liistains slolkuun lk p:nZ 8KIAi(U»IK :s SI — ISIS lÄ^-ZÄSMSt». ^ HuittiSteu kausauopisto» johtajan Virkoa on umpeen menneen hakuajan kuluessa hakeuut 16 ja ogconomiopettajan mirkaa 9 henkilöä. Maalia ei johtokunta mielä ole toi mittanut. — Kiertokoulut. Euran pitä jän eteläisen piirin kiertokoulun opet tajattarelle Lyydia Kahmolle on kiri koneumosto myöntänyt pyytämänsä 1 Vuoden mirkamapauden ja sijaiseksi Valinnut opettajatar Lempi Susinie- men Lawialta. — MyS»»etttz apuraha. Se naatti on myöntänyt Parkanon hoito alueen metsänmartijolle Josef Luoma- kuuselle 150 mkn muotuisen apurahan. — Kirjektzyhktzueu käyuyt raumalaisessa laiwassa Poh- jaumerellä. Joku päimä sitten tänne suolalastissa Jbiizista Espan jassa saapuneen parkkilaims Rhean kapteeent I. W. Nyblom on täkäläi sille tullimiranomaisille ilmoittanut, että hänen laimaansa heinäkuun 17 p:nä, laiman ollessa Pohjanmerellä 49 ast. 10 mm. pohj. ja 8 ast. ö m. länt., oli laskeutunut kirjekyyhky» nen. Kirjekyyhkyjen oikeassa jalassa oli hopeinen rengas, jossa oli merkit: „E. E. M. 3. 1909" sekä Vasem massa jalassa kumminen rengas, jossa merkit: „P. 897". Kirjekyyhkynen pi- tuttiin laimalla ruckittamana muoro kauden ajan. Sen jälkeen lähti se laimasta matkaansa jatkamaan. — L.-S:i. — LähettzSjuhlia on Vietetty Hinnerjoella perjantaina ja Lapissa torstaina. Paitsi seurakunnan papis toa, on kummassakin paikassa puhu nut lähetysseuran saarnaaja Haapa lehto. Sitäpaitsi oli Hinnerjoella päimäk- lisloman aikana konsertti, jossa pien tä, lähetykselle tulemaa pääsymaksua ivastaan esitettiin hengellistä laulua ja pianonsoittoa. Sen jälkeen jatket tiin taas juhlaa, osaksi kirkossa ja osaksi pappilassa. — L.-S:i. — TulirokkotapauS Rau malla. Miime keskimiikko-iltana ha- maitsi lääkäri Rauman osuuskaupan talossa asuman erään noin 6-muo- tiaan poikasen sairastaman tulirok koa. Poika on miety kuumetautisai- raalaa:,; asianmukaisiin warowaisuus« toimenpiteisiin on ryhdytty. - L -S.i. — Urheilukilpailut Satakun nan Kansallismielisten Nuorisoliitto jen ja Karhujen kesken tapahtumat Raumalla syyskuussa, wast'edes mää- rättämänä aikana, riippuen siitä mil loin useimmat liitot omat tilaisuu dessa otteluun osaa ottamaan. Sa malla suoritetaan mieskohtainen kuusi ottelu. — Hamiuaholmau saha» tuli pa!». Työläisperheitä joutui palon takia noin 30 kodittomaksi. Tulen uhriksi joutui 243 stcmdarttia ftää- wejä, 307 st. päreitä, 120 st. kuutio- päitä, 10 st. lathsia, 20 st. kutoja, 600 syltä halkoja, 350 lestiä hiiliä ja 150 lautatapulin jalkaa. Sahan rautatietä turmeltui noin 1,300 met riä. Pienemmässä työiväenrakennuk- sessa säilytetyt sahan soittokunnan tormet ja kansakoulun käsityökalusta paloi. Samoin sysimlehen asunto ja siihen kuuluma sauna. Poliisitutkintaa tulen irtipääsystä omat pitäneet Merikarmian nimismies Selander ja täkäläinen poliisi. Main kaksi mahdollisuutta tulen irtipääsyyn kuuluu oleman, mm. että se olisi ta hallaan sytytetty tai että jatkut poi kaset olisimat maromattomaSti tulia käsitelleet. Noormarkku. „Rahaa kuin roskaa" on eräällä Rudanmaan miehellä siitä päättäen, että hän 50 mkan seteleillä nenäänsä kuimailee ja sitte liastu- neita seteleitään nurkkiin heittelee. Näin kerrotaan miehen menetelleen. Hän on mielä nuori. Muutama muosi takaperin kuoli hänen setänsä ulko mailla jättäen melkoisen omaisuuden hänen perittämäkseen. Rahat saatiin suurella maimalla hankituksi ja säily tetyksi hänelle. Nyt kuuluu hän läh temän Ameriikkaan. Niinpä niin. Sinne main! Luulisi toki omassa maassakin löytymän hänelle jotain sopimaa ja hyödyllistä toimintaa, jos olisi main rahtunenkin rakkautta tähän maahan ja halua sen hymäksi työtä tehdä. Nuorisoseuran kuukausi kokouksessa malittiin Hilma Riihikos'!, Impi Hellemaara, Maiju Perttilä. Edward Muorisalo, Fredrik Mälkönen ja Erkki Tähti edustamaan Noormarkun nuorisoseuraa t. k. 25 p:nä Kullaalla pidettämässä Pohjois- Satakunnan nuorisoseurojen Keskus- seuran Vuosikokouksessa. MaraeduS- tajiksi Valittiin Manda Fors ja Kus- taa Lindblom. Kanahaukka saatu mer- kosta! Niin uskomattomalta kuin se tuntuukin, on se sittekin tosi. Tässä muutamana päivänä, kun työmies Juho Brofeldt tuli Verkkojaan koke masta, asetti hän Verkkonsa rannalle kuimamaan. Miten lieneekään suuri kanahaukka, lennellessäänkö wai istu mapaikkaa etsiessäänkö, sekaantunut jaloistaan ja silmistään miehen merk- koihin, niin ettei omin neumoin moi- nut niistä selmiytyä. Haukan hädän huomasimat muutamat henkilöt ja riensimät apuun. Haukka et ymmär- tänyt heidän hymää tarkoitustaan maan asettui puolustamaan itseään. Siitä syntyi tuima taistelu, jossa haukka menetti henkensä. WNme sunnuntaina pide tyssä kirkonkokouksessa luettiin kirkolliset tilit ja osoittirvat ne säästöä oleman: MiinirahastoSsa . . . 1,341: 94 Kirkon rakennuSrah. . . 305: 97 Diokonaattirahastossa . 209: 57 Pappilan rakennusrah. . 9,313: 23 Lukkarin palkkauSrah. . 1,303: 16 Kirkon rahastossa. . . 218: 19 Tämän kirkollismuoden kirkollisten tilien tarkastajiksi malittiin prokuristi Leon. Berslin ja kontt. Juho Salmi uudelleen. Olemana kirkollismuotena päätet tiin koota kirkollisia meroja 30 °/o papistolle suoritettamien maksujen määrästä ja karttuisi siitä noin 4,000 mk. Tästä määrästä pannaan Miinirahostoon. . . . 200: — Kirkon rakennusrahaSt. . 500- — Pappilan .. . 430: — Lukkor.n palkkausrahast. 1,000: - ja jäännös 1,820 mk. kirkon rakas toon. Kun useat henkilöt olimat laimin lyöneet tehdä hautausmaalla määrä tyt päimätyönsä, päätettiin heiltä koo- w 1 mk. 50 p. henkilöä kohti päi- mältä. Paviston valkkauslista hymäksyt- Uin käytäntöön olettamaksi. Kiertokoulu alkaa Fin- pyyn Uotilassa 1 p.nä syys kuuta kello 12 päimällä. Aikaisemmin kesällä ol leet hallat omat Vähentäneet ru kiin satoa melkein puolella, niin ar meliaan. Kaalit, lantut ja nauriit omat monilla pelloilla taas tänäkin kesänä joutuneet matojen hämilylsien alaisiksi, omatoa suuret alat jo niin hämitetyt, eitä naateista on main ruodut jälellä. Tapaturma. Kun työmies Jaakko Roslöf ajoi Viljakuormaa ojan yli, putosi hän kuorman päältä sillä seurauksella, että olkanimel meni pois sijoiltaan. «iikka. M. P. K:n juhlat omalla ta lollaan miime sunnuntaina onnistui- mat hymin. Yleisöä oli juhliin saa punut kohtalaisen runsaasti. Juhlien yhteydessä toimittiin kil pailut 5-ottelus s o, jossa tulokset jokaantuimat seuraamasti: K. Nappa 340,»« pistettä, K. Putti 334.05 p,. M. Setälä 326,n v.. K. Maijala 318 ,45, F. Silla?pää 312 es ja K. Heikki ä 303,es pist. Palkintoina jaettiin mitaleja. Sadunkerronnassa sai I palkinnon N. Oksa, II p. A. Wuo rinen ja III p. E. Kesti. JllemmällS näyteltiin «Särjetty sydän" ja ..Perintö". Lopulsi nuo riso karkeloi. s Ui»I Uusi viljalaji. Kuten aikaisemmin sanomalehdet omat kertoneet, miljelemät Nurmijär- mellä maanmilj. O. Kindt ja opettaja S. Luoma Suomessa ennen Viljele mätöntä Viljalajia, nim. Hollannista tuotua kemätmehnää. Mitä enemmän kesä on kulunut, sitä Varmemmin omat Viljelijät tulleet huomaamaan Viljalajin sopimaisuuden maahamme ja ilmanalaamme. Nisu on nykyään jotenkin malmista leikattamakst, suuri päistä ja muutenkin kaunista. M- destä kahmikupilliseSta, joka 3 muotta sitte kylmettiin, saadaan tänä muonna ehkä jo kymmenisen hehtoa ympäri maata siemeniksi jaetiamaksi. Syystä että siementen kysyntä nyt jo on jo tenkin suuri, omat miljelijät päättä neet antaa jokaiselle kysyjälle main jonkun pienen määrän, esim. 5 lit raa, koska olisi toimottamaa. että tä män mainion Viljan Viljeleminen le- miäisi mahdollisimman laajalle. Hinta tulee ehkä olemaan 1 mk. litralta, joka ei maimoihin nähden liene kallis. Kumpikin laji on kuoretonta, suuri- jyrväisiä. Monille kysyjille selityk seksi mainittakoon, että tämä nisu on kylmettämä aiman samallaiseen maa han ja samaan aikaan kuin ohrakin, ehkä hiukan harmempaan ja aikai semmin, kuitenkin hymin lämminnee seen peltoon, jolloin se itää ja mersoo pian ja jää rikkaruohosta kokonaan mapaaksi. Uuteen ja mahmaan maa han saa kylwön tehdä erittäin har maa, ko5ka nisu siinä saa rauhassa Versoa ja tihetä oman maistonsa ja maatimuksensa mukaan. Tiheästä kyl- möstä ei kuitenkaan ole muuta hait taa kuin siemenen haaskio, sillä tämä nisu juuri ei mene lakoon, ja on se sitä kauniimpaa ja tasaisempaa, mitä tiheämpää. Siementä saa tilata op. Luomalta ja maanmilj. Kindtiltä Nurmijärmen kirkolla. Siellä möisi myös käydä katsomassa kasmamaa laihoa, ennen leikkuuta, jonka moi jättää Verrat tain myöhään, koSka nisu ei hemillä marise. — Saimaa» ^laiwaStoa" tie dustella»». Toisen torpeedomene- dimisioonan 8:nnen osaston päällikkö on kenraalikuVernöörin kansliasta pyytänyt tietoja Saimaan mesistölle kuulumien höyry-, purje- ja moottori- laimojen sekä lotjien lukumäärästä ja siitä, miten symällä ne kulkemat ja niiden kantamuudesta. Kenraali- kumernöörin kanslia on lähettänyt kirjelmän senaatille siitä aiheutumiin toimenpiteihin ryhtymistä marten. — PitäjäumSeu rautatie»»- uettomuuS. — Rautatiehalli- tukseu efittzS tvahiugvukorwa- ukfiSta. Rautatiehallitus on lähet tänyt senaatille ehdotuksen kaivauk sien myöntämisestä. Pitäjänmäen junien yhteentörmäyksessä miime ke- säk. 13 p:nä Vahinkoa kärsineille. Kapteeni Litshugom on selittk nyt tyytymänsä kerta kaikkiaan mak- settuun summaan 700 mk. hänen mai- monsa kärfimien ruumiinmammojen kormaukseksi. Makuutusasiamies Lindholm Vainajan sisarella ei liene oikeutta saada Veljestään kormausta. Rouma Lindholmin pyytämä muotuinen 2,400 mkan apuraha on katsottu liian suureksi ja ehdztettu 1,200 mkaa. Rouma Signe Stjernschant- z i n Vaatimus 327: 90 pidettiin koh tuullisena ja on ryhdytty toimiin sen suorittamiseksi. Myöskin on ryhdytty toimenpitein siin insinööri Maennerbergille suoritettaman 195 markan suhteen, sekä ehdotetaan myös että hänelle myönnettäisiin 20 mk. kutakin päimää kohti, joina hän sairasti. Konttoristi Paqmalinille on suoritettu 1,200 mk. kipurahoja ja 225 mk. rikkimenneistä «aatteista. Monttööri Lindgren ja uunin tekijä Kimisilta eimät kumpikaan ole jättäneet selontekoa kärsimistään mzurioista, joten heille ei Voida mi tään kormausta ehdottaa. K. on kuitenkin jo nostanut 200.mk. Muurari Lampinen ei myös kään ole jättänyt selitystä kärsimis tään Vaurioista, koska hän kuitenkin on esittänyt lääkärintodistuksen, että hän yhteentörmäyksessä saamiensa maurioiden tähden on ollut jonkun aikaa työhön kykenemätön, ehdottaa rautatiehallitus hänelle kerta kaikkiaan maksettamaksi 300 mk. ja on L. il- moitttanut olemansa summaan tyyty- mäinen. Rma Litheniuksen Vaati muksia pidettiin liian suurina, jonka- tähden hänelle ehdotetaan 800 mk. muotuista apurahaa niinkauman kun hän on leskenä, sekä hänen kahdelle alaikäiselle lapselleen 600 mk. Vuo tuista apurahaa siksi kun täyttämät 21 rv. tai tulemat muuten turmatuiksi. Rma Skogström on kerta kaik kiaan anonut 3,000 mk. ja pidetään sitä kohtuulliseni?. Rma Rehnbergin maatimus on myös katsottu kohtuulliseksi ja on hänelle maksettu hänen pyytämänsä summa 375 mk. Rma Gustafssonin maati- musta on p.detty liian korkeana, kos ka tirehtööri Gustafsson on jättänyt jälkeensä 40,000 mk. pääoman. Hä nelle ehdotetaan 1,500 mk. Vuoluista apurahia niinkauan kuin hän on les kenä, sekä hänen kolmelle alaikäiselle lapselleen kullekin 800 mk. suuruista muotuista kasmatusapua, siksi kun täyttämät 21 m. tai muuten tulemat turwa!uiksi. Kimityömiehenleski Elin Josefina Johansson on selittänyt tyyty mänsä 3,400 mk. kerta kaikkiaan, sekä 300 mk. hautausapuun ja ehdottaa rautatiehallitus, että tämä hänelle myönnettäisi poistamalla siilä se mää rä, mikä hänelle edeltäpän on suori tettu. Mielä ehdottaa rautatiehallitus, että ylioppilas Alexander W a l l- manille myönnettäisiin 453 mk. ja ins. E. Jensenille 200 mk. nii- den Vahinkojen kormaukseksi, joita he kärsimät yhteentörmäyksessä. — Mautfiusaarelaisteu pe- riutSkirjat. Kenraalikumernöörin kanslia on senaatille lähetkänyt kirjel män, jossa tiedustelee, millä kannalla on kysymys perintökirjojen antami sesta Mantsinsaaren talonpojille heille Suomen waltionwaroilla ostettuihin tiloihin ja onko jo ryhdytty tarpeelli siin toimenpiteisiin tämän kysymyksen mitä kiireellisimmin ratkaisemiseksi. — Kolera. Saimaalla Turo-lot jassa koleraan sairastuneet Marlkc- nen, Hinkkanen ja rma Backman omat termehtyneet. — Salmilaifia ttztttjä We- uäjälle luostariin. T. k. 12 p:nä matkusti Salmista munkkien houkut- telemia salmilaistyttöjä kokonaista seitsemän Menäjälle Krasnostokin luostariin nunniksi kasmatettamiksi ja tulemiksi lähetyssaarnaaja-opettajatta riksi Salmiin. Tytöt saamat luosta rissa olla 7 muotta. Neitoset omat kotoisin Salmin Kirkkojoelta, Mans- silasta y. m. — R.-K:lla. — Lisää tvenäläiStä sotaBä- keä Lähtee». Mikäli Lahti on kuullut lähetetään Lahteen „koska on huomattu tarpeelliseksi" lisää sotamä- keä noin 162 miestä lähimmässä tu- lelvaisuudessa. Tilaa on määrätty kaikkiaan noin 200 miehelle. Sota- mäki tullaan saman lehden kuuleman mukaon majoittamaan Niemeen teh tailija H. Mattssonin Vanhalle olut tehtaalle. — Ty?wäkeä sa»ott» irti. Hietasen sahan työmäestö, noin 200 miestä, on miime lauantaina sanottu irti toimstaan, tietää Eteenpäin. — Itsemurha. Perjantaina klo 7 aikaan illalla lamattiin Haminassa asunnossaan hammaslääkäri, lääket. lisensiaatti Erkki Rytkönen kuol- leena sydän haulikon läwistämänä. Pöydältä lamattiin omaisille osoitettu kirje, joSsa Vainaja sanoo kärsineensä ankaraa hermotautia ja pitempiaikais ta unettomuutta, jonka tähden pelkäsi järkensä malon sammuman ja siksi hän päätti itse lopettaa päimänsä. NähtämäSti on ylimääräinen työ ja rasittuminen ollut aiheena hetkelli seen epätoimoon, joka johti tähän su rulliseen loppuun. Lähinnä jäämät Vainajaa suremaan iäkäs äiti sekä Veljet ja sisaret. — Taa< Imatra» uhri. Ei len illalla hyppäsi Imatraan Oskar Hämäläinen Pieksämäen pitäjän Nis kamäen kylästä. Rannalle jätti hän 1 isälleen ja 3 naistuttawilleen os» tettua kirjettä, joissa selittää, ettei kauemmin jaksanut taistella mastoin- käymisiä mastaan. H. oli 25-muo tias, mosta pari Viikkoa sitte Ameri> kasta kotiutunut. — ThttShypäuuytlaittasta. Miime lauantaina hyppäsi Heinola, laimaSta sen ollessa matkalla Lah> desta Heinolaan eräs 20-muotias Irene Lydman laimasta järmeen ja maipui pohjaan. Laimaan oli hän jättänyt päällystakkinsa. Karamelli, paperiin oli tyttö kirjoittanut, ettei häntä sen koommin etsittäisi. Ruu mista ei eiliseen mennessä ole löy detty. W«ode«tul». Kauppa- ja teollisuusministerin apulainen P. I. Miller on muoden- tulon johdosta Rufk Slomon kirjeen- Vaihtajolle lausunut seuraawao: Ku- wa lviljansvdosta on tätä nykyä mel kein selmä. Se on tosin hymin kir joma, mutta lopulta kuitenkin sangen lohduttama. Muodentulo on melkein yhtä hymä kuin Viime Vuonna. Se ei tie'ysti moi päästä edellisen muo- den rinnalle, sillä edellisen Vuoden sato oli harminoisia poikkeustapauksia. Saapuneista tiedoista päättäen moi- daan kuitenkin sanoa, että tulee hymä sato. Muutamin paikoin tulee milja jzn- kunmerran huonompaa, kuin miime muonna, mutta tästäkin on mielä ai kaista antaa mitään marmaa lau suntoa. Miljan hinta ulkomailla on korkea. Huono muodentulo länsi Europassa ja Amerikassa antaa syytä otaksua, ettei kilpailua Viljamarkkinoilla tule juuri olemaan. Näin ollen saattaa tvimoa sangen edullista ulosmientiä ja korkeita hintoja. Kaksi miimeistä hymää miljamuotta tuottamat suurta milkkautta Menäjän taloudelliseen elämään. Teollisuus ja kauppa omat harminaisen mirkeitä. Muutamassa suhteessa moi kuitenkin kolera niihin haitallisesti maikuttaa. Ruskoje Slomolle ilmoitetaan, että PriamuriSsa tulee täydellinen kato ka kista Viljalajeista. Tamallinen sa dekausi, kesä- ja heinäkuussa, alkoi tänä muonna hymin aikaseen, nim. jo puolimälissä toukokuuta ja yltyi suure-ti heinäkuussa, jolla ojalla oli ainoastaan 3 poutaistolpäimää. Heinäkuun puolimälistä saakka on mettä malunut lakkaamatta. Alamilla paikoilla milja on jo meden alla ja la'oLsa. Ei moi puhuakaan iviljan- korjuusta. Kaikkialta, myöskin Mand- churiasta, ilmoitetaan, että joS sade ei 3 —ö xä!wän perästä lakkaa, niin tulee täydellinen kato. — Zkulla» «semaSta tMM- Wiä. Joku oika takaperin lähetettiin postissa Jrkutsk.sta Jakulfkiin suuri rohzsumma, 200 tuh. ruplac», joista 180 tuh. rpl. oli seteleissä ja 20 tuh. rpl. kullassa. Oli Lulmameden aika ja poSti kul kee mainittua mäliä miikkomääriä sei soen pitkiä aikoja eri paikoissa. Tällä kertaa miipyi posti erityisen kauan H.gotaSsa. Kun poSti sitte saapui Boda bzon ja poStisäkit amattiin si ll! tarkas tusta merten, niin huomattiin, että ..kultasäkisjä" oli kullan asemasta ^ tiillkimiä. Lyijysi netit olimat kuitenkin aiman eheät. Sälin painokin oli matemaat tisen tarkka. Näin suuren rahamäärän salape räinen katoaminen herätti luonnolli seSti aika häläkän. Sähkösanomia rupesi lentämään Irkutskiin. Masta myöhemmin on tutkimuksen kautta saatu selmille, että kulta ol maihdettu tiilikimiin HogotaSsa. Hogotan postikonttorin päällikkö on erotettu Mirastaan ja medetty edes Vastuuseen. Mutta kulta on kadon nut jäljettömiin. Ainakaan eimät wi ranomaisten Hogotassa toimittamat etsinnöt ole Vieneet mihinkään loppu tuloksiin. — Herzeusteiuiu muisto ja suomalaiue» tuomioiStuiu. Sowr. Slorvo omistaa kirjoitukset saan 31 p:nä heinäkuuta muutamia lämpimiä sanoja Herz-nsteinin muis, tolle sekä muistuttaa, että suomalai> sen tuomioistuimen kunniaksi on lued tama, että asia on saatu selmille. Ai koinaan luultiin, että Herzensteinin murhan salaisuus tulee paljastetuksi, jollei kokonaan, niin ainakin pääsyyl liset tulemat selmille. Mutta huoli matta sucmalaisen tuomioistuimen ponnistuksista on lanka katkaistu juuri tärkeimmässä kohdassaan. Suo malainen tuomioistuin, jota musta- sotnialainen sanomalehdistö on mus tannut, on tehnyt moitamansa. Jos juttu ei ennättänyt uskomattoman pitkälle, niin Vika ei ole tuomioistui men, maan erinäisten asianhaarojen. Suomalainen tuomioistuin ennätti käännekohtaan, josta ei ollut mitään poispääsyä. SgfiMstlNkn mllilil- KlUPPllUSYNtyS. Omituista on nähdä, miten ne kie» rät periaatteet, joita sosialistit nou dattamat ..taktiikassaan" s. o. pyrin nöissään päästä maltaan, johdonmu kaisesti eri maissa ja mitä erilaisim missa oloissa johtamat samallaisiin ilmiöihin. Nämä ..mapauden, tasa- armoisuuden ja meljeyden esitaisteli jat", jollaisiksi ..tomerit" niin mielel lään itsensä esittämät, aina mähän mäliin syömät kauniin sanansa, kun luulemat etunsa siitä hyötymän. He saattamat silloin ryhtyä mitä häikäi- lemättömimpiin sortokeinoihin niitä köyhälistön jäseniä mastaan, jotka eimät tahdo alistua heidän komen toonsa. Omassa maassa on meillä siitä ollut kokemusta koko runsaasti. Suo- malainen Työmäenliitto tietää siilä jo kertoa yhtä ja toista. — Nykyään Saksassa on taas anta nut keskustelun aihetta suuri äänekäs ja tuima rynnäkkö, jonka Salsan so sialidemokraattinen puolue tekee saman maan kristillisen työmäen järjestöjä mastaan — yksinmaltaan pääsemisen tarkoituksessa. Asian meno on U> S:n kirjeen- maihtajan kertoman mukaan seuraa ma: Smeitsissä owat olutpanimoiden sosialidemokraattiset työntekijät esittä- neet panimoiden omist jain liitolle ehdotuksen uudeksi tar ffisopimukselsi. Tästä ei olisi muuten mitään sanot- tervaa, ellei siihen olisi otettu seuraa ma 20.S pykälä, joka sanasta sanaan käänneltynä kuuluu näin: ..Smeitsin panimoiden liittoon kuu lumien lii!ke>den kaikkien työntekijäin pitää olla (sosialidemokraattisen) raminto- ja nautintoaine-työntekijäin iiton jäseniä. Työntekijäin hankinta apahtuu miimemainitun liiton työ- mälityksen toimesta". Tämän ehdotuksen mukaan olisnrat lis kaikki ne panimoiden lyöntekiM, Ma eimät ole liittyneet tai eimät ahdo liittyä sosialidemokraattien jouk koihin, isännistön toimesta poistetta- mat työmailtaan. Paikat tul .siirat Varatuiksi yksinomaan sosialidemo kraateille, joiden armosta niinikään maStedeS riippuisi, kelle työtä anne taan kelle ei. Kaikki työpaikat sosiali> demokraateille, muut leimättömiksi, — siinä koko alastomuudessaan se waa timus, jonka Smeitsin sosialistinen panimotyömäen järjestö on asettanut panimoiden omistajille. Nämä hylkäsimät tämän maati muksen ja ilmoittimat, että he eimät ryhdy neuvotteluihin, ennenkuin tuo sortopykälä on tariffiehdstuksesta poistettu. Mutta siihen ei puoleS taan myöntynyt mainittu punainen työmäen ammattijärjestö. Se kor jaili pykälässä pari sanaa, mutta jätti sen Varsinaisen sisällyksen muut tamatta. Näin alkoi siis työtaistelu, lakko. Smeitsin kristillissosiaalinen ammattiliitto kääntyi nyt apua ja kannatusta pyytäen muiden sen kan nalla olemien työmäenjärjestöjen pua keen, lähinnä siis Saksaan. Saksan kristillissosiaalinen työmäenliitto piti Velmollisuutcnaan rientää Smeitsin ahdistetun kristillisen työmäen amuksi ja kehoitti Svksan kristillisiä panimo- työntekijöitä lähtemään Smeitsiin ot tamaan tarjona olemaa työtä maS- taan. Tämä toimenpide, jota ei mi tenkään moida ei työmäen oikeutettu jen etujen eikä järjen tahi moraalin kannalta moittia määräksi, cn saat tanut Saksan sosialidemokraatit aiman raimoon. Puolueen pääkortteriSta cn Salsan kaikkiin sosialistisiin sanoma lehtiin lähetetty tiedonanto asiasta. Kristillisen työmäenliiton menettely esitetään siinä mitä räikeimmillä sa noilla Saksan köyhälistön etujen muka kamaltamiseksi, kapitalistien nöyräksi palvelemiseksi j. n. e. tunnettuun nuottiin. Mutta — huomattama kyllc! — tuossa tiedonannossa ei sanalla kaan anneta lehtien lukijoille tietoa siitä, mikä on Smeitsin panimotyön- tekijäin lakon todellinen syy. Aiman yksipuolisesti esitetään asia niin kuin muka Smeitsin ..tomerit" olisimat ko- man sorron alaisia. Mutta itse Smeitsissä asian todel linen laita on kaikkien tiedossa. Ja siellä nykyään työmaki joukottain pa kenee punaisten järjestöistä. Kaikissa kansankerroksissa on sosialistien yrit- ämä kuristuspolitiikka herättänyt mieltenkuohua ja kaikkialla on myötä- untoa kristillistä työmäkeä kohtaan, oka taistelee elämänsä ja tasa-armoi- uutensa puolesta Smeitsin »tomerien" ortoyrityksiä mastaan. Eräs suuri saksalainen lehti lausuu ämän taistelun johdosta: ..Olkoon ämä tapaus koko Scksan kristilliselle yZnäelle kehotuksena olemaan Va ruillaan, sillä täälläkin on yrityksiä ekeillä, joiden tarkoituksena on tariffi- opimusten tekemisessä täydelleen syr jäyttää kristillismieliset ja sillä pah alla järjestyneet työntekijät sekä riis- ää leipä heidän suustaan". Nämä sanat someltumat täysin Suomenkin oloihin. Miime kemäinen maalarien lakko aiheutui juuri siitä, että sosialistit tahtoimat pysyttää moimassa sen kiellon ei-sosialististen työntekijäin käyttämistä maStaan, jo hon työnantajat surkeasti kyllä, pari muotta takaperin o liirat luulleet ole man pakko taipua. Saksassa sensuuntaisia yrityksiä ei enää kannata panna alkuun. Saksan Vapaudestaan arka kansa ei „tome- reille" sellaista salli. Sitä todistaa ekin seikka, että he omat huomanneet miisoimmaksi esittää ylläkerrotun la on määrässä malossa.! Rillisi» sHMemlmtit. Iäseumäärä vähentynyt suunnattomasti. Ruoisin sosialidemokraattinen nuo risoliitto kääntyi joku aika sitten puo lueen hallinnon puole-n pyytäen lu paa saada lähettää omia edustajia Uhen kansainmälijeen sosialistiseen ongresfiin, jota tänä kesänä pidetään Kööpenhaminassa. Puoluehallinto ei kuitenkaan katso nut Voimansa hymäksyä tätä ano- musta, ja nuorisoliitto sai Vastauk seksi anomukseensa lyhyen ja suoran hylkäyksen. Liiton äänenkannattajassa Storm- klockan käydään senmuolst ankarasti puoluehallinnon jaSosialdemokratenin toimituksen kimppuun. Lehti mäittää, että toimituksen ja hallinnon pää ominaisuudet omat laiskuus ja mä- ltnpitämättömyys. Hjalmar Branting on ottanut hyö?- käyksen niin makamalta kannalta, että hän käsittelee asiaa perinpohjin So- sialdemokratenissa. Hän marottaa makamasti hajottamasta puoluetta. Ja tähän lienee hänellä syytäkin. Sillä m:n 1909 Vuosikertomuksessa, joka on ilmestynyt hiljattain, sano taan, että puolueen jäsenmäärä suur- lakkomuonna mäheni ^ 112,000:sta 61,000:een. — Judiau kapiualiike. Per- galissa on miime päiminä mangittu kahdeksattakymmentä henkeä. On ni mittäin saatu selmille salaliitto, joka on leminnyt yli koko Jndian, joka on suunnattu Englannin yliherruutta mastaan ja jota pidetään suurim pana ja maarallisimpana sitte muo- den 1857 suuren kapinan. Vangit tujen joukossa on kaikensäätyistä mä keä, työmiehistä asianajajiin asti, ja kaikenikäistä. Heitä syytetään kopi nasta, maltiopetoksesta, lumattomasta aseitten pitämisestä j. n. e. On löy detty hymin raskauttamia popereita ja salainen kimääritehdas. Varakuninkaan lakiasäätämä neu- mosto on katsonut tarpeelliseksi pi dentää kapinallisia kokouksia koskeman lain moimassaolon muoteen 1911. Neumoston malittujen jäsenten enem mistö äänesti pidentämistä mastaan. Keskustelun kuluessa lausui maraku- ningas: ..malitettamasti ei meistä ku kaan moi kieltää mallankumouksellisen puolueen olemassaoloa". — Uukariu raha-afiat. Edus- tajahuone hymäksyi t. k. 1 p:nä kol mannessa lukemisessa lakiehdotuksen 550 miljoonan kruunun suuruisen ainan ottamisesta. Suurin osa lai nasta menee sotilasmenojen peittämi seen ja maltiorahaston puhtaan ra- zamaraston täydentämiseen. — UlkomiuiSteriu waihdoS Ikiiuasfa. Mirkamapautta naut tima ulkoministeri Lan-dunjon on saanut mirkaeron ja ministerin Vi ransijainen J-sou-tsa-lai on nimitetty ulkoministeriksi ja hänen apulaisekseen Hu-mei-de sekä nuoremmaksi apulai- eksi Tsao-shu-lin, Japanin asioiden erikoistuntija. Tulipalo maailmauuäytte- ltzssä. Dre sde n, elok. 15 p:nä. Maa ilmannäyttelyn Belgian osasto lyttyi miime yönä tuleen; ainoastaan kone osasto on saatu pelastetuksi. Wanha DreSdznin kaupunginosa on palanut. Zimeit yhteestömiiys. Pari s, elok. 15 p:nä. Ali Thc- renden departementissä Sar^nin asemalla tapah!ui eilen yhteentörmä ys, jossa kuoli 36 ja haamoittui 30 >enkilöä. Ksilcsnlsists. — Mattia stztztettiiu oikeudessa 'ti!ä, että hän oli cr'ä^sä tappelussa purrut mastuZtojansa s^rme). Matti mäitti olemansa miaton siihen asiaan. — Itse hän on syyvää, sanoi hän, illä mitä hittoa hänellä oli minun 'uussavi kaimelemista mielä kello kah den aikaan yöllö. — 12 — semrvia vilut rilAisuucleLSZ, ja täl.clen, nimittäin, että minä tuilla icolceellista kemiaa. — Vai niin. sir! lm^claliti rouva Hall, jolioa uuti nen nähtävästi tcic! s^vän vaikutulcsea. — l^varakoll^Zsani on kaikenlaisia lioneita ja tar peita . . . — i^ö^Misiä tav^-vita, sir, vasta?! rouva. — klinä, kuten i>> t Icäsitätte, ksluaisia makclolli- kimman pian t^öslcentelemään. — Vmmärrettävä asia, sir. — lulill IpirZ iia sa^6ak5eni raukassa t>öslcen- nells. toivoa sentäkdell, ettei minua Iiäiritä työssäni, ^a paitsi työskentelyä, sitten tuo minua kokclannut on nettomuus . . . — /Vrvasinkan sen, ehätti rouva Hall lausumaan. — Niin, se vaatii ^lcsinäis/Mä. Uinun silmäni ovat siksi keikot ja joskus niitä niin kirvelee, että tä^- t// istua pimeässä liuoneessz useita tunteja, /oskus vaan, ei aina. Li n^t, tietysti. Silloin kun niitä kir velee, tekee pieninkin kolaliclus kirveän kipeää. Kaikki tämä olisi k^va ottaa kuomioon. — liet/sti, xir, sanoi rouva Hall. — Dskaltaisinko k/s)'ä leiliä, sir . . . — Liinä, luullakseni, kaikki, keskeytti vieras känet samalla raulizllisella päättäväis^^dclls, miks liänelle oli niin ominaista. ^a rouva Hall säästi k^^m^kscnxä toistaiseksi. Lmänllän poistuttua seisoi vieras eclelleen uunin luooa ja »muljotteli sinisillä däränsilmillään koko ajan kellon korjausta», kuten leclcl/ kertoi, llentrez? työs kenteli aivan lampun ääressä niin että ainoastaan kas- vonsa ja kätensä olivat valaistut koko liuoneen ollessa varjossa. Kua kän nosti päätään, lenteli tiänea silmissään — Vkteen aikaan jo luulimme, että käsi tä>t>>- leikata. Olikin, raukka, jo kovin keikka. Vieras pukkesi liuokottavaan nauruun, joka muis- tutti koiran liaukuntaa, mutta katkasi sitte äkkiä ja k> s^i: — O keirko keikko?! — I Ieikkc>, sir. ^a sitä, joka sai tiäntä Iioitaa, ei suinkaan naurattanut, ^a se, joka liäntä koiti, olin minä itse, — sisarellani on paljon puuliaa lapsiensa kanssa. Lai siinä purkaa kääreitä ja uuclelleLn sitos. ^iio, että rolikenen ekclottas, sir . . . — Oletteko k^vä ja annatte minulle tulitikkujs, keskeytti vieras j/rkästi. piippuni sammui. R.ouva Hall t^rmist^i. Oli tietysti epäkohteliasta noin vain keskeyttää känet kertomisessaan; liän katsoi ketkisen suu selällään vieraaseen, mutta muisti sitte kaksi souvrenia ja läksi liakemazn tulitikkuja. — Kiitoksia, sanoi vieras, s>'tMi piippunsa ja rupesi täk^stelcmään ulos ikkunasta. leikkauksista ja kääreistä ei nähtävästi vieras sietänet puhuttavan, /a rouva Hall loppujen lopuksi ei »rohjennutkaan ehciottaa». Viciaan korski kä>tös ärsMi häntä ja Billie sai sinä päivänä tavallista run saammin toruja. Vieras istui vastaanottohuoneessa klo 4'ään eikä nähtävästi e6es ajatellutkaan p^tää anteeksi kursaile matonta tunkeutumistaan. Hän kä^ttä^i koko ajen aivan hiljaa, ehkä poltellen piippuaan uunin eclessä tsi Uenee nukkunut. Kerran pari olisi utelias korva ehkä kuullut, että hiilisäiliötä liikuteltiin ja minuuttia vii^i kuului huoneesta askeleita. Oli ikäänkuin olisi hän keskustellut omaa itsensä kanssa. Litte nojatuoli narsliti: vieras istuutui uudelleen.