N:ö 234 — 1910 KESKISUOMI Perjantaina lokakuun 14 p:nä Livjcboitisja suuria juhlia !äjonwti<m' Portugalilaisia rahoja ulkomailla, tuniuohsi. KauHolliSla. Elämä on al- ^ 1«nu: iulivallista tuttuaan. Moiftijfla 1 Lontoosta, iCmo.itet. t.k. S p.: Pan- ri)f)M)tääm joraa-Uifiin wxnim. Bali- k!ujoh:aj<lt ilmottamat. e:ä por.ugoli-- eiiainen HMntkS poimisiua fiiikn .oitft ylimykset ja rahunnehe' wii»re wo,manja jarjcsn)!scn pJiuuuoiriij-efft. aikoina oiva, sijoittanee! 250 »iniljoc» Muitti v).oo:keu0cl maunoncet u-lol- r.co frangit» ulkomaille. 5lunn>taalli- liiuuLen lvolon. Tasalvatiaiaijei oivat j.'ii perheen pääoma on jo kauivan oi- wutuu>ielut, enei miiiiän ivaslaival- 'ln.- Cnglannin pankisia. kuitenkin on lankumousia «nää tanvitie petjäiä. 1 kuningas «tufäteen ottanut »ruumin ÄaSr.disia jacpmteen lieocn mukaan ^ maroja. koska hän e: :ah:onul koskca agii«-rap!v<^. Espanjan :afawaltalai- hall!iffjasuwun resenviivaroihin. jel. HaUiius näennälsssrä tttvotlliuu- des:a ihuolilmot:a on ryh.iim): laajoi- hin toimiin alliansa lt>ai)iDtx-tarnijcfu- Ärmeijon lvarajoutor luis.iitu koolle wal!ankmnoukjen tvaraiia. Parisin po- liitiisi»ja piireissä petjälää» ri-iaa „Eläköön Espanjan tasamalta!" „Nvw. Wr":lle s.ihlöteläa» Parii- sisia >l.k. 9 p.: Poriugautainen tasa- walialainen Lima Piri euen «silerinan Eak^vn ija Englaimin matilla, joskin lallanlumouljesia. pnfa Jjan sanoi Softan ull'i'om.;ni».€ri on ielmiänyr, et- ulicen wäl:lämättöniän. koska kunin- l.'i Eaija-lla ole mitään etuja ivaUvot- luiis oli ollut Poriuoaulle häpeäksi, laivana P>^riuqati.-so. iiki ii u ttta se on salvalla laisia mielenosoiuisia pan- odotlanalla lannalla. Par.sissa siiiä t: in toimeen, ja kuului ljuu;o: .,Elä- hucl .nav.a arwella,'.n. «u«i Tcksan iö».''-. EsPairjan '.asa'.v<u !a!" Espanjan Zlir:cmaapolitiikka silti jätä käynämäi- läheiysiön schiceri oli läsnä, tä ijaijuu.itf. Oiaksuican, enä iämä ^ a.htul.aa kansoin.vätis.'n tonscrenÄin Zianstan hallitus ja Portugalin wal- ooov««voosos>Mssooooooo<z Keski-Suomen Kirjapaino Jyväskylässä valmistaa nopeaan, huolellisesti ja kai kille edullisilla hinnoilla >: kaikellaisia kirjapainotöitä ——» kuten: f o f i>c n I u i'j u m i ;>c n, jeniä käsia wli"si tyiymi^s juurien Europan fiiricrniiii i<n puolueettomuudesta jämään nii dcn erouanirsetsl kansaiiiiv^lisen kau pan eduksi pciiilisesia johdosta. Kuivauksia Lissabonista. Lissabon, lofuf. ') p. klo 11,00 yöllä. N 2s>jc-öont. ».nal.u kir- jeemoachlQjaKa.) haamuin juuri. SXlu rehdin anomaan ensi iraitulutiesla tunxiuksen. kaupunki juhiapuivusja. liike Pailjon fu.ureitupt kuin t.Mallijesii junnuntöiifin. kaikkialla puiKF.mfjreuu lasanallan lippuja, ^.una -uylapu- mui-iaan. laitti t-.'riv.'hli!v^ ja on- nitifieroa: roijsiaon. Aarseijesin iäire- ler seiwa>:. .^vnsa ja jotaiväki tekeivä: we!jelli»iä j>clivinloa. Taiawailan Halliin» unoo o!eu>ansa 'Nvjfuuicttu •sii.iä, eitä w:crc<u nallai e;roä: sekaannu asioihin, yleensä jaa kailkialia sen tvai^utu.''en. tällä wallan'lmnouksella on omat perusleen- sa. ST Ien ajellut läpi kaupungin. Ka.k- lialla rauhallista koko snnnunlaipäi- :vän, jo:a enin pcljii un. v51 ainoa- tukaan kahakkaa. ^irj<eil:vaihlajille on :l!ncile:tu, että mälia^kaiii^i halliius on siihen a»i nMinavia, kunnes täy- dellinen r,:uha on pauinle:!'.:. ^lnar' k:an uhla chi. .*5aIIi:u^ on lvarina ■siirö, <■:; ä suurin o ia :iiäi-:-rövui mi n es tää uiivj.rclUin puoics a. kun uusiin :^<!leihin 'täil<)ään. .sUo 2.-50 yöllä: Täl!ä likellä on :rä'.!a'.!anella hallilu!i.^la istunto. iee'.i ieski^t.ll^an hen^ell:iestä kon- gre^aisionism. Huome na jui'sius. ji.ii5a niukin jesuiitat lunnin ku luessa karldto.aau Porttina.>s:a. Mielenosotulsia Espanjassa. V a r c e l o n a. lokak. 10 p:nä. Ei- i?n ^ot'oc»ilul ;i.JUO »iieleiiosoll<ijaa i>aulausmaalle laskea!ieen seppelen ^errerin houLalle: ;äUöin saiiui epä- järjcAlytsrä. Poliisi hajoat', '.cäkizou- kon. Lnto suunnitelw yhteisiä wallanku- mouSta Espanjassa ja Portugalissa. »Rusk. Slomolle" iä(j:'öietiän Mad rid tsia t. k. 8 p.: Erää a :asawalla- laiien edustlu,tajäsen!?n haasiattelu herc:iä»i strunnalvnl^ huomiota. Hän on faluznui, että oli »valmistettu ^ armnjan ja lailvastv!'. upieexit, joifa suunnttdtTKi yhteisiä .'apinaa warlen eiiväi wielä ole otianeet osaa mallan- Espanjassa >a Poriu^aliöia. Prof. kuniousliikkeejeen. jaapmvai Pää'kort- Vcmt>ardon murha saatio: wallan:u- '.eeriin wakuuttam<au uskollisuuttaan. lankumous. Ranskan hallitus taan- N'it, ettedvät ulkowallc,t sekaannu »vallankumoukseen. • Eilispäiwän „%r|H;ne" 'ähköie- iaön Par isistä: kaikesta päättäen Ranskan ulko-- mittisieriö tÄee tunnuslamaan Por- iugelin tasawallan. iiLirallisisja pii- reessä puhutaan myöiätunnolla wal- tantumouksesta. „E'.elä-Europan ja Änicrikan tirehtööri" on sanonut: „ous:in «te koelninnie olla tvnttaa- in.nia monarkistisia :untei:a. on mciU ia kuitenkin oikeus osot.ua myötälun- 10c kansaa 'kehtaan, sota on in^nui päällään taantumuljellisen hallitu-, iärjesielmän. Ziansian :^sawalia on ltintenut iijenjä ecisienjisi tan>anwai- :ai^n Poiiliikkanja läjDo»; monarki ssa Eurolpassa, ja :älnän wuvlsi sn 'cn läyrijnyt nouvaliaa iuunma >m- rotvaijuuiia suhieissaan lnuihin kan- noihin. Mutda me emme oie diplomacit- tc>^. >waan demokraatieja. me >lie- da mmc mihin suuri !oall»nkumous meitä wolwoitiaa. Nimpian kuui Poiv tupalin ivallankumoutselliiu jaa;vat aikaan tvakiiniuneen hallittisniuodon. iu!ee Ranska osonamaan heille huo- mio:a kaikin tc»woin. Päimän kyllä Periugalin walla:!!:l>noukielliset tiesi- iväi. He ^nimilläin tieöus:eli!val asias- la Ranstan ulkomii-isieriöliä. josia i'moi:e:ti,m ettei Ransia utie w<s- iu-loiiiaan Portuqalin f a n s c u iahica fif.i sallimaan M'n?aän muun kaman vftKintiia asiaan. He.tle iumairiin, ei- ;ci heidän lamitie pclnt.i Es;xinjan sekaan-umisia, ja Ranskan rahainiehel IiipLmat tukea Portugalin paaomia porseissä. Ja todella:aa.r ei Porlu- oalii! nylyäan :«.'rii'!iinu: peiäui 'elltauisia Ranskan. Englannin eikä Espanjan puoielta. PoriuMlin pape- ri<:! hinta on pO>ni,l ennallaan, kun sen sijaan Espanjan arm^paperit owat iasleuiuneei. ?un näe: nn veläitt) Por- ivgalin esimerkin waikut:awan cspan- ji,laisiin. Uuden hallituksen julis^utsia. Wäkiai5ainen halli:us on laaiinut iiä.n kuuluivan juliSiulsen anneijalle ja laimastolle: »Porlugaun tasam^llan mäliaikai- nen h^llilu^ tervehtii armeijan ja iaiiraston miehistöä, joka lansan kans- sa on luonut laia>nz.^llan fofo isänmaan hyödylsl ja onneksi. Äoska iasawal:a on luotu koto kan- san hipvälfi, luol.aa hallitus kaikkien lsännloallisuuieen ia loiivoo, että ne lilt-, vuosi-, y.m. kertomuksia ja julkaisuja. — Tilikirjoja ja verokuitteja. — Osake-ja kunnia kirjoja. — Toiminiimpainoksia kirjepapereihin ja -kuoriin. — Lasku-, vekseli- y.m. lomakkeita. Ilmotus- y.m. reklaameja. — Päivätyö-, pääsy-, ravintola-, y.m. lippuja. — Shekki-, tukkimitta- y.m. kirjoja. — Keräyslistoja, ennakkoarpc : sekä arpalippuja. SI m saatavana tämän lehden ko«ttorissa. lieto, on ainaiseksi larkoietttt Portllga-'moutsellistlta riisteltt) tehokas ase al- l stu. 'Tämä lapah.uma on kansan' kaiiXissa ^aislelus^. ^omiiea hiZväksyi hänen ehdoiuk- r.cltksen Pi»r:ugali?ia puh.eLinaan liian aikaijsin. 'Liala^asja. Eadi^isia ja Valenciassa walliti->wa micli.ila huo- lestutiaa EÄpanjan Hallintsia. Tasa- ivallan julistaminen Por.ufialisia on kaikkialla Cataloni^sia moimakasla miehen kuohua, kaikkialla tcimeettpannaan mielenosoruksia Por- tuctclin f o n's u lito i r a v: o j e n cdusialla. Poliisi pcnslaa taiaival'a!aisia lippu- jfl. sotajoukot pide:äär. kasarmeissa walmäna. ■B Itä wälin täytyy läikkien wallanku- mcuisellislen jouk:vjen jäädä ajeuiil- leen tajaivallan juojaksi ja puolusttik- seksi. Kenraali Carvalha.'S on ilimitelty Lissabonin >waruswäcn ylipäälliköksi.'' Koko kansalle on anneiiu ieuraaiva julistus: .Portugalin kansa, sen armeija j.i iriroasto omat julistaneet :aiawallan. Bruganzan >suku, j^oka rikollisella la» ivalla on häirinnyt maan sisäisiä rau- his-.oriallisetsi käizneen 'Ia>inis:mnaito. >nan urhoollisuuden ja uljuuden il- maus, ja se täyttää jokaisen isänmaa!- lisen mielen ilolla ja ihasluisella. Tä- ■mä päiwä on tehnyt lopun tämän moan orjuudes:a. 2en asukkaiden lämmin toilvo saad^. '.vapaa hallitus- niuoto on tullvt !yydy:e:yffi7 ia tärn.i fliniänräpäys juo meille täyoru !.'r- i-,vLvt>en kaitisia kärsimis.ämmc wis- icl.:is:a ja nöyriiylyksisia. O'kvon u-- mä hetki iahrattoinan siiveyden ja an- katan ilsetuikimise.l aikana! Litoon läii.ti,. yifts.ään t : h\\a, lvaliiollisen ch- l^liiiamiiie pcriiStukjeiia. ja olkoon ja- !oi»ielisyi^s »vovletttij-i tvhiaan s>'.v<cl- liicn ohjeliuamme Periiö!us! sallii- koon ici^fn '.vain ylsi harraötus. ifän-- iiKUi, ja e!ähyi:äiöön tcu, ; i N'ain ytsi halu, yGmielii^ö! Tai>i:va!:<> luottaa siihen, että kansa on yll^pinuvä järjcs- N.diä ja oikeuden lu:i»ioitusia sc!a uh ra uni iva yhieiien parhaan, ivailu- oen. ed<stn. ja raikaudella ja '.>hrau- luivaisuudella työsk.'atclciva Poriucia- iin lasanxillan Lyivälsi." Tasmvaltalaisen puolueen johto. Taiawaltalaisia puolvel'.: johtaa lounikuma. johon iuuhKUiV.: B<rnardino liiocrjo^u, en '.nen kiiten töiden niini?.eri ja y! oy!slon plos.; h IM! n suosuiu kanianpuhuja Antonio Jose Alineida, c:euu'i asian ajaja ja kansanedustaja Iso,-jo Eo- sla. jota nylyään luiienlaan ei kuulu eduskuntaan, koska hän uskalsi ec>us- kunnan puhusalaivalla o:<aa puheeksi kuningasperheelle myönnetyt ennakko- traliut; Antonio Luiz Gomes. raha- asioihin hi)win perehiy!>yt ka.isania- louLliereilM, ja lääkäri Eelestinc d'Almeida. Mallankumouksen toimcenpano päätetää.i. Wallanlumoiis alkoi ailaiseinnnn kuin akkuaan ol« ajateltu. Päa:os tehtiin tasaivaltalaisen puolueen kouii- tcan kokouljsessa maanaiiiaina. t.k:n p>. illalla. Siinä amiraali Eandido d^s Reis — sain a. joka sinen johti tajalvalialaisia joukkoja ja taistelujen aiiana kuoli oman tai, niinkuin jot- kut tuulema.t, toisen käden kautta — ehdotti, että määrättäisiin. 'Milloin lMallankumous oli alkaiva. Öan nau 'mci kiiruhlmnaan, wiila:en siihen. tU tä risteilijw Ton (lar^s cli saanut käskyn lähteä tiistai-aamuna Lissa- bonisia. Sen kautta olisi lvallanku- >e::>a, ja kun kokous loppui, oli jomit- ttt, että 21 n>Iin>!aukausia seuraaivalt Höit kuluessa ilmottaisi ivall^nkumouk- sei', alkaiiliien. O»litui'ses:a sattumana riippui, eitä kuningas Äianuel fi 1I'01a oli L'.s- sal'oiiissa. Hänen p:ti 0!kee!s:aan o!- li pohjois-Porluga!issa w>hliinä»!ä eräsiä inuisioinerktiä Vuc'iacon rais- iciun saiaivuoii^juhlan johdos.a. jos-, ta IcHbcsiämme on terrotiu, inulia he.n palasi kiiruus.i Lisialioniin iva?- iaan ottamaa n Brasilian presiScntiiä da ^oifsecaa. joia iotiinailallaan >pai!ssarilaiwalla 2ao Paula saapui sinne käynnille, ^-onsxan kuninaisi pideuyjen keinujen kesläe«-iä häne: yl» lä.'t: ^railalnkuinous. Asema Lissabonissa. lennäieiään t. '.staina olsv» IVlatckaratekckas, SftliköIlB. kftypk, aosimmill» koneill* y*rn»- tetta, myydatn työn paljouden t&bden kA- t6is6ll&. Hinta konoinen, ktlugtoinMi^ t ä - raatoilleen ynnl hevonen ja ajoneuvot noin 9,000 markkaa. Taotti viime vuonna pUr omalle 5 j °/,. Lfthemmin F. Hilevaara. 8661 Tampere. 1-1 Laska- ja Yekselilomakkeita myydään Keski-Suomen konttorissa Vekselinlankeamiskirjoja myytävänä Keskl-Suonei koittorlssa. Filipaperis (koitmrui) Katkl-Soonei koittrlssi Ilmoituksia. Laillisen edeavastankaen uhal la kielletun ankarasti kaikollalnen kalaatua ja kalojen häi ritseminen Viivakoakeosa, Potmon ja Hil- mon koskia a ja Naiavirrasaa. Kalavesien Vuokraajat 6—6 8711 Jrastjl'1 öintHiaistö-^nisiisliib r »onu Yirtlalaei. - 54 - kunnioitetaan Helsingin kouliln rehtorin nimellä. Yrjö Koskinen sanoo v. 1639 Helsingin kou lun tulevan trivialikouluksi. Sekin olisi siis tapah tunut Per Brahen onnellisena hallintokautena) Koulu kuului alkuaan Viipurin hiippakuntaan, mutta kun Turun kimnaasi v. 1 630 perustettiin, •iirTettiin hiippakunnan rajaa itään päin, niin että Helsingin koulu nyt kuuluu Turun hiippa kuntaan ja vielä v. 1 643 kuuluu siihen, vaikka kim naasi onkin jo muutettu yliopistoksi. Tällöin on riita Turun piispan Isak Rothoviuksen ja Vii purin piispan Pietari Bjuggen kesken teinipitä- jistä, jotka ennen kuuluivat Viipurin hiippakun taan, kun Helsingin koulu siihen kuului. V. 1649 antaa Per Brahe määräyksen, että pitäjät edelleen kuuluvat Helsingin trivialikoululle, mikä siirtyy taas Viipurin hiippakuntaan. Tällöin on jo Hel singin koulu täysi trivialikoulu ja on siinä tavai let opettajat kuten siihen aikaan muissakin tri- irialikouluissa: rehtori, konrehtori, kaksi kolle gaa ja apologista. Ne nauttivat myös senai kaiset palkat valtiolta: rehtori: 1 50 hopeat., kon-> rehtori IOO hopeat., kumpikin kollega 39 hopeat, ja apologista 50 hopeat, Kollegat saavat vielä teinirahoja. V. 1688 antaa Viipurin konsistorio — hiip pakunnan piispana on silloin Pietari Bang — - 65 - kertomuksen hiippakuntansa kouluista kunin kaalliselle majesteetille. Sen mukaan on Vii— purisssa trivialikoulu — se sama, jota olemme pedagogionakin esittäneet, — jonka rehtorilla ei ole mitään muuta palkkaa kuin mitä teinira- hoista hänelle vuosittain annetaan, nimittäin 1 20 hopeat. Tämän lisäksi saa hän koulumaksua niiltä pojilta, joilla on maksaa. Mutta köyhienpä luku on suurin. Noilta varakkaammilta saatu koulumaksu voi nousta 70 taaleriin kuparissa. Kaupungin maistraatilta saa hän vuosittain 50 kuparitaalaria. Siis hänen lisänsä hopeassa tekee 40 hopeat Konrehtori saa teinirahoja 100 hopeat, mutta ei muuta. Koulussa on kaksi kollegaa ja niistä kumpikin saa teinirahoja 83 l / s hopeat, eikä muuta. Apologistalle on valtion varoista maksettu 29 hopeataaleria — 1640- luvulla teki se 39 hopeat. — ja avustukseksi saa hän teinirahoja 50 hopeat. Niinkuin tästä näkyy on Viipurin koulukin sellainen epäsikiö V nin Hämeenlinnan koulu, todistuksena sekin menneen ajan kouluolojen epäjohdonmukaisuu desta. Nyt on jo Viipurin koulussa täydet tri- vialikoulun opettajavoimat ja palkkakin on yhtä suuri kuin trivialikoulun opettajien, ellei hiukan suurempikin kuin samaan aikaan Turun hiippa kunnassa, mutta kuitenkin on koulu edelleen PariMta 3!c;il)illc: Lissabonissa -walliisec täizdellincn raulia, lu^uuito-ttainatta pikkukalia- kcita luos:arien ijiiifvuilla. x v ^i;oi= tiu munkit ja nunnat 011 fij-oitei.u eräälle rilsteiliMle silisi, kunnes heille aniicaan Iä:-k^ lähteä nianSta. Paawi ja Portugalin mallan- kumous. f)iooin<j, 'ln ka f. 10 p.: Corriere d'Italia iilinoiitaa et.ei paaivi ole iaanul '»irofiisio liedoiiantva liliaival- lan julis:aiililses:a Poriuaalissa. Jesniiat karkotetaan Portugalista.— Kuningas saa pitää yksityis- omaisuutensa. Lontoosta, lokak. 11 pnä. Portugalin sisäasiainministeri on se- liitänyt, et>lä jesu.iiiat oivat syynä pap- pi!-wainoi!hin, lonka tvuvksi he cwal nicc.ela karkoiietiamat. ^tunmgas jaa piiää ylsttyisen o- maisuuteidsa. Linnat oivat kuitenkin laiijallisMlaisumta. 5iäsfykirje jesuiittain karkoittamiscsta ja hengellisten laitosten lakkaut tainisesta julaiSt». Lissabonista, lokak. II pnä. lluden hallilukscm lviralliiessa lehdessä o>i sulaisiu livaichaiv.i portuiiaiilaiseen lcki.u Peruslmra käskikirje, jolla je^ siitiai karkoietaan maasta po>-, lxi- dän omaisuutensa sulistetaan malttvn oiualsi !sekä kaikki luostarit, hospiisii ja muur hengelliset lai/okset lakkauic- raan. Uskonnollisten yhdistysten o- mavuus sinetöildään ja arivioidaain; sii:ä suoritetaan myöhemmin tvaiilon suostumuksella kirkolle was:aawa lor-. waus. 5luningas ei luoivu malta, istuimestaan. C i b r a-l ia r i s ta. lokak. Il pnä. Äuningas Manuel lähetti ennen maas- ta lähtöään pääministerille tirjeen, jossa hän ilmoitti, että astuessaan o- bosi.hteiden Pakosia la 1 ivalle han luaa lausua kansalle, ettet hiin uoi mistään soi ma ia itseään. Miin loini:; a-n.ii knllen felipo ponuiiolilaiiun ia! jää i;hä ip o r 1 UQol i 1 a i f o ffl' sekä uniiurn, j että maa antaa hänelle 'iafoifin. niirn | hänelle fuutuu. päiten Poisinaltusic^ I mis-ensa ei missään tapauksessa mer- kitse ivaltaistuimesta ln)Humi.stZ. Löydetty. Löydetty rahakukkaro, »isältäen pienehkön summan rahna. Omistaja p-moön E Liimataiselta. 3662 i_i ^alvällst^ rirffoberron kanSlia videtääa ault maa» Jurrcina, Ie-l-iwiikk.'na ja laiaintainc Lp 8—11 ':a„-zNiS-Ofnke-Paakl.l konttori arj.ti ■via arlipäiioä Ilo 10—2. Bunmen vankia tanttitt auki jcla ark:» rcilr-j llo 10—2. tzidduspankin konttori a»;f ; joka arkij>äiA>ä ilo 10—2. icurjtijsnoibea Osakepankin konttori cm^tnna jefa cr?-pditui Ilo 10—z p. oifiyjoltilön Sääslö?i.nkki on «motnna LeppSnSSa ja Kimrulaa», v» JO Lp. Uvcoiftlt. *trj«mtflina uib 2 «4,. SRu»«nn«* ja «ftptUjöbtflt, kl« 8.06 i. Mahlalle, vtzl- KoUmrriin. Statltolaa^ AaStinIitn. ftitotjännele, ffiiitafaarcl* k. Huopanaan ja LeppZUiSn ja «ck. nulaan fclä V» 10 .S0 Oravasi reen. Touvakkaan. Rutalahdell». AK» a-onmätlle. Joutsaan. Hartolaa». Sys- mään ja Nuoraimnfii». Lauantaina klo L a^>. Muur«nee» ja lrerpilahdelle. vo li aj ZtflaioflCcllc, klo 0.M i. Sumiaisna, Ksngtnkankaalle, JImolahdelle. Viitasaarelle fa Cn* lvanlahdelle. klo 10 141. Uuraifill» Lannetvedelle. Sitäpaitsi iöb<i<tään Pihti» Ke»k,wiikkona. Perzantama ja ^sumaataina llo 8Ld stenrin lasi* j" P»«ti tmltt : VIi roiwä raulaieuse klo ».di «.*. {4 > au i.p. ttfläita ja sohjots,sra» ,a!a päiivä raumteitse llo 7^9 <Lp. ja ?1 o tj». i.'au!aaeta. Tuo lahdelta jo Ä2ne !o »ketUl. §i<uunj«M, Parane )a Sxxanjirnxltä. p-iuvä ilo 7 aj). Haagato«!«Ua. Gal» uielaelo Ilo 7.30 a^>. ^unnl.'nlolna klo 8.51 a^>. <tarkl»la>ta. <U-!n'uari?ia, Kiwiiärwe!tä. »>l'ab!u.'!a, PyIkömnZeltä. Huo» KinnuIaS^i ja LeppZIäStZ ja i'.o S .ofl i4». Pih:iputaalta. ZLi:u»>aa- :elta. «cngiitkantaatta TumiailZla. »'lua>naoraina 'lo 4.30 aj>. Nuoramsisio» ta, TysmäStä, Hartola»ia. ^omsaSU», ^eiÄ!?^mael:a. Rutatahd.'tla. Tvima» t^isM ja t ranzasaaresia. *io 5 i^. Muurainksta ja Korpiiabd-lla. Z':!-?:aina kello 8.S1 a^>. klwijZrn:5liä. ^astingiSta. j»arL:ula^'a. ÄaiMiiriS» m, Pvllönmäeltä. Mahlulia. fcuo}w» AinnuUtftui ja CeppälöStä, 11# 9.30 tillöfoelelta ja Ilo 5 i^i. ZKuuraineSu» ja KorritabdeUa. danne» wed«ltä ja Uuraisilta ja kls Z.ijS i.p. jionginlankaalui ja Tumiaifts'^. /le-liw::klona No 8.S1 a^>. ZiarSiul^rSta. 5'.a!mar!sia, MohluUa ja Py!könn^ä«l» !ä. klo S ij). Muuram?«ia ja Hörpi* lahdella ja fio 8.30 i.p. ich: putaalta. ji-x. azlipäitvä klo l'J—2 | Viitasaarella. Ilmo lahdelta. Kongin* ^iv!»t!-i-!vlän yleinen satraS» ja hautaus» 1 Icv.Yc-ilta ja Zum'aisis:a. ?pu? '!>csto puu?ePoä M. Kumpuun Torstaina Ilo 7.39 a^>. KatStulaZia.Kal* lucv/i maananiaisin Ils 7—S iH. | meristä, AiroijärtpeUä ja TaSt ngi«ta. Täylolennätinkonttori awl>inna arkchäi»l'io 4.ä0 aqj. Nuormnoinsta. Ty?mä»iä. w:nä Ilo 8—2 ja B—'/ jelä pyhinä klo! Hartela-ta. Joutsasta. Le:wonmäeliä. i—11 ja 6—7. \ <;ua>ö5 kylän Tullikamari on aul'. kello i ic—i pä:w. j ehuone tullausta war:en klo il)—1 ! P>:M ällä. j 5?ii>äfll)läit asema» kaikki toimistot pi« I rnään awolnna arkipäivinä klo 3—10 j c.p., 11 a4>.—2 U>. ja 4—3 t.p. f »lä 1 ?isänäiteinä Ilo 8—O a.p. Aabatoimikamart pidetään atvoinna joka arkipäivä kello 10—11. ffrapungta tuonti tavataan asunnossaan Ile 1(^—11 <L4>. s tOöläiöyhdiStyksei» kirjaSt» auki sun» nitrtcifin klo 1—2 päivällä. Laippalaisseuran kirjaöts sunnuntaista 12—1 päitvällä. pottiko nttoci Öireiääxt culi tmifol. 1 »:Jli toistaiseksi. Rutalahdesta, Toivoko S:a ja Orawa» saaresiL. klo V.ZO TilkaloSkelta ja 7!» 6 i4>. NuurameSta ja korpila^delta. Uuraikilta ja Lannewed«ltZ. Perjantaina klo 7.3? aj). karkUtlalta. KalmariSia. Mahlulta ja Phlkönmäel» tä, klo v i^>. Korptlahdelta, ^u»ra- meSta ja klo S.30 i^>. Pihtiputaalta. Viitasaarelta, Jlmolahdel!». Kongro» kankaalta ja SumiaisiSla. Laun>ontaina klo 4.80 04». Nuoramoi^iSta, TySmästä, Haru?laSta. Joutsa?la. R«» :a!abdelta, ToiwakaSta. Orawa?aare»« la ja klo 8.51 a4». Aar«ula»ta. KaUaa* riSla. ÄiVijänoeltä ja Da«nngi«ta. klo a^>. Tik!a?o»Ielta ja klo 6 ij>. Uuraifilta. Korpilahden ja Ptini* rameSta. ttirjclaatiko» kaupungilla tyhjeunelääa: Kello '/, 7 a.p. ja '/» 8 L«b»cwä ja tulema -saSts sekä PoSU- PoHtikvntto»rin jcinälUi o'.ewa laatikko vsoituS ja poStisääötSvankkitoimiSto: 1 wie!ä vähää ennen poStin lähtöä. Sunnuntaina ja jnhlapäiwinä klo 8—10 Rautatieasemalla olttoa laatilko «vähää ocnnupäUvälla. I tnntn junan lähtöä. Arkipäivinä klo 8—12 ja 5—7 i.p. janoni.! Frankkomerlkcjä myydään po«ti» konttorinsa arkipäivinä klo 8 a.—S p. Myytävänä. Valikoima jalkineita miehille, naisille ja lapsille 0. V. Uksella. 8599 2-a PoSti lihtee: päivä klo 7.54 ajf. ja 8.55 t p. rau» late itse pohjoiseen ja etelään. ^>j.>ia päivä klo V.07 a^>. ja 9.u5 i.p. rau» caleilse Kaukaaseen. Suolahteen, täne- loskeUe, Hietamaan. Parantolaan ja Zaarijärvelle, joka päiwä klo 12 a.p. VaapakoSkelle ja Salmelaan. Sunnuntaina klo 2 <up. Muurameen ja Korp'.lahdelle, klo ö.05 i.p. Lanneve» dclle, Uuraisille. MahUtlle. Phlkonmäel» Ie, KaUnariin, Karstulaan. Wa»tin« 'iin, Kivijärvelle. Pihtiputaalle, Wii« -o-aarelle, Jlmolahdelle ja Suovan» ahdelle. Kello 10.30 i.p. Oravajaa» ,«en, ToUvaOaan, Rutalahdelle. Lei» ivcmnäelle. Joutsaan. Hartolaan, Ty>» mu cm ja Nuoramoistin. Maanantaina Ilo S.OS i. Konginlaikaal» l^ ja Smniaistin sekä Mahlulle. Pyl» Ivnmäclle, Kalmariin ja Karstulaan. ! Z ii' taina klo 2 a^>. Muurameen ja Ztor» p: lahdelle, klo 11 a.p. Tilkakoskelle, klo V.Ob ijf. Sumiaisiin. Kon^ii»kankaalle. I!molahdelle.. Miilasaarelle. Pihtipu» taalle. Kalmariin. Karstulaan, ffiafc iinfttn ja Kiwijärwelle sekä klo 10 up. U-ratsille ja LaiuMvedelle Ketkw?iiQcma klo L a.p. Muurameen ja Kocpiilahdelle, klo 9.05 t. Lannev-^elle, lluraisille. Mahlulle. Pylkönmäelle, Kalmariin. Karittulaa-n ja Viitasaarel» U, JSo 10,30 t4>. Oratoasaareen, tci» «xcklaan. Rutalahdelle. Leivonmäelle, Jcutsacm. Hartolaan. Sysmään ja Nuoramoifiin. Torstaina kello « a. p. Muurameen j« Koqnlahdelle. kello 11 a.p. Tik- jakoSkelle. tl» 9.0b i^>. Mahlulle. Ptzl- Wmnäell«. Kalomruv. ZlarTtuloaa. «a»ttnlkiw. Kiwijirwell«. Sumiatfii». Konginkankaalle, Jlmolahdelle, Mitta» saarelle. Pihtiputaalle» Huopanaan. ja 5—8 ij). sekä sunnu n lai sta ja juh* Uipäivia klo 8—10 <Lp. ja 7—(J i>. Zunain kulut Jyväskylää radalla. HaapamUi— ^aayamtelti 6.0O af. 12JX) 9. 6.10 Ly Keuruulta V50 . m «surmalta 8.17 . JJO U|. IM % Petäjävedeltä 7.06 . 8.18 « 7.40 . Kintaudelta 7.35 . 8Ä) , 8.0S , WesangaSta 8LZ . 8Ä . 8.® ■ JtzwUk,l»«» 8.49 . 8Ä) . 851 . Jywivkyli»tt 9.07 . 4 .00 . S » . Leppävedeltä 9L5 . tLl . 9.« . Laukaasta 10.03 « 4^9 . 9J5& . KuusaaSta 10.20 . 6.17 . 10.09 . Suolahteen 10.48 • V.45 . 10L0 , Suolahti—v«»pa«Ui: s»sl»hde»t» aa» op. iu» <up. 8.45 L>. Äuusaasta 640 Laukaatta 6.65 Leppävedellä 7.17 Z,w»»kylUt» 7^4 DesangaSta 8.22 Kintaudelta 8^8 P etäjSvedettS 9.10 Asunnalta 8 AO Keuruulta 10.18 Haapamäelle 10.43 12.25 i^». 7.19 12.41 UM 1.30 1.47 8 .80 8 .00 I.Sft 4.18 4.65 6 JO . 7J7 . B.06 . 8 JO . 8^5 . 9.88 „ 10.06 . 10J0 » 1L1I . 11J9 . 18.14 Suslahde»—ftftsebfle* radalla «än-loskerta 6L0 a. 10.00 a. 6X« i. 9L0 k. Suolahteen 6JB5 . 1055 . 555 .10.05 , Suolahdesta 6.15 . 11.00 . 8/)0 .10.15 . «laeko«ell» CÄ) , 11Ä . 8« . 11L0 . JyrlikyliMl, Keiki-Saomen ki^tpaisona 1910.