MM - 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona elokuun 10 ptna Maailmantuitanto ia maailmankauppa. Viime touoftfabflit oKuiPu alella saat. toi >tolouslieteiW wielä wäi:tää, ei» tei silloisissa tuoivnto-olosuhreisqa ja loLiiden kul,je5usl?u6!anlrusien tähden tniljoa kannattanut hankkia kauempaa fu:.n lorfeintaon 30 peninkulman päästä. Nykyään europpalainen ku- luettuja käyttää enimmäkseen wiljaa, joka on kastvanut tlchansim peninkul- nricn pääAsä, seuduissa, joista silloin »vain harSvsbukuinen metsäsläjÄväestö s« elattFsmsa. Moremchina wu«osisa» loina anaarlman?au!ppa kasuti »vain kallcinrpia KKvaroiita, kulta- ja hopea- estncitä. mauslei>ta, »urkiksia y. m. s., nykyään lse on »vetänyt wSikum'Lpii- riinsä melkein kaikki maailmantuotan- non tulokset. ,.Me elamwe keskellä ki raivaa ku- dcsui. jonka lukomatdomat säikeet u- 'lorruTvat Hmiijeslä ihmiseen, yli moi- iden ja merien, maanosasta toiseen. Ne torl :irtröt jokai se m yksityiseen ja liittä- nm hänet koko maailimaan. Kaikki, mikä mettä ympäröilsee, johr>aa sil- unemme eteen kaikkien Zvileraiden mai- den mevkilli-syydet jaTdifen inhimilli sen toimmnon". Näin antaa muuan sctksolainen kirjailija erään kauppainie- hen lumota >fi?ylöksen, että hänen am- mailinsa on kuiwa ja proosallinen. sa (26 mikj.)'. MelkoiÄa pienemmän määrän omisMvat Saksa (22 milj.), Venäjä (11), JtäwM<v°Unkari (10) .ja Ranska (7). Ahdysllvallat iveuvät siis »voiton näistä Europa n su.urmais- ta Gteenbaskettluina. Lähinnä rÄvintoa on Ivaotetus täh» belliksin jokapäillväijlen käytön esine. Sen tärkeimmät ivaka-amset olvat wil> la ja puutöillä. Edelliison tuo:anwa on Iperin ivaikea attvioida; jonkunlai- sen käsityksen ijaam-me siitä kuitenkin sen tuontia ja toientiä esittÄvistä nu meroista, jotka myöhemmin esitämme. Puuvillako on Mlvdeita 1907—8, joka muuten ei oHut jiuotuisimpia, iii» mcitettu noin 20 mU. paaliksi (1 poa- li»200—220 kiloa). Näistä tuli !suu- rin osa, nian^ 11.5S mitj.. Amerikasra, 4,3 milj. Jnitiosta, wajva miljoona Egypiisiä, loppu Brasiliasta, Kiinas» ta, MenäMä^m. Tarpeemme ostamme taivallisestr kullalla ja hoipealla. Mistä saadaan nailä jalosa metalleja nykyään juu»- rimmat määrät? Kultaa iuoittcMxÄ eniten wiimeiseksi löyixiyt ja *tut!fi.iiuit; maat. Europassa savtiin (1907) Wenäjällä 40,000, Jläwallassa 3,700 kilkoa; muiden (5u- ro-pan maiden tuotanto on aiwan wä- hnpätöinen. Aasiansa lankasi Cirg^laii- iria Intian öfalT-e 15,000, Kiinan 6,700, Japanin 4,170, ja Korean o- saile 3.200 kiloa. Siläilvastoin tuetti Afrikka, missä tulos oli wuosina 1000 sämeliäjälle ja Pirja in rm n o il isälle. Ne muo!wslawar hänm eteensä mitä mo- aii4'uolisimpia ja sektvirrtpiä maailiiiaa- /umia. Tarkastakaamme seuraamassa muu- äamia tämän tkudc^sen pääsäikeistä, eräitä maaiimantuo:akm»n ja -kaupan esineitä, sarka kuulumat jokapäimäi- seen käyciöömme. — Roomassa toi mi iva n maanwiljelysti!lasro-rielccllisen laitoksen nedlmamosen mukaan on maailman suurin ruis-inaa Denäjä. joka w. 1907 (otsittani 1908) kasivatti ■läl)L» 20 milj. ionnoa (ä 1000 kiloa) tiitii viljalajia. Seuwawa järjestyk senä -oli Sakft^ 10,74 milj., kun sitä- 'Äl-nicin woi tilostotieieilijä puolus- ^ ^ Q ^°o.?n'nnn taa omaa alaattsa. Hänelle eiwät iu- t-loon, wuonna 1907 2->0 000 !wut ja iiaulukot Äe -pelkkiä li.kuja ja ?a Uralia 114.000 kuoa War- roulvkoita, »vaan wtÄii«e>ä jonkun kor- ^ Q ."^ Pohiois-^lmerik- keamman saalvuitamiiseksi, knten nuotti! Md-lMvai tam tuotane o di Hnnrfrnin.fTn» i/> ftrinin rm.nni.fii/iHiv N- ! 1 -^6,000 ja ÄanadtM 12.6^,0 kiloa, olt kuitenkin huomatiazva, että tulokset huononesvat 'jälkimäisensä maassa, siel- ki kun saaliin 1890—1903 aina 20,000—40,000 kiloa »vuosittain. E- relä-Anveriikan Ma^raStot näkyivät jo kaiian silten hulvenneen, nyk>iset tu- lofjer owat peräri wähäiset. Parhaim- man tuloksen saawuttiwat tlolumbia (5,000 kiloa) j.a Brafllia (3,000 ki- loa), kun slläwas:oin muincn niin kuuluisa futftanroai Peru sai lyyiyä UKntvalftm 774 Moon. Hopeata tuottaa Europan maista e- -niien Saksa, w. 1907 noin l.^.000 filco; saanti wäih>enee kuilunkin wähe- nemistään. Muista maista mainit- :c>koon marsinkin Espania, 127,000 ki- { loa. Aasiassa pääsi Japani 90,000; Alamaiden Itä^Imia 10,000 .'iioon. >>aljon ftinremtinoisimmat oliivai jäl-' fren nuori^npion maanosien tulokset: Australia lläHes 600,000 kiloa. Aine- rikasia Meksiko ko>koimista 1.90 milj., ^hdijsmallat 1,76 miCj. Kanada 9,4 milj.; Elelä-Amerikassa Peru noin 30>^,000, Boliwia ja Chile i)h;eeni<i 160.000 kiloa. Kaskiaan on 1896:sta 1907:ään maailman wuo:u!iicn kul- ^iituotanlo kol>oi?nu>t 302,(;88:St-.i 617.748:aan «kiloon, hopean tuotanto 4,88 mUoonasta 5.75 mikjoonaan. ki- toon. Tuo:annon armo laskettiin 1907 kullan osa!!>ta 1,724:ffi, hopean osalla 513 .mi : l's. mavkaksi. KansaiiÄvälmen kauppa jaatiaa ma?n osan kunkin maan tuoiannosia liikkeeseen, .muitta sm se tefee nhii kas- n\niiv:siö määrässä. Saksan ivalla- kunnan tilastotieteellisen muosikirsan mukaan mva)!/man tärkeimp-en :uai- bon u.'.'c>!iioincln kai.^pa (luonii ja loienti) on 1890:srä 1907:ään no-us- siil noin 74:srä 135 miljaardiin, jo- >kaantuen seuraatvasti: u«oiMW»o(nw»iiaoo<n >o<oflooo Kesbi-Suomen Kirjapaino Jyväskylässä valmistaa nopeaan, huolellisesti ja kai kille edullisilla hinnoilla kaikellaisia kirjapainotöitä kuten: Tili-, vuosi-, y.m. kertomuksia ja julkaisuja. — j Tilikirjoja ja verokuitteja. — Osake-ja kutinia- kirjoja. — Toiminimipainoksia kirjepapereihin ja -kuoriin. — Lasku-, vekseli- y.m. lomakkeita. Ilmotus- y.m. reklaameja. — Päivätyö-, pääsy-, ravintola-, y.m. lippuja. — Shekki-, tukkimitta- y.m. kirjoja. — Keräyslistoja, ennakkoarpoja sekä arpalippuja. Vekselinlankeamiskirjcja myytäväni Kiskl-Suomei loittorlsst. Palvelusta haluaa. Nuori, suomea ja ruot sia puhuva nainen, jolla on useamman vuoden kokemus liikealalla, haluaisi paikan muutosta tämän elok. tai syysk. ajalla johon kin vilkasliikkeiseen paikkaan kas sanhoitajaksi tai muuhun sopivaan toitreen. Arv. vastaukset nimim. «Tyyne" Pietarsaari. 2731 1-1 »S,«VB«SSSHKSSVS»«SNiK««»S»EK5>i Palvelukseen halutaan. Palvelustyttö saa paikan nyt heti pienessä perheessä. Lä hemmin tämän lehden konttorissa. 2710 2-8 saatamana Löydetty. tämSn lehden konttorissa. Soom&l. 1 k. 4 s, 10 mm. Rahaa löydetty laivasta. mokkaan. Sinen kutoo maaliman- killan mctulffk Smtr^riMimimi o.uistaia saa periä .Jamsir-laivan '.'»u.hhrt Vtiiirtht * «v5\ /»f f is ^«n.tiAv. I H.iiittr • fT /s »♦ 1 O < O ' . . . • * lvasioin ytÄvckta (2,88), Ranska (l,43) ja Utifört (1,06) jöiJvät melkoi sesi i jalelle. Samoin ml^ski-n Ahdys- Nvllal. Diulia Zvohnän tuotannossa i^iiiä maa kohoaa ensi sijalle, saAvut- taen yllämainittuna muonaa luivun 16,^0 mi1!j.; sinen rulemat Venäjä Ranska (10,38), Englannin Iiii ia (5,74), Arqemiina (j,24), «a k »a ('5,77), illnfari (3,56), Kanada 1), Eepanja (2,73), ja Itävalta (1.^0). MsinPä Rumaailiakin wie Iveiton TAur-Vritanniasta, joka inai- ninuna wuoima kasNDlii lvain 1,43 milj. lunnia wchnää. Muiden ma:!>cn luo:anro «oli 1 mii!j. tonnia pienempi. Jo ttlitua Zvlilhäinen kailaus antaa >jo»kun merran ?äsiiys:ä siilä, kuinka e- r:Uiifi*w mÄirim eri Maidon on tur- U'i?udut:an^ wiera>idon maiden trilja- ivaraöioiihin. Se ei fcltd merkitse, et- tci Ojasta Töillä maa olisi nlsipuoli- sc->ii riippmrainen to)ses:a. Todelli- suudessa ininä riippuwaisuus on nio»- lcmminpuckinen: ma^jän on ninöskin osallaan »lurlvoubuilaiva" ostaen, mciitSii Vieläkin suuiremrnasia mää»- räss«i. Hi)wiKwoinnM Msiycssä iiha on l»!wän ohella •tullut tzhä lärkeämmälsi x>silisi «kansanrawi>ntoa. Taksassa oli w. 1007 i)ii 20 milj. noumeläinta ja mi 22 mi[*j. sikaa, Su-ur-Britannias^a w. 1908 amoaöiaan 7 ja 2,8 milj. mainmiuja lajeja. Lampaisiin nähden siiänxiötoin jälkimäinen maa oli pai- j.'n Ta-tsan edellä (Mas:aa>var !uwut 27 j^ 7,7 milj.), mikä jo h: un osolsi sii:ä. etiä Englannin kansa ei »My i!isii'lerlai-':en licharawinle>on kuin sak- iolotjer. Suurin sattvikarjennraö.a oli yhä enemmän juajdcnxaii omaa luo-- Eno!c-:inin Iniialla. (V2 milj.», sirten lainoaan wiieraal:a taronnilia. Mai- Uhdysmallai (71), Denäjä N!t:akoon eftmeMinä Takia, jossa (:i I) ja Argentiina (31 milj.). Ra ns- teollisuus on talvMtnuasli cdisilmyt: ka 04 m^.') ja IlKvalla-Unkari (16) yllä sanoituna ajanjakona sen tuon.it fiiiiuuit jo kauas E^san jälkeen. Li- on kuitenkin kohonnut 4145:stä iv-jon määrä oli run/soin Nhdycivallois. 8747:oän, »knri 3327:stä 6845 milj. 1890 1907 Tuur-Britmrnia 20,„ 17., </o •Srofja 11„ „ 12., „ Zjhdnsivallat 9,4 n 10,, „ Ztanska 11 n A 1 '3 « '''0 tt Beig-a 6,7 ,, t t Liimaat *5 ,fi /, Ö,j ti Ja tämä iillkomaisen f-au^an snun- naton kaswammen oii talpahluiiut ai- !^ana. jolloin useirnmai maac Pyrkilväl .'auppa Niuosi wuodelia kansojen wä- tu-onii umlsi Puuvillan alalla 1243 lille yhä luijompia yhdyssiteiiä. Maai!- miljoonaan markkaan, wionnä ei ol- mc>nraichan ri'ttouluessa :ä:n-i serkka' li't loiiiloan. Toksan 55l (>wicii!j 6.'»), syöksisi ne kaMi ä«ireiiöii>ää!i kurjuii-^Zlanslan 353 m!(j. inkn (wien:i 55). teen. ja senpä muoisi se onkin rauhan'^uuriin-pi'» Millan ostajia omat Rans- säilymisen ^xichaita :akeiia. > ka. BKsa ja Su!ir-Bi'ilianiiia (4 lWielä muutama saim eriuäisien iär- 4 71 jc 4 15 milj.), fu:>cn ?)l)fr.v:i-a(!<ii kcimpieii tuoirtc:'öcn taiisuiir.v.iliiehiä ja Iilimalla-Un^aii (170 ja 122 milj.) n>aihdosta. — Mchnää n?i-ebö:iu eni ten Siuir-53riiiainirtkia.il, niin. 758 milj. jufio.it maikan amvosia >vuosii:<i!n. Toimita sijalla on jo Salsa (385 milj.) kun suäNiasioön Ranska, jonka iväkilu- ku ei suuresti lisäänny, tyynni ivo.in 65 ui:i 1 j. markoin määrään, jaaont siis n-c!koiscsii s alelle pieneen siollaitiiin (323 milj., jcöia kuinnikin mienl.ä 2(i') milj.), ja Borgia a n (294 milj., mioit-- tia 78 miil'j.) merrat nimi. Tuoiili- maiden juuiinaitoinio tarpeita ty>!.»!t- läivar Pääa!siall>i>sesti ZVenäjä (336 milj.). Argentiiina <355 milj.), Ahdys- liialla: (253 niilljj.), 9('U§iraliö (93 i milj.) ja Englannin Ini/a> (116 miij.)' Warnn suuria MchoiMnojiä oivat ^dysniallat (>ivieiilti 276 milj., tuonii 0,9 imiilj.) ja So!!sa (30,7 ja 5,7>: Englanii siiäwasloin tuojaa jauhoja 144 (imi.cnti 18 milj.), ?l'la!!iaat 113 milli. m»rkan armosta (luiciut' 31 milj.). Erittäin siuiurer oivat moucfki[it-iutt myöskin vakennus- ja MciÄopiiuyilii, kimihiilean ja naihkateollisnuden raaka- aineisiin nähden. Rakcrnnus- ja !veis- loruun a!Ma >c«'ai Pääl>ani.'ijoi:a ^h!.>yswa'llal (292 milj.). Venäjä (232 milj.), ijui ^ifiiUKtiic-llnfnri (218 milj.), pääkukumajia Suur-Vriian>>ia ja Saksa (486 ja 296 mil'j.). >l>>oi° hiiliä wi^dään Suu>r-Ä'rii:utnias:a 819 mi!|j. ' sa^'an nicrkan armosta (uiont: v,v miiiij.). Sallasia oiva-r Mi,staa!vai luwirt 279 ja 212 mi>lj., ?j>,tt.'swalloiM 146 ja 14 milj. Na- Ä toi(?<istost&. 2730 1—1 ? älväl SsU. Jmtlflä» MleimliKlriiiM Toibxi Tirllilii®. Myytävänä. of »Ifltmi rifl fitrffol;crron kanSlia pidetään auh «taa* Tärkeiminäi hankkijat oiva: Australia ! 'Olaina. kes«wi»tt»aa ja Uruania-.ne (589), Arqeniiina (24l>l, Ra>''.öka ^ 11 °4 ) - (213) ja Uusi-Seelami (156 milj.). 1 «««'■»UiS-Cfafe^ontu fenlteri <ru!t . Helsingin Karku. '**> arlipäiwä tt» io—f. £ur>mc« pantin lontt«,i cuf» jc-Ia «iki- jrcirixi Ilo 10—2. JifttiiK-panfin konttori cir! ; joka 11 o 10—S. '£of)-u?moibcn C { affj>o^{in k»«tt»ri •TTarnno joka or( : »äin;i ilo 10—t p. otnuävfylriu Säästöpankki »n amo.nvo l$<. arkipäilvä klo l'J—2 ^Kiya-.ti)län nlrinen fairaS* ja h«»ta»»- -vurrchnSto puus«Poä N. kumpien maänönteqin ffo 7—3 i.p. Eoofulcnnötiukonttort <m>mnna artipäi» id::h . flo S—2 ja 5— I jtfä pyhinä ti» t—11 ja 5—7. Zi!!'>a!kyläa Tullikamari on au!i kello io- •. fäit». P»' ehuone tuGauSta war:en klo 1^—1 jim iillä. Jr>vui kylän aseman ferfkt tounilvot pi» tc.cän trtuoinna ar?i»ä:winä k.'o? —10 e.*.., 11 a4>.—2 Kp. ia 4—i ,.p. j kä ?')!.ä^äiminä Ti» 8—-8 a.J>. Nal atoimikamari pidrtääa alvoinnft joka o.rf päircn kello 10—11. flruBungii! vouti tawat^xm asunnossaan flc 10—11 a4>. k? sitySläiSvhdiötykse» kirlnSt» au?» sun» nurtaisin klo 1—2 päiwällä. KnnptlilaiSseuran kiriavt» kunnuutaisin Erisuuruisia myytäväni 1lmSa lehdsa konttorissa. Kirjekuoria Ja postipaperia fiffiSi leiidei konttorlssi. Lusku- ja ' Vckselilomabtcita h-cisia ja ttirfi^fisna AhdyÄvalla: jäi- iivu r.50 (mi:j. niarl'kaa ftclfca ja niitä vietiin -moaÄa main 7 milj. markan irivMa: EaIsassa w:«C';»:t nouji 344, lvifliii 109 .miljoonaan. u ii a juunnaiioiiiainpi on lär- Icitr .picn kcihruuanieAen, Puiuviil-in ja lo 12—1 pöitt>ä3<L Postikonttori LippänSÄ» ja tttvnulaaa, ll» 10 Lp. UNrarsUle. Perjantaina kello 2 a±. Vtttmeautn te »«»llabdelle. H« «.« i. Mahlulle. Phl- kömnäelle, kalmariin. «ar»t«l<uui. Wa§ tinki in. Ulvijäavel». Diitasaarel» le. Huopanaan ja Leppälään ja »m. nulaan sekä tl» 10.30 Lp. Oratvasaa- reen. ToitoaOaan, Rutalahdelle. Lei- tronmäelle, Joutsaan, Hartolaan, Sy»« m ään ja Nuaramoisim. Lauantaina klo L ajp. Muuramen» ja Korpilahdelle, klo 11 a^». Tikkakoskelle, ki» 9,05 i. Siuniaisiin, Konginkankaalle. Jlmslahdelle, Miitasaarell» ja Tuo» Vanl<rhdell«, klo 10 ich. Uuraisille ja Lannetvedelle. Muistutus: Sitäpaitsi läheietään Pihti- putaalle KeSkinnillona, Perjantaina ja Lauwantaina klo SLS ijp. 3i<toia kaut ta. PoSti t»lee: Joka päitvä rautateitse klo 8.51 a.p. ja klo 8.4S i.p. etelästä ja pohjois/Sia. Joka päiwä rautateitse klo 7.39 «41. ja klo 8.30 t4). LaukaaSta, EuolahdeUa ja Äänekoskelta. Hi«t<una«ta, Paranu» lasta ja Saarijärveltä. Joka päiwä klo 7 ajp. Haapakoskelta. Sal melasta klo 7.30 04). Sunnuntaina klo 8.61 <lp. karStnlalta, Kalmarista. ftrarqärmtRä, iva S tin gistä, Mahlulta. PylkömnSeltZ. Huo» panaSta, Kinnulasta ja LeppäläStä ja klo S.S0 iH. Pihtiputaalta. Äiitasaa- rekta, Jlmolahdelta. Konginkankaatta ja GumiailSta. Maanantaina 'lo 4.80 «H. V!uor«noi^iR» ta. EySmäStä. Hartolalta, fyxttfaOta, ieitvomnäeltä, OUiUru^bitta, Toija lasta ja OratoasaareSta, I MinrrameSta ja Korpilahdella. KttStaina kello 8.51 ap. Kiwijita»»ltlt. DaSiingivta, Karstulasta, Kalmarll» ta, Pylkönmäeliä. Mahlulta. Huopa» naSta, Kinnulasta j« LeppälälUi» II» 9.30 ap. XiHatoCketta ja kl» b tH. MuurameSta ja AorpiKchdelta, Lanne» «vedeltä ja Usraifllta ja klo >.30 Konginkankaatta ja Sumia! filta. MeSkitv-iikkona llo &61 04». KvrSwla>»a. KalmariSla, MckhlVllv ja Pylk?iwU^l» <ä, klo S iH. Muuraimsta sa Ko«^t« lahdelta ja klo SJSO 14». Plh!'HutaaSta, Miitasaarelta, Jdnolahdelta, kongin» Tanlaalta ja TumiarsiSta. torstaina kko 7.89 aH. kar»tala»ta.Aas« marista, kisijänveltä ja TaSt-ng<»ta. klo 4L0 ap. NuoramsistSta, S^Smtttt, Hartolasta, JouksaStv. Rutalah1>eSta. To^lvaldSta ja QttiHffr saaresta, klo 9.80 DkkvkoSklta ja U» b ich. MunrameSta ja Ksrz»i'<^deUa, Utriaisilta p» L«mn«d>edeltä. Perjantaina kto 7^9 o». kar>ti»laSt>, KaUnarlSIa, vkahlulta jo PHiSZmnte!» tä. ?lv k iH. korptlahd»!^ mesta ja klo 8.80 iH. PihttputoaLa, SStttcf<uweSa, Jkmolahdekta, fteugto kankaatta ja Sinmoistfta. Louwantaim» klo 4.80 op. 91uaamul*l9ft, SySmäSti, Hartolasta. JouisaSta» Nu» to lahdella, Toiwaka»ta, Oratzva^aare»» ta ja klo 8.V1 a.p. K<rcfthifaet<t kalme» riSta, Ki»vijärweltS ja VaStkn^ta, klo 9,30 a H. Tikkakoskelta ja tl» 6 i#. Uuraisilta, korpilahdella ja Mml- rameSta. »!i kirjelaatikot kaopun»illa tvhjeunetSi»: d onttorisg Tilipapsris (»-»i-Än-y picelään auki toukok. 1 s:^tä toistaiseksi: , jfttn» 7 ap. ja '/• • ip SilliiCtoä ja tulema »saSto sekä PoSti- PoStikonttoorin s»inällt olewa lchMM» osoituv ja poStisÄäStZpankkitoiiniSto: ^ tvielä tvähÄÄ ennen poAtin ^ S.mnun.a,na ja juhlaoäitvinS klo Rautatieas«nalla ol«oa l-a:ikw ■keskl-SuontB koflttoris» - 182 - Harry ymmärsi, että jos näin jatkuu, niin hän on mennyttä miestä. Hän ei tätä kestä. Mutta sitten muutamana aamuna Birger nous tuaan ylös pesi koko ruumiinsa, voimisteli sen päälle lujasti ja puhuu: — Tarvitsee tehdä jo työtäkin. Hänellä oli lainopillinen tutkinto meno sa. Nyt levitti hän kävelyshaalinsa lattial s. Kantoi kasan kirjoja sen päälle ja viskautui siihen itse kin. Hän makasi vatsallaan lattialla monet kirjat edessään värikynä näpeissä ja luki noita kaikkia yhdellä kertaa. Hän sanoi täten tekevänsä helposti yhteenvedot, mitkä hän lopullisesti merkitsi muis tiinpanovihkoonsa. Näin makasi hän nyt toiset kolme viikkoa puus- tavillisesti kirjoihin uponneena. Harry katsoi häntä ihastellen. Mutta nyt hän huomaakin, miten veri voimakkaasti näykkii Bir- gerin suonissa, miten korkea on hänen puhdas otsansa ja kun hän pullistaa rintansa on se kuin tammen pinta. Voimaa ja terveyttä on Birgerissä, tahdonlujuutta, tarmoa ja luottamusta omaan it seensä. Kun Harry pyytää häntä kapakkaan, uhkaa hän antaa keppiä Harryllekin, jos hän vielä sinne me nee. — Minä join vain »sveessin* ulos itsestäni. Nyt olen tyytyväinen puhuu Birger lukuihinsa syven tyen. - 183 - Tuo ntics ci todellakaan ole pilalle menossa. Hän on ehyt ja kokonainen, 011 terve ja hänellä on voimaa yrittää. Jospa hänkin ... Harry ... osaisi ottaa elämänsä noin matemaattisesti kuin Birger, niin kokoaisi itsensä ja vielä elämässä ratkaisi vaikeankin sie lullisen probleemin omassa itsessään. Mutta nyt hän jo ymmärtää, mistä päin hänen on lähdettävä pelastusta yrittämään. Hän tarvitsee uuden elämänkatsomuksen ... uuden veriä lämmittävän ja puhdistavan aatteen, joka hänet jaloilleen taaskin nostaa. Mutta kuka sen hänelle antaa? Kuka? Muutamana päivänä Harry pukeupi tavallista huolellisemmin ja lähtee Snellmanin puheille. Siihen kehottaa häntä Birgerin esimerkki. carnupäiivällä. ArNpäiminä klo 8—IS ja 5—7 i.p. PoSti lihtce: Zoka päiwä klo 7.6« <»4». ja 8.55 ,p. rau» tateitse pohjvisesn ja eteiään. Joka päitoä klo 9.07 a4>. ja 9.u5 i .p. rau» tateitse Kaukaaseen, Suolahteen, A ane- koskelle. Hietamaan» Parantolaan ja Saartjänvelle, joka päiwä -lo 19 a.j>. Haapakoskelle ja Salmelaan. Sunnuntaina klo L a.p. Muurameen ennen junan lShiit. Hu»m.l Frankkomerlejä mlzHdäöm }»(£» konttorissa arkipäivinä klo H «.-»< l #. ja 6—8 ip. sekä sunnuntaisin ji juh lapaidoin flo 8 10 aH. ja T I Lp* Armain kulut JywZSly!äA radalla. HaapamiM—T»»lohti: ja Korpilahdelle. klo 9.05 i.p. Lanneioe. B.lfl af. 12.00 p. «.1® i* delle. Iluraisille. Mahlulle, Pylkönmäel. Keuruulta 6J50 le. Äalmaiiin, flaritulaan, DaStin- ^slnmalta 8.1T kiin, Aiwijärwelle, Pihripulaallz, Dii- P«iäjäwedektS 7.0S tasaarelle, Jlmvlahdell» ja Duotvan- Kintavvelta 7.85 lahdelle. Jtcllo 10,30 i.p. Oraivasaa. MesangaSta 8.LZ reen, Toitvakkaan, Rutalahdell». L:i» 2vwSSkylii« 8.49 tvcnmäelle, Joutsaan. Har«ican. SyS» Tpwä«kylävti 9.07 mään ja Nuoramoisiin. ^ L«ppäwedektä 9.8b Z?!aanan!aina klo 9.0K ». A«igln?an?a«l» 10.08 le ja Eumiaistin seki Mahlulle, Pyl- Knusa^ta 10.ZU konmäelle, Kalmariin ja Karstulaan. Su»l»htre« 10.<* Tii-taina klo 2 a$. Zlluurameen ja Kor» ^ Suolahti H«ap»«IN: pilahdelle, klo 11 a.p. ril?ako»kell». N« ' -6beft- ... 6.05 ip. Sumia isiin, Ksnginkankaallr, Jlmolahdelle,. Mitasaarelle, P:b:ipa» taall», Kalmariin. KarSkilaan» Oal» 0 , iinlrin ja KitvljäiZvelle fefS Ro t.p. I. ^ ' !? « -.-m. vrfr. ,8wwi«t>UaB IM Uurarsille p Lannew««I>. ->*» KcSkimiikkvna klo C a.p. tThiuraarera H ; ^ Korpilahdelle. klo 9.05 i. Lännet»-delle, Uuraisille, MahUÄe, PhlkonmSelle, Kalmariin, Karstulaan ja Z3iiiasaarel> m 1L50 . 6.89 m li» t*. 7.08 m 2.12 . 7.40 m 2.50 . 8.03 „ 8.25 . 8.28 m 8.60 . 8.61 m 4.00 , 8.08 m 4.81 . 0.28 m 4.61 . 9M , 8.17 . 1088 6.4» . 10L8 KuusaxiXu L»nik .iv ,»t» a.«o o- um «.>. t.a 18.K if. 1.19 . le. klo 10,30 i4>. Oralvasaareen, vakkaan, Rutalahdelle^ Letto cm mäelle. Jruksaan. (faMfocm, NMckZn jt Nuovaowksitn. Torstaina kell» 2 a. p. Muurame «n ja KoepklÄhdelle, ke?» tt «4». UA, kaloSkelle, kv» 9,« i^». Aahlvve, Pyl» kömnäelle, K«?«arn«, SlatihitiHM SBaSrtiÄVtn. ftfexAf&ciDtEt, SvMUrifiifl, konyriÄesSaoSt. JV«okckydev«. »iita» saartO», PMipÄaölls, Hsop<maa». | Wesinga«a 8.S6 Kintaudelta 8.53 Pe «<HSwede?tZ 9.10 9.50 10.12 Keuruulta Haapamiell« 10.48 ».« 1.0S l.M 1.47 t.M 8.00 8.35 4.18 4.55 ».80 7.87 1.06 S.M l.bb ».28 l8.<* 18 JStl 11.12 11.39 1114 S««tahdon—&ftuef»Mc« rekaf»: €r*tMCotfefi« 8.M «. 10.00 «. l.M i. • J8 i Guolof fo«n bM . 10JS . G.8» . 1#.W • Susk<chd»Sta 8.18 . 11.00 . 8^0 .18 **> . «län-k-Skelke 8.68 . 11Ä . «« .!' « . Jj itkjläsai, Keski Suomen kujtpainoBst 1910