I.suvsntZmg lokakuun IS p:nZ ^ »7 porin kansakoulujen onsimäisiö opvttsjis. ^ ^ ! IV V. I''ir>I)si'g, ?. L^Iio. Käytännölliseen itse-opmto- työhön! Miimeisten Vuosien aikana on yhä selmemmin tu'tu huomaamaan, että tieto on maltaa ja että sekä yksi tyisellä että koko kansakunnalla on Verrattomana tukena sen omistama simistys. On myöskin tultu huo maamaan, että meidän kansamme, marsinkin sen pohjakerrokset, eirvät omaa sellaista sirvistystä, mitä nyky aika juuri meidän kansaltamme waa- tii. On myöskin ainakin nyt jo huo mattu, ett et tätä asiaa woida auttaa suurilla sanoilla ja juhlapuheilla, wzan siinä tarivitaan uhrautumaa tyZtä. Esimuoto, mikä moi sangen tehok kaasti edistää kansalaisten tietojen laajentamista ja siis kansalaissimis- tystä, on kieltämättä n. s. kansalais- eli kotiovinnoissa. Tämä simiStyZtyömuoto ei suinkaan ole cuvan miime päimäin keksintöjä, maikkskia sitä aina kehitetään ja suunnitellaan siinä uusia työmuotoja. Onathan lainakirjastot, lukutumat, kirjarenkaat j. m. s. jo Lamallaan kotiopintotarkotuksessa palmelleet wuc- stkymmeniä. Ja kieltämättä on kan- sankirjastoilla suuri ansio kansan lukutaidon kehittäjänä ja fiwis!ysta- son kohottajana ja tulee «vastaisuu dessakin olemaan. Kirjastoja on wain saatama niihinkin paikkakuntiin, missä sellaista ei »vielä ole. Ei rii tä, että kirkonkylässä on wanhz kir jakokoelma, johon ei ole mitään uutta moneen Vuoteen hankittu. Kirjastoja pitää olla useampia kussakin kun nassa, esim. jokaisessa kansakoulupa rissa ja kirjastot aikansa tasalla. Kirjastoon on Vuosittain saatama lisää Vuoden parhaasta kirjzllisuu desta. Muutenhan ei kirjasto wo tyydyttää kaswawaa lukuhalua. Kansankirjastot, olimatpa ne maikka hyisinkin hoidettuja, eivät sittenkään moi tyydyttää edistysmielisen ja ai kaansa seuraaman lukijan lukuhalua. Olisi useinkin senmuoksi itse tehtämä kirjaostoksia, jos mieli tutustua par> haistin uutuuksiin, joita kirjamarkkt- noille ilmestyy. Mutta wähäwarai> nen ei tälläkääi» tamoin moi paljon harrastuksilleen saada tyydykettä, kun ei o!e muroja, millä ostaa kirjoja. Tämä seikka on synnyttänyt n. s. kirjareukaita. U eita lukuhaluisia on liittynyt yhteen, maksanut kukin määrätyn summan ja näin kokoonsaadnlla ra halla on ostettu kirjoja, jotka jokai nen kirjarenkaan jäsen on saanut Vuoronsa mukaan lukea. Ajatellaan kirjarenkaassa eli lukurenlaassa ole wan 20 jäsentä, joista jokainen on maksanut 3 mk. jäsenmaksun. Näin on saatu kokoon 60 mk. Tällä ra- halla on moitu ostaa noin 20 a 30 sopimaa kirjaa, joista on muodostettu 20 sarjza. Kukin jäsen saa sarjan lukeakseen ja esim. Viikon kuluttua Vaihdetaan sarjat määrätyssä jäv jesiy'seSsä. Silloin on kukin kirja 20 unikon kuluttua ollut jokaisen luettamana ja näin on 3 .lla markalla saanut lukeakseen hymän joukon hy- wää kirjallisuutta. Sitten Voidaan kirjat jakaa jäsenien kesken ja lopuksi saa si;S kukin wie!ä rahansa armosta aiman omaksi kirjallisuutta. Moihan myö-kin ozatello, että nuo luetut kir- Pyrin kirje. 34. Eduskunnan hajotus. ^ Suo menmieliset, maalitoimintaan heti! — Sanomalaiset ja .pääs kyset". — Huomattavia sostali- demolraatti eronnut puoluees taan. — Syytettyjen puolusta minen oikeuden istunnoissa. — UlkomalaistuS Karjarantaan! Eduskunta sai siis jälleen käskyn hojiantua ennen aikaansa. Neljän nen kerran kolmen ja puolen muoden aikana se tapahtui. Uudet maalit on määrätty toimi- tettamiksi tammikuun 2 j, 3 p:nä ja uusi edaSkunta kokoontumaan helmi kuun 1 p:nS. Niitähän keisarikunnan hallituSherrat oikeastaan tarkoittamat näillä kdus- kunnan hajowksilla? Tuskinpa ne saattaisimat toimoa minkään uudiste tun maalin tuottaman tulokseksi edus kuntaa, joka olisi malmis hymäksy- mään ministerineumoSton oikeuksiem me hämittämiseksi suunnatut laittomat asetukset ja hommat. Lie-->eelöhän niillä näin ollen mie lessä, mäsyvää tämä kansa maaleihin za mzalitaisteluihin ja saada se jää mään maaleista pois, jotta he sitten jat lahjätetään johonkin kirjastoon ja niin ollen ne joutuisilvat yhä useam man luettamaksi. Kirjarenkaita on yhä yleisemmin rumettu perustamaan. Muutamissa seurakunnissa niitä on useampiakin, mutta on paikkakuntia, joissa ei edes mielä olla selmillä siitä, mikä ja mil lainen kirjareng^S on. Ja sellaisilla paikkakunnilla olisi ehdottomasti asiaa harrastamien otettansa tämä asia puheeksi nyt heti, niin että nyt syk syntullen syntyisi lukuisasti uusia kirjarenkaita. EdistySseurain tuleekin kiinnittää huomionsa juuri tähän kotiopintomuotoon, sillä tämä on muoto, jolla on mitä suurin menes tymisen mahdollisuus ja merkitys. Samalla kun kirjarenkaita peruste taan, tulisi alunpitäen tarkoin harkita myöskin, mitä kirjoja renkaan kirjoiksi ostetaan. Kaikki luettama näet tulisi olla armokaSta. Useimmiten muo dostaa renkaiden kirjakoloelmssa pääosan kaunokirjallinen kokoelma. Ja niinhän sopiikin. Mutta helppotaju: sia tietokirjoja ei kokonaan pitäisi unohtaa. Esimerkkinä mainittakoon, että suurmiestemme elämäkerrat »voi taisiin tällaisten kirjarenkaiden amulla tehdä laajoille kansalaispiireille tutuksi. Sopisihan ostoa esim. KansanmaliS tusseuran kustantaman elämäkerta sarjan teoksia, jotka helppotajuisiin tensa ja haiman hintansa »vuoksi omat tarkotukseen marsin sopimia. Tietokirjoja muunkinlaista sopisi olla mukana, ei tietysti kuitenkaan sellaisia, joiden ymmärtäminen edel lyttää joukon pohjatietoja. Tällai. sista tietokirjasarjoista antamat suu rimmat kustantajamme tarpeellisia tietoja ja tuntumia hinnan alen nulsia. Kuten edellä jo on mainittu, sopii kaunokirjallisuuden tietysti olla mal litsemana kirjarenkaissa, milloin niitä ei ole perustettu joidenkin erikoishav rastusten innostamana ja tueksi. Olkoon myöskin sanottu, että missä kirjarengas-ajztus on uusi, siellä e jäsenmaksujen suuruudella saisi estää sen syntymistä. Moisimathan luetta mat sarjat olla aluksi pienempiäkin, ehkä noin 100 k 200 simua. Ja lankin sarjan lukuaika tarpeeksi pitkä, esim. 2 ä 3 Viikkoa. Silloin eimät lukijat tulisi liikarasituksella Väsyte tyiksi. Missä mähämaraisempia tahdotaan mukaan ja nehän ehdottomasti pitää mukaan saad?, ja jos asianhaarat omat sellaiset, että »varoja on perät» niukalti kirjallisuuteen uhrata, siellä su-väittäköön mähäivaraisten päästä mukaan esim. puolella jäsenmaksulla Moisihan myöskin ajatella, että joku edistysseura tai yksityinen amuStaisi kirjarenkaan perustamista mapaaeh toisella lahjotuksella, joko raha tai kirjalahjalla. Kun maalaisoloissa ainakin on eniten mapaata aikaa syksyllä ja tai mella, marsinkin pitkinä puhteina, niin olisi juuri nyt paras aika rumeta suunnittelemaan uusia kirjarenkaita Ohettakoon asia puheeksi ryt edistys, seurain — viimatpa minkänimellisiä hymänsä — kokouksissa. Eikä aino astaan eri seurain kokouksissa, maan harkittakoon asiaa pienemmissäkin piireissä. Edistysmieliset yksityiset moimat asian panna »vireille. Rah tunen innostusta tässä main tarmi taan. Nyt syksyn tullen on täällä Sata, kunnassakin ryhdyttämä järjestämään kotiopintokursseja. Eri malistusjär jestöillä ja osiaa harrastamilla yksi. moisimat hallitsijalle ja Suomelle myötätuntoiselle simistyneelle maail malle osottaa, että Suomen kansa ei mälitä oikeuksistaan eikä Venäläisen mirkamahdin hyökkäyksistä niiden riis- tämiseksi? Olisihan tämmöinenkin todistus omiaan mähentämään maatamme koh taan omistettua myötätuntoa ja siten osaltaan helpottamaan ja edistämään keisarikunnan hallitusherrain Suomea kohtaan suunniteltujen tarkoitusten toteutumista. Mutta, joS niillä sellainen toimo on, niin kyllä ne pettymät. Suomen 'ansa ei ole antama osatusta siitä, et!ä sen eri puolueet tai yksityiset Vä linpitämättöminä ajattelisimat maansa Valtiollista ja kansallista asemaa. E>, se on päinmastoin näyttämä, että se entistäkin toimekkaammin ja innokkaammin tammikuun 2 ja 3 p:nä ottaa maaleihin osaa, jokainen sen kansalainen käsittäen »vaikeana aikana melmollisuutensa maatansa kohtaan. Niin, maalit omat kymmenkunnan unikon kuluttua jälleen suoritettamina. Mzalimolmistukfiin on siten tarmok kaasti ryhdyttämä. Toimettomuudes ta ja mäsymykjestä ei saa olla kel lään laukaisintakaan tunnetta. Jo kaisen puolueemme jäsenen tulee olla y'sillä on tässä li iallinen työala, työala, joka tarjoaa suuria menesty misen mahdollisuuksia. Ohjeita työn järjestämiseen on kyllin saatawissa. Niitä on m. m. «Nuorten Nuijassa". Sitäpaitsi on olemassa Kansanvalis tusseuran toimistossa erityinen Va listusjärjestöjen yhteiStoim.jkunta, joka antaa ohjetta kanlalaisopintoja k-öle- »oissa asioissa. Mainittu toimikunta on julkaissut m. m. „Kar>s ^laisosin- not"-nimisiä mihkosia asiassa ohjeeksi ja on vihkonen kirjakaupoissa säätä missä. M.initu;sa Vihkosessa on m. m. kirjaryhmitelmiä kansalaissi- miStyIselle tärkeiden aineiden aloilta. ..Oppia elämZ kaikki". Kotona on jatkettavia ja täydennettämä koulussa saatuja tietoja ja somiiettama niitä jokapäimäiseen käytännölliseen toimin taan kukin omclla työalallaan. Olemme näinä päiminä juhlineet kansanopetuSlaitoksemme järjestäjän 100:nen syn^ymäväimSn muistoksi. Mutta ei ole sillä hymä, että Suo men kansa on oppinut lukemaan, «aan lukutaitoa on myös käytettäpä. O. S. slMZNtiM. Eduskmltaumalit. Wal«iStawia tot«e«piteitä. Senaatin oikeustoimituskunta tulee kirjelmällä kehottamaan kumerröörejä tekemZän ennen t. k. 27 p:ää ehdo, tuksen senaatille kuulumaa keskustan takuntien puheenjohtajan, kahdmjäse nen ja yhden Varajäsenen määrää, mistä Varten. Samalla kehotetaan kaupuvginmaltuusvuehiä Valitsemaan kuksi jäsentä ja ykst Varajäsen keskus lautakuntiin. Myöskin kehoitetaan kumerriöörejä welwoittamaan läänien henkikirjoitta jia heti toimittamaan asianomaisille Vaalilautakunnille kappaleita henki, kirjoittajien aikaisemmin Vclmistamia liiö luetteloita henkilöstä, jo!.w w. 1910 omat täyttäneet 24 muotts, sekä antamaan määräyksen, että kaikkien nykyisten Vaalilautakuntien on ivii> pymättä ryhdyttämä ma^iiiam 8, 15 ja 16 pykälissä säädettyihin toimen piteisiin maaliluettetojm laaumiseksi, ottamalla huomioon muoden 1910 maaleissa sowelletun jaon äänestys alueisiin sekä käyttämällä tänä muon- na tehtyä Vaaliluetteloa ynnä äsken mainittua lisäluetteloa. MliusteritvaUiosikleenn piakkoin muka tapah tumasta erosta omat Menäjän lehdet, marsinkin toan tumukselliset, miime aikoina sisältäneet pZimittäin uutista. Kenraali Ln,g hoff n eroaminen on muka jo päätetty asia ja hänen opulaisensakin luulloan menemän samaa tietä. Sen mukaan ku.n H?ls. S.He Pie täristä ilmoitetaan, ei näissä huhmks. liene nyt enempää perää kuin ennen, kään. Tunnettua on, että ke: r ali Langhoff on aikaisemmin eri kertoja pyytänyt Vapautusta hänelle uskotun Viran hoitamisesta, maan on H. M. Keisarin toilvomuksesta kuitenkin jäl leen suostunut edelleen jäämään pai koilleen. Nykyään on hän mirka, lomalla Englannissa, eikä siis ole ollut missään tekemisissä miimeisi tapah tuneiden ratkaisujen kanssa. Aleensä on tunnettua, että Menä jän nykyisen taantuNuis?U.sea halli tuksen piireissä ei mitään niin h av taas ti toimota kuin nyk. ministeri Valtiosihteerin eroamista, saadakseen hänen tilalleen joku niistä Suomen asiain »erikoistuntijoista", joille ny kyään miniSterineumostossa on mei dän asioimme Valmisteleminen us kottu. Erityisesti kuuluisi hra Kore- Volla oleman halu päästä Suamen asiain esittelijäksi H. Majesteetilleen. Kun paikka mastoin kaikkia toimo- muksta ei näy tulemankaan amonai- seksi, yritetään sanomalehtien anu -lla Valmiina suorittamaan osuutensa maa- limalmistuksissa ja ogitatsionissa. Ryhtykää siis tarmokkaasti jokai sessa waalipi.rimme kunnassa wac.li- toimintaan! Ensimäinen tehtämä on malita ää- neZtysaluetoimikunnat. Sellainen on Valittama jokaiseen äänestysalueeseen. Toiseksi tulee näiden toimikuntain työ Varmasti ja tarkasti jZrjestää. Mitä niiden tehtämitn kuuluu, siitä on edellisten maalien edellä riittä- mästi annettu ohjeita. Muistutelta koon ja laimettakoon estin manhat paperit ja luettakoon äänestysalue- toimikuntain kokouksissa. Jokainen annettu toimintaohje on toteutettama. Kolmanneksi, kunkin Valitsijayhdis tyksen ehdokkaista on ajoissa wal- mistamasti Suomalaisissa seuroissa keskusteltama. Luonnollista on, että puolueen äsken hajoitetun eduskunnan äsenet etupäässä koetetaan saada ma- lituilst. Äänestysaluetoimikuntien jäsenet on malittama w!rkeitten ja toiminwha- luiSten henkilöiden joukosta, sellaisten iotka eimät kammoa maimannäiöä ja uhrauksia, kun kysymyksessä omat maan etu ja puolueen aatteet. Kaik kialla, missä äänestysaluetoimikuntiin ennen on kuulunut laiskaa ja saama- tonta mäkeä, on sellainen joukko jä- tettämä niistä pois ja welwollisuuden siihen Vaikuttaa. Sen Vuoksi nuo tuhkatiheään uudistumat huhut ken raali Langhoffm erosta. —T«r«» h»wioike«de« amoin- ni olemaan aseSsorinwirkaan on se naatti puolestaan nimittänyt entisen hovioikeuden asessorin G. Hi. Roi- nilan. HomioikeuZ oli Mirkaan aset tanut ensi siialle homioikeuden sihtee rin G. W. Grönseltin. — T«r«u hvwioike»des Vä liaikaiset osastot. Senaatti on päättänyt esittää korkeimpaan paik kaan, että Turun homioikeudessa ny kyisin toimimat Väliaikaiset Viides ja kuudes osasto pidettäisiin toimessa Vielä tulemankin Vuoden kuluessa ja että sitä Varten myönnettäisiin 49,200 mw määräraha. — Uudet postimerkit. Ensi muoden alusta tulee käytäntöön uu det 2, 5, 10, 20 ja 40 pennin posti merkit. Nykyiset merkit kelpasivat ensi tou kokuuhun saakka. Postikortteihin kotimaista kirje maihtoa marten tulee otsikkoihin myös, km suomen- ja ruotsinkieli eikä yksin omaan Venäjänkieli, kuten tähän asti. — Rautatiehallituksen liiken- nelirehtööriksi nimitti senaatti eilen omasta puolestaan saman hallituksen kantrollikonttorin ylikontrovöörin H A. Högmanin. — Usko»uvZ»«apa«S kysy mys. H. M. Keisari on sallinut senaatin H. M. Keisarin harkintaan esittää lakiehdotuksia, joita uskonnol. liset olot ja tarpeet Suomessa Vaa tinet. Senaatti on asettanut asiaa uutta esittelyä Varten Valmistele, maan Valiokunnan, j-chon tulimat senaattorit Bärnlund, Berg, Kraatz ja Anneberg. — TySttömtztzde» liewe«tä- mi»e». Senaatissa esiteltiin eilen kenraalikumernöörin kirje ynnä arm. käskq senaatille antaa lausuntonsa 1910 muoden määräaikaisten maltio päimäin anomuksesta, että w. 1911 menosääntöön otettaisiin 200,000 mkn määrärah u toimenpiteitä marten työt. tömyyden Vähentämiseksi ja työttö. myyden aiheuttaman hädän liementä. misekst. Senaatti päätti puoltaa eduskunnan anomusta. ^ SilveellisyhStyS» aw«Sta mi«e«. Senaatti on päättänyt maatia Uudenmaan, Hämeen, Turun ja Porin, Miipurin, Kuopion jaWaa. san läänien kumernöörien, lääkintä, hallituksen ja maimaishoidon tarkas, telijan lausunnot eduskunnan cno- muksesta, että mucdekst 1911 myön netläisiin 50,000 mkan määräraha simeellisyystyön amustamista Varten suuremmissa kaupungeissamme. Kaurojen rahti rauta teillä. A«ott» ale«uettawakfi. Jo pitemmän aikaa on huomatta, wat määrät kauroja Viety maas tamme, marsinkin sen länsiosista ja etelä.Pzhjanmaalta, ulkomaille, usein sangen halpaan hintaan, Vaikka sa. maan aikaan omassa maassa, itä. Suomessa, kaurain hinta on ollut huomattamasti korkeampi. Syynä tällaiseen omituiseen, maataloudellem, me sangen epäedulliseen asiaintilaan on, sanotaan eräässä keskusosuusliike Hznkkijan senaatille jättämässä ano- mukiesso, epäilemätiä se, että routa, turahu on luonnottoman korkea Ver rattuna tarvaran omaan hintaan. Niinpä tekee kaurojen ruhti Turusta SvrtaDalaau 2 mk 13 p. 100 kilolta eli siis 21 °/g kaurain nykyisestä hin nasta länsi-Suomessa. Mehnän le, seiden, jotka omat osapuilleen saman, hintaisia, rahti tekee samalta matkalta 1 mk 38 p., eti 12 " „ tamaran hin nasta. Kan suurin osa kauroista käy tetään samaan tarkoitukseen kuin le seetkin, karjanrehuksi, on rahUsuhde perusteeton ja luonnoton. Tänä »vuon- na oli lauransato itä- ja pohjois- Suomessa huononlainen, länsi -Suo messa taas harminaisen runsas, joten kaurain Vientiä länsi-Suomesta itä- Suomeen olisi kaikin keinoin edistet tävä. Tehokkain tässä olisi rahdin alentaminen. Mittaamalla näihin näkökohtiin ja huomauttamalla siitä suuresta rahti- tulosta Valtiolle, joka ehdottomasti olisi odatettamissa, joS Voidaan sopi milla toimenpiteillä suunnata kauran Vienti rautateitse itä- ja pohjois- Suomeen, on Hankkija anonut, että kauroista rautateillä, sen sijaan että se nykyään luetaan 4:nteen rahtiluok, kaan, ensi marrask. 1 p:stä ainakin tuleman toukokuun loppuun aSti las keitaisiin 6:nnen rahtiluokan mukaan niillä rajoituksilla kuin liikenneohje, sääntö SmneStä ja 6:nnesta rahtiluo, kaSta säätää. ilgronooomilaitoksen uuckis- taminen ja agronoomi- Virkojen järjestäminen. Helmikuun 19 pnä 1909 asetti se naatti moltionkomitean »valmistamaan ehdotusta vgronoomilaitoksen uudista misekst ja agronoomimirkojen järjes tämiseksi uudelleen. Mietinnössään komitea ehdottaa: että lääninagronoomiwirkojen ny kyisille Vakinaisille haltijoille tarjot täisiin tilaisuutta asettua maanmilje lySneumojina maatalousseurojen käy tettämitsi oikeudella näissä toimissa nauttia niitä palkka- ja muita etuja, joihin he »voidaan katsoa oikeutetuiksi helmik. 3 pnä 1863 annetun armoll». sen asetuksen perusteella niistä oikeuk, sista ja welwollisuuksista, jotka kuu tumat semmoisille Virka- ja palmelus, miehille, joiden Virat lakkautetaan; että niille seuroille, jotka eiwät ole tilaisuudessa palmelukseensa saamaan lääninagronoomeja, myönnetään tar. peelltset lisämäärärahat maanmiljelyS- neumojien palkkaamiseksi; että kaikille maatalousseuroille, jotka palmelukseensa ottamat maanmiljelyS neumojia, annetaan tilintekowelwollt suutta Vastaan käytettämäkst wuo- winen määräraha mainittujen toimi. hen!i!ö>den matkakustannusten kor, ivaamisekfl; sekä että, jos seura kieltäytyy ottamasta palmelukseensa ennenmainittua tarkoi, tusta marten lääninagronoomia, on senaatin harkitt-imaksi zätettämä, onko seuralta kiellettäviä se opuraha, jonka se muuten olisi oikeutettu saamaan; että opurahoja maatalousseuroille myönnettäessä somalla on myös mää. rättäivä se pohja- eli minimipalkka, joka näistä apurahoista on suoritet. tama seurojen palmeluksessa olemille ogronoomisiivistystS omaamille Vir kailijoille; että puheenalaisten Virkailijain ot taminen tapahtuu näiden ja seurojen johtokuntien »välillä tehtyjen Välikir jojen kautta, joissa tarkoin määrä tään molemminpuoliset oikeudet ja melmollisuudet kuin myös miten ehkä syntymät riitaisuudet omat ratkaista mat; sekä että Virkailijain ottamiseen nähden otetaan käytäntöön koenmofijärjeS telmS; että opurahoja maatalousseuroille myönnettäessä samalla myös on mää, rättämä ne pätemyySehdot, jotka on Vaadittama seurojen neumojiin eli konsulentteihin nähden; että seurojen tämän pätemyyden todentamista marten on, milloin täl, lainen neumojatoimi on täytettSmä, maaniviljelyshollitukselle lähetettäviä sen kyseenalaista tointa hakeneen hen. kilön hakukirjat, jonka seura haluaa siihen ansiokkaimpana ja kymykkäim pänä malita; että maatalousseurojen neumojat eli konsulentit omat welwolliset otta, maan matkaansa sekä tällöin ja myös muulloin ohjaamaan ja neumo- maan neumoiatoimeen Valmistautu mia harjoittelijoita; sekä että sanotut neumojat omat mel- molliset suorittamaan sellaisia yleis- luontoista tebtämiä, jotka hallitus maatalouden kehittyessä harkitsee hy- mäkst niille jättää kuin myös milloin asianomaiset Viranomaiset haluamat saada maatalousseuroilta tarpeellisia tietoja ja lausuntoja, näitä edusta, miltään aloilta antamaan. — Maa«»iljelySlyseo. Se naatti on päättänyt ehdottaa korkeim paan paikkaan, että maanmiljely?- lqseolle myönnettäisiin oikeus pääs tää ylioppilaita yliopistoon. tuntoisemmat sijaan malittama. Ää- nestysaluetoimlkuntain puheenjohta- j ksi on ennen kaikkea, innostuneet henkilöt saatama. Maaliin menemisen ja maalitoi- minnan tärkeyttä on kaikille teroitet tavia. Jokainen puolueemme jäsen on tröhön saatama. Muuten emme ole tammikuun 2 ja 3 p:nä »valmiit isänmaallista welwollisuuttamme täyt tämään. Lopuksi. Työhön on ryhdyttämä heti, empimättä, odottamatta! Siitä,' että lvaalitoiminta käyntiin saatetaan, on jokainen puolueemme jäsen maS- tuunaläinen, mutta erittäinkin Suo malaisten seurain johtokunnat ja Vii me kädessä niiden puheenjohtajat. Melmollisuutensa kukin tuntekoon ja työssä sen näyttäköön! Nuorsuomalaisen eli n. s. nuorsuo malaisen perustuslaillisen puolueen keskuudessa on pitkän aikaa mallin- nut komin huonot perhesuhteet. Se on ollut jakaantuneena kahteen leiriin: j nilslaisiin ja sanomalaisiin. Kum mallakin ryhmällä omat omat sano malehtensä. Pääkaupungissa on edel listen äänenkannattajana ollut «Suo malainen Kansa" ja jälkimäisten Helsingin Sanomat". Porissakin on niillä kummallakin ryhmällä oma j lehtensä, toisella »Satakunnan Sano mat", toisella..Kansalainen". Näiden Välillä on jo useat Vuodet käyty, milloin hiljaisempaa, milloin äänek- käämpää sotaa. Pitkät ojat on myös huhuiltu, että ryhmistä kumpikin muodostaisi oman puolueensa. Asiasta ei kumminkaan ole totta tullut, maan omat ne Vaa leissa esiintyneet tähän aSti yhtenä rintamana. Nuorsuomalaisen puolu een ehdokkaina on siten ollut sellaista miehiä kuin Jonas Castren, Heikli Renwall, Antti Kaasalainen, Edw. Hannula y. m. ja täysistä nuorsuo malaisista ne omat käyneet. Äsket täin Vihdoin nuorsuomalainen edus- kuntaryhmä jakaantui kahteen leiriin. Eroa oli aikaisemmin Valmistettu kiimaan sananmaihdon kautta »Suo malaisen Kansan" ja «Helsingin Sa nomain" mälillä. Nyt onkin sen muoksi soma nähdä, miten nämä entiset yStämykset ensi maaleissa esiintymät, erilläänkö wai yhd-Ssäkö? OmaSta puolestani sentään pi dän jälkimäisen uSkottamana. Kum mallakaan ryhmällä ei ole riittämäSti rohkeutta esiintyä yksin. Pelkäämät komaSti toisiansa ja omat epätietoisia, kumpi »voittajaksi jäisi. Näin ollen pitämät ne parempana taas koreasti kulkea käsikädektäin ja ksnsis. I! x. lskk. Talviailataulu wal- tionrautatcillii astuu Voimaan huomenna sunnun- taina t. k:n 16 p:nä ja on sen mu kaan junain kulku Porin ase malla seuraama: J««at lähtevät Porista: Sello a.p. sekajuna n:o 563 Tampereelle (saapuu klo 1 i.p.), Hä, meenlinnaan (4.37 i.), Helsinkiin (7,33 i), Hankoniemeen (10,12 i.), Lahteen (7,45 i.), Jymäskylöän (8,51 i.), Suolahteen (10,30 i.), Nikolain- kaupunkiin (11,35 i.) Klo S a.p. sekajuna n:o 582 Pihlamaon (saapua 9,31) ja Mänty luitoon (9.46 a.) Klo IS,Sv i p. postijuna n:ro 561 Tampereelle (saapuu 5,30 i.), Hämeenlinnaan (7,54 i ), Helsinkiin (10,50 ».), Forssaan, Turkuun (10,40 i.), Lahteen (11,47 i ), Haminaan, Kotkaan (7,10 a.), Lappeenrantaan (5 a ), Miipuriin (5,04 a.), Pietariin (9,50 a,), Samonlinnaan (2 i.), S r- tamalaan (1,10 i.), Joensuuhun (5,43 i), Mikkeliin (7,16 a.). Kopioon (12,25 t.), Kajaniin (6,04 i.), Jyväs kylään (3,49 a ), Suolahteen (10,46 a.), Nikolainkaupunkiin (9.59 a.), Pietarsaareen (11,30 a.), Kokkolaan (11,54 a.), Raaheen, Ouluun (5,50 i.), Kemiin (3,59 i.), T.rnioon (9,53 i.), Romaniemelle (7,45 a., oltuaan yötä Kemissä). klo 3,4» i.p. sekajuna n:o 534 Pihlamaan (saapuu 3,16) ja Mänty luotoon (3,30 i.) Llo S,IS i.p. tamarajuna »i:o 1221, jota seuraa III luokan mat- kustajamaunu, Raumalle ja Tampe reelle (saapuu 1,01 yöllä) klo 7 ,2v j.p. sekajuna n:o 536 Pihlaamaan (saapuu 7,51) ja Män tyluotoon (3,06 i.) J«»at saap«wat Porii«: Slo 7,S7 a.p. se'ajuna n:o 581 Pihlamosta (lähtee 7,07) ja Mänty luodolta, (6.53 a) Klo 7,47 a.p. sekajuna n:o 564 Tyrmäältä (lähtee 4,30 a ), Tampereelta (8,15 i.) edellisenä iltana ja Helsingistä (2,40 i.), Turusta (3,10 i.) Klo 1S,ZS i.p. sekajuna n:ro 533 PihlamaSta (lähtee 12,05) ja Mäntyluodolta (11,50 päiw.) Klo V,2S i.p. sekajuna n:o 585 Pihlamosta (lähtee 5,56) ja Mänty luodolta (5,42 i.) Klo 7,12 i.P. postijuni n:o 562 Raumalta, Tampereelta (lähtee 2,44 i.), Helsingistä (8,55 a.), Hämeenlin nasta (12 päim.), Forssasta, Turus ta (9,21 a ), Hankoniemestä (5 a,), Lahdesta (9 a.), Kotkasta (9,30 i ), Haminasta, P etarista (11,40 i.), Miipurista (2,40 a ), Lappeenran nasta (10,50 i.), Samonlinnasta (2,30 i), Sortamalasta (3,24 i.), Jo- ensuusta (10,45 a.), Mikkelissä (9,51 .), Kuopiosta (4,42 i.), Kajaanista (11 a), JyBäskylästä (7,54 a.). Suolahdelta (6,15 a ), N kolainkau- vungista (5 34 a.), Pietarsaaresta (5.55 i.). Kokkolasta (5.29 i.). Raa- hesta, Oulusta (11,30 a.), Kemistä (8,22 a.), Torniosta (7,26 a.), Ro- maniemeStä (4,35 i.) ollen Kemissä Klo 8,2Z i.p. tamarajuna n:o 1222, jota seuraa III luokan mat- kustajamaunu, Tampereelta (lähtee 9 a.) — KeSk»Ska»sako«l«N rake»- ««SpiiruStukset wahtvistett» ehdslla. Läänin kuivernööri on hankittuaan uudelleen läänin arkki tehdin lausunnon, wahmistanut Po rin kaupungin keskuskansakoulun uu den talon piirustukset, kuitenkin eh dolla, että asianymmärtämän henkilSn tulee rakennuskomitean pyynnöstä ja kustannuksella työn »valmistuttua tarkastaa ja koekuormittaa rakennuk sen lattiat, portaat ja pilarit y. m. äänestää soppuisesti eduskuntaan sekä professori E. N. Setälää että Jonas Czs renia. 4 5 5 Ahden ja toisen sosialidemokraatti seen puolueeseen kuuluneen silmät au- kenemat näkemään puolueen miheliäi- syyden ja sen johtajien enemmistön tunnottoman pelin ja itsekkäät pyrki mykset. Puolueen tunnollisemmat joh tohenkilötkin alkamat saada selon joh- tajatomeriensa kunnottomuudesta. Aksi sellainen sosialidemokraattien tähän astinen johtohenkilö ja edustaja on Joosua Järminen. Hän on edus kunnassa ja muualla esiintynyt luja na sosialidemokraattina. Mutta nyt on hän ilmoittanut eroamansa puo lueestaan. Syynä eroonsa kuuluu hän maininneen olleen sen, että hän on Vähitellen tullut huomaamaan puolueen pääjohtajien kemytmielisyy- den ja itsekkäisyyden sekä heidän tuh laaman ja ylöttömän elämänsä ja on hän täStä kaikesta tietoiseksi tultuaan katsonut mahdottomaksi puolueessa olla. Noiden johtajien toiminta on ollut ainoastaan kansajoukkojen jul keaa pettämistä. Joko »vihdoinkin päästään selmille, tekisi mieli sanoa. Mutta, parempi myöhäänkin, kun ei koskaan. Toi- mottamasti Josua Järmisen esimerkki osaltaan rohkaisee toista tekemään sa- Km ib ölimMi. Eerikinkatu 8. Puh. 434. Omistajat: Honiisikeudenuotariv Wau-.c Z»,n?i ja Hon>-?jk-,-o<n- kanslisti Lanter: rakenteet; sekä melmoittanut maistraa tin pitämään huolta, että kyseessä olema tarkastus myöskin toimitetaan. — Elai»te» Päiwä. Näin syysteurastuksen aikana omat ksti- eläimicmme kärsimykset suurimmat. Sen tähden, jotta ihmiset tämän huomaistmat ja kokisilvat eläimen kärftmyksiä liementää, saattamalla niille teurastettaessa mahdollisimman pikaisen ja tuskattoman lopun sekä muutenkin kohtelisivat eläimiä inhi- milliseSti, toimomat eläinystämät, että ensi sunnuntaita, lokakuun 16 päi- wää eläinten päimänä koutta maan mietettäisiln. Myöskin pyytämät eläinystämät, että opettajat kouluissa oppilailleen ja papit kirkkosaarnois- saan kuulijoilleen ihmisellisen eläin- kohtelun tärkeyttä terottaisimat ja kehottaisimat muistamaan sitä raa. matulliSta opetusta, joka sonso: ..ol- kaa laupiaat, niinkuin teidän taimaal- linen isännekin teille laupias on!" — Aittal«odo« tie» Senaatii on myöntänyt 9,493 mkn lisämäärä, rahan ky'ätien rakentamiseksi Porin kaupungin läheisyydessä olemalle A.t talucdon kruununmaolle. — P»ide« lautta»? Ta«mer koSke» kautta. Näsijärmen vssis töjsn marreva olemista mallien m?t, sistä on tähän saakka myyly puita main kohdelle yhtiölle, nim. Rosenlew 6 C:olle ja Reposaaren yhtiölle. Syynä tähän on ollut se, että aino- asiaan nöillä yhtiöillä on ollut mah dollisuus kulettaa puita Nistjärrren alapuolella olemille mesille Näsijär men ja Pqhäjärmen Välisen kannak sen poikki rakentamiaan rullateitä myöten. Siten owat he aina Voineet tarjota parempia hintoja kuin kilpai lijansa. Jotta yllämainituista m aktion met sistä muutkin kuin äsken mainitut yhtiöt moisimat ostaa puita ja puiden hinta kilpailun kautta saataisiin ny kyistä korkeammaksi, on metsähalli- tulsessa herännyt kysymys mttoiuu- hen rakentein sesta Tammerkoskeen. Kun asia Varsinaisesti on otettu Vi reille wasta wiime päiminä, ei si!ä Vielä ole ehditty metsähallituksessa käsitellä. Suurimpana Vaikeutena tällaisen uittoruuhen rakentamiselle omat luonnollisesti monet Tazinur- koSken »varrella olemat teollisuuslai tokset, joiden hallussa on nykyään miltei koko koSki. — Ultvila» kihlak«»»a« he»- kikirjurikfi on senaatti puolestaan nimittänyt Mynämäen henkikirjoittaja R. Bergmanin. Asia alistettiin ken- raalikumernöörin harkittamaksi. — Lähetyssaarnaajat. Ensi marraskuun alussa löh;tetään Asri- kaan lähetyssaarnaaja Iisakki Vihtori Aiho Porista, joka miime kesänä Vi hittiin lähetyssaarnaajaksi. — Laitvaliike. Porilainen höy> rylaima «Ilmari", kapteeni R. W. Grunec, saapui lauantaina Kristii nankaupunkiin Nemportista. Lastik sesi» ottaa se nyt propseja. Entinen porilainen höyrylairva „Osmo" saapui keskimiikkona Repo saareen ja lastaa nyt propseja Meri- karmialla Brändöön satamassa sekä täydentää sitten lastiaan Kristiinasta, jossa samalla tapahtuu päällikön m-.ihdos laimalla. Kapteeni Starck luopuu ja sijalle astuu kapteeni Jans son. Laivan omistaa nykyään Ah- menanmaan höyrylaima-osaleyhtiö. Maarianhaminalainen kuunari „E- lea", joka miime sunnuntaina lähti Reposaaresta haki t. k. 11 pnä myrs kyn tähden turmaa Raumalta. Noin 4 standerttia kansilastia oli täytyvyt heittää mereen. Raumalla pidetyssä mirall'.seSsa tarkastuksessa päätettiin purkaa koko kansilasti, jotta päästäi siin selrvyyteen muodon syistä. — Tuomio julistettiin Porin ra '.sluwanoik«udessa miime torstaina puuseppä K. R. Huhtasen mararikotsa. moin. Ainokin pitäisi stn johtaa re- hellisimpiä sosialidemokraattisessa puo lueessa ottamaan selon asioista. Muu ta ei tarmittaisi. Puolueen johtohen kilöiden Väärinkäytökset omat niin suuret, että kenkään oikeutta Vähän kin rakastama henkilö et niistä sel mille päästyään möisi heidän johta maansa puolueeseen kuulua. -te SimiStyksen Vaatimukseen kuuluu että oikeudenkäynnissä rikoksistakin syytetyt saamat hymäkseen käyttää lainoppineen asianajajan apua. Mo nissa maissa on tähän nähden moi- massa asianajajapakko, jonka mukaan jokaisella syytetyllä tulee olla lakimies puolustajana. Mikä on tämmöisen puolustajan tehtämänä? Tuleeko hänen koettaa peittää rikos, joka on tapahtunut, tai keksiä »valheellisia seikkoja rikollisen puolustamiseksi? Ei, hänen tehtämänsä ei ole salata tehtyä rikosta. Ei myöskään itse esiintyä tai saattaa syytettyä esiinty mään totuuden Vastaisesti. Hänen tulee ainoastaan etsiä ja julkisuuteen saattaa kaikki ne todelliset seikat ja asianhaarat, jotka moimat rikoksen suuruutta ja sen kautta rangaistuksen ankaruutta liementää. Tai jos kysy myksessä on syytön, osottaa hänen Viattomuutensa. — Miu?eisioi!Wo;ttt?5ia. Ke', loseppä W?lh?lm Vcktcr Mck^n ilmoitti mais;raatills miime tornama harjottmvansi tääN kclloseoänliikeit."» ja Jenny Tsrikoff luppa- ja muoti- littettä. — Pori» ympäristö» osuus meijeri» <o»ee»hsitajnkfi wa- ijtsi osuuZkunnc-n hallitus e-len 42 hadjasta !oneenl>oita'c> Wäinö Armas Himimlroosin Häm^enkyröi: osuus- meiieriStä. — Palstatils»?a»ppa. T?is- sapäimänä tehdyllä kauppalirjl lla on sohanasettnja K-:siaa Salin Porista ostanut Littomeren takamailla Siak- k-lan Aarikan talosta palstatilan heti Vastaanotettamaksi. — Kihlak»»«a« oikeude» u»- dellee» käfiteltäwäkfi on Turun hamioikeus lykännyt työmiehentyiär Maria Aleksandra Rantasen, Ulmilan Toe'oelt'?, lapsenmurhajutun. Niin kuin m.uisletaan, tuomitsi kihlakun- nai-oik uS miime elokuun 19 vnä Rantosen sikiönsä surmaamisesta elin- kaudelsi kuritushuoneeseen. Homioi- keus, jon'^ tutkittawaksi päätös alis tetuin, on katsonut, että ei ole ollut täyttä selloa A eksardra Rantasen mielentilasta häne- murhan tehdes sään. Alcksand?-'. Rantasen isä, työm. Frans ViUor Rznw^ni oli horvioi- keudelle lähettämässään «alimS^r- jelmäSsä Väittänyt tytärtään »nieli- sairaaksi ja ivmt eensä tueksi kirjel mänsä cheen liittänyt pr^s. Hj-Im- manin antaman lä^.käriniodistuksen, jossa selitetään Aleksandra Rntonen mielisairaaksi, sekä kolmen eri henki lön samaa osottaman kirjallisen ttd^s- tuksen. — KuoLut. Eilen aamulla kuoli M.kkel>ssä ent. Iisalmen tuo»,iokun- nan tuomar-, laamanni F. W. Hjel m- man lähes 85 muoden manhana. Mainaja oli syntynyt Kristiinassa ja toimi Iisalmen tuomiokunnan tuo marina 24 Vuotta kunnes 1839 otti eron. Lähianä jäivät mainajata koi- paamam puzliso, o. s. Grenman, ykst tytär ja 3 voikaa, joista ykst on professcri I. W. Hjelmman, Porissa. — Yhteisille MaSifiile Ctzg> uae«S-j»hla» jälleen Viime kesti- Vlikkona kokoontui satakunta kansa laista, etupäässä suomalaisten koulu jen opettajistoa. Puheitten sarjan alkoi tarkastaja Z. Schalin kertoillen persoonallisia muistelmia Cygnaeuk sesta. Opettaja M. Latma puhees saan esitti Vastaisuudessa kansckcu- luoloissamme war'een olettamia toi- momuksia. Maisteri E. Granit-J!mo- niemi lausunnossaan kosketteli samoja asioita. Rehtori L. H. Smdelin puhui kansakoululaitoksen kehityksen maikululsesta oppikouluihin sekä esitti lyhyen tilastollisen katsahduksen kuinka paljon kansakouluista eri Vuosina on täkäläiseen lyseoin oppilaita tullut. Opettaja I. Jakälm Ci)g"aeuksen muistolle omistetun runon lausui opettaja G. W. Lehtonen. Runon julkaisemme tilan tullen. Rauma H. Jäkälä lauloi opettajatar H. Lönn qvistin säestäessä pari laulua. Mdessäoloa jatkui aamupuolille yötä. Kesäkilpa-ajorata Porii». Porin ja sea ympäristön hemoskas- matusyhdistyksen toimesta homma taan Por ia keläkilpi-ajorataa. Maa- mittari K. Mohlonen on tätä marten mitannut Tiilimäen aluetta, mutta maikka rata on suunniteltu kulkemaan Urheilukentän ympäri, ei ole sactu maltion kilpa ajoissa tarminamaa 1,000 metrin alaa ellei yksi yisten hallussa olemia peltoja mottaisi tar kotukseen sa da. Oa myös ojatelm perustaa se 6:nnen kaup. o>an simuun. Piammiten wllee yhdistys käänty mään anomuksella kaupungin »val tuuston puoleen. — S«o«alaise» N«ija« joh kokoontuu K'-nsallisk^!iin tänään klo 6 i.p. Mutta jos asian,tchiäiväkseen ottaa tekaista malh-eltisiu väitteitä ja seikkoja ja esittää sellaiset muka lie» mentäminä asiar.h,-aroina tai kehottaa syytettyä kciettamoan rvalhetellen pe- laStu ', niin hän rilkoo oikeutta Vas taan ja osottaa huonoa luonnetta ja kelmotont.» asianajota'toa. Sellaisiakin asianajajia on ja omat ne sangen ikämää Väkeä. Niille, jotka kulkemat työssä Kar jarannan tehdaslaitoksissa tai toimi mat maraSiohuoniiden tamaraliikenteen palmeluksessa tai joika Karjarannan kautta kulkemat asuntoihinsa, on san gen hankalaa ja epämieluista, kun mainitussa paikassa ei ole ulkoma lan tusta. Sen aikaansaamiseksi on jo kerta tehty Valtuustolle anomus, mutta tuli se hyljätyksi. Tämä ei kumminkaan saisi olla esteenä yrittä mästä uudelleen. Kaupungin »vei- woll,suuS mielestäni on ulotuttaa Va laistus myöskin Karjarantaan, kos kapa siellä on puolisen tusinaa pikku tehdasta, suuria marastosuojia ju sitä suuri joukko kaupunkilaista käyttää kauttakulkutienään. Kuntalaiset, jotka siellä joutumat kulkemaan, moat yhtä hyivin kuin muut oikeutetut saamaan nauttia ulkomalaistuksen etuisuutta. Jussi.