N:o 84 $aiidmia Qulun kaupungista ja läänistä. 1910 Maanantaina Heinäkuun 25 päivänä. gggsma: 8S335&39 KS2Z^GSE3£S2K2S2 i-muj <j*wwmH<\wiEfmw£!X-LmEm Koko vuodelta . Puolelta vuodelta Neljännekseltä Kuukaudelta . . Tilaushinnat: Oulussa 4: — 2: — 1: - —: 35 Postissa: 4: — 2: 20 —: 40. Ulkomailla 10: - 5: — Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. O U LAS VI RT A. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto j» konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:äin ilialls Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. ilmoituksia vastaa*otetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 n:k., ris iistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto ri, n edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. SamSBSSEESBi Kirkollisia tietoja. Atvioliittoon kuulutettuja. Talollisenpoika Heikki Marttila ja itselli- nen Vriita Kaisa Ukonaho, molemmat Ou- (un kaupungista. Kuolleita. Opettaja Arno Wilhelm Heikel 08 w. - Lapsi Urho Pellerivo Niemi 5 kuuk. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. fp filIIIS toimittaa asioita virastoissa . il. liLLlLH y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouliiasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. MMM» välitystoimisto Omistaja Varamaanmittarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Kuollut. MXMII Rakas äitimme Talonemäntä hiljaa nukkui kuolonuneen Alatem- nieksellä 23 päivänä heinäkuuta 1910, 79 vuoden, 1 kuukauden ja 15 päi vän ikäisenä. Rakkaudella muistele vat häntä lapset perheineen. 1 sisar ynnä muut omaiset. Lapset. Suomal. Yirsik. 510: 5. Ilmoituksia. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 °/o ? 4 1 / 2 -> n „ ^ A n 2 . 4 : „ „ 3Va „ vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitililiä 5 Säästökassatiliiiä S Juoksevana tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. '«* 1'» Mj Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! äVnkuuttakaa omaisuutenne^ tulipalon varalta! ,Kullervon" ja „Pohjoian (< asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. ^ «'Uiyjy H* y>tn> saatavana 25 pennillä OMAN KANNAN kirja- ja paperikaupassa OOOOOOOOOO Kauppureinkatu 5 OULUSSA Kauppureinkatu 5 Tehdään kaikkia kirjapaino-alalle kuuluvia töitä, kuten: sanoma- ja aikakauslehtiä, kirjoja, juhla- y. m. julkaisuja, sääntöjä, vel kakirja- y. m. kaavakkeita, verokuittia, kihlaus-, nimi- y. m. korttia, kuolinilmoituksia, vihkijäis- ja hautajaiskutsuja y. m. y. m. Siisti työ! Hinnat halvat! Kirjapaino on varustettu uusilla ja ajanmukaisilla koneilla ja kirjasimilla. ============================== @009@0@@©@ Yleinen valtion sekä samalla 4 vuot. ja vanh. oriit- ten yleiseen kantakirjaan merkitse minen toimeenpannaan Oulussa Maanviljelyshallituksen määräyksestä syyskuun 21 päivänä. Kullakin kantakirjaan tarjottavalla oriilla pitää olla kuormanveto-kokeita varten vetovaljaat sekä juoksu-ko keita varten täydelliset ajoneuvot. Näyttelyssä arvostellaan ja palki taan oriit seuraavasti luokitettuna: 1 luokassa kantakirjaan merkitse mättömät 4- ja 5 vuotiaat oriit; 2 luokassa edellisenä vuonna kan takirjaan merkityt 5-vuotiset kuin myöskin 6-vuotiaat oriit; sekä 3 luokassa 7 vuotiaat ja sitä van hemmat oriit. Kolmannessa luokassa kilpailevista oriista on sen omistajan esitettävä Liiton toimikunnan todistus oriin astumien tammojen ja sen siittämien varsojen lukumäärästä, sekä jätettävä Liiton toimikunnan tahi kantakirja- lautakunnan antama todistus oriin jälkeläisten laadusta. Ensimäisessä luokassa voidaan ja kaa: 1 ensimäinen palkinto ä 75 mkaa; 2 toista palkintoa ä 50 mkaa; 3 kolmatta palkintoa ä 25 mkaa. Toisessa luokassa: 1 ensimäinen palkinto ä 150 mkaa; 1 toinen palkintoa ä 100 mkaa; 2 kolmatta palkintoa ä 50 mkaa. Kolmannessa luokassa: 1 ensimäinen palkinto ä 250 mkaa; 1 toinen palkinto ä 200 mkaa; 1 kolmas palkinto ä 150 mkaa. llmoituslippuja näyttelyyn saapi edellispäivän iltana kello G alkaen allekirjoittaneelta liiton sihteeriltä Pa lokunnantalolta sekä näyttelypäivänä kello 8—10 ap. — Hevosten tarkas tus alkaa kelio 11 ap. Sisäänkir- joitusmaksua kannetaan 3 markkaa. Yleiset valtion Kilpa-ajot pidetään Oulussa Maanviljelyshal lituksen määräyksen mukaan syys kuun 22 ja 23 päivinä, jolloinka 22 päivänä tapahtuu Palokunnan talolla kello 9 alkaen ap. ilmoitus kilpa-ajoihin, hevosten tarkastus ja nuorien hevosten koe ajo sekä 23 p:nä kello 11 ap. kilpa-ajot Hevos- siitosliiton kesäradalla. Palkinnot viisivuotisille ja vanhem mille ennen palkituille hevosille ovat: l:n palkinto 400 markkaa 2: n 3:s 4:s 5:s 6:s 300 250 200 150 100 sekä viisi- ja kuusivuotisille ennen palkitsemattcmille hevosille: l:n palkinto 200 markkaa 2: n .. 125 3:s .. 75 4:s .. 60 Oulussa, 21 p:nä heinäkuuta 1910. Oulun piirin Hevossiitosliiton toimi kunnan puolesta: H. KOSKELA. J. POUTALA. Olavi L» Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Antti Karikoski Yaratuom&rt Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, nttaa kaikkia lakiasioita rahaia perimisiä ja maksuja, välittää kauu?i«k't- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä »u ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja irv-.jsuiemisia y. »n. niin hyvic lainopilliselta kuin ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osotf Seppänen, Oulu. ——' r — Virfrn-ri-Tr ~r"t"f ~—'— , S I «tl F"! M IM EUGEN ERTMAN'IN Loppuunmyyntiä, ... jossa nykyään saatte .v. Kangastavaroita Alennetuilla hinnoilla. Outu, Heinäk. 25 p:n&. ciioiHfii tfoUiiuuDcii jo ^iiliiss». Tänään alkaa Oulussa kolme päi- ivää kestämä l.>:s Suomen yleinen teollisuudenharjoittajain kokous. Sa- maan aikaan on tänne myös järjes- tetty koko maata käsittämä oppilasten ja nuortentyöntekijain töitten näyttely, joka on laatuaan ensimäinen maas- samme. Ainoastaan pienteollisuuden harjoittajia ja käsityöläisiä koskee niin- hymin kokous kuin näyttelykin; maam- me suurteollisuus ei ole tällä terralla- kaan edustettuna. Teollisuus on Suomessa »vielä ta- kapajulla. Aniharmalla alalla kyke nemme malinistamaan tuotteita, jotka pyslyisimät tyydyttämään edes omat tarpeemme. Ulkomaille ei Suomen teollisuus »voi lähettää — paperia lu kuunottamatta — muuta kuin korkein taan osittain jalostettua tamaraa. Muotuinen kauppadilanssimme parhai- ten tämän epäkohdan paljastaa. ^>!iistä keskustelukysymyksistä, joita nyt alkamassa teollisuusmiesten kokouk- sessa tullaan pohtimaan, on ilahutta- maa hamaita, että Suomen käsiiyöläi- set ja pienteollisuuden harjoittajat omat täysin selivillä asemasta, ja että he myös tahtomat keksiä keinoja, sen pa= rantamiseksi. Samalla kun teollisuus- miehet omat kiinnittäneet huomiota omiin puhtaasti sisäisiin asioihinsa, on heillä myös keskusteltamanaan koti- maisen työn edistämistä sekä käsityön ja teollisuuden taloudellista amusta- mistä koskemia kysymyksiä. Ia jos työ näillä aloilla saisi häiriintymättä jatkua alustusten miittomaan suuntaan, olisi taloudellinen »vaurastumisemme astumassa aimo askeleen eteenpäin, ammatilliset olomme parantuisimat tuntumasti ja tässä maassa sekä sen ulkopuolella »voitaisi»» .vielä kerran pystyssäpäin ja ihailulla puhtia s u o- m a l a i s e s t a teollisuudesta. Entistä suurempia »vaikeuksia on Suomen kansalta nykyään moitetta- mana. Muosikausia kuuluneet miha- mieliset uhkaukset alkaivat muuttua mihamielisiksi teoiksi ja epämarmuus tahtoo »väkisinkin hiipiä mieliin. Jo kainen päimä tuo mukanaan u»»sia iskuja, jotka järkyttäivät kansan elämän perustuksia. Väkiivalla ja walhe re- hoittamat julkeana, »vannotut »valat rikotaan ja lakien takaaina turma näyttää kadotetulta. Suomen kansa, sen kansallinen simistys, yksinpä elin- keinommekin aiotaan pyyhkäistä ole- mattomiin ja sulattaa mieraaseen ai- nekseen. 9!än»ät iskut koskeivat meihin jokaiseen; kaikkien »neidän on myös noustaiva niitä torjumaan. Ia me woi»nme ne torjua, woimn»e ainakin toimittaa kaikki?* asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Al©x Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle »väistää pahimmat »vaarat, jos »vaan löydämme oikeat keinot ja niitä käy tämme. — Parhaat keinot omat: suo malaista sirvistysta on kohotettama elinkeinoja parannettama ja taloudet lista hywinwointia lisättämä. Tässä työssä on Suomen teollisuusmiehilläkin tärkeä ja kunniakas tehtämä suoritetta- manaan. Heidän ammattinsa kehityk- sestä elpyy koko maan teollisuus, kan- sallislvarallisuus kasmaa ja taloudelli- sesti hywinwoipa Suomi kykenee pal- joa paremmin kuin köyhä ja kitumaa elämää elämä Suomi kestämään sor- ron päimät. Jos maamme käsityöläi- siä ja pikkuteollisuuden harjoittajia lisäksi elähyttää luja ja »vankkumaton suomalainen henki, joka painaa leimansa myös heidän teollisuuteensa, niin silloin masta on suuriarmoinen ja pitkälle tulemiin aikoihin säilymä se työ, jonka he kansansa hymäksi teke- »vät. Kun me puolestamme lausumme tänne ympäri Suomea kokoontuneen teollisuusmäen termetulleeksi kaukaiseen kaupunkiimme, toimoen heidän yhdes- säolostaan koituman runsaita tuloksia kotimaisen teollisuutemme edistymiselle, tahtoisimme samalla lausua muutaman sanan sillekin yleisölle, joka ei kuulu edellämainittuun ryhmään. Ei Suomen teollisuus mielä sillä paran?, että täällä malmistetaan hy- wiä kotimaisia tamaroita. 9tulle tar- »vitaan myös ostajia. Mitä mer- kitsemät kaikki kauniit puheet suomalai- sen teollisuuden suosimisesta ja edistä- misestä, jos yleisö aina waan tyytyy ulkomaalaisiin tuotteisiin, eikä edes ota sel»vää josko samanlaisia kotimaassa malmistetaan! Mieläpä ilmeisesti hal- »veksii omassa maassa malmislettua ja ulkomaalaista tamottelee! Sen joka niin menettelee ei pidä ihmetellä jos kotimainen teollisuutem»»»e lamaantuu ja tarpeellisen kannatuksen puutteessa taantuukin. Se mitä edellä on sanottu teollisuu- denharjoittajaimme isänmaallisesta mel- mollisuudesta, marsinkin tällaisina uh- kaamina sorronaikoina, koskee mielä enemmän muuta yleisöä. Meidän tin- kimätön »velmollisuutemme on siis käyttää kaikkialla, n»issä suinkin woim- me, kotimaisia tuotteita. Siten elmy- tämme teollisuuttamme ja rikastutam- me »välillisesti omaa »näätämme. Ei- mätkä mitkään sortajaimme taholta laaditut lakipykälät »voi meitä estää näin menettelemästä. Ia kun Suomen kansa saadaan ymmärtämään inikä »voimakas puolustus- ja taisteluase sillä on kotitnaisen teollisuutensa suosi- »nisessa, moimme paljon turivaUise»»»- min kuin nyt käydä kohti epätieloism- fin tulemaisuutta, sillä silloin jo on k^nsa »v a l m e u t u n u t. — Edistä köön töinäkin teollisuusnäyttely ja teol- lisuusmiesten kokous osaltaan moirnak- kaasti siihen päämäärään pääsemistä. Suosikaa kotimaista tcollisunttu. Lukemattomat terrat omat sanoina- lehdet huoinauttaneet siitä taloudellisen elämämme huolestuttamasta ilmiöstä, mikä ilmenee maamme tuonnin ja »vien- nm erossa. Kosketellaksemme ainoas taan »viimeste»» kymmenen »vuoden kaup- patilastoa, osottaa se pelottaman ri- peätä kaswa»nista luonnottomaan suun- taan. W. teki tuonti 21.'» milj. markkaa ja »vienti IM milj. markkaa. Erotus eli n. s. kauppal^alanssi oli sus sinä »vuonna li) milj. W:na 1904 oli- mat mastaamat lumut »7 milj. ja 217 »nilj. markkaa — eroius r»0 milj. ja m. 1908 3(J:i »nilj. ja 24.") milj. — erotus niinmuodoin 118 milj. mark kaa. — Wiime eli »v. 1909 kauppa- tappio osotti jälleen edelliseen »vuoteen nähden suurta lisääntylnistä ja tämän muoden ensimäisen neljänneksen tuonti — »vientitilasto on aiioan näinä päi- minä ehtinyt osottaa, että sainaan suun taan ollaan yhä main aika »vauhtia lneneinassä. Epäkohdan korjaamiseen »vaaditaan, että tuontia supistetaan, ellei »vientiä moida tuntumasti lisätä. Miennin li sääminen yhtäkkiä suuremmassa mää- rässä ei käyne laatuun: sen muoksi täytyy pyrkiä siihen, että tuontia pide tään aisoissa. Tuonnin supistamiseen taas päästään sillä, että niin paljon kuin mahdollista koetetaan tulla omil- lamrne aikaan. On täysi syy ihmetellä, etteimät ko- timaisen teollisuuden harjoittajat pidä paljon suurempaa ääntä oinan maan teollisuuden tuotteiden käyttämisestä. Onhan heillä tuotteitensa menekki elin- ehto. Mutta suurta menekkiä ei »voi da saada aikaan eikä uusia teollisin»- den haaroja moi syntyä, ellei ainakin oma kansa käytä teollisuutensa tuot- teitä. Sama on laita teollisuustyömäen. Kuta enemmän se käyttää oman maan tuotteita, omain kättensä töitä, sitä marmemmin riittää työlväelle itselle työtä ja ansiota. Ellei taas teollisuu- delle saada menekkiä, täytyy palkkoja alentaa ja työmäkeä mähentää. Kotimaisen työn suosimisen tärkey- destä on paljon puhuttu ja paljon kirjoitettu ja se onkin niitä kysyinyk- siä, joitten korjautumisesta on toimoa masta pitkällisellä herätystyöllä. Suu- reen yleisöön on, näet, uskonkappa leeksi syöpynyt luulo, että kaikki ulko- maalainen ou parempaa kuin kotima»- nen. Se monesti aiivan nurinkurinen luulo hämiää masta sitte, kun suoma- laiskansallinen henki on kansamme mal- lannut korkeuksista syiviin kerroksiin saakka. Vaaranalainen »valtiollinen asemam me on kuitenkin omiaan sekin puoles- taan antamaan mauhtia kotimaisen työn tukemiselle ja suosimiselle. Mei- dän täytyy mahmistaa marsinkin ai- neellista hrnvinmointiamme ja koettaa kaikilla mahdollisilla aloilla tulla oinil- lainme aikoihin. Meidän ei tarivitse ryhtyä suorastaan boikottamaan sitä tai tätä ulkoinaalaista tamaraa. Mut- ta luonnollinen itsensäsäilyttämislvais- to pakottaa meitä asettumaan yhtenä miehenä oman maan teollisuuden ja tuotannon turmaksi. Kysymys kotimaisen teollisuuden suo- simisesta on »viime aikoina erityisesti ollut ptlheenaineena sanomalehdissä ja kokouksissa. Ehdotuksia ja päätöksiä sii- nä suhteessa on tehty puoleen ja toi seen. ^kauppiaskunta ja teollisuudenhar- jottajat omat itsekin jossakiu määräs- sä ryhtyneet kotimaisen tuotantomme tunnetuksi tetemijeksi toimimaan. Se on ilahuttarva seikka, »nutta toimoa so- pii, että siinä suhteessa heidän tahol- tansa paljon enemmän mielä tehdään. Teollisuudenharjottajien ja kauppiasten »velmollisuus on »voimakkaasti rekla- meerata kotimaisten taivaroiden puo- lesta ja yleiiön »velmollisuus on ostaa ainoastaan oinait maan tuotteita. Tä män kautta saamutettaisiin suuri me- nekki omille kamaroille ja siitä tietysti luonnollisesti johtuu kotimaisten tuot- te»den hintojen halpeneminen, niiden laadun paraneminen ja niiden pysty- mäisnys kilpailemaan ulkolaisten kansia. Päimän tunnussanaksi siis: o n» a il m a a n tuotteet u l k ola t ste n edelle! Yleisiä uutisia. — Keisatitvieraiiu. hiipuvista, heinät. 20 pnä. Keisarijahti Stan- t>avt mukana Heidän Majesteettinsa ja Keisarilliset lapset on saapunut Kaivon selälle, missä ankkuroi. Keisarilliset saapuimat Pitkäpaadelle toissa iltana klo 7. Standartia seu rasi risteilijä- ja torpeedolaimastoes- kaaderi. Pitkäpaaden luotsia on kiellettn ker- tomasta sanomalehdille mitään lai- »vastosta ja Heidän Majesteettiensa oleskelusla Pittäpuudella. — Helsingin ntUutljoitajau wi- ran täyttäminen. Kenraatikumer- nöörinkanslian nuoreminan palkkaluo kan sihteeri A. A. v. 5larm on senaat- liin malittanut tullihallituksen ehdolle panosta Helsingin tullinhoitajail miran täyttämiseksi, ^iuten muistettanee ei tullihallitus asettanut herra Karmia edes ehdolle täbän »virkaan. Mulituk- sessaan hra Karni anoo, että hänet asetettaisiin jollekin ehdokassijalle. Ano- »nuksensa tueksi esittää hän sen seikan, että hän, »vaikka onkin korkeampaan armoluokkaan kuuluman »viran haltia (VII luokka Keis. asetuksen niukaau 18,31 p:ltä joulukuuta 15)091, on ha kenut alempaan armoluokkaaii kuulu- »vaa »virkaa, jotapaitsi hänelle o»» myönnetty erioikeus tullinhoitajan wir- kojen hakemiseen. — Toimenpiteet koleeran tvaS tustamiseksi. Lääkintäh/illitus on t. k. 19 p:»»ä määrännyt koleerasairau- loita aivattaivaksi heti useihin paikkoi- hin Etelä-Suomeen. Pietarin kumer-