N:o 135 - I9IO. KAIKU. Maanantaina Marraskuun 21 pä vanä > ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Ma. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. mistä ja hartaasti toimoen, cttä siinä- kin suoritettama työ tulisi kansallem- me kaikinpuoliseksi siunaukseksi, ei yksin sillein kun siinä oma puolueemme aher- taa jalojen tarkotusperiensä saamutta- miseksi, maan myöskin silloin, kun kan- samme edustajainsa kautta tulee siinä lainsäädäntötyötään harjoittamaan, omia tulemia kohtaloitaan ohjaamaan sekä aineellisia ja muita elinkysymyk- siään ratkaisemaan. Suokoon korkein, että nämä toimomukset toteutuisimat ja antakoon tämäkin juhlahetki meille uusia moimia ja yhä suurempaa intoa työskentelemään armaan isänmaamme, rakkaan Suomen kansamme hymäksi ja menestykseksi. Yleisiä uutisia. — Waasan hovioikeuden pre sidentti. Kenraalikumernööri on esit- tänyt korkeimpaan paikkaan homineu- wos Erikssonin nimittämistä Waasan homioikeuden presidentiksi. — Suomen maataloustieteelli nen seura on senaatilta anonut 8,000 mkan maltioapua. — Metsänhoitoyhdistys Ta piolle myönnetty apuraha. Se- naatti on antanut maanmiljelyshalli- tukselle määräyksen Suomen metsän- hoitoyhdistys Tapiolle jo ennen eri- näisin tutkimuksiin myönnetyn 19,800 mkan maksamisesta. — Suomen opiskeletvan nuo rison raittiusliitto. Waltioapua 5,000 mkaa on senaatilta anottu Suo- men opiskeleman nusrison Raittiuskin tolle raittiustyön jatkamista marten maamme ylemmissä oppilaitoksissa. — Dliopisto. Julkisen metsän hoidon tutkinnon omat suorittaneet m. m. ylioppilaat Arjö Paasio Oulusta ja Reino Kallio Punttala Limingasta. — Kauppaopistot. Suomen Liikemiesten Kauppaopiston johtokunta on anonut, että niistä 48,000 mar- kasta, jotka periaatteessa on hymäksyt- ty onnettomaksi Suomen Liikemiesten Kauppaopistolle kauppakorkeakoulun osaston ensimäisen muosikurssin yllä- pitämistä marten, ensi lukumuoden maralle myönnettäisiin ylioppilasosas- ton ylläpitämistä marten opiston naut- timan 28,000 markan suuruisen mal- tioamun lisäksi 20,000 mk. Teollisuushallitus on ehdottanut, että mäliaikaisesti järjestettämää kauppa- korkeakouluosastoa marten myönnettäi siin ensi kemätlukukauden maralta 11,500 mkaa sekä opetusmälineiden hankintaan kerta kaikkiaa' 8,500 mk. — Mielisairashoitokomitean mietintö. Kuten aikaisemmin on mai- nittu. on senaatti maatinut maan mai- maishoidontarkastelijan lausuntoa sen mielisairashoidon järjestämisehdotuksen johdosta, jonka tarkoitusta marten ase- tettu komitea on laatinut ja jonka eh dotuksen mukaan m. m. maltio ottaisi haltuunsa suurimman osan mielisairas- hoidosta ja siinä tarkoituksessa perus- taisi joukon uusia mielisairaaloita, joi- den rakentamiskustannukset nousisimat noin 30 miljoonaan markkaan. Tä män lausunnon antamista marten omat maimsshoidontarkastelun mirkamiehet kokoontuneet useampia kertoja miime kemäänä ja kesänä ja tällöin laatineet laajan lausunnon, jossa koetetaan to- distaa komitean ehdotuksen toteutta- mismahdottomuutta. Maimaishoidon- tarkastelija ja neumojat omat t. k. 7 pnä lopullisesti tarkastaneet ehdotuk- sensa käymällä sen kolmannen kerran läpi ja allekirjoittaneet sen sekä äsket täin senaattiin jättäneet. — Maidon kuletus rautateillä. Koska uusiintuneesta kiellosta huoli matta edelleenkin otetaan kuljetettamaksi maitoastioita, joita ei ole monistettu määrätyillä osotteilla, ja koska sellainen puuttuma melmollisuuden tuntemusta osottama laiminlyönti noudatettamaksi annettujen määräysten suhteen aiheut- taa useinkin sattumia itämiä maihetuk- sia ja kormausmaatimuksia, huomauttaa liikennetirehtööri »vieläkin kerran muis- tuttamaan rautatiehallituksen m. 1900 antaman kiertokirjeen N:o 12/1913 määräyksistä, joiden mukaan maitoas tioita otetaan kuljetettamaksi main siinä tapauksessa, että ne omat marustetut puu- tai metallilemyillä, joihin selmästi on merkitty sekä lähettäjän että mas- taanottajan, nimi ja asemapaikka, ja tulee näiden osotelemyjen olla mitjoilla tai metallilangalla mahmasti kiinnitetyt tai myös kiinnijuotetut astioihin. Mis- sään tapauksessa ei osoielippuna saa täyttää pahmi- tai kangaspalasia. Astioita, joita ei ole marustettu määrätyillä osotteilla, ei siis ollenkaan saa ottaa kuljetettamaksi, ja jos as- tioita kuormattaessa maunuun junamie- histö hamaitsisi laiminlyöntiä tässä suhteessa, tulee sen heti siitä ilmoittaa asianomaiselle asemapäällystölle ja on jokaisesta edelläoleman määräysten lai nunlyöninstä aunettama raportti asian- omaisille, jotta laiminlyöntiin syyllinen saatettaisiin edesmastuuseen. — Matka apurahojen hakemi nen. Koska maltionraulateiden kulu- lvali muoden menosäännössä löytyy 6,000 markan suuruinen määräraha matka-apurahoiksi Valtionrautateiden mirkailijoille, kehoitetaan halukkaita henkilöitä miimeistään laumantaina jouluk. 10 päimänä ennen kello 12 päimällä rautatiehallitukseen jättämään kirjalliset hakemukset näistä matka-apu- rahoista ollen hakemukseen otettama likimääräinen ohjelma aijotulle mat- kalle, kauanko se on ajateltu kestämäksi sekä haetun apurahan määrä; ja tule- mat nämä hakemukset lähetettämiksi senaattiin. Samalla ilmoitetaan, että näiden matka-apurahojen saajat omat melmolliset antamaan kertomuksen opin- tomatkastaan sekä miransijaiselle luo- multamaan palkasta ja peruspalkkiosta kolmannen osan ynnä matkarahat ja laskuerehdysrahat kokonaisuudessaan. Matka-apurahain saajille koettaa rau- tatiehallitus hankkia mapaapiletit ulko- maalaisilla rautateillä. — Konepajojen työnjohtajat Rautatiehallitus on hylännyt maltion- rautateiden konepajojen työnjohtajien anomuksen, että heidät ylennettäisiin palmeluskunnan luokasta mirkamies- kunnan luokkaan. — Hewosjalostnsliitot. Maan- miljelyshallitus on hymäksynyt Perä- Pohjolan hemossiitosliiton hemoshoi- don neumojaksi agronoomi K. Perän- tien. — Hywäksytty oppikirja. Leh tori, tohtori K. E. Kimirikon julkaise- ma opipkirja „Koulun eläinoppi" on hymäksytty käytettämäksi maan alkeis- oppilaitoksissa kuitenkin ehdolla, joka säädetään elok. 8 pnä 1872 annetun armollisen koululain 80 §:ssä. — Eläinten kohtelu tukkimet siösä. Suomen Eläinsuojelusyhdistys on jättänyt metsähallitukselle anomuk- sen, jossa ehdotetaan m. m. suojusten rakentamista hemosia marten kruunun- nunmetsissä olemille hakkuupaikoille. Käytännössä tällaista on jo ennen hie- man toteutettu ja nyt tunnutaan sitä edelleen rumettama toteuttamaan. Met- säherra A. W. Bergh on Pudasjär mellä puuhannut hemossuojusten ra- kentamista ja keskustellut asiassa met- sänostajien kanssa, s. o. Oulun Puu- tamarayhtiön isännistön kanssa, sillä seurauksella, että tuollaisia suojuksia l. talleja rakennetaan. Olisipa hymä, etta esimerkkiä seurat- täisiin laajemmaltakin ja liemennettäi- siin näin edes hiukan marsinkin tukki- metsissä hemosten kärsimiä maimoja. — Lohenkalastus TorniojoeS sa. Se ruotsalais-menäläinen komitea, jonka tehtämänä on ollut Tornionjoen lohenkalastuksen parantamismahdolli- suuksien tutkiminen, on nyttemmin saa- nut malmiiksi mietintönsä, jonka tär- keimpänä koht.na on ehdotus lohen- siitoslaitoksen perustamisesta Tornio- jokeen. Ruotsin maanmiljelyvhallitus esittää uusia keskusteluja Wenäjän kanssa komitean ehdotuksen toteutta mistä marten. Lohensiitoslaitoksen paikaksi katsoo komitea parhaiten sopiman Ala-Wojak- kalan Suomen puolella. Laitoksen perustamiskustannukset on laskettu nouseman 30,000 kruunuun. Wuotui- set ylläpitokustannukset taas on las- kettu nouseman 5,000 kruunuun. Kun on osottautunut, että lohi kutee myös- kin ylemmissä osissa Tornion- ja Muonionjokia, katsoo komitea martio- miesten lukua martioimisaikana riittä- mättömäksi. Sen muoksi on komitea katsonut ehdottoman mälttämättömäksi, että kolme tarkastusmiestä on joen kummallakin puolella. Muonionjoen haarautumisesta Muonion kirkolle saakka Suomessa. Sen ohessa on ko- mitea sitä mieltä, että Tornionjoen Ruotsin puolella olemalle osalle Muo- nionjoen haarasta Lainojen haaraan asti olisi asetettama neljä martiomiestä. Jokien martioimisten muotuiset kus- tannukset on laskettu 9,600 kruunuksi muosittain. Kun kalastuksen lakkauttaminen mir- roissa olemien yksityisten kalastamojen tähden tulisi tuottamaan komin suuria kustannuksia, on komitea ehdottanut, että main kokeeksi lakkautettaisiin lohen pyynti miidessä maltion kalastamossa. Rauhoitusajan pitentämisen elok. 1 pistä kemääseen jään lähtöön katsoo komitea mälttämättömäksi. Kun on myöskin näyttäytynyt, että tukkien uitto on suureksi haitaksi lohen- kalastukselle, ehdottaa komitea, että määrätty maksu olisi säädettämä jokai- sesta uitetusta tukista, jos uittoa sal- litaan. Tämä maksu olisi käytettämä mainitun lohensiitoslaitoksen menojen poistamiseksi. — Kanne prosessori E N. Setälää wastaan. Kenraalikumer- nööri kuuluu U. S:n tietämän mukaan uudelleen kääntyneen m. t. prokuraat- torin puoleen maatien häntä ryhty- mään toimeen kanteen nostamiseksi pro- fessori S:ää mastaan. Kuten muis- tettanee on tällainen maatimus jo en- nemmin tehty, mutta m. t. prokuraat- tori ei ole katsonut oleman aihetta kan- teen nostamiseen. — Amerikkalaisen silawan tuonti. Senaatti on myöntänyt m. m. kauppatoiminimi Gust. Hägg & C:lle Oulussa luroan saada edelleenkin maahan luoda omerikalaista silamaa. — Papisto. Senaatti on päällä- nyt antoa »valtakirjan Romaniemen kappalaiselle A. Laitiselle saman seura- kunnan kirkkoherranrvirkaan ja Haa- pajärmen kappalaiselle I. A. Hei lalalle Utajarmen kirkkoherranmirkaan. — Alitarkastajat. Senaatti on myöntänyt ylitarkastaja L. Nemanlin- nalle jatkettua mirkamapautta marrask. 15 pistä ensi maaliskuun 15 p:ään, jolla aikaa hänen Mirkaansa hoitaa prof. Ernst Bonsdorff. — ylimääräisten posteljoo- nien aseman parantaminen. Suo- men posteljooniyhdistyksen keskusloi- mikunta on kääntynyt postihallituksen puoleen anomuksella, että muoden 1912 alusta ylimääräisten posteljoo- nien aseman parantamiseksi perustet- täisiin 83 uutta makinaista postel- jooninmirkaa m. m. Ouluun, Kemiin ja Raaheen. — Kirkollisttnrkatalot. Ilikii- mingin seurakunnan anomukseen saada kirkkoherranmirkatalon oikeudet kirkko- herranmirkataloksi Zlikiimingin uudessa kirkkoherrakunnassa määrätyksi Pap- pila-nimiselle kappalaisen mirkatololle on senaatin kirkollistoimituskunta lä- hempiä määräyksiä marten lähettänyt kamaritoimituskuntaan. — Myönnetty awustus. Se- naatti on maltion maroista myöntä- nyt 4,000 mk. toiminimi A. Santa- Holmalle erään Rahjan satamaan joh- taman kulkumäylään johtamau tutki- miskustannusten kormausamuksi. Sa- malla on senaatti määrännyt tämän kulkumäylän mast'edes maltion ma- roilla kunnossa pidettämäksi. — Kutvernöörit. Hämeen lää nin kumernööri I. Gordielle on myön- netty mirkaero. W. t. kumernööriksi on määrätty esittelijäsihteeri A. Bro- selt. — Suomalaisen Kansan ma- jesteettirikosjutut. Wiime torstaina antamallaan päätöksellä on Turun ho- mioikeus katsonut, ettei Suomalaisessa Kansassa ollut „Mieletöntä"-niminen kirjoitus ole ollut H. M. Keisari-Suu- riruhtinosta loukkaama, ja on senmuoksi mapauttanut tri A. Kaasalaisen ja kirjoituksen laatijan, yliopp. Heinosen, kaikesta edesmastuusta. Zima Imcliils tumittil. Waasan homioikeus on tuominnut rouma Alma Junneliuksen amiorikok- sesta ja murhayrityksestä yhteensä 4 muodeksi 2 kuuk. kuritushuoneeseen, me nettämään puolet naimaosuuttaan ja amioliiton puretuksi. Sähkösanomia Leo Tolstoi kuollut. Eilen toi sähkölennätin seuraaman tiedon: „To lstoi kuoli klo 6,5 tänä aamuna." Suuren menäläisen kirjailijan elin- päimät omat siis päättyneet ja, kuten tiedämme, sangen omituisissa olosuh- teissä. Toista miikkoa sitten lähti hän kreimillisestä kodistaan lääkärinsä seu- rassa etsimään yksinäisyyttä ja hiljai- suutta miimeisiksi elinpäimikseen. Mat- kalla sairastui hän ja on nyt sen joh- dosta päässyt tämän maailman risti- riidoista, joita pakoon hänen kerrotaan lähteneen. Tolstoi oli syntynyt 1828 ja oli siis 82 muoden ikäinen. Opis- keltuaan yliopistoissa meni hän 1851 Kaukasiaan, jossa otti osaa useihin so- taretkiin. Siellä alkoi hän kirjailija- työnsä, joka sittemmin on tuottanut suuren joukon lomatonta huomiota he- rättäneitä teoksia. Suomeksikin on niistä monta käännetty esim. ..Ilös- nousemus", „Sota ja rauha", „Anna Karenina", »Kasakat" y. m. Suomalaisen puolueen talo Helsingissä. Miipurin kutvernööri saanut Pyytämättään eron. Helsinki, 19 p. marrask. Miipurin kumernööri on armossa saanut pyytämättään mirkaeron ja eläkkeen. -i- Vapaaherra Birger Gustaf Samuel von Troil on syntynyt 1868 ja nimitettiin Miipurin kumer- nööriksi 1907. Hänen poistamisestaan on jo pitemmän aikaa huhuiltu. Vulun kaupungista. Oulun läänin eteläisessä maalipiirissä moimat puolueeseemme kuulumat jär- jestöt, ryhmät ja yksityiset kääntyä maaleja koskemissa asioissa kauppias F. F. R u o t s a l o n puoleen, joka antaa tarmittamia tietoja, joko kirjeel- lisesti (osoite: Oulu) tai puhelimella (n:o 74). —Pika ajuritoimeu harjoittamis- lupaa pyysi perjantaillisessa maistraa- tissa työmies Armid Bernhard Mai jala. Pyyntö hymälsyttiin ja siitä on ilmoitettama poliisikamarille. — Hurjasta hetvosella-ajosta oli jälleen mastaamassa perjantain raastumanoikeudessa seurahuoneen renki Herman Ksukkari. Mastaajaa sakotet- tiin meluamisesta 10 ja hurjasta ajos- ta 10 mkaa. — Markaudesta syytettynä oli jälleen mastaamassa perjantain raas- u>vanoikeud?ssa maalari Nestor Er- masti Haukiputaalta. Kuten muista- nemme, oli mastaaja m. k. 27 p:nä ottanut Oulun asemalta kolmannen luokan odotussalista erään korin, jossa oli yhtä ja toista tamaraa, yht. 25 mkan armosta. Korin ja tamaran omis- taja Eli Niskanen oli myöskin saapu- millä, maatien omaisuuttansa takaisin, joka oli tuotu paikalle ja jonka hinnan oikeus armioi. Mastaaja pysyi yhä mäitöksessään, että juomuksissa ollessaan oli erehty- nyt korin suhteen, luullen sitä omak- seen ja että huomattuaan erehdyksensä oli tiedustellut korin omistajaa. Oikeus lykkäsi asian ensim. käsittelyn t. k. 29 p:ään, koska ei ollut mielä saa- punut todistusta siitä, että mastaaja on jo kärsinyt hänelle ennen näpiste- lystä ja markaudesta tuomitun ran- paistuksen ja kun ei mielä oltu saatu paikalle muuatta todistajaa, joka on kuulematta. Mastaaja passitettiin lääninmanki- laan. — Maneesin mellakoitsija tuo mittu. Perjantaillisessa raastuman- oikeudessa oli jälleen mastaamassa jou- tomies Kalle Piirala, joka, kuten muis- tanemme, joutui syyskuun 29 p:nä ma- neesin nurkkatansseissa aiheutuneen mel- lakan johdosta poliisin käsiin ja juo- mutsissa ollessaan rähisi ja repi polii- sikonstaapeli Oksan palttoon, purren häntä mielä peukaloonkin. Mastaajan määräsi oikeus miime kerralla asian esillä ollessa lääkärin katsastuksen alai- seksi, koska tämä oli teeskennellyt ole- mansa mielimikainen, mutta lääkäri oli kuitenkin huomannut hänen järkensä aiman termeeksi. Mastaajan, jolla oli mielä lisäksi pari syytettä juopumisesta, tuomitsi oikeus pidettämäksi poliisille tekemäs- tään mastarinnasta 1 kuukauden man- keudessa sekä 3.sta juopumisesta kus- takin 20 mkan sakkoon sekä meluami- sesta 20 mkaa eli yht. 1 kuukauden ja 7 päimän mankeuteen sekä maksamaan poliisi Oksalle palttoonrepimisestä 10 mkaa. — Pahoinpitelyjuttu sekin. Äströmin tehtaan työmies Herman Ruuskanen oli haastattanut lauantailli- seen raastumanoikeut. mastaamaan sa- man tehtaan mestarin Ernst Neuber gin, sanoen hänen kanssaan joutuneen- sa riitaan. Tästä sanoi Ruuskanen olleen seurauksena sen, että hän sanot- tiin irti työstään ja että mastaaja oli useampia kertoja pukannut häntä ja lopuksi työntänyt ulos tehtaasta. Neuberg sanoi kantajan laiskotelleen ja että hän oli main siemästi tarttu- nut tähän kiinni ja kulettanut omelle. Oikeus katsoi todistajain todis- tuksista selmille käyneen, että mas- taaja oli tarttunut kantajaan kiinni, mutta koska ei ollut selmille käynyt pahoinpitely, hyljättiin kanne ja kan- taja tuomittiin maksamaan todistaja- palkkiot. Kantaja ilmoitti tyytymättömyyttä päätökseen. — Aikoi ryypätä ilmaiseksi. Perjantaina oli Heikki Kärppä Utajär- men Sangilta Oulussa miinakauppaa tekemässä ja saatuaan 2 litraa „ai- netta", lähti menemään jättäen maksa- matta. Mutta miinanmyyjät eimät tyytyneet siihen, maan ilmoittimat poliisille ja niin täytyi palata maksa maan miinan. — Epärehellinen myymälä apulainen sattui eräälle liikkeenhar- joittajalle täällä. Kuukauden kuluessa oli hän nimittäin pienissä erin anas- tanut liikkeen rahoja tuntuman mää- rän. Tyttö on tunnustanut tekonsa ja ilmoittanut käyttäneensä rahat omiin tarpeisiinsa. Koska liikkeenharjoittaja on tytön tunnustettua antanut asian painua, emme mekään tahdo tytön ni- meä mainita. — Jäät oivat wielä heikkoja. Lauantm-aomuna erään hemosmiehen ajaessa hemostaan kaupungin rannassa, petti jää ja hemonen puwsi murtumaan. Ajoissa toki saatiin hemonen jäälle. Putoamisesta oli se kuitenkin seurauk- sena, että ajotietä, jota jo on yleisesti käytetty, kulkemalla kaupunginrannasta salmeen, oli hieman muutettama. — Heikkoja näkymät jäät mielä oleman. Siksipä olisikin kaisottama, mistä kohti hemosineen kulkee. — Japanilähetyksen hytväksi pidetään tänään klo 11 ap. myyjäiset Luterilaisella Rukoushuoneella. Ilta- ma klo 8 ip. Puhumat pastori Niinimaara y. m. Arvoisat Naiset Huom.! M. RUNG, Helsingistä myypi Seurahuoneella ainoastaan yhden päivän aikana, nimitt. Keskiviikkona mar raskuun 23 p:nä suuren hienon varastonsa vanulla sisustettuja Hinnat mitä halvimmat! Kunnioituksella: M. RUNG. — Oulun merimieskouluu joh- tajantvirka on julistettu 30 päimän kuluessa ilmoituspäimää lukuunotta- matta hakukelpoisten merikapteenien haettamaksi. Koulun m. t. johtajana toimii toistaiseksi merikapteeni G. A. Louekari. Miittaamme ilmoitukseen. — Oulun merimieskoulu al- kaa ensi toimintamuotensa t. k. 28 pnä klo 12 päimällä, jolloin oppilaiksi pyrkimien on ilmoittauduttama. Pyr- kijän on oltama 16 muoden manhan ja mähintäin 10 kuukauden meripal- melus täytettynä. Lähemmin ilmoi- tuksessa. — R.-Y. Pohjan Leimun toi- meenpanemiin yleisiin painikilpailuihin, jotka omat täällä 3—4 p:nä joulu- kuuta, malittiin eilen Pohjan Leimun M.- & U.-seura Moiman puolesta palkintotuomareiksi hrat T. Laamanen ja Rautio. — Pohjan Leimun kokouksessa eilen illalla oli esillä seuraamia asioita: Toimittaja K. Hautamäki amasi ko- kouksen tehden selkoa tällaisten aatteel- listen kokousten tarkoituksesta. Kysymyksen juopposairaudesta alusti opettaja M. Pallari. Sm johdosta snntyneessä keskustelussa kannatettiin kysymyksen saattamista keskustelunalai- seksi laajemmissa piireissä ja m. m. raittiusmäen yleisessä neumotteluko- kouksessa. Alustus päätettiin saada julaistuksi Kylmäjässä. Päätettiin julaista paikkakunnan sa- nomalehdissä kehoituskirjelmä lähesty- män maltuusmiesmaalin johdosta, missä kirjelmässä terotetaan raittius- asian huomioon ottamista ehdokkaita asetettaessa. Hra N. Huhtala alusti kysymyksen raittiustutkinnoista. Päätettiin tehdä yritys raittiustutkintolukujen alkami- seksi, ja sitä marten myöntää pieniä palkintoja tutkintojen suorittajille. — Oulun waiwaistalon emän- nöitsijän tointa on määräajan ku- luessa hakenut 31 henkilöä. — Toiwo Kuulan uudet sä- tvellykset. Sämeltäjä Toimo Kuulalta on malmistumaisillaan kantaatti, joka esitetään Helsingissä uuden ylioppilas- talon mihkiäissä t. k. 26 pnä. Sämel- lyksessä on Eino Leinon muutaman runon sanat. Kohdakkoiu ilmestyy Kuulalta kaksi laulua pianonsäestyksellä. Toisessa on Koskenniemen, toisessa L. Onerman sanat. Helmikuussa, mikäli olemme kuulleet, tullenee hra Kuula antamaan Helsin- gissä suuremmoisen konsertin, jossa pääkaupunkilaiset saamat tutustua usei- hin sämeltäjän sitä marten malmista- miin uutuuksiin. — Lappalaisia matkalla ete lään. Eilen illalla saapui Ouluun matkue lappalaisia, jotka omat menos- sa Tamvereelle, Helsinkiin ja mahdol- lisesti muihinkin kaupunkeihin näytte lemään itseään. Matkaa lienee mielä tarkoitus jatkaa ulkomaillekin. Seu- rueeseen kuulumat lappalaiset I. E. Ketola Kittilästä, poikansa Erkki, hie- noin lappalaisneito Inka Malkeapää Enontekiöstä, Tuomas Nikoteemus Kit- tilästä sekä Juho Kiistala myöskin Kit- tilästä. Miimeksimainittu toimii seu- rueen johtajana. Seurueella on mukana 3 poroa tar peellisine tal.vi- ja kesäneumoineen ja kotatarpeet. Matkueeseen kuulumista on jo mii- me muonna ollut Saksassa Tuomas Nikoteemus. E. Ketola ja Inka Mal- keapää taas omat olleet muine muon na antamassa näytäntöjä Tampereella ja Helsingissä. — Suomalaisen Työtväenlii- ton ompeluseuran kokous on tänä iltana klo 7 ''Nuijan huonenstossa. kii-joittautuneet osakkaat kutsutaan täten perustavaan kokoukseen, joka pidetään Ka- jaanintullln kansakoulun voimistelu salissa keskiviikkona 23 päivänä kuluvaa marraskuuta kello 7 j. p. Lopullisesti tar kastamaan sääntöehdotus ja niihin ehdote tut muutokset. Johtokunta. kokootuu tänään kello 7 illaila Nui jan huoneustossa. — Helppotajuinen konsertti on seurahuoneella huomenna klo *'-_'8 il lalla. — Lääninlvirkamiehet. Haapa- järmen kihlakunnan kruununmoudin- mirkaa omat t. k. 18 pnä päättyneen määräajan kuluessa hakeneet mara- lääninsihteeri A. M. Lindholm, Tai- malkosken piirin nimismies Gust. Rud. Hernberg ja Jalasjäomen piirin ni- mismies Aarne Leikkola. — Malituksia. Karungin kunta on senaattiin tehnyt malituksen Oulun läänin kumernöörin miime syysk. 12 pnä antamasta päätöksestä, mikäli se koskee Ylitornion kunnan kirkonkylässä sijaitseman kestikiemaritalon pidon ja siitä tehtämän kyydityksen uskomista kyytikaudeksi 1911-1915 talolliselle Juho Laurille eikä talolliselle Kaarlo Lakkapäälle. Samoin omat senaattiin malittaneet talslliset Pekka Hackman ja Erkki Jy- mälä Oulun läänin kumernöörinmi- raston miime elok. 13 pnä antamasta päätöksestä, mikäli heidät sillä on mel- moitettu apuritaloina suorittamaan yli- määräistä kyyditystä Kemijärmen kun- nan kirkonkylän kestikiemarissa kyytie kautena 1911—1915. — Wahwistetut säännöt. T. k. 19 pnä on läänin kumernööri mah- mistannt Kajaanin hemosjalostusliiton säännöt. — Hyljätty tvalitus. Senaatti on hyljännyt kauppias Edmard Kää- riän tekemän malituksen Oulun läänin kumernöörin syyskuun 20 pnä 1909 kauppias Kaarlo Korhoselle antamasta lumosta pitää Kajaanin kaupungissa ruuti- ja dynamiittikauppaa. — Rakennustoimi Oulussa^ T. k. 7 pnä on läänin kumernööri mahivistanut piirustukset rakennus- mestari F. K. Inrmeliuksen omista- malle tontille mo 8 tämän kauvungin ensimäisessä kaupunginosassa tehtämää lisärakennusta marten. — Kuollut. T. f. IS p.nä kuoli Kalajoella talonisäntä Juho H e i k- ki Peltola <!5:llä ikä^vuodellaan. Lähinnä jäimät häntä kaipaamaan puoliso o. s. P.issi, ja <> lasta. — Santarmi Sardin juttu tu lee käsiteltämäksi Haukiputaan lvälikä- räjillä jouluk. 21 pnä. Huilii entiset todistajat on haastettu uudestaan kä räjille. — Juuneliukseu pesäcrojuttu oli minne keskimiikkona jöUeen esillä Alatornion käräjillä. Kantajan, rouma Jm asiamiehenä oli oikeudessa asian- ajaja I. Raappana, jota mastoin kirk- koherra (<>. Junneliuksen puolesta esiin-