lorstsins toukokuun 12 p:nS kt:o S2 Igjg S N . s. -a» Ä Z H N M « « S s w ? .S -« ^ e» « »-» s « « ^ -- « s 'L s S « .« .s^. .« r^ -»» « S 8 « s ? 'S ^ <s L»- 3 « « «- «s - OH «»-» zS L ^ ?L L « ». » S «. « .-Z L .^z « » «-> «L ^ e» xz >» rs ?L >- »-» «s s » Z » « Z S « N- ^ .L. » « '-. « «L « -^ Z x- SS ^ ^ - «. '« «2 ^ -2 ^ '« « ^ 3 ^ ^ 'S '«- « M.» «»» S » « .« -» S -2 ^ ? Z 'L « Ä s rs N) Z ^ 8 « 8 «S » ÄS « Myöskin mieraSkielisen yläluokan suomalaistumista HZn tinkimättömästi maatii, lausuen: „Jos tämän maan simistynyt luok ka ei opi katsomaan sitä melmollisuu- tensa ja jälkeentulemaiStensa onneen kuulumaksi, että sen lapset jz „las- tenlapset" tulemat suomalaisiksi kie- leltäänkin, niin ei suomalaisella kan> sallisuudella ole mitään tulemaisuutta Syy, miksi suomalaisella konsallisuu della tässä simistyneessä luokassa on tulevaiset edustajansa, on yksinkertai seSti se, että tuolla luokalla on ha lussaan perimmäinen simistys. O koon, että tuntuu raskaalta, että his toriaa ei woida heittää syrjään; mui ta inhimillinen kehitys on auttama tomaSti sidottu sen pakkoon, ja tuon kehityksen wapaus on main siinä, että tämä pakkokin on ihmisen ivapaa teko Siirtyminen ei ole maamme simisty neille helppo; mutta kokonaisen kansa kunnan olemassa-oloa ei pelasteta- kaan paljailla hurskailla toiivomuk. silla." Kuinka mahmasti Snellman usko edustamansa suomalaisuuden lvoittoon sitä todistaa hänen ruotsalaisille isille ja äideille 70-wuotisjuhlassaan omis. tamansa »varoitus. Puhutwaan ensin Europan suurista kansoista jz kuinka niidenkin rajat määritellään kielellisen alueen mukaisesti, lausuu hän.- „J)s te, armoisat isät, joiden kie oikeastaan on ruotsi, jos tarkkaatte näitä tosiasioita ja tahdotte otiaa op pia historiasta, niin Voitte siitä myös oppia, että se suomalaisuuden liike, jota ette oikein tajua, on pääsemä »voitolle. Ei ole inhimillistä m oim a a, joka kykenee sitä estämään, ja ainoastaan sen poh jalle moidaan perustaa luja Suomi Suomi, joka toiivoo kestämänsä tule> maisuudessakin. Jos te, armaat äi dit, jalot naiset, jos te moitte tämän tajuta ja edeltä nähdä että näin on käymä, marielkoon silloin Jumal teitä lastenne ponnin kylmämästä eripuraisuutta, joka koko heidän iäk seen saattoa heidät sotaan sitä wa taan, jota he mielellään soisimat ra kastamansa: isänmaatansa syystä että heidät on marhain talutettu puolue ohjelman polulle, eimätkä ar-vele woi> mansa rakastaa maatansa sillä tiellä kuin kansa tahtoo, jonk^ tahdon alle me-dän kuitenkin kaikkien täyiyy tai> pua." Näin kaukonäköiseltä kannalta kat seli hän suomalaisuusliikkeen tule-vai suutta. Ja yhtä lämpimästi kuin hän harrasti suomalaisen alaluokav kohottamista, elpymistä, yhtä hellällä huolella maroitteli hän ruotsalaisia pysymään aikansa tasalla, sillä — kuten HZn eräässä toisessa tilaisuu dessa lausui — »korulauseiden isän maallisuudella ei ole milään sijcia historiassa". Nämä omat kylmin todellisuuden edessä taisteleman miehen sanoja, ja niihin n??i suomzlainen pu,u e oma ivedota kun sitä syytetään ru?tsalai suudeu sorrosta puolueen pysyessä us kallisen ^ Snellmanin hengessä ?uc> dulle ohjelmalleen ja maa^:?^sa m>' r^v'ie!iz:ä yläluokkaa sinn!2lai?n Ka?: savisuus taistelun ohella S:>e? m n ei suinkaan vm nislanut sil miäSn siltä maaralta, mikä Suomea aina on maaninut sen ollessa yhdiS tettynä mahtamaan Menäjään, Hän j^ silloin käsitti, että ..ainoastaan mahma keisarimalta moi turmata mei tä, maan että meidän hätämme al kaisi masta sitte, jos keisarikunnassa pantaisiin toimeen mapaampia muo toja". ..Slllä, sanoo HZn, hiskv oue.laa, että pienillä kansallisuuksilla ei k ->S?> an ole ollut ahnaampia mi H Msiz, kuin Valtiolliset mapaasti kan sat". Hänellä ol, kuitenkin luja luotto mus tulemaisuuteen. Moimalkuan kiinsullsiuushergen turmissa uskoi hän tämän kensan elämän halki kaikkien maihMen, ja maikka sen täy'.yisi mahtamamman edessä taipuakin, niin jäikimaLilma on ihmeekseen näkemä sen Meen ilmestyksenZ kohoaman jo jatkaman rnatkaansa kohti lopullista päämääräänsä. Mirkistämää on erit täin tähän aikaan tuhustua hänir tie'äjäkatseellaan tekemiinsä huomioi hin kansansa tulemaisuudesta. „Ei '.ä mapaitten maltiollisten lai- tosten aika kerran on tulema koko E>w?palle, sitä me emme epäile", sa noo hän. „Mitä Suomen kansa on saau?a taistella ja kärsiä, kun tämä maluollisen mapauden aika tulee, tämä on main saman tulemaisuuden tiedossa. Meillä ei ole mitään sitä mastaan, että se, joka saattaa, Hu mittelee muutamilla mapauden ja itse näisyyden korulauseilla. Mutta mä- linpitämättömäSti emme aio katsella, jos kaikkeen toimintaan kykenemätön mieSpolmi tahtoisi ontolla huudolla masentaa sen suomalaisen kansallisen simislyksen hymäksi tehdyn työn, joka jo on osoittanut tuottaneensa moni naisia hedelmiä". Ja tuntui siltä, kuin olisi hän näitä päimiä marten «varannut seuraaman lausuntonsa maltiollisista makuuk- Mo: ..Suomalainen puolue ei armsstele haimoiksi Valtiollisia makuuksia", sa noo hän. „Mutta se tietää, että ne omat hauraita kuin taula, ne saatta mat tänään lentää kohti taimasta huomenna majotaksten suohon, jota- mastoin, joS kansa, simistyneet ja rahmas, kerran omat sulautuneet yh deksi kansakunnaksi, sitä ei mikään moima maailmassa moi hajoittaa". Kuten tästäkin näkyy, toimoi Snell man, ettei koma päimä tulisi, ennen kuin se tapaisi täällä yksimielisen kan san. Sillä kansan tilasta, olkoonpa tuo tila millainen tahansa, ei kunnia eikä häpeä historian tuomioistuimen edessä kohtaa ketään muuta kuin kan saa itseänsä. Omasta puolestaan lau suu hän: „ Vaatiminen jotakin kansaa uh raamaan elämänsä toisen hymäksi on järjettömyyttä". Näihin yllä esitettyihin sanoihin on luottaminen, samalla kun yhdym me Snellmanin mielipiteeseen: »Hymäntekijöitä ei juuri millään maailman kansalla ole enempää kuin yksi, Hän, joka on yhteinen kaikille maailman kansoille. Ei ainakaan Suomen kansalla ole ollut tai ei ole sillä koskaan ollut ketään muuta". Helsingissä, toukok. 8 p. 19W. (Suuri päimä. — Kiireet ajat. — Edus kunta muuttaa.) Wiime lauantaina oli eduskunnassa pohdittavana suuri kysymys, Wenä- jän hallituksen alote Suomen k-nsan muosisadan kuluessa lujittuneen pe rustuslaillisen aseman tuhoamiseksi. Makamina saapumat edustajat kukin paikoilleen, kun puhem!e'en nuija paukahti kokouksen alkamiseksi, lehterit olimat täynnä odottamaa yleisöä ja salin simustoilla istui ulkomaalaisia kirjeenmaihtajia, ulkomaan konsuleja, entisiä senaattoreja ynnä muita. Ai noastaan nykyisten senaattorien istui met olimat tyhjinä; suomalaiset eimät tietysti ole hra Stolypinin mullistus- yritysten kannattajia ja pysyimät sentähden poissa ja „amiraaleille" olisi päimä tullut liian kuumaksi. Por-varillisten puolueiden malio- miehet esiintyimät, ja ainoastaan yksi ja loinen mähemmän huomattu edus- taja näki hymäksi käyttää puheer.- muoroa. Ensin nousi manha Mcchelin istui meltaan kokeneen maltiomiehen tai dolla ja tyyneydellä lausuen paina mat sanansa, joita tarkkuudella kuun neltiin. Puhe seurasi sitte puhetta, kunnes istunto, joka alkoi klo 11 e.pp. ja keskeytyen parin tunnin päimälns- lomalla, päättyi myöhään illalla. Kahdeksan tuntia olimat puheet kes täneet ja niissä kumottiin Stolypinin esitykset ja mäitteet perinpohjin ja kaikilta puolilta, niissä mcdottiin yle- mä .n Aleksanteri-keisarien jaloihin sanoihin ja tekoihin, niissä huomau- tettiin korkeamman mailmanjärMyk- sen tuomiota, pka kansojenkin elä mässä antaa historian Namesiksen kostollaan kohdata Vääryydentekijää. Tunnelman kohotessa korkealle kumasi edustoja Mirkkunen läntpimässä puheessa mitenkä Suomen kanst: jo Vuosisatoja sitte, Ruotsin , sallan alkuajoilta o'i tottunut luottain'an h'.il-.lsi!ai-tuinten korkeudesta halliisi- jäin suusta Jumalaan medzten an. nc tu hin lupauksiin, lupauksiin, joZka Aleksanteria olimat >eZu soistaneet ja niissä pysyneet. EduAaja Ingman, jonka puhe oli sisäilörltkain päimän monista esityk- ststä, laajassu esitelmässä fltomasti todisti määriksi Stolypinin mietin nön kaikki kohdat. Puhe osoitti mal tiollisten olojamme harminaisen tark kaa tuntemusta. Paljon muitakin hymiä puheita pidettiin. Erittäin miellyttämän Vaikutuksen teki se yksi. mielisyys ja sominnollisuus, joka kai kista puheista huokui; yhteistä maa- raa mastaan muodostimat k^kki puolueet yhteisen rimaman. Toiivo ja luoUomus tulemaisuuteen lausut» tiin ilmi kaikissa esityksissä. Aksi ainoa scra-öäni kuultiin sosialistien puolelta. Edusmies Tokoi näki täl- läkin hetkellä hymäkzi antaa letka»!- sen ..pnmareille", jotka muka tähän aZti ylenmäärin olimat olleet mqön tymäisiä Venäläisille Vääryyksille. Kukaan puhuja ei kumminkaan luo nut Hu miota tälle hyökkäykselle enem pää kuin Muolijoen maötalavseelle n. Tästä tosin tuli äärcStyS, maan sitä ei kannattanut edes puc letkaan sosialisteista. Puheiden sarjan päätti ed. Dani- elson-Kalmari tunnetulla taidollaan, lausunnolla, joSsa etemä maltiopäi> mämies sanoi painaman sanansa Hän kumaili asiallisesti m tenkä We- näjän maltiomiehet niin usein omat määriStelleei Suomea koskemia tosi asioita ja niin omat tehneet tässäkin kysymyksessä. Mutta hallitsijat, kun heidän tietoonsa on tullut nämä mää- ristelyt, omat ne aina kumonneet. Puhuja sanoi ihanimman hetken elä mässään olleen sen, kun H. M. Kei- ari Aleksanteri III:mas antoi totuu delle tällaisen tunnustuksen. Wenä- äinen maltiomies Ordin oli antanut nurjan kumauksen Suomen maltio- asemasta, ja kun sitte suomalaiset miehet (Danielson-Kalmari ja Meche- Nn) kumosimat nämä määrät mäitel- mät, lausui Keisari tästä tunnustuk- ensa ja mielihymänsä. PeruSwslakimaliokunnan etemä mietintö ja siitä syntynyt keskustelu on omansa koko mailmalle päimän elmäksi todistamaan meidän asiamme oikeuden. Maikuttaako se mitään Menäjän taantumuksellisen hallitutsen a sen nöyrän palmelijan Menäjän olmonnen duuman kantaan asias>a, e on toinen kysymys. Tuskin ss mitään maikuttaneekaan! Mutta meidän puolellamme on koko simistyneen ja oikeamielisen mail- man sympatia (suosio), kansainmäli- nen oikeuskäsite ei enää sumaitse heikonkaan känsän sortamista, me olemme oppineet ainakin tässä asiassa yksimielisyyden, ne omat tekijöitä, joita ei Väkimaltakaan moi ajan pit kään fimuuttaa. Suomen kansalle saattaa tulla koettelemuksen ja nöy ryyden päimiä, kenties pitkiä Vuosia kin, mutta Viisas Kaitselmus lieneee sen meille hymäksi nähnyt. „Waikka koettaa, eipä hylkää Herra". Siihen luottakaamme! Ja siihen luottamat kin kansamme parhaat ainekset. Tärkeimpiä päimiä kansamme his toriassa oli toukok. 7 p. 1910, unhoit- tumaton päimä kaikille, jotka olimat Helsingin palokunnan talolla silloin saapumilla. S Waltiopäiwät rientämät kohden loppuansa ja työt kasaantumat. Tär keitä asioita on mielä ratkaistama ja työtä tehdään höyryn moimolla. Ratkaisemattomana omat mielä kysy mykset sotilasmiljoonista, maltion budgetista, kulkulaitoksien budgetista, miljelyspakosta, kansakoulupako -to, yksityisestä metsälaista, kansakoulu- budgetista, puhumattakaan lukuisilta muista mähempiarmoisista asioista. Niin että kiire siitä tulee. Miljslyspakkokysymys on sosialis tien herättämä ja tarkoittaa sitä, että kaikki Viljelyskelpoinen maa, jota tilalliset eimät itse miljele, luovutet taisiin haluamille miljeltämäksi. Se marmaan kumotaan ja sen kyllä tie tämät sosialistit itsekin. Tämä kysy mys tulee esille ensi tilassa. Kansakoulupakollakaan ei tule käy mään sen paremmin. Se tosin tulee menemään läpi Eduskunnassa, mutta menee tuskin sen pitemmälle. Moni kin, joka siinä kohdin on epäämällä kannalla, luultamaSti tulee sitä ää nestämään, koska on tullut cgitati- oonimatkoilla sitä puolustelleeksi. Sen toimeenpanoon ei Suomen kansa nykyään pysty, ja jos niin hullusti kämisi, että se päätettäisiin, no5taisi se kansassa suuttumusta koko kansakoululaitokseen ja tämä olisi asialle arvaamattomaksi Vahin goksi. Maltiopäimät tulemat kaiken toden näköisyyden mukaan muuttLmaan ensi muonna suomalaisen puolueen uuteen pian malmistumaan tuloon Hallituskadulle. Kansliatoimikunta on jo tehnyt muokrokontrahdin, joka ei mielä ole saanut m.>hwistusla, mutta luultavasti tulee sen saamaan. Muokra tulee olemaan kaikkine etui neen 35,(XX) MLrkkaa. Talossa on Helsingin suurin sali ja lehtereille mahtuu 500 henkeä, kun palokunnan talo i lehtereillä on tilaa noin 200:lle. Suomalai'en puolueen talo tnlee mak samaan toista miljoonaa markkaa ja on laskettu tuottaman muokraa noin 100,000 mk. On siinä taloa! Kirjsenivaihtaja. Eduskunta. Tiiyji-istusti toukok. 1t! p:»S klo K U. Puhetta johti puhemies P. E. Sminhusmud. Kansliatoimikunta ilmoitti, että ny kyisen istuntohuoneuston »vuokrasopi mus päättyy kuluman muoden lop- puun mennessä. P chemieS ehdotti, että eduskunta Valtuuttaisi kans^i.toimikunnan tä män johdosta ryhtymään torpcellisiin toimenpiteisiin. Ed. Castren pyysi, ed Fräntin kan nattamana, asiaa pöydälle seuraamaan istuntoon. Huutoäänestyksellä hymäksqttiin pyyntö. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin ehdotus khytiasetsksekfi ja hymäksyttiin asiasta laki- ja ta lousmoliokunnan mietintö suuren ma- liokunnan tekemillä muutoksilla toisen käsittelyn mukaan, joten asia tuli loppuun käsitellyksi. Esitettiin arm. efityS jäämist»werosta. Puhemiesneumosto ehdotti esityksen maltiomaroinmaliokuntaan. Ed. Granfelt ehdotti esityksen hy lättämäksi, koska se menee kokonaan määrään suuntaan. Ed. Jonas Caströn Viittasi siihen, että näille waltiopäiwiltz on jätetty uusia Veroesityksiä enemmän kuin koskaan ennen. Puhuja lausui m. m., että nykyisen hallituksen ollessa ei olisi myönnettämä minkäänlaista meroja sekä hylkäsi jyrkästi esityksen. Esitys meni maltiomarainmaliokun- taan. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdot«S aset«ksekfi palotviiua» walmista«is-Sta ». 1S1» s«oritettawaSta »veroSta sekä sanotun meron käyttämisestä suu ren Valiokunnan mietinnön pohjalla. Suuren Valiokunnan mietintö hy mäksyttiin ja asian toinen käsittely päättyi. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdot«S asetxkselfi «allasj»»- mai« »valmistamisesta suo ritetta»» asta s«oSt«»ta- weroSta. Ed. Asch n huomautti 9 olutpani mon kuluman muoden aikana lopet taneen toimintansa, niistä yksi maan paraita, nimittäin Söörnäisten olut panimo. Uhtyi kannattamaan ensi mäistä Vastalausetta, puhuttuaan tä män teollisuuden, haaran puolesta. Mietintö hymäksyttiin huutoäänes tyksellä ja asian toinen käsittely julis tettiin päättyneeksi. Pelikorttis«oSt«»ta. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdo tus asetukseksi siitä suostunnakta, joka pelikorteista on suoritettama m. 1911 suuren maitokunnan mietinnön poh- jalla. Mietintö hymäksyttiin ja toinen kä sittely julistettiin päättyneeksi. Ainoaan käsittelyyn esiteltiin maatalo«swaliok»«»a« mie tintö ««tiSwiljelylscn edistämisestä miljelysperiaatteen mukaan, tarkoita- man anomuSehdotuksen johdosta. Astassa ennen kesken jäänyttä kes kustelua jatkettiin. Pääasiallisesti sosialistit käyttimät puhemuoroja ehdotuksensa puolesta, kun taas ed:t I. Snellman, Rosen- qmist y. m. osoittiwat sosialistien eh dotuksen monia heikkouksia ja epäjoh donmukaisuuksia. Keskustelua jatkui useita tunteja, jonka jälkeen 103 äänellä 82 Vastaan Valiokunnan hylkäämä mietintö hy mäksyttiin. Muut asiat pantiin pöydälle. Istunto päättyi kello 3,^ a .-p. Ayji-ist«»ts tsuksl. 11 p:itii kello k Ed«Sk«»»a» waSta«Skirjelmä waltak««»a»>lai»säädä»tD- afiassa esitettiin toimitusmaliokunnan muo- dostelemana ja hymäksyttiin. Ensimäiseen käsittelyyn otettiin tav kastusmaliokunnan mietintö metsä»häwittä«ife» ehkäi femistä tarkoittamien eduskunta-esitysten joh doSta. Asia lähetettiin suur>en ma- liokuntaan. Ed«sk«»na» h«o»e«sto- ktzsymtzS. Esitettiin kansliamaliokunnan eh dotus, että eduskunta myöntäi maliokunnalle päätäntöoikevden asi assa. Eduskunnan muuttamista pois pa lokunnantalosta mastustimat ed:t I Castren, Tokoi, Estlander, Söderholm Homen ja Fränti. Muuttoa puoluS timat ed:t Heikkilä, Vuolijoki ja Hahl KanSliamaliokunnan ehdotus hy mäksyttiin 122 äänellä 54 maataan. Istunto päättyi kello 9 i-p. Seur ama istunto on perjantaina kello 11 a.»p. Suomen aflat minis- terineumostossa. Ministermeumosto on käsitellyt seu raamat Suomea koskemat asiat: 1) Suomen ritciriston ja aatelin alamaisin anomus Voimassa oleman ritarihuonejärjestelmän muuttamiseksi 2) Senaatin anomus saada mol tion maroista etukäteen käyttää kaik- kiaan 899,354 mk. tarkoitukseen olot taa Viipymättä työt Suomen mol' tionrautateitten somelluttamiselsi kei sarikunnan rautateitten liikkumaa ka luStoa marten, josta summasta 453,877 mk. tulee m:n 1910 ja loppu . m:n 1911 osalle. > Ensinmainitun asian päätti minis> > terineumosto jättää huomioonottaa / matta, jolaroastoin toiseen csiaan nähden päätettiin puoltaa anomusta. ^ G«ome» metsästysseura on senaatille jättämässään kirjel mässä anonut, että eduskunnan hy- Väksymät lakiehdotus metsästysase tuksen 5. 14, 21, 25 ja 33 pykäläin muutoksiksi jätettäisiin huomioon otta matta. — T«r«« howioike«S. Amo- naista VtSkaalinmirkaa Turun homi- oikeudessa omat hakeneet notario G. I. ArrheniuS ja ent. asessori A. W. Heikkilä. Mtä amonaista notarion mirkaa on hakenut ylim. miskaali S. B. af Björkesten. — Pormestarit. Turun kau pungin oikeuspormestariksi on senaatti nimittänyt homioikeuden reistraattorin H. Bäckströmin. l>. AjUINujgiL! Errilinkalu S. U5ls Knru-isz. Puh. OmMajal! Homioikeuden n v tarw Wmni) Kiwi ja ^omioiieuden- anslisti Santer: Snarnijoki, — Wapa«t«s satamamak- suiSta. Kristiinan kaupunginmal- tuusw on tämän purjehduskauden ajaksi Vapauttanut höyryl. Concov dian satamamaksuista sillä ehdolla, että lama säännöllisesti poikkeaa Kristiinaan sekä Ruotsiin mennes sään että sieltä palatessaan. — Pori» NaisstipeudiyhdiS- tytse» stipeudiä on hakenut kaikki aan 12 henkilöä. — Elinkeinoilmoitus. Suu tari I. V. Muokst on ilmoittanut harjoittamansa täällä suutariliikettä. — Oulu» tySmäeuteatteri» johtajaksi on malittu rouma Aili Stenman Porista. Suomen asia duuman nigliolntinassa. Maltakunnanduuman Suomen ky> symystä käsittelemään asetetulla ma- liokunnalla oli tiistaina ensimäinen istunto, jolloin suoritettiin y'eiskeS> kustelu kysymyksen johdosta. Keskustelussa edusti Valiokunnan enemmistö Suomelle Vihamielistä ja tunnettua asiain määristelemää kan> taa neljän jäsenen puolustaessa Suo> men oikeuksia. Valiokunnan seuraama kokous on tänään. — Aselähetykset. Kenraaliku- mernööri on kehottanut senaattia lä hettämään tullikamareille kiertokirjeen siitä, että Venäläisille sotilasmiran- omaisille osoletut aselähetykset omat ilman muuta jätettämät sille upsee rille, joka esittää todistuksen asian omaiselta joukko-osaSton päälliköltä, että hän on oikeutettu Vastaanotta maan lähetyksen. - Maautvuokralautakuutai» puheeujohtajaiu palkka. Kuten uuden maanmuokralain 65 pykälä määrää, on maanVuokralautakuntien puheenjohtajille maksettama palkka maltionmaroista. Toissapäimänä mää räsi senaatti palkan 6 markaksi toi- mituspäimältä ja 16 penniä kyytira- haa kilometriltä. Tähän palkkaan sisältyivät myös kanSliamenot. Suomalaisen Hl«»jan Snellmanin päimän mietto. Tänään Snellmanin päimänä, jo loin koko Suomen suomenmielinen kansa täysin sydämin juhlii suuren Vainajan muistolle, tänään Parin suomenmielisetkin kokoontumat Teat teritalolle isänmaalliseen juhlaan, jon ka Suomalainen Nuija heitä marten on Valmistanut. ArmokaS ja lupaa wa on juhlan ohjelma. Ahtenä loisto numerona tahdomme mainita kaksi, osaisen Kalemala-aiheisen maikuttaman kumaelman Sammon ryöstö, jonka Hj. Nortamo on tätä tilaisuutta mav ten sommitellut ja toinen loistonu mero muodostuu epäilemättä juhla puheesta, jonka maisteri A. K o kenjaakko tulee pitämään, mon'a muita ohjelman loistokohtia mainitse, matto. Otaksumme jo ennakolta juhlapu kuisen yleisön tänä iltana täyttämän teatterisalin ääriään myöten. Juhla alkaa kello 8. Mmenmuutolfia. Seuraamat benkilöt omat Porin Suomalaisen Nuijan nimenmuutto toimikunnan »välityksellä tänään Snell manin päimänä muuttaneet nimensä Porissa: Ahlholm, Sulho Lauritz — Lep päsa ari; Bergendahl, Suoma Sigrid S u m a n t o; Bergström, August Wilhelm ja Jo sefina Wuorisalo; Bergström, Emilia — Lilja- laakso. Bonett, Karl Hjalmar ja Elina — Kaarto; Bonett, Bruno Bernhard — Kaar to; Brutoff, Hulda — Airisto: D'ckman, Erik Lähde. Fasterlund, Martta — Aarnio Grönroos, Karl Urjö — Wi- h erj ö; Gustafsson, Kaarlo Herman ja Ma ria Milhelmina — Salorani o; Gustafsson, Amanda Mariana ja Emo Elias — Einiö; Hertsiin, Toimo Johannes H ur> mp; Holmsten, Martta Emilia -Kuu sela; Högfors, Fredrik Mauno ja Ema M> ria — Korkeakoski; Johansson, Ida Moria Jo kv luoto. Karlsson. Uuno Joel ja Mathilda ^ Elo; Karlsson, Juho Anselm ja Emilia — Kotiranta; Lejon, Karl Aleksander ja Mar!a Josefina — Lumme; Lundgren, Wäinö Arttur ^ L ou- n a s; Rosenblad, Johan V ktor ja Ida Maria — Lehti; Sundblom, Johan Fredrik perhein neen — Mela: Söderdahl. Sofia Aleksandra Saloranta; Mrangen, Frans Jaakko ja Emi lia Sofia — Raito; Menäläinen, Maria — Waara. Porin maaseurak.: Sjöholm-Anttila, Isak, Preimiikin kylä, muuttaa Is a k A nttila. Lumialla: Niemen kylä. Wahlroos, KuStaa Wilhelm, Ma- ria ja Emma Walo m a a. Nakkilassa: Grönholm, Kaarle KuStaa — Ka- ewa; Grönmall, Kustaa Konrad perhei neen. RuSkilan kylä ^ Wiher- mäki. ^ We«eriSte« tautieu was- tustamiueu. Senaattt on mah- mistanut järjestyssäännöt meneeriS- en tautien »vastustamiseksi m. m. Porin kaupunkia marten. — Pori» Kauppakoulu. Kou lun johtokunta malitsi tiistaina amoin- na olleeseen opettajanmirkaan arkki tehti Torkel Nordmanin Porista. - Pori» ka«P««gin käfittzS- aitokse» johtaja» apulaiseksi on laitoksen johtokunta ottanut puu- eppä Fabian Mäkisen Porista. ^ Esityslista Porin Kaupun- ginmaltuusmiesten kokouksessa tors taina, toukokuun 12 päimänä 1910 kello 6 i.-p. 1) Rahatoimikamarin kirjelmä ynnä poliisimestarin lausunto, koskema pa rannusten aikaansaamista kaupungin juoppoivankilassa. Malmistusmaliokunta ehdottaa, että juoppomankilan sähkömenttiili laiteltaisiin jonkumverran tehokkaam maksi, että sähkölamvpuja asetettaisiin ikkunoiden ulkopuolelle ja teetettäisiin pieni luukku kumpaankin omeen. Sa malla ehdottaa »valiokunta, että Ra hatoimikamarin toimeksi annettaisiin laatia tarkempi ehdotus aiotusta lisärakennuksesta, johon etsimä osasto ja säilytyshuoneet toistaiseksi sijoitet- tettaisiin. 2) S.n s.n kauppias Uno Wahl- roosin anomuksen lohdosta saada ra kentaa Varastohuone vainolastilai- turin miereen Reposaarella. Malmistusmaliokunta ehdottaa pyy- dettämäksi satamahallituksen lausun toa. 3) S:n f:n ynnä kaupungininsinöö rin lausunto ja kustannusarivio katu jen kimeämistöistä m. 1911. Maliokunta ehdottaa, että »vuosina 1911 ja 1912 toimitettaisiin seuraa mien katujen ja katuosien kiiveämis- työt: Mikonkadun Etelä-Esplanaadin ja Ison-Linnankadun mäliltä; Jtäisen- ja Läntisen Raastumankadun koko pituudeltaan; Aleksandrankadun talo jen n: o 1 ja 49 mäliltä. 4) S:n s:n ynnä kaupunginagro- noomin lausunto tien johtamisesta n. s. Isostainäestä n. k. Kuhlber^in mäkeen. Maliokunta ehdottaa, että hanke kaupunginagronoomin lausunnon mu kaisesti saisi raueta. 5) Kansakoulujohtokunnan kirjelmä ehdotuksineen kaupungin kansaroulu- neumoston jäseniksi lukumuotta 1910 —1911 marten. 6) Sm s:n opettajatar Helmi Hägg- strömin anomuksen johdosta mirkansa ivakinaistuttamisesta. Maliokunta puoltaa anoniusta. 7) S:n s:n koskema kansakoululas- ten kesäsiirtolain amustamista malti on Maroilla. Maliokunta ehdottaa jätettäiväksi huomioonottamatta. 8) S.n s:n koskema kansakoululas- ten hammasten tutkimista kaupungin kustannuksella tai Vaihtoehtoisesti kansakoululääkärin miran perustamista kaupunkiin. Malmistusmaliokunta ehdottaa kir jelmän läbetettäiväksi teriveyshoito- lautakuiiiialle tausunnonantamista ivarten. 9) Tyttöjen »valmistaman ammatti koulun tilintarkastajain lausunto. Malmistusmaliokunta ehdottaa tili- mapautta johtokunnalle. 10) Malilaan jäsen Tyttöjen ival- mistaman ammattikoulun johtokun taan eroamismuorossa oleman sijaan. Malinistnsmaliokunta ehdottaa, että opettajatar, nti S. Poimi niemi Valittaisiin uudelleen kouluu johto kuntaan. 11) S:n s:n Soitannollisen seuran johtokuntaan. Malmistusivaliokunta ehdottaa iva- littaivaksi kauppias E. A. ^ydeckenin. 12) S.n s:n Puntarhalautakuntaan hena G. Rostedtin sijaan. Malmistusmaliokunta ehdottaa iva littamaksi maisteri I. Puumalan. 13) Kertomus kaupungin sähkölai toksen toiminnasta m. 1909. 14) Rakennustyöläisten kokouksen kirjelmä, koskema keskuskansakoulu- rakennuksen töiden teettämistä tunti palkalla ja kaupungin omaa työmäkeä käyttäen. 15) Liikennelvaliokunnan ehdotus nntien edustajain yhteisen kokouksen aikaansaamisesta neulvotteleinaan toi- momuksista junan» kulkujärjestykseen nähden Porin—Tampereen rataosalla ensi talmi-aikatanlna marten. Malmistusivaliokunta ehdottaa että kokous, johon kutsuttaisiin osan ottajia Porista ja ympäristöltä pidet täisiin Porissa M. P. ttni talossa t. k. W pniä tlo 10 a.p. Lipot liehumaan? Kuivaamana meidän kansallistun nollemme on sekin, että me niin wä« )än käytämme omaa siniwalkoista ippuamme. Maaseudulla marsinkin. Korjatkaamme nyt Snellmanin päimänä tämä epäkohta. Kohotta vamme lippumme liehumaan, kohot takaamme se suomalaisuutemme mer- !iksi. Sillä malmeutunut kansallis- unto ilmenee myöskin kauneissa kan- allisissa tamoiSsa. Liput liehumaan! ^ Mekselejä protesteerattiiu Viikolla 24-30 p. huhtik. koko maas- sa yhteensä 109, joista 3 Porissa. ^ Pori» kausakouluje» opet tajat» kokouksessa toissa iltana Uudella kansakoululla »valittiin kan- sakoulujen johtokuntaan lukumuodeksi 1910-^1911 opettajakunnan edusta jaksi yksimielisesti entinen edustaja, opettaja G. W. Lehtonen. Samalla hän »valittiin johtokunnon asettamaan kansakoulujen menojen supistamiskomiteaan opettajakuntaa edustamaan. Opettajakunta päätti johtokunnalle tehdä ehdotuksen, että muutettaisiin oppikirjoja raamatunhistorian, äidin kielen ja mittausopin aineissa ja Va littiin malic kunnat tarkastamaan, mitkä uusimmista oppikirjoista mai nittuihin aineisiin olisimat parhaim mat. Luvattomasta lääkäri»- toimen harjoittamisesta tuomit tiin eilen raastumanoikeudcssa kylän loppulainen Antti Juho Roininen Leppämirralta 50 inkan sakkoon. Hän oli miirne huhtikuun aikana ottanut täällä sairana mastaan ja lääkinnyt heitä. — KastvatuSlaitoksee» mää räsi raastumanoikeus eil->n erään ala ikäisen pojan pnntamaisi. — Järjesttzsrikokfista sakote tun raastumanoikeudessa eilen 4 hen kilöä 10—40 mksn sakkoihin. — Wa«gitt» suur«araS. T k. 9 p:nä mangitsi Turun etsimä po liisi ehdolliseen »vapauteen lasketun kuritushuonemargin Jicho Kustaa Stenroosin, syntynyt 1863 j« kotoisin Porin kaupungista. Hän päästettiin ehdolliseen »vapauteen miime elokimssa Kakolasta, jossa oli ist-mut rangais tuna kolmaskertaisesta markandesta. Stenroos on ilmiannettu miiine tam- mik. 14 p.nä tapahtuneeseen h-moS- markauteen Maariassa, seuraamana päimänä tapahtuneeseen hemosmarkau- teen Mynämäellä ja joulukuussa mii- me nmonna tekemäänsä ryöstöön ylei sellä tiellä Harjamallan pitäjässä yn nä mielä useihin muihin markauksiin. Kun hän tietlämästi ei ole tehnyt mitään rikosta Turussa, jätettiin hä net Maorian pol'isimiranomaisten haljuun sieltä edelleen kuletettamaksi niille seuduille, joissa hän on rikoksia tehnyt. ^ Meripalveluksesta kar kaamisesta on Rauman raastu- manoikeus tuominnut meriniies Frans Als. Rönnqmistin, Porista, nuoreen ikäänsä nähden pidettämäksi mankeu- dessa 1 kuukauden. Talonkauppa. Eilen tehdyllä kauppakirjalla on Maria Ilen myy nyt omistamansa talon ja tontin 6:5sa k-.up. osassa, Montininkatu 19. työmies Juho Korsmanille «z,000 mk. kauppahinnasta. MLstaanoito tapah tuu kesäk. 1 p:nä. Kaupan mölitti Miljasen mälrys- liike. — Koira joutunut juna» alle. Tiistaina joutui tänne tule- man tamarajunan olle 4:nnen kiloin, kohdalla radalla seisonut möhänkokoi- nen naaraS-ajokoira. Koiran molem mat takajalat menimät poikki ja ra- tamartija lopetti sen päimäl. Koira, joka oli ilman kaulanauhaa, oli musta selältä, kyljel, watsanalus ja solat ruskeat. — Neposaareu satamassa o i eilen !! höury' ja 7 purjelaiwac. - PoStisääStöPauktt. Miin.e uun aikana säilytti Porin poStisääS- öpankkiin 39 eri henkilöä yhteensä 2,610 mkaa ja saman ajan kuluessa otti 23 henkilöä uloS 2,627 mkaa 15 :niä. Reposaaren postisäästöpankkiin tal- etettiin miime huhtituulla 15 sisään- panoSsa yhteensä 1,678 mk. ja otet- in ulos 16 erässä yhteensä 2,702 mk. 25 p. KoulukaSsaan talletettiin mk. — Onko kääuue Suome» ky- stzmtzkseSsä tapahtunut. Ruhti- nas Mestsherstlj ilmoittaa Mvsl. Medomostissa, että maltilliset ainek set omat Suomen kysymyksessä täy- Zellisesti päässeet Voitolle sennoso- beista. Tämän johdosta lausuu Now. Rusj, että nähtäroästi selmät aikeet Suomen suhteen omat törmänneet yh teen jonkunmoisten oikeudellisten nä kökantojen kanssa, olkoonpa maikka niin, että nämä omat saapuneet ulko mailta. Lehti ei kuitenkaan ryhdy ennustelemaan, koöka asia lähimmäs, ä tulemaisuudessa tulee selmitetyksi duumassa. — 5ke»raaliku«er»Söri Eeh- ui» ja vääministeri Stolypinin käyn tiä Tsarskoje-Selossa pidetään erittäin suuriarmoisena.