0 y.» * Nro 292 — 1910 I [•SUOMI »— ' ** Keskiviikkona joulukuun 21 pmS Amerikkalaista urheilua. roSsa olttvat tvaZinaijet jäs«net herrat Arih. K'oisnian Hartolasta^ K. Keitai« ne n Leitvonmaeltä. Lal-mari Miljanen MötolaSLa, ja I. Salomaa Joutsasta uudelleen sekä maamvilj. Salo»Pyssylän LväctöläÄä tilalle «naaMviljelu? Oskar ylitalo Äärkölast». Warajäseniksi ase mapäällikkö Archur Leist^n uudelleen ja isännöiiftjä Matdi Multalan tilalle ni^a« >n^ö.'oUtUn johtaja O. S. Ruvhtula. Tilintarkastajiksi ivalittrin entiset kanttori I. A. Saura Nastolasta ja kauppi„S Äug. Vebcheun Lahdesta tvaki« naisiisi sekä -maist. ÄliatÄ. Niemslä ja i|annöitftjä Ai»g. Hämäläinen waralle. Ichtotunrian hyiväljymä muutosehds- seuran säännöiksi hylväksyttii.t. —- Lahri. Nopea Atlantin matka. Jouluksi Halpoja l 4» I N aisten^len inkikankaita ja Miesten pukukankaita. HV 10 M V PaJjon joulupukille arrokasta ja IlUviil»* käytännöllistä tavaraa. Wilh. Höglundin Kangaska upassa. Juntatuksi täikäm poiketkaa Maailman suurin höyrylaiva „Mauretania" joka kuuluu GunanMiiiiaae, lähti lauantaina Merseyötä <vu. ) r.i l mi«ti ja aikoo tevo- (iiijlantiiii, jcofa oicmaa» laiivan taina olla New-Z)oi kissa. XMuivaiitaiiu lähtee lativa taas tieltä fen pitää taaS olla perillä seuraamana tcroiaina. tällaiset tulcivat fulfurouoret. Ennatvs ennen cit fuulumaicn. Huoneen ulkopuolalla fcijoo cuta Im- j&fa ci soivi julkisille hartanskokouk- malaisia miehiä. Monla Serlaa o.i sille, jonka tähden maistraatti mää- raastulvauoikeudessa ollut esillä sy'U- teitä juopumuksesta ja mellastuljes- ta, jota on harjoitettu Suomen pe- IcsriKiirnidjaii huoneustossa. ^ai- ftn tämä;i nojalla poliisiraportissa anottiin, että armeija määrättäisiin heti suleitamaksi. Tähän rhiyi ylei- nen syyttäjä. Vastaaja pyysi lykkäystä jotta huomen pelastusarmeijan sihteeri lvoisi saapua asiassa »vastaamaan. Todistajain kuulustelussa tauti rajt nuiuntun Suomen pelastusar meijan huoneuston heti sulctt>.u'.>ukji. Paal^s pannaan täytäntöön mahdol- li>.sla ivaliiuksista huolimatta. — jiatukäytäivien hiekoittamisen laiminlyöiniscotä sakotettiin eilisessä u'ca->tl>wun istunnossa erästä ta- io!ioi'.i!siajaa 10 mk. -kulotettuja. Eilisenä rucislu- ivauoikeuden istunnossa tuomittiin mc.alurinsälli Heikki Wilanver »vakuuttuvat, että Tuomen pelastus- > Iyiväslylästä juopumuksesta 20 arme:jan huoneustossa ja lotouksis- ^.kn.' entinen meijeristi Oskae ^?a!- sa »vietetty elämä on jumalanpalme- ^osenberg Jyiväskylästä lukjen irmikuma. Hmvikjeen sinne' p"^uU'.!el!>tä 20 mfn ja inäfmtna- , ' ... . ... . . ' l-iuen poika Henrik Gustaf Johannes ta,f., mcr.eroat. Mofoufiis]a jmaan ji; t -c i, c I i n K-rpilchd-Ita wim°I. ja kiroillaan, juopuneita niissä on tomasta käytöksestä oikeudessa 15 niilic: aina. Edellinen johtaia on mkn salkoen. Vastaajat oliivat wii- sanonut, ettei osastossa ole kunnon luarrask 1!> pnä keskenään ia- ihm.sia ensinkään. Osaston johtajat t a ' L ) n t°I* . - . i ' o:i ' Noienberq oli yonyt Wilande^ tl ekaan ei.vat ole harmita: ,o-^ »eil- \'-- a L- L- .1 , . • t.a i : ttii , että tama sai pienen naa- le antaa paljon rahaa, niin he oivat silnmlulmaansa. — Nosenb^rq hijunllu i.nelin, multa painivastaiscs- ^ i!»:cilu tyytymättömyyttä päätck- ja tapauksessa he haukkuioal. Te, 'se.'n. joka alilaa heille rayaa, saa eiamoi-^ — Sorilrtitppnluuiatt iai cui>essä da miten koioasli tahansa. luiaun n;aiv;:aa:m istiuuuicja Matilda johui|Uii aitana otvar ajtat jouiuneet! '^U'.>!i.ä!äii:cn. y^,a t>uonommaue tokalle, ^tipa ter-! Joulujuhla. Tfmr.iia f!o 5 xiiii t.aciaus^koloutsen i)i)Ku)uca jär jestetty huivipostikin! kerran oli — Jämsän metsänhoitoalueetl tyi niohtajan tointa otvat hakuajan umpeeil kuluttua hakeneet seuraajat li metsänwartiaa: I. K. Bruun Nuomedeltä, A. E. Fri Kuhmonb mel!a, K. A. Tulonen Kajaanista, H. I. Starck Kiskosta, O. N. Salo Wc'annosta, O. A. Keskinen Mäii tästä. A.. Leppänen Ruowedeltä, I. A. Pekkarinen Pulkkilasta. A. Aar- iiio Virroilta, K. A. Harmainen Puu'.ua!asta, A. Pekkola Nurmijär- meitä. K. W> Suwinen Alastarosta. S. L. Meriläinen Sotkamosta ja I. E. Leskelä Kuusamosta. — Kirkonkokouksen Porivoon tuo miokapitulin määräyksestä piti Jy- .väskr.län maaseurakunnan kirkkoher- r». rolvastl G. A. Heman Kosken- ,'äan kirkossa eilen. Kokouksessa wa- .iiii!» selityksen antajat niiden wa- .uusien johdosta, joita tal. Herman Puuinala y. m. owat tuo»iiowpitu- Iiii- tedncel Koskenpään rukoushue- n.'laist:il kirkonkokousten väätölsis- tä pyrkiessään eri kirkkoherraknn- natsi, valitukseen osaaottamaito- mien puolesta selityks. anta,itn wa- Iittiin kokouksessa maan.v. Kustaa Wi'.olle-?!piala ja asioitsija F. Pelto- ii*i.. — Lastenkirjastoja Uno Lygnacuk- sen 1M)-wuotiSmuistoksi. Edisräak- tei-fci lastenkirjastojen perusrainista »iaalaistansakouluihin päätti svnopeunjain Osakeyhtiö Valistus lalij^.iaa neljäkymmentä 60 mkn ar» .voisia lastenkirjastoa jaeitmvalsi niille :naalaiskansakouluille, sotka i.lno Cygnaeuksen 100-wuoiismuiS' tofii perusteillat kirjastoa oppilas- t.in'a kivorettnioäfii. Ai iin kirjastoja on määräajan kuluessa hokenut yhteensä 176 koulua, jakatiluen hakijat tarkastus^iirittätn si.'l!raawasti: s'llairundcn piiristä 11, Helsingin 1, Hämeenlinnan 10, Ioen.suun O, Im^äslnlän 8, Siajaaxiin 4. Kaimuk s.ii -I. kaskisen 4, Kotkan O, Kuo pion 7, Lahden 7, Lapin 2, lappeen rannan C, Lohjan 7, Mikk.'lin 13 puliin Porin !>. Porivoon 2, Rau- n'an 6, Sawonlinnan 9. Sor!awalan 4. Tampereen 12. Turun 16. Waa- san L, Diipurin 14. Valivtnksen johtokunnan asettama Mmi&lta Suomesta. II UI missä on monipuolisesta lisätystä Tarasstosta taijona HERROILLE: Mick lmMel. Tuomio julistettu. Kristiinan raas^ulvanoiikeudessa cli lau>.inlaina lopullisesti täsithäivänä ia* waliuv<jiit!u kauppias Axvlinia ivas:aan. Nikosluin 3ö:nnen lutvun 1:n pykälän, 40: n -luivun 7: nnen pykälän, 39: n luovun n. 8:n ja 5:n pykälien ijefä 7:ii luivun 5 pykä.an nojalla tuomittiin Axelin jus« lakm neljäötä cvi petoksesta pl0cUäa>nksi -luri:udhu»n«ssa 8 fimiautta, ylciöten warojen kaloaltamisesta prdettämäksi yksi tvuost jurttuKhuoneessa sekä huolimatto» ir.ova llrclallisona pii>ettÄvä!>i lv kuu» kaiuta toankeudessa sekä s«njälkee'l »le- maan S tvuotta kansalaisluottamusta mailla. Samalla wel!wo>tettiin ivakiaaja suonitamaon Maasan Osake-Pankille Pe- joltisella laivalla siltä -saamansa ivarat 1 »ooci mk. lyhennctlynä suvilio.keilZttctä tue-'.'.ntu'.lla 25,000 markalla ktä G % \n ko:olla licfjclien diskonitau?ajc>K:a lu» .'im f eka 200: lla markalla korwaamaan pantin oikeudettkäyntikul.ut. Lisäksi wcl- >v.>:?uiu> »valtaaja 5ovwaaima»n kaupun- gille iatamakassassa ol«van ivajaukscn 50Si:ii i J ja suoriÄamaan oikeudenkäynti kuluja 140 mkk. SiltÄvastoin hylkäsi oi- fciii? ne kanteot wepselinwää?ennyllistä, joira flinxit nostaneet Martti Filppula ja Maria Wikström toteenn.iylrä.nä-ltö- n-.:nä. Samoin hylättiin muiden jut';run sekaantuneiden "herifilöiien edeslvastuu- w-?ai!mukset. ckoska ei wo>itu näyttää to- teen. että beidän!hywäksymänsä iveksclit olisiivat l!>asjvi-n >hcidän nimenvmaiöta tahtoaan tirjotetut liian TortciHe sum mille. fiiac-tcmja Axelin, joka ilmoitti t.iynimciiiömyyttä, pasffitettiiin Maa san laäni»wan.?Zlaan. Viriiliä!* lilvift SUmyaki- ja nahkavMttoit*, Pakoja 85 mk. aikain, Kotitakkia, Aamunnttaja, Biuami- ja Krimin inn»hk «.UfcH« 1 Kudottuja villatavaroita, Sukkia, — Aamutohyelia, UrheUapaitoja, Kukkaroita, Lompakoita, Paitoja kaikenlaatuisia Ihoraattoita „ Kauluksia, Mansettia, KauloMaojeli joita, Kravattia, Boaettia, Kauhoja, Nenäliinoja, Kksineita, Olkaimia, Matkapeltteitk, Kaula»- ja Kalvotinnappia. ia myytävänä 11. OKSALAN In Piin 4fi"8 l-l Hyvän käsialan ja varman las kutaidon omaara, sekä kansakou lun läpikäynyt 16 V. poika haluaa kauppa-apulaiseksi eli muuta sopi vaa tointa, oma tai tarvitsian ylös pitoon, vastaus kahden viikon ajalla tai uuden vuoden alkuun tämän lehden konttoriin merkille: .Ha luava". Osoitteeni on Ojkari Sa lonen Eoskenpää Mäkikylä Jämsä K:mä. 4679 l—l — Koti ja ulkomaisia — Sikaareja myy 4576 M. G. Oksala. 1—2 J • • • — Kiljansitojain työsopimnS. Viime tcsäk. 1 pnä lähetti kirjansi- toinolyönai.tajain liitto työntekijöil le ehdotuksen uudeksi työsopimukseksi. Tähän omat työntekijät äskettäin »vastanneet omalla ehdotuksellaan, jota työnantajat kuitenkaan eilvät o- le hymäksyneet. Nyt »voimassa ole- wan sopimuksen aika päättyy tammi- kuun 1 pnä ja sanoiwat työnantajat sen irti lauantaina. — Nihdin kirkkohrrranwaaliSsa toinnknnia on päättänyt 'akai kir- wume sunnuntaina sai ensi ehdokas- ics-M m. m. seuraamille kansakou- sijc.lla ollut rowasti Arwid L u n- fuUlc: jben Laukaasta 2,113 ääntä Siuifrtfir» kirkonkylän, Taariiär- 2N7 äänestäjältä, toisella sijalla cllut iKn Pt.bäjärMen ja Bi-iasaaren rumasti V. A. Broms Mäntsälästä ZLnorilahden kansakouluille. j ei saanut yhtään ääntä ja kolmannel- Kirjastot lähetetään mainituille la sijalla ollut sairaalansaarnaaja A. konlnille täydelliseen kirjastokuntoon I- Candolin sai 1,009 ääntä 114 ää- järjestettyinä, sidottuina, numeroi- ^ nestäjältä. Venäjältä. H. M. Keisarinna Nnvicraan- ko? Pc.risista lennätetään että mi- kcli Ccho de Paris tietää, on ^Zeuä- jt.n keisarinna jälleen waikeasti sai- r-istunnt ja tulee helmikuussa inot- toistamaan Niivieraan, missä jo on muokranu hänelle huivilakin Sau ?ie^ mau za Nordigheran wälillä. H. Ä. keisarinna tulisi miipymään etelässä kakst kuulautta. Ulkomailta. DAÄljnMii (ttiilM. tui im sekä luetteloilla ja lai iaustau- lukolla varustettuina ensi lnkukan- den alussa. KiosaoTallstusseurai ble-terl 19111: 25, «id 1: 75. Kiosinulistusseuru Tietokalesterl 1911 1:75. YbtelskuBDallln» KisIUrji 7: —. sicL 8:50. L K. inha, Kaleralai laulunalltiElias Lönnrotin poluilla Vienan Karja lassa I. 1:50. Valfrid Palmgren, Kirjastot (l kll* sankasvatus 2: —. Yrjö Alanen, Siirtolaisenne |t koti maa 75. Lauri Mäkinen, OslteolllSOUS kQI- siaansi —: 75. Einar Puustinen, Olkltjöt, — : 75. Svante Lehtonen, Uaalaus - : 50. L K Inha, SakUOOaa. Suuri kuva teos, 6id. 10; —. Jalava-Stenbäc Unkari 2:50. H lm» Räsänen, Suom&BlabdSB t^kil. Kuvauksia Virosta l: 50. Eiao Kalima; Leo TostOl 2:25. Anni Collan, Kilpakisat, Uusi leik ki- ja kans^ntsnssi-opas 1: — Ro pe Kojonen, Näftelmä-OpaS 2.25. Väiaö Kallio. Saloa seutu 75. Hans Atnrjd. Slksel Pitkäpaitl 1: 25. Aino Kaiu s, Yiroiaisii satuja 1:50. Mitti Kivekäs, Uakarllalsli utuja 1: 25. Hämeeniloiai laulujuhlaa kuorolaulut (2 vihkoa k 50 p ) ja Partuurlt (2 vih koa ä 2: —) Joulukirjat- luettelomma, jossa on esittelyjä ja selostuksia n. 100 uusimmasta kus- tannustuotteeBtamme, eaadian va paasti kirjakaupoista, asiamiehil- täuame ja suoraan meiltä. Hankki kaa se väittämättä käytettäväk senne, ennenkuin päätätte joulu- — Mitä Kristiinassa «hrutaan rv.ot- salaiselle yhteiskoululle! Kristiinan ^ fiuihaltiiflti. maivtiufltin 'tulo- ja menoanviochdo-1 {atislcri. Taksan parlamentti ei tn- B er 1 i n i stä, jouluk. l? p.nä Liitto,u.uwosto on hqmäksynNt pe- »iriaostoksistanne! rustuslakiehdotuksen Elsass-Lothri',-! „ c.enille. keisari saa nimittää käs-! IMUSilHVill!mSS6llH, Nimityksen marnicntaa; Helsinki — Itä-Hämeen MaanwiljelNZseu,alta tulscs a aw:Ifi 1911 tm ruotsalaisen! hh- o.: »v'.iojik»kouS.lauantaina Lahden tan- sanopic-iolia. Äo^ouksen a-!valsi ag^onooiui O. Djvs.edt toskci>telemalla luluiucn tciviciiliin hyiväbsi merkitty 45.860 mk. Tulopuoiclla on "toisin 6,750 nt!'!t «S, jo- ku tnbcliijcati oir kisynuikscssä 110 1 ! >iiii!iia!!is:alolla. i.l. pidetään lapsille pieni jouluj'.-.l',!a iviiodc» tokemMia- maamviljelykjcn ruvisaiaisen koulu-n chymäksi. duoina- k- ' in"'?" l'wuel!»leinojen aloilla. Kokouk>n> laisten tahotta aijotaan tämän ?uhiec4- OVM mm loiva tappelu, «ta ui olet-1 C n I i f' a Dl^mVrTP °rn rrV^ .^ccnjo^t^tKX toimi agronoomi L. O.I tomun kuituisen wuoksi ruoiiakaisen i .1 «un f»»-1"* r.1 >iffi , "i I rr e,= | «spifefc: .ja nhieerina Ivuran nhteeri ag. Isulii^ hymäksi panna tvaSta^laus- :. <:n tu juiii: penteivta a|tu|t. ivat ole olleet tilainiudes^a olemaan PaätuL>esjaän niaistraailt ta'soi muilla joulujuhlilla. loteeauaytetyrii, «lä armeijan to- kouliissa on wtetetty sellaista elämää. taivalla, vainaja mieltää loaiivalois- ta nacjoelamaa. suoleni iltoii'.uu- desta ja f.linteosla tuulemaa viiteen ei kuiteiltaan ole muuan p.,i)eua, huutamilla kansoilla on unela :a- r..'iu llsäksi sangen aikaiseen teyuiy- nyr oppi siclun waellul,es:a. U)u:en owat siis juuret uskonuot syntyneet, jos pioämme tiiuui uaa etta ennen niiden esiintyinislä nallit- si yllä esitetyt käsitykset ja edelleen deltaamme läsityrsen altuveraiiestä ilmestyksestä. Tekijä ratkoo puunan seuraamaan tapaan. Tuuret ustcn- nct cimät ole uutena eiiiutuuiieet n.itään, jota emme huonnt]i aibai- jemp en uskontoinuotosen taiilyties- sä, ne oivat näniä käsitykset r.aan uudestaan esittäneet ja ympäriiineet ne uuvella pätöisyydeltä. „Ei yhdelle kään juurista uskonnon perustajista ole suotu tuoda maailmaan uskon- loa uutena asiana, waan ainoastaan luovu lvanhcan uskontoon uusia muo- toia ja uutta sisältöä", (siivu 48). Toistakaamme sitten lopuksi muu- ianiia tekijän lauseista saadaksemme nähdä hänen käsityksensä luontoa palmeleivan willi-ihmisen uskollises- ta tnn:eesta: »Hän ei palivellut wain tuota paljasta esinettä, jonka hän näki tai kuuli, tvaan sitä. jonka hän käsitti siinä olewan. Hän käsitti ulkopuolellansa oleman jonkun, josia hänen sisällinen tietoisuutensa todis- ti, ihanteellisen olennon, jota hän ei voinut aistimillaan tajuta, joka woi- si auttaa häntä, jonka kanssa hän woisi seurustella ja jolla cli se wal- ronoomi Huu^o Nimiwaara. ^c-htskunnan laatima itulo» ja meno* arwio h>y'.välsyt>tiin muutÄsitta. Jchtolumaan tvalidtiin eroamiS!vuo« ta ji »voima, jota häneltä itseltään puuttui. Tämä eikä tuo ulkonainen il-uaiiumuoto, johon hänen iuniecn- sa ja a>aiutsenia pukeutuivat, oli hä- :?en uionlonsa elälvä ja kehittyivä aines" (siivu 4!)). Tämä o il lyhykäisyydessä kirjaa »)- leisen osan sisällys. Seuraa sitien icittaperainen tmvailema oja (27^ si- ivua), jossa tarkasti esitetään maail- »pan lärteimmät uskonnot. E.nme kuiteiltaan ota tätä osaa selosteita- lvatjemme, maan pyydäinine lukijaa iviola kii.uiillamään huomioni.» ylti- jeei! iiciontojeii ginetljeen eli synty- opilliiecn osaan. Tctijo. o<i jueivla esittänyt liskon- non jyniiyn hieman pinlapitclijesti eiui hiilien todislelunsa meistä snin- kuuu ole pai il ansa piiäivä. Tä.uä johtunee iiiiä, ettei tekijä ota ratkais- taivalsi ustoiiuon syntyä »vielä a- leinmilla asteilla, kimikaudenaikaisil- la kansoilla. Tottahan on, ettemme !näiden ihmisten sielunelämästä i',n- "'-ka niiden kulttuurista tiedä juuri mitään. Mutta me tiedämme kui- tenkin »vähäisen. Me tiedänime, et- tä kulttuuri heräsi näiden neauder- tul-^ j.i spyrotuisten metsästäsien jou- tossa aikana, jolloin kaikesta päät- täen ei uskonnosta mielä tietty ollen- kaan nutöän. Emme tahdo wälttää, että tiede olisi Miimensen sanansa tässä asiassa lausunut, mutta tah- domme esiintuoda, että tiede juuri äskettäin on tuonut esille jotain erit- täin iiieltäkiinnittäwää, jonka wa- laiLtukscssa tahtoisimme uudellecn 15 ip: nli tapahtumassa raastulvankokou?- sessa. Kristiinassa on olemassa suoma- lainenk.n Yhtcis5oullu, mukka sille ci su- matta aittaa penniäkään. — W:sa. yllä e!i'.etl»)jä ilmiöitä kosketella. l-at>alaim.n fysiologi ja ankhropo- logi Max ^erivorn on imon.auilut luuiessaan tiivikautista ihmistä, et tä hän »vielä eli ilman mielikmvitus- ia. Kun tarkastelee esikiivilautisia piirroksia ja lveistotöitä, huonein ne ui!;u uuluuuiran tamoin toistaivan luonnon ejiueiia. jiulvat myöyäisein- maliä ajalia taas oivat kankeat tyyli- teilyt, ciiväitä esitettäivän esineen nä- ioi>.ä. Tämä mielcntiintoisa tosiseikka yerätti Lerivornin mielessä pulinan, yänen edessään oli problemi, jo:a yäil rylnyi ratkaisemaan. Tules oli ^uraaiva. Esi-ihmiilen oli wie!ä il- nian sielua, mielikmvat hänelle oli- ira: loievaita, hän aisti ja toimi, mutta apiiloiminen ja iingelmoim'» nen oli hänelle »vieras (Wertaa esim. ailetirjoilluiieen kirjasta «Ihmisen !polweutuminen". Otawa 1910). Kos- ^ ka psikimitautisella ihmisellä ei »vielä ollut sielua, oli hän tietysti ilman ! uskontoa, iiun hänessä sielukäsite kir- ^ kastui, kun hän oli huomannut kaksi- naisen elämänsä, silloin oli uskonnon 'itu jo syntymässä, hän näki kaiken sen »valaistuksessa. Omasta sielus- taan j. o. psykillisestä eläu-ästään jodti hän juurensa. Unet olimat hä- nelle todistus näkymättömän maail- > man olemasia-olosta ja oman sielun* I sa onoleksi ymmärretyt toiminnat to- [ disiiitsia Mnen ulkopuolella olemasta juinaluudesta. Jos kerta uskonto syn- \ tyi sielukasitteen syntymisen yhteydes- sä. niin on luonnollista että animiS» »»'.i eli kulku Paltvelu on olliit aliu- 4573 1-1 le sekaantumaan paikalli'ee.i lain *äatäniönii. Ehdotuksen mukaan tu- lif* ediisfunta olemaan kaksitaniari- ^ teellä »vaalin kautta, joihin oikeute- nen. Ensimäiseen kamariin tulisi tut ottamaan osaa oivat kaikki tv. kuulumaan Id! joko »virka arivonsa' tauttäiicet henkilöt, cydolla että owa: perusteella oikeutettuja tai erinäis--j Laksan alamaisia y. m. pienemmillä ten iärsestöjen malitsema.r edusta^ i rajoituksilla. Valitsijat, jotka nivat jaa. Saman määrän jäseniä nui.it tärttänect 33 Muotta saamat kaksi raa myös puolestaan kei'ari liitto- neu'.vost?n ehdotuksesta. Toisen ka- marin jäsenet tvalitaan yle'.sen yhtä- laisen jasalaisen äänestyksen Perus- penisin uskonnon »nuoto. On luoir- nollista, että eläinten palmelu puo- lesraau johtui animismista. Henkien! luultiin ottaneen asunnon eläimissä! ja oli»vat ihmisille, joko suopeat tahi ^ ei. Sitäpaitsi johti sielunwaellus-?p-; pi siihen. Animismista Moimme joh-« taa myöx setishismin siten, että aluksi' luultitn muutamien esineiden kuulu- »van joillekin hengille taiffa ehkä luultiin esimerkiksi haukassa asuneen hengen keskittyneen haukan repinnin kynsiin. Luonnollista on, että joS käsitteet tämän jälkeen hieman häm- ment.iiioät niin, että sekstettiin »väli kappaleet karkotukseen, niin fetishis- mi oli selivä. Samalla tulvalla syntyy 'seksnalinen setishismi: sen sijaan, että ■ jofit esim. rakastuisi naiseen, herää ^hänessä halu naisen kenkään. Luon- ^ non uskonnon tvoimme uiyöstin masta selittää sen jälkeen kuin esi- 1 ihminen oli sielukäsitteen eoncipoinut. ^ Äasta klin sielu omassa itsessään oli selmä. wasta sitten hän etsi sitä ^ mmtalta. | Mitenkä kehittyi sitten monoteis- mi? Se kehittyi yksinkertaisesti ih- 'niisen yhdistämän järjen »vaikutuk sesta. Ihminen huomasi luonnossa . syyn za seurauksen. Jumalia oli I monta, mutta koska kaikella oli syyn- j sä ja alkuperänsä, olimat jumalatkin syntyneet alkujumalasta. On »varma että kulin kansa wähitellen loi itse!-» leeil pääjumalan, mikäli tämä juma» la »voitti oli -kansalla hywä olla ja päinwaötoin. Juutalaisten Jahwe oli i!tyos kanjallisjuinala, joka kil« ääntä ia iZ »vuotta täyttäneet 3. Ci- duslajien luku on 60. paili muiden jumalien kanssa. Tämä kilpailu kumastuu »vielä käskysanois- saumte jeUvästi. Wasta ivahilcllen junialuuden tullessa henkema»lii'.älsi, kehittyi juuri yleisniaailmalltnen uskonto. Lopuksi muutaiuia sanoja uskon- uollismidesta yleensä. Älku^ihmiiien ^ oli ja on yhä tvieläkin luonnon l)ol-!^'"'"" hokki. Hän näki alkuasteella jlkaises-1 ■' 1 ja iliniössä salaperäisyyden. Hän ei osannut ilmiöitä selittää ja koska ih^ misen luontoon kuuluu selittelemi- nen, niin otettiin jo ennen käytetty: animismlSta kehittynyt jumala oli ilmiön alkuna ja syynä. Ihmisiini- nan kehittyessä seliveniivät luonnon lait ja jumalat hälmeniivät. E: siis luonnouihmiseti luonnon esineiden Kirjallisuutta ja taidetta. Sorretun Joul» 2:n :m i:ine?.y- »ii: <lnvä?!yläs!sä sanoma^lechti sorretun "oim.ln o''uuskunnan kustannuksella. — 111<fin sckakuorosäwclm'.ä. Manian» iciii-.-::irieuran «nsikesäistä Hämecnl.n» n-tn latinijublaa warten zul?aisem:S'a !iihdce'a ietaääniscsiä lau!uwih?^>sia ',.» p>. on juuri ilmestyn?: s>.uraawal ,Pois on mcnn.): tri» p^!»velu, johdu ihanteellisen olennon i ivana, »vaan se johtuu aimo ien luon- j tl' :ä leolOilikIia laholta edes n! tn ctu- luulotonta saa kuulla. Mirja mt joka ... .. .. . ... ... >:apaukies a reliell nen pyrk: nys tie eliiiniicsta aprisri esti olema-.'ao>e l ^ .. .... .... . . . .... ... ^ - i öoii tieiln poavta totuutta layeiiunak si ja sellaisena on se tämän tapaisia teoksia raljoa ctciuäntpi ja uuden aikaisempi. Äu»va il oivassa osassa saamme asiallisen esityksen tärkeim- noliisesta toiminnasta etsiä syytä ja löptää se. Ei ole tuossa mitään kum- mallista, jos torkeamniallakin as- teellä oleiva ihminen rupeaa palmele-! . .. . ,. maan taimaasta pudonnutta k-.weä ^ ! ,!1 * * ^kontomuobo.eta joten kir- (meieoritia) niinkuin kirkkotemppe- \ ' aa ''' 3 . I 1 )-. -« Im Kaaba. nahtämästi on. jos jnma-' opetta>i.le kaytettamak,» uskonto- ,a loiminen sitten siirtyy muihinkin ki- ^ maantlcde.^t^uni^llla seka^henktlollle, M iin, niin johtuu se ihmissielun om,- harrastamat ltseizpmto.a. iuisnudeöta yLstselitteisesti selittää! l.inar ^leandt. luonnonilmiöitä eikä mistään in!>s- ^ tillisestä maistosta omassa itses- ^ ' sämme. i Maikka tässä olemme zttvostellut ^ — L.enraelikumernööri -e-,» saanut tekijän selitystapaa, joka mielestäni^ «udcn »ilarimerku». Svenraolikutvernöili me on ^virheellinen, emme kuitenkaan! Teinille <n myönnetty Zlnnan rt.tari!un, ialjbö olla ilirituofiifliia »Ii)4'.' : !>>.'. m