lorstsins joulukuun ö p:nä ki:o 140 — ISI0 MhhräutyS Salama- yhtiötä vastaan. Kenellä on isänmaallista mieltä ja suomalais-kansallisen olemuksemme säilyttämismaistoa, hänen woist aja- tella iloitseman Salama-yhtiöstä, jon- ka tarkoituksena on kansamme talou dellisen tilan Vaurastuttaminen. Matta eipä malitettamasti asian laita näy niin oleman. Jokaisen tuoreessa muistossa lienee se tapa, jolla osa maamme sanomalehdistöä tätä uutta tulokasta wiime kemäänä tervehti, mennen joku ruotsinkielinen lehti jul- keudeSsa niin pitkälle, että jultSti koko yrityksen huijaukseksi ja sen alkuun panijat epärehellisiksi henkilöiksi. Nyt taasen julkisena salaisuutena kerro taan lemitetyn kiertokirjettä, jossa erityisesti kehoitetaan!ylwämään ylei, sön keskuuteen epäluottamusta Sa lama-yhtiötä kohtaan siinä muadossa että Salama muka et ole wakawarai- nen eikä wakawaraiseksi wle, sen yh tiöjärjeStyS kun muka ei makamarai suudeSta anna takeita. Lisäkst tiede tään mainita, että puheenalaisessa kiertokirjeessä annetaan maamme wa kuutuStarkaStajalle letkaus tehtämänsä laiminlyömisestä. Ken tietää kuinka moiset kiertokir jeet woiwat tänä mielten sekotuksen aikakautena Vaikuttaa, marsinkin jos Vastuunalaisuuden tunnetta puuttu, wat henkilöt sitä selitteleivät ja sitö wielä koetetaan oikein auktoriteetti lausunnoksi korottaa, lienee paikallaan saattaa julkisuuteen millaista myy räntyö'ä maassamme harjoitetaan ta loudellisiakin yrityksiä kohtaan, joitten toiminta on julkista ja joita siis olisi julkisesti armosteltamakin. Ja maikka kiertokirjeen lähettäminen lieneekin joko lapsekkuuden tai turhar.päimäisen hermostumisen tiliin pantama, ei kui tenkaan olisi oikeana menettelynä pi> dettämä, jos maitiololla tällaiset sala nakerrukset simuutettaisiin. Hymin qmmärrettämistä syistä ei tässä moida rumeta yksityiskohtaisia selostuksia tekemään kiertokirjeestä jonka sisällyksestä main huhuja on liikkeellä. Armattamaa kuitenkin l>e nee, että kaikki muu sen sisällyksessä on simuasiaa ja päätarkoituksena on saattaa se usko mallolle, että Salama yhtiö ei muka ole makamorainen Mutta tässäpä onkin siksi tärkeä seikka että yleisön on myös saatama julki, nen totuus kuulla, moidakseen mält tyä harhaan jouwmasta. Kuten kaikille on tai ainakin luu, lisi oleman tunnettua, on Salama, yhtiö perustettu 1 miljoonan marjan pääomalla, joSta 200,(XX) markkaa on jo suoritettu pohjarahastoon ja toinen yhtä suuri osa suoritetaan muo den kuluessa yhtiön perustamisesta sekä loppusumma eli 600,000 mkaa vn takuurahastona yhtiön makamarai suutta Vahmistamasso. Aimon sa- malla pääomalla esim. myöskin Suo mi-yhtiö aikoinaan alkoi, tosin kuiten kin sillä erotuksella, että sen pohja rahasto oli 100,000 markkaa p i e nem, p i. Nyt lienee lumallista kysyä, mikä tekee Salama-yhtiön makamaraisuuden epäiltämäksi, joS kerran Suomi-yhtiö on al'uaikoinaan epäilyksen ulkopuo, lella ollut? Amakin turvalliselle jär- jenjuoksulle on erotus tässä suhteessa mahdoton käsittää. Lisäkst on mielä huomattama, että juuri samoja ja sa mat ajatustamat omistamia miehiä joitten kaukonäköisyys osasi niin lo's taman tulemaisuuden Suomi-yhtiölle suunnitella, on Salamankm perusta mispuuhissa ollut. Miksi he ryt oli, sioat epäluotettamaa laitosta luo maan rumenneet? — JoS siis on tarkoituksena ollut saattaa Salama epäiltämäksi pääomaan nähden, niin siinä on lyöty kirmeS kimeen japääs tetty maailmaan perusteeton, halpa herjaus. Mutta entäpä jos Salaman yhtiö järjestys on laadittu sillä tomulla että sen sääntöjen mukaan menetel täessä yhtiön makamaraisuus moi joutua maaran alaiseksi? Ainoat täS, sä suhteessa kysymykseen tulemat sei, kat omat marojen hoito yleensä ja sijoitukset erittäin. Mitä Salaman yhtiöjärjestykseen tulee, niin ei siinä mitään semmoista ole, joka sitoo — huonoon marojen hoitoon ja epämav moihin sijoituksiin. Tosi -asia on, että sen määräykset antamat kaikki Va kuutustieteen maalimat takeet yhtiön makamoraisuuteen nähden. Sitä mieltä kai on hallituskin ollut, makuutus, tarkastajan lausunnon mukaan mah, VistaeSsaan yhvöjärjesiyksen. Ereh dykftin taaS on aina mahdollisuuksia ja huonoihin sijoituksiin myöskin, ol- koonpa sen tai tämän yhtiön yhtiö järjestys kuinka sitomaksi tahansa laadittu. Mielä enemmän kuin yhtiö järjestyksestä riippuukin tietysti henki- Vakuutusyhtiön, niinkuin jokaisen muunkin yhtiön, marojen hoito ja sijoitukset niistä henkilöistä, joiden hoidossa yhtiö on. Ja onnellisena asianhaarana on pidettämä, että Sa laman sekä hallintoneumoStossa että johtokunnassa on henkilöltä, joitten nimillä on hymä kaiku, puhuttakoon sitten henkisistä tai taloudellisista riennoista. Sitä paitsi on heidän joukossaan useampiakin sellaisia, jot'a omat Suomi-yhtiöSsä koulunsa käy neet ja siellä oppineet näkemään, mi- ten maroja hymin hoidetaan ja sijoi tuksia Varmimmin tehdään. On si>s aiman aiheetonta, että koetetaan yleisön keskuuteen kylmää epäluuloa, että muka Salaman yhtiöjärjestys edellyttää epämarmuutta ja makawaraisuuden puutetta. Moinen epäluottamuksen kylväminen on leimattama siksi mitä se oikeastaan on: kateuden synnyttä- mäksi parjaukseksi. Kaunopuheisena Vastalauseena hal- pamielifiä parjauksia maStaan vn kansan puolelta tullut odottamatto man suuri myötätunto Salama-yhtiö tä kohtaan. Myyräntyöt lankeamat omaan kehnouteensa eimätkä ne muuta ansaitsekaan. Sosialistien maali- julistus on miime päiminä julkaistu puolueen sanomalehdissä. Se on aluSta lop puun yksi ainoa ..pormareita" wos taan kohdistettu karkea kirous. Se osoittaa, että sosialistit edelleen omat manhalla kannallaan, kun on kysy mys laumojen liikkeelle hälyttämi sestä. Mttä pöyriStyttämimpien sano jen ja syytösten tulma pormareita" mastaan tuntuu heistä nnn komealta ja tekee Valheenkin niin sanomatko man u kattamaksi. Sellainen menet tely on kautta kaikkien aikojen ollut ominaista raaoille ja simistymättö mille luonteille. Kirouksella höySte- tään aina hollitumassakin jokainen puhe, jonka uSkottanmuden tietää puhuja Usekin epäilyksenalaiseksi. Kuten sanottu, sosialistien waaliju- liStus on alusta loppuun yksi ainoa sorja wäkewiä, myrkkyä ja Vihaa sih>sewiä sanoja. Enemmän kuin Ve näläistä sortowaltaa, kohdistuu julis, ms Suomen omia kansalaisia, „por mareita" mastaan. »Pormareita" »yyketään siinä kaikesta mitä on ta, oohlunut tai jäänyt tapahtumatta „Pnrwarilliset turwauwmat mustaan taantumukseen", «häpeämättömäst» hyökkäämät kullanhimon sokaisemat riistäjät työ mäen suojeluSasetuksia mastaan ja mankumat sapelisenaattn apua tuhotakseen ne", porvarilliset »tappelemat yhteisin moimin kaikkia uudistuksia maStaan" j. n. e. loppu» mattomiin — Paimioksemme wain kaikkien Vaatimattomimpia lauseita mainitun julistuksen määrättömästä hämäiStySsanamaraStoSta. Sen Ver ran kuin julistuksessa yleensä on muuta sisältöä kuin yllämainitun lai, sia moimalauseito, käy siitä selmille e tä syypäät koko tähän maamme ny kyiseen asemaan ja kansamme uudis lustyöil keskeyttämiseen omat k aik k ne Suomen kansalaiset, jatka eimät ole sosialisteja; »venäläinen sorto malta on saatu hereille Vasta sen kautta, että »kotimainen pormariSto an sysännyt kansamme maroja kym- menmiljocnittain Menäjän wtrk.'wal- 'an kaikki nielemään kitaan", joSta tämä mirkamalta sitte on niin pöy- hiStynyt, että se anaStaa jo omia lu- vinsa ja isännöi kansamme yhteisien marojen kanssa mielinmäärin." — Tietysti eimät sosialistit juliStukseS, «aan puolellakaan sanalla osoita, mi tenkä he nyt aikomat tuon »isännöi misen" eStää, ja tehdä siitä lopun Mitta sellainen menettelyhän olisikin 10 jotakin muuta kuin halpahintaista riwoa suunoieksämisiä kaikkea sitt mastaan, mikä yleensä on olemassa Tällaisilla aseilla käymät taaskin sosialistit »vaalitaistelua. Ne käymä sitä niin kauan kunnes kansa mih doin miimeinkin raSka den kokemusten ja katkerien pettymysten jälkeen kä, stttöä sen totuuden, että mih an eman- keliumissa on kansan turmio. Tuolla maalijulistuksella on jo moniin sosialisteinkin ollut päin- mastainen maikutus kuin mitä sillä on tarkoitettu. MlZ Mlm, — Er»tetaa«k» Wiipuri« lääni m««Sta Tuomesta? Ahä itsepintaisempina liikkumat huhut Wii- purin läänin asiassa. LuotettamaSta lähteestä U. S:a saaman tiedon Mi kaan olisi näet todellakin jo päätös tehy, jolla osa Miipurin lääniä ero, tetaan Suomesta. Tarkempia tietoja ei kuitenkaan wie'ä ole. — Ke»raalik«wer»S?ri ja lihan hinnat. Kenraalikumernööri on senaatille lähettänyt kirjelmän, jossa hän huomauttaen tietoonsa tul- leen, että lihan hinnat miime aikoina omat melkoisesti kohonneet, mikä erit täinkin nyt joulun lähetessä tulee ra sittamaksi köyhälle »väestölle, pyytää senaattia kiinnittämään huomiotaan tZHSn seikkaan ja ryhtymään moh dollisiin toimenpiteisiin hintojen las kemiseksi. — Ne»wottel»t kirjaltajat» palkkatorifsiSta. Kuten aikaisem min on mainittu raukesimat tukokset- lomina sen somittelulautakunnan neu- Vottelut kirjaltajain uudesta palk- kaustariffista, jonka grocftllisen teol lisuuden horjoittajain lyönantajaliitto ja kirjaltajaltitto viimat asettaneet. Kun silloiset neumottelut osottimat, että täysien Valtuuksien puutteessa tyydyttämää yhteensomituSta tuSkin on saatomisso, päätti somittelulauta kuuta yksimieli! esti tehdä kummallekin järjeslölle ehdotuksen, että asetettaisiin täydellisillä Valtuuksilla Varustettu lautakunta laatimaan lopullista täy täntöön tulemaa tariffia. Tämän ehdotuksen järjestöt hymäk- svimätkin ja asettimat lopullisen ta- rffn tekoon maltuutetun komiteon. Graafillisen teollisuuden harjoittajain liiton edustajiksi tähän komiteaan ma- littiin hrot Nylander, Puromies, Lyy tikäinen, L>l>uS, Nordberg, Laurela a Kempvainen sekä Varalle Soidin- lala ja Mandelin. Kirjaltaliiton edustajiksi tähän ko miteaan taaS malttttin krot W. Wii- 'anen. O. A. Nyman, O. Hurme, O. D. Milmi, E. Johansson, A. Karja- amen ja E. Jormala sekä «aralle F. Ahlroos ja E. Rissanen. Tämä komitea on nyt kokoontunut Helsingissä ja alkanut työnsä. Eduskunnan anomns siweel- lisyystyön awustamiselsi. Eduskunnan anomuksesta 50000 mkn suuruisen määrärahan myöntä misestä siiveellisyyStyön mvuStamiSta marten maan pääkaupungissa ja muissa suuremmissa kaupungeissa on Turun ja Poria läänm kumer- »Söri antanut seuraawan lausunnon: Sen kokemuksen mukaan, jonka olen saamuttanut kuVernöörtnä ollessani, eduskunnan anomuksessa mainitut suojeluskodit eimät ole tuottaneet mai- nittawia tuloksia työstä, maikka sitä epäilemättä on lämpimästi ja uhrou lumaiseSti harrastetw. Syynä siihen on mielestäni ollut, ettet noilla ko deilla ole ollut riittäwiä Varoja käy tettämäkseen ja Varman Vakaumuk seni mukaan ei tulnvoisuudeSsakaan — lukuunottamatta joitakuita har woja poikkeuksia — moi odottaa, että suojeluskotien kautta aikaansaataisiin parannusta fiweellisessä rappeutumi sessa, jos ei niille laitoksille moida antoa suurempia anmStuksia. Uskon sentähden, että ne raha-amustukset, jotka Voitaisiin suojeluSkodeille antaa pienestä, koko maata »arten ainoas taan 50,000 markan suuruiseksi ehdo tew«ta rahamäärästä, eimät tule tuottamaan tasoitettua apua, maan owat turhat; mutta koska epästweelli, nen elämä jokapäiväisen kokemuksen nojalla hymin usein muuttaa naisen tilaan, joka tekee Välttämättömäksi heidän ainakin Väliaikaisen ottami sensa turmakoteihin ja nämä näyttä mät minuSta woiwan olla joksikin hyödyksi, etenkin joS niitä asetettaisiin Vilkkaaseen yhteistoimintaan kunnal listen työnmälityStoimiStojen kanssa, tahtoisin lämpimästi puoltaa edus kunnin tekemän anomuksen hymäkiy mistä, mikäli se koskee turmakotien kannattamista. — Mirasta erotettu ai»i- aakfi. Marraskuun 29 p:nä anta mallaan päätöksellä on kouluylihalli tus tuominnut Suomussalmen kirkon, kylän kansakoulunopettaja Artturi Laitisen, joka on tehnyt itsensä syy pääksi simeellisyysrikoksiin tyttöoppi, laittensa kanssa, erotettamaksi wiraS taan kokonaan. !! M Arjö LakariArjö-Koslisen muistolle juhlii Suomalainen Nuiji ensi laumantaina t. k. 10 pnä KansalliSkodissa alkaen kello 3 i.p. Ensi kerran Nuija suuren Vaina jan syntymäpäiivää Viettää. WaS taisekti wlee se säännöllisesti wuo sittain sinä päimänä juhlimaan. Kun Nuija nyt tämän päimän ykdeksi kansalliseksi juhlapäimäksem mihkii, on luonnollista, että juhlimat kansa laiset laumantaina täyttämät Konsal- liskodin suojat ääriään myöten. Kan- salaisj^hlon ohjelmakin tulee, niinkuin etusimulla olemasta ilmoituksesta nä, kyy, tarjoamaan mielenkiintoista kuul- tamaa. Siihen kuuluu kaksi puhetta, kööcilaulua, pianonsoittoa, kaksinlau- lua, lausuntoa ja kumaelma. — Uuomalaise» »aisjärje» tS« on tänä iltana klo 7 KansalliskodiSsa. Ohjelma on runsas. — Naisk«o»ola«lajla pyyde tään saapumaan hajotukseen tänä tttana klo 7 KansalliSkotiin. — EfittzSliSta Porin Kaupun- ginmaltuusmiesten kokouksessa tors taina, joulukuun 8 päimänä 1910 kello 6 i.-p. Pöydällä olema Sähkölaitoksen hallituksen kirje toiminimi W. Ro senlew <k C^on tumattomille pai koille asettamista sähköjohtolangoista. 2) Rahatoimikamarin kirjelmä liit teineen, koskema uuden ulkohuoneen ja Vahtimestarin asunnon rakenta mista Reposaaren kansakoululle. 3) S.n s.n pö^täkirjanotteineen. koskema toimenpiteitä työnpuutteen poistamiseksi. 4) Sm s:n ilmoituksineen siitä, että kysymys obligatfioonilainan ottami sesta Keskuslamakassaosakeyhtiön wä- lityksellä ei tällä hetkellä ole toteutet- tarvissa. 5) S:n s.n Porin ja sen ympäris tön Hewoskaswatusyhdiswksen ano muksen johdosta tarpeellisen maa- alan luoivuttamisesta kesäkilpa-ajo- rataa marten. Porin Kauppayhdistyksen ano- mus 1L00 markan muotuisen kanna- tusamun myöntämisestä 5 ivuoden ajaksi perustettaivaksi aiotun kauppa apulaiskmlun ylläpitämiseksi. 7) Esitys toimenpiteisiin ryhtymi sestä rakennusjärjestyksen aikaansaa miseksi Reposaarelle ja Uniluodolle. ch Työumälitystoimiston johtokun nan ehdotus toimistonjohtajan Valit semisesta. — Uk'opisto. Lainopillisessa tiedekunnassa marraSk. 28 ja jouluk. 1 pnä suoritetuissa suomenkielen koe- kirjoituksissa on hymäksytty m. m. vliovpilaS W. F. Ollonqm ist ja I. F. Salojärwi. — Giirretttz waltiolai»a. Po rin höyryloima-osakeyhttölle aikoinaan myönnetystä malnolainaSta mielä maksamatta olema 116,666 mk 66 p. on siirretty Ahmenanmaan höyry- laima-osakeyhtiölle, jolle Porin yhtiö hiljattain myi höyryl. „Osmon". — Lopetett» liike. Työmies Rosenqwist on ilmottanut maisiraa- nlle lope-taneenla täällä harjotta- mansa sekatamarakaupan. — Dem at» r oimiSoikeus. Lää nin kumen ööri on oikeuttanut toimi nimi F. W. Petrellin, Porin kaupun. g ssa polttimossaan talossa n.o 59 iviseSsa kaupurginoiaSsa myytä mäksi denaturoimaan korkeintaan 20,000 Uraa kotimaista palomiinaa. — Toejve» tz«hdista«is- ja awaa«tsafi« tulee keskustelun alai seksi siinä kokouksessa, joka t. k. 12 pnä piiri-insinööri Malmin johdolla pidetään Toejoen kansakoulussa. Jouk- ko kyläkunnan asukkaita oli miime sunnuntaina asian johdosta koossa ja «olitsimat keskuudestaan 7 eri henki löä tuohon kokoukseen ajamaan kylä kunnan etua. — Far«asenttit«tki»»»n omat suorittaneet t. k. S pnä m. m. sar- macian oopilaat Martti Etno Paasi- koski ja Paul Fredrik Fritsch Porista. — TtzS»wälitystoi«isto» johtaja»»irkaa on Vtime ttlStaina päättyneen hakuajan kuluessa hakenut kaikkiaan 14 henkilöä. Toimiston Väliaikainen johtokunta on puoltanut toimeen rakennusmestari F. K. Eriks sonia. — Laitvaliike Pori» ja Re posaare» Välillä loperettanee tä nään, kun ei ole mitään laimoja enään tulossa Reposaarelle, jotka Vielä tänä Vuonna ottaisiwat laStia Ro senlew L C:o höyrysahaosakeyhtiöliä ,.Mar»"-latwa on melkein joka päiwä rehnyt edestakaisin matkan Porin ja Reposaaren »välillä jääesteisiä huoli malla, mutta nyt kai tulee pitemmäksi aikaa — »topp tykkänään". — Mäenlasku itä-Raatihuoneen kadulla Aleksandran kadulta alas ran taan, on hymin Vaarallista, kun Rantakadulla on hymin VilkaS liike, siellä nim. porhaltaa junia ja hewo- sia alituisesti. Kyllä on ihan kum- maa, ettei pienokaisille ole Vahinkoja sattunut, maikka usein owat olleet siellä tulossa. — Sietoa» jo«l«»ätzttelh» on kultaseppä Isak Saha järjestänyt myymäläänsä. — N. N. Zt. B:« myyjäiset tänä iltana klo 5—8 t p. Tyttökoululla. — THSmies O. Rie«»o» pai- »oka»»e »Sosialidemokraatin" waS- taamaa toimittajaa mastaan, joka jo kolmasti tätä ennen on ollut raastaman oikeudessa esillä, käsiteltiin loppuun miime tiistaina. Lehden edustaja, toimittaja Juho Rainio, ilmoitti aluksi, että uutisessa kerrottu kahakka oli ta, vahtunut elok. 24 pnä eikä 25. To diStajain kuulustelun jälkeen ilmoitti raaStumanoikeuS antamansa asiassa päätöksen t. k. 20 pnä. — Po«a»kk»laise» poliisi H. A. J»bergi» lehtemme Vas taamaa toimittajaa maStaan nostama painokammejuttu oli toistamiseen mii me tiistaina raastuivanoikeudeSsa esil lä. Lehden asiamiehenä oli nytkin «varatuomari K. I. Jnberg, kantajan asiamiehenä esiintyi Lauri Malli. Kun alkuperäinen kanne ja «dell,sen istunnon pöytäkirja oli luettu, nimesi kantaja todistamaan tvönjohtaja Juho KuStaa Nissisen, talollisenpojan Isak Otto Alasoinin, takokkaan Frans Hjalmar RantaroSsin, kaikki Pomar kusta, ja kommisariuS Aug. Sepän sekä etsimäpoli si Erkki Sepän. AKS taajan puolelta luultiin todistajana toimittaja Hj. Räisästä. Päätöksessään rao stumanoikeus kat, soi, ettei kysymyksessä olemalla uuti, sella ole tarkoitettu loukata kantajaa marsiakin kun lehdessä mielä nimen, omaan on kerrottu ettei sillä missään tapauksessa kantajaa tarkoteta, jonka muvksi kanne aiheettomana kumottiin ja kulut kuitattiin asiallisten kesken, paitsi että kantoja saa yksin suorittaa todistojieasa matkalaskut ja päiivä- palkat. — Naast»wa»oike «de <sa ei len sai eräs henkilö 40 mkn ja toi nen 70 mkn sakon järjestysrikoksista. PuukotuSjuttu AlameteliStä kotoisin olemaa itselliSmieStä Kustaa Hauta kangasta maStaan, joka miime per- jantai-iltana talossa n.o 92 toisessa kaup. osassa löi puukolla työmiehen- poikaa Emo ArmaS Lundholmia kas- moihin otsaSta alas leukaan asti ulottuman haaman, lykättiin t. k. 21 p:mään kun haamoittunut mielä on sairaalassa hoidettamana. — Nuorsuomalaiset hasaa u- tumatsiellätin kahtia. JqmäS- kyläSsä omat nuorsuomalaiset hajaantu neet kahtia. N. s. belsirigtnsariomalaiset ja etenkin maaseudun uuorsuomalaiset omat »vihdoinkin saaneet stlmänsä auki Heitä ei enää tqydyiä tuklipatruunain kannattama »KeStt-Suoml", vi aan he perustamat uuden sanomat-bden. Sitä «arten pidetään kokous JymaSkytSSsä t. k^n 20 päimän maiheilla - — Perheriita nuorsuomalai sessa puolueessa on nyt kärjisty nyt siihen määrään, etteimät esim. .Hel singin Sanomat" evää puhu »puolueen molemmista ryhmistä", maan „nuorsuo- malaifiSta" ja »pääskysistä", jotta miime- mainitut siis eimät „H. Smkaan" mie- leS»ä ole nuorsuomalaisi-i. Muute» »Hets. S in' Turkka kirjeessään mastaa eräälle .Suom. Kansan" kirjoitta jalle, joka pari päimää ennemmin oli lukenut »Hels. Snlle" raskaaksi synniksi, että sen puoleSta oli »vaadittu mikkeli läistä .Suur-Samoa" konkursfiin. Turk ka selittää afiaa seuraamaSti.- .Suur-Sa- mo" ei suorittanut Helsingin Sanomaiu maihtoilmoiiuslaSluja. joista se itse olt ilmoittajilta rahat kantanut. Kun sitä- paitk Suur-Samoa kustantama yhtiö oli luomuttaaut kirjaoainonsa eräälle toiselle ydtiölle, ei auttanut muu. kuin jättää asta lakimiehelle, joka tällaisessa tapauk sessa et tietänyt muuta keinoa saatamaa perimiseksi luin maatta lehtiyhtiö konkurs siin. Konkurssiin mantijana et kuiten kaan ollut Hets. S:t ylfiaään, Mann suuri joukko muila melkojia, niiden joukossa eräs toinenkin nuorsuomalainen sanoma- lebri". NuorsuomalaiSruotsalaisteu herrain ju- pakoimmen on monin paikoin aiheutlanut joukottaiu luopumisia nuorsuomalaisesta puolueesta. ^ Nowoje,Wremja ja satu lain tilauS Aströmtn tehtaas ta menälätsetle sotamäelle Nom. Zvremja on rumennut taman takaa wa>ittelemaan, etlei Venäjällä ja Suo messa noudateta m. 1R>? annettua knik- keinkorkeinta käskyä, jonka m kaan suo malaiset tehtaat eimät saa kilpailla «ve näläisten kanSsa hankinnoissa Menäjän kruunulle. Tämä toimenpide taiotti että maltion hankinnat oltmat annettamat menäiäisille tehtaille ja olt se sitäkin oike utetumpi. kuu Menijälle usein tuodaan ulkomaista tamarotta, ja ilmoitetaan suo malaisiksi. Suomalaiset tehtailizat koet tamat kiertää tätä käskyä st,itämällä toi mintansa Menäjälle, perustaen sinne teh» taita, kutea esim. Aulcan niminen tehd-is. Venäläiset, kutea sanottu, eimät myös kään no» data tätä määräystä. Wenä>än tykkihallituS antoi miljoonattlauksen Wel- jekset Äftrömin suoriiettamaksi. Kun kauppaministeri maStusti tällaista me nettelyä, omat AZeljekset Aström rumen neet puuhaamaan tehtaan perustamista Venäjälle. Mitä Veljekset Äftrömin tehtaaseen tulee, sanoo lehti sitäpaitsi oleman tar peen huomauttaa, että tämän telttaan mechelinUämen ja gerardilainen nred- tööri Gripenberg sumaitfi m. 1900 reoiä alas tedtaan julnsimuita tehtaalle lahjoi tetun Menäjän maltakuunan maakunan. perustellen tätä julkeaa tekoaau sillä, että Meiiäjäa maltakunnan maakunaa ei tar- wita Suomessa, koska Suomella on oma maakunansa. — Sieltä täältä. Porin posti säästöpankkiin on miime kuun aikana talletettu 4,150 mk ja otettu ulos S,3^1 m! 27 p:iä. Reposaaren postisäästöpankkiin talletet tiin saman ajan kuluessa !,S7S mk ja otettiin uloS S77 mk 90 p:iä. XirMzmz js lMe. Kustannusosakeyhtiö Otaum on tänä syksynä julkaissut tamallista suuremman määrän kirjoja. Nyt on taaS lähetetty ilmottettamaksemme pitkä sarja, joista useat omat erikoi sesti näin joulun edellä huomioon otet mvat. Hilja Haahden uusi romaani Walkenewa tie, jota jo kauan on odotettu, tulee mannaan saamaan paljon lukijoita. Kirjan hinta on md. 3: A), fid. 4: 25. Rudols Eucken, Elämän tarkoitus ja armo. Suomen tanut Lauri Hendell. 198 sim. Hinta nid. 3 mk., fid. 3: 75. Kysymys, joka monesti herää ihmi sen nnelessä, on tämä: onko elämällä mitään armoa, tokko kaikki tämä työ ja waiwa kannattaa, tokko kokonais- saaumtuS kykenee kormaamaan kaikki keitetyt ja keStettämät tappiot ja oi keuttaa maStaamaan myöntämästi Tätä kysymystä aprikoinemille tuo yllämainittu tunnetun, symämietteisen ajattelijan teos sitä Valaistusta, jota meidän aikamme erityisesti kaipaa Käsittelemällä kysymystä elämän tar koituksesta ja vrmosta on tekijä toh, tonut tuoda aikamme sisäiset pr-blee< mit mahdollisimman lähelle kutakin yksityistä ihmistä ja saada hänet ottamaan osaa niiden pohtimiseen. Saakoon tämä h'eno kirja lukuisia ajattelemia lukijoita. L. Onervan uusi, huomattama runokokoelma Särjetyt juma laton ilmestynyt ja maksaa 2 mk> Lauri S aira mon historialli nen romaani Isä Johannes, esittämä „kangastuSkumia" keskiajan lopulta, katolisuuden ja uskonpuhdis tuksen murroskaudelta, on ilmestynyt. Päähenkilö", ihanteellisen suomalaisen munkin, isä Johanneksen lemmentarina on mieltäkttnnittämästi kerrottu. Oi- mallisia ajankumauksia on useua. Kirja kZsittää 271 siivua ja mahaa nid. 3: 50, fid. 4: 25. Nansenin pohjoisnapa matkasta kertomat Mailta ja meriltä nimisen, Teumo Pakkalan toimittaman nuorisottrj^sarjan juvri ilmestyneet kolme miimeiStä numeroa 9—11. Krjaset omat nimel^än: N:o 9. Laimalla napamaitse; N:o ll) Suksilla ja kajakilla ; N:o 11. Tai mea saarella nimettömällä. Kunkin hinta on ainoastaan 25 penniä, joten koko tuo jännittämä, reipashenkinen matkakertomus, joka on mitä parassa luettamaa nuorille, marsinkin pojille, mlee maksamaan main 75 penniä. — Ripeästi kasmama, erittäin helppo, hintainen kirjasarja »Mailta ja me, riltä" ansaitsee lasten »vanhempien ja opettajien huomiota näin joulu lahjojen oston aikana. Lasten pii reissä on sillä jo tuhansittain suosi- joita. Alioppilaiden KeSkuste- luseuran julkaisuja nimistä kirjasarjaa on nyt ilmestynyt N:o 5, Periytymisestä, kirjoittanut maisteri K H. Hällström, ja N:s 6. Kansal- liSsuustaistelut Preussin puolalaisissa maakunnissa, kirjoittanut tohtori K. S. Laurila. Kumpaisenkin hinta on 75 penniä. Sarjaa, jzka käsittää yleistajuista kirjoitelmia yhteiskun- nalliSten kysymysten, tieteen ja tai- teen aloilta ja jota tullaan jatka maan, on kaikin puolin suositeltavia, ja marsinkin olisi edistysseurojen tai- mihenkilöiden hankiitama näille help- pohintaistlle kirjasille menekkiä seuro jen jäsenten keskuudessa. WU jMz ilnMMt "l UliÄ-MiieM. Huittisten Maanmies- seura mietti muosikokouStoan sunnuntaina t. k:n 4 päimänä Mommolan Mi- maurialassa. Horminaisuutena tästä kokouksesta wo>doan mainita, että sinne oli myöskin tullut jonkun mer- ran noista, joita ei ole totuttu näke mään muulloin, kun suuremmissa kesäjuhlissa. Tulkaa toistekin mielä suuremmalla joukolla, että soodaan kokouksten ohjelmat rattoisammokst jo monipuolisemmaksi, joka tälläkin ker taa heti tuli näkymiin, kun saimme toimeen lauluakin iota ei juuri ennen ole ollut. Kokouksessa jaettiin palkinnot ke sällä toimitetuista kokc-maitten oji- tuSkilpailuiSta ja saimat niitä II pal kinnon isännöitsijä Ihamuotila Kimi- rannaSta, III palkinnon Kalle Kuiko Zutvl« ÄllMllMl. Afmnsjotoimisto Turussa. Eerikinkatu s. Puh. 4S4. Omistajat^ Homioileudennotario Wamo Kiwi ja HoMoileudcu- kansliSti Santer, »aarnlioki. Mommolasta, IV palkinnon E. Mau riala Mommolasts. Maanmijeljelyskoneitten hoito ja sikahoitokilpailuihin oli ilmoittautunut niin Vähän osanottajia, ettei niisiä ollenkaan pidetty arwoStelua, Vaikka nekin olt määrä seuran puolesta ku- luneena kesänä toimeen panna. Ensi muoden aikana päätettiin toi meenpanna taas muutamia muosia ohjelmasta pois ollut karjanhoitajain palkitsemiskilpmlu. Armeltiin, että maikka se elinkeinon haara muuta mien muosien kuluessa onkin mennyt paikkakunnalla ripeästi eteenpäin, niin koriattamaa siinä olisi mieläkin. Oli ennestään tultu huomaamaan, että tämä ala on semmonen, että siitä on hyötyä sekä karjan ruokkijalle, että omistajalle. Ruokkijalle ja hoitajalle paitsi innostusta ja harrastusta sen kautto, että hän siitä saa sen pienen palkinnon mihin marat riittää ja armoa sekä mainetta, joka taaS toi seksi muodeksi palmelukseen ryhtyessä kohottaa palkkaa. Karjan omistaja taaS tule saamaan siitä sen hyödyn, mikä on erotuksena huonon jahymän karjanhoidon mälillä, mikä ei aina kaan ole pieniksi armattama ja kun niakirjan mieraskamarin seinälle. Kyntökilpailu myöskin päätettiin panna toimeen, mutta siinä muodossa, että tarkastetaan koko se kyntö, minkä kyntäjä tekee siinä talossa tai torpas sa. jossa hän on palmeluksessa tai työ miehenä. Oli tultu huomaamaan, että semmoinen henkilö, joka tamalli- sissa kilpakynnöissä saa korkeampia palkintoja, kotitalonsa pellolla tekee main tamallista tai huononpuoleista työtä ja niin ollen siis p?lkitsemis tapa siinä muodossa on hyIjSttämö. Koko-tilain ojituskilpailu ja kesän non sekä lannanhoitokilpailu päätettiin myöskin toimeenpanna ensi muoden aikana. Agronoomi Raunio piti esitelmän heinänurmien päältälannoituksesta sekä niistä tehtämistä, äestyksestä ja jyräämisestä. Esitelmän pitäjä toi seikkaperäisesti esiin, kuinka paljo moidaan heinän satoa lisätä käyttä- mällä eri maille tarkoitustaan mas, taamia apulanta-aineita tai kotitalou desta kokoontumaa karjanlantaa ja lantamettä. Näitten kautta, niitä järkiperäisesti käyttämällä moidaan merrattain mähillä kustannuksilla saa- da heinäsato kohoamaan kahden kolmenkertaiseksi. Koettakaapas maan- miljelijät jo ensi kemäänä kokeilla, sillä kokemus on porras ja marmin koulu. Karjanhoitajain kilpailuun m a Iittiin palkintotuomareiksi isännöitsijä Ida, mu^tila ja talolliset Nurmela ja Ala, färkkilä, joille on ilmotettama kilpai luun osanotosta joulukuun aikana. Ensi kokoukselle esitettiin keskustel- tamaksi kysymykset: „miten saataisi maamiesseura milk kaammin toimimaan? ..masikkatn kaSmatuksesta teuras tuSta marten" sekä „woidaanko joku osa osuusmeije rimme maidosta käyttää juuston mal, mistulseen", joille kaikille kysymyksille malittiin pohjusiajat. Kokouksen runsaasta osanotosta ja keSkusteltamina olleista kysymyksistä ja uutta kokousta mar ten esitetyistä asioista päättäen näyt, tää siltä, kun maamiesseuramme jonkun aikaa hiljaisemmin toimittuaan taas alkaisi elää uutta mirke ämpää ja tarkoituksenmu, kaisempaa elämää. Niin pieneltä ja Vähäpätöiseltä, kuin koko maanmieSseuramme toiminta näyttöä- kin. on se semmoisenaankin ollut ensi- mäisenä herättämässä eloon kuntan» me suuretkin kysymykset. Siellä on ensiksi keskustel u tuon suuren meije- rimme perustamisesta, siellä on syn- tysanat lausuttu mahtamasta osuus kaupastamme, siellä on monia muosia toimineen kunnan ivaltuustommekin perustamisesta ensiksi tuumittu ja monta muuta tointa, työtä ja vrityS- tä on siellä henkiin herätetty joskin ei ole kaikkia moitu toteuttaa »välinpitä mättömyyden, »vanhoillisuuden y. m. tädden. Kun maamiesseurassamme on yli lvl) jäsentä, niin missä oina on 79 ä dll prosenttia niistä. Kokouksissa maan on tavallisesti 20 ä 30 saapu milla Kiykää kokouksissa ja ottakaa okaa keskusteluun ja päätöksien tekoon. Esittäkää tekemiänne kokemuksia muille armoSteltamaksi ja ormoStelkaa muit ten kokemuksia sillä siitä on humia ja hyötyä tähän maanmiehen halmek- sitiuun ja kadehdittuun ammattiin. Ei niin oppinutta sillä alalla, ettei mielä olisi jotakin opittamaa, ei niin manhaa ja Miisasta, ettei toinen olisi jollakin alalla »viisaampi, siis siten, kun tuomme estin kokemuklemme muit ten nähtämäksi ja katselemme toisten toimia, asiat selmenemät ja tulemme huomaamaan, että opittamaa on pal jon siinäkin kun ei luultukaan. Pitäjässämme on toistakymmentä tuhatta asukaSta — sietäisipä jo olla enemmän jäseniäkin maamieSseuras- somme. ttamvatsan maamiesyhdis- tyksen kokouksessa kunnantalolla m. k:n 23 p:nä malit- tiin yhdistyksen Virkailijat muodeksi 1911 seuraowaSti: puheenjohto jaksi maamiehenneumoja K. A. Salo. kir juriksi ja rahastonhoitajaksi talollinen E. Massa, Varapuheenjohtajaksi N. Reikko ja johtokuntaan K. Alinen, W. M-Kouhi, Leonard Siura, F Penttilä ja E. Suominen sekä tilin tarkastajiksi W. Sipi ja N. Anttila. Samassa kokouksessa Valmistettiin myöskin tulo- ja menoarmio m:lle 1911 ja päätettiin menoarmioon otet tujen palkintojen jaossa ottoa ensi Vuonna huomioon seuraamia seikkoja: 1) karjanhoidossa paitsi puhtautta, myöskin ruokinnassa karjanrehun haaskuuta mälttämä käyttäminen sekä työn paljous ja koelypsykirjanpito; 2i kesannonhoidoSsa pmtsi asian mukaista muokkausta ja ojitusta, se'ä lannoitusta ja puhtautta rikkaruo hoista myöskin etupäässä mihanta- rehun tai palkokasmien miljely kesan- toloholla (puolikesonto); 3) syyskynnössä ja 4) syyspellon ojituksessa kummas sakin tyZn kunto ja puhtaus, sekä tarkoitmsenmukaisuuS, sekä 5) lannan hoidosta huomioon ottaen muun ohella myöskin kuiwikkeena turmepeh un köy ön. Porissa joulukuun 13 ja 14 p^s , piettämään maom esseurojen «du^tc- I jain kokoukseen «valittiin cduS:-jikii talollinen W. Ali-Kouhi ja tromttö E. Suominen. Peätettnn vhlyä jäsenetft KeSlus- osuuSliike Hanknjaan 1:llä !(!«« mk^n osuudella ja siihen liittymällä -jtXi markan lisämaksumelmollisuudella. Maksu suoritetaan yhdellä kerralla LlittymiSilmoitusta yhd styksen pvo- leSta allekirjoittamaan malitiiin to- lolliset Ztikolai Reikko ja ^almcsri Re,kko. Kokouksen jälkeen pidelySsä iltc maSsa jaettiin tämänmuotisistci moc- mieSyhdiStyksen toimeenpanemista k,l- pailuMa palkintoja seuraamasta Karjanhoidosta: Marttilan karjanhoitajat H. Haukonlammi ja Fiina Malkakorpi sekä Ala-5kouhm r h. Irja Mäkelä ja Korvelan k.h. I. Haapanen ja M. Rajala kukin I palkinnon 7 mk rchza ja kunnia kirjan: II palkinnon 3 mk rc:hac: Lammin k h. I. Roserberg, Siuron k h. W Talmitie, Eskolan k.h. E. Kimmilä, !)tiurun k.h. M. Taanonen, Mattilan k.h. T. Kylmen, Porran k h. F Hau- kanlammi ja 4 mk rahaa F. Pohjan- lehto ja F. Urpo. III palkinnon 4 mk Jallin k.h. S. Wuorinen, Emolan k.h. S. salo mäki, Peipun k.h S. Lindholm ja ja Puurilan k.h. S Hentcali ja IV palkinnon 3 mk Hakunin k.h. R. Lehtonen ja Puur'lan k.h. H. Mäenpää, sekä 2 mk palkin?olla Läh- leenmäen k. h. Olga Perämaa. Kesannosta: I palkinnon, k»n- niakirjan ja 6 mk: taloll. W. Ali- Kouhi. torpp. W. Korpi ja lorpp. I. Muorio. II palkinnon, kunniakirjan ja 5 mk: tor-p. K. Urpo. taloll. A. Ellä, tilall. F Penttilä ja A. Prehti. III palkinnon ia 4 mk: tilall. A. Rutuna. torpp. W. Hepokcroi. tilall. W. Pchjanleh'o ja torpp. Fr. Wir- kaiemo. Syyskynnöstä: I palkinnon, kunniakirjan ja 5 mk: I. Virtanen ja I. Muorio. II palkmnon kunniakirjan ja 4 mk: I. Reikko. K. Kulmola, E Järmi- nen. K. Urpo ja W. Hep^korv'. III palkinnon 3 mk: Fr. Mirka- lemo, iekä kehotuspa lkintoa 1 mk T. Mäkiselle ja W Tannerille. Ojanluomisesta: II p-Ikin- no>» 4 mk: torpp. I. Muorio ja lyöm. H. Myllymäki. Palkmto-,n? jaettiin flti>n kaikkiaan 44:lle palkmnonsac j-ille 200 mk rahaa ja 20 kunniakirjaa. ^ B- S BrjS-KoSkise»m»iS- tojnhtaa mietetään Kokemäen suo malaisen seuran talolla huomenna perjantaina klo 6 i.p. Ohjelmassa on soittoa, laulua y. m. Tohtori I. W. Manner pitää puheen. Mapaa pääsy. C»rajoe« kuntakoko»» pi dettiin tilStatna t. k. 6 pnä Toime lan Jsonpereen tilalla ja päätettiin seuraamista asioista: Tarkastettiin ja hymäksyttiin ensi muoden tulo- ja mencarmio, joka päättvi 33,985: 75 p:iin. Ensi muonna mahdollisesti saata» mistä miinamer^raboiSta päätettiin antaa IlX) mk Rikantilan koululle lastenkirjaSton perustamista morten, öv mk Huittisten kansanopistolle ja 50 mk yhden mähämaraisen opvilaan amuStamiselsi kansanopistoon. A vus tusta on haettama kunnalliS'aur, kun nan esimieheltä. Siinä tapauksessa, ettei sitä kukaan hakisi, menee luwä- kin erä Huittisten kansanopistolle. 300 mk diakonaatttkonnatusykdiStrzkselle. jos sellainen saodaan paikkakunnalle perustetuksi. lvaStakkaiseSsa tapauk issa jää summa diakona ^ttitoimelle. Loput säätämistä Maroista annetaan kansokoululosten kirjojen oStoon. Päätettiin 53 mkn muosimuokr^sta muokrata Lehtolan mojatolc>sw kun nolle kokoushuoneet ensi ivucd->lsi Kansakoulujen polttopuut jätetti n kunnallislautakunnan esimiehen enti sien tapaan huutokaupalla hankitta- ivaksi. Tuli sitten kysymykseen Kirkonky- län kansakoulun laajentamiren kah den opettajan kouluksi. Tämä dom- ma raukesi. jotcmaStoin päätettiin Muojoelle hankkia uusi koulu, joka alottaa toimintansa jo ensi syktnnä, joS sopimat huoneet sacdian. suo joelle päätettiin syksyyn 191^ raken- taa kouluhuonevSto ja malutiin tötä marten rakennustoimikunta, joka sa malla toimii koulun johtokuntara. Toimikuntaan tulimat isännöi st-ä tl. E. Sandström, pehtoori H. Oksanen, »vuokraaja M. Teeri, torppari O. Tuisku, Vuokraaja ii I'>lamsi jo tilallinen I. Tahkoniemi. Toimikun- nan wlee heti ryhtyä rakennuspuu- h.in. Esitettiin senaatin päätös, jolla kunta oli mopautettu osaaottamasta Harjun- ja Kirkonkylän koulujen na- mettarakennuksiin. Kansakoulujen johtokuntain esittä mät koulujen palomakuutukset hymäk syttiin »väkäisillä muutoksilla. Kansakoulujen johtokunnat päätet tiin maStaisesti Valita kuntakokouk sissa. Perintöläänin loinajymästöstä pää tettiin myvdä kaikki miljamarat mitä on yli sääntöjen määräämän pohja- maroston sekä kaikki siemenohra- ja -ruismaroSto. joiden tilalle hankitaon uutta kelmollista siemenmiljoa. Huu tokauppojen pitäminen jätettiin ma kasiinin hoitokunnan toimeksi. — Ptzbämaa» ««de« kirkko- berra!»»ua» ki»kkoherra»wir- kaa omat hakeneet Koumatson m. t. kappalainen W. Mahermuori. Hauki lahden m. t. kappalainen W. A Suo jamaa ja Maarian w. t. kirkkoherra W MiernmZki Mellills Food on maailmaokuulll, lääkärien lämpimästi suostttama wahyii8taWl» ramintomne lapsille ja sairaille henkilöille. Myydään apteekeissa ja rohdoskaupoissa.