-ti. ~Y Ito 90 v>v 39 vuosikerta Jyväskylässä perjantaina huhtikuun 22. p:n& 1910 THausbinnat: f-fitviiira pilin (Dmcitvy loka pilvi paltd «raaiuirtatofl klo 8 a. o): koko vnoii 7 ok. prut: vnosl; 4: — ja tankaasi 75 a — Va^Lie koko vuori 4 ntpL — Aaerikui; J« tlkiaiillc 22 mk. l-pilviiaei falBM (Rmestn tlli.'alnt, torstaina ,a imnranMna klo 8 a. p.): koko vuosi 4 mk.; pooli raod 2 mk. }a kankausl 50 p. — Vnljille 2 rapL — laerikui jfl ilktatlUe 12 mk. K. A. Jär?l, päätoimittaja. Toimitus: <L Svaka, vutaava. H. Mnla, tfattnribteeiL Tolmbto )a konttori vastapUtt rantatienasemaa. Puhelin n» S. Avoinna 8 a. p.—7 L p. nnoftnshlimat: Tekstin adalll 8 pemdl m/m |a tekstin M»ea < peanll m/m. Vaati- ja p^opUkafabta Qmottokslsta alennuta. M inkaan KJMant vfhklaa- ta tymtllmoltHkaat 2 mk. — VaQrtoOnoltiksU «fflteUa mamma kafktta lafaiftk Hj. Hollmerus'^ Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Vastapäätä rautatienasemaa. T oimisto avoinna 10 a p. — 2 i.p Varatuomari. Aju uiolti kalkilla, aaa UM!» |i toi mittaa kalkkia lakialaa* kuulotta tehtaili. 153 qcnCMaaBp MSsKplSn Kaupungin Kauppakoulu Umotusleliteä valittaessa ovat ainoina määrääjinä lehden levenemiaen ja ilmotusbinta. Lehli, joka omistaa laajimman lukijakunnan ja voi tarjota kohtuulliset hinnat, on ilmottajilleen edullisin. Nämä ainoat oikeat perusteet huomioon ottaen on Sisä-Suomessa ensi sijaan asetettava KESKI-SUOMI. ooooooeoeeoc6itOQse®®ees®os alottaa ensimäisen toimintavuotensa ensi syyskuun 1 p:nä klo 12 päi vällä huoreustossaan Jyväskylän kaupungin kunnallistalossa. Kauppakoulun oppilaiksi otetaan 14 ikävuotta täyttäneitä ja ylem män kansakoulun oppimäärän suorittaneita sekä mies- että naishenki löltä; liikealalla toimineilla on etusija. Lukukausimaksu on Smk. 4^: —; varattomuuden nojalla myönnetään joku määrä vapaapaikkoja. Oppi jakso on kaksivuotinen. Oppilaiksi pyrkijöiden on lähetettävä omakätisesti kiijoittamansa ha kemukset sekä niihin liitetyt maine-, koilu ja palvelustodistuksensa oikeaksi todistettuina jäljennöksinä ennen heinäkuun 1 päivää allekir joittaneelle kauppakoulun johtajalle osotteella: Jyväskylän Kauppakoulu, Jyväskylä. Hyväksytyille oppilaille lähetetään kirjallinen kutsumus. kallaan p:wirkatalojen metsänkäytön suhisen. SiAä kuten tiedämme, on p virkataloissa ylipäänsä käyiännössä n.s. lohkoihalkaus, mikä hakkaustapa jo itsessään on näyttäychnyt miltei sopi- inlcrtlomaSsi. Siinä kun tulee kulloin- fin hakMokvaLsi määrätty nietiäkappa- le paljaötumaan liian Harmaksi, jopa ihan aukeaisi, johtuen metsän iästä, laadusta y. m. seikoista. Sitäpaitsi riippuu tämän hakkaustawan lopulla nsn tulos ammattkmichen tarkkanäköi syljestä ja tumasta, kuinka se toimite- taan. Tämä hakkaustapa pnvirkaialvissa on ylimalkaan järjesietly siten. että joillekin lohkohakkausta Morien jaettui hin aikak. hakkausjaksoihin on sijoitettu n, f. wuosilohkoja. Näiden »vuosllohko- jen tarkoitus on täyttää mirkataion ja torpparien Muotuinen puutanve. Pää- Ml us itse periaatteessa on hymä — sen myöntää jokainen — wa-m kun luomme sikmäyksen asian käytännölli seen Puoleen, niin saamme ailvan eri- laisen käsitieen siitä. On i'unnelru0l, että pnvirkatalojen Rahakurssi. Suomen Pankki 21 p. huhtikuuta 1910. Myynt'. Osto kortti. komi ay Smf Piitui .... L B. 8tt8: — 2€6 Sk'/, 90 pp —: — 268: 60 LOB»^> .... L n. 25: 84 25: 20 90 pp —; — 26: OJ Pariisi .... 1- n. 100- 60 5-9 90 90 pp. —: — 99 ; 80 A.mwerpen , . , 1. n. 100- 30 S!». 60 90 pp. —: — 98: 90 Berl!Bi . . . 1. n. 123: 90 128: 80 90 pp. ! — 122: 20 Hampuri. . . . L n. U 8. 90 U9l 80 90 pp. —: — 122: 2 Ljyp«kki . . . L n. r<8. 90 128 80 80 pp. —: — 122: 2'j Traakftir* a. M . 1. n. 128 90 128 8-1 90 pp — 122. 20 ▲Butordam. , . L n. A 8 80 —; 90 pp —: — 306. 80 ?<£hola>a , . , L i>. 189; 10 188: 70 Kristiania . . . 1. n. 189: 10 183: 70 Kööpenhamina L g. 189; 10 188: 70 Kauniit kihlat, Zen ith y.m. tarkknuBkellot estetä n halvimmalla liik- keest&n. Korjauk°et tpLd&änhyvin. Robert Korte. Kelloseppä. Jyväskylä wat wuosilohkaitta, sillä hakLaussöän- nöissähän sanotaan, erlä: »Muilta o» jifta ja?ometsaä kuin missä hakkausta erittäin on määräily, ei» saa mitään asianomaisetta lumarta hakata. " Tässä on huomattaiva, että kun mai» nitut Muosiloihkot omat suhteellisestt Pienet — laSvallisesn keskim. '/- ha. — MM puäilsi niissä löytymän metsä!» edustaa useampaa laatua, jotta se edes osapuÄeen täyttäisi täyttäjänsä puu- tarpeet. Eitä ne Svaiiieltamasii erwät ylipäänsä tee, eimärkä niin ollen was» taa tarkoitustaan. Se epäkohta tuliff tyllä aitioruLsi siten, etvä saisi käyttää eri Muosikohkoja — niriä kun on 10 kussakin hätkausjaksossa — aina kul loinkin esiinilM>ien rakennustarpeiden mutaan, niin että yhdoslä otettaisiin tamvillaivm sahapuut, toisesta hirsi- puut, kolmannesta pärepuur j.n.e. Sillä onhan luonnollisia, että niinkin monien muosilohkqsir rajain sisällä loyiyy useampaa eri maanlaatua^ ku- ien kangasta, korpea, rämeitä y.m., ol- len niissä erilaatuista ja -ikäistä med» sää. jotka-niin ollen yhteijesli muodos» mailla löytyy yleensä lukuisa joukko' taisiivm sen »kokonaisuuden", mikä torppareita, joilla metsänkäyttöön näh- »voisi täyttää pienimmätkin tvaanmuk» 1S2< Hm Kuva. 9 6 Puhelin 215. 1086 Theodor Lilius, pormestari Jyväskylässä. Ajaa asioita maan virast 'iän». Matkas ta» ma-vteadolle. 62 Liikiml Bitelltijiit: Tohtori G. Palander, sairaalan lää- käri, arkipäivinä kello 9—11 a^>. ja 5—6 i4>„ pyhäpäivinä klo 10—11 a.p. Tohtori William Wartiowaara, kau^ punginlääkäri, arkipäivinä No 9—11 a.P. ja 4—6 ip., pyhäpäivinä kello 9—10 aj. 32 Tohmri Kalle Rikala, ulkomailla. Hammaslääkäri Stig Lund, päivinä 9—10 a^>. ja 3— i i.p. 809 erki> Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsiogissä Erottaja 4. Telef. 12 K5. Matkustetaan maaseudulle. 35. Huvejas 0. Y. Opiksi ja Huviksi Elävissä kuvissa V. KAMMOSEN talosea. Näytännöt arkipäivinä 6—9 ja sunnunnatai 4—9 i p. 420 Nuorsuomalaisen puolueen PUOLUEKANSLIA Helsingissä, Kasarminkadun 23 s?a, Päivö'än tsloasa, on avoinna arki päivinä 10—4 Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. Liike- Ja ammafflosoffeffa. -81 Artturi Wakko!a r asianajaja Jyvr» yl?wä, parturi VUi'» »«» t»<oc->a, lihellt HcteU vahlftrenia. 43 Tavataan 10—2. — puhelin 1!»5. Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ake Lnod. Castrenia talossa Rantak. varreula l&heUt asemaa. 5' Avoinna 10—2. Puhelin 188. Hieroja- ja Sairasvoimistelija Zianna Lehtinen Kauppalaisseuran talo. Vusi Matkustavaisten koti. Kauppakadun varrella. Huone ta ja ruo kaa matkustavaisille y.m. ja kuukausittain sn mo n. PuhcLn 120. 1380 Anna Slrenlus. Parhaat ruumisarkut V. H&nnlnen. Puhelin 1Ö7. RUOM.! Hilmat alennetut. 1296 Ilmoituksia. Ilmottajille huomautamme, ettei „Keski-Suomeen" oteta julaistmvaksi sellaisia ilmoituksia, joita ei maksu seuraa. Poikkeuksia owat waan kunnalliset ja muut wiraS- toj sekä konttorimme kanssa erikois- sopimuksen tehneet ilmoittajat. Viivytyksen välttämiseksi on siis tilapäis-ilmoitusten lähettäjille n«uka- vinta liittää Umoitusmaksu heti ilmoitusta lähetettäessä. Katsokaa LuIOn iimUei. »Mi i- tiililebtaoi = tuotteita suofit:?aan. 186 Alt Nllhljänvi. Kaarlo Liukkonen, kruununn'mi8miet, vara^ut-marl Korpilahdella. Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaesa» MiM kultaseppä A< Savusetta »aa? Siel tä saa halvat ja paraat kihla-, vihki- ja muis- tosormuknet; kauniit nimi- ia syntymäpäivä lahjat, hopeasta, uudos- tahopeaMa ja nikkelistä valmistetut. Pokaalia ja metallia kaunis va likoima. Tilaukset ja korjaukset suoritetaan erikoisella huolella ja halvalla hinnalla. H a o m.! Uaalisk. 15 ^ p:vtän 80 "/, alennus. 647 Arvoisat liikemiehet huom.! Amerikkalaisessa kirjanpidossa antaa ohjausta ja panee alulle kir janpidon. D. Salminen, Jyväskylä, Spelsin talo. 1454 1-2 Jyväskylässä liuhtik 22 ptnä. Silmäys pappismirka- talo>cn metsätalouteen. Mu ien tuuncttud, on meillä lvi im e- aikoin<d ruimenu yhä enemmän kiinnit- lämään huömioia moAemme hoiioon. Simhän rodiAlMvat ne moner oppikou lu? 'ja lukuisar aminaitimieher, jolka yislnomaan työskenielolvär sillä a luilla. Eikä ihmekään. Mä onhan melMä meillä Mloudesjamme suuri ja Pyiy- den on miliei samat edut kuin Mirka talojen haltioilla. Nämät kaikki tule wat nyt woimassaoiewien määrälMen «nukaiiscsri siaamaan wuotui?ek raken- »us- ja Poli^opuunsa nuriniauilta wuo>- sil><i/koilla. Tämä tanvometsän anto iise käytännössä lapahtuu suen. enä me^säiMania opastaa torpparin eli lorplpari: sille wuosilohkolle, mikä kul- lomkin järjcsiyksessä joutuu Hakala- ivaksi, meilliisee irsekullekin osansa ja se- lititää alusia pitäin lohkohakkauksen rarkMuksen sekä an^a ohjeita lyön ls- pulli.scs:a suorit.:amisesia>. -Titlen >hän m>:vallisesri merkilsee halkaus-alalle jä- letlämät siemenpuut, joiden tarkoiius on leivitlää siemeniä ja niin ellen s»n° nyttää uuna metsää hakatulle alueelle. Sellaisella lohkoill<i, joilla tcrimtn, kaÄvaivaa laiwisioa -jb nuoria metsää riilläiväsii' on, ei siemenpuiden jänä- niinen ole tarpeellisia. Hatkaiisjään- -nöissä on Mä nimenoman mainitiu. eilä: „ Kustakin wuc>sil>.'h- set rakennustarpei-ta tarwilM»an met- sänkäytiäjän puolelta. Tämäkään toi- meirpide ei näytä solweliuwcm, koÄa halkaussäännöissä mainitaan: „Wuo- silahlvja Hakalaan siinä järjestyksessä kuin ne kanolle ja paaluilla owat mer- kilyt, M kunakin wuonna kussakin haklausjaksossa, eilä toisia jaa olouaa, ennenikuin toinen on läpeensä Hakat, tu. " '2e>n lisäksi riedäiinme, eitä puvirka» ialoilla on yleensä «verrattain laajat molsäalueer, jmen ne siinäkään <suhtees» sa eiiväl tule saamaan wasl<»awac» huo» lenpiroa, osakseen. Olisi paljon nuo- ria, kaswawia meisiköiiä, j-otka milä kipeämmin oiilsimat apuharlvennuksen laipeessat. 'Tainoin löytyisi forpi*, rä me- ja nmoriperäisillä mailla runsaas- ti ku.wanneita, »audillisia ja i;':-iinifiä pui ia. miikä ensi tilassa onsimar käy- «euÄvär taiouoessa esiinruleiviin ra- kennils- ynnä poltinpuuiarpcisi^n. ^ ^irna tapaut'sei-ja tul si-viu >ne'.jää IZikaraan tarkoin kaikki hhui Jjijööijttämänömä .kehncfa-oiouiu'! puut K>tm merkirm siemenpuut |riaiK, lr , rtiih - f hyc.yÄ^uisct »vainen a rivo n jät Nii-u ollen on wel- kc^sta ivollisuuteiniiie edelleenkin säilyriääk- puur. paiisi merkitin siemenpuut ieka i" ^ , e . ;i)eet semme iiroto »kanscllisomaisuunam-' nchmittäin tahi ytsin-äisesii kaswawia!^,^^ raul,aöia'ic''dä'ta^ me". Panna enemmän Painoa int:i|ira= j termeiiä tai in ia ja nuoria puita, jot= 1 nuum lohky^ek^uÄa me ijärfipcrnisecu käyl!lämisiapaaii. 1^' ka oZvar «tunmelemoila kaivamaan jä- miileliaessa jää kokonaan simuasiaksi. Siinä kun tulee kulloinkin hakkaukicn oloiseksi järjesiyksessä seuraaja me:- sikkö, olipa se sitten kuinka lericettä ja kasmmvaa lomin lahansa. 2'is ro.sin sanoen ne meislföi, joifc ujeasii hci- ioa larivisetvat, ;nit fi:d en lie. kun 67 Zmisttlkiij» ii ctjptldli m»? U> si Ruumiiartkukuuppa alen- «etuilla hinnoilla. N. Blom & Kumppani, 92 Hvtväekvlä. Varatuomari Harald Boucht, 95 Asianajaja Vauasea. Castren & Snellman 66 — Kirjansitoja — A. PELLIKKA Jrviekylässl. Kaikkia ammattiin taittavia tttitfc otan tehd&kaeni. Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. TarJuc kehyalietoja to ori varanto. Salkkuja (portfoljejt) val- mivietaan. Buom.! Lainkirjaftojoc kir;<i» • do taui hcokealla 100 KeskI*Suomen Rakennusliike „TARfifiO" 08. Jyväskylä, Tarmola. Puhel n n:o 190. Suorittaa kaikkia rakennusa laan kuuluvia tehtäviä nop-immin ja kohtuullisimmilla hinnoilla. Eri koisala: Huvila- ja kaupunkiraken- nukeet. i?42 K. OKSASEN Ruumisarkkuliike — Jyväskylässä — wyy ruumisarkkuja 2—8 mk. ja korkeimpiin hintoihin, Puhelin 94. i^si Myytävänä. Amerikalaisia kirjanpitokirjoja myytävänä Sorretun Voiman kirja kaupassa. Eanoiaan: ..attvonsa lullekin" — ja- teliäivät. 'Sitä Mastoin Mahmgoittu- main metsÄlctin! ne et Puut ja loimet Mvai aina 'hakana- Tosiasiana läyiyy myöntää, että e- ivai". leenpäin siiä on menty meisäialoude»- ^ Nyt armaankin — tässä mainittu kin at alla. Luonnollijesu on «ioit-,jen määräysten perusteella — :voii mo- keul!sia chasvaiiiamissci. Niinpä löytyy 'ni tehdä jvn jivhropääiöksen. että: help- M.iass^nme suuri joukko n.s. pappis- poa ja mukawa«chan se noin .Firsai- f n& ., e m . i; vöi, millä Mvä: ,virka:alo>ja. jo:i>en meisätulous. syys- mcn uinukoon" on meisää Hakala, echan nimenomaan kai"^a tu'c.r«l si ä iä tai voisesm, on enemmän epätvae- 'siim tanvitse muuta kuin — iskeä! ; öamQöll , " ^ ' Tna ! fla pohjaillq, mikä seikka ilse asiassa TamalloM se 'onkin, mutta suuri on ' ... . on osoiliaumnm hyioin hailMMsi il- ero ..kirjMisen" j<i> ,,käytännöllisen" -'liiMikalin SN moiniltuien tmvkata- niiötsi. Se ei lielysri o^le ollur> tarkoi- metsänkäi)ilÄnisen wälillä. On warsin ane.ia.alouv iuurc.ii riippumat- tus, ei^lä soppislvirkaiarojen «metsän- helppoa laatia Mnröjä ^ja määräyksiä, ucri : 10 i u " u ''lau:annrlain kokoonpa- käyttöä olisi jollakin laivoin koetettu ivaan nviden tmeurtaminen käylännös- /!' . . lauiakunnMo , zohon järjestää metsiä raivoamalla lamalla^ sä ei olekkaan ichlä helppoa. Taf.uu ^vMiiest. kuuluu 3 tvakiiulSta ja 1 maan käytännön suhteen on marinaan niin. mieimnkäyiräsä esim. torppari o- fr.trmn yuonuOTQJoa Mpähtunut jonkunlaisia! määrin käsi- l Mi aa n niitä michiä, jolla on meisän- me tj a ii >> o. < o II i ?l <m ai ta in tylsiä, mi.tkä isilii woiwai help^sii olla hakkcmsohjeet kyllä tuoreessa muistis- o^ulle pa'.en'iieu ja n.i«n päättämisen /iitt0rr».tvktat/> fitttfi/in n,'.n,i titm m o maan simä huolimatoa poikkeas S.,.na:?n k-l ye.lla ^virkata- 1455 1-2 Moottori vene, noin 20 jalan, myydään halvalla K. Hedman, Vaasa. Kauppakatu 9. 1458 1—1 Kirjekuoria U posfipaperia tämäi lehdes kosttcrissa. Erisuuruisia Laskulomakkeita tiaii lebdei koattorissi. autenamissa. kunhan Ivaan o^lisilnme asiaa puolueeliomasii tutkia ja ar- mosiellai. Niinkuin liedäliime, on yleensä kai- lilla pr-ippie>:vi>rkataloilla oinai, asian- omaisesti ivahmisleiur meisänhoiito- suunnitelmaiisa ynnä YFkausohjelman- sa. ioideii läyiäniööibpano on uÄottu Ollekin meisäalaan perehlyncelle hen- kilolle, eiupääSisä niersämvariicllle. Ti- täpaiisi löytyy mainmuissa mi^rkaialois- sa 'wa-rlawas:en wakiklu> rakennuslauia- kunta, jonka eriko ison ala'- sena tulee tähän 'toimen tuolitta — mieluummin kou-lunkäynyt — metsän- iva rri a tUlvomiin iarin;rn.aoiu Näi den lisäksi tulee ivirkaialojen haltiat, jotka pääasiassa olva't >wasiuussa, sii:ä, miten metsmchoitosuunnkeltmassa ole- wia määräylstä nouda^elaeon <ja käy- lännössli toteutetaan. Tämä lkaikki tietysti ^on oiikein aja- ..teXtu puoli olsiMa. waan 'siitä huoli- inaHa on bäytännön sichieen ilmaan-' tunur erilaisia mielipiteitä, mitkä itse asiassa oivat sangen ikä.viä ilmiöitä. Te harmillinen ristiriitaisuus johtuu luonnollisesi sii:ä miten erimiÄisiä kussa>kin pappiÄvirkaialossa toimima rakonlnuslautakuma. wirkata!ion hai- tia ja melsäiÄvartia kulloinkin oivat. Tämä sei>IIka alunpitäen läyiyi, cli» maikultimena siihen nurinkuriseen, e- päedulliseen meisänkä>>tlöön, josiä niin Usein kuulee mali^ksia p:wirkatalojen melsätaloudesia puhuttaessa. Sillä onlhon yinmärrettäivisjä, että jos ei :ä- •itiä» mainitsemani „walisjoukon" kes kuudessa iva lii i se minkäänlaisia yhteis- henkeä, niin ei mikään periaatteellinen met^säichoito woi! lulla kysymykseen- tään. Muna kuulee sanottaman: „jos on Mä sepissä, niin on syylä sysissäikin". — Tämä kansanomainen, julkilausut tu äjotus wvi jossain määrin olla pai- suhteen. s.?ma:en cn ye. lajen maill i «siiiuitlemän rakennuHi'.i niihdon — fo^k rc s: itif Joirfcutoioa rai torppia — miltei rojatfon. päävös- nallansa. L-usi sus sangen suotama asia, etlä iähäu rakennuslautakuntaan onn!stw::aisi!n sianiaan sellaisia mii» hiä, joilla c>!ls> icnkunmerrem tietopuo- li-ia si!wi-.tt)>iö tahi scn puutteessa ai- roliii m.oiMtturiircii, käytännöllinen kokemus metsäalalla. Niin ei asian- lai:a usea?:'taan ole, waan walitaan siihen ai'yc.n mieraalla elalla tokniitr.a i^nkiföitä 1 kn-.'n kaupp'ai :a y.m. liike- miehiä, joilla ei nci., s:i'aan ole pie- i.imäkään kokemusta me^änhoidossa. Somat?-» a.eiuan lälmn ivaliokuntoon sein. että wuosilohkojen raiain 'sisällä -' u r ntt oleiva inettfä on iofo liian nuoria. kaK- uiyttaa tch i"v in,i. 2^',tikin Ivaivaa laatua taikka taas iiiemmälsl -ulee pit^n'i n .aneu^.h.n in^in niisiä ja 0'itaa omcun. yrsin)is:ä em oa n lähiääivän „ohje.1man" työnsä määrääjäksi. Samaten zvoi räinä epä- 'kohta johtuo siitä, ettei metsänmarlia ole larpeelst asti omisianut huolia hak kauksien magmoiniseen y.m. inelsäichoi- dollisesn allisiamiin toiimen.piieisiin. Mi^ä suren iulee lohkoh akka ulisen ./taloudellisesti kannattamaan puo- leen". n!>u> on epäkohtia fti-näfin suh teessa haivainamissa. Se tietlKi jch- luu Äse hakkausmlvan jyrkästä eli lii- an rajoitetusta inuoÄos^a. Siinä kun iulee muotuinen. hakattamaksi määrät- ly alue supistumaan enemmän -ahtai- siin pui:teisiin", mikä niin oll?n suu- ^ ... . , resri waiSeuttm rakennus- y.m. tarwe-! o<mn,an nanhoja, eka. puiden otnw. Sattuuhan sangen u-jnaui. m.a a».fiju. jctia ikonia r -■■■■'■■ - »unnvileen mitä metsäiuar- kaslutsissa ni Siilä huolimaita lNvar l)e räimn pääioxmo>»oi(!<* nieisän' mariian ylsuyiseen mapi^jeen toinen- laankin nähden. Sit.ipailsi on meisä^hoiiviuunnilel- massa mielä yksi, ..paha pylaii". mikä suuresli !>vaikuttaa meiiänlioiöon käy- lännälliseen puoleen metjänmartian puolekia. Se kuuluu: „Wirka»« '5n hakia Masiaa lain inulaan siitä, eriä meisänjaon määräyk et tarkoin nouda- teiaam". — Tämä tahtoo sanca. e::ä aidastaan Mirkaialon hal:''a on ivas- tuussa metsänhoidon määräysten nou- dat:amisen suhteen. Sellin kyllä i:ie asiassa on paikallaan, e:iä w:hLl:i.r waistaa meisämvariianki>i puolesta: mu^tä eri asia on ie, missä tarkoin::- sessa hän — Mirkaialon haltia — kul loinkin tätä «isällistä oikein ta a n" käyt tää. Onhan lumteitua. ef.e: siinä ase- massa olemilla mirkaiiijoill.i yiipaäniä ole suurtakaan kokemuspa metiänbel- don alalla. Siitä hirolimatta moiirot ivaivaa laatua taikka taas ineiiunal.il ivanhaa. yli-ikäi»lä. kaÄvulykymä me- neltänynä lajia. 9!yt moi käydä niin itämösti. että metsänkäyttäjän — torp parin eli Mirkatakon 'haliia-n — sillä kertaa ottamansa ta-memeisän laatu ei Mastoakaan hänen edeltäpäin tehtyä suunniielmansa tarkoitusta esim. ra- keivnuspuiden suhteen. Hän möisi tar° >:vita m.m. joukun määvän sahapuita, mai ikspa asu i »huoneen korjaukseen, stt- ■te» olisi rakenneitawa tahi uudessaan korjanama joku ulkohuonerakennus. jo- hon pitää saada jo mähän suurcmpi erä ralkennushirsiä. Siläipaitsi olisi tehtäzvä nimylato sekä toisia korjatta ne. useasta rakennuksesta «on Mesikaito silst rapistunut, eitä niiläkiin ianviisee uudestaan lamaa ja roisia paikata, jci- hin mitmelst mainittuihin ..uudistuk- siin" soatiaa mennä koko joukon pie nempiä hirsiä ja pärepuita. Nämä kaikki — ntinhin luettuina ne monet, pimet puutar^eet. kuten aita-aineet y. m. — owat nyt ehdottomasti otett»