Lauantaina 17 p. Syyskuuta KARJALATAR N:o 105 — 1910 Surulla ilmoitan attä rakas raimoni Jona Kaisa liittiini o. s. Pyykkö, kuoli Pielisjärven Kylänlahden Pekanvaarassa syysk. 15 p:nii 1910, 28 v. 2 kk. vanhana. Su ruksi ja kaipaukseksi minulle, 2 siskolle sekä muille sukulai silla. Taavi Kärkkäinen. V. P. K. kokoontuu kalustohuoneelle pu vuissa potaattiretkelle lähtöä varten huomenna sunnuntaina klo Va 1 päivällä. Huvitoimikunta. Matkustajalaiva PUNKAHARJU Joensuusta Savonlinnaan tiis tai, torstai ja lauantai klo 12,50 i -pp. Savonlinnasta Joensuuhun maanantai, keskiviikko ja per jantai klo 1 j. pp. Asiam. Joensuuna L. Savolai nen, telet, nro 208. Maakunta- kokoukset. Maallemme mihamielisten me- näläisten raimoisat uhkaukset ja kiristykset omat järkyttäneet olo- jamme, ehkäisseet edististämme ja synkistäneet wlemaisuuden toi= meitamme. Ei pahaa, josta ei jotakin hy- wää. Nuokin iskut, joita meitä ivastaan on tähdätty ja lyöty, juuri nuo omat meitä rautakou- raisesti ramistaneet hartioista, malmeuttaneet, amartaneet näkö- piiriämme. On tuntunut kyllä katkeralta herätä rauhallisista ja matoisista unelmistaan ikämään ja synkkään todellisuuteen, ha maita -näkemään ettei asemamme olekaan niin makama kuin mielessä kumittelimme. Mutta parempi sittenkin on tietää totuus kuin pettyä. Ja tuskinpa mikään sitä paremmin kuin nämä mastoin- käymiset olisi lemittänyt ja juur- ruttanut kansan eri kerroksissa kä- itystä myös maktiosääntömme isällyksestä, maltiollisen itsenäi- yytemme perustuksista. Näiden ahoistusten kannustamana kansa- laiset omat alkaneet yleisesti ja perusteellisesti ottaa selkoa, mitä meillä hallitsijaimme mahmista- mien lakien ja asetusten mukaan on ja mitä meiltä nyt aijotaan riistää. LValtiollisia kysymyksiä ahkerasti pohditaan sanomaleh dissä, lentokirjasissa, niistä keskus- tellaan yksityisissä neumotteluissa, kansalaiskokouksissa, sanalla sanoen melkein kaikkialla. Tämä kansassa mirinnyt mie- lenkiinto kumastuu meillä luon- nollisesti parhaiten sanomalehdis- sä. Suomen sanomalehdistä moi- vaan sanoa että niitä suureksi osaksi toimittaa kansa, niiden luki- jakunta. Se ei täytä niitä ai- noastaan uutisilla päimän tapah- tumista, maan se esittää niissä ajatuksensa kaikenlaisista, niinpä myöskin maltiollisista asioista, kaikesta mitä sen sydämellä mil- loinkin on. Ulkomailla tämä asianlaita on toisin ja senpä muoksi siellä ei ymmärretä, mikä merkitys meidän sanomalehdillämme on kansan mielipiteiden tulkkina. Siitä saa selityksensä, kuinka menäläisissä, yksinpä puolimirallisissakin, sa- moinkuin Menäjän hallituksen maikutuksen alaisissa ulkomaalai- sissa lehdissä moidaau kuitenkin mäittää, että itsenäisyytemme ja oikeuksiemme puolustaminen on maan muka muutamien Harmojen yksityisten »vastahakoisuutta ja että kansan symät rimit omat näistä asioista muka aiman mä- kinpitämättömiä, ne eimät muka ole selmillä mistä on kysymys. Sellaista nurjaa mäitettä saatetaan myös helposti uskoa missä ei olla selmillä, kuinka meillä Suomessa juuri sanomalehdissä tulee ilmi kansan käsityskanta eri asioista. Ja jokaisesta määrästä tiedosta, mikä menäjällä ja yleensä maam- me rajojen ulkopuolella lemiää, on meille mahinkoa. Ne on meidän aikanaan siis torjuttama. Kansan on lausutta- wa mielipiteensä ja oikeustajun- tansa tamalla, ettei meidän olo- jemme tuntemattomalla taholla jää määrinkäsityksille sijaa. Eri seuduilla maatamme onkin miime aikoina pidetty yleisiä ja puoluei- den yhteisiä kansalais- ja maakun takokouksia, joissa osanottajat omat mapaasti ja amonaisesti lausu- neet makaumuksensa menäläistyt- tämistoimenpiteistä. Lausunnot niissä kokouksissa on muodostettu ponsiksi, joista mastustajamme omat saaneet selmästi nähdä kan- san mälittömän mielialan. Niin- kuin .Karjalattaressa" on jo ker- rottu, pidettiin äskettäin näitä ko- kouksia m. m. Oulussa ja Miipu- rissa. KaMssa näissä kokouksissa on tuotu yksimielisesti esiin se mielipide, että kesäl. 21 p:nä jul kaistulle maltakunnanlain säädän- töjärjestykselle ei Suomen kansa anna lain armoa eikä lain mel- moitusta sellaiselle laille, joka on syntynyt perustuslain mastaises- sa järjestyksessä, maan on jokaisen kansalaisen melmollisuus tehdä la- tiemme mukaisesti moitaivansa es- taakseen moisen lain käytäntöön somelluttamista: sekä että puolu- eet syrjäyttämällä keskinäiset kiis- tansa yhtyimät yhteismoimin ja kaikkia laillisia ja simeellisiä keino- ja käyttämällä suojelemaan muo- sisatain perintöämme. Samalla on kansa kokonaisuu- dessaan siten osottanut simeellises- ti tukemansa myös eduskuntaa, joka ensi sijassa sitä edustaa ja kansanäänestyksen amonaisella mal- tuudella toimii. Keskinäisiin, rikkinäisiin puolue suhteisiimme nähden muodosta mat nämä maakuntakokoukset haus- kan ilmiön. Ne eimät ole sen tai tämän puolueryhmän yksityisiä mielenilmaisuja ja mielenosotuksia, maan niissä yhteisesti kaikki puo- lueet, maikka maan omissä sisäi- sissä asioissa edustamat enem- niän tai mähemmän toisistaan eriärviä mielipiteitä, lausumat yk- simielisen ajatuksensa suuresta mal- tiollisesta kysymyksestämme, „yhtä määntäen mipua, yhtä pontta pon- nistaen". Ahteiset kokoukset tässä asiassa merkitsemät paremman kes- kinäisen ymmärtämisen ja somin- non alkua eri puolueiden mälillä, jonka tiellä epäluulo ja katkeruus saanee mihdoinkin mäistyä ja odottaa kuolemantuomiotaan. Eduskunta. Tk. 14 p. klo 11 ap. kokoontui- mat Uudenmaan, Hämeen, Turun ja Porin sekä Miipurin läänien edustajat ja klo 12 edustajat muista ääneistä jättämään maltakirjansa enaattori Rainesalon tarkastettu miksi. Maltakirjoja jätettiin 180, joista 2 hylättiin. Pöytäkirjaa tarkastuksessa piti maratuomari Wäinö Kiwi. Poissa oli 14 edustajaa. T. k. 15 p. klo 11) kokoontuimat edustajat Palokunnan talolle täy 'i-istuntoon puhemiehen ja kahden marapuhemiehen maalia marten ekä malitsemaan 4 jäsentä kans- iatoimikuntaan. Puhetta johti tällöin ikäpresidentti Leo Mechelin Nyt kokoontumille mäliaikaisille maltiopäimille ei jätetä mitään esityksiä. Mikäli S. U. T. on aanut tietää, nojautuu tämä me nettely osaksi maltiopäimäkutsu- mukseen osaksi Suomea koskemain yleismalkakunnallista merkitystä olemien lakien ja asetusten säätä- misjärjestystä koskemaan lakiin. Maltiopäimäkutsumuksessa lau- utaan m. m.: ylimää räisille maltiopäimille 2 kuukau den ajaksi, joilla eduskunnan on: ) laadittama maltakunnanneu- ivoston ja maltakunnanduuman hymäksymän ja Meidän kesäkuun 11 pnä tänä muonna mahmista- mamme niiden Suomea koskemien akien ja asetusten säätämisen jär- jestyksestä, joilla on yleismalta- tunnollinen merkitys, koskeman lan II osan mukaisesti tarkemmat määräyksetmaltakunnanueumoston ia maltakunnanduumau jäsenten malitsemisesta Suomen suuriruh- tinaanmaan mäestöstä ja toimi- tettama sanottujen jäsenten maali. Wiranomaiset katsomat maltio- zäimäkustannuksen tämän kohdan tekemän erityisen ^esityksen laati- misen maltakunnanneumostoon ja duumaan tarpeettomaksi. Kuten tunnettua on eduskunnan myöskin annettama lausunto laki- ehdotuksesta muitten Menäjän alamaisten saattamisesta oikeuk- uit f a nähden yhdenarmoisiksi Suo men kansalaisten kanssa sekä m- )akormauksesta, joka Suomen mal- tion maroista on suoritettama maltakunnanrahastoon Suomen ansalaisten mieskohtaisen asemel- mollisuuden asemesta. Hallituksen käsityksen mukaan on maltiopäimien annettamat nä- mät lausunnot yllämainitun mal- takunnanlain I osan 7 kohdan mu- "aisesti, jossa sanotaan: lakiehdo- ukset, joista maltakunnanneumos- ton tahi maltakunnanduuman pää- töksen mukaan eduskunnan on ausuntonsa annettama, toimittaa eduskuimalle ministerineumoston puheenjohtaja Suomen kenraali- 'umernöörin mälityksellä. Edus- unnan on annettama lausunton- sille täten jätetyistä lakiehdo- luksista niillä marsinaisilla tai ylimääräisillä maltiopäimillä, joi- den kestäessä ne omat käsitellä- miksi saapuneet, jos lakiehdotusten jättäminen eduskunnalle on ta- lahtunut miimeistäänj kaksi kuu- autta ennen istuntokauden lop- pua. Päinmastaisessa tapauk- essa lausunto annetaan seuraa- malla lakimääräisten tahiylimää- räisten maltiopäimien istuntokau- della. Tämän lainpaikanZ nojalla mi- nisterineumoston puheenjohtaja ainoastaan jättää nämät 2 kysy: myksenalaista lakiehdotusta edus unnaUe kenraalikumernöörin ja enaatin kautta. Puhemiesvaali t. k. 15 p. Puhemieheksi tuli malituksi edus- unnan entinen puhemies homioik. asessori P. E. Sminhusmud saaden Lv ääntä. Ed. Listo sai 44, Tanner 6, Walpas 4, Setälä, Nemanlinna ja Sulo Muolijoki kukin yhden äänen. Tyhjiä lip- puja jätettiin 53. Ensimäisen marapuhemiehen maalissa lankesimat ensimäisessä äänestyksessä äänet seuraamasti: W. Tanner 80, K. Söderholm 60, A. Listo 42, Sminhusmud, Schy- bergson, ?kemanlinna, Walpas ja Muolijoki kukin yhden äänen. Tyhjiä lippuja jätettiin 3. Toisessa äänestyksessä sai ed. Tanner 79, Söderholm 57. Listo 44, Muolijoki 2, Nuortema, Ne manlinna ja Malpas kukin yhden äänen. Aksi tyhjä lippu jätet- tiin. Kolmannessa äänestyksessä sai ed. K. S ö d e r h o l m 93 ääntä ja tuli siis malituksi ensimäiseksi marapuhemieheksi. Tanner sai 80, Listo 9 sekä Muolijoki ja Malpas kumpikin yhden äänen. 1 tyhjä lippu jätettiin. Toiseksi marapuhemieheksi ma- littiin heti ensimäisessä äänestyk- sessä esittelijäsihteeri A. Listo, joka sai 85 ääntä. Ed. Tanner sai 21, Lilius 7, Soininen 2 Malpas, Nemanlinna, Pykälä, Söderholm ja Kallio kukin yhden äänen: tyhjiä lippuja jätettiin 23. Kans liatoimikuntaan malittiin edustajat Eero Erkko, Juhani Arajärmi, O. Tokoi ja Sulo Muolijoki. Yleisiä uutisia. Asetus maan pakko- luotvuttamisesta we- näläisiä kasarmeja lvarten. llutta julkaisemistapaa noudattaen. Suomeu «urallisissa lehdissä on julkaistu armossa ivahlvistettu zäätös maan pakkoluomuttamises- a sotalaitoksen tarpeisiin rakennet- l amaksi aiottujen kasarmien raken- mamista marten. Se on aikoinaan julkaistu hallituksen säädösten ja määräysten kokoelmassa n:o 14(> elok. 27 p:nä 1910 ja on seuraa ma: H. M. Keisari on sotaministe- rin alainaisesta esityksestä sumain- nut kesäkuun 15 p:nä 1910 ar- mossa käskeä 1) että Menäjän maltion laskuun on pakkoluomu- ettaiva maa-aloja Suomessa ra- "ennettamaksi aiottuja kasarmeja marten niillä paikkakunnilla missä niitä tarkotukseen ei suoranaisella ostolla moida hankkia ja 2) että Suomen kumernöörille on jätettä- mä toimeksi armollisen luivan hank- Aminen siihen että pakkoluomutet- amaksi aiotut alueet miipymättä jätetään sotalaitoksen käytettä- mäksi. Tätä asetusta ei ole asianmu- aisessa järjestyksessä esitelty se- naatissa maan julkaistaan se sikä- li kuin S. U. T. on saanut tietää, maltakunnanneumoston ja malta- !unnanduuman hymäksymän Suo- mea koskemien yleismaltakunnal- lista merkitystä olemien lakien ja asetusten säätämisen järjestystä koskeman lain osaston 8 kohdan nojalla, joka lain kohta kuuluu: 1 artiklan 1 momentissa oso- tettujen lakien ja asetusten julkai- "etnisen hallitseman senaatin toi menpiteestä yleisesti mahmistetus- 'a järjestyksessä katsotaan merkit- emän näitten asetusten julkaise- mistä Suomessakin. Suomen ken- aalikumernöörin on ryhdyttämä zuolestaan tarpeellisiin toimenpi teisiin että nämä lait ja asetukset 'äännetään suonien ja ruotsinkie- lelle sekä kuulutetaan paikkakunnan mäestölle. yllämainitun asetuksen on esitel- yt sotaministeri, joka sei? jälkeen on lähettänyt asiakirjat oikeusmi- nisteriöön edelleen toimitettamaksi 'enaatille julkaisemista marten. Tullihallitus Pyytää aseiden- tuontikiellon esiteltäwäksi uudestaan korkeimmassa paikassa. Kuten aikaisemmin on mainit- :u, sai tullihallitus äskettäin me- näköisessä lainsäädäntöjärjestykses- ä julkaistun aseitten tuontikiellon ndennystä koskeman asetuksen joh- zosta senaatilta määräyksen ennen t. k. 13 pmää ilmottaa senaatille niistä toimenpiteistä, joihin tulli- hallitus on ^ryhtynyt kiellon saat- tamiseksi täytäntöön. Tullihallitus f. 14 p. .senaatille jättämässään rrjelmässä lähemmin ilmottanut kantansa tässä kysymyssessä ja mitä se asiassa on tehnyt. Kir- elmä kohdistuu anomukseen, että enaatti ryhtyisi toimenpiteisiin, ittä asia uudestaan esiteltäisiin korkeimmassa paikassa siinä jär- ^yksessä kuin Suomen laki määrää ekä suomalaisessa lainsäädäntö- ärjestyksessä julkaistaisiin asetus- kokoelmassa. Toistaiseksi on kieltäydytty anta- masta mitään tietoja sanomaleh- dille kirjelmän lähemmästä sisäl- östä. Mitä tulee kysymykseen siitä, otetaanko maahan tulemat aseet akamarikkoon maiko ei, tulee tul- lihallitus, mikäli S. U. T. on saa- nut tietää, mäliaikaisena toimen- piteenä antamaan alaisilleen mi- maitomaisille määräyksen toistai- eksi, siksi kunnes tullihallituksen esitys tuontikiellon laillisesta jär jestämisestä on ratkaistu, olla talli käsittelemättä maahan mahdolli sesti saapumia aseita ja ampuma- tarpeita. Kouluylihallitus ja kuluman ttmoden tulo- ja menoarwio Kouluylihallituksen oppikoulu- osaston ja kansakoulu-osaston kam- reerit omat pyytäneet kouluylihalli- tuksen ryhtymään sellaisiin toimen- piteisiin, että koska kuluman muo- den menoarmio ei mielä ole mah- mistettu, muoden 1911 menosään- töehdotuksen mahmistaminen saa- täisiin lykätä 2 kuukautta sen jäl- keen kun kuluman muoden meno- sääntö painettuna on kamreerien konttorille saapunut. Mhallitus on lähettänyt pyyn- nön senaatille, sellaisia toimenpi- teitä marten jonka se aiheuttaa. Maanmittauslaitos. Ehdolle manhemman komissioni- maanmittarin mirkaan Mikkelin läänissä on maanmittauksenyli- hallitus asettanut 1 :lle sijalle man- hemman komissionimaanmittarin P. A. Ekhlomin puoltolauseella, 2 :lle nuoremman komissionimaan- mittarin A. A. Maldenin ja 3:lle sijalle nuoremman komissionimaa- mittarin F. M. Reinholmin. Joensuusta ja likitienoolta. Joensuun—Nurmeksen rata. Tie- ja mesirakennusten ylihal- litus on nyttemmin laatinut kus- tannusarmioehdotuksen Joensuun —Nurmeksen rataa marten muo- deksi 1911; ehdotus päättyy 2,<00,000 inkaan. Joensuun suomalaisen tyttö koulun kollegalle E. Elolle on myönnetty osittaista mirkamapautta tämän lukumuoden aikana, sijaisena rou- ma E. Brummer. Tie- ja »vesirakennusten yli- hallituksen sveditööriksi on nimitetty Joensuun Nurmeksen radan kasööri G. Ganszauge. Rakennuspiirustukset. Kumernöörinmirasto on mah- mistanut rakennuspiirustukset kaup- pias Olli Pitkon uutisrakennuksia marten tontilla n:o 3—45 kort. ja talonomistaja Antti Hokkasen ton- tilla n:o 4—46 kort. Joensuun kaupungissa, edellinen manhan ja jälkimäinen uuden asemakaaman mukaan. Teosofiset luennot. Kirjailija Pekka Ermast alotti luentosarjansa torstaina klo 8,15 ip. täkäläisen kansakoulun juhlasa- lissa. Noin satakunta kuulijaa oli kerääntynyt. Tämän ensimäisen esi- telmän aiheena oli: ..Kristin- usko, materialismi ja te o- o f i a." Esitelmöitsijä sangen milk- kaasti ja mielenkiintoisesti selitti eri maailmankatsomuksien käsitys- tä ihmisestä, ihmisen synnystä ja ke- sityksestä, maailmasta, nykyisestä ja tulemasta elämästä. Eilen illalla oli kuulijoita ko- oontunut runsaammin kuin edel- lisellä kerralla. Tällä kertaa oli esitelmänaiheena: „Onko elä- mää kuoleman jälkeen?" Tätä kysymystä selmitellessään esi- telmöitsijä kuulijoilleen tietojensa ja oniien kokemuksiensa perusteella oettaa todistaa, että on odtellakin olemassa henkimaailma, jonka kans- 'a moi olla hyminkin läheisessä yhteydessä sielullisesti kehittynyt henkilö. Tänään klo 5 on miimeinen teososisen luentosarjan esitelmän. Aihe: »Onnellisen elämän alaisuus." Joensuun Kanppa-apulais-ilta- koulu alotti toimintansa eilen t. k. 10 p:nä klo 8 ip. täkäläisellä kauppa- -oululla. Oppilaita ilmottautui aikkiaan 30; niistä 23 mies- ja 7 naisoppilasta. Opetusta anne taan joka tiistai-, perjantai- ja unnuntai-ilta. Opettajina tule- mat toimimaan kauppakoulun o- pettäjät. Joensuun naiskäsityökouluun on ilmoittautunut tähän mennes- ä kaikkiaan 22 oppilasta; niistä 14 ompelu- ja 8 kutomaosastolle. Pohjois-Karjalan kansanopis- ton agronoomi-opettajaksi on 6 haki- jästa malittu agronoomi Tatu Nikkinen. Käsityönopettajaksi 4 hakijasta meistonopettaja Kaarlo Lintula. Noin 20 hl. puolukoita toi taas toissa iltana höyrylaima „Koli" kaupungin rantaan. Puo- lukat, jotka olimat suurimmaksi osaksi Kolin seutumilta, saimat jo kauppansa laimarannassa. Hinta oli 60 p:nä 5 litralta. I8:ta tvapaan ulkoilmakonser- tin aittaa musiikkiyhdistyksen tormi- soittokunta sunnuntai-iltana klo 6 rantapuistossa. Ohjelmia saata- mana puiston mesimyymälöistä 5 pennin maksusta. Puistotarinaa. Joensuun rehemät koimupuistot omat taas antaneet rauhallisen ja hiljaisen yhteiskuntamme jäsenille paljon maimaa. Ehkä ei syytetä minua liioittelemisesta, jos sanon, että nyt puhutaan ja kirjoitetaan ainoastaan puistoista. Ei ennen niin ollut. Kasper Hällströmille pistettiin maan nel- jäkolmatta hopearuplaa kouraan ja hän sanoi pormareille: lähte- kääpä mukaail. Kauppiaat ja mestarit ottimat lapiot olalleen. Muutamissa päimissä istutettiin alun kolmattasataa koimua puis- töihin kasmamaan. Orningsinan- nikin saattoi oikein miran puoles- ta todistaa, kuinka lysti oli niiden tymellä haameilla ja uinua. Ja kun joku iinartelema matkustaja tuli laimassa satanman, ihaili hän kaupunkia kuin Europan ensimäis tä ..kukkapukettia" ja Joensuuu su- lottaria runosäkeissä aiman jalka- teriä myöten. Komeiksi kasivoi- matkin niin koimut kuin naisetkin täällä. Ja rakkaiksi myös. Mutta nyt? Kuinkas se Rune- berg lauloikaan: „aika toinen, toi- nen tunto, symemmällä piilee kun- to." Muistaakseni se mahtoi olla Herran muosi 1903, kun kaupun- ginisät tulimat siihen päätökseen, että piirustuskilpailun kautta han- kitaan kaupungille pitempiaikainen suunnitelma, jonka mukaan puis- tojen kaunistustyöt järjestetään ja muosittain toimeenpannaan. Aset- timat maliokunnan tekemään asian- tuntijain amulla esityksen niistä ehdoista, joilla tuo piirustuskil- pailu julistetaan, ja osottimat ma- liokunnalle siihen tarpeelliset ma- ratkin. Mutta maltetaankos meil- lä odottaa? Johan nyt. ^ En nenkuin maitokunta edes seitsemät tä toiminta muottaan on täyttänyt, niin jo hätäillään. Hakataan ensin haamat, kaade taan kuimuneet koimut, istutellaan ympärinsä orapihlajoita, remitään aitoja,' paikataan toisia, tallataan nurmikoita, karsitaan oksia, mede- tään kuormittaiit särkyneitä penk- kiä maimaistalon romukasaan. Mi- tä kaikkia seitsemään muoteen ei ennätetäkään tehdä! Sitten ol- laan tyytymättömiä. Toiset ano- mat: liiat koimut kumoon, ne pi- tämät huoneet pinteinä ja kostei- na; toiset mastustamat: ei kantoa- kaan saa kaataa aittakaan tämän talon kohdalta. Maltuusmiehet omat mälikädessä. Kerratt he päät- tämät että kaadetaan maan, toi- sen kerran että jätetään päätös mielä toimeenpanematta, sitten taas että nyt niitä kaadetaan. Mutta päätöksestä malitetaatt ja taas puita karsitaan. I. n. e., j. n. e. Niitt että minä en, hymä luki- jani, tällä kertaa tiedä, kuinka tä- mä puistopulttta lopulla selmiaä. Kukaan ei malta ajatella, etteihätt Roomaakaan tunnissa rakennettu. Seikkaperäisen esityksen malmista- miseen itäin laajasta kysymyksestä tvaliokuttta tarmitsee aikaa ja sit- tm mielä aikaa. Ktnt se saadaatt onnellisesti suoritetuksi, niin se pi- tää tarkastaa ja se maatii aikaa ja sitten yhä aikaa. „Ei hoppu ole hymäksi, eikä kiire kunniaksi." Ja onhan erinomainen asia, että onnistutaan malitjentaan aina ma- liokunta, joka uhraa ja jolla on uhrata aikaa yhteisten asiain hy mäksi. Nurmi-Tuomas. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Läänin »virkamiehet. Rautamaaran piirin nintisinie- helle Aiikko Sormuselle on senaatti 5 muoden palmeluksesta myöntä- nyt 300 mkn muotuisen palkkion lisäyksen lukien tk. 1 päimästä. Puhoksen kansanopisto alottaa, niinknin lehdessäntnte ol- Uit ilntoitus lähemmin selostaa, tointintattsa marrasko 1 pitä Ki- teen Puhoksessa. Hakuaika päät- tyy lokakuun 15 p:nä. Huontaut- taa sopii, että opistossa jaetaan 10 marattoinalle oppilaalle amus- tusta. Kansanopistot. Opettajiksi Puhoksen kan- s a n o p i s t o o n tulee: Ruuanlai- ton opettajattareksi neiti Zlgnes Martikainen Lapinlahdella. Laskennon, luonnontieteiden ja laulunopettajaksi tulee ylioppilas Kallas Päimärinta Heisin- gistä. Tohmajärtven kuntakokouksessa t. k. 13 pnä malittiin kuttttan esi mieheksi kanttori K. Löfman ja lautakunnan esimieheksi K. Haku linen uudelleen. Maramiehiksi tu- limat malituiksi myöskin entiset. Kunnallis!, esimiehen palkkaa korotettiin 150 mk muodelta. Kunnan rahastonhoitajaksi ma- littiin M. Sormunen uudelleen 3 muodeksi. Muut muorossa eroamat mir- kailijat myös malittiin ettimmäk- seen entiset, joka todistaa mäkiin- tunutta luottamusta kuntalaisten ja sen mirkamiesten mälillä. Jat- kukoon main edelleenkin luottamus kutman yhteisten asiain hoidossa. Märtsilän kansakoulun johtokun taan malittiin pitkän kinastelun jälkeen entiset jäsenet uudelleen. Paloapuyhdistyksen tarkastus- miesten malitseminen jätettiin siksi kunnes uusi sääntö-ehdotus mal- mistuu. Kartanokoiran mero 1 mk. pää- tettiin korottaa 3 markaksi ja jä- nis- y. m. jahtikoirien 5 markaksi. Järjestyksen malmominen jätet- tiin kunnallislautakunnan huoleksi. Mäkitupal. poika Lauri Ryyttä- nen päätettiin kunnan maroilla kustantaa sairashuoneelle. Kaurilan kansak. apuopettajan ottaminen myönnettiin nyt esite- tyillä ehdoilla. Katri Parmiaiselle myönnettiin palantteista heinistä 20 mk. kor- maus. Teollisuuslaitosteit manttaaliiit- panoehdotus hymäksyttiiit parilla pienellä lisäyksellä. Säkäniemelle perustettaman uuden kansakoulun johtokuntaait malittiin sieltä 5 miestä asiata lahemntitt malmistelemaan, josta sitten kuntakouksessa päätetään. Uiton lossin lakkauttamisesta päätettiin aitoa Märtsilän tien liikenteelle omaamisen jälkeen. Omaisuuden käyttö jäi kunnalis- lautakunnan huoleksi. Hirmisuon ojittamishankkeen to- teuitamiseeit hätäaputyönä malit- tiin toimihrnta, johon tulimat ma lituiksi seuraamat; esimies K. P. Hakulinen, Korhonen, Lindholm, P. ^Nenonen ja Tapaninen. Tilattontaiit rahastoon päätet- tiin anoa 50,000 mk. lainaa. Maanmilj. rahastoon samaten 50,000 mk. laittaa. Metsänhoitajan ottamisesta kun taan oli toiset jyrkästi mastaait, toiset myöten, josta taas seurasi hirmeän ikämä ja rasittama kinas telu, joka kätvi niin painostamaan, että suurin osa kokouksen osan ottajista poistui. Muuten tässä mielä sanotta- koon, että tällaisessa suuressa ko- kouksessa täytyisi jokaisen pitää omasta puolestaan järjestystä, et- teimät itämä kokoukset muodos- tuisi miksikään rähisemiksi ja seka- miksi markkinakokouksikst. Koulut. W. t. johtajatar 3l. K. Saukko on nimitetty Sortamakaan tyttö- koulun mäkinaiseksi johtajatta- reksi. Sortamalan suomalaisen tyttö- koulun opettajattarelle A. Jotu- nille on myönnetty mirkamapaut ta syysk. 15 pstä lukukauden lop- puun. Sortamalan seminaarin tyttöjen harjoituskoulun yhdistetyn luokan opettajattarelle Antia Heiniölle on myönnetty mirkamapautta ku- luman kuun 19 pstä jouluk. 1 päimään. Sijaisena opettajatar Maija Mäisänen. Kansakoulujen tarkastajan »a- downikowin erottaminen. Rjetsh ilmoittaa, että kansakou lujen tarkastajan Sadotvnikomin erottaminen on tapahtunut arkki- piispa Sergiuksen maatimuksesta. .Kurkijoen maamiesopistoou oppilaiksi on hymäksytty m. m. Eero Waren ja Uuo Ocsch Toh- majärmeltä. Weturi ajanut hetvosen päälle. Miime sunnuntaina ajoi itsek- seen kulkema meturi noin <! km. Kaalamon asemalta, eteläänpäin irrallaan radalla juoksenteleman hemosen päälle. Hemonen, jonka omisti ntaanmiljelijä Zlntti Keino nen, oli noin 500 markan armoi- nen. Päälleajossa ruhjoutui he monen heti kuoliaaksi. Ankaraa punatautia, joka on jo tappanut useita leh- tttiä, liikkuu Rääkkylän pitäjän Oramisalossa Hypönniemen ky- lässä. Toimenpiteisiin taudin paran- tutniseksi on eläinlääkärille annettu mään)s ryhtyä. Jkäwä onnettomuus sattui t. k. 8 p:nä Nurmeksen man- hassa kylässä mökkil. Haapalaisen «i-muotiaalle pojalle, joka meni 13 muotisen meljensä keralla met- sään puita pilkkomaan. Erään ai- dan yli kiimetessä sattui manhem- malta meljeltä luiskahtamaan kir- mes, joka pudotessaan miilasi nuo- remntalta meljeltä masemman kä- den etu- ja keskisormen poikki kes- kimäisen nitoelen kohdalta. Poikaa hoidetaan Nurmeksen sairaalassa. Orimattilan emäntäkouluuu oppilaiksi on hymäksytty m. m. Olga Ziemalainen, Elma Nema- lainen ja Eliina Olkkonen Vkur- meksesta. Perheuutisia. Kihlauksensa oivat Sortamalas- sa julkaisseet nti Rauha La tn- m in e n ja Suistaman piirin ni mismies Eino Kemppainen. Maanmittaukset. Läänin kumernöörinmirasto on määrännyt maramaamittari A. A. Holmströmin toimittamaan talonhalkornisen merotiloilla n:ot 5 ja 45 Kiihtelysmaaran pitäjän Hammaslahden kylässä; mara- maamittari Aaro Hakkarai- en toimittamaan talonhalkomisen merotilalla n:ot 44 ja 73 Liperin pitäjän Taipaleen kylässä; mara- maamittari Kiwi K o s i i a n osakasten kesken jakamaan n. k. Rumaslahden kyläntien Polmijär- men pitäjässä sekä toimittamaan halkomisen merotilalla n:o 132 Polmijärmen pitäjän Sotkuman kylässä; maramaamittari T. A. Hirnin toimittamaan talonhal- komisen merotilalla n:o 3 Ilo- mantsin pitäjän Nuorajärmen ky- lässä; sekä maramaamittari J u- ho Saarelaisen toimittamaan rajankäynnin ttloilla n:ot 12 ja 08 Nurmeksen pitäjän Zturmeksen kylässä ja tilalla n:o 3 Pielisjär- men pitäjän Ruunaan kylässä se- kä toimittamaan talonlohkomisen merotilalla n:o 20 Marpasen ky- lässä ja merotilalla n:o 102 Liek- san kylässä Pielisjärmen pitäjää. Rakennustontit. Lääninhallitus on t. k. 10 pnä annetulla päätöksellään suostunut kauppias Niilo Timosen anomuk- seen saada Zturmeksen kauppalas- sa oleman tontin n:n 2 rakennus- ajan pidennystä kaksi touotta. Mustalaisia on Rantamaaralla paljo. Onpa heitä siellä näihin asti ollut joku talollisenakin. Mutta tatvaltaseni- min he sielläkin harjoittamat kul- kurielämäänsä, mieraillen salojen yksinäisissä taloista kuin kotottrnt- sa. Eikä heitä siellä pahasti mie- rotakaan, kun he omat kaikki man- hoja tuttuja, eimätkä siis ilkeä kortteeripaikoissaan pillojaan teh- dä. Ziäin ei asian laita kuiten- kaan ole aina ollut. Kemäällä m. niitä kertyi Luostamvaa- raatt Hliluostan järmen miereen sellainen paljous, että ne kämimät aiman maan maimaksi. Siitä mietiin sana Nurmeksen kruunun- miehille. Tieltä läksi paikalle ni- mismies ja »keisarillinen silta- Isak Petter Planman — tätna käytti itsestään tuota armo- nimeä pahantekijöitä ahdistelles- saan. Alustalaisia rumettiin saar- tamaan erääseen taloon. Alutta itämä ottimat heidät ivastaan lau- kauksilla tuman ikkunoista. Silta- mouti sai surmansa. Tämä ta- pahtui 13 pnä toukok. 1834. 2il- loin kutsuttiin mustalaisia mas- taan Kuopiosta kasakoita, jotka heidät saimat mihdoin asetetuiksi. I. P. Planman oli syntynyt 2 p:ttä huhtik. 1800 ja oli Nurmek sen entisen nimismiehen kersantti Antti Juhana Planmanin poika, josta ^turmeksen Laamilan talo on saanut nimensä. Toisella kertaa mustalaiset aset- timat leirinsä kauas Aläluostan pohjois-puolelle Repolan järmen salolle. Siellä he asuimat ma- joissa. Oli laitettu, niinkuin tuk- kilaiset kuulumat Raja-Karjalan saloilla jokimarsilla mieläkin lait- taman, aina kaksi matalaa katos- ta mastakkain ja ne peitetty kuu- senkuorella ja hamuilla. Katosten mäliin oli marustettu yöksi kelo- hongan pölkyistä nuotiotuli, joka paloi hiljakseen koko yön, jos pöl- kyt olimat tarpeeksi paksuja. Tä- mä tapa tuntuu oleman oikein manhaa perua suomalaisillakin. Noista kahdesta mastakkain ollees- ta majasta sanoivat muinaistutki- jat, esim. toht. U. T. Sirelius ..Karjalan kirjassa", syntyneen har- jalla marustetun pirtin, kun ma- jat on tehty yhteen eikä enää erik- seen, joten katot harjasta mietti- mät kahdannepäin, ja kun tuollai- selle „rakomalkealle" on laitettu pirttiin kiuas, etteimät kipinät kat- toa sytyttäisi. — Mustalaiset Re- polan salolla asuimat tällaisissa majoissa ja ryöstelimät ja tappoi- mat ympäristön lehmiä ja rosmo- simat muuta omaisuutta. Se oli Luostanlinnan aikana 18i!0-lumul- la. Seutulaiset näkimät eräänä tyynenä kesäiltana samuit nouse man mustalaisten asuinpaikalta' ja päättimät siitä rosmojen ole- man tuolla kaukaisella salolla. He menimät Luostanlinnalla mangin- martioina olemain kasakoiden pa- keille ja pyysimät heiltä lainaksi aseita siksi yöksi. Sanoimatko he oikeaa tarkoitustaan, ei ole tiedos- samme. Aseita he kuitenkin sai- mat; menimät sitten samun osoit- tamaan suuntaan, löysimät mus- takaiset makuulta ja tappoimat heidät kaikki, muutaman kertojan mukaan neljättäkymmentä henkeä. Ruumiit he hautasimat suohon tai Repolan järmeen. Main yksi oli jäänyt hautaamatta suolle. Mi- tään oikeusjuttua ei asiasta tullut, kun siitä ei kukaan huudellut. Mähän salamyhkäisesti asiasta mieläkin puhutaan, niin ettei ta- pettujen lumusta moi saada mar- muutta. Mutta tapahtuneeksi tätä ; merilöylyä laajalti makuutetaan. e on ollut salolaisen alkuperäis-' tä oikeudenkäyttöä ilkimyksille oi- kein suuressa mitassa, joskaan ei esimerkiksi suositeltamaa. — Repo lan järmi on tukinuitosta tunne- tun Uläluostaan laskeman Jolkon- joen yläpäässä. Hankamäestä ja Rautamaaralta viurmekseen mie- pien teiden keskiivälillä. Q-S ^3 G/3 CD aa zn QS S" zn i GO SB* £53 m CO as; ÄS mmmm SU» O. K. ^ Muualta Suo mesta. länsimainen maailmankonfe renssi »nomeen. Toukokuun 27 p:nä päätettiin Genevessä pitää Ziuorten Miesten Kristillisten Dhdistysten A!aail- manliiton kokous muonita 1912 Suomessa Helsingissä. Silloin siis, päättäen ennen muualla pidetyis- tä 17 kokouksesta, saapuu Helsin kiin 000—700 ulkomaalaista puo- len kolmatta kymmenen kansan jä- seniä, puhumattakaan ainakin yh- tä suuresta osanottajien lukumää- rästä Suomesta. M. m. moidaan odottaa sellaisia kansansa merkki- miehiä kuin prinssi Bernadotte Ruotsista, ettt. postitirehtööri Wa- namaker sekä I. R. Mott Ame- rikasta, loordi Kinnaird Skotlan- nista, kreimi Pahlen Menäjältä y. m. Mitään yhteismaailmallista ko- kousta ei Suomessa ole koskaan ennen ollut. Miten tamattoman suuri merkitys tällaisella malta- malla kokouksella maallemme on olema, ei ainoastaan hengellisessä maan myöskin suorastaan aineel- lisessakin suhteessa, sitä kannattaa jokaisen ajatella. Alustamiin toimenpiteisiin on zo Suomen m. M. K. Y. Liiton pää- toimikunta ryhtynyt. Heti ensi muo- den alusta asetetaan toimikuntia järjestämään kokousta. Suomen B es su < -t su zn m S* co v» 03 sr VZ s Vi ^|Ltt