Torstaina 14 p. Huhtikuuta KARJALATAR N:o 41 — 1910 •t" R a k k a a •; ;\ i 1 i m m e pi Suntio:! le:-!u-.i U * Bilfsssn o. 5, tiitkän kärsintixcn !•»;icrtti kuo lema Jun'u^:i .Maaii<kumi :!0 päiviinii, 90 vu<><Un v:iali:i:i. Kai;kaan:i mni.suua' Lrpset. Virs. k. 5! 2, (i v. rtliijuit) iidijyeths Uuua5 IsidijSSi fa&d Edustajisiou kokous pidetään Joensuussa Karjanlioi- tokoululla perjantaina tV. v'J r:nn klo 12 päiv.iliii, jossa kusi tel lii A a säännöissä mftftriityt asiat. Pyttynäyttely samassa paikassa sammua päi vänä klo 10 a. p. Joensuussa, huuti!.:. 13 p:uä 1910. ToimikUiita. 'iv * 1 Juuri saapunut kaunis valikoima NÄISTEN ja LÄSTEN u ftLSM } J"T7 £ k ! h ?oKa Kävelypukuja. AI. Koivu?? saatavana R. Heiuosetla, H U h t i k. 1 2 P, Romasti Gröumall oli cfitUint)t ivaltakirjansa ja rylsitsi edilsmieS- loimeensa. Suureen toaliof untaan oli edus taja Bomanin sijalle tullitt edu:- taja Eronen. Toiseen käsittelyyn esiletttin ehdo tus asetukseksi tuulaakimaksujen las- kemisen perusteista ja hymätsyttiin suuren waiioku»»nan mietintö asias ta. Maliokunnan ehdotus asetuk- seksi hymäksyrtiiii sellaisenaan. Ensimaiseen käsittelyyn efiteitiin maatalonsmaliokunnan mietintö numero 1, jota simliäa eftdoiuffen muutoksiksi torpan-, tomoiuititilai:!- ja mäkiiupa-alneen »uuolrastct maa- kiskunn 8 p. 1'jni) annetun asettil- sen 32 ja 34 pykälän. Ehdotus meni suureen maliokuntaau. Esitettiin puhemiesnenmostou eh- dotus työfuummclmatii tänsi-Mmt- to ja ja maliokutitia uninen. Eh- dotuksen täysistuntoja koskema osa hymätsytliin keskustelutta: ja sa- moin pentstnSlali- ja maltiolva- raiuivaliokunria koskema osa. Täys- istunnot tulemat pidettämälsi liis- taisin ja peri antaisin. Lalimalio- kuntaa koskema osa aiheniti miu:- % f j% £ iK, «K 'Liiidoinlin lUiui-aucu lta-Mi:*. — SiiuKuvii «hi vpÄv-isa. - - Lnpuii.l raulw. Wiime kirjeessäni ja koetin km mata, millä makamuudella, ariook- kuudella ja yksiinielisyydeklä edn-?- kunnassamme eri puvlueryhntäii: puolelta emäsletliiu »valiokuntaan lakiehdotusta »valtakunnan laii»-- säädännöstä. Sikäli kuin nyt on kuulunut ja cirmakakin sovi, oivat lausunnot yleensä koko maassa otettu ivastaan suurella tyydy- tyksekkä. Saattaapa sanoa, cuii koko kansa on poreessaan tunteilut oikeustajuntansa tulleen mitä oi- mallisimmiu tulkituksi. Marsiakin suomalaisen puolueen johtajan se- naaltori ja maltioneumos Tauiel- son-Kalmarin miehekäs puhe on herättänyt suurinta huomiota. Myöskin mastapuolueideu lehdet omat hänelle nyt ilm'.tuoneet a?:- saitun wnnustuksen. — Kuu tämä tunnustus poikkeaa suuresti siitä, mitä niiden taholta on runsaan ivuosikymnienen aikana hänen osak- seen tullut, niin minulla on ai hetta merkitä roastoiiuubci» ma- ralle muistiin, „mikä ääui nyt on kellossa". Ensiksi annan sumtmuorou so sialistien pää-ääuenkaimattajalke ..Työmiehelle", sillä siltä puolella ei ole tapana uskoa kenestäkään pormarillisesta mitään hyivää läh temän. Se lausuu: ..Historiallisilla asiakirjoilla osotti hän (Tanielsoii-Kalmari) kohta kohdalta paikkansa pitämättömäksi ja määristellyksi Stolypiuin laki- tamau puheeumuvrou ja äänestyk sen, liuiUii hymäksyttiin lopulla sellaisenaan. Talousmaliokuutaa, laki- ja lalousivaliokuntaa, siiviS- tysmaliokunlaa ja ivirkamiesasiain »valiokuntaa koskeivat osat hyiväk- lyuiiii keskustelutta. ^iaakalous- ivaliokuntna osassa syntyi taas leskuvlelu, mutta hyiväksyttim se sellaisenaan. Lieskustelutta dy- mäksyluiu tyvmäen asiain malio kuulaa ja panlkiivaliokitntaa koske- ma. osat. Esitettiin mauioioaraut ivalio umnan iiijoiniii, koskema puhe miehelle ^'altiopäiiväjärjestyksen 4.'! pylalän Milkaan tulemaa kor- '.oausta ja hyiväksylliiii se keskiiS- lelulta. Pliheniiehen palkkio on näiu ollen ^e-ilineu eli :?,.'><'!> mk. lui.kaudessa. s! Ä uutisia, V f {5)ti;tfeit !j ali in to j ärjcc-tct ut ä ii ni;)ciäitornia sclasotkuja. Zeifahviks '.•uciitjtuHiimtiful.-;;*. kliutaiiusessa. Hiljattain on taas näkynyt jut- kisuudessa uusia taoivtutua siitä, iiliten ivabingollicta on maalleni-- me. että sen asioita hoiia:vat hen- lilöt, jotka näitä euväl yminärcä ja joilla ei ole niihin harrastusta, bailaamatta, siitä lähtien aan mmislerineumosto ryhtyi sekaan- titina.au 3iiomott asioihin, on maamme saanut kärsiä tuoa fc- laannuisen ivu-iksi. kiilloin civai asiat myöhästyneet ja sen kautta unihhuoa tullut: mi>loin Pieta- rissa ei ole ollenkaan käsitetty ionliUl xraitVcifcioau asian mc ui- tystä ja on fiteu päätös tullut tykkänään ristiriitaiselsi oleivien olojen zaaatiniusteu ja jelivien entisteu määräysten kanssa, inil- loin on hankitut hylkäys asialle, jonka hallitsija on aikaiseniiilin täydelleen hymalsyuyt j. n. e. Setasiuio on iäynot imelä sun- reinuHiksi ja sen jälleen luu koti- inaiiteiikin h.iUin-s zeucui asioi- tanuue tnntemattonnen lasiin. Eiii'.e>i oli fenaatti toki faaniti jonkun asiatt aikanaan korjatilksi kiirehtimisillään tai hnoiuauliik- sillaan, ^tylyi-ien koliniaiiten hal- lituS olleii itse Oiito asioille ei tätäkään moi tehdä. Painmasloiu on se osottanut pystyivänsä uhä eneinmän asioitainme sotkemaaii. kämi esim. sitoslualaselkkaitt- seu aikana ivuoden maiheessa. •Jictitt selkkaukset tuottiioat inaal- le-niite tlmtuivia suoranaisia tap- pioita, kun kanitettiin hnokeanipia mcroja kitin olin pitä-uyt kan- taa tai ei mitään zveroja kan- nettll. 'Jivjt on jouduttu siihen aie- maau, että mitään ivieulitutleja puutaiuaroista ei moida kantaa. Parhaillaan käheletaän paljon pnutarraroita etelä-5uomen sala- iitk-la. Äaltioiaha>!o jää sille tarkoitettuja tuloja maille. vientitullit tuottamat »valtio!- lemme ivuosittain noin puolen- tois.a miljoonaa markkaa, ^.o- lainen miillo, tiiiukä Niidet ase- tulset näiden tullien kantamisesta »viipyivät, mähentää ivaltioea- haston tuloja, joiden karruttami- uen uäkr.isi ole-oan ivallanpitä- jienliii liarrastiis, ivailka iai-a- mattomalla toiuiinnallaan »vaikut- ia;uiU päiiuvastaista. Ehdmu-ö iniDciji asi:ul'elsi, joka koskee sa- aau^ntaljua ]a n)ie:Uiiiulin tan- lami^ta puutamaroista, »uita maasta toietäesiä, on tolin ollut atkanaan malinis ja olisi H yv-ju, ehöitty mahivistaa purjehduskati- dcn alliutn, jolloiii jitä larmil-iin »uutta selin on sekaantunut nii- nisterineumoston papereihin eikä clidotmsen historiallisen peruste- luu. Häue-i esitykseiisä on mar- iuacu» eriitotliaiuen ase maan:- »ne oikeitlsien puolustajille duu- liiassa". Zitten saanen pauua tähän '.naalaisiiiltolaisteu johtaivau pu- hetonven ..Iikan" lausunnon, joka luultu nam: »Puhuialamalle as uva ivaltionemvos Danielson-Kal- ;naa. Laajatietoinen historioitsija, ivaltioniies käy taisleliuiu isän- ole ehtiiiyt ivahivistusta saada. Ministerineumostokla ei ole ollut mitään epäilyksiä itse asetuksen johdosta — se on sen jo puoles- taan hyiväksyiiyt — muttei siellä main paperit «viipyivät ja puuta- maranune kulkemat ilman wie»»ti- tullia. Jos suonialaiset »virastot olin- ivat näin huolimattomasti hoita neet asioita, joita niiden olisi tul- li:t jouduttaa, niin »varmaan olisi »venäiseltä taholla ankarasti hyökätty mirastojemme ..auteeksi- antamatouta" hitautta nioiltimaan huomauttaa U. 3. Nyt ei puhu ta sanaakaan. Vlärsiihäu tästä '.vain Suomen »valtiorahasto ja syypääuä oli niiiiistenneuivosto. Kompastus tapahtuu toisensa jälkeen menalaisille asiaimine hoi tajille ja holhoojille. Suomelle koituu tästä sekaannuksesta »va hinkoa piiolelta ja toiselta. We- näläisel epäilemättä huomaaivat, etteiiväi he pysty tarpeellisia huo- niiota lainaamaan Suonten asioil- le eiivätkä niitä ytninärrä, mutta siitä huoliniatla he yhä enemmän tuiikeiitmvat ottamaan hallititkseni- Nie kioioo»! käsiinsä. buulisi, että tapahtiiiieei tosi- aii-U »vihdoinkin taiiviittaisimat iisepäisyyden ja nlinisterinemvosto lopuliakiu jäkläisi puuttumisen au:aiin sellaisiin Suomen asioihin jotka mitenkään eiivät ole yleis- ivallakuiiuallisia" ja joihin ei se mileiikään ehdi syiveiilyä. Näiu halliunon kulku maassamme mält- tyisi edes osasta sekasotkuja ja häiriöitä, »vaikka asiantuntemuk- selliseen ja sääniivlliseen hallitus- jarjeslelinään ei »vielä sittenkään päästäisi. Nykyinen »vieraista ai neksista kokoonpantu kotimainen halliin--! »vielä silmuin asiain tun temattomuudella pitäisi huolen siitä euä sekaannusta ilmankin ministeriiieuivostoa kyllin jatkuu. SuvMittnrahaston liitua wali!i)i'ahMt!5ta. iaU; inli'U n i faut i s eSta. maansa puolesta koko tykistöllään. Sellainen yetli knjittaa !>orju:vaa- kin luoltamusta, lisää uskoa: että Suomi ou jäämä tämänkin tais telun jälteen elämään. — „£n lau suttu epäilyksiä", lausui puhuja. „josko keisari Aleksauleri eusiniäi- ]cu puheet ja makuutukset oivat säilyiieet muulttimattomina. Mut ta Pietarin Äaltioarkistossa säi- lytetään keisarin omalla kädellä kirjoitettu puhe Suomen säätyjen lähetystölle. Ja siiuä hau m. in. sanoo: makuuttakaa kansakleiine, että teidän maltio-oikeuteuue oii olema niin.ulle pyhä"! — Edelleen siteerasi puhuja toista keisarin lau suntoa: .. .Vlrjestäessäni täinän maan asioita, olen Minä katsonut tarpeelliseksi autaa tälle maalle ivaltiolliiieu olemassaolo!" Hymä! kajahtaa perusttislaillisteu pen- keiltä. — „Mies, joka eusimäiseuä nimitti Suomea maltioksi, ei ollut suomalaiiieu. Se oli keisari Alek- santeri ensimäiuen itse." — ..Kei sari 'Nikolai ensimäisen aikana AU- kael Speraiiski, joka ei ollut suo- matoinen, sanoi: Suomi ei ole mi- tään maakunta, se cm maltio". — Näiu ampuelee suuri puhuja rik- kaasta pommiivarastostaau. Ja ivasemmakta oikealle hyivähuu- tojen saattainana astuu paikalleen." Kuten aikoinaan on kerrottu, ajeu- eduskunta 1D08 m:u toisilla .oaltiooaiioillä käsitellessään arm. esitystä »varojen hankkimisesta nii- hin tarpeisiin, joihin mäkinaiset ivaltion uuot eiivät riita, mm !!!(>!> ttilo- ja '.nenoanvion järjes- tämiseksi snosluntaivaroja yhteen- sä ainoastaan -»^TT^uu markkaa. Eduskunnan erityisesti päättämät menot ivaltiopäiiväkustannuöten suorittamiseeii, kansatoululaii okseu kustamuiksiin, H. Antellin les- rantenttaamien kokoelmain hoitoon »eka uuden eduskuiuatalou aikaan- saamista manen uoumvatsitäivas- toin yhteensä inkaan, snostUlitaioaeojen iveronkauto- ja ivalmoulatustannuksia luktiunotta- matta. Eduskunuau suostuntama- roiöta osottama määrä oli siis v>ou markkaa pienempi kuin seu erityisesti päättämät yklämai- iiitut menot. Keis. Majesteetti nä- ki tämän'ivajauksen täyttämiseksi mahdolliieksi suostua siihen, että korkeintaan ,»ik. oli iv. ltKK) siirrettämä ivaltiorahaslosta suostuiitarahasloou lainan muo- dossa. Keis. Ätojesteetti hyiväksyi suostiuitarahaston menoista kui- teniin ainoastaan S,3i)-3,5o0 mk., joten tässä raliascossa syntyneen majauksen peittäuiiseksi ou ollut tarpeen main t»,lls,r>uö mk., mikä määrä onkin »v:n tileissä siirrelty ivalriorahastosta suostun- tarahastoon. Tamniik. 17 p. päimätyllä ken- raaliku-veniöoriu ja saman kuuu 1U p. päiivätnuä lvalliosihteerill- iviraston kirjelmällä ilmoitettiin sitte seuaaatille arm. käsky laatia ehdotus arm. esitykseksi edustuu- nalle »varojen osottamneSta yllä- inainittujen lainamäärien lataisin- maksamiseksi ivaltiorahaSioon. Se- Hiismudstadsbkadet ou haastat- tanut täniäu suuren keskustelun" johdosta pääskysten johtajaa Jo- nas Easirönia, jota täältä Karja- lati Sanomat omat klilstmeet per- sonoiduksi nuorsuomalaisuudeksi. Hänkin oli erittäin ihastunut — suomeitarelaisen Tauielsou-Kalma- ein puheeseen ja lausunut: ..Esiiii- tyi sitten hra Tanielsoii-Kalmari. Hänen puheensa muodosti terä- iväii loogilliseii ja sattuman his- torialiiseu esityksen Suomen oikeu- desiä. Esityksessään puhuja, muis- iistaan, joka ei hetkeksikään häntä peuänyt, sanasta sanaan kertasi ^ lausuntoja, joita keisari Aleksan- icvi 1 oli lausunut, ja otteita eri- -.iäisistä historiallisista asiakirjois- la ja todistuskappaleista. Hra Tanielsonin lausunto oli täydelli- ltcn, paras, mitä miuä puolesta- ni olen kuullut hänen pitämän Suomen maltiopäiivillä. Hra Tanielson-Kalniari oli, niin mi nusta näytti, ikäänknin jälleen ta- ivannut itsensä sillä akalla, millä hänen tuotantonsa aikaisemmin oli ilmoille tuonut erinomaisia teoksia Siionien perustuslain puo- lusiutseksi." Entäs nuorsuomalaisten toinen ä, sanomalaiset! Heidän pää- äänenkannattajansa Hetsiiie;in Sa- uomat lausumat itäin: ..Suurin ta huomiota herätti tvaltioueu- mos Tauielson-Kakmarin laaja puhe, jossa hän.kohta kohdalta osoitti malheekkiseksi ehdotuksen his- korialkisen esityksen. Puhe oli tai- tamasti suunuiteltu ja makanmuk- seu moiinalka se lausuttiin. Kim hän mastosi syytökseen, että suo matoiset määrin selittämät maa tansa maltioksi, muistutti, että se, joka ensiksi kutsui Suomea wal- naatti asetti keskuudestaan esitys- ehdotusta laatimaan maliokunnan, johon kuuluimak senaattorit Mar- koss. Mirenius, Hedlund, Berg ja Kraatz. Perjantaina esitettiin senaatin talousosaston yleisessä istunnossa maltiomaraintoimituskunnasta yl- lämaiiiitut kenraalikumernöörin ja maltiosihteerinmiraston kirjelmät sekä senaatin asettaman maliokun- nan mietintö ja päätti senaatti alistaa korkeimpaan paikkaan esi- tysehdotuksen, jossa ehdotetaan, että eduskunta suostuntarahaston »varoista muodelta 1911 osottaisi :i,l 18,500 mk. mainitun laina määrän takaisinmaksamiseksi wal- tiorahastolle. "i»«t n n k i artviou jouduttami- ne». Kenraalikumernööri on ivaati- iiut senaatin lausuntoa eduskun- nan kirjelmän johdosta, jossa kii- rehditääu esitykseu antamista edus- kunnalle marojen hatikkimisesta niihin tarpeisiin, joihin makmaiset maltion tulot eimät riitä. TLeuäläitteu sokeri ja -suomi. Aiinisterineumosto on päättä- nyt keisarikunnan lakiasäätämilke laitoksille jättää esityksen, että ra- haininisterikle myönnettäisiin oi- keus sokerinpuutteen sattuessa koti- maisilla markkinoilla tehdä »ninis- terinenmostokle esitys sokeriaksiisin maksun iväkiaikaisesta lakkantta- »nisesta sokeria ulkomaille mietäes- sä. Toimenpide ei kuitenkaan kos- kisi Suomea, jos paikalliset tulli- »viranomaiset todistamat, että Suo meen miety sokeri on otettu siellä kaytetkäiväksi. Rantateitten tvaltiouasunnot. Ilmaantuneista syistä on rau- tatiehaklitus kehoittanut asiauomai- sia päälliköitä malmomaaii, että rautatiehallittiksen aikaisemmin an- uetlua kiertokirjettä tarkoin nouda- telaan, joka määrää ettei kruu- uuuasuutoihin saa majoittaa mie- raita henkilöitä eikä jotakuta osaa asuiuiosta nmille muokrata. Poik- keustilassa ja milloin se haitatta moi tapahtua olkoon kumminkin sallittu, linjahallinnon eri osasto jen päällikköjen, jokaisen omassa piirissään antamalla liimalla muok- rata jonkun osan kruununasunnos- a rantateillä työskentelemikle hen- kiloille sekä mastaanottaa sellaisia henkilöitä eli sukulaisia asunnon- omistajan huonekuntaan. Jos asunnonomistaja ei tyydy asian- omaisen päällikkyyden päätökseen, on hänen amtettama anomus asiassa asianomaiselle osastolireh- töörikle rautatiehallituksessa. Kihlakunnantuomarit. Senaatti on kuluman Huhtikuun 8 p:nä nimittänyt ja määrännyt Leppämirran tuomiokunnan tuo- inarin, homioikeudeuasessori Elias Äalsrid Sopasen Rantasalmen tuomiokunnan tuomariksi. Joensuusta ja likitienoolta. Joensuun kanppakoulunu opettajaksi ja marajohtajaksi »valitsi johtokunta eilen neljästä hakijas- ta yliopp. K. ^.Tuomikosken Helsingistä. Rakennuspiirustukset. Lääiiiii kmvernöön nondatetta- ivaksi ivahmistanut rakennuspii- riistukser uudisrakennuksiin lemy- seppä Heikki Atonosen omistamalla tontilla ii:o 4 Joensuun kaupungin k!>:ssä korttelissa. Wiinawoittowarojen jako. Eri ehdotusten anomusten joh- dosta on malmistaiva maliokunta päättänyt esittää kaupungin mat- tioksi, ei ollut suomalainen, »vaan Siloinen malloittaja ja Menäjään yhdistäjä, ja kun hän lopuksi tvar- man asiakirjoihin perustuman to- distelun johtopäätökseksi sanoi, että kaikki ehdotuksen mäitökset okimat verältömiä ja siis määriä, »uin kämi humaus kautta koko huoneen ja notkahtipa mähän herrojen se- liaattorienkin kankeat niskat. Edes- sämme seisoi ja puhui jälleen se Joh. Rich. Daniekson, joka pari- kymmentä muotta takaperin niin etemästi puolusti oikeuksiamme tie teellisillä teoksillaan." 'Niinkuin näkyy, kaikki tuiiiius- tamat nyt yksimielisesti, että Ta- liiekson-Kalmari oli istunnon ensi- mäinen mies, seisoen heiikisiltä ky- myiltään ja ansioiltaan päätäiisä pitempänä muita Suomen oikeuk- sien puolustusrintamassa. Mitä sitten Jonas Castren tarkoittanee sanoillaan, että Daniekson-Kakma- ri tässä puheessa jälleen tapasi itsensä sillä alalla, rttilläj hänen tuotantonsa aikaisemmin oli ilmoil- le tuonut erinomaisia teoksia Suo- men perustuslain puolustukseksi? Ja mitä ajatusta piillee sitten Hels. Sanomain lauseessa, että nyt taas edessämme seisoi ja pu hui jälleen se Joh. Rich. Daniel- son, joka parikymmentä muotta takaperin niin etemästi puolusti oikeuksiamme tieteellisillä teoksil- laan? Sitä en tiedä. Molempien sanat sattumat maan niin, että Damelson-Kalmari muka parinkymmenen muoden mäki- ajalla ei olisi seisonut ja puhunut Suomen perustuslain ja oikeuk- siemme puolustajana. He eimät siis tuiine tai ole tunteminaan, että juuri se sama mies, joka parikymmentä muotta takaperin tuusmielsilte, eitä miime ivuoden miinamoittoivarat jaettaisiin seu- mamasti: Joeiisuuii musiikkiyhdis- tykselle ennakolla myönnetyt 5,000, Rantalan ja Mustolan esemakaa- man piirustuskilpailun palkinnoiksi ennen myönnetyt 4,000, Joeiisuuii luistinseuralle samoin ajeminin myönnetyt >!>»>, unden kaupungin- talon piirusluskiistnnuuksiii? 4,IM»), kauppakoulun sähklnoaloon <i>>0, kaupuuginsairaakau tämäu w!lo- deu hoitokllstaunuksiin < ,210: ~>o ia rakeniiutsiiu, :!,4sr», puistojen kauuistamiseeu ja hoitoon kunualliskertomukseii 18!»!>—1907 meltoihin 2,000, sähtvivaloon ylei siin kokouksiin y. m. käyteitäivissä huoneissa 2,000, lansankiriastolle ja lukiihuoueelle 2,000, kauppa- koululle kannatukseksi 4, 000. P. K:lke 1,U00, rouivaSiväenyhdis- tykselle 000, lasten työkodille 3,000, ivalmistaivalle koululle 2.000, yhteiskoulillke 10,00:), vo.it- tiusseuralle 500, tyttökoulun litku- kausiiiaksiiitsi -">00, lyseolle samoin <>00, eläiusuojelusyhdiSlykselle 5i)0, uuden kanpitngintalon-rakeunus- rahastoon 1 <>,»»«), S. Topeliuksen nuorisokujastolle 20«), kaupungin kasöörille palkkioksi miinamoitto- ivarojen hoidosta 2oO prokuristi A. Warosclle kormankseksi tilitap- piosta i: rottarahastokn:;<><>, Marttayhdistykselle 2l >0, Walko- nauhayhdistykselle M!><', Pohj.-5tarj. moim.- ja itrh.-piirille 5ou, ^oe:i- suun sisälähetykselle 2 ,00», rait- tiuspiiritoimikunnalle 1,000 käsi- työ- ja tehdasyhdistykselle '>0>), uimaseuralle -'>00' Pohj.-Siarj. tou- sauopistolle 1,000 (entistä iveltaa sitäpaitsi lyheimctään l,000 mar- kakka), kansakoillulle taideteoksia Marten 200, työmäen sairaus- ja hautausapukassalle 5o0, Pohj.- Karj. nuorisoseiiralle 500 jajääuuös Puntarikosken ivesimoiinau y. m. tutkimiseen sähkömalolaitosta mar- ten nik. 8 p., yhteensä 77,720 »Nk. 2 1 p. Joensuu»! Musiirkiyhdistyksen konserttimestarin ja tonoi- soittokunnan johtajan yhdistettyä mirkaa on »n. m. ha- kenut MeiningenäStä herttuakliuen homimusikeri ja konserltimeslari Herman Hit^aeker, joka joku »vuosi sitten toimi •) '.vuotta erin omaisella menestyksellä Oulun Ätusiikkiyhdistykseu kouserttimes- tarina. Hra H. o»? naimisissa suomalaisen kauSsa. ?>zsmaiaiscn T'»öv^äeu!iiton toissa iltaisessa joytokuituau ko kouksessa in. n», pääteltiin pitää helluntain sentmoilla suuri näy- täntö-ilta, jossa näytellään Lud- »oig Holöerg in lnnnooriäisuudes- t inu kiiuluisa I e p p e N i i l o n- p o i k a »viidessä näytMesiä. Taloni anppa. taääläli H. ar 11'anen on myy- i.yt ointstamatisa Paamola-niini- seStä tikasta lohkaStun palstan :>lääkkylässä siin.ä olcmine raken- ltsineen Eivastiina Kelnvpaiielle. 5kauppahinka tuntematon. Tapatin »ii a. Toissa iltana klo 7,40 kulkiivak Wärtsilän rata-esitnies Zl. Tiitiiien ja jarrumies Hullko yhdessä Viii- uimaaralta kanpunkiin. Pääs- tyään ratapihan yli ivieivälle käyntisillalle, cukoi Tiitinen juosta pitkin siltaa, josta oli se ikälvä seuraus, että Tiitinen putosi sillan ylimmäiseltä rappuosalm keskim- mäiselle, lyöden päänsä pahoin askelkimiin, saaden suuren haaivan otsaaiisa joka ivei miehen aiman tiedottomaan tilaan. Eilen ilta- iltapäimällä oli Tiitinen kailptlu- gin sairaalassa, jonne hän hai toimitettiin, »vielä aiman tuuuot- tomaua ja lienee syytä epäillä josko hän enää eloon jäänee. Wäkijuomat kieneivät olleet syy- nä maromattomaan jitoksuun. Wiime kesäuä oli Tiitinen myöS- kin saanut koman iskun pu- dokessaau resiinasta sen kulkiessa, jolloin loukkaantui heiigen »varalli- sesti, mutta parani kuitenkin siitä silloin. Tiitinen on perheellinen mies ja nionen lapsen isä. Täiiä aamuna klo '8 aikaan rataesimeis Ä. Tiitinen ollut »vielä tullut tuntoihinsa. !>iä täynnä ukolla kaupniigista kotiin lähtiesiääu, joka ei tahtonut 'slareessääu pysyä. Kerran jo pahtikin kadulle, niutta nnsi yri- !S ja stttc sitä taas tahot itiin. «»»c/la inijiinttlivat. Toisia iltana pari kesii-ikaistä miestä ottelimat keskenään lähellä Ilosaarta. Miehet näyttimäl ol- een tamallista rohkeammin kal- isielleet naukkuia poskiinsa, josta euraus oli toisteiisa riittapielien oetteleminen siarkei^e-i kirotiksien äcstnlsellä. niin muserlamasti osotti Crdutiii y. m. meuäläisteu hyökkäykset mal- tiosääiitömme perusteita mastaau määriksi, se sama Tauielson-Kal- mari on kaikki nämä muodet ja marsinkin kymmenen miimeisie muotta saman korkean isänmaalli- seii tuntee» elähyttämänä paljon toiminut, kirjoittaiult ja puhunut maan kansallisten ja maliiollisteti oikeuksieii puolustlikseksi ja säilyt tämisetsi. Eiivätkö he tunne »vai eimätkö he tahdo rehellisesti tun uustaa, mikä merkitys oli hänen maikutuksellaau esim. Tagautsemin komiteassa, etupäässä juuri häueu uuhottumattomalla laimtnnollaan, jonka »vertaista ei yksikään Suo men mies ole petustustokiemme ja oikeuksiemme puolustukseksi ui» kyisen miespoliveii aikana pitänyt, ja minkä meille suotuisa'.', kään- teen hän silloin aikaan sai!' Luu- lisin heillekin oleman kyllä tuttu- ja myös hänen maltiolliset kirjot- tuksensa pitkin aikaa sanomaleh dissä ja aikakauskirjoissa, häueu puheensa eduskuiiuassa jokaisillc maltiopäiivillä, yleisissiis kokoitksis- sa ja juhlissa. Täsui maassa tttskiu on toista miestä, joka pe rusteellisemmin ja iväsymättömim min on selmittäuyt oikeuksiemme perusteita mastustajikke ja omalle kansalleen kuin juuri hän. Kan- sansa suurena opettajana hän ou kukemattoinat kerrat lieulvouut ja osottanut, mitä olisi pitänyt tehdä ja mitä pitäisi tehdä, ettei sen ta- paista, joka tätä maata nyt niin turmiota tuottamasti uhkaa, ta- pahtuisi. Ja jos nämä hänen ohjauksensa olisi marteeiiotettn ja niitä maltiollisessa menettelyssä ja kansallisessa kulttuurityössä Muualta Poh- jois-Karjaiasta. cskustelu !nwn;oMrol5ja. Myöntäkäämme aiman rehelli- sesti se, että meidän miorisoseuram- me oivat kesliisteliin alalla jääiieet yleisesti takapajulle. Hiljaista kyllä lienee nuorisoseurojemme maikutta- ma kehitys kaikilla alleilla ollut, muita leskusteluiaidoii kehittämises sä se ou ollut kaikeu hiljaisinta. Mo- nissa uuorisoseuroissa kumiuiukiu muilla työ-aloilla tapahtuiieeu ke- hityksen jäljet amat paljo tuutu- mampia. Puheita, esitelmiä, lau- lua, lausuutoa ja uäytielemistäkin usein esitetään jo kokolailla kun- nollisesti monissa maakylienkin liuorisoseiiroissa. Jopa ajatusten paperille pailetiiinenkin tapahtuu ■ marsinkin seuralehteä julkais seiden nuorisoseurojen piireissä — aika sujumasii. Riutta keskustelu se main ei rupea hymiu sujumaan. Anvan poikkeustapaus ou se, josta „5t'asperi" kerran kertoi muuta- massa ..Nuoren Karjalan" ..kykä- kirjeessä". A!onissa nuorisoseuroissa on kyllä keskustelemista yritetty. Huo- nosti kumniinklu on aina onnis- tuttu. Eimät läheskään kaikki jäse- nek — ei puoletkaan — keskuste- lilihiu ota osaa. No niissä on mikä? Mikä on syynä tähän takapajulla olemi- seen? Joskus sanotaan: „Ei ole hymiä keskustelukysymyksiä: eipä paljo minkäänlaisia keskustelun aiheita". Se myouueltäköön. Ei- .iän kysymysten keksimineu olemi- kään niin helppo asia mähä kehit- tyneelle iväelle. K iin kysymyksiä ei ole »viljalti, niin silloin tulee keskustelun katissa työtakin komin mähä. Ja kun seu kanssa tulee mähä puuhatuksi, niin luouuolli- sesti siiuä ei ole pitkälle päästy. — Nyt ou tehtäivä uusi yritys. Tehtäköön se ajoissa ja empimättä. Tuo aina »valiteltu puutos kes- kustelukysyiiiyksistä toilvottaivasti nyi Pohjois-itarjakau nuorisoseu- voilla poistuu, iiuteu tunnettua, heräteltiin keskusuuorisoseuramme »vuosikokouksessa kysymys keskus- telukysymyksien hankkimisesta. Poh- justuksessa tehty suunnitelma hy- iväksyuiiu ja toimenpiteisiin asian eteenpäin miemiseksi päätettiin ryh tyä. keskusseura onkin jo käänty- nyt kiertokirjeellä osastojensa puo- leen pyytäen kysymyksiä, joita se sitte aikoo esittää osastoilleen kes- kesteltaivaksi. Tietysti nyt kaikki nuorsoseurat pitämät knnnia-asia- uaau seu että keskustelukysymyksiä tulee keskusseuran sihteerille lähe tetyksi. Sillä kumminkaaii ei ole asia autettu, jos kysymyksiä on sihtee- rille lähetetty ja sihteeri niitä osas tojen keskusteltamaksi esittänyt. Kun »vain ..Nuoren ftarjatom' palstalta keskusteltamaksi esitettyjä kysymyksiä huomataan, niin sil- loin on empimättä kaikissa nuo- risoseuroissa niiden kimppuun käy- täivä. Ja sitteinpä nähdään, eikö keskustelut luista, jos main tosis- saan toimeen tartutaan. Monet nuorisoseurat panisimat mielellään jäsentensä kesken illan- »viettoja toimeen useamminkin kuu wähä-woiinasina ohjelman hankki- joina »voiivat. Eihän sitä aina ennätä ohjelmaakaan hankkia. Alutta nyt, kun keskustelukysy- myksiä on »viljalti »varastossa, moidaait panna toimeen marsinai- keskusteln-iltojakin aika usein. Eihän nnden toimeen panemisessa ole paljonkaan puuhia. Ilmoite taan »vain aika, paikka ja käsikel- tämä kysymys. Joukolla tosistaan kokoouiiutaau. Iv sittenhän' oii ihtne jos sellaiset keskusteln-illat eimät ounistu. Siitä ei tarmume ruiveta puhu maan, miten suuresta armosta keskustelut nuorisoseurojen illan- »vietoissa oivat. Jokainen myöu- täuee keskustelun suuri-armoiseksi nuorisoseuratyön ja kasmatukseu mälikappaleeksi. Onhan keskiiste- lusta illaumietossa humia ja elä- uässä hyötyä. Saapihan siinä ku- in ..kappansa panna panokseen". Tarivitseinmehail me ihmiset kes- kustelutoitoa usein eläinässämme- kin. Ja elämää »vartenhan on jo nuorisoseuroissa toimittama. Kun me ihmiset opimme aja- luksiamme sanoiksi pukemaan ja iliitä toisten^ kuuttomaksi esittä mään, niin silloin olemme paljo moittaneet. Onhan se taito meille kalleimpia luoniionlahjoja. Koetta- koon pohjois-karjakainen nuoriso toden teolla niiden rikkauksiensa omistajaksi pyrkiä. Pantakoon toi- »neen yhteisiä keskustelu-iltoja. Kan- keus kyllä mähitelken poistuu ja pian me heikkouksiemme maitta- ja»»a uskallamme uusille urille yrittää, uusia ivoittoja tamoittaa. Takapajulla olemisesta puhumi- uen meitä ei hmvita. Mutta äl- "iiämme siihen aihetta antako. yöllä ja tositoimella on meidän heikkoudet moitettama. K. K. 03* IÄS IÄ3 I jssgr uoudaletlu, olisi asema nyt paljoa maloisampi kutti se ou. Ä!ulta, surullista sanoa, ainoas- taan neljäs osa kansastamme seu- rasi häntä, niin pieni joukko, ettei se ollut riittämä ratkaisemaan »valtiollisia puliniainme ja horju- inatiomasti turivaamaau kausalli- sen olemuksemme ja yhteiskunnak- lifen edistyksenime elinehtoja. Sitä mastoin suurin osa kansas iamme asettui häneen ja hän " seuraamaan osaan, suomalaiseen puolueeseen, nähden sellaiseen suh teeseen, että hänen ja tämän puo lueemme raskaana »velmollisuuke- na on ollut torjua ei ainoastaati isänmaata »vastaau kohdistettuja hyökkäyksiä maan ehkäpä yhtä pak- jon kotimaisia ryntäyksiä »vastaan, »voidakseen ennen kaikkea säilyttää sitä rauhallisuuden pohjaa maas- sa, joka oli yhä raskaampien is kujen torjumiseksi »välttämätön. Etupäässä T aniels on-Kalmarin kilpee» tähdättiin peitsenheitot, »valheelliset herjaukset epäisäu maallisuudesta, matelemisesta y. m. mitä »vieläkin »vähemmän sit ivoja nimityksiä ajattelemattomas sa huumauksesi a täytettiin. Kernaasti jääkööt nyt sellaiset »inhotuksiin, jos ansiollinen tun nustus kerrankin annetaan mille se on tulema ja jos rvihdoinkin huomataan ja myönnetään, mikä onneton taktillinen erehdys kuollai nen aiivan tahallisesti nostettu sisäinen sissisota häntä ja suoma laista puoluetta ivastaan isän- maallemme todella oli. Ja toi- mokaamme, että edes nyt silmät aukeneivat ja koko kansa ainaisesti eheänä ja yksimielisenä seisoo rin- tantassa. US £3 CLi' c& 3^- Papisto. Äaltakirjan Joutsenon kappa- laisen Mirkaan on tuomiokapituli antanut Jaakkiman m. t. kirkko- herra K. N. Korpelalle johon mir- kaan hän saa astua ensi toukok. 1 pnä. yhdistetty saarnaajan ja kan- sakoulunopettajan mirka Haapa- saarella on julistettu haettamaksi <>0 päiiväu kuluessa tämän kuun 7 päimästä. Hirmensalmen kirkkoherralle K. I. W. Breitholt.sille on sairauden »vuoksi myönnetty mirkamapautta toukok. 1 pstä toistaiseksi ja Suo- meimiemen m. t. kirkkoh.j silos. maist. G. Paasonen on määrätty toukok. 1 pstä m. t. kirkkoherraksi ja m. t. kappalaiseksi Hirmensal- nielle, Lappeenrannan m. t. kap- palaineii P. I. A. Kurminen on määrätty w. t. kirkkoherraksi Suo- menniemelle. Ataaliskunn O pnä toimitetusta Juuan kirkkoherran »vaalista ja saman kuun 13 pnä toimitetusta Komeron lukkarinmaalista on tehty tuomiokapituliin w alitukset; malittajat anomat esittämillään syillä maaleja kumottamiksi. Kirkkoherrojen tvirkatalot. Senaatti on myöntänyt Nauta- tuaaro.it seurakunnalle luivau saa da kirkkoherransa ivirkatalon rakeu- nuskassan ylijäämäivaroista käyt- taä 6,599 mk. 17 p, kirkkoherran ivirkatalon kuntoonpaiiemiseen ja 10,000 mk. kirkonkorjaukseen. CD QS MMI CO ET CD 03 1 cS* ga S* ^3 ra Cg 3 S»: M" sa" Tämä maltiollinensuurkysymys 011 siihen määrään metänyt kai- ken hiioniion, että monet saman- aikiiiset asiat oivat jääneet aiman marjoon. Niinpä sekin ratkaisu, johon mereksimmät mehkeikyt yli- opistossamme omat päättymäisil- kään, on pujahtanut yleisöltä mel- kein läpi käsien. Tarkotau ..Leh- tosen juttua", siksi merkillistä, että se ansaitsee tulla kerran Karjalat- taressakin lyhyesti selostetuksi. Niille lukijoille, jotka omat kauemman sanomalehtiä seuran- neet, omat tällaiset jutut entuu- destaan tuttuja ja niille ei tämä kyseessäolemakaan mitään erikois- ta sisällä. Kaikki nuo jutut omat samanlaisia ja kumaamasti kerto- mat siitä, miten maikeassa ase- massa ftiomalaisuus on ollut ja mietokin on Suomen omassa kor- keimmassa oppilaitoksessa. Aki- opiston historia kertoo, kuinka ruotsin kieli on siellä ollut melkein yksinomaisena opetuskielenä, mai- keuttaeu siten äärettömästi suoina- laisen iiuorison opiskelua. Se ker- too myöskin, kuinka suomalaisten edistymistä on ruotsalaisten puo- lelta mitä moninaisimmilla ja suorastaan halpamaisilla mehkei- kyillä maikeutettu ja ehkäisty. Suomalaisesta kodista lähteneen nuorukaisen on esim. täytynyt teh- dä työtä, uhrata aikaa ja maroja, nähdä maimaa opettajaksi pääs- iäkseen monta kertaa enemmän kuin ruotsalaisen, häntä paljon huonompilahjaisen, opiskelijan päästäkseen sainanlaiseen päämää- rään. Takaivuosilta omat „Kar- mosen juttu", ..Laitisen juttu" y. n», oikein räikeitä todistuksia siitä, ja nykymuosilta, jolloin mäite- tään taistelua suomalaisuuden ja B ta »---»» M vs CJ S- t/i »-»«» a Ui sr m v» S* < PS t=s st- m » {^2 3" & S sa