N:o 80 — I9IO KAI KTT. Perjantaina Heinäkuun 15 päivänä. Iille, maikka täällä sitä todella neumoa tarmittaisiin maataloudellisissa asioissa. Niitä ei tietääkseni ole saanut kuin yhden kerran kuulla liminkokyläläiset- kään. — Millä taivalla olisi tuota maataloutta hoidtetama, että siitä saisi monipuolisemmat tulot menoihin mer- raten. Enhän minä sitä tarkoita, että siitä kaikki miisastuisimat, mutta ehkä joku olisi joukossa, joka rupeaisi asiaa mielessään harkitsemaan. Tässä muosi pari sitten tekimät jotku talolliset pyynnön saadakseen neumoja suonmiljelykseen, mutta sellaisen anta- jaa ei ole mieläkään kuulunut ja sitä- paitsi laitoinhan itsekin tässä miime taimena anomuksen samasta asiasta. — Olisi suotamaa, että nuo talous- seuran mirkailijat kämäisisimät kyläs- sämmekin. Esko. — Oulaisista. Täällä on liikku nut muuan poppaukko, joka sanoo olemansa Kannuksesta. Han kauppaa kolotuksen moiteita ja antaapa maimo- mäelle sisällisiäkin lääkkeitä ja ottaa niillä paljot rahat. Eräältäkin mai- molta oli saanut kaksikymmentä mark- kaa, kun oli kylmöttänyt ja lääkinnyt. Nyt kuuluu lääkäri menneen Merijär- melle ja Pyhäjoelle sairaita etsimään. Olkaa hymät ihmiset maromaisia tuon lääkärin suhteen, että ette anna raho- jänne ja turmele itseänne hänen lääk teillään. Olisi suotamaa, että miran- omaiset ottaisimat tämän lääkärin huomioonsa. Lääkäri on laiha isopar tanen mies ja sanoo olemansa usko- mainen ja Jumalan nimeen hoita mansa sairaita. Onhan meillä oikea lääkäri, että ei luulisi kenelläkään oleman asiaa tuom moisen petkuttajan luo. — Tuokaapa te, jotka olette ostaneet häneltä moi teita ja lääkkeitä, niitä lääkärin näh tämäksi, niin saatte itsekin tietää, min- kälaisilla aineilla teiltä on rahat otettu. Talonjussi — Muoniosta heinäk. 4 p:nä 1910. Kylmä on ollut kemät täällä Lapissa. Kesän ihanin aikakin on men nyt hymin ikämästi, maikka on tosin ollut muutamia päimiä lämmintä ja sadetta, joten kasmullisuuskin in ehti nyt joutua tamallisesti. Jos maan ke- Mä olisi lämmintä, niin kyllä maa- miehet heinää kuitenkin saisimat, mikä onkin tärkeintä täällä Lapissa. Maanteitä näytään korjatun tänä kemännä oikein tamallista parem- malla innolla täälläkin päin. Tienteko melmolliset omat olleet touhussa kuok- ka kädessä kohotellen sillä meden uur- tamista kuopista multaa. Wielä on noilla urakoitsijoilla hemonen ja kärryt mukanaan ja jonkunmoinen palkki eli hirren pätkä köysillä kiinnitettynä me nymässä poikittain kärryjensä perään. Hemosilla sitten medätetään mainittua hirrenkappaletta, jotta kuokitut paikat siliäisimät. Mutta eipä näytä se, joka on tien- lckomelmollinen, pitämän huolta siitä, että tiet olisimat kunnossa. — Tuollai nen tuntipalkkainen soranmetäminen näet kuuluu uuteen korjaustapaan erit- tainkin Muonion—Enontekiön mälisellä tiellä, jolle se onkin hymäksi, sillä muu- ten hymin tehty uusi tie menisi aiman palalle tuolla petollisella kuokkakorjuulla ja silloin kämisi sen samoinkuin Muo- nion—Kolarin mäkisenkin tien, joka on päästetty mirkamiesten lemäperäisyy- den takia komin huonoksi. On tosin miime aikoina koetettu pi- tää huolta sanotun tienkin ylläpidos- ta, mutta maikea on saada laihasta lihamaa, sillä eihän laiha hemonenkaan liho, jos sillä maan ajaa, samoin on tienkin laita, että jos sitä mälistä kor- jataankin, niin ei siitä silti hymää tu- le, kuten jo edellä mainitsin. Huonon korjuun muoksi nimitt. on tie päästet- ly pilalle, sillä täällä eimät manttaali- miehet tahdo uhrata aikaansa tienkor- juuseen. — Olisipa siis hymä, jos mosta uudesta Muonion—Enontekiön tiestä pidettäisiin yhä edelleen noin hymää huolta, kuten alku osoittaa. Lappalainen. pikku uutisia. — Atvioliittoon niihittnn täällä tus- taina t. k. 12 p:nä maamviljelijän poika Henrik Alfred Mononen Oulujoen Kiwi- niemestä ja Oulujoen seurakunnan kierto- koulun opettajatar neiti Anni P ä i w a- rinta. * — kansallismielisen Nuorisoliiton kursseille» jotka alkoimat t. k. 8 p:nä Ja- lasjärmella suomalaisen seuran talossa „Wi- holassa", oli kertynyt osanottajia läheltä ja kaukaa noin 60 paikkeille. * — 8towa wäkijnomain himo oli sillä työmiehellä, joka joku päimä sitten, rahansa juotuaan, tyhjensi lapsensa säästölaatikon, johon pienempi summa oli kertynyt. Maikea on epäjumalaansa heittää, jota kerran on ryhtynyt todella palmelemaan. * — Maailmanmestaruuskilpailut pai nissa w. 1911 Helsinkiin. Jo pitkän aikaa on Helsingin Atleettiklubi ollut kir jeenmaihdossa asianomaisten kanssa saa dakseen luwan järjestää Helsingissä muo- den 1911 maailmanmestaruuskilpailut rans kalaisessa painiskelussa. Nyt on asian- omaiselle seuralle saapunnt tieto, että he saamat tuleman maaliskuun kuluessa toi- meenpanna nämä maailman huomattamim mat amatööripainikilpailut. Eritoten sak- salaiset oivat hymin myötätuntoisia ja lu- paamat auliisti' antaa apuaaan juhlan kai kenpuolisen menestyksen hymäksi. Tämä on ensimäinen kerta kun maas- samme saadaan järjestää näin suuret ja huomattamat painiottelut. — Olisipa siksi syytä meikäläisten painijain ryhtyä ajoissa malmistautumaan kilpailuja marten, jotta säilyttäisimät hymän maineensa atleetteina. * — Suomalaiset Amerikassa. Kansa laisemme Heikki Leinonen kuoli tapatur- maisesti BimabiNssa Minn. w. k. puoli mälissä. Hän oli 23-ivuotias, kotoisin Ou lun läänistä, Kestilästä, Leimiskärannan kylästä. * — 1,800 langattoman sähkökenttä tyksen asemaa on tätä nykyä koko maail- massa. Englannissa niitä on enin, nimit- täin 811. * — Jaappanilaista eteliinaparetkikun taa malmistellaan parhaillaan. Sen joh tajana tulee olemaan resermiluutnantti N. Shirase. Retkikuntaan kuuluu kaikkiaan 15 jäsentä. — Näin siirtä Jaappani taiste lunsa lännen manhojen siwistyswaltioiden kanssa myöskin maantieteellisen tutkimuksen alalle. antamaisesti ja säälimäisesti häneen. Tultuaan ulos myymälästä ja pääs tyään kauas ihmishyörinästä, kauas simukadulle, söi hän itkien leipänsä. Kuusi muotta tämän tapahduttua ansaitsi tuo nuori mies Bretagnesta, kymmenentuhatta srangia muodessa siinä pankissa, johon paksu mies niin ystämällisesti oli hänet mastaanotta- nut. Hän oli tottunut Pariisin elä- mään, hänestä oli tullut täysikasmui- nen mies, hän oli tullut itsensä her- raksi. Sinä päimänä kun hänet ilmoi- tettiin otetuksi yhdysmieheksi pankkiin, meni hän muutamaan »vähäiseen nisu- myymälään Montmartre kadun mar- rella, jota hän ei koskaan sen sanotun illan jälkeen ollut jättänyt silmällä- pitämättä. Ja kunniallisella pariisi- laisella leipurilla ei ollut mitään mas- taansanomista antaessaan tyttärensä faden entiselle markaalle. Niin, hynät herrat, kentiesi teista minun pikku ker- tomukseni loppuu jotenkin kuimasti. Mutta jos sillä ei ole muita etuisuuk- sia, niin on sillä kumminkin se, että se on totta. — Baryan maikeni. — Huomasi kuun telemien herrojen unhoittaneen sika- rinsa sammumaan. Mutta pikku kreimi d'Aucor nousi ylös ja sanoi liikutuksesta märäjämälla äänellä niin komasti, että kaikki sen tuulimat: — Parahin herra Baryan, pyydän nöyrimmästi myönnytystä saadakseni suudella maimonne kättä. MMn mietteitä nMtilM, Nykyään on elämä kamppailua kaik- kialla. Meitä ympäröimässä luonnos- sakin ilmanhengetär maihtelee, toisi naan lämpöä ja kaikkea suloa tuoksuen, tekee se ihmismielen iloiseksi ja toimo- rikkaaksi tulemaisuudestaan, toisinaan taas kylmän kolkkona pohjoinen tuuli puhaltaa, synkistyttäen kaiken eloisuu- den ulkona luonnossa. Samaa ali- tuista taistelua käydään meitä mas- taan sieltä käsin, mistä meitä maalli- sesti johdetaan. Määryys taistelee to tuutta mastaan, sortomieli ja mäki- malta on moitolla meitä moimakkaam- pien keskuudessa. Tässäkin näyttää tulemaisuus toimottomalta, täytyy ky- syä: onko tottakin kansamme niin perin armoton, että hallitsijammekaan ei sen kohtalosta mitään mälitä. Kysyä täy- tyy, niinkuin kysyi joitakin aikoja sit ten erään korkea-armoisen, sortosuuntaa kannattaman henkilön tytär isältään; tytär kysäsi näet kaikessa miattomuu- dessaan yht'äkkiä: „Jsä! Mitä pahaa Suomi teki, kun sitä noin komasti koh- dellaan?" Isä ei pyystynyt tyttärel- leen suorasti mastaamaan. Emme tiedä tätä kohtaloa itse mil- lään laittomilla teoilla ansainneemme, mutta kyllä tämä täytyy ottaa mas- taan sittenkin. Olemme poisluopuneet siitä kuningasten kuninkaasta, joka kaikki kaikessa on. Käykäämme siis koko kansa yhteisesti suurena lähetys- tönä sen kalkkein korkeimman tykö, jon ka mastaanotto ei ole rajoitettu mää- rätunneilla, maan jonka luokse on aina amoin ja mapaa pääsy. Hän moipi piankin, jos niin hymäksi näkee, tehdä tyhjäksi sortajiemme pahimmatkin yllä- tykset, täten puhdistaen meitä tämän koettelemusten kiirastulen kautta, teke- mällä itselleen meistä todellisempia palmelijoita tukemaista, ehkä maloi- sampaa aikaa ja ijankaikkisuutta mar ten. M. K. Muualta Suomesta. — Kuollut. Torstaiaamuna t. k. 7 pnä maipui kuolemaan Hyrynsal mella pitkällisen taudin sairc.stettuaan sanomalehdentoimittaja Pekka Jm' ni o n e n 25 muoden itäisenä. Hän oli syksystä 1996 ollut Kajaanin leh- den toimituksessa. — Kaik. Kaj. — Woinwienti Hangon kautta. 30 pistä kesäk.—6 p:ään heinäk. m. 1910 mieliin Hangon kautta ulkomail- le: Englantiin 5,959 astiaa (325,362 kg). Saksaan 331 astiaa (18,177 kg), Tanskaan 125 astiaa (6,598 kg) ja Ruotsiin 40 astiaa (2,184 kg), yhteen sä 6,455 astiaa (352,321 kg). Vastaamalla miikollo, 1—7 p:ään heinäkuuta m. 1909 teki moinmienti Hangon kautta: Englantiin 5,216 as tiaa (284,751 kg). Saksaan 70 astiaa (3,804 kg). Tanskaan 45 astiaa <2,457 kg) ja yhteensä 5,331 astiaa (291,012 kg). — S. Meijeril. — Tulipalo laiivassa. Klo 5 aikaan iltapäimällä syttyi tulipalo höy rylaivassa „Etelä-Saimaa". Laima oli matkalla Lappeenrannasta Joutse- noon ja oli laimassa noin parisen kymmentä matkustajaa. Äkkiä lemisi tieto, että tuli oli irti laiman keittiössä ja konehuoneessa. Pahoja palohaamoja sai raminto- lanpitäjä Kristina Hiltunen, jolla maatteet olimat tulessa. Ainoastaan järmeen hyppäämällä sai hän ne sam- mumaan. Laiman kapteeni Martikka sai palohaamoja käsiinsä koettaessaan sammuttaa tulta yllämaintun Hiltusen maatteista. Alus ohjattiin matalikolle, matkus- tajat hyppäsimät meteen pelastuakseen tulen tieltä ja maihin päästäkseen. Laima on hinattu Lappeenrantaan korjattamaksi. — Sanomalehdet. »Pohjanmaan" toimittajaksi on otettu hra O. R. Kyrö. — Weljesmnrha. Wiime sun nuntain mastaisena yönä tapahtui Kirk- konummen Ösmerkurkin kylässä kamala meljesmurha. Tapahtuma on seuraa- ma: työmies Viktor Wilhelm Rönnberg oli tuottanut miime miikon lauantaina Helsingistä litran miinaa, jota hän sit- ten tarjosi tomereilleen työpaikallaan. Juomuksissa meni R. sitten kotiaan Ösmerkurkin kylässä asuman isänsä torppari Rönnbergin luo. Ennen sinne tuloaan poikkesi hän torppari Bärk- männille, jossa meljensä Karl Rönn- berg silloin sattui olemaan. Weli koetti ystämällisesti saada juopuneen meljensä kotiin lähtemään, mutta silloin tempasi Viktor äkkiä puukkonsa, miiltäen sillä ammottaman haaman meljensä wat- saan. Haamoittunut pakeni hurjistu- neen meljensä häntä takaa-ajaessa. Saapumille tulleet naapurit korjasimat kuitenkin haamoittuneen hoitoonsa. Seu- raamana päimänä lähetti kunnanlääkäri haamoittuneen Helsingin kirurgiin, mut- ta hän kuoli matkalla. Murhaaja on mangittu. Hän oli 32 muotias, meljensä taas 22. — Vangitsemisia Weuäjän Karjalassa. Joku aika sitten mat- kusti ylioppilas Sakari Alanko roumi- neen Raumalta, kauppiaan poika Jiman Timonen Eurasta ja pastori Poutsu Tampereelta Suomussalmen kautta Uhtuaan. Siellä miipyimät he noin miikon ja matkustimat sitten Wienan Kemiin, jossa ylioppilas Alanko man- gittiin. Muut jäimät häntä odotta- maan. Seurueen aikomus oli jatkaa matkaa Arkangelin kautta Pietariin. Vangitsemisen syynä on tietenkin epäi- lys, että matkailijat omat lumattomilla asioilla kulussa. Kirjallisuutta ja taidetta. — Meinen raittiusliikkeen his toria. Raittiuden Dstämien kustan- nuksella ilmestymää Dleistä raittius- liikkeen historiaa on ilmestynyt toinen, 64 simun laajuinen, runsaasti kumitet- tu mihko. Wihon alkupuoli on käsittää uuden ajan alun ja uskonpuhdistuksen ajan raittiusliikkeen ja juomatapain historian. Sen jälkeen seuraa esitys 1600-lumun ja malistuksen ajasta sekä uudenaikaisen raittiusliikkeen kypsymi- sestä. Wihon loppupuolella alkaa esi- tys uudenaikaisesta raittiusliikkeestä eri maissa, jonka alussa on laaja esitys tästä liikkeestä Pohjois-Amerikan Ah- dysmalloissa. Nyt ilmestyneistä mihoista moi päät- tää, että teoksesta tulee sangen armo- kas lisä ei ainoastaan suomenkieliseen raittiuskirjallisuuteen maan yleensä suo- malaiseen tietokirjallisuuteen. Teoksen sujuma ja pirteä esitystapa ja hymä ulkoasy tekemät sen miellyttämäksi lu- kea. Kumia, marsinkin nyt ilmestynees- sä toisessa mihossa on runsaasti, etu- päässä muotokumia. Teosta toimittaa maisteri W. Hytö- nen lameiden ulkomaalaisten raittius- historiain mukaan ja toht. W. Woion- maan ja M. Seppälän amustuksella. Teos ilmestyy 6 mihossa a 75 penniä. — Jokamiehen Viikkolehden 27:s numero on ilmaantunut. Venäjältä. — Keisaritvierailn odotetta toissa. Mikäli Helsingissä tiedetään, tulee Hänen Majesteettinsa Keisari mie- railulle Suomen saaristoon, Pitkäpaa- delle. Wierailua marten lienee jo ryh- dytty kaikkiin malmistuksiin. — Waugittujeu wenäläisten kohtalo. Eräs Suomessa mangi- tuista menäläisistä, neiti Wera Ost- roumoss, on Wiipuriin saapuneessa kirjeessä ilmoittanut, että mangittuja kaikkia syytetään R. L. 102 L;:n 1 momentin mukaan, jossa säädetään kuolemanrangaistus, pakkotyö tai kar- kotus. Lisäksi neiti Ostroumoss ilmot- taa, että mangittuja säilytetään eri Mantiloissa. Samassa tutkintomanki- lassa, missä hän on, on myöskin kaksi hänen onnettomuustomeriaan. Tois- täiseksi on heitä ainoastaan alusta- masti kuulusteltu. Ruokaa kiittää neiti O. paremmaksi kuin Wiipurin läänin- mankilassa. — Uusi asewelwollisuuslakieh- dotus Meuäjällä. Syksyllä duu- malle esitettämä asemelmollisuuslakieh dotus tulee sisältämään seuraamat uudet määräykset, joiden tarkoituksena on melkoisesti lisätä miehistön määrää. Kutsuntaan saapumat ne, jotka seu- raaman muoden tammik. 1 p:nä täyt tämät 21 muotta, siis muotta nuorem- mat kuin tähän asti ja tapahtuu pal- melukseen kutsuminenkin yleensä aikai semmin kuin ennen. Sotalaimastoon otetaan laimame- kaanikkoja, merikoululaisia, kauppa lanvojen merimiehiä ja lämmittäjiä sekä sellaisia tehdastyöläisiä, jotka tun- temat uutten sotalaimain palmelus- maatimukset. Sotapalmeluksesta mapautettamat jaetaan perheolojen mukaan 4 luok- kaan, joista ensimäistä luokkaan ei missään tapauksessa kutsuta palmeluk- seen. Juutalaisista kutsutaan kuiten- fin nekin silloin kun juutalaiset eimät saamu riittämässä määrässä kutsun taan. Keski- ja korkeakoulunoppilaiden asemelmollisuuden suorittaminen moi- daan heidän toimomuksestaan lykätä myöhemmäksi. Keski- ja korkeakoulu- jen oppilaat omat sotapalmeluksessa 3 muotta, resermissä 15 m. Jos he omat suorittaneet mänrikkitutkinnon, ly hennetään palmelusaikaa 1 m., joka taas lisätään resermisikaan. Lääkärit, eläinlääkärit ja apteekka- rit palmelemat 9 kuukautta rinta- massa, 2 muotta »aseettomina" s. o. oman ammattinsa alalla ja resermissä 16 muotta. Kaikkien kristittyjen uskontunnus- tuksien pappismiehet omat sotapalme- luksesta mapautetut, samoin maltion kustannuksella prosessoreiksi malmis- tautumat. Opettajat, jotka toimimat opettajina mähintäin 5 muotta, pääsemät yhden muoden sotapalmeluksella. Tähän asti olimat opettajat kokonaan mapautetut asemelmollisuudesta. — Papisto huwittelee. Wladi- kaukason hiippakunan hallitus on teh- nyt malituksen pyhälle synoodille pa- peistä, jotka saapumat Kaukason ter- meyslähteille. Valituksessa sanotaan: Useat kreikanuskoiset papiston ja munkkikunnan jäsenistä, jotka saa- pumat termeyttään hoitamaan, tule matkin itse asiassa tänne humittele- maan ja maallista syntistä elämää mieltämään. He huolimatta säädys- tään käymät teattereissa, tupakoimat julkisesti, pelaamat korttia ja esiinty- mät ilman papinmiittaa. He alenta- mat papin armoa ja osottamat tur- melemaa maikutusta kesämieraisiin. Hiippakunnan hallitus ehdottaa sen- tähden, että tänne saapumat hengelli- sen säädyn miehet asetettaisiin mal- monnan alaisiksi. Synoodi on päättänyt antaa mää- räyksen, että Kaukasoon termeyttään hoitamaan saapuneiden pappien on ilmoittauduttama paikalliselle hiippa- kunnan hallitukselle, jotta tiedettäisiin pitää heitä silmällä ja maalia huo- nosta käytöksestä mastuuseen. — Katvalluksia. Kishinem, hei näk. 9 pnä. Sen johdosta että luot- toyhdistyksen tileissä on huomattu 70,000 ruplan majaus, on raha-asiain- ministeriön lähettämä komitea alkanut tarkastaa yhdistyksen tilejä. Vahinko armioidaan noin miljoonaksi ruplaksi. — Murhayritys. Tislisistä, hei- näk. 9 p. Tangmerin asemalla junan seistessä ampui tuntematon henkilö amonaisella junasillalla istumaa Taka- kaukasian rautateiden santarmihallituk- sen päällikön apulaista, ratsumestari Ganskomia takaapäin kuusi laukausta. Ampuja pakeni, haamottunut tuotiin Tislisiin. — Kolera Meuäjällä. Sara- tomista, heinäk. 11 pnä. Kesäk. 22 ja heinäk. 9 p:n mälisenä aikana on kaupungissa sairastunut koleraan 25 ja kuollut 11, läänissä on sairastunut 111 ja kuollut 47. Samarassa on t. k. 4 ja 11 p:n mälillä sairastunut 11 ja kuollut 46. Kertsh-Jenikaleessa on sairastunut 14, kuollut 5 ja Jarosla- missä sairastunut 2 henkilöä. — Rautatieouuettomuus. Ta- ganrogista, heinäk. 10 pnä. Prohoro- sin kaimosradalla syöksyi tamarajuna radalta ja murskaantui. On kuolleita ja haamotettuja. — Suuri tulipalo. Donin Ro- stomista, heinäk. 11 pnä. Venäläisen höyrylaima- ja kanppayhtiön marastot paloimat. Vahingot nousemat mil joo naan ruplaan. — Postiuryöstö. Elsgometshen- skista, heinäk. 10 p. Mihailemin pos titoimiston ryömäsi kolme naamioitua miestä mieden 25,140 rpl. — Raesateita. Nikolajemskistä, heinäk. 11 pnä. Raesade on tuhon- nut talonpojilta 1,923 hehtaaria mil- jamainioita. — „Weuäjäukieli — ainoa waltaknnnan kieli". Retsh ilmoit- taa: Sisäministeri on katsonut mält- tämättömäksi selittää roomalais-katoli- laisten hiippakuntien hallituksille, että kaikki maltiolliset toimet, m. m. mirka- mala, omat tehtämät ehdottomasti yk- sinomaan menäjänkielellä, joka on ai- noa maltakunnankieli. «mm Ostakaa kirjallisuutta! Kesä- ja matkalukemista. ------------------ Käykää katsomassa uusimpia kirjoja. Maanviljelystä, karjanhoitoa ja metsänhoitoa sekä puu- tarhaa, kukkaistarhaa ja hedelmäviljelystä koskevaa kir jallisuutta on runsas valikoima. Näytelmiä ja vuorokeskusteluja. Runo- ja laulukirjoja. ---------------------- Lainakirjastoille edullisin ostopaikka! B. B. BERGDAHLIN Kirjakauppa. Ulkomaalta. The Eco>»o>nist-lehti Suolnen asiasta. Tunnettu maltama rahamiesmaail- man äänenkannattaja, englantilainen The Economist kirjoittaa: ..Suomen perustuslait simuuttama laki on nyt hymäksytty maltakunnan- neumostossa siinä jyrkennetyssä muo- dossa, minkä sille duuma antoi, duu ma, joka näin petti ne toimeet, jotka siitä syntyimät uuden ajanjakson koit taessa. Näitä toimetta haihdutti jo duu man käytös puolalaisia kohtaan, mutta Suomen suuriruhtinaskunnan muutta- minen menäläiseksi maakunnaksi ne ko- konaan tuhosi. Suomen maltiopäimille ei ole nyt mitään muuta jätetty kuin lainlaadinta puhtaasti sisäisissä asiois sa, joihin ei kuitenkaan lueta malistus-, ei yhdistys-, ei kokoontumisoikeutta eikä myöskään painolakia. Ja kaiken lisäksi lain lopussa amataan tie yhä enem mille maltiopäimien lainlaadintamallan kiristyksille. Duuman toiminnan ainoaksi hillitsijäksi jää neljän suomalaisen jäse- nen läsnäolo siinä (neljä 442:n jou- kossa) ja yhden läsnäolo maltakunnan- neumostossa, sekä mastalauseen pane- misen otkeus Suomen senaatille, jonka hallitsija nimittää. Duuma ei ainoas- taan komentanut lakia, mieläpä se rat- kaisi sen ilnian yksityiskohtaista keskus- telua, huolimatta kadettien ja sosiali- demokratien mastalauseista. Kolmas duuma on käätynyt manhan hallitus- järjestelmän natsionaliZmiin, siihen mikä heikensi saksalaisen aineksen Itämeren- maakunnissa ja mieroitti puolalaiset. Englannin, Belgian, Saksan ja Jta- lian parlamentinjäsenten mastalauseet jäimät huomioonottamatta. Hra Sto- lypinin mäite on, että maltakunnalli- set edut omat asetettamat hallitsijama- kuutustenkin edelle; joku aikä sitte hän sanoikin, että myös Jtämerenmaakun- nilla oli ennen laajoja erikoisoikeuksia mieläkin sitomammin makuutettuina, mutta nämäkin menettimät ne samoista syistä. „ Suomalaiset kuitenkin tulemat epäi- lemättä kieltäytymään tunnustamasta menäläistä lainlaadintaa, ja siitä on seurauksena kartoituksia ja mirasta erottamisia kuten Bobrikoffin aikana. Ulkomaitten mirallinen sekaantuminen, jota on milkkaasti esitetty, moinee ta- pahtua tullisopimusten perustalla. Ku- ten Ecnnomist-lehdessä huomautettiin kesäkuun 4 p:nä, on Venäjä kauppa- sopimuksella muodelta 1907 Saksan kanssa sidottu kahta muotta ennen il- maittamaan Suomen liittämisestä Ve- näjän tullijärjestelmään, ja on se mii- tannut siihen, että muutos joka tapauk- sessa on tapahtuma ainoastaan asteet- tain. Venäjän hallitus on kuitenkin huomaama, ettei sillä ole maraa alen- taa luottoaan länsimaisten kansojen kes- kuudessa rikkomalla juhlallisesti annet- tuja lupauksia ja makuuksia oletettujen maltakunnanetujenkaan" muoksi. — Suomen asia Englannissa. Morning Postin Pietarin kirjeenmaih- taja on taas miime maanantaina säh- köttänyt lehdelleen, mainiten Nomoje Vremjan Suomea mastaan syytämiä uhkauksia mahdollisesti tapahtuman pas- siimisen tai aktiimisen mastarinnan joh- dosta. „Mitä lääke ei auta, sen rauta auttaa; mitä rauta ei tee, sen tekee tuli", huomauttaa kirjeenmaihtaja mai- nolaisemme uhkaaman. Samassa sähkösanomassa mainitsee hän jo oleman malmiina ensi istunto- kaudeksi sekä menäläisten kansalaisoi- keuksia Suomessa koskeman lakiehdo- dussuunnitelman että asemelmollisuus- asetuksen, jonka mukaan suomalaisten on suoritettama sotapalveluksensa suu riruhtinaanmaan ulkopuolella. Loputsi sanoo kirjeenmaihtaja Pietarissa olta- man sitä mieltä, että suomalaisten duu- maedustajien malit sem in en marinaankin synnyttää selkkauksia, joiden seurauksena on olema maltiopäimien hajoitus ja äänioikeuden rajoittaminen. — Kuumuus Amerikassa. Nem- Zorkista, heinäk. 12 p. Ankara kuu- muus mallitsee. Eilen kuoli auringon- pistoon Filadelsiassa 12 henkilöä ja Harrisburgissa 8 sekä Promineetom- nissa 3 henkilöä. — Zeppelinin retkikunta. Ku ten olemme kertoneet lähti kreimi,^ep pelin äskettäin matkalle Huippumuo- rille toimittamaan malmistumia tutki- muksia aijottua lentoretkeä marten poh joisnavalle. Nykyisen Huippumuori- matkan lähin tarkoitus on tutkia tar- koin maanpinnan laatua ja sitä, kuinka mahdollisesti parhaiten moidaan ank- kuroida jääkentällä. Vellmanin läh- töpaikkaa ei nimittäin pidetä edulli- sena. Ei ole mielä ratkaistu, alotetaanko lentoretki namalle jo Saksasta alkaen mai kuletetaanko ilmalaima Huippu- muorille höyrylaimalla. Kreuvi Zeppelin armelee matkaan tarmittaman miisi muorokautta. — Weuäläis japanilainen so pimus. Pekingistä, heinäk. 11 pnä. Venäjän lähettiläs on jättänyt Kiinan hallitukselle menäläis japanilaisen sopi- muksen, joka miime miikolla on alle- kirjoitettu Pietarissa. Samanlaatuisen ilmoituksen on Japanin lähettiläs teh- nyt. * Berlinistä, heinäk. 10 p. Täkäläi- Marttinen & K:ni Kirjansitomo Kauppurelnkatu N:o 26, Kellos. Oulasvlrran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä & Silmälasikauppa Rovaniemellä Omassa talossa Palokunnan taloa vastapäätä. Hyvin lajiteltu varasto: kulta- ja hopeatavaroita, kelloja, kiikareita, silmä- jakilolaseja y. m. y. m. Vakaviin ja halpoihin hintoihin. l.llUUilJlipipJUl HJ"» 1 '" 11 !-»"' sissä maltiollisissa piireissä pidetään menäläis-japanilaista sopimusta menä- läisen ja japanilaisen diplomatian suu- rena menestyksenä ja termehditään rau- hanaktina, joka poistaa erimielisyyksien syyt kaukaisessa idässä. Kuitenkin huomautetaan, eitä sopimuksessa moi piillä siemen selkkauksiin, ellei kaikille kansakunnille anneta täydellistä ma- pautta taloudelliseen kilpailuun Mand- shuriassa. — Kiina ja Tiibet. Lontoosta, heinäk. 7 pnä. Dargilingistä ilmoite- taan Reuterin toimistolle, että kiihty mys Tiibetissä Kiinaa mastaan kas- maa. Suuri ryhmä laamoja maatii Dalailaaman lähtöä Dargilingistä ja hänen palaamistaan Tiibetiin. — Junaonnettomuus Persias sa. Firusasta, heinäk. II pnä. Ci- listä masten yöllä tapahtuneessa juna- onnettomuudessa sai surmansa l9 ja haamottui 31, niistä 9 pahasti. Lähetettyjä kirjoituksia. 28:§ (Icincn MMms Htlsin- Mii hcimk. 28—31. t. Raittiuden Astämien muosikokous pidetään tänä muonna tämän heinäk. neljänä miimeisenä päimänä, alkaen kio 10 ap. torstaina heinäk. 28 p. Alennusta rautatiemaksuista on myönnetty osanottajille puolet maksus- ta siten että lähtöasemalta ostetaan lippu täydellä hinnalla Helsinkiin ja pyydetään se leimaamaan lähtöaseman leimalla. Matkalla ei lippua suinkaan pidä antaa junailijalle, maan on söi- lytettämä se paluumatkaa marten. Näyttämällä sitä ja kokouksen kanslias- ta pyydettyä osanottotodistusta pääsee matkustamaan ilman maksua lähtöase malle takaisin. «^Ios piletti annetaan pois jo tulomatkalla tai osanotlotodis- tus puuttuu, on uusi lippu ostettama.) Asuntoja osanottajille on kokouksen majoitustoimikunta hankkinut kahden- laisia: a) maksuttomia yhteisasuntoja, naisille Noovertinkadun kansakoululla ja miehille Malminkadun koululla sekä b) maksullisia asuntoja matkustajako- deissa ja yksityisten luona. Niitä on eri hintaisia. Kun samaan aikaan on pääkaupun- gissa koolla yliopp. lomakurssit, opet- tajakokous y. m. niin on majoitustoi- mikunnalle ylimoimaista hankkia kai- kille halullisille asuntoja, elleimät asian- omaiset hymäntahtoisesti snmaitse ennen t. k. 20 päilvää ilmoittaa asunnon tarpeestaan kirjekortilla ja samalla il- moittaa yhteisasuntoako mai maksullis- ta halutaan, jälkimäisessä tapauksessa myös ilmoitettakoon hinta suunnilleen. - yhteisasuntoon tyytymäin tulee ivarata peitto mukaansa. Osanottomaksu on määrätty 1 mk. 50 p.ksi hengeltä, jota mastaan saa: 1) kartalla marustetun Helsingin op- paan, 2) raittiuskokouksen pöytäkirjan ja 3) kokousmerkin, joka oikeuttaa ma- paan pääsyn kokoukseen ja kansanjuh- laan. Kokous pidetään ylioppilastalolla, mutts päimällisiä on saatamana 1 mkn 50 p:n hinnasta Osmolasta Suom. kansallisteatterilla. Asunnontilaukset lähetettäkööt osot- teellä: 28:n yl. raittiuskokouksen Ma- joitustoimikunta, Annank. 29. Helsinki." Woilnistelu- ja urhciluscu- roille Gnlnn läänissä. Allekirjoittaneella m. ja u.-seuralla on kunnia kutsua kaikkia Oulun läänissä