N:«> 61 — 1910. KAIKU. Hflaanm.H^vi Toukoa,- SO näköisten miranomaisten silmälläpidon I Simonen, Frans Daamittila, Wilho I muksensa ja myöskin mastoin parem- alaisina, joiden huostassa on rajan martioiminen. Laki mahmistettiin Wenäjällä jou- lukuun 10 p. 1909. Senaattori Rainesalo, Saarikoski ^ Pehkonen, Pauli Qmaruström ja Hedlund olimat sitä mieltä, että asiasta olisi tehtämä korkeimpaan paik- kaan alistus, koska tämä menäläinen asetus maatii muutosta tullilain 177 §:ään. Ermasti, Pauli Huhtala, Wilho Hau- paa tietoansa mäittäneen Dubalschoffin tajärmi, Hannes Jokela, Wille Ketola, määrentäneen hänen nimensä, jonka Wäinö Kemppainen, Eino Kauppinen, muoksi homioikeus on t. V 24 p:nä Artturi Laitinen, Niilo Mäkelä, Lauri antamallaan päätöksellä tuominnut Ne- Matti masaaren sitoumuksensa kieltämisestä Roitomaa, Hemmo Taskinen, Frans 100 mkan ja herjauksesta 300 mkan Vuorenmaa, Hjalmar Kemppainen, sakkoon. — K. 3 r n t 'n fm .Ti.atrt- ftimJ ~ Oulun Motettikööri panee r" e toimeen huomenna klo 7 ip. täkä- Prokuraattori pam raastaneeni a aa*, ^ro^texug, hartaushetken, jonka ohjel- julkmsennsta mastaan. Ella Anttila, Signe Sohlo, Amo Haa- on k ö ö r i l a u l u a, urkusoit- Poliisilaitoksen uudistami- ^ Wml:Ko- ^ ja hengellinen puhe. Köörilau- nen. Senaatissa oli torstaina esillä ™ o*??* lua esittää sanottu kööri tirehtööri kysymys ehdotuksen tekemisestä maan $ Lothman, Amo Sahti, cv Rannan johdolla, laulaen seuraa- kaupunkien uudeksi poliisiasetukseksi, ™ 1. ^ 9a <^ l )enr i ^P n : roat kappaleet: „Laulua täynnä on trtrkflstnstrt I Halkio,Eeroa Tutra, ©aintt | f, trtm nfiinta". Armas Launis: Kesti, Tyyne Fält, Amo Holappa, miranomvMen"ja "kuw7rnöör7m MI ^ia Kaipiainen, Katri Nuojua En- antamat lausunnot, sekä Helsingin kau- £ a Lamberg, Pauli Candelm, Emil punkimiranomaisten ehdotus uudeksi ^rsberg, >5uho Halonen, Lennard — asetukseksi ja menosäännöksi Helsingin ^cnlo Hettula, ^uho pantti, promosionikantaatista I. Sibe- poliisilaitokselle. Senaatti jätti asian e?!*!' ..Lepohon", Ole Bull, sekak. maliokunnalle, johon tulimat senaatto- ^ Kaurala, Pauli Kretzer, Kustu Km- j on)< q Klemetti; „Jo päimä ehtii rit Markoff, Saarikoski ja kreimi ehtoollen", H. Klemetti; ..Puoleeni cy^r' I H erra katsahda" koraalisommittelua. Ranta; „Ah Jeesu aarre armahin" luomakunta". Armas Launis; „Kas- matti Jeesus ruususen", Tschaikomski; „Mun paimen Herra on", Klein; Maa on niin kaunis", Schlesialai- nen laulu 12:Ita muosis.; Koraali w. Berg. — Kotiseutututkimuksen alvus taminen. Simistysmalioknnnan mie- tinnön mukaisesti on eduskunta päät- tänyt anoa, että Suomen kotiseututut- kimuksen keskusmaliokunnalle myönnet täisiin 10,000 markan muotinen mää- räraha kolmen muoden aikana muo- desta 1911 alkaen kotiseutututkimuksen edistämiseksi. — Painohallitns eduskunnan mielestä lakkantettawa. Käsitelles sään maltiomarainivaliokunnan mietin- töä maltiomarain tilasta annetun ker- tomuksen johdosta päätti eduskunta >J- . . . [Porin trimialikoulun äänikirj. nykyaik. asuun som. H. Klemetti. Urkusoittoa alussa ja lopussa esit tää tirehtööri O. T. Leander ja pu heen pitäjäksi on pyydetty kirkkoherra Eino Mirkkulaa Hailuodosta. Kun marsinaiset kirkkokonsertit omat, kuten tiedetään, täällä toistaiseksi kiel letyt, sopii toimoa, että hengellistä d o s t a. Koska Pietarissa on ilmen- suosion maatimattomalla fatjiöffeUään j Kaarlo Still, Jaakko Samaloja, Jal- mari Salmi, Aarne Stenius, Ilmari Salo, Kalle Similä, Einar Sulin, Wilho Tuomenoksa, Kalle Uksila, Wäi- nö Drttiaho, Eino Amnell Semonin p i e n t e n l a s t e n koulussa oli tutkinto miime per jantaina. Koulun oppilasmäärä on ollut 20—30 mälillä. Koulun päät tyessä oli siinä 18 oppitasta, joista neljä sai päästötodistuksen malmista-! musiikkia ja marsinkin köörilaulua maan kouluun, zohon tuon par.luok- h^^ama yleisö täyttää nyt kirkon a.s-n koulun kaytya paai-e toiselle z^iään myöten. Pääsy on kaikilla luokalle. Im a paa, mutta kannetaan puheen , 1 jälkeen meisattaman mirren aikana maltiomarainmaliokunnan ehdotuksen leikkejä ia leimmoimistelua, käsitöitä x^llehti sanottuun tarkoitukseen. mukaisesti lausua, että painoasiain yli- ^- ^^pa .^on^a pienokaista, loista Ohjelmia on 10 pennin maksusta " ™ cl ? wk»oiks. ole, käynyt leikkien satamana kirkon omilla, tähden siellä. Lämpimästi suositamme, että mau- — . LaiMaliike. Lauantaiaamuna hemmat uskoisimat pienokaisensa rouma saapui tänne maasalainen höyrylaima Semonin opetettamiksi. ..Fennia" Hamburgista kappaletama- Koulu alkaa toimintansa I päimästä raa lastinaan, samoin ruotsalainen syyskuuta. höyrylaima «August Lessler" Waasas- ^ . ta, tuoden suolaa ja teetä. Oulusta . .. yk^tyt laixva ottaa kauvp. Iikka Ramande- sestt omat opettaja Woutilan toimeen- n^nsin" paneman kansak. Kertaus- ja Jatko- »P 10 ^ 10 • kurssin yhteydessä suorittaneet tämän . — Kansakoulujen tarkastus, lukumuoden kuluessa seuraamat oppi-1 jo§ta jo edellisessä numerossa mainit- laat: Hilja Ahonpää, Kerttu Haapa- simme, jatkuu. Tarkastamatta on mielä niemi, Leena Kallio, Ema Saukkonen, I Tuiran- ja ruotsalainen kansakoulu. Lauri Häll, Tahmo Korkalainen, Armi . „ r . , Maijala ja Matti Ludwig Termo, hallituksen ratattrehtoorm Mirkaa omat kurssien lopputilaisuudessa t. k hakeneet ensima.sen luokan ratain,ino°- zg p^ä jaettiin asetuksen mukaiset kan- rit jt. >Ät.er ja E. F. Winter leka päästökirjaa mastaaivat todistuk- tle- >a mesirakennusien .>l>hallituk>en M«nsä on kursseilla ollut 18,. manhempi injmoon L. G. Lmdgmi^t. oppilasta, joista useat omat jo ennen 1^ näyttäisi tehokkaalta, niin sei- Rautatiehallitus on mirkaan ehdotta- päästökirjan saaneita ja nyt oppimaa- lainen tehtäisiin kaikkiin kouluhuonei- nut ensin mainittua. kerrottuaan aikomat hakea muihin 11^. kouluihin. — Kuuromykkäkouluu tutkinto oli tänään klo 8 aamulla. Koulusta sai erotodistuksia 8 kahdeksannenluokan oppilaista, niistä 3 poikaa ja 5 tyttöä. Poislähtemät oppilaat, jotka miimme lauantaina mahmistimat kasteenliitton sa kämimät eilen herranehtoollisella. hallitus olisi lakkautettama eikä mitään ^ määrärahaerää sitä marten enää mer- kittämä menoarmioon. — Kenraalikntvernööri Seyn juhannukseksi Ounasvaaralle. Mikäli ..Tamperen Sanomat" luotet- tamalta taholta omat kuulleet, on ken-I raalikumernööri Seynillä aikomuksena ensi juhannuksen aikoihin matkustaa Kuopion—Kajaanin kautta Ouluun ja! sieltä Romaniemen Ounasmaaralle Ju-1 hannusyön aurinkoa näkemään. Matka ei kuitenkaan liene mielä ai- man lopullisesti päätetty. — Rautatiehallitus. Rantatie- nyt koleeraa, samoinkuin muuallakin Menäjällä, kehoitetaan teriveyshoito- lautakuntaa ryhtymään toimenpiteisiin koleramaaran lemiämisen ehkäisemiseksi, jos sellaista sattuisi. Sentäyden olisi määrättämä kole^ra-- ja larkastuslääkä- ri. Siksi määrättiin toinen kaupungin- lääkäri tohtori G. Borg. Kaupungin lääkärien mir- kamapaus. Tohtori Borg nauttii mirkamapautta ensi heinäkuun 18 pistä elok. 1 päimään. Tohtori Granberg 1 p:stä elok. synskuun 15 päimään. Mirkamapauden aikana hoitamat toi- nen toisensa mirkoja. Kansakoulujen tarkastus-- miesten pöytäkirja esitettiin kokouksessa ja päätettiin tehdä siitä ilmoitus kansakoulujen johtokunnalle, joka, annettuaan siitä lausuntonsa, lä- hettää sen maltuustolle. Samalla oli esillä kansakoulujen puh- taanapito, josta jo lääkintöhallituksen puolestakin lienee tehty ehdotus. Likamiemäri Pikisaarelle. Koska likameden suhteen on Pikisaa rella ollut hankaluuksia, kun siellä ei ole ollut likajohtoa, päätettiin kääntyä rakennuskonttorin puoleen, jotta se tekisi ehdotuksen likamiemärin laittamisesta sinne. — Postikurssit Oulussa omat kestäneet 4 kuukautta ja päättyimät t. k. 28 p:nä. Tutkinnon piti manhempi ekspetitööri Pekka Oittinen Heisin- gistä. Tutkinnon suorittaneina hymäksyttiin euraamat: I. A. Aho, Reisjärmi; Aino Forsberg, Oulu; Rosa Hiltula, Pudasjärmi; Helmi Huhtela, Pudas- järmi; Greta Karmonen, Pudasjärmi; Niilo Kasper Kausalainen, Koumola; Armas Psaler, Kuhmsniemi; Elmira Pilke, Tampere; Ida Pokela, Ala- järmi; Saima Pyhälä, Oulu; Saima Raistakka, Kuusamo; Lyyli Reis, Haa- pajärmi; Aino Ruohonen, Koumola. EreLTaraj&m Jlmanmaihdon suhteen tehtiin muis- tutuksia joka koulussa. Oli luokkahuo- neita, joissa ei ollut ikkunaa parempaa ilmanmaihtolaitosta. Päätettiin laittaa koetteeksi jokaiseen kouluun muutamiin huoneisiin mekaaninen laite yläikkunaan. Oulun kaupungista. — Ouluu koulut. Lauantaina klo 11 ap. päättyi lukumuosi Oulun suomal. yhteiskoulussa. Op- pilaiden laulettua useita lauluja astui foulun johtaja rehtori M. Rosendal puhujanpaikalle. Hän kosketteli puhees saan aluksi suomenkielisten oppikoulu jen maiheita Oulussa sekä kohdisti lo- vuksi sanansa koulusta ensi kerran yli- opistoon pääsemiin oppilaisiin. Näitten puolesta tulkitsi ylioppilaskokelas Signe Heikinheimo eroamien tunteita. Koulu on saanut kuten olemme maininneet 2,000 mk. stipendirahastoksi. Sen korot 100 mk. annettiin ylioppilaskokelas Karja- luodolle, joka sen lisäksi sai 75 mk. erään iltaman tuloista. Kansakouluissa päättyi lu- kumuosi lauantaina ja tänään aamu- päimällä. Päästötodistuksia saimat seuraamat oppilaaat: Tuiran koulusta: Elsa Johauna Alenius, Hilma Angermaissaari, Kaario Albinus Greus, Johan Anders Huk- kanen, Naimi Johanna Hyrkäs, Anna Ester Jukuri, Hanna Magdalena Jär- melin, Kaarlo Kustaa Karmonen, Jo- han Edward Kansanoja, Katri Kämp- man, Lauri Wilhelm Koivala, Wäinö Oskar Mannila, Alli Anna Armiida Nordman, Jenny Katariina Nykäsen- oja, Jmar Armid Pirnes, Erkki II mari Rantala, Lyudi Maria Sevpä- nen, Kaarlo Waldemar Taskila, Sylmi Aleksandra Teppo ja Erkki Johannes Ahman. Kajaanintullin koulusta: Wera Maria Aho, Aina Alisi Anttila, Kirsti Johanna Arkman, Ulrika Kata- rina Granroth, Mimmi Elisabet Ha- lonen, Ema Helena Hymäri, Elsa Olga Hljtinkoski, Helmi Helena Juk- kola, Margareta Elisabet Jäntti, Hilja Sofia Kaijanen, Aili Johanna Kermi- n<>n, Saimi Mllhelmiina Komalainen, Lydia Adelina Lindgren, Katariina Moilanen, Maria Margareta Mäkinen, Maria Elisabet Nikkilä, Hilja Johanna Patala, Maria Planting, Anna Lyyliä Puuperä. Kerttu 5latariina Rautio, Lahja Matilda Salo, Wera Schurigin, Tyyne Maria Spärman Elna Alliina Tilus, Edith Sofia Mälkönen ja Martta Elisabet Masala. Heinätorin koulusta: Hanna Katariina Alatalo, Katri Arola, Ester Böök, Martta Forbus, Alli Hauru, Martta Hautajärmi, Hilma Hietikko, Martta Hiltunen, Ema Holappa, Aino Honkanen, Karin Kaurala, Hanna Kas- sinen, Aino Kemppainen, Riitu Kert- tula, Hanna Keränen, Aino Kuula, Ester Lindström, Hanna Moilanen, Helga Mäkelä, Hanna Mämmelä, Elsa Pekkala, Ida Sormari, Maria Sor- loari, Hilja Simula, Anna Takalo, Tyyne Tolonen, Kalle Anttila, Janne Kassinen, Emil Tuikkanen, Jaakko Manhala, Isak Alatalo, Frans Hietikko, Erkki Järmelin, Kalle Meiklo Karjalainen, Armi Kemppainen, Uuno Heinätorin koulussa oli useampia luokkahuoneita, joiden seinä- pahwit olimat likaiset ja rikkinäiset. Ehdotettiin, että, kun masta laitetaan seiniä, olisimat ne rapattamat ja öljy- manlilla maalattamat. Lattiatkin olimat huonossa maalissa osaksi muutamissa huoneissa hota- ratkin. q- | cuin... Ehdotettiin, että lattiat joka Koulussa on ollut 9o oppilasta, kulussa olisimat maalattamat tai ker- }?! " Ifff 'f v"""' nGammin pyhittämät karboolitermalla, mir )° ta 'ulisi delpommakst kuin tamallinen monta oppilasta -ns. .vuonna tu.l^n @e - fa f fottHn Lemmin tarkoi. ka monta oppilasta ensi muonna tu lee koulussa olemaan, mutta, jos kaksi rinnakkaisluokkaa perustetaan, saa kou- lu 00 oppilasta lisää. ^Niinmuodoin on siellä sitten oppilasten luku 138. Lähempi selostelu on tilanahtauden muoksi jätettämä ensi lehteen. tusta mastaamaksi luokkahuoneissa Aleksanterintorin kansakou- lussa huomattiin pihan oleman aiman hienoa hiekkaa, joka katsottiin sopimat- lomattomaksi. Ehdotettiin, että piha olisi ensi tilassa kimitettämä tai peitet Ouluu koulujen Möliset kil- 1 tämä jollakin sopimalla aineella. Pailnt MieStinjnoksnssa 5000 m. Kajaanintullin kansakoululle ja 400 m. matkoilla tapahtuimat per- ehdotettiin tallettamaksi sähkömenttiile- jantaina urheilukentällä. jä moimistelu- ja käsityöhuoneisiin. 5000 m. juoksun moitti klassillisen Sellaiset menttiilit olimat huomatut lyseon joukkue, jonka aika oli 15 m. erinomaisiksi ilmanmaihtajiksi. 8 V-2 sek., toiseksi tuli suomalainen yh- ^Puhtauden suhteen muuten oltiin sitä teiskoulu, aika 15 m. 15 V2 sek. ja | mieltä, että yleinen puhdistus olisi tehtämä useammin kuin ennen. Lattiat olisimat puhdistettamat kostutetuilla sahanmuhilla tui, jos mesi on sopi mampi siihen, niin sillä. 15 V2 kolmanneksi realilyseo, aika 15 m. 32 sek. Näitä tuloksia moi pitää erin- omaisina. 400 m. juoksun moitti yhteiskoulu, aika 52,2 sek., toiseksi tuli klassillinen lyseo, aika 52,7 sek. ja kolmanneksi realilyseo, aika 53,2 sek. Pistelaskun mukaan moitti kiertopalkinnon suoma- lainen yhteiskoulu, josta klassillinen lyseo jäi 2 /!i pistettä jälkeen. — K. T. — LuotsiMalan teki mäkinainen luotsioppilas Heikki Ilmari Fisk Hai- luodosta miime lauantaina raastuman- oikeuden ensiosastossa. Ennen ei ole luotsioppilasteu tar-- mmnut malaa mannoa. — Pesänjakoa pyysi Oulun raas- tumanoikeuden ensi osaston istunnossa! miime lauantaina työmiehen maimo Kaisa Haapaoja neiti Amanda Kusta- ma Meteläisen jälkeen. — Newasaaren Mekselijnttn. Kauppias Petter Dubatschosf, Oulusta, oli kumernöörille jättämässään hake- muksessa anonut kauppias Heikki Ne- masaaren melmoittamista maksamaan hänelle tunnustamansa 4,000 mkan mekselin armon. Kumernöörin jättä- mässään mastineessa kielsi 9!emasaari nimikirjoituksensa sekä syytti Dubat- — Puolalainen kansakoulujen ylitarkastaja Kasimir Pruchnalski Jtämallan Galitsian Lemberg'in kau- pungista mierailee nykyisin Oulussa. Oulun piirin kansakoulujentarkastaja, maisteri O. Nauhamaan kanssa lähti mieras eilen katselemaan Raahen Se- minaaria. Sälöisten Piehingin 'maa- laiskansakoulua, kansakoulurakennus- työtä Lapin asemalla. Paluumatkalla Ouluun käymät he Limingan käsityö kursseilla ja Kansanopistolla. — Lau- antaina puolalainen ylitarkastaja oli läsnä Oulun kansakoulujen alempien luokkien päättäjäisissä. — Iris huiputti luotolaisia. Wiime miilolla kämi Hailuodossa eräs mieshenkilö, joka sanoi olemansa ..Jrik- sen" tulema ..kapteeni" ja sanoi sun- nuntaina tulemansa uudella korealla laimalla noutamaan luotolaisia Ouluun kirkkomatkalle ja mielä mapaa kyytillä kaikki. Eilen aamulla tulimat sitte luo- tolaiset laiivasillalle tähysteleinäan, että milloin tuo lumattu komeus saapuu, maan maikka sitä olisi kuinka pitkäsil- mäsellä kiikarilla kurkistanut niin ei schoffin määrentäneen häiien nimensä näkynyt maan. Miimein tulla tup- luetseliin. . , lahti „Onni II ":nen, kuten niin monta Taman syytöksen johdosta haasti kertaa ennenkin ja niinpä päättelimät Dubatschosf Nemasaaren Oulun raas- luotolaiset että iova taisi b,n- tumanoikeuteen, joka miime heinak. 10 \ puttaa. ' nyS 9 Suli MMtyökMlii» «Zttclg in Käsityöt olimat yleisön nähtämänä klo 11—5 miimme lauantaina. N ii olikin kertynyt kosolta ja kauniita oli- mat työt. Paljon siinä oli ahkeroitu ja paljon täysiarmoistakin työtä ai kaansaatu. Siellä oli naisten ja mies ten kankaita, naisten maatteita, omi merhoja, joista jotkut olimat kerras- saan hymin tehtyjä, sen mukaan kuin asiantuntijoilta kuulimme. Erittäinkin kannattamat mainitse- mistä pöylämerhot, joitten neulomus oli aito kotimaista. Kompositsionipiirustusta oli koulus- sa myöskin harjoitettu osaksi mallien mukaan, osaksi omintakeisesti ja useat piirustuksista olimatkin aistikkaita. Kaamapiirustusta on myöskin harjoi- tettu, samoin tehty muistiinpanoja, jot- ta oppilaat tottuisimat itsenäisiksi tois- sään. Monipuolinen oli töitten marasto, jotta on maikea lyhyessä selostuksessa kaikista mainita. Olisi silloin aloitet- tama parsimisesta ja paikkaamisesta, jolla kurssit oli ompeluosastolla aloi- tettu. Koulussa on ollut ompeluosastolla yhteensä 54 oppilasta ja kutomaosas^ tolla 20. Näistä sai päästötodistuksia ompeluosastolla 15 ja kutomaosastolta 2 oppilasta. Johtajattarena on toiminut neiti Ester Aarnio, ompeluosaston opetta jana Aina Reinilä, kutomaosastolla Sandra Kolin. Klo 12:sta seuduissa oli koulun päät- täjäiset, joissa puhui rouma N. Tuo- dino kotiteollisuudesta ja sen merkityk- sestä, kiittäen opettajia ja oppilaita kotiteollisuusyhdistykien puolesta uut- terästä yhteistyöstä. Puheen jälkeen oli todistusten jako, jolloin kutomaosastolta saimat päästö- todistuksensa seuraamat: Fanny Mahlgren Oulusta: Anna Särkelä Taimalkoskelta. Ompeluosastolla: Lyyli Thaumon Pudasjärmeltä; Lempi Heikel Pudas- järmeltä; Eine Ask Pyhäjoelta; Saimi Oulasmirta Oulusta; Martta Menno- nen Oulusta; Anna Mattila Oulusta; Aino Haataja Oulusta; Eema Heikki lä Oulusta; Martta Kannisto Oulus- ta; Hanna Järmelin Oulusta; Maria Löthman Oulusta; Saimi Hiltunen Utajärmeltä, Hanna Jussila Haukipu taalta, Dagmar Hätälä Oulusta; Cema Pietarila Oulusta. Koulu alkaa toimintansa jälleen syys- kuun 1 pnä. pna, kun täyttä todistetta ei ollut sii hen, että Nemasaari olisi mainitun mekselin tunnustanut ei katsonut moi- mansa tuomita Nemasaarta edesmas tuuseen nimikirjoituksensa kieltämisestä, maan sen sijaan tuomiisi herjauksesta, ei kuitenkaan masten parempaa tietoa, metämään sakkoa 150 mk sekä kuluja 230 mk. Homioikeus, jonne molemmat riita- puolet malittimat, on katsonut Nema- saaren tunnustaneen mainitun meklelin, mutta siitä huolimalta kieltäneen sitou- — W & ti. seura „Sauwau" toimeenpanemissa miestinjuoksukilpai- luissa 5 klm. matkalla moitti kierto- palkinnon ivuodeksi haltuunsa r. y. Poh- jan Leimun m. & u. seura „Woima". Wiime muoden oli se m. ^ u. seura ..Pyrinnön" hallussa. — Tertveyshoitolautakunnan kokous oli miimme lauantai iliana. Kokouksessa käsiteltiin seuraamia asioita: Lääkintöhallituksen kir- jelmä koleeran maaran joh-^ — Wahwistetut säännöt. T. k. 20 p:nä on läänin kumernööri mah- mistanut uuden sääntöehdotuksen Ala- mieskan kunnan paloapuyhdistykselle. T. k. 28 pnä on läänin kumernööri mahmistanut ohjesäännös seurakunnat- lista sairaanhoitoa marten Rantsilan seurakunnassa. mb»™?™ — Lahjoitus N aah en senrakun nalle. Hiljattain edesmennyt leskirou- ma Jenny Löfberg on määrännyt että hänen jälteen jättämänja talo ja tontt n:o 2 4 kaup. osassa tulee lankeamaan Raahen kirkolliselle seurakunnalle. — Raahe. — Kunnianosotus papille Pe rä-Pohjolassa. Tämän kuun 27 p. taylti Alatornion kappalainen Lud- mig Grönholm 50 muotta. Alator- niolla ollessaan lopulle parikymmentä muotta, on hän saamuttanut kaikkien a sillä ahkeruudella ja palmelemai- suudella, jolla hän on tehtämänsä suo- rittanut. Marsinkin diakonaattiasian eteen on hän hartaasti työtä tehnyt ja mataloissa majoissa kierrellessään monta almua tarmitsemille jakanut. Termetullut on hän ollut ja hymän kohtelun on saanut hänen kodissaan aina seurakuntalaiset, oli säädystä mistä tahansa. Kaiken tämän muoksi muistuvat seu rakuntalaiset häntä merkkipäimänään lähetystöllä, jossa oli edustajia eri kylistä ja joiden tunteita tulkitsi ase- mapäällikkö A. I. Jolma. Aamulla kämimät koululapset laululla termehti- mässä. Lukumuoden Päättäjäiset Oulunsalon kirkonkylän kansakoulussa olimat miime tiistaina kuluman touko- kuun 24 pn».ä. Koulusta sai päästö- todistuksen 8 oppilasta, ja on koulussa päättyneenä lukumuotena ollut 45 op- pilasta, niistä 19 poikaa ja 20 tyttöä. Koulu oli köynnöksillä koristettu tätä juhlatilaisuutta marten, ja kasi- työt ja piirustukset olimat koulusalin seinälle aistikkaasti järjestetyt. Sekä malmistettuihin käsitöihin nähden, joita oli marsin runsaasti ja san- gen hymin ja sirosti tehtyjä, että kaikkeen opetukseenkin nähden sai tästä koulun päättäjäisjuhlallisuudesta sen maikutelman, että koulu on kuluneena- kin muotena tehnyt sangen ahkeraa ja tunnollista työtä. Opettajattarena kou- lussa on nyt kolme lukumuotta toimi- nut kansakoulunopettajatar Aura Es- konsipo Oulunsalosta — Talo palanut Onlunsalos sa. Miime perjantaiaamuna kello 4 syttyi tulipalo Oulunsalon kirkonky- lässä talokas Jaakko Örnin eli Kou- ran omistamassa Crnin talossa, ja parissa tunnissa paloi se miltei kaik- finc rakennuksineen poroksi. Talon isäntämäki oli, noustuaan ylös, mal- mistellut kaupunkiinlähtöä ja juuri lähtenyt matkalle maanteitse, mutta kuljettuaan jonkun kilometrin matkan n. s. Salmelan niittyjen kohdalle oli- mat he huomanneet sankan samun kohoaman talostaan päin ja aamistaen pahinta, olimat he kääntyneet nopeasti takaisin kotiaan kohden, jossa heidän palatessaan puotirakennus oli jo koko- naan liekkien mallassa. Puotirakennuksesta siirtyi tuli asuin-, nametta- ja tallirakennuksiin, jotka kaikki neljä rakennusta, huolimatta siitä, että ihmisiä merrattain pian saapui palopaikalle sammutustöihin ja että kirkonruiskukin, joka on merrattain lvoimakas, oli tuota pikaa tuotu tulen rajua maltaa ehkäisemään, kahdessa tunnissa paloimat maan tasalle. Koko Örnin talosta jäimät jälelle main mä- hän ulompana sijaitsemat samia- ja riihirakennukset. Rakennusten pelastaminen osottau- tui ylimoimaiseksi marsinkin siitä syys- tä, että kaikki mainitut neljä raken- nusta, manhan rakennussuunnitelman mukaan rakennettuina, sijaitsimat niin lähellä toisiaan. Rakennusten mukana katosi liekkeihin jokseenkin täydellisesti kaikki irtaimistokin ja kaikki asukasten merraten runsaat maatemarastot, paitse mitä juuri päällä sattui olemaan, jopa työ- ja ajokalutkin sekä monen sadan markan armoinen merinuotta, joka muutamia poimia ennen oli sekin ul- koa siirretty ulkohuonerakennukseen. Karja ja hemoset saatiin main pelas- tetuiksi. Kanoista joutui yksi, joka oli sattunut olemaan hautomassa, liekkien saaliiksi. Suuri, tuhansiin nousema mahinko kohtasi näin mainitun talon asukkaita, sekä pienempi mahinko torp- pari Aappo Örniä, jonka moimon maatemarastosta oli osa säilytettynä Örnin asuinrakennuksen minnillä. Koko Örnin omaisuus, talo, irtai- misto, karja ja hemoset siihen luettui - na, oli palomakuutettu kunnan yhtei- sessä paloapuyhtiössä kaiken kaikkiaan, mikäli olemme kuulleet, ainoastaan neljästä tuhannesta markasta. Onni onnettomuudessa kuitenkin oli se, että tulen moima tulipalon aikana oli merrattain mähäinen ja sen suunta senlainen, etteimät lähimmät naavurit, seurakunnan pappila ja kirkonisäntä Juho Kukkosen torppa joutuneet tulen- määrälle alttiiksi. Tuli on nähtämästi päässyt irti siten, että kipuna pirtin piipusta, pir- tissä kun aamulla oli mähin keitetty, on lennähtänyt miereisen pvotiraken- nuksen pärekaton hajuisiin päreisiin ja niissä huomaamatta saanut kyteä ilmi- malkeaksi. Tulipaloa sammuttaessa polttimot talollisenpoika Juho Örn ja talokas Jubo Koura kätensä, mutta saamansa palomammat eimät kuiten kaan liene maarallisempaa laatua. — Onneton kuolema. Wii:ne lauantaiaamuna hukkui Tyrnämällä Kimioja nimiseen ojaan ylitalon renki Aavpo Wikiö. Hän oli heinästä paluussa, mutta äkkiä suistui hemonen kuormineen ojaan, ja W. joutui allepäil!. 3 tunnin ku- luttua saatiin häii kuolleena ylös: he- monen töintuskiu pelastui. W. oli masta l9 muoden ikäinen. — Halla on mikuuttanut kemat- lylmöjä Olerinallakin. Kylmät poh- jostnulet ja suuri tuimuus hidastutta- ivat kaslvun kokonaan. Lunta ja ra- keitä on satanut useampana päimänä, mutta sanoohan manha sananlasku: ..Kun on Urpo turkki päällä, niin ke sät kaiket paitapäällä." S.^apa nähdä onko se tosi? — Sonni puskenut miehen kuoliaaksi. Kun tämän kuun 28 p:nä talokas Juho ^Nordling Wääräkosken talosta Haapajärmen kunnassa yritti ajamaan sonnia, joka oli tunkeunut aidan läpi kedolle, pois sieltä, ivim- mastui sonni hurjasti ja ryntäsi miestä mastaan sekä farmillaan lämisti mat- san, niin että suolia putosi ulos. On- neton mietiin junaan, jotta Ouluun pääsisi sairaalaan, mutta kuoli mat- kalla. — Meijeri palanut. T. k. 27 päiivän aamuna maitoa laskettaessa, syttyi Siikajoen pohjoismeijeri tuleen ja kaikista mastustusbommista huoli- matta paloi perustuksiaan myöten. Irtaimisto kuitenkin saatiin pelaste- tukli suurimmaksi osaksi. Myöskin tuulen alla lähellä olema Ukkolan talon latorakennus paloi. Syynä tulen irtipääsyyn oli samu- piipusta lentelemät tulikipunat, jotka sytyttimät ulkokaton. Meijeri oli ma- kuutettu kalustoineen Suomen maa- laisten palomakuutusybtiössä 3,800 markasta. —^ Toimeenpanemaksi johta jaksi ..Kemin rautakauppa osakeyh- tiöön", kapteeni A. Fr. Lundqmistin erottua, on maliltu täällä aikanaan toiminimi H. W. Snellmannin palme- luksessa ollut hra A. Pääkkönen. — Äkkikuolema kohtasi Kustaama Kautosta 0. s. Naatusta Alamieskan Saluskylässä t. k. 26 pnä. Wainaja oli naapuritalon pellolla perunoita kylmämässä, rumeten siellä malittamaan pahoinmointia. Saatet tuna sisälle muitten amustamana, kuoli hän heti sinne päästyään. Kuolles- saan oli bän 75 muotias. Korkeasta isästään huolimatta oli mainaja ollut loppuun asti uuttera ja samalla kunnon kansalainen. Lukuisa tuttamapiiri jää häntä kaiholla muis- tamaan. — HeMoseusa hukutti. Talon- poika Kalle ^Niemelä Romaniemen Korkalon kylästä menetti hymän ori- hemosensa palatessaan t. k. 21 p:nä kirkolta. Hemonen nimitt. kompastui ja suistui Meitikan sillalta sillan pää- hän, jolla kohdalla oli mettä kuitenkin kolme syytää. Ihmiset pääsimät kui- tenkin uimalla pois saatuaan kylmän kylmyn. Mutta ennenkuin hemonen ehdittiin saada ylös, oli siltä henki mennyt. Omistajalle tuli melkoinen mahinko, sillä hemonen oli 500—600 mkn armoinen. — Lakon tekiMät tukinlaskijat Puutamaraosakeyhtiö Seittenkarin työ- maalla Kemijärmen Askanjoella t. k. 18 p:nä. Lakkolaiset saimat heti tilin. Poistilitettyjä oli jo seuraamana päi- mänä 4 työkuntaa, noin 100 miestä eli puolet työinaan miehistä. Saa nähdä, ottamatko kaikki tilin, maan onko niitäkin, jotka tahtomat tehdä työtä. Työpalkat omat olleet 35 penniä marsinaiselta ja 40 penniä ylimääräi- seltä tunnilta. — Tukkeja jää ylimaahan tu- lemaan kemääseen. Alimaasta kuu- luu sellaisia sanomia, että useilta yh- tiöiltä jää tukkeja uittamatta olkajokien tai purojen marsille, kun lumi fuli niin joutuin, ja siitä johtui, että purot yhtäkkiä joutuimat tuimilleen, jolloin tukit lemisimät niityille ja purojen mar- sille. Kun sitten mesi kylmempien ilinain maikutuksesta nopeaan aleni, jäi paljon tulleja kuikille. — P.-P. — Karja laituinelle. Tervolassa on jo karja päästetty laitumelle. Jän- gillä onkin jo melkoisessa »iäärin ruo- hoa, kun jängät sulimat aikaiseen ja ilmat omat olleet hyisin suotuisat, mii- me päimia lukuunotlamatta. — P.-P. — Wäkijuomain kuljetus Ke mistä ylimaahan. ^Nykyisin on tapana yhdellä osalla ylimaalaisia mii- non kuljetus Kemistä rautateitse Ro- maniemelle. Kun ylimaalaiset otta mat asemalla miinakassejaan mannusta, niin poliisitkin omat jo paikalla ja katsomat tavaramäärän kysyen omis tajan nimeä ja kotipaikkaa. Silloin huomataan, että ne kaikki, jotka eimät ole Romaniemeltä omat Kemijärveltä. Ompa niitäkin, jotka omat aina Kuo- lajärmeltä ja Sodankylästä asti. Ei etäisyys tule kysymykseen kunhan ilo- lientä main saa. Jos miinankuljetus- sääutö siisen myöten antaa, niin Ro- maniemen poliisin olisi maadittama papiniodistus miinankuljettajan koti- paikasta. Silloin tulisi tietoon, mistä miinanhakija on malkaan lähtenyt. Kyllä poliisit sitten tietäisivät hänen kanssaan menetellä lain mukaan. Kyllä me kemijärmeläiset olemme jo niin pahassa lmudossa, että olisipa aika jotakin täälläkin mäkijuoinain tul- jetuksen ehkäisemiseksi tebdä. Kemijärmeläinen. — Äkillinen kuolema kohtasi tämän kuun alussa talokasta Alikko Kyröä eli Hettaa Kittilän Alakyröstä. Illalla oli termeenä pannut maata, mutta aamulla huomattiin kuolleeksi. Mainaja oli syntyisin Enontekiöltä ja kuollessaan lähes 70 muotias. — Cnnenaitaiseen hautaan — jos yleensä niin moi sanoa ivaipu