N: 08 1910 Sanomia öulun kaupungista ja läänistä\ Perjantaina Tammikuun 21 päivänä. "M™ 391 Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 30 5: — Nelj &anekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 — : 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittelet: M. PALLARI. E. A. OULA8VSRTA. Tavataaa toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. T«lm !sto ja kanttori Al«k&&nterink&ta 17 (Kauppurela- kadu puolella). Konttori aroissa klo 8:sta aamulla 7:ään Ulalla. Puhelin 56. toimistoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh den ilflnoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja oa niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. RaamiUiset kuoleman -ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. iwwi.uiiwwmii.jiij v. 1910. HUOM.! HUOMJ Kauppaan olemme laskeneet Jälklruok&hyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. TUausHinn «t oraat: o«r »r Asiamiesten luona ^ . Oulussa: ' maalla: Postissa: Kantti Karikoski Koko muodelta 4 mk. Puolelta „ 2 „ Neljännes „ 1 „ Kuukaudelta 35 pnä 4 mk. O 1 4 mk. o 40 p:iä. M tt toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. 1 40 p:iä. Ulkomaille lähetettäessä on Kaiun" tilaushinta: Koko muodelta 10 markkaa (7 kruunua Ruotsin ja 2 dollaria Amerikan rahaa). We- näjälle tilattuna on tilaushinta 4 Smkaa koko muosikerralta. Innokkaita asiamiehiä otetaan. Pyytäkää toimitukselta tilauslis- toja ja asiamiesehtoja. M. Mm. tali A. DulMick. Kirkollisia tietoja. ^Septuagefima-sunnuntaina saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipäimäsaarnat suomal. kello Is) ja ruotsal. kello V2I, pastori Wegelius. Jltas«»r»a suomal. kello 5, pastori Nord lund. Rukoushuoneessa kello 7 i.-p. hartaushetki. Tuira» koululla sunnuntaina kello <> i.-p. raamatunselityksiä Em. Luth. Nuorisoliiton toimesta. Keskimiikkona t. k. 2>> p. kello 7 i.-p. ru- koushuoneen suvustassa Japani-lähetyspirin wuositokous. ^et0äl8ti-ruk0U8ku0nee88a (Isokatu 6i, käytävä Limingan kadulta) Perjaataina ja lauvantaina saarna kello 8 illall. Sunnuntaina aamuvartio kello 10 a.-p — Saarna kello 11 a.-p. — Sunnuntaikoulu kello 1 j. pp. — Hengellinen iltama kello 6 i.-p., oviraha 25 penniä. Past. H. VALKAMA, M. PITKÄNEN. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. f fl R! IP R toimittaa asioita virastoissa . U. ULL i LR y. m. Osoite: OULU. Helsinki, Iso Robertin- , katu 7. Koski & Suomalainen Helsinki, Aleksanterinkatu 40. LENNART MAKELA bsem Helsinki, Vuorikatu 16. aan Surulla ilmoitan, että rakas mieheni l sydäntaudin murtamana vaipui kuo- lonuneen Ylivieskassa, uskossa Va pahtajaansa, elettyään täällä H6 vuotta, 4 kuukautta ja 14 päivää. Suremaan jäin minä, 1 poika, 6 tytärtä, 4 vä vyä ja 10 lastenlasta. Anna Savela. i Ilmoituksia. Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Rullakartiineja myytävänä Olli KUtiMli Kitjatajassi Kuollut. Siroja ja halpoja KeöjKiiä, Pylväitä y. 10. valmistaa Klvenvefstämö Alatorniolla. Patsaat valmistetaan parhaaksi tunne tusta mustasta kivestä sekä lähetetään rahtivapaasti rautatiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pyydettäissä. maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 °/o 3 „ », 4 Va „ 9 4 " n » *1 1 . .. av. „ vaadittaessa 3 „ Talletuskonttoku- ranttitliillä 5 . Säästökassatilillä 5 . Juoksevalla tilillä 3 » Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Surulla ilmoitan, että Jumala näki hyväksi poiskutsua rakkaan mieheni Kruununtorppari joka pitkällisen keuhkotaudin sairas tuttuaan rauhallisesti vaipui kuolon- uneen turvaten Vapahtajaansa Ylitor niolla Raanujärven kylässä joulukuun 30 päivänä 1909, elettyään täällä mur heen maassa 63 vuotta, 10 kuukautta ja 24 vuorokautta, jättäen jälkeensä lesken ja 8 lasta, 1 vävyn, 1 miniän, 5 lastenlasta ynnä muut sukulaiset ja tuttavat. Kreeta Matilda Pokka. o. s. Leppäntemi. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! ■Vakuuttakaa omaisuutennei tulipalon s varalta! ,,Kullervon" ja „Pol\joIan" asiamies Oulussa W. Huhananttl. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. ES Varatuomari (ontoriaika 10—2. Puhelin 2U3 Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterlnk. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, 'oimittaa kaikkia lakiasioita rahaia perimisiä ja maksuja, välittää kuupuaki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. aiin hyvin lainopilliselta kuin ammattikanoalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppinen, Oula. Rakennustoimisto LYLY & PUKINKORVA. Oulussa. Puhelimet 5 39 & 4 42. Ottaa tehdäkseen kaupungissa ja maalla asuin-, huvila-, koulu-, sai raala-, y. m. rakennuksia urakalla ja laskuun. Laatii kaikenlaisia rakennuspiirustuksia ja kustannusarvioita. Välittää ja myy Suomen parhaaksi tunnettujen kaakelitehtaiden teoksia, sementti- ja mosaiikkiportaita sekä permantolaattoja. MSS&äSa Saksalaisen llmapurjehtijan, luutnantti Villy Richterin omaisten pyynnöstä koettaa luotsin Ilmapurjehdusseura saada selville hänen kohtaloaan. Hän lähti yksinään ilmapallollaan 18 p:nä jouluk. 1909 j. pp. Saksenista. 19 p:nä jou- uk. nähtiin ilmapallo Maarianhaminassa Ahvenanmaalla kulkevan pohjoista suuntaa. Sen jälkeen ei siitä ole saatu mitään tie toja. 1,000 Saksan markan suuruinen palkinto luvataan ilmoituksista, joista voidaan saada selville, missä ilmapurjehtija (ilmapallo) on laskeutunut alas. Ilmapalloon, joka oli tavallisen kuulan- muotoinen, oli suurilla kirjaimilla merkitty nimi „Luuo" ja oli se varustettu vihreä valkoisella lipulla. llmapurjehtijan liina vaatteissa oli kirjaimet W R. Kiitollisuudella otetaan vastaan kaikki ilmoitukset sähkösanoman (sähköosoite: Aero, Stockholm) tahi postin kautta (posti osoite : Svenska Aeronantiska Sällskapet, Stockholm). Tukholmassa, 10 p. tammik. 1910. Ruotsin IlW!!M»a. :OQ: :S Oman Kannan Kirjapainossa , teetätte kaikki kirjapainotyön- ne edullisimmin Kauppureink. 17 Puhelin 56 l=IOI=l Oulu, Tammik. 21 p:nä. Mtn ja tumattomien poi kien kliwlitnslliitos Lnlnn- salossa 1871—UM. I. Raittiusesitelmän Työväentalon Juhlasalissa sunnuntaina kello Va4 i.-p. pitää Suom. Krist. Raittiusliiton sihteeri H. VALKAMA. Palokunnantalolla Sunnuntaina t.k. 23 p. klo 4 ip. Pääsy 25 penniä. Solisti: Herra Albrecht «Klarinetti". Maneesissa Helsingin Turnee. Sunnuntaina t. k. 23 p. klo 8 ip. Missis Dot. Maanantaina t. k. 24 p. klo 8 ip. Guld ochgrönaskogar. Tiistaina t. k. 25 p. klo 8 ip. Sherloch Holmes. Pilettejä saatavana Kirjapainoyhtiön kau passa kaikkina päivinä. On kaunis tapa piirtää joitakin muistosanoja sanomalehtiin eli aika kauskirjoihin ikimenneistä henkilöistä, kansalaisista, jotka, olkoonpa heidän yhteiskunnallinen asemansa ja työ- alansa mikä hymänsä, omat jollakin lamalla kunnostautuneet ja joitakin kunnollisia rakennuskimiä kantaneet joko sitten ahtaamman tai laajemman ym- päristönsä aineelliseen tai henkiseen rakennustyöhön. Seuraamat rimit pyytämät olla pienenä, ääripiirteisenä muistokirjoituksena eräästä ikimennees tä, eräästä mainajasta, jska liki 40 muotta on toiminut Pohjanmaan or- pojen ja turmattomien hymäksi ja joka nyt hautaansa maipuneen muoden mu- kana, sen lviimeisenä päimänä on kor keammalta taholta saamansa käskyn mukaisesti astunut ikimenneiden jouk- koon. Tarkoitamme orpojen j^ tur- ivattomien poikien kasmatuslaitosta Oulunsalossa. Sen 38-wuotisen elä- män tarina, elämänhistoria oli pää- piirteissään seuraama. Muonna 1870 oli maassamme pe- rustettu „Mdistys turmattomien las- ten kasmatusta marten". Alkuperäi- sesti oli tämän yhdistyksen tarkotukse- na toimittaa hoitoa ja kasmatusta senlaisille lapsille, jotka suuren nälän- hädän johdosta 1860-lumun loppu- puoliskolla olimat erityisemmin hoidon ja kasmatuksen tarpeessa. Senlaisia lapsia oli luonnollisesti, marsinkin mai nitun, kansallemme ja isänmaallemme niin koman koetusajan jälkeen, kautta maan. Ja mainittu yydistys ryhtyi kin moimiensa-mukaiseen, koko maata käsittämään toimintaan suojeluskasma- tuksen alalla. Ja se tapa, jolla mai- nittua yhdistystä kautta muosien joh- dettiin sekä marsin tehokas maltio-apu, jota se muosikymmeniä kestäneen toi mintansa aikana sai nauttia, antoi jo alusta alkaen yhdistyksen perustamille ja kannattamille laitoksille kumminkin joissakin määrin maltion kasmatuslai- tosten leiman. Mainitun yhdistyksen ulotteesta ja toimenpiteestä perustettiin w. 1871 laajaa Pohjanmaatakin marten Oulun- salon kuntaan kasmatuslaitos orpoja ja turmattomia poikia marten. Laitos atkoi maikutuksensa Marjakan talossa Oulunsalon Salonpäässä heinäkuun 3 p:nä mainittuna muonna, ja on kas- matuslaitoksen nimiluettelon mukaan silloin laitoksen oppilaiksi kirjoitettu 19 poikaa, kotoisin amaran Pohjolan eri kulmakunnilta, maihdellen niiden syn- tymämuodet muosien 1856—1861 mä- lillä eli siis ijät 10 ja 15 muoden mälillä. Kaksi oppilasta näkyy mielä saman muoden lopulla saapuneen lisää. Että jo näistä ensimäisistä oppilaista monet, kuten turmattomista ja or- moista, joilla ei ole ollut tarjona mi- tään tssikasmatusta, olettaa sopiikin, olimat sangen pahantapaisia ja kaik- keen siihen huonoon hymin perehty- neitä, johon nuoret ihmismesat maail- manrantaa kiertäessään, mailla kotia, mailla kasmatusta, ohjausta ja taidol- lista kuritusta, omat tilaisuudessa op- pimaan ja tottumaan, siitä on selmiä paljon puhumia merkkejä oppilasten nimiluettelokirjassa mainitulta ajalta. Tehtyjen muistiinpanojen mukaan omat jotkut näistä oppilaista menneet kar- kuun, jokunen useampiakin kertoja, joku taas ikiteillekin, eräs taas on uudis- tettujen, siellä täällä tapahtuneiden markauksiensa tähden teljetty linnaan- kin »lukkojen taakse" j. n. e. Orpojen ja turmattomien poikien kasmatuslai- tos itse asiassa ja käytännössä tuli siis samalla olemaan pahantapaisten poi- kien kasmatuslaitos. Ja säännöksi en- nenpitkää tulikin, että missä maan Pohjanmaan kunnassa oli joku oikein pahantapainen poikamiikari, jonka kanssa ei syystä tai toisesta isä tai äiti tai kunnan miranomaiset tahtoneet oikein tulla toimeen, sen koti, sen kas- matuspaikka oli olema Marjakka. Ku- maamaa on tässä suhteessa se, minkä- lainen kaiku Marjakan kasmatuslaitok- sen nimellä on kautta muosien monin paikoin ollut Pohjanperillä. Kun näet pienet kasmamat poikaset kodeissa juo- nittelimat, oli äideillä monessa Poh- janmaan kunnassa tapana heitä pelo- tella, sanomalla: «jollet ole siimosti, niin mien Marjattaan". Ja eikö tuo moimasana, kuinka oikeutettu tai epäoikeutettu se sitten lieneekään ollut, liene monesti tehonnut? Miten hy- mänsä. Pohjanmaan pilatuimmat, tur- meltuneimmat lapset, sen lapsimaail- man huonoin aines, se se useinkin Marjakan kasmatuslaitoksen oppilas- joukon muodosti, ja se se myös sen orren alla, sen malaiseman ja lämmit tämän lieden ääressä muosien mie- riessä parempia ihmistapoja oppi, jät- täen huonot, pimeät polut ja lähtien uusille, maloisammille, paremmille teille Useimmat laitoksen ensimäisistäkin op- pilaista näkymät laitoksessa ja sen maikutuksesta kasmaneen ja kehittyneen suhteellisesti kelpo miehiksi, mikä rää- taliksi, mikä suutariksi, mikä puusepäksi, mikä puutarhuriksi, mikä mahtimesta- riksi, mikä renkimieheksi, merimieheksi j. n. e. Kasmatuslaitoksen ensimäisenä joh- tajana Oulunsalossa on toiminut Pekka Jurma 9 muotta m:sta 1871 —miteen 1880. Hänen jälkeensä on laitoksen johtajana ollut 6 muotta edellisen meli Kaarlo Aadolf Jurma 1880—1886. Molempien edellämai- nittujen meljesten siirryttyä kaukaiseen länteen, Amerikaan, tuli laitoksen joh- tajaksi kansakoulunopettaja Eerik Eedmard Tolmanen Oulusta, joka laitoksen peräsintä on sittemmin yhtämittaa muodesta muoteen, kesät taimet, aret pyhät pitänyt uupumatta- missä käsissään laitoksen koko muun maikutusajan eli kaikkiaan 23 muotta m. 1887—1909. Kasmattien hoitoon ja kasmatukseen nähden on hänellä kuitenkin tehokkaana ja uskollisena aut tajanaan koko ajan ollut puolisonsa, rouma Liisa Tolmanen. Johtaja Tolmasen johtokauden osalle näkyykin, kuten luonnollista onkin, lankeaman suurin osa kasmatuslaitoksen oppilaista, nimittäin liki kaksikolmasosaa laitoksen koko toimikauden oppilaista eli kaik- kiaan likemmäs 1(10 oppilasta. Kaik- kiaan on laitoksessa 38 muoden aikana m:sta 1871—m:teen 1909 oppilasten nimiluettelon mukaan ollut 151 oppi- lasta. Kasmatuslaitos sijaitsi, kuten sanot- tu, ensimältä Marjakan talossa Ou- lunsalon Salonpäässä — siitä nimi Marjakan kasmatuslaitos. Multa m. 1880 sattuneen tulipalon tähden, joka hämitti laitoksen rakennukset, siirrettiin laitos samana muonna Filppulan so- tilaspuustelliin. Filppulasta siirret- tiin se taas tilapäisesti Alakaakisen taloon tammikuun 1 p:nä 1887, mutta saman muoden kesäkuun 1 p:nä sai se mäkinaisen asumulsensa johtaja Tol- masen omistamassa Särkelän talossa Oulunsalon kirkonkylässä, ja siinä se yksityisen talonomistajan ja johtajansa kodissa on määrättyä muokraa mas- taan säästeliäästi ja maatimattomasti, ilman mitään prameutta ja korskaa tuo „orpojen ja turmattomien" kasma- tuslaitos eleskellyt ja toiminut — tuskin puolen kilometrin päässä kir- kosta, liepeellä ja ääressä Limingan suuren, Oulunsaloon suuntautuman niityn jatkon, pohjoispuolellaan suoja- naan lmmajama hongisto Pohjolan pahoja puhureita mastaan ja lähim- pänä naapurinaan henkiheimolaisensa, kaksoissisarensa — malon tytär, malon soihtu toinen: kirkonkylän kansakoulu. Asianomaiselta taholta ei nähtämästi säästämäisyyden harrastuksesta sekä sentähden että laitos on toiminut muokrahuoneissa, ja ehkäpä miime ai- koina ei siitäkään syystä, että on jo kaumemman aikaa hallituspiireissä aja- teltu ja suunniteltu kasmatuslaitosten järjestämistä uudelle kannalle, ole tehly muosikymmeniin mitään uhrauk- sia siihen nähden, että tällä kasmatus- laitoksella jo ulkopuolisestikin olisi ollut jotakin kasmatuslaitoksen leimaa — enempää kuin juuri sisäpuolisestikaan opetusmälikappaleisiin, oppilasten asun- toon nähden j. n. e. Manhalla kan- nallaan, ennallaan, mitään uutuuksia ja mukamuuksia tamottelematta ja mi- tään parannuksia tekemättä, on main muosi muoden perästä pysytty — mutta manha totini manhoissa leileissä on kuitenkin osottautunut tarkoitustaan masiaamaksi: — kasmatuslaitoksen työ ei ole ollut hedelmätöntä, maan päin- mastoin on siitä ollut niin hymät he- delmät, niin suotuisat tulokset, kuin suinkin toimoa moidaan. Muosien mieriessä on laitoksessa oppilaille opetettu, paitse kansakoulu- kurssiin kuulumia luku aineita, käsitöi- tä, joita marten on ollut erityinen poikien käsitöitten opettaja, ja on heitä myöskin käytöllisesti harjoitettu ja pe- rehdytetty maanmiljelyksen eri puoliin. Oppilailla on ollut muorolistansa mu- kaan keittiö-, talous-, hemosenhoito-ai- kansa j. n. e. Laitoksen alkuaikoina on oppilaille sitäpaitse opetettu suuta rin ja räätälin töitä, ja on heillä tar- koitusta marten näissä töissä ollut eri opettajat eli „isät", mutta m. 1880 on lakkautettu suutarin ja räätälin opettajien toimet Luku- ja työjärjestys, joka on omiansa tarjoamaan jonkin pikakuman kasmatuslaitoksen jokapäimäisestä sisäi- sestä elämästä, on lukuunottamatta erinäisiä, pienempiä muutoksia, ollut toimikausina seuraama: Klo 5,30 aa- mulla on noustu ylös, klo 5,30—6 on ollut puhdistautuminen ja makuu- huoneen järjestäminen: klo 6—8 huo neiden ja pihamaan puhdistus ja läk syjen malmistus: klo 8—9 aamiainen; klo 9 aamurukous; klo 9—12 koulun pitoa (maanant. ja perjantaisin klo 1:teen); klo 12—1 työtä ja leikkiä ul- kona; klo 1—2 päimällinen; klo 2 ulko- ja sisätöitä sekä leikkiä: klo 4—7 käsitöitä työhuoneessa; klo 7—8 läk syjen malmistus ja iltarukous. Klo 8-8,30 illallinen, lemollepano. Kuten tästä luku- ja työjärjestyksestä näkyy on kasmatuslaitoksen päimäjärjestys tarjonnut marsin paljon maihtelua, ja on siinä sijansa ollut sillekin, mikä lap suuden ijässä ehkä eniten miehättää — kohtuullisessa määrässä suodulle lei- kille. Kasmattien lukumäärä laitoksessa on maihdellut eri muosiua. Muonna 1871 oli oppilasten luku muoden lopussa 21, muonna 1881 oli se 15, muonna 1891 15, muonna 1901 14 j. n. e Keskimäärin lienee laitoksen muotuinen oppilasmäärä ollut 13 ä 14 oppilasta Miime muoden lopussa, jolloin laitos lakkautettiin, oli laitoksessa 13 oppi lasta. Aleensä on laitoksessa oppilaita pidetty 16 ä 17 muoden ikään, poik keustapauksissa jonkun merran kau- memminkin. Laitoksesta poispääsemi- sen ehtona on ollut se, että oppilaat elämässään ja käytöksessään omat ma- taantuneet siihen määrään ja hankki- neet sellaiset edellytykset, että he rehel- lisellä ja kunniallisella työllä omat moineet itsensä elättää. Ennen pois- pääsemistään omat oppilaat myös käy- neet rippikoulun, ja lasketut ensi ker- ran Herran p. Ehtoolliselle. Tämä pyhä juhlapäimä kasmatuslaitoksen oppilaiden elämässä on muodostanut samalla kauniin loppukohdan heidän oppilaskaudelleen kasvatuslaitoksessa. Sotilas* miljoonat. IV. Edust. Stählberg kyllä huomautti niitä epäilyksiä, joita miljoonain myön- täminen hänessä oli synnyttänyt. Mut- ta hän lausui toiselta puolen m. m. seuraamaa: ^Oikeudellista estettä ei eduskunnalla siis ole ivarojen myöntämiseen tai kieltämiseen, maan Mä on oikeus ja siis welwolllsuuskin harkita, kumpi päätös on omansa edistä- mään Suomen kansan oikeutta ja etua." »Jokaiselle on täytynyt olla jo ennakolta seliva, että asettuminen kokonaan kielteiselle kannalle matojen suorittamiseen nähden lveisi kireään ristiriitaan hallitsijan sekä We näjän hallituksen ja kansaneduskunnan tans- sa, ristiriitaan nyt Heli, ristiriitaan sotilas- kysymyksessä." „Tamän ristiriidan tekee Suomelle epä- edulliseksi jo se seikka, että ei liene mahdol- Usta ajatellakaan saada ajan pitkään yllä- pidetyksi sitä asiain tilaa, että Suomi ei ensinkään ota osaa sotilasrasitukseen, ei mies kohtaisella sotapalmeluksella eikä rahallisilla uhrauksilla, joista kahdesta rahakorivauksen muoto epäilemättä on suomelle mähäisempi paha kuin sellainen kolonaan tai puoleksi menälämen asewelwollisuus, joka tätä nykyä möisi olla saataivissa, jos asemelivollisuus aille yleensä nykyään olisikaan saa.aivissa lallitsijan ja eduslunnan hymätsymistä Tosiasiaa ja sen maikulusta ei saada sillä soistetuksi, että syystä lvoimme janoa, et teihän Suomi ole metäytynyt entistä lail- lista asemelivollisuuttaan täyttämästä ltf7!> muoden aseivelivoUisuuSlain mukaan." „Mutta paitsi sotilasasiaa on parastaikaa mireillä muitakin Suomelle uhtaamia asioi ta, jorhin ristiriita ei moi olla epäedullises ti maikuttamatta. itiinpä se lienee omansa saattamaan maltakunnanlamiäadäntökysy myslä pikaisempaan ja meille mahdollisen epäedulliseen ratkaisuun. Ja mihdoin sot'. lasnstiriit» ja siitä johlumat seuraukset saattamat suomimiholllsia herättämään uusia- km maatiinuksia olojemme mullistamiseksi ja juuri sottlasasian tähden saamaan mille liiää kannatusta, kannatusta ei ainoastaan Menäjan hallituksessa, joka näyttää saaneen sekä kan,ainwälisen että.sisällisen asemansa ,uuresti makaanlumaan siitä, m.lla kannalla se joku muosi sitten oli, maan myöskin We näjän kansaneduskunnassa, ja ie on, siltä emme moi päästä, niitä ulkonaisia tosiasioi ta, jotka maikattamat kansamme kohlaloi hm ja joilla sentähden ei saa si!miän'a sulkea." Miltä asia sitten näyttää Suo,nen s-säl listen olojen kannalta?" .,M ollut täällä suinkaan helppo tehtäivä saada »viune sorloajan jälkeen laillisia oloja palautetuksi, menälmstyltamisla poisielutsi. Suotuisam asianhaarain maikutuksesta se kmtenkm pääasiassa onnistui, ja siiä o« osaltaan tehnyt mahdolliseksi selin, että liHJf) ja 11)07 muoden edusiuntapäatösten kautta ristiriita sotilasasiasjä lallä mä lin saatiin mältetylsi. Jos edu-Kunta ei nyt anna suostumustaan soutasivarojen suorittamiseen, niin niitä ei moida lailliiesn suorittaa. Kun tästäkään ei hallituksen ta- holla mälitetä, niin sotllasriStlriidasta joh- dutaaan - minun mielestäni maluettamasti - ilnnlaittornuuksim ja pelättaivä on. että siitä puhkce uusi laittomuus- ja ivenaläis tyttämiSaikakausi." „Waltiollinen asema moi olla sellai nen, että eduskunnan on maUttama lähde» pahan mälillä ja että kaniamme mastustus- moimaa, sen tulemaisuuoen lurivaamiseSta ei mahmisteta, maan heikonnetaan jilla, jos eduskunta todellisuudessa tarjona olemista mahdollisuuksista makusee sen, jonka kautta oikeusjärjestystämme ja kansallista itjenäi- syyttämme dämitetään ennemmin ja enem män kuin mätttamälöntä on." ,.Onhan siitä, mihin olen «viitannut, ;o saatu kouraantuntmvaa alkukokemusla. Kun eduskunnan enemmistön muodostamat ryh mät, myöskin nuorsuomalainen eduskunta ryhmä, ennakolla katsouvat ainoastaan kiel teiselle kammalle asettumisen mahdolliseksi, niin eduskunnan taholta ei estetty, ivailla olisi moitu estää, sellaista senaatin nunUys tä, jonka nyt olemme saaneet. Onhan se- naattiin saatu jäseniä, joista jotkut euväl osaa sanaakaan suomenklelta, ei kalaan lun ne maamme oloja ja hallituksen tehlamiä, saatikka kansamme lakeja ja oikeuslasilyslä. Tuollaisen hallituksen puoliistellamina ime- mat nyt olemaan maamme oileudet, sen tor- juttamina niitä ivastaan kohdistuivat hyöt> känkset, sen hoidettamana maamme hallitus, ylin hallinnollinen lainkäyttö, tätien mal mistamiuen, lausuntojen antaminen edus kunnan päätöksistä. Äiitä tämä uhkaa kan san kielelle ensiksikin hallitut,essa, mitä mi- rastojen kokoonpanolle ja julkisten asiain käsittelylle, moi aami^taa, jos muistaa, mil lä kannalla olot olimat täällä mnme sortoai- kana. (5>kä tästä puolin ainakaan,taririnne ke- nenkään malitella, että hallitus tilaksi mälil- taä kansaneduskunnan kailnatutseSta ja Suo m en kansan mielipiteistä, ei toisten tarminne