Tiistaina 19 p. fleinäkuuta KARJALATAR Nro 79 — 1910 Surulla ilmoitan että rakas aviopuolisoni räätälimestari Juho Hämäläinen nukkui ikuiseen uneensa Joen suussa 16 p. kuluvaa kuuta, •uruksi la kaipaukseksi mi nulle, kahdelle pojalle, yhdelle t /ttärelle ja kahdelle miniälle. Anna Liisa Hämäläinen, o. s. Wänskä. Vainajan sukulaisille ja tut taville ilmoitetaan : surusaatto lähtee Keskiviikkona kello 1 päivällä vainajan asunnolta. ; JoGHsnnn MnsHKkiyhdistyksBn 18-miehinen jouhiorkesteri antaa kansantajuisen Liperin Nuorisoseurantalolla Tuosijuhlan Ja arpajaisten yhtey- foasä sunnuntaina 24 p. heinäk. 1910 klo Va 6 l. Lähommin ohjelmissa. K k. 20 p:nä klo 7 J. pp. myy- flSSn huutokaupalla Keski-Kar- Julan HeTosystäväin senran kilpa- ajoradalla tämän kesäinen hei- nfttysoikeus paikan päällä mää rättävillä ehdoilla. Johtokunta. (K. S. 2 k.) Wllpurl—Lappeenranta—Savon linna— Joensuu. ALatkustajahSgrylaiva OSMO Kapteeni Alfred Silfverberg, poiketen Puumalassa, Oravissa, Enon koskella ja mahd. Yuokalassa, lähtee pohjoiseen Viipurista torst. kl. 3 e. p. „ L:rannasta torst. „ G,30 j. p. „ .8 :linnastaperjant._ 6 e. p. eteliin Joensuusta lauant. kl. 11 j. p. „ C:linnaata sunnunt. „ 12,30 j.p. - L:rannasta maanant. „ 6 e. p. Lähtee L:rannasta iltajunan tultua ja saapuu L.*rantaan ennen yöjunan lähtöä. Lähempiä tietoja antavat herrat Hj. Grönroos O. Snellman G. Öller Viipuri. L:ranta. S:linna. O.-Y.Gustaf Cederberg A Co Joensuu. Uusi, nopeakulkuinen Hflyryrenlie »KYLLIKSI", päällikkö Thure Koistinen, kuljettaa matkustajia ja rahtita varaa Joensuun ja Luhtapohjan välillä. Lähtöajat toistaiseksi: ' Joensuusta Luhtapohjaan: joka' sunnuntai, keskiviikko ja perjan tai klo 5 e. pp. Luhtapohjasta Joensuuhun: joka maanantai, torstai ja lanaotai klo 5 e. pp. Lähempiä tietoja antavat päällikkö laivalla, M. Pesonen Luhtapohjassa, H. Bätjr Enossa ja TT. HSmSlSinen. Joensuussa. Joensuu—Koli—Lieksa—Juuka —Nurmes. Xatknstajahffyrylaira „koli". Kapteeni M. M a 11 i 1 a, Lähtee: Pohjoiseen: Joeamita joka maantanai ]a perjan tai klo 7 lltas. Lieksasta ei ennen klo 8 tiist. ja i&u- vant. aam. Jalasta ei ennen klo 11 tiist ja lau- vant. aam. Etelfiin: Nraekieita joka sunnunt. klo 1 päiv. ja kwkiv. Ho 6 ilt. Jaiasta ei ennen klo 4 sunnuntai-ilt. ja klo 2 torst. aam. Lieksasta ei ennen klo 7 sunnuntai-ilt. ja klo 6 torst. aam. Kslia laiturista ei ennen klo 9 sun nuntai-ilt. ja 8 torstai aam. Jotunista NnnaaalaliteeB joka maanant. vuorolla. Lähemmin ilmoittaa Petter Parviainen Sr. C:o Joenpa oem. Joensuu— Pielisjärvi- Juuka— Nurmes Nopeakulkuinen, mukavaksi sisustettu Höyrylaiva „Tapio" kapteeni E. Sipari, 1 ä h t« e «Joensuusta Nurmekseen : sunnuntai, na klo 7 e. pp. Kolin ja Vuonislah- den kautta ja keskiviikkona klo 9 e. pp. Juuan ja Vuokon kautta. Nurmeksesta Joensuuhun ; m«s.nan feuna klo 4 j. pp. Vaaraniemen kaut ta ia perjantaina klo 2 e pp. Juuan ja Vuokon kautta. Juuasta ei ennen Klo 5 ja Pielisjärveltä ei ennen klo U e. pp. OsakeyhtiQ Gustaf Cederberg & C:o Mrkamiesasia eduskunnassa. Mitä mirkamiesasiasta muualla maailmassa on sanottu. Byrokratiasta eli wirkawaltai- suudesta on eräs yhtenäinen, laa- janlainen tutkimus nimeltä By- rokratia, jonka on kirjoittanut Jo- sef Olszervsky. Tässä teoksessa pidetään mirkamaltaisuuden pa- ^ himpina ominaisuuksina ennen kaikkea sitä, että mirkamiehestä pääsee muodostamaan „waltion maltiossa", muusta yhteiskunnas- ta suljetun ryhmäkunnan, että wirkawaltaisuus hallitsee main papereilla eikä jaksa seurata tosi- elämän kulkua, että mirkamiehet »valmistetaan yksipuolisesti tehtä- miinsä, että mirkamaltaisuudessa helposti miihtyy suosiMjärjestelmä. j. n. e. Siis pannaan painoa, yleensä samoille seikoille kuin siinä ( suomalaisen puolueen taholta läh- - teneessä alotteessakin, josta olem- ] mc vuhuneet. Sitä mastoin ei j siinä — niin jyrkässä hengessä ^ kuin se onkin kirjoitettu — juurii lainkaan panna huomiota palk- koihin, eläkkeisiin ynnä muihin sellaisiin seikkoihin. Sitämastoin luetaan siinä mielä epäkohtien joukkoon se, että wirkawaltainen järjestelmä synnyttää orjamaisuu- den henkeä alemmissa miran- omaisissa ylempiä kohtaan. „Ko- mentoa" on kyllä, mutta sekin rajoittuu muodollisuuksiin. Kaikki järjestys siitä huolimatta on ha- taraa. Parannuskeinoksi esittää Olszemsky ennen kaikkea yleisön malppautta. Aleisön täytyy seu- rata mirkamiesten toimintaa ja sanomalehdistön y. m. kautta maikuttaa siihen. Parlamentaari- sista parannuspuuhista hän ei odota paljoa, sillä mirkamaltai- suus miihtyy aiman yhtä hymin parlamentaarismin kuin yksin- maltaisuuden rinnalla. Ranska on siis paras esimerkki, siellä on wirkawaltaisuus mallinnut niin- hymin keisariuden kuin tasamal- lan aikana. Sen sijaan olisi kun- nallista itsehallintoa pyrittämä laajentamaan. Kunnallinen itse- hallinto karkoittaa mirkamaltai- suuden, niinkuin raitis tuuli koi- perhoset. Siitä on jälleen Eng- lanti mainiona esimerkkinä. Ruotsissa, jonka olot omat mei- hin lähinnä werrattawissa, kir- joittaa samasta asiasta professori O. Minroth. Hänen mielestään on mirkamiesmalmistuksessa pi- dettämä silmällä tosielämän tar- peitä. Mirkamiehiä on malmis- tettama niin, että he moimat tulla toimeen elämässä ilman mirkaa- kin, se on, että he oppimat muu- takin kuin kaaman ja mallin mu- kaan kirjoittamaan. Erottamat- tomuusperiaatetta olisi supistet- tawa, niin että toimeensa kykene- mättömät moitaisiin eroittaa. Sa- maa maatii R. Kjellen, jonka mainittu erottamattomuusperi- aate olisi säilytettämä aina tuo- mareihin, kirkon ja koulun mie- hiin. Sekä Kjellen että Minroth pitämät tärkeänä työn saattamis- ta yksinkertaiseksi ja paremmin jaetuksi. Mirkamiehiä mähennet- tämä ja työtä lisättämä! Mutta silloin on myös palkkoja paran- rannettama, niinkuin Ruotsin mal- tiopäimillä on tehtykin ehdotuksia ja päätöksiä. Mirkaylennysinnon ja kunnon eikä yksinään pal- melusmuosien perusteella. Sen lisäksi pitää Minroth tarpeellisena, että mirkamiehiä otettaisiin myös mapaasta työstä, miehiä, jotka yksityistoimissa omat osottautu- neet pystymiksi. Työnsuoritusten malmonta: ei työtä saa mitata tuntien, maan tuloksen mukaan. Norjalainen prosessori Asche- houg puhuu myös kansantalouden kannalta mirkamiehistöstä. Hä- nen mielestään maltion mirka- miesten tulee olla hymästi palkattuja. Kuta kansanmal- taisempi maa, sitä parempia mir- kamiehiä tarmitaan ja sitä pa- rempi palkka. Hän on sitä miel- tä, että kansanmaltaisten Aust- raalian tasamaltojen yksi menes- tyksen perusehtoja on ollut se, että nuo tasamallat omat suurilla palkoilla houkutelleet maan kun- nollisimmat moimat mirkamiehik- seen. Mitä taas tulee mirkamiesmal- mistukseen, niin lausuu siitä tun- nettu yhteiskunnallinen tutkija van der Borght, että mir- kamiehiä on malmistettama ymmärtämään käytännöllisen elämän tarpeita. Mutta pää- määränä ei saa pitää sitä, että esim. kauppa- ja teollisuusmiras- tojen mirkamiehet ymmärtäisimät kauppaa ja teollisuutta yhtä hy- min kuin kauppiaat ja tehtailijat. Se on mahdotonta. On tyydyt- tämä siihen, että mirkamiehet tu- lemat tuntemaan näitä asioita sen merran, että tietämät, mistä milloinkin puhutaan, mitä mai- kutuksia milläkin toimenpiteellä saattaa olla yhteiskuntaan ja m a l t i o o n. Mirkamiesten rinnalla täytyy olla marsinaisia asiantuntijoita, mutta mirkamies, joka ei tunne muuta kuin regle- menttejä, ei ymmärrä yhtään mi- tään asiantuntijain lausunnoista. Lopuksi on mielä huomattama, että suurissa maissa on mirka- miesten malmistamme» helpompi asia kuin pienissä. Pienissä mais- sa saattaa jollakin alalla toimia main kymmenkunta mirkamiestä. Niitä marten on maikea laittaa erikoismalmistusta, ja kukapa ha- luaisikaan silloin yksipuolisesti malmistautua, kun tietää saaman sa jäädä odottamaan jonkun noista kymmenestä kuolemaa. Pienissä maissa täytyy sen täh- den siirtää mirkamiehiä aloilta toi- sille enemmänkin kuin termeellistä olisi. Olemat olot, marallisuus- ja simistystaso, kansan historiallinen kehitys määräämät myöskin mir- kamiehistön aseman. Se on ny- kyajan kanta tässä kysymyksessä. Mutta juuri senkin kannan mu- kaan olisi meillä, niinkuin osotet- tu on, mirkamiesoloissamme pal- jon korjattamaa. Mitä on tehtälvä? ii Lopetimme edellisen kirjoituksen siihen, että maikka onkin mahdo tonta yksityiskohtaisesti sanoa, mil- laiseksi meidän puolustusmenette- lymme tulee muodostumaan, niin on sittenkin mahdollista lausua muutamia suoranaisempiakin miet- teitä siitä menettelytamasta, jota olisi seurattama. Jotakin meidän toki on täytynyt oppia siitä sorto- ajasta, jonka muisto niin tuo- reena elää kansalaisten mielissä. Maltiollisten murrosten aikoina ja marsinkin maltiollisen ja kan- sallisen sorron aikoina esiintyy ta- ivallisesti muutamia ilmiöitä, jot- ka meille miime sortokaudelta omat marsin tuttuja, mutta jotka omat kaikkea muuta kuin toimottamia. - Kun katkeruus ja toimottomuus maltaa ihmisten mielet, niin ta- mallista ihmistä lähinnä on aina yritys tamalla tai toisella koettaa mapautua siitä epämieluisasta olo- tilasta, jonka nämä tunteet aiheut- tamat. Erinomaisen tilaisuuden tällaiseen mielenharmin purkauk- seen tarjoamat tietysti kaikenlaiset mielenosoitukset. Itse asiassa on kumminkin näiden merkitys san- gen mitätön, ellei juuri oteta lu- kuun sitä, että osanottajat saamat tilaisuutta kementää mieltään. Päinmastoin, se saatiin monta kertaa nähdä „routamuosina", ma- hingoittamat kaikenlaiset ajattele- mattomat mieltäosoittamat teot isänmaan asiaa milloin enemmän milloin mähemmän. Pintapuoliset ihmiset eimät kum- minkään yleensä jaksa ajatella sen pitemmälle, omathan maan tyyty- mäistä, kun saamat mielensä ke- mennetyksi. Kumminkin täytynee myöntää, että jos toisella puolen punnitaan se tyydytys, minkä yk- sityiset saattamat saamuttaa ja ne mauriot, mitkä nykyisissäkin olois- sa ehdottomasti omat seurauksena pintapuolisesta, halpahintaisista mielenosoituksista, niin täytynee jokaisen ajatteleman ihmisen myön- tää, että edellinen puoli on san- gen köykäinen isänmaan yleisen edun rinnalla. Se meidän siis on muistetta- ma, että maikka se maatiikin pal- jon suurempaa tahdon moimaa ja simeellistä ryhtiä, niin on meidän armokkaalla kylmämerisyydellä mastattama kaikkiin niihin ärsytyk- siin, jotka meitä saattamat kohdata. Me olemme kärsineet meristä mää- ryyttä, meille annetut lupaukset on rikottu, mutta me muistamme tarkoin, että jos me annamme edes näennäistä perusteita sille mäitteelle, että me olemme unohta- neet asemamme ja oman uskolli- suudenmalamme, niin me huo nosti ajamme asiaamme. Ja sitä ei tule tapahtumaan. Suomen kansa pysyy edelleen lojaalisena, se ei rupea lupauksen rikkomisella mastaamaan lupauksen rikkomi- seen, maikka se tuleekin ponnista- maan kaikki moimansa saadakseen oikeutensa takaisin. Tämän tietoisuuden juurrutta- minen, kylmämerisen, armokkaan esiintymisen maarinottamisen ja halpahintaisten mielenpurkausten karttamisen mälttämättömyyden teroittaminen on nykyhetkellä hy min tärkeätä. Juuri suomalaisen puolueen koko maltiollinen men- neisyys ja käsitystapa melmoittaa sen jäseniä paljon moimakkaam min, kuin tässä takamuosina ta pahtui, ympäristössään painosta tamaan näitä maltiollisen taiste- lun aakkosia. Toinen sangen ikämä ilmiö, joka n. s. routamuosina ilmeni täydes- sä kukoistuksessaan, on se, että on- nettomuuden tullen rumetaan etsi mään ..syntipukkia". Ja kun ar- mostelukyky ei useinkaan kanna asian alkujuuriin taikka kun käsite- tään, ettei sinne ulotuta, niin hae- taan ..syntipukkeja» lähempää, omasta keskuudesta. Ja sitten käydään..isänmaata pelastamaan" nostamalla keskinäinen maino nii- tä henkilöitä mastaan, joilla ehkä on toisenlainen käsitys menettely- tamasta tai jotka omat asemansa kautta joutuneet ottamaan iskut ensimäisinä mastaan, mutta jotka eimät ole moineet niitä estää. Sellainen „isänmaallisuus", jo- ka luulee täyttäneensä korkeimmat- kin maatimukset ryhtyessään ajo- metsästykseen toisinajattelemia fan salaisia mastaan, on surkeata ja ala-maroista ja siitä pitäisi mei- dän jo mähitellen päästä. On- han totta, että sen ilmaukset jo omat sangen laimeat routamuo- siin merrattuna, mutta siellä täällä on sitä edelleen ilmaantunut. Suomalaisen puolueen ja sen yk- sttyisten jäsenten isänmaallinen melmollisuus on missä tällaista ilmaantuu, moimakkaasti käydä osottamaan, miten ala-armoista ja kurjaa, miten suorastaan ma- hingollista se kansalaismaino on, joka miime routamuosina kämi korkeimmasta isänmaallisuudesta. Se ei saisi millään ehdolla enää uudistua. — Erääseen seikkaan tahtoisimme mie lä kiinnittää armoisien lukijaimme huomiota. Ellemme erehdy, on jo esim. ruotsikkojen taholta kuulunut ääniä, jotka omat huomauttaneet, että on marsin ajattelematonta, jos me suomalaiset nyt jätämme mirastot y. m. maikuttamat ase- mat kylmille. On marsin ilahut- tamaa panna merkkille tällaista. Sen merran luulisi todellakin mei- dän tässä suhteessa oppineen rou- tamuosien aikana, että meillä on erinomaisen tärkeätä säilyttää suo- malaisten miesten käsissä kaikki ne asemat, joissa on mahdollista tuntuntumammin maikuttaa julki- sen elämän kulkuun. Mutta jos tämä tunnustetaan, on myöskin ymmärryksellä suh- tauduttama esim. mirkamiehistöön sellistna maikeina aikoina kuin meillä todennäköisesti on edessä. On käsitettämä, ettei mirkamiehis- tö epäsäännöllisissä oloissa moi toimia niinkuin säännö.isissä, ja ase tettama maatimukset sen mu- kaan. Ristiriitojen ja rettelöiden sattuessa on koetettama ne yh- teisrvoimin maittaa, soivittelemalla eikä maikeuttamalla mirkamiesten asemaa kaikenlaisilla maatimuksilla, joista itsekin käsitetään, että ne omat mahdottomat täyttää, pu- humuttakaan suoranaisesta rette- löimisestä ja kiusanteosta, jota kyllä sitäkin yleisön puolelta taka- muosina runsaasti sattui. Liian kalliisti on se oppi ostettu, jos me masta menetettyämme suoma- laisen mirkakuntamme käsitämme minkä armoinen se oli. — Käsitämme marsin hymin, että olemme kajonneet asioihin, joihin kajoaminen saattaa tuntua epä- mieluiselta sellaisen yhteisen iskun kohdatessa kuin se on, joka meitä on kohdannut. Mutta emme us- ko asian oleman autettamissa maikenemisella. Päinmastoin on käsityksemme se, että maikenemi- nen olisi määrin ja että pikemmin ja helpommin päästään siedettä- miin sisäisiin oloihin ja paremmin mältetään yksipuolisuutta, jos suo- malaisen puolueen taholta tyy- nesti ja intohimottomasti, mutta moimatkaasti tuodaan esille sen yleinen käsitys aseman maatimuk- sista. Ja näin ollen katsomme tämän käsityskannan esittämisen ja huomion maatimisen sille jo- kaisen tämän ajatuskunnan omis tajan isänmaalliseksi melmolli suudeksi. Suomalainen. Yleisiä uutisia. Kaikkeinkorkein kiitos Karjalan väestölle. Kenraalikumemööri Seyn on lä hettänyt H. M. Keisarille seuraa- man sähkösanoman: ..Minulla on onni ilmoittaa Teidän Keisarilli- selle Majesteetillenne, että teke- mälläni kiertomatkalla Suomen Karjalassa oikeauskoinen Karjalan mäestö kaikkialla toi ilmi milpit- tömimmät horjumattoman ala- maisuuden ja uskollisuuden tun- teet koko Menäjän Jtsemaltiaalle, lausuen hartaan halunsa yhteen sulautumisesta Menäjän kanssa ja pyytäen menäläisten koulujen lukumäärää lisättämäksi nouseman sukupolmen kasmattamiseksi uskol- lisuuteen oikeauskoisuudelle, malta- istuimelle ja suurelle Menäjälle. Kirkkoihin kulkien kohotti mäestö hartaita rukouksia Teidän Keisa- rillisen Majesteettinne ja Teidän Keisarillisen perheenne termeydeksi ja menestykseksi". H. M. Kessari mastosi tähän t. k. 14 p:nä seuraamasti: „Jl- moittakaa Suomen oikeauskoiselle Karjalan mäestölle minun kiitolli- suuteni rukouksista. Iloitsen sen alamaisesta uskollisuudesta Menä- jän maitokunnalle. Nikolai." Tuomessa takatvarikkoonotctut ampuma-aseet. H. M. Keisari on alamaisesti esitettäessä senaatin ehdotusta 1 pnä kulumaa heinäkuuta nähnyt hymäksi hymäksyä senaatin toimen- piteen jättää Suomessa takama- rikkoon otetut aseet ja ampuma- tarpeet menäläisen sotamäen säi- lytettämäksi. Kenraalikumernööri on senaatille ilmottanut H.M:nsa korkean tahdon mastoista toimen piteitä marten. Mäntyharjun tuomiokunnan tuomarin mirkaa omat hakeneet Leppämirran tuo- miokunnan m. t. tuomari L. Milskman, Kuopion läänin mara- lääninsiht. U. H. Andersin, Kokko- lan kaupungin pormestari G. I. Lagerlöf, Porin kaupungin oikeus- neumosmies K. R. Bremer, Tu- run homioikeuden asessori F. Sten- ström sekä ent. homioikeuden no- tario K. K. Osmonsalo. Puutossalmen kastvatuslaitos lakkautetaan. Senaatin simiilitoimituskunta on päättänyt Puutossalmen kas- matuslaitoksen Kuopion läänissä lakkautettamaksi miimeistään ensi syyskuun 30 pnä, sekä kehottaa Kuopion läänin kumernööriä ryh- tymään tästä aiheutumiin toimen- piteisiin. Suomalaisten ulkomailla sol mimat amioliitot. Pietarissa olema Saksan lähe- tyskunta on Menäjän ulkoasiain ministeriön kautta pyytänyt saada selitystä siitä, mitkä kirkolliset mi ranomaiset Suomessa antamat naimalupatodistuksia ulkomailla amioliittoon menemille Suomen kansalaisille, jotka main tilapäisesti oleskelemat ulkomailla, senkö paik- kakunnan kirkolliset miranomaiset, jossa amioliittoon menemä on syn- tynyt, mai senkö, jossa hänen ma- kinainen asuinpaikkansa Suomessa on, sekä siitä, mitä tarkotetaan ni- mityksellä ..kirkkoyhdyskunnan esi- mies". Joensuusta ja likitienoolta. Kaupungin tvaltuusmiehet olimat eilen kutsutut kokoon, mut- ta osanottajain mähälukuisuuden muoksi jäi kokous tällä kertaa pi- tämättä. Kaupungin kansakonlnn opettajatar rouwa Hilja Saloheimo on ilmoittanut eroamansa opet- tajattaren toimesta. Koulun joh- tokunta on päättänyt julistaa mi- ran haettamaksi. Joensuun Uimaseuran tvierai- lunäytäntö Nurmeksessa Joensuun uimaseura antoi mie- railunäytännön Nurmeksessa sun- nuntaina t.k. 17 pnä. Kylmästä ja sateisesta ilmasta huolimatta oli laimalaituri ja laiturin mie- rustolle maratut proomut melkein täynnä innostuneita katsojia. Uimajuhlan alotti toimittaja Ari Pitkänen pitäen innostaman puheen uimataidon tärkeydestä. Puhuja m. m. lausui sen toimo- muksen, että Nurmekseen olisi heti perustettama uimaseura, joka ryh- tyisi innolla ja tarmolla paikka- kunnan uimataitoa kohottamaan Puheen loputtua hyppäsi me teen neljä ..ruskottunutta" mesi- poikaa" näyttäen erilaisia uima- tapoja. Seurasi sitten riisuutumi- nen, symyys- ja pituussukelluksia, jotka kaikki onnistuimat erittäin hymin. Sitten Joensuun uima- koulunopettaja Eero Martikainen esitelmöi hengenpelastuksesta näyt- täen samalla miten n. k. tekohen- gitys toimitetaan ja hukkuma hen kiin herätetään. Pienen teeloman jälkeen alkoi kuulua kaimasta, jos sa uimarit pukeutuimat, iloisia maissin sämeleitä, jotka saimat ko- lean pohjoistuulen jäykistämät huulet suloisaan hymyilyyn. Jh meteltiin, hymyiltiin ja uteliaina katseltiin, mitä tuleman piti. Pian nähtiinkin laimankannella iloisia poikia, jotka räntäsateessa hienoa maissia taidokkaasti tanssimat. Nuo iloiset pojat olimat »Jussin matkijoita". Eipä siis ollut ollen- kaan kummaa, jos jäykistyneet huulet lämpisimät ja nauruhermo- ja alkoi kutittaa. Kylläpä saikin aiman matsaansa painella, kun katseli poikain hullunkurisia hyp- pyjä ja jos jonkinlaisia konsteja. Seurasi sitten ..kuolemanhyppy", jota jännitettyinä seurattiin. Lo- puksi tehtiin onnistuneita hyppyjä noin 1 m. korkuiselta lamalta ja keinulaudalta. Marsinkin nuo kor- keushypyt tuntuimat katsojien ..syvmmiä" mihloman. Tämän mierailunäytöksen tav koitus ei ole suinkaan ollut kerätä tämän maailman kultakukkarot täyteen, maan herättää sielläkin kulmakunnalla innostusta ja har- rastusta uimaurheiluun. Näyt- täkääpäs siis nurmekselaiset, että tämä mierailunäytös saamuttaa piankin tarkoituksensa. Ryhtykää heti innokkaasti toimimaan paik- kakuntanne uimataidon kohottami- seksi. Perustakaa keskuuteenne ri- peä uimaseura. Kärppä. Llawin kylpylaitokseen Samonlinnassa on kylpymieraaksi ilmoittautunut m. m. rouma E. Dorrendorff Joensuusta. Kansakoulut. Mesannon Sonkarin koulun mä- liaikaiseksi opettajaksi on malittu Juho Jumonen Joensuusta. W.- U.-seura Terällä oli miime sunnuntaina Höytiäi- sen kanamalla ensimäiset iltamat. Seura perustettiin masta miime kemäänä, joten se ei ole useampia ehtinyt mielä toimiakaan. Alka- jäisiksi laulettiin Karjalaisten lau- lu, jonka jälkeen neiti Anna Sink- konen lausui yleisön termetulleeksi puheessaan, jossa käsitteli, mitä maikeuksia masta-alkamilla seuroil- la yleensä on ja miten mähillä moimilla «tottelijoiden useinkin on uskallettama eteenpäin pyrkiä. Puheensa lopussa hän selosti nuo- rison ihanteellisista pyrkimyksistä ja heikkouksiemme parantamisesta. Puheen perästä laulettiin ja saa- tiin kuulla runonlausuntoa. Al- koi sitten ohjelman huomattamin numero, katajalaisten telinemoi- misteluesitykset. Voimistelijoita oli mähän, mutta sita parempia olimat liikkeet. Henkeään pidätel- len katseli yleisö, miten marmasti ja sulamasti pojat kiepsahtelimat rekillä ja punnertelimat nojapuilla. Pienoisen loman jälkeen kokoon- nuttiin taas laulamaan. Laulun tauottua piti lyseol. Ate Hirmo- nen esitelmän, missä hän selosti, kuinka mälinpitämättömiä mielä ollaan ruumiinhoidosta ja kuinka suuria parannuksia puhtauteenkin nähden olisi aikaansaatama,jos nneli mapautua niin tuhoisasta taudls- ta kuin miksi keuhkotauti marsin- kin täällä Pohjois-Karjalassa on paisunut. Pikainen ja tehoisa puh distus on jokaisen itsessään toimi- tettama. Parhaana keinona mai- nitsi puhuja tähän oleman moi- mistelun ja urheilun. Ja mikä laremmin keuhkoissa suursiimous- ' a aikaansaa, ellei suuri sääntö- zeräinen juoksun harjoittaminen. Juoksemalla on noita tuhoa en- nustamia prosenttimääriä alennet- tama. Eihän meillä nykyisin ole maraa simeellisen moiman hukkaa- miseen, sillä jos koskaan niin juu- ri nyt tarmitsemme henkistä ja ruumiillista moimaa ja kestä- myyttä. Esitelmän lopussa selosti zuhuja urheilun tasoittamasta, loistansa lähentelemästä merkityk- estä ja miten se nuorisoa suojelee )aheiden tuhoisilta poluilta. Loma- ajan perästä saatiin nähdä näy- telmäkappale ..Paranimat". Lop- millan nuoret panimat lapikasta lautaan. Iltamissa oli yleisöä kohtalai- esti. Marsinkin kaupunkilaisnuo- riso oli hymäntahtoisesti muista- nut iltamien puuhaajia. Hartaa- na toimomuksena lausun, että yhä edelleenkin nuo wierailuwoimis- telunäytökset jatkuisirvcit. Niiden kautta parhaiten moimistelua le- mitetään. Mukana ollut. Tuomittu. Työmiehen, Sortamalan pitä- jän Kotilahden kylästä, Juho II- mosen tuomitsi täkäl. raastuman- oikeus eilen toiskertaisesta mar- kaudesta pidettämäksi 6 kuukautta kuritushuonemankeudessa sekä kan- salaisluottamuksensa menettäneeksi kahdeksi muodeksi yli rangaistus- ajan. Ulkoilmakonsertti. Joensuun musiikkiyhdistyksen tor- misoittokunta antoi miime sunnun- taina Rantapuistossa 6:n mapaa- ulkoilmakonsertin. Palstatilan kauppa. Räätäli Antti Huttunen osti palstatilan Niinimaaralta puu- seppä Eero Sorjoselta. Kauppa- hinta tuntematon. Kaupan mä- litti Pohj.-Karjalan Asioimistoi misto. Kypsiä ivattuja poimittiin t. k. 16 p. Niinimaa- ralla. Humalaisten urheutta osoittimat ne kolme pöhnäistä miestä, jotka miime lauantai-ilta na ensin kinastelimat jostain ai- man mitättömästä asiasta ja sit- te kun ei toinen eikä toinen tah- tonut tunnustaa olemansa mää- rassä, sieppasi yksi miehistä tupes- taan puukon ja kirkuen ja kiroten uhkasi katsoa tomeriltaan „mitä hän oli syönyt". Pahempaa ei tuosta jupakasta kuitenkaan näky- nyt tulleen, maan puukkojunkkarin pidettyä jonkun aikaa hulikaani- maista elämäänsä, läksimät towe rukset jatkamaan matkaansa ranta- makasiinien luota pitkin jokimartta Hasaniemelle päin. Missä liene- mät päänsä selmitelleet siitä ei tä- män kirjoittajalla ole tietoa. Kerrassaan surkuteltamaa mei- ninkiä, ja eiköhän olisi mukamam- pi tuollaistenkin miesten käyttää työansionsa kunnollisiiin maattei- siin eikä yksinomaan maan tuohon kirottuun alkohooliin ja kurjaan meluun. Etsikää ihmisyyttä! Lehmon ja Onttolan osuuskassan kokous on ensi sun- nuntaina 24 p. klo 5, eikä keski- miikkona 21 p. kuten miime nu- merossa olemassa ilmoituksessa oli. CO CO I S' SäS CO GO eo Muualta Poh- jois-Karjalasta. Mesilaitokset. Rautamaaran pitäjän Keyrityn kylässä asuman talollisen Antti Mille Martiaisen tekemästä ano- muksesta on läänin kumernöörin- mirasto määrännyt Kuopion piiri- insinööri I. O. Telenin moimas- aoleman mesioikeuslain säätämäs- ä järjestyksessä toimittamaan kat- elmuksen myllyn paikalla Kari- puron tilalla n:o 7 mainitussa Keyrityn kylässä. Maapoliisit. ylimääräisen poliisikonstaapelin tointa Pielisjärmen piirissä, ase- mapaikkana Kolin kylä, on hake- nut ainoastaan kii^uri Feliks Gyl- den, Ilomantsin pitäjästä. Cläintautia. Läänin kumernöörille ilnioitet- tua että Kiihtelysmaaran pitäjän Hammaslahden kylässä karjaan on ilmaantunut määrällistä puna- tautia, johon useita lehmiä on kuol- lut ja Pälkjäriven Annonniemen kylässä jotakin kuolettamaa tau- tia, on läänineläinlääkäri Älrel Söderman määrätty ryhtymään toimiin tautien lemenemisen estä- miseksi. Samoin on Kontiolahden Jako- kosken kylässä useita nuoria eläi- miä kuollut tuntemattomaan tau- tiin ja toisia sairastuu. Läänin- eläinlääkäri H. M. Helander on määrätty tutkimaan taudin laa- tua ja ryhtymään toimiin sen le- menemistä mastaan. Tuuri maksujen lakkautus. Samonlinnan Telakka- ja Kone-' paja-osakeyhtiö, joka omistaa kone pajan, telakan, malimon ja puu- sepäntyöpajan sekä rautapajan Sa- monlinnassa, on lakkauttanut mak- sunsa. Syynä lienee tuntumasti myö- hästyneet suoritukset konepajan mal- mistamista tilauksista ja monien töiden tuottamat suuret tappiot. Asiassa eimät pankit kärsi mi- tään mahinkoa. Julmuutta. 4 Nurmeksen kauppalassa medä- tetään taas hiekkaa rautatielle. Muutamana päimänä miime miikol- la ajoi hiekan metäjiä tapansa mu- kaan useita peräkkäin hiekkakuo- palle päin. Muutaman miehen hemonen purasi edessä ajamaa- miestä jalkaan. Tämä sieppasi silloin kärrinkorinsa perälaudan ja löi sillä hemosta päähän, niin että sen silmä puhkesi ja kenties joku luukin rikkoutui. Eläin piti miedä eläinlääkäriin. Wärtsilän yhteiskoulun arpa- jäiset on päätetty siirtää mieläkin tuon- nemmaksi — nimittäin siitä t. k. 24 päimästä, johon ne ensin ly- kattiin. Samalla on päätetty,, että arpajaiset liitetään niiden suurien laulujuhlien yhteyteen, jotka kisakentällä mietetään luulta- masti ensi kuun puolimaissa. ylimääräistä eläkettä on anonut entinen kiertokoulun opettaja R. Turunen Jlomant- sista. Seminaarit. Filos. kand. Juho Nummela on hakenut Sortamalan seminaa- rin luonnontieteen lehtorin miran- sijaisuutta. Sortamalan kutoma- ja käsi- työkoulun opettajattareksi on malittu neiti Lyyli Hakkila Mesilahdelta ja hä- nen kieltäytymisensä maralle neiti Karin Noponen Jaakkimasta. Onnettomuuksia. Miime miikolla putosi Ruskea-' lan Kaalamolla talollisen Kalle' Pitkäsen härkä naapuritalon kai- ^ moon, josta oli mulli-paralle kuo- ——* lema seurauksena. sg Ruskealan Kaalamolla putosi talollisen Pekka Pitkäsen lehmä miime miikolla ojaan, josta löy- RS dettiin kuolleena. Muinaisasumusten jään- Läänin mirkamiehet. Liperin kihlakunnan henkikirjoit- taja, homioikeuden auskultantti I. M. Calonius on sairauden takia saanut mirkamapautta yhden kuukauden ajaksi, luettuna t. k. 15 p:stä, jolla ajalla läänin ku mernöörinmirasto on hänen mir- kaansa oman mirkansa ohella määrännyt hoitamaan Rääkkylän piirin ruununnimismies A. F Airanteen. Ruunnu asiamiehet. Läänin kumernöörinmirasto on määrännyt Ilomantsin piirin ruu- nunnimismiehen, kumernementin- sihteeri Johan Kockin ruunun asia- mieheksi siihen kokoukseen, jonka insinööri K. F. Paqmalen pitää tuleman elok. 24 pnä klo 12 päi- mällä talollisen Kusti Piipposen asunnossa tilalla n:o 47 Jlomant- sin kylässä kylätiesuunnan tutki- mistä marten Jäniskolkelta Hau- kimaaran kautta Korpiselän maan- tielle. Wuodeutulon toimeet. Läänin kumernöörille ilmoittaa Pielisjärmen kihlakunnan ruunun- mouti m. m. että rukiista, joita taimella routa ja kemäällä kylmät tuulet mahingoittimat, omat sa- teitten ja lämpimien säitten mai- kutuksesta maurastuneet. Sumitoumoista, joita pitkät poudat ja kylmät ilmat rasittimat, ei moitane toimoa muuta kuin kes- kinkertaista satoa. Heinänkasmu on myöhästynyt, marsinkin luonnonniityillä. Vahingoittamia hallaöitä oli juhannuksen kahdenpuolen. Jos lämpimät ilmat jatkumat säätänee uutisesta siementä. CO CO I eo n at» lienemät ne omituiset rauniot, jotka omat Kiteen kunnan mai- maistalon alueella noin kilomet- rin päässä kirkolta suoraan ete- läänpäin. Keskellä korpea, jyrk- kien amolouhikkokumpujen ympä- röimässä notkossa, muutamien metrien päässä toisistaan on kaksi ainakin kolmatta metriä symää, kolme metriä laajaa, pyöreähköä, hiukan neliskulmaista kuoppaa, seinät lujaa, pystysuoraa kiwi- kudosta, josta alasmierineet ki- met omat alaosan peittäneet, jät- täen seinää main noin metrin korkeudelta näkymiin. Aiman samaa tyyppiä ja samanlaisten louhikkorinteiden ympäröimä on kolmaskin rau- nio, joka sekin sijaitsee Kiteen kirkonkylän takamailla, tirehtööri I. Pärnäsen tilalla, noin kilomet- rin päässä pihasta eteläänpäin. — Ehkäpä tutkijamme tahtoisi- mat ottaa tarkemman selon näis- tä omituisista raunioista, olkoot- pa ne sitten esihistoriallisia tahi mainonaikuisten n. k. piilopirttien jäännöksiä. Suomen Dhdyspankin Sortamalan konttorin johtajaksi on nimitetty kapteeni H. Frey ja marajohtajaksi pankin pääkontto- rin mirkamies Lorentz Munster- Hjelm. Kowa onni on ollut Nurmeksessa Petäiskl)län lehmillä tänä kesänä. Äsken kuoli Repolan Paamo Pyyköseltä lehmä aholle; mikä lieneekään syy ollut. Mähän ennen Juhannusta meni Raatteen Heikki Korhoselta lehmä puroon ja toinenkin oli jo mene- mässä, mutta jouduttiin amuksi. B Mi et 9» < pa c/s C/3 tn 9a £ S? < 9» 0 9» H ■ O 3° s g vs