I-DSri 1910 - I^:o IS -3 AinoaStaa» kuunollilieu ja kokenut z AettofeppS z W wot hanttia teille S G 17L3Z oiktinkäyväa » i Kerron! s ^ Ottakaa siis niitä I ^ I G. Jultni» 3älk:ltS. ^ Linuantatn Sb ja Eerulllkvtu 7. ^^)»»»«»»»>»» » Littoistea Pesolaitos, °mist. M. Hampf MaaUeet noudalttaa» ja lähetetään. Puheli» 12 L7. — Littoinen 7. Helmikuun S p:nä. Zmiö Silmes kohtllllll Pickrissl! on nykyisia hy-uin suvri monissa pii reissä. ertoo N Prnn Pietarin kirjeen vaihtaja. Pohdita n saksalaisten pro fessorien lausuntoa, lcimaverokysy myStä, Suomea waltiopänvämiesvaa° leja j. n. e. Saksalaisten professorien kirjelmän johdoSta aiiotaon venäläiseltä halli AStaholLa pznna vastalause, niinkuin viime numerossa kerroimme. Wenä jän Berlinissä olemalle lähetnläälle on lähetetty kehoiiuS tehdä ystävälli. siä huomautuksia Saksan hallitukselle mainitun lausunnon »ohdosla. Saa vaan sitten nähdä, miten Saksan hal litus on niihin suhtautuma. Mah dollisesti siitä ei kuulla yhtään mitään, mahdollisesti ilmeStyy johonkin puoli- viralliseen lehteen joku selitys, joka yhä terästää »Post"- ja „Köln. Zei- tung"-lehdissä ollna puolivirallisia lausuntoja. Sen huhun johdosta, että kenraali Tolmatschcff tulisi Suomen kenraali- kuvernöörin apulaiseksi, huomauttaa N. Pr:n kirjeenvaihtaja, että tämä seikka, maikka huono Suomelle, ei suin kaan olisi edullinen kenraali Seynillekään, jonka asema on jokseenkin omituinen eikä komin varma. Hänellä ei ole kan natuSta juuri miltään taholta. Hin tahtoo olla meuäläiseu ajatuksen edus taja Suomessa, mutta ei ole hywissä suhteissa Helsingin wenä!äiseir yleisön kanssa, mikä kylläkin Pietarissa tunne taan. Seyn tahtoo olla ylempäiusä käskyjen sokea toimeenpanija, mutta hän ei nauti Stolypinin rajatonta luot tomusta. Hm ei ole myöskään vas tannut venäläisten taamumuLpiirien toivomuksia, jolka häntä hänen nimi tyksensä johdosta ilolla terveh ivat. He ovat pettyneet. Hänelle tuskin on ollut mieluista, että somaan aikaan kuin hän, Pietarissa on oleskellut ken raali Tolmatscheff, eikä Seyniä ole on niteltava, jos tästä miehestä tulee hä nen apulaisensa. Nuo molemmat mie het eivät sovi yksiin valjaisiin, ellei Seyn täydellisesti mukaannu kenraali T:n olle. — Manten viimeisim mät tiedot Pietarista kertovat, että kenraali T. ei tule nimitettäväksi Seynin apulaiseksi. N. Pr:n kirjeenvaihtaja lausuu myös käsiiykseaään, että kenraali Skynia Pie- tarissaolo on yhieydesjä hänen suhmu tumisensa kanssa nyt uudelleen valit tajaan Suomen edustumaan, ja ar- w'lee, että uusia koettelemuksia ei Suo- v , kansalta tule puuttumaan. MiM EmMN jlt milidtil DistPMi^n rikkailhet oivat koloiiin? TSHän kyll? vastaa monikin, että se on momaik-isen työn tulos, jonka hyviuonniStumiseen ovat aikakautemme sivistys, tiedot ja keksinnöt vaikutta neet joten rikkaus siis olisi sivistys kansojen aivojen ja käsien työn tuloS raaka aineiteu valmis»u!seSta. Niin suuri tckijä kuin tämä epäile- mätiä nykyai?oina onkia, vSkolleiaan kuitenkaan kujienkin vormnvdtlla väit tää, ettei Euroopan ja muiden sivis tysmaiden työstä saadut rikkaudet ole mitään ien rinnalla, kuin mikä on hin kittä ryöstämällä, kiskomisilla ja — sodilla. Nyt voitaisiin ajatella, ellä miStä siiS ovat ne rikkaudet saatu !0>ka ovat ryöste-yt la jo ka omat sonjan tehneet rikkaaksi, — Rikkauden tuottamiseksi ei tietenkään ole ollut muuta tekijää kuin työnteko ja entisaikaan rikas luonto, mutta missä; se on toin-n asia. Sit- Lenlta löytyy varsin luonnollinen vaS, tanS ja se on. että rikkauden owat tuo neet päivon valoon heikommat kansat, ja sivistysmaille rikkautensa ovat so tieu ja melkein suoranaisten ryöstöjen kautta antaneet siirtomaat' Siirtomaiksi nimittää sivistynyt maailma maita, joissa on alkuperäinen olemuksensa jälellä, jotenkin siinä tilassa, joksi luonto sen on kasvattanut. Kui tenkaan eivät kaikki, jolka nimitetään siirtomaiksi, ole tällaisessa, kuten näyt täisi, .villissä" tilassa, vaan on mo nessa niistä, joihin nykyiset sivistys kansat ovat tunkeutuneet, ollut omin tökkinen sivistyksensä, missä korkeampi missä alhaisempi, mutta kuitenkin sel lainen, että se on kyennyt nostatta maan päivänvaloon suunnattomia rik kauksia. Sellaisia mai a on ollut esim. Egypti ja yleensä koko Itämaan vi m«llä tunnettu maapallon osa. Wäli m.ren ihanat saaret, hiStoriacuok inen Amerikka, Mek, ko ja Peru; osaksi Aisia ja Afctka, — tämä jälkimäinen vielä meidän päivinämme. Mutta kun kuka tahansa hyvällä syyllä voi väiltäa, ettei nykyaikoina ei!a juuri viime vuosisadallakaan ole tehty mitään roSvouSretkiä muihin machin, tay!yy johdattaa lukija kaurvaS muinaisuuteen — kansainvaelluksen ai koikin. Silloin kulki euroopzloisia kansoja suuret joukot uikonnollljessa innostuk seSsa itäm.ille, vollottamaan »pyhää maata" turkkilaisilta N ihin liumoi- h?n liittyi suuret joukot itoloioisia. s «urien n. s. .Hansa kaupunkien" P>>an, G nuan ja V-ne!z'an alamaisia, ensin seikkailuhalasia ja sittemmin, kun hno mattiin, että tämä m^tka uskonnollis ten kankain liepeillä oli tuottavaa, saa liinhimosta. Sitte tulivat yllämaini iut kaapungit jotenkin tärkeiksi tekijöiksi ,a tarjosivat laivansa käyieitonnksi — ciaan ilmaisekii. Kun ne mah'avat 'ansanlaumat sitte «joivat poiS mail taan maakuntain silloiset asu>ametjou tuimat osat rikkauksisia aivan kmn iiseStään mukana seuraaville itali ln sille. Genua sai kolnnnnen osan Ce sorean ja Monin kaupungista ja We ne zia taas kolmannen osan silloin niin may??wisla Tyrnlsen ja S do, in seka kaupt" geista etta maaseutuympärislös tä. Rikkaudet, jotka täältä saatiin, ei vät suinkaan oll?et pienet. Sittemmin alkoivat Italian kavpun- git perustamaan siirtomaita Mälimeren rantamille ja ryhtyivät ottamaan hal tuunsa äsken mamittuja seutuja. Piam- miten perustettiin tänne sellainen siir- tomaavaltakunta jollaista ei maailma toista tiedä ja käsitii se lopulta koko W-limeren ihanat saaret ja seudut, sekä Mustanmeren ja Marmorameren ympäristöt. Riittää, kun mainitsee, ktta alueessa olimat Kyypro, Syyria. KioS, PaleStina. Samos. Kandi . Pe- loponneios ja Arkipelagin saaret ja osia Armeniasta, KreetiSta ja Krei kasta ja alueita aina Krimin niemellä aSti. RiStiretkeläisten tiedot kertovat, ettS nämat maat olivat silloin ihanat kuin paratiisin puutarhat. Syyrian ja Pa- leZtinan maanviljelys oli niin hedel mällistä kuin mchtn se puolen vuosi tuhannen aikana voi kohota. Kaikki nykyajan hedelmät, kuten viikunat, siiroo.iat, appelsiinit ja mantelit kas voivat kaikkialla ainoastaan luonnon hoimmina, kaikkien käytettävänä Mii > irypaleet ja öljypuut antoivat me huansa. Suure: tuhatvuotiset sypressi- ja secdripuumeisät seisoivat koskematic» minä ja kansalla oli lukemattomat kar jalaumat. S ma oli laita niin laajaalla olalla knin silloinen perustettu siirtomaavalta ulottui. Ja kaiken tämän laskivat maltansa alle melkein kaksi Italian kaupunkia: G 'nua ja Vene zia ja osaksi Plja ja Flo ens. Seuraavassa tulemme kertomaan, miten väitä satumaisia rikkauksia, johon vielä lisättäköön kansan yleinen va rallisuus, alettiin käyttää ja mistä ovat ne Ve eizian ihanuudet kotoisin, jotka vielä täuä pnvänä, lä es 1,000 vuotta siltä, ihastuttavat pohjoismain siz kansoja. Perhe-nuusia. — k'hloil»in oivat menneet: Insinööri Alfred A. Palmberg ja ylioppilas neiti Kati Alopaeus, maisteri I. M. Alopaeus'?» ja hänen puoln>'nia, o. s. Nnsten, tytär. — Puu- tarduri I, Takolander Bromarmista ja neiti Hulda Holm Hangosta. — Ne>N Berkha Kuk kola MalkealaSta ja maanwiljelijä Abel Paa sonen Mantyhariusta. — St »nthmäpäiwiä: 65 vuotta täytti eilen yliopiston asiamies Z. A. Aeuiiclaeus. Sv wuotta räytti keskimiikkona ins. G. Zitting Helsingissä, — 50 muotia täytti eilen tarkastaja E. Johansson Lahdessa. Munintoja. — »Kyllä susi syitä saa..i n e Tuoreesia muistissa omat ne jutut, joissa menäläiset papit ivali.taivat että pienet kadulla liikiumat lapi>'t Hclsingieiä omat heitä sl,ljes- kelleet. Sellaiseksi „Tpottslood >ksi" oli >ou- tunut parikin kel taa Happi Ni olski, kuten hän kertoi, uilkiessaan kadulla. Hä» ei kuiieniaan sanonut tunti-ivansa näitä sytkijöttä, mutta se ei ehkä olluttaan tarpeellista. Pääasia on nähtämä?ti mian ollut, etlä kenraalikmver- Nööri saisi aihetta julistuksiin. Nyt se on tapahtunut! »touluyliyallitns on korkeimmasta käskystä antanut alaisille >> kou luille julistuksen >vs>a teroiteiaan op ttajis- tolle sitä että lasten on ei ainoastaau kou luissa maan myös kaduilla esiinnylräivä sii- Mosti, eikä Marsin aan saa sylic-'.ellä, sillä asianomainen tulee stitä ajetettaioatsi rangais tukseen! — »Vielä kaksi puuttuu " Ku» erS» naishenkilö miime maaleissa maalilippuna merkitessään asianomaisten mieleStä mnpyi liika kana» werho-kopissa, kysvtttin häneltä eikö jo merkintä ala olla malniiS. — Heti joudun, kaksi vain enää pontta», oli vastan». — Kumma suttu jos t»st «n .HangS'- lehti kertoo, että Suomen mallio myi hiljat tain eräälle ulkomaalaiselle VLV tyhjää terwa- matynnyriä, joista terma tietenkin oli jo otettu pois. Kun tynnyreitä alettiin lastata laimaan Hankossa, malitiimat työmiehet, että tynnyreistä »alun termaa, ja lilaa heidät pa hoin. Ostaja alkoi tutkia asiaa ja alloi tyh jennellä terivajätteitä pois tynnyreistä, ja katso, hän kotosi SS tynnyriä puhdasta la hrimää termaa näis ä tyhiiskä tynnyreistä. Touaankin ihmeellistä maltioumarain hoi toa, jo< juttu tosi onl — LoiSktS. Ankkuri ja kettinki putosi jäänsärkijä sampoSta miime tiisraina lähellä HSlioskurm majakkaa. Kettinkiä putosi KO syltä. Paikalla on noin L6 syltä niellä, joten on epämarmaa saadaanko näitä ylös. Siinä lapauliessa, ettei näitä saada ylös, lienee va hinko noin lv.lXX) mkaa. Ei auttaisi mennä näin syiviin paikkoihin, kun on ni n huonot maruSleet; olostelisi vä hän raunempana ... l Mlillilltli kotimlillltli. — AenraattkumeruöSrl Seyn pa lasi eilen Pietarista Helsinltin. — Aaisltttilrit Liäket. lis. veiii R^uha Hammarille on senaatti anta nut luvan sukupuolensa estämättä teh dä lääkärinvalan ja myöntänyt hä nelle laillistetun suomalaisen lääkärin oikeudet. — Sota ase«a Kersinkiiu? Svjot kertoo, että ollian aikeissa laatta eh dotus suurta Helsinkiin ja N äveliin rakennettavaksi aijottua sotajatamaa varten. — Samonliuuan tuomiolapitu- Nuasessort» w«alissa, joka pidettiin äskettäio, on enimmät äänet, nim. 84 ääntä, saanut nykyinen asessori A. N - ponen. Lähinnä äariluvnS>a oli toh tori I. A Maunu, joka sai 35 ääntä. Tuomiokapituli on tämän johdosta kut sunut rovaSti A. Noposen edelleen ensi kesäk. 1 p:stä 3 rvnoden ajakfi asesso riksi tuomiokapituliia. — M«stas«are» lirlkoherra» Uutinen toStä, joka oli leh temme viime numerossa oli väärä. Malitukfi ei tullut tuomiokapitulin aseS sori I. A. Björklund vaan neljännellä ivaalifijalla ollut pastori W. Ingman. Edellinen sai 8,480 ja jälkimäinen 10,1S5 ääntä. — »«otemautapaus tapahtui Jurwaa Närmijoella wiiwe kuun 2S pnä aikuisin aamulla. Jtielli- sen MeSter Narvan wmmo Maria Närmä meni polttopuita pyytämään lä hellä oleivaSta H. Närväu talosta. Mies ja lapset jäivät vielä vuoteelle. Maan koSka vaimoa ei ruvennut kuu lumaan takaisin, läksi mies herättyään tuossa k tai 7 ajoiSsq häntä etsimään ja löysikin hänen makaamassa kuolleena osaksi kylmettyneenä noin 40 syltää kotoa vainiopvlulta joka ivhtaa mainittuun Närvän taloon. Ei tiedetä mikä kuo leman aiheutti eikä poliisikuulustelussa kaan käynyt ilmi minkäänlaista. Mah dollisesti on halvauskohtaus a heuttc-nut kuolemaa. — Meren ««aroja. Miime tiis taina kun suuri joukko kalastajia hevo sineen oli kalastushommiSsa Koivistolla Suomenlahdella repesi jää läheltä raa taa ja alkoi maatuulen puhaltaessa lähteä aavaalle merelle. Kalustujat, joita oli jäällä noin 300 henkeä ja 80 hevosta, huomasivat vaaran kun railo oli jo läyes kilometrin levyinen. Kui tenkin muutaman tunnin kuluttua!ään tyi tuuli ja lautta palasi takaisin sa malle paikalle, jolta kalastajat pelastui vat jälleen maalle. Joukko verkkojz repeytyi. — Suuri» lahjaitullsta kansa koulun hyvätst Talollinen Matti Jsraelinpoika Pakki Säkkijärven pitä jän Laitinkylästä on sanottuun kylään perustettavaa kansakoulua varten lah joittanut 5,000 mk. rakennuskustannuk siin Sitäpaitsi on hän luvannut muis- kaa testamentissaan mainittua koulua 20,000 m:kalla, joide.» torot määrätään kansakoulun hy ivaksi. — KunsakoutuPoiita yrittSnyt ampua opeUvjarsa. Ä-iime iv.ikoua Wirolahden Orslayden kanjakouluUa oli 3 oppilasta työvuorolla, jolloin eräS oppilas, työnjohtaja Pohjolaa poika, yritti revolverilla ampua toveriaan, mutta kun opettaja tuli väliin, niin ampui poika laukauksen opettajaa koh den. Kuula ei ku,tenkaan sattunut. Opettaja lähetti pojan revolvereilleen isänsä luokse. Isä kätki revolverin, mutta poika vaan arveli, että „niitä saadaan uusia". Pari päivää myöhemmin löi sama» »en poika puukolla toveriaan. Haava ei kuitenkaan ole hengenvaarallinen. — Kevofet ja pata pohjaan. Wi purin läyellä olevalle Jaon patte rirakennukselle lähetettiin Kro> stadista jäaiä myöden suuri pata, joka painoi noin 1,3u0 kg ja vetämässä sitä oli kaksi hevosia. Jaä petti ja molemmat hevoset patoineen painuivat meren pohjaaa. Tmaea hevosista saatiin ylös — hengetönnä, mutta toinen sekä pata on siellä tvieläki». — /tnmoll» lanne. Mipuriu hovioikeus ou antamallaan päätöksellä kumonnut kaut-ea majesteettirikoksesta .Kansan Ääntä" v Staan, selittäen, että kirjoitus, jossa oli kosketeltu laitouta esittelyjärjeStyM ei ollut H. M. Kei saria loukkaava. — Itsemurha. Asunnostaan Kal liossa Helsingissä löydettiin viime maa nantaina iltapäivällä S tienoissa vii- l ri Erik Johannes Nikander hir täy tyneenä. Mainaja oli jo ikämies, vuonna 1844 syntynyt. Hän jätti jälkeensä vaimon. Mikä tuoa ikävän teon lie nee aiheuttanut, siitä ei ole v"rmaa tietoa. Fieniä tietoja. ^ yleisen sairaanhoitajattarien ko kouksen aikoo Suomen sairaanhoitajatar-yh distys panna toimeen Helsingissä maalisi. 31 ja huhtik. S päimän välisenä aikana. ^ Häkään kuolematstllaan oli tammik. 25 p:n vastaisena yönä MipuriSsa Ceutral- hotelliSsa kapteeni Aatu Karhu roumineeu. ^ Tulipalo. — Rahoja hävinnyk. Tulipalo oli w. k. 27 p. TuuSniemea Mela- lahdeSsa kauppias K. Tukiaisen kauppakarta- nossa. Tulipalon aikana kuletti kauppiaan alaikäinen poua puodin rahalaatikon piha maalle, jossa hävisi rahoja nom S(Xt mk. — Tulipalo saaliin jotenkin pian sammumaan. — Puutarha- ja maamteskoulua puu hataan Parikkalaan. ^ Salaperäinen kuolintapaus sattui keSkimiiklona Tampereella. Äultaieppä Hugo Oskari Rmos kuoli nimittäin silloin äkillisesti asunnossaan. On syMä arvella, että K. on kuollut myrkyn vaikutuksesta, jota hän on ottanut joko itsemurhatarloitukjessa tahi va hingossa. — kädettömän lapsen on erä» vaimo Unkuniemen Ännikässä synnyttänyt. Minten- käyän sekin ihmisparka tulee maailmassa ai kaan, jos elää jaa, kun ei ole lumpaislalaau kättä. — koululääkärin on maanantaina pitä mässään kuntakokouksessa päättänyt ottaa Akaa» kunta. — Paloviinaveron korottamisen joh dosta omat maamme apteekit päättäneet ko rottaa alkoholipitoisien lääkkeiden hintoja. — Työmies «n palkkansa ansainnut. Entinen maakauppias Niemelä velmoiettiin äskettäin Kemijäriven käräjillä maksamaan työpalkkoja työmies Olli TennUälle yhteensä 3,000 mk. Wtä ja toista. — Elleivät ivaan laSkut petä! Taasen on eräs nerokas mie< saanut pää hänsä Imatran mesiiooimaSta lähtevien mil joonien pelastamisen. Keksijä A. Malia on senaattiin jättämässään kirjelmässä ehdottanut, että Imatraa wesiwoimaa saisi rumeta käyt tämään käyttömoimana erääseen hänen keksi määnsä rotatstoniloneeseen, jonka kautta val tion nettotulot tisääntyisimät nmofittaln noin 100 milj. markalla, ilma» että putouksen lnon- non launenS wlisi siitä ollenkaan kärsimään. — Tläviä jäniksiä Kotkaan. Isännöitsijä Lönström, pormestari Rydman ja Stockforssin tehtaan isännöitsijä konsuli Vaumgartner omat Pietarista tuottaneet Kot kaan 75 kappaletta elämiä siperialaisia jänik siä. Jänikset, jotka omat aika vonkaleita ja joita jonkun aikaa elätetään Kotkassa, laske taan kemäämmällä valloilleen lähiseudun saa. rille ja mantereen metsiin. — Punkko päässä toista vuotta. Toissa vuonna juhannuksen aikaan oli Lah, deSsa suuri juhannustappelu, jossa m. m. erästä henkilöä lyötiin puukolla useita haa voja päähän ja selkään. Mies kitui sen jäl keen useita kuukausia Kouvolan sairaalassa, mntta eloon sentään jäi. Ennenkuin m-es sairaalaan mietiin, oli jo kumminkin osa haa voja parantunut umpeen, m. m. eräs haava otsassa. Kukaan sairaalassa ei tullut tähän haamaan huomiotaan kiinnittäneeksi, kuu se, kuten sanottu, jo miestä sairaalaan vietäessä oli jokseenkin parantunut. Nyt viime päiminä, kertoo L:i, kun jo yli puolitoista vuotta tappelupäimästä oli kulu. nut, alkoi miehen päästä, kun hän päätään ravisti, kuulua omimista helinää. MieS lähti sen muoksi lääkärin luo. Ja kun lää käri tarlemmin alloi parantunutta arpea tut tia, kämi selmille että mie'ieu päässä mielä istui sama puukonterä, joka sinne toisla vuon na juhannuksen aikaan iskettiin. Puukko nim. silloin oli katkennut, vaikkei kiimaassa tem- mellijisessä oltu ehditty ottaa selkoa, mihin terä oli joutunut. Täältä miehen päästä nyt tolSsa vuonna kadonnut kappale löytyi. Lu jaan oli pääluuhun istunut, mutta pois sen tään lähti. Onhan sitä pääkalloa siinäkin, joka noin vain teräaseita vuoukausia voi sisäsiään> säi- lytellä. Turun Siemenkauppa. Miime torstaina kuoli MaasaSsa kauppias, neiti Alshild Ekholm 37 vuotiaana. Pitkälahden aseman asemapäällikkö Wäinö Lindstedt kuoli viime maanantaina aivoyalvaukieea 41 vuo den itäisenä. » W. k. 27 p kuoli Mipurio pitäjän D ^sommeen kylässä ai-oohalivauk,eta uiaariiviljelijä An^ti Uronen 74 rvuvden »koi>e ä. Lähinnä surevat häntä lapict ja lasten lapset seka kaksi veljeä. Orivedellä kuoli v. k. 26 v. maan» viljelijä Erkki Sakkola 63 vuo den vanhaan. Lähinnä jäivät suremaan puoliso, kaksi poikaa ja kolme tytärtä. Mime tiistaina kuoli Kuopiossa eat. vankilanjzhtaja Juho Kaatele b0 vuoden ikäisenä. Mainaja oli ensimmäi siä työntekijöitä laStenraittiudea alalla. Tammik. 30 päivän vastaisena yönä kuoli Sortavalassa postikonttorin ekS- peditöörin apulainen Johan Heurik Riikonen. 2S vuodea ikäisenä. Kristiinassa kuoli tammik. 30 p. rää täli ja kaupungin palomestari F Wir ta nen ö9 vuoden ikäisenä. PaaStoaika alkaa. Tämä kirkkovuoden aika, jota nyt käymme viettämään, on Aadamin lan genneille lapsille mitä suurimmasta mer kityksestä ja Herran omille täällä ja taivaaa uutuaille joukoille ei löydy suu rempaa iloa aihetta kuiu Karitsa, joka tapettu on. Mutta millä varmuudella voi ih minen saaoa, että Herra Jeesus on ris tillä kuollut hänen edestänsä ja uiia vapahtanut hänen ijankaikkijeS.a kado- tukseSta? Ei sitä pakana eikä jumalai nen usko. Ldeuineu ei tiedä, että hä nellä on Mapahtaja, jälkimmäinen ei usko hänen vielä tulleeu. Mutta kris tityllä on vahva perustus tälle uskol leen: JeesuS oa edestäni kuollut. Ja se perustus on Jumalau sanassa. Jos me sen sanaa uskomme, niin emme koskaan tar.vitsee epäillä, että se Jeesus, joka kuoli Golga^allu, oli meidän Herramme ja Jumalamme. Uskovatselle voi joS- kuS tapahtua, että he pimeinä hetkinä rupeavat epäilemään. Hyvä oa silloin, että on joku perustus, jolla saa levä tä, Jumalau muuttumaton vakuutus sanassa, joka vakuuttaa, että Jeesus oa niin täydellisesti kärsinyt kaikkien ih misten syntirangaistukjen, ettei yhden kään, joka vaan ei uskottomuutensa kautta Jumalan armoa hylkää, tarvit see synteinsä tähden ijaakaikkisuudeSsa mitääa kärsiä. Kristuksen kuolema ai kaansai sen. että käsikirjoitus, joka mei tä vastaan cli, poistettiin ja me va paiksi tehtiin. Sitä varten tuli Herra JeesuS ihmiseksi, tänne kurjaan synti- maailmaan. Kadonnutta vapahtamaan la pelastamaan — kas siinä se korkea tarkoitus, joka toi Jumalaa Pojan tän ne. Ja ristillä hän vakuutti kaikki täydellisesti toimittaneensa. Se on täytetty, kaikuu voittohuuto yli maailmaa. Niin on siiS Jeesuksen kärsimisen ja kuoleman lautta Jumala sovitettu ja lepytetty. Kun synti meitä peljättää, omatunto soimaa ja sydän on kuiu myrskyinen meri, lähesty silloin Gol- gataa ja ota ivastaan ilosanoman, että Herran Pyhä, Golgatan sankari, oa voitoa saavuttanut, joka kestää ajaa ja ljankaiktisuudea ja luetaan sinulle omak- jefi. Kyllä silloin pelto muuttuu iloksi, omatunto rauhalliseisi ja myrskyisen sy- dänraukka tyvenee. Paastoaita tulee asettamaa» sydämeu silmäin eleen Herran Jeesuljen kipujen miehenä, karsiivaoä Mapahtajana, jo^a henkensä aataa ihmisten edestä. Pysäh dy sitä katzomaaa! Monta kertaa olet näitä kuvia katsellut, mutt- ehkäpä olet ne unohtanut. Mutta älköön niin jat- kuko. Sillä syy rauhattomuutesi oa sii nä, että Kristuskuva unohtuu ja luot silmäsi muualle. Seuraa sentähden Herrasi ja Va pahtajaasi hänen viimeisellä matkalluaa Jerusalemiin — ja paaStoaika oa ole va sinulle mitä ihanin aika, sillä tulet saamaan nähdä, kuinka Jamalaa Ka ritaa luona suurena soviatopäilväaa so vitti ja poisotti siaua ja kaikkien syn nit. L. I. R. lI!li0MÄSltS. — Saksa» teisari on Ranskan tulvasta »arsiveiden avustumiseksi lah soittanut 20,000 Sakiaa Marikaa. Uriima !!!)! 193!» myydään tänään (Rui^bfrginpiNivaaä) K» p:lrs paketti Rudolf Gardlicrg illa, 2l71x Linnankatu 15 b. H.aralnke: Humalistonkatu 13. paperosseja! — Aamata raju-ilm» Aortassa. Kristianiasi a, hel mit. 2 p:nä: Pitkin koko Norjan ran nikkoa raiiooaa ankara myrsky. Losotien rannikolle on ajautunut 10 kalast jaa ruumiit; kaivataan S venettä, joissa yhteensä oli 40 miestä miehistönä. — Auolut pilapa. Linköpingin piispa Ruotsissa, jumaluusopin tohtori Ahnselt kuoli yöllä t. k. S p :ää vas taan öS wu>/dea ikäiseak — presidentti aikoo erota. Eräs belgialainen sanomalehti julkaisee Parisista saamansa artikkelin, jossa kaikella varmuudella väite.ään presidentti Fallieresin piakkoin luopuvan toimestaan. Syynä presidentin eroon on hänen terveytensä heikkous. Jo jou lukuussa on tuo päätös lääkärien neu vosta tehty. Lähimpänä aiheena siihen oli kaksi vaikeata taintumuskohtauSta, jotka kuitenkin oa pidetty yleisöltä sa lassa. — Auolknt pankkimies. Paukku» johtaja Eduard Heckscher kuoli Tukholmassa t. k. 1 p:aä illalla. Mai naja oli syntynyt v. 1831. Hän lahjoitti muutama vuosi taka perin Tukholman yliopistolle sen raken nusavuksi noin 500,000 kruunua (700,000 mk.) — nimeään ilmoitta matta. Wasta äskettäin, kun rakennus oli valmis ja vihittiin, saatiin tietää jalon lahjoittajaa nimi. — hiM»aiwoIst»s«. DreelSburuSta (Kenncky). hel mit. S p:nä: Täkäläiset hiilikaivokset ovat liekkien vallassa; toistaiseksi on 20 ruumista kaivettu esiin, mutta 40 mieStä oa vielä alhaalla kaivannoissa. — Njörnsonin Ma arvelutta- va. KrisnaniaSta tulleen eritolSjähkö- sanomaa mukaan oa sinne Parisista saapunut tietoja, että Björnsonin ter veydentilassa on tapahtunut käänne pa hempaan päin Mälitönkin hengenvaara saattaa olla kysymyksessä. — Suuri kavalluus. Frankfurt am Mainista Saksasta oa huomattu sikäläisessä maanviljelijäin pankissa 150,000 Rmkn kassavaillinki. Kasöör^ joka on tehnyr usensä vaillinkiin syy pääksi, oa karannut. — Merionnettomuus. Ruotsalai nen höyrylaiva „Aanie" Malmöstä lörmäsi keskiviikkona Elbe virran suussa pur.elaivaa »Susannaa" vastaan. Edel linen vaipui pohjaa» ja surmansa sai 6 henkilöä mieyistöslä. On helppo repiä alas. On hyvä muistaa, ettei mikään koko maailmassa ole helpompaa kuiu repiä alas ja hävittää. Sitä tehdäkseen ei tarvitse ymmärrystä eikä suurta luon netta, ainoastaan halua ja käsiä. Por« sas voi kaivaa puutarhan; kana voi matoja etsiessä kuoputtamalla maata hävittää viikossa enemmän kui» mitä luonto ja puutarhuri oa vuodessa eh tinyt saada aikaan. Hullu voi nuija kädessä hävittää ihanan muistopatsaan. Ei mikään ole helpompaa, tuin löytää virheitä, repiä alas ja hävittää. Öl- jytahra» saattaa silmänräpäyksessä panna silkkipuvulle ja se joka päivä vetää puoleensa ympärillä lentelevää tomua. ÄZälipaloja. — Ompelukone. Agentti: Ettekö tilaa ompeluioiie^a? Herra: Teillä ei ole sellaista ompeluko netta, ium minä haluaisin. Ägenlli: Anteeksi, meillä on ensi luokan tamaroua. Herra: Mahdollista, mutta sillä ompelu koneella. jouta mma tahdon, täytyy olla smi- se: silmät ja maalea tulta. Lasten Alusvaatteita vo p.M, Ratvlru Aiusröljy>a I: 25 „ Wt»esrc» «Uusw»alleita 1: 76 , Sutlia, mayivoi» 1: — mt:Sta, Houjuniannatlimia 1: — „ Ehdottomasti eduU .silNmiu 1477 , Hugo Helanderilta, 4 Kauppiaskatu 4.