Zi — 35 —191O ^uorstsills Ulokuull 13 pmä Suomen Laupnnkieu —" UakoapuyHdistys Irtaimistoa marteu ^ vastaanottaa palovakuutuksia irtai mistoista ja kauppatamaravaraStoista hcklvtmmtlla maksuilla, jotka 10 ja SS muoita maksettuua mieläkin ale nevat 2» ja Sv prosentilla- Tämä yhtiö tarjoo siis unumuodoiu makuu- tukseuottajalle ehSottomaSti hal vimmat vaaknnmsmaksnt asia miehensä K. Nylund'in kautta, L667I Kasityöläisk-tn 5. Herrain aluSpaitoja, hywiä ja keStämiä 1:75 ^ alushousuja, „ »2: — „ Mia „ . 60 p. MeSten ». k. Lahmanin aluSpaitoja 1:25 LaSte» alusvaatteita. Ompelulankaa tusiuottai» uskomattomau hal valla. 4599 Hugo Helauder, 4 Kauppiaskatu 4. Huutokauppoja. R ahatoimikamarissa verjantaina tä män elotu»» SV p:nä klo S pidetyllä huutokaupolla moydään puoli tonttia « ro s neliänuen ^!«uHllNgiuosan seitsemäuncssatoista korttelissa sijaitsema Itäisen Liujakaduu Tarussa 17 p. elokuuta 1910. Rahatoimikamaria pnoleSta: Henrik Hartman. ? 18128 OSkar Schultz. kl^tsvvsns. Vznnerzutzz m^tsvZlls! Sopimaa kaikenlaisten puu- astioiden wyöttämiseen. Myytäwäuä LOel kirjoPmoss», - Läntinen Rantakatu 1^. c VensMts. k — Kuomista Herittiivä mprky- tysjutta. Kaksi Weuäjält ylimystöä ^knalvifinta jäsentä, ruhtiaas ja ruhti natar Sviatopolk-Cetmertinski kuolimat kampikin äkkiä toineu toiseusa jälkeen. Knolemantapankset sattuivat Maisten ^olosuhteitten vallitessa, että epäillään erään ruhtinasparin isännöitsijän heidät ^myrkyttäneen. Epälnuloja heräsi, kun ^testamenttia avattaessa huomattiin ruh- ^tinaan lahjottaneen koko snunnattoman omaisnutensa eräälle Matsajewjkille, joka hoitaa muuatta ruhtinaan maatilaa Kie- vin tienoilla. RuhtiuaS ou syntyism muutamasta Menäjän vanhimmasta ^aatelissuvusta. Osanotostaan 1863 juoden vallankumonkseeo karkotettiin ^hän Siperiaan ja hänen Etelä-We»ä- Hällä olevat maatilansa pantim taka- ^varikkoon. Aleksanteri 3 armahti hä» Äet kuitenkin, ja ruhtinas sai osan omai suudestaan takasin. Mähäistä tämän ijälkeen hän meni naimisiin rikkandes- ttaan kuulun kreivitär Potokan kanssa «»entäen täten omaisuuttansa runsaasti ,kahdenkertaiseksi. Epäilystä herättäneet Kuolemantapaukset sattuilvat jo maiai- xtnlla maatilalla Kievin lähellä. Muuan ijsanomalehti, joka omaSta ulotteestaan Ho» asiaa tutkinnt, väittää tamanneeusa ^apteekkarin, jolta tähän rumaan tekoou zkäytetty myrkky on ostettu. Nyttemmin '»wat Viranomaisetkin puuttuneet asiaan lja Panneet testamentin ja omaisuuden -takavarikkoon sekä perinpohjin tutkineet Maa. — 40 minuuttia veden alla elL- Birsch. Wjed. kertoo, että vii- "me maanantaina muuan tuntematon "mieS heittäytyi veteen Koliogiasillalta Pietarissa. Tapauksen huomasi muuan uu-kausi, joka riensi estämään itsemur haajan aijetta. Noin 40:n minuutin kuluttua hukuttautuva saatiin ylös ve destä ja vietiin erääseen sairaalaan, -joSsa hänet saatiin jälleen henkiin. Siperialainen ihmis syöjä. Siperiassa ilmestyvissä venäläisissä lehdissä on ollut seuraava todellisuu desta otettu kertomus: Synkäsjä taigassa (Siperiaa aarnio metsässä) asui monia vuosia muuan 90-vuotias vanhus Grigori Domnit» shenko, joka kuoli hiljan. Kun järjestys valta saapui hänen yksinäiselle majalleen tarkastusta pitämään, kohtasi poliisivi ranomaisia sellainen kauhistuksen näky, ^rttä eräs vanha ja karaistu siperialai nen poliiftnnr-amieZ oli tulla hulluksi, i Selmittelyisjä kawi ilmi, että ihmis syöjä Domnitshenko oli vähä-venäläi nen, Pultavan läänistä kotoisin. Hän oli karkotettu Siperiaan 40 muotia sit ten. Rangaistuksen suoritettuaan oli hän jLänyt karkoituSalueille, ostanut itsel- leen pienen maapalstan, johon rakensi maaluolan. Myöhään yöllä ilmestyi useasti Dom nitshenko» majaan ihmishaamuja. Ne olivat karanneita patkotyöläisiä. Isäntä Mi karkulaiset ystävällisesti vastaan. 5 A s Haukkikaa itselleuue varma ja kestatva kello! 5^ A Älkää tatootelko mnita, halvempia kelloja! Hy vällä kellolla «n aina arvonsa. 2L,imeiuen Pariisin- untuus. ruplaa malsaman kultakellon sijaan tur- joomme sirou 3 Inorisen herroskellon „Sezcssia", 3 ker- taisilla kuorilla, joka on ulkomnodoltalln aiman samallai ucu tuiu kuma vieressä osottaa, varmalla käynnillä ja säh kön amnlla päällystetty paljulla 14 korotin kultaierrokjella. Näiten kellojen koneisto on oikeata sveitsiläistä tekoa, kun lumo käouti, 15 kimellä, med-ttä-vä uupiSla kerran 40 tun nissa. Nämä kellot, puhtaasta nud stakullasta, oivat pal kitut kelpoisurdestaan kultcmitalliNa ja kunniamerkillä. Hinta b r. SS k., S topp. IV r. 4 k. 1i> r. SV r. Joka waou saa näitä ielloia nähdä, uskoo, että ue mak savat 250 ruplaa. Miauttlleen larlistettu ello, vakuu della metallin märiupitoisuudesta ja mo.'uutettu käynti 10 vuotta, lähetetään jälkimaatimuisella ilmaa etumaksua. Lähetys tullin kanssa Kv kop. (Siperiaan Sv kop.) Osote voidan tästä leikata irti ja vah vasti liimata kirjekortin tai kirjekuore» päälle: ^ Varis 144 S. Strnmseld Rue de AXirbel 2 bis M Maksutta myötäliitetään hienot kelloumitjat uuttakultaa ja tellulumilla, sekä käämi- »ahkakotelo kelloa säilytystä varteu. lilauksesja woidaau käyttää kaikkia kieliä. Suletun kirjeen päälle liimattakoon 10 kopekau ja atvouaijeu kirjeen päälle 4 kopekan postimerkki. TR Tämän kuun ajalla loppuun m^dään joukko Wuku-, Lenin ki- ja SHelviottrklrnkaita, soxuvia Kou^unuorisolre, uskomattoman haimalla Anltt Oliolla. LimMn K. 186S2 G GOGO SS O cMz vsri- ixnnxreitz Myytäni änä Tuma Lchdm Kirjapainossa, Läntinen Rantakatu 19. Kun hytvää saada taidatte huomautta I. E. Kamaudec uiille, jotka limo- uaatia tarwitsewat. Tehtaita Turussa, Nou- siaiste» Nummella ja Loimaalla. Puh. 6 80. Niin hllouoll hyljiiä mahdatte 13S46 c Hän tarjosi vierailleen viinaa mankkait- te» lihapiirasten ja lihakääreiden kans sa. Piirakat ja liharuoka oli niin mau kasta, että ravittava söi niitä kymme niä. Tämän jälkeen tarjosi isäntä vie railleen lasin teetä, johon oli sekoitettu nukutusainetta, sekä pani hänet nukku maan. Kuu yösijan ja turvapaikan ha kija oli voipunut sikeään nneen, katkasi ihmissyöjä uhriusa kaulan. Murhatun lihasta valmisti hän taasen lihupiirai- ta ja kääreitä, joilla sitten seuraavana yönä kestitsi uvfia tulokkaita; ylijäämän lihoista häu suolasi vastaisen varalle. Ihmissyöjän kellarista löydettiin nseita pyttyjä suolattua ihmiseu lihaa. Murhattujeu omaisuaden otti Dom nitshenko itselleen. Niistä muistiinpa noista päättäen, joita oli Domnitshen ko» muistikirjassa, kävi selville, että hän hän oli ottannt talteen murhatuil ta henkilöiltä paitsi suurempia rahasum mia myöskin sulatettuja kultapötkyjä. Karkulaiset olivat tietenkiu ensiksi ryös täneet jostain rikkaudet ja sitten tulleet hakemaan suojaa Domnitshenkon luota, jossa heitä kumminkin kohtasi surkea kuolema. lllkomsslta. — Auollut ihmisystSvä. Eng lannista saapuu tieto, että tunnettu ih misystävä neiti Florence Nigh tingale on kuollut Lontoossa. Hän oli syntynyt 12 p. toukok. 1320 ja siis kuollessaan yli 90 muoden vanha. Mainaja on omistanut koko elämänsä hyväntekeväisyydelle, etupäässä sairas- hoidolle ja varsinkin sairashoidolle so dassa. — Faaskin suuri tougresst FuRholmassa. Kansainmälinen geolo ginen kongressi, jossa on osanottajia noin 800 henkeä, on paroillaan koolla Tukholmassa. Suomestakin siinä on useita osanottajia. — Fulipalo Brysselin maail- manniyttelyssS. Brussel, olok. is pnä. Maailmannäyttelyssä on Belgiaa osastossa syntynyt tulipalo, jolloin „wan- haa BruSselin kaupunginosa" paloi. Saksan ja Hollannin pamitjongit jäimät vahingoittumatta. Koneosasto on pe lastunut. Näyttelyä ei suljeta. — FySriidat Saksan laiwaveis- tikmöillä» Kiel, elok. 13 p. Laiiva» veistämöiltä ou erotettu 3,300 työ miestä. — Suuri metsäpalo. Spoha- n es ta (Washingtonin valtiossa Ame rikassa), elok. 15 p. Seudulla raiivoo suuri metsäpalo. Eräässä kauppalassa on palanut 200 taloa. Sotaniäkeä on tullut avuksi. — Merionnettomuus, Lontoosta, elok. 16 p. Gibraltarista ilmoitetaan, että Tariffa^niemen luona on espanja- lainen ja sahalainen laiioa törmänneet yhteen, jolloin edellinen upposi. 6 lai- vumiestä ja 32 matkusta jaa hukkui. K --5 Suom.! Urhetlnlatteja, Urheilnpaitoja, Urheilnsnttia, Urheiluvöitä, Sauluksia. Salvosimia, RinunSteita, Kravatteja halvimmalla Zredr. Forssilla, Eerikinkatu 10, Linnankatu 35. Htuumiskirstuliike 3070 Wähä Hämeeukatn «R Puhelin 10 50 Toimtttaa kaikkia ha» tauksia warte». Suuria tultvia Jaapa- niSfa. Kobesta sähkötetään Lontooseen, että tulvat Jaapamssa ovat saaneet suun nattoman suuren laajuuden. Tokion kaupunki on kokonaan eristettynä ja 20,000 sen rakennuksista on veden vallassa. Sadottain ihmisiä on huk kunut. JokohamaSsa on vesijohto men nyt rikki. PoSti- ja fähkölennätinjoh- toja ovat tulvat pahasti vahingoit taneet. Kuinka ennen muinoin kirkossa käytiin. Eräs Turun Tuomiokirkon historian tutkija kertoo T. San:ssa, miteu 1600- luvulla kirkossa käytiin. Lainaamme siitä seuraavan kuvauksen: Jo kello 4 aamulla kaikui tuomio kirkolta kellojen ensimäinen varoitus ja tuntia myöhemmin kuului yhteensoitto suomalaiseen jumalanpalvelukseen. Ai kaiseen siis oli meikäläisten pakko nous ta musteeltaan sunnuntai-aamuna, jos mielimät ehtiä kirkkoon. Olisipa haus kaa nähdä miten monta nykyaikana klo 5 aamulla lähtisi kirkkoon! Ruotsalai nen jumalanpalmelus alkoi vasta klo 8 aamulla, toisinaan kuitenkin jo klo 7. Suomalainen iltajumalanpalwelus al koi jo klo 12 ja ruotsalainen klo 2. Ankarat olirvat siihen aikaan kirkko» saäonöt. Piispa Rothomius oli laati nut pitkät säännöt kirkonmenoa varten ja noudatettiin niitä myös armotta. Niiden mukaan rangaistiin sitä, joka esteettömästi jäi pois kirkosta ensimäi stä ja toiien kerran sakoilla, mutta kol mas kerta julkisella lirkonrangaistuljella jalkapuussa tai häpeäpenkillä. Syö mistä enae» kirkonmenoa piti Roiho wirus „sikama»suutena ja koiramaisiin tenä", joka oli hänntettamä ja tuomit tiin se, ioka ennen kirkonmenoa oli syö nyt tai juonut, yhden taalaria sakkoon. Se joka oli tupakoinut ennen herran- eytoolliselle tuloaan tai nuuskannut ju malanpaliveluksen aikana, sai rangais tukseksi istua j lkapuussa. Saaraa sai lain makaan kestää tun nin. W. 1KL6 määrättiin Puoli tun tia aamusaarnan ja tunti puolipäiioä- saarnan ajal,i. Saarnoissaan käyttivät papit useiu moimukkaita janoja ja lausetapoja. W. 1648 syytti muuan pappi pormestaria ja raatia siitä, että he tulimat kirkkoon »juopuneina ja humalaisina kuin siat", ja rvarastuvat esimallalta palkan. Tä män saarnan johdzsta pappi kuitenkin erotettiin lvira-ta. Toinen pappi sai »varotuksen jyystä, että hän oli itse yli opiston rehtoria „nuhdellut ja morkan nut kuin rikoksentekijää", kun rehtori kerran virkatoimensa takia oli myöhäs tynyt eräästä rukoushetkestä. Papiston opetustapa herätti kuitenkin vastarintaa. Nunpa ilmestyi heinäk. 22 p. 1688 suomalaisen jumalanpal veluksen ailana tuomiokirkon pääkäytä välle rep-leinen mies, ent. Peppi Lau rentius Ulsjtadius, joka keskeyttäen saar naajaa vaati saada seurakunnan edessä Turun Nksithinen Sanppakoulu. Kaskenkatu S. alottaa vudella kolmen kuukauden oppilukukaudeva syyskuun 1 p.nä. Eroitukseksi kaikista wi>me aikoina eri uimilla ja tar'oitmsilla perustetuista h snyisi?tä tzuppalouluyri- tylsistä tahdon huomauttaa, että Turun Akjityinen Kauppakoulu VN todella ainoa oppi- lai.os, josia lyhyesjä ajassa «voidaan saaw.'!ttaa konttori- ja lnketoimieu täysi tuntemus, Lppiaiueet ovat: kaksinkertainen italialainen kirjanpito eri järjest.lmöin uimaan, ameri- kaiaioen ja maauwil;elyslirjanpito, laskevto, kauppalcSkeuto, tawarankel yiatsioui eli hinnoit telu, wek?eli oppi, kal-pxo/ir.eenmaihto, kauppa oppi, kauppamaanlieto, kieltt ja yleiset kauppa- ja konttoritehtämiin luulnivzt käytäonölliiet työt. Koulun opclosjusnoitilmasja on 480 opetustuntia. Malsu tuulun täydellisestä oppijaksosta ou 120 markkaa. Mityisiä kursieja annetaan Nrjanpiöossa eri aloilla, louttoritöissä ja lonckirjoituksessa ytzdiSteiya 10- sormiseu j--riesteimäu mukaan y. m. aineissa kN' HarjottuSkouttori- — Mielihywäk- seni i-iatau myöskiu mainita oppilaitten saaneen hyniä pail!oja. luten kaupunkimme suurim piin liikekonttoceihin y^ m. Pyytäkää koulun ohjelma! Uudet oppilaat woiwat ilmoit tautua kirjeellisesti tahi suullisesti 15 p:stä elokuula joka päilvä kello ^^2 ja 4—9 Pai- kanvälitystä kaikille liit aloille. 14320 Lskar Zetterblom, Kaskenkatu 6. Ostakaa ama.anv ^nn- Konzakkia, Hommia, Junssta za Minejä niitä hyvintunnetusta Miini- ja Wäki- A. W. Normrs m «, Hnom.! Tilaukset maaseuduille lähetetään ensi tilassa niin höyrylai voilla tuiu rautateitse. 9602 Napoli Grmmlar- jauhoja, ZVehnärehujau- hoja, ^Vehnänleseitä, Ruisjauhoja, Kahwia monta lajia, Sokuria, Tu- pakkateoksta. Ryyniä, Saippuaa 25:50 laatikko, Suolaa, Kalkkia, Kahvi kuppeja 23 markasta 10 tusinaa, Miesten Puku kangasta 4 markkaa metri y. m. halwalla. K. C. Heikola, Aningaisten tulli. >?.>? o o o o oII c z julkisesti tehdä nskonwnnnstukseusa. Hän julisti Lutherin opin kirotuksi ja väitti papeilta puuttuvan pyhää henkeä. Knn kaksi miestä papin käskystä yritti viedä miestä ulos kirkosta, syntyi rai vokas kamppailu, jolloin ryysyt putosi vat mieheu yltä. Päästyään sitten ah- distajain kynsistä juoksi mies alasto mana ympäri kirkkoa hnutaeu: »niin o» vielä papin häpeä paljastava, kvin miaä nyt olen alaston." Mies tuomittiin sittemmin elinkauti seen vankenteen, mutta päästettiin vih doin, oltuaan 40 vuotta vankeudessa vapaaksi. Hän voitti vedon. Erään pienen skotlantilaisen kyläka» pakan isäntä istui eräänä päivänä jut telemassa vieraittensa kanssa ja kertoi suurella itsetietoisuudella, ettei hän ol lut tavannut ketään itseään viekkaam- paa. Eräs vieras, joka äsken oli tullut sisää», kuuli huomautuk>en ja sanoi naapurilleen. „Lyön vetoa 20 markkaa, että petän hänet". »Sepä nähdään", sanoi isäntä, joka sattui kuulemaan tämän. „Se on varmaa", sanoi mies. „Jos te panette 20 markan kultarahan tämä» oluthaarikau alle ja panette molemmat pöydälle, niin otan miaä rahaa — koskematta astiaa". „Se ei onnistu", sanoi isäntä. »Näyt tääksesi, ette» pelkää, panen kaksi, tai kolme kultarahaa astian alle. „Noin", lisäsi hän, „uyt se on malmista". Ja hän katseli ylenkatseellisesti, muiden ih- metelleszä, miten se loppuu. Tuntematon kumartui pöydän yli ja työnsi kätensä pöydän alle. Hetkisen ko peloitua»» salaperäisesti veti hän kä tensä takaisi» ja — kolme kultarahaa! Hän näytti niitä katsojille ja nämät ei- mät voineet kyllin ihmetellä. Ramintolan ijäntä punastui korviinsa saukka ja kohotti innoissaan olutastiaa. Silloin tempasi toinen käteivästi pöy dältä kolme kultarahaa, kumarsi iwal- tisesti ja poistui ympärillä olemien naurua kaikuessa. Hän ei ollut koskenut astaa; sen oli tehnyt isäntä itse ja siten auttanut toista voittamaan vedo». Kiire ja ei kiire. Eräs nimismies matkusti M:u markkinoille, jonne myöskin oli menossa suuri loukko ra jan täkäläisiä rinkeli- y. m. taivarakuormineeu- jotka hän jaaumtti pitkällä salomatkalla ja pyysi heidän seisattamaan hetvosiaan, että hän pääsisi edelle, kun hänellä oli kiire päästä mark Iinoille. „Ka eih joumah seisoittoah, ku ylihuomen joh markkiuath alkah". „No ajakaa kiiruummin!" öyhkäsee nimis mies. „Ka mikäh .iireh, wast ylihuomen markki uath alkaah". „Mmä olen »vallesmanni, päästäkää edelle". „Ka olih maikkah mikäh mies, ei joumah seisottoah, sil ylihuomen joh marlkinath alkah". Näiu mäitellen täytyi nimismiehen kau niisti pysyä jälellä ja masta majatalon pi halla päästuvät ryssät hänet edelle ajamaan. Ehdottomasti parasta Wcrlkostcr zcr junasta Tarragona viiniä 1 mk. pullo ostatte Harald Färdig'iltä, 13952 Eerikinkatu 5. Muokalle tariotaau. RyyiM Bas ari rakennuksessa, Eerikin katu 15, rouokrataan tulemaa syysmun 1 p:stä joko talustoineeu tai il ma». Tarkemmiu ilmoitetaan 15153 Larssonin Huonekalukaupassa. Palvclllkscen halutaan. Mcritis za taitcnva Tullireukt saa edullisen paikan 1 p:stä marras- kanta Elgmon kartanossa. Kopiot to distuksista yuuä tieto palkanvaatimuk- fista lähetettäköön paroni Hj. von Troikille, Elgmon kartano, Tammisaari. (ZS.N.2LS1 15119 Ryssillä oli hampaan kolossa nimismiehen Maralle ja nyt, tunnettuansa hänet, tahtoivat tällä tavoin hänelle kostaa. Eri aloilta. Miljoonarayasto läyyilke rakastuneille. Mnuan rikaS Masiljesf. niminen nuori mies Pietarista on testamentissaan mää rännyt, että hänen suuri omaisuutensa on muodostettava rahastoksi, jonka ko rot lahjoitetaan kihlautuneille, jotka köy- hyydeu takia eivät voi peruStaa omaa kotia. Häu selittää, ettei hän lahjoita mitään sukulaisilleen, jotka ovat kyllin varakkaita jo ennestäänkin, vaan tah too sen sijaan tehdä köyhiä nuoria tyt töjä onnellisiksi. Hän kirjoittaa: .Mis tä syystä nseat kauniit naiset eivät kos kaan p:äse naimisiin? 51.iin, syystä sii tä, etteiioät nykyajan nuoret miehet vaimoa etsiessään »välitä kauneudesta tvaan ainoastaan rahoista. Onko näin ollen ihmeellistä, että niin monet suloi set rakastettavat olennot jäämät nai mattomiksi: Ei kukaan kosi heitä, koska heillä ei ole myötäjäisiä. Minä rakas taa kaikkia naisia, eritoten niitä, joiden täytyy tehdä työtä elääkseen; siksi ha luan minä auttaa heitä naimisiin, sillä elämä yksinäisyydessä o» mielestäni kau hea onnettomuus." Waiswiyaaja« testamentti. E oersti Robert G. Dreynszrth mat kusti nrorukaiscaa SakjaS«a Amcrikaan ja saamutti siellä huomattaman aseman sotilaana ja juristina. Äsken kuoltu aa» jätti kän testamentin, jonka mää räykset muistmtaivat psljon sellaisia Miehiä kuin Tuomas Kemppilainen, Schopenhauer y. m., jotta eimät voi neet sietää heikompaa sukupuolta. Hän on testamentannut kolo omai suutensa kahdcl,an tvuoiiaalle ottopojal- leen, multa pienempiäkin yk,,tyisselkkoja ko-kewissa maäräy.sissä t^män kasmat tamijeksi sanoo hän: „Toiwoen, että poikani pidetään etäällä naisista, vaa din minä että testamentin täytäntöön- panijat asteettain ja asianmukaijella tar molla tekemät selloa hänelle naisten nnetkaasta, juonikkaasta ja parasiitti- maisesta luonteesta, sekä että hän käyt tää tvaroivmsuutta arvioliittoon men nessään. Jos hän menee naimisiin il man testamentin täytär.tööopanijaiu suostumu-ta, menettää hän perintönsä." Mieleen pantavaa. — tzomatonmehulla voidaan val koisista pumpuli-, willa- tai liiuakan- kankaista saada pois melkein kaikenlai set tahrat, myöskin nuo kiusalliset he delmä-, ruoste-, miini- ja mustetahrat. Kypsä tomato leikata. kahtia ja si vellään leikatulla puolc .. tahraa. Kun tämä on kadonnut, pestä im kangaS hy väksi kylmässä vedessä. Seka-ilmoiluksia. T. S. ja U. A. t. j. 1 k. 20 mm. ' Täten tarjotaan vähemmin vaati malle noin 170 juoksemaa metriä pitkän harmaa-kimijalau malmiStamiueu i.je paikalla. Työhön saadaan heti ryhtyä sopi- mukseu mukaau, joka tehdääu 15144 Koiviston kartanossa Pöytyällä. Hsistutusta mrteil on hintaluettelo tilattawa Ruokolan taimitarhoilta Häm.5.2k) Pälkaueellä. 1 5122 Millat ja Lumput omat, kuteu tähänkin aSti, «dulli, simmat tuoda Antstogin Myymälään, Auralat» 12 a, Kauppatori» laidassa, siellä «e ostetaan tai wathd«t»»» parhaan laatuisia l«nk«ihin. »an- laisiin, witttethiu ja saatethin. Walniistetta»»»a tau»aroita, kuten kaokatdeu värjäystä, präS- säystä ja mätkäisemistä sekä Vilt tien pesoa ja uudistamista was- laauotetaau. 839S Työ eusiluottaista ja hinta halpa! F.O.Bergmanin Wm..WN.j-Peltise»Mike. — PeruStett» 1884 — SS60 Eerikinkatu 35. — Puh. 212. Valmistaa kaikkea ammattiin kuuluvaa työtä. Tiuauksia kemiallisesti puhdistetulla tiaalla. A. HiimAiiism suositellaau. Puutarhakatu 38. Puh. 1166. MW jll MM Mll maihdetaan kaikenlaisii» la»koihin, kaukaisiia, «iltteihi». saaleihiu, flockkii» »a wauu»a y. ou halvim malla ja parhaite» Amel'ii> Ulk. ZaMaiPich. Aurakatu S. 4191 »M» Ammatti-ilmoituksia. I. E. Nimim 4K73 Parturi i« > Perunkwtekijä, Liunankat» 15 b. MyMltolil j» IliMtMi. 6423 L. Fabritius. S. k. Liidms'mAi!WL: katu 2 b, puh. 805, välittää taloukauppoja. Pllltllllllllllt Raskenkatu 4 ^ 13474 ZlNS ZONSfSN. Iunain kulut. Junat lähtewat Turusta: Aamupäimällä. 5,<X) Paimioon. 7,30 Saloon, Karjalle, Helsinkiin, Portvoo», Tammisaareen ja Hankoon. S,SI Toijalaan, Tampereelle, Porii», Rau malle, Jymäskylään, Suolahteen ja Maasaan. 12,OS Forskaau, Toijalaan, Tampereelle. Hä meenlinnaan, Helsinkiin ja Lomiisaan. 12,55 Saloon, Karjalle, Helsiukim ja Pov- moon. Jltapäimällä ö,1v Toijalaan, Tampereelle. Helsinkiin, Jy väskylään, Suolahteen, Maasaan, Uusi» kaarlepyyvtm,Pietarsaareeu. Kokkolaan, Raaheen^ Ouluun Kemiin, Romanie- mreu, Tornioon, sekä Hämeeuiiuuaan, Lomiijaan. Kotkaan, Haminaan, Mik keliin. Kuopioon. Iisalmeen Miamin, Laoveenrautaau, Äiipuriiu, Imat ralle, Samonlinnaan sortamalaan, ^oenioohuu ia Pielariia. 3.20 saloon. b.00 saloou^ Kariall- Helsiniiin. Tammi- laareen, Hauko-n, Wilpuriin, Imat ralle, S'wv»lmnaan Sortamalaan Joenmuhun ia Pierariin. 5 2u HumpvUaau >a Forsiaaa. 8,vö Saloon. Junat tu!cwat Turkuu»: Aamupäimällä. 7,20 Humppilasta. 7M ^aimiosia. 9 46 Perniöstä ia Salosta. 12,VS Plelarisia, Äjupurista, Joensuusta^ L-orta -aiasta, SamoutiuuaSta, Imat ralta ^appeeuraauasta, ^aiauiSta. Ziialmelta, Knopiosta, W kielistä, Haminasta, Kotkasta, Hämeentimlasta, Torumsta, KemrStä, Oulusta, Raa hesta, Kokkolasta, PietariaareSta, Uusi- kaariepyystä, Ä-aajaSta, Suolahdesta Jqmäslylästä, Tampereelta, Lomii- jasta, Toijalasta ja Forssasta. Jltapäimällä. 1,47 Helsingistä, Hangosta, Tammisaaresta Karialta ja Salosta. 3,47 HeliiugiStä, Kinalta ja Salosta. 4,40 Hel,iugistä, Riihimäeltä, Tampereelta, Hameeuliuuasta, Pormoosta. Lomii- jasia, Toijalasta ja Fors> ,?m. 7,14 SaloSta. 10,40 Helsiuglstä, Miipurista, ^ ^peenran- nasta, Porvoosta, Lomumsia. Lah desta, HämeeutiunaSta, Pvri^ia. Naa malta, Tampereelta, Tv nisra ja Forssasta. 11,45 Helsingistä, Hangosta, Tu ujaareSta, Karjalta ja Salosta. Turku 1910. ' Turun Kiriay. ja Scmomalehti O. A.