Nro 18 191© Sanomia önlun kaupungista ja läänistä. Maanantaina Helmikuun 14 päivänä. BBB3 mssmsssssEsa Tilaushinnat: Oulussa: Koko vuodelta 4: — Puolelta vuodelta 2: — Neljännekseltä ,1: — Kuukaudelta —-.35 Postissa: 4: — 2: 20 —: 40. Ulkomailla 10: — 5: — Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: !N. PALLARI. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppurein- kadua puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ääa illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh den ilmoituskoattoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on Hiiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavaa päivä» numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomsleht ; in palkkiotta. ■t < ~ .-I »> «fc- .... Kirkollisia tietoja. Awioliittoon kuulutettuja. 5ioneenkäyttäjä Johan Henrik Nousiainen ja neiti Aina Fredrika Nordman, molemmat Oulun kaupungista. — Luutnantti Bernt Gustaf Ludwig Schauman, Lomiisan kau pungista ja neiti Mary Johanna Snellman, Oulun kaupungista. — Muurari Mjö Jo hannes Hautajärmi ja neiti Fanny Char- lotta Siiroi, molemmat Oulun kaupungista. Karikoski kimittää kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- Varatuomari . . teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Kuolleita. Työmiehentvaimo Stiina Liisa Skopa w. — Työmies Mikko Isoniemi 3 ( J w. — Lapsi Lea Mäkelin ■"» w. — Lapsi Kaarlo Jaakko Rapp 1 w. Tiistaina raamatunselitys kirkossa kello illalla. Torstaina kello 1 -i 7 i. p. ruotsalainen Ahtisaarna rukoushuoneella. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Laka; l fl. SLLILIS n 1 . toimittaa asioita virastoissa Osoite: OULU. ilo»«. St Helsinki, Iso Robertin- LENNART MÄKELÄ sra Helsinki, Vuorikatu 16. hbqb Asianajotoimisto HASSELBLATT & BOXSTRÖM (Vanhin Pohjanmaalla.) Pääkonttori VAASASSA. Omistajat varatuo marit K. J. Boxsiröm ia Edvart Edelman. Haaraosasto TORNIOSSA. Hoitajat: Hovioik. ausk. L. Mömmö ja kr.-nimismies. B. F. O. Möller. Ajavat asioita kaikissa Suomen oikeuk sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiä myös Amerikasta. Ilmoituksia. ii maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 o/, / o ) 4 Va 4 ^ n .. 3 1 /* „ vaadittaessa 3 Tailetuskonttoku- ranttitililiä 5 Säästökassatilillä 5 Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, ioimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää ksuounki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia ostoa, toimittaa metsiea leimauksia, luk. mistä ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kiuis ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote Seppänen, Oulu. HUOMJ HUORfl.! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle. f*» » Hil l IIMMUlM II mirtnni Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne!! s tulipalon varalta! »Kullervon" ja »Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. I! !!««»,, lUOTMfli Vakuutus-Osakeyhtiö SKANDIA toimittaa Palo- ja HivaHisia halvimpiin maksuihin. Koko henkivakuutusvoitto lankeaa vakuuttajille, yasto noin Smk. 75,000.000. Asiamiehet Oulussa: J. G. Kerttula. Georg H. Hedman. , (I. 43,925.) SINFONIA KONSERTTI SEUR AHUONEELLA Tiistaina helmik. 15 päivänä kello Va 8 illalla. Pääsy 1 mk., koulunuorisolta 50 p:iä. Solisti: Konserttimest. Balfoort »Viulu". Vaalilain 73 §:n mukaisesti ilmoitetaan, että helmikuun 1 ja 2 päivinä 1910 toimitetussa edustajain vaalissa ovat toimi tettujen laskujen perusteella edustajiksi Oulun läänin pohjoi- seste vaalipiiristä valitut seuraavat henkilöt allamainituilla ver- tausluvuilla, nimittäin: Maanviljelijä Antti Junes, nuorempi, Alatorniosta, vi. 5,144. Seppä Frans Lehtonen, Kemin kaupungista, vi. 4,553. Maanviljelijä Juho Vaarala, Kuusamosta, vi. 4,141,'.". Maanviljelijä Pekka Ahmavaara, Iistä, vi. 2,600,.!:;. Maanviljelijä Kalle Lohi, Pudasjärveltä, vi. 2,599 ,7.0. Neulojatar Hilda Herrala, Kemin kaupungista, vi. 2,300,an Valittujen edusmiesten varamiehiksi tulivat: Antti Juneksen — maanviljelijä Emil Marostenmäki, Simosta Frans Lehtosen — piirisihteeri Adam Laakkonen, Kemistä Juho Vaaralan — maanviljelijä Juuso Runtti, Kiimingistä Pekka Ahmavaaran — kirkkoherra Emil ThauYOn, Pudasjär veltä. Kalle Lohen — maanviljelijä Emil Marostenmäki, Simosta Hilda Herralan — piirisihteeri Adam Laakkonen, Kemistä Oulussa Helmikuun 14 päivänä 1910. Keskuslautakunnan puolesta: J. U. Nordberg. A. V. Lindholm. Tiedonanto. Vaalilain 73 §:n mukaisesti ilmoitetaan, että helmikuun 1 ja 2 päivinä 1910 toimitetussa edustajainvaalissa Lapin vaa lipiirin edustajaksi on valittu: Kansakoulunopettaja Aleksander Fränti, Kittilästä. Oulussa Helmikuun 14 päivänä 1910. Keskuslautakunnan puolesta: J. U. Nordberg. A. V. Lindholm. Kuulutus. Suomen Valtionrautateillä on 4:Itä vuosineljännekseltä 1909 ulosotta matonta tavaraa osotettuna seuraa ville henkilöille: Lapua: Kruuna. Pietarsaari: Rautiainen, Nyberg, Boman, Lundqvist, Lehtonen, Neck- man. Kokkola: Biskop, Uggeldahl. Kannus: Pietilä, Korkala. Oulu: Mustonen, O. Y. Omakanta, Pukki, Aho, Liitti, Leinonen. Kemi: Halme, Lindström, Pelan- der, Kaapola. Olhava: Anttila, Katosoja. Simo: Wuorinen, Ollila. Asianomaisia omistajia kehoite- taan ennen huhtikuun 7 päivää pe rimään tavaransa uhalla, että ne muu Ien myydään. Helsingissä, Liikennekonttorissa helmikuun 7 p:nä 1910. Axel Sievers. v. t. Oulu, Heimik. 14 p:nä. lujittamaan! ♦ j»» Suomen fanfa faaroutti tafarouoftna maineen rajainsa ulkopuolella kumios aan, rehellisyydestään ja simeellisyy- desiään. Olipa se itsekin taipumainen itä uskomaan jopa siitä kerskumaan- !in. Taivaksi näet tuli, että puheitten pitäjät isänmaallisissa y. m. juhlissa ja kokoustilaisuuksissa pitimät kansa- aiskuntoamme ylistämiä ja mairitte- eroia puheita. Ei ihmekään, että suu relta osalta rupesimme pitämään itses- tämme sangen hytinä luuloja ja otak suimme, että kansamme todellakin oli marjopuolista mapaa sekä että esi-isil- lämme taroatut hyniät ominaisuudet oliivat meissä kukkaansa puhjenneet. — Suomen kansa kälvi ylpeäksi ja itse- rakkaaksi. Tuli koettelemuksien ajat. Silloin ilmeni selmästi, että «ylpeys käy lan- keemuksen edellä". Luulloteltu kan- samme etemämmyys muiden rinnalla raukesi mesikuplan tamoin. Alkuai- koina ei sitä tosin tahdottu uskoa ja tunnustaa, sillä siksi symälle oli moi- nen harhaluulo kansaamme juurtu- nut. Kun ..routamuodet" tuliivat mm- keuksineen, niin silloin suuri osa kan- samme n. k. sinistyneistä muisti ikään kuin unesta heräten, että mielä on kes- kuudessamme, ylistyksistä huolimatta, paljon sellaisia, jotka omat jääneet osattomiksi simistyneen kansan jäsenillä waadittawista tietojen alkeistakin, ja ryhtyiivät, kuten näytti, innolla symiä rilviä simistämään. Tuota pikaa pystytettiin maamme miltei jokaiseen kylään kotikouluja, missä mapaasti annettiin iltasin ope- tusta sitä haluamille. Mutta tällä toimenpiteellä, ikämä kyllä, ei ollut- kaan toimottua kantamuutta, sillä tä män tuuman toteuttajina oli monin paikoin henkilöitä, jotka sitä ennen olimat pysyneet »vieraina kansan sy- mille rimeille, sen elintamoille ja kat- santokannoille. Kun ei ollut olemassa opettajain ja opetettamain mälillä sitä yhdyssidettä, nimittäin toinen toisensa symällistä tuntemista, jota ehdotto- masti maaditaan, jos mieli jommoi- siakin tuloksia saamuttaa, niin tämä symien rimien simistämisyritys, niin hyivää tarkoittama kuin olikin, raukesi omaan mahdottomuuteensa. Tahdottiin käden käänteessä korjata muosikymmenien laiminlyönnit ja unoh- dettiin esi-isäimme neumo: „hiljaa hywä tuleepi, ajatellen aiman kaunis". Kun ei ollut riittämää intoa eikä rinnoissa todellista rakkautta kansaan, niin moni kyllästyi jo alussa ja we- täytyi jälleen omaan seurapiriinsä, jättäen symät rimit oman onnensa no- jaan,^lilullen ehkä muutamilla opetus- tunneilla täyttäneensä melmollisuutensa kansan simistäjänä. Että näin käwi on surkuteltama asia; sillä ne jotka sanotun tuuman etunenässä olimat, olimat niin sa- noaksemme lähteneet liikkeelle oikeasta päästä. Kotikouluaatteella olisi ehdot- tomasti saatu suuria aikaan, kunhan main tietopuolisesi ja muutenkin si- mistynyt kansanaineksemme olisi koko- naisuudessaan ollut kansallistunnon elähyttämä ja elämäksi tekemän uskoit lämmittämä. Silloin ei olisi myös- kään, kuten sittemmin tapahtui, esimer- kin moimalla päästetty mapaina rie- humaan kansassamme piilleitä alhaisia rikoksellisia taipumuksia. Osa niistä, joita kansa oli tottunut esikuminaan pitämään, lietsoi mihan ja katkeruuden tunnetta kansalaisten kes- kuuteen sekä tahrasi kätensä kansalais- merellä, joskin ei suoranaisesti niin ainakin aatteellisesti, eikä huomannut siinä mitää t pahaa, maan päinmas- toin, ennenkuin tutkain kohdistui hen- genheimolaisiin. Silloin rumettiin kiei dän keskuudessaan mihdoinkin herää- mään' Mutta herääminen oli jo myö- häistä, sillä esimsrkin kylmö oli tehty ja alhaiset salassa piilleet taipumukset ikäänkuin moitelunsa saaneet. Seu- raukset omatkin olleet kyllin silmiin pistämät. — Ryöstöt, murhat ja muut konnamaiset teot astuimat päimäjär- jestykseen. Maineemme puhdas kilpi on tah- ratin, ja sen teon on tehnyt Suomen kansa itse. Se ei muistanut toteut- taa Snellman'in tunnuslausetta: „älä itse tahraa sitä, muut emät moi", ja siksi niin kämi. Mutta maikka näin on käynyt, niin silti emme saa toimottomuuteen heittäy- tyä. On muistettama, ettei koskaan niin pahaa, ettei siinä jotakin hymää olisi. — Itserakkautemme on saanut aikamoisen kolauksen; mutta se on main hymäksi. Totuus on tullut ilmi. Nyt tiedämme, mitä on tehtämä. Tie- dämme, että on tarmolla ryhdyttämä hengen jalostamis- ja kasmattamistyö- hön, jos mielimme kohottautua siitä alennustilasta, johon olemme joutu- neet. Nykyinen kansanmaltaisuuden aamun aika on tähän tarkoitukseen kerrassaan sopima; sillä se on herättänyt kansassa halun lukea, ainakin sanomalehtiä. Näin ollen olisi sanomalehdistön pi- dettämä huoli siitä, että tarjoamat lukijakunnalleen niin usein kuin mah- dollista mieltä ylentämää ja jalosta- ivaa luettamaa. Tämän lisäksi pitä- kööt edistysseurat kukin alueellaan siitä huolen, ettei tilata sellaisia sanoma- lehtiä, jotka kirjoituksillaaii polkemat lokaan simeyslakeja. Nykyaika on tuonut tullessaan puo- luetalstelun, jota monet pitämät sur- kuteltamana ilmiönä, eikä ihmekään: sillä onhan se ollut komin kärjistynyttä ja liiallisuuksiin menemää. Mutta kun ensi huumauksesta on päästy ja yh- Leiskunnassamme esiintymät räikeimmät epäkohdat on saatu edes osapuilleen korjatuksi, niin silloin on maltti palau- tuma ja puolue-elämäkin saa oikean suunnan. Kun ennenpitkää tullaan huomaamaan, ettei parannuksia saada aikaan suurta suuta pitämällä ja uhit- telemalla, kuten sosialistit tekemät, maan tosi toimella, niin elämän kou- lun opettamana on niiden luku kasma- mistansa kasmama, jotka tulemat ma- kutitetuiksi siitä, että siiveydenlakeja pyhänä pitäen ja toimien kokonaisuu den, eikä minkään yksityisen ryhmän, etua ja menestystä silmällä pitäen, saamutetaan parhaimmat tulokset yksi löillekin. Maikka toimottamasti näin käy, emme silti saa olla toimettomina ja melttoina: sillä on muistettama, että pimeyden moimat omat alati toimimassa, saaden turmiota aikaan, ellei yhteisin moimin käydä niitä mastustamaan antautu malla itsekukin kohdastaan hymeiden palmelijaksi ja puoltajaksi. Suomen kansa on itsensä tahrinut. Tämä tahra on nyt työllä ja toimella poistettama siten, että tarmolla ryhdy tään taisteluun paheiden kukistamiseksi yengen jalostamisaseilla ei ainoastaan sanoin maan tositoimin, kohotuksemme korkealle siiveellisessä moimassa ja hy- missä amuissa. Pois jääköön ja kauas tarkoitetta- koon mielistämme itsekkäisyydestä ai- heutuma halu tyydyttää alhaisia lihab lisiä mielitekoja, mitä laatua lienemät- kään, ja sen sijaan hankkikaamme ha- lulla itsellemme hengen katoamatonta pääomaa, joita juuri nykyään tarmi- taan, kun intohimojen ja hetken tun- tsiden myöryaallot oivat kerrassaan hukuttaa kaiken jalon, yksinpä senkin, mitä olemme tottuneet pitämään py- hänä ja koskemattomana. Nyt, jos milloin, maaditaan niiltä intoa ja kestämyyttä, jotka tajuamat ja tuntemat sen maaran, mikä maa- tamme kaiken muun ohella uhkaa sen- kin johdosta, että kansamme simeellmen kanta on perustuksiaan myöten horju- nut, että maassamme sen matalimpiin menoihin asti on rumettu fnfmnmnrm epäkansallisia ja mallankumouksellisia oppeja, jotka näyttämät, surkeata kyllä, löytämän otollisen maaperänkin. On kuin kylinä, jäätämä halla olisi kuolettanut kansalliset toimeet maas samme. Mutta maikka halla onkin käynyt henkisen mainion yli tuhotöitä tehden, niin on kuitenkin lohdullista tietää, että mielä löytyy sentään jou- kossamme paljon sellaisiakin, jotka Saa- rijärmen Paamon tamoin kahta innok- kaammin tarttuivat lapioon ja kuok- kaan kaimaaksensa henkisen mainion ojat symemmiksi ja muokataksensa sen sarat möyheiksi sekä samalla toimoen uutta satoisaa kesää. Mannaan onkin kerran kansallinen uusi ihana satoisaa terää tekemä kesä koittama, maikka kauan miipyisikin, kun main uupumatta pitkitetään jaloa kansallismielisyyden taistelua puhtailla hengen aseilla. Siis korkealle kohotettakoon kansalli- nen malon lippu ja sen malosoihtu miritettäköön leimuamaan kautta maam- me niin, että sen mirkistämä ja sydä- miä innostama lämpö tunkeutuu san- koissa saloissa ja korkeissa karmissakin olemiin tupiin, löytäen siellä tiensä tuutimasijoille asti. Tehtäköön kan- samme tietoiseksi siitä, ettei sitä saa- teta onnelliseksi murha-aseilla ja si meyslakeja lokaan polkemalla, maan henkeä jalostamalla sellaiseksi, että sitä kaunistaa Jumalan pelko ja kansallis- tunnon läpitunkema isänmaanrakkaus. Silloin saamme olla marmat siitä, että jälleen saamutamme maineen kunnos- tamme, rehellisyydestämme ja simeelli- syydestämme, kuin myöskin, että Suo- men kansa ivahingosta miisastuneena jo nykyäänkin edessä olemien komien koettelemuksien opettamana on piiriä- mä sydämeensä katoamattomilla mli- silla kirjaimilla samaiset sanat jotka I. W. Snellman otti aateliskilpeensä tunnuslauseeksi, nimittäin: „Älä itse tahraa sitä, muut eimät moi". B. W. R. Yleisiä uutisia. — Suomen asiat ministeri- neuwoStossa. Ministerinenmosto on Pietarista saapuneen sähkösanoman mukaan käsitellyt seuraamat Suomea koskemat asiat: knsrimyksen eduskunnan laatiman eh- dotuksen mahmistamisesta arm. asetuk- seksi, joka koskee muutamia yhteisnau- tinnossa olemia metsiä: ehdotuksen arm. asetukseksi Oulun merikoulun lakkauttamisen lykkäämisestä ja sen muuttamisesta merimieskouluksi toukok. 14 p:stä 1910; niiden määräysten muuttamisesta, jotka koskemat tilusten suojelemista ko- tieläinten tuottamilta mahingoilta: merenkuluntarkastajan apulaisen mi- ran perustamisesta; esityksen l:52,:*82 mkn 38 p:nin myöntämisestä maltiorahastosta Kuo- pion läänin sairaalan kalustamiseksi, sekä esityksen senaatin oikeuttamisesta myöntämään mäliaikaisesti maalais- kunnille lääkärien palkkaamisen amus- tamiseksi kulunkiarmion yli enintäin 2'i,000 mk. muodessa. Ministerineumostolla ei ole ollut puolestaan mitään muistuttamista näiden asiain johdosta. — Postiosstusliike Weuäjälle. Tiistaina maksoi Suomen poslitattos mähän yli <> miljoonaa markkaa me- näläiseen rahaston Helsingissä. Tämä summa oli se ylijäämä Menäjän ja Suomen mälisestä postiosotusliikkeestä, joka molemminpuolisten hymäksyttyjen laskujen ja tarkastusten mukaan tulee Menäjän postilaitoksen hymcksi miime lokakuussa päättyneeltä tiliajalta. Ra- Hat olimat pääasiallisesti Suomen lii- kemiesten suorittamia maksuja menä- Iäisistä jauhoista. Se on kuitenkin main murto-osa siitä summasta, jonka Suomi Menäjältä tulleisla tamaroista muosittain maksaa. Niinpä tekiiväl 1908 suomalaisten ostokset 100 milj. mk., jota mastoin myyntisuiiima teki 07 milj. mk. — Meislvaltakunnallinen lain säädäntö. Mikäli „St. Pel. Ztg" tietää, aikoo hallitus jo ensi maalis- kuussa jättää maltakunnan duumslle lakiehdotuksen yleismaltakunnallisesla, Suomeenkin ulottumasta lainsäädän-