liistsina kuktileuun 2ö p:nä N:o 46 ISIS , vsli«>n Oitslilliltlllmje. Kuten tunnetaan, testamenttasi rehtori Längman-mainaja aikoinaan melkoisen omaisuutensa seisomaksi pääomaksi, josta Vuotuiset korot tes tamentin määräysten mukaisesti saa» dian käyttää yleishyödyllisiin tarko» tuksiin. Marat jakaantumat kahteen eri rahastoon - A. ja B, ja omat Suomen Pankin hoidettamino, ja woittowarojen käyttö Suomen edus kunnan jaettavana. A-rahaswsta ei testamentin määräysten mukaan saada mitään jakaa ennen kuin se on kasmanut 16 milj. mk., joten siinä mielä on liitettämä korko pääoman neljättäkymmentä muotia, ennen kuin sitä moidaan rumeta käyttämään B-rahaston korkotuloja on käytettämc testamentin määräysten mukaan tie- teiden, taiteiden ja kirjallisuuden edis tämiseen sekä kirjojen jakelemiseen Ensikerran jaetuin näitä maroja »vuonna 1831. Kaikkiaan on tästä rahastosta tähän asti jaettu Voitto maroja 468,500 mk., josta tieteellisiä tarkoituksia marten 264,000 mk kaunotaiteiden hymäksi 63,500 mk kirjallisuutta marten 61,000 mk. ja kirjojen jakelemiseen 80,000 mk. Käy tettärvänä olemat marat jaetaan kol mimuotiskausiksi siten, että yhdistyk set ja seurat, jotka haluamat tulla osallisiksi moittomarojen jaosta lähet tämät anomuksensa pankkiwaltuus- miehille, jotka tekemät jakoehdotuksen eduskunnalle, joka lopullisesti päättää käytettäminä olemien marojen jaoSta. Tälläkertaa oli eduskunnan pää tettämänä mainitun rahaston korko marojen jako kolmimuotiskaudeksi 1910—1912. Käytettävänä oleman summan 73,000 mkn olimat pankki maltuuSmiehet ehdottaneet jaettamaksi eri seuroille ja yhdistyksille siten, että tieteellisiä tarkotuksia marten annettaisiin 36,000 mk., kaunotaitei den hymäksi 5,000 mk, kirjallisuutta marten 12,000 mk. ja kirjallisuuden jakelemiseen 20,000 mk. Kun tämä ehdotus, jonka eduskunta oli lähettä- nyt pankkimaliokuntaan malmistamaa käsittelyä marten, tuli siellä esille, esittimät maliokunnan demokraatti- jäsenet koko joukon uusia ehdotuksia marojen käyttämiseksi heidän mieleS tään sangen tarpeellisiin tarkoituksiin Muun muassa olisi annettama sosi alidemokraattisen puoluearkiston jär jestämiseen 3,000 mk. ja sosialidemo- kraattlselle naisliitolle 2,000 mk. kir jojen jakelemiseen. Suomalaisen puolueen taholta huomautettiin maitokunnassa, että on määrin jz mastoin testamentin mää räyksiä, että julkisista Maroista anne taan apurahoja marjaisille malttoi listen puolueiden järjestöille tai vä littömästi niiden alaisina o'ewille lai toksille. Tämä kuitenkin kaikui kuuroille karmille, sillä ruotsalaiset ja nuorsuo malailet mal-okunnan jäsenet eivät uskaltaneet nousta maStustamaan ystäviensä sosialistjen hedän mielel tään tässä kohden kylläkin kc-htuulli sia maotimuksia. Mistä nämät ma rat siepataan? Sosialistimme eimät siinäkään joutuneet pulaan. Pankki- maltuuSmiehet olimat ehdottaneet an- nettamaksi Suomalaisen kansakoulun yStämille 2,000 mk. oppikirjojen jake lemiseen marattomille oppilaille, ja kun tämä yhdistys on ruotsalais temme filmissä aina ollut täydellinen kauhistus, niin armelimat sosialistit, että tämän summan hymin sopii siir tää sosialidemokraattiselle naisliitolle. Aivan oikein, tämä ehdotus oli ruot salaisillemme erittäin m'e'uisa, ja sille antoi mielä siunauksensa nuorsuoma lainen Homen, joka aina on hymin tyypillisesti edustanut nuorsuomalai suutta. Niin pyyhkäistiin Suoma- laisen kansakoulun ystämien siunauk sellisen toiminnan tukemiseksi ehdo tettu apuraha ja siirrettiin — sosiali demokraattiselle naisliitolle. Millaista kohtalon imaa! Sosialidemokraattiselle työväenar kistolle tarmittamat 3,000 mk. löy dettiin taas helposti siten, että mä- hennettiin maaseutumuseoille ehdotettu 10,000 mkan apuraha 7,000 mkaan, sillä onhan ruotsalaisille ja nuorsuoma laisille paljon tärkeämpää sosialismin lukeminen kuin kansamme tutustutta minen menneisyyteensä. Tämän johdosta moi Satakunnan museokin — rahat kun jaetaan arkeologisen toimiston »välityksellä — jäädä ilman apurahaa, jota se on miimeisenä marojen jakokautena nauttinut. Mitä siitä armelemat paikkakuntamme nuor suomalaiset. Lienemätkö tyytymäisiä puolueensa tällaisiinkin simistyShar- raStuksiin. Näin syntynyt maliokunnan enem mistön ehdotus tuli eduskunnassa hyväksytyksi, sillä Vähemmistön kan- taa äänestyksessä tukimat ainoastaan suomalaisen puolueen ja maalaislii ton edustajat. Tämä on rahallisessa suhteessa tosin mSHSpätöinen asia, mutta periaatteelliselta ratkaisultaan fitS tärkeämpi. Tämän kautta tuli eduskunta astuneeksi sille tielle, että se julkisista maroista myönsi amuS- tusta »varsinaiselle puoluejärjestölle, joka minkään järjen nimessä ei ole puolustettamissa. Se on myös ku- waama piirre siitä ratkuttomasta sosialistien kosiskelemisesta, johon ruotsalaiset ja nuorsuomalaisemme omat majonneet ja joka ei ennusta hymää kansallisen sivistystasomme kohottamiselle. Arm. esitys kyytitoimeSta on asian omaisesta valiokunnasta tullut mal- miSteltuna eduskuntaan ja lähetetty suuren valiokunnan käsiteltämäksi. LakiehdoituS on samanluontoinen kuin se, jonka eduskunta hymäksyi 1903 toisilla maltiopäimillä ja joka tuli hylätyksi sen tähden, ettei siinä tarpeeksi oltu otettu huomioon edus- kunnallisen ja hallinnollisen lainsää dännön alaan kuulumia eroamai- suuksio, sekä että kyytiluitoksesta me nemä tasoitus oli päätetty maksetta maksi maltiorahastosta. Edellise! seikat on valiokunta nyttemmin otta nut huomioon, mutta jälkimäiseen nähden se on edellisen päätöksen kannalla. Maliokunnan vähemmistö kyllä on ehdottanut, että kyytilaitok seen tarmittamat marat olisi suori tettama kulkulaitosrahasto-ta, joka on eduskunnan käytettävissä. Tämä senkin tähden, e tä kyytilaitoS juuri kuuluu välittömästi maan kulkulai tosten yhteyteen ja siis oleellisesti kuuluu kulkulaitoSrahaston piiriin. Maliokunnan enemmistö, sosialisti ja ruotsalaiset, eivät tähän voi mi kenkään suostua, sillä olisihan se hal litusmallalle perään antamista, johon meidän ..laillisuusritarimme" eimä voi taipua. Täten voitaisiin myös saada kyytiasetuksen mahmiStus mah dolliseksi, jota eimät he mitenkään tahdo, sillä olisihan se ..manttaali» porhojen" rasitusten lieventämistä, joka missään nimessä ei saa tapah tua. Vähäiset lienevät toiveet tä mänkään uudistuksen onnellisesta toteutumisesta. Perjantain täysi-istunnossa oli toisessa käsittelyssä esillä sosialidemo kraattien telemä eduskuntaesityS uu den maanvuokralain 32 ja 34 tz.n muuttamisesta toisin kuuluviksi. Ku ten tunnettua edellyttävät mainitut pykälät torpan, lampuotitilan ja mä kitupa-alueen omistajalle etuoikeuden ottaa vuokra-alueen haltuunsa silloin kun vuokran omistajalta kuoleman sattuessa ei jää mitään rintaperillisiä ylenemässä tai alenemassa polvessa sekä ettei vuokraoikeuden siirtosumma saa olla yleensä suurempi kuin että se täysin vastaa vuokramiehen vuok ratilaan pannun työn ja pääoman armoa. Uutta maanmuokralikia laadittaessa pidettiin silmällä juuri sitä, että muokramies aina ja kai kissa tapauksissa tulee turvatuksi oman työnsä ja pääomansa tuloksiin nähden. Sen tähden määrättin vuok ratikan omistajalle korvausvelvolli suus Vuokramiehelle, mutta samalla ehkäistiin Vuokramiehen kiskomasta jälkeensä tulevalta enempää kuin mitä hän siihen on uhrannut. Laissa ehkäistiin muokramies vuokra-oikeut tansa siirtäessä toiselle ottamasta hintaa maan ansiottomasta orvon- noususta. jonka myymiseen ei Vuok ramiehellä katsottu olevan kohtuul lista oikeutta, mutta sitä maStoin kyllä sen mapaascen nauttimiseen kestämään Vuokraajaan. Tämän avulla turvataan vuokratilalliset keinottelun ja tunnottoman voiton himon kynsistä. Nämä rajoitukset tahtoivat sosiali demokraatit nyt poistettamiksi ennen kuin niistä on edes käytännöllistä kokemusta saatu. He tahtomat Vuok raoikeudet syöstä keinottelijain käsiin ja siten saattaa tyhjäksi sen, mikä on ollut uuden maanmuokralain tarkoi tus luoda hyvin moipa, tyytymäinen pienmiljelijäin joukko, joka lain suo jan alaisena moi täysin nauttia työnsä ja maahan pannun pääoman sa tuottaman hyödyn ja joka on täy sin turvattu ei ainoastaan hänelle itselleen, mutta myös l änen perillisil leen. Sosialistit tämän kautta tahto vat vaan kiihottaa asiaa tuntematto mia muokralaisjoukkoja ennen kuin ne ovat kerinneet saamaan todellisuu desta kokemuksen olojensa ivarmuu delle tai tehdä koko vuokralain takaa ma uudistus kokonaan tehottomaksi, jopa mahdottomaksikin. Täten hämi- tettäisiin koko meidän torpparijärjes- telmämme Jz kenen hyödyksi! Tie tysti sosialismin, eikä kenenkään muun. Suuri Valiokunta, samoin kuin laki- ja talousvaliokuntakin ehdottimat esitysehdotuksen hylättä väksi. Ja sen eduskunta tekikin, siten torjuen sosialistien suunnittele man turmion maamme vuokramilje- lykseltä. - la. Tarmtmki nykM» mitta Miknilm Sanomalehdissä on näkynyt ilmoi tuksia ja uutisia siitä, että jotkut ni meltään mainitsemattomat henkilöt ajattelemat uuden koulun, yhteiskou lun, perustamista tänne Poriin. Sitä marten on jo kutsuttu asianharrasta jia kokoukseen. Semmoisen täydelli- en oppikoulun, 8 luokkaisen, perusta minen ja ylläpitäminen on siksi suuri asia, että welwollisuutemme on sitä vähän lähemmin tarkastaa. Hyvä olisi ensiksikin tietää syy, minkätähden tänne on saatava uusi uomalainen oppikoulu. Ei syy aina- !aan voi olla se, että paikkakunnan entisiin suomalaisiin oppikouluihm, ly seoon ja tyttökouluun, ei olisi voitu Vastaanottaa kaikkia hyväksyttämän sisäänpääsötutkinnon suorittaneita pyr kijöitä. Ja epätietoista on tietysti, milloin opintielle pyrkimäin lukumää rä kasvaa niin suureksi, että nykyiset oppikoulut eivät enää riitä. Täytyy siis olla joitain muita syitä kysymyk sessä olevaan hankkeeseen. Kun niitä ei ole ilmoitettu, täytyy koettaa ar vailla. Semmoinen möisi ehkä olla halu saada poikiakin varten reaali oppilaitos. Monihan kammoo latinaa mallan hyödyttömänä oppiaineena. Ei taida kuitenkaan olla niinkään sel mä asia, kumpi koululaji on parempi, koskapa latinakoulujakin mielä varsin yleisesti ja lämpimästi kannatetaan ja moipa sanoa, erittäinkin asiantun tijain taholta. Siitä on selivä to distus m. m. n. k. Suuren kouluko mitean laaja mietintö tästäkin asi asta, joka ilmestyi pari muotta taka perin. Onhan kyllä totta, että moni myöhemmin elämässään ei tule pal joakaan tarvinneeksi latinaa. Mutta or.h^n silloin Vielä, kun lapsi joutuu koulunkäyntiään alkamaan, Varsin Vaikeata päättää, minkä elämänuran hän koulunkäyntinsä päätettyään tu lee Valitsemaan. Ja onhan niitä kyllä multakin samallaisia kouluaineita, joita samasta syystä pitäisi hyleksiä. Kuinka moni muistaakaan jonkun Vuoden päästä koulusta päästyään mittausopin todistuksia? Kouluai neen arvoa ja merkitystä ei ole mi- taitama ainoastaan sen hyödyn mu kaan, jonka se elämässä tuottaa. Tär keämpikin on, että se voi oppilaan henkistä kehitystä edistää. Ja sem moinen aine on epäilemättä latina. Sen oppiminen pakottaa tarkkaan ajatustyöhön. Kaikellaisille kieli- ja muille senkaltaisille opinnoille laske taan epäilemättä klassillisissa Van kempi pohja kuin reaalilyseoissa. Ja muissakin aineissa klassilliset saavut tavat joko samoja tai jotakuinkin sa moja tuloksia kuin reaalilyseot. Emmehän me täällä Porissakaan ole tässä kohden niin aivan koke musta vailla. Kymmenkunta vuotta takaperin muutamat asianharrastajat perustivat reaali-linjan täkäläiseen ly seoon. Mutta le harrastus ei ollut pitkäaikaista. Ainoastaan kaksi luok kaa Vietiin koulun läpi. Sitä kan natettiin tietysti aluksi uutuuden Vie hätyksestä, mutta usea kuului sitte katuvan, että oli mennyt reaalilin- jalle. Mitähän syytä nyt sitte on ryhtyä perustamaan uutta koulua niin kau an kuin vanhaan vielä oppilaita mahtuu? Jos jollakin yksityisellä on moittamaton mastenmielsyys klassilli- suulta vastaan, niin lähettäköön lap sensa jonnekin muualle. Mutta ehkä tähän uuteen tuumaan onkin syynä yhteiskoulu-aatteen har rastus. Suomalaista yhteiskoulua täällä Porissa kyllä ei ole. I., ehkä on vanhempia, jotka välttämättö- mästi tahtoisivat saodz lapsensa sem moiseen. Ja tietysti silläkin aatteella on hyvät puolensa. Mutta yksipuo laa on luulla, että yhteiskoulut ovat .pinoat autuaiksi tekemät". Kokemus on päinvastoin c.sMcnut, että kyllä niilläkin on suurer varjopuolensa. Useitten etevien lääkärien taholta on useita kertoja huomautettu, kuinka poikien ja tyttöjen kehitys kouluaika na on erilainsa. Siitä on tavalli nen seuraus se, että tytöt yhteiskou luissa rasittuvat. Ei ole sekään sa nottu, ettei poikien ja tyttöjen lähei sestä tuttanmudesta kouluaikanaan woi olla haittaa. Marinaa on, että, jos järjestys on huono ja valivonta leväperäistä, niin se on paljoa Vaa rallisempaa yhteis- kuin erikoiskou lunsa. Tosiasia myöskin on, että Helsingissä, missä kau.mman aikaa on ollut yhteiskouluja, viime muosina on tulvinut paljoa enemmän oppi laita erikois- luin yhteiskoiluihin. Todistaahan tämä taas, että ihmiset siellä ovat tulleet huomaamaan edel liset edullisemmiksi. On luonnollisesti pakko siellä, missä oppilaita ei riitä kahteen erikoiskouluun, perustaa yh teiskoulu. Mutta mallan nurinku rista olisi hävittää erikoiskoulu yh- teiskoulun hymäksi. Moihan vielä ajatella, että syy uu den koulun puuhaamiseen onkin tyy tymättömyys ennestään olemien kou lujen järjestykseen ja opettajiin. Ja siihen täytyy sanoo, että kyllä on syytä sepissä jos sysissäkin. Onhan kyllä tavallista, että vanhemmat syyttämät opettajia, kun heidän lap sensa eimät hymin meneSty koulussa ja kuitenkin he ehkä joka päimä omat tilaisuudessa näkemään, kuinka huoli mattomia heidän lapsensa owat kou- lutehtämiensä suorittamisessa. Mutta on tietysti opettajissakin toivomisen, maraa, toisissa enemmän, toisissa Vä hemmän. Täydellistä ei liene ole massakaan. Uuden koulun puuhaa jat toimomat kai, että siihen ainakin saadaan paremmat opettajat kuin en nestään olemien koulujen opettajat omat. Ja sehän on kylläkin mahdol lista, että käy päinvastoinkin. En nenkuin uusi koulu saadaan täydelli seen kuntoon, on »vanhoissa saatta nut tapahtua monta opettajamuutoS- a. Eikä yksistään se seikka, että koulu on yksityisten hallussa, takaa, että iihen saadaan main hymiä opettajia. Se on kyllä monta kertaa saatu näh dä. Se asia riippuu myös paljo iitä, kuinka runsaasti koululla on maroja käytettämänään. Ia »voi daanko olla Varmoja siitä, että uusi oulu moi kilpailla kaikkien muiden s koulujen kanssa palkkojen suuruuteen nähden. Olemme koettaneet armailla, mistä syistä tänne nyt uutta oppikoulua hankitaan. Emme kuitenkaan ole Voi neet keksiä mitään niin tärkeitä, että niiden takia yleisön pitäisi ryh tyä näin suureen ja »vaikeaan yrityk seen. Sillä vaikeuksia siitä epäile mättä tulee olemaan. Lieneeköhän ensiksi takeita riittämän oppilasmää ränkään saamisesta. Siinä kohden ei pidä kominkaan paljoa luottoa ensi maiseen innostukseen, maikkapa sem moista olisikin. Kokemus osottaa, näet, että uusiin oppikouluihin tamal- liseSti tulee ensi Vuosina enemmän oppilaita, mutta sitte pyrkii kannatus laimenemaan. Maan semmoinen lai tos moi vastata tarkotuStaan oino- astaan, jos siitä saadaan pysymä, Jos taas koulua tahdotaan ylläpitää maikka siihen ei pyrikään riittämSSti oppilaita, niin täytyy tietenkin ryh tyä joihinkin erikoisiin keinoihin. Ja keinot omat luonnollisesti monellaiset Mutta katsomattakaan keinoja, niin tuskin on toimottamaa sekään, että yhä enemmän lapsia keinotekoisestl houkutellaan luku-uralle. Onhan meillä nyt jo sillä uralla maamme köyhyy destä huolimatta suhteellisesti enem män kuin useimmissa muissa maissa. Toiseksi tämä on rahakysymys. E ole meidän maassamme kysymystä kään siitä, että oppilasmaksuilla moi- taisiin semmoista laitosta ylläpitää. Ei, vaan kymmeniä tuhansia on saa tava Vuosittain muualta avustusta. Semmoisia sumnva ei meillä myös kään yksityisiltä saada. Sentähden on tietysti tarkotuS käärtyä amun pyynnöillä kunnan ja maltion puo leen. Ehkä saadaan, ehkä ei. Joka tapauksessa olisi yleisten marojen tuhlausta käyttää niitä semmoisen laitoksen ylläpitämiseen, joka ei ole tarpeellinen, jonka karkotuksena on main tyydyttää joidenkuiden yksityis ten mielitekoja. Sentähden tässäkin asiassa torvi taan järkeä ja malttia. Odotettakoon siksi kuin täällä uusi oppilaitos käy tarpeelliseksi. Perus takoot silloin ne, jotka eimät ole man- hoihin tyytyväisiä, minkälaisen vain itse tahtovat. Eduskunta. Taysi-iötMo huhtil. A p-.ua klo k i.„. «Jatk.) Suuri valiokunta lausui mietinnössään n:o 3 seuraavaa: Sittenkun suuri valiokunta on kä sitellyt maatalousvaliokunnan val misteltavana ollutta edustaja Evert Elorannan y. m. eduskuntaesttystä n.o 21, joka tarkoittaa torpan, lam puotitilan ja mäkitupa-alueen nuok- rauksesta 12 päivänä maaliskuuta 1909 annetun asetuksen 32 ja 34 5-!, muuttamista to-jru kuulumiksi, saa valiokunta, yhtyen maotilousma- liokunnan mietinnössä n:i 1 tehtyyn ehdotukseen, kunnioittcen ehdottaa, että eduskunta antaisi puheenaole van eduskuntaesityksen raueta". Ed. Lautasalo kehotti hymäk- symään sos.-demokratien Vastalauseen, missä ed. Elorannan eduskuntaesitys ehdotetaan hymZksyttSmäkfi. Ed. S aa lasti puolusti valio kunnan mietintöä ja nykyistä maan- muokra-asetusta, jonka katsoi oleman tasapuolisen ja tyydyttävän. Ed. K aira m o puolusteli myöskin nykyistä asetusta ja piti muutosehdo tusta aiheettomasti Viriteltyinä. Kun muutamia puhevuoroja mielä oli käytetty, hylättiin 100 äänellä 80 mastaan sosialistien ehdotus ja hymäksyttiin suuren maliokunnan hylkäämä ehdotus. Myöhälle kuluneen ajan muoksi jätettiin muut esityslistalla olleet asiat pöydälle. Istunto päättyi klo 11,30 i .v. — Autellin kokoelmat» »val tuuskunta. Eduskunnan puhemies neuvosto on jäseniksi Antellin kokoel- main »valtuuskuntaan »valinnut tri Julius Ailion ja valtioneuvos M. HaLbergin, molemmat uudelleen, Mal» tioneuVos E, Aspelin-Haapkylän pyyn tö saada Valtuuskunnan jäsenyydestä Vapautus hyljättiin. Marajäseniksi valittiin eroamis- »vuorossa olemat taiteilija Eero Jär nefelt ja toimittaja Yrjö Sirola sekä professori M. Söderhjelm uudelleen. Taiteilija Maria Miikin sijaan Va littiin kirjailijatar, neiti Helena Mester marck. MiZ NliM, Suomen asiain esitte lyssä korkeimmassa paikassa on annettu lupa Petäjämeden ja Mehmaisten homitilojen lohkomiseen ja palstoitta- miseen. Sokeain Ystävät-yhdistyksen Kuo- pion haaraosastolle on myönnetty 12,000 mk. Vuodessa 4 Vuoden ajaksi täysi-ikäisten työkoulun ylläpitämistä marten. Arm. asetus, joka sisältää muute tut määräykset yhdistetyistä karjan hoito- ja meijerikouluista, on vah vistettu. Samoin on »vahvistettu arm. asetus köysitalvarain tullin ko rottamisesta. Seuraamat arm. esitykset on vch mistettu: 1) pääoma- ja kuponkimerosto; 2) erityisestä sotilasverosta w. 1911 marten: 2) Varain osottamiseSta m. 1910 sotilaSrahaston tulojen täydentämi seksi: 4) jäämiStömerosta: 5) marain osottamiseSta kansakoulu laitosta y. m. erinäisiä sivistystar kotuksia marten: 6) kulkulaitosrahastosta m. 1911: 7) marojen osottamiseSta sen laina summan takaisin maksamiseksi, joka w. 1909 siirrettiin yleisestä Valtio rallastosta suoStuntarahastoon sen menojen suorittamista marter- N) Varain hankkimisesta niihin tar peisiin, joihin Vakinaiset maltion tu lot eimät riitä. Senaatti on oikeut-ttu laatimaan ehdotukset arm. esityksiksi: 1) oikeudesta elinkeinon harjoitta miseen: 2) ammattimaltuutetuiSto: 3) työjärjestyksistä: 4) erinäisiksi muutoksiksi alaikäisten elinkeinon harjoittamisesta ja ammatti työ Ztä. Myöskin on suostuttu siihen, että jos malliori h aston tulot sen sallivat, saadaan kulunkiarvioon ottaa 18M0 markan menoerä »vuosiksi 1911—19l 2 merenmittausretkikunnan järjestämi seksi Sotkamon Vesistöön sekä museo rakennuksen sisustamiseen maltion ar- keolcgisia, historiallisia ja etncgraa- stsia kokoelmia marten korkeintaan 343,847 mk, joSta 190,000 mk. on olettama »vuoden 1910 tulo- ja me noarvioon ja loput muoden 1911 sekä lisäksi kokoelmain siirtämiseen aina 45,000 markkaan, josta 20,000 mk. on heti asetettama arkeologisen toimi kunnan käytettämäksi ja loput otetta via 1911 Vuoden menoarmioon. Samoin on myönnetty, että tilat- tomanmäestön rahastosta saadaan 45,000 mk. lainata Tammelan kun nalle Marttilan tilan ostamiseksi: eitä dispashöörin apulaisen palkkaamiseen saadaan toistaiseksi käyttää 3,000 mk. vuodessa ja että aallonmurtajan ra kentamiseksi Sortanlahteen saodaan käyttää 232,000 mk., joka summa on otettava 1911 muoden menoarvioon, jos maltiorah iSton tila sen sallii. Senaatin esitys koskeva kuluvan vuoden lopulla pidettämää väen sekä rakennus ja asuntolaskun toimitta- mistä Suomen suurimmissa kaupun geissa on hymäksytty. Totilas-apumalsut. <?dusk««»ia» lausunto jätetty h«omioo»ottamatto. Pietarista, huhtik. 24 o:nö. Suomen miimevuotisten määräaikais ten Valtiopäivien alamaisin lausunto koskeva alamaisinta esitystä Suomen maltiorahastosta sotilastarpeisiin w:l- ta 1903 ja seuraavilta Vuosilta suo ritettavia maksuja on jätetty huo mioonottamatta. — LuotfitarkaStaja» »virka Päijäxtee» luotfip iiriin. Kor keimmassa paikassa on hyväksytty asetus luotsitarkastajaviran perusta misesta Päijänteen luotsipiir-in. Seuaatin lausuntoa on vaadittu eduskunnan ehdotuksen joh dosta asetukstksi alkoholipitoisten ai neiden malmistuksesta sekä alkoholi pitoisten denaturoitujen aineiden val mistuksesta ja kaupasta. — MhSuuetty apuraha. T k. 22 p:nä on korkein lupa saatu myön tää 2 400 mkaa jaettavaksi pieninä apurahoina Miipurin ja Kuopion läänien oikeauskoisten seurakuntain lasten koulunopettajille ja opettajat- - Miksi Suomeu luotsilai- tos on we«äläiStytettäwä. Suo malainen ll-itistoimisto uctää, itiä Suomen luotsilaitokien uudistamisia marten asetetun wenäläis'suomaZaiien kcmitean ensimäisessä istunnossa esi tettiin m. m. kirjelmä, joSia kävi se!- Ville, että ministerineuvosto on ryh tynyt venäläistyttöinään Suomen luotsilaitosta useammasta syystä, mut ta etupäässä on syynä ollut: 1. Suomen saariston erittäin suuri strateeginen merkitys; 2. Standartin karilleajo Riilah- den selällä; 3. Moodburn-juttu. 4. Menäläisen mielipiteen ehdoton Vaatimus Suomen luotsilaitoksen alis- tamisesta Venäläisten meriiviran- omaisten alaiseksi. AsiuuÄi-lomusio Turuki!,. Ecnkinlutu g. Puh. 454, Auttajat: Hoivivikeudennelario a.isllsti Äänten ^aarniioki ten Parisissa elok. 2—7 p:»ä toimi maan 3.teen kansainmäliseen koulu hygienikongressiin. -LuonuouhiStoriau ja maa» tiedou yliopettajawirat «or «aaliltzfeoihi». Senaatti on päät tänyt korkeimpaan paikkaan alistaa, että maan kummankin normaalilyseon luonnonhistorian lehtorinvirka, sitä myöten kuin nämä Virat tulevat avonaisiksi, muutettaisiin luonnonhis torian ja maantiedon yliopettajan Viroiksi ja että senaatti oikeutettaisiin luonnonhistorian ja maantiedon yli opettajaksi heti nimittämään normaali- lyseojen nykyiset luonnonhistorian leh torit, jos heidät katsotaan siihen so piviksi. M A«, !>M Allmm-sstidts js -tmtides sslMjetvöjltttu. Tullihallituksen erinäisiä Turur, Miipurin, Maasan, Porin y. m. kov punkien rauta- ja urheilukauppaa vastaan nostamaa oikeusjuttu? käsi teltiin eilen Helsingin raastuvanoikeu- den 3:ssa osastossa. Kauppias F. E. Fogsrströmiä, Porista, cdusti va ratuomari Hjalmar Färling, joka lau sui päämiehensä olleen matkalla sil loin kuin konttoristi A. Holmberg oli vastaanottanut tavarat jotka oli lä hetetty Helsingistä. D. V, Midbomia, Porista, edusti konttoristi B. Sten vall, joka lausui päämiehensä toimi neen vilpittömässä mielessä ja vaati kanteen kumoamista. Juttu lykättiin kesäk. 9.teen p:ään. ia Sa»omalehtimieSstipendit. Senaatti on päättänyt antaa epää män lausunnon sanomalehtimieSstipen- dejä koskemasta eduskunnan päätök sestä. PäStöS tapahtui äänestyksen jälkeen, jossa senaattorit Saarikoski Rainesalo olimat Vähemmistönä. - Tnome» ed»st«s ka«sai«- Wälis-Ssä ko«l«htzgie»ikougreS- slSsa. Professorit A. Palmberg, Taami Laitinen y, m. omat anoneet !,500 mkan suuruista määrärahaa Suomen kouluhygienisiä oloja »valai semien esineiden näytteillepanoa mar — Reposaare» yhteiskunta on anonut, että se ynnä sitä ympä röimät luodot kunnallisessa-, kirkolli sessa-, oikeudellisessa- ja hallinnolli sessa suhteessa erotettaisiin P.rin kau- purgista omaksi kaupunkikunnaksi. — Mtveämiskysymystä käsit teli rahatoimikamari eilisessä kokouk sessaan ja päätti ensi sijaan asettaa Mkonkodun jatkon, sekä toiseen sijaan Siltapuistokadun, jota kivettäisiin niin pitkälle kuin tänä muonna ase tettama lokaviemäri jatkuu. Loppu erää, noin 5,000 mkaa, ehdottaa ra hatoimikamari warattowzksi Raati huonetta ympäröimiä katuja marten, joka työ suoritettaisiin niin pian kuin Rzat-huoneen edun kaunistamissuun- nitelma valmistuu. — Johanneslehdon kesära- wintola. Rahatoimikamari »vuok rasi kokoutseSsaan miime laumantaina J-hanneslehdon kesäravintolan yh deksi vuodeksi lukien huhtik. 1 p.-^tä samoilla ehdoilla kuin ennenkin ra- mintoloitsija Th. Strömlundille. Hra Strömlund tarjosi ramintolasta 1,500 mkan vuokran, mutta suostui sittem min rahatoimikamarin päätöksen joh dosta korottamaan muokran 1,800 mkaan. — Muita «vuokratarjouksia ei ollut. ^ Hnntokanpalla myytiin eilen maistraatin »virkahuoneessa Porin Säästöpankin saatamain vakuudeksi kivend akkaajz Matts Bertellin talo ja puoli tonttia N,o 12 kaup. 6:ssa osasso. Ainoan tarjouksen, 4,000 mk., teki Porin Säästöpankin asiamies. Tavjous hyväksyttiin, — Talonka«ppojs. Liikemies Wäinö Paloheimo, Lumialta, on miime l umantaina myynyt täällä kaupungin 3:ssa osassa omistamansa talon ja tontin n:o 113 I. E. Salolle, Lahdesta. Kauppahinta tuntematon. Samalla kertaa osti hra Paloheimo hra Salon omistaman talon ja puoli Anttia n.o 233 tämän kaupungin 5,nnessä osassa 20,500 mkn kauppa hinnasta. Kummankin talon Vastaan otto lapahtuu 1 p.nä touko?, i-iaupat välitti K. E. Miljasen knnteimistö- välitySliike. ^ Rautatieläiste» matka- apnrahoja ulkomailla opiskelua marten on myönnetty kaikkiaan 3,000 mk. Määräajan kulu-Ssa on niitä hakenut yhteensä 80 henkilöä, m. m. asemapäällikkö I. (Grönlund 500 mk. yhden kuukauden ajaksi..suurin tama- ralähetys pienimmällä maunumäärällä sekä tyhjäin oStiain kuljetuksen" tut kimista marten, ylikonduktööri K. Stahl 600 mk. kahden kuukauden ajaksi junajärjeStyksen", junapolve- luksen, vaunujen järjestelyn signaali järjestelmän, kotieläinten kuljetuksen y. m. ..tutkimista marten, nuorempi Veturinkuljettaja, insinööri A. Ham- maren l,500 mk. yhden muoden ajaksi ..voimakoneiden, koneteknillisen harjoittelun, eri menettelyjen puitten ja kivihiilien paikalliskutjetuksessa rautateitten tarpeeksi" tutkimista mar ten ja toinen kirjuri Uno Hagner 800 mk. '» miikon ajaksi ..tamaran »vastaanoton ja ulosannon, presen- ninkien hoidon ja reklameeratun tc- varan etsinnän" tutkimista varten. — MekseliproteSteja tehtiin miime miikolla koko maassa 131, jois ta Porissa 1. — Reposaaren satamassa oli eilen 10 purjelaimaa. - NrL»«Päiwä.iltamaN tm- mivat Porin suomenmieliset järjestöt miime lauantaina Kansall.skodissa Aluksi esitti opettajatar H Lönnkvist pianonsoittoa, jonka jälkeen opettaja S. Sampola piti A. S, Zrjö-Kosk>. selle omistetun lennokkaan puheen. Laulettua yhteisesti ..Honkain keskellä" lausui c-pettaja M. Lahtinen Yrjö- Koskisen kirjoittaman runon ..Milloin Pohjolan nähdä saan". Hetkisen Väliajan jälkeen lauloi juhlakuoro op. S. Sampolan joh dolla muutamia lauluja ja opettoja tar S. Polviniemi kertoili piirteitä A. S. Arjö-KosUen elämäntyöstä. Lopuksi laulettiin yhleiscsti Maamme laulu. — Porin Talonomistajayh disttzkse» tvuofikokous pidettiin viime sunnuntaina KansalliSkodissa, Luetun muosikertomuksen mukaan on yhdistys miime muoden kuluessa ko koontunut 3 ja johtokunta 6 kertaa. Jäseniä on yhdistyksessä 110. Suo men kaupunkien talonomistajien kes kustoimikunnan Vuosikokouksessa Tampereella edusti yhdistystä sen puheenjohtaja, kauppias A. Aronen. Ihdi5ty'sen alottees a on päätetty Aittaluodon rantaan rakentaa kuuh- tomalaitos. Ihdistyksen vaikutus on osaltaan aiheuttanut sen, että sel« laiset epäkohdat, että yksityisten k. tu osta on kaupungin varoilla kivettu, ovat tulleet osalta korjatuksi. Ihdis- tyksen Vuokrakonttori on ollut kaup pias Arosen hoidettava. Paroillaan yhdistys pohtii kysymystä ajanmu kaisen pesulaitoksen saamisesta kau punkiin. 8 :nnen kaup. osan kaivo- I»vz'aistuskysymykset o«at niinikään poraillaan pohdittavina. Samoin zohditaan poraillaan kysymystä, mi- en kaupungin rakennusjärjestys saa- aisiin yksinkertaisemmaksi ja yhä uusiutuvat miranomaisten toimitta mat tarkastukset halwemmiksi. TilikertomuS osotti yhdistykseltä oimikautena olleen tuloja 351 »n' 25 p:iä ja menoja 333 mk. 55 p.iä. Säästö alkavaa toimiwuotta varten ekee siis 17 mk. 70 p:iä. Dlintar- Ostajain ehdotuksen mukaan myön nettiin johtokunnalle ja rahastonhoi- ajalle vastuuvapaus. Johtokuntaan »valittiin uudelleen eroamisvuorossa olleet jäsenet mais- teri J. A. Masara, waiwaistal^njoh- taja N. Sampo ja kauppias K, Hjorth. Varajäseneksi »valittiin onttoristi B. Lberg. Ennestään uulumat johtokuntaan kauppias A, Aronen, räätäli Joh. Hakkarainen, työnjohtaja I. Nuotio, konduktööri K. Stahl ja puutarhuri G. Rostedt: varajäsenenä ajuri A. Arvela. Tilintarkastajiksi valittiin ui-deLeen kauppias K. H. Hakoluoto ja faktori K. W. Tammela, varalle talonom. F. Armekari ja puuseppä Ediv, Malm. Jäsenmaksun suuruus päätettiin pysyttää entisellään. Johtokunta Valitsi puheenjohtajak seen hra Arosen, marcp joht. Masa- ran, sihteeriksi Öbergin ja rahaston hoitajaksi Nuotion. Kokouksessa käsiteltiin lisäksi seu raamat asiat: Mastaukseksi rahatoimikamarin kyselyyn, mitä mielipidettä yhdistys on mesijohdon kannattavaisuudeSta kaupungissamme, päätettiin lausua, ette» uskota Vesijohtoa tultaman suu- resti käyttämään, jonkatähden ehdote taan, ettei Vesijohtoa ryhdytä raken tamaan. Suomen kaupunkien tolc-nomista- join keskustoimikunta oli ykdislyf- seltä pyytänyt lausuntoa sellaisen rahalaitoksen aikaansaamisesta, joSia soisi kuoletuslainoja pienempnnkin kuin koko- ja puolitontin taloihin maaseutukaupungeissa. VhdistyS yh- tyi keskustoimikunnan lausuntoon, ettei olisi ryhdyt:äwä sellaista ralm laitosta hommaan, moan otin j? löytymim rahalaitosten avulla k?e- tettama asia saod; autetuksi. Keskusteltiin keskustoimikunnan kirjelmän johdosta, koskeva sellai-^ ten makuutusten oiiaansaomista. jc-- ka turvaisivat talonomistajia sodan, kapinan tai muun sattuman vaikut- tamilta onnettomuuksilta. AhdistyS oli samaten kuin keskuStoimikuntukin sitä mieltä, ettei tällaista makuutus- laitosta Suomessa kannata perustua, v^on on koete!.t(,wa sactn vakunk- tuksi ulkomaisissa Vakuutusyhtiöissä jonkun kotimaisen laitoksen Villityk sellä. Keskustoimikunta ilmotti, että uu den kunnallisasetuksen johdosta tu!- laan piakkoin pyytämään kunnallis- maltuuStojen lausuntoja, jonkatähden toimikunta kehottaa paikallista talon- omistajayhdistyksiä koettamaan »vai kuttaa paikkakunnan Valtuustoon, että se lausuntoa antaessaan huoma uttaisi, että asetuksessa määrättäisiin kiinnitetyn melan koron lyhentämi- sestä kunnallisessa verotuksensa huc mioonotettamasta pääomasta. Joh. tokunta we!wotettiin toimimaan ehdo- tettuun suuntaan. Pitemmän keskustelun jälkeen pää- tettin edelleen olla keskustoimikunnan kansa yhteydessä siinä tapauksessa että yhdistyksen keskustoimikunnalle menevä mero, mikä tähän osti on ollut 150 mk., alennettaisiin 75 mk. Ellei tähän suostuta, eroaa yhdistys keskustoimikunnasta. ^ BhtiökokouS. Björnel'ora5 Bomullsmanufaktur A. P. - Porin Puumillatehdas O. I:n varsinainen yhtiökokokous pidettiin täöllä miime lauvantaina. Mtiön johtokuntaan »valittiin herrat W. Ahlström, Bruno ja F. A. Juselius, (5. G. Sundell ja G. E. Ramberg sekä »varajäseniksi R. Ahlström ja I, E, Lindcnrist