N:o 30 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Lehden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. Tuodessa 1910 Lelidon jakopaikat: Kirjapainon konttori, Schliiterin kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. I\"eppenström'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Oinosen kauppapuodit. (36;s Vuosikerta) Joensuussa Tiistaina 15 p;nä Maaliskuuta Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p, kuukaudelta 50 p. — Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop. kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TÄHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lanant. klo 7—9 ap. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja C p:i;i jiilestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Rnamiilisot kuoleiuanilmoifik ^et maksa vat 3: 50—4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä -ilmoitukset 2: -, surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. — Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Päivälista. POSTIKONTTORI pidetään avoinna marraskuun 8 p:stä 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto kello 8—10 ap. Tulevien postien osasto kello 8—10 aamup. ja klo 6,30—6,45 illalla. ArkipSivinä: Lähterisn postien, sekä posti» osotua-, säästöpankki- ja «ano- malehti-osasto klo 8 ap.— Y j I Tulevien 'Vi® ip- postien oaaato kello 8 ap.— l /al ip. ja ■eka 6,30—7 illalla. V-6 ip. Haoin.! Siiääakirjoit«tat, vakuu tetut ja postietuanti-lähetykset kuin myös tavarapaketit ynnä postioaotukaet ovat jätettävät postikonttoriin, joutnakseen klo 11 ap. etelään lähtevään junaan, •nnen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 5,50 ip. lähtevään ju naan ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnantai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip, arkipäivinä klo 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä v aras tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.—Vai ip. ' ' -Va6 sekä */«7—7 illalla, Inhlapäivinä klo ja 4—7a6 sekä ya7- sqnnuntai- ja luhlap 8-—10 ap. ja l /»7—7 ip. Posti lähtee: poitikonttoriat» joka piiri: klo 10,15 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin j. m. etelään > sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 5 ip. rautateitse Pielisjärvelle y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja laurantai Lipe riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai i ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelle, Sotkamaan, Taipa leelle ja Utraan, klo 7,30 ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka piiri: klo 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m pohjoisesta rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja oikomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ja laa- vantai Kuusjärveltä ja Taipa leelta, klo 4 ip. joka torstai Kuusjär veltä, Polvijärveltä ja Taipr leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja Sotkumasta, klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schliiterin kirjakaupan luona olevat klo 9,15 ap. ja 4,15 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. Hammaslääkäri G. Lindholm Ni kolainkatu, Vuorisalon talo, 1 p:stä maalisk 1910. Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankki komisario E. Broms'in talossa Rantaka dulla. Telef. 138. lV. t. kaupungin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilia joka arkipäivä klo 9—11 a. p Kaupungin kätilö E. Ikonen ta varaan teurastaja Karin talossa Merimiesk. 32. Vaivaishoitojohtokunnan esimies I tavataan joka arkipäivä klo I 4—5 ip. Suomen pankin konttori kello ! 10:stä e. pp. kello 2:teen j pp. Kansallia-Osake-Pankki kello 10 —2 päivällä. Yhdyspankin konttori kello 10—2 e. pp. Pohjoismaiden Osake -Panksn konttoori kello 10—2 päivällä, Rahatoimikamari pidetään auki joka arki keskiviikkona ja laa van taina kello 5—6 ip. raati huoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 10—1 ja 6 7 ip klareerauksla varten. Sähkösanomakonttori on avoinna [ joka päivä kello 8:sta aamulla kello 9:ään illalla. Joensuun kaupungin Säästö pankki pidetään avoinna ;ok* keskiviikkona ja lauvantama klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovat joka arki keskiviikko klo 6—7 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorisonkirjasto I kaup. talolla on avoinna joka I tiistai kello 4—5 ip. Kansankirjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirjojen lainaamista varten joka arki torstai klo 7— 8 L p. ia joka arki lauantai klo 6-8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo %1—%2 päiv. elia, Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päivänä en nen klo 4 i. p., senjälkean si säsivujen hintojen mukaan. Röiimislvipstuia »oniBa Lafciasiaiitoiiislö !AAnOISIIDCO 5J©ltl K. Parviaisen tulossu. JUcIloUUboa .. . . rahdin X:o 148 * - - Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN. aina saatavana Joonsuussa Malmikatu 26 II. Litmanen MÄtkustetaaa maaseuduille. tili- y. m. kirjanne ja seinekart- tänne sitomossani. Kouluvihko-, jon ostajille edullisin ostop. Sei - f nätaulut laitetaan siroista ieh-; daslistoista. Kuvastimia tilauk-1 sen mukaan. Työ ensiluokan, Hinnat kohtuulliset. Kunnioittaen : D. A. Paasikivi. Nurmes, P. Kilpeläisen talossa. f^iuosiRRaUa ja sopivia cföaisten palttoita saatte aina hyvin vali koidusta palttooksupaa- tani huokealla. lb[ Koivula. irkg 6 kauk. irtl.-iäMOifllsells 3 „ 51 •) c ]o 4 Ma °|o 4 G |o 3*12 °lo 1 1» tf vaadittaessa 3 ^ TalletUHfenaltokuraHtritHJllä 5 °|o Häästökassatililij* h °| 0 Juoksevalla tilKll B°|o kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan Maanviijelysseu- ran toimisto kaupp. H. Sura-| kan talossa on avoinna arki päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i. p. >a klo 10 a. p.—klo 2 i. p. ou sihteeri ynnä muut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. Htiimskssa kanttori. > Ottaa rahoja korkoa kasvamaan. Edulliam tallentajille oi Viipurissa - Rautatienkatu 5 TalletuskonttokuranttL tilinä maksetaan korkein tallernskorao Aseman vastapäätä —— pannaan korko fiäaomaan kahdesti vuodessa, joten se kasva* .Korkoa keolle pnoiivconftain. Balio.ia voi lähenää rankkiin p.«- Tarjoaa siistejä ja halpoja: m&arin. huoneita, alkaen Smk. 1: —. < Kunnioittaen: j L. HÄNNINEN. ! (Omistaja K. H. Lundholm) JOENSUUSSA «Torikatu 6. Tel. 180.| Suurin kiinteimistätoimisto Pohjois- Karjalassa ja Savossa. Välittää maatilain, kaupunkitalojen, met säin, huvilain, kauppakartanolden y. m. kiinteimistöjen kauppoja. Kaut tamme myytäviä maatiloja on ny- ikyään yli 150, joista useimmat ovat hyvillä liikepaikoilla olevia metsä- I tiloja. Seikkaperäinen maatilaluet- telo nro 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä yhteensä noin 25. Joensuun Asioimistoimisto. Torikatu G — Tel. 180. Vakuuttakaa hevosen** Turun HeYosYakuuius- yhtiössä. Asiamiehiä t Kokouksia. Nurmeksen Höirjfvenhe Osake yhtiön varsinainen yhtiökokous pide tään Nurmeksen kauppalan ma-! jatalossa tiistaina Maaliskuun] 22 p.nä 1910 kello 5 j. pp, jossa- käsitellään yhtiöjärjestyksen 20, §:ssä mainittuja asioita. j Nurmes, Helmikuun 26 p. 1910. 1 Johtokiuita. ! Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Luomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schliiterin kirjakau- Easta ja Ansu Hämäläisen se atavarakaupasta. Joensuussa: V. fiftlllo. Kontiolahdella: L Itäs&ilfcfe. Pielisjärvellä: M. Honkasen | Ilmoituksia. Elävienkuvien Teatteri „foto" B ■ Sortavalan Evankelinen Seura myö Koko Raaniatuita Uu^ia Testamentteja Herätyskirjasia Lehtisiä Kirjasia nuorisolle ' Äsken ilmestyneitä kirjasia : I Kilparata, hinta 10 p. Syntien anteeksiantamus hinta ( 10 p. [ Tule sinäkin, hinta 10 p. i Miten tulee minun lukea Raa mattua? hinta 10 p. »Kertomuksia nuorisolle» 3, 10 p — Mitä Jumala tahtoo meille tehdä? 5 p. — »Tämän ainoan kerran-, »Kyllä, sana terveille ja sairaille-, III ja IV p. 2 kpl. Pyytäkää luetteloa! Asiamie- hille alennus. Raamatut vapaasti lähimmälle rautatie asemalle; kirjasten lähetys on aina va paasti. »Eloa ou paljon, mutta työ väkeä 011 vähän» (Matt. 9: 37.) Kirjat tilataan osoitteella: Sortavalaa EvanRaliasa fara Sortavalassa. hevosmiestä otetaan vielä prop- siriukujen vetoon korotetuilla hinnoilla, Tupakka-ahoa pals talla Vuonislahden kylässä Pie lisjärven pitäjää. Vetomatka 0—2 kilom. Valmistus ei kuulu vetäjille. Lähem. työnjohtajilta paikan päällä. Vuonislahden Vuolukivi O.-Y. \ S 2 k Kaskimiljelyksevtä ja sen lvaikntnk- sesta metsiimme. JOENSUUSSA Nikolaink 20 - Tel. 73 (Omist. I. E. Tuiskunen.) Valmistaa Vesikattoja galvanoi-] dusta ja mustasta rautapellistä. Myy varastosta Kylpyammeita, useampaa lajia, myöskin n. k. »kuhnen*. Ilmaventtiilejä, Ruiskukannuja, Kaikenlaisia Läk- kiastioita y. m. Peltiuunia. Paisto-uunia ä 5 m. Kuparisia hella- kattiloita. Kahvipannuja. Kastrulleja, katti loita. Liimapannuja. Piiriääkäri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä kfo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kotonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp.ia5—6 j. pp., ronnontai- ja juhlapäi vinä klo 9—10 e. pp. Sairaalan lääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. safaä pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Asuste Bantak«ta 1. H. Kinnussn OHJELfilÄ: 1. Kapteenin velvollisuus. 2. Airiston purjehdusseuran vuosikiipapurjehdus sekä kilpailu Neptun- pokaalista heinäk. 10 —H p:nä 1909. 3. Rauhan enkeli. 4. Lago di Garda. 5. Uudenaikainen lento kone. Vakuutus-Osakeyhtiö KALEVA vastaanottaa: Henki-, j ja myöntää: Pääoma-, \ Vakuu- t tuksia inkorko- ja kansanvakuutuksia ilman Jääkärin tutkimusta. o Asiamiehet: J oensuussa vastapäätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- tlklvistä tilausten mukaan. Bintakfaelfikin vastataan. Vuokrattavana 1 päivästä ensi kesäkuuta, Sai rashuone- ja Raatihuonekatujen kulmauksessa olevasta talostani huoneusto, johon kuuluu neljä tai viisi huonetta ja keittiö tar peellisten ulkohuoneiden kanssa. Huoneet erittäin lämpimät ja kauniit. Talossa pesutupa. Eero Manner. Joensuussa Lauri Savolainen. Olli Pitko. » Antti Kosunen. Utrassa O. E. Heiskanen. Aohmajärvellä O. L. Tallus. Värtsilässä Kust. H. Koskelo. Liperissä Kusti Koponen. Ilomantsissa P. Meriläinen. » Juho Ikonen. • Elias Pikkarainen. Polvijärveltä O. Ahti. .vurmeksessa Olli Pitko (I. Lehto.) Juuan Vuokossa Emil Hyttinen. Juuassa Juho Kannas. Pielisjärveilä Juho Kärki, esimies. > Juho Kärki, kauppias. Enossa kaupp. D. Keinänen. Korpiselällä S. Huuriuainen. Kiteellä V. Sutinen. Hammaslahdella J. Puustinen. > H. Wenäläinen. Mulossa F. Koponen. Kuusjärvellä kaupp. Juho Korhonen. Heinavaarallaopettaja Pekka Varis. Utraasa isännöitsijä H. Vesterinen. >Lip«rin Vairioss» H. Elovaara. Kaskiiviljelystä on ammoisista ' ajoista asti harjoitettu Ztw>nessa. Aikonta, jolloin iviljan iviljelys ei ivielä ollut pääelinkeinona, mallat- tiin niin kutsuttuja erämaita, joita käytettiin metsästykseen, kalastuk- tukseen ja kaskuviljelykseeu. 5terro- taan kuinka tällaisiin erämaihin — jotka usein olimat monen pe- ninkulman päässä omistajistaan — kaadettiin suuria huhtakaskia. Kaskenlaitaan rakennettiin riihi, jossa ivilja puitiin ja jyivät ivain mieliin reellä kotiin. Alussa käy- tettiin erämaita usein, mutta mr?ö- hemmin, kun iviljelykset talon ym- pärillä laajenimat, jäimät ne yhä enemmän unohduksiin. 15- ja lii-satalukua ivoimmepi- tää kasknviljelyksen kultaisena aika- kautena. Tällöin oli lakiinkin otet- tu määräyksiä, jotka welwoitliwat kaskeamaan. W. lö-io oli nim. säädetty, että, koska samolai- silla ei ole warsinaisia peltoja ku- ten Hämeen läänissä ja muualla Zuomessa, niin täytyy saivolais- ten miljellä metsiään ja hakata laskija, joita saamat miljellä kor- keintaan 6 g 8 muotta, jonka ku- tuttua heidän tulee kaataa uudet kasket. Lounais- ja etelä-Zuomessa ai- koi kasmimiljelys jo 17-sataluivul- la jossain määrin taantua, mutta Samasta kirjoittaa tällöin Wttio- nius kaski- ja suomiljelyksestä: ,.Kun asukkaat sytyttämät metsiä ja soita, täyttymät joka lahti ja nurkka samulla." Karjala ei suinkaan ole ollut huonompia kaskenpoltossa. Sano- taan Karjalassa harjoitetun niin suurenmoista kaskimiljelystä, että täältä on miety miljaa aina Poh- janmaalle saakka. Kerrotaan eri-!kasketaan, niin muuttuu se yksin- tyisistä „jywäruhtinaista", joiden! omaan leppää kasioaivaksi. Le- jymähinkaloissa oli ivanhaa wil-!pän suuri taipumus juuriive>oista jaa kymmeniä, jopa satojakin tyn- kasmamiscen, jota ei koimuilla ole, nyreitä. lienee sille suureksi hyödyksi lewi- Wielä miime muosisadan alku- tessään. pnolella harjoitettiin kaskeamista !)!äin on ivuosisatojen mieriessä ^ Ilä-Suomessa poikkeuksetta, jos ei kaskeamisen kautta muodostunut i Länsi- ja Etelä-Suomikaan ollut talojemme ja kyliemme ympärille ' siitä kokonaan ivapav.tunut, mutta erilaisia metsäivyöhykkeilä. Lä- ! I!<-ivuosisadau loppupuolella ta- hintpänä on leplkoita tahi lepän lpahmnut ripeä edistyminen maa- ja koimun sekaisia miitakoita taikka talouden maloilla on maikultanut aiman aukeita ahoja, joitten taka- suuressa määrässä kaskimiljelyksen ua on koimikkoa. Koimumetsää lvähenemiseen. 1SDS tehtyjen las- seuraa lehti- ja hamupuiden muo- kelmien perusteella 5iuopion lää- dostama sekametsä ja äärimäisenä |nin kuntaa mielä silloin kylivi uloimpana masta tapaamme puh- i kaskeen I'.>" 0 siitä ^viljamäärästä taita hamumetsiä. i mikä peltoon kylmettiin. Senjalleen Armottomien koimun- ja lepän- ,on yhä enemmän luomuttu kas- mesojeu maltaan pääseminen laa- ikenpoltosta, mutta aiman ma- joille aloille entisien hamumetsien -paaksi ei siitä olla mieläkään parhaimmille kasmupaikoille sekä päästy. ^kaskenpoltosta syntyneet kulomal- Sanomattakin on selmää, että keat omat juuri aiheuttaneet sen tällainen muosisaroja kestämä met- ankaran armostelun, jonka met- säuhakkaus ja maan paljastani- sänhoitomiehet omat kaskimiljelyk- nen on maikultanut hymiltkin sun- sestä antaneet. Koimujen y. m. ressa määrin metsiemme muotoon mähempiarmoisten lehtipuiden ja eri puulajien esiintymiseen. hallussa on merrattain suuri osa, yleensä moimme sanoa, että Tr. A. Blomqmistin mukaan noin kaskeaminen on edistänyt lohtipui- !-'> " „ koko metsämaastamme, jolla den lemenemistä jotamastoin kuusi seikalla ei suinkaan ole mähäinen ja mäynty omat siitä saanut kar- merkitys meidän metsäoloihimme. siä. Senpämuoksi onkin alettu metsää Kun ..erämaille" muutti uutis- kasmattaa keinotekoisesti. Ln ryh- asukkaita ja kaski kaadettiin toi- dytty hämitlämään armottomia sensa perään, niin muuttuimat lehtimetsiä ja muuttamaan maata alkujaan eri-ikäiset metsät lasaikäi- hamnpuita kasmamaksi. siksi mantyinetsilsi, jos lehtipuita Apuna tuossa uudistustyössä ei lähistöllä ollut kaskialaa siemen- moidaan lihamimmilla ja paksu- tämässä. Kuusi alkoi mähitellen multaisimmilla mailla käyttää kas- . peräytyä loitommalle, painautuen keamista. Tällöin on polttaminen ^yhä enemmän noroihin ja kor- toimitettama niitä huolellisimmin, :piin, joissa se paremmin säilyi ettei pintakerros pala liian pak- ^ tulen ivaaralta. Äiaan laihtumi- sutta eikä tuli pääse ympärillä nen polttamisen kautta maikeutti olemaa metsää mahingoittamaan. myöskin ramintorikasta maaperää Paras on ottaa main yksi milja. 'maatuvan kuusen asemaa taiste- Aniharmoissa tapauksissa moidaan lussa. Alänty sitämastoin oli ai- kaksikin miljaa korjata. Kemäällä man toisessa asemassa kuloihin ja aikaisin heti lumen lähdettyä kyl- kaskeainiseen nähden. Btänty ei metään rukiin oraaseen ^—3 kg. ole läheskään niin tulen arka kuin männyn siementä hehtaaria kohti, kuusi, joten se ei myöskään karsi (Kylmäminen tapahtuu paraiten niin paljon kaskenpoltossa aihen- siten, että yhtämoneen kappaan tuneista lukuisista kulomalkeista hieikaa kuin alaan on kylmetty kuin miimemaintttu. Maaperänsuh- ruista sekoitetaan mainittu siemen- teen ei männyllä ole suuriakaan määrä, jonka jälkeen hiekka kylme- maatimuksia. Se menestyy laihim- tään tasaisesti yli alan. Jos milläkin hiekkakankailla, etsien ra- kauran sekaan tahdotaan kylmää, mintonsa symemmällä olemista niin toimitetaan puun siemenen kosteimmista maakerroksista. ?)h- kylmä ivasta sitteii, kuu kaura on -dessä suhteessa on mänty kuitenkin mullattu ja lopuksi moidaan luu- k peräänantamaton. Tämä ainoa dalla tahi metämällä tuoretta ke- ! kohta, jossa se esiintyy kuusta myttä männynlatmusta pitkin maa- ! maateliaampana, on männyn suuri ta peittää siemenet aiman ohuesli I malontarme. Mutta kaskeamalla- mullalla.) Kaurau sekaan kylmet- ! han juuri tehdään metsään suuria täessä ei ole saatu niin hymiä tu- ! yhtenäisiä aukkoja, jotka siis het- loksia kuin laihoon kylmämällä. -pottaamännynmalonsaantia. Kuu Ainakin osaksi lienee siihen syynä i mielä muistamme, että maa kyn- myöhäinen kylmöaika, jolloin kemäl- i nvn kautta käypi monessa suhtees- kosteus useinkin on jo ennättänyt sa metsän kasmulle edullisemmaksi maasta haihtua, eikä pnun siemen — sammalpeite hämiää ja multa pääse kuimassa mullassa niin hy- tnlee pinnalle, jossa sienten pääsee min itämään. hymästi itämään: maa tulee kuoh-' Kaskeamista on kuitenkin pi- .keamlnaksi ja taimille mahingolli- dettämä satunnaisena mälikeinona nen raakahhumus hämiää j. n. e.'työkustannusten pienentämiseksi, — niin entme joudu ollenkaan eikä se suinkaan saa tulla lamaksi ! epäilemäään, ettei moni kauneim-. metsää uudistettaessa. Jos se ^ mistä mäntymetsistämme olisi syn-, otetaan yleisesti käytäntöön, niin tynyt kaskeamisen kautta. l marmaankiu tullaan yhä edelleen- f .. S( , »■ kin rikkomaan monasti sekä luon- Atna et kutienkaan paasty nam MrA I juotu,rrn, tufotju,, «,au,S ia SöÄ ' jeika kehitys ujeiukaan tähän piv, J f nastaan.neneteltäisiin ; )ahtt)itt)t. pkia uudts^etun ^. luäthualtaife - ti fiillä ertä polttai- jrnsia kautta on maata h ol)ilntt), ^j^mmilta mailta ohuen ; dutettu. mänty on karkot ettu kaua - ^^rroksen kokonaan poroksi, aiumnotltamme ia Hifille nn tul. 1 f I asuinnoiltamme ja" sijalle"on'wl- ujultakerrokM kokonaan^ poroksi. ha koiir.it ja leppä. mahat.elk.n rammtoameel, ,ot i .. .... , , . ika envat ole hoyryma tlmaan ko- '. ll l eii ,Vi u ^ «Mimnijrn kaskeamt-, isonneet, liukenemat tuhkasta hel- ;' cu . ,^ rt , c - 1 "" ,uc f öt ?V posti ja juoksemat meden mukana mäntymetsään hakatulle Niin ollen tulisimme uään- ^alalle männyn tanmen Mikkoon^yttäinämt enemmän jo en- < ^uuiaastt konvuniveio.a, jos mcinit j nestäaufiit uumutettuja mäkirin- ^ jokunenkin kouvu kasmoi Iak)ex)i)t)=; tettätitrne " 3 !?' ^ ätcu l llU 'uäutyntetiänj Meidän nykyisessä metsälais- Iljalle koimuniekatnsn jekattietja. > j rtntme sanotaan: ..Kaskeksi polte- Kun katkki lähimmät meyuot oli- ■ maasta älköön useampaa mat kasketut, ymparot taloa koi-!x^j,, kahta miljasatoa olettako. Ei muu ja hamupuideu muooostama«työstään saa samaa maata uu- ?ekametja. llu>ta kakkimatta olet- -^esraan polttaa, ennenkuin siinä ! tnn entisten takaa ia nnni loittoiix; i;uo ri metsä on ehtinyt ivanhan me^an raza muoden ikään, malji jama.la luin nuori koimun sanomssa metsässä enimmäs- mctjamyohyke lelveni. päästä on lehtipuita ja neljän- ^alla tavoin tyotci jatte^laesia tijmmeiicii muodon ikää,?, kun ha- eii|tk|t kastetuillasuuremmassa r.;aa:äsia aloilla, pts lähempänä pihaa, en- ■ kasmaa " nällänyt kasmaa isoksi, jonka-! ^uota säädöstä envät kasken- I!. kaadettiin uudestaan. piztttajainme ole aina noudattaneet kaskeni, ^oiien kaskeamisen ial->j^ marntaankin rikottaisiin silä kouvu io uiemkiu enem-.,,h^ useammin, jos kaskeamisia mtutotta tmmisttvj|a. _ iiotiuitit ■ ^leife-Sti metsää uudistettaessa käy- maltaanpaajemista edisti jen l 'uit-! tettäisiin siis jota muotincn siemenen teko, j Kaskeaminen on meidän päi- kantojen^ iveiomlvtyky za laimivlon i >vinämms jo manhettunut milje- nopea lasmu. ^amalliiesti 1^1- s Untapa. Se on aikansa elänyt loin kuu kouvu on paas>yt iv(tl=ij a vllut kansamme pääelinkeinona, lit,ewak,i puulajikst, on kaskunaal-, mutta nyt kuu olot omat tnuut- le ilniestynyt myöskin leppä. Maikka leppä luonnollisilla kasmu- paikoillaan maatiikin hikemää ja paksumultaista maata niin — kuminallista kyllä — suoriutuu se knimeinmillakin ja enemmän uumutetetuilla mäkirinteillä moit- tajana koimun kanssa taistelles- saan. Jos koimua ja leppää kas- mamaa maata mielä jonkun kerran tuueet, on keksittämä toisia pa- rempia keinoja metsää uudislet- taessa. On ryhdyllämä suurem- massa määrässä harjoittamaan kylmämistä ja istuttamista au- keitten metsäalojen ntetsittämi- seksi.