N» 34 — 1910 KBSKI-SUOMI Perjantaina helmikuun 11 p:nl 11*8 Ja 14,9 pr., silakan 51,5 fa 52,9 pr., Zinkm, 21,9 i<x 31,8 pr.» maidon 30 ja 18,1 pr., perunoin 70,6 ja 25,5 pr., papujen 59,7 ja 19,2 pr., juuston 26,9 ja 20,3 pr., lampaanlihan 21,4 ja 26 pr., sulan rasvan 63,3 ja 33,2 pr. Sokeri ja juurikkaat cwat melkein ainoat tuotteet, joiden hinta ei ole yh- tään noussut. . Kuten ennen olemme maininneet, on prof. Carner ennustanut Amerikan FlhdyÄvalloille »vaikeaa taloudellista pulaa elintarpeiden hinnan kohoami- sen takia. Nämä numero: osottawat, että hintojen nousu on todella pelotta- wa. Yleisön osasto. Auvoisille kirjakauppiaille ja kirjan- kustantajille! BksuyiskoMM ^opettajain kokouk sessa Tainiperoella t.?. 7 p:nä oli muun ohessa keÄusieliaitvana kyflMl^s: Iii- ten 'koulu woisi waikutlaa nuorempien oppilaitten huiwiluknnitseen? Keskustelunsa huomautettiin, miten- ta ihuonot ftZlapoliiftseAkkailut. roÄvo- romaanit fixjofltfet tuotteet, jot ka owat omiansa saattanman nuorison mielikuwiiutlsen kuvhuksiin ja joita nuoriso kumneentapaisella kiihkolla ah- «mii, waitulrawat -htMim lurmelttvaön. Mainittiin esimerkkejä siitä, että kou- lujen «PpiLaar otvat suumutelleei ja panneet toimeen tel>oja, joita ei käy selittäminen muuten kun mainitun- laisten teosten waikutn?siksi. Xiiuuitt tähden päätti kokous nuorisoin parasta ja kanffanmie ritlelvai,suurta fllmiiQa pi täen hartaana loidvomuksciiavn laujua ertä tällaista kirjasuutta ei kustan nettaisi eikä Irtt>itettäi:si, ja rohkenee opettai<ikunta odottaa suosiollisia tun- nustusia ja 'kannatusta toisvomukscl- leen. Kokouksen puolesta: I. S. T u oma la i ne n. puheenjohtaja. Ztolj roqerus. E w a V o r g. Kosto. (Zuomennos). Chichester oli väsynyt päivän töis tä, nälkäinen ja melkein tylsä huo- liakaeen olla aäännölliseBti päivälli sellä. Neljän vuoden kuluttaminen ja rehmiminen olivat lopussa ja Tom Chichester oli onnistunut pää semään suurien petroleumilähteit- ten omistajaksi. Se oli ollut vai- Taloista, mutta nyt olivat kaikki muodollisuudet täytetyt ja Chiches ter ja hänen liiketoverinsa Georg Lester olivat rikkaita. Chichester'in •i tarvinnut pahotella, että oli tuo nut nuoren morsiamensa tänne sy dänmaahan. Hän oli tehnyt paljon työtä hankkiakseen hänelle kau niin kodin. Hän istui ruokasalissa vaipunee na mieluisaan mietiskelyyn odot taessaan Mabel'ia. Revolverinlau- kaus herätti hänet unelmistaan. Ulkoa kuuli hän LeBter 'in huuta van: „Ned Lambert on täällä Kelleyn kanssa . . Uusi laukaus kuului. Chchester kuuli jonkun kaatuvan ja sen jäl keen huudon: .Kädet ylös, majuri Chichester. Olkaa hyvä ja tulkaa ulos". Ei todellakaan ollut mitään muu ta keinoa, aseeton kun oli. Hän ei nähnyt ensi kertaa Ned Lambertia, jonka pelkät kasvot herätti kauhua paikkakunnilla. Tämä mies oli ker ran omistanut sen maa-alueen, jo ka sittemmin tali Chichesterin o- maisuudeksi öljylähteineen, joiden olemassaolosta ei Lambertilla ollut ennen aavistustakaan. Kun hän sai niistä tiedon raivosi hän ja vaati että Chiche8ter'in tuli sovittaa hä nelle koska oli »riistänyt- häneltä isiensä perinnön. Se, että hänen päästään oli luvattu suuri summa, kiihotti Lambertin väkivallan tekoa vieläkin enemmän. Chichester oli kokonaisuudessaan tämän roiston vallassa. Hän oli kalpeana vihasta seisoessaan silmä silmää vastaan Ned Lambertin ja tämän toverin Tim Kelleyn kanssa. „No niin-, sanoi Lambert, «sido hänet pylvääseen Kelley. Sitten voit mennä pitämään silmällä pal velusväkeä, minun syödessäni päi vällistä". Chichester voi nähdä suoraan ruo kasaliin. Paljas ajatus siitä, että Mabel joutuisi tämän miehen val taan, kangistutti häntä ja hän ei ollut koskaan tätä päivää ennen tie tänyt mitä pelko merkitsi. Nyt nousi Ned Lambert verkal leen ylös verannan käytävää ruo kasaliin. Silmänräpäystä my öhem- min tuli rouva Chichester sisään vastakkaisesta ovesta. Lampunva- lo valaisi solakkaa, valkeaa olentoa. Hän säpsähti nähdessään vieraan. »Anteeksi . . . minä en tiennyt, että meille tules vieraita päivälli seksi . . . minun mieheni on un hottanut mainita siitä minulle ..." »Minua ei olekaen odotettu", sa noi Lambert »Sallikaa minun esit tää itseni . . . Olen Ned Lambert". Rouva Chichester kumarsi. Toi- nen hymyili. Hänestä tuntui hy vältä nähdessään nimensä tekevän vaikutuksen. Mabel heitti silmäyk sen soittojohtoon. »EU siis mitään uutta", sanoi Lam bert. »Palvelusväki on lukkojen ja salpojen takana, niin että meidän täytyy itsemme taijoilla. Sallikaa minun huomauttaa, että keitto jääh tyy". Hän teki kohteliaan kumarruk sen. Valkeana aina huulia myöten istuutui Mabel. Lambert istuutui häntä vastapäätä. Hän otti viini- karahvinin ja tarjosi. Hän nautti asemastaan, ja koetteli matkia maailmanmiestä puhellen kirjalli suudesta, teatterista ja taiteesta. Huolimatta tuskasta leikki ar vokas hymyily Mabel'in huulilla, hänen kuunnellessaan tuota julmu ria. Mutta Lambert oli innostunut osaansa. Hän tanoili ja jälkiruuan perästä oli tämä Kummallinen ate ria päättynyt Mabel ei kyennyt syömään palastakaan, mutta Lam- bertille maistuivat sekä ruoka että viini. Päivällisen jälkeen hän otti esille paperossinsa. »Suvaitsetteko? Kuunteleisin mie lelläni hiukan soittoa. Aivan var maan te olette taitava pianisti. Ei löydy mitään parempaa uutteran päivätyön jälkeen kun saada het kisen kuunnella Beethovenia tai Chopin'ia. Chichester voi nähdä ja kuulla kaikki avonaisen ikkunan kautta. Lambert oli puoli ma kaavassa asen nossa nojatuolissa poltellen pape rossia, kasvoillaan musikintunt jan ilme. Kaikki oli hiljaista. Jostain ta kaapäin kuuli Chichester ikään kuin sammakon kurnutusta. Vaistomai sesti hän kääntyi. Uneksiko hän? Heikossa valossa näki hän Laste- rin timanttisormuksen sädehtivän kaarroksen ilmwsa, ja häa ymmärsi, että Lestor eli ja antoi hänelle mer kin aivan samoin kuin heillä oli tapana boerisodassa. »Minä näen", sanoi hän puoliko- vasti. »Sääresi on katkennut", oli vas taus. Roisto luulee minua kuol leeksi. Totta on, etten voi liikuttaa itseäni. Mutta minulla on veitsi ja revolveri ja voin kenties ne heittää sinulle jos koetat ottaa vastaan. »Koeta", läähätt Chichester. Seuraavassa silmänräpäyksessä putosi kaksi esinettä alas. Veri syöksyi hänen päähänsä hänen pon- nistellessaan saadakseen ne käsiin sä, ja se hänelle onnistuikin . . . Chopin'in valssi oli loppunut. Pelkään teidän olevan väsyksis sä, rouva Chichester, sanoi Lam bert, muuten olisin pyytänyt vielä tf Ajatustaan hän ei ehtinytlop- puun sanoa. Kuului laukaus ja Lam bert kaatui lattialle, seuraavassa silmänräpäyksessä saapui Kelley verannalta j a vastasi tulella. Chiches ter jatkoi ampumista ja näki mie- lihyvikseen Lambertin liittolaisen typertyvän maahan. Tällä sikaa oli Lambert noussut ja syöksynyt talliin. Chichester eh ti lähettää ainoastaan yhden kuu lan pakenevan jälkeen. Sitten kii ruhti hän vaimonsa luo, joka istui valkeana ja jähmettyneenä tuolil laan. Hänen onnistui rauhoittaa häntä ja palvelijain avulla kannet tiin Lester sisään, ja lähetettiin lää käriä noutamaan. Lambert oli paennut petroleumi- lähteiden luo. Tuntia myöhemmin ratsasti Chichester synkkänä sinne. Hän tiesi, että Lambert palaisi uu destaan ja silloin varmasti jou- situi hänen Mabelinsa leskeksi. Lambert ei ollut niitä, jotka pian unhottavat häväistyksen ja mitä hänelle merkitsi jos tu likin yksi rikas lisään. Aurinko paahtoi ja hän oli hyvin väsynyt yön tapausten johdosta Äkkiähän näki jotain vilahtavan kahden puun välissä. Chichester tarttui revol veriin . . . silmänräpäys liian myö hään. ,,Ah . . . oletteko te itse, majuri", kuului pilkallinen ääni. Tietysti te olette se, Lester on estetty . . . eikä yksikään palvelijoista jaksaisi*^ „Oikeen", vastasi Chichester" tui masti. Minä olen asestettu. Mitä kapteeni Lester'iin tulee, niin hän elää". Lambert katosi äkkiä kahden ki viröykkiön vähin. Muutamien mi nuuttien kuluttua näkyivät hänen valkeat kasvonsa tnas kallioiden välissä. Hän piti kädessään revol veria ja ampui laukauksen, sitten vielä yhden . . . Chichester vastasi ampumalla. Savupilvi peitti silmänräpäykseksi koko näköalan. Sen haihduttua makasi Ned Lambert nenällään maassa. Yhdellä silmäyksellä voi huomata, että hän oli kuollut KESKI-SUOMEN KIRJAPAINO Jyväskylässä Puhelin n:o 9 □ □ □ □ QQ □ Suorittaa kaikkea kirjapainoalaan kuuluvaa työtä huolellisesti, jou tuin ja halvalla. Tiedustelkaa tarvittaissa hintojamme DQ □ saatavana tämän lehden konttorissa. dän ääresisä odottaen Mä tuleman pi- tää. Keino syödään sic>!v«sti lusikal la. eläimet huomamvat ltxmijati katseen fnutmjiiveett muuanne, tapah tuu aina Ipäliftt, eitä joku niistä 'lusi kan asemasta alkaakin 'käyttää huuli- aan, jotka luonto «onkin niille warus- tanut erincmaijsen f ä-iji r: ö f el p o i f e f fr. Niitä näitä. ^ Ihmiscnmuotoiset apinat kejyi; nä. Tunneitu satsalainen eläintenkö- fijttiijä ja -kauppias fiagcii&eif, jolla Hampuriin likellä Slemngeni^iä on suuri diiiiuojrijo, .niisti ehii.mille on koetettu auma mahdollisimman nloluat ja luoiutoumuTaijel asuni pai Ku. jul kaisi ivuosi 'sitten kirjon, jossa l)äu ker toilee lioleinnlsiaan ja muistelunaan. Siinä juttelee hän ihtiKscn mutoisis:a apiloista m.m. senraaHvaa: »Patzon on linnulla ollut iloa nins- lä aPinoista, Ivarsinlin kauniista oran- t'i-parista Jakobista ja Rosasta selä miisaasta Moritz-sin.Pansista. — Val lan aiAomen it)u.n>i en jokaiselle eläin ystävälle a>piMpäitt>ällisi.'n katselemi- nen. itclme ihmisapinaa saa ivo t aa miaiseksi metjeluiä fyeöcknai, Cjiut. bu= naneja. sekä lisäisi luielä leipää ja mai toa. Päivällisenään on niillä aiivan sainat ntckalaijit luin in mullat in yksi- lyisasu^inoÄscian. tfie ofaanr-at kyllä antaa armon ruualle ja oivat tottuneet hyivään pol'warilsruokaan, joka niille maistuu mainiosti. Joskus saa,m<n ne hyvää puiiÄiviiiiiäNn, 'iretiou sef:ii= isena. Jakob on erityinen w iin i harras taja, 3iosa taas apinanaisena ei juuri suosi alkoholia. Marii.ja on niin to- milanut apina pöytätaipoiihin, että tui- iä oikein huwitseen karselee. Moritz iomiii edcskäypänä. Se joa kantaa ruuat pöytään. minkä se tekee hywin wa'kaN>ana. Syötyä on sen myös kor- > jattawa pöytä. Aterian aikana istu- limat apinat larsidväll isinä ta tentit Pö>)- Ilmoituksia. On holppoa ansaita mhoja rupeamalla kirjo- jemma jälleenmyyjäksi, cm ,. r •• . . ; i Huom.I Huvittava vihkoromaaai. Mutta ilvartija sanoo!wam sanan ja L^etu^o lähetetään ilmaiseksi ja toouu|a unohtanut ^ kulttuuriapina postivspassti, jos osote lähetetään tarttuu pikaisesti lusiffaan. Vartija kustannusliike Auralle, Helsinki, F. on todellinen mestari seurustelemaan ^«kasiininkatu 1. apinoitrcn kanssa: ne tarkkaamat huo- lMsestii lhänen jsanojaan, käsittämä?, niitä 'J>äu Heiltä tahroo ja toimimat niin ollen jancjcn järfcsuästi. Jakob ja Roso oivat «hymin arkoja saadessaan nuhteita tai ehkäpä lyöntejäkin ran- gaistullseksi, Moritz puolestaan ci ole läheskään yhtä herkkämntoinen. Jos martijja ihänclui sotain tahtoo, jos Aioritz osiini, pitää Hud of uivat tantan n i in täytyi) muuKiin !saa Ivani ja iva r usta utu.i sii-j >hen. että Moritz ottaa tarkastaakseen Talojen myyjiä pyydetään hyvissä ajoin meille il moittamaan myytäväksi aijotut ta lonsa. Samoin torpat, mäkituvat, palstatilat, tehdas- ja teollisuuslai- tokset sekä kauppa- y.m. liikkeet, jotta joutuisivat kohta painettavaan maatila luetteloomme. Jpäsfyl Kiiltein islönAsioimiiliile Tuomas YirtlaloeL 278 1-1 (38 (1.44.183.) 1—t P&lv&l Is ta. JftrfTiljert** («Kilit pibetS&s «uH maa» nantaina, !(Sfinii!tona ja loutoantai* na !:lo v—11 o.j». KansalliS-Osake-Pailkt» k»«tt»rt u)i {«* la arkipäiwä k:lo 10—8 p. kelvin olla hylvin likellä/ k»»tt«rl s»k! arltpäimi- nä k:lo 10—i. jptzdtzsPanki» k»»tt»ri aull joka artipäi» »vale kuivausko n et ta iva^än lähemmäl-^ wä k:lo 10—a. ta. Xi:l).iiiiU'cr:sicii orankien rinnalla ?»hj»iSma!dc« »sakepsaki» k»«twri on sill!!pailssi syimynnäinen sanglvinik- arkipäivä klo 10—8 p fo, jt>?;a riemu ja murhe nopeasti JywLskl>lä» Täästöpankki on anioinna moihtu!rar. Tuskin on sille jotain te-- i°ka arlip^iivä kcllo i»—2. riinilit ipäälhnn Pälkähtää, kun se io jäi- H!e:»en Saira»-l» tää tÄnän tNNman ryhtlliäkseen johon- -ourahaSt- puuseppä M. ftumjjufen tiu muuihun, tekemänä mitään fuuuoU tuona maanantaisin l:lo 7—9 i.p. le loppuun. Hoitqjana sillä on nuor: avoinna^ -rkipii. cnnl-iittiainen, tunnustetun taitama '->» S_ ' a 1° 5 — 7 f <?5 ammatissaan, jonka olen ottanut P<iK 8 — 11 6 — 7 - lucluVsceiu 'kaxiixittamaan ja upetta-' o» ««li !:U it maan chmisapinoita. Olen Avarina. I — 1 >• että järjesr^mällisesti kasmattainalla tullausta wartt« I:U 10-J ja frihteltninlla nuoria ihmisapinoita > moi livaLtnkin simpansseja saada suu- , *^ w6 * totmiito: rcssa snäärassä tottumaan ihnnsta- awoinna arkipäivinä g e ivoille. Techdon senwuolsi koettaa ker- _ 10 2 i tt 4 8 i a ran sa.tba selivJe. !pukälletö ihminen l h ^päiwinä klo 8 9 a4>. i Rah,t»imi?amari piditään avoinna jota — 50 — vilkaisi hän epäilevän näköisenä ikkunaan. Minä katsoin myös siDne päin, mutta en nähnyt mitään. Silloin saimme äkkiä muuta ajattelemi sen aihetta — kauhea rajuilma puhkesi nyt riehumaan hirvittävällä voimalla. Häi käisevän kirkasta salamaa seurasi niin kova ukkosenjyrähdys, että koko rakennus tä risi perustuksiaan myöten. Sinertävät sala mat alkoivat välähdellä yhdellä yhä tiheäm pää ja jyrinä seurasi niitä aivan samalla, joten tuntui, kuin olisi ammuttu jättiläis- kanuunalla. Ja sitten alkoi rankkasade — troopillisten maiden rankkasade — rapisten kuin rakeet rakennuksen ruostuneella rau takatolla. Suuri huone kumisi kuin rumpu. Ulkoa pimeydestä kuului merkillinen äänien sekamelska — rätinää, vinkunaa, suhinaa, lorinaa — sateen kohinasta virran tasai seen yksitoikkoiseen kuohuntaan. Tunti tunnilta kävi rajuilma yhä ankarammaksi, kohina sietämättömämmäksi. „Pelkään, että meitä tällä kertaa uhkaa oikea vedenpaisumus", sanoi Severall. »Päivä alkaa pian koittaa, ja se on suuri helpotus. Nyt olemme kai kuitenkin teh neet lopun neekerein »kolmannen yön" tai kauskoisesta pelosta". - 51 - Harmaja kajastus alkoi tunkeutua va jaankin ja pian oli selvä päivä. Sateen voima oli heikentynyt, mutta ruskea virta kohisi kuin koski, antaen minulle aihetta peljätä „Sotakukon" ankkurikettinkiä. „Minun täytyy lähteä laivaan", sanoin. „Jos ankkuri lähtee liukumaan, lienee mei dän mahdotonta saada laivaa enää ylös- virtaan". „Saari on hyvä aallonmurtaja", vastasi tohtori. „Minä voin tarjota teille kupin kah via, jos tahdotte tulla sisälle." Minä olin sekä nälissäni että viluissani ja suostuin siis mielelläni tarjoukseen. Läh dimme siis tuosta pahaan huutoon joutu neesta tynnyrivajasta, jonka salaisuutta em me olleet onnistuneet saamaan selville, ja kahlasimme rapakoista tietä myöten tohto rin asunnolle. „Tuossa on väkiviinalamppu", sanoi Se verall. «Olkaa hyvä ja sytyttäkää se sillä aikaa kun minä käyn katsomassa Walke- ria." Ilän meni, mutta palasi melkein heti ta kaisin kauhistuneena ja kalmankalpeana. „llän on poissa!" huuti hän käheästi. Minä melkein jähmetyin kauhusta. Sei soin lamppu kädessä ja tuijotin häneen. onnistuu kaivattaa o.pinalopsia. Mut ta eläimiä täyn>y. tällöin tohbella ylsi- löllisesti, sillä nämä korkealle kehitty- neet eläimet cevai il!me : isisti hymni e- ri laisia luon teon laadulta an. Tantoin kuin opcttajan täytyy opettaessaan ot- taa huonnoon Tuiffiit oppilaansa omi naisuudet, fan-Joi» täytyy eläintenkin kaÄvstlÄM ottaa lukuun hoidokkienia erilaiset taipumukset. Jos tekee tnötu <jä huolella ja käsiNMisyydellä onnis- iuu niidonkin kanssa saarnutiainaan i- lechdutMvia tuloksia, ja ioimott pian mainiani esittää eläinten-suosijoille sel laisia nelijalkaisten suosikkieni ennätyk siä, jclla sta ci tähän saa'l'ka ole pidetty mahdollisina." — Luonto tiet. wal. Myytävänä. VeKselinlanReamiskirjoja myytävänä KcsXi-Suomea konttorissa. arkipäiwä l: Lo 11—13 päivällä. «»»ti tasataan asunnolsaa» Z:to lii—11 c.*p. kirjoit» auki san- nuntais>.« t:l» 1—i päiwälla. *ftK?palaiefc8t«n kirjalt* sunnuntaisin fl» 18—1 pltloäHi Postikonttori Perjantaina klo 8 a .p. vtu-rsmera ja Ztorpiltchdelle. llo S.«v i. Mahlalle. Ptzl- kömnäelle. «almarii». «ar»tiuaan. SaStmkiin. Kiwijärwelle. «iitasaarel- li. (uytua 1* |« K» aulaa» sekä v» iVLll i^. Orötvasaa- reeu. Toitoakkaa», R*iaIa$btKt. StW vomnäelle, Joutsaan, Caitolam, kh»« mään ja Nuoramoifii». Lauantaina klo i af. JUvcazanutv Ja Mtv pil^hdelle. klo 11 a.% ZiJlakihUt, flo 8.45 i. Sumiaisiin, Kongintaalaale, II» molahdell», Äiitasaarelle. ja Luo»»»» lahdelle, fto 1C t p. ll»caisille ja totbtHt. «»i«t»t»>: Sitäpattfi lähetetyt» »utaalle Ke«kiwii!!ona. PerjantainU §t Lauantaina flo 8.40 i4>. SUtotn !aut« Uk • ••II !•!••{ Joka päiwä rautateitse v» ».10 «j. |t ilo 8.31 t4>. etelästä ja pohjoiselta. Jota pättvä »autateitse Ilo S.S« f* klo 8.15 i.p. Laukaasta. «uolahde!:a ja AänekoSlelta, Hietmnatta. P«r»t»ta»« ta ja Saarijärveltä. Joia päiwä llo 7 a^>. Haa?a^)Slelta Sal- melasta klo 7.30 ajf. Sunnuntaina klo 8.34 a.p. >sr»tula»t«, kalmarista. Xuoijärveltä, Sikta. Mahlulta. PtzlitamäeltH. (u>« noita, Kinnulasta ja Leppälästt ft I I m 8.15 t4>. Pihtiputaalta. Viitasaarelta, Jlmolahdelta, Kongiala»Iaalta ja. G»» miaifilta. Maanantaina klo 4LZ «Z. U»or«n»tstl« ta, SySmäStä, Hartolalta, y»utsa»ta. LeiwonmäeltS, RutalahdeSta, Toi»» saita, ja OrawasaareSta. k!« t Muuramedta ja KorpUahdelta. Tiistaina kello 8.34 aZ. A?w'.jjrive^tZ, Vastingista, Karttulasta, Kalmarista, Pylkömnaeltä. Nahlulta. H»opa»«»t«, Kinnulasta, ja LeppSläSti. Il» tJO «Z. Titt^koSkelta. ja kl» » i.p. Vtuuzautl* Korpilahdelta, LannewrdeUä }< raisilra ja klo S.lS i^>. Kongintanlaal» ta ja SumiaifiSta. ZDeS!iwiikkona klo 8.34 aj. KarSt»laSta, Kalmarista, S/la^lults ja P|I!|»aiicU tä, fto S i.p. SXKurcstetUt ja Ka->tl»h« dclia ja klo 8.t5 i^>. Pihtiputaalta, iLsaarelts. Jtmolc^deli». C«ii|t)ttnb raaita ja EumiaiftStir. torstaina klo 8.34 a.p. KarStalaSta. K«^l« marista. Kiwijärweltä ja Wa«tt»giStM, N» 4 .S0 a p. NuoramoifiSta, ycru?la»ta. Jcutialta, Leiw»»«!eltt, StutalahdeSta. Zsittalaite. ja C:um> icuxrelta, !U 8.SO «.p. KiklcisSblt* l» Tui G tj». Ruuritmefic j» Jtrc pUahdelta, Uaraifilt» ja La«ne»»»tltt. Perjantaina klo S.34 zch. Ka.rlt»l»lr«, KalnuiriSta. Mahlalta ja PhlA»»tH«l« 5 Korpilahdella. NuurameSta {* 8.15 i.p. Pihtiputaalta, Miitusaarelta, Ztmolahdelta. Ä«Kgt*l6*Ia«lta a G» «iaifiSta. Vausontama klo 4.30 a.p Rucrooutflf* m, SsitnSstä, Hartolatta, KoatsaSta, Rutalahdelta. Toiwr!^»ta. Orawasaa» retta ja klo 8.34 a.p. KarSlulalto.Kal- aarista. Kiwiiärwe^rS ja DsSting!»!». klo 8,30 a.p. Tikkakoskelta ja klo u i.p. Uuraisilta, Korpilahdclta ja Muura- mesta. kirjekuoria 1, postipyperis tämän lehden koottorissa. Erlsuumlsli l.S5>llll0l!>ZllIleitS tämän lehdes konttorissa. Lasku- ja Vcbselilomabkcita 'i.yydään Kesbi-Suomcn konttorissa. a f u I a t uitria Ketkl-SuontA» konttoriua Tilipaperia (kmlnlmranl) fokl-Soomei koittorlssi pidetään auki lokak. 16 p:stä toistaiseksi: Lähtemt j» t»U»« »U*t» \ctk «s»tt»S i« »«•ti«tStl»»»ttit»iaiitt»: sunnuntaina ja ftu»ta?äi»!nä d—n aamupäiwälli Arkipäilvinä klo 8—12 ja 5—1 i.p. PoSti lLhtee: Joka päiwä klo 8.57 a.p. ja 8.40 i.p. «.au» tateitse pohjaiseen ja eteläin. Joka pälwä klo «^84 a.p. ja 8.45 i^>. ra^t i. teitse Laulaaseen. Suolahtccn, Äune- koskelle, Hietamaan, Parantat.ian ja Eaarijärwelle, joka pä'wä klo &.30 a p. Haapakoskelle ja.Salmeia.in^ Sunnuntaina klo 2 a. p. Muuramcen ja Kor>pilahd.'I!e, klc 8.45 i^>. Lanneivc» delle, Uu^aisille, Mahlulle, Pylkönmael- le, Kalmariin, Karstulaan, Waö!'.n» > kiin, Kiwijärwelle. Pihtiputaalle. Wn- tasaarelle, Jlmolahdelle ja Tuo»«rntah delle. Kell» 10JK) t.p. Ora»asaar-e» icitcaffoan, Rutalahdrl», Let»»««äe! le. Joutsaa», H«!»laaU. Ttz»«ää» (i Nuoramoifii». Maanantaina klo 8.45 Konginkanlao» ja Sumiaisiin sekä Mahlulle. Pylkön. mäelle, Kalmariin j Karstulaan, '^acn». KuusaaSta DiiStatna kl, t « p Kvuttmtt* ]c tov ! T»»lahteea pilahdelle, II» 1Z ».p. titt-Z-,kelle., tl» 8.45 i.p. sumiaisiin. Konginkankaalle Jlmolahdelle. Wittis»irrlle, Pihtips^ \ kaalle. Kalma?..», •«ulaan, JKtitU- ii in ja K.«-jZt«elle lelS II» z« t,. tf» räikille |a 'xiannttcfSflt, keskitoiiikona klo f a^. DtvvrcmttH |» Korpilahdelle, klo 8.45 t. Lannewedell» Uuraifille. LlahluZ». Kalmariin. Karstulaa» ja Siitasaarel le. kello 10.30 i.p. Or«was»«^e»». k»> vakkaan. Autalahdel», Let»»««i»R' J»utsza», Hartol»»». f* Ruoramoitzi». Torstaina kello L a. p. Muurameen ja Korpilahdelle. kello 11 a.p. Tik- kakoskelle. klo 8,45 i.p. Mahlulle, Pyl» könmSelle, Kalmarit». Karltale» BaStinkiin. Kiwijärwe»e, Gmniaisti» Konginkankaalle, IlaulaHdel^. Siitä s»«elr. PiHti»«t>»«>». Intyntix Ztepptltt, |c Ktasxlcas, Ci 'l nuxaifllt. kirjelaatikot kaup«ngilla hj^jcnictädm; Kello '/i8 a^>. ja 7 i.p. ^oetiko»«ti-r>u seinilli ole»« laatB» w?elä tcähää ennen PoSti» lihtli. Rautatieasemalla olewa laatiN» »thU ennen junan lähttä. H » » «.! FrankkomerKej! «htzdRt, >»»* tikonUcriSsa arkipäivinä kell» I a.»» 8 ip.. ja 5—8 iH. sekä sunnuntaisin za jlchlapäilvin Ilo 8—10 ap. ia 7—S ip. ^uttatu kului 2vwä!Kytän radalta. Lokakuun p:siä ioistaijeksi: £«a»x«»i3:— H-apamieltt 4.45 a^. 1.00 ij>. 5.oC > p. Jt;uruuita Asunnalta Petäjävedeltä Kintaudelta Wesangasia JymäSkylää» J?wäs!ytävti ^eppäw!.d«ltä Laukaasta Tu»lahti—Haapamäki: 5.35 . 1.50 . 118 . 6.02 , 2.18 . 6 4» . 6.50 S.lf . 7.» . 7.15 # 3.45 . 1.41 , 7.50 » 4.20 . 8.08 . 8.16 . 4 45 . 8.31 . 8.34 . 2.00 i.p. 8.45 i». 9.05 . a.30 . 8.09 . V.30 . au . 8.85 . 9.47 . 8.17 . (.46 « 1C IS . 146 . 10.1Q . 7.10 a.p. 11.25 a.p. 0.30 i.p. 11.>5 . 7.0 t . 12.N . 7.23 . 12.36 i.p 7.50 , Suolahdesta Kuusiasta 7.33 Laukaasta 7.60 Leppmvedcltä 8.1*2 Iywäskylääa 8.34 , 1.00 , 9,1» . ZywäskylöSti 8.57 . 1.23 . S.10 . Mesangasta 9.25 « 1.55 . 9.13 . Kintaudelta 9.56 , 2.35 . ».50 . Petäjäwcdeltä 10.13 , 3.10 » 10,15 . Asunnalta 10.53 . 3.53 , 10.57 . Keuruulta 11.15 . 4.30 . 11.25 , Haapamäelle 11.45 . 5.05 . 12.000 . Suolahden—LinekoSke» radalla: Äänekoskelta S.1S a. V.Z0 2.30 i. 9.00 i. Suolahteen K.50 . 10.05 . 4.05 . 9.35 , Suolahdesta 7.10 , 10.30 . 4.30 „ 10.25 . Äänekoskelle 7.45 . 11.05 . 5.05 . 11.00 . «Jyväakylä»sä, Keski-Suomen kirjapainossa 1911