r * ~r Tistaina 1 p. Maaliskuuta KARJALATAR N:o 24 -- 1910 ovat perinpohjaisten koetusten, oi valli.ston -ii- naiden ja parhaimman konepajatyön tulos. auroilla on maan muok- IrtHd käämistä varten sopivin m uoto. VII If Ä ? aurat «vät rasita onem- Muufäu män vetojuhtaa kuin ajomiestäkaän. auran hankkii sentähclen jokainen ajatteleva maa ni ies. Osakeyhtiö Agras, Helsinki. Edustaja Joensuussa : OSKÄR KÄÄRÄNEN. Lkkklkkkkilkkt Hinkuyokä ja Tuo men naiset. Hinkuyskä on lasten pahimpia mihollisia. Te on kiusallinen ja pitkämeteinen tauti, silloinkin kun se ei tapa. Sen kintereillä kulkee hyminkin usein keuhkotulehdus ja keuhkotauti. Liittynein moiiniu nämä taudit muosittain korjaamat satoja pienokaisia Suomen kodeis ta ennenaikaiseen hautaan. Että hinkuyskä on ankarasti tarttuma omat lääkärit aikoja sit- ten tienneet, mutta ei ole tähän saakka keksitty sitä elämää pikku- olentoa, joka tartunnan mälittää. Ja siitäkö, mai mistä syystä, on ollut miltei mahdotonta saada kan- saamme uskomaan hingun tarttu- maksi taudiksi. Maikka esim. ivoi olla yleisenä tietona jossakin paikkakunnassa, että niissä ja niissäkin perheissä on hinkuyskää, ei sittenkään ylei nen mielipide jyrkästi maadi tav- tuntaa lemittämiä pysymään eris- tettyinä oman kotinsa alueella. Wapaasti maan samoat sairaat liikkua ympäri kylää lennättele- mässä tarttmta-ainetta ympäri!- leen. Kenenkään estelemättä an- netaan hinkuyskäisien kulkea rau- tateillä tartuttamassa muita sa- maan mauuuun ehkä joutumia lapsia. Eikä monikaan äiti maal- la näy pelkäämän laskea lapsiaan leikkimään hinkuyskäisien kanssa, maikka sairaiden tuskalliset hinkit- kohtaukset kylläkin pitäisimät olla jokaisen äidin kormiin kuulumana marotusmerkkinä. Monet eimät taas sitä käsitä, että hinkuyskäisien ryiittäkohtauk- sessa singahtelee tartunta-ainetta monenkin metrin päähän, esiin, rautatiemaunun toisesta päästä toiseenkin, maan luulemat että tartuttamiseen tarmitaan suora naista sairaan koskettelemista. Kuulee monenkin armeleman, että mitä ne lääkärit puhumat hingun tarttumaisuudesta, maiikei- mät ole mielä näyttäneet, että to- dellakill löytyy jonkunlaisia hinku- baktereita. Niin! Sitä tosin ei ole moitu miime aikoihin saakka. Sekin nä- kyy kuitenkin Bordet ja Gengou 7-imisille tiedemiehille onnistuneen. Toht. Klimenko on taas eläinko- keillä moinut osottaa, että Bordet Gengoun hinkuyskäisien henkikurk- kulimasta keksimät, sauman niuo- toiset hinknyskäbasillit todellakin synnyttämät hinkuyskää, pienissä koirissa ja kissoissa. Hingun tart- tumaisuus on siten aiman silmin nähtämästikin todistettu. Wieläkö te äidit sitteitkin epäi- lette. Ahäkö tahdotte kemytmieli- sesti panna lapsukaisianne tuon kamalan hinkubasilliu raadelta- maksi, maikka marmastimoisitte seu estää, kunpa maan yksissä tuu- min, lujaan temeysliittoon yhtynei- nä, kämisitte asiaan käsiksi. Aksi ei kyllä pysty kotiaan hin- kuyskältä suojelentaan, mtltta liit- tyneinä moisimat Suomen äidit saada ihmeitä aikaan niin hymin tätä kuin muitakin kansamme ter- meysmihollisia mastaan. Koitukoon pian se aika jolloin Suomen naiset sen aiman yleensä ymmärtämät ja sen mukaan toi- mimatkin. Termeydenhoitolehdessä Konr. ReijoWaara. Napit. (Nhteiskunnallis-taloudellinen tutkimuskoe.) Nappeja on monenlaisia. On sellaisia, jotka oivat marsin edul- lisiä. Ne omat tamallisesti sei- nässä ja kun sellaiseen nappiin painaa, saa luokseen joko kauniin palmelustytön, asiapojan tai jon- kun muun henkilön aina asian- haarain mukaan. On myöskin merrattain maa- ratkomia nappeja, sellaisia esim., jotka räätäli on ommellut takin- hihan ulkopuolelle. Miksi ne sii- hen on pantu, sitä ei tiedä ku kaan, mutta yleensä luullaan nii den koristaman takkia. Tuon luu- lon laita taitaa sentään olla mä- hän niin ja näin, sillä tokkopa mies juuri kauniimmaksi siitä tu- lee, että hnnen takkinsa hihassa on pari nappia, joista jompitum- pi tai molemmat riippumat hen non langan nenässä kuin mitkä- kin heilurit. Pikkuasioista ei sen- tään kannata kiistellä eimätkähän pienet napit ole kenenkään tiellä. Tosin ne joskus tarjomvat suo- siollista apuaan, kun tulee kysy- mykseen lautasen tai jonkun muun , helposti särkymän esineen lattialle -pudottaminen: mäliin »vieraissa käydessämme sattuu myöskin jo- kunen pieni langan pätkä jäämään . niiliin kiinni todisteeksi siitä, niis- sä olemme olleet. S J(c omat kui- ! lenkin pieniä asioita eikä niistä Isiis sen eitenipää. Multa on myöskin nappeja, ! jotka eimät aikaansaa mitään ! muuta kuin pelkkää hacinia. hoivat niitä nappeja, joiden leh- j tämä on pitää maatteita yllämme, !ja niistä saattaisi puhtia maikka ! miten paljon. On hyivin luultamaa, että na- >pit omat rangaistuksena nteidän i synneistämme, maikkakaan emme | tiedä, oliko esnvanhempaimme ! wiikunalehtipuwuissa miukäänlai- sia nappeja. Ellei niin ole asian- laita, niin omat napit sittc myö hemmin ihmisten pahutiden li- j lisääntyessä, tulleet lisärangais- tuksckscmme. Nainen, jonka ainoana haluna ja harrastuksena ou päästä ma- paaksi kaikesta hän on tietysti aikoja sitten mapantnnut napeis- takin hän nyörii, solmii ja liittää hakasilla yhteen sen ihmelauoksen joka muodostaa hänen pukunsa ja missä nämä nenmot eimät riitä, siellä käyttää hän nuppineuloja apunaan. Mutta annas, jos miehet pani- simat liiminsä kiinni tamallisella omen haalla. N!ahtaisimatkohan kunnollisimmatkaan amiopuolisot silloin tunnustaa heitä enää omit- seen? Ei mtehet saamat taistella ko- ivaa taisteluaan nappiensa kans- sa, huomaamatta ymmärtämisen ja myötätuittoisuuden mihjausta- kaan naisissa, jotka inuuten omat uiin erinomaisen hempeitä ja ra- kastettamia olentoja. ANstään aivusta eiivät miehet saata pu- huakaau ei ainakaan hyiväntah- loisesta aivusta. 'Napit moi yleensä jakaa kah- teen pääluokkaan: sellaisiin, joiden pilää olla irtonaista kuten esiin, paidamiappi, joiden pitäisi olla lujasti kiinni, esiin, liiminnappi. Säännöllisesti ne kumminkin oivat inolemmat irtonaisia ja siinähän se onnettomuus juuri onkin. ( Paidannappi oit pahatapaisiin- pia pukularpeitanline. 'Ne ntuu- tainat hetket niitä se on paikal laan, se huivitteleikse meuyttä- mällä napiiireikää niin suureksi, että uappi niilloiii tahansa ivvi lähteä tieheitsä. Kun se kyllin suuri on, on se myöskin mal- , mis. ! Sillä napilla on moittamaton halit lähteä matkaansa lumatto- ' masti. Se on aiman kuin W- muotias neitonen kemäällä. Se pitää myöskin huolen siilä, että sen poissaolo saa meidät rai- ' moon. Esim. silloin kuin suuriin- massa kiireessä pukeudumme. Kun tässä puuhassa mihdoin tulee ua- piu muoro astua paikalleeu, sil- ! loin se on kadonnut jaljettö- 1 iniin. I Sillä onkin kerrassaan yliluon- ' nollinen kyky piiloutua. Maikka- ( kaan siilä ei olisi käytettäivänään enempää kuin neljän neliömetrin ! suuruinen ala lattiata, niin kät- keytyy se siitä hnoliinatra niin ' täydellisesti että ihmettelisirnme ellemme tuutisi oikeutettua har- ! mia. Ensin simeleinme kaikki pöydät ! ja tuolit, sitie kämelemme selkä 'köyryssä ympäri lattiaa tähystel- 'len joka soppeen ja lopuksi heit- täydyinme pilkallemme matolla ryömien kaikkiin nurkkiin, tietysti näkemättä milaustakaan karkulai- sesta. Siiuä ei auta terämiukään äly. On aiman marmaa että Seherlock Holmes käytti aiman yhtä paljon aikaa kadonneen paidannappinsa etsimiseen kuin hänen mähem- män nerokas ystämänsa Watson- kin. Kun mihdoin olemme kadotta- neet miimeisenkin toimomme ja alkaneet laatikosta kopeloita uutta »appia, silloi» näyttäytyy kadon- imut karkulainen silmäimme eleen. Se on keskellä lattiaa ja näyttää ilkkuman meitä mastennaamaa. Missä se on sillä aikaa ollut, sitä ei tiedä kukaan. Ehkäpä se on istunut muurin päällä tai ollut ulkona kämelemässä. Hyivin usein se myöskin pettää meidät: esimerkiksi laulaessamme jossain konsertissa, syödessämme suuressa seurassa juhlapäimällis- tä, tanssiessamme j. n. e., yleen- sä aina silloin kun emme saata metäytyä pois. Tunnemme mi- ten kaulus hiljaa, mutta war- masti kohoaa kohoamistaan ja odotamme sydän kurkussa sitä silmänräpäystä, jolloin se on en- nättämä takin kaulukseu yläpuo lelle. Hymän seurustelutaman maa- tima hymyily katoaa kasmoiltam- n ^e, kylmä hiki maluu otsalle, poskemme punastumat ja kalpe- nemat muorotellen. Astämämme käymät lemottomiksi, luullen mei- tä sairaiksi ja mihamiehemme rie- mastumat uskoeil että olemme hutikassa. ^Niinpä sattui eräissähäissäseuraa- ma liikuttama kapaus. Keskellä juh lallista toimitusta, kuu kaikkien silmät olimat tähdätyt onnetto- maan sulhaseen, tämä tunsi kuin- ka irtokaulus alkoi kohota ylös niskaan. Wieraideu joukossa oli ntuuait sulhasen hywä yhtätvä, parantu- maton manhapoika. Tämä oli kai ken aikaa ollut sangen osaa otta- ivan näköinen, mutta kun hän näki tuskan kuwastuwan ystä- rvänsä kasivoissa, silloin hän ei saartanut olla pilkallisesti itsekseen lansumatta: — Niin, ukkoseni kadu nyt! Wasta nyt on aika! S Kerran taas oli muuan nuori mies saattamassa hautaan erästä manhaa täti »vainajaa, joka ei ollut jättänyt jälkeensä rahtuakaan sitä raivaraa, jota toi ja ruoste raiskaamat. Hän näytti niin mur- heelliselta, että eräs ,vanha ja ivakama nainen, jota oli saattuet-' ta katsomassa, sanoi »aapuril- leen: — ■ Woi, ivoi sentään! Katsos tuota Säteriä! Miten symästi hän inahtaneekaa surra! Hänellä »nah- taa olla hymä sydän, maikka on- tiu sellainen hulimili. Jonkun aikaa sen jälkeen kysyi, munan toivcri Säteriltä, miksi' hän oli saattueessa niin perin murheelliselta näyttänyt. > — Se peijakkaan kaulus kun^ nousi niskaan, mastasi niies. ! ^Ne napit, joiden pitäisi olla kiinni, eimät ole einettäkään pa- reinpia. Niiiben niskoilla on suuri edesmastuu. Saatamme joulua monenmoi sin» onnettomuuksiin, niitä pukuun tulee, mutta mistä ei tamallisesti koidu sen ukäivämpiä seurauksia. Woi esim. sattua että taskun poh jaan tulee reikä, inistä kukkaro ja amainnippn laputtamat inatkoi- hinsa. Ainita kuu kukkarossa ei ollut penniäkään, niin mahinkoa ei moi pitää »nainiuaman a cm oi- ^ sena: jos taas omi tai portti on' kiinni, niin moimmehan heittää ! lumipallon tai katukiiven ikkunas-! ta sisään, kyllä silloin aina joku tulee tiedustelemaan, inistä on ■ kysymys. ; Mutta nappi, nappi, sen leivä- peräisyydestä saattaa monasti koi- tua armelnttarvat seuraukset. Sii- tä huolimatta ei maailmassa ole mitään, joka pitäisi ivelmollisuuk- sistaan niin »vähän huolta k»tin se. Joko se ei ole paikallaan milloinkaan tai on, mutta anihar ! ivoin. ^ Tässä suhteessa, kuten niin mo-' nessa inuussakin, on naimisissa olema mies paljon paremmassa asemassa kuin »vanhapoika. Tosin tuntuu komalta, että nainen, jonka edessä aikoinaan on polmillaan ryöminyt, sitte »vaimoksi tultuaan niin selmäksi todistaa rakkautensa sammuneen, sillä mitään imutta' ei nappien pois tippuminen osota., Marsinkin, jos mies on mennyt' naimisiin ainoastaan sitä marten, että saisi nappinsa kiinni ommel- luksi, kuten joskus on laita, ivar- sinkin silloin tuutuu isku sangen ^ komalta. ; Mutta onhan tällä onnellisella miehellä toki lemmetön maimo, jolle hän »voi purkaa sappensa ja se on suuri huojennus se. Kenties, on tuo samainen mies jo miikko-; kauden turhaan etsiskellyt syytä! sanoakseen maimolleeu muutamia totuudeu sanoja. Silloin tulee kuin. taiivaasta lähetettynä tuo pudon-! nut nappi sopimaksi aiheeksi. ! Ei ole lainkaan liiaksi rohkeata! »väittää, että mies, joka mielä kul- j tahäitään iviettäessään saattaa i sanoa, ettei koskaan ole aiviosiip- paansa torunut, ettei hän mielä olekaan naimisissa. ! Huomioon olettama ou myöskin, että naimisissa oleman miehen napit usein lukemat nenlotuiksi ! kiinni aiman hänen tietämättään. ; Ja se se onkin pääasia. Mutta manhapoikarankalla ei \ ole ketään, jota löylyttäisi, eikä' myöskään kerään, joka ompelisi pudonneet ia löydetyt napit jäl- leen paikoilleen. Hän saa ommella ne itse, eikä se suinkaan ole mikään helppo teh- tämä. Ensin menee hymä aika ennen-. kuiu hän löytää napin, neulau ja; langanpätkän ja sitte alkaa ankara i urakka langan neulansilmään saa-! misesta. Jos kamelin on yhtä j maikeata päästä neulansilmän lä-z mitse kuiu langanpätkänkin, man-z hanpojan käden sitä ohjatessa, sil- loin omat Pierpont Ätorganin toi- j »veet parempaan elämään pää-! semiscstä tuskin penninkään ar-' moiset. Kymmenen minuutin kuluttua ou hän mihdoin saanut laukansa neulansilmään — otaksukaamme I ainakin niin. Sitte työntää hän > neulan siihen paikkaan, mihin na-i pin pitäisi tulla, pujottaa sen sitte j napin läpi ja metäsee niin tui- ^ masti, että lanka tnlee kokonaan! lämitse. Ensin näyttää hän hieman ih- mettelemältä, mutta lopulta hän muistaa, että langan päässä pi- tää olla solmu ja sitte hän tekee sellaisen, noin pikkusormen pään kokoisen. Niin alkaa työ uudelleen ja sujuu kolmen pistoksen i»opeu- della minuutissa. Neula menee mainiosti sisälle siltä puolen, jossa nappi on, mutta kun^tulee ivas- takkuisen puolen muoro, silloin se tekee tenäi». Kuinka tahansa hän ponnisteleekaan ja kokee tähystellä yhdellä silmällä toiselle, toisella toiselle puolen, niin ainakin seitse- män kertaa hän pistää harhaan, en»»enkuin osuu oikeaan paikkaan; yhdeksän kertaa kymmenestä pis- tää hän samalla sormeensa. Myöhemmin alkaa käydä yhä hullummin. Hän ei saa neulaa läivitse, se limahtaa pois sormien mälistä, hän tarttuu siihen ham- pain, sekään ei auta ja lopulta saa hän käsiinsä masaran, jolla sitte takoo neulan napin ja kan- Viskuukone Voitto B on ainoa puhdistuskone, joka on va- ruatettm Kaulusseulalla, mikä ei täyty tähkä- ja oljenpätkil- lä, kuten tavalliset peltisulat. Pyy täkää hintalehtiä ja lausuntoja! Osakeyhtiö Agros Helsinki. Edustaja joensuussa: Oskar Haaranen. iiT"* kaan läpi. Sillä tamoin hän jat- kaa, kunnes katsoo työnsä riittä- män. Ke on kysynyt aikaa ja maimaa, »nutta onhan hänellä kumminkin se lohdutus, että nappi nyt on yhtä lujassa, kuin jos se olisi sei- nään naulattu. Ainoa ase, millä sen mahdollisesti möisi saada pois, on saha. Ah°ja moi! Milloin koittaa se aika, jolloin miehet naisten taivon» kiinnittäivät maatteet ruumiinsa ym- pärille nuppineuloilla. Pikku tietoja. Paljoko miljaardi tekee? Miljaardi kullassa painaa 822,880 kiloa. Sellaisen kultakuution simut olisimat 17 neliömetriä. Langaksi laitettuna ulottuisi kulta maan ympäri. Miljaardi hopearahassa painaa 5 miljoonaa kiloa. Täl- laisen kuutioi» simut olisimat 477 metriä. Kultamiljaardin knletta- »niseen tarmittaistii» 64 rautatie^ maitniia, jotka muodostaisimat noin 40() metriä pitkän junan. Hopea- miljaardin knlettainiseen tarmittai- siin 1,000 mannua, joista muo- dostuisi K kilometrin pituinen juna. Kulamiljaardin nostamisesi» tar- mittaisiin 6,000 henkilöä. Jos kultarahat ladottaisi!»» päällekkäin, »nilodostaisimat ne km. korkui- sen patsaan ja jos »»e asetettaisiin mierekkäin muodostaisimat »»e k, km. pituisen linjan. .kuinka paljo» puuta kulun kotitarpeisiin Suomessa muosittain? Tapio-yhdistys on tästä kysymyk- sestä selmän saadakseen kerännyt tietoja koko maasta. Maikka tie- koja saatiin komin mähäi» tehtiin niitten perusteella kuitenkin laskut ottaen huomioon kolme eri ryh- mää: polttopuut, aitauspuut ja rakenituspuut. Tulokseksi saatiin, että muotui- nen kulutus maassamme tekee 2.i,5 »mlj. kuutiometriä, nim. polttopuihin 21 milj. m ; . aitauksiin > rakennustarp. 2,5 „ „ Koko maan aitojen pituus oi» laskettu oleman 780 milj. metriä, jolla aitamäärällä jo saataisiin enemmän kuin 18 aitaa rinnak kain maapallon ympäri? Siinä täytyy olla julman pal- jon liikoja aitoja. I SEPPELEEN NAUHOJA Joensuun K. 0.-Y:n Paperik. 1 Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jonain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. • Z »z 1 1 iiielvs lii «M' H Josiiii Ki^ii. 0 .-y :i! lirjii. a Joensuu . läht. Hammaslahti Onkamo . „ TohmajärTi „ Kaurila . „ Värtsilä . tul. „ läht. Palkjärvi „ Ma^kaselkä „ Kaalaino . Helylä . . „ Sortavkla tul. „ läht. Kuokkani emi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elisenvaara tul. s läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . n Koljoia Antroa il 1.00: 'll.40! 112.19| ! 12.41! ! l.Oli ! 1.13! | 1.23; ' 1.40| ; 2.i3| 2.31 ! 3 .15| 6.40 2.c 6.19; 3.21 6.68! n tul. läht. Hannila Kavantsaari „ Karisalmi „ Tali . . „ Tammisuo „ Viipuri . tul. 4.(if 7.20j 4.3., 7.40! 4.5äj 7.52! 5.13i 8.02! — ! 8.17' — : 8.48! — 9.05 - 9 AV — ■ 3.26|L0 0C ; — 3.36:10.10 — 4.10' 10.44 : — 4.24 105,^ — 4.52,11.27 — 5.07I11.42: — 5.3412.0-"! — : 5.52'12.lHj — 6.i;|l2.3t;| — 6. :J -! 12.5?! — 7.Ö7: 1.27! — 1.5T — 2.01 - 2 24! - 2.3^' 2.5(': 3.0;': 3.21: 3.33! 3.44; 3.5Gj 4.04 7.30 7.41 / 8.Ö41 8.~» i 8.^2' 8.5i 9.51 9~! 9.2!» ! 9 .4! I 9.?>i 1 1 Ö.OCi 6.21 6.3Ö 6.4ö 7.03 7.16! 725; Viip. Pietr. läht. | 7.15 : 2.51 j , w „ ' 5.2?! 10.45: laiiiiiiilfafi}! A I a n 1 1 e k u-, Tila»to-, Toimituskirju-. Kartta- selity*-. Sisällye- y. m. lomakkeita ------- Kf.itä kdk'iia s Ta »vana Jsss Ö .-Y:t aa Siriapliifl- gapsrikaipssta. linnoiluksi^ iCl Venäjiin kurssi ou tänään 3 kk. . 261): - 266: 66*/; . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Lontoo a/v. . . 3 kk. . . . Pariisi a/v . . 3 kk. . . . A.utv6rpen a/v. 8 kk. . . . Berlla a/v . . 3 kk. . . . I^hekki a/v . . 2 kk. . . . Hampuri a/v . 3 kk. . . . Fi-aukf. a.M. a/v 3 kk. . . . Amsterdam a/r 3 kk. . . . Wien k. s. . . Kristiania a /v . Tukholma a /v . Cöpenham. a/v. Khtgago a/v Mk. p. 2b: 37 100: 89 100: 40 124: — 124: — 124: — 124: — 209: 40 105: 50 139: 30 139: 30 139: 30 ,"Z 5:23 Mk. p 25: 22 25: 04 100: — 99: 50 99: 70 99: 10 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 206: 80 104: 80 138: 80 138: 80 138: 80 5: 16 Huutokauppoja. Huutokaupalla ostetaan Liperin Ruokolahden kan- s akoulurakennukseen tarwittawat hirret, kansakoululla ensi maalis- kuun 3 p:nä klo 2 päiro. tilaisuu dessa määrätyillä ehdoilla. Rakennustoimikunta. (K. S. 2 k.) Viulunkieliä, äänirautoja Joensuun fljrjap. Ä- Y:n Paperikaupassa. (R:ija-Karj. ja Savo 1 k. 4 s. 70 mm. ylimääräinen !i Pika-| juna i aio; — i 5.02! - Viip. Höls. läht. 1120110.29 j 2.41 > . * . 1.151 7.oöj ii pidetään yhtiön konttorissa Joen suun kaupungissa tiistaina 15 p:nä tulevaa maaliskuuta kello 10 päivällä, jossa esitetään hy väksymistä varten tarkastajan vaatimuksen mukaan lisätyillä muutoksilla yhtiön uudet sään nöt. Joensuussa 28 p:nä helmi kuuta 1910. Johtokunnan puolesta : J. Pitko. y f 2 Viipuri—Joensuu c B tk. juna j Fr £ "o" B S> Hels. Yiip. tul. 7.rn 4.34 5.55 .» i » 5.0H — — ?ietr. ^ ^ 1.03! 10.12 2.27 n n n ll.'J 3.54 — yi TI n — 7.54 — Ti 71 Ti — ; 11.88 — -•'eka- iuna Viipuri . läht. 6.401 1.30 4.15 Tammisuo . 6.5l! 1.40 4.27 Tali . . „ 7.0> 1.53 4.44 Karisalmi „ 7.13 2.05 5.00 Kavantsaari „ 7.25 2.18 5.32 Hannila . n 7.37 2.31 5.48 Antrea . tul. 7.54 2.50 6.09 , läht. 8.09 3.05 6.24 Koljoia . , 8.26 3.21 6~i Sairala . n 8.48 3.42 7.13 Inkilä . Ä 9.0U 3.53 7.29 Ojajärvi . „ 9.27 4.18 8.Ö4 Hiitola . „ 9.55 4.45 8.4o Alho . . „ 10.16 5.05 9." Elisenvaara tul. 0.35 5.24 9.D „ läht. 10.45 6.34 Ihala . . „ 11.13 6.02 Jaakkima „ 11.33 6.f[ Niva . . „ Kuokkaniemi 11.58 12.12 7.<53 Sortavala tul. 12.45 7.O0 , läht. 12.56 7.45 Helylä . „ 1.07 7.57 Kaalamo „ 1.55 8.41 Matkasolkä H 2.18 9." . Palkjärvi „ 2.46 9.^ Värtsilä . tul. 3.00 9.4o , läht. 3.10 9.55 6.35 Kaurila . „ 3.24 10.04 6.58 Tohmajärvi B 3.44 10.S 7.1> Onkfcmo. „ 4.07 10." 7.4^ ilanuDiislaliri 4.45 11.22 8.33 Jo;>r,mu . iu). 5.23 12.ÖÖ 9.16 UJa kaikille selviäisi, että Suk- kela i>nlku]\vörät ja Tar- | mo ompelukoneet ovat i maailman parhaat, jonka on todis tanut koneinsinööri sekä käyttäjät, on teidän heti pyydettävä kuudetta- sataa n:oa käsittävä tavaraluetteloni. Jälleenmyyjille edulliset ehdot in. m. 300 mk. kultakello palkkiona. Luettelo lähetetään maksutta. Eino Louhivuori, Vaasa, kone-, kello- ja korutavarain kauppa. Pohjois-Karjalan Maanvilj.-seuran pidetään Joensuun kaupungin talolla perjantaina ensi maalis kuun 11 p:nä klo 11 a. p. Ko kouksessa tullaan pitämään ai nakin yksi esitelmä (nim. yh teistoiminnasta Pohj ois-Karj alas sa), toimittamaan 7 vakinaisen ja 1 varajäsenen vaali johtokun taan sekä käsittelemään Seuran sääntöjen 6:ssa §:ssä mainituita asioita. Joensuussa 23 p. helmik. 1910. Toimen puolesta: H. O. Heinola. Myytävänä. £2^* Kaikki ostajat tyytyväisiä! ,4 n Yllä uusia kiitos- H.«• Jf";lauseita saapuu fl» -a „Non plus ultra" parranajokoneen ' kelvollisuudesta. * ' Se kestää miesijän iC 3 M on täysin vaara- ' -- ton ' a i aa nopeasti, ^"> - '«"kevyesti ja same tin sileäksi karkean;mankin parran. Maksaa ralitivap. ainoastaan 2 mk. 80 p. Läneieiaan inyös jälki vaati- muks«lla. Yksinmyyjä Suomessa V. Kröger, Viipuri, Kullervonkatu 21. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. in. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Schröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Silppuja myypi Matti Partanen. Ruiifniinarkkuja aina saatavana Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. ^ilpa-ajot toimeenpanee Kiteen ja Kiteen lahden maalaisseurat Maalisk. 21 p:nä Kiteenjärven jäällä. Ilmoit tautuminen klo 10 e. pp. maja talossa. Osanottoon ovat oikeu tetut 3: me vuotiset ja sitä van hemmat oriit ja tammat, vaan ei valtion kilpa-ajoissa ennen pal kitut. Toimikunta. (K. S. l k.) Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1909 toistaiseksi. Asema H e "2 "O •-0 a s • S. CT SP 5 3" T3 •O Joensuu . . . 5.50 Lehmo . . . 6.02 2 6.04 Kontiolahti . . 6.24 10 6.34 Jakokoski . . 6.50 5 6.55! Kaltimo . . . 7.19 10 7.29' Paukkaja . . 7.45 2 7.47! Uimaharju . . 7.59 10 8.09 1 Haapalahti . 8.31 2 8.33 Kelvä . . . 8.53 2 8.55 Vuonislahti . . 9.15 10 9.25 Tiensuu . . 10.00 1 10.01 Lieksa .... 10.20 — >-3 M Asema B S- sr s ? P'| o 9 T3 T3 vf V 9 V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.55 10 7.05 Kelvä . . . 7.25 2 7.27 Haapalahti ' 7.47 2 7.49 Uimaharju . . 8.11 10 8.21 Paukkaja . . 8.33 2 8.35 Kaltimo . . . 8.51 10 9.01 Jakokoski . . 9.25 5 9.30 Kontiolahti . . 9.46 10 9.56 Lehmo . . . 10.16 2 10.18 Joensuu . . . 10.30 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , 4 j. pp.— » 6 ]. pp Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Joensuun Kir }ap. O.-Y. 1910