1910 K:o 122 Äonklllz iilUllll ZS M 1910 I^:o 122 Luorsklns curun Lebli chäntifen ^Kanta- ja Kristiinan- KatnM K«kma»sa K««axSStS KäästSxanKKia Alakerrassa, kolmas owt Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. Kuheknet: MnoituS- ja Tilauskonttori (S <up.—7 i^>.) . . . . S4 Toimisto (10—12 ach. ja S—7 i.p.) 14 41 KaSsakonttori 7 45 Kirjapaino ja faktori ... 29 Toim.johtaja 9 91 Turussa koko tonod. ... 3: — Pvoli . ... 1:60 Nelj. » ... —:S0 Jrtoaaisnumerot S p. PoSÄ. 4: — 2: — 1:20 Hunm HeHtsä seuraa ilmaiseksi knnkansittain Kuvalehti kansalle. Hehti NnSkhy kolmesti viikossa, nimit täin tiistaisia, torstaisin ja laa» «»taisin aamnlla. Lehti kannetaan Turussa maksutta kunkin tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. TorStai, lokak. 20 p.: KaSper. ^Perjantai, lokak. 21 p.: Birger. Sää-olot Turussa. ToiSpältvänä tiistaina. Lämpömäärä: korkein »s» 12, alt» -s- 1. Jlmau suhteellweu kosteuS: 79 Tuuleu jimuta: Louuaiueu. Aunuko o» paistanut: — t. — m. Eilen keslUviilkova. Nmpömkärä? korkein 10, alin -s- 7. Jlmau suhteellinen koSteus: LI °/». Tuulen smmta: Louuaiueu. Turtuko ou paistanut: — t. K m. Lurun cedl! sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi tnkset: .Kulissien taka»-. Johtama kir joitus. Kansanopetus Suomessa «. 1908 —1S09. Gdotett» teisarikohtans. Tärkeitä valtiollisia keskusteluja. MenSliiksten pappien sykkemis- historiat. I»L«L raikkovannnsnnettemnus Fnrnsfa. Kauppias H. Kestilä jou tunut raitiotievaunun eteen ja loukkaan tunut pahasti. Vänskän ra»tatielakto. Pal. jastettn salaliitto. — Silta aijottu rä jäyttää ilmaan. — Kahakka poliisia ja lakkolaisten välillä. — Anarkistien hommia. — Juna aijottu räjäyttää tnouelissa. — Lakko julistettu päättyneeksi. Areilta» »l,t. Atenan yliopisto suljetta levottomuuksien johdosta. — MenizeloS diktaattoriksi. Knt. Rnningas Mannel «atlaSa Knglantit». Kirmnmyrs»? Annvassa. kau- punkeja hävinuyt. — 1,000 ihmistä saanut surmausa. -Lento Atla«ti» ,N ei onnista- »nt. Wellman ja hänen matkatove rinsa pelaStuueet erääseen höyrylaivaan Hlant«tiela»ko Kgyptissii. ^yhyt »nwa»« ?ortagalin «ak^ la»»muo»>tse»ta. Knrtistelnja. Kirj. Jukka. Amvia. Kuva RauSkau rautatie lakosta. — Parisin .valokuningas" Pataud. D. Y. m. Odotettu keisari- kohtaus. Fikrkeltä «altiolkifia Reskusletnja. BerliniStä, lokak. 16 p. Lokal- Anzeigerin mielestä o» keisarikohtauS Potsdamissa ei auoaStaau auttava pois tamaan nseita vanhoja väärinkäsityk siä, vaan tulevat hallitsijat keskuste lussaan käsittelemään myöskin poliitti sia päivSukysymykfiä, jonka kautta hei dän hallitustensa poliittisten pääsuun tien yhdenmukaisuus käy selville. Menäläisten pappien sylkemishistoriat. Joku aika sitten sai Maasan venä läinen pappi päähänsä lähettää kenraa likuvernöörille tiedon, että häntä on Waasassa ahdisteltu syleksimällä ja här näämällä pilkkalauluilla. Tutkimus osoitti, että joSkus aikoinaan olivat pikkupojat lauleskelleet, kuu pappi oli kulkenut ohi. Kaukaiseen hämäryyteen kuului myös sylkeminen. Nyt olisi häntä, pappia, taaS syletty, «im. wiime sunnuntaina päivällä. Pappi oli kaupungilla osioilla, jolloin häntä vastaan tuli S nuorukaista, joista eräs sepänoppilas sattui papin mentyä ohi sylkäsemääa karkottamatta millään ta ivalla pappia. Tämä kunli sylkägksen ja pidätti sylkäsijän, jonka jälkeen pap pia seurannut poliisikonstaapeli merkitsi nuorukaisten nimet muistikirjaausa. Pi detyssä poliifitutkiunossa kertoi sylkäsijä juoneensa Työväentalolla pahanmakuista kaljaa, joka saattoi häuet sylkäsemääa. Tästä eikä mistään munsta oli johtu nut sekia aikamoinen shlkäyS, jonka hän teki papin ohi mentyä. Hänen todista jinaan kuullut toverinsa kertoivat sa maa pahanmakuisesta kaljasta. Asia on jätetty raastuvanoikeuden tutkittavaksi. Mainittakoon vielä, että pappi oli heti sähköttänyt tapahtumasta kenraalikuver nöörille. Jkäwä raitiotieonnetto- muus sattui toiSpäivän illalla klo 7 ajoissa täällä talon u:o 19 kohdalla Linnanka dulla. Kun katukäytävä rakentamisen tähden tässä on aidattu uiin, että ai noastaan kapea jalkakäytävä on aidan ja raitiotien välillä, niin on tällä koh dalla kävellessä oltava jotenkin tarkka raitiovaunun suhteen. Toispäivän illalla oli tässä kapealla käytävällä muutamia juopuneita miehiä, joita poliisi kehoitti lähtemään liikkeelle Samalla tuli kanavaniemeltä Päin rai tiovaunu n:o 10. Samalta suunnalta tuli myös kauppias H. Kestilä käy den. Tällä kapealla kohdalla aikoi hän väistää näitä juopuneita miehiä ja as tui raitiotielle, huomaamatta junri jä- leSsään tulevaa vaunua. Maikka vaunu kulki hiljalleen, antoi se knitenkin K:s- tilälle selkään niin kovaa töytäyksea, että hän lennähti mainittua aitausta vastaa», johon jäi tunnottomana ma kaamaan. Hänet vietiin heti läänin sairaalaa», jossa huomattiin hänellä olevan vaikea verihaava päässä, sekä muita vammoja ruumiissa. Hän on sitten koko ajan tähän asti maanut tainnoksissa ja epätietoiselta näyttää tu- leeto hän enää toipumaan. TapanS oli silminnäkijäin kertoman mukaan yksinomaan onnettomuus. Mau- uuu kulettaja oli ojannut hiljaa ja au- tauut soittoja kellolla. Maunu myös pysähtyi heti onnettomuuden tapah duttua. Ranskan rautatie lakko. Aaljastett» salaliitto. ParisiSta, lokak. 15 p.: Sisä asiainministeriössä arvellaan, että vi ranomaiset ovat päässeet laajan jär jestön perille, jonka tarkoituksena on ollut harjottaa koston uhkauSta Pari sissa. Tämän suunnitelman täytäntöön panolla olisi ollut erittäin tärkeät seu raukset: raiteiden, siltojen, ja sulkujen Kuva Ranskan rautatielakosta. Sen uhkaavaa rantatielakon aikana Ranskassa, joka nyt, kuten sähkösanomat kertovat, on Selkein päättynyt, ko mennettiin armeijan insinöörikuntaan kuuluvia sotamiehiä junia kuljettamaan. Tässä oleva kuvamme esittää semmoisia tila päisiä junankuljettajia veturissa junaa lähtöhetkeuä. hävittäminen, jollei vaaranalaisten paikkojen miehittämisellä olisi voitu es- tää se» toteuttamista. Ministeri toivoo lähimmässä tulevaisuudessa voivansa paljastaa tämän suunnitelman alkuun panijat ja kanSsasyylliset sekä saatta vansa heidät ankaraan rangaistukseen. Dreilleu asemaa lähellä Amiea-Bou- lognen radalla räjähti pommi tuotta matta vahingotta. CalaisiSta Päristin menevä pikajuna pysähdytettiin kilometria päähän räjäh dyspaikalta. Silta aijottn rijähyttta ilmaan. ParisiSta, lokak. 18 pnä.: Lä hellä Ferminiä on Lvirea yli vievältä rantaticfillalta löydetty pommi, jolla ai- jottiia räjähyttää silta rikki. Samalla paikalla on sähkölennätinjohdot katkais tu. Meturi ajoi suure» kiven päälle. Onnettomuus kuitenkin välttyi. MiramaSta, lokak. 18 p. Tääl lä on räjähtänyt 2 dynamiittipatruu- uaa. Onnettomuuksia ei tapahtunut. Lä heisyydessä löytyi vielä L patruunaa. Kostonuhkaukset ja koneitten hävittämi set jatkuvat eri paikoissa. Muutamia henkilöitä on työvapanden loukkausyri- tyksen vuoksi vangittu. Aahakla poliisi» ja lakkolaisten »alilla. Pezista, lokak. 18 pnä. 3,000 lakkolaista yritti vallata rautatiease man, mutta poliisi hajotti heidät. Anarkistien Hommia. — Juna yritetty riijSyytttt t«»nelissa. BersaillesiSta. lokak. 18 pnä. Enghieniin menevän junan eteen oli tunnelin suulle heitetty pommi. Se ei räjähtänyt tunnelissa. Tie on rikkoutu nut. Lyonista, lokakaknun 18 p:nä- Anarkisti Chabert, synd'.kaattiyhtiön sih teeri, on vangittu. Lakko julistettu päät tyneeksi. ParisiSta, lokak. 18 pnä. Puolenyön aikaan julkaisi yleis ten töitten ministeri tiedonan non lakon loppumisesta. Kello 1,30 aamulla Päätti lakkokomi- tea alkaa työn tästä aaamsta kaikilla radoilla. Kreikan olot. Menizelos diktaattoriksi? AtenaSta, lokak. 18 p. Wem'ze- loS on ilmottanut kuninkaalle otta viansa ministeriön muodostamisen teh täväkseen. AtenaSta, lokak. 13 p. Kunin gas on valtuuttanut Menizeloksen ha jottamaan parlamentin, jos se käy välttämättömäksi. Aarisi» „walok»ningas" Aatand, onka kuvaa jnlkaisemme tässä, ou teh nyt nimensä tunnetuksi »maailman pää- jkanpungin" sähkötyömiesten johtajana Nyt on hän kadonnut teille tietymättö. mille senjälkeen, kuu hallitus määräsi häuet vangittavaksi lakkoon yllytykses ä. „Walokuningas", joksi häntä on kut suttu, on ruveuuut rakastamaan pi meyttä I! Hirmumyrsky Kuubassa. Kaupunkeja Hiiminnyt — 1000 iymistii knollnt. Havannasta, lokak. 18 p. Hir mumyrsky on hävittänyt muutamia kaupunkeja. Vahingot nousemat mo niin miljooniin. Noin 1000 ih mistä on saavut surmansa. Myrsky laimenee. Lento Atlantin yli. Mellmanin retki ilmalaivalla .Amerika" keskeytynyt. Newyorkista, lokak. 19 p.: Höyrylaima Trentin kapteenilta saapu neen langattoman sah!ö>anvman mukaan näki kapteeni klo 5 aamulla ohjattavaa ilmalairva .Amerikan", joka merkeillä pyysi apua. Z-luntiien mauöivreerauk- sr» Mkeen Wellman matkatoivereineen otettiin onnelusestl laivaan. Ilmalaiva juteltiin oman ounenia noiaan. Pelas taminen tapahtui 450 penik. Sandy Hookista etelään, 33 ast. 43 min. poh joista leveyttä ja Lv ast. 18 min. län tistä pituutta. Mashingtonista, lokak. 19 p.: Tast on antanut meriministeriön toi meksi ryhtyä kaikkiin toimenpiteisiin Mellmanin pelastamisesta ja lähettää, jos on välttämälöntä, sotalaiva. Il malaiva »Amerika" suoritti 69 tunnin keskeytymättömän lennon lyöden täten laikli entiset ennätykset lentoajan ja -matkan pituudessa. Rautatielakko Egyptissä. Samalla kun saapuu tieto siitä, että suurisuuntainen Ranskan rautatielakko on päättänyt, tulee tieto rautatielakos ta Egyptistä. Sähivsanoma siiiä kuuluu: Kairosta, lokakuun 18 p:uä: Joukko Alä-Egyptin valtionrautateitten palvelijoista on tehnyt lakon. He waatiwat palkankorotusta ja pysäyttele- wät junia. Lakko ulottuu myös tySra- dalle Bnluk—Kairo. Bulukin työpajoja suojelee sotaväki. Rautatieläisten kesken vallitsee ankara kiihtymys. Poliiseja heitellään kimillä. Mnntamia henkilöitä on wangitt». Poliisi hajotti rauhanrik- kojat. Lakkolaiset vastustavat sakkojen suoritusta. 20 milj. ruplaa katval- lettu tvaltiolta. »Nov. Mremjaa" kirjeenvaihtaja il moittaa Omskista, että senaattori Me- dem Siperia» radalla toimittamansa tarkastuksen e»simäise»ä kuukautena on paljastanut väärinkäytöksiä ja kaval luksia, joiden valtiolle tuottama va hinko tekee noin 20 milj. ruplaa. Ka valluksiin on sekaantunut myöskin ra dan korkeimpia virkamiehiä. Hämäräperäinen kaksois- murha. Muutamia päiviä sitten saapui Rii kaan muuan tuntematon herrasmies, asettuen asumaan erääseen pahanmainei- seen Neumannin hotelliin. Tuntematto man epäilyttämä käytös ja erinäiset sa lapoliisia päällikön hönestä saamat tie dot saivat poliisia menemään häntä ta paamaan. Kun hänen huoneensa ovea kolkutuksista huolimatta ei avattu, mur rettiin owi auki, jolloin huomattiin tun temattoman huoneen vuokraajan olevan sängyssä kuoleman kielissä. Pöydällä oli muutamia strykniinikopseleita.Z Tun tematon, joka oli esittänyt Hub-chelle aonetnn passin, kuoli pian. Muoteen alla oli säkki, josta levisi pahaa hajua, ja kun se avattiin, löytyi siitä mätäne- mistilassa olevan naisen ruumis. — Hiibsche oli kertonut olevansa Riiaa polyteknillisen opistoa ent. oppilas. Petomainen teko. Kuusi kenraali P:n tytärtä heittivät viime perjantaina Pietarissa palveli- jaas", 17 vnotiaau Mihailoivaa, asun tonsa akkunasta kadulle. Sisarukset, jotka ovat vanhoja piikoja, pitivät palvelijaansa nälässä, jonka vuoksi tämä tahtoi erota paikastaan. TäStä vihastuivat sisarukset »iin että heitti vät hänet 6:Sta kerroksesta kadulle. Mi- hailova kuoli sairashuoneeseen vietyä. Wnsi henkeä hukkunut Kuusamossa. Miime lauantaina, t. k. 15 pnä klo 9 tienoisia illalla yritti Kuusamossa 9 henkeä mennä samalla veneellä Wuo- pungin joen mennälseen toisella puolella jokea eräässä torpasia Pidettämiin nurk- katansseihin. Toiii?n ranta oli kuiten kin jo jäässä, jvi:>i eivät suoraan päässeet malhin. Tuuli kowanlaii:s!i ja pimeässä wene pyörähti »urin, jol loin kaikki veneessä olijat ioutuiwat vesivaraan. Ainoastaan neljä pelas tui raaualle, kaikki muut hukkuivat. Hukkuneiden uimet ovat Antti Kakola, Mille ja M. Pohjola, Ulla Matalainm ja F. Naappala. Xorkktelujz. (Aaya ja rakkaus.) Maailmassa ei ole oikeastaan kuin kaksi tekijää, jolla olisi jotakin sanomista. Xoiu» on raha, toinen taasen rakkaus. Sukin taitaa kumpaiseukiu tuntea? Mutta useia unohtavat ihmiset sekä raha» että rakkauden. Sillä mitä te, hyvät set, meinaatte siitä miehestä, joka viime sun nuntaina Poriin meuewän jnnan kolmannen luokan vauuuun unohti rahalompaitousa? Eikä siinä suinkaan ollut jokunen pieni ho- peapenuinki tahi kupariraha, vaan kokonaista — 8 tuhatta markka! Todeu totta, s»i ^n ? n mieS tarvitsisi maksaa löytäjäisiä neljänne» osan. Olisinpaa minä vaan nuo rahat löy. täuyt, niin mieS olisi lujalla ollnt, ennenkuin sitten lopulta armosta olisin »e hänelle an tanut. Eu ole saanut tuulla, mitä lSytäjä sat palkkioksi, mutta joS häa sai seu mukaan kuin minä poikana ollessani kerran sain UytäeK» saui maantieltä SOO mk., »iin ei noussut moneen pennim tnon rehellisen löytäjSu ansio. Niin — se oli nyt rahajuttu. Mutta missä rakkaus? Jun, se tulee tässä näin. Lahdessa, »LhkSSS, rakastui erSS sannojiK tar yhteen työmieheen ja k» naillone» itse oSti molemmat sornulkset, »ti» tm»mt mie»: »sama se, mennään vaon kristilliseen avio liittoon." Ilo ja riemu oli tähdellinen, tietäähän se». Mutta erääuä kauuiiua päiväuä kuu Ida ja Wilho iSmimat Jdau kammarissa kahvia juoden ja uneksien uudesta kodista, joka Pia» piti perustettaman, tulikin kello S vällä ja Idan piti mennä saunottamaan. Mlho jäi odottamaan morsiamensa kotiintu loa. Siellä istuessaan pisti mieleen katsella Idan piironki-laatikoita ja katso, sieltä löytyi rahaa ja tavaraa. Ne pisti Wilho taskuunsa ja km juna juuri asemalla vihelsi, sopi hy- wiu siiuä lähteä muille markkinoille. Mutta kuu Ida saunasta tuli ja huomasi Vilhonsa kadouueeksi. meni HSn poliisille surujansa ker tomaa». Poliisi löysikin Wilhon lähipitäjästä ja vei Idan tykö. Mutta voi sitä uaiseu sy däntä! Ida autoi kaikki anteeksi, jos Wilho vaan suostuisi meuemääu kristillijeeu awio- liittoou Idan kauSsa. Suostuihau Wilho ja uiin menivät kuulutuksille. Wilho oli unohtanut rakkautensa man hopiapeuuingiu tähdeu, mutta uskollinen Ida antoi kaikki anteeksi Tahtoisinpa olla saapumilla kun pappi ky syy ZLilholta: »tahdotko Idaa rakastaa myö tä- ja vastoiukäymiseSsä?" Ellei Vilholta kohta Pääse „juu", uiiu kyllä Ida opettaa, jollei muuten niin lähettämällä linnaan ra han ja tavaran anastamisesta. Hymät immeiset — eikö vaan olekin niin, että raha ja rakkaus ne tämäu elämän rek- leeraalvat kuiu toauhaa aurinkokelloa ainakin?! Jnkka. Maatalouden alalta. Lypsäminenkin o» taito. Jokainen lypsäjä luulee kyllin hyvkn osaamansa tuoa tehtävän, sillä .eihän siinä taitoa tarvita". Mutta jospa vai» lehmät voisivat puhua, sauoifivat ne varmaan, että usealle lypsäjälle ei olisi haitaksi saada kunnollista opastusta lypsämiStyössä. Sillä ei ole suinkaan oikeiu vetää lehmää »isistä »ii» lujasti, kutea monet tekevät, että lehmä alkaa nostella jalkojaan tai näyttää »uita kärsimättömyyden ja tuskan ilmeitä. Toisin nmoroia lakkaa lehmä syömästä ja odottaa lypsy» loppumista, alkaak seen sitte» uudelleen syöntinsä. Lehmä, joka »äin menettelee, ei voi hyvin eikä lnonnollisesti anna niin paljoa tuottei takaan kuin säännöllisissä oloissa. — O» kummiakin lypsäjiä, jotka pystyvät tekemään tämän työn »iin, että eläimet siitä nähtävästi ovat hyvillään ja tun tevat tyydytystä. Näitten henkilöitten menettelytaivasta olisi otettava oppia. Sellaiset henkilöt eivät noet milloinka»» huuda eivätkä edes tiusku lypsettävilleen, he eivät niitä lyö eivätkä muuten koh tele pahoin. He asettuvat Hiljoilleen istumaa» lypsyjakkaralle tehmän viereen, tarttuvat varomastiZ »isiin kiinni, pu huttelevat lehmää ystävällisesti, vie läpä hyväilevätkin sitä ja saavat sen site» tuntemaan lypsämisestä vai» mie lihyvää. Tällä tavoin kauttun »iinikääa raintaan paljoa runsaammin maitoa kuin konsanaan millään muulla tavalla.