Tiistaina 24 p. Toukokuuta KARJALATAR N:o 56 — I9IO Martonmaara wai Marteww»ara? Kirjoitin Karjalatlaren 34 nu merossa maatimattoman kirjoituk- sen Martoivaaran nyt Marton- ivaavaksi määristetystä nimestä. Tämä kirjoitukseni on Karjalatta- ren -'>! numerossa joutunut koke- neen kielimiehen armostelun alai- seksi, ja armostelu päättyy epäi- lykseen. Hra I. H. sanoo itsellänsä oleman kolmattakymmenen wuo- den kokemus ja tieto asiasta, ja ensi aikoina kuulleensa Maitomaa- ralaisten nimittäytyivän Marteiv- wuaralaisiksi ja nyttemmin, leikil- lisimmiksi tultuansa, Martinmua- räkäisiksi. <>a mielä tietää hra I. H. kokeneena kielimiehenä, ettei ni- men alkuosa ole nmninatiiivi. maan c;eiletiiwi, koska muka Martoivua- ran alkuosa on selmä genetiimi! ! Äiutta suokaa hra I. H. an- leeksi, jos minä uskallan cpäiUd näiden Teidän epäilyksieime pate- myyttä. Ättttnllakin on jonkun wer- ran kokemusta ja tietoa asiasta. Lähemmä kuusikymmentä wnotta sitten jo kuulin kunniallisten Mar- tomaaran miesten sanoman it- seänsä martowwuaralaisiksi, mntta en silloin enkä sittemmin ole saa- nut päähäni tuota Miisasta aja- tusta, että siitä woi muodostua Marton- tahi Martinmaara, enkä myös sitä, että sanan alkuosa on qenetmvi. Silloinhan sanoista^iur- tomiouara ja Halkowwuara, jotka sanat Te, hra I. H., kyllä tun- nette, samaa sääntöä noudattaen muodostuisi Murtonmaara ja Hal- konrvaara, tahi leikillisemmin Mur- tinmaara ja Halkinmaara sekä sa- nojen alkuosat niinmuodoin olisi- ivat genetiimit. Luulen kuitenkin, että Te, hra I. H., kokeneena kieli- miehenä tässä rupeatte hiukan e päileinään epäilyksiänne. Varmana maan pysyy, että Martowwuaran ja Martemivua- ran oikea nimi on Martoivaara eikä Martonmaara ja että sanan alkuosa on nominatiimi eikä gene- tiimi. Ja mielä, että nimi joh- tuu suomalaisesta marto-sanasta, joka niin että salojen marto ku- mastuu Höytiäisen kasmoihin tahi niin että waara nousee martona s. o. paljaana keskellä metsäisiä seutuja. Kuisman Kallen poika. Nuoriso. Nuoriso reipas on kemähän kansaa, on termettä moimaa mastahan ansaa, jos luja sen tahto, puhtahat aatteet ja ylemät ihanteet johtajanaan. Te kemäimen kansa uhkumi moi- maa ja kasmami, kukkii kuni kukkimi maa. Myös taistella moipi ja moiton ivarmaan se henkensä aseilla kaunihin saa. Moiton se saapi, jos itse se tahtoo pyrkiä Ivaloon ja katseensa nos- taa, uhmata halloille, peikoille kos- taa, jos parahat aseet se «valitsee maan. 3ä nuoriso, kemäimen uljas kansa, ei mihurit kaada sua moimal- kansa, kun aseesi terästät, henkesi mie- kan ja pelotta katsot maaroja päin. Kansasi yöstä moit malohon miedä, saat kemään toimoa mielihin mielä, kun astut marniasti kohtalon teitä et lempeäs synnyinmaaltasi peitä. A. M. W. Kunnian perusteet. Kirj. John Ruskin. «Suom. englanninkielestä.> Niistä harhaluuloista, jotka eri aikoina omat mallanneet suur- ten ihmisjoukkojen mielet, on ehkä harminaisin — maikka tosin wä- himmän kunnioitettama — nyky- aikaisen kansantalouden niiit kut suttu tiede, joka perustuu sille ajatukselle, että hyödyllisiä lakeja yhteiskunnalliselle toiminnalle moi- daan säätää huomioonottamatta yhteiskunnallisten tunteiden mai- kutusta. Samoin kuin alkemialla, astro- logialla, noituudella ja muilla samanlaisilla yleisillä taikauskon muodoilla, on taloustieteelläkin perusteenaan näennäisesti uskot- tama ajatus, »yhteiskunnalliset lähimmäisrakkaudentunteet", s a- noo taloustieteilijä, „ oraat satun naisia ja häiritserviä aineksia ih- misluonteessa, mutta ahneus ja edistyshalu oraat sitä raastoin pysyraiä. Poistakaamme satun- naisuudet, ja katsoen ihmistä ai- noastaan hankintahimon ohjaa- mana koneena, tutkikaamme mitkä oraat työn, oston ja myynnin lait, joiden mukaan suurin mää rä rikkautta raoidaan koota. Sil tenkun nämä lait on kerran mää- rätty, olkoon kullakin yksilöllä ra a paus jälestäkäsin toimintaansa sisällyttää siinä määrin näitä häi- ritseraiä tunteita kuin hän haluaa, ja katsokoon sitten kohdaltaan, mihin tuloksiin hän näillä otak sutuilla uusilla edellytyksillä pää- see. Tämä olisi täysin järkeraä ja menestyksellinen tutkimustapa, jos ne satunnaisuudet, jotka jä- lestäkäsin sairaat raaikutushalua, olisiraat samaa lajia kuin ensin tarkastetut ivoimat otaksuen, että kappaletta pitää liikkeessä pysy- raät ja raaihteleraat »voimat, on yk- sinkertaisin keino tutkia sen kulkua ensin tarkastamalla sen pysyraien raoimien »vaikuttaessa ja jälestä- käsin ottaa huomioon «vaihtele- luu syyt. Mutia häiritseivät ai nekset yhteiskuilt^kysymylsessä cu wät ole samaa luonnetta kuin pysyiväiset: ne nmuttamat tutkit- laivan esineen olemuksen heti kun ne lisätään; ne eiraät maikuta matemaattisesti, maan kemialli- sesti aiheuttaen olosuhteita, joiden . edessä ' kaikki aikaisempi tietämi semme on hyödytöntä. Me olem- . me tehneet oppineisuutta osotta- ' wia kokeita puhtaalla typellä ja tulleet makuutetuksi, että se on helposti käsitettäivä kaasu: mutta Katsokaa! aine, jonka kanssa me . itse asiassa olemme tekemisessä, Yönkin sen kloridia, ja samassa sil mänräpäyksessä kun me käsitte lemme sitä makiutuneideir periaat- . teittemme mukaan, räjähdyttää se . meidät ja koelaitoksemme ilmaan, j ~ 3." Huomattakoon, etten minä .epää enkä epäile tieteen johtopää- j töksiä, jos edellytykset omat hy- , mäksyttämät. Minä airaan yksin- - kertaisesti raälitän yhtä raähän (niistä, kuin sellaisesta raoimislelu- , tieteestä, joka perustautuisi edelly- - tykselle, että ihmisellä ei ole luu rankoa. Tämän edellytyksen mu- ikaan raoitaisiin osoittaa oleman ^edullista pyöristellä oppilaat kuu- 'liksi, taputella ne kakuiksi tai we- ^ nyttää ne köysiksi, ja että näiden 'tulosten perästä luurangon pai- Kalleen asettamisesta johtuisi epä- j mukamuuksia heidän ruumiinra- ! kennukselleen. Todistelu olisi mai- niota, johtopäätökset oikeita ja ! tieteen majanaisuus ainoastaan ! sen soraelluttamisessa. Nykyaikai- nen taloustiede on airaan samal- laisella perusteella. Se ei tosin otaksu, että ihmiseltä puuttuu luuranko, maan otaksuu, että se on kokonaan luurankoa, perustaa se luisen edistysteorian tälle ste- lun kieltämiselle-, ja näytettyään kaiken, mitä raoidaan tehdä luis- ta ja rakennettuaan joukon miel- täkiinnittämiä kuraioita pääkallois- ta ja luukappaleista, se of ottaa menestyksellä ne hankaluudet, jot- ka raaikeuttaraat sielun uudelleen esiintymistä näiden aineellisten rakenteiden joukkoon. Minä en kiellä tämän opin totuutta,- epään ainoastaan sen soraelturaaisuuden maailman suhteen sen nykyisissä oloissa. 4. Tämä soiveltumattomuus on erinomaisella taivalla osotta- nut sen hämmennyksen aikana, jonka työmiestemme äskeiset la- kot aiheuttiraat. Tässä esiintyy sattumassa ja määrätyssä muo- dossa yksi taloustieteen elinkysy- myksen yksinkertaisimmista tapauk sista: työnantajain ja työntekijäin raälinen suhde: ja näin raaikean pulman edessä, jossa monet ih- mishenget ja suuret rikkaudet oraat kysymyksessä, oraat taloustie- teilijät arauttomina — suoraan sanattomina: he eiraät kykene osot- tamaan mitään sellaista keinoa ivaikeuden ratkaisemiseksi, joka ravisi »vaikuttaa tai tyynnyttää taistelemia asiapuolia. Jtsepin- taisesti katsoraat isännät asiaa yhdeltä puolen, ja yhtä uppinis- kaisesti työläiset toiselta, eikä mi- kään taloustiede ravi soraittaa heitä. •">. Olisikin kummallista, jos se ravisi tehdä sen sillä ihmiset eiraät ole luodut soraitettaraikst minkäänlaisen ..tieteen" kautta. Puhuja toisensa perästä koettaa turhaan osottaa, että isäntien edut oraat tai eiraät ole ristirii- dassa työläisten etujen kanssa, mutta kukaan näistä puhujista ei näytä tulleen ajatelleeksi, että ihmisten ei raälttämättömästi tai aina tarraitse olla »vihamiehiä keskenään siitä syystä, että heidän etunsa oraat ristiriidassa. Jos talossa oi» raain yksi leipäpala- nen, ja äiti ja lapset nälkää»: nääntymässä, niin heidän etunsa eiivät ole samat. Jos äiti syö sen, täytyy lasten olla ilman; jos lapset syömät sen, täytyy äi- din mennä työhönsä nälkäisenä. Mutta siitä ei »välttämättä seu- raa, että heidän »välillään on ole- iva ..»vihamielisyys", että he tap- peleraat palasesta, ja että äiti raoimakkaimpana saa ja syö sen. Ei myöskään jossakin muussa tapauksessa, minkälaiset henkilöi- den »väliset suhteet lieneraätkin, raoida »varmuudella otaksua, että heidän etunsa oraat »vastakkaiset, heidän »välttämättä täytyy kat- sella toisiaan »vihamielisyydellä, käyttää raäkiraaltaa tai raiekkautta saarauttaakseen jonkun edun. 6. Mutta maikkapa niin olisi- fin ja olisi yhtä oikeaa ja sopimaa ajatella, että ihmisiä ei johda muut siraeelliset »vaikutteet, kuin ne, jotka raaikuttaraat sioissa ja rotissa, niin oraat kysymyksen lo- gilliset ehdot kumminkin mahdot tomat ratkaista. Ei »voida ylei- sesti koskaan osottaa, joko että työnantajan edut oraat yhtäläi- set, tai että ne oraat »vastakkaiset, sillä aina olosuhteiden mukaan ne raoiraat olla jomminkummin. Itse asiassa on aina molempien edun mukaista, että työ tehdään kunnollisesti, ja että siitä makse- taan oikeudenmukainen palkka. mutta »voitonjaossa »voi toisen etu tulla toisen »vahingoksi. Ei ole työnantajan edun mukaista maksaa niin alhaisia palkkoja, että työntekijät tuleraat kirauloisiksi ja haluttomiksi, »vaan ei myöskään ole työntekijäin edun mukaista saada korkeita palkkoja, jos työn- antajan raoitto on niin raähäinen että se estää häntä laajentamasta liikettään tai harjoittamasta sitä »varmalla ja »voimakkaalla taival la. Lämmittäjän ei pitäisi raaatia korkeaa palkkaa, jos yhtiö on liian köyhä ivoidakseen pitää koneen pyörät kunnossa. 7. Ne seikat, jotka ivailutta- ivat näihin keskinäisiin etusuh- teihin, oraat muutoin niin ääret- ,tömän erilaiset, että on turhaa 'koeltaakaan johtaa puoluesttomia ja tarkoituksenmukaisia toiminta sääntöjä. Tarkoitus on myöskin, että se on olema turhaa^ >Zillä Luoja ei ole tarkottanut, että ih misien toimintaa ja tekoja mää- räisi etunäkokohdat, »vaan oikeus. Sentähden hän on ainaiseksi tuo- minnut hedelmättömiksi kaikki yri- tykset määrätä, mikä on hyödyl- lista. 5jukaan ihminen ei tiedä eikä »voi tietää, mikä on olema ' lopullinen tulos hänelle itselleen tai »nuille jostakin toimintatamas- 'ta. Mutta jokainen moi tietää, ' ja useimmat ineistä tietämät, mikä on oikea ja mikä määrä lirfo. Ja kaikkien meidän täytyy myös tietää, että oikeuden seu- raukset omat lopulta olemat mah dollisimman parhaat sekä muille että itsellemme, maikka emme »voi- kaan sanoa, mikä on paras, tai .kuinka se mahdollisesti tulee osot- ' tautumaan. ! Puhuessani oikeuden näkökoh- dista tarfoittcrn sillä oikeutta, joka sisällyttää rakkauden — ni- mittäin sen rakkauden, jonka ih- ' ininen di; melmollinen loiselleen. Sillä perusteella lepäaivät kaikki oikeat suhteet isännän ja työläis- ten kesken, ja siitä riippumat hei- dän parhaat etunsa. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt : Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Ahrnovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- rnon tehdas. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen, Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Monnissa : Maanvilj. Heikki Puhakka. Nurrnekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. Utrass a: Hra Heikki Ikonen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen, Saario. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Liukku. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Lehtoi: Maanvilj. Simo Hirvonen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Möhkössä : Hra Pekka Pesonen. Tohmajärven j kunnallis verojen rästejä kan-1 netaan: maanantaina kesäkuun' 6 p:nä Värtsilän asemalla maja-! talossa ja 8 p:nä Kemiessä ra-' hastonhoitajan asunnossa. Veroista on puolet suoritetta vat, muuten pannaan verot ulo3- haun kautta perittäviksi. K. P. Hakulinen. K S 1 k i 1 Kuulutus. I Koska renkini Tahvo Kukkonen ^ luvattani läksi pois palvelukses- taan, niin kiellän laillisen edes vastuun uhalla häntä kenenkään työssä pitämästä. Kolissa Touko kuun 18 p:nä 1910. j Eero Nuutinen, Taloll, N:o 17, Koli, E ä \ k; I 1 savukkeet ovat ehdotto masti parhaita. P. C. Rettig ^ C :0 Turku. Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 pistä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. toiiiieenpannaan Maanviijelyshallituksen määräyksestä Joensuun kilpa- ajoradalla 4-vuotiston ja vanhempain oriitton yleiseen kantakirjaan nior- hltseimsen yhteydessä kesäkumi 10 ja II päivänä. Näyttelyssä arvostellaan ja palkitaan oriit seuraavissa luokissa: Joensuu—^Viipuri o Ilmoituksia. (K, S, 1 k. 4 s. 50 mm.) I luokassa: II III II luokassa kantakirjaan merkitsemättömät 4- ja o-vuotiset; v. 1909 kantakirjaan merkitvt 5-vuotiaat ia niv<»s tiaat; sekä 7-vuotiaat sekä sitä vanhenimat. salaojitus- ja maatyöt Joensuun Lyseon pihamaalla. Piirustuk set ja kustannusarvio selityksi neen ovat nähtävinä Lyseon Vah timestari 11a, jolle myöskin tar joukset takaussitoumuksineen ovat jätettävät suljettuina vii meistään tämän kuun 31 päi vänä ennen kello 12 päivällä. Ilmari Launis. II Ifi koi- koi- ja pMreita, M uitu islajia jotka haluavat ottaa osaa Joensuun Eliiinsuojelusyhdistyksen ja Hevos- jalostusliiton toimeenpanemaan he- voshoitokilpailuun, pyydetään ilmoit tautumaan Maanv. seuran toimistoon ennen kesäkuun 10 päivää. Raha palkinnolle tulevat ainoastaan kuor ma- ja pika-ajurit ja jaetaan rahas sa 100 mk. Arvostelu toimitetaan kesäkuun keskivaiheilla ja otetaan siinä huomioon hevosten työkunto!- suus, puhtaana pito ; ruokintatapa ja kavioitten hoito, paitsi tallien raken nustapaa ja sisustusta. Jokaisen asianomaisen hevosenoniistaian vel vollisuus olisi ottaa osaa täliän kil pailuun. Joensuussa 20 p. toukok. 1910. Toimen puolesta : H. O. Heinola. ... palkittaviin orii.siin nähden on huomattava, että omista jan tulee esittää todistus siitä, etni ori 011 astunut vähint. 20 tammaa | III luokassa kilpailevista oriista 011 seu omistajan samoin esitettävä > IJiton hallituksen todistus oriin astumien tammojen ja siitä syntyneiden varsojen lukumäärästä, sekä jätettävä Liiton hallituksen tai "kaiitakiria- - lautakunnan todistus oriin jälkeläisten laadusta. Palkintoina jaetaan: I luokassa: 1 onsimni. palkinto 75 mk., 2 toista palkintoa ä 50 mk. ja 3 kolmatta palkintoa ä 25 mk. : I ensi mm. pj k. 150 mk., 1 toinen plk. 100 mk. ja matta plk. ä 50 mk. : 1 ensimm. plk. 250 mk., toinen plk. 200 mk. ja mas plk. 150 mk. Kullekin kantakirjaan tarjottavalle oriille pitää olla mukana veto- valjaat knormanvetokoetuksia varten, sekä juoksu koetuksia varten sopi vat ajoneuvot ja valjaat. Ilnioitushppuja näyttelyyn saa edellisinä päivinä allekirjoittaneel ta ja sisäänkirjoitus tapalituu'kesäkuun 9 p:nä klo 10—2 päivällä Maanv. seuran toimistossa. Sisäänkirjoitusmaksu, joka iankee Liitolle, on 3 markkaa. Samalla saan vielä huomauttaa, että Pohj.-Kai'jalan Hevosjalost. liiton tammakantakirja- ja 3-vuotisten oriitten näyttelyitä pidetään : Toukokuun 31 p:nä Kiteen kirkolla, Kesäkuun 2 Kiihtelyksen kirkolla, 4 Polvijärven G Liperin kirkonkylän majatalossa ; ja 9 -> Joensuun kilpa-ajoradalla. JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan j - Limonaadeja - Apollinaris ja j IIM[ Vischy ) lul)I Puhelin N;o 15. ••• Siisti sepäksi haluava poika saapi paikan | Seppä S. Puurtiselia. Huoutiis knitaii MM | ja listoille! | Raajarikkoisten j Työkouluun j Helsingissä otetaan uusia oppilaita . syyslukukauden alusta. Hakemus johon on liitettävä papin-ja lääkä- I rintodistus sekä maksusitoumus, on ennen Toukokuun kuluttua lähetet tävä allekirjoittaneelle. — Valtio myöntää apua raajarikkoisten kus tantamiseksi laitoksessa. Älköön siis varattomuus estäkö ketään valmistamasta raajarikko!- sille tilaisuutta saamaan sivistystä ja ammattiopetusta, joten sitte itse voi vat ansaita elatuksensa. Lähempiä tietoja antaa Johtajatar Signe Häggman. Osoite: Helsinki. (I. 45125) Kuulutuksia. (K. S. 1 k. 4 s. 30 mm.) Edesvastuusen saattamisen uhal la kiellän eläinten käyttämi sen, sammalien ottamisen ja kaikenlaisen metsänhaaskuun omistamallani salopalstalla Puntarikosken salolla. Onttolassa, 23 / s 1910. Olli Partanen. Myytävänä, einän, rehuherneen, pella van, liinan, ruokakasvien sekä kukkain siemeniä on nyt tullut, sekä begonian mukuloita ja ref ormi-kuk- kalantaa H ■ ■ ■ ■ Kalaverkkoja, R^f^päi- kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. Käärepaperia (makulatur) Baatavana tämän lehden kirjapainosta. Josnsuussa 20 p. toukokuuta 1910. Toimen puolesta : H. O. Heinola. Maakauppiaat huom.! Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopetta misen vuoksi loppuunmyydään —joko yhdessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: JSasien leifflifialuja, Harjoitustarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m., Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m., Valokuva- albumeja, ValoJfuva-feliy&iä, fi[erföua~ ja skitsi kirjoja, Pi^asäilyttimiB, Kiiltokuvia, Imu^eita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessämme. Sa massa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa Maanmittarit! A1« n 1 k s k a-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta- selity»-, Sisälly»- y. m. lomakkeita saaaaBmma Käittt kaikkia saatavana O .- Y j mjerikaspastL Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala . „ Onkaino . „ Tohmajärvi Kaurila . " Vartsiiä . tul ' läht. Pälkjärvi B Alatkaselkä „ Kaalamo . „ Hely la . . „ Sortavala tul, n läht. Kuokkanieini Niva . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elisonvaara tul. - läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola . „ Antrea . tul. t . läht. Hannila . „ Kavantsaari „ Karisalmi „ Tali . . „ Tammi sn o „ Viipuri . tul. Viip. Pietr. läht. n n n Viip. Hels. läht. K 9 *5" 9 9 CC w s£ p ' D V 10.45 11.25 11.49 12.04 12 .2t.ij '^.4i;| 12.58: l.lOj 1.27 2.01! 2.1!'l 3 031 3.14 i 3.24 i 3.58 4.12 4.40 4.55 5.'>2 5.37 5.56 6.20 6.55 7.18 7.29 752 8.07 8.20 8~ 8.52 9.05 9.77 9.2!) 9.§i 2.40 3.43 4.15| 5.12; 5.46i 0.(2 5.w 5.2! y.Sö 7.os 8.23 S.38 Viipuri—Joensuu 7.15 5.3T 7~ 11 4Ö 1.20 «.lo, 9.40 10 a 10.2^ 10.44 11.1c 1125 n.44 12.05 12.39; 1.02' 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2.39 2.51 3.02 3.14 3.22 6.10 6.31 6.45 6.59 7.12 7.25 7.34 Pika juna '6.25 11.23 2.'2o 4.50 10.29 _ 8.00 2.40 '■d o K P Viipuri . läht, Tammisuo . Tali . . „ Karisalmi n Ka van tsaari „ Hannila Antrea n tul. läht. Koljola . n Sairala . „ Inkilä . , Ojajärvi . „ Hiitola . „ Alho . . B Elisenvaara tul. n läht. Ihala . . , Jaakkima n Niva . . ? Kuokkani emi Sortavala tul. * läht. Helylä . „ Kaalamo n Matkaselkä „ Pälkjärvi n j Värtsilä . tul. I „ läht. I Kaurila . n ; Tohmajärvi „ i Onkamo. „ , Tikkala . „ 1 Hammaslahti ! Joensuu . tul. 6.50 7.00 7.13 7.25 7.38 7.51 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.15 10.36 10.55 11.10 11.38 11.58 12.23 12.37 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.11 3.25 3.35 3.49 4.0? 4.32 4.50 5.10 5.48 co © £ a a 8» 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 2.26 2.45 2.55 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 5.14 5.30 6.02 6.5T 6.»6 7.55 7.3S 5.30 5.41 5.57 6.H 6 .27 6.?? 7.Ö2 7.47 8.12 9.4T 10 .3 11.22 11.43 5.U1 5 Ti 6.01 6.34 6.59 7.32 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. Asema Lieksa . . . Tiensuu Vuonislahti . Kelvä . . Haapalahti Uimaharju . Paukkaja . Kaltimo . . Jakokoski Kontiolahti . Lehmo . . Joensuu . . Asema Joensuu . . . — Lehmo . . . 6.27 Kontiolahti . . 6.48 Jakokoski . . 7.12 Kaltimo . . . 7.39 Paukkaja . . 8.03 Uimaharju . . 8.16 Haapalahti 8.46 Kelvä . . . 9.07 Vuonislahti . . 9.29 Tiensuu . . 10.10 Lieksa .... 10.30 H o >o >ö 6.19 6.53 7.21 7.43 8.06 8.26 8.43 9.15 9.34 10.02 10.15 H c, <T ns hd M ® •t 9 r M tr o © ? ^0 l.<3' ? w 6.00 6.20 7.01 7.23 7.44 8.14 8.27 8.51 9.18 9.42 10.03 r JK 3" T3 6.15 6.28 6.56 7.15 7.47 8.04 8.24 8.47 9.09 9.37 10.11 Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä : kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , 4 J. pp.— „ 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8 — 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan Ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joensuun Kirjap. 0;-Y. 1910