N:o 133 — 1910 KAIKU. Keskiviikkoja Marraskuun 16 oä<van*. — Waras anasti Kemijärmellä Talmensaaren talon kartanolta reestä taloon kuulumia räätijauhoja 9 kg. Wuostimon kylässä t. k. 4 p:ää was- ten yöllä. Varkaasta ei ole tietoa. — AlawieSkan Taluskylän ^vaalilautakunnan kokous pidettiin t. k. 10 vmä Mikko Koutosen talossa, jossa käsiteltiin seuraamista asioista: Esitettiin kokoukselle tammikuun 2 a "> pum w. 1911 toiinitettamia edus- iniesmaaleja marten tehty maaliluet- telo. Suä mastaan ei ole tehty muis- tuluksia ja niin ollen se merkitnin laki- moimaiseksi ja tarkastettiin aakkoselliset rekisterit yhtäpitäiviksi lakimoimaisen »vaaliluettelon kanssa. Äänioikeutettu- ien luku on ensi maaleissa 244. Niistä on kuitenkin osa poissa paikkakunnalta. Maalin amustajiksi malittiin Efraim Takalo ia moralta Jaako Hietala. Järjestyksen malmojiksi Antn Takalo, Antti Tolonen sekä maralta torppari Matti Peltomaa. — Kemijärtven ^liftjlän maa talousseuran warsinainen syys- kokous pidettiin talokas Olli Tapion talossa t. k. S pm illalla. Kokoukseen puheenjohtajaksi malittiin agr. Markus Laakkonen ja pöytäkirju- riksi seuran sihteeri M. A. Kulpakko. Malittiin seuran johtokuntaan ar- malla evoiineitlen jäsenten Kalle Kor kalon ja M. A. Kulpakon tilalle M. A. Kulpakko uudelleen ja edellisen ti- lalle Emi! Kulpakko. Varajäseniksi talok. Matti Kunnari ja Kalle Kor- kalo. Tämän muoden tiliä tarkastamaan malittiin kunnallislautakunnan esimies M. U. Kulpakko ja talokas M. H. Talmensaari ja maralta talok. Heikki Korpela ja Kalle Korkalo. Edustajaksi Perä Pobjolan Maan- miljelysseuran syyskokoukseen kuin myös- kin ensi muoden kokouksiin malittiin maanmilj. M. A. Kulpakko ja maralta Emi! Kulpakko. Kokoukselle ilmoitettiin palkinnon saaneet seuran toimeenpanemissa kan nanhoito-, lantahuoneitten- ja juuri- kasmimiljelyskilpailuissa. Palkintoja saimat kannanhoidosta seuraamat: 1 palk. maanmilj. E. Kaakkuri 10 mkaa, 2 pal. maanmiljelijät M. U. Kaakkuri ja Matti Suopanki, kumpikin 7 mkaa. 3 palk. I. Aapo Kulpakko, Aaro Kul- pakko Ulti Hietala ja Aapo Kimelä. kukin 5 mkaa, 4 palk. Olli Tapio, Olli Oinas, I. A. Jounila, M. H. Talmensaari ja K. A. Hietala, kukin 2 mkaa. Lantahuoneen rakentamisesta: 2 palk. maanmilj. M. H. Talmensaari 20 mkaa, iuurikasmimiljelyksestä: 2 palk. neiti Tilma Korpela 7 mkaa. ..Pellermo "-lehteä päätettiin tilata seuran jäsenille ensi muodeksi ehdolla, että be jäsenmaksun maksamat ensi muodelta ennen jouluk. 15 päimää tänä muonna. yhteisostolla päätettiin seuran jäse- nille hankkia talmen ajaksi siemen- ja syömämiljaa, kun he ilmoituksen teke- mät ensi tammikuun 1 päimään seu- ran malitsemille henkilöille ja tilaus- rahat siihen mennessä marustamat. Näiden tilausten kerääjinä toimimat maanmilj. I. A. Jounila, Aaro Kul- vakko, I. Erkki Kaakkurimaara ja Emil Kulpakko. Kilpailuja päätettiin panna toimeen edelleenkin seuran jäsenten kesken lan- nanhoidossa-, lantahuoneitten rakenta- misessa ja juurikasmimiljelyksessä sekä karjanhoidossa. Tarmittamat marat »valtuutettiin P--P. maanmiljelysseu- ralta pyytämään seuran sihteeri M A. Kulpakko. Päätettiin kannattaa Muostimomaa ran ja Kaakkurimaaran sonniyhdistys len pyyntöä, että ensi kesäkuun puoli- nxilin seutumilla saataisiin yhdistysten alueille eläinten kantakirja- ja palkitse- misnäyttely. Pyyntöä tekemään Perä Pohjolan maanmiljelysseuran mälityk scllä Pohjois-Suomen karjanjalostus- tusyhdistykseltä ja tarmittamia rahoja anomaan malittiin M. A. Kulpakko. Kun oli kokouksen mirallinen ohjel ma loppunut, vitimät P.-P. Maanmil- jelysseuran mirkaikijat Hominen ja Laakkonen esitelmiä, edellinen kalastuk- iestä ja kalansiitosta, jälkimäinen suo- »viljelyksestä. Tämän jälkeen laulet- tiin ..Pellermonlaulu" ja mielä tuu- mailtiin paikkakunnalle saatamaksi ai- nokin yksimiikkoiset kurssit kemättal mella pidettämäksi maataloudellisista aineista ja oltiin marmoja, että osan- ottajia kyllä ilmaantuisi tarpeellinen määrä. Olisipa hauska koettaa, sillä sellaiset kurssit olisimat sangen terme- tulleet' Yksi. — Kuusamosta. Nuo maanmil- jelijän kiusat porot omat taas rumen- neet entistä tapaansa näyttämään. Huonoilta jänkäniityiltä suurella mai- iralla koottuja heinäkasvia pieksämät ne aiwan piloille. Iolleimät porojen omistajat todella rupea poroistaan liuolta paremmin pitämään, niin on liika itämää ja kerrassaan aiman mää- rin, että poroton kärsii aiman syyttö inästi mahinkoa. Sitäpaitsi oli joten fin huononlainen heinänkasmu, että iieiniä on mähä ja muutenkaan ei niitä riittäisi poroille. Heinäin puutos on jo muutenkin pelättämissä ensi kcmännä. Ottakaapas, porojen omista- jit, tämä kohta tarmokkaasti muis- loonne ja aidatkaa beinäkasat. Se on teidän melmollisuutenne. — Kittilän kuntakokouksessa kuluman marraskuun 7 p:nä käsiteltiin seuraamat asiat: Luettiin Oulun läänin kumernöörin lähetepäätös miime syysk. 21 p:ltä, koskema kirkonkylän kansakoulun apu- opettajan ottamisasiaa. Vaadittua lau- suntoa kunnan puolesta antamaan ma- Iittiin maanmiljelijä E. K. Nikkinen. Luettiin Oulun läänin kumernöörin lähetepäätös kuluneen syysk. 19 p:ltä, koskema kunnassa olemien kiemarien mene- ja porokyytien, kantomiesten ja opasten palkkataksoja. Kuntakokous puo- lestaan katsoi olosuhteisiin sopimina ehdottaa ne määritelmät sanotuista toi- mistä, mitkä Lapin kuntien edustajat helmit. 13 ja 16 p:na 1909 pitämäs- sään kiemari- ja kyyditysolojen järjes- tämiskokouksessaan seuraamaksi miisi- »vuotiskaudeksi olimat asettaneet. Malittiin taksoituslautakuntaan muo- den 1911 ajaksi seuraamat henkilöt: Alakylästä: talokkaat Mikko Lampela ja Kalle Nestori Hietaniemi sekä opettaja A. Fränti: Kallon- kylästä: talokas P. Keskitalo ja itsel. Juho Körkkö: Kaukosenky- lästä: talokkaat I. % Aliranta, Aukusti Ranta ja puuseppä Kalle Alt: Kellontekemänkylästä: talo- kas Olli Heikkilä ja itsellinen Reeti Herraniemi: Kittilän kirk o n ky- listä: talokkaat T. Pudas, Juho Alapieti, E. K. Nikkinen, Aukusti Tor- minen, nahkuri Mikko Kokko, mäkitu- palainen Jaakko Jokela, eläinlääkäri W. Virtanen ja kauppias Aarne Lam- pela: Kuimasalmen kylästä: talokkaat M. Termaniemi ja Pekka Siir- tola sekä itsel. Hermanni Kiistala: K önkäänk ylästä: talokkaat Au kusti Könkäänniska ja Pekka Hanhi- maara sekä poromies Sammu Karhula; Raattamankylästä: talokas Oskari Autto: T e p a s t o n k y l ä s t ä: talokas Pekka Koskenniska ja itsellinen Juho Ruottala ja Sirkankylästa: talokkaat Ales Niemelä ja Kustaa Nau- hala sekä itsel. Juho Kähärä. Kunnallislautakunnanjä- jeniksi muorollaan eroamien sijaan ensi kolmen muoden ajaksi malittiin Alakylään talokas Juho Aappo Ran tajaäskö: Kaukosenkylään talok. T. Kaukonen: kirkonkylään talok. Aukusti Torminen ja Könkäänkylään talok. Oskari Jokela. K u n n a l l i s t i l i e n tarkastajaksi seppä Kustaa Karila ja maralta talok. Aukusti Ranta. Kansakoulu johtokuntiin: Alakylän k. k. johtokuntaan muorollaan eroamat jäsenet Olli Puljula ja M. Alitalo uudelleen ja samoin Könkään- kylän k. k. johtokuntaan eroamismuo- rossa olemat jäsenet Oskari Jokela ja Aapo Korma uudelleen ensi kolmen muoden ajaksi. Kunnalle tulleet miime muo- den miinamoittomarat '>02 mk. 77 p. päätettiin käyttää kirkon urkujen lait- to on. Könkäänkylän kansakoulun ra- kennustoimikunnan tilien mukaan jää- nyt rakennusmelka 349:96 päätettiin ottaa ensi muoden menoarmioon. Kaukosen kansakoulun tyttöin käsitöiden opettajan palkkaa päätettiin ennen myönnetyn 75 mkan lisäksi kun- nan puolesta suostua maksamaan 25 mkaa, joten se tekee nyt 100 mk. kun- nan puolesta. H y m ä k s y t t i i n eräitä maantie- siltojen korjaustarjouksia Romaniemen maantiellä. — Tuuma ryhmät. Tuuman pristmvin laskelmien mukaan on duuman ryhmien jä> senluku seuraama: lokakuulaisia 1 IS, nat- sionalisteja 5)8, oikeistolaisia f/2, kadetteja 51, progresisteja 40, puolueettomia 15), oi- keistolokakuulaisia 12, puolalainen kolo 18, sosiatidemokrateja 15, työryhmä 18, muha mettilaisia !>. »ÄÄÄI Muualta Suomesta. turhaksi. Mutta ehkäpä uudistuneempi suunta kerran mielä olot silläkin alalla korjaa. Maattomille taas riittää an taa riittämä määrä maata muokatta- — Kuolleita. Viime torstaina kuoli Helsingissä neiti ^anny Toppe- lins muoden ikäisenä. Neiti Top- i . . - ~ ^ » ^ v r maksi eikä sitä jo ensi pouveu maih- pelius oli Oulun muinoisen kaupungin tuessa tarmitse uudestaan palotella. lääkärin Gustaf Toppeliuksen tytär ja . »» - ■« - ' '' ' ■ ~ Zlses taaskin kummittelee Journal lehdelle sähkötetään Roomasta, että proivo- kaattori Asef on äskettäin nähty Noomassa ja että sikäläiset »venäläiset siirtolaiset omat tunteneet hänet. Asef ilmestyi erääseen suureen kahmilaan erään nuoren nuehen seurassa, mutta kun hän huomasi, että hä net oli tunnettu, poistui hän nopeasti kah mitasta ja pääsi piilottautumaan laitakau- punkiin, huolimatta siitä että kaksi miestä yritti häntä seurata. Mitii olisi olettama fjitoHiioott rliiioifniln asktktiaissli cnii föibfiiiilorjiifilfin mrttn. Tilattoman mäestön aseman paran- taminen ja kruununmaitten asuttami- nen omat niitä kysymyksiä, jotka moi daan korkeimmissakin piireissä hymäk- syä paikallisiksi asioiksi, jos maan »valtion »varat myöntämät niiden hy- mäksi tehdä siirtoja. Ehkäpä ne sen- tään sallimatkin. Maanmiljelijät kaipaamat maanmil- jelys aloissa ja karjataloudessa uudem- pia ja kehittyneempiä oloja »vastaamia oppisuuntia, metsätalous »vaatii uudis- tuksia ja metsiemme haaskaus on sää tämä loppumaan, holli- ja kyytiasiat omat jo ollet »vuoroaan odottamassa kyllin kauman, osuustoiminta- ja elin keinolaki maalimat ajanmukaisia uudis- tuksia. Kukapa moinee kaikkia tarpeita näin rajoitetussa kirjotuksessa mainita. Ne omat jo ennestään suomalaisen puolueen ohjelmaan merkityt ja siihen- kin on tilaisuus lisätä. Pää-asia, jonka tahdomme mainita, on, että ehdokkaita ensi eduskuntamaaleja marten asetet- taissa otetaan huomioon, että ehdok kaat eimät ole ainoastaan ohjelmamme hymäkiyjiä maan että ne omat myös- kin innokkaita uudistusmiehiä ja nai- sia. Ei riitä, että asiat hymäksytään ohjelmiin, maan niitten toteuttamiseksi on uhrattama kaikki moima ja taito. Sitä »vaatii nykyinen aika nykyiseltä polmelta, jos mielimme jotain jättää perinnöksi jälkeläisillemme. Sanoimme nykyajan »vaatiman uh' r a u k s i a. Sitä se todella maatii, sillä uudistamalla sisällisiä olojamme saamme kotoiset olomme järjestymään uudemlnalle, edistyneeminälle kannalle, teemme olomme kutakuinkin siedettä- maksi, tasoitanlme eri asteissa olemien kansanryhmien asemaa ja lujituinme rintamaamme yhteistä mihollista mas taan rauhallisilla rintamarusteilla. Silloin ei moi kansaamme panna „idän halla eikä pohjan pakkaset" Tiedämme kyllä sanottaman, että suomalaisen puolueen jäsenet omat kaikki uudistusaatteen ajajia. Niin epäilemättä onkin yleisesti, mutta on sentään eroa niissäkin. Tiedämme, että puolueessamme on oppineita hen- kilöitä, jotka eduskuntaryhmässämme omat muodostaneet kantajoukon, mie hiä, jotka kunniakkaasti omat täyttä- neet tehtälvänsä maatalous-uudistusten ajajina. Niitä kieltämättä siellä tar- mitaan mastakin. Jkämä main, että niin moni oppineista uudistusmiehis- tämme on kieltäytynyt ehdokkuudesta. Toimotta»vasti toisia tulee tilalle ase- tetuksi maamme etelä-osasta. Kieltäy- tyneitten joukossa on myöskin Oulun läänin eteläisen »vaalipiirin yleisehdo Alm ioänin mräiinlotiltötii. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 27 pnä lokakuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 a n 2 .. 7 .. * 8 .. 11 2: 64 52 ast. moit 2:67 23 .. .. 2: 62 19 .. .. 2:63 6 „ „ 2:66 11 .. .. Dhteensä 111 ast. moita Korkein hinta oli 2 n »k. 67 p. keskihinta 2 mk. 64,* p., alin hinta 2 mk. 62 p. pikku uutisia. ,.Liitolle", joka kansallista kokoo- musta ajatellessaan näyttää menettäneen kykynsä tyynesti asiata harkita, maan eksyy joka kerta, milloin siitä jotain puhuu, pu- humaan niityn aidasta kun muut puhumat niitystä, tahdomme kerta kaikkiaan saada sanotuksi,, etteimät lehden uhkaukset, joihin se eilen näkyy turwautuwan, tule millään tamalla muuttamaan meidän käsitystämme „Liiton" kokoomusharrastuksesta. Me emme puhu mitään maalaisliiton suurista jou koista, jotka tiedämme käsittämän kansalli sen kokoomuksen toisin kuin heidän johta- jansa, jotka omat kaikin keinoin tahtoneet estää kokoomuksen syntymistä eduskunta- »vaaleissa, josta tällä kertaa on kysymys ollut. Se nyt on niin ilmeinen tosiasia, ettei mikään kiemurtelu sitä toiseksi moi muuttaa. — „S«omi" yhtiön myöntämät henki- vmknutukset miime kulunen lokakuun ajalla tekimät 4,15(1,500 mk. Vastaama määrä wiime muoden lokakuussa teki 8,55)1.50»! mk., siis lisäys lokakuulla 5l!5.000 mk. Selitys postilaitoksen ihmeisiin. Meille on asianomaiselta taholta ilmoitettu, että erään Haukiputaalle osoitetun U. Suo- mettaren retki Inariin on käynyt mahdolli- seksi sen kautta, että tämä numero on jol- lain tamalla lähetyspaikassa joutunut Jna- riin osoitettuun sanomalehtipinkkaan. Täl- laisia lehtikimppuja ei »välillä tarkasteta, joten muualle osoitetut niihin joutuneet leh- det »voimat Milkana mennä määräpaik kansa ohi. Samalla taivalla lienemät ne muutkin uutisessa mainitut ihmeet selitettä- missä. Se aika on taasen esillä, jolloin meidän kansamme on lausuttama rnie- lipiteensä sen elin- ja olemassa-olon ehdoista. Vaalit lähestymät ja nii- den edelläkäypä maalip»mha on käy- mässä eri ryhmien kesken, sittenkun n. s. kansallinen kokoomushanke niin laa- jemmassa kuin suppeammassakin muo dossa »neni hukkaan. Käsillä on aika, jolloin malitsijain on ilmoitettama kantansa: onko yltiöpäinen ja maail- maa »nullistama kumoussakki oleiva enem»nistönä lainlaatijakunnassa. Tosin tämä surullinen aika tuopi jokaisen »valitsijan mieleen ajatuksen, että hänen luottanmsmiestensä ja nais- tensa on kalliin kansallisen ole»nukse»n- me säilyttäiniseksi mielä kerran hallit- sijamine puoleen kääntymällä koetetta- ma pelastusta etsiä. Tämä malitsijain toimomus tietysti tuleekin marteen otetuksi. Mutta mitä siitä ollenee hyötyä maallemme ja kansallemine sen onnettomassa kohtalossa, se on toinen asia. Jotenkin »vannat nimittäin moimme olla siitä että maamme koh- talo on toistaiseksi kentiesi pitkäksikin aikaa ratkaistu. Se asema, mikä »neillä mallassa olelvan menäläisen mirka- mallan tahdosta mahtaman naapuri maan yhteydessä tulee olemaan, ei muutu siitä, tuleeko ensi eduskuntaan jostain ryhmästä malituksi enempi tai mähempi edustajia. Luultamaa kum- minkin on, että aiman läheisessä tule- maisuudessa mihamiehemme tahtomat osoittaa, että armotonta ja raakaa | »voimapolitiikkaa sentään ei tulla käyt- tämään, niinkuin ulkomaalaiset ja me .. luumu eieiuiien Ivaaupurm yleiseyoo Katfesfa tapauksessa knnntttamat f a g tuomari A. Lagerlöf. Hänen m»elestam»ne muut nakokohdat talla paikkaansa lienee nykyisin mahdoton kertaa malttsijam paahuomton puo- t^tää. Niin ollen säätänee olla ensi leensa. Olemmehan kuin suuren luon- maaleissa yleisehdokkaatta. Meidän nonmulllstuksen jälkeen katselemassa mielestäinme ei asia ole sentään niin i/! ^ r r??* e määrällinen, siitä moi olla hyötyäkin, ol»st mahdolllsestl jaanyt haivttyksesta tä»nä Oulun lääni on niin maa jälelle, mitä tuhon jätteistä mmtmsim ^ngen (oikeammin hengettömyyden) saada tehdykjl ensi halaan ;a kun ker- lyömän e^ä täältä ei suukomusta päät- ran hetzkt on tokl^ säilynyt, n»»n ka» sita f^ en lähdetä eduskuntaan yhtään her- e ^ aa , ? a f J u ?.. l, ^° r n raa! Itse asiassa muut ryhmät lä- jalista on tehtama hett selmaa »tlel- hettämät kaikellaista herrasmäkeä, lemme ja mu»lle ja paatettama, m»ta mutta euvät nimeksikään talonpoikaista H lehtama. »väkeä. Nyt kun suomalaisen puolueen Tosin lneilla omat ohj elmat ja suun ivalitsijoilla ei ole yleisön hymäksymää nitelmat, joissa on pallon lumattu, oppinutta yleisehdokasta,* niin asetetta- mutta nnta ei ole n»meksikaan saatu koon kaupunkilaisten ehdottama henkilö toteutumaan. Ei siihen ole ollut tilm- paikalliseksi ehdokkaaksi, niinkuin muut- suutta. Eikahan moida olla marmoja, j a asetettakoon etemiksi tunnetutta onko ^ eteenkaanpain tilaisuutta, mutta uudistusmielisiä maalaisia paikallis- meidän täytyy kmtenkm yrittää. Omat- ehdokkaiksi, joista sitten kilpailtakoon. ha»i mihamiehemme lumonneet meille Silloin ei ainakaan »voida syyttää mallan omissa aswissam»ne tehdä m»e- suomalaista puoluetta siitä, että se on lemme »nukaan. Koetettakoon siis nn- herraspuolue, joka panee herroja edus- h»n uudistuksiin kayda kasiksi, jotka kuntaan. Siten siepataan ainakin sisäisiä asioita. Sitten- maalaisliittolaisilta parhain maltti pois. pahan nahdaan, mihin keinoihin ryh- TZstä järjestyksestä ei itse asiassa ole dytäan ja samalla näytämme poloisille wahinkoa, sillä Etelä-Suomesta tulee tuulenpleksajille, ella pormarilliset ne malituksi riittälvästi oppineita miehiä sittenkin tassa maassa uudistukaa aja- ^ naisia. Sitäpaitsi onhan maaseu- .... . , .. . . dullakin jo melkolailla kehittyneitäkin Meidän mielestämme ensi eduskun- eduskuntatehtämiin sopimia henkilöitä, nan on kaytama tosi tarmolla nuhin jos oppikoulu ei olekaan heitä uudistustoimiin, jotka omat ohjelmis- kouluuttanut, kuitenkin elämän koke- samme. Tarkoitamme m a a l a t s o l o- mutsista rikas ja monipuolinen koulu j e n parantamisia eri suhteissa. 0n kehittänyt ja joita senmuoksi moipi ^ Tosin moidaan ianoa, että aika ei ole pjM armossa. Luulemme hyivällä uudistusten toimeenpanoon sopima eikä synllä sellaisia tarmittaman marsinkin I nn/a tulla korkeimmissa pnreissä hy- ^yt, kun suurpoliittisia kysymyksiä, maksymaan. Kieltämättä on tässä joissa maalaiset eittämättä lienemät perää. uudistuksia merotus- tois-armoisia, ei tullene eduskunnassa olo»ssa»nme koko siinä laaiuudessaan, esille**). joka on suomalaisen puolueen ohjel- Henkilöistä kerkiämme Oulussa t. k. massa suunniteltuna, »voitane ama- m päimänä neumotella. Olemme saada, mutia maan tahtoneet saada sanottua, että o s l a siitä hymöllä syyllä moimme tämä muutos, jonka maltiollinen ha- tonvoa tuleman aikanaan toteutetutfi miömme tuopi »välttämättä esiin, olisi la mahan kerrallaan pääsemme ajan tarkoin punnittama, ennenkun eh- oloon melko kaumas silläkin alalla. dokkaita asetamme. Olemme ennen Sosialistit Iiipasimateduskuntauudis tapailleet m. m. eri uskontosuuntien tuksen tapahduttua maan irtolais- edustajia, ottamatta ensinkään selkoa, »väestölle maata, torppareilta »verot omatko nuo miehet ohjelmamme kan- tykkänään pois ja kontrahdit loppu- ^alla ja minkämerran he työskentelisi- matto»nat. ^laata he lupaamat ensi u?ät ohjelmapykälien hymäksi. Otella- sukupolivelle 4^5 hehtaaria ja kun koon silti huomioon senkinlaisia miehiä, tuossa onnelliiessa asemassa nuo tilal- joita eri uskontoryhlnät suuremmasti liset lisääntyivät, niin maa aloia moi- kannattamat, mutta otettakoon myöskin e F m * alkupe- feltnää siitä, että nämä oivat innok- räisestä määrästä. Vuokra aikakin kaita uudistusten toimeenpanijoita, supistui marsin lyhyeksi ja muokra- »mdislusten, jotka silti eimät ole us- maksun poistamisen tilalle saimat fonnon ja hymien tapojen kanssa ris- torpparit mirkakunnan (muokralauta- tiriidassa, maan jotka kumminkin omat kunnan), jossa sosialistiiäsenet muuta- mälttämättömiä jopa pakollisiakin, man tunnin työstä »vaatimat 10 mark- Toinen maalainen, kaa päimältä tai sen osalta. Se on torpparien suoritettama. Näin on *i Mikäli tiedämme, on monelta taholta runoilija Zachris Topeliuksen serkku Viime lauantaina kuoli Pietarissa sikäläisen suomalaisen seurakunnan ylikirkkoherra Adolf Hakkarai nen 53 muoden »vanhana. V. 1H90 muutti H. Pietarin suomalaisen seura- kunnan kirkkoherraksi. Pietarissa ol- lessaan toi»»uskeli mainaja »virkansa ohella m. m. sielunhoitajana »vanki loissa, uskonnonopettajana kadettikou- luissa ja Aleksanteri 'l:n lukiossa. Hakkaraisella on myös ollut toimena Pietarin suomalaisen yhteiskoulun johto. — Syntyneenä Pietarissa lu keutui mainaja sikäläisiin suomalaisiin ja tunsi heidän olonsa. — Lahjoitus Suomalaiselle Tiedeakatemialle. Eräs henkilö, joka haluaa toistaiseksi pysyä tunte mattomana, on lahjoittanut Sliomalai- selle Tiedeakatemialle 40,000 mk. — Papisto. Kiwijärw?n kirkko- herran-virkaa on m. m. hakenut Ne »vonlahden kappalainen P. A. Vuolle. Anttolan kirkkoherran maalissa mii- me sunnuntaina on Kemin kirkkoherra I. N. Joutsela saanut enimmät äänet. Lasten kaunein joululehti on Joulukontti Toimittajat Helmi Setälä, Anni Swan, Arvid Lydecken. Runsaasti Kuvitettu joululehti, joka sisällyksellään vastaa uoin 100 sivun laajuista kirjaa. . Hinta ainoastaan 50 penniä. Tilattava eri nen joulukuun 1 päivää. Sisällyksestä mainit semme Juhani Ahon näy telmän. Avustuksia ovat edel leen lähettäneet m. m. T:ri iMax g Oker-B!om. Alli Nissinen, Yrjö Veijola, Aune Krohn, Jalmari Finne y. rn. m. Pyytäkää tilauslistoja! Kirjallisuutta ja taidetta. Helmi Sctcilää kuulemassa. : 75. Kotimaisia kuvakirjoja Kolmisoinnun kuvakirja Nro 1 75. Kolmisoinnun kuvakirja N:o 2 Pieniä satuja, toimittaneet: Anni Svan ja Venny Soiikin-Brofeldt: Petri ja Velho, —: 75, Älykäs haukka, —: 60, Pikku lasten tarina, - :60, Lasiukko, —: 60. !!iCf333 etlS "Ikomaispf kuvakirjat eivät UluiuUU , sovi mt-idän lapsillemme niin hyvin kuin nämä. Saadaan kaikista kirja kaupoista Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. INGEBORG MARIA SICK: Isoäidin puutarha. Suomentanut Viki Kärkkäinen. .'5: - . Suosittu tanskalainen kirj ailijatar esittelee ymmärtämyksellä nuorten, k hitysiässä ole vain naisien psykologiaa ja elämänkysymyk sille aukeamista. MRS ALEXANDER: Hänen rakkahin vihamiehensä. Suomentanut A a. Hyvällä kertojataidolla esitetty, mieltä- kiinnittävä perheromaani. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. • • , . —. va IUVMV41U il tullut näky '.vii n, etta sosialisteille on yleisehdokkaan asettamista kannatettu malitsijainsa olojen kurjistuminen kai- kista tärkein. Niin ei kyllä saa olla, ei ainakaan suomalaisen puolueen myötälvaikutuk- sella, sillä meidän ryhmämme oli muok- Toim. t»uom. **) Kyllä niitä kaikesta päättäen tulee. Toim. huom. Maanantaina t. k. 7 p. klo S ip. piti kirjailijatar Helmi Setälä miimeisen esite'mansä hollantilaisesta kirjailijasta Frederik van der Eedenistä. Aluksi huomautti hän, kuinka hollantilainen kirjallisuus yleensä on meille suoma^ laisille perin mähän tunnettua, ainoas- taan joitakin harivoja hollantilaisia teoksia on suomeksi käännetty ja niis- täkin moni jonkun muun kielen wäli- yksellä. Hollannin kirjallisuuteen tu- ustumista piti esitel»nöitsijä »varsin suotamana jo siitäkin syystä, että ul- konaiset olosuhteet omat meillä niin samanlaiset. Hollanti on pieni maa kuten Suomikin ja meidän tulisi tu- lustua pienienkin eikä ainoastaan suur en siivistysmaiden kirjallisuuteen. Si- ä paitsi on Hollannilla manhempi Alttuuri ja kehittyneemmät taloudelli- et olot kuin meillä. Frederik van der Eeden on oikeas- aa»» maailman parantaja, ihmiskun- nan onnellistuttaja su»iremmassa mää- rässä kuin kirjailija. Hän on hymin merkillinen, harminaisen eväitsekäs ja ihanteellinen luonne. Ensimäisen rn- nokokoelmansa julkaisi hän aiman nuo- rena. Hänen oli hymin maikea ottaa maksua tästä teoksesta, sillä kuten hän sanoi — miten möisi hän sydäinensä kaunennmat ajatukset myydä rahasta. Sittemmin päätti hän jatkaa opinto- jaan ja »valitsi lääkäri alan, luullen siten paraiten moimansa hyödyttää kärsimää ihmiskuntaa. Hän antautui erikoisesti hermotautisten lääkäriksi ja saatuaan eräältä sukulaiseltaan 100,990 guldenin perinnön, perustaa hän pa- rantolan, joka kuitenkin pian lakkaa toimimasta, sillä Eeden oli tullut huo- maamaan. ett'ei ole tarkoitustaan mas- taamaa parantaa joitakin sairaita, kun . . ..... . koko ihmiskunta potee hermosairautta sanoin. Hän kutti ja olisi hoidon tarpeessa. Lääkärinä Setalaa ensinkm siitä, että oli oli hänen maikea ottaa maksua siitä, -r! 0 " 00 , * a nia J m,§tanut hänen että täyttää ainoastaan melmollisuu- luennoilleen saapuneelle suurelle kuuli' tensa, auttaa sairaita lähimmäisiään, ml ' uta ") la nautintortlkaita Eedenin maailmankatsomus on eh- h^kia ia makuutti noista luennoista dottomasti lähinnä sosialismia, »nutta ei ainoastaan sen hyödyn, että poikkesi siitä kuitenkin paljon monessa oppttieet^paremmin tuntemaan tärkeässä kysymyksessä, joten hän ei ^Ulta»n»aan kirjailijoita, maan moinut lukeutua sosialistipuolueeseen- sen, etta olemme yleensä op- kaan. Hän ei katso sosialismin »viha- f™* "aremmin ynnnartamaän k.rial- mielisyyden uskontoa kohtaan ja yleen- lnuutta ja saaneet halun tutustua sti- sä sen luokkamihan lietsomisen miemän ^ ut ^' e !!^ ihmiskuntaa onnellisempaa tulemaisuut- x \. ^ntaniaan faurmn ta kohti. Hän puhuu komia sanoja snta, kmnka kannnst, suonien- yhteiskunnan marakkaille, kuinka hei- ^ somnahtaa silloin, f\»n dän tulisi »vapaaehtoisesti jakaa se osa j c saadyn kay^tokteleiiä w- omaisuudestaan, jota eimät itse tar- lee kyllm hloutuneekji, mutta r. Setä- mitse, mähämaraisille ja sanoo, ettei on ^ m saapunut snta kodista, ^oisia ihmisiä suinkaan ole luotu rik- muussa 'aiksi ja laiskoiksi, toisia köyhiksi ja on työskennelty leka momenkielen tie- yöteliäiksi. Mutta kyllä hän sanoo ; u !/ l P nt ^! e " l?. ^itceUijen ke- uoran totuuden köyhillekin. Ei se ole sen jokapalmalseu käytän- rikasten syy — sanoo hän, että on ^ saapuneet »vir- sekä rikkaita etlä köyhiä. Eedenin kistamana tuulahdukjena Onlun um- ihanneyhteiskunta on paljon täy mehtuneeften il-napl.r.m, ,ossa suo- dellisempi kuin sosialistien: hän on me " e ia . r f!. f ltu ' suuressa määrin Tolstoin henqenhei- pakleleksi nnslakin pnreis)a, »nissa suo- molainen ' »nalayuuden asiaa ollaan harrastanu- Useita »vuosia sitten perusti hän la- jatkoi hra hautaniemi. Ta- helle Amsterdamia kooperatiimisen siir- lalkeen ojensi han r. Setalalle olan, joka yritys pian täytyi lopet- Tyoivaenop.ston puolesta kuupuu kuk- .aa. Ameriikassa hän myös on pe- ,a l e?a tou ( uo1 kujatlnattaren masta- rustanut useita tällaisia siirtoloita tuleman. ^ ameriikknlaisilta miljoonan omistajilta . ^^la ojennettlm esttelinoltstjalle ku.- tarkoitusta »varten saamillaan »voroilla. °} 1 ^ anat: Iätettyään lääkäri uran ryhtyy hän . enemmän kirjallisiin toimiin ja julkai- Ki»tolliiuudella za lampiniaila see sekä näytelmiä että kaunokirjallisia lhallulla teoksia. Tunnetuin hänen teoksistaan on suomeksikin ilmestynyt ..Pikku Jo- bannes", jossa Johannes epäilemättä esittää tekijän omaa eläniää nuoruus- muosina ja ..Markus", eräs köyhä työ- mies, tekijän aatteita ja kebitystä. Esitel»nöitsijä huomautti, että Eedenis- tä kuullessa lemiää t»uuliUe»uine »vas- > on joukko naisia Oulussa. wenäjältä. Duumun puheenjohtajaksi malittu entinen Gutslikoiv 201 tustamattomasti ehkä jonkinlainen sää- äänellä 1.-17 mastaan. Työryhmä ja lin hymy. mutta olemme kuitenkin pa- sos:al'.demokratit eimät ottaneet maa koitetut häntä ihailemaan. liin osaa. Tähän loppuimat nämä rouma Hel- »ni Setälän mielenkiintoiset esitelmät. Lehtori Ape Nantaniemi kiitti häntä tämän miimeisen esitelmän loputtua Tyomäenopiston puolesta muutamin — Reinbotti» juttu. Senaatin ensimäisen departementin yliprokuraat- tori on nyttemmin lopullisesti tarkas tanut Reivdottin juttua koskeman laa- jan aineiston sekä malmistanut ehdo-