Hio 132 — (910 KAIKU. Maanantait a Marraskuun 14 ^ä^vanä. kosta rahoja, että sieltä milahti jotakin punasta, mutta näytettäessä oikeudessa olemaa lompakkoa, ei sanonut sen olleen saman, eikä sano senjälkeen nähneensä lompakkoa mastaajalla. Meinen syyttäjä sanoi tämän jäl- keen, että todistaja syyttäjän häntä ensikerran tutkiessa oli sanonut mas- taajan olleen torpasta poissa klo i>:stä aamulla klo 8:aan illalla elokuun 2 p.nä. Todistaja mäitti sanoneensa, että mastaaja poistui V) ja 11 »välillä edeltäpuolisten. Heikki Björn lisäten todistuk- seensa, että kun hän näki mastaajan Mestmanin nurkassa murhapäimänä juolahti hänen mieleensä, ettei mas- taaja ollutkaan palannut, kuten aikoi, edellisenä iltana Iihin ja senmuoksi oli tullut toistamiseen katsoneeksi mustaa jaan. Todistaja Karl JohannesTa- p i o, joka oli ollut Björnin kanssa samassa paikassa, sisäänkutsuttuna, iväitti yhä, ettei ole nähnyt mastaajaa murhapäimänä Wesimanin nurkassa. Tähän sänoi Björn, että Tapio oli seisonut syrittäin, joten mahdollisesti ei huomannut toisella puolen katua sei- somaa '.vastaajaa, sanoen, ettei siinä paikassa Reimania muut puhutelleet kuin hän. Emil Carlsson, että todistaja oli tiistaina elokuun 2 pnä matkusta nut iltajunassa Tornioon ja oli hän buomannut todistaja Tapion, tämän kulkiessa ivaunusta maunuun, ole- wan niin suomuksissa että oli ihmetellyt, miten oli päässyt Oulun asemalta junaan. Tapion tullessa ju- nasta seurasi häntä 3 tuntematonta miestä, joitten kanssa T. lähti mene- mään Iin maantietä, mutta mähän ennen junan lähtöä tuli Tapio takai- fin junaan. Matkalla kämi todistaja ainoastaan miereisessä »vaunussa, eikä huomannut niissä mastaajaa. Tapio mäitti, ettei hänellä ollut muita tomereita kuin Pirttimaa. Johan Keskitalo, että elok. 1 pnä oli todistaja Erkki Pietilä tul- lut häntä mastaan klo 11—12 aikana illalla, todistajan matkustaessa Iinjo- kimartta ylöspäin ja sanonut tuleman- sa kyyditsemästä erästä „jarruparia." Greta Harju, että hän ollessa työssä elok. 2 pnä Korkeasaaren sahal la, oli nähnyt noin kymmentä minuut- tia yli 4:jän lähellä työpaikkaansa 2 miestä, joista nyt tuntee toisen mas- laajaksi, kuullen siellä työskentelemien miesten maininneen toista Vastaajaksi ja toista Reimaniksi. Todistaja kuuli mastaajan kiirehtimän Reimania, joka puheli toisten miesten kanssa, tule- maan pois, kun piti joutua junalle. Miehet olimat neumoneet oleman suorimman tien Tuiran asemalle Korkeasaaren laiturilta. Todistaja näki mastaajan ja Reimanin kä- melemän Korkeasaaren laiturille joh- lamaa siltaa ja kuuli hän miesten kiel- tämän Reimania lähtemästä mastaa- jan kanssa, koska tämä on petollinen kumppaliksi. Todistaja ei tuntenut miehiä, maan möisi tuntea jos näkisi. Mastaajalla oli myöllä helatuppinen puukko. Näytettäessä oikeuspaikalla olemaa puukkoa, sanoi todistaja mas- laajalla silloin näkemänsä puukon ol- leen suuremman ja kirkkaamman. To- distaja oli Piiralasta noin 8 sylen päässä ja näki P:n kulkeman simuit- sensa sylen parin päästä. Näytet- ° täessä Reiman-mainajan kumaa, sanoi todistaja tuntemansa miehen samaksi, joka oli silloin mastaajan seurassa. I u h o P u i r a m o, että hän tus- taina elok. 2 pnä noin 12 aikaan päi vällä oli nähnyt mastaajan muiden miesten seurassa Tauriaisen kahmilan luona ja oli mastaaja, jonka todistaja enmudestaan hymin tuntee, termehti- nnt todistajaa, joka muisti päimän »varmasti siitä, että samana iltana postin mukana kuletti erästä neiti Rautamäkeä. Mastaaja kieltää, myöntäen kuiten- kin tuntemansa todistajan. Serasiina Korhonen, että cräänä iltana miime elokuussa joku aifa ennen mastaajan kiinnijoutumista, oli mastaaja kyydillä saapunut Mu- hokselta todistajan manhempain asun- toon noin 2 km. Utajärmen kirkolta olemaan Korhosen torppaan, jolloin mastaaja maksaakseen kyytiään, oli ottanut pomestaan ensin yhden lom- pakon ja aukaistuaan heittänyt sen lemälleen lattialle sanoen, ettei siinä ollut millä maksaa, minkä jälkeen mas- taaja oli pomestaan ottanut toisenkin lompakon, heittäen senkin lattialle ja oli todistaja huomannut, että lompa- koissa, joista toinen oli musta ja toi- nen harmaakantinen, oli ollut jonkun merran setelirahoja. Näytettäessä oikeudessa olemaa lom pakkoa, sanoi toisen lompakon olleen samallaisen, mutta oliko mustakanti- sessa punertama sisusta, ei moinut erottaa. Mastaaja oli sanonut tule- mansa pohjoisesta päin. Todistaja lisäsi, että mastaaja jälkeenpäin erää- nä pyhäiltana oli särkenyt todistajan kotona 50 mkaa. Todistaja sanoi, että mielä eräs Wäinö Pikkarainen, Pekka Meriläinen ja eräs Siika-aho, olimat nähneet saman punamuorisen lompakon mastaajalla. Mastaaja mäitti sen olleen muisti- kirjan, mutta todistaja, ettei ollut muistikirja maan lompakko. Heikki Kukkola, että hän oli miime elok. 11 pnä illalla kyydinnyt mastaajaa Hyrkkään kiemarista Mu hokselta Korhosen torppaan Utajärmel- lä ja oli mastaaja, joka oli suomuk sissa, sanonut tulemansa Oulustu ja olisi tämä tiellä näytellyt tamaroitaan, mutta todistaja ei halunnut niitä näh dä. Torppaan tultua oli mastaaja oltanut ensin pomitaskustaan musta- kantisen lompakon, jossa sisus näytti punertamalla, heittäen sen lemälleen lattialle sanoen, ettei siinä ole rahaa ja ottanut sitten toisen harmazakanti- sen ja samoin heittänyt lattialle. Mus- tassa lompakossa näytti oleman raho- ja. Todistaja sanoi näytettäessä har- majakantista lompakkoa, että mastaa- jalla oli silloin samankaltainen. Mas- taaja, jolla oli ollut remolmeri muka- naan, oli sanonut, ettei mälittänyt omasta eikä toisen hengestä. Todistaja lisäsi, että mastaaja oli miikkoa ennen ylläkerrottua tapausta, tullut myöskin Oulusta Hyrkkään kes- tikiemariin, tahtoen silloinkin kyytiä Utajärmelle. Kun oikeudessa näyteltiin erästä mustakantista, punamuorista lompak- koa, sanoimat todistajat Serasiina Korhonen ja Kukkola, että mastaajan torpassa käsittelemä lompakko oli sa- mallainen. Mastaaja mäitti yhä, että hänellä ei ollut silloin lompakkoa, maan muis- tikirja. Sosia Karppinen kertoi sa moinkuin edellinenkin todistaja näh- neensä mastaajalla mainitussa Korho sen torpassa mustan lompakon ja re- molmerin, lisäten mielä, että eräs Moilanen oli nähnyt mastaajan sär kemän 50 mkaa. Akseli Kauppinen, että to- dist. oli miime toukok. 16 ja heinäk. 12 päimän mälisellä ajalla ollut Rei- man-mainajan kanssa Sattasjoella So- dankylässä yksissä töissä ja oli mai- naja työstään puheensa mukaan saa- nut mähän yli 280 mkan. Olimat palanneet yhdessä Kemiin 18 pnä hei- näkuuta jossa erkaantuimat, sanoen Reiman tulemansa Ouluun. Sodan kylän ja Kemijärmen mälillä oli todis- taja nähnyt mainajalla mustakantisen, kaksiosaisen lompakon, jonka mainaja oli sanonut ostaneensa juhannusaat tona Sodankylän kirkolla joko Man- nerniaan tahi Perkkauksen kaupasta ja olimat lompakon kannet olleet maks tuukia sekä sisus punasta maatetta. Matkalla ei Reiman ollut tuhlannut rahojaan; oli main ostanut Kemistä yhdet kengät. Jaakko Juho L o k! inen, että joku miikko murhatapauksen jälkeen oli todistaja tamannut Pateniemessä Hau kiputaalla erään työmies Konstu Pii- raisen Oulusta ja oli Piirainen kerto- nut todistajalle, että hän kulkiessaan mastaajan kanssa Torniossa ja Haa- parannalla, oli tämä sanonut lyöneen- sä Reimania puukolla niskaan ja sit ten katkaisseen maltimot, minkä joh- dosta Piirainen oli sanonut mastaa- jalle sen olleen huonon teon, mutta mitä mastaaja siihen mastasi, ei Pii- rainen ollut todistajalle kertonut. Pii rainen, joka oli aiman selmä mies, oli makuuttanut kertomuksensa todeksi, jota- paitsi P. oli lisäksi selittänyt yhdessä mastaajan kanssa- hämittäneensä mai- najan rahoja, jotka olimat olleet me- restä tahraantuneita ja että mastaaja oli ollut niin rento, että oli antanu hänelle 100 mkaa 40 mkasta. Piirai- nen oli lisäksi sanonut mastaajan os- taneen mainajan rahoilla remolmerin Haaparannalta ja oli se maksanut 86 mkaa: puukon oli mastaaja sanonut heittäneensä jokeen. Mastaaja myönsi tuntemansa Pii- raisen, jonka kanssa oli ollut yksissä töissäkin, muistamatta kumminkaan, milloin miimeksi, kieltäen puhuneensa Piiraiselle todistajan mainitsemalla ta- malla. Todistaja mielä lisäsi, että mastaaja oli sanonut Konstu Piiraiselle, että kun lompakossa on punainen muori, moimat ihmiset luulla siitä setelien tahraantuneen, eikä oleman meressä. Frans Hyötylänmäki, että todistaja oli elok. 2 p:nä noin klo 12 päimällä kulkiessaan todist. Puiraman kanssa, tamannut mastaajan Tauriaisen kahmilan edustalla: todist. ei tosin entuudestaan tuntenut mastaajaa, maan kun Puirama, jota mastaaja lakkia nostamalla termehti, oli sanonut mas- taajasta, että siinä oli mies, joka olisi aina joutanut olemaan linnassa, koska oli ihmisten mastuksina, oli Puirama todistajan kysymykseen, sanonut hänelle mastaajan nimen. Tunsi nyt Piiralan samaksi mieheksi. Heikki Pato koski muisteli, että hän elokuun 1 pnä oli nähnyt mastaajan Tuiran asemalla, jossa oli tätä puhutellut. Mastaaja oli silloia sanonut mencmänsä Iihin ja että läh- tisi Amerikaan meljensä kansa, mutta matkustiko mastaaja silloin junassa, sitä ei moi sanoa. Jennny Johansson, että miime heinäkuun 23 p:nä oli mainaja R. tullut yhdessä erään „Ralli"-nimi- sen miehen kanssa Kemistä todistajan asumaan taloon Jinhaminassa ja oltuaan siinä kaksi yötä, lähteneet yhdessä Jijokimarrelle töihin, miipven siellä seuraamaan lauantaihin eli hei- näk. 30 päimään, jolloin olimat pa- lanneet ja olleet kaksi yötä todistajan luona. Koko sunnuntaipäimän olimat olleet kirkkomännikössä kortinpeluussa, missä Reimanin kertomuksen mukaan oli mustaajakin ollut. Maanantaiaamuna olimat mainaja ja ..Ralli" lähteneet asemalle, sanoen matkustamansa Ouluun ja oli mainaja ollut hymin lemoton, sanoen, ettei itse- kään tiedä, mikä häntä maimaa, mutta Ralli kiirehti maan lähtemään. Tiistaina elok. 2 p:nä klo 9 illalla olimat sitten mastaaja ja Liisa Par- tanen käyneet todistajan luona juo- massa limonaadia, sanoen tulemansa Jinhaminasta. Mastaaja oli tällöin mähän juomuksissa ja tamalliste milk- kaampi. Liisa Partanen senjälkeen, kun oli ensikertaa ollut todistajana, oli sanonut todistajalle, että hän möisi tehdä maikka kuinka monta malaa siitä, että mastaaja oli tiistaina elokuun 2 p:nä lähtenyt Jakku-Jussin torpasta 9 jälkeen aamulla ja ilmaantunut tor pan pihalle masta klo 8 jälkeen illalla. Tiistai-iltana mastaajan ja Liisan käynnin jälkeen oli todistajan luokse tullut kaksi tuntematonta miestä, jotka olimat tiedustelleet, eikö mastaaja ollut käynyt todistajan luona, kun hänen olisi pitänyt sinä iltana tulla Oulusta. Hanna Dahl oli miime heinä- kuun 31 päimänä nähnyt mastaajan erään toisen tuntemattoman miehen kanssa tuleman kirkon takaa metsä- polkua ja menemän asemalle päin. Juho Meriläinen, että mas- taaja eräänä päimänä miime heinä kuun lopussa tai elokuun alussa noin klo 10 e. pp. oli käynyt todistajan luo- na, joka asuu Jinhaminassa, korjautta- massa kenkiään, puhumatta mistä tuli ja minne meni. Aleksanteri Heinonen ker- toi pääasiassa samaa kuin ennen kuu- lusteltu todistaja Ruotsalainen, kertoen mielä lisäksi, että heinäkuun 31 p:nä oli mastaaja toisten miesten armion mukaan maittanut kortilla noin 50 mkaa. Anna Tapio (nuorempi) kertoi, että oli murhapäimänä palannut Ou- lusta Iihin, josta asemalta oli lähte- nyt kämelemään Haminaan päin. Oli tullut kotiaan, käytyään eri paikoissa asioillaan, masta klo V:- 9, jolloin asemalta noin 5 km. päässä oleman kotinsa luona oli nähnyt mastaajan erään tuntemattoman naisen kera, jonka nyt Liisa Partasen nähtyään tuntee samaksi. Muuten kertoin todistaja suunnalleen samaa kuin äitinsäkin on kertonut. Amanda Lahti, että hän tiis- taina elokuun 2 p:nä noin klo 7 aamulla oli mennyt Jakku -Jussin torppaan ja kun todistaja tultuaan sinne raotti» kamarin omea, huomasi hän siellä kaksi henkilöä mokaamassa: nämä olimat Pietan kertomuksen mu kaan Piirala ja Partanen. Meni pe- supaikalle pihalle, josta tuli torppaan 3 aikana syömään. Mastaajaa ei nä kynyt silloin torpassa, maan oli kuul- lut puhuttaman, että tämä oli mennyt Haminaan, ilmoittamatta milloin ja näki todistaja mastaajan masta illalla noin klo 10 aikana, jolloin mastaaja ja Liisa tulimat torppaan. Jenny Johansson uudelleen käskettynä kuultamaksi, samoin Liisa Partanen, joka makuutti todeksi Jo- Hanssonin kertomuksen, että mastaaja oli tiistaina Jakku-Jussin torpasta poissa klo 9:stä aamulla klo 8 illalla, lisäten, että mastaaja ainakin oli läh- tenyt klo 9 ja 11 mälillä torpasta. Syyttäjä pyysi asialle lykkäystä 3 miikoksi lisätodistajain hankkimista marten. Mastaaja pyysi päätöstä tai että hän laskettaisiin mapaalle jalalle. Oikeus lykkäsikin yleisen syyttäjän pyynnöstä jutun enemmän käsittelyn ensi joulukuun 2 päimäksi, jolloin syyttäjän on pidettämä huoli, että oi- keudessa omat saapumilla todistajat Aina Mäkelä ja Anna Korhonen ja että Matti Pussila, joka oli jäänyt pois saatuaan haasteen todistajaksi, on tuotama paikalle omalla kustannuk- sellaan. Kruununsuoritettamiksi jääneet to- distajapalkkiot tekimät tästä oikeudenis- tunnosta yht. 146 mkaa 18 p. ja mastaajan omille todistajilleen makset- tama summa tekee yht. 52 mkaa 60 penniä. Mastaaja passitettiin lääninmanki- laan. Oikeudenkäynti, jota oli koko joukko yleisöä seuraamassa, kesti kellon ym- päri eli klo 12 päimällä klo [ ;-j> 12 seutuihin yöllä. main, että Piirala oli haa- linut oikeuteen suuren joukon sellaisia todistajia, jotka eimät tienneet osiaan mitään, joten monenkin oli suotta mie- tettämä päimänsä ilman palkkaa, jota eimät suinkaan lystikseen tehneet aina- kaan mähempimaraiset. Mikäli kuu- limme, ei näistä monellakaan ollut edes matkarahaa, millä kotiaan pääsisimät pitfien matkojen päähän, sillä mas- taaja ei ainakaan niitä maksanut. — Olisi katsottuma paremmin sen, jonka huolena se on, jotteimat asiaan mitään tietämättömät henkilöt suotta joutuisi kärsimään. — Wahwistettu kansakoulu- piirijako. T. k. 11 p:nä antamal- laan päätöksellä on läänin kuivernööri mahmistanut sitä marten asetetun rva- liokunnan laatiman ja miime elok. 15 p:nä Kiimingin kunnan kuntakokouksesi sa hymäksytyn ehdotuksen sanotun kun- nan uudestaan jakamisesta miiteen kansakoulupiiriin, nim. Huttukylän, Kirkonkylän, Hurun, Sydänmaan ja Jaälin piireihin. — Oulujärwen kewättulwain järjestäminen. Siihen nähden mitä Oulun piirin piiri-insinööri antamas- saan lausunnossa oli esiintuonut, ei läänin kuvernööri ole katsonut moi- mansa ryhtyä mihinkään toimenpitei- siin Säräisniemen kuntalaisten ano- muksen johdosta, että maltion puo- lesta ryhdyttäisiin Oulujärmen kemät- tulmia järjestämään. — Arpajaislntvanpyyntö. Ro- maniemen mapaaehtoinen palokunta on pyytänyt lupaa arpajaisten pitämiseen ensituleman helmikuun ajalla rakennus- metkansa lyhentämiseksi sekä palokalus- ton hankkimiseksi. Arpojen lukumäärä tulisi olemaan 15,000, joista joka kahdeksas moittoarpa, ja arman hinta 50 penniä. — Murhayrityksestä tuomittu. Miime perjantaina tuomitsi kihlakun- nanoikeus mälikäräjillä Ruukin maja- talossa Ruokolahdelta kotoisin oleman Luostarinen-nimisen hulikaanin murha- yrityksestä y. m. pidettämäksi yhteensä 5 muotta ja 2 kuukautta kuritushuone- mankeudessa sekä maksamaan todistaja- palkkiot ja muut oikeudenkäyntikulut. Mainittu L. oli miime syyskuun ajalla eräänä iltana mellastanut Ruukissa monessa eri paikassa remolmerin kanssa m. m. ampuen 15 laukausta poliisi Alametsää kohti maantiellä. Tuomittu passitettiin lääninmankilaan. — Suuri koskiriita. Muhoksen ja Utajärmen kihlakunnanoikeudessa on kauppias Alsred Kordelin Helsinki- läi^en Fredrik Thuringin asianajotoi- miston kautta maatinut, että tehtailija Herman Rensors, joka kauppakirjalla 19 p:ltä lokakuuta 1909 oli Kordeli nille myynyt Komero- ja Nuojua-ni- miset osat Niskakoskea Oulujoessa, melmoitettaisiin kantajalle luomutta- maan nämä putoukset. Tehtailija Rensors oli asiamiehensä senaattori Kaarlo Caströnin kautta mastannut, että Kordelinin ja Ren- sorssin mälinen sopimus ei tarkoitta- nut lopullista kiinteistön myyntiä, jota marten laki muun muassa maatii kahden henkilön todistaman kauppa- kirjan, ja että Rensors oli peruutta- nut sopimuksen mallkirjassa myönne- tyllä tamoin. Miime tiistaina pidetyissä mälikä- räjissä julisti kihlakunnanoikeus pää- töksen asiassa. Oikeus kumosi kaup- pias Kordelinin kanteen pääasiallisesti sillä perustuksella, että kaupanteko ei ollut laillisesti pätemä, kun kauppakir- jaa ei oltu oikeaksi todistettu lain määräysten mukaisesti. Sen ohessa melmoitettiin kauppias Kordelin suo- rittamaan tehtailija Rensorssille oikeus- kuluja 1,000 mkaa. Kauppias Kordelinin puolesta me- dotaan päätöstä mastaan. — K. — Mi kolme miikkoa syömättä metsässä. Kolme miikkoa kaksi päi- mää metsässä eksyksissä sai äskettäin työmies Jaako Kärppä, kotoisin Ou- lusta, olla lähdettyään Nimankylästä Menäjän puolelta suoraan sydän- maita Lipikan työpaikalle Sodanky lään. Emäänä oli Menäjän puolelta lähtiessä ainoastaan mähän leipää, joka jo ensi päimänä loppui, ja puoli siikaa. Kyllä oli mies jo lopen mä- synyt, kun pari Kemiyhtiön miestä hänen löysi, ei ollut enää toimonut- kaan pääsemänsä ihmisasunnoille. Ah- den yön oli jo maannut heinäsuo- massa kuolemaa odottaen, kun ei enää ollut niin paljon moimia, että olisi moinut tulen tehdä. Miimeisen yo» olisi mies marinaan miettänyt, jos hänen mielä yhdeksi yöksi olisi täyry- nyt metsään jäädä, sillä sen päimän jälkeisenä yönä, jolloin hän löydettiin ja saatettiin ihmisten hoitoon, oli an- kara pakkanen. Kaksi karhun pesääkin oli hän tällä taipaleella tamannut. Nuortijokimarrella oli nähnyt kaksi sutta poron päätä järsimässä. Niille oli huutanut, että jättäisimät poron pään hänelle ja menisimät metsään uutta emästä hankkimaan. Sudet li- mahtimatkin metsään, maan meimät poron pään muassaan. Kuinkahan monta kulkumiestä on jo mainitulle taipaleelle häminnyt, se on mahdoton armata, sanoo P.-P:n kirjeenmaihtaja. — Keisarikohtans Miime per jantaina ja lauantaina kämi keisari Wilhelm mastamierailulla keisari Ni- kolain luona Wolfgartenin linnassa Hessenissä. — Muuan saksalainen leh ti kertoo, että tsaari oli kutsunut kei sari Milhelmiä mierailulle Pietariin. Tämä käynti tapahtuisi masta ensi huhtikuussa. — Tarkastaja Sadotvnikoff on jättänyt uuden malituksen synoodiin pyytäen asiansa tutkimista sekä eroa papinmirasta. S. on, kuten muister- tanee, määrätty papiksi Menäjälle, jotta hänet saataisiin pois nykyisestä kreikanuskoisten kansakoulujen tarkas- tajan mirasta. jossa hän ei ole nyk. mallanpitäjille mieluinen mies. — Leo Tolstoi kateissa? We- nätäiset lehdet kertomat, että Leo Tolstoi lähti t. k. 10 pnä klo 5 at- kana aamulla lääkärinsä kanssa Jasnaja Poljanasta ja on sittemmin ollut tie- tymättömissä. Puolisolleen jättämäs sään kirjeessä sanoo hän päättäneensä miettää miimeiset päimänsä yksinäisyy dessä sekä pyytää, ettei häntä tultaisi tapaamaan, jos hänen oleskelupaik kansa saataisiin selmille. Hänen luul laan menneen Optinan luostariin. — Tnltvia Ranskassa. Nan cystä sähkötetään, että kaupungin ala- osa on meden mallassa. 15,000 asu- kasta on suojaa mailla. Muistakin osista Ranskaa ilmoitetaan, että mesi joissa on komasti kihonnut. — Portugalin tasalvalta. Ber linin lehdille lennätetään Lissabonista, että on mangittu miisi kenraalia, seitse- mäntoista korkeampaa upseeria ja joukko alempia upseereja osallisuudesta sala- liittoon tasamaltaa mastaan. — Mallat tunnustavat Por tugalin tasawallan. Ranskan, Jta- lian. Espanjan ja Englannin lähetti- lääi omat ilmoittaneet Portugalin sisä- ministerille, että he omat saaneet mal- tuuden astua uudelleen toimeensa ja lausuimat julki toimomuksen, että sydä melliset suhteet näiden maiden ja Por- tugalin mälillä edelleen ja^kuisimat. — Crippen mestaus lykätty. Tohtori Crippen mestaus on lykätty t. k. 23 p:ksi. Crippen asianajaja on jättänyt 3,000 henkilön allekirjoittaman pyynnön Crippen armahtamisesta. Alle- kirjoituksia kerätään yli koko Englannin C. asianajaja mäittää omaamansa to- distuksia siitä, että Belle Elmore elää ja asuu Chicagossa käyttäen toista nimeä. — Ungern Sternberg tuomittu. Pietarista, marrask. 10 p. Piirioikeus on tuominnut rikoslain 111 kohdan perustalla mapaaherra Ungern-Stern- bergin neljäksi muodeksi pakkotyöhön. — (Hrnsialaisten kapina. Kons tantinopolista, marrask. 11 p. Kaksi päimäisessä taistelussa omat grusialai- set menettäneet kuolleina ja mankeina 600 miestä. Turkkilaisten tappiot nousemat 200 mieheen. pikku uutisia. — .10 Umotta täyttää tänään täkätäisen Kansallis-Osake Pankin haarakonttorin joh- taja B i c t o r Hellman — (»O Umotta täyttää tänään rouma E m m y A c h t e. Romva A. on syntynyt Oulussa ja on nykyään Helsingin lukkari- ja urkurikoulun johtajana. * — Kihlauksensa omat julkaisseet neiti Elli Laherma ja konttoristi Viktor M u s t o n e n täältä. „Liitto" ja kansallinen kokoomus». Lauantainen »Liitto" sisältää seuraaman »ymmärryksen" näytteen: »Kaiku „uhkuu eilen taas kaikkea muuta kuin sominnon ja yhtymisen merkkejä". Pi- täätö todellakin uskoa, ettei Kaiun johto- miehet ymmärrä somintoa ja kokoomusta millään muulla keinoin oleman säätämissä kuin ^vaaliliittojen kautta. Meillä malitetta- masti on kokonaan toinen käsitys. Vaaliliit- tojen kautta ja yksinpä sellaisten yrityksillä kin saadaan main uusia riidan aiheita, josla Kaiku irse on selmimpänä esimerkkinä. So- minto ja kokoomus on saatama muuta tie- tä. Ja jolloi olisi sellaisia riitapukareita kun muutamat Kaiunkin ..Maalaiset" ja muut johtomiehet, olisi sominto maalaisten kesken todellakin jo hymällä alulla. Somintoa ja kokoomusta harrastetaan juuri maalaisliiton puolelta niin hymin kansan kuin „johtomiesten" keskuudessa. Mutta kaikulaisille sominto ja kokoomus, muussa mielessä kuin maaliliilon, näyttää oleman joko kauhistus tai käy ie yli heidän ymmärryksensä." Tämä on oimallinen näyle siilä, miten ..Liitto" sominnon ja kokoomuksen käsittää. Sellaisten kanssa on todellakin turhaa pu- hua niin suuresta asiasta. Hm. — Elämissä kumissa Pmpäri" on uusi ohjelma. .Maailman — Tclontcko asiain tilasta Luomessa. Rjetsh kertoo kenraalikumernööri Sennin miimeksi käydessään pääministeri Slolypi- nin puheilla jättäneen tälle selonteon asiain tilasta Suomessa. Llljliil liifilitiijilf. Nyt taasen omat meillä uudet maa- lit edessä. Ensi tammikuun 2 ja 3 päiminä malitsee Suomen kansa edus- taiat eduskuntaansa. Siinä meidän pohjoisimman nurkkakuntammekin on mukana oltama. On kuulunut puheita, että se on yhden ja saman tekemää kämipä ivaaleissa tai ei, sillä hajoite- taan se eduskunta kuitenkin. Mutta asianlaita ei niin ole. M^itä suoma- laisia tahdotaan mäsyttää näillä alin- omaisilla maaleilla. Ei kukaan ääni- oikeutettu saa ajatella, ettei hän mä- litä koko maaleista. Semmoinen aja- tus on mitä maarallisinta ja suoraan sanoen kansansa ja isänmaansa peri- katoon saattamista. Onpa kuulunut semmoisiakin ääniä, ettei se merkitse mitään, onko Lapista edustajaa tai ei. Ei yksi mies paljon merkitse eduskunnassa. Tällaiset ajat- tekemättömät mietteet omat määrät. Kukapa sitten meidän etujamme mal- möisi, jos ei meillä olisi yhtään miestä edustajanamme. Mutta nyt taas taitaa olla monel- lakin kysymys siitä ketä malitsisi. Sii- nä tosin on miettimistä, sillä ei ole yhden ja saman tekemä, kuka siellä on, niinkuin on usealta taholta mäitetty. Jokaisella malitsijalla on se päämäärä, että kykenemän ja olojamme parhaiten tunteman edustajan olla pitäisi ja kut- kapa muut ne meidän olomme ja tar- peemme paremmin tietäisimät kuin juuri meidän omat Lapissa syntyneet ja kas- maneet miehemme. Senpätähden on meidän luomuttama pois semmoisista määristä ja miimein barhaan miemistä mielipiteistä, ettei meillä olisi sem- moista Lapissa syntynyttä miestä kuin nuo, jotka tänne siirtolaisina omat tul- Luomen painijat! Teiliä on teos: Carl Allen, Ksiklrja painissa ja atletiikassa Runsaasti kuvitettu, hinta 5: 75. Se ei ainoastaan Suomessa ole saanut hyviä arvosteluja vaan myöskin ulko mailla ja lienee parhaita teoksia alal laan maailman kirjallisuudessa. Saadaan kaikista kirjakaupoista. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. leet. Tämmöinen ajatus ja senmukai- nen menettely on suoraan sanoen oman itsemme ja kansalaistemme halmeksi- mistä. Meillä on miehiä semmoisia mon- takin, maikka ne ehkä eimät ole niin tunnetuita kuin ne. jotka suullaan suu- rentemat ja joilla on hymää aikaa kul- kea ympäri Lappia tekemässä itseänsä tunnetuksi. Heillä kun on se tamalli- nen maltion rahtamäntti, eikä heidän tarmitse turmetta puskea. Nykyoloissa on meillä tunnetuin ja parhaiten malittaivalsi sopima mies, joka ei tahdo itseään tehdä suurem- maksi kuin todellisuudessa on, mutta joka siitä huolimatta ansaitsee luotta- mustamme. Se on m a a n m i l j e - lijä Matti Termaniemi Kit- tilästä. Atuistakoon jokainen, joka ei tahdo itseään ja kansalaisiaan halmeksia, että piirtää ensi maaleissa lippuunsa näin: Maanmiljelijä Matti Terma niemi, Kittilä. Kittiläinen. Muualta Suomesta. — Snomalaiseu puoluetalou ^Hallituskatu 15" mihkimäjuhla miete- tään kuluman marraskuun 15 p:nä. Pääsylippujen hinnat juhlaan omat: istumapaikat 5 ja 4 markkaa ja seisomapaikat 3 mk. Ohjelmaan kuu- luu: soittoa, amauspuhe, kuorolaulua, juhlaruno, yksinlaulua, juhlapuhe, juh- lakantaatti ja A. L°.n laulua. — Lukkarit. Mhärmän lukkarin- mirkaa on m. m. hakenut Kuimanie- men ltlkkari B. W. Jarminen, joka on asetettu kolmannelle maalisijalle. — Poliisitpahoiupidelleet. Kaksi Kokkolan poliisia, jotka olimat putkassa pahoinpidelleet talonpoika ^Nikolai Typ- piä, on pidätetty toistaiseksi mirantoi- mituksesta. — Oihonna törmännyt kariin. Höyrrilaima Oihonna, joka tiistaina kello 11,3f) illalla saapui Tukholmasta Turkuun, törmäsi kello 4 aikaan sa- mana päimänä kariin noin tunnin mat- kan päässä Maarianhaminasta Teger- byhyn Lökskärin tienoilla. Hönrylaima liukui kuitenkin yli karin. Ruumaa tutkittaessa huomattiin kaiman saaneen mahäpätöisen muodon. Oihonna tulee korjattamaksi ^innbodan telakalla Tuk- Holmassa. Sen muorot ottaa senmuoksi höyrylaima Tornea miikon ajaksi. — Siirtolaiskansamme sielun hoito. Saarnaaja S. Talikka on pyytänyt eroa Kansalliskirkkokunnasta, jonka johtokunta onkin hänelle myön- länyt. Mr Talikka on lintynyt Suomi- Synodiin ja toimii sen kolportöörinä. Merimieslähetyksen paliveluksessa tnöskennellyt katekeetta A. Mäkinen on äskettäin saapunut Calumetiin. Mäkisellä on aikomus antautua Kan- salliskirkkokunnan palmelukseen. — U. S. Kirjallisuutta ja taidetta, llnfi fciMtusfiiiilliflcii fiftofirjii. K. A. Ottelin, siasmatusopin his- torian oppikirja. Lukuisilla muotoku- millä malaistu. 2(58 siru. Hinta nid. 4: 25, sid. kanqaskansiin 5 mk. Kus tannusosakeyhtiö Otaman kustantama. Allämainittu juuri ilmestynyt teos on etupäässä tarkoitettu seminaarien kasmatusopin historian oppikirjaksi. Se on sellainen apuneumo, jonka tar- me seminaareissamme onkin ollut eri- tyisen tuntuma. Suppeudestaan huo- limatta on esitys kauttaaltaan mieltä- kiinnittämä ja malaisema. Kirja on epäilemättä omansa, kelmollisen opet tajan kädessä, osaltansa opettamaan mastaisia pedagogeja pitämään kutsu- mustansa armokkuana, opettamaan hei- tä pedagogisesti ajattelemaan, tulemaan malppaiksi ihmisiksi, joille kasmatus- opin historia ei ole ikämänä läksynä, maan runsasaiheisena ja mielenkiintoi- sena alana, joka houkuttelee jatkumiin opintoihin. Mutta kirjasta ei ole hyötnZ yksis- tään seminaarinoppilaille, maan man- hemmillekin opettajille. Jo kolmena lukumuotena toimineet kansakoulun- opettajain yliopistolliset jatkokurssit omat tehokkaasti edistäneet opettajis- ton jatkumia opintoja, niin että yhä useammat opettajat omat rumennee^