N:o 134 — 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona' kesäkuun" 15 p:na fiita puhunut kylällä. Tästä suuttui > suoraa suuntaa, voidaan koko Jmat->kuruutta? JoS» pellääsvät nämä kiltit »H» i A/} «a 1.31 :P — ' r . i TT **•!!. # - f . & I ! - i. 2f« M«|4i C a .'a ST «1 am«1 — ! . ■mies ja Päätti kostaa. Eräänä iltana, ikertoo S. T., kun lvaimoma oli men» nyt jo lasten kanssa nuttuinaan ja kun muutin norpan mäki oli mennyt leivol- le, kmvi mies raa'alla taivalla nukku- wan Vaimonsa kimppuun, ensin we- täen peitteen pois waimonsa pä,Ä:ä ja ktskatsten Hänet lattialle, jossa rupcsi rusikoimaan «häntä nyrkin kanssa pää- hän ja muchitttin ruumiinosiin. Tämä el vuelä julmuria tyydyttänyt, waan meni ihan hakemaan porstuasta sinne pärrvättä maraamanja kepin, jolla jit- ten uudestaan rupesi vaimoaan piek- jämään, hakaten ruumiin täyteen mus- telmiä, jopa werihaawojakin. Viranomaiset elivät näyt tietämän koko jutusta mitään, koskapa eivät ole n/hryneet mihinkään toimiin asian suhteen ritolSisten sMtteeseen saauami- 1'ekfi- — SaraaflnsU? kun Lahden «•anemiat otvat tuulleet on Lahden työ väenyhdistyksen vime sunnuntaisessa ko- touk!s«qsa Kxvisteltu kansanedustaja Ä. Timeniusta siitä, että läm.i ollessaan Lahden työväenl^hdisrhtsen rahastonhoi tajana »o. 1905 oli jänänyt tilikirjoihin tulopuolelle merkitsemä.tä yhden ö(1V mkn «rän, jonka yhdistys oli 'ainatsi ottanut kirvesmiesten Hautaustipurenkaalta. Hra Sivenius kuuluu myön.äneensi ra^it saaneensa, mutta «i muistaivansa mihin ne oivat joutuneet. Myöskin eräitä tili» tirsoja kuuluu olovan kaleissa. Tämän johdosta on yhdistys päättänyt »vaatia Tiweniuk>selta summan poiS, joka korloi- neen te^ee yli 600 mkn. ^>ra Sivenius kuulemma .kiolt<i»)tyy summaa >'.nak>samas- ta, tvaiUa myöntääkin rahat saaneensa. — Lahden San. Manalta Suomesta. Miimeinen rautatie- onnettomuus. " Itse tapaus. Kerromme eilisessä n.ssa olleen lisäksi seuraatvaa: Weturin tenderin perässä olcwa toisen kuokan waunu työntyi puoleksi firä jiu< raavaan kolmannen luokan «vaunuun seurauksella, että motrinn.at musertui- Ivat. Äolme henkilöä ruh-outui heti lito» liaachi, neljäs kuoli hetiisen sen jälkeen kun hänet oli kannettu ratavallille. >Wahingoittumattomat ja li^iväöN va hingoittuneet matkustaiat tirlitvat mikä mitäkin tietä, toiset aktunoiera, loiset lvaunuttkattojen yli ulos »vaunuista. Muutamat heistä läh'ivat viipymättä! asemalle, josta tapahtumalla itmoilet- tiin Helsinkiin ja tuztii.r kirveitä >a muita murtooseita onne:n>muu5paikallr. Pelastustvi. Tämän >Äecn ryhdytiiin -pelastustyö» hön. ionka suoritlival potaöiuncet nmt» kustajat ja paikalle saapuneet seu:ulaiset. Hetken kuluttua saapui nu)öö Hdl-smgistä automobiileilla lääkäreitä ja sairaanhoi- tajia. Tunnin .kuluttua oli pelastustyö lopeteltu ja hasvoittunect ja kuolleet yli- määräisellä junalla viety Helsinkiin. Onnettomuuden jälkeen a.na klo 12 as- ti ei mitään juna päässyt o»ne:!<muus- paikan ohi. Lunettomuuden uhrit. SNitäli toistaiseksi on saaiu tietää, k u o k i w a t yhteentörmäyksessä herra ran monta "tehdä kaikkiaan kolmessa tunnissa, entisen seitsemän sijasta. Odotetaan tämän radan lvarrelle syn tymän huwilakaupunkeja. Situ Paitsi aiotaan tarjota ylijäämä mesuvoima Pietarin kaaipunginhallitukselle erinäi siin iarkviiluksiin. Kuten ennetmnin on mainittu, omat maan lunastusktis- tannuöset lasketut 7,500,000 ruplaksi. Jrityksen puhdas woilto on laskettu 7 prosentiösi >ojakepääoinalle. — Patruumllöydöt Mikkettbsä. P'.eta» rin ^ähkösanomatoimiston limittämän sähkösanoman johdosta, jonka mukaan MikikeliUä olisi löydetty patruunia. on S. U. T. tiedustellut asiaa useilta henli- töiltä Mttkelissä ja saanut tietää, ::tä ^vähäpätöinen tapaus, josta Piotarin toi» mistan virallinen asiamies Helsingissä nyt »esSkuun ollussa katlsoo sopimaksi le» wittää tiedon kautta laajan Venäjän sat- tui [jo tlnUioSuun almussa. Uutistoimisto ilmoittaa asiasta seuraatvaa: Toukokuun alkupuolella löydettiin t* löan la totien Killan alta, lähellä maan» tirtä, agronoomi William Spären omis» taman Soklatlan tilan m»ialla 2 pakettia, jotka oli sidottu purjelangalla. Kukaan ei huolinut tähemmin tarkastaa kääröjä ennentkuin muutamat lapset niitä iäsitel» lesisään jaawat niistä esille muutamia patruAnia. Asiasta ilmotettiin silloin Mi?le^in poliisille ja kflji poliisia .lähe tettiin ottamaan asiasta selkoa. Pide» tyssä tufflinno&sa todettiin, että pake teissa oli noin 650 parruumaa »vanhaa »nallia. Patruuneissa oli U)ijyluoti ja olitvat ne mantte?ittomia fcMi suuruu» (deltaan hiutkan yli 10 mm. Äe »liwat ladatut hei?kosawuisella ruudilla. 5>ai ikeSta PäÄtäen eiwät kääröt olleet tall «ven yli olleet sillan alla, sillä täärevape ri ei ollut turmeltunut, tvaan ainoeS» taan tullut WÄHän homeeseen ja purje- laritka oli wielä sangem tvahtvaa. Tutkinnossa ei saatu selloille patruu» nain omistajaa. Hra Tvärella itsellään on nyityaikäisiä »mpuma-asei:a, minkä tvuo?si ei »voitu epäillä häntä näiden muinais-esineiden omiZtajaisi. <sitä» »vaStoin Kulti miehestä mieheen huhu. et» tä lklääröt oli piilotettu herra Epären o» mistaman latosillan alle, jotta häniä ru» toettaisiin jollain tawoin epäilnnään NxtttiolliiscAsa isuhteessa. Äsian oikeata llaitaa ei ole, ikuten sanottu, saatu täysin iselwitelthä. ^ — Pankkimarkaudet. Juttu Venä jän alamaista, wiinikaupp. I. Scra- Poffia ja ent. yliopp. Pjotr Tobrofsia »vastaan oli perjantaina jaikoläsittelyn alaisena roasiuwanoikeuden toisessa o- sasiossc. Suomen Pankin asiamiche» nä Äsiintyi waraiuomari V. von Re- ihausen ja Mdyspankin asiamiehenä lakit. kand. Gunnar sahstein. Wasiaajilla, joika oli tuotu ivaiiki- lasia, oli entiset awustajansa. Pääiötsessään katsoi raasiuivanoi» keus wostaajain jaapun«en .tänne ai- keissa lvarastaa tilaisuuden tarjouiucs- sa ja Sarapoffin, siten anastaneen ra- >hoja Tuomen Panuista, Priivaibankc- nista ja Mdyspattkista ja tuomittiin ^Tarapoff Suomen Pankissa ja Pri- ivaibankenissa toimeenpanemistaan ivarkaubsista 1 wuoden kuriiushuonee- seen kummastakin sekä yhdyspankissa loimeettpanemastaan törkeästä war- kaudesta 1 wuoden 6 luuk. kuritus' huoneejeen. Tobroff tuormittiin awus- tutsesla törkeässä markaudesja 1 vuo deksi kuritushuoneeseen, sotapaitsi ivt?s- laajar juhlistettiin kansalaisluotiamuk- sensa menettäneiksi määräajaksi. Sitä- paiiisi welwoil«ttiin »vastaajat maksa- maan Mdyspankin oikeudenkäynti- kustannukset 100 markalla ja suoritta- maan erinäistä muita maksuja. Koska wasiaoja.t owat Turusiin Mletyt ja paljon -liitetyt ruotja>a:set «nia rajo- jaan? Wai onko mykkä äänettömyys h il- jaista »vahmgon iloa? Wo!iUva:ko rnei- dän maamme ruoksalaisystämät tähän selitystä antaa? Rohkeutta tarvitaan muussakin kuin punsjsin juomisena ja makeiden sanojen Lyöttämisessä jytvän rauhan aikana. Ellen wäärin anuista, on joku huomat^ tatoa ruotisÄainen lehti asettunut noun niinkuin ohimennen puolustamaankin WenMn toi>rkait»a!ltaa. Ia nyt kun wth» doin Suomen ?yshmyk!sen duunmssa jn mentyä polttopisteensä ohi Ruotsinkin so» jialidemokratit lähettivät — arvatta- tvasti puolipakosta, kun muiden «miden sosialistit olitvat pahetsumislaukuntonsa jo aikoja sitten laatineet — duumalle hy vin lienteän ja parhainta ruotsalaista kohtekiaisuutta henkimän ^nootin', min sanomalehti »Nya dagligt allehanda", jo- ka ilmestyy Tulholanasja, julkeaa suo- raan sanoa, että Ruotsin sosialistein pro» testi oliisi saanut jäädä — paperikoriini Niin sitä pitääI »Hädässä ystävä tutaan". Meidän suamemnielist>en mielestä on ruotsalais- ten welirakkaus aina ollut .vain makea- ta punÄsijutttia. Mutta kuinka hurinan- neina otvat ruotsiikkomme heitä syleille:!! Ja nyt nämä st/leilyt kylmenevät ... jäähtyvät . . . oihl . . . he raukat arwat- tavasti pekkäätvät . . . näinä muuten suurijuiiset.ruotsalaiset suunpieksäjät. PeliMköötl Mutta eltööt «nää jaari- tcFfo tuota «sentimentaalisia juttuaan seitsensatawuotiiscsta veljcsrakkaudesta, jota heissä kuitenkaan ei ole koskaan ol- lut. Ha maamme Ruotsinibailij^n oppi- koot tästä >jotainl. Oppikoot, että heidän hätänsä on tHteinen Tuomen suomenkie- lisen kansan kanssa. 2e hätä, jolle ruot- salaiset?ääntäwät selkänji. Ja kuiten- kin maaimme ruolsikot loiinic '.vuosina o» tvat pyi'fin«t aitvan vristäymZän suo malaisesta rodusta ja yhä lujemmin Ruotsiin liittymään. Woisi kuitenkin sattua vielä, että ruotsalaiset W?nä>jän virkavallan »vaatimnksesia ovat wal- miit pottimaan heitä pois nraastaan, jos he sinne menewät. Siihen toimenpltee- seen ei näytä olelvan kovinkaan pirkältä. MitÄhän silloin ruotsiktomme sano» vat? Tätä mietin istuessani muutamassa Jyväskylän kMassa ruotsiiiZiclen kor» viini ^kaiikuessa. Mislcnliikuiuksen! oli niin valtava, että täytyi se tässä pave- rille panna. S unn u n ia i-i s t uja. miesten saapmvan näille kesäjuhlilleen! Ja aitvan erikoisesti, kohdistetaan tä» mä toiwomus tietenkin laulajiin, joilla tällaistlla kesäjuhlilla aina on tuo ka- dehdirtavx» astmansa esiintyä »syömen aukaisijoina" juhlatunnelmalle. Puu- tarhojensa ja rehevien putstojenjasii- meen peittyvä kesäinen pieni Heinola wuolaan kirtaswesisen Kymijoen JY- rängön koskien Partaalla ansaitsee to« della kunnian kerran taas wuösikym« meneen nälk/dä ympäröivän heimo- alueensa «koittojen" taajana juhliman pattvenl . RalcennMmM Majoituksen helpottamiseksi pyyde- tään «kesäjuhlille saapulvia ilmoittautu» maan kiyjekortilla mikäli mahdollista tämän kuun kuluessa tai Minneistään 'heinäk. aiwan ensi päivinä ylioppilas Wäinö Karille, of. Heinola. Laivojen kulku-ajotsta, y.m. ilmoi» tetaan tarkemmin lähempänä. mnifltoon_ptjwt amm»^että"meim ^l8ytyy puuttumaton raruto: Stmtnttll useammalla eri merkillä. ^ Ktlkkll, tiiliä ia savea. KatfOtarpcita nuopaa, lakkaa monipuolinen Maalltarpeidcn varaato J. m. O.Y. Kcski -Suomen Rautakaupassa. m: 1-0 i p J Juuri sisään tulleita: Naisten Leninkikankaita värillisiä ja mustia. Pumpulikankaita kotimaisia ja ulkolaista. Pumpuli- ja yillamusliineja. Pikku-uutisia. Palnoyllhallttus ja majes teettlrikosjutut. Hieman tilastoa. Sitten «navraskuun 1 p:n IMS on pai- noylihallitus, mikäli N. Pr. kertoo luo- tettawista lähteistä selloille ottaneensa. 70 eri kertaa tjf. 1 päivään asti pannut alulle painokanneijutun nm>esteettirikok» sesta, nimittäin v. l?vö t kerran, w. 190C- 11, iv. 1807 17. v. lf»OS 7, to. 1000 27 ja tänä tvuonna 7 kertaa. Senaatin oikeusosasto on näistä 32 alistanut Vaibkeinkorkeimitlast: harkitia» tvcvksi, niim. v. 1005 0, 1906 b, lt>07 7, 1908 3, 1900 14 ja 1910 3 juttua. 35 ta» pau?ses>sa ei oikeusosasto ole katsonut o- levän stzt)tä alistuksen tekemiseen. — Kolmea painoylihallituksen alotetta ei se- naatti tvielä ol« lvppuu.i käisitelliyt. 39 tapauksessa on Hänen Majesteet» tinlsa käskenyt syytteen noStettaioaksi, ni» mittäin v. 1906 S, 1S07 9. 190Z S. 190» 17 ja 1910 3 tapauksessa. Huomattawa on tim, eitä sen lisäksi mitä senaatin oikeuSosasto on alliStuksta tehnt)t, on lenraakikuvernööri katsonut 7 tapauHeSsa olavan syytä kanteen ,u?s» tamiscen. Näistä ?anteista «vat hovioikeudet raiikaisseet 20, joista 10 tuomiolla ja 4 Terveysliivejä — B Sirene" korsetteja. Liivin suojustimia. Sukkia pumpuli- ja villa- yksivärisiä sekä kirjavia. Vöitä, vyönauhaa ja vöysolkia. Silkki-, liina- ja pumpulikäsineitä. Kesäsähattuja ja saketteja. Alushameita ja puseroita. Ompelutarpeita ja koristenauhoja. Sukki ja pitsmauhoja yjn. y.m. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. — Puhelin 65. kosasiain ZamisarioM (etsivän osaston johtaMi). Niin kutsutun Suomen vallcmkmnoul- sen.jälleen tv. 1905 jolloinka ivalta maas- sa siirtyi ^ftvehomanien" käsiin, erotct- tiin aniinut mainitusta virasta ja mi» mia vastaan nostettiin oikeusjuttu, jos» sa syytettiin minua osallisuudesta wää» rien llaSkujen laatimiseen Helsingin po» ^iisilaitokseÄsa, Tämä oikeusjuttu on täysin jMvästi osottanut, ettei voi luot» taa suomalaisen oikeuden puolueelto» muuteen. Toulluk. 30 pnä 1909 Teiden Äeisarilli- nen Mqjesteettinne suivaitsi käskeä, ^»al« •Iitfiflan avmahdusoikeuita käyttäen, feS» leyttämäan mainitun minua vaataan nostetun jutun. Alvtettm oikeusjuttu pakotti minut maitkusta,maan Pietarin asumaan ja 1 täällä odottamaan yli 4 raskasta tvuotta Kinliliis-isilmm ktsUIxl >wietetään tänä wuonna osakunnan lpääiötien mukaisesti Hcinolassa heinäk. 1 li—11 päi >vinä. 'Sun» > nuiuaina heinäk. 10 p::tä aamupäi- Evällä loilneenpannaan ltjhyeiupi laitva- I retki johonkin kauniin Ruotsalais- iijänven milpoisaan rantataloon tai -kartanoon, illemmäksi järjestetään paikkakuntalaisten atvulla yleinen kan- sai^stchla-iltama Heinolan W. P. K:n talolle. Maanantaina 11 p:nä teh» dään pitempi huwima.'ka wuolasta vapauttamisella 7antessia. Tuomioita/^ Päättymistä, on annettu w. 1906 2, 1907 8, 1903 3 ja | 0®» «>i'«tyn perustella rchlean kään» 1909 3. Napautettu on >v. 1Z06 1, 1908 ^ Teidän Keisarillisen Majesteettinne 1 ja 1909 2. ! puoleen nöyrim,mällä pynyvöllä että mi- Tuomioissa on tuomittu vankeutta vb- ikäskettäisiin maksaa korvausta teensä 92 kuukautta, nim. iv. 190.; n. huomen waltiowaroista hebmik. 7/20 pnä 1907 45. 1908 21 |ja 1900 15 kuukaiirta. Senaatissa on lopullisesti ratkaistu 3 juttua antamalla niistä tuomiot, mm. tv. 1906 2 ja 1907 1 tuomio. Näissä tuo mioissa on tuomittu vankeutta yhteensä 16 kuulautta, nim. v. !<W6 14 ja 1907 2 kuu7autta. Napauttavia tuomioita ei senaatti ole antanut. lRatkaisomatta on näitä juttuja howi» oikeuksissa w:-lta 1908 16, v:lta 1909 12 1907 annetun «rrm. kohdan mukaan. maniseötln iol>en tefcrir» Uskollinen alamainen Wil>ho Adolsovitsh Pekonen. — MehiläiShoitokurSsit. Hausjärvel lä pidetään 2 toiivoa kestävät mehitäis- ^hoilÄMssit H:järwen kirkolla, nuoriso» ja 1910 3. Senaatissa on vielä >seurojen alvustuAsella alkaen 27 pnä ä.k. käsiteltävänä w:lta 1909. 1 juttu v:lta 1908 ja 2 Pekosen korwausa«omus. HMingin poliisilaitoksen ent. rikoS- alsiain Komisarion 28. Pekosen kenraali- lkuvernöörin kansliaan jättänm venäjän- kiettnen?ipjol.mä on suoin:nnettuna näin LithenitbS ja tirehtööri Z. W. Gustasz son. Kirurgisella salrashuoncc'ta luoti myöhemmin työmies Ä. Johansson. Haavoittuneista on seuraavat henki» löt viety hoidettaivitsi kirurgiseen sai- ra-chuonee,seen: tondukt^öri Henrik Län» jiivacrra, 36 vuotias (hoidetaan nysään kotonaan), nti Mar^t AeMerg. 15 vuotias (Hoidetaan «lykyään kotonaan), ylioxpilas Alex. MaKman, 22 vuolias. konttoristi Bertel Paqvalen, 2S v., lyö» mies Verner Johansson. 23 (sittem min kuollut sairashuoneella), rovtva Ly» dia EOogström, 52 muotia?, uunintekijä Matti Kivisilta, 40 vuotias, rouva Ma» rianne Rehnberg 46 vuoriaS ja luutnan tin rouva Signe Stjcrn>chan:z 32 vuo tias. Maarian sairaolc.ssa hoidetaan seuraaivia hevtkilöitä: vetnrinkuljettaia Qvarnström, lämmittäjät Lempinen ja Holopainen, muurari Lampinen ja insi' nööri Gunnar Maennerierg. ... . ^ llu;i ,,|i Ul . Mankalan koskille, ! Kaittein jailoin, mahtcttvin suurin hak» M 'Ssä tvefillä-urheiluun innostuneille litsija. >koko WenWn keisari ja itseval» maaratickva aika, mmka kulue»ia .oas- 0 f Qn0ttctt jif(e tarjoutuu hartvinainen tias. lkailikein aiimolliisin herral taaiat owat wailla .ani.uaisiuot.a- ( tUoi ! fuud raikkaaseen, mieltäkarka.se- ! Minä, Keisarillisen Aleksanterin yli» musta. Saropoff puUesi itkuun tuomionsa kuultuaan. — U.S. Tutkimus tässä kamalassa rautatie- onneiiomuudesja aloieuiin eilen kello 10 a. p. ja kesti sitä pitkin Päimää. Tuikintoa johti waratuoin.ari Harald Co?st«ns. Taapuvilla oli myös Hel- singin Piirin iiikennetarkustaja K. I. r: \ Missä on se momSti kehuttu ruotsalaisten weljesrakkauS? VZyt kun Suomi on oilut ja yhä ed:l- lieen on puristettuna Men^än virkaval» lan kuristuÄöydeSsä, on yleinen silvitty nyt mielipide Europassa äänekkäästi lau- sunut siitä pahoksumisensa. Ja on teh» nyt woitawanisa Euon«n siitä mapaut- taakseen. Englannin, Ranskan, Hallan nin. Stffsim, Belgian. Italian y^n. mai den s«?ä «vcöltiopäiwämiehet että oppineet otvat d)llin selvästi :ä!t- wirkawallalle huolnauttaneet, että se harjoittaa jul keinta -vä«ryt)ttä Suomelle ja rikkoo sen Dller. Marsinainen tutkimus :oimi»° perustuslakeja. Kaikkihan me tunnemme teniin onnektoinuuÄpailalla sockenba- ^ nämä ääneklkäät puolustuspuheet Suo- kassa. Äuulusteltitn 3 henkilöä. Mut-! ^ ...... ta lopullista sel-oyynä c: »vielä asiassa jaatu. — Pietarin—Antrean sähkörauta- tie. N. Wremja ani.x» täydentäisiä tietoja aikaisempiin uutisiin suunnite!- lu&a Pittarin—Antrean sähkörauta»- liesiä. Rota tulee alkamaan Pietarin keskusta-sta, kulkemaan sinen Lesnoin ja Jukin kauno käännökseen miitnein Tuomeen ja päättyäkseen ivastaijelsi Atttreaan. Myöhemmin on aikomus jatkaa rataa Imatralle ja Käkisalmeen. Junat tällä radalla tuleivat olentaan pieniä, mutta kulkemaan sen sijaan ii. beään. SÄpeus on olema werraien wöhämen, hiukan Yli 30 lvirStaa tun. ntsja. «M» lun rata iute lulkemaga opiston ylioppilas, astuin loka!. 3 pnä 1895 komisarion virkaan Helsingin Kau pungin poliisilaitoksessa!. Sen jälkeen !«maa>lisk. 20 pnä 1896 nimitettiin minut Helsingin Zaupungin loisen poliisipiirin äi&tfsdfuntdai&en, lvanhe-npien ja Somisaarioksi. Syysk. 13 pnä i:x)3 soura-- nuorempien jäsenten sekä naisren eitä 'si nimityffeni saman poliisilaitoksen ri- waan koskenlaskuun. Illalla kaupun kiin jälleen palattua pidetään loppu ^ansstaiset jommallakum.nalla kaupun gin paiviljongilla. Runsaslukuisasti toiwo!aan hämä Äursqrm<tksu on 10 mk paitsi asianomais- ten seurqjen jäseniltä i> mk. Asuntoja ja >ruo!aa on saotatvana ja antaa nils'.ä äähempiä tietoja Kurssien toimeenpanija» os. Oitti. Rautateitse kursseille aikovil» >l« tm lälhin asema Hikiä, josta on 3 tm kurssipaitvlle. Ilmoittauduttava -nnen 22 päivää. — Saksalaiset luonnontutkijat ja lääkärit Helsinkiin. Sen kongressin yhtet)dessä, jonka sa-ksalaiset «luonnon- tkijat ja lääkärit toimeenpanemat Königsbergissä ensi syysk. IL—24 p., tekemät kongressin osanottajat 14 päi- tvän llaimaretken Itämerelle. Tällöin käydään Misbyssä, Tukholmassa, Hel- singissä, lJmoiralla ja Riiassa. On laskettu että noin 220 henkilöä ottaa osaa matkaan. — Suom. K. Pesänkirjoitus ja samalla Huutokauppa Toimitetaan Vilppu Saieniukien kuolin pesässä Lauvantaina 18 päi vä kes&fcuuta, kello 12 päiTällä (Jra- Tasaaren ran taiassa josta asianomai sille tiedoksi annetaan. Jyräsky- lässä 14. 6. 191(1. Toimeksi saanut: Perikunta. 2140 1—1 Venäjältä. — Keskiaikainen kaupunki löydetty WenäjäUä. Tjarirsinis:a, kejak. 10 p: 17 mirStan päasjä Tja:itsinistä Pcl» jyoilan Volgaan loskupaitulla en kai- ivenu esiin 14:n wuosijadan attutnea taupunt.. Pailallia on töyoeny jälkiä eiieimnäsiä tuin ^0 rakennukjesta 'etä rah»ia. . — 450 taloa palanut poroksi. M i n- s k i s i ä, tesäk. 9 pnä. Vorisomisja tahtvilasta lft)nynyl tulipalo on sam- munur. Tuti hämiili taupuugln par- ihaimman latvppaosan, yii 450 taloa. »Luoljanomitsi zääneei on sijoitettu ka. sarmeihin. Siumernöörin määräykses- tä on hädänailaiMe rnhÄyny kerää- mään alustusta ja muodostettu eri- Niisiä ruokapaikkoja. Sotamöki war- lioi tavvaroiia. vahingot owat juun» nanomoi. Patoa edisn kuilvuus. ttu- tvcrnööri john koko ajan palokuntaa. — Jlulanryöstö. Plo kzhista. kesäk. 9 pnä. 12:lla mirstalla Belv- skistä on ryös:et?y Plotz.':sta Rypiniin mencmä rahaposti. Ryömärit weiwät 55.599 ruplaa. Koko saattojoukko ta, peiliin. .. . _ _ — Herzensteini» murhaajat. Herrat Z»Pcwits>h-^raskc«vsti ja Polovnjesi o- wat nyt saaneet palckan kärsimyksistään. ^Peterburgftaja Gazeta"' kertoo edellinen tulleen erään et«lä-v:näiäisen pankin suurpaMaiseksi tirehtööriksi. Jäliimäi- nm on awannut teeravintolan Pietarin lähellä. Heidän toiveensa Topoljessin. jota m»iöc.tin Alisiltaan Gamsei (i^amsei- jcvitshiffi, on Tubr«vin viliattain lähet- tänt)t kuottamustehtmv.isjä Kijeviin. Mutta mitä otvat ruoisalaiset tehneet, nämä meidän entiset ^veljem M". Eipä juuri mitään. Tosin Ruotsin sanamalchdistö isinirimmiltä osa.ta on platoonisella osanotolla 'eurannut Suo- men tamppai^ua, muita kuitenkin ni:n hillikMti, että se on saanut N. Mremjan kiitokset »lojaailisuudeStaan". Mitään julkista jp voimakasta vastalausetta Ruotsin valtiopäivämiehilt.i tai muitta maan huomatuilta ei ole suumalle eikä muille Menäjän hallituSorgaaneille l^ihe- tetty. Silloin kun muut ovat puhuneet on Ruotsi ja sen kansa ja sen kansan joh- tajat vaienneet. Mitä pitää tästä uskoa? Onko j» pel« - 36 - Olet tämän kaupungin despootti. Mutra »Bondas" parkaa käy säälikseni. — Ole huoletta 1 Nytkin oli kollehti antava. Littov elostuu ja hänellä on naurava veitikka silmäkulmassa, kun hän hypähtää ylös sohvalta ja puhuu: — Hän vanha mies tulee kadulla minua vastaan kovin ... kovin murheellisena. Tekee hyvän päi vän ja yrittää pysähtyä. Mutta ei oikein uskalla. Littov puhuessaan näyttelee .Bondasta". — Jään seisomaan ja katson miestä. »Onko nimismiehellä minulle asiaa? kysyin. »Herra mais teri! Ro... rohkenenko?* hän puhuu. Ja on niin vietävän viheliäinen. .Nimismies puhuu asiansa suoraan", sanon minä. »Niin n—nähkääs—tuota minä vähän u ... ujostelen sellaisia asioita. Mutta maisterihan on niinkuin minäkin vanhapoika. Ja nyt... mutta maisteri nauraa minulla." »En ollen kaan". »Voisiko maisteri antaa minulle jotain to distusta, että elän ja aina olen elänyt säädyllisesti?" »Mutta, herra nähköön, mitä sellaisella paperilla teette?" »Maisterilla on kaupungissa ma...mah tava asema ja suku ... Veisin sen paperin kuver nöörille ... nähkääs... nyt on riivattu juttu*. Oli kesäkuussa. Hänellä oli paksu palttoo käsivarrella ja musta pitkätakkipuku yllä. Nenäliinallaan hän yhtenään hieroi hikeä päästään ... tuo turilas. Maisteri esittää »Bondasta" siinä kaikessa sää stäväisyydessään ja kauhussaan. Herrat nauravat. - 33 - Hän palaa sisälle. Sillä tuolla pimeässä yössä jossain kaupungilla kummittelee suomalaisuuden aave, jota valtioneuvos jos ei juuri pelkääkään, niin kuitenkin inhoo. Vaikka saahan hän tuolla sisälläkin hävetä noita toisia sentähden, että juuri hän ... valtioneuvos ... on Tervon kasvatusisä tavallaan. — Oihl Mutta siinä samassa näkyy Harry tulevan ulos häntä kohti. Poika on niin verevänpunakka, kos tea kiilto silmissä ja komea kuin ruhtinaiden jäl keläinen. Nyt he ovat kahden suuressa lasikuistissa. Isäl linen hellyys kokonaan valtaa valtioneuvoksen kat keroituneen, viinin kiihdyttämän mielen. Hän tem paa Harryn syleilyynsä ja kuiskaa aivan kuin nai nen: — Sinä, rakas lapsi! No sinä et minua koskaan petä niinkuin tuo ilkeä Tervo... sinä... minun oma Harryni. Harry, jonka veressä kiehuu viinin hurmaus, sy leilee lujasti vastaan ja höpisee: — En... en koskaan, pappa rakas.