N:o 282 —1910 KESKI-SUOMI Perjantaina joulukuun 9 pnä K. S. 1501 Puusepät ja Suutarit huomatkaa! 8aomen Viri- jft VlrniMat ehtaan hyyftksi tunnettua LAKKAA ja PULITUURIA palloissa sekt irtaaltaan, helpoimmalla K,-S, Rohdoskaupasta Kuollut. Murhemielin ilmoitamme ett» hellästi rakastettu tyttäreni ja sisaremme Aino laaria Kauppila rauhallisesti iloisessa uskossa Vapah tajaan»* nakkai kuolemaan Mlirnlia ten Lehtolassa Uudellakirkolla (T. 1.) jonlak. 4 p:n4 1910 klo 11,90 a.p. <f6 vuoden 6 kk. 25 p:n ikti-eo», saraksi ja kaipaukseksi meille, sukulaisille, tovereille ja ystäville. Aleksandra, Jenny, Arvi, Akseli ja Väinö Kauppila. & V k. 607, ▼. 9-10 ■ 4861 BSHl 1-1 Ilmoituksia. 8aomaL. 1 k. 4 s. 25 mm. Täkäläisen Kacppiasyhdistyksen jäsenet pyydetään saapumaan ylei seen kokoukseen Kauppakoulun kansliaan, sunnuntaina t. k. 11 p:o& klo 5 iltapäivällä, keskustelemaan | liitlnifi. ehdokkaista tulevia kuntalliivaa- lia vartan. Miehiäaal Esimies. 2369 1-1 m ä ii; alkeelliseen i a f o o a. Se on laadittu kuusiivuotiselle pohja' koululle, joka Mälittömästi liittein kolmelnokkaiseen keskikouluun, mikä taas puolestaan »veisi suoraan lolme luokkaiseen lukioon. Kahtena ensi- maisena wuoteua selmitettäisi kansa- ktinlnssa lapsille kaikkein tutuimpia cläimici, n. s. pihaeläiinet. kuten cfi- Marpuuen, pääskynen j.n.e. Kolinantena wuotena otertcJii yleisin piirtein opittawaksi ihmisruumiin rakanne, neljännen Muiden alussa metsöeläimet j-kasmit, iarnan »vuo- dcn toisella puoliskolla rantain ja Mesiei: eläimet ja kaslmt, '.'..iidennen Ivuodeu alussa luonnon niittyjen kahmit ja eläimet, loppupuolella tar ke! :n":äl wiljelyskaswit, joiden :ut- kimista jatkettaisi kuudeiuien luku- muoden syyslukukaudella. Biimei- uen di siis 12 lukukausi käytettäisi ihmisen ruumiinrakennuksen perin- pohjoisempaan oppimiseen. „9Va?ta esitetni' kurssien jaon tarkastan,inen osotiaa. että oppilaat tutustuma! c- man maan tärkeimpiin eläinluokkiin seuraajassa järjestyksessä: nisäk käät, linnut, matelijat, sanimakc!, kalat. raakut, simpukat, äyriäiset, siis sellaisessa järjestyksessä, joka aina kin likipitäen täyttää jyrkiinmänkit, s.lstcmatikon »vaatimukset". <wert. si.v. 7?). Luodaanpa sitten silmäys siihen, mueu .^.-luokkainen keskikoulu tähän Keskikoulussa läpikäytäisi mättä olisi kiinteästi yhdistettälvä oppikoulujen suunnitelmaan. Tci- seksi se koettaa elähyttää luonnonlsis- torian opetusta näyttämällä, mikä suuri merkitys tällä aineella on ope tuksessa sekä luonteen kasivatnkseeii että maailmankatsomuksen lopulli seen muodostumiseen nähden. Ä!r- jan pyrkimys on päästää ihmiskun- :a tuosta peikkojen pelosta, joka e- siiivyy »vapaan luonnon lakien tun- tenusen wieroksumisessa. Tetijä pi- tää kelurysopin lukemista yliasteil- la pääinaaliua, jota kohti pyritään. Ala-asteilla on kehitetty aisteja ja te- rotenu waarinottoa, niin että ki ko Iroiinontieteenopetuksen Icppntii^ok- sek>! on tullut raikas, terive luonnon- tuntemus ja laajennettu kehitysopil- linen maailmankatsomus, jota maail- niankatsomusta edellä armostele- massamme kirjassa (Dennert: Luon- noniieteilijöiden uskonto) »uin tiih- koisesu wastustettiin. Ilolla ter- mehdimme sellaisia kirjallisia tuotiei- ia kuin Lilius'en ylläseloslelemam- me kirja on. Se on tuote, joka ke hityksen wirrassa pyrkii eteenpäin, eikä niinkuin henkisesti pelokkaat, jotfa wastawirtaa rantoja hiljakseen liiktumat lakatakseen jossain umpi- lamiintossa, johon miria mihdoin py- Me emme yllä ensinkään mainin- neet, minkä periaatteiden mukaan te- ki.'ä ajattelee luonnontieteen opetuk sen alkuasteilla uudistettawaksi. Me lnciiiitiimnte ainoastaan, että eläi met ',a kaslvit opittaisiin luonnollisis sa ryhmissä. Tämän uuden tm.a uurtaja on Friedrich Junge, jonka mieleltä luouuoutieteen tärkein >eh- täwa on antaa oppilaille mieluniä- loä käsitys luonnosta. Tämä toi- > uudestaan se oppimäärä, mit>inkä tu- tvo:> us esiintyi Mastalvaikiituksena Jyväskylässä jouluk Dp:nä. tiistultiin kansakoulussa, mutta uu della taruilla. Eliöitä tarkastettaisi alemmista ylempiin, siis yksinkertai- seiitinisto monimutkaisempiin, ensiksi siitä suystä, että lukiossa esiiettämä telutysoppi tulisi helpommaksi ja toi- järjestelmälliselle suunnalle, ',o'a liiaksi painosti kukka- ja hammas- kaamo,en, jakoperusteiden ja järjes- telmöliister poikkeusten ulkolukua. Tämän suunnan edustajia on muun muassa Ä. Landsberg, jonka suomen- seksi ftiiu syystä, että päästäisi tar -^nettu teos: Retkeilyjä metsissä ja pecksi etäälle kansakoulun opetus- • tiiainioilta, (8:o VIII, 231, Helsinki, II. Lpetusopillisia uutuuksia. Tämän tapaisia tuotteita ilmestyy hyivin paljo. On useinkii »vaikea tietää, pitäisipä tämän tosiseikan soh- desta iloita, wai ei. Kuitenkaan cm» me lvoi olla kahdella päällä siitä, :ni- teu ottaisimme »vastaan selosteita- naisemme saadun teoksen t> Albert Lilius, Luvuuoutiedou o- petuSopPi, 8:o, II, 142. Gummerus O. N- Iymäskylä, 1: 83 p. Kirja muodostaa neljännen uu- mcron sarjassa »Kansakouluukaslva- tuksen alalta". Kirja jakaantuu kahdeksaan lukuun. Ensimäinen luku, jota emme tarkem- min tahdo selostella, käsittelee luon- nc-n-ieteiden asemaa opetuksessa kes- li-aja!ta nykypäimiin saakku. Täten muodostaa se Valoisamman osan kas- »vaiuscpin historiasta ja kehityksestä meidän päimiimme saakka. Toinen luku tekee meille selivää luonnontie- tclteil tehtämästä kansakoulujen ope tussuunnitelmassa. Koska opetuksen tehiäivanä ei ainoastaan ole tietojen lakaminen, ei tietysti luonnontiedet- tekään opeteta kuten esim. Herbert Spencer tahtoi sen esiintuomien tie tojen hyödyllisyyden »vuoksi, ivaan edistääkseen maailman katsomuksen symy.aistä. Sillä: Oksinpa kansan pölykerrostenkin, niidenkin, joilla ei ole cllut tilaisuutta saada mitään muuta kuin kansakoulu-i kouluope tusta. cn oikeus ja »vellvolliiuus koet- taa uiucdostaa oma käsitykseujä ela- män tärkeimmistä kysymyksistä täyt- täen inhimillisen tiedon eri aloilta saatuja apukeinoja. Ei kukaan, joka uslo^' totuuden woimaan, »voi sel laisesta »väitteestä löytää pelonai hetta" (siivu 35). Tämän Iisaksi on luonnontiedolla tärkeä sija ope luk- sessa, koska se monipuolisemmin tuin muut aineet (maantietoa lu kuunottamatta) sotveltuu harjottu- maan erilaisia henkisiä knkyjä ja tar!kaawaisuutta. Koska luonnontieteillä on näin tärkeä tedtämä opetuksessa, niin ivoi- si luulla, että niille annettaisi etusi ja cpetussuunnitelmasia. Kol-uas suuiimtelmasta. Silmällä pitäen lasien tällä asteella esiintymää hv- koaiitisintoa annetaan 'tiille perin» po')iaifet järjestelmälliset ja muoto* op'l!:?et tiedot. Lajeja walitessa ci oteta huomioon hyödyllisyysnä.^klil-- tia Huomio kiinnitetään kehitys- leoretisesti tärkeisiin »välimuotoihin ja paleontologisiin löytöihin. Äe.'ki- koulua kurssiin kuuluisi ivi^lä tämän Holm 1000 5,50 p.) pitäisi olla jokai- se;: opetiajan kirjahyllyllä. Toinen tämc.i? suunnan edustaja on O. S^meil. Kaksi tämän miimemimi- tammen tuli kowin raskaaksi, kun ?i »voitu k.rjaa seurata ja oppiminen tuli epätasaista ja usein »nasiaha- koisrnlin. Salosen oppikirjaa korlvaamaa.i oli samaan aikaan kuin Melan oppi- ki;*;a ilmestynyt eräs toinen I. E. W. Voas, Eläintieteen oppikirja kou luja warten. 244 f. ;"»21 kuivaa. Por- woo. Söderström 189!», 4,50 p„ ;oka kliiteiikaai, ci tullut käiiiäntoöii ote tuksi Melan teoksen tähden. Mitään muita uudistuksia eläintieteellisen op- pikirjallisuuden alalla emme tunne, ennenkuin Kimirikon toimittama „zioulnn Eläinoppi" nyt tänä syksy- nä ilmestyi. llh icfä suhteessa on nyt tämä uusi oppikirja edellisiä etevämpi? vinjin- näk'.n oit sen laadinnassa oltu -nää- ratietoisempia kuin tätä ennen^ Pää. ajatuksena sen laadinnassa on ollut esittää oppilaille clälvää luoiuoa. Lari, i\ saa enää oppiakseen järjes- te'.mällistä yksilöä, kuollutta edusta- jaa. waan ulkoluonnossa eläi.'än, hengittämän eliön. Järjestelmälli- sen vuolen eläintieteesm opvii lapsi elä:van luonnon ohella. 5iu.-taki>i järjesrelmällisestä ryhmästä »vali- taan edustaja, joka kuivataan ympä- ristönsa yhteydessä. Tämä edusta ja tulee se. m alla siis edustaneeksi o- maa systemaatista ryhmäänsä. Sen kautta, että Kuvirikko on suo- meksi toimittanut Schmcilin luon- nonhistorialliset oppikirjat, on luon- nonliistorian opetus maasiamnie as^ tuuut uuteen kauteen. Onko nyt Scyineil tällä alalla on sanonut »yiu meiscu sanan, jää tulewaisuuden pää- tettäiväksi. Miclcstämin.e puuttuu näislä oppikirjoista kokonaan luon- noiilii^torian maailmankatsomukseen maiiuttamat johtopäätökset. Biolo gia on marsin hywä ja mältiämätön, muita ylemmillä asteilla on oppi- laan saatama kuulla muuia kuin elä- lfiä^tr. ;a clintarnoista. Ihmisten yhteydessä »voisi käsitellä esikiivikau- tista ihmistä ja tärkeimpiä ihmiski- ivettymiä! mainitsemista ansaitsisi- wat »vielä ihmisrodut. 5iatsaus eläin- maantieteeseen ei myöskään olisi hulluimpaa. yleensä flirnirikon osallisuu teen lirjanivolmistarnisessa tulee, niin näkyivät siinä saksenjäljet joskus lä Sclnueilin teokset suomenkielelle. py'<l'>nä «inoaswan siinä :apauk''eSsa, ei:» Sillä »varmaa on, että hyivät aitcu* e:;cmmän ,uin iolviQsosa luotan ja kauniit kuivat luonnoncsincistä lä- ,aie:d M**»'™ t . .. ... .. , luapautcnuna, fimcntm |iUa cl)Dt.Ua, c::a ,01 a oa ijimfcn uonncn kauncu- wil .ile !simain:tuisja kouluissa t^en lamalla herättäen hänessä suu- d:n t^oaila ci saa misjään :apauljcsja reiiinian kauneuswaatimuksen. ol.'a U)t>cnlpi tfuin 200 päuvaa. Einar Jv i e a n b t. Sicnicclifunjcrnöörin fanäl^a en :ck:ä ilm;-imnut koulM)iihalliiuts>.>le as.cn tvaalimiin toimcnPucijiin rqhiy«'.lv:ä war.cn sckä Pyyläii^t jcnaaUia puoies- asianmukaisesti huol<hluwi,in sinä, ct:i ylempänä -mainittu scnaa::n mää- rä.is lulce noudaieluksi sckä suvjärnien Pitäjässä cilä ylecn-sä kaikissa tansakou- lu.csa. joissa on kreikkalaiskarol^ia op« yiiaiia. PvStilaitokse» ylimääräiset menot. Peöiiholliius on senaatilta anonut, eitä siUs «ujcnncttäisiin 12 ylimääräisen lier- tä:väu pcötitounuufjcn hoi:a>an palkkaa- miutji 4 iesäfimlaimna ja tor!c;n:aan luuicii kukin 4 ft. kestämän poctifurjfin toi.iicciipanemiseksi tarwi:tawai m.iärä- ^irailiömy.m.yleisiä uutisia, Pekosen seuraajat. Eenaatn soivittaa Laugiukoskeu synnit. Senaatti päätti eilen tehdä kov keimpaan paikkaan alistuksen, että i ^upunlien pos:>lon:-.o- eni. senaattori Hjalmar Langinkos-! r 70 iu:r« kelle Yleisistä waroista maksettaisiin palklaamiisclsi '''tmnnu 3,331 ml. 11 p.. minkä määrän se naatti oli aikoinaan tuominnut Lan- lSS 110 »tarkan määrä.ah^ tulcii»a:ii »vuadcksi, «viimc mainittu mää» .'.iukostcn maksamaan kortvausta kuitenkin ainoastaan sifu .'unnes Turussa oleman Wibergin kahtvilan sulkemisesta. Waltlonarkeoloogin palkka edut. Walt!o::arkeoloogi I. R. Ai,pe- l i ii i n anomuksen johdosta, että ivaltionarkeoloogin palkka korotettai- siin samaon määrään kuin yliopiston professorien, on senaatti päättänyt proi. Aepelinille maksettamaksi 2,000 ky'i>uu:s näiden toirkojen o::am:jes:a wa!'.na:scen menosäämöön on !opull:scs« ti ratlatetu. — Maau pakkoluovutus wcuelai- fiä kasarmeja warteu. H. M. keisari on U-iimc marrask. 18 pnä inpahtu- ueesja alamaisessa esittelysii mää rännyt, että sotilasiviranomaisia Marten on Miipymättä luolvutettaiva, nopeammasta pakkoluoiviltuksesta annettujen määräysten mukaan, n. 17 desjatinan suuruinen aluc Ko- rian aseman läheltä Elimäen sata- mkn henkilökohtaisen lisäpalkkion .^''^ liudenmaan läänissä. K:>sees:ä niinkauau kuin hän Mirkaa hoilaa, a ' uc fuuluu iicljadc maano- MajeSteet tirikosjutut. Syyte majesteettirikoksesta Wiipu- rin wenä^äisen kirjakaupan omista-^antaen kumernöörin tehtämaksi rnh- jaa ^1. M a r t o s f i a »vastaan o!i ti,a asiassa kirjeenwaihtoon cnano- inisiaialle, tilanomistaja Ädoli L-'id- merille ja talollisille Heikki ?iekolalle, Tau>ic> Partialle ja lcskiivaimo Lii- sa 5»oriallc. Senaatti on tästä määräyksestä ilmoittanut kuwernöörille, samalla eilen toisen kerran esillä Viipurin holvioikeudessa. Aleinen syyttäjä ei tehnyt mitään »vaatimuksia. )owi- oikeus päätti julkaista päätöksensä asiassa mastedes ilmoitettawana ai- lana. A. 8. Ämtm lmlckimil». .^enraolikuivcrnöorin kirjelmiin johdosia koskema tohtori Tannerin cii:oIr.,iä on senaatti päattörnH ke huttaa läänien knivcrnööreiä ole- maan 'allimatta Tannerin pitää esi- liiankin selmästi. Usein olin 2'.h>;iei- tuu tekijän teoksista kuuluu irwor.cn lin oriullisempi seuraaminen ollut tclmia sukupuolikysymyksestä kiri autuuksiin, joten ne tässä ly- cdul-ije.npaa. Maininamme nain hykäisiiydessä ilmoitamme. kaslvi- 1) 5i. Or. Kiwirikko, 5> oulun oppi. y.o VIII, 280, 3S3 kuwaa, 3-1 loärilliviä taulua. II pairo-3. Vor- liiäksi iymisrnuniiin rakeiiteen uu- woo, Söderström O. F). >^10, «!.50 p. destaan kertaaminen. ; Moliitc »vuotta sitten ilmestyi tästä Seuroiji lopuksi kolinaviiotinen teoksesta ensimäinen pitnos. i)J'ot jo lukio-aste. Tekijän ehdoiutsen mu- ilniestyy siitä toinen, tämä seikka jo kran luodaan lyhyt yleiskatsaus tu- antaa arwokkaan puoltolauseen kir- teen kehitykseen. Tämän moi aina- fin teli! a kahdella ylimmällä luokal- la. Muuten kuuluisi lukusuunuitel- maan wertailewa hermoanaton-ia |a eläinten psykologia (sielutiede), kas- mianatoinia ja fysiologia jela ennen kaikkea kehitysoppi. Sillä, sanoo te- ki.!u: „Ei millään luouuvnhistorian opilla ole läheskään samaa meclitys- ta elämänkatsomukselle eikä lnc.inon- historian tutkimukselle. Ei miukaän teorian historiassa kumastu tieteen eikä yleisen simistyksen kehiiylsen päawa:heet tarkemmin. Kehityshis- toriali esittämistä koulun korkeim- malla asteella on mitä innotlaim- min puolustettama". (siiv. 70). Seuraa sitten wielä neljä Uitnri'. ehdolliset asteet, kuulusteluista ja jalle. ll-ieidän ei siis nyt enää tar- iviise liinniltää huomiotamme tähän, silla kirjan toinen painos ei. eroa jo kauan aikaa sitten attvostellusta en- sipalnoljesta ei mirheellisyyksissääu- kä .in, joita muutamia on kiijc.an puikahtanut. Saksan Pähkinä ci esim. ole „Pähkiuä", »vaan luumu^ eiimerkiksi seuraacva: Siivulla O sa- ltotoan: „ftun sattumalta tulemme foc.fe:lancef|i polttamaa esiiietlä, !ve- ta.>dyinine äkkiä pois sen läheisnydes- tä. Ja kun nukkuman ihmisen jalka-- pohjaa kutkuttaa, supistumat jalan lihaiset, josta jalka potkaisee. Mi. ka or. töinä selitettävissä? teelli sessä tapauksessa lämmön, sälkim^ii- ses'ä ki.tlutuksen synnyttäniä kiiyo- tus on nytkin hermoa mliöten saapn- nu: cilvoihin, mistä lihaksiin on tul lut uusi käsky supistua". Tässä esittä- mäsiäni kohdassa on kaksi »virhettä: yksi muodollinen, yksi asiallinen. J^.s tuhdomme esittää aistiuiuksesta seu- raumaa lihasliikettä, ei ole pedago- — Pcltcrmv ja osuusmeijeritlite ^eueuvo-seura on anonut senaaiilta heutoieu osuusmeijerien tuleinis- ja iiii mallintyötä »varten tilapäistä min »vuotuista apurahaa muk- leuaivakji 3 muoden aikana ensi »ouo- oen alusta lutien. luomuksessaan mainitsee Peller- tio m. m. että kokemus ja leuvan lo:.ni;lamat tilastolliset tutkimukset oivat osoittaneet, että suuri o|a maamme osuusmeijereitä iätä nyf-.iä mioiicä kitumaa elämää, muutamat siuia määrin, että niiden asemaa rjoi pilaa enemmän tai »vähemmän cpä- loacmaua. Tähän tosiasiaan on kiin niieltämä sitä enemmän huomicta, fiiii meijerialalla ivallitselvat cpäk.,h- tai oivat jo »vieneet lv meijeriä ku- moon ja kun yltjakoa jakaneiden o- sunsmeijerien luku on i,hä kc.s>va- tä maisen rakennuskomissionin konssa. Waltiou komiteat. .Chisymus- pappien palkkausebuista kä- sirelemään asetettu koin.rea fohuv tui Helsingissä t.k. 1 onä ?ros. E. ^dusdorssin johtaessa pnhetia. Ko- r.rnea kämi toisessa lukein'lecsi !ari mir.ratönsä ruotsalaisen tc'?::n ja hajaantui lauantaina, fmjufiatlia kckconiuu komitea uudelleen keskuö- tckinaon mietintönsä hohdosta. LikrlckiilmijtilliM «ImStis- IM Äiickslcllk. Senaatti on myöntänyt kansakou- luuopettaja M. I. L e i n o s e l l e Irnoan saada aivata eusi syysk. 15 pvtä alkaen 2-ivuotiuen, suomenkieli- nei! cvpilaitos aleininan kansakoulun ja kirkollisten kiertokoulujen apelta- jien malmistamista Marten Äänekos- ken tirtonkylässä. jostain pois, käytämme sangen uut. tehden miime muonna noin -'2 suuna joukkoa lihakiistamme. Jos P r »f- csuusmeijerieinine koko l>M". s marja.Me tunnemme täällä Suomes- gi^la esittää niin moni.,lutkaivta iii- ja tästä luumarjasta ainoastaan! Kun itse »vetäydyin- „luuu', pehmeä „liha" otetaan pois Ratiassa. (Wertaa muuten Sehmeil, ■ ' - ■ "ta L-h-bu-h bct »ttm .il W0apa 9 ö01. m» «iw> helppotajuiset, eji.täd, •• fctjcttaroat roalit.ee e|.m. y»°en au,°m, mottmu.piin toim.npitdiiin, jotta «. liuieet. virheellistä on sanoa ku» sunsmeijerialalla hamaittamat epa- i)Otm|cii nukkuessa joyturoaii auom- fohoat saataisiin torjutuiksi ja tuka- yiu laakia, jo seltäytiiuessä kiihotus huteniitsi jo alussaan. Pellermo t-n sticiyy liituiitohermoon ja esiinerk- lmmme tayuaen j.alia pottai>ee. Tä- Saftige Friichte). 2) .Vi. (5. Kivirikko, Koulun eläin» oppi, v:o 408 simua. Porivoo. Sö- deritröin O. £). 1910, 0,2b p. — Bir ger Salosen, Zoologian alkeet puo- uu>'.i tauau aikaa paikkansa eläintie- kettanksista, hamaintoesineet ja nii- ^ teeuoppit-rjaua. Wuouua l;>l>y il- deu käyttäminen ja opetusuäyiteitä. ^ mcstyi v'l. I. Melan koulun elaiiiop- 3(c.iiä emme tilanpuutteesta oia se- pi. >oka monesta syistä oli tarpeen- katsonut »velivollisuudekseen kiinnit- tää entistä suurempaa huomiota .. ... ^ .. , heikkojen osuusmeijerien tutkimiseen ma on jus ejimerkki tajUttomasla ^ tukemiseen ja saada muutkin mci- teo-ia eli refleksiliikkeestä, cita teos- jerialalla toimimat järjestöt wcikui ta, jota olisi aimojen kanssa tekemi- tainaan samaan suuntaan. T.itä lo-teltamiksi. waan siirrymme ohi- mennen puhumaan muutamista kie- lelli'/.sia seikoista rupeamana tum minkaan oikeakielisyyden kannalta armostelemaan tekijän hieman tan keata suomenkieltä. Tarkotannne mierasperäisten sanojen oikeinkirjoi tusta. Tekijä on seurannut lyhyttä kirjoitustapaa ainakin pääasiassa. Han kirjoittaa pedagogia, psykologia, akustika, fysika, estetika, auktoritsti, kausaliteti, kaleidoskopi, organiteore- tiko, deduktiminen, sympatinen, logil- linen j.n.e. Epäjohdonmukaisuulcna esiiutyy kumuunkin prolilcemi (pro protlemi), eetillinen (pco (e)ctiuc»i). Tekijä kirjoittaa myös deduktioni, multa abstraktsioni (molemmissa »voisi paremmin käyttää latinalailla muotoa induktio ja abstrccktio). sitokaamme lopuksi kokoama sil mäys ylläsanottnun. Arioostella meidän mielestämme ci tarwitse, kos- ka kirja»» sisältö ei anna aihetta muu- luku kirjassa osottaa kumminkin, hun kuin kiitokseen. Kirza on kaikin- miksi nain ei ole asianlaita. Nel- ^ puolia uudenaikainen, menemättä jännessa luwussa saamme sit:en tu- uuoistuspyrinnöissään liian pilkal- tustua tekijän luonnonhistorian op- le. Kirja pyrkii kuitenkin moneen pikurssiehdotukseen, joka perustuu'uudistukseen kouluelämämme alalla. sellvästi csoitaa, mi- oppimäärä »valttä- kotiseuduneläin-j«kaswi-.Eusinnäkin se [ lajien luonnollisten r \j lj-; ten kansakoulun Maatiina. Ensinnäkin oli Melan op- piiiqa edistysaskel haivainnollisuu-' sanottu ei rni»sään tapauk- teen Päin. Salosen oppirirjassa oli i c ' y i a Pienennä näiden teoksien suur- OU kinvaa. Melan tirsassa 1023/-a armoa. Hauskempaa olisi kuiten- Muuten eroaa jälkimäinen kaikista laajennettua toimintaa ei Pellermo kuiteiltaan woi harjottaa ilman lisä- »voiiiiia, joitten hankkimista marten »jllämainittu apuraha-ano'.uus nyt on senaatille jätetty. edellisistä siinä, että alkuun on lii- tetty alaluokkien oppimäärä: pirteäs ti, haivcunnollisesti ja hauskasti tir- joitettuja eläinkertomuksia ja kat saus ihmisruumiin rakennukseen, kin cllut ja useimpieuki.t mielestä — Pvrojeu laiduutamiuen. Se> Marinaankin oikeampaa, että kirjan naatti on oikeuttanut erinäiset poro- terijau paikalla Kimirikko-ntmen ose- iiiu^ia otiji ouut scymelt-stuvielllo. Ensimäinen selostettava Mirjam- me oli aiottu kaniantouluuopettajil- jotka mainiosti s-otveltmvat lavien 'le, mutta toiivoisimme hartaasti, et- kayicnämiksi alimmalla asteella. Tä-' ia je le>»iäisi yhtä laa*alti m.)<>s op- n.ä kivj.i on nyt ollut käytäiiuösjä y- li 10 ivuotta, siitä ou ilnicstyn!)t 3 painosta. Etelän oppikirja oli aikanaan eh dottomasti suuri edistysaskel eläin- tieteen opetuksen alalla. Kuitenkin piili sitnä »vielä liian selmästi »van ha käsitys luonnontuntemuisesta. Systematisoima eli järjestelmöilvä esitystapa oli wallitse»vana. Eläin- tieec tuli — »vaikkei ehkä niin suu- ressa määrin kuin kaslvioppi — Me- lait opetusmetodin mutaan kirjan lu kemiseksi ja oppimiseksi, eikä luouuon tuntemukseksi ja tajuamiseksi. Mo- net opettajista, jotka paremman puutteessa käyttilväk Melan oppikir- jaa, ties:wät osaksi kyllä »välttää kir- jasia jol,tuwia epäkohtia, mutta npet- pitonlujen opettajille, siltä luulemme »oarmosti, että heillä siitä olisi setä hupia että hyötyä, ilaffi »viimeis ta kirjaa civat aiotut oppikirjoiksi op» pttvuluihiu. Toiwottawasli ne tu- lewat piankin jokaisessa koulussa käy- tettämiksi. Nämä kiriat omat kui- lenkin sitä laatua, että niitä ^lämpi- miisti »voi suositella yksityisajuntoi- hinkin ^a lähteiksi kansakoulunopet tajille. kuulemme myös, että ne o- lvat mieluisaa lukeaiista jokaiselle liivnnon .ystämälle. Erinomaisten kuiviensa ja taulujensa tähiien oivat lie malaisemia ja kehittäiviä. Pie nenin lapset woiwat niistä jo paljo oppia. Lopuksi on »varma, cttä Ki- Mirikko cn antanut aiheen myös kau- ncusaistin kehittymiselle, siirtämäl- jei; oiiilstajat laiountamaan poro- jaan trnununmailla wietä ensi wuo- tentin aitana samoilla ehdoilla kuin tähänkin saakka. — Keisariunerailuu jälkisuorituk- sia. Senaatti on myöntänyt erinai- jxa maararahoja eräille taloUi|;uc yeidän minne teiiariiuierailun aitana iarjimistaau ivayingoista. — iivcittalaiotaujliotcn tanfutaulujtn lutcriiatotcn pyhien tuicttg. Mentaaii- i luiocriicorin tanslian jaaimen tietojen j »nuiaan wiettä»vät muutama: lanjatou- hit Sucjämien lpiiäjässä, joiden oppi- laat mcllein ylsinomaan oiva: hctlla* ' lai^iaivlista ustoniunnus:us'.a, siitä Ifciioiiincita luterilaisia pyhiä. senaatin imaäraytsen mutaan joulul. .'! ^:Uä 1903 opetuksen jurjr*:ai<-.i-jfjtä fKiltaiaijlatolisina pyhäpailvinä seNi (ciituiliisvna juhlalpäiwinä niissä !ou» ji,ipsa läy Irci!faia»taujt"iia op' pilaita, <i sellai«sis >s <l ko^luissI, miesä on ainoastaan kreittalaisk2tol:jia ox?:- laita, saa antaa kenellekään oppilaalle lvapautla luterilaisina pyhinä, muna ni.ssä kouluissa, miSsä on setä lutcr:- laisia «ttä kreikkalaiskatolisia oppilaua, saadaan opetus keskeyttää iutcrilaijiaa I varten owat suorittaneet PylkoNl — Siuitkllisyystyöu tuleminen, kuicn .iiuis:c:.w.n, anoi edusiuma, c;;ä simeel- ujijecuicn hc.ponamisctn Hcisingiesa ja auiicsa maan isommissa tau?un.jc:c-|a .nijuiuictäijiin yleisistä trtaroisra .uin luuriuncn apuraha, joka jac;:a:si n u'iiaatin harkinnan mutaan y?i!l.>i'!llc 'uoja- ja 'urivakodcille. 2ci>.'a:?i on pistänyt anomukftn jeb< dos:a Iitaan tmvcrnöörien lausuntLC ja cn ZLaasan läänin kuwernööti .ausu:i- no.-><tan cii:iänyt, että: iUm fcnnciin paäiotscllä 16 p l'ä :o»» f j>Ii:u:a on kirnianu IS p:nä :on!o- iiuiia lbö-1 annettu armoliiien juiistui» sen utukaan toimeenpantu ohj.sääntö:- sclle haureudelle alttiiden fifäänfirjoirue jj tartasius sekä samalla maäranu, c::ii luppa:aud.n waÄuslamise!si tarroina- ii':c-:a tLumtnpitcieta on aifaam*aa:ajva inisi jotiiosaäntö, jossa etupäässä tirtocii» ranomaisille on usfottarn r.e tehtälvät, mitkä yllämainitun julistuksen mukaan on poliisin asiana, kuin myöskin i.'!iiti)isicn tai yhdistysten perustaminen lurmaiotcille, joita nylyaän Marojen pt>ut:ecö'a tusFm «voimat tulla to.mcen, niin näyttää minusta luonnolliselta, et tä joaittj aivustaa edellämainittua tci* ntinraa, mitikä wuotsi minä atamainm- mas:t huollan kysymyksessä olemaan ano- muksccn suostuttmvaksi. — Tuomarit. Jämsän tuomio- kuuuau tuomari Gustaf Tauler on sairauden takia mapautettu to,mitta- niasta Kuhmoisten ja Padasjoen pi- tajain karäjäkunnan »älikärajät t.k. 12 ja eni: tammikuun 10 pnä ja on Turun hotvioikeus määrännyt holvi- oikeuden auskultantti Aarne Paju- sen toimittaniaan nämä ivälikäräjät. — - Tullilaitos. Tampereen tulii» lirnarin foiittorifirjurifii iti-ritct* tiili tiistaina tullih.illitukscn yli määräinen kamarikirsuri M. H. di ä t y. — tilattoman waeM» lainata» haStot. Rautalammin kunta cn luopion läänin kumernööriltä ano nut lupaa saada ottaa 100,000 mkn suuruisen pitempiaikaisen lainan ti- Iättömän wäestön lainaradaston pe- rustamiseksi kuntaan. — Diyöuuetty apurah». Ruon.iden pifijäu Vilppulassa ylläpitämä,insa Sliiiitalau talous» ja kasmitarHi;kou» laa Marten on koulun johtajattarelle Enkä Mattilalle inyonnett ) ^."O0 niku foaltioapu. — Papisto. Julkisen iutklnncn wak,naisen papinmiran saanlisoileut'