N:o 214 — 1910 KESKISUOMI Keskiviikkona syyskuun 21 p:nii r«ngc ,; .»tui'ici:a. Heimon »toatimuski, ni.i>eit ^xiinoi^^lluuficu jäsenten, jo:ka ottxsr nwifutwu<et kanteen nos tamiseen, saattamisesta edestoasiauk» jeen Väärästä ilmiannosia, ei raasiu- »vanvikeus onanm kasilelläiväkjeen, koskei Heimo ollu: an:anut asiaan haastakaa sanottuja jäjeitiä. Oikeus 'hylkäsi sainalla .Heimon »vaatimuksen OLfeui>enfät)iuifu5:<3umt5-icn foriraatnts sesta. Heimon puo-le-Ha ilmoitettiin lyytym ätiöm m>rrä pii ii: oWct; jen ulosamamaa ..Vapaata Ajatusta". j kokous o>n 182 äänellä 124 Kustaan Pääiöksellään oikeus irxrpauui Heimon päänänyr erota cimmatlijärjestöstä ' en>l lokakuun 1 Pna. Päätös alisteltaan, ltuloäänestyksen alaiseksi, koska Päätöksen takana ei ko- koutsen mielestä ollu? limäroätr suur ta enemmistöä. Äänestys on itoimitet- iawa ennen ensi marrask. 1 päiwää. — Hylätty »valitus. Kuten ennen on kerrottu, olitvat Korkasja n.k. Ränrsän- kylän asukkaat W. Basanoff ynnä muut kääntyneet >!enraa^:k>uvernööri>i puole-en <moen lhänon toimenpidettään, jotta wa- litba-jat isaisiavat asua edelleenkin asun» noisisaan, joista kaupunki oli heidät irti- sanonut. Samat h-nl-löt ynnä muutkin mainitun ?y'län asukkaat kä»my»wät sit» aenvmin myös 5torkan kaupungin »val tuuston puoleen anoen irti!sa>nomisen pc- ruu-tusta, anutta vn »altuusto nyttem- min hylännyt heidän anomukjensa. Niinkuin t-unncttua on kenraaliku^vcr- nöör-i tuevamiut ottaa anojain ir-alituffct huomioonsa. — Helj. 3. — Nuotio^vainajaksi arlvellun ruu miin leikkaus. Ruumiin leikkauksessa on käynyt seltville, ci:ä murhattu on saanm kaksi woimakast<t iskua selkään ja iskuja raskaalla aseella> otsaan ja lasivoihin. Sitäpaitsi cn häntä haa- moiietm kurkkuun, \<x on henkitor.ni luultatvasti leikattu poikki, sillä muu- ioin ei kaula olisi woin't.: inädäta niin paljoa enemmän kuin muu ruumis. Mitään muita» mainajau kuolemaa jos- keivia seikkoja ei ruumiin maÄäniymi- sen muotsi woilu saada selville. Mie- he n oikea etusormi on ollut oikealle päin koukistunut, ja sopii tämä tun- «onnerkki Ziuviioilvainajan >tuttawain ilmoiluksen mukaan häneen. Hyivin todennäköisiä siis on, että ruumis oli Nuolio-ivatnajan. — H e! s. 'Zan. — Kolmas isorokkotnpaus Tyrmääl- Tynväällä aal!'n lauantaina sel cmn iiliick KMsmM 12 suurempaa ja 62 pienempää raken nusta palanut. — Vahingot yli 100,000 ruplaa. T^. 19 Pältvää »vasten yöllä tuhosi kamala mlipalo Ateksandroivstln fnlän lähellä Valkeasaaren asemaa Venäjän Puolella vajaa. Tuli Pääsi irti ciääsjä aalionpoikaisiolossa, joka pian oli liek- koen ympäröimänä. Pai<nvasta raken- nuksesia lcwtsi mli pian »vieressä ole- wiin ^umilarakennnksiin, joisia loinen loiisensa jälkeen syciyi palamaan ja pa- loi ruotiossa porotsi. 4ia;t£ki<m tuhosi tuli 1*2 suurempaa ja 62 pienempää rakennusta, f itien ainoja, talleja, na° we:otta y.m. Talleissa ja nametoissa ipoloi joukko heroojia, lehin.a, lampaita ja sii-plaijaa. CS-rääliii talonpojalla on kaleissa 4 lasia ia luullaan »iiidenkin joutuneen lietkiea uhr.isi. Tulipalo ^ lä. — Oliko tuoisuuri haastattelu muuten kerrottu aiwan oikein? — Kyllä, öirotlin pääkvhdiÄs^ — Kerroittako siinä haastattelussa kai- ikistä wenäläisty:!ämistoi>menpiteistä, joilta on tuloslsa, tai onk» wielä muita- Im odotettavissa? — Ti»tää!seni ne oivat pääasiassa kaikki. Minu-n mieilestäm niitä ei woi sanoa, «tve-näläistyttämtistvimenpiteM". sillä ne eiwät tu>le muuttamaan Suo- men lkansan oikeuiksia ollenkaan. Slt o* wat wain imuodolliisuuksia. — Luuletteko Sbalypinin ja ihänm mi- nrHdorinsä ol.owan samaa mieltä» — Sitä en tiedä. — Miltä Haimalta te otatte tämän wenäläistyttämisen, loska ette >uZko sen mitään toaiikuttalvan suomalaisiin? — Sano-inha-n että ns oivat tvain muo- dMii'uu>Zsia, zarta ajan'.m« petille kor keilta asianomaMta saadun iäskyn mu- taan. — LuuilettÄo näistä uusista laeista o- letvan Suomen kansalle ihyötyä ja sm- nausta? — Minä raikastan Suomea — olon han iijse suomalainen, olen täällä Zastva- nut — ainakin minä ja luulen myös nioni muu senaattoreista telee kaiken rakkaudesta Suomea -kohtaan. — Luuletteko siis Suomelle olewan chyödyhsi ka Mi tämä.i uuden Politiikan tulokset? — Se on mahdotonta sanoa. Ainakin meillä on hylvä tarkllltus. Haastattctija siirtyi sitte Pekosen v>si- aan, kysyi miksi hänelle myönnettiin !ii,000 mk. Äcnraal', joka sanoi tunte- wansa porsoonalliisesti P:n ja olemansa muiden senaatin jäsenten kanssa siinä käsityZsessä /että siihen mi-Ztä Pclllosta syytetään on>kin poliisimestari Carlstedt syyllinen, tvetouiui siihen, eitä on ole maösa kaikkein Ziorkeimmasl. mahivistet tu määräys, jossa sanoman, että kaikki ne, floito jou>tuiwat kärsimään suurlakon oli niin Voimakas, euä lietit haamöu- {Jtväi oriiin u»:i. ! Mille lkolm>aÄin iiorokkotapans. Noin' lia sen^kaut-a, saakoot kouvauksen. Vachinkojen anvcll^an nouse.van ^ kolmen kilometrin Päässä kauppalosla määräyssen nojalla me ratkaiiielimne 100,000 ruplaan eikä siihen ole las->Ulwa torppari Oskar Torisema soi- j tallaisia asioita emmekä silloin tietysti kellu palaneita kauppapuoteja eikä ^^"i Men. Hän on ^iras-anu: jo wo. oitaa huom.oon waUwn ivaro^a, k°s- ^ y \> v V nom wiikon ajan, maikka wasta lau- niiden laivaran>.irav:oia. lvantaina ilmoiretiiin asiasta lääkärit- le, tohtori H. A. Stählber^-lle. Torppari Toriseiva oli pari wiikkoa toiminta, ennen airaslumisiansu käynyl Karolii- nlanderin luona, joka silloin sai-^ lichm Kustaa Aadolfin torin läheisyydcs- isä cchpaingala-inen liPipu, ja on inahdolliZ- ta, että tätä on liuuttu ruotsinmielisten ■lipuisi. RakennuZkanttorihan onkin il» moittanut, ettei sen toimesta mitään Suomen ilippua ole pystytetty. — Keräys Restvoia muistokappelia Marten «m Finl. Gasetasl mukaan syysi. 1 ip:wään saaMa tuottzimt «kaikkiaan 2^.632 «nf. 32 P. ja 2,185 rpl. 07 k."p. kä- teistä sekä 29 rpl. 25 kop. poSti-, kartta» ja säästömerklkeina. Näistä traroiSta on muistomerkin rakennuskomitean käytet- täwäHi asetettu V.216 mk., joten ken» raÄilkuwernööriin?aMian kassassa oli sy^sik. 1 p. muistomerkkiä Marten lahjoi- tctbuja tvaroja 20,420 mk. 37 p. ja 2,i9P rjpt. 64 5qp. — Titulus Pekonen saapui perjantai- na Utldemnacm >lääninrahaSloon malmii- na -nostaimaain hänelle lahjoitottua 16,000 mk. Eräs ltvÄkvP» oli kotitentin jo saa nut aiikaan että mainitusta snmmasta heti tvähennMiin 1,000 mk. Siksi sai P. tyytyä wamn 15,000 markkaan, josta hän heti sai 1,000 'mk. käteisessä vahassa. Lo- pusta anncktiin shekki Suomen PanOiin. — Mitä ymmärretään „rapaturmalla". Eräs saksalainen läöikäri oli w»k:ultettu eräässä yhtiössä tapaturman tvaralta, Eräänä päiwänä yskäsi itnliiro^kovoiilas häntä kasivoihin sillä seurauksella, eitä lääkäri sar tarfmman ja luoli. Kun Pe- rilliiset waatiiivat wa>5uutusmäärää, kiel- täytyi yhtiö sttä suorittamasta» minkä- tähden asiasta syntyi oikeusjuttu. TJhiijj tuomittim maksamaan tvctkuutusmäärän. Tuomiossa määritsltiin tapaturma-!äsite tapahtuma>k>si, Konka alku ja loppu iisaUtj» tvät rajoitettuun, lyhyeen ajanjaksoon ja joka »vahingoittaa he-nkAön ruumiillisia tai henkistä eheyttä. MitenkÄhän mencteltäisiin Suomessa tällaisessa tapaMs>e. sa? Juuri saapunut : Suuri Kaunis Valikoima Puserokankaita ja Syyshattuja VILH. HÖGLUND. osattauitui oletvansa saksalainen kuut- nautti Hbi-ntze. Hänen asunnossaan »vangittiin sittemmin toinenkin saksa la i- nen upffeeri, yililuuti'.anit: LZendel. M o- ilemmat?ie-ktäwät tiwenkowaan harjoÄta» neenffa »oackloilua. Toistaiseksi säilyte- tään heitä päätvcchdissa. — Rutto Odessassa. Odessa, syysk. 19 p: Nliotzis.'on tääketieteel- essä labonÄboriosp on huomattu erään ylroppilaan sairastuneen rutoksi epäiltyyn tautiin, yliopiston wiran- omaiis«t owat 2 päuvätsi sulaneet la- boratmion. lMomailtu Joka Kouluun! Hyvin onnistuneit»: Taiteilla S. Wetterhoff Aspin valmistamia kip sisiä Uno Cygnaeus rintakuvia (65 cm. korkeita), myy tävänä Veilin & Göösin Kirjakaupassa Jyväskylässä. Maaseutu tilaukset toimitamme pian ja huolellisesti! 8360 l—i Puolukoita ostetaan. Tar jouksia isommille erille odottaa M. J. Kippo. 8353 Helsinki Erottaja 17. 1 2 Akkunalasin leikkausta ja sisäänpanoa, — Painoylihallituksen Painoasiain yuhall'.:us oli pastalla-' "a ka se on määräys, jota täyihy noudat- taa. Täimän jäl-ke>en jatku: haistattelu i:u- raaivasti: — Mitä taujumiitc kenvamiku^crnöö- rin .Melyistä" y.m. piikurvinlenpiteistä. nur Helsingin raas:'mvanoikeu:^en ai-^risli maininua lauua sa tuolikin sii- m - m - katuikichien ivenäläiöchitämises- kakauskiria .Foldseubun" wa-lao.!^n! hcn lämän 'kuun 1 pnä. ta? iuUfaJTt;iian sit. kanö. A. Hasicikon Torijeman tauti ei ole »vaarallisinta ~. %t civat hansa hknch,,,a «»'ottaan. siilä, euä hän ilman paiikMchalliluk- ia«ua. Hänei loimircman isorvkkosai..Mma cn wo» nusta miiaan er:to:s:a ien lupaa on olkanur jultais^ :»w!N!^ raolaan. — Noin »viikko takaperin ja- ?an«i. M tahi o» yhoen kielen, toinen lua a>i!ci:au»lch:eä, 'setä O. Mer-'maan mutiinairasiunul Amanda Hoh- toi^n etusqjalle. Sehän on ivain pientä caiorin k»rjaPainon joh:ajan Gösta ko on paranenman päin. Hän a,i.u ko- »atsionalismia. Malmgrenm jen lähden, että hän oli -onansa eriiteuijnä. - T.S. — L'm-letteko että n« pian s-,a-.n.ne paina::anu.i ma»>nmu., aikakauslehieä/ ^ Salametsastqstilastoa. Kulu- S.-.rSl.Vri.i, «... -Juiiu oiettiin maaiu^nlaina kasille- neen «vuoden «kaila on nieisäsryksen i , ' '•'! ■' ' f .., lyn alaiset,: r:o.kcuoen koimanne-sa ^rka.^a A. LJ±> «alnon w.rko,a vow ,u»mala.!.lia. Rainno . .. ^^?^t jtaikki .lmitttvat aina. eitä meillä cliii |i)t;i:tce|eei» fnitiiaon 'JO hinuicii icia- iiie>säsmjää. u ;cimmot W<ialan ja Hä- VvuSjÄtS. Ministerineuvostossa tapahtumia muutoksia kos- kewat huhut. Retsh kirjoittaa: Kut>en jo olemme maininneet, syntyy kotiini taotun* helpommin *eU Lamppujen korjausta toimittM 8%1 H. Lönnberg. 1-2 — Menäläincn (airoa otettu taka- »varikkoon Saksassa. Bremen ,s»iysk. 20 p:nä: Täällä on otettu takaiva- rikkoon »venäläinen Riiasto kotoisin oletva kcmppallaiivc „Fc>mu>a" erään Lontoon 5aupp<rhuoneo!l tekemän 5000 pm»nan suuruiisen maksulvaatimuksen takia. — Tri C^penin jutusta ^Lyttää tuletvan -sangen sekanxr >»v»Hhti'. Eräs „Ma>iinin" kirjeenivaihlaja on haasta»- tellm Crippenin asianajajaa, ja hänen lausu-nnostavn käy esiin, että trikos, jos yleensä woi rikoksesta olla Puhetta, ei wielä pitkään aikaan ole todistettu. Hän selmb, että Crippenin ialon kel- -lorista lö»jdetyt rumiinjäännökset ei- wät ollekaan ole tri Crippenin rou- »van. Crippenin pako Englannista ei ole riikollisu-u-den todistus. Hän tahtoi päästä ltulttalvapiirislääu Lontoossa woidaks«n Amerikassa mennä naimi- siin miss Le Neven kanssa. Ainoa to- distus, mikä on olemassa Crippeniä wastaon, on hänen hyoscin-oÄonsa. Moimakkaan myrkyn, jota läöfärit huo- inaftiDot lyödetyn ruumiin jäännöksis sä. To-inon todistus on Crippenissä! l. p:«tä Marraskuuta Suikulaan vie- Akkunalasia ja laslnlelkknavsitsia seka fcnianaffaja litraa mittoja H. Lönnberg. £352 1—1 Siisti palvelustyttö haloM palve lusta 1 päti marras k. Tavataan paoaeppt Kampasen talona. 8855 l—l Vuokrattavana foinijääbännöIIi:s«n istuntokauden alussa! oitlva 17 sentimotrin pitkä arpi. Sen j VSll maantien varrella. Survon ta M e en läänien ra j^mai l-.!». Tanianajan lulue-'ai on otcitu lakaivarikkoon iois- .r-ajatcoi hinvennÄ/kaa, muna kuten ar- ivaialin ^auacv, eiiuiit iapauksei rajoi- iu lähesiään näin ll-nisaaluihin. — Muuan lapsenkaStainisjuttu. Karkun y.m. piläjäi.» käräjillä t.k. 14 p'nä smiui -pait:aii:uiia:i niniisinies Kokemäen Vattulaisien t»läö:ä olemia lestliiva-MM Hilma kalliomäkeä ja hänen po.laonsa Arivid kalliomäkeä siilä eriä he wii>ne heinäk. 31 p:nä o!i".oai iääninroivas:: (^rönwallin luo ivieneer ta^eilaivatsi jaman kuun 28 p:nä synlyneen tyt>ö.'apsen, jonka leski :iinoi'ii oleiran luonans'. asuman Poi- l!ZN'a Ls^ar Kallion sa tämän um>.° inc n lapsi. Lopsi kartelliin Olgaksi. Ziowae>:i Grönaxill sai luihukin myö- hemmin tietää, että lapsi oli Ostar ^taMon kanssa elä.rä:: kreikk.-karolista usto« tunnusiaw.in ja loisen kr e: kk.- iarolisen miehen kan?sa naim.sissa ole- ivan OlgaMimisen nais.'n kanssa sii- — ä^vioaja; seliniwä>: oiieu- Dtx<ia, ettei roiUiivtt Grönnall ollm edes tiedusiellulkaan kenttlkä lapsi on ja että Oskari iUillio maslaajain luo inumetuaan oli sanonui ?le!wansa nai- inisiz-sa mainilun Olgan kansia. Vie:- sen syyiläjän pyynns'.ä lykätiiin jurni li)ä'iein)ip^;cn saamisia Ivar: e n ensi :alwitärä^in. — Heli.Z. qasro^a, Moi n pcincylihalliivsia e'Ou»ii sen tv.l. »>li asiain ies A. E. ^ai- nio ja t-irjapamonjchiaja! Ä)ialingren:a »varaluomairl Harry Vecgrvih (tÄren- inan &. Freyn ciicnaicioimisie); f il. !a-nd. Ha|tai;o, jcr-a ci o.:u :öj:u haas- -lemtsi oiteuloen, oli po-isj» Ä:unnos:a. O^eudentäynliasiamtes Vergroih esiui .:>c!dismien si.lä, enä ?il. kand. Hästefko oli ilmoiu.anui aikakauÄeh- den jirtlaiisemisesla ie^ä muu:en nou- daxa»iul l«-.ll.sia muo.oja. jonka läh- den osiumies muoden 11)06 perustus lain nojailla tvaai'. tan:ccn kumoamis- ta, m il. ali se koski hra Äialmgrcnia, seka kohtuullista kcr'.oausla oikeuden- ltäyntiiuluism. W. t. yli«siamieS Vainion anoinuk- ses.-a chkatiiin jul.'u lokakuu il 17 p:n fil. kanS. Häftesko^i kursniiiiselsi o::eu- icen, jolloin hra jo» oiieus ei mielä roi-souu; ivoiman^a erol- laa julusta. on 20 mln i.ifou ulalla persooimll^jcsH :ai asiainichen kautta lulllliva» saapumille. — Luom.Ä. — Henkilökuntaa »vähennetään ran tateillä. TorSiaina ianoutin 17 Ta>n- pereen rauianenasemalla lämän keiän kuluessa oietiua i>lj:nääräisiä asema- »nieslä irti l0iines:aan 1 P:s:ä loka- kuula. «ttäpaiisi tiolce rauialiehalliiuksen päätöksen mukaan ero:elil?watsi 1ö a- jeinamieslä. — Llamul. — Tuomen graafiltiscii teollisuuden harjottajain liitto pai Helnngisjä lau- tvaniaina ylimääräisen liit.okokoukjen, jonka puheenjohlaiana toimi pormes tari Lennart <la,ander. ötotontjesja kä- siltlliin m.m. seuraamia asioita: Johlokunnon ehdotuksesta Päätti liitto, että uu>na lyöiopiinus:a ktrjaia- jia Warren «i lehvä muulla ehoclla kuin et:ä sopimuksessa etupäässä taa- loan mahdollisen lakon aikana kirja- painoissa »immille henkilöille häiiil- jemäu)n lyoskemelymahdLllisuuS myös, kin lakon pääiyliyä. Liiton eduSiaiiksi luomen yleisen työnamajoliiton mallnuskiinlaoi: 'iva- Illtiin pormesiari Lennart Cajander, maisteri A. R. Frenckell, kirjakaupp. Isak ^ulin ja kauppias Alex. Lind- berg. — «anomalehdet. Turun sano main 'paäioimiucian ioimesla vn t.k. 15 p:slä läh.ien luopunut maisteri Seweri Nummaa, joka janottua^ avin- ta on Hoitanul kesäkuukausien aikana. Hänen jälkeensä on lehden pääroimil- läjäksi malitlu loimit:aja Poni us A rat l Tcunpereeila. ker:oo tehii itse. Nyt on lenaatin iva ra pu h.'^n johtajaa ... , ■, _ j »Jokamiehen Mivtkolehdcn" Jouko Haa-Z- — SrctKdatsivciialai|et icurakun- . . . . .... ~ cr< r -i n> < -t iatellut kuullakseen mua hänellä oli> l a-- nat Tuomesia. Mikäli tuotos Äo>kwy ^ on ^jaonul tietää, tulee Pietarin jyno- mi) . tin ii aalnii-iÄuntokaulenaan f,ifi:;c:c= : ~ mään m. m. venäläisten seurakuntain lukumäärän ;kHlfmnia mitmtiUL mahdolliiimman .uurevta li|uami^e»ta, _ ^ ^itäs olette pitänyt sen iuo- Suoinesp. Taia tarkotmsia tvarlen on Riosta? Sysyi haastat.elija. Suomen arkkiipl.spa ^-erge. kut,u!tu^ ^ ^ ^ ^ mitään. Onhan olemaan >iäsna sl)N0l>N ia ^Vi-Ivkun^ ^ tcä>fi >sanan.wapau-z ja jcikaijclla oi- keu- lausua mielipiteensä. — Aiiran niin. UiJutid eikö koskaan oifnniiy tehdä faiiMi menäl.iiselji, muita siinä erehdytään. Haastaiicltja .'i ntafrlauu* olla h»z- .m->uttaima!ta. että politiikka on mallan 'fänUämiiöritä:- teko, joka toisen n:ielcS> tä on fuitriin konnanit.)^, on toiifcn niie- lcStä paras, minkä saattaa maalleen teh dä. jiy'yi, kenraalilta ettö hänkin ole ff.ai«w mieltä ja tämä myönsi sen pää- osissa todeksi. iKenraal! ^iarkosf myön si >o!<wan wäärin että suiiireinpr kansa sortaa ipicnvmpää, miuta niinhän on joka paiika^sa maa-n päällä. Ei.tä Menäjä suinikaan ole wähin itsekäs !valtioista. Haastattekija kuivaa kenraali Markof- sia^ sangen alocimteliisetsi ja Picheliaaksi sckä kohteti«Hi herrasmieheksi, jota Isa- luaa sopua, iMaikkakia hänen mielipiteen- sä ja toimintanlsa oivat anvan toista kuin se, mitä me su^malaisU kitisiimme i s ä nmaa ll isiuudetsi. aina kaikellaiisia huhiiija muutoksista mi-! johdosta on wäiteuy, että Crippenillä niSterinomooston puheenjohtajan ase- ^ flU 0 U ut x ^tva Ottelu »vaimonsa kanssa ennenkuin hän sai murhan toimeen- Äaitki nämä 'huihut oivani Aii?ltäki:n- ^ pannuksi. Bell Elmoren ns:äwät selit- nittÄoänä todiöluts^na tunnieiiui^sa pii- ^ jäivät, että Criippeu^n puolison täytyi reissä ivallitisaivasta mielialasia. I antautua >wai>lca leikkauksen alaiseksi, Mankmtcavi^sa piireissä «i 'luoteta I j^ka seurauksiin hän on joko kuollut, ileminneeiseen hichuun, jonka mukaan Tio-; t< jj c fäd »vielä Amerikasia. Hänellä on Suomen asiat Englannissa. Reuterin toimisivlle sähköieiää»' ■r.C. 15 P:nä nuorsuomalaisen Twin- chufmudin ivalitseinisesta eduskunnan Puhemieheksi ja ka^dsn ivarapuhemie- ^ he n paikan jakamisesta ruot salaile n ja suomalailsen puolueen kesken. Niin katoaa maailman kunnia. Stina armollisia esityksiä eduskunnalle cn annettu, an tähän a?ti ollut .tapana, eitä jp!u kiultaikaluuf.ainen senaattori e- siillelijäsihteerin saattamana on ne tuo nut. LiiuÄa avmolliÄien esiiyöten anta- minien on tatvonnut. lähetetään maan mini s ter i nciiiivost on „pääiö'siä" ja sa- malla on tuoijanikin yhiciskunnallinen a- sema lmuutitunut. Kuiltakaluimainen se- naa>tin wir^ka>mies nytkin saapuu, m-ut>!a hän kuuluu siihen häniäpäähän, wahti- mestariluokkaan. En tiedä kantamallako wai käsikärryil- lä n>ahti>mestari Källl>ergill>i oli ikunnia saapuu käännöffmem enkä myöskään tie- dä >s«iisoaltaanko w»i istualtaan «duskun- ta ne »vaStvcmatti. sosialistit tietysti tekitvät jpäintvaStoin kuin Povlvarit. -E-nsi «kerralla kai Mrhelletään issikkaa, pistetään S0-Penninen koi«raan ja käske- tään wiemään pakein eduskunnan Pors- tuaan. Mcvatimatticimia ihmisiä ne uube-t hal- litushermit. «kun niin tvähäanooijina pi- tälvät iscpustuksiaan. ^Aamulehdessä" Tora. lypinista tulisi ulkoministeri. Erään ikabtneittia lähellä oletvan henki- lön sa>nqjen mukaan muutos Ttolypinin asemiansa on aina niahdo'.inc-n. m-utta .nykyään ei ole ol-omassa mitään pakoit- tawia syitä, z-otka iuJtmtmt tätä mah- dollisiulutta, ja loijok'fi Siclypin on aina Wovtusitainut Ipääaninistcrin ja sisämi- niSterin Mirlc^en eroitramista loisistaan. Huihut eilivät Tuirenkaan ole kokonaan perättömät, sen myöntämä'. cpät>!ijätkin, ennem kaikkea tähän owat syynä lernunt- toritarkastuik"set. Pääministerin matkan historialla on myöskin licrnfam werran merkitystä. Jo pari wii?kva fi:be me ilmoitimme, et,lä /pääminiÄerin matka tule: keskey- tymään. Nyt hän passaa. Kerroiaan, cttä keS- ifcl)U>tni[e.n ![yi)nä »li oikeistolaisien hyotf- käys, ijotfa wäittäwät, että matkan tar- kort.us oli Minamaan mieliuosotuLselli- nen. Pal>jo-n imemnnän peruSteltuia oivat huhuit Tehlivartzin erosta. Etemki.r otrat ne ikäyneelt u-skottaivikn hänen wirkalo- mansa lpvtentämiisen jälkeen. Hänen »jeu- raojiensa liukimiääri kascvaa. omat inynia olla ai »van hiljaa^. Ti'» ntcrcillb. on kaikesta Päättäen sitkeä pala ipunamana, ennenkuin asia» lopul- lisesti selmiää. loo vieressä ^^vä5jär?en rannalla vijaitssva Anttila niminen ra^eonn». sisältävä 3 isoz kuonatta ja keit tiö a eekä tarpeelliset ullcohuoaeet Lthemmin Suikulan talossa Jyväskylässä 3351 1-1 — Kaksi saksalaista »vakoilijaa wan- gittu Moskomassa. Moskoma, syysk. »8 p. Äaupulngin lähellä pidettmvien iotawcien harjoitusten aikana on ir-an- gittu oväs nuori mies, joka erittäin tavk- ka>an j«urasi niiden kulkua. Pidätetty Kirjallisuutta ja taidotta. Nuo Cygnaeuksen muisto. Te juhlajulkaisu, jonka wiime ke- mämiä pidelyn yleisen kokouksen asei- tama loimikunta sulkaisee ja joka il- niestyy Verner Söderströtn Dsakeyh- tiön kustannukisella, lulee sisäliämään »n.m. seuraalvaa: run> Cisgnaeuksen muistolle, lkirjoittanul Immi Helien; Cygnaeus ja Suomen kansakoulu, kirj. Mikeai Soininen; Nainen kansankas- malmjalli (Uno Cygnaeuksen ajaius), kirjoittanut Lucina Hagman; Silmäys Suomen kansakoulun oppiaineiden maiheisiin, kirjouitanut K. Zlouio; Cygnaeus ja seminaarien 'lastensei'- mei, kirjoittanur O. Hynninen; Cyg- naeus ja alkuopetus, kirjoittanut K Verkko; Kokeinäcn Pitäjän ensiniäises jeuä); öLanhan seminarisnn muistel- mia, kirjoinanur Eugeuie Cjtroumoff; Pikku lohiaulsia (Cygnaeuksen oppi- lasten muiisioja). — Useat kirjoitukset kuivueiaan. Ulkoasultaan 'lulee itämä 190 juvun laajuinen julkaisu oleinaaa armokas leos. Hinia on 2:ö0. Woilto kälMään johonkin toimiiuskunnan määräämään kanjakoulutarkoimkseen. tä kansakoulusi, firjoittouut Kaarle Kallio; Uskonnon kasivatuksellisesta llaulu koulumatkalla', armosta, kirjoittanut K. Kunelius; isänmaan puolessa", Cygnaeuksen muiston säilyttäminen, kirjoittanut Mikael Soininen; Cyg- naeu>ksen ajatuksia (maliokokoelina kir- — Cygnacusjuhlakirjallisuutta. Var sinaisen kirjall >suuÄen ohessa ilmestyy pian tuleman Ci>gnaeuejuhlan juhlis- lamije^tsi uusi ^ämellyskokoelmakin. K. I. Gummineru-s Lsakeyh- tiön kustannuksella on nim. juuri painosm »valmisiuina-ia kokoelma Lchiori P. I. Hannikaisen uu« sinivia säivellytsiä nimeltä Laulu- tomeri. jlokoelman sisällyljesiä on tietysti ensi sijassa mainitiam» „Wa- ionkl^mäjä", jonka sanat Nortamo on scpiitäu»), ja joka sanoineen sekä iäivel- lylsineen on sctvttstm juuri kansakou- lulasien tunteiden tulkitsemiseksi iässä heille rärkeässa muistojuhlassa. Muts- ia lauluista ina>i«i:ttaloo!» Topeliuksen herttaiset runot ..Kanjakoululasien Lasien rukous »Laulu Pikku Vckpusta" ja „Meripoj«". Kaikestaan sisältää mihkonen 10 laulua, muiden mukana pari kavätlaulua, joihin ?ili^u-uutisia. Kenraali Markoffla nudes- taan haastateltu. noissa. — Suomen ammattijärjestöstä luo punut ammattikunta. Helsingissä näi- «ä päivinä koolla ollur Suomen lei-, mosteluihin? puribyöntetijäin liiton 4:S edustaja. I — Islaan. Ei se muuttaisi asiaa. — Eetu Salin Amerikaan. Eeiu Ea- lin «lächti tiistaina Povista Amerikaan. Lähtö tapahtui hyivin tvaatimatiomasti, ilman ffuureiinpm» saattuetta. Miimei- nen porvarillinen terwehdys 'hattua nos- taen jäljelle jäätoill« >ja Eetu poi^lsi ju- nalla enisin Hcm5oon, josta hän kes-kiiviii- kona astui laiiivaan New-Aorl .ensimäi- senä asomapaiktana, Boston iväliaseina- na ja Hancock Mich. ipä^imaalin^. Viat- kan tarkoitusta ei tunneta. — Bj. T. — Punakeltainen Npp» Tukholman rauhankongressissa. Tä^dsnnykse^i „?a- gens Nyheteristä" otettuun uutiseen pu« naköltaisosta lipusta TukhoUnan rau» hainksngresisissa imainitissinme, :t!ä ,Ttv. Dagbladet", joka myös kertoi mainitun uutisen, nyt ilmoittaa erään lukijansa huomauttaneen Espanjan lilpvn ja Suo- ole tehnyt mielenne wastata noihin ar- men ruotsinmielisten käyttämän puna» >keltaisen lipuin' suurta yhtäläisyyttä. Lehti jaÄaa: Rau>hanlonzre5sin aikana nottamana aiikaiisoinman, Birsh. Wjedo 'haastatlelun johdolta. Qlihan . . . . . ... , , ÄiuMtncn i'anomalehdis:ö yksimiolisesti kylymy -ta kreikkalais. ^karasli kenraalin Elloin — 28 - kai siedettävii, joskaan ei loistava. Parhaiten palkatut tähän aikaan ovat Rauman, Pietarsaa ren ja Tammisaaren koulumestarit. Omituista kyllä myöntävät valtakunnan säädyt v. 1762 Loh jan koulumestarille samat palkkaedut kuin Tu run trivialikoulun kollegoilla on. Oltiin näin anteliaita tällä kertaa, kun Raaseporin itäisen kihlakunnan ruununjyvämakasiinissa oli säätöä 200 tynnyriä. Näin tuli Lohjan koulumestari saa maan entisen 6 hopeataalerin 21 1 / J äyrin ase masta jyviä 34 tynnöriä 21 V 2 kappaa. Säädyille muka ilmoitettiin Lohjan pedagogiossa olevan runsaasti oppilaita, vaikka konsistorien virallisen kertomuksen mukaan v:lta 1763, siis seuraavalta vuodelta, siellä on niitä vain 10—20. Tässäkin on muuan puhuva esimerkki siitä, miten vähän johdonmukaisuutta hallituksenkin puolelta oso- tettiin, kun kouluasiat olivat kysymyksessä. Vuoden 1749 virallisen kertomuksen mukaan löytyy Turun hiippakunnassa edelleen samat 13 pedagogiota. Tämä määrä pysyykin muuttuma- tonna puheena olevan vuosisadan viime vuosi kymmenelle asti. Latinaa luetaan saman kerto muksen mukaan Kajaanin, Raahen, Kokkolan, Tammisaaren ja Lohjan pedagogioissa. Tammi saaren pedagogiossa on tällöin 50 oppilasta ja Lohjallakin 42, vaikka neljäntoistavuoden takaa - 25 - Per Brahclle, joka silloin toimi Ruotsin valta kunnan drotsetina, valittaa niiden kurjaa tilaa. Niinpä hän kirjoittaa m. m. Raahen pedago- giosta: Kysyin koulun kummaltakin opettajalta oppilasten lukua. Toinen sanoi niitä olevan 10, toinen 15. Mutta kun kaupungilta pantiin niitä hakemaan, olikin niitä vain 6. Jätin koulun vain yhden opettajan huostaan, joka yksin saa kan taa teinirahat pitäjistä ja vastata koulusta kau pungille. Samana vuonna samalle henkilölle kir joittaa Terserus Kajaanin pedagogiosta: oppi laita on 29, melkein kaikki kaupunkilaisten lap sia, jaettuina kolmeen luokkaan. Neljä on luke nut Syntaxin ja latinankielisen katkismuksen, kymmenen vain rtymologian ja Donatuksen, muut osaksi aapisen, osaksi suomen- ja ruotsinkieli-* sen katkismuksen. Mutta hullunkurisinta tässä latinankielisen katkismuksen lukemisessa on se, että pojat osaavat sen ulkoa kannesta kanteen eivätkä ymmärrä siitä sanaakaan. Eivät pojat osaa äidinkieltään kirjoittaa ja laulussa ovat aivan harjaantumattomat. Siis paljon touhoa, mutta vähän villoja. Kylläkin valaiseva kuva sen ajan ulkoluvusta. Pietarsaaren kaupungin perusti La puan joen suuhun De la Gardien kreivikunnassa vanhan Jaakko herran leski Ebba Brahe v. 1653. Kristiina perustettiin v. 1649, mutta sai 2 vuotta