rt:o 95 — (910. KAIKU. Perjantaina Elokuun ?9 ;jä*vbn>i. Sähkötaskulamppuja ja Tuoreita pattereita myy Oulun Uusi Sähköliike. Puhelin 3 58. Kansallispankin talossa. Puhelin 358. P C RETTIG L C 9 Painohiivaa! Painohiivaa! Arvoisalle yleisölle saamme kunnioittavimmin ilmoittaa, että' joka päivä hankimme tuoretta ja käymäkykyistä painohiivaa. Sulkeudumme arvoisan yleisön suosiolliseen huomioon ja piirrämme I. (747245) Kaikella kunnioituksella. Vaasan Painohiivatehdas Osakeyhtiö. k:tta Alfred Herler. J. G. Söderlund. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Ma. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Oulu, Elok. 19 p:nä. Li«» MlIMiniir Historiallinen tosiasia on, että Suo- men Eduskunta ja Suomen kansa omat asetetut arkaluontoisempaan ja wai- keampaan asemaan kuin yksikään kansa ja eduskunta maailmassa. Sisällisissä oloissamme on paljon, jopa suunnattomankin paljon paran- nettamaa, mikä seikka on johtunut Suomen epäedullisesta asemasta Ruot- sin mallan aikana ja siitä, että myö- hään omat omankielinen opetus ja kansallinen kirjallisuus sekä kansanmal- täinen Eduskunta tulleet kansamme omiksi. Ulkonaisesti olemme joutuneet wiha- mielisten tunteiden ja pyrkimysten myrskyyn. Oma hallitus ja oma Eduskunta omat näissä oloissa olleet Suomen turmana. Äsken meillä oli mielä kotimainen kunnollinen hallitus. Että tämä hajosi, se ei ollut ainakaan Suomalaisen puo- lueen syy. Kun näet Suomalainen puolue aikoinaan metosi puolueitten yhteistoimintaan, jotta edelleen moi- täisiin säilyttää kotimaisten miesten käsissä kyseessä olemat hallitustoimet, niin enemmistö ei antanut kannatus- taan tälle yhteistoiminnan aatteelle, ja seuraus oli nykyinen puolimenäläinen senaatti. Jälkimaailma armostelkoon, kenenkä mastuulle tämä asiain käänne on pantama. Tosiasia on, että kansal- lisesti katsoen Suomen kansa on me- nettänyt mahman etumarustuksensa: Suomen senaatin. Ja nyt uhkaa kowa kohtalo tuhota Eduskuntammekm, johon me olemme kiinnittäneet niin paljon toimetta sekä sisällisiin uudistuksiin nähden että myös maltiollisen asemamme turmaa- misen suhteen ulospäin. Oletimme, että uusi Eduskuntamme täydessä määrässä muodostuisi koko kansan edustukseksi, joka yhtenäisellä esiintymisellä kykenisi saamaan keski- näistä ymmärrystä aikaan sekä lujit- taisi eri luokkien yhteenkuulumaisuuden tunnetta. Kaikki kansan ker- ro k s et tulisimat — niin toi» mottiin — täten yksimieli sesti ia yhteismoimin tuke maan m altiollistaasemaa ni in e, josta meidän kaikkien onnemme riippuu. Wähän on Eduskuntamme ennättä nyt aikaansaada niin toisessa kum toi- sessakin suhteessa. Eikä syy ole aina ollut meissä itsessämme. Hymiä toimei- ta on kuitenkin ollut olemassa siitä,että lapsiaskeleensa otettuaan Eduskuntain- me piakkoin kykenisi toteuttamaan sii- hen aitoinaan klinnittämämme suuret olettamukset. Ja nyt on asema sem moinen, että on kenties syystä moitu kysyä: „Wiimeisetkö maltiopäimät?" Mutta muistakoot Suomen kansan edustajat, että päämarustuksemme me- nee, jos Eduskuntamme hämitetään, ja toimikoot he selmästi tietoisina siitä. että Eduskuntamme on kohta miimei- nen toimomme. Kotimaisen hallituk- semnie menetys oli suuri tappio, mutta kormaamaton olisi Eduskunnan me netys. Eduskuntaamme on tosin moititttu monessa suhteessa. On sanottu, että kansanedustajia yhdistämät siteet omat olleet Harmat ja heikot ja että yhteis maikutus on useissa tärkeissä asioissa ollut miltei tyhjä marjo main, puolueet kun ennakolta omat määränneet kan tansa muitten syitä kuulematta tai niistä mälittämättä. Mutta, kuten jo sanottiin, on ollut toimeita yhteis- työn paranemisesta. Ja joka tapauk- sessa on Eduskunnan olemassa-olo toimeittemme ankkuri, jonka säilyttä- miseksi on ponnistettama suurienkin uh rauksien hinnalla. Me tiedämme, mitä meillä on. maan emme tiedä, mitä mielä moidaan saada tilalle. Korkein tehtämä on nyt pelastaa, minkä pelas taa moi. Kansalainen. Muistelma pchjMimisestli foiiliifoföiil'ift.111. Elokuun 9—12 päiminä pidettiin Tukholmassa 10:s pohjoismainen kou- lukokous, johon oli saapunut osanotta- jia Ruotsista, Norjasta, Tanskasta ja Suomesta yhteensä yli 7000. Meren- takaisesta Islannistakin oli saapunut 5 mies- ja 15 naisopettajaa. Niillä monilla toimikunnilla, joita kokousta marten oli asetettu, oli mannaankin ankara työ saada kaikki asiat sujumaan. Ja myöntää tulee, että »koneisto kä- mi" merrattain hymin. Majoitustoi- mikunta oli onnistunut saamaan noille tuhansille asunnot suurimmaksi osaksi yksityisten luona. Ainoastaan noin 1000 opettajaa oli sijoitettu koulu- Huoneustoihin. Kansliatoimikunnalle oli monta kuumaa päimää ja yötäkin kokouksen edellä ja alussa jakaessaan osanottajille kokousmerkkejä, ohjelmia, pääsy'ippuja y. m. Kukin osanottaja sai erityisen kokous- merkin, johon sitä paitsi oli liitetty kuntin osanottajan kansallismäriä esit- tämä nauhapalanen. Niin oli ruot salaisilla sinikeltainen, tanskalaisilla malkopunainen ja norjalaisilla malko- sini punainen nauhansa. Suomalai- sille oli tällaiseksi tunnusteeksi marus- tettu punakeltainen nauha. Kun mo- niaat sinimalkoisiin märeihin tottuneet ja niitä kansallimäreinään pitämät täs- tä huomauttimat ja kysyimät, kenen tai keiden toimesta nuo punakeltaiset nauhat omat maratut, saatiin kuulla, että suomalaisen toimikunnan puheen- johtaja oli kysyttäessä ilmoittanut pu- nakeltaisen märin oleman suomalaisten kansallismärin. Sen mukaisesti oli ruotsalainen toimikunta nauhat mal- mistanut. Suomalaiset saamat siis kiittää prosessori W. Ruinia siitä, että heidän täytyi kokouksessa kantaa niitä märejä, joilla meidän ruotsikot tahtomat itsensä merkata ja e r o 11 a u- t u a tämän maan suomalaisesta mäes- töstä! Ei ole siis ensinkään kumma että kokouksessa esiintyi myöskin ..Vä rittömiä" osanottajia, s. o. sellaisia, jotka eimät tahtoneet rintaansa kiinnit- tää meidän ruotsikkojen erikoisia tun- nusteita. Tämä näyttää sattuneen joi hinkin sen märin ihailijoihin, koskapa eräässä pääkaupungin ruotsalaisessa lehdessä on siitä pahaa porua pidetty. Tämä ..märittöinien" opettajaksi tup pautunut kynäsankari on muka tietä- minään, kuinka monta noita „kuriton- ta" oli mutta hänen tietonsa on määrä. Paljon enemmän niitä oli kuin kirjoit- taja näkyy ilokseen luuleman. — Sanomattakin on selmä, ettei sellai- nen suuri ihmisjoukko, joka tähän ko- oukseen oli saapunut, moinut mahtua mihinkään kaupungissa löytymään huo- neeseen eimätkä, jos sellainen olisi ollut- kin, puhujain sanat olisi moineet kuulua kuin lähimpään ympäristöön. Ahteisiä tilaisuuksi olimat ainoastaan aamuhar- taushetket, joita pidettiin muoroin eri kir- koissa sekä lopettajaisjuhla Skansenilla. Mutta muutoin oli kokouksia neljässä eri paikassa samaan aikaan: Blasiehol- man ja Skeppsholman kirkoissa. Ruot- salaisessa teatterissa ja Musikaalisen akatemian salissa. Nämä olimat mal- lan lähellä toisiaan, joten pian ehti pistäytyä toisessakin paikassa. Esitel- män pitäjästä ja esitettämästä asiasta näytti riippuman, mihin suurin ihmis- mirta kulloinkin suuntausi. Sen muoksi saattoikin toisissa kokouspaikoissa olla sietämätöntä tungosta, kun taas toisissa samaan aikaan näkyi tyhjiä tuoliri- mejä. Kun kokouksia pidettiin monessa pai- kassa yhtäaikaa, niin täytyi osanotta- jan malita, mihin kulloinkin meni Senmuoksi hänen muistelmissaan on ainoastaan pieni osa omaan kuulemi seen ja näkemiseen perustumaa, muu osa on muitten huomioitten mukaan piirretty. Ensimäinen kokouspäitvä. Tiistaina elokuun 9 päimänä klo 8 aamulla mittaili ihmisjoukkoja kunin kaallisen linnan mieressä olemaan Suur- kirkkoon (Storkyrka), joka pian oli tä- pösen täynnä. Suuret joukot saimat kääntyä omilta takaisin. Klo 10 alkoi kokous mainituissa paikoissa marsin yksinkertaisilla menoilla. Laulettiin joku ohjelmamihkoon otetuista lau- luista, kokouksen puheenjohtaja lausui lyhyesti termehdyssanat ja sitten astui esitelmänpitäjä esiin. Puheenjohtajat ja heidän maramiehensä sekä sihteerit oli edeltä päin määrätty. Ohjelman mukaan oli esitelmiä ja keskusteluja marten marattu ajat klo 10—12 ja 1 /t>2— 1 /*2 "4. Jltapäimät käytettiin kaupungin ja sen ympäristön merkillisyyksien katselemiseen, näytte- lyssä käyntiin y. m. Ensimäisenä päimänä pidettiin kaik- kiaan 16 esitelmää, joista ainoastaan muutamat tulkoot tässä mainituiksi. Ensimäisinä olimat Tukholman kansa- koulujen tarkastajan professori F. von Scheelenja prosessori Walsrid Waseniuksen esitelmät. Edellinen puhui nykyaikaisesta kasmatusopista huomauttaen, että nykyisen muosisadan alusta asti on esiintynyt uusi kasma- tusoppi, joka sekä tieteenä että käy- tännöllisessä toimessa kehittyy marsin nopeasti. Sen edellytyksenä on koke- mukseen perustuma sielutiede. Uudelle tolalle on kasmatusoppi astunut. Ko- kemusperäinen luonne on siinäkin as- tunut etualaan. Ennen se oli filosoo- smen. Nyt se perustuu kokemukseen. Wanha kasmatusoppi oli runollinen. Uusi on saanut todellisuus luonteen. Wanha kasmatusoppi eli sääntöjä- määräämä, uusi pyytää selittää syitä. Tämä uusi kasmatus-oppi maatii uut- ta opettaja-simistystä. Kasmatuksen ja opetuksen täytyy tulla l u o n n o l- l i s e k s i, sen tulee enemmän kuin tä- hän asti olla somitettu lasten taipu- muksen ja kehityksen mukaiseksi. Koulun täytyy asettaa päämaalikseen ei tieto- jen hankkimista maan todellisen kasma- tuksen, joka tekee monet kelmollisiksi ja kykenemiksi kansalaisiksi. Työkoulu ja sosiaalinen kasmatus pu hujan mielestä parhaiten miemät näille perille. Prosessori Wasenius esitelmässään selosti Helsingissä toimeenpantuja kau- nolukukilpailu;a, jotka olimat tapahtu neet eri koulujen kesken. Rehtori Paamo Wirkkunen piti esilelmän koululaisten itsehallin- nasta. Puhuja piti mälttämättömänä koettaa saada koulukuri järjestetyksi toiselle kannalle kuin se tähän saakka on ollut. Siinä on ollut, lausui pu- huja liian paljon sotilasmaista komen tamista. Oppilaat omat saatettamat itse keskenään pitämään kuria. Sen tulee tapahtua siten, että huonommat tomerit estetään saamasta johtoa kä- siinnä ja paremmat ainekset tomeripii- rissä saatekaan johtoon. Sen jälkeen puhuja teki selkoa suomalaisessa nor maalilyseossa tehdyistä kokeista, jotka yleensä olimat olleet ilahduttamia. Wahinko main, että rajoitettu aika teki haittaa esitelmänpitäjälle, jonka täytyi kiirehtiä enemmän kuin olisi ol- lut suotamaa, jopa lyhennettäkin erit täin mielenkiintoista esitystään. Mainitsemista ansaitsee myöskin neiti Gagnerin esitelmä elämien kumien teattereista ja mitä oikeuksia ja melmollisuuksia opettajilla niihin nähden on. Puhuja huomautti, että noin 70 % elämien kumien oh jelmista on sekä taiteellisessa että usein myöskin simeellisessä suhteessa aiivan ala-armoisia. Etelä Amerikaan ja Balkanin niemimaalle kuulutaan sellai- sia kumia haluttaman, mutta ..samasta sormesta" saamat sitten muutkin kan- sat. Monessa maassa omat elämät kumat ennakkotarkastuksen alaisia. Elä mien kumien näyttäjät omat itse sitä pyytöneet. Puhuja ei tahtonut näitä teattereita hämitettämiksi, koska se olisi mahdotonta, maan puhdistettamiksi. Illalla klo 6 oli urheilukentällä kansakoululasten leikkinäytös. Ensin marssi soiton kaikuessa kentälle 800 poikaa ja tyttöä kullakin sinikeltainen lippu kädessä. Muutamia kauniita käyntiharjoituksia tehtyään poistui lip- pujoukko ja sijaan astui eri joukkoja, jotka suorittimat erilaisia urheiluleik- kejä. Alen innostunut oli yleisö, kä- sien pauketta kuului ehtimiseen. Leik- kien aikana soitteli koulupoika-orkesteri useita soittokappaleita. M. P. Vleisiä uutisia. — Waltiopäiwäpäiiti>kset. Mal tiopäimäpäätökset 1909 ja 1910 mal- tiopäimillä on lähetetty Suomen mal- tionarkistossa säilytettämiksi. — Uusi waltiopäiwäjärjestys? ..Aftonbladetille" ilmoitetaan, että „mannoista lähteistä" Pietarissa ker rotaan, että Suomen maltiopäimien kieltäytyminen malitsemaan edustajia maltakunnanneumostoon ja duumaan johtaa maltiopäimien hajottamiseen ja nykyisen äänioikeuslain kumoamiseen Uusi rajotettu maalilaki on jo wal- mistettu ja tulee miipymättä täytän- töönpantamaksi. — Sotkamon wesistön suun uitellut mittaustyöt. Armollisella, toukok. 20 p. päimätyllä määräyksellä on käsketty tänä muonna marusta- maan merenmittausretkikunta Sotka- mon mcsistön tutkimista marten „jos maltion marat sen sallimat". Tämän johdosta ilmoitti luotsihallitus senaa- tin kauppa- ja teollisuustoimituskun- nalle, että seuraamat malmistamat työt olisimat tänä muonna toimitettamat, jotta töitä ensi muonna moitaisiin kes- keymättä toimittaa, nim. höyry- y. m. meneiden sekä muiden tutkimusmälinei- den kulettaminen tutkimusalueelle, mä- liaikaisen telakan rakentaminen, tar- peellisten kolmioimismälineiden mal- mistaminen, höyrypursien pannujen puhdistaminen y. m. Näitten mal- mistamien töitten kustannukset nouse- mat korkeintaan 6,000 mkaan. Retki- kunnan muotuiset menot tulisimat nou- semaan 18,000 mkaan. Luotsihallitus anoi maltuutusta näiden töiden suorit- tamiseen Oulunjärmen tutkimistöiden miime kuussa päätyttyä sekä 6,000 mkn määrärahan myöntämistä turkoi- tukseen. Senaatti on hylännyt luotsihallituk- sen esityksen kosfeimät maltion marat salli marojen myöntämistä puheeuaole- man retkikunnan marustamiseen. — Kolera. Lääkintöhallitus päätti maanantaina lähettää senaatille seu- raaman uuden kirjelmän: Kirjelmässä kuluman elokuun 6 pltä on lääkintöhallitus esiintuomillaan syil- lä symimmässä alamaisuudessa esittä- nyt, että senaatin olisi julistettama Pietarin kumernementti kokonaisuudes- saan koleran saastuttamaksi. Sen jäl keen on kolera leminnyt yhä laajem- malle mainitussa kumernementissa. Menäjän hallitus on myöskin jo mii- me heinäkuun lopulla julistanut sano- tussa kumernementissa oleman Schlus- selburgin kihlakunnan koleran saastut- tamaksi sekä sen jälkeen ryhtynyt Kron- stadiin suhteen samallaiseen toimenpi teeseen. Koska lääkintöhallitus ei moi ryhtyä mainittua kumernementtia mas- taan laillisiin suojelemistoimenpiteisiin, joiden toimeenpanoon maaditaan, että kysymyksessä olema alue on julistettu sanotun ruton saastuttamaksi, eikä tah- do ottaa mastuulleen niitä onnetto- mia seurauksia, joita täten moi syntyä, katsoo lääkintöhallitus siihen nähden, että lääkintöhallituksen aikaisemmin te- kemä esitys näyttää jätetyn toistaiseksi, itsensä pakotetuksi uudistamaan sen. Lääkintöhallitus saa sentähden alamai- simmasti ehdottaa, että maan hallitus julistaisi koko Pietarin kumernementin ja Kronstadtin kaupungin koleran saas- tuttamaksi. * Helsingissä sairastuneessa Maria Piskunomitshissä ei ole koleraa. Läskelän tehtaan omistamalla Laa- tokalla kulkemassa ..Urho" proomussa on ilmennyt koleratapaus matruusissa. Proomu puhdistettiin Pietarissa ja sai- ras mieliin sairashuoneeseen. Mutta kun proomu tuli hömylaima Taimi 111 perässä Taipaleenjoen tullisatamaan, niin kaikki henkilöt määräsi lääkintö hallitus 6 muorokauden karanteeniin. Samoin oli t. k. S pnä tapahtunut kolerasairaus Pähkinänlinnassa „Wald- hos"-yhtiön proomun miehistössä. M- si jäi sairaalaan ja laima puhdistet- tiin ja sai jatkaa matkaa. Se sai jat kaa matkaansa mielä Suomen puolella Sortanlahdestakin, kun ei tapauksesta siellä tiedetty silloin mitään. Myö- h mmin annettiin käsky Salmin lää- kärille pysäyttää laima ia ryhtyä tar- peellisiin toimiin sen suhteen. ^ T. k. 16 päimänä ei ollut Suomes sa tiettämästi yhtään kolerasairasta. — Maasau läänin ent. kuiver- uöörin eläke. T. k. 9 pnä päimä- tyllä amoimella kirjeellä on Maasan läänin ent. kumernöörille, salaneumos K. de Pontille myönnetty 7,500 mkn suuruinen marsinainen elinkautiseläke ja 2,500 mkn suuruinen ylimääräinen muotuinen apuraha. — Tientekorasitnkset. Tyyty- mättyminä Oulun läänin kumernöörin päätökseen omat »valittaneet senaattiin Pyhäjärmen, Oulaisten ja Merijärmen pitäjäin käräjäkunnan tientekomelmolli set, jotka omat manttaalittain melmoi- tetut rakeiitamaan ja mastaisuudessa kunnossa pitämään miisi metriä lemeän ja 19,487,.; m. pitkän Oulaisten kir- kolta Mmieskaan johtaman maantien. — Keuraaliknlvernööri tiedus telee lahjoitusmaa oloja. Ken- raalikumernöörin kanslia on 1!! pnä elokuuta lähettänyt senaattiin seuraa- man kirjelmän: Kenraalikumernöörin käskystä pyy tää kanslia simiilitoimituskuntaa il moittamaan esittelyä marten maan ylipäällikölle, millä kannalla on ny- kyään kysymys perintökirjain antami sesta siihen maahan, jota on annettu Mantsinsaaren talonpojille mähittäis- maksua mastaan Suomen kruunun os- tamista entisistä lahjoitusmaista, ja onko ryhdytty mahdollisiin toimenpi teisiin sanotun kysymyksen nopeasti ratkaisemiseksi. — Tukholman pohjoismainen koulukokous. Kouluylihallitus anoi aikoinaan senaatilta määrärahaa jaet- tamaksi matkarahoina Tukholmassa äs- kettäin pidettyyn pohjoismaiseen kou- lukokoukseen menemille opettajille ja opettajattarille. Ennenkun senaatti otti kysymystä ratkaistakseen tiedusteli se kenraalikumernööriltä oliko Menäjän hallitus saanut kutsua mainittuun ko- koukseen. Nyt on kenraalikumernööri senaatin tietoon ja ohjeeksi ilmoittanut Wenä- jän ulkoministeristöstä saamansa seli- tyksen, että kokous ei ollut mitenkään mirallinen ja että järjestelykomitea lä- hetti kutsuja ainoastaan yksityisille henkilöille ja sellaisille laitoksille, joille tällaiset kysymykset moimat kuulua. — Venäläinen asetus kutver nöörien olkamerkeistä. Senaat- tiin on sisäasiainministeriöltä kenraali- kumernöörin kautta saapunut Menäjän asetuskokoelmassa julaistu uusi kumer- nöörien olkamerkkejä koskema asetus julkaistamaksi Suomen asetuskokoel- massa. — Knluwan tvuodeu tulo- ja menoarvioehdotus. Tämän muo- den tulo- ja menoarmioehdotusta ei mie- lä ole lähetetty kenraalikumernöörin- kansliasta Pietariin ja kuuluu kans- liassa laadittaman muutosehdotuksia siihen. (Dultrn kaupungista. — R. y. Pohjan Leimun ar- pajaiset omat ensi sunnuntaina Hu- pisaarilla. Sietää jo ajoissa järjestää osiansa siten että niihin marmasti pääsee, silsi houkuttelemat niisiä tulee. Moittokokoelma tulee senlainen, että melkein jokainen saapi hymiä moittoja, sillä seura on järjestänyt moitot siten, ettei noita muutamia satoja markkoja maksamia päämoittoja ole hankittu ol lenkaan, maan sen sijaan lähes tuhan- nen markan armosta useita kymmeniä markkoja maksamia esineitä. Näin ollen tulee moitot enemmän tasatuksi ja hymiä moittoja kymmenittäin. Ohjelma on myöskin puuhattu mo- nipuoliseksi ja hauskaksi. Sinne tulee soittoa, laulua ja mielä kaikenmoista hupia, joka pitää yleisöä koko illan naurussa suin. Lopussa on perin ko- mea ilotulitus. — Tuomisto Ctttoittt. Olemme kuulleet, että kuuluisa painijamme Tuo- misto on lupautunut tulemaan ensi kuussa Ouluun kahden ulkomaalaisen painijan kera. — Woro näpättiin kiinni. Wii- me keskimiikkoa masten tutki eräs mo- ro kahden Paamolan kestikiemarissa majaileman matkustajan taskuja, mie- den heiltä rahaa yht. 91 markkaa. Asiasta ilmoitettiin Oulun poliisilai- toffeen, josta lähetettiin seuraamana päimänä miehiä asemalle ja näpättiin maras kiini. Kuitenkin oli se jo ehti- nyt tuhlata rahoista niin paljon, että saatiin takaisin main mähän pöölle 70 markan. — Warkaus. Wiime keskiviikko iltana paikallisjunan pohjoisesta saa- muttua Oulun asemalle, mei eräs kul- kumies kokkolalaiselta kauppiaalta ra- hakukkaron. Kauppias kuitenkin sai rahansa takaisin, sillä markaan tuk- kiessa kätensä hänen taskuunsa, tarttui kauppias siihen kolmosesta kiini, huu- taen poliisia amuksi, joka tulikin ja mies pantiin kiini. Rahakukkaro jossa ei kuitenkaan ol- lut kuin 8 markkaa rahaa, oli mar- kaalta hätäkässä pudonnut ivaunun lattialle, josta siimoojatar sen jälkeen- päin löysi. — Warkaan alkuja. Eräässä talossa Uudenkadun marrella katosi lukitusta makasiinista sukkanyytti, jossa oli koko joukko sukkia. Niistä kuitenkin il mausi yhdet takaisin, koska niissä oli nimimerkit, — luultamasti kiinnijou tumisen pelosta. Eilen aamulla nähtiinkin kaksi poi- kasta, jotka tulimat palosolasta ja kier- telimät makasiinia, mutta heitä ei eh- ditty saada kiinni. — Olisikohan taas kin jonkunmoinen poikain rosmosakki toimessa, sillä pienempiä markausma lituksia kuuluu ehtimiseen. — Hartikaisen juttu. Ensi lau- mantaina on Oulun pitäjän y. m. pi- täjien käräjäkunnan kihlakunnan oikeu- den mäliköräjissä zsillä jo toisen ker- ran Hartikaisen juttu. — Kuten muis tanemme haammtti mainittu Hartikai nen miime kesäkuun 28 pnä erästä poikasta pahoin kirmeellä. Oikeuden istunto tapahtuu klo 12:sta asioit sija Haapalan talossa. — Koko Pohjanmaata käsittä wät polknpyöräkilpailut tehtailija Juho Mustosen lahjoittamasta pokaa- lista, pidetään ensi sunnuntaina Ka- jaanin maantiellä. Kilpailuihin ottaa osaa m. m. tunnettu sieiviläinen ajaja I. Jaakonaho. — Uutta tulipalon hälyytys laitoSta koeteltiin eilen klo 12:sta. Ääni kuului surulliselta ja haikealta ulmonnalta. Lähelle ja alle tuulen ääni kuului kyllä moimakkaalta, maik- kakaan ei oululaisen kormaan tulipa- loon kiireesti hätyyttämättä. Kaupun gin eteläpäähän ei ääni juuri kuulu- nut millään tulipalomerkinannolta, niin hiljaista se oli. Tänään koetellaan laitosta uudel- leen klo 12. — Laitvaliike. Eilen saapui tän ne helsinkiläinen höyrylaiiva „Wega" Pietarista, tuoden kappaletamaraa. — Siitvottomuudesta lvastaa- maan. Asianajaja Edward Tuoivila on haastettu ensi tiistain maistraatin mastaamaan siimoiiomuudesia rauta tien takana olemassa kartanossaan. — TVapaasoittoa esittää M. P. I.n soittokunta ensi sunnuntaina klc 8:lta Palokunnan puistossa. — Sairaussuhteet Oulussa miime miikon ajalla: Matsa- ja suolikatarria . . . HO Kurrkuröhkää -» Keuhlokatarria ....... 5 Keuhkokuumetta 1 Pilkkulamanta utia 1 Yht. 40 — Kestikiewarit ja kyyditys. T. k. 18 pnä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus uskonut kestikiemari- talonpidon ja marsinaisen kyydityksen Muhoksen kunnassa sijaitsemissa kyyti- laitoksissa 1911 muoden alusta alka- maksi miisimuotiskaudeksi: kunnan ala- päässä Kosulan seuduilla talolliselle Jaakko Kinnula-Kosulalle, kirkonkyläs- sä talolliselle Juho Mäkelälle ja kun- nan ylipäässä Hyrkkään seuduilla ta- lolliselle Antti Hyrkkäälle, Muhoksen kunnan muosittain suoritettamaa, Kin- nula-Kosulalle 500 mkn, Mäkelälle 895 mkn ja Hyrkkäälle 1,400 mkn suuruista kormausta mastaan. Sa- matta on lääninhallitus määrännyt seuraamat tilat ja niitten omistajat aputaloina suorittamaan ylimääräiset kyyditykset: Kosulan kestikiemarissa: Laitasaaren kylässä olemien Kosusen n:o 9, Kosusen n:o 19 ja Inkalan n:o 88 tilojen omisiajat leski Anna Kosu- sen, Jaakko Kosusen ja Heikki Inkala- Kosusen, kunkin yhdellä Heinosella: kirkonkylän kesnkiemarissa: kirkonky lässä olemien Malkolan n:o Tikka- lan n:o ja Koimikon n:o 89 tilojen omistajat Aappo Malkolan ja Juho Mäkelän, A. W. Aulan y. m. Tikka- lan tilan omistajat ja Suomen mal- tion, kunkin kohdaltaan yhdellä hemo- sella; sekä Hyrkkään kestikiemarissa: Hyrkkään n:o 5, Similän n:o 58 ja Kassisen n:o 9 tilojen omistajat Laa- mu Hyrkkään, Juho Similän ja Kaar- lo Tillmanin, kuukin yhdellä hemosella. — Haapajärtveu kihlakunnan henkikirjoittajanwirkaan on läänin kumernööri antanutkin puoltolauseensa Haapajörmen piirin nimismiehelle Wilho Leinolle eikä, kuten toispäimän lehdessä kerroimme, Limingan piirin nimismiehelle Knut Mirzeniukselle. — Oulun rotvastikuuuan pa piston kontrahtikokouS pidettiin Tyrnätvällä kirkkoherran mirkatalossa miime maanantaina ja tiistaina, kulu- man elokuun 15 ja 16 päiminä. Ko kouksessa oli saapumilla romastikun- nasta 8 pappia. Malaiseman esitel män norjalaisesta tunnetusta talon- poikaisesta herätyssaarnaajasta Klaus Nielsen Haugesta, kuollut m. 1824 pitää pastori Simelius Muhoksel- ta. Keskustelukysymyksen aineesta: Miten saamutamme rauhan Jumalan kanssa, ja minkätähden useilta kristi- tyiltä puuttuu rauha Jumalan kanssa? alusti pastori I. N. Merenheimo Ou- lunsalosta, ja sukeusi tästä keskuste- lukysymyksestä merrattain mitkäs kes- kusielu, jossa alustajan mielipiteitä kannatettiin. Kokouksessa päätettiin myös uusien kirjojen tilaamisesta ro- mastikunnan kirjastoon sekä malittiin kirjaston tilien tarkastajiksi pastorit Simelius ja Hyttinen ja myönnettiin heidän ehdotuksestaan tilimapaus kir- jastonhoitajalle komministeri Uno Me- geliukselle. Kirjastonhoitajalsi komini- nisteri Mcgelinksen sijaan, joka vNysi päästä mapaaksi kirjastonhoitajan toi' mesta, mulittiin pastori Tvilip Nord lund Oulusta. — Seuraama kontrah- tikokous päätettiin pitää romastiknn- nan diakonaattitoimen muosijuhlan yh teydessä ensi kesänä Muhoksella, ja ma- Iittiin esilellnänpitäjäksi siihen pastori Toimo Kajama Iistä sekä keskustelukysy- myksen alustajaksi pastori Heikel Ou lusta. Kokouksessa, jossa mallitsi so- pusointuinen, lämmin meljellinen mie- liala, toimi puheenjohtajana tuomioro- masti Eljas Lönnrot sekä kirjurina pastori Kytömäki Kiimingistä. Eläh dyttämän, mirkistämän maikutelman saimat kokouksen osanottajat marinaan- kin kokouksesta, ja suolamaa main olisi ollut, että useampiakin romastikunnan pappeja olisi kokoukseen saapunut. — Oulun romastikunnan dia konaattitoimen tvuosikokons ja wuosijuhla pidettiin Tyrnämällä uni- me tiistaina. Juhla alkoi puolipäi- mäjiunalanpalmelnksella seuraklinnan kirkossa klo 11 e. pp. Alttaripalme- luksen tässä junialaiipalmeluksessa, jo- hon seurakuntalaisia oli saapunut aina- ra kirkko jokseenkin täyteen, toimUtii^at pastorit Simelius ja Merenheimo, ja jnhlasaarnan piti kokouksen puheenjoh- tajalsi hiippakunnan tuomiokapitulin määräämä pastori Paamo Hyttinen Limingasta Tit. 2 lumun 11—14 mär- syjen johdosta sekä selosteli samalla seurakunnista lähetettyjen diakoniatyötä koskemien muosikertomusten pohjalla diakoniatyön tilaa ia kehitystä tulu- neena kirkollismuotena romastikunan eri seurakunnissa. Jumalanpalivetuk- sen päätyttyä puhui mielä seurakunnan kirkkoherra P. Korpi muutamia kehoi- tuksen sanoja, erityisesti diakoniatyöhön nähden. Muosikokousta jatkettiin ptten seurakunnan pappilassa. Ensikesäistä muosikokousta marten, joka ehdotettiin