1910 tt:o 112 Qkkmz 8WtM 8? M 1910 KI:o 112 Akku» Mmi Z? M Lurun LM! Hänttfen Hauta- ja KrisMnau- ^ Katujen Kulmassa Hiaetaxäätä Säästöpankkia ^ Alakerrassa, kolma» owi Kristiinankadun kulmasta lähtien Lastisella Rantakadulla. Kuhellmet: Ilmoitus» ja Tilauskouttori (8 a^z.—7 iH.) . . . . 84 Toimisto (10—12 a^>. ja S—7 i^,.) 14 41 KaSsakonttori. . » . « » 7 4S Kirjapaino ja faktori ... 29 Toivujohtaja S SI Tilaushinnat: Turossa PoStik. Koko wuod. ... 3:— 4: — Puoli . ... 1: Kv 2: — Nelj. . . . . —:S0 1:20 JrtonaiSnumerot S p. Almoitusten hinnat: Tekstin edellä S p. millimetri. Tekstin jälestä 7 p. . Wähiu ilmoitnshinta K0 p. lastauksesta: 20 p. paitsi ilmoitushintaa Hurnn Hehkeä peuraa ilmaiseksi kuukaufittain Suomi kuvalehti kansalle. Turun Hehti ilmestyy kolmesti viikossa, nimit täin tiistaisin, torstaisin l? lau antaisin aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta kuukin tilaajan kotiin. Ote almanakasta. TiiStai, fyYSk. 27 p.: Kaino. Lesttomklo, syysk. 28 p : Lennart. Säa-olot Turussa. Wiime lauantaina: Lämpömäärä: korkein -t- 12 ali» -- I. Jlmau suhteellinen wsteuS KU "/«. Tuule» juonta: Läntinen. Aurink. on paistanut: 1 t. kv m. Toispäivanä suanuataiua: Lämpömäärä: korkeill -s- 11, ali» — 1. Ilman suhteellinen tosteuS: 62 Tuulen suunta: Luoteinen. ?s,,7-in?n o» paistanut: 8 t. Lv m. Eile» maanantai»»: Lämpömäärä: korkein -s- 13, alin 0. Ilman suhteellinen kosteus: 60 "/«. Tuulen suunta: Luoteinen. vsn^infi, ou paistanut: K t. — m. Lurun Lebtl sisältää tänään m. m. seuraavat kirjoi tukiet: Ministerineuvosto» t«t!ehd»t«R- set. Selostus niiden käsittelystä edus kunnassa, julkaistuna johtavaa kirjoi- tutsen paikalla. B»«ärti«ittSmy?tti ««ito hu»t»«aU»»»»u«? Täysi-istunto syyskuun Z3 pnä. Mitt ayt odolla» edasluata»? S«l«?erti»e» Riihimäen yhteiskoulun opettajatar Alek sandra Ostrouumov pidätetty — va pautettu — kadonnut l ja S—«e»' lllotetaanlo sensuuri Suo» meeuki»?, Sa»«»l »isl« »»rj«» Zftetariss». N«s»«Ua s?vtö»st« pippka w». t»a» Kolera»»» F»n»ssa? S»»rt le»to»ik?a!l«. Anrkistelnja. Kirj. Jukka. A»wi«. Englantilaisia vrhei^ Klvsia. ^ - K. », Y. M Ed«skll»tli. Täyst-iStnnto fyySk. 2S p:nä. Istunto alkoi klo 12 päivällä. — Pu hetta johti puhemies Svinhufvud. Seuraavat asiat käsiteltiin: MapautuSta istunnoista eusi viikon aikana saivat ed. K. A. Saarinen ja von Troil. Vapautus eduStajatehtä- v i S t ä. Ed. Anneberg oli lähettänyt kirjel män, jossa pyysi, että hänet, koSka haa ou seaaatin oikeuSosaSton jäsen, va pautettaisiin edostajatehtäivästään, jotta maan korkeimman tuomioisru^aen työs kentely ei hänen kauttansa wiiwäityiu. Puhemiesneuivosto oli asiaa kusi ^ellyt >a ehdotti ancmulseen suosiultanialii. mihin mvöskin edaskuata myöntyi MiZpau iuk en jrhd .'S,a on tehiä^a ilmoitus Mikkelin »äänin iLaolipiirm keskuslau takunualle eduStajawaliok>rjc>n anla MlSta varten ed. Änncdcrgin wara miehelle. Puhemiehen lausunto mi- uisteriueumoston ehdo tuksista. Puhemies teki sen lausunnon, joka luetaan toisessa paikassa lehieä, Ä:nä- jän ministerinevlvoston ehdotuksista, jotka mainitaan valtiopäiväkutiumuk- sessa, ja selitti miksi hän ei niitä esitä eduskunnalle käsitel täväksi. Tämä» lausunnon pääsi sältö mainittiin jo lyhyesti viime nu merossa johtaman kirjoituksen paikalla. Puhemiehen lausunnon jälkeen istunto keSleytetmn, alkaakseen taasen klo 2 ip Knn iStuuto maiuituu loman jälkeen alkoi, syntyi keskustelu puhemiehen lau sunnon johdosta. Siitä keskustelusta kerrotaan toisessa paikassa lehteä. K:lo 3,30 keskeytettiin istunto pai» välliSlomaa varten, joka päättyi k:lo 6,25 i.p. Jatkettiin keSkeyietty^ kes kustelua puhemiehen lausunnon lohdosta. Keskustelu päättyi k:lo 9 illalla, jol loin eduskunta 141 äänellä 41 tvastaan hyväksyi puhe miehen menettely». Sitten ryhdyttiin äänestämään teh dyistä ehd'lukilSta. Huuto äänestyksellä hymäksyttiin cd. Wreden tekemä ehdotus, että edus kunta puhemiehen esittä millä perusteilla ei ole voi- uut ottaa käsiteltäväkseen valtiopäiväkutsumukseSsa olevia lakiehdotuksia. EduSknanälle jätetty ala mainen adreSsiehdotuS. Ed. Setälä esitti muutamien nuor» suomalaisten, maalaisliittolaisten ja suomettarelaisteu — E. Hahl, K. Kal lio, E. Nevalinna, O. Talas, E. N. Setälä ja I. Torppa - allekirjoitta maa ehdotuksen, jossa ehdotettiin, että eduskunta, katsoen nykyisen asemaa ta vattomaan luontoon, päättäisi lähettää Keisarille ja Suuriruhtinaalle sellaisen alamaisen adressin kuiu edellä ou suun niteltu. Tämä ehdotus otettiin nyt käsiteltä väksi. Asiastu syntyi milkaS keskustelu. Useat puhujat puoluStimat ehdotusta — esim. Daaielssou Kalmari, JuneS ja TalaS, vaatieu asiaa ainakin valiokuu- taau lähetettäväksi — toiset taasea — kuteu ed. Estlander,' Kotoneu, Schyberg- sou, Riihelä, Neovius, RooS, Mcchelin ja A.kio — sitä vastustivat. Keskustelu päättyi klo 10,4ö illalla. Eduskunta päätti 104 ää nellä 83 vastaan hyljätä adreSsiehdotuksen ja liit tää sen asiakirjoihin. JStunto päättyi klo 11,0S i.p. Mikä nyt odottaa eduskuntaa? Venäläisissä lehdissä oli lauantai- oa hälyytyksiä, että eduskunta menet telyllään ou aasaimmt hajotuksen, mat ta mitään tietoa siitä, että sellaista olisi todella vielä ajateltu, ei vielä eilen ollut eduskunnan puhemiehelle saapunut. Englantilaisia urheilija lapsia. Kaikessa, mikä urheiluun kuu uu. on Englanti vielä kaikkien m--idcn etunen^sa. Erittäin nuorison urheilulle annetaan siellä suurta huom.ota — jopa niin suuria, että siellä io pienet lupsctkia urheilemat Niinpä siellä äskettäin on rumettu lavsia opettamaan .nyrkknlem.än*. Kuivamme tässä esittää ka!si englantilaista pikkuherraa, jotka käyttävät ,.b?'^rinvrlk.ä" kuin miehet ainok.n! Hi 'lsi?gia Sanomille sähkötettiin Piemriöta lauantaina illalla: Eduskunnan hajoitusta ei pidetä luuliarvona. Kaikissa piirelssä täällä odotettiin Suomen eduskunnalta sellaista pää töstä kuiu eduskunta torstaina teki. Kun eivät valtiopäivät ole vaadit tua lausuntoa antaneet, tvlevat laki ehdotukset ilman mnuta annnettavikst duumalle ja valtakunnanneuvostolle. Kerrotaan, että hallitus pitäisi tar peettomana hajottaa valtiopäiviä. Vapaamielisissä piireissä ollaan fi- tä mieltä, että valtiopäivät eivät voineet toisin menetellä. Menäjä ja ulkomaan sanomalehdistö. Illotetaanlo sensuuri Suomeenkin? Pietarista ilmoitetaan Tukholman Aftonbladetille, että sisäministeriössä laadi aau nykyään luetteloa niittä ul komaalaisista sanomalehdistä, joiden luonti määrätyksi ajaksi kiellettäisiin sekä Meaäjälle että Suomeen sit ten kun keisarillisella ukaasilla on mää rätty, että siksi, kunnes valtakunnan duuma on hyrväksynyt lain Suomen painoisin lopullisesta muuttamlsesta, tulevat »suomalaiieen rajamaahan" nähden samat mäzrayt.et olemaan voi massa kuin muussa valtakunnan osassa. ZzIzMinea Koli- krksziil! Mimellz. WteisR»»r«« opettajatar Alek sandra Hstr»«m»w piditetty. Sai myöhemmin tiedon, että oli vapaa, poistui kodistaan ja — sitten häntä taasen ryhdyttiin takaa ajamaan. Perjantaina toimitettiin Riihimäellä kotitarkastuS Riihimäen suomalaisen yhteiSkonlnn venäiänkielenopettajan, stl. maiSt. neiti Maria Ostroumovin luo na. KotitarkaStvksen toimittivat Haus järven Piirin nimismies Matti Hurme paria alaisensa poliisin kanssa. KäLkyn kotitarkaStuksen toimittamisem olivat antaneet Menäjän viranomaiset ja oli kotitarkaStnkseSsa läSnä kolme venä läistä poliisivirkailijaa, joilla oli ken- raalikavernöörin antamat valtakirjat. KotitarkaSmksea jälkeen asetettiin neiti Ostroumov poliisivalvonnaa alaiseksi asnnnoSsaan, viranomaisten odotellessa Pietarista lähempiä ja tarkempia mää räyksiä hänen suhteensa. Perjantaina illalla saapui Riihimä elle Hämeenlinnasta v. t. laäninsihteeri ja hän poiSti vartijat vti Ostroumo vin asunnon ympäriltä ilmottaen sa malla, että nti Ostronmov on vapaa Lauantaina aamulla lähti nti O fittea matkalle. Mutta pian sen jäl keen saapui Hämeen läänin kvvernöö- riltä Hausjärven piirin nimismiehelle M. Hurmeelle määräys, että vti O. on Pidätettävä Heli. Hurme läksi et siskelemään neiti O:la, joka Riihimä eltä matkusti Hyvinkäälle päin. Eilis iltaan mennessä eivät viran omaiset vielä olleet saaneet mitään tietoa neiti Ostroumovin nykyisestä olinpaikasta. Neiti Ostroumov on syntynyt fisS- Menäjällä ja o» Menäjän alamaine», vaikka häu jo nuorena vanhempineen tuli Suomeen. Täällä käyiyääu koulua tuli hän ylioppiluakfi Mi PuriSta ja suoritti v. 1909 sil. kanindzattUutkiu- non. Saman vuoden syksystä alkaen on hän ollut venäiänlielenopettajana Riihimäen yhteiskoulussa. Hän on 26 lvuoden vanha, hiljainen ja hilpeäluon- tmaen; koulua sekä opettajat että oppi laat omat paljon pitäneet hänestä. Neiti O>troumoiv ariveli syynä koti- tarkastukseen hänen luonaan oleman sa mat seikat, jotka omat aiheuttaneet hä nen sisariensa Ljuba ja Weia Ojtrou- momin wangitseml>en — jrsia aikoi naan sanomalehdissä on kerrottu. Suomalaista karjaa pal kittu Pietarissa. Enfimäisessä yleisivenäläisessä lypsy > karjanäyttelyssä on jaettu palkinnot. I!si korkeimmista palkinnoista ja kunniakirja on annettu Suomen maanviljelyshalli- tukselle näytteille asetetusta itä-suomalai sesta karjaryhmästä sekä sen toiminnasta karjarotujeu parantamiseksi. Raskaita syytöksiä pappia vastaan. Lauantaina Tamp. San. tekee kirjoi tuksessa: „Onko sielunhoito Alöjärveu seurakunnassa oikeissa käsissä i" sangen raskaita syytöksiä kirkkoherra F. E. Salolasta vastaan. Niinpä sanoo lehti, että kirkkoh. S. pitemmän ojaa kuluessa ou salaa ja luvattomasti anas tanut kirkon ehtoollisviiniä sekä, että häu ou esiiutyuyt sekä yksityisotoissaan, että virkatehtävissään välijuomaiu lii kuttamana. Tällaisten syytösten johdosta on tie tysti tutkimus välttämätöu. Suuri lentokilpailu. Näinä päivinä ou suoritettu keutieS rohkeiu ja vaarallisia l-uto-kilpail», mitä koSkaau oa ollut. — Ou näet kilpailtu lentämisessä yli Alppien Rans kasta Italian puolelle. Matka ei ole kovia pitkä vaikkei lyhyimpiäkään, — noin 150 km. linnun tietä. Lähtö tapahtui Atppiea luoteiS-puo- lella Brieg-nimisestä paikasta ja mat kaa päämäärä oli Milano Italiassa. Easimäinen palkinto oli 70,000 mk. Huolimatta siitä, että oli lennettävä 2,000 m korkeaa ia vaarallisen Simp- lon-solaa yli, oli kilpailua» ilmoittau tunut useita ulkomaan huomatuimpia lentäjiä. Ensi yrityksen lentää tämän vaaral lisen vuorijonon yli teki toissasuuuua- taina ranskalainen Chamez, (sama, joka joku aika sit.en voitti kcrkeuslentore- kordin — hcnen kovonsa on lehtemme numerossa 106). Kohvttuaan noin 700 m. korkeuteen oli kin :en käännyttävä takaisin, sillä Simplon-sola-ia vallitsi puksu sumu. Eräs toinen ilmailija yritti lentää vahan jalkcenpäin, mutta sai myös sumun t^ikia kääntyä jälleen maata kohti. Malkaa varrella oli kai» kenlaisia apukeinoja siltä varalta, joS onnettomuus sattuisi. Sen jälkeen odottivat lentäjät suo tuisaa tilaisuutta lähteä uvdelleeu yrit tämään. Sitte viime perjantaina päi vällä kohosi Chavez taaS ilmoihin, ja vaikka kova tuuli vallitsi Simploa- solassa, onnistui Hänen lentää yli tä- m>m vaarvSisen paikan. Kuitenkin jou tui häu koneineen, päästyään ohi vaa- rcllisimmaa paikan, tuulenpyörieeseen ja hänen koneensa alkoi kieppua sinne tän ne. Wihdoin sai hän sen ohjatuksi maata kohden, mutta tuuli heitti ko ne» maahan niin kovin, että koko len tokone meni murskaksi ja lentäjältä it seltään katkesiivat molemmat jalat. Hän »leilin heti sairaalaan. Lento sotaa yli kesti noin 1 t. 40 m. Lentäjä Chamez lausui, että »vaikkei hän »voi nutkaan lentää yhtämittaa Milanoon asti, eikä hän fns tooinut saada pal kintoa, niin on hän ainakin enfimäinen, loia oa lentänyt yli Alppien. Pari tunna Chatvezii» lähdöa jäl keen nousi ilmoille eräs toinen lentäjä Meymann, aikoen mennä Cyavezia pe rästä yli Alppien, multa 13 min. ku luttua oli hänen kovaa tuulen takia käännyttävä takaisia lähtöpaikkaan. Koleraako Turussa? Mime keskiviikkona tänne Pyhä maaSta saapuueen halkokaljaast.Jaloa- laivuri Liudhol» »autti täällä viime suuuuutaiaa iltapäivällä joltakin tove- riltaaa saamansa veaäläisea omenaa ja antoi siitä osaa myös laivassa olevalle sisarelleen. Lindholm sekä kyseessä ole va nainen olivat jo aikaisemmin päi vällä tunteneet vatsakipuja ja vilutta mista. Nautittuaan saamansa omenan tulivat kumpikin jotenkin sairaiksi sekä saivat oksetuSkohtauksia. Knn vaivat yhä lisääntyivät ilmoitettiin illemmällä sairaudesta poliisille, joka toimitti tie> don kaup.lääkäri Spoofille. Tämä saa pui paikalle ja klo 1 ajoissa eiliSyöuä vietiin laivuri ja hänen sisarensa knn- nallissairaalan koleraosaStooa, sillä sai rauden epäillään olevaa koleraa. Kaljaasi oa poliisin silmälläpidon alai sena ja oa laiva väliaikaisesti desiasi- sioitu siksi, kuaaeS lääkiutälailliaea tut- kimaS sairastuneiden ulostuksista oa tehty. KyseeSsäolevia omeaia olivat «uut- kiu heakilöt syöneet, mutta eivät ole tunteneet mitään vatsakipuja, joten sai rastaneet lienevät tautiasa saaneet joS- taia muusta kuin omenoista, vaikka taati omenaia syönnistä onkin kiihtynyt. Kaljaasi oli snoraaa tullut täune Py hämaasta eikä laivaväki ole mitään ruoka-uineita ostanut matkassa kestäessä että täällä olonsa aikana. Xurkktelujz. Erillamea ou tämä elämä ihmisille. Ahdelle se ou yhdellaiuen, toiselle toi- sellaineu. Maasan venäläiselle papille oa jok» poikanaskali vähän irviStellyt ja asiasta tehdääa kenraalikuvernöörille valitus, joka tietysti asiau johdosta in nolla ja ahkeruudella rupeaa mitä tar- kimviiu tutkiutoihia. Kuvernööri, po liisimestari, santarmipäällikkö ja muut korkeat herrat pannaan lujille. — Ve näläiset sotamiehet Haminassa tappoi vat eläimellisellä taivalla rauhallisen kulkija». Siitä oa tietysti tehty «ali tus kenraalikuvernöörille, mutta asia er, sea selvemmäksi ole tullut. Tappaajat ovat vapaalla jalalla ja murhatun leski lapsijoukkonsa kaaSsa suuressa puut teessa. Erillaiueu on siis elämä. Nykyään näkvy kaikki riippuvaa siitä, ouko ve näläinen tahi suomalainen. JoS oa menäläine», niin silloin on ylhäisten suosio ja rahat taskussa — mutta jos oa snomalainen, niin sille ei anneta suosiota eikä rahaa. Asia oa siis selvä kuin pläkki. Lahdessa eletään muuten hyvin rau hallisesti. Oikeudenkäyntejäkään ei synny elleivät hiiret ja siat niitä toimita. Siellä oa nimittäin syntynyt oikeus- > juttu kahdeu naapuria välillä siitä; syystä, että Kalle väitti Mikoa muijaa heut.-.ueeu kaivoon hiirea ja Mikko väitti Kallea muijaa autaueea sikojen olla liian lähellä kaivoa sitä likaa», maSsa. Oikeus harkitsi kaavaa pääs töstä ja tuomitsi kummaakin sekä Kal lea että Mikoa S markan sakkoihisi Oliko hiiri sittes ollut Kallea kaivossa tahi siat lähellä Mikoa kaivoa, siitä ei. saatu selvää. Ja katso, kun oikeus oli päätöksensä tehnyt, palasi rauha jälleen Lahden kau»' puukiiu. JoS silmäyksen heittää snureen maahaa" ja katse Pysähtyy Odessan kaS punkiin, niin saa aähdä tavaramaka- fiiaeissä muitta seuduilta lähetettyjä sauria laatikoita, joitte» sanotaan sisäl tävän — ruokatamaroita. Mutta joS aukaisee sellaisen laatikon — »iin siellä onkin kuolleita rottia. Nähkääs, Odessassa oa ratto ja ra ton ehkäisemiseksi maksetaan jokaisesta tapetusta rotasta 10 kopeekkaa. Mutta odessalaiset rotantappajat omat asszäri- miehiä, ja siksi he tilaamat muilta paik kakunnilta, missä rotista ei mitään mak seta, kuolleita rottia» joista Odessassa saamat 10 kop. kappaleelta. Kopeekalla niitä saa muualta vaikka miljoonittaia ja voitto tekee ainakin 7 kopeekkaa kap paleelta. Jyvissäkin tuollailessa »rno- katawaralaattkossa" kun on esim. 200 rottaa, niin tulee voittoa odessalaiselle jo 14 ruplaa. Ja 14 ruplaa — se oa »tjenkii" se! Wot, kun olisi Odessa täälläpäin! Siaatyörit, urheat kenraalit ja ami raalit, ovat lähteneet lipettiin. Taita vat hiemaa peljätä — vai mikä lie syynä? Menäjän ministerit ovat »y« kyääa myös »matkoilla", ehkä seatähden Suomenkin ministeriea oa .matkoilla- oltava. Dhtäläijyyttähän nyt vaadi- taa». Seaaattoriea mirkaa hoitavat luultavasti vahtimestarit. Sikaojan rannalla istui eilen Zo« ha»Sso»Ska» »uoria poika onkimassa. MattSsoaskaa Liisa tuli kysymään joS kala syö. SaipaS Liisa vastauksen poikaaulikalta. Se kuului: — Mikä syö, mikä oa syömättä. Hoi — voi, joS meillä olisi useat» Pia sellaisia miehenalknja, aiia oltaisiin hyvällä alulla palata iloa ja riemun aikakauteen. Jukka. Maatalouden alalta. w»iv«ll« hyvä tuko». Maamies! Käy harava tai joka muu sopima työkalu kädessä karjalaitumen yli ja hajota kaikki lehmien jättämät .läjät" tarkoia hajalleen. Sillälailla jakaantuu lannoitus tasaisesti yli koko maan eitä jää vaia muutamiin har voihin paikkoihin, joissa se useiu aivan polttaa kaSvullisnudeu, tehden siis sunr- ta vahinkoa. — Tämän pienen työ» vaikutus seuraavaa vuoden kasvnlli- suuteen oa sangea silmiinpistävä. Ken sen työn on kerran koettaa»^ ei sttZ toisten laimilllyö.