liistsins toukokuun 24 o:nZ N:o Sk — ISI0 « S 'L » — « ? .S 5S « »« « »-» N Z. Z .« « ^ ZK ^ s « » « «- i«» s « «» 7" s S L Z « 8 L « » -?z «-» ^ « « .2» L 5. L « Z L S «" « «-. " o»» S « » rs »» .lZ « » ^ » «- e- ^ -S S Z « s S « « -L S .S ,^. «-» ^ "N « « « s». ^ ^ « -2 « tt SS 7 5> ts ». « »»» «t ^ '« S ^ « Z ^ « »-» -S «- tt ««» '«»? ^ s s — s »j 'L 2 x, «s »« st ^ w Z N »» B) Nyt käsillä olemassa ehdotuksessa lasketaan kuntain suoritettama osuus kansakoulup ^kon toimeenpanemisesta 15 »vuonna nouseman mähän yli 23 miljoonan markan. Multa tämä laskelma on liian aiheinen. Simis» tysmaliokunta on laskenut ylemmän kansakoulun, jossa on yksi opettaja, tuleman uudestirakennettuna maksa maan 12.000 markkaa. Mutta joS sellainen koulu rakennetaan kouluyli hallituksen normaalipiirustusten mu kaan, ei sitä ainakaan Länsi-Suo messa saadz alla 15,000 markan. Alempaa kansakoulua ei myöskään saada 6,000 markalla, kuten walio» kunta otaksuu. Kuntain suoritettama osuuS kansakoulupakon toimeenpane misesta nousee siis ainakin 23 mil joonaan. Se tietää keSkilumussa noin 50,000 markan menoerää kun taa kohtaan, jotka marat useimmissa tapauksissa omat lainattamat, aina kin köyhissä kunnissa. Mutta tämä on jo perin suuri melkataokan lisäys, kun ajattelee, että lukuisissa kunnissa on entistäänkin tuntumia mekkoja. Kansakoulupakko tulee näet paljon raskaammaksi köyhissä ja laajoissa, harmaan asutuissa kunnissa. On kuntia esim. Satakunnassa, joidenka alueet omat 5 ja 6 penikul maa läpitselaskettuna ja on kuntia, joissa on kansakoulua käyneitä lapsia 20 pros. koko kouluijässä olemista. Näin tulisi tankkia opetusta lisää 80 prosentille läpsisi?, ja jos ojatel- laan moitaman nykyisiin kouluihin mielä lisäksi sijoittaa maikkapa 20 pros., jää sittekin jäielle 60 pros. lapsista, joille on uusia kouluja han- kittama. Kunnissa, joidenka muofibudjetti- nousee 6,000-10,000 markkaan, noS- taa kansakoulupakko tämän budjeetin kahdenkertaiseksi, kun ottaa lukuun koulujen Vuotuiset ylläpitokustannuk setkin. Simistysm-liokunnan samoinkuin maltiomarain Valiokunnankin mietin nössä on sitä paitsi se heikko kohta, ettei ole hankittu selmitystä siitä mitä ehdotettu köyhäin lasten kyyditsemi nen kouluun ja takaisin sekä niiden ruokkiminen maksaa. Siitä nousee kuntain meno marinaan usealla mil joonalla, jota ei ole otettu lukuun. Ja laajoissa ja köyhissä, harmaan- asutuissa kunnissa käy tämä yhä ras- kammoksi, kun se niissä sitäpaitsi tulee Harmoin maksukykyisten suori- tettamaksi. Varsinaisella maalaismäestöllä onkin näistä syistä Vastenmielistä ottna mastaan kansakoulupakko ja tämä moi maikuttaa sen, että koko kansakoululaitos tulee Vihatuksi. Se olisi asialle armaamattomaksi Vahin goksi. Mutta kansansimistys on siksi kallis asia, että kaikki on tehiämä, mitä wo?d.ian saattaaksemme sen kansam me omaksi. S inä on meidän heikolle kansallemme paras turma mäkimaltaa ja sortoa ivastaan. Mielestäni olisi siis saatama toimeen edes osittainen oppipzkko museuduillaNn, Uusiin koulumuotoihin ei olisi pyritämä, m?an nuk-Mä kansakoulumuo^oa olisi kehitettämä sichen suunt^ai, eitä siinä pantaisiin 15 muoden kuluessa oppi. patlo toimeen. Ehdotetusta uudesta aiemmasta kansakoulumuodosta olisi tällä kertaa luomuttama. Tosin ei ylemmän kansakoulun tekeminen pakolliseksi olisi köyhissä kunnissa helppo asia sekään, mutta jos olot saamat kehittyä jotakuinkin normaalisesti, sopii toimoa, että kansa kestää tämän uhrauksen. Ehdztan siis että luomuttaisiin tällä kertaa alemman kansakoulun pakolliseksi tekemisestä maaseuduilla ja yhdyn edustaja Ingmanin esityk seen. Ed a? mies Ingman ehdotti, ekä tyydyttäisiin nykyään sichen alkuope tukseen, mikä annetaan kiertokouluissa ja päätettäisiin ainoast an ylemp: kansakoulu te^dä pakolliseksi 15 muo- den rikuna toimeenpantamaksi. Kun asiaa käsiteltiin myöhään aa muyöstä ja suuri joukko pormorillisia oli ja poistunut, soimat sosialistit muutamia pykäliä läpi masto lauseensa Kaiken milnm pm- jrhtijM mlliitama siiilil. Oikeastaan minun olisi pitänyt sanoa tämä jo mähän aikaisemmin, kohta kun medet jääpeitteestään ma- pauiuimat, mutta ei tämä sanotta mani silti mieläkään mallan liian myöhään tule. — Niin, se on nyt alkanut se ihana muoden aika, jolloin sitä moi päästä nauttimaan kaikesta siitä suloudesta, minkä merellä o les keleminen ihmiselle tarjoa. Ja se ei ole mähän. Puhdas, raitis ilma, mapauden tunne, joka täyttää rinnan, kun saa ohjata meneensä halki hyrs kyjen ja ennen kaikkea tuo keinuen liukuminen yli sinipintojen — se on hurmaamaa, se on suuri nautinto, mutta nautinto, jonka ohessa hengen- maar, aina on mäijymässä, niinkuin sanomalehtien uutisosasto sen pahem pi miltei joka päimä meille todistaa. Sillä onhan näin kesäaikana mitä tamallisin uutisten otsikko sanoma lehdistössämme näin kuuluma: „ku> moonpurjehduS ja ihmishengen hukka". mukaisesti, joka teki että kysymys meni suureen Valiokuntaan. Luulta- waa on, että koko kysymys tälle matkalle jää, kun Valtiopäimät kohta loppumat, eikä kysymystä enää moi- tane uudesti käsitellä. Ja jos se eduskuntaan ehtiikin ja tulee päätök- seen, on sangen mähän toimeita sen toteuttamiselle. Sosialistit muuten ehdottamat, että kaikille lapsille, joiden manhemmilla maalla ei ole 600 markan tuloja, annetaan, lämmintä ruokaa, kortteeri, Vaatetetaan ja kyyditään kouluun sekä kaupungissa mmetaan maatteet ja ruoka kaikille lapsille, joiden Van hemmilla et ole 1,200 markan muosi- tuloa. Kuten näkyy ei sosislMien hassutuksilla ole rajoja. Eduskunta. TiilMllkts toM. H ?:«S lli K U. Ed. Pennala sai lääkärintodistuk sen nojalla mapautusta maltiopäimä- töistä istuntokauden loppuajoksi; ed. Granfelt Vapautettiin toimitusmalio- kunnan Varajäsenyydestä. Waltiopäiwäk»sta»««Iset w. 1SII. Ainoaan käsittelyyn esitettiin mal- tiomaQlinivaliokunnan mietintö arm. esityksen johdosta Varain osotiami- sesta waltiopäimäkustannu5ten suo rittamiseen Vuonna 1911. Valio kunta ehdotti tarkoitukseen 700,000 mk. Mietintö hymäksyttiin keskuste lutta. K»lk«laitosrahaSto w»o»»a 1911. Ensimäiseen käsittelyyn esitettiin wa'tiowLraiv.waIiokunnan mietintö arm. esityksen johdosta kulkulaitos- rahastosta w. 1911. Mietintö lähe tettiin keskustelutta suureen Valiokun taan. PSSo«a- ja k«po»kiwero. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdo tus asetukseksi suostuutaluontoisen pää oma- ja kuponkimeron suorittamiicSts Käsittelyn pohjana oli suuren Valio kunnan mietintö, j^-ssa maltiomarain- maliokunnan mietinnön mukaisesti eh dotettiin, että eduskunta jättäisi arm. esityksen hymälsymättä. Mietintö hy mäksyttiin keskustelutta ja asian toi nen käsittely julistettiin päättyneeksi. Tyiltväe» tapaturma- »oak««ti»s. Ensimäiseen käsittelyyn esitettiin eduskuntoesity?, joka tarkoittaa woi- massaoleman, työnantajan mastuun- alaisuudesta työntekijää kohtaamassa ruumiinmammaSsa koskeman lainsää dännön uudistamista ja maliion toi mesta perustettamsa yleistä työiväen tapaturmavakuutuslaitosta työmäen- asiainmaliokunnan miettnuö -. pohjalla, mikäli se koskee eduskuntaesily'siä. Mietinnössä olemista anomuksen pon sista päätetään masta kolmannessa käsittelynsä. Ed. E. S. Arjö-Koskinen huomautti, että työmöenasiainmalio- kunnassa on ollut eri mieliä siitä, kuinka laajalti maalaistyömäki olisi luettama tämän lain piiriin. Jos se kokonaan siihen sisällytettäisiin, niin olisimat kaikki palkolliset saatettamat samasta eduSta osallisiksi. Ed. Paasimuari puhui laa jalti allekirjoittamansa mastalauseen puolesta. Ed^ Tulikoura lipsui, että eduskuntaesitys on rakennettu heikolle pohjalle, sen toteuttaminen olisi täy dellinen ylläiys itse eduskuntaesilyk- sen allekirjoittajillekin. Esitys aset taisi maan manhimman elinkeinon harjoittajat asemaan, jossa elinkeinon ed styS tulisi ehkäistyksi suureksi ma- hingoksi maan taloudelliselle elämälle. Ed. Aug. Hjelt huomautti, että eduSkuutaesityksen ehdottama kormaus- Astan laita on nimittäin se, että tuLkin moi olla olemassa Vaaralli sempaa hauskuttelukoetta kuin meidän tamallisimmin käytetyt amoimet (kan- nettomc-t) ja rauta ?öliä ivailla olemat saaristolaismeneemme. Tottuneen saa ristolaisen tai kalastajan käsissä, joka jokapäimäisen käyttämisen takia tuntee meneensä kaikki ominaisuudet yhtä hymm kuin oman itsensä ja myöskin tuntee purjehtimisen maarat, on tuol lainen wene kyllä turmallinen. ja käytännöllinen kalu, mutta armas kun se tulee kaiken mailman purjeh tijan käsiin, niin kyllä siinä kulkiessa maara aina pyörii, Sen kannetto- muus on Vaarallinen sen takia, että korkeassa aallokossa wesi helposti lyö sisälle Veneeseen ja kun kerran se on tapahtunut, niin on samassa kumoon purjehtimisen maara heti tarjolla. Wesi on painolasti, joka liikkuu ja mille syrjälle wene hiukankin painuu, sinne rientää mesikin ja lisää kallis- tumista eikä tätä liikkumaa paino lastia siis tarmitse olla perätikään suuria määriä, ennenkuin se enentää meneen kallistumista siinä määrässä, että ollaan auttamattomasti kumossa. Rautakölin puute on määrällinen sen takia, että sen asemasta usein käyte tään kimiä, jotka meneen enemmän kallistuessa helposti lähtemät liikkeelle kallistumisen taholle ja siten enentä- melmollisuuS tulisi suurentamaan ta- mattomasti tapaturmalaitoksen me noja, paljon enemmän kuin 50 " g, kuten on mäitetty. Ed. Erkko selitti, että senaatissa on tekeillä esitys asiasta. Näinollen oli luonnollista, että eduskunnan toi- momukset saatetaan asiasta arm. esi tyksen laatijoin tietoon esitykseen olet tamiksi. Asian ensimäinen käsittely julistet tiin tähän päättyneeksi ja asia meni suureen Valiokuntaan. Ul-Sottvlaki Ensimäiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus ulosottolain 4 lunmn 5 ja 6 tz-.n sekä sanotun lain Voimaanpano asetuksen 27 §:n muuttamisesta laki- Valiokunnan mietinnön pohjalla. Ed. Hämäläinen puolusti allekirjoittamaansa Loista Vastalau setta. Puheenmuoroa käytti mielä asiasta ed. Oranen Vastustaen sosialis tien mastalausetta ja armostellen mie tintöä. Asian ensimäinen käsittely julistettiin päättyneeksi ja asia meni suureen maitokuntaan. Ensimäiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus «lkvmaiseu pa»kkiyhtiS» oikeu desta harjoittaa pa«Mliikettä S«omessa. Kun ei puheenmuoroja haluttu, ju listettiin asian ensimäinen käsittely päättyneeksi ja se meni suurem ma- !iokunwc>n. Puhemies ilmoitti tämän jälkeen, että pahemiesneumosto oli päättänyt ehdotta?, että suuri Valiokunta käsit telisi asian kiireellisenä eli ennen tie lakia ja työa-äen tapaturmalakia. Täcä ehdotusta nousiwat Vastus tamaan maalaisliittolaiset Kollio ja Junes sekä nuors. Ahmamaara, kun sitä taasen kannattimat ed. Schyb?rg- son ja Kellosalmi. Puhemiesneumoston ehdotus hy mäksyttiin 101 äänellä 82 mastacn. Ainoaan käsittelyyn esitettiin ta- lousmaliokunnan mietintö määräraha» myöntämisestä keuhkotaudin waSt«sta- mistä tarkoittaman anomusehdotuksen joh dosta. Valiokunta ehdotti myönnettärväksi 200 000 markan muotmsen määrära han kolmen mucden oja'si Tuberku loosin mastustamisyhdistykselle käy- tettämäksi tuberkuloosin maStustamis- toimiin tilintekowelwollisuud?lla Va liokunnan mietinnössään esittämien periaatteiden mukaan. Ed. Hultin ja Nuortema kaunsttimat mietintöä, mutta ehdotti- wat, että määräraha myönnettäisiin Viideksi muodeksi. Ed. Pullinen lausui, e.tä Ke- räystoimikunia mähämaraisten keuh kotautisten hymäksi on yhtä pätemä toimeensa kuin Tub r?uloosin was- tustamisyhdistys ja sen työskentely helpommin suorltettami5sa. Tahtoi senlähden, että Tub-rkuloosin u>cs- tuslanusyhdiStykscllz niyönnettäisiin maliolunnan ehdottamat 200,000 ja Keräyslcimikunnolle 100,000 mk. muod ssa kolmen muodin aikana. Ed. Asehan yhtyi mietintöön ja ed. Hultinin lisäysehdotukseen. Ed. Nylander maitokunnan pu heenjohtajana kannatti mietintöä yh tyen ed. Hultinin ehdottamaan lisäyk seen ajan pidentämisestä. Ed. Simenius ehdotti, että määräraha korotettaisiin 1 milj. mar kaksi ia se jc-ettaisiin tasan niille yh distyksille, joille kd. Pullinenkin oli marat ehdottanut jaettarvalsi. Ed. E. S. Irjö-KoSkinen pu-zluSti kilpailua eri seurain keöken ja rchamäärän kahtia jakamista eri järjestöille kilpailun kannattamiseksi. Ehdotti määrärahan 200,000 inkaksi 3 muodeksi tasan jaettamaksi ylem pänä mainituille järjestöille. Ed. Pykälä kannatti mietintöä, kuten sanoi koko ryhmänsäkin teke män. Gd. Pullinen sanoi ed. Nylan derin erehdyttäwästi kertoneen Duo- mät kallistumisen siihen määrään, että mene keikahtaa köli taimasta kohden. Tuollaisessa amoimessa kimi- painolastissa Varustetussa Veneessä pitäisi siis peränpitäjän clemcm ko min muruillaan, ettei hän pääsiä Venettään äkkiä ylen määrin kallis tumaan. Hänen pitää tarkoin huo maaman, koska tuulenpuuska on tulossa ja suunnata silloin aina me neen kokka enemmän tuulla maStaan ja samassa höllentää tarpeen mukaan purjeen pitimiä. Mutta tehdäänkö näin? Mitä mielä! Istutaan ja nautitaan purjeen pitimet (skuutit) lujasti solmittuina ja Välitetään miisi tuulenpuuskista, kunnes yhtäkkiä tuo Varomattomuus tulee hirmeällä ta- maila rangaistuksi. Ja kaikkein hel pommin tapahtuu tämä namakassa myötätuulessa purjehtiessa. Sillä jos peränpitäjä on siksi kokematon ja tyhmä, ettei hän tiedä, että purje myötätuulessa koska hymäänsä moi lyödä yli toiselle laidalle, eikä siis peräsimen amulla ymmärrä karttaa tätä hiukankin mahmemmassa tuu- lessa perin suurta Vaaraa, niin ollaan auttamattomasti kumossa. Purjeen lyödessä toiselta laidalta toiselle myö- tätuulessa kallistuu nimittäin aina mene siinä määrässä, että se Harmoin enään siitä pystyyn nousee. Sa masta syystä on myöskin meneen decim-seurcni päätöksestä..Keräystoi- mikuntac«n nähden; seura on ollut kaikin puolin tietoinen asiasta. Sa moin on Raittiuden IStämäin kes kustoimikunta selmästi päättänyt edel- leen kannattaa keräystoimikuntaa. Ed. Miljakainen kannatti maliokunnan pontta. Ed. Malmimaara yhtyi kil pailun kannattajiin ja ed. Drjö-Kos- kisen ehdotukseen. Ed. Asehan huomautti, ettei Ke- räystoimikunta ole mikään yhdistys eikä siis juridinen henkilö, jonka joh. dosta epäili, moidaonko sille eduskun nan päätöksellä suuria rahasummia myöntää. E. Sillanpää ehdotti myön- nettämäksi 400,000 mk. 3 mucden ajaksi wsan jaettamaksi molemmille kysymyksessä olemille yhdistyksille. Ed. Nylander epäili termettä kilpailua syntymän ja huomautti, eitä molemmat yhdistykset toimimat eri ohjelman mukaan: toinen hoitolaitos ten, toinen huoltolain perustamista marten. Ed. Vera Hjelt kannatti ed. Hultinin ehdotusta. Ed. Kiwik o s ki kannatti ed. Si- mzniuksen ehdotusta. Ed. H a hl kannatti ed. Arjö-Kos- kisen pontta. Ed. Kaarne ja K. A Saari nen kannattimat ed. Sillanpään pontta. Lopullisessa äänestyksessä hymäk syttiin ed. Sillanpään ehdotus sduk- kunnan päätökseksi ja 117 äänellä 71 mastaan hylättiin maliokunnon mie tinnön ehdotus. Ttzött»«tztzskysh«tzs. Ainoaan käsittelyyn otettiin myös kin työmäenasiainmaliokunnan mie tintö n:o 6 kannatusamun myöntä misestä niille työmäen ammattijär jestöille, jotka ensi talmena järjestä mät tySttömäin amustusta. Maliokunta ehdotti maltion kulm-ki- armioon otettamaksi 200,000 mk hai- lituksen käytettämäksi kuntcin mäliiyk- sellä toimenpiteisiin työttömyyden n?s- hentämiseksi ja työttömyydestä a heu- tuman hädän liementämiseksi. Ed. Helle, Boman ja Halo- ne n pitkissä lausunnoissaan ehdotti- mat hymäksyttämäksi mastalausein ehdotuksen, että 19l1 muoden mal;i?n kolunii- armioehdotukseen otetaan 350,000 markan määräraha hallitukeen käytet tämäksi esiintymän tarveen mukaan yllämainittuun tarkoitukseen. Ed. Leino ji Kakriainen yhtyimät mietintöön. 101 äänellä 80 mestaan hymäk syttiin mietintö. Sen jälkeen toimitettiin mielä eräi den mietintöjen pöydällepanoja. Istunto päättyi klo 220 yölä. TW-istll»to tMklM ?! sm kelll! Z ssilliöllS. Pahetta jchti ensimäinen morapu- hemies W. Tanner Ensimaiseen käsittelyyn esiutnin waU!0VarainwaIiok'!i'.nan mietnitö arni. esityksen johdosta Erityisen sotilasiverv» suorit tamisesta w«odel»a IStl. Maliokunta ehdottaa, että cduskun- ta K. Majesteetille ilmoittaisi, että eduskunta ei ole moinut sanottua esi tystä hymäksyä. Ed. A. O. Kaira m o ja Juhani Arajärmi esittivät Vastalausees saan että sotilaZasian Väliaikaiseksi järjestämiseksi w. 1911 Menäjän mal' takunnanr.chcisZoon suoritetaou 12 milj. mkaa se^ä että waltioWaramwaliokun- nan on ovelta va tämä menoerä hu> mw.n järjestettäessä 1911 wucd:n tulo- ja menoc.rwiotz. Toisessa mastal^useeSsa ehdotiamat Valmkunnan sos .-dem. jäsenet mietin nön palauttamista Valiokuntaan pe rustelujen muuttamista mcrien. Ed. Kallio huomautti, että hal lituksen esityksessä ensi kertaa pyri tään toteuttamaan m.ime syl syistä julistuskirjaa. Perusleluihiu nähden on ollut erimielisyyttä. Maliokunnan enemmisiö on ehdottanut esityksen kääntäminen simutuulesta myötä tuuleen, n. k. lehmänkäännös hiukan kin namakammassa tuulessa oikea hulluuden huippu. Kun tehdään käännös, on se aina tapahtuma mas- taiuuleen, jolloin purjeet kaikessa hil jaisuudessa lepattamat toiselle laidalle. Jos on niin huono mene tai oikeam min purjeiden asema niin typerä, ettei mene mene „yli staagin" masta- tuuleen, niin ottakaa airot amuksi. Lehmänkäännökset omat hengenmaa- rallisio! Jos siis tahdotte hengenmaaraan antautumatta nauttia merellä olemi sesta ja purjehtimisesta amoimessakin meneessä, niin tulee teidän pitää huolta siitä: 1:o) että teillä on perän pitäjä, joka osaa purjehtia ja on kaikin puolin luotet- tama. Älkää päästäkö tot- tumatonta wahwemmassa tuulessa perää pitämään ja älkää koskaan antako juopuneen, maikka hän olisi kuinka tottunut, i!» tua peräs imessä. 2:o) pitäkää huolta siitä, ettei painolasti vääse hel posti liikkumaan ja kai kesta tärkeintä: 3:o) älkää koskaan salli» koedeS heikossa tuulessa- hylkäämistä oikeudellisista syistä. A- jan mähyyden tähden kannatti mie tinnön lähettämistä suureen maitokun taan, maikka olisikin toimonut perus teluja toisenlaisiksi. Ed. Aro k allio teki selkoa asian Vaiheista ensimäisillä waltiopäiwil!ä sekä lausui, että myötämielisyydellä ei ole mitään moitettu. Meillä ei ole muuta melmottamc-a soMaSlakia, kuin w:n 1878 asewelwollisuuslaki ja kun sitä ei cle perustuslaillisessa järjes tyksessä kumottu, eirvät suomalaiset sa^ta mihinkään sotilasmeroon tcipua. Ed. L. Mech elin ehdotti c-sian lähettämistä suureen Valiokuntaan il man asiallista keskustelua, koska se kuitenkm tulee suoritettamaksi Valio kunnassa käsiteltäessä maliokunnan mietintöä v:o 10 murojen osottomi- sesta sotilaSrahaston tulojen täyden tämiseksi w. 1910. Asia meni suureen maliokun-aan. Pari eftySliötalla cllut^a asiaa pantiin pöydäll? ensi Viikkoon. Istunto pLättyi kello 2,40 i.-p. Seuraama istunto on tänään kello 11 >^.'p. slMii iMz. Waltakunnandnuman Suomen asiain malio kunnan nnimeinen istunto pidettiin miime torstaina. Istun nossa, joka kului miltei kokonaan kreimi Bsnmgsenin laatiman mietin nön kuulemiseen, tarkastettiin Suo men ldusk.mnan mastaus. Puheenjohtaja kysyi ka>.kilta jäse nilta, jotta ol:mat saaneet ivaltiopäi- mäin nias'.aulsen, onko heillä mitään sen jihdosta sanottamaa? von Anrep sanoi, että se on erittäin sukkelaa ja taiteellista työtä, jonka aineisto on malittu hymin sopimasti, maikkei se sisälläkään mitään uutta. Samaa mulixidettä mastaulftsta oiimat myöskin K^pu?lin, Bsnnig''en ja AZarkom 2, joka miimemainittu edellis^sä '.Hiunnossa oli lausunut toimon-uksensa Mnpurin läänin liit tämisestä Menäjään, mutta nyt ra joitti :oiwomuksensa Walam.cn ja Ksneninsan saarun. Mastatessaan Markomille vM An- r^p huomautti, että paitsi Miipurin läänin kysymystä on muitakin yhtä tärkeitä kysymyksiä, kuten menäläisten oikeudet Suomessa ja suomalaisten aservelmollisuus, joten on määrin heii asettaa ensi sijalle kysymystä Miipu- rin läänistä. M .rromin esitys hylättiin 7 äänellä 5 l0."!>?t'.t!N. Maliokunta pääin pysyä ennen te- kcniuiiscän päZu^ikjessä. Asmnajolswi5tg Kun's!u. Eerikinkatu S. Puh. 464. Ho>nioikeudennowni) 8"^ i^ Homioikeuden- men maltiolainoista ja jotka suoraan ilmoittamat Vastaisuudessa asettu mansa epäämälle kannalle kaikkiin Ve näläisiin waltiopapereihin nähden. — Asiapaperien siirto miuis- terivaltiosihteerin arkistoon. Eilen aamulla saapuimat Helsinkiin H. M. Suomen kanslian Vanhempi apulaistoimistosihteeri R. V. Ursin ja Valtiosihteerin Viraston arkiston hoitaja K. Mönen, ministerimaltiosih- teerin määräyksestä ottamaan ja Val tiosihteerin arkistoon Viemään kaikki multlosihteerin Virastolle kuulumat asiapaperit, jotka aikaisemmin oli jä tetty Suomen maltioarkistoon. Asiakirjat omat w:lta 1808—1840' — Uudenmaanläänin kntver- «SSri eroaa. Uudenmaanläänin kumernööri M. Th. Alsthan on jät tänyt erohakemuksensa. — Ksnatoie» korjaukset. Se naatti on oikeuttanut tie- ja Vesira kennusten ylihallituksen ottamaan Vuosien 1911 ja 1912 menosääntöön 175,000 mk. Taipaleen kanaman alem man sulun uudestaan rakentamiseksi sekä 8,000 mk. sulun läheisen mäylä- osan perkaamiseksi. — Senaatin lansuntoa on Vaadittu kertomuksesta postisäästö pankin lilasta w. 1907. — Teknilliuen korkeakoulu. Kansantalouden prosessoriksi Teknilli seen korkeakouluun on opettajoneu- VoSto yksimielisesti päättänyt esittää lakitiedetten tohtori Heikki Renmallin. — Turun hotvioikeus. Wis- kaaliksi on Turun hoivioikeuS lopulli sesti nimittänyt notario G. Arrhe- niukseu. ^ Guomeu obligatsionien kurssi «ousee. Suomen 4^ obligatsionien kurssi on Lontoon pörs sissä noussut 98Vz:sta 99. Perjantaina alkoi du^ma käfuellä - lak!?hd '!us ftmst-oolmrotsc!' käytän» tööu .ti> uäs^ta läntisissä lääneissä. Sen ?äsu:e!y '.oience m?Iko pitkän aja", töskapL puhujia un ilmoiUau- tui vt 57. Semstlvolakiehdotuksen jäl- k-eu joutuu läsiteltämäksi Suomen kysymys. asiain ministeri Kokomtsem on ministerineumoStoSsa esiintynyt ivaltakunnanlainsäädännön mastusta- jana. T«ome« afia ja s««ret paskliliiikeet. — Pa«kit »hkaa- wat asettua epää«älle kauuaLe waltivpaperethtu »ähdeu. Pietarist: ilmoitetaan Tukhcln.llssq ilm>'siywölle Afconbla- delille että Menäjän raha-asiainmi nisterillä on ollut pitkiä neumotteluja muiden ministerien kanssa ia että hän on pyytänyt päästä audiensille Zar- stoje-Seloon esittämään useista suu rista pankkiliikkeistä Suomea mas taan tähdätlyjen toimenpiteitten joh dospa syntyneitä makamia ajatuksia, jotta pan!'i!iikkeet omat osallisia Suo- että purjeen pitimet »kuu tit) omat lujaan solmitut. Ne pitää saataman aina pienellä nykäyksellä höl liksi, jos tarivita a n. Ja lopuksi eräs neuivo, jonka an taakseni oikeastaan tartuinkin kynään. Jo s olette kumoon purjeh tineet, niin on teillä amointa, rautaköliä mail la olemaa menettä käyttä- essänne se suuri etu, että se melkein aina jäämeden pinnalle. Älkää jättäkö sitä, waan pysytellä ä sen turmissa, kunnes apu ehtii saapumaan! Lukekaa tarkkaan sanomalehtien kertomukset kumoon- purjehduksista tai meneiden kaatumi sista, niin hamaitsette, että melkein säännöllisesti ne hukkumat, jotka lähtemät moimiinsa luottaen uimaan rantaan, jota mastoin ne, jotka py- sytteleimät meneen turmissa, pelastu mat. Paljon olisi tä-isä asiassa mielä puhuttamaa, marsinkin rautakölin eduista, mutta riittäköön tämäkin täksi kerraksi. Maroma. — Nliopisto. Historialliskieli- tieteellisessä osastossa 7 ja 9 p:nä toukok. suoritetuissa koekirjoituksissa pro exercitio omat saksankie lessä hymäksytyt m. m. E. Ny ström ja O. E. Rindell; ?rc> ^ra6u: K. V. Mesala ja S. M. Saaren heimo. — Kolera lääkäriksi malitsi ter- meyslautakunta eilen pitämässään kokouksessa tohtori B. H. Jägerroosin. Toimiaika kestää siksi kunnes koler - maara en ohi. — Elinkeinoilmoituksia. Maa lari Karl Ang^st Grönblom ilmoitti eilen maistraadlle alottamansa täällä maa'ariiii?keen. Mahtimestarinmaimo Anna C?jan ilmoitti perustamansa kahmilaliikkeen toiminimellä ..C^fe Central". Parturinliikettä ilmoitti parturi Hugs Kettunen harjoittamansa. — Lisäwalt»«SmieSwaali. Roastumankokouksessa eilen «valittiin lisäm^ltuusmiehikst kauppohollikysy- mystä marten pankinjohtaja E. A. Broms, kauppias W. Giers, tohtori B. H. Jägerroos, opettaja M. Lat- ma, lehtori E. Nyberg, tohtori O. Nyq-vist ja palkahuoneeninspehtori W. G. Pesonius. — Warari?koafioita. Ensimäi nen esiinhuuto toimitettiin eilen kaup pias J^insel G«!iamcffi!l mararikos- sa. Tzinen esiinhuuto tapahtuu ke sä!. 13 p:nä. — W»kuutnkseuottajat Suo men kaupunkien Paloapuyhtiössä ir tainta omaisuutta marten kokoontui- mat eilen iltana yhtiön täkäläisen asiamiehen luona ja malitsimat puo leistaan yhtiön tilmtarkastustilaisuu- teen, joka alkaa Turussa ensi syysk. 1 v:»ä, tilintarkastajaksi prokuristi E. A. Lydrckenin. Paloarmiomieheksi malittiin eromuorossa ollut apteekkari G. Midbom uudelleen. Ennestään om^t armiomiehinä paloasiamies A. Almqmist ja faktori K. M. Tammela. - Tutkinto toi>n>tettii't maistraa tissa eiien työmiehenleskt Milhelmina Jsakssonia talossa t. k. 13 p:nä ta pahtuneen tulipalon johdosta. Tuli paloon nähden ei ilmaantunut mi tään uutta. Leski Jsakssonin irtai men omaisuuden palowakuutus, jonka tulipalouutisessa kerroimme olleen 150 mk., ilmoitettiin oleman 500 mk. — KSfitySlSiskonlnsfa oli lu- kumuoden lopettajaiset toissapäimänä klo 4 iltapuolella, jolloin oppilasten piirustukset, kirjanpitokirjoitus- y. m. mihot olimat asetetut näytteille. Kou lussa on kaikkiaan ollut tänä luku- muonna 25 oppilasta, nimittäin 18 poikaa ja 7 tyttöä. Paikkakunnalta poismuuttamisen Vuoksi eronnut 3 poika-oppilasta. — Päästötodistuksen saimat seuraamat oppilaat: Aino Alek sandra Alho, Tekla Elisabet Jakobs son, Helga Aleksandra Johansson, Anni Aleksandra Jokela, Katri Irene Linden, Lydia Josesiina Martin, Martta Johanna Rosendahl, Kaarlo Emert Aalto, Juho Rikhard Elers, Sulho Ilmari Fred, Eino EliaS Gustafsson, NeStor Himmelroos, Heikki Rafael Ien, Inssi Kustaa Jyräs, Armo Brynolf Karslius, Aar- no Johannes Lehti, Wäinö Isak Leh. tonen, Arjö Emil Mikkola, Uuno N;, kolai Rothsten, Frans Jalmar Saine, Karl Henrik Starck ja Aarne Harras Sjöholm. Päästötodistusten ohessa jaettiin 11 parhaimmin edistyneelle ja uutte- rimmalle oppilaalle kehoituspalkin- toina 200 markkaa. Näitä palkintoja saimat: Aino Alho 13 mk , Elisobeth Jakobsson 15 m?., Helga Johansson 20 mk., Anni Jokela 15 mk,, Lydia Martin 20 mk., Martta Rosendahl 20 mk., Eino Gust^fZson 20 mk.. Nestor Himmelroos 20 n>?,, Wäinö Lehtonen 15 mk., Urjö Mikkola 25 mk. ja Jalmor Saine 15 mk. Oppi laille annetuista kehoituspaMnlora- hoista on koulu suuresti kiitollinen herroille kaupungin maltuusmiehille, jotka koulun parasia harrastaessaon myönsimät Viimemuotiststa Annis- keluyhtiön Voittomaroista koulun joh tokunnan ja johtajan tekemästä pyyn nöstä nuo rahat yllämainittuun tar koitukseen. Opettajina omat koulussa työsken nelleet opettaja I. Jäkälä 6:na miik- kotuntina ja 8:na Viikkotuntina arkki tehti neiti B. Enmald, joks on toi minut johtokunnan hymälsymävä si jaisopettajana opettajatar A. Lojon- derille täksi l'iwwucd?'si ulks- ja kotimaista opintomatkaa marten myön netyn mirkamapauden aik .na. Koulun johtokunnassa on kemät- lukukauden aikana tapahtunut se muu tos, että johtokunnan jäseneksi ja pu heenjohtajaksi on tullut lehtori F. O. Rapola-mainajan sijalle maisteri I A. Masara, joten johtokuntaan ny kyään kuulumat: maisteri I A. Ma- sara, kultaseppä I Sccha ja rääiäli- mestcri I. Hakkarainen. Johtokun nan kirjurina on toiminut koulun johtaja I. Jäkälä. Oppilasten koulunkäynnin malivo- jana on edelleen Käsityöläis- ja teh- tailijayhdistyksen palkkaamana toimi nut aineopettaja herra I A. Saimo. — Porin metsäStyssenran ampnmaradalla kilpailtiin miime sunnuntaiaamuna n. s. „Rannen maljasta" 150 m. matkalla ja moitti sen hra K. Törmä, saamuitaen 108 pist. Lähinnä oli hra H. Helander. »Haulikon pikarin" moitti hra At. Megelius. II:sen palkinnon sai hra N. Salminen ja Illumen palkinnon hra R. Forsberg. Seuraama kilpailu, joka samalla on tämän kemätkauden miimeinen maljakilpailu, suoritetaan ensi sun- nuntai-aamuna klo 9. Kilpaillaan Porin Metsästysseuran kiertosarmesta 200 m. matkalla. Samalla kiistel lään liikkuman taulun ammunnassa. MiimemainituSsa kilpailussa ei hy- Väksytä salonkikimärejä. — Tulipalonalku oli eilen kello Vzl aikaan väimäitä työmieh?n'e?ki Milhelmina Mäen omistamassa ta lossa turo 123 3:is2 kavp. osassa. Tuli sai alkunsa nahkuri Alargon hallussa oleman huoneus.on keittiön lattialle pudonneesta kekäleestä. Keit tiön seinä- ja kattopoperit tv li tär- meli sekä tunkeutui mälikaton täyttei siin kunnes se omin mäin saatiin tu kahdutetuksi. — Kolerasairaalakfi on wuok- rattu Mikholmin talo n.o L? kaup. 6:Ssz osassa, os. Jgnc-tiuksenkatu 4. — Pakkohuutokaupalla myy tiin maislrautissa eilen torikauvpia? Karl Viktor Grönroosin -.mi^tama tontti n:? 124 kaupungin S.ssa osuSsa ja huusi sen keittiönpitäjä Eetu Sa lin 295 mkan hinnasto. — Teurastnshnone tarjottiin eilen toistamiseen »vuokralle kolmen muoden ajaksi kesäk. 1 p:stä lukien. Korkeimman tarjouksen, 1,000 mk. muodessa, teki teurastaja Her d.rt Laakso. Tarjous humäksyitii,,. Samalla tarjottiin muokrulle lai dunoikeus rakentamattomaan tehdaS- tonttialueeseen Karj ^rannassa I.meii muoden ajaksi, ja huusi tämänkö, teurastaja Laakso 8l nikan muok- rasta — Porin Konserttikannatss- yhdistys (manha yhdistys) kokoon- tuu huomenna keskimiikkona kello >^i. ylimääräiseen kokoukseen Teatteriläm- piöön pohtimaan kysymystä yhdistyk sen toiminnan jatkamisesta. Kaikkien läsnäolo suotama. ^ Wekseleitä proteSteerat- tiin miikolla 8-14 p. toukok. koko maassa 123, joista Porissa 3. — Sotaministeri tarwitsee U «ilj. rpl. kasarmien raken tamista tvarten Suomeen. Hbl:lle sähkötetään Pietarista, että sotaministeri l.n jättänyt maltakun- nan duumalle ehdotuksen 11 milj. rpl- myöntämisestä kasarmien rakentami seksi Venäläiselle sotamäelle Suo messa. ^ Eduskunnan iStnutokausi päättyy t. k. 30 p:nä. — Nuuseusiemeuiä on maas tamme tänä kemäänä lähetetty Ruot» siin 475 ka. Tapio-yhdistyksen mäli- tyksellä.