liistsinz tieinslluun I? p:nS 8AI/^KUki7A massa. Mettä oli löytöpaikalla ai noastaan noin 20- 30 cm. mahmuu- delta. Lapsi oli armattamasti suis- tunut meteen jonkun metrin ylem pänä olemilta portailta ja sitte ojau- tunut rantaan ollen kuitenkin jo ta juton, niin ettei woinut nousta, maik ka mesi oli noin matala. ^ Kuollut hi rivi löydettiin t. k. 1 p. Suodenniemelle kuulumasta metsästä, Kiikoisten rajan lähetty- miltä. Eläin, nuori uros, näytti hil jan kuolleen. Löytäjä ilmoitti asias ta Mouhijärven nimismiehelle, jonka käskystä eläin korjattiin. Liha oli jo senmerran pilaantunutta, ettei se kelmannut. Amattaessa huomattiin, että eläimen takaosassa oli meres ampumahaama, josta kuolema oli ai heutunut. Ampujasta ei ole tietoa. — Nakkilassa tapahtui miime tiistaina julkea mäkimaltainen rais kaus. Syyllinen, irtolaismieS Irjö Musander, tulee arvatenkin saamaan teostaan hymin ansaitun ankaran romqiiStuksen. — Ultvila» k«»takoko«kseSsa eilen oli esillä seuraamat asiat: Lainajymästön ohjesään nön 1 tz:lään päätettiin anoa sellaista muutosta, että Vähin jymäs- tSSsä löytymä ruismäärä saataisiin alentaa hätäapumarastossa 300:sta 20!):taan ja siemenmaraStossa 150:S- tä 100:taan hlitraan. Tätä muutosta anomaan malittiin kunnallislautakun nan esimies G, M. Kleemola. JoS lainajymästön ohjesäännön muutokselle saadaan kumernöörin mah- miStus, niin päätettiin myydä siellä olemat liikamarat eli noin 150 hl. enimmän tarjoamalle ja näistä ker tymät marat liitetään maanmiljelys- lainarahastoon n:o 2. Koimiston koululla pala neen maaliuurnan ja muitten maalitarpeitten sijaan päätettiin lait taa uudet ja niiden hankkiminen jä tettiin kunnallislautakunnan esimiehen huoleksi. Koimiston piirin palanut kansakoulu päätettiin rakentaa uudestaan mahdollisimman pian en tisten piirustusten mukaan kaksois- kouluksi manhalle paikalle. Päätös tehtiin äänestyksen jälkeen 16 l7 ää nellä 575 mastaan, jotka annettiin yksityiskoulun hyväksi tarkotuksella, että Uudelle Kalmistolle saataisiin toi nen yksityiskoulu. Koulun kaksoiskou- luksi rakentamista mastaan pani Vas talauseensa 12 Uuskoimiston asukasta, Rakennuskomiteana toimii saman kou lun johtokunta, jolle malittiin lisäksi rakennusneumoja K. M Huhtala ja maanmiljelijä A, Alestalo. Sopimaan valaneen Koimiston kan sakoulun ja Ulmilan y. m. kuntain palomakuutusyhliön mälisiStä asioista Valtuutettiin saman koulun johtokun ta ja palomakuutusrahat nostamaan taloudenhoitaja K. F. Harmaalinna. Lautamiesehdokkaiksi tuleman kol men muoden ajaksi malittiin: eteläi seen piiriin Kalle Tenho (uudelleen), Kalle Tuominen ja Jaakko Laine- Prinssi sekä pohjoiseen piiriin B. Manhatalo (uudelleen). I. O. Jsc- Anttila ja Frans Uusikreula. Harjavalta. Maamiesseuran kokous pidettiin täällä t. k. ö p.nä. Tilaisuudessa piti Satakunnan maanmiljelysseuran neu- moja K. A. Salo esitelmän järkipe räisestä karjanruokinnasta, sekä met- säahoitokonsulentti N. Kimalo esitel män metsänhoidosta. Samalla oli kokouksen yhteydessä kilpailuja kyn nössä ja ojituksessa, joista edellisessä jaettiin palkintoina kaikkiaan 42 mk>, jälkimäisessä 16 mk. Myöskin jaet tiin palkintoina namettain puhtaana- pidzsta 39 mk. 50 p,, masikkainhoi- dosta 20 mk., hemostenhoidosta 25 mk., sikainhoidoSta 17 mk. sekä puh detöistä 10 mk. Kaikkiaan siis jaet tiin palkintoina noin 170 mk. T. k. 10 p:nä pidetyssä kirkon- kokouksessa malittiin rustitilall. Kalle Kangasniemi-mainajan tilalle kirkon isännöitsijäksi maanmiljelijä Otto Setälä, Pirilästä. Muina ehdok- kaina olimat tehtailija Juho Jaak kola ja maanmilj. Kalle Kurru. — KlrkkoneumoStoon malitt.in maanmilj. Jooseppi Hoppu, mirkatalonlautakun- taan tehtailija Juho Jaakkola ja kir kon korjauskomiteaan maanmilj. Niilo Laurila. Ka«watsa. Tormisoitto kun ta on puu haillut iltaman t. k. 17 p:kst. kun on saanut käytettämälseen Marttilan amaran suulin. Tietysti kaikki ne, jotka olimat torwisoittokunnan ilta massa kesäkuun 1 p:nä menevät nyr kin, sillä tyytyväisyys torvikunnan miime iltamaan oli yleinen. Täyttä- käähän nyt Marttilan suuli, täyttä kää jo senkin tähden, että iormikunta tarmitsee yleisön puolelta jonkunlais ta myötätuntoisuuden ja ymmärtä myksen merkkiä ja se tarmitsee myös kin rahaa, jotta saisi ..villinsä" edes jonkun merran siedettämämpään kun toon. Upeata ja tarkoituk senmukaista kunnantaloa tehdään Kaumatsalle parhaillaan. Kohta on rakennus tasakerrassa eikä toimottamasti tarmitse enää ensi tai mena pitää kunnallisia y, m. kokouk sia tilapäisissä ahtaissa kokoushuo neissa. Säästöpankki saapi myöskin sopimat huoneet uudelta kunnanta lolta. Milloinkahan alkanee Kaumat- san Nuorisoseura todenteolla tarttua oman tuman rakennustouhuun? Parka»». Muokralautakuntaa kiel letty katseet musta pitS- mästS. Pieni «Slikohtaus tapah tui Parkanon kunnan pohjoisen Vuok ralautakunnan kokouksessa w. k. 3 p. Helinin torpassa Jokipiin talon maalla Kankarin kylässä. Torpan omistaa nykyään puuseppä Vihtori Aho, joka sen on ostanut nom puo litoista muotta sitten ja aikoi nyt muokralautakunnalla toimituttaa kat selmuksen. . .. Katselmuksesta oli myöskin annet- tu muokralain mukainen tieto talon omistaja Juho Jokipiille, jolle muok- ranantajan omistusoikeus on tilan Vapaaehtoisen luomutulsen kautta siirtynyt hänen Vanhemmiltansa. Juha Fredrik Jokipii saapuikin torp paan heti katselmuksen alussa, mutta kielsi Vuokralautakuntaa katselmusta pitämästä hänen maallansa, koska hän ei tunne torpparia eikä tiedä torpan kaupoista mitään, koska hä nelle ei ole niistä mitään ilmoitusta tehty. Torpan Vuokraoikeuden siir rosta ei kyllä oltu tehty mitään «Vi rallista" ilmoitusta isännälle syystä siitäkin, etlä Vihtori Aho on Juha Jokipiin eno, jonka seikan torppari on katsonut oleman jo ..puolimiralli- sen" ilmoituksen. Torpparin hu?ma- utettua että: ..kyllämar isännän mi nut pitäisi tuntea tämän torpan omistajaksi, koska on minulta torpan- meronkin kantanut", mäitti isäntä, että „ei ole kuittia". ..Kuittia ei to sin ole siitä, että isäntä on meron mastaanottannt,mutta todistajia on" huomautti torppari ja luetteli nimel- tään neljä todistajaa, jotka omat olleet paikalla silloin, kun isäntä on miimeksi meron torpparilta kantanut. Nyt Vuokralautakunnan puheenjoh tajako puuttui asiaan ja sanoi, etlä isäntä ei moi muokralautakuntaa mi- teukään estää katselmuksen toimitte- misesta, ja kuinka isäntä miitsii Väit tää, ettei ole Vuokramiehellä meroa saanut, maikka känellä on niin mon ta todistajaa. Silloin poistui isäntä nolona kiireesti torpasta ja muokra- loutakunta hetken ihmeteltyään mois ta ..melikysymystä" ryhtyi toimitta maan katselmusta. Olisi mielä paljonkin sanottamaa, mutta kun ..toffeli" on asiassa pää tekijänä. niin minäkin painan pahim mat paikat..millasella". Sivullinen. Zlimijo» kotistut»- tillkimchmsstilkfistil SMKnmiassa. Kotisi utututkimustyö on saanut myötätuntoista osar ottoa yhä laa jemmissa piireissä maassamme. Mar sinkin nuorisoa on koetettu innostaa tähän työhön ja mikäli alusta moi- daan päättää, on tässä koko lailla onnistuttukin. Nuorisoseuratyönteki- jät omat tahtoneet kotiseutututkimus- työhön innostaa myöskin nuoriso- seuramäkeä. Ia nähtämästi tässä on osut'u aiman oikeaan. Onhan tässä nuorisoseuratyöalaa laajennettu sopimaan suuntaan, alalle, joSsu tehty työ tulee olemaan tekijäänsä innostamaa sekä samalla myötkin armokasta. Suomen nuorisoseurainliiton äsket täin Eurassa pidetyssä kokouksessa oli aikaa marattu myöskin sitä Mar ten, että nuorisoseuramäki saisi esit tää kokemuksia siitä, mitä tuloksia on saamutettu kotiseututkimustyössä. Ku ten armata sopikin, omat työn tu'ok- set mielä mähäisiä, miltei olematto mia, mutta se tuossa kokouksessa kui tenkin kämi selmille, että alote työ hön on ainakin muutamin paikoin otettu. Niinpä Kyminlaaksossa on alettu kokeilla kotiseutututkimustyösjä. Selmille kämi edustajain lausunnoista myöskin se, että täällä Satakunnassa kotiseutututkimustyö nuorisoseuramäen keskuudessa on jo järjestelmällisesi! alotettu ja että Satakunnan nuoriso seurain Liitto on muista edellä tässä asiassa. Kotiseutututkimustyö Satakunnan Nuorisoseurain keskuudessa on alo tettu lamalla, joka osoltaa, että se järjestelmällisesti aiotaan laajassa muodossa toteuttaa. Satakunnan nuorisoseurain liiton johtokunta on laatinut ja alaisilleen nuorisoseuroille lähettänyt kotiseututyötä koskevan ohjelman eli järjestelmän, joka suu resti helpoittaa eri seurain alotetta ja jatkumoa työtä. Tunnustusta ansaitsee ensinnäk.n se seikko, että liiton johtokunta ei ole heti alkonu>. tai oikeammin ohjannut alaisiaan seuroja alkamaan kotiseutututkimus- työtä koko laajuudessaan, maan on ottanut tuMmuksen aiheeksi yhden tärkeän alan, nimittäin m a a t a l o u- den. Ei ole siis tahdottu hajoittaa kokeilemia moimia liian laajalle alalle yhdellä kerralla ja marmaan on ko kemus osottama, että tässä on ym märretty ohjautua oikeaan työtapaan. Toiseksi ansaitsee tunnustusta se, että Liiton johtokunta on laatinut yksityiskohtaisen tarkan työsuunnitel man, joka suuresti helpottaa tietysti Lyötä. JsZ tästä työsuunnuelmasta jotakin tärkeätä olisi jäänyt pois ja tullut siihen otetuksi jotakin mähem- män tärkeätä, olisi se hymin ymmär- rettämissä, tun ottaa huomioon, eitä koko toimen järjestäminen on alkamaa kokeilua, eikä siis ole mielä käytettä- mänä malmiiden tulosten antamia opetuksia. Olkoon tässä näytteenä mainittu, millaisen työsuunnitelman Satak. nuorisoseurain liiton johto kunta on laatinut kotiseutututkimus- työtä marten maatalouden alalla. Seuraamiin seikkoihin on tahdottu huomiota kiinnittää liiton johtokun nan nuorisoseuroille lähettämissä ohjeissa: I Wiljeltzsmaa. 1. Maalajit paikkakunnalla. 2. Peltomaan muokkaus eri vuo denaikoina, eri miljelyskaluilla ja eri tarkotuksta »varten. II a) Millaisia työkaluja on käytetty ja nyt käytetään kyntämiseen? Muoto, aine? b) Milloin niiden maihto on ta pahtunut nykyisiin ja kutka ensiksi omat niitä paikkakunnalle tuoneet? c) Äestykseen käytettyjen työkalu jen nimet, muodot ja aine? d) Milloin on maihto nykyisiin tapahtunut ja missä järjestyksessä? e) Milloin lapiot ja tarikot omat muuttuneet tehdastekoisikst- niiden muoto ja aine ennen ja nyt? (Oja. aurat). f) Miikatteitten ja sirppien muoto m'Uom ne omat muuttuneet tehdas tekoisiksi? (mcrret?) a) Niittokoneet, hemosharamat. Kutka omat ensiksi näitä käyttäneet? Milloin? , ^ Kirveet, piilut, ajopiilut ja omat muuttuneet tehdastekoisiksi? i) Millaisia työaseita on käytetty puintiin? Milloin työkalut ja työ- tamat omat muuttuneet? j) Millaista työkaluja ja tapoja on käytetty ja käytetään silppujen tekoon? k) Millaista aseita ja koneita käy tetään iuurikasmimiljelyksessä? I) Millaisia työkaluja maatetuS- kasmien käsittelyssä? m) Millaisia perunain nostossa? III. MilieltzStapoja. 1. KaskimiljelyS. o) Milloin kaskimiljelys ja poltto- miljelyS loppui paikkakunnalla? b) Missä ja kuka miimeiset kasket poltti? 2. Suo-ja uutismiljelys. a) Kuokkiminen, kyntäminen. b) Ojitus. <> PolttamiljelyS. d) Sekoitus ja peittomiljelyS. e) Mitä kasmeja kasmatetaan? s) Onko miljelystamoissa tapahtu nut muutoksia? g) Kutka omat tehneet itsensä huo matuiksi uutismiljelijöinä (elämäker rallisia tietoja)! h) Onko ennen tehtyjä pelkoja jZä- nyt miljelyksestä, missä määrin ja mistä syystä? 3. Peltomiljelys. 0) Ojitus. b) Kynnetäänkö kesanto syksyllä, kemäällä mai keskikesällä, onko näissä tamoissa muutoksia, milloin ja kenen alkuunpznemina tapahtunut? c) Muokkaukseen käytetyt työkalut eri k iSmien Viljelyksessä? d) Onko muoromiljelyS paikkakun nalla yleinen; milloin tämä tapa on tullut ja kenen alkuunpanemana? 1) Onko kesantomaissa tapana kas- mottoa rehukasmeja, milloin ja ke nen alkuunpanemana tämä tapa on paikkakunnalle tullut? f» Miten tavahtuu maan loimo tus? g) Mitä apulantoja käytetään, kut ka ja milloin omat näiden käyttöta- mat paikkakunnalle tuoneet? h) Huomattamia puolia leikkuuta- moissa. i) Miljan säilytys pelloilla, j) Puinti. k) Puhdistus ja lajittelutamat. I) Milloin nämä omat muuttu neet koneellisiksi? m» Juurikasmien säilytystamat. n) Pellaman ja hampun malmis- tus. o) Mitkä rikkaruohot tamataan yleisemmin paikkakunnalla; onko uusia lajeja ilmestynyt ja mistä luullaan niiden tulleen? p) Miten näitä mastaan taistel laan? 4. MiljelyskaSmit. o) Mitä miljalajeja paikkakunnalla Viljellään? b) Mitä rehu- ja heinäkasweja? c) Onko lajimuutokfla edellämainit- tujen kasmien alalla tapahtunut? Kokeilut ja kasmijalostusyritykset paikkakunnalla. 5. Niitynhoito. a) Onko luonnonniittyjä topara hoitaa ja miten? b) KumauS heinänteosta. c) Heinän kuimatus- ja säilytys- tamat. 6. Puutarhanhoito. o) Mastaako puutarhanhoito.paik kakunnalla kotoista tarmetta? b) Tavallisimmat puutarhakasmit. c) Miljelystamat. 7. Mehiläishoito. o) Harjoistaanko paikkakunnalla mehiläishoitoa ja missä ? 8. Kotieläimet. o) Onko paikkakunnalla yhdistyksiä nautakarjan jalostusta marten, mil loin ja kenen toimesta perustettuja? b) Laji parannusyritykset sikojen hoidossa. c) Hemosjalostusyhdisiykset. d) Hoidetaanko paikkakunnalla lampaita ja muohia? e) Kumaus kananhoidosta. s) Oako ja milloin huomattamam- pia eläintauteja paikkakunnalla rai- mannut? IV. Ylei«e» talo«S. 0) Maamiesseurat, osuuskunnat, miljelyslainarahaStot j. m. s. paikka kunnalla, niiden perustajat, perusta- mismuosi ja toiminta. b) Asutushistoria. c) Tietoja niin Varhaisemmista kuin myöhemmistä kyläryhmien hajo tuksista, tulipaloista, jotka näitä omat aiuvaneet, talojen siirroista, uutiS- torpista j. n. e. Asemapiirroksia entisistä kyläryhmistä. d) Tietoja henkilöistä, jotka ta valla taikka toisella omat tehneet itsensä huomatuiksi elinkeinomme kc- hottalmssssa. e) Naisen osa maanviljelysulko- työssä. s) Palmelusmäen asema. g) Työpäimän pituuS. h) Palkkaussuhteei: muutoksia siinä. 1) Käytetäänkö pmkkakunnalla seik kaperäisiä Vuositodistuksia palkolli sille. KoSka tämä tapa on otettu? j) Mitenkä tapahtuu maatalous- tuotteitten myynti ja — turmellen osto? k) Missä määrin paikkakunnalle miime aikoina on syntynyt itsenäisiä pikkutiloja? j) Mitenkä paljon paikkakunnalla löytyy ammattikouluissa opetusta saaneita maanmiljelijöitä? Tällainen siis on kokonaisuudeS saan se suunnitus, jonka mukaan nuorisoseuroissa kotiseutututkimustyö on ajateltu tehtäiväkst. Työ on jo alotettu ja kuuluu ainakin muuta millä paikkakunnilla oleman jo joukko työn tuloksiakin koottuina, niin että syksyksi on odotettamissa hymä koko elma ensimäisen kotiseutututkimus työn tuloksia Satakunnan nuorisoseu rojen keskuudessa tehdystä työstä. Jos jatkumaa innostusta ja harras tusla kotiseutututkimustyöhön riittää Satakunnan nuorisossa, niin moi daan olettaa, että Satakunnan nuo- risoseurawäki saamuttaa itsellensä ensimäisen aseman tässä tärkeässä työssä maamme nuorisoseuramäen keskuudessa. O. S. Salaperäinen hukku mistapaus. Toissa maanantaina heti päimälli- sen jälkeen lähti Wähä-HeikMän My'- lymäeltä 2 pientä, 5-muoliaat työ miesten pojat Sulo Hermonen ja Gunnar Nurmi kotoaan onkimaan joen rantaan Vulcanin edustalle. Tänne saapui myöhemmiu 12 -wuotias maalarin poika Kalle Hiltunen myös kin Myllymäestä poistamaan mettä Veljensä Veneestä, joka täällä oli kiin nitetty laituriin. Illalla, kun Sulo Hirmosen isä tu li kotiin työstään kysyi hän poikaan sa, jota silloin rumettiin kaipaamaan. Molemmat toiset pojat saapuimat ko teihinsa illalla, mutta Suloa ei maan kuulunut. Kun Gunnar Nurmelta ja Kalle Hiltusella kysyttiin, missä Sulo oli, kertoi edellinen että erään höyry- laiman laineet olimat mieneet hänen lautalta, jolla hän oli istunut onki massa, jokeen, mihin oli hukkmmt. Jälkimäinen sanoi ensiksi, ettei hän ollut nähnyt itse tapausta, maan oli ainoastaan kuullut loiskauksen jakun kysyi mikä se oli, oli Gunnar Nurmi sanonut Sulon pudonneen jokeen. Myöhemmin kertoi Gunnar Nurmi Kalle Hiltusen kieltäneen hänen kerto masta mitään koko tapauksesta, koska he silloin saisimat selkäänsä ja moisi- mot joutua Koimulan kasmatuslai- tokseen. — Muuten omat poikain ker tomukset hymin epäluotettamia, sillä milloin kertomat he yhtä milloin toista Niinpä Hiltunen häntä tois'awi- seen kuulusteltaessa sanoi, että HZn yhdessä Gunnar'n kanssa istui jok n rannalla Sulon pudotessa jo'een, maikka hän ensin oli sanonut olleen sa meneessä eikä nähneensä mitään. — Myöskään he eimät ole ilmoitta neet oikeata paikkaa, missä hukkumi nen olisi tapahtunut. Ensin he nim. sanoimat Sulon istuneen lautslla Vulcanin alueen yläpuolella, mutta muutiimat paikan eilen eräälle lau talle Vulcanin alueella. Muitakin paikkoja he omat osottavest. — Kai killa mainituilla paikoilla on miime tiistaina, keskimiikkona sekä torstaina toimitettu naarauksio, ompa sukeltaja kin käynyt joen pohjassa, mutta ruu mista ei ole maan löydetty. Se, etlä pojat kerta toisensa jälkeen milehtelemat ja muuttelevat kerto- muksiaan, tekee jutun hymin hämärä peräiseksi. Tuntuu melkein kuin he pelkäisivät puhua totuutta, odottaen silloin saamansa jonkun rangaistuksen, mikä aiheuttaa otaksumaan, että pojat omat jollain lailla keskenään määntä- neet, jolloin on käynyt niin onnettc- maSti, että Sulo Hermonen on pu donnut jokeen ja hukkunut, joSta toi set pelkäämät joutumansa mastaa- maan. Täydellistä selmqyttä ei asiasta ole mielä saatu ja tuskin säätäneenkään ennenkuin ruumis nousee meden pin nalle, jolloin tutkimuksia mie^ä jatke taan. Paikalla omat olleet naaraamassa paitsi hukkuneen omaiset, Mähän-Heik- kilän ja Turun poliisit. Hukkuneen Sulo Hermojen ruumis tuli perjantaina iltopäimällä meden pinnalle Korpolaismäen alla n. k. Tuupikkalan rannassa, jcSla se löydet tiin ja mietiin Turun leikkaushuonee- seen. Poliisitutkinta pidettiin asiasta kaupungin etsimässä osastossa lau mantaina, mutta mitään uutta ei tul lut ilmi. Toisten mukana olleiden poikain puheista ei saatu lainkaan selmille, miten hukkuminen oikein cli tapahtunut. — Raportit jätettiin heti läänin kumernöörille, jonka määräyl sestä ruumis leikattiin. — U. A. He«kiwak«»t«Stzhti» »Salama»" hallintoneumosto on puheenjohtajak seen malinnul senaattori O. Vuoren heimon ja marapuheenjohtojakseen se naattori A. Osmald Kairomon ja johtokunnan jäseniksi senaattori G. E. Snellmanin, senaattori Aug, Hjeltin ja tohtori R. Lö sq nstin sekä wZvi jä seniksi rakennusmestari N. Eskolan, senaattori H. Rautapään ja pankin johtaja A. Mikstenin. Mtiön toimitusjohtajaksi on hal- intoneumosto m.ilinnut tullihallituk sen tilastollisen toimiston jcchcujan maisteri Samuli Sari o n. — Mondagesit» juttu. Paino asiain ylihallituksen nostama juttu kirjapainonjahtaja M. W. Msntolaa mastoon läsiteliiin eilen lovvli! n Hel- stngin raostmvanoikeudeSia. Kanta jan asiamies E. A. Wc»mio maali >ra Mentolalle edesivastunta eri py- kylien mukaan sii-ä, että Mentolaoli Gulenbergiu kirjapainossa painatta nut M?nd?qsn-leh!?ä itkemättä siitä ilmoitusta paw.oyl>hallit!!'se:n. Mas soja puolusti menettelyään e'?k. ^0 p:nä 1906 annetun asetukjen nsj-lla ja maati kannetta kumottamaksi. Raastumansikeus hylkäsi kanteen tuo mitsematta mastaojalle mitään oikeus- uluja. — Taistelu elämästä js kuo lemasta AhtveuaumereVä T 2 p:mää vastaan yöllä joutl.i ahwenalai!>eu kcljaasi ..Anna" Ah- menanmerellä haaksirikkoon, hiillä 12 aikaan puhkesi merellä hiriveä myrsky. Ensin joutui pusnn epä kuntoon. Peräsin ei totellut. Mie lestä, kapteeni ja 2 matruusia rupe- lmat heti purkamaan mereen puu astia. Mutta kaljzasi täyttyi yhä medellä. Hyökyaallot pyhkäisnrät koko änsilaslin mereen. Lopuksi kaljaasi äatui. Miehet, jotka kaatuessa oli mat kajuutan katolla, joutumat meden maltaan. Matruusit Eemil Erikson ja Rudolf Karlsson onniSiunvat;ää- emään pieneen n-cnesseen, muita kap teeni Nikolai ei päässyt menerseen, eimatkä tomerissakaan n oi- neet auttaa, joien hän sortui mer u syvyyteen. Pelasiuneetkui joutmioat uudeltaan aaltoihin. Pieni n er e nimittäin täyt tyi medellä, lliskentclimat ympäri kotman aikaa. Pääsivät lopulta ka juutan katolle uudestaan. Saiivat käsiinsä pi!run, jonka työusuvät samu- piipim läpeen ja tällä rikkoutu-een kajuutan katolla, pitävn känni viiruZ:?. olimat he 4l tuntia aaltojen pieslä- minä. Neljä laimaa oli näkyivissä, mutta aina purjehtimat ne ohi. Ei mät huomanneet hädässä olemia. Kerrun kun cräökin oli aimau lähellä, syntyi sankka sumu ja kilotema hää mötti hirmeärä. Aiiehei olimat vä syneitä ja nälissään. TusklN jaksoi- mat huutaa. Mutta sunnmttai-ilta- na klo 9 ailcian inhdoin tuli cpn. Ruotsalaisen kvunavn „Ida" miehis tö huomasi hukkuvat, pelasti ne ja toimitti maihin Söd-r^rniin joSsa miehet saimat tarpeellista hoitoa, jota he kyllä tarvitsimatkiu tämän 4-l tun tisen kamppailunsa jälkeen, kertoo Hb'. — Juva surmasuzet miehe». Perjantaita mastaisena yönä cjoi j!'- na, joka Helli tsislä sn a n'.n. ^.htcen kello l.28 yöllä, 3 k:lo;nctvä Lappi- lan asemaita Helsiuk.in päin rcd^lla miehen yli. Mies radzlla huomat tiin n usta niin myöhään, e'ta ennen kuin juna saatiin mie hen yli oli jo kulkenut meturi, 2 pa kaasimaunua ja makuumaunu. Ju nan pyörät olimat katkaisseet miehen jalat polmen yläpuolelta ja nilkasta. Päässä cli suuria reikiä, niin että aimot muotimat ulnk. Sama imes oli wä!M ennen näh ty kän?elewän radalla, mutta meturin kuljettaja ei sanonut mitään hnoman neensc?, ennenkuin aivan junan edessä miehen pitkällään. Murskautunut mielä eli, kun juna saatiin pysähtymään, mutta kuoli heti junaan ncstetluo. Maineja tuotiin Lahteen, jo5sa tri O-?ar Nordqvist toimitti ruumiintutkimuksen. Kuolleen taskusta löydettiin papinkirja, joka 30 p:nä heinäkuuta 1909 oli annettu Tampereella työm!es Juho Kustaa Fröbomille syntynyt slokuussi 1879, ja passi, annettu viinikään työmies Juho Kustaa Fröbom'ille ja hänen mainiolleen I d lle. Mainajan taskusta löydettiin myös kin kirje, jonka sisällys »viittaa mähön sichen suuntaun ku n olisi itsemurha ollut kysymyksessä. — Lahti. — Rankkasade, ukouilma ja yyörremyrsktz. Kaikki nämät kch- tusinat Maisassa toisensa perjontai- na kellon kahdeksatta käyd?ssä. Tai- w:'.s cukasi i'F-mansa, mettä tuli kuin äatamalla. ukkonen pyristeli mohta- masti, saamat yhtenä walomerenä eimuili:vat ja tötä kaikkea luoniicn elämää ja rätinää lisäsi voimahansa nma pyörrettiuli. Tuuli oli niin ank.ira, että puista oksat putoilivat, a dat kaatuili,cat siellä ja täällä ja ait^kaupungilla parista paikasta ensivät katot tuulen mukaua. ^ Ankara sade taas maikutti sen, että kodut kaupungilla joutuimat meden peittoon, kun lskamiemärijohdot eimät jaksaneet kaikkea mettä sisäänsä atkio. — Puhelinjohdot mikaanlui- mat useassa paikassa ukkosilman iohdosta. Mielä lauantainckin jat- ui myrskyä ja sbdetta. — Maasa. — K-ityuötztelmä Turuss». W>ime tiistai iltana olnvat muuta- met Turun esikoupnrgin Nummen mäen humalaiset järjestäneet tamal- i>ta suuremman katunäytelmän. Sa nottuna iltana oli eräs humalainen yömies A. Hj. Lehtinen kulkenut )uu'.ko köde'sä pitkin Nummenmäen kujia selä uhannut lyödä ohikulkijoita, kuitenkaan onnistumatta. Asiasta ilmoitettiin Nummenmäen poliisikont- Icriin. joZta kaksi poliisikonstaapelia ähti Lchlistä liiuniottama^n. Tämä ei kuitenkaan ollut niuckään happoa, M Lehtinen peräytyi parin työmie hen. R>>d ni-meljesten, torppaan apua ^kemaan. Meljelset »limatkin ha lukkaita autlam:an ja ottaen mukc- naan k riveet lähtivät he pih.?l!e. Kahta puikolle saapunutta pztiisi? vhatliin kuolemalla, jos asuäsivat portista si!ään. Toppetua N 'ä't!cäk- een päättimät poliisit ryhtyä piirit tämään taloa ja odotta? lisäväkeä. Tällä mälin s?arrewt ahdistinat poliiseja heittelemällä kiviä, jolloin poliisit saivat kimi5tä iskuja pää- huniä, rintaansa y. m. ruumiinosiin. Pian saapui amnksi poliiseja sekä Nummenmäellä että Turusta, jou kossa ratsupoliisikin. Miimemainitun hemoien kyikeen heitettiin raskas la pio, ioka haavoitti pahasti eläintä. W:hdoin saatiin yksi piiritetyistä kän ni, jolloin muut metäytyimät huonei siin. Täättä saivut poliisit lopulta muutkin p dätetyiksi ja '.vietiin he d?ä Nummenmäen poiiisikonttoriin, jossa heitä säilytetään kunnes kuulustelut omat päättyneet. Poliisien saamat hacmat eivät ole hei^^^m^arallisia. Tappelua kutso- maan oli kokozntunut s-töihin nou seva väNj ).ilko. ^ ll, A Kauhajoe-, ?irkkssu lnur- k. 5 p:ää vastaisena yönä. M.rot olimat rikkoneet saka riston ikkunan ja siitä tikapuiden umulla tunkeutuneet salaristoon, jossa samoin kuin kirkossakin, olivat auko- N:s 7K — ISI0 neet ja penkoneet laatikoita, kai viini kellarin ja kassakaapin avaimia et sien, kuitenkaan löytämättä. Muuta pahuutta ja ilkeyttä eivät olleet har joittaneet — eimätka olleet mieneet pienempää rahamäärääkään, joka olisi ollut saatamana. Kai olimat jotain janoisia sieluja, joita kirkon Viini kellari houkutteli moiseen tekoon. — P:maa. Kiixalaiue» priuSfi Pietarissa. Pietari, heinäk. 1 l p:»ä. Tänne on saapunut prinssi Tsai-Tao erityi sen kiinalaisen lähetystön kanssa. Berlin, kesäk. I0p.no. Täkä läisissä Valtiollisissa piireissä pide tään men.Ms-japanilaista sopimusta venäläisen ja japanilaisen diploma tian suurena menestyksenä ja ter- mehditään rauhanaktina, joka pois taa erimielisyyden syyt kaukaisessa Idässä. Kuitenkin huomatttetaan, että sopimuksessa moi piillä siemen elkkankstin ellei kaikille kansakunnille anneta täydellistä Vapautta talnudek- iseen kilpailuun Manshuriassa. Uufia jättiläislaitvoja. Li- iverpoolnn tulee rakennettawaksi pari uutta Miläislaimatokkaa. Somalla tulee myöskin tieto, että Eunard-linja on päättänyt rakentaa kaksi uutta ^0,0«)0 tonnin jättiläishöyrylaimaa. Armstrorgin meistämö alottaa näi nä päiminä 32,000 tonnin suuruisen pa-Ssarilaivan rakentamisen Chilen lallituksen laskuun. Aika poikia paateiksi, kun ajattelee, että meidän maan suurimmat höyry laivat omat noin 2,000 tonnin suu ruista. lskele!W kirjoita!»!-!. Ztöyrä kysymys. Otetaanko Työläisnaisten lesäsiir- tolnan Kiminille mastaan muitakin iin pelkästi sosialidemokraattiseen puolmeseen kuulumia naisia.' En ole ainak an ..porvarillisissa" lehdissä nähnyt mitään ilmoitusta millä eh doilla sinne pääsee. Toimoisin saa mani jotakin tietoa siitä, sen toimi kunnalta eli muilta asiaa tuntevilla henkilöillä. Tietoja ja ehtoja odottama „pyylkärska". Ksikonlaista. Määräykset» mukaa»r. Muuan ukko, jolla oii puuialka, oli saanut ankaran nuhan ja lähetii euk konsa lääkäriin neumoa kysymään. Lääkäri määräsi sairaalle jalkahau- !e?n. Parin päivän perästä meni lääkäri potilastaan katsomaan ja ai- mui määräyksen mukaan istui ukko puujalka hauteessa. ^ Lääkäri: „No mikä teilä vai- maa?" Potilas: „An!eeksi^ herra tohtori, muita minä aioin main ka kessu ui- t^viiqdessä t,hdä erään kysymyksen/ „Mikä ie olisi /" ..Moisito herra tohtori auttaa - minua vaivaa kronillinen kass,kuu me?" 1'vUco »euraukiikta. ainoa >nil<it >> > '/- illä oli, nouiii ulili.iovana Il u en »n.- leeasä ei jolttunut, etlä c ^ >>lx liän ki voinut sZnc-Ä ii^tään. Miia totta lcun elä??, sanoi I .>>.uin»I!a ei ole jälellä muutc^ r^Iiat.» »Käännä tabusi nurin», i »Haat jolcsinvan pennin l<unli.^n ct v.iun I-? , »anoi Olclc, joks allcui zioiana titsliULtaan ri'xk!l,äi.'!i:t ^apcrossinpätliiä, tupuklcaa, tulitil<lcuj^. ralioja sekä jonlcua puolisouverc ^n'io. »^.ulcaisep^as tuo laatikko!» K7ar/ o^nitti I)!cl<'in lukittua kirjelaatikkoa, jonka kän it^e kerran oli anta nut I)ick'ille s/nt/mäpäivälakj.ik>i. Vt.Ii kat^5>i .^>11 käiti, miltei villaiseni li^neei?. »Li tule k/s/w^kt;eenkii.".n. L>in5 ci >>'<.- lnitä.n'. joka koskee sinua tai rakalta /«tävää.''i tuulla ) Iul?<r- r»s»ia», sanoi ilkeästi »Kuten t,ikclc>t», s^noi IVlÄi^' ! I I,^k o^iki ^olii-iin ällikällä !<.'nlu!!.>. . niene». ssnvi kän. ,>XIinZ, aui<ui^cn . lensin etsi IiZ,n ^ sikaa cnneriiiuiri Iicin ssi scn auici. putosi siitä tukku kirjt.it.-t js pilettiä lco ikenkarvaisia. t/st-st niistä tuoksuivat tiisnoa klar/ levitti kirjekasaa kenkänsä käijcltä. n nosti llän ^lös pienen kannen laatikoita ja erää^t.' komerosta kaksi punnanrallaa ja pienen Ic^telan käärit t/oä valkeaan silkkipaperiin. ia^ki t/^n^^ti ra liat ja pisti ne takkuunsa. Litten otti I>än kott?l'>n ja kuitatun laskun, joka oli sen alla. I^-t Dick s^öksj^i esiin. ^ - : !>un äic ja - ilotti iiartaasti. «?ttä toinen tullsi Iia- !! lellit.en. tvuuan kaju lälleisistä taloista tuntui i>.>- n< n i-,i.-näansä ja Ilän t>">»>ist! jalkojaan kylmässä. Ki tiar^tukka-nen t^tto lakaisi leipu- -puotia toisella puo lella 1.1, l l.iut'!!e n) t,I<ä^tti poliisi päätään >'stä- vällidc^ti t>)?m>illen, mutta t>'ttö loi lujasti oven kimn-'. I'^>c:i>u»an I>än toki tahtoi! Olikaa llän melkein kik- kauppapslvel-jan kansss. joka ar^aitsi 8sl>illw^'iä luki kirjaa ja vallnisti päivän läksit. 1>ik- Ku vikkoj.i, täynnä mustetspliä ja punaisia oikaisuja -ii >ict>-tt.u hiiteen valimina kouluun vietäväksi. Ileiken päästä tuli Oick. Hän liieroi käsiään >^Il- teen ja mumisi: »Kovin k>Imä ilma tänään-, 5>anoi liän. »^so. mikä on asiasi, tyttöseni? Kerro pian, että sitte pnä- .^inino uunin luo. säällä tulee ikan palia olla». kvlai/ seisaiitui veljensä eteen. 1'ö^tä oli lleittän väi ttään, tkkuiiasta lankesi valo Dickin punertaville !<ö!,voille, jotk» näyttivät kovin vastenmielisittä, iii- että Iiän oii k/lar/'n Vt .'Ii. sinun antsa minulle nuo K^I.- ^t^^santoista punta», jotka olet varastunut Kit Kenne- itä. IVluutLn kutsun poliisin tänne». I länen äär^n- tili xksinäis^> tiessään koettanut Karsiktz itseään tulevaa päivää varten, mutta kun Iiän kuuli ^I->r> n sanat selvällä ja kirkkaalla äänellä lausuttuina, I>>Iiist) i llän kokoon. »i^litä mitä sinä sanot?» äänsi kän vaivailo> i tarttuen po^clän syrjään ja kääntäen kalmankal» peat kansvonsa sisarensa puoleen. l^lar/ bisset toisti äskeiset sanansa. ».Vnnan sinulle viisi minuuttia mietintö aikaa, /o- lvit