N:o 119 (61) — 1910 KHSKI-SUOMI Lauantaina" toukojani 28 pmS Arv. kauppatuttavilleni ilmoitan, että torin varrella oleva maatetaan 1 p:>tä omaan talooni Kauppakadun varrella (ent Sorrin kauppapaikka), jossa edelleenkin tulen arv. yleuolle kaupaksi pitämään hyvää tavaraa päivän halvimpiin hintoihin. 1917 R* Saarenpää. 1—8 Kansallisen herätyksemme ajat ovat vuosia, r joihin jokainen mielenkiinnolla haluaa tutustua. Näitä aikoja käsittelee K. A. JÄRVEN uusi, n. 225 siv. laajuicen teos Harr y,= Romaani kansallisen herätyksen ajoilta. Tämä uusi romaani alkaa ilmestyä lehdessämme kesäk. 1 pstä. Kiireht knä ajoissa tilaamaan KESKI SUOMI. KESKI-SUOMI maksaa kesak. alusta vuoden loppuun 4: 50. KESKI-SUOMEN konttori. Kuollut. SbomaL 1 k. l i. Kkihollft ilmoitan, ett* rakas vaimoni Ida Marianna Stanley (o.a. Leivonen) lyhyen keuhkotaudin Mirmstattnaan knoli toakok. '26 pnl klo 11,15 illalla Lepptvudella, 24 ▼. ja 26 pn i lise- M. Pai tai minaa, kaipaavat hauta 2 veljel, 8 *i«koa, Ui ja » ti »eka ka»- vattxvanhemmat ja aaari ■okalais- piiri. tl*bn Stanley. Niin tnrvainasti, Niin laottava» i, 6a armot Kristuksen omistit. Ja lap- »en lailla niin haolta vailla, Sl p&4- , ai lepobon kallistit. t Siis rauhan maassa tuoli' sotaaaa- »a, Nyt nauti lepoa soloisaa! Me J- muistelemme ia «ionailemme sydlnMU f heilu rakastavaa. fc Omaisille ja ystäville ilmoitetaan tlten, ett» vainajan hautaa» tapahtua sunnuntaina kes&k. 5 ptol kirkonme nojen pftstyttyt Jyväskylin pit&j&n hautausmaalla. 1930 1-1 Kihloissa. Lyyli Reinikainen Karl Andersson Jyv&tkyU 1936 Tukholma I—1 Vuositutkinto Kuuromykkäinkoululla pidetään tiistaina toukokuun 31 p:nä 1910 kdo 8 ap. 1981 Johtaja. 1—1 W. P. K:n W. & U:seuran {fceitl* pyydetiln kokoontumaan Palo- nnnan talolle tAni-iltana klo 8. Jyväskylässä toukok. 28 p:nä. ZMUyliiil merimies foulu. F*"' - • JytväAyilän «terimieskoulun tarfoi- iirf^eno on amaa opetusta tiedonai- neisfa, jorka omat tarpeelliset laimu- reille ja perämiehille semmoMa suo- malaisillakauppalaisvoilla, «joitten fuU jeltajina taoimaäjd olcuvien sääntöjen mukaan ei ranviLe olla tutkinnon suo- rittaneita päälliköitä. Tätä päämää räänsä toteuttamassa on janottu koulu ryöÄkeamellyl yhden lukmvuoden. Koulun ohjesääntöjen mukaan Moidaan kouluun okiaa korkeimaan 20 «ppilas- «a samaksi lukmvuodeösi. Koulun M)s- tllkuLausi. LcStää marraskuun 15 p:stä joulukuun 20 p: ään ja keaväilukukausi tanmnik. S p:stä huhtikuun loppuun. Ensllmäisen lukmvuotensa lopeni toiÄu wiime huhtikuun 21 p:nä, jol- loin oppimäärän täysin suorittaneena annettiin koulun 10bi»tu» yhdelle oppi- laolle ja seitsemälle koulun johtajan t> siitä», ttiä He l>wat Hyväksytyt jutltnnostza- ?!äiÄä oli 6 näiltä paik» kakunnilta', 1 Tampereelta ja 1 Hel singistä. Kouluun PäästäSseek Maaditaan op» pilacklta 11) kuukauden meripalmelus. Mutta ennenkuin täydellinen päästöto- distus koulusta hänelle annetaan, Pi- tää hänen olla .täyttänyt 21 muotta sekä mähintään 24 kuukauden pMve- lus kauppalaivassa. Tämä jpavlvelns luetaan, jos je on tapahtunut purje- tahi höyrylaimoilla, siitä ajjasta alikaen, jolloin turkittama on ollut Mirassa ja palmeluHessa lamalla. PaVvelusta höyrylaimalla ei kuitenka-an oteta lu- kuun enemmäksi kuin puoleksi eli 12 kk. Ia »viime palwelusai-laa laske:- taessa ei joa ottaa lukuun palmelusta laidalla ruuanlantajana, lämmittäjä- nä, koneenkäyttäjänä tahi »vahtina rii- 'tutulla laavalla. Tämä edellämainittu purjehduspakko Maikeutiaa toulun menestyksellisiä toi- miniaa. Niinipä räydell' is e n to- dislutsen Miime temättuikinnossa sai main y!t s i oppilas ja loiset seitsemän «distulsen, eitä oivat 'koulun tietopuo lisen oppiinälärän suorittaiteet eikä heillä siis maadna enempää tietopuo- lisia oppia. Muita purjehduÄijan puuitmvan määrän muoisi eimät he saaneer sellaista wdislusia, joka heitä oikeuttaisi lsaamaan niuä toimia kum toulun tarloitus edellyitää. Täimän wuÄIsi kun koko ^koulun ole- massa-olo oppilaApuutleen lvuoksi woi jouiua -lvaaraon, Päätti nialluust-o wii- me kokoutsesjaan käänryä Anaalin puo- leen pyynnöllä, että Mwelus höyry- laiwalla woitaisiin lulea pitemmälsi kuin 12 «kuukaudeksi. Sillä tuollai- sia lpurjehduslaiiivalla purjehtineita on /sentään tällaisem sisämaan meri- mieskouluun niukalta tarjolla. Ja kun ne edut, Mika koulu oppi- määrällään ja oikeutuMaan o-ppilail- leen woi tarj-ota,, oikeuttmvat Zvain lai- wureilsi ja peräimichilsi semmoisiin suomalaisiin kauppalaiwoihin, joitten kuljettajat roimassa ollewien sääntöjen mukaan eiwät tanoit^ olla turkin non suorittaneita, niin on mielestämme hallituksella lyytä ottaa waltuusMi te- ke mä piMtö huomioon ja helipotiaa tuota purje^hduÄpa'kkoa, ainakin niin, euä hi»)Q)laiwoilla purjehdus woi- daa>n laskea enemimällsi kuin 12 kuu- kaudeksi, waiklapa aivollaan laskettai- siinkin wain puoleksi purjchduslaimal- la pupjchtimisesta. Aikomus on jo ensi syksyyn saada tä- mä lieivennys toimeen koluuun mar- laskuun puoliwAissä uusia oppilaita otettaessa. Opptwclwollisuus- IvsyMYS/ MmSinmmM lirjelm mis> lermMdlcmlle. Ainxm uusia näkökantoja. 'Eduskunnan ijäsenille on jaettu alla oleiva asiakirja, jFka on senaatin :a- lousosasion kanslian kirjelmän ohella saapunut pevustuslakimaliokunnalle, !u.i poliittista anomusta koskoman a- sian käsittely jo o>li miltei päättynyt. Tuomen suuriruhtinaanmaan Herra Ministeruvaltiosihteerille. Käsiteltyään istunnossaan kulmvan tammikuun 13 Pim Keisarillisen Suo- men Senaatin alama-ista alielusia vn- nä ehdotusta armolliseksi esitykseksi wal- riopäiwille yleisestä oppiwekwollisuu- des.a Suomessa, on Ministerineu- wosto tchnyi sanotM asian johdosta seuraalva muistukset: 1. Ensi sijassa < on MiniÄerineu- wcsto havainnut, ettei Senaatti, jol» ka tarimoljo o?ewien loinsaä^nöSten mukaan (OWs. Senaatille syysikuun 13 p:'ltä 1892, §Z 13 ja 14) ei ole aio te- oiSeutta lainzsäadäntöklipMyvslssä, olisi jsaanut ryhtyä laatimaan ehdotusta yl- lämainituksi esilykftksi eduskunnalle laamatta siihen armollista käskyä. Se Poikkeus, jonka Senaatti tässä tapauk- sessa on tehnyt sanotusta »vaatimuk- ftsta, on tämän nojalla katsottava llvääräVsi. 2. Tarkastaessaan iffe esitykseen kuuluwien, yleistä oppiwelwollisuutta sekä kansakoÄulaidoksen kustannuksia -koskemien lakiehdotusten sisällystä, on Ministerineulvosto huomannut, eriä molempiin lakiehdotuGin on sekotettu hallinnollisen lainsäädännön ja edus- kunnain käyttämän lainsäädännön nor- meja. Tätä nyK>ä on Suomen kan'akou- lulaitotisen särjestely hallinnollis-n lainsäädäntötoiiminnan alainen, ja e- duskuiman lainäsäbäntöpiiriin on w. 1888 siirretty ainoastaan erityiskysy- mys lkiorkeanchien maalaiskcmsakoullu- jen Perusiamisen edistämisestä. Tä- män perusteella woi tuskin pitää oi- keana lykälä eduskunnan ratkaistawak- si kysymystä yleisen oppiwelwollis»u- ben käytäntöönottamista ainakaan sii- nä laajundessa kuin Senaatti nyt on ehdottanut. Tahtomatta kieltää, että kysymys itse yleisen oppiwelwollisuu- den periaatteesta woidaan jättää kan- ^aneduskunnan ratkaislamM, täylyy kuitenkin tunnusiaa, eiteimät säädök- set, jotka eilvät kohdistu tämcn peri aatteen toteuttamiseen, woi kuulua e- dtrslunuan!lain!säädäntöin>allan alaan. Tämän perusteella on yllämainitusta lÄi^hdotuLsesta poistetiama määräyk set, mitkä koskoivat oppiaineita, o>petns- kiellä, koulujen luokkien lukumäärää, oppituntien lukumäärää, op'pilaid>'n koulunkäyntiä, waliion oscinotioa kan- sancipetu>tsen. kuslannu>!siin, cpelutsen walwonnän järjcstämislä, ajaiBohtaa, jolloin latichdotus ojctaan käytäntöön j.n.e. Samalla lailla uudestaan muodoZ- tetllttva on Ministerineuvoston m:e- lipiteen mukaan imMkin Senaatin ch- do:us kansakoululaitoksen kuslannulsis- ta. Ehdoiukscn mukaan jakcntuisuvat nämä kustaimulset kahteen ryhmään: 1) menoihin, joika suoritetaan kuntien Maroista tai eduskunnan osoittamista 'ivavoista, ja 2) menoihin, ijotka suori- tetaan wältioraihastosta. Ensinmaini- tu: woidaan määrätä eduskunnan miw- ' tämaikutulsella, mutia mitä tulee jäl- 'kimäisiin, niin owat niitä koskeniat sää- dökfet, sikäli kuin -ne kohdistutvai wal- tiora>haston lwaroihin, erotettamat eri- tyiseen hallinnolliseen lakiehdotukseen. Tällöin on Kaikkeinlkorkeimman pää- köksen mukaan tammikuun 17 p:l:ä 1908 kutakin erityistä menoa warten tarkoin osotettawa !se rahasto, josta se on suoTiteitcrwa. 3. Samalla kuin yllämainituista la- kiehdotulsista erotetaan hallinnollisen lainsäädännön alaan kuulumat säädök- sei, olisi niisslä, Ministerineuw.os:on mielipiteen mukaan, lchtäivät seuraa- wot oikaisut^ a) Meistä oppiwelwolli!suutta koske- wan lakiohd otuksen 2 Z:ssä olewaa wiittausta> »oppilasten äidinkieleen" on täydennettämä sillä lisäyksellä, eitä sanalla »äidinkieli" lässä tapauksensa ymmärretään tvenäjän-, suomen- ja ruotsiirkieliä: mitä taas niihin kuntiin tulee, joissa wäe>stö puhuu karja ia n li el- tä. niin on niiden suhteen määrättä- wä. että opetuskielenä on olema se kieli, jola kunta toiwoo; jos tästä ifyjtymyk- sestä st)nW riitaa, ratkaisee aasian Se- naatti tBiisiä nemvoin Kenraalikmver- nöörin kanssa. Meensä tulee niillä seu- duin, jois-sal ilväesiö on karjalaista, kar- jalan kielen olla sallittua kouluissa apu- kielenä alkuopetuksessa huolimatta sii- ! tä, millä kielellä Mmva oipetus kou- luissa tulee tapahtumaan. b) Samoin olisi ehdotuksen 25 §:ciän (jonka mukaan Kouluylihall!tuksm on katirttawa, että yösiiyiskoulut täyttä- »vä: pakollisen opetuksen ehdot) liitet- tämä määräys, että sillä, jjofa ei tyydy Mihcllitulsen päätökseen, on oikeus »valittaa «Änaailiin, joka lopullisesti ratkcise-e asian yksissä neumoin Kenraa- likumernöörin kanssa. c) OikeauSkoisten kirkkokoulujen suhteen olisi hallinnollista lakiehdotus- la täydennettävä seuraawilla mää- räyksillä: 1) oikeausko>iset kirkolliset miranomaiset oikeutetaan perustamaan Suomessa omia kouluja, jotka Mastaa» wat Suomen koululaiitoksen perusta- m ia alempia ja> ylempiä kansakouluja; 2) oikeauAoiset kirkkokoulut omat koko- naan hiippakunta- ja korkeimman k:r- kellis en wiranomai!sen wajlwonnan a- laisia ja on tällä oikeus määrätä ove- tuslhjelma suomalaisia kansakouluja »varten wah>oistetun opp^suunnitel- ma n mukaan, »valita opettajat, sekä Pä- temien henkilöjen kantta mälmoa näi- den koulujen toimintaa Suomen k>u- lulaitoksen viranomaisten siilhen ie- kaontumatta; 3) ne lapset, jotka naut- tilvat opetusta näissä oikeauskoisissa kirktokouluissa, wa>pantelaan käymästä Sucmen koululaitoksen perustamissa opPilaitolsiAsa, samoinkuin kaikista niistä seuraamuksista. Ijoita tämä M el- wollisuus tuottaa; 4) Suomen ^halli- tuifsen Mckvonta' oikea usko isiin kirkot-- lisiin kouluiihin nähden rajoitetaan sii- hen, että se saa määrätä päästötutkin- noissa läsnäolemaan Suomen koulu- laitokseen kuulmvia Päteviä henkilöi' tä; >5) opetuskiÄen — wenäjän-, ruotsin- tai- suomenkielen — määrää mät Suomen koululaitoksen alaisissa kouluissa kunnat, jota Mastoin kirkolli- fet ^viranomaiset tai- oiikeauskoinen ftu- rakunta määräämät sen oikeauskoisissa kirkollisissa kouluissa riippuen siitä lähteestä, joista Marat koulun ylläpi- tämise^si saadaan (jollei koulu-n perus- taja ole määrännyt erityisiä ehtoja). d) Samaan lakiehdotukseen on otet- .talvä huomautus siitä, että maaliskuun 14 pnä 1899 annettu Armollinen ase- tus Menäjänkielisten oppilaitosten pe- rustamisj/irjestyksestä Suomessa sekä niiden hallinnosta, kuin maskin maa liskuun 5 pnä 1683 ja helmikuun 5/18 pnä 1904 annetut Armolliset asetukset lastcnopetuksesia Suomenmaan oikea- uskoisisia seurakunnissa pysytetään Moimassaan. 4) Mämainitun uudistusehdotuk>en rcha-asialliseen puoleen nähden on Ministerineumosto kafsonut, että sen toteuttaminen jarkoletusisa laajuudes- /sa tulee olemaan Maltiolle sangen ra- sittamaa ja että Maltiorahaston Marat siihen tuskin riittäMÄ, niitä kun jo muutenkin runsaasti käytetään kan- lsanopetulisen menotjen suorittamiseen. ^Samalla kun Ministerinemvosto ei ^katlo oleman esteitä sille, että mastai- suud-essa Maltiorahasto ottaa osaa näi- hin menoihin samaCto prosentilla koko mencavmion määrästä kuin tähänkin saakka, katsoo Ministerineumosto kui- tenkin, että koko jälellä olema osa i>lc; =- sen oppiMeVvollisuuden aikaansaamisek si Suom essa tarw il taivasta määrära- hasta on otetlama niistä Maroista, jo:ka eduskunta larkotukseen osottaa. 5. Senaatin lähettämille ehdotuk- sille annettu nimitys ,/kaki" on, k.'sä- kuun 27 (heinäkuun 10 pnä) 1902 an- neiun Armollisen asetuksen määrälis- te:i mukaisesti muutettMva kaikkialla „a rmolliis eksi as e t uls eksi". ). Ztiihin lohi iin lakiehdotuksen tekstiä, joiss» esiintyy nimin}» »Suo men Senaatti", onlisättämä sille ouiis- tettn korkea a rivon imi »Keisarillinen". Somalla kuin M!nislerineuwosto ylläesitetyn nojalla on sitä mieltä, että puheenaoleiva lakiehdotus on palaurei- lama Keisarilliseen Suomen Sen>:at- tiin uudelleen laadittamatsi oso:e-tiuun suuntaan, ei Ministerineumosto ole haivainnut oleman esteitä sille, että ne ehd-otulset hallinnollisesi aseiuksiksi y- leisestä oppimelmollisuudesta ja kansa, koululaiioiisen kustannulsisia, jotka Scitaatin tulee laatia, jätetään edus- kunnaille lauiunnon antamista Marien siinä järjesiytsessä kuin heinäk, 7/20 pntä 1906 annetun Walliopäiwäjär- > jeölyksen 31 § säätää, j Tästä Ministerineuvoston lausun nosta saan minä kunnioittaen Teidän ylhäisyydellenne ilmoitta<r. Ministerinemvoston puheenjohtaja Valtiosihteeri StolGin. MinisterineuMMon toi-mituspäällikön apulainen Plehive. Vira.1 lisiay.m. yleisiä uutisia. Suomen rautateiden kavtMelpoisuuS malta- kunnan rai tatcidcn liit- kuwalle kalustolle. Korkei>mmas>sa paikassa on myön- nyt ly siihen, etiä Suonien tv aition Ira- roista käytetään ennakkomaksuna 453,878 mk., jotta Miipymäuä moi- täisiin alottaa ne muutostyöt Suomen Maltion rautateillä, jotka oivani tar- piMset kei!sarikunnan rautaieiden liik- kMvan Musion esteetöntä täyttämistä Marten millä ehdoilla, et.ä mainittu ennaMmaVsu korwataan kulkulattcS- rahaston Maroista M. 1911. O Iunnetu8ti K>vi3 Miesten pukukankaita kotimaista ja englantnaista Taimistotta, myytävänä M. G. OKSALAN kangaskaupasta. — Kenraalttutvernöörin kanslia. slMLsen ensin kokoontumien osakkai. Korkeimmassa paikassa lapahtutiecsia dtn käsiteltämäksi semmoisen toimenpi- esittelyssä on MoÄowan kaupune.tn- teen Maralta kum ohjesäännsn 45 päällikön kanslianapulainen, kolleeuin- §:ssä mauri,aan. asessori Mladimir Kan'oanro'f nimi- ^ ä, , rt tetty Suomen klenraalikuivernövrin tvttäminen " tsilaitoksen tveuälals^ kanslian osas-cmpäälliköksi. H — Sikainhoidon edistämisekit on se- naatille m»>önnetiy lupa, jos maltion Marat sen myöntämät, ottaa w:n 1910 menosääntöön 30,000 mkn määräraha, minkä ohessa senaatille on annettu :ci» meksi laatia tarkemmat määräykset määrärahan käyttämisestä. — Suomen rautateiden »virkamies ten hautausapurenkaan sääntöjen muti- toisille on anotin senaatin ivahioistus- ta. — Senaattorien kieltäytyminen teke mästä »valaa. Matitusasioita esitel- täessä keskimiikkona talousosaston ioi _ Perustusiakimaliokunta on mietinnössään ehdottanut alamai sesi! anottamaksi, että chdoius Suomen iuotfllaitlLsen muodvstamqseÄa MenÄäi^ksi laitok- iselsi saisi perustuÄaimva-slailena ja muutenkin turmiollisena raueta. — Painohallitus eduskunnan mie lestä lakkautettmva. Käsitellessä, in torstaina maltioilvarainmolt »kunnan mietintöä maltiomarain tilasta Muon« na 1908 annetun kertomuksen johdosta pääni eduskunta maliiocvarainivali»- tunnon ehdotuksen mukaisesti lausua, etiä painoasiain ^ihalliius olisi kauiettama eikä mitään määräraha- sessa osastossa kauppa- ja teollisuus- Marien enää merkiiiämä meno- toimituskunnassa, Msi esittelijä, pro» anrioon. lokollaiiihteeri Walter Nordlund» en» i — Kotiseutututkimuksen edtstämi- neukuin Esittely alkoi, saada Pöytäkir- ^ nen. Ainoapa lösitteiiM hlpväk^i e. s " '" ' duÄunta kesumiitkona savistiyÄvalio- 'tunnon mietinnön ja päätti anoa, että Suomen kotiseuluiutkimukscn keskusivaliokunnalle nryönnettäisiin 10,000 m>kn Muotuinen määräraha kolmen m:n ai.'a»a muodesta 1911 al- käen totiseutututk-mutsen edis:ämi- se^si. — Haagin konferenssi. Senaattiin on kenraalitmvernoörin kanÄiasta a» sianomaista loimenpidenä Marton jaa- Punut Suomen minisieri!ival>tioisihiee- rin kirjelmä lou^k. 14 p:I:ä 1910 sii- hen kuu luovine liitteineen koskema kan- sainmälistä kongressia l)hteiskunnallis- ta Makuutusta avarien; kongressi on Haagissa tämän tvuoden syyrlkuulla. Päätöstä pytjtää kenraalikumernööri aikoincan ilselleen iäheieilämäksi. Mai- nttussa kirjelmässä ibmoiietaan että Älan-tomainen Pietarisia olema lohet- iiläs hallituksensa toimesta «m kään- iym)t u^oclsiainminisleriön puoleen Mjiäen osaa-ottamaan sihen kansain- maiseen kongressiin, yhteiskunnallista makuutusta morien, joka toimeenpan- naan .Haagissa stMk. 6—8 panoina 1910. M)ö:Ä ii näen -ijl^beu kappaleen >.0!igwssin painettua ohjelmaa, on 2 dcpaneimentti ^enä ^ M. Suomen kanÄia tarkastaisi ehdotulsen ja ilinoinaisi kongressin päätMesiä. — Rautatiehallituksen ratatirehtöö- rin mirkaa oerat hakeneet enstmäisen luokan ratainsinöörit K. K. Siier ia E. F. Winter s^kä tte- ja ^vesirakennus- te n iii.thailltulk?cn ovairhempi insinööri L. G. Ltndqmist. — Asetus poliisilaitoksen uusimises ta. Senaatissa ali torstaina esillä ky. iymt)s ehdoiulsen tekemisestä maan kaupunkien uudelsi poliisiasetukseksi. lainmalmisteluMalieikunnan tarkasms» ia maaten iaati-ma ehdotus ja kaupun, timiraniomaisten ja kumernöörien sinä antamat lausunnot. Senaatti jätti a- sian maliÄuimalle, johon tuliivat se- naatiorii Markoff, Saarikoski ja krei- mi Berg. 6no§fontstaiit§toira tnrBoiäiintö IIII. Armoll. asetus suostun ta rahaston menosäännöstä 1910 on mahlvisieitu korkeimmassa paitkassa. SotaDintn Ms mlliMm pöflllöraiftslä. Esittelyssä korkeimmassa paikassa on määrältly, eitä maltioväimäin zuh- lclliset lopettajjaiset tapahtumat maa- naittaina tämän k tn 30 ptnä. Suomen obliaatsionit Lon toon pörssissä. Maanantaina nousi Suomen obli- gcisioonisn kurssi Lontoon pörssissä 99:Ää 99 V^'-aan. MmlisUMssms. jow. eduskunta parhaallaan lai -ksi mii meistelee, onkin löksähtänyt uudelle Pietarista tulleelle karille. Wiit- taamme lehtemme toisessa kohdassa olemaan ministerineumoston^ kirjel- ^ m ään. Sen mukaan on lakiehdotus poiautettama takaisin senaattiin uuteen muoteon tchtÄvlM jaan tehdä seuraaman lausunnon: »Koska, mikäli esittelijälle on ta n- nejtua, jäsen, senaattori N. von Kot- hen ei cke tehnyt O. K. 1 : 7 § mää- räämäätuomarinmalaa sakosta esii»is- listalle on otettu erinäisiä M alitus- asioita, jotka on alistettu k. senaatin harkittamälsi ja ratkaistcdvaksi, on esit- telijä PakMttu huomaubtamaan k. se- naattia siitä, että, jollei senaattori von Kolhen näin ollen pidättälsdy osaaot- itämästä matmitti^jen asiain föiftidnim, esiitelijän käsichksen mukaan päätöksiä tehtäessä tulee tapahtumaan sellainen -lucmicmichekuin O. K. 25 : 21 ztssä edellytetään. Tähän lausuntoon yhtyi maskin saman toimituskunnan määrätiy apu- laiscsiitelijä »varatuomari Harald Hell- ström. Mainittuun osasten kuulumat, ku- ten tunnettu, senaattori Mrenius, Hedlund, kreimi Berg, von Kothen ja Saarikoski, soista kaikki muut, paitsi senaattori von Kothen. cwat manno- neet säädetyn tuomariMvalan. Ensinnäi^en olsMon jäsenistä, johon kuulumat senaattorit Markoss. Kraarz, Rainesalo ja Hosiainoff, eimät senaat- torit Markosi ja Hosiainoff ole^ teh neet tuomarinvalaa, minkämuoksi ia- notussa osastossa on ainoastaan niksi, s.o. ei tuomionmoipaa lukua, säsemä, sotka omat oikeutetut käsittelemään rx>- litusasioita. — Ulkomaalaisten ottaminen Suo men kansalaisiksi. Senaa^sia esitel- tiin tiisiama kenraalikumeraöörin tie- donanto korkeimmassa paikassa anne- nisja käÄhstä, sc4a kosk.'-. ulkomaa- laisten orkinista Tuomen kansalaisiisi sekä heidän tansala>!sw'lmollisuuksis- taan Mapauttamistaan. Senaatti Päät- ti ottaa tämän itowtu!Vi pöyiäkir- lonnila. MäärÄMen mukaan o'vor kt)symyk- sessäMval aisiat käsiteltäiv.U siinä jär- jc< liksessä, mKä yleensä cn noudatti- ialva henkilöitä ZZenäsän o!amaisiksi o- n> taessa ja siitä mapautettaessa, nimi:- täin siten että minis!<'rineuwoston lautta anomuksiin han^iiaan majestee- un suoslninus. Jos fo'.'mukjft tu!e- !wat keisarikunnan laito^i.1?, on sisä- asiainministerin kenraalikumernöö' iin kautta pijydettämä Suomen senaa tilla niiden johdosta lausuntoa. Jos taas anomuilset tulemat Suomen mi» ranomabsille, lähettää keuraa!ikuwer- nööri ne senaatin lausunnon ohella si- säasiain ministerille en.N!i mainitussa järjesttMessä käsiteltämiksi. — Suomen kansakoulunopettajan, leski- ja orpokassa. Kaikille Mirasta eronneille kansakoulunopeitajain leski- ja orpokassan osaikkaille on kassan jo^V toPuniö lccheitäM seuraavan kt.'rto- lirseen: Koska kansakonlunopettajain leski- ja orpokassa nyttemmin on ollu: 30 M. toiminnassa ja opettaMvirasta eron- neet kassan olalkaait yleensä näyttämä: oleman siinä käsityksessä, että he, kas- san ohjesäännön 8 §:tt nojalla, olisi- mat mapäat enompien »vuosimaksujen suorittamisesta kassaan, on asia tämän kemään kuluessa ollut kassan johiokun- nassa perinpohjaisen pohdinnan alaise- na. Ja on johtokunta, joita ^m^uys tulisi eri nälkÄannoilta malaistnksi. kuullut asiantunlijainkin — sekä tuate- niatilkojen että lainoppineiden — mie lipidettä. Sittenkuin nämäi omai ktr- jallisel lausuntonsa asiasta antaneet, on zjohtokunta, yhtlKnt niihin, huoman nut mainitusta Pykälästä käyivän sil mille, e:tä eronlsaanut opettam, jos hän tchtoo kansan osallisuudessa p')?t>ä. ei moi pääsrä muosimaksusa suorittama?- ta, ennenkuin hänen suorittamiensa naksujen swmma on ljhiäsrntn kuin nykytien muosiinat!sun 30-ker:ainen määrä eli siis ensimäisessä luokassa 2,400 nilk. ja toisessa 1,200 mk. Täten tulee, koska suoritettujen elä kemaksujen määrääjältä '/« 1880— V 4 1910 tekee 1 luokassa kaikkiaan 1,694 mk. ja 2:ssa 847 nrk, mi!>en osakkaiden, jorka kassan perustamisesta asti oevat säännöllisesti suorittaneet ina'ksunsa, su orn taa mielä 706 mk. 1 luokassa ja 353 mk. 2:ssa. Saattaen tämän tiedoksi ja marieen- otettamalsi johtokunta samalla il.not» taa, että sjoGokunta, atsian luontoon katsoen^ M päättänyt Mätä ^ämän kZ. Hmttii «tsiMil lilkimti. T. ?:n 25 p:nä on korkeiuunasia paikata nNMNiyny senaatin alistuk- secn, enä Hämeen mesistöihin saa:ai- siin Perustaa järnxn minausretkikun» ia ja sen ylläpitämiseen käyttää muo desta 1911 alkaen, jos »valtion marar näynÄvät sen miMUÄmän, 32,.'37 mk. i0 ptn suuruinen muotuitten mcär.ira- ha 17 muoden aikana sckä sitäpaitsi per ustam istustanntfisi in kaikkiaan 32,710 mk. — Snntaitt sairastuvat. P .juruirn kunnan sairastuivassa hoidettiin u?i:me muvnna laiMiaan 136 sairasta, j^iSicr ivuodcn tulvima kirjoista termeinä 72, elpyneinä 38, parantumat» taiinna 11 ja kuolleina 11; wuote.'n l'^lv jääneiden luku on 4. — Eläintaudit. Maahan läänin ku« avc-.noori im t. (. 25 p:nä määrännyt piiiieläinIääZärr O. A. Muorion tuver» kuliinilla talffaStamaan Taipaleen talon nautakarjan HywäSkylän pHäjäiji — Maanmittaustoimitukset. W-i<rsan» läänin kmvcrnööri on määrännyt mo<«mnittari St. F. Pc?to>scn hatkonu- sclla «rvittamaan lalokaS Kustaa berlin «nislaman SM eli 0.1042 ma,u: P«llonpää näniscn osuuden Paanalan pcUmö:a>voa n:o 1 1Iu.raist«n f-:äjän Luukka järven k)l^>Ssä. Kuwernoöri on «vahwiStanut PromuS» tin talosta n:o 0 Pihtiputaan pitäjän Pihtiputaan kylässä nimismies Gideon Petieresonille ja hänen viaimollensa Bertha Maria Petterssonille «ronctun Toimisto-nimisen patStaillan, pin:a-al. 0.«!j ha peltoa ja 0,12 ha niittyä, mistä maaÄa PeUersion on maksanut SCJ mk — Panttikawaltaia HammarstrS» pa?^i t^Niin ?<Ä^tvii?k<ma liäänin ivanki» la a n. — HcLs.2.