89 19IC*, K Ä I HL U. Perjantain® Elokuun 5 paiva^.Ci, $ P C RETTIG t C 9 TURKU M k i K' £ ^^y////////^///y////M^/y////////^w///////A^//////////.^v////////^>////. ■///&'//s//////';4 p Varastossa oleva T.OMUIMURI 64 ?? vuokrataan päivittäin :: Oulun Uusi Sähköliike.:: Puhelin 3 58. Kansallispankin talossa. Puhelin 358. öhjois-Suornen Maanmittaus toimisto. Kaasaukatu 21 Puhelin 533 KiiDteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. gen keskinkertainen mies, teki mielä senkin mirheen, että hän alussa muotta 1811 kääntyi kenraalikumernöörin puo- leen ja pyysi, että Wenäjän kruunu ryhtyisi maksamaan luotsien palkat. Onneksi tähän kirjelmään ei tullut mi- tään mustausta. Ja hallituskonselji walwoi pontemasti sitä, että luotsilai- tos oli olema suomalainen mirasto, joka oli kuuluma konseljin sotilastoimi- tuskunnan alaiseksi. Luotsilaitoksen tuli antaa Menäjän merisotamäelle main tarpeellista amustusta ja toteltama Miaporin komentajankin käskyjä, jos ne eimät sotineet Suomen lakia was- taan. Hallituskonseljin käskystä laati luot- simajuri mihdoin ehdotuksen asianomai- seksi asetukseksi, jonka konselji pienillä muutoksilla hymäksyi. Konseljin ehdo- tuksen taasen hymäksyi keisari-suuriruh- tinas semmoisenaan toukok. 17 p. 1812. Ja tässä suomalaisten miranomaisten laatimassa ja keisarin itsensä hymäk- symässä asetuksessa sanotaan nimen- omaan, että luotsilaitos on hallitus- konseljin (josta sittemmin tuli keisaril- linen senaatti) alainen. Luotsilaitos on siis alunpitäen ollut suomalainen laitos niinkuin maamme muutkin hallintolaitokset ja sellaisena se on kehittynyt niin, että se nyt tyy- dyttää ankarimpiakin maatimuksia. Suurta hämmästystä ja lemotto- muutta sen tähden herättikin hanke tä- män laitoksen menäläistyttämiseslä ei ainoastaan meidän maassamme, maan ulkomaillakin, joiden laimojen turmal- lisuuteen aiottu oikeuksiemme loukkaa- minen olisi tullut koskemaan. Eikä ainoastaan maltiopäiivillä ja meidän maassamme asetuttu tuota tuumaa ivastaan, maan ulkomaidenkin meren- kulkupiireissä. Kaiken tämän johdosta onkin menä- läistyttämistoimenpiteet tässä kohden nyt hetkiseksi pysähtyneet. Tämä on- kin niitä ainoita asioita, joissa nykyään on edes pysähdystä onnistuttu saa- maan, ja sen tähden se on erikseen merkille pantama. Määrälliset reittimme omat siis mielä toistaiseksi siinä turmassa, minkä harjaantunut luotsilaitos moi antaa. Murha-aseiden kanto. Tawat raaistumat. Aleinen milliy- tyminen tekee »voittokulun taivalla hä- ivitystyötänsä oppineiden ja oppimat tomien kansalaisryhmien keskuudessa. Tappelut, murhat ja muut merityöt oivat päiväjärjestyksessä. Jokainen sanomatehtinumero kertoo näistä jatku- wista rikosromaaneista. Turhalta näyttää se malistustyö, jota tehdään koulujen, kotien ja luke mattomien edistys- ja malistusseuro- jen kaulia. Epätoilvo täyttää main rinnan. Huolestuneena kysyy maatansa ja kansaansa rakastama: Mitä on tehtä- ivä tuon ruttotaudin ehkäisemiseksi? Mihin käytännöllisiin toimiin on ryh- dyttämä? Sillä metoaminen ihmisten simeelli- syyteen, kolkuttaminen heidän omille- tunnoilleen ei näytä enään yksistään riittämän, ei riittämän siksi, että nyky- aikaiselta malistustyöltä suurelta osal- ta puuttuu paljon, kun siltä puuttuu Jumalan tunnon istuttaminen ja siksi kaikki malistustyö näyttää min tur- halta, ihmisten simeelliseen tuntoon me- toaminen riittämättömältä. Kun tuo kaikki ei enään tee toimot- tua tulosta, niin silloin on ryhdyttä- wä käytännöllisiin toimiin. On ryh- dyttämä ehkäisemään murha-aseiden kantoa, sillä muuksi ei ainakaan moida sanoa tuota pitkässä kantimessa mat- san päällä kellumaa, polmiin asti ulot- tumaa, miekan tapaista teräasetta, jo- ka näyttää tulleen joka miehen muoti- asiaksi ja sillä aseella näytetäänkin kai- kissa kahakoissa tehokkain osa. Eikä- hän ole mikään ihme, että tuollaisella teräkalulla marustettu, marsinkin kii- masluontoinen mies, on malmis rii- dan tullessa ja humalassa ollessaan sitä käyttämään ja siitähän on luke- mattomia esimerkkejä. Samoin on remolmerien, noiden mukamas mälttämättömien puollustus- aseiden pitämisen laita, sillä jokaisella mieronkiertäjällä, joka on maan ta- malla tai toisella saanut sen itselleen haalituksi, täytyy olla tämäkin ase. Aksinpä pienet kasmamat poikasenkin marustamat itsensä sillä. Se synnyt tää kantajassaan murhanhalua ja me- renhimoa. Sunnuntai- ja muut jou- topäimät ammuskellaan pizniä poika- siaan hoitelemia, mialtomia pikkulintu- ja, ihmisten koiria, kissoja. Tuollai- sissa hommissa mähitellen luonne raais- tuu kamalampaankin merityöhön odol- liseksi, puhumattakaan niistä loppu- mattomista tapaturmista, joissa remol- meri on ollut yksistään niiden aiheut- tajana. Monelta on se mienyt elä- män onnen, monen saanut ennenaikai- seen hautaan. Monelta se on ryöstä- nyt isän, äidin, lapsen puolison, juku- laisen, tuttaman ja ystämän. — Kuin kahan monta ihmisuhria, kuinkahan paljon menetettyä elämää on mielä uhrattama ennenkuin nousee moimakas yleiseen mielipiteeseen perustuma tais- telu tätä pahetta mastaan. Taistellaanhan nytkin, hymä kyllä, noita pieniä näkymättömiä tautibastl- leja mastaan ja ollaan niin herkkiä pelkäämään niitä, mutta tämän asian suhteen näyttää mallanneen kansan täysi mälinpitämättömyys. Tylsänä ja neumottomana nykyaika katselee meritöitä, näyttää siltä kuin sen pääl- lä heiluisi kirouksen miekka. Ulkomailla on jo monin paikoin an- karilla lakimääräyksillä kielletty terä- aseiden kanto. — Eiköhän meilläkin moitaisi tässäkin suhteessa rajoittaa raakaan milliytymiseen johtamaa yksi- tyisen liikaa mapautta siinä suhteessa, sillä ajetaanhan muitakin yhteiskunnal- lisiä parannuksia eteenpäin, usein liial- lisellakin kiihkolla, mutta tämä asia näyttää maan saaman olla rauhassa. Nuorisosta olisi tässä asiassa mielestäni olettama ja totutettama se mihaamaan ja halmeksimaan murha- aseiden kantoa; siihen olisi istutettama yhdellä tai toisella tapaa kammo nii- hin, sillä sitä isänmaamme ja kansam- me tulemaisuus maatii. Rauhan mies. Vietsiä. uutisia. — Naiset lääkäreinä. Lääkäri- malan lääkintöhallituksessa mannoi t. k. 2 pnä lääket. lisensiaatti Rauha E. S. Hammar. (Dulun kaupungista. Kaltion tukkihliutckGll jatkui mielä miime keskimiikkona, jol- loin myytiin eri puumääriä Kemin-ja Lapin tarkastuspiireistä. Kemin tarkastuspiiri. Kemin hoitoalue: Koimuky- län kruununmaa: Pihakimalo ja saa- jot 9,367 puuta ä 3:26, Puutamara o.-y. Kemi. Muurolan hoitoalue: Son- kakimalo ja Mitsamaara 21,117 puuta ä 3:50, Romaniemen höyrysaha o.-y Samaan hoitoalueeseen kuuluman Ter- nujoen marsilla myytäminä olemista 10,000 m'^ hiomopuita ei tehty tar- jousta. Alitornion hoitoalue: Ali- tornion kr. maa: Jänkkämaara korpi- neen ja rämeineen 11,675 puuta i 2:63, And. Kurth & kumpp. o.-y Samaan hoit. alueeseen Juoksen gin ja- kokunnalle erotettamista lisämetsistä: yhteismetsä ja jakometsä 49,518 puu ta ä 4: 29, myös yllämainittu toimi- a ninn. — Senaatin talousosasto. Elo ja syyskuun aikana hoitamat eri toi- mituskuntien päälliköntoimia seuraa- mat senaattorit: talousosaston kans- lian marapuheenjohtaja Markoss, oi- keustoiuiituskunnan senaattori Raine- salo, simiilitoimituskunnan senaattori Markoss, kamari- sekä kauppa- ja teollisuustoimituskuntain senaattori Ho- siainoss, kirkollis-, maanmiljelys- ;a kulkulaitostoimituskuntain senaattori Kraatz sekä maltiomaraintoimituskun- nan senaattori v. Kothen elokuun ja senaattori Hedlund syyskuun aikana. — Dliopisto. Tamanmukainen lukukausi-sisäänkirjotus tapahtuu keski- miikkona syysk. 14 p:nä. — Metsänhoitajat. EteläKemi- järmen hoitoalueen metsänhoitaja M. R. E. von Haartman on anonut eroa Mirastaan ryhtyäkseen yksityiseen pal- melukseen. — Konsulit. Ruotsin marakon- sulin Raahessa, Jmar Friemamin kuol- tua on Ruotsin m. t. pääkonsuli mää- rännyt herra Ossian Smanljungm toistaiseksi hoitamaan Ruotsin mara- konsulin lehtämiä Raahessa. — Siirtolaisuus. Heinäkuun ajalla on Hangon kautta kulkenut yh- teensä 1,445 siirtolaista, joista 1,423 suomalaisia ja 13 menäläistä. Suo- malaisista olimal 694 miehiä, 447 naisia ja 261 lapsia; menäläisista 7 miestä, 4 naista ja 2 lasta. — Käsityökoulut. Teollisuushal- litus on myönlänyr Oulun käsityökou- tulle lutumuodeksi 1010—1911 maltio- apua 4,112 mk. 50 p. Turtolan hoitoalue: Kola- rin kr. maa: Nuottalompolan roma, Määräjärmen maara, Kiemojaselkä, Tiheä maa, Määräjärmen saajo, Lom polaroma 46,229 puuta ä 3:69, Ak tiebolaget Storsors Ruotsi. Saman hoitoalueen: Tieman uudis talo n:o 11 Ylitornion pitäjän Kont- tajärmen kylässä 5,769 puuta ä3:05, uudistalokkaat Edward ja Karl R Lanko. Kolarin hoitoalue: Harju ja Ruostemaara 40,143 puuta ii 1:98, Puutamara o.-y. Kolari. Saman hoitoalueen: Mankka 10,177 puuta a 4: 50 And. Kurth & kumpp. o.-y. Saman hoitoal.: Jauhisuannonmaa- ra y. m. Kolarin kylän lisämetsä 24,182 puuta ä 3:90, Utterstsors trämaru a. b.. Ruotsi. Saman hoitoal.: Paloselkä, Korkea- tiemat y. m. Kolarin kylän lisämetsä 2,859 puuta ä 4: 29, Puutamara o.-y. Kolari. Saman hoitoal.: Menemaara, Maat- tojärmen kylän lisämetsä 3,158 puuta ä 3:25 Säsmenäs a. b. Ruotsi. Saman hoitoal.: Palokoskenkorma, Maattojärmen kylän lisämetsä 7,405 puuta ä 3: 76, Puutamara o.-y. Ko lari. Saman hoitoal.: Miitalaki, Mene- järmen kylän lisämetsä 9,488 puuta ä 6:06, Kramsors a. b. Ruotsi. Saman hoitoal.: Petäjämaara, Kur- takkoselkä, Kurtakon kylän lisämetsä 20,854 puuta ä 4:41, yllämainittu yhliö. Saman hoitoal.: Korkealehto ja RuoltfeHto hiomopuita 20,00^ m', ei tehty tarjousta. Meltauksen hoitoalue: Ou- nasjoen kr. maa: Miitramaara, Tuo- himaara, Sortomaara, Kuoparoma ja Kotamaa 23,766 puuta ä 2:11, Ha lonen höyrysaha o.-y. Saman hoitoal.: Mettikosken uudis- talo n:o 74 Romaniemen pitäjän Ou- nasjoen kylässä 5,957 puuta ä 4: 36, maratuomari Seppänen, Oulu. Romaniemen hoitoalue: Ramman kr. maa: Tormikangas, Leh- timaara, Simuselkä ja Utratkamaara 33,695 puuta ä 3:12, konsuli Schau man. Saman hoitoal.: Hiemikkoselkä, Pik- kusilmäselkä, Matalajuppo 31,3t>l puu- ta ä 3: 06, And. Kurth & kumpp. o.-y. Etelä-Ke mijärm e n hoito- alue: Kemijärmen kr. maa: Keihäs- maara, Keihässelkä, Tonkapuron har- jut ja Kyrönpellot, Manvitkomaara, Kirppukangas ja Kalliomaara Raakku- joen eteläpuolella 45,024 puuta u 3:75, Törö a. li. Ruotsi. Saman hoitoal.: Paikanselän uudis' talo n:o 23 Kuolajärmen pitäjän Käs- män kylässä 9,602 puula ii 1:75, uudistalokkaat Heikki ja Erkki Kimelä. P o h j o i s-5i e m i j ä r m e n hoi t o a l u e : Kuolajärmen kr. maa: Pa- lomaaran luoteisosa, Kimimaara, Lot- jana. Karjalan männikkä, 5torlemaa- ransaarekkeet, Peuranmaan itäpuoli, Haarakumpu ja Joutsiaamankuusikko 36,032 puuta ä 2:07, Puutamara o.-y. Kemi. Sallan hoitoalue: Portti- harjut. Maanselkä, Härkökangas, Ku- riajan harjut ja saarekkeet 30,2:'.9 puu- ta iv 4: 05, Puutamara o.-y. Kemi. Tuntsan hoitoalue: Soitin- selkä ja Rantapalosaarekkeet, Koimusu mannonmaara ja -saaret, Hitclikkomaa- ra. Kolmikko maara. Mänty maara, Pa- lomaara, Perämaara ja osa Liekamaa- raa, Kortemaara eli Pikkuhihnamaara, Pikku- ja Jso-Monkamaara, Alim. ja Alim. Rakkoselta, Mälimaara, Särki- ivaara ja saarekkeita, Enjan- ja Tunt- sanjoen mälissä. Iht. 129,152 puuta ä 1: 50, A. Berggren, Ruotsi. Saman hoitoal.: Puoliivälinpalo eli Kahden aaman maa, Osminojan ja Kolsanojan mälissä 21,406 puuta ii 2: 55, Baltiska trämaru a. b. Ruotsi. Saman hoitoal.: Ranta- ja Keski- Nenäkkeet, Kuolajoen eteläpuolella 40,410 puuta ii 3:88, Baltiska trä maru a. b. Ruotsi. Saman hoitoal.: ylimmäinen Ro- manuppa ja Kerekkeojan lehto, Alim- mainen Romanuppa ja saarekkeet Ten- niöjoen eteläpuolella 22,872 puuta ii 3:06, kapteeni Skarman, Ruotsi. Lapin tarkastuspiiri. Aläkemin hoitoalue: Ke- minniemen kr. maa: Pyytömaara ja kummut, Miitalankangas, Rätinkilnän- nikkö, Outinmaa, Murrikkomaa, Su- lantamaniemi, Rantakangas ja Akan- joen suumaa 50,957 puuta ä 4:25, Puutamara o.-y. Kemi. Saman hoitoal.: Sodankylän kruu- nunmaa: Hihnamaara, Sarmiselkä, Niukkamaara ja männikkö. Kolmen- konkelonmaa, Puolimälinroma ja Kar- humaara 51,231 puuta ä 3:07, yllä mainittu yhtiö. Saman hoitoal.: Nuoriin kruunun maa: Raunismaara, Hirmashaaran maara, Saukkomaara, Rauninselkä, Kuolpuna- ja Törmäselkä 50,301 puu ta; ei tehty tarjousta. Luiron hoitoalue: Sodan- kylän kruununmaa: Alim. Angelmaa- ra. Rytijängän lehto ja harju, Alim. Angelmaara, Kannusmaara, Iso Kuor- tismaa, Sakiamaa, Muotsonpäämän- nikkö, Rautamännikkö ja Luiron ranta 43,636 puuta ii 3: 05, Puutamara o. y. Kemi. Sodankylän hoitoal.: So- dankylän kruununmaa: Martinmaara ynnä männiköt. Marjamaa, Korppi- kankaat, Ala-aamanmaa, Humppikum- pu ja Kontiopalo 27,229 puuta ä 2: 46, Seitsenkari puutamara o. y. Kitisen hoitoalue: Sodan- kylän kruununmaa: Märttiönmaara 18,314 puuta ä 2:87, Atterstsors Trämaru a. b. Saman hoitoal.: Kaaretseljän uudis- talo n:o 26 Sodankylän pitäjän Maa- lajärmen kylässä Jeesiöjoen marrella 10,641 puuta ä 2:16, uudistalokas Rissanen, Sodankylä. A l a k i t t i l ä n hoitoal.: Kitti- län kruununmaa: Luomalaki ja Hanki- laki 40.483 puuta ii 3: 10, Seitsen- karin puutamara o. y. Saman hoitoal.: Hangasselän uu- distalo n:o 50 Kittilän pitäjän Kitti- län kylässä 3,848 puuta ä 4:99, Baltiska trämaru a. b. Aläkittilän hoitoal.: Paar- toselkä ja Nuolistulkkumaara, Roura- joen latman molemmin puolin 21,518 puuta ii 3: 53, Puutamara o. y. Ks- lari. Saman hoitoal.: Palorannan uudis- talo n:o 40 Sirkan kylässä, Kittilän pitäjää 1,814 puuta ii 50 p. uudista lokas Palorannan perikunta. Muonion hoitoalue: Muo- nion kruununmaa: Kuoraroma, Mata- laniumungin lehto, Lauttaselkä, Luo- mamaa ja Nimunkitunturi !>0,562 puu- ta ii 2: 63, And. Kurth & kumpp. o. n. Enontekiön hoitoal.: Kitti- län kruununmaa: Hotinmaara ja saa- jot, Mittaselkä, Kermassaajo ja pieni rantasaajo, jotka omat Ounasjoen itä- rannalla, 6,226 puuta a 1: 90, Seit senkari puutamara o. y. Inarin hoitoalue: Hangas- ;a Niemimaara y. m. Luton ivartiset maat Suomunhaaran ja Kulasjoen mälillä 150,377 puuta: ei tehty :ar- jousta. — Kuollut. Miime perjantaina klo puoli 8 aikaan illalla kuoli Huit- tisten pappilassa entisen Oulun romas tin rouma Hilma Linstedt. Mainaja oli syntyisin Merikarmian kirkkoherran Gustas )iyholm-mainajan tytär. Jjäl- tään oli mainaja noin 64'.muolias. Suremaan häntä jäi lähinnä puoliso, lääninromasti Wilhelm Linstedt ja 4 poikaa sekä 6 tytärtä. Papisto. Pudasjärmen kap- valaisen mirkaan maaliehdolle asetetun, miran ainoan hakijan, Kuopion maa- seurakunnan m. t. 2:n kappal. A. E. Ruuskasen, on T:kpli määrännyt toi- mittamaan maalinäytteensa 'Maa- likysymyksen toimittaa 11 /;» siihen sa malla määrätty Iin kappal. K. M. Huominen. Maltakirja Suomussalmen pit. apu- laisen mirkaan on -'/* annettu Kuima- niemen m. t. kpl:lle I. W. W. Teräs- masaralle, joka saa astua mirkaan Vr> 1913. Maltakirja Paltamon kappalaisen mirkaan annettiin :! /s Ziistijärmen w. kpl:lle Wäinö Psalerille, joka saa toimenpiteisiin, koska katsottiin hämi- tyskeinon tuleman liian kalliiksi. — Kirkolliswerojen kanto toi- mitetaan tänään 8, 9 ja 10 kaup. osista ja huomenna puistoista, rauta- tieasemalta, Jntiöstä, Tuirasta y. m. kaupungin ympäristöltä. — Talon huutokauppa. Miime keskimiikkona myytiin täkäläisessä maist- raatissa pakkohuutokaupalla kartanon- omistaja Helena Härösen kartano ja V-2 tonttia n:o 124 kaupungin toisessa osassa. Paikalla tehtiin ainoastaan yksi tarjous, nimit. talollinen S. Nik- kilä Paamolasta 14,000 mkaa. — Kutomaopettajattareu, nais Pukujen ompelnopettajattaren ja kiertäwän käsityönopettajattaren toimiin Oulun naisläsityökoulussa on hakenut 38 henkilöä, jotku niistä eri toimia maihtoehtoisestikin. Toimet oli O. l. Kotiteollisuusyhdistys julistanut amonaisiksi. Ompelu- ja kutomaopettajattaren toi- mia maihtoehtoisesti Martta Sjöstedt ja Helmi Ratamo. Kutoma- ja kiertämän opettajattaren toimia maihtoehtoisesti Sosia Lepistö, Ida Alho, Elise Dlioja, Maria Oksa- nen, Ester Halttu, Hilda Hannula, Hulda Raatikainen, Gerda Järminen, Ida Masara ja Ilma Maali. Kutomaopettajattaren tointa yksis- tään: Anni Rautaheimo, Hilma Kokko, Hellä Pohjola, Alma Eero, Liisa Hei- kel, Martta Salokangas, Maria Hele- nius ja Lempi Metelä. Ompelu- ja kiertämän opettajattaren tointa maihtoehtoisesti Saima Mirta- nen. Ompeluopettajattaren tointa yksin- omaa Ida Ellala, Maria Aliina Kar- minen, Aino Järminen, Helena Ma- linen, Jenny Maria Hahtola ja Maik- ki Ruotsala. Kiertämän opettajattaren tointa yk- sinomaa: Hilda Erkkilä, Ida Sipilä, Tyyra Kalliosaari, Selnm Juntunen, Katri Rönneberg, Aleksandra Ulander, Katri Waska, Hilda Sarjanen, Fanny Lehtinen, Eema Kirkkokorpi ja Suoma Lehtonen. — O. l. Kotiteollisnnsyhdis tyksen piirustuskilpailut omat nyt päättyneet. Niihin on ollut 16 osan- ottajaa eri paikoista maata. Kilpaili- joiden oli piirustettama maalaiskalus- to, joka myös samalla on sopima ma- jataloihin. Palkintoja tulee jaettamaksi 3, nimit. ensimäinen palkinto 50 mkaa, toinen 30 ja kolmas 20 mkaa. Palkintojen saajista ei ole mielä tietoa. — Maanmittauslaitos. Maan- mittaustöiden tarkastajan mirkaa Tu- run läänissä on hakenut m. m. kom- missioonimaanmittari O. H a k a s a l o Oulusta. hastoon suorittanut 15,622 mk. 80 p. ja muoden alusta yhteensä 42,060 mk 81 p. — Rakennustoimi Oulussa. T. k. 3 p:nä on lääninhallitus mah- mistanut piirustukset kauppias A. A. Högstenin omistamalla tontilla n:o 67 tämän kaupungin l:ssä kaupungin osassa tehtämiä sasaadi- ja tulisija- muutoksia marten. t. astua mirkaan V5 1911. — Tertveyshoitolautakunuau kokouksessa miime tiistai-illana esi- ettiin lääkintöhallituksen kiertokirje, oskien maromalsuustoimenpiteisiin ryh- ymistä Menäjällä tuotuihin hedelniiin nähden koleeramaaran «vastustamiseksi. Lautakunta päätti kuulutuksella ylei- ölle huomauttaa, että he mälttäisimät ähän aikaan menatäisten hedelmien ostoa, koska siellä parasta aikaa rai- ivoaa koleeraa; myöskin hedelmiä keit- äessä moi olla tartuntamaara mah- dollinen, kun niitä joutuu käsittele- nmän. Toisena oli esillä kokouksessa pyyn- ö, että Seurahuoneeseen saataisiin rakennuttaa kaksi kappaletta mesikloset- eja. Pyyntöön suostuttiin. 5kolmanneksi hymäksyttiin rakennus- onttorista saapuneet mallipiirustukset äymälöitä ja hyysiköitä marten ja päätettiin lähettää maistraatiin, jossa ne olisimat talonomistajain saatamina. )!eljännekst päätti lautakunta, koska maanmiljelijä Knuutilan karjassa oli huomattu oleman tuberkuloosia ja pii- rieläinlääkäriltä oli saatu todistus sii- hen, ryhtyä asianmukaisiin toimenpitei- siin ja kääntyä kumernöörin puoleen pyynnöllä, että hän kieltäisi sanotusta karjasta maidonkuletuksen kaupunkiin siksi, kunnes on saatu eläinlääkäriltä todistus, että karja on siinä kunnossa kuin sen oltama. Osakeyhtiö «Natinilta" saapunut rottien hämilySkeinoa koskema hinta- luettelo ei antanut aihetta mihinkään — Laiwaliike. Keskimiikkona saa pui tanskalainen „Toborg" ottaakseen propsia Iin Röytästä. Tänään saa- pui „Canth" öljylastissa^ — Murhaajaa etsitään. Jo hannes M. Reinianin, jo^a surmattiin miime tiistai-iltana niin kamalalla ta- ivalla, murhaajaa parhaillaan etsitään. Henkilö, joka kestimilkkona mangiltiin epäiltynä tekoon, on päästetty ma- paaksi. Siltemmin on pidätetty kaksi miestä, joista ainakin toisella on an- sioluetteloakin poliisin kirjoissa ja li- sakft on toiselta pidätetyltä löydetty kello, jonka eräs mainajan tuntenut mies oli hänellä nähnyt. Muutenkin on toinen kiinniolemista puhunut eri kuulusteluissa eri taivalla. Mielä on kiinni saamatta eräs mies, joka on ollut mainajan seurassa hänen nostaessaan palkkaa 365 työtunnillaan, joten on luultama, että hän rahat nähtyään seurasi mainajaa Ouluun. Mielä ainakaan ei olla marmoja mur- Haajasta, mutta mielellään uskoo sen oleman useamman työtä anicfiit haa- moista päättäen ja siitä, eitä se saat toi niin huomaamatta ^vilkasliikkeisen tien marrella tapahtua. — Päitvystäjälääkärinä on ensi sunnuntaina kaupungissamme tohtori S. W. Lilljeblom. rp.swrc.iwnM — Kunta welwoitettu suoritta maan waalincuwojan palkan. Metsänhoidonneuivojan K. P. Lepis tön tekemän malituksen johdosta siitä, että Kittilän kunta oli hyljännyt hänen lvaatimutsensa saada li markkaa palk- taa toimestaan sanotun kunnan Alaky- län maalilautakuiinan ottamana ivaa- linamustajana 1910 muoden belmik. 1 ja 3 pnä toimitetuissa edustajan- maaleissa, on lääninhallitus t. k. 3 pnä antamallaan päätöksellä, koska maalineumoia ei ole mikään kunnan luottamusmies, maan maalilain 41 §:n mukaisesti ottama apulainen, jolle palkka on maksettama, jos hän sellaista maata, sekä kun saman lam 79 i>:n nojalla kustannukset maalilautakunnis- ta omat asianomaisen kunnan suoritet- tamat, katsonut oikeaksi mellvoittaa Kittilän kunnan lvalittaja 5i'. P. Le- pistölle maksamaan ivaaditut ja koh- tuulliseksi armostellut 6 :narktaa sekä kormaamaan hänen kustannuksensa asiassa 24 markalla. — Tullituloja on miime heinä- kuulla täkäläiseen lääninrahastoon ker- kynyt: Oulun tullikamarista . 114,500: — Raahen 46,000: — Kemin 30,000: — Tornion 45,000: — Ahteensä 235,500: — — Palotviiuau malmistus- weroa on Maikkulan polttimo miime heinät, ajalla täkäläiseen lääninra- — Diakonijuhlaa imetettiin t. k. 3 p:nä Hailuodon kirkossa, jossa saar- nasi Sälöisten kirkkoherra Ström- mer. Tämän jälkeen siirryttiin kirkon ulkopuolelle suurten mäntyjen juu- relle, jossa puhui diakoniasian tärkey- destä kirlkoh. A. Mirkkula ja Ström- mer. Miimein malittiin maliokunta dia- kooniasian edistämiseksi. Siihen tulimat malituiksi paitsi seurakunnan paimenta, myöskin kanttori Knuutila, luotsi Abel Iljana ja kätilö Rupukka. Mitä herttaisin ilma suosi juhlaa. — Puukotus Kemissä. Keski miikkona klo 3,15 iltapäimällä sattui merityö Kemissä. Kaksi kulkumiestä S. Helenius ja P. Matjus kulkimat juomuksissa Karjalahdelle menemää tietä, luultamasti kortinlyöntiin hei- nistä mielä tyhjänä olemiin latoihin. Rautatien ylikäytämän kohdalla tuli riita; Helenius löi Matjukseen 6 isoa haamaa, joista pahin lie hartioissa olema. — Helenius lähti lopulta pa- koon, mutta kun siitä juuri meni ju- nakin ohi, niin junasta junankulettaja huusi niityllä olemille heinämiehille, että ottalaa tuo mies kiinni. Raastu- man mahtimestari Lahdenperä lähtikin heti roistoa mastaan, aseena oli hä- nellä heinähanko, jolla hän tuuppasi Heleniuksen ojan reunaa masten ku- moon. Mutta Helenius nousi ylös ja kämi puukon kanssa Lahdenperän päälle. Tämä löi silloin Heleniusta kalmoseen, niin että luu meni poikki. Samassa tuli sattumoilta siihen polii- sitkin ja korjasimat Heleniuksen ja Matjuksen talteensa, ensin lääkäriin ja sitten putkaan. Rauhatonta muuten kuuluu elämä olemankin nykyisin Kemissä. Juopot- telemia kulkureita on kertynyt paljon. Juuri kuin ylläkerrotun tapauksen joh- dosta puhelimme Kemiin, haettiin siellä taas poliisia asettamaan jotain niellak- kaa Karjalahden tiellä. — Kansakoulut. Pulkkilan kun nan Laakkolan piirin kansakoulun sijais- opettajaksi on ensi lukumuoden ajaksi malittu opettajankokelas Otto Milhelm Pietikäinen Lumiaisista. — 68 kiloa dynamiittia on löydetty Lapissa Jmalojoen länsiran- nikolta. Löydöstä on pidetty tutki- muksia, mutta mielä ei tiedetä kenelle „aarre" kuuluu. — Kun kaupp. K. Hjortilla Tampereelta on siellä päin dynamiirtimarastoja, on Oulun lää- nm kumernööri lehoittanut Hämeen- läänin kumernööriä tiedustelemaan moisiko kaupp. Hjort antaa jonkin- laista selmitystä asiaan. — I)'.inamii- tin armellaan olleen siellä jo pitem- män ajan, mutta oleman kuitenkin mielä käytlökelpoista. — Raahen Porwari ja Kaup- pakouluuu on hymäksytty oppilaiksi m. m. seuraamat: l:lle luokalle: Kokkare, Hilja Maria, Kellonkylästä: Leinonen, Arjö Armid, Kestilästä: Mannermaa, Arjö Juhani, Kestilästä: Mömmö, Aili Johanna, Sotkainosta: Mömmö, Lahja Maria, Sotkainosta: Symäys, Alma Cccilia, Pattijoelta, Arjönheikki, (>ireta Eusro- syne, Alitorniosta ja Mustonen, Mar- gareeta, Oulusta. II:Ue luokalle: Snellman, Kustaa Lauri, Paltamosta. Uusia oppilaita moidaan mielä tä män elokuun kuluessa ottaa. — Kamala löytö. Miime tors taina löysi talollinen Jaako Myllylä aiman mädänneessä tilassa oleman naisen ruumiin niityllä ollessaan Ta- mastkengän kylän ja Kangaskylän mä- liseltä sydänmaalta. Kuka ja millä taivalla ja milloin on se sinne joutu- nul, on tietämätöntä? Sen merran oli ollut haamullaan, että saatto', päät tää mainajan oleman noin miidenkym- menen seuduilla. Muuten oli nainen ollut enempi huonoissa maatteissa. Ruumis on tuotu Pyhännän kirkolle ja odottaa lähempää tutkimista. — Hukkunut. T. k. 1 p:nä pu- tosi Siikajokeen Tamasttengän kylässä Maisalon ja Knrkelan talojen -nätillä olemalta portaalta talollisen Aappo Mäläskän 7 muodella olema Mtkko- nuninen poika ja hukkui. Lapset oli- mat olleet ongella ja yllämainitulta pojalta putosi portaiden yli kulkiessaan mapa meteen ja sitä kurkottaessaan luiskahti itsekin sinne. Saapumilla olemat mainajan sisar ja eräs loinen tyttönen eimät pystyneet anttainaan. Ruumis saatiin masta 10 tunnin ku tultua ylös, mutta silloin oli jo henfi tietysti lähtenyt. — AlatvieSkau Iärwiseural!a on ollut kokous m. k. 30 pnä. Siinä on myönnetty tilinmapaus edellisen muoden rahaston hoidosta, sekä luo- puivan esimiehen, joka on ollut to»- inessa 30 muotta, Mikko Jutilan ti- Iälle malittu Juho Isotalus. Samas- sa tilaisuudessa jaettiin järmen osak kaille 450 mkaa osuutensa mukaan kullekin. — Ztuusamo, Maaninka, hei- näkuulla 13)10. Maamiehillä on taas kiinteä työaika käsissä. Heinän- teko on tässä kylässä alotettu kuun alkupuolella ja olimat ilmat suotuisia, mutia kuun jälkipuoliskolla on sadellut mettä ja on kylmä pohjoistuuli, olipa