loiÄsins marraskuun Iv pilck kw >28 — ISI0 « 8- 8- 5 L . »N? L ^7^ -s» ^ -L s M 6 H) «» Z S S .« «. «>, «- »z «- L ^ Z L » Z F ^ «-« « « « ?L ^ «-» ? « »z .-^ !I7 ^ s Z KZ ? s Z Z ^ <2 » L AS » « «-» > »-» L « « " « L «-» .S »> »Z »z « 's' 'L ^ «- s -L « » T ^ ts >3 «» »» » « 'L Z « L »3 llZ « « « » ^ '7 s .« A « 8 x L « s ^—» »» «»« « « .^, «Z « xz »-- tS »» « >L « « -S »- S S M .T s » « s '« .S. Z -« » -» «» « A- 8 Z ^ Z » L5 »^. L L S- T A?s -« tetty maanmiljelyksen hyödyksi, on niillä hankittu uudenaikaista maan- Viljelyskaluja ja koneita, jos toisaalta paljon metsärohoja on köytetty ylel» lisyyteenkin. Se seikka on kyllä jo lauman ollut tunnettuna ja pohdinnanalaisena,että nykyisessä yksityismetsäin nautinnossa olisi saatavia parannuksia toimeen, ja erittäinkin on ehkäisytoimia aja teltu, jotka rajoittaisimat metsönhaas» kauSta. Sitä Varten on istunut yksityismetsäkomitea, asiaSta on tehty useita esityksiä waltiopäiwillä, mutta wielä omat asiat entisellä kannallaan. Wiime kemäänäkin tehtiin Valtio, päimillä asiasta esitys ja Talousva liokunta, johon asia lykättiin, teki ahkeraan työtä ja saikin mietintönsä malmiiksi waltiopäiwäin loppuosaan. Tämän mietinnön mukaan olisi maa han asetettavia tarpeellinen määrä metsäntarkastajia, tietysti ammatti' miehiä, sekä metsämartijoita ja jokai- seen kuntaan olisi «alittama metsä> lautakunta, jonka tulisi walwoa kun talaiSten metsänautintoa ja ryhtyä monenmoisiin toimiin haaskauksen estämiseksi, metsän uusimiseksi j. n. e. Jokainen hakattavia metsä olisi ilmoi> tettama metsäntarkastajalle tarkoin ennen hakkausta, joten siis lupa olisi hankittavia ennenkun kaatoon olisi ryhdyttävä. Mietintöön panivat sitte Valiokunnan 16:Sta jäsenestä mastalauseita 14 henkilöä. Ehdotus ei siis näyttänyt tyydyttämän ketään Valiokunnan jäsenistä. Ajan wähyy den tähden jäikin mietintö Valtiopäi millä käsittelemättä. Meidän mielestämme ei tämäkään ehdotus mie toivottuun päämäärään Valiokunnan mietinnön mukaan olifi asetettavia Valtion palkkaamia met, säntarkastajia sekä »vielä lisäksi met> sänvartijoita, nämä marsin suurilla Valtuuksilla waruStetwna. Näin saataisiin taas entisten lisäksi joukko maltion Virkamiehiä, jotka maltion kukkaroa kewentäisiwät yli puolella miljoonalla markalla, ja kunnat saisi wat kustantaaksensa kuuden, seitse män entisen lautakunnan lisäksi Vielä yhden. JoS nyt Voisi olla Vakuutettuna siitä, että tästä ehdotuksesta olisi tu lokseua tawoiteltu hyöty, woisi ehdo tusta kannattaa. Mutta sitä täytyy syystä epäillä, niinkuin Valiokunnan jäsenten neljä Vastalausettakin osot tawat. Tämä todistaa sitä, ettei asiassa olla Vakaantuneita; ja luonnollistasi onkin, kun käsitteet periaatteista jär jellisen metsänhoidon alalla näkymät Vielä meidän maassamme oleman am mattimieStenkin keskuudessa kutakmn kin toisistaan eriäwät. Silloin kun toiset puolustamat järkiperäistä karsin tahakkuuto, on maltion ja papiston Virkatalojen metsissä lailla säädetty lohko- eli paljavksihakkuu, metsänhoi> totapa, jota ei kukaan yksityinen met sänomistaja panisi omassa meisäs sään käytäntöön. Kun näin on laita, on Vaikea ym märtää, mistä saataisiin kuhunkin kuntaan metsälautakuntaan kuusi hen kilöä (3 Varsinaista- ja 3 Varajäsen tä), joilla olisi likimalkaisiakaan met, sähoidollisia tietoja tai käsityksiä mit sähoidollisista periaatteista. Walio kunta itsekään ei ole saanut selmille sitä, mitä ymmärretään „kaswuisella nuorella hamumetsällä", mikä on »jalostamatonta puutawa?aa" j. n. e Kuinka woisi silloin Vaatia, että met, sälautakunnan oppimattomat jäsenet ymmärtäisivät tällaista hämärää lakia tai esimerkiksi, mikä metsän h oi totapa on kulloStikin käytäntöön pan tava, ei edes sitäkään, mikä on haasi kausta, mikä metsän parantamiseksi tehtyä L»k?o° ja paljaaksth kkauSta Uhden mielesiä se on tehtäviä yhdellä lamalla, toisen toisella taivalla. Se wain on Varmaa, että lautakunta möisi, jos se tahtoisi toimia, saada aikaan monenmoista rettelöltä ja rii> toja. Mutta kylä sellainen lautakunta useimmissa tapauksissa ei mitään toi misikaan. Maliokunnan ehdottama laki tulisi epäilemättä olemaan sel lainen, ettei se Vastaisi kansan oike ustajuntaa, koska se liian paljon rajoittaisi yksityisen omistusoikeutta; ja lakia, joka ei wastao yleistä oike ustajuntaa, ei myöskiZän noudateta. Nykyinen kalastusasetus jota ei ku kaan noudata, on siihen hyvänä esi merkkinä. Lain kunnioitus tästä main kärsii ja löyhenny. Edellisestä käynee selwille, että kansamme nykyinen metsänkäyttötapa kyllä maatii korjauksia. Luulemme kumminkin, että tehokkaaseen paran nukseen tässä kohden on pyrittävä siten, että yhä tarmokkaammin ale taan levittää kansaan oikeita tietoja tässä maallemme niin tärkeässä maa talouden haarassa. On olemassa merkkejä, jotka Viit taamat siihen suuntaun, että tämä keino Vähitellen wie perille. Niissä osissa maatamme, missä jo pitemmän aikaa on ollut «Muttamassa maan- miljelySseurain metsänhoitokonsulent- teja ja -neumojia, on jo ilmaantunut paljon järkiperäistä ks.isintohakkuuto, metsänkylmöä j. n. e. Metsän armo on jo ainakin Länsi-Suomessa ylei sesti tunnettu, ja harwn on se met sänomistaja, joka enää «yy puitansa, ottamatta osapuilleen selmää siitä, minkähintaista tarvarna on myytä- mänä hänen metsässään. Rahan ahdinko ehkä toisinaan pakottaa huo noihin kauppoihin, mutta se o» har- »lnaista. Tällä ehdolla luulisimme päästämän hymöän tulokseen. Seik- !aperäinen yksityismetsälaki tuskin oskaan saadaan siinä laajuudessa uin Valiokunnan ehdotus edellyttää. Yksityisen omistusoikeuden liian kire älle kahlehtiminen on arweluttawa asia. Siinä Voidaan tehdä Virheitä, otka käymät kenties hynmikin Honka loiksi ajan pitkään. Mutta kaikenkaltaista metsänhui- jausta Vastaan tarmitaan sittenkin laki, joka mahdollisen tarmokkaasti eStää Väärinkäytökset metsätaloudes samme. Ennen kaikkia olisi saatama estelyksi järjetön propsihakkuu, pape ripuiden y. m. pienen tamaran liial linen myynti, joka toisinaan tekee senkin, ettei paljaaksi hakattuun met> sään koskaan enää luonnon amulla synny uutta. Sellainen laki onkin olemassa wu?de!ta 1886. Sen 14 pykälän mukaan on yleinen syyttäjä welwo!> linen pitämään Vaaria siitä, ettei kukaan ylenmäärin raiskaa metsään sä. Hänen tulee kihlakunnanoikeus deSsa hakea lakkautus metsän järjettö> mälle hakkuulle. Mutta samoin kuin kalastusasetusta ei tätäkään lakia noudateta, Harmat sen olemassaolosta mitään tietänv Vätkään, Harma kruununpalmelija lienee tätä lain pykälää käytäntöön pannut hurjimmassakaan metsänhaas- kuussa. Tämäkin laki möisi kyllä yhtä ja toista saodz toimeen, jsS sitä noudatettaisiin, mutta siitä ei wä!itä Viranomaisetkaan. Mi :ä out> taa Iski, joS sitä ei noudateta? Se on silloin tehoton. On kyllä toisinaan niin laita, ettei manhaöta saa kalua paikkaamallakaan, mutta niin ei ole laita moimassaole, wan metsälain. Syynä on se, ettei sitä ole pantu käytäntöön. Sen 14 pykälään olisi saatama lisäyksiä, jotka tekisivät lain tehokkaaksi, ja jos siinä on puutteita, esimerkiksi siinä, et! ei se anna määräyksiä, miten hämitetty metsämaa on uusittane, mitenkä siinc on pantama tarpeellista kulttuuria toimeen, lisättäköön siihen määräyksiä tästäkin. Näin luulisimme päästämän perille tuosta Vuosikymmeniä mieliäkaiwa masta yksttyismetsälaista, helpommin kuin että tässäkin asiassa, kuten ny kyään niin monessa muussa, ryhdyt täisiin sellaisiin arkaluontoisiin toi miin, jotka ylenmäärin rajoittamat yksityisten omistusoikeutta ja mapa> utta. Suljemme tämän asian maa kun tamme tulemain maltiopäiNämies ten huomioon. R. G. kleM Mslz. — He»ltwak««t»StzhtiA Ta- la«a. Henkimakuutusyhtiö Sala> man johtokunnan tiistaisessa kokouk sessa myönnettiin makuutuksia 585,500 markkaa. Kaikkiaan on siis tähän asti myönnetty 3,553,100 markkoa, mikä määrä jakaantuu 705 henkilölle. — Waltiopäiväafiakirjsj» we«äjätfi kää«tämi«e». Smoa- ussa esiteltiin tnStaina ennen mainit semamme kenraakkuwernöör>n krje maltiopätmäpöytälirjain ja maliokun tain mietintöjen, lamwalmistelukun> nan lakiehdotusten y. m. kääntämv seStä Venäjänkielelle. Senaatti päätt että mainitut käännöstyöt on toimi, tettama senaatin kielenkääntäjäkontto rissa. Käännöstyötä ei moidz toimittaa senaatin kielenkääntäj^konttorissa sen nykyisillä tySmoimilla. Armattamasti perustetaan kielenkään!äjäkonttoriin näitä töitä Varten erityinen osasto. — Sianhoito. Senaatti on myön <änyt Suomen sianjaloStusyhdistyk selle täksi Vuodeksi 4,000 mkn apu rahan yhdistyksen toim>en edistämi seksi. Samalla on senaatti päättänyt, että yhdistykselle seuraamina Vuosina mvönnetään niin suuri apuraha kuin kulloinkin Valtiovarain tilaan nähden Voidaan menosääntöön ottaa. — Liha«tar>ast«Sasemie»» pe- »«stamiue» fatamaka»p»»kei- hi». Kuten muistettane?, teki lää- kinläh-llitus heinäkuussa w. 1908 senaatille esityksen, että Helsinkiin, Hankoon, Turkuun, Massaan ja Wn- vuritn perustettaisiin amerikalaisen silaman tarkastustoimistot, joiden pe- r»-stamiökustannukset oli laskettu yht. LK0 mksi ja Vuotuiset ylläpitokustan nukset 10,630 mksi, joista Viimemai nituista kuitenkin suuri osa tulisi kor- matuksi sillä 2V4 pennin maksulla, jonka silavan tuottajain olisi suori tettava kuliakin tarkastetulta liha kilolta. Elämten ja eläintuotteiden nnah^n tuontia koskemaa ykissään- nöSehdotuSta laatimaan asetettu komi tea yhtyi antamassaan lausunnossa lääkintöhallituksen ehdotukseen ja laati sen johdsSta kaksi asetusehdotusta. Nyttemmin on myöskin tullihalli tus antanut ehdotuksen johdosta siltä maaditun lausunnon ja moiniten että miime muonna tuotiin maahan ame- riolaisia stlamaa Kemin kautta 311, Oulun 139 696. Raahen 15,635, Kok- kolan 30.298, Maosan 213.365, Tu- run 65,750, Hangon 861.869, Helsin gin 61,302. W«ipurin 141,505, Tam pereen 5.796 ja M kkelin tullikamarin kautta 12 kiloa eli yht. 1,535 539 ki- loa (mainittakoon, että m. 1908 oli tuonti yht. 3.171,204 ja m. 1907 yht. 4.541,373 kiloa) ilmottaa, ettei se tar kastaessaan lääkintöhallituksen ja mai nitun komitean tekemiä ehdotuksia ole löytänyt mitään niitä Vastaan muis- tutettamaa. Erittäin tahtoo tullihal litus huomauttaa, ettei ehdotettu tar kastusmaksu 2Vs (2Vz?) penniä ki- lolta sen mielestä ole liian korkea, kun kyseessä oleman kamaran tuonti näyttää Vähenemän. SitveettSmäi» esitelmä!» pitä«»i»e». Kenraalikuvernööri on senaatille lähettänyt kirjelmän, missä hän aluksi huomauttaa, että kumer- nöörien ohjesäännön 6 ja 8 §:n no jalla on Uudenmaan läänin kumer- nööri aikoinaan kieltänyt tohtori Tan nerin pitämästä Uudenmaan läänissä luentoja sukupuolikysymykseStä. Tri Tanner ei kuitenkaan tämän jälkeen ole keskeyttänyt Vahingollista toimin taansa, waan on muissa lääneissä pitänyt jälkeenkinpäin luentoja, jotka omat herättäneet oikeutettua suuttu musta yhteisessä kansassa ja sanoma lehdistössä. Tästä moi päättää, ettei tri Tanner ole edes yrittänytkään esittää luentojansa tieteellisessä muo» dossa, waan tutustuttaa kuulijansa sukupuolielämän epäsiveellisiin puo liin ja kehottaa heitä hillittömyyteen sekä määrennellä niitä siveellisiä peri aatteita, joille LVioliitto on raken nettu. Kenraalikuvernööri katsoo tä, män muoksi oleman Välttämätöntä, että tohtori Tannerilta kielletään ti, laisuus harjoittaa Vahingollista toin, tansa missään läänissä, jonka tähden kenraalikumernööri pyytää senaattia harkitsemaan asiaa sekä antamaan maan kumernööreille ohjeet tässä suh teessä sekä hänelle mahdollisimman pian ilmoittamaan, mitä asiassa on tehty. Kenraalikumernööri on samalla lä hettänyt w. t. prokuraattorille saman laisen kirjelmän, missä kehottaa m. k prokuraattoria ryhtymään olosuhtei den oikeuttamiin toimenpiteisiin, jotta tri Tannerin epäsimeellinen luennoi minen saataisiin lopetetuksi. km!» II x, Waalipiirimme Suo malaistu puolseeu yleinen kslouS on, niinkuin jo ennen on kerrottu, Teatterissa ensi sunnuntaina t. k. 13 pnä alkaen kello 12 päivällä. Kokouksessa tullaan pitämään useita puheita. Erikoisen mieltäkiinnittäväksi muodostuu kokous sen kautta, että siihen puhujaksi saapuu senaattori I K. Paasikimi. Niinikään tulee ko kouksessa puhumaan maanviljelijä Taave Junnila. Kokoukseen ovat kaikki suomenmie- liset, naiset ja miehet, nuoret ja van, Hat tervetulleita. Pääsy wapaa. Pääsylippu hankittava edeltäkäsin Suomalaisten seurain edustajakokous on ensi lauantaina, alkaen heti ilka junan tultua, Kansalliskodissa. Kokouksessa suunnitellaan Valitsija, yhdistykset, asetetaan edustajaehdok, kaat ja keskustellaan vaaMoimin, nasta. Suomalaistu Nuijau arpajaiset. Arpa jais töiden Viimeis telyt omat käsillä. Lopullisiin Valmistuksiin on nyt jokaisen innot kaaSti ja tarmokkaasti osaa olettama. Moittoja on runsaasti Kansallis kotiin tänään tuotava. Nuijan miehille huomautamme erityisesti, että entisen tavan mukaan on kunkin Nuijan mieSjäsenen tuotava arpa jaisvoittokokoelmaan oma voittonsa, joko itse valmistamansa tai muuten hankkimansa. Ken on tämän vei vollisuutensa unohtanut korjatkoon laiminlyöntinsä näinä päivinä. Moittojen kerääjäin on keräystuloksensa tänään Kansallisko tiin jätettävä. Ennakkoarpain myynti tulokset, ovat toimitettavat neiti A. Ritalalle, os. Jtäpuistokatu 11, vii meistään lauantai-illaksi. Moittojen näyttely on Kansalliskodissa sunnuntoina 1-4 p:llä. Tilaisuudessa soittaa Soitan, nollisen seuran orkesleri. Armat maksavat 25 p. kappale. Arpajaisjuhla-iltama on illalla Teatterissa alkaen klo VB i. Ohjelma, joka oli kokonaisuudessaan julkaistuna Viime numerossa, on mitä arvokkain ja puoleensa Vetävin. Marustautukaa siis tekin maalaiset tulemaan sankoin parvin Poriin ensi sunnuntaiksi puoluekokoukseen ja arpa jaisiin. Maalaisten sopii edeltäkäsin tilata pääsylippuja näihin tilaisuuksiin Lind roosin Kansalliskaupasta sekä A. Aro sen ja Isak Sahan myymälöistä. Tästä päivästä alkaen Voimat kaupunkilaisetkin hankkia itselleen pää syliput edellämainituista paikoista. Suomalaisen Nuijan kokouksessa Viime tiistaina päätettiin lopullisesti yhteistoiminnasta nuorsuomalaisen puolueen kanssa ensi Valtuusmies- maalissa ja asetettiin ehdokkaat, jotka ovat luetellut toisessa paikassa lehteä. Nuijan edustajiksi täällä ensi lau antaina pidettämään Suomalaisten seurain eduStojakokoukseen Valittiin kauppias A. Aarnisalo, talonomistaja F. Apila, kirjansitoja I. Honkanen, opettaja G. W. Lehtonen, tehtailija I. N. Koskinen, kultaseppä Jaakko Saha ja ratamestari A. Sairanen. Suomalaisen puolueen Porin Va litsijayhdistyksen paikallisehdokkaaksi asetettiin, kun tohtori Hj. Nordling oli kieltäytynyt, kultaseppä Isak Saha. Osanottajia oli kokouksessa run saasti. Waklu«smieswaali joulukuun 1 pmä. Suomalaiset, karttakaa ruotsinmielisten maali- juonia! Suomalaisen puolueen ja nuorsuo malaisten yhteinen ehdokaslista jou lukuun 1 p:nä tapahtuman Valtuus- miesmaalta «arten on seuraava: Aro»e» A.» kauppias. Artsekari W., raatimieS. Brofelt W., sepppä. Cloraxta I. K., kansak.opettaja. Hjorth K., kauppias. Latwa M., kansak.opettaja. Pippi»gski»ld R, asemapäällikkö. Ritala K., tehtailija. Ta»deli» L. H., rehtori. Walle«i«s E., sahanhoitaja. Tätä listaa tulee suomalaisten sekä yleensä kaikkien raittiutta ja edistystä harrastavoin yksimielisesti muuttamattomana äänestää. Huhuja on kuulunut, että pari ruotsinmielisten tunnettua apuria olisi jo kierrellyt kaupungilla keräämässä suomalaistenkin Valtakirjoja ja että he olisimat esittäneet Valitsijoille lis- tan, jossa m. m. olisi tohtori Hj Nordlingin nimi. Tämän johdosta huomautamme, että tämmöinen lista, joS sellainen todella on olemassa, on laadittu yksin omaan hajoituStarkoituksessa ja että tohtori Hj. Nordlingin nimi on siihen pantu ilman, että häneltä itseltä on kysytty ja tietenkin suureksi waSten mielisyydeksi hänelle. Tohtori Nordlingin nimeä ei tule olemaan hänen itsensä hyväksymällä listalla. Kukaan suomalainen ei siis sca antaa Viedä itseään harhaan ja luo vuttaa Valtakirjaansa sellaisen listan hyväksi, jolle mahdollisesti tohtori Hj. Nordlingin nimi on häneltä itsel tään kysymättä merkitty. Mieistoiminta enst ^valtuusmies- waatissa. Suomalaisen Nuijan ja nuorsuo malaisen yhdistyksen kokouksissa viime tiistai-iltana päätettiin lopullisesti, että suomenmieliset ja nuorsuomalai set joulukuun 1 pmä toimitettavassa wal'uusmieSvaalissa äänestävät yh teistä ehdokaslistaa. Ehdokkaiksi yh> teislistalle Valitsi Nuija: kcuppias A. Arosen, tuomari W. Armekarin, seppä W. Armfeltin, kauppias K. Hjorihin, tehtailija K. Ritalan ja rehtori L H. Sandelinin. Nuorsuo malaiset ovat keskuudestaan ehdok käiksi asettanee!: opettaja I. K. Elo rannan, Reposaarelta, opettaja M. Latvcm, asemapäällikkö R, Pippwg> stöldin ja sahanhoitaja E. Wallc- niuksen. Nuija pyysi saada asettaa yhdeksi ehdokkaakseen tohtori Hj. Nordiingw mutta kieltäytyi hän jyrkästi. — S»omalaise» N»ija« ja »«ors»o«alatse» Hhdistykse» W alt«»H«ieSw aali -toimi he»ki- liit kokoontumat nuorsuomalaisten »Pirtillä" huomenna perjantaina kello 8 i. Tärkeä kokous. — Suomalaise»N«ija» seka kSSri» h arjoit»S tänään torstaina kello 8 i. Kansalliskodissa. Jokaisen on saawuttawa harjoituk, seen. — ArpajaiS-»ahteImä», saa ristossa", harjoituS on tänään lauluharjoituksen päätyttyä. Satakunnan maan- iviljelysseiiran 50- w»otisj»hla. Enst syksynä on meillä täällä Po rissa suuria kokouksia, näyttelyitä ja juhlia. Aivan samoihin aikoihin on täällä silloin Satakunnan maanmilje- lySseuran 50-wuotinen juhla monine, maanmiljelystS ja sen siviuhaaroja kästttämine näyttelyineen, Suomen kauppiasten yleinen kokous ja aiko» matpa teollisuudenharjoittajatkin sa maan aikaan tänne kokoontua ja järjestää paikallisnäyttelyn. Sil loin on meillä hiljaisessa Porissakin elämää, liikettä, Vilkasta Väkijoukko jen Vilinää, Vieraita läheltä ja kau kaa pienen kylämme täydeltä. Näiden juhlien arvokkaasta ja tarkotuStaan Vastaamasta Viettämi sestä on Satakunnan maanVlljelys- seura sille kuulumalta osaltaan otta nut huolehttaksensa. Erityisesti on Varustauduttu järjestämään juhlan yhteydessä pidettäwä s«»ri maa«wiljelyS»äyttely ei ainoastaan huviksi maan ennen kaikkea hawainnollisekst, opettamaisekst tilaisuudeksi, jossa saadaan täydelli nen kuwa maanuiiljelyksen nykyisestä kehitysasteesta Satakunnassa. Entä miten aikoo Satakunnan maanViljelySseura suoriutua kaikesta tästä paljotöiseStä tehtämästä? ..Satakunnan" kertoja sai äsken puhutelluksi juhlan ja näyttelyn vai' mistuspuuhissa innokkaasti työssä olemaa henkilöä, joka ilmoitti seu ralla jo oleman »almuna yleissuun nitelman. Sen mukaan maanvilje lysseura jo miime maaliskuun 30 p. pitämässään kokouksessa myönsi 10,000 mk näyttelyn järjestämiseksi. Sen lisäksi säästetään enst Vuoden tavan mukaisista erikoiskilpailuista jäävät «arst jaettamiksi palkintoina täs'ä yleisessä näyttelyssä. Ja kim Vielä Satakunnan meijeriliitto Peura ja Satakunnan hewosja!ostusyhdistySten Liitto tulevat kukin osastossaan jaka maan palkintoja, niin on näyttely- toimikunnalla nyt jo Varoja tiedossa maanviljelySosastoa varten 6,000 mk, puu- ja kasvitarha-osastos var ten 1,500 mk, metsänhoito-osastoa varten 1,200 mk, karjanhoito-vsaSioa varten 3,500 mk, koti:eMsuus-ssas- toa marten 1,500 mk, hevos-osvstoa marten 1,000 mk ja kalastus-osastoa marten 1,000 mk. W'.elä on käytettävänä maroja Satakunnan maanviljelysseuran 50- muotisen historian ja juhla-albumin kustantamista marten. Erityisesti mainittakoon tässä juhla-aibumi. Sii hen on pyydetty maanviljelystalou, den alalla Satakunnassa työskennel leiltä ja nykyään täällä yhä uuras tavilta, huomattavilta henkilöiltä ja kirjailijoilta kirjoituksia, kultakin omat ta alaltaan. Sitäpaitsi ilmestyy erik seen juhla- ja näyttelyopas. Näyttely- ja j»hlapaikaZsi tulee laaja maa-alue kaupungin Vie ressä Kokemäenjoen pohjoisella ran nalla, K rjurin saarta vastapäätä oleva niemi, Porin tuleman puiston paikka, jossa nyt on n. s. Nyrkkilän saha-alue ja n. s. Sonegartenin puisto. Näyttely» järjestämistä warte» on maanviljelysseuran johtokunta asettanut ensinnäkin keskustoimiku.i nan sekä eri osastoja varten maa- talouStoimikunnan, karjanhoitotoimi kunnan, metsänhoitotoimiiunnan, puu iarhatoimiZunnan, kalastuStoimikun, nan, kansanjahlatoimikunnan, r^okai lutoimikuninn ja mujoitustoimikun, nan. Kaikki nämä toimikunnat ovat jo ryhtyneet työhön, ja ovat niistä jo toiset ohjelmaehdotuksensa keskus toimikunnalle ja seuran johtokunnolle esittäneet. Niinpä maataloustoimikunnan suun> nitteleman ehdotuksen mukaan näyt, telyalueelle tullaan järjestämään eri» tyinm peltowiljelys»äytekei»ttS, jota jo tänä syksynä on mutkatta. Siinä tullaan m. m. osottamaan eri laisia kyntööpoja, erilaisia vihar.ta rehustkotuksia, erilaisia juurikasvivil jelystuloksia y. m. Erityisesti on jo päätelty, että peltoviljelys-näyteken tän viereen rakennetaan uusimallmen viijar.kuivausriihi, joka tulee koko näyttelyajan työskentelemään. M?a«wiljelySof»StoSsa tulee tilaa varattavaksi ja palkintoja jaettavaksi m. m, maanmuokkausko neille ja -aseille, lannanhajotus- ja kylvökoneille, sadon korjuukoneille, korjatun sadon käsittelemiseen kuulu ville koneille, puima- ja siemenen- hankaus-, lajittelu-, heinän- ja oljen- puristus-, pain orehunvalmiStusko- neille, viljankuivouslaitokstlle, koti tarvemyllyille, silppukoneille, työ-, ajo-, pelto-, navetta- ja tallikuluille, siirrettäville raitioteille, höyry-, tur biini', moottoriksneille, pumppu- ja vesijohtolaitoksille tiilikoveille, turve- pehkukoneille j. n. e. Erikseen palki' ta2n viljelijäin näyiteillepanen-.ia kor- siviljan, palkokasvien, juurikasvien y. m. siemenet ja yhdistyksien ja vä littäjien näytteillepanemut siemenryh- mät. Tähän osastoon tulevat myös siipikarjan- ja mehiläishoidon tuotteet. Tähän osastoon on Varattu tilaa tehtaille ja maanmiljelyskonekaupoille kokonaista ryhmänäytteitä marten. Macmviljelysosaston Viereen sijoi tetaan metsätalo«SosaSto ja «Lyie ke«ttä, joka Viimemainittu on jo tänä syk synä kynnetty nurin. Näytekentällä suoritetaan metsänkylmöä ja puiden istutuksia sekä näytteitä koti-ja ulkomai sista puista, sillä mitään Varsinaisia kokeita ei enään keritä järjestää. Kilpailussa jaetaan palkintoja käy tännöllisen metsänhoidon ja metsän- Viljelyksen alalla siemenistä ja kä- VyiStä, suomalaisista puulajeista, ul komaalaisten puulajien siemenistä, koti- ja ulkomaalaisten puulajien tai mista. Toisessa luokassa jaetaan pal kintoja työaseista, koneista ja laitok sista metsänniiljelystä varten kuten metsänruokkoamisessa, hakkuussa, kan- nonnostossa, puunkuljetuksessa, mit taamisessa, jalostamisessa käytettä- mistä koneista, aseista ja työkaluista. Eri ryhmänä palkitaan kotiteolli suuteen kuulumat metsäntuotteet kuteu höylätyt puutaviarat, terwa, piki, tärpätti, hiilet, kimrööki y. m. Mielä tulee tähän osastoon tieto puolisen metsänhoidon ja opetuSVäli- neiden ryhmä, jossa asetetaan näyt- teille puuleikkauksia lisäkasvun ja puunmuodostumisen havainnollista esittämistä varten kuin myös tautien aikaansaamien mahingoiden esittämi seksi, harvinaisten puiden, puuryh- mien ja metsikköjen walokuwia, met- Mm ik Turnch. Eerikinkatu 8. Pui,. 484, Omistajat: Horvioikcudennotano MÄN?- Kiwi ja Hoivioikcuden- kanZlisti Santsri i-aarmjoki. sänhoitosuunnitelmia, karttoja, dia- grammeja ja graafill sia esityksiä ja metsä kirjallisuutta. Metsänhoito-osaston alue on noin 5 tai 6 aaria. P««tarhaosastos» sijoitetaan keittiö kasveja ja sieniä tuo reina, vapaalla maalla kasvavien kasvien hedelmiä ja marjoja, lasin alla kasvatettujen kasvien hcde'miä ja marjojo; säilykkeiksi valmistettuja keittiökasveja, sieniä, marjoja, hilloja ja marjamehuj?; vapaan m-?an hedelmäpuita, koristepuina ja pensaita, kukkia, lehlikasmejo; asumhuonekas- weja; kotimaista satoa olevia puu- tarhansiemeniä; kasvi- ja puutorhan- työaseito-, sitomatöitä ja irtokukkic; puutarhapiirustuksia. Pie«wiljelijäia «Lytep«utarha järjestetään puutarhaosaston yhtey teen. Sitä varten on tänä sy?sy5ä kynnetty ja muokattu maata tarpeel linen ala. Näytepuutarha on puu- tarhakoulunjohtoja, maisteri G. Ig natiuksen suunnittelema. Aivan erilleen asetetaan puutarha- ammattihenkilöiden osasto. Karja»hoito»ayttelyä var!en on karjanhoitotoimikunta laa tinut ehdotuksensa j? oli se kokonai suudessaan julastuna viime eloluun 11 pnä ..Satakunnan" 89 n.ssa. Mu den osastojen suunnitelmista kerromme sitä mukaa kun ehdotukset walinistuwat. Wäenlaskukomitealla oli tiistaina ensimämen Varsinainen kokous. Puheenjohtajana toimi va- pa-zhecra H. v,m Helien s. Marapu- heenjohtizjitst vaUttiin maisteri A. Hammarström ja ove^aja M. Lat va; sihteeriksi otetuin arkkiteh i Nordman. L ökualue päätettiin jakaa 15:een laSkupuriin seuraavasti: 1:nen piiri Imen kaup. oio; lasku- toim-kunnan puheenjoht. toht. H. La g': s. 2:nen piiri 2:>un kauv. oszz toimik. puhee??joht. varamaomittari I. N. Lauri. 3:5 piiri 3:s kaup. osa; toimik. puh:enjoht. varam^amitiori A. G. Ekelund. 4:s viiri 4.S kai-p. os?>; toimik. pu- heenjoht. pastori Mar^io. 5:S piiri 5:nnen osan pchjoispuoli Steinheilinkatua myöten; toimik. pu- hcenjoht. moram^amittari K. Mohlo- NSN. 6:s piiri 5:nnen osan eteläpuoli Sreinbeliinkatu rajano; toimik. pu- heenjoht. poliisimestari M. Spare. <:s piiri 6:nnen olan pohjoispuoli Järneseltinkatua mvöten; toimik. pu heen joht. opettaja M. Latva. 8:s piiri 6:nnen osan eteläpuoli mnniitu kaiu rajano; toimik. pvheen- joht. rakennusmestari A, Fagerholm. 9:s piiri 7:s oso; toimik. puheen- joht. maisteri A. Hammarström. 10:s piiri 8:s kauv. oss; toimik. pudeenjoht. raatimieS I. Hedenström. 11.S piiri kaupungin vuokramaat; toimik. puheenjoht. ogronovmi I. Lainnen. 12:s piiri Mäntyluoto, Uniluoto y, m.; toimik. puheenjoht. satamavouti Su^dblom. 14:s piiri Uusi-Koivisto; toimik. puheenjoht. nimismies B, Färling. 15:s piiri Toejoki, joka ehkä on tarpeen jakaa kahtia. Toimik. pu heenjoht. määrääminen jät siksi, kun nes U!v'lan knnnolltSlautakunta on valinnut jäsenet keskuskomiteaan. Kokouksessa päätettiin myös sano malehdissä julaista ilmoitus t. k. 16 p:nä tapahtuvasta rakennuslaskusta, jot; varten myös on hankittava sopivia laskijoita. — Wahwgoitt««»t !siwa. Rlävelilämen höyrylaiva Thecdor, jcika ruisiavhslastissa o'i matkalla Ouluun, poikkesi t. k. 7 p:nä Mänly- luotain. Laiva oli saanut matkalla vuodon, jonka johdosta lasti oli pu rettava Mäntylucdolla. — U«de» kauppaliMee» on herra K> O Railo avannut Kostan- tininkadun 23:ssa. Suljemme liikkeen ostajien suosioon. Pmtmrkklllaisell poliisi >>. A. ^nberilin painokatttte. Poiiisikonsiaapeli H. A J- bsrgin lehtemme vastaavaa toimittajaa vas taan nostama painekannejutiu o!i viime tiistaina raaLtuvanoikeudesja käsiteltävänä. Kantajaa edusti ho- vioik. auskultantti I. N. Lauri ja vastaajaa varatuomari K. I. In- berg. Kantajan asiamies toisti haas teen ja sanoi, että kysymyksessä ole ma uutinen loukkaa kantajan kunniaa ja sitäpaitsi ..haittaa kantajan toi meentuloa", koska nimismies Parma nen oli Vaatinut häneltä selitystä ja pitänyt poliisitutkinnonkin. Mustaajan asiamies lausui tähän tapaan: Uutisessa ei ole sanallakaan mainittu kantajan nimeä, myöskään ei sillä ole karkotettu poliisi Jnb ergiä, vaan erästä kruununmetsänmartija Frans Lehtoa, jonka Pomarkun kunta on Valmnut toripäivien järjestys- mieheksi, maikka ei hänen nimensä tullutkaan uutiseen sentähden, että lehti ei tahtonut metää hän!ä julki suuteen. Muuten on uutisessa mai nittu rähinä siksi yleisesti tunnettu Pomarkussa, ettei Pomarkun kunta laisista kukaan ole luullutkaan, että sillä olisi kantajaa tarkotettu. Sitä paitsi on ..Satakunncn" seuraamassa numerossa samalla otsakkeella, samalla paikalla ja samanlaisella painolla kaikkien erehdysten välttämiseksi il. moitettu, ettei uutisella mikään ta paukissa tarkoteta vrl-isi Jvbergiä, jotenka kanne on täydellisesti aihee ton. Sanat ..kruununmie^" ja „jär. jestyksenvalvoja" sopivat yllämai- nittuun Lehtoon, sillä hän on kum- paakin. Huomautti Vielä, että haaste on otettu vasta kaksi päivää sen jälkeen kun oikaisu jo oli ollut leh- deSsä. ja kun Vastaaja siis on teh- nyt kaiken voitavansa sen erehdyksen välttämiseksi, mikä tuosta uutisesta ehkä Voisi johtua, katsoo vastaoja, ettei kantajalla ole ollut mitään syyiä jälkeenpäin nostaa kannetta, jonka vuoksi pyydetään kanteen kumoamis ta ja kuluja. Kantaja nimitti asiavsa todista maan poliisikomisarius Aug. Sepän, etsiväpol .isi Erkki Sepän ja poliisi- konstaapeli K. A. Selinin sekä vas taaja toimittaja Hj. Räisäsen. To distaja Selin kertoi, että hän uuti sen luettuaan oli kyllä ensin alussa saanut sm käsityksen, että se ehkä olisi Voinut koskea Jnbsrgiä, mutta kun kysymyksessä olevana päivänä klo V?4 aikaan i.v. cli nähnyt hänet Noormarkun FmpyySsä, tuli siihen varmuuteen, ettei sillä häntä tarkoteta. Jälestäpäin oli kuullut, ettet kantaja olisi tahtonutkaan nostaa kannetta, mutta ei ollut Voinut jättää sitä te kemättä erityisistä syistä, joita ei tar kemmin kumminkaan ollut ilmoitta nut. Kaniajci pyysi nyt lykkäystä to distajain kuulustelua Värien, johon Vastaajakin yhtyi, ja juttu lykättiin ensi joulukuun 6 p .ään. ^ Sosialidemokraatin vaivo- Zaure. Työmies Oskari Riennon ..Sosialidemokraattia" vastaan nos tama oikeusjuttu oli Viime tiistaina 3:--.nm kerrsn esillä ja lykättiin vielä ensi joulukuun 6 p:Zän. Riento to- distutci, että hän elok. 25 pnä, jolloin lehti on maininnut kysymykseZsä ole van pahoinpitelyn tapahtunen, oli olliit työssä Se?kun sahalla. — Olue» myyjätärtä kako- tett». Oiuenmyyjälar Anna Pelto maa sakotettiin eilen er.sikertmscsta oluea lairclsi myymisestä 50 mkcilla ja juopuneelle myymisestä 30m?alla. — Pahoinpitelystä tuomitsi raastuvanoikeus eilen työmies Emo Johannes Wii»asen Toejoelta 2 kuut. vankeuteen. W. löi syySk. 9 pnä 3:5sa osassa F. W. Kimimäkeä puu- kolla keuhkoihin asti ulottuvan haa- wan. — Jlkiteko. Miime yönä klo 12 heitettiin täällä S:nessä kaupuvgin osassa Maanmittarinkcdun 12:ssa olevac-n työmies Johan Sjöstenin asuntoon kadunpuoleisesta akkunasta kivi sisään sellaisella voimalla, että se särki molemmat ruodut, puhkaisi kaihtimen (rullcgardinin) ja teti haa van sängyssä makaavan vaimon päähän. Samassa vusieessa ma- kaava pieni lapsi säikähiyi pchoin. Tämä raakalaistyö on sitäkin moi- tittavampi, kun Sjöstenin perhe cn tunnettu hiljaiseksi ja siivoksi. Mu pimeydessä ei Vielä ilkityö-nck-Mä saa!u selkoa. ilLIM j!I tlllllMZ. — L)Ijys»ta olka ««t. New- Iorki?ta lennätetään: Standard öljy. trustilla on ö!jysota kästllä. Teräsi- laisen öljyyhtiön omistajat ovat päättäneet alkca myydä Standardin alueella parasta lajia gasoUima 11 se»iillä gallonan eli lentt'ä hclvem- malla kuin öljytrusij Tkr^silainen ö'.jy-yh'.iö vh^aa täten muka hävittöä Standard öljytrustin. ^ S»o«alaiste» m«a»wilje- lySkose^de» myyntiWenäjälle. Kone- ja Sillarakennus Osakevhuön ehdotuksesta, joka on alkanut val mistaa separaattoreja, moikirnuja y. m. ajanmukaisia maanviljelylsen tar peita tarkattavia koneita, on sc-nolun toiminimen ja F>sk rs'in Osa^enht ön, Turun Rautateollisuus Osakeyhtiön kuin myös Pietarsaaren Konepajan välillä tehty sopimus ma'nviljelys- koneidm ja kalustojen, meij?ri- ja ta louskalujen myymistä varten Euro- pan Menäjälle ja Sivkriaan. Myyn- tiä tulee hoitamaan Helsingissä t. k. 1 p. a:va!tu ..Myyntikonttori Kulti- vator". — Pellerwo» wii?ottai»e» voiuhiutattlasto. Läheiy«päivä H?»»fiosta 26 v. lokakuuta 1910 Keskitnnta Uudenmaan läämSsä v!i Smk 2:64.1, Turun ja Por -N Smk 64 2. Hämeen Smk 2: 62,9, Mik kelin Smk 2:59.5, Kuovion Smk 2:61,4 Waasan Smk 2. 63 8, Oulun Smk 2:61,7 ja koko maassa Smk. 2: 63,7. Euran KansallismieliS ten neulomase»ra on päättänyt Porin Suomalaiselle ^tuijalle orpajaisivoiiolsi lähettää kansallispumun. Ensimäin e n „p a n k kipäiiv ä" oli Myllymäen kansakoululla iviime ver- jantaina. Siellä on poZtihaUitiiksen keko tusta noudattaen perusteltu poslis>?>islo- pankti ylsinomaan kansakoulun oppilnla ivarten, johon ne niouvcit male!Srad>?nsa tallettaa. Tämmöinea toimenvide onlin erittäin tärkeä, joka epnilemätt.i johtaa monen tuumimaan sääötäivmsnndcn suur ta merkitystä ja kieltä»,'l>mään m"!eiSnne- l^teolla, joka oppilaiden keskuudessa on metlem paheeisi asti kehittynyt. -Ruotsalaisuuden päivää nnetettnn sunnuntaina Kristiinllsso?in. Punakeltaisia lippuja liehui kaupu- gilla. Nuorsuomalaiset juhlimat „Kl>nsalnsta- lolla". ruotsalaiset raatihuoneella, kertoo Etelä-Pohjanmaa.