?uorstsivs Nsaliskuun 17 p:nÄ 1910-Vl:o 32-3 PalstoittamistoimiSto. Lltaaum.msinvöri «onraZ» Sööerhslm 1393 Turiu. HumaliSlotalu S. Puh. 1U43 Maaliskuun 17 p :nä. M g'.ek!lN!Z SN- neton ksvzz... .Me olemme onneion kansa, ei köy hyyiemaie eikä heikkoutemme, ei vähä- lukuisuutemme eikä edes Valtiolli sen asemamme, waan ennen kaikkea muuta eripuraisuutemme täh den !" Näin huudahtaa eräässä kirjoitukses > saan äsken ilmestyneessä .Lakimies"- aikakauskirjassa profess. ^l. Serlachius. H^n puhuu totta! Me olemme eri puraisuillemme tähden onneton kania. Niin myötä- kuin tvasio.n käymisessä, myrskyin uhatessa ja päiman pais^ teeSsa, aina me main riitelemme! Waltioll:sia puolueita loytyu lyllä kaikissa maailman maissa. Ja E^roo pan simistysmaissa eri puolueet kyll-i taistelemat mallasta, mutta siellä py syy puoluetaistelu järjellisyyden ra joissa. N.iu ei oie meillä. Täällä puo- luetais:elu menee järjettömyyteen! Meidän suurin tvaliiollinen puolu eemme, sosialidemokraattinen puolue, jonka suurin eneaiunsiö on wielä ai- wan kypsymätöntä mäkeä, tiedossa ja taidoissa perin alhaisella asteella ole mia ihmisiä, seisoo lailkia muita puo lueita, „porwarillifia" puolue-ta, was taan silmitlöaiän lvihan vimmassa. He eimät tahdo olla missään tekcnn sissä .pormarillislen" kans a. Ja seu rauksena siitä on se, että me emme saa täällä yhteistä ja lujaa rintamaa syntymään perustuslaillisten oikeuksi emme, joita ulkoa päin uhataan, puo lustamiseksi. Sosialistit meillä sotimat ,.porwa- rilllsia' mastaan — ja pormarilliset, hekin omat jakaantuneet en puolue ryhmiin, jotka eimät moi missään wä häpälöisimmässäkään asiassa p.tää yh tä ..Nuoremmat — sanoo prosessori Serlach us yllämainitsemassamme kir joitukje.saan — eimät moi käyttää samia pankkilaitosta kuin »vanhamme, vanhamme eimät samaa kirjakauppaa kuin nuoremme. Kaikkialla elämän aloilla makamimmieta alkaen aina luistinratoihin saakka pyrkii kukin ryu mä mahdollisimman jyrkästi eristyy tymään kaikista muista, jotta jo lap suudrn ajoista osti tottuisimme kat^o maan Mastapuolueisiin kuulmvia ei to.sinajaltclemina heimolaisina ivaan kuhcllisina. Mikään ei meistä ote lii^n kallis uhrattamaksi puolueriitojen alitarcille". Nyt on eduskuntaamme koolla. Se sza mo7.en wa^äpätöi>en asian ohella käsi.ollakseen muutamia koko m^allem me ja kaljallemme tärkeitä kysymyki-c:. N.iden ky ymysten kast^teiyszä pitäisi eduskuntamme olla kvin yksi mies — muita se on mahdotoma! Sosialislil kulkemat itsepäisesti omaa tielään ju „porrvarillifel" puolueer, nekaan ciwa- oleyksi m.elisiä. ..Suomet arelaisill^ttn" on oma käsityksensä sma. miien olis- voissa suurissa ky ymy'sissä menttel- täwä — za siitä käsityksestään he pi tämät itsepintaisesti kn >ni! Ecipuralsuutemme tähden emme saa yh!eisia riirtamaa syniymään! — Mc olemme onneion kania. . .! NmiiiltlZ kotmiiM. — Krojais-illatsu» Mikkelin lää oin «rouvalle kumernöönlle L. voa Knorring^lle ja hänen perheelleen pili Milkeli-iä t. k. 11 p:aä joukko kaupuu^ kiloisia ja läänin eri osista ltluisuule?n saapuneita maa cululaii>a. Puheen kuu- niamieraille piti suomeksi toimittaja II moni. Wielä tuttiisi rovasti Galin seuraystämäi» tunteita von Knorringin perhettä kohtaan. Luettua joulto zuy laan saapuneita sähköianomia, jztka kait ki kertoiivat kuvernööri vsn Knorri?giu laajois a piireissä saamultama-ra juu resta suosiosta ja ymmärtämyksestä. — Hris tirjejuttu. Sosiallstiven luottamusmies, .lurlsihteeri Boman oli aikoinaan syyttänyt Sorsakoslen le.)!ai- lijaa kapt. Ä. Favrca lyömisten kir jeiden omaamisesta. Syytöksen johdosta on käyty useammat käraja: ja oa juttu nyt päättynyt siten, että Boman tuomittua määrästä ja tahalliie-ta iMö?je-:ci mak samaan noin 700 mk. sottvja jelä Lvv mk. oikeuskuluja. — KSmee«ti«na» Wsk!j^oma voitto miime umvbelta tekee Smk. 164,064:?? — H?auawuorenK«du» murha Miime numerossa kerrattiin, että työ mies Frank, oli lauantaita »vasten yöllä tullut murhatuksi Helsingissä erään Puna vuorikadua taloa porussa. Sen mur^ han telijana on uytlemmiu joutanut kiinni työmies Bertil Nikolai Sl»ren. Hän pidäteltiin maanantaiySaä ja tun nusti Heli puolittain rikoksensa. MM pidätti poliisi ne henkilöt, jotka olimat olleet hänen scurasiaau tappelulilaisuu-- dessa, nimittäin kirjaltajat P R. Ek^ ströinin ja G. S. Forsströmin sekä mahti- mcstari K. Öhmanin. — Työmies Sln- ren on sy.uynyt Helsingissä w. 1884. Murha tapahtui siten, etta kun Frank ja hauen asuntotomerinsa Salminen olimat tulossa toliinsa klo puoli 2 ajois>a yöllä, kohtasivat he asuntotalon paraatU omella neljä tuntematonta miestä. He joutuivat näiden kanssa sanakiistaan, josta pian sukeutui tappelu silla seurauk sella, että eräs mainituista neljästä miehestä, joka nyt on todennettu lyö mies Sturenilsi, löi Fräntiä puukolla useampia kertoja selkään ja kylkeen. Sen jälkeen poistui lyöjä ja hänen toroerinsa tappelupaikalla. Salminen vei haamoi- ttiun tomerinsa pihalle ja läksi apua etjimzän. Sillä matin eräs henkilö topasi merissaän makaaman Frankin pi halla. — Mieye» ruumis löydetty. Wiime l^umantaina löysiwät muutamat halonhakkaajat Helsingin pitä.äcjä lä hellä Berg-öbroa torppa miehen ruu miin lumilinoksesia, ja puolittain mä öcmtylieenä. Miehellä oli rahaa kukka» rossa 17 markkaa, eilä mitään Mali- hallan merkkejä hänesjä näkynyt. Paikalle saapui nimismies pitämään tulkintoa. Tällöin huomattiin ja lun- neliiia kuollur juularinpoika Eemert Noosik>i, kotoihin Helsingin pitäjän Sjö kylästä. H^in o^i ollut miime ivuonna iyösjä Helsingissä ja oli jou luna lähtenyt muutcm.cu lomcrien kans- sa jalka-n käymään kotipaiioilleen. Mat ,aila oti hän j.'.anyl toioereistaan ja, humalassa kun oli, oli haa silloin an- karaSia tumipyrysjä elsyuyt pois tieltä ja joutunut lumlhailieea, joyon oli tuu- ptrtunul ja siinä siite paleltunut luo liaalsi. H^ntä lylla jälkeenpäin etjit- nili oikein suurilla joukoilla, mutta ei löydetty, ennenkuin nyt aiivan odotta matta. Hän oli ivasta IS-ivuoiias. — Kape«raiteise» raatatie» päätti Kurttulan kuntakokous raken nuttaa ÄurtiMäen tai Karttulan ase milta Terwon>almelle. Rata tntee ote maan 40 km. pitkä. Aijoiaan perustaa yhtiö rataa »vartta 1 milj. mkan pää omalla, joka summa tarivitaan radan iuntoon saamijeen. Kunta keholt nee loisiakin lähikuntia ottamaan ojaa hri- :yt>een. Työr alelaan heti maan sutat- iu^.. — Suurmarkalta tuomittu Kat- iutassa. Walikuräjilla Hiltulassa t. k. 15 p. luomitliin Ruslaa 3l. PaksuyuM ja >,iaarte Juhonp. Wcck, Tammelan Teu rasta, Hatiutasja tekemästään murto- ^varlaude;ta kumpikin 6 tk. kuritushuon. ja mur^apoltosla 4 w. kurilusyuon ^un nämä yhdistettiin heille ennen muilla paiioin tekemistään ivarkaudc^la ryv-töiSta (yht 14) anneituiyin tuo mioihin. tuli he dan raugaisiulsensa le lunaan 15 w. turituShuonetta ja sen mlteen olemaan 15 m. kanjalaisluvtta» m.^sla mailla. Tuomio alistettiin Tu run homivlteuden waywistetta.oa!si. K. H. Wcck oa 21 ja K. A, Paksu- Huhta on 27 ivuotias. — Sai sakSoa. Aikaisemmin on irrottu, että makkaratehtailijo Krapiffsky Hämeenlinnasia on syytettynä pllaaniu -.een Uhan kar,tlomiseStä mäk äräin mal^ .ulS :ami!essa. A lasta on pldctty useiia iuilintoja ja miime maanantaina anioi oikeus päätöksensä jutussa, tuomiten Kra- , >sfsk^n b:s-iertai!esta pilaarliulieen ta hraa kauppaa mise-ia 300 mlan sak- k ichin jo m..k>amaan kulut ojiassa. Kra ^ ffsky, jvia on jo 4 kerma ennen sako samanlaijkSta leosla, ilmo:!ii l^y '.Mättömyytta päatöljeen, kcr:oo Hr. — Salaperäisellä taioaZa Aadsn on muuan pol!l)eiija.'ar Haona ^utter He.sing.ssä Pl'nsi^ll ccn rali-s^, jo!a on Älc',ai!tcrink. dun 46:ssa. Ha-^> vli cräana pai^vcnä jo joulukuussa la- hcleliy maitoa hakcmaan Kor!ewuorco- la Ludivi inkadun kulmassa olemaan maiiopuotlin. j^nne han oli jatiä.,yi maitohinllinsäiin. Tämän jälkeen ei ole taivauu Haa lienee syn.yaän mirolainen, mutta ojasi hymin suomea. — Suuri maksunlaSjiautns WiipurtS?a. Tmmiiuml O. E. o t h a, omistaja O. Roiha Wi .purlS- sa, on maananiaina lalkauitanut mak sunsa. Toiminimi oa Äiipurin suurim- x-a ja huvmatuimpia. — Se keinote^oise» «oin myyn tijuttu. Aikaijemm.n on kerron», eitä Tampereella on myyty margariinia (rcslvaivoita), jota olisi wc>lm'.stanut -valtion mei.erikonsulentti Paasiivuort Oulussa. Asia on tuittnlin niin. että yra Paafirvuori on itse keksinyt erään laisen kasniiras.?an, jota hän malmis ta» ja asianomaisella tumalla myy. jo ten siis nitään »väärennystä ei ole ta pahtunut Kuitenkin oa huomatiu, ettei näihin rasmapaketteihin o !e aina ollut merkittynä, ella se on keinotikois-a mvita. Siksi on nyt senaatin maarnoulelytioi- «ailuskunta antaout osia^omaisiUe mää» räyksea ryhtyä sellaisin toimiin, c;tei sa»ottua woita enää myydä merkitsemät tömissä paketeissa. Turun Siemenkauppa. „KuolonhyppäyS" polkupyörällä. .Kuolonhyppäyksekfi" eli italiaa kielellä «aito mortsls sanomat firsnStai- teilijat >emmoisia hyppäyksiä, joissa hyppääjä tekee täydellisen kierroksen ilmassa. Koska se oa komin »vaarallinen temppu, sillä he'posti siinä moi taittaa niskansa, on se saanut nimen .kuolonhyppäys^. — Tätä nykyä esiytyy eräässä Berlinin sirkuksessa eräs polkupyörnlijä. joka tekee .kuolonhyppuylsen" polkupyörällä. Hän tekee polkupyörineen täydellisen kuperikeikan radalla. Päänsä päällä on hänellä kaari eli manne, joka silloin tulee maata »vasten, kun hän on ylös-alas käännet tynä. — .KonStit omat monet"! — »Wa>sa« murhapolttaja." Maasan raastumanotkeus tuomiisi murqa polttaja Wilstcömin, joka lääkärin an taman lausunnon muka n ei ole täysin mastnunalainea teoistaan, lähetettätväksi yleiseen hoitolaitokseen. Päilvän pakinaa. — Pimeyden kaarti sota- kuntoon. Mik.elin läänin Maralär?- ninsihtkeri Thure Rudolf Hagman on senaatilta pyytänyt, että maitkei hän olekaan suorittanut sellaista tutkintoa kuin »vaaditaan lääniasihteerin Mirkoi hin. hänelle myönnettäisin mirkayiennys niihin. Tämä anomus on hy-cin tar' peellinen, kun tiedetään, eUei titulus Hagmanilla ole edes koulutietoja kuin neljän luokaa koulukurssi. Routaivuo- fi:n aikana saamansa erimapautuksen nojalla pääsi Hagman maralääninfih- teerikfi. Tarvitsee wain muistaa Hagmanin toiminnan routamuofiaa ja miten hän mielä suurlakon aikana oli »vangitutta massa rauhallisia ihmisiä, niin että hä nen senjätkeen täytyi piileskellä tveuä- läisellä kasarmilla, maan tämähän ny kyisen kurssia mukaan kormaonee sekä koulutiedot että ylemmän lainopillisen tutkinnon. — T :r i Maikki Friberg piti miime kuun lopulla esitelmiä Köpenya- min^ssa, Charlottenburgissa ja Lundissa. Hänet olimat kutsuneet sikäläiset naisten äänioikeusyhdistykset, ja esitelmien ainee- na oli naisten palk t ja naisia Marten aiotut suojeluslait. Runsaasti mäkeä oli kokoontunut kuulemaan puhujaa ja Tanskan ja Ruotsin päimalehdet sisältä- mät kiittämiä armosteluja esitelmistä. Aieniä tieloza. — Waltiosihteerinw!raston arkiSton- hoitajalsi oa nimiielly Äyräpään tMat n- nan lielcukääiitäiä sil. maisieri K. B.^lvncn. — MuiStokitMen on Kokkolan W. P. K. päättänyt aie.laa talonsa leinään oiotia- uiaan silä el ä .olossa oa ollut Zvyan W>l- delm Snellmania ei.simämcn lapjuuden lotl Suouiesju. — Mikkelin läänin kntvernöörin Mi ran tvallauoiieiji hoilajalsi tulee nimitellä- ivaisi laämnsiyleeri Jlm ri Wuorinen — Oma pappi anotaan asettaa Helsingin kunnallisiin lairaulo.yin ja töy^äintaloon. — Virallinen, leimattu maalilippu on Tampereella towatl^ taarepuperma. — Potytclnikkojcn yhdistys vaatii inspehtovrilya pros. E. Holaibetgia eroa- niaan inspeyloorm toimesta. — Tampereen työtlöiiiät omat wal- tuustolta anoneet ii lXlv:» murun lunruista aivus.nsia „iurjllu!een jouluneille työttö mille . — Hotellin kauppa. Tampereen Seura huoneen omistaia, raivillloioiljiia I. A. lxriksjoa on ossanut Kuopiva Seurahuoneen, ionia >aa haltuunsa enjl toulokuusja. — TyötNiediä mähennetään Snvpohian rautatieraienuuljilla. — Ruotsin nuorisoa retkelle Tuo meen Suomen ruoiMaineil i^uori oli lto väalli kolou.>es!aan wiime lauantai.m lulma Ruoisinmaan nuorisoa retkelle lanne ensi te- sänä Ju^annul en tienoilla. — Suomalaisen Teatteritalon O -h.n Waltiota»n«-anoiuutsen ou lenaulu hyläa- nyt. Änollu oli m.n lamaa. PohjoiSmatöen osakepankin osak- keiöen mertinla. Äien loppuualulvueen Pohloisma.den Oiakevan in uusien ojuk.e den merliliemisaian iulues!a on merkittämalsi tar>oliu ojclemäärä merkitty täydelleen >etä yliliN. ^ Lutkari-nrlnri» Maolissa Luhangalla Miime junnuaraina >ai!vat ääniä: Sviilerine- me.i w. t. lu"ar! uriuri K. Harju lu-t ään iä, Jä-ttsäu w. t. lu'>ari-urlur» I. Peagrr- koski s? ääiira ja Juupajoen w. r. tunari» uriuri 67 äaula. — Vawantauti. Äuopiossa tänä taimena raimonnul tumanrauli »l!aa ieiviia Lcppä- n»rrolile päin. U^ita oa >ieilli jo tautiin tuoltur. Uksipuinen ruuhi ou löydetty lähellä Porivoa olemasta Pimi- jörwen suoSta runsaan metrin syvyydestä. Mene, jossa ei ole minkäänlaisia airoakiin- »ikkeitS, on noin 4 m. pituinen ja sisältä ai noastaan S0 cm. lemyinen ja se on, knten sanottu, komerrettu yhdestä puusta. Wenhe on «armaankin kauan ollut suos sa, sillä se ou jo osaksi lahonnut. Paikka, jos- ta menhe löytyi, ou »oin 50 sylen päässä järtveu rannasta. Armeliaan, että menhe on jäänyt käyttäjältään järiven rantaan ja aiko jen kuluessa on järmi niin paljon kuiroanut, että menhe on jäänyt maalle ja majonut suon sisään. — Menettä ei ole mielä miely min» nekään muinaismuisto-museoon, jonka armou se kyllä ansailseisi. kirjallisuutta. Aalemula kirjallisuutta. Usei den nuorempien Kalemalaa tuntijain kesken on herännyt ajatus esittää Kale malan sisällys ja nykyisen Kalemala tut kimuksen pääpiirteet helppotajuisina kir jasiaa. Kirjasia tulee julaistamakfi kym menknnta ja oa Werner Söderström Osakeyhtiö ottanut ne sarjaansa „Ky läläiste n' kirjasia". Neljä ensimäistä oa ilmestynyt, nimittäin: Maailman synty ja elä mä» alku Kalemalanmnkaan, kirjoittanut Armo Inkilä; Kalemalaa k u m ak i e l e s t ä. kirj. F. A. Hästesko; K alemalaisten kotielä mää, kirj. Elsa Hästesto; Kalematan miehet, kirj. O. A. Kallio. Äemäämmällä ilmestyy useampia nu meroita. Jokainen kirjanen sisältää n. 16 siivua ja maksaa 5 penniä (100 kpl. 4 mk. »Sshjsismaideu matZiaikija"- nimiuen aiiakauSleyli on julaissut näy tenumeronsa. Lehti alkaa ilmestyä Hel singissä kahd:stl kuukaudessa, toimitta jana maist. Aatti Rqtlönen. Lehti on kumitettu ja malsaa se maaliskuun alus ta »vuoden loppuun Smk. 4: — ja puolelta muodilta Smk. 2: 75. Oa hauska ja pirteä ja sisältää koti- ja ul komaalaisia kumia. Tmdclllltisill. — Kra Joy» Koskelo on porail laan kon crttlmatialla niillä paikoin Ame rikan Yhdysvalloissa, missä asuu suo- malaisia ja saa hän Amerikan suoma laissa lehdissä kiittämiä lausuntoja jaulutaidostau». — Aa«fa?i»te«tteri» joyto enfi «uouua. Siitä, kuka tulee tämän näy täntö'audeu päätyttyä Kansallisteatterin johtajaksi, oa pääkaupungin sanomaleh dissä ollnt paljon puhetta. Nyttemmin kertoo U. S., että teatterin johtokunta miime sunnuntaina päätti pyytää näyt tetijää, hra Adolf Lindforsia edelleen jäämään johtajatoimeensa, jolloin koko teatterin taiteellinen johto tulisi olemaan hänen huolenaan. Wtä ja^ toista. — Harvinaisen lapsirikas perhe ou Ähtäri» pitäjän Päränteen kylän Jokelan talon Wuoriaho nimisesjä torpassa. Yhdellä ijällä ja yhdellä äidillä oli 18 las ta. Molemmat vanhemmat omat mielä tor pan haltioina ja omat sangen hymisiä moi- missa. Lapsisarjastakaan ei ole lnonen saa liiksi joutunut enempää kuin kolme. Toiset o - at termeilä ja mälemiä. Se juku ei aula kaan ole sukupuuttoon kuolemassa. « — Vaatteet valmiiksi Kas tun uis s a. Nyt ei enää larmitse odottaa tilaa miaan maatteita monia Miikkoja miniuin tähän asri oa saanut tehdä. Äskettäin ou eräs Suomes>a syntyayt räätäli Adi Saari mäki palannut Amerikasta tuoden mukanaan sähköllä käymät neulomakoneet jotta lyömät 200 pistoa minuutissa sekä suuren määrän kankaita. Nyt kun aamulla tamarajuualla matkustaa Kolhon asemalle, jossa hän asuu, niin iltapäimällä moi palata uusi puku pääl lä ja amerikalaista kuosia. — Taikuutta, vaiko humi» vuoksi? Jo.u aika sitte huomattiin Keu ruun Suolahdella jonkun henkilön täyneen torpan nameiasja lampaita keritsemässä. Mil loista tämä ei ole kuitenkaan välittänyt, kos ka on kerinnyt yksinomaan maan lampaiden jalat polmista ylöspäin sekä postista ja kol mien millistä. Erehdyksestä vaito ilkeämieli- lyydissäänkö lienee samalla myös puhiais>ut yhden lampaan silmän niin pahasti, että se on näkönsä menettänyt. Ennenkin on moisia merkkauksia torpassa tehty. Wiisi vuotta takaperin eräänä yönä oli yhdeltä lehmältä sahattu sarmen päät poikki. Ent talonemäntä Maria Kris' tiina Hakula kuoli t. k. 9 p:nä Lokalahdella 80 mnoden ikäisenä. Mamhempi ent. ratamestari Johan Nyqmist oa kuollut Mustiosja 59 m. itäisenä. Pankinjohtaja marakonsuli Hugo Tamelander Maarianhaminasta kuoli Tukholmassa t. k. 15 p:nä. Aina muodeSta 1867 alkaen o» hän toiminut Maarianhaminassa erilaisissa toimisia. Han oli Pohjoismaiden sikäläisen kont torin johtajana. Lääninagronoomin leski Regina GustaMa Alcenius kuoli tä?llä Turussa toispäimänä 84 vuoden ikäi senä. Äk llineu kuolema tempasi pois elä mien jouk sta talollisen I. Saksalan Mrtaill pitäjän Jähdyspohjaa kylästä. Halkojen ajossa metsäsiä sai hän hal- maukjeu t. k. 8 pnä. Seuraamana päi- wänä kuoli hän kodissaan. Suremaan jäivät parhaassa miehuudeijässä olemaa miestä »vaimo ja 9 lasta. Kirjaltaja Adolf HenrikMan- tere kuoli t. k. 15 p. VZaasaZsa 31 muoden ikäisenä. Lähinnä jäimät häntä suremaan leski ja 3 lasta. Asdvis 34S1 ostetaan paraiten ja halmimmalla Rudo5f Gardberg ilta. Linnankatu 15 b ja Humalistonkatu 13. Suuunntaina kuoli työnjohtaja Antti Seppänen Pälttärin hoivissa Wii- purin pitäjässä 63 Mnoden ikäisenä.. Äainaja oli yli 30 muoden palvellut talossa ja oli Manhan uskollisen pal^ melijan esiknma. Maanantaina kuoli Raumalla luot?»- Mavhm, merikapteeni Karl Johan Maldstedt läM 51 muodeu ikäi,^ senä. Mainaja oli syntynyt Uskelassa/ jossa i>än!ä silloin oli pappina. Vai najaa lähinnä suremat puoliso, poika ja tytär sekä »veljet, joista yksi on nimiS»? miehenä Laitilassa ja toinen kirkkoher rana Maskussa. MnMlts. Ruhtinas Obolenski Suuuuntaina kuoli Suomen entinen^ kenraalikuvernööri, ruhtinas Jm a» Mihailomitsh Obolenski Sö muoden ikäisenä. Ruhtinas Obolenski tuli, kuten lukija muistaa, Suomen kenraalikumernöörikst Bobrikosfin jälleen m. 1904 sitteniun tämän Mirkaa joku aika oli »väliaikai sesti hoidettu, ja erosi siitä Mirasta suurlakoa jälkeen. Puhui Siionien puolesta — kuuroille komille. Kun t. k. 15 pnä maltakunnauduumaSss oli käsiteltämänä kysymys Suomen osanotos-! ta ulkoministeriön ylläpitoon, osotti sosiali demokraatti Pokromski, että Snomi, kuten oa tunnettua, tuli yhdistetyksi Venäjään vapaa- > ehtoisella suostumuksella Aleksanteri I-seu ai-! kana ja tämä oikiuSmuoto ou ollut ole» massa jo 100 vuotta, mutta uyt tahtoo We- uälän hallitus ja sen lanSsa venäläiset liit tolaiset bämittää tämän 1lX)-wuotijeu oikeu- de». Nyt kuu Menäjän hallitus uhkaa Ve näjän perustuslakia valtaluunau rajojeu si säpuolella, koettamat kenraalikuvernöörit Suo» messa hallinnollisilla toimenpiteillä hävittää Suomeu kansan vapauden. Liittolaiset ovat huono tnrva hallitukselle duumassa. (Puheen johtaja keskeyttää puhujan Pyytäen, ettei hän koskettelisi Suomen kysymystä koko laajuu dessaan). Lopettaen puheensa lauiuu Pok romski sosialidemokraattien nimessä, että va paamielisen Suomen kansan pyrkimysten täy tyy herättää kunnioitusta kaikissa rehellisissä venäläisissä samoin 5uin se herättää saman laisia tunteita ulkomailla. Eimät aiueelliset edut, ei oikeus eikä moraali moi puolustaa Menäjän hallituksen väärinkäytölsiä Suomea lohtaan. Tähän suuutaau hän pnhui, mutta hän pu hui kuuroille torville. Duuman enemmistöä ottanut hänen sanojaan huomioon, vaau päätti, niinkuin toisessa paikassa lehteämme kerrotaan, että Suomeu on otettava osaa ullominisieriön ylläpitoon! ILälipaloja. — Vikansa kullakin. Romva on antanut hymän palltoon kerialäilelle. Äcri. laiaen muli>ee meuessääu: — Tata en moi käyttää, se on liian hy vä; se hävittäisi lokanaan liikeeni. ^ S0 Somassa silmänräpäyksessä horjahti Klairon aiuuiamia askeleita taaksepäin, mvimaionua yil- lusemaän mihaansa, tuskaansa; ja katsojat ivaike- aimat hetkeksi, uteliaina, nähdäksensä, mitä hän nyt aikoi tehdä. .Herra, minä rukoilen teitä! Taputtakaa nyt hänelle!" kuiskasi Pompadour »vieläkin kerran. Kuningas nyökkäsi hymyten, ja juuri tämän äkkinäisen hiljaisuuden vallitessa kuultiin y>Mtliä HittoS kättentaputus kuninkaallisesta loosisla. Ihmetellen käontyimät kaikkein katseet sinne; ja totisesti is?ui Ludvig, monen rakastama ruh tinas siellä hymyten. H^n oli uskaltanut sen, mitä ei kukaan muu uskaltanut sillä hetkellä — hän taputti. Ja nyt, aiman kuin velhomalla vaihtui tässä uhde; »vihellykset mmkenima., tyytymällömyydev «eteli masealui; kaikki hoviherrat ja muur her rat seur. simat esimerttiä, jonka kuningas oli an tanut ja taputtimat, kajahuttivat satakertaiset yyivLkjvmistaputulset. Samat herrat, jotka äs ken tyylymottömyydcssänsä olimat unhoitianeet kuninkaan läsnäolon, kolimat nyt palkita Okok sensa siien, «llä he toputtivat nyt kovemmin, kuin äsken olivat tyylymauämyydessaän temmel täneet. „Luulen pelastaneeni ihmishengen", sanoi ku ningas ia aojaust tyytyväiieaä »ojatuoiiinsa. „Herra!" kuiskasi markiftana. „Te olette ja, loin, jalomielisin kaikista kuninkaista; ja roja^ -^ K7 oli nähty ranskalaisella näyttämöllä, kulki Klai ron cieeipaiu kuniligattareu majesieetilla ja ar vokkuudella aina eiu-näyttämöue. *) Mutia kaljojat, jotka muuloiu tamalliseSti kai kumilla kälten>'llputuksilla tervehlimät häntä, jäi vät nyt mykiksi. Terme ^dylseu sijaan atkoi Par tekilla kuulua tyylymättomyydeu touhina aina kowemmin ju kovemmin. Ihanat ja ylevät nai- set cnsimäisellä rivillä käänsivät inholla kasvonsa pois näyttämöltä ja lemittivät suuret töyhytti- me >jö, salaial,eusa uiidea takana puuasiutvia posriansu, ja päastakjensa näkemästä mokomata hllioilöntä ncyitelijatärtä, joka julkeui näyttäytyä kal'ojillensa ilmaa pönkkähametta j^ osottautua pumussa, joka palsuina, syvinä laskoksina kääriy tyi hänen vartalonsa ympuri, ja osoitti joka lii- kunnosja sen kauniit ja jalot muodostukset. Herrat parkeulla ja soittokunnan looseissa kuis« Toinen tapaus, jossa Klairon esiytyi itseu»altai- sesli puettuna, oli Sosmien Elel rassa. Siinä uäytel- mäsiä uskalsi hän vieläkin enemmän. Sen sijaan, että maalta ja ii-olemallaan olemia tamallijcsti esiteltiin pulimessa, johon lnului löyhyttimet täsissä j. n. e. esiin tyi Klairon mani,aa jalkoihin asti ylettymässä yksiin kertaiiessa wiUohamets>a, ja kädet kahleilla sidotut sel jaa taa.,e. Ha» »osti juuren ,hastul>eu täsjä viassa, täsiä mavtetu^esja: katsojat riemuitsiivat, Voltaire ylis teli häutä ja lirjeiiä lirioittamalla; maalarit liiiuytimat maalaamaan Klaironia kaiiisja tämän näy- tetm^a tohdlS >a; ja siinä pul.mesja rlyytii» Kluiroui» t^alolawia tuhauslttaiu. ?!ettl Klairon. 1ö. .