lorslsiim kesäkuun 3 asteelle, ettei kansamme omintakeinen sisällinen elämä enää ole riippuma!- nen elämän ulkonaisista muodoista. Niin itserakkauttamme hywailewiä kuin tällaiset puheet omatkin, on se kumminkin — tahallista itsensä pet tämistä! Eikö Roomassakin ollut si- iviStyS aikaan nähden korkealla, eikö Kreikan kansa ollut aikansa tasolla, kai tunnettiin mitä siwi8tys on myös kin Egyptissä — ja kumminkin: raaka woima painoi nämä kansat muinais muistojen joukkoon. Niinkuin Attila ja Hannibal raa^alaisjoukkoineen ei- wät mäiStäneet aikansa simistyskes- kuksia, niin kuin Nero saattoi naut tia Rooman palosta — niin nautti mat nykyajan sortajahallitukset pikku- kansojen tuskankiemurteluiSta KoreaS- ta Egyptin, Kreikan, BoSnian, Unka rin, Elsas-Lokir.gin, Irlannin ja Puolan kautta Vähäiseen Suomeen saakka. SimistyS on hymä olemassa silloin kuin sillä on wahwa turma elämän ulkonaisissa muodoissa. Mut ta niin pian kuin ulkonainen (lain) tuki temmataan pois, on se ennem min tai myöhemmin — ei sulautuma sortajaansa, sillä se on nyt kerta kaik> kiaan historian osoittama mahdotto muus, maan — luhistuma kehittymis mahdollisuuden puutteessa. Menäjän hallituksesta riippuu, tah tooko se syöstä kansamme näin on nettoinaan turmion kuiluun, wai pe- ruuttaako se mielä miime hetkellä k» malat aikeensa. Suomen kysymys wal takllnillilldllumllssa. Maa»a»tai» istnnto. Duuman maanantain iswnnossa, jossa puheita johti ruhtinas Molkon ffij, jatkettiin Suomea koskeman laki ehdotuksen käsittelyä. Sokolov) progressistisen puolu- een nimessä moittii lakiehdotuksen kä siteltämäksi jättämisen tamatonta kii rehtimiStä ja huomauttaa, ettei sen puolustukseksi esitetty perussyy, Me- näjän Valtakunnallisen itsetunnon ja kansallisuuden kehitys, kestä ar «oste- lua sekä »varottaa duumaa lakiehdo tuksen hyväksymisestä johtumista määrällisistä seurauksista. (Kätten taputuksia masemmalta). Hymäksytään ehdztuS keskustelujen lyhentämisestä siten, että luet!elosta poistetaan 15 puhujaa. Ruhtinas Te nis h ew puolustaa lakiehdotusta, ja kumoten sen was- tustajain todistuksia, lopettaa puheen sa makuuttaen, että Menäjä pitää Suomea sisarenaan, mutta siitä huo limatta Menäjällä ei ole syy'ä un hottaa Vanhemmuuttaan. (Kättenta putuksia oikealta). Mäliajan perästä johtaa puhetta Gutshkom. Roditshem tunnin kestäneessä puheessaan arsostelee pääministerin ja lakiehdotuksen puoltajain puhein ja makuuttaa, että heidän notsiona lisminsa tässä tapauksessa ilmenee toisen oikeuksien halmeksimisessa ja juhlallisesti annettujen lupausten täyt- tämättömyydessä. Paljoa edulliseni paa on Menäjälle omata Svomess luja lojaalinen Väestö, joka elää sitä suojelemien lakien turmissa, kuin maan, joka nurisee bobrikomilaisen hallinnon alla ja jossa Menäjä jo edeltä käsin näkee Vihollisen. Mitä tulee Menäjän oikeudentuntoon, jo hsnka lakiehdotuksen puoltajat nojau. tumat, niin on sen jo aikoja sitten poliisimalta tuhonnut. Mnottaen duumaa hyVäksymästä lakiehdotusta lausuu puhuja: Suomi mo dzvn teh dZ oikeudettomaksi ja muuttaa erä maaksi, mutta Suomen kansallisia henkeä ei woi tappaa. Oikeistolaisei tahtomat yhdistää Menäjään ruu miin, mutta Vasemmistolaiset toimo- wat, että Suomi olisi elämä lisppu- maton kansakunta, joka uskoo oikeu teensä ja Menäjän kansan oikeamie lisyyteen. Puhuja lopettaa käänty mällä oikeiston puoleen: Tiedän, että kysymys on jo ennakolta ratkaistu Oa hyödytöntä makauttZa teitä asian oikeasta laadusta, mutta tällainen järjeStyS ei woi jatkua. (Roditshemin puheen loputtua kuunnellaan meluten oikeistossa ja huudetaan: riittää, tunti on jo kulunut. Kättentaputuksia «a semmalta). Tsheidshe lausuu että maini tulla lakiehdotuksella keskusta j? hal> litus, puhujan sanain mukaan, hä> mittämät Menäjän konstitutsioonin ja haluamat tehdä samoin Suomen kin konstitutsioonille, mutta Maklakom pyrkii oleellisesti siihen, että Suomen konstitutsiooni tuhottaisiin laMSta tietä. Turhaan Valtiosihteeri Stoly pin puhui, että suomalaiset rikastu wat menäläisten kustannuksella. Mei- dän talonpoikaiSVäestömme käsittää, että hallituksen intendenttien ja lah> jainottajien ylläpito maksaa sille pal jon enemmän kuin Suomi. Käsittää, että Suomen kansa tähän saakka on ollut oman kohtalonsa seppä ja waa- tii, että meidän oikeutemme asetettai siin Suomen kansalliSoikeuksien ta salle, eikä päinmastoin. Puhuja moit tii Anrepia, joka hylkäsi toisrotuisten rakkauden, Vaatii heiltä kunnioitusta ja unhottaa, että ennen kuin Voidaan Vaatia kunnioitusta toisilta, on Vält tämätöntä kunnioittaa itseänsä, eikä teeskennellä toiSrotuisille, jotka eiwät käsitä sukulaisuuttaan puhdasmeristen Venäläisten kanssa. Toisrotuiset ra kastamat Menäjää, mutta Menäjällä on Hertzeneitä, Tshernishemskejä, Ple- hanomeji. (Purishkemitsh paikoiltaan: mutia Markomeja, Puritshkemitshejä ja Tsheidshejä Menäjällä ei ole). Toisrotuiset rakastamat Venäläistä järjeslyM, joka on antanut Tolstoin, Turgenjemin ja Gripojedomin j z kas- mattant Menäjän köyhälistön, teidän haudankaimajanne jäntemän käden. (Kättentcputuksta masemmvlta) Tun tien sen hetken läheisyyden, jolloinka kaikki tyytymättömät ainekset Suo messa sinomat teille ja teidän halli- tuksrllenne: Poi5 ködet Suomen Va paudesta j? Suomesta lausumat sv- sialidem-kratit Suomen puoleen kään tyen: Terme wapaa Suomi, terme mapaa Suomen kansa, alas raaka laiset ja raakalaispolitiikka. (Kätten taputuksia masemmalta). Purishkemitsh lausuu, ettei moi muuttaa todistuksilla kahden Vas takkaisen ryhmän mielipidettä. Mieli piteitten harhaileminen ainoastaan hämmentää totuutta, mutta tämä on totuus: Menäjä krivilsee lemollisuutta Petc-r n edustalla. Tästä totuudesta tulee Menäjän kansallisen yleisen mie lipiteen lähteä ja sen ilmaisijana w lee olla Menäjän kansallisen duuman, jos se tahtoo olla kansallisten ihan teiden kannattajana. Persoonallinen ja -valtiollinen etiikka eimät lankea yhteen. Heikon täyiyy alistua woi- makkoan alle, ellei suosiolla, niin moi maila hänet siihen pakotetaan. His toriaa ei sanele nyt yksityiset henki löt j? hallitsija, maan kansallisten ja tulevaisuuden rotujen etujen yhteen törmäykset. Meidän onnettomuutem me on sima, ettei meillä ole hallitus jSrjisie!mää rajamaita ;?ar en, sillä jokainen kenrsa!ikuwernööri edustaes> saan hallitsijan tahtoa, on oman oh jelmansa kannattaja, waan ei mahta- man suuren Menäjän kansan ohjel man kannattaja. Siitä hettestä lähl tien, jolloin ei enään ole Bcbrikomin, Obolenskm, G^r^rdin ja Seynin po litiilkaa, maan Venäläinen politiikka, jolloinka toisrotmset tulemat vakuu tetuiksi, ettei henkilönmaihd^t aiheuta w iltaohjelman muutosta, loppumat hurjistelut ja murhat. (Kättentopu tuksia oikecilta), Kceimi Bobrin s kij Huom2u-wa sanom.Ichdissä ---llee-Zta senaattori Mechelinin ohjelmasta, joxsa tämä lausuu, että jos Meräjän hallituksen poli-nkka Suoin--?s ^ ^list miilaS, niin Wenä-Sllä olisi 18,000 michi^.ea suo mzlainen armeija ja l->usau, että tä män takia ei pidä olla pahoillako, sillä j^s kapina syttyisi, niin nämä 13,000 woisimat liittyä kapinallisiin Muuten tätä ei tarmitse peljätä, kuin sananlasku sanoo: lakeilla lyömme te dat takaisin. Lopetettuaan keskustelun Suomea koskemasta lakiehdotuksesta hymälsyy duuma 19 pientä lakiehdotusta. Kello 6 ,lö i.-p. lspetetaau istunto k m laillisia edustajamäärää ei ole läsnä. J?ta-i5!unnossa kelli 9M joht a puhetia Shidlowskij. Adsshemom mastu ^taa l-k:eh dokusta, pit.-en sitä mal'.akunnalli>en ohjelman lannalta sitoumuksen?, jonka wvi antaa ainoastaan mi<^, joka on julsteltama holhouksen alaiseksi. (Kat tentapatuksia masemm Zlta). Ro s h k ow mastustaa samoin Va semmalla istumien talonpoikain ni messä lakiehdotusta ja lausuu, ettei Menäjän kansa ole '.valtuuttanut Va lio miehiänsä, jotka eimät mielä ole irrottaneet siltä kahleita, kahlehtimaan toisen kansan mapautta. (Kättenta putuksia masemmalta). Jahnitskij kais^o lakiehdotuk seen liite y!t luettelon yleismaltakun nalbsista lainsäädäntöasioista sklmä? ti os tteivan, että Su-^mi muutekaan menSläiftksi ku^kr^ementikst, että siitä tulee oikeudettoman Pullan kaltainen. Lueleltuaan lakiehd?tulsesta aiheutu- wia Menäjälle määrällisiä seurauksia, puhuja ivarott m kansanedustajia hv mäNymastä sitä. KuSnetshom ar oostellessa m pääministerin puhetta huomauttaa, että lakiehdotus, joka on suunnattu Suomen kansan oikeuksien riiStämi seksi ja suomalaisen kansallisuuden mopavden dämittämifelsi, ei himiti MenSjän kansaa, sen talonpoikia ja työmiehiä, maan ainoastaan yhdisty nyttä aatelistoa ja lausuu symän ma kaumuksersa siitä, että pian tulee aika, jolloinka osattomaksi jäänyt Menäjäv kansa, yhdistyttyään ahdistettujen omat Berendts ja Tagantshew luo puneet mielipiteistään ja lausumat, että lakiehdotus Voidaan hymäksyä. Tulen Vilpittömästi makuutetuksi mo narkistiksi, lopettaa esittelijä puheen, otaksuen, että joS hallitsija lähentelee lainsäädäntölaitoksia, niin niiden ei saa siitä syyttää hallitsijaa. (Jatku ma kättentaputuksia oikealta ja kes kustasta). TtiStai» ist«»«ossa käyttiwät puhemuoroja Bolo ja ti ski j Vastustaen lakiehdotusta, Mar kon? II puoltaen M, Lutshit- skij Vastustaen ja Pokromskij samoin masiustaen lakiehdotusta, minkä jälkeen duuma 168 äänellä 132 mastaan päättää jatkaa istuntoa yksityiskohtaiseen kä sittelyyn siirtymiseen saakka. Kello 1 yöllä päättyneessä istun nossa päätettiin 196 äänellä 105 maStaan siirtyä käsittelemään Suo mea koskemaa lakiehdotusta pykälit- täin. VkiM llilM Ws!til?vslla««e»lllSItss Sllmes lllklliokllNellll ali toissapäimänä istunto. Kiihkeän keskustelun aiheutti y'eiswalta?un,-5l. lisen lakiehdotuksen 1 artiklan 5:§ kohta. Oikeisto ja !eSkuSLa vuolfl- ivat sitä katsantokantaa, että Menä jän lait ja lakiasäätävät laitokset omat Suomen lakien ja wa!:ioväi» mien yläpuolella. Tämä mielipide, jota kannatti suuri enemmistö, pääsi siis woito?le. Sen jälleen syntyi pitkä keskustelu lakiehdotuksen 3:sta artik- lasta, jossa sanotaan, että yle'?mal- takunnallisten asiain luetteloa terpeen mukaan msidaan lisätä. Mase^m^io ja osa oikeistoa waslustiwat tätä, mutta enemmistö puolsi artiklaa. Tä män jälkeen professori Grimm esitti kysymyksen: „moid !»nko paik .llis.-ssa järjestyksessä julkaista sellaisia lakeja, jotka koskemat niitä kysymyksiä, jntka oivat Viedyt yleismaltakunnallisten asiain luetteloon?" Deuivch ja hä> nen läheisimmät kannattajansa mas- -^simat tähän kieltämästi, mutta Gcimm, masemmisto ja keskusta se?ä muutamot oikeiston jäsenet mas- i tasiivat kysymykseen myZnlämästi, sillä heidän mielestään duuma ja neu- mosto moimat helposti kumota mie lestään määrän lain. Kymmmtä ei saatu lopullisesti ratkaistuksi ja is- tunto päättyi siihen. Valtakunnallisia asioita, ei ole Va kuuttama, koZlapa nämä seikat riip pumat kansassa Vakiintuneista ta- moista ja oikeuskäsitteistä. Sitä paitsi itse keisarikunnan rikoslaissa on sellaisia puutteellisuuksia, että sen tarkastus itsessään olisi hymin tc-rko- tuksenmuk.ista. Semstwolaitos Soo- meen? Russkoje Siivon Pietarin kirjeen maihtaja ilmoittaa lehdelleen, että sen jälkeen kun lainsäädäntölaitokset oivat hymäksyneet lakiehdotuksen yleismalta kunnalliseksi lainsäädännöksi, aiotaan Viipymättä jättää duumalle lakiehdo tus semstmolaitoksen täytäntöönpane misesta Suomessa. — Taidev»«seo« rakeotami »e» Helsinki»». — Määrära hoja rake«ta«isee» ja pal kistokilp?il«» järjestämiseen auott» yleisistä waroista. S o men taideyhdistyksen johto?-;nta on senaatille jättänyt anomuksen, että tarpeellinen määräraha yleisistä ma roisia myönnettäisiin erikoisen taide museon rakentamista Varten HelsiNl kiin, niin pian kuin mahdollista, siihen kuulumme nayttelyhuonkustm neen. Anomuksessa huom?uttaa tai- deyhdisty?, että tämän ylsishyödy sen tcrrotuksen toteuttamiseksi toi oo taan saataman mak-uton sopima paikka. Ainakm omat ne Helsingin kaupungin Viranomaiset, joilla asia on ollat mslmisteltamana, puolia neet Valtuustolle antamassaan lau sunno-sa maksuttoman tontin myön tämistä tarkotukseen. Maltuusto tullee asian piankin ratkaisemaan. Tämän Suomen t :id?olojen nor maalista kehkystä tarkottawan tär keän ehdotuksen oh?^sa on jc-htckunta anonut, että yleisistä maroiSta myön nettäisiin 15,000 mk. yleisten raken nusten ylchallitukselle, jotta se jo ensi syliyr.ä möisi julistaa Suomen arkknehdeille paMltt?kilpaik'.n pnrus- tustsn hankkimisia marten kysymyk sessä olemalle taideniuseolle. — Kavsavismuseo» tusiyöt. — A«vtaa» aletta wiksi hsti. Kute l ennen on mai nittu mlöräsi H. M. Keiscri huhu'. 22 p. että mikäli maltiol-iit^isen mä rät sen sallima^, maan menosääntö- ehdoti -kseen muosiksi 1910 ja 1911 on otettmva m. m. Valtion arkeologisia, historiallisia ja kansatieteellisiä koko elmia Varten rakennetun m -seo!alon sisustamiseksi korkeintaan 373,847 mk., josta 190,0l)0 nik. on olettama w:n 1910 menosääntöehdotukseen ja jään nös 183,847 mk. w:n 1911 meno- sääntöehdotukseen. Kun nyt uudea museon. si>uZ^a mist^ uiaseokokeelmaiu sinne inuui:ca varten olisi tarpee.i alkaa er'nS'sistä syistä, an Muinaictieteellinen toimi kunta anonut senaatilta, eitä H. M. Keisari suniaitft"? crm. mänrc^ että !.'man muode,! mer-isäcp- täehdotukseen - ud^n museotalc-n si-.-t» tc.m'Sm merten l.:e!lukva»ta 190,000 mkn suuruisesta mZärärahastc- W,428 g s, i«i, — Wirkavapa«tta on homi- oikeus myöntänyt Porin kaupungin pormestarille, mapaahra H. mm Hellens'ille heinä- ja elokuun ajaksi ja määrännyt oikeusraatimies K. R, Bremerin sillä aikaa hoitamaan por- mestarinmirkao; Viimemainitun teh- tämiä on määrätty sillä aikaa hoita maan Varatuomari Lauri Wall:. — Helsingin kihlakustNK» kr«»«»»tto»di«Nir?a. Uuden maan lääni» kuvernööri on edolle- panossaan Helsingin kihlakunnankruu- nunmoudinmiran täyttämistä martsn mettanut kruununmouti F F. Fro- stell'in ensimäiselle sijalle puoltolau- seella, kruununimismies K. I. B'om- qmist'in toiselle sekä kruununnimi?- mies K. A. Kaukorannan kolmannelle sijalle. — Historia» ja s»o»e»!ie- le» lehtori» toirka Pori» !tz- feoöfa. T. k. 6 p:nä päL:tyn.'en hakuajan kuluessa omat Psrm si!Iissn lyseon historian ja suomenkie lin lehrorin mirkaa hakeneet kollega Os?ari Jimari Lehtonen, fi-vscfkin maisteri Wäinö Perälä ja fi!os, toh tori Antti Kaasalainen. —Tuoive» ka»salaissikeuksia oiv^r anoneet Saksan alamaiset K. L. ja A. Kr.:mm Porista. — C«o«e» k«!»Pv"P Lahden haarakonttorin johtajaksi on nim.tetty pankin Sortamaton kon;tc- rin johtaja M. M. Mattsson. — PoStisäästSpa»kit. Porin postisäästöpankkiin talletettiin miime kuulla 31 erässä yhteensä 1,101 mk. ja otettiin ulos 37 erässä yhteensä 7,982 mk. 12 p. Reposaaren postisäästöpankkiin teb- tiin saman oj n kuluessa 7 talletusta raha-armoltaan 836 mk. ja 4 ulos ottoa r^ha-ersoltaan 533 mk. 2 p. Koulukassaan talletettiin 1 mk. k:s 6Z >M AMnöjotoZmjsta Turuskz. Eerikinkatu 8. Puh. 434, ? Omistajat: Honiiolteudennolariv Wa'.r-c Kiwi ,a HoivioUeud«,> lausutti Santer, saarniZott Tuhkasen 2—3-muotias Eero- n uninen poika 15 minuutin kuluttua menetti henkensä. Hra Tuhkasen Vuokraamaan kesä-nsuntovn Pohja- rannan torpassa olimat hänen lap ie.isa mast'ikään palwe!uswäen kanssa muutetut kesästä nauttimaan, Van hemmat niin rouma kirin herrakin, !>w -t toimiensa t^kia estetyt Vuki- a. Rourva saman torpan humi- asu:van taupun:ilai- Wenäjän oikeusminis teri lileislvaltslnu- «allisesta lain- siiädännöStö. H«oA»ttawa la»s««to. Menäjän oikeusmuiisteri Ststlzeg' lomitom, kertoo e.liSpäi.vän R-tsd, !on yleismaltakunnalllsta la!iehd> l tusta käsiteltäessä ministerineamos- ^ lnk. myönnettäisiin etumaksuna ano Otossa ilmoittanut, ettei hän moi koko-^ muksessa perusteltujen k,'.reellisten sisustustöiden suorittamiseksi. Ullämainitusta määr.ZZrä on 34,000 mk. laskettu tarrvittcman uuden mu seon kansatieteellisen osaston mirka ja palmelusmiesten sekä kulttuuri historiallisen osaston Virkailijain työhuoneistojen, kirjastosalin ja kon serive^ra^-huoneitten sisustzmista marten. Luentosalin, jo-sa ensi syk systä tr t T. Sirelius ja I. Atlio naisuudessaan yhtyä Haritonomin komitean jäsenten mielipiteeseeri. Oike usministeri lausui olemansa sitä mieltä, ettei rikoslakia, mirkamiesten Vastuunalaisuutta 'Suomessa, oikeus, laitosta ja oikeudenkäyttöä koskemia kysymyksiä moida kokonaan lukea kuulumiksi yleismaltakunnallisiin asioi hin. RikoSlmn ja oikeuslaitoksen yhläiaistyttäminen on tulemuisu cher. suomalaisten kanssa, palauttaa ma- pautcnsa ja kaikki parannetut oikeu- tensa. (Kättentaputuksia Vasemmalta). Parooni Meyendorss lunnin kestäneessä puheessaan, joka päättyy noin kello 12 yöllä, käsitellen seikka peräisesti hallituksen lakiehdotusta osottaa lukuisilla esimerkeillä Vääräksi Väitteen, että muka Menäjällä aina olisi ollut yhtäläinen Suomen kysy myksen ratkaisu. Päinmastoin eimät mitkään Suomen kysymystä käsitel- eet komiteat ole tulleet yhteiseen to muiseen päätökseen. Puhuja lopet- aa: Te tahdotte hämittää Suomen oikeudet ja näette siinä itsellenne san allisen muistomerkin, mutta minä en alua jakaa teidän kanssanne siitä ohtumaa Vastuunalaisuutta. (Myrs- yisiä jatkumia kättentaputuksia wa- emmalta). Esittelijä, kreimi Bennigsen Vastaten parooni Meyendorffille huo mauttaa, että erimielisyyden Togan- semin komiteassa selittää yksinomaan erityiset olosuhteet w. 1905, jolloinka näytti siltä, että Menäjän Valtakun nallisuus on hämiön partaalla. Nyt asia ja loogillinen seuraus aiotusta j tu'ewat pitämään yliopistollisia lven- maltio-oikeudeilisen etämän yhdiö-ä- Z toja, sisustamiseen on laskettu tar- mishankkeista Menäjällä, mutt ^tässä Z »iltaman 8,000 mk. Kansatieteellisen suhteessa on noudatettava kehityksen i flyygelin toisen kerroksen sisuStami- säännöllistä kulkua ja lisättäwä mä- sesn torivitaan 36,428 mk. Loput hiieUen yleisValtakun,!all.--ten asiain! 20,000 mk. tarvitaan huoneiston luetteloa ja sitäpaitsi on ozkeusminis- sisustamiseen kulcturihistsriallisia esi- neuä marten. Muolra-aira, jona ivaltion museon esineet ow^t olleet näytteillä n. s. Koramsir.in museossa, päättyy resak, 1 P. K«opio» r»ots<tlsife» lyseo» waltioap» lakkautettu Senaatti on päättänyt että Kuopion ruotsalaisen yksityisen realilyseon poikia ja tyttöjä marten tvclti^apu on luokka luokalta!zkkauteltawa. Se naatin päätös johtuu koulun tvähÄLä oppilasmäärästä, josta on aikoinaan kouluylihallituksen laatiman tilaston mukaan tehty tässä lehdessä selkoa. — Teuaati» historia. Suo men Historiallinen Seura on usko- nut maamme senaatin satamuotisen historian kirjoittamisen silos. lisensia- tin K. M. Rauhalan tehtämäksi. Sitä luultamasti tulee kaksi laajaa osaa. Senaatin historian alkupuolen hra Rauhala jo on Väitöskirjaan käsi tellyt. — Waltio»ra«tateide» t»lot. Maltiourautateiden kokonaistulot nou- simat miime tammikuulla 3,110,435 mk.aan 62 penniin, nousten 44,000 mk:lla yli mastaaman kuukauden tu- lojen w. 1909. terin mielestä olemassa koko jou^o esteitä, joista tärkein on se, että Suomessa on 200 muotta ollut ole massa oma ominainen oikeusjärjestys ja oikeudenkäyttö, joten maan oikeus elämässä ei moida tehdä yht'äkk!ä jyrkkiä muutoksia. Tästä on todis tuksena m. m. se että lakiehdotuksen laatijat eimät ole ottaneet siihen oikeuslaitosta kotonaan, maan aino astaan sen yleiset perusteet muodos tamat Shstheglomitomin mielestä Vä hän epämääräisen käsitteen. Tässä suhteessa hän pysähtyi lakiehdotuksen 8 :ssa kohdassa olemiin määritelmiin. Rikoslain säädäntö ja Virkamiesten Vastuunalaisuus, joitten toteuttami nen täydessä laajuudessaan ei ole tarpeellinen. — Tässä on tyydyttämä ainoastaan Valtiollisia rikoksia koske miin kohtiin sekä sisällön että käsitte lyn puolesta. Riittämänä tätä ei kylläkään Voida pitää, sillä useinkin monet tamalliset rikokset saamat po liittisen luonteen. Mitä tulee Virka miesten Vastuunalaisuuteen Suo messa, on oikeusministeri sitä mieltä, että yleismaltakunnallisen lainsää dännön alaiseksi olisi saatettama ai noastaan korkeimmat Virkamiehet, niihin luettuina ministerimaltiosihteeri- Rangaistus yllämainituista rikoksista yleismaltakunnallisessa ja Suomen lainsäädännössä on saatettama yhtä läiseksi. Tämän lisäksi S. on sitä mieltä, että lakiehdotuksen laatijoin metoaminen ulkomaisten Valtioiden esimerkkiin, joissa Valtioissa muka rikoslaki ja oikeudenkäyttö omat yleis- — Esityslista Porin Kaupun- gimvaltuusmiesten kokouksessa tors taina, kesäkuun !> päiivänä 1910 kello 6 i .-p. 1) Maistraatin ja Rahatoimitama rin kirjeet ynnä kaupungin tilintarkas tajain kertomus Ui(1!> ivuoden tilien tarkastuksesta. Malmistusivaliokunta puoltaa tili- ivapauden myöntämistä tilintekijöille tilintarkastajain lausunnon mukaisesti. 2) Pöydällä oleiva Porin yksityisen teollisuuskoulun johtokunnan anomus 2.500 markan Vuotuisesta aivastuk sesta koululle ivuosiksi 1911—1914. Malmistusivaliokiinta ehdottaa n- '.vustusanomukseen suostuttavaksi, >'>1 Suomen Matkailutoimiston eh dotus 2,500 markan suuruisen awus- tuksen myöntämisestä Tuomen osas tolle Berliinin Turistinäyttelyssä iv. 1911. Malmistusivaliokunta ehdottaa tar koitukseen iiiyönnettäiväksi 1.500 mk, 4) Rahatoimikamarin kirjelmä ynnä sitä seuraamat asiakirjat, jotka koske mat raatihuoneen puistikon uudestaan järjestämistä. Maliuistusivatiokuuta ehdottaa ase tettaivaksi erikoisen ivaliokunnaii kysy mystä polMmaan, ja ehdottaa ivalio- kunnan jäseniksi hrat A. Bergin, A. Maerholmin, H. Rosenleivin. ^sak Tahan ja T, L. Eckin sekä marajä seniksi hrat F. I. Lindströmin ja (5, G, Lundellin. 5) Tm sai ynnä urheilijain ja ui heilunharrastajain kirjelmä, koskeivat aidan rakentamista urheilukentän ym pärille. Malmistusivaliokunta ehdottaa tar koitukseen myöiinettäivälsi 1,500 mk. L) T.ii s-n ynnä Satakunnan maaniviljelysseurau johtokunnan ano mus u. k. Nyrkkilän entisen saha- alueen, Sosieqartenin kansakouluraten- nusten ja alueen setä osan lantkn- ivaiastopaikan atneen lnomuttamisesta seuralle w. 1911 toimeenpantaivaa iiiaatalousnäyttelyä marten, Malmistusmaliokunta puoltaa ano musta. 7» Maimaishoitohallituksen ehdotus sähköivalaistiiksen asettamisesta ivai- maistaloou. ainakin Hauruin osastolle, Malmistusivaliokunta on sitä miel tä, että niihin suuriin kustannuksiin nähden, jotka ehdotetuista toimenpi teistä koko ivaiivmstalossa toteutet tuina jo koituisimat, sähköivalaistus tällä kertaa olisi asetettama ainoas taan houruiuosaslon isoihin saleihin ja niihin liittymiin kylpyhuoneisiin ja klosetteihin. Min tulisi sähköivalais- tus matsainaaii 79:! mk. ivnosittain, jotapaitsi kustannnkset johdoista ja niiden paikalleen asettamisesta nousi- siivat l614 inkaan. !^) Malitaan kaksi jäsentä eroamis- ivuorossa otelvien sijaan poikien mal mistaman ammattikoulun johtoknn- taan. Malmistusivaliokunta ehdottaa ma- littaivaksi A. Rinteen uudelleen ja tri Th. Aspin sijalle hra E- Gramt- Ilmoniemen. 9) Kertomus Porin ylemmän käsi- työläiskoulun maikutuksesta lukumm. 1909—10. Ehdotetaan pantamaksi pöydälle ia sittemmin kunnalliskertomukseen liitettämäksi. 10) Liikennemaliokunnan kirjelmä, koskema maakunnan asianharrastajain miime toukokuun 30 päiivänä pide tyssä kokouksessa jnnainkulkujärjestyk- sestä Porin radalla lausuttujen toi- momusten perille saattamista. Malmistusmaliokuntaan tämän mnoden kolmanneksi ivnosiiieljännek- seksi ehdottaa malmistusivaliokunta hrat Isak Sahan, E. Parivisen, M. Rosenlemin, K. I. Olinin ja G. Mannisen; maralle Hj. Midbomin ja G. Parmanin. siellä csu^ Tuhkanen oli kumminkm eiien, pääs tyään m rkai'.nueiltaan n?erokama« rista, ilrapSimäjiZnalla saapunut Pnhjarcmtaav. L'p?ei olimct leikki- p h?maalla kun rouwa oli pis täytynyt eriän larakennukseSsa sen hu?KeL?tasn. TKSia oli yllä- maii.i.tu lapsi jvutuuut torppaan jzhtcsmalle ajoiiell-, joia pitkin sa- m:ssa hetkessä tuli pihaan heivousn ilman ohjaajaa, metaen sanmkuor- maa myötamaassa. Lapsi lienee marinaankin pqrkmyt ratasten perään, tai nmuim joutunut niin lähelle rattaita, että kaatui pyc-rän alle. Rattaanpyörä meni poloisen pään yli, aia»! vurskautuimat ulss, pää meni ai:?-?» muodottomaksi ja lopsi kueli tuossa tuokiossa. Paikalle ha ettlin kyllä Heli liäkäri, mutta hän saattoi aincaStaan todiötaa man woaturmcn tuottaneen kuole man. Että heponen tuti ajajatta, jshiuu siitä, eträ miks pahca aawis- tam uta o!t tiellä VUVähtänyt. A:wi?tJma>.on korvoonn> maituttaa tiehenkin raskaasti äuiin ja isään W. Kosenlew L. C:» Osakeyhtiö. Kaupparekisteriin teh den ilmotaisen makaan on toiminimi W. Rose.-^e.a ^ C.n osakeyhtiön hal lini o kokoonpantu seuraamani: hra Euk Rosenlew johtaja, Otlo Fr. Ny berg. Walter Rose/l^-m, H. Rosenlew ja W. Rosenlem mcrsinaisiria jrseninä sekä herrat Leanart Rolen'ew ja Conrad Noftn!ew varajäseninä, JärjesZykfe» ylläpitämi nen Kirjnris l«odo!la su«n»i«- tsiifi». Porin avniskeluosakeyhtiön johtskus.ta cn päättänyt puolestaan ot!c-a yhden V.iriij'iR ylläpitäjään järject.Mä Kirjurin luodolla sunr.un- toisin ja juhlaoäiVitlsi sekä ehdotta- n cnä kaupLNginmaliuasio yhdessä johtokunnan kanssa palkkaisi Vielä lisäksi yhden poliisin samaan tarkoi- tttsee^. ^ Pori» kanppt» ap-tlais- yhdietykse» kipzt> ja hantass- övuka^sa on saanut Vastaanottaa 1,W0 m'n lahjoituksen. Jalomielinen lahjoittoja on pyytänyt ettei hänen nimeänsä julkaistaisi. Kaisasta on enrestään noin 3,000 mk'a ja aiot taa se toimintansa kun ivarat nous mat 10,000 markkaan. Pori» Uimaseura» uima laitokselle on mi>s^n uimarpztta- jaksi Valittu ylioppilas A. Laaksonen Tampereelta ja naicten opettajat neiu Jm^i Irenen Raumalta. U^maiNoisterit kok- o:>iuwat uima laitokselle huomenna tlo 7 i. keskus telemaan uimalaitoksen ivihnäisiuhla ohjelmasta. - We«eeriste» tauiies was Lustamisen. Maisiraotiil kansli aan cn nyttemmin saapunut senaatin lvahivistama järjestyssääntö menee risten tautien Vastustamiseksi Po rissa. Sen mukaan tulee toisen kau- oungmläälärin maksutta torkostaa henkilöitä, joiden epäillään lewitiäwän m.--.-, it-inlai^ta sairautta ja on lääkä rillä o:keus l:mittämi!en ehkäisemiseksi ryh y.l er nälnn toimenpiteisiin. Tev mel?de^tarcostuja on eri to menpite!ssä lääkärin apuna ja tulee hänen m. m. malmoa, että lääkärin määräykset tulemat noudateiuilsi. Termeydentav kaStajaia apuna taasen tulee olla eri miranomaisten, etenkin poliisin. Kokemäen laulujuhlat. Kokemäen laulvjuhlain ylijohtojolsi l.a -autanu: Iymäskylän seminaa- r.n i!iusi'fin lehtori P. I. H a n ni k a: n e n. vannerautaa Kauhea »ouettomous. mqytämäuä Sirjtisiussit. Eilen iltapSimällä tapahtui Koke- I mäensaarea Fleimiikissä kauhea onnet- I tomuus, joSsa konttoristi T. A. Myyty eläioies?»»»ie» teatteri. Moamviljelijä Eiiio Esko Turasta on saanut Lundoain kello- sepänki°keea täällä omistaman »Puis- toteatlcrin". Kauppahintaa emme tunne. Mastaanotto tapahtui heti. — StaaSt«wa«oikende» uuti sta. Raastumanoikeuden istunnossa eilen tuomittiin irtolaisenpoika Antti Nikolai Suzanberg, Noormarkun Kai- rilasta, 4:Stä eri toiskertaisesta Var kaudesta kustakin 6 kuuk. kuritushuo neeseen sekä ryhtymisestä Varastet tuun tawara!:n 6 kuuk. Vankeuteen. Lopullisen tuomion antaminen siir rettiin Ulmilan kihlakunnanoikeudelle, koska Smanberg huomattiin tehneen markauksia myös Ruosniemen ky- lässä. Työmies Kustaa Selim Laine, Ul- Wiion Koimistolta, tuomittiin 7:Stä eri näpistelyjä kustakin 100 mkan eli yhteensä 700 mkan sakkoon? tai maksuvarojen puutteessa pidettämälfl 80 päimää Vankeudessa. - Lain? ja S -varberg olimat miime talven ja kemään kuluessa täällä maalais- ten ajopeleistä kauppiasten pihoissa Varastelleet mitä mitäkin tamaraa, etupäässä Väkijuomia. Jctolaisentytär Amanda Hakala, Lannan SitlahdenkylöStä, luomittiiit näpistelystä 50 mkan sakkoon. Hän oli erään talon pihalta pyykkinuoras- ta anastanut Vaatteita. Jtsellisnainen Ida Sofii Rosen- dahl kai.pungista sai lasisepänpoika Johan Mallinin luona tekemästään rahanzarkaudesta 3 knuk. roankeutta, jo;<ka lisäksi tuomittiin menettämään kansalaisluottamuksensa 3 muodeksi yli rangaistusajan. Pari jarjestysrikosjuttua oli myös kin esillä, mutta lykkääntyiwät. — Ouni ouettomundeSsa Ra- tam ^rtijan Varoituksista huolimatta tahtomat etenkin Nummi-yhtiön ta lossa osumat lapset jouskennella Vie ressä olemalla rautatiepenkereellä. Ra ta kun juuri tässä kohdassa tekee käänteen, wsi Verrattain helposti tapahtua onnettomuus. Miime maa nantaina olikin Vähältä konduktööri Ahon tyttö joutua käänteessä junan '-lle. Jitapäimällä täältä lähtenyt ta- rvarajuna työnsi hänet radalta simuun tuottamoita muuta tapaturmaa kuin että toinen kormalehti halkesi. Otak- suttamasti oli tyttö noussut radalle sen jälkeen kmn meturi jo oli hänet siivimttanut ja saanut iskunsa tamc- ramaunnulta. Onni onnettomuudessa oli, että junalla wielä oli hiljainen nnuhti ja martomaa noustamano, jotta ilmanpaino ei ollut mahma jo:en suurempaa mahinkoa ei topah- tunnt. Tapaturmien Välttämiseksi tu lisi Vanhempain ehdottomasti k.e'tää lapsiltaan radalle menon. — Tukkie» uitto. Miinie maa nantaina päättyi tämän kemäinen tukmuitto. Kaikkiaan uitettiin noin 700,000 tukkipuuta. Syykuitta kuu- uu tutewan puolta suuremmaksi käsittäen n. IV- milj. pölkkyä. As««»o» muutoksia. I. Honkasen kirjansitomo ja paperikaup pa on muutettu Arjön ja Jtä-Pui?- okaiuje-i kulmaukseen, ent. Verhoilija O. Sepin liikehuoneustoon. Porin puunaulotehtaan konttori ja kauppias Kalle Ritalan asunto on muutettu Jtä-Puistokodun 11 (mesi- tehtailija F. Kumlanderin taloon). F. V. Nordqtvistin räStäliluke ja kangaskauppa on muutettu Coreliin perillisten taloon, ent. I. Honkasen paperikaupan huoneustoon. — Pori» KäfitySläis- ja teh tailija yhdistyksellä on huomen iltana tärkeä kokous Raatihuoneen Porivarikamarissa, joSta asianomaisia huomautetaan. — Uukarilaiueu tiedemies Suomessa. Miime Viikolla saapui Mikkeliin unkarilainen tohtori A. Horg--r, joka rouivineen oleskelee muassamme suomenkieltä oppimalsa. T:ri H. on Vuokrannut itselleen osunnon Mikkelin kaupungin lähellä sijaitsemalla TaneZinniemellä. — 'I>i. S.t. -^PääSkyslehti lausuu uuor- suomalaisesta puolueesta seu- roamot uiairittelemat sanat, jotka ei- irät selitystä kaimanne: »Minkä kä sityksen saamatkaan muut puolueet nuorsuomalaisesta ryhmästä, jonka keskuudessa taistelua tällaisilla myr kytetyillä aseilla käydään. Ei olisi kummasteltamaa. jos monessa heräisi se tunnelma, että sellainen puolue on hämiöön tuomittu, jossa tällaista näytelmää näytetään aikana, jolloin isänmaa on mitä suurimmassa maa- rassa. Eikö tällainen menettely ole omansa puolueesta Vierottamaan kaikaa niitä, jotka eimät rakasta lois ten mustentomista ja halwentamis:a a jotka täten omat pettyneet luulos saan, että nuorsuomalainen puolue olisi Vapaamielinen ja suwoitsewainen puolue, josta ie itse makuuttaa tak- towa ".sa käydä'i" Uusia sawu!keita. Suoma lainen Tupukkaleddas 0. a. on kaup paan liSkenut Mies-nimisiä uuna zalpoja samukkeita, jotka samoin kuin aman tehtaan ennestään hyrriksi :unnewt Suomi, Panu, Kantele ja Haiku-paperossit kestälvät kilpailun ja tulemat marinaan saamaan suuren ln- ynnän. Mies-laatikot sisältämätt -mol- ista hienomman ja erittäin miellyt tämän uusmallisen suukappaleen, jotta >kin epäilemättä lisää tupakoitsijan? nosiota uuteen samukelajiin. — Kansallismielisen Ik»ori- sl itsn juhlille lähtijät! Muis- ic-kaa irarata tyynyt ja peitteet mu kaan! MajoituZtoimikunta ei niistä mastaz. — „O»Io siellä ketään py yssä?" Eräässä Samon suuressa kylpykaupungissa on wiime taimena ..kuhniminen" päässyt niin suureen muotiin, että melkein joka taloon on hankittu ..pytty", jossa asukkaat omat Vuorotellen ..kuhnineet". Aina "nnä on joku itseään liottamassa ja vntisestä ruumistaan pahaa pois »jamassa. Hymin warowaisesti siellä entähden huoneisiin sisään astutaan, ^'.upurgin postinkantajakin kertoo zänelle sattuneen joskus sangen hauS- oja kohtauksia ja tulleensa niistä niin warowaisiksi, että nyt ensin oivelle naputettuansa ja sisäSnkäskvn 'aatuansa kysäsee: „onko siellä ketään pytyssä", ennenkuin rohkenee owen amata. Tällä tamoin sanoo hän Väittä mänsä monet..runolliset" kohtaukset, vita ennen tukka tiheään sattui mc- evmin puolisina vllätyksinä. Ei eilllä kuulu permannollakaan näkymän nesijälkiä osottamassa tulijalle tien uuntaa, mihin ..pytystä" noussut kuhnija" oli hädissään paennut. — K :la.