N» 64 — 1910 KBSKI-SUOMI Perjantaina maaliskmm 18 pmi h?SJö»5ntai5rt «Äouidella saatvutkamavt» •M palliirt». ga jo» teidän «inistmt fie« t>ata hänet trtuum khnsistvni, jos teidän oikeuslaitoksenne mielii vatia ista tässä Paikassa tvuvsisiatoja Iestäneen riidan, «uin olkaa tvaruillanne! Minun pualcS- tan! tullaan BoStanuum . .. Te oletit CuuKeett hänen rukouksensa, itkmrsa. Te näitte hänen menetoän ta m- nnkfrin. Te taputitte käsiänne, kun hän, mieshenkilö. paLeni narssn lelän taakse... Olen vienyt hänet paheen tielle, pakst- tanut lmSdamaa-n Zätensä toista waS- taan. olen Aypää kaMiin hänen onnet- tomuMiuzs<^ siitä AhAä. että hän mi nua. ainoastaan mmua raklaStaq, en nimim ainoan varkutMen alaisena ... Mutta orilfi hän nyt minun kaZvojvni e^eSsä. minun IläSnäollessani kohtelee minua. Kuten pahinta vihamiestään? Mikfi hän Mksoe mi-mrt Nirmx>on. %t- laStaakseen rtfenifä. Hän tnaffmiitaa, «ttä hän tahtoi ampua itsensä, murhattuaan Stanautoslin. Ja -nyt rangaistuksen he losta. wiqpi minut. raMau-tensa esineen, lirnuilaitfc hinsiymchun. Wai olento mi» nä käynyt niin rumaZfi, wai on!» jilnmni kadottaneet hypnootiijien tvormansa? G-Ma ... Sn todellakaan ote se. mikä «n-nen . . . Minun silmäni «iwät kiinny aihrii- ni . . . Minä katselion tvälinpitömättö- mänä yleisöä, tuomareja. Olen hajonne» linan . . . Mistä istMtä? Minä haÄoeiyin tuota kyyneliinsä hui- klUvaa poikasta, minä hakveklsin teitä laBkia. hennat miehet, joilta raastoiitte tänne tuttvattuman naissn häwäistäwA- si ja piDabtotvavsi. Teillä on 'a:t fcl» tussanne. M Ma minulla ei. A!enet«l- lessäni stton, vuten olen menetellyt, nou datin kuontlani Meja. SkasvatuZseni, ja Yhteis7untani «htpja. Minä voisin to- distaa teille IdHta Loihdalla, että minä olen — teidän ftötteniu työtä. Kiif.cn OI* ga Stein. Kuiden tuhannet muut sciklai- Irjat ja irstailijat. Minä tvoinn kertoa teille kaÄvatuUeStani, naimisiin menos tani ja siitä kuinka prostitiitt- rattiin Kijcwin ja Parisin ho- teliin hksichishuoneiKsa, kui-nir michc^ hävittivät laAon sittxell isyyteni. herät> tiwät minussa miolottömän janon saada »valta heidän hlitjsensä. Minä voisin !ix* foa teille jotakin tuon klutvvrnööria pcjan elämäkerrasta, iutoevnöörin, joka .lew»t- tumina paitoina" tvapifi hluligaanijcmk' tuoen edessä. Minä moisin kertoa hänen kaSlvatuHeAaan köyhtyneessä aateäisper- heeSsä ja upeassa lyseossa» jossr roeima- laista oikovitta «viinalla ja samppanjalla päähän ajetaan. Minä moisin reille psy- kolcgiseSti todistaa «titei tuo pzikaraukka (romut muM«n lopettaa fluin loveiti. sillä sellailsot ihmisraukat owar ^teinin saaliita. ampuwat idsensä kapalviss,? ;a ilcpaikorssa. Wi<M voijin minä alvata teille kuivan Donäjän yhteiskunnan alen- nuStilasta. tvdiStaa, että Naumotvit ovat Wenäjän likalamimitkoja mutta ... minä häpeän. Minä häpeän iiäiunaata- ni ja miesten pmÄesta. HyvA herrat, nxviKa minä hal!oek>in teitä, vaikka pidän teitä Pahimpina tvl- MDMMckttt. _ MaanlparanlUtsaineiksi sanotaan niu tä aineita, Jotfo käytetään etupäässä n aan fyfilaaÄijm luontcea uiuuilami- fefft* Am HaMom, j«osk) Loskaan on maa fysrkaallffen luonteeni^ puolesta moitteeton. Joskus on se liian löy hiä, jaskuS sitkeätä, toisinaan k.wcn- näisaineitten puutteessa, toisinaan si- sällää se niitä liian paljon j.n.e. Käru waillinaisuuksi<» ja> Mikoja lulee maan- wilj«lijän korjata ja soipimilla toimen- ptteillä saattaa maansa jopiiw,>mpaan kuntoon. Hiekkamaa on liian löyhää ja kuilvaa. Se ei pidätä (abrosbeeraa) hywin risvintoaineita, joten lannoitus sillä aina on »vähemmän ajan waikut- :awa. Son lämpmemiskych on juuri, josta tietysti jseuraa, että jade:vcsi pian haihtuu ja kaÄvit hevposti woiwiar tul- la kärsimään ckuiwuntta. -hfc.i cj:r= kohtia taHHirrane ainakin osaksi korjata ie.'oittamalla hiekkaan mutaa, jalvea, sekalantaa, y.m. Huonolle hiekkamaal- le on sawi parempi kuin lanta. Para^ satt.: >on fe, joka helposti murenee. ?!oin puolm tuuman paksu'nen kerros tciee jo hywän waikutu!ien. Pitkälli- mn kokemus On nÄ)ttänyl, että saiuen käyttäminen maanparannusaincena niin löyhille santa»- kuin mutamaille- km on mitä suurin armoisto ja war- n:<lst? waikullawacr. Parhaiten, niin siiwen kuin alempana mainittujen muitten maaicharannusaineiuen weio tapahtuu tieMri tapella ja silloin mieluummin k«santowuonnz. Sawi kaadetaan kuovman suuruisin? kajoi- h:n, joissa se ilman ja Okkosien w!i:- kutvkjesta murenee jolenlin hienoksi. Knväällä haijoitetaan se sitten hajalleen je äestämisellä pelöoon se^koiieiaan Hylvällä men^>ly.'lsM woivi Iiickka- maahan myöskin sekoittaa, kuien >>- lempänä on mainittu, rutaa eli :nu- taa, se kun etupäässä sisältää paljon typpeä ja multaamul^)oistawia aineita, joitten kummankin Puutteessa juuri hiekkamaa o-n. Sioin 1 tuumon pak suinen kerros otaffuman riittäivän 6 —9 lvuodeksi. Ruta wedetään niin- ikään takmella kasoihin ja hajoiieiaan Itoöällä äestämisellä maahan sekoitei- tawa?si. S a w i m a a on luonteensa puoles- ta aitvan PMamaan »vastakohta. Se on lujaa, silikeäitä, wailkeästi muokattu, klsimä ja hywin, niin rawin:oaineita kuin wettä pidättämä maanlaatu. Ta- l?:maassa käy r<Pautuminen \<i lahoa minen hitaasti, joten lannoituskin, jctta se jäydMsesli »vaikuttaisi, .on annettawa suurissa määrissä .kerral- loan. SawimMn wi'Ije^M'lp^isuu- reen nähden moirta jja suurta epäkoh- taa woidaan ofa-fft korjata, sekoitta malla sichen rutaa ja hiekkaa, nuia. suo- ja turwamulta on fi)llä sawimaal le paras, multia missä sitä ei ?le saa- salvana, käytelMöön Hi.el55aa. Edelli- hentää sv ISirtiritttaS, siiS ja mukamais. sa aikaansaa se elimellisten aineitten hajoamisen ja> wälillis«sti tiwennäis- aineitten muuttamisen kaÄveill: kel- paatvaan muotoon. Parhaiten Mift* tus tapahtuu keisMtowuoi>en edellisenä syksynä, Moin kaMi Majoitetaan au- ran wiillokselle ja seuraawana kttvää- nä äkMä maahan sÄMetaan. Wielä on muistettawa maanparan- nueaineista puhuttaessa r a k e n - nus ja muurausjätteet, jotka enemmän tai wähemmin sisältÄvät kalkkia ja hi«Waa ja jotka owat mai- nioita sekoitusaineita silkeille jawi- maille Mä tiwennäisainei:cen puut- ^pessa olttvillle »fuomaille. Maanteit- ien ja pihamMtm loka olisi myöskin Mttccn otettatva ja koska se sisältää pal» jon kivennäisaineita, suomaille käy- teitälvä. Zs i- j a h i i l i m u r s k a ei tosin suoranaisesti ole kaswlrawintoaine, muita se lämdnittää ja kuohkeuttaa maata feffä sitoo hiilihappo- ja a mm o-- n!akkikaasua. Sopimin on se tietysti sit- keille maille. ' 23. S. KESKI-SUOMEN KIKJAPAINO Puhelin n:o 9 □ Jyväskylässä □ □ hamiehinäni. «n tvoi elää ilni.in teitä. ^ Ettekä te minua iliman. Hytvät herrat,! mä'.!sestä Puoli, riittällva määcä. Hi e omrhenäylteibmä onlin juoict raÄä ms- > 011 huoivo. lemminj>uol,i.s«Hsa hakveHimiies^r ja sii nä. «tteanm« tvoi tulla tvim^n iiinnn toisiamme. Minun rmohe-ni on irö:ai!i- ja. tsmPpeli. minun rakaStel-.jani strai hkrmo^airaita ja tveijareÄia. Te sanotte: minä its« olen ©oflinmiit ne. Multa tuit- talöön minua kilvellä s«. joka oi pichi^os. rehellinen, wi>isas. jossa on sen miehen henki, jota minun sieluni kaipaa. Te luulette, että miehellä on oikeus näytellä Dcn Juania. £< Me salli sitä, «ttä nai- m n saa tvaä htaa usttmnp ia. ^tliieSsään yhtä. pyjiytväMä. Olkoon niin. Mutta t: ette tvoi kieAää. «ttä sen r>koks«n, j»ö- ta minua siyytetään, tökve miljovni :mi- isi-i kaikkialla maapallolla, tekee scn ni:ä lähtien, kun sen ensnnäinen nainen mi- mm Krntaäitini Eetva tecki. Muti^ laiflt naiset houfuHeloiDait Herkkoja, himollisia miehiä murhaamaan toisiaan. Melk«:n t.nNi käyttämät omaa »voimaan,'a pa!ot- taakseen miehiä tappamaan ^'?n''ä ja toisia henkisestä. Tällainen an nainen — teidän kätdenne chö . . ." Monimärisislä ja tcrämistä monisärmäisistä hiciaji)- wäisislä muodc^mnut h ie lika on yl?en- sä paras. SuomaiÄen hnoinattaMi-mpana o- minaisuuiksina on nildtm suuri rÄvin- toaineilten ja weden pidäli^iiik». Ne !laiupencdvät Pian, mutia kyimenelvät myöskin Pian >sekä cllvvt liian löichiä ja keiveitä ja miltei aina kitvennäisainl it- :en Puutveessa. Sawi on suomaalle paraS maanparannusaine. Noin 1 duuman Paksuinen ikerros lienee koh- tuullinen määrä. Hie>kkaa woipi :i>e- lysti myöskiln käyttää, mutta ien mai- kutus ei läheskään Ke niin monimuc- tinen ja suuri kuin sÄven. Mu:»ia maenpvrrannu!saineista mainiliakoon riupääMkalkki, jota käytetään kai- kille silkeille ja halppamille maille. Kalt- ki oa siläpvii^si suoranainen kasmira- wintoaine, joten siiä imälttämäitä on niaalle annettama. missä siiä puuttuu. Jos kalkkia käytetään Marsinaisena nlaanparannusaiiiieena on 4,000— 8,000 kg ha alÄle si tikeille samimaille tarpeellinen määrä. Wähemmä>n la Niitä näitä. — Äänettömät lahtömerkit rauta tieasemilla aiotaan mahdollisesti ru- Meta ottamaan käytäntöön Tanskassa. KelkonsoiAo sekä ljunaMjain ja metu- r'n MihellMet jäiisÄvät pois ja !sensi- ja^n annettaisiin lähtömerkk: lipuilla, Miisaritaululla tai muilla isellaisilla. M.m. toiwotaan uutuuden kauna aikaa woitettawan. koska monet mat° kustajat aikaansaamat miimytyksen o- dottamalla lähtömerkkiä ennenkuin as- tumat junaan. Heitä on nyt opetetta- ma pitämään Maaria ajasta lähtöiner- kiltakin. — Kokeita aiotaan leiniceii- panna muutamilla radoilla s^kä laatia kustannusarlmioita ennenkuin lopulli- nen Päätös muutoksesta tehdään. — Keinotekoisia jalokimiä. Snn«n maailmassa pidettiin «i ainoastaan kau- niinä waan myöskin hjztvin edutlislNia tapana kiinnittää päävmanisa ja!oti>viin. Nauhan aikana wo>i kiivirn kauncntia ihailla ja saada, niistä Äoa; rau>ha:tz-- niinä aikoina otti taas hcchpoa p:i!oittaa ne tai ottaa mukaan palkvanaikalle, ja si- täpaitsi Mai olla Marma siitä, »rlä nii den a rivo Äzhoamistaan dohosi. Mwtta silloinipa «i wickä taidetullaan 'laiitaa keinotickmlsia jalakiiviä, niinkivn irijftMnaairmcm aikaan. Jalokiwisa arwo on scn johdosta mM«s«sti alcniiinut. l^seammonlaisia jalciftoia ^olmisic- taan nykMn keinotekoisesti niin stmris- sa määrin, warsin!kin rivbiin-eja, ja niin crinoanaisen htMnn, Ätä an hevinkin !'.l:i^tawaa, eittä liionmzlliÄ.'n kiivien hinnat !>hä tlli>lewat aika lailla huvkcnc- maan. Jo nt)t virat u-smt Mom-inlaisck lpainttilaänMmtiorit ZiMÄi-tynecl o!ta- lNiasita rubiineja pantiffi. ?Kcrsmkin 5cim>t>eLoiSim Mlöiinien ja safiirien kemiallinen Nolkoonpano on san- gcn tMink!c>rit>win«m ja jo wuonn^ i^>^3 ivalmisti Levren nmtibmanikuuiun pors- liinitohtaan Kohtuja Ebokmann iniunta- mia pieniä vickiin«ja. Siitäpitäin ?n yhä >u»sia yrittMä tchty ja yhä paremmalla mencschks«llä. Ja nlzt on ollomassa ?un- r : a tehtaita, ijotika yksinamaan 'valmis- •tiilwvt keinot-eloisia jalolkiwiä, min. 2ak- sassa pienessä Jdrain ka^pum^issa Ob?r- steinissa Nahl-«virran warr«lla ja luinen Pariisin läheisyydessä. Minneksimaiinittu tehdas, jofa on inu rin laatuaain, R)lm«« päiivässä >!v^lm's- tama>an 1, 000 karaatit ia Jeinotcko-.ua ki iviä 200 koneen aivulla,. Jokainen hio maton yhden karaatin suuruinen rubiin! tulee tehtaalle itsellun maif>sama<in nein \2 penniä. hioidu>na lähes 2 inalkkaa. ji^lupassa kisvet makisaSvat situuuii-cit ja louneuden miiSacm 5—37 markkaan. Mertau !s«n ttuanofl^i mainittakoon, että oi kea vhden karaa>ti>n jaloikiwi ivo: maksaa ^50:lin marvkaa ja envnmlä-nlin. kahden karaatin wähintäin faPsträDerro11 ja erit- Suorittaa kaikkea kirjapainoalaan kuuluvaa ty&tä huolellisesti, jou tuin ja halvalla. Tiedustelkaa tarvittaissa hintojamme V notekoisesti tvalMistetaan, mainittakoon hxiikofet ja k«ltaisieit safiirit sekä n. k. aleksandriitti, janka wäri päimänivalcssa on tvihr«ä mutta illalla lampun ivalossa punainen. -^"Uusi teoria Mars'in kanaloista. Prosessori Arrhenius on lanantai-il- lana ft^sillisen seuran kckouksesia Tuk- Holmassa «sittänyt uuden teorian Mar- sin >kanawista. Prcf. A:n mielipiteen mukaan oivat n.s. kanaZvat riivi jon- kuniai^lla suÄchannalla täyietiljjä re- peämiä, mikä lostuttuaan saa eriryisen imälin. Prof. A:n mielestä on rämä seliNiksenä tkaikille kanaivailiniöille ja on hän laskenut, että lämpö Mais- tähdessä oni niin alhainen, ettei mi- läiin elcllista saata elää Marsin pin- nalla. Maantietcellisel kuwiot Marsis'a o- Mai paljasta harhanäköä. N^Mvänä. Nyt tullut Kaunis valikoima Huveja. Jämsänkosken V. P. K:n buvitoimikunta näyttelee pyynnöstä „Tuukkalan tappelun" Jämsän Suomalaisen seuran talolla sunnunt. t.k. 20 p. kello 5 i.p. Huom! V. P. K. soittokunta Palstatila Jyväsjärven rannalla, jossa on onsi pieni asuinrakennus, myydään, jos kauppa pian tehdään. Jjväsljläi KMeiisfaAsMitiÄ Tuonu Virtlalsei. soittaa. 1053 1 -1 Keväthattuja h onneissa suomaissa on usein 10,000 it^i., kauniit ja hiMät k imet kymmenlri- kg ha alalle wäNäimäilön kÄjltää. ! taiscsti tuon hinnan. maa sasvimaata kalkki kuohkeuttaa, Iö>>-! Muista Mlkimistä, joita myöskin kci- Naisten j® Lasten vaatetettuja ja vaatettamattomia. Lida Forsblomille. MGMGMGMMMUMMG 10'-4 2-8 □IQIDIQBQIQIQ Nyt saapunut suuri valikoima Koristenauhoja Silkki-, villa- ja helmi- ja kaikkia ompplutarpeita, mi ä hy vin järjsBtettyyn kauppaan kuuluu Lida Forsblomille. □iQiDiDiaiain 1015 2 3 - 18 - ovat melkoista paremmat kuin Helsingin ja Turun työmiespiireissä. Itse Jyväskylän kaupungin työmiesperheet asuvat verraten väljästi ammattiveljiinsä nähden muissa kaupungeissa: 1-huoneisten pieni ja 3-huo- neisten suuri prosenttimäärä on silmiinpis tävä. 2. Asumusten ikä. Rakennusten ijästä on asukkailta kysy mällä vaikea saada tietoja. Vastaukset ovat useimmissa tapauksissa häilyviä, epävar moja ja jotenkin arvottomia. 52.7 prosentissa kaikista tapauksista kaupungissa ei ikää ollenkaan voitu ilmoittaa. Mäkimatissa oli asukkailla yleisemmin tiedossa ikä; asutus on siellä nuorempaa. Liitän tähän taulun, joka ilmoittaa asumuksen ijän niissä ta pauksissa, missä se ilmoitettiin. Kaupungissa: Tilipaperia ( mm ) Keskl-Suome» kmltorlssi mu Laskulomakkeita lämää lehdet konttorissa. Kirjekuoria M postipaperia fämäo lehdes konttorissa. l-huon. asunnot 2* *1 i» 8- „ n 4- „ » b „ » 6- n ,i i;eesmpi h.asunnot Ikä vuosissa 10 20' 80 I 401 60] 60 i 70180 7 | 40 j 20 I 16 | f) 3 5 61 S 21 7 9' 4 ' 6 ! 6 18 7 8 1 9 2 10 j 5, 2\ 8! 4 -! 4 4! 9 6 8 ; 5 i 1| 1 8 Somm» • 1011 26 | 4^ | 49 j 92 7 Prosenteissd j i7.7j 4.6, 7.5, 8.6j 5.6| 1.2j 1.4 S ' 1 0.6 0.2 Lasku- ja Vekselilomakkeita myydään Keski-Suomen konttorissa. Ilmoituksia. Ilmoitus. Koska »vaimoni, Sofia Hillberg on lumottani poistMut luotani, niin fur-- fuu hämt kanssani yhdyselämäan. Tllci hän tvuoben jo wuowkauden kuluetzia siitä Päiwäötä kun on lähtenyt saalvu luo?smi, menettcsen oikeuteni mukaan. Samalla kiellän kenenkään ryhrymäs- ta hänen >kaliksaan minkäänlaisiin asioi- hia ia kauppoihin. Korpilahdella niiia- lisk. 15 pnä 1910. A. Hillbcrg. 1017 " 2-3 PSIvSlisfa. pidetät» «vii km* nantaina, ke «kiwiiklon« (t lamvantai- na I:Io 9—11 a.p. «»usalliS-Osate-Pauki» k»«tt«rt «>t ta ar!ipäiwä !:lfl 10—S p. ®n*mta »auki» (»atUri ax!i «rtiPii»i- nä k:lo 10—2. Hhdtz»pa»N« liattiri auki Jola arkipäi vä !:Lo 10— 9. f»|j»i«maifcta »sakepaoki» (intUri avoinna jola arkipäivä klo 10 —8 p. Jymäskylän Säästöpankki on <uvoinna joka ariiPäiwä kello 10—2. Ztz«i»kHlt» tzletue» Satra»» t» »vlirahati» puuseppä M. Kumpusen luona maanantaisin k:l» 7—9 i.p. SiktJle«nfiliEf»utt»ri avoinna arkipii» atnS l:lo 8— S ja b—7 srki ptzhtn» ?:lo v—11 ja b—1. S9wi9tyln o» «xli l:U ii» —l x. tullaulta warte« >:l« 10—I ;5iC3ÖEä. asema» kaikki toimilta! pid-tään avoinna arkipäivinä S—9 a.f 10 a.p. —2 i4>. ja 4—8 i^>. ja ptz- häpäivinä klo S—8 ach. >»tsbat»imikamari pidetään avoinna joko artipäiminä Zello 10—11. %a*p«Rgis «»«n tavataan asuunotsaa» i:lo 10 —li a.p. »t?t»el»i«Vhdi«ttzkse» kirjalta auki fviu nuntaiftn f:Io 1—9 päivällä, iraamlaliftuta* kirjalta sunnuntaisin *U 19—1 »iiaSKi. PoStitsnttari pidetään auki lokak. IS p:Stä toistaiseksi: ja »ale»» aia«t» tek» Oa«u asatta» ja »«»tikit»tö»»atk>t,t«i»tk: Tunnunrama ja judiapSi»iaä Ila S—1C aamupäivällä. Arkipäivinä klo S—12 ja 5—7 i.p. P-Sti lähtee: Jaka päivä klo 8.57 a.p. ja !il.40 i.p. rau» tateitse pohjoiseen ja etelään. Joka päivä a.p. ja 8.45 i$. routx» teitse Laukaaseen, Suolahteen, Ääne koskelle, Hietamaan, Parantolaan ja Eaarijärwell«, joka pä'vä klo l».M z p. Haapakoskelle ja.Salmelaan. Sunnuntaina klo 2 a. p. Muurameen ja Korpilaqdelle, klo 8.45 ijp. Lanneive» delle. Uuraisille, Mohlulle, Pylkönmäel» le. Kalmariin, Karstulaan, WaSt:n« kiin. Kivijärvelle, Pihtiputaalle. Wii» tasäärelle. Jlmolahdelle ja Buawa»1ah. delle. Kellä 1V.S0 i.p. Qutfeafcam» Cotoallaan, Kutalahdeli. Lei»»»«äel le. Joutsaa». Hartala»,. G,»«ii, |> Nuoramoifii». Maanantaina klo 8.4IS *. Konqinkankaal- ja Tuunaisiin sekä Mahlulle, Pqlkön- mäelle. Kalmariin j Karstulaan, la aa. Tiistaina Na I a.p. Raatntcta |a Kor- pilahdelle. Ka 11 tj. tifUkolhle» Ib 8.45 t^>. Sumiaifiin. Konginkankaalle Jlmolahdelle, W'iäasarrelk, Pihtip»- taalle. Kalmariu», K<-«tulaa». «a»ti». kitu ja K^«'jär»el!« se» II» 1» i.». Hä täisille ja Lannevesi,. Keskiviikkona fU> I «O. Ruvrraveta |« Korpilahdellt. kla 8.45 L Sctnnetttbtfti Uuraisille, I?«chlul». f milaailili Kalmartta. Karitalta* ja Wiitalaar»I> I», lella 10 .80 tj. OzatacsaazMi. tai vakkaan, «utalahdel». Seikamnieli J«»tsaa«. (arlalcc*, fftalh |, Kuoramoifiia. Torstaina kello 9 s. p. Muurameen ja Korpilahdelle, !ell» 11 a.p. li!. kakoskelle. klo 8.4ö ijf. Viahlulle. Ptzl» Uunltle, JtalaazHa. lUzftaXaav, ttoitinkii*, Kuoijärioele, G»»tMistt», Äonfltnkanlaalle, S BlttM laazttt, Pihtip»ta«l^ Haa paaaia, |« Itmlin, H« n L|, naxatnia. Perjamatna klo » a^. viuaromecn ja tkorpilahdelle. klo S.«5 i. Mahl«lle,Ptzl- könmäelle. Kalmariin, Karstulaan, SaStinkiul. Kuvijärvelle. Viitasaaret U, t»HW" ja HtppiiUM |a ftbu nukan sekä &* 10.30 i^. Otatoafaa* teen, Toivakkaan, fUtaUt^bdt. Stl» womnäell«. Joutsaan. Hartolaan. Gtz5« mää» ja Nuoramoisiia. Lauantaina klo 2 «up. Wlluramtt»ja K»r« pilahdelle, klo 11 «.». likkakolkelle, vs 8.45 i. Sumiaifiin, Konginkankaalle, II» molahdell», Viitasaarelle, ja Tuo»u»« lahdelle, klo 10 i». llucaisill» ja ?««», »edelle. «»i»tntn«: Sitäpattfi lähetetLt» putaalle Keskiviikkona. Pertantatna |i Lauantaina klo 8.40 i^>. Sievin kaftt* Postitulee: Jota päivä rautateitse vo 8.16 |a klo 8.81 i4>. etelästä ja pohjoisesta. Joka pälroä »autateitse klä 8 ^4 |a klo 8.15 t4>. Laukaasta, Suolahdelta ja Äänekoskelta, Hietamaita, P «a »t»la»« ta ja Saarijärveltä. Joka päivä klo 7 cLp. Hacpekoskelta Sal melatta klo 7.30 a^>. Sunnuntaina klo 8.84 n.p. Karsta lasta. Kalmarista. Kivijärvellä. Bdti» gista, Mahlulta. PtzlktnmäeltH, Haapa» »aSta, Kinnulasta ja LepplltttK |iCi 8.15 i.p. Pihtiputaalta, Viitasaarelta. Jlmolahdelta, KsRzinkantaaUa |t Cx «laisista. Maanantaina klo 4^0 a.p. KaoramaiKs» ta, Stzsmästä. Hartolasta. Jautsast», LeivonmäeltS. Rutalahd»sta. Tat»» kasta, ja Oravasaaresta, Ci I l|. MuurameSta ja Korpilahdella. riiö:aina kello 8L4 a.p. KuvijSrveUt, VaSUngiSta, Karstulasta. Kalmarista. PtzlkönmäeltS. Mahlalta. Haapanasta, Kinnulasta, ja Leppilästi. Us 8J0 a^ Tikkakoskelta, ja f la I ij. Rxnraaulla Korpilahdelta, Lannevedeltä ja Kn» roisilta ja klo 8.15 i^>. Konginkankaat» ta ja Sumiaiststa. XtSkivilkkona klo 8.S4 aj. Karstulasta, Kalmarista, Mahlulta ja Ptzlkta»t»l» :ä. klo 5 i.p. MuurameSta ja K»rpUah» delta ja klo 8.15 i^>. Pihtiputaalta. Wii» tasaarelta. Jlmolahdetta, Ka»>tA<aA. keotta ja Lumiatsista. Torstaina klo 8.34 a^. Karstulatta, Kal» marista, Kivijärveltä ja Sasttnftlta, Ha 4L0 «up. Ruoromoiflsta, Hartolasta, Joutsalta, Lei»»»»t«ltH, Siutalahdesta, Toivakasta, ja Ora»» saaresta, klo 9.88 a^». titkblbli* la Hi k ij. Muurame»t« ja Hat* pilahdelta, lluraisilta ja La »«e »«»»ltI. Perjantaina klo 8.34 a^>. Karstulasue. Kalmarista. Mahlulta ja Ptzlvn«H«U k ijf. Korpilahdelta. Muuramesta |a 8.15 i.p. Pihtiputaalta, Viitasaarelta. Jlmolahdelta, KangutlankaaUa a 0a» miaiststa. Lauvantai?ul kla 4.30 a.p. KaotaxtatM* ta, Sysmäetä. Hartolasta, Joutsasta, Kutalahdelta. Tsivikasta. Oravasaa» resta ja klo 8.84 a.p. Karstulasta, Kal» marista, Kin>ijärwelri ja vastineista klo 9,30 a.p. Tikkakoskelta ja klo 5 iH. lluraisilta. mesiä. Korpilahdelta ja Muura» Kirjelaatikot kaupungilla tyhjenaetitm: Kello l l»8 a4>. ja 7 ij». ^cetiloKtisrin srinilli ole»a butifla vielä vähää tnn^ postin Iihtli. Rautatieasemalla oleva laativa »ihR> ennen juna» lähtiä. C « • «ut Krankkomervejä «Htzdtt» ?«>» tikonttorissa arkipäivinä kellä I a.— 8 ip.. ja 5—8 i4>. sekä sunnuntaisin ja juhlapäivin klo 8— 10 ap. «a 7—8 ip. Zunain kulut 2rwä: kytän radalla. Lokakuun IS p:stä toistaiseksi: H» q aas Iit—9faa( a|ti Haapamielt» 4.45 a.p. Keuruulta 6.35 , Asunnalta 8.0i » Petäjävedeltä 6^0 . Kintaudelta 7.15 , MesangaSta 7.50 „ JhvSsktzlöSn 8.18 . JvvSSkyläst» 8L4 . LeppätvtdeUä 9.09 , Laukaasta 9.30 , Kuusaasta 9.47 „ Saalahtee» 1011 . 1.00 ip. 1.50 , 2.18 . *1* . S.« . 4.20 . 445 . 6.60 »jr. U9 . 6.48 . 7.80 | 1.41 . 8.08 « 8.81 . 9.C0 1$. 8.45 i». 8.30 . 9.09 . 8.59 . 9.85 » 1.17 . » 48 . «48 . 10.11 . . 11.% 7.04 Suolahti—Haapamäki: Suolahdesta 7.10 a^>. 11.25 a .p. 0.30 i^». Kuusaasta 7.35 Laukaasta 7.50 Leppävedeltä 8.12 Jyväskylään 8.34 JyVäSkyläSti 8.57 Vescmgasta 9.25 Kintaudelta 9.58 Petäjävedeltä 10.13 Asunnalta 10.53 Keuruulta 11.15 Haapamäelle ll.4!> , Suolahden—LinekoSkcn radalla: «lSnekoSkelta S.15 a. 9.30 .7. 3.30 i. 9.00 i. Suolahteen 8.50 « 10.05 . 4 05 Suolahdesta 7.10 . 10.30 „ 4.90 . Äänekoskelle 7.45 . 11.05 12.11 m 7.22 m 12.38 i.p 7.50 m 1.00 . 8.15 . 1.22 . 8.10 1.55 . 9.13 . 2.35 . 9.50 3.10 . 10,15 . 3.53 . 10.57 • 4.30 . 11.25 . 5.05 , 12.000 » 9.35 ,10.25 5.05 .11.00 Jyväskylässä. Keski-Suomen kiig'*painos«a 19ia