l.suvsnwwL toukokuun 14 p:iiä 8^iiU?i7A «:>? SZ ISIV '.-KW!! I»iteel!jsk8ti väritstty taicle- tiimi' Venkläinvn tyttö. k^öSpöli. «X^clä Xespcli M Llltcr, KlloliÄ. ^u^nberg >. m Kuuniit.1 ku via 9 i^ppalctta Moimasssxlkimi» kaius tnsllimsäsdänsön tsrkastus. Kalastuselinkeinon suuren merkityt sen maallemme huomaa kohdastaan siitä, että järw>! ja j.et täyttäwät Sua^.-essa 41,655,- nelmkilometriä eli 1l,^ ^ koko pinta-alasta, jota paitsi Vielä merenrantaa on noin 1,440 kilometriä. Europassa ei ole toista m iata, missä sisämesiä olisi koko maan pinta-alac-n nähden niin paljon kuin Suonessa, eikä sisämesien paljous absoluuttisenakaan lukuna ole kuin yhdessä ainoassa maassa, Europan Menijällä, suurempi kuin täällä. ÄteUle siis jo ilse luontokin suuressa mlärin on antanut mahdollisuutta runsaaseen kalastukseen. Kalastuselinkeinon tuotanto on meillä kuitenkin ollut marsin niukkaa. Syynä tähän on m. m. ollut se, että me olemme olleet soweliaan kalastus, lainsäädännön puutteessa. Sutenkum 1865 muoden kalastus lainsäädäntö monessa suhteessa ol? harvoitta Vanhentuneeksi, asetti halli tus Vuonna 1895 komitean malmis ta maan ehdotuksen uudeksi kalastus lainsäädännöksi. Kolme muotta sen jälkeen oli tämä komitea »valmistanut runsassisältöisen ehdotuksen, joka oi? verusrukiena Vuodesta 1902 ivoi- massa olemalle lainsäädännölle tällä alalla. Kuitenkin on sen merrattain lyhyen ujan kuluessa, minkä nykyisiä kalas tussääntöä on saw<llettu, huamatti-. että sen säännökset monessa svhteessa ivaatiioat tarkastusta. Snadakseer szmmaisen aikoen asetti hallitus mii me wuonna komitean, joka jo on malmistanut alusteleman ehdotuksen muunnoksiksi ja lisäyksiksi rakennus' kaaten 17 ja 18 lukuihin sekä kalas tussään.löön. Wiime kesänä ja syksynä pituvät asianomaiset maon eri osissa kokouk sia, joissa puheena olema ehdotus oli keskustelun alaisena. On kuitenkin aiwan luonnollista e^i läh-^keän kaikilla, joita tämä kyinmys koskee, i'llu' ulaisuutla ole ma 2.: edustettuna näissä kokouksissa enilnucdatsren näkökantansa ja kote- m^kienia. Koska kuitenkaan ei mitään estettä i) e olemassa lähettämässä yllä mai nitulle komitealle, jo ^ vyiyään j- w eiä tulemana syksynä senaatin kem reeri R. Ereniuksen johdolla k^kocn tuu Helsingissa, ehdotuksia toimotta- miksi muutoksiksi moimassa olemaan kalastuslainsäädäntöön, olemme toh- toneet yleisölle esittää puheena olewan komitean malmistan-aa alus:elewaa ehdotusta. Komtean ehdottamassa ehdotukses sa, joka säätää rakennuskaaren 17 jo 18 lumun toisin kuulumiksi, määrä tään, että kylän jakamattoman kala- meden asaikaut muodostamLt kalas- taskunaan, j>lla on !va':a jalaa ka- laweleasä osuuksiin, jos osakkaat moi w.u si!tä ja kalastusta-oasta sopia Tällainen jako on toimitettama kul leinkin kymknenrksi Vuodeksi kerral laan. Jos osakkaat ha!uan?at pitää jon kun osan kalaimdestä erillään antaak seen sm muck:aUe yhteiseksi hymäksi, on heillä siihen oikeus. Ellei kalastusta yllämainitulla la- ivalla järjestetä, on mesi joett< wa so- viwnn osuuksiin ja oikeus kalastuk- seen lullakin osuudella annertama Psnn knjp 16. Eduskunnan rraslavs ivalta- lunnaritainsälidäntoesitylseen. Sofialidemolraatti ja I. W, Snellman. — Marokeinot tuli palon maralta elämien kumien teattereissa. Sen jilkeen, kun Viimeksi pari mlikkoa sitten kirjeeni jukaisin, on eduskunta ennättänyt käsitellä perus tuslaki-valiokunnan maltakunnanlain- säädäntöasiaa koskeman mietinnön, hyväksyen sen Vastaukseksi esitykseen. Niinkuin perustuslakirvaliokunnan mietinnöstä on käynyt sekoille, on tämä eduskunnan maStaus yksityis kohtaiseen oikeudelliseen, selvitykseen perusteltu ilmoitus, että eduskunta ei moi luopua päätäntöoikeu- de sta a n kysymyksen ollessa perus tuslakien perinpohjaisesta muutok- sesta, niinkuin maltaki nnanlainsää- dZnlöastaa koskemaan esitykseen näh den on laita. Samalla eduskunta anoo, että hallitsija survaitsisi ottaa huomioonsa edu?kunnan esittämän selmityksen Suomen tärkeimmistä oikeuskysy- mnkiislä. muolralle kymmeneksi muodeksi eräl lään. Kuitenkin o:i kullakin asukkaalla ja hänen talonwä?lläkn malta har joittaa yhteisessä medessä onkimista matosyötillä, ellei muokattaessa ole toinn määrätty. Useampia osuuksia ei saa »vuokrata samalle henkilölle, jos joku osakkaista sitä Vastustaa, eikä myös Vuokra miehellä, saamatta siihen osakasten suostumusta, ole maltaa luomuttaa osuuttaan toiselle. Asianhaarain m??tiessa moidaan kalastus yhteisessä medessä eri w- malla toisinkin järjestää. Sellaisen luwan antaa kumernööri hankittuaan lausunnon siltä Viras tolta, joka kalastustointa maassa kait- se?. Yllämainittu kalameden jako, joka ei kcste silakan- eikä kilohailin kalas- tusta, pysyy määräaikansa moimassa, maikka kylän tila siirtyy toiselle omis- tajalle taikka kalameden jako sillä wä- lin tapahtuu. Muokralle annettamien osuuksien tulee olla sellaista, että järjestetty ka lastustalous kullakin osuudella käy mahdolliseksi. Kalameden jaon toimit- taa kunnallislautakunta. Ellei kalastusta yhteisessä kalawe> dessä järjestetä ylempänä säädetyllä tamalla muoden kuluessa siitä, kun lämä laki astuu moimaan, tulee ku mernöörin kieltää osakkaita sakon uhalla käyttämästä kalastusoikeuttaan muulla taivoin kuin kalastamalla yh teiseksi hymäkst. Osatkaitten tulee malita kolmeksi muodeksi kerrallaan kalastuskunnalle esimies, joka hoitaa tehtämiänsä mir- kamieZmastuulla. Jos osakkaat lai> minlyömät malita esimiehen, määrää sen kumernööri. KalastushoitoyhdiStytsen hylväksy. mät säännöt omat alistettamat senaa- tin tutkittamiksi ja mahwistettawiksi. Ellei ka-astushoitoyhdistys sille määrätyn ajan kuluessa laodi itsel leen sääntöjä, antaa ne senaatti. Kun yhteinen mesialue on jaettu ja sittemmin harvaltaan tarpeelliseksi laittaa siihen rauhoituspiiri, tulee en- tisen osakkaan, joka tästä joutuu kär simään, saada siltä muilta kohtuulli nen korivauS. Tällainen korrvaus ar> mioidaan ja suoritetaan miideltä muo- delta erällään. Jos kalameden omistajat omat lai minlyöneet laittaa rauhmtuspiirejä taikka ps tällainen piiri on asetettu sopimattomaan paikkaan tai jos pii rien luku on liian pieni, tulee kalas- tushoitoyhdiStyksen.kruununnivrsmie- hen tai kalameden osakkaan ilmoittaa siitä kumernöörille, joka määrää maa- mittarin asettamaan rauhoitusalueen, johon semmoisessa tapauksessa saa ottaa korkeintaan miidestoista osa ka lameden koko pinta-alasta. Milloin kylän meficilue on niin pieni, ettei sin ä sanottamasti moida kalasm5!a harjoittae, eimät osckkoat ole melmollisia laittamaan rauhoitus- piirejä. Niinitään ei ole pakko laittaa rau- h?itusviirejä sellaista kalaa marten, j^ka kuiuaikanaan on mähintäan kuu kauden ajan rauhoitettu. W'.!tawäylä on pidettämä .k.;la- mäylänä, kuin myös medessä malta- mäylän päissä sen kolmenkertaincn lemeys siihen saakka, missä symä mesi alkaa. Seisomaa pyydystä, jolla käy lo hia tai siikoja pyydystäminen, ei ole sallittu laskea mereen miittä kilo metriä lähemmäksi sellaisen kymen tai joen suusta ulospäin eikä kummalle- kaan puolelle, johon lohi tahi siika nousee. Muualla tulee meden yhdm ki lometrin matkalla lohi- tai siikapatoi- sen kymen, Mrraa tahi joen suulta uloSpäin sekä kummallakin puolella olla niin rauhoitettu, kuin yllä sa nottiin. Sellaiseen salmeen tai lahteen, joka on l?hen tai sii^n ainoana tai pää asiallisena r.ousur.-ittinZ, taikka sellai sen s .imen tai lahden suulla on myös kielletty asettamasta seisomia pyydyk siä yllämainittua laatua. Senaatilla on oikeus, k^n se t^r« peelliseisi iatsntaan, ulottaa yllämai nittu kielto, sikäli kuin se koskee isoa Mastauksensa lopussa lausuu edus kunta. ..Muutamat Menäjän ja Suomen mäii^ten keskinäisten suhtei den alaan kuulumat asiat omat ahtaneet aihetta määrinkäsityksiin, selkkauksiin ja ristiriitoihin. Edus kunta puää suuresti toimottamana, että sellaiset asiat saistmat molempia kansoja tyydyttämän ratkaisun. Edus kunnan puolelta ei ole puuttuma hymää tahtoa Suomen lainsäädänlö- järjestyksessä myötämaikuttaa sellai seen ratkaisuun". Tämä eduskunnan maStaus osoit taa siis, että syynä siihen, miksi eduskunta ei ole moinut puheena ollee.!, !raltakannankainsäädän'.öasiaa koskeman ehdotuksen pohjalla ryhtyä neumotteluihin, ei ole haluttomuus neumotella keisarikunnan kanssa, maan se, että keisarikunnan hallitus on meille esittänyt ehdotuksen, joka kieltää meille juhlallisesti mahmiste- tun oikeusjärjestyksemme. rysää tai muuta samanlaatuista poh jalla Varustettua kalanpyydystä, ole> maon moimassa aina Viidentoista kilometrin etäisyydelle ulottumalla alueella. Loheksi luetaan myöskin muun- niminen lohensukuinen kala, paitsi nieriäinen. Järmen, jota toiseen meteen yhdis> tää ainoastaan puro, saa, kumernöö rin antamalla lumalla, sulkea kalan> Viljelystä marten, ellei siitä ole toi> selle sanottamaa Vahinkoa. Järmen selällä kylän rajan ulko puolella on kukin siihen ulottuman kunnan asuja oikeutettu harjoittamaan kalastusta. Kuntain päätettämissä on, miten jz missä järjestyksessä ka lastusta siinä on harjoitettavia. Jokaisella kunnan asujamella on oikeus harjoittaa meressä kylärajan sisäpuolellakin koukkukalastusta, ei kuitenkaan yhtä kilometriä lähempänä mannermaata tai Viittäsataa metriä lähempänä saarta, jonka pints-ala on yli miidsn hehtaarin. Samoin on kullakin oikeus Verkoilla kalastaa si lakoita eli hailia heinäkuun IS päi> män jälkeen sen kunnan alueella, jossa hän a'uu. Meren rinteessä on jokaisella maan asuja-nella malta kalastaa koukkupyy dyksillä. Samoin i.n kullakin oikeus h rjoi^taa kaikkinaista kalasiusta me ressä kylänrc-jan ulkopuolella, kum minkin sillä rajoituksella, joka on sää> detty kalastuksesta lohipitoisen kymen tai joen suun ulkopuolella. yllämainituissa kokouksissa tapah tui mitkäs keskustelu komitean laati massa ehdotuksessa olemista määräyk sistä, jotka säätämät, että jokaisella kunnan asujamella on oikeus harjoit taa meressä kylärajan sisäpuolellakin koukkukalastusta, ei kuitenkaan yhtä kilometriä lähempänä mannermaata tai miittäsataa metriä lähempänä saarto, jonka pinta-ala on yli miiden hehtaarin, kuin myöskin määräyk sestä, että kullakin on oikeus merkoilla kalastaa silakoita eli hailia heinäkuun 15 pä.män jälkeen kaikkiolla sen kun nan alueella, jossa hän asuu. Woimassao!ewa laki sisältää mää räyksiä Välirajasta Vedessä ja mesi- alueen jaoSta, säätää, että selkää, jonka pituus ja lemeys on kahdeksan kilometriä tahi enemmän, kylä ei Val litse ulommalta kuin Viisisataa metriä siltä kohdalta rantamettä, josta, ta- malllsen Vedenkorkeuden aikana, kah den metrin syrvyys alkaa. Jos ulom pana on kylään kuuluma saari, on kylällä saarenkin ympärillä rantama- tala -oikeus. Selkää pidetään yhtäjak soisena joistakuista Vähäisistä saa rista huolimatta. Moimassa olemassa laissa on myös kin säädetty, että isolla järirenselällä on kyläarajan ulkopuolella kukin sii hen ulcttuman kunnan asuja oikeu tettu harjoittamaan onkimista ja muu ta roukkulalastasta. MämamUlu komitea, joka Val misti ehdotuksen nykyään moimassa olemaksi kalastuslainsäädännöksi, kat soi, etteimät ne henkilöt, joilla ci ollut osaa medessä, olisi oikeutetut harjoit tamaan muuta kalastusta kuin onki mista. Se teki ehdotuksensa sillä pe rusteella, että jos, niinkuin sichen oakka, kellä hymänsä olisi malta ka lastaa mielin määrin suurilla selillä, joissa yksityisellä ei ole oikeutta we- een, kala niissä joutuisi aiwan suku puuttoon ja ympärillä olemien kala- mesien omistajain kämisi mahdotto maksi suojella mesiänsä tumattomalta kalastukselta. Sen sijaan, että nämät suuret selät saattaisimat olla jonkin laisina tsoma rauhoitus piireinä, tekee niissä harjoitettu rajaton kalastus sen, että kaikki yritykset järkemän kal^s- tushoidon aikaansaamiseksi menemät hukkaan. TäSsä alempana esitämme ne muu tokset ja uudet määräykset, jotka si- sältymät moimassa olemaan kalastus lainsäädäntöä koskemaan ehdotukseen. Kalastusta ei saa, paitsi meressä, h rjoiitaa sellaisella rysällä tai muulla perällä Varustetulla pyydyksellä, joka os lraan on yhtä metriä korkeampi. Nuotassa, merkossa, rysässä tai muussa rihmapyydyksesjä pitää sil mäin olla niin suuret, että kalmoin- Sosiolidemokraa in toimittajilla oli otsaa miime torstaina julkaista kir- jottuS, jonka liejuun oli Vedetty I. W. Snellmanin nimi. Tuo kirjoitus oli taas kerta yhdistetty näy! e siitä kotalvudis^, Valheellisuudesta ja suomalaisuuden asiaan ja sen edistä jiin kohdistetusta mihasta, jotka aina omat painaneet leimansa sosialistis ten lehtiemme ja nimenomaan Sosi alidemokraatin kirjoituksiin. Sellaisten alhaisten ja halpanne- listen maikutinten synnyttämiin sepus tuksiin ei totta tosiaan kannattaisi sanaa Vastaukseksi tuhlata, mutta kun niissä rumetaan puhumaan I. W. Snellmanista ja siten «edetään lokaan sen miehen muisto, jonka tulisi ja tulee olla pyhän tässä maassa, niin ei woi olla panematta Vastalausetta moista julkeutta Vas taan. Niin, herrat Sosialidemokraatin toimittajat. Jättäkää te todellakin rauhaan I. W. Snellman. Somit- takaa katalat ja Valheelliset haukku- makirjoituksenne minkä muiden asiain yhteyteen tahansa, julkaiskaa niitä miten paljon hymänsä, mutta älkää tahriko I. W. Snellmanin nimeä ja muistoa puhumalla hänestä niiden yhteydessä. Dmmärläkää nyt edeS tämmöisessä asiassa hämetä. Kai te sittenkin kaikki ne murut saatte, jotka teille rikkaiden pöydiltä, Suomalaiseen puolueeseen kohdistetun parjauksenne palkkiona, Viskataan. ? Niitä en kadehdi. Mutta, sanon kertojen eli solmumälien luku suoraksi Vedetyssä märässä rihmassa 60 senti metrin yhtämittaisella pituudella on kalanpyydyksessä korkeintaan 9, lah nanpyydyksessä korkeintaan 14, siian- kuhan- tai säynäänpyydyksessä kor keintaan 15, hauen- tahi ahmenen pyydyksessä korkeintaan 42, kuoreen-, muikun- tahi kilohailinpyydyksessä kor> keintaan 5V sekä muun kalan pyy dyksessä korkeintaan 25. Rysässä tai muussa perällä ma- rustetussa pyydyksessä, joka osaltaan on yhtä metriä korkeampi, et kalmoin- kertojen eli solmumälien luku, edellä- olemaa laskemistapaa käyttäen, saa olla suurempi kuin 14. Lupa silmäin suuruuden mähentä miseen rihmapyydyksissä Voidaan kui tenkin, paitsi Viime mainittuihin pyy. dyksiin nähden, myöntää määrättyjä Vesistöjä marten. Lohen- ja siianpitoisessa kymessä, Virrassa ja joessa sekä yhden kilo metrin piirissä sen suusta ulospäin ja kummallekin puolelle on kalastus liikkumalla rihmapyydyksellä, paitsi haauntseminen eli lippoaminen ran nalta tahi maankiinteiseltä sillalta, kielletty. Aleisellä kalastuspaikalla ei saa sijoittaa seisovaa pyydystä lähem mäksi toisen rysää, kuin sata metriä sen siivulta ja Viisikymmentä metriä sen päästä. Jäiden lähdön aikana ja sen jäl keen heinäkuun 15 päitään asti on kalastus muilla liikkumilla rihmopyy- dyksillä kuin haamilla kielletty. Jos jäät lähtervät ennen huhtikuun 20 päimää, lasketaan kielto tästä päi- Västä. Järmessä, johon kuoreita marten on rauhoituspiirejä laitettu, on myös lupa kymmenen päimän kuluessa jäi den lähdöstä lukien pyytää nuotalla kuoreita sellaisilla paikoilla, joissa tätä kalastusta on Vanhastaan harjoi tettu. Lapinmaan kihlakunnan järanssä on lupa harjoittaa muikun- ja fiian- kalastusta nuotalla koko muoden ku- tuessa. Samoin on ajomerkkokalas» tus meressä aina sallittu. Paitsi woimassaolewaSsa lainsää dännössä rauhoitetut kalalajit, on seuraamien kalalajien pyytäminen ko- kokonaan kielletty: kampela, toukokuun 1 päimän alusta kesäkuun 30 päimän loppuun asti, kuore meressä ja si hen laskemissa Virroissa ja joissa Viiden kilometrin matkalla niiden suusta ylöspäin jäiden lähdöstä kesäkuun 15 päitvän loppuun asti, ahmen meressä toukokuun 16 päimän alusta kesäkuuu 30 päirvä-i loppuun asti (lupa pyy tää kotitarpeiksi) se'ä siika, paitsi Laa- akassa lokakuun 16 päiwän alusta marraskuun loppuun asti. Krapujen pyynti on kielletty loka-, marras, ja joulukuussa sekä naaras- rarvun pyynti sen luaksi aina heinä- uun 15 päimän loppuun asti. Ei kukaan saa pyytää allamainit- uja lajeja olemia kaloja, elleimöt ne euivan kärjestä pyrstön päähän täytä euraamia mittoja.- merilohi ja taimen 50, forelli, nieriäinen, siika, ladna ja äynäs 30, Harri 25, kuha 35 ja ) '.u?i meressä 40 cm. Mainitun määrämitan moi kum minkin alentaa aina 20 cmiiin aSti likaan nähden määrätyissä mesis- öissä sekä sorelleihin nähden pienissä oissa ja puroissa. Jos pyydettäessä saadaan ravhoi- ettu tai alamittainen kala, on se heti älleen päästettävä meteen. Täten olemme esittäneet tärkeimmät mull okset moimossaolemaan kalastusloin- äädäntöön ynnä uudet määräykset, otka nykyään asetetun kalastaskomi- ean malmistama ehdotus sisältää. Muihin maihin melraituna täytyy anoa, että meidän kalastuselinkei nomme nykyään on perin alhaisella kannalla ja kuitenkin möisi se, jos litä edes jonkun merran suurempaa luolta pidettäisiin, meille tuottaa run- aita tuloja. Sen kehittämiseksi on m. m. kunnollinen lainsäädäntö hy- win tärkeä kohotin. Suomen Kalas- tusyhdistyksen johtokunta on sentäh- den myös kalastuskomitean puheena- oleman alusteleman ehdotuksen joh dosta muutamilta asianymmärtämiltä pyytänyt lausuntoja, jotka sitten par nettuina on jaettu eri osissa maata. Marsin suotama olisi, että maam me kalastajat seuraisimat nyt Vireillä olemaa lainsäädäntötyötä ja antaisi wat sille kaikin tamoin myötämaiku tustaan, jotta me mihdoin Voisimme saada pysymäisempiä, eri etuihin ja oloihin somelturvia lakimääräyksiä tällä alalla. Eduskunta. eile» klo 11 a.p. sen mielökin, ansaitkaa ne muuten kuin I. W. Snellmania hämäisten. Elämien kumien teattereista pitäisi oikeastaan paljonkin puhua, mutta huomautan tällä kertaa main yhdestä seikasta. Miime miikolla syttyimät kuivat jossakin Helsingin elämien kumien teatterissa palamaan. Tämä aiheut ti pakokauhun katselijat» keskuudessa. Kun silloin etsittiin ulospääsyä ma- rakäytämän kautta, huomattiin että omi ei ollut amoinna. Ikkunoisi a piti yrittää pois. Tämmöinen huomio oli ja on san- gen kiusallinen, osoittaen sekin, miten lemäperäisesti meillä malmotaan ih misten turmallisuutta. Meillä täy tyy aina ensin tapahtua suuria on nettomuuksia, ennenkuin herätään. Ja niitä kai odotetaan elämien kumien teatterienkin aiheuttaman, ennenkuin ryhdytään pontemaSti mal- momaan, että niissä onnettomuuden Varalta alistivat kunnossa kaikki ne tiet ja keinot, jotka Voimat olla kat- selijain turmallisuuden takeena. Miten mahtanee olla siinä suhtees sa kaikkiin täkäläisiin elämien kumien teattereihin nähden? Jussi. P«lowii«awero. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin eh dotus asetukseksi palomiinan Valmis tamisesta suoritettamasta Verosta ja sanotun weron käyttämisestä. Eduskunta päätti hyiväksyä sano tun weron 146 äänellä 38 Vastaan, joten siis palozviinamero on 2 mk. litralta. Suuri Valiokunta oli mietinnös sään ehdottanut, että waltiowarain- Valiokunnan ponsilauseesta poistetta^ siin sanat: »edellyttäen että puheen alainen suostunta hamaitaan tarpeel liseksi", koska suuren Valiokunnan mielestä ei wero ole suostunnan lia tuinen eikä eduskunta moi olla sitä myöntämättä. Kun useat puhujat oliwat käyttäneet puhemuoroja sekä waltiomarainwaliokunnan ponnen puo lesta että sitä Vastaan, hyrväksyttiin waltiowarainwaliokunnan ponsilau- selma 118 äänellä 64 mastaan. Ed. E. S. Irjö -Koskinen pyysi pöytäkir jaan merkittäwäksi Vastalauseen teh dyn päälöksen johdosta. Maltiomarainmaliokunnan ponsi ehdotus, „että Eduskunta armioisi palowiinawerosta wuonna 1911 saa- taman nettotulon 11.670,000 markaksi ja kulkulaitosrahaston osuuden Vä hittäismyynti- ja anniskeluyhtiöiden maitoista samana muonna 1,200,<XX1 markaksi", hymäksyttiin suuren malio- kunnan selmentäniässä näin kuulu massa muodossa: ..Eduskunta on ar- rvioinut palowiinawerosta, anniskelu- merosta ja tarkastusmaksuisto n':nva 1911 saataman nettotulon 11,670,000 mkaksi se?ä kulkulaitosrahaston osuu den Vähittäismyynti, ja annislelu- yhtiöitun niitoista samana Vuonna 1,200,000 mkaksi. MallaSj«omawero. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin eh. datus mallasjuomain »valmistamises ta suoritettamasta merosta ja hyrräk- ytrnn asiassa olemat mietinnöt. Wero pysyy ennallaan. Peli?orttisuost««ta. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin eh- dotus asetukseksi pelikorteista w. 1911 suoriiettauaZia suostumasta ja hy mäksyttiin mietintö toisen käsittelyn mukaisesti. Mera >?ysyy ennallaan ollen 1 mk. korttileikiltä. Kertomus T«ome» Pa«iiu tilasta w. IS0». Alnouan käsittelyyn esitettiin pankki- maliokunran mietintö Suomen Pan kin hallintoa ja tilaa m. 1909 koske man tarkastuksen johdosta ja hymäk syttiin sellaisenaan. KertomsS pautttwalt«»s«ies- te» ja tilintarkastajien »vaalista. Ainoaan käsittelyyn esittelyyn esi tettiin pankkimaliokunnan mietintö koskema Suomen Pankin pankkimal- tuusmiesten, pankin tilintarkastajien ja heidän rvur^miesiensä maalia ja hywä?syttiiu mienn-ö sellaisenaan. Täiseen käsittelyyn esi'.etti>n yleinen oppimelmollisuus ja sen säätäminen suuren maitokunnan mietinnön poh jalla Puhemuoroja pyydettiin asias ta heti kymmenkunta. Keskustelu keskeytettiin klo 4 ja jatkettiin klo 6. MeiSkeskustelu päät tyi klo V,10 i.p., jonka jälkeen siir ryttiin lakiehdotuksen yksityiskohtai seen käsittelyyn. Mkllsm loastllllSkirjMa ml- ttks»»ll»llli«sSai»entoiljlllssll toimitettiin torstai-iltana eduskunnon kansliasta menemään kenraalikumer- nöörille. Heti kun niastauskirjelmön Venäläinen käännös on Valmis, lähe tetään kirjelmä Pietariin. MjZDllM. Luotstlaitos. Korkeimmassa paikassa tapahtu neessa esittelyssä on kenraaliluutnantti Nikolai Sjömanille myönnetty hake mansa mirkaero luotsipäällikön Vi rasta. Luotsilaitoksen päälliköksi on nimi tetty emersti Konstantin Samso- now. Duuman Suomenast- ain watiokunta. s walioku«»a» jäsentä ero«»«t. Pietarista, toukok. 13 p.nä. Suomen kysymyksen maliokunnan jäsenet Babjanom, Jesreinom, Milju- kom, Partshemskij ja Roditshem omat esittäneet ilmoituksen, jossa yksityis kohtaisesti perustelemat eroamistaan maliokunnasta. Mikkelinlääni» kntvernöö- ' rikfi on korkeimmassa paikassa nimi- ! telty s^man läänin lääninsihteeri Jl- - mari Wuorinen. — Venäläisen sotawäen omaisnnden wartioimi«en. Sit- tekun kenraalikumernööri oli senaatille ilmoittanut Venäläiseen sotilosmiran- omaisten ilmoittaneen tariviltaman 2,384 rpl. 37^2 kop. liikkeellä oletvien sotajoukon osastojen majoituspaikassa oleman omaisuuden marlioimiscen ja että mainittu summa olisi jätettäivä kenraalikumernöörin käytettäVä'si, on senaatti päättänyt, että nykyisiä jouk koja marten on summa kyllin suuri. — Pellertvo seuralle sen toi minnan jatkamista j' kehittämisiä marten on senaatti edelleen päättänyt myöntää 54,000 mk. Vuotuisen mal- tioawun 3 w:ksi tuleman Vuoden alusta lukien, jos maitien marat sen sallimat. — Suomen Naisyhdistyk selle on senaatti ruuanlaitto- ja kas- mitarhaopetuksen järjestämiseksi kan san naisille myöntänyt 1 w:ksi ja eteenkinpäin, j-s Valtion warat sen sallimat 3,000 mk. — Apnrahoja kirkollifille se» senroille. Senaatti on paältänyt korkeimpaan paikkcan alistao, että Suomen Bbliaseura saisi nauttia 5,000 mk. maltioamustusta edelleen 5 muotena matkapapin palkkaamiseksi ja Suomen kirkollinen seura 3 Vuotena 3,000 mk., mutta nämä apurahat jäämät riippumaan walticrahaston tilasta kunkin muoden menosääntö- ehdotusta edeltäessä. — Perttilän kytztiknlnt. Se naatti on myöntänyt 2,738 mk. 82p. niiden kustannusten törmäämiseksi, jatka aiheutuimat puuseppä Emil Perttilän kotiintuonnista Kap-kaupun gista. Kirjallis«»spalki»»«ot. Se naatti päätti t. k. 12 p:nä palkita Suomessa m. 1909 ilmeötyneuä al kuperäisiä kaunokirjallisia teoksia Suo malaisen ja Ruotsalaisen kirjallisuu den se rain maltuuskunnan ehdotak in mukaisesti, joten Santeri Jmalo ^.a romaanista ..Erämaon taistelu" 1,000 mk., Bertel Griperberg runo kokoelmastaan ..Drissnö" 1,000 m'., L. Onervia noivellista „Murtowii- woja" 1,000 mk., Ilmari Kianto ..Punasesta Viimasta" 1,000 m?, ja Maria Jotuni „Arkielämää"-kerto. muksesta 1,000 mk. Lisäksi sai I. K. Inha..Suomalaisista maisemista" 1,000 mk. ylim. palkkion. Mainittu Valtuuskunta oli anonut, että määräraha korotettaisiin 10,000 mkaan. Senaatti päätti eitä ensi muonna otetaan menosääntöön 10,000 mk. — jos maltionnr^t sen sallimat. — Maltion palkinto mnoto- kutvamaalanksessa. Palk.n lau takunta on antanut tait.il^ji Antti Aamenille maltion palkinnon, suuruu deltaan 1,200 mk., muotokumamaala- uksessa, dänen teoksestaan ..Kolme meljeäni". A imääräistä, 800 markan palkintoa, ei jaettu. » F) ^ » Eerikinkatu 8. Pul». 434. Omistajat: Ho:vioikeudenn!Ulln» Kiwi ja Honnoikeuden- anslisti Santer, sa>mnivti MetsäuhoitotzhdistyS Ta piolle on senaatti, jos maltion ma- rat sen sallimat, myöntänyt 19,000 mkan suuruisen määrärahan. Seura oli anonut 22.000 mkaa. — Teknillisen korkeakoulun rehtoriksi on senaatti määrännyt mararehtori U. Albrechtin ja Mara- rehtoriksi prosessori (5. E. Holm bergin. c> n 14?,! Senaatti kesäloman aikana. Talousosasto. Kesä-, heinä-, elo- ja syyskuulla on eri toimituskuntien päällikkyys jo etu na senaattoreille seuraamasti: Kesä- ja heinäkuulla on oike.»s! o mi- tuskunnan päällikkönä Saarikoski, silviiiitoimituskunnan Mark>.w, mal- tiomarzintoimituskunnan kesäkuulla Hedlund ja heinäkuulla Berg, kamori- toimituskunnan Saarikoski, kirkcllis- asiaintoimituskunnan Mirenius, ma^n- miljely^toimituskunnan kesäkuulla Hed lund ja heinäkuulla von Kothen, kul- kulaitoStoimituskunnan kreimi Berg, kauppa- ja teollisuustaimituskunnan Mirenius ja talousosaston kanslian päällikkönä kaikkina neljänä kuukau tena Markon». Elo- ja syyskuulla on oikeustoimi- tuSkunnan päällikkönä Rainesalo, si- Viilitoimituskunnan Markom elokuulla ja Rainesalo syyskuulla, maltiomarain- toimituskunnan van Kothen elokuulla ja Hedlund syyskuulla, kamaritoimi- tuSkimnan Hosjainom, kirkollisasiain- toimituskunnan, maanmiljelyStoimi- tuskunnan ja kulkulaitostoimituSkun- nan Kraa z sekä kauppa-ja teollisuus- toimituskunnan HoSjainom. OikeusosaSto. Senaatin oikeusosaStossa omat Vi rantoimituksessa: kesä- ja heinäkuun aikana: senaat- torit S. Saarinen, A. Käpy, I. Pel tonen ja A. Liuksiala; sekä elo- ja syyskuun aikana: senaatto rit I. N. Bärnlund, K. Malin. M. Andersin ja B. Anneberg. ^ Hhdrograsiset tutkimukset. Senaatti on päättänyt korkeimpaan paikkaan alistaa, että Suomen tiede seuralle myönnettäisiin 26,500 mkan määräraha hydrografisten tutkimus ten jatkamiseksi, jos maltiomarat sen sallimat. — Vaaliluettelot. Palkkioksi maan henkikirjureille muoden 1910 Vaaliluettelon laatimisesta on senaatti määrännyt 10 penniä hengeltä, paitsi Helsingissä 17 penniä. SumMsen N«iM Sncllmn-juhlii Vietettiin Teatterissa miime torstai na. Tilaisuutta marten oli juhla huone lipuin ja Snellmanin Vakio lauseita sisältämin kilmin somistettu. Kun Soitannollisen seuran orkes teri oli esittänyt alkusoiton, lausui Nuijan Varapuheenjohtaja, herra Jlak Sahan alkajaissanat. Sen jäl keen lauloi sekakööri opettaja S. Sampolan johtaessa kolme laulua: „Jas sydän sulla puhdas on" Hc-n- nikaisen, „Käy joukkohan" ja Pac''- uksen ..Kemälaamu". Laulut miel- ly-timät suuresti juhlayleisöä. Har taiden suosionosoiwsten johdosta oli kin ..Keivätaamu" toistettama. Kaarlo Kramsun runon, »Juhana Wilhelm Snellman", lausui, orkesterin säes- täissä, kauniisti ja henkewästi neiti L. Kiianlinna. Näyteltiin A. Kimen näytelmä „W ja päimä". Mies- kööri lauloi toimittaja I. Tnnuksen johtaessa laulut: ..Islanti", ..Lautu- linnut" ja..Sotamarssi", jotka niin ikään herättimät suurta mieltymystä. Puhujan paikalle astui sen jälkeen kätteiuaputusien termehtimänä mais teri A. Koskensaakko. Erinomaisen kauniisti ja runollisesti kosketteli puhuja tässä maassa suoritettua aineelleen ja henkisen edistystyön alkua ja Vaiheita, osoittaen Juhana Wilhelm Snellmanin merkityksen tä hän työhön nähden. Puhuja myös esitti esimerkkejä ja mietelmiä aikam me surullisista ilmiöistä ja laajoissa piireissä Vallitsemasta isänmaallisuut ta halmeksiivasta hengestä sekä puhui Vakuuttamia sanoja isänmaallisen työn y!ewyqdestä ja Välttämättö myydestä. Kun hän Vihdoin lopetti puheensa isänmaallisen runoilijain sytyttämillä sanoilla, viimat kuulijat inncsiuts-sta aiman haltioituneita. Hymä-huudot ja suosionosoitukset oliivat maltamat ja lauman kes!äwät. Kotmaan aikaan eimät kuulijat muuta Voineet tehdä kuin makuuttaa toisil leen: „se oli ihana puhe". Ia Var maa onkin, että Harmoin muulloin aadaan niin sydämet maltaamaa puhetta kuulla. Malitamme, ettei meillä ole tilaisuutta painattaa sitä lehteemme. Isänmaallisen tunteen lämmittämänä kuunteli juhlayleisö seisten ..Herää Suomea", jonka seka kööri mähän jälkeen puheen päätyt tyä ilmoille Viritti. Esitettiin siUen Hj. Nortamon tilaisuutta marten sommittelema kaksiosainen maikutta- ma kumaelma ..Sammon ryö tö", jota erittäin mielenkiintoisesti kuun neltiin ja katseltiin. Kmvaelman aiheuttamat Voimakkaat suosionosoi tukset keskeytti orkesteri alkaen saittaa Maamme -laulua, johon yleisö yhlyi Mäiiajailla soitteli orkesteri sikermän toisensa perästä suomalaisia lauluja ja sämellykstä, jotka palkittiin Vilkkain suosionosoituksin. Juhlan kokonaisivaikutus ohjel maan nähden oli mitä parhain. Mahinka, että mäkeä ei ollut niin paljon kuin olisi ollut suotamaa. Poissaolleilla on syytä pahotella, kun eiwät mukana olleet. KaiitHlilginMltuustoi, kskoukskssa toissa-iltana käsiteltiin ja pääteltiin, paitsi eri uutisena mainituita, seuraa- wat c.siat: Pöytäkirjantarkastajiksi wal,ttiw hrat Rintala ja Sundell. Kaupungin juoppvtvankilan säh- kömenttiili päätettiin walmistuswalio- kunnan ehdotuksen mukaisesti laittaa jonkuniverran tehokkaammaksi ja aset taa sähkölamppuja mankilan ikkunoi den ulkopuolelle setä pieni luukku kumpaankin omeen. Rahatoimikama rin toimeksi annettiin laatia tarkempi ehdotus poliisikamarin yhteyteen aje tusta lisärakennuksesta, johon toistai seksi sijoitettaisiin etsimä osasto j>i juoppojen säilytyshuoneet. Muokra-anomns. Kauppias U. Mahlroosin anomus saada rakentaa Varastohuone painolastilaiturin Vie reen Reposaarella hymäksyltiin eh- dolla, että kaupungin insinööri mää rää tarkemmin vaikan, hymäksyy pii rustukset ja että rakennus ulkopuo lelta maalataan. Katujen kiveäminen. Kysymys katujen kimeämijestä m:na 1911-12 lähetettiin lähempää Valmistelua war ten rahatoimikamariin. Isonmäen -Kulilbtrgin mäen tie. Kaupung-nagroomin ehdotuksesta an- nettiin ehditus tien johtamisesta n. s. Jsostamäestä n. s. Kuhlbergin mä- keen raueta. Kansakoulunopettajat. Kansokou- lujen johtokunnan ehdotuksesta pää» tettän Vakinaistuttaa Reposaaren ruotsalaisen kansakoulun opettajattaren Helmi HZggströinw mirka. Kansakoulujen johtokuntaan iva- littiin eromuorassa ollut pankinjoh- taja E. Br--ms uudelleen ja maka siinimme- I. Jakisen tilalle makasiini- mies G. Manninen. Kansakoululasten kesäsiirtotain Valtion Varoilla amnstamista kos- kewa kysymys sai tällä kertaa raueta, koska asiaa koskema eduskuntaehdotus Vielä ei 5le saawut!anut wahwislus- ta. Kansakoulujen johtokunta saa uudistaa esityksensä sen jälkeen, kun asia on saanut maliwist'.:ksen. Kansakoululasten hammastin tutkimista kaupungin kustannuksella ja sille Vaihtoehtoinen ehdotus, kos kema kaasakoululääkärin wiran perus tamista kaupunkiin, lähetettiin terive- yshoitolautakunnan lausuntaa saa maan. Tyttöjen Valmistaman ammatti koulun tilit hymäksyt iin j- jrchtc- unnalle myönnetti n tiliniravaus. Tyttöjen Valmistaman ammatti- !oulun johtokuntaan Valittiin ero- Vuorossa olema jäsen neiti S. Pal- miniemi uudelleen. Soitannollisen seuran johtokun- aan Valittiin toiseksi jäseneksi jshto- unnaSta eronneiden hrojen E. Gra- nit -Jlmoniemen ja B.H Jägerroosin "ijaon hra E. A. Lydccken. Tämän edellisessä kokouksessa on waltuusto toiseksi jäseneksi Valinnut hra K. I. Olinin. Puutarhalautakuntaan ivalittiin hra G. Rostedtin sijaan maisteri Puumala. Keskuskansakoulun rakennustyöt. Rakennustyöläisten kokaukssn pyyntö, oskema keskuskansakoulurakennuksen öiden teettämistä tuntipalkalla ja aupungin omaa työmäkeä käyttäen y. m. maihtcehdotuksia löiden järjes- tämiieksi, lähetettiin walmistuswalio- untaan. Kauppahallikysymys. Senaattiin ehdyn Valituksen johdosta kaupxa- lallin sijoittamisesta päätettiin selitys- ehdatuksen laatiminen jättää ennen Valitulle komitealle, johon kuulumat zret Th. L. Eck, H. A. Luearder ja A. Fagerholm, minkä ehdotuksen lisä- Valtuusmiehet sitte tarkistamat. Kaupunginagronovmin palkkaus. Pääteltiin korottaa kaupunginagro- noomi I. Laitisen palkka tammik. l ?:stä 1911 2,600 mkasta 3,6« >0 mkac^n, josta 2,009 mk. cn pohjapalkkaa, 6W mk. ennen myönnettyjä korotuksia ja 1,000 mk. henkilökohtaista palkanko rotusta. Houruiuhuoueen korjaukseen me nemät rahat 8,000 mk. päätettiin ot taa armaamattomien menojen rahas tosta. Muokra-anomns. Sahantyömies Juho Nestor Koimun anomus saada Vuokrata Katamankari lähetettiin wal- mistusmaliokuntaan. (5iignaeus-juhla. Kaupungin kan sakoulujen Cygnaeus -juhlan toimikun nan anomus 575 mkan myöntämi sestä juhlaa marten sekä 500 mkan myöntämisestä Porin kaupungin kan sakoulun historiikin Valmistamisia marien sen 50 Vuotisesta toiminnasta lähetett in malmislustvaliokuntaan. Nordgrenin lastenkodin Vuosi kertomus lähetettiin walmistuswalio- taan. Kertomus kaupungin säkkölai toksen toiminnasta w. 1iw!t paiitiin toistaiseksi pöydälle, senjälkeen lälu- tettämäksi rahatoimikamariin kaupun gin kirjoihin liitettämäksi. ZunainUulun ralanlullu. Maltuuston kokouksessa toissa -ilta na hymäksyttiin Valmis' ustvaliokun- nan ehdotus, jonka mukaan kutsutaan Porin M. P. K:n talolle t. k. 30 p. kello 10 a,-p. pidettämään junoin jär jestelyä Porin^Tampereen r<idaUa koskemaan kokoukseen edustajia Perin kaupungista ja sen lähipitäjistä aina Tyrmäätä myöten. — Tuome» Liikemiesten Kauppaopiston päästötodis tuksen saimat toissapäimänä opis ton täyden oppimäärän suoritettuaan m. m. seuraamat oppilaat: Mopp. Frans Emil Arwe, jatkaa opintoja yliopistossa: Sofia Helena Järneseli. Kyösti Erik Keidas, paikka Osuus kauppojen Keskuskunnan konttorissa Helsingissä; yliopp. Olli Eino Kny' koSk>: yliopp. Juho Milh? Lankat yliopp. Linda Matilda Lehmussaari: yliopp. Toini Maria Lindroth: yli opp. Niilo Sakari Paloheimo: yliopp. Kaarlo Jimari Agathan Rekola, paikka Suomen Pankin pääkontto rissa Helsingissä. Simu-oppilaana sai päästötodistuksen suoritettuaan opiston oppimäärän erinäisissä ai neissa m. m. Kalle Paamali Turppo.