*:o 443 Osk. Jalanderin kirjakaupan Koti- ja ulkomaalaista kirjallisuutta. - Suurin kirjavarasto paikkakunnalla. -------------- Joululehtejä, Joulualbumeja, Kalentereja, Alma nakkoja, Postikortti- ja Valokuva-Albumeja, Joulu ja Uudenvuodenkortteja, Lasten Leluja y. m., y. m. KAIKU. Runeberg, hänen elämänsä ja runou- tensa; prof. Mikael Soinisen kasmatusopilliset teokset; Charles Gide: Taloustieteen pääpiirteet; E. Nemanlinna: Suomen raha-asiat muosina 1863—1904; Allan Ser lachius: Suomen rikosoikeuden op' pikirja; K. I. Stählbergin kun- nallislakien ja maanmuokratain seli tykset ^ W. Ramsay: Geologian perusteet; I. I. Tikkanen: Ku- maamataiteet; maataloudellinen tieto- kirja Maahenki y. m. — Tekeillä omat m. m. N i el s e n-G u m m e- r u s: Kirkkohistoria sekä piispa O I. Colianderin toimittama, ta- mattoman runsaasti kumitettu suurteos Suomen kirkon paimenmuisto, jonka edellinen osa malmistuu täksi jouluksi. Oppikirjoja on Otama kustantanut suuren määrän sekä kansakouluja että ylempiä oppilaitoksia marten, ja useat näistä kirjoista omat tunnustetut par- haimmiksi alallaan. Muutamia kan- sakoulukirjoja on tähän asti leminnyt yli 200,000 kpl. Otaman kustanta- mistä armokkaista opetusmälineistä mainittakoon: R. Hult & I. E. Ros berg : Suomenmaan seinäkartta (kaksi painosta), joita on tilattu ulkomai Pe.jantalna Joulukuun 9 päivänä. n 3i"* 3 Leikatkaa ja säästäkää jouluostoksia varten! jotka on kustantanut . Kustannusosakeyhtiö OTAVA... Kotimaisia romaaneja. Valkeneva tie. 3: 50; Pyhä rakkaus. 3: 50. Hämäläisiä. 3: 50; sid. K. ylösen Jälk. Oulussa r V«« vuuviu UUVIHUI' kertoo, että Paasimirta oti Tanskassa ollessaan seurannut tarkoin suomalaista K. Blomstedt A Knrfm,- fanomalehtta. (O.-ö. Pallas talossa) Naisten ja miesten Puku- ja Päällysvaatekankaita. Halpoja poikain pukukankaita, Vuoritarpeita — Dof- felia ja Sarkaa. Turkkitavaroita, kuten Lakkia, Muffia ja Kaula- puuhkia, Vuoriturkiksia, Kirjoituspöydän alle mattoja. Villakutomoteoksia, Villalakkia ja Huiveja, Hiihto- lakkia ja Paitoja, Käsineitä. — Naisten kapoiksi Silkki- ja Villa-PIychiä, Villa-Saalia. Miesten ja Naisten valmiita Palttoita. HOSU MW>M »alasin joalulahialcS sopivia esineitä. Sienitaulut: Historiallisia seinätauluja, — Murhapoltto ja wekselin- tähän asti ilmestynyt 8 kpl.; Kalema-! wäärennyksiä. Parisen miikkoa sit- la-aiheisia kansatieteellisiä kumia, tähän' ten syttyi Hangossa yönaikaan kaup- asti ilmestynyt 4 kpl. pias W. Dahlmanin asumassa raken- Otamalla on nyt oma kirjapaino ja nuksessa tuli, lemiten niin huimasti, sitomo. Näin ei ole mielä kauan ollut että kolmen palmelustyton oli hypät- laita, maan muoteen 1908 saakka kaikki tämä ikkunasta ulos moidakseen pelas- Otaman kirjat painettiin mieraissa tua. Nyttemmin on käynyt selmille, kirjapainoissa ja sidottiin -mieraissa että tuli on saanut alkunsa ylimmän sitomoissa. Otaman kirjapaino ja si- kerroksen portaiden alta. Tämän joh- tomo käsittämät kokonaisen komean, dosta pidätettiin hra Dahlman, epäil- nelikerroksisen kimirakennuksen, kellaris- tynä murhapolttoon. D. kuitenkm ma- ta ullakkoon asti. Painokoneita on kuutti taloudellisenasemansa hymäksi, wiisi suurempaa ja kaksi pientä. Useim- ettei suinkaan ollut palomakuutussum- mat suuremmista omat amerikkalaisia man tarpeessa. Hangon miskaali on kaksoismuorokoneita, joilla käy painat- j nyt kuitenkin nyt huomannut, että D. tammen noin 2,000—2,700 painoark- on määrentänyt ainakin 5 mekseliä, fj a tunnissa. jotka on myynyt eri pankkien kontto- Nyt ennen joulua mallitsee kuumeen- j reihin ja että on usein koettanut myy- tapainen kiire Otaman kaikissa osas- dä mekseleitä yhdyspankin Hangon toissa. Joka päimä malmistuu useita konttoriin. D. on yhä mangittuna. uusia kirjoja, jotka heti miipymättä — Häkään kuolleet. Wiime tiis- lähetetään ympäri maata. Lähetys- | taina tamattiin Haminassa häkään osastosta toimitetaan päimittäin satoja ^ kuolleina leipuriliikkeensä lattialta lei- isompia ja pienempiä lähetyksiä. Ota- puri Wäinö Rantala ja hänen apu- wan joulukirjallisuus onkin tänä muon- loisensa Armas Wilhelm Laitinen, na runsaampi kuin koskaan ennen, ja Edellisenä iltana he olimat ryhtyneet kerrassaan suurenmoinen on se teosten leipomossa töihin ja lämmittäneet sarja, mikä yhtiön joulukirjallisuusluet- kauan kylmillään olleen leipomon, sul- telossa luetellaan. Siinä on armo- kien yläpellin suupeltien jäädessä auki. kasta ja maihtelemaa lukemista sekä Rantala oli 23 ja Laitinen 19 muo- manhemmille että nuoremmille. Eri den ikäinen. LI!»O LEINO: SOOHM KIBlllSUUBEtl IM. I mk. 75 p. Vetää kirjallisten ilmiöittemme ryhmitte lylle uudet, niiden oman sisällisen yhteyden määräämät ääriviivat ja asettaa ne yleisten hengenvirtausten valaistukseen siten toteut taen — muuten ensi kerran suomalaiseen kirjallisuuteen nähden — nykyaikaisen kir jallishistoriallisen tutkimuksen periaatetta. Selvittelee erinäisiä kirjallisuushistorian kä sitteitä ja antaa siis esteettistä opastusta. Yrjö Weilin i Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. Marttinen k K:ni Kirjansitomo Kuitas. Pekurin talossa. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. Leo Gunnarin Kulta- ja Kello sepänliikettä 5 Silmälasi- kauppaa:: Suositetaan Rovaniemellä neumostoa. Hänen mihansa on tällä kertaa syttynyt siitä että sotaneuroosto on hywäk- synyt toiminimi Bröder Aströmin tekemän kuularuiskusatuloita käsittämän hankintatar- jouksen. Menschikosfin mukaan oli jo aikai- semmin useita menäläisiä toiminimiä kutsuttu kilpailemaan ja oli asia jo ratkaistu siihen määrään että main kontrahdin tekeminen puuttui. Silloin ilmestyi näyttämölle toimi- nimi Bröder Äström tehden helpomman tar jouksen kuin menäläiset tehtaat selittäen, että kun suomalaisten toiminimien ei sallita mal- mistaa tamaroita Menäjän sotamäelle, ole Kirjallisuutta ja taidetta. MmusMtyhtiö Am Z0-n»ll>tias. tyistä huomiota ansaitsemat semmoiset! armokkaat tietokirjat kuin prosessori I. I. Tikkasen kirjoittama, henkemä ja hieno loistoteos ..Kumaamataiteet" sekä maatalouskirjallisuutemme huomat- tamin ja suurisuuntaisin julkaisu ..Maahenki", joka on syntynyt etemim- pien kotimaisten ammattimiesten yh- teistyöstä ja on nyt malmis. Myös- kin kotimaista kaunokirjallisuutta on täksi jouluksi ilmestynyt harminaisen Hilja Haahti, sid. 4: 25. Ilmari Kianto, Jalmari Finne, 4: 25. Anni JCaste, Hänen armonsa kasvatti. 3 mk.; sid. 3: 75. Katri Kortesuo, Sirkka. 2. 75. Väinö Kataja, Ollin-Mikko, Aapon- Ulla ja Ullan-Eino. 2 mk. Väinö Kataja, Kruununtorppari. 2: 75. Helmi Setälä, Surun lapsi. 1:75. Helmi Setälä, Mennyt päivä. 2: 25. Lauri Sauramo, Isä Johannes. 3: 50. Hanna-Helena Kunnas, Maailman- Hetu. 1:25. B. H. Päivänsalo, Vankilan selleistä ja sydämen komeroista. 1 mk. Otavan Helppohintainen Kirjasto. Kotkat. Romaani, kirj. Hilja Haahti. 1:50; sid. 2:25. Veljekset. Romaani, kirj. Arvid Jär nefelt. 3 mk. Seitsemän Veljestä, kirj. Aleksis Kivi. 1:50. Säkenistö, kokoelma suomalaista lau lurunoutta. 75 p.; korukans. 1:25. Lappalaisten kuningatar. Romaani, kirj. Carl Blink. 1:90; sid. 2:65. Ryöstölapsi. Romaani, kirj. R. L. Stevenson. 1:90; sid. 2:65. Indian viitakoista. Kertomuksia, kirj. Rudyard Kipling. 2 sarjaa ä 2 mk.; sid. ä 2: 50. Otavan Romaanisarja. Klaus Hinrich, Runoja ja näytelmiä. «J. H, Erkko, Kootut teokset. I. Runoelmia 1. Nid. 4 mk.; sid. 5: 50. II. Ruonelmia 2. Nid. 4 mk.; sid. 5: 50. III. Näytelmät. Nid. 6 mk.; sid. 7: 50. L. Onerva, Särjetyt jumalat. 2 mk. Kaarlo Atra, Kunnia vuoksi. 2: 75. Anna-Maria Tallgren, Runoilijoita. Luonnekuvia. Muotokuvilla. 2: 50. Joulun kaunein kirja. Kuvaamataiteet. Runsaasti kuvitettu taidehistoria, kirjoittanut prof. J. J. Tikkanen. Korukansissa 16 mk. Maataloudellinen s uurteos. Maahenki. Paras ja suurisuuntaisin suomalainen tietokirja. Valmistuu ko konaisuudessaan näinä päivinä. 2 osaa. Sid. 32 mk. Nuorille. Gustav Frenssen, Baas. 6:75. D. Mereshkovski, Ylösnousseet juma lat. I osa 4:50. Toinen osa pian valmis. Mrs. Humphry Ward, Marsella. I osa. 4: 50. Toinen osa pian valmis. Omassa talossa Palokunnan taloa vastapäätä. l ■ ■ ■ -n,-" n j - , j, ~ | * »v».» vv»*^n v|4 4^UVIVVKUl|vl( Kirjakustantaja on tärkeä tekijä ny- runsaasti, ja muutamat teokset omat kyajan kulttuuriyhteiskunnassa, missä herättäneet niin suurta huomiota, että ..painettu sana" on saamuttanut niin ensimäinen painos on aiman lyhyessä tamattoman suuren merkityksen. Il- ajassa loppuunmyyty, kuten esim. man häntä ..olisimat esitetyt aatteet Ilmari Kiannon ..Pyhä rakkaus" ja ja tulkitut tunteet kuin siimertömiä Katri Kortesuon esikoisteos ..Sirkka", linnunpoikasia", kuten Juhani Aho Huomattamia uutuuksia omat mielä kerran on lausunut. Kustantaja ot- Hilja Haahden romaani „Walkenema mansa malmis muuttamaan tehtaansa Pie- taa huolekseen kirjan painatuksen, le- tie", Anni Kasteen ..Hänen armonsa tarun. Tämän jälkeen on sopimuksen teko mittämisen ja tunnetuksi-tekemisen; hän kasmatti", L. Onerman runokokoelma ^venäläisten tehtaitten kanssa miipynyt ja se auttaa nuo linnunpoikaset lentoon. »Särjetyt jumalat", Jalmari Finnen tämä seikka saa Menschikosfin raimoihinsa. Mutta ei siinä kyllin. Monen hymän humoristinen romaani ..Hämäläisiä" ja hyödyllisen kirjan alotekin lähtee ynnä monet muut. Niistä antaa tie- , , . t .„ , hänestä. Tämä koskee marsinkin „koot- toja Otaman runsaasti kumitettu jou- Englanttlama ko«luuneh»a wal- ^ sxU useampien eri tutki- lukirjallisuusluettelo mistelee matkaa maahamme. Lontoon ^ kirjailijain yhteistyöllä aikaan- koulunopettaiam yhdistyksen saatamia suurisuuntaisia tietojulkaisuja. mtellaan ensi muodeksi yhteistä retkeä Suo- • ^ alkuunpanijana useimmissa ta- meen. Retkikunnan tarkoituksena on kat- yleisön tarpeen tuntema - Ilmestyneitä aikakauskir- sella maatamme za tutustua marsinkm koulur. kustantaja. Suuri osa käännöskirjat- joja on toimitukselle saapunut: hlmme ;a opetusoloihlmme. Retklkunnan lisuutta ilmestyy niinikään kustantajan Hermes n:o 11. Sisältää: Toi- w + n • r — O" m. m fern,marmata,a, dotteeSta . mimksen näköpiiriStS. Ilmoittakaa! M^nw.l>ely-hallituks-n k,r,-lmaan professom W. T. G -°d-, >°ka muutamia Parin kolmen lviimeisen muosikym- Miksi? Tilaukset eimät tule itsestään, muo,m sitten matkusteli omassamme. menen aikana on suomenkielisen kirjal- ne omat etsittämA. Reumoja liike- (( ■ . „ . f _ ; ,. ... lifuuben kustantaminen mennqt aimo miehikst aikomille. Ihmistuntemus. ,!°' 1 '><! »s -uro.ll. edelleen - r' « "' » JUtlXUivOl Elämänvalaistusta. Erkki Kaila, Evankeliumia nykyajan nuorille. 1:25; sid. 1:85. Rudolf Eucken, Elämän tarkoitus ja arvo, 3 mk.; sid. 3: 75. Elämäkerrallisia kuvia nuorisolle, kirj. Helmi Setälä. Kuvitettu. 2 mk. Auringon mailta. Uusia satuja ja seik kailuja, kirj. Arvid Lydecken. 68 ku vaa. Sid. 1:75. Ivolan juttuja. Suomalaisia eläinsa tuja, toimittanut Joel Lehtonen. . Sid. 1:75. Uudisasukkaat Kanadassa. Seik kailukertomus, kirj. kapteeni Marryat. Kuvitettu. Sid. 1:95. Kalevalan tarinat. Kertonut Eva Mol- tesen. Sid. 1:25. Pentti Mylläri kuninkaan hovissa. Satunäytelmä, kirjoitt. Alli Nissinen. 1 mk. Mailta ja Meriltä. Seikkailukirjasarja, toimittaa Teuvo Pakkala. 11 kirjaa a 25 penniä. Kalastaja ja hänen vaimonsa. Monivärinen kuvakirja, laatinut Eric Ehrström. Sid. 3:25. Pääskysen Joulukontti. Lasten haus kin joululehti. 50 tekstisivua ja pal jon kuvia! 50 penniä. - .inv^n.|i uuuiuiuc. -yjyiuiiuiuneinus — Palokunnantalo» eläwissä knrvissa askelin eteenpäin. Kirjojen tarme on Hiukan ilmoittamisesta. Kirjanpitäjä, kannattaa käydä katsomassa uutta ohjelmaa, melkoisesti kasmanut ja niiden menekki Kuinka määrennykset kauppakirjoissa ; a etta m at apurahat olisi mat myönnettämät. Maliokunta oli, mikäli se lyhyellä — Uudessa Eliitvicn futotcn mössä on uusi, monipuolinen ja läpeensä | £-) t a jo « huwittawa ohjelma. ,. rv „ - * Maliokunta oli, mikäli se lyhyellt -ftt 'a f r» ? -t?» e i ■' malmiswsajallaan oli moinut, koetta trätixä» Paakaupungm k>r>°kuztannu-l.,kk-.s. TahdMuui I»k°>elam°isa. Konttori- eisiz kysymyksille tyydqttSmiS waS äveenfä ^ K u s t a n n u s o s a k e y h t i ö apulaisille y. m. tausekidotuksia. Knsnrnns i» apeenin q j ^ suurin. Se rtffnt fnrmm< suurin. Se alkoi toimin- tansa 100,000 markan osakepääomalla toukokuussa m. 1890 ja lähetti ensi- .mäiset tuotteensa julkisuuteen saman IThlVifllfd muoden joulukuun alkupäiminä, siis iliuuaua ^uomcbia. >tasan 20 muotta sitten. Toimeeapane-,. ^ - mana johtajana oli aluksi tohtori MlltlldllsstMM MMs- Nastslou8v8asto. tapainen siihen. Väittelyä se on sekin ja marsin tasapuolista kaiketi. * — Kananrnokaa ja käärepaperia on miime päiminä ahkerasti kaduillamme tar- jottu. Ken sellaista larmitsee, hän saa sitä ilmaiseksi, kunhan saattaa osotteensa tiedoksi ..Pääskysten" pääleiriin Helsingissä. Tämä uusi kaupantaiv rra, jota rahatta ja hinnat-. la tarjotaan, on se Jonaksen ja Heikin lehti ..Suomalainen Kansa", jolla ongitaan suo- ,nalaisen mäestön kannatusta ruotsikoillem- me ja heidän pyyteillensä. Tähän koukkuun en minä soisi kenenkään tarttuman. Jouni. * — Hajaannus sosialidemokraattien keskuudessa. Sen johdosta, että Uuden- maan läänin sosialidemokratien piirikokous on hymäksynyt asettamansa maliokunnan mietinuön, jossa m. m. kiellettiin sosialistien myöntämästä suostuntoja ja paikottain an- karasti arivostellaan puolueen eduskunta- ryhmän enemmistön menettelyä miime ivaltiopäimillä, on neit Miina, Sillanpää kieltäytynyt edustajaehdokkuuoesta. Neiti S. on ollut sosiatidemokraattien huomatta- mimpia edustajien kaikilla tähänastisilla yksikamarimaltiopäimillä sekä kuulunut ryh- män maltillisempiin aiueksiin. Hänen eronsa merkilsee moittoa ..Työmiehen" ryhmälle, joka on puoleen mähemmistönä. kokous. tausehdotuksia. Kysymys herätti m nokkaan, osittain kiihkoisenkin keskuste lun, jossa m. m. senaattori Schildt y. m. ahkerasti arwosteliwat malio- kunnan ehdotusta, joita taas asialli- sesti puolustimat agronoomi Linna, maanmiljelijä Laine y. m. Asia rat kaistiin äänestyksellä, jossa päätökseksi tuli, että maliokunnan ehdotukset hy- lättiin ja jätettiin maltuuskunnan toi- meksi ilmoittaa maanmiljelyshallituk- selle, perustuen keskustelujen ja äänes- tyksen tuloksiin, ettei asiasta tällä kertaa anneta mitään v - - - — * f • 2:si käsiteltiin mirkailijamaliokunnan mietintö n:o \, koskema kysymystä katsotaanko tarkoituksen- mukaiseksi, että asetetaan erityiset neumojat niiden tilojen maataloutta mar- ten, jotka syntymät tilatto- man mäestön lainaraha s- tosta saaduilla maroilla. ~ Toiminimi Meljekset Aström Now. Wremjan hampaissa. ?!owoje Wremjassa nnvostelee hra Mensehikosf ankarasti We- näjän armeijahallintoa ja erityisesti sota- - | « V » ^ ^ — Tampereen teatterin arpa- Hannes Gebhard, joka kuitenkin oz zzsz ' n/.v jäiset. Näissä paljon puhutuissa ar- jo m. 1892 erosi. Hänen jälkeensä lWH CÖHSfÖjl&fÖll 1V .$ JlfjUfll pajaisissa moitti yli 10,000 markkan oli johtajana maisteri Almar Ren- armoisen Niemelän talon, rouma San- q m i s t muoteen 1898 sekä hra W. ni Ranta Oulusta, 650 markan ar. A. Lamonius muoteen 1904, jolloin . . .... moisen oriin moitti K. A. Hekkala maisteri Renqmist uudelleen ryhtyi joh- Perjantalna iouluk. 2 pna , 1VVU Patemem-sta^ .. '°°20-wuotisen toimintansa ajalla on käs.teltim yleispiirteissään seuraamat "Jhwaskylan yttoptSto. Kustannusosakeyhtiö Otama julkaissut asiat: Miime maanantm-lltana oli ^ymasky- lähemmäs vuolitoistatuhatta teosta, ja 1-°si mirkailijamaliokunnan mietintö lan tekntlltsessa seurassa esillä^ymäs- aikoina on muosittain lähetety n:o I: Lausunnoksi maltio- kylän yliopisto kysymys \a malltft yh- julkisuuteen noin sata uutta kustan- komitean laatimasta aqr o- dlstys puolestansa^ hanketta mlremam- nustuotetta. Alusta alkaen on kus- noomilaitoksen uudista- iistä ja agronoomimirko- ma nxlisuuna, yleistajuista, tieteellistä ja ien järjestämistä koske- ot } kansallista kirjallisuutta, kirjoja käy- m a s t a m i e t i n n ö s t ä. Kysymys ^ymaskylaan olisi saatama joko käy- Kännön aloilta, nuorisonkirjoja sekä synnytti laajan keskustelun, jossa m. tannollmen korkeakoulu taht joku ny- ^ulukirjoja ja opetusmälineitä. Koti- m. lääninaaronoomi Teräksinen, se- Mcn yliopiston kaytännoll.s-tteteelll- maisista kaunokirjailijoista, joiden teok- naattori Kairamo, toimitusjohtaja Alf- *2? ÄRS sistä tiedekunnista, maanmchelys-talou- ^ Otama on kustantanut, mainitta- than y. m. olimat mastoista mielipi- ^ i lMs-matemaattmen tai mah- toon: Juhani Aho, Minna dettä kuin maliokunta, ja niin ollen dollisesti lainopillinen tiedekunta. — (£anth, I. H. Erkko, Hilja esittimät, että lääninagronoomilaitos maliokunnanjalkimamenponsi. U- S. H aa h U, Jalmari Hah l, Ar- edelleen pysytettäisiin. Kun taas maan- Paasiwirta—Smolanderin mid Iärneselt, Aino Kallas, wiljel,jä Torppa, agronoomit Axelson, juttu. Näsijärmen rannalta, noin 3 Ilmari Kianto, Eino ja Ka- Pullinen y. m. olimat maliokunnan km. onnettomuuspaikalta, on löydetty simir Leino, Teumo Pakka- ehdotuksen kannalla; asian päättämi- lippulakki, jota epäillään Smolanderin l o, H e l m i S e t ä l ä y. m. nen jätettiin seuraaman päimän istun- lakiksi. Kuulustelua on tämän johdosta Ahtiön jälkaisemista teoksista mai- toon. pidetty mangittujen kanssa ja nämä nittakoon: pros. Eliel Aspelin- Samoin alustamasti oli keskustelun selittämät, että ennen onnettomuutta Haapakylän kirjoittamat Johan- alaisena „Pellermo"-seuran laajasti ja oli tuuli mienyt Smolanderin hatun, nes Takasen, Werner Holmbergin, monipuolisesti alustettu kysymys: jonka jälkeen Hällström, jolla oli mu- Snellmanin elämä (kahtena suomen- kanaan sekä hattu että lakki, oli anta- ja kahtena ruotsinkielisenä painoksena): nut hattunsa Smolanderille, joka kui- I. W. Snellmanin kootut teokset (10 tenkin antoi sen H:lle takaisin ennen osaa); Sukukirja Suomen aatelittomia onnettomuutta. Hukkuneella sanoimat sukuja: Aleinen kirjallisuuden historia kuulustellut olleen ..inoottorilakin" (4 osaa); Yhdeksästoista muosisata sa- päässään. Smolanderin rouma ei noin ja kumin; Kodin lääkärikirja; sano hattua tuntemansa. Juhani Aho: Kemät jatakatalmi; Tanskal. sanomalehti ..Politiken" Werner Söderhjelm: I. L. (>5takaa Joulukirjallisuutta n Joululehtia, Joulualbumeja, Kuvakirjoja M Kalentereita, Almanakkoja, Q Postikortteja jouluksi ja uudeksivuodeksi JOULUNÄYTTELY Tauluja, Kuvia, Albumeja, Vaaseja, ri Kirjoituspöytätarpeita ja koristeita. M Lasten leluja. Joulukuusen koristeita. Q B. B. BERGDAHLIN Kirjakaupassa. että keskusliitto jättää mal- tuuskuntansa toimeksi alustuksen hankkimisen siihen, mille kannalle maanmiljelys- ja talousseurojen neumontatyössään on asetuttama niihin tiloihin nähden, jotka syn- tymät tilattoman mäestön laina- rahastosta saaduilla maroilla. Suomen maatalouden ti lasta, joka myöskin jätettiin enem- ,<};si käsiteltiin lopullisesti jo edelli män käsittelyn ja päätöksen tekoa mar- sen päimän istunnossa alotettu kysy- ten seuraaman päimän istuntoon. mys Suomen maatalouden tilasto. I s t u n t o j o u l u k. p n ä. | Tästä laajakantoisesta kysymyksestä maihdettiin monipuolisesti mielipiteitä, 1:si otettiin käsiteltämäksi seurojen jossa puheenmuoroja käyttimät konsu- maliokunnan mietinkö n:o 1, mastauk- tentti Pehkonen, agronoomit Teräksi- nen, Jaakkola, Pullinen ja Kurikka, senaattori Kairamo y. m. Lopuksi ratkaistiin asia äänestyksellä joten pää- tökseksi tuli että kokous jättää maltuus- kunnalle, perustelussa esitetyllä tamalla, mallan asettaa 5 henki sen komitean laatimaan suunni- telmaa, miten maataloudellisen edistystyön tehokkaisuus olisi tut- kittama. 4:si esiteltiin uudelleen käsiteltämäksi, edellisen päimän istunnosta lykätty asia, nimittäin lausunnon anta- minen agronoomilaitoksen uudistamisesta ja aqro- n o om i m ir k o j e n järjestä- mistä koskemasta mietin- n ö s t ä. Tässä kysymyksessä päätettiin yhtyä toimitetun äänestyksen jälkeen seuraa- maan ponteen: että nykyinen lääninagronoo- milaitos olisi mietinnössä ehdote- tulla tamalla, sen jälkeen kuin nykyiset mirat joutumat miran- haltijoilta pois, lakkautettama ja sen tehtämät jätettämät maan- miljelys' ja talousseuroille, niiden palmelukieen olettamille maan- miljelysnemvojille; että sanottua neumojalaitosta marten on maanmiljelysseuroille myönnettämä erinäiset määrära- Hat maltiomaroista, jolloin myö^- kin on sanottujen mirkailijain palkkaedut ja pätemyysehdot määrättämät; sekä että ehdotettu neumojalaitos olisi otettama käytäntöön agro- noomilaitoksesta huolimatta.^) 7,.si toimitettiin Keskusliiton mirkailijain eli toimimies- ten maalit. Maltuuskunnan puheenjohtajaksi ma- littiin edelleen senaattori A. O. Kai- ram o, marapuheenjohtajaksi acMnoo- mi K. W. Kosketin ja kolmanneksi jä- seneksi agronoomi H. I. Linna, sekä marajäseniksi maanmiljelijät O. Laine, I. Koskinen ja maisteri E. tig. von Bet- Tilintarkastajiksi malittiin toimitus- johtaja B. Alsthan, Tapion konsulentti A. Tapiomaara ja Suomen knlmö- siemenyhdistyksen sihteeri W. Arelson. Harjoittelulaitoksen johtokuntaan aq- ronoomi K. W. Kosketin ja moralta maanmiljelijä I. Koskinen. Konetarkastuslautakuntaan, maltion konekonsulentti T. Arala. fosi asetettiin alustaman ja periaat- teellisen keskustelun alaiseksi opetusma- liokunnan mietintö n:o 1, lausunnoksi maltion komitean mietinnöstä: Maa- talous-, maanmittaus-, m e t- sänhoito- ja eläinlääkäri- *') Jolloinkin eri kirjoituksensa otamme tämän tärkeän asian lameammin puheeksi. •<