N:o 13 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Lahden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa (36:s Vuosikerta) Joensuussa Torstaina 3 p:nä Helmikuuta 1910 Lehden jakopaikat: Kirjapait»* konttori, Sehliiterin kirjakauppa, kavpp. Ansu Hämäläisen, F. Neppan8tröm 'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Oinosen kauppapuodit. Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p, kuukaudelta 50 p. — Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop. kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TÄHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7—9 ap. Ilmoitushinnat: 8 p:i;'i edellä ja 6 p:iä jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamilliset kuoiemanilmoitukset maksa vat 3: 50—4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: —, surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. - Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päivänä en nen klo 4 i. p., sen jälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Päivälista. POSTIKONTTORI pidetään avoinna marraskuun 8 p:stä 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto kello 8—10 ap. Tulevien postien osasto kello 8—10 aamup. ja klo 6,30—6,45 illalla. Arkipäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja ss.no- malehti-osasto klo 8 ap.— l t 'zl ip. ja i—7,6 ip. Tulevien postien osasto kello 8 ap.—Vai ip. ja 4—7,6 ip. sekä 6,30—7 illalla. Haoin.! Sisäänkirjoitetut, vakuu tetut ja postietuanti lähetykset, kuin myös tavarapaketit ynnä postiosotukset ovat jätettävät fostikonttoriin, joutuakseen klo 1 ap. etelään lähtevään junaan, ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 6,50 ip. lähtevään ju- naau ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip., arkipäivinä klo 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä v aras tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.—'/ai *P- ja 4—Va6 sekä 7^7—7 illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo 8—10 ap. ja 7«7—' ip. Posti lähtee: postikonttorista joka pai vä: klo 10,16 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 6 ip. rautateitse Pielisjärvelle y; m. pohjoiseen, kio 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelle. Sotkuinaan, Taipa leelle ja Utraan, klo 7,30 ip. joka lauvantai Kaa ville (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka piivä: kis 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m. pohjoisesta rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ja lau vantai ituusjärveltä ja Taipa leelta, klo 4 ip. joka torstai Kuusjär- veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja Sotkumasta, klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai .ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A_ Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Sehliiterin kirjakaupan luona olevat klo 9,15 ap. ja 4,16 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kiikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schliirerin kirjakau pasta ja Ansu Hämäläisen se katavarakaupasta. Päriääkäri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 9—10 e. pp. Sairaalanlääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. sekä pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Asunto Rantakatu 1. Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankkikomisario E. Broms'in talossa Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilla joka arkipäivä klo 9—11 a. p. Kaupungin kätilö E. Ikonen ta varaan teurastaja Karin talossa Merimiesk. 32. Vaivaishoitojohtokunnan esimies tavataan joka arkipäivä klo 4—B ip. Suomen pankin konttori kello lftstä e. pp. kello 2:teen j. pp. Kansallis-Os&ke-Pankki kello 10 —2 päivällä. Yhdyspankin konttori kello 10—2 PP- Pohjoismaiden Osake -Pankin konttoori kello 10—2 päivällä. Rahatoimikamari pidetään auki joka arki keskiviikkona ja lau- vantaina kello 5—6 ip. raati huoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 10—1 ja 6-7 ip. klareerauksia varten. Sähkösanomakonttori on avoinna joka päivä kello 8:sta aamulla kello 9:ään illalla. Joensuun kaupungin Säästö pankki pidetään avoinna joka keskiviikkona ja lauvantaina klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovat joka arki keskiviikko klo 6—7 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorisonkirjasto kaup. talolla on avoinna joka tiistai kello 4—5 ip. Kansankirjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirjojen lainaamista varten joka arki torstai klo 7— 8 i. p. ja joka arki lauantai klo 6- 8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo Vjl— 1; 2 2 päiv. kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan Maanviljelysseu ran toimisto kaupp. H. Sura kan talossa on avoinna arki päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i. p. ja klo 10 a. p.—klo 2 i. p. on sihteeri ynnä maut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. aina saatavana Joensuussa Malmikatu 26. H. Litmanen »Hu Lafciasiaiitoiiists InotlOKIIICCO "" Neiti ff. Parviaisen talossa. JUdilOUUOOCl .. . . Puhelin N:o 148 - - Omistaja; Varatuomari J. J. LESKINEN. J MMI liiiiiiitilnliti (Omistaja K. H. Lundholm) JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. Suurin kiinteimistätoimisto Pohjois- Karjalassa ja Savossa. Välittää maatilain, kaupunkitalojen, met säin, huvilain, kauppakartanoiden y. m. kiinteimistöjen kauppoja. Kaut tamme myytäviä maatiloja on ny kyään yli 150, joista useimmat ovat hyvillä liikepaikoilla olevia metsä tiloja. Seikkaperäinen maatilaluet- telo nro 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä yhteensä noin 25. Joensu n Asioimistoimisto. Torikatu 6 — Tel. 180. Vakuuttakaa heposen®? Turun HeYosYakuuras- yhtiössä. Asiamiehiä i Joensuussa: Y. Kallio. Kontiolahdella: J. ItäsHoe#. Pielisjärvellä: M. Hoaka»en Vieraskoti Rauha tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Ruoka- miehiä otetaan. Kokouksia. VESIKATTOJA mustasta ja galvanoidusta pel Iistä, Vedenlaskutorvia, Pelti- uunia, Paistouunia, Kuparisia hellankattiloita, ynnä kaikkia ra kennusalaan kuuluvia peltisepän töitä on edullisin teettää A. KARVOSEN liikkeessä Nikolaink. 20 - Joensuussa - Telef. 73. Omist. I. E. TUISKUNEN. Liike alotettiin v. 1886 ja on katettu m. m. 15:ta kirkkoa. H. Kinnusen Joensuussa vastapäätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- tikivistä tilausten mukaan. Hintakyselyihin vastataan. Joensuun Vakijuomain Vähit täismyynti-Osakeyhtiön osakkeiden omistajat kutsutaan täten saapumaan var sinaiseen yhtiökokoukseen, joka pidetään kaupungin raatihuo neessa torstaina ensiiulevan Maa liskuun 10 p:nä kelio 5 j. pp., keskustelemaan ja päättämään yhtiön ohjesääntöjen 20 §:ssä mainituista asioista. Joensuu, 26 p. Tammikuuta 1910. Johtokunta. Ilmoituksia. Teollisuushallitukselle 13 päi vänä Marraskuuta 1884 armol lisesti vahvistetun Järjestyssään nön 6 §:n nojalla kehoitetaan täten Joensuun kaupunkiin kuu luvia tehtaanomistajia, tehdas- liikkeen harjoittajia ja käsityö läisiä 20 markan sakon uhalla ennen ensitulevan Maalis kuun 15 päivää antamaan Maistraatille asianmukaisesti al lekirjoitetut luettelot liikkeis tään, niissä käytetyistä raaka- aineista, työväen ja työpäivien luvusta, työpalkoista, liikevoi masta, liikkeessä kulutetuista raaka-aineista, sekä teosten mää rästä ja raha-arvosta, kaikki sitä varten painettujen kaavakkei den mukaan, jotka kaavakkeet ovat maksutta saatavina Raati huoneella arkimaanantaisin klo 11—2 a. p. — Tiedot ovat an nettavat vuodelta 1909 ja on asianomaisten saman sakon uhal la ilmoitettava myöskin viime vuoden kuluessa sattuneista iiik- keiden lakkauttamisesta. Joensuun Raatihuoneella Tam mikuun 28 päivänä 1910. Maistraatin puolesta : W:m \VaUealus. Elävienkuvien Teatteri Matkustetaan maaseuduille. Ilmi oltislma iskä urat iä torst. maksaa korkea Ta!!§kksi!!9 s OHJELMA: 1. Tilapäinen kamaripalve lija. 2. Tulivuoriperäisiä saaria Neapelin luona. Kaunis luonnonkuva. Eri osista mainittakoon mat ka auringOH maahan. 3. Lamppu. 4. Kirottn mylly. 5. Hollannin tärkein vienti tavara. 6. Durand tahtoo huvitella. S kuuk, IrtihiiÄomsseliä S „ M 5 °Io 4 1|2 °|o 4 c |o 3' 3°^ 1 THil?tusko»itokurannit!lillä 5.°|o Säaslokaasatmilä Juoksevalla tilillä 2 °|o 5 °|o 3°i Nurmeksen konttori. Ottaa rahoja korkoa kasvamaan. Edullisin tallentajille on Talletuskonttokur&ntti. Siinä maksetaan korkein talletuskorko ja pannaan korko päaoma&n kahdesti vuodessa, joten se ko^vss korkoa korolle puolivuosittain. Rahoja voi lähetcäfi pankkiin pos isaaMr.. Oikein hyvää jauhoa tehdään Raivion myllyssä joka Perjantai ja Lauantai. Pälkjärvi & Kurikka. Joosef Pitkän#». SEPPELEEN NAUHOiA «S» »s» 8 Joensuun k. 0.-Y:n Paperik. « i M iiiao. 0.-Y:n Kirisit. m KOEDTAIPEIIA 1 Joonsiiss kirjan 0.-¥:a Paperikasassa. 9 1 ❖ Ammatillinen liike sosialistijoh taja!» kyt kyessä. Kauan aikaa oli sosialistiemme johtajat merraten mälinpitämät- tömiä työmäen ammatillisen liik- keen suhteen. Tämän seikan se- littää ehkä sekin, että useimmat näistä herroista itse eimät ole ivalmistuneet juuri mihinkään ^varsinaiseen ammattiin. s Jle niis tä, jotka omat kulkeneet tamallisia opin teitä, niinkuin esiin, jotkut papin tai rusthollarin pojat, omat suuren osan opiskeluaikaansa ku- luttaneet seikkailuihin, tuhlaillen manhempiensa maroja. Wakawa tijö ei sellaisia herroja taivallisesti miehätä. • Ia näitten esimerkki taas on tarttunut niihin enem- män tai mähemmän lahjakkaisiin nuorukaisiin, jotka kansakoulun ja sitä mahdollisesti seuranneen itse opiskelun tai seminaarin kautta oivat kehittyneet sanomalehtikynäi- Iijoiksi tai ..puhujiksi" ja siten ko- honneet johtoasemiin. Sääuuöl- lisiä työtä maatirva ammatti ei näitä ole miellyttänyt. Päinmas toin omat useat, jotka aikoinaan jo oliivat ammatin itselleen »va linneet ja siinä työskennelleet, sit- temmin sen hyljänneet ja ryhty- neet main ..politiikkaa" ammatti- naan harjoittamaan. Mikä olikaan näin malitessa! ..Politiikka", jonka ammatin hae joittaja aseenaan käyttää puhut- tua ja kirjoitettua sanaa, oli haus- kempi ja tuottaivampi ammatti kuin moni muu. Huoleti siis so- pii antautua ivaan kieltä ja kynää pyörittämään. Kilpailukaan ei ollut alussa suuri eikä työn laa- tua armosteltu muussa kuin sii- nä, kuinka ihmiset puheita ja kir- joituksia uskomat. Ia uskotta- mistaidon nuo kyllä osasimat. ..Työmäen lehdillä" ja „työwäen kirjallisuudella" oli kuulumaton menekki. Mähitellen alkoi kuitenkin ilmaan- tua yhä huolestuttamampia merk- kejä siitä, että pelkkä ivaltiollinen toiminta ei ammattina ajan pit- kään lyö lehville. Työmäenyhdis- tysten jäsenistä yhä useammat rupesimat jättämään meronsa sään- nöllisesti maksamatta ja „työwäen lehtien" tilausrahoja jättimät asia- miehet toisensa perään tilittämät- tä. Monia keinoja näitten epä- kohtain poistamiseksi omat johta- jat koettaneet keksiä. Meroja esim. on koetettu saada täysi määrä ko- koon siten että yhdistykset on mää- rätty suorittamaan suoraan kas- sastaan..puoluemerot" jäsenluku»- sa mukaan ja perimään sitten ra- Hat asianomaisilta taivalla tai toi- sella taikka kokoomaan ne maikka- pa iltamilla. Lehtien amustami- seksi on käytetty m. m. .,5 mar- kan melkakirjoja", ehdotettu ivero- tusta, jopa pyydetty joululahjoja- fin. Mutta ilmeistä on, että nä- mät keinot eimät ole riittämät so- sialistiemme mirastojen rahan- kulutusta tyydyttämään. War- mempi ja pysymäisempi tulolähde wirkakoneistonwoimassapitämiseksi oli ja on tarpeen. Tämä johtajain tulemaisuutta uhkaama asiain tila on masta saanut heidät kiinnittämään huo- mionsa työmäen ammatilliseen liik- keeseen. Ammattiyhdistyksethän omat työmäen marsinaisia taiste- lujärjestöjä ja niitten kautta työ- wäki todellakin »nykyisessä yhteis- kunnassa" jotakin etuja itselleea moittaa. Ammattiyhdistysten jä- senten taloudellinen tila moi olla ja onkin sellainen, että se saattaa paremmin kuin joku muu satun- naisella työllä elelemä työläinen suorittaa maksunsa yhdistyksen ra- hastoon, sillä ammattitaitoisella ja muuten kunnollisella työnteli- jällä, jota ammattiyhdistyksen jä- senyys pitäisi edellyttää, on ta- ivallisesti marmat ja merraten hy- mät tulot. Ammatillisen liikkeen luonteeseen myöskin kuuluu, että sen tulee kerätä ja kartuttaa ra- hastoja, joita työtaistelun sattues- sa tarmitaan, koska ilman sitä tukea, jota rahastot tarjoamat, ammattiyhdistykset olisirvat woi- mattomia. Ei siis ole ihme, että liike, jossa näin pidellään ja tay- tyy pidellä rahaa, kiinnittää so- sialistijohtajain huomiota, silloin kun heitä uhkaa rahan puute. »Suomen ammattijärjestö" tuli perustetuksi huhtikuussa w. 1907 ja liittyi siihen jo samana wuon- na toistakymmentä tuhatta jäsen- tä. Seuraamana muonna oli jä- senluku puolimäliin kolmattakym- mentä tuhatta, mutta mäheni jo miime muonna noin 3,000:lla jä- seaellä. Johtajana on yhä mielä- kin kapakka- ja amioelämästään tunnettu entinen ylioppilas. Wii- me syyskuussa oli järjestön edus- tajain kokous kohta Kotkan puo- luekokouksen jälkeen. Keskustelu- kysymyksistä tunnustettiin siellä merotusasiat ..kaikkein tärkeim- niiksi" ja sen jälkeen ne kysymyk- set, jotka suorasti tai epäsuorasti koskimat ammattijärjestön kytke- mistä sosiaaliseen puolueeseen. Pää- tettiin yhtyä „kansainwäliseen sih- teeristöön", joka on sosialistinen, samoin päätettiin sosialistisen puo- lueen kanssa yhdessä perustaa ja tasan kannattaa „työwäen sihtee- ristöä" omassa maassa. Ammat- tijärjestön marsinainen yhtyminen sosialidemokraattiseen puolueeseen jätettiin eri liittojen itse päätettä- mäksi. Liitto moi yhtyä ..puolue- osastoksi ja suorittaa puoluemerot > kunnnallistoimikunnan ja piiritoi- mikunnan kautta puoluetoimikun- nalle. Tämä oli sangen miisaas- ti suuiiniteltu. Saatiin näyttä- mään siltä, ettei ammattiyhdistyk- siä »pakoteta" liittymään puo- lueeseen, mutta sentään ne joutu- wat kannattamaan yhteisiä miras- toja, samalla kun toiselta puolen moitiin pitää marmana, että yh- tyminen osastottain saadaan silti toteutumaan. Osastottain yhty- misestä on johtajille se etu, että osaston jäseniltä saadaan kanne- tuiksi meroja kahta tietä: am- inattijärjestön ja puoluejärjestön kautta. On kuitenkin sattunut, etteimät kaikki ammattiliitot ole tähän kouk- kuun tarttuneet. Niinpä maala- rien liitto Helsingissä päätti olla yhtymättä osastona puolueeseen. Tästä on liitto saanut julkisuudessa kuulla ankaria nuhteita, niinkuin odottaa sopikin. Mutta liiton puo- lustajat omat osottaneet, että liitto on tehnyt päätöksensä silmällä pi- . täen sosialismin periaatteita! j Ammatillinen liike nimittäin tahtoo malmoa työmäen etua ny- kyisessä yhteiskunnassa, jota was- toin sosialismi tahtoo kukistaa ny- kyisen yhteiskunnan — siinä on periaatteellinen ero. Mutta ne. j jotka tahtomat näillä periaatteilla ; ansaita itselleen rahaa, käyttämät milloin toista, milloin molempia mälikappaleinansa.