäenteanerin esi» :yksiä, se woiPi hitvällä mielellä toi» «mottaa sille omiea mailalle ja läysinäi. Isiä kaiffo«moita kaikkialla. Harmoin «maaseuiulaisille jellaisla miehelle. — Uggleby-B!adet on, ku» ien tu>ninetlu, hehtografeerattu lehti. — Pääsi Ilmari Wuorisea sihtee- . ... .riksi. Mitlkelin iläänin lään:nsihteer:n lipuhena on Paljon a.'itara m m in nou» livjxkaa hoitamaan lämän :":n 1G psiä da^teltakva kuin kirjallista sopimusta, alkaen on täänin kumernööri Ilmari (M>irM)Pä käitentapuiulsia «vajein- Vuorinen mäöränmit kouluylihalliiuk. malta). Wieilä mainitijeie puhuja keisari ?ii» kolai 1:n sanat, joka sjoiti, että ju» malallisen kaitselmuksen miljoonien johtajaksi oisettaman hallitsijan tulee olla itsellensä «simerktinä sanansa luo» ietiawaisuudeslsa ja anneltujen lupaus, ien amantunnonmukaisessa läyilämi» iessä. Tämän perusteella ci puhuja pidä säännönmukaisena ininisterineu- w o ston ipuiheenjohiajan näkökantaa, et- iä Suomen lainsäädaniö perustuisi sopimukseen. Ivaan lupaukseen, jonka niuoiisi luipaus moidaan ottaa takaisin. Äälsiiellessään luetteloa niistä knsy- inytsisiä, jotka Suomen juhieen olisi- ivat rafkaistattvat yleiÄvalrakunnalli- sessa lainlsääidäntöjärjestykjesjä, huo- mautlaa puhuja, että tähän luetteloon ?n wicheelliseÄi o:eltu määräiset tauppajuhteista keisarikunnan ja Suo» «»en Mällillä wuoMta 16<to ja J^oO, jcua itse asiäsjja eiwät ollenkaan ole uilfencet waua>tumianneu'.voslon kani» .a, traait tulleet tvahioisi e luiksi kaik- ^eintotkeimm.lla ukaaseillo. Nojautuen nykyiseen ivaltio-oikeus- ^.e.eescen puhuja lMlyiö'.ohtaijes:i ka» iu:elee latiehdolukjen 'etityskivjelmää ja lausuu, että kirjelmä on inrjidinen ettei hän tahdo ottaa niskoilleen histo- Laannu vsiin. Maan tulee ki-je-mniaP j« ^ . . . . . „ ., . , , itiotKioii#. Hiiwi..atta !Z«ä N !--!«» ,lll- «>-. iinaan kansallisen ylpeyoen puolustaja- sen kailsakouluasioilien sihieerin, laki- lieteenlkaiididaolli Samuli i&ilce Kos ken. — Kanattxunaksut sahaamattoniasta puutmvarasta. Howmeuwos August Felknan ja sahanomviStaja F. Frigren cwat anlmoet, että kanawama^'::t ni» puissa Wesi^järwen kanaman kautta ku- letetiamista tukeiÄa. palleista y. ui. puu laiva roista mäÄrättäiisiin mak ^tta» w«!tsi kuutiMÄKMn eikä, kuten tähän saakka, kappalelumun mukaan. Tiie- ja wesira!konnusten ylihallitus on esutÄcht, että huhtik. 14 p. 1393 wahwisleilu kana»vataksa niuutettui- siin siien, että lautoissa kuletettamista lukeista maksettaisiin kanawania^sua kuutioisiMlLsen mukaan ja että tämä maltsu toistaiseksi määÄiltäisiin 5 Pen» n:M kuutiometrittä. — Wahwistettuja palstoituksia. itu» Svernöörimvirasto on itvahiviSianut Mramaanlmiitari I. F. Karpion toi- milla!ina'li> maanerottamiien, jonka .kcut:a 3.3ö ha weronkan>naitaivaa maaia on erviteltu PelNKveden kun- nalle MeiM^ubman kansakoulun tar- meiia »vartcin palsta tilaasi nimellä Parllkola, ?uuluwana lalolliietileski Sklma Smch?lin!n. hänen alaikäisien siislenssa sekä taMisenpoika Vlkior aiide^linin yhteisesti omistamaan Wä werraitain tälzdelliÄä ja piikälle kehit- ttMttä näyitämö:aidet:a kuin mitä puheenaolevia teatieri Nyt lähtee esit» läimään. joten toiwomme asian omais» «n paittakuntaiaisten antaman !Änpi» mmi kannatuksensa niille, jotka kau pungin hälinästä ennättämät maalais» wäestölle?in osansa tarjoamaan. — Kolme salawiinapolttimoa hä- mun Kangasniemellä tviiine toukok. 31 päiwää mäsien yöllä Pyliväiiälän metD.Ä poliifllonSiaapelia. ?H» dcs:ö oli ehÄiny ortoa miinat Pois. 2c oti 'kauppias A. Westerhokm'.n maalla elolle Pynmöpen tarpan luona. &6hS>eIl4 lehlaalla oti ntyäätin. tefo palhoillaan: soinen näisiä tehtaista >»i talvllisren. eli Hartkimäen Liikas- ien, j»U.ika jveiiäimää to-imaan omat pi» tfirtmäro aikaa harjoillcmeet. Waan koomin huoiM piiMt oii juoksntusm Marten, totaiffa ouhan niirä kahdet. Paljon on jo nämäkin tehtaat perhe» surua lur>:ianeet, jö moni lapsi saa n m sormi suussa wäris:en pel:oos:a kat- sella, mitä huirjisluneet isät tekemät iaas kun joiitvat sitä miinva. riallijen viidan raÄai,semiZta asianajo tanhujen lautta taikka solvitieleinalla | Unen harhaluulo, joka on >vaarallisempi > 1 Perjantain istunto. Pääministeri StolNpini.l puhe. Litoillaan katsauksen tcenäläiS-suomo» '>a:Äen suhteiden hi^.ioriaan, koettaa >st<?l-.'pin todistaa, etteiivät ne aikakau- det. jolloin Suomen itsr.iä:sl,YZ saamuiu !orkeimo,an määränsä ole hankkineet R?näjälle suomalaisten mi-öt suuila. eimätkä niin muodoin tuottanee: snveelli^iä tvoittva. eilvätH »nyöskään ole »finctt saada suomalaisia sitomaan !a* jemm'n taloudellisia e taiansa kansan kanssa, joka on saman lain alainen, ci- wä:?.i niin ollen antanee: sillk m::-iän aineellisia etuja. Suotnen e)u-?kun:u,n itsenäinrn työ on luonut szllaiien lain- sääd^intctMvan. joka pääministerin :nic» ei Moi olla ednlline>i ?^cnä>äl!c. Main'.?en joukon la:nsääd>!niö>.'?cja lor.iza pääministeri todistaa e:tä «uo- »nelai^n yriiiyklset kieltää Venäjän woi- maKsaol>ewat loit ja asctiaa Suomi it- senäiscen asemaan kamain:vätis:ss.i iii- tivsa fi, samanlaista. Petinpohja.s:cti Iäntelt»)ään kysymystä mitentä «nomen w.iltiollinen itiemäärääiuisoiieus aineel- lisessa suhteessa waikut?aa Genäjään, lausuu hän «tteävät suomÄaiset e^im. ota osaa korkeimpien knsaritunnan lai» toAen ylläpitoon, sillä h< moi-vat sanoa, että muuta kuin vahinkoa nämä laitol- set «iwät ole suomalaisille tuottaneet. (Kättentaputusta masemniatta). Stoly- pin laskee että problemaatiisesic» oikcu- dcÄa Suomen hallitsemisen jokaisenwe- Nuläisen, olipa sitten »vanhus tai nuoru- teinen, »vaimo tai mies, täyryy inaksaa V kopeekkaa wuodessa, jota !?asioin jc- lainen suomalainen saa keisarikunnalta lahjaksi 3 ruplaa 19 fcP»cfkiW. Tästä käy helmille minkä wuoksi Suemi siiv.styS» terloituLsiin «oi käyttää kakisi kertaa «nemmän Maroja kuin Wenäj.i. SiMeelli- slä, tvaAiollisia ja aineellisia tappioita, jo.-ka johtuivat siitä, että yleisivaltakun- nallisia asioita ratkaistaan Suomen «duÄunnan Yksipuolisilla päätööiillä. ei woi Merrata siihen oikeuteen, joka mei- dän hallitsijoillamme on hallinnolliseen lainsäädäntöön. Lapsellista olisi ajatella, että hallinnollisen lainsäädännön awulla voitaisiin suojella ei ainoattaan yleis» »valtakunnallisia etuja. Maan w«läpä suomessa olevien Venäjän kansalais, ttrfiin etuja. KaS siinä minkä wuo'si Eenqjän eduista vastaawat henkilöt jo aÄqja sitten kuolloiden henkilöiden sa- ncja. mutta hän selittää samalla että hallitus tökki tunnustaa Suomen nautti- ivan laajaa paikallista '.tisehallintoa, mutta että hallitus samalla o>» ivakuu- tettu fiitä, että Lysymykse:, jotka koSkc- ivat kctko walta?un>taa tai vttä kaikki Suomen lait. jotta koskewat tvaltaiun- nan otuja. oivat kokonaan uikopuolella eduskunnan päätäntävallan. Jokainen muu kätjrtys johtaisi luonnottamuuksiin. On kaikelle seltvää, ette:wät oikeusncr- mit tovi kangistua tvaan kehitt»M?ät yk- hyisten ja kansojen kehityksen mukaan, ja samoin täytyy myöskin LZenäjän ja Suomen sisäisen suhteen muuttua. Täy tyy kuitenckin löytyä jokin lopullinen oi- keu^aste, juridisella kielellä kutsuttu su- mereemnen »valta, joka ratkaisee nämä yleiset lhst>niykM. Aieidän täytyy lopuiksi -.unnuÄtaa. sanoi pääm>niSteri, että oi- kcutta näiden yleisten tvaltalunnan ky» sumysten raKaise^miseen, joia Miljtikom on lutilsunut peruÄamaksi oikeudeksi ei axuda "tunnustaa yksinomaan Suomen edustkunnalle, koska nämä tys!;nU)?set tos- kewat ko°bo Menäjän etuja ja tämä muu» tentin sotisi itse Suomen maakuntakon- siruktsionin perusaatteita ivastaan. Sei- lainen oikeus kuuiluu ainvastaan Ihrcc toaltiolle, mutta kuikaan ei ole loiclii kat sonut Suomen oletvan Wen.>I'ip. kanssa liitossa oleman tvaltion. ^os korkein tvatta yleisen »valltakunnanlainsäädän- liöil suhteen ei kuubu e'.kä ivo: kuulua Suomen eduskunnalle, niin kelle se sit- meidän maallamme kuin iviha, sillä se tuntuu haliivvkisimiiselta. Karisiakaa itses- tänne tämä Meä uni, todistakaa «!ä te säällä edustatte Mmiijää kysymyksessä, ijonla hallitsija an asettanut teidän pää- ttttäivälkscnne selkä että Venäjällä oi- tnis nojautuu lkansalliseen ivoiniaan. (Pitkällistä mYlSd)isää Kisientaputusta oikealta ja ieskuSjaSta). Maanantain istunto. Maanantain ilta-is:unnosja johlaa puhetta Sh id k oss sk i. Adshemoff lvasmslaa lakichdotusia pitäen sitä Ivaltakumiallisen öhjelnlan kannalta si- toumuksena, jonka woi antaa ainoas- taan mies, joka on julistei:u holhuun alaijelsi. (Äätteniapu:uksia ivasem- malta,) Roshkoff mastuslaa samoin tvajemmalla istu- Wien itallonpoilain nlinesjä lakiehdo- tusia ja lvchuu, ettei Wenä.jä,n kansa ole tvaliuuitanut waliomiehiääil, jot- ka eiwät »vielä ote irroltianeet siltä kahleita, kahlehtimaan niihin toisen kansan mapautla. Ljahnitshi katsoo iakichdotutseen liitetyn lueite- lon l^leiÄvaltakunnalliftsra lainiäädän- töqsioiÄa selllvästi o s ottama n, että na eitä muisiomerkliii^. (Kälientapu- tusia ^vasemmalta, sihinää oikealta). Kirjelmä koettaa todtsiaa lolmea to» disieiiamisja oleniatuiua seit taa, ni= uuitäin: enä tyjeessäoleiva lakichdo- lus ei sisällä iisessöän Tuonien perus- tusiatien louMamisia, etlä ytsipuoiis- lu hallichjaluipausia ei ivoiöa piiää e- uvuilnän liikuiiliuin määrääjänä ja euä n-ufa läiM-curooppalaiueii kälnämö täysin plchit!ää l^yniyljen railaijulle cl>doletun tien. Tälläisi n edcllyiyk- siin ei moi mitenkään iuoS iv. L op uisi luoden iyhuen silmäyksen lttinislerineuivoston puheenjohtajan puheepeon, puhuja tumoa«. siolypinin lausunian ajatuksen, enä lakiehdoiuljen Pappia syytetään pöytäkir jan väärentämisestä. Aikomaan jätti Pihlajamedcn seu» rakunia eräälle komitealle toimeksi nrtjt^ä ft ura kun nan lukkaripuu-stellin mca^ia meilöä erinäisiä seurakunnan ia iÄi tulisia Marien. «UjM. 20 pnä 1908 pi:ä:nässään öilicÄnlfotÄutHcssa scurukunni päätti nostaa lilimnoileriidan ineuärahcjen täytlömixeseä mainitun komitean j-qe» nÄ nxislaMi. Samassa to.'c>uksessa häpmto'lan talwn n:o 3 Peiäjämeden scvrakumian fthron, pastori Vihtori pii. Pctäs<«vÄen chläsiä. j Brusilan piitunon pä»)läkirjan mukaan (Solunen on!kum. mirasio mahivis- ^ t^rtoi^Äous päätti, että iyseenalaijes» mnut tapahtuneen maan eroittamiien. ^ :a i il in<:noi te riidasta phturnt kusian. jonka 'lamia 1,66 ha tixronkannatla- ^ nulsct suo-rite:aan seurakuntiin N»a- maa maaia on er»ireilu torpp. >>uho Elicanpoika Alaselle ja hänen U'ai- mollensa Maria Erlimyttärelle palsta- tilä>.'si nimellä Slianen, kuuluivana Äesli>kulj>un cMutcen Kuijun taloa n:o 3 Kuortaneen pitäjän Mijoen fnlässä. Niinikään on 'kuwe>rnööri mahmisra- nut Lanainäen tai!os:a n:o 20 Ala- muden ipitähäiS-6 ja ly!Wjä torppari Einil Pckormmalle ja hänen lvaiinol- lensa Sanna Paloran-nclle eroiteiu! PÄvrania- ja Paloranta 1-nimise? paiisiatilak. MiMkin on kumeniööri mahmisia- st»! Uujsi Lautalan o!suud-csia Laulai- /en ta>soa n:o 16 Jnxvris.^än Kortia- jänven chlä^sä eniijelle talolliselle ?lletD Tobiaanpoi'ka Lahtiselle ja hä- muta aiheuitaisi .vaitalunnallinen nen nvaimollei^a Rosa Lah:iftlle ero lwutitämäilöiii^)s. Hn-imauitaen, etlä>tetun MMzmäk.-nim. patsiatilan. Suvinen loin^äädän.ö on iNMään pc- rin määrittelemätön, puhuja lopettaa — Arpajaiset. KenraalÄuwernööri c-n MM^älniyt luman IyiväskyÄii juo- . Mr „ .- s .... |gjictKircfoijieDe Euralle toimeenpanna janoilla.- Ariasta moio.ian rltdellii, ^ kulunxAi muodeii ai kaita kui- mutta juomaiaiisia ei »voida syyttää Vnjfin e1,dellla ettemvr nämät arpa- milpisiä ja petoksesta. Luomen lain- ' jorj-et saisi tapahtua ijlei'ien kokouksen jäödÄiiö, jo;<i jo on astunut elämään '»Kteizdechä> jossa cttifli lausuntoa. j>u= yhden maailman mah:,i>viiiima.l hal-l^-'-^' ^si^liuM eli muuta ftlla.öia ien kuuluu? Tähän saalka on «e ollut muutetaan menäläisekji ku>oer^ Äenqjän hallitsijjoilla, jotta Ztvai eduS- .aneet ainoata Suomdll: ja AenMlle ^an Puolan kaltainen, yhteistä Mattaa. Suoine» laNen epä- ^ >siweelliseltä iilsijan amlunain auttoriieeilisten ak» l.en luieniana, on tunnus eilaiva epä:» lemäitömällsi, on tunnustetiaiva py» hälsi. Te lahdolte häivinää Tuomen oikeuden ja imette siinä iljellenne kan» sallisen muislomerkin, mulia minä en hallia jataa teidän kanSsanite siitä jch- luiraa ivasluunataisuutta. (Myrskyi» sia jaikmvia kältentapniuksi.i tvajcm» litalla ja osärsi kestuSlasia.) <Wa!uotumian esincliji kreimi Bennigscn, 'ivaslaren parooni Meyensorsslllc huo- nementiM, että jsiiiä tul^c oikeudetko Oikeudellisel ja laloudelli >n>ääräW)den ja epäselmyy^en lähden ra- kannalta katsottuna ei moi Niauliaa, että erim-.el'.iyt.Äen Tagaii. jojen määräämisessä paikall^n ja axtt- puolustaa tätä toimenpidettä, ^sheffin komiteassa selittää ytsinoinaan -.ikunnallilsen lainsäädännön ivalillä o- Lucteliuaan lakiehdotuksesta ai.^riiyisiet ehdot »v. 190i), jolloinka näyt 'vat meidän hallitsijamme erotnklsetta so- ^xutMvia Menäijälle lvaarallisia seu- »veltaneet tätä maltaa arm. aietusten r^^ksia. puhuja Maroittaa kansanedus» ka -itta ja hallinnollisessa järjestyksessä ^ .h^t^mästä sitä. tai myöskin eduskunnan harjoittamassa lainlaadintatommnnassa, jota useinkin ^ Kusnetsosf on tunkeutunut aina Venäjän lainstiä- arMostÄlen pääministerin puhetta, däntö-alueelle saakka. 5luitenkin oivat huomauttaa, että lakiehdotus, joka on meidän keisarinume seläväst'. ja Ivastaan- suunnattu Suomen kansan oikeuden sanomattomasti Za>i>son«et että he oma: > riistämisetisi ja suomalaisen kanjalli- f* i f f rt trt 11"*» f tr pi ti, että Wenqjän Maltalunilalliiuus vii hämiön Partaalla. Nyt omat Aehrens ja Tagamslheff luopuneet silloisesia »ttieliipiteestään ja laujuiva', että Icfl- ehdoius moidaan hlMätsyä. Wielä laws>u'u Bennigsen: Me tien)sii luem» me piHiMenä Okaisen hullilsijamme sanot, mutta turhaan Meyendorss siMtää meitä näiden sanain rikkomi» Ä.chv^en ltiku 30,000 ä 50 P. Jyväskylästä ja Keski-Siioniestii. roisia. Erään se ula kunnan jäsenet mäirti» wä: kulumin et^ei mainitussa kokouk» s^sa ollut ollQNl.'aan puheita siitä, eitä seuraikunia muika mclsaisi lyseenalaises» ia riidasia johtuwar kiiStannukjer. Tä- itKiiiUHitf.si jeurakuinnan kanuori I. Perä yimä eräät talolliset jäitimät Waa'san lvänin kuivernöörille maliius» kirjeLiÄr, jos?a he anoimat kirmernöe» riä nHiyinään sellaisiin toimenpitei» siin, että edellämainitun tirkonlokouk» jien pöijlakiaan riidanalainen kohta muutettaisiin wtuud<n mufaifefsi, i.t.f. cj:ö kustaimuiZsia kvs.'ewa kchta pöyiä» kirjasia kvlonoan poisieitaisim. ÄMveNiööri ei kuitenkaan katsonut w-.rt.a-awun pl^lUtön kuuUlivan hä« nen to.mitvaltaan^a, mintä muotsi hän jäui asian sillen>sä. Asian iväii.n ollvn kannvri I. Perä ja hätien mtiötäiluniplpaninsa jättimär 'd.llat.nainitunla^n kirjelunän Por- ivo^n luctmiokapilulille, uudismen sa» malla kmrernöörille teikemänsä an» mu.sen. Xämäti l. satsi mol il tasa t a» n-oiirat, etlä tu.'sniolkapiluli ryh.-yisi kaibliin asian maaumiin toimarpiiei» siin. iTAiiZn tv:.u allussa aiitamallaan pää lialla lUNniokapiiuli katsoi, eitti .lyra B-rusila ollut ichiM it'cään siI> päÄsi scllai>secn rik-koumukscen, jo<a ainaisi tu-cmiokapiiulin Puolelta ai» h.tia jchontkn tounenp.teisiin, ja <uä NKtTiiu^cn cVaiiKN pÄ^tilkilrja oli jo noiuanui lain moinian, minkä wuotsr lucmiokapituli jätti asian sillensä. Ähra BCusi.«a, joka ka>H)oi, eitä hän:ä ivasiaan tchly kantelu oli ollut aiivan x<rus:eeton, haasvoi kanttori Perän y.m. Pcrivocn raastumanoi^euteen, si^l.lärn heuä lvväräslä ilmiannosta, ^'lsian olle^a esillä N-vsluvjai pyysllvät lilaisuuita näl)Uögfen^ä rifospaikan ainoat, joilla on Malta suurruhtinas- Zsuuden Vapauden hÄvitiämiseksi, -i kunnan alueella käyttää yleisen ivalta- huwita Menäjän kansaa, sen talonpoi kunnanlaitnisäädännön maltaa Luotuaan j fia ja tl)ön>iehiä, waan ainoastaan yh- heitellä «jolloinka hän antoi tämän la- K. silmäyksen »viiden Wenäjä^l hallitsijan ^dislynlyttä> aatelistoa, ja lausuu st)- kichdotuksen duumalle. Perusteelio scsta, sillä hallitsija ilft on tulkinnut Äänekoski' hcllitsijalupauÄen merkityksen sillä N:o 196. Äirjankannet nihkaSta, neck, 75: —, n:o 1G40, — Valtuusmiesten marsinainen ko kous on tänään No h i.p. — Euvmen TaideteollisuusqhdiZ- lyksen anvonta. W. k' n 25 pnä toi- niiietiiin Suomen T^ideieollisuusyh- distyksen attvoma, jolloin anvotliin oilcude^a nxeen, että' k.>hra Bruslla iii.m. seuraamat wo:iot? ^ ^ ! oli laatinut mainitun pötyiäfiijan tii» N:o 27. Keramiilki, Hanna Helke, dan«l?a>i^n kohdan määrin. Tämän 15: —, m:o 1942, Parmiatnen, Z5. muol,si asia llMiiin tlk. 13 päimään. tcchtori, JZIväskiLä; ^ ! jolloin masraajien tuÄee näyttää, että N:o 38. Ävramiisu. Iuuli Tui:s, h> oliivat Mirrille panneet kanteen a» IS: —, n:o 3571, Wahl, Edith, rou» sia,io>n:oiirsiia oiterdes^a. jlantlvri wa, Haapakoski; _ ^ j Pc m tytuä hänen asialkifmppaninsa o N:o 92. Kerami -kk .a. A. V. mat .m?lt>c»nlmin hoastaneet lhra> Vru» Finch, 30: —, n:o 332.!, Oksala, A., sila,, Äeuruun kihla^kunnair o>i?euleen, rouwa, Jymäslhlä; isosia hndiiä tullaan pitämään pöyiä» N:o 137. Jkkunali'.na, L. Palm- kirjan määrin laaiimmeÄa. qr>!i, 41: —, n:o 4935. T>-hroder, El-' ii, neiti, Alamus; N:o 141. Kupar'.rasia, O. Weck» nmn, 45: —, Piilonen. K. K., herra, — «t«lypi« fafotfain k»n«ia «kslsi. chilit- ;^ olB °tfh < r ka 3fi <s t a, (cjS?. 5 jrn.i: man. E., roulva, Jymästylli.; ' j^aiaAÄYlän kvtolUfcÄa !>,, pä^iiy «va. ^ eu\o Öflf fiott ! ^ jw<Mniiu6<«:t Slotypill Nowc^ihcr- toimintaan Sachsvo pääministeri että »vän Makaumukseiijsa siitä, etlä pian tu- masti fijftjttää meitä MeiMdorff hal- ^ Betkman, 90: . n:o 2636, Pc- <ka»'attM>län kunniau ^-lsi ki.toksck- ivälttämätitömästi täy'yy tulla iiihcn lee aika, jolloin osatlomaksi jäänyt litsijan oikeuksien rajoittamisesta. Tul- ••• M<pmpäätö5i«n, että yleisiä ivaltakun- nan laintsäädäntöä, pieniä poikkeuk.ua iukuunottamatta. »vuosisadan kuluessa vwa>t aina wenä>jän hallitsijat täyttäneet Nylkyisen haWt1«van keisarin ratkaista» Menqjän wäki W>islyttl)ää:i ahdistck- llen milpittömäisii wakuuieiuksi mona tujen suomalaisten kanssa Palauttaa kistiksi, lopettaa esitte-lijä puheensa: mopautensa ja kaikki parannetut oi» OiaHun, että jos hallitsija lähentelee ?eutet^sa. (Kättentaputusla ivajem». lainsäädäntölaitovsia, niin ne eiwät toioftA.) Isaa sutä syyttää hallitsijaa. (Jatku, täiiien, Elma, neiti. Äeuru; N:o 222. Hopearasia, F. Hell ström, 110: —. n:o 274^. Dpolander, L., apteekkari, Jämsä. si siitä, el-tä hän toimitti N«votsh«rk^s» kiiri polyteknill-isen opisto?»