Tiistaina 22 p. Helmikuuta KARjALATAR N:« 21 — 1910 Mulo» maalaisseura toimeenpani ramikilpailut t. f- l' J p:nd Rajakau lammella. Ajoihm ilmoitetuin i)l)t. 2's hemosta, jotta kuitti hymäksyttiii». Rilpailtun toU messa sarjassa nimittäin: •> wuo- tiaat ja nianhemmat, 4 »vuotiaat ja o rauotiaat heivoset. äöanfjemntilla oli juostaiva mat- ka 2 fin., tiipaili 9 heivosta; niis tä sai l palk. toiminimi H. Pääk- kösen Joensuusta on „Joel" enn. r>4,5 sek.. - palk. kauppias M. Partasen 7^ei»su»ista ori ,,1'ljas" enn. 3. 58,5 sek. 3 palk. Maan- niilj. I. W. Wikberqin Mulosta ori „'.'!alli" cim. i. U' sek. 4 palk. Kcski-Liarjalan heiv. yst. seuran i>ri „Hurra" enn. 4. 2 , sek., > palk. k:kirja maanivilj. H. Vatasen Mu- kosta ori ..Huijari" 4. 25 sek. ja ti pait Mirja herra A. Suhonen Joensuusta tamma »heitto" enn. 4. 37 sek. Hurralle ja Huijarille tuli sama tulos, mutta annettiin arman ratkaista. 4 »vuot. sarjassa kilpaili 7 hem. juostaiva matka 1 tm., niistä sai 1 palk. maanivilj. SD. Llkolen kontiolahdelta ori ..Wilkas"' enn. 2. 7 sek. - Mk. maanmilj. I. Monosen Hammas- lahdelta lainina ..Sirkka" enn. 2. 18 sek. '•> palk. herra -X. ©artmi sen Joensuusta ori „Ninsse" enn. 2. 21,ö fcf. ja 4 palk. Mirja maan- roilj. b. Soinisen Hammaslahdesta ori „Wiljaini". Nelinsuotiaiiteii kilpaittamalsi oli prokuristi W. Hirivonen lahjoittanut pokaalin, »vaatimuksella, että sen saaja tulisi juosta kilometrin 2 minuuttiin. Kun ei yhtään niin hymää ennä- tysrä saatu jätettiin pokaali maa- laisseuran huostaan ensi taimena kilpailtamaksi. !'!. »vuosi sarjassa kilpaili 7 Ivar saa 1 fm. matkalla ja sai 1 palk. maanivilj. I. Hirivosen Onkamosta ori ..Into" enn. 1. 00,2 sek. 2 palk. maamvilj. A, Makkosen mu- kosta tamma ..Lipakko" enn. 1 11 sek. 3 palk. maamvilj. T. Kaup- pisen Mulosta ori „Pujo" enn. 1. 16 sek., 4 palk. maanmilj. N. Pcnmiaisen Hammaslahdesta tam- ma ..Rauha" enn. 1. Ii sek. ja 5 palk. k:£ii'ja maamvilj. ). Kö nönen Hammaslahdesta ori ..Nien- to" enn. 1. 1 T,5 sek. Palkintotuomareina toiinimat maanmilj. Pekka Hirmonen ja E. Siljander, nahkuri T. Mehmiläinen, n»?isäherra Wäinö Walie ja koit- fulentti T! Pohjola. Palkinnot jaettiin maanmilj. E. Siljanderin talossa ja samassa ti- laisuudessa keskusteltiin 3-talmis- tm kilpa-ajojen turmiollisuudesta. Lausuttiin kilpa-ajojen toimeen- panijoille se toimomus, että mast- edes jätettäisiin 3-muotisteu ajot pois. Rata oli komin pehmyt ja ilma liian leuto ja märkä, joihin nähden tulokset tulimat kohtalaiset. Tuuremmviuen sahalaitos >sal- missä. Äskettäin on saatu malmiiksi Osakeyhtiö Hosainossin rakennut- tama uusi saha Salmissa Tule- manjoen suussa, aiman entisen, saman yhtiön omistaman saha- laitoksen läheisyydessä. Laitos, jota alettiin rakentaa wiime kesä kuussa, on ensimäistä maassamme ei ykiin suuruudeltaan, maan erit täinkin hienon ja aistikkaan ulko- näkönsäkin puolesta. Saharakennus on 70 m. pitkä ja 15 m. lemeä kaksinkertainen ra- kennus, marustettuna hymällä ak- kuna-malaistuksella ja yhdellä laa- jalla tukinnostosillalla, jonka päälle on rakennettu n. k. miilakamari, missä sahanterien teroitus tapah- tuu automaattisesti. Saha on neliraammen. Liaksi ensimäistä raamia toimittamat hirsien kant- taamijen ja toiset kaksi sahaamat ne lankuiksi ja laudoiksi. Tästä siirtymät ne toistin teriin, lähtien aiivan puhtaina ja malmiinarau- tatietä myöten määrättyihin paik- koihinsa lautatarhaan. Kaikki ros- katamara menee teitänsä myöten automaattisesti pannun uuniin ja niitä marten ulkona seisomiin wau- nuihin. Laudat myöskin moipi suoraan Maunuista panna tapu- leihin lautatarhassa. Milä muuten tähän lautatar- haan tulee, on sekin rakennettu ai- man uudenaikaisesi: ja moipi siitä lastata noin 10 proomua yht'aikna aiman rannassa. Kone- ja pannuhuonerakennus on tehty tiilistä 54 m. pitkä 9 ja puoli m. lemeä. Se sisältää suu- renkaisen mekaanisen merstaan mo- nenlaistne työkoneineen, kolme sor- mia, höylää ja porauskoneet y. m. Keskiosassa rakennusta on itse kone- huone, jossa on yksi isompi ja toi- uen pienempi höyrykone, sekä suu- renmoinen sähkökone, josta lähtee sähkömalaistus koko sahalaitokselle, lautatarhaan ja noin 1,5 km. pääs sä olemaan Hosainossin asuinkarta- noon Miinalaan ja riittäisi koneessa malomoimaa mielä hyminkin laa- iälle alalle. Pannuhuoneessa on suuri tuliputkikattila ja on huone rakennettu niin laajaksi, että tar- peen tullessa moipi asettaa toisen- kin pannun. Lattiat näissä huo- neissa omat betongia, katot rau- tabetongista. Kaikki koneet koko sahassa on tapaturmien mäittä- miseksi suojattuina. Sahalaitoksen on piirusianut ja rakentanut rakennusmestari Miktor Wikkula. Suurin osa koneista on hankittu Wiipurin konepajasta. Sähkömalaistuslaitoksen on ylös- pannut Sähköosakeyhtiö A. E. G. Viipurista. Jo kaukaa nähdessä tämän, alal- laan jättiläisrungon, jonka edessä seisoo musta 32 m. pitkä samu- piippu, minkä juurelle laimetusta tukkien säilytysaltaasta nousee sitä talmisin sulana pitämä höyrö ikääm kitin miime hengähdyksenä niiden tuhansien tukkien puolesta, uu»ka sen läpi tuon jättiläisen ntaait johdetaan, tuntee |ckä jutua ctta iloa. Surua, ajatellessa oatinrn kauniiden metsien, sen suurimman rikkauden pikaista loppua kun?c?ha on käynnissä nötä päimää ja Mä ajalla kuluttaa I.'"»0—1.100 tuk- tia: mutta iloa, ajatellessa tehdas, ja liiketoimien lisääntyneen paikka- kunnalla ja siten suurempaa työn- ansiota Salmiin tuottaman. Ztnrmeksen eläinsuojelustchdis- tykscn ^ peruskama kokous pidettiin t. k. 17 p:nä tauppalanlalolla. Pu- heenjohtajatsi malittiin ^aptek. M. Calonius, marap. ».etiäherra W. 5'imioila, muiksi jäsenilst rc-umat A. Söderström, L. Saarelainen neiti A. Osrcu&okjm hrat I. flatu na, (5. Hännint-!., P. Saarelainen ja'o. Ahonen. Nurmckscu hiihtokilpailuista. W. P. K. hiihdot omat entiset- Ia radalla maalisk. '> p. sekä mäen- lackukilpailut. Woi:n. urh. osasto panee wi- meen 13 p:nä maalisk. lo km jäämatkalla ..merkkihiihdot" ja li! p. maalisk. yleiset hiihdot 20 km matkalla sekä ..»viestihiihto" 3p:»»a huhkik. Kaleman juhlaa imetetään Nurmeksen kauppakassa t. k. 28 p. runsaalla ohjelmalla. Tuberkniiinitarrasius. Läänineläinlääkäri I. Elis Hän- ninen on määrätty toimittamaan asetusten mukaisen tuberkuliini- tarkastuksen talollisten H. Romp- pascn ja A E. Sutisen sekä kaup- pias H. E. Pääkkösen omistamis- sa karjoissa Juuan pitäjän Ähmo- maaran kylässä ja joissa iarkas- lettamien eläiitten lukumäärä on K4 nautaa. Kulkutaudit. Läänin kumernöörille tehdyn ilmoituksen, että Enon pitäjän Rahkeen kinkerikunnassa ihmisiin on ilmaantunut jokin tuntematon tauti, johon useita henkilöitä olisi kuollutkin, ilmoittaa Joensuun piirilääkäri oUee.i turhaa hälytystä ja liioittelua. Hiääi kylästä. TiakonaattiasiaaharraLta^ain muosikokous pidetain sunnuntaina tk. 20 p:nä kirkonkylän kansakou- lulla. Wirren ^veisattua puhui kirkkoherra E. Blomberg Jaat. 1: 27 märsyn johdosta lyhyk» sesti, mutta länrpinun sanoin. enjälkeen lauloi sekaioöri pari hengellistä laulua ja kaupp. P. Kankaanriitta luki diakouaatlitoi mikuuuan muosikertoinuksei? ja tilit. Toimikunnalle myönnettiin sttte tiliivapaus. Tiakouissa A. Pekka- rinen luki mielä erään tilaisuu- teen sopiman kertomulsen, jonka jälkeen kööri taas lauloi muuta- mia lauluja. Seurasi sitten kysy- mys, mieiafö' katsotaan tarpeelli seksi diakonissan pitäminen seura- kunnassa ja mahdolliseksi, koska rahamarat omat nyt jotenkin lo- pussa. Tähän asti on diakonissan palkkaamiseksi tarmittamia maroja kerätty seurakuntalaisten mapaa- ehtoiscsti antamina lahjoina. Mut- ta kun tämäkin tuntuu tuleman ;o liian raskaaksi yksityisille, niin olisi nyt päätettämä joistakin muis- ta keinoista. Kokous ehdoitti, kat soessaan edelleen diakonissan tar- peeliiselsi, että asia esitettäisiin kun- takokolikselle tai seurakunnalle, joka ottaisi sen palkatakseen, jnutenkm katsoi enemmistö oleman parasta ulkea mielä toista tietä, ettei tä- mäkään taas herättäisi kuntakai- issa mastenmielisyyttä diakonis saan. Sentähden esitettiin diako- naattitoiinikunnan tekemä ehdo- us, että perustettaisiin erityinen seura sitä marten, jossa tapauk- essa myös moitaisiin sen mah- mistettujen sääntöjen nojalla saada zuolet diakonissan palkasta mal- tioapua. Tämä ehdoitus tulitin lopuksi yksimieliseksi päätökseksi ja niin perustettiin taas tmsi seura paikkakunnalle, nimeltä „5)iääkky- kän diakonaattiseura". Se tukee olemaan fannaitajasenraim diako- nissan palrkaainiseksi. Sääntöjä laitettiin ja hyiväksyttiin samalla jo osittain ja lopullinen malmis- lelu jäi toistaiseksi. Jäsenmaksun päätettyä, joka nyt määrättiin .">0 menuiksi, kirjoittautui joukko jäse- niä seuraan. Tällä pienellä n?ak- ulia on nyt yleisöllä tilaisuus auttaa tärkeätä asiaa eteenpäin kukin osaltaan ja mapaaehtoisesti. — Seuran johtokuntaan malittiin aikki enuset diakonaattitoimikun- nan jäsenet, niistä kirkkoherra Blomberg puheenjohtajaksi ja pas tori Lauri toimitsijaksi. Lopuksi laulettiin mirsi. 5iiertäwä karjakkvkurssi alkoi toimintansa t. k. 1"> p. Huh- tilammilla maanmilj. 'A. Erosen talossa kymmenkunnan oppilaan euraamana. Kolmisen päimää toimittuaan kurssit kuinminkin loppuimat, oppilaiden ja mnitten- rn asiaa harrastamain henkilöi- den suureksi ikämyydeksi, syystä kun ei karjakkoa tullut, joka syystä tai toisesta lienee ollut estetty tulemasta tähän tilaisuuteen. Konsulentti kyllä oli, mutta hä- nenkin kämi yksinään maikeaksi johtaa omaa ja karjakon tointa yksin, joten tämäkin paikkakunnalla hymää tarkoittama ensikertainen yritys alkuuusa loppui. — Tähän on ehkä itsemme syy. — Laitta kaamme toiste asiamme huolelli semmin niin emme jää pahoilla Mielin nölkottämään. Muualta Suo mesta. Nemvottelu Suomen asioista. Hartiuoiviu komitea» ehdo- tuiscu tvleuttamieia joudu- tettatvs!. ..Rjetsh" kirjoittaa: Huhujen mukaan pidettiin näinci päiminä Suomen asioista neumot- telu, johon ottimat osaa päämi nisteri Stolypin, senaai^oci Har- linom, Slsheglomitom, maltioneu- moston jäsen Teutrich, mallioneu- wos ^ioremo y. m. Pohdinnan, alaisena oli Hartinomin komitean enemmistön ehdotus, joka, knten kerrotaan, ei aiheuttanut minkään- laista suurempaa tai pienempää erimielisyyttä, kaikki neumotte- luu jäsenet pitiivät toin.iiean eh- dotuksia täysin hywäksyttäwinä pääpiirteissään. Eritvisen seikkaperäisesti kesktts- teltiin kysymyksestä Suomen edns- tajien osanotosta maltakuunan duumaan. ^Neumotlelun kaikkien jäsenten yksimielisen mielipiteen mukaan on käniä toimenpide yb" mäillä- inätön, sillä muussa tapallkiessu nykyiseii järjestyrsen mallitessa, jolloin kaikki rajamaat Suomea lukuunottaniuila oltamat os^amal. taknnnanduumaan evnslajiensi! kaulla, tunnustettaisiin Suomi itciuukui.i nuvaluiesti täysin eri koiseksi ja itseuätseksi ./.valtakun- naksi mallaiunnasla^. -;onka ohella mielipiteen mukaan, johon '.'hiyi ministerineumoston puheen- juhiajatrn, nykyinen asiain tila tällä alalla on sopinmlon keisari kunnan käytännöllisenkin hauitse- misen kannalta katsoen. Monilla kysy.nykyllä. joilla ensi katsahdus- kaudella on puhtaasti paikalliiien suomalainen luonne, itse asiassa onkin hymin läheinen ja erokta- matoii suhve yleismaltaknnnalli siiii asioihin. Tällaisten usioiden ratkaisu ilman lainsäädänlölai tosien myökämaikutusta esiintyy )\mronoksi ivnkaivaua esteenä hal linnon kokonaisuuden toteuttami- seen nähden. Tämän »vuoksi suomalaisten edustajien osanotto nialtakunnan duumaan ja niiden Suomessa syi»ty»vien kysymysten samaan ai- kaan siirtäminen duuman käsitel- tä»viksi, joilla on lamea yleismal- ktnmallinen merkitys, on ehdotto- man tärkeä. Edelleen lausuiivat nemvottelnn osanottajat sei» ajatuksei:, että eh- dotettujen toimenpiteiden pikainen toteuttaminen on erinomaisen tär keä asia, joissa toimenpiteissä heidän mielestään oli myöskin »nirä tärleii» askel Suomen ja Wenäjän yhteenliittäiniseksi ja ainoa keino, jolla poistetaan Suo- men autonomia liian lameasti käsitettynä. Muutamien neumot- telun jäsenten mielestä eimät nä inä toimenpiteet riko niitä Suo- men autonomian peruskäsitteitä, joita sille on myönnetty historial lisissa asiakirjoissa, maan omat ne ainoastaan keino, jolla este- taan Sameat tutkinnot ja siitä jokitulvat liialliset ivaatimnkset, jotka itse asiassa eimät ollenkaan johdu Suomelle myönnetyistä oi- keuksista ja samalla maikuttaivat mahiiigolkisesti koko »valtakunnan elämän kuluum. Ehdotettujen toimenpiteiden kii reellinen toteuttaminen, jota neu- »vottelim jäsenet pitimät tärkeältä, yritti saada aikaan ehdotuksen, että toteutuminen olisi tehtäivä perus- tuslakien 87:»» tj:n pohjalla. Tä män ehdokulsei» tekijä huomautti m. m., että uusi eduskunta ei an- na toimetta entistä soivinnollisem- piin suhteisiin ja sen ivuoksi on vdotettaivissa, etlä nykyisen 8lgtus •;16n mallitessa Suomea koskemien ratkaisemanomiei» kysymysten tn- ln kasivaa entistä snnremmalsi. Tämä ehdotlls yylättiin fnueit- kin jyrkästi. Hallituksen ednsta- jal ilmottimat selivästi, että ehdo- lelut toimenpiteet »voidaan toteut- taa ainoastaan säädetyssä järjes tyksessä. Edelleen yhtyi neumottelu senaat- tori Haritonomiin, joka huomautti ehdotusten muista epätasaisuuksis- ta sekä puhtaasti sanamuotoon hiin myvslin liialliseen ja usein tarpeettomaan räikeyteen näh- den. Epätasaisuudet omat selitettä- missä siten, että ehotulset oli laa- dittu »verrattain lyhyessä ajassa, koska »vas^amäitteet piti tehdä hy- »vin lyhyessä ajassa. Ehdotusten sanamuoto laaditaan uudelleen ja sitte ne jätetään mi- nisterineiimosiolle ja sieltä »valta- kunnan duumalle. Neumottelussa lausuttiin oletta mus, että kun uuteen sa»»an»uotoon laaditut ehdotukset otetaan pohdit- tamiksi utiuisteri»»neuwostossa, on tähän pohdiutatilaisuuteeu kutsut- taiva Suonien ednstajia, joilla oi» olema neumoltelema ääni. Tämä ehdotus ei aiheuttanut »vastustus ta hallituksen edustajien puolelta, mutta itse kysymys jäi aivonai- seksi. Aatelis- ja wirka-arwonsa sekä ritarikuutien jäsenyytensä menettänyt. T. k. 14 pnä korkeimmassa pai- kassa tapahttmeessa esittelyssä on käsketty, että Turun homioikeuden tuonritsema Ha,»gon entinen kau- pu»»gin kainreeri ja rahastonhoi- taja, mirasta eronnut homineuivos Wladi»nir Wegge, on menettämä aatelis- ja »virka-armonsa. Sitä- paitsi on W. määrätty erotetta- maksi Annan ritarikunnan 3:nnen luokan ja Stanislaii» ritarikunnan 3;n«e»i luokan jäsenyydestä. Sa malla !)!l H: M. Keisari käskenyt senaatin ilmmttamaan Weqgeä me syksynä mietettäessä Kimen koskeman lopullisen tuomion raha- -^'Miiotisiuhlaa ajatus runoilijan oli aijottu suomalaista puoluetta ivastaan oli kokonaan harhaisku. Mutta hra Antila saa hengenhei- molaisistaan tämän jälkeen sa noa: „omat koirat puri- ivat". Aleksis Kilven uiökiu osto yli- oppilaskunnalle. Kuten »nuistetta»»ee, heräsi »vii- Kansallis-Osake- Pankki. Pa»»kiu muosikertomus w:lta 190!) on painosta ilmestynyt. Johtokunnan kertomuksessa kosketellaan m. »n. seuraamia asioita. Huomattaivau lisäyksen maam- me rahamaroihin omat tuottaneet obligatsioonilai- . mark- Ritarikuunau jäsenyydestä ^»-v-'chdolukse,»sa malmiiksi, jonka mu- tettu. s laan suomeiikieliset ylioppilasosa- T. k. 14 p:nä korkeimmassa kunnat vstaisiivat kysymyk>essä paikassa tapahtuneessa esittelyssä! oleman niökin saunoineen ja ukko- o» käsketty, että Maasau homi-j rakennuksineen 000 markan kauji- oikeudeu joukuk. 1 p:nä 1008 tuo- niitsema lääninarkkitehti K. W. Reiniiis on erolettaiva Ttaiiislain ritarikunnan :'.:nnen luokau jäse- ... — —'— —ijif— v f f - ' f ,. ■ , '.'vi ' *—■ .»«...v, inuutamat kau- entisessä Mirassaan Hangon ! lasoiatuntten kesken komitea, »onka f puiuut ja yhtiöt omat muvden ku- leiinälinkonttoriil päällikkönä tute^sch^.nzänit c-ttsi ,uaun»staa asiaa luessa ottaneet, pääasiallisesti uiko- man «'säkkeen suorittamisen lopet-'i^ ^änma tanvittamat tiedot inak-z mailta. 'ttahao!oissa»nme tämä li- tamiseM. ?suehdoista y. m. seikoisia. lsäys ei kuitenkaan ole maikutta- j jtoinitea on nyttemmin saannt.'nut suurtakaan muutosta. Tosin Suomen Pa,»kki huhtikuussa aleusi lainanantokorkoum. puolella pro- sentillä ja »nyös yksityispankeissa omat »tloslai,»austorot olleet jon- kun merran alhaisempia, mutta pankkien korkein talletuskorko on muoden läpeensä pysynyt miibesia prosentissa. Tuonti on edelleen pysynyt snh- teellisesti suureilpuoleisena, mutta myös mie»»ti on ollut nousemassa, pääasiallisesti sen johdosta että puulamarain hinnat ulkomailla omat kohonneet. Pankii» talletukset omat lisään- tyireet noin 8', nulj. markkaa ja rahamarat omat mastanneet liik- keen kysyntää, jos kohta paiikki ei olekaan ollut tilaisuudessa täysin tyydyttämään rakennusteollisuuden tarpeita pääkaupungissa. Pankki on ollut osallisena Osake- yhtiö Suomen kaupunkien Hypo- teekkikassan ja Helsingin kaupunki- pahinnasta sen nykyisillä asuja- mitta, Kiwi-»vainajan »veljeltä ja täniän maimolta, ehdolla, että ^ ivanhukset saamat siinä kuolemaan- nyndestä ja on häneltä otettaiva i sa saakka »vapaasti asua. karmiv ia ritarikunnan kapitulille lähetet-jtauui maa-alue, pinta-alaltaan taioti mainittu»' ritarikunnan t250 »»»-*, tulee maksamaan 750 mk., meriu. iJaitiim vaU)«kilpailussa Waa- fnji? a torstaina saimat palk:iltoja nuo- rempieu hemosten sarjassa: I palk. konltoristi Ltiiidin Maasasta tam ma ..Wappu", ö min. 47 sek., 2 palk. maanmiljelijä Näiliäläil Älsäristä taiilnia ,.-pujo", -"> mjn. sek., :> palk. ajuri H. Med inaan Tampereelta tamrna,.Maik- ki". '> min. .T> sek. ia 4 palk. maa-.uotlj. C . Mnnn,» Uvähasm- kyröstä tamina ..Leinpo", ö niin. ')8 sek. — Wanhempien hemosten m viassa soimat nalkintoia- 1 palk 400 mk. apreektari Roosin sasta ori „Kiiwas", 5 min. 22,<! sek., 2 palk. 300 mk. apteekkari Noosin Waasasta ori Aarne", j min. 2."> sek., 3 palk. 250 mk. M osa!.: i ?T;'yd%km Kokkolasta ori ..Poika", miu. sek., 4 palk. 200 mk. Linnan A>iultial- ka ?;i!nma ..Tonttu", ö min. 34 sek., •"> palk. 1")0 mk. Hinkan Lein- pääkästä tamn»a ,.Wappn", .'i m. 3-'< sei. ja 0 palk. 100 iitk. P?nt- tiläii .Unlajoetta ..Rebeeka", -i min. 4n,6 sn. MaiSteriivihkUusct. Perjantaina piti Helsingissä nelisenkymmentä sil. kandidaattia kokouksen rnaisteriivihkiäisten jär- jestäiitisestä kemääksi. Bihkiäis- lei» toiinlttamista kaikki periaat- teessä puolsimat, »nntta kysytään ensin yliopisiomiranomaisten miel tä ennenkuii» lopullista päätöstä tehdään, tislaa »varten malittiin mäliaikainen toin»ik»inta. N»korsnoiualaisen puolueen kes- kustoimikunta. Sen johdosta johdosta, että pro- sessori E. 1'i. Setälä oli jo aikai seniiliin pyytänyt päästä mapaaksi kesknstointikunnan puheenjohtajan toimesta, »valitsi keskustoimikunta kokouksessaan »viime keskiiviikkona puolueen keskustoimikunnan pu heenjohtajaksi prosessori Kustami Grotenseliin. 5iaufailiS-^sakcpankin osakkei- dc»! arwon kohoaminen. Pörssihllutokaupassa Helsingissä tk. 18 p. päimänä myyriin »l»nuta- mia Kansallispankin osakkeita 770 markasta. &uma juttu. Toislauivant. ..Pohjanmaassa" za sei', jälkeen kaikissa perustus- laillisissa nuorsuomalaisissa y. »n. kagaalilehdissä on huomattamalla laivalla kerrottu seuraama: „3iu- ma juttu. Tammikuun 1 pstä ou 5tauhama>» kunnallislautakun- iian esiiniehenä on ollut talokas Ä!. W. Antila. Nykyisen halli- tussunnnan ei suinkaau tarivitse olla huolissaait siitä, että Kauha- man kunnallislautakunnan esimies asettuisi laittomuuksia »vastamaan, sillä hänen oma lupauskirjansa »varl)a»sem»nilta ajoilta löytyy rviekä Waasai» läänin kumernövrin ivirastossa. Olenime saaneet sii- tä jäljennöksen ja kuuluu se sa- nasta sanaan seuraaivaSti: „Waasan Läänin Herra Kumernöörille. Jos »ninua pidetään rikollisena asemelmollisuusasiassa, kuntako- koukseu esintiehenä ja kuuna»» jä- enenä, niin pyydän nöyrimmästi että Herra Kuivernööri antaisi sen minulle anteeksi, kuitt myöskin lupaan, etten koskaan tule halli tuksen toimenpiteitä missään ta- pauksessa »vastustamaan' Kau- haiva, joulukuun 21 pnä 1003. Korkeimmalla kunnioituksella M. W. Autila, Kuntakokouksen esiinies. Todistaa: M. E. Laurila poliisikonstaapeli. E. K. Komaiien poliisikonstaapeli." Mitä tämän paljastuksen taka- na lie ollut emme tiedä, huo- rna»tttaa täinän johdosta „Waasa", mutta seu mc kyllä tiedämme, että kyseessä olema henkilö M. W. Antila Kauhamalta on ikänsä ol- lut ankara perustuslaillinen nuor- suo»nalainen,> mieläpä sitä Suom. Kansalaista pääskysmallia, ja mi- hanu»lt ja wastusta»»ut suomalais- ta puoluetta kuin ruttoa ja kuo- lemaa, jotenka paljastus, jos se ja on se ostettamsssa agconoomi 1. Gulinilta. Palstan lohkaise- mise»» ja ianvittaivien korjauksien ktistannuksct nousisiivat yhteensä 2.'<l> markkaa»», jokei» osaknntien kesken tulisi kaikkiaan jaetiamaksi 1,000 markan menot. — Sitä paitsi ehdottaa komitea »vielä, että osakunnat lahjoittaisimat laien os tamansa palstan rakennuksineen Ukioppilaskunnalle toimoinuksekka, että se hankkisi mahdollisimmat'. »nnsaasti muistoesiiieitä niuoil>- seurakuntain obligatsioonilainan "~" z -" Li hankkimisessa. Suoden kuluessa on amattu neljä haarakonttoria, nimittäin ke- käkuussa Jämsässä, heinäkuussa Vammalassa, marraskuussa Loi- »uaalla ja joutttkuussa Riihimäellä. Jisalinen ja Loimaai» haarakont- toreja marten on ostettu omat talot ja pääkonttorin huoneuston iaajentamistyöt on saatu loppuun suoritetuiksi. Dhä laajen.ema liike on tuotta- nm pankille hymän »vuosituloksen ja sm johdosta esitetään osakkeille jaettamaksi 15" 0 osinkoa, raastaa- ma 30 markkaa osakkeelta. Kun ne »varat, jotka täten ehdotetaan »varattamaksi pankin liikettä mar- ten, eimät riitä tyydyttämään yhä kasmamaa tarmetta, on ryh- dyttt) ehdottamaan osakepääoman lisäämistä. ^ Woitto- ja tappiotilin saldosta Smk. 3,348,109:21 on menemä muosimoitosta Smk. 2,750,440: 70 tantieemeihin ja lahjapalkkioihin Smk. 309,303:05, jonka jälkeen yhtiökokouksen käytettämänä on 2,918,745:50. Tämän määrän ehdottaa johto- kunta käytettäiväksi siten, että osak- kaiUe jaetaan 15 pääomalle Smk. 9,000,000 Smk. 1,350,000: — ja että siirretään ylimääräiseen »vararahastoon Smk. 900,000: —, marattujeu »varojen rahastoon Smk. 50,000: — seka pankkitalo jen armon alentamiseen Smk. 85,000:—, jolloin »voitto- ja tap piotilille jääpi Smk. 593,745:50. Hallintoneumosto hymäk- syy johtokunnan muosikertomuksen sekä siinä tehdyt ehdotukset pois- tettmvista määristä ja muosiivoi- ton käyttämisestä. Eroamismuorossa hallintoneu- »vostosta oivat tämän muoden lo- pussa hrat Gripenberg, Aspelin- Haapkylä ja Paloheimo. josta siellä säilytettämiksi, seka an taisi paikallisen »valmonnan Tuu- sulan kansanopiskon tehtärocitji, joka on lUuuticmut suostumaiita siihen. Eteläsuomalainen osakunta puo lestaan yhtyi miime kokouksessaan komitean ehdotukseen, suostuen suo- rittamaan osuutensa kustaunuk- sista Neiti Maria Ä)!athilda Cklös l^hjoitLanut mk. ylcis- hyvdyUisillr laitylftiie. Kuten ennen on mainittu, on neiti Maria Mathilda Eklös-mai- »taja lahjoittanut Helsingin lasten- hoitoyhdistykselle 1,000 n»k. Sm lisäksi on neiti Eklöf tehnyt jäi- keensä jättäniästään omaisuudesta seuraamia testamenttimääräyksiä: Parantumattomain sairaiden ko- dille eli knten siinä »»ytteiumin iti- mitelään, Helsingin sairaskodille 15,000 ink., rahastoksi, jo»»ka mno- tuinen korko on käytettäivä ma- paapaikan knstantantiseksi yhdelle tai useaminalle sairaskotiin ote- tulle naispotilaalle. Helsingin diakonissalaitokselle 20,000 ink. rahastoksi, jonka korot omat käytektälvät »vapaapaikkain hankkiiniseksi laitokseen otetuille naispotilaille. Tiakonissalaitoksen toipumisko- dille Sipoossa 1l>,000 mk. rahas- toksi, jonka korot käytetään samoin kuin edellisetkin. Mariayhdistykselle 15,000 n»k. yhdistyksen perustamaa ijäkkäiden iiaisten kotia marten. Luterilaiselle eivankeliuiniyhdis- tyksekke 15,000 mk. rahastoksi, jon- ka »vuotuinen kasivu on jaetlaioa marattotrtikle sairaille tai »vanhoil le ruotsiapuhumille naisille yhteis- kunlaluolkaai» katsomatta. ^Samalle yhdistykselle 5,oo>) mk., jonka korko on käytettäivä Fredri- killkadun »varrella u:o 42 Helsiu- gissä oleman yhdiskykselle kuulu- mau rukoushuoneen ylläpitoon. Sa»nalle yhdistykselle 3,000 mk. kaykettamäksi yhdistyksen sisälähe tyksen, sekä samoin 3,000 mk. yh- dist»)ksen ulkolähetystoimen hy- »väksi. Kaupunkilähetykselle 1,000 mk., sekä yhdistykselle ..Maitopisara", 1,000 Nik. Jäännös oniaisuudesta on kai»- gennut mainajan lähimmille omai- sille. Sen ohessa on »vainajan iveli ja yksi sisarenpoika oikeutettu! elinaikanansa nauttimaan paran- ^ tumattoman» sairaiden kodille ja diakonissalaitokselle annettujen lahjoitttsmaraiu korkoja. sosialistit suunnittelevat wä- likysymyksiä. Tiistaina pitämässään koko»ik- sessa päättiivät Tampereei» sosia- lislit, että eduskuukaryhntäi» olisi tehtäivä hallitukselle ivälikysymyk- siä n», m. kunnallislakien »viipy- misestä, laittomain sotilasmilj. maksainisesta mastoin eduskunnan selivää päätöstä ja hallitnkseii miimyttelystä työttömyysamnstuk- sen antamisesta, maikka eduskuuta miime syksynä myönsi siihen mää- rärahan. Tämän lisäksi »voidaan »välikysymyksiä tehdä muistakin tärkeistä kysymyksistä. — K. L. Puhdasmaineinen perustus- laittiueu. ..Työit" kirjeenmaihtaja kertoo saanemsa käsiinsä seuraa»vannäköi- sen perustuslaillisen suosituksen: ..Poliisilaitoksen palmel»»kseen pääsyä martei» todistan ettei — Lappeenrannan kaupuu- pungista tähäi» asti ole kuulunut ainakaan Suometarlaisem eikä Sosialidernokratiseen puolueeseen eikä Punaseen kaartiin ja että hän muutenkin on osottautunut kunnon kansalaiseksi. Lappeenran nan kaupungiitmiskaalii» konttoris sa 30 päimänä elokuuta 1907. Aug. I. E. Gestrin, m. t. (L:rannan kartp. sinetti)." Luonnon ihanalla paikalla Haapavirran kanavaa yhteydes sä oleva Kalrnoiiniemi Kontio lahden pitäjäässä, sopiva havila- a laiksi eli tehdaspaikaksi, myy dään eli vuokrataan. Lähempiä tietoja antavat leski Maria Rii konen Monnissa ja Nimismies J. Hultin Joensuussa. Vapaaehtoisella huutokaupalla myydään Hammaslahdalla tilalla N:o 8 mannantaina tämän Hel mikuun 28 p. kello 10 a. p. leh miä, heiniä, separaattori, ompe lukone sekä kaikenlaista muuta taloustavaraa. Heikki Lehikoinen. Pois juossut uarttu jäniskoira, kuulee niinen „Hei" »väriltään tumman puner- tama, rinnassa ja käpäläin nenis- sä malkeaa, takajaloissa on kan- »»ukset. Pyydetään hymäntahtoi- sesti palkintoa ivastaan ilmoitta maan Tohmajärmen Järmen- taakse Heikki Immoselle. Moitto- ja taippiotili on seuraama; Vastaamaa: Menoja Kulunkeja .... Palkkauksia. . . . Irtaimisto.... Epämarm. saatamia Saldo: edelk. rv. 588,008: 51 muosim. ^,7ö!),140:70 3,340,100:21 78,580:90 261,741:83 723,415:55 01,345:92 08,248:11 Smk. 4,541,441: 50 Mastattarvcia: Saldo Korkoja Proraisiooneja . . Acsio Poistettuja saatamia 588,608:51 2,321,828: 38 814,712:04 010,694:89 5,537:70 Smk. 4,541,441: <0 Tilintarkastajat, hrat A. Os»v. Kairamo, F. A. Riekki, 9)tjö Björkltind ja Kyösti Järminen, oivat haivainneet, että muoden 1909 tilinpäätös ja johtokuunan kertomuksem otetttt »voitto- ja tap- piotili sekä pankin tila 31 p. jon- lukuuta 1909 omat huomatut tili kirjain mukaisiksi; luoton myöutä- »nisessä on noudatettu tarpeellista »varomaisuusta, koska pankille an- netut makuudet heidän mielestään omat riittämäf, pankin omistamat obligatsioonit ja muut armopape- rit omat tileihin oikein merkityt sekä anvioidut käypää myyutihiu- taansa aleinin iksi; pääkonttorin kas- sa, joka laskettiin helmik ± päi mänä, oli siiman päimän kassa- saldoa »vastaama. Siihen »»ähden, että tulos mii- »ne muoden liikkeessä on ollut san- gen hymä, kannattmvat tarkasta- jat johtokunnan ehdotusta »vuosi- moiton käyttämisestä. Hallintoneumosto»» hymäksymä ehdotus tarpeellisiksi hamaituiksi »nuutoksiksi nykyiseen yhtiöjärjes- tykseen on jätetty tarkastajan» har- kittamaksi ja esittämät he muutok- set muosikokouksen hymäksyttämiksi. Johtokunnan kertomuksessa esi- i tettyjen perusteiden nojalla yhty mät tarkastajat niinikään kannat- tam a an tehtyä ehdotusta pankin pääoman korottamisesta. Koska minkäänlaista aihetta »»»uistutuksii»» pankkiliikkeen hoitoa mastaan ei ole tilintarkastuksessa ilmaantui»ut, ehdottamat tarkas- tajat täydellisen »vastuumapauden myöntämistä pankin johtoknnnalle ja hallintoi»euwostolle tilimuoden 1909 ajalta. Kalemalan 7I)-wuoti- uen muisto. Tämä o;» olema nimenä sillä koinealla Kakemalamiholla, jonka „Walmojan" toimitus t. k. 23 p:ksi laskee julkisuuteen ja jonka monipuolisesta sisällyksestäkin jo oi» sanomalehdissä yhtä ja toista näkynyt. Niinkuin myös on ollut mainittuna, liittyy tämä juhla- julkaisu läheisesti siihen laajaan Kalemalamihkoon, jonka „Walmo- ja" miime ivuonna toimitti ja jonka yhtenä tarkotuksena oli tu- tustuttaa yleisöä taiteilija Akseli Gallen-Kallelai» suurenmoiseen Kalemalankumitussuumntelmaan. Zhdessä nämä Kalemalamihot nyt tulemat muodostamaan moni- puolisimntai» Kalemalajulkaisun, »nitä meillä ja muuallakaan on olemassa. Sekä koti- että ulko- maiset kirjoittajat niissä tarkaste- lemat Kale»valaa mitä monipuo- lisin»lnilta eri näkökannoilta, mikä tieteelliseltä, mikä taiteelliselta, mikä kansalliselta, mikä yleismaa- ilmalliselta: »nikä käsittelee Kale» malan opetusta kouluissa, mikä sen merkitystä elämässä. Koti- maisista kirjoittajista, jotka näihin mihkoihin omat apuaan antaneet, mainittakoon seuraamat: I. R. Aspeliu, Zach. Castren, Rafael Engekberg, Jalmari Finne, Alseli Gallen-Kallela, Armi Grotenfelt, Hrjö Hirn, Jim o Härkönen, Drjö Koskelaii»en, Kaarle Krohn, Wäi- nö Sal»nmen, Ralf Saren, E. N. Setälä, Helmi Setälä, Alku Siika- nieini, Torsten Stjemschantz, O. I. Tallgren, V. Tarkiainen ja A. Tömudd. Aiman erikoisen mielenkiinnon puheenaolemille Kalemalamihoille antaa seikkaperäinen esitys Kale- malan kääntäjistä ja käännöksistä. Oithai» miltei yksinomaan Kale- malan kääntäjien ansiota se, että kansalliseepoksemme on tullut mer» kitsen»ään jotakin myös muulle maailmalle. Ja että tuo merki» tys ei ole mähäinen, osottaa yksin se seikka, että Kalemala joko täy- dellisesti tai osaksi on käännettynä »vähintään neljälletoista eri kielelle. Niisiä noin 60 henkilöstä, jotka eri maailman äärillä tässä jätti- läistyössä omat ahertaneet, oivat useat „Walwojan" juhlamihkoja kunnioittaneet persoonallisilla kir- joituksillaan, joissa he kuwaawat, miten omat tutustuneet Kalema- laan, miten johtuneet ajatukseen ryhtyä Kalemalaa omalle äidin- kielelleen tulkitsemaan ja mitä maikutteita he Kalemalasta omat saaneet. Julkaisujen miehätys ja maihtelemaisuus on tästä paljon lisääntynyt. — On muuten mer killistä, että joku aiman uusikin kumaama piirtonen, joka meikä- Iäisiltä on jäänyt hamaitsematta, o»» Kalemalasta pistänyt ulko- maalaisen tarkastelijan silmään. Kalemalamihkojen kumitus on ar»vokas. Lukuisa joukko Kalema- lan kääntäjien muotokumia ja nimikirjoituksia, kumia runonlaula- jista, jäljennöksiä Kalemalan-aihei» sista taideteoksista, näytteitä Akseli Gallen-Kallelan Kalemalankumi- tussuunnitelmasta — yksi »värilli nenkin. Tämänmuotinen Kalemalamihko jaetaan „Walmojan" tämänmuoti- sille tilaajille ilmaiseksi. Ne jotka haluamat saada miimemuotisenkin Kalemalamihon, moimat sen hank- kia ostamalla „Walmojan" miime- »vuotisen »vuosikerran. Mainiitu, suorastaan jättiläiskokoinen muosi- kerta — lähes 1,000 siivua teks tiä ja yli 70 kumaa — maksaa, mikäli painosta mielä riittänee, „Walmojan" uusille tilaajille main 7 markkaa. Kumpikin mihko tu- lee olemaan säätämissä myös erik« seen