HIO 19 — ISIO. KAIKU. Keskiviikkona HelmUuun 16 pi*ivan&, Ennen polttamattomat polttakoot, ja ennen polttaneet polttakoot nyt kaksinverroin. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteiinistökauppoja Maaumittaustoimia y. m. Suomalaisen Uutistoimiston hank kimien tietojen mukaan taas tulee suo malais-venäläisen konferenssin enem- mistön laatiman ehtotuksen, joka kos- kee sitä järjestystä, jossa Suomea kos- kevät yleisvaltakunnallista merkitystä olemat lait omat annettavat, tarkas- lamaan erityinen konferenssi ennenkuin ie tulee ministerineuvoston käsitellä- mäksi. Tämän konferenssin ensimäi- nen istunto oli maanantaina ja oli siinä puheenjohtajana pääministeri Sto- lypin. — Ehdotukset uusiksi arm. esi tyksiksi elinkeinojen harjoittami- sesta. Senaatissa on esitelty arm. käsky, että senaatin on laadittava uusi ehdotus arm. esitykseksi elinkeinoista. Senaatti päätti asian johdosta tehdä korkeimpaan paikkaan alistuksen, että ie saisi luvan laatia ehdotuksen arm esitykseksi seuraamista asioista, nimit täin: 1) elinkeinonharjoittamisoikeudesta, ammattimaltuustoista, 3) ryösäännöistä, ja 4) erinäisistä määräyksistä, jotka koskemat alaikäisten elinkeinotoimintaa ja ammattityötä. — Arm. esitys Perintökaaren muuttamisesta. Senaatti on päät- tänyt eduskunnalle jättää korkeimmassa paikassa vahvistetun arm. esityksen Perintökaaren 9 luivun 1, 2, 4, 5 ja 7 pykälän muuttamisesta. — Ltysymys korkeimman tuo- mioistuimeu perustamisesta. Se- naatissa esiteltiin perjantaina »valtio- sihtecriniviraston kirjelmä, että Hänen Majesteettinsa on jättänyt huomioon- ottamatta senaatin ehdotuksen arm. esitykseksi korkeimman tuomioistuimen perustamisesta. — Waltwpäitväiu anomukset ja päätökset. Senaatin täysistun- nossa perjantaina esiteltiin arm. käsky senaatille antaa lausuntonsa seuraa- wista asioista: Eduskunnan anomuk- sesta, jota koskee tuomioistuimen pe- rustamista, jolle siirrettäisiin senaa- tin talousosastolle kuuluma hallinto- oikeudellisten juttujen korkein oikeuden- käyttö; Eduskunnan »vastauksesta arm. esi- tykseen, joka koskee erillisten vesijättö- maiden muodostamista itsenäisiksi ti- loiksi; Eduskunnan anomuksesta, joka kos- kee »vesioikeuslain 3 lumun osittaista muuttamista; Eduskunnan »vastauksesta arm. esi- tykseen, joka koskee erinäisten elinkei- nonharjoittajien oikeuden rajoittamista kiinteimistön hankkimiseen maalla: Eduskunnan anomuksesta, joka kos- kee ehdollisen rangaistustuomion käy- täntöönottamista; sekä Eduskunnan anomuksesta, joka kos- kee Rikoslain 20 lumun 7 pykälän muuttamista, missä pykälässä on puhe alaikäisiä »vastaan tehdyistä siveelli syysrikoksista. Senaatti lykkäsi lausuntojen »val mistamisen keskuudessaan valiokun- taan. — Weuäläisteu kansalaisoi keus Tuomessa. Kenraaliku»ver- nööri on lähettänyt senaattiin näin kuuluvan kirjelmän: Ministerineuvoston puheenjohtaja on ivirkakirjelmässä tammikuun 6 p:ltä 1910 ilmoittanut minulle että Hänen Majesteettinsa Keisari, otettuansa sel- koa ministerineuvoston erityisestä päi väkirjasta, joka on laadittu Suomen kansalaisoikeuden myöntämistä Wenä- jän alamaisille koskemasta kysymyk- sestä, on tammikuun 13 p:nä 1910 taikkein-armollisimnlin nähnyt hymäksi käskeä: Wälttääksi mahdollisia epäilyksiä si- säasiainministerin ja ministerimaltio- sihteerin välisessä kirjemaihdossa mitä järjestystä on noudatettava venäläis syntyisten (ei aatelis- ja virkamiesten) Suomen kansalaisoikeuden saamista koskemista anomuksissa, säädettäköön että sellaiset anomukset omat kesäkuun l p:nä 1900 annetun armollisen ase- uksen nojalla jätettämä huomioon ot- amatta. Siinä tapauksessa taas että jotkut erityiset asianhaarat tekisimät näiden anomusten puoltamisen suota- maksi, on sisäasiainministerin jätettämä puheenalaiset asiat ynnä keis. Suomen senaatin ja Suomenmaan kenraaliku- mernöörin lausunnot harkittaviksi mi nisterineuvoston, jonka on alistettava niistä ne, jotka katsotaan ansaitseman huomiota, kaikkeinkorkeimpaan ratkai- suun. — Lääketaksa ja palowiinawe- ron korotus. Senaatti on vahvis- tanut lääkintöhallituksen ehdotuksen, että lääketaksassa olemien erinäisten mäki- miinapitoisten lääkkeiden hintaa koro- tettaisiin sen johdosta että palomiina- veroa on korotettu. — Nusi majesteettirikosjuttu. Senaatti on päättänyt Hänen Majes- teettinsa ratkaistavaksi jättää kysy myksen kanteen nostamisesta majes- teettirikoksesta „Päivän" toimittajaa filos. maist. Herman Stenbergiä mas- taan sanotun aikakauslehden 3 n:ros- sa olleen „Erodus"-nimisen kirjotuksen johdosta. — Porolaidnnkomitea.^ Poro- laidunriidan tutkimuskomissionin jäse- niksi on valittu: puheenjohtajaksi Tan- ner ja jäseniksi nimismies I. Rossan- der, kanttori L). Halonen, lääninsih- teeri I. Poppius, kruunnnvouti A. H. Sandström ja toyt. K. E Holm- berg. — Tie- ja Vesirakennusten yli- hallituksen työt w. 1910. Äsket täin vahvistettuun tie- ja vesiraken- nusten ylihallituksen työjärjestykseen vuodeksi 1910 on otettu yleisiä töitä yhteensä 1,957,980 mkan armosta, joista 1,167,730 mk. uusia vuoden kuluessa suoritettavia töitä varten, kun taas jäännös 790,200 mk. vastaa määrärahoja niitä töitä varten, jotka on alotettu jo edellisenä vuonna (1909). Tärkeimmät uusista töistä ovat uitto- väylän perkaus Te n g eli ö njoessa Dlitorniolla ja Turtolassa 70,000 mk.. Kalajoen perkaus 105,000 mk., Lapuanjoen perkaus 200,000 mk.. Sei- näjoen koskien perkaus 65,000 mk., Lempäälän kanavan kulkuväylän mu- taus 50,000 mk., Hydrografisen toi- miston työt 69,000 mk., Tyrnävä- joen perkaaminen Kontti- ja Pihlajaniemi-nimisten talojen välisellä matkalla 25,000 mk., Näsijärven lai- vaväylän perkaaminen 26,000 mk., Hämeenlinnan kaupungin ja Lempois- ten kanavan välisen laivaväylän perkaaminen 50,000 mk., laivaväylän aikaansaaminen Iisalmen kaupungin ja Pitkäkosken väliseen vesistöön 40,000 mk. y. m. Mainitusta uudesta kokonaismäärä rahasta menee yhteensä 420,000 mk., vesiperäisten maitten kuivaukseen ja 516,730 mk. tie- ja vesirakennustöit- ten suorittamiseen. Aikaisemmin myön- nelyistä määrärahoista kuuluu 120,000 mk. kuivaustöihin ja 229,000 mk. tie- ja vesirakennustöihin. Kustannusarvio Kalajoen per- kauksesta päättyy 1,774,000 mkaan ja Lapuanjoen perkauksesta 2,200,000 mk. Nämät määrärahat ovat lopulli- sesti myönnetyt. — Miopisto. Julkisen la ki- tiedetten kandidaattitut- k i n n o n on suorittanut homioik. ausk. K. Haataja, oikeustutkinnon luutnantti O. L. Pohjanheimo, ylem- män hallintotutkinnon yli- opp. W. I. Alaranta ja alemman hallintotutkinnon yliopp. W. Wanhala. — Koululaitos. Raahen alkeis koulun laulunopettajanvirka, jota on ryhdyttävä hoitamaan syyskuun I p:nä, on julistettu haettavaksi 56 päivän kuluessa kuluvan helmikuun 8 p:stä tukien. Filosofian tohtori E. I. Laineelle on annettu valtakirja Oulun reaali- lyseon historian ja suomenkielen lehto- rinvirkaan. — Poliisilaitokset. Senaatti on myöntänyt Oulun poliisikamarin, po- liisimestarin ja kahden komisariuksen telefonien kunnossapitoon 369 mkn 50 p:n määrärahan. — Metsäuhoitolaitos. Puolan gan hoitoalueen metsänhoitajanmirkaa ovat hakeneet: apulaismet'änhoitaja L. L. Wahlberg, metsäkonduktöörit G. Hj. Enroth, E. I. G. as Hällström, W. F. Nevanlinna, T. Nysten, P. Pikov ja I. A. Nechardt sekä metsän- arvostelija A. Sjöman. Meltauksen hoitoalueen metsänhoita- janvirkaa ovat hakeneet: metsänhoita- ja L. Björkman, metsänvartijakoulun opettaja T. Hakala, metsänarvosteti- jat T. Hj. Rosenbröijer ja A. Sjöman sekä metsäkonduktöörit E. I. (■$. af Hällström ja L. Leivo. — Matkailijayhdistys. Suo nien Matkailijayhdistyksen keskushalli- tus on senaatilta anonut että yhdis- tykselle vuodeksi 1910 myönnettäisiin 25,000 mkn apuraha yhdistyksen toi- minnan edistämiseksi. — Kansakouluin kreikkalais katoliseen uskontunnustukseen kuulumien oppilasten uskonnon opetnksen tarkastus. Kouluylihalli- tus an lähettänyt piiritarkastajille ja maalaiskansakoulujen johtokunnille asi asta näin kuuluman kiertokirjeen: Sen mukaan mitä hengellinen konsistori Wiipurissa ylihallitukselle saapuneessa, viime jouluk. 3 p:nä päivätyssä kir- jeessä on ilmoittanut, on konsistori määrännyt ylimääräisen jäsenensä pap- pismies Grigorij Svetlofskijn alkain kuluvasta lukuvuodesta tarkastamaan kreikkalaiskatoliseen uskontunnustukseen kuulumien oppilasten uskonnonopetusta m. m. teidän lähimmän valvonnan alla olevissa oppilaitoksissa. Ilmoittaen tämän teille tiedoksi saa ylihallitus kehoittaa teitä, kutakin op- pilaitoksenne puolesta, mikäli asia tei- tä koskee, pitämään huolta siitä, että konsistorin jäsenelle Svetlofskijlle jär- jestetään tilaisuus puheenalaisen tar- kastuksen toimittamiseen. Oulun kaupungista. Vaalit. Oulun läänin eteläisessä vaalipiirissä omat tulleet va- lituiksi seuraavat henkilöt, joitten ver- tausluvut samalla mainitsemme: K. Kallio 14,112 A. Mäkelin 10,(340,83 A. Lagerlös 9,277 O. Karhi 7,056 M. Hoikka 5,326,90 F. Saalasti 4,705,17 S. Haapanen 4,639,50 A. Castren 4,262 I. A. Komu 3,555,84 A. Leino 3,527,75 I. M a h e 3,093,33 I. A. Heikkinen 2,820 H. Tör»nä 2,661,58 Maramiehiksi tulemat: S. Pulkki- nen Ristijärmeltä (maal. l.), H. Ah- mala (sosial.), K. Myllylä ja A. Tikkanen lsuomal. p.) ja H. I. Linna (nuors.) — Elinkeinoilmoituksia. Mak- karanvalmistusliikettä ja -kauppaa, toiminimellä I. V. Amnell & kumpp. ilmoitti makkaramest. Johan Viktor Amnell alkavansa harjoittaa. Maito- y. m. meijerituotteiden kaup- paa ilmoitti Limingan osuusmeijeri r. l. alkavansa täällä harjoittaa 7:ssä puodissa. Mm. Aappo Iuustila Limingasta ilmoitti lopettamansa täällä harjoitta- mansa maitokaupan. — Oulun osuuskaupalle myön nettiin eilen maistraatissa oikeus säi- lyttää rakennusaineita omistamansa tontin kohdalla Pakkahuoneenkadulla uuden leipomon rakennuksen ajalla. — Katuosien sannoitnksen lai minlyönnistä sakotettiin maistraa- tissa eilen 19 henkilöä 5—15 mk:lla. — Konkurssiasioita. Melkojain kuulustelu toimitettiin maanantaina maalarinleski Eeva Mikkosen koncurs- sissa. Pesän omaisuus on 33,337 mk. 50 p. ja melat 31,923, mk. 18 p. Metallinen pyysi perinnönluomutus- etua itselleen ja lapsilleen. Pesän us- kotuksi mieheksi määrättiin prokuristi W. Huhanantti. Walmonta tapahtuu huhtik. 25 p. Walvonta tapahtui maanantaina valokuvaaja Aug. Liitin konkurssissa. Kaikkiaan valvottiin saatavia Suo- men rahassa 6,169 mk. 84 p. ja Ruot- sin rahassa 3,096 kr. 96 äyr. Pesän toimimieheksi määrättiin homioik. ausk. E. Lövenmark. Ensi esiinhuuto ta- pahtuu maalisk. 7 p. Tuomio julistettiin maanantaina perämies I. Haatajan konkurssissa. Metallisen vaimolle Liisa Haatajalle myönnettiin pesäero. — Parittelusta tuomitsi raastu vanoikeus eilen työm. v:n Amanda Emilia Aakon täältä 9 kksi kuritus- huoneeseen setä senjälkeen olemaan 2 vuolta vailla kansalaisluottoa. — A. on täällä asunnossaan rautatien takana pitänyt luonaan haureutta harjoitta- via naisia. — Mastaaja ilmoitti tyy tymättömyyttä päätökseen. — Tappelusta kadulla tuomit tiin raastuvassa eilen torpp. Robert Pyykkö Utajärmeltä 20 mkn sakkoon ja työm. Wäinö Myllysaari täältä 30 mkn sakkoon sekä molemmat juopu muksesta 20 mkn sakkoon. — Vastaa jat olivat täällä Kauppureinkadulla pistäneet tappeluksi t. k. 3 p:nä. — Hartaushetken häiritse»»»- sestä tuomittiin raastuvanoikeudessa eilen nuorukainen Simppa Musta 100 mkn sakkoon ja pahoinpitelystä 20 mkn sakkoon eli yht. 120 mkn sak- koon, joka kuitenkin vastaajan' ala- ikäisyyden tähden alennettiin 90 mksi. — Mastaaja oli häirinnyt pelastus armeijan kokousta ja lyönyt luutnant tia korvalle. — Kaupungin taksoituslauta kunnan työ loppuu huomenillalla. — Oulun l. Kotiteollisuusyh- distyksen wnosikokouksessa toissa- päivänä valittiin johtokuntaan hrat I. Pikkarainen ja A. Pulkkinen uudel- leen sekä rva N. Tuohino. Tilintar- kastajiksi valittu teht. I. Hiltunen ja op. I. Tuohino. Ensi kesänä täällä toimeenpantaviin oppilas- ja nuorten työnt. töiden näyt- telyyn päätettiin ottaa osaa erityisenä osastona. — Suomalaisen Työwäenlii- ton kirmesmiehille on pitempiaikaista työtä saatavissa Liiton työnvälitys- toimistosta Kansankatu 19. Myöskin on kansallismielisille Liiton jäseniksi ai- komille työtä tarjona. — Sairaussuhteet Oulussa viime viikon ajalla: Keuhkokatarria 23 Kurkkuröhkää 10 Matsa- ja suolikatarria ... 6 Hinkuyskää 3 Matsakuumetta 2 Vatsakatarria 2 Mesirokkoa 1 Yht. 47 — Äänestyksen tuloksia Lapin waalipiirissä. Utsjoella ää- nesti Kirkonkylässä Halosta 12 (16), Outakoskella Halosta 3 (12), Fräntiä 8 (6). Muista vaalipiireistä tuli ääniä Haloselle 2, Fräntille 3 ja Ki- miniemelle 2. 22BS5Z2 T. - Talwiteitten kunnossapito. k. 12 pnä on läänin kuvernööri vahvistanut Reisjärven kunnan kun- takokouksessa viime lokak. 4 pnä teh- dyn päätöksen yleisten teitten kunnos- sapidosta kunnassa talvisaikaan. — Jrtolaisuudesta tuomittu. T. k. 15 pnä tuomitsi läänin kuver- nööri Oulun kaupungista kotosin ole- van räätälinvaimon Greeta Sofia Karjalaisen (Kakkoskan) kolmaskertai- sesta irtolaisuudesta pidettäväksi yhden vuoden ja kuusi kuukautta yleisessä työssä. — Lääuiuwirkamiehet. Mapau- tettuaan Kemin kihlakunnan henkikir- joittajan Frans Junneliuksen toimitta- masta ensituleman 23 ja 24 pnä Ko- larin kunnassa pidettävän henkikirjot- tuksen, on läänin kuvernööri määrän- nyt Kolarin piirin v. t. nimismiehen H. H. Hakkaraisen sanotun henkikirjoi tuksen toimittamaan. Sulun lläain mMMsta. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saavutta neet 26 p. tammikuuta lähettämästään moista, vapaasti Hangossa, seuraavat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 2: 89 46 ast. voit. .. 2 2:88 12 .. .. 6 7 8 11 2:96 22 „ 2:89 26 „ 2:83 6 .. 2:85 13 .. Yhteensä 125 ast. voita Korkein hinta oli 2 mk. 96 p., keskihinta 2 mk. 89,^ p., alin hinta 2 mk. 83 p. Ärkkchm Zniliielillkseli MirlMriiljsjuttu. Kolmas käräjäpäiwä. Juttua jatkui yhä lauantaina t. k. 12 p:nä. Todistajia ei vielä oltu kuulusteltu. Kukaan ei ollut voinut aavistaa, että juttu oli vasta alussa. Paikalla olevan yleisön huomio oli kokonaan siihen kiintynyt ja innostu- neena se sitä seurasi, odotellen todista- jien kuulustelua, jota jo iltapäivällä luultiin voitavan alkaa. Aluksi luettiin selostus siitä, mitä rouva oli poliisikuulustelussa kerto- nut. Siinä mainittiin, että vastaaja ei ollut kuullut Johanssonin uhkaile- van kirkkoherraa muuta kuin kirjeessä. Mastaaja oli vain J:n kasvojen cl- meestä ja käytöksestä saanut aavis- tuksia, että I. voisi jotain tehdä. Oikeudessa oli vastaaja kertonut J:n vannoneen pyhän valan, toimittaak- seen sen pois tieltä, joka rouvalle oli suruja saattanut. (Tässä huomaamme ilmeisen ristiriidan rouvan kertomus- ten suhteen). Mielä vakuutti kertoja, ettei ollut antanut minkäänlaista ai- hetta murhayritykseen. Seurasi selostus kuulustelusta, jota oli tapahtunut Oulun läänin vanki- lassa. Rouva kielsi kirjoittaneensa Johanssonille Helsingin matkastaan. Sanoi vain mahdollisesti kirjeessä tai suullisesti varoittaneensa Johans- sonia ennen joulua. Kielsi vastaa- masta siihen, kuinka monta kirjettä oli J:lle kirjoittanut, eikä sanonut an taneensa hänelle muuta kuin muuta- man lantin, mutta ei Kemissä eikä Karihaarassa. Lahjoja kyllä oli jos- kus antanut. Ei sanonut lähettäneen- sä milloinkaan valokuvaa, vaikka kyllä oli sen poliisikuulustelussa myön- tänyt. Tiesi Johanssonin olleen kovasti kostonaikeissa, pelkäsi J:n tekemän jo- takin pahaa kirkkoherralle, mutta ei varoittanut. 'Näin oli puhunut po liisikuulustelussa, mutta oikeudessa sa- noi miestänsä varoittaneen Johans- sonin suhteen. Kielsi olleensa yhteydessä Johan-?- sonin kanssa. Rouva myönsi mahdollisesti saa neensa yhden tai kaksi kirjettä Amanda Halleni» ojoitteella. Samanniminen henkilö oli ollut vuosi sitten pappi- lassa. Kirjeet oli osoitettu Haaparan- nan postiin, josta ne oli uloskin otet- tu. Kielsi antaneensa mitään Hallenin osoitetta Johanssonille. Luettiin toinen vankilassa tapahtu- nut kuulustelu. Ei sanonut ketään erityisesti esittä- neensä rengin toimeen, kun oli kysy- mys sen ottamisesta, eikä Johanssonia erityisesti. Sanoi Johanssonin itsen- sä kahdestikin kysyneen häneltä pi meässä tarjoiluhuoneessa, eikö hän saisi jäädä vaikka ilman palkkaa taloon. Sanoi kaikkien todistajien kirkkoherran palkkaamina valehdelleen poliisikuulus- Lelussa. Luettiin vastauskirje, jonka I. lä- hetti rouvan avustamana „ Kansan Tahtoon", mutta jota ei kuitenkaan jul- kaistu. Sanoi tohtori Hartmanin panneen kokoon vastaajan kirjoitta- mistä konsepteista yllämainitun kir- jeen. Asiamies I. Tervonen tah- toi kysyttäväksi, mitä merkitsivät rou- van J:lle kirjoittamassa kirjeessä ole- vat sanat „Guds straff", mutta vas- taaja ei osannut niihin selityksiä antaa. Kysymykseen, mitä tarkoitti sanoilla „det som du gör, gör fort", ei sano- nut muistamansa, mutta, jos sellaiset sanat kerran olivat kirjeessä olleet, on lmn niillä tietysti tarkoittanut J:n paikan etsimistä, koska I. ei tullut kauan olemaan Karihaarassa. Rouva oli luvannut vankilassa ollessaan oikeudessa selittää, miten oli niiden 17 markan laita, jotka Johans- sonin tunnustuksen mukaan I. sänky- kamarista murhayritystä tehdessään oli löytänyt. Mutta oikeudessa asian esille tultua oli rouva aivan tietämä- tön asiasta. Kirjeen sanoi kirjoitta- neensa, mutta oli ihmeissään siitä, mistä Johanssonin mainitsema 17 markkaa oli siihen ilmautunut. Mielä kertoi rouva lisäksi, kuinka vieraisilla käydessään uudenvuoden aattona Hel- singissä, oli tinoja valettaessa hänen tinastaan tullut pääkallonmuotoinen esine. Rouva ihmetteli itsekin tätä. Rouva myösi molemmat polii- situtkintopöytäkirjat oikeiksi niillä muistutuksilla, joita niissä ilmennei- siin seikkoihin oli tehty oikeudessa, teh- den vielä pieniä huomautuksia. Tämä jälkeen kertoi rouva, puheen- johtajan kysyttyä, aikaisemmasta elä- mästään, jotka muistot näyttimät hän- tä äärimmäisyyteen asti liikuttaman, kun vielä muutenkin näytti rasittu- neemmalta kuin edellisinä päivinä: Äitinsä oli syntyään Lithen, isänsä Hjelt, joka oli ollut tuomarina Lah- dessa ja joka neljä vuotta sitten kuoli. Mastaaja ei ollut käynyt koulussa, vaan oli sisaruksilla ja hänellä ollut koti- opettaja. 21 vuoden vanhana oli hän mennyt naimisiin liikemies, sittem- min näyttelijä Carlsenin kanssa, joka matkusti lopuksi Ameriikkaan, jossa on kuollut. Isänsä oli vaatinut aviolii ton purkamista, kun miehensä ei pys- tynyt elättämään vaimoaan ja lisäksi vallitsi aviopuolisoiden kesken epäsopu. Tästä naimisesta on vastaajalla yksi tytär, nykyinen rouva Hartman. Ah- dessä oli vastaaja elänyt mainitun C:n kanssa kolmisen vuotta. Dhden talven oli hän viettänyt miehineen Tukholmassa. Miehensä oli vaatinut häntäkin teatterin alalle, mutta hän halveksi sellaista tointa. Tämän jälkeen oli vastaaja oleskel- lut parisen vuotta kotonaan, mennen sitten kahden vuoden kuluttua naimi- siin eläinlääkäri Frans Oskar Hellma- nin kanssa, asuen Loviisassa, Jisal- messa ja Kuopiossa, ollen avioliitto harvinaisen onnellinen. Tämä mie hensä kuoli 1900 Kuopiossa. Tämän jälkeen muutti vastaaja Helsinkiin, jossa piti vieraskotia, ollen samalla lääninhallituksessa konekirjoittajana. Kahden vuoden kuluttua meni sitten Pälkäneen pappilaan taloudenhoitajat- tareksi, jonka jälkeisistä elämänvai heista on edellä jo kerrottu. Vastaajalla ci ollut mitään ytsityi- siä -varoja, vaikka kyllä isänsä oli lu vannut lahjoittaa hänelle ensin», mie- hensä Carlsenin velan 10,000 mark- kaa, jos vastaaja olisi ottanut hänesiä eron, mutta kysymys mainitusta sum masta oli alioikeudessa hylätty ja on nykyään hovioikeudessa. Summan olisi pitänyt tulla hänelle, kun kaikkien sisarustensa otot otetaan huornioon. Asiamies lisäsi että testamen- tista, joka tehtiin äitinsä ja välilli- sesti sisaruksien hyväksi, oli äitinsä sovinnossa luvannut 5,000 markkaa, mutta vastaaja, rouva I. ei ollut sitä hyväksynyt. Marat. I. Tervonen huo- »nautti, että vastaajan kertomus on niin paljo liiotelti» ja »väritetty, ettei sillä, mikäli koskee suhdetta »nieheen, ole mitään arvoa ja että tosiasioita on sullreksi osaksi kerrottu aivan »vää- rin ja päinvastaisessa muodossa kuin mitä on tapahtunut. Kun vasta tulee antamaan laiveamman lausunnon, huo- mauttaa nyt main »nnntarnista koh dista. Rahakysymyksessä huomauttaa, että naimisiin tultua kantajan kanssa, on kantajan tounesta hankittu, paitsi muuta, koko huonekalustakin, joka ei ole »vähäinen. Ja, vastaajan vaa- timuksesta, saadakseen rauhaa, oli kantaja rakennuttanut mielä vihne ke sänä uuden lisärakennuksen, joka »nak- saa 10,000 mk., josta ei tule saamaan korvausta. Paitsi niitä ja muita suu rempia menoja, joita kotirauhan säi lyttämiseksi on täytynyt tehdä, on kantaja aina pitänyt hyioän huolen, ettei taloudessa mitään puuttunut ja että »vastaajalla on ollut tarverahoja yli tarpeen, sitä todistaa se seikka, että vastaaja on ollut tilaisuudessa lahjoit tamaan sellaiselle kuin Johanssonille- kin, että hän on saanut tehdä matkoja, milloin on halunnut, että hän joka päivä on kantanut rahoja tekemättä niistä tiliä koskaan, vieläpä samaa tarkoitustakin varten kolme kertaa, ku- ten »viime syksynä, sillä kysymyksessä olevan murhayrityksen tapahduttua, kun toimitettiin kotitarkastusta, vas taajan saapuvilla ollessa, löysi syyt- täjä eräästä »vastaajan laatikosta useampia kymmeniä markkoja. Tällai- sissa oloissa kaikki väitteet, että »vas- ■■ ■ tr* v "MEMiMitrfTfflijirTjri taa>a olisi rahallvessa suhteessa tullut kiusatuksi ovat perättömiä. On otettava huoinioon asianomais- ten erilaiset luonteet. Kirkkoherra on hiljainen, sävyisä ja tyyni luonne, mutta vastaaja päinvastoin, jollai- seksi on täällä huomattu. Tämänmu- kaista on ollut perhe^elämäku». Mies siivo ja hiljainen, vastaaja oikullinen, ikäänkuin etsinyt pienistä, vähäpätöi- sistä asioista jokapäiväistä riitaa. Miehen, jota »virka-asemansakin esti riitoihin antautumasta, ennemmin »vältteli mitä. Tulee todistajain kuu lustelussa selviämään, että, jos kuka on ollut riitojen hankkijana, on mies osoittanut pitkälnielisyyttä, anteeksian- tamaisuutta ja »vältteliäisyyttä. Että suhde viime syksynä kävi huo- nommaksi, oli »vastaajan syy yksin- oinattain. Ja ie on luonnollistakin, kun vastaaja oli joutunut poliisitut- kinto pöytäkirjoista selvinneeseen suh- teeseen rengin ka»»ssa. Samassa suh teessa 'kuin »vastaaja kiintyi Johans- soniin, samassa hän tavallaan luon- nonlakien mukaan vierautta miehes tään. Mastaaiaa elähytti halu pääs- tä eroon miehestään. Avioero ja ien mukana saada niinpaljon rahoja kuin mahdollista, oli päämaalinsa, kun lt- säksi tuli, että vastaaja oli ruvennut vielä pelkäämään sitä seikkaa, että miehemä, avioeroon edelleen pääse- mättä ratkaisumtsa ja välien huonon- nuttua mahdollisesti voisi käyttää omaisuutta miten halusi, oli vastaaja perusteena himojensa ja mmettelynsä hakeinisena, koettanut toimia, kuteir asiassa näyttää tapahtuneen. Mustaajan väite, että hän olisi miehensä huonon kohtelun aiheuttama- mana tullut erityisesti sairaloiseksi, ei pida myöskään paikkaansa, sillä hän jo naimisiin mennessään oli saman kaatumavian alainen, »nikä sittemmin on esiintynyt. Ehkä hän, »vastaaja on tämän seikan naimisiin J:n kanssa mennessään tyystin salannut, kosta se ei ollut tarkoituksen mukaista, päästäk- seen naunisiin. Vastaajan kerto»nus kokonaisuudes- saan todistaa sitä pohjatonta kätke- ruutta, joka hänessä on täytynyt olla, »voidakseen »nenetellä ja käyttäytyä mieheensä nähden, kuten on tavahtu- nut. Tässä yhteydessä tällä kertaa rajoi- tun ainoastaan ilmoittainaan »vielä, ettei »vastaaja, joka oli tietoinen kaikin puolin Johanssonin uhkauksista ja ai- keistä, niistä koskaan miestänsä »va roittanut, paitsi tuota kertaa sunnun taina 19 p:nä jouluk. illalla, jolloin kkhra oli »ludistannt kehoitutiensa Jo hanssonin poistamisesta talosta, jol- loin illalla »vastaaja lausui, että oli hyvä, ettei tapahtunut heidän ivälil^ lään yhteenlörznänstä. sillä tietumä- töntä oli, mii en siinä olin kirtkoher- ran käynyt. Kuitenkin on vastaaja vastoin miehensä tahtoa, kailin ta voin suosinut J:a. antanut lahjoia^ja asettunut hänen nähtensä mitä lähei- jimpim suhleisun ja sen kautta nähtä- »:'äs!i myöskin ylläpitänyt J:ssä vi- haa ja katkeruutta »niestään kohtaan, jota »viha ja katkeruus on kaslvanut J:ssa sitä »nilkaa kum »vastaajan ja J:n völit kävivät läheisemmiksi. Ri- joittumalla tähän, paloa» myöhemmin muihin kohtiin »vastaajan kertomusta, pyytäen todistajain esille astumista. M a r a t u o »n a r i P r o e ope vastasi, että hän on samaa mielipi- dettä kuin T. ja että toistaiseksi on tarpeetonta ryhtyä sananivaihtoen väi- tetyistä tosiseikoista ennen todistajain kuulustelua, katsoen ei kuitenkaan voi- vansa jättää kaikkia vastaamatta, mitä T. on lausunut. Tahtoi ensiksi konstateeraia, että kantaja vasta nyt esiintuo, mitä tässä asiassa on suu- remmasta merkityksestä, nimittäin ra- ha-asiaul suhde. Asettuu sille kannalle, että vaimo, joka omistaa puolet kai- kesta, olisi hänelle tilivelvollinen nii-?- tä "kaikista pienistä rahasummista, joita on saanut käytettäväkseen. Ei löydy sellaista veltvollisnutta. Suu rin oja irtainta omaisinitta on ollut vastaajalla io o;n»enfim meni naimi sii»i k-iiltajan kanssa, eitä suintaa:» vastaaja ole kelzoittanut kantajaa nii hin kallisarvoisiin rakennnshomuiini. joista oi» »nainittu, »vaan varoitti vastaaja »niestään alkamasta raken nusta, pyytäen sensijsan saada lvv.:e<:i» vinnillä sisustetuksi. Poliisitarkastuksessa löydetyt vuhat oli vastaaja aikoinaan suanur äidil tään, laskenut laatikkoon sekä unhotta- nut »ie sinne. Myöntää, että iyy eri puratsuuteen on ollut aviopuolisoiden erilaiset luonteet, mutta kantajan luon ne ei suinkaan ole oll»:t nun tyyni kuin tässä on tahdottu ustotella. Suh de heidän »välillään oli ylimalkaan parempi aina siksi, kun »nuuttilvat Tornioon, mutta syy tähän eripurai- suuteen »»'.uuttamisen jälkeen on am oas- taan siinä, ettei »vastaaja saanut pe- rintöä isänsä jälkeen, mitä kantaja oli toivonut. Tämä synnytti kantajassa vihan vastaajaa kohtaan. Mastaaja myöntää, että hän huomautti yhdys-