N:o 1537(78) - 1910 KESKI-SUOMI Lauantaina heinäkuun 9 pnä Kuollut 9 Sydtmen tarulla ilmoitan, ettt raku t aimoni talon anftntk Aina Aliina Haapakumpu »J. Raitanen kaoli tukos** Tapahtajaansa tlmftn heinlkuun 7 p. kello 4 aam. Maltialla Haapakamman UI oom 41 9 kuuk. j» 11 plivln ij&8s&, «aarekxi «araksi ja kaipaoksekii minulle, 4 pojalle, 1 tytULrell*, 2 Taljalle ja 6 sisarelle aekk lokoUille maille täkäläisille ja totta- Tili*. August Haapakumpu, Hakkaamme sara, tuska on nyt Tii mein UM pUtlynyt. Hln kantoi kaorman Kristuksen Ja nukkui Herran nimehen. 8408 1—1 Liin perustuslakiemme mukaisessa jär jestyessä ja paremmaksi waknude ?st MeVrjoitti hallitsija sm omalla nimel lään. Uusi waltakunnanlain^>Ä>äirt2 riiS- tää voltiSPäi-lvNä näille perustusta- tien takaamat 'oikeudet, kumoaa mal- tic»päiwillle tvaku utelun latnjäädäntö- Wall an jeQoffciui kuin tämä on jäädet ty waltiopäiwäjärjestyksesj!ä, jonka Pv- tää hallusijan oman mahmistuksen mu- kaan olla ^kaikilta osiltaan peruutta- motlvmona 'perustuslakina, kunnes Suomen Hallitsija ja eduskunta yhtä- pitämällä ipäältöksellä sen muuttamat tai kumoalval". Virallisia x.m. yleisiä uutisia. MaltakumiaMi senaatissa. Senaatti päättänyt julkaista lain. Sonaatissa esitettiin eilen kenraali- kumevnöörin kirje ynnä Venäjän »val- takunnanduuman ja -neumoston hy- Zväskymä jekä H. M. Keisarin wcch- toistama laki Suomea koskemien yleis- walla!kunnalliÄa merkitlZötä olemim lakien ja asetusten saätämisjärjeslyk- iestä. Kirjeessä kenraalikumernööri pyysi senaattia miipymättä huolehti- maan siitä, etvä kysymyksessä olema iaki paineltavin Suomen asetuskokoel- massa. Asua senaatissa Läsiteltäessä olimat läsnä senaattorit M a r k o f s, W i r e- nius, Berg, Hosiainoff ja Saarikoski. Prokuraattori tccht. A. F. Charpentier oli myös läsnä. fiett perinpchjarsen .muutoksen. Sen ohessa että Perustuslaki määrää, että laki, joka on olewa wo.imassa Suo- messa, tvoi -syntyä ainoastaan Suomen lamsäädäiuSjärjeÄtyksessä eli esillä ole- loassa tapauksessa hallitsijan ja edus- kunnain yhiä pitäneen päätösten kantta ja että hallitsijjan toimenpiteet ja mää räykset, jotka koskemat Suomea, owat jaaleitamat maan hallituksen tietoon Suomen Suuriruhtinaan maan mi- niislerimaUioslhteerin kautta, niin on kl)symykjessa olema laki valtakunnan- duuman ja -neumoston hyiväksy.nä se- kä H. M. Äeisarin keisarikunnan hal- liltsijan tvahimistama laki, joka keisari- kunnan oikeusministerin toimetipi tees tä on -kenraalitmvernöörille ja keis. senaatille lähetetty. SiMykjeensä nähden määrää ksis. senaaiin julkaise- ma waltakunnanlaki, että lakien säätä- mainen Suomelle moi tapahtua toisessa kuin perustuslakien määräämässä jär- jestyksessä. Wa-ltakuimanlaki myöntää tverchen kantainen ilman eduskunnan suosliunusta, se amaa Wenäjänkii- ranomaisille Suomeen nähden toimi- »vallan, mikä perustuslakien mukaan kuuluu ainoastaan maan omille Miran- omaisille, ja kumoaa kaikki Suomen la- f ien jja aseiusten määräyksv:, jotka ei- mär ole sen mukaiset. Näiden Suo- men perustuslain perinpohjaisten muutosten kautta on se ^valtiosääntö, jonka keisari SUcffatifcri 1:nen on suomelle ^vakuuttanut ja jonka kaikki häiien ftaraajansa kukin tvuorosiansa «vat mahmistaneet, kumottu. Asian näin ollen?adson, ettei ole ollut keis. senaatille mahdollista määrätä sanot- iva ivolia kumia n lakia Tuomen kansan ja maan Viranomaisten noudatetia- ivaksi. Koska kuitenkin niin on tapah- lunut ja keis. senaatti on ottanut pääl lensä julkaisemisesta jo h tulvan edes- ivasluun, saan minä sen Miran puo lesta, jota minä wielä hoidan, täien ilmalista mastalauseeni sanottua pää- >löslä wastaan. «. e. OKSAUN Herrain Pukimolilkettä suositetaan sopivana miesten kesä- vaatetustarp?iden ostopaikkana. hempi kuin saman kuukauden miime muonna. Maasassa on mähennys 43,300 mk, Kokkolassa 72,000 mk, icksiniespiirinä. Jos siitä oteltaisiin U:n funta, jäisi Suven piiri tarpeet tomasti liika Pieneksi. Äänekosken pii- Pietarsaaressa 37,000 mk, Äiustiin.os-' rin pienenny o>n siiämastoin tarpeen sa 25 mk, Uudessakaarlepyysjä 7,500 waalima. sillä onhan se lunretiuoi, et- mk, Kaskisissa 13,600 mL ja I y iv äs- m Äänetoski on seudun tehdaskunta. kylässä 11,700 mf. kokonaistulot muotien ensimäiseltä Puoliskolla teketvät 4,l)80,!)00 mk, Mistaten edelliÄvuoden saman ajan summaa 3,626,100 mk. — Wahwistetut säännöt. Maa san läänin kmvernööri on mahlvistaimt JyiväskiMn kunnan paloapuyhdistyk- tsen sälännöt. — Ulosotto apulaiset. PMsikons- 'iaapeli Kustaa Mäki on määrätty Alajärmen piirin nimismiehelle ulos- ot-toapulaisetsr Soinin pitäjään yhden »vuoioen aMsi läman, kuun 16 p:stä lukien. — Kortvausta hirmien tuottamista »vahingoista on yleisistä waroista mlpim-öiry m. m. torppari Dimitri Kerralle Keuruulta 51 mk. 50 p., iks. Kalle Nyröjelle Saarijänveliä Z8 mk. öO p. ja torppaCi Juho Hänniselle Karstulasta 66 mk. 50 p. — Wiitasaaren kunnan kansakoulut. Waasan läänin kmvernööri »n t.k.2 p. antamMaan päälöt>sellä kumonnut Viitasaaren kunnan kuntakokourjessa loukÄuun 3 ja joulukunn 22 päiminä 1909 Kimingin kansakoulun rakennus- tilejä koskemassa asiassa tekemät Pää- lökset ja itoeliuoitfcmut kunnan asiassa laillisesti menettelemään Hniisten tä- ten poistvttujen päätöstensä estälnäl- tä. — Hyljätty anomus. Senaatti on lhl)hjänn'yt wirkatalmimuokraajan K. A. Jlmorannan anomuksen saada ilman huuiokauppaa, ostaa 936 sahapuuta 3 J / 2 mkn hinnasla kapp^tleelta Wii- tasaaren piläjäÄsä oleman Jlmolahden Kinnuian .solilaÄvirkaialon metsästä. Esittelijän lausunto. Asian esitti oikeustormiluskunnan kanslisti, «varatuomari Gusta fLa- g « rblad, joka antoi suomennettuna min kuuluimat lausunnon: Koska ky- seessä olewa laki, joka muuttaa tvoi- massa olewia perustuslakeja, ci ole fyniynyt Mä taltvalla kuin perustus- lain muuttamisesta on säädetty, ei sitä voitane ottaa asetuskokoelmaan ja päättänee keis. semdatti tästä alam. leh- dä ilmoituksen. senaattori Saarikosken lausunto. Senaattori Saarikoski antoi juulli- scsti näin kuuluman lausunnon: Ky- jeesjä olema laki, joka nma tärkeim missä kohdin muuttaa ja kumoaa Suo- men perustuslakeja, ei ole syntyni näiden lassien siinä suhteessa säätämäs- >sä järjestyksessä. Mutta kun keis. se- naatklla aäsiä huolimaita ei ole mcl- taa jättää lakia julkaisematta, päättä- nee senaatti, eitä se siinä tarkoituksessa painetaan asetuskokoelmaan. Senaatti päättää julkaista lain. Senacutk päätti yksimielisesti jul- kaista puheena oleman lain asetusko- koelmassa. Prokuraattorin wastalause. Senaatin tehli)ä päätöksensä pani prokuraattori sitä »vastaan suomennet- tuna näin kuuluman masialauseen: Keis. senaatin nyt tekemän päätöksen johdosta on minulla raskas welwolli- juus lausua, eitä keis. senaatin julkai- sema laki Suomea koskelmien yleismal- aakunnallista merkiiysiä olemien la- kien ja asetusten ^älämisjärjestykse tä ni^n hymin son syntymisen tapaan ja järjestykseen kmn sen sisällykseenkin nähden ?Sjmää Suomn pexvStuÄa, — Kustannukset »venäläisten jouk kojen siirtämisestä Suomeen. Äirjel- in ässä miime helmik. 6/19 pnä ilinoit- ri kenraalikmvernööri senaatille, etiä P ie ia rin sotilaspiirin kaarlinjoukkojen ja muitten joukkojen esikunnan pääl- likkö oli pyytänyt, että Hänen Äeisa- rillijen korkeutensa Suurinihiinaan Peri n töruhti naa n A tainaa n i ka jakkaryk- mentille suorrteuoisiin korlonis, 3,636 ruplaa 41 kop., niism kustaimuksista- jo-i-to N)kmemille oli koiiunut sen tila- pä!seslä siirtäinisesiä Suomeen. Ken- raatdkÄvernööri oli siiä mieliä, diä nämä menot 18 p. «tmmif. 1882 .ja 22 pnä heinäk. 1897 annettujen armollis ien aserus.en perusteella oli suorilet- :awa Suomen yleisistä Miroista ja pyysi semähden jonaaitia richtymään loimenpiteisii.iH »vaaditun kormautjen suorutamiseksi, samalla Pyytäen ^ naattia ilmoittamaan Anelle mihin toimenpiteisiin asiassa oli ryhdylty. Äsia esiieliiin Anaalissa 14 p. huh- .iif. Senaa?li ei tällöin oniasla puo- leslaan katsonut mahdolliseksi solvellut- taa mainittuja arin, asetuksia fy'eessä olemaan tapauiieen, koska nämä ase- luksei koskeivat ainoastaan majoiiusla, s.o. asuniojen lhankkiniisia ioi-anuicflc paikallisien wi ra n oma isien toimesta yksiiyistm henkilöimn tai fuiutnirt huoneustMsa, mutia ei kasirnieisia. Ja kun Äliamaamrykineiiiille eimät paikalliser wi ra n o maiset lMiikkincet a- suniea majoi^lukjesla säädeti>s'ä jäi>jes- lyksessä. Maan rykinvn^ti sai sotilasmi- ranomaisten määväykseslä asuiinon so- tamäen hallussa olemassa kasarmissa, niin ei puheena olemasia iapaukscsj» olisi somelluietiama muita asetuksia tuin ni^L, joika kos!en>at so:awäen> hallussa olemia kasarmeja. Senaaiii katsoi että kailki kyseessä olema: kusiannulset oli simat suoriiet-- unixit ma lta kunna n>rchaet os:a 1/14 p. elokuu ta 1902 annetn n <w:n. a sei u k sen porus.ieella, joka aseius sisältää sään- nökstä Suomen entisien sota!!väenkasar- mien kÄjtrömislä. 'Ja näin ollen se- /-.f. i Parhaat Koneet 2172 tehdas-, teollisaas-, «Ib ö-, mylly-, turpiini- ja maanTiljelys- ■aatte edullisimmin Konekauppa-Osakeyhtiö AATBALTA. HeUinki. Tampere. ViiparL Vaasa. Pyytäjää meiltä hinUilmoituksial " 1-0 Jyväskylästä ja Keski-Suomesta. — Moottorikilpailn Fredrikson- Zailivcsenin potaaliv-ia on huomenna P. P. S:n ^vilsonZilla. itoioonnu- utii-u fl'0' 12 p('iiJiHi'lla. — Humimatkan Heinolaan toimii G. P. K:n Ivoim. & urh. seura tä nään, lauNvmiaiiia. Lähdetään Q'i- ma"-laiivMa klo 9 illalla. Perillä cit Hämäläis-osakunnan järjestämät kan sa nj M) la t. I o u ko'll a m u ka a n! joka likemmässä tulevaisuudessa «saapi koskiinsa lisäichiaita. Missä asustaa ihmisiä tiheimmissä ryhmissä, siellä täpyi) olla tiheämmässä järjes:ytsen malmoijiakin. Äänekoski on sellainen paikka. Mitä taas tulee oikeudelliseen puo- leen, olisi mitä nurinkurislnta nruo- doslusta, että Äänekosken kunnasta su u rempi. enemmi stö muut taisi Laukaan esi Wiitasaaren tuomiokun- nasta U :sten takia Saarijärven juo » miÄuntaan. Miten hankalaksi muo- dostuiffkaan tämän järjestelniän mu- kaan esim. Äänekosken kunnin laukaa- laisille äsukka!itle. Niinkuin tiedäm- me, asustaa Wutäsaaren tuomari Kuu- saan aseman läheisyydessä ja tulee siel- lä tiechsti käräjiä pitämään. Mik.i e- ^iilliiieii painia lamaia ti-omaria ziuu- saosta MerraUiuna Saarijänven kirkol- le matkaan. Ja Maikkakin luoniari Aihionsa mukaisesti piläist färäjui Ää- 'nekoskella, niin oichan sitä nioiua muu- ■ta asiaa tuomarin luo. Tiimällä pi- läen edellä sano:tuj» näkökohua, olisi p y r i t t ä w ä Äänekosken kun- ta na W i i ta saaren tuomio- luntaan, maan es missään >lapa uksessa S aari j ä rmen kuntaan. Ei ainakaan meidän o- niasia alottecstaiiMie oI:ft pan:<i!va iiiota iivaiihioehioisuutia. Meille jokaisellchan on :unneil»a nuo sisällisiä olojamme murjoma:, ase- ^Mlalmne ja lakejamn^ poikeivat lait, mitkä omat tehdyt ja moimaanasiuMat näinä päÄvinä. Mite.-i makaivia c- ja'^utsia synnlMäiväikään nuo ivenä- Iäisien laatimat aseiutse: oikeuskäsit- teiden höliymijestä. Ei liene toimei- takaan rikasien Mähen.ymiscen, waan Päinmastoin ne lisääniyivät. Sangen lvakaivaluonteiseksi t^keenlyneellä aika- kaudellamme olisr maimonama ja suo- jelusia hankiitalva yhleiskuniamme jä- senille, noita uhkaamia lekoja masiaan. Laaditiama pienempiä nimismiespii- rejä. Onneksi on meillä Maliiiuna edellä olema in asioiii iva Iivoani Pä eivä csia- mies, insinööri I. E. ?5amiilaren, joka tai.aa >ja lahioo parhaimtxinia mukaan Ivieda Perille hänelle uskouit asia:, sen mukaan minkä rictaä ja taitaa. Siitä saamme olla »vakuutettuja. K. $. „Älä jätä minua", ja juoksi samaan poik- kaan. jotcn hänkin wa?osi. Nyt olisi nuo. rin huutanut, mutta warchc:npi tvaroitti: „Älä huuda, cttci äiti kuule, ehta ijrhi meidät löytää". Onni onnettomuudessa oli, että muuan mies sattui kuulemaan itkua ja meni suolle josta pelasti onnet- tomat ja wei kotiaan. — Lapsiraukat owat saaneet paljon kärsiä äitinsä huo» nosta Elämästä. Ei halua yhteis- työhön. Me kaiM tunnemme sen kipeän a- ran aseman, missä nyt n^liiollisesti olemme. Ehkä useimmat meistä ml)ös ymmäriÄvät, että parhain apu pul massa on meissä itsessämme. Meihin kaikkiin samalla tamalla kohdistuu sor- to. Siis samalla tckoalla rima rin- nassa suä olisi torjutiama. Mutta puoluemimma on miime muosiiia repi- nyt niin suuria aukkoja kansalaislen »välille, että mu mamisi a ainakin tnn» •tuiu jo luonnottamaltakin enää. yhtyä ja käsi tävessä käydä 'ivastaan yhteisiä wcholl:sia. Tö.:ä mieiip^dcitä on myös kaupuivkunme sosialistinen sano- inalchii »Sorretun W o i m a". Se kirjoittaa w i i m e keski- iv i i k k o n a p ä ä k i r j o i. t u k s e s- saan m. m. s e u r a a »v a a: »Povlvarillisot eimät milloinkaan liittoudutaan ttMväenpuolueen kanssa, pailsi saadessaan use määräiä liittc-u» lumisen ehool. iMväenpuolueella ei ole muma mahdollisuutta, kuin joko Wväisyä larjoiut ehdot tahi hyljätä NuiialtÄ Luomosta. Jutm laittomasta hulluin- huoneeseen sulkemisesta. \i- - jm / ' Ajatuksia Äänekosken omaksi kunnaksi pyr- ktmyksesta. Nuiikuin pavkkakuiman sauomairh- dissä on mainiliu, on Äänekosken seu- räkuntälaisieii kckoulsessa miime sun- liuniauia ai-ivan yksimielisesii pääielly pyrkiä o iiri n ta keis etsi kunnalsi, mitä pi- ke mmi n sitä Parempi. Sinä ci ole sen eilemlpiiä sanoi^Mvaa. W.ihojen pidemmiksi sukeutuimat keskustelut kun tuli kysymykseen luon tulemaisuu- de>n kuiman muodostamine.i hall.innol* lisessa ja oikeudellisessa suhteessa. Kuului ääniä tokouisevia, joiden mukaan näytti turhalta yriiylsellä yk- sikseen pyrkiä nimismiespiiriksi Ääne- ikoslen kuntana. Hallitus e: tulisi :ä- iä pyyntöä kamiaitamaan — saiioitiin —, 'ivaan on nimismiespiirin laajenia- mijeffi esitoitälvä joku naapurikunta. Ja siksi löi)deuii»ikin Uuraisten kunta. Näin yhdistelyistä 'kunnista muodos- iuisi nimismiespiiri, joka oikeudelli- — Taas metsäpalo Tittamannilas- sa. Torslaina hnomatiiin Malkean taas olevan ^valloillani Tikka.naiiiii- la n meiWsä. Tämä on jo neljäs inei- fäpoTo siellä lämän kesän aikana ja on epäilemätiä tahallisesti syiyieny kuten edellisetkin. Tuii raivosi n.s. Peräsen kertoessa parin metfäjärmen mälisjä. Samn'u- luslyöhön ryhdykiin hei'. larmokkaasn ja Mjiinki»! eilen tulen ivalla iv oi ie- ufft. Palanut maa-ala on n. 3 heh- iaarin suuruinen, muita mahinko ei ole »varsin suuri. Ainoasi aa n pieni pala on kokonaan pilalle palanut. Sammutustyötä tchiiin 16 tuntia ja oili sichm osaa 28 henlilöä. — Kuollut. T. •!. 5 päianiä dixic-icn kuoli Saarijärven Lehtolan kylänsä 75- ivuodcn manha korpraali Äu-Slaa Z i k s t u s. Mainaja oli ttiit li >l>arwoja ■liueta clossa olelvia Itämaisen sodan l'o- tiiria. Aikanaan otii korpraali Sitt-lus, lutcn hiincn „köllin>sä" kuuluu, osaa Ha- ljunsuiQiit. minän puolustukseen. Äun »vainaja <i>- ft:f^eu »van »viimeiseen asti oli täysissä ruumiin n". sessa puhteessa onsi sijassa olisi pyydet- naottt ei oi eka ison utma hd o lliiek-j i o- ^wä liitottäwä!stWii>tvsaaren tuomio- soitlaa Maroja chseessä^ olelvain kus- kuntaan. Mnt:a jos ei tätä hallitus lannusten suorittamiselsi. Kus» liimi k«nmm m- Mtii. leimpaan paikkaan. Waa>san lääin-in kumerilöörin. nenivos Kasten de Doniin alam. ano. mus saada wirkaero ja elinkautinen e- läfc esiteltiin senaatissa eilen. Senaat-/huomioon paikalliset olosuhteet ja käy. * ! pääni lähettää hakemuksen kor- tämtölliset asianhaarat. Jos patkall.. kannattaisi, niin sitten Saarijärven tuomiokuntaan, toimon mukaan eri kä- räjäkuntana, riippuen asianomaisen tuomarin tahdosta. Tähän suuntaan kämrmät koko-uksen keskusrelut näissä kt)sym>yksissä. Täniän kirjoittaja ei tunne asetusta, missä nimcnoimaan määrättäisiin ni- mismiespiirin älin asukasluku nimis miestä pyydettäessä ja saataessa. Hy- min luulta.ivaa lienee, että nimismies- piiriä muodostettaessa olisi oteitMva jj&aimstsi*?. Helsingin raasiumanoikens julisti eilen Päälökesnsä neiti- Thyra lömberg'in jutussa pros. Sibeliusta, bos. O. S^uveniä ja toi)r. E. Löj. megreniä mastaan. Paatos oli jeu, raama: ZiaasluManoi/eus et katso sei- Wille täytteen että dosentti Simcn riisi •tehnyt poliisille anomuksen tui Ström, bergin sulkemisesta mielenvikaisten HÄtolauokseen, jonka muoksi doscniti Silvat mapMiteitiin kaikesta edcsmas- luuAa. Sen sijaan katsoi raasluivan? oikeus selmiLe käyneen, eitä tohtori Löftvegren ei ollur noudauanut tar peeksi suurta iarlkuulta Mirassaan se- kä että prof. Sibelins Lapinlahden mielijairavhouolauolson johtajana oli rikkonut moiina-sa olemia ase.uksia Nvisiaan, jonka »vuoksi heidät kumpi- .in Äi. ä!:n 40 lumun 21 ^:n 1:sen kehdon mukaan tnomitinn wirlaw:r- heet<ä tolhi. Löftvegren Iiii) ja prof. S!l>elius 300 mln sakkoon. Ntt Strömbergin oikeudcnk.iy.tlla- pulai>neii, holvioikeuden auskultantli n:i- ^'lgnes Lundell, joka o:tcu:-ccn M. iämässään kirjelmänsä oli syyttänyt Sosenlli Simeniä ja prof. Sibeiiusla erinäisiltä rikoksista luomiinui R. L:n 27 lmvun 2 §:n 2:sen kohdan mukaan tunnioitlloukkaukscsla, joka ei fuitnt» kaan ollut tapchiunui maston parem paa .tietoa maksamaan sakkoa dos. Si- menin loukaamiscsia, 100 ja prof. Si- ■liittoutuminen. Masia silloin, jos ^liulscn louklaamise-ia ^00 mk. pormartlliset iulisrmat luokse nme ja- -Tiohioru Sibelius ja Lösivegren sa- noen: me seisomme siinä kysymyksessä moin kuin mi Lundell ilmoitimat lelban kannallanne. Siinä tapauksessa iijpjnuixoniyytiä pää ökseen. ■chi<ä .tvo;'taisiiu ajatella ja puntitta on-. to tarjous oiettauva masiaan n^at ei ja \ ———— luonnollisesiil me eitä porlvarilluet ^ ^ * ~~ määra-simme yhtymisen <hdoi. ~J o akepaaoma ■Mutia rhtä marmaan kuin yötä stu >?kttch. Ma«..tespankl. (^nöt«wn. raa päimä, ijhtä maemaa myöskin on. >^bankul) on ^cnoat>.ll« ilmoitanut. «t- ettei porniarilliset sellaisina wilpli'.vmi- o;ofcp(idOtno 1 mtlj. m., on tay- tm liittolaisina luokjem-ne .ule. ")iuU »^knu>. ,a cm ,en 10. mma on lähti n Kvai oinai tario.uktenja. Ne alkamaan t.k. 16 p.na. tanvitsemai 'työmäenhuokan apua Nxtin siksi, kunnes chtimäl rakentamaan luok- >ka«uj'ensa ympärille tarpeeksi n>ahman ltnnotukson. Senjalleen miertvväl he jo keinoja •entisen liittolaisensa kuristamiseksi. HeÄait päamaaliirsa on pääsrä emi- st:n — iai jotakuinkin sicdettämiin — ..laillisiin oloihin", jolloin woisin>at jatkaa entisiä poropomarillista elä- iiiLän^ä. ft)Ä>ä htjiväsli, maata rau- i)allijestt ja elää huoletonna tl)ötäteke- wän kansanluokan kusiannutsella. Por- n<arillisei puolueet meillä sekä muual- lakin, mm joka -hetki malmiit hiero- maan kauppoja taantumuksellisemman- fin. halli luk sen kanssa saadakseen suo- ■siolla ja sominnolla n.s. perusluslailli- suuden lähieitä, joista taantumus on jo pailhaaii ytimen pois jyrsinyt. Se on heidän loillisuuslurnaiUlnsa^.n pe- rimäiseuä tarkotuksena. Woiko köyhälistöpuoiue luottaa tuollaisten lintolaisten apuun talou- delliseen ja iivaltiolliseeu nvaliaan pyr- tiesjääii, ■iiilkimällä ja peräiintymällä maita Ivallankumol!>.'sell!seSla ol)jcl- ^äsilyksemme m ulaan iulee ivasiaia eittpzmäiiä kieltämä?- ja ficlim tvoimissa, kertoili hän »icin aikansa tapahtumista. Ten ajan ti — Tilattoman mäestön lainarahas- to. iPeiäjän^eden kunta on anonut en- ti.sen 12.000 mkn suuruisen lainan li- siiasi 9,500 mkn lainan tilattoman itoäesiön lainartthastosia. — Tullitulot läänissä. Kuluneen kesäkuun aikana läheuÄvät läänin tul- likamarit lääninrahastoon tulli- y. m. kantamiansa -maltion .tuloja seuraaleat määrät: Vaasan tullikamari ;>20.G00 mk, Kokkola» 57XJ00, Pietarsearcn 122,000 mk, Kristiinan 39,000. llu- denkaarleptHn 3,000 mk, Kaskisien 1,800 mk. ja I y m äsikylän tullika- marisia 13,100 mk. S dis yhteensä Sö2,100 m?, joka on 310 t 3Q0 mf. Wa« Näin „Sorw:un Doiina". Mutta eiköhän nyt juuri Venäjään näh- ral kochnaalnnme kuivan perin ijicVuttit. ' . ' ' . . ja t^simvällPksi, sommoisia ei enää ^ kanta kalkilla suomalai- chisct herrat ole. Meistä smvinuj njitt* |illa, jos kerran kanta määritellään ien ti Sikstus seudullaan. ?Uihn .sec 'n näh- mukaan, kuin naarakin on sama. We- tiin tuo kookas. rtMikäs soiuri, rintama uäjäli mirkamallchan uhkaa meidät urho, ahertatvan kunniakkaissa rauhan Un - ]a , na , .uhota, mutta ei mitään toimisia, joko kalastelevan tai tehden suutarin työtä. >Waina>ja oli luonteeltaan leikkisä ja perin ystaivällinen, eläen tyy- :ywäisenä pienessä kamarissaan, jonne mielellään meni kuulemaan scturin muistoja. Lopäapä raudassa pitkän marssi.fi 'jälkeen kotoisissa mullissa, ketpo ivanhusl Aatu K. — Arpajaislupa. Koskenpa^n rukous- huonetoimikunnalle on Miiöuneiiy lupa panna toimeen arpajaiset h.'inä- tai elo- kuun ajalla rukoushuoneen urk!>rahu.'ion h>)iväksi. Slvpajaiset m<?hdollisestl tulee pidetläwäksi heinäkuun miimcisenä pai- wänä. — K oma on »Nvon kohta. Niin oli eräänlin lvaimon poikaraukoilla Korpi- Äiti set olosuhteet määräisrmät nimismies- piirin muodost>utsen, niin aitran Zrar- masii tulema Äänekosken kunta olisi yksinään tchtämä nimismiespiiriksi. Ja luulisilhan tuossa noin maneliaaksi te- tähden Ey n siä n s,?dän»,aalla. Äiti cli Veen^i/ivässä kuiiiiassa kuin Äänekosken, »^t lähtenyt kylään ja sanonut pcika- lchdelle järjestystä malmomalle heitti- 'sille: ..olkaakin nyt hiljaa kotona. ic4 lölle löyil/iväii kylliksi työtä 'a huolta. Ulkoi»uoiovsakin puolesta tulisi epä- mukaivakfi Uuraisten •kutinan yhdistä- niinen Äänekosken kuntaan tehdäkseen ja tullakseen yhteiseksi »imismiespiirik- si. iftaikessa tapauksessa iulee niniis in ies asumaan Äänekoskella, tehtaan takia. Uurainen jäisi tuonltnsekst pu- 'källe pistämäksi soikulaksi, takamaaksi, jolka »vaan yhdellä nurkallaan koskeitai- si Äänekosken kintaan. Sitäpaitsi on U:nen Saarijärmen tuomiokuntaan xuuluwa ja tietääkseni on Saarijättvi ja Uurainen ainoaStvM yht«»ch nj» erityistä puoluetta siitä. Eito siis kansana, yhtenä ja jakainaitomana, ole suä uhkaa noustama torjumaan- kin. iZVaikkapa tässä »suuressa knsymyk- sessä" esi in nyt täisiinkin 1'hteiiä kansana eikä puoiueÄta, niin ei silti mi elä olisi tarmis pelätä, että puolue-elä ua olisi meiltä iäksi kadonnut, ^.^aciditaan ivain sen laskeiuumista ja tyyniyinislä, jotta sisäincn eheytemme tcis sä kysy- mylscssä näkyisi tyllin seilväiiä N'iholli- sillemmekin. Äun aikoinaan P»0la hukkui Wenä- ! jän mäkuiKillan pakona mana, hukkui se ^ juuri srksi, eitä puolAe-elä-nä t)eikonsi siellä yh.eiseii suuren puolustuksen. Matin teette pahaa, niin hakkaan teidät pahaiHpäilvaiscksil" Ja niin eukko lähti kylälle, jossa ehkä hiukan ivii«väh:ikin; ainakin lasten mielestä aika tunnu pit kältä ijotcn he rupe>siwat leikkimään ajan kuluksi. — Mutta tooi onncltomnnttal Nyt särkyi lasin ruutu! Tilloin ei muu — Piispa Hermogen kirjailijoita w«S taan. Äasani-.sa p<rrhaillaan pidettmvästä \ > läheiy^kokouksesia ilmoitetaan Nusk.^lo- wolle, että tunnettu Taraioivin pii.?pa ■ . . ■ ,» o- • !Hermo>icn noöti kokouksensa kummfts-»» ta keinoa kuin lahtea kapalamak.>en. Vi*!,. • ... 0 . .' . . ' >°I°> «M. H*m»> ?..???- minkä jaksoilvat, ettei ivaan äiti hakkaamaan. Juostuaan loirStamatkoja saapuvMat he suolle ja isompi poika alkoi wa.jota. Pienempi, joka on S:n wuoden manha, huusi wanhemmalle welj-Ileen: ehdi ll ' in 1"lkcmisesta pois kirkon yhjoydestä Ehdotus ci saanut kuitenkaan enemmis- tön kannatusta. — Suomen sotilaspiiri ollaan jälleen aikeissa muodoitaa. tietää Rjetsh kertoa. Karjalan matkalta. | (Jatkoa). „?!amulla «.'arhain kun aneinko nousi" nousi mcidänkin michincn sa?.'i Ätipu- rin ivinliikainaric-sa. Zievaniin .tap- laukiil" ja hiMauiin ivaunuun. j.'?a ladii kiiiämäan kohli turhaa Äarjalaa. Anlrran ascmalla taas taivailiin ^mairalli käy- nccl joutluemme jäsenet, .»lutlli o!:.vat. Ei ollut kukaan hypännyt kosken kuohui- hin. Touvo oli ainoastaan nähnyt ihan luoreel »venäläisen naisen jälei rannalla koc-lea tohden. — Äaronilla oli taotut kiiviä laynnä, joita sanoi „i"tlin!tii" päässä isukcliancensa kuohuista ja joifa ci ainakaan matkalla Jvähcnhtncct hänin taskttissaan. — Änvi taas cli rakastu nut erääseen »(tyuitQci-ftcutn'' j n e. ^ioiSta mieltä Iisasi ivietä sattuma, sola toi ivaunuttmme erään ljilptin kar jalaisen «balalaikan" soittajan. H a n soitti ja lauloi „Mtcloscn-jiaiiaa', kuinka ^Mielosen-Liai'an »valkonen hame ?n pu- nasella nauhalla kaniaiiu, ^a taitaa se olla Mielosen-Äaisa Kaapron-^ussille pantattu" j.n.e. Hilpeällä mielellä saaivuimmc Llisen- ivaa raa n, siitä huolimatta «vaikka mie- hemme ei enää maisapuolclta näyttäneet oikein tyypilliiiltä manitaslipapoilta. uofaa ja kahmia' seisoi seinissä .syl- teissä", mutta kun sitä ei ollut, niin po» jat uhkasuvat tcnvala kaikki Eltsemvaa» ran seinämaalaukset. <5lisemvaaran maanmiljely^koululle menimme «rsematta apostolien ■heivosella. Taimmc ySiaivällisen tvaStaanoton ja oi» ivan opastazan. Mieli oli jall?:n hiitvä. Mieluiseni mie»; wei ensin talon talliin. Tiellä seisoi k.k. ori n:o 300 .^lo". talon sä ori. ci mikään erinovtainen. ja erä» 6 »vuotiaS 123 cm korkca lääpiöhemoncn, jolla kuuluu olevan «luonto kun tohio- rilla lja tcutvat kun raudasta". Talonsa on kaikkiaan 27 hcivoSia, niiötä paitsi ..Zloa" myös 3 tammaa k.!irja!-sa. Aankkoja, hytvin ruokittuja on N )öhc>vo- setkin. Talli ci kehumista kestä. ivallisia natveitaan, joka on »aiiba niinkuin edellinenkin, kuitenkin kiivtsiä ja n.s. lyhtynatvetta-tnallia. 3itu-f-:i:3 on sementin kanssa tehty. Aonsäi.iö on koko suurcn näivetän mittainen, !.'isella sitvu- seinällä, josta wcsi ämväröidään tch- main cdcssä olemiin ruuhiin. 5iiiunipiti« mci lchmillä o-limat Jjyivin laitetut. 1'yp» uttv>iä lchmiä on 111, cli niinkuin enti nen mieS sanoi kun wetäsi kolmella isor- mellaan seinään: «hundra el.va". ^eka- rotuinen on karja ja sen lvuotui.ien kes- kilitpsy wähän «vti 2 tuhatta kiloa »vuo- dessa. Maito nmydään Pietariin ja saa- tiin »viimewuonna 17.»—3°^ p- litralta. Suutuit tekemän kauppani'a maikka häntä enemmänkin olisi. Kelpaakos sitä silloin olla.karjamie»'.