H:o 89 — I9IO. KAIKU. Psijantai-sa Elokuun 5 /.jäm; n f i, (K., L. ja K. T.) Pajutyön neuvoja otetaan marraskuun alusta huhti kuun loppuun O. 1. Kotiteollisuus- yhdistyksen palvelukseen. Hakemukset palkkavaatimuksineen osoitettavat 0.1. Kotiteollisuusyhdis- tyksen johtokunnalle ennen syyskuun loppua. lumiräntääkin meden seurassa. Hi- taanlaisesti näyttämät ohrapellot tule- wan tähkälle, olkea kyllä näyttää kas- maman tamallisen hymästi, ja onpa rukiinkin laihot säilyneet tyydyttämästi. Jos maan olisi lämpimiä ilmoja, niin möisi odottaa hymääkin satoa. Suo- malainen sananlasku sanoo: minkä milu miimyttää, sen talmi tamottaa; jos niin käy, on täällä miltei hätä käsissä, sillä tänne ei saada sulan ai- kana mitään, ei ole maantietä, ei jo- kia, että saisi meneellä eikä millään. Talmikelillä täytyy kaikki hommata. Muuten saa puutetta kärsiä. Maan- tielinja miime kesänä medettiin Kemi- järmeltä Morottajan, Niskalan, Hir- masmaaran ja Aholan kautta Hauta järmelle. ^tiskatalon talon seutumilta meisi yksi simulie Maaninkamaaran kautta Alakitkaan. Siten yhdistyisi Kemijärmen ja Kuusamon tiet yhteen ja poistaisi monta puutetta.. j?ikku uutisia. — Uust maailmanennätys uinnissa. Uintikilpailussa Unkarin mestaruudesta 150 naröin <1H7,1 m.) selällään uinnissa moitti Ltesan Wendelin uudessa maailmanennätys- ajassa 1 min. 57 l z sek, * — Lapsenhoitaja sekin. Joku vänvä sitten köyhäinhuoneen talon ohi kulkiessani herätti huomiotani rumat sanat, joita eräs sen lähettymillä istuma, näöltään noin ^0 ivuotias eukko pienelle lapselle lateli. Eukko solmi kukkakiehkuraa itselleen, mutta mitenkäs ollakkaan, rupesi lapsi äkkiä itke- mään, joko sitten siitä, ettei saanut kukkia tai jostain muusta syystä. Silloin eukko, jonka tietysti olisi pitänyt tyynnyttää tuota parin muoden ikäistä pienokaista, lasketteli sille mitä ilettämimpiä sanoja m. m.: jos et heitä itkemästä niin pieksän sinua niin jotta meri lähtee. Jonkun ajan perästä j aikoi hän: mitä siinä ammut, ei sinun emäsi kuitenkaan mielä tule ja jos et heitä huu- tamasta niin sanon isännälle, että hän pis- tää sinut pimeään putkaan. Olisipa paremmin katsottama lastenhoi tajat, maikkapa sitten maimaistalollakin, eikä uskoltama niitä tuollaisten manhain höpe röiden hoitoon, jotka tuskin itseään pysty ivät kunnossa pitämään, sillä lapsi on lapsi ja helposti sille rumat sanat päähän tart tumat. * — Tukkihuutokaupassa. Koivin tuntui joutamatta kuulla suomalaisessa kaupun- c^issa Suomen maltion tukkihuutokaupassa markar ja pennit mainittaman mieraalla kielellä. Niin kumminkin niitä käyttelimät eräät suomeakin hymin osaamat herrat. Kemijärmetäinen Mieliin painettamaa näinä aikoina. Jokaiseen kansaan on järkähtämät- tömästi juurtunut itsensä säilyttämis- mietti. Se on toista kuin yksilön it- sckäs halu elää, sillä sen tyydyttämi- seksi nähdään yksilöitten iloisina uhraa- ivan henkensä. Se ei maadi, että tä- mä satunnainen yhteys yksilöitä saisi elää ja olla, maan että he eläisimät (ansana. Ja siksi mieras kieli, niin- hiin muukin mieras on kansalle pai-- u.:wa pakko, josta se pyrkii mapau- himaan. I. W. Snellman. Kansan tulee luottaa ainoastaan itseensä. Semmoisesta »vaikutuksesta seuraa, että kansan ei pidä pyytää ja lamoitella muuta, kuin mitä se kykenee sumuttamaan ja säilyttämään. Tosin ei ole mitään niin mahtamaa kansaa, ettei sen pitäisi alistua histo- riallisen mälttämättömyyden alle, jota se ei mallitse. Wielä mähemmin on vieni ja heikko kansa tästä poikkeuksena. Mutta se saattaa näyttää maltaansa juuri alistuessaan: sillä ei ole mitään oloja, joitten yli ie ei saattaisi kohou- ma itsessään ja itsestään kehittymällä. I. W. Snellman. Kansan tapoihin perustumalla, moi- diassa olemalla oikealla on semmoinen ulahti, ettei kukaan mieleltään siihen rybdy, eikä sitä muosikymmenien pon- nistulsisla saateta kukistaa. Mitä kal liimmat oikeudet omat, jotka täten omat suojatut, sitä enemmin pitää kan- san koitella saamuttaa niille käytän- non tukea. I. W. Snellman. Tahdommeko me elää mai kuolla? Kuollaksemme ja saadaksemme asian- omaiset hautajaiset pitää meidän jat- kaa manhaan tapaan, halmetsia it- seämme, maatamme ja esi-isiämme, olla epätoimossa lulemaisuutemme suh- reen, epäillä kykenemmekö mitään hi^ mää toimittamaan, olla mitään teke- mättä peljäten ettemme mihinkään ky kene, tukehuttaa kaikkia suuria ajatuk- sia ja aatteita, joita ajan mahtama lenki loihtii meidän sieluumme, sanalla sanoen elää täydellisessä henkisessä melttoudessa ja etsiä maan omaa etuamme, omia humiamme ja nautin- tojamme. Mutta jos tahdomme elää, niin sil- loin? silloin me uskaltakaamme rakas- taa isänmaatamme ja moimakkain kä- sin ohjata ja edesauttaa sen kehitystä. Ei meidän auta itsepäisesti pysyä kiin- ni manhassa; johonkin uuteen ja to- delliseen on meidän ryhdyttämä. M. A. Castren. Minun mielestäni on Sallimus soh- dattanut meidänkin kansamme maihei- ta, ja siitä minä ajattelen: Jumala on jo liian paljon maimaa nähnyt tästä Suomen kansasta, että hän enää möisi työnsä ja teoksensa hukkaan heit- tää. Minkälaatuiseksi Suomen kansan tulemaisuus muodostunee, sitä emme moi tietää, mutta sen me tiedämme, että sillä kansallista tulemaisuutta on. Epäileminen tässä kohden on estänyt monta miestä tekemästä mitä hänen olisi tullut ja mitä hän olisi moinut tehdä kansalleen. Sitä mastoin luja ja marma luottamus tulemaisuuteen antaa moimia toimimaan, ja tämä luottamus ei koskaan saa horjua. G. Z. Drjö-Koskinen. Rohkeus ei ole ylimielisyyttä eikä uhkaa: rohkeus toimomaan, rohkeus elämään ja toimimaan, rohkeus katso maan niin pahoja kuin hymiäkin päi- miä masten silmiä, luottaen takuuseen, joka on sen armoinen, kuin koskaan mikään muukaan oikeuteemme ja lain- kuuliaisuuteemme. Eikä mikään kansa, olkoon se kuinka mahtama tahansa, moi päästä pitemmälle, ei mikään kansa lvcii lujemmin itse makuuttaa tai an laa itselleen makuuttaa hymiä päimiä. Pimeys ja malo maihtelemat ijankaik- kisesti niin hengenmaailmassa kuin luonnonkin. Semmoinen on mapau deu laki; luonnon, mapauttomuuden lait ne omat, joissa on järkähtämättö myyden leima, ja siinäkin ehkä main siksi, että aikakaudet omat niin ääret tömiä, että hamainto main hitaasti moi päästä maihdosten jäljille. A. Meurman. Muualta Suomesta. — Naittiustviikko on ollut Hel singissä Heinäkuun 25—31 päiminä Siellä on pidetty Suomen Opettajain Raittiusliiton railtiuskurssit ja Suo- men Opiskeleman Nuorison Raittius- liiton muosikokous. Raittiuskursseilla on ollut osanottajia pari sataa. Esitelmiä omat pitäneet trit Matti Helenius-Seppälä ja K. Taskinen, maisteri H. A. Au- lanko, rma Alli Trygg-Helenius, pro- sessori T. Laitinen, lääket. kandid. A. Ruotsalainen nti Maiju Seppälä ja opettaja E. Kunnas. — Innostus on ollut suuri. Suomen Opiskeleman Nuorison Raittiusliiton m uosi kokoukseen ja yleiseen kokoukseen on osanottajia ollut 41 koulusta, m. m. Oulun lyseosta, Tornion yhteiskoulusta ja Raahen seminaarista. Osanottajia yht. 242, joista edustajia 100. Keskustoimikuntaan malittiin neidit L. Sojonen ja Elli Tamastähti sekä tri K. Taskinen uudelleen sekä semi- naarilmnen Tildu Ainola ja lyseolai- nen Hannes Wikman. Tilimapaus myönnettiin ja muosi- mero määrättiin edelleen 15 p:ksi. — Ainoa keskustelukysymys muosikokouk- sessa koski puhujatoimen järjestämistä. Kokous hymäksyi ponnet, joissa lau- suttiin että yhdistykset itse hankkimat puhujia ja esitelmänpitäjiä kokouksiin, ja että S. O. N. R:n toimesta myös puhujia lähetetään. yleisessä kokouksessa on ollut kes- kustelukysymykset: Opettajain osan otosta patkallisyhdistyksien toimintaan: Työstä rikollisuuden lisääntymistä mastaan; Kesäjuhlista: Paikallisyhdis tysten yhteistoiminnasta; Seminaarien r.-yhdistyksistä. Esitelmiä omat pilä- neet trit L. Harmaja ja K. Taskinen, khra K. Hurmerinta, rma Alli Trygq- Helenius. Lopuksi oli humimatka Tallinnaan. RaittiudenHstämien muo- si- ja 28:s yleinen raittiuskokous alkoi m. k. 30 p:nä. Keskushallitukseen malittiin maisteri 0. W. Louhimuori, joht. R.Kojonen, totm. Miina Sillanpää, neiti Maiju Sepoälä, maralta joht. K. Kahiluoto, khra K. W. Hurmerinta, toim. O. Orasmaa, toim. Helmi Jalomaara ja rma Aina Ruotsalainen. — Keskus hallituksen kunniajäseneksi malittiin yk^ simielisesti pros. M. Soininen. Esitelmiä omat pitäneet johtaja N. Lialka ja maisteri M. Hartea. Kes- kustelukysymys: ..Raittiustyöstä ja nykyisestä simeellisestä tilasta", oli jaettu kolmeen osaan. Alustajina oli- mat tri K. Taskinen, nti Maria Sten- roth sekä opettajat Em. Tamminen ja 1. Kontula. Kysymys aiheutti laajan keskustelun ja päätti kokous eri loi- menpiteisiin ryhtyä asian hymäksi. Sunnuntaina oli suuret arpajaiset sekä lääk. kand. A. Ruotsalaisen esitelmä: ..Tuberkulosin lemiämisestä". — Jl- lemmallä olimat päättäjäiset ja kan- sanjuhla Mäntymäellä. — Työselkkaus Helsingissä. Työntekijäin tuntipalkkamaatimukset maalarityön alalla omat niin suurit, etteimät työnantajain edustajat ole katsoneet monoansa niitä hymäksyä. ^ Juna häwisi. Sunnuntaina heinäk. 24 p:nä kun Pietarista Helsin- kiin tulema tamarajuna N:o 1005 läksi Riihimäeltä kello 4,50 aamulla hämisi se Hyminkäälle tultuaan junanlähettä- jältä, ettei hän tiennyt milloinka tuo juna oli simuuttanut Hyminkään ase- man. Riihimäeltä kun kello 6 jälkeen lähetettiin matkustajajuna, kysyttiin Hy- minkäältä jos rata on selmä, niin ju- nanlähettäjä Hyminkäällä alkoi tiedus- tella mihinkä tamarajuna 1005 on jou- tunut, onko se paljon myöhästynyt. Riihimäeltä sai hän luonnollisesti mas- tauksen että se oli sieltä aikoinaan läh- tenyt. Tamarajunan konduktööri oli kyllä käynyt asemakonttorissa ja siellä junan- lähttäjältä saanut lähtöluman, mutta hänen sohmassa unenpöpörässä luman annettuaan ei jaksanut mieleensä pai- naa että sanottu juna oli Hyminkään kautta kulkenut ja hänen lumallaan sieltä lähtenyt. — Kieltolain jouduttaminen. Meisen raittiuskokouksen malitsema 7- henkinen lähetystö kämi esittämässä kokouksen mielipiteet kieltolakiasiassa, mäkijuomalähetykseen ja tulliseikkoihin nähden senaatin jäsenille ja asianomai- sille esittelijöille sekä rautatie- ja tulli- hallitukselle. Senaatissa se tapasi senaattorit Kraatz, v. Kothen ja Rainesalo, joista miimemainittu mastaukseksi lähetystön esitykseen senaatin puolesta selitti nii- tä maikeuksia, joita kieltolain edessä on. — Kansakoulut ja papit. Ko- timaa-lehdessä papiksi itseään nimittä- mä tekee maan kaikille piispoille sen esityksen, että piispankonserenssi toimisi siihen suuntaan, että aloteoikeus raa matunhistorian jonkun uuden oppikir- jan käytäntöönottamisesta kansakou- luissa olisi papistolla, koska papistoa epäilemättä täytyn pitää ky kenemimpänä asiaa armostelemaan muka. Samalla hän ihmettelee, että eimät johtokunnat ja opettajat pidä melmollisuutenaan lähettää jonkinlais- ta ilmotusta muoden työstä papistolle ja että kouluylihallitus tähän m el- mottaisi heidät. — Koleraa Suomessa. Wiime kuun lopulla saapui Pietarista Kuo- pioon höyrylotja „Turo." Laimamie- hen maimo Sandra Backman sairas- tui ja t. k. 2 pnä on tutkittu sairau- den oleman koleraa. Sairas jätettiin Kuopioon. Laima jatkoi matkaa ta- kaisin päin Samonlinnaan, jolloin eräs lotjamies sairastui. Nyt on lotja eristettynä Samonlinnassa. Waro- maisuustoimenpiteisiin on ryhdytty. Helsingissä on myös sattunut t. k. 2 pnä koleran tapainen sairaus työ- mies Juho Kilpisessä Fredriksberqistä. — Sotalaiiva sulkenut wäy- län. T. k. 1 pnä saapui Miipuriin muuan menäläinen risteilijä, jolla oli kruununluotsi mukanaan. Luotsi laski laiman ahtaaseen kulkumäylään sata- man edustalle sulkien sen siten koko- naan. Satamapoliisin käskystä huoli- matta ei risteilijää siirretty mäylältä pois. Lähes tuntia myöhemmin saa- pui paikalle Suomen höyrylaimaosake- yhtiön höyrylaima „Leda". Tämä koetti päästä eteenpäin risteilijän simut- se, mutta ei onnistunut yrityksessään. Wasta tämän jälkeen käännettiin ris- teilijä pois mäylältä. — Wib. Nyh. — Pois koirat kirkoista 5 Nur- mijärmellä on päätetty sakottaa 10 mk. sitä, joka tuo koiransa mukanaan kirkkoon. — Murto Lemin kirkkoon. Miime sunnuntai-aamuna huomattiin Lemin kirkossa käyneen markaita. Mil- loin markaat omat käyneet ei moi tark- kaan sanoa, mutta miime miikon aika- na se on tapahtunut. Saaliikseen saimat 13 mk. Venäjältä. — Tolstoin käsikirjoitukset pa laueet. Leo Tolstoin tyttären, rma Subotinan maatilalla Omsjannikin ky- lässä Tulan läänissä on palanut kaksi taloa. Siinä asui eräs Tolstoin tut- tama Maria Schmidt, joka onnetko- muudcn sattuessa oli Tolstoin luona mierailemassa. Pet. (Hasetalle ilmoi- tetaan, että tulipalo on hämittänyt 50 Tolstoin käsikirjoitusta, joita ei ole painosta julkaistu. — Mädännäisyyttä Menäjän luostareissa. Retsl) kertoo: Kasakka Podflorm, joka 12 muotta on ollut mähän matkan päässä Harkomista oleman ..Jumalan hengen naisluosta- rin" johtajana, on tuon ajaii kuluessa kuolettanut omaansa ja mierasta lihaa, ..ajamalla pois pahoja henkiä" enem- mästä kuin 200 nuoresta naisesta. — Itsemurha. Elok. 1 p:nä am- vui itsensä sisäministerin neumoston jäsen 73-.muotinen homimestari Tolstoi, Pietarissa. — Miljan hinta. Joku aika takaperin oli miljan hinta 12 Rmk. sadalta kilolta, sitten kolmen miikon ajalla hinta nousi nousemistaan aina 12: 85 Rm. Tällä miikolla, kun al- kaa tulla tietoja Menäjän hymästä miljamuodesta, on hinta jälleen alene- massa, nyt se on jo 12 Rmk. — Intendenttien tvangitsemi- set. Pietari Paamalin linnaan, jossa on kymmenen manqittua intendenttiä, malmistetaan tilaa mielä yhdelletois- ta, jotka saapumat näinä päiminä. Siten tulee mankilassa olemaan 21 intendenttiä. EB8B3&3 Ulkomaalta. — Kansaiutväliuen rauhan kongressi Tukholmassa awattu. Tukholmasta, elok. 1 pnä. 18:s kan- sainmälinen rauhankongressi omattiin tänään ritarihuoneessa. Läsnä oli lähes 600 kongressin jäsentä 24 eri maasta. Järjestelykomitean puheen- johtaja mapaaherra Bonde lausui läs- näolijat termetulleiksi ja ulkoministeri Taube termehti hallituksen puolesta sekä loimotti pysymäisiä seurauksia ih- miskunnalle kongressin työstä. Kun- niapresidentiksi malittiin ulkoministeri Taube ja ensimäiseksi presidentiksi ma- paahra Bonde. Sähkösanomia lähe- lettiin kuningas Gustafille ja useam- mille muille poissaolemille rauhanaat- teen ajajille, kuten Frederic Passylle, Bertha v. Suttnerille ja Leo Toistoille. — Waroitus siirtolaisille. Tans kalainen lehti „ Social-Demokraten" julkaisee makaman maroituksen niille, jotka aikomat muuttaa Amerikaan. Työolot omat siellä, niin kirjottaa leh- ti, hymin huonot suuren siiirtolaistul- man takia. — Tapahtumat Turkissa. Dib- ran sandshakista poismuuttaneet simis- tysseurain jäsenet omat jättäneet So- siassa olemille maltojen lähettiläille ja lähettäneet Konstantinopolissa olemille lähettiläille memorandumin, jossa seli- tetään sandshakin tilaa ja joka sisältää osittaisen luettelon aseellisten albani- laisjoukkioiden ilkitöistä ja turkkilais- ten miranomaisten mälinpitämättö- myyksistä niiden suhteen. Maltoja pyydetään sekaantumaan asiaan alueen kristittyjen kohtalon parantamiseksi. — Mellakoita Turkissa. Kon stantinopolista, elok. 1 p:nä. Smyr- nassa eräässä kirkossa pidetyssä ko- kouksessa syntyi tappelu armenialais- ten keskuudessa. Muutamia henkilöitä sai surmansa. Samos-saarella on syt- tynyt kapina ruhtinasta mastaan. Saa- relle on laskettu sotamäkeä. — Innayhteentörmäys Ber liinissä. Berlin, elok. 2 p. Kau- punkirautatien juna törmäsi Friedrich- strassen lähellä matkustajajunaa mas- taan, jolloinka matkatamaramaunut suistuimat kiskoilta ja kahdeksan me- näläistä siirtolaista haamoittui. Lähetettyjä kirjoituksia. Kaiun Toimitukselle. teili kirjt umMosmmjikc HmtOmelle ja Alle Uis telle c!i ..Pckkck» Kckllc." Koska Te saarnamatkoillanne olette tuomionne kohdistaneet, ei ainoastaan n. s. ..uudesta heräyksen" nimellä kul- kemaan uskonnolliseen käsityssuuutaan, maan mielä mielestänne ..pyhässä kii- maudessanne" alkaneet saarnamatkoil- lanne ruoskimaan aiman saarnaus- ammatti-alanne ulkopuolelle kuulumaa henkimakuutussäästötapaa tuiki synnil- liseksi ja kadotukseen miemäksi, kuten miimeksi Kurtin ja Muorijärmen ky lissä Kuolajärmellä ja kun yleensä kar- tatte asiallista keskustelua henkimakuu- tusasiaa käsittämäin ihmisten ja mar- sinkin asiamiesten kanssa makuutusky- symyksistä, sekä koska edellinen näkyy oleman harras epäkohtain paljastaja kirjeenmaihtajana sanomalehtiin, mar- sinkin mitä tulee Hautaperän postin- kuljetukseen, niin yleisön hyödyksi ja oikean käsityksen selmille tulemiseksi ma- kuutusaatteen mahmgollisuudesta hen- ktseltä ja taloudelliselta alalta, pyydän Teitä Herrat mainitut saarnaajat mas- taamaan julkisesti seuraamiin kysymyk- siin: 1:si millä raamatunlauseilla todis tatte, että säästäminen on synti ja erittäin henkimakuutussäästäminen? 2:si millä perusteilla pidätte palo- makuutuksen tumallisena jos kerran kä- sitätte henkimakuutuksen oleman rikolli- sen Jumalan sanaa ja Herran kaitsel- musta mastaan siinä, että makuuttaja säästöillään tahtoo turmata perheensä kuoleman tuottamaa taloudellista ma- hinkoa mastaan ja samalla turmata manhuutensa päimät'^ Koska sama Jumala moi marjella kartanonne tuli- palon maralta, tarmitsematta sitä ih- inisten keksimissä »vakuutuslaitoksissa makuuttaa malungon maralta jos ker- ran on käsitettämä teidän opetustenne mukaan, että Jumalan huolenpitämään kaitselmukseen on niin sokeasti luotet- tama, ettei kaikilla lain mukaisilla kei- noilla ole lupa turmata säästöillään omaistensa ja itsensä taloudellista ase- maa, joka tarkoitus henkimakuutussääs- tötamalla etusijassa on? 3:si kun henkimakuutussäästäminen mielestänne on synti, niin miksi ette saarnaa silloin kaikkea säästämistä syn- niksi, esim. pankkisäästöjen ja yksityi- sille lainaamista korkoa mastaan? 4:si millä perusteilla moitte todeta- henkimakuutussäästötaman kasmatta- man ahneutta säästäjässä? Mainit- kaapa joku tosi-oloihin perustuma esi- merkki, oletteko joutuneet makuutussääs- täjäin puolelta taloudellista mahinkoa kärsimään? 5:si pidättekö yhteiskunnalle ja erit- täinkin Kuolajärmen kunnalle mahin- kona sen, että makuutussäästäjät kiel- täytyivät suuremmassa määrin kun ei- makuutussäästäjät, mäkijuomain miljc- lemiseslä ja muista simeettömistä hur- jisteluista, jotka maatimat aineellista pääomaa, moidakseen pitää makuutuk- sensa moimassa? 6:si missä suhteessa on se synti, että makuutusyhtiö makuutetun kuoltua suo^ Ostakaa kirjallisuutta! | Kesä- ja matkalukemista. ===== Käykää katsomassa uusimpia kirjoja. Maanviljelystä, karjanhoitoa ja metsänhoitoa sekä puu tarhaa, kukkaistarhaa ja hedelmäviljelystä koskevaa kir jallisuutta on runsas valikoima. .. /. .. /. Näytelmiä ja vuorokeskusteluja. Runo- ja laulukirjoja. ===== Lainakirjastoille edullisin ostopaikka! B. B. BERGDAHLIN Kirjakauppa. H KASVATUSXXTXXXl - esBBa Sekä lasten että nuorison ja itsenne kasvattaminen ei ole helppo asia ja sen vuoksi on Teidän käytettävä sitä apua, jonka voitte saada kirjallisuu desta. Sarja »Aikamme siveellisyys- kysymyksiä" pitäisi joko kokonai suudessaan tai osittain olla joka ko dissa ja kirjastossa, sillä tohtori PAAVO VIRKKUSEN toimittamana on se paras alallaan. Siinä olevat numerot ovat seuraavien henkilöiden kirjoittamat: Fr. Klavenees, Ellen Sandelin, Max Oker-Blom, Mary Wood-Allen, AI kr, Pournier, Maria Furuhjelm, Pietari Päivärinta, Paavo Virkkunen ja Henrik Berg. Tutus tukaa siis sarjaan lähimmässä kirja kaupassa. YRJÖ WEILIN & KUMPP. OSAKEYHTIÖ, HELSINKI. Tittaa hänen perheelleen säästötuloksena makuutussumman, huolimatta siitä, minkä merran säästäjän puolelta ma- kuutusyhtiölle on säästöönpanoja tehty? 7:ft missä, edelliseen merraten omai- suuteusa makuuttaneella on tulipalon mahingon kärsittyä synnitön oikeus kantaa palomahingon kormaus rdakuu- tusyhtiöltä, jos kerran makuutussum- man kantaminen edellisessä tapauksessa on synti? K:si pidättekö silloin, kuin säästämi- sen makuutusmuodossa tuomitsette pa- heeksi ja synniksi, tuhlaamisen kristilli- syyden hedelmänä ja Jumalan sanaan perustumana hymänä amuna, koska ette saarnoissanne näitä mastaan an- karuudella taistele? 9:ft elääkö Kuolajärmen kunnassa nuoriso mielestänne mallikelpoista elä- mää silloin kuin mallanpäällä on juop- pous, haureus, kiroileminen, koriin lyönti y. m. paheet ja tekemätkö mä- kijliomakauppiat nuorisollemme parem- man palmeluksen kun makuutusasia- miehet, kiskomalla nuorisoltamme mii- meisetkin pennit mäkijuomiin, koska ette ole näitä mastaan ristiretkiä saarnan- neet, maan henkimakuutusasiamiehiä mastaan, jotka kokemat saada nuori- son tekemään säästöjä nykyään par- haassa muodossa? Mastatkaa siis suoraan: kummat tekemät hyödylliseni- pää työtä, mäkijuomakauppiaatko mai henkimakuutusyhtiöitten asiamiehet täs- sä suhteessa? 10:fi mistä se johtuu, ettette seura- tilaisuuksissanne nuhtele manhempaa mäestöä mellosta lasten kasmatukses- ta ja erittäinkin mäkijuomaliikkeen suo- jelemisesta, maan saarnaatte emanke- liumia tällaistenkin synnin haamain moiteeksi? Ja kuitenkin hymin tie dätte, että lammaslaumaanne kuuluu tämmöisiäkin ..Jumalan lapsia", mutta ehkäpä pelkäätte saarnaustuloinne mä- hentymän, jos alatte laumaanne pa- heistä raskaasti nuhtelemaan, joka kui- tenkin tulee olla totisen opettajan pyhä ja Jumalankin maalima kiistämätöin melmollisuus? Ellette kykene antamaan täysin Ju- malan sanaan ja sitomiin todistuksiin perustumia mastauksia yllä esittämiini kysymyksiini, niin ehdottomasti joudutte Jumalan ja ihmisten edessä m y y- räntyön tekijöiksi joka ei sie- dä julkista päimän maloa, sekä rahan keinottelijoiksi saarnaaja-ammattinne subteen. Lopuksi pyydän huomauttaa teille Herroille maallikkosaarnaajillenkin sitä tärkeää seikkaa, että ammattinne maa- tii ennen kaikkea Kristuksen rakkauteen perustumaa nöyryyttä, mähemmän hen- gellistä ylpeyttä, enemmän Pyhän hengen antamaa malkeutta eroittamaan hymä pahasta, mähemmän pöyhkeile- irää tietomiisautta, enemmän Juma- lan sanaan perustumaa totuuden suo- laa kylmettämäksi paheiden mätähaa- moihin, mähemmän määrään rauhaan perustumaa lohdutusta. Samalla olisi saarnaajainkin tultama ensiksi ristiin- naulitussa Kristuksessa enemmän tyh- miksi että he hänen kauttausa saisimat sen miisauden, jolla ivoimat eroittaa aineelliset asiat hengellisestä ja mus- tan malkiasta etteimät niitä sotkisi toi- siinsa; oppisimat ..koettelemaan kaikkia ia pitämään sen kuin hymä on" ja „niin meidän Herramme Jeesuksen Kristuksen opin kaikessa opilla ja py- hällä elämällään kaunistamaan", ku- ten Raamattu opettaa. Maallikko- saarnaajakin on jo silloin paljon op- pinut, kun hän on oppinut sen ettei hän tiedä mielä mitään, mitä tietä tulisi, sekä henkiseltä että aineelliselta alalta. Tällainen tunne ei tee koskaan ihmisestä toisen mielipiteen ennakko- tuomaria, maan totuuden opetuslapsen, joka alentuu kuuntelemaan toisinkin ajattelemain mielipiteitä, eikä niitä Luotettavin keino terveyden saavuttamiseksi ja säilyttä miseksi on järkevä ruumiinhoito. Erin omaiset ohjeet siihen antaa lehtori IVAR \VILSKMAN'in kirjoittama teos Terveys ja tarmo, joka on saanut mahdollisimman päte vältä taholta täydellisen tunnustuksen. Niinpä on U. S:ssa nimimerkki K. T, (hieroma- ja sairasvoimistelulaitoksen johtaja, lääket. lis. K. Taskinen) anta nut siitä kauttaaltaan kiittävän arvos telun, sanoen sitä „Wilskmanin hy- visfä ja hyödyllisistä kirjoista onnis tuneimmaksi." Hinta 2:75. „Etsi auringonvaloa" — niin kehoitta toht. FRODE SADO- LIN hermojemme huitoa käsittelevässä kirjasessaan Hermoston terveys ei ainoastaan hermostuneita, vaan nii täkin. jotka luulevat hermojensa ole van täy.<in terveet. Kukin löytää siitä neuvoja, jotka ovat hänelle hyödyksi olemassaolon taistelussa. Hinta 1:75. Kaikkien täysikasvuis ten miesten ja naisten tulee tietää mitä kuuluisa tanskalai nen, fyysillisen kasvatusjärjestelmän huomattavin edustaja J. P. MULLER sanoo teoksessaan Sukupuolimoraali ja elämänonni. »Oikein luettuna se antaa monelle iloa ja siunausta. Hinta 5: 25. Tukastaan eivät useimmat pidä lukua, ennenkuin — sitä ei enää ole. Aikanaan on sen vuoksi ymmärtävän ihmisen hankittava itselleen ensimäinen suomenkielinen hiusten hoitoa käsittelevä teos Hiuslääkäri, jossa tekijä, maisteri A. SALAVA, an taa etevimpien ulkomaalaisten hius- lääkärien teosten mukaan neuvoja hiusten hoitoon ja reseptejä hiusvoi teiden ja -vesien valmistamiseen. Hinta 2: —. Yllämainitut teokset ovat saatavana kirjakaupoista, asiamiehiltämme ja suoraan meiltä. Huomautamme, että äsken ilmes tynyt Kirjaluettelomme on kirjakauppiailla ja asiamiehillämme ilmaiseksi jaettavana. YRJÖ WEILIN & KUMPP. Osakeyhtiö, Helsinki. ¥ ■ on saapunut varastooni niitä paljon kaivattuja „Devonka!oja" (rautusen mallisia) jotka harrin ka lastukseen ovat paremmat kuin per hoset ja maksavat 1 tuumaa pitkä Smk. 1:50 1 i/-> 1 • 7S 1 > - » „ „ 1 . I U LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä Rovanie mellä, omassa talossa, Palokunnan taloa vastapäätä. Marttinen k K:ni Kirjansitomo Kauppureinkatu N:o 26, Kellos. Oulasvirran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. umpimähkään tuomitsemaan ja maati- maan noudattamaan omaa käsityskan- taansa kuten Jumalan sanaa. EräS krlvlillinen makuutussäästäjä. ■!? citf iuMtfuutusyljtiS .fennian miime tilinpäätöksen johdosta lausuu lakitieteen tohtori Heimo Helminen „Wakuuttajassa" m. m. seuraamaa: Saadaksemme selmille onko yhtiön asema makuutuksenottajaiu kannalta kat- soen heikompi nyt kun yhtiö saa lukea osan hankintakustannuksiaan makuutus- rahaston Maroihin kuulumaksi olemme koettaneet laskea yhtiön helposti ra haksi muutetiamat marat yhteen ja merrata näin saatua summaa mähen-