Instsins kesäkuun 21 p:nZ ^:o SS ISI0 Entä fitten nuo mirkaylennys-peri- aatteet! Kun mirkamuodet yleensä omat miltei kokonaan määränneet mirkaylennyksen — huomautettiin anomusehdotulseSsa — on mirkamie- hiltämme liian suuressa määrässä puuttunut se kannustin, joka kehoit- taist heitä harrastamaan tietopuolisen samoin kuin käytännöllisen pätemyy- tensä kehittämistä. Ei mikään kehol ta silloin mirkamiehiämme estm. nii den asiain tieteelliseen käsittelyyn, jotka hänen wirka-alaansa kuulumat. Korkeimmat Virkamiehet kuitenkin estm. Saksassa suorittamat sangen paljon tällaista työtä. AnomuSehdotuksessa ei tahdottu syrjäyttää mirkamuosien merkitystä, mutta »vaadittiin sellaista järjestelyä, että eimät yksinään mirkamuodet saisi olla määräämiä mirkaylennyk- sille Myös itse miraStojen työtamaSta esitettiin tässä suomenmielisten alot- teeSsa korjausta kaipaamia kohtia. »Siihen kuuluu — sanottiin — kaikkien asiain laajasanainen, moni osainen ja -haarainen kirjallinen kä sittely, riippumatta asian suuremmasta tai mähemmäStä merkityksestä". Täl lainen käsittely mie aikaa — ja aika maksaa rahaa. Astat miipymät meillä muosikausia miraSwiSsa ja tulemat ratkaistuksi usein maSta fitten, kun oikea aika on jo ohi. MyöS mirkamieSten liialliseen luku määrään pantiin huomiota: moitaifiin tulla toimeen »vähemmällä mirkamies- lumulla ja käyttää useaan työhön halpahintaisempaa työmoimaa, sen si jaan että nyt käytetään kalliSpalk- kaiSta Virkamiestä tehtämiin, jotka kuka tahansa ilman Valmistamia tut kintoja Voisi täyttää. Niinikään ot tamat korkeammat mirkamiehet liika paljon osaa pikkuasiain ratkaisuun. Ensimäisen luokan moimat tuhlataan silloin kuudennen luokan asioihin. PalkkauSoloissa ei moitittu sitä, että korkeitakin palkkoja on, päinmaS- toin: hymäStä työstä maksettakoon kuinka hymä palkka tahansa, ja jos etemä mieS on säätämissä tärkeään paikkaan, ei hänelle koskaan moida liika hymin maksaa. Mutta sitä moitittiin, että turhasta työstä mak setaan suhteettoman kojeita palkkoja ja että Virkamiesten todellisia tuloja peitetään kaikenlaisilla simutuloilla, jotka omat yleisön nylkemistä, ja että Mirkojen luku usein on tarvetta suu rempi. Niinikään puhuttiin niistä kohtuuttomuuksista, mitä eläke- ja marsinkin lakkautuSpalkkajärjeStel- mäSsä Vallitsee. Tämän kaiken no jalla anottiin suomalaisen puolueen taholta tehdyssä alotteessa siis, „että Hänen Majesteettinsa sumaitsisi käs- keä asetettamaksi komitean, jonka jä senistä ainoastaan Vähempi osa saisi olla Virkamiehiä, ottamaan Virka- mieSolomme ja niitä koskeman lain säädännön koko laajuudessaan perin pohjaisen tarkastuksen alaiseksi sekä laatimaan yksityiskohtaiset ehdotukset kaikiksi niiksi toimenpiteiksi, jotka omat tarpeen, jotta ne epäkohdat, jotka ammoisista ajoista aSti hait taamat mirkalaitoStamme mirkojen lukumäärään ja laatuun, »virkamies- ten ommattimalmiStukseen, pätemyyS- Vaatimuksiin, työtapaan, työaikaan, palkkauksen suuruuteen ja muotoihin sekä asettamiS-, ojentamiS- ja erotta- miSjärjeStykseen nähden, tulemat pois- letuiksi sillä tamalla, että mitään kohtuuttomia rahallisia tai muita etuja ei tulisi mirkamieSten osaksi ja että maamme mirkalaitoS yleensä saataisiin mahdollisimman kelmolli- seksi, huokeaksi ja kaikissa muissakin suhteissa sellaiseksi, että se olisi sopu- soinnussa yhteiskunnan edun, kansan taloudellisen tilan ja termeen kansan- maltaisen katsantotaman kansso; että tällä tamoin aikaansaadut ehdotukset, fitten kun ne on alistettu tarkastuk sen alaisiksi, esitettäisiin tarpeellisilta osiltaan Eduskunnan tutkittamiksi ja hymäksyttämiksi; sekä että tämän asian Valmistamisessa noudatettaisiin niin suurta joutuisuutta kuin mahdollista". Seuraamassa kirjoituksessa osotam- me, miten muut puolueet ja mirka- miesmaliokunta omat tämän Suomen kansan mieltäkiinnittämän asian käsit- täneet. MjZMÄs. Waltion tulo-ja meno- arwio. H. M. Keisari on esittelyssä 1/14 p:nä kesäkuuta kulumaa muotta näh nyt hyväksi selittää, että Suomen lakimääräisten maltiopäimäin esitys siitä, että niille miipymättä jätettäi siin arm. esitys marojen hankkimi sesta niihin tarpeisiin, joihin maltion Vakinaiset wlot eimät riitä, on jätet- tämä huomioon ottamatta, katsoen siihen, että jo on arm. käsketty jättää maltiopäimille puheenaolema esitys. H. M. Keisari on alamaisessa esit telyssä 1/14 p:nä kesäkuuta kulumaa muotta nähnyt hymäksi jättää huo mioon ottamatta senaatin esityksen siitä, että Suomen tänä muonna ko koontuneille lakimääräisille maltiopäi mille jätettäisiin senaatin laatima se- littämä kirjelmä koskema sitä menojen laskelmaa, joka on liitetty arm. esi- tykseen marojen hankkimisesta muon na 1911 niihin tarpeisiin, joihin mä kinaiset maltion tulot eimät riitä. S»mev rautateille» VMliiMttii- msllutim Vlliirii. Menäläinen tiedonantotoimisto on sunnuntaina «venäläisissä lehdissä jul kaisemassaan tiedonannossa kumon nut „Retsh"iSsä olleen ja tässäkin lehdessä julkaistun uutisen, jossa ker rottiin, että Menäjän kulkulaitosmi- nisteriössä olisi malmiiksi laadittu suunnitelma perinpohjaisiksi muutok siksi Suomen rautateitten hallinnossa ja henkilökunnassa. Mitään sellaista ehdotusta ei ole olemassa. Suomen rautateitten nimeä ei ole aiottu muut taa ..Pohjanlahden rautateiksi" eikä insinööri Lesnemskiä ole nimitetty Suomen rautateitten päälliköksi. T»r«» howioike»S. Ar mollinen kirje ent. prokuraattori Walde Hirmikannan nimittämisestä Turun homioikeuden »varapresidentiksi on saa punut senaattiin ja esitettäne? näinä päiminä. — Prokuraattori» wirka. Nyttemmin lienee tehty ehdotus pro kuraattorin miran »vakinaisesti täyt tämiseksi ja esitettänee asia korkeim massa paikassa 8—10 päimän pääs tä. Toistaiseksi ei ehdokkaasta ole tietoa. — Aw»st»Sta ra»tatieo»»et tom»»deSsa k»olleitte» ja haa- woitt»»eitte» perheille. Se naatin kulkulaitostoimituskunta on oikeuttanut rautatienhallituksen heti maksamaan pienen amustuksen kuol leitten ja baamoittuneitten perheille. Amustukset antaa rautatiehalliwksen päätirehtööri harkinnan mukaan joka tapauksessa eimätkä nämä amustukset riipu niistä mahingonkormauksiSta, jotka myöhemmin tulemat annetta- miksi. Mikäli mahdollista tulemat mahingonkormaukset maksettamiksi ilman tuomioistuimen »välitystä. Määrärahat kansa- kontuja ja erinäistä stmistystarkotnksta warten. Ee»aati» la»fu»to. Senaatti on nyttemmin antanut lausuntonsa eduskunnan mastauksen johdosta arm. esitykseen koskema ma rojen osoittamista kansakoululaitosta ja erinäisiä simistystarkoitukfia Mar ten muonna 1910. Senaatti ehdottaa, että suostunta- rahaStolle 12/25 p:nä toukokuuta 1910 armossa mahmistetun budjetin mu kaan mainitusta rahastosta suoritet taisiin m. 1910 seuraamat määrä rahat: Apumaksu kaupunkien kansakoulu laitokselle (armiomääräroho) 1,200,000 mk.; apumaksu maalaiSkansakoulujen «varsinaisen opettajiston palkkaami seen (arviomääräraha) 3,530,000 mk.; apumaksu opettajain ja opettajatarten palkkaamiseen mieS- ja naiskäsitöiden opetusta marten (armiomääräroho) 160,000 mk.; määräraha palkankoro tuksiin maalaiSkansakoulujen marsi- naiselle opettajistolle (armiomäärära- ha) 930,000 mk.; määräraha saman opettajiston eläkkeiksi (arviomäärära ha) 181,000 mk ; apumaksu kaupun kien kansakoulujen opettajiston eläk keiksi (armiomäärärahu) 47,000 mk.; määräraha sairasten k^nsakouluopet- tajain ja -opettajatarten amustami- seen 80,000 mk.; määräraha kirjas toja marten maalaiSkansakoulujen sekä pikku- ja kiertokoulujen opettajille ja opettajattarille (rajaton siirtämää räraho) 30,000 mk.; määräraha maa laiskansakoulnjen jatkokursseja mar ten 74,600 m?.; määräraha stipen deiksi kuuntelua ja opintomatkoja marten 27,000 mk; määräraha ha- waintowälineiden hankkimiseksi maa- laiskansakouluihin ja kansanopistoihin (rajaton siirtomääräraha) 160,000 mk; määräraha yliopistollisten jatkokurs sien toimenpanemiseksi kansakoulun opettajille ja opettajattarille (rajaton siirtomääräraha) 60,000 mk.; apu maksu koulutarpeiden ostamiseksi maalaiSkansakoulujen oppilaille (ar miomääräraha) 200,000 mk.; sekä määräraha kansanopistojen kannatta miseisi (rajaton siirtomääräraha) 250.000 mk. Kaikista yllämainituista määrära hoiSta omat myöskin waltiopäiwät päättäneet, mutta Viimemainittuun erään nähden olimat maltiopäimät myöntäneet 320,000 mkan rajattoman siirtomäärärahan kansanopistojen yllä pitämiseksi sekä stipendeiksi niitten mähämaraisille oppilaille. Maltiopäi mäin ehdotus, joka päättyy 3,620,000 markkaan, stsälst sitäpaitsi seuraamat erät: määrärahan raittiustyön edis tämiseksi (rajaton siirtomääräraha) 70,000 mk.; määrärahan luentokurs sien amuStamiseksi (rajaton määrä raha) 50,000 mk ; määrärahan kir jastojen amuStamiseksi maalais- ja kaupunkilaiskunnissa (rajaton siirto- määrär.) 65,000 mk.; määrärahan kesämirkiStystä marten marsinkin kesäsiirtoloissa Varattomille, etupäässä sairaille ja heikoille kansakouluoppi- laille (rajaton siirtomääräraha) 50,000 mk; määrärahan kansanlastentarho- jen amuStamiseksi (rajaton siirtomää räraha) 100,000 mk.; määrärahan työlaitosten amuStamiseksi 30,000 mk.; määrärahan köyhien kansakouluoppi- laitten ramitsemiSta ja »aatetta- miSta marten (rajaton siirtomäärä raha) 100,000 mk.; yhteensä 8.620,000 mk. Kysymys Viimemainituista määrä rahoista tulee, senaatin päätöksen mu kaan, olettamaksi harkinnan alaiseksi kuluman muoden maltion meno- ja tuloarvion yhteydessä, ja otetaan määrärahat maltiorahaSton maroista, mikäli yleisen maltiorahaSton marst- naiset marat sen sallimat. M Maaluntalesiijuhlat, ensimäiset kansallismielisen nuorisolii ton suuret paikalliset laulu-, soit to- ja urheilujuhlat Kokemäel lä, mietetään, kuten aikaisemmin mo net kerrat jo olemme maininneet, ensi heinäkuun 1, 2 ja 3 p:inä. Kuten toisessa paikassa lehdessämme julais- tuSta ohjelmasta näkyy, on juhlatoi mikunta suunnitellut nämä Satakun nan nuorisojuhlat mallan suurenmoi siksi, jollaisia kansallismielisen nuori son maakuntajuhlia ei mielä missään muualla maassamme ole mietetty. Puhumattakaan runsaasta ja mo nipuolisesta laulu- ja soitto-ohjelmoS- ta, jota johtamat sellaiset tunnetut mustikkimiehet kuin lehtorit P. I. Hannikainen ja A. Törnudd, tulemat juhlilla puhujina, paitsi paik kakuntalaisia, esiintymään Maila Talmio, K. N. Rantakari, V. Kimilinna, A. Martia y. m. Sitäpaitsi on ohjelmassa Sulo Hursti se n minlukonsertti ja Ko kemäen ja Porin Karhujen iltamia sekä sunnuntaina, miimeisenä juhla- päimänä suuri yhteinen iltama. Paikkakuntalaiset, jakautuneina eri toimikuntiin, omat pitkin leivättä teh neet uutteraa työtä jnhlien onnistu miseksi ja paroillaan rakennetaan upeaa laululavaa juhlalaulajaisia marten. Kansallismieliset kautta Satakun nan! Laulamaan näinä päiminö! Mielä ei ole myöhäistä liittyä juh lille saapumiin lauluseuroihin. Ne henkilöt, jotka eimät moi tai muuten eimät ole tilaisuudessa lau lulla juhlia edistämään, pitäkööt huo» len siitä, että maraamat itsensä ja kehoittamat tuttamiaan saapumaan Kokemäelle heinäk. 1, 2 ja 3 p:kst, niin että yhteismoimin saamme näistä juhlista kaikin puolin arvokkaan, he rättämän ja innostaman yhtymätilai- suuden. Juhlimaan Kokemäelle! — Lääkärit. Porin lääninsai- raalan lääkärille, professori I. M. Hjelmmanille on myönnetty virka- mapautta 1 p:Stä heinäkuuta 15 p:ään elokuuta. Sijaisena toimii tohtori B. H. JZgerrocs. — Pori» kr»»»»»makafii»i. Läänin kumernööri on määrännyt Ulmilan piirin kruununnimihen B. Färlmgin toistaiseksi hoitamaan Po rin kruununmakasiinin mirkaa. — Lää«i»wirkamiehet. Eh dolle amonaiseen MaSkun kihlakun nan kruununvoudin mirkaan on ku mernööri asettanut 1 sijassa kruunun- mouti F. F. Frostellin, puoltolauseella, sekä 2 sijassa henkikirjoittaja R. Berg manin ja 3 sijassa nimismies K. I. Blomqvistin. — Waltio»ra»tatiet. Peipoh- jan aseman asemapäällikkö A. Alfthan on saanut mirkalomaa 1 p:stä hei näk. 1 p:ään elok. ja on hänen Mir kaansa tällä ajalla määrätty hoita maan ensimäinen kirjuri Porin ase malla L. L. Laes, jonka miran hoi tajaksi on määrätty saman aseman toinen kirjuri K. M. Leppänen. — lta»sako»l»t. Toejoen kansakoulun opettajaksi «valittiin t. k. 18 p:nä 12 hakijasta kansakoulun opettaja I. I. Kuusisto Noormarkun Söörmarkusta. — So»i»tola»tak»»ta, jonka Kiukaisten y. m. kuntain paloapuyh- tiö ja maanmiljelijä K. Kunnas Eu rasta omat »valinneet ratkaisemaan Karhulan ja Kunnaan sahan tulipa losta jälellä olemaa palomahingon- kormauSmaatimuSta, kokoontui eilen PeipohjaSsa malitsemaan puheenjoh tajan itselleen. Siksi Valittiin tuo mari Uuno Nuotio Porista ja mo ralle tuomari K. I. Jnberg. —Eli»kei»oil«oit«kfia. MaiS- traatille ilmoittimat eilen Karl Erland Lehtonen Kokemäeltä, koneenkäyttä- jänmaimo Amanda Sofia Mallin Reposaarelta ja ent. talollinen Karl Fredrik Paasimuori täältä harjoitta mansa kukin ruokatamarain kauppaa. «oiviStvn ka«sar»«lu- ralennus palaani. Miime sunnuntaina klo Vs 1 aikaan päimällä pääsi tuli pärekatolle sin gahtaneesta kipinästä irti 2V- km. päässä Porin kaupungista johtaman maantien marrella sijaitsemassa Koi- miston kansakoulurakennuksessa polt taen sen »vähässä ajassa perustuksi aan myöten poroksi. Samoin paloi poroksi tuulen alapuolella ollut ulko- huonerakennus, käsittämä saunan, pe- sutuman, rehumajan, liiterin, nave tan ja kanalan. Myöskin ylisillä ollut irtaimisto m. m. 20 koulupul- pettia jäi tulen uhriksi. Sitäpaitsi paloi halkoja noin 6—700 mkan ar mosta. Lähellä sijaitsevat kellari ja ruiskunsäilytyshuone saatiin pelaste tuiksi. Tulenvaara huomattiin kyllä heti alussaan ja tarmokkaasti ryhdyttiin sammutustyöhön, mutta meden ja ruiskujen puute teki kaikki yritykset turhaksi. Niinpä olikin ryhdyttävä pelastamaan irtainta omaisuutta, mi kä suuremmaksi osaksi saatiinkin kou lulla olleiden henkilöiden ja apuun rientäneiden amulla kannetuksi ulos palamasta rakennuksesta. Heti palon huomattuaan saapuivat paikalle Uuden-Koiviston M. P. K. (2 ruiskua), Porin W. P. K. (yksi ruisku) sekä ruisku Harmaalinnan kartanosta. Tuli oli jo kumminkin päässyt niin maltavaksi, ettei sammut taminen voinut erittäinkin ankaran medenpuutteen ja vinhan pohjois tuulen malliteSsa tulla kysymykseen kään; toiminta täytyi rajoittaa e'u- päässä palamatta jääneen kellarin suojelemiseen. Koulu käsitti 3 luokkahuonetta ja opettajan asunnon. . Koulurakennus, rakennettu w. 1903, oli makuutettu Ulvilan y. m. kuntain paloopuyhtiössä 95,000 mkasta, ulko- huonerakennus samassa yhtiössä 1,500 mkasta ja koulun irtaimisto 2,500 mkasta. Palamatta jäänyt kellari ja ruiskunsäilytyshuone oli vakuutettu 500 mkasta. Opettaja I. E ovainion irtain omaisuus, josta osa pelastettiin, oli makuutettu Kokemäen y. m. kun tain palovakuutusyhtiössä 4,500 mar kasta. Maikkakin vahinko tulee osapuil leen korvatuksi, joutuu koulutyö ensi lukukausina kärsimään sopivan huo- neuston puutteessa. — Pori» ui«ase«ra» »«den »imalaitokfe» toihkiäiset olirvat «mmc sunnuntaina. Seikun Sahan Soitto-Seuran hra A. Tuukkasen johdolla soitettua aluksi muutamia kappaleita piti seuran puheenjohtaja, paloasiavves A. Almqvist lennokkaan puheen. Esittäen uimaseuran kiitoksen kaikille asiaa tavalla tai toisella edis täneille henkilöille, erittäinkin koupun- ginvaltuusmiehille, jotka olivat tar koitukseen myöntäneet anniskeluyhtiön voittomaroja, lausui puhuja kutsu- mieraat ja muun juhlayleisön terve tulleeksi sekä julisti uuden, ajanmu kaisen uimalaitoksen tarkoitukseensa vihityksi. Sen jälkeen kaksi 4-miehistä jouk kuetta kilpaili 200 metrin viestin- uinnissa, kumpikin ojalla 2 min. 59 sek., minkä jälkeen suoritettiin eri uintitapoja, joita esittivät edellisten muosien sekä mieS- että naismaisterit. „Ahti"-kuvaelman jälkeen oli keinu- lautahyppyjä, jotka esitettiin hyvin taidokkaasti. Mcnematkan jälleen seurasi ohjel man mielenkiintoisin osa, kerroshy pyt, joita esittivät hrat Toivo Aro ja Oskar Aietzell Helsingistä. Koleasta ilmasta huolimatta oli yleisöä keUynyt tilaisuuteen kohtalai sesti. — K»»ll»t. Miime sunnuntai- iltana klo puoli-9 kuoli täällä työn johtoja Karl Lomen lähes 69 m. manhana. Mainaja, joka oli syntynyt Porissa, antautui silloisia ajan maatimuksia seuraten jo nuorena merimieheksi purjehtien merillä noin 20 vuotta. Senjälkeen hän c li joi takin muosia kauppahuone Grön- feltin palmeluksessa kunnes noin 32 m. sitten tuli M. Rosenlew ja K:nin palvelukseen. Koko tuon ajan oli Loven mainitun liikkeen laivaveistä- mön ja proomujen päällikkönä sekä työnjohtajana nauttien kautta aikojen isännistön luottamusta. Raittius- seura Alphan toimihenkilöihin kuului Loven seuran alkuajoista lähtien pitkät ojat ollen m. m. sen johtokun- nassa useat muodet. Merimieshuo- neen johtokuntaan mainaja niinikään on kuulunut näihin asti. Mainaja sairasti sydäntautia, joka aiheutti hänelle miime muosina mui takin tauteja ja toi sunnuntai-iltana rauhallisen kuoleman. — Lähinnä suremat mainajata puoliso ja 4 las ta, joista 3 Amerikassa. — Rahatoimikamari» »uti- fia. Kaupungin miime »vuotisen »vuosikertomuksen päätti rahatoimika mari eilisiltana antaa Mahlsteinin kirjapainon tehtämäkst. Kaupungin eri kirjapainojen esittämät urakkamaa- timukset nousimat 1,306 markasta 1,360 mkaan. Alin oli hra Emil Mahlsteinin »vaatimus. Teurastaja Heribert Laakson ano mukseen saada miljelykseen ottaa muok kaamistaan Karjarannan tehdaston- teista kaksi, suostuttiin kaupungin- agronoomin asettamin ehdoin. Reposaaren Kauppasatamasta pää tettiin muokrata saaren asukkaille »ve nepaikkoja 2 mkan maksusta kesältä huomioon ottaen, että kauppameneille Varataan riittävä tila. Kaupungin omistama Reposaaren paja päätettiin tarjota muokrahuuto- kaupalla 5 muoden ojaksi. TeurastuShuoneen korjaukseen pää tettiin myöntää insinöörin ehdottama 200 mkan määräraha. Kaupungininsinöörin toimeksi jätet tiin Urheilukentän tien puhtaanapito. Tie tulee pid?ttZmW puhtaana sa maan tapaan kuin kaupungin tadutk-n. T»hoisa halla l ikkui toissa yönä Porin seuduilla kovin laaj Lämpömittari osott! " 2 astetts kylmää. Perunanvarret lyl- mettyivät aivan musiksi j', r>.ns, joka poraillaan h?d?lmöi, vahingoit tui. Ohra niin ikiäa on h ll n panema. — Wsittoje» kerkajal, j<?!' eivät vielö ?'e 'äkettäncet P^rin SaarisiolaispurjehduZsen'^..: siin keräämiänsä moittoja, v:e!a tänään viedä re Puloin! n?n- talolls. - Po!ttot-irwemsa pa! i- massa. Jz toista mntto-, on Po^ rin maaseurakunnan Tou?crin kqiäu metsän takana palanut Pyndö^jär- wen rcnn-zlie KeStin t-^lon ina^ll» raivattu niiljelySmua. Tu'.i cn al kunsa soanu: toistaiseksi tunlematto^ mvlla t^mall-a. Wiims lauM-aniciva oli tulen san'.mutu!''olr;!ssi: j uiko kylän n i?hiä ja o. y. Ahlström'-n (jok>i omistaa sanotun Kestin t s-,-) tch. daStyömäkeä noin parikym-nenlä tä. Siitä huolimatta palaa nuia --del- leen, silläk. pMoturirs, jollci.-^ maa on, saattaa kyt-.ä pitkät cj Niin usromatlemolta kuin tuutuu!^, vakuutetaan meille taholta totena, että on i'ttu kin, että »rasta seura.^rnna on laskuvesien amull? n.'-itu nen palo sammuttaa kun se vh':i muoden Likaa palaen on laajan alan mc-ata, puita y. m. Tci hän esti ei nyt syttynyt cle saanut suurempia vikaan, luia c.t! noin ^ jl iynn. alaa '.Sir pan wi!je!y!siä on me«?!y:. Palo paikkaa vartioidaan. — Poriu «a^feur k»ilta?o?o «ts?Hs« eiten !^si'.ellun seura>.Wc!t Esitettiin kunnalliset tilit wiime Vuodelta ja tilintarkastajain n i?ta antama lausunto j ,- mrönnttt-iin t-lin- tekijöille til'wapaus kuluneella ttli- wuc>de!w. Läänin kumernööri cn k^!?!ien tämön läänin kuntakokousten !5sitel- tävZksi esittänyt ky^ymylien pai"et- tujen kertomusten I.^;ir,:i?eZt - kun tain rähamar.-in y. m. !u?.t loöle- m en asi-.in hoidosta vuoinisesu za ohjeeksi liittänyt Ahlaisten kuman vuosikertomuksen. Tämän johdosta päätti kunta, koska niuinitw toimen pide kysyy paljon varoja ja kunnal liset menot ovat suuria, antaa asian tällä kert?a raueta. Edustajiksi t. k. 27 p:rä p det ä- vään yhteiseen kuntakokoukseen Ulvi lan kunnanhuoneella m^l.ttiin ja mattuutetliin maanviljelijät I-ih^ A. Jackola, Edv. Kaapeli. I H. Hssti, Ant o jkuuri j A. Mähä-R utta sekä heille v^ramiehiksi maauiviljekiät Anton Mcttila ja I. R. L^vgei?. Esitettiin Raittiiden?)stun.nen k-er- tokirje, kookeiva wäkij.io:naiu k^Ieir.s:a malnonrc!Uoteilla ja yleisen kieltolain jouduttamista. Tämän joiidosta päätti kunta kannattaa N toimen- pid.ttä ja valtuutti he- l cnta- mac-n lausuntoa asiansa. Näiksi va littiin maan-viljelijä Edivaid Kaopeli ja opettcja Juho Honko. Onnvtazat: Hvniiotkeudennotarto Wwno Km,» ia Homioikeuden^ lausl-.uti Santeri lsaarniioki. lulin sttte hänen nxosiollisella a»vu!- puhumeksi 40:-i>Lä neliökilomet rinä ja samalla iuncm^si, että ne- !"'-k'.!ometrin kimeäminen maksaa 2: 7ö penniä. Hyvään su-mtcvn, kuten huomaatte se asian, tällä kertaa sa-; ahinko vain, että ?ni".ln täytyy oänen n.eininkiään näin parsia ja -amalla p?nna jyrisevä -vastalause j' tlmoiLe, koska -i u>'..'!ä c'e ed?5 mätäkuu käsillä. r^ell?. „Werot köhhälisiS» wer- ta Turun läänin pohjoisen -v!?-?!ip-iri!l sosioudemokr^-^ttien mua- lip ir.to^.>.-^lunw ilniot-aa saaneensa tr.o^ äcnyiid-slv'.siit ä s.uraam^: verot: R'iil-n-n 30 Eur--',oen 55 mk. ja Irz-mee-! 100 mk.. L '-oin 72: 50 ja 20: M, Hinnrrjoen 75 u!k.. Eura-? tz:j m?, jz Turajärme»» 50 mk, ^.tukÄSten 75 n.k. ja Harolen 15 »nk., P n.-.!l'.en 100 mk. sekä Saa- reuma n 45 m'. ^ jl.ch lc n 34 mk, Luvian ll!0 mk, Kör,liöu 80 mk. ja Tuisk»lun 101 n:»., Säkylän 50 mk. sekä Pylläjoen 60 wk. j« Kalmaan 14 m!.. Harjavallan t,'0 mk. sekä Kokemäen eri t. v:l?ä 175 mk. ja luh- jo!- - Rauman t. v:ltä 10 mk. ja Ei'ran 10 m?. — N^har menevät viirisih:-erien, agitaattorien y. m. tyh jäntoimittajieu pakkaamiseen. MkoilAaclämöä T^avipe- T:sors ?!uheter k'.rjcittaa: jonam hzlt''s-?nä kesäväimänä w>ee kikna.".'pau» ra?"1ntola.?n siiois- :yr.:c-ksä zchtNskur.ncs'» Um n kau- -us'c>. voi sattua, etkä joutuu ulos aj- :u!si. Talsii tapsulsesfa on se eväil-Mättä mähän liika ankaraa. Mutta että j»ku nuorukainen tulee r-!ieinlo!aan ilman takk-a, lliviä ja p.vtaa sckä hoasut huolimattomasti päältä ja nuor- tyttö k inalossi', se Zon kieltämättä liikaa. Se tavvh'ui k^i enn kerran v. 1910 sunnuntaina 12 o. keiäkuuta keskellä päivää. Tam- per'e: LyövLenyhdislyksen ..naisosas- toll " oli sunri liu.vimatka kaupungin laheLä olev-an Wukinsaareen. Työ- »väet-lzhdktykse^ vuokraama rämin- tol^ o'i täpö lännnä k ns-o, krn edel lämainittu parein siellä vilmoiltcli, mies edellämainitussa vum^ssa ja ncunen tulta herttaisesti d-zjallaan. Sikllä täätlä vieue:sä idyllzseösä saa- rc- s" miluhie-i sen luäkst pensaiden wä!i-^ä i!z°^ nuorukaisia. Lc? tur""a seis??'e!i w?!?k«e§ti keSkuS- teU?!l klZM-ne.,kunta nuoriikaista As la-'ii s^- j'-, kun yksi liikennettä mätt'lä':-!S:ä höycy?ursista 'aski Pyy- "it'->. r'.nw-.n oU sitä kohteliaasti ivalta n. 15 ilki^lastonta uu^rt^ mieltä. Py'ä!ä on voitettu. Eläköön!" — T>cLosa«a?irjaa lienee tilattu jo noin 22,000 kappaletta. Koko poi- no's>'" d^rta nousee siis miljooniin markto bni. WWW!! I MMZ. ji- M>!M tukit Nilt tVtSM LiiZi tMt-UÄÄgtM — Le »raalik »weruööri Zeyn, joka sunnuntai-aamuna palasi Hc:sin» kiin Pietarista, lähti sinne jälleen ei len illalla. — Pai»owirherie«aaja ei kusy kuten kaupungin rahatoimikamari: »ku kas maksaa'-", ei. se poika on yhlä antelias kuin ..SosialidemokraLtin" Jäärä. Jäärältäkin lukenee „suome- tarlaisille" kaikki mitä hän maapallon tältä ja tuolta puolen syntisintä löy tää mahtaa, ja jotkut sanovatkin, että väinä kaksi omat kuin yksi. Jää rän jutuilla on yleensä se hyvä pu:.l>, että niissä on aina min paljon mää riä villoja, että niitä ei kuk- an uöko, jotavastoin painovirheienaajaa usein uskotaan. Minä hyväsydämi syydessäni saan hammasta purren montakin kertaa nauttia painovirhe- rienaajan tuotteista ja antaa anteeksi kvn en muuta voi. Miime kirjees säni esim., joSsa kiinteäöli pidin kau pungin ja muutamien tälä!äk'ten ta lonomistajien rahakukkaron puottc-, esiintyi tuo pahuu? ja teki minut löi? siä löysemmäksi. Kun minä selväSn kirjoitin 40 neliömetriä, niin pmnovirherienaaja taktoi myös saada kirjoitukseen puumerkkinsä ja visti kilometrin sinne sekaan. Minä Jlmestyutzttä aikakaus- i kirjaNtsuutta. s T? r^ y de nh o i t o l c h t i i:o 6. Siipikarjan- ja m e hiIäi?- do t ^ le hti n:o 6. — Ttaromaaui?c»^;assa on 12:.^ vihko Marcelia- romoar>io. — Helsi«gi» opas. Etelä- snomal^iien yUoppilas-osakunnon toi> mittama ja Werner Söderström Osakeyhtiön kustantama Helsin gin opas on juuri ilmestynyt. Jo ensi näkemällä huomaa, että siinä on trhty paljon hyvää työ:ä. Suomen pääkaupunki on yhä enemmän keskittänyt itseensä kaiken, -r.ikä maamme simis!y>.elämässä on huoinaltaminta. On senivuoksi kaikille l^rpe^umen tull-ainnr tict^kirja, joka sekä helsinkiläisille et!ä koko maalle ^si!taä, z-.-.:tä pääkaupunki omista', taile-'!'. t eteen, teoll^suuoen. liikkeen y. m. aloiUl-'. 5ka'.!kiacn 22 oialuntalazsta on jakanut työn keskenään. T>o? on marusttttu hyvällä Hel singin ki'.rtalla sekä noin IM kuvalla, jo.ka meilein ka.kti on er-koisesti vulokuvannut I. K. Inha. H.'!sing-'i onaS on tunnettua Bae- dv'!ec !ok!?7, 240 sivun laojuinen ja hieii^ihi!! naalekansiin sidottu. Hinta on 3 rltaa. Tillasena tieto- ja käsikiriana 5n'.'.ne:>. vääkuu"Lngista suosittelem me Hetsi-qin vposla ka.kilte lukijoil lemme. kirja, Uusi nide n.-, nair.a »ä>vinä va!ml'tunut täStä .eoisesia, lädete^ään rval miZttml L!.n esimiyy iladduttamana «uuristuzntaisena tansclliStecksena. Teotseu alkuo>an esiletlya Karjalan .naaulieteen j - historia jatkeiai.n nyt t>!w >am.-!!a ^tarja!..n kansaa, edistyi rieutoj t ja merkkcheukitöitä. Näykeenä si.iä, mitä kaikkea teos käsittää ja mitä voimia siihen on käytetty, mainittakoon seuraavat Kar jalan kansaa koskevat esitykset: »Kar jalan kielimurteet" (K. F. Karjalainen ja Heikli Ojansuu) „Karjalaisten asu muksilta ja puvuista" (ll. T. Sire lius), „Suomen ja Venäjän Karjalan elinknn^ta" (E. Ahtia, I. W. Ju- iveliuS, I. R. Aspelin, I. Kurikka, L. W. Pääkkönen), ..Karjalaisista kansant ivoista" (E. Ahtia, I. K. Inha, Iin o Härkönen), ..Karjalaisten u»ainajai'?p> liveluksesta" (Matti Wa- ?i->nei!), ..Karjalaisten luonteesta" ^I>wo Härkönen, Paamo Ahava), „Runo2lueet" (Wäinö Salminen), ..Karjalaisten osuus Kalevan runois sa" «.Kaarle Krohn), ..Kirjalaisten asema raj m takana" (E. Ahtia), „Sisä-Wen^jän karjalaisista" (E. Ahtia), ..Inkerinmaan muinais- ja kmismitiedeltä" «K. Soikkeli), »Lyydi läisistä ja heidän kielestään" (Joh. Kujola). Sama uide sisältää kokonaisuudes- s an ln^nen tunnetun henkilön yhteis- lyöllä laaditun esityksen Karjalan edistysriennoista. Lopuk,» alkaa niteessä elämäkerral- lisiä kumauksia etevistä karjalaisista ennenkaikkia ..runolaulajista". Wie- nan läänin suuret runolaulajat esit- telee tohtori A. R. Niemi, Suomen Karjalan laulajat Iivo Härkönen, Inkerin runolaulajat Wäinö Salmi nen. Koko iämä runsas sisältö on maa nnut 320 kookasta simua. Kun nide cn Valaistu 150 kuvalla, joista enin osa on aiman uusia, mieläpä harmi- naisia, on mde siinäkin suhteessa tut kimisen arvoinen. Hinta on 5: —. Kustantaja Wer ner Söderström Osakeyhtiö. Karjalain ystäväin on syytä mie lenkiinnolla seurata tämän teoksen ilmestymistä. ^ Merkkiteoksia maailma»- ?irjallis»«desta-sarjaa on ilmes tynyt 15 vihko. Sarja sisältää To peliuksen ..Talvi-iltain Tarinoita", Tolstoin „Anna Karenina", Manqo- nin ..Kihlautuneet". Autsumus kavsallissvielise» »«oriso» m«akx«takesäj»hlille Kokemäellä 1-S. VII. 10. Laulaen Suomen kansa muinoin työskenteli, laulaen ja soitellen Wäi- nämö-manhus askareensa toimitteli. Laulun jättivät esi-isämme perinnök semme, kantelonsa Wäinö soitella!- semme. Hellin on suomalainen tätä perintöä hoimannvt, yhtyeSsään toi- nen toistoon — ja mieraitaan — lauluin ja soitoin tervehtinyt. Suomen kansan, tällä kerralla etupäässä satakuntalaisten loulavain veikkoiensa ja siskojensa sekä heidän yZtämieasä ja tuttaviensa laulu-intoon medoten kutsuu järjestyneen kansallis- m elisen nuorison Satakunnan piirin ipiritoimikunta täten kaikkia laulajia, slzittcijia ja urheilijoita sekä kansallis, mieltä yleisöä sca?umaan yhteisille kesäjuhlille Kokemäelle ensi hei näk. 1, 2 ja 3 p:inä. Mukava ja iloton on mieliala kailkiclla. Isänmaamme kohtalo le- pää raskaana kaikkien sen porosta harrastavien kansalaisten mielissä. Kumminkaan emme saa, meillä ei ole oikeutta lannistua; luottamuksella katsokcamme tulemaisuuteen! Sen muoksi kokoontukaamme kaikki viettämään muutama hetki innosta vassa yhdessä-olossa kansallismielisen nuorison kanssa. Ia silloin kun nucriso näkee sen kansallisia rientoja tuettavan, kun se tietää, ettei sen yksin tarmitse seistä ajan synkkiä vyöryjä mastaSsa, silloin korkealle kohoavat laulun sävelet, soi soitto niin että sydämet lämpenevät, povet paisuvat ja elämän innon tulinen virt.^ valtavana juoksee suomalai sissa suonissa! Soi soitto kalevai- nen, sulattaa sävelten helkyntä sydä- mien jäät ja yhdessä-olomme antaa uutta elämänhalua, tarmoa työhön ja rohkeutta rintoihin! Tervetuloa! Porissa, Kesäkuulla 1910. > Kansallismielisen Nuorisoliiton Sa takunnan piiritoimikunta: Isak Saha, Martti Aalto. p.-johtaja. sihteeri. Ohjelma ?a?,s5llis«ielise» »»orisoliito» maaku»takesäj«hlilla Koke mäellä hei»äk. I, Ä ja Z p:»ä. Perjantaina: Kello 7 i.p. Lauluharjoitukset. Kello 8 i.p. Tuliaisillanvietto Lauantaina: Kello 7 a.p. Urheilukilpailuja. Kello '/z10 a.p. Laulu- ja soitto- harjoituksia. Kello 12 p. Juhla: a) Soittoa, Rauman tormisoitto- k,mta. b) Tervehdyspuhe, M. Mela. c) ..Nouskaa aatteet", kuorot ja tor- visontokunta. d) Juhlapuhe, Maila Talvio. e> AhteiSlaulua, kaikki kuorot: 1. Käy joukkohon. 2. Lauloin ennen. 3. Kevätlaulu. f) Juhlaruno. g) yhteislaulua, kaikki kuorot: 1. Juhannus. 2. Konsa peippo piipotlami. 3. Suomen malta. h) Juhlaesitelmä, K. N. Ranta kari. Kello 5. Viulukonsertti, Sulo Hurstin en. Kello 6. Urheilukilpailuja. Kello 8. Iltamia, Kokemäen Kar^ Hu ja Porin Karhu. Sunnuntaina: Kello V ,8 a.p. Laulua ja esitelmä Henrikin patsaalla. Kello 10. JuhlajumalanpalmeluS. Kello V,4. Kansanjuhla: o) Soittoa. li) AmauSpuhe, O. Muorio. c) Laulua, yksityiset kuorot. d) Juhlapuhe, V. Kimilinna. e) Laulua, yksityiset kuorot.