Tiistaina 8 p. MaaÄakuuta KAR]ALATAR Nro 27 — 1910 neella, paloapuyhdistyksen uutta ohjesääntöä tarkastamaan ja hy mäksymään waIittiin tämän kun nan puolesta edustajiksi: maan miljelijät Eero Ikonen, Antti Kuit tinen, Paaivo Pyykönen, Otto Timonen, Niilo Kortelainen ja Aaro Rautiainen, ja heille wara- miehiksi maamviljelijä Tahwo Tu- runen Nurmeskylästä ja kaupp Ät. Koistinen, josta maalista mar sinaisille edustajille kokouksessa suul- lisesti tieto annettiin. Luettiin senaatin kamaritoimi- ttlskunnan kirjelmä tilattoman mäestön lainarahaston korkojen nhläläistyttämiseslä. Siihen Nurmeksen pitäjän, kaup- palan, Maltiinon ja Rautamaa- ran yhteiseen kuntakokoukseen, t. k 29 pnä, jossa tule annettamaksi läänin knmernöörin maalima lau- sunto Hankamäen-Keyrityn tien ylläpidosta ja yleiseksi maantieksi ottamisesta, Nurmeksen kuntaa edustamaan ivalittiin seuraamat manttaalin omistajat, maanmilje- lijät: Olli Heikura. Eero Ikonen, Antti Kuittinen, Niilo Kortelainen ja Paawo> Pyykönen' sekä heille ivaramiehiksi maanmiljelijä Aaro Rautiainen ja kauppias M. Kois^ tinen. Ltuulnisaksi on tullut eräs suomutaläjä Nm- mekseil Hlikylässä. Eräs talolli- nen tahtoi näet suojella heinäpel- loaan ja tukkest santaa ja lantaa »vedättänlällä manhan talmitien, joka kulki hänen peltonsa alatse. ja miittoi tien kulkemaan pihansa kautta. Mutta kun siten tulee kier- rosta ja mäkeä ja lisäksi puiston puut repimät heinäkuormia, syn- tyi siitä heti tyytymättömyyttä. Asiasta on riidelty Karjalan Sa- nomain palstoilla ja medottu lääninhallitukseenkin. Kun kumer nööri kulki äskettäin tarkastus matkoilla, käwi hän ylikylässäkin kokousta pitämässä. Hartaimmin pohdituksi asiaksi silloin muodostui tuo samainen tunkio, jonka suh- teen isännät kämimät toistensa kimppuun niinkuin miehet. Jh- meen kärsimällisesti kumernööri tuota kinaa kuunteli ja kesken se hänen mihdoin piti lopettaa ja mennä riidan esinettä itse paikal- ta katsomaan. Tunkion poiston maatijat selittämät, että samaises- ta asiasta on ennenkin käräjissä riidelty ja että tie on silloin mää- rätty siitä kautta auki pidettä- maksi. Nurmeksen uuden osuuskaupan puuhissa ollaan komasli. Liikkeen toimottiin moiman alkaa tänä ke- määnä. Mutta kun tarkoiws on amata se wasta sittenkuin on saa- tu marma pohja, ei se taida wie- lä käydä päinsä. Pitäisi saada ensin noin 500 osuutta sijoitetuksi, mutta toistaiseksi on masta majaa sata merkittynä. Osuudet omat sadan markan suuruisia ja mas- tuumelmollisuus henkilöä kohden pienemmästä tai suuremmasta määrästä 200 mk. Maromai- suutta on opittu monista entisten osuushankkeiden kuperkeikoista, jot- ka omat kaunista yhteistoiminta- aatetta enemmän »vahingoittaneet kuin edistäneet. t^nsimäinen tvaltiopäitvätnies. Nurmeksesta lienee Tuomas Kuittinen, synt. 1719, kuoli */ 4 1784. Hän asui meljineen Nur- meksen Rekulassa, jossa nyt asuu maltiopäimämies Mikko Heikura- mainajan poika Juhana Heikura. Kuittisilta paikka joutui papistolle, koska se papintyttären Elisabet Fagerstedtin perintönä jo Tuo-snaan. Pankin osakepääoma päätettiin korottaa 1 milj. mkalla antama! la 5,000 uutta osaketta, joista ku kin nimellisarmoltaan 200 mk. ja hinnaltaan 600 mk. Uudet osak- keet tuottamat täyden osingon ku lumalta muodelra. Uusi yhtiöjärjestys luettiin ja hymäksyttiin. Huomattamin uu^ distus siinä on 3 §:§fä, sen mu kaan nimittäin moidaan pankin osakepääoma korottaa 30 milj markkaan asti antamalla uusia 200 mk. osakkeita. Tilintarkastajiksi malittiin sen. A O. Kairamo ja H. Rautapää, kaupp M. G. Piipponen ja sem. joht. Carl Poppius sekä heidän Maralleen pros Allan Serlachius, kollega L. R. Hir mensalo ja ins. W. A. Sohlberg. »uomeu asiain käsittely Pie tarissa. Hbl. on saanut Pietarista seu raaman yksityissähkösanoman: Huhujen mukaan on pidetty miisi Suomen asioita koskemaa ko- kousta, joissa paitsi ministerejä ja sekakomitean menäläisiä jäseniä on myöskin ollut läsnä kamariherra Komarosf. Komaross on, kuten tunnettua, Menäjän ulkoministe- riön epämirallinen aqentti Pari- issa. Hän on ilmoittanut, että suomalaisten agitationi Ranskas- a on ollut sangen tehoisa. Rans- an yleinen mielipide mastustaa Menäjän aikeita Suomen suhteen Hänen lausuntonsa on nähtämästi uuresti maikuttanut konferenssin jäseniin. Mikäli huhutaan, on onserenssissa päätetty antaa Ko- marossin tehtämäksi koettaa mai- 'uttaa Ranskan sanomalehdistöön eka asettaa tätä tarkoitusta mar- en huomattaman summan hänen äytettämäkseen. Sitäpaitsi on kon- erenssi katsonut miisaiinmaksi lie- mentää sekakomitean menäläisten jäsenten laatiman ehdotuksen muo- toja jättämättä kuitenkaan huo- mioonottamatta peruskohtia. Eduskuntaryhmät. Sosialidemokraattinen eduskun- aryhmä on puheenjohlajikseen ma- linnut hrat O. Tokoin ja E. Wal- pas-Hännisen, sihteereiksi hrat K. Mannerin ja I. Pohjolan sekä taloudenhoitajaksi hra M. Tan nerin. Ei sensuroimista »varten! Esittelijäsihteeri Degerholm kuu- uu torstaina käskystä ilmoit- taneen kirkkoherra 'Nordlundille, ettei kenraalikumernööri Seynin tarkoitus, pyytäessään saada edel- äpäin, nähdä kirkkoherra N n> maltiopäimäsaarnaa, ollut ryhtyä "itä sensuroimaan. Hän tahtoi main saada lukea sen edeltäpäin, moidakseen sitä suuremmalla har- audella seurata saarnaa jumalan- palmeluksessa. Koitviston ryöstömurhaajan waugitseminen. Torstai-iltana k:lo 11 ilmoitti Matkailijayhdistyksen mahtimesta- ri, entinen Helsingin menäläisen otamäen kirjuri, että hän kadulla oli nähnyt Koimiston murhaajan Feodor Äiichailomin, jonka tunsi 'iltä ajalts, jolloin yhdessä oli wat olleet menäläisen sotarväen kirjureina. Michailom oli erään toisen menäläisen kirjurin sen- rassa. Salapoliisi lähti heti liikkeelle ja tapasi mainitun kirjurin, joka oli jo kumminkin eronnut Michai- omista. Hän tiesi kuitenkin ker oa, että Michailom oli hymä ys- tämä erään toisen menäläisen kir- jurin kanssa ja oli hänen luo- maan eläessä noin 1775 joutui Saastamoisille. Tuomas Kuitti- nen oli Karjalan edusmiehenä Samonlinnan läänistä mm 1769 peräti riitaisilla maltiopäimillä, jotka ensin kutsumin Norrköpin- giin, mutta sieltä heikkoa Aadolf Fredrik kuningasta uhmaten pian siirtyimät Tukholmaan. Näillä maltiopäimillä, mapauden-ajan miimeisillä olimat „hatut" moitol- la ja puolueriidat kiimaimmillaan, sillä paitsi ..hattujen ja myssyjen" mälistä riitaa oli syntynyt kinaa aatelisten ja aatelittomien mälille mirkanimityksistä. Miten Karja- lan kaukaisten salojen poika täl- laisissa mylläköissä ja ruotsin kiel- tä taitamattomana — tulkkia ei pidettty — itsenäiselle kannalle selmisi, ei ole tiedossamme. Se main tiedetään, että moitolla ole- ma puolue hartaasti suomennut- ti ja tyrkytti kylläkin mähäarmoi- sia riitakirjoituksiansa. Edellisillä mmm 1765—66, maltiopäimillä. joilla hattujen pöyhkeä ylimieli- syys oli hetkeksi kukistunut, ja joilla Pohjanmaan kaupungit sai- mat oikeuden ulkomaan kaup- paan ja siis Karjalallekin moimat huokeammalla hankkia tamaraa, oli Karjalan edustajana Zrjö Timonen Kiteeltä. Muualta Suo mesta. KansalliS^Osake-Paukin yhtiö- kokouksessa lauantaina mahmistettiin tilinpää- tös ja myönnettiin mastuumapaus johtokunnalle ja hallintoneumos- tolle. Dhtiökokouksen käytettämänä olema muosimoitto 2,978,745 mk. 56 p. päätettiin jakaa johtokun- nan ehdotuksen mukaan. Osingot maksetaan ensi maanan- laista lähtien. Poliisi lähti tuon puheenaole- man kirjurin luo ja tamattiin hä- nen asunnossaan Ison Roopertin- kadun 21:ssä perjantai-aamuna k:lo 4 Michailom. Hänet man- gittiin heti ja mietiin etsimään osastoon, jossa toimitettiin kuu- lustelu. Michailom tunnusti ri- koksensa ja kertoi heti murhan jälkeen Piispan talosta lähteneen- sä kulkemaan ensin maata myöten ja sitten jäitse. Hän ajoi ensin Piispan hemosella ja kun hemo- nen kaatui, jatkoi hän matkaansa hiihtäen saapuen meren yli Jnke- rinmaalle, jossa ei uskaltanut kumminkaan kauemmin miipyä, kun pelkäsi että hänet tunnettai- siin. Siksi hän jatkoikin matkaan- sa Pietariin, maan peläten tääl- läkin joutumansa kiinni läksi hän ensimäisellä junalla Helsinkiin, jonne saapui torstai-aamuna. Michailomilta tamattiin tarkas- tettaessa 377 ruplaa ja 7 kopek- kaa menäjänrahaa sekä 363 mk. 21 penniä suomenrahaa. Sen li- faksi oli hänellä Piispan kello se- kä remolmeri ja meitsi. Tarkastuksen muutamissa koh- dissa esiintulleiden asioiden tähden mieliin Michailom aamulla klo 9 Menäjän kruunun omistamaan taloon Korkeamuorenkadun mar- rella n:o 21. Kun oli tultu ta lon miidenteen kerrokseen, onnis- wi Michailomin päästä mapaaksi saattajiensa kahden salapoliisin kä- sistä ja heittäytyi hän rappukäy- tämän ikkunaa masten, joka sär- kyi ja suistui Michailom pää edellä palokujaan, josta hän löy- dettiin kuolleena. Menäläisiä poliisiasimiehiä Tukholmaan. Smenska Dagbladet on saanut Helsingistä seuraaman sähkösano- man: Täydellisesti luotettamien tietojen mukaan tulee Tukholmaan asetettamaksi lähimmässä tulemai- suudessa yksi tai päti menäläiseen salapoliisiin kuulumaa asiamiestä, jotka pitämät silmällä suoma- laisten politikoitsijain ja mal- tiollisiksi asiamiehiksi epäiltyjen suo» malaiSten hommia Ruotsin pää- kaupungissa. Lähimpänä tarkoi- tuksena on tarkastaa luultua yh teyttä, jonka pitäisi olla mainit- tujen henkilöiden Tukholman mat- kojen ja niiden ulkomailla olemien liikkeiden mälillä, jotka tarkoitta- mat mastalauseita ja mastalause- kokouksia Menäjän Suomen poli- tiikkaa mastaan. Myöskin Köö penhaminaan asetetaan samanlai- sia poliisiasimiehiä. maltio edullisilla lainoilla helpot- taisi kaikkia jakotoimituksista syn- tymiä mälisuorituksia marsinkin metsätilien suhteen sekä että jaon- järjestelytoimitusten yhteydessä toimitettaisiin tutkimuksia jakokun- nassa löytymien mesiperäisten mai- den kuimaulsen suhteen ja annet- täisiin määräys tälläisten töitten suorittamiseen maltion kustannuk- Kotitarkastukset Pietarin — ; selin. Malkeasaaren rataosalla. » Äun nämä ehdotukset, mitkä .Suomen maatalousseurojen keskus- Miime keskimiikkona toimeenpan-' liiton maltuuskunta on esittänyt, tiin kaikilla asemilla Pietarin ja omat marsin laajakantoiset ja tär- Malkeasaaren mälillä kotitarkas- keät, esittää^maanmiljelyshallitus, tuksia. Kotitarkastukset tapahtui- että niiden tarkempi selmittäminen mat iltapäimällä k:lo 2 ja 4 mä- ja ehdotuksen laatiminen jäiettäi- lillä ja oli sitä kullakin asemalla siin erityiselle maliokunnalle, jo- toimittamassa santarininpseeri apu-. hon kuuluisi 1—2 edustajaa niel- uaan joukko santarmeja. j sähallituksesta, maaumiltaushalli- Lemashoman asemalla käytiin; tuksesta ja maaniviljelyshalliluk- maihdemies Kurrin asunnossa ja sesta. Tällaisesta maliokunnan tutkittiin kaikki kirjat ja paperit,^kokoonpanosta seuraisi myös, ettei joista osan meimät tarkastukselleen tehtämä tuottaisi maltiolle mi- muuttokustannusten suorittamista .kallisten rahaelinten kehitykseen, tiluslohkomistoimituPssakin; että maan kuluttaa kansan marat mal- ~ tion toimeenpanijat mukanaan, moin otettiin Pargalassa takama- rikkoon asemamies Päälammelta erinäisiä papereita. Tipunassa o- lettiin maihdemies Leskiseltä kir- joja ja suomalainen pmikko. Udelnajan asemalla käytiin useampienkin luona kotitarkastuk- rlla, nimittäin maihdemiesteil T. Rokkasen ja A. Posan seka asema- miesten A. Hotin ja M. Jantusen luona, jolloin mietiin postikortteja, malokumia, „Työmies"-lehliä ja joku ivihko «Tietosanakirjaa". Ho- tilta, joka on rautatieläisten liiton 'ikäläisen haaraosaston rahaston- loitaja, otettiin takamarikkoon 136 nlk. sisältämä lompakko Mangitsemisiakin on toimiteltu. Shumalomossa »vangittiin rauta- tieläisten liiton haaraosaston pu- heenjohtaja, maihdemies P. Laa- maiien ja ivietiin Pietariin. Koli- tarkastuksessa hällen luoilaan otet tiin takamarikkoon suuri joukko kir- oja. Pietarin asemalla mancut- tiin iltasilla jarrumies Pitkäranta. Hänet mietiin poliisiasemalle ja lidätettiin siksi kun kotitarkastus zänen asunnossaan oli toimitettu. Pitkärannalta on otettu takama- rikkoon 300 mk. Suomen rahaa ja jonkun merran menäläistä. Sa- mana yönä pidettiin kotitarkastus myöskin maihdemiesten Mäkimaan ja Suomelan luona, joilta pantiin takamarikkoon kirjallisuutta. Kotitarkastukset ja mangitsemiset, otka nähtämästi koskemat rauta- tieläisten liittoa, aiheutuuemat uuleman mukaan jonkinlaisesta poliisille tehdystä ilmiannosta „Laugaton telefoonijohto" Tu- run ja Zalon »välille. Tiistaina malmistui Turun ja alon mälille „ langaton telefoni iohto", joka on saatu aikaan liit- tänlällä transfonnatorit marsinai- iin lankajohtoihin. Turun ja Sa- on mälillä on tähän asti ollut oleinassa kaksi telesonijohtoa ja on nyt näitten lankajohtojen amulla 'aatu aikaan kolmas lailgatonjoh- to, joten siis mainitulla linjalla moi puhua kolme henkilöä yhtaikaa maikka on olemassa aiuoastaau kaksi lankajohtoa. Tämä ulkomailla äskettäin käytäntöön otettu keksintö muodostaa kahdesra rinnakkaisesta telefoonijohdosta kolmas langaton johto lienee ensimäinen laatuaan uoinessa. !iowauonnen suku. Koimistolla äskettäin niin kau- zean merityön uhriksi joutuneet kuulumat sukuun, jonka nliespuo- isiä jäseniä näkyy säälimätön koh- talo mainooman. Sadan neljän- hmmenenmiiden muodeu ajalla on siitä nimittäin, mikäli „Wiipuri" "ertoo, 6 miespuolista henkeä mur- lattu ja 10 on hukkumalla saanut 'urinansa. Suku on lähtenyt La- mansaaren lähellä olemalta Penin aarelta Haukon talosta. Kesällä m. 1765' murhattiin siitä kolme meljestä Jooseppi, Tuomas ja Si- mo. Murhaajat olimat inkeriläi- 'iä merirosmoja. yhtaikaa hukkui olme meljestä kesällä 1898 (sumun Tolsalaista haaraa Joosepin jälke- etisiä); muut omat hukkuneet eri aikoina. Hlikkunialla kuoli näitten olmen hukkuneen meljeksen isä, 'oi'a ja isoisänkin isä muosien 1852—1896 mälillä. Johan siiilä on miljalti yhden ukupuun osalle äkkinäisiä ja rut- oja kuolemantapauksia. Katto luhistunut haudaten 7 hewosta allensa ^eskimiikko-aamuna klo 4 aikana uhistui Parikkalan pitäjän Pou- talan kylässä taloll. Kustaa Tor- nin pihattokatoksen katto sen pääl- '.e kasaantuneen runsaan lumen painosta. Katoksessa oli 7 rahti- niesten hemosta, jotka kaikki hau- aantuimat ka^on ja sen päällä ol- leen lume» alle. Tapaus huomat un I kohta ja rumettiin hemosia zelastamaan. Kun lumi oli saa- tu luoduksi pois katolta ja katto 'äretyksi, saatiin hemoset pois pin- tehestä. Kaksi hemosta oli saanut niin pahoja mammoja, että ne oli 'ohta tapettama, toiset 5 loukkaan- tuimat myös pahasti, mutta jää- nemät ne kuitenkin henkiin. He- moset olimat kaikki »vakuuttamat tomia, joten omistajille koitui ta- paturmasta tuntuma mahinko. Maltion osanotto tilusten lohkomisiin. Maatalousseurojen keskusliiton maltuuskunta on senaatilta anonut, tä senaatti ryhtyisi asianmukai- iin toimenpiteisiin niin, että mal- io suorittaisi etumaksua maan- tään mainitlamampia kuluja. saunaan )a K mesistöjeu yhdistä- milten. Jo m. 1907 pidettiin Mänty- harjulla kokous, jossa pohdittiin kysymystä mainittujen »vesistöjen yhdistämisestä, jolla puiden kulet- tammen olisi mahdollinen näiden mesistöjen »välillä. Tässä kokouk- sessa ivalittiin erityinen toirnikun- ta anomaan »valtiolta koneellista tutkimllöta mäylän paikasta, kana- man rakentamisesta y. m. ja oi» täuiä työ jo toimitettukin. Tutkimuk- sessa on huoiilattu, että n»atka Taiinaan ja Kallaiveden »välillä, mikä on lyhin mesistöjen yhdistä- mistie, oi» iloin 12 km. Matkasta suurimman osan yhdistää 7 jär- iveä, joiden yhteenlaskettu matka on noin 9,5 km. Kanamoitamaksi jäisi matkaa mittauksen mukaan 2 km. 884 »n., »»im.: Saimaan me- sistön mesirajasta 083 metrin mat kalla Isoon Ätatkuslampeen kohoaa 5,13 »n.. Isosta Pieneen Ä!atkus- lampeen 156 metrin matka, Sai- maan pinnasta ylempänä 6,07 »n.. Pienestä Matkuslammesta Kon- tiolampeen matka 31 m., Saimaan pinnasta 6,09 m. ylempänä, Kon- tiolammesta matka Suureen Mar- paslampeen 350 m., 8,28 »netriä ylempänä Saimaan pintaa. Suu- resta Marpasesta Pieneen War- paseen matka 142 mk., 9,32 m. ylempänä Saimaan pintaa ja Pie- nestä Marpasesta Matkuslampeen on 580 m. pitkä kannas. Tällä kannaksella on kaikkein korkein koh- ta, ollen Saimaan pinnasta yhdellä kohdalla 10,60 m. korkea. Tästä alkaa taas mähitellei» kanamoita- ma kannas laskeutua, joten jo Mat- kuslammen mesi oi» Saimaa»» vi»»- nasta 8,69 m. korkeammalla. Mat- kuslammesta on matkaa Kiusalan aluslampeen 296 m., joka on Sai- maan pinnasta 782 m. korkealla. Kiusalan alusiamme» ja Kallaive den mälinen matka on taas 646 m. Kokonaistulos on se, että Kal- laivesi on Saimaan pinnasta.">,51 m. korkeammalla. Tutkimuksen mukaan moidaan kanamoiminen kyllä suurimmilta maimoitta toimittaa, mutta oli kaikkeii» halivimmatkin kustannuk- set yksinomaan puutamaran mälit- tämislä »varten arivioitu nouse man kolmannelle miljoonalle, ja täydellistä laimaliikenneltä mar- ten alun toisellekymmenelle »nil- ioonalle. K»m mesistöjen yhdistäniinen on kuitenkin perin tärkeä ja suuri- merkityksellinen, niin on asian to- teuttamista koetettaiva mahdolli simman ponteivasti läpi ajaa. Tois- a lauantaina piti ylempänä mai- nittu kuntain asettaina ko mitea Aiikkelii» kaupungissa kokouksensa ja päätettiin kokouksessa ryhtyä asia eduskunnalle tehtämän ano- muksen kautta toteuttamaan. Ano- muksen perille saattaminen jätet- iin komitean jäsenen Mynttisen zuoleksi. Kokouksessa oli saapumilla omiteaan malitut jäsenet Mäyly- harjulta, Lapmedeltä, Suoinennie- meltä, Ristiinasta ja Aiiklelistä. M. S. tulo- ja menoarmioon, 7) ääretön mahinko, joka taloudelle koituu hallituksen yleisestä politii kasta, joka ehkäisee kaikki uudis- tukset. Tuomi »valtakunnan duu- massa. Kulu»»kiarmiosta keskusteltaessa maanantaina maltaku»»nan du»t- »»»assa ehdotti edustaja Shinga- ress, että olisi jo aika lopettaa kan- salli»»en maino Suomea ja P»io- laa kohtaan. Ainoastaan ystämällinen suhde maltakuinian kaikkien kansallismck- sien kesken tekee Menäjälle »nah- dolliseksi koota kaiken »voimansa. Puhetta, jota kesti kaksi ja puo- li tuntia, termehti »vasenlinisto ja keskuspuolue »vilkkailla kätlentapu- tuksilla. Kertomus Rääkkylän keskinäisen karjan- wakuntusyhdistyksen neljänneltä toimintawnodelta eli vuodelta 1909. Vuodelta 1908 on muodekst 1909 jäänyt »vakuutukseen 733 eläintä 58,915 markan edesivas- tuusummalla. Muonna 1909 m, paiitu »vakuutukseen 57 eläiiltä 4,055 markasta, joten makuutus- »naksua maksetaan 790 eläimestä 62,970 markan edesmastuusum- malla tilimuoden ylöskannossa. En»»en nrarraskuun 1 päuvää oi» sääntöjei» 19 §:» mukaan ma kuutuksesta pois sanonut 70 jä sentä 338 eläintä 26,825 markan armosta ja yksityismakuutuksessa olleitten eläinten kuoleman kautta on »vakuutettujen lehmien luku mähentynyt 4:llä »vastaten 280 markan »vakuutussummaa, joten 1910 jää makuutukseen 448 eläin tä 35,865 markan edesmastuu- summalla. Maknutustilin mukaau on rahastolla oll»»t tili- »vuoden aikana Tuloja: Alöskantokirjan mu- kaan 2,125: 53 Möskantokirjan mu kaan Mikko Päimi- sellä 4: 90 Nahkoista y. m. luette lon mukaan . . . 223: 18 Tili»ttekijän saaminen 542: 34 Melkaa Rääkkylän sääs- töpankille .... 757: — Summa 3,652: 95 Menoja: Tilmtekijän saaminen miime tilistä. . . 636: 26 Menoja 29 lehmästä. 1,652: 26 Z?ahkain piiskuusta . 42: — S a nomalehti-ilmoituk- sista 32: 10 Maksettu takasi»» . . 3: 70 Maksettu melkaa ja korkoa 154: CO Toimitusjohtajanjahal- lituksen jäsenten pal- kat 350: — Juokseivat »velat Rääk kylän säästöpankkiin 757: — Lyhennyksiä rästeistä köyhyyde»» tähden . 5: 08 Oskolan äänestysalueen Tilimuotena toimitetussa ylös- 1 »/nnfinc kannossa olisi ollut makuuttajilta vu^lictd kannettama m. 1908 annetuista taipuisaluontoiue» poika joko läälkeistä Sn»k. 21: 58, joka on Inaalta ^lii kaupungista saa hoti ensi ylöskannossa kanneltaiva kas- P^iksn san hymäksi. Muoden lopulla on »ix-vosen luon», lääkkeitä marastossa 77 mkn 87 pnin edestä ja lääkekalusto pitäisi > olla 45 mkn 45 pni» armoinen.? Maikkei lääkekalusto ja -marasto ■ ole tätä suurempi, on siitä kui- ^ tenkin aikanansa ja oikein käytet- vssliluettelo vuodeksi 1910 on tynä ollut suuri hyöty. ; yleisön nähtäväksi esillepantu Makuutetuista eläimistä on allekirjoittaneen luona olevaa lvuodei» kuluessa kuollut 26 kpl. Maaliskuun 8 päivästä saman eli 3,28 Punatautiin oil kuol- päivään. O.skolassa 2 Uit 13, poikimakuumeescen 1. hän- Maaliskuuta 1310. tätautilll 1, sarivenan sairasta- Vaalilautakunnan puolesta: miscen 1. tuntemattomaan tau-! Simo Käraä> tim .! ja tapaturman kautta oi» kuollut 7, niin. kaksi toisen leh- (K. S. l k.) mäii puskemisesta, kalsi on lou- kannut jalkansa, kolmelta on selkä »vioittunut. Helmikuussa on kuol lut 2, maaliskuussa 2, toukokuus sa 3, kesäkuussa 4, heinäkuussa 10, elokuussa 2, syyskuussa 2 ja lokakuussa 1. Punatautiinoi» sa- man talo» karjasta kuollut 4 lehmää tiliivuotena. Jakokoski—Paiholau maalaisseura pitää li Summa 3,633: — Säästöä ensi tiliin: Rästiksi mielä jääneitä makmitustusmaksuja 19: 95 Kadettiryhmä ja Meuäjäu tulo- ia meuoarwio. Kadettiryhmä jätti Menäjän tulo- ja n»eiloar»viota koskeman keskus- telun yhteydessä duumalle seuraa- man ilmoituksen: Kadettiryhmä h»iomaa suuria puutteellisuuksia hallituksen tulo- armiaista sekä rahataloudellisessa politiikassa, jotka omat läheisessä yhteydessä yleisen politiikan kanssa. Tämä johtuu seuraamista syistä: 1) itsenäisyyden puute maltiokont- rollissa, joka maikuttaa turmiol- lisesti maltiontalouteen, 2) duu man budgettioikeuksien rajottami- nen ja hallituksen laiton menettely — siinä suhteessa, että se ehtimi- een typistää kansaneduskumtau kinankin rajotettuja oikeuksia, 3) \ Summa 3,652: 95 Lääkerahaston tili. Säästöä mii me tilistä: Rahaa kassassa ... 67: 35 Saamisia m. 1908 jae- tuista lääkkeistä. . 21: 58 Tuloja muoden aikana: Kannettu 8 §:n mu kaan 57 lehmästä Kotiteollisuusyhdis- tystä perustava kokous pidetään Pol vijärven kunnanhuoneessa t. k. 19 p:nä, alkaen heti kirkkotoi- inituksen päätyttyä ja johon ti laisuuteen suvaitkoot kuntalai set runsaslukuisana joukkona Kun otetaan lukuun nekin kaksi saapua, lehmää, jotka omat muoden aikana < - 1 kuolleet, »vaan joista ei ole k'r- mausta mielä suoritettu, tulee ma- kuutusmaksuja 26 lehmästä mene- nlään Smk. 1,415: 44, lukematta 12 nahkaa ä 15 mk. jotka omat luomutetut eläinten omistajille ja lihoja, Smk. 57: 75, joilla sum- millä on »vakuutuskormausta ly- m hennetty: tämän lisäksi on yhdis- ~ ^ .. . tykselle mielä jäänyt 8 nahkaa. 1 l Ji V ama } a ) Kun 6 lehmästä on suoritettu ma- El " toua rn ^ a ?' hingonkorivansta missiinäärä kerta " . ^ kaikkiaan, ei näiden nahkoista ole p 5 -' rvanhemniltte, palk. pl- tnloja tilissä nähtäivinä. Laske- f maila yhdistykselle jäämille nah- ^ £ £' f koille 15 markkaa kullekin liinnaksi ^ Koiltkasesja nähdään, että 20 lehmästä on " ^ Q f Iot - mahingonkormausta maksettu 1,680 [ an ? ana lltana llo 6 t. ^nho Kont- mk. 44 p. eli 84 »nk. 2 penniä turm talos,a Kalliomaarasia kappaleesta. Kerta kaikkiaan kor- maus 6 lehmästä on »vaihdellut ISiCIIllCII» inarkan mälillä riippuen Ohjelmassa: laulua, puhe, esi- stita kunika paljon hyötyä om»s- telinä (hra Luikko Joensuusta) ja l' 1 nu f ta laanut. hauska näytelmä y. m. Sisään- Wakuutu.'!ilui mukaan nouse- pääsy: 75 ja 5o penniä, »uat t)hDibtt)t')"en »uarfiiiatset muosi- Kokoonnutaan jonkolla! menot 18.>6 n,k. .'4 pennin» s. o. - Toimikunta 2,95 prosenttia makuutussummas- Z. i x.) ta ja hoitokustannuksia tulee sil- ' loin kunkiil lehmän edestä malsel- STVluofittUaromu» asuinkartano ja lamaksi 48 penniä. leipurimerslaa hymällä liike- Nleinpänä on mainittu, kuinka paikalla Rääkkylän kirkolla, ennen niarraskuun 1 päiivää on Vt. 5linnunen. jo tehty ylössanomisia yhdistykses- (K. S. 1 k.) tä. Oil luonilollista, että nämä kaikki sääntöjen »nukaan omatmie- lä ivelivolliset eilsi ylöskannossa ^ o. muonna 1910 suorittamaan ' osansa muoden 1909 kaikista me-. noista sääiltöjen 7 ja 16K:ienmu-' kaan. Miime muoden marras- ja' joulukuukausina on »vielä 10 jä-! sentä sanonut yhdistyksestä irti 10, lehmän makuutukset 930 markan: edesmastuusummalla. Joll ei yh-' distys muosikorouksessa »vapauta näitä ylössanojia, kuteu ehdote- taan, saamat he suorittaa »vuoden 1910 edestä »vakuutusmaksuja ja hoitokustannuksia, jotka kannetaan muonna 1911 loimitettamassa ylös- ^ kannossa, koska eiivät ole aikanaan \ sääntöjen mukaista ylvssanomista' tehneet. f Sääntöjen 1G §:it 2 kohdan mu- ■ kaan ehdotetaan makuuttajilta ensi ylöskannossa kannettamaksi makuu-! tusrahastoon kolme prosenttia ma-' kuutussummasta sekä lisämaksua' 8 ^ b. kohdan mukaan 20 penniä' »vakuutussumman kultakin alka- ^ neella sadalta »»»arkalta. i Karjailivaknutusyhdistyksen hal-! lilukseeu omat kuuluneet makinai- ^ UaaQvill A . V. Koskinen, Dusi- sina ja|entiia kauppias P. Kail- 1 ' kaaminta, opettaja^ A. Pesonen, Opettajatar Hanna Karttunen, maaiiiutljeiijat P. Hinvonen ja «li. öllölä. Karjalattaren asia miehiä. Ahiaovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Liukku. R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Matalassa: Emäntä Anna Mutanen. Värtsilässä: Käytetyistä lääkkeistä 5: 70 13: 65 Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Iira Iisakki Puhakka. M ö h k ö s s ä : Hra Pekka Pesonea. Monnissa: Mnanvilj. Heikki Puhakka. Summa 108: 28 Menoja muoden aikana: Ostettu lääkkeitä . . 19: 40 Säästöä tulemaan m u o t e e n: Saamista m. 1908 jae tuista lääkkeistä. . 21: 58 Rahaa kassassa . . 67: 30 Summa 108: 28 Mararahaston tili. Säästöä miime tilistä: Rahaa kassassa . . 359: - Tuloja muoden aikana: Kani»ettu sisäänkirjoi- tusmaksuii»a 8 §:n mukaan .... Lisämaksuna »vuosiko kouksen päätöksen mu- Nomvinen ynnä pastori K. A. Lauri sekä »varajäseninä: kirkko- määrti C. Kinnunen ja maanmil-! jelijät Onni Hirmonen ja E. Pip-; puri, joista nyt oivat muorossa^ hallituksesta erota A. Pesonen ja; Onni Hirmonen. Toimitusjohtaja- na on ellut niaamviljelijä H. Rou- minen ja halliluksenpuheenjohta- jäin allekirjoittanut ja marapu-' heenjohtajana kauppias P. Kan- kaanrinta. Muoden 1909 tilintarkastajia Eräs simislyslyön ala on kui- omat kaupp. Toiivo Hirmonen. tenkin jääilyt miltei täydelliseen kruununnimismies Eino Kemppai- lapsipuolen aseinaan. Aleisten nen ja maratarkastajia kansakou- kirjastojen tamaltomaai» suureen lun opetlaja P. Piironen ja kirk- merkitykseen on meillä tosin hallit- kohera E. Blomberg. semienlin piirien taholta kiinnitet- Rääkkylässä 12 päiivänä helmi- ly huomiota niin paljon, että w. kunta 1910. ! 1906 asetettiin asiaa tutkimaan Rääkkylän keskinäisen karjanma- erityinen kirjastomitea. joka mal- kuutusyhdistyksen hallituksen puo- mistikin nopeasti mietintönsä ja lesta ehdotuksensa, ja että eduskunta K. A. Lauri päätti muodekst 1908 myöntää u . |inu . l|irrfi| 50,000 markkaa ja »vuodeksi 1910 65,000 markkaa asian hymäksi. . Mutta »vaikka on jo kulunut nel- ! jäitä muotta siitä, kun maiilitun ^ kirjaslokomitean ehdotukset jätet- > tiin hallitukselle, ja »vaikka halli- ! tus sen jälkeen pyysi kailsanmalis- Aleiset kirjastot sivistys- laitoksina. miseltä )allitus itsepäisesti kieltäytyy an-' ^kaan. . . . amasta duuinalle tarpeellisia tie- Lisämaksua Mikko Päi- oja tulo- ja menoarmion suorit- amisesta, 4) tulo- ja menoarmios- a ei ole huomattamissa mitään kehitystä tuottamien menojen alal- a, 5) hallitukselta puuttuu raha- ja talousohjelma, ja tärkeimmät alouden haarat omat hoidetut täy- mittarikustannuksista myöskin räls- sin epätaloudellisesti, 6) hallitus fitilojen puolesta sekä amustaisi \ ei kiinnitä mitään huomiota pai- Kausailmalistusseurau julkaise- tusseuralta nopeaa lausuntoa eh- »nassa „Kirj as to lehdessä" Lotusten johdosta, ei asiaa mielä kirjoitetasn m. m.: (tänä päimänäkään ole hallitukses- Routamuosien alkuna esiinly- sa käsitelty. Ahtä laiha on ollut neet ikäivät ilmiöt sekä myöskin tulos myöskiu eduskunnan pää- suurlakon jälkeinen rikoksellinen töksistä: edellinen hylättiin korkeim- kuohunta osottimat erittäin sel- massa paikassa ja jälkimäinen mästi, että kansamme on mielä odottaa ratkaisuaan. 'sangen kmikana siitä korkeasta- Tällaisissa oloissa tuskin mikään 11: 40 tiivistyksestä, johon sen luultiin on asian edistymiselle tärkeämpää z noina hyminä aikoina ennen hel- kuin että mahdollisiminan selmästi ^ jiiikuun maniseslin ilmestymistä tcrototaan kansalaisten mieliin, 132: 20 kohonneen. Senpä »vuoksi onkin miten tärkeitä laitoksia hymin ma- 'miime mnosina kaikenkaliaisia rusketut, järjestelyt ja hoidetut Summa 503: : 40 simistyskysymykstä pohdittu entis tä uutleranimin: monet komiteat, ^yhdistykset y. m. omat niirä »val- ä/ss + ää >mistelleet, eduskunta niitä käsitel- V> te w Päätötpä ja l,W Saamattomia rästejä Rahaa kassassa . . 1: 80 tuskin — niin kauan kuin koli- maiset miehet 20 päättämässä olimat asioista kiinnittänyt nii- Summa 503: — hin melkoinen paljon huoiniota. yleiset kirjastot omat. Sen jäl- keen kansalaiset tämän asian sel- keästi tajuamat, on yleisten kir- jastojei» edistys olema marma, sillä sen henkisen kannatuksen amulla, joka asian osaksi silloin tulee iverrallain helposti saadaan myöskin asian edistäinisen talon- dellinen puoli turmatuksi.