Tiistaina 18 p. Tammikuuta K A R J A L*A T A R N:o 6 — 1910 tään" ruohikkojen kanssa puolus- taa. Waikea myös on ihmissi- sun erehdystään tunnustaa — sillä erehdystä tuo yhteys on ol- lut —: ja silloin ei auta muu kuiu pitää liymää naamaa huo- nossa pelissä ja niin rääkätä tuo- ta roanhaa ratsua - pauhata »laillisuutta" iHuom.! nuorsuo- nykyinen ehdokas ruotsinmielinen ja -kielinen Lennart Gripen berg.) Lanassa „ laillisuutta" on jotain yleispäteivää. Se ehkä kalskah- taa kauniilta jonkun karmissa ja sopii siis mainiosti kalastuskojeeksi näin maaliaikana. Ainahan on muutamia, jotka eimät asiaa lä- hemmin ajattele. Kun nuorsuo- malaiset puhuivat laillisuudestaan, tulee ehkä joku silloin ajatelleeksi, että muut puolueet puoltamat lait tomuutta. Jonkun kiiskin toiroo- taan näinkin onkeen tarttuman. Ia »viekkaaseen kalastukseen tä inän puolueen on pakko tunvau- tua. koska sen ivarsinainen ohjel- ina on jotenkin puoleensa metä- mätön. ymmärtää hän puolue, ettei suomalainen kansa erittäin ihastu siitä, että entistä ivirallis- ta kaksikielisyyttä yhä pönkitetään, että suomalaisilla seuduilla yl>ä puolustetaan ruoisalaisia kouluja ja että suomalaisissakin kouluissa ruotsin kieli pidetään tärkeimpänä oppiaineena. — Laillisuuden pau haaminen on siis puolueelle ka- lastusneumona ja peitteenä ohjel- man heikkoudelle. Vanha sielullinen seikka on, että se. joka tietää toimimansa huo- nossa asiassa, puheessa pauhaa juuri sitä pahaa mastaan, johon tietää itsensä syypääksi. — He oivat mastoin perustuslakeja estä- neet eduskunnan työtä, omat il- man pakkotilaa säätäneet poikkeus- lain, lain, jota jokainen simistys- maiden eduskunta häpeäisi omaksi laatimakseen tunnustaa, he omat omat ilman pakkoa julaisseet laiu- mastaisen määräyksen, jonka mu kaan »venäläiset »viranomaiset moi- ivat »neikäläisille ai»taa mangitse- »nismääräyksiä, he omat ylee»»sä asettaneet puolueensa edun kaiken muun yläpuolelle. Lakia on oi- keii» amonaamaisesti poljettu. Mi- tä nyt aiotaan sen mastaisuus »»äyttää. Syy on pelätä, km» »»iin paljon laillisuudesta ää»»tä pidetään. Tämä melu saattaa pelolla aamistamaan, että laitto- inuutta aiotaan yhä jatkaa. Suomalainen puolue ei kalas- tuskojeita ohjelmassa kaipaa. Sen ohjelma metää asiallisuudellaan. Lain pyhyys on sille aina ollut ja on yhä sydämenasia, siksi ei sen tarmitse sitä tormella soittaa. Se ajaa ajan maatimia kansan- maltaisia uudistuksia. Ne murta mat mälttämättömyyden pakolla mastustuksen, >»e murtamat sen, joka niitä mastustaa. »nkaan. Kaikki tä»nä moitto jou- sn wu »vararahastoon. ^UlMMUL jyllPllMU Muualta Suo mesta. Leimasnostunta ja unrastot. Waasan homioikeus on päättänyt ottaa mastaan sekä kartotettuja että kuuluttamattomia asiakirjoja. Leimamerkkejä ei ma- kuloida. Wetoasio'ss' »vaaditaan kartotettuja asiakirjoja Helsingin poli» l a i t o k- sen kansliassa ei asti ole »vaadittu asiakirjain vuotta- mistä, kui» laillista suostuin. ufe- tusta ei ole. Luultamast» raalikumernöörin toiinesta a." Uudeimraan lää»»i»»hallitus muu tama päimä sitten poliisikamari»? sihteerille, kamreeri K. A. Hell- »nanille, joka lähinnä on mastuus- sa leimamerkkien käyttämisestä, ^ kehotuksen hakea mirkamapautt. yhdeksi kuukaudeksi, jonka her- a Hellman tk. 10 p. tekikin. Poliisikainarin sihteerin roiri r' hoitaa nyt maratuomari A. &n;- lefs. Poliisilaitoksessakin nyt n ditaan leiinamerkkien käyttäin- rä joulukuun 30 pnä annetun a>e- tuksei» mukaan. Teollisuushallitu^ ^aät- ti t. k. 14 p :nä, että asi l.joja sille jätettäessä on ne m-nrusletta- mat leimamerkeillä. ir.i'"-: lääninhalli tus on pauuanyt ottaa mas taan ainoastaan kartotettuja asia- kirjoja. Merkillinen huhu. Sanomalehdissä oli äskettäin uutinen, että kaikki Suomeen sijoi tetuissa »venäläisissä joukoissa palivelemat suomalaiset omat sa- maila kertaa siirretyt keisarikun nassa olemiin joukkoihin. Huhu- »»a kerrotaan nyt, että niiden ryk- menttien päälliköt, joissa maini- tut upseerit palrveliivat, omat il- n»oittaneet heille, että tämä siirto on tapahtunut siitä syystä, että Suomessa piakkoln tapahtuu mel- lakotta, jotka tekemät sotamäen asiaan ryhtymisen mälttämättö- »näksi, ja että on tahdottu sääs- tää heitä siitä kiusallisesta ase- masta, että heidän tulisi käyttää asetta omaa lainaansa mastaan. - Hbl. Kaupunkien yleinen paloapn- yhtiö. Kaupunkien yleinen paloapuyh- tiö oi» miime muonna työsken- nellyt erittäin edullisissa olosuh- teissä. Palomahinkojen summa nousee ainoastaan 185,(100 mkaan, mutia säästö taas yli 700,000. Miljoonakauppa. Tilanomistaja Alfred Kordelin Tampereelta,, on myynyt omista- mansa Koskensaaren tehtaat ja Pekkalan ja Pyhäniemen maatilat Petäjäivedellä eräälle helsinkiläi- selle yhtiölle sekä mainittujen tilo jen ulkometsät herroille Hackman ja C:o ja sahanomisraja N. Ahl- qrenille Helsii»gissä. Jhteiiien kauppasumma on lähes 1 inilj. mk. Wastaai»otto tapahtui t. k. l pnä. suomalaisen puolueen wal- tuuskunnan puheenjohta- jaksi oi» malittu tohtori E. Nemanlin- >»a, »varapuheenjohtajaksi tohtori K. A. Paloheiino ja sihteeriksi toi mittaja K. N, Rantakari. suomen asia ulkomaan lehdiS- sä. — <<uropau kansoja ke hotetaan »vastalauseen teke- miseen. Neu Freie Pressen t. k. ^ p:n n»»n»erossa on ..Suomen hätä"- nimisen olsatkeen alla Itäivallan parlainentin jäsenen, toht. Julius Osnerin kirjoittama, kaksi palstaa pitkä ja Suomea kohtaan erittäin myötätuntoinen kirjoitus, joka pai koittain oi» pure»van i»vallii»ei» Wenäjän hallituspiirejä kohtaan ja hei»kii syivää simeellistä suut- tiimusta »»iiden toin»enpiteistä Suomea mastaan. Kirjoituksensa lop»»ssa lausuu kirjoittaja n», m. Suomi liitetään n»aakniitana Wenäjän »valtakuntaan, se lakkaa olemasta kai»sakui»tai»a. Ia tais- teluu tuloksesta on myöskii» kult tuuri»» kohtalo riippumainen. Sil- lä Suomi on kaikilla simistyksen aloilla jjatjoit korkeammalla kun» Wenäjä, ja alotteeiitekijänä ja esi- kumana kaikissa »»udeiiaikaisissa pyri»i»»öissä tulisi se, jos »venä- läinen taaiitumus »voittaa, täinän yhdistämishalun kautta joutu- maa:» maaraan, että se alentuu paljon alemmalle simistysasteelle. Wälitettamasti täytyy suon»alais- ten luottaa main omiin moimiin- sa. Ei ainoakaan Europan »val ta panisi, kuten on tehty Turkin suhteei», mastaai» ilmeistä kansan- oikeuden loukkausta mastaan. Ken- ties kuitenkin Englannissa löytyy niin paljon rohkeutta. Mutta kai- kissa tapauksissa tulisi kansain tehdä se, mitä ruhliuaat lyöivät laimin. Kaikista E»lropan mais- ta tulee panna moimakas masta- lause. Kaupuugintviskaalia syytetty uskottujen »varojen hukkaa- misesta. Prokuraattorin mirasto on Hel- singin kaupunginmiskaalille mara- tuomari W. Ö. Beckerille läheltä- >»yt seuraaman kirjelmän: Sen johdosta, että erinäisissä täkäläisissä sanomalehdissä on »väi tetty, että Te Helsingin rahatoimi- kamarin »virkamiehenä ollessanne olisitte Hukanneet uskottuja »varo ja, saa prokuraattorin mirasto tä- ten kehoittaa Teitä kiireimmiten jättämään täi»ne sellaisen selityk sen, mihin sanotut ilmiannot an tamat aihetta. Asetakawarikol. Turun etsimä poliisi oi» »»yttem- min tehnyt luettelon niistä liik- keistä, jotka omat saaneet lähe- tyksiä kauppias C. Schröderiltä ja joiden epäillään sisältäneen ampuma-aseita ja muita. Sen inukaan m. »n. Sortamakaan on lähetetty osoitteella: Rautakauppa O. ?).: 1 laat. urh.-esi»»eitä, -'0 kg.? Sor- tamalan rauta- ja rakennusaine O. A.: 2 kaat. rautatamaraa, 30 kg.: Meljekset Kiminen: 2 laat. urheilutarpeita, 90 kg., 2 laat. lyijytamaraa, 146 kg., ja 1 laat bitt esiintiMijcstä Zuomesja. Suomei» lääkärie»» yleisessä ko- kouksessa miiine syksynä päätettiin järjestää samanlaatuinen tutkimus syömän esiintymisestä »naassam- n»e kuin jo ei»nen on toimitettu useimmissa muissa maissa. Tar kottista marten asetettiin koinitea, joka sittemmin oi» tämän tutkimuk sen järjestämiseen nähden pitänyt se»»raamaa menettelytapaa käytän nöllisimpänä: Maai» kaikille lää- käreille lähetetään kysel»)kaamak- keila, joihin »nerkitään kaikki tan»- mi-, helmi- ja maaliskuu»» ajalla 1 -'10 kunkii» hoitoon sattuiieet syö pätapauksct. 9tämä kaamakkeet lä- hetetääi» sitte ko!i»itealle, joka huo lehtii sitei» saadun ainehistoi» ti lastollisen käsittely»,. Komitealla on se makaumus, että herrat lääkärit auliisti otta- ivat kantaakseen sen »vaiivan. n»ikä heille tästä tntkiinuksesta koituu. "JJluttci samalla on komitea tä- inän, sanomalehtiin toimitetun tie donannon kautta tahtoi»ut kääntyä yleisönkin puoleen ystämällisesti pyytäen, ettei se suiiikaan pysytte- ieisi »välinpitämättömäi»ä sille tär keälle työlle, jota tutkimus tarkot- taa, ivaan koettaisi osaltaan sitä helpottaa. Tämä moipi tapahtua siten, että sairaat, jotka poteivat syömänkaltaisia tauteja, eimät tut- kimuslauden aikaiia laiminlyö lää- kärin nemvojen kysymistä: edel leen sitä, että henkilöt, jotka tie- tämät itsellään oleman sellaisen kasmaiinaisei», »nitämoidaan epäillä pahanlaatuiseksi, n»utta jonka muoksi he eimät ivielä ole kysnneet lää- kärinnellmoja, i»yt sekä hyivä»» asian että »varsinkin oman etunsa »vuoksi »nitä pikimmii» antautilivat lääkärin hoitoon, siten tosiaankin sekä kysymyksessä oleman tutki- muksen tulokset suuresti parantui- simat että »nyöskin sairasten omas ta edusta samalla pidettäisiin pa- rasta huolta, koska he niin ollei» tulisimat ajoissa kääntyneeksi lää- kariin: sillä juuri silen »voidaan syöpätautia parhai»n»nalla menes tyksellä mastustaa, että se mar- haii» saadaan seliville ja ajoissa joutuu hoidettaivaksi. Nykyajan käsityksen mukaan on nimittäin huomattu aiman määräksi se »van- hastaan yleiseen juurtunut oletta mus, että n»uka syöpä on tauti, joka „on meressä" ja sen muoksi on sinänsä kerrassaan parantuma- toi». Itse asiassa omat kuitenkin syöpäkasmannaiset alussaan aiman paikallisia, rajottuneita tau- teja jotka tässä »varhaisessa mai- heessa moitaisiin suhteellisesti yk- sinkertaisilla leikkauksilla perinjuu- rin poistaa. Ainoastaan silloin kun kasmain jätetääi» »viikoiksi ja kuukausiksi suurentumaan ja lymfa- ja »veriteitä myöten leivcnlyinään, se kehittyy yleiseksi taudiksi, jopa e» enää moida leikkauksellakaan parantaa. Syynä siihen, et- tä syöpäkasmaimet lei k- tauksesta huolimatta niin usein uusimat, on suureksi osaksi se seikka, että n e »vasta liian myöhäisessä »vaiheessaan joutumat leikattamiksi. Etenkin niissä tapauksissa, jois- sa syöpä alkaa ruumiin ulko-osis- sa, kulen ihossa, huulissa ja suus- sa, naisen riimoissa j. »». e. ivoi- täisiin, jos tauti ivarhain tmmet- täisiin ja ajoissa poisleikkattaisiin, perinpohjin parantaa sadottaii» sairaita, jotka nyt omat tietäinät- tömyyden tahi mälinpitämättö- »nyyden tahi liiallisen leikkauspe- lon muoksi auttamattomasti tuo- initut tuhon omiksi. Jos sei»»vuoksi sen työn, joka lääketieteen harjottaijain toimesta nyt oi» pantu käyiltiiu syöivän esiintymisen selmille saamiseksi rautatam., 13 kg. ja E. Alopaeus: inaassamme samalla onnistuisi 2 laat. urh.-esineitä, 39 kg.; 1! jossaii» »näärin herättää yleisöä laat. lyijytamaroita, 10 kg.: 1! huolellisemmin tarkkaamaan syö- laat. rautatamaroita, 11 kg. ja j mänkaltaisia kasmannaisia, niin jo 2 laat. metsästystarpeita, 34 kg.; > siten olisi taudin häätämiseksi saa- Joensuuhun osotteilla: H. Pääkkönen: 4 laat. urh.-tarpeita, 130 kg. ja 1 laat. rautatamaroita, 17 kg.'; Olli Pitko: 1 laat. urh.- esineitä, 30 kg.: 1 laat. messinki- tamaroita, 35 kg. ja 1 laat. rau- tatam., 10 kg. Tiloine»» kanpnnkien ja maa- laiskuutieu kesknslainakassa o.-y. päätti miime tiistaina ottaa koti- maisen 4 »nilj. markan suuruisen 5 prosentin obligatsioonilainan, joka jätetään merkittömäksi kuulta- masti ensi maaliskuun alussa. ama kokous myönsi Oulun, Lahden, Lomisan, Hangon, Mik- kelin, Uude»»kaupungin ja Tammi- saaren kaupungeille lainoja yh- teensä 2,130,000 mk. Kassa»» johtajat oivatj katsoneet etteimät he ole oikeutetut ilmoittamaan, kuinka paljon kulleki»» kaupungille on lainaa myönnetty. Sanoma- lehti Lahti ilmoittaa, että Lahden kaupungille on myönnetty 'milj. inkan laina ja on tämä ilinotus oikea. »vutettu »nitä suuriarmoisimpia käytännöllisiä tuloksia. Hj. von Bonsdorff. G. Heinricins. I. I. Karmo»»ei». Ali Krogius. T. W. Tallqivist. Axel Wallgren. S. U. T. Pietarin raittiuskongressi. Pietarin kaupunginpäällikkö on kieltänyt kongressissa käsittele mästä kysymystä maltion miina- monopoolista. Tämän johdosta jäi keskimiikon ilta-istunnossa useita esitelmiä pitämättä. Zopiiko josialisuii pienmiljclijSille. Tiheään on sosialistisessa sa- nomalehdistössämine ollut taas eduskunnan hajoituksen jälkeen pienmiljelijäin asemaa koskemia suosiollista kirjoituksia. Ellei m»:u- ten tietäisi, niin tuo ilmiö kyllä todistaisi maalien oleman tulossa. Kun maaleista ei ole tietoa, »vä- littämät „to»verit" »viljelijöistä paljo»» »vähemmin, »voimatpa pu- hua heistä hyminkin kylmästi. Niilipä miime syksynä Kotkassa pidetyn sosialistisen puoluekokouk- i sen edellä sisäistivät samat sosia- listiset äänitormet, jotka nyt taas miljelijöille suosiota suitsuttamat, 'hymin kylmiä kirjoituksia pienmil- Ijelijäin asemasta. M. m. ehdotti i sosialistitomeri O. W. Kuusinen mainitulle puoluekokoukselle laati- massaan alustuksessa, että sosia- listien maatalousohjelinassa ole- mat pienmiljelijäin aseman paran- tamista tarkoittamat lupaukset karsittaisi kokonaan pois, koska mainitut lupaukset eimät ole so- sialisinin periaatteiden mukaista. Sanotussa puoluekokouksessa kan- »»attimat useimmat tomerijohtajat Kuusisen ehdotusta. ^Niinpä lau sui »nainitiii» kokouksen puheen- johtaja, kansanedustaja Tokoi m. m., että sosialistipuolue ,.oli mah- mistaiillt »naatalousohjelmansa mai»» sentähden, että sitä siihen ai- kaan pidettiin muotiasiana" ja lisäsi että ..siihen on tullut mirheitä, etenkii» »»»ikäli se koskee pienmil- jelijöitä". 'Niinikään katsoi häi» ja n»oni muu, ettei pienmiljelyk- sei» edistän»inen ole puolueelle hyödyksi, koska ei pienmiljelijöitä moida katsoa työiväei» luokkaan kmilumiksi ja ehdottimat siitä luo- muttamaksi. Tällaisilla emäs- tyksillä asetettiin kokouksessa ma liokuiita ohjelmaa tarkastamaan, karsimaan siitä pois miljeliäin etua ajan»aai» ivelmottamia koh- tia. Toimottamasti tämä karsi- niinen eiiättää tapahtua ennen, kuin pimitetyt »viljelijät heräämöt maatimaai» „to»vereita" lupauk- siaai» täyttämää. Tällaista miljelijäinmieromista ei nyt taas päästetä näkylviin, maai», kuten eimenkin maalien edellä, selitetään, että pimmilje- lijfit kuulumat omistamattomien uokkaai» ja että näiden pikkuta- onpoikaiii ja marsinaisei» työmäen luokan edut omat samat ja sa- maila tamalla saamutettamissa. Pitkissä kirjoituksissa kumaamat tomerilehdet pienmiljelijäin tilaa huonoa huonommaksi. Todelli- niidessä ci heidän asemansa yleensä, poikkeuksia lukuunotta matta, »»iin huoiio ole, kuin miksi se huudetaan, »vaikka monessa suhteessa jättääkin kyllä paljon toimon»isen maraa. Tätä oivat osialistit käyttäneet hymäkseeii uskotelle», että maa»»miljelilätki»i joilla ei ole yltäkyllin tämäi» maailman hyivyyttä, kuulumat ilman muitta sosialisteihin ja että yksin he moimat liäidenkin pu»»t- teen poistaa. Jkämä kyllä oi» tämä uskottelu saanut monta mä- zemmäi» kehittynyttä piemviljeli- jää sosialismiin luottamaa»» ja itä kaiinattamaaii. He eimät ole kyeiiiieet huomaamaai», ettei »nattiiomistajain viimatpa he mi- ten maraitomia tahai»sa, ja irto- naisen mitään omistamattoman kansanluokan edut ole samat ja ettei maaiiomtstajain asemaa moida suinkaan sosialistien peri- aatteita noudattamalla parantaa. Onhan maanomistajain aseman zara»»taminen yksityisomaisuuden turmaamista, siis pormarillisen yhteiskunnan mahmistamista, eikä uiiikaai» sen hämittämistä, jota osialismi tahtoo ja tarkoittaa. Mitä enemmän maroja tai etuja maanomistajille myönnetään, sitä itsenäisemmäksi nämä tulemat ja 'itä mahlvemmaksi käypi yksityis- omistukseen perustuma yhteis- kunta. Sosialismi ei siis »voi mamuviljelijäin asemaa periaat- teistään luopumatta muuten pa- rantaa kuin a»»tamalla heidän sortua itsenäisestä asemastaan »»»aattomiksi ja tarjoomalla heille niitä etuja, joita moimat omis- tomuttomalle luokalle antaa, tai »viemällä heidät kurjistumisen autta sosialistiseen ihannemal- tioon, paratiisiii», jos sellainen »voidaa»» e»»nen maailman loppua aada toimeen. Jos sosialistit tämäi» peittelemättä maanmiehille tuunustaisilvat olisi heidäu me- »»ettelyiisä rehellistä ja »voisimat »viljelijät tietoisina siitä, miten '.isialistit aikoivat heidäi» ase- maansa parantaa, yhtyä ..toive- reita" kaiinattamaan tai olla yh- tymättä. Alutta kuu sosialistit upaamat »vahivistaa miljelijäin nykyistä yksityisomaisuuteen pe rustumaa asemaa, niin silloin ivetämät he nenästä sellaisia ta- onpoikia, jotka eimät tunne sosia- isnun tarkoitusperiä eikä niitä toimintatapoja, millä sosialistit noita unelmoimiaan päämääriä pyrkimät saamuttamaai». Meikäläistei» sosialistien ohjel- iiia sisältää kyllä paljon lupauk- sia pienmiljelijäin aseman paran- tamiseksi. Heille lumataan mal- lion amustusta uudismiljelyslen perustamista, maiden raimaamis- ta ja soiden kuimaamista marten, merotusuudistuksia j. n. e. Waa- liaikoina lumataaii lisäksi paljon yli ohjelman. Mutta jos „tome- rit" rupeaisiivat näitä lupauksiaan äyttämään, silloin eimät he enää olisi sosialisteja, maan tätä »»y- "yistä yhteiskuntaa mahmistamia pormareita. Tämän kyllä tomeri- johtajat tietämät, mutta kelpaa- han heille talonpoikainkin kanna- tus päästäkseen eduskuntaa»» hy- mää palkkaa nauttimaa»», eimätkä )e liioin mälitä, millä keinoii» he 'inne pääsemät. Mutta talo»»- zoikain pitäisi jo »viimeinkin ru- meta huomaamaan, etteimät he moi sosialismiin turmautua. Luu- isihan sellaisten sosialistijohtajain ausuntojen, joihin edellä on mii- tattu, saarvan sellaistenkin silmät näkemään, ettei sosialistit sosia- isteina »voi »viljelijäin etua ajaa, [otfa eimät omintakeisesti pysty asioita ja aatteita armostelemaan. Eduskuntatyössä on sosialistien haluttomuus pieumiljelijäin ase- »naa mahmistamaan myöskii» sel- mästi ilmaantunut, samoinkuin I)alu heille tuloa tuottamien oi- euksien »vähe»»tämiseen. Olisipa iis ihme, jos envät miljelijät jo miiineinkin alkaisi, astua pois osialistien kelkasta. ^os löytyy miljelijöitä, jotka mielä edelleenkin tahtomat antaa osialisteille tannatuksensa siinä uskossa, että ne ajamat heidän etujaan, niin olisi hy»vä, että nä mä perustaisirvat tuossa puo- ueessa. oman ammattikuntansa, joka rupeaisi moimakkaasti maali maan puoluetta miljelijäin luok- kaetuja ajamaan, heidän asemaan- sa yksityisomistajina »vahmista- maan. Luultaivasti tämä kiireh- tisi sostalisttjohtajia karsimaan pois pormarillisen »naatalousoh- jelmansa ja sen mukana myöskin »viljelijät, sillä »nonta ei niissä liene, jotka omat malmiit lähte- mään pelkkiä sosialisminnelmia tamottamaan. Z ' Kuntakokouksessa Kontiolahdella > tämän tammikuun 24 päimänä käsitellään mielä: j 10. Kreikanuskoise»» apuopettajan ! ottamisesta Jakokoskei» kansakou- l luun ja mitä sen yhteydessä ON. s 11. Annetaan läänin herra ku- i »vernöörin maatiina selitys toimi- s nimi W. Gutzeit & C:on malituk- seen Utran lasitehtaan kunnallis- »veloituksesta muosilta 1907 ja 190». I. Wäyryueu. Senaatti kuolemanraugais- tuksista. Pitkie»» keskusteluje»» jälkeen on hallitsema senaatti julkaissut pää- tökseiisä, jossa se lausuu, että se ei ole oikeutettu sekaantumaan kenraalikumernöörien määräyksiin niidei» kuole»nanrai»gaistuste»» so- melluttamisesta, jotka omat julis- tetut ilman oike»lde»»käyntiä. Epäjärjestykset hengellisissä seminaareissa Wiralliueu tiedonanto. Tiedonantotoiinisto ilmoittaa: Muutamissa sanomalehdissä iviime aikoina ilinestyneet tiedot epäjärjestyksestä hengellisissä se minaareissa ja että niidei» tähden olisi sulettu 22 seminaaria eimät ole oikeat. ^Niistä seminaareista, joissa opetuksen säännöllinen kulku häi- riytyi, on sulettu täydelleen ai- noastaan yksi, nimittäin Toms- kissa. Tässäkin seminaarissa ale- laai» lukeminen kuitenkin joulu loman jälkeen. 'Neljässä semi- »aarissa, nim. Kostramon, Ore- lin, Jaroslamin ja Smolenskin, sulettiin muutamia luokkia tai rinnakkaisosastoja. Neljässä se- »iiinaarissa seliviydyttiin ilman kokonaisten luokkien ftilkemista erottamalla muutamia oppilaita, jotka eimät taipuneet koulukuriii». Seitsemässä muussa seminaarissa, joissa oli epäjärjestystä, ei tar- miilnut sulkea luokkia eikä erottaa oppilaitakaan. Ciedoksi anto; Koska kiukusta ja ajattelemat- toinuudesta olemme, mitä raaim malla ja törkeimmällä tamalla, lemitelleet määriä ja perättömiä \ huhuja tässä kylässä asumasta i naapuristamme maanmiljelijä ! Heikki Mäkemäisestä ja hänen tyt- j tärestää»» Eliina Mäkemäisestä, saattaen sen kautta heidän kansa lais- ja naapurimaineensa komin ikämään asemaan; niin, ja kun he hymäsydämmisesti omat nöyrän pyytömme ja tunnustuksemme täh- den, suoneet meille anteeksi sano- tui», heitä symästi hämäisemän ri- koksemme, julkaisemme täten sy- dämellisestt kiitollisen tunteemme heitä kohtaan, kaiken yleisön tie- doksi. Kiteellä Tammikuun 13 p:nä 1910. Heikki Tankkonen. T:nen Kiteen pitäjä»» Juurikka- järmen kylästä N:o 8. Heleena Saukkonen, o. s. Suoinalainen. Edellisen main»o. (K. S. 1 k.) Kirjallista. Aika. Ajan, tämän erittäin malppaas- ti ja muutoinkin hymin ansiokkaasti toimitetun aikakauskirja», l:n »»u- mero on ilmestynyt. Ensiinäisessä numerossaa»» m. liiO? kirjoituksessa..Tehtäroämme" ilmoitti Jlika, että se ..pyrkii to- teutt»naan k a»» s a l l i s e»» e h e y- den ihannetta" makuutettuina sii- tä, „ että kansallisen simistyksen omintakeisuus, jokaisen ka»»san kal- lei»» aarre, main tätä tietä on saa- mutettaivissa". Näin' pyrkii Aika edelleenkin tehtämänsä käsittämään. Siinä tarkoituksessa tahtoo se tutustut- taa lukijoitaan etupäässä meidän oinan simistyselämämme eri il- miöihii» ja tehtämiin, mutta sa- maila myöskii» muiden kansojen simistyseläniään. Kuten tähänkin saakka sisältää Aika edelleenkin kir- joituksia yhteisku»»taelämän, k i r j a 11 i s u u d e n, tieteen ja taiteen aloilta. Aja»» kirjallisuuskatsausta tonnit- taa edelleenkin maisteri W. A. K o s k e n n i e m i. Aikaan o»vat kirjoittaneet m. m. seuraamat henkilöt: Ida Aalberg- Uerkull-Gylle»»band, A»»tti Aarne, I. Aamik, Hj. Appelgren-Kimalo, E. I. Boi»sdorss, A. R. Ceder- berg, :• I. R. Tanielson-Kalmari, Rudols Eucken, Kaarlo Enqmist- Atra, Hannes Gebhard, Alek sandra Gripenberg, Tilma Haina- ri. Onni Hallsten, L. Harmaja, K. I. Hilden, S. W. Hintikka, August Hjelt, A. Hämäläinen, H. Jmpimaara, K. Jaakkola, A. Jalama, H. Jalkanen, Risto Jur- ma, W. Juusela, E. Katila, I. Kekkonen, Drjö Koskelaii»ei», K. Koskiinies, Ilmari Krohn, Hilda Käkikoski, A. Lagerlöf, Jalmari Lahdensuo, Emil Lassinei», A. E. Lehto, I. Lehtonen, Kasimir Lei- »»o, I. Leimiskä, M. A. Lema»»- der, Fr. I. Lmdström, R. Löf- qmist, K. R. Mela»»der, I. I. Mikkola, E. Nemanlinna, A. R. Niemi, E. G. Palmen, A. F. Karkumatkalla! Hksimärinen kellertämän ruskea jä»»is koira, luppakorma, kuono »vähän maaleampi, kaulassa nah- kapanta, hämisi tämän kuu»» 14 p:nä. Pyydetään palkintoa mas taan tuomaan Joensuun aseina- päällikölle. K. S. 1 k. ?i6li3järv6n Osuusmeijeri pannaan käyn tiin t. k. 24 p:nä, jolloin ker- main vastaanottaminen alkaa. Meijerin myllyssä jauhatetaan eloja helmik. 1 päivästä alkaen toistaiseksi 4:nä p:nä viikossa, nimitt. maanantaina, tiistaina, torstaina ja perjantaina. Lieksa "/i 1910. Osuusmeijerin hallitus. Puukko, Santeri Pohjanpalo, O. Relander, Juhani Rinne, Jean L. Schlegel, Gustaf Schmidt, Weik- ko Snellman, A. W. Streng, Frans Szinnyei, Armas Takala, Maila Talmio, I. Tormelainen, L. O. Th. Tudeer, W. I. Tuomi- koski, K. A. Widenius, E. F. Winter, Paamo Mirkknnen, Mart- ti Muori, N. Muoritsalo. E. S. Arjö-Koskinen y. m. Aika ilmestyy 2—2 1 / 2 arkin suuruisena kaksi kertaa 'kuussa, paitsi kesäkuukausina kerran kuussa kaksoisnumerolta. Aikaa saa tilata kaikista posti- toimistoista, kirjakaupoista, asia- »niehiltä ja suoraan toimitukselta. Tilaushinta on 8 mk. koko muo- delta, 4 markkaa puolelta muodel- ta, Venäjällä 3 ruplaa ja Ameri- kassa 2 l ä dollaria. Toimituksesi» kuulumat: Eliel Aspelin-Haapkylä Erkkki Kaila A. W. Koskimies I. K. Paasikimi 0. A. Hainari Eino Kalima 1. H. Kurkilahti H. Paasonen Kyösti Wilkuna Harri Holma K. E. Kimirikko Ta am. Laitinen Drjö Tuomikoski. Gunnar Suolahti Päätoimittaja. W. A. Koskenniemi (Kirjallisuuskatsaus). S. I. Pentti Toim.-siht. Alftnlftsku-, Tilasto-, Toimituekirja-, Kartt*- ■elityi-, Sisällys- y. m. lomakkeita ------- nannunnttmt Näitä kaikkia saatavana O.-T j lanritaipistL Tutjunniemen Maalaisseuran vuosikokous pidetään Ruokolah della A. Ruuskan talossa 23.1.10. klo !i i. p. Johtokunta. (K. 8. 1 k 3 a. 20 mm.) Rääkkylän Maamiesseuran vuosikokous pidetään kunnan- huoneella t. k. 23 p:nä klo 3 ip. Tohmajärven kunnan tutkij alautakunta kokoontua keskiviikkona tämän kuun 26 p:uä klo 10 e. pp. kunnantuvalla. Tutkijalautakunnan jäsenet ovat seuraavat: Mikko Vatanen Ak- kalasta, E. Bärginen Jouhkolasta, R. Mikkonen Riikolasta, Tahvo Haaranen Kantosyrjästä, Juho Immonen n:o 13 ja tai. Heikki Heikinpoika Eronen Järven- takaa, Simo Miinalainen Petra- vaarasta, Samuli Pitkänen Kau- rilasta, Pekka Malinen Patso- lasta, Matti Varonen Uudesta- kylästä, Aleks. Olkkonen Peijon- niemestä, Mikko Olkkonen Saa riosta, Antti Pirhonen Vatalasta, Janne Simonen ja Juho Valko nen Onkamosta, Juho Timonen Kemiestä, Pekka Varis Eenraa- linkylästä, Heikki Vasarainen Juvan joelta ja Kausta järveltä, Erik Karvinen Kakusta, Antti Eronen n:o 19 Kutsusta, Juho Sistonen ja torppari Hennaa Kuikka Värtsilästä, Yrjö Lind qvist Värtsilän tehtaalta ja A. Jakobson rautatiealueelta. (K. 8. 1 k.) Polvijärven kunnan taksoitusluettelo on nähtävi nä allekirjoittaneen luona kulu van kuun loppuun asti. Tutkija lautakunta kokoontuu helmik. 3 p. klo 9 ap. kuntahuoneella, johon äyreihinsä tyytymättömillä kuntalaisilla on tilaisuus tulla. Polvijärvi, 15 p. tammik. 1910. O. Ahti. (K. 8. 1 k.) Kilpa-ajot Värtsilän maalaisseura toimeen panee Sääpärin jäällä tk. 28 päi vänä. Hevosien sisäänkirjoitns klo 9 e. pp. nuorisoseuran ta lolla. Osaa saa ottaa 3:mi-vuo tiset ja sitä vanhemmat oriit ja tammat. Esimies. (K. S.) (K. S. ja Rajaw. 1 f. 4 stw. 90 mm.) | mcjcrisKa ja apulainen, joka moipi malmis- taa ulosmientimoita ja tehdä rasmatutkimuksen Gerberin sentri- suuki koneella ja on lumunlasku- kykyinen, saamat paikan Kaurilan Osuusmeijerissä tuleman Helmi- kuun 15 päimästä, kun lähettämät suositukset ja palkkamaatimukset allekirjoittajalle ennen tuleman kuun 5 paimaä. Meijeri on ker- mameijeri ja antaa mapaan asun- non, lämmön ja malon. Tamalla yleisölle ilmoitetaan että meijeriin otetaan kermoja mastaan ensi kuun 15 päimänä, jolloin kello 10 e. p. p. pidetään Meijeri Osuuskuimanj säännössä määrätty muosikokous. Kaurilassa ^7.10. E. lintunen. Osoite: Värtsilä, Uusikylä (K. S. 1 k. 4 s. 20 mm.) Vuokrattavana useampia huoneustoja, suurempia ja pienempiä, kesäkuun ensimäi- sestä päivästä Vuorisalolla. ^Hpa-ajot Pielisjärven maalaisseurojen hevosmiesten kesken panee toi meen Kylänlahden maalaisseura 19 päivänä tk. Louhilahden jääl lä. Hevosien sisäänkirjoitns al kaa kansakoululla samana päi vänä kello 10 ap. Osaa saa ot taa 3:mi- ja 4:li-vuotiset ja sitä vanhemmat oriit ja tammat. HUOM.! Hevosien omistajaia on näytettävä todistus maalais seuran jäsenyydestään. Kilpa-ajotoimiknnta. E. S 1 k.) Karjalattaren asia miehiä. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen. Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen.