4 —I5:o 14 — 1910 ?uorsts!r»a ^slvaikriiin 3 p:nS Suomen Laupuukie» Ratoapttyytiö t------ Zrtaimi-itoa macteu jvaStaanottaa palovakuutuksia irtai- MiStoista ja kauppatawarawaraStoista Kalwtm«Ula maksuilla. iot.'a 10 ja Zv muotia maksettuna vieläkin ale- »e»at s»!» öv prosentilla- TämS Dhtiö tarioo siis miamuovom wakau- «ksenottalalle ehdottomasti hal vimmat vaakuutusmatsut asta- miehenjä K. Wykmd'in kautta, LSK71 SujttyöläiSkatu S. « Mälipaloja. — Eitä enemmän. Sulhanen (haaveel- MeSti: — Sano rakkaimpia, rakastaisitko minua, vaikkakin miuä olisiu kaukana, hyvin ! laukaua. Morsian: — Kaikkea kysytkin! Tiedäthän, Mä kuta kauemmas sinä meuet, M enemmän Millä pidän sinusta. — SriS teurastaja maalautti itselleen ^kyltin", joSsa oli kuvattuna härkä ja seu ^meressä teurastaja itse omassa persoonassaan. Eräältä tuttavalta kysyi hän: „No, mitä Hidät uudesta kyliistäui. Eukö miuä siinä 'ole hyvin näköiseni?" „No olet kyllä", vastasi toinen. Mutta kuka se mies ou, joka vieressäsi seisoo?" Tilastollisia tietoja eri aloilta. XII- , Maanviljelyksestä ja sen sivuelin keinosta elatukseusa saavan väestön ^lukumäärä olt: >. 1865 . , 1890 . 1900 . . . 1.431.024 henkeä . . . 1.779,083 . 5. 1900 .... 1.555.357 , ? Mainittuina vuosina teki se luku määrä koko väestöstä: ' W. 1865 79 pros., w. 1890 75 pros. ja w. 1900 57 prosenttia. ' Muoden 1900 luvut eivät kuiten- >kaan ole edellisiin verrattavat, sillä Miistä puuttuu metsästys- ja kalastus- Mestö, .syytinkiläiset" ynnä joukko /irtainta väestöä, jotka ovat edellisinä zouosiua luetut maauviljelysväestöön. : XM. Maa j« se» omistajat. Tilattoman väeStön alakomitean tut» Jimuksen mukaau takautui w. 1901 Suomen maa laatunsa puolesta seu raavasti: k peltoa 1,S68 07Shaeli4,7«/.kokoal. Mittyä. 1281232 Mets. ja joutom S0.147.913 „ „V0 7 „ „ „ !Epäm. aluetta 233,.. „ 0,7 „ « ^ Koko pinta-ala 83,230,643 „ TäStä pinta-alasta, lukuunottamatta 233,426 ha epämääräisiä aluetta, jota A oltu maan omistajille jaettu, omisti Maltti. . . . 13.093,461 ha eli 39,4»/» koko al. Kuonat. . . . 7S.1S1 „ 0,2 „ „ „ Seurakunnat. 846,360 „ „ 1,l) „ „ „ Hhtiöt .... 883,952 ,, ,, 3,0 ,, ., .. Hlsityiset henk. 18,494,253 „ „ 5S,7 „ „ „ XIV. Muutamia wert lukuja Suomesta, Auotstst» Fausitasta. Peltomaata oli kutakin maata- tvilielevää 1,000 henkeä kohti w. 1901. Suomessa ^Ruotsissa Tanskassa . . . . 960 ha . 1.500 . . . . . 2.670 , Miljelmiä oli kutakin maata Viljelevän väestöä 1,000 henkeä kohti tz>. 1901. Suomessa . . » . . .171 Tanskassa 255 ^Viljelmillä oli keskimäärin peltoa: Suomessa . . Ruotsissa . . Tauskassa . . . 5,8 ha . ? . .10.5 . XV. ZSikjelky» «aa» «la. Kutakin maata viljelevään wäeS- tööu kuuluvaa 1,000 asukasta kohti on viljeltyä maata: Suomessa . . . Saksassa. . ... Ranskassa . . . Ruotsissa . . . Tanskassa . . . SuurbruanniaSsa. 1,740 ha 1,760 , 1.990 , 2.100 „ 2.900 . 5,200 „ Maantviljelijäin mietittälväksi. Tärkeimmät maatalouden tuotantoon ja kanuattavaisuuteeu vaikuttavat asian haarat ja seikat ovat: Kaiken ylellisyyden välttäminen ra kennuksissa, talouden hoidossa ja koko esiintymisessä sekä elämässä ja kuolleessa kalustossa. Kaikkien maksujen välttäminen, jotka eimät ole ehdottomasti tarpeellisia ja velaksi ostaminen, sillä tavara tulee aina halvemmaksi rahalla ostaen, eikä siitä ole jälkipuheita. Karttaminen joutua vekseleitä käyttä mään. Kaikkien pienien rahaerien ko>Ssa pitäminen sillä »iissä piilee suuriin summiin nouseva pääoma. Järkiperäinen ja huolellinen kirjan pito sekä vuosittain t-pahtuva omai suuden tarkaSmS. Tutustuminen uusimpiin voittoihin ja edistysmahdollisuukfiin »iin hyvin tieto kuin taitopuollsen maauviljelykseu alalla sekä toisten tekemien kokemuksien hymäkst käyttäminen. Koko taloudenhoidon järjestäminen ajaa vaatimalle kannalle huomioonottaen taloudelliset, rahalliset ja muut olo suhteet. Hyvä vuoroviljelys, jossa vaihtelee ruusasleh^iset rehukasvit palkokasvien ja juurikasvien ohella muiden runsas satoisten^ peltokaSivien kanssa säännölli sesti kukin vuorollaan. MtjelyStöiden kunnollinen suoritta minen oikeaan aikaan, jossa kaiken pel- toviljelyksen peruskysymys — Pelloa saaminen täysin käyneeksi ja ruokamul lan wahwuminen — on tarkoin otettava huomioon. Siemenviljan «itä tärkein käsittely sekä aika-ajoin siemenviljan muutta minen. Maan hedelmällisyyden korottaminen vainioilla ja »iityillä oikeaan kuntoon. Hyvä lannanhoito ja ostettavan (kei notekoisen) lannan oikea valitseminen ja käyttämiseni sekä sekalautakasojen val mistaminen. Runsas ja hyvä ravinto karjalle sekä ostettavien rehuaineiden oikea va litseminen. ksslMg. Käräjisfä. Surppanan Sakari ja Mäkiperän Heikki olivat kärajis/ä, Sakari..päältä- kantajana" ja Heikki „altavastaajana". Asioita heillä oli kaksi. Ensimmäinen koski Heikin alaikäisen ja holhottavana olevaa veljen luvatonta vierailua Sakarin naurismaassa ja toinen asia koski korvausta, jota Sakari vaati Hei kiitä, kun tämän sika oli tehnyt samassa uaurismaassa tuhojaan. Asioista otettiin esille ensin kanne sian tekemistä vahingoista. Heikki, joka oli kokolailla huonokuu loinen, oli varma siitä, että astat ovat oikeassa järjestyksessä ja että ensin oli ky ymyS Heiliä medestä. Kanteen tehtyä kysyl tuomari Heikiltä: „No, onko se sitten totta, etta se sika ihan kävi kantajan naurismaassa?" Heikki: »Ka, lieha tuo totta, mutta korkija oikeus, oleakos minä mika veljeni vartija I" Mieleen pantalvaa. — Sitroneja ei tnle koskaan säi lyttää makaavassa asennossa. JoS ve tää langan niiden lävitse, solmii mo lemmat päät yhteen ja ripustaa ne, eivät ne pilaannu koskaan. Niitä näitä. — Paavi saa keslimääri» S,000 kirjettä päiväsiä. Hoitaaksesi» suvnaatonta lirjew«ih- toaan o» hauella 35 tiriuria palwelut>e»jaa». — Pöllö, jvll» ou pojat, pyydystää keski määriä 40 hiirtä päiväsjä poilakteuja ela- tuljelsi. — Hampaita ou kissalla 30 ja koiralla 42. — Alaskasta tulee keltaisin kulta ja Ural- vuoritta We»ajan ja Aasi»» »joilta p». naisi». — Rumaniau asukkaista et kaksi kol masosaa o>aa l»lea että lir »oUtaa. Sekatanmraa. — Huto lapfi syntynyt. W. k. 22 pnä lynnytti erään torpparin vaimo Hinnerjoella poikalapsen, jolta kokonaan puuttui toinen jalka. Toinen jalka oli koukistunut ylös eteenpäin. Marpaat olivat jalkapöydän alla. Toisesta kä> destä puuttui yksi sormi. Muut sormet olivat kasvaneet yhteen. Molemmat kädet olivat ylöspäin taittuneet. Pää oli epämuodostunut. Leuka oli si ään- painunut ja sen sijalle olevasta kuo pasta näkyi kurkunpää. Lapsi elää, mutta on hyvin heikko, kertoo A. L. V. v > 1931 paperosseja! ^ F H ^ 801 Rnisjsnhoja, Vehnäjauho!» (Uapoiy, RkhUjaUhvja dalmalla c. Sr. cmaderg'in jslZe. 2S ^Ja minä*, sanoi Voltaire, ja kävi istumaan erääieea nojatuoliin, „mmä iloiljen Mairein Muistosta; sillä jospa hän haaivoittaakin sydän- Läni, niin virkistää hän kuitenkin sieluni voi mia ja siinä, misjä rakastelija häviää, voittaa runoilija." »No niin!" huusi prinssi maltitonna. Kerto jaa nyt siis meille teidän muistelmanne!" .Minun muistelmani", sanoi Klairon miet tien. »Niin, minä kerron teille kumm liekin sen, ja todistan teille molemmille samalla m nun kunuioitlavaisuuteni ja luotettaivaisuuteni. Mi- »ua nimitetään ylpeäksi Klairon'iksi, minua syy tetään jydämettömyyde?tä; jydämettömyydeztä kui tenkin rakkauden suhteen, ja ehkä se tulee sinä, että kauniit herrat hovissa ja rikkaat herrat -kaikkialta tuhlaavat paljoa vaimaa, sytyttäak- ^ensä minussa rakkautta. Se on kiista, jossa he kaikki vallan turhuudesta pyy lamat päästä Voittajaksi. Sen tehden nunua runsaasti suosi jaan, ja annetaan lahjoja; he luulemat kullalla ja hohtokivilla woiwan>a avata suljetan syd^m- men, ja luulevat nukluneen rakkauden heralta- vänsä lahjoilla. Te, prinssi, tarjoatte minulle rakkauteni edestä rlkkauksia; te runoilija tarjoatte minulle kunniaa ja kuolemattomuutta. !i!tuua minä sanoa teille totuuden: klmron'la sydun on it>epintainen kappale, ja etta te sea ymmariäi- fitie, »ii- kerron minä teille nyt minua muiS- tönii 27 Kolme vuotta takaperin oli Klairon vielä köyhä, tuntematon näyttelijätär, ja wael'.i tau- pung Sta kaupunkiin, työllä ja tuskalla kokoillen maa euduilla itsellensä joitakuita lakasiunctta laakerintehtiä, joita ylpeässä ja komeassa ^ari- sisja ei oltu hänelle juota. Multa koko nekus tani halasin mina kuitenkin Pariisiin, maineen pyhään linnaan, jos^a ainoastaan totinen tai teilija saapi kuulijoiltansa kraunun. Lyon'l- a, jossa minä siihen aitaun olin, suosittin, miuua jotakuinkin; kasientapu.ukset okuo. l kauhe t aina silloin, kun mina astuin esiin, ja hy vantahtoiset tehtailijat ja silkin valmistajat, jotka nimlt.uvät itsiänsa Lyoa'ia yliMhksilji, luh>0itt>ivat minulle hyioin paljoa uu>ia vuatteita ja kauniita -an- kaita tyylylvaisyyten^ä todisiuljekii. Multa Lhon yli ainitm maa eudun kaupunki, ja >ilkiiuval- miStajain silkkikankaat eitvat olleet laisinkaan >en l^atcriieppeleen kaltaisia, jica mina ham>>n." Hippolyte Klairon el aja.cllitt, kaiu Ce- sar", sanoi ^jcltaire hymyten. „Klairon ei >a- nonut ole van paremman oäa plenes>a kaupun gissa enjimmaiMä, kuin juuressa kaupuigissa olla paloiteltu tyytymään to.Ma oleman. sauoi main: mina »a^don >en, kun Min ^e ca tuleiva; mma tahdon luuruiiinasja kaupu..g!Z a, kuului a»ia kaupungissa, Pariilsja olla enji- m^i eaa." „Runnlija, te arvasitte oikein, niin minä sa« noin ltielleni", jatkoi btlairoa lukenöl via illinin. „Ja sentähden rikoin mma kauppani ^yo..'lssa, lizliskzimllllttii! Haaraliikkeen lluSenmaanleaaulla l?:o s lopettamisen takia loxpuunm^dään kahden wiikon ajalla koko siellä olema rvarasto, ku- ten Lamppuja, Lasitavaroita, porsM- neja, Mkkclitavaroita 7. m. 25 ja Z0 pros. alennuksella. E. Östenfonin L«M-, Lasi- ja Psrsliiililiike, 200S kuom.: lluaenmaanlcatu tz. kuom.: Zalm Wö- ja KmtMlis H. Wieteriäkeet owat parhaat Ne owat ehdottomasti wahwoia Niissä on pitkät ja wahwat kulutuSkiSkot Niissä on luotettawa nostotangonlukko Niissä ei ole ainuttakaan »alettua osaa. 2047 zk szautazSlilcpjS jz patjoja parhaimpia ja sievempiä myy Turun Rautasänkytehdas Osakeyhtiö. 3177 Turku Menöjän kirkkokatu IS. Puheli» 7 S8. 2 Mwien erhetysten N vielä ole kuollut, enkä myös koslaan tehnyt vararikkoa, vaan k z pidän yhä enemmin laajennettua kellosepänUikettani arv. yleisön »M käytettävänä, niinkuin tähäukiu asti. Kunnioittaen: Turun Uusi Kelloliike .'. Hjalmar FSldsn. Kauppiaskatu 5 ö, vaStap. Hamburger Börs'iä. mi kaikki nahkatavarat loppuunmyydääu si. - - saänoslvhluto hm. Morsiamen ruuuuja. seppeleitä ja laahusteita. Muotimaatetasta moSioauotetaan. Ivtuottmakasitnt Liaaa». kadulla, kauppahallin mieresjä. Puh. 2 09. 1K67 Conradin Muotikauppa. Kaikki tavarat myydään ainakin 25 pros, alennuksella fisäänostohintoista. 16SS 5lun hywaä jaada taidatte huomautla I. E. Kamaudec niille, jotka limo- naatia tarwitjewat. Tehtaita Turussa, Nou siaisten Nummella ja Loimaalla. Puh. 6 80. Ml huono» «G»!Ie H öuurin rvalikoima « H-iisiklliiili j» Kumili « ^ Turun Hausitkatehtaa» ^ ^ 11124 myymälässä, Aurukam 1. ^ Atxlili MM lilllisNSesla! Suurempi jvutko kaugaspalasia loppuunmyhdään tehtaan i,lnlvlyta myymälässä, ,250 Äur.ka u 1^ a. H'aras ja halvin oslopaik.a leilille Langoille, Kanlaille^ Milleille, Saaleille. Su ille, Lnmeille y. m Edullisia ivillailllvaihdo^aitla Lmmlilii Ulk. XailakuM, Äura^tu AuumlSilrkttltja -> Met«Utiep»elettä my>i . SH rk?o -i4 ra>p^ia ^,ahkatawarolta ja Kappoja Zurull Mcssa Kappaliikkcessä, 35(1- Ib Eerilultatu 15. NllllllliökiMilluke Wähä H omeevkatu 6l> — Luositellaan. ^ 1K3V Putelia 10 S0 . ^ ^ «s ^ a, suuri msrasto nyt iaapuuut tuuuettuihin hal poiqia himvidiu E. Gröuqwisttn Muotilltkkcessä. Liu nautaiu SÄ. ^.u^. 9 vi. ILanboja mu»diSteiuliu?elä loriataaa huoleaöta V-U»erz»izz Sopimaa lallelliaisten puu- aotlvioen ivyötliimlseen. l>)il)ylawäl'.ä Ziril» ÄPe» kirjMmss», Conrlliiill MlilltikauM. Aaikki tamarat myydään ainakin 25 pros. alennuksella sisäänostohlnno lsta. Aaras wek»tii, kohtuullinen hiivan käyttö, huolelli nen valmistus, ilman keinotekoisia ai neita; siinä ne vaikuttimet, joika on- tavat meidän vehnäsillemme todella hyvän vehnäleivän maun. Mäinä chröntund. Leipomo ja kondmlori, Eerikinkatu 6 b. Haaramyymälci Kauppahalli 24. Puh 6 31. 1721 Amerikkalaisia Mnä-jnulioja, useita merkkejä, Nauskal. ja Amerikkalaista Mannaryynejä, KaHmia, suuri lvalitoima, paliottaiu za mähtttäi!' A. E. Himbcrglllii, 11126 cuvvias!alu 1!». ZUpapnita, pieueaim s>a er»s^ä ruyy erittein ^almall^ pa ar> F.rbom rauiali llä letä mauulasli. taia A. i.'tiodst.dt, i!er:!inlaiu 13 I.S V IS) 158ö CgUKllill NZ!l>tiklII!DlI. Kaikki tavarat myydäau atnakiu ik6s 2? pros. alennuksella »Nn >>oSsvkinnvi"ta. Zokaijcu luicc jäaslaä. Kun hy ia meijerilvoi nqkyään mak saa 2: k 3 mk. lg.. ntia on alwaa luoni 0!tiv a eltä Maiuen ajatteleva henkilö ostaa ja k. y läa P^lmerme- voiia, >oka maksua at. vastaan 1: 80 kg, 'sommissa eri sä alennulicUa. Pal- mccine-vot on kaltieta keinotekoiitsta ivolSia lahimpar.ä parasta meijeri- aoila. Sila saudin V» kg. paketeis sa, 5 kg. rasiolsja. 10 lg ämpäreissä ja 50 kg. aötioisia. Jos ette ole eu- ne.t t^ta os aneet, nim tehkää koe ja Te thasiulte. Palmcrine voita, Koo kos-voita ja Rasvaa myy ama edul- Usimmlu 1b70 Maaniicslcii Kauppa OH. Vuokralle larjolaM. esäkuan 1 P:stä muokrataan kauppapuoti (tolmlmmi A. E. Htmbergl eal. l,tle- h»oueus»v) >e ä it Hu vel»a >a teitliv, lal>m- !erla>lcUa luttiulla marustettu matasiiai, ,ekä oja erauieen toi>eea umlusllalis, puumaia. kellari >eia talli yhdelle heivo>ellt talos>a N:o 12 iiuup^msiadun isarreUe. IvdS Lahemuun Äouiva Emilia Holmströmi» kaqssa. Htkkuuatvanua, paperia ja tiilvistyslistoj» patjotlaiu ja mäytttSta todellatia hal- waStt. Turuu Nauulttke. A-ratatu 12 ». tiauppatoria varrella. Kalllstcllll huone Rauhaukatu 20. Kajala. roill» uyt heti. SVS» Seka-llinoiluksm. Äirjaupiloklirsscjii, KonclirjoiluSlursscia, Jltakursscja «taa Turuu Ukjityiue» «auppak-ill». Kaskeukalu N:o V Uusia oppilaita mastaau» otetaan iota päimä kello 9—2 ja 4—g. Hu»m.: PaikautvälityStä kaikille liikealoille. Oskar Zetterblom. LaSkeukatu N-o s. Lanzzikoulu. Sen johdosta että halpaan tanssi» kurssiin, joka alkaa maanantaina, on ilmoittautunut suuri oppilasjoukko, tu lee kurSfit jaettavaksi 2:eeu osaStoo», ja seukautta voi vielä tämän viikon ajalla ilmoittautua uusia oppilaita. Iso Hämeenkatu 8. 1864 kenrp (arlsson. F. O. Bergmanin Wm-,M!i.jaWistpMlt, — Perustettu 18S4 — 4S21 Eerikinkatu 35. — Puh. 212. Malmistaa kaikkea ammattiin kuuluvaa työtä. Tiuauksia lemiallisesti puhdistetulla tinalla. Rautatien Rahtikirjoja Turun Lehden koutt-rissa Ammattl-ilmoituksia. Partllnuliile Rasr-n?ak> 13474 WN0 ZSNSsoN. Wilho Laine, MtöliMt Linnankatu 27. Puh. 13 56. „Ct»lral" Äipma ji Koh»ili Liuaauk. 14. suosittelee qieuoja mieuer-ietpiä. M Ampmiuiilll j» jmosllllli. «423 L. FabritinS. Z. <S. Linitaaialu 15 v. A. K. tatu Lv, Lud. «alittaa latontauppoja. Zunain kulut. Junat lahtemät Turusta: Aamupaiwällä. b,25 Paimlvvn. v,4u Saldoa, karjalle, Helsiniiiu. Porwon>, Taunimaareeu >a youtooa. ti,30 Tmialaaa, Tampereelle Poriiu. Rau malle ^,u,aslytaaa^ Suol^iztee» j> ^vuaiaau. 11M Fvcsiaau, Zoiialaan, Tampereelle. Hä» meeuiiaaa>»u ^elimuia. Iitapai »alla 1tX> Salvoa. 1.4^ itaralle. Hclsiakiiu >a Karja» lauttu Hl/ivilitaaUr ,a ^orm^vo. 2U TviMaaa, Taui^-rceUe Heljialnn, Jy- masiiilaaa, Suolayleeu Äiaaiaaa, Uusi. tallet»v^^l>n, Hielnriaareen. »toktolaail, Raa«ecn, Ouiuuu iiemna ^oruioo», >eia Hattieemmlmall, tt»^> iaau, ^amiuaaa^ uhittelua, icuovtvo^ ^yuluieea ^aiaana i!apt)>!e»rautaau, !Lzil4-iiriia^ Iiiiatrail^ sa.ooallllaaaa, S^ilaivalaaa, ^oei>!uuquu ia Pie- tarilu. ,.31 salvon, itarialle, Helilutiiu, Tamari- >aurccu. ^auivou, Äiupurun, Jma^ ralle, s'iov.>illlaaall. sorlatvala»», ^oenjuuhua »a Pieturiiu. 6.vu ^uuippuaau ia ^t,r»>aau. 7,t« saivva. ^»una» tuteu>at Turkuun; Äamupaiioälla. 7,44 palMlvsra. ?,4^> vulllppitasta. 11,öc> Pietarista, MiipuriSta, Joensuusta, «vrta alasta, «äivvuliuuasta. Imat ratta ^appeearauaasta XaiaulSt^ ^zlialmella, in.vpivSla, Mitlelmtä, gammasta, »tuttasla, ^>ameealluua»ta, ^.vrulvvta, «emtsla, Oulusta, stao< yesra, »tvtlvlasla. Pietar>aaresta, Uuji- larlepyysla, Ä>aa>asta, suolahdesta, Zijtvaslqlasm, Tampereella, Toija lasta ja jzorsiasra. ^ltapätmällä. 2,2ö vel>mgtStä, Hangosta. Tammisaaresta ttarlalia za salvsta. 4,10 HtlpugiSta, X > jalm za Salosta. 4,14 ^el,iu^iStä, Äinhiutaeltä, Tampereelta ^ameeulmnasta, Porvoosta, Toti» lasra ja izors>asta. 6,51 salosta. 1l),4l) Hel>lnglSlä, Wiipurista, Lappeenra» uasia, Hormvvsta, t!ow>>asta, kah desta, Hauteeunuuasta, ^or»sta, Ztia» malla, Tampereelta, Toijalasta j» Forsiasta. 11,28 ^el>tngisla, Hangosta, Tammisaaretta «uitalla za Sato slu. Turku Ivl^- Turun Kirlap. »a Sanomalehti O. A