N:o 76 - 1910 SKI-SUOMJ Keskiviikkona huhtifcnun 6 pmi samalla ftm hän vakuuttaa että Suomen itsehallinto ri.Hpuu ainoastaan Uvenäläi- lsen «oaiKiKvallan hyvästä tahdosta" — kuitenkin katsoo parhaaksi antaa toisen juhlallisen «vakuutuksen toisensa verästä siitä, ettei suomalaisten tartvitje pelätä liian kovakouraista »venäläisten sekaan- tumista erityisesti suomatlaisiin asioihin. Nämä rauhoittamat sanat, jotka oivat naurettatvassa ristiriidassa ehdotuksen srsällyksen kcmsisa. näyttämät osottaivan että Menäjän hallitus ei ailvan tyt)nellä mielellä lähde kukistamaan Suomen pc- rustuslakia. Stolypin tahtoo nähtävästi Europan silmissä kaunistaa tekoaan ja kenties warata itselleen peräytymisen machdollisuuden. Mutta tässä hän ei ole onnistunut. Kun juuri Stolypin itse tappaa Suomen perustuslain, niin hänen ei sotvi pitää lohdikttatvia puheita paa- rien ääressä. Saksan sos.-dem. puolueen pää-äänen- kannattaja .Vorwärts" kirjoittaa, teh tyään enqiflsi selkoa pääsiäismanisesrista ja Stolypinin lakiehdotuksen sisällöstä, seuraatvaa: »Jos tämä Suomen malalla wahwis- tettujen perustuslakien kanssa mitä jyr- kimmäSsä ristiriidassa oletva lakiesittiZ todella astuu voimaan, niin on Tuomi lakannut olemasta erikoinen waltio ja on se painettu venäläiseksi maakunnaksi. Että taantumuksellinen duuma tulee h'.?- lväkjiyen wahwistcnnaan tämän julkean oikeuksien ryöstön, sitä ei ikäwätä l»Zä tavtvi^se epäillä. Enempää kuin iitäfiiiin. ettei «uomcn kansa koskaan tul: hyiväk- symän tätä »väkuvallan työtä. Zuomen ayia on ehdottomasti yhdiÄetty Wenajäi »vallankumouksen asiaan ja yhdesji ien kanssa lopultakin voittaa". Tähän lisää »Notvoje RuSj': »Mjinkevtaiöta kuin Hyvää päivää'. — Jääköön Suomelle tvaan itsehallinto, mutta äul«<eZ>l> se sen lkautta rikÄuksi, jos s« alistetaan vaikkapa ?mraali5njver- nöörii Dumbadsen alaiselksi. Hän 5yllä sitten puolestaan määrää „sen itsehallin- non, jonka hän katsoo sapitvaksi". — Dmmmn ^suomalainen maito kunta. Pietarista, huhlV. 5 p: 31 waIlilaSu>nnandunman jäsentä on MtätN)t esityksen. imiAsä huomani ta- wat. efttei' Suomea lloÄelvaa lakiehdo tusta tarkastamaan asetÄtuun wc.lio- kuntaan ole tullut ainoatalkacin työpuo- lueeir edustajaa «eifä ^valiokunnassa niin ollen -ole edustedtu.na ei iv.) in en ivalltiollinenltt^lrtaus, jolla on duumas- sa edustajansa. Tämä johtuu siitä, eiiel .tofllioTunnoit (jäffeiÄufu ollut 22 tnitsti BDaan 21. Puuttui 1 paikka, jochon Äi.si -oHuit ipofi'ficr sijioittaa työryh män edustaja. Tähän kakoen esityk- !sen aÄekirjoittaja» ipyytätmät duumaa lisäämään »valiokuntaan 1 jäsvnen. i CiOmäinen oll^Krjoittoja ott Ljah- ■niujtfij jo töinen Sagaäcil^an. KWmyksessä o-lara maliokunta alot- äaa >tl)önsä ^venäläisten pääsiäinen jäl keen. Duuma Suomen lain Päät täjänä. S:t Pet. Zeitung esittää seuraava» .,t»naelmak«waoksen" duumaa istunnossa Suomen kysymys- tä käsiteltäessä. Duuma oli jakaantunut kahteen leiriin, jotka raivokkaasti törmäsuoät »vastak kain. Koko vasemmisto ja vastustus- puolueet, sasial-idemokraateista progres- sisteilhin saakka, toisella puolen — niitä vastassa oikeistolaiset ja natsionaUstit, lokakuulaisot, »ratkaiseva keskusta", taas on keskenään erimielinenl Tämä jako ei ilmennyt puheista vikä äänestyk sistä, vaan vakuuttavan selvästi cdus- miesten suhtautumisesta puheisiin, jotka niin intohimoisina puhujalalvalta kaikui- wat. Kun iilma istuntosalissa on täynnä o- dotusta »a taisteluvimmaa, ja keskenään " sovittamattomat Pikku-uutisia. EI «Ie pltt»- alkaa. Niinkuin tunnettu seurasi miniSteri- neuvoStlon hlviAvaltaikunnallista lainsää' däntöä Aosiketvaa esitystä annettaessa dusku>nnall« mukana määräys, että edus- kunnan tulee antaa isiitä lausuntonsa kuukauden?uiluessa. Nyt alkaa olla ku lunut viÄlllo tästä kun tuo manifesti il- >mo!lle lpt)rähti, ja minisÄerinentvosion ehdotuksen käätttäanitseen suomen- ja ruot- sinki elolle fteflä painatluimiseen kulunee pa ri wiiKoa, niin «t>tä sit«n Suomen edus- kunnalle jää kcssonainen viikko tähän tär- feinrpään paperiin kuin mitä sillä kos kaan on ollut käjsiteltävänä tutustua?- seen. Eduslkuntaannne on syytetty työ- khtvyn ja amiun ki)vyn puutteesta juuri „Suiom!i--st)öjien" taholta. Mutta näyte- täänpä m>t usikoivan sen jaksavan kc?o- Kirjallisautta ja taidetta. — 25-wuotista nayttelijäjuhtaansa wiettää tänään Suomen Kansallis- teatterin jvhtaja Adolf Lind- f o rs. Tänään tullee hän nimittäin MoM 25 Antotta fuomailaison teatie- rin «pa'llwc!luk!slcssa. Me>rkkipäiwänään hän esimtyy MichÄm AKvikina Björn^ ,sonin sudessa nmstEmässä „Kun uusi 'wii>ni kukkii". Joenstmn—Nurmeksen radan valmiiksi» rakennusta varten ja sitävastoin Sei» nctzoen—^Kristiinan—Kuisten rataa varten siten Täyttää, «cktä jollei touotta 1L12:kaan tvarten lainaa tuM otetta» vaM, työt w:n 1911 lopussa kolonaan keskoytettäisiin, Sunnes tarpeelliset varat seuraatvia rautatierakennuksia varten o- sobettaisim. Kirjelmässä visvtetaan sitte, että uu- tiSrakennuHia Wawten valmiilla radoilla ja liikkuvan kaluston lisäämistä <var- ten, zphlm Valtiopäiitvät vuodÄsi 1010 osottÄvat 6,618,000 mtk.. to. 1911 aino»is- taan n. 2,500,000 ja sitt« vuodesta 1912 akkaen kunnes laina otettaisiin, ai noo s- taan 2,000,000 m?, vuolsittain määrättäi- siin. Lahtien tältä kannalta alisi osa v:ksi 1910 su^unnibolliuiHta töistä siirrct- tävä w:ll« 1911. — Kummalliset hautajaiset olivat v. f:n 19 p:nä Jinpilahdsn ki.konkylän lä. lcisyydessä. Siksi pämmäksi oli näet erät- vanhan puolueinen nainz?l kutsunut lä- hckiset ystävänsä ja tuttavansa 'hautoja:- siinsi jotlka hän tahtoi ennen kuolemaan- sa Viettää, ettei jälelle jääneillä olisi niistä sttten mitään puuhaa. Määrä:- tyyn aikaan saapuivat kutsutut ja elävä vainaga otti hsidät HStävälliieS!' wa(,- taan. Hän M puettu pitkään valkoi- seen, mustilla reunoilla ja ristillä tva- rustettuun Zuolinpukuun, joSsa hän rnyvs koko vieraititenlsa oloajan esiintyi. Raa- >mattua lukien -ja hengellisiä virsiä trei- saten vietettilim fittrn iltaa. Olipa elä- vä vainaja tehnyt pari hengellistä run noa, joista toisesta koskedtel: elämäänsä ja tu>lie?vaisuud«n toiveita. Kuuleman mulkaan oli hän pistänyt seurakunr>.un pappeja pitämään ruumispuhelta, jvsta he luonnollisesti kiÄtäyt,)iwä:, mutta lu- pazsiivait pitää «kyllä tavallisen raamatun- seMtyksen, jcmlka pastori pitikin. Kun sitten oli iltaruoka slyöty ja vieraat teki- w hxt lähtöä^elävä vainaja heitä siunasi SMöfllfligicuröiii toiminta tia toivoi ^heille pitkää ja onnellista ela- ' män jatkoa. — Omah. ^ 1909. W irtain maalaisseuran toiminta- o>n Mut wa<m »vilkasva. Si tä osottaa sekin, että seura on kokoon- tunut 11 kertaa ja johtokunta 14 ker- taa. Juuri?aAvmwiljel!tis°, wihanta- rchuwvi'ljeUM-, ikesannonhoita- ja torP» iPariMiLjÄyskilipailut on seuva toimeen- ipannut!. Uhteisostoja on joku -määrä tchtl^, etupäässä maorNvitljeldMoneita ja »väkiirehulja. Ka-rljanäyttel-yitä on pidetty neljäs- sä eri paikassa. Samoissa Paikoissa on pidetty heZvosen^kongitiis-kursseija. Osanotto -näilhln tilaisuulstin on ollut werraten runsasta. PääseurMa on seura saanut 400 mk a-wustusta, jotalpaivsi Pääseuran >wi-'r- kailijat owat Avustaneet seurao neu- ,, . ... . ivoilla ja esitelmillä. „ Uusi a'kcckmsleht.> Tonnitia Karjako on toiminut seuran p»l- Kero Uch. ^Hchrngln ^'Är»acke welu!sessa h.jwällä menestyksellä. - 'limottanut Mawan,a Ma^ wiottaa>Naisien kä,ulM neuvoja, nti Moria kustannuÄllketta »Naytlamotmd? - Ta'kala on johtanut naisten Mchökou nimiisen aika'kauk?iirza>n ^eta mahdolll- ---- - *>-*>-= " - - • - sMi muuMin kirjallisuuden julkaiie- mistä tvarten. — Aikakauslehtiä on ilmestynyt: Kotiseutu n:o 7 sisältää: F. A. H.: Kansakoulun oman maan opetus ja opet- Luuri valikoima, Villamusliineja, Valkosia ja värillisiä, Naisten kevät pukukankaita, Pitsi- ja paljettinauboja, Pukuneuloma tarpeita. Wilti. Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. — Puhelin 65. Ulkomailta. Irlantilaiset ja hallitus. L o n- taosta^ huhti?. 5 p:nä: Irlanti- laisten jMaja Redmond on Tippera- ttMsä pljijänyt puheen, joSsa hän osot- taa, että Lordien wet>o-oikeuden pois- tami^vn tulee olemaan wälttämättö- mänä ehtona srlle, että irlannlaisct tulc»vat tukemaan hallitusta. Minisle- ri&tätx on aarnettÄva lupaus siitä, että «menoaMiion ta-Aaötus tulee tapahtu maan. Siwä tapmlilseissa, että lordit hylkäädvät päätöslausellmat, ei hallitus lphsy PyZchffä, jollei sillä -ole takeita siitä, että kuningas tarpeen tullen ni- >mi-ttää uusia pääriä »voidakseen muut- taa lordien päätökseni. — Serbian kuningas Konstantino polissa. 3 p. huhtilk. Kaupunkiin saapui klo 10 aamulla Serbian kuningas. Häntä oli Serbian wä!reillä koristetulla ajemalla wastassa sukttaani ia kruununperilli,- nen, ministeri-t ja Serbian lähSllOiön jäsenet. Kun ^dälmelliis-et tenvehdyffet o>li ilvaihdetitui, mmtim kunniaLvahdin -oihi tMtaan, joÄa tapahtui seurueen esul)s. TämÄn jakkeen astuivat hal- litsiiiait tizkkien paufkuesisa laivaan, jo- ka Weil heidä't DoÄnabahlsen palatsiin, joÄakunöngas ja sulttaani seurueineen siMyiwät MsrasimIkioAkin palatsiiiu — Merimieslakka taas puhjennut Marseillessa. M a-rseillesta. huh- !ti-k. 5 P:nä: Järjestyneiden merimies* ten jfi)itbiifoötin guilistuksen johdosta o>.»ar kailtkien laiidval^htiöiden pallve- olrtUQ.t Kasvatus. Sekä lasten että nuorison ja it senne kasvattaminen ei ole helppo asia ja sen vuoksi on Teidän käy tettävä sitä apua, jonka voitte saada kirjallisuudesta. Sarja »Aikamme siveellisyyskysymyksiä" pitäisi joko kokonaisuudessaan tai osittain olla joka kodissa ja kirjastossa, sillä tohtori Paavo Virkkusen toimitta mana on se paras alallaan. Siinä ol«vat numerot ovat seuraavien hen kilöiden kirjoittamat: Fr. Klaveness, Ellen Sandelin, Max Oker-Blom, Mary Wood-Allen, Alfr. Fournier, Maria Furuhjelm, Pietari Päivä- Virkkunen ja Henrik rinta, Paavo i Bar S- Tutustukaa siis sarjaan lä- k^kaup^a. Yrjö Veilin & Ktimpp. Osakeyhtiö Helsinki. 436 1-4 Pieni perhe haluaa vuokrata ke- säk. 1 p stä joko 2 huonetta ja kyö kin td 3 huonetta ja kyökin. Ilmoi tus jätettävä kirjeellisesti Keski- Suomen konttoriin nimim. 1269 „Pieni perhe". 1—2 na?sen (föms-an ja ituieilä oman an- tvnsmian hyvityksen Iftpifäljbä inuiila-' tajat. W. W. K.: UNoshuomimd^n tclc- inassa päiltväösä, saman autonomian, jo-, miseDä. H. K.: Eräs kansan merkkimieZ ta on ruifcmiettii ivlrcisisatajo. i ja hänen Mkeenjättämänsä muis!i'npa- ^ not kotiseutntMimuksen alalta. (Mucto- i kuw.). K i rja«lli su utta: K. R, Don- n-cr: Luettelo P ohj o i s-P ohja n ma a .a ja — „Row. Mremjan" sähkösanomat. „Nrwojie Mremjalle" lennätetään Heljin- gistä, että tvaikka luomen sanom.is>:hdct olvattin u!hkaawalk» kannalla, suomcrlai- > Lapjpi<r k«sittÄ«wästä kirjallisuudesta. useat tunnustawat, eitä Menäjän lvaati- [ , ' ^ 1 •« 1 11 • / I \ • u« «vai i-ii...- J (Zlan. A. M. T.) Kotiseuduilta m- |nti: Muu kanna hlaneläisiä paik<tltis:ar!i- i ja. (E. 2.) LäälitlMapvja H^arjuival- maailmankatso nukset j laSta. (A. Randell.) Näpi)lä-öc>k!i. „ | (I. R. A.) Pihamaa wedenja>kajana. lK. '"'"'i Pfaler.) Äidin kertomus wa:nai!?n jouluntvietostv. K. A. Pfale^r.) Karinai^ sista: Lisä rautaportti-taruihin. (E. Ke- dukaan. »vaikkei puhujia «des häiritä, on j «"» sälä.) — Nälän kulku. (E. K.) — iin sali kuitenkin melkein lakkaamatta äänes- yksityisten <rki.w,s.,en ,!nnt.,m>,en mal.- sä. Mutta jokaista melua, jokaista wi- dollisuutta. n kukaan o^ota wakaw>a ie:.- han. kärsimättömyyden, inhon ilmausta, hyätkäÄoät toisiaan tvastaan. silloin jou ^ tulvat edusmiehet kiihtvmykjen -ilaan, muk^t «°a o. entettuia (I) ia jok, « salli heidän levollisina kuunnel- ^uc.men on allstutta»va ke.iar.n '.vahw:s- ^a. Maikkei skandaali kohtauksia .,^h- ^ taman dumuan.a ' ton Jwatof]cn alle. Maikkei kielinäkään jokaista iwcrnaur»a tai miel.tymyksen mu- minaa, myrkyllisiä huudahduksia ja iloi- >sia!hywä-chuutoja seuraa jälleen kalsin- werroin tarkkaatvainen hiHjaisuus. Tällaisina sähköisen jännityksen pä:wi- nä woi hywin selwästi huomata, miten myötätunnon ja tvastenmieliisyhdcn il- maukset sakissa jakautuivat. Niinpä tä- mänkin >päiwän duu>man istunnossa. Ak- simie^inen hywäkst>minen tällä puolella, kylmä waikeneminen tai sihinä toisella näytti, että se ttniiva, joka 'Suomen lysy- .myksesjä jakaa duunmn kahtia, kulkee lo- kakuuliiton keÄitse. Kun natsionalisii Ärupenski sanoi, ^me tahdomme jacda !seiwyyttä suhteeseemme Tuomeen, pääs- iäksemme Suomen kansan Zanösa >.au- haan", Umaijitvat hänelle riemastn^.aan Markom 2 ja kumppanit yhtä iloisina kuin suuri osa lokakuulmsia. Mutta toi- nen osa keskustaa waikeni yksvmi-liscnä i tvastustikKpuolueiden kanssa, nähdessään moista teeskentelyä. Mutta äänestys silÄvastoin antoi ai- tvan toisenlaisen tuloksen, sillä paitii oi- kcislcLai.sia äänesliivät ti ainoastaan >ko- To lokakuun liitto, tvaan mliös kadetti Maklakctvkin Miljukowin ehdotusta iv.is- taan, että lakiehdotus oitis laittomana hylättäisiin. (Muistettalva on sentään, että osa wiimema>inituista on sanoneet äänestäneensä kadettien ehdotusta tvas- taan wain muodoll «.sista syistä, kosia mu- ka se ei ollut duuman ohjesäännön mu- lainen). — .Iiossija" sanoo Suonien lehtien taivamnukaisilla tvalituPlla ja selit.)!nl- lä oltaneen waStaam aran. julistusiirjan. Mutta joS tahdotaan kieltää keis«i.ri- kunnan hallitivkselta oikeus säÄää Yleis- w<kltakimnallista >lainsäädäntöjärjest')stä, silloin on ttodistet>t<Rva että Suomi on c- rityinen tvaltio ja «ttei si>tä hallita oman lainsäädännön mukaian ainoastaan scn sisäisissä «.sioiÄsa. Mutta sitä on machdo- ton tc^distaa, koska ke>isari'kunnan perus- tuslaU olva^ kyHm»Men todellisesi: rat- kaisseet. Millaisen autonomian joku »valtakunta tahtoo ojillelen nN)öntää, se on sen oma asia. •Cippt epä,s m»verc>enisestä waltiosta, jo ka ei ole »vasallnvaltio eickä unionitoal- tio, e>i reali- eikä perkonaliunion!-?sa, \'.x joka ei dPe int)öÄään erityinen iua!:ic nxjan ^pelkästäkin Wattio" — se cn ai noaltaan crjatusleikkiä, jolla ei mistään tahdotaan luoda jataakin. — Pyvsiwät palkankorotusta — sai- uiflt nuhteita. ^Rjetshille" kirjoillaan Tuomen ivenÄäisten kvnisakoulunopetta- join palkankorotusanomutsesta. j^hon »vihdoinkin on saatu »vastaus, mutta päinivas-tainen kuin oli toilvottu. Opet- lajille, noin 60 henk-ilölk. on '«nraaliku- wernööri Teynin nimessä annetiu anka- ra waroitus. — Mljukowia juhlitaan, fiabctipno- lueen jäsenet MoskoSvassa owat prok. Miljukowill« lähettäneet seuraaman säli- kösanonmn: KansaMvapauApuokueen edustajat lua!slMMä flltflcn. Koulu jotkuu ke- lväästtn saakka -ja on sen oppilaÄna^rä llvaHn runsas. Seuran alottee-sta on tvireille po.ltu 'Hslpmjs kansanopiston ja sen yhrey- dossä toimiman maanne ja emäntä koulun perustamijesla Mirroille. Glömsuojelusljhdis^ o.i perusiei- tu seuran Oteyteen. T^n toiminta on kuiieÄin ollut jolc.lk!n laimeat. Seuran alueell-i ?n 7 sonniyhdis- t>Mä ja 1 orii>hdiS'l,s. Wiimemaini- tulla on siilosooi „<5lo-Ulko". „!PelleMo"-le)teä on jeura nlannut jäsmMeen 1V0 muofikeriaa. Sema on liittijinn jäsenekiji Keskus- osuuskuntaan Ha.u^ia r.s. Helsinczis- sä.^ Seuran Loimiilueyinä ouot jffert: estiniehenä Juho Koro. «»iraestiiiiehe- nä F. A. Non tai ci. kirjurina Kaarlo >Sihwonen ja rahastonhoitajana Kaa- tsn surman ojatta. (I. M. M. T ) Pal- ^ Heikkilä sekä johiokunita:'. muina musunmintaista. (W. K.) K o t i! e n« | jäseninä u. W. Suuiail-. ja Juho Kan- dun alalta: Sucimen kc>tiseu'utulki-haanpää. — Jäseniä on seurassa w:n mukien k«skuAva>liokunnan kokous. Hä- lopussa yhteensä 17t. meen museio. Hämäläiiset kotiseutuväi- wät. s? K.) Matsinaissuomalaiscn osakunnan kotiseutiomaliokunta. Karjala. Etelä-Pohpn-nlaan suoinalaisen '.xisen- tmchdiÄyksen ivimsikokous. Metelin ni:^ r isosen ra. K a ts a u k s i a: Sanvmci- l.ehtihakemisto. Jokamiehen iviikkolehti n:o 9. He l s i n g i n K a i k u n:o 13 sisältää: Kuivia : Neljä kuivaa Pekka Halosen nä»!- telestä. — Pcklka Halonen ateliierissään. — Neljä 7uwaa Lontoon taideteollisuus- näyttelyjen w?ennuksista. — Suomen ra- kennus-n,cstariliiton äskeinen Massassa. — Palanen maanalausia Pariisia. — Nanleon l:n palssam^itu kuolinmuvto. — Ä>i/uotokuwia: H. W. Älemeitti. — Negus Menelik. sleU sarinnia Taitu. — PrinD Lidj JeaZsu. — Nikolai Sjöman. 5tirjoitukjia: Jlmeireekö historiassa ihmiskunnan edistystä? — »SiiiMiun Laulu" kl^niiiirentvuotias. — Resignatio, runo. kiuj. Tulisaw. — Negus Menelik. euTciHa on. omn kirjasia, jrssa on warsin runsaasti ma.ilclouden -ri a- Jojo fiifttidcnuiä ammaiiikirjullisuutta. Kia-jasioa on kujienkin käntet:y jrren- kw wähän. 3. V. Ii., F. A. T. S k. 4 s. 85 mm. Velkojain kokous. «Mi»*. IsK Nahkuri An^nia, Lahtisen kon- . [ ,J ' , , f h < ^ *• kurssipesän velkojat kutsutaan tä- ^ ^ molje» gaapuma&n velallisen asuntoon «mt rayar. Laukaan pitäjän kirkonkylässä tä- — Murhayrityskö? N e lv o r- m&n huhtikuun 23 päivänä kello 5 fistöi, huhi is. 5 p:nä: „3!e>v ^i)orf ip. keskustelemaan ja päättämään HeraZdNe" lsULAelään Mingistä. et- ! seuraavista asioista: m PrinG-halliisljan palatsista on löi?- ! 1- Pesään kuuluvanliikehuoneua- fccrti) dyna»»iiiilla ladattu Pommi. ^ ^ myym?s«>stä. Muutamia Henl7!löi:ä on tämän jo h- 'bo?ia Svangitiu. 1 2. Toimitsijamiehille tulevasta palkkiosta sekä muista mahdollisesti esilletu- levista asioista; ja muistutetaan asianomaisia, että poissaolevat vel kojat saavat tyytyä saapuville tul leiden päätöksiia. Laukaassa, huhtikuun 5 päiväni 1910. 1263 Toimitsijamiehet 1-2 Venäjältä. Aatelit ja kouluopetus. Aaielis- kokous ton edustajien 'kokous Pieta/rissa teki Wpui.Äunncssaan ^aivsaiMÄistuöklisy- myi!jc'i> suhteen scu>raclwan piiäiökien: Kockun päätchtäiivänä tulee olla lvah- mtoaa kansan uskom»ollissiliveell:siä ja >ism«n«alli!sia PeruSteKa-. Tätä war- ten <cr.i (!iiä'ttäniäidiii:(i saada tällaisia mkiupiivfijä 'tunnuswloa opettajisto jolliviscn licottrlror luoda Bettajaiei-.ii- n<M'rit, joidea to!Iinin>:a kansaMvalis- iu!ti:niti!'steV!ön 0>l>jolMM mukaan no- — Hallituksen pää-äänenkeilnattajan Viisautta. .Roc/»jan" miel-eslä Suomen ^ kyshmysftn Ydin on yksinomaan ninä ..on- ^ seen «lcskoukseen. lähettÄvät cheille :srweh- ko tvai eikö keisarikunnan ivallanpitäjät- 'tä. jahon Sldcini kuuluu ero:tamar:oma- Na osana, oikeus määrätä yle'swaliakun- nallisen lainsäädännön järjeschs'. »Iot- ta tällainen oilkeus »voimaisiin kieltää", lausuu lehti, täytifi) tosiasioilla todisma. «Hu Suomi on eriniinen itvallio, ja että sitä hallitaum orilyijillä logoksilla ecuiii- sen lainsäädännön perustuksella mni?sa- iin >kuin siiällilsiÄ^ä olioissaan. Muvia silä on cinaÄdolonta todistaa, sillä tämä Sy^m»»s on täysin selavästi ratkaistu lei- 1<rrikun7v.m perustuslaeissa. Jos siis wielä lwoid.>m puhua jositatin. niin „k- ^aataieilftmme tiilcmisM. Senaatin ku>k«u!M!>ostoimiduskunta cn M^»kclir>aAsa, kokoontuneina momlukui- anonut tie- ja Ivesirakennusylihallitn^en lausuntiv ki)stMtilksestä, >j>onika sisällys käy selluille stu>raawaS!a senaatin rail>a- a5iaimvalicikunnan >l»^rtunasta kirjeknä^- tä. Ehdcitus lkuVkulaitoSrahaston inenoar- iviotsi »vuodelle 1911, jonka senaatti on >vahwistanut, pääittyt) n. 7.220,000 mikan ivajaulsoon, jonka tähden, kun ival- tiorahastosta etukäteen otot w. i9I0 ja dyksensä ja lämpimän kiitokseni i Puheen- ne johdosta Suomen kansan hy.vi^i. o- ko ajattäl^iva »venäläinen Yhtoisiiiinta on wilpittömän tiiydychksen tunrci.i hywäk- sy,u>t teidän sananne. Luwatonta lohenkalastusta on ?au- k«an Äi!<rhn!koÄella harjoitettu jo parin »viikon aiiiana. Aamuin illoin on ms- timen,sout»jia nirft>rt>t, jaSkus useampia kin venekuntia. EiitÄilin tällaista lain riiikomiÄa saÄtai>ji e^käistylisi. — ..Taiivaan merkit". Ennen Keisa- — Hääyö. Hels. Kaiun kertomnskil^.ii- joutuu 'Us!onncllW!vec>ll'MlN ja isän- lussa. paKittu kertomus, kirj. Mihtsri ^niaallislin ^eruS:ei>hin. Me:'ien oppi- Palomäki. — En jiäabä Wapa>iis. ^.iivollisuuden toimeeirponoa Warren runoja, kirj. Ennala. — Pieniä riciojn. j ou 'Juotd uai lelliä» suuittainen opeita- jiis-t», zolloi!»>.Ä o>pel>tlijatta!rille ^>n an- nciU>Ä'va. etuj^ja oPenojen viidimlla. KoÄuiremvosiioilosa m^lee pu-heenjohta- jina cllaaa>kilisipäälli'.>'öjä ja kans.?koui- kun cipeti^'i!lsi on e^iuipäässä otettawa sotaipMoetulkseir!suo>ri>ttanei'ta henkMi- tä. Me-mspien oppUailvsten suhteen on ci. etliontKt lhuolini'0-on, että semsttvojon ja>k<iiin>'.a ffilpeitbejä annetaan wain ftl» laMle, joibc.n suhteen on olemassa tl?- keitä, cilteiimät he tule Harjoiit-Maan wallaMu.moMMista kiihotu>sta oppi- laitoMsa». — „Nuskoje Sna,»ja" takamarit- koon. — Dubrowin syytteeseen. V i e- täristä, ihuihlik. 4 ynä. »Ruikoje SiMiiijan" 'iuo 65 >on oiettu taka,'va- riÄoon. Tchi<^ii Tubrtt.vin tullaan sinomaan sen Suomen sisällisen itsehal-! rillisen manifestin ilim.eSt:Misia >oli. kcr- kinnon rajojen Ymmärtämisestä, joka valaan „1Inisimaall«"„ Kaunissaaren .a Suomella on itsohallinnolla ivarusteiun Hannarin tvälistllä ilta-:ai>:'a^!la nähty maalkunnan oikeudella. Mmla silmin»^ täwäähän on. etlä tätä puolla asiasta, jola on ehdottomani Wvin tärkeä. <i woida Säsitellä muuten >kuin sen säännön mukaan, että jokainen »valtio sille kuulu- wan 4äye»v«ttaisuuden Cfinoercnctcciin> nojalla määrää sen in vikaan kuin hy'väffi rnifce ja omi m perustmslakiensa perus- (anionomian). sirppi, miekka ^ja »veriset »vaatieet. Ka?k- ti täurä oli 5an>zaÄilnut a:voimecn ine- reen, tehden katsojiin kaamean ivaitutuk^ sen. Oliko itämä taävallinen luonnonoik- ku tahi ennustiko se näitä tuletvia ahtai- ta aitoja, ei tiedä tvarmuudella sanoa. Tilapäitsi on useana iltana peräkkäin nähty tanivaalla kauniita kangastukiia I tuiron&nieleivella rannikolla, jotta a'na lulisello sen itsehallinnon jonka se kaisoo sapuvahsi antaa omille i kiMaina iltoina nältym.it Gammalva- osilleen". ^ nWtvrniin. 1911 eiiuÄl .luoi tulla 'iystMikseen, senaat- lhaasianiaan 0t<feuKtiu ti on .päÄlitänyt «hdot-taa otettaivakn lai nan, »oka leipulliseSti rRpPuu siitä, saa- daaiuko ann. suostumus sellaiseen el,do-- — Juutalaisia tiukataan. Wiimc ipcrjont-ainuT fiffMusai senaatioia .fuji;- •nwj2>in juutalaistni oikeudesta a sna MMmiil llMikMkltmus. 19 kuollutta — 43 haaivottunutta. kauhea rautaiieonnettAnuus ia Pah- '^ffixsa, MliKieiimin aseina n luo na, wiune torstaiiia klo 2 aikaan ^l:ap. Eräls soii>lasjuiui, joka 'fulcni päänäis- 'loiiialta Palacttiia soiciiiniehiä, oli jo pilciittnxin ai>kaa seisonut a somalla, kun äklliii junan juuri khliessä Iiiffecllc eräs MötAjlma syöksi täydellä wauh- 'i>:flo lsen Päälle. Uhieentörmäys oli iffooniööuciiten ^koriiomivksien mukaa:, kauhea. Niissä wauiiuissa, j o: f n sdi- ltyat>är cheinä, w!s>'autui>lvat nhtcoiv- törimäyksen satiuessa ma?kusta sai kau- liealla woimaila toisiaan tvasiaan ja ik^iiui, «via. W/unoita waölaa!i, saa- den Iivarisinkin iinurs>5autuw.!s:a i!'lu- lioista ip ahoja v^ntmoja. T>ä"iiä on fuitctiifin Perin ivahäpä- coisiä niiiian surullisien seurausten rinnaUa, joilla lK:eemönnÄ)s jhheutti to;i|aaiIIa. Giifiniäi^ren waunuje» pe lastuessa •nirffein cheinä ruhjouiuuvai i)uiiinei'|"eii edollinen ja sen ed-essä oie- »va ioauiiu aiwan Wkonaan 'nuodos- taen yhben ainoan sorckc>jän. Äun ^otami^hoi. jotka olnvat säilii- ueet »valhingoiltumailmirina, ivapau- tulvat ipclUi^.tocin^ rieiMvät he heti, ulos loauiluista. He näkiwät kauhean' >hÄr'i»Mn ja kuulnvai haatvoiltunei:- iien tciveriensa »vckirukscit ja huudoin He lkoetiuvat niin fpifin Tui» inah^al- 18aam ' 8ia * ilfern antaa apua. ?H'ä auliita oliivat «:iÄ)öA5in >kacfu^oil!otjm työmiehet, soi- >ka ol :wat >paikMa cmleltoinuuden sat- iu ^c-sa. i£fa ivorranain helppoa t^las- ma haMrottuneet iivähmrinän lvahin- igoiiiun^sja >wannuista, mutta niihin Cimuimil);!!!, jotka olilivat ajautuneet vTiinni toisiinsa, ctiit aluissa lnciVein | 'mahdotonpa 'pmisiä. Ä!Meillä, fii- |löiu>a „%tncn<;rn" 'lähti tänä aamuna ihoilla ja fucfillö 'koeitMat ault«sat ^ neljän ma!i7uötaja>n kera Stnnnim lpaästä haal'.voiituneiik'n luo. Päin. Puo>.>n päitvän aikana laima ituunin ennoiiiluin heidän työnsä on-! ineirin 5oV.'»u>dc!i'ia putosi mereen, »istui. Katisi mukana oli'jaa on saatu tvedciyksi Ja kaKen Maa to-ifui-ivmi Alasia» .viti n, niisiä toinen ku olleetta, lo.nen >jien !?omWsa niiiicn haiiivosen clo.n-. salla f^ifcnuMtta; 'fatsi muuta m ula- jää ne ii ien ZvallitMet, joka olliivai hau- ^ nactijaa, soisia toinen on Reichsiagin taaniuneet iic*raläluhistuneissa • naoiiijaa, joisia loinen on Reichstafliii ivaunuissa. Viimein onnistui p?las- pimuuni, im. A Noellaan heidän huttu- :ajic!n wapauil!aa eräs eloonjääneistä ^neen. ainakin UÄr etiä ^hc sauvat hänen ylä- ruuiniutsa iv kiliksi estin wan»>tn ik- luniMa. Muita jalat olevat puris- tuMisa, niin et.ei häntä kokonaan r.voiiu kvaiplMiaa, tuoatt noin pari tuntia ipl.f häntä Pitää tässä aseit- >:t^s!a. erään >:o>n>erin'a aänekkääsir ^'ÄitolleÄa ivaunu.?sa pääsemättä liik- 'kulmaan HM^aliaan Vasta kita SaomaL 2 k. 4 •. 50 mm. Konkurssi huutokauppa. J ulki8eH& huutokaupalla, joka toi mitetaan itse paikalla lauantaina täru-in kuun 23 päivänä kello 5 i .p. myydään Nahkuri Ananias Lahti sen konkurssipesään kuuluvat asuinhuoneusto ja nahkurinverstas ynnä muut rakennukset sekä Rau halan tilaan Laukaan pitäjän kir konkyläksi kinnitetty vuokra oikeus. Lähempiä tietoja vuokraoikeu desta, maksuehdoista y m. antaa al lekirjoittaneet enpen huutokaupan alkua. Tarjouksien hyväksyminen alia- te aan eamana päivänä pidettävän velkojain kokouksen päätettäväksi. Samassa tilaisuudessa myydään huutokaupalla myös vähäinen määri pesän irtaimistoa ja epävarmoja Jyväskylässä huhtik. 5 p. 1910. A. Lahtinen. Otto Hallongren. Toimitsijamiehet 1261 1-2 — Jlmalauva pudonnut tncrctu. Sa is s ii i i z. huihiif. ? p:nä. Nma- tuikseen ja tuletvatlo IvaltlopaUvat siihen .h^j^aiueillal, jotka oivat juutal.ris- ÄoÄ.a lenamilla on lUlty- fii^.riTr mnnr/rffuitm fmtiiuns myöntymään, ään ainne>ttalvana lausunto 1909 w:n tvollticlpäinxiin h!/ivä!ksymäs.tä menoar- wiosta lkulikulaÄosvahaKtva >tvairtcn iv:ksi .1910, ja 1911 iv:n menoaNvio on ehkä jär>jeÄeitäiivä ilinmn lMnanottoa, tulee senaatti harMsomaan, ,n«iien siinä ta- >pauksessa 1910 tv:n monoaivtvio saatettai siin laatia siten, että lhi,eman tväheune- chllä toiittinnalla w. 1910 tvoitaisiia tliöt Maa wuojille 1910 j>a 1911 tasaisemmin Sen ohella täydhttänee lähteä edcllylyk- ses>tä Mä kaiMaan os^tck taisi in rautatie- rakennMiin ivuasM 1910 ja 1911 noin >11,(XX),000 mk, jotka etupäässä tulisi antaa dnt asuinpailvust määrättyjen kaupun kien ja kauppalain Mopuolella. Ä^syinyksen on herättänyt sisäasiain- tq-.-nisierr, joka o>n lki rs ottanut senaat- t!i>n pyytÄen, eriä lain määräyksiä, jotka kiekMvät juutalaisia asust<unasla Muilla pai^kkaikunnilla ikuin heille sitä .tvarten määrätyillä, tarkasti noudätet- taisim. Sisäasia mministeri n cdustaj.m PYYN'- inösiä lykärtiin jutun Mttely !kum- minkin toistaiseksi. encmcn NMlissmijti St§< fgiilm tsmi maotigcB fSasjciiston fnfotiS. "Suonten Maatalou-seuroje^ ilci- uc-1: "i:n ivaiiuuÄulita ou lähetiän»: Maunun "katto saatiin 'fti;;i'Lie ^taaikviljeli^s- >a i:>a'.ualou»- nosieitkksi paitfoilic-an, Moitiin ryhtvä seuroille ieuraalvan fier.<'lirjccn. >pc!'stal!naait iwolleita ja ^vapauttamaan Keskusluton^iäntöjen sa 16 §§ ruhjouiuneeit kaulheis-ta lilvuis.aan. inääräyljien nojalla iaa ^'altuu^kunta ^taimalata cki kaissella Merisiä ruumii- iä:en kunnioitiaen kutsua keskusliiton ia, joi.ja dituijceit »vedettiin musertn- jäienet Edustajiston määräaikaiseen neista lmaunuisia. Lnneriomuuspaikka kÄouiseen, joka«Ikao Httsimgtstä. Sää- lmuiistutti! Pian sotatannerta, jota wai- tyiaiosia keskitvnAona cnfi marrask. sutusta lis.Li aN'u(st rientÄvär icla- P:nä llo 12 pilla. >'.väe» osastot. Noin klo 5:n aikaan Edusiajis:on kästlcliäw.!si :ule'.-.'ai. wcdeniinwiimeinen ruum>s esiin rau- Paitsi säännöissä maiir.nit asiat, stu- »ioism. vaalvar kininchksct: Äaiiktiaan Ivaatis tämä :Y.uhea s.tna- l) Clisifo seurojm lvuosiiullaisnsa onneÄomuus HZ uhria. 19 kuollutta kosleivtin ^teis. Senaatin inää'äiikilin ja 43 haa?wottmiuita, lukuunouamattc nmuto^sia ehdotettaioa? (Määräaikai- niitä, lslotka pc^aÄinlvat ainoasiasn nen kokous iv. 1909 iätii Jyiiuityfien lievillä mammoilla. mattuustunnan harkitiaw<iksi>.