Tiistaina 24 p. Toukokuuta KARJALATAR N:o 56 — 1910 timinen jäte itiin hra I. Jalan neelle. Motteja päätettiin ostaa soittokunnalle, joita marten käyte- tään 100 mkaa. Keskustelliiit osanottamisesta Niittylahden kans ansanopistolla heinäk. II ja 12 päiminä pidettä- rotin soitto- ja laulujuhliin ja pää tettiin ottaa osaa kaikin »voimin: antamalla konsertin ja myöskin ottamalla osaa kilpailuihin. Msi uusi klarinetti päätettiin os- taa yhdistykselle. Keskusteltiin sitte tormisoittokun- nan soittajien pukujen hankkimi- sesta, »uutta »,hdist»)kseu rahatva- rat euvät h.ti salli koko pukuja laitettamiksi, niin päätettiin heti hommata lakit ja syksyllä mormu- takit. Soittajille päätettiin hankkia uuoltilaulut. TormisoittoMtjärjestätninen kau- pungin puistossa järjestettiin siten, että pyhäpäiminä soitetaan Ilo- saarella ja arkisoitot rantapuis tossa, jonka ajan soittokunnan joh- tajat määräätvät. Soittoja tulee yhteensä olemaan 2o ja on niistä ainakin 2 jätet-ämä syyskuuhun,että koululaisillaki:'. on tilaisuus kunle- maan. Wielä keskistettiin rahaston tal lettamisesta ja inuutamien ama- töört soittajien palkoista y. in. Ensi torstaina annetaan kon- sertti lyseolla ja kansan konsertti ensi sunnuntaina. &a!cn>rt« iltama oli miime tat^antauta Ilosaarella yleisöä kohtalaisen runsaasti. LH jelma aitoi herrojen Onni Pav »viaisen ja H. Reinolan soit tamalla pianosoitolla. Sen jälkeen yleisön termetttlleeksi lausui toimit- taja A. Hurneriuta, jonka jälkeen herrat Pariviainen ja Reinola esit- timät kauniin pianokappaleen. Nti Aino Laamanen lausui lämmöllä lUulo Manteret» runon „Nukutko nuorukainen?" Sittei» esitetliin näyttämöltä näytelmä „Mustalai- nen", jonka esitys kaikkiin osiin nähden sujui erinomaisen hymin. Herrat H. Autere ja E. Kuittinen esittimät erittäin hauskan kupletin, joka oli toistettama. Wiimeinen osa, joka oli aiheutunut päimän ta- pahtumasta, luului näin.' „Nyt kattputtliimme tuotu on yks' uusi patentti, Ze palokunnat maalle laskee koko muodelsi. Ze tänään »teille näytettiin, me hymaksyttiin se. Ia nyt ne marmaan eron antaa palokunnalle. Jos nyt maan tytöt tulen sytyt- täwät ha ha ha. Ia hotelleja käriventämät, ha ha ha ha ha. Kun maa» on Plumiusta kupilli nen, ha ha ha. Niin sammuu kokko tyttösien, ha ha ha ha ha." Täinän jälteen alkoi Arabialai- nen huutokatippa, jota johti herra K. Komulainen hauskalla huumo- rillaau ja »vielä hauskemmaksi teki huutokaupan, kun sen johtaja esitti täydellisesti, niin maskeeraukseltaan kuin myöskin purnultaan aito ara bialaista kauppiasta. Enempi tällaisia hauskoja ja onnistuueita tilaisuuksia. Joensuun Uimaieuvatt kokouksessa Ilosaaren uimalaitok sella miime sunnuntaina käsitel- tiiix seuraamat asiat: Luettiin puheenjohtajan toimit- taja Ari Pitkäsen laatima toimi- kunnatt »vuosikertomus ja tilin- tarkastajain lausunnon mukaisesti annettiin toimikunnalle tilinpääs- tö. Tämän touodeu johtokuntaan »valittiin toinuttaja Ari Pitkänen, sähkömonttööri R. Käkelä, luotsi K. Litmanen, moimistelunjohtaja E. Kttittineu ja tullnvirkamies W. Simana iiten. Warajäseitiksi tulimat neiti H. Halonen ja herra E. Sorjonen. Tilintarkastajiksi äänestettiin saktori R. Wuoristo ja kauppapa melija E. Ahonen. Uimaopettajan toimi julkistaan haettcnvaksi Suomettaressa ja Hel singin Sanonnssa. Uimamaiste- rin ja kandidaatin kokeiden suorit- taneille henkilöille luivattiin ma- pautus uintimaksusta. Samalla huomautettiin, että he omat wel- molliset esiintymään unnanäytök- sissä ja opetuksessa »vaadittaessa. Uimaseuralle hankitaan tämän kesän aitana merkki. Kursseista ja uimahuonemaksuista ilmoite- taan kohdakkoin lähemmin. „Plnwius". Mikä se on ? Se kuuluu oleman jokin kemiallinen laite, jolla pi- kaisesti tulta sammutetaan. Kaup paan sitä on malmistettu ja useim- missä kaupungeissa on hamaan- nollisesti näytetty sen ihmeellistä »vaikutusta. Niinkuin muualla niin täällä Joensuussakin Plumius- Waraston kiertämä asiamies pys- tytti kasan höylälastuilla täytetty jä tamaralaatikoita kauppatorille, maleli ne y'täpäältä kermalla ja polttoöljyllä jakuuluttisanomalehti- ilmoituksilla ihmiset katsomaan, kuinka hän ne sytyttää ja yhtäkkiä sammuksiin tttpsauttaa. Niin me sitten, minä ja monet muut, jotka olimat ihmeenhalui- sia, kokoonnniinme lauantaina klo 6,30 ip. kattppatorille ja olikin meitä koko lakeus mustanaan ih- mettelijöitä. Ja aiman oikein, tui- mannäköinen mies tulee pari pu- naista sokeritopan muotoista as- tiaa ntukanaan, roähän ikäänkuin mahtipontisena pistää ..halliraken nuksen" ilmituleen ja kädet hou- sun taskussa katselee tulen roihua Emmekä siitä mielä me säpsähtäneet, eimätkä kaupungin hallitus ja po- liisijärjestys ilmeisestä murhapol- tosia miehelle nututtkaulukseen tarttuneet. Kun sytytti, niin totta- pahan sammuttuakin ja onhan hänellä ihmekalut mukanaan. Kas niin hän ottikin toisen punaisen astian kainaloonsa, lyö kädellään sen päässä olemaa ruumia ja suun- taa plumius-suihkeen tulta kohti. Tuli näyttää kuin mahan m nime nemän, mutta ei sammu. Mies suihkuttaa toisenkin astiansa tyh jäksi. Mtä huonolla menestyksellä Meiltä pääsi naurun remahdtis, mutta mies on harmissaan ja pu- natien kuin kukko, mutisten: „Tä- mä on minulla jo ->>:s koe, mutta niistä ainoa, joka ei onnistunut". Ia romio paloi pohjilleen paljasta torikimeystä myöten. Me joensuulaiset ..ruuttapojat", niin marsinaiset kuin mapaaehtoi- set, saamme pluminkseen itähden miela toistaiseksi pitää manhat mirkamine ja santntutttslaitteent- nte. Ensi lauantainahan se onkitt taas entinen „tuuttien koettelu". Silloin nte ollaan poikaa. Nuuttapoila. CZinkciuot. 'Neiti Allina Wil?n, Iitistä, sai eilen maistraatilta luivan tässä kaupunoissa amata ja harjoittaa ompelnliikettä. .Halley» pyrstötciiititö ntilzth Tässä eräänä aamuna iniimc umfolla oltiin erityisessä jännityk sessä tuon kuuluisan pitkähäntäi- sen taimaankappaleen tänne titfoa marttoessa. Niinpä eräslin uiko jo aamulla »varhain notisi kum- mallista tulokasta mastaanotta- maan. Wähän aikaa aamnhämä- rässä ukoit silmäillessä ympäril leen ja pitkin kaimaan ranteita tarkastellessa alkoi näkyä jotain erityistä kirkasta »valoa itäisellä tanvaanraimalla. 'Nyt se siis mih- doinkitt on saapunut ja ukko kat- eli ihka selmin silmin »nerkillistä pitkähäntää. Kuu päilvä oli mielä aiman hämärä, ei katsoja nähnyt sitä pitkää häntää, »vaan tähti näkyi sitä seliventmin ja päimä kun malkeni niin jo näkyi häntä- fin ja seM rakennettu aimau kuusi- puusta. Kolo tähti ei ollutkaan mitään muu kuin erään hinaaja- laiman nterkkilyhty, joka yöksi oli nostettu ylös mastoon, teuraan seisoessa lähellä Cederbergin sahaa. Rauhassa jätti ukko näkemänsä tähden paistamaan, ajatellen että ainakin tuo ei »voi erityisiä innl- kistuksia aikaansaada. ualta Poh- jois-Karjalasta, Papisto. Samoulinnan kanpunkiseuratuu- nan saarnaaja E. B. Holmsten on saanut luivan ttileman kesäkuun 1 p.Stä siirtyä Pormoon hiippakun- taan tulle,» Helsingin kaupungin pohjoiset» ruotsalaisen seurakunnan wt. kirkkoherraksi. Waalisaarnat»sa R antamaa- ra tt kirkkoherran »virkaan on tvt. kirkkoherroherra siellä H. R. Tam- stei» osotettu pitäntään tuleman kesäkuun li-' pnä. Vaalikysymyksen ja maalin toimittan»aan saman kuun 19 pnä on tuomiokapituli ntäärännyt 'Nurmeksen kappalaisen A. A. Oramalai». Sakkolan kirkkoherran mirka on julistettu haettamaksi 00 pn ku- kuluessa tk. 20 pstä lukien ja kap palainen siellä G. A. Wikman inäärätty olentaan »vt. kirkkoher rana ja »virka- ja ar»nowuodeit saarnaajana sanotussa kirkkoherran mirassa. Nurmeksen kappalainen Au kusti Craioaia asetettiin »virkaansa »viime su»»- nuntaina. Asettamisen toimitti kirkkoherra N. E. Mainio kirkko herra 'N. A. Huttusen ja kappa- laisen E. Kolkin amustamana. Jltapäimällä samat sielunpaime net mielä selittimät sanaa suuressa pappilassa. uojänven kmman lääkäriksi kesäk. 1 p:stä lukieu ot» määrätty kääket. kis. U. M. Timonet». Aptcekkioikeudet. Lääkintöhallitus ot» antanut pro- miisori S. H. Kttissundille puolto- lauseen Kiteen apteekin oikeuksien saamiseksi. Kansakoulut. Tehtyjen »valitusten johdosta on läänin kumetnööri kk. 17 p:nä mitamallaan päätöksellä »velmoit- tan»lt Jlon»antstn kunnan sille sii- nä suhteessa määrätyn 200 inkan sakon uhalla ryhtymään sellaisiit» toimenpiteisiin että ylempi kansa- koulu Kuuksenmaaran piirissä moi- pi akottaa toimintansa knluman syyslukukaudet» alussa et»sit» »vuok rahuoneissa ja miimeistään »v. 1014 syyslukukauden alussa omas- sa koulukartanossa. 5luusjärwcu malmitutkimukset. Geologinen toimisto on at»ouut, että tutkimustöiden jatkantiseksi Kuusjörmen kuparimailla myön- nettäisisn 35,000 mkn määräraha, josta 10,000 markkaa heti. Teol- lisuushallitus on anontusta puol- tanut. Laskujen »unkaan nouseivat kus- tannukset 70,000 markkaan. Maan- ontiskaja, toiminimi Hackman & C:o on selittänyt olemansa halu kas jättämään geologisen toimis- ton käytettämälsi aina 25,000 mkaan asti. Wankien kuljetus ja hoito. Läänit» kmvernööri on tk. 7 p:nä «»»kamallaan päätöksellä wa»»kien kuljettajaksi ja hoitajaksi Kiteen pitäjän käräjäkuntaan muoden 1012 loppuun saakka määrärmyt torppari Pekka Lemmetyisen. Ilomantsin kirkkojen korjauk- set. Jlomatttsin kreikkalaiskat. seura- kunnan kirkossa tullaan tämän ke- sän aikana tekemääi» useita kor- jausröitä. 'Ninpä kellotapuli tulee kokonaan uudestaat» katettamaksi ja kirkko muuten »tudestaan »naa kattamaksi. Kellotapulin kattami- nen on attnettn peltiseppä Suihko- sen tehtäiväksi omista tarpeistaan 4 »nk. 25 p. hinnasta m". Maa- latts on annettu hra Klementjessin tehtäiväksi 800 mk.n hinnasta. Luterilaisessa kirkossa tehdään niittikään korjauksia. Kirkko tulee m. »n. uudestaat» maalattamaksi Maalaustyön omat saatteet tehrä- mäkseen maalarit Otto Timonen ja A. Pesonen Pielisjärmelta 425 titht urakkasuntmasta. Postilaitos. Cn päätetty panna tointcett m. m. settraamat uudet postiyh teydet: neljäs kerta »viikossa Tai paleen ja Joensuun mälillä, kol ittas kerta miikossa Waltitnou ja 'Nurn»eksen mälillä, seitsemäs kerta miikossa Pielisjärmen Kylälahden, Höljäkän uuden postiaseman ja ^iurineksen mälillä. Tilliiiknuppn. Perjantaina toimitetussa pakko- huutokaupassa myytiin kansak. tar- ia£t. Iinanuel Jacobsonin omis tamat lilat tt:o 9 ja 7 Nuskeaiau pitäjän Pirttipohjan kylässä työit- johtaja 7v^ans ^Nordlundille Häme- koskelta 20,350 »tk. kauppahitt- nasta. Huonoja oivat rukin«!aihot ^Nnrmeksessa jokseenki»» yleensä. Kuimuus, joka nykyisin on mallin- nut, on tehnyt, että miimeisetkin piikit pyrkiivät katoamaan niin alamitta paikoilta kuin »vaarat»- ntailtaiin. Alun lienee tehnyt jo helmikuussa mallinmit ankara teitlo. West on kai päässyt jutl- riit» asti, koska sitä tuki eräihin knoppiinkin, ja mädättäityt laihot, marsittkin kut» rotttaa oli aima»» tvähä. Parailen omat tainneet laihot säilyä Pielisen rannoilla, jotka syksyllä säilynvät pisimpään sulina ja routatttuimat siis parem- min. Kemättouot on saatu tehdä pe räti suotuisilla säillä. Potattiakii» on jo kylmetty. Kuitvttus oi» niin juuri, että alatvillakin paikoilla ojien pohjat halkeilemat. Leppien urmut kuulutval euuustamau hy- »vää otramuotta: se päätellään hede- ja etttikukkiet» keskinäisestä paljoudesta. 'Nyt taitaa olla entiä enempi. Awio!iittosn wihittiin miinte suttnutttaiua Höytiäisen P»mtarikoskella morsiamen kotona talollisen leski Maria Hartikainen (o. s. 'Nemalainen) ja ntaanmilje- lijä Heikki Kurannen Jlontantsis- ta, morsian 00 ja sulhanen 05 muoden ijässä. ))!erkillinen tapaus. Wiime kesänä pudotti Walti- »non Karhunpääl» myllyllä la»t- tamies Taametti Suhosen Mno- laassa naitttisissa olema tytär Anna Aiart lapsensa »vaatteita pestessääl» jokeen sorttiitksensa. ~ itä ei »voitu silloin mitenkään löytää »vaikka komasti etsittiin, kuu se oli 45 mkan armoitteit. Paikalla omat sitten käyneet myl- lytniehet ja talonmaki makitnisesti Hemosiaan jnottamassa, joten se on tullut hytvittkin poljetuksi. Mutta helluntain edellisiviikolla talon ^i-wuotias poika hemosla juottaessaan sen kuitenkin löysi. ' anotaan, ettei kulta katoa ja se piti tällä kertaa paikkansa. Ken- ties tulma oli mennessään mienyt ruhkat päältä pois. joten sormus alkoi näkyä. Nnrmekscu pieni pappila, joka miime m»ioden oli aremtilla Iuutilan Uuno Ealottiuksella, ott nyt »vuokrattu Sippolan Antti )ietvalaiselle. Zlvaltioapna kytäntien rakenta- miseksi. Joukko Waltimon pitäjän Haa- pajärmei» ja Pajukoskei» kyläläisiä ott läättitt kumerttööriu kautta Hätten ')Najesteetilleen osoitetussa anomuksissa pyytänyt 13,500 nikn suuruista maltioapua Waltimon kirkolta Pajukosken kylään raken- nettamaksi määrättyä kylätietä mar- ien. Mainittu tie on määrätty ra- kemtettamaksi läänin kumernöörin päätöksellä hnhtik. O pltä 1009. Eläintaudit. Ilmoitetaan, että Polmijärmen pitäjän Sotknntan kylässä ja Li- perin pitäjät» Liperi» kylässä kar jaan on ilmaantunut tuntematonta tautia, johon joku eläin on kuok- lutkin. Läänineläinlääkäri H. W. Helander ott määrätty ryhtymään toimiin taudin lemenemisen ehkäi- semiseksi. ^äänimvankilaan passitettuja. Järjestysinies Joensuun—Nur meksen radalla E. Heiskanen on tk. 14 pnä Kuopion läänittmanki- laan passittanut Lapinlahden pi täjän Nerkoon kylästä kotoisin ole- »van työmiehen Oskari Väisäsen, joka »n. m. on harjoittanut jul- kista miinmtkanppaa rantatietyö- Iäisten keskuudessa, ahdistellut wä- kuvallan uhkauksilla työnjohtajia, mellastanut kiemarikoissa ja ilta si»» tunkeutunut rauhallisten ih- inisten asuntoihin, pitäen pahaa elämää, jopa käyttänyt puukkoakin pelotuskeinonaan, ollen siten suu reksi kauhuksi koko seutukunitalle. Samoin on Enon piirin rnn- nunnimismies Kuopion lääninman- kilaan passittanut erään kirjatto- man soittajan Aarne Jminosen Wiipurin pitäjän Talikkalan ky- Iästä, joka m. m. Kaltimon teh- taalla oi» esiintynyt komasti juo puneetta, särkien ikkunoita ja teh- den kaikellaista muutakin ilkiival- taisuutta. Tohmajärwen Kemien woimis- te!»- ja urheiluseura „Knh- nnksen„ kokous tk. 0 p. hyiväksyttiin ylimääräiset» kokoukset» malitsema huivitoimi- kuuta, johon tulitvat herrat: I. Tuunainen (puheettj.), P. Mono- »ten, K. Kumpnnett, K. Akartikai- nen ja At. Laakso, sekä neidit A. Mahteri (tvarapuheenj.), A. Neig- liek, E. Oeseh, E. Smahne ja L. Kerminen. Päätettiitt kesäkuun puo- litvälissä panna toimeen stturet iltatnat ja stttei» kesällä kesäjtth- lat. Jltatnaohjelinan koittaa huivi- toim.ikuttta kuuleman mukaan saa da armokkaan puheineen, laului- neen, näytelmineen, pukutanssei- iteen ja toimottamasti saadaan moiinisteluakin. Wielä päätettin ottaa osaa Viiittylahden juhliin ja hetiininiten alkaa harjoitukset. 'Nai- sia »voimistelussa johtamaa»» lu- patitui neiti A. Mahteri ja n»ie- hiä opettaja A. 5?ärki. Lauluseura on kylässämme inyöskin toiminut, tällä kertaa ivai» naiskuorona. Olisipa suota- ivaa, että miehetkin ryhtyisiivät laulainaan, että saisimme juhliin ja iltamiin sekaäänistäkin laulua. Eiivät „Martatkaan" ketvättä ole toitnetotma eläneet: sen »täki kuto- makoulun päättäjäisissä tk. 14 p. Siellä oli niin kauniita maltttts- teitä, että ihmetellä piti. Ollapa main seuroillamme oma tupa omine lttpitteen, amaroine oloitteen, itiin mikäpäs eläessä. Mutta sitä ei ole ja siinähän se onkin maikeus, että mieronkiertäjän tamoin ot» asuntoa etsittämä. Ei- köhän asiaan kerran apu tulisi, jos, kutt ott monta seuraa ja yh- distystä, korret yhteen kekohonme- dettäisiin ja tarmoin ja tahdoin yhteistyöhön ryhdyttäisiin. Niin eiköhän kerran yhteinen koti ko- »neana kohoaisi. Ajatelkaahan asiaa seuraimme jäsenet, mutta älkää kauan, sillä ei tniettehet taloa tee, sen toimi ja puuha rakentaaa. 5tyläläinen. H o tt ?awaara» maalaissen- ralta oli toisena helluntaipäimänä ilta- ma Pekka Tanskaset» talossa. Wä- keä oli runsaasti ja ohjelma si sälsi tervehdyspuheen, esitelmän »maatalousalalta", lausuntoa, sa- dm» kertomista, natsielmäkappa- leen sekä »väliin yksiäänistä latt- Iita. Uleisön käytös näytti siimalta, -kin honkamaaralaistenkin sopisi tottttella siihen, että seurattaisiin muualla yleistä tapaa siinä, että kun näytelmäkappaletta rnmetaan esittäinään, heti lopetettaisiin pu helu katsojain keskuudessa, jottei näyttelijäin puhe jäisi kuulumatto- mun. Puhdas tulo iltamasta oli täy- sin tyydyttämä ja tulee seuran kir- jastou hymäksi, osoittaen honka- maaralaistett hymää tahtoa ja it»- nostusta pysymään muut» n»aail- man tasalle tiedossa ja tvalistuk- sessa. Nieniiseu railtiusiihdistys pani toimeen iltamat» toisen hel- lutttaipäimäit iltana. Ohjelmaan kuului puhe, yksiäänistä laulua, lausuntoa, urheilua ja lopuksi näy- telmä A. Kilven „Kihlaus". Ur- heilu käsitti kolmiottelun, johon kuului kuulautyöttti, pituushyppy ja kolmiloikkaus. Tulokset olimat seuraamat: K. Zieiglick l W,45 pistettä, S. Pakarinen 1S7, 34 pist., A. Ko- lehntainen 1(>7,'.)5 p., P. Lukkari- nen 100,05 p. 'A. Soininen 143,30 p., T. Kolehmainen 12<>,9u p. Aleisön käytös iltainassa oli tällä kertaa aiman moitteetonta. Sähkösanomia „Karjalattare!le". 5inwernööri Alfthan eroaa. Uudenmaan kmvernööri Alsthan on jättänyt erohakemuksen. Luuri lvajaus Pohjois m. Pankissa. Pohjoismaiden Pankin Heino- lan konttorin johtaja Hammar- ström on »vangittu Helsingissä 120,000 mkan majanksesta. Uutistoimisto. Muualta Suo mesta. Englantilaiset ja suomalainen agitatsioni. Ruskija Mjädomostil» Lontoon kirjeenmaihtaja on haastatell»tt mr. Hobsonia, joka on sen englan- tilaisen se»»ran kunniasihteerinä, mikä on pannut alun englan- tilaistet» kauppakamarien ja par- kamentin jäsenten mastalauseille. Mr. Hobson on makuuttanut, että englantilaisen sanomalehdis- tön »vastalauseet omat milpittö- miä ja mapaaehtoisia, eimätkä millään tamalla suomalaisten agitatsionista aiheutuneita. Mielä ot» hän lisännyt, että useat eng- lantilaiset kauppakamarit entisten lisäksi tulemat panemaan ivasta- lauseensa ja etteimät »venäläiset, jollei Suomen suoda nauttia oi- kenksiaan, saa lainaa Englannin rahamarkkinoilta. Suomalaisten agitatsiottilla, päintvastoin kuin mr. Tillon uskottelee, ei ole mi- tään osaa Englannin »tykyiset» mielipiteett muodostumisessa. Hollautilainen adressi Tuomen kysymyksessä. Hollanin ed»tsmaltojen toinett ka mari on maltakunnanduuman pu- heenjohlajalle lähettänyt adressin, jossa duurnaa kehotetaan otta- tnaan huomioon Snontessa moi- massa olematt oikeuden. 'Adressin on allekirjoittanut 50 edustajaa kaikista puolueista. Edustajain koko luku on 100. Miljntin »varottaa H. ÄZajcs- tectriansa. Hbl:n sähkösanoman mukaan on iäkäs sotainarski kreiivi Btil- jutin »varmalta taholta saatujen listojen mukaan kirjoittanut H. At:lle kirjeen, jossa hän marottäa loukkaamasta Suomen oikeuksia. (Kreimi Atiljutii» oli sota»uinis- terinä kutt Suonten asemelmolli- suuslaki hymäksyttiin »v. 1^79 ja kaitnalti hän maltiopäimäin esi- lystä.) 5iott!i:Yi»hallitus. Kouluylihallityksen esitykseen nel- jämien kansakoulutttarkastaja» Mi ran perustamisesta ylihallitukseen on senaatti suostunut, mutta to- teuttaminen riippuu maltiomaro- jen riittämäis»)»)destä. Hclsmgiu oikeattSkoiuen seura- kunta kiittää suomalaisia. ..Rjetshin" Helsingin kirjeemvaih- taja sähköttää lehdelleen, että Hel- singin oikeauskoineu seurakunta pa nee muosikertomuksessaan jyrkän »vastalauseen uiitä huhuja ja sala- tviittauksia ivastaan, jotka puhu ivat »venäläisten sorretusta ase- masta Suomessa sekä mainitsee seitrakuttuan ktikoistamasta tilasta, josta tämä saa kiittää paikallista hallintojärjestelmää sekä suoma laisten hymänsuopaa esiintymistä. 5to!iue henkeä hukkunlit W»ot- «ärivcen. Kestimiikkoiltana sattui Atuo- laan ^kantakylässä surkea onnet- tomuus, jossa kolme miestä, ntök- kiläinen Kalle Räisänen ja hänen poikansa Kalle sekä »nökkiläisettpoi- ka Juho Tolmauen joutuimat Ah- tolan saaliiksi. llusia Z »narkai» seteleitä laskettiin liikkeelle »viime keskimiik- kona. Stiiden koko on 11> 0,5; »vanhojen 5 markan setelien suu ruus on 11,5x7. Uudet setelit omat siis entisiä hieman piettem- mät. Wäri ot» sininen. Waaleantinalla etupuolella on keskellä ympyränmuotoinen kalan- kumilla reuuustettu kumio, jonka ylälaidassa on mallakuttuau maa- kuzta. Setelin yläkulmassa on paineltuna setelin armo nume- roilla. Setelin snvttalalla luetaan: Suomen Pankki maksaa tästä setelistä miisi markkaa kullassa, ^inlands Bank inlöser denna se- del med sem mark i guld. Paitsi nimikirjoitttksia on setelin etnpuo- lella mielä setelit» numero sekä muosiluku. Setelin tuntittempaa takasimtia koristaa keskellä olema maisema- ktttva seka Suonten maakuna. A!aisen»akuman siivulla on il- ntoitettn setelit» armo numeroilla. Hläreuuassa luetaan: Suomen Pankki. Finlands Pank ja ala- reunassa ll.rn i. MapoKi. so.KiTOMr.. SitvN- reunoissa luetaaan suomen- ja ruotsinkielellä Laki Suomen Suu- rituhtinaanmaan Rahasta Annet- tu ^Helsingissä 9 pnä elokuuta 1h><< 1 §: Suomenmaan Raha- laitoksenkantana on kulta ainoana armomittana. 5?asarmien rakentamiseen »no- messa li miljoonaa. Meuäjäi» sotaministeri on teh- nyt duumalle ehdotukset» 11 mil- joonaa ruplan myöntämisestä ka- särmien rakentamiseksi Suomeen. »unri tilankauppa. Maanmiljelijä O. Ögärd on myynyt omistamansa Äikkään tilan Miipnrin pitäjässä irtaimis- töineen maanmiljelijä Juho Paa- molalle 230,000 mkn kauppahin- nasta. yjlKttriu murhaajat tuomu tut. Tuomionsa kuulumat saaneen Muurin murhaajat äskettäin asian- omaisesta paikasta. Toinen on tuomittu — 20 päimän ja toi nen — 15 päimän maukeuteei»! Nämä tuomiot oivat tietenkin langetetut erää»» murhasta anne- tun »valheellisen tiedonannon pe rusteella. Waltakuuuau ueuwostou walio- kuuta. Maltakuuuatmeutvostou Suomi- »valiokunta piti ensimäisen kokouk- sensa tk. 15 p:uä. ^Nostettiin kysy mys ministerimaltiosihteeri Lang- Hassin kutsumisesta maliokuutaan asiaatunteivana henkilönä. EH- dotus kuitenkin hylättiiu 14äänel- lä 6 mastaan, koska neumoston ohjejäännön mukaan ei sen malio- kuntiin sai kutsua tällaisia henki- löjä. Ministerimaltiosihteeri saa kyllä tulla antamaan selityksiä, mutta sisäministerin lutvalla wir- kamiehenä. Suuren puheeit lakiehdotusta mastaan piti Pietarin yliopiston rehtori, pros. G r i m m. Hän osotti aiman perusteettomiksi laki- ehdotuksen puolustajien puheet, jotka oli pidetty suomalais-menä- Iäisessä komiteassa. Niinpä omat miime »nainitut ottaneet huomioon lakiehdotusta analysoidessaan ai noastaan Menäjän lait ja jättä- neet Suomen lait kokonaan syr- jään. ^ Lakiehdotusta seuraamassa selityksessä oleioa historiallinen esi tys ei kestä olenkaan arrvostelua. Osa tosiseikkoja on esitetty maja- »»aisesti, osa on jätetty kokonaan esittäniättä. Puhuja ei »voinut yh- tyä lakiehvotuksen ptrolustajiin sii- nä, ettei entisten hallitsijoiden ma- kuutuksilla ole enää nyt sitomaa moiinaa. Niin kemytmielisesti ei saa horjuttaa hallilsijasanan py- ^ hyyttä. Atitä tulee siihen, että lakiehootuksen puoltajat puhumat sen käytännöllisestä hyödystä mal- takunnalle, niin on huomattaiva, ettei nykyajan maltakunta »voi noudattaa sitä teoriaa, että tarko- tus pyhittää »välikappaleet. Näiden ja monien muiden syi- den perusteella mastusti puhuja lakiohdotusta, huomauttaen, että - laki maltakunuan lainsäädännöstä moidaatt julkaista main Suomen malliopäimien suostumuksella. ! Puhujaan yhtyi kaikin puolin, prosi 5?omalemski, joka pu-- heessaan k»tmasi emämaiden ja siirtomaiden suhteita toisiinsa. - Lakiehdotusta »vastaan puhui myöskir» Saburom, joka sanoi, että lakiehdottts on tumattomaan; epämääräinen, sillä sen matku-' ttista moidaat» ulotuttaa loppu- tnattomiin. - Lakiehdotuksen puolesta puhui-' mat Stis hin s ki, De ntreih, KobyIinski ja Kaufmann. ! Neuivoston maliokumtan istunto erosi kokonaatt duuman malio-' ktmnasta siinä, etteimät edellisen^ hallitusmieliset jäsenet pysyneet tuppisuina, maan antoi hallituksen edustaja mielellään selityksiä ja puheeujohtaja pysyi aimat» objek-, tiimisena. s Tk. 10 p:nä pidettiin toinen i§=; ; tunto, jossa puolalaisen kolon joh-! taja K o r m i n-M i l e m s k i piti; suuren puheen. Hän sanoi, että' ot» ryhdyttämä pontemii» toimiin] Suomen suhteen masta siinä ta-? pauksessa, etteimät »valtiopäimät ^ millään ehdolla suostuisi järjestä-1 mää»» keisariknnnan ja Suomen Attttta sellaisiit» toimiin moi ryhtyä »vain hallitsija eimätkä lainsäädäntölaitokset, joiden kom- petenssi on rajotettu. Ellei ole sel- laista parlamenttia, joka möisi es- tää knmernöörien mielimallan,' niii» älköön olko semmoista myös-^ kään rajamaiden oikeuksien rajoit-^ tamista marten. Suomella on omat perustuslakinsa. Waltiopäi-j mäasetuksessa sanotaan, ettei ai- noatakaan lakia moida julkaista^ malliopäimien suostumuksetta. j Stahomitsh huomautti, että keisari Aleksanteri Imet» mahmisti Suomen perustuslait malallaan. Menäjän hallitsijoiden malat oraat : sitomia koko Menäjän yhteiskun-' nalle, jonka edustajia he omat, olleet. Puhuja huomautti mielä', lakiehdotuksen herättämästä miel-I ten lemottomnudesta Suomessa. ! Hänelle mastasi Stishinski,s joka sanoi, ettei suomalaisten mi-! hatnielisyys Menäjää kohtaat» saa estää hallitusta eikä lainsäädäntö-^ laitoksia. Ileensä ei ole pelättämä tnitään. T a g a n t s e m huontautti, ettei- mät Pormoon maltiopäimät luo- neet Menäjän ja Suomen mälille tnitään juriidisia suhteita. Huo- mioon moi ottaa main Haminan rauhansopimtlksen. Puhujan nimeä' kantaneessa komiteassa oli hän suostunut siirtämään kysymyksen maltakulutan lainsääoännöstä Suo- men »valtiopäiivien päätettämäksi, koskei Venäjällä silloin ollut lakia- säätämiä laitoksia. N»)t rtamä oivat olemassa ja paikallisia laitoksia ei moida asettaa niiden yläpuolelle. Lakiehdotuksessa on kuitenkin joukko puutteita ja yleismaltakunnallista luouuetta olemien kysyinysten lu- kumäärää on supistettama, jotta tnaa mapantettaisiin mielimallas- ta ja jotta Suomen ei tarmitsisi aitta olla meuäläisten sekaantumi- sen Tamoklet» miekan alaisena. Suuren puheet» piti D e u t- rich, joka mastasi Grimmille ja Stahomitshille. Tätä paitsi puhuimat kakiehdo- tusta mastaan Grimm ja K o- malemski ja sen puolesta Deut- rich, K o b y l i n s k i, S m e r e m ja Struko»v. 1'odm3j3rveo IZiillolso V. & U. 8. Taimi. KESÄJUHLA kesäk. 12 p. alk. kello 4 ip. Pääsymaksut: kentälle 25 ja 15 p, sisälle 75, 50 ja 25 p. (K. S. 3 k. 4 s. 45 mm.) JssnsEsn LaMn ssiriiira kuluneelta kirkkovuodelta kan taa allekirjoittanut asunnossaan Malmikntu 18 maanantaina ja tiistaina t. k. 30 ja 31 p:nä klo 10—1 päivällä. Joensuussa 24 p. toukok. 1910. Oskari Lavola. (K. 1 k. 4 ~ 50 m-xi.) Kuulutus. Maanantaina 30 p. toukokuuta 1910 klo 11 päivällä Enon kir konkylän Osuusmeijerin osakas ten ylimääräisessä kokouksessa meijeritalolla Niskassa keskus tellaan ja päätetään osuuskun nan joko pystyssä, pitämisestä tahi hajottamisesta sekä muista sen yhteydessä olevista seikoista. Enossa 21 p. toukokuuta 19X0. ALeijerihallitus. Vapaaehtoisella huutokaupalla myydään poismuuton tähden Lieksassa Lauantaina Touko kuun 28 p:nä klo 10 ap. puoti- tavaraa. Paavo Pennanen. (K. s. 2 K.» Vuokrattavana joko kesäk. 1 p:stä tai nyt heti 4 huonetta ja keittiö sekä tar peelliset ulkohuoneet. Malmikatu 8. Lähemmin Hilda Korhonen. myytävänä Olli Pitkolla. Nuotanosia, valm. nuottoja, Riimu- verkkoja, Rysiä y. m. kalastus- tappeitH. Isoin ja halvin varasto! Jälleenmyyjiä otetaan! Hintaluette lolta ilmaiseksi! Viimeiset palkinnot: Neljä I:st& Turun kalastunäyttelyssä 1908 ja viisi l:stä Uudenkaupungin 1909. Tu run Kalanpyydys-Liike, Turku. (I. 44241) aBB^sass«99f Duuman puheenjohtaja tuomittu kuukaudeksi wankeuteen. Duuman puheenjohtajan Gutsh- komin on Pietarin Piirioikeus tuo- miunut kuukaudeksi mankeuteen kak- sintaistekustaau kreimi Umatomin kanssa. „Vtom. Wr." pitää hiukan sopi- mattomana, että lakialaattman lai- toksen puheenjohtaja törmää yh- teen lain kanssa ja tulee tuomi- tuksi mankeuteen sensijaan, että hät» ensimmäisenä atttaisi hymää esimerkkiä lainkuuliaisuudellaan. Hänet» pitäisi löytää joku muu keino, joka f omittaisi kunnian ja melmollisuuden sekä lain maati- mukset. Muuten pitää „Nom. Wr." koko kaksintaistelua Menäjän yhteis- kuntaelämän „kirotuimpana" kysy- ntyksenä. Ulkomailta. Tarnotvskajan juttu Päättynyt. Wenetsiasta toukok. 20 pmä. Oikeus on julistanut päätöksen Tarnomskajan jutussa. Rouma Tarnomskaja sai 8 muotta 4 kuu- kautta, Prilukom 10 muotta ja s 3iautnoro 3 »vuotta 1 kuukauden »vankeutta. Kaikille muille paitsi Prilukomille luetaan hymäksi tutkiutomankeus. Kreikan sekawat olot. Ateena, toukokuun 19 pnä. Vallankumousta pidetään mätit- tomästi alkamatta. Erotetut up- seerit »thkaamat kansalaissodalla. Alipäällystö maatii palkkojen ko- rotusta ja ilmoittaa ettei se muu- ten jää rimeihin. Toisessa julis- tuksessa armeija maatii Ateenan komendantin erottamista. Kamala dyuamiittiräjähdys. Hamannasta. toukok. 19 pnä. Dynamiittiräjähdyksen kautta po- liisikasarmissa kuoli 100 ja haa- moittui 100 henkeä. oq tänään 3 kk. . 2t»8: — 266: 66Vs . - — 283: 60 Ulkomaan kurssit Mk. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 39 25: 22 g jjk 25; —— Pariisi' a/v '. '. 106: 60 100: — S kk. ... 99; 30 Antverpen a/v . 100: 30 99: 70 3 kk. ... 98: 80 Berlin a/v . . 123: 80 123: 30 3 kk. ... 122: 10 Lybekki a/v . . 123: 80 123: 30 2 kk. ... 122: 10 Hampuri a/v . 123: 80 123: 30 g _ 122: 10 Frankf. a.M. a/v 123: 80 123: 30 3 kk. ... 122: 10 Amsterdam a/v 203: 90 —: — 3 kk. 206: 20 Wien k. s. . , 105: 50 104: 80 Kristiania a/v . 139: 20 138: 70 Tukholma a/v . 139: 20 138: 70 Köpenham. a/v . 139: 20 138: 70 Chigago a/v . 5:23 5: 16