Nro 200 — 1910 KESKI-SUOM1 Sunnuntaina syyskuun 4 p:nä jvlkisestä elämästä riistämällä heiltä kaisemmin on kerrottu, ÄWat lahjoit»- heidän toimertst». Tornen lakiehdotus, jonka ministeri- neumosto on laatinut, koskee konvaus- summaa, joko Suomen on suoritcttalva Venäjän nxiliiorahastoon, kunnes o-sc- tveitvollisuus tulee ulotetuksi myöskin Suomen lanisalaisim. Ensi >wuodek>i on summan suu-rmis määrätty 12 miljoo naksi. josta se jvuo-sittain kohoaa yhdellä miljoonalla A) miljoonaan asti. Molemmat luit kuuluivat niihin eiinn- 5 ; n, joista syyskuun 14 päiaväksi kokoon- kiii-uttuijen wallicip^iiwäin on annettalva .lau'unton'a'. .Valtiapänvät tulnvat, zoö nykyisiä päättämä iisnhttä jatkuu, aset- tuinoan sille kannalle, ettei sen tchtämänä ole antaa mitään lauslmtoja, ivaaii i:je »valmistaa ja hymäksyä lakoja Tuomelle. Tämän wast<ni5sen «saadessaan Denäjä on ctvella, jonka »vain raaka wä!u»a>lta kattaa auki. murtaa. Mittta silloinkin on Tuomen kansalla oletva riittätvästi »roimia sotaan, jossa tcisin tvoiito saa- wutclaan wäheimnin ruumiillisella tvoi- Aialla ?uin knlttuarrilla. Suomen kysymys kansain- välisessä «aissosialistien kongressissa. Kansa inmälise-isä naissosiaMtien kongressissa esuii rwa Z e t ki n Stut - gariisia kongressille seuraaman luo- jtwn tysymystä koskeman pääiöslausel- mau: »Toiseen kansainmälöseen naissosia- listi kongressiin 'kokoontuneet 16 eri maan joMtstisen naisten edustajat laujunMi inhonsa sen lamcCan riksstoi «nuumn johoosta, jota Wenqjän po Ii:iiffa harjoittaa Suomen wa>lriMis tä «kapauna nxrstaan. Kongressi pitää tuota mopauua Wi6ä enemmän ar mossa sen wuoksi, että Suomella on de- mokraatisin ^vaalioikeus, koko maa il- massa ja että samainen maa on juo- nut kansallaisilleen yhtäläilset waltiolli- se: oikeudet sukupuoleen kachom.uta. Tämän wapaan tvaalcoikeudoil on Suomen kansan sosialidemokraattien johdolla läyiynlyr hanikkia ankaralla tct.sielvlla, ja se käyttää tä:ä 0'?eul- taan taistella ulkonaista Mihollis- ta. Z^enäjan hallitusta tvaS.aan, sekä «.HMkin sisäistä Mihollista, mallassa' olewia trokkia Mastaan. Tämär» oikeu- den tyhiätst tekeminen ei olisi enempää eik.i wähempää kuin ?ywien kansanker rosten kai?kien mcknollisten oikeuk- sien riistäminen. Liansainwätinen iiaisiosiaUstikongressi läheuää sen» ifiicffi sydämelli^simmän teritxhbi)fi^i> s.i »o onnentoimotuksensa Suomei :i ö' wäenluokalle, jo>ka on en7r riivissä lNtSioiussa m aan.! a tvältiolliste.i oi. luksien säilyttämiseksi, to iskussa jai määränneet, että Ainola on fäy .ettrn-n kansansimistys- ja museotarko- tukjiin. Laihjotuksen avivo on noin 400,000 ml 'Saarilla on ihaiio ase- ma Merikosken partiolla ja Hanhisaa- rella on erinomaisen kamiils puiÄo. — II. S. — Rajankäynti Suomen ja keisari- kunnan wälillä. „Karjv>lan' mukaa:: on \t rajankäyntbkomissioni, jofa_ on aseieuu käymään Suomon ja keisari- ku/.nan Mälism rajaa, nyt'emn:in juo- ritlanÄ suurimman osan tehiälväs- tään. Enää on käymättä eräs pieni a;ue Suomenlahden rannikolla, josta raiasta cn ollut epäseln»)^* st" joh dosta, että pari raMyytnä oli len:o- hietka peittänyt ja otipi jossakin ki-- mieiy pois. Suomet. edustaja: on>a: päämäneet tähän hankaa 3 m. t- riniknrkuijen paaden rajaa osvltamaan. Muuten owat Suomen ja keisarlkun- na>n eduslajMt olleet täysin isrsi.mrhsij raialinjan ka'ikvs:a kohdista. — Ruotsi ja koleramaara. Ruotsin Helsingin pääkonfttlinwiras:on an ta- man tiedon mukaan on Nuoisin kaup- pakollegio jMstan-ut Euro-pan Wenä- jän koleran saaÄMamalsi lukuunoita- matta 'Kuurinmaata, W.ronmaata, L>!winmaa ,ta ja Arkangelin kuwerne- menttia M Suomoa. — Suomen asiat Englannin lehdis- ja. Viimeksi tämie sa «ipuineet englan- rilai'set lchbe-t sijälMMät kaksi Reuter- sähkösanomaa ministerineuwoston kah- desm „lakichdotukses!>a>": wonäläisten saa:>taltti'sesta yhdenitvervcristksi Suomen kansaläisieir kanssa oikeuksiin nähden, ja sotilasmvljoonista. Neuvoin Hel- singir.-oisiantbes jähkÄvää m.m. että nä- mä kaksi lafc octxst ainoostvon 'Halli» '•■ulien ohjelman entsimäiset makupalat Suomeen nähden ja että pian ryhdy tään tullikysymyksien, atakstrt- ^aivasti Venäjän ja >Suomen »välisiin, koska ulkomaiset wllisäädökset omat kaiisainwälis:en sopimusten iturtvaa- mc*. — Zvenöläinen lentokirjanen Suo- mesta. „Now. Wremjan" kertoman l. ».'-.an on ?)le!s!veiniläinen 'ftTnjj 1 • 5 lmv'' julkaissm 48-siwuisen lentokirsa- ter. irjincliä „To:>uu>s Snomcvto.". ?.t m en m^aiimuÄOt sanot «m siinä ^letran liian suureni ja waliioll'sten e- !:>.>'keu'ksien .u<i!hdo:.:ontot. Kun f e-*o i : ci !vyil>wäinen firjaian, niin i?;i si sällys rnoiknte fctjco tunnetuin. — 5v-wuotinen muisto fuonioioifcn oppikoulun historiassa. 50 ix-ito::;. :i: toistama Mmnuir sii!tä päiwä>'ä S«urwaltaliitto. Y ..M «- ii f Äskettäin lvieraili seka meualäinen että japanilainen laiivasto englantilaisessa laiwastosatamaösa Portsmouthissa. Nämä eri kansallisuuksien edustajat olimat nyt mahdollisiimum kohtelijaita toisilleen. Meuäläiset ja japanilaiset upseerit seurustelivat kaupungilla ja merimiesten w!i!it oliwat miltei »vielä yStäivällisemmät. — KumaSsa näemme weuäläisen ja japanilaisen matruusin kätteleivän toisiaan englantilaisen ol- leösa todiötasana. Auuri sisäänsaapunut: N&isten mustia ja värillisiä le nintit»nV »ifjt l Kävelypukuverkoja uusissa väreissä, H Silkki ja satiini vuorikankaita, Mustia ja värillisiä sametti ja moire kankaita. Vöitä, vyönauhoja ja solkia, runsas varasto, Kauluksia, rosettia ja kravatteja. Kaulus ja leninki rychiä mustia, valkosia ja kiijavia, Hartialiinoja suuri ja kaunis valikoim». Hius koristenauhoja, neuloja ja kammoja Pliseerattuja reunustoita mustia ja valkosia, Käsilaukkuja eri suuruuksia Koristenauhoja ja kaikkia ompelut 'a uutuuksineen. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. icin aloni majsn-tiiksensa roii-u koulu lna<'?samme, jossa oli <inn >r :u tilr.a sus»:enkÄiseM'in fipi.xuficffu Tämä fci'Iu oli Tamipercen ylialteis'ou!u, jo- den ensi nÄjänn^sÄtä, erotetiaivaksi ma'.nillujen pitäjien maanjaiko-oikeu- den P.l^eenjo'hlajan viirasta.' — Helj. Son. — Petkuttaja Abram Haapa. lusta MPunut.ii-cto 'fertoov ehä Lyy- prkissä ivongiii m peKulttaja Abrain ^aa^a on torpparin poi^ka Temmelsel- .iä, missä hän on horjoittainut pientä likeltä. Hän on saanut sieltä muuta» nil! iemmekseläislä ilsÄeen 10,)00 mk. takvuioen. — U. S. näistä «m ikarkuteillä olewan Rob. Luo« Lorr. V. 1 man ajettamia. Kristiinan kaupungissa on saman ajan tuilucssa otettu 6 ivekseli- protcstta^ >joista kolme Alfred Carlströ- min asetteita. Eloik. 25 pnä on proteslee- raitu Emil Axelin m Kristiinan kauoun k.ii.15 Pudotettu. miehen •ormai kkdoteUiia Kaltaiaen Ien kaupai ' j| **/, 03". KelieliistA löjt4jU pyy det. p*lk. ,t fv« — . . gin rahaioimikcmnarin nimessä diskonr- taama oma tv e ks eli Emk:sta 45,')00:—. jakaappMn. solmuruoskaa wasiaan ja kansallisen ka ;yr-sk. 1 p.^ löfiO awa:tiin — fi:a Itsemääräämisoikeuden puolesta! ennen oli 1858 IcOaf. 1 p. ö.ctjanu-t ^ääiöslattse^man perusteeksi esiin» w-'^utulksenia m^lntme enilm.nn^ii i')\ Zerkin seuraamaa: , suomenkielen o»ppi£o*uuit, ^i)U\iv\i)l t Tn Jos Suomen »vihollisille onnistuu Yi ^alkeiskoutu. lvieutt. iuvnninelemansarilos, on si:-! -- .huolimaton rautatieivirkamics. iä aurauksena Paiisi sitä että Suomi Rantatiebalkims on •ercii.uiut! iv.irai» kudouaa itsenäisMensä. myöskin t«)5tä . xaan VilläÄden aseman :ot;en. fiijuna tcfdiHcn joukkojen sortaminen ja kan- ^ z . Z. ItbcHjirfjien, jofa on uieneiel- san joutuminen ai'keut:a maille. Sen- i-., wirliceNses':'t junia (ö!)e:iiicsiii.Hn. wuolsi seuraamme me täydellä >nyötä- ^»n Ixnnäkuussa erää,'.^ pait .eiiä oli lunnolla sitä wapaustaistelua, joxa, Viu&aifylän asemalta Xictcnn raia Suomen kanlsa nyt taistelee. (Silk- ^ pölkkyjä kokcvwa juna TZilläyteclle ja fciro suvsionosoluksia). Pääiöslausctma hyväksyttiin Yksi- n>'e.'i!.'sli ja woimaikain!suosion)sotuk- fin. Manalta Suomasta. — Tanomehdet. Uuden Aumn pää- toim:t:ajaksi tulee ensi ivuoden a- lusra ::>ais:eri K. N. Rantakari Hel- sinusta, ticiää Ä. U. — Lahjoitus Lulun kaupungille. Torsvaina jäte'tiin Oulun kaupungil- le ta^sppaneumos Hemming Ästrvniin perillisien sille tekemä suuremmoinen lähsouus, johon kuuluu .Haichisaari, niissä <>n Ainolan palaisimainm huwi. l>a, sekä Paraiiisinscvri. Niiinkuin ai- Iludciilylän aseman pääslyS'ö siilein !nu» !lcdu?:cli oliko pö^l!>!una scapu- JiU: Willähreelle, wast'.si Udelius, eiiä >e ci: jo tiillur, maikka juna oli *v i e i c radalla. Nudestakyloötä Iähc:e liin senjälkeen toinen juna Wil' läbieclle. Tämän ja pölkky-cl: !cäl:lli saatiin yht^ntövmäys meltetyksi cu noa?!»an sen scchdosta. e o cl Ii» fc»rd ajoissa huomattiin t a : a oö l k ky j un a . — Virastaan tuomittu »virkamies. Tuntu it)i>nn.O'ifcus on tiistaina tuo* m nnill teisen rewi!sionioi>keudcn nota- rion. ^araiuomari I. F. Lindströmin sen schdosia, että ihän Kangasalan. Viilfau «u, SahalaZh^en, Tammclait, 11 rj alit ii, Rkcaii lun. pitäjin manitja» 'a^tilcrrfficn niclfiiur :i : cn<i plcheenjohta- sfliui oii 'IcimTinh)önyt kinoernöörille lei» he:iää häädetyt päimäfirjat sanotuista o;fculsisi<i 1906 muoden ensimäise!:ä ja .'öiseltä neljänneksellä ja 1907 wuo- — Suomalainen petkuttajako taa sen liikkeellä ulkomailla? Nanders Brysocidekcnior — Naichevsin kaupun ki nm oad in konttori — on lähenäiiyt Heisiiigin ii!e.'alliiyöntekisäin liiion toimiluiinalle kirjckmän, miÄsä ilinoi- teiaon seuraamaa: Eräältä loallä »vangitulta hentilöl- iä, joka käytiää nimeä Hugo Henrik .Hänninen, on löydetty Mc:allii»öii!c- kijäin liiton leima. Pi'ydciään seliins- tä. ifutnfa' tuo henkillö, jota eräässä passissa sanotaan entiseesi poliisikons- taapeulsi. on «voinut is md a san a: un leiman haiuiunsa. Pa-jsi >on annettu Helsiiigi-ia helmi kun n 1*2 p:nä 1910 ja au scu ollciirioittauui Mar ?lls- ihan, tuivernööri. Leimasta on kirsclmässä näyle, jon- ka mukaan leimalla saadaan Paiudulsi kuje »Finska Socialdemokraiisia gen", sine kaksi toiisiami kätielcwäa kä- denkumaa ja taas sanat „Zyörbundssty- relsen i Helsingfors." Suomessa ei liene niokomaia yhdistystä. Zaina fonnc-ri on lähetänyt myös Sosia!:dtinokiau.sen PuÄueen toimi- kuiinalle tiedusielulirselinän. jossa il- moiieiaan, että tuolla lvan^itulla on myös leima, jolla!sa«5>aan ^painetuksi lauseen »Finska SociMcmokraliska Arbeiarcpariieis Sn>relse, i Helsing- fors". Sen nimellistä ipuoluetta ei ole Suoinessa. Sösialchemvkratisen puolueen toimikunta ei ole käyttänyt koskaan inoista leimaa. älirjelmän johdosia on tiedusteltu Helsingin poliMaitokselta, mikä tuon nimellinen olisi miehiään. Sieltä ei ole saatu iselmiiystä. Kuitenkin on >va- kuuteitu, että mainittu Hugo Henrik Hänninen ei olist ollur ainakaan nel- jään wuoteen konstaaipeliM Helsingin poliisilakoksessa. Näyttää mahdolliselta, etiä maini- tut 'leimat olisi te h H jpeMiisessa tar- kotuksessa. — Hcks.S. (lu. k. 28 p:nä) lätisi kotoaan edelläinai nitun Cavlströmm >sokatawaraliikkc«n konttoristi Maitts Wilhelm MartenZ, jo< ka edellisenä perjantaina tuli olleeksi sa< noiun li Mc c n paIweluZ^s«sisa 30 wuotta Wa:iiajan puoliso oli Pyytänyt mieZiään kirkkoon kaiussaan, mutta tämä Malittaen .pahcinwomtiaam, oli kioltöyiynyt. Wai monsa !kiÄkoon mentyä oli ^vainaja lvL> litiacn Pään>särN)ä sanonut läh:etvänsä o!:amaan rainsta ilmaa. Kun ei hän päilvalliscksiläiiin >saapunut kotia, alettiin ticduSiclu. Ee oli> >km!tm?in tulokseton. St un «räs henkilö oli nähnyt tvainajan eräällä niityllä, alettiin pelätä pahem- paa. EtlsMkuntaa Mattiin talvantakaa, miina näiden chö oli tulolisctonta, samoin kuin myöhmmmn lähtenocn lukuisan pa- >loki!»talaivjoukonkin, joka toimitti hacs- i,'clu,.i myöhäiseen yöhön lyhtyjen alvulla. Maanantai-aamuna tomnitci:i'.n wi- ranamaisten alotteesla ^jouilkoctsintä, jo» hon otti osaa lähemmä 3öv henkilöä. Räidcn onmiöluitin ta.wata '.vainajan -laf;i ja keppi s<kä la-km sisään pi-.^:<tty erään B^jörncsu^ndin lahden ran» nalta ja näidcn «wulla myöskin waina» jan ruumis, joka oli muutaman sylen päässä «mivasia lpari ^jalkaa symässä ivedcc-sä, taotut vtciluina kilviä tciyicen. lakiosa ollut kirje oli osotettu wainajan Puolisolle ja laichutu tcnvcilsct hänelle seiä lapsille s^>.'ä ilmoitus, etlä täsiä löi!!!)Y hämn hailiansa. Taskussa ollut iilli? oli scisalti:>nur 12,10. itfainenja oli tunnettu erittii:n uutte- rafji ja hauvincriisen säännölliseksi, jonfa •"yböiricn asiana n!i edustamansa liikkeen ntntcfiyS ja HyMiv.vointi, ja johon sitd !:;'iä»'min fc-Siinmi niinä äskettäin sat- n.iiicet mullis:an>at tapaulset. Myöskin !»nn«Li.so?n <lä»nään oili wainaja osaa. ullcn kaupungin tilicntarkastaijana, lisä- n'a.'t>lusmic>hcnä Y. m. toimissa. Ollen luu>matt^niaKli uskonnollinen, otti »vai- naia innolla c>saa Kristiinan ru'ou?huo- ncyhdistyklscn toimiin, ollen sen perusta^ jia ja mnoNaimpia jäisciiiä. Näin surullisella t<»walla Poismennyttä '.vainajaa, joka oli lsyntynyt 186L, jäi lä hinnä laiPa.amaan puoliso, s. Henr:!s- son, ja S lasta. — Espanjalaille» turistina c«o» meösa. Barcelonalainen «lääkäri ja sano- »nalehtitirjailija B. R. Bar-rios, joka m. m. cm julkaiejut latalimiah 'i kääntä- miään Ahon Lastiqja (Is. Tietosana!.), kulkee parhaillaan katsilemassa Sai- maat. Olawinlinn<rt ja Kajaanit, laske- massa Niska: ja Pyhät poiketen markat- laan useihin maamme ZauPunk«:ihul. Kaukainen tvieraamme otti qsaa Tukhol man äskeiseen rauhankongr«ssiin ja ai- koo saapua syysk. 22 p. alkamille Pieta rin naislääkäripäiwille. — Uusi kiihtSnnSllinea muistikortti rekisteri. J»ht. E. Lammin-Koskinen on suunnitellu: ulkomaalaisen mallin mu- taan ja »ti'n näppärän ja käytännöllisen muisilkortlirekisterin kanttoreja >). m. irorttn, jotka tarmitjseZvai ahkeraan päi lvämuistikirjaa. ^Päuvyri" on sen nimi ja »alituiseksi niuistuttajaksi" sitä läy- dellä syyllä sanotaan. Te on täydellinen pöytä- ja tasku-korttijäMstelmä. Tiina on kuukausien ja päimien gohtolkorti: sekä IM lnuic.i'.-.npanokortti<». Kortir oivat kluutiikankaan peittämässä kartonki- rasiassa, snen jävjestetchnä, «ttä tämän päin>än korti: owat aina «tummaisina ja johlokorti: aina näkymissä. eilen kaapnngia». tSiBtak kirjoitut ,Ktiw Eeli " . ... " vutun tuomuA m Veilin Ii Qöö*'iiikir- kirjoituksineen. On selmää, että liike- n>i^s ennen kaiikkia on mrme» roniies, osaa laskea paa.'>jä ja fapnu- la lyhyesti, nopeasti ja oikein. Ilman kirjanp/ioa»c!as ei liikemies woi ncihdä liikkeensä kulkua, >mlosia eikä tuloisen aihni^iainia syiiä eikä si.s mtioslään armostclla asemaansa. Ln ollui kyllä liikemiehiä, joika main muislinsa amulla oma: liikeitänsä Hoiianeet. Muna kuinka suuri onkaan ollut näi- den lohjitkkuus marsinkin jos liike on ollui suurempi ja mi^.ä alisimavkaan he aikc.>Miiaaneer, jos lhcidän tähän liike- tapaiuslen mmsramiseen ki?yletly aika ja aj«'«ruswoima oli>si wc«u käyllää juoranaiM motannon palmelukseen. Tällainen liikkeen hoitotapa on sinen- fin onnistunut ivoin ha rivoille. Liik- keen Jmöim mukaan käyiännöllisesti järjesteiiy ja pideiiiy kirjanptto on liilemieihen paras t>sickvä. joka tosin e» salaa kisimää toödlisuuten alasio- muirrto, mm ta aittaa myöskin kiito k- sen hyw?n suoriiiolnsta lyös:ä. Äirjan- piro kasin^aa, se 'ktihoi^aa numeroil laan uiiisiin yrttyksiin, Mstää sääsiä- wäi>yt>ua, kMÄ.edeÄvesiautien zo -ar- l pi:ka«- ja konekirjoitus mä muSden lii- jes .l)ksen lntnnetm. kirjanpidon ja las, ke-elämässä esiintymien käylönnöllisten kennon opeitukseen »varsinkin lilke-elä- taiiojen opeins ja koneiden -käyttö ja mässä esiim^miin laskmehtämiin on hoito erityisesti tärkeäksi oppiaineeksi, ikauppakouliissä erityistä huomiota ^ Tähän meillä tosin käytännöllisessä tiinni!:enäwä. <5i ole myöskään koh-! elämässä toistaiseksi kiinnitetään liian ki!uluwii 'N. Näin ollen on äidinkielen e?e;ukselle; sillä kielellä tapahtumien erilaisien liikealalla esiinttMien kirjal- lisien töitten suoritukselle erityistä huolia oso:Ä:aiva. Liikkeen menesiys riippuu edelleen suuresti siitä, eitä liike-elämässä yleisesti nou» da:eiu'l kauyxvtani:!: ja kaup- tvicpi-llisift käsi.>:eet >mrat asioit- omaiselle s e lm Äa sekä et:ä liike on hymin järjesr<!tly ja liikealalla chös- tenielemät käy!>läylywär liike-elämän ivaarimusien mukaan, jonka wuoksi myöskin kauppaoppi selä itietopuolinen et'ä käytännöllinen on kauppakoulussa opetek.iewa. Li i ke-elämän >vac»timu7siin kuuluu myöskin että kirjalliset ^chöt suvri'.«van siisiisli ja huolellisesti, jo- ka useinkin riippuu käsialista. Sen '.vuoksi käsialan harsotltkselle kan.ppa>op- pila kokiessa omist<>.l.ian ehkä enem- män huomiota km n oppikc>uluissa. Muita „aika on rahaa" ja jokainen il^ahbollisuus, jonka kautta sama työ ivoideon juoriÄaa yhtä hynxiÄi, muilta nopeainmin on otettaiva huomioon ja niini ollen liilcmat kauppakoulussa sekä Il litisen läydennhlseksi mainittako et:ä hän oli kulnltxin -vuoden alussa Z.ieuäiän Helsingborgissa oieivai l n-. >uiin imafflijlscflä Uudenmain läänin •titifCinöörilui kirsalliiesti anonut it selleen u>Mta passia, kosr.i li ä n en oman keriomtttsensa mukaan hänen aikaistin- pi passinsa oli hänen mai^alaukkunia »'nkana somunut laimas'^ Itämereen, ja oli hänelle Main>n pas'i lähetetty. 5'ät.ninen ilmoiii^ii silloiii. enä hänel- !ä oli palmeluispaikk^ Trollhät!<in:lla iäk.illä Göö:cporia. Urheilua. Pikku-uutisia. Kristiinan Kaupungin murhenäytelmästä. kertoo .Suilip. K»tt>i" 'tu. m. >seilra<Äi>aa: Carlstromin kuolema. tu>monta nxzaoiq, että nykisi lainen liikemies käytiää äidinkiÄtään Mitheet- ilömästi ja suorinoa äidintielissr kir- jalliset työnsä moätteeltomasii. Tämä on jo yleisen ka n sala uvi stt^k se n waa- ti.nus, jonka tasalla liikemiessäädyn on p,syttäwä, joS fe taihtoo jaaw äänensä wähän huomiota. Iatk. A^iinaja oli 'kuolcmansa cdclli>si:nä päiiränä käynyt, 'kuten kerrotaan, tapaa- nnassa if-ii.iiipxc n-fli n nx^nk ivassa olctva a ent. proturioiiaan joidenkin .myöhciniuin il- »nenncidcn -alfLain takia, jolta oliivat ot>ot- tau:ailomina hänen mioltänsä entistään- 'kin kolvc.ininin järtyttäncct. iTcn jälkeen oli mminajo ollut kolvin liikutetu-Ssa mie- ^eutiiassa. Pergantaima (a>;Ir.tc luun 2'3 p:nii) oli hän lähtenyt MaStoin ta- lvalliiuutta jalkaisin kmvclemään huivi.- laanja, mutta olikin mennessään poiken- nul toiselle Anttilan hmvilan nelle sekä sieltä poikennut metsään,josta sittemmin talvattiin kuolleena. Toinenkin surullinen kuolemantapaus. Ennenkuin edellinen mieliä järkyträivä :apa,>S ehti mielistä wähääkän häilvctä, sattm toinen kirolkinantaipaus, jonka '.vai- kuttaivimmat >si)yt owat ha et tulvat sa- moista ifuin edellis«Mn. Wiime sunnuntaina aamupäivällä -- Liittolaiset ja suomen- ja ruot- sinkielen opettqminen Wenäjä» kow luissa. Mmcn on tunnettua, on Hiljat kin zulkaisiu miniÄerinenlvoston päätös suomen- ja ruotsinkielen cpet- tamiscsia ^)enäjän keskikoulu>ssa. Tä- mä tysyuiys on herällanyt suurta was- luslusia liiticilaisien puolelta, lausuu Rj e rs h. Ja »vi ime w:n joulukuusja liiton lpäähalliius lähetti Puriihkewit- siiiii alleiirjoi.taman kiertokirieen kai- kille osastoilleen, jossa kehotettiin kääntymään sähkösanomalla hallitsijan puoleen pyynnöllä, ekei pantaisi läy- läiiiöön :iiin Menäjän kansan kansal lisia kumoa häpäisevää lakia. Täsiä laista, lausutaan kiertokir- jees,a. on suoranaisena seurauksena se, ei.'ä lähimmässä tulcivaisuudesja mää- rä:ääii pakollisiksi aineiksi keskikoului- hin lkaillien rajamaiden kielten ope- ms. Ja täniä olisi todistus meidän täydellijesla kykeite^niäti!ömDdestonime sulattaa itseemme kansat, jotka kuulu- mu: keisarituiinan yhicydeen. — Neinbott ja senaattori Markoiv. Noiv. Mremijagsa kehuskelee Reinbott se- naatlvri Lliarkalvia Bivsh. Mjedomoft'- issa clleen haastattelun johdosta. Rein- bctt sanoo, että Markolv keskusicllesscan j^cnäläis-suomalaisista suhteista, pnhui länsin ilvilziittöinäSti lioinkaan halua- mana olla mieliksi paikallisille politi- toitsijoille, jotka kaikilla leinoilla agitee-- laalvat Wc näljän hallitulk.se-n koimenPi- tc:lä ivastaan. Tlmmalaiset eiwäl pioä siilä, että heistä puhutaan totta, etenkin kun tämän totuuden tauisutvat asiantun- leivät rchelliset miehet, joitten pätevyys on kiistämätön. Sen jälkeen Neinboit csiitää kokonaan mainitun haastattelun selä katlkolmia.suomalaisissa lehdissä tä- män haastattoluii johdosta olleista lir- joituksista. — Neljäkymmentä wckscliprotestia »n »viikolla el ok. LI—27 p. otettu Pienoisessa rannikkokauPivngiAsa Hannnassa. Hamina on täten päässyt parilla kolmella pro- sentillä pääkaupungin edelle. Suurin osa Slusllimiilist» ujeiMl» it,imceiipanewat en'st Wsk. 17—19 p. Helsingin Äisa-Weikot Heljsmgissä. L.H- jelma: 100, 200, 400, 800, 1,609 ja 10,Go0 nietrin ju.c'!'iu; 400, 'i30, 1,000, 1,600 ja 10,000 m. wiestin- jtrokiu, pituushyppy, korkeuHi^ppy, sei- iväshyppy, mauh-diron pituushyppy, irauhditon 'korkeuÄMplj, feihäänheitto kiekonheitto ja kuulantyönti. Mahdollisesti Ijärjestetään erikoiökil- pa>!u-.a ulkomaalaisille. Suo-men Maimistelu- ja Urheilu- liiton moi massa cilelvia kilpailumää- räyksiä noudatetaan. Heirot suorite- taait 'kalnpuolisesti, hijpyt paremmalta puolelta. 100, 2O0 ja 400 m. juok suissa järjestetään tarpeen tullen koc- erär. Ätl!pai'l,tt tapahtumat hiekkakentällä, jonka juoksurata on 400 m. ympärinn- täten, ja ckkamat lauantaina 17 p. li o 4 i.p., junnuntaina 13 p. Äo l / 2 2 l.p. ja maanantaina 19 ip. klo 4 i.p. Kil pailijoiden on oltama kentällä puolta tuntia aikaijemlmin. Valkinioina jaetaan lussdkin mies kohtaisessa kitpaAussa kolme Helsingin Kisa-Veikkojen mitallia: 1:nen hopei- nen. 2:nen uushopeinen, 3:s Pronssi- nen. viestijuoksussa jaetaan kahoen parhaan joukkueen j.usksijoille miial.t (hopeiset ja uushopeiset). Ilmolt:autmnisa>ika pääti^/y sy>M. 11 p. Ojanoitomaösu, jo?a on Sntk. 3: — huolimatta slirä kilipäileeko yh- «?sa niai useammassa urheilulajissa, on ehdottomasti 'läheiettÄväl ilnioit^ tauiuessa. Joukkueiden osanottomaksu on o mk. kutakin liipaisua kohti. Toiepaikkakunialaiset saamat wa- paan munnon. O. Kesäniemi esittämää karjaa rulllnitasia. Tämä» ansiokkaan <A» relnl?!: jÄossamme tuonnempana. Seurasi smen ohjelmassa karja- näyttelyn jeloslaminen. Uksi kerrat» laan taliueuiin näyttelysi l olemat nauiaeläimor erillyiseen sitä lvarien ai. dattuun piiriin^ ^ossa I. S. K:n mie» het ja agronoomi Arwo Talaö selnii- wät niiden loailo- ja tvarjopuolia. Svi. nä :ult tnhminöin tuntemaan- minkä» la.nen hywän suros- ja lypjycläi.nen tulee olla ja miinkällainen se ei jaa olla. Lat?. gJUijöä oli kumpanakin nöyttclvpai. wänä Äeunmn kirkonkylä ailvan tähn- iiu. Pääsylippuja myytiin tuhansia lappaleiia. Tarkempia numeroita em- ir.e nyt wiekä Moi- esittää. Palkintojen ja>ko il-imietuin eilen kio 5 : p. Pallimoja sailvat: 1. Osasto. Karja. 1 Luokka. 5tailtakirjaan ennen hy!väksyil)t ict h iK-äk jiutäroät sonnit, joiden penyly» misky-viisiä löMH paikalliLnäyitclyssä anneltu anvostelu. Toinen palk.: Armo, 5. S. Ä. 335, cm. Pärämoen jonniyhd Ätsäri; Pol» le 3:-, I. >S. K. "216, o m. Suoivanlah. den jrnmiijf/x, Viitasaari: Oin>a 3 o. S ft. 281, om. Äimingi.l sonniyhd, Viitasaari; Topakka I. S. K. 233. o m. Constant. Bernhard, Iylväskyiä. Äolmas palk.: Pe.iu I. S. K. 347. om. Toismeden >jonniyho., W:rrat; Nienaaja, Z. S. K. 34ö, o:n. O-I. Ieh. PanmiaiNicn, Jywäskt)lä. Neljäs palkinto: Reipas I. S. SL 34'j, cm. Hawangan sonniyhd. Virrat; Teppo, om. Simoskosken sonniyhd.. Wir-a:; Nassu, om. Mänkyläu sonni» yhd.. Ätsäri; Vaihokas, »m. Luod:S- vohjan sonniyhd., Virrat ZBWjili.«tii»iMtilIa Viime^ieäot. Keuruun maaiiiviljelys- näyttely Toisena näyttelypäivänä oli klo 7 aamulla o^ast^lkta u:!t- !s.inhoi:otöissä. >K'onsulcntii' T. Ha- n- o ;clitii seikkaperäisen i hakkauSt^po- ja ']<■ meisän istmus.a. — T i.nän jäl keen oli halvaii>itoll. näy:te::ä jankon- n.öyhenM)ksessä, Miljan niitossa ja hei- nieii korjuussa. Marsin k n iu;i :ncuiat= ni'!.: rreH puo-Ieenjc yleisön hitc:n:on, siinä ifui: esiteltiin haasi.'.- ,a ieiiväs- kuiivatustalvan erilai.-:». iro kulusta heiniin. AamiaiM jÄkoen pin aaron^mj K £>3S» -^^-2 ?1tääräys purjelaimoilla purjehtimi» sesta poistettu. Senaaitlli on hixväksyryt Iyiväskylän kaupungin MaltuuÄon esityksen Iy- weskl)län merimieskockun ohjesäännön 3 5 kohdan muntiamiskSta. Tämä nyt ratkaisuni.: iaanu: kysy- n.ys on koulun emsimäisvi elinehtoja. Maii>itussa koihdassa määrätään, etlä koulun tähdellisen todistuksen saauliiz» lraaditaian wäh>inläin 12 kuukauden Purjehdus purjelaiiwo:lla ennen kou- luun tuloa. 3!l>t woi koko 2 vuoden edelläkäymän purjehduskauden juorit- laa l^öyryllaimoillakin. Kulsnlaitosrahasto W. 19U. Senaatti päättänyt puoltaa cduskun- l-ea »vastausta arm. esitykjecn. St naatissa on esue^? kenraaliku- trernöörin kirjelmä, m>s'ä ivaavitaan senaatin lausumooi eduskunnan was» tauksesta arm. esiiykse^'. kulkulaitos. rel^astMa w. 1911 Senaalli on päätiäiM amaa mainitusia '^asiauk. ses:a iausnnnon. joka kaikissa oleelli- s:-sa sekoissa puoltaa sitä. — haapamäen yhteiskouluun hn- TUr.I;«jii:in sisään!pääiy.ut?:r.nobsa to rs» tcina ensi JuöMfe 27 uut^a oppilasia. Oppilasluku koulns'^ on nyt 118. ja oppilaat kotossin 14 eri pitäjästä.