l.suvantsii»s kesäkuun 4 p:nZ N:o KI ISIV Tähän kysymykseen taasen ei mieles täni moi tyydyttämästi mastata kos kettelematta kysymystä niin sanotusta yleismaltakunnallisesta lainsäädän nöstä, sillä siksi läheisesti yhteen kyt ketyt omat nämä kaksi asiaa olleet ja omat edelleenkin. On totta, että kun kysymys yleis maltakunnallisesta lainsäädännöstä ensiksi nousi 1890-lumun alussa, tämä kysymys ei esiintynyt yhdessä sotilasasian kanssa, maan posti-, tulli- ja rahakysymysten yhteydessä. Mutta näihin kysymyksiin yhdisty neenä ei kysymys yleismaltakunnalli sesta lainsäädännöstä kuitenkaan saa- muttanut sellaista merkitystä kuin minkä se on saamuttanut sen jälkeen kun yleismaltakunnallisen lainsäädän nön marsinaiseksi lähimmäksi tarko tusperäksi on tullut Suomen sotalai toksen uudestaan järjestäminen. On tunnettua että mielä niin myöhään kuin tammikuussa 1895 nykyinen hallitsijamme Bungen komitean ehdo tuksia hänelle esiteltäessä merkitsisi esittelymemorialiin: „En huomaa mälttämättömäksi että tästä tehdään lainsäädäntökysymys". Mutta aiman toisen merkityksen sai, kuten sanoin, Venäjällä yleis maltakunnallinen lainsäädäntökysy mys sen jälkeen kun se 1890-lumun lopulla oli kytketty kiinni Suomen sotilasasiaan. Tuskinpa kukaan kiel> tää että helmikuun manifestin lähin ja marsinainen tarkoitus juuri oli saada aikaan tietysti muutenkin mu- kama tie, jolla Suomen asemelmolli- suuskysymys maitoisiin ratkaista Wenäjän Vallanpitäjien halun mu kaan. Tämän manifestin kautta luotua lainsäädäntöjärjestystä nouda tettiin tietääkseni yhden kerran ja silloinkin enemmän kuin puutteellisesti. Nimittäin silloin kun laadittiin 1901 muoden asemelmollisuusasetus. Ah- dessä seurasimat nämä kaksi asiaa toisiaan, nimittäin yleismaltakunnalli- nen lainsäädäntöasia ja sotilasasia silloinkin kun marraskuun manifestin kautta helmikuun manifestin perus sääntöjen käytäntö julistettiin lakan neeksi ja 1901 muoden laiton asemel mollisuusasetus julistettiin kumotuksi. Hhdessä omat nämä kysymykset nyt kin lyhyen mäliajan jälkeen nousseet päiväjärjestykseen. Tosin maltakun- nanlainsäädäntökysymys ei nähdä!» seni nyt enää ole niin läheiset yhteydessä sotilasasian kanssa kuin se oli 1399. Maltakunnanlainsää- väntökysymyS esiintyy nyt jonkun merran enemmän teoreettisena. Se esiintyy ambitsioni-kysymyksenä, kysy myksenä Menäjän suvereniteetistä Suomessa. Tunnetaan tarmetta laatia, niinkuin sanotaan, ohjelma Menäjän etujen ja armonmukaista mastoista toimintaa marten Suo meSsa. Mutta siitä ei kuitenkaan mielestäni ole epäilystä että juuri sotilaskysymys ennen muita nytkin on antanut maltakunnanlainsäädän tökysymykselle sen merkityksen, mikä sille Menäjällä nykyään yleisesti annetaan. Sotilaskysymystä on ni mittäin käytetty ja käytetään marsi- naisena pääaseena meitä mastaan. Sitä käytetään Menäjällä agitatsi omkeinona, jolla mieliä menestyksellä kiihotetaan Suomea mastaan. Että tämä ei ole mitään tyhjää kumitte lua, sen moinemat todistaa monet täällä eduskunnassakin sen perusteella, mitä heille Menäjältä on kerrottu. Kertomathan meille ystämällismieliset menäläiset että Menäjällä nykyään kaikkialla, missä julkisia asioita mä hänkään seurataan, lausutaan ihmet tely siitä, että Menäjällä suoritetaan sotilastarkoitukseen muodessa noin 10 markkaa henkeä kohti, mutta että Suomen maltiopäimät eimät suostu ottamaan Suomen maksettamaksi 3V- marklaa henkeä kohti, maikka Menäjä lisäksi antaa parhaassa ijässä olemat miehet sotapalmel ukseen, jota Suo> melta ei maadita. Jokainen ymmär- tää että tällaista puhetta mastaan ei Porm kirje. 19. Eduskunnan istuntokausi päät tynyt. — Onko ihme, jos ei rata ole kannattanut. — Nuor suomalaisten kotikahakat. Eduskunnan istuntokausi päättyi miime maanantaina. Maan isät ja äidit päästivät huoahtamaan ja kuu lemaan mitä kansa heidän malmista- mistään laeista armelee. Istunto kauden lopulla tuli eduskunnalle ta- ivallisuuden mukaan kiire. Maito kuntien malmiStamien lakiehdotusten lisäksi jäi useita kireänluontoisia ky symyksiä, kuten sotilaSmiljonnakysy- myS y. m., miime päimien osalle, joten kiire oli polttama ja moni edus taja marmaankin töiden päätyttyä päästi helpotuksen huokauksen. Tääl lä maaseudulla odotettiin muutamista syistä maltiopäimien hajoittamiskäs- kyä ja kun sitä ei tullut, tiedettiin lopettajaistilaisuudessa tapahtuman jotakin „suurta". Huhuttiin näet pu hemiehen lausuman tuossa tilaisuu dessa ..suunsa puhtaaksi", mutta sekin tieto osottautui määräksi. Ja summa on se, että kaikista itämistä ennus tuksista y. m. huolimatta maltiopäi mät nyt kumminkin saimat päättää työnsä maltiopäimäjärjeStyksen mu- kaan ja ilman että päättäjäistilai suudessakaan olisi tapahtunut mitään uhmailua. helposti saa kuulumiin niitä oikeu dellisia syitä, joilla eduskunta on kieltonsa perustellut. Eduskunnalla olisi miime syksynä ollut laillinen mahdollisuus lyödä tämä ase »vihol listemme kädestä, mutta eduskuntam me ei sitä tehnyt. Eduskunnalla on tänään, tosin myöhäinen, tilaisuus mieläkin tehdä se. Minulla puolesta ni ei ole mitään epäilyksiä, että maan ja kansan etu melmoittamat eduskun taa sitä tekemään. Minä olen mar- ma siitä ettei mikään sanoma Vihol lisillemme Menäjällä nyt olisi Vä hemmän otollinen, ei mikään sanoma ystämillemme siellä otollisempi kuin tieto siitä, että eduskunta on ryhtynyt laillisella tamalla järjestämään tätä kysymystä ainakin aiman lähintä tulemaisuutta marten. Minä en ole mielä tässä kosketellut kysymystä puheenalaisen järjestelyn merkityksestä kotoisiin oloihimme. Ne surulliset seuraukset eduskunnan kiel. Löytymisestä myötämaikuttamaan tä> män asian järjestelyyn, joihin mas. talauseessa, jonka minäkin olen alle kirjoittanut, perustuSlakimaliokunnan mietintöön miime syksynä miittasim- me, ne omat toteutuneet. Tuskinpa kukaan enää, sen jälkeen mitä on tapahtunut, tahtoo mäittää, että sil loin käytimme ainakaan liian räikeitä märejä. Minä tyydyn tässä siihen, että «iittaan kenraalikumernöörin maihdokseen sekä sotilaskysymyksen silloisen ratkaisun suoranaisiin mai kutuksiin senaatin talousosaston ko koonpanoon. Luonnollisesti on mah dotonta sanoa, minkä merran ja kuinka kauan tätä olisi moitu wält> tää, maikka sotilasasian Väliaikainen järjestely silloin olisikin tullut toi> meen. Mutta epämiisasta on näh> däkseni sellaisissakin oloissa käydä jouduttamaan asiain kehitystä. Ja siitä minulla ei ole mitään epäilystä, että sotilasasian kokonaan kielteinen ratkaisu eduskunnassa miime syksynä on asiain menoa huimaamasti jou> duttanut. Samanlainen päätös edus kunnan puolelta epäilemättä tulee nytkin main mauhtia lisäämään. Mutta tunne mmekohan todellakin Vastustuskykymme sellaiseksi, että kat somme mahdolliseksi tehdä päätöksen, joka ei mistään suhteessa meitä käy tännöllisesti hyödytä, joka ei pelasta maallemme mitään sen oikeutta, puhu mattakaan siitä, että se pelastaisi penniäkään rahaa, mutta jota epäi lemättä maamme Viholliset tulemat käyttämään aseena antaaksensa lisä tukea sille käsitykselle Menäjällä, että mihin erikoistin toimenpiteisiin Menä jän hallitus täällä ryhtyneekin, mil laisia lakeja se Suomea marten mal- mistaakin, ne kaikki omat tarpeen, jotta saataisiin Suomi ymmärtämään melmollisuutensa maltakuntaa koh taan. Minun on tähän mielä lisättSmä eräs minulle tärkeä näkökohta. Mi nulla ei ole suuria toimeita siitä, ettei Menäjän ministeriprefidentin äsken täällä esillä ollut lakiehdotus tulisi Menäjän duumassa ja malta- kunnanneumostoSsa hymäksytyksi ja saisi tarpeellista mahmistusta. Siltä poliittiselta katsantokannalta asiaa tarkastellessa, jolta minä sitä tarkas telen, ei ole epäilystä siitä, että jos näin onnettomasti käy, meidän, sa- malla kun ponnistamme moimamme saadaksemme mainitun lain määränä ja mahingollisena peruutetuksi, tulee, mikäli se meistä riippuu ja me moim me sen tehdä kansamme elinehtoja uhraamatta, toimia niin, että riiste tään oikeutuksen ja tarpeellisuuden marjokin kaikilta mahdollisesti esiin tymiltä yrityksiltä laatia lakeja Suo- melle uudessa lainsäädäntöjestyksessä. Meidän on näin tehtämä osaksi sen tähden, että kuta mähemmän uusi järjestys tulee käytännöllisessä lain laadinnassa käytetyksi, sitä helpom paa on olema saada se peruuteiuksi osaksi siitä syyStä, että kansallamme ei tosiaan ole syytä taitamattomalla Miime maanantaina pidettiin täällä Porissa neumottelukokous Porin ra dan talmiaikataulua marten. Kokouk- sen päätöksiin ei minulla puolestani ole mitään lisättämä; nehän toteutet tuina tyydyttämät kohtuullisia maatt muksia. Toimon maan, että rauta tiehallitus ottaisi ehdotukset huo> mioonsa. Samassa kokouksessa esitettiin joukko merkillisiä numeroja, numeroja, jotka saimat osanottajat kaikkikin, omitui sesti — mamahtelemaan. Mikä ma- mahteli moitonriemusta, joS niin saan sanoa, mikä muusta syystä. Minä kin noStin ylpeänä otsaani, koSka muiden mukana en ole uskonut sellai- sia katehia, että tämä meidän rata olisi maan huonoimpia kannattamat- suuteen nähden, tai niinkuin on Väi tetty. miltei miheliäisin. Seuraamassa tuon näitä Porin maltuuSton hankki- mia numeroita lukijakuntani tietoon, jotta hekin tulemat tietämään, mistä Porin radan huono kannattamaisuus on johtunut. Tuossa kirjelmässä, joka on lähe tetty rautatiehallitukselle, osoitetaan aluksi kuinka haitallinen Porin radan nykyinen junainkulkujärjestelmä on, ja sitten esitetään rataa marten aika tauluehdotus, sekä tuodaan lopuksi estin muutamia näkökohtia, jotka kos- kemat radan kannattamaisuutta. Rau tatiehallituksen tilastotaulut m:lta 1907 osottamat, sanotaan kirjelmässä, että Porin rautatielle kuulumiksi on otettu henkilöitä, joita tämän radan menettelyllä lisätä niitä turmiollisia ristiriitoja, joiden pyörteessä me nyt elämme. Meidän on nähdäkseni toi sin sanoen järjestettäviä asiat niin, että yhtä mähän kuin miniSteripresi- ventin ehdotuksen selitySkirjelmässä on moitu osoittaa todellisia, oikeutet tuja maltakunnan tarpeita, joita ei Suomessa ole moitu eikä moida tähänastisessa lainsäädäntöjärjestyk- sessä toteuttaa, yhtä mähän on olema mahdollista tehdä sitä mastedes, jos uudessa lainsäädäntöjärjeStyksessä yri tetään antaa Suomelle lakeja. Mei dän on meneteltämä niin, että silloin kin moimme Menäjän kansalle ja koko maailmalle todistaa, että meille tehdään ei ainoastaan oikeudellisesti, waan myöskin materiaalisesti määrin. Tämä yleinen katsantokantani mai- kuttaa ratkaisemasti armoSteluun nyt esillä olemassa asiassa. Pidän aiman Välttämättömänä, että me, huoli matta siitä, että meitä Menäjän nykyisen hallituksen puolelta kohdel laan määrin ja meidän oikeuttamme poljetaan, sittenkin selmasti osotamme olemamme malmiit ottamaan osaa maltakunnan puolustuksen aiheutta miin menoihin. Me moimme tehdä tämän täysin laillisella tamalla, mi tään oikeudestamme uhraamatta. Olen makuutettu siitä, että ellemme sitä tee ja niin kauan kun emme sitä tee, meidän on olema maikea saada Menäjällä hämitetyksi se käsitys, että Menäjän nykyisen hallituksen menet telyyn Suomea kohtaan, joskaan tämä menettely ei ole oikeudellisesti puo lustettamissa, kuitenkin on aiman tärkeät asialliset syyt. Näin ollen yhdyn kannattamaan herrojen Kairamon ja Arajärmen Vastalausetta puheena olemaan mie tintöön. Kuten aikoinaan olemme kertoneet, hymäksyi eduskunta asiassa laaditun mietinnön. « «»O Suomu kysymys ml laklliMMlimssa. Päätetty käsitellä kiireellisenä. EilispäimZn duuman istunnossa johti puhetta Guthfkom. Istunnossa olimat läsnä pääministeri Stolypir, oikeusministeri Shtsheglomitom, mal takunnan kontrollööri Harltonom ja Suomen kenraalikumernööri Seyn. Kreimi Benningsen esittää maliokunnan päätöksen yleismalta- kunnallista laatua olemien Suomea koskemien lakien ja asetusten säätä misjärjestystä koskemasta lakiehdo tuksesta huomauttaen, että lakiehdotus on annettu maalisk. 16 p:n manifes tissa lausutun korkeimman tahdon mukaisesti. Esitetty ään kysymyksen historiaa, hallituksen ehdotuksen sisäl töä sekä Valiokunnan tekemiä muu toksia esittelijä armeli kysymyksessä oleman toimenpiteen maikuttaman ei kärjistämästi, maan päinmastoin hei- kentämästi suomalaisten Vihamieli syyteen Menäjää kohtaan, jota heissä on ylläpitänyt Suomen koulu-olot. Pitäen lakiehdotusta oikeudenmukaise na ja tarkoitustaan mastaamana esit täjä lopettaa puheensa kääntyen Suo men kansan puoleen kehoittaen sitä asettumaan Menäjän kansan asemaan ja muistamaan, ettei kansan oikeuksia ja etuja ole ainoastaan sillä, maan myöskin Menäjän kansalla sekä sen muolsi tekemään tässä kysymyksessä myönnytyksiä, muistaen että myö- hempi yleismaltakunnallisten asiain käsittely Menäjän lakiasäätämissä lal taksissa Suomen kansanedustajain ottaessa käsittelyyn osaa tulee osoit- tamaan, että suomalainen simistys liike ei mitenkään maadi. Sitten to distetaan »väite seuraamasti: „Ne »virkailijat, joita ehdottomasti täytyy pitää tarpeettomina Porin lii> kettä marten, omat: 2 talonmies t ä, joita ei ole Porin rautatiellä Niitä on Tampereella maltion ta loissa, mutta silti Porin rautatietä ei pitäisi moida rasittaa menoilla. 1 piletinmyyjä. Näitä on kaik kiaan 3 Porin rautatien luettelossa ja toimimat: 1 Porissa ja 2 Tampe> reellä. Koska lähtemien junien luku määrä Tampereelta Porin radalle et ole suurempi kuin Poristakaan, joSsa tullaan toimeen yhdellä piletinmyy jällä, ei Tampereenkaan pitäisi ole man oiteutettu maatimaan useampia kuin yhden. Siis on yksi ehdotto masti liikaa Porin tien luettelossa. 6 konduktööriä. Näitä on 1907 muoden luettelossa kaikkiaan 20 Po rin rautatien luettelossa ja omat he sijoitettuna: 1 Mäntyluodossa, 6 Po rissa ja 13 Tampereella; siirron kautta muille teille on heitä nykyään Tam pereella 10. Koska junien miehittä- miseen ja päimyStykseen Porin lii kettä marten Tampereelta ei tarmita useampaa kuin 4 konduktööriä, on siellä heitä siis 6 liikaa, jotka tur haan rasittamat Porin rautatien me noja. 20 jarruttajaa. Näitä on 1907 m:n luettelossa Porin rau tatielle kuulumia 54, mutta siirron kautta on tämä lukumäärä nykyään 43, joista 3 on Mäntyluodossa, 13 Porissa ja 27 Tampereella. Porin radan liikettä marten ei Tampere tar ja kansalliset edut tulemat säilyte tyiksi. (Kättentaputusta keskustassa). Lakiehdotus esitetään kiireellisenä käsiteltämäksi. Miljukom »vastustaa kiireelli syyttä. v. Aurep mäittelee Miljukomia mastaan maltio-kästtteestä Suomesta puhuttaessa ja maatii asian käsitte lyä kiireelliseksi. Käsittelyn kiireellisyys hyväksytään 186 äänellä 120 mastaan. Gegetskomin mielestä kauhea taistelu kansan ja mierasrotuisten mälillä on duuman enemmistön tun nusmerkki. Puolan, Grusian ja Suo men esimerkki saamat puhujan makuu tetuksi, että duuman enemmistö kulkee mäkimaltaista tietä rajamaiden suh teen. Tokkohan moidaan oikeuden rajain sisällä löytää juridilliSta tukea Vallankaappaukselle. (Kättentaputuksia Vasemmistosta). Mäliajan jälkeen johtaa puhetta Shtshidlomskij. Astan käsittelyä jatkuu. CllMtn lysyW lMMMtll Pietarista, kesäk. 3 p.nä. Lokakuulaisten ryhmän kokouksessa eilen illalla oli ainoastaan yleinen keskustelu Suomea koskemasta laki ehdotuksesta. Keskustelut eimät ole päättyneet eikä äänestystä ole tapah tunut. Tehtyään yhteenmetoja lau sutuista mielipiteistä, tulee „Lu 'z" seuraamanlaisiin tuloksiin: 1) Suo men kysymyksessä on ryhmä melkein yksimielinen; 2) 99 pros. ryhmästä tulee äänestämään pykälittäiseen käsit telyyn siirtymisen puolesta; 3) Suo mea koskeman lakiehdotuksen hymäk- symistä mastaan tulemat äänestä mään Itämeren maakuntain saksalai set ja pariani Meijendorf. Jos Itä- merenmaakuntain saksalaiset ilmoitta mat hylkäämänsä lakiehdotuksen, niin „Lu z" muiden Menäjällä asumien saksalaisten nimessä tulee puolta maan lakiehdotuksen hymäksymistä; 4) Koko ryhmä tulee kannattamaan koulukysymyksen poistamista lakiehdo tuksesta; 5) Mähemmän puoltajatta saa ehdotus yhdistyksiä ja painoasi oita koskemain kohtain poistamisesta; 6) Mieläkin heikommin on lausuttu se mielipide, että laissa olisi Välttä mättä määrättämä ettei mastaisuu- dessa moida muuttaa tai täydentää luetteloa. Rakskas Mlsmilti» jiisent ryjtyseet MeSjmMu Cumell eduksi. Parisisto, kesäk. 2 p:nä. Sa nomalehti Le Temps ilmoittaa, että useat Ranskan parlamentin jäsenet, nimpian kuin kamarit uudelleen ko koontumat, panemat alulle adressin laatimien Suomen oikeuksien puo lesta Menäjän maltakunnanduumalle lähetettämäksi. Allekirjoittajat, jotka katkeralla mielenkiinnolla omat ha- mainneet Suomen itsenäisyyttä mas taan kohdistettujen »vihamielisten suunnitelmain »viime kehittymistä, kiinnittämät menäläisten mirkamel- jiensä huomiota siihen mastaivaiku- tukseen, jota sellaisen politiikan esiin tymisellä olisi Ranskassa. He muis tuttamat niistä yleisistä omantun- nonmaatimuksista syntyneistä masta- lauseista Suomen mapaata kehitty mistä uhannutta ensimäistä hyökkä ystä mastaan m. 1899. Tämä maa, joka simistyksensä ja kunnioituksensa kautta yleistä järjestystä kohtaan sekä »viisailla lainsäädäntötoimenpi teillä on tullut jalokimeksi keisarilli seen kruunuun ja tällä saanut osak- seen koko maailman ihailun. Menäjä ei oikaisematta möisi toiselta maalta riistää sitä pointista mapautto, jonka mitse enempää kuin 7 miestä, joten 20 on siis liikaa. 2 linjasähköt- täjää. Näitä on Porin rautatien kirjoissa 3, mutta Turun—Tampe reen—Hämeenlinnan rautatien luette lossa maan 1, maikka sanottu rauta» tie on 71 km. pitempi ja asemien luku suurempi kuin Porin tiellä, joten nä.den mirka ilijain luku pitäisi olla päinmastainen eli että Porin rauta tiellä olisi 1 ja Turun—Tampereen— Hämeenlinnan tiellä 3 linjasähköttä- jää. On siis olemassa 2 linjasähköt- täjää liikaa Porin rautatiellä. 3 ra ta m e S t a r i a. Näiden lukua, joka Porin radalla nykyään on 9, möisi ilman että ratatyöt mähääkään tuli- simat kärsimään, mähentää 3:lla, sillä heillä on jokaisella mielä esimies apu nansa ja kaikki omat suuremman osan muotta miltei ilman tehtämää. 1 m a- rastokirjanpitäjä. Tämän mirkailijan palkkauksesta johtumilla menoilla rasitetaan myöskin rauta tietä, mutta Turun—Tampereen— Hämeenlinnan rautatiellä sitämastoin ei ole tällaista mirkailijaa. 2 k o n e- marikon esimiestä. Näitä on Porin rautatielle luettelon mukaan annettu ei mähempää kuin 3, niistä 2 »vakinaista ja 1 ylimääräinen ma- rikonhoitaja. Todellisuudessa toimii Poriu rautatiellä ainoastaan yksi yli- määräinen marikonhoitaja. Kirju reita Tampereen asemalla on myös kin olemassa siksi monta asetettuna Porin rautatien niskoille, nim. 1 en- simäinen ja 3 toista kirjuria, että niitäkin olisi mara mähentää ja sijoit- ' se itse on hankkinut suurten taiste lujen ja kärsimysten kautta. Kiihty neinä siitä joutuisuudesta, jolla koko- naisen kansakunnan kohtalo pääte, tään, ilman että mitään huomiota kiinnitetään Suomen maltiopäimien lausunnoille, pyytämät Ranskan par lamentin jäsenet, että menäläiset mirkameljet harkitsisimat tätä kysy myStä sillä tärkeydellä kuin se an saitsee, sillä Suomi on »vuosisadan yhtämittaisella työllä saanut pait kansa maailman simistyshistoriassa Adressin on tähän saakka allekir joittanut noin 50 senaattoria ja 100 melkein kaikkiin puolueisiin kuulumaa edustajaa. Parisista, kesäk. 3 p:nä. S u. T:lle sähkötetään: Maltakunnan duumalle jätettämän adressin allekiv joittamista kestää muutamia päimiä Allekirjoittajat» joukossa on monta ent. ministeriä ja huomattamia se naattoreita sekä edusmiehiä. Kulkulaitosrahasto w. 1910. Tenaatiu lausunto. Senaatti on nyttemmin antanu »vaaditun lausunnon eduskunnan mas- tauksesta arm. esitykseen kulkulaitos rahastosta m. 1910. Lausunnossaan senaatti tekee selkoa arm. esityksen ja eduskunnan hymäksymän kulkulaitos rahaston tulo- ja men?armion mäli- sistä eroamaisuuksista. Arm. esityksessä on kuikuiaitosra haston säästö muonna 1909 laskettu 9,293,900 mkaksi 16 p:ksi. Eduskunta on sen laskenut 10,283,900 mkaksi 16 p:ksi. Suomen maltiokonttorin ilmoi tuksen mukaan tulee mainittu säästö nousemaan 15,330,000 mkaan. Kul> kulaitosrahaston osuus anniskeluyh tiöiden moittomaroista oli esitysehdo tuksessa laskettu 7,370,000 mkaksi Eduskunta on sen laskenut 10 220,000 mkaksi. Joensuun—Nurmeksen ja Seinä joen—Kristiinan—Kaskisten ratara kennuksia marten oli esitykseen otettu yhteensä 5,500,000 mk. Eduskunta on esittämillään syillä ehdottanut mainitun summan yksinomaan Joen suun—Nurmeksen rataa marten sekä lisäksi mielä 4,000,000 mk. Seinäjoen Kristiinan-Kaskisten rataa marten, jotapaitsi eduskunta m. 1909 päättä mään rautateitä marten on muodeksi 1910 »varannut tuloja menoarmioon 500,000 mk. Koska on toivottamaa, sanoo senaatti, että rautatietyö! kulu mana muonna toimitetaan nykyisiä rautatietöitä marten aikaisemmin teh dyn työohjelman mukaan ja kulkulai- tosrahaston marat, koska säästö muo- delta 1909 osottautuu melkoista suu> remmaksi kuin mitä alunpitäen las kettiin; näyttämät sen salliman, on senaatti sitä mieltä, että eduskunnan ehdottama määräraha nykyisiä rauta tierakennuksia marten olisi hyrväksyt tämä. Sitämastoin on senaatti, koska eduskunnan m. 1909 päättämiä uusia rautateitä, joihin nähden eduskunnan päätös ei mielä ole saanut arm. mah mislusta, ei missään tapauksessa moi da alkaa rakentaa mielä m. 1910, ollut sitä mieltä, ettei eduskunnan tätä marten maraamaa summaa, 500,000 mk., otettaisi huomioon ku lumana »vuonna. —Unsimallisia postimerkkejä. He'sinkiin saapuneen tiedon mukaan tulemat meidän postimerkkimme uiko asultaan muutettamiksi samallaisiksi kuin Menäjällä tämän muoden alusta käytäntöön otetut omat. Nykyisten poslimerkkiemme kulutusaikaa ei mielä ole määrätty, maan on käsketty posti hallituksen tehdä siitä ehdotus. — U. S. taa muiden rautateiden laskuun, pu humattakaan monista muista mirkai- lijaryhmistä Tampereella, joista olisi stirrettämä henkilöitä niille rautateille, joihin ne liikenteeseen nähden todelli suudessa kuulumat. Porin rautatiellä on myös metureita yli tarpeelli sen määrän ja siis myös niihin kuu lumaa miehistöä. Asettamalla kaikki junat asettamaksi Porista, möisi »ve turien lukua mähentää ainakin 4:llä. Tämän oheSsa on huomattama, että Porin radalla on moniaita asemia, joiden liikenne ja liiketulot omat mer- rattain pienet. Senmuoksi möisi, sen lisäksi että Kyttälän asema nyttem min on alennettu kesä-asemaksi, myös Haistilan, Harjamallan, RiSteen ja Heinoon asemat alentaa pysäkeiksi, joita hoitaisi jokin esimies. Jo yksin sen kautta, että se määrä Virkailijoita, joka Porin radalla edellä oleman esityksen mukaan on katsottu tarpeettomaksi, osaksi mähennettäisiin, osaksi siirrettäisiin niiden rataosien luetteloihin, joihin he liikenteesen näh den kuulumat, nousisi Porin radan tilien tulopuoli noin 70,000 markalla. Kun Porin rata m. 1907, jolloin ra dalla oli sama junainkulkujärjestys. jota edelleenkin ehdotetaan käytäntöön olettamaksi, tuotti tilien mukaan tap- piota ainoastaan noin 13,000 mkaa, ja kun myös ottaa huomioon, että matkustaja- samoin kuin tamaralii- kennekin radalla on muosi muodelta kasmanut, — mainittakoon, että Po rin tieltä muille teille menemien mat- kustajien lukumäärä 12 w. kuluessa — Wirkap «W «t. Senaatti on asetuskokoelmassa julkaisuttanut ja tie ja Vesirakennusten ylihallitukselle sekä rautatiehallitukselle erikseen ilmoitta nut, että H. M. Keisari 11/24 p:nä maaliskuuta tänä muonna sumainnu armossa.käskeä: että kaikkien simiilimirkakunnan pal meluksessa olemain henkilöiden, paits poliisin ja mankeinhoidon simiilimir- kamiesten mirkapumussa olemat sekä pituussuuntaa kulkemat että poikittai set olkamerkit omat poistettamat; että mirka-armoa osottamat tähde omat siirrettämät liemetakkien, pääl lystakkien ja lyhmien päällystakkien kauluksen reunoissa olemiin petlitsei- hin; sekä että aikamerkeillä marustetuille miv kapumuille on myönnettämä kolmen kuukauden kulutusaika. — Postisäästöpankin tila ja hallixto. Senaatissa esitettiin tois sapäimänä postisäästöpankin hallituk sen kirjelmä ynnä kertomus postisääs töpankin tilasta ja hallinnosta m. 1909 Senaatti määräsi m. t. kanslistin Hj. Flodströmin ja remisionioikeuden 2: sen reviisorin G. A. Mickströmin tarkastamaan postisäästöpankin tilejä Postisäästöpankin hzllitus ilmot taa, että pankin tulot m. 1909 oliiva olleet 3,095 mk. 88 p. menoja suu remmat, joten sitämarten ei tarmitse määrärahaa osottaa. — Korjaukset ke»raalik»»wer- »öiiri» h«wilassa. Erinäisiä ku lumana kesänä toimitettamia korjaus töitä marten kenraalikumernöörin Hu milassa Bjälbossa on senaatti myön tänyt 2,000 mk. — S«ome» woimistel«- ja «rheil«liito» ka»»at»sawi»» on senaatti korottanut 4,000 mkaan muodessa 3 muodeksi, lukien tammik 1 p:stä m. 1911, jos maltionmara sen sallimat. — Ra«tateide» eläkelaitok se» puheenjohtaja» palkan on senaatti korottanut 1,500 markasta 2,500 mkaan ja marapuheenjohtajan palkan 1,200 markasta 2,000 mkaan — Seitsemäs tzleineu palo- k»»takoko»S. Senaatti on myön tänyt 2,000 mk. seitsemännen yleisen palokuntalaiskokouksen kustannusten peittämiseksi. — Helsingin poliisiwoi«a. Mahmistetun poliisimoiman ylläpitä miseksi Helsingissä kuluman muoden jälkipuoliskolla on senaatti maltuut- tanut kumernöörin käyttämään kor keintaan 505,757 mk. — Raittinde» UStätoät omat senaatilta anoneet kieltolain joudutta mista ja mäkijuomakuljetuskiellon moimaansaattamista. — Tnrnn hotvioikens. Turun homioikeuden tämän muoden kemät istunnot päättyimät tiistaina. Homioikeus on päättänyt pyytää, että Väliaikaiset miides ja kuudes osasto pysytettäisiin mielä ensi muonaakin. Kesäkuukausina työskentelee homi oikeus kesä- ja syyskuussa neljällä sekä heinä- ja elokuussa kahdella jaos tollo: »virantoimituksessa omat kesä kuussa: I jaostolla: homioikeudenneu, mos I. V. Hamu puheenjohtajana sekä asessorit Luoma ja Heikkilä, miskaali G. Arrhenius ja maratu? mari Stenström jäseninä; II jaos tolla: puheenjohtajana homioikeuden- neumis Alenius, sekä jäseninä ascs sori Alanen, sihteeri Grönfeldt, enti nen homioikeudennotari Osmonsalo ja maratuomari Jdestam; lll jaos tolla: asessori Hartman puheenjohto jana, sekä asessori, entinen homioikeu denneumos E. Hamu, miskaali Isaks son, ent. homioikeudennotari Appel- qroist ja reistraattori Bäckström jäse ninä; sekä IV jaostolla: asessori Pere puheenjohtajana, ynnä asessori Roi< nila, miskaali B. Arrhenius ja notari Laaksomirta jäseninä. eli ww. 18W—1907, joilta nmosilta tähän saakka tilastoa on olemassa, on lisääntynyt »viisinkertaiseksi «w. 1890 - 5.782 ja m. 1907 — 27,046 matkustajaa) ja Porin radan pai- kallismatkustajaliike saman ajan ku luessa kasmanut miltei kolminkertai seksi (m. 1896 - 113,028 ja m. 1907 303,050 matkustajaa), — ei moida sanoa, että radan tuottama tappio olisi johtunut liikkeen Vähäpätöisyy destä. Todellisuudessa onkin tappio aiheutunut siitä, että liikenteen hallin nossa ja junain käytössä Porin ra dalla ei ole noudatettu tarpeellista säästämäisyyttä, kuin myöskin siitä, että rataa rasitetaan liiallisella hen kilökunnalla eli Virkailijoilla, joita ei edes moida laskea tämän rataosan toiknipiiriin kuulumiksi. Hämmästystä herättääkin, että Porin radan menot, jotka m. 1896 nousimat 374,502 mkaan, omat 12 muoden kuluessa kasmaneet kolminkertaisiksi, nousten m. 1907 - 1,127,974 markkaan. Edellä esitettyjen perusteella alis tetaan lopuksi rautatiehallituksen har- kiitamaksi, eikö Porin radan kustan nuksia mottaisi mähentää: 1) supista malla henkilökuntaa; 2) mähentämällä meturien lukumäärää, ja 3) alenta malla nykyään mähäpätöisempiä ase mia pysäkeiksi. Kun ylläolemat numerot saa kuulla, niin kyllä niitä todellakin hämmäs- tyy, kumma maan, ettei Porin rata ole tuottanut enempääkään »tappio- ta". Toisaalta ne suorastaan suu- tuttamat, sillä maikuttaahan rautatie- .mm « »mM, Ajstsnajotoimisto Torusi. Eerikinkatu S. Puh. 484. Omistajat: Honnoikeudennotario ^ »a Homioikeuden- kausllst» Santeri saarniioki. Heinäkuussa omat Virantoimituk seSsa I jaostolla: homioikeudenneu mos I. V. Hawu puheenjohtajana sekä asessori Pere, Viskaali B. Arr henius, notari Laaksomirta ja maro tuomari Stenström jäseninä ja II jaostolla homioikeudenneumoS ÄleniuS puheenjohtajana sekä asessori Roinila, sihteeri Grönfeldt ja entinen notari Appelqmist jäseninä. Elokuulla omat Virantoimituksessa I jaostolla: Ho mioikeudenneumoS Juselius puheen johtajana, sekä asessorit Stenström, Raade ja Tähkäpää, ynnä notari Snellman jäseninä; sekä II jaostolla: asessori Bronikomsky puheenjohtaja na, ynnä asessorit Gruner ja Mon iin, kihlakunnantuom. Blasield ja miskaali af Björkesten jäseninä. Syyskuussa omat Virantoimituk sessa I jaostolla: presidentti Äkerman puheenjohtajana ynnä asessorit Luo ma ja Raade, kihlakunnantuomari B!äfield ja Varatuomari Stenström jäseninä; II jaostolla: puheenjohtaja na HomioikeudenneumoS Tammelin, sekä jäseninä asessorit Montin ja entinen HomioikeudenneumoS E. Ha mu, ynnä »viskaalit Isaksson ja af Björkesten; III jaostolla: Homioikeu denneumoS Juselius puheenjohtajana sekä asessorit Gruner, Alanen ja Heikkilä ynnä notari Snellman jäseniä sekä IV jaostolla: asessori Bronikomsky puheenjohtajana ynnä asessorit Hartman, Stenström ja Tähkäpää, sekä miskaali G. Arrhe nius jäseninä. Sihteerinä toimii maratuom. Erik son kesä- ja syyskuulla, maratuomari Sjöblom heinäkuulla ja notari Tor- milainen elokuulla. M 41, Uusia ylioppilaita. ylioppilastutkinnossa hymäksyttiin miime torstaina m. m. seuraamat kokelaat: Porin lyseosta: K. M. Hir- misalo, L. M. Kiiski, A. F. Kimalo, B. R. Kimikoski, H. M. Maja, L. A. Mäkelä, M. F. Ollonqmist, H. K. Paloheimo, L. Pentti, M. O. Rapo la, K. A. Mainio ja L. O. Marpe- laide. Porin ruotsal. yhteiskou lusta: Linnea H-denström, H. Lu- cander, Emma Michelsson, L. M. Norell, Hjördis Rosenlew ja F. E. F. Späre. Porin suoma l. tyttökou lun jatko luo kilta: Ellen Aal tonen, Selma Armela, Arma Gu stafsson, Iida Harjunen, Verna Jor ma, Saara Lönngren, Selma Sal mela, Martta Mahanen ja Rauha Malmberg. Rauman yhteislyseosta: Katri Breilholtz, I. M. Halla, I. M. Kallio, A. A. Kuusisto, M. O. U. Linturi, B. U. Mallin ja Anna M. Mehmaa. Tampereen klassillisesta lyseosta F. T. M. Lihtonen. Suullisiin ylioppilastutkintoihin il moittautui samana päimänä 122 uutta kokelasta. — Waltio»ra»tatiet. Porin aseman asemapäällikkö R. Pipping sköld on saanut mirkamapautta kesäk. 15 p:stä heinäk. 15 päimään, jona aikana asemapäällikön mirkaa hotta maan on määrätty ensimäinen kirjuri I. Lemonius. — Auskultantiksi Turun howi- oikeuteen otettiin t. k. 1 p.nä m. m. ylioppilas T. L. Eck. liikenteen tukahduttaminen siinä muo dossa kuin se tällä radalla tapahtui, tuntuma sti koko seudun elämään. Nyt on khmminkii» löydetty „syyt" huonoon kannattamaisuuteen. Niitä on kuuleman mukaan mielä enem mänkin olemassa ja tässähän niitä onkin esitetty main muutamia, kuten ^irjelmän alussa sanottiin. Mutta ottapa tämäkin osa jo riittää omaamaan asianomaisten silmät nä emään asiat toisessa »valossa kuin ennen. Niin, ja olisihan suorastaan hme, ellei taajaan asutussa Sata- unnan maakunnassa rautatie kan nattaisi, jos se kerran jossakin kan nattaa, ja olisi ihme, elleimät esitetyt eikat Vaikuttaisi jotakin Porin radan Vastaiseen kannattamaisuuteen ja lii- !enteen järjestelyyn tällä radalla. Niistä hupaisista ..perheriidoista", ioita nuorsuomalainen puolue sitte yntymänsä on potenut, ei se mielä- Ään ole päässyt mapautumaan. MiipuriSsa pidetyssä puolueen edus tajakokouksessa piti suursiimouksen, pelastaman ..keisarileikkauksen" tapah- uman: hrat Renmall 6 Castren ja C:o piti päästettämän heidän mieles- Mn, ahtaista puoluepintehistä ruot- alaisten laupeushoimaan. Mutta eipäs. He eimät lähteneetkään; tuk- !imat main hieman suurta suutaan, herroille suurkagaaleille on luonnolli- eSti edullisempaa pysytteleidä nuor- uomalaisuuden marjossa ja ..puhua ruotsia suomeksi", kuin näyttäytyä - Pori» postikonttori» ekSpeditöörille, postimestari O. Dahlille on myönnetty mirkamapautta t. k. 1 p.stä elok. 1 päimään ja on neiti A. Strömmer määrätty sinä aikana hoitamaan hänen Mirkaansa. PoStia knljetetaa» p»r- jehduskanden aikana höyrylai moilla allamainittujen paikkojen mä- iillä: tamallista kirjepostia kirjelaati- kossa Nikolainkaupungin, Kaskisten, Kristiinankaupungin, Porin, Repo^ saaren, Rauman, Uudenkaupungin Naantalin ja Turun mälillä höyryt kaimalla ..Norden", Nikolainkaupun gin, Kaskisten, Kristiinankaupungin, Rauman, Uudenkaupungin ja Turun mälillä höyrylaimoilla „Ebba Munck" ja »Fredrik Wilhelm", Porin, Repo- saaren, Rauman, Uudenkaupungin, Naantalin ja Turun mälillä höyry- laimalla..Ahkera". — Satakunnan Maantoilje- lySsenran johtoknnnan koko uksessa päätettiin m. m. seuraa mista asioista: Muoden alussa asetettiin nopeam man asioitten käsittelyn aikaansaan,!- seksi ja samalla kustannustenkin hei- pottamistarkoitukseSsa n. k. malmisin?- »valiokunta, jonka pohdittamaksi asiat joutumat sitä myöten kuin niitä il mestyy, mutta jonka samalla piti saada päättää n. k. juoksemissa asi oissa. Kuitenkin on nyt päässyt maltaan se mielipide, ettei johtokun nalla sääntöjen nojalla ole multaa siirtää kullekin jäsenelle kuulumaa päättämisoikeutta pienemmälle jaos tolle. Sen johdosta päätettiin, kun ensin monipuolisesti oli kysymystä pohdittu, että malmistusmaliokun- nalla ei ole mitään muita Valtuuk sia kuin mitä sen nimikin jo osottaa. Kuitenkin jztketaan »valmistelua, ku ten nytkin on tapahtunut, etukäteen sitä myöten kuin asioita ilmestyy. Kuten aikaisemmin on selostettu, on johtokuntakin »valinnut edusta jansa siihen komiteaan, jonka tehtä- mänä on ottaa selmää menestyykö ja kannattaako sokerijuurikasmiljelyS meillä. Komitea, jonka käytettämäksi sokeritehtaat omat jättäneet huomatta man summan — 30,000 mk. muo dessa — järjestää nyt kokeita, jotka m. 1911 pannaan käyntiin. Johto- kunta päätti ehdottaa, jos asianomai set itse suostumat, seuraamat maan- Viljelijät kokeiden tekijöiksi: maisteri A. Saurion Kokemäellä, maanmilje- ijä I. Isotalon Peipohjassa, rouma Pohjalan Kokemäen kartanossa, mais teri Grönlundin Nakkilassa, maan- miljelijä P. Palinin ja K. F. Har maalinnan Ulmilassa, neumoja K. A. Salon Kaumatsalla ja jonkun Porin kaupungin maiden muokraajan. Seuran metsänhoitokonsulentiksi otettiin miran Väliaikainen hoitaja, metsäkonduktööri N. Kimalo, joka ai nakin toistaiseksi tulee asumaan Tyr- määllä. Emäntä Maikki Kunnaan anomuk sesta päätettiin seuran II kutomakou- lu m. 1911 sijoittaa Euraan. PuhdetyökurSseja tulee ensi toimin- tamuotena (marraskuusta huhtikuun loppuun) Ikaalisten pohjoisen maa miesseuran alueelle, Kiikoisiin, Huit tisiin ja Lumialle. Huittisten tilaus on kyllä manhin, mutta kaluston kul jetuskustannusten huojentumisen takia päätettiin poiketa aikajärjestyksestä. Herra I. H. Karppisen anomus saada 200 markkaa siitoskanalan pe rustamista marten Ikaalisiin jätettiin siksi kunnes ensi muoden kulunkia;- miosta päätetään. Ahlaisten kalastuSseuralle myön nettiin 300 markan apuraha ehdolla, että se järjestää näyttelynsä Ahlais ten kirkonkylään, jotta laajempi yleisö maalaismäestöäkin — kalojen kulut- kaikelle kansalle kurjassa alastomuu dessaan. Ja kumpaisessakin ryh mässä löytyi kyllin naiiveja ..puoln?- miehiä", jotka uskottelirvat itselleen ja muille, että asiat taas omat hy- mällä tolalla. Mutta ne, jotka amoimin silmin omat seuranneet hrojen Castren Renivallin ja (5 :on nulikkamaista kieräilyä nuorsuomalaisen puolueen ..kourallisuudessa", omat aina olleet makuutettuja siitä, että ajan pitkään tällainen puolue-elämä käy mahdot tomaksi yksinpä ..nuortenkin" leirissä. Ja niin tapahtui, että muutamat helsinginsanomalaiset rohkaisimat it- sensä, etsimät ja löysimät hymän syyn, jonka nojalla sanoimat Jonak- selle: Jos sinä menet oikealle, niin menemme me »vasemmalle — yhdes- sä-olo on tästä lähtein aiman mah- doton. Mene! Helsingin Sanomat kertoi yhteen otoista seuraamasti: ..Sisällinen sota puhkesi ilmiliek- knnsä nuorsuomalaisessa eduskunta ryhmässä sotilasmiljoonista keskus teltaessa, se oli lauantaipäimän m äk kitapaus, mikä armattamaSti ei »voi mennä ohi jälkiä jättämättä. Esillä olemassa kysymyksessä oli mat kaikki ryhmään kuulumat asialli sesti samalla kannalla, mutta niin tuimaksi kämi ajatuksenmaihto, että suurmallat, s. o. ed. Pykälä katsoi tarpeelliseksi sekaantua asiaan anta malla riitelemille muistutuksen. ..Kulissien takana" toimimisen nä- kyp meidän eduskuntaryhmämme siis heittäneen!" Toisessa paikassa kerrotaan: