Tr Lauantaina 31 p. Joulukuuta KARJALA TA R N:o 149 — 1910 TILÄTKÄÄ TUULISPÄÄ Lnin levinnyt. Enia luettu. Ainoa jokaviikkoinen yhteiskunnallinen pilalehti, joka tarkoin seuraa päivän tapahtumia ja siekailematta iskee arkoihin kohtiin. Kehittyneet kynäilijät (Ajattelija A.. Lindström, Pilkkakirves, Onni V., Tiukka, Kaaleppi, Ananias, Ammu - titarkastaja (arvostelija) ja —13—, joka tänä vuonna yhtyy toimitukseen y. m. m.), runoilijat, (Kanttoori, Carolus O., Johanny Teufelskeri y. m. m,) Ja kuvittajat (Heino Aspelin. O Furuhjelm, A. Kangasmaa, T. Miesmaa, A. Muren y. m. m). Jaka seuraa liikaansa tilaa Tuulispään: 1 1 v. 8: —, Va v. 4: 50, >/» v. 2: 25. Voidaan tilata jokaisesta kirjakaupasta sekä postikonttorista ja suoraan toimitukselta, os.: Helsinki. Huom.! Kirjaltajalakko ei tule estämään lehden ilmestymistä. Onnellista Uutta Vuotta toivoo lukuisalle ostajapiirilleen P. SIDOROW. Suomalainen Kalustokauppa Osakeyhtiö. Edustajat: Kansalliskonekauppa O. Y. Joensuussa. H. Jolkkonen Lieksassa. H. Kinnusen EfESDEl Henkivakuutus osakeyhtiö Perustettu 1 miljonan markan osakepääomalla. Myöntää kaikenlaisia henkivakuutuksia. - - Salaman vakuutusehdot näyttävät olevan nykyaikaisten perusteiden mukaan laaditut ia tarjoavat vakuutetuille useita huomattavia etuja tähän saakka meillä käytettyyn menettelyyn nähden — lausuu vakuutusam- uiattilchti Vakuuttaj a . Pääkonttori: Helsingissä, Kluuyikadun 4. Puhelin 4107. Aaiatniehiä: Josnsuu: Hanna Hukka. T. J. Jalkaneu. A. M. Koivula. Tauno Piipponea. Hammaslahti: Elias Tolvanen. Ilomantsi : >' Piiroinen. Juuka : Julio Huttunen. Xaltimo ! P- Hakulinen. Kiihtelysvaara: Eino Kärnä. Kontiolahti : J. V. Pälli. Juho Rautiainen. Lehmo : P. Hyvärinen. Lieksa: Heikki Tanner. Liperi: S. Manninen. Juho Hirvonen (Tutju). Nurmes: Otto Gustafsson. » Väinö Hakala. Polvijärvi: L. J. Ihalainen. J. P. Juvonen. Puhos: Esa Eetu Takala. Rääkkylä: Toivo Hirvonen. > A. Pesonen. Vieki : H. Savolainen nuor. Värtsilä: Yrjö Partanen. Tylto Reinikka. Tohmajärvi: K. J. Salokallio. Ili-SUB Neiti K. Parriaisen talossa. - - Puhelin N:o 148 - - Joensuussa :: Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN. Matkustetaan maaseuduille. Joensuuna vastapäätä sairashuonetta. Valmistaa hautakiviä, graniit- tikivistä tilausten mukaan. Hintakyselylhln vastataan Vuota* ja Vasikan <3taMoja, J&iitfuja ostaa K. 1'outiaiaeu Joensuussa. Kirkoli. ilm »ituksl i. Uudenvuoden aattona hartaus hetki rukoushuoneella klo 7 j. pp Syntyneitä. Poika. Joensuussa 29 p. jouluk 1910. Lyyli ja H. Surakka. Terve poikalapsi 30 p. jouluV. klo 'g 1 aamulla Enossa 1910. Ida ja Juho Bäti). vuoksi pidetään Joensuun kau pungin säästöpankki suljeUuna en?i Tammikuun 1—14 päivään. maksaa korkoa TsllafekslSla s S kuuk. irtigaiomlsalla 8 Z M 55 n 55 55 Tahdittaessa 5 o| 0 ' 4 Ma °|o 4 o| 0 S»U °|o 3 °lo Talletiiskomttokiiraattitillll5 5 °|o SäSLstökassatilillä 5 °|o Juoksevana tilillä 3°| 0 " pääkirjan kanssa ja korkojen merkitsemistä varten ovat sääs töpankin vastakirjat tuotavat allekirjoittaneelle säästöpankin kirjurille. Vastakirjoja vastaan otan kotonani ensi viikolla joka arkipäivä kello 4—5 ip. Myöskin maksettaviksi langen neita korkoja vastaanotan sa mana aikana. Joensuussa Joulukuun 30 p:nä 1910. A. Petrelius. kenä kuin nykyinen, jolloin koko kansakunnan tulemaisuus armaa- mattomassa määrässä riippuu siitä, että kansalaiset omat wal- meillä ja oikeuksistaan ja melmol- lisuuksistaan tietoisia. Ehdoin tahdoin maaleista pois- jääminen tietää siis yhteisen asian pettämistä. Ja enemmän kuin surkuteltamaa on, jos makamampi- mieliset kansanainekset tekemät it- sensä tällaiseen laiminlyöntiin syy- päiksi. Suomen kansalla on käsissään yleinen ja yhtäläinen äänioikeus, kallein ase, mikä mapaalle kunsalle moidaan antaa. Mutta siihen sisältyy myöskin mitä sitomin melmollisuus. Huonon käsityksen antaa Suomen kansa melmolli- suudentunnostaan ja mielä huo- nommat toimeet tulemaisuudes- taan, jos sen makamammat ai- nekset juuri näissä omat maltiol- lista äänioikeuttaan käyttämättä. Sillä hukassa on se kansa, joka ei oikeuksiansa ja elämänehtojansa malmo aina ja jokaikinen kerta, kun se suinkin saa äänensä kuulu- mille. Meidän täytyy mmkka joka kuukausi mennä maaaliuur- nille, jos main maaditaan. Niin usein kuin meidän mieltämme isänmaan kohtalosta kysytään niin usein on meidän myöskin mas- taus annettama, ja mäsymättä. Onko nyt sitten isänmaan onni siten kysymyksessä, että moimme sen turmaamiseksi ääänemme an- taa? Eikö maallemme mihamie- linen suunta Menäjällä malmista maallemme turmiota, joko sitten käymme eduskuntaa äänestämään taikka emme? Näin kai kysy- tään. Me mastaamme: kokonaan sii- hen katsomattakin, mikä meitä ul konaisesti uhkaa, on meidän täy- tettämä isänmaallinen melmolli- suutemme. Ja juuri sen »vuoksi, että tuo ulkonainen sortamalta meidän mieltämme niin mastaus on annettama täydellä äänellä. Meidän täytyy olettaa, että suomalainen puolue tämän ta- juaa. Kirjansitomo ja Ta I n kehystysliike Nurmeksen kauppalassa, vastapäätä yhteiskoulua. Työ W. diml kalvat. Valmistaa kaikenlaisia kirjoja ja karttoja. Hattu-y.m. koteloita. Seinä tauluja ja kuvastimia siroista tehdas- listoista. Myytävänä konttorikirjoja, koulutarpeita y. m. Myöskin saata vana halpoja "keinu- ja pinnatuolia, sekä huonekalustoja ja keinutuoli- mattoja. — Puhelin 43. D< A. Paasikivi. Joeusuuii uusi ulkolainen Haisten Muotiliike, jossa tehdään kaikkea naisten ammattiin kuuluvaa työtl Ti lauksia tehdään omista että teet täjäin kankaista. Niin tnlkaapas nyt vain kaikki meille maalta sekä kaupungista saamaan oikein kaunista kuosia ja ulkolaismuo- tisla pukuja. Huom.! Aina va rastossa valmiitakin saatavana suuri valikoima. Kunnioituksella: Hilja H. Laine. Ahokkaan talossa. 'aina saatavana Joensuussa Snvantokatu 12. H. Litmanen. Lauantaina 14 p:nä tammikuuta klo 4 j. pp. tarjotaan H. Porthanin asunnos sa Pohjois-Karjalan Hippos-yh distyksen omistama siitos-ori Voima II halullisille hevosmie- hille hoidettavaksi 1 vuoden ajaksi, lukien 1 p:stä tammi kuuta. Pohjois-Karjalan Hippos-yhdistys. (K. S. 2 k.) Uutuuksia! Karjalan LiMoimisto Joensuussa, Torikatu 8, puh. 125 (omist. L. K. Juuti) välittää paikkakunnalla edulli simmin kaupunkitalojen, maatilo jen, tonttien, metsien y. m. kiin- teimistöjen ja kaikenlaisten liik keiden ja arvopaperien ostoa ja myyntiä, hankkii lainoja, perii saatavia, laatii asiakirjoja ja toi mittaa kaikenlaisia asioimisliik- kee ^een kuuluvia tehtäviä. Pi- kn f npi tfMmitiis! Halvat palkkiot! (K. S.) 9 läistBD ia lasten Tsivi- palttoita M. Koivulan Paliiokaupassa. ! Uusi Onpliiliike! Torikatu 29. Muodikkaita morsius-, suru-, seura-, kävely ja arkipukuja se kä lastenpukuja valmistetaan kohtuhintoihin. Huom.! Taita va tgönjohtajatar! Ensiluok kaista tuötä ! Pukutilauksia maaseudulle valmistetaan mal liksi lähetetyn liivin ja ilmoite tun hamemitan mukaan. Telefooni 225. Alma Smeds. Miela on aikaa toimintaan. Pari päimää on meillä enää jäljellä maaleihin, joista kansamme mastainen kohtalo mitä suurim- massa määrässä riippuu. Kuin- ka on maalitoiminnan laita? On- ko mitään tehty tai mitä aiotaan tehdä, jotta kansalaiset täysin ta- juaisimat hetken merkityksen? Wie- lä on toiminnan aikaa. Mielä moidaan paljon korjata, mitä on tähän asti laiminlyöty. Onko suomalaisessa puolueessa toiminta- tarmoa? Monet edelliset maalit omat osottaneet, että suomalaiseen puo- lueeseen lukeutumain kansalaisten toimintatarmo on siitä rumeten, kun enstmäiset maalit yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden mukaan koimitettiin, laimennut, mäsähtä- nyt enemmän kuin suhteellisesti muihm puolueisiin lukeutumain kansalaisten. Tämä epäkohta pi- täisi mälttämättömästi korjata. Että kansalaisilta puuttuu in- nostus maaleihin ja että heissä mallitsee, kyllästyminen maltiolli- seen elämään yleensä, siihen saat- taisi kyllä luetella monta luon- nolliselta tuntumaa syytä. Dksi niitä on tietystikin se, että jo mii- dennen kerran neljän muoden ku- luessa kutsutaan äänimaltaiset maaliuurnille. Saattaahan tun- tua toimottomalta malita edus- tajia maltiopäimille, kun ne ali- tuisesti hajotetaan. Tämä mieliala on ymmärret- tämissä, mutta se ei ole miten- kään puolustettamissa. Maltiolli- siin maaleihin osanotto ja niiden eteen työskenteleminen on jokai- sena ajankohtana niitä kansalais- melmollisuuksia, joihin ei saa wel- tostua. Marsinkaan ei tämä saa tulla kysymykseen sellaisena het- Yleisiä uutisia. W. t. prokuraattori esitetty erotettavaksi. Kuten tunnettu, maati kenraali- kumernööri äskettäin otteet kaikista m. t. prokuraattorin, esittelijäsih-j teeri Samoniuksen lausunnoista i talousosaston lainmastaisten pää-! tösten johdosta. Mikäli Pietaris-j ta ilmoitetaan, on kenraalikumer-, nööri nyttemmin tehnyt korkeim-I paan paikkaan esityksen, että esit-- telijäsihteeri Samoniukselta otettai- \ siin pois mirkaa toimittaman pro- kuraattorinmirka ja hänet sitä pait- si erotettaisiin senaatin oikeusosas-! ton esiltelijäsihteerin mirasta. j i Luotsilaitoksen uudestaan jär- j iestäminen. | Eduskunta teki, kuten tunnettu,' korkeimpaan paikkaan alamaisen; anomuksen, että ehdotus Suomen' luotsilaitoksen järjestämisestä me-' näläiseksi laitokseksi saisi perustus- ! lainmastaisena ja muutenkin rau-' eta. Tämä anomus on nyttemmin korkeimmassa paikassa tapahtu- neessa esittelyssä jätetty huomioon ottamatta. Rangaistuja tullihallituksen tvirkamiehiä. Pietarista, jouluk. 25 p:nä. Se- naalin esityksestä on H. M. Kei- sari määrännyt tullihallituksen asessorit Grotenfeltin ja Lindroo- sin pidätettämiksi mirantoimituk- sesta 6 kuukauden ajaksi sekä me- nettämään heille tältä ajalta tule- m at palkkaedut. Kuten tunnettu, johtuu mainit- tujen mirkamiesten rankaiseminen heidän suhtautumisestaan aseitten tuontikieltoon. Kutvernoöri Gordien eläke. Hämeen läänin ent. kumernöö- rille, emersti I. Gordielle on myön- netty asetusten mukainen eläke. seensa muoden 1911 menosään- nöksi ottaa 21,770 mk. 35 pennin suuruisen määrärahan kaluston ja tarmekaluston hankkimiseen Mii- purin kaupungissa olemaan mieli- sairasten mastaanottolaitokseen, eh- dolla että senaatti menosääntöehdo- tusta laatiessaan hamaitsee mal- tiomarain mainitun rahamenon suorittamiseen riittämän. Lainat hätäaputöiden avustamiseksi. Korkeimmassa paikassa t. k. 23 p:nä tapahtuneessa esittelyssä on H. M. oikeuttanut senaatin 1911 muoden maltion kulunkiarmioehdo- tukseen ottamaan 200,000 markan määrärahan senaatin harkinnan mukaan käytettämäksi korottomain tahi helppokorkoisten lainojen myön- tämistä marten kunnille' niitten ehkä toimeenpanemani todellisten hätäaputöitten amustamiseen, eh- dolla, että näitä amustuksia kun- nille myönnetään senaatin joka kerta asiasta kenraalikumernöörin kanssa somittua, että kunnat mai- nittuja töitä järjestäessään otta- mat huomioonsa tosi puutetta kär- sirviä sekä etteimät tämän kalttai- sina missään tapauksessa amus- tuksista osallisiksi joutuisi henkilöt, jotka omat lakkoja toimeenpanneet tahi niihin osaaottaneet. Sen ohessa on H. M. nähnyt hymäksi jättää huomioonottamat- ta sekä Suomen eduskunnan muo- den 1909 toisilla maltiopäimillä tekemän alamamaisen anomuksen samanlaisen määrärahan ottami- sesta kuluman muoden menoar- mioon että senaatin asiata koske- man esityksen. Työwäen apukassojen tar- kastus. ! Korkeimmassa paikassa t. k. 23 p:nä tapahtuneessa esittelyssä on senaatti oikeutettu muosirahasään- töehdotukseen.toistaiseksi ottamaan 46,000 markan muotuisen määrä- rahan teollisuushallituksen käytet- tämäksi työmäen apukassojen jat- kuman tarkaswksen toimittamista marten kuitenkin siten, että määrä- rahan ottaminen muosirahasääntö- ehdotuksiin on riippuma maltio- rahaston tilasta muosirahasään tö- ehdotusta kunakin muonna laadit-^ taessa. Sen ohessa on H. M. oi-' keuttanut senaatin aikoinaan H. < M:nsa tarkastettamaksi ja hymäk- kyttämäksi lähettämään ehdotuksen uudeksi arm. asetukseksi työmäen apukassoista. ^ Siirtyminen kr.-kat. kirkkokun- ^ nasta luterilaiseen. ' malppaasti malmoa maansa kal- leimpia etuja, selitetään tämä We- näjällä heti meille turmiollisella tamalla. Sanotaan: eimät suo-^ malaiset mälitä eduskunnastaan ja perustuslaeistaan — ne joutamat tulla hämitetyiksi. Ja yhä roh-! keampiin toimiin siellä sitten ryh-' dytään maamme perustuslakien polkemiseksi ja sen sisällisen itsenäi- syyden hämittämiseksi. ? Mutta jos me tälläkin kertaa malppaasti joka mies, joka nainen menemme »vaaliuurnalle, täytyy sortajaimme Menäjällä ymmärtää, että eduskuntamme ja perustus- lakimme omat meille todella kal liit ja että niiden polkeminen on isku, joka on tähdätty koko Suo- men kansan sydäntä kohden. Osanotto eduskuntamaaleihin tu- lee tällä kertaa entistä suurem- massa määrässä tapahtumaan Me- näjän ja koko simistyneen maail- man silmäin edessä ja historian tuomioistuimen edessä. Älkääm- me siis antako asiain mennä niin pitkälle, että meitä moitaisiin syyt- tää siitä, että laimeudellamme ja mälinpitämättömyydellämme olem- me itse olleet mukana omaa hau- taamme kaimamassa. Edustajawaalit owat ensi maanantaina ja tiistaina, tammik. 2 ja 3 p:nä. Alka- mat molempina päiminä kello 9 aamulla ja kestämät kello ^:aan illalla, keskeytyen enintään 2 tun- nin mäliajaksi maalilautakunnan määräyksen mukaan. lukijapiiri uudella muodella run- saasti kasrvaisi ja että uudella innolla, lisääntyneillä monnitta, elähtyneillä toimeilla edelleenkin yksimielisesti työskentelisimme nii- den asiainajamisessa ja niiden tarkoitusperien saamuttamiseksi, jotka olemme päämäärällemme omaksuneet. Asiamiehiä pyydämme kes- keytymättä jatkamaan yhä edelleen tilausten keräystä. Karjalatar joka taloon ja mökkiin tällä paikkakun- nalla! Ilmoittajille saanemme erittäin mielä huomauttaa, että Karjalattaren ensimäiset numerot uudella muodella ilmestymät tam- mik. 3 ja 5 p:nä. Kun lehti useimmille lukijoille saapuu juuri Uudenmuoden väi- mänä, niin lausuttakoon myös: Onnellista uutta wuotta? Koiravero. Korkeimmassa paikassa tk. 23 p:nä tapahtuneessa esittelyssä on mahmistettu maltiopäimäin ehdo- tus arm. asetukseksi jouluk. 14 p:nä muonna 1894 annetun koira- meroa koskeman asetuksen 1 pykä- län muuttamisesta. Muutetussa ^pykälässä säädetään, että koirain l omistajain on koiristaan muostt- tain suoritettama kunnalle meroa maalla mähintään 1 markka ja enintään 10 markkaa sekä kau- pungeissa ja kauppaloissa mähin- tään 5 ja enintään 20 markkaa ja on kunnilla oikeus mainittujen rajojen sisällä määrätä meron suumus. Mainitusta merosta omat kuitenkin mapautetut lap- palaiset kuin myöskin muut poro- jen omistajat marsinaisiin pai- menkoiriinsa nähden. Asetus as- ' tuu moimaan tammik. 1 p:nä 1911. > Mielisairasten vastaanotto- laitos Miipnrissa. i Korkeimmassa paikassa t. k. 23 p:nä tapahtuneessa esittelyssä on H. M. sallinut senaatin ehdotuk- Kenraalikumernööri on sen joh- dosta, että luterilainen papisto hänen mielestään tuontuostakin poikkeaa helmik. 22 p:nä 1906 an- j netusta asetuksesta, osottanut Suo- men hengellisen konsistorin alkuun- j panosta mirkakirjeessä luterilaiselle papistolle, että luterilainen pappi on mapaa kaikesta edesmastuus- ta, ottaessaan kreikk.-katolisen hen- \ kilon luterilaiseen kirkkokuntaan,' ainoastaan siinä tapauksessa, että tällä henkilöllä on menäläisen pa-z pin antama todistus siitä, että hän on täyttänyt 25 muotta ja^ siirtyy soiseen kirkkokuntaan sel-' mällä ymmärryksellä ja mapaasta tahdosta. Joensuusta ja iikitienoolta. Silmät auki! Silmät auki, hymät kansalaiset! Herätkäämme tajuamaan, minne Suomessa näinä makamina aikoi- na oikeastaan ollaan joutumassa. Jos me nyt laiminlyömme mel- mollisuutemme jäämällä pois edus- kuntamaaleista, teemme me itsem- me mikapäiksi oman maltiollisen ja kansallisen olemuksemme itse- murhaan. Ja kahta raskaampa- na on tämä syytös kohtaama mei- tä suomalaisen puolueen jäseniä, koska me olemme pitkin matkaa edustaneet suuressa maltiollisessa kysymyksessämme maltin ja järke- myyden kantaa, toisin sanoen, kos- ka me aina olemme tajunneet Me- näjältä käsin uhkaaman maaran koko suuruuden, mutta nyt ratkai- semalla hetkellä mälinpitämättömi- nä ja kyllästyneinä jättäisimme maan ja kansan asiat tuuliajolle. Tehkäämme nyt mielä miimei- sellä hetkellä itsellemme laiminlyö- misen seuraukset täysin selmiksi. Muistakaamme ensinnäkin, että Menäjällä ne piirit, jotka tahto- mat Suomen sisällisen itsenäisyy- den hämittää, maan hartaasti odottamat juuri sitä, että Suomen kansa tällä kertaalaiminlöisi edus- kuntamaalit. Kun Suomen edus- kunta miime lokakuussa yksimieli- sesti kieltäytyi käsittelemästä laki- ehdotuksia, jotka kokonaan simuut- timat meille mahmistetut perus- tuslait, hajoitetttin tuo eduskunta. Suomen kansalle amautui näin ti- laisuus misitn maalien kautta näyttää, että se todella seisoo tuon eduskunnassa esiintyneen mielipi- teen ja päätöksen takana. Mutta jos tämä kansa nyt ot- taa laimeasti maaleihin osaa, jos se ei tahdo näiden maalien kautta Kaupunkien lainat. Joensuun kaupungin maltuus- miehet omat anoneet lupaa saada ottaa korkeintaan 100,000 markan suuruisen lainan 2 muotta pitem mälle maksuc 'alle. Kuopion lää- nin kumernöö" on anomusta puol- tanut. Postilaitos. Tamniik. 1 p:slv muutetaan Ui- maharjun postiasema toisen luokan postitoimitukseksi, Pielisjärmen 1:sen luokan postitoimituksen nimi Lieksaksi ja Leppälänpään 2:sen luokan postitoimituksen nimi Ah- meniseksi. Kaupan ja kauppapaikan kaup- pa. Kauppias M. Hämäläinen Joen- suusta on myynyt Pälkjärmen pi- täjän Jljalan kylässä oleman kaup- pansa ja kauppapaikan kaupanhoi- taja M. Airaksiselle. Kauppahinta tuntematon. Talonomistajayhdistyksen pe- rnstamista »varten Joensuuhun omat „ asiaa harras- tamat" kutsuneet talonomistajia kokoukseen. Joensuun ympäristön maalais- seuran jäsenet kokoontuimat yhteiseen ku- koukseen eilen klo 12 pllä kaupu'.i- gintalon pieneen kokoushuoneeseen. Kokouksen amasi seuran esimies, agr. H. Reinola lausuen osanotta- jat termetulleiksi. Johtokuntaan malittiin eromuo- roiset jäsenet agr. H. Reinola ja op. I. P. Kyllönen uudelleen. " Seuran esimieheksi malittiin agr. H. Reinola uudelleen. Tilintarkastajiksi tuliivat hrat. I Cederberg ja I. Tolmanen, maralle hra M. Kokko. Päätettiin ensi muoden kuluessa panna taas toimeen pikkumiljelys- ja kesannonhoitokilpailut. Molem- pia kilpailuja marten päätettiin anoa 75 mkn raha-amustus. .. - Keskusteltiin myöskin siemenkil- pailun toimeenpanemisesta, mutta käytännöllisistä syistä asia tällä kertaa raukesi. Päätettiin tilata ensi muodeksi 25 muosikertaa ..Pellermo" lehteä, joista mahdollisesti joku pienempi määrä jaettaisiin mähempi marai- sille ilmaiseksi. Tulo- ja menoarmio m. 1911, joka päättyi Smk. 275, hymäksyt- tiin. Jäsenmaksu päätettiin pysyttää entisellään. Esitelmäkokouksia päätettiin pi- tää tämän talmen kuluessa Kul- hossa Eenokki Mariksella, Lehmos- sa I. Pitkäsellä, Kunnasniemellä Heikki Raassinalla ja Onttolassa Albin Kokolla. Tässä tilaisuudessa jaettiin myös palkinnot, ennen toimeenpannuista kilpailuista. Palkinnot jakaantui- mat seuraamasti: Kesannonhoitokilpailus- s a: 2 palk. 10 mk. Mooses Ket- tunen 34 pist., Juho Pitkänen 36 pist., I. L. Puhakka 34 pist.. Matti Burman 34 pist., Paamo Hymärinen 38 pist., M. Kokko 38 pist.; 3 palk. 7 mk. Juho Sormu nen. Pikkumiljelyskilpailus- s a: 3 palk. 15 mk. Mooses Kettu- nen 115 pist. Karjalatar nyt muoden miimeisenä päimänä lausuu sulimmat kiitokset kaikille amustajilleen, kirjeenmaihtajilleen, astamiehilleen ja ilmoittajilleen heidän armokkaasta ja uhrautu- masta kannatuksestaan ja menes- tyksellisestä yhteistyöstään, mar- masti makuutettuna ja hartaasti toimoen, että lehden ystämä- ja Muualta Poh- jois-Karjalasta. Wirkawapautta on myönnetty Samonlinnan pii- rin kansakoulujen tarkastajalle A. Karmoselle ensi tammik. 5 p:stä seuraaman kesäk. 25 päimään, sijai sena kansannpiston johtaja E. E. Takala. Kiertokoulunopettajat Juuan kunnassa. Läänin kumernööri on tk. 23 p. antamallaan päätöksellä, wt. kirk- koherra Kalle Heikkilän tekemän m alituksen johdosta, kumoten Juuan seurakunnan kirkonkokouksen pää- töksen miime heinäkuun 18 p:ltä, melmoittanut sanotun seurakun- nan kirkonkassasta suorittamaan kahdelle uudelle kiertokoulunopetta- jalle palkkaa 350 mk. muodessa, jotapaitsi heille on tulema mapaa ylläpito koulupaikoissa ja mapaa kyyti koulupaikasta toiseen. Talwiteiden aukipito. Tohmajärmen kuntakokouksen päätöksen miime lokakuun 29 pltä, jolla lumireen meto, lapioiminen ja mitoittaminen sanotun kunnan teillä uskottiin urakkalaisten tehtä- mäksi kolmen muoden ajaksi ensi muoden alusta, on läänin kumer- nööri mahmistanut, ehdolla että urakkalaiset toimittamat hymäksyt tämät takaukset urakkatoimien kun- nollisesta täyttämisestä Jlomant- sin kihlakunnan ruununmoudille. Maapoliisit. Senaatti on myöntänyt 600 markan määrärahan yhden uuden ylimääräisen poliisikonstaapelin palkkaamiseksi ensi muonna Osko- lan kylään Kiihtelysmaaran ni- mismiespiirissä malmomaan pää- asiallisesti mäkijuoma-asetusten noudattamista sanotussa kylässä ja sen lähitienoilla. äästöpankit. Nurmeksen säästöpankin sääntö- jen muutoksella omat anoneet lää- nin kumernöörin mahmistusta her rat Olli Heikura ja I. S. Risti- harju. Lllölän kansakoululla oli jatkokurssilaisilla joulukuusi tk. 21 päimänä. Ohjelmassa oli yhtä ja toista illan ratoksi. Hanna Karttunen puhui ensiksi ilon mer- kityksestä ja samalla siitä, kuinka monenlaisia iloja on olemassa. Puhuja mainitsi m. m. kuinka nuoriso, jolla on puhtaat ihanteet, ei moi iloita mistään huonosta ja likaisesta, ei mistään sellaises- ta, josta seuraisi huono omatun- to. Kuinka joulujuhla on ihmis- kunnalle ilon juhla ja kuinka nuo- rison tulisi jalostaa mielensä, että sydämmessään saisi tuntea oikeaa iloa. Anna Pennanen luki kerto- muksen, ..Omatunto." Bertta Jo- Hansson lausui runon. Mälillä oli laulua. Kun oli pidetty loma- aika, jolloin saatiin teetä lämpi- män pullan kanssa, jatkettiin oh- jelmaa. Opettajatar nti Anna Kiiskinen puhui lämpimin ja sat- tumin sanoin kuusen merkityksestä ja samalla jatkokurssien merkityk sestä. Op. Koistinen puhui ja Almiina Määnänen lausui runon. Tahmo Määttänen pakinoi yleensä ihmis- onnesta, sen erilaseista ja marsinkin siitä kuinka monella eri tamalla onnea esitään ja kuinka toi- nen pitää toisen ja toinen toisen on- nena, riippuen ihmisten henkisestä tasosta. Puheessa oli mieleenpanta- maa, sillä se oli hyminharkittua ja opettamaa. — Ohjelma oli kauttaal taan makamaa. Dleisöä oli run- saasti ja kuulostimat oleman erit- täin tyytymäisiä kaikkeen kuule- maansa. — — Kansakoululaisilla oli joulukuusi tk. 22 päimänä Oppilaat suorittittimat ohjelmaa jota oli niin paljon. Lopuksi oli heillä näytöskappale, jonka jälkeen tonttu- ukot jakoimat joululehtiä, lämpimiä pullia ja namusia. Paljon oli ihmisiä kokoontunut lastenkin hommia katsomaan. Lllölän manlaisseuralla oli syyskokous tk. 26 p:nä kaupp. Pyykösessä. Ensiksi malittiin joh- £U° &3 ikä £«3 CQ Ä2 SS *3 S CO m tokunta. Arman lautta eroamis- muoroon tulimat. Oito Määttä- nen, Mikko Semeikka ja Auk. Karttunen, jotka malittiin uudel- leen. ^iykynen johtokunta on seu- raama: Mikko Semeikka esimies, Jimar Suhonen mara- esimies, Pyykönen rahastonhoitaja. Otto Määttänen kirjuri ja muina jä- seninä: Bertta Johansson ja Auk. Karttunen, sekä marajäsenel: Tah- mo Parmiainen ja A. karminen. Tämän muoden tiliä tarkasta- maan malittiin op. jioislinen ja Auk. 5tarttunen. Tehtiin tulo- ja meno- armio ivuodelle 1911. Wie lä päätettiin lähettää edustajat Tuupomaaralle eräiden maalais- seurojen yhteiseen kokokoukseen ja tulimat malituiksi: Mikko Semeikka ja Pekka Karminen Humu. Nurmeksen kilpa-ajot 2!) pnä t. k. täytyi mesillä oleman jään takia pitää Lipinlahden äs- teisellä kilpailuradalla. Multa mettä oli sielläkin, niin että osa rataa täytyi lyhentää ja ajaa pi- temmältä muuta osaa radasta. ekin oli huonossa kunnossa ja tulokset siis huonot. Palkintotuomareina olimat eläin- lääkäri I. E. Hänninen, kauppias M. Koistinen, maanmiljeiijät Matti Kiiskinen Jurtista ja Otto Timonen Homilasta. Kilpailtiin kolmessa sarjassa. I sarja: aikuiset hemoset, joil- ta maadittiin ennätys alle 4 min., 2 km. matkalla. 2 kilpailijaa. Palkintoja ei moitu jakaa, hm molemmat epäonnistuimat. II sarja: aikuiset hemoset, joilta maadittiin ennätys 4 min. tahi päälle 2 km:n matkalla. 8 kilpailijaa. 1 palk. agr. W. Hir- mensalon ori Leuhu 4' 5", ho- peainen malja; 2 palk. metsänh. W. Linnoilan tamma Walma 4' 9", kahmisermiisi; 3 palk. maan- milj. At. I. Heikuran Opas 4' 21", 3-haarainen kynttiläjalka. Kunniakirjan sai ^liurmeksen He- mosystämäin seuran ori Tomu 4' 25". III sarja: 4-taliviset 1 km.n matkalla. 11 osanottajaa. 1 p. kauppias iltiilo Timosen Kassu . 2' 10", 3-haarainen kynttiläjalka; 2 p. maamviljelijä Heikki Äienza- laisen, Talmilahti, Tähti '2' 14", tusinaa teelusikoita; 3p. maan- miljelijä I. Toimosen, Pielisjär- meltä, Raja-Wahti 2' 15", hopeai- nen moirasia. Kunniakirjoja sai- mat maanmiljelijä Olli Remalai- sen, Karhunpään Paihola, Mal- ma, 2' 20" ja maanmiljelijä I. Korhosen tamma Riento, S!ur- meksen Salmen kylästä, 2' 21". Palkinnot, jotka olimat kaikki, armokkaita, jaettiin klo 6 kauppa- lantalalla. Tilaisuudessa kehoitti eläinlääkäri I. E. Hänninen pa- nemaan enemmän huolta rekime- tojen hoitoon, liikuttelemalla niitä taitamasti ja hoitamalla niiden olinpaikkaa. Jättvenlaskemiset. Läänin kumernöörille osoitta- massaan anomuksessa omat useat Rautamaaran kuntalaiset pyytä- neet että silloisen läänin kumer- nöörin marrask. 8 pnä 1901 an- netulla päätöksellä laskettamaksi suostutun Korpijärmen laskemi- seksi, jonka kustannusarmio on las- kettu tekemän Smk. 5,500, yleisistä maltion maroista myönnettäisiin yksi kolmasosa kustannusarmiosla lahjana ja kaksi kolmaltaosaa kuo- letuslainana. Maapoliisit. Amoinna olemaa poliisikonstaa- pelin tointa Rautamaaran piiris- sä omat hakeneet poliisikonstaapeli joensuun— S Jhirmef|"m radalla Heikki Rissanen, maanmiljelijät H. Samolainen ja Tahivo Kusti Ermasti Rautamaaralta, entinen ylim. poliisikonstaapeli Herman Harjunheimo Leppämirroilta, ta- lollisenpoika Juho Nuutinen ja entinen kauppias H. P. Korkalai- nen Maltimosta, entinen poliisi- konstaapeli 'Aaro Romppanen Kon- tiolahdelta sekä loismies Olli Lehi- koinen Juuasta, joista poliisikonst. Rissaselle on kruununmouti anta- nut puoltolauseen. Loitimon laskuyhtiön kokouk- sessa jouluk. 28 p. Oskolassa Simo Erosen talossa luettiin ja hymäk- syttiin tämän muoden tilit ja pää- lettiin jakaa osakkaille yhtiön ma- roista 1.600 mk. — Talollisen Simo Erosen maksettamaksi mää- rättiin yhtiön maalta ottamistaan halkopuista 2 mk. ja tarkastus- miestenpalkat. Tnupotvaaran Nuorisoseuralla oli Tapaninpäimänä rekiajot. Ajettiin Tuupomaaran Marikses- ta Rekimaaran Ronkaalaan. He- mosellakin ajajia oli runsaasti ja suksimiehet päälle. Jltamapaik- kaan tultua ilmoitti seuran esimies, että siirrytään toiseen tupakatto- maan huoneeseen tanssimaan. Niin tehtiin, ja se olikin ainoa ohjelmanumero, jota kestikin simu puoliyön. — Tätäkö nautintoa marten ilmoittelitte niin paljon juhlistanne, kun ei teillä ollut mitään muuta tarjottamaa. Epäi- len, että onko tämä nuorisoseura- aatteen kanssa sopusoinnussa. Iltamissa ollut. Lähetyssaarnaajat. Az Johannes Karhunpää ja eräs » munkki pitimät arkkipiispa Sergein ..siunauksesta" jumalanpalmeluksen Oskolassa jouluk. 27 p. — Miime aikoina omat myöskin baptistit pitäneet läällä useampia kokouksia. Niin että johan sitä täälläkin al- kaa olla luterilaisen uskontomme kanssa kilpailijoita aika tamalla. S-Z I Q3 ss So CO Hs ps C/9 ÄS S- M* SS < & XA Ui Ui V- ST < pa S SS €3 S LS