lorslsins tammikuun 27 pmä 8^7^Ul^7^ Ko 10 — lgio Knndennekfi: Suomalainen puolue r.n osottanut, että sosialidemokraattijohtajat omat olleet kykenemättömiä eduskuntatyö- hö-?, omat sitä ainoastaan häirinneet sekä ty3:ä järjettömillä puheiltaan jarruiianset ja siten estäneet monen parannu'sen tulemasta päätetyksi. Seitsemänneksi: Suomalaisen puolueen toimesta tietämät Valitsijat, että sosialidemo kraateilla on suuri syy siihen, että meillä nyt on maillemme mieras hallitus. Kahdeksanneksi: Suomalainen puolae ei ole myös kään salannut sitä, ekä sosialidemc» kraatit omat panneet maaränal-nscksi koko eduskuntamme olemassaolon, joten ei ole marmao, kuinka kauman nykyinen eduskuntalaitoksemme säilyy, jos sosialidemokraatit edelleen pääse- wät maan sm>rimmakfi puolueeksi. Dhdeksänneksi: Sosialidemokcaattijohtajat tietämät, että jos Suomalainen puolue kas- ivaisi ja se siten möisi enemmän Vai kuttaa eduskunnan päätöksiin j.i asi ain kulkuun, mmittuisimat monet asiat paljon nykyistä paremmalle lannalle. Mutta samalla lakkaisi kansa kuuuie- lemasta sostaiistiagilaattornta ja maksamasta näille lver^a, joten nä- mZt menenLlsirvät hymLpalkkaiftt laiskurinpäimänsä. Edellälaeielluista syistä sosialide- mzkraotit Suomalaista puoluetta Vihaamat ja kiukkuisesti sitä parjaa» wat. Tilattomain lainarahasto. Kiikoisien kunta on anonut malMs- tuSia kuntakokouksen 29 p:nä wiime marraskuuta tekemälle puätölsklle 5<«,VU) markan suuruisen lainan ot tamisesta tilattoman Väestön laina rahastolle. — Jrtolaistilastoa. Läänin kumernööri on mnme Mii^den neljän nellä neliänneksellä käsitellyt kaikkiaan 11ö irtolaisuudesti p däietiyä henki löä. Näistä tuomittiin 4 yleiseen työhön, jotamasloin muut pussitet tu» kotipaikoilleen. — HöyrylaivapäälltkkHtnt- ki»non omat Raumalla insivööri H nkarisen johdolla suorittaneet meri kapteeni K. I. Udd sekä kauppolai- nmrit K. E. Sjöblom ja F. M. Orn. - L.-S. — Metsänkanppoja. Hattula ja Kumppanit Raumalla asiat osta neet metsäpalstoja tilallisilta Kalle Raypältä ja Wäinö Kizröllä Kaura- ritsan kylästä Kokemäen pitäjää ja tilalliselta A. Uotilalta Tormelan ky lästä Hc-rjamallan ritäjää. Kauppa hinnat yhteensä 7,(XX) markkaa. Työt metsissä otatetaan Heli. — L.-S. — Tulipalo. T. k. 23 päilvää masten yöllä paloi KokemLensoar-'n Fleimnkin rannalla its. Ewa Ahl manin saunarakennus. Edellisenä iltana oli saunaSia oltu kylpemässä, mutta syykä tulen irlipääsemiseen ei lähemmin tunneta. SM rakennus että sen mukana palanut irtaimisto olimat makuutetut Ulmilan y. m. kuntain paloapuyhtiössä. — Hevonen hnkknnnt. Kun torppari Sfftri K.miSiö Kahaluo- dolta eräänä vänvänä miime mickolla oli paluumatkalla P hlaman sahalta, minne oli imenyt tukkikuvrmni Tou- karitta KeStm meisäStä, sai hänen hervoiensa jo >kun!aisen pyörlymä- koht ,uk!en ka-imen jäälle rekien eteen. HeDssla p dstt in kui-lleen-^', riisutUm siltä maljaat j^t lädd?rn!n kotoa ha kemaan ap»wäkeä, jotta se olisi sc?atu korjuun. Mutta kun tuliiin takmsin, olikin hemonen derännyt kuolleista ja mennyt näkymätiömiin. Etsimisestä ducilimatta ei sitä löydetty mistään. Muine laumantaina ie mihdoin huo- m ltmn Pchlciman sahan luona huk' kuneena tukkimakasiiniin, mistä hil jattain oli otettu tukkeja ja jää oli sen tähden ollut heikkoa. Hemonen oli siis pökerryksisiään kulkenut su laan. SomLntoon! Suomalainen puolue pyrkii somin- toon. Se tahtoo koota yhdeksi koko naiseksi kansaksi tämän rikkinäisen Suomen kansan. Rikastat kai Sinäkin, ystä-väni, rauhaa ja somintoa? J:s sttä wh. dot, niin mene maaliin, mie sinne naapurisi ja tuttamast ja äänestä kää kaikki Snomalaifen puolu een ehdokkaita. Silloin raken natte rauhaa ja sopua. minen kansallisten aatteiden lemene- misen ja toteutumisen tieltä. Hän on siten ylsi tämän liikkesu kunnioi- tettamia suurmichiä tässä maolipii- rissä. HZn on myös sangen t-holkaaSti Vaikuttanut Satakunnan mcakunnan taloudellisen Vaurastumisen kdisiä- miseksi, erUyisesli maan»viljely 'sen ja karjanhoidon olalla. K-muallismiehenä on hän pil?ät ojat ollut maakunnan ensimaiseen jou- ?o§s>.:. Nykyisinä maiteina aikoina edus kunnassa juuri tällaisia kokeneita ky kyjä tulvitaan. Pitäköön sen Vuoksi Kokemäen ma- litsijoyhdiS!y?piiri huolen sinä, että romasti R. Grönmall tulee maatuksi. Piiriin kuulumat fturaamat kannat: Kokemäki, Köyliö, Kaumaiso. Harja- malta, Li-vii za Kiikoinen. L :S !an numero on 11. Satakunnan tätä n«- meroa naapuriinne ^ keskuuteen!^ Ahlaittsn. W c a! t l u u ta k u nn at. Kun nallislautakunta on astttauut maaii- lautakun-a»n puheenjohtajiksi ja jäse niksi: Alakylän äänestysalue: Pu heenjohtaja pos.inkuljett.ja Juho I-.. lonen ja jäsenet t^Ioll. T M. Gran qvist. työmies AnUi Lindroos, me kaanikko Jalmari Holmström ja maa larin n?2!mo B-ndi Län^q^st sekä niarajäsenet: t^Ioll. F. W Öllorqm st ja tvömies I?akto Rosergren. Maali paikkana on kunnaut.:Iy. Nliky! Zn äänes!u?alue: Pnheen- jodt- ja opettaja K. E J-i-Sion ja jäsenet tnloll I -ho M. Lindholm suutari F. O. F'g>>rroos, tololl. I. W. Uusitalo ja torpoari F. Wn? - sala sekä maraiäsenet suntnri S qsr Lehto ja seppä Frans Lmdb rg. Wa^i- llpaikka Ahlaisten kansakculu. Kellahden ään->«insa!ue: Pu heenjohtoja opettoja V ktor W rsila ja jäsenet: torpp. V ktor H -'nu!a. kaupbiaS Wille Holvi, <vLni-,kt.-.io Juho Nurmela, torpp. Iisakki Koi- miöto sekä marojäsenet: tnrpo. S slsr. H'etala ja Kustaa Kcmkaavpäö. Wa?.iiyaikka Kelladden kansakoulu. Lampin äänestysalue: Puheen- johtaja opettaja Kössi Likti jc jäse net: isännöiisijä I. W Kriith. met- ^änmihti Jaakko Lön^b^rg, tarpv. Frans Samela, torvp. V klor Se?älä j' mnrajäsenet: keStikiemori KuStoa Grönlund ja Lorvp. Jizho Nnrocs. Maalipaikkana Lamnin kansakoulu. Luotojen äänestuHalue: Puheen johtoja opettaja I. P-ihja^honka ja jäsenet: t^loll. K. E. Erkli>ä. tal^ll. E. K. Eklnnd. kalastaja P. Laakso, muokraajl, F Saarinen. warajäwn<-i: knl-islai» E. I. Laine ia t loll V kt. SjZaren Bcand?r. Maalipaikkana LampaluodlZN kansakoulu. Pohjajoen näncstu?alue: Pu heenjohtaja ofionsija Inb^rq ja jäsenet: tnl^ll. F E Miika, emän tä Selma Miika, torpn. Iiakka Nord lund. torvp. Kali? Gra> sors ja ma- rajäsenet: torpp. Smen Lamminen ja iuömies Frans T'-omi. Maalipaik kana on Miikan talo Pohjajoella. Taksoituslautakunta on tehtämänsä toimittanut ja taksoitus- luettelo on ollut näbtämänä kunnan tumassa. Tyy'ymättömvys on tällä- k:u kerta'. y'ein>>n. T k. 18 p. viti- mät tvvtymättömät kokouksen, jonka tarkoituksena oli keksiä keinoja, millä saataisiin taksoitus kumoon. Rahaa kerätiiin ja lähetettiin eräs lakimie hen puheille Poriin neumnja kvsy- mään. „Peräs:ä kuuluu", sanoo tor- iventeiijä. Kokcviiicu ivlllitlija- thdikkNt omat: girönmall, Reinh., romasti. Paasikirvi, Juho Kusti, lakitieteen tohtori. Ingman, Lauri, jumaluusopin toh tori. Tämän piirin paikallisehdokas on laajalti tunnettu kautta koko Sata- kunnan maakunnan. Muostkymmenet on hän ottanut osaa sen henkisiin ja aineellisiin rientoihin. Voimakkaasti o» hän sekä puhein että kirjoituksin korottanut äänensä aina milloin on ollut kysymyksessä esteiden raimaa- Huittisten ivalitsija- yhdistysalueen ääni- IvaltaiscN Oletteko tulleet mah^nkään tark kaan merranneeksi toisiinsa Suoma laisen puolueen ja Sosialidemokraat tien eduskuntaehdokkaita? Jollette sitä ole tehneet, niin tehkää se nyt. Tnomalaise» p«oluee« ehdok kaat owat: Mäki-Juusela, F. O., maanmilje- lijä, Ingman, Lauri, jumaluusopin toh tori. Paosikimi, Juho Kusti, lakitieteen tohtori. ^ Sofialidemokraattie» ehdok kaat o»at: Rantanen, Fr., kirmesmies. Häkkinen, I. W., seppä. Ahlfors, Fanny, rouma. Merratkaa nyt ja ajatelkaa tyy nesti, kumman listan ehdokkaat omat edustajiksi someltumia ja pystymät lainsäädän-öiyöhön. Nyt ei saa katsoa, pääseekö Ranta nen Helsinkiin nauttimaan edustaja- palkkaa «mitään muuta merkitystä hänen maalillaan ei kumminkaan tule olemaan) maan nyt tulee muistoa, että nyt maaditaan edustajilta kykyä ja makamaa toimintaa. Koko maan etu ja eduskunnankin etu sitä »vaa tii. Merratkaa ja muistakaa: «parempi katsoa kuin katua". Suomalaisen puolueen Huittisten listan numero on Noormarkku. Vaalilautakunnat. Kun- naZn ?lautaku !inan kokouksessa Valit tiin kunnan ensimäisen äänestysalueen maal' lautakunnan puheenjohtajaksi op. E. A. Perttilä, marapuheenj. kontt. I. Salmi ja jäseniksi lamp. I Mrargren, tal. Leander Lahdenperä ja sspl ä K. Grönroos sekä Maralle ial. FranZ Tammilammi ja työm. Frans Mustalahti. MaaiihuoneuS- iona on tchtaan kansakoulu. Toisen äänestysalueen puheenj. tal. Frans Kariana, marapuheenj Frans Prnka ja jäseniksi suutari I. W. Söderlund ja tal. Frans Jnberg sekä marall? työm, I. Halminen ja seppä Juha FagerroS. Maalihuoneustona on kansakoulu. Kolmannen äänestysalueen puheenj. kauppias I. Fr b->rg. marap. suutari R Kangas ja jäseniksi lautamies I. Mattila, talolliset M. Farss ja Emil Mikkoa sekä nmll. Frans Mäkelä ja tal. I N Mainig-Matiila. Maali- huaneustona on kunnantalo. Neljtlnnen öänestnsalueen puheenj. !orpv Salomo Kallio, marap. tal. 0. P Nivala ja jäseniksi tal. M. Sami. I. Mrang Humla ja mvll. 1. Pummelin sekä m- ralle tal. I. Namrmneu ja nahk. M. Mirtanen. W?alihuyn?ustona on kansakoulu. Kansalaiset! Toimikaa niin, että »Satakunnan" timä nmn?r5 j^utiiu mitä useimman henkilön luettamaksi. Kun olette itse lukeneet lehden, n m an'a'aa se sel laiselle naapurillenne, jolle Satakunta n t:Is ja sssta'aa HZmlle earen muita se kirjoitus, johon its-km o!«tte kiiriun-e". Pmsirkun ja Mmkiir- «iiiiil lvillltsijiiyhdjstys- tcli piiriiil klmlmiit Verratkaapa toisiinsa Suomalaisen puolueen ja sosialidemokraattien ehdo kaslistoja! Suomalaisen puolueen näiden lis- tain ehdokkaat omat: Torppari Juho Seppä-Murto, I nnaluusopin tohtori Lauri Ing man, Lakiäeteteen tohtori Juho Kusti P iosikuoi. Sosiolidemokrattien ehdokkaat omat: Sahantnöm'es Nestori Aronen, Rouma Mimmi Kanermo, Torppari M. Malkama. Näistä on torppari Malkama ai noastaan syöttinä, koskapa hän ei ole muilla kuin tämän liston kolman nella sijalla, joten hänen ivulituksi tulemisestaan ei ole toiivoa. Tämä on taas yksi esimerkki siitä, miten kanpLnkilai-sofiali-tir käyt äwät maa laisia keppihemostnaan päästäkseen eduskuntoan ji muille kunniasijcille. Kumman puo ucen ehdokkaat nyt ka-sotte ihmi nä ja edustajina luo- tettamam miksi ja eduskuntatyöhön piMymämmiksi. Ajatelkaa tarkoin ja sitten tehkää omaniunlonne mukaan! Muistakaa, että aika on makama. Tyhjät suupuheet eimät mitään mer- kuse. Olettehan jo selmästi saaneet huomata, että sosialistiagitaattorien lupaukset omat olleet main korskeita san.'jz, joilla on äänestäjiä »vedetty nenästä- Pomarkun »valitsijayhdistyksen lis tan numero on ;> ja Merikarmian lv Pomarkuu walit!liayhdistyspi'riin kaulumat: Pomarkku, Kankaanpää, Noormarkku ja Ahlainen sekä Merikarmian piiriin: Merikarmia, Siikainen ja Honkajoki. 14. W-WI-,, Kokemäki. „S uo m e ttarelaist en on syy"! Kokemäellä, kuten muuallakin on maksettama kunnalliset menot, mitkä kerran on maksetiamaksi suoS- iuttu Ja lämän muiden merotuk- lautakuma on jättänyt kaikki manhat puheet „manttaoli-Sänistä, torppari- öänista, mirkamiesääniStä, työ mies äänistä" y. m. s. ja »verottanut mian jokaisen sadan markan tulon, oli se misiä ..rangissa" hymäniä. Siis puustaivilliseSl» seurannut kun nallisasetuksen määräystä merotuk- sesta. TaStä on ollut seuraus, että meroäynmäärä kauttaaltaan on nous sut noin 3,000 äyrillä, mutta myös kin sekm huomattama ojennus, että monet n. s. ..työmiesSänien" puheen suojassa kahden äänen miehinä »vael taneet omat saaneet tulojensa satolu vuin mukaan »veroäyrejä. Siis niinkuin oikeus ja kohtuus on ja lak määrää. Jolla on K tai 7 sadan markan tulo, hän maksaa 6 tai 7 äyrin meron, eikä maan 2 tai 4 niinkuin 2 ti 3 sadan tuloinen työ mies. E kä »veroäyrin korotus suin kaan ole erityisesti suurempi tulois ten ..työmiesten" viirissä, maan omat siitä hymästä kyllä saaneet muutkin osanpa, kuten jo »viittasin. E kä se meron maksu keneltäkään herkkua ole. Mutta kun kerran kaikki pitää kymin ja ajanmukaisesti olla (muistetta koon esim. maan se tamaton meno, mikä hiljan noust iva'woiStalon mä dän kavahtaneista silakoista y. m. k. käräjä y. m. uhkineen), niin se myös maksaa. Ei hylvää tyhjällä saa ja mitä ennen on ollut, se nyt ei enää keloja. Saattaa olla, että «erottajat omat joitakuita erehdyksiä tehneet, mikä tuloja ormioidessa saattaa tapahtua sentähdenkm jo, etteimät merotettamat läheskään tamallisesti tee mitään ilmoitusta tuloistaan lautakunnalle, niinkuin laki heitä melmoiitaa. Oma syy silloin. Mutta kuka nyt enää itseään juuri mistään syyttäisi. Jos- sain muussa täytyy syy löytyä. Ja jos eimät »verottajat ole koskaan toi mestaan kiitosta saaneet, niin tällä kertaa he omat saaneet oikean kuohun nan mastoansa. Tutkijalautakunnalle kuuluu työtä nouseman. Sen ohessa etsitään muualtakin syntipukkia, jolle saisi sapettaneen mielensä purkaa. Ja sameassa medessä sopii kalastaa. EduSkuntamaalit omat omella. Mi- käs on käyttää tilaisuutta ja osottaa maStapuolue syntipukiksi, kun tunto ei kerran enää mitään sano. „Suo- inettarelaisten on syy". Niin toito tetaan, maikka hymin tiedetään että puhuttu merotuSlautakunta on ollut yhtäpaljon minkään muunlainen, kuin konsaan ..suomettarelainen". Mutta se on nyt »vanha tuttu sanonta ja ivuasiroutisten jankutusten jälkeen käynyt yksinkertaisille semmoiseksi uskon kappaleeksi ja tottumukseksi että tapahtuipa tämän matoisen maan pinnalla maikkapa meteorikirven putoaminen ilmakehästä jonkun maan- kamarata asteleman, maikkapa neeke- rin päähän, niin — ..suomettarelais- ten on syy"! Mutta kait ne sen kestää, kuten ennenkin. Tule Wen syy parka tänne taas, jos et syyttä- jsssä parempaa asiain ymmärrystä herättää moi, etkä järkeä — tunnosta ei näin maalien edellä marsinkaan saa puhettakaan pitää. Ma alitouh ut näyttämät enem män hiijaistltz, paitsi sosialistien. Puhumattakaan paikallismalistajM-i on heidän agitaattorinsa Kimikoski parin miikon ojan yhtämittaa höy lännyt Kokemäkeä, syöttäen akoille helpot sokurit ja siirapit sekä miehille upakat, kahmi »valuu runsoaSt' kai kille j. n. e, kun maan yhtymät sosi- siisteihin. Kaarne kuuluu lentelemän hänkin mielä »viime hetkillä kristilli syyden »varjossa täydellisen sosialis min utukumia uskottelemassa ja muiden »varsinkin suomenmielisten tekoja »väärässä malossa esittämässä. Niin että merkillistä on. joS ei man kalla suomalaisella pohjalla tähän a?ti seisonut Kokemäki jo horminaan alkaisi, joS maan agiteeraukseSta jo koukuttelusta apua on. Ken elää, se näkee. parklllllln ja Kar man lt>liliW- Oistyksen ehdokkaat omat: Rapola, F. O., lehtori. Paasikimi, Juho Kusti, lakitieteen tohtori. Ingman, Lauri, jumaluusopin toh tori. Lehtori F. O. Rapola on kautta koko maalipiir mme tunrettu ja suo sittu eduskuntaehdokas. Kaikissa edel lisissä eduskunnissa on hän ollut jä senenä ja tehnyt parhaansa tämän maakunnan etujen hymäkst. Hänet on eduskunnassa aina luettu työky- kyisimpien jäsenten joukkoon. Parkanolaiset ja Karmialaiset. Pi täkää huoli siitä, että ehdokaslistaan ne ääneStämät kaikki makamat ja ajattelemat kansalaiset. Ei mikään vuolue paikkakunnallanne kykene esit tämään teidän ehdokkaisiinne merrat- tamia ehdokkaita. Teidän tulee myös muistaa, että maalipiirimme Suomalaisen puolueen malitsijayhdistyspiireistä on Parka non ja Karmian piiri se, jossa kan sallinen malmeutuminen on ollut suu rin. Suomalaisen puolueen rimit omat kaikissa edellisissä maaleissa näissä kunnissa suurimmalla menes- tyksellä taistelleet sosialidemokratiaa ja ..perustuslaillisuutta" mastaan. Seisokoot nämät rimit horjumatto mina nyt kohta tapahtumissa maa leissa ja täyttäkööt kunniakkaasti Velvollisuutensa näinä Vaalitaistelun unimeisinä päiminä. Parkanon »valitsijayhdistyksen lis tan numero on 16. Kiikoinen. Kiikoisten «Jyrän" muo- sikokous on ensi sunnuntaina t. k. 30 p:nä Koimuniemen talossa al kaen kello 4 i.p. Ohjelmassa on esi telmä, puheita, kuorolaulua y. m. armokasta. Jokaisen tulee ehdotto masti siksi laittaa pois uneliaisuuten sa ja mukanansa monta »vähemmän hereillä olemoa saapua tähän tär keään tilaisuuteen, johon pääsy on mapaa. Miehissä ja naisissa siis ko koukseen! Pois »velttous! Maalipiirimme torpparit! Suomalaisen puolueen Merikar mian ja Pomarkun Valitsijayhdistys ten listoilla on ensimäisenä ehdok kaana torppari I. Seppä-Murto. Hän on tunnettu makamaksi ja ajat telemaksi kansanmieheksi, jolle kan salliset aatteet omat jo kauman olleet toiminnan johtotähtinä. Kun hän nyt taas on eduskunta ehdokkaana, on torpparien yksimieli sesti äänestettämä häntä. Erikoisesti hedän kunnia-asiansa on toimittaa hänet »valituksi. HlMMmlisel! Jos te toimettomina katselette mastapuolue- laisten toimintaa ja tahdotte maalipäimään saakka niin menetellä, niin on marinaa, että me waateissa me- netämme edustaja- paikkoja. a Ia. — „Päiwä«" loiime numero otettn takavarikkoon. Maanan taina otettiin aikakauslehti..Päimän" miimeksi ilmestynyt n:o 3 takamarik- koon sanotussa lehden numerossa olleen otsakkeella ..Exodus" maruste- tun kirjoituksen johdosta, jonka laatija on nimim. R sael Lemminkäinen. Painoylihallitus oli kirjoituksesta ilmoittanut Uudenmaan läänin ku- mernöörille ja maatinut takamarik- koonoitoa. Kumernöörin käskystä määräsi sitten Helsingin maistraatti erään »virkamiehensä takaivarikkoon- ottoa toimittamaan. S««rlakkotapaht«n»ia pen gotaan. Kenr»alikumernöörin kans lian maatimusten johdosta on Mik kelin läänin kumernööri maatinut Sa- monlinnan ja Heinolan kaupunkien maistraateilta tietoa ja telmitystä sii tä, milloin ja kenen käskystä on mai- nittujen kaupunkien polusipäällikkyyS ja malmonta siirretty asianomaisilta ruununpolmelijoilta, ruununmoudeilta ja nimismiehiltä miSkaaleille ja mais traateille, maikka tämä päällikkyys ja ylin malmonta semmoisissa kaupun geissa ja yhdyskunnissa, joissa ei ole täydellistä poliisilaitosta, kuuluu 18 p:nä helmik. 1904 annetun armollisen asetuksen mukaan kumernööreille ja heidän alaisilleen ruununmoudeille. - M. S. — Observatorio Lappiin «sgueetisten tntkimnsten toi meenpanoa »varten. Km» pros. E. B snSdorff on ilmoittanut 70 muotta täyttäessään lahjoittamansa määrätyn rahaerän pohjarahastoksi Lappiin pe- ruskettamaa obsermatormta marten, on Suomalainen Tiedeakatemia päät tänyt ryhtyä toimenpiteisiin asian to teuttamiseksi ja asettanut suunnitel maa laatimaan komitean, jonka jäse. ninä omat professorit E. Bonsdorff, G. Melander, A. Petrelius ja sihteeri G. Komppa. — Savonlinna» tnomioka- pitnlin asessorinvaalissa on eilisten tietojen mukaan enimmät ää, net saanut Jaakkiman kirkkoherra A. Noponen. —Kansakonlnnopettaja vää rennetyillä papereilla viraSsa. Lappajärmen Finnilän kansakoulun opettajan mirkaa haki ja sai eräs Karjalan puolen mies. Seminaari, todistukset piti olla Rauman seminaa rista, maan mitäs ollakaan, kaikki to distukset olimat alusta loppuun mää rennetyt, mieläpä osaksi hakijan nimi kin. Tämä harminainen maleopettaja otettiin miranomaisten huostaan. Opettaja on tunnustanut »väärentä neensä paperinsa; hän lienee käynyt jonkun merran kansakoulua. Nimestä, enemmän oikeasta kuin Väärennetys täkään, ei ole saatu tarkkaa selkra. Maleopettaja »vangittiin t. k. 20 p.nä. — P:maa. H. S:lle on ilmoitettu, että tuon maleopettojan papereissa oli nimi Ju ho Edward Törmänen. Kuuluste lussa on hän ilmoittanut olemansa talollisenpoika Juho Mikonpoika M o nto, kotoisin Raudun pitäjästä. Monto on »viety Maasan läänin- Vankilaan tuomio!» odottamaan. — Pankkien osingot. Pohjois maiden Osakepankki tulee tänä »vuon na jakamaan moitto-osinkoina 12'/^/., Turun Osakepankki 7°/<>, Ahdysvankki 11 °/o, Primaibanken 12°/», Uuden maan Pankki 11°/o ja Kauppapankki 3 tai 4"/„. Mitttlmiö nmlit» johdosta. Manha Suopohjan Leena kulkee tietä pitkin. MaStaan tulee opettaja Koimumiita. Hymää päiivää! Mm- ne se Leena menee niin pyhäpumussa? kysyy opettaja. — Minne'? tokaisee Leena Vähän tuin närkästyneenä, kyllähän opettajan pitäisi tietää, min- ne kansalaisten askeleet näinä päimi nä miemät — maalipaikalle tietenkin! — ÄUin, niin, mastosi Koimumiita mähän hämillään, mutta ajattelin, että Leena kylän ahkerimpana kirkossa- kämijänä ja manhan ajan ihmisenä ei mälittäisi nykyajan hommista jo maallisista menoista. — E', herra opettaja, Suopohjan Leena ajattelee näin: kun Jumala minulle on anta nut järkeä päähän ja hitusen rakka utta tähän maalliseen isänmaahani ja tarmoa käteen, että woin »vetää pu naisen Viiman, niin teen sen, koska siten tiedän täyttömäni welwoll -suu» teni kansaani ja maatani kohtaan. Tietäähän opettaja, että isoisäni joka oli hurskas kristitty, sankarina kuoli sotatantereella tämän maan puolesta, enkö minä sitten mielelläni kämelisi kuuden kilometrin matkaa maalipai kalle? Opettaja Koimumiita nosti lakkiaan kunnioituksella ja lousui: Olisi Suomessa monta niin älykästä ja jaloa kansalaista, joka käsittää kristityn melmollisuuden maatansa kohtaan kuin Te, Leena, niin eimät asiamme olisi niin huonolla kannalla, sillä tiedän, että Vedätte Viimanne oikeaan paikkaan. Opettaja asteli eteenpäin. Ajettiin hemoskllc» ohi; pysähdyttiin, reestä kuu lui iloista ääniä: päiivää, päimää, tul kaa rekeen, kyllä täällä on tilaa kol- mellekin. — Kas, Myllymäen halti jathan siinä omat! Minne matka? — No, tuonne Lepolaan aiomme, tyttären luo. Nuo maalipäimät omat niin leivottomia, ei mäki tahdo tehdä työtä hylvällä eikä mäkisinkään pa kottaminen mitään hyödytä. Ajatte- limme siis mekin Viettää Vapaata päimää ja käydä tytärtä katsomassa. — No, joko olette olleet äänestämäs sä? kysyi opettaja. — Emme, ei sitä tiedä, ketä äänestäisi; ja mitä hyötyä siitä sitten on, tuoSta äänestämisestä? Asiat menemät kyllä muutenkin me nojaan, kai Jumala huolm niistä pi tää. Olemme emännän kanssa tuu mailleet, että kristittyjen ei pidä maallistin estoihin takertua. Rengit ja piiat meillä omat oikein kiihkoista, mutta he Länestämät omiansa, noita sosialisteja. Eikö opettaja tule rekeen? — En, kiitoksia, kämelen mieluum min.! Myllymäen isäntä läimähytti ruu naa ohjaksilla ja huudahti: hymästi sitten! Opettaja nosti lakkiaan »verkalleen, mutisten itseksensä: kuka noista täyt tää melmollisuutensa isänmaatansa ja kansaansa kohtaan ja sen oheSsa täyt tää Jumalan tahdon, köyhä mökin muori, joka Viiman meti ..oikealle vaikalle", V^iko tolon isäntä, joka ei maaleihin mennyt, ivaan meni ennen mieroisille? Päätä itse, kansalainen! Malitsija. — Sekakonserenssin suomalaisten jäsen'en mastalause lähetettiin »viime maanantaina Pietariin. — Retih tietää, että aikomuksesta nimittää hra Hosiainom senaatin talousosaston oikeustoimituskunnon päälliköksi on luomuttu. — Miime sunnuntaina määräsi palkintolautakunta 1,000 mkan pal kinnon Kaarlo Bergbomin rahastosta kirjailija Kaarlo Atralle, jonka näy telmä ..MuSta siipi" on saamuttanut kahtena miime muonna Kansallis teatterissa esitetyistä kotimaisista kap paleista parhaan menestyksen. — Senaatti on wahwistanut maan- miljelyshallituksen ehdotuksen sen mal- monnan alla muonna 1910 toimitet- tamista kuimaustöiStä. Työsuunni telma päättyy 412,753 mkaan 64 penniin. — Senaatti on päättänyt korkeim paan paikkaan Vahmistettomakfi lä hettää laatimansa asetusehdotuksen yhdistettyjä karjanhoitoja- ja meijeri- kouluja koskemien määräysten muut tamisesta' — Mallinneen koillistuulen »vaiku tuksesta omat jäät Koimiston lähellä t. k. 24 p. kello 3 aikaan iltapäimällä irtautuneet ja »vieneet mukanaan sekä kalastajia, että kalastustarpeita. On nettomuuden sattuessa oli kalaStuS varaillaan käynnissä ja paljon ka lastajia Koimiston saarelta jäällä. — Asikkalan pit. kihlakunnanoikeu dessa tuomittiin miime maanantaina ylioppilas P. Mittler murhapoltosta ja »varkaudesta yhteensä 6 Vuodeksi kurituShuonerangaistukseen. — Kaikki Miipurin olutpanimojen omistajat omat korottaneet oluen hin aa 1 markalla korilta. Samoin on Miipurin anniskeluyhtiön miinamyy- mälä korottanut palomiinan hintaa noin 70-80 p. litralta. — Työttömäin amuStamiseksi on Helsingin kaupungin Valtuusto miime tiistaina myöntänyt 11,000 mkaa yötä mastaa jaettamalsi kunnan työ- mälityStoimiSton, pelastusarmeijan ja hymäntekeiväisyysyhdistyksen mälityk- ellä. Kenraalikumernööri on suostunut erinäisten työttömäin anomukseen aada toimeenpanna marainkeräys istoilla ja säästölaatikoilla ehdalla, että keräyS lopetetaan »viimeistään ensi toukokuun 1 p:nä. - IZ2 - Aikomuksensa sllcoivÄt Korjus. 3mne saakka c>li kett)' l^imdsborouAll in sokurivoileipä riittän/t. kouvs /^rmour ei tslitonut kcaunoitells poiksa ja olisi mie lellään autaout känen uieimä kouluun ilin^n sitä. Alutta oli toista mieltä, lläi» jstlcoi samaan suuntaan kun Kitin äiti oli alkanut jii tässä tuhlaavaisuudessa avusti käniä klattkexv, kirkkoväsrtti. Uutta suoraa puistokä/täväa päässä, joka tu- vasta vei suurelle tielle, oli kiusaaja väijymässä. Ro^al, joka eleli vaan Imvikseen, oll kadonnut tuvan edustalta samaan sikaan kun kit sieltä läksi lZet^n seuraamana, joka piti sokurivoileipää esiliinansa alla piilossa, jotta R.ouva ^.rmour, joka seisoa täli^steli lieitä» ei sitä huomaisi. ko^al makasi siis tienristeyksessä odotellen Kitiä. lamä kuomasi tieti koiraa ja vikelsi sitä luok» seen. Koira tuli juosten ja kerjäsi makupalaa, l^än oli k^llä jo saanut aamiaisensa, eikä kän oikeastaan pitänet sokerista. Nutta kän taktoi, että Kit tulisi leikkimään känea kanssaan järven rantaan. )a siksi lio^al kappeli känea ympärillään ja oli kovasti pitävi- nääa sokurivoileivästä. Le Ii/ppi ja kaukkui kaikin voimin järvelle päin. Oll aivaa kun olisi se taktoaut saaoa: »l^ule mukaani tuonne I» lletkisea — mlltei neljänaestunaia — saattoi Kit vastustaa kiusausta, lie olivat jo ennättäneet pitkän matkaa pääkäa tuvasta. Mrvi keloitti niin sinisenä ai- kaalla laaksossa. ?ikku laineet kimmelsivät auringon- paisteessa kun tuuli niitä väreil/tti. lukma mailman- järjestys pikku pojalle, jonka tuli mennä kouluun. Kit ajatteli kelteistä koulukuonetta, Duncan Oun- «aassonis ja känea ruoskaansa ---- siitä kän k/llä ei paljoskasa vällttäa^t, isoäidin käsi oll paksmpi, — - »49 — kuin rekevän lektipuun, mutta ) kt äkkiä tulee kavala mato. Olen nälm/t känea käviävän msan päältä kuin kynttilän, jonka tuuli sammuttaa.? Kirkkoväärtti oli pukuessaan ojentanut vartalo aan ja osoitti kädellään päin tien mutkaa, missä kapea silta vei puroa )'!>, joka oli uurtanut itselleen tieä ka- nervikon läpi. Kikisten kiukusta, nosti Valter klac Valter ruos- kaansa I^ödäkseen vankusta. Alutta tämä ei liikakta- niit. IIän viittasi tienkäänteeseea aivankuia siellä olisi näkjm^t joku aave. lletkeksi kalpeni Valter Uac Valter ja käa käänsi katseensa sinnepäin. I^ä^tti kuia olisi känkin näkn^t jotakia ja jääkmett^n^t aäostä. Nutta sitten astui käa alas kevosen selästä. v^e ukkaatte minua,» kuusi kän. »N ikännekään vo! teitä suojella, kaljoa olen kärsinet teiltä ja teikä läislltäane — o^t jo riittää.» /a ohjakset käsivarrelle keitettyinä läkest/i käa vaakusta, joka seisoi liikkumatta. Lilmäasä kuluivat kuia pedon, kasvonsa olivat puoaiset ja käsi nurkkiin puristunut. »Uikä estää auaut kuristamasta teitä, Uattkev. ^Vrmour ja keittämästä ruumlinae järveeo?» saaoi käa. »'te pelkäätte maallista oikeutta,» saaoi kirkko- väärtti levollisesti, »ja toiseksi Kaikkivaltias pidättää kättäane.» »Huolimatta laistanne ja Kaikkivaltiaastanne sioa ruoskia teitä kuia koiraa. Kärsivällisyyteni oa jo lo pussa,» kuusi tuo raivostuaut julmuri. »ku miauakaaa kärsivällisyyteni saata pe- räti kauan, kua olea ollut aiia sokea, että olea sata- aut t^ttäreai tuollaiselle miekellel» saavi kirkkoväärtti painavasti. Valter lckae Valteria kä» kokosi, käa naatti uk- Vt L»Qv»«t7. W