Lauantaina 27 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 96 - 1910 ja sitä myöten rakennettu kanama luonnollisimmaksi yhdistysmäli- neeksi Juojänven meststöstä Sai- maan mesiin. Kuitenkin käy ka- naivan tekeminen tähän kohtaan merrattain kalliiksi, koska Maris- meden ja Juojärmen medenpin- tojen korkeuden mälinen ero on lähes 20 metriä, mikä nousu on moitettama kuuden sulun amnlla. Matka Wariswedestä Taimallah- teen on noin •"> km. ja kun on kanaman kustannukset tällä mat- kalla laskettu nouseman 1 milj. :W0,800 mk., joista noin 087,000 mf. maatöihin, H4f >,ooo mk. sul kuihin, kahteen kääntösiltaan ja laitureihin, sekä mk. huo nerakennuksiin. K anamareilin muun eli Taiivallahden ja Kaamin pi täjän kirkonkylän rannan mälisen osan perkaamisesta nousemat kus- tannukset ainoastaan 5^,2«)v mark- kaan, joista Taimallahden—Juo järmen osalle tulee 9,500 mk., Ohtaansalmen osalle 1,000 mk. ja Kaaminkosken osalle 48,700 mk. Koko kanamamäylän kus- tannus nousee siis 1,390,000 markkaan, sen yhteenlaskettu pi- tuu§ tulee 05 kilometriksi. Wärtsilän yhteiskoulujuhlat omat huomenna alkaen konsertilla yhteiskoulun juhlasalissa klo 2. Huomautamme niistä mieläkin. Tässä yhteydessä mainittakoon, että urheilukilpailuna on kolmiot- telu, johon kuuluu keihäänheitto, pituushyppy ja 200 metrin juoksu. Palkankorotusanomus. Nautamaaran piirin nimismies Mikko Sormunen on anonut lää- nin kumernöörin toimenpidettä siihen että hän 5-muotisen nuh- teettömän palmeluksen jälkeen saisi nyt asetuksenmukaisen palkankoro- tuksen. Paloapnyhdistyksct. Lääninhallitus on lvahmlstanut Tohmajärmen kunnan paloapu- yhdistyksen säännöt. Kesälahden kuntalaisten mal- tuuttamana on kuntakokouksen pu- heenjohtaja Jmar Karjalainen anonut mahmistusta Kesälah- den paloapuyhdistyksen ohjesään- noille. Peltosalmen maaiNviljcltiökou- luun on 1 päimä marraskuuta alka- ivalle oppijaksolle malittu m. m. Heikki Pietarinen Rääkkylästä, Lauri Emil Tolmanen Nurmek- sestu, Paamo Turunen Polmi- järmeltä, sekä karjakkokou- luun m. m. Hilma Johanna Korkalainen Maltimolta. Kuntain luottamusmiehet. öiurmeksen pitäjän Jokikylän kylässä asuman talollisen O. 28. Timosen anomuksen toimenpitei siin ryhtymistä marten, että kun- nallislautakunnan puheenjohtaja Olli Heikura melmoitettaisiin jät- täinään puhemiestoimensa, on läänin kumernöörinmirasto jättä- nyt huomioon ottamatta, koska herra Timonen ei ole katsot- tama oleman oikea asianomai- nen maalimaan mainittua toimen^ pidettä. Jrtolaisuudesta lvanqittn. Miipurin poliisilaitoksen etsimä osasto on t. k. 16 pnä mangin- nut ja Kuopion lääninmankilaan irtolaisuudesta passittanut jouto- laisnaisen Pielisjärmen pitäjän Muonislahden kylästä Anni Heis- kasen, joka m. m. Espilän puis- tossa eräänä iltana tamattiin ylen määrin juopuneena, saaden siten esiintymisellään yleisön huomiota puolelleen sekä herättäen inhoa kunnollisissa ihmisissä. Anni Heis- kanen on mielä mallan nuori, ei seitsemäätoista muotia täyttä nyt. Johanneksen Kaijalan osuuskaupan r. l. hoitajaksi on malittu 16 hakijasta H.Molarius Kesälahdelta. Möhkön naulapaja palanut. Keskimiikkoa masten yöllä pääsi tuli mielä toistaiseksi tuntemat- tomalla tamalla irti Möhkön nau- lapajassa, polttaen sen pohjiaan myöten poroksi. Pajan omisti toiminimi Gutzeit k C:ni, joka sen oli muokrannut toiminimi Meljekset Kimiselle. Tulen uhriksi joutuimat kaikki pajakalut ja muu siellä olema irtain omaisuus. Tulirokko Enonkoskella. Saivonlinnan piirin piirilää- käri on Mikkelin kuwernöörinwi rastolle ilmoittanut, että Enon kosken kunnassa on useammassa eri kylässä ilmestynyt tulirokkoa sekä tuhkarokkoa ja että hän on antanut kunnan johtohenkilöille neumoja ja määräyksiä sairasten hoitamisesta ja tartunnanmaaran lemenemisen ehkäisemisestä. Il moituksen johdosta on kumernöö- rinmirasto määrännyt kunnan palkkaamaan opinsuorittaneen sai- raanhoitajan ja ryhtymään kaik- kiin piirilääkärin neuwomiin ma- romaisuus- ja ehkäisemiskeinoihin neljän päimän sisällä määräyk- sen antamisesta. (Eläintautia. Ruohutustautia, jota merkeistä päättäen armellaan ..kapiksi", on ilmaantunut Nurmeksen pitäjän ylikylässä maanmiljelijä Olli Mustosen karjaan. Juuan pitäjän Ahmomaaran ja Pielisjärmen pitäjän Hattu- maaran kylissä ilmoitetaan rai- moaman punatautia. Jlmotusten johdosta on asian- omaiset piirieläinlääkärit heti mää- rätty ryhtymään asianomaisiin toi menpiteisiin tautitapausten suh- teen. Määrällä nimellä tuomittu. Tämän läänin lääninmankilan tirehtööri ilmoittaa kumernöörille, että Liperin ja Kuusjärmen pi- täjien käräjäkunnan kihlakunnan oikeudessa t. k. 16 pnä toiskertai sesta »varkaudesta Pekka Ollin- poika Siitosen nimellä tuomittu mies on matkalla täkäläiseen lää- ninmankilaan Miipurin läänin- »vankilassa tunnettu jo ennemmin ensikertaisesta markaudesta tuo- mituksi Antti Antinpoika Koisti- seksi, ja on mies asian tunnusta- nut siten olemam Tämän johdosta on kumernöö- rinmirasto käskenyt Liperin piirin nimismiestä, joka Mussa on esiintynyt yleisenä syyttäjänä, heti ilmoittamaan tyytymättö- myytensä päätökseen ja malitta- maan siitä hoivi oikeuteen, että erehdys tulisi korjatuksi. Wuodentnlontoiweet elokuulla. Maanmiljelyshallituksen kolmas tämänmuotinen muodentulokerto- mus, niikä perustuu sille elokuun puolimälissä saapuneisiin tiedon- antoihin, (joista miimeiset tulimat t. k. 22 pnä), on näin kuuluma: .Kuopion lääni. Ruis antaa enimmäkseen kes kinkertaista huonomman tai keskin- kertaisen sadon, ainoastaan Nil- siässä, Rautamaarassa ja Muu- rumedellä ilmotetaan ruissato kes- kinkertaisen hymäksi; rukiin leikkuu alotettiin läänin eteläosissa useilla paikkakunnilla tämän kuun toisella miikolla, mutta itäisissä ja poh joisissa pitäjissä ei ollut monilla paikoin mielä alkanut tämän kuun puolimälissä, maikka miljan ilmo- telaan olleen jo tuleentunutta! ru- kiin kylmö alkoi yleensä tämän kuun toisella miikolla, sää on ollut enimmäkseen suotuisa ja kylmö on toimitettu yleensä manhalla sieme- nellä, maikka uutisrukiin ilinote- taan myöskin yleensä joutuman siemeniksi. Ohra on yleensä keskinkertaista parempi tai hymä ja sato tulee yleensä hymänpuoleinen; sato jou- tuu aikaiseen ja useilla paikkakun- nilla alotettiin ohran leikkuu tä- män kuun puolimälissä. Kaura on yleensä keskinkertai- nen, paikoin tosin harmanpuolei- nen ja enimmäkseen toimotaan kes- kinkertaista satoa, muutamin pai- koin myös keskinkertaista parem- paa, paikoin sitä huonompaa; sato joutuu aikaiseen ja muutamin pai- koin alotettiin kauran leikkuuta jo tämän kuun puolimälissä. Perunaa on hallamahingoit- tanut hymin useilla paikkakunnilla öillä tämän kuun 11 ja 12 päi- mää masten sekä myös paikoin tämän kuun 9 päimää masten, mutta mahinko ei ole suurempi? perunaruton mainitaan tekemän jonkun merran mahinkoa Rauta- lammella; perunasato tulee jok- seenkin kaikkialla hymä tai keskin- kertaista parempi ja joutuu yleensä aikaiseen. Nauriista odotetaau samoin kuin perunoistakin hymää tai kes- kinkertaista mähän parempaa sa- toa, ainoastaan Karttulassa ja Vesannossa ilmotetaan sato maa- kirppujen ja kuimuuden tähden huo- nonpuoleiseksi. Laidun on useimmilla paikka- kunnilla hymä tai hymänpuolei- nen, mutta monilla paikoin myös huononlainen ja kuimuuden mai- maama. Heinänteko alkoi enimmäk- seen heinäkuun puolimälissä tai sen jälkeen ja loppui yleensä tä- män kuun toisella miikolla, paikoin tämän kuun alussa; sää oli hei- nänteon aikana yleensä suotuisa; kaikkein useimmilla paikkakunnilla on heinäsato keskinkertainen, mutta m-millä paikoin myös sitä parem- pi ja muutamin paikoin keskinker- taista huonompi. Kuimuuden ilmotetaan muu- tamin paikoin »vahingoittaneen heinän ja miljan kasmua, marsin- fin aikaisemmin. P u n a t a u t iji rt mainitaan Karttulassa ja Mesannossa useita lehmiä kuolleen, muualla ei eläin- tauteja ole sanottamasti ilmaan- tnnut. Muualta Suo mesta. Uuden Testamentin suomennos walmis. Raamatunkäännöskomitean toi- mesta on nyt ilmestynyt Kirjei- den loppumihko. Ennestään omat saatamana Emankeliumit, Apos- tolien teot ja Johanneksen ilmes- tyskirja. Kirjeiden yhteinen hinta on 1 mk. 5 p. paremmalla pape rilla 1: 40. Koko Uusi Testa mentti on myöskin saatamana. Kustantaja on Werner Söderström Osakeyhtiö. suomalainen saalvuttauut kei- häänhcitossa maailmanennä- tyksen. Tukholmasta, elok. 21 pnä. Koekilpailussa saamutti Saaristo keihäänheitossa masemman käden ennätyksen 46,37 metriä ja lop- pukilpailussa ensimäisen palkin- non, molempien käsien heitto 96,48 metriä. Seimäshypyssä tnli Saa- risto toiseksi. Wenäjän rangaistuswankiloi- ta Tuppnran ja Someron saarille. „Pet. G aseta" tietää, että päämankilahallituksessa nykyjään keskustellaan ranbaistnsmankiloi- den rakennusehdotuksista Some- ron, — Kotkan ja Haminan mä- Iillä — Rohknman- ja Tnppuran- saarille Suomen lahdessa. Kuteu tunnettu, on kysymys tästä jo aikaisemminkin ollut mi- reillä. Wenäläinen sotamies sairas- tunut koleraan Lappeenran- nassa. Wiime maanantai-iltana saapui Pietarista Lappeenrantaan 120 rakuunaa. Tiistaita masten yöl- lä sairastui eräs Paulom-niini- nen sotilas ja mieliin rykmentin sairaalaan. Rykmentin päällikkö on sähköt- tänyt Pietariin, että Krasnoje- Selossa jälellä olemia sotilaita ei tuotaisi Suomeen. Keskimiikkona toimitetussa tut- kimuksessa todettiin, että Lappeen- rannassa sairastuneen menäläi- sen sotamiehen Paul Paulomin ulostuksissa on kolerapesäkkeitä ja että hän sairastaa aasialaista ko- leraa. Lisää sotalväkcä Koumolaan. Sotämäen lisäys Koumolaan alkaa syysk. 7 pnä, jolloin aluksi yksi komppania majotetaan siilue. Komppania tulee saamaan asun- nokseen manhan meijerirakennuk- sen, jota lääninsihteeri Äl^ren, nimismies Muje ja aikaisein- niin Koumolaan sijoitetun sota- mäen päällikkö sunnuntaina tar- kastuvat. Maanjäristys aiheuttanut ra- kennnksen lnhistnmisen. ^)öllä masten miinie tiistaita noin klo 12 minuuttia ennen 2 huomattiin muutamissa paikoin Kotkan kanpnnkia maanjäristys, jonka keskuskohtana näyttää olleen uuden raatihuoneuutisrakennuksen sendnt. Wielä katottomaan raken- nukseen syntyi suuria repeämiä semiin ja ainakin läntinen pääty, joka osaksi luhistui, on pakosta purettama. Kallioon, jolla raken- nus tulee seisomaan, on syntynyt symä, ninutainissa kohdin aina 1'.. jalan lemeä halkeama. Kuteu tumlettu, ei kaupunki rakenna raa- tihuonetta, joten se ei tule kärsi- mää» mahingosta. selkkauksia arpajaistilaisuu- dessa. Tornion työmäenyhdistyksen ar- pajaisissa miime sunnuntaina ei aiottu noudattaa kenraalikumer- nöörin asettamia ehtoja, joiden mukaau m. m. puheiden pito oli kielletty, maan poliisimestari Me- lartinin edeltäpäin annetuista kiel- loista huolimatta ..piirisihteeri" A. Laukkonen alkoi puhua ja pu- huikin jo puolen tuntia, kunnes poliisimestari M. tuli paikalle kes keyttäeu puheen ja uhaten lopet- taa arpajaiset ellei ehtoja täytetä. — Tämän johdosta L. alistuikin maatimnkseen, mutta uhkaa nos- taa Melartia mastaan kauteen laittomasta menettelystä. Mielipuoli äiti yrittänyt tap- Paa kaksi lastansa ja hukut- taa itsensä. Suununtai-aamulla klo 8 seu- duissa yritti eräs niielipnoli äiti tappaa kaksi lastauta Muhoksen Kirkkoniemessä. Oli jo takonut lapsiaan, joista toinen lienee 4 muoden ja toinen 5 muoden man- ha, kimillä päähän haamoihin asti, kunnes lasten itkun kuultuaan riensi Kirkkoniemen lähellä asu- masta talosta ihmisiä paikalle, jolloin tapasimat äidin hukuttau- tumisaikomuksessa. Oikealla ajalla he pelastimat naisen ja korjasimal itkemät lapset huostaansa. Oiineton äiti, jonka nimi on Betty Häkli, on leski, sillä mie- hensä, joka on ollut Amerikassa, on siellä kuollut. Syynä kama- laan tekoon ja mielipuolisuuteen lienee puute ja köyhyys. »atvon ja Waasa« radat aijo- taan yhdistää kanaivien kant- ta Rautalammilla. Neljättäkymmentä mnotta sitte oltiin aikeessa rakentaa kanamat Rautalammilla Kerkoukoskeen, Kie- simäntaipaleeseen ja Temintaipa- leeseen (maihtoehtoisesti mierellä olemaan Neiturinkannakseen», ja siten yhdistää Keitelejärmi, Konne- mesi, Kiesimäjärmi ja Nummesi sekä sen yhteydessä olema Jismesi toisiinsa, maan rautateiden hanke- puuhan takia jäi homma sillä ker- ralla sikseen. Mutta tänä sumena kemätkesällä herätti kauppaneumos H. Saastamoinen Kuopiosta tuou kanamien hankehomman uudestau- sa mireille. Nyttemmiu on asia saanut harrastajia yleisössäkin. Äskettäin oli Rautalammin kir- kolla malmistama kokous, jossa päätettiin asian edistämiseksi pi- tää suuri kokous Mesannollalokak. 10 päimänä. Ennen tuota kokous- ta olisi mainittujen järmien ympä- ristöknntien pidettämä kokonksian- sa, joissa malitsisimat edustajia tuohon suureen yleiseen kokoukseen, jossa keskustellaan ja päätetään m. m. hallitukselle lähetettämästä anomuksesta' — Noiden kanamien kautta tulisimat Suomenlahden ja Jismeden asemat, siis Waasan ja arvon radat, yhdistetyiksi toi- siinsa mesikulkumäylillä. — U. S. Luueton tapaturmalankaus. — II-wuotias tyttö saanut snr- mansa, 7-wuotias poika haa- ivottnnut. Miime laumantaina ampui 15- muotias talollisenpoika Toimo Rat konen Käkisalmen pitäjän Suos- niemen kylässä, maromattomasti haulikkoa käsitellessään, 11-muo- tiaan työmiehentyttären Lyydia Danielsbackan kuoliaaksi ja haa- moitti määrällisesti tytön 7-muo- tiasta meljeä Rikhardia. Nimis- miehen toimittamassa poliisitut- kinnossa on ilmennyt seuraamaa: Rakkosen talon manhempi mäki oli sanottuna aikana ruispellolla ja kotona olimat ainoastaan am mutut lapset ja näiden nuorempi sisar sekä ampuja Toimo Rakko- nen. Lapset leikkimät keskenään lattialla, kunnes Toimon piti läh- teä lehmiä hakemaan metsästä kotiin. Haluten ottaa pyssyn mukaansa kämi hän noutamassa 4 patroonaa ja rupesi lataamaan pyssyään seisten noin 1' . tn. päässä lapsista. Hän lienee lei- tiliään uhkaillut lapsia pyssyllään, jolloinka Lyydia oli pistänyt oi- kean kätensä sormen pyssyn piip- pnun. Tainalla laukesi pyssy ja haslit rikkoimat käden sekä tunkeu- tuimat rintaan. Samalla lensi haulia Rikhardin »vasempaan kä- teen sekä polmeen ja matsaau. Lyydia nousi laukauksen pamah- dettua seisomaan, mutta kaatui samassa laatijalle ja kuoli. Nik- hard ou miety Käkisalmeen kun- nallissairaalaan hoidettamaksi. Hallituksen ohjelma ja tulemat meuäläis- suomalaiset suhteet. senaattori Aiarkomia haas- tateltn. ..Birsheivija Mjedomostin" Haas- taitelija on äskettäin ollut senaat- Uni Äiarkomiil puheilla Helsingissä ja kirjoittaa lehdessään miiine sun- nuntaina tästä »vierailustaan m. m. seuraamaa: Mainittuaan alussa, että ken- raali Markomin nimitys senaatin talousosaston marapuheenjohtajak- st otettiin muutamissa piireissä muka ilolla mastaan, koska monet muislimat hänet edellisen toimin tansa ajoilta Suomessa ja toimoi- mat hänen aikanaan rauhau pa- laaman senaatin ja kansan mä- lille. Senaattori Markom sanoi miime muosiua toimineen senaatin katso neen mälttämättömäksi omistaa mäestön tai eduskunnan kanna- tuksen. Oli kokoornussenaatti, sitten suomenmielinen. Alutta nykyinen senaatti main täyttää Hänen Ma- jesteettinsa käskyjä. Ja moisen, sanoo senaattori, pitääkin senaatin olla, sillä ei missään asetuksessa määrätä, että senaatin keisarin käskyjen^ohella tulisi mielä alistua noudattamaan muitleukin käskyjä tai nauttia toistenkin luottamusta. Sangen uskottamaa on, jatkaa senaattori, että suomenmieliset ny kyään hyminkin astnisimat senaat tiin, mutta senaatin kokoonpano manhaa järjestelmää noudattaen on kokonaan loppuuut. Manhaa suomalaista hallituspuoluetta ei enää ole olemassa. Pitääksensä yllä mäestön kunnioitusta, suo menmieliset muka omat näyttä miltään, ettei heidän »välinsä hal- tiluksen kanssa toistaiseksi ole la- kannut olemasta ja että he moi- mat mielä saada joitakin myöimy- tyksiä. Tämä kaikki on muka tur- haa, sillä heidän osansa on jo näy- telty. Haastattelijan kysymykseen, mi- ten on kahden nykyisen suomen- mielisen senaattorin laita, mastasi seilaattori, elleimät he ole »valtiol lisia toimihenkilöitä, envätkä hänen silmissään snomeninielisiä, »vaan kokeneita paikkakunnallisia lainop- pineita, jotka omat kerrassaan hyö dyllisiä. Edelleen kertoo seilaattori, eltä senaatiil työ kulkee tasaista latuaan. Enää ei tule »viimykkiä suostuutaiveroista. Kuluukiarmio näillä päiiviilä mahivistetaan, ra- ha-astat omat kaikin puolin jär jestyksessä. ylimääräisien malliopäiivien kokoonkutsumisen ai- heuttimat makamat syyt, jatkaa sen. Markom. Kun yleisivaltakuil- nallinen lakiehdotus jnlaistiin, toi moimat suomalaiset »valtiomiehet, ettei sitä ensiksi hyiväksyisi malta- kunilanduuma, sitteil »valtaku»»nan- neumosto ja mihdoin, ettei keisari mahivistaisi päätöstä. Mutta tur- haan raukesi heidän toimonsa. ..Meidäil on tärkeätä näyttää »väestölle, että laki tarkasti ja mälttämättä pannaail moimaan. Luonnollisesti me ymmärrämme, että ylimääräiset maltiopäimäi »voiivat mastata kielteisesti kaikkiin ehdotuksiin. Ne eimät marsin luul- taivasti käytä hymäkseilsä niille myöilnettyä oikeutta »valita edus- tajia Menäjän laiiisäädäntölaitok- siin. Asia kuuluu siltä, luutta pi- tihäi» hallituksen antaa eduskun nalle tilaisuus toimittaa maalit. Samoin »voi eduskunta kieltäytyä antamasta lansuutoa kormanksen myöntämisestä sotilasrahastoon ja Menäjän kailsalaisten oikeuksista Suomessa, jossa tapauksessa uä- »nä lakiehdotukset jätetään ivalta- kuunanduumalle ilman lalisnntoa. Edellisen lakiehdotuksen johdosta puhuessaan kertoo senaattori Mar- kom, että miime kemäilnä edus- kuuta kieltäytyi myö»»tämästä ma- roja, »nutta nykyään on järjestys toinen. ..Sotilaskormauksen me o- tamme tästedes suoraan maltio- rahastosta, mutta km» snvistys- tarpeita, kuten kouluja y. m. mar- ten maroja uupuu, silloin me an- namine eduskuiluan hankkia ky- seessä olemat »varat ja koskei ole luultamaa, että edusku»»la haluaisi koulujen sulkeinista, se kyllä lvy- tää tanvittamat marat". Kysymyksee»», minkä luoiltoine» on lakiehdotus iveiläläisteu oikeuk- Ve8ijoht:o- ja Lokaviemäritarpeita, Alkuperäisiä AH veiler- „ Niagara- „ Kolonial- f •• Mi •• A A •• • •• • A Jäätymättömiä ja ta vallisia Kaivo- Parhaita takomarautasia mustia ja galvanoituja VESIJOHTO-PUTKIA. Lokajohto-Putkia, Kaikenlaisia Putkenosia. Sementtiä useita parhaita lajeja. Silppukoneita sisä- ja ulkosyrjällä leikkaavia, ofisönin | Viskuukoneita Viskuukone ja lajittelija „Tuulikki" Paraaksi tunettuja Lapuan Kääntöauroja (Yksinmyynti Joensuussa) Sorkkauroja Vassin patentti lapio Jousi-, Rulla- ja Tasaus- ostetaan edullisimmin Äkeitä sista, »vastasi senaattori, eltä laki- moidaksemme täyttää tämäil teh- ehdotus myöntää Menäjän kansa- tämän. Mastustusta ei senaattori laisille Suomessa sainanlaiset ival- saimllut pelkäämänsä, koska mäestö liolliset, taloudelliset ja palmelus-^ yleensä on maltillinen. Ainoastaan oikeudet kuin on paikallisellakin ^ mirkamiesten puolelta moi koitua iväestollä. On luouuollista, että ^ mastustusta, mutta silloin tule- saadaksensa mainittnja oikeuksia, 'mat uppiniskaiset erotettamksi. Menäjäil kansalaisten tulee täyt-j Kieltolain sanoo senaattori kos- tää lainoja ehtoja knin suomalais-. kettelervan tullikysymystä ja siis teukim asua samalla paikkakuunal- ^ kuuluman maltakunnanduumalle. la määrätty aika, suorittaa merot Mutta ei sa»lo senaattori moraali- j. n. e. Ahtäläisiä oikeuksia mas- ^ seitakaan kannalta käsittämänsä laamat yhtä suuret melivollisuu-' tätä kieltolakia. Suomen kailsaa det. Ehdotuksessa on edelleen py- ^ sanotaan aina simistyneeksi, sille kälä, jossa kosketellaa»» »venäläis- 1 annetaan kansanmaltainen maali ten ja suomalaisten koulujeu sa- ^ oikeus. Ja nyt rumetaan maatie manarmoisiksi saattamista. — We- ^ maan, että tämän kansan oikeuk- näläiset työiniehet, joilla ei tähän ^ sia olisi »väheimeltämä, että sille asli ole ollut kokoontumis- tai ma-; olisi annettama holhooja, ettei se litseinisoikentta, saamat tästedes i saisi ottaa edes ruokaryyppyä. On- ottaa osaa niiilhymin kunuallisiin ko tämä loogillista? Kieltolaki kiel- kuin maltiopäimämiesivaaleihiilkin. tää alkoholipitoisten juomien niin Tuleeko kysymykseen yliniääräi- hyivin malmistukseu kuin kuljetuk sien maltiopäimien hajotus ellei- ^ senkin. Simistyneelle maalle on mät ne malitse edustajia? Paikal- moinen toinienpide hymin raskas, liset lehdet kyllä »väärin niin »väit-! Tähän loppui haastattelu ja tämät, jatkaa senaattori. Aintta keilraali Markom toisti yhä, että mikäpä tarkoitus olisi hajotuksella? hänen mielestääil kaikki päättyy Unsi eduskunta rvastaisi aiman sa- rauhallisesti, jos »vain noudate- malla tamalla kuin edellinen. Mei- taan taktiikkaa, maromaisuutta ja däii maamme on pieni ja edus-' maltillisuutta uusia lakeja täytän- kuuta oil aiila kansan tahdon il- töön pantaessa, niaisijana ollut. Muuten riittää' yhden lainoppineen sana, että m= kin oii laitonta, saamaan kaikki^ uskomaan asiaii niin oleivan. Sa- j moi» kiertelee huhuja, että edus-! kumia»» hajotuksen yhteydessä muu-! tettaisiiu maalilaki, mutta ei tä-- ntäfäfln ole totta Herraspuolueet,' ^^isariparin Laksan matka. 'anoo leiiaatton, kylläoliinvatnne-^ ^kfurt am Mainista Berl. l.s,aan maalilan» muuttami,esta. Tagebl:lle saapuneen sähkösano- mutta eihai» hallitus tahdo muut- »nukaan kuuluu keisari Wil- taa maalilakia, joka on tuottanllt tekemän mierailuu keisari ^ ^atajarahivaalle. Nikolain luo luultamasti lokakuun . eduskunta^ aiitaa inallllli- alussa, jolloin tsaariperhe ja Hes- ien ma»taut>en, ^aa ^e hajaantua senin suurherttuallineu perhe keisa- ennen kahta kuukauttakui za hel- kylpymatkan jälkeeil on »nlkuuil 1 pim ednskuiita litten muuttanut Wolssgarten'in lin- uudelleen kutiutaau koolle. Wiela puhuu senaattori, että muutamat Berliner Tageblattin saaman lutoilijat »aina kahtena kiinkante- sähkösanoman mukaan saapui kei- na pltaivat lnnokkalta agltatiioonl- sgrillinen perhe t. k. pnä Molss puheita, jotta jltten lehdet lemilta- Rarten ii„ Hessenissä. T. k. 25 p. mat ympäri »»aan. Mutta tasta keisarillinen perhe suurhert- on mahan hyotya. Niinpian kui-i tuan ja hänen puolisonsa seuras maesto »vai», huomaa, että uu)t ,- a ^. r iebberaiin. järjestys oii järkkymätön — se ' ranhoiltuu ja lakkaa seuraamasta politiikkaa. , , . _ . . Karhnnpaassakln „kuhnitaan", Kylyinykseen, saako puhe»»nehen ^ kuitenkaan niin. että esimerkkiä puhe aikaail eduskumlau hajotuk- mielihymällä seurata, kuin mastaft senaattori myonta- myös muillekaan sitä „kuh»limis" ! muotoa tai tapaa lämpimästi suo- Senaatin »vastaisesta ohielinas-' siltaa. Eräs ..reissupoika" oli näet ta puhuessaan kertoo seilaattori ^ pudoimut juomuspäissääu taan- Markom, etteivät kyseessä olemat nottain erään talon mirtsakaimoon, kaksi lakiehdotusta suurestikaan; kastuen aiman läpiinäräksi. Pudo- muuta nykyistä olotilaa. Sillä so-'tessa oli mielä huutanut: „kuka se »V» lA rttorn i- . Il rv li. .11 .1 i !» '» Ulkomailta. putosi?!" Tomerit olimat tämän ..potilaan" raahaimeet naapurita- lou tuman penkille, jättäen siihen miettimääil, miten oli ..reissupo- jalle" yönhäinärässä käyliyt^ tilaskormauksen »ne nyt otainine eikä ka»»salaisoikeuden myöntämi- nen menäläisille ole mitään uutta. Menäläinen mäestö on siksi Harma- lukuista, että kansalaisoikeuksien »nyöntäminen sille on pikemmin periaatteellinen kuin käytännölli- nen asia. Maaleihin moimat ottaa' " osaa määrätyn ajan paikkaklmncll- " s^yy evään nUoren la öiuneet henkilöt eimatka mena- kanssa puhe »neriniat- a»,et mnkamlehet marmaankaan kasta, jolla tämä ou ollut. Muuan knruhda suomeen, kun m ka»»iies- ^ttuu knsymään häneltä, eiköhän ten asema »»»aassa on pahon huo- Kännyt kun laima oli ajanut nompl km» Mena alla. ^aadak- s ^e, johon herranalku pontemasti enlttie lain moimaan, me kyllä määräämme menäläisiä mirkamie- mastaa. ..Suvlstynyt m,es e, kos- laan pelkää! i» Pelastus. Isä (ylpeästi): No saiko opet- hiä, »nutta turhaa o» pelätä, että näitä rupeaisi tulmailemaan Suo- »neen Menäjältä. Lähimmässä tulemaisuudessa tu-^ taja tietää että »ninä olin korjan lemat seuraamat lakiehdotukset päi- nut sinun saksankielen kirjoituk- mäjärjestykseen kuten: armannos- sesi? tosta, tullikysymys j. n. e. Mutta! — Sai. silloin teuraitaan suuresti maro-' — Mitä hän sanoi? maisuutta saada ne käytäntöön' — Häi» sanoi, ettei minua moi- rikkomatta räikeästi mailhoja ta-'nut rangaista muitten taitamat- poja. Mutta olen marnia, että nieil- tomuudesta, joten »»mun ei tar- lä riittää ka»»nat»lsta ja työkykyä minnut jäädä jälkeen istumaan. joensuun kaupungin Käsityö- ja Tehdas- yhdistyksen yleinen koirous pidetään tulevan syyskuun 6 päivänä klo 6 j. pp. kaupungin kokoushuoneella. Kokouksessa valitaan valtuu tetut eroavain sijaan sekä tilin tarkastajat ja varatarkastajat y. m. mahdollisesti esille tulevia asioita. Käsityö- ja Tehdasyhdistyksen puolesta : J. Väistö. (K. S. 1 k. 3 s. 105 mm) Kuulutus. Läänin herra Knmernöörin mää- räyksen johdosta pitää allekirjoik- tanut maanantaina tuleman syys- kuun 20 pnä klo 12päimälläKon- tiolahden kirkkoherran mirkatalossa kokouksen. Kontiolahden, pitäjän- apulaisen mirkatalosta uudeksi hau- tansmaaksi Kontiolahden seurakun- nalle pakkokullastettamaksi aijotun maa-alueen kedolla paaluttamista marten, johoil kokoukseen kaikkia asianomaisia maanomistajia ja nautillto-oikeuden tahi muun sen mertaisen oikeuden haltijoita kehoi- letaan saapumaan. Samalla huomautetaan, ettei yhden tahi useamman asiallisen poissaolo estä toimituksen laillista menoa. Kontiolahdella 2."> p. elokuuta 1910. Miran puolesta: C. I. Piipponen, maramaamittari. (L. S. 1 k. 4 s. 62 mm.) » « Nahkuri T. Vehviläisen kon kurssipesän velkojat pyydetään kokoontumaan Joensuussa T. Vehviläisen kauppahuoneella 6 p. Syysk. klo 2 päivällä 1910 kes kustelemaan ja päättämään Haa- pajoen nahkuriverstan konkurs sipesälle lunastamisesta y. m. sattuvista asioista; ja huomau tetaan, että poissaolevat saavat tyytyä läsnäolevien päätöksiin. Joensuussa 17 p. Elokuuta 1910. Uskotut miehet. (Karjala 1 k. 4 s. 30 mm.) Beipäs luontonen, oikein hyvä kaikenlaisten naisten vaattei den ompelija ja leikkaaja saa- pi hyvän paikan Joensuun uudessa muotiliikkeessä. Suo situkset ja palkkavaatimukset lähetettävät heti Hilja Lai neelle, Joensuu, Nikolaink. 28. Tyttöjä aina otetaan ompelu- oppiin. Myöskin annetaan erityisiä leikkuukursseja. Hilja Laine. Ahokkaan talossa. E aksi uudenaikaista, hymillä liikepaikoilla olemaa ja mä- hintäin 8 tuottamat ki- tvitalot maihoetaan metsäi- siin maatiloihin. Teerisaaren ja Konttiniemen lnonnonihanat maatnmatilatKon- tiolahden pitäjää myydään hymil- lä ehdoilla. Joensuu»»—Samonlinnan mäli- sei» laimareitin marrella luonnon- ihana Issakansaaren humila ja rouma Mäyrysen talot kortteleilla n:o 4(> ja 58 Joensuun kaupun gissa myydään hymillä »naksu- ehdoilla. Kaupoista saadaan sopia ja sek- mitystä antaa Niinismies Hultin Joensuussa. (K. S. -2 k.) Mailtani, joiden aitoja en elukoittem suoje lemiseksi tarivitse, otan ne pois ja näin kiellän kenenkään mailleni eläinten laskemisen. Nurmes, Salmenkylä 24 p:nä elok. 1910. P. Laitinen. (K. S. 1. k.) Allekirjoittaneen lähistölle tuntemattomalla ta valla ilmaantuneet työkärrin rattaat saa omistaja periä pois tämän ilmoituksen maksamalla. Nurmes, Salmenkylä 24 p-.nä elok. 1910. P. Laitinen. (K. S. 1 k.) (K. S. 1 k. 4 s. 18 mm.) Vuokrattavana heti l:si ka mari ja osa keittiöön kalus tettuna eli ilman, Koulumesta- rinkatu N:o 36. A. Kosunen. Huoneita vuokrattavana 1 p:stfi Syyskuuta J. Väistöllä. luokan yhteiskonlnlaiselle ■ ■il asuintoveri ja huoneita saatavana. Lähemmin A. J. Honkaselta K. S 1 k 3 s. 15 mm). Pienempi kortteeri vuokratta vana syyskuun 1 päivästä Sirkkalassa. Maria Varis.