4 - I5:o S -1910 ?I7RI7N ?uorstairlÄ tammikuun 13 p:aä Suomen Kaupunkien M»»roapuyytiö - ZrtaimiKtoa macteu vastaanottaa palovakuutuksia irtai mistoista ja kauppatavaravarastoista daltvimmill» maksuilla, jotka 10 ja ZV vuolta niatsetluna Vieläkin ale- ncwat 2» ja »V prosentilla. Tämä yhtiö tarjoo siis uimumoLoiu vaknu- tukseuottajalle ehVottomaSti hal vimmat waakuutusmaksut asia- miehensä K. Wylund'in kautta, 16671 Kasityöläiskatu S. Nimettömien uhkaus- kirjeitten aika «Lyttää taas olevan tulossa, sillä olka o» siihen jo tehty. Kouvola» asemavariko» hoi taja Nordini» on moitittu siitä, että häu olisi liiaksi rasittanut alaisissa veturi- y. m. miehiä. Häntä on siitä moitittu useissa sa- nomalehdeiSsa ja nyttemmin on Nordin saa vut kirjeen. joSsa uhataan hänen henkeään, ellei hän paranna tapojaan. Kirjeen on alle kirjoittanut »kenraali Azew." Nordia antoi kirjeen Kouvolan lämmittäjä- ja lnljettajayhdistykselle ja on tämä pitämäs sään kokouksessa lausunut paheksumisensa mo koman mustan tirjeea lähettämisestä ja ryh tynyt toimiin jyqllis.u etsimiseen. Koumolau nimismies o» myös ryhtynyt tutkimaan asiaa. Nordia arvelee, että kirjeen takani ei ole kukaan yksityinen, vaan suurempi jonlko, matta kirjeen alkuunpanijaksi arvelee häu erästä puhdistajaa. — Nordia on oikaisem isia saanut tunnustusta alaisiltaa» hyvästä Melusta. Aieniä tietoja. — kotimaista kaswiswoita 0i, meijeri- konsnlentti S. W. Paasuoaara rumenn t val mistamaan sitä varten vuolraamaosaan Ala- toruion osnnsmeijerissä. — Maasan kaupungin teurastuslai- toS paloi äskettäin paria tuuuiu tuluessa melkein poroksi. — Kalliin ajan lisäystä ovat senaatin puhtaaksikirjoittajattaret auoneet tuluvau tam- mik. 1 p:Stä lukien 50 mk. kuukaudessa. — kasvatuslaitokset. Kotiniemen kaS- watoSla>to!ien upuov-ttajaksi on otettu opet taja Jalmari Misakauto. Pyhämaasta. — UletStä Suomen taideteollisuus- näyttelyä W. 1VIZ on ruvettu punhaa- maau. Se pidettäisiin HelsiogiSjä tejällä yl lämainittuna vuonna. — Vääriä 25-peunin rahoja Tässä muuauna päivänä tavattiin jteansjä kulta seppä F. Tiuran myymälän kassalaatikosta väärennetty Sö-pennineu. — Suuri tilankauppa. Leskirouva O. MuvSterhjelm ou myyuyt Tuuioljesja omis tamansa Tolwoniemeu kartanon maanvilje lijä August Tulokkaalle Luopioisista. Was- taa»otto tapahtui heti. Kauppasumma tun tematon. — Toripäivät. Senaatti ou hyväksynyt Miitassarea kuonaa hakemuk>en luioan ania^ misesta toripäivien pitämiseen. — kuusimiehisen varasjoukkueen on Sortavalan polusi vaugmaut. Lrvat tehneet varkauksia pitkiä syksyä. — Amerikkaa» siirtyy Kymin tehtaan «oorijoa, seiä vaimoja että miehiä. — Nauhoja asiakirjoja. KoskenpäSn kartanosiu Hormiassa >uu^ietään armokkaita historiallisia asiakirjoja, ^käitä matkusii t. k. 7 p:nä tutkimaau tohtori G.".nnar suo lahti. Wtä ja toista. — Pikkukaupungin oloja. Kokko lan yleisessä raastuvankoioulsessa joku aita fittea päätettiiu maistraatin ehdotuksen mn- kaiseSti lakkauttaa kellousoitto kadunkulmissa raastuvankokouksia kokoou kutsuttaessa; pää tös tehtiin kuitenkin ehdolla että kaupungin sanomalehdet laskevat puolen kaupungin il» motusteu hinnasta, kerwo s. Ob. — Elävä esimerkki heakiva- kuiltukseu hyödystä. Wiime elokuun 1 puä otti 18 vuotias t. ömieheutytär Aman da Malmberg Raumalla heukivaknutusyhtiö Feuuiassa 1,000 markaa heukivatnutulsen elä» te-vatuutllksineen, maksaen eusimäisen puolen vuode» vakuutusmaksun 18 mk. 7» p. Wa- kuutukseuottaja tuoli viime joulukuuu 21 pai' vää vasten yöllä. Jo samaa kuuu 29 puä suoritti yhtiö heukivakuutulseu summ»u koko- naisuudessaan vaiaajaa isälle Fredrik Malm' bergille. Tällaiueu joutuisuus on hyviä har vinaista suorituksissa. Juuri hautajaistilai suudessa sai vastaauottaa löyhä perheeuisä tuon sievoien summan. Maanviljelijä Lauri Tolvanen, seutunsa tunnetuimpia miehiä, kuoli uudenvuodenaatto-iltana Nurmeksen Dli- kylässä 66 vuoden ikäisenä. Luumäen Lakkolan kylässä kuoli t. k. 1 p. seppä Taavetti Immonen 60 vuoden vanhana. Tilanomistaja Arthur Pehr m a n kuoli Hovgärdin tilalla Sipoossa maanantaina 51 vuoden ikäisenä. Lä hinnä surevat häntä leski ja 7 lasta. VensMltä. — Mekllauhuinea koira purrut 36 Heutilöä: Kiovasra tammik. 9 p. Muuan vesikauhuinen koira oa purrut Ilmavissa ammattikoulun 35 oppilasta ja yhtä opettajatarta. Koulu oa sul jettu. — Kelvottomia. H. M. Keisari on suvaianut määrätä, että 22 torpee- dovenettä on poistettava kelvottomina pois laivastosta. — 70 t h. puuta» »anyoja rai- tiotietistoja La kadonnut jäljettömiin Moskovaa kaupungin varastmstu, ker too eräs paikallinen lehti. Sanotut kis kot ovat peruisin niiltä ajoilta, jolloin kaupungissa vielä käytettiin hevosrai» tioteitä. Kaupunginhallitus on, kuten pulmallisissa kysymyksissä tavallista, asettanut erityisen komi ean ottamaan selon siitä, mihin kiskot ovat joutuneet. — (1 puuta, noin 16 kg.) — AarSausyrltys Ajisaniu «ankilasta. — 2 Henkeä saauut surmansa, 3 Haamottunut. R ja sa it is ta, tammikuun 11 pnä. Rjasanin vankilasta on paennut 4 pakkotyöivan- kia. Takaa-ajossa sai 1 pakolaisista surmansa ja 1 haavottui. Eräs var tija sai myös surmansa ja 2 vartijaa haavottui. lllhomssltg. Aorjan waltiopSlwiit — „suur> " — kokoontuivat tiistaina. — Kkenvergiu juttu. Ekenb?rgin juttua käsiteltäessä t. k. 9 p. Lontovsia pyysi puolustusasianajaja jälleen lyk käystä puolustuspuheensa valmistamista varten. Oikeus lykkäsi jutun t. k. 14 p:wään. jotta Ekenberg olisi tilaisuu dessa tarkastamaan ne kirjeet, jotka kos kevat häntä vastaan tehtyjä syytöksiä. Luultavasti pitää pu. lustusasianajaja puolustuspuheensa t. k. 21 pnä, jolloin juttu lopullisesti ratkaistaan. — Sairaala «akpui maan il taan. Semmoinen onnettomuus tapah tui viime lauantaina Ruibissa Kära- thenin maakunnassa Itävallassa. Siellä kaiioosalueella ollut sairaala vaipui maan sisälle, kun maa vaipui alla ole vaan kaivokseen, sairaalassa ei ollut kuin yksi sali 3 t^.i 10 sängyllä. Tässä onnettomuudessa sai seitsemän henkeä surmansa, nimittäin lääkäri, hänen rou vansa ja lapsensa, kaksi lääkärin apu laista sekä yksi sairaanhoitajatar ja hä nen miehensä. ZLälipaloja. — Antaa on parempi kuin ottaa Tämä losiee erittäiulm läalettä, sellasauuaa ja neuvoja. — Ravintolassa. Mieras: — Mahti- mestari tama kala rn i^an pilalla. Sehän aivan haisee. Minuri: — Ah, anteeksi! Minä avaan heti itkuna». Sitäpä tätä. — Zlust kauaumuuie» siilyttä- miskeiuo Maai man suurin kanan mu.>aluke, Thomas Robinson Hullissa oa äikettäin alkanut lähettää suuret määrät munia Ruotsiin. Toiminimi oa ostanut patentin erääseen koneesen, jonka avulla munista imetään ilma pois ja ne sitie pannaan Umattomaan astiaan joten niitä soidaan vuosikaudet säilyt tää tuoreina. Mainittu liike ostaa munat Tanskasta ja WenäMtä kevät puolella, jolloin ne omat halmimmassa hinnas>a, ja myy ne syksyllä ja talvella hintojen nouslesia. — Maalipvuyissa on tätä nykyä Englanrnakm kansa eikä yksistään Suomen! Mime »viikolla pidettiin Eng lännissä noin 20,000 (sanoo: kaksi kymmentä tuhatta!) vaalikokousta^ Uleisöa osasto. Jouluruokintaa varten Betaniassa ulosajetetuilla listoilla on listalla Grön dahlin paperikaupassa koottu 20 mk. 50 p:niä, josta lahjoittajille lausutaan lämpimät kiitokset. Turku 11 p. tammik. 1910. Turun Kaupunkilähetyksen johtokunta. Kuningas joka tahtoi nähdä Jumalan. Leo Tolstoin satu. Kuvalehti „Nivassa" on julaistuna Leo Tolstoin sata kuninkaasta, joka tah toi nähdä Jumalan. Eräs paimen lu pasi täyttää hänen toivomuksensa. Pai men vei kuninkaan kedolle, viittasi he lottavaan aurinkoon ja sanoi: — Katso! Kuningas kohotti kasvonsa aurinkoa kohti ja tahtoi katsella, mutta auringon valo häikäisi hänen silmiänsä, niin että haa kumarsi Päätään ja sulki silmäluo- met. — Mitä, tahdotko että tulisin so keaksi?! — kysyi hän paimenelta. — Maltias, — sanoi paimen, — tämähän on vain yksi Jumalan luomis töistä. Se on vain pienl säde hänen iuuruudestaan, vain pieni hiili Juma laa palavasta roviosta. Miten voisit sinä mennä hänen luokseen ja katsella häntä heikoilla iyyneltyneillä silmilläsi? Koeta nähdä Jumala toisilla silmillä. — Tämä puhe miellytit kuningasta ja hän sauoi paimenelle: — Minä huomaan sinun ymmärryk- sesi ja annan arvoa sinun käsityksellesi. Mutta vastaa vielä seuraavaan kysy mykseen: Mitä oli ennen Jumalaa? Paimen ajatteli ja sanoi: — Pyytäisin, ettei kuningas vain pahaksi ottaisi. Laske! Kuningas alotti: — Aksi, kaksi . . . — Ei, ei, keskeytti paimen, — pi tää alottaa ennen yh:ä.. — Mitenkä vois-u siitä alottaa, kun siinä ei miiaan ole? 10 sitten oli rikkonut itseään ympäröivän kiehkuran ja hajoittanut taikamaista vyöhykkeen, astui hän fiitä ulos, puhutellakseen kuolevaisia, kuin kuole vainen. Mutta tänä päivänä oli nyt vain yksi ainoa asia, joka voi soveltua keskusteluaineeksi, nimit täin kauaa odoteltu tapaus tänä iltana, Meropxit ensikerran tapahtuva näytteleminen. »Minä palan halusta, saada nähdä teitä tässä nudessa näytelmässä", huudahti herttua Guines, suuteli sormen-neniään ja sitten viskasi suutelon Klaironille. „Sen lectte aivan oikein, hyvä herttua", sanoi Klairon huolettomasti. „Tänä ehtoona saatte ison ilon, sillä tämä Voltairen tekemä uufi näy telmä on jalo, ihana ja ihastuttava." „AH, en minä puhu Voltairesta, mokomasta, ilkeästä ihmisestä, joka pilkkaa Jumalaa ja koko maailmaa", huusi herttua kiukkuisena; „mmä pu hun teistä, te jalo taiteilijatar, joka ihastutatte koko ma. ilman, ja jota ainoata herra Voltaire saapi taas tänä iltana kiittää siitä, että yksi ha uen näytelmistänsä ylistetään taas ptlvihin saakka." »Tiedättekö, te kaunein kaikista kaunokaisista, että eilen edellä puolenpäivän oli syntynyt oikein totinen, murhaavainen tappelu siitä, kuka saisi piletin täksi ehtooksi?" sanoi eräs nuori herra ja lähestyi taiteilijatarta ja tervehti häntä vä häisellä. jotentin ystävällisellä nuökkäyksellä. 11 „Mmä tiedZa sen, herra Soubisin prinssi", vaSrasi Klairon rypistellen kulmakartvojansa, ikäänkuin iyVästi loukkaantuneena sellaisesta ku« ninkaallijeen sukuun kuulu-van miehen ystävälli sestä lähestymisestä; „minä tiedän sen, enkä ih mettele sitä yhtään. Katsojat suavat kyllä palk kion Vaivastansa, he saavat suuren huivitulsen tästä Voltairen ylervästä näytelmistä, ia minä Klairzn valmistan heille sellaisen odottamatto man uutisen, eitä eivät osaa sitä vielä aavis taakaan." „Mikä se on?" kysyi Soubisin prinssi. „Sa- uokaa se minulle, minun kaunokaiseni!" „Jos minä olisin teidän kaunokaisenne, niin olisin minä pakoitetlu sanomaan sen teille", vas tasi Klairon, kohotellen olkapäitänsä; »mutta koska niin ei ole, niin täytyy teidän sallia minua vaieta uutiseni kanssa. Mutta sen neulvon an nan minä teille, herrat, että älkää lyökö laimin tämän illan näytelmää, sillä sen minä janon, että tämän illan näytelmä on oleva koko .Theatre Francais"in tule «aisuudelle tapaus, täya tosi tapahtuma; se nostaa kapinan näytelmätaiteessa; vielä satain vuotten perästä puhutaan tämän illan näytelmästä, kuin jostain taidehistorialle sangen tärkeästä hetkestä." Hämmästyksen ja ihmettelemisen jyry syntyi nyt tässä lhantelijain loista-oassa laumassa. Nyt kuiskailtiin, nyt kyseltiin, nyt ai.ooia kiusattiin tätä rapausta armaamalla; Klaironia vaalimalla vaadittlii, pyydettiin liikuttavilla sanoilla ja Enuenkun teette kangasostoisenne tulkaa ja kuulustelkaa hintoja Artvoifa yleisö! Todellisesta LoMunmyynmstä, 8 Lin-mnk. 8. Marasto sisältää vielä suure» valikoiman hienoimpia ja yksin kertaisempia Puku-. Paltto- sekä kavatjikankaita, villa Lenntnktkaukatta kaiken värisiä, »ävetyhamekankaita, kappa ja Puserokaukaita, Uutimia, erittäin sopivia Muornarpeita y. m. 18652 W. A. Mmiseu KoukursfiloMunmMti, 8 Linnankatu 8. — Sanoit viisaan sanan, kuningas. Ennen Jumalakaan ei ollut mitään. Tämä miellytti kuningasta vielä enemmän ja hän sanoi paimenelle: — - Minä annan sinulle paljoa lah joja, jos vain vastaat vielä kolman teen kysymykseen: Mitä tekee Jumala? Paimen huomasi kuninkaan sydämen nöyrtyneen ja sanoi: — Olkoon, minä vastaan siihenkin. Vaihtakaamme hetkeksi vaatteita. Kuningas riisui päältään kuninkaalli set vaatteensa, antoi ne paimenelle ia puki itse päälleen paimenpuioun. Ja paimen astui valtaistuimelle, otti val tikan käteensä, viittasi valtaistuimen suurella olemaan, paimeneksi pukeutunee seen kuninkaaseen ja lausui: — Näin tekee Juau.la. Toiset hän asettaa valtaistuimelle, toiset hän siltä kartoit a. Siltea paimen puki taas päälleen oman pukunsa. Kuningas vaipui ajatuksiinsa, nuo sa nat tunkeutuivat syvälle hänen iydä meensä, ja äkktä, ikäänkuin valaistuna, hän iloisena huudahti: — Nyt mmä näen Jumalan! Eri aloitta. Maapalkon kylmin seutu lienee etelänavan lähellä oleva suuri laaja jäätasanko. Eielänapamatkallaan sai luutnantti Eorst Shackleton seuruei neen useia kokea niinkin kovaa pakkasta kuin — 50° C, joka esim. Euroopan pohjoisimmissa osissa on sangen harvi> naista. Muisteltava kumminkin on että luutnantti Shackleton teki matkansa joulukuu»—tammikuun aikaan, s. o. ai van keskellä napaseudun kesää, jotenka hyvin todennäköistä oa, että kylmyys talvisaikaan oa melkoisesti kovempi. Myöskin Euroopassa on silloin tällöin havaittu sangen kovia pakkasia. Niinpä oli talvella 1892—93 tammikuussa Ruotsin Lapissa — 56 ja 60 astetta C. Siperiassa on useilla eri seuduilla saatu panna merkille — 65 astetta pak kasta, ja Pohjois Amerikan pohjoisim missä osissa on toisinaan yhtä kylmä. Mieleen pantavaa. — Saviastiat tehdttu kestä tvlkst seuraavalla tavalla. Ennen käyt tämistä asetetaan astiat lämpöiseen ve teen, johon sekotetaan vähän etikkaa, ja sillä vedellä astiat pestään ja sivellään hyvin. Sen jälkeen pidetään astiat 2 päivää kylmässä vedessä, jonka jälkeen ne saavat seistä 2 tai 3 päivää hel lalla heikon tulen palaessa hellan alla, täynnä vettä. Tämän menettelyn kaut, ta tulemat astiot erinomaisen vah voiksi. Keskustelua. Kujanpään Kaisa: Mlkäs sinua nyt niin naurattaa? Mäkiperän Liisa: No kun se irvihammas, muurari Hellsten täaä aamuna taas jutteli lystiä pilaa. Hän kertoi nähneensä eilen aamupäivällä ,miehen, jolla oli niin pitkä parta että kun hän käveli kadulla, asteli hän sen päälle!" — Se on valetta! sanoin minä; mutta aruiaas mitä Hellsten vastasi! Kujanpään Kaisa: Kuinkas minä fitä .. . Mäkiperän Liisa: Juu, sanoi hän, kyllä se on totta, että kun hän kä veli kadulla, niin hän asteli sen, ni mittäin kadun, päälle!.... Sekataumraa. — Kuomista HerSttamj luo» «onoiKSu. Joroisissa, Suurselka ni misessa torpassa on eräs yhdeksänvuo tias poika ..Nuas Rassi" nimeltä, joka omistaa hynin tiuhan ja muutoinkin pitkän karivapeitteen. Erittäinkin kas vot, jotka ovat niin tuuheaa karva- kasvun vallassa että tahtoo tehdä po jasta sokean ja kuuroa, ivten silmä- ja korva aukkojen seudut on useia kerittä vät. Kaula ja käsi varret ovat paljaat, mutta rinta- ja selkäpuoli oa rehevän karvapeitteen vallassa. Tätä ilettävää peitettä on tulellakin koe tettu hävittää, vaan tuloksetta. Niiak- sella on hämäläinen pellavatukka, mutta vielä vaaleampi on karvojen peite. Pojan näkeminen tekee säälittävän että kammottavan vaikutuksen, sillä to siaankin Niiaksen kasvot muistuttavat suuresti villakoiran päätä. Mikä tässä on eninten ihmeteltävää, on tämän ominaisuuden perinnölli yys. Isä on omituisuudellaan poikansa ver tainen ja isällä on to siakin apärälapsia joista yksi on yhta karmaisen kuin „Niias" velikin, kerroo L. S:t. H- ^ ^ 5 F Huutokauppoja. Torppa myytävsSnä. Lauvantaina tämän tammikuun ZS päilväuä klo 2 i .P. myydään huutokaupalla Kaariaau pitäsän Nummea kylän Tammen tila» Hakapellolla Häm«e»maa»tte» varrella sijaitseva K. Ruohosen t. e. omistamat kaksi uutta torpanrakenuuSta ulkohuoneilleen vuolraoikeuksiueen tonttiin. Toisessa raken> uuksessa o» ä ja toisessa S huonetta. Osta jan tulee heti tarzoutsen hymäisyttyä jättää l.vov markan maksuuvakuus ja kauppasum ma» jäänuöS suoritetaan suostumalle» mu kaa». Lähempiä tietoja saadaan A. Tähkä- paältä Nummenmäen vartiokouttoriSsa ja allekirjoittaaeelta. (T.S.4 6S) 524 Julius Köransson. Osote: Turku. Uudenm. ankat» 17. Asunto 4M huoneella myytämänä. »uStaa Nissi, Rus'o. 'ZHHefitiinu rekilleen, Pitkäreki, Tamminen Wesirynnyri linM- leilla marustetmlla rattailla, Pitkärattaat. N. I. Zohaunes Preetzulllvn. 649 HWiä salMista Sipulia myy säkittäi» halvalla 656 Karatd Ziärdig. ^»Hnisjauhoja, Mehnäjauhoja, A5ehuäreynjauhoja, Ryyuiii, Rusinoita, LLiislyniii, Kahvia, Sotana, Suoloja, TuliMkuja, Saippuaa, Nuoraa, ziaramelliii,Kummikalosseja, Porsliiuitamaroita y. m. halvimmalla. 14769 A. E. Vningaisten tulli. Puhelin 46, Kun hylvää jaada taidatte huomautta I. E. Äavaudec niille, jotka limo- naatia tarvitsevat. Tehtaita Turussa, Nou siaisten Nummella ja Loimaalla. Puh. 6 8t). Niin huonon hyljää mahdatte 110!,9 Alituinen »varasto: Punsseja, Wiinejä, Konjakkia ja Rommia. P. Strömbergin Löiikijuomaliite, Huuluustoutatu 0. Hnom-! Halvat hinaat. 11028 SoyKkattKuja, Puulvlltailcmcniallnja, Maapähtiniilaklujauyoja, Rehujauhoja ja LLeyuauleieitö Lsl. Marjasella. <Hekkunawanua, paperia ja tiivistyslistoja paljottain ja vähittäin todellakin hal vasti. Turuu SVanulttke. Auralat» 12 a, Kauppatoria varrella. 9373 Suuri valikoima muodikkaita Rramatteja, Rusetteja, Raumksia, Ralwosimia, Rinnusteita, Laitoja, Sukkia, Vanttuita, Triko-Aluswaatteita Freär. F»rs«'illa, Eerikinkatu 10 ja Li»»aakat» 35 14387 Vsnnersutzz m/MvZnz! Sopimaa kaikenlaisten puu astioiden uiyöttämiseen. Myytämänä Zirm Lehden kirjapmossi, läntinen !)vantatatu 19. Sätkineitä za Aaykatanmroita tzmiltzrflund. 4339 linnankatu 32. Seka-ilmoiluksia. Naint l»n> « iloista tyttöä, jotka ha- luaisimme poiiain kanssa kirjeenvaihtoon, n. m. H. Rakasteleva. O. Haaveileva, S. Ihaileva H. Unelmoiva, Turun Lehden kont toriin. 526 Ammatti-ilmoituksia. w>l M MiHmiUM ja sMMj. 642S L. AabritiuS. Z.G.WiiimiM. Lilluaatatu 15 b. Partminliilc Lasr-niaw, ^ 13474 UN0 IoNssSN. Wilho Laine, UMMe Linnankatu 27. Puh. 13 56. .Ieurai" ÄiPm s» Ahmia Liuuaul. 14. suosittetee yienoia vieuer-leipiä. Junaill kulut. Junat lähteroät TuruSta: Aamupäivällä. S,25 Paimioon. 6,40 Salvoa, «arjalle, Helsinkiin, Porvoo», Tammisaareen ;a Haokoo». 8,30 Toijalaan, Tampereelle, Poriin, Rau malle, Jymästylään, Suolahteen ja Maasaau. 11,<X) Forssaan, Toijalaan. Tampereelle, Hä» nleenlinnaan ja Helsinkiin. Iltapäivällä 1,00 Saloon. 1,42 Saloou, Karjalle, Helsinkiin ja Karja» lautta Hyvlllkäälle ia Porvoo». 3.20 Toijataall, Tampereelle, Hetsmtnu. Jy- vaStytaau. suolahteen, Äjaasaan, Uusi' tarlepyyyyn, Pietarsaareen, Kokkolaa», Raaheen, Ouluun tteoiiiu, Tornioon, sekä Havieenllllnaan, Lovisaau, Kot- taan, ^»amiuaan, Mitkelim, Äuoploon, Iisalmeen, »taiamin, Lappeenramaau, )tsllpurllll. Juiairalle, Saivonlillnaan. Sortavalaan, Joensuuhun ja Pie tarila. 4 31 Saloou, Karjalle, Helsiulii», Tammi- saareeu, Kaukoon, Wiipuriin, Imat ralle, Savoullnuaaa, Sortamalaaq, Ioensuuhuu ia Pietariin. 6.00 Huulppltaau ia ForSsaau. 7.16 saloon. Hunar tulewat Turkuun: Aamupäivällä. 7 44 Paimiosta. 7^4d ^uulppilasta. V.2V hermosta, 11 Sv Pietarista, Miipurista, Joensuusta, ' Sormroalasta, Savouliuuasta. Iu,at- ralm Lappeeuranuasta, Kajaursta, Iisalmelta, ÄuopioSta, MUtelmtä, Pamumsta, ötottasta, Hameeutiunasta, »oruvSta, ötemiStä, Oulusta, Raa hesta, »tottvlasia, Pietarsaaresta, Uusi- larlepyysta, A-aasasta, Suolahdesta, Zymastylastä, Tauipereelta, Toija lasta ia Forssasta. Iltapäivällä. 2,29 HelsmgiStä, Haugosla, Tammisaaresta, »tarhalta ja salosta. 4,10 PelsmgiSta, «..jalta ja Sawsta. 4,14 velsiugiSta, Riihimäeltä, Tauipereelta, ^»aiueeutiuuasta, Porvoosta, Toija lasta ja gvrssaSta. 6.51 salosta. 1^,40 Helsiugistä, Wiipurista, Lappeeura»- nasta, Porvoosta, Loiotsasta. Lah desta, HameeiiUnuusta, Porista, Rau- malta, Tauipereelta. Tvljalasta ja Forssasta. 11,28 celsiusista, Hankosta, Tammisaaresta, ^ Salosta. Turku Turun Kirjaj). ja sauvula>.ehti O. I.