Lauantaina 9 p. Heinäkuuta K*A RJALATAR N:o 75 — 1910 määrätyt ylim. lääninkonttoristi ElisPartasen sanottuna aika- na hoitamaan lääninrastonhoitajan wirkaa. Liperin piirin ruununnimismies Werner Johannes Chydenius on sairauden takia saanut mirkama- pautta kahden kuukauden ajaffi, luettuna t. k. 7 pstä, jolla ajalla läänin kumernöörin mirasto on hänen Mirkaansa määrännyt hoita- maan poliisikonstaapelin samassa piirissä Antti Wilhp Pitkäsen. Wärtsilän seurakunnan osuus Tohmajärtven kirkkoherran lvirkatalosta. Märtsilän seurakunta on senaa- tilta anonut, että nykyinen Toh- majärmen seurakunta melmoitet- täisiin mitä tuntumamman uhka- sakon haastella joko luonnossa tai rahassa Märtsilän seurakunnalle luoivuttamaan tälle lain mukaan uuluman osuuden entisen jaka- mattoman Tohmajärmen seurakun nan kirkkoherran mirkatalosta kaik- kineen mitä siihen nyt kuuluu tahi mastedes kuulua moi. Kansakoulut. Korpiselän kunnan B^läjänven kansakoulun tyttöjen käsitöiden opettajaksi on malittu kansakoulun- opettaja Impi Könönen. Korpiselän kunnan Hoilolan kansakoulun opettajaksi on malittu kansakoulunopettaja I Solehmai- nen. Korpiselän kunnan Hoilolan kan- sakoulun tyttöjen käsitöiden opetta jaksi oh malittu opettaja, neiti Aino Pelkonen. Polmijärmen kunnan Sot- kuman kansakoulun opettajaksi on malittu kansakoulunopettaja Mit- rosan Hentunen. Toanlahden kunnan Koukkuhan- gan kansakoulun apuopettajaksi on malittu kansakoulunopettaja Mili Stenman. Juu an kuntakokouksessa kesäk. 23 p. toimitetussa kihlakun- nan lautakunnan maalissa muo- iffi 1911—1913 asetettiin ehdolle: l:o) Muokon piirin herastuo- ari T. Pennanen n.o 7, taloll. aami Pekanp. Pennanen n:o 4 ja taloll. Hemmi Kakkinen n:o 2 Muokonkylästä. 2:o) Ahmomaaran piiriin lau- tam. Paamo Sutinen n:o 33, ta- koll. Heikki Turunen n:o 22 ja ta loll. Antti Turunen n:o 2 samasta kylästä. 3:o) Petromaaran, Kajoon, Hali- maaran ja Raholan piiriin taloll. Aleksi Kallinen n:o 4 Petromaaran, taloll. Leander Pirinen n:o 17 Ka- joon ja taloll. Drjö Kukkonen n:o 1 Petromaaran kylästä. 4:o) Itäisen Juu'ankylän ja Paalasmaan piiriin lautam. Hem- mi Nemalainen n:o 68, tal. Juho Kakkinen n:o 40 ja tal. Pekka Ne- malainen mo 60 Juu'ankylästä. 5:o Läntisen Juu'ankylän ja Maikon piiriin lautam. Heikki Poi konen, tal. Samuli Peltola n.°o 16 ja tal. Heikki Nykyri mo 24Juu'an- kylästä. 6:0) Iiunnanlahden ja Larin- saaren piiriin, koska lautam. Sa- muli Louhelainen kieltäytyi edel- leen toimesta, malittiin tal. Sa muli Martikainen mo 32, Nunnan- lahden, tal. Pekka Tanskanen n:o 2 Larinsaaren ja tal. Paamo Marti- kainen n:o 11 Nunnanlahden ky- lästä. 7:o) Timomaaran ja Polmijär- men piiriin tal. Antti Tanskanen n:o 4, tal. Pekka Pekanp. Tans- kanen n.°a 9 Timomaaran ja tal. Antti Antinp. Juntunen n:o 8 Polmijärmen kylästä. ^Paloapuyhdistyksen hallituksen marsinaisiksi jäseniksi malittiin kun- nallislautak. esimies Juho Kannas, asioitsija Emil Tuhkanen, kauppiaat P. Hyttinen, K. I. Tuhkanen, Juho Huttunen ja P. Ryynänen sekä :al. Heikki Huttunen Juu'ankylästä. Karajäseniksi malittiin talolliset Pekka Lindblad n:o 13, Samuli i citola n:o 16 ja Heikki Nykyri m o 24, kaikki Juu'ankylästä. . Esitettiin Raittiuden Mtämäin k>rjelmä koskema mäkijuomaiu kul- ic;.!sta maamme rautateillä ja ti c-Uotain jouduttamista. Kokous nätti kirjelmässä lausuttua mieli- .että yleensä. f „sakoulujen tvaltioamut. llpuopettajattaren palkkaamiseksi myönnetty Onkamon koululle ' ) mk. ja Märtsilän koululle sa- nnrin 900 mk. Menäläiset lehdet raja-Karja- lan asioista. „Ro s sijassa" maatii jokin Ushkujnik, että Suomen senaatin pitäisi myöntää mähintäin 100,000 mk. muostttain Karjalan mmäläi- siä kouluja marten. Ei saa enää jatkua siihen tapaan kuin tähän asti — sanoo kirjoittaja. Suoma- laisilla on raja-Karjalassa 38kou- lua, joissa toimii 71 opettajaa, kun menäläisillä on main 10 pik- kukoulua. Kirjoittaja pitää maati- mustaan sitäkin kohtuullisempana, kun ruotsalaisetkin Suomen mal- tion Maroilla pitämät yllä koulu- jaan, jopa sellaisillakin seuduilla, joilla ei ole enempää kuin kaksi oppilasta, jotka tahtomat ruotsin- kielisiä opetusta. „Norv. Mremja" kumailee, kuinka alkujaan menäläinen Kar- jala ruotsalais-suomalaisella kiiho- tuksella suonialaistutettiin, kuinka Suomen maltio osti menäläisiltä maat ja kuinka Menäjän lait ja järjestykset sieltä karkotettiin. Kaik- keen tähän — sanoo lehti lopuksi — on menäläisten miranomaisten pehmeys ollut syynä. Tulipalo Märtsilän tehtaalla. Torstaiaamuna klo 10 syttyi Märtsilän tehtaalla kaksikerroksinen työmäen asuinrakennus, jossa asui kaikkiaan 22 perhettä, tuleen ja paloi innokkaista sammutusyrityk- sistä huolimatta suurimmaksi osaksi. Main 4 huonetta rakennuksen toi- sessa päässä jäi mahingoittumat- tomaksi. Sammutustyöhön ottt osaa tehtaan palokunta ja työmäki, joilla oli käytettämänään 6 ruis- kua. Amuksi saapui mielä 3kilom. päässä olemalta asemalta aseman palokunta kahden ruiskun kanssa. Rakennus oli makuutettu „Poh- jolassa". Miten tuli sai alkunsa, selittänee piakkoin pidettämä tut- kinto. Kodittomiksi joutuneet työläis- perheet on sijoitettu osaksi muihin tehtaan rakennuksiin, osaksi tehtaan puolesta muokattuihin asuntoihin. Kesäjuhlaansa mietti Mattisenlahden Nuorisoseura t. k. 3 pnä Maaran Paamo Lap- palaisessa. Sateesta ja niyrskyi- sestä säästä (lähdön aikana) huo- limatta oli saapunut mieraita koh- talaisesti. On muuten merkille pantamaa, että, jos milloin Mat- tisenlahdella juhlia meinataan, niin silloin sade ja tuulinen on ilma. Ohjelman suoritus alkoi ylioppilas Antti Kermisen lämmintä nuor- teutta uhkumalla termehdyspuheel- la. Sekaäänisesti laulettua lau- sui runon tyttökoululainen Siiri Sutinen ja maanmilj. I. Hietala sai yleisön naurutuulelle hauskal- la humorillaan. Mäliajalla oli yleisöllä tilaisuus käyttää mirmok- keitä hymäkseeu. ..Mehiläisten hoidosta" pidetyn laajan esitelmän edellä ja jälkeen lauloi sekakuoro useita lauluja tunnetulla taidol- laan. Mielä illankuluessa näyttelimät N. S. moimisteluosastolaiset näy- telmäkappaleen ..Ameriikassa", jo- ka lystikkyydellään sai yleisön ihan rekkanauruun. Tanssiakkin sai sitä haluamat kahdentumiin ajan toi- sessa lähi talossa. Siinäpä se ilta kuluikin liki puolta yötä ja ilma- kin oli jo asettunut aiman herttai- seksi, joten jokaisella lienee herttai- set muistot täältä jälellä. Miinan salakuljetus Pielis- jättvellä. Selostuksena miime kuluneelta kuukaudelta ilmoittaa Pielisjärmen piirin ruununnimismies salamii- nankuljetuksesta piirissään m. m. että tumattomasta mäkijnoman myynnistä on ilmisaatu eräs lam- puoti Mikko Porkka, joka m. m. on itse myynyt menäläistä mäki- juomia Kitsinmaaran ja Ruunaan alueella olemissa tukityöpaikoissa ja käyttänyt saman rikoksen har- joittamiseen alaikäisiä lapsiaankin. Kun Meuäjältä lautattamat suu- ret tukkimäärät omat saapuneet rajalle, on pelättämissä, että tu- lemaisuudessa useampiakin rikok- sia mäkijuoma-asetusten noudatta- mistä mastaan marsinkin tukin- lauttauspaikoissa on tapahtuma. Taaskin tehty ilkityö. Onpa tamallista kun lähimmäi- seen mihastutaan, niin eläinrau- kalle kostetaan. Niinpä Mattisen- lahdella työmies Kalle Hyttisen lehmän jalkaan on kirmeellä lyöty, että tuskin eläinraukka omin moi- min kotiin pääsi. Kerrassaan raa- kamainen teko. Palotrniua-asetusten tvaltvomi- nen. Läänin kumernöörin ehdotukses- ta on keisarillinen senaatti myön- tänyt kulumaa muotta marten 3,000 mkn suuruisen määrärahan palomiina-asetusten rikkomisen eh- käisemiseksi Kuopion lääniä mar- ten. Waltivapuanomns. Kaamin kunta on senaatilta anonut 4,000 mkn maltioapua koulurakennustarpeisiinsa. Varkaudesta tuomittu. Mälikäräjissä Kontiolahden pitä- jän käräjäkunnan kihlakunnanoi- keudessa m. k. 30 pnä tuomittiin lampuodintytär Pusosta Elmiira Soikkeli pidettämäksi 5 kuuk. man- keudessa. Soikkeli ilmoitti tyyty- mänsä päätökseen. Kurkkumätää on Kesälahdella ilmaantunut usei- hin henkilöihin, joista on jo yksi kuollutkin. Asianomainen piirin- lääkäri on saanut määräyksen tautia parantamaan ja sen leme- nemistä ehkäisemään. Venäläinen koulu. Taasen ollaan puuhassa perus- taa menäläinen koulu Salmiin. Tällä kertaa on nähty tarpeelliseksi saada sanotunlainen laitos Salmin Karkun kylään. Mikäli Laat. on kuullut, on puuhan takakana tun- nettu karjalainen meljeskunta ja tietysti kaikille hymin tuttu arkki piispa Kypriano. Uuden rukoushuoneen puuha Salmissa. Sen mukaan kun Laat. on saa- nut kuulla, ollaan Salmissa in- nokkaassa puuhassa perustaa Mii- purin läänin malloituksen 200-muo- tismuistoksi rukoushuone. Mihin tämä rukoushuone sijoitetaan, ei liene mielä marmaa, mutta tulee se rakennettamaksi joko Kirkkojoelle jotenkin niille paikoille, missä en- nen muinoin oli kirkko ollut, tai Tulemajoen marrella olemaan tien- risteykseen. Innostuneena puu- haan on eräs salmilainen lahjoit- tanut rukoushuoneen rakentamista marten 1,000 mk. Citfilatnmin kuitvattamine». Talollinen Kontiolahden pitä- jästä ja kylästä Tahmo Sinkkonen on läänin kumernöörille osoitta- massaan anomuksessa pyytänyt mirallisen tutkimuksen toimeenpa- nemista mainitussa kylässä sijait- seman Onkilammin kuimattamista ja sen ympärillä olemien maiden miljelyskuntoon saattamista mar- ten. Samalla on anoja myöskin pyytänyt oikeutta saada laskea mettä suuresta Onkilammista mai- nittua tarkoitusta marten. Muualta Suo mesta. LLeniijäu oikeistolaisten suunnitteluja Suomen suhteen. Sunnuntain St. Pet. Zeitung kertoo, että Deutrichin ja Koremon kannattajat omat malmistaneet la- kiehdotuksen, jonka mukaan M e n ä- jän kansalaiset saamat Suomessa samat kansa- laisoikeudet kuin sumalaiset- kin. Mielipiteitten eroa on syn- nyttänyt menäläisten malitsemis- oikeus Suomen maltiopäimille. Oikeistoradikaalit tahtomat, että menäläiset tässä suhteessa tulisi- mat aiman samaan asemaan kuin suomalaisetkin, kun ei menäläisiä muissakaan maltakunnan osissa ulkomaalaisina pidetä. Kun Suo- mea koskema lainlaadinta sallii Suomen ^menäläisten malita yh- den edustajan duumaan, täytyy menäläisille Suomessa sallia suu- rempi maikutusmalta. Tämä laki- säädös toteutetaan ensimäisenä uuden järjestyksen mukaan. Toisena seuraa a s e m e l m o l l i- suuskysymys. Oikeisto kokee kaikin moimin pyrkiä siihen, että suomalaiset melmotettaisiin suorit- tamaan asemelmollisuutensa Suo- men ulkopuolellakin. Sangen makama kysymys on neljän suomalaisen edus- tajan malitseminen duu- maan. Kun Suomen eduskunta kokoontuu masta helmikuussa, tah- too oikeisto kutsuttamaksi ylimää- räiset maltiopäimät syys- tai loka- kuussa malitsemaan nämä neljä edustajaa. Kun Suomen edus- kunta ei luultamasti ryhdy malit- semaan näitä edustajia, aikoo oi- keisto muuttaa Suomen maalilain. Uusi maalijärjestel- mä antaisi muka konsermatiimisille aineksille suuremman maikutus- mallan ja menäläinen maikutus pääsisi moimaau. Ellei tästäkään toimenpiteestä olisi tuloksia, olisi Suomen maltiopäimät kokonaan lopetettama. Mitä ministerimaltiosih- teeri Langhossin asemaan tulee, moi sitä oikeistolehtien kiu- kusta huolimatta pitää mannana, sillä häntä Semenomin kaartin rykmentin entisenä päällikkönä pi- detään suuressa armossa korkeim- missä piireissä. Jos hän mapaa- ehtoisesti luopuu Mirastaan, tulee todennäköisesti Koremo hänen seu- raajakseen. Maamiespankki (Landmanna- baukeu) on senaatille ilmoittanut, että sen osakepääoma 1 miljoona markkaa on täysin merkitty ja että sen toi- minta on aiottu alkamaan tk. 18 päimänä. Historialliset kutvataulut. Kansanopettajain osakeyhtiö Ma- listuksen kustantamat historialliset taulut: Manhemman rautakauden jälkimäinen jakso eli kansainmael- lusten aika ja myöhempi rauta- kausi sekä maantieteelliseen kumas- toon kuulumat taulut: Marsinais- Suomesta ja Laatokan saaristosta omat otetut niiden hamaintomäli- neiden luetteloon, joiden hankkimi- seen maalaiskansakouluille myön- netään maltion apurahaa. Myrskyn tuhoja Turussa ja sen ympäristöllä. Miime miikon perjantaina ja laumantaina raimosi Turun seu- tumilla ankara myrsky saaden ai- kaan tuhoja. Itse kaupungissa san- gen ankara tuulenpuuska perjan- tai-iltana klo 12 aikaan mursi räätäli A. Hellman'in mielä katta- mattomasta nelikerroksisesta uudis- rakennuksesta päädyn noin 10 —12 metrin korkeudelta. Päädyn murtuminen sai aikaan miereisessä I. G. Kareliuksen talossa mau- rioita. Niinpä putoilemat tiilet hautasimat katolla olleet menttiilit, joita oli malmiina suuret määrät, tehden mahinkoa armiolta —4— 5,000 mkan armosta. — Murtu- neessa rakennuksessa armostellaan mahingot 8—9,000 mkaksi. Myrsky saattoi puhelinjohdot epäkuntoon, ettei esim. pääkaupun- gista laumantaina aamupäimällä päästy Turkuun. Ruskossa myrsky kaasi maan- miljelisä K. Nissin sementtitiilistä tehdyn rakennuksen päätyt. Naan- talissa tuhoutuimat tukkilautat, joissa oli 6,000 puuta. Naantalin satamaan on ajautu- nut kumollaan olema tuntema- ton jahti. Armellaan senmuoksi merionnettomuuden tapahtuneen. Helenius-Seppäliin edus- miehyys. Kuten muistetaan, käski pro- kuraattorinmirasto kirjelmällään Turun homioikeuden kannemis- kaalille syytteen nostettamaksi mir- kamirheestä Turun ja Porin lää- mn kurvernööriä kenraalimajuri N. Borgenströmiä ja lääninsih- teeri Migreniä mastaan heidän menettelyn johdosta käsitellessään lasimestari K. Mirtasen ja suu- tari F. Kuusisen malitusta, jossa mainitut henkilöt malittimat Tu- run läänin eteläisen maalipiirin keskuslautakunnan päätöksestä, jolla tohtori Matti Helenius-Sep- pälä julistettiin malituksi maini- tun maalipiirin edustajaksi mal- tiopäimille sekä toimittaja Oskar Mihantola hänen maramiehekseen. Malituksen johdosta antamassaan päätöksessä kumernööri näet ku- mosi keskuslautakunnan toimen- piteen ja julisti lakit. kand. A. Mikkolan Turun läänin eteläisen maalipiirin edustajaksi. Homioikeuden kannemiskaali maati syytekirjelmässään kuiver nööri Borgenströmille ja läänin- sihteeri Migrenille, joka oli mai- nitun päätöksen marnientanut, rangaistusta maalilain syrjäyttä- misestä. Asian johdosta tiistaina antamallaan päätöksellä on Tu- run homioikeus tuominnut kumer- nööri Borgenströmin ja läänin- sihteeri Migrenin taitamattomuu- desta mirantoimituksessa metä- mään sakkoa 50 mk. kummankin, joka sakko marojen puutteessa on kuitattama 10 päimäu mankeu- della. Woinwienti lisääntynyt. Kuluneella — tiistaina päät tyneellä — miikolla on Suomesta lähetetty moita ulkomaille jokseen- kin 2,000 astiaa enemmän kuin edellisellä miikolla. Uleensäkin on moinmienti miime kemäästä asti ollut lisääntymässä päin, mutta erittäin huomattama oli siinä suh- teessä miime miikko. Konferenssi sorrettujen kanso- jen hywäksi Lontoossa. Kesäk. 28 p. alkoi Lontoossa kolmipäimäinen konferenssi, jossa malloitettuja rotuja sekä sorrettuja kansallisuuksia koskemia kysymyksiä pohditaan. Konferenssin toimeen- panijana Subject Races Inter- national Committee, jonka pu- heenjohtajana on professori Hob- House. Puhujina esiintyy useita tunnettuja henkilöitä, ja sitäpaitsi ulkomaalaisia, edustaen Islantia, Puolaa, Suomea, Intiaa, Egyp- tiä. Persiaa ja Congoa. Suo- mesta on pyydetty puhujaksi rou- ma Aino Malmberg. Tuomen tväkijnomalainlaadin- ta huomion esineenä. Italian hallitus on Helsingissä olemalta konsuliltaan pyytänyt se- lostusta Suomen nykyisestä mäki- juomalainsäädännöstä sekä ole- massa olemista uudistussuunni- telmista. Merinen perhenäytelmä Hel singissä. Keskimiikkona kutsuttiin poliisi ta- loon n:o 19 Pursimiehen kadun mar- rella. Paikalle saamuttuaan kohtasi poliisia kamala näky. Eräässä huo- neessa, jossa asui kimityömies Eero Kirjamainen ja hänen maimonsa Katri, löydettiin heidät molemmat ulkonäöltään hengettöminä meren juostessa useista suurista haa- moista. Mies oli jo kuollut, mai- mo sitämastoin eli. Syynä kama- laan tapahtumaan kuulumat ol- leen amiolliset erimielisyydet. Mies oli maimoltaan pyytänyt rahoja ja kun^ tämä kielsi, joutui mies raimoihmsa ja hyökkäsi maimonsa kimppuun. Luultamasti luullen maimonsa surmanneensa, riisti hän itse itseltään hengen. Kuollut mietiin patoloogiseen laitokseen ja maimo Marian' sairaalaan. Toi- meitä hänen eloon jäämisestään on olemassa. Onko Walpaskin erotettu so- sialidemokratisesta edustun- taryhmästä? Sosialidemokratissa kirjoittaa ..Tietämätöin": Sosialidemokratisen kansanedus- tajan A. Kanniston ryhmään kuulumisesta on puoluelehdissä miime aikoina näkynyt olleen pu- hetta ja on mainittu hänen tul- leen erotetuksi ryhmästä sen joh- dosta, ettei ole ryhmän jäsenmak- suja maksanut. Jos kerran Kan- nistosta puhutaan tässä äänila- jissa, niin ei ole mitään syytä jättää Valpastakaan aiman rauhaan. Mikäli kerrotaan, erot- ti nimittäin sos. dem. eduskunta- ryhmä hänetkin samalla kuin Kan- niston, senmuoksi, ettei hän ollut ryhmälle menemiä jäsenmaksuja suorittanut. Puolueen pää-äänen- kannattajan päätoimittaja ja en- tinen puoluetoimikunnan puheen- johtaja olisi siis laiminlyönyt täyt- tää melmollisuuden, joka lasketaan ensimäisten joukkoon puoluetoimin nassa. Semmoinen asia pidettäi- siin marmasti muualla maail- massa erikoisena ..merkkitapahtu- mana", mutta meillä ei sitä ryh- män puolesta ole malitsijoille edes selostettu maikka kyllä Naaralai- sen, Mäkelinin y. m. jutut aika- naan on tarkkaan tietoon saa- tettu. Olisi hymä tämän johdosta saada ryhmän mirkailijoilta tie- tää, onko asianlaita todella niin, että Malpas on ryhmästä tullut erotetuksi ja tämäntapaisesta syys- tä. Sitäpaitsi olisi hymä saada selitys Valppaalta, millä syillä hän täten on ryhmästä erottau- tunut. eikö hän enää halua lu- keutua sosialidemokratiseen edus- kuntaryhmään, maan haluaa jää- dä ..milliksi", maiZ onko joitakin muita syitä olemassa? ..Kansan Lehti" yhtyy kysymyk- seen. Ja mastauksen odottajia on kai paljon muitakin, jotka odottamat, alkaako..paaminmalta" rumeta meilläkin murenemaan. Sähkösanomia „Karjalattarelle". Waltaknnnanlaki julkaistu. Helsinki, heinäk. 8 p. Markosf, Mirenius, Berg, Ho- stainosf ia Saarikoski omat tänään päättäneet julaista maltakunnan- lain. Asian esittelijä ja proku- raattori panimat mastalauseensa. Uutistoimisto. Muistakaapas pistäytyä Joensuun Torik. 8. Puhelin 125. A. J. Honkasella. Heidän Majesteettiensa matka suunnitelma. Pietarista sähkötetään Berliner Tageblattille: Keisarillisen perheen matka Darm- stadtiin on nyt määrätty tapahtu- maksi syyskuun keskimaiheilla. Oles- kelu Itämeren mesistöissä tulee kestämään heinäk. 25 p:ään. Darm- stadtista saapuu keisarillinen perhe muutamiksi Miikoiksi Spalan met- sästyslinnaan Bielomietsissa, jossa Hänen Majesteettinsa tulee met- sästämään metsähärkiä. Lyhyen Tsarskoje Selossa oleskelun jälkeen aikoo Hänen Majesteettinsa mähää ennen joulua asettua Talmipalat- siin, jossa hän ei ole asunut kuu- teen muoteen. Jonain lähipäimänä tulee keisa- rillinen humilaima ..Poljarnaja Smesda" lähtemään Englantiin noutamaan Hänen Majesteettiaan Leskikeisarinnaa. Ulkomailta. Kamala junien yhteentörmäys Amerikassa. Clevelandista, Ohiossa, 5 p. heinäk. Eilen päimällä tapah- tui 25 mailin päässä Daytonista etelään pika- ja tamarajunien yh- teentörmäys. Loukkaantuneita on paljon. Tähän asti on ilmotettu 36 kuollutta. „Siiännöllisen ilmalaitvaliikkeen" onneton loppu. M. k. 28 p:n aamuna oli „Zep- pelin 7:s" klo 8,30 a.-p. noussut ilmaan..Dusseldorssista, mukanaan 20 sanomalehtimiestä, kaksi joh- tokunnan jäsentä ja 10 miestä ..laimamäkeä". Kulku kämi joten- kin siedettämän sään mallitessa Mupperlaaksoon päin. Myöhem- min risteili laima kauman Ruh- rin seudulla, josta sitä sitten moi- makas tuuli alkoi ajaa Ministerin tienoita kohti. Tuntikausia tais- teli laima myrskyä mastaan. Kiimas lounaistuuli, joka lopulta saamutti 20 metrin nopeuden se- kunnissa, tempasi mukanaan il- malaiman 1,500 metrin korkeu- teen, läpinäkymättömien piimien sisään. Laiman peräsin teki tenän. Aksi moottoreista ei toiminut enää ja laima, joka pudotessaan mielä oli kulkenut erään muoren ylitse, paiskautui toisen pienemmän muo- ren rinteelle. Oltiin Teutoburger- metsän läheisyydessä. Kuten jo sähkösanomassa kerrottiin, sotkeu- tui laima köysistään puiden lat- moihin. Laimassa olijat kiipesi- mät maahan puita myöten tai nuoratikkaiden ja köysien amulla. Laiman kärsimät mauriot oivat niin suuret, että täytyy puhua „ Zeppelin 7:nnen" perikadosta. — Laiman päälliköllä, yli-insi- nööri Durrillä, oli ollut yhä kiih- tymän myrskyn takia aikomus laskea maihin Miinsterissä tai Sennessä, mutta elementtien rai- motessa ei maihinlaskupaikkaa moi- tu saamuttaa. tämän muoden omat olleet fokcf naan maltioapua mailla. Rait' tiusliikkeen. «valistustyö on saata' ma taas tarmokkaaksi ja tarmitta' mat marat on hankittama näillä arpajaisilla. Moittojen kerääjille ja ennakkoarpojen myyjille pyydetään huomauttaa, että moi- tot on mälttämättömästi lähetet- tämä ennen heinäkuun 15 pmää, ennakkoarpakirjojen kannat niakset- tuina ennen heinäk. 25 pwää. Huomautamme myöskin, että en- nakkoarpalippuihin painettu kuu- kausi on määrä, niin ettei sen ta- kia mitään erehdyksiä lähetyksissä tapahtuisi. Arpakirjojen kannat on palautettama asiakirjojen posti- maksulla, sillä muuten on puut- tuma postimaksu suoritettama kak- sinkertaisesti. Arpajaistoimikunta. Raittiuden Istämien arpajaiset. Tämän kuun lopussa pidettä- män 28:nnen yleisen raittiuskokouk- sen yhteydessä pidetään ne suu- remmoiset ympäri maata ahke- rasti malmistetut raittiusmäen arpajaiset. Niistä oli määrä tulla aiman jättiläismäiset ja sellaiset niistä toimottamasti tuleekin. Mää- ränä on saada kokoon 20,000 moittoa. Melkoisen paljon on jo saatukin, mutta paljon mielä tar- mitaan ja siksi medotaan ma- listuneen yleisön amuliaisuuteen. Pienemmätkin lahjotukset omat termetulleita. Moittoja ottamat mastaan kaikki raittiusyhdistykset tai moidaan ne lähettää suoraan Raittiuden Hstämien toimistoon, Helsinki, Annank. 29. Ennakkoarpoja, jotka maksamat ainoastaan 50 penniä klp. on kai- killa raittiusyhdistyksillä myytä- mänä ja saadaan myöskin R.I:n toimistosta. Kun arpajaiset moit- tojen armoon ja paljouteen näh- den toimotaan tuleman suuri m- mat mitä tääl.lä koskaan on pidetty, niin olisi mahinko kenenkään jättää ostamatta arpoja. Maikkakin asia on, jonka hymäksi arpajaiset toimeenpannaan, sel- lainen, ettei kukaan liene pahoil- laan, maikka jonkun markan uh- raisi ilman »voittoakin, niin mai- nittakoon kuitenkin, että moittami- seenkin on suuria mahdollisuuksia, sillä joka miidesarpa on moittoarva ja moittojen jou- kossa on m. m. 1,0 00 mkn p ankkitalletuskirja, hymä hemonen ajopeleineen ja maljaineen mainitsematta 200 —300 mk. maksamia moittoja, joita on useita ja toisia tulee joka päimä. Lahjottakaa moittoja näihin ko- ko maan raittiusmäen arpajaisiin ja ostakaa ennakkoarpoja. Tulot arpajaisista käytetään raittiuspii- rien amustukseen, jotka miime ja Mieliin painettalvaa näinä aikoina. Pienien kansojen kansallisuutta uhkaa moni maara. Kokemus osottaa, että mapaat laitokset ei- mät mähennä hallitsemien kanso jen epärehellisyyttä ja mäkimal- taisuutta. Katso Englannin kan saa Irlannissa, Saksan kansaa Posenissa ja Schlesmigissä. Tar koitusperä on sama — itseensä sulattaminen, armoton sulattami- nen. Onkohan Suomi mälttämä komia päimiä? Historiasta emme siihen toimoa saa. Älkööt ne maan tulko, ennenkuin se suuri uudistu- minen on tapahtunut, ennenkuin ne täällä tapaamat yhden yksimie- lifen kansan. Asiakirjat omat hy- miä olemassa ja hymiä näyttää, mutta manha totuus on se, että rauhan neumoilla silloin maan on jokin merkitys, kuin niitä tukee hymät sotaneumot. Ja jos mo- lemmatkin on, niin on elämä, moimakas kansallishenki parempi kuin molemmat. Sitä enemmän tämä henki on ylläpitämä, missä sotainen puolustus on mahdoton. Se saattaa taipua, mutta ei taitu, ja jälkimaailma on näkemä sen ikäänkuin ilmestyksen kohoaman maasta, pukeutuman uuteen muo- toon, ollen kuitenkin itsessään sa- ma henki, joka on suunnannut kansan elämän kautta muosi- satojen. Saamuttamansa simistyskannan mukaan kansa tajuaa olemansa oikeutettu alistumaan historian ulkonaisen pakon alle säilyttääk seen siten tulemaisuutensa. Wain raa'at heimot taistelemat suku- puuttoon saakka. Heillä ei ole moimia elää tulemaisuuttaan mar ten, jotka moimat simistys antaa, ja jotka etusijassa omat kristit tyjen kansojen osaksi tulleet, sillä nämä uskomat simeellistä maail- manjärjestystä ja luottamat tässä uskossaan tulemaisuuteen. I. M. Snellman. SummiltailuZikniista^ Vaeltakaa walken- dessa! (Lue: 1 Joh. 1, 5—2, 2.) Jumala on malkeus, ja ei hänessä ole yhtään pi- meyttä. Nämä sanat apostoli tahtoo teroittaa mieleemme, että selmään käsittäisimme Jumalan olennon. Hän tahtoo poistaa sen määrän Jumalan rakkauteen tur- mautumiseen, joka mie siihen luu- loon, ettei Jumala ole niin ai- man tarkka synnin kanssa. Ju- mala on tosin rakkaus, multa rak- kaus, joka synnistä tahtoo eroitta a. Että siinä juuri on armo, josta symimmin langen- nutkin moi tulla osalliseksi, se on meidän kaikkien lohdutus ja ainoa pelastus. Mutta käytätkö sinä, lukijani, Kristuksessa ilmestyneen armon pelastukseksi, ja mitä sinusta sen kautta on tullut? Oletko tullut malkeuteen ja Jumalan armon osallisuuteen, tahi maellatko mielä pimeydessä? Kolmatta ei löydy. Jos m e sanomme, että meillä on osallisuus hä- nen kanssansa, ja mael- lamme pimeydessä, niin me m a l e h t e l e m m e j a e m- me tee totuutta. Apostoli opettaa selmään, että tässä kizsq- tään niaellusta. Tässä ei ole puhetta yksityisistä, ehkä loimutin pimeistä marjoista, joita malkeu- denkin lasten elämässä ilmaantuu ja joihin tekstimme miittaa, maan kokonansa pimeydessä maeltami- sesta. Mutta niinkin käsitettynä, kuinka tärkeä onkaan jokaiselle ky- symys: miten sinä mael lat? Jos Herra, sydänten tutkija, as- tuist keskuuteemme ja kysyisi jo- laiselta: „miten sinä maellat?" minkä mastauksen hän saisi? Toi- nen ehkä tuomitsisi itsensä eikä ' mastaist mitään. Toinen taas me- ' toaisi nuhteettomaan elämäänsä ii &«|!|<* t:! j?. m A Maanviljclyskoneita ja työ kaluja, Meijerikalusioa - ja tarpeita, Konetarpeita — ja Voiteluöljyjä, Kemikaaleja — ja happoja Prima Martin RAUTAA ja TERÄSTÄ, Huonekalu- ja Verhoilutarpeita, Laiva- ja Venetarpeita, Vesijohtotarpeita, Rakennustarpeita, Teknokeir.iallisia tuotteita, Erilaisia työkaluja, Sahanteriä ja Viiloja, Kaikenlaisia hienotakeita, MAALAUSTARPE1TA, Nauloja ja Ruuveja kaikkia lajeja, Äsfalttituotteita, Köysiteoksia, Mustatakeita, Harja-, Pelti- ja Paperiteoksia, KALASTUSVÄLINEITÄ, Talouskaluja ja Keittoastioita, Ampumatarpeita ja Metsästysvälineitä, y. m., myy suuresta ja monipuolisesta varastostaan ! Karjalan Rautakaupp cl I a lausuisi toimmvansa humalan edessä pysymänsä. Äiutta Jumala ei jätä ihmistä semmoiseen tilaan. Hänen henkensä tekee työtä saat- taakseen ihmistä malkeuteen. Ja silloin masta malkeus alkaa sie lussa koittaa, kun omamvanlmrs- kauden malot sammumat, kun toi- nen unhotettu synti toisen perästä muistuu mieleen ja tuomitsee ih- misen syntiseksi. Siinä tulee esiin mihamielisyys meljeä mastaan, itsekkäisyys monessa muodossa. Jumalan äänen ylenkatsominen, armomälikappalten halpana pitä- minen, uskon ja rakkauden puute, turhamaisuus y. m. Silloin sel- menee, että malkeudessa maelta- minen on jotain enempää, tuin ihmisten edessä rehellisenä elänii- nen: se edellyttää ennen faitiea kääntymyst a, sillä tuomiosta me olemme pimeydessä emmekä malkeudessa. Ainoastaan k ä ä n- tyneenä ihminen moi maeltaa malkeudessa, s. o. knnlla Juma- lan ääntä ja tehdä hänen tah toansa ja hänen armonsa kantta yhä sotia pimeyttä mastaan. — Onko sinun tiesi semmoinen? „Mutta", sanonee joku, „onhan meillä Mapahtaja, onhan meille annettu Ehtoollinen, jossa Jesnk- sen meri puhdistaa meitä synnin saastasta, onhan meillä armo, johon saamme turmata". NäUnu turmateu moni tahtoisikin elää synnissä, olla sopimalta siiveettö- myydestään, elää juopumisessa, elää ylpeydessä ja armottomuu dessa lähimmäistä kolitaan y. in. syntiä harjoittaa, ja sitten tulla Herran poutaan, tunnustaa san- tinsä ja omistaa itselleen Kristuk- sen ansion. Äcntta niitä tämä on muuta, kuin ulkokultaisuutta! Cnkö Jumala uäe kaikkia tietäisi? ^'l k- k ä ä t eksykö, ei Jumala anna i t s e ä n sa pilkata: sil lä mitä ihminen kylmää, sitä hän myös niittää. Jos et tahdo synnistäsi luopua, niin se on selmä, että asetut Her- raa, kaikkivaltiasta Jumalaa ivas taan. Sinä ylenkatsot häiken sa- nansa: rakastakaat mihollisianne, etsikää rauhaa, anteeksi antakaat toinen toisillenne y. m. Ainoas- taan se ivoi turmautua Kristukseu ansioon, joka tahtoo erota pimey- destä ja peljäten ja mapisten luo- pua synnistä. I o s m e iv a l l e u- d e s s a m a e l l a m m e, n i i n- knin h ä ik k i ik m a l k e u d e s s a o ik, niin meillä o ik o s a l l u su us k e s k e näm m e, j a I e- suksen Kristuksen, h ä n e n Poikansa meri puhdistaa meitä kaikesta synnistä. Jesus, auta moittoon ja kunniaan! Anieik. Koiitiolahd-n Jakona X?"£** jr-. kuluvan liclnäkium L'0 p;iiv;'inii annetaan Kontiolahden iiinka- c-iinista lainaksi siemen-ruistn j 1 . samana päivänä myydään ruista ja ntraa. KontiolahdolJa [k'inäk"un G piiii 1910. T. Sinkkonen. (A. s . 1 k.) -X jv- .. . -f ^ - > - & Lavivantaina täinäu Hoinäkuvn 23 p. klo 10 ap. myydään Saa rekkeen tilalla X:o 8 tämän kelinen lieinätys pnika.i päällä, pieni-sä eris 1 -'li, huuto kaupassa iräärättävillä ehdoilh'. Liperi Heinäkuun 8 päivänä 1010. Antti Kiiimineu, Pöllänniomi. PsiiiOis-iäfiäiaii MMft varain niiion pidetliä J I puji.uir. !<>>- koushnoiieessa lorsuuna M p:nfi tulevaa heinäkunta kello 10 päi vällä, jossa ke.-:kustellaan ja pää tetään : l:ksi. Jolitokunnan ji tilin tarkastajain kertocut:? vu> -1 - ? 1909 hallinnosta ja vastuu rv pandon myöntämisesi li johto:< nalle ja tilintekijälle. '2:si. Valitaan toin it'sjoii :ja, jäsenet ja varajäsenet johto!- r- taan. :>:si. Päätetään toimitusj' !i : - ja n ja johtokunoau jä-enten ; i- koista. 4:si. Valitaan kulkevan ' ■- den tilintarknstajat. 5:si. Kassakrcditiivii; ;.-an uuJistamise ta Kcu-allis-* 1 ■ Pankissa. Orsi. Niiden vakmilusteP > -U- tamisesta yhtiön kirjoista, ' -fsia ei vakuutusmaksuja saad". 7. Esitetään liy väk- vuu-iä varten Yhtiöa uusi säänt _-h-lo- tus. 8. Entiseltä toimii ivjuhtajn Pekka Leppäseltä saamisen pe rimisestä. Joensuussa 27 p:nä kcsSkuria 1910. Johtokunnan puolesta : ]. Pitko. Pohjois-Kar jalan seurakunnan suja viime kirkollismak- kirkollisvuodeita kannetaan kuntamme huonoeHa lauvantaisin, kuluvan heinä!-mm 16 pnä, 23 pnä, 3} pnä ja cr.si elokuun 6 päivää lnuvautaina kello 2—6 j. p. p. Kenjälkeen mahdollisesti jääneet riistit ryös tön kautta peritään. Kontiolalitlella IIeiii;iku:m P pnä 1910. T. Sinkkonen. (K. S 2 k.-) Heinämaiden huutokauppa. Maanantaina 18 p. tk. klo 10 6. pp. myydään Juho Puustis- vainajan perillisten tilalla tämän kesänen kerran heinätysoikeus. Hammaslahdella Heinäkuun 7 pnä 1910. Juho Mustonen. yiMk&pi iiiiuj asioita toimitetaan Joen suun ympäristön (>.-u sinuijeriilä Niinivaaralla. Joensuussa / 7 10. ToimisriivS. (K.-S.) (Si. S. 1 f. ;<(» f. 4 »«n.» ii ii i u t ^anmant. t. f. K> pr.i tlo PJ pätiuäUä mi)i )baau MtuunaupalUt tal. Heilli jietlnsen peri!. nuvincU la, Puntarikoskelta niinäit fofdu yhden kerran hdmitiK-oilcudet pal>5 tottain, alkaessa ilnioitettamilla e!-- doilla. Outtola " ^ loin. Zuho ^iyynänen Löydetty sateen snoja omistaja saa sen periä ^eppä (^rönlnndilta.