4 — N:o 119 -1910 VuorstaLna 13 x»:nA Suomen Laupmikien H^aloapuyhdisty s irtaimistoa mactcu vastaanottaa palovakuutuksia irtai mistoista ja kauppatawarawaraStoiSta halmimmilla maksuilla, jotta tv ja 20 vuolta maksettava vieläkin ale nemat S» ja öv prosentilla. Tämä yhtiö tarjoo stiS niinmuodoin vakuu tuksenottajalle ehdottomasti hal vimmat waa!m»tusmalsut asia. mieheusä K. Wylund'in kautta, 16671 KäsityöläiSkatu 5. Herrain aluSpaitoja, hyviä ja kestäviä 1:7S , alushousuja, . , S: — . !»Ma, . . 60p. MieSteu u. k. Lahmauiu aluSpaitoja 1: SS LaSteu alusvaatteita. Ompelulankaa tusiuottaiu uskomattoman hal valla. 45S9 Hugo Helauder, 4 Kauppiaskatu 4. — Aakvsspako. Peusylmaniassa Amerikassa o« Hashorain hiilikaimok- fiSsa päässyt tuli irti. Kmi miimekfi fiitä saapui tieto, oli kaivokseen sulet tuna 150 työmiestä, joiden pelastami nen uäytti mahdottomalta. Tietoa ei ole siitä, joko miehet ou saatu ulos maan alta liekeistä. AMipaloja. — Tulknka»t>iaS Andersson ou hank kinut itselleen metsästysmaan. Kun hän ensi kerran tuli kotiin metjästySretkeltäön, kysyi hänen vaimonsa: — Oletko ampunut jotain? — Olen, vaStast Andersson lyhyesti, mntta harmistuneena. . — Mutta jahtilaukkufihau on tyhjä! ' — Enhän minä voinut pistää lehmää ja kahta mteStä tällaiseen lanlluuu, kuului vas- vi paljon pnnttnnut. A.i .Minä ckmtlin, että veljesi ou palannut Afrikasta ja pnä kun kuu luulit, että villit olivat hänet zo syöueet*. B.: No, ei stitä paljoakaan puuttunut, sillä ruokalistassa kuulun häueu nimensä jo ol- lmr". ^Huittisten vanhoja häämenoja. TareuiuS kertoo tvuouua 1759 jul- kaisemaSsaau Huittisten pitäjää kerto- »utseSsa häissä olleen tapana, että mor sian antoi jokaiselle^ häävieraalle lah- jakfi 4—5 kyynärää liinaa ja pari» Mia. Kun häävieraita oli Harmoin vähemmin kuin 60—100 henkeä, niiu oli lahjojen auto morsiamen kodille tun tuma rasitus. Häävieraat tosia antoi vat morsiamelle vastalahjaksi wähän rahaa, mutta ei »iin suuria summia, että ne olisilvat saatuja lahjoja mas- Roin sata vuotta sitten lienee jo lnomnttn tawaSta, että morsian hää- vieralle lahjoja jakoi. Mutta aiuakin parikymmentä vuotta senjälkeeu kuuluu vielä olleen käytännössä eräs tapa, joka epäilemättä on jatkoa edelliselle. Luu morsian lähti isänsä kodista uu teen kotoonsa, otti hän mukaansa suu ren arkullisen kakkuja. Niitä han mat kaa varrella jakeli kaikille häasattuetta katsomaan tulleille. Jos oli pukä mat ka kuljettamana, täytyi arkuu olla Mar sin isoa. Tapa, että kutsuvieraat antavat morsiamelle lahjoja, on fitämastoin py synyt kauaa käytäuuössä ja on osittain vieläkin. Noia 50 vuotta sitten kuuluu tämä tapa kehittyneen sellaiseksi, että morsian itse häiden edellä kämi wie- »aM kutsuttujen luona lahjoja hake massa. Sitä sanottiin morsiuSanmssa, käymiseksi. Pitkiin aikoihin ei kuitenkaan enää ole näin tehty. Carenius kertoo häiden hänen aika naan kestäneen 4—5 päitvää. Pitkäai kaisia ne vielä 50 vuotta takaperinkin viimat. ,Wiikko häitä häijyjäkin", sa nottiin. Tiistaina häät aina alkoivat ja perjantaina ne alkajinkaan lopetet tiin. Ensimäiuen päivä oli varsinainen hääpäivä, jolloin vihkiminen tapahtui. Toisena päivänä olivat päänpeittäjäi- set. Nimitys on selvästi peräsin niiltä ajoilta, jolloin naidun naisen pää hun nutettiin. KolmaS päilvä oli muutto päivä, jolloin uuteen kotiin juhlallisessa saattaessa siirryttiin. Siellä vielä jon- kin aikaa juhlittiin. Pääasiallisena kestityksenä häissä niin kuin muissakin pidoissa oli väkevä sahti ja miina. Ruokaa tietysti myös annet tiin. Mutta sahtiin ja sen hyvyyteen aina pääpaino pantiin. Pitkien pöytien ääressä syötiin. Wielä kolmisenkymmentä vuotta sitten oli yksinomaan puulauta- fia käytettävänä. Pari legendaa. »Kotiseutu* julkaisussa kerrotaan seu raavat legendat (uskonnollis tarinat): Maariaa raskaana ollessa teki hänen mielensä kalaa. Hän sai kalaa kiinni ja söi toisen puolen siitä ja laSki sitten kalan virtaan takaisin. Sitä kalaa sa notaan sentähden .Maarian kalaksi". Sentähden Maarian kalalta on toinen kylli pois. (Kertoi 71 vuotta Autti Mihervaara Forssassa. Kuullut sen lapsena Jokioisten Rehtjärvellä). Kun vaimo teki aitaa, niin hän si toi sitä papuuvarsilla. Vapahtaja kulki siitä ja sauoi: .mitäs sitä niin huo noilla aineilla sidot?" Waimo vas tasi: »Kyllä se minun aikani kestää". Sen jälleen vaimo ei tietänyt kuo lemaansa, sillä Mapahtaja otti häneltä sen tiedon pois. Siihen saakka tiedet tiin milloin kuolema tuli, mutta sen jälkeen on tietämätöntä milloin kuolema tulee. (Jokioinen). Eri aloitta. MttS taiZlea «oidaa» wak««ttaa. Nykyään on hyvin vaikea keksiä mi tään vahinkoa, jota vastaan ei voisi vakuuttaa itseänsä ja omaisuuttaan, jos vaan maksaa välttämättömät vakuutus- maksut. Onhan tunnettua, että suuret pianotaiteilijat vakuuttavat sormensa, laulajat vakuuttavat äänensä, atleetit ruumiinjäsenensä, teentuntija kielensä herkkyyden ja parsyymintuntija hajuais tinsa. Mutta löytyy vieläkin kummallisempia vakuutettavia. On olemassa naisia, jotka vakuuttavat hiuksensa ja miehiä jotka vakuuttavat partansa. On myös kin vakuutusyhtiöitä, joiden erikoisalana on vakuutus näön menettämisen va ralta, ja taas toisia, jotka myöntävät vakuutuksia kaljupäisyydeu ja hampaiden men!?;ämisea varalta. Englannissa on eräs yhtiö, jonka yksinomaisena tehtä vänä on kristallien ja kalliiden pors liinien vakuuttaminen, ja eräs toinen, joka vakuuttaa ravintolan omistajalle hänen anniskeluoikeutensa. Ei ainoastaan elämän tavallisessa ku lussa tapahtuvia vahinkoja vastaan oteta vakuutuksia. Lloyd Lontoossa hy väksyy vakuutuksia kaikkien ajateltu wis,a olevien mahdollijuuksien varalta. Jos joku henkilö tulee hulluksi tehtyään testamenttinsa teidän hyväksenne, niin voitte ottaa vakuutuksen sen vahingon varalta, joka syntyisi, jos hän sain järkensä jälleen ja muuttaisi testament tinsa. Jos te olette saanut perinnön sillä ehdolla, että menette naimisiin jon kun määrätyn naisen kanssa, niin voitte ottaa vakuutuksen siltä varalta, että hän antaa teille rukkaset. JoS tahdotte myydä kiinteimistönne, mutta olette hu kanneet omistusoikeustodistuksenne, voitte hankkia itsellenne vakuutuskirjan, joka vapauttaa teidät kaikesta vastuusta. Te voitte saada vakuutuksen sitä vas taan, että henkilö, jonka perijä te olette, tekisi teidät perinnöttömäksi, että teidän morsiamen»? luopuisi teistä, ja vieläpä sitä vastaan, että saisitte kolmoset. Mieleen pantavaa. — Fuolle», sohvat» ja «uiden sellaisten pSällysnaAlta puhdistetaan seuraavalla tavalla: Ensin kostutetaan niitä lämpimällä vedellä ja sitten hie rotaan kuivaksi pehmeällä villavaat teella. Sen jälkeen hakataan munan- valkuainen hyvälle vaahdolle ja nah. kaa sivellään tällä pehmeän vaatepalan avulla. Sekata»varaa. — Kirvei Ratfiutaiskelu; toi nen taistelijoista kaatunut. Erääs sä torpassa Hämeenkyrössä oli kaksi elättijänistä. Jänikset, jotka aina oli vat eläneet suloisessa sovussa riitau tuivat t. k. 6 p:uä jostain tuntematto masta syystä. Syntyi taistelu sillä julmalla seurauksella, että toinen tais- telukumppani heitti henkensä saamistaan haavoista. Voittaja repi taistelu vim massa vastustajaltaan silmän päästä ja pureskeli pään monesta kohden ja toisen etujalan poikki. — On sitä jä nikselläkin sisua! — Aoliisttoira Sunuostautuuut. Döllä t. k. 4:ttä päivää vasten mur tautui varaS Lindin tilan konttoriin Tenholassa ja sai saaliikseen 100 mk. sisältävän kassalaatikon. Aamusella huo mattiin ikkunan alla selvät jäljet, jotka kuitenkin pitemmälle seuraten häipyivät, sillä yöllä oli sade liuottanut maata. Pyynnöstä lähetettiin Helsingistä sinne poliisikoira Benno, jonka annettiin nuus kia vielä jälellä olevia jälkiä konttorin ikkunaa edustalla. Ja Benno lähti liikkeelle. W-ikka jäljet katosivat meni se vain eteenpäin, pysähtyen lopuksi eräälle metsärinteelle, missä se kaivoi maasta varastetun laatikon. Se oli tietysti tyhjä. Mutta Benno ei pysäh tynyt siihenkään, vaan juoksi edelleen lähes kuusi kilometriä. Miimeia Pysäh tyi se erään syrjäisen mökin luona S.-vedjan kylässä. Tuvassa löydettiin mies, joka poliisien saapuessa pelästyi ja yritti puukko kädessä tehdä vasta» rintaa. Myöhemmin toimitetussa tui!» muksessa havaittiin miehen jalkineiden hyvin sopivaa konttorin edustalla ole viin jättun. Myösun kävi selville, että sama henkilö oli illalla ennen sitä yötä, jolloin varkaus tapahtui, ollut Lmdössä. — Kaikki kaania Bennolle, josia rikolliset nähtävästi saavat vaa rallisen vihollisen. Haliko» kiiNllll Martsalan kansakoulun poikain käsitöiden opettajan tvirla julistetaan täten haettavaksi joh tokunnalta ennen 17 päivää lokakuuta. Mirkaan, joka täyte tään epämääräiseksi ajaksi on heti astuttava. Paikkaa 150 mk. vuodesia. Martsalassa lokakuun 8 p:nä 1910. 1S995 Johtokunta. Kun hyttmii saada taidatte huomautta I. E. Kavandec mille, jotka limo» naatta tarvitsevat. Tehtaita TuruSsa, Nou siaisten Nummella ja Loimaalla. Puh. 6 80. Nu huonon HMä Mahdatte 13546 Rautatien Rahtikirjoja Turuu Lehden louttori»sa. Läntinen Rautakatu IS. »en kanssansa, Vaikka ei hänellä olisikaan rik kautta, taloja eikä tavaroita. Minä rakastan sydämestäni sinna ja hartain toivoni ennen kaikkia on se, että sinä vaan tulisit onnelliseksi. Ennen olen jo sanonut sen, että minulla on itsestäni iloinen ja murheeton luonnonlaatn. Se ajatus, että isäni lnulee minun rakastavan sitä tahi tätä herraa . . . pakottaa minut naura maan . . . Minäkö rakastaisin I Todellakaan en ole milloinkaan miettinyt siaaepäiakään. . . — Ei, ei hyvä isäni, minä en rakasta ketä- kään nuorta miestä; mennä naimiseen herra B . . . tahi jonkun mnun kanssa, on minulle aivan vastenmielistä. Se on naimisajatus, mikä minna niin suuresti surettaa. Eikö mikääu muu sinua sureta kun naiminen! Eikö todellakaan ole ketään, jota sinä rakastat? . . . Kysyi vielä kerran isäni. — Minä rakastan ainoastaan teitä, isääni ja äitiäni, kaikesta sydämestäni ja myöskin vähän kukkiani ja lintujani . . . Ja siinäkö kaikki? . . . Lisäsi hä hymyillen. Mutta miuä vastasin: minulle on kyllin kyl- läkst siinä tyydyttämään sydäntäni; sillä kun mi nä itkin, niin minä tein sen sentähden, että sana naiminen sisältää ajatuksen erosta . . . Minä tulisin todellakin aivan onnettomaksi, jos minun pitäisi eroamaa teistä. Jsäui syleili saogen hellästi minua ja va kuutti minua siitä, että en koskaan tarvitse nai miseen mennä sellaisen miehen kanssa, joka asuisi toisessa kaupungissa ja, että herra B ... juuri asuu niinkuin mekin Parisissa sekä että aivan hyvin vanhempani voivat käydä tervehtimässä minua joka päivä. — Muuten, lisäsi hän, ei ole varmasti tahi todellisesti määrätty sinun naimistasi, sillä se saa perustua kokonansa sinun tahtoosi. Minä kuitenkin jo eilen ilmoitin herra B . . lle sen, että hän on hyvin tervetullut meidän luoksemme tutustumaan sinun kansiasi ja että hän saa koet taa valloittaa sinun sydäntäsi. — Mutta, armas isäni, eikö sitte herra de B . . . ollenkaan ole pyytänyt minua kättäui? — On kylläkin, tietysti minä en muuten oli sikaan häntä kutsunut tänne tulemaan, vaan kun toivoa saavani hänestä itselleni vävyn. — Mutta! jos tahdomme tulla ounelliseksi, täytyy meidän mennä naimisiin sellaisen miehen kanssa, jota voimme sydämestämme rakastaa. Ihan yhtä välttämätöntä on myös miehelle se, että hän, jos mielii onnelliseksi tulla aviolii tossa, naipi tytön, jota hän sydämestänsä ra kastaa? — Epäilemättä, vastasi isäni karmeeupuoli- sesti. — Mutta rakastaako herra B . . . miuua Z — Siltä se näyttää, sauoi isäni. — Se on todellakin erinomaisen hupaista... kun minä en ensinkään tunne herra B . . tä niin ei hänkään voi minna tuntea enemmän. Arim MWm XzupMouIll IMnlxti Z!:o K alottaa nndella kolmen kuukauden »ppilnlukandella marraskuun 3 p nä Opetus aineet omat : kaksinkertainen italialainen, am -ritkalaineu ja maanvilielyskirjaupito. laskento, kaoppalaSkento, kauppakirjeenvaihto, kauppa-oppi kauppamaautieto, kielet ja yleiset konttori työt. Koulun opetussuunnitelmassa on 48V opetustuntia- Maisa koulua täydellisestä oppijaksosta on 120 markkaa. — Ulsityisiä kursseja annetaan huokealla kirjanpidossa eri aloilla, konekirjoituksessa yhdistetyn IV soimisen järjestelmää mukaan y. m. aineissa. Näidin kurs seihin vastaanotetaan oppilaita joka päivä. Opetusta annetaan mySkin iltaisin. DU?" Har- joituskouttori oppilaita Marten. Pyytäkää koulun ohjelma! Mielihymäkseni saatan myöskin mainita oppilaitten saaneen hyviä paikkoja kuteu kaupunkimme suurimpiin li kekouttoreihin y. m. Ilmoittautua voi suullisesti tahi kirjeellisesti joka päivä kello 9—2 ja 4—9. PaikanvälityStä kaikille liikealoille. 1S998 Oskar AeLterbLorn, Kaskenkatu W:o 6. saapunut SOkMtll mmeiset uiltllMt Fredr. ForssM, kmIUM 1», LimukM Z5 Krawat!eja, Nu settejä, Kolmunaukoja, Kauluksensuojelijotta (Autoshawls), Paitoja, Kauluksia, Kalmostmia, Trikoo-Älusmaatteita willa-, silkki- ja xuuroillaivalmistetta, Ramie ja oikeita (ahmannin, Sukkia ja AZanttuja 13953 alpoja ja vahvoja pukukankaita 130 cm. leveitä Smksta 2: 75 mtr:ltä, kappa- ja SaleettikanleaNa s-ks voMlia 3 mksta mtrM, cennlnkileanleaita i: 50 mtrM, pumputtllaneltta, Vilttejä» suuri valikoima, öaaleja, 6ollpll5erotta, Mkisuojulesla. VMa-HIusröljpjä» cnvejä, öulcleia, polkkain- ja cpttöjen pukuja y m. Slokkia ja Vanua, VMakuaelankoja 3:50 kg. Vttla öukkalankoja 4:50 kg ceollkuuslankaa ja kamelttankaa, Zäännöslankaa ja Kangaspaloja loxxuunm^dään. 6. Onmellin Mk. LsnksksvM S Aurakatu s. 18149 Vatentin saattut ZSuolukiuiikautiiiti Zgnikulllili' ^ jolla voi lämmittää petroleumtlla tai kaa sulla, on nykyajan paraS ja HMin lammi- työlaitos sekä asuinhuoneita, liikehuoreuZtoja, vinttejä, kellareita ja ulkohuoneita vanen. Tuleeutvaara ehdottomasti estetty. Säi lyttää lämpöä 12-18 tuutia kun lämmi tetään 4 tuutia vuorokaudessa. Polttaa V4 kg. petroleumia tunnissa. Myy Turussa^ Alfred Wikström. Puutarhakatu 18. Puhelin 1129. 18181 Ostakaa Konjakkia, Kommia, A. W. Nordsorslil Huom.! Tilaukset maaseuduille voilla kuin rautateitse. tarmitessanne Junssta ja Mimjä hyvintunnetusta Wiiui- ja Wäki- juvmalulcestä, Aningaislenkatu 4, ent. Rosenholmin talo. lähetetään ensi tilassa niin höyrylai- 9L02 Napoli Grmllir- jauhoja, ZVehnarehujau- hoja, ^Vehnänleseitä, Ruisjauhoja, K a hwia monta lajia, Sokuria, Tu- pakkateokfia, Nyyniä, Saippuaa 25:50 laatikko. Suolaa, Kalkkia, Kahwi- kuppeja 23 markasta 10 tusinaa, Miesten Puku kangasta 4 markkaa metri y. m. halmalla. K. E. Heil-l-, Aningaisten tulli. 19S7 Auumiskirstuliike 3070 Wähä Hämeenkatu «L ^ —- Puhelin 10 50 Toimittaa kaikkia hau- tauksia lvarteu. LM M- lM/reitZ Myytälvänä Tmim Lehden Kirjapainossa, Läntinen Rantakatu 19. Amerikalaista. saksalaisia,a> ranskalaista ^d^sjSj°uhet.s. . . til>a tämän muoden satoa iiaUll0^ll Räätveliläistä ja suomalaisia,» Ruis- Söuigsbergin Mattoja I jauhoja Ryyniä Priima Petroleumia Ttcariinikyntti- löitä ja Saippua myy 15939 Lsl. Marjanen, RanniStnla. Kalutaan osta». Muotia ja Nalckoja y. m. ostetaan korkeimpiin hintoihin A.B. Merlator O.Mn Aurakatu 12 b, Turussa. 18184 Nalirclllkseen halutaan. u. A., H. S. ja Hbl t. j. 2 k. 40 mm. Taitamt jll raittiit Miitchrimit saawat Vakinaista työtä Tm» ZiaMMsM 5>HM. Seka-llmoituksia. A. H-miiliiiscn SuositeHaau. Puutarhakatu Puh. 1166. Metteko kuulleet että suuret hintaluetteloni N:o 10 ja 11, sisältäen hinnat noin 3,000 esineelle omat juuri il mestyneet ja lähetetään jokaiselle ilmaiseksi pyydettäessä. Ken ta hansa moi rumeta asiamieheksi 50 pros. palkkiota maStaan. Jos haluatte saada tavaraa halmalla eli ansaita rahaa, niin kirjoitta kaa heti. (H. 3647) 1874» N. Teod. Vuorio, Vaasa. Soitin-, Kello- ja Korutamarakauppa. Millat ja Lumput omat, kuten tähänkin aSti, edulli simmat tnoda Antskogi» Myymälään, Aurakatu 12 a, Kauppatorin laidassa, siellä «e ostetaan tai vaihdetaan parhaan laatuisin lankoihin, kan kaisiin, Miltteihin ja saaleihin. Walmistettawia tawaroita, kuten kankaiden värjäystä, präS- säystä ja malkaisemista sekä wilt- tien pesoa ja uudistamista was- laanotetaan. K396 Työ rusiluolkaista ja hiuta halpa! F.O.Bergmaniu WM..Mi.jlPMsevMiK. — Perustettu 1884 — 6860 Eerikinkatu 35. — Puh. 212. Malmistaa kaikkea ammattiin kuulumaa työtä. Tinauksia kemiallisesti puhdistetulla tinalla. MW jll MM M- vaihdetaan kaikenlaisiin lankoihin, kankaisiin, viltteihin, saaleihin, flockkiin ia vanun» y. m. halvim malla ja parhaiten Liumellln W. Lautakaupassa, Aurakatu S. 4191 Kadotettu. 3:me tyhjää öljhthunhrtS elok. 10—syysk. 10 p:n mälillä höyryl. ZiuusiSton seisontcpaikan yläpuo ella TuruSsa. Palk>otoa vastaa» pyydetään antamaa» tie toa ni'Stä joko etsivälle tai allekirjoittaneelle. Enr- Airto, 18935 Kustavi. Ammatti-ilmoituksia. Z. G. Mmm. 4673 Linnankat» IS b. MiHMltM ja jMMj. K423 L. FabritiuS. K. k. Liudms'ii5!U!"SX katu 2 b, puh. 805, välittää taloakauppoja. Zunain kulut. Junat luhtewät Turusta: A amnpäivällä. S,VV Paimioon. 7,SV Saloon, Karjalle, Helsinkiin, Porvoon, Tammisaareen ja Hankoon. 9,LI Toijalaan, Tampereelle, Poriin, Rau malle, Jyväskylään, Suolahteen ja Maalaan. 12,OS Forssaan, Toijalaa», Tampereella Hä meenlinnaan, Helsinkiin ja Loviisaa». 12,SS Saloon, Karjalle, Helsinkiin za Por voon. Iltapäivällä 3,lv Toijalaan, Tampereelle, Helsinkiin, Jy väskylään, Suolahteen, W aasaan, llnsi- kaarlepyyhyn,Pietarsaareen, Kokkolaan, Raaheen, Ouluun, Kemiin, Rovanie- meen, Tornioon, sekä Hämeenlinnaan, Loviisaan, Kotkaan, Haminaan, Mik keliin, Kuopioon, Iisalmeen, Kajaaiiu, Lappeenrantaan, Viipuriin, Imat ralle, Savonlinnaan, Sortavalaan, Joensnuhun ja Pietariin. 3,Sv Saloon. 5,VV Saloon, Karjalle, Helsinkiin, Tammi saareen, Hankoon Viipuriin, Imat ralle, S-ivonlinnaan, Sortavalaa^ Joenslmhun ja Pietariin. S,20 Humppilaan ja Forssaan. 8,vö Saloon. Junat tulemat Turkuun? Aamupäivällä. 7,Sv Humppilasta. 7,SV Paimiosta. 9 46 Perniöstä ja Salosta. IHV9 Pietarista, Miipurista, Joensuusta, Sortamalasta, Savonlinnasta, Imat ralta Lappeenrannasta, Kaianista, Iisalmelta, Kuopiosta, Mikkelistä, Haminasi^ Kotkasta, Hämeenlinnasta, Torniosta, Kemiötä, Oulusta, Raa hesta, Kokkolasta, Pietarsaaresta, Uusi- kaarlepyystä, Maasasta, Suolahdesta, Jyväskylästä, Tampereelta, Lovii sasta, Toijalasta ja Forssasta. Iltapäivällä. 1,47 Helsingistä, Hangosta, Tammisaaresta Karjalta ja Salosta. 3,47 Helsmgistä, Karjalta ja Salosta. 4,4V Helsingistä, Riihimäeltä, Tampereelta, Hämeenlinnasta, Porvoosta. Lovii sasta, Toijalasta ja Forssasta. 7,14 SaloSta. 10,40 Helsingistä, Miipurista, Lappeenran nasta, Porvoosta, Loviisasta, Lah desta, Hämeenlinnasta, Porista, Rau malta, Tampereelta, Toijalasta ja Forssasta. 11,4S Helsingistä, Hangosta, Tammisaaresta, Karjalta ia Salosta. Turku 1910. Turun Kirjap. ja Sanomalehti O. A.