s — N:o 109 — 1S10 liistaiiiÄ Laskuun 20 pmä ^ ^ H» ^ i PuheUn Komrll LjöL) Gloria Puhelin 9^9 Lamppuja, Lampunlaseja. Lampun- ^ydautiä, Lcmpuulupuia, öiobelin Petroleumia. !urnn Lamppuwyymälä W69 Liunaut. 1 ja Humallstontalu 10. !t!ai!ma unjetitukfiä. Rukoushuoneessa saarnaa tiistaina klo 6 >uouielsl paStori Lehtonen. BetaniaSsa saarnaa keskiviikkona klo j7 i.p. luometsl pastori Lehtoneu. Vntb. Vw -Ahv Nuorisoliitossa Nnm- mrlla piipuu läaääu liistama Ilo j8 i.p tolp. L hlo. Lopulsi raamalunkeskustelua. Luth. vw.-yhd Ruortsoltttossa itastn N o puhua täuäan llo 7 i.p. paStori yorpolaismäen pyhäkouluhuoneessa pu' yuu tesliirilttona klo j8 i.p asiam. Si' monen. Wähö-HeitkiläSsä, rouva Heinosen luona, loiooutuu »öijyäm ompeluseura leSkiv. 21 p. llo 3. Puheen piiää pcst. Tiitola. Nummenmäellä, Tammen talossa, kokoon» tuun löyham ompeluseura tänään tiistaina klo 3. Puheen piiää pest. Tiitola. KauniStulan RutauShuoueyhdtStyS tekee huiriuiat^aii Naintotuu >uuuualaiaa »Ki- mi v" laivclla. Lähdetään aamulla tio L Samppalmnan kohdalta. Lippuja saa Herättäjän konttorista, laupp. Laineen, LeivvM >a Silitän tukeista sekä rukous- huoa.Ita. Naantalis>a si>älähetysjuhla aamupäiv. kirlossa ia iltapaiv. rukous- huoueesja. Puh. tulemat kiriioh Laurila, past. Tiitola ;a hra Sikilä. Jaapanilähetysjnhla vietetään Mynämäen lemmin rukoushuoneella tiistaina t. k. 27 p. Punojiisi tulemat paStori Niinimaara za kolpor ööri Toivone» y. m. Juhla alkaa ilo 11 a.p. Ilmoituksia Turun suomalaiS-ruotsa- »aiseu seurakuuuau pastorin- kansliasta. (Wiime viikolla). Ntoioliittoou kuuwtettuj«: Syysk. 18 p.: peltiseppä Tvure Hjalmar Peltonen, ^iipu> pur sta, ja neiii tzillen Margaretha Jantz; mc!:,!rantyöntekijä Johan Emert Jutin ja nei.i Elin Theodora Hvitfelt; seppä Kustaa Eisieri Siälberg ja sepcnleski Aina Alek sandra Stätberg; rautaulyönteUjä Antti Emil S tivaa ia neiti Marta Elvira Tähtinen; merimies Juha EliaS Kanto, Maariasta, ja «ei ti Fanny Josefina A Iijoki; suutari Frans Alfred Milander. MaasaSta, ja neiti Maria Sofia Lilja; routasorvari GöSta Johannes Sinisalo ja neiti Elin Adolfina KuunaS. kuolleita. Syysk s p.: itsellinen Klara Susanna Helenin», 8S w. 6 k. 8 p. — IS p.: neiti Aleksandra Lomisa Kajetskij, 4S w. 4 k. 15 p.; sähkötyöm.tytär Anua Lahja Aspe gren, 1 tuot. — 14 p.: itsellinen Inho Mi- tonpoika, Piikkiöstä, 71 w. — 15 p.: meka- uiko Gustaf Adolf Snndmall, 24 w. 8 k. 18 p.; lapsi Karin Erka Linna, 7 w. 2 k. b p.; rautasorvari August Wilhelm Wilenius, 77 w. S k. Rahakurssit. Suomen pankki syysk. IS p:«S» Myyuti- OSto- kurSfi. knrSsi. Pietari a/w ^ . L«8: 60 2SS: «S» 3 ««»»»«»» —: — SKS: Sv Lontoo a/v' . SS: 3S SS: IS 3 kk. —: — L5- 02 PariS a/v 100: S0 99- 90 3 !k —: — 99: 20 Antwerpen a/v 100: 50 99: 10 3 kk —: — 38: 80 Berliu a/v 123: 90 123: 40 3 kk —: — 122: 10 Hampuri a/v 123: 90 123: 40 3 . , « » —: — 122: 10 Lubeck a/v ....... 123: SO 123; 40 S kk. —: — 122: 10 Frankinrk am Main a/v 123: S0 123. 40 ö kk.' —: — 122: 10 Amsterdam a/v 210: — —. — —: — 2V« 40 Tukholma a/v 139: 30 1L6. vi) Kristiania a/v 13S: 30 136! 60 Äopenhamina a/v . . . . 130. 30 136 80 Ksolleita: Hammaslääkärejä: Andersson, Uudenmaan?. 1, 10—12, b—s. Baline, Allan. Serikinkaw s. Klo 11—12 Blomberg, I. Häm.k. 30, 11-12, P. 13S2 Aörgenseu, Kristiinank. s, 9-10, 12-1, ö »L. Lukkarinen. Aino, Krislimank. S. 10—12 Schauman, G. tz , Liunanlatu 10. 10—12 Puh. 10 42. Viveniis, TÄ:m, Aurakatu 14, 11—12. AiSin rskkauz. »Monetkö taaskin ulos tänä ehtoona, Mara?" N nn l^syi surullisella äänellä sairas, vanha mcimo tyttäreltään. »Er?ö wo'si jäädä kotiin tällä kertaa?" kuului k^as vanhuksen suusta. Mutta mitään ma?tausta ei tullut. Wanhu.sen muoto muuttui yhä su- cullisemmalji. Hän tiesi hyvin Marian viettämän iltansa kevytmielisissä seu roissa, kuu hcnen itseusä fitä mastoin tnytyt istu? kotona yksinään ja hyljät tynä, »Olen niin myynyt", sanoi vanha äin tuas matzän ajan kuluttua, »autta- n::han loki mi.iut muoteelleni, ennen luin mevn?" »Minulla ei ole siihen enää aikaa", vastasi tytnr. Pelkään että Jenny on jo ehtinyt mennä, kua tulen hänen luokse:». Sitä paitsi tulen hymLLn ai Aflanajaiia: Upelxvisi, Hugo. ' AlfteI>Hl>l«ströi»'i«L-:^.?! 8«!iHaiiitoii»i§tt. IZ4!«S Turku. xjy Omistaja: Alfred Holmström, m.tuom. Työknuippam: Awar Aminoff. w.wom. I - > Toimisto 7 72. 1^ ^ '! Holmström ja Aminoff 10 49. kimi! kilinä Senaatoori, 10-3. P. 1I2Z Turun Pantin uusi talo Lääkärejä: V.Bonsdorff, Aurak. 1, »-11, S-6. P. 1094 Grnnvr. silmät., Puolalankatu 2, 9—10, 11—12, 5-ti. Hammareu, naistaut. ja synnyt. Uudenmaau- tatn 1. 8-11,5—6. P. 1ö«6. v. Heidckcn Carl. Liuuank. L. iv—12 Horelli, Äristitnankatu 6, 2—4. Puh. 729 Lindgren» sisätaut., Eerikinkatu s, 9-11,4-6. Mattsson, sisäl. last.t., Kristiinani. 1.11-12, 5-v. Möller, Uudenmaayk. 1, 9-11, 5-6. P. 10K4 N oviko ff, P-, Koulukatu 10. Klo 1-2, 6-7 Ringbom, L., Poism. pnolini. jouluk. StadiuS. W., Eerikinkatu S. 9-11, j5—6 Strähte, haamalääkäri. Kaskeni. 1. 2—^4 Saltin, G-, PoiSmatl. jonlnk. kesliiväliin. Söderling, Kristiinank. 1, maanant., keslim, peijaat, tt-11, tiist, torst., lauiv. 5—7. Tollet. G. A., Eskelinkatn 1. 9-2. 'Eläinlääkärejä: FabritinS, L. ja L. I., Eerikinkatu 1, j 10-12. Nyberg, Karl Aljr., W. Hämeenk. 16, 10-1 Kätilöttä: Teir, Ä., Vuorikatu 10. Nhdistykse» hywätekewaisyydeu järjestämisekfi toimisto, Käsltyvläisiatu ^i:o 1, pidetään amoinna kesä- ja syysk. ainoastaan torstaisia llo 11—2. Heinä- ja elok. suljet tuina. Puh. 5 44. V5akuntusyl,tiöt Turussa: Henkivakuutusosakeyhtiö Lifförfäkringsaktiebolag »»H Pääkonttori Tnrnssa, Aurakatu 1. Puh. 43.13 Keskinäinen vakuutuslaitos, VkMD osote: Linnnnk.10. P. 1345 ja 618 Tapatnrmamakuntns-osaSto (ent. Tarnn Työväen Tapaturmavakuutusyhtiö). Ävljetusmakuutus-osasto vakuuttaa rahti- summia, lasteja, tavaroita, matkakalnja, purj - ja höyryhumiveneitä, moottorive neitä, pienempiä aluksia, höyryveueitä, kalaStajaveneitä v. m. KaupMen PaloaMMstys irtaimistoa Varten. AsiamieS: E. Ny.ond, Käsityö läiskatu 5. Suomen Meiinliesten tapaturma, makuutuslaitos, Wartiawuoreukatu 4 a. Vuh. 13 44. Klo 10-1 meriwaluutusyhtiö. ) 1^11NII Konttori: Läntisen Rauta- ia Kristitaaollitsjea bltmaSsa. Asiamiehiä: Hjalmar Carpelan C :jo», M. Sjöblom. G5i«korkarattos Eerikmtatu 13, keskiviikkona ja lauvautaiua llo ^ —6. Turun ^ewo8wa^uutu^lj!ltiö. AsiamieS: L. Fabritius, Eerikink. 1. Pnh. 5 38 Arkkitehtejä: Strmkl, F.. Kirjansitoja: H. tz. Mblom, Hotelli i Saimaa istut huonkst la hyvää ruokaa. Puhelin 23. 13536 Turun Nnumisarkku- 130^3 Tehdas Linnankatu 2/ Puh. 1195 on uusin, ja ou sillä hienompia ja muodik- kaimpia arkkuja, ehdottomasti halmimmat hinnat. Fagerluud k Andersson. Hurun Leliden Konttori S» ehdotuksia te hokkaaksi ilmoittamiseksi. Hankkii ilmoitus- kumia. Antaa tailkia tätä koskevia tarvit- tamia tietoja. kaan kotia ja autan sinut fitte vuo teellesi.- .Niinhän sanoit eilenkin, mutta ei täyttänytkään lupaustasi, ja minun täy- tyi istua myöhään yöhön. Auta toN minut muoteelleni, Maria, selkääni ko mia pakottaa", pyysi äiti. „Ole main! Minulla ei ole aikaa, johan sen sanoin!" ja Maria asetti ha tun päähänsä ja riensi pois. Äui-raukka kätki kasmonsa käsiinsä ja »alitti ääneen: .Oi Jumalani, J?äni! Kuinka kauan? kuinka kauan? Armah da sinä minua, pelasta tyttäreni. Oi ^.una minulle Mariani takasin, minun rakas pieni Mariani!" Maria oli unhottanut jotakin kotiin ja hiipinyt hiljaa takasin sitä nouta maan. Ja niin tuli hän kuulleeksi äi tinsä rukouksen Jumalaa puoleen. Se sattui kuin nuoli hänen sydämeensä. Hän riensi jälleen pois äitinsä ollenkaan huomaamalla häutä. Mutta äidin ru« kouS katkui yyä hänen loimissaan. Kyy neleet tulilLat hänen silmunsa. Mutta pian pyyhki hän ne pois ja lausui it sekseen: .Eipä puutn mnutn kuin minä ^ 0 V. Vu0 A^ kixMssil ksitiislliiilein»^ «11 ss I l Xksicik-^kols- D Suurin Ivömssrs. R 'sskokss 1'>ömsäl'ä. L Lokiin js >Ii. I » Vsfmaka^ntisiÄ ja Isloucisllisssti t^yö<^II!siä. « Suurin 1'slou6ellinsn ^>öt>. S 1'ekiokss 1>önissrs. ^ 173S9 90 ° „:iin js >Ii. „V0IN^"- ^slposti koitettavia js » polttosinstts Sssstäviä. I Ms Ziirueseltitl »välittää kaupunki- ja maatilo jen, huwiloiden. Palstatilojen, ^ . metsien, tukkien, puiven, ofak. HUlUlt nONNökl, keiden sekä liikeyrityksien Braahenkatu 11 Puh 15 21. ostoa ja myyntiä. 4l53 qz» SS N- N Meollism! i).^. Uurusla puhelin 12 61 Malmistaa : Hnouelalvja kaikkia lajeja niin tilaajain kuin omiea piirustusten mukaan, Owia ja Allania, paneeleja, parket- teja y. m. rakennuspuusepänteoksia. Sisustaa : Paulleja, Apteellej», myymälöitä, lai- woja y. m. Alituinen marasto: Höylättyä ja höyläämätövtä puutavaraa, höylättyjä Listoja kaiken mallisia. Myy halivalla: Ripapmta, Höylänlastuja, Sa- haulastuja. Puuteollisuus O.U. Turussa H^uHerin 12 61. i?sss « S «v -«s- « s» ÄM AirjaltaiihhdiStMei Barokunnantatossa Tunuuutaina syysk. 25 p:uS. Pääsylippuja saatamana Kansalli sesta kirjakaupasta. Ohjelma lauantain numerossa. M ak««t»s-V satreqtstiS toimiltaa Palo- ja Henkivakuutuksia halvim- piin maksuihin. Koko henkivakuutusvoitto lankeaa va- kuuttajille. Rahastot noin 75.VVV.V00. mk. Asiamies TuruSsa.- Herra Alex. Mecklin. (I. 43925) 137t> T«rnu Säästöpankki. Liunan?atu 18. Perustettu 1822. Avoinna klo 10-12 a.p. ja 4—6 i.p. Tallertajaiu rahasto mk. 33,732,628: 43. MararahaSto mk. 4,62!»,425: 40. Korkohyvi tys ö koko- ja puolelta kuukaudelta. Korko lisätään puolivuosittain pääomaan. Puhelimet: Toiiu. 13 96, asiam. 2 80. /»»»»» MMM myytämänä Turun Kirjapaino ja Sanomalehti O. N:tlä. tässä rupean houkkiokfi, minun täytyy rientää Jennyn luo." Kumppani oli kuitenkin jo mennyt, ja Maria oli nyt kahden »vaihella mitä hän tekisi. Hän näki mielessään äidin rukoilemaa katseen ja oli knuletvinaan hänen waliltawan äänensä ja lausui it sekseen: »Liisinhän minä kuitenkin saat' tanut auttaa hänet Vuoteelleen. Minä palaan takasin häntä auttamaan." Hän meni hitain askelia kotia päin, kun samalla hänen ajatuksensa siirtyi- tvät entijln aikoihin, jolloin hän oli äi din „rakas, pikku tyttönen". Se oli siihen aikaan, kua isä unelä eli. Hän muisti ensimäijea askeleensa synnin tiellä ja muen saatana oli häntä hou kutellut, että äidille tulisi hyvä olo synlirahojea alvulla, ja miien hän sitte on yhä lyivemmälle lvajonaut syntiin. Surua ja murhetta hän oli sen sijaan tuoltannl äidilleen, ja hänestä itses tään oli tullut langennut, paatunut nainen. Hän pysähtyi hetkiseksi. „Ei ole mi tään apua euäa", jupisi hän „olen »va jonnut liian sytvälle. Saatanhan yhtä Kch.kimM. e VI. Syysk. 14 pnä. Sisältö: Kaunis syksy. — Jussien ui makausi alkanut. — Mietelmiä syksy» johdosta. — Koulujen atkajaiSteu johdoSta. — Opet tajain ja »vanhempain yhteinen kokous yhteislyseossa. — Hau- tunmaiden kanniStaminen. — Waloa taulalle. — Mäliaikaiseu edustuuuau kokoontuessa. Tarhain alkaneen, mutta sittemmin sangea »vaihtelevan, kylmähköä ja sa teisen kesän jälkeen olemme nyt saaneet erinomaisen kauniin ja lämpöisen syk syn. Kunhan näitä herttaisia ilmoja nyt maan jatkuisi, jotta maantviljelijät sai sivat kuivan sään »vallitessa perunansa kellareihin, nauriit kuoppaan ja sitten — akat pirttiin! — Lämpyisen ilmojen touoksi owat «Jus sit", — siten omat seminaarilaiset tääl lä itsensä rumenneet nimittämään, saa nut nyt alkaa, ympäri mauta kokoon nuttuaan heille muistorikkaaseen pieneen mertkaupunkiin, teriveellisen uimakau- tensa, muiden siitä jo pääasiallisesti loattuansa. Merilreden lämpö on vielä osoittanut harmiuaisen korkeaksi — aina 15 asteeseen saakka, jommoiseSsa läm pömäärässä, varsinkin, kua ilmakin on komin lämmin, on siis reippaan nuori soa hauska molskutella. — Seminaa rilla onkia oma fiemä uimalaitoksensa Otanlahdea raanalla, jossa kaupungin muutkin uimalat ja kesällä meri-kylpy länsä sijaitsemat. Mutta vaikka ilma onkia niin kesäi sen herttainen, tyyni ja lämmin, saar» hymin mennä helmettiin, sillä mitään pelastusta minulla ei ole." Näin sanoen kääntyi hän taaS kau punkiin päin ja meni muutamaan ta- mallisista pesäpaikoistaan. Siellä iStui ainoastaan eräs uuori mies sikari suussa. .Katsos Mariaa, olethan sinäkin täällä", sanoi hän, »sinä näytät tar- mitseman pisaran sydämen mahioistusta". Hän tarttui tarjottuun pikarin ja joi sen halukkaasti pohjaan saakka. „Etkö ole nähnyt Jeaayä tänä eh- toona?" »Kyllä, hän oli äsken täällä. Hän sanoi meaemäasä johonkin koukoukseeu lähetystalolle." »Minä koetau häntä mennä haeske lemaan. Koh»a tulemme takasin." Kua Maria tuli lähetystalolle oli laulu jo päättynyt. Häa tahtoi tarkem- min latsoa oliko Jeaay kokoussalissa ja hiipi hiljaa muutamalle takimaisisla tuoleista istumaan. Eräs nuori mieS luki Jeremiaa 18 lumun 4 märsyn: »Ja astia, kuin häa teki samesta, siir tyi sen samenmalajaa käsissä; niin häa teki taas toisea astian, niinkuin hänelle kelpasi." naa tuo Ympärillämme olema luonto meille kuolemaa ja katomaisuutta. Leh det omat kaamean kellertävät, jotka jo jonkun ajan kuluttua ne jälleen maahan putoamat. Ruohokentät käymät päimä päivältä harmahtamimmikst j.n.e. Illat, aamut ja yöt käymät pimeimmiksi sekä Pitcmmiksi kuni kuoleman pimentolan synkkä yö. Niin, — sytsy on todellakin kuoleman kumastus, mutta tämänkin kuivaa taustana on uudelleen koittama tvleivaa kemän kirkas aamu — ylös nousemiseen ihana aamu, joka ei enä vaihteista ja nykyisen ajaa suruista mitääa tiedä. Tällaista ihanaa tule vaisuutta kohden me siamme kulkea jo täällä elämässä »mestarin" seurassa. Syksyn mukana on elämäkin kaupun gissamme koko lailla muuttunut. Lukui sat koulumme omat taas auaisseet omen- sa ja porttinsa selko selälleen ivastaan- ottamaan tuota kirjavaa monisataislu. kuista lapsi- ja nuorisoparvea, joka niihia kilmaan rientää opinhaluaaa tyydyttämään Erityisesti ilahuttamana ja merkille paatamana onkia manhempiea ja lasten ymmärtämättömyys koulujen suuresta merkityksestä näinä ahtaina ja uhkaamina aikoina. Tieto ja taito oma peräisellä kansallisella pohjallamme kas- Mattaa ja kehittää sellaisen varttuneen rauhallisen armeijan, joka kykenee oma peräisenä omassa maassaan elämään sille kuulumaa ominaista kansallista elämäänsä. Tähän kaikkeen ja muuhun kin katsoen, toimon koulujemme yhä pa remmalla menestyksellä voimansa on nistua monastikia vaikeassa tehtämäs- sään. Ja meidän vanhempien tule tu kea ja auttaa koulujen menestyksellistä toimintaa, jota moimme monella tamal- la tehdä. Näitä paitsi on oppilaiden pyhä melmollisnus käyttäytyä niia, että opettajilla ja vanhemmilla on heistä ilonaihetta »vaimoistansa ja uhrauk- fistansa. Kouluista puhuessani muistuu mie liini opettajain ja maniiempaia yhteinen kokous, joka pidettiin yhteislyseossamme tämän nyt alkaneen syyslukukauden al kupuolella. Milkasta ja mouipuolista ajatusten Maihtoa siellä oli opettajia ja vanhempain mälillä. Kokous kosli maan lyseota. Aksi keskusteluaiae oli se, että lukujärjestyksessä oli nyt kortteeksi tehty sellainen muutos, että työkoulussa aljetaan klo 9 ap. sen sijaan kun se ennen alkoi ja klo 8:lta. Tämän uuden järjestyksen syynä esitettiin o!:man sen, että oppilaat ehtivät syödä »mankan aamiaisen" ennen kouluun menoaaa. Asiaa termeydellistä puolta valaisi tri Lomesoa ja koulua rehtori. Muutokseen olimat vanhemmatkin marsia tyytymäi- siä. Sitten muodostui pitkä keskustelu koululaisten käytöksestä koulun ulkopuo lella, heidän myöhäisestä oleskelustaaa kzupunlilla ja vihdoin heidän oleskelun sa ja odotuksensa iltasin postikonttoria edustalla m rtoomassa postin saapu mista iltajunassa Posteljoonit kun ei- tvät enä jaa'a sinä päivänä saapunutta postia — maikka he sen ennen tekivät, jolloin heitä oli paljon »vähemmänkin. — Näissäkin seikoissa toivottiin paran» «uksia aikaan saataman yhteisvoimin. »Elävien kumien" huonoista esityksistä lausuttiin pahennusta syntymää koulu nuorison fimeellisille käsitteille. Samoin huoaon kirjallisuuden »viljelemisestä, jota vanhempain ja holhoojain tule mahdol lisimman tarkoin valmoa ja estää. Sitten ilmotti rehtori, että on aiko mus, että opettajat vastedes tulevat toisinaan käymääa oppilainsa kodeissa ja lausui sen toivomuksen, ettei silloin häntä otettaisi vastaan, kutea tähänasti on ollut asian laita, ikäänkuin »polusi» mies" tulisi taloon. Omasta puolestani arvelen tähän, että se on ollut melkein opettajain oma syy, että heitä oa poliisin tavoin vastaan otettu sen muoksi, kun heitä oa niin harvoin nähty oppilain kodissa, paitsi silloia, kun todellakin heillä on ollut jotain poliisia tapaista asiaa. Mutta minä olen aina pitänyt kunnia-asiana saada opettajan joskus vieraaksi ja luulen, että kaikki rehelliset ja kunnon vanhemmat ja holhoojat tu levät tekemään samoin. Olen aina pi tänyt sen tärkeänä seikkana, että van hempain ja opettajain sekä oppilaiden keskuudessa vallitsee hymät välit ja roiaen toistensa ymmärtämys. Eräitä kauniita sivistyneiden tunto merkkejä on m. m. se, että he kuanioit Nuorukainen Puhui fitte näiden sa nojen johdosta ja sovitti ne ihmisiin, jotka Jumala on lnouut hyödyllisiksi astioiksi talouteensa, to^au joista per kele oli monta turmelut. Nämä tur mellut, saastaiset astiat voi kuitenkin Jumala mvodostaa kauniiksi, puhtaiksi ja hyödyllisiksi. Häa haluaa saada niin tehdä. Tahdotko siis sallia hänen ottaa syntisen sydämesi ja puhdistaa sen sekä muodostaa jeu uudeksi sydämeksi, josta virtailee uusi, puhdas ja onnellinen elämä? Marian pää vaipui alas ja kyyne leet tulmehtimat hänen kasmoilleeu. Woi, miten inhottamaa hänen elämänsä kui tenkin oli ollnt! Huolikohaa Jumala todellakin hänestä? Häa oli kyllästynyt synnilliseen elämäänsä ja halu parem paan elämään oli hänestä herännyt. Jos Jumala voisi ja tahtoisi puhdis taa ja uudesti luoda hänet, tahtoisi häa antautua Jumalalle. Häa tustin tiesi miten hän tnli ko tiin sinä iltana. Hänen sydämessään vallitsi sellainen rauha, jota hän ei ol lut koskaan tuntenut. Hän amasi ovea ja pysähtyi hetkiseksi katselemaan äitiään tamat ja säilyttämät »vanhoja historia!- lisiä muistomerkkejä, johon kuuluu vai- najiensa leposijan kaunistaminen ja kun nossa pitäminen. Meidän uskontomme tunnustajilla oa ylimalkaan sekin hymä puoli, jota ei voi sanoa maassamme c^iintymitztä kaikista muista uskontolua- niska. Meidänkin hautuumaamme on tvuofi vuodelta saanut yhä hienoimpia ja kallisarvoisempia hautapatsaita, jo.ka tulemat säilymään vuosisatain kuluttua meidän jälkeemme. Rauma on nyt täksi ja — tulemiksi valaistuSajoiksi saanut perinpohjaisesti uudistetun sähkölaitoksensa valonlemittä- jäksi. Katumalaislus yleensä on nyt mallikelpoisessa kunnossa ja tämän joh dosta tulevat yhä useammat yksityiset ja yleiset laitokset tilaisuuteen saamaan tätä oimallista maloa. Waloa kansalle ei ainoastaan sähkön vaan myöskin henkisen viljelyksemme laajoilla vai nioilla me juuri tarmitsemme. Väliaikainen eduskunta on kokoontu nut viime viikolla pääkaupuuknmme. Siellä esiintyvien kysymysten vmkeu desta huolimatta toimon, että eduskunta tulee esiintymään arvokkaasti ja täysin Yksimielisesti. Näitä tietoja eduskun- nasta leivittävät sanomalehtemme. Siis hankkikaa oma sanomalehti itsellenne! Turun Lehti tulee tässäkin suhteessa te kemään parhaansa ja sea Moi köyhinkin itselleen hankkia, maikka mielä täksi lop- pumuodeksi, jos ei fitä jo ole tehnyt. Terme taas pian kohtaamaan. A a e m o n e. Wtä ja toista. — Miehet ampuivat ja muija löi kirveellä. Jo pitemmän aikaa ou mesikämmen asnstannt Korpiselän Dläjärven kylän salomailla. Miimeksi teki se tuhojaan t. t. 1 pnä, tappaen lampuoii Aleks. Patro selta lehmän ja repi Petter Patrosen lehmän, ^ällöiu kyllästyimät »vahingon kärsineet kar hua mellastuksiin ja lähtivät sitä miehissä ja naisissa takaa-ajamaan. Seuraamana päi vänä löysimätkm takaa-ajajat Suojärven vi. tajön Annautehtaan maalta Riuhtaivaaran kukkulalta mesikämmenen parhaillaan aterioi massa kaatamaansa lehmää. Kiimas pyssy, tuli alkoi silloin, jonka lisäksi ajosalissa oleva Aleksin vaimo kirveen kanssa meni karhun päätä koputtelemaan. Lopuksi saatiin kun saa tiinkin karhu kellellee» ja oli se kooltaan aika. moinen ukko. Paitsi mesikämmenen turkkia, saavat urhoolliset metsästäjät vielä tappo rahankin vaivansa palkkioksi. — Uusi potaattilaji keksitty. Kun poliisi Schroderukseu vaimo Rovanie meä kirkonkylässä joku aika sitten meni po- taattimaalleeu katsomaa», miten suuritfi po taatit olimat kasmaueet. min keksi hän po- taattimaalla erääu uuden potaattilajiu. Po taatin »varret olimat yhtäläiset kuiu tamalli- s-lla potaattikaSmilla, waan junrimuknlät oli mat kerrassaan ihmeelliset. S litran »vetoisia ipriiastioita. (?) Tällaisia lasmauuaisia oli potaatin juuressa S kappaletta, joista toinen ali täynnä puhdasta spriitä ja toinen hiukan vajaa. Löytäjä vei löytönsä poliisikamariiu tutkittavaksi. — Puoskari putkaa». T. k. 14 p:nä pidättivät Maasan etsivät poliisit Lep» pävirroilta kotoisin olevau Antton Johan Roinisen, joka taloissa oli käynyt pnoSkaroi- misella petkuttamassa rahoja. Pidätetyllä oli matkassa kaikennäköisiä rohtoja, m. m. suola happoa lähes kannun pullollinen ja taskut täynnä todistuksia ja reseptejä. Roininen on jo ennenkin tuomittu PuoskaroimiseSta. Ihmisten herkkäuskoisuutta kuvaa se että R.. jonka henki vahvaSti lemusi »apteekilta", sittekin oli onnistunut puijata, jopa eräästä paikasta ko.onaiSta IS markkaaliu. — Kiteeläiset ja piispa. Hil jattain pidettiin Kiteellä piispantarkastus Tuloksiin oli piispa siellä, kuten yleensä koko Pohjois-Karjalassakin, tyytymätön ja ilmaisi sen seurakunnalle. Kun hän vaati seurakun taa perustamaan lisää nertokouluja, arveli vat pitäjäläiset, että kaksi entistäkin on lii kaa. Silloin uhkasi heitä piispa jumalan rangaistuksella, mutta kiteeläiset eivät siitä kään säikähtäneet, vaan tuumailivat, että h« kyllä jumalan kanssa tulevat toimeen, mutta ihmisten kanssa on asiaa laita vähä» niin ja näin. Tämän jutun kertoo „Karjalan Sanomat." Tämä istui Mielä tuolillaan 5 väsymys oli vallannut hänet ja saattanut hänet unen helmaan, siten huojentaen hänen kipujaan. Nopeasti riensi fitte Maria hänen luoksensa ja otti hänet hellästi syliinsä. »Niin, rakaS äitini", sanoi häa, kan taen hänet vuoteelle, »sinun Mariasi ou tullut takasin, entinen Mariasi, pyr' kien puhdistumaan ja tulemaa» uudeksi ihmiseksi. Jeesuksen. Kristuksen, Jumalan Pojan veri puhdistaa kaikesta synnis tä, uiia sanoivat lähetystalolla. Oi, äi tini, voitko antaa minulle anteeksi?" Oauelliset päivät seurasivat nyt. Maria oli väsymätön hoidellessa»» äi tiään. Hän koetti parhaansa mukaan huojentaa äidin kohtaloa. M. m. hankki hän pienet istuinrattaat, jotka äidissä herättivät suurta iloa. Ehtoisia, kun ilma oli suotuisa, nähtiin useia äidin ja tyttären meaeväa lähetystalolle, missä Maria oli löytänyt tien uuteen elämään vastauksena rakastaman äidin rukouksiin.