Torstaina 10 p. Helmikuuta KARJALATAR N;o 16 — 19J0 Ulaalien tulokset. Kuopion läänin itäisessä waalipiiriSsä. Helmit. 4 p:n iltana. Wac>Iilwpuja '.>> ä n c t u o l a t Nurmes. liimuäti Äaupval.i '.Hunne-MiilSu itamcii . iiilVllHIipäii raivihifii ia calonfiUii. ".hMtlnmt> Rautavaara. l ; nunuilrt ilieiMieiuuäti .... .'hrtouhUii 5laawi. 3 iuv'filmaava. . . Ächkulcchu rrtuucinon Moritcinon Mrnauu ...... iiinnniiuuMiKM jluusjänvi. S&iunmicmt ">i a u i a i a i tv a t "S = S I o s ~ (O 154 , 4 1 :u 110 - — 17S jl 7)4 ; : <57 1S5 . 2 iij ■ 44 ; — ! 74 184 li' SO i • - i 92 - ! :f (>.i 11 i !.Hi — 1 S >>>> : 1C'S 10:1 i ! 2 . 57 i - : 129 — 1 1 l>7 7) : J-l — 0" 1 0 , j 48 ■2-u : 4 i'S 11 7 S ■ i::'i 184 ] — 1 7) : (17) : 110 i 111 SO ! : 't' i ' -i !'.! , !'l ! 97> _ :i()7 ! 71 u; 19 . :J4 i \Y> ::i 141 I S4 IU 21 fenmaffu on 5u p. sekä Pellerivo lelidestä lisää 5u p. Kokouksia on pidetty 11, seuran f of ouffia" 7 ja johtokunnan wkouk- sia 4. '.>keuwojia on seuralla ol lut 1 karjakko seura liittyi met- >än lmito-yhdistys Tapion jäseneksi. Karjanhoitokurssit oli »viime joulukuussa I. Mustosen talossa, jossa opettajina toimi agronoomi Ilmonen ja karjakko neiti Korho- non. Kurssit kesti puolentoista iviikkoa. Kurssien alknpäimiilä oli oppilaita mähän, maan loppu- puolella 11. kilpailuja on pantu toimeen 1 uudismiljelyksessä, 2 turmepehkun noslamisessa, H makkilannan hoi dossa, 4 rehu- ja juuri- kasmuvil- selyksessä, 5 piemviljelijäin koko- lalous kilpailussa. Palkintoina näistä kaikista jaettiin wiime syyskuun -5 puiä 28 kilpailialle nhleensä 177 markkaa. Kilpaili- jciiii luku oli 3(i, palkintojen luku 48. Apurahoja on pääsemällä saa- tu :i:r> mk. jäsenmaksuina 75 jä senellä 5-"»: 50 pnä, muita tuloja 12: 40 p. Menoja on: »vajaus miime muodelta 22 59, karjakol le 125 mk. Pellermo-lehden lemit- tämiseen 52: mk., kilpailijoille'177 mk., muita menoja 40: )>0 p. Vajausta ra. 1910 jääpi 14: 29. Juuan maamiespäimillä »vii- me syksyuä seuraamme edustimat talollinen Pekka saarelainen ja torpp. Paamo Saarelainen. Pohjois-Karjalan maanmiljelys seuran toimeen panemalla opinto- matkalla oli talollinen Juho Mus- tonen. Lausutaan sulimmat kiitoksem me pääseuralle kaikesta amusta, sekä luille seuran mirkailioille, jot- ka neumoillaan ja toimenpiteil- tään omat seuraamme amusta- neet. Settien osnusiueijcri» »vuosi kokous pidettiin Zelillä H. ja A. Marti- kaisen talossa t. k? 7 p:nä. Ensiksi luki isännöitsijä I. Rautiainen te- kemänsä muosikertomuksen, sitten luettiin tilit ja tilintarkastajain lausunto, joka ei aiheuttaimtkaan pitempää keskustelua. Osuuskunta antoi isännöitsijälle, joka oli myös rahaston hoitaja, tilintarkastajain mistön 149 äänen ivähemmistöä ^ raastaa». Keskustelujen aikana ( teki hallitus erinäisiä myönnytyt-; siä alkuperäisestä suunnitelmas-' taan. Mutia se ei koko kinastelu-' jen aikana joutunut kertaakaan' semmoiseen asemaan, että olisi meilettäilyt johtonsa alahuoneen ■ enemmistöön nähden ja että ala-' huoneen puolesta esitettyjä mero- eriä olisi otettu hallituksen ehdo- tusten sijaan. Semmoinen tapaus on Englannin maltiollisissa me-' noissa tehty kokonaan mahdotto- maksi. Englantilaiset maatuvat, että tärkeistä rahallisista toimen- piteistä, marsinkin meropolitiikas- ta, raastaaraat aina ministerit, eikä mastuunalaisuudesta mapaa parlameiltin enemmistö. Finanssi- bittiin tehtämät muutokset, joita ivalliomarain kansleri ei hyiväksy, johtaisimat siihen, että ei amoas- taan rahaministeri maan koko mi- nisteristö eroaisi. Mutta alahuo- neessa on puoluehallitus enem mistöstään marma, jos se on asioita harkitessaan main oikein osannut tuntea puolueensa mie- len. Mutta tumallisessa lainsäädän nössä ivaaditaan Englannissa, että ylähuone hymäksyy alahuo- neen päätökset. Kun alahuonees- sa oil mapaamielinen enemmistö, jonka mukaan ministeristö on malittu, ja ylähuoneessa raanhoil- liilen enemmistö, tapahtuu usein ristiriitaisuuksia. Kun ylähuoneen raastustukseen on monta lakiehdo tusta kukistunut, on mapaamieli- sissä päässyt yhä enemmän wal- taan se käsitys, että parlamentti- nen hallitustapa ei nykyisessä muodossaan ole tarkoituksen mu- kainen. H li kaksikymmentä muot- ta on alahuone kuitenkin saanut lordit kulunkiarmioissa taipumaan. ehdottamail tili- ja ivastuuivapau- den. Sitten tuli kysymys isän- nöitsijän ja rahastonhoitajan raa- litsemisesta. Entinen isännöitsijä joka jyrkästi kieltäytyi moleiii- pia toimia mastaanottanlasta, eh- dotti että iluo toimet jaettaisiin kahdelle henkilölle, iillä niin ollen möisi isännöitsijä paremmin mal- moa meijerin asioita: näin ollen ' kun palkka on pieni ei marstnai- ; sesti kannata olla näiden toimien maralta, raaan täytyy pitää syrjä- toimina. Tämä jakamilleil tuiltui melkeen jokaisen mielestä ensin mahdottomalta, mutta klm asiasta muutania ruuti keskusteltua, tul tiin siihen mannaan »vakaumuk seen ettei jakaminen tee nlitään haittaa. Isännöitsijäksi maltttiin , enlinen isäililöitsijä maanmiljelijä I. Rautiaineil ja rahastonhoita jaksi maanrviljelijä H. Puhakka. ^Hallitukseen «valittiin maanmilje- lijät I. Waris, M. Maris, A. Wa- ! ris, Viktor Kiiski ja M. Haapa- ! lainen mäkinaisiksi ja maanmilje- 'lijä M. Nomppaneil ja räätäli H. Hirmonen maralta, tiliiltarkasta- jiksi maanmiljelijät S. Hirmoilen ja P. Simonen. Woit päätettiin toistaiseksi lähettää Moinmienti- osuusliike „Walion" mälityksellä, Pohjois-Karjalan osuusmeijeriliit- toon päätettiin liittyä jäseneksi. Kokouksen loputtua jaettiin moitto- osuutena 10 penniä rasmekilolta osuuskunnan jäsenille. Meijeri päätettiin tänäkin taimena käyn- tiinpaiula 15 päimä helmikuuta. Puson tvaalihommista »vähä sen. Waalilautakunta oli iläihill maa leihin maaliamustajaksi malinnut henkilön, joka edellisissä maaleissa menetteli mirheellisesti, ilmoitta malla erään äänestäjän rvaalisa laisuuden. Täniä oli kyllä maali lautatunnalla tiedossa, sillä siitä paikkakunnan kuinpasessakin leh- dessä kerrottiin. Ja tiedossa oli »vaalilautakunnalle myöskin se, että sama henkilö tätä ennen oli ni. m. erääseen perunkirjotuskirjaan kirjottanut erään asiallisen nimen ilmail asiallisen lupaa. Että kui- tenkin tällainen henkilö malitaan niin tärkeään ja «vastuunalaiseen tehtämään kuin on raaaliarausta- jan toimi, osottaa ivaalilautakun- Alahuone on kyllä ajanut mero- tuspolitiikalla omia tarkotuksiaan, mutta on samalla aina pakoitta- ilut ylähuoneen hymäksymään ku- lunkiarmion sillä uhalla, että ylä- huone muuten saa ivastata siitä, että hallitus ei moi kantaa ollen- kaan mitään meroja. Lainoppi- neet eimät suinkaan ole kaikista seikoista yksimieliset, Englannissa kun ei ole marsinaista kirjoitettua »valtiomuotoa, mutta kuitenkin siitä he omat yksimieliset, että lor- dien huone ei saa muuttaa si- nanssi-billiä, maan ainoastaan joko hymäksyä tai hylätä sen. Hyl- käämiseen ei ylähuone ole kertaa- kaan turmautunut monien satojen muosien aikana. ?)lähuone hylkää kulnnkiattvio- ehdotuksen. Wiime syksynä tapahtui kuiten- kin,' niitä ei ennen ollut tapahtu- nut ja minkä ylähuoneen enem- mistön mastustajat oraat leinlan- neet mallankuinoukselliseksi teoksi. Lordit selittimät näkemänsä ma- paamielisen hallituksen kulullkiar- miossa malmistuksen maan teke- miselle mastaisuudessa maltion onlaisuudeksi, alkoholiliikkeen har- joittajain perittyjen oikeuksien loukkaamisen, omistamien luokkien armeluttaman ja yksipuolisen lii- karasituksen sekä liikeelämän ja luoton häiritsemisen. Marrask. 22 pmä 1909 esitti manhoillisten lordien johtaja markiisi Lands- domne ylähuoneelle päätöslausel- man: „Tämä huone ei moi ot taa »vastuulleen tämän billin hy- mäksymistä, ennenkuiil se on jä- tetty maan armosteltamaksi". Usei- ta päimiä kestäneiden inilokkait- ten keskustelujen jälkeen tämä ponstlause hymäksyttiin. nau puolelta tunnollisuuden puu- tetta tehtämässään. Tämä on erittäin moitittamaa siihenkin näh den, että esimies nimenomaan mas- tusti kysymyksessä oleman henki- lön ottamista maaliamustajaksi, merkiten edellisellä kertaa »vasta lauseensa pöytäkirjaail, maan tästä huolimatta omat jäsenet kahdesti hänet ,^'Mnneet aivustajaksi. Jos Waltioapua7maantie» loppuun rakentamiseksi. Tehdystä anomuksesta 011 lää nin kumernööri keisarilliseen senaat- tiin tehnyt esityksen eikö yleisistä maltion maroista mottaisi mielä lisäksi myöntää «>,505 mkan suu- ruinen apuraha sei: maantien lop puun rakentamiseksi joka johtaa Nurmeksesta Kajaaniin menemäl- kin tämä wu^^lautakunnan teko tä maantieltä Koppelojärmen ky- osottaa tehtäwänsätm !.':ottomi:utt!',.!lää >l ja jatkuu Raulamaaralta niin muuksi ei ivoi sanoa myös- «...».«rf. kään sitä, että henkilö tuiltie» oman syyllisyytensä ottaa mastaail niiilkin tärkeäil tehtämän knill on ivaaliamllstajail toimi. Rekeen kuoli ^iurmeksen Samikylässä t. k. 1 pnä kellon käydessä miidettä ilta- päimällä eräs Rautamaaran Ket- tulanmäeil poika Kontio, 22-rauo- tias mies. Wainaja oli ollut Pohjolassa ja siellä rumennut sai- kastelemaa». Ouluun asti oli häll tullut omillaan ja siitä kruu- nuilkyydillä iltautamaaralle keyrin aikaan. Tammikuun loppupäi- yiuxmttjeen ttiencivällä maantiel- Hiirenjärmelle. Tämä apuraha olisi mitä juucimmasta merkityk sestä, sillä silloill saamutettaisiin ni. m. kaksi pääiiläärää: erisletys- sä aftmasja pieruille ihmisille saa taisiin tarpeellinen kulkutie ja hei- tä moitaisim siten näinä taloudel lisesti ahtaina aikoina auttaa saa- maon inyöskin työil ansiota. Kontiolahden »voim. ja «rh. seura „5tvutio" toinleenpaili miime sunnuntaina ensimäisen muosikokouksensa yhtey- dessä aamulla hiihtokilpailut jä- sentensä kesken 5 km. matkalla, jossa l palk. sai H. Pääkkönen, ivtna oli toht. Edm. Backberg, . ^ Hiltunen III v E -ar- Raulamaaralla käydessään käynyt!^ ^ ^ ^ ' hane» luonaan, maamnnyt ha- M. Hämäläinen. Keli perin huono. nelle lääkkeitä ja käskenyt, jos mies Virkistyisi, tuoda hänet Nur- mekseen sairaalaali. Umpikeliil palkinnot mtlalleja. Iltapäimällä kokoonnllttiin kuntahuoneelle, jossa luettiiil tilit, muosikertomus, ma muoksi se moi tapahtua raasrn; JStifat 19io seuraamail miikoil tiistaina, ensi- mäisenä roaalipäimänä. Matkal- la oli mainaja ollui niin rairkeä, että oli Saivikylääil päästessä Mustalla noussut kyytimiehensä !)Nssiseil kanssa Lauri ^temalaisen nokkiin ja juonut siiilä kupin kah- mia ja kupin miiniä. Talvikylän kauppalan puoleisessa päässä oli mainaja pyytänyt ottamaan pääl- tään kaikki peitteet, sillä häntä hymin lvaristi. hopuksi oli Kon- tio sanonut: „nyl taitaa tulla kuo- lema, niin komasti ottaa sydä meeni". Samassa hän oikaisihen ja kuoli, ennenkuin Juuan tie- haaraan ennätettiin. Hän olisi ehtinyt kauppalaankin, mutta reki kulki hitaasti pajujen marassa, kun oli niin paljo luitta. Kuole- illan tapahduttua noustiin rää- täti Otto Korhosen mökkiin ja kun siinä ei ollut sijaa, palattiin araikylän kiemariiil, jossa m ai- naja makasi reesm yön. Keski- miikkona jatkettiin paluuta mailia- jan asuinpaikoille. Huomattatva kansantarinako- koelma Tuoma!. 5iirjaUisuu- deu seuralle. Maisteri Rasael Engelberg oil Suomal. Kirjallisuuden seu- ralle lahjottanut seitsemällä itse ustantamallaan keräy smatkalla kokoamansa laajan ja laatuaan ainoan kansailtarinakokoelman, jo- )>>n kuuluu 2,700 eri historial- paslori »aipiainen piti esil^linän „Wapaudesta". Pojat moimisleli- ivat ja lopuksi pojat ja tytöt yh- dessä piirissä- pyörimät ja mii- meksi keskusteltiin oinan tuman hankkimisesta seuralle ia tulos kes- kusteluska oli se. että johtokunta melmoitettiin yhdessä asianymmär- tämäin kailssa laatimaan piirus tukset ja kustannusarivion ja heti sen jälkeen ryhtymään rakennus- puuhaan. Osuuskassat, Kimilahden osuuskassan ohje- säänllöille Ilomantsin kunnassa on anottu läänin kumernöörin mahmistusta. Sen ensimäisen hallituksen muodostamat maan miljelijät M. Ryynänen puheen johtajana, Erik Penttinen mara- puheenjohtajalla sekä Paamo Hon- kanen, Olli Kallinen ja Ecik Tah- manainell jäsenillä. Paloapuyhdistykset. Läänin kumernöörin mahmis- tusta on anottu Rääkkylän kun- nan paloapnyhdistyksen ohjesään- noille. Äänestäjiä Niemisen äänes tysalueessa iläissä maaleissa oli omasta ää nestysalueesta 170 miestä ja 148 naista: otteella äänestäjiä 3 mies- tä ja 3 naista, summa 330. Edel lisissä maaleissa äänesti omasta äänestysalueesta 190 miestä ja 169 naista: otteella äänesti 4 n., summa 308. Äänestä- Muualta Suo mesta. lista kaskua ja tarinaa historial-. iselta ajalta, jotka on koottu mar-?^ in laajalta alatta.. —^uroolta; j^j n ^ku on »vähentynyt askel ^ ,! n r 5 ^ -Attilaan ja ^o-.; askeleelta ensi maaleista lähtien, dankylaan pohjoye^ia seka ^.ulun niitä oli kaikkiaan 380. tienoilta alkam lännessä aina Vie nan Karjalaan saakka idässä. i)!e 'äsitteleröät etupäässä Ison mihan aikoja, ja on hra Engelberg niissä hamainnut piilemän yhtenäisen eepoksen aiheen. Seura otti lahjotuksen kiitolli- uudella ivastaan ja myönsi hra E:lle 500 raha- ja 200 mkn kirja- palkkion samalla hymäksyen hra E:n asettamat erinäiset ehdot, joi- 5t«oli«t. den mukaan hra E:llä on erioikeus) Toissa tiistaina kuoli Kuopios aluksi käyttää kokoelmaa tieteellisiä sa ent. mankilan johtaja Juho tutkimuksia marten. Kantele '>ö ,vuoden ikäisenä. Suo ritettuaan polyteknillisessä opistos- ?)tartisenlahden äänesttisalu- sa konerakentajan kurssin, siirtyi een I Kantele 188^ mankeinhoidon alal- 21 äänestysoikeutetusta käivi ää- le. Oli työnjohtajana Lappeeu- nestämässä ainoastaan 75 mies-? rannan työmailkilassa sekä ra:sta "ä ja 55 naista, yhteensä 130. j 18!)1 Kuopion lääninmankilan Otteella äänestäjiä oli 0 joista 2 johtajana, josta toimesta erosi eri maalipiiristä. Warattoinien, eläkkeelle 1908. Mainaja oli inno- euhkotautisten hymäksi kerättiin, kas kansanmalistuksen ja suoma- rahaa 5 nirk. laisuuden mies. Lämpimimmin Siihen mastasi alahuone jouluk. jättää merotukselle liian ahtaan 2 p:nä hymäksymällään seuraa-! alan. He maalimat, että britti- malla pääministeri Asquithin esit-! iäisillä tulleilla, jotka heidäil mie- tämällä ponnelta: »Lordien hno- lestään jäämät ulkomaalaisten neen menettely, se kun kieltäytyi maksettamiksi, olisi merotettama päästämästä laiksi tämän huo-. ulkoinaalaisia. neen hymäksymää rahallista jär- jestelyä knluman muoden tarpeik i, on maltiomuodon rikos ja yh- teisen kansan oikeuksien loukkaus". Tämä ehdotus hymäksyttiin 349 äänellä 134 ääntä mastaan. Ulählione saamutti kuitenkin arkoituksensa. Hallitus esitti ku- ninkaalle, että alahuone hajote- taan ja uusilla maaleilla tiedus- tetaan kansan mieltä. Kuten tuu- nettna, eimät uniostit, s. o. man- )olliset, päässeet maaleissa moi- tolle, mlitta he maltasimat kuiten- in tamattoman paljon uusia paik- oja. Jos ei uuden alahuoneen enemnlistö hymäksy hallituksen esit- tämää klllunkiarmiota, on siitä euraucsena että mäliaikaisesti kan- netut merot on maksettama takai- Tätä sotahuutoa mastaan aset- tamat mapaa-kaupan suosijat maa- timuksen, että yhdistetyissä ku- ningaskunnissa on merotettaraa rikkaita ihmisiä enemmän kuin tä- hän asti. Samalla huomautta- mat he, kuinka uusi kulunkiarmio todistaa, että meronmaksukykyä ei puutu ja että raapaa-kauppa moi- daan hymästi säilyttää, kun main korotetaan tulosääntöä. Kun man- hoilliset mäittämät, että Lloyd Georgen meroilla on simutarkoi- tuksia, mustaamat mapaamieliset, että suojeluslulleillahan se mika masta oikeiil onkin. Wanhat puoluenimitykset „man- hoilliset" ja »mapaamieliset" eimät oikein mastaa asiain todellista luontoa. Englannin n. s. man- in. Hallitus puolestaan on se- hoilliset eli unionistit eimät suin- ittänyt ottamansa ivastaan ku- kaan tahdo säilyttää nykyisiä oloja unkiarmion mukaiset merot, jos "en »vapaaehtoisesti tahtoo »liitä uorittaa, mutta ei toistaiseksi ole pakoittaimt »liitä »naksainaan. „Wanhollisct" ja „wapaa- mieliset". Mutta Englannin maaleissa ei taisteltu ainoastaan kulunkiarivi- osta eikä main alahuoneen ja ylä- huoneen keskinäisestä »vaikutus- mallasta. Riita oli nyt kuten edelliselläkin kerralla myöskin suo- ^elustulleista ja mapaa-kaupasta. Suojelustullien puolustajat, jotka omat melkein kokonaan mallanneet unionistien puolueen, moittimat muuttumattomilla, maan kauppa- politiikan he kyllä tahtoivat perin pohjin muutettamaksi eimätkä tässä pyrkimyksessään kamahda asian semmoistakaan järjestämistä, että alahuone tulee hajotettamaksi. Mutta eimät Englannin mapaa- mieliselkään tahdo ainoastaan säi- lyttää nykyistä maltiotaloudeu hoitoa. He tahtomat taistella ylä- huonetta mastaan ja on heissä koko joukko sosialipoliittisia harras- tuksia ja kausanmaltaisia pyrkimyk- siä. Tuntuu siltä, kuin Englan- nin mapaamielisyyteen olisimat maikuttaneet ne kansanmaltaiset ja yhteiskunnalliset »virtaukset, jotka omat mallalla maltakmman siirto- maissa, joihin samat aatteet omat mapaakauppaa siitä, että tämä-aikoinaan siirtyneet emämaasta harrasti hän raittiusasiaa puheen- johtajan y. »n. tehtäivissä. Oli ensimäisiä työntekijöitä lasten raittiusliikkeen. Toivonliittojen alalla. Aikoinaan erittäin uutte- ra raittiusesitelmien pitäjä. Pai- nosta on julkaissut »n. m. kirjoi- telman ..Alkohooli ja rikollisuus Suomessa". Näilläkin seuduilla oli, marsin- kin Äiäntyharjulla oli mainaja »varsin tunnettu. Tiistaina kuoli Helsingissä rau- latiehallituksen liikennelirehtööri Arivid Berner 57 m. ijässä. 5iauvoon putosi Huittisissa Sen,min kytän Kontlm tilau li-muotias tytär Martta tanlmik. 20 pulä. Tyttö laittoi heinäsäkkiä kaimon suuaukon tuk- keeksi, ja sitä tehessään häll suis- tui pää edellä kaimoon. Onneksi oli minttiriuku ämpärilleen vai- nettu käiraoon -a fäfti oli tytölle hymäksi suojaksi, ettei se pahem minkaan kaiivossa olemaan äinpä- riin kolahtanut. Tyttö sai »vaan kylmän kylmyn, kärsimättä suurem- pia maurioita ja kadottamatta ta- juntaansa. jotta kykeni tarttumaan minttiriuknun ja k!ipeä»nään äm- päriin seisomaan. ^Naapuritalon miehet, jotka oliivat ruokakelloa paikoilleen asettamassa, kuulimat hätähuudot ja riensimät apuun. Räin pelastuilyttöikääilkuinihnleen kautta; olisi siiliä moinut pahem niinkin käydä, sillä kauoo on 12 kyynärää symä ja »vettä on siiilä iloin miisi kyynärää. Tuomittn waltiowarain kawal- lutseSta. Ruskealan parhaillaan istuivis- sa lakimääräisissä käräjissä tuo- mitsi kihlakunnanoikeus entisen laittoinuusajan nimismiehen Ei nar Heleniuksen yhden kuukauden mailkeuteen sekä <i0 mk. sakkoon, joka summa myöskin on marojen puutteessa kormattama 0 päimän lvankeudella Ruskealan niiilismie- henä ollessaan saamistaan 200 markasta, jotka hän oli saanut yleisistä maroista petoeläinten tapporahoja marten, mutta jättä nyt kruunulle selmittämättä nuhin ne oli pannut. Sitäpaitsi mel- »voitettiin Helenius maksamaan takaisin kysymyksessä olemat kaksi- sataa markkaa korkoineen. — Laat. Salomonin tuomio pantiin täytäntöön Pihtiputaan Almajärmellä aimai» äskettäin Kahden talon isännät, jotka oli- ivat meljeksiä omistimat perintö- tnulimyllyil, mutta eimät sopineet sitä yhteisenä pitämään eikä toi- nen luomuttamaan toiselleen. Myl ly remittiin maan tasalle, kimet halkaistiin ja koko myllystä tuli nyt maan kuimia polttopuita. Sellainen on oikea meljesrakkaus. 5!amala onnettomnus. Nties pudonnnt tehtaan uu- niin ja Palanut. T. k. 5 pnä sattui Kajaanin Puutamaraosakeyhtiöil omistaman massatehtaan rakennuksella kama- la tapatunna. Tehtaan uuma oli lämmitetty kuimaamiien takia Kun rakennuksella työssä ollut työmies Einar Waljus nousi sen tormen päälle joka johtaa uunis- ta samnpiippuun, sattui tormi juuri silloin luhistumaan hajalle ja Waljus putosi tulen ja samun sekaan, jossa hän sai olla noin 10 min. ennenkuin hänet saatiin pelastetuksi. Hänet mietiin heti sairashnoileeseen, jossa hän kau- heitä tuskia kärsittyään neljän tunnin kuluttua kuoli. Waljus 011 noin 10 muoden ikäinen Samalla rakennuksella on jo en- nättäilyt sattua lukuisia muita tapaturmia. lähteneitten siirtolaisten mukana. Riinkuin suojelustullimirtaus alku jaan lähti siirtoinaapoliittisista maikuttimista, niin omaksumat nyt mapaakaupai» suosijat monessa suh- teessä äärimmäisiä kansanivaltaisia mielipiteitä, jotka omat päässeet ivaltaan marsinkin Uudessa See lannissa ja Australiassa. Wapaa-kaupan ystämät koetta- ivat taistelussaan turmautua teh- dastyömiehiin. Ryhdytään taiste- luun kulunkiarmiosta ja medetään samaan taisteluun korkeimmatkii» »valtiolliset ihanteet, koska kansa kerran on maltiollisesti kypsynyt. Vapaamieliset ajattelemat: me- noista ei ole mitään kiistaa, lai- mastomenot oivat kohonneet eri- koisesti juuri niitten piirien maa- timuksesta, jotka omat ylähuoneen enemmistölle läheiset; sen muoksi on oikein, että marustuskustan- nuksista maksamatkin erityisen osan juuri ne ainekset, joitten mielestä laimastoa ei koskaan »voida kyl- liksi lisätä. Ja taistelua käytiin kaikilla aja- teltamilla keinoilla, niin että mi- liisteritkin puhuimat kansalle täy- fin kansanomaisella kielellä. Val tiollisen taistelutaidon kailnalta katsoen olimat Englannin »vaalit »valliomies-kykyjen taistelua suu- rista päämääristä ja suurin piir- tein — taistelua, jota ei maailma ole sitten nähnyt, kuin »viljatulli Englannista poistettiin. Syrjäi- sestä tuntuu näin ollen ihmeelli- stminältä, että unionistinen puo- lue jaksoi maaleissa maittaa niin- kin monta uutta edustajapaikkaa. Tuomen lain selitysteos. Werner Söderström Osakeyhtiö on ryhtynyt julkaisemaan teosta, joka on tarpeen melkein joka kodissa. Onhai» lain tunteminen joka miehen kunnia-asia. Mutta laki ei ole niin helposti tajuttaivaa, että yleisö ilman asiantunte- ivaa ohjausta saa siitä selkoa. Lain selitysteos on sen- muoksi tarpeellinen ja marmaankin haluttu kirja. Tällainen teos on parhaillaa»» julaistamana. Sen tekijä on kihlakunnantuomari Julius saraste. Teoksen nimi Kansan- tajniuen lakiasiain käsikirja jo ilmasee että se on mahdollisim- ma»» suurta helppotajuisuutta silmälläpitäen kirjoitettu. Kansantajuinen lakiasiain käsikirja on niin monipuolinen, että kaikki tärkeät oikeussuhteet tulemat siinä esitettämiksi. Teos on järjestetty hakemiston muotoon, joten siitä ilman selailua löytää kulloinkin tarmittamat tiedot. ^ äpuna on erityinen tarkastajakunta, johon kuulumat: lÄliiedetten tohtori C. Lilius, senaattori I. K. Paasikivi ja rikosasiain professori Allan Serlachius. .kansantajuisen lakiasiain käsikirjan näyteivihko on ilmestynyt. Tilauksia ottamat maStaan kirjakaup- piaat ja asiamiehemme. Kuka tahansa moi rumeta ylimääräiseksi asiamieheksi, saaden oman kappaleensa ilmaiseksi, jos kokoo 5 muuta tilausta. Vihkoja on enintäin 30. Vihon hinta on 50 penniä. — Teos »voidaan myös tilata 6:na nitee»»ä, jotka maksamat kukin 2 mk. 50 p. — Jos tilaatte ennen helmikuun loppua, saatte teoksen mallnistuessa kannet ilmaiseksi. Jos teos ou teille tarpeellinen tilatkaa se jo tänää»'! Werner Söderström Osakeyhtiö, Porvoo. Sanornalehtiosuaskuiita (iaoren brjnlai vuosikokous Värtsilässä Nuoren Kar jalan toimistossa Helmikuun 25 p. 1910 klo 6 i. p. Hallitus. Ulkomailta. Englannissa on mäskikään taisteltu maalitais- telu ja se tällä kertaa hymnikin kiihkeä. Wanhoilliset omat, mikäli sanomalehtikertomuksista moi päät tää, puhujiin nähden olleet pal joa heikommassa asemassa kuin. mapaamieliset, mutta missä raha! 1 p:stä kesäk. vuokrataan usei- on kyennyt apuna olemaan, siellä ta huoneita, myös pnotlpuoli, ei »vanhoillisten toimissa ole heif-.sekä sopivia hevosmiehillä, koutta näkynyt. Kapakoitsijat ja^ s. Nuppoaca. mäkijuomatehtailijat omat täysin; ■ kourin kyliväneet rahoja heidän \ TTuokrataan hnonensto, kaksi maalikassoihinsa. Mailhoilliset - " ksmgris jg keittiS kv-iku»» omatkin tällä kertaa taistelleet elä- päivästä ja kamari ISmpi- män ja kuoleman kaupalla, sillä tampurio kanssa «ri kiy- siksi läheisesti koskemat maalien tävällä oyt heti Xiioivaaralla. Heiniä myytävänä Hammaslahdella Etnil VartiaiaelliL tulokset, kuten jo monesti ennen' olemme selittäneet, tällä kertaa' Heidän elinetujailsa. Suuren suu- ria moittoja omat manhoilliset lvaaleissa saamuttaueetkin ja ne omat päättyneet »vapaainielisille odottamattoman huonosti. Viimeksi hajoitetuissa parlamen- tissa oli mapaamielisillä ^>85, työ- mäe»»puolueella 24, irlantilaisilla E. J. KönkkQatn. Ilmoitus. Perjantaina tämän knon 18 päivänä kello lie. pp. myydlfi* täkäläisellä huutokanppahno- neella julkisella hnutokanpalla Ilomantsin pitäjän kiklakannaa- oq oikeuden Joulukuun 7 pfiivini • ia raanhmUi- 19Q9| p ö yt äkirjan 237 §:n kok silla 16b edustajaa. Tänne saa- (3 a ii a julistamallaan päätöksellä puneen tiedon mukaan on nyt ro a= menet ^ tyiksi tuomitu ^ : 32 lit . Iittu 1 »vanhoillista, 2/3 »va- raa V iinaa, 26 pulloa konjakkia paannelista 41 työväenpuolue- ^ ]a 2i pulloa pirttua> Jo8t a täte. laisista ja 8^ nlantllalsta. j ilmoitetaan. Joensuussa Helmik. Mapaamielinen puolue siis tu-!s \2i0 lee parlamentissa saamuttamaan j Huntokaupan toimittaja, enemmistön ainoastaan ien kaut- ta, että työmäenpuolue ja irlanti- ^ ——————————. laiset sitä kannattamat ja tämän Paolot sen kautta pian marsin suu- kautta tosi»» moidaan saada kan- ^ resti ja myöskin meidän maam- natus pääasialliselle osalle kuluziki-! me mientioloihin se tulee tan>at<- arroiota, jofa kqsymys juuri ai-. toman tunturoasti rvaikuttamaan. heuttikiu parlamentin hajoituksen,! Jos nimittäin manhoilliset pääse- mutta täinänkin asian laita on! wät moitolle, järjestetään olot niin, etteimät irlantilaiset kuulu niin, että Englannin omat fiirt»- kannattaman sitä osaa kulunkiar-' maat tulemat sieltä emämaahan »viota, jonka mukaai» mäkijuoma-' mietämiin tamaroihin nähden etu- mero kohoaa. Mitä taas tulee > oikeutettuun asemaan, joitten ta- siihen, etlä ylähuoneen malta saa--maroista ei makseta tullia ollen- täisiin rajoitetuksi, joka asia kuu- kaan tai se pienempi, kuin ul!«- luu nykyisen ministeristön ohjel-! maalaisten tamaroista, jotka kaik- maan, niin ei siitä taas tällä ker- ki joutumat tullinalaisiksi. TäitS taa moine tulla mitään, sillä sii- hen tarivitaail ylähuoneen omakin suostumus, mutta se tuskin siihen suostuu mapaamielisen puolueen näin suuren »vaalitappion jälkeen. 'Aseilla tulee siis olemaan maalien jälkeen yhtä tukala kuin ennen niitä. Sentähden monet jo ennus- tamatki.i, että taas uudet maalit tulemat toimileMmaksi ennen muo- deil loppua ja maan manhoilliset lehdet jo kehoittamatkiil puoluelai- siansa ryhtymään malmistamiin toimenpiteisiin niitä marten. Mi ten olot Englannissa tulemat lä- himlnässä tulemaisuudessa muo- dostumaan sitä on siis maikea moi- da tällä hetkellä sanoa. Mutta yksi seikka ou näitten »vaalien tuloksiin nähden marma ja se on se, että protektionistinen eli suojelustulleja suosiiva suunta, — sillä, niinkuin tiedetään, omat suojelustullit näissä maaleissa ol- leet manhoillisten tärkeimpänä oh- jelmakysymyksenä — on saanut niissä osakseen enemmän kanna- tusta kuin milloinkaan ennen siitä asti jolloin tullit poistettiin. Täs sä »vaalitaistelussa on myöskin tullut uäkylviin, että mapaamieli- sillä ja »vapaakaupalla on suurin kannattajajoukkonsa suurissa teh- dasseuduissa ja osittain Skottlan- nissa ja Malestssa, kun sitämas- toiii pienissä maaseutukaupungeis sa ja maaseudulla, joissa paikois sa suurilla maanomistajilla on suurin maikutusmalta, manhoilli- suudella ja suojelustullijärjestel- mällä on enimmät kamratta- jailsa. vtäitten maalien tulos ei muu- ten myöskään ole itse Englannille, maan monelle muullekin maalle suuresta merkityksestä, ne ku»» osottamat, että jos suojelustullien suosijain luku Englannissa kas- maa samassa suhteessa kuin se on kaslvanut miime muosiua, »riin muuttumat maailman kaup- moi olla m. m. seurauksena, että esim. meidän maasta ei sen jäl- keen enää kannata miedä puuta- maroita ja moita Englantiin ja että päätulomme sen kautta tun- tumasti ehtymät, ellei muuak- ta löydetä sopimia mientipaik- koja. Yleisöltä. Sydämellinen kiitos kauniista laulusta ja kaikesta osanotosta rakkaan miesmainajani haudalla. Saimi Riikonen. Tuomen Matkailija- yhdistyksen tiedon- anto. Koska sanomalehdistössä on tuon tuostakin näkynyt ilmotuksta ja Matkailijayhdistys Finlandiaa koskemia tietoja, jotka omat olleet omiansa synnyttämään epätietoi suutta ja sekamuutta Suomen Matkailijayhdistyksen ja Finlan» dian. Osakeyhtiö kansainmälistä matkailijaliikennettä marten, wä- lillä, katsoo Malkailijayhdistyksen Keskushalli»»to oleman syytä il- mottaa, että Suomen Matkailija- yhdistystä ei saa yhtä mähän kuin Suomen Ätatkailutoimistoa, Pohjois-Esplanaadinkatu 21, jon ka kanssa Matkailijayhdistys on yhteistoiminnassa, sekottaa Fin» landia-Osakeyhtiöön. Samalla saa Matkailijayhdistys ilmottaa armoi- sille ilmottajilleen, että yhdistyk- sen toimittamaa julkaisua Tu- risti, aikatauluja ja kulkumuo- roja, ei pidä sekottaa Osakeyhtiö Finlandian tahi muitten toimi- nimien kustantamiin ilmotuSjul- kaisuihin.