liistsins marraskuun 22 p:nA SALKKUA ^:o IZZ — !SI0 „Hkimla", SNamkises ?s»l«m »«st talo Dkljiagissä. Miime lauwantaina oli suomii- sella puolueella yhteinen me»k!ipäimä, silloin se moi mrkitä uuden moiton wi?te u.-f^an k?n?a2'sen olemasi olomme ja kansallisen fiwiStyk^em»ne kohotl^misen eli lyhyesti sanottuna om.m kansallisuutemme pvolesta, sillä fUoin Mlhitmn Helsingissä suoma» laisen puolueen uusi upea tc.lo lar- kotukseensa. Jo kauZvan, mutta erittäinkin se:>. jalke-n kun puolue-elämä suuriakcsta alkaen iaamuUi nysyi en merku:,?- sensä ja l:aj'^utenss oli k^lkialla etkä mähemmm päaraupungissa tunnettu isompia kokouksia marten tarmttta- main huoneistojen puutetta. Samalla kamaittitn myöskin mäittämLttömäksi säännöllisemmän j., yhtenäisemmän toiminnan aik-aanjaamiseksi omien talojen hankkiminen puolueiden käy- tettämäksi ja min on syntynyt eri paikkakunnalle ympäri maata, ei yksin kaupungeissa, mutta myöskin sangen runsaassa määrin maaleudullakin uljaita, tarjotustaan mastaamia ta loja nnn suomalaiselle puolueelle kuin myöZkm mmlls puolueille, päLasialli- sezu sosial.demokraatelle. Nimpä kohosi Helsingissäkin pian suurlakon jälkeen suomalaiselle puolu eelle huomattaman iso talo »Oma pohja", mutta pian käa>i sekin yhä kaSmanecn ja msnipuol'semmaksi sekä samalla säännölliseksi käyneen toimin nan takia lnan ohjaksi. Huoneus- toja ei Voitu marata kaiktta tarpeita marten ja kun Vähänkin suurempi kokous oli kysymyksessä, niin täytyi turmmtua mu.htn kokousjaleihm, use- as ci kahteen kolmeenkm samaan ai kaan. HelpoSci ymmär ää, että täl laisesta järjestelmässä oli asiain kä sittelylle pelkkää haittaa. Tämän li säksi oli myöskm kysymys ensiluok kaisen konserttisalin sa?miseSta pää- kauounkiin, käynyt yhä kireämmäksi. Silloin päätettiin rakentaa uust ajanmukainen ja ensiluokkainen ko kous- ja konserttihuoneusto. Ahtiön pääoma määrättiin 160,000 mksi ja. ettuna 500:''an 300 mkn suuruiseen osakkeeseen. R ikennustontteja oli use ampia saatamana, mutta parhaim maksi näistä katsottiin keskikaupun gilla olema tontti Hall tuskatu 15 ja östertiin se 380,000 mkn kauppahin nasta. Pyydekin useammilta hen kilöiltä plirastuZehdotuksia ja nästä pidettiin sitten pros. Onni T-rpnteen laatimia paraimpina ja päätettiin ra kentaa niiden mukaan talo. Raken nusurakasta teki rakennusmestari Emil Aarnio edullisimman tarjouk sen 432,632 mk, mikä hymäksyttiin. Näin oli kaikki malmiina iyön alonamisee», kun kiusallinen este tuli Väliin. Me.dän sumaitsewaisuud?s taan kerskailemat ruotsikkomme vii mat kiukkuisina katselleet suomalais ten talohommia ja koettaneet kaikin keinoin saada niitä estelyksi, mutta turhaan. Kun eimät enää muuta keksineet silmittömässä raimoSsaan, niin yllytettiin pari talossa kunni e- tyllä muakrasapimaisella asumaa ruot- stkkoa maatimaan suunnattomia k r- maussummia siitä että suostumat en nen määräaikaa muuttamaan talosta pois, Väittäen että heille muka koi tuu Mä suuria tappioita. I? muu ten ei s atukaan osioita järiestetyM kuin että os ettiin siemosella summalla heidän muokr sopimuksensa. Rakenm,skyöt elettiin sitten keiäk. 1 pnä 1909. Hallituskadun marrella olema 3 kerrokiinen kiiaitala otettiin ensin per nvohjaisen muutoksen ala! seksi samalla kun myöskin uuden siihen liittyjän pääosan perustustyöt pantiin alulle kun ensin oli hajotedu paikalla ollut osittain kiminen osut un puinen pienempi rakennus, ja omat tyZt siitä lähtien keskeytymättä jatku neet, kunnes talo nyt seisoo uljaana paikallaan Hallituskadun ja Muori' kadun ku'mau^eZsa. Mutta tutustukaamme läbemmin tähän suomaisen puolueen ja myös kin toistaiseksi eduskunnan uuteen tyyssijaan. Pääosaan eli Varsinai- seen kokoushuoneustoon johtaa kaksi pääporrasta, pienempi Hallituskadun ja suurempi Maarikadun puolelta. Talon alakertaan on silotettu liike huoneistoja. Niitä on kaikkiaan Hal lituskadun puolella 7 eri huoneustoa tilamine huoneineen, jatka omat osit tain järj?stetty 2-kerrokMsi ja joista toiset omat jo käytännössä. Pihan puolelle on samaan k.rrokseen jär jestetty tamoll?sen kookas moimistelu- saii, johon on marattu näyttämökin iltamia y. m. sellaisia marten. Huo- neuStoon kuuluu, paitsi msimttua moimistelusatia, hiukan ylempänä fi- ?aitssmat puku- ja suihkuhuoneet kai- kenlaisine mukamuuksineen. — Sa in ?Lsa korkeudessa sn pihan puolelta noustessa tilama keittiöhvoneusto, iosia sähköllä käypä nostolaitoS ku- lettaa malmistukset aina juhlasaliin saakka. — Ennenkun siirrymme mui hin paäkerroksiin, mainittakoon tässä ttä kellarikerroksessa, johon erilaisia Varasto- y. m. huoneita on sijotettu, omat keSkuslämmkySlaitosuunLt ja oma sähköivalaismsiaitos 50 hemos- moimaisine dynamoineen. Lämmi- cyslaitokseen kuuluu 2 höyrykattilaa, jotka kumpikin omat varustetut uu denaikaisilla ketjuarinoilla, jotka polt tamat kimihiilea niin tarkkaan, että uskin ollenkaan huomaa piipusta samua nouseman. Mutta palatkaamme takaisin ylä- lmoille. Hallituskadun puoleisesta oääkäytämästä, jonka simuun on aja teltu pienempi tupakkamyymälä — toinen isompi on sijoitettu eteisen toi melle puolen — tullaan, kuten jo sa nottiin, yhtä porraskerrosa myöten isoon eteiseen, jonka pinta-ala on noin 16X22 m' ja jossa Vuorika dun pääkäytämän Vastaisella puo lella on maatenaulakot. E e s'ä ym päröi useita huoneita. Heti masem- malta Hallituskadulle tultaessa on kaksi ramintolahuoneistoa, toiseen mahtuu noin 125 ja toiseen noin 75 henkilöä istualleen syömään. Suu rempi näistä on ajateltu kahvilaksi ja pienempi ruokasaliksi. Ramintola- huone den meressä ed-lleen omat tar joilu-, astianpesu- ja nostolaitos-huo- neet sekä pienempi Varastohuone. Muorikodulta tultaessa amamuu heti oikealla pääportaiden alle omi erityi seen, erilaisilla mukamuukfilla ma- rustettuun naisten huoneustoon. Li säksi on mielä eteisen ympärillä mo lempien pääkäytämien mälillä yksi erityinen ja yksi 2-huoneen konttori- huonei sto yksityisiä marten. Eceisestä johtamat kolmet, joista kahdet rinnakkain, yhteensä 3 m. le- meät portaat juhlasalikerrokseen juh lasalin edessä olemaan kämelyhallim. joka alkujaan oli aizottu 29 m. pit käksi — lemeyS on 6 m. — mutta josta eduskunnan tarpeita marten on osa täytynyt Väliaikaisesti muo dostaa yksityisiksi huoneiksi, yksi se naattoreita ja yksi sanomalehtimiehiä morten. Kämelyhallista johiaa kolmet kak sinkertaiset kaksoisomet tilamaan juh lasaliin jota ilot parvekkeet kolmelta simulta ympäröimä». Alkujaan oli laman Vastakkaisen ison pormekkeen alaosa aijottu salin jatkoksi, mutta eduskunnan takia on siihenkin täyty' nyt sijottaa huoneita. Täten on eris tetty huoneet puheenjohtajaa ja kans liaa marten. Samoin tulemat ma- r Siohuoneiksi aiptut 2 huonetta eduskunnan sihteerin ja edusmiesten käytettämäksi. Näihin huoneisiin joh taa oma käytämä. Laman miereen on marattu erUvinen «primadonna", huone, jossa esiintyjä tarmitsematta nousta muihin tarkatusta msrten Varattuihin huoneisiin moi mäliajan lemätä. Tämäkin huone joutuu nyt eduskunnan puheenjohtajan käyteltä- mZkst. Lamallakin mie pieni simu- käytämä ylös lehterikerrokseen jossa alkuperäisen ohjelman mukaan esiin- 'yj lle oli marattu 2 huonetta ja mukamuusla-takset, mutta jotka nyt joutumat pikakirjoittajien käytettä mäksi ja niiden miereLsä olema isom pi sali, eteinen ja 2 pienempää huo netta, jotka oli ajateltu järjestöjen huoneuötoksi, joutumat nyt pikakir- jotuSosaston huostaan. Muorik-diin puolelta neljännessä, Mutta Hallituskadun puolelta mii- dmneSsä kerroksessa on Vihdoin suo malaisen puolueen ka?klialla 2 huo netta ja Helsingin Kansallismielisellä nuorisoliitolla isompi sali ja huone ja molemmilla yhteinen tilama etei nen. Hallituskadun marrella olemassa manhemmassa osassa, joka korotettiin 4-kerroksiseksi, sijaitsee, paitsi aikail semmin mainittuja myymälöitä ala> kerroksessa, kolmessa ylemmässä ker I roksessa Helsingin Kauppiaiden kaup. pakoulu, joka jo toista muoita toimii uudessa huonenstossaan ja jolla on siellä käytettämänään eteisiä lukuun ottamatta 7 tilamaa luokkahuonetta, johtajan, opettajain, kirjasto- ja moh- dmeLtann huoneet sekä erityiset mä- lituntihuoneet pojille ja tytöille mu- kamuukstneen. Palatkaamme wie ä Lokoisin suu reen walotsaan juyiasvliin johonka mahtuu 1,500 henkilöä — niistä noin 1,000 permannolle ja noin 500 xc.r- wek!eille. La:tiapinta-c»!a tekee noin 600 m-, josta voin 100 m' menee esi'.ntyjäl!Zw2a Varten. Tämä san- gen korkea harjak -ttotnen bu^i e on maikosekst maalattu ja aistittailla kipsikum.lla ja kultc-uksilla koristettu, tekee katsojaan mahtaman, juhlallisen maikutuksen. Wa!oa tulee sang?n runsaassa määrin kymmenistä roi siinsa liittymistä akkunoista ja pi meän aikana luomat katosta riippu mat sähkömunut ja muut lamput saliin HSikäisemäS moloaan. Lamalta katsoen oikealle simulla on ylhäällä joukko ilmsnmaihtvloitokien aulkoj i, loista erityinen sähköjä käypä ilman- maihtolaitos Varustaa huoneen rait tiilla ilmalla. Samalaiset laitokset on myöskin ramintola ja moimiste- luhuoneisto'ssa. Wic!ä on hankittu erityinen, maassamme eh?ä ensimäi- nen lämmöniääsläjä. jo'a automaat, tisekti järjestää ja ylläpitää huoneissa tasaisen määrätyn lämpömäärän. Huoneet om t yleensä tilamat ja maalatut enimmäkseen miellyttämiLä maaleilla märeillä sekä koristetut yk sinkertaisilla, mutta samalla aistik kailla koristuksilla. Suuremmissa huo neissa on porkettilattict, ja suurem mat omet omat tammena siroilla leikkauksilla koristettuina. Mitä eri tyisesti eduskuntaa marten maat tuun huoneistoon tulee, niin on se erittäin mukamasti keskitettynä juh lasalin ympärille ja tulee palpn pa remmin tämän sekä huoneiden lukui- semmuuden ja tilamammuuden kaut.a tyydyttämään eduskunnan tarpeita kuin entinen Palokunnan talo. Tällainen ensi luokkainen raken nus maatii tietenkin ensiluokkaisen si sustuksen. Mikäli mahdollista on tä hän käytetty kotimaisia Valmisteita. Kuten aikaisemmin jo mainittiin on rakennusmestari E. Aarnio ura kalla suorittanut talon rakentamisen. Töitä on prosessori Tarjanne wal- monut. Tämä uusi talo tulee tky- sin malmiina maksamaan nvin 1,100,000 mk, sicheu tontin kauppa hinta luettuna. Uljaana, puhtosen valkeana seisoo suomalaisen puolueen uusi talo Hal litus- ja Muorikvdun kulmassa Kluu- mikadun päässä sellaisena kun se ul- kopuoli'esti kumastamme lähemmin näkyy ja sisäpuolilesti paljo parem- vana kuin mitä tässä maillinaisessa seloswksessa on moitu kumata. Sen kuparikuttoinen torni hohtaa kaumaS etelään päin ja pimeän aikana päZs- tämät monet kymmenet akkunat ma- loaan Helsingin pääkaduille Esvla- näädille ja Aleksanterille päin ilmais ten sillä ohikulkijoille et ä siinäkin on yksi työpaja kansallisen mi>jelyk?en mainioilla. Laumantaina olimat suomalaisen puolucen edustajat ymoäri maata kokoontuneet päökcupunkrn yhdessä sikäläisten puolueemme jäsenten kcnssa juhlallisesti mihkimään tätä taloo tarkowks?ensa kiitollisina niille, jotka omcst kamalla tai toi'ella, aiheellisia uhrauksia, ruumiillista tai henkistä työtä tehden ed stäneet ja auttaneet tämän suomalaisuuden uudm tyys- sijan aikaansaamista ja hartaasti toimeen että siinäkin suorittama työ tulisi kansallemme kaiun vuoliseksi siunaukseksi, ei y'sin silloin kun siinä oma puolueemme ahertaa jalojen tarkotuSperiensä saamntto miseksi, maan myöskin silloin kun kansamme edus tajainsa kautta tulee siinä lainsäädän töinään harjoittamaan, omia tule mia kohtaloitaan ohjaomaan sekä ai- n?ell!sia ja muita elinkusymyksiään ratkaisemaan. Suokoon korkein, että nämä toimomukset toteutuisivat ja antakoon tämäkin juhlahetki meille uusia moimia ja vhä suurempaa in toa työskentelemään armaan isän maamme, rakkaan Suomen kansamme hymäkst ia menestykseksi. — bkokcmäe» fäaStiipa«ki« isännistön kokouksessa t. k. 13 pnä malittiin isännis öön 3 muodeksi ero^- mismuorossa olemat A. L uri, K. Oittinen ja I. ZVsreniuS uudelleen ja O. Pulkan sijaan Ne?tori Ketonen. Entuudestaan kuulumat Männistöön A. Kiwi, I. Prihu, F. Wäylä, I. Kyläkoski, H. Lääkäri, F. Horelli, F. H.irju ja F. Heikkilä. Ensi muodiksi mnlittiin isännislön puheenjohtajaksi K. O litisen ja wara- puh-enjohtajakst A Lauri, kumpikin uudelle»». , Pinkin hallituksen puheenjohtajan muosip-.lkaksi määrättiin 200 mkaa ja muiden jäsenien kokouspaikaksi 3 markka^; siis entiset palkat. Hallituksesta eroamisw'wrossa ole mat jäsenet F. W?y'ä. W. Penttilä, F Jutila ja E. Pohjala malittiin kaikki uudelleen kahdeksi ensi wuodekN. Heitä paitsi kuulumat hallitukseen F. Paturk, F. Aakula, E. Nirha ja K. Hallamaa. — Varajäseniksi malittiin I. MSHLikala ja M. Poukka. - Tyrwäa« ktr?s»lok»ulseSs a t. !. 13 pnä luettiin miime muoden kirkolliset tilit. Tilintarkastajain eh dotuksesta myönnettiin tilintekijälle täydellinen mastuumapaus. Tehdyn ulin mukaan nousemat kirkon Varat yhteensä alun kolmattakymmentä! li hatta morkkaa yli Velkojen. Kuluman muoden kirkollisten tilien tarkastajiksi malittiin asessori E. SamoniuS ja tilallinen K. Wänniä molemmat uu delleen. KirkkoneumoLton ehdotuksesta myön nettiin suntiolle 25 mkan muotuinen hymityS siitä laidunmaasta, joka kir- kon tontilta siirtyi Mammalan kaup. palaan. Sammaljokilaisten pyyntö saada kirkkotontin luncstusrahoista 1,500 m"aa rukoushuoneensa korjaulsiin, synnytti pitkän keskustelun. Lopuksi myönnettiin mainittuun tarkoitukseen 500 mk, joZ senaatin lupa saadaan. Pappilan maalla olemien muo?ra> miesten muakramälikirjnjen mahmis- tamis-selmitykset kumernöörin miras> toon antamaan malittiin mirkatcilojen lautakunta. Kirkon tontin ja kauppalan rajalle päätettiin kirkon maroilla laittaa puo mi hemoSten kiinnipanoa marten. Puomiin kiinnitetyt renkaat myydään sitte huutokaupalla joko yhdeksi tai useammaksi muodeksi kirkossa kämi- jSittcn tarmittamaksi. Kirkkopihan vi dassa olemat renkaat toimottiin t»le wan samollaisen toimenpiteen alaisiksi, iota siinä olemien renkoitten omista- i's»a joku kuitenkin jyrkästi maStusti. Asian lähempi käsittely ja toimeen pano jätettiin kirkkoneumostolle. -- E«rajoe« «aalaiSse«ra» syh§koko»S js fie«e«»atzttely pidettiin eilen Lehtolaa majatalossa. E lisiksi malittiin sizmeltt'.r?astuksia marten palkintotuomareiksi F. Palo- heimo. W. Mirtanen ja E. Koljonen. Senjälkeen malittiin seuran johti/kun ta, johon tulimat esimieheksi W. Wal- vola, kirjuriksi A. KareS j-z mu Ist iäseniksi I. Jaakko!?, F. Maij- ta js I. Seppä sekä Varalle K. Nurkkinen ia F. Paloheimo. Ei st kuun 13—14 pnä Porinsa pide.tLmään uiaaluisseurojen edustaja- kokcukieen malittun W. Malpola ja I. Seppä sekä Maralle W. Lchden- ranta.t Esielmiä pitimät koloukse^sa kone- hsidonneumzja A. Lacksonen koneit- ^enhoidosta sekä E. Koljonen metsän hoidosta etupäässä syyshakkausten toMsenpanvsta ja luonteiftn metsän, nuorennuksen keh Ltämise?ta sekä puun» siemenien kokoamisesta tänä taimena Pattitiloja jaettiin sie-nsnistä: ru- kiinsismeniStä II p. 3 n-k K. Nurkka nen, III p. 2 rnk W. Malpola ja III v. 2 mk W. Mihermoor.?; ohransie- menistä I v. 4 mk W. Malpola. III n. 2 mk W. M hermaoro; mehnän- -iemeniStä II p. 3 mk W. M^lpolo; kauransiemer.istä II p. 3 mk. W. Mi- herm^ar?, III v. I. RtikilZ; tims- teinsi-menistä II P. 3 mk K. Pent ittä. Ill p. 2 mk I Jaakkcla. III p. 2 mk K. Nari?iue!; d?rneensi:me- nistä I p. 4 mk R Dl -N -ki ja nan- riin siemenistä II p. 3 mk I. Jaak- kola. Palkintorahoja oli yhteensä 35 mka?. Mäkeä oli tilaisuuteen saapu nut kohtalaisen paljon. — -slise» hiiyry- s«h„vhttSs yhttSkokons pidelnm t. k. 1ö vnä. Sadus.a pääteltiin sa hausta toimitte^ ed?!-«?N entisillä ma!-'u?hdotl!a. S^ha^sa tulee tch:S- Muata -nia «Stttä-«st!ömiS kor jauksia, kuten uust tukkisilta, uudet >i! k-!oaunut y. m. Sab n i'än-iö t- sija'st edelleen ctettiia Frans Lehti mäki ja hänelle myönnettiin 100 mar kan r^lkanbsöys. Metsän ohminen sa'ial!e jätettiin edelle??, erityisen toi mikunnan huoleksi, johon kuulumat N. Jso-Jaakkola, N. MahZ-Jaakkola ja Li. Maijala. Kuluman muoden ! ntsrkastajiksi tulimat A. Tärkki, K. P-nomäkt sekä Maralle I. Mchä- Konstari. — SäktzZau «eijeriosuvsk»»- «a« kvko«ki^sss eilen m. m. ma Iittiin hallitukseen eroamien talollisten W. Nikkarin ja F. Mattilan ti-alle tilalliset F. Alakleemsla ja W. Re kola; marajäser.i^si talollinen E. Sc>rk< 'i'a ja muokraaja K. Mäntv?ä. Ti lintarkastajiksi malittiin tilallinen K Hemmi K^nkaonpäästä. tiiallikten- pojst W. Jaakkola ja A. Rantaszp- ä. Hallituksen jäsenten ja nuid-n mirkailijain palkkioista tehtiin myös ulemaa muotia marten päätok^t. — I,oorma»k»« «samiesseu- ra» ?o!o»s oli mäme sur.nuntoino Kleemolassa. Seuran tilit luettnn ja hymäksyitiin ja o-ottimat ne säästöä tälle mucdelle 11 mk 20 v:iä — Sa- takurluan maar.milj^l^sseur^n kirjeen johdosta päätettiin puoltaa sitä ojs- tuSta, että eleinen maanmilj^lysnäyt- ely pidettäisiin Porissa m. 1913 Seura oli sitä mieltä, että Satakunta, maamme lähes Vanhimpana miljelys- keSkuksena, olisi jo muorossa saada moaniriljelysvänttelyn omaankin kes kuuteensa. — Erst jouluk. 13—14 vnä PvriSsa p'dettämään maanmilje- lv^skuran kokoukseen malittiin seuraa edustanaan muokrcaja W. Lahti, maralle muokraaja A. Harianne. — Maamiesseuran mirkailijoiksi e-5i muodeksi w5?itt!!n s,uri'wat henkilöt: Esimieheksi W. Lahti, rna- ralle wuokr>?aja W> Tommila, rahci^- tonhoitasarsi ja kirjuriksi A. Harmnne sekä johtokunnan jäsmiksi E. Grön». r""S. O. Lönnberg, O. Ny'und. H- Bäckbro. H. Simula ja S. Grön fors. No nyt se?u'>lui?a s nniyhdiSty? taitaa Vihdoinkin N'?r .-.!k ?uun syn tyä. Tässä kokouksessa ilmoittautui 9 jänniä, io'den l-hmS!uku on 34. Asia pää'etää", lopvllis'sti ennen jr»' ua. Silloin p'dettZm5Sn kokou^een vyudetSän neumojaa Sat. maanmil- jelnsseuralta. Palkk!to''a kcrianboidoSta saiw"t: II v. 3: 50 p:«; H. Simula, W Laht», W. Fors ja K. Koskinen. III ?. 2: 50 p:iä E. A. Pertti??. A. Harjanne, W. L kjeroos ja K. Klee mola, II p. 2 mk W. To^n^lg, O. Ollila ja H Bickbro; lennanboi- doZsa: I p. 6 mk H Simula, W F-^rs, W. Liljero^s ja A. H .rjanne. II v. 5: 25 p. I. Krank. III v. 4:75 v. Lahti. IV p. 3 mk W. Tommi'? ja E. Eklund, V v. 2 mk K. Kle mola, O. Olli'a. O. Lönnberg, H B'ckbro sa K. Stenbacka. — W-»bÄiiStett»i» talo«ds!li- na katsels»»!si«. Kun säädetyssä a'asla ei ole malitettu niisiä talou dellisista kLts ?'lNU 'ststa. jotka on toi mitettu: Siikainen kick Aherran M rka' a'ossa syyskuun 13, Meri^rmian 'irkkoherran,virkat. !oZ'a sa^an kuun 14 ja 15. NakNan kirkksherranmrka- wlossa 20. Lumien kir^Lh-rra-'mir- katalossa 22 ja Pomarkun köpv^lais- mirkatslossa 12 pnä samaa syy??uu- ta, on tuom!o?apiwl'. Ni ?udatettamakfi ml-hmistar.ut mainituissa taloudelli sissa katselmuksissa annetut päätök-et ja määräykset. — Sgah«iS5ett«ja tilusloh- komisi». Läänin kumernööri on madauötanut Mattila-nimisestä 0,0966 Rynkön verintötaloa n:o 1 Loimaan pitäjän Onk:joen kylässä lohkaistut Rekolan 0.0212 manttaalin ja Antti lan 0,0350 manttaalin suuruiset tilat; Hongon perintötalosta n o 4 Huittis ten pitäjän Aetsän kylässä lohkaistun Satoniityn tilan 0,0262 manttaalin suvr-nsen; Ylikuuyjärmi-nimiseStä 05137 samannimistä perintötaloa n:?i 2 Parkanon pitäjän Sydänmaan kylässä lohkaistun Kalliomäen 0,220 manttaalin tilan; W'stins«luoman perintötalosta n:o 6 Ikaalisten pitä jän Komelahden kylässä lohkaistun Mäkoriven 0,0123 manttaalin ti?an; On?»lammen perintötalosta n:o 7 sa- man pitäjän W-hojärmen kylässä lohkaistun Pöljänojan 0.0423 mant- taalin tilan sekä Kirran perintötalosta n:o 14 Kullaan kapselin Paluklen kylässä lohkaistun Lähdekorven 0,0339 manttaalin suuruisen tilan. — Jls»!a«to Säklrlan kirkko, berraa »saStaau. Euran v. m. kuntain kihlakunnanoikeus käsitteli miime torstaina kenvaalikumernöörin määräyksestä Säkylän kirkkoherraa Pietari Korhosta Vastaan nostettua mirkasyytejuttua siitä, että kirkkoherra Korhonen oli luterilaiseen uskoon mer kinnyt kauppias Teumo Tekkalan 4 alaikäistä lasta, silloin kun laSten manhemmzt olt-vat luterilaisuuteen kääntyneet, ivailla sanotut lapset sii mat kreikkolaiskttoolifikst ?:stewt Sittenkuin kihlakunnanoikeus kirkko herra Korhosen tekemän mäitteen joh dzs:a oli katsonut itsensä oikeutetuksi tällaista juttua käsittelemään sekä k.r-kcherra Korhonen laajasti selittä »vt menettelyänsä ja ilmoittanut toi mineensa tuomiokapitulin määräysten mukaan sekä katsonut, et:ä juttu häntä mnstaan on tulos ilmiannosta, j-?nka nykyisen suuninn hallitusmiehet mieli- hymällä omat Vastaanottaneet, lyk käsi kihlakunnanoikeus jutun ensi tal- Vikäräjiin, jotta ennätettäisiin oikeu teen hankkia osiakirjamchko, joka jutun johd ista ennen eri Virastoissa ia eri maiheissa on syntynyt. — R. L. — SiikaiSte» seurako»»»» hauta«SWaan lasje»»«S. Si » kaiSten seurakunta on tuomiokopitu- lille antanut anomuksen saoda laajen taa manhaa, kirkon miereSsä olemaa hautausmaetc-nsa eräällä 0,454 heh- Laarin suurmsella mac-:lueell.i. Pu- izeenaolema mao-alue on valjasta kclliow ja cn siihen siis, samoinkuin er ncn seurakunnan I?anhaan h mta- uSmaahan, tersittama hiettä muu alta mrdettäm), jotenka tämän u?. den hautausmaan rakentaminen tulee seurakunnalle kallaksi. Mutta kun mitään muuta hautausmaaksi sovimca pailksa ei ole k!?k<'.n lähellä, kirkon ymr^ristö kua on Mesipernistä maa ta, kuumottamatta sitä kalliot-?, jolla kirkko, manha houtauZzr-a.in alue stjaittemat, j .' seurakunta taa^os pq- srz.tää h-!ut?u°inaan kirkon ivi:ressä. sucri^sinttn suuremmatkin kusccnnu?- set mielellään. — Tuomiokapituli on pä5trär>yt lähettää pu'»eenaolewan snt-muksen puo^oleuseellaAN rraruS- tettun? senaatin ratkaistcmaksi. — W?rketalvt. Läänin mmer- nööri ja asianomainen mirkatalojen tarkastaja omat puoltaneet Lumian pitäjän Hännin kylässä sijaitseman Tissien sotilosmirk.talon muokr.'a« j.an Frans Millehard Luotolan ano musta, että, koSka Virkatalon mZtMsä miime kesänä lohkaistuissa kynmen- muntislohoissa cli semmcist.-is^u-paa m?t?ää, jot a mirkatalo ei nyt i rmin ne täydessä kunnossa olemiin r^kcn- nu?si nsa, hänelle annettaisiin luoa myydä tämä metsä yhdellä t.rr lia saadakseen tämän kautta waroja talon miljelyksien läpi juokseman noin 850 metrin pituisen nvemäriojen lc jenta- miseen. — Te<?Li5««s!aitok!'et. T h- d:?Stä hakemuksesta on läänin kumer nööri erinäisillä ehdoilla oikeutt-^ut tilalliset K. M.ttllan, W. Hu.'un ja F. Alahannulan Huittisista s notun pitäjän Hurulan koskeen rakenta maan turpiinilla marustetun jauho myllyn sekä sen yhteyteen yksiraami- sen sahan. — My?y« siirto. Tehdystä hakemuksesta ja huomioonottamalla mitä asianomainen piiri-insinööri on asiassa lausunut on läänin kumer nööri suostunut talollisen G. Mark kulan Parkanosta anomukseen saada Nirtää Koskelan koskessa Koskelan ja Myllyniemen tilojen maa?a Lannan kylässä sijaitseman myllyni ä Markku lan t'.lon maalle sanotun kosken marrella. — Uhkasakko. T?hdyZ'ä ha?e- muise?:-: on läänin kumernööri mvh- mistaaut Karkun ja Suoniemen kun tain yhteism kuntakokouksen päätöksen a).j»,e elokuun 15 pltä. jolla 40 mar kan sukon uhalla päätettiin kieltää Lf«ssi«:men ia juosten aja y'eiseUS m.aantkLä rlemalla n. k. Kutitan s-llalla Kar'un pitäjässä. — Lohkotilalliste» pspi«- m-kszlt. Euran y. m. kunta n kä- räjäki^nnan k.hlalunn^noik?! s käsitteli t. k. 13 pnä pastori K E, S- I l?. ..n eväitä honkii.htilaisia lobkotilall st - '.vastaan noStamua juit?:a suiä, om^t^ lohkctilcllilet m?lVolliset pitäjänavu- laisl"e suorii maan saman milz i- palkkion suurem netkin tilat. Kch- iaknn^an ik is katsoi, etiä kun ?.i asiaSta lö dy selmtä säädöksiä, joista ei tu!'in»uLe olisi tilaa ja asia snZ on ioera!uslysym:!kftn ku:>?tei::en. cuulau- tämän osian ratkaiiep-.inen kllmernöörille ja muille hallin'omivan> omaisille. — Metfäshsits?»rsfit. Hait- tisissa kakfimi'ttoa kestäneet mel'ä»:« hoiiokurssit xSättyimät niiine lau- mcmtcina M mmolan iylän Heiktt- läsiä. Kurasit pidettiin kahdessa pai kassa, ensimämen miikko maanwi'je- lijä Fran^ Kyläliuhalan luona ja to nen mavnmiijelijS Emert HnkMän luona. Makmaisia lurssi- kisia oli 15 ja niiden lisälst otti as^a kursseille silloin tä^-ö n paikka- kunnan isäntämiehet. Kurssipäivin'- ketu? 9- 2 käy iiiu metsässä te'e.nässä r iy!ärnollia.! metsäiöitä, kuten opu- hermenrutfia, se!ä l-mntaiSten että keinotellen sicme a^yt-alain perkaus ta, pvhd'StuSi'2 ja taimistojen psrka- ushalk'ulsia Jtt'päiiLisi!i ?io 4 pi d-ttnn l.-eii ioitL ja keskusteltiin nii den johdata. Luennot iäsittimät luentoja me'sc>n?-oidosw. metsätuat- teiden jalostamisesta jn kauppaami sesta. EdeWeStä aineesta luennoi konsulentti Kimalo ja jälkimäi sestä neumoja E. Koljonen. Kurssit onnistuimat aika hymin muuten, paitsi että huonot sateiset ilmat tekimät ulkotoimille haittaa. — Lohkotila» ZsNPPvja. Mel lon talosta LVampulan pitäjän Wam« pulan kylästä on myyty seuraamat lohkotilat: Talon emäntä Oga Sipilälle „Ala-Mell->".niminen ichk^lila, työ- m?es Aksel L-inolle „Ait'.av.iitty"-ni. minen lohkotila, työmies Kalle Hei noselle, „Suomela"-niminen lohkotila, muokraaja I. Matilkala-Soperolle ,.Metsola"-niminen lohrotiia, torpv Paavali Kmmstolle „Haapus..ta"l niminen lohkotila, torpp Kalle Haka, lalle „Hak^la"-niminen lohkotila, torpp. Kustaa K muistolle, „Kon n'sto"-niminm lohkotila ja torppari Matti Palojoelle „Palojoki"-niminen miimeinen lohkotila. Hinnat omat maihdelleet 130—250 mkaan hehtaa rilta pellosta ja metsämaasta. Nikkilän rälsitilasta Huittisissa on myyty seuramat lohkotilat: Ent. torpp. Lemamäelle „Lemomäki-nimi< nen lohkotila 5,000 mkn hinnasta. ent. torpp. F. Sillanpäälle ..Koimu niemi"-niminen lohkotila 3,500 mkn hinnasta, talon mämy Kalle Sulka^ selle „Suomela"-niminen lohkotila 5,500 mkn hinnasta, työmies O. Salmiselle „Salmela"-niminen lohko tila 5000 mkn hinnasta, työmies I. Mäketäue „MäkeIä"-niminen lohko tila 3 200 mkn hinnasta, talolliselle F. Kangos Liuholalls ..Mä?e'ä"-ni- minen lohkotila 2,000 mkn hinnasta ja talollistue I. Misurille „Hakti"- niminen lohkotila 2,000 mkn hmnaZ- Kaupat mälittj talollinen H. Nurmela. —Kt«Zaiste» —Na»tt«a» rau tatie asia tules lopullisen päätöksen ,tekemistä marten esille Rauman lisä tyn kaupunginmaltuuston kokouksessa ensi torstaina klo 5 i.p. — Met?auks«ppa. Perjantaina tehdyllä kauppakirjalla myi tilallinen M. Malpola Eurajoen Kelomäellä toiminin.i A. Ahlström O. D:lle met sää 7 mkan hinnasta tukilta. — Luistellessi-a» h»Z?«««t. T. k. 15 prä hukkui Loimaanjokeen Mesikosken kansakoulun kohdalla se- notun koulun 3:nen osastoa opp las Juho Reinhold Ringberg Poikanen vli luislelemaSsa joen jäällä, mutts se o i Vielä niin heikkoa että murtui. — 1-Äi5?Z«i»e» ka»a«hsito- k«rZfi alkoi eilen Maanin karta nossa Eurasss. Osanottajia ilmoit tautui kymmenkunta. Kursseja jzhtoa neumoja Kalle Juhola. — Metsäuka«vi?a. Masnmil- jelijä SiMmi Hemilä, Lumialtc.-. mut eUen huutokaupolla osakeyhtiö A. Ah strösnlle 13.000 kappaletta mänty- ia iu^stvuuta 6 —18 tuumaan s ioden 2 mk 96 via rm gclta. Hakkuuaika kesiää hudt>k. 1 p:Sän 1912. S tvuotta fitte» tacpshtu- »«t ss. Wi'me perjantaina t. k. 18p:nä mangosi Huittisten piion nimismies I. A. Kalske raskauttamien asian haarain mallileSsa torppari Kalle Liatuin, Huittisten Mommolan ky- ästä, epäluulonalaisena miime lokak. p-lolimäliStS 6 muotta sitten tapahtu neeseen lapsenkiurhLan. T5mä, näin kauman salassa pysynyt rikos olisi tapahtunut siten, että kun Lintulan sanottuna aikana synnytti kc.!'oset, ol si itä kuristamalla tappa nut NliZtä heti toisen. Sitten olisi hän mitä julmimpiin uhkauksiin we- dsten mann^ttanut Vaimonsa asiasta mnäan puhumasta ja kun muita todistajia ei ole ollut, on teko pysy nyt tähän Mi ilmi tulematta. Matta nytiemm-n on maimo komien omsn- tunncntuskien Vaikutuksesta kertonut asiasta naapureilleen ja tutkittaessa myöskin nimismiehelle asian ilmoitta nut. Samalla on maimo ilmianta nut miehensä pahoinpitelystä ja uh- kai uista. MieS kieltää syyllisyy tensä. — U!ko»e» ilmoitettiin Ulmilassa kuullun miime sunnuntai-iltana klo puoli-9 vikaan. — Kuriko» k»«romykZL?s«- lulle on korkeimmasj.a paikassa myönnetty 5,000 mkan muotuinen määräraha 5 muodm ajaksi w:sta 1911 lukien, j -Z m- lusmarat sen ku nakin muotcna sallimat. — Kerrunu k»»talaisst omat ma^i staneet manhan kirkkonsa siirtä- iZ:ä Helsinkiin Seurasaaren ulko museoon. — L5ht-Iais«tk!« haluavat yl-opistos. Tätä csiaa on mal- m s:et-u läh;s niuoden ojan sulje tuissa lu!em?esvi:'re'SsÄ. Asiasta on mcöskii: käynyt lähetystö ä Helsin- g^siä. Miime kemäänä Lahd.^sa p'- detytsä Suomalaisen tiedeakatemian kolauksessa oli määrä esittää asia julkiseksi, mutta syystä tahi toisesta se jai csiile tulematta. Tar"otus on sijoittaa L chteen ensi aluksi main joku tiedekunta, esim. f^ysiS-matemaattinen. Muut^.ia pienempiä lahjoituksia on jo luw,.Lsa Lahden akatemiaa marten. — Kaiset postialalla. Se naatti on myömLnyt ytimSäräiselle kirjanpitäjälle Lappeenrannan rosti- konttorissa Fanny AuguSta Tammi- selle naimisissa olosta huolimalta ale.!j'y?olleuden sellaisiin postilaitok sen wir'aihln, joihin hän ennen saa- mutt-imiensa oueuksien nojalla moi tu 'a siirretyksi. Senaatti on myo.tlänyl Muolan pcstitvimiston hoitajan Amanda Här kösen anomuksen saada naim.stin mentyänsäkin pitää Mirkansa. UukfiteoLisuude» edistä- mi»es. Kuten muistettanee, on K^ski-Suomea Kotiteoöaitta anonut maltiomaroista 10,000 mkn kuoletus lainaa liikepääomansa lisäämiseksi, jotta se möisi nykyistä suuremmassa määrässä työskennellä suksiteollisuu- den kd Itämiseksi. Mzltiokonttori on nyttemmin antanut anomuksesta lau suntonsa ja puoltaa se lainan myön tämistä 3V2 prosentin korolla, eh- d.-lla että laina maksetaan takaisin 12 muoden kalusSsa siten että kuna- k-n 10 miime muotena m-ksetaan takaisin 1/10 lainamäärästä. — Ta«peree» hleiucu ssi» r^ala. Senaatti on päättänyt tois täiseksi ja siksi ku?.neS määräraha Tampereen y'eisen sairaalan kalus toa ja henkilökuntaa sekä tunnes uusi meroarmio on ehditty sairaalalle malmiZt'.a, asetettamaksi sairaalaan 35 sairassij a ja 30 sijaa kupp tau- us-lte sekä että sairaalaan hankitaan nykyisen henkilökunnan lisäksi 5! sai r^anhoitajatarta, 1 mieshoitaja, 1 siimoojatar, 1 lämmittäjä sekä renki ja yömortija tamallisilla palkoilla, jonka lisäksi tulee ruoka, asunto ja malo laitokselle. Paras seura talmi-iHMIi taa aina parhaita kirjailijoita! Mimeksi tl- meötyneistä suosittelemme Ma>la Talmion etemintä romaa nia .Tähtien alla' Leo Tolsiin maailmankuulua ,Anna Kareninsa' ja Selma Lag-r!ösin.Antikristuksen ihmelöitä'. J- kainen niistä on muosten päästä yhtä luettama kuin nyt ilmestyttyään. Wer«er GöderstrS» OsaketzhtiS. Tämän ohella on myönnetty 5,000 mkn lisämääräraha täksi muodeksi kaluston kunnossa pitämiseksi, jonka ohella sairaalan hallinto on maltuu- tettu hankkimaan uutta mälttäM- töntä kalustoa laskun mukaan. — Epäjärjestys Paimio» asemska. Rautatiehallitukselle lä- d?te ys?ä kirjelmässä on suari joukko Paimion r wtatieaseman lähellä csu- m:a hen ilöitä Valittanut asemalla Vallusemasta epäzärjeStyksestä ja epämarmuudesta, johon on syypäänä asemalle kokoontuma irtolaiSmäki, sekä anonut rautatiehallituksen toimenpi dettä siihen, että asemalle palkattai siin tarmokas poliisimies ylläpitämään järjestystä asemalla ja sen ympäris tössä. — Tämän johdosta on rauta tiehallitus, siihen nähden, että aseman mähälukuism miehistön amulla cn madd^tonta ehkäistä anomuksessa mainittua epäjärjestystä, jolla si;ä paitsi e' ole mitään yhteyttä junalii kenteen kanssa, pyytänyt T^run ja P?r>n läänin kumernööriä ryhiy- mSän toimenpiteisiin järjestyksen y> ä- pitämiseksi mainitulla asemalla. — WaroivaZs»«tta aryajaiS- e» tViisce«pausSfa. Someron n!!Z'.!?miis on hao^LUanut Svmeron HirSjSrwkN työwLenyhdiötyksen piak koin pidettämille syys?äräj>ll« siitä, etiä se oli pitänyt arp-^aiset miime elokuulla ilman lupaa. Asia on san gen omituinen, sen mukaan kuin siitä on saatu selmää. Heinäkuun alkupäivinä tuli Hä meen lääninhallitukseen Orimeden Hirsjärmen t. y:lle arvajaiSlura, joka erehdi.ksessä joutui lääninhallitutse-ta erääseen luetteloon Hirsjärmen ni mellä. Tämän johdosta joutui se samalla nimellä sitten sanomalehtiin »myönnettyjen arpajaislupien" jouk koon. Someron Hirsjärmen työmäen- yhdistyksen toimihenkilöt, jotka ke- määllä olimat pyytäneet eräsiä hen kilöä Someron kirkolta orpaiaislupaa hakemaan, joutuimat mainitun sano malehtiuutisen johtamina uskoma.n että mainittu henkilö oli luman saa nut — ja vitimät arpajaiset. Asta todellisuudessa oli ni n, ettei lupaa ollut edes pyydettykään, sillä henkilö, jota lumanhakijaksi oli pyydetty ei ollut ryhtynyt mihinkään toimiin lu mon hankkimiseksi. Kuolleita Vaiko eläviä? Lchtemme mume numerossa kerrottua Näsijärmen onnettomuusjuttua on sittemmin tutkittu Tampereella. Po li situtkijoin puolelta ei asiasta ole mielä tahdottu mitään lähempiä tie toja ilmoittaa, koska tutkinto ei ole päättynyt eikä johtanut mihinkään ratkaisemiin tuloksiin. Kuitenkin on Aamulehti toistaiseksi asettunut epäi- lemälle kannalle Vakuutuslaitos Sam- M5N asiamiehen taholta saatuihin tietoihin nähden, että muka jo olisi pääsly kelmille siitä, ettei koko tapa turmaa Näsijärmellä ol.si tapahtunut kaan. On kyllä ilmennyt useita ris- kauttamia seikkoja, jo.ka miittaamat siihen suuntaan, mutta myöskin on mahdollista, että siinä kohdassa, jota näytetään pidettämän päätodisteena, on kokonaan erehdytty. Tutkintoja jatkuu. VsimMtä. M Leo Tolstoj. Miime sunnuntaiaamuna klo 6,5 kuoli krelmi Leo Tolstoj Astopo- mon asemalla Rjas^nin kun.err.cmen- LiSsa. Leo NikolajeVitsch Tol stoj syntyi 1323 Jasnaja Pciljo nan maatilalla Tuulan kumerr.emen tissi. Jo 2-muotiaana kadotti hän äitinsä. Hänen kasmaluksestaan huo lehtimat saksalaiset ja ranskalaiset kotiopettajat. M. 1837 kuoli hänen isänsä, minkä jälkeen hänen kosma luksistaan Moskomassa huolehti tä tinsä kreimijär Osten-Soc?en saksa laisten ja^menäläisten kotiopettajien amulla se!A muodesta 1341 K >,scnis sa eräs kilien tätinsä, joka nyt oli hänen holhoojansa. M. 1343 kirjoitettiin hinet ylioppilaaksi Kosa> nin yliopistoon, jo^sa hän ensin opis> keli itämaisia kieliä ja sittemmin laki tiedettä, mutta sueritti tutkintonsa Pietarin yliopistossa m. 1348, minkä jä"ee,: asettui sukutilalleen JaSnaja Patjanaan. M. 1351 seurH hän mar.hempaa meljeään, joka palmeli upseerina Kaukaasiassa, liittyi wa paaehtoisena sotamäkeen ja otti osaa useaan sotaretkeen. Täällä Kaukaasian jylhän, mahla- wan kauniissa luonnossa heräsimät hänen kirjailijat-anastuksensa. Ensi- maisissa kaukaasivlaisissa julkaisuissa kuivailee hän sotilaselämää samoin kuin sittemmin julkaisemissaan muis- tiinpanoissa »Semastopotin piirityk sestä", joitsa kaikissa teoksissaan hän erittäin lämpimästi kertoo Venäläisen sotamiehen uhrautumaa urhoollisuut ta. Hänen teoksistaan silloin jo kuvastuu Vastenmielisyys ihmiSteu- r^slamiZta mastaaz-, samoin kuin hänen myöhemmissäkin teoksissaan, mitkä kaikki omat ankara Vastalause sotaa ivastaan. Otettuaan kcimin sodim päätyttyä ercn sotapaliveluksesta asui Leo Tol stoj m. 1856 -1361 talmet Pietarissa ja Moskovassa ja kesät maatilallaan. ?!yt alkoi hänen Varsinainen kirjalli nen tuotteliaisuutensa. Ankeran to- turdznmukaiseZii alkaa hän kuivaile maan ylä- ja alaluokan mäkistä ris- tiriitaa js näitä erottamaa sywää juopaa, joutuen melkein kaitissa hä nen teoksissa?.". a'aluokka kdullisem- paar. m.^loon. Näihin aikoihin tapahtui Wenä- Mä suuria yhteiskunnallisia uudis tuksia m. m. talonpoikain mepoutus ja tuomioistuinten uudistus. Tol stoj menetti kumminkin pian luotta- muksensa näihin uudistuksiin. Tämä oli Tolstojn »etsinnän aikaa". Hän matkusteli ulkomailla, toimi rauhan- tuomcrina, kirjoitteli oppikirjoja aa piskirjasta alkaen, julkaisi kasmctus- opillista oikakakauskirjaa y. m. yri tyksiä. Hän ei sano luottamansa n. s. ..simiStykseen", koko opetuslaitos on harhaan johdettu, konemaista ulko lukua main. Kenelläkään ei ole oikeutta pakottaa toiselle opetusta, sillä kukaan ei tiedä, mitä tulemai- suudessa karmitaan. Jokaisella suku- polmella on oma tehtömänsS; edelli sellä sukupolmella ei ole oikeutta is tuttaa käsityskantaansa seuraamaan. Nykyaikaisen opetuksen tarkoitus on main koettaa saada muut samonlai- si'si luin itsekin on. Niin ei pitäisi olla. Ainoastaan uskonnollinen ope tus on oikeutettua. Nykyaikainen koulu kaSmattaa main itserakkauteen, laiskuuteen, ylöllisyyteen, mapaa-ajat- tekemiseen; filosofia ja lainoppi j. n. e. opettamat main ylioppilasta Vas taamaan tutkinnoissa; »klassillinen simiStys" on simisiykselle armoton. Näin taisteli Tolstoj kaikkia ja kaik kea mastaan. Hän mäitti, että sekä tieteellinen että kaunokirjallisuus on kansalle hyödytön; se hyödyttää main kirjailijoita ja latojia j. n. e. Sa noipa, ettei kansa tarmitse edes luku taitoa, se saa kyllä tietonsa elämän kokemuksesta j. n. e. Aina uusiintu- ma kysymys: „mikä on elämän tar koitus", sai hänet epätoimoiseksi aina itsemurhan partaalle. Niin joutui hän uskonnolliseen mietiskelyyn ja päätti elää »totuu dessa, sieluaan marten, Jumalan käs kyjen mukaan". Nyt metäytyy hän yksinäiseen, hiljaiseen maalaiselämään, missä hän malmistaa koko fimisty- nelssä maailmassa nyt turmelut lu kuisat, suuret le^>ksensa. Niissä hän yhä makuuttamammin puolustaa oppiansa — ihmisen ensimäinen ja ehdaton melmollisuuS on ottaa osaa taisteluun luonnonmoimia mastaan omansa ja mu idea elämän hymäksi. Ainoa luonnollinen, hyödyllinen työ on maanmiljelyZ. Tiede ja taide omat main ylellisyyzkornj?. Kukaan ei saa olla mapaitettu ruumiillisesta työstä; mvöiznn tkdemichen, kirjaili jan, mir?amichen j. n. e. pitäisi teh dä ruumiillista työtä. Ne jotka elä mät muiden kustannuksella, kerääsrät main rikkauksia kaupvnkechin, joissa sulloutunut, luonnoton el^L turme lee ihmiset. Näis.ä hänen cjatus- uunn-staan ja huomattavimmista teoksistaan saamme tilan tullen enem män tehdä selkoa. Tolstoj oli Vuosisatamme huomat- tamin kirjailija. Kaikki, mitä hänen kädestään lähti, on eheää taidetta, niin ksrultoinan luontemc-k-ti kirjoi tettua, aitomenäläisin elämän kuma usta, että ne kokona-.n tempaamat lukijan mukaansa. Hän etsi aina ja kaikkialla totuutta, milloinkaan hän ei Välitä mZHZäkään »yleisestä wicl'pi- teestä." Hän ci ollut sosialisti eikä kommunisti. Hän uskoi Jumalaan kaiken luojana, Jeesukieen opettajana ja esimerkkinä. Jumalan käskyt omat lyhyesti ja selmästi lausuiut sadoissa: »kaikki, mitä te tahdotte ihmisten teille tekemän, tehMt se myös heille". Tätä yksinkertaista neumoa seuraa malla woi ihminen omin moimin karkoittaa kaiken pahan maailmasta. Tolstojn oppi on saanut kannatt. - jia koko simiStyneeSsä maailmassa. Hänen teoksensa on käännetty kaikille simistyStyskielille. Hänen merkityk sensä on ollut käänteentekewä maail man kirjallisuudessa. Mainajassa meni manan majoille mieS, jota täy dellä syyllä woi kutsua aikakautemme omaksitunnoksi. >