liistsins Kv8«iliuul! >4 p:nS 8KI^KU»iI^ Tämä etemän tanskalaisen kirjasto- miehen kirjanen, jossa yhtäjaksoisesti ja erinomaisella lämmöllä esitetään koulukirjastojen aatetta ja käytän nöllistä toimeenpanoa, on saamutta- nut meilläkin aiman erikoista huomi ota. Kirjaa on m. m. kouluylihalli tuksen toimetta lähetetty kappale kuhunkin kansakouluun ja tulee se armatenkin antamaan lisää manhtia elpymässä olemalle lasten ja nuori son kirjastoharrastuksille. Suomenlahden takaa. Piir teitä Miron entisyydestä ja nykyi syydestä. Kirj. Hilma Räsä- n e n. 150 siw. 33 kuwaa ja kartta. Hinta 1: 50. Kansanmalistusseuran kuSt. — Kansakonlnn oppi- ja ln- kukirjai» kustantajat omat äs kettäin saaneet aikaau yhteisiä sopi muksia miime muosina ristiriitaa ai heuttaneista liikeseikoista. Ensiksi on Osakeyhtiö Malistukselle annettu kus tannusyhdistyksen asiamiesoikeu?. sen sitouduttua noutamaan yhteisiä myyn tisopimuksia. Toiseksi omat seuraa- ivat kustannusliikkeet: Edlund, Gum merus, Otaiva, Söderström, Malistus, Weilin ^ Göös ja Drjö Weilin, yh teiseni sopineet niistä alennuksista, jotka myönnetään yksityisille kansa kouluille ja kunnille. Alennusehdot oivat tehdyt entistä edullisemmiksi pienille kunnille, jotka ostamat kan- sakoulunoppilailte ilmaiset oppikirjat. Mistä sopimuksista on olewa se hyöty, eittivät sellaiset si)rjäwaikutti- met kuin suurem?i alennus tai opet- tajan osakkuus johonkin kustannus- liikkeesein enää saa määrätä kansa koulun oppikirjain malintae, maan on oppikirjain omille ansioille siinä annettama ratkaisema merkitys. - Senranätztelmäkilpailn. Kaikinpuolin kunnollisten pienten seu ranäytelmien aikaansaamiseksi on kus tannusliike Armi A. Karisto Hämeen linnassa päättänyt toimeenpanna seu- ranäytelmäkilpailun suomalaisten kir jailijain kesken. Tähän kilpailuun kehoitetaan arw. kirjailijoita osaaotta- macn. Kilpailemien näytelmien tulee olla korkeintaan 2—2 painoarkin laa juisia 1- tai 2-näytöksisiä, etupäässä huminäytelmiä. Kilpailuun aiotut käsikirjoitukset omat jätettämät kus tannusliike Armi A. Karistolle Hä meenlinnassa ennen Syyskuun 1 p:ää l9l0. Käsikirjoitukseen on merkitlämä ..Kilpakirjoitus" ja salanimi ja oheen liitettämä tekijän täydellinen nimi ja osote suljetussa kuoressa. Palkintoina kilpailusi a jaetaan 1,000 markkaa. I palkinto on 400 mk-za, li 300 mkaa, III 200 mkaa ja IV 100 mkaa. Palkittuihin näytelmiin jää kilpailun toimeenpanijalle täysi julkaisu-oikeus. — Palkitsematta jää neitä käsikirjoiiuksia mmdaan lunas taa sopimuksen mukaan. Palkintotuomareilsi on Suomen Kirjailijaliitto malinnut herrat mais teri O. Mannisen ja kirjailija Ac-rni Koudan. T.WZi-Ziz>MSZ^ — Lopullinen uimittzs. Ken- raalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen Loimaan kunuanlääkärin, lääket. lis. Wäinö Vallinkosken nimit tämisestä rautatienlääkärikfi Hump pilan ja Kyrön asemien mäliselle rataosalle. — Merikarwia« senraknn- «o» wirkatalorake»»«SrahaS- to. Sittenkun Merikarmian seura kunta oli 14 r:nä miime maaliskuuta pidelySsä kirkonkokouksessa päättänyt lisätä seurakunnan papiston mirkaia- lojen rakennusrahaston pääoman, joka 14 p:nä toukok. 1895 annetulla senaatin päätöksellä on wahmiS!ettu 16,000 markaksi, 20,000 markaksi ja Turun läänin kumernööri sekä Turun tuomiokapituli antaneet lausuntonsa asiaSto, on senaatti 26 p:nä miime toukok. antamallaan päätöksellä mah- mistanut puheenaoleman rakennusra haston pääoman 20,000 markaksi ja sitä marten rahaston mähemmäksi Vuosituloksi ^00 mk., mastaama 4 pros. mainitusta pääomasta, jääden senaatin yllämainittu päätös 11 p:ltä toukok. 1S95 muilta osiltaan moimaansa. ^ Päästötodistnksen omat Sortamalan seminaarin naisosastolta saaneet m. m. Edit Elisabet Rosen dahl Porista ja Lomiisa Milhelmiii a Mchkanen Kokemäeltä. ^ Kajaanin seminaarista sai päästötodistuksen t. k. 10 p. m. m. Anselm Suomela Honkilahdelta. — Onneton lankaus. H an- litt» halennnt. Miime torstaina tapahtui KarkuSsa ikämä onnetto muus. Alioppilas I. Pipping lau- kasi, näet, haulikkonsa sillä seuraus- sella, että pyssyn piippu halkesi ja sen takaosa lensi ampujan otsaan. Paikalle kutsuttu lääkäri sitoi haa- wan, minkä jälkeen loukkaantunut toimitettiin Helsingin kirurgiseen sai- raalaan. Siellä hän toissapSimänä leikattiin ja toimoa on olemassa, ettei onnettomuudesta sentään koidu sen jkämämpiä seurauksia. on maailmankuulu lääkärien lämpimästi suosittama wabwistawa ramintA^ fille ja sairaille henkilöille MvydäSn apteekeissa ja rohdoskaupoissa. H6^.S - Tulipalo. Eläimiä jon- tnnnt nhrikfi. Miime perjantaina klo 3 aikana i.p. pääsi tuli malloil leen HarjamallaSsa noin 3 kilometrin päässä kirkonkylästä sijaitsemassa Sie- marin sotilasmirkatalossa. Paloi na- mettarakennus ja kaksi masikkaa sekä kaksi sikaa, aitta ja sen mukana 70 tynnyriä rukiita ja 20 tynnyriä oh ria, melkein kaikki kelpaamattomiksi, ulkohuonerimi ja mielä muita suojuk sia. Mielä paloi Tolmin talon met- sää noin tynnyrinala. Tuli pääsi irti nametan keitinsuojasta, missä oli pesty pyykkiä. Kuiman ajan ja pa losta hitaasti leminneen tiedonsaan nin tähden pääsi tuli niin suureen maltaan. Asuinrakennus pelastui kui- tenkin uhkaamalta maaralta. Kaikki palanut omaisuus oli makuutettu. — Sat. San. — Knllaan osnnSmeijerin asninhnonenSto» otti eilen pide tyssä huutokuupassa rakentaakseen puuseppä Kustaa DrömforS Kullaalta 5,299 markasta. ki:o K5 — ISI0 Nakkila. Miime kirkonkokouksessa käsiteltiin m. m seuraamaa: Kirkon isännöitsijäksi ensi tulemaksi 4 muodeksi ma Iittiin nykyinen isän nöitsijä talokas Sigfrid Kares. Pap pilan asuntorimi päätettiin ensi ke- määnä kattaa galvanoidulla rauta- pellillä. Pappilan mirkatalonlonta- kuntaan malittiin talokkaat E. Mii kan ja Vihtori KareS; maralle rata mestari I. Simola. Kirkkoneumos- toon malittiin S. Kares, M. Pakkala ja A. Mäntylä uudelleen sekä itsell, K. Kivisaari Anolasta. Kirkollisen äänilistan tekiäksi malittiin m. t. luk kari S. Hintikka, S. Kares ja T. Jaakkola. Mnilistan tekijöiksi tule maa lukkari-urkurimaalia marten ma littiin S. Kares, I. Penttala ja T. Jaakkola. Kysymys lukkari-urkurin palkan ylöskanto-mieheStä ja ajasta jätettiin ensi kokoukseen. Lassila. Tänne on ilmoitettu, että Sata kunnan SisälähetysyhdiStyksen saar naaja Heikkinen pitää saarnan Lassi lan saarnahuoneessa kuluman kesä kuun 19 p-.nä klo 10 e. pp. ja sa mana päimänä raamatunselityksen Jlosamon talossa klo ^>7 i.p. sekä maanantaina 20 p:nä samoin selityk sen Radanmaan Lahdenperässä klo 7 i.p. Niissä tilaisuuksissa myydään hengellistä kirjallisuutta ja kootaan kolehtia mainitulle yhdistykselle. Tai niotaan, että yleisö ottaa huomioonsa nämä hartaustilaisuudet ja kokoontuu lukuisasti nrhin, sillä ei ole liiallinen maatimus, että ihmiset uhraamat jos kus hetkisen kaikkein tarpeellisinta mar ten. HarjaMalta. Ruis alkoi kukkia täällä t. k. 13 p:nS. Kokemäki. Palkinnoita mesitynny- rien tuojille tulipaloihin päätti Kokemäen y. m. kuntien palo- apuyhtiön kokous antaa yhtiön ma- roisto: ensimäisen mesitynnyrin tuo jalle 10 markkaa, toisen 7 markkaa ja kolmannen 5 markkaa. Ia pidettiin erittäin tärkeänä että mahdollisimman monet pitäisimät mesitynnyrinsä pyö rien päällä medellä täytettynä. Jo hon kehottimena sanotut palkinnotkin omat. R u i s k u k k i jo t. k. 12 p. Kuimuus alkaa jo käydä suu reksi. Sen seuralaiset: nauriskirput ja niittymadot kuulumatkin jo alotta. neen hämitystoimintansa. Saa nähdä kuinka tulemat tuhoamaan. Maantie-syynit pidettiin miime miikolla. Tientekijöitä onnisti hymin, kun oli kuima pouta-sää, joten ei tarmittu paljon karia. Kansanjuhla toimeenpannaan Risteen kansakoululla koulukeittiön hyväksi ensi sunnuntaina 19 p:nä t. k. Illalla on iltama Meljeys n.-s. talolla. Ohjelma lähemmin maStedts. Saapukaa ketkiseksi mirkiStymään kauniin »PahankoSken" rantamille, kesäisestä luonnosta nauttimaan j^ hymää osiaa eteenpäin auttamaan. Huittinen. Kunnanmaltuuston ko kouksessa t. k. 6 p:nä päätettiin seuraamista asioista: 1) Tarkastettiin uloSottomieh.lle lähetettämät miime muoden kunnallis- mer^kuitit. Erinäisistä syistä pää tettiin sitä ennen poistaa 30 kuittia. 1903 muoden kuiteista päätettiin lähettää uudestaan uloSotettamalsi 20 kuittia. 2) Luettiin kunnallisten tilien tor kaStcjain antamz tilintarkastuskerto mus ja päätettiin mastuumapauden myöntämisestä tilimelmollisille, mikä kaikille myönnettiinkin — muutamilla muistuwksilla tai ehdoilla. 3) Kunnan tili- ja muosikertomus päätettiin Vastaisuudessa painattaa 3 muotiskausittain kunnan mirkaili- jäin toimi-ajan mukaan. (Suureksi onkin kunnan talous jo käynyt, koska tarkaStetlamana oli jo lumultaankin 28 eri tiliä). Silloin moimat kunta- laiset paremmin seurata yhteisten asiain hoitoa. 5) M-Kykylän ja Kuningaisten metsien hoidon suhteen päätti kunta liittyä keskipitäjälle perustettuun met sänhoitoyhdistykseen ja malittiin O. Hannula malmomaan kunnon etua tätä asiaa koskemissa seikoissa. 5) Kansak. johtokunnan ehdotuk sesta päätettä» Lauttakylän poika- koululla tehdä 1 muuri uudestaan sekä tyttökoululla tehdä ehdotetut maalaustyöt ja samoin muuri uudes taan. L) Torpparinpoika Smantte Sa- mijoelle päätettiin maksaa sisarensa hoidosta 150 mk. muodeSsa. 7) Raittiuden YStämäin kautta päätettiin senaattiin lähettää toimo- muS kieltolain jouduttamisesta ja paheksumuSlausunto mäkijuomain kul jetuksen suhteen. Huittisten maamieSseu- ran kesäkokoukfeSsa Korkea- kotten Kähärillä t. k. 11 p:nä maa- miehenneumoja Juuse Rahola piti esitelmän mihantarehun Viljelyksestä. Toimikunta malittiin palkollisten muut- topäimäasiata perille Viemään. Asia on ollut esillä jo edellisessäkin koko- uksessa ja on molemmilla kerroilla kanna'ettu yksimielisesti marraskuun 1 päimää. Toimikunnan kuolemaan lähettää kiertokirje kaikille niille, jotka lähettämät maitoa meijeriin ja siinä pyytää, että ne kaikki ottaisimat ensi syksynä palkollisten muuttopäimäksi marraskuun 1 päimä ja kehoittaisimat naapurinsa tekemään samoin. Ojituksessa saimat palkintoja seu raamat: 1 palk. August Hyyti, 2 palk. FranS Haamisto ja NeStori Joki nen, 3 palk. Heikki Alander. Sitä paitsi annettiin ajanhukasta sellaisille, jotka eiivät saaneet palkintoa, 1 mk. mieheen. Kilpakynnöstä saimat palkintoja seuraamat: 2 palk. Oskari Ritakallio Hallilta, 3 palk. OSkari Kuusenoja Nikkilästä, 4 palk. F. Reunanen Heikkilästä, K. Aalto Kimirannasta, K.Kamall Kys sältä, K. Heinonen Maurialasta, 5 palk. N. Mälimäki Hälliltä, O. Mä- kelä, torppari, F. Miljanen Kähäriltä ja A. Rantanen Kimirannasta. Muille maksettiin ajanhukasta 2 mk. Ensim. ja toisen palkinnon saa jille annettiin sitäpaitsi kunniakirja. Osanottajia oli kynnössä runsaasti, mutta ojituksessa peräti mähän. Lalvia. Lannan maamiesseuran S:yhdiStys toimii hauskan illatsun Nestor Jout- senkhden tilalla Kallialan kytässä ensi sunnuntaina, kuten toisesta pai kasta lehteä Myy. Mainitusta ilta masta uhkaa tulla oikein suurenmoi nen juhla, jcssa saadaan tamata Van hoja tuttumia ja tehdä uusia ystä- myysliittoja. Ea tohdi näin etukä teen aiman paljon mennä ilmoittele maan, en näet ole mikään ajatusten lukija. Mutta sen minä sanon, että kelpaa sinne Joulsenlahteen ensi sun nuntaina mennä jokaisen, joka mä- hänkin haluaa kuulla hymää ja näh dä kaunista. Itse ohjelmasta en tahdo sanoa mielä mitään. Mutta: tule ja katso — olet sinä sitten man- ha tai nuor», ulkoseurakuntalainen tai lamialainen. Se on marma, että jos tulet, niin ihastut ikihyväksi, etkä milloinkaan kadu tekoasi. En malta olla ilmaisematta, että olen jo mähän saanut kuulla ja nähdä niitä iltama» malmistuksia ja mainiolta kuulosti. Mutta tietäähän sen, että siitä hymä tulee kun Kallialan kylän emännät ja isännät oikein kilman puuhaamat. Ja nuoriso sitten! Poissa olisi kaikki toimo ja hauskuus, jos nuoret neidot ja pojat maan hommasta luopuisimat. Nyt he kaikki nopsina häärimät man- hempien apuna. Ruumiin mirkeänä pitämisestäkin on huolta pidetty. Sitä marten on oikea ramintolakomiteakin aseteltu. Tämä puoli ohjelmasta on kin hyvin tärkeä, sillä onhan ruuan j, juom m nauttiminen meidän kaik kien ..pääelinkeino". Lopuksi on »Al- lin kalja" ja tanssia, jolloin jokainen malittur.sa maissiin miepi. Tätä iloa ei ole manhoiltakaan kielletty. MielZ on mainitsematta paras humi ja suu rin nautinto, jota saa ihan ilmaiseksi niin paljon kuin kukin haluaa. Jout- senlahden talo näet on, kuten nimikin osottaa, luonnon ihanassa seudussa. Siellä sopii täysin siemauksin nauttia raikkaasta luonnon suloudesta. Terwe tuloa siis! —s. soliilin Z-n imli- koknits ja -juhla ZMöskylösfi. (Omalta kertojalta). Miime lauantaina, kesäisen luon non juhla-asua köynnöksin ja sinimal- koisin lipuin koristeltuun Sydän- Suomen pääkaupunkiin, JymäSkylään, kokoontuimat ripeän Kansallismielisen Nuorisoliiton piirien ja järjestöjen edustajat pitämään järjestyksessään maSta toimintakautensa toista muosi- kokousta ja -juhlaa. TVnofikokonS alkoi jälkeen 10 a.-p. JymäSkylän mieSseminaarin lipuin koristellussa juhlasalissa. Paitsi keskushallitusta, jota ednstimat lehtori M. Kimilinna, toimittaja H. LehmuS, op. M. Rei ma ja maanmilj. M. Nemanperä, oli edustajia saapunut Etelä-Hämeen, E:elä-Pohjanmaan, MarsinaiS-Suo- men. Satakunnan, Kyminlaakson ja Lappeen-Luumäen piirihallintojen sekä 41 paikallisyhdistyksen puolesta, yh- teensä toistasataa henkilöä. Kun aluksi oli yhteisesti laulettu „Oi kuningasten kuningas", nousi puhujalamalle leh tori Wäinö Kimilinna ja, luo- tuaan yleiskatsauksen Kansallismieli sen Nuorisoliiton toimintaan miime kuluneena toimimuonna ja tämän muoden alussa sekä samalla käsitellen mielä kansallismielisen nuoriso liikkeen ulkopuolella pysytteleimän kansallismielisen simistyneen yleisön mäliäpitämätöntä suhtautumista tä hän nuorisoliittoon ja erikoisesti pai nostaen opiskeleman nuorison simeel- liStä melmollisuutta toimimaan käsi kädessä kansallismielisen nuorison kanssa, julisti kokouksen omatuksi ja lausui edustajat termetulleiksi. Ter- mehdySpuheen jälkeen laulettiin „Oi, terwe, Pohjola!" Kokouksen puheenjohtajiksi Valittiin: toimittaja I. Oksanen, sekä maisteri A. Ensiö ja toimittaja H. LehmuS; sihteereiksi maisteri Juurinen ja I. Karhu; pöytäkirjantarkastajiksi opet tajat Lipasti ja Merikoski. Kun oli luettu edustaja-luettelo ja myönnetty kaikille edustajille puhe ja äänestysoikeus, päätettiin malita toimikunta Vuosikokouksessa toimitet- tamia maaleja marten. Toimikuntaan malittiin neiti Mandi Kaalitta, toi mittajat L. Miherjuuri, I. Nyman ja A. Muori sekä opettajat T. Meri- koSki ja K. Helisemä (kk,). Hymäk- syttiin muosikertomus ja myönnettiin keskushallitukselle tilintarkastajain eh dotuksesta tilimapauS. »Nuorten Nuijan" asemasta antoi malaisemia tietoja lehden mastaama toimittaja, lehtori M. Kimilinna. Leh teä päätettiin julkaista edelleen saman hintaisena ja -kokoisena kuin tähänkin saakka. MerotuSperuste päätettiin pysyttää ennallaan. KulunkiarmiolaSkelman mukaan, joka hymäksyttiin, on makituisia me noja: keskushallinnon huoneuSton muokra Helsingissä 300 mk, sihteerin palkkio 1,200 mk., Nuorten Nuijan toimitus 500 mk., muosikertomuksen painatus y. m. kuluja eli yhteensä 3,000 mk., mikä menoarrvio ainakin kuluneena toimintamuonna (kun ar pajaiset kaikesta päättäen onnistumat hymin) käy yhteen tulopuolen kanssa. Muuten jätettiin op. Pihkalan eh dotuksesta keskushallituksen tehtämäksi suunnitella jonkinlainen kannatuS- sitoumuS, eritoten piirien keskuudessa. Seuraama muosikokouZ päätettiin pitää KyminlaaksoSso, paikallisen pii rihallinnon ja keskushallituksen lähem min määrättämässä paikassa. EdustuSperuSte päätettiin pysyt tää ennallaan. Puolen tnnnin loma-ajan jälkeen klo 2 kokoonnuttiin uudelleen ja lau lettua „Olet maamme armahin syn nyinmaa" astui puhujalamalle toh tori O. Heikinheimo, joka laa jassa esitelmässään teki perinpohjai sesti selkoa nykyajan päimän poltta- mimmaSta kysymyksestä, sukupuoli- simeellisyydeM, tullen lopuksi siihen tinkimättömään lopputulokseen, minkä myöskin omana symänä makaumukse- naan lausui, että kaikkien, jokai sen yksilön on ehdottomasti oltama sekä henkisesti että ruumiillisesti täy sin simeellinen, joka saamutetaan ma- kaman itsekaSmatuksen kautta. Esi telmä otettiin mastaan Vilkkailla suo sionosoituksilla, ja laulettiin „Me nuo ret innoin puhtahin". Sen jälkeen alkoi päilvälliSloma. KeSkuSteluktzsymykfet. Kello Vz5:>tä jatkettiin kokousta, jolloin sitte kun maalien toimittami nen oli lykätty myöhemmä iltaan, ensimäisen kysymyksen »Paikallis- yhdistysten ja piirien suh teesta toisiinsa ja liit toon" aluSti lehtori W. Kimi linna. Alustuksessaan mainitsi hän muutamia esimerkkejä, joista kämi selmille, että muutamat paikalliSyh- diltyiset omat liittyneet johonkin piiri järjestöön, pysyen samalla ulkopuo lella keskushallintoa. Alustajan eh dotuksesta hymäksyttiin seuraama ponsi: MuosikokouZ lausuu käsityksenään, että kaikki ne paikallisyhdistykset, jotka sopivasti woiwat toimia niissä piiri järjestöissä, jotka jo omat olemassa tai joita maSta perustetaan, omat melmollisia näihin pir järjestöihin liittymään, ja jättää keSkuih llituksen asiaksi yhdessä asianomaisten piiri- järjestöjen ja paikallisyhdistysten kanssa ryhtyä tätä marten tarpeelli siin toimenpiteisiin. Toisen keskustelukysymyksen „Ko ti- opinnoista", alusti op. M. Reima. Alustuksen johdosta syn tyneeSsä keskustelussa kannatettiin sitä mielipidettä, että kurSsi pysyte tään entisellään ja että tutkinnot pi dettäisiin «vuosikokouksen yhteydessä. Keskustelu tuli kokouksen päätökseksi. Seuraaman kysymyksen ,.ka n s a l- liimielinen yleisö ja si- meellisen kunnon kaSmat- taminen nuorisossa" aluSti lehtori M. Kimilinna ja esitti lopuksi joukon käytännöllisiä ohjeita simeellisen löyhyyden maStustamiseksi. S Tämän jälkeen toimitettiin kesknshallitnkse» jäsenten »aali. Keskushallituksen puheenjohtajaksi malittiin tri E. Kaila Helsingistä sekä jäseniksi leht. M. Kimilinna JymäSkyläStä, rma Tilma Hai- nari ja maisteri K. Kaira Hel singistä, nti Sanni Miljamaa Kotkasta, tri U. Lehtonen Tam pereelta, rautat. kirjuri A. Manta- la TuruSta, toimittaja S. T. S. Malanne Raumalta sekä toimit taja I. Oksanen Tampereelta. Tilintarkastajiksi tulimat entiset, neiti Emmi M aara ntauS ja hra M. K aja n e; maralle hrat N. E S- kola ja I. Merimirta. Sitte seurasi lehtori M. Kiwi- linnan pohjustus kysymyksestä »kansallismielisen nuori son suhteesta nuorisoseu roihin". AsiaSta syntyi laaja ja milkaS sananmaihto, puhuja- japuhe- muoroharjoituksineen. Lopuksi hymäk syttiin se mielipide, että kansallismie linen nuoriso kaikkialla yhtyisi oman lippunsa olle. KokouS loppui tähän klo 7,45 ja yleisö siirtyi katselemaan Sydän- Suomen Nuorten Nuijan esittämää »Prinsessa Ruususta". Wnofij»hla alkoi seuraamana päimänä, sunnun taina, monipuolisella ohjelmalla, joS- ta selostus ensi lehdessä. Ileisöä oli saapunut tuhansiin nou sema joukko ja onniStuimat juhlat samoinkuin niiden yhteydessä toimitut arpajaiset kaikinpuolin erittäin hymin. Surkea junaonnetto muus. 4 henkeä knollnt, R4 haawoit- tnnnt. Eilen aamuna kello 9,20 tapahtui kappaleenmatkaa Sockenbakan ase malta Huopalahteen päin surkea ju- nainyhteentörmäys, Hankoniemestä tulema paikallisjuna kun törmäsi yh teen Helsingistä tuleman tamarajunan konSsa. Paikallisjuna oli kello 5 a p. lähtenyt Hankoniemestä sekä sitten kaikilla asemilta ottanut matkustajia, niin että sen 11 ä 12 maunua oli täpötäynnä ihmisiä kun juna hiukan jälkeen kello 9 saapui Scckenbackaan. Ennenkuin juna jatkoi mattaansa ky syttiin ohjesääntöjen mukaisesti Huo- palahdesto, oliko rata selmä. Sieltä saatiin myöntämä mastaus, jonka tähden juna heti sai lähteä. Muuta mia silmänräpäyksiä sen jälkeen huo masi meturinkuljettaja tamarajunan tuleman täyttä mauhtia paikallisju naa masten. Hän koetti pysähtää junan ja antoi hätämerkkejä, mutta mikään ei auttanut. Silmänräpäys myöhemmin oli yhteentörmäys ta pahtunut. Meturin tevderin perässä olema 1I:sen luokan Vaunu työntyi puoleksi sitä seuraamaan III:nnen l. maunuun seurauksella, että molem mat musertuimat. Kolme henkilöä ruhjoutui heti kuoliaaksi ja neljäs hetki sen jälkeen. Mahingiittumatta jääneet matkustajat tulimat mikä mi täkin tietä, toiset akkunain toiset mau- nunkattojen yli uloS maunuista. Muutamat heistä lähtimät miipy mättä asemalle, josta tapahtumasta ilmoitettiin Helsinkiin ja tuotiin aseita onnettomuuspaikalle. Tämän jälkeen ryhdyttiin pelastustyöhön, jonka suo rittimat pelastuneet matkustajat ja paikalle saapuneet seutulaiset. Hetken kuluttua saapui mySS Helsingistä useampia lääkäreitä ja sairaanhoita jattaria. Haamoittuneet ja kuolleet mietiin ylimääräisellä junalla Helsin kiin. Onnettomuuden syytä ei tois täiseksi Varmuudella tunneta. DhteentörmäykseSsä kuolimat hra Einar Lindholm, ent. poliisikomisario LldeniuS, tirehtööri F. M. Gustafsson ja työmies M.JohanSson. Kaikkiaan 14 haamoittunutta henkilöä on miety Helsinkiin hoidettamaksi. Muuan S. U. T:n amuStaja on ollut tilaisuudessa haastattelemaan erästä paikallisjunan matkustajaa. Tämä kertoi: »Minä ja maimoni astuimme miltei täpötäyteen maunuun Kilon asemalla ja kehotti konduktööri meitä mene mään siihen II:sen luokan maunuun, joka oli aiman meturin perässä, siellä kun oli muka tilaa. Sattumalta em me kuitenkaan menneet sinne, maan seisoimme erään peremmällä oleman II l. maunun omella. Muutama sil mänräpäys junan lähdettyä Sccken- b-ckalta kuului hymin kimakkoja hä tämerkkejä. Oli mahdotonta päättää, kuuluimatko r .e meidän omasta Veturis tamme tai joStain muuSta. Kuiten kin oltiin heti selmillä että jokin on nettomuus oli uhkaamassa. Samassa tuntui ankara täräys. Me hyppä simme heti junasta ja näimme että meidän juna oli törmännyt erään tamarajunan kanssa. Paikallisjunan matkustajat, jotka mielä kykenimät liikkumaan, pyrkimät uloS maunuSta. Akkunat lyötiin säpäleiksi ja niistä hyppäsi ihmisiä uloS; toiset ryömimät maunun kattojen yli. Siltä puolen, jonne me olimme joutuneet, ei kuu lunut mitään huutoja. Tuntui siltä, kuin olisimat pelastuneet silmänräpä ykseksi taintuneet. Maunuissa oli syntynyt pakokauhu ja kuuli huudet- taman, että tuli oli päässyt irti. Mihdoin kuultiin pelastama huuto: »kirmeitä tänne!" Joukko matkustajia ryhtyi paikalle rientäneiden henkilöjen amulla pelas tustöihin. Toinen joukko kiidätti asemalle tapahtumasta ilmoittamaan ja toimat kirmeitä y. m. työkaluja, joilla onnistuttiin pelastaa maunuihin teljetyt. Tällä aikaa saapui myöskin Helsingistä automr diilillä lääkäreitä ja sairaanhoitajattaria ja näiden amulla oli pelastustyö pian loppuun suoritettu. Kuolleet ja haamoittuneet mietiin sitten ylimääräisellä junalla Helsinkiin. Heti tapahtumasta tiedon saatuaan lähti eräS S. U. T:n amuStaja auto- mobiilillä paikalle. Yhteentörmäys oli tapahtunut hymin äkkinäisessä radan- mutkaSsa ja oli törmäyksen täytynyt olla erittäin ankara päättäen siitä, että meturit ja maunut olimat komin murskaantuneita. Meturit olimat etupyörät hiukan ilmassa nojallaan toistaan maStaan. Paikallisjunan tenderi oli yhteentörmäyksessä työn- tynut siihen kytkettyä II:sen l. mau nua maSten ja oli se nyt radalla takapyörät ilmassa. Pahimmin »va hingoittuneet olimat yllämainittu II l. maunu ja si hen kytketty III l. maunu. Ne olimat täydellisesti tun keutuneet toistensa sisään. Ensimäi sen maunun katto oli kohonnut sijoil taan ja molempain maunuM seinät olimat halkeilleet. Molempain Mau nujen sisustus oli särkynyt pieniksi sirpaleiksi, jotka mer.n tahraamina olimat sikin sokin rvdalla. Tamara- junakin oli saanut maurioito, maikka mähemmin kuin paikallisjuna. — ASkeiset tvangitsemise t Helsingin etsimä poliisi on nyt temmin kuulustellut kaikkia Helsin gissä Venäläisten miranomaisten pyynnöstä mangittuja henkilöitä sekä passittanut heidät lääninmankilaan Uudenmaan läänin kumernöörin lä- hempiä määräyksiä Varten. Helsingissä mangitut 8 henkilöä omat seuraamat: kirjuri-reiStraattori Thoman MkadiSlamomitsh Nomog- rodskij, synt. 1839 Taurian kumerne- mentiSsa, sormari Pjotr Jefimomitsh Sjomkin, synt. 1833 Olonelsin ku- mernementiSsa, ulkotyömieS Aleksan der Jefimom, synt. 1882 Arkangelin kumernementiSsa, kauppapalmelija Jman Jegoromitsh Djeremjakin, synt. 1878 Olonetsin kumernementiSsa, seppä Masili Pelrom Timoshetskin, synt. 1374 Nomgorodin kumernementiSsa, mirkamiehentytär Ljvba Andrejema Ostroumoma, synt. 1381 Permin ku- mernementiSsa, konttoristi Gregori Jljin, synt. 1837 Tmerin kumerne mentiSsa, kirjuri Andrei Alekseijemitsh Beljakom, synt. 1884 Nishni-Nowgo« rodin kumernementiSsa. Miip urissa mangitut omat: sa nomalehti »Työn" toimittaja San teri Jakobsson, saman lehden korjaus- lukija nti Mera Ostroumom, nti Hanna GöSse, räätäli Jkfremoff, lei puri Samelskij, räät. Orloff, eräs Feodoroff, Lubotskin, ja Tshcbin. Vangitsemiset owat tapahtuneet erään Pietarissa äskettäin pidätetyn henki lön ilmiannon perusteella. Ilmian taja on kertonut, että mainitut man gitut henkilöt olisimat suunnitelleet terroristisia tekoja. — Kaikki pidäte- tyt omat lähetetyt lääninmankilaan. — Knollnt. Maanantaita mas- ten yöllä kuoli humilassaan Ruis salossa Turun lähellä kunnalliSneu- woS G. A. PetreliuS 74 Vuotiaana. — Anna ajannt naisen kuo- ltaakfi. KeSkiwiikko-iltana klo 5 8 Välillä ajoi sekajuna n:o 614, joka saapuu Maasaan klo 7,05 i.p. Ter- majoen ja OriSmalan asemain mä- lillä erään manhanpuoleisen naishen kilön kumoon sillä seurauksella, että kuolema seurasi heti. Nainen on ni meltään Maria Hakala, kotoisin Na- puen kylästä JsostakyröStä ja ijäl- tään noin 80-muotiaS. Onnettomuus todennäköisesti johtui maimoSta it sestään, sillä hän oli melkein kuuro ja sokea. — P:maa, — Unkarilaisten lanlajaiu Gnomeen aikoma mierailn- matka kuuluu Unkarista saapuneen tiedon mukaan peruutetun. — Sarknri saat» kiinni. Ku- rituShuonemanki I. F. Korppinen saatiin laumantaina kiinni Urjalan pit. Nuuttajärmen kartanoon kuulu masta Piispalan torpasta. Margit- semisen toimitti kaksi turkulaista etsi- määpoliisia. Pidätettäessä ei manki ennättänyt tehdä maStarintaa. Manginmartija Palmun parantu misesta on toimetta. — Unt'hopeatehdaS, ainoa laatuaan on perustettu Lomiisassa MalmiStukseen tarmittama raaka-aine, joka on nikkelisekoitusta, tuodaan Krupin tehtaasta Jtämallasta. Teh taan omistaja on tukholmalainen A. G. Dufma, jonka kultaseppä Alm Lomiisasta on saanut innostumaan yritykseen. Uni» nzM. ^ Edisonin nnfimmat kek sinnöt. Amerikalaiset lehdet ilmoit- timat joku aika sitten, että Edison on keksii yt nerokkaan koneiston luon nollisen märistkn malokumien ottamis ta marten. Edison on nyt itse lä hemmin selittänyt asiaa: hän on jo jonkun aikaa tuö'lennellyt tämän ky symyksen ratkaisemiseksi ja luulee pian maittaneensa maireudet. Punasen märin malokumaaminen ei ole onnis tunut, mutta muilla hän on jo saa nut hymiä tuloksia. — zoo — n^lltxiiän, näMi tiäa titlttliviu? li^utä litliest/5, luutta Iiuumattuasn neiti (^lillvläin l<äclen Xit'in käsi varrella, iiei-zslitui liän jz allcoi vilkkaasti keskustella Ii«.rra IVlarinacluke Lt/les in kanssa. »'tclikää kuten käskin», sanoi neiti ^littorc! käs- kevästi. meni lVlar/'a luo ja samassa astuivat lie por taita muuten alas, kl/sium oli aivan läliellä ja k^ka illiia oli kaunis, päättivät kaikki mennä sinne kä> <1en. Ile olivat jo ennakolta tilanneet paikat teaatterissa. Nar/ oli liarvapulreinen, mutta tarttui kuitenkin Kit in käsivarteen tämän tarjotessa sitä Iiänelle. sanoi Xit dei6än ennätett^ään Niin etäälle muista, että nämä eivät saattaneet kuulla lieiclän sa nojaan, »mitä luulette? Leuraannneko ollenkaan noita muita teaatteriin? ^kitäliän koulun rektori sanoisi asi- asta?» »Li minun tarvitse käaelle vastata teoistani, eikä teiltäkään ole mitään käsk/nvaltaa minun sukteeni», loukkaantuneena. K/Iinä menen vereni mukslia.» ihmetteli mikä oli» eikä ssattknut kä sittää s/^tä känen suuttumukseensa. »K/Uä olisi paras, että saattaisin teiclät kutiin», sanoi Xjt. ^lar^ veti Iieti pois kätensä lait in käsivarrelta ja kääntx» mennäkseen Dick in luo. Ivlenkää vaan, jos talidotte etsimään tuota t/ttöä värjättxine liiuksineen.» — Hän näytti niin suloiselta suuttuneenakin. — Minä seuraan veljeäni.» »Mstä on k/z/m)?s, ^lar^?» kuusi Dick, joka saavutti lieiclät. »Alita tämä on? Xcnnecl^ taktoo mennä kotiin, lukmuuksia? ^lo, jos välttämättä- mästi taliclotte. — päättäkää pian.» - 297 " ylellinen, mutta I>än ajatteli, että Iieillä (. Ii sama puk» kun li^väntekeväis^/s myyjäisissä. l^ielik/vällä katseli kän ^sr/'n yksinkertaista mustaa lenninkiä. »He eivät ole raktuistakaan Iiänen vertaisiaan» — päätti Xit ja varmaankin monet pö^clän ääressä istuvista lierroistä ajattelivat samoin. Uar^ istui katse alas luotuna, mutta vähitellen lälieni kän Kir iä ja alkoi vakavasti keskustella känen kanssaan. Xit in s/clän s^kki riemusta. Hän o kasi varta loaan ja katse kirkastui. Hän koetti teliclä kuten muut- kia ja t/kjensi lasinsa /litä alrkeraan kun nämät. Elä mänilo kuokui dänessä ja känestä kaikki oli ikäänkuin suurempaa, rikkaampaa, tulevaisuus näytti niin toi- vekikkaalta. Hän alkoi kerto» ^lar/lle rakkaasta (^allovao staan ja kauniin samoin kuvaili Kän kotiseu tunsa kauneutta. Hän pulini kanervan kauniista valkeista kukista kesällä, »^s/ötiemmin on kanervikko nuoren punas- tuvsa immen näköilien», sanoi dän ja katseli ä. l^/iön käclet vapisivat pitäessään veistä ja kaa- rukka», Ku» nuorukainen kertoi. Kit kuvaili eclelleen kaurapeltoa, kun tuuli pulisi- taa ja vilja aaltoilee. »Kun aurinko paistaa pellolle, kiiltää se kuin teitläo luuksenne, ölar^», sanoi kän. Z/nt/i lietken äänettömj^s. l^seat läsnäolevista katselivat uteliaina arkipukuista nuorukaista, jonka kas. voissa oli niin vilkas ilme. luitten muassa katselj tläatä kuoneuston omistaja. Hän oli vankan punakka mies, mutta käneltä puuttui kokonaan arvokkaisuus eikä kän mitenkään kuomalla kantanut karmaita kapsiaan. lietämättääa oli Kit kokott-iuut ääntään, niin Xit libvoect/. 7S