Tiistaina 18 p." Lokakuuta KARJALATAR N:o 118 — 1910 (U. S. ja K. S.) 1 Surren ilmoitan että mieheni vanhempi ratamestari Johannes Ahlfors synt. 18 «s/is 54, t 19 io 10 klo 7,so ip. Hilma Ahlfors, o. s. Pesonen. U. S. Vk. 512: 5, 6. Liperin Osuusmeijerin i. I. osuuskunnan syyskokous pide tään meijerillä tiistaina 25 pv. tätä kuuta klo 1 päivällä, jossa käsitellään sääntöjen 15 ja 21 pykälissä mainitut asiat. Hallitus. (K. 8. 1 V.) Höyryvenhc »Kyllikin" säännölliset kulku vuorot lak kautetaan. W. Hämäläinen. Welwollisnuksiamme täyttämään. Meidän kansamme on kulumas- sa oleman muoden elänyt mitä suu- rimmassa jännityksen tilassa. Al- lätykset toisiaan suuremmat omat »välittömästi toisiaan seuranneet. Ei siis olekaan ihme, jos kansa- laisten mieli näinä raskaina koet- telemusten aikoina on synkkä ja tulemaisuuskin monesta näyttää niin toimottomalto. Mutta maikkakin me olemme saaneet tuntea wäkewämmän oi- keuden meidän kansallista olemus- tamme säälimättömästi pitelemän, niin sittenkin meidän täytyy säi- lyttää horjumaton luottamus tu- lemaisuuteen. Tulemaisuuteen esi- isämmekin toimonsa panimat, kun hätä ja koettelemukset heidät yllät- timät, mieläpä silloinkin, kun kaikki niin henkisen kuin aineellisenkin elä- misen mahdollisuudet näyttimät menetetyiltä. Kuinka moisimme- kaan me nykyajan suomalaiset käy- dä toimottomiksi, kun meillä sen- tään on jommoinenkin simistys- pohja, jota ilman esi-isämme oli- mat ja kuitenkin kestimät. Mutta huolimatta siitä, mitä me jo omistamme, emme saa kui- tenkaan unhottaa horjumatonta melmollisuuksiemme täyttämistä. Ristissäkäsin ei kukaan saa istua ja ajatella: tuolla ja tuolla on enemmän melmollisnuksia käydä käsiksi siihen tai tähän työhön kuin minulla. Usein pidetään suurem- paa omistettua simistysmäärääkin työhön melmoittamana. Ja kun kaikilla ei luonnollisestikaan ole yhtäläistä opillista tietomäärää, niin tuosta etsitään tukea welwol- lisuuksien laiminlyönnille. Monet omat myöskin sillä kannalla, että suurempi taloudellinen makamarai- suus antaa omistajalleen enem- män melmollisuuksta yleishyödylli- siin yrityksiin osaa ottamaan, kuin on toisella, joka omistaa maralli- uutta mähemmän. Iliain on tah- zottu tinkiä niistä melmollisuuk- ista, jotka jokaiselle kansansa tosi- :,arasta harrastamalle kansalaiselle zitäisi kuulua yhtäläisesti. Nyt, yhteisen maaran meitä uha- tessa ei kuitenkaan saa näin ta- pahtua. Päinmastoin on jokaisen ajateltama: tuohon työhön kutsuu minua kansani onni ja menestys ja siksi on minun melmollisuuteni kutsua seurata, huolimatta siitä, jos toiset seuraamat mukana tahi eimät. Kansallinen, omaperäinen simis- tys on se marma pohja, jonka tur- toissa kansa moi kestää maikeim- matkin koettelemukset. Simistys- tasoa kohottamaan omatkin kaikki kansalaiset nyt kutsuttama. Kun taasen on monien simistys- ja ma- listusseurain »varsinainen työkausi alkanut, tarjoutuu niitten piirissä hymä tilaisuus hyödylliseen toimin- taan. Olkoon maan meidän jo- kaisen parhaimpana pyrkimyksenä saada kantaa kortemme suomalais- kansallisen simistyksen yhteiseen ke- koon. Nuorison puoleen on ennenkaik- kea katseet tällä hetkellä käännettä- mä. Vaikutuksille altis nuori mie li on herätettämä moimakkaaseen malistustyöhön. Nuorison käsityk- seen on lähtemättömästi juurrutet- tawa tietoisuus siitä, että kansam- me kansakuntana säilyäkseen tar- mitsee malistuneita, melmollisuu- tensa tuntemia kansalaista, ja näitä on juuri kasmatettama nuorisosta. Siksipä toimikaamme niin, että Ivalistustyö nuorison keskuudessa saadaan entistä innokkaampaan mauhtiin herätetyksi. Muistaa kuitenkin tulee, että masta taloudellisesti makamarai- nen kansa moi omistaa ja tulla suvistyksestä osalliseksi yleisesti, mi- kä taloudellisesti heikolla pohjalla olemalle kansakunnalle on mahdo tonta. Meillähän on esim. hymin paljon taloudellisia yhdistyksiä, jot- ka kitumat kannatuksen puutteessa Mistä ne meille huomauttamat? Ne huomauttamat siitä, että olem- me unhottaneet melmollisuutemme taloudellisia edistyspyrintöjä koh- taan. Meidän keskuudestamme on unohtumassa paljon manhoja hymiä amuja: kuten käsityötaito ja säästämisen taito, monesta muus- ta puhumattakaan. Mistä tämä meille huomauttaa? Siitä, että olemme unohtaneet melmollisuu- temme, niin omaa itseämme kuin yhteiskuntaammekin kohtaan. Me olemme tuhlanneet silloin kuin olisi pitänyt säästää ja olleet joutilai- na silloin kun olisi pitänyt jotain oppia, näin määrinkäyttäen sitä leimiskää, mikä meille itsekullekin on annettu. Mitä sitten niihin melmollisuuk- siin tulee, joita meillä taas parin kuukauden perästä toimitettamiin maltiollisiin maaleihin nähden on, niin niistä pyrkinee moni jo koko- naan »vapautumaan. Onko tämä oikein, siitä on neljän miimeisen muoden aikana niin paljon puhuttu ja kirjoitettu, ettei liene tarpeellista ainakaan tässä yhteydessä rumeta hoputtamaan ihmisiä maalitehtä- miensä täyttämiseen. Kansalaismelmollisuuden täyttä- minen on ihmisen kalleimpia teh- tämiä. Siitä, kuten jo olemme huomauttaneet, tahdotaan tinkiä hyminkin paljon. Jokainen kui- tenkin, jolle kansallinen olemuksem- me on kallis, käsittää, että jos mielimme kansakuntana edelleen- kin säilyä, entistä uutterampaa niin henkistä kuin aineellistakin toimintaa tulema aika meiltä itse- kultakin maatii. n. Yleisiä uutisia. Mopiston lisärakennukset. Senaatissa esiteltiin torstaina kenraalikumernöörin kirjelmä, ntis- sä pyydettiin senaatin lausuntoa yliopiston konssistorin anomuksen johdosta, että muoden 1911 me- sääntöön otettaisiin jo armollisesti myönnetty 22ö,000 markan mää räraha kemiallisen loboratorion lisärakennusta marten sekä 20,000 markan määräraha tämän lisära- kennuksen sisustamiseksi ja että muoden 1911 menosääntöön otet- täisiin samoin jo armollisesti myön- netty 300 tuh. markan määräraha uuden kuulimorakennuksen raken- nustöitten alkamiseksi sekä 40,000 markan määräraha saman raken- nuksen sisustamiseksi. Ensin mainitun ehdotuksen joh- dosta päätti senaatti esittää, että e saisi ottaa armossa myönnetyn 225,000 markan määrärahan ensi muoden menoihin ja päätti alis- laa, että senaatti saisi ensi muo- den menosääntöön ottaa myöskin yllämainitun 20,000 mkn määrä- rahan, jos maltiomarain tila sen allii. Toisen asian suhteen senaat- i päätti, että jo armollisesti myön- netty 300,000 markan määräraha otetaan ensi muoden menosään- töön ja päätti alistaa, että se- naatti saisi ottaa yllämainitun 40,000 markan määrärahan ensi muoden menosääntöön, jos maltion marat sen sallimat. Samalla päätti senaatti alistaa, että kysymyksessä olemia uutisra- ennuksia marten konsistorin jät- ämän kustannusarmion mukaisesti myönnettäisiin yhteensä 585,000 markkaa, sekä että senaatti oikeu- tettaisiin ottamaan muoden 1912 menosääntöön tarkotusta marten 285,000 markan määräraha, jos maltiomarain tila sen sallii. Simeellisyystyöu avustaminen Senaatissa esiteltiin torstaina enraalikumernöörin kirje, jossa pyydetään senaatin lausuntoa ku uman muden määräaikaisten mal- tiopäimien tekemästä anomuksesta, että muodeksi 1911 myönnettäisiin 50,000 markan määräraha simeel- lisyystyön amustamista marten pääkaupungissa ja muissa suurim- missä kaupungeissa. Senaatti päätti maatia asiasta Uudenmaan, Hämeen, Turun ja Porin, Wiipu- rin, Kuopion ja Maasan läänin kumernöörien, lääkintöhallituksen ia maimaishoidon tarkastelijan lausunnot. Salmin lahjoitusmaaolojen järjestäminen. Senaatissa esiteltiin torstaina senaatin kamaritoimituskunnan päällikön ilmoitus mielä ratkai- sematta olemain asiain esittelystä, jotka koskemat lampuoti- ja pe- rintöoikeutta erinäisiin Salmin lahjoitusmaahan kuulumiin tiloi- hin. Senaaatti jätti asian ma- liokunnan käsiteltämäksi ja tuli- mat maitokuntaan senaattorit Hed lund, Saarikoski ja Hosiainoss. Toimenpiteet karjaruton torjumiseksi. Pietarin seudulla ilmaantuneen turpa- ja sorkkataudin johdosta lääkintöhallitus ehdottanut että maanmiljelyshallitus sopi- ivalla taivalla kehoittaisi maan- »viljelijöitä jotka myymät maitoa Pietariin tahi kuormineen käymät siellä, tarkkaan myöskin ulkopuo- lella puhdistamaan maitoastian- sa, jotka tuodaan Pietarista, sekä ajoneumonsa, jotka mahdollisesti omat likaantuneet tarttuma-ai neilla. Sen johdosta, että Pietarin seuduilla on ilmaantunut turpa- ja sorkkatautia, on lääkintähalli- tus esittänyt, että moimassaolema kotieläinten tuontikielto laajennet- täisiin, niin että se koskisi elämien sikojen tuontia sekä että myöskin toistaiseksi kiellettäisiin heinien ja olkien tuonti Wenäjältä kuitenkin lukuunottamatta heiniä ja olkia, joita käytetään pakkausaineina tahi tuodaan maassa oleman me- näläisen sotamäen tarpeeksi. Myöskin on lääkintöhallitus katsonut tarpeelliseksi, että Raudun pitäjään asetettaisiin ylimäärät nen eläinlääkäri, jonka mirfapit rinä olisi Raudun, Metsäpirtin, Sakkolan ja Malkjärmen pitäjät Uskonnollisia oloja koskemat lakiehdotukset. Senaatissa esitettiin torstaina senaatin molempien osastojen täysi-istunnossa kenraalikumernöö- rin kirjelmä, jossa ilmoitetaan, että H. M. Keisari on sumainnut sallia senaatin H. K. Majesteetin harkintaan esittää lakiehdotuksia, joita uskonnolliset olot ja tarpeet Suomessa maatimat. Senaatti asetti uutta esittelyä marten asiaa malmistamaan maliokunnan, jo- hon tulimat senaattorit Bärlund, Berg, Kraatz ja Anneberg. Maautviljelyslyseo. Senaatissa esitettiin torstaina maanmiljelyslyseo-osakeyhtiön>no- mus, että lyseolle myönnettäisiin oikeus päästää ylioppilaita yli- opistoon. Senaatti päätti alistaa korkeimpaan paikkaan, että ano- mukseen myönnyttäisiin ja ehdot taa annettamakst koululle arm ohjesäännön. Neljännen kansakoulntarkasta- jan wirka. Senaatissa esiteltiin torstaina kenraalikumernöörin kirje ynnä ar- mollisesti mahmistettu asetus nel- jännen kansakouluntarkastajanmi- ran perustamisesta koulutoimen ylihallitukseen. Senaatti päätti jul- kaista armollisen asetuksen asetus- kokoelmassa sekä päätti, katsoen maltiomarain tilan sen salliman, että mirka on heti julistettama haettamaksi. Tuomen kylwöfiemenyhdistyk- sen waltioapu. Senaatti on päättänyt esittää korkeimpaan paikkaan että Suo- men kylmösiemenyhdistykselle myön- nettäisiin muodesta 1911 lukien jat- kuma ja 42,500 markkaan korotettu maltioapu. Warapresideutti Spären ero. Senaatti on päättänyt puoltaa Wiipurin homioikeuden marapresi- dentti A. Spären mirkaeroanomus- a sekä esittää nyt, että hänelle myönnettäisiin 8,000 markan muo- tuinen elinkautinen eläke. Työttömyyden aiheuttaman hä- dän lietventäminen. Senaatissa esiteltiin torstaina enraalikumernöörin kirje ynnä arm. käsky senaatille antaa lau- unto m. 1910 määräaikaisten maltiopäimäin anomuksesta, että muoden 1911 menosääntöön otet- täisiin 200 tuh. markan määrära ha toimenpiteitä marten työtto- myyden mähentämiseksi ja työttö- myyden aiheuttaman hädän lie- mentämiseksi. Senaatti päätti puoltaa ano- musta. Tuomarit. Mäntyharjun tuomiokun- nan amoinna olemaan tuomarin- mirkaan on senaatti puolestaan nimittänyt ent. homioikeudenkan- nemiskaalin H. Gusesfin. Ho- mioikeus ei ollut asettanut mis- "aali Gusefsia ehdokassijalle, mut- a oli hän malittanut ehdollepanos- ta. Leppämirran tuomiokun- nan amoinna olemaan tuomarin- mirkaan on senaatti nimittänyt lomioikeudenasessori T. A. Kil- ^ and erin, jonka homioikeus oli asettanut 1:lle ehdokassijalle. Heinolan pormestariksi on senaatti nimittänyt homioikeu- denauskultantin W. A. Calo- ni uksen. Joensuusta ja likitienoolta. Turnee Axel Ahlberg —Aarne Orjatsalo. Ilosaaren pieni näyttämö on näinä päiminä miettänyt harmi- naisia juhlahetkiä. Kolmena il- tana perätysten on siellä mierail- lut teatteriseurue, joka jo monis- sa maaseutukaupungeissa on tänä syksynä riemukulussa käynyt moi- tosta moittoon, saamuttanut mer- rattain suurta ihastusta ja myrs- kyisää mieltymystä. Seuruehan tekee kerrassa poikkeuksen kaikista muista turneista, joihin me maa- seutulaiset olemme saaneet tottua ja tyytyä. Sen johtajanahan on sekä manhan suomalaisen näyt- telijäpoliven eteroin elossa olema edustaja että nuoren näyttelijä- polmen lahjakkain, huomattamin ja lupaamin kyky, molemmat war- sinkin murhenäytelmän alalla mai- keimmissa jakypsyyttäkysymimmis- sä osissa koeteltuja ja mainetta saa- nmttaneita »voimia. Ja sen muina jäseninä tosin masta-alkamia, mut- ta näyttämöllisiltä taipumuksiltaan malikoitua ja edellisten käsissä huolellisesti harjoitettua mäkeä. Siten tämä turnee tuli melkoi sesti suuremmilla »vaatimuksilla kuin tamallista ja erityisellä jän- nityksellä sitä myös odotettiin. Lauantaina oli ensi-ilta ja sil- loin esitettiin ..Edmund Kean", ranskalaisen Alexander Dumas- manhemman »viisinäytöksinen Hu- minäytelmä, jonka nimiosan esit- täjä Aarne Orjatsalo on suomeksi mukaellut. Dumas on suomalaisellekin ylei- sölle liiankin tuttu tamattoman laajoista seikkailu- ja rikosromaa- neistaan älykkäänä ja kemyenä kynänkäyttäjänä. Muutamilla hä- nen historiallisilla näytelmillään, etupäässä »Henrik IIl:lla", oli oikein loistama menestys Rans- kanteatterissa. ..EdmundKeanissa" (lue: Kiinissa) hän kumaa saman- nimistä etemää englantilaista näyttelijää, joka laimapojasta oli antautunut teatterin palmelukseen, esiintyi aikoinaan suurissa osissa ja antoi merrattomalla menestyk sellä mierailunäytäntöjä myöskin Amerikassa. Kokoumukseltaan kap- pale ei ole eheä, maan sen mai- kutus on elämissä teatterielämän yk sityisissä ja päähenkilön sattumis- sa ja pirteissä luonnekumauksissa, onnistuneissa mälikohtauksissa, il- man kylliksi yhteensitomaa, aat- teellistä juonta. Hilpeän milkas toiminta ja mälistä hyminkin sattuma ja ytimekäs muoropuhelu ylläpitää katsojassa oimallisesti mielenkiintoa ja peittää näytel män hajanaisuutta marjoon. Ztimiosa on aiman kuin herra Orjatsaloa marten kirjoitettu ja kappale aiman kuin häntä marten ohjelmaan otettu. Hänellä näkyy oleman kaikki mahdolliset edellytyk- set tuon etemän nättelijän esittämi- seen, kookas ja komea martalo, ul- jas ryhti, moimakas, kaunis ja sointuma ääni, tulista tempera- menttia, päättämäisyyttä ja mauh tia myöskin ja miksikäs ei kokemus- ta alallaan. Kun sitten itsetietoi- sena ja koko rakkaudella hän on antautunut tehtämäänsä, esittä- mään tuota muoroin häikäilemät tömän marmaa, muoroin lapselli- sesti naimia, mutta aina sukkelas- ti joka pulmasta suoriutumaa san- kariaan, salonkimiestä ja demo- kraattia, niin mestariluoman ai- kaansaaminen on yhtä helppoa kuin marmaa. Ja yleisö malloi- tettu ja suosionosoitukset herkeä- mättömät. Herra Ahlberg Tanskan lä- hettilään kreimi Coefeltin osassa esiintyi hienosti ja hillitysti, maik- kakin kappaleen lopulla komin mä- sähtäneesti. Tällaiset hienot yl- häisotyypit omatkin aina olleet hä- nen erikoisalansa, jolla hän on kauneimmat laakerinsa niittänyt. Muista osista tahtoisimme etu- sijassa merkitä herra R a i n n o n kuiskaaja Salomonin, jonka naa- mioitus oli oimallinen ja esiinty- minen hymin harkittua ja luonte- maa, jota mastoin esim. herra Aarni ramintoloitsija Pattina oli liialla karrikerauksella melkein pilattu. Neiti M a n n e r ja R u o p- pila kreimittärinä esiintyisimät nuoriksi näyttelijättäriksi jo aika hymin. Ohjelmiston toiset kappaleet oli- mat herra Ahlbergin näytelmiä. Sunnuntaina esitettiin ..Mestari", kolminäytöksinen näytelmä, jonka on kirjoittanut ..nuoren Saksan" kirjailijoihin kuuluma Hermann Bahr. Kun seurue kumitetussa ohjel- massa kerran esitti jäsenensä ja kappaleensa, niin olisi ollut eduksi, että tätä näytelmää olisi ennakoi- ta edes lyhyesti selostettu. Silloin se olisi tullut yleisölle helpommin seurattamaksi, tajuttomaksi ja enem män mielenkiitoiseksi. Näytelmä on mietedrama, jonka armo ja merkitys on kokonaan päähenkilön repliikkien aatteellisessa, pianpa ri- mienmälisessä sisällyksessä. Jos yleisö ei osaa asettua niiden suh- teen paremmin ymmärteelliselle kannalle kuin kappaleessa päähen- kilon ympäristö, niin koko „mes- tori" jää sillekin enemmän tai mähemmän käsittämättömäksi il- miöksi, maikkakin näytelmä on ne- rokkaasti kirjoitettu. ..Mestarissa" käsitellään amio- liittoprobleemia. Päähenkilö Cajus Duhr on aikansa ja ympäristön- sä yläpuolella elämä, järkeilemä „mestari", jolla on oma maail- mankatsomuksensa, joka elää koko- naan oman päänsä mukaan, joka pyrkii »vapaaksi inhimillisistä into- himoista, jolle maan järki jotakin merkitsee ja joka laskettelee leikkiä muiden ihmisten tunteista ja pyr- kimyksistä. Hänellä on oma simeys- oppinsakin: naisen ja miehen tulee olla amioliitossakin mapaat elä- mään niinkuin itse tahtomat. Kun hän pääsee selmille, että maimon- sa on tehnyt amiorikoksen, niin hän mälinpitämättömästi pitää sen hymänään. Ja kun hänen mai- monsa ottaa amioeron ja liittyy rakastajaansa, nin hänen miimei- senä pyyntönään maimolleen on maan se, että maimo poislähties- sään jättäisi koiran hänelle kotiin, sillä — ..eläimen on niin maikea tottua uuteen isäntään"! „Mes- tarin" säkenöimä ajatusleikki sisäl- tää kyllä paljon oikeutettua to- tuutta, mutta kummallisine kään- teineen se on siksi outoa, että esit- täjä niiden tajuttomaksi tekemiseen tarmitsee erinomaisia sielullisia moi- mia, tamatonta johdonmukaisuut ta ja pienimpiinkin yksityiskohtiin ulottumia luontemasti kuivaamia eleitä ja liikkeitä. Siten mestarista saattoi tulla eheä, makuuttama, hallitsema mes tari ainoastaan sellaisen mestari- näyttelijän kuin herra Ahlbergin taiturikäsissä. Ei tuntuisi masa- ran jäljet, eikä pihtien pitämät. Nuorteudella, joustamuudella ja innostuksella, mukaansa tempaa- masti hän mei ymmärtämän katso- jan siihen aatemaailmaan, jonka edustajaa hän kumasi. Toiset osat mestarin rinnalla omat mähem- män tärkeitä. Herra Orjatsalo lääkintäneumos Melchior Duhrina antoi osuman kuman tästä itse- rakkaasta ja itsekkäästä mirkaher- rasta. Samoin myös herra A a r- ni omituisesta japanilaisesta silo- sosista tohtori Kokorosta. Herra Saarion ..Lipun" toimittaja Wieck oli niin esitykseltään kuin naamioitukseltaankin hymin sattu- ma, »vaikkei mallan johdonmukai- nen. Neiti Mannerilla oli liian paljon moimakkuutta kysymä osa ja neiti Ru op pila parhaan mukaan koetti mähemmin maati- massa tehtämässään antaa Ida Messelilleen henkilöllistä märi- tystä. Kolmantena numerona eilen seu- rasi Sofokleen' klassillinen murhe- näytelmä ..Kuningas Oidipus" »viidessä näytöksessä, joissa mei- dät mietiin Kreikan muinaistarus- ton haihtumattomaan hämärään. Jumalat omat päättäneet, että Theban kuninkaan Laioon poika Oidipus tulisi kerran murhaamaan isänsä ja naimaan oman äitinsä. Näiden käsittämättömien ja anka- rain päätösten järkkymättömyyt- tä kumaa tämä järisyttämä draa- ma. Ei mikään uhma, eikä hymä tahto moi tuomittua pelastaa koh- talottaeien komista käsistä. Ne saattamat kyllä jäädä odottamaan, mutta lopulta saamuttaa onnetto- man tuomion hetki, sitä ankaram- pana mitä kauempammaksi hän on luullut siitä pakoon päässeensä. Kohtalot, jotka omat ihmislapsen leikiteltämäkseen ottaneet, saatta- mat hänet kohottaa korkeuksiin, is- tuttaa hänelle mieleen mitä run- saimman määrän moimakasta tahtoa tekemään hymää ja hämit- tämään kaikkea pahaa, lahjoittaa hänelle mitä ikään tässä maail- massa pidetään hymeenä ja ko- mealta näyttämänä: moimakkaan ruumiin, uljaan ulkonäön, terä- män järjen, kaikkien suosion, alin- omaisen menestyksen ja onnen. Mutta juuri silloin kun hän on elämän korkeimmalla ja mankim- malla harjanteella seisominaan ja ylemiä ajatuksia hänen mieles- sään liikkuu, silloin iskee äkkiä koh- talon ankara koura ja luhistaa ihanimmiltakin näyttämät raken- nukset. Kuningas Oidipus sortuu juuri silloin, kun hän kannustau- tuu koko kansaa painaman paheen kitkemiseen. Juuri silloin, kun hän omasta mielestään kokonaan an- tautuu oikeuden palmelukseen ja huutaa jumalien rangaistusta ja ihmisten kirousta pahantekijöille, silloin yhtäkkiä yllättää hänet oma perikatonsa. ..Alköön kukaan us- koko onneensa, ennenkuin on elonsa rauhassa maan päällä päättänyt", lausuu miisas kreikkalainen Oidi- puksen kohtalon johdosta. Tämä Sofokleen murhenäytelmä on maailman kirjallisuuden merk- kiteos. Taitaman kokoonpanonsa, toiminnan johdonmukaisuuden ja alinomaa kohoaman jännityksen puolesta se metää mertoja muosi- tuhansien tuottamille samanlai sille näytelmätuotteille. Tasaisesti ja horjumattoman makamasti sen juoni kehittyy, marmoriin hakatun meistokuman kaltaisena sen ääri- miimat säilymät. Jaloina ja kirkkaina helkkymät muinaisen ru- noilijan ytimekkäät klassilliset sä- keet. Esittäjältään draama maatii paljon. Kokoonpanon kiinteä eheys ja tapausten ankaran johdonmu- kainen seuraaminen asettamat heille tarkat puitteet, joiden pii- rissä „loistamisen" mahdollisuus on hymälle taiteilijalle taattu, mutta majamoimaiselle kykenemät- tömyys löytää sitä auttamatto- mämmin loukkauskimensä. Ahtä paljon kuin Edmund Kean kuuluu luonnostaan hra Orjat- salolle, yhtähymin moidaan sanoa että Oidipus kuuluu herra Ahl- b e r g i l l e niin ulkomuotonsa kuin sielullisten ominaisuuksiensa puolesta, miehelle, joka on aiman kuin syntynyt traagillisuuden sy- myyksiä tulkitsemaan. Oidipus on hänen loisto-osiaan, hän sen pylmäs, joka moimakkaalla, tah- toisimme sanoa kuninkaallisella olemuksellaan kohoaa kohoamis- taan ja malloittaa kokonaan ylei- sönsä. Hra Ahlberg nytkin taas esiin- tymisellään todisti, että hän to- dellakin on korkeamman tragedian alalla mestari, moittamaton san kari. Hra Ahlbergin taide on todella- kin min ehyttä, kypsynyttäja samal- la niin elämää, niin moimakasta, että sillä on aiman ylimoimainen makutus ihmiseen. Se tempaa katsojan mastustamattomasti mu- kaansa, kietoo, kahlehtii. Kappa- leessa esitti hra Ahlberg päähen- kilön, Theban kuninkaan Oidi- puksen osan niin luonnollisesti ja maikuttamasti, että katsojat elämät aiman tapahtuman mu- kana, itkimät onnettoman kunin- kaan surulliselle elämäntarinalle. Unohtumaton, ikuisiksi ajoiksi mie- liin painuma on Arel Ahlbergin kuningas Oidipus. Hra Orjatsalo esitti iäkkään tietäjän Teiresiaan ja tiedontuo- jan osat niin tarkalla harkinnalla, täydellä ymmärryksellä, että tus- kin moitanee mainittuja osia sen luonnollisemmin ja taitamammin esittää. Muut osat olimat jaetut seu- raamasti: Jokaste, Oidipus-ku- ninkaan puoliso — Aino Manner, Kreen, edellisen meli — Hrjö Saarnio, Zeus-Jumalan pappi — Aatto Rainto, Lähettiläs Ko- rinthosta — Kaarlo Aarni, Laios, kuninkaan palmelija — Onni Snell, Theban kuorosta neitoset — Else Wanamo ja Maikki Ruop- pila, Theban kuorosta nuorukai- nen — Alarik Sandelin. Osat olimat sangen onnistuneesti jae- tut, kokonaismaikutelma jäi ehyt ja pysymä. Ileisöä oli sali ja parmeke ai- man ääriään myöten täynnä. Myrskyisistä suosionosotuksista ei tahtonut tulla ollenkaan loppua. Turnee matkustaa tänään Sa- monlinnaan. Turneelle lausuen milpittömät kiitokset käynnistään toimomme pikaista jälleennäkemistä. Ter- metuloa siis toistenkin meille. Suomalaisen puolueen lisätyn valtuuskunnan kokous. Puolueemme maltuuskunta on kokouksessaan t. k. 10 pnä päättä- nyt kutsua koolle puolueen lisätyn maltuuskunnan laumantaiksi t. k. 22 p:ksi klo 1 2 päimällä. Kokous pidetään Helsingissä Hal- lituskadun n:o 15:ssä. Myönnetty sijaispalkkio. Senaatti on myöntänyt t>98 mkn määrärahan Joensuun lyseon sak- san-, ranskan- ja suomenkielen kol- leganmiransijaisuuden hoitajalle. Papisto. Vaaliehdolle Muolan kappa laisen mirkaan on tuomiokapituli t. k. 13 pnä asettanut: Pankkoma Kolppanan kirkkoherran K. I. W. Bromsin 1:lle, Hiitolan kappalai- sen L. K. Sireliuksen 2:lle ja Kur- kijoen m. t. kirkkoherran Juho Wa- rosen 3-lle maalisijalle. SBaalisaarnansa Kangaslam men kirkkoherran mirkaan maali- ehdolle asetetut omat osotetut pitä- mään: Someron kappalainen O. Lemänen 6 päimänä, Padasjoen kappalainen U. W. Raekallio 12 ja Lokalahden kappalainen H. P. Ar- jänäinen 20 pnä ensi marraskuuta. Vaalikysymys toimitetaan mar raskuun 27 pnä ja maali 11 pnä joulukuuta. Maalin toimittajaksi on määrätty Joroisten kirkkoherra A. W. Stählhammar. Vaalisaarnansa Sakkolan kirkkoherranmirkaan »vaaliehdolle asetetut omat osoitetut pitämään: Laihian kappalainen K. P. Elenius 6 p:nä, Pyhäjärmen (W. l.) kap palainen O. H. Muorimirta 12 pnä ja Wiipurin lääninmankilan saarnaaja Juho Friman 20 pnä ensi marraskuuta. Maalin toi- mittasaksi on määrätty Pyhäjär- men (M. l.) kirkkoherra I. E. Linde- gren. Metsäpirtin kirkkoherran- mirkaa on tuomiokapituli määrän- nyt hoitamaan oman Mirkansa ohella Raudun kappalaisen Erland Sissalan. Haapasaaren saarnaajan mirka on julistettu uudelleen haet- tamaksi 60 p:än kuluessa. Koululaitos. Maantieteen, luonnonhistorian ja kaunokirjotuksen kolleeganmirka Joensuun suomalaisessa klassilli- sessa lyseossa on hakijain puut- teessä julistettu haettamaksi koulu- ylihallitukselta 56 päimän kuluessa, t. k. 14 pstä lukien. Uusi oppikirja. Lehtori A. Markkasen julkaisema oppikirja ..Lyhyt tasotrigonomet- rian oppiniäärä klassillisia lyseoita marten" on hymäksytty käytettä- mäksi maan ylemmissä kouluissa, kuitenkin elok. 8 pnä 1872 anne- tun arm. kouluasetuksen 80 §:ssä mainitulla ehdolla. Henkiwakuutusyhtiö Salaman matkstatarkascaja O. Samolainen on käynyt järjestämässä täällä yhtiön asioimistot. Joensuussa tulemat asiamiehinä toimimaan 'rouma Hanna Hukka ja herrat Toimo Jalkanen, A. M. Koimula, Tauno Piipponen ja I. A. Tukiainen. P.-K:n U.-piirin johtokunnan kokouksessa miime sun- nuntaina päätettiin panna toi- meen painikilpailut marraskuun lopulla Pohjois-Karjalan mesta- ruudesta. Paini tapahtuu 4 sar- jassa, ollen painorajana 66 V», 72 63 kussakin sarjassa. Päätettiin jakaa 3 palkioa. Kaupungin mal- luustolle päätettiin lähettää kirjal- linen anomus, että se laitttaisi urheilukentän juoksuratan hymään kuntoon. Anomusta tekemään ma- Iittiin herrat I. F. Bloqmist ja R. Käkelä. Orpokodin wihkimätilaisuus oli miime lauantaina klo 11 pät- mällä. Tilaisuuteen olimat saa- puneet orpojen holhoojat ja laitok- sen johtokunta. Kun oltiin laulettu nnrsi n:o 411, piti pastori B. Törnmall erit- täin tilaisuuteen sattuman, lämpöä ja rakkautta uhkuman mihkiäispu- heen. Puheen jälkeen yhteisesti laulettiin „Sun haltuun". Sitten johtokunta ja lasten hol- hoojat allekirjoittimat sitoumuksen, jossa laitos sitoutuu lapsista huo- lehtimaan 17 ikämuoteen saakka. Laitokseen tulee 6 orpoa. Kuollut. Toissa iltana kuoli täällä Joen- suussa ratamestari Johannes Ahlfors 56 muoden ijässä. Mainaja syntyi Helsingissä 1854, muutti jo nuorena Saloon, kämi alkeiskoulua Turussa ja antautui 22 muotiaana maltionrautatien palme- lukseen, toimien useilla radoilla kon- duktöörinä ja muissa toimissa. Karjalan radan liikenteelle amat- tua muutti hän 1895 Joensuuhun ja oli tunnettu siimona ja toimes saan tunnollisena miehenä. Lasten työhuone «mattiin eilen pienillä juhlallisuuk silla. Tilaisuus alotettiin minellä4l1, jonka jälkeen n:ti Aliina Tuhka- nen puhui muutamia mieleen pai- nettamia sanoja lapsille ja lasten manhemmille. Lopuksi laulettiin mirsi n:o 370. Työhuoneella tulee 60 kansakou- lulasta samaan muoropäimin päi- mällistä. Konsertti. Tenorilaulaja A. as Enehjelmin' huomiseksi ilmoitettu konsertti Joen- suussa on peruutettu. Niittylahden puutarhakoulussa on lukumuoden päättäjäiset tors- taina t. k. 20 pm. klo 11 ap. CO 13,900 markan tvarkausjuttu raastutvauoikeudessa. Mainittu juttu oli eilen kol- mannen kerran esillä täkäläisessä raastumanoikeudessa. Puheenjoh- tajana nytkin, kuten edellisilläkin kerroilla, toimi kaupungin pormes- tari W:m Mallenius ja yl. syyt- täjänä kaupungin miskaali I. A. Hiltunen. Mastaajat olimat kaupungin poliisiputkasta tuodut saapumille. Dl. syyttäjä esittt todistajiksi asi- oitsija A. Kilmen, taloll. Antti Käyhkön, omenmartija Harald Wi- ding'in ja kauppamatkustaja Se- pastian Sopasen, joista kummin- kaan ei ollut kaksi miimeksi mai- nittua saapumilla. Wast. Laine esitti todistajakseen kaupp. E. Puolakan Miipurista. Mast. Hänninen koetti todis- tajaksi esitettyä Kilpeä jäämätä syystä, että Kilpi oli ollut samas- sa huoneessa. Mutta koska Kil- peä mastaan ei esiintynyt mitään sellaista asianhaaraa, joka häntä olisi pienimmässäkään määrässä sitonut tähän juttuun, niin oikeus katsoi Hännisen esityksen aiman aiheettomaksi. Todist. Kilpi myönsi entisen to- distuksensa yhtäpitämäksi tietojensa kanssa. Entiseen todistukseensa hän mielä lisäsi, että pelissä rupesimat tekemään määryyttä ja maihtele- maan kortteja, joten hän katsoi miisaammaksi erota niin epäluotet- tamasta seurasta. Todist. Sanni Korhonen oli toissa lauantaina oikeuspaikassa kuullut jonkin mustaajista, jonka muistelee olleen Laineen, kehoitta- man tomeriaan selittämään yhden 500 mkan menettämisen siten, että olimat majataloon suorittaneet las- kusta 350 mrkaa, minkä johdosta todistaja huomautti todist. Anna Kermiselle, etteimät mastaajat ol- leet niin suurta laskua majataloon maksaneet. Makuutti mast. Hän- nisen ensimäisenä markkinapäimä- nä käyneen toista mastaajia ma- jatalossa kysymässä. Kun joku asiaimies oli tullut mastaajaa ta- paamaan, niin todistaja meni ha- kemaan Hännistä käytämään, oli Hänninen kämellyt huoneessa hor- jumatta, mutta kun tuli käytä-. mään, niin heti oli rumennut tees-, kentelemään humalaista ja horju-' maan. Todist. Antti Käyhkö kertoi lau- antama menneensä majatalolle mastaaja Hännisen luokse teke- mään halkokauppaa, mutta kun oli huomannut, että sillä kertaa ei tulisi kaupasta mitään, oli läh- tenyt melkein heti pois. Todist. E. Puolakka kertoi mast. Lainneella nähneensä muutamia päimiä ennen miipurista lähtöä paljon rahaa, useita miisisatasia ja sadan markan setelejä, ja että mastaaja Laineella on tamallises- ti aina mukanaan suurempia summia rahaa kaupantekoa war- ten. l. syyttäjä esitti mielä todista- Q3 CO 09 GO CO I 69 CO C/3 jaksi »varatuomari I. I. Leski- sen. Todist. Leskinen kertoi Millman'- in käyneen todistajan toimistossa ensimäisenä markkinapäimänä klo 6 ip. teetättämässä erästä kaup- pakirjaa. Silloin oli todistaja Willman'illa nähnyt suuremman pinkan 500 mkan seteleitä. Asian- omainen oli myös jotenkin tullut siinä maininneksi, että hän sinä päimänä oli nostanut pankista rahoja 24,000 mkaa. Yl. syyttäjä esitti että Millman saisi tehdä armiomalan, koska ker- ran on selmille käynyt, että asian- omaisella on ollut mukana ra- hoja. Asianomainen ei kumminkaan mielä osanut millekkään summalle tehdä armiomalaa. Vangittaessa oli ollut Huttu sella 604 mk.; Reinikaisella 920 mk.; Hintsasella hiukan yli 60 mk.; Laineella 3,140 mk. ja Hännisellä 730 mk. Dl. syyttäjä anoi parin miikon lykkäystä lisätodistuksien hankki- mistä marten. Juttu lykättiin t. k. 31 p:ään, jolloin on saapumilla ottama haas tettujen toyistajien Sepastian So- pasen ja Harald Midingin. Was- taajat edelleenkin pidätetään. B 23 S 03 < v- »3 Z/l UI tn 53" < &3 0 v» g3 S" ST ST