N:o 97 (50) — 1910 K.KSKJ-SUOM1 Lauantaina huhti* uuu r 30 ji:nä Syntynyt. [Tanakka Tyttö Haapamäen asemalla huhtikuun 28 päiväni 1910. Eeva ja Iivari Raekallio. i—i 1618 Amerikalaisia h myytävänä Sorretun Voiman kirja kaupassa 1455 1-2 Arvoisat liikemiehet huom.! Amerikkalaisessa kirjanpidossa antaa ohjausta ja panee alulle kir janpidon. D. Salminen, Jyväskylä, Spetsin talo. 1454 1-2 wälichs» ja kauppaliikkeitä oivat, Paitsi äsken mainittujen Yhdistysten my!). mAöiitä Helsingissä, olleet Suomen mkaa onkäyteitäwä maaseutunäytäniö- jen järjestämiseen. woi vlla, kunhan saadaan sellaiset kau pat perustetueksi kaikkiin tärkeimpiin 'koliteollisuuÄeskuksun maassamme. Ensimmäinen warsinainen osuustoi- mintayritys totiteollijuusaialla maas samme on ajokalujen ivalinisiajain osuusliike .Kurikan käsityöläisien osuuskassa". Aleinen kotiteollisuusnäytiely Kuo piossa iv. 1906 antoi suurelle yleisölle tilaisuuden näkymässä muodossa luoda yleiskatsauksen koko maamme huomat- tamimpiin maalaisten kou'eollisuuz- tuotteisiin, maan>wiljelysseurain, lvets- ii», käsityö^ ja kuitomatoulujen sekä kansakoulujen, seminaarien, raajarik- koisien ja aistilvialliSkoutujen y. m. toiminnan iirlofjiin. käsi:eolliiuuden aialla. ' u Seikkaperäisiä esityksiä entisistä ja nykyisistä kotiteollisuusoloisiamme fölä chd o tussia niiden kehittämiseksi edelleen tarjoaa w. 1906 ajetelun koti- teollisuuskomitean mietintö wuodel:a 1908, monine liitteineen. Tämän mie- tinnön ehdotusten Pohjal.: lultanee Kotiteollisuuden harjottajia mainitaan vastaisuudessa pääasiassa zärMä- maassamme tuolloin olleen illeemä tuloiva lyö kottteollliuusolojein- 2L.2U2 miestä 31.569 naista eli »»hl. m edislamiM. Niin »valaisemaa 57,774 henkeä, lukuja, joua eitvät tui- tum tehkä ^laajemmin , oikoa tenkaan ©oi olla lutrin puolin Mmäl- komitean ehdotutsisla, ei ,i.hen tässä lssiä. . ole tilaisuutta. Mainittakoon »vain, Siäjuyötaidon -M.imlj.ls. m maaäl 1 t" ä . t "„ m . i,e0 , '«>>»» ^ koliteollliuudella. maminkin puu.' lnei- ti-h n h r- i> * man juuria -dellylyks.ä moaszam.ne. ^ maa», 400,000 Smfn rouo.mjcn mäöiMdn nu,inlä. tSf' K°mit« 4M. m,°z criiDticiti RggLgS aa* s— ^anopetukscssa heii ailusia tvatinaisetsi oppiaineeni, joien kansan lapsilla il- man eroilUÄia on tilaisuus taalla har joitella täleu)yizs:ailonja lehii:ämi»:ä. Wuosr muodelia on lisäily maltio- «uvustusia kansakoulun käsiiyöv Pellok in parantamiMt. Woimakas jysäys kollleollisuuden kchirramijetlsi jtynfliji seminlnktn sen jäl teen ikuin w. 16L6 oli myoimeiN) TeMsuus^^^sinais." 7„»; - Kysymys seerumilaitokje.l perus- i/. or ~ antanut senaatin ltumlitoumtusfun» S"™ mn W> tämän lausunnon edustuiinan 1905 t ?. anomuksesta, joka tarkoittaa seerumi- ? tn- laitoksen perustamista seerumin tuiki- n£ * mistä ja »valmistamista Marten. ^'Uta-aiallaan o,olttanu:. mitenkä Lääkintöhallituksen mielestä on la,- arkea neumonanto-wal.^s°.p m f lU& „' oi W{Wca ;uknwsn , hyötyä -seerumitu.kimusten toimi; täin tärkeinä TOarfuvaisieu kolileolli- suusammattikoulujen Perustammea eri aloja llvarien. öt.s. koiilcollisuusjärjes- iöt, kotiteollisuusnäyllelyt ja kilpa ilui, koliteollisuusmuseon ja fotiteikiruuS» Yh:ei^ lu miselle, chdoltomasu sijoiteltava suumitÄtujen uusien yliopistokliili- köiden lähelle, jonka ivuolsi lääkintä- hallitus ilmoittaakin pyytälieenjä Helsingin llaupungin raharoimikama- rin roimmiaan niin, ei.'ä laiiosta tvarten lwarattaisiin alue Meilahdesia, johon chsymy^sessä oleivat klinikat o- wat aioiul. ^Eduskunta oli arwio:i.ut laitoksen Mäpitokusianiiäkset ^7— 40,000 martatsi. Tämän amioimisen lääkmtähalliius puolestaan pilää ai- 5^väsk^Iästä ja Loski-8iiowösta. Taidenäyttely' Zy- »väSlylässä. Tänään Icllo 1 awataan täällä, sciiii- naarin mcistos»bissci, taidcnnyiiely. Muu>tmnicn a>sic«l harras talvien toimesta ja ponniÄuchilla on se aikaan iaatil ja lienee iko-limas tai neljäs järjestyIscÄsä tässä ?a>upungissa. Ei> ole muuten tvarsim helppoa saada fccpitciiijajiita tällaiseen lp Mu kaupunkiin toochsiaan lähc-ttämää-n. Syyt h>:lu^to- muuteen olvat hclpo-t ymmärtää. Tailei- lijatkin nimittäin —- jumala paratkoon — mielellään hailuaisitvat kättensä töis- tä — elää, mutta jos meikäläisissä olvis- sa jo ha-rilvat tvauramnmaikaan kaupun- kimme tavjooilvat a>Icn niukalii «aiuili- Ivan liian alhaisena. Ten mielestä o- jäin tuotteille kMntää, mitä moi silloin wat ylläpitokustannulset l.lsltl:<.>vat tvaatiaNaan tällaisesta NatsareeiiÄal 50,ä 60,000 markaksi lvuodesja Viuu- ^ Me rakastamme tosin nimittää ky- ten iäÄtintähallilUs lämpiniäsu pnol- iäänune — ..Suonien AteenaD", multa taa eduAunnan tekemää anomusta see- minä peLkään etwmm« tuota nimeä «vie- ruinilaitoksen perusta,Nlses:a inahdol- lä toistaiisc^'i Ma kunnialla puolusiaa. lislnimon pian — Kiertokoulunopettajain kurssit Ainakin omaawat uisennn,at nyt puheena vleivan näyttellM oianottaijista siinä suh- Senaatti on myöntänyt tiertokoulu-n-H.Man pe-,»n.»t.-,«n ajatus aw-m. opettaja I. H. Tuhiasclle 1.000 mkn «^ttelyc.^ tdatacn anmstuksen Hämcenlmnan kaupungit ^ °""'?a nmnttam «My. # )ohdo.- sa ensi kesänä kiev-okoulunopeitajia^ J iriclu f ocn ;.^ ns ivarten toimeenpamawien, 5 wiikkoa «m tolm »mkan kesläwien kaswa ,iusopillislen kurssien k.Pcr^ia^-raa^)iy.nysta E:.nu>nu^- kusia,-nuslen korwauMsi. j "I Aakkosyhdislytselle on scuaatit f ^ lus ^».te.MM^el.aan N-,, t-ndet- - in .»iiii .li: il i.-i in ,a l)arrast«»»aa, et ta se kaliÄ» fo.>:uiiLi= ■felflsi taidcnäydtely^sä «käydä, jos scllai- nen aikaanlsaadaan? — Hieman nenäkäs kyiynchs, e?kö totta? Näi)ttell>to!'.nikim-la «i ?iNimvin?a <m uskaltanut ottaa was- tuulleen «HdoUomasti myöntmo.in lvaS- myöntänyt 1,000 mk luenuoiisijain paltkaamiseksi Seinäjoella ensi kesänä pidctiäioiin 2 lv ii kkoa kesiäiviin kier- ilokoulunopettajain lomaiursseihin. — Mielisairaala »valtion lunaStet- tawaksi. Lääket. lis. E. W. Lydeck on tvalnon lunastettalvaksi tarjonnur o- mistamansa Numvedellä sijaiiseman mielisairaZParantolan 69,491 markas- ta 76 p:stä. Sitäpaitsi olisi ivalnon suoritetlaitva kortvausta erinäisistä menoista 1,512 m!k. 47 p., 150 mk. kuukaudessa kesäk. 1 Pistä 1909 lukien, ynnä kovlvausta rakennuskuslannu^sis- ia y.m. — Apurahat soitannollisiin tarkoi tuksiin. Seiiaaiti on pääiiänyi wuo° den 1911 menosääntöehdotukieen ol- ! taa — jos icöliton nxmtt sallnvat — seurasivat apurahat soitannollisiin iar- LlluIIinen ostopaikka Miesten pukukankaille ja vaatetustarpeille — on — M. Q. OKSALAN Kerrsln pufcimoliike. Gyllenbögel, A. I. Hanhinen, A. I. Kankaanpää ja Heikki MÄine .-L. 'palkaksi Hiekkanen, A. W. HiMöneN I. K. J>l- h "lle määrättiin 3:50 p. päiw !lt5 ja monen, W. I. KoiwlZto, O. Lehtinen, kyydit. Apuna kanj <ikouln !«i arw ^--iel» W. T. H. Lyytikäinen, A. E. Mäkelä, laessa määrättiin olemaan laulun johto» K. W. Raitio, W. A. Sariola ja W. iunnan esimies ja talouden '.«i :aia. —■ L. Saxen. Matematiikassa ja aine» j ®anwi»taion seinäin patsuus alennet» k'rjoi,uksessa on kolmen kirjoittajan ko- tuumasta 6:n ja pirustust:n keet hylätty Kesäkuun 2 pnä klo 11 on hywäksyt- nyjcn kokelasten jlmoi!laudultawa suullisiin tutkintoihin Helsinkiin. — Vappuaamuna kello 7 on Har milla entiseen tapaan <:orwisoittoa ja poiskoorin laulua. — W. P. K:n W. & U.-s»uro toi meenpanee huwimatkan Iääskel:'.än toukokuun 22 p:iiä, josta ♦aien yhieen- sattumisien wAt!tämiseksi ilmoillaan. Ohjelmasta lähemmin tuonnempana. — Kuollut. Äänekosiken paperiieli- iaaii mestarin rouwa Tilda Laakso- nen o.s. Kökkö, kuoli täkäläisellä sai- rashuoneella uniipisuolentulehdukseen ,. k:n 21 p:nä 40 w. 7 kk. 1 p:n isässä. Kaiholla koppaamaan jäi puoliio kak>- den poikansa kera. ijäkäs ä!ti. Zveljet, ja sisko sefä laaja ysläivä- ja iuitalva piiri, jonka hän oli saawutianut iloi- sen reippaan luonteensa kautta. — Luth. eloan!. yhdistyksen kolpor- ;ööri M. Mieninen pitii-i täällä ensi lviikolla har:ausheikiä, nistaina llo 7 taidlsen antalinista. -Se wiit'a:li ainoas-kunnallistalon tarioiluhtk0»eex''a. taan wdonnäkvWMin ja pyysi warsink:n kcskiwiikkona klo 6 \ j). Loy!losktn lf- Kinostaa ja allcwiiwata sitä ic-u^fiaa, 1 .fi-^Lifl-a, helatorstaina klo 4 i.p. seu- että ainaki-n muut taitoon haarat täällä 1 raiUNtotfllollö, joissa myös tarjotaan lamvat ja>kanmtto»nan kannatulse.i. Liu- ten esim. teatteri! Ja teattrril)an — herra nälMön — on taidetta, — aina kin hlMin -nioneSsa tapau>kse.sa. Huo- niauletliin epÄlijöillc, että vsimcrkin wucch'i muuan -suurcnunan maascutllkau- pnngin tcatleri cn tchnyt sen kokcmu^sen, että HylväÄylä on lpaitta. missä rapistu- ncita finansscha srpii fätjbä par: kertaa tallvcsja korja»»rass<r. Lyh«)esti: taitcen harrastusta siis on kavken todennätöilMden mukaan ci 500,000 mk. kolileMisuttoen (niisiä dmus kauppojen perustaminen, yy:ets- ja os uusi o i m i nna ii a i laa nsa a ni i n e n Y.m. f illiannooiuscne ja kuuluwai >ko»nilean ehdottamaan eMi- 45 000 mk. konieniivlkesterin ^ täällä oltane tyhmä .kuwaamataiteilijo:- maan. ÄoliteMisuuden uuroSiUi.jen ,,rrxvj:»Qjniiefu Heisinä!n lormiorkeste--! ta>kaan kohtaan. Niin wastattiin. ehdoin tornitca javMet iaiva .ii wau- ^ 9((KX) w ' f( ^urun soitannolliselle! Mutta jcurasi ^ijymystä loinen, anka- naiselle lannalle. WuMcmiumnt ih- . » in non m»? orkesterin !>lliiv:.'c>- rainvi e-nmnuiÄä. Se -kuului: Ostc- onun jo toimeenp.! 'ns in ,Nä seuralle 10.000 m»? orkesierin ylliipitci- ra -npi e-nsi«nuioiä. S 200,000 kansakoulujen ja L00.000 ia- ivuötta on'ollut^^r!aai'ekewä mise>ksi, Porin soitannolUic!le seuralle taanko teillä -myöskin --ii» MiÄisuÄ» 6.000 «f. 1»«.'1.000 ,ri 2 t«e S to». wirwokkeita, perjantaina muste» seuraif. talolla. klo 7 i.p. maassamme ja tun senaatti sen johdos^ to 7o. 1867 roimeeilpan, edell a ma i ni elun kotileollisuuden läaa maassamme osoiltawan liedusielun, jonka pohjalle tulema kvhilyslyö tDoitiin rakemaa. Maamvihelys- ja talousseurojen wä- litykscllä on jo kolmiscnchmimnttj touolta jaet-u runjaö.c. awus- tusta käsiteollisuuden edisiäm:- seksi ja mucdesia 1^69 alkaa säännöllinen waltioawusius. Wuonna 16L7 oli itähän tarkoitukseen Teolli- juushalliiut^sen 'kauua jaettu wakio- amusius 32,600 mk. ja wuosi ivuodkl- ta kohoten defi tämä tvuonna 1905 Smk. 169,650, summa, jota luona »vuonna etupäässä käytettiin käsnyö-, kuroma- ja weislolouiujen awuStami- jeen. Paitsi täiä käytettiin hätäapu- «varoista lwaiwaishoidon iarkasiajan wa!wonnan alaisille totileollisuuskou- luille wuosina 1902—1905 yhteensä 242,500 Smk. Tärkeimpiä ja laajinunalle ivaikut- tawia oivat aikanaan olleet etupäässä kahden suurimman käfityötoulun toi Minnat, nim. lehtori E. Ä^älis-ivaina jan Sortatvalassa w. 1837 perusia man puu- ja raulaiöiden ammartikou lun ja neili Fredrika Wetterhofs-wai- nafjon Hämeenlinnaan samana tvuonna perustaman lyölkoulun (lutom.t-aialla). Näistä kouluista lsmisi, etenkin niissä »valmisluneiden kykenewien opetiajlen taulta, työlailoisuuna ja asianharras- tusia kalille maamme Mmille. syn- nyltäen uusia kouluja ja yksityistä yrit- leliäisyytlä kotiteollisuuden alalla Taideteollisuuskoulu H.'.sing!sj.i on osaltaan suuressa määrässä ke- hitlänyl ammattilaisten sa yk- suyisien henk loiden taidcaistia ja tai- luruutia käsiiyön eri aloilla. Monilukuisten käsueollisuuskoulu- jemme tarkastus on ollut Teollisuus- hallituksen ja maanmiljtlysseurojen hoidossa. Wasia w. 130?—6 to> meenpantiin ensrmmäinen mainiiiujen koulujen läpikotainen ja yhtenäinen tar?astus ja on äästä tarkasiuksesia julkaistu lw. 1905 larkastaja.i laatima seikkaperäinen kumilla warus.enu ker tomus, jonka kaulia tuli ilmi yleijeitipi lieto näiden koulujen tilasia n waiku- luksesta. — Nyki)ään on kieltämiä ja wakinaisia käsnyö-, kuioma- ja nieisio- kouluja maassamme toisia salaa. Niisiä seuroista ja l^hdisiyksiötä, jotka wiimeisinä wuosilyinineninä ottofli toimineet t0iiteollisuu)en hlpväk- si mainittakoon tässä Suomen Käsi- työn Bstälvät (Perustettu 1879) ja Suomen yleinen kouteoll >usyhdis- N)s (p. 1893). Näistä edellinen on waikuttanut paljon kanjallisen p tai teellisen naiskäsilt)ön kohoitami!e!si etenkin n.'s. svvislyneen luokan piiris sä, tomittäen e>stm. laileilijain piirns- lusten mukaan ^valmistettuja kudo!- siaan ja ompelutöitään sekä ko::- eitä ulkomaille. Jälkimmäinen on myylnä- läsiään laviitänyt etupäässä naisten käsityön walmisteila ja ylläpitänyt »>. m. puuseppien ammattikoulua Helsin- gissä, jonika »valmistamat taiteelliset huonekalut etupäässä wuosittain pidet- tyjen arpasaisien kautta owa: lewin- neet eri osiin maata. Tärkeimpiä kotiteollijuu»lue:teiden — Kananhoitajille Jämsässä. Pa- rciiiimcn kamivodun a-kkaansaan.isek-si vn 2 tuuonna jaettu lananhoitajille siitos munia. Otackplnvme että nyt jo on mc- nessa kohden runsaasti munimia lanoja ja että niiden munat euvät enää ole niin piema kuin ennen kaupaksi tuodut. Ä«tsommc siis a.jcm vleivan pcrusiaa n>unamnl)t)ntio-s'uus>kunta. joka loällitäisi mu/nien nUHntiä. Kauan ei kananhoiic- jan innostus ja5sa p»>syä w:re:llä ellei hän rupee soamaan tarvarallaan hyivää hintaa. Sippolassa lasketvat nmnicn kes?ih-inn«>ksi »vuoassa tuJiioaa noin jrpa 9 pcnni^ ja on siellä Merila-yhdis- Virallisia y.m. yleisi /i uutisia. AM Sipti MMs-Mi» .LiHdiilme» «Öittcl?" lutusia. Kenraalikuwernöörin toimenpiteitä. Turun ja Porin läänin kumernööri kenraali Borgonström sai maanantaina kutsun saapua seuraaivana näiivänä kenraalikMvernöörin luo Helsinkiin. Tiistaina lienee kenraalikumernvön lausunut sipvän paheksumisensa jen soh dosta, «tä Turun wiranoma'.set oli- n-ai lallmeer taiteilija Sigurd Wetter- hoff--Aspin toimeenpanna uitnfui]umn „Jaapanilaisen näylt^yn", joiapaitsi kenraalikuvernööri kästi Turun ka n- pungin polii-simesiarin ölversti N. W e s t m a n i n wiikon kuluessa ottamaa»» eronwirastaan. Lopuksi ikenraalikumernööri wel- woitti kutvernööri Borgcitsirömin he- ti nchiymään toimenpiteisiin näyttelyn sulkemiseksi. Taiteilija Wetterhosf-Asp. joko oli saanut tietää niistä selkkauksisia, joi- hin wiranomaijet ol!wa: joutuneet näyttelyn johdosia, Päätti ivapaaehtoi- sesli sulkea näyttelyn enempien sek- kausien mältlämiseksi. Näyttely;, julki taideteoksia, kiai noin waan ylipäänsä lua Warren, Miipurin Musiikin Isiä- moraalista laatua? wät-nimiielle uftoistmidle 9,000 infaa TälM) amiöntää. että «kysymys oli hiu- ^ . orkcsttrikoului. ..«»!, äm,W j°- m.,. 3 000 mk Mikkelin munikin ysläwille mukaan antaa chydyttälvä wasraus. Ci- ^ 1 ^ . ' ortöItS fmtcc MX-.m -1000 1..T, m i-» »M»,-?!«'.«-.» »mu. Maasan or«kesteriyhd:stykse!le 8.000 wästi ennaikkotaPaiiiksia. jotta olisi N'oi- mk, orikesterin ylläpitämistä lvarien ja nut antaa tiMmättömäsli myöntämän Oulun soitannolliselle ieuralle 6,000 tvaÄauffm. Täytyi tt^chä laat-maan mk, josta 1,000 orkesterikoulua Ivar- epäuÄkoisille pieni tilastollinen j^vaus x paikkai5unnan tva>ra>ll lsuus suh! ci.? ta ja ra-ha-asiain tilasta ja näyiely.i hom:»aa- iva jury clii todellakin onr.cllmca w<-:de:--- pitäjään rahaa munilla yli 1 G,«X>0 mf. CnNne-kö meMiä? Tänään asian lvuolsi ?utsvu Jämsän ?!aisl)hdistys kaikkia kananhoitaji-r ja iluarsinfm niitä, jotifa yhdistyksellä oivat saaneet siitosmunia, Jämsän Lsuus.nei- jcrin talolle lauantaina toukok. 7 p:nä klo 5 i.p. keskustelemaan ja pääitäm.iän saan^sittää tämän puolen asiasta mitä munanml ^ntiosuuMmnan p-ru^amis-ö- Parai .NiNiassa walce-sa. ^nurs,- t.lai,»udes,a p..aa rou^ — Ojaa. - Götasi se. - afääri-. S Molander esitÄm^n kananho.dosm. mahdollisuuksia on, milpa niintinl pa.ri kolme -pohattaa ja lisäksi monta >nä kintereillä ticppmvaal Ätnll.i täällä siis irti saadaan — ja. m'.!>äli cdcttä »viitatuista ja lviittaamattoniisla asian- haaroic-ta woil»nce jvlliscStikiN tci>ennä- töisyydellä P<iättää, ci tahtiakaan tulle auvan ..Sumnen Ateenan" kunnialle käy- iv ässä määrin pu^uttimraan. — Läänin »virkamiehet. S;itowia= ren piirin nimismiehelle I. O. Turch- manille on edelleen sairauden takia mijönnett-i) wirkaw.apauita 5 kuukau den ajaksi ensi tulema n rcukok. 1 p:s ä lukien ja on Pihtiputaa.: nil.iismies GiÄeon Pettersson määrät'.'.? lnainil- tuna aikana hoitamaan sanoinia w'.r- kaa. — Kuntain sairastuivat. "15 i r - tain kunnan sairashuoneesta hoioei- Mutta nc taiteilijat oivat haif.m «mi*j tiili wiime w:n kuluessa kaikkiaan 87 tuista ja «päluuloista wäk.'ä. epäile-^ sairasta, joista «v:n kuluc-Zsa laskci- -ivät llaMca. Macinkaan ho eilnat usko liin: terneinä 39, wähän parannnna polttoihin. Niinpä ci nl)lkääi. auttanu: Lchtcä" ja ..Torr 34, parantumattomina 9 ja kuolleina nä»)ttclykv.mitean antanu, kuivaus paik- tahtoisesti j ui kai s. muutamat tväliseinät tvouvat olla lau- doista eikä nouvta kattoon asri. Tcinät pääteltiin tehdä hirsisiä ja :,IöS aZ:i. Wast'cdes sa«auwissa pienemmis>i mu-u» tokMsa ja »oaiwastaloa loskeivizja asioissa menettelee ralennu->io:llr:?un^» onlan harkintairsa mnkaisesli. Wiclä tvelmoitettiin ra>.'ennusloiuukimna heenjjoht«ja ot lainaa n haätuunsa taloon kuwlmva>t auvopaperit puiselta isännäl» tä. Heiitki^än perilliset tarj^u.n:ir>ai jä:» länräan kunnalle lainaksi 18,000 maniaa maiavastaiton hinnasta 5 ?! korkoa ival laan, mmra siitä jäi päätös seuraajaan ko.'omkseen, kun ei tuuluuil^essa ollut mainitlu Immaft )st)mi)s :ai k^'i::ciyä. — Augusti Raistin pyynkin, «s>:ä kun:a tvapaultaisi hänet ollantio!^ hocoonsa eanäinlänsä lvanhompia, joita wauvais« hoiiohaliilus cli niin inääl-.innyt. ci kun» la suostainut. — Pai«v<Äuv lu>yhdio:n?» jcn säännöt h»i»vätsylliin ja k.mvcrnöörin loahwis>iusla niille hakema?.-» '.uaiiilim J. Pirninieini. Wail>!a iaiitiöehdotufict «oat nähneet monta fiirattjiuj ja saa neet kyttiinsä monla paiikaa, lahlo>^a! nc ziitiäkin halaroina pysyä, saapa näh^ dä, hamairaanto ne nyl iviiuie tarkaeiuk» sessa pirällviksi, ja jos nc »vietä kerran hatarina lpala.uteiaan, on siihen kun<a yksin sy:Ipää, otlä mem:tc:i hywäkiymi>.'« asia-ssa «vastoin parenvaa tic:oanja it« scänsä «vahingoilt<uvas:i. Joka elää. se näkee. — Multian (unnan walt»uStou ko kouksessa hichtik. 23 pnä !cwii<I:iin scu» raaioat asiat: Watluusu>lle s«loöt-^tti'.i Waasan!ää« n in ^utvernöörin päälös lviime helmi!. 25 p:ltä, merlli 383, 384, 38S 190S S. D, kosketva toiminimi W. Ro>cnlcw ja kui Me-ronxvlitu^la rvuodclla t!X>8. Päaio!» scslä pääieltiin tvaliitaa scnaalliin ja asiaa aijamaan »Äiltiin k«mttcr: H. Iäamiö ja lautamies T. Pusula, joille annetaan »valtakirjaksi ote nisiä poylä« tirjasla. SiusJamnufict suori:claan iae« kun mukaan. Lakimiiestä :a<nvat loijitau apunaan. Älrnnan fälilön a>suinpa.l?a päätciiiin aqian tärikeytccn nähden pyj.>!:ää cdcl» lcentin kivkonÄ)tässä, johon kunta lait« tao kätilölle lvapaan «su,mu'ien ja poltto» puut. Asimrusla kunnan puoleSta wuok« raamaan »valtuutettiin maanmiljeliju 3. Linna, Holla on «valla Muolra-ajan tz.m. suhteen menetellä miten kunnalle s^pi» »vammaksi t«i edullisemmaksi katsoo. IoS ei asumusla tvoida wuokra-:a polliop'.:'» ^>en ?anssa, on Linnan l><m.'i:i<uva erit» tain polttqpuut. Pa!5ki!?ta läctä :oimcö» ta maksetaan hänelle S mkaa. ^.sojänven kansakoulun johiokunlaan taan .kananhoitajia ensi kesänä Laydcssa ! Johtokunnan k^koonkutsuu pidcllÄvään maaMviljelysnäyllelyyn ^ q H^^nen. näytleille panemaan »anaparivia ja uh« Määrättiin rokotussaikat :äni kesänä dään tästä lähemmin selkoa kokouiscc-sa. - jg-meenpantatvaa rolotusia wacten. Pitäkää mielessänne laitti kananhoirajat tÄnä lkv^ous ja saapukaa joukollai Hiiinisässä 2? p. Huh tik. iöt-). Jämsän Naisyhdistys Äirkonk»>!än ruodissa jiunnallislatzlla, Kapolan r. Ul>^a^ssa, Rnoras:en rucd. Mattilassa. Tallimäsn r. Äor-pelaSsa. Mäisälän r. Peuralassa, Karlmmäen r. se-inaan cdc .lä vlelva ie ^ !akunnam ivakalva.raisuudesta, i?htä Iva- hojtus lananhoitajille. 5; wuoteen 1910 sääneid?n luku W i i t a s a a r e n sairasiulvassa hiin 'kuin sen wiiltaukset ..Tm>nicn Aiec- hoidettujen lukumäärä wiime w. teki ^ taidcharrastMiin ylipäänsä Lo- kaikkiaan 104, joista w:n kuluessa las kettiin: 57 tettveinä, 27 mähän pamn- neina, 9 parantuinattomina ja 4 kuol- leina; wuo'.een 1910 jäi 7. — Maanmittaustoimitukset. 'Kara- maanmittari I. F. M.divnd on mää- lätit) aukaisemaan wl. Sn!o Ko n solan e.t>isiamain Sy'Filän, >'lel.ilan ja <.<clkkälan taloj >.i ymfäiysraja: Jäm- sän pitäjässä. Niinikään on i^ramaanmitiari I. F. Widlund mädätin auka!s.'i!>aa>» A- la-Lchtimäen talon rai.u Korpilahden pii. Nuotsulan tyiäksä. — Talonmuuttokustannukset. Hu pullisena ehtona waatiwat he nim. iakcct tooslenlsa lähctyAkustannuSien korlvaa- misosta nät)ttclyk>a^?punkiin ja sieltä ta- kaism. Ja tuohan on ni)t jcrricrr.tin koh tuullinen ehto, »vai mitcn? Toincn alia sitlc on. >lll)ökö lcuvillc, opiskella kymmc- niscn.jviootta taiteilijaksi ja sitlc kam on -lvalmis. elää sivtä, että teokscnia saa rah- tilvapaasti lähetetyksi johonkin näyttc- lyyn ja sieltä takaisin, lvoida-.'iccn nc lo- Pulliscsti ripusta« — o,ma!ie scinäll-.cn tai lahjottaa jollakin taidetta rakastalval- le yslälvällccnl Sc kasi ly s on kaikissa tapauPs^a yleinen, että kun joku laidc- nä»)ltcU) on p<iäs«)ana?s»lilla iuoianut scn, lPl-ydciään ^Tai-oma la is ta", «kansan 5- Uomäessä, N itaran r. ^eniiiläSsä. orretun Woimaa" hyivän» Linnan r. R«i«nlcn>in Linnasia. JUuhi» lan r. Saikossa. Mchkoon r. 2Seh?«>Ssa. Äicrrossen r. Äierratsessa, Uuran r. Pe- säMHäc-i^sä, ^arhapään r. '.al julac-sa, Ra.» tmnaan r. WirpioSsa. Ailhuian r. Dil« hulassa. lä. — Kouluylihallitus. Kail'a- ja cis- timialliÄkoulu-osaslon kamreerin wi- ran sijaisuutta on hakviiu! apukamreeri Frans Soini. — Juoppoparantola „Turwa". Se- naalti on Miemmin paäuänm kuin- ivan »vuoden sekä Kuosien 1911—1912 :nl>nosääntöehdotuLten yh eydessä alis- u'o korkeimpaan paikka"»' enä „^i:.'p- loparantola Turwa"-yhdislykjelle ni>?ö nn et iäisiin kulmoana w:na 15,000 n s. laitoksen »)lläpitämiseslä ivuosina 1908—10 sekä 5,000 nik. muodessa lai- toksen kannatiamiseksi »vuosina 1911 —12, muita tämä kaikki jienMi yhä maan sillä ehdolla, että apurahan otta- minen niuo>simenoarw'.ocii sää riippu- maksi waltiorahasion tilasia siihen a? onnistun»!" — toisin sanoen clälitää t?<n>ccn-paniiansa! v..y.. n » mitä sen järjestämisessä on ollut suora hra Wette'rhoff-AsP torstaina Päimäl- t lg iö n:0 5 Kimil ? fl f a r aiKn ° ia ' ^ jämen pitäjän Kinnulan kylässä, tal. Äwn»M. °n«-»!»k«.nw-, - rt »volnotvarolsta MyontaMit 1,179 mk t <liknäl>ttcll)- Mitään loislaivia talou dellisia tatii.cJffia ci Ivat asian»naisct nä:>t- — Kuntakokouksessa Virroilla t.k. 2o p :nä käsitettiin seuraawia asioita: Luc:- jtivn osa kunnan tileistä, ne millä oli- | Irat chlincct jo «valmiiksi hyi>'äli>!:ckiia niillä mui-stultnksilla, kui t lini :a'.lac.- tajat olmval chdoltancct. Jhdea inltoko- ron, joitko tarkastajat oliioat mcrtinnecl kunnalle aiheetlmnana, suos.»", kunla ot- !>,inaan «inalle tvastuullccn. chdolla, rt- tci s«immois»a menoeriä :oi?!>.' dy:va!>yiä. — Äcstiticwarit «uusiiin 1'i'in.ux pyyn- r.ostö uudellccn hiihtik. <8 p, kun ne lvar- sii.aiscssa himto>kc»upassa lamm-.ku jssa vliavat nousscct luonnottoman kalliiksi Nyt oli jät-ctty l)uutokau.?',>apöl;iä!:: ia kunnalle ja hyw>äd'ytti:n kiötifunoanl lvähimmin waatilville scuraaivasli. iiii- lonliylSn majvtalo torppari 2eih Neva lalle 1,-tlXI mkn; samaa ma-a:lea oli vat ri -malnolvaroista myöntämst ^ eiumalsun ja 175 m'kn erityisen apu- rahan. — Entisen Saarijärmen resertvi- komp.panian rakennusle'» lvahdiksi ?-n yleisten rakennusten ylihalli:us otia- nut mäkitupalaisen Juho Petter Hell strömin. — Ratkaistu tverotusivalitus. Tal. Hernion Hellen on mapanteitu maksa- inasta rääiälinliikkeesiä pannun kah- ven ja korkotuloista iaskeiun yhden ärr>n perusteella we>o'< Korpilahden kuilnalle maan ml'ös huutaneet I. Maali ^ 5- !ia» Näillä ikcAn.ullisillä ennattelaslmlla on! 1,500 ja H. «a.'e,sn tA*> m laa. ......... " uaiu lonneen 'tr-bclli.f.eö.fä huulakaupassa oli alin uw- timus 3,750 nik. ja alleni se siis 2,330 >:>!, Äurjen majataloa oli huutanut c:noas- teillepanija>t siis yrityksestä odota, etkä- hän se kinilii asiaanikaan, kun on — tai teesta NistDchs. Pääasia .'n. että yhden ja toisen silmä aSvautui näkcmään ja jy- dän iMmä-rtämään, että taileilijankin työ on työtä ylcisinhiimillnen -loiljcw.!se>n lvainiolla, eiÄ muuten a:wan Ivähiipä- töisintä laatua, ävaikka se ehkä pin:a- puolisesli katsoen jostakusta lvoiii iellai- Rok«usien tarkastajina on kiutkin ia- lon isäntä tai asuka?. R^kolue-ajau mää» rää kunnallislautakunta. Äcskustel^ua siitä, lai^etaank» t»un« nallistalolle puhelin ta: ci. synnytti sU» kän kcskustolun, jossa '.valaisuin asiaa ntonipuoliscsti ja jota my<>6 matusletliin. Äun ei tullut yksimiciisayuä, niin cä» neActliin, j«icka tulos o!t erlci tclcsoo» n ia laiteta. Äänestyksesiä kätueiliin sitä ikmvätä. tai toisin sanoen umpllvilsasta tapaa, ettei oleta ääncS^ikicen osaa lvaon <r»aijetaan mti<kkinä, josta jos silä meact» lelytapaa edcllccn rutvctaa:, käintämään, iaulcc siilä nähtcnvästi i!ä.v:ä jcuraukna. touiMKin «nislaman Äopoicn la.on maalle päätettiin kunnan fvsmmtl'c>'« kuinvaltaa muran otto paikka huimaus- homma jäi «sut.uslauialunnan loi.a'In. — Jäähywäisjuhla. Sunnuniaina lämän k:n 24 pnä oli lukuisa soulko Tviivahan seurakuntalaisia kokoniunut nicmi ja A. KcÄi-Toini lvaalilva: tum- kaan, jolloin kunkin »vuoden inenoar- Mjjpurin holvioikeus määrännyt heti Ni tfnfsrmpä A ia r ia s Nuttosen Kaniiasnie» wio lopullisesti esitetään »valuoivara tcilnituskunnassa. — Kansan iwislyswaliokunta selta näyttää. Tuonnemlpana teemme lähcnunin sel< - r ----- - .. ^ ^ ... . t ItiVilll jv »»• «/.>—• — - - He iö kunta welw0ti?ltu inof|rt- foa itse nä.yttclltiZW • <r»m janocn kr e- ^-j- n 7 qq m y t Edellisessä hullli)kaup2e''a maliltajalle kuluja 12 mk. tainme referoida, mitä näylteille asetta- waatimus 1,000 mk.. alcnnuZ ?,50 jat teostensa salaperäisesti tcnhoawall-r ^ Masalan majatalo Ä'attt Tar^.^„. tvärikiclcllä tahtoivat saada meille ,ano- ggg mk. ; Uuno Keski^lkala > walla tuksi- . ! waati V50 ja Nikolai Äorhonea mk. \ E dell. huutokaupan elin lvaalinuis oli 12,000 m5., alenmks 1,100. Äuivernöörin — Vapaalle jalalle laskettavaksi on loismies Asarias Puttosen Kangasnie >men pitäjän Äksyntaipaleen kyläsiä taain 5xr.ma.n V^i-Ä»r 'ki 000 mkaan, jolla se hywä-kst)äl!in. Edellisessä kirkonkylän kansakoululle. Tah00:i:tN pa?sa ali alin w«atimus 300 mk.; ,'iis wielä »chdessä seurustellen wieilää hei- yleni 100 mkalla. Nykyisin maksclaan sii- kinen seurakunnasta pois muuiianxin iä ainoastcxrn 275 mk. TuUjocn majalaio .pastori Mauno Soinin ja hänen suo- Tcih Vhä-Tulijoclle 575 mk; I. CU i lan | suun perheensä kaii -ssa. T'laisuu:la ivaatimus oli L00 mk. ja edcllisessii hiili- Warren oli ka Ii sako irl un luokkahuoneet t^kaupaÄsa oli alin waa:imnZ f>oo m?.; kaslveilla ja muilla laitteilla soiliivte» siinäkin siis pieni ylenn-is. Z-vinin maja-^ lUl hauskaan juhla-ajuun. P,iSli?ri talo Onni Kahitalle K50 mk.; A. Pihti- Soitti on toiminut kolme miimelsi ku- lunutia Ivuolia «virkaateketvänä tirkko. herrana Toiwakassa. Mainiulla c« . , r - - | jallö' on hän monipuoliiclla toiminnal» nvf., Mactialan majatalo Ä'attt Tar-^jo<zn, rehellisellä ja ysiÄVYYilä ojoiiia» täylösiaivallaan saawu'tanut seurakuntalaistensa miltei yksinuetisen tunnuslUksen. Seurakunialaisrcn ly'-»» iMäisi^en ja kaipuun iuntee: — Nlioppilaskirjoituksct. ?)lioppi . määrääanä uuisi huutokauppa ali alcnia- >a- men piiaian Al,yniatpmrrn ayiu^iu, # r ' mit Ojalojen yhteishintaa 3,625 mf.. Näyttämön ; jonka 'Äaiigasitiemer' ?? raiatin ^" f ^ jä^Öiieossa osaa 15 kou'u >i »vakinaista joten uudesta huutokaupasta oli kun- unta on päänänm eh-!lakunnanoikens oli wnme ma is uun l l. cheos^^ ^a 15 ^ou u. >^l.na. a ^ _ Wan onwi! , tllÄ - x • l 12 vnä tuominnut enftkertaiiesia '.var- ,a yk,l yl>iit.ytsopptias. .'(li.su. I.N ny. dotiaa ensi lukemisessa Kansan Näisi-^ 12 Pna tuominnut ennlcli«i,c».a .v t j / i / * rr fjinunfilr.tt) Päätettiin inwenteerata tulevaa Icsiin tämölle mliönnettätoaksi 25,000 mkn Kaudesta iptbetiuwaf|i kuusi kliuia |. 13- i® W Fors, A. W. A. . aitana ja 'M tekemään wal'.tiiin A. määrärahaa», josta summasta 5,000 »vankeudesia. - M. S. seuraawat 13. ls. W. ^ors, erityisesti opettaja I. Kauppinen Pu» huessaan kuiuiiamieraille alussa mai- nilussa tilaisuudessa. Puh^1'1 M>M wr«w«i i.uw,un,.I-iÄ.n MW ^ tttflfafln muMoiah^an. Tah^n futett