A Ib 86 39 vuosikerta Jyväskylässä sunnuntaina huhtikuun 17 p:nä 1910 Tilaushinnat: t-)lhIlaeB piiios pifflfityr (oka pilvi paitsi naaiuuitaliui klo 8 P*»' v«m 1; 4: — J« hakani 75 p. - Vnljinc koko , M »lk»»aM« 22 mk. 8 a. o.): koko vnod 7 ok. _ . tuos 4 rapL — iaerlkaaa; la atkaaaine 22 mk. 1-pilTiliea palMi (Hmcjtry tilsialna. tontalni >a usvaotalna klo 8 a. p.): koko vnod 4 mk.; ^noll vnod 2 mk. ja knokausl 50 p. — Vcal|Ulc 2 rapL — iaerlkua ja ilkmille K. A. Jirvl, päätoimittaja. Toimitus: 0. Snka, vutaava. E Katala, tilmltannrtMri. Toimisto Ja konttori vastapUtl lantattenasemaa. Pnbelln uo 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. Duoltani Innat: Tekstin «dellfl 8 pennit m/m Ja tekstin Jlflaan 6 pennll m/a. Vaod* Ja p^mplalkalslcta »!—■■«■ Ifanlni—JlMmH-fc—* J—5 fflkUn RUO^ «IfakbU- |l tJW tymlHmotbdo* 2 mk. — VaHrtoflmotiMksU liOMUa Hj. Hollmerus'££ Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari. Vastapäätä rautatienaaemaa. Toimisto avoinna 10 a p. — 2 i.p. A]u ulolti kalkilla, ■ia klrljilll (i M- itttu kalkkia lakialiai kiuluvla taktftIL 153 npnnqpnpnp Ilmotuslehteä valittaessa ovat ainoilla määrääjinä lehden leveneminen ja ilmotushinta. Lehti, joka omistaa laajimman lukijakunnan ja voi tarjota kohtuulliset hinnat, on ilmottajilleen edullisin. Nämä ainoat oikeat perusteet huomioon ottaen on Sisä-Suomessa ensi sijaan asetettava KESKI-SUOMI ooooooeooooooi«ooooeo&e©eos Kauppakadun varrella. Huoneita ja ruo kaa matkustavaisille j.m. ja kuukausittain samoin. Puhelin 120. 1880 Anna SIrenlus. Parhaat ruumisarkut V a Hinnlnen. Puhelin 157. HTJ0M.! Hinnat alennetut. 1296 Rahakurssi. Suomen Puikki 18 p. huhtikuut» 1910, Pietari . . . Lontoo , , i Pariisi . . . Antwerpen . . Berliini , . Hampuri . . Lyypekki . . Frankfurt a. M Amsterdam. , Tukholma , . Kristiania . . Kööpenhamina Myynti- Oeto- raraaL kursai Shf s* L n. 818: — 266: 66% 263: 60 25: 20 25: OJ 99 90 99: 80 99: 60 98: 90 128: 80 122: 20 128: 80 122: 2 J 128. SO 122: 20 128. 80 122: 20 »0 pp. — L n. 26: 84 90 pp. —: — In. 100-60 90 pp. —: — L n. 100: 80 90 pp. —: — L n. 1.8: 90 90 pp, —: — L n. US: 90 90 pp. —- — L n. li 8. 90 90 pp. —: — 1. n. 128 90 90 pp. —: — L n. 2C8 80 90 pp. —: — L n. 189: 10 L n. 189: 10 L n. 189: 10 kihlat, Zen ; ith y.m. tarkkuusheitot osteta n halvimmalla liik keestäni. Korjaukset tchdä&nhyvin. Robert Korte. Kelloseppä, Jyväskylä Ilmoituksia. Petäjäveden kunnan Säästöpankki ai ittaa toimintansa lauvantaina 30 p:nä huhtikuuta ja pidetään tois taiseksi auki joka toisena lauvan taina klo 12-1. Petäjävedellä 14 p:nä huhtikuuta 1910. Puhelin 215. 1086 Theodor Lilius, pormestari Jyväskylässä. Ajaa asioita maan virast iissä. Matkus taa maaseudulle. 52 306: 80 188: 70 183: 70 188: 70 Mmc» UslimltUitt Tohtori G. Palander, sairaalan laa» käri, arkipäivinä kello S—11 <up. ja S—6 i4>„ pyhäpäivinä klo 10—11 aH. Tohtor» William Wartiowaara, kau punginlääkäri, arkipäivinä klo S—11 aH. ia 4—K ip., pyhäpäivinä kello 9—10 lup. 32 Tohtori Nalle Rikala, arkipäivinä klo S—11 a.p. — Erikoisalana fisä» taudit. 3? Hammaslääkäri Stig Lund, arki- päivinä 9 — 10 a^p. ja 3— i i .p. 809 Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telef. 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 85. 18'8 Säästöpankin Hallitus. 2-2 Huvejai 0. Y. Opiksi ja Ilariksi Elävissä kuvissa V. KAMMOSEN talossa. Näytännöt arkipäivinä 6—9 sunnunnatai 4—9 ip. 420 J a Suomen Yhdys-Pankki Perustettu 1862. Omat varat Smk. 35,000,000, maksaa korkoa 5 - S o. Talletustilillä muuttuvalla korolla ja Karttuvalla tilillä, seki 3 «> O, Juoksevalla tilillä olevista pääo mista. Jyväskylän Haarakonttori. 178 85 -0 Liike- Ia ammafflosoffeffa. Artturi Vfakkola, asianajaja Jyvhlrylässä, parturi Ollilaisen talossa, lihelll Hotell VahlgTenia. 43 Tavataan 10-8. — Puhelin 195. Nuorsuomalaisen puolueen PUOLUEKANSLIA Helsingissä, Kasarminkadun 23 ssa, Päivölän talossa, on avoinna arki päivinä 10—4. Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. 81 Hieroja- ]a Sairasvoimistelija Hanna fichlinen Kauppalaisseuran talo. Katsokaa Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ake Lind. Castrenin talossa Bantak. varrella lihalla asemaa. Avoinna 10—2. Puhelin 188. 51 KulOn jimsijl». ulm =ii tiililtltin= tuotteita suositellaan. 186 Ali Nlihijänvt. Kaarlo Liukkonen, kruununnimismisi, vara'uomari Korpilahdella. 57 Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaeeas ZmisMi it Etmtltiti ml)9 Uusi RuumiSarkkukauppa alen- «etuilla hinnoilla. N. Blom & Kumppani, 92 Hvmäskvlä. MiU kultaseppä A> Savuselta saa? Siel tä saa halvat ja paraat kihla-, vihki- ja muis- tosormukset; kauniit nimi- ja syntymftpäivfc- lahjat, hopeasta, uudes- tahopeaata ja nikkelista valmistetut. Pokaalia ja metallia kaunis va likoima. Tilaukset ja korjaukset suoritetaan erikoisella huolella ja halvalla hinnalla. H u o m.! Maalisk. 15 p:vUn 80 "/, alennus. 647 llmottajilk huomautamme, ettei „Keski-Suomeen" oteta julaistamaksi sellaisia ilmoituksia, joita ei maksu seuraa. Poikkeuksia owat »vaan kunnalliset ja muut viras- tot sekä konttorimme kanssa erikois- sopimuksen tehneet ilmoittajat. Viivytyksen välttämiseksi on siis tllapäis-ilinoitusten lähettäjille muka- lointa liittää ilmoitusmaksu heti ilmoitusta lähetettäessä. — Kirjansitoja — A. PELLIKKA JrvBakTlBssL Kaikkia ammattiin kuuluvia tSitt otan tahdikseni. Seinäkarttoja kiinnitett&n kan kaalle ja kiillotetaan. Taulun kehyalistoja suuri varasto. Salkkuja (portföljejl) val mistetaan. Huom.l Lainakirjastojen kirjoja sido taan hooksalla. 100 säännölliisine moksuincen kasvattaa sääsiäväisyyteen, mutta useille, tai oi. keammin useimmille ihmisille on kui- ieniin Va toi Vi »vuoden vakuutus- maksuin säästäminen ylivoimainen asia; toisille se on taloudellisesti liian vaikeata, toisilla on riittämätön kyky järjestää menojaan. Tämän johdosta owat henkivakuu- tuslaitokset lucmeer uuden toiminta- muodon, jossa säästäminen on mtch- dollisimman helppoa. Tämä muoto tunnetaan nimellä kansanvakuutus. Kansanvakuutuksen luonteeseen kuu luu: 1) että vakutusmaksut suoritetaan pieiiinerin, ylensä viikkomaksuin: 2) että mäksur kannetaan vakuu- tuslaitoksen.toimesta vakuutetun le- taa, joskaan laitokset eivät vakuutus- ehdoissaan tähän sitoudu; 3) että »vakuutus, milloin vakuu- tusmaksua ei ole määräaikana juoritet- tu, pysyy voimassa verrattain pilkan ajan, 2—3 kuukautta, minkä kuluessa makuutettu voi suorittaa maksunsa °, sen ohella myönnetään työnseisausten aikana tavallisesti pitempikin lykkäi>s vakuutusmaksujen suorittamisessa tai helpotetaan muuten vakuutuksen voi massa Pitämisiä; 4) että vakuutus päätetään haki joille mahdollisimman vähäistä vai- ivaa tuo naivalla tavalla ja sen vuoksi myöskin ilman 'lääkärin tarkastusta, mikä korvataan sttcn. että vakuutus astuu täyteen voimaansa vasla 1 vuotta kDttävän n. s. karenssiajan kuluttua; ja 5) eitä vakuutussumman maksami- nen myöskin tehdään mahdollisimman mutkattomaksi ja nopeaksi. Tämä vakuutusmuoto an verrat tain lyhyenä aikana saavuttanut laa- jaa jalansijaa, moninkertaisesti enen- täen vakuutettujen henkilöiden luku määrää ja suurentaen hennvokuuiut- sen lvälityksellä säästettyjä pääomia. -Englannissa on suurimmaksi osaksi parin kolmen »viimeisen vuosikymme- nen aikana kansanvakuutus niin le- loinntjf, että enemmän kuin puolet Englannin koko asukasluvusta on wc- kuuietiu. Muonna 1908 oli näei siellä woimass<r lähes 23 m'!j. kappaletta kansaimakuutuskirjaa, yhteensä 7 inil- jaardin Suomenmarkan arvosta. Kan- jonn^akuuiusyhtiöiden vakuutusrahas- :ot nousitvai v. 1907 880,000,000 Tinlkaan sa vuotuiset ivakuutusinakiu- iulot 310,000,000 Smkn. Suz:>tetut vakuutussummat tekiitvät mainittuna vuonna 120,000,000 S m f. 'Scksän kansanvakuutus oli lvi elä w. 1890 vähäpätöisenä henkivakuu- titstoiminnan ttikchaarana, mutia v. 1908. cli jo> voimassa noin 7,100,000 kansanvakuutuskirjaa yhteensä Sinkoa 1,725,000,000. Kalsi, juurinia saksa laista kansanvakuutusyh.iötä. Victo- ria zu lBerlin ja Friedrich Wilhelm, joMa v. 1908 oli voimassa yhteensä 5,725,000 kansanvakuutusurjaa Sm: kasta 1,250,000,000, kantoivat mai- nitluna vuonna niistä y. S?..).')0,000 Smk. »vakuutusmaksuina. Ruotsin tärkeimmällä V. 1899 pe rustetulla kansanväkuutusla^okseila Tryggillä oli 1903 päätii^ssä voimas- sa 1'83,000 n>akuutuskirjaa Tinka» 125,000,000 arvosta ja ien vakuu- tusinaksut olivat b l / 2 milj. Tinkaa. Toisella kansanva>kuuiusyhi:öllä „Te Förenade" oli voimassa G(>,000 va kuutuskirjaa -50,000,000 Sm k n mää rästä. Tanskan v. 1896 perustetulla >r-is- taovalla, laitoksella. Tanjk Folkefcrsi- oli V. 1909 päät- Jyväskylässä hulitik. 17 Mä. Kailsanvakulltus. Siiiä kaitsaiuvakuutuksen nimellä lunimusia heirkiivakuutustoiininnan muodosia, jola »viime vuosikymme- iiinä ujeissa> maissa oii saavuttanut yhä suuremmml merk?uyksen, tehdään seuraavaan tapaan selkoa Suomi-yh- tiön hallimksen ivalmistamassa edus- tajainkokoirksellc esitetyssä miettnnösjä. Siitä iv^ltaaivastÄ kehityksestä duo-! krins;sairstall'ill<r, limarta, joka viime wuosiki>>nnieninä ^yessä »voimassa 124,000 vakuutuskir- suurin kaikissa maissa on ollut havaittavissa ^ jaa 52,000,000 Skan arvosta ja ien ta iva ku utuisista >1) että vakutusmaksut täytlH aset. taa korkeammaksi kuin tavallisessa hen- kivakuutuksessa; L) että kustannukset tulevat mel- koista suuremmiksi: ja 3) että mitättömiksi käyvien wa- kuutusien määrä on! huomattavasti suurempi kuin tawMisessa henkivä- kumichesja. Kaksi ensimäistä muistutusta su- lautuvat oikeastaan yhteen. Sillä mi- käli vakuutusmaksujen korkeammuus riippuu ankarampien kuoletvaisuus- taulujen käyttämisestä, vastaa se jo- ko lyhiiemmäsiä elinajasta johtuvaa pienemlpää mahdollisuutta muulla- kaan tavalla saada samaa säästötu- lasta aikaan tai palautuu liikamäärä voitto-osuutena vakuutetuille takai- sin. Suuremmat kustannukset ja niiden aiheuttama suurempi vakuutusmaksu- jen kuormitus taas riippuvat ensi sijassa siitä, että pienien vakuutus- maksujen taaja kantaminen vaatii suurempaa kantopalkkiota kuin vuosi- ja pu»lenwuoden maksujen kantami- nen. Tämä PaMio onkin eri maissa 10, 12 tai 15 pros. viikkomaksuista. Toiseksi tulee pienten vakuutusten hoito tietenkin kalliimmaksi kuin suu- rien. Samansuuruisista tuloista cn näet monin verroin useampain iva- kuulusien hoito maksettava, jos kohta wiselta> Puolen erinäisillä kansamva- tuutus^oimintaan soveltuv lla teln.l- lisillä keinoilla hoito saatetaan mah- dollisimman yksinkertaiseksi ja siicn kutakin vakuutusia kohti huokeam- maksi kuin tavallisessa henkivakuu- tuksessa. Englannin suurimmassa kansanvakuutusyhliösjä Prudentia>- lissa kuluu 40 pros. vakuutusmak- iuisia kustannulsiin. Nerranain nuori yhriö Tairst Folkeforsik.-i.igs- anstalt on saanur kusiannukset alene- maan 31 '/z proienrtiin, ja on tämä suhdeluku ilmeisesti edelleen alene- massa. Ruotsalainen yhtiö Trncig tarvitsee 36 pros. vakuutusmaksuis ta kustannuksiin. Mutta Victoria zu Berlin on saavuttanut 24 pros. hoito- kustannukset. Jos viimemainittua lukua arwosteltaessa- ottaa huomioon, eitä kanlietpalkkiona kuluu mii kko ma k- suista noin 10 prcs. enemmän kuin lavaillisista vakuutusmaksuista, ovai muut hoirokuslannukset katsottavat jotenkin vähäisiksi. >Warnnmi:nkin henkivaikuuiuksen alalla olisi 14 pro- senttiin nousevat hoi-tokustannukiet vilkasta hankintaa harjoittavassa yh- tiössä katsottava sangen kohtuullisiksi. >Woinee niin ollen sanca, että kanjan- makuutus on hoidettavissa siiea, että se tulee taOvallisia henkivakuuiusta vain sikäli kalliimmaksi kuin n'akuu- lusmaksujen kantaminen pienissä e- rissä vakuuteltujen kotoa vaatii. Ja ainakin kun niin pilkalle päästään, täytynee myöntää, rtiä on parempi säästää kalliimmalla tavalla kuin — olla säästämättä. Mitä taas mitättömiksi kayficn vakuutusten lukuisuuteen tulee, on Tansk Fokkefl>rsikringsa>nstall'issa kes° ken vakuutusaikaa laka-nneiden va- kuutusten luku viime vuosina ollut 10 V- pros. vakuutuskannasta ja Tr»Missä samoin 10 V- Pros. Sak- san kansmivakuuiusyhliössä on se keskimäärin cllut 6 '/? pros. ja erik seen Victoria zu Berlinissä 4 V, Pros. Tässäkin osoittautuu, että on saavu- Ottavassa ivarsin tyyd>>tjäwiä tulok- sia, erittäinkin kun pitää mielessä, et- tä kaikissa näissä vielä nopeasn kas- mamissa yhtiöissä uuden toiminta- vuoden varrella päätelty wokuut>ls- määrä, josta suurin osa kesken ai- kaaiisa lakanneita vakuutuksia johtuu, on varsin huomattava vanhaan Uki * kuutuskantaan werra>ten. Sen lisäksi on varteenotettava se kaikkialla saeevutettu kokemus, eitä osa kesken aikaansa !akannets- on sellaisia, jo:s:a niistä 123,948 18 touotta tvanhempsa. Main pienenpuoieinen osa tästä jou< kesta vli sescmkityöväesloä. Maini» tusta lukumäärästä asui 74,147 kau pungeissa ja 61,263 maaseudulla, niisi tä enimmät tietenkin sellaisissa taaja» väkisissä yhdyskunnissa kuin Forssat sa, Kymimchtaiden alueilla. KarhulaS- ja, Nokialla y.m. tai muutimien Zau< punkialueiden ulkopuolelle muodostu» neissa esikaupungeissa. Kansanvakuu- tusta Zvarten on stien melkoinen ai» neisto maassamme olemassa. V&raUurauiri Harald Boucht, 95 Asianajaja Vaasassa. Castren & Snellman SS Koski-Suomen Rakennusliike „TARHIO" os. Jyväskylä, Tarmola. Puhel n 11:0 190. Suorittaa kaikkia rakennusa laan kuuluvia tehtäviä noppimmin ja kohtuullisimmilla hinnoilla. Eri koisala*. Huvila- ja kaupunkiraken- nukset 1242 K. OKSASEN Ruumisarkkuliike myy ruumisarkkuja 2—8 mk. ja korkeimpiin hintoinin. Puhelin 94. 1291 henkitvakuutusalalla ja jota kuvastaa se serffo, että esim. Saksassa henkivä- kuuiuskama! 25 vuodessa on kasvanuk nelinkertaiseksi, on tultu huomaamaan, eriä henkiivakuutus näihin asti käyte- iyissä muodoissa ei »voi saavutiaa ja- la uisi jaa lähimaiiikaan kaikissa kansan- kerroksissa. Ruotsissa, jossa on noin 5 Va milj. asukasta, an 280,000 henki löä utiamu henkivakuuiukien. Saksas sa. jossa ett 60 milj'. asukasta, on var sinaisia henkiivakuuiuskirjoja voimas sa 2,600,000 kpletta. Englannin 44 milj. asukkaalla on voimassa niinikään 2,600,000 henkivakuuluskirjaa^ Mei- dän maamme 3 miljoonasta asukkaas- ia on 125,000 vakuutettuna. Varsin pieni osa ikään ja terveyteen nähden vakuujuskelpoises^a väestössä on siten tullut osalliseksi henkivakuutuksen luottamaista hi^ödijstä. Tämä tosiasia johtuu siitä, että hen- kivakmtus edellyttää jommoistakin säästämiskyki)ä. Tchn henkivakuutus NKikuuiusmaksutulot olivat 2'/^ milj. on maksettu »vain muutamia viikko- Smk. i maksuja, ja eitä vuoden ajan voi- Nämä numeror riittänevät osoiita-Omassa olleet ivakuuiukset^ ovai osoit- maan, että kansanvakuutuksen avulla taut.uneek varsin ^syviksi, useassa maassa parin vuosiknmme- nen aikana on leviietty henkivakuu- tuksen tuottamaa hyötyä monin ver roin laajempiin kansankerroksiin kuin mihin lvarsinainen henkivakuutus on kijennyt tunkeuiuinaaii, ja etiä muu- ta m iin- kymmeniin penniin tai kor- kerntaai» Pariin markkaan nousevista viikkomaksuista on kerätty juuria pääomia kansan taloutta elvyttämään sen sijaan, että ne ilman puheenalais- ta sääslämismuotoa olisivat juosseet hietaan. Nämä tulokset ovat sekä yksityisten va>kuutettujen että taloudellisen kehi- tyksen kannalla siksi huomattavat, et- tä kansanvakuutusta vastaan tehlä- vät muistutset niiden rinnalla jää- vät toisarvoisiksi. Nämä muistutukset ovat: On vielä oienava punniriaivaksi. missä määrin tällainen vakuutus- muoto soveltuu meidän maamme o- loihi.n. Äaiisanvakuuius ^dcllytiää ilmeisesti werrallain taajavänsiä yh- dijlsluniia ja soveltuu »väestölle, zol- la on pienet, mutia jotensakin sään- nöllijet tulot ympäri vuoden. Kan« sanvakuutusta ei siien käy yruiäminen levittämään maataviljelevään väes- töön, jolle tavallineii henkivakuutus paremmin soveltuu, eikä mi)öskäan se- sonkilllMäeslölle. joka ntiniffian voi käyttää taivallisia henkivakuutusta suorittamalla wuoslmakjunja hyvän ti>ökauden aikana. Erityisen hyvin so- veltuu kansanvakuutus sitävastoin teollisuusiyöväestMe ja palkollisille. Maassamme oli v. 1907 135,415 työntekijää teollisuuden pauv.^uksesja, klllsklimi vllukimt. Eivistt>svaliokunta on toises>a luke- misessa käsitellyt oppivelvollisuuden säätämiisiä ja kansakoululaitoksen kus- lannutsia koskevat eduskuntaesuykset. Käsittelyn pohjana on ollut viime vuoden valtiopäiväin sivisti^svalio- kunnan samoja asioita koskeva mie tintö, jonka valiokunta nytkin on hy- väksynyt, tehden, paiisi pienempiä muodollisia korjauksia ja lisäyksiä, seu- raavat tärkeämmät muutokset. 9 Oppuvedvollisuuslakim: 6 pyk:n ensimäisen kappaleen lop- puun on tehty lisäys, joten kappale nyt kuuluu: Jokaisessa kunnassa mlee oppivel vollisuuden läyuämisetsi olla riittä- vä määrä kansakouluja niin sijotet- luina, eitä lapsilla yleensä ei ole ko- loansa oman piirinsä kansakouluun malkaa enemmän kuin viisi kilomet» riä. Sen mukaisesti tarkistettakoon, tarpeen »vaaliessa, kansakoulujen pii rijako maalaiskunnissa ja tällöin o- leilakoon huomioon, eitä sellainen kahteen tai useampaan kuntaan kuu- luva asutusalue, joia ei sopivasti tvoida jakaa asianomaisten kuntien muihin koulupiireihin, on tehtävä kr» koulupiiri. 20 pi>k:n loisessa kappaleessa oleva sakkomäärä vanhempien lyödessä lei- min säännöllisesti käyttää lasiansa koulussa tahi kun ovat hankkimatta hänelle vastaavaa opetusia. on alen- neim sadasta markasta viiteenkymme neen ja tehty kappaleeseen seuraava li- >äi>s: Jos sakkoon luomittu edelleen niskottelee. ilmonakoon kansakoulun johtokunta siitä viralliselle iytinäjälle, jonka nosiaman s»»Men johdosta niskotteleva, vaikkei aikasempi sakko» päätös olisikaan päässyt lainvoimai- seksi, tuomittakoon uu-teen, enintään sadan markan sakkoon. 28 pyk:ään, jota ennen kuului: Erityisestä hakemuksesta voi keisa- rillisen senaatin talousosasto har vaan asutuille kunnille myöntää lyk käystä oppivelvollisuuden toimeenpa- nemiscssa, chv lisätty: ei kuitenkaan pitemmäksi kuin viideksi vuodeksi. Kansakoululaitoksen kustannuksia koskevaan osaan on 1 pyk:ään tehty seuraava lisäys: Kun koulupiiri käsittää osia eri kun- nisla, ottavat asianomaiset kunnot 0- saa koulun kustannuksiin siinä suhtees- sa, missä kuhunkin kuinaan kuuluvia c>ppiivelwollisia lapsia on. 2 pyk:n, joka ennm kuului: Äansakoululaitos on kunnan yhtei- sen hallinnon alaisena, on lisätty: kahden tai useamman kunnan yhteises- ii kannattama koulu on sen kunnan hallinnossa, jonka alueella koulu sijair- see. 21 pykiään on lisätty: Alemman kansakoulun opettaja, jo- ka tämän asetuksen voimaan astuessa on vakinaiseksi otettu, ja joka ei ole ylemmän kansakoulun opettajan mir- koihin päieivä, on oikeuieltu viimeksi voimassa olleen asetuksen hänelle juo- maan eläkkeeseen. Laki- ja talousvaliokunta on rlchiy- nyi valmisimvasti käsittelemään edus- kuntaesm>kstä ja anomusei>doiuksia. soi- ka sisÄläval chdoiukfen asetukseksi teit- ien lekemiseslä ja kunnossapidosta maalla sekä tieveron maksamisesta ja sen käyttämisestä. PostlsLLstöPaukltt toimen wiltastuttamlnen. Postisäästöpankin hallituksen tekemä ehdotus. Postisäästöpaiikin toiminnassa on viime vuosina ilmeinen heikkonemi- nen ollut havaittavissa. Siieänpano- jen määrä on ollur vähenemässä, mutta ulosottojen on noussut, joten postisäästöpankin tallettajain saata- vat ovat suorastaan vähentyneet. Toinen asianharrastuksen vähenemi-