Lauantaina 19 p. Marraskuuta KARJ ALATAR N:o 132 — 1910 koon kiitos laulumme" ja Saaren- pään „Mä uinun nuorella nur- mella" (käsikirjoitus). Edellisessä esityksessä teki jonkunlaisen häirit- semän maikutuksen jonkun sopra- non liian moimakas ääni, jälki- maisen kauniit sämeleet tulimat puhtaasti tulkituiksi, joten se woit- tikin yleisön yksimielisen tunnus- tuksen. ^Nämäkin esitykset tuntu- ivasti lisäsiivät herännyttä juhla- tunnelmaa. Orkesteri esitti Haydn'in 6:n sinfonian g-dur. Kappaleen neljä osaa. Adagio cantabile, Bimace assai, Andante: Minore,Maggiore ja A!enuetto «Allegro), esitettiin sujumalla tekniikalla ja musikaali- sella tarkkuudella. Esitykset tun- tuimat herättämän yleisön täydel- lifen ihastuksen. Kaikesta moi huo- mata, euä orkesteri on todellakin tehnyt mäsymätöntä, innokasta ja uutteraa työtä. Karttukoon, kas- makoon herännyt innostus jatku- koon makama työskentely! Ensimäisen kerran oltf T-c nyt tilaisuudessa kuulemaan ,,^.1 W. S oeteb ierin roiuluceUij}totoa. Häu oli malinnut esitettäväkseen Törnudd'in Romanzan. Miulucel- lon kaihoisat sämeleet tuntuimat yleisöä miellyttämän, koskapa kap- pale täytyi toistaa. Hra Soetebier lienee nyt ensi kerran esittänyt soloa, koskapa niin komin arkaluontoisena esiintyi. Tästä lienee nn)öskin johtunut se epäivarinnus, millä hän nyt soi- tinkansa käsitteli. Mewän oloissamme mallan harminainen uutuus oli ohjelman miimeinen numero, kaunis jamie- häuäivä Gunnar Wennerbergin säivelrunoelma Medenneito, josta osa on Wegeliuksen, osa Sibeliuksen sämeltämä. Tämä sä- melteos esitettiin nyt ensi kerran suomenkielellä. Teoksen suomennok- sen on suorittanut hra Juhani Jalanne. Vedenneidon osaa esit- ti suosittu laulajattaremme A l i Sormali, joka oli suosiollisesti lupautunut tätä tilaisuutta amus- tamaan. Pappina esiintyi toimitt. Ari Pitkänen. Melodraamaa amusti mielä kaksi sekakuoroa ja pienempi orkesteri, johon kuului piano, 1 ja 2 miulu, miu- lucello, cornet ä pistons ja huilu. Esityksessä kyllä olisi yhtä ja tois- ta korjailemista, mutta kun ot- taa lukuun paikkakuntamme olot, niin ne jäämät marjoon sen juh- Iällisen ja moimakkaan maikutelman rinnalla, minkä se kuulijaan teki. Tämä ihana sämelrunoelma esite- tään kuulema toistamiseen tiistai- na klo 8 ip. samassa paikassa. Että näin armokas ja juhlalli- nen tilaisuus on aikaansaatu, niin siinä on tarmittu sekä Musiikkiyh distyksen että monen yksityisenpä- lamaa intoa ja uhrautumaa työ- tä. Tämän kauniin huomion teki tässä tilaisuudessa. Uhrautuma työ on aina kaunista ja jaloa; se moittaa aina milpittömän suosion ja täydellisen tunnustuksen. Tä- män armollaan tilaisuuden jättä mä maikutelma on aina säilymä ihastuneen ylesön kiitollisessa muis- tossa.Z Tor mi soittokunta esitti hra Otto E r m i n g i n jolidolla kotimaisen sämeltäjän Harald Hed- manin Smen Tuma- juhlaoumer- tyyrin. Tämä esitys löi yleisön suurella hämmästyksellä; se oli ennätys, joka ansaitsee kaikkien yk- simielisen tunnustuksen. Me em- me moi olla mitenkään tormisoitto: kunnan tiliin hymätsi merkitsemät- tä sitä kerrassaan ihmeteltäivää edistysaskelta, minkä se on taas miime kuulemasta tehnyt. Suurel- la ilolla ja mielihymällä lausum- ine kiitokset hra E r m i n g i l l e tarmokkaasta johdostaan ja uutte- rasta työstään. Juhlaoumertyyri esitettiin todellakin moitteettomalla äänten puhtaudella ja teknillisellä täsmällisyydellä, Meisön myrs- kyisistä suosionosotuksista ei tahto- nut tulla loppuakaan. Dleisön hartaista pyynnöistä täytyi osa esittää toistamiseen. Konserttimestari Hermann Hitzack er esitti miululla johtaja Taneli H u r r i n taidokkaalla säestyksellä Godardin Berceusen ja Trdlan Serenaden, joiden sielu kas tulkinta yllätti taas yleisön myrskyisiin suosionosotukstin. Meisö, jota oli melkein täysi huone, oli kerrassaan ihastunut iltaansa. „Lnuen sopukka" esitetään loistamiseen tänään klo 8 ip. työmäentalolla. Kap- paleen kauniista ja armokkaasta sisällöstä teimme selkoa jo miime numerossa. Jokaisen näytelmä- taiteen harrastajan ja ystämän pitäisi ehdottomasti tutustua tä- hän Sudermannin armokkaaseen näytelmään. Ottakaapas siis ti- laisuudesta maari! Lasteniltama ja woittojeu- näyttely huomenna klo 4 i.-p. seurahuo- neen suuressa juhlasalissa. Oh- jetma, jossa on m. m. noita-akka. satutääpiö, hauska kiinalaistanssi y. m., tulee marmasli pienokaisia erinomaisesti huivittamaan. Pal- jon siellä on katsomisia ja kuule mista -vanhemmillekin. Tämä tilaisuus muodostuu sekä wan- hoille että nuorille opiksi ja Hu- miksi. Aistikkaasti järjestettyä moit- tomarastoa moi myöskin jo siellä samalla silmäillä. Kyllä siellä sitten saamme nähdäkin ar- mokasta tamaraa ja kaikkea tä- män maailman hymyyttä. Ei se seurahuoneen omi ole tosiaan kaan joutanut nyt näinä päiminä k>inni olemaan, aamusta iltaan sinne on tamaraa kaikenlaista kannettu. Suuresta ja armok- kaasta moittomarastosta mainit- lakoon tässä main seuraamat moi- tot: 300 mkn pankkikirja, 2 kpl. 100 mkn pankkikirjoja, »vapaalip pu kaikkiin Musiikkiyhdistyksen jär- jestämiin konserttitilaisuuksiin 1 pmään kesäkuuta 1911 y. m.y. m. Käsityötuotteita on hauska ja ar- mokas malikoima: aistikkaat omi- merhot, merkkanen pöytäliina, joukko kauniita tyynyjä ja pöytä- liinoja y. m. y. m. Seuraamat toiminimet omat jo tehneet alla- mainittuja lahjoituksiaan: Petter P a r m i a i n e n & K u m p p.: hyttipaikka ..Sampo"- kaimassa ensi kesänä Pietariin edestakaisin. Cederberg & Kumpp.: hyttipaikka „Osmo"-laiwassa ensi kesänä edestakaisin Miipuriin. Pääkkösen rautakauppa: kaunis ja kallisarmoinen pöytä- lamppu; ..Globe": kattolamppu y. m.; Joensuun Kirjapaino- yhtiö: suuri aistikkaasti nidottu kontto- kirja. Maikkakin moittoja on jo pal jon ja armokkaita, niin niitä mie- tä tänäänkin seurahuoneella kiitol- lisuudella mastaanotetaan. Toi- mottamasti niitä mielä runsaasti tuleekin. Zlrpajais-iltama alkaa huomenna klo 7 ip. seura huoneen salissa. Tämä marmem- masti muodostuu armokkaaksi ja nautintorikkaaksi tilaisuudeksi. Run- sassisältöisestä ohjelmasta ntainit- takoon tässä m. m. seuraamat uu- merot: umertyyri, melodraama, sololaulu, jotka kaikki omat ensi- luokkaista esityksiä. Orkesteri ja sekakuoro esittämät tilaisuutta mar- ten harjoitettuja kappaleita. Turkkilaisen impressa- r i o n näytännöt simtchnoneessa: Kemär (La Primamera): Tanssi- klimaelma Sandro Botticellin (l-t-iG—1510) taulun mukaan, Erik XIV ja Kaarina Maunun tytär: Laulukumaelma Erik Jo- han Lösgren'in (1825—1884) tau- lun nmkaan. Bectliomen: Soitto- kumaelma L. Balestrierin (1500) taulun mukaan. (Miulusolo). Väliajoilla myydään arpalip- puja, joilla tietenkin tulee oleniaan milkas menekki. Suljemme nämä armokkaat juh- latilaisuudet arm. yleisön hymän- tahtoiseen huomioon. Muualta Poh jois-Karjalasta. N. M. K. ?):n matkajasih- teeri Bertel Törnmall kämi t. k. 14 ja 15 päiminä termehtimässä Kiteen Nuorten kristillisiäyhdistyksiä. 14 p:nä oli hän Kirkonkylän yhdis tyksen luona ja 15 p:nä Satulamaa- ran yhdistystä katsomassa ja mir- kistämässä. Kummatkin yhdistyk- set olimat järjestäneet iltamansa. Kirkonkylän yhdistys Päätyen kan- sakoululla ja Satulamaaran yh- distys Säynejärmen kylässä Pekka Gröhn'in talossa. Saimme kuulla pastori Törnmallilta ytimekkäitä ja selmiä esityksiä enin. simeelli- syys- ja lähetysasiasta. Jospa nuoret olisimat älynneet käyttää lukuisammasti tilaisuutta hymäk- seen, niin uskonpa että ainakin joku siemen olisi jäänyt itämään. Ja kyllä se ei pahaa tekisi Kiteen- kään nuorisolle kuulla maikka useammastikin simeellisyysesitel- miä. Ei ainoastaan simeellisyyttä töissä maan myös simeellisyyttä ajatuksissa maati puhuja. Myös- kin manhempain tulisi panna es- teitä nuorison epäsimeellisille teoil le, eikä olla mälinpitäinättömiä sen toimista. Tanssipaikat ja sen semmoiset omat turmion pesiä. Ne miemät kämijöiltään oman- tunnon rauhan ja johtamat hänet harhapoluille josta sitte helposti luisuu yhä symemmälle. Ei ote myös Isänmaallemme, sellainen aika käsissä, että sen nuoriso saat- taa tanssin pyörteessä riehua. Täältä jatkoi matkasihteeri mat- kaansa Knokkaniemelle. — Lau summe pastori Törnmall'in terme- tulleeksi mastakertanakin kyliimme, jolloin marmaan paljon suurem- missä joukoissa riennämme häntä kuulemaan. Lieksan aseman satamaradan liikennöiminen. Tehdystä esityksestä on rauta- tiehallitus määrännyt, että Lieksan aseman satamarata amataan tama- raliikenteelle täysissä maunulasteis- sa ja että rahti on laskettama Liek- san asemalle tahi asemalta siihen lisäämällä yksi kilometri, paitsi paikallisliikenteessä sataman ja Lieksan aseman mälillä, jolloin kultakin maunulta suoritetaan rah- lia 3 markkaa. Vaaliluettelot. Rääkkylän kunnan Niemisen äänestysalueen maaliluetteloamas- taan omat työmies Juho Makko- sen ja hänen maimonsa Maria Karppinen sekä leski Liisa Paka- rinen tehneet oikaisumaatimuksen, koska heidän nimensä omat siitä poisjätetyt. Tuberknliinitarkastnksen on läänin kumernööri tehdystä pyynnöstä määrännyt Joen suun piirin eläinlääkärin toimitta- maan maanmiljelijä Pekka Hir- mosen karjassa Rääkkylän pitäjän Rasimaaran kylässä sekä Einar Hallbergin karjassa Enon pitäjän Enon kylässä. Menäjältä tulemien hetvosten tarkastus. Pielisjärmen piirin nimismie- hen anottua että eläinlääkäri määrättäisiin ensi taimen aikana kerran kuussa tarttumien tautien maralta tarkastamaan Menäjältä Pielisjärmen puolelle tukinhakkuu- töihin tulemat hemoset, on läänin kumernööri antanut eläinlääkäri I. E. Hänniselle määräyksen ryh- tyä asian maatimiin toimenpi- teisiin. Knlknkaupat. Räätäli Taametti Reinikainen Nurmeksen pitäjän Nurmeskylästä on anonut kulkukauppaoikeutta kaikkialla maassamme. Ilomantsin kunnan »väliaikai sensa kuntakokouksessa tk. 14 pnä käsiteltiin seuraamat asiat: Majatalojen huutokaupoissa teh- tyjen tarjousten johdosta päätti kunta läänin kumernöörille puol- taa setiraamia: Ilomantsin kir- konkylän majatalosta tehtyjä tar- jouksia piti kunta kohtuuttomina, ja koska kuntakokouksessa maanm. Otto Kainulainen ilmoitti suostu- mansa ottamaan mainitun maja talon pitämisen 1,500 mksta, päätti kunta, huolimatta siitä, että entinen kiemarin pitäjä S. Romppanen samoin kuin kaupp. M. Piiroinen nyt melkoisesti alen- limat huutokaupassa tehtyjä tar- jouksiaan, (edellinen maatien nyt 1,850 mk. ennen 2,500 mk, jälki- mainen 1,(50 mk. ennen 2,250 mk.) antaa puoltolauseen hä- nelle. Marjomaaran majatalo päätet- tiin puoltaa annettamaksi maanm. Jaakko Volotiselle. Maukkulan majatalo Heikki ja Antti Määt- täselle, Lylymaaran maanm. Pek ka Hassiselle ja Möhkön kulku- kauppias Micheijessille sekä Mela- selän resermitalo maanm. Purmu- selle. Luettiin sitten Tohmajärmen ja Kiihtelysmaaran nimismiesten kir jelmät, koskemat majatalojen myyntiä näissä kunnissa, joihin kuntiin Ilomantsin kunnan on maksettama melkoisia apumaksuja majatalojen pitämiseksi. Was- tauksissaan päätti kunta puoltaa yleensä alimpia tarjouksia. Luettiin tämän jälkeen kumer- nöörin päätös Paamo Monosen y. m. tekemän malituksen johdos- ta Ilomantsin kuntakokouksen jon- luk. 27 pnä 1909 tekemästä pää töksestä, jolla päätöksellä kunta kieltäytyi rakentamasta Herajär- men kansakoulutaloa. Katsoen sii- hen, että mainittu kunta kuuluu nyt Komeron kuntaan on läänin- kumernööri hylännyt malituksen. MaStauksellaan läänin kumernöö- rin kyselyyn Oinassalmen—Me- laselän tiestä päätti kunta lau- sua että se katsoo mainitun tien tarpeelliseksi rakentaa. Malinini maanm. Pekka Lep pänen ja opettaja Armi Lehiinen antamaan selitys kumernöörille Heitki Ikosen y. m. tekemän ma- Utuksen johdosta, jossa malituk- sessa anotaan kumottamaksi kunta- kokouksen 24 pnä miime syyskuu- la tekemä päätös mikäli se koskee kunnallislautakunnan puheenjoh- tajan ivaalia. Luettiin tilintarkastajain kerto- mus mäliaikaisesta tilien tarlas- tuksesta. Kertomuksesta kämi m. m. ilmi, että tarkoitetut marat eimät ole riittäneet tämän muo- lisiin menoihin, maan omat menot olleet noin 30,000 mk. suuremmat joka taas johtuu osaksi siitä, että kunnalla on ollut suuria edeltä- päin armaamattomia menoja ja osaksi siitä, että parina edellisenä muonna tulo- ja menoarmio ei ole pitänyt paikkaansa. Nykyinen rahastonhoitaja, sa- notaan kertomuksessa, on kaikin puolin tunnollisesti ja tarkasti hoitanut tehtämänsä. Esiteltiin sitten kumernöörin kir- je, koskema Komeron—Tuupo- maaran—Öllölän mälistä tietä, jonka tien kuntakokous katsoi tar- peettomaksi ja päätti pyytää, ettei Ilomantsin kuutalaisia melmoi- tettaisi sanottua tietä kunnossa pitämään, jos se tulee rakenne- tuksi. Lainajymästön meloista pää- tettiin periä neljäsosa ja korot ja on melkakirjat uusittama ennen 15 pmää helmik. 1911, uhalla että melka muuten peritään pois, Kuntakokouksen loputtua toimi- tettiin mielä rukiin ja ohrien os- taminen lainajymästön tarpeeksi. Rukiita tarjottiin keskimäärin 13: 50 ja 10: 50 hehto. Hetvonen putosi jäihin muntamalta mieheltä miime maa- nautaina Nurmeksen pappilan koh- dalla oleman Koukkusaaren ku- peelle. Se saatiin siitä helposti ylös, kun rannalta saapui apua. Muuten jäimät jäät huonoiksi, kun satoi paljo lunta päälle. Jäiden alle taimeksi jäi se Mattimon Haapajärmeen hukkunut Oskar Klemetti, joka huk- kui silppukoneineen. Iärmi näet kohta jäätyi, kun mies oli upon- nut. Tukkikauppa. Kasööri Heikki Saastamois-mai- najan perilliset Nurmeksen Pohjois- päässä omat myöneet osakeyh- tiö Gustaf Cederberg & C:olle 5,000 tukkipuuta. Hinta 3: 50 puulta. Nurmeksen rotvastin pappilan maalta myydyistä puista tarjosimat t. k. 16 p:nä pidetyssä huutokaupassa 47 puusta maist. P. Saarelainen 1: 10 hirrestä ja kartanonomista- ja Martti Meriläinen 68 puusta 1: 72 hirrestä. Halkonäreiköstä tarjosimat kauppias Heikki Suho- nen 35 p:iä kuutiometristä 200 kuutiosta ja Martti Meriläinen 51 p:iä kuutiometristä 240 kuu- tiosta. Hinnat olimat alhaisia, mutta hymäksyttiin ne kuitenkin, kun ei metsäkään ollut hymää. Myytämänä oli kahden miime muoden lohkon tähdepuut. Kulkukaupat. Läänin kumernööri on oikeutta- nut talollisenpojan Rääkkylän pi- täjän Onkamon kylästä Otto Pa- karisen yhden muoden aikana kaik- kialla Suomen maassa käymään kulkukauppaa kotimaisilla tehtaan ja teollisuuden tuotteilla. Törkeästä »varkaudesta tuo- mittu. Varsinaisissa syyskäräjissä Toh majärmen pitäjän käräjäkunnassa tuomittiin tk. 11 pnä loisenpoika Kaurilaumaarait kylästä Pekka Niiranen ensikertaisesta törkeästä »varkaudesta pidettämäksi 8 kuuk. kuritushuoneessa. Talonkauppa. Kauppias Pekka Turuneit Wärt- silästä on myynyt talonsa kaup- vias I. Lainselle Tikkalasta. Kauppahinta 8,500 inkaa. Kau- panmälitti Pohj-Karjalan Asioi- mistoimisto. Muualta Suo mesta. Ajamnerkit rahamarkkinoilla. Tällä otsakkeella kirjoittaa „Uusi Aura": Useista merkeistä päättäen on rahan mähyys maassamme taas edessä. Kauppapaukit omat jo ryh- tyneet kiristämään uloslainaus- taan ja kauppapankeilla on maam- me liike-elämässä niin suuri sanan malta, että ne moimat määrätä liikkeellä oleman rahanrunsauden jotakuinkin mielensä mukaan. Käänteeseen on tällä kertaa etu- päässä maikuttanut se seikkä, että ulkoinaksia lainarahoja ei tänä muonna ole tullut maahan juuri nimeksikään. Tampereen kaupun- gin ottama 3 milj. markan suu- ruinen ulkomainen laina lienee ai- noa yleistä laatua olema nlkomai- nen laina, joka tulee tämän muo- den tiliin. Miime muonna oli, niinkuin muistetaan, ulkomaisten lainain käyttö harminaisen runsas. Sekä maltio ja kaupunkikunnat että yksi- tyiset rahalaitokset tuottimat ulko- maista rahaa tänne yli sadan miljoonan markan. Kun lisäksi muoden tulo oli hymä, oli luon- nollisena seurauksena, että rahaa oli runsaasti liikkeellä. Rahan runsaus osottautui etenkin raken- uusteollisuuden »vilkastumisessa. Etunenässä kulki pääkaupunki, jos- sa tänä muonna satoihin uutis- rakennuksiin on asiantuntijain il- motursen mukaan kiinnitetty 20 a 22 milj. niarkkaa. Kuluneen muoden sato maan- -viljelyksestä ei pääse miime muo- den sadon merroille. Rukiin laske- taan antaneen 700 tuh. hl. eli noin 19 pros. mähemmän kuin miime muonna. Perunia saaliin noin 2 niilj. hl., 20 pros. mähem- män kuin muonna 1909. Koko rukiin sadon kuluneelta muodelta lasketaan nouseman 3,1 milj. hl:aan ja perunain 5,8 milj. hl:aan. Kau- roja on laskettu saadun 6.9 milj. hl. eli 32,000 hl. mähemmän kuin miime muonna. Ohrasato lienee hieman suurempi nyt kuin miime »vuonna samoinkuin heinäinkin. Joskin ulkomainen kauppa on kehittynyt suotuisaan suuntaan, min että marsinkin puutaivarain ja paperiteollisuuden tuotteiden »vienti on kaSmanut ja hinnat yli malkaan parantuneet, tulee maih- lotappio edelleenkin olemaan suh teettoman suuri. Kun siis ulkomaiset rahalähteet omat kuimuneet, muodentulo edel- liseen »verraten huonompi ja tuonti ultoinailta yhä maan suunnatto man paljon suurempi kuin mienti, on rahan niukkuus luonnon pa- kosta edessämme. Se yleisö, joka rahatarpeissaan on pakoitettu kauppapankkeja käyt tämään, odottaa, että luoton su- pistäminen ei tapahtuisi kaikessa ankaruudessaan yhtäkkiä, sillä ei kai liiallisesta ankaruudesta joh- tuma hermostuneisuus ja jyrkkä seisahdus liike-elämässä ole pank- kien omankaan edun mukaista. Kuitenkin tulee yleisönkin puo- lestaait ottaa ajan merkeistä maari, sillä ei tulossa olema pula näytä oleman erikoista meidän maalle eikä aiman tamallinen syyskauden ilmiökään, maan oi» se käsitetlämä matamaksi huomautukseksi siitä, että taaskin on tamallista huolet- liseinmin mättettämä turhia me- noja ja ottaiva epäroarmoihin yri- tylsiin ryhtymättä. Kormausanomuksia. Mikkelin läänin enl. menäjän- kielen kääntäjä Aleksander Räsänen, joka sanoo ilman laillista syytä ollee»»sa pakotettu jättämään ero- hakemuksensa mainitusta kielen- kää»»täjän toimesta, on senaatilta anonut kormausta kerta kaikkiaan 1,283 mk. 33 p. sekä sen lisäksi kielenkääntäjän palkkaa mastaamaa eläkettä, koska hän ei ole onnistu- nut mitään tointa saamaan. Entinen senaattori Hj. Langin- koski on senaatille jättämässään anomuksessa pyytänyt Suomen maltionmaroista hänelle takaisin maksettamaksi ne sakot ja kormauk- set 3,331 mk. 11 penniä, jotka hän senaatin päätöksen nojalla onmel- moitettu suorittamaan antaessaan Turun ja Porin läänin kumernöö- ri»»ä ollessaan sulkea 6 kuukauden ajaksi alikapteeni R. E. Mikbergin kahmilan Turuu kaupungissa, jot- ka sakot hän myös on suorittanut. Anomusta perustellaan sillä, että anoja kumernöörinä oli melmolli- nen täyttämään kenraalikumeruöö- rin käskyn. Toinen lakkaama nuorsuoma- lainen sanomalehti. ..Heinolan Sanomain" yhtiö- kokouksessa miime tiistaina pää- tettiin lehti lakkauttaa tämän muoden päättyessä. Perheuutisia. Miime sunnuntaina mihittiin amioliittoon Vehkalahdella senaa tin kirjapainon johtaja lakit. kand. Lauri af Heurlin sekä näyt- telijätär Elli Tompuri. Jymlj. t>Zaseta ja Suomen kir- kolliset seurat. Finlj. Gasetalle näyttämät Suo- messa löytymät yhdistykset ja seu- rat antcnvan työtä ihan riittä mään asti. Äskettäin koetti lehti ilkeämielisellä tamallaan tehdä sel- koa maatalousseurojemme toimin- nasta ja nyt tiistaisessa numeros- saan koettaa se taas ..»valaista" kirkollisten seurojemme toiinintaa. Aluksi huomauttaa lehden kir- soittaja nimimerkki ..Lodeinopoljski", että Tuomea pitäisi ruiveta kutsu- maan tuhansien seurojen maaksi sen sijaan että sitä tähän asti on kutsuttu tuhansien järmien maaksi. Niin paljon on näet täällä lehden mielestä seuroja. Kirkolliset seurat antoiivat puheenaihetta m. 1906, 1901 ja 1908, koska ne näinä muosina yrittimät ulottaa toimin- tansa Menäjän-Karjalaan (tai ku- ten kirjoittaja sanoo Keisarikunnan- Karjalaan). Kirjoittaja tekee sitten Oman Maan mukaan jotenkin seikkaperäisesti selkoa Suomen kir- kollisten seurojen ja yhdistysten toimim»asta, lausuen lopuksi: Alläolemasta näemme, että Sor- taivala on ollut muutamien Suo- inen kirkollisten seurojen huomion esineenä ja tietysti juuri siksi, että täinä kaupunki sijaitsee oikeaus- koistei» karjalaisten seurakuntain rajalla ja että sieltä on saarna- miesten ja kieltämien kirjakaup- piasten mukama päästä Karja- laan. MurtotvarkauZ ja ihmis- rääkkäys. Maanantaita masten yöllä klo 11 ajoissa tunkeutui neljä miestä Pnliäjäriven (11. I.) Ahmoon ky lässä oleman Nyforsin torppaan. Torpassa asuu 78-muotias mau- hus maiinoineen ja heräsimät nä inä kun rosmot särkiivät akkunan torppaan päästäkseen. Heti tu- paan tultuaan rosmot sitoimat »vaimon ja uhkailimat ottaa isiin- rämanhulsen hengiltä. Erään rosmoista »vartioidessa isäntää paljastettu puukko kädessä penkoi- ivat toiset torpan kätköjä etsien rahaa. He löysimätkin noin 30 markkaa. Räjähdys dynamiittitehtaalla. Torstaina kuului Hangon lä- hellä Koimuniemessä dynamiitti- tebtaasta moimakas pamaus. Nk. pesuhuoneessa, missä dynamiittia pestiin, oli tapahtunut räjähdys, joka oli siksi moimakas, että koko rakennus luhistui maan tasalle ja eräs siellä sattumalta ollut työ- »nies ruhjoutui kappaleiksi. Toinen pesuhuoneen miereisessä rakennuk sessa ollut työmies sai liemeinpiä mammoja käsiinsä ympäri lente- lemistä lasin sirpaleista. Räjäh dyksen syytä ei »vielä tunneta. Räjähdyksessä surinansa saanut työmies Johan Willberg oli ollut monta muotta tehtaan palmeluk- sessa. Hän jätti jälkeensä maiinon ja 3 lasta. Sähkösanomia „Karjalattarelle". Rouwa Iunnelius tuomittu. Helsinki, marrask. 18 p. Maasan homioikeus tuo»ninnut rouma Junneliuksen amiorikoksesta ja murhayllytyksestä yhteensä 4 muodeksi 2 kuukaudeksi kuritus- huoneeseen, menettämään puole naimaosuuttaan ja amioliilon pu- retuksi. Uutistoimisto. Venäjältä. H. Majesteettinsa Palanneet ulkomailta. Tsarskoje Selosta, mar- rask. 16 pnä. Kello 11 aamulla palasi H. M. Keisari ulkomailta keisarin»»an ja keisarillisten lasten seurassa ja ajoimat keisarilliselta asemalta Aleksandromskin palat- siin, jossa pidettiin kiitosjumalan- palmelus. Muistoja w:lta 1808. Kun Olli Tiainen, Karjalan mapaajonkkojen päällikkö, oli jät- tänyt leirinsä Enon Ahmenijella ja marrask. 22 ja 23 pmä 1808 Lieksassa laskenut hajalleen 600 aseissa ollutta sotatomeriaan, läh- ti hän pakenemaan pohjoista koh- ti päästäkseen Suomen marsinai- seen sotamäkeen, joka Olkijoen so- minnon johdosta oli juuri siirty- mässä Ruotsin puolelle. Hänen miehensä, joita menäläiset sattu- masti kumasimat sanomalla: „Se- lässä kontit, jalassa kitkottimet, a riskit kuin Hiiden pirut!" pääsi- mät kutakuinkin rauhassa kotei- hinsa ja mannoimat kirkoissa seu- raamana joulupäimäuä uskollisuu- den malan Menäjän keisarille. Mutta Tiainen itse ei moinut jää- dä kotiinsa, sillä hänen „pääka- pinoitsija Tiaisen" päästä oli lu- mattu 500 markan palkinto. Kai- kissa Kajaaninkin mmisiniesten arkistoissa kuuluu se kuuluutus oleman tallella. Tiainen kulki hemoskyydillä Liek- sasta aseineen Miekijoen Heiku- raan maltiopäimämies Mikko Hei- kuraivainajan ukon ja isän taloon, ja Nurmeksen Höljäkän Jänön- määrälle. Mutta siihenpä hänen täytyi aseet, kaksi reellistä jättää, kun takaa-ajamat menäläiset saa- puimat ennenkuin hemosia ehdittiin muuttaa. Aseiden tähden sai Jä- nönmaaran isäntä Nurmeksen he- rännäisyysliikkeen etemimmän joh- tajan Peti Tolmasen isä ja eräs toinen henkilö komasti menäläisiltä selkäänsä. (Peti Tolmanen synt. 1811 ja kuoli 1885). Tiainei» oli saapunut ^Nurmeksen kirkolle ja täältä poikennut kotiinsa, appensa Reittu Tolmaseit taloon Dlikylään Reittulaan (nykyiselle Pekka Jm- mosen paikalle), Mutta erään lankkumiehen Jimana Sepposen menosta menäläiset takaa-ajajat osasimat tännekin. Tiainen oli näet joku aika sitten leiristään lä- hettänyt kirjeen Karhunpään Lau- tolaan herrastuomari Heikki Ti- moselle ja Sepponen oli sen pu- dottanut ja nyt pelkäsi Tiaisen kostoa. Sen muoksi hän nyt tur- »vautui Tiaisen mainoojiin. Tul- tuaan Nurmekseen nämä jo mää- räsimät hautuumaan pohjoispuolel- ta petäjän, johon Tiainen hirtet- täisiin. Sitten he kiiruhtimat Dli- kylään. Tiaista ei tamattu koloa, mutta hänen talooilsa pistettiin tuli nurkan alle ja sanottiin: „Tiai- sen talo utuaa!" Tiaisen lanko, nuorempi Reittu Tolmanen syn- tynyt 178o, sai toki menäläiset houkutelluksi, niin että nämä sam- mnttimat tulensa. Lehmän tappoi- mat takaa-ajajat talosta ruooikseen. Tiaisen maimoa Anna Tolmasta (synt. 1770, k. 1837) he kiusasimat Yyiviu komasti, m. m. kämelytläen hänlä päälaella kästei» marassa, itie pidellen jaloista ja tiukalen: „Kudi Tiainen? Miss' Tiainen?" Nuoremman Reilun he ottimat »natkaansa, mieden hänet Kajaa- niin asti, mutta siellä eräs Antti Nemalainen salaa päästi hänet heidän käsistään. Tiainen oli kotoaan Reitlulas- ta paennut manhan sananparren »nukaan ..Hiiden pisaan, Hieta- »vaaran kautta Komasinmaaraan" eli salojen läpi täinännimisiin Sotkamon puolella olemiin taloi- hin ja niistä Jtä»»iemeen, joka jo on oikean tallvitien marressaKian- tojäriven ram»alla ja jossa menä- täiset olimat saada hänet kiinni, »nutta hän pelastui talossa syöt- läinässä olemien ..transportin me lajien" eli pääarmeijalle ruokama- roja miepien talonpoikien päällikön ajntantti Henrik Bogislans Z!ils- sonin sukkeluuden kautta. Tämä näet herätti hänet makuulta poy- dän takaa ja käski häntä niiitkuiu inuitakin miehiään, menemään he- »vostlle apetta tekemään, eimätkä »venäläiset hä»»tä muista miehistä eroittaneet. Siten pääsi Tiainen sukkasillaan pakoon hiihtämään. Menäläiset näet main sukkasillaan sallimat miesten hemosten luo men- nä. Mutta Tiaisen sapeli ja ta- lonpoikien ruokakuormat joutuimat menäläisille. Tämä Nilsson oli syntynyt Pielisjärmen, Lamminkylän Mäns- kälässä hän kun oli Korpi-Jaa- kon mämyn Henrik Lyyran tyttä- ren ja Pielisjärmen nimismiehen Nils Bogislaus Jurmeliuin poika, maikka hän muutti nimensä Nils- sortiksi. Hän oli syntynyt 1785, suoritti filosofian kanditaattitutkin- non 1807, rupesi upseeriksi ja eleli sodan jälkeen majurina ja asian- ajajana Liperin Anttolassa. Hä- nen isästään ei Pielisjärmellä nähtämästi pidetty, koska seura- kunta ei huolinut häntä mänrikik- seen Kustaa 3:nen sotaan 1788, maikka esimalta olisi hänet siihen toimeen määrännyt, eikä hän siksi tullutkaan, maan sodan johtajan, Koski-Jaakon ehdokas Boisman. Sainoin epäili rahivas tuota kuor- »naston menetystä Jtäniemessä ta- halliseksi Nilssonin työksi: hän oli mu- ka syyttä mitkaslellul, kuimes menä- Iäiset laopasial kuormaston ja anas- tiivat ruokamaral, toistakymmentä kuormaa. Nilsson oli muka saanut paljon eneminän rahoja kuin mi- tä hän hankki ruokarvaroja ja sen »vuoksi hän muka hylkäsi kokoma- raslon menäläisille ettei hänen pe- toksensa ilmitulisi. Tunnettu Lönn- rotin opas Saramon Pekka Giiliäinen, ..Juttn-Pekka" (synt. 1767, k. 1834) kämi käräjääkin Nils- sonia mastaan tästä hankinnasta, niinkuin hän kertoo Lönnrotille Ali- kylän ja Saramon mäliä kuljetla- essa m. 1832, mutta tappiolle ai- nakin ..Juttu-Pekka" tässä syytok- sessään joutui ja menetti tilaosan- Vuokrataan tai myydään. Niinivaaralla kaupungin maalla Joensuun ympäristön osuusmei jerin omistaman tilan rajalla sijaitseva mökki vuokrataan tai myydään nyt heti. Lähemmin S Turunen Neppenströmin ta lossa. Paikanvälitystä kaikille aloille kaupunkiin ja maalle toimittaa Karjalan Liiketoimista, Joensuu, Torikatu 8, puhelin 125. (K. 8. 1 k.) Palvelusta lainaa. Hyvillä todistuksilla varus tettu keski-ikäinen palvelija ha luaa paikkaa, mieluummin pie nessä perheessä tai herroille. Vastaus tämän lehden konttoriin nimimerkillä: „Vakava". sa, mieläpä keisarilta sotaivaunu- jen piirustuksista saamansa pal- kintorahat. Lönnrot ei mainitse ruokatamarain hankkijan nimeä matkakertomuksissaan, mutta Nils- son se näkyy olleen. Olli Tiainen pääsi Puolangon kautta kiertäen pääarmeijaan, waik- ka hänellä oli monta seikkailua ta- kaa-ajajiensa ahdistelemana. Tämä takaa-ajama menäläisjouk- ko oli pieni. Eihän sellaista kyy- tiä moi kokonainen sotajoukko kul- kea. Mutta Enossa Ahmenisella oli Tiaista mastapäätä majaillut ko- ko se menäläisjoukko, parituhatta miestä, jonka kanssa hän ja maanmiljelijä Iisakki Stenius ke- sällä olimat taistelleet Mönnin- maaralla 31 p:nä heinäk. Malli- niemessä ja Ahmenisella syysk. alussa sekä Kelmän Mornan fil- lalla 9 p:nä ja Jauhiaisen salmel- ta 10 p:nä syysk. — siinähän ne Tiaisen taistelut omatkin lueteltui- na. Lisäksi oli Tutshkom lähettä- nyt Iisalmesta Koljonmirran tappe- lun jälkeen 1000 miestä Karjalaan sen johdosta, että Tiainen oli Joensuun Niinimaaralta ottanut mangiksi menäläisten asettaman maaherran, entisen Sortamalan tullinhoilajan Otto von Fiirsten- bergin. Tiaisen hajoitettua mie- hensä jäi martiomäkea pari tuhat- ta menäläistä sodan loppuun asti Tohmajärmelle, Joensuuhun ja Enoon. Mutta emersti Gerngross läksi heti miemään 1000 miestä hiljalleen Karjalan halki Ouluun. Ne saapuimat marrask. 25 p:nä Lieksaan ja Anterusta masten eli 30 p:nä Nurmekseen. Sen sijaan, että Tiainen ja häntä ajama pieni parmi kulki maantie- tä Wie'in kautta, läksi tämä jouk- ko Lieksasta Nurmekseen talmiteitä Monolanniemeen, Jamaliin Wie- kijärmelle, Marpaseen, Marismaa- raan, Hökänniemeen, Suomalan- salmeen, Lipinlahteen ja Nurmek- seen. Kylänlahden kautta kulkema maantie tehtiin masta I860-lu- mulla ja siihen asti ajettiin tal- mella luettelemiani matkoja, pyr- kien jäälle missä main mahdollis- ta. Tätä tietä Georgrosskin toi sotajoukkojaan. Manhat henkilöt kertomat muutamia muistoja tältä matkalta. Marpasen Hiekkalassa tahloimat menäläiset rakunat pan- na hemosensa talliin. Mutta tal- lin omi oli itiin pieni ja ratsuhe- »voset niin suuria, että piti hakata kolme hirttä omen päältä, ennen- kuin ratsut sinne pääsimät. Pataa mieraille ei ollut tarpeeksi suurta — armaapa sen, kun oli 1000 mies- tä! Sen muoksi he keittimät keit- tonsa kormolla. Juotamakseen he kiusasimat emännältäkaljaa. Emän- nällä ei sitä ollut. Mutta nuus- kiessaan kaikki paikat talossa he loysimät saunan lauteiden alta rankkisammion, kun oli juuri ru- mettu syys-miinan keittoon. Sil- loin he ihastuimat ja hokimat: ..Kaljaa ei. Kaljaa on!" Höljäkän Konnanlam- millä asui siihen aikaan >„Kök- kyrä" Heikura, joka oli suuri mel- ho, maikka se maine häneltä lo- puksi pahasti aleni. Hän näet rupesi erästä Gröhniä paranta- maan, kun ei muu auttanut, sttm että hän mitsakoydellä meti tätä eräässä suuressa kaksistlmäisessä lähteessä oleman suokannaksen alit- se. Mutta juuri kun Gröhn oli kannaksen alla, mitsa köysi katkesi ja potilas tukehtui sinne. Siitä lähde sai „Ryönin lähteen" nimen joka sillä mieläkin on. Tältä „Kök- kyrältä" .meimät menäläiset hymän oriin. Mahdollisesti se tapahtui jo Tiaisen takaa-ajajien kulkiessa Jänönmaaralla, jossa toiset kerto- jat mainitsemat hänen olleen sil- loin hautajaisissa ja taikapussinsa muoksi selkäänsäkin saaneen; me- näläiset muka luulimat taikapussia ruutipussiksi. Höljäkän Hökänniemes» s ä menäläiset kulkiessaan tappoi- mat lehmän ja pieksimät emäntää, joka koki sitä estellä. Lehmistä ja muista menäläisten ottamista tarvaroista soimat maamiehet so- danjälkeen oikeudenkäynnillä kor- mausta, jolleimät muuten olleet itseään syyllisiksi saattaneet. Ei ole tiedossamme tästä eikä seu- raamistakaan tapauksista onko kor- mausta haettu ja saatu. Jatk.