1910 l^:o 66 Äorskinz S W 1910 ^I:o 66 Äorskinz jlkMU s DZ curun Levli Häuttssu 'Hauta- ja ^risMuau- Katujen kulmassa Kastaxäätä Säästöpaut^ia Hoimtttts: LlakerraSsa, kolmas owi KriStiinaukadu» tulmaSta lähtieu Läntisellä Rautakadulla. KuheNmet: MmoituS» ja Tilausko nttori (S a^>.—7 i^>.) . . . . »4 Toimisto (10—12 a.P. ja 5-^7 i^l.) ...... 14 41 Kassako nttori ? 4S Airjapaiuo ja faktori ... 29 Toim.johtaja S 91 Hiktttehitmal: Turussa PoStik. 5toko Vuod. ... 3:— 4: — Huoli M » . . l! ^0 2! — »elj. . . . . —:S0 1:20 ZrtouaiSlmmerot S p. Hlmoltttstett hinnat: Lesttiu edellä s p. millimetri. Tevti» jäl-Stä 7 p. ^ ZLSHiu ilmoituShiuta Sv p. Vastauksesta: 20 p. paitsi ilmoituShiuta» Httnm chehtsä seuraa ilmaiseksi kuukaufittai» Ausmi kuvalehti kansalle. Hvnm Hehtl idueStyy kolmesti viikossa, «imit- täi» tiistaisia, torStaisi» ja lau' «»taisi» aamulla. Lehti kanaetaa» Turussa maksutta kuukin tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. lsrStai, kesik. S p.: Ensio. Verjantai, kesäk. » p.: Svante. Sää-olot Turussa. T«iSpSiwS«S tiistaiua. KmpSmiärä: korkein -t» 21, ali» »s» k. Ilman suhteellinen koSteuS 34 ^ lnalea suunta: Luoteinen. Luru6>. on paistanut! 15 t. 15 m. Eilen leSltwnklou«u Nmpömäärit korkein -s- 21, alin 4. Ilman suhteellinen koSteuS: 87 "/». luulen suunta: Luoteinen. Aurinko o» paistanut: 15 t. 40 m. LUlUN cebti MtSä täuSäa m. m. seuraavat kirjoi tukset: HppivelvoiNsuuskysymy». Joh tava kirjoitus. S»o»eu k»ht«l« duuma» Ii Dsfi: Aleiskeskustelu Suomea koske vasta lakiehdotuksesta päättyi yöllä ei listä vasten ja 1S6 ääuella 10S vas taan siirtyi duuma käsittelemää» laki ehdotusta pykälittäiu. FemstvataU», Susmeeuk iskumaallisuut- L«. Ilmenevä lausuunoissa duumassa Suomen kysymystä käsiteltäessä. Suuri tulipalo Koivistolla: Suu- xi» osa eräStä kylää palanut. Kahden helvetiukonejnttu. Suuria kasarmeja «entttiselke fst«wielte. Rakeanetaau eusi tilassa Lähtee» ja Riihimäelle. Aeuraalinpojau Aurtuliui»I«O- te«< AhmissySjS!» »hrikst joutuneita. AaSitstjai» palkat". Marottava uui. A»wiu: Omituinen luonnonoikku. — JuliuS Wolff. — Marusotiloita — »frikkalaifia keikareja. Y. m , Y. «. Suomu Kohtalo dNMN KSfigsö. Suomea koskevan lakiehdotuksm yleiskäsittelyä duumassa ou jatkunut perjautaista tiiSlai-iltaan aLti. Näiden päiväin väittelyjen pää- leima on koko ajan Pysynyt samana: Ahtäällä, vähemmistön taholla, va kava, vilpitön halu palauttaa tämä Suomen kysymys laillisille raiteilleen ja siten estää Menäjäa nuoreen par lamentarismiinkin kohdistuva oikeu denloukkaus; toisaalla, enemmistön ta holla, kansalliskiihkon sokaisema pyrki mys, joskin vailla innoStuSta ja sy vempää vakaumusta, toteuttaa halli tuksen suunnitelma Suomen autono mian lopettamiseksi, välittämättä ky symyksen oikeudellisesta puolesta ja si ten myös välittämättä niistä asialli sista syistä, joita ehdotusta vastaan ou esitetty. Tiistaisessa iltaistunnossa lausui Pokrovski 2, että oli välttämä töntä viedä kysymys takaisia oikeuden kentälle. Sanoi, että oli mahdotonta kulkea lokakmlaiSten tietä, sillä he ovat jo uhranneet Weuäjän konstitut- sionin (perustuslain) orjamaisen epä- oikeudellisen ja halveksuttavan poli tiikkansa kantta ja he ovat nyt val miit syöksymään Suomen konstitutsio- oin kimppuun. Ei voida antautua tälle tielle, vaikkakin yksivaltainen hal litus vaatii sitä uhaten hajottaa duu man. Tämä häpeätyö on tuhatvuo tisen orjakultuuriu ja lakeijavallan he delmä. .Mutta", huudahti puhuja, »tASä herättäkö Venäjän kansaa, sillä jo» se herää, niin ravistaa se harti oiltaan sen raskaan taakan, jonka te uyt tahdotte laskea vapaan Suomen kansan niskoille. Sosialidemokratit ää nestävät ehdotuksen poistamista päi väjärjestykseStä, sillä se loukkaa Me näjäa ja Suomen perustuslakeja. Ik- sityiskohtaiseeu käsittelyyn siirtyminen olisi perustuslain vastaisen teon hy väksyminen." 163 äänellä 132 vaStaan päätti duuma jatkaa istuntoa yksityiskohtai seen käsittelyyn siirtymiseen saakka. Klo 1 yöllä päättyneessä duuman istunnossa päätet' tiio 196 äänellä 105 vas taan siirtyä käsittelemään Suomea koskevaa lakieh dotusta pykälittäiu. Semstlvilaitos Suomeen? Rufloje Slovon Pietarin kirjeen- vaihtoja ilmoittaa lehdelleen, että sen jälkeen kun laiusäädäntölaitokset ovat hyväksyneet lakiehdotuksen yleisvalta kunnalliseksi lainsäädännöksi, aiotaan viipymättä jättää dnumalle lakiehdotus semstvolaitokseu täytäntöönpanemisesta Suomessa. Mitä ou sems tv o laitos? ky syy lukija. Semst oolaitoS ou sellainen keisari Aleksanteri II:a Menäjälle an tama järjestelmä, jonka mukaaa kussa- kiu läänissä se» asujamet — aateliston, pappieu, maanviljelijäiu ja kaupuuki- laistea valitsemat» eduStajaiu kautta — kokoontuvat »oio kerta vuodessa käsit telemää» taloudellisia kysymyksiä, koulu- jeu perustamista, terveyshoitoa koske via asioita y. m. Semstvokokousteu päätöksiä tarkastaa hallitus kuvernöö rien sä kautta ja jättää vahvistamatta sellaiset se» päätöket, joita hallitus syystä tai toisesta ei moi hyväksyä tai jotka omat sille epämiellyttävät. Taysi-wenälä stä isänmaallisuutta. Nykyään Menäjän duumassa keskus telua alaisena olevan Siolypinin wal° tiokaappans-ehdolukse» aikana on siellä lausuttu jos joitakin sanoja Suomea puolesta että vaStaan. Jos kaikki lau- Omituinen luonnonoikku. Tässä on kuvattuna eräs ynkka-puuksi »imitety» puun yksilö, jolle omituinen luonnonoikku o» antanut kummallisen muodon. Pon, joka o» tavattavissa Talisoruiau aromaalla Pohjois-Amerikan lännessä, ou kaSvauut »iin, että se «uodoStaa suureu kaare» — »ii» suure-, että seu alitse mahtuu pari hevoSkuormaa rinnan kulkemaan — ja kaare» keskiosasta kohoaa sitten puuu latvaosa taivasta kohdeu. suuuot tulisivat suomalaiSteu kuuluviin, olisi joka-aiuoa kausalaisemme aivau heti selvillä veuäläiseu .StolypiuiS- mia" tarkoituksesta, siksi peittelemättö miä »e mo»etki» ovat asia» ytimestä, joka o» yksinomaa» kiukuu purkausta ja Suomea valloituShimoa. Oikeiu pöy ristyttää, kun muutamia lausuutoja saa puu meille, mitkä ovat lähteueet oikei» täySveuäläise» Rovoje Mremjalaisen snuSta ja »iissä huomaa, miukä kamalaa kiukuu Suomi ou heidäu kiihoittuueessa mieleutilaSsaa» saanut syttymään. Ai^ va» he ovat hampaat irvissä kuiu kahle- koira, ja olisi kourallinen heitä valmiina millä hetkellä tahonsa kasakkalaumoilla erämaaksi hävittämääu maamme, jos he vaau saisivat ja uskaltaisivat seu tehdä. MuStasotn^alaiaen Marko» 2:sen lau sunto oli oleminaan esiiyS Suomeuhis toriasta aiua vanhimmista ajoista nyky- päivii» saakka, mutta se ei muuta ollut kuiu joko tekaistuja valheita tai hiSto- rialliSteu tosiseiktaiu tahallisia vääris telemistä. Niinpä kertoi hä», että jo 10:aellä vuosisadalla osa Suomea kuu lui Suur-Novgorodille ja senjälkeeu oli maa useita vuosisatoja oikeauskoive»— s. o. kreikkalaiS-katoli lainen — joiden jälkeläiset tähän uskontoon kuuluvat heu kilöt Suomessa nyt saavat kärsiä kama laa sortaa suomalaisten ja ruotsalaisten taholta! Suomea edustajat Porvoou Valtiopäirvillä olivat herra Markoa» 2:se» mielestä vaan joukko pettureja. Lopuksi puhuja valehteli, että Suomessa kaikki soittokunnat Menäjälle onnettoman Tshushima» taistelua vuosipäivänä soit tivat jaapanilaisen sotapäällikön Togoa marssia! Ku» tähä» vielä lisää kuuluu Pu rishkevitshiu lausunnon, että kysymyksessä olema asia paraiten ratkaistaan sillä, että lähetetään pari armeijakuntaa sotilaita Suomeen, uiiu mitä toimoa Suomi rau kalla silloiu enää ou pysytellä kansakua tai» joukossa, kuu tämäulisäksi hallitus o» tämmöisen raakalaiseuemmiStöu oh jattavana. Suuremmoista kasarmi rakennuksia menäläiStä sotaväkeä varten tulee teh- täwälsi läheisessä tuleivaisuudessa Lah den lähellä olevan Hennolan taloa maalle päultäea niistä tulmlaukMa, joita on aomä päimiaä tehty menäläi- sen sotilashillttukjen taholra. Lokakuun loppuun 1912 tarmi aan 8 miljoonaa tiiltä. Eusim^icn tntie» Lui^ee olla pahkalla enst lo'akuu?sa Suuria töitä ou nnvmuodo;» paikkakunnalla odotet- taviS a. Rnqnnäelle rakennettamia kasarmeja wc.rtea on tnatlu 5 miljoonaa tii tä. Kuollut saksalainen kirjailija. Autius Wolff -s-. Saksalaille» kirjailija J»liuS Wolff kuoli t. k. 3 puä Charlotten- burgissa 76 vuoden ikäisenä. Mo.sfin runomittaiset eepokset ja humoristiset romaauit — tunnetuimmat niiStä ovat „Till Eulenspiegel redivivuS" ja .Der Ratte^sander voa Hamela" — saavut tivat Saksassa harvinaisen suure» lu- kijapiiri». Häueu kirjalliaeu tuotan tonsa tapahtui muute» tamattomaa hel posti ja »opeaSti. Hä» itse kertoo, mi- te» hä» 1869 alkoi „Till Euleuspiege- liusä:" „Waivaamatta juuri edeltä päia itseäni juoueu ja toimiauaa keksi misellä, kirjottu mitä päähäni oli sattu nut pälkähtämään, ja säkeet luistivat uiiu helposti ja nopeasti kynästäni, kuin olisi ue minulle ^anellut — ei suiukaau mikääu pyhä, vaau päiuvaStoi» sangea maailmallinen henki . . . Minusta tun tui, kuiu olisi» kepeinä värssyinä pu diStanut itsestäni jotain, joka »välttä mättä pyrki uloS." Tosia oli runoilija» aluksi vaikea saada teokselleen kustantajia, mutta lo pulta se kuitenkin onnistui, ja Piaa oli Wolff Satsaa enimmän luetuita kirjai lijoita, jonka teokset omat le-vianeet aina puolen miljoonaa suuruisissa painoksissa. Kenraalinpoika Burtnli- nin kuoloina. Tämä salaperäinen kuolemantapaus, joka joku aika sitten tapahtui Pietarissa ja josta tcpauls-sta olemme kertoneet, oa nyt cdo>tama.»a selvinnyt siten, että luutnantti Burtulinia hoitanut tohtori Pantshenko oa tunnustanut ruiskutus- myrlytyk^ellä tappaneensa hänet, tämän langon, tilanomistaja Lucya palkkaamana ja kehotuk esta. Herra d- Lucy on naimisissa kenraali B^riulmin tyiläreit kan-la. Kun kea- raau B. on monen mi joonan omistaja, oa Lucy koetta»ut saada raivatuksi luut nantli Burtulillin pois, jotta perintö kokonaisuudessaan «aimonsa kau>ta jou tuisi hänen käsiinsä. Hän ou suurilla rahasummilla ostanut tri Paatsheukou tarkotuSteusa toimeenpanijaksi ja kuu tä mä oli »iihi» saoStumlt, oli Lucy kai kissa kohdi» koettanut olla apellee» mie likst ja joka tilaisuudessa suositellut tri Pautsheukoa, joSta viimei» oli seuraus, eitä P. pääsi perhee» uskotuksi lääkäriksi. Lucy pääsi siis tarkotuSteusa perille ja syystä tai toisesta sai uuori Nartu lta jok» aika sitte» pahoiavoiatikohtauk- seu, jouka johdosta Pautsheuko toimitti ruiskutukseu. Myrkky oli sellaista, että se vaSta ajaa kuluttua tuotti kuolema». Ku» sitte toiset lääkärit kutsuttiin pai kalle. huomasimat uämät mieheu myrky tetyksi ja silloiu pautiiu etsintä toimeeu Pautsheukoa luvua, jolloi» löydettiin johtolanka kamalaa aikeen toteuttamiseksi. Tutkinnoissa joutui tri P. uiiu pahaau välikäteen, että hä» katsoi parhaaksi tau- uustaa avoimesti kaikki. Saurtilalliueu, parviisi de Lucy ja tohlori Pautsheako sekä joku kolmas vä- littajäheakilö ovat vangitut, ja suurella jännityksellä odotetaan oikeudeukäyuniu alkamista. Ihmissyöjäin uhriksi joutuneita. BerliniLtS kesäk. 6 p.: Sak salle kuuluvan Kemerumin maakun nan Afrikassa kuvernööri ilmot'aa, että kauppias Bredschneider ja 17 kan tajaa ovat jomuueet ihmissyöjien hyökkäyksen alaiseksi. Kaikki tapettiin On vangittu 7 johtajaa. -Lahden helivctinkone- juttu. Kuteu aikaisemmiu ou kerrottu, sat Lahdessa sähkötyömieS Wirtavu»ri »oi» kakit viikkoa sitteu vastaanottaa paketiu, joka oli laitettu siten, että sitä varo mattomasti käsiteltäessä olisi syntynyt räjähdys, joka olisi räjähdysolneide» voimaa» katsoe» oll»t äärettömä» tu hoisa. Tämä» paketi» lähettäjäksi epäiltynä vaugittiiu joteukt» Piaa sikäläiue» kaup pias Juho NeStor Riuue, jota vas taa» ilmeui erikoisista syistä hyvi» raskauttavia asiauhaaroja. Easiksi oli ttse laatikko aivau samanlainea, samau- laisilla kirjoituksilla ja kirjaimilla va» ruStettu, jollaiuea toinen vielä löydet tiin hänen myymälästään. Käärepaperi ja käärelaaka olivat myös samat kui» hänellä käytäuuössä olevat ja dyuamii» tiu 16 pötköä oli häu hiljattaiu osta- uut sikäläiseltä dyuamiittikauppiaalta muka kivieu särkemisen takia huvila- alueeltaan. Hänen kotoaan löydettiin»» sitte 10 pötköä dynamiittia ja laati kossa oli b ja puoli pötköä ja yksi puoli oli tarvittu kimeä särkemiseen. Sitä paitsi olivat sytytySaineet, kute» »allit ja laaka laatikossa aivau samoja häueu kauppiaalta ostamiaan. Sitäpaitsi oli laatikon kautoleukiu toinen säe aiwaa samaa soittokelloa johtoa, jollaista löy. dettiiu Rillteeu kotoa. Senlisäkfi oli häu kysymyksessä olevana päiväuä hy viä filmiiupistävässä hermostuueessa tilassa uähty samaulaiue» paketti kä dessä liikkuva» sellaisella paidalla, jossa muuta väkeä liikkui, jouka jälkee» pa ketti löydettii» erää» myyatikoju» lä heltä, varustettu»» Mirtavaore» osor» teellä, jolloin paketti toimitettiin hänelle. Ri»»e uähtti» sitte heti jälkee» vielS »iillä seuduiu, mutta ilma» pakettia.— Mide» lisäksi o» häutä vaStaa» VielS muita yhtä painavia seikkoja. Lahdea raaStuvauoikeuS käsitteli jut tua ensi kerrau viime ttiStaiua, jolloi» yleiau» syyttäjä vaati RiateÄlle raa- gaiStnSta murhayrityksestä ja murha- polttoyritykseStä ja Mrtavuore» asia mies vaati uiiuikääu raugaiStuSta Rin teelle murhayrityksestä. Syytetty Riuue, jota avuSti vara tuomari Holma, kielsi lähettäneensä ky seessä olevaa pakettia kantajalle ja pyysi päästä vapaaksi syytteestä. . Oikeus lykkäsi jutuu euuemmäu käsit tely» t. k. 80 p:ääu ja Riuue lähetet tiin vankilaan. Hallitsijain „palkat". Sen johdosta, että Preussissa ou uoS- jettu kysymys hallitsijan, PreuSsiu ku ninkaan, joka samalla oa Saksaa keisari, .palkan" korottamisesta, mainitsee eräs Saksan lehti, että allamainittujeu mai den hallitsijoilla oa seuraamaan sum maan nousema »vuosipalkka* Saksaa markoissa maiuittuua (1 Satsau markka on Suomeu rahassa 1 mk. 23 p.): VZeuäjäu keisarilla. . 34,200,000 mk. I ämallaa keisarilla . 19.226 000 » Turkin sulttaanilla . 16,274 000 „ Preusfiu kuninkaalla . 15,719,000 , Jialiaa kuninkaalla . 12,600,000 „ Eng annin kuninkaalla 11.600,000 „ Espanjan kuninkaalla . 7,400,000 „ Iaopania keisarilla . 6,500,000 . Beigian kuninkaalla . 3,500,000 „ Hollannin kuninkaalla . 2,100,000 „ Kuten näkyy, ou vuosipalkka^» »äh- den etusijassa Menäjäa keiari, jonka muosipalkka on laskettu tekemän mähän yli 34 unlj. Saksaa markkaa, joka Suo men rahassa tekee Mahon yli 42 Mtlj. markka» eli 115,000 mk. päitvässä! Lähinnä Mcnäjän keisaria oa Jtämallan keisari, jonka vuosipalkka ei sentään nouse 20:eenkään miljoonaan, ja miimei- sevä täsjä luettelossa on Hollannin kn- ningas (tätä nykyä kuning ^iikr), joka saa tyyt ä hieman y^i 2 milj. nousema, u wuoi>pattkaan. Kirkkomaltuusmiesten kokous oli toissapäivänä ja käsiteltii» siiaä seuraavat asiat: Sorvausta. Tuomiokirkou alivah- timestari Määttänen oli kunnaa va roista anonut kormausta 500 mk. siitä kuu häu oli viime kuluneena kirkolliS- vuouna suorittanut samaa summaa kir- kollismirastoa leski ja orpokassaau, sekä 280 markan summaa, minkä häu oli suorittanut kirkon lämmittäjälle. Kirkkoneuvosto oli aaomukseu hy- wäk,ymistä puoltanut ja valtuusmiehet myös puolestaau seu hyväksyivät. Seurakunnan pappilajutt». Seu- rakuanalle rakennettamatst päätettyä pap pilaa marten on ostettu, kuteu muiste- -aan, ent. kauppakoulu touttiueen Eeri kinkadun varrella. Kuu pappilaa sii hen rakentaminen sai hylkäävän pää- tölsen aikoinaan, o» sittemmin nostettu tysymys: mitä toistaisekji tehdään ton tilla o-evalla rakennutjella. Asian päät täminen oli annettu siite valitulle toi mikunnalle. Tämä toimikunta ehdotti nyt, että, kuu heille oli tehty kak/ikia vuokratar jousta, toiuea 2,500 ja toi»eu 2,000 martkaa, valtuusmiehet päättäisivät vuokrata rakennuksen sitä haluamille ja etiä wuokrawälik>rja tehtäisiin korkein taan viideksi vuodeksi. Kun kuitenki» parsillaan oa tuomiokapitulissa tohtori A. Spoosin tekcmä valitus tämäa ky symyksessä olevan tontin aikaisemmasta kayttämispäätöljestä, niin valtuusmie het eivät kalsoneet voimansa suostua komiteaa ehdotulseen, vaan jättivät sen pöydälle toistaiselsi ja valluuttimat t'rkkoneuwoston ottamaan väliaikaijea hoitajaa mainitulle tontille ja raken- uuk elle. Mastaus kysymykseen. Lisätyt maltuusmiehet kokocntuuizat nyt mos- taamaan hra Spoosm valitukseen, jonka hän oli nostanui päälötjestä, millä jeu- rakunnan pappilaa rakentaminen jo usem mainiluue kauppakoulun i.ntille katsoitlin rauenneeksi Tayun matituS- tyjymyksern maiiltiin mastausta anta maan hrat P. Kärnä, E. Jalava ja i A. Luoma.