lonstsinz lokskuun 2ll p:nS kk s l!g lSIS L Q. S ^ . «5 S N » L s M « °s» <-- x; !« « t--. ^ Z ^ «. .<2 « L »» ^ « « « T- 'S '5- « »» « ^ «- .« Z. ^ « « »s ^ x» Q» ^ -T « 'N N? » « «.» » « « « tt « -» S ^ ... « »-» .°L » « « ^ w «s S « »> » s « « S -L « « .S s « « L « « 'Ä « « « « » S .s « ^ »>» rs o -.'S -« " « s ^ ^ ^ -s « s -« Z «- ^ ^ ^1» »S « »27" « e» s: «-» « « Z 2 Z » !S S- 5? -«->» ^ ^ Z Z « T <!!? Z- U -« t^) MM iMz. — He»Silvak»«t«SosaketzhtiS Salama» johtokunta on pitänyt ensimäisen kokouksensa, jossa makuu» tushakemuksia on tarkastettu. Wa- kuuluksia myönnettiin yhteensä 1,579,000 morkkaa. — KäfittzStaid»» edistämi- «e». Kuten muistettanee on senaatti korkeimpaan paikkaan aikoinaan esit tänyt, että määräraha käsitytaidon edistämiseksi korotettaisiin 222,000 mksta 228,000 markkaan. Tämän muoden menosääntöä wch- nostettaessa on senaatin esitys hy- Väksytty paitsi mitä kulumaan wuo> teen tulee, jolloin on määrätty suo» ritettamaksi 248,000 mk. Senaatti on nyt päättänyt, että yllämainitusta määrärahasta on Vuo siksi 1910, 1911 ja 1912 käytettämä muosittain 3,000 mk matka-apura hoina käsityönopettajille. — Määräraha käfiitz?» ja teollis»»de« kohottamisekfi on korotettu 20,000 mksta 30,000 mksi. — Painotuotteiden lähettä minen painoylihallitukselle. Se naatti on lähettänyt läänien kumer- Kööreille kiertokirjeen, jossa kehottaa näitä miipymättä muistuttamaan kir japainojen omistajia, että on seurat- tama painoasetusten määräystä pai notuotteiden lähettämisestä poinoyli. hallitukseen. Kirjapainonomistajille an- netusta tiedonannosta on kuweniöö- rien lähetettämä todistus senaattiin. — Maa«mittaushallit«rse» «a«»tieteelltfiä karttatiitä warte» on senaatti myöntänyt 4,000 mkn määrärahan kolmeksi muo» deksi ensi wu?den aluSta lujien, jos waltiowar>?jen tila sen sallii. — Taideteollis»«SkeSk«S!o». l«lle on senaatti puolestaan myön tänyt 25 950 mkn maltioamun luku- muodeksi 1910-1911. — S»ome» «aanmittariyh- dtöthkselle on senaatti myöntänyt 2,000 mkn apurahan 3.ksi muodeksi ensi muoden alusta lukien, jos wal- tiomarain tila sen sallii. — S»o«e« ko»ee»katzttäjä- ja wet»ri-aikaka«Slehde« kus- tantomista marte» on senaatti myön tänyt muodeksi 1910 2,000 mkn apu rahan. — T«o«i «alta?»««av?o»t- rollSSrt» w«ofikertom«kfeSsa. Maltokunnankonlrovööri on molla- kunnarduumalle jättänyt koptrolliker- tomuksen ku!unkiar-viowucdelta 1909. Kertomuksessa annetaan m. m. muu- tam a S«omea!in koskemia tietoja. Niinpä ilmoitetaan Suomen sanoma lehdistön malmounon maksaneen W?näjän ulkoministeriölle 13,000 ruvlaa ja yleisen maltakunnanlam- säädZntöehdotuksen malmistamisen tul leen mak.amaan 5,800 ruplaa. Kutku^mtosministeriön menoibin on otsakkeella ..Erinäistä msnoja Suo men rautaie>stä" merkitty mainittuna murena 3,000 ruplaa. A x, Kirkkowaltuu6- miesmaali tolmiretaan täällä huomenna perjan taina klo 11 o.p. kirkon sakaristossa. Suur: joukko seurakuntalaisia on kirkko-valtuustoon päättänyt äänestää molemvien seurakuntien yhteisessä kir konkokouksessa kaupungista seuraa mia: Kauppiaat Allan Aarnisalo, Karl A 'M, Alfred Aronen, Arrvid Grön- b-rg, H. K. Hakoluoto, I. H. Hane- lius ja Karl Hjorth, opettajat Mauri Lahtinen ja Mikko Latwa, kauppias Klas Lc:ine, maratuomari Uuno Nuo tio, lasinleikkaaja I. A. Ny!en, kaup pias Karl Rostcdt, kultaseppä Isak Saha, ratamestari Aapo Sairanen, rehtori L. H. Sandelin, kansakoulu- jen tarkastaja Z Schalin, pastori Wäinö Mortio sekä maaseurakun- Sta: maanmiljelijät Juho Kataja, I. H. Kisti, Anton Mattila, Heri- bsrt Mattila, Kaarlo Näsi ja Otto WÄ!i. SenjSl?een pidentämässä kaupunki seurakunnan omassa kokouksessa on joukko kaupunkilaista päättänyt ää nestää maltuusmiehikfi seuraamia: pormestari Hzrald v?n Hellens, Vil jakauppias Edm. Jakobsson, suutari Nestor Koimunen, kauppias Werner KoSki. Maaseurakunnan kirkonkokouksessa on suuri joukko maalaisia päättänyt äänestää maltuusauehiksi seuraamia: maaniviljelijät Jaho A. Jaakola, I. Reilarder Mäkitalo ja I K. Malli- Jakola, suutari G. R. Wikström. Kun ylläolema ehdokaslista on laa- dittu puolueisiin katsomatta, kehotam me kaikkia kirkonyStämiä sitä yksimie- liseSti äänestämään. — S»omalaife« p»ol«ee« li- sättz» walt«»Sk««»a» kokous on ensi lauantaina t. k. 22 pnä Helsin gissä Hallituskadun 15:ssa, alkaen klo V,2 päimällä. Kaupungiuilialtuustou koksulsessa tänään torstaina klo 6 i.p. täsitellääit seuraamat asiat- 1) Pöydällä olema ivaliokunnan mietintö, koskema katujen knveämistä uzuosina NNl ja 1912. Maliokmita ehdottaa, että muosina 1911 ja 1912 toimitettaisiin seuraa mat kuveämistyöt: Itä-raatihuoneen kadun, kustannus 6,360 mk. Länsi- raatihuoneenkatu 5,760 mk Alek- sandrankadun läntinen osa 7.-'>47 mk. Mikonkatu Etelä-esplanaadin ja Ismi- linnankadun mälillä 11.781 mk ja Yrjönkatu Jtäpuistokadun ja Elisa betinkadun mälillä 2,784 mk. yhteensä 14.635 neliömetriä ä keskimäärin 2: 40 — 34.145 mk. Sitäpaitsi oli- simat Raatihuonetontin ja Raati- huonepniston sekä Aleksandrankadun rantapuiston katukäytämät lasketta- mat ketokimillä ja marustettamat reu- nakimillä, yhteensä 6.826 markan kus tannuksella. 2) Hra Emil Danielssonin pyyntö saada ivaltuuston istuntosali käytet- tämäkseen taidenäyttelyä marten. Walmiswsmaliokunta puoltaa sa lin lnmuttamista maksiitta marras kuun 4—16 pänvän Maliseksi ajaksi. 3) Maistraatin ilmoitus maltuus- niiehen täytemaalista. 4) Maimaishoitohallituksen ehdotus lisärakennuksen rakentamiiesta mai- r.aistaloon. Maimaishoitohallitus ehdottaa, mai- maishoidontarkastelija G. A. Heisin ginksen maatimuksesta. että rvaiivais- talo laajennetaan niiit. että jokaista hoitolaista kohti tulisi enemmän il maa (n. 20 kuutiometriä) ja että ryh dytään toimenpiteisiin, että sairaat ja tenveet. nuoret ja ivmchat hvidotkaat pidetään eri huoneissa, eltä rakenne taan 16 huonetta sisältämä puuraken nus maimaistalotontin kaakkoiseen osaan. Rakennuksen hinta on ar- mioitn 16,000 markaksi. — Malmis- lusivaliokunta ehdottaa puolta wä- hemmän rakennuksen haiilkiinista. 5) Kansakoulujen johtokunnan kw jelmä, koskema 1911 lvuoden kulunki armion johdosta tehtyjä huomauluk- sia- ^ K) 5:n kirjelmä ilmoituksilleen kan sakoulujen tarkastajanmiran nykyisen hoitajan wiisiwuotiskauden umpeen- menemisestä. 7) Termeyslautakunnan kirjelmä ynnä termeystarkastajan I. L. Wik Holmin palkankorotiisaiiomus. Lautakunta puoltaa hra Vikholmille 500 markan palkanlisäystä nykyiseen 1.500 markkaan. Wa!mistus:valio- kunta ehdottaa 300 markan lisäystä. 8) Hra A. Fagerholmin selonteko työnmälitystoimistoista ja ehdotus työnmälitystoimiston toteuttamiseksi paikkakunnalla. Hra Fagerholmin kertomuksen joh dosta ehdotraa malmistusivaliokunla työnmälitystoimiston perustamista, joka olisi toimimassa marraskuun 1 päimän—toukokuun 1 päimän mäli- senä aikana noin 800 markan rouosi- kustannnksella sekä että asian toteut tamista marten malittaisiin iviisihen kinen johtokunta, jonka jäseniksi va liokunta ehdottaa: työnantajista Iv.- konsuli H. Rosenlemin ja räätäli I. Hakkaraisen (maralle tehtailija ^t. Ritalan) ja työntekijöistä puutyön tekijät K. Mannilan ja Tuomisen (maralle kultasepänsälli R, Zaarisen) sekä johtokunnan puheenjohtajaksi m.- tnomari 'Zl. Pippingsköldin. — S«o«klaise» Nuija» ko ko»?sessa miime tiistaina oli mäkeä runsaasti. Kun aluksi oli yhteisesti laulettu, piti rehtori L. H. Sandelin esitelmän kirkkohistorian olalta. Opst taja G. V Lehtonen kertoi hauskan jutun »akasta, joka tupaansa si-Sties sään jätti ruokakomeronsa siistimättä" Wielä oli ohjelmassa runonlausuntaa ja keskustelua. — Pori» Ikarh» toimeenpanee iltaman lauantaina tai sunnuntaina t. k:n 29 tai 30 pnä Ohjelmaan tu lee m. m. näytelmänpä!?. ^ Pori» s»o«alai«e» yh teiskoulu. Kenraalikumerrööri on yhtyen senaatin päätökseen myöntynyt Kihen, että Povssa saadaan amata 7-luokkaine.i yliopistoon j^htaiva yh teiskoulu. — P»itte» mhyuti kr»»»»»- «etfiStä. Senaatti on hyroäkiynyt Reposaaren höyrysaha-o.y:n tarjouk> sen ostaa 10,000 tukkipuuta Parka non hoitoalueelta 10 mkn 1 p.n hin nasta tukilta. — S««ri r»has»«t«a lStz detttz j«»«Sta. Wiime sunnun taina löydettiin eräästä Poriin tu leman junan kolmannen luokan Mau nusta n. 8,000 martkaa sisältämä laukku. Sittemmin saatiin tietää, että rahalaukku kuului eräälle Hämeenky röStä kotoisin olemalle maanmiljeli Me, joka humalapäissään matkusti Santalalleen, maikka hänen oli määrä jäädä Tampereelle, ja unohti lauk ansa erääseen Vaunuun. — Tamp. San. — Warka»deSta on pidätetty työmies Johan August Ahlgren Tampereelta ja syytettiin häntä eilen raaStumanoileudessa syylliseksi torp pari Anton SakariaS Koskiselta Viime eläinmarkkinapäiwänä Otaman ramintolossa Varastetun 270 markan Varkauteen. Rahat on häneltä saatu takaisin, mutta siitä huolimatta mies kielsi oikeudessa syyllisyytensä. Juttu lykättiin ensi marraskuun 2 päimään. — RaaSt««a»oike»dessa eilen sakotettiin merimies Karl August Henriksson 130 markkaan parista juopumuksesta, poliisin Vastustami sesta ja pahoinpitelystä. Päällistakkien markausjuttu lykät tiin ensi keSkimiikkoon. — Päihty«eide» he»kilöide« poiStami«e» j»»aSta. Koska rautatiehallitus useista sille miime aikoina saapuneista ilmoituksista ju nissa tapahtuneista häiriöistä on huomannut, että annettuja määräyk siä pä htyneiden henkilöiden poistami sesta asemien odotussaleista, asema silloilta ja Vaunuista ei kaikilla ase milla tarkoin noudateta, on rautatie hallitus katsonut tarpeelliseksi uudes taan muistuttaa asianomaisia mirka- ja palmelusmiehiä tarkoin pitämään silmällä, ett'ei päihtyneiden henkilöi den anneta nousta junaan, sekä että sellaiset henkilöt, jos niitä junassa tomataan, omat ehdottomasti ensimäi- sellä pysähdySasemolla poistettamat junaSta; Pietarin—Malkeasaaren ra- toosalla on noudatettama niitä mää räyksiä, jotka puheenaolemaSsa suh teessa omat säädetyt sanottua rata osaa marten. — Joha«»eslehdo» keilara- tarake«»»S myytiin eilen mapaa- «htoisells huutokaupalla ramintoloitsija Th. Strömlundille 643 markasta. Keilaradan omisti osakeyhtiö Axel PHlgren Helsingistä. Rakennus saa kaupungin Valtuuston päätöksen mu taan seista nykyisellä paikallaan il man muokraa niin kauman kun sitä käytetään keilaratana. — T«Ii»«itto Kokemäe»- joeSsa päättyy tänään kestettyään noin 5 Viikkoa eli 56 Vuorokautta enemmän kuin miime muonna. Ui tossa on jokea laskenut 1,267,000 tukkipuuta. — Palotorlvea koeteltiin eilen ja toissapäimänä. Heikolta tuntui ääni. — Wtllii»ttz«i«e» on lisään tymässä Porin poikamiikoreissakin. Hilj iltain tarttui eräs 12 Vuotias poika puukkoon kun tomerinka häntä irmisteli, ja lyödä hurautti toista sillä selkään. Onneksi sai toinen -väistettyä sen werr -ZN, ettei lyönti käynyt ihoon, maan repeli ainoas taan pojan takin. Toisella kertaa taas heitti 8: Ssa kaupunginosassa muuan poika toista suurella kimellä päähän saaden ison haaman aikaan. — Kas«kt»S»pillise» tzhdit- thkse» v«ofi?oko«S on tänään torstaina klo 7 i.p. Tyttökoululla. Odjelmassa on esitelmä Tukholman opettajainkokouksesta, mirkailijainmaa- lit y. m. Miten ruotsalaiset renkejänsä koh telemat. Nuorsuomalaisten ja sosialistien aivulla nostettiin täälläkin sortomuo- fina harmalukuiset ruotsalaiset kau- punginmaltuustoon hallitsemaan Po rin kaupungin 16,000 supisuomalaista asukasta. Auttajain mielihymiksi ot- timat sitten ruotsalaiset joukkoonsa ..istumaan maltuuSmiehinä" sellaisia kin „johlajia" kuin herrat Eetu Salin ja Mikko Latrva. Kun sitten ruotsa laiset, saatuaan meroäyriperusteen korottamisella y. m. keinoilla mal tansa turnatuksi, tunsimat asemansa mahmakst, menettelemät he täällä ku ten kciikkivlla muuallakin maassamme nöyrinä pallvelijoinaan toimimien ..noorsoomalaisiensa" kanssa: ruotsa laiset määräämät nyt kuinka monta ;a ketä nuorsuomalaisia asetetaan ku- M'si maltuuSton tuoleille istumaan. Kun tällainen peli rupeaa «maa mmon so?eimp,linkin ruorsuomalaisten älncstäjäin silmät, yrittäivät nuor suomalaisten johtomiehet sitten joskus silmäin lumeiksi teeskennellä erimieli- syyttäkin ruotsalaisten kanssa ja sil loin kun marmasti jo edeltäpäin tie tämät, etteimät saa miestään Val tuustoon, asettamat muka oikein oman ehdokkaan ja toitottamat maailmalle: katsokaa, meillä on oma ehdokas, nyt emme ole yhteistoiminnassa ruotsa laisten kanssa. Niin tekimäl nuor suomalaiset täällä miimeksi maltuuS- ton täytevaalissa noin pari miikkoa sitten. Mutta ry5 jälkeenpäin näyt- ^ärvät n'»rr!uomalaisct tuota temppua v^oin katuman. „Sanom t" e!mät tiedZ, miten m. m. peittäisimät maa lien paljastamaa mieslukunsa pie nuutta. Suuresta maalitouhusta ja innokkaasta agitatsioonisia huolimatta talikin maalissa ilmi, että täällä 16 000 osukkcan Porissa saatiin tus kalla ja maimalla kokoon ainoastaan 110 nuorsuomalaista! Hälmentääk- seen omaakin hämmästystään ja puo lueensa nolaantumista juUStimat „Sa- nomat" main urheasti tuon tuloksen osottaman nuorsuomalaisuuden kas- mamista Porissa! Kun jo edeltäpäin tiedettiin koko touhun oleman main manöömerm, jolla koetettiin heittää tuhkaa ihmisten silmiin, niin nyt maalien jälkeen ei yksikään porilai nen olisi mähääkään hämmästynyt maikka ..Sanomat" kaikesta huolimatta olisimat julistaneet moittaneensa maa lissa. Juuri kun sitten nuorsuomalaiset luulimat yleisön unohtaneen koko hei dän w!2olinolauksensa, tulee täkäläisten ruotsalaisten äänenkannattaja „Björ- neborgs Tidning" ja »Sanomain" kauhuksi taas paljastaa sen surkean rengin aseman, jossa nuorsuomalaiset täällä ruotsalaisten hymäksi hikilza- tussa häärääivät, mieläpä ,,Bj. T." antaa ..noorsoomalaisilleen" isälliset nuhteet tyhjästä rimpuilemisesta ja her mostumisesta. ..BjörnebzrgS Tidnin- gissä" näet nimimerkki E. W. lau suu seuraamaa: ..Pzljon melua tyhjästä Voidaan todella nimittää Satakunnan Sano- mv in hermostunutta esiintymistä en nen ja jälkeen ivaltuuston w:ime täy- temaalia. Mutta lähemmin tarkas taessa huomaa sillä oleman oman se lityksensä. Satakum.an Sanomain ..johtajat" h lusimat nimittäin käyt tää manhaa koeteltua menettelyta paansa ja kun siinä erehdyttiin, niin oli pettymys sitä tuskallisempi: ase tettiin oma ehdokas sillä »armolla edellytyksellä, että ruotsalaiset öäneS- täisimät hänet koupunginmaltuuSmie- heksi. Tämä nyt et kumminkaan tällä kertaa tapahwnut, kun ruotsalaiset kulkimatkin omaa tietään. Että Sa takunnan Sanomain »johtajat" omat ruotsalaisten osottamaSta suosiosta tulleet liiaksi lellitellyikji, ei ole tunte matonta; tarmitsee wain muistiin pa lauttaa miime muosien kunnallinen politiikka. Silloin nämä ..johtajat" elelimät todellista hallitsijan väimiä, mitkä he saamuttiivat ruotsalaisen puolueen amulla. — Et siis torwilse hämmästyä Satakunnan Sanomain iairaloista, mutta sitä enemmän jär jetöntä kynänhuitomiSta, erittäinkin kun muuttunut asema on itse ansait tua, luonnollinen seuraus siitä tuuli- miiripolitiikaSta, jota ..johtajat" omat muosien kuluessa harjottaneet. Lie neeköhän tämä seuraus huonosta joh dosta?" Totuus tulee aina tässä maailmas sa lopultakin ilmi. Nyt ruotsalaiset satunnaisessa tuittupäisyydessään jul kisesti ilmottamat lellitelleensä täkä läisiä nuorsuomalaisia, amustaneensa heitä ja korottaneensa muutamia hei dän johtomiehiänsä oikein Valtuus- miehiksi. Mutta kun nuorsuomalaiset tuosta äkillisestä hallitsija-asemaan kohoamisestaan omat tulleet komin ko peiksi, niin tukistetaan nyt nuorsuo malaisia hiukan eikä tällä kertaa Val tuuston tuolille nosteta. Kun ruotso laiset täkäläisistä nuor suomalaisista amuStajistaan antamat tuollaisen halwentawan todistuksen, niin luulisi jo paatuneimmankin puol- suomalaisen kyllästymän rengin mir- kaansc-; mutta ei. ..Sanomat" ma- sentumat heti kuten nöyrä palmelija ainakin. Lehti puolestaan ei mainitse koko lSytytykseStä halaistua sanaa. Mutta kun asiaa ei aiman kokonaan Vaikenemallakaan moi simuuttaa, niin antavat ..Savomat" jonkun «Penko jan" lukijainsa silmien himeiksi muka Vastata ruotsalaiselle ..BjörneborgS Tidnitig'lle". Mutta ..Penkojakaan" ei kajoa itse asiaan, kumartaa wain nöyränä: „Me suomme puolestamme hymin mielellään hra E. W:lle won ilon, joka on samalla ensimäin en koe- näyte hra E. W-n kynänkäytöstä maltuusmiehenä." Siinä kaikki! Ka ma on komento siinä ruotsalaisnuor- suomalaisessa talossa, kun nuorsuo malainen renki ei uskalla mukista mastaan, maikka ruotsalainen isäntä kuinka kurikoisi ja miten ilkkumia sa noja käyttäisi. Aiman naurettawan Vaikutuksen tekee ..Sanomain Penko jan" uikutuS, kun hän yrittää kään tää pois huomion itse asiasta ja syyt tää sosialisteja, että omathan nekin täällä auttaneet ruotsalaisia «altaan, söimäthän nekin sokeria, miksi ei pap pa niillekin anna Vitsaa! SylvLlle omat tosiaankin nuorsuo malaiset alentuneet ruotsalaisten pai- Veluksessa, ja komissa pihdeissä oM.t- kin, sitä osottaa „Bj. T:n" loppu- uhkaus nuorsuomalaisten huonosta johdosta. Sehän kuulostaa kuin an karan isännän puhe ainakin renki- tumassaan, joSsa hän panee to'meen moudinmuuton. Kun ..Satakunnan Sanomat" tällaisistakin ruotsalaisten omista tcd.stuksista huolimatta aina omat »väittäneet ja lukijoilleen yhä mieläkin uskottelemat, e'teimät he ole olleet eimätkä ole ruots.laisten kanssa yhteistoiminnassa, niin osottaa se main sitä, että ..Sanomain" herrat luuleivat lehtensä lukijoita armostelu- kymyttömiksi ja edelleen koettamat pi tää niiltä tosiasiat salassa. lllllM III temikM. — Talli»«a« filakka«arkZi- «at. Tallinnaan tuoliin Suomesta lokakuun 9^15 pnä 335 tynnyriä suolatulta silakoita. Syyssilakoista saatiin puolen tynnyrin astioihin suo lattuna 9 ruplaa 50 lopettaa ja ne likkoihin suolattuina 10 ruplao; kesä- silakoista V, tynnyrin astioihin suo- lattuina 3 rupi. ja nelikkoihin 8: 50 kop. I. A!b. Sandman. — Ka»warti» wal«iSt«S SxomeSfa. Suomen kemiallisen osakeyhtiön on nyttemmin onnistunut malmtstaa suuri määrä synteetiSta kanmärtiä. Ensimäinen lähetys sa- nottua tamaraa lähetettiin ulkomaille syyskuun ö pnä. — Gtaudard Oil aleutaa Sl- jtz» hiutaa. Nem-Iorkista sähkö tetään, että Standard Oil t. k. 4 pnä on julkaissut lentolehtisen, antaen siinä tarkat tiedot asemasta öljymark- kinmlla. Puhdistamattoman palo- öljyn suuresta ylituotannosta huoli matta on Viimeisen puolen muoden aikana noin 70 uutta petroleumi- yhtiötä perustettu, osaksi Amerikassa, osaksi Europassa. Monet näistä eimät kuitenkaan rupea toimimaan. Stan dard Oil kertoo etsimänsä uusia me- nekkipaikkoja ja ennustaa öljyn hin nan alenemista. Koko maailman öljystä on nyt noin '/z kotoisin PohjoiS-Amerikan petroleumilähteistä. — Pellervo» wiikottai»e» woi»ht»tatilaSto. LSHetySväimä Hzngosta 10 v. lokakuuta 1910 Keskihinta Uudenmaan läänissä oli Smk. 2: 75,6, Turun ja Pirin Smk. 2: 70,2. HSm-en Smk. 2: 68,3, Mik- kelin Smk. 2: 67.3, Kuopton Smk. 2: 67,9, Maasan Smk 2: 69,1, Ou- lun Smk. 2: 69,3 ja koko maassa Smk. 2: 69,8. — Moi» k»let»S«aks»je» korsttamixe». Rautatiehallitus tulee ensi lauantaina, t. k. 22 p:nä neumottelemien jäsenien kanssa käsit telemään kysymystä Voin kuletusmak- sujen korottamisesta. UU//5/5. — Sosialistien edusmiehqy- destä kieltäytymiset. Maisteri Wäinö Muolijoki on iielläyiynyt rupea masta sosialistien edustajaehdoklaatsi. — Uudenaikaista kulkutau ti a on huolestuttamassa määrässä alka nut liikkua Huittisten k.rkonkylän Metsä kulmalla. Se on eräänlainen mielipuo lisuuden tai raimokar hun oireita osotta- wa tauti. Miime aikoina se on huomat- tawasti pih>n!unut. 'un maloikat kesäyöt owot menneet menojansa. Pimeys on huomattu sairaita liihottamaksi. Sairaita waiwaa omituinen häivittämisknhko. Miskellään kimillä ihmisten huoniit^^ poltetaan eloja. Saaw>tpa yksin miatlo- mat aidansechäätUn kokea hndcin riiwo- ansa- Tunkematpa taudin uhrikst ioutu- nest käymään käsiisi ihmisiinkin. Komin tekee tauti miehea lemottomakft. Har moin hän omassa muoteessaon unta saa. Utein hänen täytyy lähteä yöa selkään tilomstrlen päähän raimoamaan. Kum mallisinta on, että tauti tulee aina py^än seutumilla pahemmaksi. Sen pahimmin pakottaessa miesvolosen täytyy kiljua ia huutaa sanvipäitä an>ulseen niin, että surku tulee. Sairaan ruokahalu on ta- maton; ihmisten n uriSmaar ja puutar Hat sen tyydnttämiseksi tyhjennetään pu tipuhtaiksi. Kolvemmia pyrkivät si hen sairastumaan tuossa kahdenkymmenen korioissa olemat nuorukaiset. Mutta tarttuu tauti muutamiin manhempiinkin miehiin. Taudin perille on ahkerilla tutkimus silla koeteltu päästä. Toiset arwelewat sen johtuman aimojen pehmeiemisestä, toiset taas luulemat sen oleman erittäin maikeanlaatuista penikkatautia. Paikkakunnalla oltaisiin suuresti kiitol lisia, jos joku miisas ihminen neurvoisi, millainkn lääke tällaiseen tautiin on p i- raZ. Ei^öiiän esim. järjestyksen malmo- jat tietäisit ^ — Mihin paikkaan Suomessa kohdistui Erik lX.nnen risti retkiä Historiallinen yhdistyksen ko kouksess» miime perjantaina pin maisteri K. I. Jaakola mielenkiintoisen esitelmän ensimäisestä risr-retkeZtä Suomeen. Hän esilti siinä eriämän m ellpiteensä siitS, mihin pailkaaa maatamme tämä ensimcii- nen käännqiqsrelki on kohdistunut. Ku pittaan kasletarulle on esirelmävp täjän m elestä annettu liian suuri lnerkitiz^. Sitämastoia piti häa todennäköisempänä, että Eerik-tuninkaon rist retki I1öv-luwun pnolimälissä on suuotnutunut Turun pohjoispuolelle, mahdollisesti Kokemäen- ioen tienoille. Tahan miiltaa panmin kirjeet, pyhimyst^rut ja kansantradusio- nit. Tätä esitystä seuranneessa keskustelus sa lausuimat mielipiteensä vros. Lehto nen, maisterit Rinne. Soikkeli ja Tall gren sekä tri Gunnar Suol-ihti. D eensä he asettuimsi epäilemälle kannalle esvel- mänpitäjän esittämiin mäiUeisiin nähden in to mat esiin seikkoja, jotka puolustamat Turki-a paikiana, johon ristiretki on koh distunut. ^ — Nuorsuomalaisen nuori son sitmät amautumat. „Päiwä"- lehden :riime numerossa on hra Eliel Kopperi käynyt mastustamaan .Hetfin- g n San^m en" aikaisemmin esittämää täsitysiä suomenkielisten yliopi-ilaSten merrattain suuremmasta innostuksesta i!zan'eell sissa pyrlimylsissä. Sano mat han Heli. Sanomat, että lehden käfiiyklen mukaan suomenkielistä nuorisoa „elähyt- tää halu taistella maltiollisten oikeuk siemme ja mapauksiemme hymälsi sekä palama into tehdä murrollansa tnö'.ä kansanmaltaisen kehityksemme ia kaikkien yhteiskunnallisten uudistusten h>>wälsi se!ä kansamme simisiy^sen ja taloudellisni toimeentulon kohottvmiselsi". Tämän 'obdosta lysry hra K. „Päi- mässä": „U-ko^aanko^an tosiaankin kaik kea tuot-i juomcntietlsen nuorison innos tutusta^" I, kirjoittaja selittää omaa käsityMän asiassa: „On kylläkin ollut aika, jolloui h.ilu t>i'tella malli^llisten oileutfiemme ja maraulsiemme hymäksi on elähytlänyt tätä ruorisoa, mutta kieltää ei woid?, e tä tämä innostus nyt on l -imeampi, kuin sortomuosiea -dellisellä kerralla al kaessa. Oikeutemme ja mapautemme ow 't liqt yhtä uh ttuja. eikä mo^tane epälllä. että nuorisomme wä inpitamä iömä>nmin seuriist taistelua, mutta ennakkoluuloi- semmin se nyt siihen ryhtyy i' jvn'un merraa epäluulolla kats. o en isiä johta jia. Ja siihen nämä omat itse syoväät. K n tais:e!u wi me kerralla het'isslsi lai meni, rli moitto kohonaan meidän vuo- lellamme. Miksi ci silloin hankittu oikeuk sia si nä määrin, luin o'isi moitu^ Ja sille a kun mastustutsen joztajat olimat Millassa, mi>si silloin ei rakennettu man- kempia perustuisi-?, ini si silloin ei käy tetty moittoa hymökst niin, että sii ä kauemmin kuin miisi muotta olisi saatu nauttia: Ei, silloin eroitettiin toisin ajat telemia miroiSta ja hankitmn y'siloisille kormausta sortomuosien kärsimy sien ta- km. Ne, joita nuoriso oli ihannoinut ..isänmaan puoleZta kärsimin^", ne muut- tuimat nyt rahan-hneilsi porm reiksi, jotka haawrja>in kultakolikoilla laiskaroi- wat. Ja näi ätö nuorison n >t pitäi!^ olla malnilS uudelleen seuraamaa! ! — Näilä muis!ellen tuntuu naurell,-ivalta, et ä juuri Helsin^n Sanomat teroittamaty'i- oppilasnnori olle. elici nq'ua kana !,w poinsä tuyiyä ylsinään leipälukuihi^sa". „Tuty?tikin - lisi Helsingin «sanom sta. sc inoittkuin muist ilin puotuelehd>?rä, toi- wo!t»waa, että edelleenkin lukmsal nuo risojoukot hei:ä sokeasti scuraisiw.it, mutta itte omat he samalla auttaneet tätä nuo risoa näkemään sen mädännäisyyden, joka suurien puolueitten keslinäisessä ja sisäi sensä intrigi-sä ilmenee. Ia ny: kun nuo- rison omassa keskuudessa on otettu vo->- ditlamaksi sen »tehtämät ja ihanteet", ei puolulchiien korttien sekoittaminen iule onnistumaan. Olemia oloja moittim illa ia telopyliiä parannusneumoja kirjoituk sissa jakelemalla ei pitkällekään päästä. Nuorison itsensä on otettama tämä yh distyksissään keskustelun alaiseksi, ja it sensä sen on toimintansa järlestettämä". ^Wiime eduskunnan juhlalli set arvajaiset näytellään Puistotealterin elämissä kumissa tänään ja huomenna. Lrjzlli5llll8 sz Me. Ai» Rtttmm» distrtiSsi miime tiistaina oli mäkeä mähemmän kuin olisi odottanut. Herra Rauta- Vaaran ääni on kaunis ja esily »ta pansa luonteenomaista ja tunnelmal lista. Mutta miime tiistaina hänen äänensä et ollut kunnossa. Sitä maimasi koko ojan käheys. Laulunsa tuntuikin omituisen tukahuteiulta. On sen Vuoksi Vähän Vaikeata lähemmin sen johdosta puhua. Kompastukset puhtauteen nähden aiheutuimat toden näköisesti äänen tilapäisestä epäkun nosta. Samasta syystä kuului laulu toisinaan mähän heikolta. Alkuun panossa ilmeni silloin tällöin horju- maisuutta. Mutta, niinkuin sanoin, kaikki tämä saattoi johtua satunnai sesta syystä. Herra Rautamaaran taiteilija-ansiot, musikaalinen käsitys kyky ja sisällön mukainen tulkinta olimat koko ajan huomattamissa. Useat esitetyistä lauluista olimat ennen kuultuja. Mutta monta oli herra Rautamaaran ohjelmassa uut- Mi AjMHotmmmo Juruzzz. Eerikinkatu S. Puh. 4S4. Omistajat: Hcivioikeudcnnotaris Wamc Ki.!vi ja Hvn?ioi!euden- kanSlivt. «santer. Äaarnijoki. takin laulua. Jlahduttamaa oli, että kotimainen osasto oli niin hymin edustettu ja että suomenkieli oli saa- nut etusijan. Ohjelman kahdesta toista laulusta oli seitsemän suomen- kielistä, joukossa pari käännöstä. Kotimaisten säweltäjäin luuluista kiinnittimät mieltä enin neljä Vii meistä laulua. Niistä Kotilaisen miehkeä «Laulu oramakta", Kaupm luonteenomainen ja surunmoittonen »Sairas soittaja" ja Kuulan „Epi- loogi" olimat yleisön suosionosoitus ten johdosta toistettamat. Kuulan ..Epiloogi", sisällöllisesti moikuttamo ja marmoin, omintakeisin piirtein kir joitettu sämellys on sekin osotus teki jänsä Voimakkaasta ja pystymästä sämelhengeStä. Ohjelma päättyi aa- muisto tunnelmaa ja elämän luotta- mu?ta sisältämään kohtaukseen Me lartinin oopperasta, „Amo". Sen aikaansaamat suosionosotukset aiheut tivat konsertinantajan laulamaan yhden laulun yli ohjelman. Sipell- uksen „Säs, säs, susa" oli niinikään toistettama. Porin tavallinen konserttiyleisö loisti poissaolollaan. Se ei saanut tultua konserttiin, kun ohjelmassa oli suomenkieli niin runsaasti edustettu na. Jz mikäli tuota ykisöä oli, pyrki se tällä kertaa olemaan komi» kriitillistä ja säästi suosionosotukfiaan. Wasta kun ruotsinkieliset laulut oh jelmassa tulimat esille, tuli se hywän- tahtoisemmaksi. Säestyksen suoritti herra E. Kauppi sujumasti ja yleensä erittäin musikaa lisesti. S. S. — u»fi teatterltzrittzS. Tur- me Ar-l Ahiberg—Aarne Orjatsalo on ..Haminan S:lle" kertonut, että parhaillaan suunnitellaan uutta suo malaista teatteriliitosta, jonka koti paikkana tulisi olemaan Turku ja jossa teatteri tulisikin näyttelemään kaksi kuukautta Vuodessa, mutta tul si teatteri palmelemaan rannikkokauvun- kiemme taide-elämää myöskin sään nöllisesti uusiutumilla kiertomatkoilla niihin. Tämä teatteriyritys on aiottu perustaa osakeyhtiöksi. Johtajaksi tälle teatterille tulisi kai hr : Orjat- salo. Tämä uusi teatteriseurue alka nee toimintansa jo ensi taimena. Oh jelmistoakin on jo ajateltu. Kariston seura näytelmäkilpailu. Kustannusliike Armi A. Kariston Hämeenlinnassa toimeenpaneman seu- ranäytelmäkilpailun kilpakirjotuksst omat Kirjailija-Liiton malttsemat pal- kintotuomarit kirjailijat Otto Manni nen ja Aarni Kouta nyttemmin tar kastaneet ja jakaneet palki>>not aiku- perä'.seötä järjestelmästä hieman muu tettuna seuraamille kilpailukappaleille: I p. 300 markkaa teokselle „Wäke- m:ä Voimia", 2 nöy!öksinen näytelmä, jonka tekijäksi nimilipun avattua on huomattu kirjailija U. W. Mala- korpi. II p. 150 markkaa teokselle »Lehto set ja Mehtoset", 1-näytöksinen pila, jonka tekijäksi nimilipun amattua on huomattu Lauri Pohjanpää. II p. 130 markkaa teokselle „Kun naiset pelkäämät", 1-näytöksinen Hu- minäytelmä, jonka tekijäksi nimilipun amattua on huomattu WM Akka- nen. III p. 100 markkaa teokselle ..Raati» miehelsi", 2 näytöksinen huwinäyts!mä, jovka tekijäksi on huomattu Ta?wi Wi!j:ka'.nen. III p. 100 markkaa teokselle „Owe- lat markaat", 1 näytöksinen huminäy- telmä, jonka tekijäksi on huomattu Ruup-rtti Kainulainen. P-lkintotuomarit cmat katsoneet, että palkittujen näytelmien ansiot yleersä ja suhteessa toisiinsa omat sellaiset, että yllämainitut palkintc- määrät sopimimmin maStaamat niitä. Alijäämä palkintoihin määrätystä 1000 markasta käytetään mostmseen näytelmäkilpailuun. Palkitut kappa leet tulemat painosta ilmestymään marraskuun kuluessa. — Uutta kirjallis«»tta. Suo malaisen Kustanlms-o. y. Kansan kustannuksella on ilmestynyt: Riikka Alho: Kuopus, ker- tomuskokoelma, hinta 2 mk. 50. p. Esikoisteos, joka tuntuu saamuttaman tamallista suurempaa huomiota. Björnstjerne Björn s o n: Liput liehumassa, (Det slager i byen og paa hamnen), hinta 6 mk. Tämä laaja teos on suuren runoili- jamainajan päätuotteita; hän käsitte lee siinä perinnöllisyySkysymystä ja koulujen tehtämää simeellisyySkaSma- tuksessa merrattoman eloisasti. Sen johtama aate on meilläkin nykyään päimäjärjestylsessä, joten teos ansait see enemmänkin huomiota kuin äsken manalle muuttaneen mestarin suur teos jo itsessään herättää suomalai seen asuun saatuna. Daniel Desoe: Kapteeni Singletonin seikkailut,hinta komissa kansissa 3 mk. — ..Robinson Crusoen" maailmankuulu tekijä kir joitti useita erinomaista nuorison?,» joja. ..Kapteeni Singletonin seikkai lut", jotka ilmestyimät m. 1720, omat näistä ..Robinson Crusoen" jälkeen suosituin. — Dlioypilaide» KeskuSte- l«se«ran julkaisuja: No 1 Waltio ja m altio nus k o nto, kirjoittanut K. R. Brotherus. K4s,w. Hinta 73 p. N .i 2. Ihmisen polm eutumin e n, kirjoittanut Ei- ncr Fieandt. 86 siw. -t0 kuma-7. Hinta 1 mk. N:o 3. Minna Canth, kirjoittanut Helmi Sktälä. 39 sim. Hinta -,0 P. N:.z 4. Juutalaiset ja me, kirjoittanut K. Tvllqivist. 67 siw. Hinta 75 p. Nyt owat ilmestyneet yllämainitut ensimäiset numerot sitä kirjasarja?, jota ..Ylioppilaiden Kesku-teluseura" on ryhtynyt mal:stust;rkoituk'eSsa julkaisemaan. Sorja iulcs käsittä mään yleistajuisia tirjoit^Imia yhteis kunnallisten kysymysten, tieteen ja taiteen aloilta, tarjoomcian hyödyl lisiä, kehittämää ja mielenkiintoa he rättämää lukemista suurelle yleisölle. Suotamaa olisi, että se pääsisi leiviä- mään mitä laajimpiin piireihin. Marsinkin nuoriso- y. m. edistysseu rojen tulisi näitä kirjasia suosia. Mämiinittujen kirjoitelmien lisäksi ilm-styy sarjcssa piakkoin useita muita, joista mainittakoon maisvri K. H. Hällströmin kirjoitus periy tymisestä, tohtori Zich. strenin kirjoitus simiiliawlol? tto s to, tohtori K. S. Lauri'an esitys Preus sin puolalaisten kansalli suus ta i S L e lu s t a y. m. Sorja ilmestyy Kustannusosakeyhtiö O.a- won kustannuksella. — F. U«» Ctzg«se»S, ka«sa- isä". Kumitettu juhla julkaisu. 200 simua. Hinta 2: 50. Kustannusolcckeyhliö Otamcn kustan tama. Uno Cygnaeus oli ylsi amä suuria mieh a, jotka omat teh-.eet kansamme historian miime m.:osisad.-in jälki- puoiiskolla niin merkilliseksi ja moni puoliseksi, jotla omat raimanneet ihan uusia uria isänmaamme kehitykselle. Hänen elämäiityönsä on monessa suhttessa erittäin mieltäkiinnitlärrää, ja siihen tutustuminen maksaa kyllä waiivan. yllämainittua, juuri i!mes« tynyitä elämäkertaa suosittelemme senmuoksi lämpimästi jokaiselle, joka nyt, kun kohta tulce sata muotta kuluneeksi „Suomen kansakoulun isän" syntymässä, haluaa tietoa hänen elä mänsä maiheista, hänen aatteistaan ja taisteluistaan. Kirjan esitys on mieltäkiinnittäwä ja tv^laisemc; sen tekijä, kansakoulujen ylitarkastaja, tohtori Gustaf F. Lönnbcck, on Uno Cygnaeuksen sukulaisena kuulunut hänen lähimpään tuttamapiir.insä. ja siis perin pohjin tuntee kuivatta mansa. Julkaisu on runsaasti kumi- teitu, painoasultaan armokas ja miel- lyttärvä. — Herbert Spe«cer: Kss- Wat«ö tiedollisessa, simeel- lisessä ja ruumillisessa suh teessa. Englanninkielestä suomen tanut tohtori O. Hannikainen. Toi nen, korjattu painos. Alkulauseen on krjoittanut prosessori Mikael Soininen, lausuen m. m.: ..Spencerin Kasmatus-nimisestä kirjasta on sa nottu, että se on enimmän lueiuita mitä englanninkielellä on kirjoitettu. Eikä tarivitsekaan sitä lukea monta lehteä, ennenkuin woipi tämän hymin ymmärtää. Ajatusten selmyys ja moima ja ennenkaikkea se suorastaan hämmästyttäivä muodon yksi,keltai suus, johon kirjoittaja on osannut nämä aja>ukset pukea, miemät lukijan Heli aluSta Mi kaansa. Kirjossa koh taa m^itä -ahjomaton pyriatö totuulti kohti läpi kaiken sen crehdySten, en nakkoluulojen ja muotiorjuuden us- man, mikä ihmisten ar<vostelua ek syttää. Harmassa kirjassa huokuu meitä mastaan tieteen henki niin Voimakkaana ja samalla niin yleivän yksinkertaisena kuin tässä. Siinä on jotakin mapauttamaa ja samalla jo takin symää makamuutta h eränäpä. Tämmöisestä herätyksestä täytyy olla kiitollinen, matkka ei Voisikaan herät täjäänsä joka kohdsssz seurata". — Teoksen laajuus 2l4 simua, hinta 2: 50. Kustantaja on Werner Sö derström Osakeyhtiö. — Kotitaide. A.no^ korkeam malla taiteet?e!!a tasolla seisoma huo- nestsustus- ja taideteoll'.!uuslehtemme ..Kotitaide" on julajssut rikkaan kak soisnumeron l7-6>, sisältäen suuren määrän suurehkoja kumia Brysselin moailmcnnäyitelyStä pääasiassa huo- nesisustuisista ja taideteollisuusesi- neistä. Ne, joilla ei ole ollut tilai suutta käydä Brysselissä, woiwat näiden hymin painettujen kumien amulla saada koko selmän käsityksen marsinkin — näyttelyn paraimman osaSton — Saksan huonesisuStuksestc. Kun mielä lukee kirjoituksen ..Huone- sisustus ja taideteollisuus Brvsselm maailmannäyttelyssä", kirj. W. W. niin omaa tävden käsityksen eri mai den taideteollisista harrastuksista ny kyaikana. Kirjoituksista mainittakoon 'isälsi — ..Tietoinen tvniitunne", kirj. I. K. — »Suomen Käsityönopetta- jain Liiton piirustuskilpailu". ..Muutama sana kauneudesta ja tyy listä taideteolllsuudkssa". Mielä löy tyy 4 liitekumaa eräässä huonekalu- kilpailussa palkituista huonekaluista. Tässä numerossa on myös julmS- tuna ..Kotitaiteen" humikilpailu. Tar koituksena on saada mallipiirustuksia yksinkertaista yhdenperhcen asuntoa marten. ohjeeksi oman kodin rakenta jille. TulemaisuudeSsa saamme kai nähdä „Kotitaiteen" palstoilla tulok set tästä jokaiielle itse rakentamalle niin tärkeästä kilpailusta.