N:o 6 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Lehden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa (36:s Vuosikerta) Joensuussa Tiistaina 18 p:nä Tammikuuta Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 [>., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p-, kuukaudelta 40 p. Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 p., puolelta vuod. 2 mk. 64 p, kuukaudelta 50 p. - Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop., kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TÄHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., torst. ja lauant. klo 7 -9 ap. 1910 Lehden j'akopaikat: Kirjapainon konttori, Schluterin kirjakauppa, kaupp. Ansu Hämäläisen, F. Neppenström'in, J. Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkaisen ja M. Oinosen kauppapuodit. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja C p:iä jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamilliset kuolemanilmoitukset maksa vat 3: 50 -4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: —, surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. -- Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuotavat lehden konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päiväni en nen klo 4 i. p., senjälkeen si säsivujen hintojen mukaan. Tilatkaa Karjalatar v:ksi 1910. Pohjois-Karjalan kansallismielisen' »väestön ja tämän heidän paikallisen äänenkannattajansa »välillä on vuosikymmenien kuluessa rakentunut luottamuksellinen suhde ja läheinen wuorowaikutus. Aatteellisten siteiden yhä taajenewa lujittuminen lehden ja sen ympärille kerääntyneen kantajoukon*kesken takaawat Karjalattarelle edelleenkin tukevan aseman tällä seudulla jo wanhastaan suosittuna kansanlehtenä. Mikäli maamme maltiollinen asema on muuttunut yhä syn- kemmäksi ja kansamme tuletvaisuus uhkaawammaksi, liittäwat yh- teiset huolet ja kärsimykset, yhteiset toiweet ja ponnistickset meitä aina waan lähemmäksi toisiamme. Nykyisissä jännittäwissä wai- heissä ei kukaan täysiwaltainen kansalainen woi tulla toimeen ilman sanomalehteä. Kansamme kohtalot erotuksetta koskemat meitä jo- kaista. Jtsekunkin täytyy tahtoen tai tahtomattaan pysyä tapausten tasalla, seurata niiden menoa ja yleisiä rientoja, ja se on mah- dollista ainoastaan oman sanomalehden awulla. Raskaiden koettelemuksien aikoina tulee Karjalatar edelleen ulko naisen waaran torjumiseksi, valtiollisten ja Yhteiskunnallisten oikeuk siemme varjelemiseksi tekemään kaiken voitavansa, pysyen uskolli- sena suomalaisen puolueen suurille periaatteille ja sen edistysmieliselle, kansanvaltaiselle ohjelmalle. Päämäärämme on kansallistunnot- taan eheä, siveellisesti voimakas ja taloudellisesti riippumaton kansa omintakeisten lakiensa ja laitostensa suojassa. Ahdingoista huolimatta kohottaa Karjalatar äänensä kansallis- hengen herättämisesi ja vahvistamiseksi, suomalaisuuden kohot- tamiseksi täydelliseen isäntävaltaan kaikilla aloilla, yleisen sivistyk- sm levittämiseksi kaikkiin kansankerroksiin, raittius- ja siweelli >YYs- pyrintöjen tukemiseksi. Tämän ohessa lehti asiantuntevien am- mattimiesten suosiollisella avulla ajaa myös taloudellisia ja var- sinkin osuustoiminnallisia asioita sekä julkisen ja kunnallisen elä- män terveellistä kehitystä. Lukuisat kirjeenvaihtajat tulevat antamaan tehokasta apua lehden sisällön saamiseksi mm kansanomaiseksi, vaihtelevaksi ja tuoreeksi kuin mahdollista. Päivän tärkeimmistä tapauksista jul- kaistaan sähkösanomia; sekä kirjeitä Helsingistä ja valtiopäiviltä. Karjalattaren koko ja ilmestymisajat pysyvät entisellään. Tilaushinnat ovat nähtävänä tässä alempana. Suomalaisen puolueen katsantokannan tutustuttamiseksi tarjoo oman ^ -«kannattajan levittäminen verrattoman aseen. Siitä syystä ryhtykööt kaM puolueen jäsenet nyt kilvan hankkimaan lehdelle tilauksia jokaisesta kodista ympäri laajan paikkakuntamme. Joensuussa li i. jouluk. 1909. Toimituksen puolesta: % Könönen. tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p.. puolelta wuo- delta 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Kotiin tuotuna kaupun gissa 5: 25, puol. nmod. 2:j 65 ja kuuk. 50 p. Postissa: Koko w m'delta 5 m. 24 p., puolelta vuodelta 2 m. 64 p., kuukaudelta 5. p. Joensuussa mastaano: ttaan tilauksia kirjapainon konttorissa, Schluterin kirjakaupassa ->ekä herrojen F. Neppenströmin, M. Par- tasen, I. Pitkon, Ansu Hämäläisen, I. Ronkaisen ja M. Oino- sen kauppapuodeissa 'kkä rautatieasemalla I. Karirvirran, P. Mänskän ja Karsis »ia emäntä Ida Hämäläisen luona. Päivälista. POSTIKONTTORI pidetään avoinna marraskuun 8 p:stä 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto kello 8—10 ap. Tulevien postien osasto kello 8—10 aamup. ia klo 6.30—6,45 ifialla. Arkipäivinä: U äh te vien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja saoo- malehti-osasto klo 8 ap.— 1 /al ip. ja 4—7,6 ip. 'Bolevien postien osasto kello 8 ap.—i/al ip. ja 4^/,6 ip. sekä 6,30—7 illaUa. Huom.! SisäSnkirjoitetut, vakau tetut ja postietnanti-lähetjkaet koin myös tavarapaketit ynnä postiosotnkset ovat jätettävät postikonttoriin, joutuakseen klo 11 &p. etelään lähtevään junaan, ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 6,50 ip. lähtevään ju naan ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip., arkipäivinä Mo 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- korttia ja postimerkeillä v aras tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.—^1 ip. ja 4—7a6 sekä J /a7—7 illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo 8S»I0 ap. ja l /s7—-7 ip. Posti lähtee: postikonttorista joka päivä: Mo 10,15 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo B ip. rautateitse PielisjärveUe y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe- riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelle, Sotkumaan, Taipa leelle ja Utraan, kk) 7,30 ip. joka lauvantai Kaa- vile (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka päivä: klo 10,45 ap. Pielisjärveltä y. m. pohjoisesta rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ja lau vantai KuusjärveJtä ja Taipa leelta, klo 4 ip. joka torstai Kuusjär- veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja^Sotkumasta, klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Utrasta, klo 4 ip. joka sunnuntai, tiistai, torstai ja lauvantai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schluterin kirjakaupan luona olevat klo 9,15 ap. ja 4,15 ip. ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. J (Omistaja K. H. Lundholm) JOENSUUSSA Torikatu 6. Tel. 180. Suurin kiinteimistätoimisto Pohjois- Karjalassa ja Savossa. Välittää maatilain, kaupunkitalojen, met säin, huvilain, kauppakartanolden y. m. kiinteimistöjen kauppoja. Kaut- itamme myytäviä maatiloja on ny kyään yli 150, joista useimmat ovat | hyvillä liikepaikoilla olevia metsä- | tiloja. Seikkaperäinen maatllaluet- telo n:o 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä yhteensä noin 25. Joensuun Asioimistoimisto. Torikatu 6 — Tel. 180. VoKp£s-i» Asianajotoimisto Wilpuri. TMtvetlckatu 4 Varatuomari ÖUfil Yoipiö. Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että ne tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi ja osote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi. Oikomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schluterin kirjakau pasta ja Ansu Hämäläisen se katavarakaupasta. Piiriääkäri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 0—10 e. pp. Sairaalanlääkäri A. Sandström ottaa j vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. sekä pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Asunto Rantakatu 1. Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankkikomisario E. Broms'in talossa Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilla joka arkipäivä klo 9—11 a. p. Kaupungin kätilö E. Ikonen ta vataan teurastaja Karin talossa Merimiesk. 32. Vaivaishoitojohtokunnan esimies tavataan joka arkipäivä klo 4—5 ip. Suomen pankin konttori kello 10:stä e. pp. kello 2:teen j. pp. Kansallis-Osake-Pankki kello 10 —2 päivällä. Yhdyspankin konttori kello 10—2 e. pp. Pohjoismaiden Osake -Pankin konttoori kello 10—2 päivällä. Rahatoimikamari pidetään auki joka arki keskiviikkona ja lau- vantaina kello 5—6 ip. raati huoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 10—1 ja 6-7 ip. klareerauksia vartec. Sähkösanomakonttori on avoinna joka päivä kello 8:sta aamulla kello 9:ään illalla. Joensuun kaupungin Säästö- Eankki pidetään avoinna joka eskiviikkona ja lauvantaina klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovat joka arki keskiviikko klo 6—7 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorisonkirjasto kaup. talolla on avoinna joka tiistai kello 4—5 ip. Kansankirjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirjojen lainaamista varten joka arki torstai klo 7— 8 i. p. ja joka arki lauantai klo 6-8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo Vjl—%2 päiv. kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan Maanviljelysseu ran toimisto kaupp. H. Sura kan talossa on avoinna arki päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i. p. ja klo 10 a. p.—luo 2 i. p. on sihteeri ynnä muut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. Vakaattakaa hevosenne Turun fleYOSYakuutus- liössä. Asiamiehiä i Joensuussa: Y. kallio. Kontiolahdella: J. Rftsän?». Pielisjärvellä: M. HoHkaaen. VESIKATTOJA mustasta ja galvanoidusta pel listä, Vedenlaskutorvia, Pelti- uunia, Paistouunia, Kuparisia hellankattiloita, ynnä kaikkia ra kennusalaan kuuluvia peltisepän töitä on edullisin teettää A. KARVOSEN liikkeessä Nikolaink. 20 - Joensuussa - Telef. 73. Omist. I. E. TUISKUNEN. Liike alotettiin v. 1886 ja on katettu m. m. 15:ta kirkkoa. Vieraskoti Rauha tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Ruoka- miehiä otetaan. Kokouksia. Joensuun kaupungin kokoontuvat raatihuoneeseen torstaina tammik. 20 p. klo 5 ip. Aaro Markkanen. Ilmoituksia. Oikein hyvää jauhoa tehdään Raivion myllyssä joka Perjantai ja Lauantai. Pälkjärvi & Kurikka. Joosef Pitkänen. Tiistaina tulevan helmikuun 8 p:nä klo 9 a. p. myydään Värtsilässä rouva Iida Siitosen konkurssipesästä kaikenlaista irtainta omaisuutta, kuten huone- ja huushollikalus- toa, liina-, pito- ja makuuvaat- teita, maanviljelystyökaluja y. m. y. m. ja jos ei sinä päivänä mene kaikki kaupaksi, niin jatketaan myyntiä seuraavana päivänä. Värtsilässä 14 p:nä tammikuuta 1910. Uskotutmiehet. (K. S. 3 k.) Kaikkia, jotka tietävät olevansa velkaa Rouva Ida Siitosen konkurssi pesään, kehoitetaan lisäkulujen välttämiseksi ne heti suoritta maan. Värtsilässä 14 p:nä tammik. 1910. S. Häkkinen. Kust. H. Koskelo. (K. S. 2 k.) Iti-Snoin Lalfiasiaiatoimistö Inoncillicco " E. Parviaisen talossa. JUCllOUUOOa .. . . Puhelin N:o 148 ■ ■ Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN. Matkustetaan maaseuduille. maksaa korkoa Tallatuksillo: 6 kauli;, irtisanomisella 3 „ 2 1 „ vaadittaessa Talletuskoattokurauttitilillä S^lo SSästökagsatilillä 5 °|o Juoksevalla tilillä B°lo 99 99 99 5 ®| 0 4 % °|o 4 o| 0 3 1 B°|o 2 °lo r — SEPPELEEN NAUHOJA Joensuun K. 0.~Y:n Paperik. T Nurmeksen konttori Ottaa rahoja korkoa kasvamaan. Edullisin tallentajille on Talletuskonttokurantti. Siinä maksetaan korkein talletuskorko ja pannaan korko pä&omaan kahdesti vuodessa, joten »e kaavaa korko» korolle puolivuosittain. Rahoja voi lähettää pankkiin poa- > i «oakin. Elävienkuvien Teatteri, „£oto" Uusi odelma jaka maana&L ja torsL OHJELMA: 1. Sunnuntaikuvia Leksan- dista Taalainmaasta. Erittäin hauska luonnon kuva. 2. Prinsessan ilkeät ja su loiset unet. Taiteellisesti väritetty. 3. Rakastunut hiilikauppias. Huom.! Tätä kuvaa ei kukaan voi katsoa nau ramatta. 4. Napoleon ja ruhtinatar Hatzfeld. Historiallinen näytelmä. 5. Varjele minua. Mieheni tulee! 6. Kuningas Aleksanterin ja kuningatar D r a g a n murha Belgradissa v. 1903. 7. Mustalaisen romaani. Suuremmoinen draama. 8. Lukutoverit. Todellakin hauska kuva sarja. Viulunkieliä, äänirautoja viulu- ja soitin- tarpeita Joensuun JQtrJap. 0.- T:n Paperikaupassa. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt : Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Polvijärveltä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Monnissa: Maanvilj. Heikki Puhakka. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Pielisjärvellä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, ViekL » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Ahmovaar&lla: P. Saarelainen, KolL M. Tossavainen, Hattusaari. Junassa: Kauppias J. Huttunen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen, Saario. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylfis8& : Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Lehtoi: Maanvilj. Simo Hirvonen. Romp palassa : Hra J. V. Pälli. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Maanviljeli jöille. Nhtä tarkasti, kuin maanmilje- lijä seuraa kasmullisuuden kehi- tystä mainioillansa ja luonnon waihtelewia säitä, jotka kasmulli- suuteen waikuttawat, yhtä kiin- teästi ja jatkumasti tulee hänen seurata ajan maihteluita, yhteis- kunnallisessa ja maltiollisessa elä- mässä mallalla olemia aatemirtauk- sia ja pyrkimyksiä, sillä ne wai- kutiamat yhtä paljon, hänen ase- maansa kuin luonnossa tapahtu- mat ilmojenkin maihtelut. Tekisi mieli sanoa, että ennen muita juuri maanmiljelijöillä on syytä tällaiseen aikansa tarkkaan seuraa- miseen. Heidän oma asemansa, kuten sanottu, maatii sitä ja maa- tii myöskin kansan ja maan me- nestys. Maanmiljelijät omat kan- samme ydinjoukko ja sentähdenon mälttämätöntä, että he omat mal- meillä. Malistuneessa, makamassa ja taloudellisesti mauraassa mil- jelijäluokassa on maamme pettä- mättömin turma. Maanmiljelijät omat maassa lujimmin kiinni. Jos ketä, nim heitä kiinittämät tähän maahan miespolmien uhraukset ja työ. Ja heidän työnsä on kätkettynä maan karuun kamaraan, josta sen he- delmiä ei moida milloin tahansa ulos ottaa ja muualle muuttaa, maan jokainen uusi sukupolmi saa- pi maan polvesta nostaa esi-isten- sä työn hedelmiä ja on pakotettu kaimamaan sinne aarteita jälkeen- tulemia marten. Toisin on maan mullasta irral laan olemien kansanluokkien laita, jotka maan mälillisesti käyttämät hymäkseen maan tuotteita. Heidän työnsä hedelmät eimät ole niin maikeasti irrotettamissa. He moi- mat saada ne paljon pikemmin käytettämäksi ja heidän on niiden aivulla paljon helpompi komien puimienkin yli elää ja muuallekin muuttaa, jos elämä täällä käypi sietämättömäksi. Mutta maanmil- jelijäin on pahatkin päimät kon- nullaan kestettämä. Heidän on melkein mahdoton siitä irtautua; sitä maikeampi, mitä komemmiksi koettelemukset käymät. Säännöllisissäkin oloissa mai- kutiamat yhteiskunnalliset ja mal- tiolliset tapahtumat, aatteet ja wir- taukset suuressa määrässä maan- miljelijäin asemaan, joko ehkäise- mästi tai elmyttämästi, aina sen mukaan, millainen henki julkisen elämän alalla on mallalla. He niinkuin koko suomalainen kansan- aines maassamme, tietämät mar- sin hymin, mitä merkitsee se, jos kansalle mieras henki on määrää- mänä lainlaatijakunnassa, mirka- ja hallituspiireissä. Muosisatoja- han olemme saaneet sellaisen pai- non alla elää, siitä johtunutta olo- jen nurjuutta kärsiä. Maanmilje- lijöihin on tuo mieras malta ja mallan käyttö komimmin koskenut, heidän henkistä ja aineellista ko- hoamistaan maikeuttanut. Sentäh- den onkin kansallinen herätystyö, työ mieraan hengen suistamisekst, kansallistunteen elmyttämiseksi, saa- nut alusta alkaen malmeutuneen maalaismäestön lämpymän kan- natuksen osakseen. Dhdessä rinta- massa se on kansallismielisen simis- tyneen luokan kanssa taistellut suomalaisuuden ja termeen kan- sanmallan puolesta ylimysmielis- tä muukalaista mastaan ja siksi onkin maanmiljelijöillä suuri osan- sa niissä moitoissa, mitä muosi- kymmenien mieriessä on suoma- laisuuden, marsinaisen kansanainek- sen henkisen kohoamisen ja aineel- lisen hyminmoinnin edistämiseksi