Lauantaina 8 p. Tammikuuta KARJALATAR N:o 2 1910 Muualta Poh- jois-Karjalasta. Papiston »virkatalot. Senaatti on myöntänyt Tohma- järiven seurakunnalle oikeuden pap- pilan mirkatalon maalta ottaa kiekon korjaukseen 1,600 kpl. hirsiä. Lääniä virkamiehet. Samalla kun Liperin kihlakun- nan ruununmoudin mirka on ju- lisrettu läänin kumernööriltä ha- kukelpoisten henkilöiden haettamaksi 14 p. kuluessa tk. 1 p:stä lukien, on läänin kumernööri määrännyt RääKylän piirin ruununnimis- miehen Eino A. Kemppaisen tois- täiseksi ja kunnes mirka »vakitui sesti täytetään, hoitamaan Lipe- rin kihlakunnan ruununmoudin wirkaa. Polmijärmen piirin ruununni- mismiehen mirkaa kuluman muo- den aikana on läänin kumernööri määrännyt hoitamaan ylimääräi- sen lääninkanslistin, ylioppilas Otto Kuimalaisen. Maukien kuljetus ja hoito. Läänin kumernööri on m. k. 31 p:nä antamallaan päätöksellä män tien kuljettajaksi ja hoitajaksi Kiih- telysmaaran pitäjän käräjäkun- taan kolmen muoden ajaksi, lukien tämän »vuoden alusta, määrän- nyt talollisen Heikki Jimanaisen Hammaslahden kylästä. Maapoliifit. Läänin kumernööri on määrän- nyt kuluman muoden aikana seu- raamat henkilöt olemaan ylimää- räisinä poliisikonstaapeleina Pie- lisjärmen ruununnimismiespiiris- sä: ylimääräisen poliisikonstaapeli f. E. Mietteen asemapaikkana imimaaran kylä, entisen poliisi- konstaapeli Juho Nousiaisen asema- paikkana Ruunaan kylä, ja yli- määräisen poliisikonstaapeli Mikko Mustosen asemapaikkana Kokko- järmen ruununtorpan seutu Jon- gunjoen metsänhoitoalueella. Paloapuyhdistykset. Juuan kunnan paloapuyhdistyk- sen ohjesääntöjen muutoksille on läänin kumernöörin mahmistusta anonut kuntalaisten maltuuttama- na kuntakokouksen puheenjohtaja A. Kiiskinen. Eläintauteja. Kuopion läänin kumernöörille ilmoitetaan, että Juuan pitäjän Juuan kylässä asuman talollisen H. Huttusen karjaan on ilmaan- tunut laajalle leminnyt kapitauti, joka moi helposti ihmisinkin tart tua. Läänineläinlääkäri I. Elis Hänninen on määrätty ryhtymään tarpeellisiin toimiin taudin leme- nemistä mastaan. Kauppalupa. Läänin kumernööri on m. k. 31 p:nä antamallaan päätöksellä oi- keuttanut Wenäjän alamaisen, kauppias Kiril Stepanomin amaa- maan kaupan tilalla n:o 13 Pie- lisjärmen pitäjän Kylänlahden ky- lässä. Tulirokkoa raja-Karjalassa. Salmissa on tulirokko alkanut suuressa määrässä tehdä tuhojaan. Tauti raimoaa marsinkin Tuleman kylässä, jossa se jo on päättänyt 5 lapsen päimät. Tulirokko raimoaa myöskin Wärt- filän tienoilla. Onpa siellä jo eräässä torpassa yksi lapsi tulirok- koon kuollutkin. — Saat. Väliaikainen liikenne Joen suun—Lieksan radalla. Lieksan asemalla kannet- tiin joulukuulla seuraamat tulot: 771 matkustajaa Smk. 2,346:65 Rahtitamara: saapunut 361,804 kg Smk. 3,556:60 lähetetty 365,603 kg „ 2,068:;90 Matkatamaran ylipaino . . 64:50 Hemosista y. m. „ 187:25 Ajokaluista . . 35:75 Mteensä Smk. 8,259:65 Muistosanoja »vainajasta. Uuden muoden aatto-iltana klo 4 maipui kuolon uneen Nurmek- sen Dlikylän Roukkajassa maan- miljelijä Lauri Tolmanen 66 muoden ikäisenä. Wainajassa meni manalle mies, jollaista enää aniharmassa tamataan, jyrkkä, suoraluontoinen suomalainen ta- lonpoika, nykyajan „Aron Pertti- li". Hän aloitti pienillä maroil- la, mutta toimeliaisuudella, sääs- tämäisyydellä ja kymykkäisyydellä kohosi hän pitäjänsä marakkaim- maksi talonpojaksi. Harma lienee se rahan tarmitsija paittakunnalla, joka ei olisi „Ukko Roukkajalaiseen" turmautunut. Hän oli luonteel- taan makama, todellisen suoma- laisen perikuma. Maanmiljelyk- sessäänkään ef hän uusiin mil- jelystapoihin heti hymästynyt mutta huomattuaan käytännössä uudistusten hymät tulokset hän pani tarmolla ja menestyksellä ne toimeen Eikä hän liioin kumar- rellut ketään, maan kohteli mirka- miestä niinkuin talonpoikaakin samalla tapaa; kaikkia sinuttelikin ensi näkemästä saakka. Uskonnollisessa suhteessa oli mainaja myös mcrkkimies, hän oli «mankelisen suunnan huomat- tomimpia miehiä paikkakunnalla, kannattaen sekä raha-amuilla että toiminnallaan mainittua uskon- nollista suuntaa. Matkojensa kautta tämän suunnan johtomies- tm luona tuli hän tunnetuksi kaut ta maan. Uskonnollisuus oli hä- ncssä peräisin jo manhemmilta, ne olimat olleet Paamo Ruotsa laisen suunnan kannattajia, mutta sen rinnalle kohonnut »hedbergi- Iäisyys" sopi paremmin nuoru- laisen mielelle. Kuolinmuoteella, joka hänelle tuli armottoman kas- TvosvöivSn fnf- synä ja jolle hän Helsingistäkin turhaan haki parannusta, uskonto hänelle tuli entistä kalliim- maksi. Mainaja piti yhteen aikaan ko- tonaan kauppaakin. Se oli sitä aikaa, jolloin Pohjois-Karjalan kulkuneumot eimät olleet nykyisellä kannallaan. Usein nähtiin, „Rouk- kajalaisen" suoranokkainen suuri menhe pyrkimän Pielisjokea ylös- päin, isäntä itse sauma kädessä teljolla, ja mielellään hän kertoi, kuinka hän niin ja niin monta yötä Pielisen saarissa säätä odo- tellen samalla teljollaan makasi. Tuollainen koma elämän koulu se oli hänen alkujaankin jyrkän luonteensa niin karskiksi karais- sut- ... ... Puolue-asioisi akaan ei mamaza horjunut. Aina hän nuorsuoma- laisesta ympäristöstään huoli- matta kuului suomalaiseen puo- lueeseen. Rääkkylän nuija pani toimeen rekiretken tämän kuun toisena päimänä. Kello 1 päi- mällä kokoonnuttiin kirkolle Kaup- palan pihaan, josta lähdettiin aja- maan Moiniemeen. Täällä sisälle päästyä pidettiin ensiksi huolta ruumiillisesta raminnosta. Ensiksi tietystikin kylmästä tultua oli tar- peellinen saada kohtuullinen mää- rä kuumaa kahmia, sitten syöliin yhteinen päimällinen. Nyt oltiin kyllä malmiita illan henkistä oh- jelmaa suorittamaan. Aksi retkeen osaa ottaneista piti ensiksi puheen, jossa lyhykäisesti selmitettiin kan- san simistysoloja noin 40 muotta takaperin, merraten sitä nykyisiin saamutuksiin. Sitten saatiin kuulla marsin hullunkurinen muorolaulu ..Ulossuljettu amiomies". Wielä saatiin kuulla luettaman runoja ja pikku kertomuksia. Alussa ja mäliaikoina saatiin kuulla laulua, miulunsoittoa. Lo- puksi nuorimäki, jota oli runsaasti mukana, karkeloi milkkaasti. Ensimäinen nuijan kokous pää- tettiin pitää sunnuntaina 16 p. tammik. klo4j. pp. Muorilahdessa. Tohmajärwen Jänventakaa. Talmi se taas tulla tupsahti tännekin ja lunta onkin tässä py- hien tienoossa tullut oikein Pot moon mitalla ja toimottua se on ollutkin useammalle, että pääsisi edes hiukkasen tienaamaan rahdin ajolla, sillä muut rahatulot täällä meidän paikkakunnalla omat niin ja näin, mutta nyt tänä talmena metsätöitä kuulostaa oleman run- saasti, joten sopii toimoa kohta laisia palkkojakin. Halkosamotoita on monet ja muutamat suurem- piakin, joten jalkamiehiä on ollut töissä useampia satoja ja palkatkin omat ollut kohtalaisia. Sosialistinen kiihoitus on täällä täydessä moimassaan, sillä akitaat- toreitakin on tullut parittain, jotka täällä Mepsän kulmalla omat jo kuukauden päimäv panneet paras- taan, omatpa pitäneet oikein pitkiä herätyssaarnoja, että kansa todel- lakin alkaisi herätä pormarien ha- patuksesta. Mutta miten lienee asian laita, koska puheet eimät ole auttaneet, mutta on täytynyt esi- merkillä rumeta kansaa johdatta- maan. Esim. Joulupäimänä nä- mä mainitut akutaattorit omat olleet kaiken päimää halkometsässä töissä. Heidän oikeaa nimeään en marmuudella tiedä ja saman- tekemä minulle, olkoonpa maikka itse musta Miitrei, toista olen kuullut sanottaman Humu-Jussin ja toista Aapiskukon niinellä. Woi teitä, tällä tamoinko te olette läh- teneet johdattamaan Suomen suo- malaista kansaa, tällä tamoinko tahdotte polkea uskontomme jalko- jenne alle? Hämetkää toki, että tulette tänne tuollaista oppianne lemittämään ja eksyttämään uskon- nostaan kiinnipitämää maalais- kansaa. Minä en tiedä, kun en ole mikään lakimies, mitä tällai- sesta sabbatin rikkomisesta laki sanoo. Suotamaa olisi, että täl- laisista esimerkeistä kansa ottaisi oppiakseen, eikä enää antaisi tuol- laisten imettelijäin metää itseään nenästä. Mutta parhaan keinoni kumminkin teille mielä tässä esi- tän: ajakaa kolehtia ja pankaa edes 5 pennin lantti joka mies aina miikkopalkastanne säästöön ja lahjoittakaa agitaattoreillenne, c^teimät edes suurimpina juhlina tartvitse nälkämiulua soittaa. Ja talollisten sopii antaa siankinkkua ja kurnaalipiimää, että kieli ei tarttuisi suulakeen. Tehkää niin; niin ette suuresti erehdy sillä tä- mä on masta meljeyttä ja rak- kautta. Kormenpoika. Erojuhlaa, johon otti osaa lukuisa joukko kun- talaista, mietettiin Enossa kauppias H. Rädyn talossa t. k. 2 p:nä kunnallislautakunnan esimiehelle Tahmo Huttuselle ja kuntakokouk- sen puheenjohtajalle Paamo Kol joselle, jotka mainituissa toimis- saan parhaan ikänsä palmelleina, olimat niistä miime aikoina kun- nassa tapahtuneiden rettelöiden muoksi eronneet. Muistosanoja toimestaan eroamille puhui kirkko- herra E. I. Ekroth, lausuen sa- malla lyhykäisyydessään siitä kehi- tyksestä, jonka alaisena kunnalliset olot heidän toimikautensa aikana omat olleet sekä kiittäen heitä lo- puksi pitkä-aikaisesta ja kunnan parasta tarkoittamista toimistaan. Puheen loputtua annettiin läsnä olemien puolesta kummallekin kii- tollisuuden osotukseksi uushopeaiset kahmisermiissit, joihin paitsi nimiä, oli kaimerrettu myöskin se aika, jonka he toimissaan olimat olleet. Puheeseen mastasimat astanomai- set liikutetuin mielin, samalla kiit täen tästä heille odottamattomasta lahjasta. Tilaisuuteen oli pyydet- ty myöskin asianomaisten puolisot, joille puheessa lausuttiin myöskin kiitokset siitä uhrautumaisuudesta, mitä hekin osaltansa omat saaneet suorittaa näiden toimien tähden ko toisissa askareissaan. suuteen marattu myöskin päimälli- nen, jonka kestäessä kuntalaisten puolelta pidettiin useita puheita ja lausuttiin kiitollisia tunteita toimes- taan eroamille. Myös lausuttiin kiitokset samoin toimestaan eroa- malle kunnan tilien- ja rahaston- hoitajalle kauppias H. Rädylle. Masta myöhä-illalla erottiin tästä tomerillisesta seurasta, joka samalla muodostui jonkunmoiseksi käännekohdaksi Enon kunnan kun- nallisessa elämässä. Käännekoh- daksi nimittäin siinä suhteessa, et- tä kunnallinen hallinto, paitsi maimaishoitoa, on nyt siirretty käsiin, jotka tähän asti eimät juu- ri ollenkaan ole ottaneet osaa kun- nalliseen elämään ja mielä wä- hemmän sen ylimpään johtoon. Kuinka sosialismi tällä alalla, sa- main kuin kaikilla muillakin, kyke nee täyttämään niitä suuria lu- pauksia, mitä se muosikausia on kylmänyt herkkäuskoisten mieliin, siihen tulee nyt Enon kunnassa oima tilaisuus perehtyä. Enteet eimät ainakaan näytä suuria lu- paamilta, koskapa miehet eimät mielellänsä tahtoisi mastaanottaa uusia toimiansa. Nurmeksen kilpa-ajoissa jouluk. 30 pnä kilpailtiin kolmes sa ryhmässä: kolmasti rekimetoi- set, manhemmat hemoset, joita ei ole ennen palkittu, ja manhem- mat ennen palkitut. Enstmäises- sä sarjassa kilpailtiin yhden kilo- metrin matkalla, muissa kah- den. Ensimäisessä sarjassa oli kil- pailijoita K. Niistä sai palkin- non maanmiljelijä Juho Saare- laisen ori „Jeppe", MuokonMön- nistä, aika 2 min. 17,2 sek. Pal kintona oli taskukello. 2 palkin- non sai maanmiljelijä Eerik Her- rasen tamma „ Tyyli", Höljäkän Konnanlammilta, aika 2 min. li,5 sek., palkinto kahmikalusto. 3 palk. maanmilj. Wille Ranto- sen ori „Pujo" Salmen Milppu- lasta, aika 2 min. 18,5 sek., pal kinto pöytäkello. — Muut olimat maanmilj. Allan Ryynäsen tam- ma „Rebekka" Wie'in Mustolas ta, aika 2 min, 29 sek.; maan milj. Lauri Suhosen rauli..' liina- harja ori „Tomu" Karhunpaau Hirsikankaalta, aika 2 min. 31 sek., sekä maanmilj. Tahmo Tiiri- kaisen ori „Karu" Nurmeksen Ky- rönrannalta, aika 2 min. 31 sekunt. Toisessa, manhempien palkitse- mattoinien sarjassa, oli osanotta- jia 7. 1 palk. kahmikaluston sai maanmilj. Isak Turusen tamma „Perho", Wie'istä, aika 3 min. 56,5 sek.; 2 palk. 6 kpl. hopeaisia teelusikoita Nurmeksen hemosys- tämäseuran omistama siitosori „Tomu", hoitaja Juuso Rautiai- nen Nurmeksen Kissaharjulta, aika 4 min. 27 sek.; 3 palk. kir- joitustelineet Kuokkastenkosken teh- taan omistama ori „Poju", aika 4 min. 37,5 sek. — Muut kilpai lijat olimat maanmilj. Juho Hei- kuran tamma ..Peippo" Nurmek- sesta Manhaltakylältä, aika 4 min. 31 sek., juoksu epätasainen, joten ei tullut palkinnoista osalliseksi; maanmilj. Matti Koukkarin ori „Pujo" Haapakylästä, aika 4 min. 42,8 sek.; maanmilj. Otto Kaasi- sen ori »Raikas", Jokikylästä, aika 4 min. 47,5 sek.; maanmilj. Antti Ahosen tamma „Liinu", Nurmeskylästä, aika 4 min. 50,5 sekunt. Kolmannessa sarjassa, palkitui- ta hemosia, joita oli 4, sai 1 pall. 35 markan armoisen kahmikalus- ton Pohjois-Karjalan Hemosystä- mäin seuran ori „Woima II", hoitaja M. I. Heikura, aika 3 min. 49,5 sek.; 2 palk. armokkaan seinäkellon sai maanmilj. K. H. Aatamilan ori ..Hippos", Lipin- lahden Kopraksesta, aika 3 min. 55 sek.; 3 palk. amerikkalaisen tas- kukellon sai maanmilj. Tahmo Saarelaisen ori „Alku" Wuokon Männikkölästä, aika 3 min. 55,5 sek. — Lähinnä oli kimenmeistäjä P. I. H. Turusen ori ..Torpan Reipas" Manhaltakylältä, aika min. 6 sek.; sai kunniakirjan. Palkintotuomareina olimat eläin- lääkäri I. E. Hänninen, kauppias M. Koistinen ja metsänhoitaja W. Linnoila. Palkinnot jaettiin kauppalan- talolla klo 5 iltasella. Eläinlää- kari Hänninen puhui niitä antaes- saan kilpailuissa tehdyistä huo- mioista. Juoksijahemosiaan eimät kaikki olleet osanneet oikein ohjata, hätiköineet niitä alati hoputtaessa, toisilla oli ollut ruma asento, toi- silla taas aiman harjoittamatta- mat hemoset. Samalla pidettiin Nurmeksen Hemosystämäin seuran muosiko- kous. Siinä malittiin seuran joh- tokuntaan täksi muodeksi eläinlää käri I. E. Hänninen puheenjoh- tajakst, kauppias M. Koistinen rahastonhoitajaksi, muiksi jäseniksi metsänhoitaja W. Linnoila, kaup- pias Gr. Grigorjem sekä tilintar- kastajiksi maanmilj. Olli Heikura ja apteekkari Matti Calonius. Päätettiin hankkia kiertopalkinto manhasta hopeasta, 250 mkan armoinen, josta tulemaisuudessa kilpaillaan. Armon tulee olla ho- peassa eikä koristuksissa. Johto- kunnan asiaksi jätettiin laatia sen käyttämiselle säännöt. Kruunuissa, kynttilöissä heloitti malkeat ensi kertaa Malti- mon kirkossa miime jouluaamuna. Seurakuntalaisia kääntyi näet syk- syllä äsken saapuneen kirkkoher- ransa Niilo A. Huttusen puoleen pyytäen, että tämä kuuluttaisi kir- konkokouksen, jossa näiden Herran huoneen kaunistusten hankkimi- sesta keskusteltaisiin. Niin teh- tiinkin ja kirkonkokous päätti tila- ta kaksi kruunua ja lamppuja sa- manlaisia kuin Nurmeksenkin kir- kossa on. Ne saapuimat juuri joulun edellä, maksaen noin 1,000 mk., joka otetaan seurakunnan yh- teisistä maroista, ja uudistettiin joulupäimänä. Lisäksi oli maan- miljelijä Antti Pellikka, pastori kirkon alttarille 100 mk. maksa mat maskiset 6-haaraiset kynttilä- jalat. Kirkonkellot omat Malti- molla myöskin hymät; kellojen ääni kuuluu Nurmeksen kirkolle ja Nurmeksen kellojen Maltimon kir- kolle, niinkuin Turun seudun ti- heään asutuissa seuduissa. Rautatiestä tuli wastus Nurmeksen laimarannalle. Rau- tatie näet kulkee pitkin kauppalan niemen rantaa ja eroittaa laima- rannan kauppalasta. Kaarlon- kadun kohdalla, jota myöten liike rannasta käypi kauppalaan, se kulkee talonkorkuisena kadun poikki. Kauppalan kokous kääntyi tämän muoksi töitä johtaman insinöörin Nyberghin puoleen alikäytä- män saamisesta ja täniä antoi- kin ensin toimetta. Mutta sitten hän peräytyi, koska sille kohdalle tulee mierekkäin kolmet kiskot kor- kean ratamallin päälle. Masta siihen kohtaan, jossa kiskot supis- tumat yhdeksi pariksi, noin l ! t km. päähän Kaarlonkadulta Poro- kylälle päin, kruununmouti Ste niuksen talon kohdalle, hän lupaa alikäytämän teettää. Asian joh- dosta pidettiin taas miime maa nantaina kauppalan kokous ja sii- nä päätettiin asian johdosta kään- tyä Tie- ja mesirakennusten yli hallituksen puoleen pyytäen, että alikäytämä sittenkin tehtäisiin Kaar- lonkadulle, sillä Mikonsalmen puo- lella asumille kauppalaisille siitä tulisi paljo haittaa ja kauppalan maat omat etupäässä sillä puo- lella. Jouluk«nsij«hlaa mietti Uskaljärmen nuoriso t. k. 2 p. Antti Pesosen talossa. Wä- keä ei enempää olisi mitenkään mahtunut, niin täydet olimat huo- neet. Joulusta puhui termehdys- puheessaan neiti Maria Simonen ja esitelmän piti isäntä Antti Pe- sonen. Naiskuoro lauloi opetta- jatar Iida Mallaskankaan johdol- la monta kaunista laulua, jotka olimatkin huolella harjoitellut. Ru- noja lausuimat neidit Lyydi Pe sonen, Josesiina Hiltunen ja Iida Kelme, '-ilonp. Simo Simonen. Esifc" 4 ' ' -armoituksena sanat: nnkämoista oh- jeimanu:!.^.. 3ä seuduin lie ennen ejtteiu;.. ** " r mat ..Maammelaulu" ja haudalla" esitettiin hymän p. sesti, ottaen huomioon useimpien esiintyjien ensikertalaisuuden. Kuu- sen amustajille tarjottiin mälia- joilla teetä leimosten kanssa. — Lopussa nuoret yrittimät „map- pua" y. m. mutta tässä yritys ehkäistiin alkuunsa. Lie ehkä muutamia tällainen kummastut- tanutkin. Toimon nuorten hom- mille edelleenkin menestystä. Kutsun nuoriso- ja maalais- seura oli ilmottanut rekiajot ja iltamat Uskaliin Pesosten taloon Tahn nanpäimänä. Mäkeä olikin kokoon- tunut jotkamoisen paljon. Odotel- tiin ohjelman alkua. Termehdys- puheen pitäjä oli tullut estetyksi, se piti saada iltamayleisön jou- kosta. Seminaarilainen Lauri Haa- ranen Oskolasta lausui sitten yl?i- sön termetulleeksi. Pentti Pirho- nen lausui runon. Jo seurasi mä- liaika. Sen ajalla piti H. Pirho- nen esitelmän metsänhoidosta. Sit- ten seurasi näytelmä. Kappaleen nimeä en tullut tietäneeksi, jokin raittiuskauppale se oli ja hymä olikin, mutta esitettiin hymin huo- nosti. Toimoisi toki että noin mie- raille lähtiessään opettelisimat osan- sa paremmin edes ulkoa. Huivi- posti oli mielä ja sitten oikein ke- huttamasti onnistunut ohjelma- numero tanssi. Sepä liekin useam- man mielestä kormannut petty- myksen muun ohjelman suhteen. Iltamissa ollut. Cttkamon kylän tnkkisaioo- toissa puut kaatuu, niin että ryske kan- kailla kaikuu. Ennemmin jo kerroimme niistä monista metsäkaupoista, joita syk- syllä kilman tehtiin. Nyt omat jo kaikki myydyt puut leimatut eli kuten sanotaan: ..Onkamiston puut omat saaneet kuoleman lei- man kylkeensä". Ja totta totises- ti jos kenellä on säälin tuntoa metsiä kohtaan ja sattuu kulke- maan ja näkemään leimattua tiheää, solakkaa petäjämetsää, joka on myöty, kuten nykyään tamal- lista, esim. 5 ja puoli metri 15 senttinen, niin pilkkapuita kiiluu silmään kuten talmiyön taimaalla tähtiä. Siitä hymin armaa, mi- ten autioksi joutuu näin hienoon myyty metsämaa. Kaiholla katse- lee sitä myyjäkin, mutta „ syöty ei ole enää syömätöntä" eikä ..tehty työ ole tekemätöntä". Kyl lä tässäkin sopii muistuttaa sa- nanlaskua, että: „tee kerta, mutta katso kahdesti kauppasi perään". Koiveron n:seuralla oli arpajaiset Juho Ikosen talossa Tapaninpäimänä. Kun oli laulettu, piti sisältörikkaan termehdyspuheen nti Aino Laukkanen, joka palkit- tiin käsientaputuksella. Runon, ..Karjala"' lausui Aatu Turpeinen, Loma-ajalla sai kukin koettaa on- neaan arpojen ostossa. Kertomuk- sen luki kaupanhoitaja Jidor Hei- nonen. Lopuksi oli näytöskappale »Srutarin mökillä", joka onnis- tui aika hymin. Kun oli armat huutokaupalla loppuun myydyt, saatiin piiriksi pistää, mieläpä tanssiakaan eimät unohtaneet. — Dleisöä oli umpikelistä huolimatta tullut runsaasti ja käytös oli sii- moa. Kun oli ..meinattu" pikku- tunneille asti. erottiin kauniiseen kuutamoon tallustelemaan „yö- puulleen." Hupaista olikin! Saku. Ku«sjärwe» oriyhdistys pani toimeen kilpa-ajot Kuusjärmen jäällä ro. k. 31 pnä. Kilpailu oli kolmisarjainen, nimittäin manhem- pain, nelimuotisten ja kolmimuo- tisten. Palkinnot jakautuimat seu- Manhempain sarjassa kahden km. matkalla: I palk. Simo Tuo- nosen Liperin Taipaleelta tamma »Perho", ennätys 4 min. 20 sek. II palkinto Antti Kermisen Kuus- järmeltä tamma ..Liina", enn. 4 m. 25 s.; III palk. Mikko Holopai- sen Kuusjärmeltä tamma „Eppa", ennätys 4 min. 34 sekuntia. Kolmemuotisten sarjassa puolen km. matkalla: I palk. Olli Tiilikai- sen Kuusjärmeltä tamma ..Liina", enn. 1 m. 11 s.; II palk. Matti Laa- nisen perill. Kuusjärmeltä tamma ..Tähti", enn. 1 m. 11 sek.; III palk. P. Mutasen Polmijärmeltä tamma „Leku", 1 m. 13 s.; IV palk. Eero Häniäläisen Kuusjämeltä ori „Po- nu", enn. 1 m. 18,5 sek.; V palk. Juho Hiltusen Kuusjärmeltä tamma „Wappu", enn. 1 min. 21 sek. Nelimuotisten sarjassa yhden km. matkalla: I palk. A. Kolehmai- sen Polmijärmeltä ori »Poku", enn. 2 min. 1 sek.; II palk. Antti Mäns- kän Kuusjärmeltä tamma »Peip- po" 2 min. 18 sek,; III palk. Mik ko Kuren Kuusjärmeltä tamma »Liinu", enn. 2 min. 24 sek.; IV palk. Kalle Koposen Liperin Taipa- leelta ori »Mankka", enn. 2 m. 38 sek. Palkintotuomareina toimimat opettaja A. Moutilainen, kanpp poika I. Kuokkanen, maanmilj. I, Lukkarinen, ja H. Lappalainen, Rata hymin huonossa kunnossa. Kuusjärmen oriyhdistyksen ori »Jäntti" sijoitettiin m. 1910 hoidet- lcimakst maanmilj. Mikko Kurelle Kuusjärmen Maljasalmelta sillä melmoituksella että se on paremmin hoidettama kuin edellisenä muonna. Kurki lupasi maksaa yhdistykselle 140 mk., kun saa hymäkseen aslu- tusmaksut, joka menettelytapa hy- mäksyttiin. Korkeimman tarjouk- sen tällä tamoin teki entinen hoi- taja N. Kontkanen. Sama teki myös alimman maatimuksen 2/5 mk., jos yhtiö nauttisi astutus- maksut. Seuraama maatimus oli 300 n?k., sitä seuraama 400 mk. «elkien maalaisseuran toimeenpanemassa kilpa-ajossa Ha- mukkalammilla jouluk. 31 p:nä oli osanottajia 22 hemosta. Kil- pailu pantiin toimeen 4 luokassa. Ensin kilpaili 3 muotiaat kilo- netrin matkalla I palk. sai maan- uj. A. Makkosen Mulosta tam- : »Lipakka" enn. 1 m. 10^ sek. U p. maanmilj. I. Lukkarisen Pai- holasta »Koitto" 1 m. 11 sek. III p. maanmilj. E. Mariksen Kul- hosta ori »Ontro" 1 m. 11 3 4 sek, IV p. maanmilj. I. Raasstnan Hei- nämaarasta »Sulo" 1 m. 14 sek. V p. maanmilj. I. KettnsenMön- nistä ori „Poje" 1 m. 15 sek. Kunniakirjan sai kauppias H. Jko- sei: Utrasta tamma »Tähti" 1 m. 22, 5 sek. Samoin kunniakirjan maanmilj. I. Nupposen Heinän maarasta tamma »Perho" 1 m 24 sek. "ä r; ' , . iilpC ,;i i iut 4-muotiaat. I p. sai maanmilj. O. Okkosen Jakokos- kelta ori »Milkas" 2 m. 3 sek. III p. maanmilj. A. Turusen Kontio- lahdelta tamma »Temu" 2 m 24 sek. Ainoastaan 2 osanottajaa. Kolmannessa luokassa kilpaili 5 muotiaat ja manhemmat 2 kilom. matkalla. I p. sai Antti Mariksen Seliltä »Piiju" 4 m. 37,. sek. II p. maanmilj. A, Hymärisen Leh- mosta tamma »Mappu» 4 m. 42 sel. III p. Kontiolahden ruunun ori »Hei" 4 m. 42 sek. IV p. maanmilj. A. Höökin Paiholasta tamma „Elmi" 4 m. 42,. sek. 4 laukkaa, VI p. maanmilj. P. Rä- säsen Paiholasta tamma »Lotta" 4 m. 50,. sek. Kunniakirjan sai asioitsija A. Suhosen Joensuusta tamma ..Lento" 4 m. 52 sek. Osanottajia tässä luokassa oli 9. Neljännessä luokassa kilpaili 5 muotiaat ja manhemmat 2 km. matkalla, mutta jotka omat ennen juosseet 1 km, alle 2 m. 10 sek, I p. sai maanmilj. A. Kokon Leh mosta tamma »Alix" 3 m. 47 sek. II p. sai mvanmilj. P. Martikai- sen Kiihtelyksestä tamma »Elo" 4 24 sek. III p. Heinämaaran oriyh- distyksen »Osmo" 4 m. 26 sek. Saamutetut ennätykset omat jok- seenkin huonot, joka on suurim- maksi osaksi luettama radan huo- nouden syyksi, maikka ilma oli ko- min tyydyttämä. Kilpailun loput- tua kokoonnuttiin maanmilj. B. Piipposen taloon, jossa jaettiin palkinnot. Ennen palkintojen jakoa piti opettaja Rob, Nuutinen pu- heen hemosen kasmatuksesta yhte- nä elinkeinon haarana. Lopuksi ehdotti puhuja eläköön Karjalan hemosrodun jalostukselle. Hemos- miesten puolesta puhui muuta- mia asiallisia sanoja herra P. Martikainen Kiihtelyksestä kiitok seksi hemosmiesten puolesta maa- laisseuralle ja toimihenkilöille ja ehdotti eläköön Selkien maalais- seuran menestykselle. Palkintotuomarina toimimat maanmiljelijät B. Piipponen, I. Rautiainen, opettaja Rob. Nuuti- nen Seliltä, lautamies A. Pääkkö- nen Mönnistä. Juu'an kuntakokouksessa jouluk. 27 pnä esiteltiin kunnallis- lautakunnan ehdottama kunnan tulo- ja menoarmio muodelle 1910, jossa ehdotettiin kannettamaksi: Manttaalirahastolle. 4,185: 60 Meroäyrirahastolle . 18,870: 35 Maimaisrahastolle . 9,948: — Paloapurahostoon . 3,060: — Kansakoulujen raken nuksiin . . . . 5,000: — Siinä tapauksessa, jos laina- jymästöön tarmitaan hankkia sie- meneloja, otti jymästönhoitaja toimittaakseen 15 markan hinnalla hehtolitralta. Kunnan huoneiden lämmitystä marten tilattiin 20 metristä syltä halkoja ensimuodeksi, korkein hinta 9: 95 syli. Martijan toimi jäi edelleen lautamies H. Poiko- selle. Päätettiin toistamiseen tehdä anomus Paalasmaan Linnain- salmen symentämisestä siihen pis- tämän Äiatoniemen leikkauksella laimain siitä pääsyä marlen, jola anomaan malittiin lautak. esimies Juho Kannas. ! Luettiin 3iaittinden Hstämien! kirjelmä, jossa kunnalta pyydet- tiin 100 mkan amustusta rait- tiuStyötä marten paikkakunnalla. Anomukseen ei kokous katsonut moimansa suostua. Jalkamajaan P. Rissasen pyyn- töön keinotekoisen jalan hankkimi- sesta, ei osattu suostua. Muualta Suo mesta. Senaatin talousosaston täyden täminen. »Suomalainen Karsa" ilmoit- taa saaneensa Pietarissa seuraa- man tietön: ./kykyisten senaattorien äskei- sessä Pietarin konferenssissa lienee ollut puheena m. m. senaatin ta- lousosaston täydentäminen. Se- naattorit Mirenins, Sillman ja Kraatz olimat antaneet tietää ha- laamansa päästä nykyisistä senaat- torimiroistaan, koska eimät katso- neet kykenemänsä niitä hoitamaan. Kun toiselta puolen esitettiin mar- moja toimetta siitä, että suoma- lainen puolue suostuisi täyttämään sekä eroamien että nykyään ma- paina olemat senaattoripaikat, teh- tiin päätös, jonka kautta eroa- mille menäläissenaattoreille tur- mataan mirkauransa ja eläkkeensä Menäjällä. Talousosaston täydentäminen ei kuitenkaan tapahdu missään ta- pauksessa ennen maaleja." Edellä oleman johdosta huo- mautettakoon, että senaattorit Mi- renius, Sillman ja Kraatz kyttä omat jo kauman olleet omasta puolestaan halukkaat luopumaan senaaltorimiroistaan. Siihen miit- taa sekin, että heille korkeimmassa paikassa jo on makuutettu entiset Menäjällä nauttimansa mirat ja eläkkeet. Mitä sitten tulee siihen, että muka suomalainen puo- lue inostuist täyttämään erinäi- .ipaikkoja, ei iltalehden iikkaansa. Aht. Smk. 41,083: 95 sekä sen lisäksi maimaiskassaan elona päätettiin kannettamaksi 5 litraa jokaiselta maksamalta mero- äyriltä. Pitäjän lainajymästöön päätet- tiin kannettamaksi ainoastaan lainain korot. Maimaiskassaan koottamille eloil- le määrättiin hinnaksi 12 penniä ■ f -- f Sähkökoski" kyjymyk jen waihe. Witterhoff-Zlsp lähettänyt uuuden kirjelmän senaa- tille. Senaatille on Sigurd Metter- Hoss-Asp lähettänyt seuraaman kir- jelmän: Erikoisten asianhaarain perus- teellä anoo allekirjottanut, että hä- nen miime syyskuun 11 p:nä se- naattiin jättämänsä, myöskin hra Eino Salmelan allekirjoittama anomus saada lunastaa Saimaan kanama ei antaisi aihetta mihin- kään toimenpiteeseen. Sitämas- toin anoo allekirjottanut etuoikeut- ta saada muokrata tehdasalueet Suomen maltion maalta Saimaan kanaman marrelta ja että Finlan- dia mater paver company (Suo- men mesimoima osakeyhtiö) saisi rakentaa mesireittiä ja laimatela- koita sopimille paikoille kanaman yhteyteen, missä laimat ja proo- mut moisimat lastata ja purkaa raaka-aineita ja tehtaitten tnottei ta suoraa päätä tehtaasta ja päin mastoin ilman että tehtäisiin häi- riötä kanaman liikenteelle. Maltio hyötyisi siten itse tällä tamalla li- sääntyneestä liikenteestä kanamas- sa ja sen marsilla. Tämän suun- nitelman toteuttamiseksi lähimmäs- sä tulemaisuudessa anoo allelirjoit- tanut että toukokuussa 1910 saatai- siin alkaa työt tarpeellisten tarpeit- ten ja moimatasottimien rakentami- seksi yläpuolelle Imatran 360 kuu- tiom. (sekunnissa) saataman mesi- määrän ottamista marten itäpuo- lella Imatran kulkemaa moima- mäylää myöten, joka seuraisi kait- sallispuiston rajaa ja laskisi Muok- seen takasin alapuolella kosken. Nain menettelemällä möisi johdat- taa moimaa maahankaimettamia johtoja pilkin Miipurin kaupungin ja Saimaan kanaman marrella sijaitsemille useille tehdaslaitteille, ilman että yhtään rumennettaisiin Imatran puistoa tai koskea, joka aina eteenkin päin laskisi 840 kuu- tiom. sekunnissa matkailijasesongin aikana. Jos senaatti puolestaan suos- tuu allekirjottaneen Miipurin tek- iällisessä klubissa lauantaina lo- kak. 23 p:nä 1909 ehdottamaan Helsingin, Pormoon, Lomisan, Ha- minän, Saimaankylän, Miipurin ja Pietarin mälillä kulkeman rau- ratieradan rakentamiseen, johon eräs pääkaupungin insinööriksi- misto tekemässään anomuksessa pyysi konsessionioikeutta, niin sai- simat niin tämä kuin mastaiset rautatietkin Suomen mesimoima- osakeyhtiöltä aina riittämästi ja halpaa käyttömoimaa. Mitä siihen hämäräperäiseen kilpailemaan rautatie-ehdotukseen tulee, jonka tekijät suunnittelemat muutamien rautatieosien haltuun- sa ottamista, Saimaan mesimoi- mien pakkoluomutusta ja jos mah- dollista Miipurin läänin anasta- mistä, niin pyytää allekirjoittanut ehdotuksen tiellä on ei yksin Suo- men eduskunnan kielto, maan myöskin maltion muut lainanan- tajat ulkomailla, joista jo moni osottaa harrastusta Suomen mesi- moimaan. Paitsi kahta englanti- laista maailman kuuluisinta mesi- teknikkoa nykyään yksi maltion omistakin insinööreistä, hra Santtu Gräsbeck, on lumannut amustaa Suomen mesimoima o. y:tä, ja tämä mahmistaa mielä sitä tosi- asiaa, että meidän suunnitelmam- me Jtä-Suomen yleensä ja eri- toten Imatraan nähden omat meil- le hyödylliset. Jos senaatti ehkä kuultuaan eduskunnan mieltä tahtoisi luo- muttaa Saimaan nykyään ainoas- taan pari prosenttia tuottaman kanaman yksityiseksi, olisi allekir- joittanut edelleenkin malmis otta maan sen mastaan. Siina tapauk- sessa möisi Suomen mesimoima o. y. Englannin pankkiin. The Bank of England, tallettaa 15 milj. markkaa sillä ehdolla, että nämä käytetään eduskunnan päät- tämään Maalan radan rakennus- töiden miipymättä alottamiseen, osakeyhliö, jolle Pohjois-Suomes- sakin piakkoin olisi erityisiä mal- mottamia, pyytää sitä paitsi, että rataa jatkettaisiin Jaalankan, Ki- mesjärmen. Melalahden y. m. pi- täjäin kautta Kajaaniin, koska kau pungista matka merenrantaan siten tulisi miltei 300 kilometriä lyhemmäksi paitsi, että kruunun- metsäin armo Venäjän rajalle saakka suuresti nousisi. Kajaanin—Oulun sekä Waasan —Tornion käyttömoiinaksi yhtiö Pohjois-Suomessa olemiin yhly- miinsä nähden sitoutuu hankki- maan Suomen malliolle 20,000 hemosmoimaa ja enemmänkin. Lopuksi pyytää hra Metterhoss- Asp, että senaatti ottaisi esityksen mitä pikemmin täsitellämäkseen. Kirjelmä on päimätty Lontoossa 15 p:nä joulukuuta. Suomalaisen sanomalehtimies- liiton johtokuntaan malittiin m. k. 29 pnä pidetyssä liiton muosikokouksessa marsinai- siksi jäseniksi pääkaupungista mais- teri I. V. Miesmaa ja maisteri A. Rauanheimo sekä maaseudulta toimittaja F. O. Miitanen Lah- desta, toimittaja I. Oksanen Tampereelta ja toimittaja F. S. E. Pauanne Miipurista. Uuden Tuomettaren kehi- tystä kumaa m. m. seuraama: lehden muotuinen paperi maksoi m. 1880 9,000 markkaa, m. 1890 33,000 markkaa, m. 1900 yli 80,000 markkaa. Tätä nykyä nousee pa- perin kulutus lehdelle yli 100,000 markan. Samassa suhteessa omat lehden muutkin sekä meno- että tulo-erät lisääntyneet, Sanomalehdet. Suomalaisen Kansan mastaa- maksi toimittajaksi tohtori Antti Kaasalaisen jälkeen, joka tämän muoden alussa on yksityisten asiain takia toimesta eronnut, on oteltu lehden toinen toimittaja Augusti Simelius kertoo lehti itse. Raja-Karjalan toimitukseen liit tyi tämän muoden alusta yli- oppilas A. Orkamo Sortama lasta. Helsingissä oli miime muoden lopulla suoma- laisia asukkaita 76,963 ja ruotsa- laisia 44,540. Helsingin asukkai- den suuri enemmistö on siis suo malaisia. Ja kuitenkin on kau- pungin johto kokonaan ruotsalais- ten hallussa. jaksotuksella koottama määrä on Helsingissä änä muonna 3,825,000 mark- kaa. Nopeaa asiainkäsittelyä! »Rjetsh" kertoo, että ministeri- neumoston tarkastettamaksi on saa- punut senaatin lausunto toukok 30 pltä 1908 maltiopäimäin sunnon johdosta maltiolaitoksen tilikertomuksesta. Työmäkeä erotettu. Jouluk. 21 p. sanottiin Saimaan kanaman Dläsärkjärmen yläpuo- lella kanaman korjaustöissä työs- kentelemistä työmiehistä 30 töistä irti. — Wiip. Kolmasko wenäläinen koulu Zuojärwelle? Suojärmellä kerrotaan, että tar- kotuksena olisi perustaa kol- mas w.'nUäinen koulu Suojär- melle ;0.o Leppäniemelle tahi Moisionmaaran kylään. — Laat. Kotimainen henkitvakuutus. Uusia makuutuksia tehliin miime muonna yl 80 miljoonan markan armosta. Räjähdys ja ihmishengen hukka. T. k. 4 p. tapahtui Kotkassa toiminimi Gutzeit & C:on omis tamalla höyrysahalla erään höyry- pannun räjähdys sillä seurauksella, että työmies I. Tiilikainen sai surmansa. Räjähdyksen maikutuk- sesta leimahti muuan sähkökone ilmituleen ja paikalle kutsuttiin senmuoksi Kotkan palokunta, joka ehkäsi tulen lemiämisen. Sur- mansa saanut oli noin 30 muo- den ikäinen ja jätti jälkeensä mai- mon ja kaksi lasta. Murhayritys Ala -Torniou kirkkoherraa vastaan. Torniosta tammik. 1 p. Uuden- muoden aattona klo 8 aikaan il- lalla tehtiin murhayritys Ala- Tornion pappilassa kirkkoherra Junneliusta mastaan. Kirkkoher- raa mastaan ammuttiin 2 lau- kausta, joista toinen osui leukaan ja toinen sattui kattoon. Kirkko- herra Junneliuksen haama ei ole hengenmaarallinen. Ampuja on entinen pappilan renki, Ruotsin alamainen Johan Johansson, joka on mangittu Haaparan- Maarrfepäiviä pidetään P.-Karjj-.Ian Maan vii;. ; % v- seuran toimesta tammikuulla ä 1:?:si seuraavissa paikoissa : 13 p:nä Kontiolahden Piho=?.i, Ju ho Romppasen talossa klo K! «. 15 p:nä Polvijärven Jiartonvaaran kansakoululla, klo !! i. [>. 16 ja 17 p:nä Polvijärven U,impi vaaralla J. Karttusen jjeriil. talos.-a, 16 p. klo 4 i. p. 18 p:nä Kuusjärven Varisla!iil.-'la O. Tiilikaisen talossa Askola&sa, j.1., 4. i. p. 20 p:nä Liperin Kaal niios-a, Paavo Kolehmaisen talossa, klo 4 i. |», 21 p:nä Lip<-rin Papi-lnnsaari-lla, Ol li Räsäsen talossa klo l >. p. 22 i>:nä Liperin I>sk<;!:'invar.;-a!!a, Sanni Päivisen talossa, klo 4 i. p. Luennoitsijoina esiinivvät koii-u- lernit Kuha en ja Kavo, lnahilolii- esti myös kons:tit Bask ja Ponj ila sekä rakennusmest. Savo'ainen. M;ia- miehet, kerääntykää]iä joukolla omis ta asioistanne kuulemaan ja keskus telemaan ! Joensuussa 7 p. tammik. 1910. Toimen puolesta : H O Reinola. Ruuanlaitto kurssit. Pohj.-Karjalan Maanviljelysseuran uuden emännysneuvoiattaren, neiti Olga Purasen, johdo la alkavat 3-viikkoiset ruuanlaitiokurssit t. k. 11 pnä Lehmossa, Aatu Hyvärisen talossa. Joensuun ynip. maalaisseu ran toimesta! Kehoiian emäntiä ja tyttäriä lukuisasti ottamaan kurs seihin osaa. Joensuussa 3 p. tammik. 1910. H. O. Reinola, esimies. (K. S. 1 k. 4 s. 45 mm.) Kuulutus. Selkien kylän savipalst.an osak kaat saapukoot kokoukseen t. k. !8 p:nä klo 10 e. pp. Selille H. ja A. Martikaisen taloon päät tämään puiden myynnistä y. m. palstaa koskevista asioista. Selkie, 7 /i 1910. . Rautiainen. 'oimeksi saanut. I n !. *»VJ LtlU i Maanantaina t. k. 17 p:nä myydään vapaaehtoisella huuto kaupalla allekirjoittaneen asun nolla Huhtilammilla n:o 23, hei niä ja kaikenlaista irtainta. Äntti Kervinen. Vuokrattavana nyt heti 2 ka maria kalustettuna tai il man. — Huom. ! Kadulta sisään käytävä. Lähempiä tietoja an taa H. Rasi. Huone hyyrätään, mieluum min koululaisille. Sofia Tirkkonen. Ruokolahden puimakone- «tw osuuskunnan koneet : 1 lo komobiili, 8 hevosvoimainen ; 1 puima- ja 1 silppukone, väh. käytetyt, myydään nyt heti. Lä hempiä tietoja antaa Liperin Ruo kolahden puimakone-osuuskun nan hallitus. Osuuskunta. ■ K *. 1 k Kutomakoutu Liperissä alkaa toimintansa suu- ressa pappilassa 12 p. t. k. Liperin Marttayhdistys. KutomaKoulu Onttolassa manhalla kansakoululla alkaa toimintansa tiistaina t. k. 11 pnä klo 12 päimällä, johon opinhaluisia kehoitetaan joukolla saapumaan. Onttolassa ^ t 1910. Koulun Johtokunta. Kiitos. Sydämellisiinmäsli kiitämme kaikkia Enon kuntalaisia, jotka omat muistaneet niistä ansaille- mattoman armokkaan lahjan hank- kimisella sekä kaikesta suuresta juhlallisuudesta tämän kuun 2 p:nä. Enossa 6 pmä tammikuuta 1910. Mari ja Paamo Koljonen. Hänen Majesteettinsa Keisari ja Keisarinna palasimat miime sunnuntaina Li- madiasta Tsarskoje Seloon. Pietarin yliopiston rehtori, pros. I. I. B.ir^man ja mararehtori, pros. E. D. Griinm omat pyytäneet eroa miras- taan. Ulkomailta. yhteentörmäys aatvalla me rellä. Lontoosta tammik. 3 pnä. Aamalla merellä Irlannin ja Englannin mälillä on 2 englanti- laista höyrylaimaa törmännyt yh- leen. Toinen Immoista upposi, jolloin hukkui 13 henkilöä. Suuri tulipalo. Aleksandriasta tammik 3 pnä. Tnllitupakkamakasineissa on sytty- nyt tulipalo. Vahingot nousemat 300,000 puntaan. Hirmumyrskyt Ruotsissa. " Aöllä neljättä päimää masten on Keski-Ruotsissa raimonnut an- kara hirmumyrsky aikaansaaden maltamaa hämitystä. Tukhol- massa ja sen ympäristöllä on tu- hansittain puita kaatunnt. Wa- hinko armioidaan 30,000 kruu- nuksi. Aksvs ihmisiä on mahin- goittunut. Pelätään suuria meri-