N:o 144 I9IO. KAIKU. V' ohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. GulQ IM. Kiinteimistökauppoja \taanmittaustoimia v. m. täiset työt rautatielinjoin aukaisemi- seksi. — Koulujen opetusohjelmat. Kenraalikumernöörinkanslia on pyytä- nyt senaatilta saada mahdollisimman pian muutamia menäjankielelle kään- nettyjä kappaleita kansa- ja keskikou- lujen historian ja maantieteen opetus- ohjelmia. — Sisälähetystyö. Suomen kir kon sisälähetysseuralle on senaatti myöntänyt yleisistä marsista 6,000 markkaa seuran toiminnan kannatukseksi kuluman muoden alusta lukien. — MetsäuhoitolaitoS. Kolarin hoitoalueen metsänhoitaja C. Mun- sterhjelm on pyytänyt eroa Mirastaan. — Matkarahoja kansakoulun opettajille. Kouluylihallitus on myön- tänyt Limingan Rantakylän koulun opettajattarelle Ida Tamolaiselle 40(1 mk. tutustumista marten Ruotsissa ja Norjassa piirustuksen ja ainekirjotuk- sen sekä käytännöllisten aineiden ope- tukseen ynnä jatkokurssien pitoon. — Apurahan Pietariin tehtä wää opintomatkaa warten on teollisuushallitus myöntänyt m. m. Oulun Naiskäsityökoulun johtajatta- relle Ester Aarniolle. — Lainoja siitoseläimiksi sopi wain nautaeläinten ostamiseksi. Maanmiljelyshallitus on haettamoksi julistanut yhteensä 25,762 markkaa lainojen saantia marten siitoseläimiksi sopimien nautaeläinten ostamiseksi. Lai- nahakemukset omat maanmiljelyshalli tukseen jätettämät miimeistään maa- nantaina tammikuun 2 päimänä 1911 ennen klo 12 päimällä. Hakemuksiin pitää liittää asianomaisen maanmilje lysseuran lausunto anomuksen johdosta ja on niinikään ilmoitettama se wa- kuus, joka aijotaan lainasta antaa sekä kenen kautta ja missä maassa osto on aijottu toimittaa. Senaatti on näihin lainoihin näh- den jo aikaisemmin mahmistanut eri koiset ehdot ja määräykset, jotka koko- naan omat olleet julaistuina. — Kullausaalis Lapissa kesällä w. 1910. Imalon ja sen syriäjoki- laakioista on länä muonna saatu tul taa suunnilleen n. 5 kiloa l. 5,164 gr. (et niinkuin tuonnonain sanoma lehdissä kerrottiin !^,000 gr.) Työ- pauviä on kullan etsintään kuluteltu 2,644. Kutakin lyöpäuoää koht: on saatu lähes kaksi gr. kultaa. Kun tullan hinta on ollut mähän yli 3 mkn gr., nun omat työmiehet saaneet päi- ivapaltakjeen keskimäärin no;n 6 nik. Muoden 1910 kullansaalis on ollut koko lailla parempi lähinnä edellisien mursien saaliita. Se on ollut siitä syystä parempi, että tuiman kesän ta- kia saalnn kultaa etsiä sellaistenkin jotten pohjilla, joista muulloin suuren meden takia et ole rooitu etsintää loi miuaa. Parhaan yhtiön osaksi on tullut 950 gr. kultaa 29u työpmmällä, mitä tetee lyöpäuvää kohti 11 mk. 12 p. Eräässä toisessa yhnössä saa- tun joteutut samallainen tulos, 165 työpäuoanä 604 gr. kultaa. Mitä tu lee siihen suureen kuliumöhkaleeieen, jota 20 p. syyskuuta löydettiin ja josta jo sanomalehdissä on kerrottu, mm mainittakoon, että se on Hangas- ojalta (löymjä Aleksi Kuomiemi) ja painot 385 gr. Kuten uätyt), kannattaa kullan etsin tä tässä mitassa kylläkin. Suotamaa ivaan olisi, että hallitus hy-väkjyisi Oulun läänin kutvernöörm ehdoluklet, että Sodankylästä tehtäisiin mitä Pi kimmin maantie Inarin puolella ole^ maan Törmäsen kylään. Siitä tiestä olisi paljon hyökyä maltiolle sekä So^ dankylan, Juarm ja Utsjoen asukkaille, kirjoittaa eräs paikkakuntalainen. — Postchallituksen armtomää rärahat. Pohllyallttuksen esitytsestä on senaatti korottanut seuraamat ar- miomäärarahat kuluman muoden me- noarivioiäännössä: Rautatien postlloimitusten matka- kustanimtsia marten 3.000 mk., huo neusion ivuokraa samoille 1,.>00 mk., ylimaäräiSlen apulaisten palktaamiseksi poslnvirastotssa 60.000 mk., pätmä- rahaa posleljooneille 10,000 mk., pos ti meritien malmiStntseen 8,600 mk. ja sijaiSioirkamiesten palllaamtseen 1,500 mkaa. — Karm lopullisesti nimitetty. Kenraalitu-nernöön on yhtynyt senaa- lui paätötseeit kenraalilumeruöörin tanslian sihteerin A. von Karmin m- muiäiiu)eeiä Helsingin tullikamarin lulliuhoitajalsi. — Luotsipaikat. Luotsihallitnk- sen esiiijljestä on senaaiii päättänyt lutfautiaa s ])töt'i;oen ja Wöi)tan i uoi si llatta t Caluu Liot|ipun*ia seka siirtää mainittujen paittain luotsi: Ajotien laöi|iufemull<?, jonne määrätään luot- jiiuanhui. Täiistömertit. Säästöoank tten ieätu*o)utepuntfie:i hulluus on anonut oikeutta lauöa lusfeu ItUleeieen 5 10, -5 ja 50 p. auvoisia sääsiö- merklia', joiden lunastam^esta u.ai- iuttu pantti juontuu mustaamaan. Iärj-stytsenPtto Oulun lää nissä Oulun läänin tumernöörin esityksestä on senaatti myöntänyt ylei- ien järjestyksen turmaamiseksi Oulun läänissä 5,000 markan ennakkomäärä han. — Santarmit. Senaatti on hy- mäksynyt rautatiehallituksen ehdotuksen, että tämän muoden maltiorautateillä santarmimartioston ylläpitämiseksi mää- rätly summa, joka päättyy 120,000, korotettaisiin 65,000 mkan lisämäärä- rahalla. — Tannerin esitelmät. Kentaa likumernöörin kirjelmän johdosta, että sil. maist. A. F. Tanner kiellettäisiin pitämästä esitelmiä sukupuolikysymyk- sestä, on senaatti kehoittanut läänin kumernöörejä estämään T:n esitelmän pidon. — Howioikeudeunenw »S F. Eriksson nimitetty presidentikft. Maasan homioikeuden presidentiksi on korkeimmassa paikassa nimitetty homi- oikeudenneumos Frans Eriksson. — Unsi majesteettirikoSjuttu. Senaatti on päättänyt alistaa H. M. Keisarin ratkaistamaksi kysymyksen tan- teen nostamisesta majesteettirikoksesta saktori Emil Mainiota mastaan..Hel singin Kaiussa" lokak. 22 pnä julais- tun, otsakkeella „Suomen kohtalo" wa- rustetun kuman johdosta. — Mirkamiesteu palkat. Se naatti on päättänyt erityisten ano- musten johdosta, että tie- ja mesira- kennusten ylihallituksen alaisten »vir- kamiesten ja rakennusmestarien p^»lk- kaetuja parannettaisiin, m. m. että Oulun piirissä palmelemat m. t. apu- laisinsinöörit ja rakennusmestarit saa- mat hymäkseen laskea 50 % korotuk sen päimärahoihinsa, silloin kun omat määrätyt töihin Lapin kihlakunnassa tai Kuolajärmen, Kemijärmen ja Ko- larin pitäjissä. — Mapaalipnt waltionranta teillä. Senaatti on m. m. myöntä- nyt muodeksi 1911 mapaalipun Suo- men malttonrautateillä Oulun diako- nissakodin johtajalle, pastori Uno We- geliukselle. — Rautateitteu koneinsinöörit. Senaatti on myöntänyt koneinsinööri I. A. Almberg lle oikeuden jäädä tois- täiseksi Ouluun, maikkakin hänet on nimitetty Turun rautatiekonepajan joh- läjäksi. — KnlkulaitoSrahaston meno- arwi» W. 1911. Senaatissa esitel tiin perjantaina kenraalikumernöörin kirje ja ministerimaltiosihteerin kirjel- mä arm. asetuksineen kulkulaitosrahas- ton menoarmiosta m. 1911 marten, ja päätti senaatti julkaista asetuksen ase tuskokoelmassa. — Seminaarien puutarhain hoito. Kouluylihallitus on senaatille esittänyt, että puutarhain hoitoa mar- ten ensi muodelsi myönnettäisiin m. m. Raahen seminaarille 2,000 mkaa ja Kajaanin seminaarille sama määrö. Mainittakoon tämän yhteydessä, että m. 1909 seminaarien puutarhoista saadut tulot tekimät m. m. Raahessa 362 mkaa 80 p:niä ja Kajaanissa 602 mkaa 70 p.niä. — Kylätiet. Hyrynsalmen pitä jän Lietijarmen kyläläisien anomuksen ojhdosta on senaatti myöntänyt Hy rynsalmen ja Ristijärmen mäliseltä maantieltä mainittuun Ltetijärmen ky lään paraikaa rakenteella oleman 11,065 metrin pituisen kylätien malmiiksi saat- tamista marten 3,000 mkan lisämal lioamun. Samaan maliokunta^n on senaatti lykännyt Siemin Emijärmen kylän nentekomelmollisten anomuksen mattio- amun myöntämisestä neljän yhteensä 21,241 metrin pituisen kylätien raken lamista marten mainitussa kylässä. — Miipnrin läänin asia. Hu- hut Viipurin läänin erottamisesta muun Suomen yhteydestä omat mii- me päiminä mieliä jännittäneet. Wuo- roin maitetaan huhuja perättömiksi, muoroin sanotaan asiaa pohdittaman. II. S:n tiedusteluun oli kenraalikumer- nöörin kanslian päällikkö makuuttanut marmasti tietämänsä, ettei erottamista ole päätetty ja ettei kysymys tätä ny- kyä ole edes päimäjärjeslyksessä. Ken raali Markom oli myöskin makuutta- nut, ettei ainakaan m i r a l l i s t a toimenpidettä asiassa ole, mutta että kysymystä kyllä pohditaan eräissä pii- reissä innokkaasti, ja että yhtyminen moi millä hetkellä hymänsä tapahtua. St. Pet. Zeitung sanoo huhuja perät tömiksi. Gulun kaupungista. — Maltuusmiestvaaliu wal miStelut. Täkäläisten pormarillislen puolueitten (snomal. puolueen, nuor- suomalaisten ja ruotsalaisten) kesken on ollut yhteisiä neumotteluja yhteisen maalilistan aifaansaamifefft ensi mal- tnusmiesivaaleissa. Neamottelut meni wät jo niin pitkälle, että puolueitten edustajat sopimat kullekin puolueelle tn- lemi-ta ehdokassijoista. Sen mukaan tuli juomal. puolueen saada 4. nuor suomalaisten 3 ja ruotsalaisten 4. Perjantaina asetti Nuija ehdokkaakseen rehtori S. T a h l s t r ö m i n, maisten C. R a u h a m a a u, kaupvanenmos A. Rie ki ii ja kauppias Js. F. R u o 1 s a l o n. Eilen oli puolueitten yhteisellä neu- mottelukomitealla lopullinen neumotte- lu, joka kuitenkin päättyi yhteistoimin- tayrityksen raukeamiseen. Ruotsalaisen puolueen edustajat tahtoimat mälttä- mättömästi pidättää itselleen mallan määrätä, ketä muitten puolueitten eh- dokkaina saa olla. Suomalaiset puo- lueet olimat alun pitäen sillä kannalla, että kukin puolue saa itse määrätä eh- dokkaansa. Muut Nuijan asettamat eh- dokkaat hymäksyttiin, mutta maisteri Rauhamaan ehdokkuutta ruotsal. puo- lueen edustajat jyrkästi mastustimat. Kun eimät Nuijan edustajat moineet luopua ehdokkaistaan, joita Nuija pi- tää erittäin sopimana maltuusmiestoi- meen, ja joita nuorsuomalaisten edus- tajatkin neumotteluissa kannattimat, raukesimat tietysti yhteiset neumottelut tähän. Nuorsuomalaisten ehdokkaat olimat maratuomari V. Poropudas, opettaja F. A. Louekari ja kimenhakkaaia W. Tuomainen. Seuraklupi oli ehdokkaiksi asettanut apteekkari I. O. Hedmanin, insinöörit K. Nordmall ja K. Th. Sohlberg sekä luutnantti R. Weckman. — Pikkujoulua, jonka Nuoret Nuijalaiset oliivat järjestäneet, mietet- tiin Nuijassa eilen illalla. Wäkeä, nuorta ja manhaa, oli tuman täydeltä. Tohtori E. Laineen hauskaa esi- tystä Wapauden ajan oloista ja elä mästä kuunneltiin suurella mieltymyk- sellä. Mutta sittenpä masta ilo ylim- milleen nousi, kun joulupukki ja ton tut suunnattoman suurine konttineen saapuimat. Ohjelmaan kuului lisäksi kuorolaulua, runo, sanomalehti y. m. — Lasten kuusijuhlaa mietetään Oulun Nuijassa huomenna klo 4:ltä i. p. Tuokaa lapsia lukuisasti juhlaan ja ottakaa samalla lahjojakin mukaan ne? — Pyhäkoululasten joulujuh laa unetettiin tamanmukaisesti sun- nuntaina klo 4:ltä kirkossa. Lapsukai- sia olikin kertynyt tilaisuuteen aika joukko, samoin muutakin yleisöä kirkon täydeltä. Juhlasaarnan piti tuomioro- masti Lönnrot, puhuen kauniisti ja »valituin sanoin tilaisuuden mukaisesti. Joulukuusi kynttilöineen oli kohot tamassa juhlatunnelmaa; lapsukaisille jaettiin tilaisuudessa pienet joululah- jansa. — Kuollut Perjantaina maipui Helsingissä kuolemaan entinen Oulun läänin lääninsihteeri Carl Gustas Späre. Wainaja syntyi Pirkkalassa m. 1844. Saatuaan kasmatuksensa Suomen kadettikoulussa, suoritti 'hän ylioppilastutkinnon m. 1863. Suori- tettuaan lakitieteelliset tutkintonsa sai hän maratuomarin armonimen m. 1873, nimitettiin toiseksi esittelijäksi senaatin raha-asiaintoimituskuntaan m. 1879. Kajaanin kihlakunnan kruunun- moudiksi nimitettiin mahtaja m. 1881 sekä lääninsihteeriksi Oulun lääniin m. 1901. Tästä Mirastaan erosi hän m 1907. Sen jälkeen asui mainaja Hel- singissä. Wuosien 1877—78 maltio- päimätöihin otti mainaja osaa aatelis- säädyssä. Hän kuoli poikamiehenä. — Oulun Kauppayhdistyksen jäsenten toarfinainen kokous pi dettiin perjantai iltana Oulun raatihuo- neella ja päätettiin siinä seuraamista asioista: Dhdistyksen maltuusmiestoimesta eroamismuorossa olemat marsinaiset jäsenet kauppias I. Illikainen ja kaup paneumos F. A. Rielki sekä marajäsen kauppias A. Pakaslahti tulimat mali» tuiksi toimeensa uudelleen. Tilintarkastajiksi hymäksyttiin entiset, nimitt. kauppiaat A. Högsten ja W. Armola sekä maralta kauppiaat O. Lampa ja Wald. Lagerbohm. Kolmanneksi oli esillä yhdistyksen ja- senmakiujen kantaminen ja sen perus- teet. Johtokunta oli pitänyt entistä pe- rustetta sopimana ja se hymäksyttiin- kln jätettämäksi entiselleen. Sen mu- kaan omat kauppayhdistykseen kuulu- mat jäsenet jaetun 5 eri luokkaan, kat- soen siihen, miten kunnallisessa taksoi- tuksessa omat kauppaliikkeistään mak saneet. Lopuksi esitti kauppias I. Nousiai- nen kysymyksen tamaran purkamisajan pitentämisestä täkäläisellä rantatien tu- lemalla puolella. Mainittu aika on ol lut tätä nykyä ainoastaan 3 tuntia. Kauppayhdistys päätti maltuuttaa joh tokuntansa tekemään kerrotun epäkoh dan poistamisesta pyynnön asianomai seen paikkaan, lisäämällä pyyntöön, että maunuja tuotaisiin useamman kuin ker ran Toppilansalmesta tuleman puolen purkamispaikalle setä että asia olisi saa- tama järjestetyksi ennen ensi aivomettä. — Äkkikuolema. Lauantaina klo 12 seuduissa päimällä kuoli äkkiä sa- tulantyöntekija W. Halosen asuntoon leski Hätälän talos>a Kauvpareinla- dulla itsellinen Sanna Hälll^rg. Wai- na|a, joka oli wiimei>ellä muodilla 80:ntä, oli tullut mainittuun patlla.m tuomaan astioita, joiden korjausta hän oli toimittanut. Huoneeseen tultua oli hän sanonut, että istua pitäisi ja fun toimitettiin istumaan niin hetkisen ju teltuaan tuli loppu. Piakloin o ii lää käri paikalla, joka todensi kuoleman ai-! heuluneen halmuuskohtaulsesta. Wai-' nuja oli sydantanlinen. Hän jätti i jälkeensä iäkkään sisaren, joka eri jo | pitkän aikaa ollut sairasmuoteessa. j — Welkowat konkurssipesältä. Lauanlaillisessa raas!uwanoileud-??sa oli jälleen esillä Jwan ja Anna Tu- batschosfin mellomisjuttu, jonka he oli mat nostaneet kauppias Petter Du- batschossin konkurssipesää mastaan. Useita uusia todistajia kuulusteltiin, joista toiset kertoimat, että Petter Du- batschoss oli useille eri henkilöille sa- nonut olemansa liikkeen omistaja ja Jman D. että hän on palkkaa naut tima apulainen. Toiset todistajat taas kertoimat, että mainitussa liik keessä on ollut maillinainen kirjanpito ja ettei oltu kirjoihin merkitty mitä esim. kantajat oliwat liikkeestä otta neet, mielä n-ähemmin palkkoja, joita he liikkeen palmeluksessa ollessaan oli- simat nostaneet. Päätöksen antamista marten lykät tiin juttu t. k. 17 päimäksi ja melmoi lettiin kantajat suorittamaan todista- japalkkioina yht. 42 mkaa ja mastaa- ja 110 mkaa. — Elinkeinoilmoituksia. Jtsel linen Johanna Mainio ilmoitti per- jantaillisessa maistraatissa alkamansa täällä harjoittamaan ruokakamaran kauppaa. Samoin ilmoitti maistraatissa kone- piirustajan maimo Anna ©osia Ren- sors ryhtymänsä täällä harjoittamaan kukka- ja mihanneskauppaa amonaisessa puodissa. — Tuomittu wekseliuwääreu- uykseStä. Perjantaillisessa raastu- manoikeudessa oli jälleen esillä Pu- dasjärmen Siuruankylästä oleman kruununtorpparl Matti Laurinpoika Liekokin mekselinmäärennysjuttu. Oi keudessa kämi selmille, että puute ja kurjuus sekä toiselta vuolen tietämät tömyys ja ajattelemattomuus olimat olleet alkuna tapahtuneeseen mekselin- määrennykseen. Oikeus tuomiksikin mastaajan, kat- soen selmille käyneen nimenmäärennyk- set, kuitenkin liementämien asianhaa rain mallitessa, 2 kuukaudeksi mankeu- teen sekä suorittamaan täkäläiseen Kan sallisosakepankkiin takaisin sieltä mää- renr e yllä metelillään nostamansa 300 mkaa, mähennettynä siitä pankin takai- sm saama 100 mkaa ja maksamaan jäännöksestä 6 pros. korkoa mekselin lankeemispäimästä lukien. Mielä mel- maitettiin mastaaja maksamaan pan- kille takaisin sen etsimälle poliisille Au- niolle laskun mukaan suorittaman 27 mkaa 56 penniä sekä pankille kuluina 25 mkaa skkä asiassa kuulusteltamina olleille henkilöille matka- y. m. kuluina yht. 156 mkaa 40 p:niä. — Neiti Alma Silventoisen eilinen konsertti Seurahuoneella oli mieltä ilahuttama uutuus. Neiti S., joka käytyään Helsingin musiikkiopiston, on parin muoden ajan opiskellut ulko- mailla — ellemme erehdy — Italiassa, omaa erittäin sulosointuisen ja taipui- san äänen. Kaikesta päättäen on neiti S. saa nut oiman koulutuksen, joskaan ei lo- pullista, ääni on merrattain tasaisesti kehittynyt. Se ei ole erittäin mahma, maan on silti melkolailla kantama. Emme malitettamasti olleet tilaisuu- dessa kuulemaan alkupuolta ohjelmaa, mutta päättäen siitä millä lamalla hän loppupuolen suoritti, on hän mannaan nousema tähti laulumaailmassamme. Laulun mallikelpoinen puhtaus, esi- tyksen liikuttama yksinkertaisuus ja ko- ruttomuus sekä tekstin selmä lausunta omat ominaisuuksia joita ei aina *a- malla taiteilijalla tapaa. Neiti Silla on nämät amut runsaassa määrässä. Sämeltäjä Kuulan Legenda, meren- kylpijä-neidot, oli ihanaa musiikkia, joka toisella kuulemalla mannaankin mielä paljon moitlaisi. Neiti Sm ääni ei kuitenkaan tässä päässyt täysin oikeuksiinsa orkesterin moimakkaaseen säestykseen nähden. Muut laulut, kulen Grieg'in ..Pri mula meris" ja Sibeliuksen „Den sörsta kyssen" olimat täynnä suloa. Ei moi muuta kuin onnitella neiti Silmentoista konsertin johdosta ja toimoa, että hän hellästi maaliihymiä ominaisuuksiaan. Säestystä hoiti sämeltäjä Toimo Kuula lamalla semmoisella että sitä Harmoin saanee kuulla. Dleisö, jota oli kohtalaisesti — pik ku joulut, y. m. maalimat myös mä- kensä — oli hymin innostunut ja osoitti milkkaasti suosiotaan niin kon^ sertin antajalle kuin myöskin sämel- täjä-säestäjalle. Laulajatar lauloi pari numeroa yli ohjelman. — Oulun Työtväen Näyttämö esitti eilen klo 4.ltä i.-p. Helmi Setä- län suomentaman Björnstjerne Björn- sonin miimeisen näytelmän: Kun u u s i m i i n i kukkii. Tuosta mui keasta kappaleesta saimalkin jotku esit täjisiä ilmi sen, mitä amaiöörimoi- Niillä moi täkäläisiin oloihin »verraten saada, m. m. Aili Stenmanin Helena oli hymin harkittu, maskeeraus olisi kuitenkin hänellä niinkuin yleisestikin saanut olla parempi. Myöskin Jaakko Jylhäkankaan herra Armit teki todel lisen maikutuksen, romasli Hall, Alppi Louhos, olisi saanut olla pappismai- sem.pi, »oaif fei hän siili osaan ia pilan nut. Mteisnäytän-ö sujm hymästi. Eilen illalla k!o 8:!la meni taas Ou- luu Tnöivaen Oiäyitäu.ön useasti esit tämä Ferenc^ Cst'prec!;y'n H e n> o s- p a i m e n, jonka näyUdenmuT. ansait see liitosta. Kappulc on hyioin harjoi teltu ja teli se k otoi! ai s m a lk inuk s e n. Edellinen kappale oli saanut »oähän yleisöä, jälkimmäistä katsomassa oli hyioä huone. — Helppotajuinen konsertti on, seurahuoneella huomenna klo 1 i 8 illalla. bBftUUtea — Läänin wirkamiehet. Suo mussalmen piirin nimismies Eivert Asehan on yksityisten asiani takia saa nut mirkaioapantta kulu-oan jouluk. 8 pstä seuraaman tammik. 10 päimään ja on hänen sijaisekseen siksi aikaa määrätty kanttori I. W. Roinila. Amoinna oleman nimismiehenmiran Taimalkosken piirissä on läänin ku- mernööri t. k. 8 pnä julistanut haluk- kaitten hakukelpoisten henkilöitten haet- lamaksi 30 päimän kuluessa mainitun päimän jälkeen. — Hyljätty hakemus. Kauppias Frans Jonas Kangasniemen anomuk sen saada Inarin järmessä kalastaa siikoja ja taimenia 1 1 /-> metriä kor keammalla rysällä on läänin kumer- nööri hyljännyt. — Wahwistetut säännöt. T. k. 9 pnä on läänin kumernööri mah- mistanut säännöt Hyrynsalmen kun- nan paloapuyhdistykselle. T. k. 10 pnä on läänin kumernööri mahmistanut säännöt Termolan kun nan paloapuyhdistykselle. — Ruudin ja wähemmän myr- kyllisten aineiden kauppa. ^ Kaup- pias A. Halonen on saanut läänin ku- mernööriltä luman omistamassaan Rauhalan torpassa Puolangan pitäjän kirkonkylässä muun kauppansa ohella myödä ja maraslossa pitää ruutia ja ipähernrnan myrkyllisiä märi- ja maali- aineita. — Maanmittaustoimituksia. Kommissioonimaanmittari I. F. Pit känen on määrätty toimittamaan ison- jaon Leumusjarmen mäliaikaisella kruu- nunuutistilulla n:o 5 Kuolajärmen pi täjän Hautajärrven kylässä ja mara- maanmittari Wäinö Calamnius Pai- kalselän mäliaikaisella kruununuutisti lalla nro 23 saman pitäjän Käsmän kylässä. Siihen nähden että maramaanmit- tari A. A. Gustafsson on määrätty komisioonimaanmittariksi Waasan lää niin, on hänen toimitettamakseen aika naan uskottu Kulusjärmen mesijättö- maiden jako Romaniemen pitäjän Ro- maniemen kylässä siirretty maramaan- mittari Wäinö Calamniuksen loppuun- saatettamaksi. — Arpajaisluwauphyutö. Kuu samon kirkonkylän nuorisoseura on pyytänyt lupaa saada ensi kesäk. 15 ja lotak. 15 päimän mäliajalla toi meenpanna arpajaiset rakennusrahas- tonsa kartuttamiseksi. Arpoja tulisi olemaan 10,000, joista joka kuudes moittoarpa, ja arman hinta 25 p. — Unrreastiainleimaajat. Sit- tenkun uurreastiainleimaajan toimi leimauspiirissä nro 12, käsittämä Sot- kamon pitäjän Tipasojan kylän, sen entisen hoitajan, talollisen Antti Okko- sen kuoleman kautta on joutunut amo naiseksi, on läänin kumernäöri t. k. 7 pmä julistanut sanotun toimen haluk- kaitten hakukelooisten henkilöitten haet- tamaksi 14 päimän kuluessa senjälkeen kuin kuulutus siitä on Sotkamon seu- rakuunan kirkossa julkaistu. Hakemus- kirjat omat mainitun ajan kuluessa jätettämät Sotkamon piirin nimismie- helle. BSSS3H ystäviä ja entisiä potilaita, jotka tah tovat ottaa osaa hänen nimelleen Helsingin Diakonissalaitoksessa pe rustettavaan vapaavucderahastoi >n, pyydetään kohteliaimmin merkitse mään nimensä ja avustuksensa kul taseppä E. PettorssonMn myy mälässä olevaan luetteloon. — Kuollut Tänään klo Va 9 aamulla kuoli Pudasjärmellä sanotun kunnan manhin asukas talokas Kalle R i e k k i 94-muotiaana. Häntä jäi- mät lähinnä kaipauksella muistamaan lasta, joiden joukossa kauppaneu- mos F. A. Riekki Oulussa. — Tuberkuloositarkastuksia on parhaillaan suorittamassa Oulun ym- päristöllä kaksi eläinlääkäriä. Tarkas- luksissa on huomattu, että Alatemmek selläkin on tuberkuloosista karjua, m. m. Kirkko-Pekkalan l. Mitalin karjassa sairastaa tätä nykyä kolmattakymmentä lehmää tuberkuloositartunlaa. ?)fsi leh mistä oli jo ehditty myydä Ouluun, mutta saatiin kuilenkin ajoissa taka- marikkoon otetuksi ja hamilelliin. Tarkastuksissa on huomattu tuber- kuloosia Kempeleessäkin useissa eri karjoissa. Aiman äskettäin hyljättiin kahden lehmän lihat, jotta oli tuotu kaupunkiimme myytäiviksi, lihat oliivat näet tuberkuloosia sairastaneiden eläin ten. — Olisi suotama. etiä eläinten ostajat tarkoin katsoisimat ostamiaan elukoita, etleimät tautisia lehmiä ivas taanottaisi. Tällainen silmälläpito on kin ivallan helppoa ainakin tarkastet- tuun karjaan nähden, sillä tarkaste tuilta elukoilta foranit taivallisesti leikkaamalla merkitään. — Kuollut. T. k. 6 p:nä maipui Kalajoen Mehtäkylasjä kuolonuneen talonemäntä A g a t a Laitala o. s. Sonoari 68 muotiaana. Lähinnä jäi- mät häntä kaipaamaan puoliso, 7 lasta ja sisarukset. — Keinotekoisen woin wal mistanljseSta nostettu syytösjut- tu. Niiu kuin tunnettu määrättiin Alatornion piirin nimismies V. F. O. Möller asianomaisessa oikeudessa asettamaan meijerikonsulenni S. W. Paasimaara syytteeseen keinotekoisen moin malmistarnisesta. Hra Paasi- maara on näet muokraamassaan Ala- lornion meijerissä harjoittanut n. s. kasmiivoin ivalinistusta, jota kasivi- moita Kemin tienoillakin on ollut saa- taivana. Saamansa määräyksen joh dosta nimismies Möller nosnkin syy- tö^jittun Paasiivaaraa mastaan Ala- lornion käräjillä miime kemännä ja näillä syyskäräjillä oli juttu uudelleen läsiteltä-vänä. Kun mastaaza aitoo maanu-UjclyshalUtuEseita, jola asiassa on ilmiantajana, maalia mahingon palkkiota oikeudenläynlifulujen for- muusta, niin maati mustaaja että maan.oiljelyshallitus on haaslcttama juttuun. Jutiu lykättiin tulemiin tar-vikärä- jiiu ja on niaaiuvlljelyshallitukselle loimitettamn haaste. — P..P. Kirja huutokauppaa jatketaau perjantaina t. k. 16 päi vänä kello 5:ltä i .-p. ja myydään N:rot 160 —322 mainitut kirjat ja vihkot. Kirjaluettelotta saatavissa. iMaiippataiarissa. Suuri määrä Pukukankaita Toffelia, Trikoota. Läninkikan- kaita, Pomaseita, Huiveja, Hansikkaita, Akkunaverhoja, Vilttejä, Saaleja y. m. huuto kaupataan torstaina ja perjantaina t. k. 15 ja 16 päivinä kello 10:1 ia a.-p. ja 5:ltä i.-p. — Susia nähty Kaakamojoki warrella. Kun Kemin maaseurakun- nassa oleman Nierni-Nienielän maa- tilan työmiehet t. k. 2 p:nä olimat sa- men medossa niin sanotussa Prakun maassa Mykän kosken yläpuolella Kaa- kamojokimarrella, niin huornasimat he niittypirtille tallisuojasta palastessaan illalla pirtin porstuassa 3 suden mon- kaletta. Sudet liikkuimat maanien koko yön pirtin läheisyydessä metsässä ja seuraamana päimänä nähtiin susien jäl kiä likitienoilla. Wiime sunnuntaina löydettiin metsästä niiltä tienoin myös- kin poron raato. Pedot arivattamasti omat poron kaataneet. - P.-P. — Jkäwiä ilmoja metsätöissä olijoille omat nykyisin mallitsemat. Puuliikkeillä on täällä Pudasjärmellä- kin maimoja ja mastuksia, kun ilmat omat olleet niin lauhat, että suot ja rämeet, joilla on lisäksi lunta noin 40 cm. mahmu selta, omat aiman sulina, kun ei ole sen merran pakkasta ollut, että olisi niille kestämän pohjan kyl- mänyt. Lujasta lähtemät niinollen lantit samotoista tänäkin talmena, jollei maan ilmoissa äkkinäistä muu- tosia tule. — Lapsi putosi kaitvoou. T. k. 4 p:nä putosi Pudasjärmen Jongun- kylässä talollisen Aukusti Juurikko eli Tiiralan 5-muotias tytär kenenkään huomaamatta erään lähikartan on kai- moon. Mutta onneksi sattui kaimon nurkassa olemaan puutorrakko pns- tössä ja siihen tarttuikin lapsi, pitäen siitä kädellään lujasti kiinni ja samalla huutaen täyttä kurkkua, jotta manhem- mat lopuksi äänen kuultuaan ehtnvät apuun ja saimalkin lapsen teriveenä kylmästä medestä ylös. — Olisipa katsottama, että kaimoissa on kannet päällä, jottei toiste tapaus uudistuisi ehkä pahemmalla seurauksella. — Ylitornion, Turtolan ja Kolarin kuntain vhteisessä ko kouksessa Turtolaii tunnanhuoneella t. k. Ö ja 6 päimänä käsiteltiin seu raamia asioitu: Talmikien korjuu Karungin kunnan rajalta Muonion kunnan rajaan, an- nettiin urakalla kolmeksi muodeksi ly- heinmissä osissa useille eri henrilöille, joiden yhteinen urakkasumma teki Smk. l,o:iS: m). Maantientarkastusmiehiksi :rali!tiin Ylitornion kunnan alueelle talokas K. I. Lampinen, Turtolan kunnan alueelle talokas Eelis Anunti, Kolarin kuntaan talokas Heitti Kangas Tiensuu. Tarkastettiin talofkaitten I. H. Jur- wan ja Iisakki Invarin tili: ^-että- mistään pitäjän töistä, jotka sellaisina hymäksyttiin. 5iolarinsaaren ylipään lossiin pää- tettiin ostaa sinkkirossi. Jaukkurinojan siltaa italiriti^llä) korjauttamaan malittiin talokas Erkki Lautta. Äkäsjoen, Ristimellon y. m. siltoja korjauttamaan malittiin työn- johtaja Jaako Hyttinen. W!imemai- nittnin siltain korjuussa on kantettämä. Kolarin kunnassa rästinä olcmia päi- mät öitä. Jolmanputaan lossiin nuttu r^omua laitmmaan malittiin lalokkaat Iisakki, Matti ja Albcrt Mäkikvrö. Por>imon lossiin meneen laittamaan talokas Juho Keskitalo. Tarkastettiin laadittu kuntain yhlei- nen tulo ja menoarmio, jonka mutaan yhteisiä menoja on 4,176 mf, p., tuloja > >4 mk. Kannettamalsi jää mk. 9 < p., jota jumniaa kuntain kesken jakamaan »valittiin Ylitornion kunnan kunnallislautakunnan eiiinies. pikku uutisia. — ti» lunta ui n tlä ci tänään routint a t r i \U uteli taalla, ^oauuiliitfccnfd {'autta on rouma A tullut Uumeniin laa jemmissrtfin piireissä. Oi o in •'«' nuiolta sil ien Citluun muutettuaan perusti lian täällä Icipuriliiffeen, jonka tuotteet oiuat saamut taueet yksimielistä tmmustuöta fefä Ciihtöfa että muuallakin. Viife on ivähäisestä alusta