N:o 151 — 1910 KESKI-SUOMI Torstaina heinäkuun 7 ptna säännöllisesti. Jos nouseminen jatkuu edelleen, ei muutamin Paikoin ranta- millä N»oi heinäntekoa kunnollisesti toi- miltaa. Vanhemmat ihm-set ennusti- leivätkin taasen tulleen sen ojan jolloin Vuoksi nousee korkeimmilleen. — Kaiva lluksia Räisälässä. nalllsldiien aitoissa on ^liäisäläsiä menty niin pukälle, e^lä f?fdf. "20 pnä oli w. 1907 nlii ja iilintarkas:ajain kertomus kunnalle esi tei räm ä im. Tilit osoi tiimat ivaillinkia ja ui ja: ke riom uksessaan <;|iii»Dät tilintekU iän Ad. Haikosen wastattawaksi yli L.000 markkaa. Tähän tuli lisäksi 900 markan tutoerä, joka ei tileihin cllm merkuty. Kun muutamat muis- iutuk>et otilvar rikosluontoijia, ilmoi» letuin asia-ta nimismiehelle. Äesäk. ^9 p:nä Pldeiysjä Poliisi:utk'.nnossa tulikin ilmi, ertä Haikonen cli kuitan- iiui erään tohtori Luukkosen laskun ja w?enyl sen tiliin menona. Tamasta asiasta oli myös tohl. Luukkosen oma kuitti kileissä. Eräässä ulosotossa ol leesi tuomiosta oli tiliin merkitty 1,100 markkaa lvähemmän laaduksi, tuin Haikosen oman kuittauksen mu kaan olb saatu. Asia tuke oikeuden käsitelläiväksi. Haikonen laskettiin wa» pau^een mkausia »vastaan. .Haikonen on ollur useissa kunnallisissa luotta- mustoimissa, sekä henkiwakuutusyht'.ö Tuomen, palomakutusyhtiö Pohjolan, Suomen Minwakuutusyht:ön ja Tu» run hemoslvakuiusyhtiön asiamiehenä paikkakunnalla. niinkään paljon huomiota omistetaan. Viime tiedot. PrckrlMmil Nirfo. Uutistoimisto ilmoitti wiime ijörfl: Pietarissa huhutaan, (fhar* pentieriu seuraajaksi nimltettä- «ee senaattori Langinko»!!. Karjalan matkalta. ^o>)r»laiwa Pä!iäntcc»ä koliisi jo hokli". niin eriä päMmme ^nhrccn 70 ilo VjO <m«i. Taisin loi.valta crään ^lä-.^ämcen Maamvil.jclii->scuran p.ilivc- lu.'>c->'a olcivan ,>pt^-mcsia.:n' >>!inni- ncn niiiicliänsä. Polion fcrtJt l> in uni me aifoin-a käyicnm rakcnnucloiden nci!- avojan apua sciiran alucella. ärinäinkin novcnain tsi'uc-lus on tullur '.iluoiiasiaksi. I Ä>iiinc w»onna ciim. sanoi ollccn '.^6cri toimitusta jctä opelianecma wi»'lä raten- nuc>^ppia ^ahdcn icudun maainicskou- luc-sa. Laiden osuuömeijcrlä kÄvin !a:somas- sa hancn opastamanaan. Upca, suurem- moinen on siinä mairomylly. Pelkät mci- jerin rakennukset mvat tulket »maksa maan £>0,000 n vk., erittäin wie!ä koneet y.m. kalusto. Meijerin kotoiseen !ptilwe- luskuntaan kuuluu nykyjään li henkeä. Hoyniikone on 16 hoivoscn ävoim-ainen, joka täyttää myöskin omaa sählölonctta y. m. Äysäsin hi)win>vonvan näiöiseltä kc« ncenkäytiä^jällä. että koS.'a tämä laitoZ ?onkur-,sin tekee?" Naurahtaen waS!asi hän «i siitä oleivan toki tietoa. Puhlcsin puhumaan ja sanoin m.m. tttii ^ingas taan eripuraisuus on se kolccca joka osuuskunnat tappaa. Nls^niclisyyö on »voimaa jota ei mitään murra" lva'tasi pappa. TäS'ä meijerissä nUiydään suurin osa anaidosta sellaisenaan. Aoiia »valmiste- taan nnkyään ainoaltaan noin 5 trilteliä ■päuiHi-jfa. Muita onhan jir-j jo siinäkin «uinun mielestäni palan painetta >päiwän oialle. — il ii miimni c lei cl S fatjonui-Sva eläinlää käri Uuno Heinisen Äcn^iiySk.nilua ja Eläin linikkaa. Äoulu on Iviclä nuori, ovpilaita on ainoastaan 3. — yleensä >meillä. ainakin Äeski-Zuomessa, kiinni- teräkin hlnvin wähän huo-iniota etenkin lyohewos:en tawion Hoitoon ja kengitys- seen. Järin hnvoser niine kenkineen ja lätyin L»uwolan nautakarjanäyttrlyyn. Niiteillä oli noin 350 elukkaa ja »va« ■lifoibut edeltäpäin jo niin tarkoin ettei ollut ainoatakaan >savtvipäätä tuossa mcavsa karjassa; iaiffi nupopäitä ja kyyttöselkiä. — Olen kuullut usein he- tvosjalostuSsen harrastajia sanottaman heivoShulluiHi", mutta jos he sen nimen ansaitsee min minä e,sittäi,sin niille haMujille wielä hihden nimen lisää ni- mittain «iehmäihullirt". Eräästäkin noa- raasta nupikista ^Ranssi"-ni'nis-.s:ä leh- mästä kuuluttiin «määrätyn himaa 8,000 mk. i:n paliinto -sillä tuli, -inutta ei tuota pyydettyä hintaa. N^iyttely näyttelynä teii hiivin ehjän, miellyttmvän tvaikutuksen. Za jos minus- ta olisi palkintotuomari tehty, niin >kai- kille olisin antanut ensrmäiscn palkinnon. Melkein sama joS paperossia olisi laati- kosta pantu walitsemaan, niin yhden nä- ikäistä, yhden tylMistä oli larja. Qma-Äsa hiljaisessa sisu-Zsani ajattelin, että eiköhän ivaan ole ttmmeaibina pan tu «ulkonaiseen kuoreen" melkein liijan paljon huomiota. Mu>tta ehkäpä ne ien- tään maitoakin wi>otallvat, eikähän sen lehmän sanoistaan sanota lypsÄvänkänn. Esitelmät oliwat erinomaisia. Parhaat klM)t alaltaan oli siellä paninkin luuta ,soitia>nman. Koska tä-Sjä lohd.'Ää on tar- kcntzii selostus näyttelystä, niin en isiitä enempää enää. Mainitsen ivaan, että meidän Maamvil^jelysseura-nune esimies piti 'lopettajaispuheen tunnetulla hienolla taidollaan. Täällä tapaisin nyt joukkneeinme, -kor- wat hörössä, lsilmät sirrillään kuuntele- massa, iatselemasisa. Olipa monta muutakin s-nnanlaista retkikuntaa, melkein kaikilta -maamme kulmakunnilta. Olipa ma»mme rajojen takaakin, oli Menäjältäkin erä? joukkue opintoinatkailijoita, jossa oli 18 mieötä. Olirvat ystäwiämme isieltä. — <bräs >sen joukkueen jäsenistä oli ollut 20 »vuotta kavkotettuna Siperiaan Ivapaainielisten aatteittensa wuovsi. Ihastuneita viimat lmatkastaan. Eräskin lhcisj» lahjoilti 200 mk. ktU)tctIäwäksi johonkin inaaniviljetyk- sen edistämiseksi täällä. — Cli ollut joukoSia Ht)win huomatussakin asemassa olemia miehiä. En malta olla mainitsematta niistä >kilpa-a.joista, jotka paikkakunnan hctvvS- ystänvät olimat puuhanneet Koutvolan Ze» säradalle. Mainitsen niistä ainoastaan siksi, että siellä tapahtui sellaista jota minä en ole wielä kuullutkaan ennen tässä maassa niissä asioissa. Ajettiin näet kilpaa jo 3 wuotisillakin (toisien- wetäwillä) httvosilla 1 kokonainen kilo- metri. £Ämä ei ole järkeivätä enää ai- nakaan minun mielestäni. Eitä kun- niaksi Äomvolan hvtvoSiniehille. — Mi tähän tästä meidän oikea Jaatinen ja- noisi, jos meillä sellaista tapahinisi —? iliiiillä jakautui nyt joiikku.iilme tah- iia. Toinen osa läksi Imatralle ja toi- ncn jäi wielä lopputoiinituksia näke- mään ja kuulemaan. Minäkin jäin tä- hän jälkimäiseen. ^ltti!päiwällä ■läf.iiiimnc Viipuriin. Ck,- diinme wielä siellä katsella :uota v.'anbaa kaupunkia, sen suuria mahlatvia puistzja y.m. Illastimme itsemme suuressa r»o- kalaitos .«Lsulassa", joka en kokonaan jävjestetty meillekin löytyivien ojiiuskun- tien tapaan. Pitkin radan Martta oli sumimilja- ja heinämaat Krsineet loivasti kuilvuutta, kasmullisuus niissä oli pientä, kärsinyt- tä. mutta nyt satoi mettä tuin saamisia kaataen — ja me yömyimme Viipuriin. W. kansaan suomalaista kansallisuustunne!- ta jja opettaa se haUvelsimaan kaikkea, -mikä on »venäläistä. Tämän suomalais- tuttamiisen tunnuslauseena on: Karjalan kansa on oletva suomalaisuuden etulvar- tiana wenäläistä »vaikutusta tvasraan. Näin huokaa Raja-Karjalan kansa suo- malaisuuden ikeen alla ja pyytää tvenä- Iäisiä kouluja, mutta mistä saada tvaro- ja? Suomen senaatilta I ... Jos 'Suo» men »viranomaiset kerran pitäivät hllä Karjalassa 38 suomalaista koulua, jotka >maks<uvat niille noin 100 tuhatta mark- kaa, karjalaisten pitäessä parempina wc- näläisiä kouluja, niin luovuttakoon Suo- men senaatti johdonmukaisesti, yksin- omaan tvenäläisiä ^kouluja M»uten myös >00 tuhatta markkaa wuosittain. Fa näin ollen woiwat karjalaiset tobtvonsa mu- kaan lähettää lapsiaan joko suomalaiseen tahi wenäläiseen kouluun. Tänm on «nelii senkin wuok-si yhä enemmän oikeu- tettua, koska ruotsalaiset pitämät suoma- laisilla waroilla yllä ruotsalaisia koulu- jaan, mieliipä soiduissa, joissa on wam talsi oppilasta, jotka tahtoivat opiskella ruotsalaisessa koulussa. — Valtakunnallisen lainsäädännön nopeasta käsittelystä kirjotetaan Ruot- fin 9lfionblcki>etille, että enmn wii-- meistä äänestystä lwaltakunnanneu- lvostossa, 0Uituat sen vastustajat saa neet kaikkein korkeimmalta taholta wa- kuu-tuksen, ettei uutta lakiehdoiusia tultaiisi soivelluttamaan muuten kuin ka-pinan Suomessa sattuessa>. Samalta taholta olisi ml)öskin teh:y tiettäwätsi, että Ivalmkunnan ewjen wuoksi tällai- nen ase on pidettälvä Maralla, sekättiä uttomaÄen »sekaantuminen" asiaan :.efce Menäjälle kunnianasuiksi tämän lain hlMäksymisen. Mitään tväkiival- taieta Milu-sta Suomessa ei ollut puhe toteuttaa. Tämä lupaus fun oli- annetiu, an- neliiiin wasrusruksen raueta. Kaiken piti olla Ylväin muodollista — lähinnä ulkoilulta lvarten iarkotettua. — Heidän Majesteettinsa matkat. Pietarista on Berl. Tazebl:lle sähkö- tetty: keisarillisen perheen matka Darm- stadtiin on nyttemmin määräily tapa h- tumaan stHSkuun puolimälissä; mierailu baltilaisilla »vesillä päättyy heinäk. Lö p, Darmstadtista tulee keisarillinen perhe lokakuun lcPulla muutamia Miikkoja mie- railoinaan Spalan mclsäS!')slinnaZsa Bielowilshissa, missä Hänen Majesleet- tinsa tulee mcisästäinään meisähärkiä. Lyhyen aikaa Miimytiyään Tjarjkoje Se- lossa tulee Hänen Majesteettinsa ennen joulua lyhyen aikaa asumaan Taimina- laisissa, niissä hän ei kuuteen Muotecn olc asunut. Muutaman päiovän perästä tulee kei sarillinen hii»vipursi lähtemään ^»gl<in- tiin noutaakseen (sieltä Hänen Majesteet tinsa leskikeisarinnan Mcnäj.ille. — KenraalikumcrnöSrin Parooni Ungern-Sternbergin sanotaan -usein tehneen maitoja Suomeen. Niin- ikään on liikkeellä itsepintaisia huhuja, että Suomea koske-tvaa lakiehdotusta kä- siteltäessä tuumassa nähtiin paroonin -käymän ministeriwaltiosihtezri Langhof- fin kansliassa. UlläoEewan johdosta sanoo N. PreZsen tvoitvansa ilmoittaa, ettei parooni Un- gern-Sternberg ole koskaan käynyt mi- nisteritvaltiosihteerin kansliassa. — Tapahtuma Miipurin EspilLStä. Äskeisinä juhlapäiminä astui pari kolme nykyistä helsinkvläistä sinatyöriä Espla- naadip«ttvrljongille. Oli sunnuntai eikä kello »vielä ollut 2. Sinatyörejä janotti. — Piitval — pt)y-si ykfi heistä. — Ilman woileipää ei ennen kello 2 ole lupa antaa. — Ka k? Kakoi ilman Moileipä? Ni- naata woileipäl Piuma naatat — Asetus kieltää, — huomauttaa tar joilija. — AsetusI Kakoi takoi asetus! Mutta asetus oli kuitenkin olenrassa ja siihen sauvot korkeat herrat Wiipu- rissa ensi kerran tutustua ja myöskin — tyytyä. — Ampiainen. — Hämähäkki hirttänyt pääskysen. Miime »viikolla «räänä päimänä huo- mattiin Siikaisten Wuorijärwellä Kli- sentalon rakennuksen räystään alla ole- wan pääskysen posän suulla pääskynen kuolleena riippumassa, niinkuin maasta katsoen näytti, »vapaasti ilmassa. Tar- kastettiin asiaa lä/heltä ja huomattiin että suuri hämähäkki oli leivittänytwerk- konsa pesän suulle ja kuolleen pääskysen kaulassa oli hämähäkin siimaa paksuina kerroksina. Lintu oli pesästä pois pyr- tiessään niin pahasti sekaantunut tverk- koon että hirttäytyi siihen. Aikaisinpa mätäkuu alkoi! 5takeiuuittajaui muistoon p&laut&mme että meillä löjtyy puuttumaton T&rasto: SemcnttiS useammalla eri merkillä. Ktlkkll, tiiliä ia savea. Kattotarpeifi huopaa, lakkaa monipuolinen Maalltarpeidcn varasto y. m. O.Y. Keski-Suomen Rautakaupassa. 1-0 Valkosia Hyvin lajiteltu varasto { Hienoja villa-, alpakka-, musliini-kankaita. Pique & hamppukankaita. Morsiustarpeita: huntuja, kukkia, sukkia. Hienoja vtlkosia silkkinenäliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. — KenvaalikuMrnZSrin kanSlia» puoleen uhkaa kauppias Karl Morelius, Korimen asemalta, kääntyä eräässä rau- tatiehallitukselle osottamassaan anomvk- sessa, ellei rautatiehallitus suostu hänen tekemäänsä pyyntöön, että Konven pt)sä- kille asetettaisiin yksi toinea kirjuri lii- kennettä hoitamaan. Samainen kauppias teki muuten jo Miime syksynä eräiden muiden paikkakuntalaisten tanLsa ano- mukscn, että Korpi pysytettäisiin asema- na, mutta iun rautatiehallitus hylkäsi heidän anomuksensa, kääntyilvät he sc- naatin puoleen, »vaikka tulokseksi tuli täälläkin anomuksen hylkääminen. Huo mattuaan kai siis suomalaiset mirastot mahdottomiksi, uhkailee hän nyt, kuten sanottu, kääntyä kenraaiikumcrnööri Teynin puoleen anomuksincen. Miimei- sen anomuksensa teki hän kyllä kaikkien aikaisemmin anojain liimcZs.i, mutia epäillä sopii, tokko he yhtym.it hänen lop- puhiiomautukscensa. — Hels.2. — TaipaS „hän" lomaa, mailla ei Päiden ostajat hnomJ Korpilahden Saakosken Kal marin talon maalta myydään talon merkillä leimattuja 5 V 2 metrin korkeudelta 17 V 2 — 36 cm. vahvuisia petäjiä 8,376 kpl. ja näreitä 1,056 kpl. Tarjoukset hyväksytääa elokuun. 21 p:aä 1910. Korpilahden Saakoskella heinäkuun 14 p nä 1910. J. Kalmari. 2378 i—i ... ' - hiellä oli luureminoista. Cn edellä- päin uSka-ltanut, en osannut tumitella, ettd lehmille, härille wielä tä-sä maassa . ?t^ku-uutisig. ^Taisteluun Karjalassa„ ,.R»5sija" sisältää yllä^lnr>alla otsak- keella lacrjahkon kivjotuksen, joSsa lehti ensin esitetlyään Karjalan esihistoriaa, aitoja, jolloin se tvielä kuut», Aenäjän yhiel)tccn, huomauttaa, miten ien tansa .'ähän aikaan oli »iilt'ei kokonaan Ivenä- läistynyt, kuten on tapa'>!»mtt kaikilte nlomensukllisille kansoille, jotka omat tulleet -Menäläisten kanssa koske:>.i:>ren. Kun sitten Karjala uudelleen yhdisteuUn Ziiomcen, alkoimat suomalaiset tyrkyttää sen melkein wcnäläi-5tyncellc kan>alle omaa kieltään ja koulujaan huolimatta siitä, että nämät olitvat sille verin Mas- tenmieliset. Wihaa Wenäjää ja kaikkea »venäläistä -kohtaan koetettiin kr.fi» ta- woin lietsoa. Taarnattiin Menaläisistä ruoskista, maaorjuudesta ia byrokratia»- ra. Perustettiin suomalaisia kouluja, joitten tehtÄvänä on juurruttaa Mäkisin tarkastus- matka alkoi maanantaina, jolloin kenraa- li>kutvcrnoöri läksi pikajunalla ZLiipuriin, jatkaakseen sieltä matkaansa »iälisaimeen ja vaakunan sekä Lahdcnipohjan "kautta Malamoon ja Sortamalaan. Tarkastus Miipurissa toimitettanee t.k. 1Z p:nä. —Maasan läänin rumernSöri de Pont on .^Pohjamnaan" haastatteiijalle kerto- nut ercihatomukseiisa fijijnci olleen sairau den, eikä »valtiollisten asiain. Seuraa- jastaan ei hän sanonut mitään tietä- Mättsä. — ZLenäjän hallitus ja ulkomaalai- set kirjcenwaihtajat Pietarissa. Pie- tarisia> ilmoiiciaan Tucholinan ilehdil- l<, eilä Menäjän sisäministeriössä ivalinisiellaan kaikessa hiljaisuudesja ankaraa aljajahiia kaiklla Venäjän pääkaupungissa oleskelemia ulkomaa- laisten janomalehiien kirjeemvalhia>jia mas^aM. Tyytsi tähän mainitaan lähinnä Un- gern-^Tiernbergin j-mtu. Ateisiä kar- loiiusia pidetään mchdollisena. ÄltMi kerrotaan, tahdotaan mci- niliua ljukua käyttää mtij'.j<»ii aihee na tietojen lenviitämisen eötämii^ksi siitä, miiä laPahiuu duuinan ja nvalto tuumniuveuTOosion kulissien iakaiia. Ja erittäin larkoin pidetään silmällä niitä henkilöitä, joiden luullaan ^vaikutta neen ulkomaalaisen sanoinaichtien mliörälumoisten lausuntojen esiintymi» scen Suomen kysymyksen johdosta. — Nngern-Sternbergin juttu ja mi- nisterimaltiosihteeri Langhosf. »Golos Moskwyn" Pietarin kirjeenmaihraja ker- too: 8. V. L. ja F. A. T. 3 k. Kuulutus. Julkisella pakkohuutokaupalla, joka keskiviikkona ensi tulevan elokuun 10 päivänä klo 12 päivällä toimitetaan itse tilalla, myydään, ellei maksua sitä ennen tapahdu, tahi muuta laillista estettä väliin saanut Maasan läänin lumcrn!)öri. Lien -'tule, 'talollisen Juho Penttisen ja raalikmvcrnööri on myöntänyt 'Dii f te- hänen vaimonsa Ida Penttisen yh- lin läänin kiuvcrnöörillc Ilmari Muori- \ teisesu omistama Norolan mant- scllc kesälomaa Heinäkuun ajaksi ja scn !taalinen perintötila Is:o o, Laukaan loputtua tvirkalomaa elok. 1Z p:n. j pitäjän Koiviston kylässä, Laukaan Säästöpankin tilaan kiinnitetyn ja ulosmitatun saamisen suorittami seksi, josta täten yleisölle, velko jalle ja velalliselle tieto annetaan sekä kaikille muille, joilla on kiin nitys tahi muutoin panttioikeus tä hän tilaan, kuin myöskin niille, joilla on muu, etuoikeudella ulos- t,.,... ff.}.,,";-»" mitatusta kiinteistöstä maksettava Ä , » »iiJ fÄ saamia™, ilmoiteta, etti Ulosot- 1 lp:_ a.iifon (»M» , oltm määriSmä keskustelu velko- jäin vaatimuksista ja myyntiehdois ta tapahtuu samassa paikassa ja sa mana päivänä klo 8 aamulla, jossa tila suudessa asianomaisten tulee oikeuttansa valvoa ja saamisensa minulle, huutokaupan toimittajalle, viimeistään ilmcittaa. Laukaan kih lakunnan Kruunuuvoudinkonttoris- 88, heinäkuun 6 päivänä 1910. Kuulutus. Lauvantaina tämän heinäkuun 16 päivänä klo 11 a .p. pidetään Kars tulan kunnantuvassa kuntakokous seuraavista asioista: l:si. Kuvernöörin päätös palo» apuyhdistyksen sääntöjen vahvis tamisesta esitetään. 2:sL Päätetään uusien maantei den Pylkönmäeltä Karstulan kir kolle vastaisesta kunnossapidosta j« siitä, että toimitetaanko heti uusi jako kaikella maantei lä tienteko- velvollisten kesken. Karstulassa heinäk. 2 p. 1910. Vihtori Tolppila. 2-.77 1—1 SaomaL 1 k. 1 s. 50 mm. Huutokauppa. Keskiviikkona heinäkuun 13 pnä klo 10 ap. myydään vapaaehtoi sella huutokaupalla Koskenpään Aal tolassa: nah kurin- ammeita, niittokone, separaattori, viskuukone, valmiita nah&oja, lehmiä y.m. y .m. Huudot ovat paikalla maksettavat S. Saarinen. i-i Venäjältä. Kuulutus. Kuntakokouksessa, joka pidetään Multialla kuonallistalossa tämän heinäkuun 10 päivänä kirkonme nojen jälkeen käsitellään 3 asiata. Multia V? 19.0. K. V. 237'» Pajula. i—i N sm, on alueella sairastunut koleraan 396, Parantunut 59 ja kuollut 2'22. 9!ikolajelvski, Heinäk. 2 P: ilolcroa» on c^Hecn sairasunul 294 ja kuollut 114 Henkilöä. Tambow:sia, BoriioHl- sobkissa, Koslomskissa, Tshernigomissa, NowoiHcrkaskissa ija Kijow:ssä on wi- rallis^n ti>lastojcn mukaan 89ö k>en- tilöä jairasiunut >ja 379 kuollut ^ole- raan. 9!o!votjiherkaskisia, heinäk. 3 p: Wii- kon kuluessa lsairasiui alueella kol«- raan kaikkiaan 614, fatoli 249, parani 207 ja sairaauo on 4V0. — Amiraali Togo Venäjällä. Moskmvan lchdet fertotnat amiraali. Toyon matkustaneen miime Perjan- laina Moskomasia, jossa hän matkalla Europasta Siperian kautta Japaniin on oleskcllm jonkun aikaa, pysytellen aiiwan tuntemattomana. Ei edes Mos- lowan wiratu>mwi>sillakaan ole ollut tie- toa hänen siellä olemisestaan. Kau- pungmpäällikkö sai> tieiää tästä wasta siltenkuin Togo ostui junaan poisläh- diessään. Amiraali Togon janotaan jonkun mkaa sitten oleskelle»:» yhtä tuntemattomana Pietarissakin. 2383 Volter Lindroth. 1-8 Vuokrattavana. Kamari ja keittiö 1 pstä elo kuuta Backman'in talossa. Lähempiä tietoja antaa samassa talossa kauppias Lindfors. 2380 1—1 was:aan. Vähuellen pime nee ilia, ja enneirkuin juna pyjähiyy^ Pisan asemalle, on pilkkojen pimeä. I Jäämme sinne, kulemme piikin katuja: e:eiän pimeää juhannusyöiä lvniaiiee luliperl)»jen willi tan-si. L^uiuo^sa lentävät nämä pieitct hyönieiset. joi den siiiiuet ivälährelewät kuin tulikipu- itau LnlM selin jonkunlainen juhan- nuskokko! Ja ttyt juuri koiimaasi» odoieiaan, euä aurinko laskisi, eitä niin paljon edes hämärn):si, jona ko- kon woisi syiyliää. Teillä j.i poluilla kulkee mäkeä, nuoria ja »vanhaa. Unta* Amn näiden muistomerkkien luo, näyt- iäwät ne harmailta, ränsiyneiltä. Mut keillä koristetut. Siinä on kulvm wa>chasta Pisasta, maisemia wiinitar« a chi'äkkiä kuin tuulen puhaiiamana hoineen, eläimiä, joista m.m. kuivaan, kirkastuu ilma, taiivas seestyn, aurin- sa katselema isluiva apino. Pientä ko paista, ja ivalkea, ajan harmaanta- pilaa oivat taiteilijat siinä laskeneet >»a marmori esiintyi) kaikeösa loistos- Herran huonetta koristellessaan; mutta 'ifltiii. £t:ofiwiniuie heidät ikäjärjes- ei sc millään lalva-lla tunnu häiritse- tyksessä. >'lslukaamme ensin lucmio- Evältä, ^torkeaijaikaiset >nonih.iarais»t kirkkoon lpcrusteiiu 1063, Ivalmistui fljtittiUit seisoivat niin ivaka.vina näi- 1118), joka on Italian 'au ne i tupia. 1 de n iloisten meöjuPenkkielt rinnalla ja ^ monen monessa polivessa on siinä lap Mattoa fannartaiuxit monot kymmenet ^alttarin seiniä koristawa>t maalaukset ;sia kastelu. teltu, mosaVireunainen pyöreä »kaste- amme". Se on miellyiläwä kirkko, jossa on eräs kuu-lmsa taideteos, kuusi- kulmainen, marmorinen saarnastuoli, joka lepää i.hastuttawilla koristetuilla pilareilla. Saarnasiuolia koristMat marmorisot korkokuvat, jotka esitlälvät ta^chtumia Kristuksen elä näsiä. $li Maalarit Huomatkaa! Heinäkuun 23 pnä klo 12 päi vällä tarjotian Pylkönmäen pappi lan koko kartanon ulkomaalaus työt vähimmän vaativan teh äväksi, eh dolla jotka huutokauppatilaisuudes sa lähemmin mättraiaän. Takaus työn kunnollisesta täyttämisestä ja etukä-een saaduista rahoista vaadi taan. Maalialueet laittaa kunta. Pylkönmäellä 4. 7. 10. Rakennustoimikunta. 2381 1-1 Räätälin työtä otan tehtäkseni omistani ja teettä jäin kankaista. Ilinnat entistä hal vemmat Rästä'i J. J. Liljaasi, Kor pilahti. 2882 1—1 SoIsmS MM» tirlrimpiii ntiiit Waltakunnanlaki virallisesti julkaistu. H» Pietari, heinäk. i p: A>sowZ- kokoelmansa on juikaiötu ivaitakunnan- neuivoston ja -duuman hyväksymä jekä kaikkein korkeiinmasit tva-yivistettu la- li suomea kosleivien yleisivaliakun- nallista merkinMä oleivica lakien ja asetusten jultaijemisjäricetykjeeta. pienien marmorinen winoj.'n tornien kauppias, joka tunkeileivasti tyrkyttää u>!komaalaisille taivmoitaan. Pari sini- piiluista, ivalkeapäähineistä nunnaa, rukousnauhat kalis:en wyöllä, menee kirkkoon pääoivesta. Me stirtijlitine Ärnoit rannalla ja läyinme ohiise lullicosaui^iie katsele- «00 ivuolta on tämä kirkko jo seisonut/»tosj<i erästä pieniä siroa kir.'!oa, jo-sa muka aitoinaan on säilyieity osa ilris- tulsen orjantappuraisla kruuniia. Ja Toisella puolen krrkkoa on Pisan >si:en me isiuuvumme eraä^n pienccn kreikkalaiset ja roomalaiset pilarit, joi- ow»t hienot ja ivärilliset. Ia kirkkoon ia Piialaiset aikojen kulucs'a oliwat tulwii läpi ikkunoiden lasimaalausien kuuiuisa ivino torni (rakennettu 1174 > tchivilaan aNvan Arnon ramiulla: Heikiltään sotasaaliina tuoneet. Teiniä /Pchmeä, miellyttäwä N^laistns, jofa' —1350), joka ivuosisatoja on ollut kal-jpi:ki>n Arnon rantaa on riwj po.ia-leja, leila wärcjä, walko.sia liinoja kutuisten mestarien maa-- hymäilee min hiMin polivisinnicen lellaan, sen enempää kaatumatta. Ken iclee tuoksmvassa kesäyössä 1 taukset, stellä täällä on ihania marmo- lrvatchuksen sormia, jotka par'^ikaa 'uSkaliaa, nousee torniin, josta on i'ha- risia tai kuparisia kmvapars^>l:a, lattiaa ^muutieleivat rukousnauhan helmiä, na näköafo yli Pisan ja sen ympäris- Peittää Paikoin mosaikki, paikoin mar. I?uin erään syrjäalltarin ääressä mes- töjen, aina toisella puolen'.vuoristoon, A»'inisteriwaltiosihteerin kesäloma. H. M. Keisari on armossa myöntö- nyt ministeriitxutiosihteerille kenraali» luutnaiitii L a n g h o f f i i I e mirka- wapauna ulkomailla oleskelua tvarten yhsen kuulauden ajaksi iuet:una heinä- kuun 5 p:s:ä sekä määrännyt hänen poissa ollessaan Tuomen Tuuriruhti- liaaninaan »niins:cri>vallioschieerilt ja keisarillisen yliopiston kanslerin tehtä- ivia hoitainaan H. M:n hoivin kunnia- ialllmesiarin PaulvonEtierin. — Prokuraattorin erottaminen. Esit tely. jolloin w.r. prokuraaitori A. F. Eharpeniier erotettiin ilmoistaan, oli kitjeeiliiicii ja t.ipchiui l. k. 1 p:nä Bal:ischportix>ja. — Tullitulot, äiiiiuic fulit:ucit tou kokuun aikana kannettiin maan kai- kisi« tullikamareissa tullimaksuja yht. 5,174,004 mk. ^ume ivuoden touko- kuun itilliuiloj olilvat 4,351,003 m?. Miuia täällä lanssiivat luliperhojet. Juhannuspäimäiiä. LÄ^en katselemaan Pisait nähtä- myyksiä. Päähuomio liiinyy tietysti Piian kuuluisaan winoon tornttn, sen komeaan kirkkoon ja kaölehuonceseen. TaitvaS hiukan hm jaa- mori^set, lattiaan upotetut kauniit hau-^ua 'luovan papin kullalla kirjailtua taliivet. Erinomaisen kaunis ja tai-^messukaapua ja pieniä, iuminasilmäis- teellinen on kirkon Päcialttaci. Sen -ko^tä messussa aivullisena olmaa poikaa, ristainiseen oiva-t pisolaiset taiteilijat joka tuon tuostakin toistaa papin sa- noija. Kirkosta siirrymme kastehnonee- sen, pyöreään marmoriseen kirkkoon, jonka kattoa «pilarit kannattalvat ja jonka feskellä on marmorinen^ koriS- ivaichoina aikoina palljon työtä tehneet. Väriinkin hcrättiUHu huontiota papeil le messua warten asetetut penkit, jotka Maj mitä tailexllislmmilla ^uu mopi- joisella puolen wälkkywään mereen saakka. Zllhaalla, kirkkoa ympäröimällä wiheriäi^sellä ruohokeniällä istuu Pari sokeaa kerjäläisiä, keskustellen kaikessa rauhassa keskenään, muitta tarkkaaivai- sina kuunnellen, milloin joku ulkomaa» lainen mahdollisesti kulkee ohitse. Hei- dän joukkoonsa liittyy postikorttien ja livu o si satojen 'ivaichoja, joiden arkkiieh- tuuri on niin yksinkertainen, niin wa- kaiva ja kaumis. Toinen oli se aika, joka niitä rakennutti; — kaupunki oli silloin wielä mahtaiva ja sen käsissä oli silloin koko Bälimeren kauppa. Muna sisäiset riidat hcikoiinivar ien woim»t, se joutui sotiin ja taisielui- ihin ja ^voimakkaampi laski sen nml» tanso alle. Sen itljkyinen iuurnus on sen wanhoissa äaiÄeteoksisp ja jert muistomerkeissä, jytka jukupolwcsta sukupoNveen todistivat, mihin siellä on kyeuy ... 3iöin ajatellessani kulkee ohitse eräs keskenkasmuinen po:ka, kantaen jeläs- jään »vi^hanncskoria ja vihellellen jä- loeleiiä »iloisesta leskestä". Näyttää sil:ä kuin Arnon rannan anvokkaat palatsit sitä kuunnellessa liikah:msi>ivat paikoiltaan. L. K.