lLuvsntsinz toukokuun 2ö p:nZ 8a7A!tU»IS lukuisat tosiasiat. Tämän alamaisen kirjelmän 1 liitteessä luodaan ensiksi yleiskatsaus toimenpiteisiin nyt pu> heenaolemalta ajanjaksolta, jotka omat mastoin Suomen perustuslakeja. Huo mattamimmat näistä toimenpiteistä omat: jo mainitut määräykset 20 päimältä toukokuuta (2 päimältä kesäkuuta) 1908 keisarikunnan etuja koskemain Suomen asiain käsittelyjärjestyksestä; armollinen käskykirje kenraali?»- wernööril!e 6 päimältä syyskuuta 1909 hallinnolliseen lainsäädäntöön kuulu mista asioista y. m.; armollinen julistuskirja 7 päimältä lokakuuta 1909, sisältämä, että kysy mys Suomen asujamiston suoritet- tamasta asemelmollisuudesta on lo pullisesti ratkaistama yleismaltakun- nallisessa lainsäädäntöjärjestyksessä, sekä että Suomen asukkaat toistaiseksi mapautetaan suorittamasta mieskoh taista asemelvollisuutta ja sen sijaan Suomen maltiomarasto melmoitetaan Menäjän maltakunnanrahaStoon suo rittamaan Vuotuisia rahamaksuja so- tilastarpeisiin; sotajoukkojen hallintoa sodassa, lin noitusten hoitoa, paikkakuntain julis tamista sotatilassa olemiksi y. m. kos- kemain Menäjän asetusten julkaise minen Suomessa; syyskuun 30 päimänä 1909 armol lisesti mahmistettu Menäjän minis- terineumoston päätös, jonka mukaan yleinen silmälläpito, että Suomen rautatiet omat niin marustetut, että niillä esteettömäSti moidaan käyttää leisarikunnan liikkumaa kalustoa, on kulkulaito-ministerin asiana ja hän on oikeutettu maalimaan määrärahoja otettamiksi Suomen rautateiden meno- sääntöön; armoll. julistuskirja 14/27 päimältä maaliskuuta 1910, jonka mukaan maltakunnanduuman ja Valtakunnan neuvoston keisarikunnassa, maan ei Suomen eduskunnan, tulisi päätäntö- mallalla tutkia ehdotus laiksi niiden Suomenmaata koskemien lakien ja asetusten säätämisjärjestyksestä, joilla on yleismaltakunnallinen merkitys. Liitteessä esitetään kunkin edellä mainitun toimenpiteen malaisemiksi sekä erinäisiin muihinkin määräyksiin nähden ne oikeudelliset asianhaarat, jotka osottamat että poikkeuksia perus- tuslaeista on tapahtunut. Sitten on samassa liitteessä tietoja sellaisista asioista, joita sen johdosta että mmisterineumosto on puuttunut Suomen lainsäädäntö-asioihin ei ole saatettu lopulliseen päätökseen, maikka ne omat tarkoittaneet tarpeellisia uu distuksia ja maikka Teidän Keisarilli nen Majesteettinne oli jo aikaisemmin hyväksynyt armolliset esitykset muu tamista näistä kysymyksistä. Laki ehdotuksista, jotka siten omat joutu neet syrjäytetyiksi tahi miimytetyiksi, eduskunta katsoo asiakseen tässä mar sinkin huomauttaa niitä, jotka koske mat: eduskunnan oikeutta tarkastaa hal lituksen jäsenten mirkatointen lailli suutta; painomapautto; yhdistyksiä: elinkeinoja; työnmälityStc; yleisen op- pimelmsllisuuden toimeenpanemista: tilattoman maalaisroäestön maanhan kinnan helpottamistc; jakolaitostc; metsälain muutoksia. Huomautettama on sekin, että eräät eduskunnan jo muonna 1908 armol listen esitysten perustuksella päättä mistä lakiehdotuksista - mielä omat Teidän Keisarilliselle Majesteetillenne esittämättä, samoin kuin eduskunnan samoilla maltiopäimillä eduskunta- esitysten johdosta päättämät tärkeät kunnallisasetuksetkin, joihin sisältymä Vaalioikeuden laajennus, (kuten edus kunta Vuoden 1909 toisilla maltio päimillä Te.dän Keisarilliselle Majes teetillenne lausui), on kipeän tarpeen Vaatima. Myöskin useat eduskun nan tekemistä yleishyödyllisiä toimen piteitä koskewiSta anomuksista sa malta Vuodelta eimät Vieläkään ole alistetut Teidän Keisarillisen Majes- teettinne armollisesti tutkittamaksi. Puheena olema wiiwytys on osaksi aiheutunut siitä, että ennen noudate- Plvrin kirje. 18. Maltiollinen taistelumme ja sosialidemokraatit. — Wiinawe- ron korotus ja iväkijuomain käyttö. - Nulilkamaisen rette- löimisen laskuun. — Kansan omaista miulun ia klarinetin soittotaitoa edistämään!—Pyrs tötähti. Maltiopäimäin alussa tehtiin kaik kien eduskunnan ryhmäin puolesta anomuSehdotukset, jotka tarkoittamat Suomen perustuslakien Voimassa pitämistä. Aiheen näihin anomuS- ehdotuksiin antoi maamme hallin nossa miime Vuosina noudatettu lain- Vastainen hallitusjärjestelmä ja eri koisesti keisarikunnan ministerineu- moston mielimaltaiset sekaantumiset Suomen asiain käsittelyyn. AnomuSehdotusten johdosta on peruStuslakiwaliokunta laatinut mie tinnön, jossa se ehdottaa eduskunnan alam. kirjelmän muodossa käänty mään hallitsijan puoleen. Kirjelmä- ehdotusta seuraa kaksi laajaa liitettä, joissa osoitetaan: toisessa: «Toimen piteitä, jotka omat Suomen perus- tuslakien kanssa ristiriidassa tahi jotka muuten omat olleet maallemme Vahingoksi" ja toisessa: «Toimenpi teitä, jotka owat Vahingollisesti Vai kuttaneet Suomen Valtiotalouteen". tuSta järjestyksestä, jonka mukaan kaikki maltiopäiViltä Valtiosihteerin- Virastoon saapuneet esitykset Viipy mättä toimitettiin senaatille lausunnon antamista Varten, nyttemmin on luo- wuttu. Valtiotalouden alalla on ministe rineuvoston Vaikutus ollut yhtä tur miollinen kuin lainsäädännönkin. Niin kuin tämän alamaisen kirjelmän 2:ssa liitteessä on lähemmin osotettu, on tästä Vaikutuksesta ollut seurauksena m. m.: että Valtion tulo- ja menoarvion wahwistamista Vuodelle 1909 on niin Viimytetty, ettei se ole tapahtunut ennenkuin tammikuussa 1910, josta on johtunut että budgettilaitoksella on koko Vuoden 1909 ollut Väliaikainen luonne, Vahingoksi lukuisille yhteis kuntariennoille; että W altiopäiwäjärjestyksen 26 §:n säännöstä, jonka mukaan esitys Varojen hankkimisesta niihin tarpei siin, joihin Vakinaiset »aition tulot eiwät riitä, ynnä sitä seuraama las kelma Valtion Vakinaisista maroista ja tarpeista omat annettamat edus> kunnalle morsinaisten Valtiopäiväin alussa, ei ole noudatettu Vuonna 1909, jolloin nämä tärkeät asiakirjat saapuimat eduskunnalle maSta sitten kuin kaksi kolmannesta istuntokau desta oli kulunut, eikä myöskään Vuonna 1910, jolloin ne niinikään omat eduskunnalle annetut ivasta istuntokauden loppupuolelle: että Valtiosäännöstä poikkeamaa käsitystä hallitsijan ja eduskunnan oikeuksien Välisestä suhteesta valtio- Varoja koskemissa asioissa on somel- lutettu armollisesti tutkittaessa muu tamia rahamääräyS- ja suostunta- kysymyksiä, etupäässä niitä, jotka omat koskeneet apurahoja Menäjän malta- kunnanrahastoon; että muutamat eduskunnan Vuon na 1908 hymäksymistä erikoisista määrärahoista kansakoululaitoksen ja muiden simistystarkotusten hymäkst on poistettu tulo- ja menoarroioSto; että muutamat kulkulaitosrahastoa ja rautatierakennuksia koskemat asiat on ratkaistu säännöllisestä järjestyk sestä poikkeamalla tamalla; sekä että useat määrärahat, joiden tar peellisuus on senaatin alistuksissa to distettu, omat ewätyt, tulojen riittä mättömyyden sitä Vaatimatta, josta on ollut seurauksena, ettei ole moitu olla uudistamatta alamaisia esityksiä sangen useista edellämainituista mää rärahoista ja että nämä määrärahat, jotka silloin on armossa myönnetty, on täytynyt suorittaa tulo- ja meno- armion ulkopuolella. Ne lukuisat tosiasiat, joihin edellä on miitattu ja jotka tarpeellisine seli tyksineen omat selostettuina maini tuissa liitteissä, todistamat, että mi nisterineuvoston Suomen asiain kä sittely on ollut ylen vahingollinen Suomelle. (Jatk) Eduskunta. M-isLusts toM. N pm Us k i.». Kuten miime selostuksessa jo mai nittiin, otettiin ainoaan käsittelyyn kertomus waltiowarai» tilaSta W. 1SV8, josta asiasta sukeutui laaja keskus telu. Ed. Setälä lausui hämmästy neensä tutustuessaan mietintöön, mar sinkin siihen osaan, joka koski Nemon- sillan miljoonia. Tämä kysymys on jo loppuun käsitelty, joten ei ole so pimaa käsitellä Vai hoja asioita, mar sinkaan nyt kun on muita tärkeämpiä asioita pohdittawana. W. 1903 edus kunta päätti olla hyväksymättä sen tapaista lausuntoa kuin mitä valio kunta nyt ehdottaa. Dhtyi ed. Virk kusen edellisenä päivänä antamaan lausuntoon Neva-miljoonia koskeman Mietintö liitteineen perinpohjaisesti, oikein ja asiallisesti osoittaa nykyisen hallitusjärjestelmän turmiolliset teot ja seuraukset. Siinä on myös onnis tuneesti osattu sovittaa jossain mää rin erillaiset käsitykset ja mielipiteet yhteen, joten maitokunnan kaikkien pormarillisten puolueiden edustajat ovat sen hyväksyneet. Sen sijaan sosialidemokraattisen puolueen edustajat, jotka kevytmieli sen juonittelun ja ala-arwoisen val tiollisen uhkapelin harjoittamisen aina pitämät mieluisana tehtämänään, ovat mietintöön liittäneet Vastalau seen. Mähääkään Välittämättä wa- kamaa harkintaa kysymästä Vaaran alaisesta valtiollisesta asemastamme he siinä räikeitä ja uhmaamia sanoja käyttäen ilmoittamat, etteimät hyVäksy erinäisiä kohtia peruStuslakiwalio- kunnan mietinnössä. Heidän tämmöinen esiintymisensä on kylläkin tuttua ja sopusointuista heidän menettelynsä kanssa yleensä maltiollisia kysymyksiämme käsiteltä essä ja siten tullut jo monta kertaa julkisesti kunnottomaksi tuomituksi. Mutta en sittenkään saata olla wa- littamatta, etteimät nuo kansan har tioilla työttöminä elämät, eduskuntaan kamunneet sosialistiagitaattorit täm- möisinä wakawinakaan hetkinä, jol loin kamppaillaan koko Valtiollisen olemassaolomme perusteista, moi olla typerää ja määrällistä yltiöpäisyyttä kohdan poistamisesta. Häneen yhtyi ed. Granfelt. Ed. Re n m all oli kiitollinen, että Valiokunta oli ottanut asian puheeksi. Malitti, että eduskunnan enemmis töltä puuttui rohkeutta lausua mieli pidettään silloin kun asia oli esillä w. 1903 waltiopäiw:siä. Hörhammer puolusti mietin töä. Ingman yhtyi Mirkkusen ja Se tälän ehdotukseen. Neomius yhtyi ed. Renvallin lau suntoon asian oikeudellisesta puolesta. Bäck paheksui sitä, että valio kunta nyt oli tavallaan ryhtynyt puolustamaan 1908 Vuoden edus kunnan asiassa käyttämää menettelyä. Mtyi ehdotukseen, että tämä kohta poistettaisiin. Nyberg h huomautti hallitsijalla olevan oikeuden käyttää valtion va roja harkintansa mukaan maan par haaksi, joten mietinnön hymäksyminen main heikentäisi eduskunnan siveellis tä ja Valtiollista auktoriteettia. Kaasalainen, Snellman ja Kallio hymäksyivät mietinnön, mutta ehdotti jälkimäinen perustelui hin lisättämäksi selvityksen asian kä sittelystä w. 1903 eduskunnassa. Paasikivii sanoi finanssioikeuk siemme periaatteiden oleman sangen epäselviä, joten ei moitane juridisesti pätemällä taivalla osoittaa, etteikö hallitsijalla olisi oikeutta määrätä Nema-miljoonista. Moidaanhan syyllä väittää, että tähän tarkoitukseen myön netyt wa?at lu!ewat maan parsaksi. Ei siis ole syytä antaa epäluottamus lausetta senaatille. Wa lp as huomautti, että sos.» dem. eduskuntaryhmä ei Nsma-mil- joona-asiaan w. 1908 tahtonut puut- pua, koska useat tärkeät uudistusky- symykset olilvst päätettävät ja aikaa oli Vähän. Sitäpaitsi ei koko tätä kysymystä suoraan esitetty eduskun nalle, eikä epävirallisen ilmoituksen perusteella katsottu voitavan antaa mitään kielteistä lausuntoa. Jos tah dotaan väittää hallituksella olleen oikeuden suorittaa miljoonat, kun ei ollut eduskunnan kieltoa, niin Voi daan yhtähyvin väittää minkä halli tuksen maksusuorituksen tahansa lailli seksi, ellei eduskunta ole sitä nimen omaan kieltänyt. M ech elin lausui valiokunnalla ei olleen niin painavia syitä, että ne oikeuttaisivat niin jyrkkään tuomioon, kuin mietinnössä oli annettu. Eh- dotti tämän kohdan poistettavaksi ja asian käsittelystä eduskunnassa wain lyhyesti mainittavaksi. Tokoi ehdotti Valiokunnan mie tinnön sotilasmiljoonia koskevaan kohtaan tehtäväksi muutoksia. Ajian käsittely keskeytettiin hetkiseksi ja otettiin käsiteltäväksi suuren va- liokvnnan mietintö Ulosottolai» 4 l«w»« 5 ja S fekä Woi«aaupa«oase- tukse» S7 K:« m«ktta- mikesta. PiMät hyväksyttiin eduskunnan edellisenä iltana hyväksymässä muo dossa ja osian toinen käsittein julis tettiin päättyneeksi. Tämän jälkeen jatkettiin valtiova rain tilaa koskevan kertomuksen käsit telyä. Ed. Pennanen teki selkoa kysy myksen aikaisemmista Vaiheista ja ilmoitti yhtymänsä Setälän lausun toon sekä mäitteli Renmallia Vas taan. Ed. Heikkinen kannatti ed. Kallion ehdotusta. Ed. H o m e n puolusti mietintöä. Ed. I Castren puolusti myös kin mietintöä. Ed. Schybergson yhtyi 1:een vastalauseeseen. Ed. Arajärvi kannatti ed. Jng> manin ehdotusta. Ed. Ahmamaara yhtyi ed. Se tälän ehdotukseen. Ed. Ingman väitteli ed. I. Castrenia mastaan. harjoittamatta ja siten asemamme maaranalaisuutta lisäämättä. Mäkijucmain käyttöä on pilkin aikaa myös siten koetettu Vähentää, että Viinan ja oluen Valmistuksesta suoritettavaa meroa on aika ajoin korotettu. Miime Vuonna eduskunta sitä oikein tuntumasti korotti tietysti toivoen, että se Vaikuttaisi osaltaan Väkijuomain kulutuksen Vähentymi sen. Tätä tarkatusta sillä ei kummin kaan näytä saavutetun. Miinan menekki kyllä esim. täällä Porissa näyttää supistuneen, mutta sen sijaan kuuluu helpon konjakin kauppa kas- maneen. MMjuomain nauttiminen on niin muodoin Pysynyt yhtä suurena, mutta ulkomaille näistä turmiolli sista nautinnoista menevät rahaerät omat lisääntyneet. Ja tämä näistä kahdesta pahasta ei ole wähm paha. On siis ehkä jouduttu main ojasta allikkoon. Ennenkuin rviinaveron korotus olisi Voinut Vaikuttaa yleiseen rai tistumiseen nähden eduksi, olisi edus kunnan myös pitänyt moida Vaike uttaa, esim. tullimaksuja korottaen, ulkomaalaisten Väkijuomain maahan tuontia. Asia on kyllä kauppasopimuksiin Ed. M alpa s kannatti mietintöä, maikka olisikin tahtonut wielä roh keampaa sämyä siihen. Ed. Bäck yhtyi ed. Mechelinin ehdotukseen. Seitsemän äänestyksen jälkeen hy- Väksyttiin 114 äänellä 70 Vastaan Valiokunnan ehdotus. M. J:n 68 pykälän nojalla ilmoit tivat pöytäkirjaan eriämän mielipi teensä ed. Talas, Miljakainen, Ny lander, Kekki sa Erkko. Ed. Aug. Hjelt ilmoitti, ettei hän ollenkaan ollut ottanut osaa äänestykseen. Istunto päättyi klo 2,20 yöllä. t. k. ?k M llS 11 t.1. Puhemiehistön ehdotuksesta otettiin ne säännökset, joita on noudatettu toimitus- ja tarkastusvaliokunnan toiminnassa työjärjestykseen. Kertomus ttsltiowarai» toi- mi«»aSta w. ISV8. Jatkettiin Valtiomarainvaliokun- nan mietinnön käsittelyä mainitun kertomuksen johdosta waltio n tu loja koskemasta osasta. Äänestyk sessä hyväksyttiin mietintö muutta matta. Siirryttiin sitte käsittelemään Val tion m e n o j a koskevaa osaa. Mie- tintä hyväksyttiin 117 äänellä 66 mastaan. Siirryttiin sen jälkeen yliopis toa ja korkeakoulua koskeniaan osaan. AZaliokunnan ponsilauselmas» sa oli toivomus, että yliopiston kon sistoria ryhtyisi asianmukaisiin toi menpiteisiin, joiden kautta opiskele malle nuorisolle turwattaisiin keskey tymätön ja täydellinen opetus eri ai neissa sen omalla äidinkielellä. Astan käsittely keskeytettiin ja sa moin istunto klo 4 i.p. ja jatkettiin istuntoa klo 6 '.p. Ainoaan käsittelyyn esitettiin pe rustuslakivaliokunnan mietintö S«ome« per»st»slakie» «si massa pitämistä tarkoittavien anomusehdotusten joh dosta. Naiskeskustelun jälkeen ryh dyttiin asiaa yksityiskohtaisesti kasit- telemaan. Sosialidemokraattien mietintöä vas taan tekemät vastalauseet hylättiin kohta kohdalta, jonka jälkeen mietintö hyväksyttiin. Ainoaan käsittelyyn esitettiin perus tuslakivaliokunnan mietintö S«o«e« l«otfila!tokse» we«ä- läistyttämistä tarkoittavien anomusehdotusten joh dosta. AkilmieUsestt hyväksyi eduskunta perustuslakivaliokunnan mietinnön, jossa ehdotettiin, että aiottu Suomen luktsilaitoksen menäläistyttäminen saisi perustuslainvastaisena ja muutenkin turmiollisena raueta. Kerto«»s waltiowarai« tilas ta »o. ISV8. L^otsilaitosta koskevien ancmus- ehdotuStcn käsittelyn Mkeen jatleltiin aamupäivän istunnossa kesken jää nyttä käsittelyä kertomuksen jchdosta valtiovarain tilasta v. 1908. Kä sittelyn alaisena oli yliopiston ja teknillisen korkeakoulun kieliolot. Ed. Marvikko kc.nnatti valio kunnan ponsilausetta. Ed. E. S. Arjö-Koskinen antoi valiokunnalle tunnustuksensa tästä mietinnön kohtnsta. Mieras on yliooiston opettajiston'suuri osa kansallisille suomalaisille.hanteillemme. Nyly Äkäinen asiain tila ei ole yli opiston korkean tehtävän mukainen. Ed. Asehan puolusti nykyisiä oloja. Lopulta hyväksyttiin mietintö, joka näin ollen kokonaisuudessaan tuli hy- väkiytylsi. Istunto päättyi kello 2,55 yöllä. y. m. nähden Vaikea, mutta ilman, että ulkomaalaisten alkoholinpitois- ten juomain saantia vaikeutetaan, ei viinan merotuksen korotus taida tuottaa kansamme raitistumiselle juuri suurtakaan sysäystä. Sen sijaan voi se ehkä vaikuttaa sen, että viinan käyttö vaihtuu ulkomaalaisen konjakin käyttöön ja siten edistää rahejen pois maasta virtaamista. Maisteri H. Stenberg oli alkanut, tekemättä asiasta asetusten vaati maa Virallista ilmoitusta, Helsin gissä julkaista nuorsuomalaista aika kauslehteä „Päiwä". Tämän joh dosta nosti painoylihallitus maisteri Stenbergiä mastaan kanteen. Asta joutui kahdesti senaatin oikeusosaston käsiteltäVäkst, nykyisen ja tämän edellisen, joka kummallakin kertaa selitti, että asetukset määräämät sano malehden tai aikakauskirjan julkaisi jan tekemään siitä asianmukaisen il moituksen painoylihallitukselle. Herra Stenberg ei kumminkaan saanut lyötyä nulikkamaisuuttaan karmalle, waan alkoi, kieltäytyen pit kän aikaa asetusten Vaatimusta täyt tämästä, rettelöidä. Masta sen jäl keen kun senaatti toisella kertaa oli liittänyt päätökseensä sellaisen lisäyk sen, että painohallituksen asiana oli, koskei herra Stenberg ollut säädettyä t. k. N VM M 7 i.-s. Kolmanteen käsittelyyn otettiin ase tusehdotus leimasuostuuuasta suuren Valiokunnan mietinnön poh jalla. Kun suostunta tulee entisestään korotettavaksi Vaaditaan Vz anne tuista äänistä. Ed. Kellosalmi ehdotti ed. Airolan kannattamana koko asetus ehdotuksen hylättämäksi. Se hyväksyttiin kumminkin 147 äänellä 38 vastaan. Maitokunta ehdottaa suostunta- arvioksi 3,200,000 mk. Ed. Arajärvi ehdotti, että suostuntamäärä alennettaisiin 2 milj. 500,000 markkaan ja mietinnön pe rustelut sen mukaan muutettaiviksi. Ed. K aira m o kannatti Arajär ven ehdotusta. Huutoäänestyksellä hyväksyttiin Arajärven ehdotus. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin walt°omarainwalio?unnan mietintö kxlkulaitosrahastosta w. 1S10. Ensin hyväksyttiin toisessa lukemi sessa hymäksytty ponsi, jonka mukaan eduskunta hylkää arm. esityksen kuo letuslainan ottamisesta kulkulaitos- rahaston mahivistamisekn. Sen jälkeen ryhdyttiin käsittelemään itse mietintöä. Symyi laaja keskustelu, Ma jat kui myöhään yöllä. MiZNtiM. UlaltiMimiu MM jSiset. Korkeimmassa paikassa tapahtu neessa esittelyssä on määrätty, että waltiopäiwäin juhlalliset lovettajaiset ovat toimitettavat ensi tulevana maa nantaina t> k. 30 p.nä. Lopettajaisjumalanpalvelus alkaa Nikolainkirkossa klo 12 päivällä. Metsästyslaki. Ed»sr««»ai» wahwistamat «»«tokset htzlättzt. H. M. Keisari on toukok. 12—25 p:nä korkeimmassa paikassa tapahtu neessa esittelyssä hylännyt Suomen valtiopäivien hyväksymän lakiehdo tuksen, koskeva muutosta 20 p:«ä lokakuuta 1898 annetun metsästystä koskevan asetuksen 13 ja 3 l pykäliin sekä samalla käskenyt Suomen senaa tin laatta ehdotuksen asiasta edus kunnalle annettavaksi esitykseksi, huo mioon ottaen kenraalikuvernöörin esit tämän ehdotuksen h.rlvenmetjästiMä koskevan oikeuden laasentami-esta, jotta metsäUäjie!: kaatamien hirvien lukumäärän kasvaessa se korvaus määrä alentuisi, joka y>.eifis:ä va roista jaetaan väestölle hirvien tuot tamasta Vahingosta. EnzMMrmha TllMs ml- timlltllteiöen llmtostöM. Korkeimmassa paikassa tapahtunees sa esittelyssä on H. M. Keisari ar mossa suvainnut sallia, että Suomen valtiomaroista käytetään ennakkomak suna 453,877 mk, j^tlZ viipymättä Voitaisiin aiottaa ne muutostyöt Suo men valtiorautateillä, jotka ovat tar peelliset keisarikunnan rautateiden liik kuvan kaluston esteetöntä käyttä mistä Varten, niillä ehdoilla, että mainittu ennakkomaksu korvataan kul- kulaitssrahaston Varoista vuonna 1911, ilmoitusmelmollisuutta täyttänyt, ryh tyä toimiin hänen lehtensä lakkautta miseksi, taipui herra S'er.berg Vih doin. Hän antoi siten, tosin useam massa kuin yhdessä erässä, tarvitta- wan ilmoituksen tieteineen. Mutta rettelöimisellään oli hän saanut aikaan sen, että juttuun sekaantui nykyinen kenraalikuvernööri ja että eräät virkamiehet m. m. Uudenmaan läänin kuvernööri, joutuivat ikä vään Välikäteen sen Vuoksi. Asiasta kehittyi lopuksi niin pul mallinen, että Uudenmaanläänin ku- Vernööri katsoi parhaaksi pyytää sen johdosta eroa Virastaan. Tämmöiset eroamiset nykyisinä aikoina eivät ollenkaan ole suotavia. Sitä pahelsuttamampaa on, että jonkun kotimaisen Virkamiehen täy tyy poistua paikaltaan mokoman nu- likkamaisuudella urheileman sanoma lehden julkaisijan tähden. Ei moi sen Vuoksi olla mitä jyr- kimmin tuomitsematta moisen herran rettelöimistä, sitä enemmän kuin hän on yliopistostmistyksen saanut henkilö. Minun lapsuuteni aikoina oli vielä täällä Satakunnankin maakunnassa runsaasti kansan keskuudessa näppä riä Viulun soittajia ja klarinetin pu- haltcjia. Näiden soittajien luku on wuosi Vuodelta Vähentynyt ja Viu lun ja klarinetin miellyttävän äänen CuMilMchstos lmssmtö. Arm. asetus suostuntarahaston me- nosäännöstä w. 1910 on Vahmis tettu korkeimmassa paikassa. S8 I ^ ^ AttmlLkllmmsm kanslia. Korkeimmassa paikassa tapahtu neessa esittelyssä on Moskovan kau pungin päällikön kanslian apulainen, kollegiasessori Mladimir Kandaurow nimitetty Suomen kenraalikuvernöö rin kanslian osastopäälliköksi. MmrG stavhMgs cksLö- Esittelyssä korkeimmassa paikassa on Suomen senaatille myönnetty lupa, jos valtiorahaston tila sen myöntää, ottaa v. 1910 menosääntöön 30,000 mkcm suuruinen määräraha sianhoi don ja siansiitoksen edistämiseksi, min kä ohessa senaatille on annettu toi> meksi laatia tarkemmat määräykset sanotun määrärahan käyttämisestä. — Lää?i»tähallit«kse» va rastonhoitaja» tsirka. Esitte lyssä korkeimmassa paikassa on wah- mistettu asetus Suomen lääkintähalli- tuksen varastonhoitajan iviran uu desti järjestämisestä. Samalla on H. M. Keisari ar mossa myöntävyt lSZkintähc llitukselle luvan nimittää sanotun hallituksen Vzrastonhmtajanviran nykyisen hal tijan uud-stijärjestettyyn varaston- hoitajanivirkaan, ilman että Virka julistetaan haettawaksi. —^ Eläkkeitä ja apurahoja. Esittelyssä korkeimmassa paikassa on 107:lle hengelle myönnetty Suomen yleisistä Varoista ylimäärä.seen me nosääntöön olettamaksi eläkkeitä ja apurahoja erityisessä luettelossa mai nitut määrät. Samalla on H. M. Keisari näh nyt hyväksi hylätä 29 hengen ano muksen saada eläkkeitä ja apurahoja. — Hämeeu vefistoje» t»tki- miaen. T. k. 12—25 p:nä korkeim massa paikassa tapahtuneessa esitte lyssä on myönnytty senaatin alistuk seen siitä, että Hämeen veststöihin saataisiin perustaa iärvenmittausretki- kunta ja sen ylläpitämiseen käyttää, lukien v:sta 1911, jos valtiovaras ton varat näyttävät siihen riittävän, 32,237 mk. 50 p:n suuruinen suo tuinen määräraha 17 vuoden aikana sekä sitäpaitsi perustamiskustannus ten korvaukseksi kerta kaikkiaan 32,710 mkQa. — O. Muurin m«rhÄ. - Keuraalik»«er»s»ri» wasta«s prokuraattorille. W. t. proku raattorin kirjelmän johdo?ta, j?ssa pyydetuin kenraalikuvernööriä vai kuttamaan Muurin murhaajain edes vastuuseen saattamiseksi on kenraali kuvernööri lähettänyt w. t. proku- raittsrille seuraavan sisältöisen vas tauksen : Wiipurin läänin kuvernöörin 4 päivänä huhtikuuta lähettämän poliisi- tutkinnon pöytäkirja talonpoika Os kari Muurin murhasta jätettiin 12 päivänä huhtikuuta käskystäni 6 päi vänä helmikuuta 1816 annetun arm. asetuksen 5 pykälän mukaiscstl 22 ar meijakunnan esikunnalle asianomaista toimenpidettä vorten pyynnöllä, että asian ciiheuttamista toimenpiteistä an nettaisiin ilmoitus, mikä pyyntö on nyt minun määräyksestäni uudic!ettu. Mainitun tiidon saavuttua teille asi asta ilmoitetaan. Sauttcen krjelmän johd.sm 14 päivältä toukokuina tä män te dän tietoonne, minä samalla kehotan teitä viipymättä lisäksi mi nulle selvittämään, millä perusteella olette katsonut mahdolliseksi kirjel mässänne 14 päivältä toukokuuta niin kategorisesti Väittää, että sotilas viranomaiset muka tässä asiassa omat osottaneet toiminnan puutetta. asemasta saa nyt yhä enemmän ja enemmän kuulla hanurin korvia sär kevää ääntä. Paitsi, että hanurin ääni on sä- Vyltään perin epämiellyttävää, alen taa mainittu soitin soittaju-isa ja kuusijain soitannollista kykyä senkin kautta, että sillä on aivan mahdo ton soittaa oikein suurta osaa niistä sävelmistä, jotka yleensä kansan seassa tunnetaan. Hanurin Varjopuoliin kuuluu sit ten mielä sekin, että se niin helposti löytää tien sellaistenkin käsiin, jotka eimät ikinä pysty sillä suorastaan mitään soittamaan, mutta jotka ilta- ja yökaudet sitä mahdollisissa ja mahdottomissa paikoissa kiikuttamat muiden ihmisten harmiksi ja ristiksi. Miulun ja klarinetin soiton yleis- tyttämiseksi kansan keskuudessa ja hanurin soiton pois käytännöstä saattamiseksi olist sen muoksi minusta joihinkin toimiin ryhdyttävä. Mielä on siellä ja täällä miulun ja klarine tin soittajia. Heitä tulisi enemmän huomata ja heidän soitolleen suurem pi arvo antaa kuin nyt on laita. Heitä itseään olisi innostutettava soittotaitoansa parantamaan ja lisää mään ja nuoria heidän läheisyydes sään olisi saatava heidän johdollaan soittotaitoa harjoittamaan. Keinoja, jotka näihin päämääriin johtavat, moi tietysti olla useita ja tulee olla. Ryhtymättä niistä laa- Dz?r?s.':. Eerikinkatu 8. Puh. 4S4. Hvlmoikeudennoiariu » .,.??«».'An ja Hllmioileuden- ^autcr', ^a^niioti. — Ka«sako«l«»opettajai» matka-ap«rahat ja Suomen ed»st»S ulkomailla» Kouluyli hallitus oli esittänyt, että myönnet täisiin 2,000 mk. jaettavaksi 100 mk. suuruisina apurahoina eteville kansa koulujen ja kansanopistojen opettajille käyntiä marten ensi kesänä Tukhol massa yleisessä pohjoismaisessa kou> lukokouksessa «että he siellä saisivat nähdä ja kuulla niitä esityksiä, joita on tehty kansanopetuksen alalla", ku ten kouluylihallituksen kirjeessä sano taan. Asia oli toissapäivänä senaatissa esillä, jolloin eräs senaattoreista, vii taten erääseen määräykseen, jonka mukaan suomalaiset eivät sau ottaa osaa ulkomaalaisiin kongresseihin, jol lei Menäjä ole niissä edustettuna, ehdotti ehdotuksen hyljättäväksi. Toi nen taas ehdotti esityksen hylkää mistä rahallisista syistä, ottamatta huomioon sitä, että jo monena vuonna on ollut menosäännössä määräraha kansakoulunopettajain ulkomaamatkoja Varten ja että sekä kuluvan että tu levan vuoden menosääntöehdotuk- sessa on myös karkotusta varten määräraha. Senaatti päätti tiedus tella kenraalikuvernööriltä, ottaako Menäjä osaa mainittuun kokoutseen. — Teatterien waltioap »ja koroteta»», jvS »varat riittä- »oät. Suomalaisen Maaseututeatte rin wuotuisen ivaltioavun on senaatti korottanut 18,000 inkaan muosiksi 1911—12—13; Tampereen Teatterin ivaltioavun 15,000 mkacn 3 vuo deksi; Svenska Jcihemsta Teatterin 12,000 mkaan 3 vuodeksi ja Folck- teatterin 12,000 mkaan 3 vuodeksi. Nämä erät riippuvat kuu enkin val tiovarain riippuvaisuudesta kunkin vuoden menosääntö-ehdotusta laadit taessa. KaMnglilmltuuston kokouksessa torstai-iltana käsiteltiin seuraavat asiat: Pöytäkirjantarkastajiksi valittiin hrat Surdblom ja Lehtonen. Aleinen rakennus-, asunto- ja Mäenlasku. Tilastolliselle paätoimis- tokd päätettiin ilmoittaa, että Porin kaupunki suostuu ottamaan osaa suu remmissa kaupungeissa 5 p:nä ensi joulukuuta toimitettavaan rakennus-, asunto- ja mäenlaskuun, sekä tästä toimesta suorittamaan kaupungin osalle lankeavat kustannukset. Ma rat otetaan v:n 1910 Väkijuoma- Voittovaroista ja suoritetaan ne etu käteen kaupungin varoista. Asiaa valmistamaan valittiin toi mikunta, johon tulivat op. M. Lat va, pankinjoht. A. Hammarström ja tri Hugo Lagus. Pormestarin kesäloma. Pormes tari H. von Hellensin kirjelmän joh dosta, jossa ilmoitettiin että hän aikoo kesällä ottaa virkalomaa ja että hä nen sijaansa tulee hovioik. ausk. L. Malli, ei valtuustolla ollut mitään muistuttamista. Wokra-anomus. Työm. 9!. Koi vun cmcmuZ asuntopaikan nuo!raa- misestvi Katavakarilla hyläiuiu. (5ygnaeus°juhla. Kansakoulujen johtokunnan anomuksesta myönneimn 575 mkan rahzmäärä Uno Crgnae- uksen 100-vuotis syntymäpäivän juh limista varten ja 500 m!an erä kan sakoulujen kehittymistä 50-vuotisena ajanjaksona valaisevan historiikin laatimiseen ja painattamiseen. Marat otetaan w:n 1910 väkijuomawoitto- jemmin puhumaan, mainitsen tässä main yhden sellaisen: kansan omaisten miulun ja klari netin soittajain keskeis ten kilpailujen järjestämi- s e n. Nykyaikana koetetaan aivan yleisesti kaikkia hywiä asioita kilp.ii- lujen kautta edistää, miksei myöskin tätä. Etelä-Pohjanmaalla on tietääkseni jo siten tehty, miksei siis myöskin täällä Satakunnassa voitaisi samoin yrittää. Kansallismielisen nuorison maakuntajuhlissa, nuorisoseurain yh teisissä juhlissa ja paikallisissa kan sanjuhlissa pitäisi tällaista kilpailuja järjestää. Palkintojen tulisi kumminkin olla koko runsaat, jotta sekin, marsinkin aluksi, soittajia kilpailuun houkutte lisi. Juhlien hommaajat, pitäkää mie lessänne tämä asia ja yrittäkää, mutta yrittäkää hymin, muuten ei tule mitään. Asia kannattaa yritykset. -i- 4- Se pyrstötähti, nim. se Halleyn, sitä ei sitten lopultakaan nähty. Ei ainakaan täällä Suomessa. Miikko takaperin omasta puolesta- ni lausuin sen jokseenkin varman vakaumukseni julki, että koko „ko- meettaa" ei nähdä lainkaan. Lisäykseksi tähän voin mielä ilmoit- taa, että minä, tarkistettuani käsitys- maroista ja suoriltaan r.e kaupungin kassasta etukatee-?. Lastenkoti. Esitettim kertomus Carl Fr. Juselius en j'i Karl Nord gren'.,, tMenkodin toiminnasta ja ta. !oud?sta s.M myönnettiin tiiinienjöilte tiliivzpaus. Lastenkodin johtokuntaan valittiin ervVuorossa olleet hra G. M'dliom js rouva M. J^iiuS uudelleen sekä paikkakunnalta poismuuttaneen Iira T. Gcotenfeltin tilalle hra K. I Olin. Tilintarkastajiksi valittiin hrat L. W. Häggström ja Erik MeLi--. r?2ra'ue hra G. M. Rönnholm. Teollisuuskoulu. PöydM pan. tiin Porin yksityisen teollisuuSkoulun johtokunnan anomus 2,500 mkan suu- ruisen vuotuisen avustuksen myöntä- misestä koululle vuosiksi 1911—1914. Teollisuuskoulun johtokuntaan va- li:!iin varsinaiseksi jäseneksi insinööri I. Nordling ja Varajäseneksi koneen hoitaja I. Rosenberg, molemmat uu delleen. Keskuskansakoulun rakennus asia. Maltuusto päätti selventää aikaisemmin tekemäänsä päätöstä kos- keKa keskuskansakoulun töiden tcettu- mistä urakalla siren että rakennus komitealla on vcl.a, jos ie edulttselsi katsoo, ottaa huomioon m^Schkii, osit taisia urakkatarjouksia. Huomiovno^tsmaNa sitävastoin jä tettiin rakennustyöläisten kokouksen kirjelmä vaihtoshdoluksireen, koskevc keskusmnsakoulun r -kemms !öitä. Järjestyksen valvominen Äir jurmluodolla. Päätettiin Porin Raittiusliiton an?mu!sen jcchd?->ta kääntyä Anniskeluyhtiön johtokunnan puoleen huomautuksella, että Anni-. keluyhtiö ryhtyisi anomuksessa esi'.et- tyihin toimenpiteisiin järjestynen momista marten Kirjurinluodolla. Matkastipcndeiksi opettajille Tul- Holman kansakoulunopettajain kokouk- sessa käyntiä vurten myönnettiin L, A. Asplundin testamenttirahaston ko roista 1,000 m?., 100 mk5n suurin- sina stipendeinä jaettavaksi. Lokatviemärir uimalaitoksen luo na. Uimaseuran johtokunnan ano muksen johdosta päätettiin rch^toimi- kamarille huomauttaa, euä se kehot taisi P.irm kylpylaitosta ja talon- omisicjia Aittaluodolla jatkamaan lokaviemärinsä uimalaitoksen ja huuh- tomalaitoksen alavuolelle. Elleivät talonomistajat sitä itse tee, tulee ra hatoimikamarin pidentää lokaviemä- rit asianomaisten kustannuksella. Tuomen Matkailijatoimiston ed- dotus 2,500 mkan suuruisen avus- tulsen myöntämisestä Suomen osas tolle Berlinin matkaili',anLyttelytzsä n, 1911, puutarha-arkkitehti Söderbergin kirjelmä raatihuoneen ruiston kaunis tamisesta ja arkkitehtuuritoimisto F-- gerholm ^ Nordmanin lausunto puis toa ympäröivien itujen tasottcmi>- sestci ja kiveämisestä, sckä a ',dan tekemisestä urheilukentän yir» pari lähetettiin vLlmistusvaliokun - taan lausunnon antamista varten. Asiakirjoihin liitettiin maistraatin kirjelmä ilmoituksineen kauppahallin rakentamista kaupunkiin käsittelemää:; valituista lisävaltuusmiehistä, te>.- veyshoitolautakunnan kertomus ter veyden ja sair^shmdosta kauvur.g ssa sekä satamahalli!uksen kertomus toi- Minnastaan viime vuonna. — Pori» kir?ko«eztwoZtou kv!su!sessa viim: torstaina pää tettiin kirkkovaltuustolle ehdottaa, että uuden hautausmaan hautakappelissa toimiteltaisiin erinäisiä korjaustöitä Kustannukset tekevät 4,000 mkaa. Kirkkopuiston ja rannon väline katu päätettiin laittaa tyydyttävään kuntoon. Kirkon isännöitsijän toimeksi annet tiin hankkia kustannusarvio lirkko- täni, oicn taipuvainen kallistumaa:, sen jotseenkin ivmm^kkaan ..yleisen mielipiteen" k>^n kasaksi, että tal vella nähty pyr.tötähti jo oli se ny: odotettu. Tämä »yleisen mielipiteen käsitys" on kyllä sangen suuri epäluottamus lause kaikki tietäville tiedemiehille, jotka niin minuutilleen olivat laske, neet tähden esiintymisen, mutta jott. parhaillaan epätietoisina kyselevät, mitähän t. k. Is! ia 19 p.n välisenä yönä oikeastaan lopulta tapahtui. Mutta tämä «yleinen mielipide" ei kumminkaan vielä likimainkaan ole niin suuri loukkaus tähtitiedettä ja tieteilijöitä kohtaan kuin uusin sosia lidemokraattinen mielipide Halleyu pyrstötähdestä. Tämän mielipiteen mukaan on koko mainitun pyrstötähden olemassa olo porvarillista petkutusta! Totta tosiaan kaksi täkäläistä sosi- alistia näin wäittiwät. Hyvät ystämät, miltä teistä kuu lostaa tämä uusi tähtitieteellinen teo ria? Sen asiallista pätevyyttä en omista puolestani halua tarkastaa, mutta en kumminkaan malti olla sanomatta, eltä suuria se pormLnlli- suus sosialistiemme mielellä tämän mukaan kykenee aikaan saamaan. Eipä ole niinkään hutina olti porvar?. IuSsi,