Lauantaina 3 p. Syyskuuta K ARJ AL AT AR N:o 99 — 1910 Klrfeoll. ilmoituksia. Ruotsalainen jumalanpalvelus on ensi sunnuntaina klo 1 päiv. Saarnaa rovasti Piipponen. SISÄLÄHETYKSEN ILTAMA Rukoushuoneella huomeniltana klo 6 ip. Ohjelmassa puheita, kuorolaulua ja lausuntoa. Sisäänpääsymaksu vapaaehtoi nen. M Pelastusarmeija, Nikolainkatu 9. Suuria kokouksia erittäin nuorisolle Lauvantaina klo 8 ja Sunnuntaina klo 11, l hi ja Iloil taa ajutantti A. Lindh. Lapsille min- nuntaina klo Vu2. Kaikki tervetulleita! (K. S. 1 k.) Rääkkylän Nuoriseuran vuo sijuhlaan tekee Höyrylaiva „Lieksa" Sunnuntaina Syyskuun 4 p Lähtee Joensuusta klo 12 päi vällä ja palaa Rääkkylästä klo 3 seuraavana aamuna. Huom.! Torvisoittokunta mu kana. Viipurin turnee (Joht. Iivari Paatero) Sunnuntaina Syysk. 4 p:nä Ilo saarella Ilosi kirjistöfilmitsja. Alkaa klo 8. -- Ennakkolippuja myydään Roluloskaupassa. — Viimeinen näytäntö. -- (K. 8. 2 k.) Muutettu kulkuvuoro. Matkustajalaiva PUNKAHARJU Joensuusta Savonlinnaan tiis tai, torstai ja lauantai klo 12,50 j PP- Savonlinnasta Joensuuhun maanantai, keskiviikko ja per jantai klo 1 j. pp. Asiam. Joensuussa .L. Savolai nen, telef. n:o 208 1870 lunnilta aikain, mutta ro ii me »vuosina nekin omat jääneet antamatta. Siinä osassa mietintöä, jossa yksityiskohtaisesti tarkastetaan mal- tion tuloja, kiinnitetään erityisesti huomiota niihin tiloihin, joille maltion maanmiljelysopistot omat sijotetut, ja niiden kannattamai- suuteen, kruununmetsiin ja tuloi- hin Keisarillisen Senaatin kirja- painosta. Maltionmenojei» tarkas tuksessa taas maliokunta otti tällä kertaa erityisen käsittelyn alaiseksi kenraalikumernöörin, hänen yli- määräisten rvirkamiestensä ja kans- liansa wiime aikoina suunnatto- ntasti nousseet menot. Lopputu- loksena tästä tarkastuksesta oli eduskunnan päätös, että tehdyt muutokset, jotka koskemat kenraali- kumernöörin ja hänen apulaisensa palkkausten maksutapaa, kenraali- kumernöörinkanslian järjestelyä ja toimintaa sekä mirkamiehiä erityi- siä toimia marten kenraalikumer- nöörin luona, omat useissa suh- teissä ristiriidassa moimassa ole- wan lain ja maan oikeusjärjes- tyisen kanssa sekä osaksi tuottamat maltiolle lisättyjä menoja, jotka eimät ole maan hyödyksi ja par- haaksi. Tämän nojalla eduskunta lausui, että olisi tyydyttämä toi- meipiteisiin mainittujen epäkohtien poistamiseksi. Edelleen kohdistui tarkastus nii- hin maltiomuotoihin, joita olimat aiheuttaneet mankeinhoito, kihla- kuntien hallinto, lääkintälaitos, painoasiain ylihallitus, erinäiset kansakoululaitoksen menot ja muut simistystarkotukset, hemoshoidon edistäminen, maanmiljelys ja sen simuelinkeinot, postilaitos, yliopisto ja teknillinen korkeakoulu. Siirto- laisten kuletus ja kohtelu Suomen höyrylaima-osakeyhtiön Immoissa sai osakseen erityisen esityksen. Eri- näisissä mietinnön osissa tarkas- tettiin paitsi sitä maltiomelkaa ja suostuntamarain käyttämistä. Saattaa siis jollakin syyllä sa- noa, niinkuin kuultiinkin maltio- päimillä lausuttaman, että tämä mietintö sisältää melkein kaikkea, mikä on taimaan ja maan mä- lillä. Sitä kuitenkaan ei olemin- käänlaista haittaa, maan päin- mastoin on pidettämä etuna, että eduskunnalla on mahdollisuus ot- taa puheeksi sellaisia asioita, joi- hin katsotaan oleman syytä, muttu joista ei ole tehty anomuksia eikä eduskunnalle annettu armollisia esityksiä. Käyttämällä hymäkseen maltiomarain kertomuksen tarkas- tuksessa tarjoutumaa tilaisuutta moi eduskunta merraten lyhyessä ajassa käydä läpi maltiotalouden eri haarat ja siten ulottaa yksi- tyiskohtaisen tarkastelunsa kaikille maltion hallinnon aloille. Muuten huomaa puheenalaista mietintöä lukiessa, että kuluneiden muosien kagaalikurssin mainingit unelä tuntutmai jotenkin korkeina maltiomarain maliokunnassa. Se näkyy jo siitä, että maliokunta kä- sttellessään niitä laittomuuksia ja epäkohtia, joita miime aikojen finanssihallinnossa on esiintynyt ei ole aina tyytynyt tarkastamaan asioita yksistään raha-asiain kan nalta, maan paikoin käynyt semit- telen»ään puhtaasti lainopillisiakin kysymyksiä. Tällainen menettely tuntuu liememmin sanoen tarpeet- tomalta, kun eduskunnassa kerran oli tehty erityisiä anomuksia lail- listen olojen palauttamisesta ja tähän kuulumat asiat siten joutui- simat perustuslakimaliokunnan eri- tyisessä mietinnössä kästteltämiksi. Kun samat asiat esitetään eri mie- tinnössä, saattaa helposti käydä niin, että eduskunnan niitä kos- kemat päätökset kiireessä tehtyinä käymät jonkun merran eri suun- tiin. Ia siitä tietysti johtuu asiain käsittelylle ja marsinkin eduskunta- työn lopputuloksille sekaannusta ja häiriötä. Wielä selmempänä esiintyy tä mä maliokunnan kagacilitaipnmus sellaisissa kysymyksissä, jotka suo ranaisesti omat yhteydessä kiihko- perustuslaillisuuden ivanhan kan- nan kanssa. Sellainen oli kysy- mys n. s. Neman-miljoonista, jot- ka suoritettiin ra. 1908. Tästä rahamaksusta oli eduskunnassa siten puheenalaisen maltiomarain- kertomuksen yhteydessä tilaisuus lausua mielensä. Niinkuin tiede- tään, oli tämä asia esillä 1908 muoden toisilla maltiopäimillä, juuri »vähän ennen kuin senaatin tuli mainitut miljoonat suorittaa. Silloin eduskuntaa nimenomaan maadittiin lausumaan käsityksensä siitä, olisiko tämä maksuerä suori- tettama ivai eikö, ,vieläpä tehtiin eduskunnalle nimenomaan sellai nenkin ehdotus, että tämä raha- maksu olisi kiellettämä. 'Asia oli siten eduskunnan päätettämänä, ja pitkän keskustelun jälkeen raal- tiopäimät eimät päättäneet asias- sa kerrassaan mitään, s. o, edus- kunta ei tahtonut tai oikeammin tohtinut tehdä asiassa mitään pää- töstä, maan jätti hallitukselle ma- paat kädet menetellä niinkuin se katsoi parhaaksi, maikka luonnolli- sesti tätäkään ei nimenomaan lau- suttu. Tällaisen eduskunnan pää- töksen jälkeen ei toki luulisi kenen- kään rehellisen ihmisen päähän johtuman rumeta enään penko- maan tätä loppuun pohdittua ky- symystä. Mutta niin eimät aja- telleet maltiomarain maliokunnan kiihkoperustuslailliset. Ne ottimat asian uudestaan esille, esittimät sen entisistä maiheista sen, mikä someltui heidän tarkotuksiinsa, ja loppujen lopuksi ehdottimat epä- luottamuslauselman sille kokoo- mushallitukselle, jonka aikana tä- män maksun suoritus oli toimeen- pantu. Eduskunnassa sitten so- sialistien ja joidenkuiden porma- rillisten amulla saatiin enemmis tö tälle ehdotukselle ja niin tuli eduskunnan päätökseksi tämä Tuo- men ivaltiopäiiväin armoa alen- tama epäluottamuslause. Asiaa koskemassa keskustelussa useat niistäkin, jotka ennen omat olleet tunnetut perustuslailli- si, esiintyimät moimakkaasti ta- tä halpamaista päätöstä mas- taan. Linden, joille tämä epäluotta- mnslanselma oli aijottu, on se kuitenkin marsin helppo kantaa. Sillä ei ole syytä minkään halli- tuksen aiman paljon »välittää eduskunnan epälnottamuslauseis- ta sellaisissa asioissa, joissa eduskunta itse ei ole uskaltanut lausua mitään silloin, kun sen sana olisi moinut jotakin mai- kuttaa. tieteelliset tutkimusmatkat tästä syystä paljoa maikeammiksi, kun kenraaliknmernööri joka tapauk- sessa aikoo lähettää anomuksen senaattiin, joka taasen maatii ku mernöörin ja kuka tiesi minkä mi- ranomaisten lausuntoja. Wiip»rin holvioikeudeu yhteen amoinna olemaan asessorin- »virkaan on homioikens asettanut ehdolle: ensimäiselle sijalle homi- oikeuden »viskaalin E. I. Grön- bergin ja toiselle homioikeuven miskaali E. Sopasen. Saman homioikenden amoinna olemaan sihteerinmirkaan on homioikens ^asettanut ehdolle siimat hakijat ja j samoille ehdokas sijoille kuin »M !on mainittu. Yleisiä uutisia. Wuodeu ivaltion tulo- ja mei»oarwio lähetettiin keskiiviikkona Pietariin esittelyä marten korkeimmassa paikassa. Maltiokouttorin ^virkamiehet. Erohakemuksen on jättänyt mal- tiokonttorin kasööri Karl Fredrik Minqmist. Hra Minqmist on hoi- tanut Mirkaansa 54 muotta ja on nyt 82 muoden manha. Aseitteu tuontikielto piteu- netty. Kaikkeinkorkeimmasti on mah- mistettu ministerineuivoston pää- tös, jolla kielletään pyssyjen, paitsi sileäpiippuisten, kaikenlaisten re- molmerien ja pistoolien sekä nii- den patronain ja »nuiden ampu- matarpeiden tuonti Suomeen. Kenraaliknmer»»öörille on annettu oikeus myöntää poikkeuksia tästä kiellosta sekä päättää missä jär- jestyksessä takamarikkoon otetut aseet ja ampumatarpeet omat säi- lytettämät tahi häivitettärvät. Päätös on moimassa toistaiseksi ja kunnes Suomen tulliasetus on tarkastettu. Kuten tunnettu, antoi senaatti muonna 1900 suomalaisen asei- den tuontikiellon, jota sitte muosi toisensa perään on pidennetty. Ny! moimassa olema päättyy tk. 14 pnä. Asianomaiselta taholta tiedustellessaan on S. U. T. saa- nut tietää, ettei senaatti ole teh- nyt alotetta tuontikiellon pitentä- misekst eikä' myöskään ole tehnyt asiasta' mitään alistusta korkeim- paan paikkaan. TntkimusmatkatWeuäjän-Kar- jalassa. Henkilöt, jotka tekemät tutkimus- matkoja Wenäjän-Karjalassa ja haluamat »välttää rettelöttä »ve näläisten »viranomaisten kanssa, omat nyttemmin pakoitetut kää»»- tymään kenraalikumirnöörin puo- leen, jonka puoltolause on mälttä- mätön sisäasiainministerin puolto- lauseen saamiseen. Tähän asti on se saatu enemmittä toimen- piteittä. Luonnollisesti tulemat Joensuusta ja likitienoolta. - Timeellisyystyöhön. Jos katselemme nykyistä elä- »nää, »toita aina uusimtnmia simeel- lisyysrikoksia ja raakoja ilkimys- tekoja, niin »varn»asti jokainen makamammin ajattelema kansalai nen huudahtaa: ..moi aikoja, moi tapoja!" Nuo aina »msiilitumat ilkeät siiveellisyysrikokset todistamat, että kansamme keskuudessa simeellisyys- käsitteet alkaivat tu»»t»lwasti höl- lentyä. Kaikenlaiset paheet, kuten juoppous, petos ja simeettömyys, alkamat »»»itä julkeimi»»ii» esiintyä. Ei ala enään löytää sitä sanoma lehteä, jossa ei olisi kerrottu mitä kauheimpia simeellisyysrikoksia. Olemmehan saaneet lukea aiman miimeisistä lehdistä, miten taas pääkaupungissa on aiman äsket- täin joutunut joku 4-ivuotinen tyt tönen tuollaisen ..ihmispedon" uh- riksi. Mistä tulee apu, inistä saa- daan moimakas sulku tuolle epä- siiveellisen elämän ryöppyämälle aallokolle? Aika kul»m, miikotmie- rimät, mutta apua ei ala kuulua. Lapsia, noita miattomia, kilttiä lapsia, joutuu laumottain noiden ..ihmispetojen" uhriksi! Kuinka n»oni on joutunut simeettöinän eläinän uhriksi! Kuinka moi»eit sielun se on tylsistyttänyt, kuinka n»onei» niumiinmoimat raihnai»- nut! Apua odotetaan: sen täytyy pim» tulla, m»iuten kansan»n»e kes- kuuteen pääsee epäsimeellinen elä- mä raimoamaan kuin ruttotauti: se turnielee kansamme: se turine- lee kasmamm» nuorison. Ä!uita ruttotauteja, kutei» esim. koleraa, »ne pelkää»nn »e, »>»e »va- rustauduinme sitä torjumaan. Miksikä »ne emme käy tarn»ok- kaammin hämittämään sitä »nätä- paisetta, >nikä on jo aiman syöpy- »»yt kansainine keskuuteen? Mik- sika me enime käy suolaamaan sitä »nätähaamaa, joka uhkaa myrkyttää, turmella koko kan- samme. Nyt me emine saa enää hukata hetkeäkään. Meidän on alettania ankara taistelu epäsiiveellistä elä- mää ivastaan. Tuo taistelu on alotettama omasta itsestämme. Meidän on jokaisen kitkettäivä paheet sielun oinista sydämistäm- me: niitä kyllä »neissä jokaisessa löytyy, km» me main käärmämine tarkistaman katseemme oinaan it seemme. Meidän siis on ensin puhdistettmva oma itsemme, sit- ken masta on puhdistustyötä alet- taiva tehdä ympäristössämme. Käykääimne sitten puhtaina ja siiveellisinä opastainaan hei- kompia sisariainme ja »veljiämme turmiollisen elämän pimeiltä syr- jäkujilta p»lhtaan eläinän maloi- sammille poluille. Me emme saa enää mälinpitä- mättöminä katsella tuota kansam- »ne keskuudessa riehumaa epä siiveellistä elämää. Meidän simeel- linen melmollisuus o»» käydä an- karaan taisteluun tuota tuhoisaa pahetta ivastaan. Jos me emme käy taisteluun tuota pahetta mas- taan, niin me silloin autamme simeellisyysrikoksentekijöitä! me jou dumine heidän kanssaan ka»»ssa- rikoksellisiksi. Tämä kyllä on san- gen ankaraa puhetta, mutta se on totta. Totuutta ei moi kos- kaa»» paeta. Siis jokainen, joka ei tahdo noita raakoja simeellisyysrikoksen- tekijöitä amustaa, jokainen, joka pitää kalliina nykyisen kansan ja tulemien sukupolmien onnea ja hymi»»mointia, ryhtyköön heti an- karaan taisteluun epästmeellistä elämää mastaan. Mutta muis- takoon myöskii» jokainen simeel- lis»)ystaistelija, että simeellisyys- työ on aiita alotettama omasta itsestään. M. Joensuun Musiikkiyhdistyksen jiittiliiisarpajaisista taitaa tulla paikkakunnallemme ai- man erikoisesti huomattamat juh- lallisuudet, jommoisia ei ole täällä ei»nen kuultu eikä nähty. Jo ke- määstä asti on ketterät kätöset ar- pajaismoittoja ommelleet. Mutta masta muutama miikko sitte on todella touhuun ryhdytty, kun ar- pajaislupa saatiin. Tapasin muutama päimä sitte erään arpajaistoimikunnan jäse- nen, jolta sain kuulla yhtä ja toista heidän hommistaan. Su- keutui siitä keskustelu. — Ensinnäkin tahtoisin tietää milloin omat arpajaiset ja mil- laisiksi olette »»iitä aiko»»eet, ky- syin. — Lokakuun 6, 8 ja 9 päimi- nä on arpajaiset aijottu pitää, ellei jotakin erikoista mäliu» tule, että täytyisi niitä lykätä tuoni»em- maksi. — Mitä itse arpajaisten smmnitelmaan tulee, niin »voit sen suuremmoisuudesta saada aa- mistuksen kun kuuntelet mitä sinulle kerron. Sopiman huoneuston puu- te pakottaa pitämään juhlallisuu- det eri päiminä ja eri paikoissa. — 6 päimänä alkaa arpajaiset j»»hlakonsertilla, jossa m. »n. soit- tokunta aikoo esittää Sibelhikser. pitkän oivertyyrin Suomen sodai» tapahtumista. Orkesteri luullak- seni esittää simphoniai'.. Wielä tulee esitettä»väksi täällä eni»en ku»t- lematon Sibelitlksen melodraama. Kuorolle ja orkesterille omat sä- 'meltäjät P. I. Hannikaii»en, Toi- ,vo Saarenpää, O. Merikanto, E. Melartin ja I. Sibelius luman- ' neet uitsia säivellyksiä. Mahdolli sesti tulee niissä olemaan paljo »iiuutaftn uutta sekä kuultaivaa ! että iiähtämää. i — Tuohan kuuluu satumaiselta, ' äännähdin. j — Ei se mielä mitään, sillä pa- -rempaa ja parempaa lopulta tu- lee. Olet kai jo huhuna kuullut- kin, että lauantaina 8 päimänä tulee esttettämäksi »naailmai» »nai- nio näytelmäkappale, johon oi» sä- meltänyt eräs etemimpiä nuorem- mistä sämeltäjistämme koko »täy- ' telmän ajan kestämäi» ihana,» or- kesterimusiiku». Sämeltäjä on lu- pautu»»ut muomaa»naan parttituu- rit orkesterillemme sopimaksi. . — Etteköhän ole ottaneet liian suurta palaa suuhunne-" Epäilei» ettette saa malmiiksi kaikkea sitä jota »»yt kuivailet. ! — Alkumalmistukset oivat jo tehdyt ja komasti ponnistetaai» sekä orkesterissa että soittokunnas- sa, ja kuten oikein sanoin jos niin hullusti kämisi ettemme ehtisi saa da malmiiksi ohjelmistoa, lykätään arpajaiset miikko eteenpäii». z — Vt o, annappas kuulua mitä ! teette 9 päimänä lokakuuta? i — Silloin ne masta rymyt oi»- kin. Aikasemmin päimällä on moit- toje»» näyttely ja lasten iltama monipuolisella ohjelmalla, ja il- lalla sitte paras lienee sentään pitää mielä salai- suutei»a mitä kaikkea silloii» on, muitten saisimat miettää unetto mia öitä pelkän innostuksen muoksi. , — Aksi asia mielä. Saisko tie- tää mitä tulee päämoitoiksi? i — Kyllä. Sellaista joka sopii sekä maalaiselle että kaupunkiini- selle ja jota ei rikas eikä köyhä- kään pois luotaan lykkää — uin», pankkikirjoja. Onhan siellä sitte yhtä ja toista armokasta mutta ' mistä saat tiedon tuonnempana. Mutta koeta sinäkin puolestasi teh dessäsi toitottaa julki koko laajalle Pohjois-Karjalalle mitä tnleman pitää. Näin sanoen puristi hm» kättäni ja läksi astelemaan omalle sttuniial- leen ja ininä hnnphamppna toi mitukseen lyömään kokoon kuule- maani. , Neekeri. Koulut. "Neiti G. Rancken on nimitetty tuleman luknniuoden aikana hoi tamaan uskonnon ja ruotsinkielen kolleegan miranstjaisuutta Joen- suun sn oin alaisessa tyttökou- kissa. - Joensuun kauppako»»- luun mastaanotettiin I luokalle 38 ja II luokalle 24 oppilasta. ! Waln»istamaa»» kouluun I luokalle 14, li:lle luokalle 12 ja Illninelle 1 »mtta oppilasta. ' Martsilän yhteiskouluun kirjoitettiin 29 uutta oppilasta. Kaikkiaai» on I luokalla 29, ll:sella 24, Illnmella 28, IV:i»nellä 24 ja V:nnellä 13, yhteensä 118 oppi- lasta. Wiipurin turnee. - Eilen näytettiin ranskalaisen Beaumachaisin 4-näytöksinei» ko- ^media „Semillä»» parturi" täydelle huoneelle, i Atonimaiheinen B. on tehnyt nimensä meillekin tunnetuksi kah- della komedialla, nimittäin Semil- lai» parturilla ja Figaron häillä, i jotka hän kirjoitti ennen Ranskan ; mallankumousta. Edellisessä kau nis rakastettama holhokki, manha, ^rakastunut ja mustankipeä hol- ,hoja, miekas ja mikkelä pal»velija, >joka hai»kkii nuorelle kemytmieli- selle herralleen jkämöidyn morsia- men, pitää mireillä jä»»nitettyä mielenkiintoa sellaisella toiminnan reippaudella, niin sielukkaalla wuo- ropuhelun astilla ja joustamuu- della, niii» luo»»nollisest» ja elä- mästi, niin miellyttämällä ja rait- j tiilla luonnekumauksella, että rans- kalaisilla, joilla erittäinkin on hu- minäytelmiin taipumusta ja lah- joja, ei Molieren jälkeen ollut sen mertaista näytettämänä. Kaiken ilokkuuden keskeltä milahtaa mäkistä esiin symä politinen kumoushenki. Elämä kansallinen yleispiirre ku- mastaa läpi kappaleen ei ainoas- taan erinäisissä terämissä sanoissa ja allusioneissa maan myös ko koonpanossa, itse johtamassa aja- tuksessa. Vanhoista ajoista oli aina tapana imata ainoastaan halpasukuisia ylhäisten eduksi, mutta tässä kappaleessa Figaro, alaluokan mies, parturi, palmelija, pitää ohjakset käsissään ja henki- sellä edemyydellään pakottaa yl- häiset palrvelukseensa. Se i»äkö- kanta oli jotakin uutta, jonka suurta historiallista merkitystä ei ole hal- meksittama. Mitä näyttelemiseen tulee, siitä olisi eneminän sanomista kuin nyt ehtisimmekään. Siksi keskeneräistä se oli mielä malmistelussa, että moimme huoleti mapautua nyt lähemmästä selostelusta. Huomenna esitetään „U»isi kirjastonhoitaja" täällä tois- tamiseen. Joensuusta turnee matkustaa Lieksaan, jossa näytännöt oivat t. k. t! ja 1 p., ja sitten Enoon. Wapaamielincn wahi».qon kor- waus. Eräänä päiiväuä heinäkmn» lo- pulla pääsi tuli malloilleen parturi W. Tannerin huonenstossa Waa- sassa. Tapahtuma oli ailvan eri koislaatua sen muoksi, etttärouiva Tanner oli maan hetkeksi poistu- iiut huoneustosta ivaihtaakseen ra haa lähellä olemassa kaupassa maksaakseensa keskinäisen ivakuu- kuslaitos „Sam»»»on" asiamiehen lähetille palolvakuutusmaksun ir- taimistoii makuutuksesta. Lähetti odotti portailla hänen palaamis- tansa sillä ivälin oli tuli huoneus- tossa päässyt -valloilleen tuhoten edellämainitun irtaimiston. „Sam- mon" sikäläinen asiamies oli epä- tietoinen siitä, miten tällaisessa tapauksessa tulisi menetellä ja alisti kysymi)kseii palokormauksesta makuutusyhtiöu johtokunnan rat- kaistamakst Turussa. Sammon johtokunta on nyttem min päättänyt, maikkakaan ei yh- tiö tällaisessa tapauksessa ole mel- moitettu mahinkoa kormaaniaan, erinäistei» olosuhteiden »vuoksi »nak- saa »vakuuttajalle täydellisen palo- korivauksen Smk. 2,000 jättämällä huomioonottamatta, että makuu- tuskirja maksamattomaita ei ollut lain moimainen. ?awallinen Puolukkalähetys. Noin 1G hehtolitraa toi torstai na pohjoisesta höyrylaima „Koli". Puolukat kai saamat ka»ippa»isa ulkomaan markkinoilla. Martaita alkaa liikkua kaupimgin lähetty- milläkin. Sirkkalan Mariksen tal lista olimat »v. k. ^0 päimän »vas- täisenä yönä mieneet kahdet he- mosmaljaat, toiset, jotka olimat hiukan huonommat, oliivat k»un- »ninkii» jättäneet kartanon lähellä olemaan riiheen. Nämä morot oivatkin olleet aiman tamarantu»»- tijoita. Joensuun hewos- paimät. Maaniine he»vosurheilu on mii- me mnosina sanqei» huoniattaivasti kodoiluut ja samalla myöskin he- ivosrotuniine jalostamisharrastus tuntuivasli kasivanut. Tällätn» kttlinakunualla on ryhdytty oikein repäsemään toimintaan heivoshoi- do>» edistämiseksi ja rod»»n jalos- tai»»iseksi: siitä oivat parhaimpana todisteena ne kolinipäiiväiset he- mospäiivät, joita täällä parhaal- laan mietetääi». Marsinkin 5ieski- Karjalan Heivosystnmäseura on erinomaisella innolla ja lämmöllä toiminut tämän asian hymäksi. Nyt parhaallaan mietettämät heivospäiivat omat taivallisesta nnelenkiintoisentniat. Tuota jänni- tystä ja mielenkiintoa lisäämät ne n. k. tuhannen markan ajot, jotka oivat nyt anvan ensimäistä kertaa paikkakunnallamme. Näille hemospäilville, kuten jo etukäteen arivata sopi, oliivat kerääiltyneet maamme parhaimmat ..raivurit". H e m o s y s t ä m ä s e u r a n a- j ot alkoiivat torstaina tk. 1 pnä klo puoli 4 ip. Näide»» ajojen yh teydessä kilpailtiin myöskin „Pa mauspa" kumasta. Koko kilpailu- ajan oli hymin herttainen ja tyyni ilma, mutta ehkä liian hiostaivaa ja painostamaa. Kilpail»nhin otti osaa 31 juoksijaa. Palkituiksi tu li mat seuraamat hemoset: 1 sarjassa (4-muotiset hemoset): 1 palk. 25 mk. Heikki Kontturin, Ilomantsi, tamma ..Leiju", ennät. 1,49,2; 2 palk. 15 mk. A. War- tiaisen, Kontiolahti, ori ..Rinsse", ennät. 1,51,2; :! palk. A. Aspe- lundin, Polmijärmi, tamma „Lei- mu", ennät. 1,53; 4 palk. Otto Okkosen, Kontiolahti, ori „Wilkas", ennät. 1,59; kunniakirjan sai I. Sintosen, Kiihtelys, tamma „Kirp- pa", ennät. 2,14. 2 sarjassa (manhemmat kanta- kirjaan merkityt palkitsemattomat hemoset): 1 palk. l!0 mk. Alb. Ko- kon, Kontiolahti, tamma „Alix", ennät. 3,29; 2 palk. 25 mk. P. I. H. Turusen, Nurmes, tamina „Jlo", ennät. 3,29,2; 3 palk. 20 mk. Keskijäriven oriyhdistyksen, Kiihtelys, ..Osmo II", ennät 3,38; 4 palk. !■> mk. Edm. Härkösen, Kiihtelys, ..Leimu", ennät. 3,45; 5 palkinto 10 mk. I. K. Wik- bergin, Mulo, tamma ..Liinu", ennät. 3,46; kuiniiakirjal» saimat Enon oriyhdistys, Eno, ori „Nalle", ennät. 3,47,2; K. A. Höökin, Pol mijärmi, ..Piiju", ennät. 3,47,8: Toimo Pohjolan, Joensuu,^ ori ..Hölmön poika", ennät. 3,50,8; W. Airion, Ilomantsi, tamma ..Maijaliisa", ennät. 3,51,4. 3 sarjassa (3-muotiset ja man- hemmat kantakirjaan merkitsemät tömät hemoset): 1 palk. 15 mk. A. Rautiaisen, Heinämesi, ori „Rei- pas", ennät. 3,31,2; 2 palk. 10 mk. Pekka Piiroisen, Polmijärmi, tamma „Wappu", en,»ät. 3,45,0; 3 palk. 5 »nk. Salomo L»ikkarisen, Kontiolahti, tamma „Lyly", en- nät. 3,4<;,4. 4 sarjassa (manhemmat kanta- kirjaan merkityt malt. kilpailuissa ennen palkitut hemoset): 1 palk. 30 mk. Pohjois-Karjalan Hippok- sen ori „Woima II", ennät, 3,31; 2 palk. 20 mk. Jalo Mariksen, Polmijärmi, ori ..Peikko", ennät. 3,45. „Pamaus'en" kuman sai »vuo- deksi halttuunsajuoksijaoriin „Rins- sen" omistaja, »nestari War- tiainen Kontiolahdelta. Eilen aaniulla klo 8—10 mä- lilla ilmotta»ituimat juoksijat tä- itään pidettämiin maltion seka s»»u- riin että yleisiin kilpa-ajoihin. Kaikkiaa»» ilinottmitui juoksi- jaa, niistä suuriin orililpailmhm 10; manhempien sarjaan 15 jo nuorten 8. Samaa» aikaan ta pahtui myöskin kantakirjaan mer- kitsemiset. Klo 3 ip. suoritettiin koeajot. Tänään suoritettamat kilpa-ajot oivat epäilemättä heivospäimien jännittäivimmät kilpailut, sillä tu- hannen markan ajoihin omat il- ulottautuneet maamme tunnetuim- mat juoksijat, kuten „Ma»»u", ,.J- lo", ..Lippari", ..Kiimas", ..Aame", ..Hönttö" y. m. On todellakin san- ge>» »nieleiikuntoista katsella mikä näistä „raw»lreista" juoksee isän- nalleen 1,000 mk. Tänään siis klo 3 ip. alkamat ne juuret kilpa-ajot, joihin tieten kin jokainen raiviurheilun ystärvä ja harrastaja kiirehtää. hemospäimien päättäjäiset, jossa tilaisuudessa jaetaan myöskin palkinnot päimmi tilpailliista. Pari hetvoskauppaakin on jo syntynyt täällä hemospäi- miei» aikana. Aiaaumiljelijä Kaup- pinen Halsuan kappelista möi juoksiatammaiisa ..Ilon" kime»»- meistäjä P. I. H. Turuselle, Nrn^ meksesta 1,000 mkn hinnasta. Maamvilj. Pekka Piiroinen Pol- mijärmeltä möi kirjuri I. Suoma- laiselle Joe»»suusta juoksiatam- mansa ,.Wapun". Jälkimäisen kauppasumma tuntematon. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Papisto. Maaliehdolle Rääk kyläi» pi- täjänapulaisen »virkaai» ou Tuo- mtokapituli asettanut Kuimaniemen »v. t. kappalaisen I. W. Teräs- masaran l:lle, Kiurumedei» ro. t. kirkkoherran K. O. H o lp in 2:lle ja Jäppilä»» »v. t. kirkkoherran I. Sinkkosei» 3:lle maalisijalle. Maltakirja oi» annettu lukkari- urkurimirkaan K' o m e r o s s a 5tui- maniemen lnkkari-nrkuri B. W. Järmiselle. Ätiehikkälän kirkkoherra»» »virka on julistettu haettamaksi 00 päi- män kuluessa elokuun 30 päimästä ja »v. t. kirkkoherraksi Miehikkälään on määrätty pastori A. Pärnä- nen, sekä m. t. lääninromastiksi Haminan romastikillmassa Wiro- lahden kirkkoherra romasti W. I. G. Ritoniemi. Wirkamapautta teriveydenhoitoa marten on myönnetty Lemin kirk koherralle M. K. > Tamastille syys- kuun 1 päimästä toistaiseksi ja kirkkoherran apulainen Käkisalmes- ta H. Repo on määrätty ro. t. kirkkoherraksi Lemille. Kerimäen kirkkoherran apulainen I. A. Noponen on määrätty kirk- koherran apulaiseksi Käkisalmelle. Talolliset N. Paju ja T. Ku- pannen y. m. omat »valittaneet heinäkuun 80 pnä toimitetusta kappalaisen maalista Nudellakir- kolla (Miipurin lään.) Tiesuuuuan tutkimus. Läänin k»liveri»öörinmirasto on määrännyt komisioniinaamittari Paul Ekbloniii» asetusten li»ukai- sessa järjestyksessä käymään, teke- n»ääi» kartan ja kustai»,»usarwion raleni»ettamaksi aijotusta kylän- tiestä Joensuusta Pielisjärmelle johtamalta tieltä Pieliniemen kar- tauolle tilalla 11:0 14 Etuni ky lässä. Halla. Hankasalmen, Tohniajärmen ja Kiteen piirien liimismiehet ilmoit- tamat lää»»in kumernöörille, että koma halla m. k. 24—2li päimäin mäkisinä öinä on mikuuttanut po- taatinmarret ja mielä kypsymät- tömät ohrat ja ka»irat. Kansakoulut. Koska Kmitiolahden kunta ei useimmista kehoituksista huoli- matta ole hankkinut yhteen kansa- kouluistaan kreikkalais-katolista opettajaa, maikka mainittua us- kontoa tuiinustamia oppilaita on niin paljon että kunnan asetusten mukaan pitäisi se tehdä, niin on koulutoimen ylihallitus pyytänyt läänin kumer»»öörin toimenpidettä siihei» että mainittu kunta hank- kisi mainitun opettajan yhteen inistä kouluistaan, joissa on enim- mäi» kreikkaliskatolista uskontoa tunnustamia oppilaita. Asian johdosta on lääninhallitus maa- tinut Kontiolahden kuntalaisten selityksen. Mäintautia. Piirieläinlääkäri H. W. Helan der on anonut ja saanut läänin kumemööriltä määräyksen mat- kustamaan Enon pitäjän Eno»» kylään, jossa on sikoihin ilmaan- tunut p»ti»arokkoa, joka on hymin tarttmvaa ja määrällistä tau- tia. Tohmajärmen pitäjän Onkamon kylässä ilmoitetaan lehmiin il- maaiituneei» määrällistä tu»»te- matonta tautia ja saman pitäjän Märtsilan kylässä punatautia. Tämän johdosta on Tohmajär- men piiri»» piirilääkäri Axel Sö- derma»» määrätty matkristainaaii paikkakunnalle. Viipurin Turnee (Johtaja Iivari Paatero) Lieksassa: Tiistaina t. k. 6 p:nä Uusi Kirjastonhoitaja. Keskiviikkona t. k. 7 p:nii SEVILLÄN PÄRTURI. Enossa : Torstaina t. k. 8 p:nä Uusi Kirjastonhoitajc?. Näytännöt alkaa klo 8 ip Äulkukauppalupia. Lois Aleksander Hämäläinen, ^teenlcchden kylästä, talollinei, -U5»lle Karisalo, saman pitäjäii Päätyen kylästä, ja työmies Tah- rvo Mikonpoika Hirmonen, Joen- »aupungista oivat läänin- hallitukselta m. k. pnä saaneet lumaii yhden muoden aikana Kuopion läänissä harjoittaa sei- laista kulkukauppaa. josta puhu-' taau elinkeinoistn 31 p„ä, nan - liskuuta 1879 annetun armollisen asetuksen 10 §:ssä. 5iarh» saatu loukulla. Niinkuin on kerrottu, on tänä kesänä liikkunut karhuja monissa paikoissa Jlomantsiii saloilla, re- pien m. m. lehmän Lutikkamaa- raii sydäiimaalla jossaiii Möhkön läheis»)ydessä. Paikkakuntalla on ryhdytty toimiin näiden neli- jalkaisten mallan kukistamiseksi., Niinpä muuan Timoskainen teki metsään hymän loukuii, johon häi» syötiksi kiinnitti metsänkäm- menen tuhoaman lehmäii. Tämä konsti onnistuikin paremmin knin saattoi uskoakaan. Karhu tuli haaskallensa ja joutuikin kiinni käpälästään loukkuun. Toisena päimänä kun sitten pyydystä tul tiin katsomaan, loikoi simä karhu loukusta irti pääsemättömänä, jolloin se tietysti lopetettiin ja saatiin edes mähän kormausta metsänkuuinkaau aikaisemmista tuhotöistä. Martaita liikuskeli mk. 30 päiivän mastai- sena yönä Höytiäisen kanamalla, ivieden talollisen Puhakan piha- maalta hemosmaljaita ja huima-' massa olleita liinamaatteita. EH- käpä olisimat muutakin mieneet, mutta talon renki, joka sattumalta oli pistäytynyt ulkosalla, säikähytti noita rohkeita ..taivarantasaajia". Ketä nuo morot olimat, ei ole roielä tietoa. Lnkitkaapa tarkoin kaikki säilytyspaikat, sillä näin syyspimeillä niitä alkaa liikuskella jos minkälaisia roistoja. Warkaudesta tuomittu. Mälikäräjissä Kiihtelysmaaran pitäjän käräjäk»mnan kihlakunnan- oikeudessa m. k. 24 p:nä tuomit- tiili työmies Kontiolahden pitäjän Lehmonahon kylästä y?tifo Halo nen ensikertaisesta »varkaudesta pi- dettäiväksi 4 kuukautta lvaukeudes- sa. Tuomittu ilmoitti tyytyivän- sä päätökseen ja passitettiin hänet Kuopion lääninmankilaan. Samoissa käräjissä laskettiin mapaalle jalalle »varkaudesta syyt- teenalaisena olleet ivanctitut työ- miehet Pekka Törrönen Joensuun kaupungista ja Otto Suikkouen Kiihtelysmaaran pitäjäii Mulon ÖS I GSS Sri ST," as sB cg cc 22' 5^' k^s I cz SI «ET as £35 Kolera Wenäjällä ja «uomeu »valtion tilaukset. ^Nurmeksen rataa marten oli ratakiskot tilattu eräästä rau- tatehtaasta Jaroslmvissa ja oli tehdas sitoutunut hankkin»aan kis- kot ennen lokak. 1 päimää. Nyt' oi» tehdas kuitenkin ilmoittanut, ^ ettei se moikaan täyttää sitounins- taan, koska tehtaai» koko työmäes- tö ou kolerapeloi» takia paeniiilt. — Wib. 'NA Muualta Suo mesta. Waltiou rawikilpailut Wiipu- rissa. Maltion ramikilpailuihin, jotka toimitettiin keskimiikkona Kelkkalan kilpa-ajoradalla, otti osaa kaikkiaan 27 juoksijaa ja kilpaili »»iistä »»uo- rempiei» sarjassa 12 ja manhem pien sarjassa 15 ramaria. N n o r e in p i e n sarjassa saimat palkintoja seuraamat: 1 palk. 200 mk. Hellu, on», maan- milj. E. Mirolainen Miip. pit., ei»n. 5 m. 27,0 sek., 2 palk. 125 mk. Pujo Malppaan Poika, om. kauppias Antti Aro Iitistä, enn. 5 m. 41,4 sek., 3 palk. 75 mk. Hilska, om. maanmilj. E. Nämeri Jääskestä, enn. 5 m. 49,8 sek. ja 4 palk. 00 mk. Humun Hessu, om. maanmilj. I. W. Hagman Wiip. pit., enn. 5 m. 52,2 sek. Kunniakirjan saimat: Siimo, om. maanmilj. S. Rantanen Kirmus- ta, enn. 6 m. 18,6 sek., Mappu, om. maanmilj. R. Junnola Säkki- järmeltä, enn. 5 m. 57,4 sek., Woi- »nan Tyttö, om. maanmilj. T. Saksala Heinolasta, enn. 0 m. 4,6 sek., Hanhi, oin. maanmilj. S. Tapio Muhoksesta, enn. 5 »n. 57 sek. Raju, om. pros. A. Streng Räisälästä, e»»n. 0 m. 20 sek. Manhempien h ewo stei» sarjassa palkittiin: 1 palk. 400 mk. Perho, oin. »naanmilj^ W. Nikoljskij Muolasta, eitn. 5 >n. 5,6 sek., 2 p. 300 mk. Leisa, om. maanmilj. I. F. Sipilä Akaasta, enn. 5 m^ 9 sek., 3 palk. 2.,0 mk. Lempi, onl. maanmilj. M. Jnki- nen Kuolemajärmeltä, enn. 5 m. 12,8 sek., palk. 200 mk. Oima, 8 SS A SS < ro so vi o C/l sa co » »•m < ö SO o t 3" &