IisusQtaiva lokakuun 22 p:r»ä rillilllk I.DZZ'?! 1910 - X:o 123 - 3 Suomen Kultaseppä Osakeyhtiö. 1LS31 Suurin varasto Suomessa alaan kitu- luwia Valmisteita. Myyntiwarastoita ja Tehdas ja tukkukauppamyynti Turussa. LittoiSteu PesolaitoS, omisi. M. Hampf Maatteet uoudatetaav ja lähetetään. Puheli» 12 27. — Littoinen 7. Lokakuun 22 p:»ä. Men meksni —« » M M0I5M! Metsän myyminen on hywin vaka va asia. Ja kutienkin useinkaan ei ajatella, miten metsänsä möisi kannat» tavimmin. Lukemattomia esimerkkejä löytyy sii tä. kuinka metsänostaja muutaman sa dan, ehkä tuhauneukin markan armos ta on ostanut metsää, josta hän sit ten itse on ansainnut kymmeniä tu hansia markkoja. Ja vaikka kiihtynyt kilpailu ja ko honneet hinnat sekä metsien vähenemi nen olisi kaikkialla pitänyt arvata met sänomistajien silmät ja pakottanut asianomaiset myyjät varovaisemmaksi, Näkee ja kuulee kuitenkin lukuisia esi merkkejä siitä, miten armokkaat, »van hat metsät myydään oirvan polkuhin noista, jopa oitvan laskemattakin, um pimähkää», hinnasta, joka kenties nou see kymmenkunta penniin usemman markan armoisista puista. Tietämättö myys ja välinpitämZttömyys on usein jyyttä tähän kaikeen. Muita seuraukset tällaisista kaupoista koko maamme ta loudelle ovat siksi suuresta merkityk sestä, että jokaisen metsänmyyjän eh dottomasti tulee pilää velvollisuute- aansa tehdä voitavansa parempien tu loksien saavuttamiseksi metsästänsä. Miten metsää sitten olisi myytävä. Ma kauppa tulisi myyjälle edulli seksi? Ensimäinen edellytys on, ettei met sää Myydä summakuupalla. Jok'ikinen Myytävä puu on laskettava ja luet telo laadittava erikokoisista puista. ZoS myyjä itse et voi tätä metsän laskemista toimittaa, käyttäköön apu naan ammattimieStä, jonka tarjoama »pv helposti tulee korvatuksi. Kulin kaadettava puu on ennen myyntiä lei mattava ja että kustakin leimatusta puuSta suoritetaan määrätty hinta. Mitä metsän kaatoon tulee, on edullisempi, että myyjä toimittaa sen itse, sillä silloin voi hän sanottavassa määrässä säästää vuoren kasvavan metsän turmelemissa. Suurempia met siä myydessä on paras tarjota metsä vähintäin kahdelle ostajalle ja mikäli mahdollista on vsctntiova, että kaup pasumma Maksetaan ennen hakkuun alottamista. Ja ylimalkaan myytäköön sellaisia puita, jotka jo ov-t kypsyneet ja joit ten myynti myyjälle on kaikin puolin edullinen. Ulkomaan puutavaramarkkinoilla on kysyntä suuri. Rahaa onkin maahamme Virrannut suuria summia puista, mutta Verrattain pieni osa on solunut varsinai sen Metsänomistajan kukkaroon. Met sokaupoissahan juuri on vääryyttä ja keinottelua harjoitettu siinä määrin, että selkää karmii ajatellessa, miten tietämättömiä myyjiä on petkutettu ja nenästä vedetty. . Tarpem ja metsänomistajille hyö dyllisintä on, että ennen kauppaan ryh. tymiStä käännytään jonkun puolueetko nau vsianymmärtävän henkilön pilv een välttämättömiä neuvoja saamaan. Silloin kauppa kymin käy ja tyy. chväisenä moi metsänomistaja viedä »hansa pankkiin. Hurun kanp. ja läänistä. — Hovioikeus. Au s. Mlta nteik si homivikeuteen on otettu j»kit. kand, Gustaf Aifred Norrmensekä akit. ylioppilas Toimo Wuorinen. — Aauppkas K. Kesillä, joka )llitiotieonnetlomuudc.'sa tiistaina sai jim pahoja ivominoja, ei vielä eilen Illalla ollut tullut tuntoihinsa. — Askeine» murya Uirgerin- itdakl» oli eilen käsiteltämänä raastv' «auoikeudcssa, mutta lyttäytyi t. k. ' v:stä». — FvöM«rit. Hovioikeus on va pauttanut Tammelan tuomiokunuan tuo marin V ctor Furuhjelmin toimitta masta t. k. 26 päivänä pidettämiä Ur jalaa y. m. pitäjien välikäräjiä ja mää rännyt hovioikeudenauSkultantti Santeri Pimentolan pitämään sanotut käräiät. Turun homioikeus on senaattiin lä hettänyt ehdotuksensa Porvoon tuo miokunnan tuomarinviran täyttämiseksi. 1:llä ehdokassijalla on oikeuspormestari I. A. Castren, 2 :lla pormestari, Vapaaherra H. von HelleaS ja 3 :lla ent. homioik. not. K. Osmonsalo, joka samalla on valittanut ehdollepanosta. — Aanpnrginmttiluk». Tämän vuoden heakikirjoilutien mukaan on Turun kaupungin »väkiluku 41,993 henkeä, joista miehiä 18.445 ja naisia 23.S18. — Kaunis rayjotus. Kauppa' neuvos Fr. von Rettig on Turun N. M. K. A:lle lahjottanut 800 mk., joSta 500 mr. on määrätty yhdistyksen nuorisokirjaöiolle. — Fukik«wallnksesta tnomiltn. Raastumanoik:us tuomitsi eilen keittä- jätär Matilda Heikelbergin 40 mkn sakkoon siitä, etla hän oli yrittänyt tullittomasti tuoda maahan 11 pulloa konjakkia, jotka julistettiin kruunulle menetetyksi. — Ai«kp«ino» Vanha raken- «ns. Turun kimipaivon »vanha raken nus Linnankadun ja Aurajoen »välillä lähenee hiljalleen kuolsmataan. Muu tama »vuosi sitten turmeli tulipalo sen sisukset pahanloisesti. Ne Vauriot pai kattiin, mutta fitte tuli raitiotie Lin nankadulle ja iittnpaino oli nyt pahana haittana, se kun muutaman metrin oli aikoinaan saanut tvarsinaista katua hal tuunsa. Kun kimipainoyhtiön uusi ra- kennuS Birgerinkadulla valmistui ja tehdaS muutettiin sinne, ryhdyttiin heti lyhentämään entistä rakennusta. Sen Linnankadun pnolisesta päästä vietiin pois muutama» metrin pituinen kappale, jotta saatiin tilaa Linnankadulle. Sitte huomattiin rakennuljen toisessakin päässä oleman liikaa ja valtuusmiehet päätti vät. että toisestakin päästä on leikat tama pala pois, jotta Rantakatu saisi sillä kohdalla enemmän lemeyttä. Pää tos täytetään sananmukaisesti, sillä nyt on rakennuksen toisestakin päästä leikattu pois viitisen metriä pitkä kappale. Lop puosa rakennuksesta laitetaan sittemmin jolsikin säilytyshuoneeksi. — Ilnst komea rakennns val mistuu lähimmässä tnlemaisuudessa Lin nankadun 19:;sä, jonka omistaa apteek kari I var Strandell. Ra'.ennusta alet' tiin alkukesällä ra'entaa, perustus rnsin rautabetonista, j^nka työn on suoritta nut o. y. »Adhaesion", ia sitte on muu rausta jatkettu joltisellakin kiireellä, ompa osittain yötyötälin tehty. Siten on rakennukseen karttunut jo neljä ker rosta ja viidettä lyödään piraillaan, jonka tultua mnuratutsi, ylöspäin in:no taitaa pysähtyä. Liikehuoncustoja ra kennukseen sentään tullee marsin jotu- nen sillä rakennus on lyhyt ja maan yksi seinä katua lv-isten. Uusi ensiluok kainen Elämien kuirien teatteri pitäisi tähän uutezn talron sijoitettaman. Ra kennustöitä rakennuksella »valivoo raken- nusinestari O. Noponen. — Aetelin «rkvjen «ihkima- juhkaa »vietetään huomenna alkaen klo ^/z5 kauniilla ja maihtelemalle ohjel malla. Sisäänpääsy malsaa 50 p:stä 1 unkaan. — V Faimi Ikssa menee huo menna »unnuntaina klo 7 alkamassa il tamassa kolmannen kerran Aleksis Ki ven suurenin?iirien »Kullervo". — Kirkkokonsertin antaa soitan nollisen seuran orkesteri huomenna sun nuntaina k:lo 7 i.p. Mikaelinkirkossa armokkäalla ohjelmalla. Konsertissa amustamat laulajatar Tin a m or Fliiggen Tanskasta ja taiteilija WiljoMikkola. Sisäänpääsy mak- 1 mk. 50 p. sekä 1 mk. saa — Aansankousertin antaa Soi tannollisen seuran soittokunta huomenna sunnuntaina klo ^ 5 i.p. Akatemiatalon juhlasalissa. Ohjelma on seuraama: 1. Chernbini: Alkusoitto „Ali Baba"; — 2. Gottermann: Konsertti cellolle. sHerra Carl Wa s e nius); — 3. Lehar: Fantasia oopp. »Luxemburgin kreimi"; — 4. Boccheriui: Skenuetn; — Strauss: Fruhlingsstimmen, malSsi; — 6. T s c h a i- tolojkt: Poloneesi oopp. „E^geu Onegin". Pääsymaksu 25 p. — KVV.EAH kiloa puolukoita on tänä syksynä höyryl. Pehr Bratzella lähetetty Tu rusta Lyybelkiin. — Valtionrautatiet. Rautatiehallitus on puoltanat Turun aieman asemapäällikön apulaista K. W. Aspelundia Teri,oeu toisen luokaa aseman asemapäällikön Mirkaan. — Maryaaja «apantettn ra»- gaistnRsesti» Miime toukok. 8 p.nä tappoi torpanpoika Inho Emil Hauta- lahli kototorpassaan Pomarkun Kiilhol- man kylässä veljensä lyömällä häntä kahdesti kirmeellä päähän. Juho Hau- talahtea, jonka mielentila ei ole ollut täysin normaali, on siitä lähtien säily tetty Harjamallan piirimielisairaalassa kunnes Noormarkun kihlaknnnanoikevs on nyt »vapauttanut hänet kaikesta ran gaistuksesta. Oikeus katsoi, että Han- talahden veli oli kysymykstZsä olevana päimänä kiihdyttämällä railvostuttanut Juho Hautalahden ja siten saattanut hänet itsepuolustulse'seen tarttumaan aseeseen ja tekemään murhatyön. — Kevosrautatieti puuhataan Halikossa »väliosalla Hajala—Kumio Maskio. Rantatie tulisi tietenkin pitä mään liikennettä yllä Maskion ja Ha- jalan Pysäkin välillä, jotta tamaroita ja matkustajia kämisi helpommaksi kulet- taa kuin tamallisella maantiellä. Asiaa harrastavia kansalaisia kehotetaan saa pumaan osiosta keskustelemaan Hajalan kartanoon Halikossa huomenna sunnun- aina klo 2 p:llä. - Aymenanmaa» saarkstoNikest^ teen edistäminen.^ Senaalti on myön tänyt osakeyhtiö ÄlandZ skärgärdiile 3,000 mkan maltioamua. Maltioapu korotetaan 5,000 mkaan, jos yhtiö hank kii saaristoreitilleen paremman laivan. — Fapaturm». Sauvon Raitnie- men w?udin Oisasen 10 muodella olema poika A.itton, ollessaan k. 17 pnä yksin kotona pienen lapsen kanssa, sai jostain piirongin laatikosta käsiinsä isän löytämän dynamiittipatruunan, jolla ru pesi leikkimään, sillä seurauksella, kuten T. S. kertoo, että patruuna laukesi, vieden muassaan hänen oikean kätensä etusor men ja runnellen paikoin kaikki molem pi?n käsien sormet sekä vahingoittaen myöskin kaZmoja. Pikaisen lääkärinaMun saatuaan poika ehkä paranee, mutta muistutuksena on tapaus kailille Vanhemmille pitämään sellaiset tan>arat lukkojen takana, jottei- mät lapset saa niitä käsiinsä. — Sulhaset «arSaissa. Prunkka- lassa tvangittiin keslimiikkzna renki Zuho Siltunen Leppukoslen kylässä sanottua pitäjää, talollisenpoika Arjö Keskitalo Kyetyn kylästä ja työm^ Alijoli Lei- päälästä sen johdosta että oliivat Ma- raStaneet t. k. 8 p:n illalla Leikalan Takatalon palmelustytön Alma Jokisen hameen taskusta makuuhuoneen seinältä 36 mk. 75 p. ynnä rahakukkaron. Mie het joutumat pienestä varkaudtstaan vastaamaan ensi torstaina Liedon y. m. kuntain tvärsi naisille käräjille. Hälvetkää vähän, isot miehet! — Malika-Suomen maamies- liouk». Senaatti o» myöntänyt Wakka- Suomen maainieskoululle 12,800 mkan apurahan. — Salaperäisellä tavalla, luultawasti tvarkaan täden tantta, tatosi muutama päilvä takaperin Jkaalisisja erääu talon lammaslau masta erään köyhän mötuläiien ainoa lam mas. Saman talon lammaslaumasta on en- nenlin lampaita kadonnut yhtä salaperSijellä taivalla. — Uksipntnen ruuhi löydettiin iviime Miikolli Perniön rantamimalta. Veneessä, joka on noin 2,5 metriä pittä näkyi selivästi lät kiä siitä, että se oli kaiverrettu yhdestä puus ta polttamalla. Nosteltuesia sitä ylös mu dasta katkasiivat työmieiiet sen keskeltä lah- tn. Muuten oli mene iverrattain iiymin säi lynyt, pailsi, että laivat olim^t jonkun we-- rau rikki. Wene lähetettiin kahtena kappalee na »valtion museoon Helsinkiin. Mimlta kotiiillililtil. — Waasa« pokiifimestar! saanut ero». Kenraalikuvernööri on pyyn nöstä myöntänyt eron viraslaan Waa- sau kaupungin poliisimestarille, alikap- teeni, varatuomaoi G. A. Aspelimlle sairauden takia. — A««ernSär! Hordke jattSvyt erohakemuises. Hämeen läänin ku vernööri, eversti J-var Gordie on jät tänyt senaatin talousosaslon reistraat- torinkonttoriin erohakemuksensa, anoen samalla asctuksenmukaista eläkettä. — Kiippaknnnan sanomia. (Kuo pion). Maltakirjan Suonenjoen lirkko- hcrranmirkaan on tuomiokapuuli anta nut Perttelin kirkkoherralle Mhtori Korpelalle, joka saa aZlua Mirkaan toukok 1 pnä 1912. Maltakirjan Remonlah- d?n lukkarinmirkaan on saanut urkuri Otto Wuolulka Liedosta, joka vaalissa oli saLiiut enimmät äänet. — Juttu «LRimallan yritykses tä «tktSäistä tyttöä mastaa». Jutta komifionimaamittori K. L. I. Bergma nia »vastaan — josta ennen olemme kertoneet — oli kesiimiikkona uudelleen käsiteltämä Helsingin raastumanoikeu- dessa. Syytetyn avustaja, varatuomari O. Heinonkoski jätti oikeudelle pitemmän kirjelmän, jossa koetti todistaa mas- taajaa mastaan kohdistetun syytöksen mahdottomuuden. Lisälsi jätettiin pro fessori E. Ernroothin antama todistus siitä, että jos pikkutyttöä olisi 1 min. ajan puristettu kurkusta, kuten on ker rottu, ei hän heti sen jälkeen olisi kyen nyt päästämään minkäänlaista ääntä. Todistajana kuulusteltiin m. m. lää- ket. t:ri F. O. Hästcskota, joka tapah tuman jälkeen poliisin pyynnöstä oli tarkastanut tytön. Haa kertoi, ettei hän ollut moinut haivaita mitään merkkiä tyityöä mastaan tehdystä väkivallasta. Asia lykättiin yleisen syyttäjän pyyn nöstä tulevan marrask. 16 p:ään. — Kiippak. sanomia. (Porvoon.) Uudelleen h a e t t a v a ksi: Kan gasalan kappalaisen virka^ jota ensi- mäisen hakuajan kuluessa haki ainoas taan kaksi pappismiestä, julistettiin syyskuun 22 päimänä uudestaan haet- tamakfi. Maaliehdolle pano: Lokak. 4 päimänä laaditussa »vaaliehdotuksessa Hauhoa kappalaisen viran jälleentäyt- tämiseksi, asetettiin 1:lle »vaalisijalle Erä» järmen kappalainen K. O. Lauri a, 2:!le Paltamoa m. t. kirkkoherra W. E. Miljanen za 3:lle Ähtärin kirkkoherran apulainen T. Kansanen. Maalisaarnoja: Lammin kap palaisen virkaan omat maaliaäytteensä osoitetut suorittamaan 1:ksi Somernie- m-n m. t. kappalainen K. A. Mäkinen ensi marraskuun 6 päimänä, 2:ksi Kan kaanpään kappalainen E. W. Eiomai- Nio 13 päimänä ja 3:ksi Iitin v. t. kirkkoherra K. E. Airila 20 päimänä, joten maalikysytnys on marraskuun 2? Päimänä ja vaali joulukuun 11 päi mänä, joiden toimittajaksi on määrät ty Padasjoen kappalainen U. W. Rae- kallio. Siirto: Hiippakuntaan on Sa vonlinnan hiippakunnasta siirtynyt pap» pismies, filosofian maist. Guanar Paa- Men, joka on määrätty Anjalan m. t. kirkkoherraksi kuluman lokakuu» 15 päi- mästä lukien. Hiippakunnasta siirto: Hiippakunnasta o» kuluman lokakuun 15 päimästä lukien siirtynyt Samon- linnan hiippakuntaan Anjalan m. t. kirkkoherra, silos. maisteri A. W. Veik konen. Määrätty: Mustion tehtaan- saarnaajan apulaiseksi on määrätty Loh jan kirkkoherran apulainen U. W. Ma lanne. — Hikensneumosmleye» «sali JyväsSyliissä, Olkeusneumosmieheksi »valittiin keslimnkkona nuorjuomalaisten ehdokas varatuomari Hj Hollmsrus 2,118 äänellä. Varatuomari Toimo Anjala sai 2.V33 ääntä ja rvaratuo- mari Jalo Ahlroth 1,640 ääntä. — W^ali oli harminaisea wilkas. — ?opoff pidätelty j» rsyetetty kä»ninwaukrla»n. W»ime tiistaina pidätti Hameenlinnan etsimä poliisi Tammisaaren ent. poliisikonstaapeli A Popoffin ja passitti hänen Hämeenlin nan lääninmaakilaan. Kutea muistet- tanee, oa P. tuomittu mankeusrangais- tukseen hänen Tammisaaren poliisikons taapelina tekemistään mirkamirheistä, Mutta on sittemmin ollut karkuteillä, kunnes nyt on ilmestynyt Hämeenlin nassa parsillaan istuvaan sotaoikeuteen todistajaksi. — Leikkiäkö tai totta. — Hfoika ampunut toisen. T. k. 1? pnä meni vät Luumäen pitäjän Konttulan ky lässä torppari H. Nuppolan 13-wuo- tias poika sekä talollisen Antti Nurkan 12-vuotias poika ja tämän nuorem.i »veli metsään pyssy mukanaan. Mekään päästyään sanoi Nuppola ampumansa äskenmainitun 12 »vuotiaan Toimo Nur kan. Tämä otti pyssyn piipusta kiinni, sanoen: „Ammu maan"! Samalla N^p pola laukasi pyssyn ja Toimo Nurtka maipui kuolleena m»ah.>n. Nurkan nuo rempi meli lähti heti tapahtumasta il- mouamaan kylään. Nuppola jätti PYZ- iyn vainajan luokse ja lähti kotiinsa puhumalta k-nellekään mitään. Ihmiset menimät paikalle ja löysimät pojan kuolleena. Poliisitutkinta selmittänee asiaa. — Naakemaisen teon uHriSst joutui t. k. 2 pnä Oriivedcn AiiSky- lässä asuvan metsäomart^an O-5ari jiui rajärivtn 450 mk. arivoinen hemo- nen. Hemosen ollessa niityllä ampui si tä joku julmuri sillä seurauksilla, että hemos-parka heitti henkensä. — Wa«gM» meitselinvaärentSjä. Alistarossa on keskiiviik^oa mastaan yöllä lvangittu konek^uppias Aho, joka Pohjanmaalla on liikkunut Waasan ja Pietarsaaren polkupyörä- ja koneliik keen kiertämällä myyjänä. Mangitun sanotaan väärentäneen noin parikym mentä eri melseliä. — Lapsensa murhasta tuomitnt makittaseet senaattttn. Senaatin oi- keusosastoon omat malittaneet murhasta syytetyt urkuri A. M Mckström ja hä nen »vaimonpa Alma Alina, Inkoon pi täjän Dcgerbystä. — Faas ataikiiise» tytSn rais kans. Miitasaaren piirin nimismies on manginnut Miitasaaren pitäjän Ko lin kylästä kotoisin oleman torpparin- pojan Emil Purasen sen vuoksi, että hän oa tehnyt itsensä syypääksi erään 8-wuotiaan tytön raiskaamiseen. Meniä tietoja. — Pelastusarmeija» rukous- ja kicl täytymtsvtitko pidetään tänä «vuonna 30 p. lokak. — Kp. marraskuitta. — Terijoen yhteiskoulu on päätetty laajentaa 8 lnotkaijeisi yliopistoon johtamaksi oppilaitokseksi. — ZZ VVV mkn suuruinen poStimek- selt on Kotkaan saapuneen tiedon mukaan hä> zvinnyt poStista Helsingin—Sortamalan wä< lillä. — Urut Kajaani» kirkkoon. Kajaanin seurakunta on päättänyt hanttia urut kirk> toonsa. Kajaani oa nykyään ainoa kaupunki maas>amme, jonka tirlvsia ei ole urkuja. — kurkijoen ylemmäStS maanvtlje lyskoulusta omat paästödistuksen m. m. saa neet: C. V. Knjander, A. Haniberg ja C. Preetzmauu Turusta, E. Woiwalin Ahivenan vmalta ja K. Ellilä Karkusta. Turun Siemenkauppa.^ Zlnst syysnmrasto! Muodikkaita Lenninki- ja Uuferokcmkaita. Hrikoita ja Aof- feleja. Uutimia ja Uunmilla flanecteja. Hluotsalclisra SiMki- Huimeja. Sateenwarjojcr y. m. oa saapunut Ernst Lindroos ck G:olle. Kuom.! Uusia tavaroita. Halvat hinnat. 1S606x ^ ... ^ Lääkärien punte- Loven kunnanlää kärin Mirkaa ei leSkimiitkona umpeen menneen hakuajan kulu ssa ole lu!aau hakenut. — Osuuskauppa konkurssiin. Kuhmois ten osuuskaupan osuustunnan kokouksessa maa nantaina päätettiin osuuskauppa liike laika- uttaa ja luomnttaa osuuskauppa konkurssiti laan. Lähempi tieto »arojen ja »velkojen määrästä toistaiseksi puuttuu. — Maasta poistunut K. L. kertos, että säyköteinikko A^el Lämpenin kerrotaan t. k. 3 p. poistuneen Tampereelta ja siirty neen Amerikkaan. Joulon sekamia asioita oli jättänyt zälkeensä. — Kulkutaudit. Koska Leppätvirran pi täjän Kurjatonrann-m kyläsm sekä aikuisiin että lapsiin on leivinnyt ivaarallista tulirok koa, on Rautalammin piirilääiärill' annettu toimelsi ryhtyä maroleinojhin taudin leivene- misea ehkäijemiseisi. Mhtä ja toista. — Milloin tulee ensitaliven perästä kesä Karjalaan. Kuulu ^Karjalan Paawo" on Karjala-lehdelle lähet tämässään postikortissa kohottanut lvähän salatun tnlewaisuuden esirippua ja ennusta nut eusi kesän tulosta syksyisten mer'kien pe rustalla. Paamo sanoo lumen sulamisen alka man jo maaliskuulla, mutta ivasta toniokuun 2<Z pnä on talloen wa opa tyyten kadonnut Karjalan mairehilta manterilta. Silloin siis saadaan taasen suloinen, kaivattu kesä. Pankaapas muistoon allakkanne lehdelle Paaivon ilmoittama päimämäärä, niin saa daan nähdä, onko miehellä selmillä luonnon suure» kirjan salaisuudet. — Monta keinoa eikä yhdestä kään apua. Eräs elämäänsä kyllästynyt mies päätti wakawasti tappaa itsensä. Jotta henki »varmasti lähtisi ruumiista, päätti hän kuolettaa itsensä »viidellä eri taivalla mm. hirttämällä, hukuttamalla, ampumalla, polt tamalla ja myrkyttämällä. Hän meni järiven rantaan, jossa kasivoi puu jonka oksat ulot- tuilvat weden päälle. Hän laittoi nuoransa kuntoon, latasi rewolwerinsa, otti myr.kyä, sytytti »vaatteensa tuleen ja hyppäsi silmuk kaan. Nyt hän ampui reivoUveMa päätänsä kohti, mutta luoti osuikin naruun joka katkesi. Mies putosi meteen, jolloin tuli lvaatteista sammui. Medessä pulikoid'ssaa.i hän taas sai sisään Mettä, jon'a kc issa hän oksensi myrkyn ulos ja kun kaikki käivi näin ohrai- sesti, niin hän ui rannalle za M tun jäikin henkiin. T. k. 15 p:nä kuoli Rantasalmen Hiltulassa maanmiljelijä Matti Tas kinen yli 78 Vuoden ikäisenä. T. k. 17 p. kuoli kansakoulunopettaja Juho Nikulainen Rautalammin sairashuoneella 51 vuoden ikäisenä. Mainoja toimi kansakoulunopettajana monessa eri paikassa, miimeksi Rauta lammin Jstunmäella. Hän on kirjoi tellut historiallisia kasvatus- ja opetus- opillisia esityksiä. Ilmeen Metsäkylässä kuoli maanan- tai-aamuna, t. k. 10 p. ent. aliupseeri, maanMiljelijä Juho Narssakka lyhyen, ankaran sairauden jälkeen par haassa miehuuden ijässä. Kun Suomen säämäki lakkautettiin, tuli lvainaja lak kautuspalkalle ja ryhryi kotitilallaan maanmiljelijäksi. Wiime lauantaina kuoli Virolahdella maanMiljelijä, kirkonisännöitsijä T a- neli Hietula 70 »vuoden ikäisenä. — Hän oli hoit. nut »varsin pitkän ajan tunnollisesti lirkonisännöltjijän tchtälviä ja oli ollut aikanaan useissa kunnalli sissa luottamustoimissa. Herastuomari Juha Kurkkala kuoli Kurkkalan tilalla Piikkiössä t. k. 13 p. 84 muoden ikäi enä. Lähinnä suremat - ijäkästä poiömennyttä hänen lapsensa. Tilallinen Juho Aksel Kau niainen kuoli t. k. 17 pnä Mietoi- sissa. Suremaan jäimät lähinnä leski ja lapset. Tmn MeMkki Zur!» . -. AuakM Z Kemiö, Loimaa, Salv, Maarianhamina, Naantali, Parainen. Hyvittää tallettajille: ^ h talletustilillä. Korko ^ voidaan nostaa 4 ker- " taa vuodessa. g z v o 0 säästö-tilillä. Puoli vuosittain itsestään kas vava pääoma. 1S87 O juoksevalla tilillä. Täydellinen pankkiliike. Huom.Z PaukkitehtSmiä myöS poStitse. T. k. 16 p. kuoli Joensuussa rata mestari Johannes Ahlfors 56 muoden ijässä. Mainaja syntyi Helsin gissä 1854. ZllllnuntMkeMk. Ä:s Rukouspäitva. 3!eljäs rukouspäimä on kiitossunnun- tai. Muoden loppupuolella olemana se erittäin oa siihen somelias. Kiitokseen siinä kehoitetaan sekä yksityisiä että koko kansaa. Kiittäkää Herraa, kiittä- kää Herraa! Niin kuuluu kuningas Davidin kehoitns. Se kehoitus ei koh distunut ainoastaan Manhan Liiton ihmisille, vaan myös Uuden Liiton kan salle vielä suuremmassa määrässä. Kyllä oli syytä Israelin kansalla Herran kiitokseen. Olihan Hän^ heille osoittanut hymyyttänsä läpi aikojen, joh- dattanut heitä läpi vaikeuksien ja puut teiden, suojellut ja siunannut heitä. Mo net kerrat olimat he Herran lakia rik, koneet ja hänen tahtoansa halmeksineet, mutta kuitenkin oli Herra makuuttanut: »armoani minä heiltä ttt ota pois." Todellakin — syytä oli heillä Her raa kiittää. »Menkää hänen portteihinsa kiitoksella, hänen esihuoneisiinsa »vei suulla, kiittäkää Häntä ja ylistäkää hä- nen nimeänsä!" Mutta Herran laupeus pysyy ijan- kaikkisesti ja hänen totuutensa sukukun nasta sukukuntaan. Herran laupeus ja totuus ulottuu siis Uudenkin Liiton ai kaan ja kansoihin. Ja todellakin, Uuden Liitoa aikana tämä Herran laupeus ja totuus loistaa uudessa »valossa maail man Mapahtajassa Jeesuksessa Kristuk sessa. Jomalan armo Jeesuksessa Kristuk sessa on lahjoitettu maailmalle. Hänen täydellisyydestänsä olemme kaikki saaneet jo armon armosta. Kaikki syntimme olemme anteeksi saaneet, Jumalan lap siksi oteltu ja taimas omaksemme an nettu. Kyllä olisi siis syytä Herraa kiittää Mutta miksi niin lvähän kiitosta kui tenkin joukossamme on? Syy on se, että ei vielä ole tarmittu Herran ar moa. »Minä olen rikas ja rikastunut, enkä mitään tarmitse", niin kuuluu use» amman suusta, eikä ole mielä tultu huomaamaan, että köyhyys, alastomuus ja sokeuS waiwaa. Senpätähden ei. Herran armoa tarmitsemattomina, liioin tunneta tarmetta Herraa kiiltää. Muttu kun syntinen saa silmänsä omatuksi, tulee atmon tarpeeseen ja ar moa nauttii jokapäimäiseksi raminnok- seen, kyllä silloin syntyy halu Herran kiitokseen. Iloisena alkaa sielu Herraa kiittää: Mitä Herraa, minun sieluni, ja kaikki mitä minussa oa, hänen ph» hää nimeänsä." Joko on tämä kiitos sydämestäsi noussut? Jospa kiitos Her ran armosta nousi Suomen kansan sy dämestä. On meillä myös syytä kiittää Her raa maallisesta hymästä. Olemmehan saaneet kootuksi runsaan sadon, Herra on varjellut kotimme, omaisemme. SiiS — kiittäkää Herraa! Kohotkoon temppeleissä, rukoushuo neissa ja kodeissa kiitos Herralle! Nous koon se sydämemme pohjasta taimaan korkeuksiin! L. I. R.