Lauantaina 8 p. Tammikuuta KARJALATAR Nx> 2 — 1910 Uit: tai: lecn f.! 11 Zosialismi lei»sttel«wSli- «cena. *■ iti-Mlfijat oiocln^ti tti«= iiiv t-juaiiirtöfct taloudellista asemaansa. :v*; :an)iu>Hiia meiltä jokainen ^v:" ivaliimaitoa. Tuskin oli u joka ei esim. tietänyt, 'cnaauu oli meneteltämä lymmylsissä. Ja ne netoniriat, joitte» inie- ■ sitaatti nienerteli määrin, imifct „iiu)ontt)i", ne juuri cvi...-.i;i ankarasti ..arivostekimat" fiLr-:a senaattia. Tämä miras- to ::/.et rikkoi perustuslakeja, se r!i nMiten tictoiiicfkain marina m.ii:e. Oji)td mannoja he olimat fiiiialhi, elia tuo rikkominen ta- painui >!ui!a asianomaisten omas ta a!^l:e>.'sta tieten ja tahtoen, sellaisesta „peruswslaillisuu- : tehtiin usionkavpale. Mut- -:i!ä sanoiivat Hallitusmuoto ^>!>dic>ki)S- ja vakuutuskirja ja hänen neuivoskun- s.iiilee^ta toisiinsa, se oli jo K'lla ei huomattu oleman ■UiMit maimata päätänsä, uapcctonla näistä tietonie- i\i ctraa huoinioon histo- ;a icuueen maltio-opin ope- niiii, urita melmollisuuksia '.'.'.Uioiniehellä maatansa ja .niia lo!,taan silloin, kun rkansan edustaja ei tah- .niiuc-taa heikomman oikeutta, oli muka niin selmä, jopa .u;nincn, ettei tanvinnut ~ luin „muc7ria" ja huutaa >,a monelle kymmenelle agitaattorille paikau eduskunnassa sekä 1,400 markan muositulot. Lupauksen täyttämisestä ei liene sen jälkeen luokin mitään mirkettukaan. Mut- ta tällä ja monella muulla sa- mantapaisella tempullaan ja „waa timuksellaan" saamuttimat he sen oimallisen edun, ettei enää tarmin- nut elää yksinomaan työmäenyh- distyksiltä kannetlamien merojen marassa, maan saimat marmeni pia tuloja. Myöhemmin sitten on ollut heidän keskuudessaan kysy- mys siitä, eikö kaikkien, jotka puo- ltieessa toimimat sihteereinä ja sanomalehtimiehinä tai muuten nauttimat makiuaisia tuloja, olisi kieltäydyttämä edustajaehdok- ktiudesta, jotta edustajapaikat sekä palkat saataisiin tasatuksi jouti- laammille „tomereille". V^äin omat animattipolitikoitsi- jat keinotelleet itselleen etuja. Mutta mitä on heistä köyhälistö hyötynyt? Sitä sopii jo rumeta makamasti kysymään. inä tu''a l/! ;:vtcic-iäiiu l; !u stiVUllliH ? ia luu-. ;cia'i maltiollisia lnmmyksiä on -r.itltaan saman- n alistiagitaatto- i apulaisilleen. ; t:ciUää:t ci tavn.iUfetietäämis- " : n niuuc-ia ii'.'.; „ivaatimuksista" j ": ..oileukMa . Mikä ylipäänsä o/ «naljöolHv.a maitiolliselle tai v aleilla saamut- t.- -, se näiui ticxToja ei liikuta ir.uusiit kuin siinä suhteessa, että de :oc>ellakin näyttämät tyydyttä- iv:a saamututsia pelkäämän. On- va dyökkäyste.l csinetin heille sama '/.-.onialaiuen pn.oiue kuin „perus- inciu.aueimun" aikana, maikka " vnrintöperiltään on lähinnä l v.:hui-3iua. A>kuitakin ..pormarilli- i*..i siinä siivussa kyllä jonkun .-in li mut aan, mutta se tapah tui kaikesta päättäen main näön iv; "i\\. ~-jaito meikäläiset sosialistijoh- . - :a agitaattorit sitten am- . '.li'..'.wonomia, kun he näin pe- -..iuiapuolifeäti osottamat tun- .. a:::a oloja ja mahdollisuuksia? i '.inkaan. Päinmastoin omat i e : -::xi oikeita ammattitaidon vioita, kun käsitetään heidän i.i '.unisa sellaisena, kuin se on kä- 7i..i'!n\'i, nimittäin heidän omana " rurna elinkeinonansa. Ei . : v.Vn maasta moi löytää hei- '■ n menaansa tässä suhteessa. ii rliiiio meidän kansa kykene- u-.v.upi kuin mikään nutit kansa .:i;-iiiniavia käsittämään ja omak- >ii iaan vsialistieii opit, taikka o:: >'.'.'.:ka meikäläiset agitaattorit L.i- ruunin kuin muut ne ki :tui ja solmittaa osanneet? ise nu ci nle olionkaan ajateltamissa. '5i:nn!iSi-.ir.!Uhan nuo herrat itse- k'.!l ovpin--a monessa kohdin san- aen irailc.uajuiseksi. Maisteri .'inannon, z. la sentään lienee niei- l an oppineimpia sosialisteja, on 7i . ^iiei,esia sanonut esim. histo- n:'.!U''esla materialismista, että iv.,n larmitjisi aikaa kymmenen nv.unta ivapaalla ylöspidolla, moi- bapcca telidä liitä tyydyttämästi fcit a. Miten sitten muut hei- av.nanUrt pohjatiedoilla maruste- t'tt taviuitnsiuiatkaaii. Ia kuiten- i-n on kaksi miidesosaa Tuomen matit ihastumaan agi- i-i.if.oriu _ puheisiin ja äänestä ni ---m heitä eduskuntaan! Zel- laina titlocta ei ole Postikortti Qllölästä. L?ltvlän n:seuralta oli perhe-ilta- mat 12 p:na jouluk. I. Hukan talossa. Ohjelmassa oli nti Bertta Iohanssonnin termehdyspuhe, Kat- ri Piiroisen esitelmä, laulua ja kertomus, jonka luki nti Wappu Tuomela. Vuorokeskustelua Raja- Karjalau murteella oikein haus- kasti esittimät emäntä Anna Sn- honen ja opettajatar nti Maija Ä!aljanen. Lopuksi leikkiä ja haus- kasti pyörähelliin. Äiaalaisseuran muosikokous pi- dettiin mk. 19 pnä kansakoululla. Johtokunta malittiin sama kuin ennenkin, paitsi Anna Pennasen sijaan nt Bertta Johansson. Ti- lientarkahtajaksi malittiin op. O. Koistinen, Otto Määttänen ja maralle Pekka Karminen ja Risto Lauranen. — Illan kuluksi mielä laulutkin laulettiin. Kylämme keskuuteen on tullut i ulina mihollinen — tulikokko. Kansak. oppilaista oli monet sai- rastnneet mainittuun tautiin, jon- ka ivuoksi täytyi koulu sulkea en- nen tamallista aikaa. Tietääkseni ci ole mielä ketään sairastaneista kuollut. Kyllä maan sietäisi olla maromaisia, ettei tauti enää pää- sisi lemenemään, sillä jo on kyllin siitä että useassa talossa saapi lapsukaiset kärsiä tuskia tulirokon lähden. Jospa edes uskottaisiin ylei- sesti senmerran, jotta tauti on tart- tumaa, niin silloin kai oltasiin myöskin maromaisia! Humu. 5iowero» k«nnan wuokralauta- knnnan puheenjohtajaksi on malittu maanmilj. Pekka Wa- tanen Konnunniemen kylästä ja marapuheeuj. Olli RoimaZ Eimis- järmeltä. tettiin marastoon. Enempää teke- mistä ei Isakssonilla ollut kaap- pien kanssa. Sitääaitsi on hän huomauttanut, että kassakaappeja ei ennenkään ole tullissa amattu kun amaimia ei ole seurannut mu- kana, on main rikottu laatikot. O.-y. Husqmarnan johtaja Lönn- berfl on poliisikuulustelussa kerto- nut, että Hansen oli komin kiusan- nut häntä tekemään tilauksen. Hansen sanoi edustamansa ham- purilaista liikettä Adolf Franck. Hra Lönnberg oli suuresti epäil- lyt ryhtyä tekemään kauppoja syys- tä että mainitunlaisten tamarain tuonti on lumatonta, mutta Han- sen makuutti, ettei hra L. saisi mitään harmia ja huomautti, että lukuisat liikkeet ympäri maata jo omat tehneet tilauksia. Hra L. oli miiinein suostunut. Hra L. ei tien nyt, millä tamalla nämä kielletyt tamarat oli tuotu maahan. Tullipäällysmies S. I. Knuuti nen oli poliisikulustelussa kertonut, että tullaaja Isaksson oli miime marrask. 2U pmä ilmottannt muu tamia kaappeja tullattamaksi. Zlmai- mia ei"'ollut. Kaappeja ei kopu- teltu ja kun ne eimät näyttäneet epäiltäroiltä, oli ne laskettu pois mietäiviksi, maikka Knuutinen oli- kin huomauttanut, että aivainten olisi pitänyt seurata mukana, jotta ne olisi moitu amata kuten tamal- lisesti. Stockmanin liikkeen johtaja on kertonut, että hänen luonaan on äynyt joulukuun alussa muuan aksalainen kauppamatkustaja Han- en ja esittänyt luettelon ampuma- aseista, jolloin johtaja oli tilannut niitä. Varatuomari Takanen on ta- maraniakasiinista Helsingissä olta- nut takamarikkoon 5 kassakaappia, joita nähtämästi on käytetty tulli- kamalkuksessa. »uuri kauppa. Toimintansa lopettama manha ja hymin tunnettu I. D. Sten- herq ja Poikain Konepaja Helsin- gissä on näinä päiminä myynyt mallipiirustus- ja konstruktioni- marastonsa ynnä osan koneistoa Helsingin W a l i m o- O s a k e- yhtiölle, josta niinmuodoin tu- lee ensinmainitun liikkeen suora- nainen jatkaja. Konealalla mallitsee meillä mielä paljo ennakkoluuloja ulkomaisten malmisteiden luullotellusta parein- muudesta, mutta niiden olisi jo aika mäistyä sen epäämättömän tusiseikan edestä, että kotimainenkin koneteollisuus hymin johdettuna kqllä kykenee kilpailemaan ulko- laisten kanssa ja täyttämään tar- peemme. Helsingin Walimon tuot- teet nimenomaan omat saamatta- neet suuren suosion ja kemenemisen ja ansaitsematkin sen. Huolimatta metalliteollisuusalalla mallinneista riitaisuuksista on tehtaan muotui- nen malmistusarmo kohonnut yli ' z milj. markan. Helsingin Walimo-Osakeyhtiössä työskentelee nykyään toista sataa työmiestä ja töitä johtamat koke- neet insinöörit ja teknikot. Kns- tannnsarmioita ja piirustuksia laa ditaan ilmaiseksi ja maadittaissa matkustetaan maaseudulle. Ahtiön toimitusjohtajana ja isännöitsijänä herra A. H. Hamu. KurituShuouetvauki tahtoo au- taa tietoja salaisesta liitoS- ta. Murhasta, murhayrityksestä, ryöstöstä y. m. elinkautiseen kuri- tushuonerangaistukseen tuomittu Gustaf Adols Gustafsson Helsin- gistä on Turun kuritushuoneen lohtajan mälityksellä lähettänyt Turun homioikeuden kannemiskaa- limirastolle kirjelmän jossa G. tuo esiin, että hänen osallisuutensa Helsingissä Heikinkadulla tapahtu- neeseen ryöstömurhaan tammi- kuun 27 pnä 1908 aiheutui salai sen yhdistyksen pakotuksesta. Si- täpaitsi ilmoittaa G. olemansa osallinen Hakaniemen mellakoihin elokuun 2 pnä 1906 ja pyytää, että hänet asetettaisiin syytteeseen tästäkin rikoksesta sekä että hän saisi tilaisuuden tehdä selmää, mi tä hän tietää mainitsemastaan sa- laisesta liitosta. Knllansaalis Inarissa 1909. Jmalon ja sen syrjäjokien mar- silla Inarissa on saatu kultaa kaikkiaan noin 4,tfG8 grammaa. Kullasta on maksettu keskimäärin 3 mk. grammalta. Työpäimiä on käytetty on noin 2,68'». Ku takin työpäimää kohti on siis saa- tu keskimäärin 1,74 grammaa. Huuhtojain luku on ollut 79—80, mitkä omat olleet enimmäkseen paikkakuntalaisia. Paras tulos on saatu Hangasojalta, joka on lähellä Sodankylästä Inariin johtamaa tietä, noin 3 peninkul- maa Törmäsestä, Laanilasta eteläänpäin 3—4 km. Erään huuhtoma- eli kullankaimoyhtiön osalle on kullanhuuhtojain oman ilmoituksen mukaan saatu kultaa 950 grammaa. Kun mainitun! yhtiön käyttämien työpäimäin lu- j kurnäärä on 314, karttuu työpäi- 1 mää kohti noin 3 grammaa kul-; taa, joka tekee rahassa 9 markkaa! päimää kohti. Tämän yhtiön ^ töissä on ollut ainoastaan K | miestä. Wähän huonommin on; saatu kultaa Ritakosken niemestä' Jmalon marrelta. Ileensä on tä- nä muonna saatu enempi armo- metallia kuin miime muonna. uuremmat kullanmuruset omat painaneet 3—4 grammaa. Aseiden takawarikkoonotot. Jatk. v.: ii a u 1 O. Lindebeekin urheiluliikkeen johtaja F. O. Lindebeek on ilmot- ! tanut, että saksalainen kauppamat- missään j kustaja Chr. Hansen Hampurista laaioulettu sosialismin! miime syyskuun lopulla oli käy- --s aitoa ja kuntoa nml- j nyt Lm kaupassa ja silloin esittä- ir.ivomn ja naisilla siis ^ nyt ampuma-aseitten luettelon. L. aiiunansiaan. maikkakaan ei' oli silloin hänen kauttaan tilannut ' ... „ !-0 kpl. halmempia remolmereita, ^i.uvaaivunpma ja tuloksiltaan jotka matsoimat 22 ä 24 mk., noin cas>aan loistamia ainmattitai- 500 minshester-kimäärin patruunaa e.i u ipueitä oli, niinkuin tiede- j, n. e. Sopimuksen mukaan piti uaan, eusimäiiun eduskuntamaa- tamarat mahdollisimman pian toi- mennesiä sosialistiemine lu- mittaa perille. L. ilmotti, ettei paus -,-»>< martan eläkkeistä kai- hän tiennyt, että tamarat oli sa- ivuotta täyttäneille kansa- laa kuljetettu, maikka asia tuntui 'Agllaattoreista itsessään salaperäiseltä. Hän ei ollut aika- kulaan sentään oli niin semmin tilannut tamaroita Hän ellä olisi pitänyt senilta. Tamaroita ei ole merkitty »ifi.poUisena moinen lupauksen liikkeen kirjoihin, tanthimiien. Mutta he tiesimät, Tullaaja A. Isaksson on kerto- eua kanmsia oli suunnaton jouk- nut W. Ekin liikkeen tullaajana f: ;n:!d jotka lupauksen ottiivat saaneensa tehtämäkseen Helsin tooeeia, ja siihen tietoon kelpasi gin tullikamarissa tullata muuta- pevueiaa menettely. Jos joku mia kassakaappeja. Tullattaessa epäili, nn. i.i niin paljon maroja oli läsnä tullitarkastusmies Knuu- '.m>eian. rnnoimat he uhmaillen: tinen, joka oli koputellut kaappeja ..rahat otetaan riistäjäin pussis- ja kysynyt: Eikö ole amaimia? ta". Tämä perusajatukseltaan Isaksson olimastannut,etteiamai- j'ant',cn , porvarillinen" tarjous mia ollut, johon Knuutinen lausui, sai rnonel herkkäuskoiset äänestä- että kyllä kaapit olisi amattama. jät tuota pikaa muuttumaan „so- Amaamisesta ei tullut mitään ja sialisteikst" ja niin hankkimaan Knuutinen poistui. Kaapit toimi- ;;;: 'in ijlii^aiainen, Aninka nubrvmuo- denpäimää Kiinassa mietetään. Undenmnoden juhla on Kiinassa muoden suurin juhla. Viimeisinä päiminä manhan muoden lopussa puhdistamat kiinalaiset talonsa kel- larista minttikerrokseen saakka — koko muoden lika ja saasta on pe- rattama pois. Kun talo on saa- tu puhtaaksi, alkaa maatteideu puhdistus. Jokaisella kiinalaisella — köyhimmälläkin — pitää uuden- muodenpäimäksi olla jotakin uutta ja marakkaammat kiinalaiset pu keutumat kiireestä kantapäähän uusiin tamineihin. Tärkeimpiin juhlamenoihin kuu luu kotijumalalle uhraaminen. Jo miikkoa ennen uudenmuoden alka- mistä asetetaan jumalankuman eteen ruokaa, kukkia ja hedelmiä. Erittäinkin pidetään ^huolta siitä, että kotijumalan suu moidellaan makeisilla. Asianlaita on nimittäin se, että joka uudenmuodenpäimänä käy tämä alijumala pääjumalan luona kertomassa asianomaisten synneistä ja ansioista; silloin on hymä, että jumalan suu on tah- rittu niin pahoin makeisilla, ettei hän moi sitä amata, sillä eihän kenelläkään moi olla niin hymää omaatuntoa muoden tapahtumis ta, ettei kotijumalalla olisi mitään morkkaamisen syytä. Esi-isien ni- mitaulujen eteen kodeissa ja temp peleissä asetetaan myöskin uhriksi kaikenlaatuisia ruokia ja antimia: paistettuja porsaita, kanoja, kalaa, miiniä j. n. e. Uudenmuoden aaton edellisenä iltana tarkkailee keisarillinen tah- tien tutkija Pekingissä puolenyön seudussa tähtiä ja julkaisee sitten seuraaman muoden horoskopin Muun muassa ilmoittaa hän tar- kalleen, mihin onnenjumaka seu raamaksi muodeksi on asettunut asumaan, jotta perheenisä rukoil- lessaan saattaisi kääntää kasmonsa : oikeaan suuntaan. 1 Kiinalaisten uusimuosi on myös kin tiliteon aika, silloin maksetaan kaikki melat ja kaikki saatamatkar- hutaan sisälle ja tilikirjat pääte tään täsmälleen. Niille onnetto mille, jotka eimät moi täsmälleen maksaa melkojaan, on uusimuosi kamalla aika: monet kiinalaiset ; omat nielaisseet kernaammin suu- ren anomuksen opiumia, kuin kär- sineet häpeän. Kamalinta, mitä melkoja moi »velalliselle tehdä, on jättää omi auki melkojan asuntoon undenmuodeniltana, sillä silloin päästää hän sisälle kaikkih ornan- henget. Uudenmuoden seuduissa pitää jokainen kunnollisen kiinalaisen ma- rustautua pahojenhenkien matalta. Kaikkialle taloihin, sekä sisälle että ulos, liistaroidaan suuria paperi- arkkeja, joissa maalatuin pyhin kirjaimin ja merkein kirjoitetaan suurilla kirjaimilla: ..Onnea", „Ter- iveyttä", ..Tyytyiväisyyttä" j. n. e., tai myöskin „Tjieh, se suuri ruh- tinas on täällä: pahathenget, kään- tykää ja menkää tiehenne". Tjieh oli kuuluisa henkienmanaaja. Var ma keino pahojahenkiä mastaan on myöskin se, että jo toista tu- hatta muotta sitten keisarille suu- ria palmelnksia tehneen kahden ur- hean sotapäällikön kuivat, tai ai- nakin nimet, naulataan seinään, sillä mainitut henkilöt olimat niin urhoollisia elteimät he pelänneet itse pahaahenkeäkään. Huonekalut- hin kiinnitetään kirkumissa mä- reissä komeilemia kirjotnksia. Mitä useampia lippuja ja kirkumampia märejä, sitä paremmin ollaan turmattu tuleman muoden ai-. kana. Kun mihdoin kaikki malmisluk- set on suoritettu ja uudenmuoden- ilta saapunut, kokoontumat per- heenjäsenet miehissä juhla-aterialle anomaan jäähymäiset manhalle muodelle. jiöyhimmätkin saamat sinä iltana lämmintä ruokaa — maltion kustannuksella. Kaikkialla on ilo ylimmillään ja mässää- mistä kestää yli puoliyön. Puoli- yönä sanotaan uusimuosi terme- tulleeksi, ilotulituksia poltetaan niin komeita, ettei niiden ivertaa muual- la maailmassa. Tykit jyrähtele- mät ja kimäärit paukkuivat, gon- gonnit ja muut metalliesineet soi- ivat. Väestö on ylellisen riemun mallassa ja tamallinen jyrkkä sää- tyeroitus on kuin poispuhallettu. Kuu riemu on hiukan asettunut, istuutuu perhe jälleen ruokapöy- tään ja miipyy siinä siksi, kunnes päimä alkaa hämärtää. Silloin nousee talon isäntä pöydästä, le- mittää pihalle rukousmaton, pol- mistuu sille ja rukoilee itsensä ja perheensä puolesta. Muut perheen jäsenet seuraamat hänen esimerk- kiään ja uhraamat „onnenjuma- lalle". Sitten jatkuu muoroin syö- mistä, muoroin rukoilemista seu- raamaan aamuun. Silloin alka mat mierailut. Jo aamusta läh tien käymät kiinalaiset hienom- missä pukimissaan mierailuilla ystämiensä ja sukulaistensa luona. Jos joku on estetty saapumasta mieskohtaisesti, lähettää hän käyn- tikorttinsa: mutta se ei ole meidän käyntikorttimme tapainen, maan kokonainen asiakirja, täynnä pitkiä kohteliaisuudenosoituksia, niin seka- mia ja monimutkaisia, että ainoas- taan kiinalainen kykenee niitä kir- soittamaan. Varakkaimmat maih- tamat kallisarmoisia uudenmuoden- lahjoja ja jokaisessa talossa on päimä läpeensä katettuja pitkiä pöytiä, täynnä mitä erilaisimpia herkkuja, joita ainoastaan kiina- laisessa keittiössä kyetään malmis- tamaan. Kutsumatta on mieraan käytäivä pöytään, olkoon hän maik- ka kuinka kylläinen tahansa. Ja tätä juhlaa kestää kauman. Uudenmuoden jälestä alkaa lemon ja ilon aika, jota tamallisesti kes- tää kymmenen muorokautta. Kaikki mirastot omat silloin suletut, myy- mälät kiinni j. n. e. Väestön ilo on kaikkialla mallalla ja peliraimo maltaa kaikki alimmasta korkeim- paan. Kaikkialla helisemät rahat ja uhkapeli on käynnissä. Uusi- muosi otetaan ylellisellä ilolla, mutta siitä huolimatta tuottaa se silloin esiintymän pelaamisraimon kautta surua moniin koteihin. Kirjallista. Ugricolan kirjoja. Ludwig Holberg, Jeppe Nii- lonpoika. Viisinäytöksinen huminäytelmä. Suomentanut V. Tarkiainen. Tämä merrattoman hauska Hu minäytelmä, joka on elänyt jo lähes kaksi niuosisataa Europan suurilla näyttämöillä ja herättänyt meillä- kin lukemattomat kerrat suurta ihas- tusta, pysyen Kansallisteatterin oh- jelmistossa, esiintyy nyt uudestaan käännettynä, sillä manha suomen- nos on aikoja sitten loppuun myy ty. Teos on monistettu lyhyellä Holbergin elämänkerralla ja lo- pussa on pieni ohje niitä marten, jotka haluamat kappaletta seura- näytelmänä esittää. — Kirjan kant ta somistaa taiteilija Heikki Tan- deseltin tekemä piirros, joka esittää Jeppeä paroonin sängyssä loiko- massa ja ihmettelemässä. Gunnar Lindström, Rydman- suwut. Elämäkerrallisia tietoja Rydman- nimisten sukujen jäsenistä. Sukututkimus maassamme on nykyisin saanut hymän mauhdin, mutta yksi maikeus sillä on tähän asti ollut moitettamana, nim. se, ettei ole saatu mitään yhdistämää julkaisua tällä alalla. Amaamalla mainiwlla kirjalla sarjan, johon tämän kaltaiset julkaisut ryhmitty- mät sukunimen alkukirjaimen mu- kaan, koettaa Agricola poistaa sa- nottua puutetta. Sarjalla tulee siten olemaan laajempi merkitys kuin main johonkin yksityiseen su- kuun katsoen. — Rydman-sukujen julkaisu koskettelee useita eri Ryd- man-sukuja, 94 Rydman- sekä 247 muiden sukujen jäseniä, antaen niistä tarkkoja elämäkerrallisia tie- toja. Fr. («Serstäeker, K a r k u r i. 32 sim. Hinta 25 p. Kustannusosakeyhtiö Otaman kus tantama. (?h. Tealsfield, Taistelu paalumajalla. 34 sim. Hinta 25 p. Kustannus osakeyhtiö Otaman kustantama. Nämä kaksi erittäin jännittämää seikkailukirjaa, jotka samalla omat opettamaisiakin, ne kun kumailemat mieraita seutuja ja oloja, omat ensirnäiset numerot Mailta ja meriltä nimisessä helppohintms- ten, kunnollisten nuorisonkirjojen sarjassa, jota kirjailija Teumo Pakkala on alkanut toimit- taa. Mielekkäänhän pojat ja tytöt lu- kemat jännittämiä kertomuksia, eikä mtä ole muuta kuin hymää sanot- tamana, sillä omathan taiteelliset a hymäsisältöiset seikkailukirjat suuressa määrin omiansa herättä- niään lukuhalua ja muodosta- maan makua. Mutta meillä tä- mäntapainen nuorisonkirjallisuus mielä on peräti köyhä. On tosin olemassa joku merta kirjoja, jotka isällyksensä puolesta kyllä somel- tumat nuorten luettamiksi, mutta jotka kysymät lukijaltaan melkoista kehitystä tahi omat nuoremmille liian laajoja ja sen takia myös liian kalliita. Tätä kelmollisten, helppohintaisten, mieltäkiinnittä- mien nuorisokirjojen kipeää ja usein malitettua puutetta poistaak seen on Kustannusosakeyhtiö Ota- ma alkanut julkaista yllämainittua »Mailta ja meriltä" nimistä kir- jasarjaa, jonka toimittajaksi on onnistuttu saamaan niin sopima henkilö kuin kirjailija Teumo Pak- kala. Sarjassa julkaistaan ?!e- mimpien kertojain tuotteita. Ku kin mihko on itsenäinen kirja ja erikseen ostettama. Hinta on peräti huokea. Saakoon tämä kiitettämä yritys mitä laajinta kannatusta. Malmistunut loistoteos. W. Woionmaa, »osialidemo- kratian »vuosisata, jota Verner Söderström Osakeyh- tiö kustantaa, on malmistunut ja kaikkialla saatamaua. Teoksen 2:nen osa on ilmestynyt, sisältäen so- sialismin historian Saksassa, imeitsissä, Belgiassa ja Hollan- nissa, Jtämallassa ja Tonaman maltioissa. Italiassa ja muissa Etelä-Europan maissa, Skandina- miassa. Venäjällä, Amerikassa ja Suomessa. Nidos sisältää 500 suurta simua. Saksan sosialide mokratian osalle tulee simulumus- ta tasan puolet. Lopussa on hy- mä hakemisto. Kumia on 217, niistä sangen monet koko simun suuruisia. ' Nidoksen hinta on 8 mk. 50 p., korukansissa 11 mk. 50 p. Tämän suuren yhteiskuntahis- toriallisen teoksen malmistumiuen on marmaankin merkkitapaus. Työ on ollut paljoa maatimampi kuin tekijä alussa itse armeli. ^Aiottiin näet ensin toimittaa teos malmiiden tanskalaisen ja ruotsa- laisen mukaan, mutta työhön ryh- dyttyä huomattiinkin nämät niin puutteellisiksi ettei niistä ollut pal- jon apua. Siten tuli enin osa teosta kirjoitettamaksi itsenäisesti, m. m. koko nyt ilmestynyt nidos. Tohtori Voionmaan teoksella on siten alkuperäisteoksen armo. Esi- tystapa on erinomaisen asiallista ja samalla milkasta, usein suoras- taa» mukaansa tempaamaa. Cl tm Maa. 54:s mihko on Verner Söder- ström Osakeyhtiön kustantamana ilmestynyt sisältäen seuraamaa: tohtori Heikki Ojansuu kirjoittaa Lain suomennoksista julaisten niistä esimerkkejä, joista näkyy kirjakielemme kehitys muosisatain kuluessa. Arkeoloogi Hj. Appel gren-Kimalo kirjoittaa sisältörikkaan ja selmäpiirteisen Katsauksen Suo- meu muinaisuuteen. Kirjoitukseen liittyy erinomainen kumaliite, 6 kokonaista simua, joilla on yhteen- sä noin 80 kumaa. — Neiti Alek sandra Gripenberg selostaa Suo- men naisen oikeustilaa. — Pro sessori Palmen kirjoittaa Suo- men maltiomelasta ja sen masti- neista, tarjoten niistä tietoja, jot- ka eimät moi olla herättämättä lukijan mielenkiintoa. Tohtori Osm. Streng kertoo Vesipacannus- laitoksista Suomessa ennen ja nykyään. Unsia kotimaisia lasten- kirjoja. Jalmari Finne: Satujen maailma. Suomen kansan sa- dut, uudelleen kerrottuina. Ensi- mäinen kokoelma, kuningassatuja. Kumittaneet rivat Esther Hjelt- Cajanus ja Hilkka Rantaniemi. Ilmestynyt Verner Söderström O. I:n kustannuksella. Hinta 2: 25. Saduissa täytyy olla mieliku- nutusta. Suomen kansan saduis- sa sitä on jos missään, ja siksipä ne aina omatkin olleet lapsille ha- luttua lukemista. Tämä etemän kirjailijan uudestaan kertoma ja lisäksi kauniisti kumitettu satukirja on marmaan omin suosituksinsa tulema kaikkien satuja rakastamien lasten joulupöydälle. Anni Swan: Kettu Repo- lainen. Goethen „Reineke Fuchs- in" y. m. mukaan suomeksi ker- rottu. Runsaasti kumitettu. Hin- K»rja!ao radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stfi toistaiseksi, joka samassa osoittaa jonain läb- dön ia raion en ta 1: 25. Kustantanut Verner Söderström Osakeyhtiö. Viekas Kettu Repolainen on lukemattomien satujen sankari. Niistä saduista sommitteli suuri Goethe yhtenäisen eepoksen. Sen mukaan ja samalla käyttämällä hymäkseen suomalaisia eläinsatuja on Anni Sman-Manninen taidok- kaalla tamallaan kirjoittanut Suo- men lapsille ..Kettu Repolaisen". Se sopii pienillekin lapsille, sillä kumitus on niin runsas, että se, joka ei osaa lukea sisällystä teks- tistä, moi seurata sitä kumista. Huomattava uutuus. Gunnar Suolahti: Elämää Suomessa 1700-lumulla. Tämä kirja on elämää historiaa. Tekijä ei ole niitä, jotka arkisto- jen kellastuneista papereista poi- mimat main kuolleita tietoja, maan hän on etsinyt niitä kynän- piirtoja, jotka moimat kertoa meil- le, miten ihmiset entiseen aikaan elimät, miten he ajattelimat ja tunsimat. Teoksen kymmenkunta kumausta omat seikkaperäisiä, läh- detutkimuksiiu perustumia kerto- muksia Ruotsin mallan miime ai- kakaudelle Suomessa ominaisista tapahtumista ja niiden yhteydes- sä olleista henkilöistä. Samalla kun aikakauden olot ja luonne niissä selminä esiintymät, omat ne mitä miehättämintä kaunokir- jollista lukemista. Siksi tekee ne tekijän kemut tyyli ja aiheiden mielenkiintoisuus. Vanhoissa simistysmaissa on tällaisella kirjallisuudella tärkeä sija ja suuri armo. Voi iloita siitä, että tällaisia kirjoja jo kirjo- tetaan Suomessa. Ei tulisi ke- nenkään jättää tutustumatta tä- hän teokseen, jossa kerrankin esi- tetään oman maamme simistys- historiaa. Kirja on ilmestynyt Ver- ner Söderström Osakeyhtiön kus- kannuksella ja maksaa 3: 50. Koska Heikki Pietarinen Liperin pitä jään Vaivion kylästä on ostanut minulta tilan N:o 60 Polvijär ven pitäjästä, jonka tilan osti kiinnitystä vastaan, sen maksu oli 1 p. Tammikuuta ja hän poistui yöllä 27 p. vasten Jou lukuuta jättäen talon autioksi, niin kieUän kenenkään hänen kanssaan tilan kauppoihin ryh tymästä. Polvijärvellä Tammi kuun 6 p. 1910. Antti Sorsa, N:o 60. run talollinen Heikki Pietari nen Liperin Vaiviosta sai minulta houkutelleeksi kaup pakirjan viime kesänä niit typalstalle joka kuuluu Sot- kuman kylään n:o 60 ja on nyt tietämättä poistunut paikkakun nalta, niin kiellän kenenkään ryhtymästä hänen kanssaan kaup paan ennenkuin selvittää kans sani entiset sopimukset. Polvijärvellä 3 p. tammik. 1910. Timo Mattinen. Talollinen nro 65 Sotkuman kylää. €äinän kuun 22 päimänä klo 4 j. pp. asioitsija H. Port- hanin asunnossa, tarjotaan seuran jäsenille toistamiseen Keski-Karjalan Hemosystämäin seurain siitos-ori „Hurra" hoidet- tamaksi yhden eli useamman muo- den ajaksi, samassa tilaisuudessa määrättömillä ehdoilla. Joensuussa 3 p:nä Tammik. 1910. Johtokunta. (K. S. 2 k.) Yleisöltä. Kiitos. Niille Enon armoisille kuntalai- sille, jotka olimat osallisia minulle tämän kuun 2 päimänä annetun lahjan hankkimisessa, ja toimitta- mastonne kuuniajuhlasta, tunnus- tukseksi 32-muotisesta toiminnas- tani kunnallislautakunnan esimie- henä, lausun täten sydämelliset kiitokseni; myös maimoni puolesta. T. Huttunen. V »» • »» arjays- tehtaassani valmistetaan kaikellaisia siihen kuuluvia töitä niin kuin ennenkin - ja sarkoja myös kesän aikana vanu tetaan. F. Neppenström. Venäjän kurssi on tänään . 268: 50 266' 66 a /s 8 kk . . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 42 25: 26 3 ^ 25: Pariisi'a/v .' ! 100: 80 100: — o vt qq. Kn Berlin a/v 124: 10 123: 40 8 kk. ... 122: 20 Amsterdam a /v 209: 30 —: — 3 kk. 206: 50 Antverpen a/y . 100: 60 99: 80 z 99. 20 Lybekki a/v 124: 10 123: 40 2 kk. ... 122: 2" Hampuri a/y . 124: 10 123: 4ft g ^ 122: 20 Frankt a.M. ä/v 124: 10 123: 40 3 kk. ... — - 122: 20 Wien k. s. . . 106: — —: — Kristiania a/y . 139: 30 138: 80 Tukholma a/y . 139: 30 138: 80 Kuulutuksia. (S. V. L. ja F. A. T. 3 k.) aamamiehat kauppias Juho Finnen Uimaharjusta, kon kurssipesässä kutsutaan vel kojain kokoukseen, joka pi detään Joensuussa kauppias M. G. Piipposen konttoorissa perjantaina sisällä olevan tam mikuun 28 p:nä klo 12 päivällä. Kokouksessa käsitellään: konkurssipesän omaisuuden ra haksi muuttamisesta; velallisen eläkkeestä; uskotunmiehen palkasta y. m.; ja huomautetaan konkurssi- asetuksen määräyksestä, että poissaolevat velkojat saavat tyy tyä läsnäolleiden päätöksiin. Joensuussa, 7 p:nä tammikuuta 1910. (maknlattzr) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Ilmoituksia. O K g. oc J oenmiu—Viipuri !: fr K- <2. g 9 "o' a 9 a a 9 Joensuu . läht. 11.00 6.4" 2.30 Hammaslahti 114U 6.19 3.21 Onkamo . „ 12.19 6.68 4.i 6 Tohmajärvi „ 12.41 7.20 4.33 Kaarita . „ 1.01 7.40 4.69 Värtsilä . tul. 1.13 7.62 6.13 läht. 1.23 8.05J Pälkjärvi „ 1.4v 8.17 Matkaselkä n 2.13 8.48 Kaaiamo . , 2.81 9.06 Helylä . . „ 3 16 9.4y Sortavkla tul. 3.26 10 oa _ läht. 3.36 10.10 Kuokkaniemi 4.10 10.44 Niva . . „ 4.24 1058 Jaakkima „ 4.62 11.27 Ihala . . „ 607 1142 Ehsen vaara tul. 5.34 12.08 . läht. 5.62 12 18 Alho . . „ 6.11 12.36 H ii tola . „ KM 12.55 Ojajärvi . , 7.57 1.27 Inkilä . . „ 7.30 1.50 Sairala . „ 7.41 2.0. Kol|ola . „ 8.04 224 Antrea . tul. 8.19 2.39 „ . läht. 8M 2.5o 600 Hannila . „ 8.57 3.09 6.2. Kavanteaaii „ 9.(55 3.21 6. H 5 Karisalmi _ 9.17 3.33 6.49 Tali . . , 9.5ii 3.44 7.03 Tammisuo „ 9.11 3.56 7.16 Viipuri . tul. 9 .5<i 4.04 726 Pika Viip. Pietr. läht. 71 TI n 7.15 5.2? 2.51 10.45 juna 6.10 « H « — 5.02 — Viip. Htfls. läht. un* 1120 l.!o 10£ 2.41 7.0Ö 0 K P s Viipuri—Joensuu 1: f £. G *5' g 9 B tp 9 Hels. Viip. tul. 7 OT 6.05 4.34 6.55 Pietr. " " l.oS 10.12 2.27 u » » 11 .<J3 3.54 — n » 11 — 7.54 — » » » — 11.3§ — Seka- Viipuri . läht. 6.40 1.30 JUBA 4.15 Tammisuo . 6.50 1.40 4.27 Tali . . , 7.02 1.63 4.44 Karisalmi „ 7.13 2.06 5.00 Kavantsaari „ 7.25 2.1» 5.32 Hannila . , 7.37 2.31 6.48 Antrea . tul. 7.64 2.60 6.0» „ läht. 8."9 3.06 6.§4 Koljola . „ 8.26 3.21 6 .r Sairala . „ 8.48 3.42 7.^ Inkilä . „ 9.0" 3.53 7.53 Ojajärvi . , 9.27 4.18 8.Z Hiitola . „ 9.55 4.45 8.4ö Alho . . „ 10.16 5.06 9." Elisen vaara tul. 0.35 5.24 9 .55 „ läht. 10.45 6.34 — Ihala . . „ 11.13 6.02 — Jaakkima „ 11.33 6J — Niva . . p 11.68 6.46 — Kuokkaniemi 12.12 7.85 — Sortavala tul. 12.45 7.5° — „ läht. 12.56 7 45 — Helylä . „ 1.07 ?'?? — Kaaiamo „ 1.55 8.4? — Matkaselkä , 2.18 9.~ — Pälkjärvi „ 2.46 9." — Värtsilä . tul. 3.00 9.4^ — „ läht. 3.10 9.S3 6.36 Kaurila . „ 3.24 10.53 6.53 Tohmajärvi „ 3.44 10.53 7.19 Onkamo. „ 4.07 10.23 7.4^ Hammaslahti 446 11.52 8.33 Joensuu. tul. 5.23 12.S5 9.16 (K. S. 1 k. 4 s. 32 mm.) jotka tietävät olevan vel kaa kauppias Juho Fin nen Uimaharjusta kon kurssipesälle, käykööt J heti asiansa suorittamas sa kauppias M. G. Piipposelle Joensuussa, sillä muutoin tule vat ne lain kautta perittäviksi. Uskottumies. Myytävänä. (K. 8. 2 k. 4 s. 80 mm.) Kauppias Juho Finnen en tinen kauppakartano Uimaharjun asemalla on myötävänä huokeal la hinnalla. Hinnasta lähempiä tietoja saapi Joen suussa kauppias M. G. Piipposelta. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lannaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Schröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Vuokrattavana HyyrättävSnä kamari ja osa keittiötä nyt heti räätäli Markkasen talossa H. Kukko- Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1900 toistaiseksi. H e CP 5 Asema 1" Z.5 ? f T3 V pr 9» V Joensuu . . . 6.60 Lehmo . . . 6.02 2 6.04 Kontiolahti . . 6.24 10 6.34 Jakokoski . . 6.60 6 6.66 Kaltimo . . . 7.19 10 7.29 Paukkaja . . 7.46 2 7.47 Uimaharju . . 7.69 10 8.09 Haapalahti . 8.31 2 833 Kelvä . . . 8.63 2 8^6 Vuonislahti . . 9.15 10 9.26 Tiensuu . . 10.O0 1 10.01 Li«ksa .... 10.20 — — H E c? „ 55 g Asema S 1' B 1 © *T3 ' 1 © TJ V 9 -a Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.56 10 7.05 Kelvä . . . 7.25 2 7.27 Haapalahti * 7.47 2 7.49 Uimabarpi . . 8.11 10 8.21 Paukkaja . . 8.33 2 835 Kaltimo . . . 8.61 10 9.01 Jakokoski . . 926 5 9.30 Kontiolahti . . 9.46 10 9.56 Lehmo . . . 10.16 2 10.18 Joensuu . . . 10.30 — Rautatien tavara- sekä pikatft- vararoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » ^ J. PP;— 11 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja nloBannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan- tatu JotttKPinnjartftn. °" g - 1910