1910 40 ?llor5k!llZ 1910 ^I:o 40 Luorzkins ? W »WM>« Lurun cevll Hänttftu Kasta- ja Kristiinan- Katujen Kulmassa HZastaxäätä Säästöpankkia Hoimttus: M kerrasskolmas omi Kristiinank adun kulmasta luhtien Lantiscll. R.ntak^dulla. Kuhelimet: Ilmoitus- ja TilauSkonitori (8 a.p —7 i.p.) .... 84 Toimisto (10 12 a.p ja 5—7 i.p.) Kassakonitori Kirjap nno ja f kt ri . . . Toim.johtaja..... 14 41 7 45 29 9 91 tilaushinnat: Tur> Zsa Posti?. Koko wuod. ... 3: Puoli „ ... 1.60 Nkl'. . . . . —:90 Jrtonaisnumcrot S p. 4: — 2: - 1:20 Hlmottusten Hinnat: Tekstin edellä 9 p. millimetri. Tekstin jäleStä 7 p. „ Wähiu ilmoitushinta 60 p. Vastauksesta: 20 P. paitsi ilmoitushintaa Gurun Hehteä seuraa ilmaiseksi kuukausittain Suomi kuvalehti kansalle. Hurun chehtt t^meSkyy kolmesti viikossa, nimit täin tiistaisin, torstaisia ja lau antaisin aamulla. Lehti kannetaan TuruSsa maksutta kunkin tilaajaa kotiin. Hurun Lekden Puheli» «4. Laatii ehdotuksia te hokkaaksi ilmoittamiseesi. Hankkii ilmoitus- fumia. Antaa taitkia tätä toskevia tarmit- tamia tietvia. Ote almanakasta. TorStai, huhtik. 7 p.: Allan. Perjantai, huhtik. 8 p.i «uoma. Sää>olot Turussa. Toispiiitvauä tiistaina. Lämpömäärä: korkein -s- S, alin — 2. Ilman suhteellinen kosteus: Lv Tuulen muoto: Lan. nen. Aurinko on paistanut: ö t. 55 m. Eileu lesliwiiklo«a. Lämpömäärä: tvrkciu -j- 13, alin — 6. Ilman teellinen kosteus: -Z l-/»- Tuulen suunta: luoteinen. Annnko on paistanut : 10 t. 45 m. Lurun cebtl sisältää tänään m. m. seuraamat kirjoi »ukset: Mitä ««Me jLrj.Se jää! Joh tava Ur.onus. Mtlt» »iipttät Meaäjä» tule Hdustunta. Ae»raattltuweruSörlnapurai»en Nimitetty S»omen kysymys duumassa. Duuma ajeltanui valioku..aau a>tata valmiScamaon. Mtljatomia juhlitaan: H nen pu. heensa johdosta Suomen puolesia. Aaasalaist-»--» Karussa. Pa hekiumislausunloja väkijuoma asiaa jvh doSio. Zfreimi Farust. Kirj. Jukka A»wta: Kansanjuhlaonaettomun- deSsa Unkarissa .urmai.sa jääneitten hau taus l2 kuvaa). I. M-, Y. ^ Kaksi kutvaa Unkarin kanfanjuhsaonnettomuuden uhrien hautaamisesta. EinMnta. Täysi iSt into huhtik. S p:nä. Istunto alkoi klo K i. p. — Pu hetta johti puhemies Svinhufvud. Hallitnk>en penkeille olivat saapuneet senaattorit M » rk o f s, H o siaia o ff, von Kothen, Berg ja Saari- koski. Seuraavat osiat käsiteltiin: Vapautu» valiokuaaan- jLseuyydeStä. Ed. Tuomi vapautettiin talouS valiokunnan jäsenyydestä, koska hänsa- m. lla on pernstuslalivaliokunnaa jäsen eikä ehdi ottamaau osaa molempien töi hin. K. MajeSteetia arm. esitys u:o 8 ynnä ehdotu» laiksi niitten Suomenmaata kos kewien lakien ja asetusten säätämisjärjestyksestä. joilla on yleisvaltakuu- nalli ne» merkitys. Tämä armollinen esitys esitettiin nyt — Ilmoitettiin, että puhemiesneuvosto oli ehdottanut asian lähetettään!,,i pe- rustuslaluvaliokuntaan. Kun useat puhujat — Mäkelin, Da nielson Kalmari, RosenqlviSt, Sctalä, Aliio, Castren, Kaarne, Ingman Wrede, Hultin, Lchyb-rgZ!0n ja Kallio — edus taen eduskunnan kaikkia puolueryhmiä, olivat ylj?m>.el!sesu huomauttaneet ta mä» lakiet.dotut.jea perustuslakejamme tuhoavasta sisällöstä, lähetettlin esitys perustuslakivaliokuntaan. Muut esityslistalla olevat asiat pantiin pöydälle perjantaina pidettävään laysi istuntoon. Istunto päättyi klo 10,55 i.p' ViMunlmkinzZZ- Ssniösm eZllZkunnzzzz. Eduskunnan tiistaisessa täysi-istun- nossa esitettiin arm e tys n:o 8 ynnä ehdotus laiksi niiden Suomenmaata kos kemien lakien ja aielustea saätämisji?r- jestyksestä, joilla on yleisvaltakunnalli- aen meriiiys. Ai^sta syntyi ivnsi tun^ tia kestätvä keskuSielu. Puheeamuoro i sai easikfl ed D Mä kelin (sos. d^m ), loka aluksi huo»autli, että esity >el:a puuttuu peruStetuja ja mirenta jo se on ilmeinen taiama^kai !uus, etra onaSta ld-Skuanatta p^l^dk tään ainoastaan lau unioa. Mttaän yri tystä el ole tehty asian saamarisi kulke maan laillista tielä, vaaa syrjäytetään edu-kun a. Ei salatakaav, ena tur^viiu» on luizota maamme luini.uo mlö^rgo^ ni»n perusteet. Utillaan el l»i>ci/aan tvdisltia, et» Suomea tuyoamluen ouzl valttäm lön Wen^jan etu.en vuo.zi. — Kaikitta o,ilmaan on ehö^tus lainktlko. mi^vrilys, haik iltem uö.! wat .vkaappaus uunnttelma venäjää laantumuijeulica w rtamiehi-töa p^ylett eii iyhdyt^M' elji. TuSta luueutiN toituu ^tveaajulle va^in loa. Al,a otijl layetettaiva perus.us lat>wauo!unlaaa selouyljen saamiiekil jma, mtten lktnvasla.jiile poiutlle lei- larrlunnaa hallitus on untauiunut Sen lätkeen puhut lenaauori D a- aielsou-Kaliuari (juomeu ), io a kohta kodalta perusteellisesti kumosi ne väitteet, joita ministerineuvostoa ta holta kysymyksessä olevan lakiehdotu se lelityksissa on esitetty Suomea perustus- la?>ea synnystä ja kehityksestä. Puhuja rajoittui niin ollen yksinomaan maamme perustuslakien ja vattlo oikeudellisten leikkain ^ istoriallisen kehitykjen selittä miseen, osottaen, eitä Suomea peruSteS- lait eroavat oleellisesti niisiä avoi mistä kirjoista, joita ZLenäiän hallitsi jat ovat toisinaan antaneet erinäisten valloitettujen maiden asukkaille ja ylsi tylsille kaupungeillekiu. Niinikään puh. todisti, että Alek aateri I tarvitsi tar kot stensa toteuttamiseksi sellaista wa paaehtoista suostumusta Suomea kan salta, jonka hän Pormoon valtiopäivillä kansamme edustajilta sai. Edelleen osotti puhuja vääräksi sen väitteen, ettei Haminaa rauhansopimuksessa olisi otettu lukuun Porvoossa tapahtunutta osiaiu järjestelyä. Mitä siihen tulee, onko Suomea nimitettävä valtioksi, sanoi puhuja sen seikan voitavan jättää tie teen ratkaistavaksi. Muistaa kummin kin tulee, että ensimäi en, joka Suome e on sen kcisineen omistanut, on ttse Ä.ek- janteri I. Ojolettuaan kaikilta puolin miaist?ri- neu>oostoa hi-toriallisen selitylien vää rakji lausui puh. loiuk i, että ehdotuS, joka rakentuu sellaisille vaarille perus leluille ei saata vasota Wcnäjä» tun sankaan oikeuden ja omanlunnonvaati» mmjia eikä luottaa muuta luin tur miota; se voi vain sa^da lain kunnioi- tuljca horjumaan ja tuottaa siinä kvh den seurauksia, jv.dcn ej.malua jo olkmme runsaasti saaneet luta. Ed. Rosenqvist (ruots. p.) lau sui, että vaikka inhimilliset lait vai? te!e >at!ln, niin pylyy aina oikeu-jar^ jestys. Suomen oNtus on historialli- lesti ja fiioeellisesti epäum^tiömasti to d ^Ztettu ja sen loutkaam nen herättää suutiumusta koko sivistyneessä m^ail maS>a. Meaäjän kansalla tnntee si veellisen tason, jonka alapuolella ei saa mennä. Puh. toi voi että tässä asiassa saataisiin alkaa» tähdellinen ykstmielnuys ja oli varma siua, että kärsi«y ,et, >otka kannaamme kohtaavat, ovat ja ostavat jttä. Ed. Setälä (nuors.) teki selkoa misjä kolid.n lakiehdotus on ristiriidassa perustuslakiemme tans?a ja tahio» suoda lc^vtuksi, ctlei Suomen osanotto wa ta- k nnanduumaan n.oi olla korioauk>eoa otteuljirmme meaetiamiseSta. Lakir^ds- tus pltaä vatlioiaänlvaime lumoamia sca jo t> pahtu- eena toitusina, loska se jo ed:llyttaa yieisivultaluai-alllsen lain lacd^iniöjärltslhlieen olemassaoloa. Se on luinsaad ntcmine iyr uyliamistä, oa iva^tioktiappciu^. Suomea kaaia ei voi tulsoa >i:a sitoivukji eitä lu-inunaa sila. Tol!i>o»lowoa on, e»la venäjän rdaS tu ta ei ole lai o.va We ajän kansan kunnian muka set i olla mu ana pienen kansan oile^dc-, lvu!kuc>MiicSia. Ed. Aik > o (ma^tal-t) piti minis- ter ueuiuosion chdo^sla julmana »lioei lyna Suomea tosiaan seka setUll eri puolilta MMUii io m-.npt eea oikeuden »vastaiiuulia, loimckpiteca, jossa ^uo«a- lainen o.:!ce isuaui^ar.ja p^rttadoa. ^!d. Arthur Ca>tre» (> v?or>.) ko^tuitlt a/.oa k. .'^a.uivlllt en oi cudca kanna, z, vittot n u>. m. suhen, »na ttiel.!! hupeja om^^ tiM^n ia ixl' a pviöthnicn mua>lma>> o kcu?la juiinan ^d Zsu pui.>l kiellä sit > 0l!tUrrl ko?' i, jon!^ se o.i suorul^m.iiiiU^an. (Ld In g m a (>uouie t.) »a^ o al» leivliivata >,ia, e.l^ maizo am^»c on al noustaan y! > M!t lpiöc >i ta, eitä edus ku',nulla on vileu- e >a lua^n t,ntaa la». uii!>>i.?a «-.vta ^-,a5»a, eka >>it , e.lu l.!M >n au l^ki vr> m^ul »emme j0!ve.lam^.va j^ v. ^ing.>a,ncn. Ääite, että täällä vastustaisi tällaista koimeapiteitä aiooas aan pieni oja väes löa, on väär^. Miksei pyritä perille lailllsuud.'» tietä? Useita asioita oa si ten saatu järjesietqtl, ja kausaiame oa o: anut kaataakseen raskaitakin taakkoja valtakunnan etujen vuoksi. Kyseessä»!? va toimenpide ei ediStä v^ltakuaaan eri osien Yh.eaäisyydta lujittamista. To teutettuna tietäisi lakiehdotus mitä suu rinta vaaraa suomalaiselle kansallisuu delle ja suomalaiselle kulttuurille. Ed. Wrede (ruots. p.) lausui, että ehdotuS va niin laajakaatoinea, etteivät sea alkuunpamjatkaaa ticda «ltS se tie tää. Kun raja yleisvaltakunnallisessa ja erityisessä järjestyksessä tapahtuvan Suomea lainsäadännöa välillä oa ve dettä wä u»in, että kaikti tähänastiaea lamsacdzntö ja verotusoikeus on siir tyvä edelltieea alaan, tietää uusi eh dotus Suoaea valtiosäännön tuhoa» mistä. Oikeudesta»» ei kuitenkaan kan sa saa tinka; joka oikeutensa uyraa, se tuhoo ilsensä. Jo ehdotuS tullaaa to teuttamaaa, ei kansa voi katsoa sitä oUeuskaskytjl vaan mahtikäskyksi. Suo mea kansa lulee saamaan tämän wa- taumu.iea>a takia paljoa kar>ia, muita enemmän se menettäisi, joS se paat,i oi keutensa alltul,,. — lLnnen on hallit aan sanaa totuttu puämaän horjumat- lomana. Nyt ei ote enaa niin laiia. P»y. luettelt esimerkiejä Suomen aiiain lujittelyn tuhoi. sta ieuraul,isla mmis- ttttaeuivoSlosia ja kaljoi jellalsea mc nctletyn halli, ijaue aientaiva. i. Mitä sitten tieiaakaan tämä uu>ia ehdotu»! Hultin ^nuor.) laujui Suo men nais »ea puoies>a, ei:ä he owat >y- vc ?.ti lieloljia siitä, mitä vativallaa to.^ttnpt.e.den toteullamlnea tuottaa iianmaa^e ja sea joka»>eue toville. 6t>. Scyybergson (ruots. p.) oll s >tä mieltä, etta tosk». kansamme oa »ahon osu jaksanut kestää, se jaksanee uiielatin. Lakiehdotus oa leoreelniesti heikko ja kay aanolll!estt mahdoton. Olisi odal.anut, että pauMiniStert olisi osaa» nut vallia paremmat apmaijel latieh- dotusta laaumaan. Eo. ttttllio (maalaisl.) kohdisti puheensa etupäässä valtiopa,vajarjes- tyl,en lokkuulseea seka Suomea yallu.e- misen ma^do.tomnuteen venalatsten lai tosten tautia. Keskustelun päätyttyä lähetettiin asia peruS'uSlaltvalioluataan, lutea puhe- MteSneuvosto ol» ehdottanut. Uikskizzz, joSsa muutamien klvMmieliSten nuoru kaisten häijyn ilkeamielisyyd-a johdosta 320 ihmistä sai surmansa, oa herättä nyt surua ja kauhua kaikkialla koko «aaSsa Näiden onnettomai» ihmiSteu joukkohautauS muodostui sydäntäsärke- «Skst toimitukseksi. Julkaisemme fiitä tässä k lksi kuvaa, joista toinen esittää osaa surnknlkueeSta, toinen erästä koh tausta hautausmaalla. KenraaliL.uwernö^'rin apumincn mmlletly. Pi«-iariS a, huhtik 4 p. W-ltakui - na»neuwoston wall»osihteeriNopuloillell L » ps kij on uimiietty Suomen ken rualikumeruööria apulaiseksi ja samalla yleunet.y salaueuvokseksi. Suo m e n- kysymys duumaosa. Duuma oa vyt volmvut Mnet sii hkl» vukoluntaoa joka >ulee kusiltele ma^n lyiyinySta Suomea k^skevtea lakien lullai>emtslurjtttySia. Zusemen lutuinai-ra on Z1. Tuma valiokunta alottaa työnsä we nal^tje , pacsiaisen .alkecn. Kuningas Pietarin näjän matka. We K««i«ga» aijott» «»ryata? BerliuiStä, huhtik. 4 p. Ser- bialainea sammalehti .Politiea" jul kaisee huomiotaherättävän ilmotuksen fiitä etlä venäläinen attentaatti olisi suunniteltu kuningas Pietarin käynnin aikana Pietarissa, mutta oli poliisi saanut sea este'yksi. Miljukowia juhlitaan. Kadetr ouolueea jäsenet MoskomaSia omat prof. Miljukoiville lähettäneet seuraavan säh kösanoman: Kanjauwapa.iSpuolueen edustajat Mosko vassa. kokoontuneina moni okaiseen kokou!seen, lähettämät teille terivehdylsensä ja lämsimän kiitoksensa puheenne johdosta Suomen kansan hymä si. Koko ajattelema venäläinen yhteis kunta on vilpittömän tyydytyksen tuntein hy väksynyt teidän sananne. Peti» ihmis-hmM. Auumis »aminissa ErLS rao'a murha jännit ää tätä ny kyä viranomaisten mieliä Nevyorkissa. Murhaaja oa eräs nuori saksalainen, nimeltä Albert Molter ja hänen uhrin>a oa eras 15 vuotias tyttö Rath Wheeler, erään kauppakoulun oppi las, joka opiskeli pikalirjo:tuSta ja ko- neellakirjoi »amista. Muutamiu vitkkoja sitten jätti Ruth Myeeler kotiusa hakeak>eeu sanomaleytt- ilmoituksen johdospa tiietlecn koaelir.oit- tajon paikkaa. Jtmoituk essa otl mai nii^iuaa osote: »Toto n:o 222 75:naea kadua marrella NewyoriiN ii^os ^ssa". Stina ajul hra Wotr?r ja hyinen ra kastajattarensa Kane Miller. Stiiä hetkestä as.l ou Ruth Whee- ler kadoksissa. Häuea silarersa pyyii vat polilsia etsimään kudinnutt» Wol» terin asunnosta Polnsn wangit,iwc.t Molterin epatllynä netti Ruth Hjheele- rm huiultLMiftöta. Eiisi atuk.i ei töy de.ly Mltään, »oka olisi johtanut kadon neen jäljille. M^lta eraaaä pätvanä huomasimat sen taion naapurit, missä Walter a>m, ison taarön talon seinää ivastaan leijvlvtlla paloLikapuilla. Kua se otettiin alas, löydettiin siitä vj>a Äiutq W^ek erin kama.astl patvietuSta ruumilitla. Alissa ei ollut palastaan vaatieiia jo.ella, mutta käärössä oli iur oosi ttiu aivijö ja silkttSlen alu«vaat i.'tdca jl..tttt, jiiiSta ruumllajaannöliet lunuettiin. jiaulan hmparillu oli nuo ranpaUä. Ä-oueitN huoneesia löysi po> liisi sitten Ruth ZLHeeleria muita ruu miinosia kuin myös hänen tavaroitaan. Molter oli nähtävästi kukistettuaan nuoralla tytön kuoliaaksi, leikannut kä si arret ja jalat pois ruumiista saa dakseen ruumiin mahiumaan kamiaiiu. Sitten oli haa valanut ruumiin päälle paloöljyä ja sytyttänyt sea yhdessä hal kojen ja hiilien kanssa palamaau. Sit ten oli hän käärinyt muut ruumiinosat kääröön ja asettanut sea tikapuihia tip pumaa» taloa palokujaa», joaae ihmis, silmä harvoiu pääsee. Wolteria oa «ankeudessa turhaaH koetettu saada tunnuStamaau. Häa kiel» tää röyhkeästi tekousa. Tämä IS- vuotias »uorukaineu oa tavattoman paatunut. Poliisi luulee, että häa ei ainoaStaaa ole murhannut Ruth Whee» leriä, vaaa sea lisäksi vielä neljätoista muuta paikkaa etsivää tyttöä, jotka ovat salaperäisesti kadonneet viime tammikuuu jälleen. Kokonaista 1,5<XZ kirjettä nuorilta tytöiltä ou löydetty Volteria asunnosta. Selville oa kay» uyt, että uuori hra Volter oa harjoit tanut »valkoisten orjaia kauppaa", s. o. hankkinut nnoria viattomia tyttöjä pa hamaineisiin paikkoihin. Otaksutaan, että kun uhri oa teynyt vastc rintaa, on hä» kuristamalla lopettanut sea päivät ja silpomalla ruumiia koettanut saada ri- kok^eaa jäljet salatulsi. — Wltmeiset tiedät Ne.vyorkista lerioivat, että Vol teria ralaslaMtarea todistus oa toden- tanut taman oialmmijen. Molter oa taunis mies, mutta kaunis kuori peutaä mitä suurimmau madaa- n isyyden. — N^in ivuvsi lakapcrin sur- tyt häa äitinsä kanssa Amer.kkaan Ber- llnista, M!S>a haa on kasvanut »huli- gaanilorttcertssa". A.bcrt Volter oa täydellinen peto ihmlSi,aomuSsa! Päimän pahnaa. — Haluaa moottoripolku- pyörää. Poliisikonstaapeli O. Z. Saarinen Kcuruulta oa senaatilla ano nut 1,2u0 mk. moottoripzlkupyöraa hankkimista roanen moidatseen tarpeel lisella joutuisuudet zeurata rikokjeateki» jöita. I^uet su »maa muuten myönnet täisi, anoo Saarinen saad^ sen ainakin lainaksi. — Junaa ammuttu. Kun ju. n», joka lahti Turu-la viime sunnun taina klo K 4^) a.p. Hetsinliin, saapui lahclle Frcdritsbergia asemaa, ammut- t.in sitä kohll laukaus joka lamistl pa- kaasimaunun seinän. Onneksi luoti ei osunut kehenkään -vaunussa olijaan. Am puja, jota luauSla nuhtiln ia jolla oli tatjl tolveriu, ol» tuyaUaan taydannyt ivaunuun ja laukaissut. Tupah«umas.a llmotletliin hetl Fr^dritsbergia asema sillalle, jonka toimesta ampujaa lähdet tiin ajauaaa takaa. Miehet 'a"tllniin kuanl ja oivat he Fredr.t-betgia yuli- k.aneja. Aiapuja itmolti »vain huvtk- scen tahd^nuecn^ä junaa. Liiälehti Saomt kama, leyt; kan/atle a o L zeu- raa Tutun Le^d u taia vuincrZ t. Lija.eyu a:r^> Z a..aetaan tilaajoil lemme ensi »viitvua.