N:o 62 1910 Sanomia Oulun kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Kesäkuun I päivänä. Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: UlkoniaiiU •ono vuodelta 4: — 4. — 10: — ■'uolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta — ; 35 — : 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv, E. A. O U LAS VIRTA. Taloude«hoitaja. Toimisto j» konttori Kauppurs nkatu 5. Konttori avoia- na klo H:sta aamulla 7:ään illalla Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia »i.s taaao te taa* lehdea konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 peaaiä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähiatäia S mk., ris tistä jx Tärsyistä maksetaan erittäla. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-Ilmoitukset 1 mk. 50 p Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numerooa, ovat jätettävät lehden kontto ri n edellisenä päiväaä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Hartauspuheita pidetään Oulujoen Heik kilässä ensi sunnuntaina kello 4 j. pp. Asianajajia. Asianajoa rahastoisi ? y. ;n. '.oire. ,1. Lnka*i. f N RS £ II fi toimittaa virasta?.*. •> . U. ULLiLA V. n,. Osoi-: Ov-J L'. V. M. Katajan Kansakoulnasioirnisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikeilaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin 11 :0 5 31. Avoinna 10— 1 2 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. Ui!» iiiia IMMIN- ja Omistaja Varamaanmittari J. H. LUOMA Oulu. Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Asianajotoimisto HASSELBLATT & BOXSTRÖM (Vanhin Pohjanmaalla.) Pääkonttori VAASASSA. Omistajat: varatuomarit K. J. BOXSTRÖM ja EDVARD EDELMAN. Ajavat asioita kaikissa Suomen oikeuk sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiä myös Amerikasta. 3'iir.oiiuFfta. Oulun alkaa jälleen toimintansa tulevan syyskuun 1 pnä klo 8 e.-pp. Pääsyvaatimykset l:selle luokalle ovat: päästötodistus ylemmästä kansakoulusta talii sitä vastaavat tiedot ja vähintään 15 vuoden ikä. lauppa-alalla työskenneillä on etusija. juluun pyrkijäin tulee il moittautua ko lun huoneustossa elokuun 31 p:nä klo 8 pp. Tarkempia' tietoja saa allekirjoittaneelta Oulussa toukokuulla 1910. Santeri Dahlström. Kesäosote: Lempäälä. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne m tulipalon «n E3 varalta! ,Kullervon" ja „PohJoian 4i asiamies Oulussa W. Muhananttiv Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. 9 ja 2:si hyvää fVleri-proomua saadaan vuokrata, lähemmin. Veljekset Friis. Yksplhlaja. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, loimittaa kaikkia lakiasioita rahain peritiisi?? ia maksut a, välittää kaupusk'- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja irvoaielemisia v. m. niin hyviu lainopilliselta cunmattikaanaltä. MatkustcraaE maaseuduiie. Posti ja sähkö osoif; Seppänen, Oulu. HUOMJ HUOM BQ Kauppaan olemme laskeneet Jäikiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähäJiä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja lähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN & K:!\!l O.-Y. Olavi L. Helanen Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa, . . , . Ä . ... . . „ Matkustaa rraaseudulle Asianajaja Oulussa, Aleksantermk. 8. u varatuomari. Antti Karikoski =H toimittaa kaikki asianajoon kuuluvia valitiaä kiia teimistökauppoia. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Koutoriaika 10—2. Puhelin 20;? g- ES Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö myöntää henkivaivuutuksia ja karenssivakuutuksia, myötäjäisvakuutuksia, elinkorkovakuutuksia, lapsenvakuutuksia ja jälkeenelokorkoja. Vuoden 1909 lopussa oli henkivakuutettujen luku noin 74,000 henkilöä; henkivakuutussumma noin 255 miljoonaa ja rahastot yli 72 miljoonaa markkaa. Yhtiön asiamiehinä allamainituissa paikkakunnissa ovat: Oulussa: Sakari A. Westerlund. A. Mikkonen. A. E. Hammar. B. Haglund. K. A. Korkeakivi. Joh. Kyllönen. Hannes Salmela. J. E. Liljeblad. I. A. Karhi. E. A. Ansten. E. A. Tuomisto. Oulun pitäjässä: I. A. Tuohino. Oulunjoella: A. Perttunen. Alatemmeksellä: A. Punttala. Alatornlolla: Eero A. Liakka. I. Lassila. Alavieskassa: M. Eskola. Enontekiössä: Yrjö Halonen. Haapajärvellä: P. Kallunki. Haapavedellä: Adolf Jussila. A. Muttonen. Heikki Heikkilä. Hailuodossa: A. K. Kilpinen. Haukiputaalla: H. Juvani. Himangalla: M. Keto. Hyrynsalmella: Santeri Haapanen. Iissä: H. Kanerva. Inarissa: F. J. Kangasniemi. Evert Leino. Jaatllassa: Aaro Ruotsalainen. Kajaanissa: E. Pirinen. J. A. Tuomola. B. E. Hultenberg. Kalajoella: J. Hiivala. J. Pernu. .! Aksila. Kannuksessa: A. Leino. Karihaarassa: A. Pentisaari. Kollossa: \ugust Pietilä. Kemissä: K. F. Lehtinen. A. v. Schrowe. Kemin maaseurakunnassa: M. tinsaari. Kemijärvellä: H. Parviainen. Kempeleessä: I. L. Lundman. Kestilääsä: I. Keskitalo. Kittilässä: K. Karila. A. Fränti. Kokkolassa: J. F. Sandelin. A. Silen. J. Hölsö. Os>ari Herttua. Kolarissa: V. Iivari. K. Lantto. Kuhmonlemellä: P. Kontio. Kuivaniemellä: F. A. Väätäjä. Kuolajärvellä: K. A. Lepistö. Kuusamossa: H. Määttä. J. Vaarala. J. E. Karjalainen. V. E. Rautanen. E. Korhonen. Kuusiluodossa: H. J. Sormunen. Kärsämäellä: Hj. Virokannas. Lapissa: B. E. Kujanpää. Pen- Limingassa: Fr. Pitkänen. P. Tapio. A. Punttala. E. V. Pentzin. Lohtajassa: K. Erkkilä. Lumijoella: P. Leiviskä Merijärvellä: S. Päiväsalo. Muhoksella A. Mehtonen. Muonionnlskassa: E. Kolströrn. Nivalassa: H. E. Olkkonen. H. Salanne. Oulaisissa: J. K. Oksa. A. Reinilä. N. Ojajärvi. Oulun-Salossa: M. Hako. Pattijoella: A. Rekola. Patennlemessä; K. V. Kukkonen. Pelkosenniemi K. S. Ala. S. Palo. Pellossa; E. Joln.a. Piippolassa: M. Myllylä. Pudasjärvellä: K. Pietarila. M. J. Isomursu. H. K. Kolehmainen. Pulkkilassa: V. Keränen. Puolangalla: A. Halonen. Pyhäjoella: M. Ylikiiskilä. Pyhäjärvellä: Malli. Loppi. Raahessa: Frans Hannila. J. P. Saariaho. A. Raitio. F. J. Kangas. Rantsilassa: Henrik Mikkonen. Rautiossa: Vilho Alin. RevonJahdella : S. Ollila. Ristijärvellä: A. Jussila. Rovaniemellä: E. Nordlund. E. Vuorio. L. Gunnari. V. Kilpinen. V. Nuotio. Ruukissa: .1. Halmeloja. Sievissä: I. Risku. V. Järvinen. Siikajoella: H. Nikola. Simossa: M. Lahti. Sodankylässä: A. Kena. Sotkamossa: Y. V. Leinonen. E. Parras. Suomussalmella: J. V. Holmgren. Särälsnlemeilä: A. Kovalainen. Taivalkoskella: E. Hentilä. Torniossa: J. U. Nordberg. J. R. Taso. Turtolassa: K. Eero. Tyrnävällä: Juho Matinolli. Tervolassa: Matti Pajari. Utajärvellä: P. Markus. Vaalassa: I. Mehtonen. Vihannissa: M. Laakso. Ylitorniolla: J. H. Jurva. K. F. Sacklin. Ylivieskassa: J. K. Heiskala. H. Päivärinta. A. Torkkola. POSTIKORTTEJA myytävänä halvalla OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa. Suonten perustuslakien pitäminen. jpmistuslafiumUofunnan mietintö. maksaa korkoa talletuksille: !> kuu k. irtisanomisella 5 4Va .. 4 3Va .. vaadittaessa 3 Talletuskor.ttoku- ranttitHiUa 5 SäästökassatiSiUä 5 „ ! Juoksevana tilHio 3 „ Helsinki, 1 p. touko!.. 1908, Johtokunta. on muuttanut „Pallakseen" Pak- kihuoneenkatu N:o 12. Sisään käytävä porttihohista oikealle ja ot taa vastaan sairaita arkipäivinä kello 9—12 e. pp. ja 5—'/-j 7 j. pp. sekä sunnuntaisin 10 —12 e. pp. © Unnbrarnni mvvtävunii | ÖIHffiMirja -jara;. Siitä hallitussuunnasta, joka on päässyt maltaan sen kautta, että We- näjän ministerineuivosto alituisesti se- taantuu Suomen asiothin, on myös ollut seuraksena, että »varsinainen hal lituskolleegio, senaatin talousosasto, on nyttemmin aiman toisella tamalla ko- koonpantu kuin sen pitäisi olla, moi- dakseen mastata niitä maatimuksia, ioita tulee asettaa tälle laitokselle. Enimmät sen nykyisistä jäsenistä ei- :vät ole koskaan ennen olleet sellaisissa miroissa tahi sellaisissa toimissa, jotka olisiivat »voineet tehdä heidät päteiviksi Suomen senaattoreina maikuttainaau maan parhaaksi alotteeatekijöinä lain- säädännössä ja ivaltiotalouden alalla lualtion hallinnon johtajina ja tuoma- reina halltnnollisoikeudellisissa jutuissa. Tietoa maan laeista, niistä tekijöistä, jotta ivatkutlaivat maanviljelyksen, teollisuuden, kaupan ja merenkulun etui- hin, henusen »viljelyksen aloilla »val litsemien erilaatuisten pyrintöjen mer kityksestä, osittain monimutkaisista so siaalisista tehtämistä ja keinoista nii den ratkaisemlseksi, — tietoon kaikesta tästä ja sellaiseen tuntemukseen perus- tumaa makaumusta, jonka tulisi ohja- ta hallituksen jäsenten menettelyä ja päätöksiä, woiwat kaikkein »vähimmin hankkia henkilöt, joiden edellinen toi- minta ei ole ollut omistettuna Suo^ melle. Tarkoitustaan mastaaiva senaatin kokoonpano ei liene odotettamissa niin kauan kuin perustuslaista poikkeama politiikka Suomea kohtaan pidetään Pietarissa yllä ja siten se maatimus asetetaan, että Suomen senaatin on pantaiva täytäntöön sellaisiakin mää- räyksiä, jotka omat ristiriidassa tämän maan lakien kanssa. Ministerineumoston sekaantuminen Suomen hallituksen tehtämiin on jär- kyttänyt sen toimimallan ja toiminnan itse perustuksia, jotka »valtiosäännön mukaan Suomen korkeimmalle hallitus- mirastolle kuulumat. On lisättäivä, että määräys -0 pät- rrältä toukokuuta (2 päimältä kesäluu- ta) 1908 myöskin mmisterimaitiosih- teerin asemaan on tuottanut muutok- sm, joka ei ole sopusoinnussa Suomen maltiosäännön periaatteiden kanssa ja samalla haitallisesti maikuttaa asiain käsittelyyn. Wielä enemmän kuin '2 päimänä 1908 annetun määräyksen someltami- sen kautta tulisi Suomen oikeusjärjes tys järkytetyksi, jos ministerineulvos- ton puheenjohtajan ehdotus laiksi nii- den Suomea kastemain lakien säätä- misjärjestyksestä, joilla on yleismalta- kunnallinen merkitys, tulisi toteutetuksi. Ku!u-oan toukokuun 7 päimänä an tamassaan alamaisessa »vastauksessa armolliseen esitykseen, jonka kera mai- nittn lakiehdotus siihen liittymine „se- lityskirjelmineen" annettiin eduskun- nalle lausunnon antamista marten, on eduskunta seikkaperäisesti tarkastanut tämän selityskirjelmän. Tämän tar- kastuksen perustuksella on osotettu. että tuo lakiehdotus tietää Suomen perus- tuslakien perinpohjaista muuttamista ja että eduskunta, kun sen asia on päätäntömallalla ottaa osaa jokaiseen perustuslain muuttamista tarkoitta- maan lainsäädäntötoimeen, ei »voinut antaa armollisessa esityksessä tarkoitet- tua lausuiitoa lakiehdotuksen sisällyt- sestä. Alamaisimmin »viitaten niihin itse lakiehdnlustakin kohtaaiviin paina nein muistutuksiin, joita selitystirjel- »nän tarkastus on aiheuttanut ja jotka on esiielty edellä mainitussa ivastuus- kirjelinäsjä, taljoo edustunta oleman tässä hnouiaullaininen että selitysktr- jelii.ässa ei pauna mitään huomiota sen patiinina maaliskunta 1809 tapahtuneen aialuateou todelliseen nier- titytje^n, jolla Keisari Aleksanteri I p?- ruutta>N'.utomasli mahmistt Suomen perustuslait. Dfäideit perustuslakien kautta on kuitenkin määrätty, miten Suomessa mornassa olemat ja sen »viranomaisten ja asukasten noudatet- taivat lait on säädettämä. Eikä edellä mainitussa »vahmistuksessa enempää kuin uudemmissakaan perustuslaeissa ole Wenäjän lainsäädäntömallalle pi- dätetty oikeutta antaa Suomen lakeja liiissä tapauksissa, jolloin niillä katso taan oleman yleismaltakunnallista mer- kitystä. Suurimaltaisin, Ar molli- si n Keisari ja S u uriru h- t i na s! Kun eduskunta nähdessään sen maa- ran, joka uhtaa Suomen kansaa, me- too Teidän Keisarilliseen Majesteet- tiinne, on eduskunnan »vclmollisuus suoraan ja peittelemättä lausua julki kaikki se, mikä on omiaan asettamaan asiat oikeaan maloonsa. Sentähden on tässä alamaisessa kirjelmässä kah- den »viime »vuoden hallilusmuntaa ku ivattu tuomalla esiin tosiasioita ja huo- mauttainalla tämän hallttussuminan seurauksia, »ninkä ohessa eduskunta on katsonut oleivan tässäkin lyhyesti osot- taininen »ninisterineumoston puheen johtajan esittäinän uuden lainsäädän- töjärjestyksen ehdotuksen laatu. Ja yhtä amomielisesti katsoo eduskunta ole»van Teidän Keisarilliselle Majestee- tillenne julkilausuminen »vakaumuksensa, että tuota ehdotettua lainsäädäntöjär jestyksen muutosta ei »voida todelli- suudessa panna toiineen, maikkakin — jota eduskunta »viimeiseen asti pitää mahdottomana — Wenäjän kamarit sen hymäksyisiivät ja Hallitsija sen sit ten mahmistaisi. Lakia, joka Suomen kansaneduskunnan suostumuksetta muut- taa Suomen perustuslakeja, ei Suo- me»» kansa »voi pitää oikeudellisesti pä- teivänä. Jokainen lainsäädäntötoiini, johon tuon oikeudenmastaisen uuden järjestyksen mukaisesti ryhdyttäisiin, olisi Suomen kansan silmissä oikeutta loukkaama käsky, »vailla kaikkea »vel- »voittamaa moimaa tämän macm asu- jamiin nähden. Sillä kaikista tämän tuhoijan ehdotukset» laatijani esittämis tä kieroista »väitteistä huoliinatta py syy horjumattomana totuutena, että Suomen kansalle eimät »nuut lait oh oikeudellisesti pätemiä ja »velmoittaivia kuin ne. jotka oivat annetut Suomen perustuslaeissa lainsäädäitnölle »vah- »vistetussa järjestyksessä. ^>le oikeu delliset ja siiveelliset ristiriidat, joita sentähden synttsisi, jos nyt ehdoteltu lai»»säädäntöjärjestys tulisi päätetyksi ja somelletuksi, tuottaisi Suoinen asuk kaille raskaita kärsimyksiä, mutta kärsi- »nysten pelko ei oikeuttaisi ketään heis- tä luopumaan uskollisuuden-lvelmolli- suudestaaii täntän maan »valtiosääntöä kohtaan. Kalliimmasta oinaisuudes- taan. esi'isiltään perimästänsä oikeu- desta yksissä neuivoin Hallitsijansa kanssa järjestää ja kehittää sisäiset olonsn oiiiten tarpeitte»lsa, taipu»n»is- tensa ja oman luontonsa maatiinusten mukaan ei kansamme »voi luopua. Si- tä ei tekisi yksikään itsetietoisuuteen he- rännyt, erikoisolemuksensa ja ominai- sen historiallisen tehtämänsä tuntema simistyskansa. Että Wenäjälle olisi hyödyksi tahi tarpeellista herättää sellaisia riitoja »nasssa, jossa rauhallisuus ja järjes- tys »vallitsemat, maassa, jossa sataan »vuoteen ei »vielä kertaakaan ole sattu- nut, että »väestö olisi kieltäytynyt tot- telemasta laillisessa järjestyksessä an- nettua lakia tahi asetusta, ja jossa Wenäjän Keisarilla Suonien Suuri- ruhtinaana on hallitsijamahti sillä laa jalla tointimallalla, minkä tämän maan »valtiosääntö »nyöntää hallitsijalle, — sitä ei ii;oi ajatella mahdolliseksi. Wuosiiadan kokemuksen pobjaUa on edustunta waka:vasti hartiana:, saako Suomen lainsäädännön itsenäisyys ai- taan esteitä lähi »vaikeuksia ketsarikun- nait »valtiollisiin tel-täimin nähden, silloin kuin nämä kohdistuivat Suo- meakin koskemiin asioihin. Ensimäisenä näistä asioista oil ul^ kopolitiikka. Suomella ei ole mitään »vaik»ttta»vaa osaa siinä, eikä ole mil- loinkaan sitä maatinutkaan. Mitä kei- sari pitää sodasta, rauhasta, liitoista tahi alliansista, on ilman muuta myös kin Suomea welwoittawa. Mitä taas tulee kauppa-alaan koskemiin tai oi- keudellista merkitystä olemiin kansain- mälisiin sopimuksiin, on se seikka, että Suomella on toiset lait kuin Wenä- jällä, toisinaan »vaatinut sopi»nuksiin ottamaan erityisiä Suomea koskemia määräyksiä, mutta mitään hankaluuksia ei tästä tiettäiväsli ole milloinkaan ollut. Ei myöskään ole ilinaantuneis- sa tapauksissa ha»vaittu mahdottomaksi ottaa kauppasopimuksissa huomioonkoko »valtakunnat» etuja sillä taivoin, että Suomeen nähden on säädetty eri eh- dot, kun todellisten syiden on haivaittu niitä maatiman. Suotnen lait eiivät pane mitään es- teitä eikä »vaikeuksia sille, että Suo- men alueella ryhdytään »valtakunnan- puolustuksen »vaatimiin toimenpiteisiin, ne päinmastoin sisältälvät positiilvisia säädöksiä tämän asian eduksi. Koska pakkoluomutuslaissa on sanottu, että hallitsija määrää, onko kiinteää omai- suutta luomutettama yleiseen tarpee- seen, »voi pakkoluomutusta aina käyt- tää tarpeellisten niaa-alueiden haulkimi- seksi linnoitusten, leiripaikkain ja am- puiuaratain rakentamista »varten. We- näläisten sotajoukkojen majoituksesta on pidetty huolta Suomen asetusten kautta: niinikään kuormakyytien saa- misesta niiden tarpeiksi. Laki ylsityi- sistä rautateistä melivoittaa ne sodan aikana a»vusta:»»uau sotamäenliikkeitä. Luotsilaitoksen asiana oleiviin toimen- piteisiin nterenkulun turmaainiseksi lois- toilla, utajakoilla y. m. ei ole ryhdyt- ty »vastoin meriininisterin antamaa lausuntoa; Suonten »nerenmittauskar- tat asetetaan merimintsteriöi» käytettä- »vitsi. — Suomen 1878 '.vuoden ase- :vel;t)oUt|uitsiaft myöntää keisarikunnan sotaministereille »vallan käsitellä ja hal- litsijalle esitellä ne Suomen sotaiväkeä koskemat asiat, jotka eimät kohdistu- neet lainsäädäntöön eikä talouteen. Mainitun sotamäen järjestysmuoto ja sotilaallinen kehitys niinikään oli sa- mallainen kuin Wenäjän sotajoukkojen, joten »nahdotlisuus yhteistoiinintaan »»äiden kanssa oli taattu. Kokemus on siis osottanut, että yleiset edut sotilas- alalla moiivat lulla huomioon otetuiksi, maikka Suoinen kansalaisten aseivel- ivallisuudesta säädetäänkin Suomen laissa; »voidaan lisätä että tämä asia, niinkuin kokemus »vuosilta 1902—1904 osottaa, ei ole menestyksellä järjestet- tämissa muutoin kuin Suoinen lain kautta. — Kysymystä Suomen mel- »vollisuuksien laadusta ja »näärästä puolustustoimeen nähden on tietysti arivosteltama myöskin keisarikunnan etujen kannalta. Mutta tästä ei seu- raa, että tämä kusumys pitäisi tahi edes ivoitaisiiukaan ratkaista »venäläi sillä lainsäädäntötoimilla. Sotavalive- lusta ja »veroja ei Suomelta »voida »vaatia muulla tuin eduskunnan hy^ »väksyinien lakien perusteella. Tämän kysumyksen ratkaisemiseksi on tehtämä sellaisia ehdotuksia, jotfa häivättään tyndytiälvitsi Wenäjäu nätötannal^a katsottuina ja jotka sen ohessa Suo- men eduskunta Suomen kansan oikeuk sien ja etujen »valivojana »voi hymäk- syä. Wenäjän ja Suonten keskinäisten etujen järjestäminen oikeuslaitoksen, kaupan teollisuuden ja merenkulu!» aloilla on tapahtunut tarkoitustaan ivastaaivalla taivalla siten, että on an nettu yhtäpitämiä Venäjän ja Suomen lakeja tai asetuksia. On niinikään sanottu, että huolehti- minen Wenäjän maltakunuan yks.y- destä »vaatii Suomen oikeuksien s»tp:6- tamista. Mutta kun We»»äjän hallit- sija on Suomenkin hallitsija, kun We- näjän sumereenisuutta ulkopolitiikan alalla ei mitenkään loukkaa Suomen itsenäisyys sisäisissä asioissaan, sekä kun Suomen erityisen »valtiosäännön ivoimassapitäulinen ja so'.veltaminen ei missään suhteessa estä Wenäjän »val- takuutaa esiintyniästä ja toimimasta yhteisenä maltaita »vieraisiin maltioi- hin nähden, ei meloominen »valtakun- uanykseyden »vaati'.n»iksiin »voi näennäi- sestikään oikeuttaa sitä politiikkaa, joi* ka tarkoituisena on Suaraen sisätsea itsenäisyyden tuhoaminen. Tämän politiikan johdosta, joka niin jyrkästi esiintyy ylläinainitussa selity - kirjelmässä, näyttää tässä :v.ela ote- ivan huomauitamuien yhtä tävleäia asian puolta W-'näsä:i ja Suomen yh teisten etujen »val.vouitSta koske.vaan tysymyiseen katsoen. W "ia>äa :vati i- kiinta ei »voi olla sen »vilosisalojen ke- hitystyön luoman, kaiiiea. jl.vistiniei- den yhteiskuntien oikeaksi tunnustaman maaitmantcun ulkopuot.lla, joka käskee, että »voimassa oleiva oikeus on piM- tämä pyhänä. M teisiin etuihin tuu- ' luu se»ttähdeii että Suomessa yhtä hy-