Ivfskins msslislculin 17 p:nZ x^. u s K A K (Z s M « L °>» -» L -« « '!? -« S 8 « Q» « r» 8 « « «- L « « » -L»- a» «> « -«-» L « » « L « ^ 8.^: ». «s « - .-S --- « « »» s »-»«.» « »- s »^ « s ^ »» »—» 5» S « ? »» » « « »z « « s »»»».^> « ^ !L -55- k- -«-» «s ^ ^ S »» L »» « " « «Z» ^ « L ^ «-> ^ S »-»-« « «->«»-» »-> rt « « »»» .S Z « « 8 « ^ '-> «-« >2? -«»«. «'L S « «- «^» S <s «.» V.s rt « « « 'L « vt « 5? S r« xz — ^ e?? -«S <5 Z 8 s 5- L « P 2 2 » <z s«s Si Ä> Tiistaina jätettiin eduskunnalle nuor suomalaisen, maalaisliittolaisten ja ruotsalaisen eduskuntaryhmäin puo lesta yhteinen onomusehdotus macn maltioiääanön suojelemisesta sitä jär- kyliämiä toimenpiteitä ja ehdotuksia »vastaan. Anomus päättyy ponteen että eduskunta päättäisi alamaisella anomuksella kääntyä Keisarin ja Suu riruhtinaan puoleen esittäen nykyisen huolestuttaa,?», asiain tilan sekä ano en että Keisarillinen Majesteetti ar- mollisimmasti sumaitsisi ryhtyä sellai siin toimenpiteisiin, jotka palauttaisi- ivat yleisten osiainhoidon sopusoin tuun maan Valtiosäännön kanssa. Sosialidemokraattien anomusehdo- dotus pää tyy ponteen: että Eduskunta päättäisi alamai sella anomuksella kääntyä Keisarilli sen Majesteetin puoleen esittäen maam me perustuslakien Viimeaikaisten ja yhäti jatkumien loukkaamisten oikean luonteen sekä osottamalla sellaisen asiaintilan Suomen kansan ja erit täin sen pohj akerrosten henkiselle ja aineelliselle kehitykselle tuhoisat seura ukset, anoisi Keisarilliselta Majestee- tilta pikaista toimenpidettä, jolla yllä mainituista perustuslakien polkemi sista johtuneet epäkohdat poistettaisiin ja maallemme turnattaisiin sen Val tiosäännön loukkaamattomuus. GllSkltlltl!. NOiStmt- tiiStmi t. l. l» xii tl« S >.». Puhetta johti puhemies P. E. Smin- hufmud. Ilmoitettiin suuren maitokunnan puheenjohtajan ja Varapuheenjohta- jan maalien tulokset sekä niinikään toimitus-, tarkastus- ja »virka miesasiaiu waliok»»tai» waalie« tulokset, joiden mukaan Toimitusmaliok untaan omat tulleet Valituiksi: suomal. vuo^ lueesta H. Rautapää ja E. Acjö Koskinen sekä maralle Ida Arjö-Ko? kinen, O. Laine, M. Soininen ja I. K. Paasikimi; nuorsuom. puol. A Kaasalainen sekä moralle Th. Homen ja E. G. Äkesson; ruotsal. puol. I. Grotenfelt ja «aralle G. Granfelt ja E. Estlander; maalaisliitto!. L. K. Relander jz maralle G. A Kakriai nen ja O. L.hdensuo sekä sos.dem puol. S. Wuolijoki, O. Tokoi, W Tanner ja I A. Komu sekä maralle Hilja Pärssinen, K> Manner, M Sillanpää, M. Paasimuori, M. Ka necmo, E. Maipas Hänninen, W. E. Lundström ja Perttilä. AhdeStä paikasta oli maalaisliitto laisten ja sosialidemokraattien keske nään arwottawa, jolloin moalaisliit tk?la set saikvat maliokuntoan yhden edustajansa. Tarkastusmaliokuntaan: susmal. puol^ A. H. Mrkkunen ja A. LU-to sskä maralle A. K. Irjö- Koskinen, A. O?w. Kairamo, L. Jng man ja Aug Hjelt; nnorsuom. puol. E^ Hannula ja moralle H. Renmall ja T. Hultin; ruotsal. puol. U. Lin delöf ja märille S. W. Roos ja A Neomius sekä sos.dem. puol. I Jär- minen, S. Heikkilä, H. Salmi, H Törmä ja O Orasmaa sekä moralle I. Aalle, O. Tuomi, S. Nuorterva, A. Kiiskinen, W. Eloranta, Sa- moloinen ja A. Siren. Tääsä mial ssa oli, samoin kuin toimitu?wsliokunnankin, maalaisliitto- laisten ji sosialistien armottama kes kenään yhdestä sijasta, jolloin sosia listit saimat yhden edustajan lisää. Airkon rotta. Kertomus farmarielämästä. Suomennos »Satakunnalle*. (Jatk.) Kirkonmenojen jälkeen puhutteli Kileb Storm erästä neumoston jä sentä. — Jotakin on tehtämä, sanoi hän. Toinen myönsi sen. Seuraaman tors tain iltapäivällä meni Kaleb Storm kahden neumoston jäsenen kanssa Hannan luo hänen pyhäkköönsä. He astelimat rappusia ylös lehterille. Hanna tuli esiin peittonsa alta tui jottaen huolestuneesti tulijoihin. Nuo kolme miestä nqökäyttiiväi hätäänty- neesu, sitte alkoi pitkä maitiolo. Ka leb anioi merkin toiselle heistä, tämä puristi päätään, samoin toinen ja Kaleb'in täytyi itse alottaa. — Ajattelen että teillä on täällä kylmä, Hanna. — E>, kiitos paljon, sanoi Hanna kohteliaasti ja maromasti, — täällä on erittäin hyivä. — Mutta täällä ei taida olla mu- kama laittoa ruokaa, armelen. — Täällä on niin mukamaa kuin minä tarmitsen. En toirvo parem paa. — Mutta on täällä sentään öisin komin yksinäistä! — Rakastan yksinäisyyttä. — Mutta noin manhan naisen ei ole hymä asua niin yksin. Sen sijaan jäi heiltä saamatta kolme »varajäsentä, koska heillä ei ollut eh dokaslistoillaan tarpeeksi ehdokkaita. Mirkamiesasiainmalio- kuntaan: suomal. puol. O. H Muorimirta ja I. Malkamäki sekä maralle K. Kaakko-ojo; nuorsuom puol. H. Lilius ja E. Tanttu sekä maralle H. Renmall; ruotsal. puol. E. E. SchOergson ja K. Söderholm sekä maralle G. Gädd?; maalaisi. K K. Pykälä ja maralle S. Alkio sekä sos.dem. puol. S. Nuortema, I, Jär- minen, K. A. Saarinen, O. Oras maa, F. Rantanen ja S. Muolijoki sekä maralle W. Boman, M. Lon kainen ja O. Eronen. Kaksi paikkaa oli suomalaisen, nuor suomalaisen ja ruotsalaisen puolueen keskenään armottama, jolloin nuor suomalaiset ja ruotsalaiset kumpikin saimat yhden. Edustaja MalpaS-Hänninen ma pautettiin pankkimaliokunnan jäsenyy destä. Esitettiin kertomus maltiomarain tilasta m. 1903. Puhemiehistön eh dotukseZta lähetettiin se maltiomarain »valiokuntaan. Esitettiin ed. W. Jokisen y. m. eh dotus asetukseksi oppimelmollisuudesta ja kansakoululaitoksen kustannuksista sekä ed. Soinisen y. m. samaa ko? kema eduskuntaesitys sekä samoin kd. Pennasen ja Kallion eduskuntaesityk, set, jorka sisältämät ehdotuksen oppi melmollisuudesta. Puhemiehistö ehdotti asian siwis tySmoliokuntaan ja kansakoululaitok sen kustanuksia koskemalta osal-a mal- tiomarainmaliokuntaan. Ed. Jokinen mastusti puhemiehis tön ehdotusta ja tahtoi asian yksin simistysmaliokuntaan, mutta maltio marainmaliokuntaan pyydettämäksi sen lausuntoa erinäisissä kohdissa. Erimielisyyden näin synnyttyä pan tiin asia pöydälle seuraamaan istun toon, joka pidetään ensi perjantaina Istunto päättyi klo 8.30 i p. — Pa»kkitvaliok«»»a« fihtee- rlkfi on otettu säästöpankkientarkas taja I W. Minni. — Työwäe»afiai»walio?»»- «a« sihteeriksi on kolmesta haki jasta otettu maratuomari K. M. o Ursin. — Talo»swollok««»a» fih teerikst on otettu lakit. ka»d. Kyösti Haataja ja tulkiksi toimittaja G. Jansson. slMSMlkiz. Wartiopäiwien ano- mukset. Senaatin lausuntoa on maodittu niistä 1909 muoden maltioväimien käsittelemistä anomuksisita, jotka kos kemat lastensuojelusta, serumintutki- mus- ja malmistuslaitoksen perusta mista, koulunopettajatoimen järjestä mistä sekä termeyden- ja sairaan h oi. d. n järjestämistä maassc?, koululäö- käritoimen aikaansaamista. Senaatin lausuntoa on maadittu eduskunnan käsittelemistä arm. esi tylsistä, jotka koskemat margariinin sekä margariinijuuston Valmistamista ja kauppaa, samoin sonnien laitumelle laskemista. — Edelfelt mitalit. Senaatin maltiomarain toimituskunta on Suo men Taiteilij-iseuralle myöntänyt lu- man lyödä 2,000 Edelfelt-mitalia T»iteil>>aseura on welwoitettu kor- maamaan ainoastaan m?tallin armon Mitalin luonnoksen on laatinut ku- manmeistäjä Mille Mahlgren. — Jos ei ole hymä, niin kaikessa tapauk>essa en tiedä muuta neumoa. Tiedättekö te? Kaleb katsoi amuttomasti toisiin, mutta he seisoimat kuin puupölkyt, antaen hänen yksin suoriutua tästä. Hanna tarkasteli heitä kaikkia tutki- maSti. — Kulkaa Hanna, alkoi Kaleb taas, — olemme juuri keksineet pa rempaa teille, oikein hymän paikan, laittakaa heti tamaranne kuntoon, niin ajautan ne sinne. Kaleb eteni pari askelta, sillä maikka Hanna oli pieni ja laiha, näytti hän oikein määrälliseltä, oli kuin pieni millipeto, jonka luolaan oli tunkeuduttu ja jolla ei ole muuta neumoa kuin asettua mastarintaan tai kuolla. — „Minne?" kysyi Hanna, »vapi semalla äänellä, itkuaan pidätellen. Kaleb pelkäsi sanoa. Katsoi toisiin, jotka yhä olimat sanattomia. — No, lyhyesti, manha matami Radmeg tarmitsee apulaisen — — Ettehän minua sinne tahdo? — Siellähän teidän on hymä, ia — — Mutta en mene! — Miksette — tahtoisin tietää? En tule toimeen Susanna Rad- megin kanssa. En muuta sinne, moitte ennen tappaa minut! — Teillä ei ole oikeutta puhua noin matami Radmegistä, joka on kristillis mielinen nainen. — Itse tiedätte, yhtähymin kuin minä ja kaikki muut, minkäläinen hän on, enkä muuta sinne, nyt sen tiedätte. — J»«talaiSte« tevraStss- taps. Kenraalikumerr.ööri on vaa tinut senaatilta «venäjänkielisenä kään nöksenä pöytäkirjat juutalaisten teu- rastustapaa koskemissa asioissa. Sa moin on kenraalikumernööri »vaatinut samasta asiasta erinäisten miraslo- jen ja yksityisten henkilöiden lausun toja. Ml? mM, Rmilastlltkimt. Eilen suoritettiin matemaattiset tehtämät. Ratkaistavana oli: 1. Todista, että puolisuunmkcs on yhteellinen toisen puolisuunnikkaon kanssa, jos toisen yhdensuuntaiset simut omat yhtä suuret kuin toisen Vastaamat simut, ja toisen k^ksi Vastakkaista kulmcka on yhtä suurta kuin toisen Vastaamat kulmat. 2. Tunnetaan ympyrä, piste A sen sisällä ja piste B kehällä. Mää rää sen kehällä sellainen piste C, että kaaren BC:n asteluku tulee yhtä suureksi kuin kulman BAC:n aste luku. 3. B^pyrLnskgmenttiin, jossa jäl teen pituus on a ja kaaren asteluku 30on piirretty neliö siten, että yksi sen stmuista lankeaa pitkin jännettä ja kaksi kärkipistettä segmentin kaa relle. Kuinka pitkä on neliön siivu? 4. Tasasimuisen kolmion kahden simun kautta on asetettu tasoja kohti suoraan kolmion tasoa mostaan, ja kolmannen simun kautta on asetettu taso, joka tekee 45" kulman kolmion tasoa »vastaan. Kolmion simu pituus on 4 sm. Laske näiden kolmen tason ja kolmion tason rajoittaman kappa leen tilamuus. 5. Mi'aikaa kuin eräs laima läh tee paikasta A toiseen paikkaan V, lähtee toinen laima B:stä A:han. Laimat simuuttamat toisensa 3 t. 20 m. kuluttua, ja r.opeampikulkuinen saapuu perille 1 t. 30 m. aikaisem min kuin toinen. Kuinka nopeasti kump!in laima kulkee, kun tiedetään, eträ matka A:s'a B:hen on 90 km. 6. Maanmiljelij i möi maitonsa, jonka rasmapitoisuus oli 3,s "/o, osaksi kermana, joska oli 15,- °/g ra?l?aa, osaksi kuorittuna maitona, jossa o!i 0 ,5 °/o rasmaa. Kermasta sai hän 80 p. ja kuorilusta maidosta 3 p. kilolta. Paljonko tuli hun täten saamaan kilolta kuorimattomasta maidosta? 7. Määrää polynoomin bx-j-c kertoimet (koesficientu) niin, että se saa armon 0 kun X—1, ja armon 6 kun X—3, sekä että nnden X:n armojen tulo, jotka tekemät poly- moomin 1:n armoiseksi, on 1, 3. Todista, että a" - a on ta san jaollinen 5:llä, olkoon a m;kä kokonainen luku hymänsä. 9. Laske sen kolmion pint:-ala, jonka kärkipisteinä on.,at kolmen pe räkkäisen simun keSk-Mle^c sä-änröui- sessä miisikulmiossa, jznka siwu on 10 lm. 10. Painot Atmoodin pudoiti- mesia painamat toinen ^ ja toinen 3 kg. Kumka pitkän maikan nämä painot liikkumat ensimäellä sekun nilla sen jälkeen ku.n ne on jätetty liikkumaan painomoiman maraan, jos kukaa ei oteta huomioon lg—9,», metri ja sekunti yksilkö^ä). Esityslista Porin Kaupun- ginmaltuusmiesten kokouksessa tors taina, maaliskuun 17 päimänä kello 6 i.-p. 1) jiatselmuskirja kaupungin kiin teästä omaisuudesta ivnodcita ja Rahtoimikamarin siitä antaina lausunto. Tarkastusmiesten kertomuksessa mainitut ehdotukset tarkastettuaan on Rahatoimikamari ehdottanut: Hanna istuutui kirkon penkille telttansa miereen, kädet ristissä po! millä, sanattomana tuijottaen saarna tuoliin, kasmoilla päättämä ilme. — Mutta Hanna, tehän huomaat te, ettei tämä ajan pitkään moi jat. kua, laittautukaa pian kuntoon ennen pimeän tuloa, sinne on matkaakin koko joukko. Hanna ei »vastannut. Nuo kolme miestä katseli toisiaan neumotonna, astuen muutaman askeleen etemmä keskustelemaan. Eimäthän he olleet poliiseja nuo kunnanmiehet, eimälkä moineet mäkisin laahata manhaa naista pois kirkosta ja köyttää Kale- bin Vankkureihin, kuten rikoksenteki jää. Kaleb keksi neumon. — Ajan kotiin hakemaan Vaimo ani, sonoi hän, astellen helpotuksen tunteella alaS portaita. Toiset seu» rasimat häntä ja asettuimat aidan miereen odottamaan kun Kaleb ajoi kotiinsa. — Täällä tuulee rajusti, ettekö mieluummin martoo minua kirkossa, kunnes tulen Vaimoni kanssa. — Olen mieluummin ulkona, sanoi öinen. — Minä myös, mutisi toinenkin. — Tulen pian takaisin, sitte pää- emme tästä pulmasta. Nainen moi paremmin toimia tässä. — Jkämä juttu tämä, puhelimat ukot, noStimat takin kauluksen ylös, opiStelimat palelemia jalkojaan maa han, eimätkä kuulleet, että Hanna telkiisi kirkon omet sekä seurasi heitä !atseellaan lehterin akkunasta. Kah denkymmenen minuutin kuluttua tuli Kaleb «aimonsa kanssa. Tämä istui että n. k. Nordgrenin lastenkodin manha ja rappeutunut asuinrakennus siihen yhdistettyine puumaj öineen Steinheilin ja Herrantähden katiijen kulmauksessa tykkänään hajoteltaisiin ollen mainitun kodin johtokunnan mielipide tätä ennen knultama; että tmtastusmiesten hajotettaivaksi ehdottama Sofiegartenin ent. kasivi- huone olisi edelleen pysytettäivä, koskei ole mahdotonta että se tulemaisuu- dessa nioitaisiin ottaa käytäntöön; että Mäntyluodon taivarasnojan platsormn olisi korjattama ja että olisi koetettama saada Rautatiehalli tus ottamaan sen kunnossapito huos taansa syystä ettei sitä ivoida ranta tien kiskojen ja ivaihteitlen takia käyt tää Varastopaikkana; että Mäntyluodon proomnlaiturin kansi, joka on suuressa määrin la honnut, ensi tilassa uusitaan. Malmistusmaliokunta on muissa kohdin yhtynyt Rahatoimikamarin lausuntoon paitsi mitä koskee taivara- suojuksen platformun saattamista Rautatiehallituksen kunnossapidettä- mäksi, pitäen matiokunta. että tämä on kaupungin asia, ja Mäntyluodon proomulaitunn uusimista, jota iva- lioknnta ehdottaa tehtärvätsi ainoas taan 100 metrin pituuteen aallon murtajan kulmauksesta itäänpäin, s. o. hiljakkoin symennetyn altaan kohdalla, ollen laituri tässä kohden tehtämä kimestä. 2) Soitannollisen Seuran ano mus 10,000 markan aivustuksesta orkesterin ylläpitämiseksi sekä ehdotus pohjarahaston muodostamisesta or kesterin mastaista toimintaa ivarten. Malmistusmaliokunta ehdottaa, että seuran orkesterin ylläpitämiseksi ensi lokaknun^huhtikunn aikana päätet täisiin marala 10.000 rnarklaa iväki-- miinamoittorahoista ja että samoista maroista määrättäisiin joku summa, esim. 10,000 mk. pohjarahastoksi or kesterin mastaisen toiminnan turmaa- miseksi, jos nim. näitä maroja siihen riittää. 3) Rautatiehallituksen kirjelmä il moituksella Poriu—Tampereen rata osalla huomioonotetuista junamuo- roista. Ehdotetaan lykättäiväksi sen »valio kunnan harkittaivaksi. jonka ivalmusto on asettanut käsittelemään kysymystä Porin radan liikenne-olojen järjestä misestä tyydyttämälle kannalle. 4) Maistraatin kirjelmä ynnä sitä seuraama Kumernööriniviraston pää tös Helmikuun 4 piltä t9t0, koskema torikaupalle moimassa olemaii ohje säännön 2 ^:n muutosehdotuksen mahmistamista. 5) Sm sm. jossa ivaaditaan lau suntoa Kokemäenjoen laultausyhtiön läänin Kumernöörille tekemästä ano muksesta. että metsän tuotteiden laut taukselle Maaliskuun L!» päiivänä t>^79 mahmistetun järjeslyssäännön toinen pykälä, rislinilaisena nykyisin moimassaolelvan mesioikenslain mää räyksien kanssa, poisletlaisiin. Malm. maliokunea ehdoltua. että tämä asia lykätään Satamahallitnt selle lausunnon antamista marlen. 6) Maistraatin kirjelmä ynnä sitä seuraama keisarillisen Suomen Se naatin Kirkollisasiain toimituskunnan kirjelmä, koskema kansakoululaitoksen ylläpitämiseksi myönnetyn määrära han korottamista, 7) Rahatoimikamarin kirjelmä yn nä sitä seuraama Kanpungi!iaqroiioo- min selonteko näytteilleen kaupnnmn metsän lisäkasmnllimudesta. Agronoomi mainitsee nilllin muassa Reposaaren metsästä otettujen lisa- kasivnnäytleideii todistaman, että posaari ei ole kuuselle sopimaa kas mnmaata. jotta siinä jo bymalla alulla olemaa nlänlymetsän inuodos^ tamista olisi edelleen jatketlaiva. S:n s'N ynnä tianpllMzimMo noomin ehdotus ha suuruisen alan Lattomeren laidunmaasta wil jelykseen ottamista ynnä laskuojien ja teitten järjestelytöiden teettämistä. Sekä rahatoimikamari että malm. malioknnta pnoltamat aqronoomin ehdotusta ja pyydetyn t-l<>l> markan menoerän myöntämistä. ö) Sui sni ilmoitnksella Kamarin päättämistä hätäaputöistä. 10) Sm sm. koskema Käsityölai- toksen johtokunuan puheenjohtajan palkkiota. Malmistusivaliokuiila ehdottaa, että johtokunnan ohjesäännön Uninen ^n tuineit kohdau jälteen otetaan erityi nen näin kilnlniva määräns: ..Puheenjohtaja on tehläivistää» mastnnmelmollinen ja nauttii toime taan palkkiota, jonka maltnnsmiehet johtokunnan esityksestä määräämät" siinä Kalebin mleressä hymin merkit semän näköisenä ja mahtaw no, tokaisten kiimaasti: — Eikö Hanna Vielä ole tullut ulas? Molemmat miehet vuristimat pää- tään. Nainen astui suurella!i reellä ajoneuVoisia, ja samaa kyy iä ulö^ kirkon rappuja, a:vatakse>'n omen. Se olikin sulettu ja hän katsoi kum- mastuneesti miehiin. — O'.»ihan on lukittu, tämä o?i kaunis tarina — sa toi hän —, kol kuttaen omelle kaikin »voimin. — Hanna, Hanna Fieseld, amatkaa minulle owi. Ei mitään Vastausta. — Lukko on aiman kotiaitan lukon näköinen, sen amain sopii tähän, kiirehdä kotiin noutamaan sitä. Taas lähti Kaleb ajamaan, toiset koetteli- wat Laskujaan ja sowittelin ?at tur haan amaimiaan kirkon omeen. Kir kon edustalle kokoontui ihmisiä Vii mein suuri joukko, Vaimoja ja miehiä tuli, awaimia tuotiin ja koeteltiin. Miimein sanoi Kaleb: — Ei mikään auta, hän on Var maan teljennyt sen. — Onko siellä teljepuuta? kysyi hänen Vaimonsa. — On! — Ja sitte juoksutat meitä amvin- ten hausso, luonnollisesti on hän sen tehnyt, tuon olisi joku nainen heti huomannut jos olisi tietänyt sen. Sitte koitamme ikkunoita. Hanna oli niistä kyllä pitänyt huolen, ei hä nen pyhäkköönsä pääsisi, kuin mur tamalla omen tai akkunan. Neumo- teltiin mitä tehdä, toiset puolustimat ! Jos ehdotettu momentti hymäksy- z tään, olisi kysymys johtokunnan pm i heenjohtaian palkkion suuruudesta lä yetettämä käptyölaitoksen johtokun nalle lausunnon antamista marten. 11) Höyrylaimaosakeyhtiö „(5on- cordian" anomus mapautuksen saa misesta satamamaksuista. Malm. malioknnta ehdottaa ano muksen lähetettämäksi Satamahalli- tukselle lausunnon antamista marten. 12) Työmies Nestor Koimun aiio- mns saada »vuokralle 25 »vuodeksi n. s. Eskonjuoman marrella olema Katamakarin saari. Ehdotetaan lähetettämäksi Rahatoi mikamarille lausunnon antamista marten. 13> Reposaarta koskemien asioiden malmistamista marten asetetun ma- liokunnan kirjelmä ilmoitnksella mir- tmlijainsa malitsemisesta y. m. Malm.maliokunta huomauttaa, että Reposaaren malioknnta on jo, ennen kuin on ollnt tunnettua minkä mer- ran työtä tnlee olemaan, sihteerilleen määrännyt koko sen palkan: 100 mk., jonka maltuusto oli korkeimpana palkkiona myöntänyt tätä tointa mar ten. 14) Rauman ja Hämeenlinnan kaupunkien kulunkiarmiot m. 1910. 15) Malmistusmaliokunnan eh dotus työnmälitystoimistoihin tutus tumista marten kaupungin puolesta malittamasta henkilöstä. Malioknnta ehdottaa tähän toimeen rakennusmestari Arthur Fagerholmin, jonka olisi käyminen Tampereen. Maa- san ja Oulun työnmälitystoimistoissa. 1«i> Malilaan jäsenet Malmistus- malioknntaan toiseksi »vuosineljännek seksi- Malm.mallokunta ehdottaa jäseniksi Imu Helin. Sundell. Ramberg. ^,u- lelius ja Mnorisalo sekä maralle hrat Saha ja Parminen. 17) Apurahan anomuksia mäki- juomamoittomaroista. 18) Rahatoimikamarin kirjelmä kus- tannusarmioineen maihtoehtoisesti kiin teästä ja uimasta huuhtomalaitoksesta Marmin rantaan. — Satak«»ua» Aaittiuspii- ri« w«ofiko?ous pidsttim miim.e sunnuntaina tZällä Kansalli^kodin su-?- ji-sa. Kun puhee-joktai-Zksi oli ma- littu kal'a'eppä J'ak Saha, luki pii ri-, sihteeri, opettaja M. Lchtm-m Vuosikertomuksen, joSta ilmeni, että Vakinainen rnttiuStyönneumoja Sel^ ma H?la on moltu »rarojen Mschyy- den lähden pitää palmeluksessa ai> noa -toan oion Vuotta, kun ei ole saatu W'.wottuc: wal.ioavuo. Kabdet ra't'.'.!-s?urssit pantiin toimeen muo- der ?u>ue»sa, soista toiset Kankaan pään n t^ret Huittisier. kovianopis- tolla. Kesäjuhlia mi-.tettiin L »viassa, ^ M-'cikar-oialla ja Rauman kaupun gissa. Raittiuskirjallisuutta on leivi tetty 70 markan armoita. An"is'us:a on piiriti-imik-inta sasnut Porin kuu- pungi., maltuu'tolta mäkijuomamoit- tomaroista 500 markkaa. Tuloja on rnrlto-inikuns^lla ollut 800 mk. 36 o, j? menoja 474 mk. 70 p:iä, jsten «ää '°ö on 325 mk. 66 r: ä. Toimi- ka-na on kokoontunut 6 keruia, Pu- deenjuhtajana on toiminut l.chtori F. O Aapvia, warapuheenjohtai-lna ku'. taseopZ Isak Saha, v.basc^.houa- j .na rau'at'enm»?kamie5 Artluri Man ta'? ja sidtier'.no opettaja Ai. L hii- .en. Oleman '.vuoden '.uösvuvnitelmacn n5kdea ehdotti toimikurta se^r-aamat ponnet k»^kusteli-n pohjaksi: l:'n. Sam?lla k^n on järkähtä- mättömäs.i pynt.ämä kiel-.olain ai kaansaamiseen, cn tarmolkaasu työ^- !ennellä.?ä sellaisen Vakaumukscn muo- d.?stam:seksi, joka on mälttämätön ehto j ki<l:^^in mene^tumiftlle. — Ponsi hyväksyttiin sellaisenaan. 2-ksi. Tämän päämäärän saamut- ta-nis.^ksi on ahker asti toimeenpantama esiteuniä ja kcSku"te'>unl-i:suuksia mah- M7neösa p ukossa piirin » o 31 — ISIS Puh. 4Si. Hl.>u!toii?!!doniierario W u ! ja HonneiliiudeN'' kan-^USti ->^nter - «a<»?nijoki. d 'i>u'iMM.Nl a!u??ll''. H)' t:in sellals>> 3 ksi Edellisessä kohdassa m im- lu-i t /.«iiun-'-. edistämiseesi on »-al- k.-.ttama piiriin Vakinainen raitk>uk» työnneumoj? kokc> muodeksi, jos wuo- murlc?misto, toiset ehdotlimat Han» iian jättämistä rauhaan, kunnes puute pakottaa amaamaan. Mamein päätettiin murtautua ja eräs miehistä lähetettiin noutamaan työkaluja. — M ^kalaisia narreja ne miehet sentään omat, sanoi Kali d .n w u .no na'.puriwaimolle. — Nyt rikkomat he kauniin kirkon omen, antasimat sen rautan siellä sisällä olla rauh-ssa, en ymmärrä milä hänelle sitte te'i>,i- V it, ei häntä tukasta moi m tam- Radmegin luo »vetää? Nnn minäkin ajattelen, iuumi toinen. Kaleb n maimo nyhjäsi miestään. — Älä anna rikkoa owea. — Saa nähdä, sanoi hän. Tuolla jo tulee mies työkalujen kanssa. Äkkiä huutaa joku naisista: -- Tuolla Hanna on! Kaikki katsoiivat ylöspäin. Hanna oli amaimen ikkunan luona lehterillä, kasmot aamemaisina, harmaa tukka hajallaan, ojentaen laihoja käsiään heitä kohden. — Antakaa minun puhua, huusi hän Vapisemalla äänellä sillä hän oli taistellut liian komin ja »voimat alkoimat pettää. — Älkää peljätkö, Hanna, huusi Kalebin Vaimo, puhukaa waan. — Enkö saisi olla täällä? En todellakaan moi muuttaa Radmegin luo en moi tulla toimeen siellä. Hän ei kärsisi Vaslaansanomista, enkä luonteeltani moi olla toisin. Kun maan saan asua täällä kirkossa, en koskaan pyydä parempaa. Tarmitsen niin Vähän elääkseni ja pidän kirkon sikokous woi keksiä, miten maroja saadaan. — Pykälän johdosta syntyi keskusteinä. Piiritoimikunnalle annet, tiin toimelsi ottaa piiripuhuja niin kauwa'si aikaa, kun warat myönta mät. Marojen hankinnan suhteen päätettiin m. m. kääntyä amustus- ansmuksella Rauman kaupungin Val tuusmiesten puoleen. Kiertokirjeellä päätet iin kääntyä seurain puoleen, eitä ne ja!o kunnille tulemista wiina- molttomaroista tci omista V.rois- !-?an amustaisimat piiritoimikuntaa ja toimeenpanisimat iltamia piiritoimi kunnan hymäksi. Seuroilta, jotka eri tyisesti haluamat raittiusneumojaa, päätet!iin Vaatia sitoumus kc-nnotus' amustuksesta. Kysymys kesäjuhlien toimeenpane misesta e- si kesänä jätettiin piiri:oi- mck.znnan huoleksi. Paikallisia kesä juhlia atvust-aa piiritoimikunta pu- heenxiHjillä. Seuraama Vuosikokous päätettiin pitää Kokemäellä. Jos ei siellä sowi, saa piiritoimikunta määrätä jonkun mMn sopiman pa kan. Johtokunnasta joutuimat arman kautta eroamismuoroon nti S. Pol- Viniemi ja cpelt. M. La ^iaen, jotka malemmat maiittiin uude '^een. R?»?- ta aenkirjuri A. Mantalan tilalle, joka mauttaa pois paiikakunnalLz, walit- t n opettaja I. Ahonen Toejoelta. — M^ina jäseninä kuulumat johtokun taa-'. lehtori F. O. Rapola, rehtori L, H. Sandelin ja kultaseppä I. Suha. Kuluman Vuoden tilejä tarkasta maan malittiin nti A. Salomaara ja hra F. Alho sekä moralle nti H.Pii lonen. KylmäjZä päätettiin raittiusseuroja kcholtaa tilaamaan ja leivittämään. Keskushallituksen suhteellinen moa- litapa päätettiin ehdoltaa pysy'e:tä- wä'si entisellään. Keskustaim kunnan Vuosikokouksen yhteydessä teimeenpantaVM» jätu !ä>s- arpojaisim ei piiritoimikunta kotsonut Voiivansa, niukkoihin rahameroihin nähden, hanMa mitään suurempaa montoa. Seuroja päätettiin kehottaa toim'kaac.n asian hymäksi. Piiritoimikunta waltuutettim tar- kastcmacm pöytäkirja. Lopuksi lausui puheenjohtaja nyt erooroalle piiritoimikunnan innokkaalle jäsenelle hra Mantalalle kiitossanoja, jo?a puolestaan Loimotti tämän paik kakunnan raidiusharrastuksille menes tystä. — Satak«n»a« Nuorisoseu rain Liito» toimikunnan koko us pidettiin miime sunnuntaina tääl lä Ponsia. Suomen Nuorison Lii ton tämänmuotiset kesäkokoukset pää tettiin sijoittaa Euraan ja ehdotettiin kokous^jakjr juhannusta ympäristöi neen eli kesäkuun 23, 24, 25 ja 26 päimää. Jos euralaiset, eimät kykene kokoutsiu Vastaanottamani, «Vasta us ta odotetaan miikonpLilväN tarjo taan kokoukset Huittisiin ja si'.:en Raumalle. Jas kokoukset Satakuntaan tulemat päätettiin jonakin kokousiltana toimia yhteinen juhla, jonka tulot j-eroan tasan Suomen N. L:n, Satakunnan N. L:n ja paikallisseuran mälillä. Satakunnan N. Liiton »vuosijuhla ja -kokous myönnettiin Lapin Nuo risoseuran alueelle ja ehdotettiin ne elokuun alkupuolella pidettämän. Tä- hä'i Unisuuteen järjestettäisiin Läton urheuukilpailut ja suojataan kuorelle ki!pailittil<us'aus mapaa?u itse malit- sentilla^n lauluilla, mutta yhteislau lua m rten sutaistaan laiiluohjelm-a. Myöskin miuiunsiiittajia päätettiin kehottaa seuroj i sinne lähettämään. Nuorisoseurojen mälisiin hiihtokil- pailaihin Palmusunnuntaiksi Tyr- määlle muli-tnn esitelmänpitäjä ja 3 palkintotuomaria. Luentokursseja päätettiin Liiton toimesta toimeenpanna kolmess-a eri paikasw, niinlttäin Kiikoisissa, Äet- säs'ä > i Kiukaisissa, jos lmntoapua ajlvnomalsesta paikasta myönnetään. Luennoiksijoiksi päätettiin pyytää maistereita Armo Martiaa, I. J-ak' kolaa, Kestilää, Aijalää, johtoja Ig natiusta ja I. Tormelaista, todtcrl Fransftlaa, lehtori Suomalista, maisteri Knaapista y. m. Huittisten nuorisoseuran rcttelösden jobdosta päätti kok->us jättää kum mankin riitapuolen keskenään csionsa selmittLmäcn, multa kieltää isli^aita edustusoikeuden ulospäin niii kouna,- kun saman seuran nimeä ka'si eri ryhmää käyttää. — Kesk«skansakL,ul«u tos- tilla on muutamia mieh'ä jo parin miikon ajan ollut sepelek^ivien hak- kuutöissä. — Paiuikilpailuihi», jotka „Wairrailun N?tämäL" on e isi lauan- ta.'si ja sunnuntaiksi järjestänyt t-5- kälzzsess-Z b a t-'rissi, omar i!mojtwn. t >nee': Rasknilten sarjassa ivtt 83 kg): A. Ganrilik, Mtixurista, A. L>^df.'rs, P. rmoosta, A S0t0w:^ ra, Mausasta, O. Ojanen, Tampereelta, A. Järminen, Helsingistä ja A. Kiwi. niemi, Porista. Raskaitten sarjassa «M —83 kg): A. Asikainen, Mnpurista, K. Lindh, Pocmoosta, K. Kaipio, Maasasta, A. Saaristo. Tampereel ta, O. Pynnönen, Helsing stä ja K. Mohlonen, Porista. Kewe»tten keskisarsassc- t66' ,.^73 kg): A. Liimatainen, Mii- purista, E. Takala, Mal-sast---, I. Pikkarainen, Oulusta, N. Sl--rcga. Kotkasi-,, W. Urmikko, Tampereelta, K. Äberg, Helsingistä ja H. Pal-n, Porista. Kemeitten sarjassa < lle VKVz kg.): Ketonen, W:«pu«s!a. M. Pukkila, Vaasasta, K. Kar del- b:?g, Oulusta, P. Hämäläinen, Tam peretta, A. Laitinen, Helsingis:ä ja I. H^ ajanen, Porista. — Port» maalariammstti- osasto» rahavaroja kos?ewa oikeusjuttu ol» eilen toistamiseen raastumanoikeuden toisen osaston lu'.° kittamana. Ammattiosastoa edusti nytkin maalari Kustaa Milliam Ka rimaa ja Vastaaja, osaston rahas tonhoitaja. maalari Kcarl Oskar Sa lonen oli mieskohtaisesi saapmv.llc. Mastaaja luki k-.rj^llisen maSti- neen, zoSsa dän alutsi kummasteli sitä, että osasto syyttää häi,tä kc- malluksesta, jota hän ei tiennyt teh neenpä. Hän ei ollat moinut luamu!- taa rahoja tuntemattomalle heat-lölle, koska tuo hänen m eleStään ei ollut nnden laillinen Vastaanottaja. Osat -'o oli lakannut olem st-, to f. hd n Vuoden aikana, Vuosina 1908 ja 1909, ei ollul kanneltu iäsentnalsuja eitä osa .to muuiei-kaan si-.lä alkaja ollut toiminut ^loudaiemt, maolc- r :en Uitte hallinnon mahm stam^t säär- nöt määräamäl, joi^ oststo lcpetu a toimintansa, jälellä oleman kassan ja kirjat löheieuäiv .ksi liittoh-illtnnn! ? Htlsia!ii«. MaStaaja nätti lisäisi, ette: mitään uutta oiastoci ole p^rn?- lettv, sillä jos se olisi tehtn, olisi hä nen maalariammatt!osaSt !.'N innok- kamia toimihenkilönä Mänm saada siitä tn ta. Huomautti lopatsi, eltä hän on erittäin tarkasti pttänyt k-ae- saSta huolen, jota ja todistaa setu', ettei hän ollut kassan maroja taö: - täryt ensimS-.kells tvöttomälle ma. la- rinsällule. joka n i'ä ryysi, ja "'-^i kanteen kumo -mi-Zt-a s-kä eitä syrll sit henki-öt tuoin.tte -siin edismastuule .n j määrästä ilmiannosta ja korn ac- ^ maan hänelle kuluina seka. jutun tuo:- vuhtaana ja kauniina, laitan mielä! lepo ja rauha. Ei nuori, oi,nellii>>'n lUää millakukkia, kokonaisen ki-.-hluran s tyttö moinut Viettää iloisempaa jea> lehterin ympärille — joS joku waan antaisi lankaa. Antakaa minun olla täällä. Minun elämäni on ollut niin raskasta, nyt saisin Vähän parein paa, jc>S antaisitte minun olla täällä. Hanna peitti kasmonsa käsillään ja malitti hiljaa. Maunot alhaalla rupeslivat itkrmään. Miimein huusi Kalebin Vaimo Hannalle: - Luonnollisesti saatte olla siellä, älkää surko enää. Olette pitäneet kirkon puhtaana ja kauniina ja saatte siellä asua, sanon minä. Hän näytti majesteetillisella innois saan, oikea kyynel silmissä, se oli jotain, jota ei usein hänessä nähnyt. — Eikö hän möisi saada sitä pientä huonetta saarnatuolin takana, johon papin on tapana ripustaa tak kinsa, sanoi hän mielä toisille, — — moihan poppi takkinsa muuallekin panna. Tänne Hanna Voisi miedä uuninsa ja sänkynsä eikä olisi kenen kään tiellä. — Se oli Viisas ehdotus, sanoi- ivat muut, ja niin päätettiin. Mäki- joukko alkoi hajaantua. Kalebin maimo jäi Viimeksi ja toimitti asian. Seuraama päimä oli jouluaaton edellinen, ja Hannalla oli kaikki mitä hän koskaan oli saattanut loimoa. Hän oli sänkyineen ja uuneineen siinä pienessä kamarissa saarnatuolin takana, sitäpaitsi oli hän saanut eräältä naapurilta suuren, manhan nojatuolin, pöydän toiselta ja ruoka» maroja monelta. Nyt ei hän enää muuta moinut toimoa. Täällä ei kukaan häntä häirinnyt, hänellä oli lu-iltaa, kuin Hanna ny^, aurii:^ u> kukkapeittonsa alla lemätessään. Kaikki hänen entiset surunsa ja hu >lcn'a etenimät sinerlämiksi muoriksi tai-- maanrannalle, uuden onncasa l sa taessa tähtinä, kirkkaalla, pilvettö mällä joulu -illan ?aimaalw. Hön nukkui hymi'!, ja oli aikaisin ylhääliä seura.wa:a aamuna, awaii kirkon om.m ja kat eli kylään. Sauh". lalo- ien piipusta ei mielä koristellut sinistä aamutaimasco. Maa oli lumeton ja kaikki kcrret ja oksat kimmelrelimät hopea kuurassa, täynnä timant^ejo. Hanna katseli ja katseli. - Nyt on joulu-aamu, sanoi hän itsekseen. Si säinen onni ja rauha kumastui hänen ryppyisiltä kasrvoiltaan. Äkkiä juo lahti hänen mieleensä jotain. Hän kiirehti ylös lehterin rappuja. Hänen manhat kätensä larttuimat kellon nuoraan, ja kaiku kelloista lähti hil- jäiseen kylään. Ei täällä koskaan ennen joulukellot olleet soineet eikä Hanna tiennyt käytettiinkö niitä muuallakaan. Tämä soitto lähti maan hänen liikutetun, kiitollisen ja onnellisen sydämensä Vaatimuksesta, kaikesta hymästZ, jota hänelle nyt oli Valmistettu. Kylässä akkunain luukut awautuiwat, kultaiset oamu- auringon säteet tunkeutuimat sisälle, iloiset, onnelliset kasmot kurkistelimat ulos, sillä Hanna oli herättänyt koko kylän soitollaan joulun »viettoon!