Nro 15 — ISIO. KAIKU. Maanantaina Helmikuun 7 päivänä Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. tn. antaa Hiihtourheilun hyväksi L . MM» joisi Laskiaistiistaina t. k. 8 päivänä kello V>8 i.-p. MW> 2,500 mkn lisämääräraha Oulun suomal. yhteiskoulun 3 luokan rinnak- kaisosaston ylläpitämiseksi; 20,000 mkn lisämääräraha käsityö- taidon edistämiseksi maalaiskan sakou- luissa; 2,000 mkn määräraha kansakoulujen satunnaisia tarveita marten kouluyli- hallituksen käytettämäksi: 10,000 mkn määräraha koulukalus- ton hankkimiseksi seminaareihin; 2,000 mkn määräraha O. A. Wa- listuksen julkaiseman eläintieteellisen kumaston lunastamiseksi, jaettamaksi maan köyhimpien kuntien kansakou- luihin; 1,500 mkn määräraha leikki- ja moimistelukurssien järjestämiseksi kan- sakoulujen opettajia ja opettajattaria marten; 800 mkn määräraha „Kotikasma- tus"-nimisen aikakauskirjan julkaise- mistä marten; 30,000 mkn määräraha talouden- hoitokoulujen tai -kurssien kannattami- seksi; 15,000 mkn määräraha meijerineu- lvojatoiminnan edistämiseksi; 15,000 mkn lisämääräraha kunnal liseläinlääkärin palkkaamiseksi; 8,000 mkn lisämääräraha stipendeiksi eläinlääkäriksi aikomille; 30,000 mkn määräraha sianhoidon ja siansiitoksen edistämiseksi; 15,000 mkn määräraha talousseu rojen koetoimintaa marten; 8,000 mkn siirtomääräraha stipen- deiksi maataloudellisia opintoja war- ten; 123,500 mkn lisämääräraha kana wien kunnossapitoa ja korjauksia mar ten; 50,000 mkn lisämääräraha teiden rakentamiseksi Oulun, Kemin ja Ka- jaanin kihlakunnissa; 60,000 mkn lisämääräraha käsityö taidon edistämiseksi; 100,000 mkn määräraha maantien rakentamiseen Romaniemen pitäjän kirkon lähistöltä Autinniemen tilojen luo. Pääsylippuja ä 1:50, 1 mk. ja seisoma paikat 50 p. on saatavissa Kalevan, Kaiun ja Kansan Tahdon konttorissa. Voimisteluseura »Oulun Suo malaiset Naisvoimistelijat toimeenpanee Rouva H. Rantaniemen johdolla Oulun Suomal. klassill. lyseossa, Ensimäinen esitelmä pidetään maanan taina 7 p:rä t. k. keilo 7 i.-p. Kurssin hinta on Smk. 5: —. Lähempiä tietoja kurssia koskevista asiosts anta Rouva A. \Vichrnan. Koulukatu 23. pääkaupunki suinkaan ole käynyt tässä suhteessa hymää esimerkkiä antamana. Kaikkialla olisi sekä ir.ufetuämpten että miedompien roäiijuomain mähitiäis- kauppa todellisesti monopoliseerattama. Nut kun palomiinamero on korotettu olisi tämä erittäin tarpeen kotimaisen teollisuuden kannalta, koska monopoli- yhtiö olisi tilaisuudessa pitämään ul komaisten tamarain hinnat niin kor- kealla,' että kotimainen tamara meron- korotuksista huolimatta möisi kestää kilpailua. Missään taoauksessa ei myöskään yhtiö saisi luomuttaa oikei.'k- siaan yksityiselle henkilölle. Monopoliyhtiölle olisi luomutettama anniskelu kaikissa toisen ja kolmannen luokan ramintoloissa kun sitä mastoin ensi luokan ramintolat toistaiseksi sai- simat jäädä yksityisille. Uusi mallas- wero asettaa tämän miranomaisten pa- kattamaksi melivollisuudeksi, koska main siten kotimaista olutta moidaan suo- jella menäläiseltä ja » .ulkomaalaiselta kilpailulta. Yleisiä uutisia. IM imckn mcilasiiämstä Dis- tktiit määlärchlit. Niistä senaatin laatimaan 1909 muoden menosääntöehdotukseen ote- tuista määrärahoista ja lisäyksistä, joita H. M. Keisari 21 p. tammik. 1910 mahmistaessaan tulo- ja meno- armiota ei ole hyiväksynyt mainitsem- me m. m. seuraamia: 95,000 mkn lisämääräraha meneris- ten tautien ehkäisemiseksi; 27,600 mk., siitä 4,000 mkn amus- tusta nti F. Carlssonille yksityisen sairaalan ylläpitämiseksi Tampereella, 5,000 mk. maltioapua sairaalan yllä- pitämiseksi Kotkan kaupungissa, 3,000 mk. amustusta lääket. lis. I. E. Gröh- nille sairaalan ylläpitämiseksi Koumo lan rautatieaseman läheisyydessä, 1,000 mk. korotusta määrärahaan sairaalan ylläpitämiseksi Heinolassa, 11,000 mk. lisämääräraha o.-y. Keuhkotautisten parantolalle. Takaharjun parantolan ylläpitämistä marten ja 3,000 mk. mal- tioapua sairaalan ylläpitämiseksi Raa- hen kaupungissa; 9,000 mk., siitä lapsenpäästölaitok- sen ylläpitämiseksi Raahen kaupungis- sa, 6,000 mk. maltioapua lääket. lis. K. A. Hoffströmille yksityisen lapsen- päästölaitoksen ylläpitämiseksi Tampe- reellä; 300 mk. kormausta Kokkolan tulli- kamarin pakkahuoneen inspehtoorille matkoista Mspihlajan satamapaikalle tullikäsittelyyn siellä; 3,000 mkn lisämääräraha Kotkan suomal. yhteiskoulun 3 ylintä luokkaa marten; — 1909 tvuoden menoartvio. Senaatissa esiteltiin t. k. 1 p:nä mal- tiomaraintoimituskuunasta tapahtu- neessa esittelyssä korkeimmassa paikas- sa mahmistettu maltion tulo- ja meno- armio muotta 1909 marten. Senaatti päätti julaista menoarmion Asetus kokoelmassa sekä ilmoittaa sen ° mah- mistamisesta asianomaisille mirastoille sekä pöytäkirjan otteella senaatin muil le toimituskunnille, joiden käsiteltämöksi siten jää tarpeellisten esitysten tekemi- nen korkeimpaan paikkaan niistä meno- arrvion kohdista, jotka kaipaamat oi- raisua. Samalla esiteltiin senaatissa meno- armiota seuranneessa ministerimaltio- sihteerin kirjelmässä lausutut armolliset käskyt, että 1) niihin maltion tuloista ja me- noista tehtäiviin laskelmiin, jotka seu raamat eduskunnalle aunettamia esi- tysehdotuksia sekä K^is. Majesteetille lähetettämiin muotuisiin tulo- ja meno- armioehdotuksiin on mastedes liitettä- mä selitykset, joiden tulee sisäliää tarkka ilmoitus kustakin menoerästä, minkälaillisilla perusteilla se on laskel- maan tai tulo- ja menoarivioon otettu, sekä 2) että senaatin on laatiessaan 1910 muoden tulo- ja menoarmioehdotusta otettama huomioon maltiorahaston tila, jonka marsista melkoinen määrä todenmukaisesti tulee sanotun muoden kuluessa suoritettamarsi maltakunnan- rahastoon, sekä otettama uudelleen harkittamakseen kysymys niistä senaa- tin kesäk. 16 p. 1909 korkeimpaan paikkaan tekemässä alistuksessa maini- tuista määrärahoista, joita ei ole muoden 1910 lisämäärärahain luette- loon otettu. Tämän käskyn johdosta päätti se- naatti tehdä korkeimpaan paikkaan alistuksen, ettei sen mielä 1910 muo- den menoarmiota laatiessaan tarmitsisi tehdä sanotunlaista selmitystä, koska aika on mähissä ja menoarmio, joka on jätettämä maltiopäimille, sen kautta miimähtyisi. — Leimaselkkauksen jälkiselwi- tylsiä. Kuten tunnettu käyttimät mi- rastot ja tuomioistuimet tämän muo- den alussa erilaista menettelyä leima- merkkien käyttämisessä. Jotkut ottimat asiakirjoja mastaan leimaamatta, toiset maatimat leimoja manhan leima-ase- tuksen mukaan: Turun raastumanoi- keus otti asiakirjoja ilman leimoja sillä ehdolla, että asianomainen jälestä leimaa, jos maaditaan. Samalla otti se kirjoja myöskin manhan leima-ase- tuksen mukaan leimattuna, lupauksella ettei lisäleimoja jälestä maadita. Oi- keus jätti näin asianomaisen itsensä päätettämäksi mitä tapaa tahtoo nou- dattaa. Tätä miimemainittua menet- telytapaa myöskin nykyinen senaatti ja kenraalikumernööri maatimat sekä ankarasti kehoittimat kumernöörejä malmomaan, että sitä noudatetaan. Mutta kun uusi leima-asetus mah- mistettiin eduskunnan päätöksen mu- kaisesti ja julkaistiin m. k. 25 p:nä, maatii sama raastumanoikeus kaikkiin tämän muoden aikana sisään jätettyi- h in asiakirjoihin, siis niihinkin, mitkä jo omat manhan leima-asetuksen mu- kaan leimatut ja mastaan otetut lu- pauksella ettei lisämaksuja maadita, lisäleimamerkkiä uuden leima-asetuksen mukaan, maikka ne omat ennen asetuk- sen moimaantulemista sisäänannetut ja manhan asetuksen mukaan leimatut. Hallitus suunnittelee parhaillaan miten on selkkauksellinen mälitila sel- mitettämä. Kuten näkyy ei pulma ole syntynyt ainoastaan niissä tapauksissa, jolloin leimamerkkejä ei ole käytetty. mutta myös niissäkin, jolloin merkkejä käytettiin. — Langmanin rahastosta, jon- ka maroja muodesta 1882 määräajoin on jaettu tiedettä, taidetta ja yhteis- kunnallisia rientoja edustamille isän- maallisille seuroille ja yhdistyksille, tulee tänä muonna jaettamaksi 73,000 markkaa, eduskunnan päätöksen mu- kaan. Eduskunnan pankkimaltuusmie- het ottamat piakkoin tämän asian mal- misteltamakseen, ja muutamat seurat omat siinä tarkoituksessa ilmoittautu- neet marojen saamista marten. — Metsähoidolliset määrära- Hat. Kun tähän saakka menosään- töön metsähoidollisia tarkoituksia mar- ten otettu 550,000 mkan suuruinen muotuinen määräraha on osottautunut riittämättömäksi, esitti senaatti sen ko- rottamista 800,000 mkaan, ja tämä uusi määräraha otettiin muoden 1909 kulunkiarmioehdotukseen. Tähän senaatin esitykseen ei kuiten- kaan tullut mitään mastausta. Se- naatti salli yhtä kaikki käyttää mennee- nä muonna uutta määrärahaa, koska metsähoidollisten tehtämien jatkuminen sitä maatii. Äskettäin mahmistetussa menosään- nössä on mainittu menoerä kuitenkin alennettu entiseen määrään 550,000 mkaan. — Margariiniasia. Kutea en nen on kerrottu, on senaatin ehdotus toukok. 22 p:ltä 1908 arm. esitykseksi margariinin ja margariinijuuston mal- niistämisestä s?kä kaupasta t. k. 12 p:nä korkeimmassa paikassa tapahtu- neessa esittelyssä hyljätty. Samalla on H. M. Keisari, katsoen mälttämät- tömäksi että mast'edeskin tämän elin- keinohaaran järjestely luetaan hallin- nollisen lainsäädännön alaan, käskenyt senaatin mäliaikaisena toimenpiteenä miipymättä laatimaan ja korkeimpaan paikkaan hymäksyttämäksi esittämään ehdotuksen mastaamaksi asetukseksi. Siinä tapauksessa, että syntyisi jo- takin miimytystä esityksen jättämisessä maltiopäimille elinkeinon harjoittami- sesta, jossa esityksessä margariinin ja margariinijuuston malmistaminen on aiottu luettamaksi niiden elinkeinojen joukkoon, joiden järjestely tapahtuu hallinnollisessa lainsäädäntöjärjestyk- sessä, on senaatti malmutettu armolli- sesti hymäksyttämäksi esittämään ehdo- tuksen asetukseksi maalisk. 31 p:ltä 1879, jrssa erityisesti huomautetaan, ettei tässä asetuksessa mamistettuja kaupan ja muun elinkeinon harjoitta- misen oikeutta koskemia määräyksiä ole somellutettama margariiniin ja margariinijuustoon. — Inarien metsien myynti ehdot. Kruununmetsistä Patsjoen seutumilta Inarin hoitoalueessa on maltio oikeutta?'.ut norjalaiset lakitie- teenkandidaatti Eimind Blehrin ja met- sänhoitaja Ii:.als Hmoslefsin osta- maan 489,623 sahapuuta 3 markan hinnasta rungolta muun muassa eh doilla, että ostajan tulee tehdä metsä- hallituksen kanssa kauppakontrahti en- nen kuluman helmikuun 28 päimää ja neljän miikon kuluessa kauppakontrah- din tekopäimöstä laskien jättää suo- malaisen panMlaitotM asettama ma- kuus koko puumäärän hinnan suoritta- misesta, metsistä ulosottaa puut ennen huhtikuun 15 päilvää 1i)15, alottaa hakkuu miimeistaän kemättalmella 1911 ja muosittain ennen lokakuun 31 pai mää suorittaa hinta samana muonna otetuista puista. Tämän ohessa on senaatti mapauttanut ostajat edellä- mainitusta puumäärästä suorittamasta sitä mientitullimaksua, mikä sinä ai- kana, jolloin puiden mienti maasta kestää, muuten tulisi kysymykseen sa manlaatuisen puutamaran miennistä Suomesta ulkomaille. — Mesiperäisten maiden rui waus. Oulaisten pitäjän Matkanni- man kylästä kotoisin olema talollinen August Käkelä on omasta puolestaan ja ' sanotun pitäjän Piipsjärmen ja Matkanniman kylissä sijaitseman Wesi- heikinsuon osakasten »valtuuttamana anonut, että sanotun suon kuimatta- miseksi maanmiljelysinsinööri M. Ero- sen laatiman suunnitelman ja 12,000 mk. päättymän kustannusarmion mu kaan myönnettäisiin maltioapua 12,000 mk. senaatin 22 p:nä toukok. 1903 mahmistamilla ehdoilla kruunun myö- tämaikuttamisesta mesiperäisten mait ten kuimattamiseen. Maanmiljelyshal- litus on anomusta puoltanut. Kuusamon pitäjästä olemat talolli- set Juho Hämeenniemi ja Juho Ait tomäki y. m. on anoneet lupaa saada laskea sanotussa pitäjässä olemaa Ali- suojärmeä. Maanmiljelyshallitus ei ole anomusta puoltanut. — Uusi maamieskoulu. Lapin maatalousseuran johtokunta on senaa- tilta anonut, että seuran piiriin perus tettaisiin, ensi tulemana syksynä alka maksi, kiertämä maamieskoulu sekä että koulua marten myönnettäisiin muotuiseksi ylläpidoksi 8,000 makaa, josta kulumalle muodelle 4,000 mkaa sekä perustamiskustannuksiin kerta kaik- kiaan 1,400 mkaa. Maanmiljelyshal- litus, joka nyt on saanut kokemusta, että sanotunlaiset koulut omat omiaan Lapinmaan oloja edistämään, on kai kissa suhteissa puoltanut nyt tehtyä anomusta. — Rautatiehallitus. Rautatie hallituksen liikennetirehtööri Armid Berner on sairauden muoksi anonut mirkamapautta kuluman helmikuun ajaksi. — Oulun realioppilaitos. Se naatti on myöntänyt 500 markan mää- rärahan opetusmälineiden hankkimi- seksi Oulun ruotsalaiselle realioppilai- tokselle. — Lukusuunnitelmat. Kajaanin suomalaisen yhteiskoulun uuden lu- kusuunnitelman on senaatti mahmis- tanut. — Kansakoulujen apurahat. Muhoksen kunta on senaatilta anonut 5,400 mkn apurahaa Ponkilan kansa- koulun uutisrakennustöitä marten. Kouluylihallitus on puoltanut tarkoi- tukseen myönnettämäksi 3,000 mk. — Oulun lääninhallitus. Se naatti on määrännyt läänin registraat- tori E. O. Thomenin hoitamaan Ou- lun lääninhallituksen lääninnotaarion mirkaa muoden loppuun asti, jona aikana miran mäkinainen hoitaja II- mari Jalas toimii ylimääräisenä esit- telijänä sanotussa lääninhallituksessa. — Maanmittauslaitos. Amoin- na olemaa Waasan läänin läänin- maanmittarin mirkaa on m. m. hake- nut manhempi komissionimaamittari O. Pajari Oulusta. — Oulun piirin ammattien tarkastajan mirkaa on teollisuushal- litukselta hakeneet insinöörit Oskar Nero, W. Hall, Viktor Flack, Karl G. Frietsch, Julius Sipi sekä kolme henkilöä, jotka eimät halua tulla sa- nomalehdessä mainituiksi. — Konsulit. E. Winckelmann on mapautettu Hollannin marakonsu- lin toimesta Oulussa ja on marakon- sulin toimi siirretty kauppias Emil Skogsstedt'ille. — Kunnallis asetusten tarkas tus. H. ylh. kenraalikumernööri on tarkaatamaan eduskunnan hymäksymiä lakiehdotuksia uusiksi kunnallisasetuksiksi, nimenomaan mertaamalla niitä nykyi siin, ja antamalla hänelle lausuntonsa näiden lakiehdotusten tarkoituksenmu- kaisuudesta asettanut komitean, jonka puheenjohtajana on kenraalikumernöö- rin apuna erinäisiä toimia marten olema 5 luokan mirkamies, todellinen maltioneumos A. Kupser, sekä jäseninä samanluontoinen nuorempi mirkamies maltioneumos W. Krohin, kenraaliku- mernöörin kanslian manhempi sihteeri maltioneumos O. Ianuschkoffski, nuo- rempi sihteerin-apulainen A. A. von Karm ynnä ylimääräinen kielenkään- täjä W. Kahilaiaen. — Koululaitos. Hämeenlinnan suomalaisen klassillisen lyseon histo- rian ja suomenkielen lehtorinmirkaa on m. m. hakenut lehtori K. H. Horn- borg. Raahen alkeiskoulun uskonnon, his- torian ja suomenkielen kollegamiran si jaisuutta on hakenut m. t. opettaja E. Wepsäläinen. — WaasQN howimkeus. Kans- listinmirkaa Waasan bomioireudessa omat hakeneet maratuoinarit H. I. Boström, C. 0>. Carp, S. W. Luu- tonen ja A. Rosberg. — Wbl. — Kicrtäwien «airaonhvitajat tarien pa!5k«ramiseksi on senaatti myöntänyt n-, m. leuraamllle kunnille muotuista amustusta, ebdolla että ne yhtä suuren summan suorittamat omas- ta puolestaan, nim.: Alatoruion kun nalle 300 mk., Oulunsalon kappelisen- rakuunalle 250 mf., W^hauui! kavpeli- seurakunualle 250 mk. p. Raucsilan kunnalle 250 mt'. 1914 m:n loppuun. Temmeksen kunnan anomuksen saada apurahaa kiertä?i?än sairaaahoilajatta- ren palkkaamiseksi on senaatti hylän- uyt. — Wcnä!äi^ suomalainen seka komitea. Wenäläis-suomalaisen seka- komitean puheenjohtaja Harilonom on jättänyt^ ministerineulvostolle komitean enemmistön hymäksymän lakiehdotuk- seu yleismaltakuunallisesta lainsäädän- nöstä. Oheen on liitetty komitean suomalaisten jäsenten erikoinen masta- lause. — H. M. Leskikeisarinna Pa- lannnt Pietariin. T s a r s k o j e Selosta, helmit. 4 p:nä. K:lo 12 päimällä saapui H. M. Leskikeisa- rinna Tanskasta ja oli häntä asemalla mastassa H. Keisarilliset Majesteet- tinsa keisarillisine lapsineen sekä homi- mirkamiehet. K:lo -\20 saapuin H. M. Leskikeisarinna Pietariin, missä hän oleskelunsa aikana tulee asumaan Anitshkomin palatsissa. CaksalMttii Giiitiilc» lanfunto Sumu pHoIfSta. Hleismenäläisen klubin mustauksen laatiminen saksalaisten professorien lausuntoon Menäjän ja Suomen suh- teestä on annettu senaattori Frolomin toimeksi. Klubin neumosto on käänty- nyt yksityisessä kehotuksessa kaikkien maltakunnan keskustan ja maltillisten maltiollisten iärjestöjen puoleen, pyy- täen, että näiden jäsenet yhtyisimät yleismenäläisen klubin julistukseen. Aije mastajulistuksen laatimisesta saa osakseen suurta kannatusta maltakun- nanduuutan keskustan puolelta ja tu- kee sitä sen lisäksi makuutus siitä, että sellaisen julistuksen julkaiseminen on Läusi-Europalle olema eusimäisenä il- mauksena mapaasta, menäläisestä ylei- sestä mielipiteestä, mikä ilmaus ei moi aiheuttaa mitään diplomaattisia selk- kauksia. Lokakuulaisten ja natsionalis- tien mielestä on saksalaisten prosesso- rien selitys »valtiollisessa suhteessa kar- kea tahdittomuus; päteivyydeltään on se kokonaan merkitnksetön, koska sen omat laatineet, eimät maltio-oikeusop- pineet, maan kätilöts!) Eipä edes sak- tilliseen totuuteenkaan katsoen se ole oikeutettu, koska, mikäli tähän kysymyk- seen perehtyneet duumanjäsenet tietä- mät, Deutrichin menäläis-suomalaises- sa komiteassa tekemä ehdotus tulee mi- nisterineumostossa liemennettämäksi, jonka jälkeen se jätetään lakiasäätämien miranomaisten käsiteltämäksi, jotka omat täysin kykenemät edustamaan Me näjän yleistä mielipidettä. Kadettijoh- tajat huomauttamat, ettei saksalaisten professorien selitys sisällä mitään sito- maa melmotusta Wenäjälle ja on tar- kotuksena ollut tehdä saksalainen, eikä menäläinen yleisö tietoisiksi menäläis- suomalaisista suhteista. Sähkösanomia Alaalin tulokset koko inaassa. Helsingistä, helmik. 6 p:nä. Lauwantai-iltaan oliwat ääniä saaneet: suomalainen puolue 100,233, nnorsno- malaiset 37,338, maalais- liittolaiset 29,303, sosialis- tit 108,810, kristillinen työ- wäki 8,243 ja rnotsikot 30,010. Vulun kaupungista. Maalin tulokset.' Eteläinen tvaalipiiri. Oulun kaupunki: I äänes- tysalue: sp. 120 (134), ns. 182(143), ml. 8 (4), sl. 324 (342), hylättyjä 6. II äänestysalue: sp. 86 (100), ns. 191 (190), ml. 13 (8). sl. 322 (316), kirjoitettu 1, hylättyjä 2. III äänestysalue: sp. 93 (89), ns. 262 (237), ml. 5 (6), sl. 314 (300), hylättyjä 3. IV äänestysalue: sp. 86 (93), ns. 320 (315), ml. 14 (8), sl. 206 (201), kirj. 1, hyl. 3. V äänestysalue: sp. 67 (67). ns. 145 (146), ml. 2 (4), sl. 143 (137), hyl. 3. VI äänestysalue: sp. 33 (41), ns. 79 (87), ml. 1 (4), sl. 219 (223, hyl. 4. Raahen kaupunki: I alue: sp. 162 (180), ns. 164 >173) ml. 2 (2), sl. 64 (53«, hyl. 2. II alue: sp. 6'.) <99), ns. 65 (60). ml. 5 (5), sl. <S8 (74), hyl. 1. Kempele: sp. 14 < 12), ns. 18 (20), ml. 134 (123) sl. 151 (172), hyl. 3. Liminka: Alatemmetsen ään. alue: sp. 25 (21), ns. 8 <.(>>, ml. 46 (40), sl. 39 (29). Rantakylän ään. alue: sp. 49 <70), ns. 3 (4), ml. 19 (20), sl. 53 ,58), hyl. 1. Lnningantylän ensi alue: sp. 88 (105). ns. 12 (17), ml. 48 (44), sl. 72 (82), hyl. 1. Limiugaukylän toinen alue: sp. 14 <71), us. 11 (10), ml. 97 «55), sl. 88 (108), l}yL 6. Lumijoki: Hirmaskylän ja La- pinniemen ään. alue: sp. 35 (28), ns. 3 (4), ml. 120 (121), sl. 35 (49). Lumijoeukylän ään. alue: sp. 65 (65), ns. 8 (6), ml. 131 (149), sl. 42 (38), hyl. 3. Oulunsalo: Kirkonkylän ään. alue: sp. 30 (35), ns. 3 (4), ml. 77 (81), sl. 71 (72), hyl. 1. Salonpään ään. alue: sp. 6 (1), ns. 13 (12), ml. 20 (14), sl. 131 (157), hyl. 1. Oulun maaseurakunta: Ki- miniemen ja Kormenkylien alue: sp. 15 (14), ns. 19 (16), ml. 44 (41), sl. 246 (238), kirj. 2, hyl. 1. Laanilan ja Hintan alue: sp. 48 (56), ns. 49 (40), ml. 16 (17), sl. 294 (287), hyl. 3. Oulunsuun alue: sp. 20 (33), ns. 78 (80), ml. 30 (26), sl. 383 (277), hyl. 1. ylikylien alue: sp. 7 (6), ns. 20 (24), ml. 69 (74), sl. 74 (69), hyl. 1. Temmeksen kunta: sp. 19 (21), ns. 10 (8), ml. 110 (93), sl. 116 (106), kirj. 1, hyl. 2. Tyrnämä: ensi alue: sp. 16 (12), ns. 11 (11), ml. 65 (65), sl. 57 (80). Ängeslemän alue: sp. 3 (5), ns. 33 (31), ' ml. 89 (78), sl. 43 (50), mil lejä 1. Toinen alue: sp. 2 (5), ns. 3 (3), ml. 51 (50), sl. 29 (51). Muhos: Kylmälänkylä: sp. 16 (10), ns. 9 (12), ml. 62 (43), sl. 77 (94). hyl. 3. Laitasaarenkylä: sp. 27 (47), ns. 29 (26), ml. 159 (143), sl. 39 (34), hy lätty 1. Kirkonkylä: sp. 15 (16), ns. 44 (44), ml. 57 (60), sl. 67 (76), hylät- ty 2. Muhosperä: sp. 36 (24), ns. 8 (8), ml. 97 (95), sl. 70 (79). Utajärmi: Juorkunankylä: sp. 7 <15), ns. 11 (10), ml. 92 (148), sl. 4 (13), mill. 1, hyl. 1. Helppotajuinen KONSERTTI OPERETTI-ILTA SEURAHUONEELLA Tiistaina helmik. 8 päivänä kello V2 8 illalla. Pääsy 1 mk., koulunuorisolta 50 p:iä. Oulun 22:nen on avattu lyseon voimisli Näyttely on avoinna tänään kello 8:aan i.-p., tiistaina kello 9 ap.—3 ip. Sisäänpääsymaksu 25 p. 22:nen. Hiihtokilpailu 30 km. matkalla Ou lun Hiihtoseuran kiertopalkinnosta ja mitaleista tapahtuu tiistaina kello 9 a.-p. Lähdettään Kiikelin luota jäältä. Hiihtäjät kokoontuvat palo kunnan talolle kello 8 a .-p. Koululaisten hiihtokilpailu Oulun Hiihtoseuran kiertokilvesiä ta pahtuu tiistaina heti kello 9 jälkeen a.-p. Lähdetään Kiikelin luota jäältä. Palkintojen jako suksinäyttelystä ja hiihtokilpailusta tapahtuu tiistaina kello 5 i.-p. Klas sill. Lyseon voimistelusalissa. Pääsy tähän tilaisuuteen on 50 p. henkilöllä. Laskiaispullia ja *) sp. — suomalainen puolue, ns. ^ nuorsuomalaiset, ml. — maalaisliittolaiset ja sl. — sosialistit. Kaarien sisällä olemat numerot merkitsemät edellisten maalien tu- koksia. Mandelmassaa Katri Niemelän leipomossa. Niskankylä: sp. 2 (2), ns. 21 (13,, ml. 121 (198), fi. 57'(101), mill. 3, hyl. 1. Kirkonfuta: sv. 9 (S), ns. 15 (20), ml. 195 (133), jl. 133 <163). Kalajoki: Atakääunän ja Tyn- qän rrjiät: sp. 161 (192), us. 1 (1>. mi. 95 (82), il. 19 (21), byi. 2. Etelän- ja Pitkäsenkulät: ip. 301 (352), ns. 2 ( 2», ml. 80 .99., sl. 73 (70), Iu)I. 9. Pobjankutä: sp. 142 (160>, ns. 23 (21). ml. 30 (30), j[. 163 > 145', w''tl. 9, in)!. 2. Vas-.mkarinkylä: sp. 74 >88,, ml. 10 ;9i, s!. 5 (5). A l a n.' i e s l a: Alamieslaululä: sp. 123 >118), ns. 17 (23), m\. 390 (376), sl. 105 (103». tmi. 5. Taluskulä: sp. 83. (01), rJ. 1 (">, ml. 94 (93 1, st. 22 (25), bi)!. 1. Sie mi: Emijäriveukulä: sv. 207 (262), ns. 1 (23.), ml. 117 (5<>), st. 9 (10). mill»'iä 1. lmljättn 3. Haitolanknta: sp. 179 (211), ns. 4 (3), nti. 25 (111, sl. 11 (18), hrjl. 1. Kiiskllänkulä: sp. 78 (128), ns. 1 (1), ml. 61 (3,1), sl. 3,1 (42), mill. 1, t)yl. 1. Kukoukplä: sp. 162 (153), ns. 4 (6>, ml. 57 ,45), sl. 65 (42), millit 1, hyl. 4. V limie s k a : ^audaskylä: sp. 5 (3), ns. 26 (31), ml. 400 (3,59), sl. 43 (49). Kaukaankulä: sp. 13 (12), ns. 3,9 (46), ml. 236 (223), sl. 59 (55), hyl jätty 2. Mmieskankylä: sp. 82 (93), ns. 85 (105), ml. 161 (160), sl. 210 (206), mill. 1, hyl. 3. Ojakylä: sp. 90 (81), ns. O (4), ml. 111 (105), sl. 57 (43). M erijärmi: pohjoinen äänest. alue: sp. 155 (156), ns. 11 (15), ml. 3 (5), sl. 16 (12). Pyhäjoki: ?)ppärin- ja Etelän- knlän ään. alue: sp. l-*>2 (246»), ns. 12 (8), ml. 122 (121), sl. 32 (29). Parhalakiden- ja Pohjankylän ään. alue: sp. 36 (39), ns. 40 (39), ml. 172 (180), sl. 35 (42). Limiuqojan ja Pirttikosken äänest. alue: sp. 30 (8 0, ns. 7 (7), ml. 66 (100), sl. 30 (36). Oulainen: Matkan im an äänes:. alue: sp. 187 (170), ns. 7 (10), ml. 64 (75), sl. 28 (17), hyl. 2. Oulaistenkylän ään. alue: sp. 200 (258), ns. 81 (60), ml. 55 (571, sl. 158 (145), hyl. 2. Petäjäkoskenkylän ään. alue: sp. 170 (198), ns. 11 (9), ml. 36 <34), sl. 11 (3), hyl. 1. Piipsjärmen ään. alue: sp. 352 (373), ns. 5 <2), ml. 0 (11), sl. 24 <22), hyl. 1. Sälöisten pitäjä: Pattijoen ään. alue: sp. 87 <86), ns. 22 (55), ml. 120 (115), sl. 83 (84), hyl. 7. Palonkylän ään. alue: sp. 15 (17), ns. 2 (4), ml. 63 (73), sl. 31 (29), millit 1, hyl. 1. Salon kappeli: sp. 148 (200),