loiÄsins toukokuun 2K p:nS ki.n S7 310 GllgKlllltll. L N « . »n? s «» <5 s M H « S « >» '«? '? .« r«S »« « Q» S Z.« -«.» »»»» zs « s 'L « « «- «»« iL .« »» «« »» Z Z « L -»» ^ «-> » « »» i? ^ ^ » » S L « « >T «.-LL .^z Z « « 'L ^ - - S »4-» « « O s »-« ^ « z-»k ^ »» ^ -S Z ° - s '5 « ^ «L s F -57 « "S S Z »z « ^ Z « » ^ :Z »» .T «- rs 2Z » »s »» «z ^ « Z « »» « L « .5? s «- » « .« Z- S ^ « 'Z Z T s Z s « « '«» TilB-lötllsts t. k. U?:llii kls 11 ll? Kolmanteen käsittelyyn esitettiin ehdotus asetukseksi suo8wntaluontoi- sen pääoman ja kuponkimeron suorit tamisesta ja hymäksyttiin Valiokun nan mietintö keskustelutta. Toiseen käsittelyyn esitettiin arm. esitys erityisen sotilasmeron suoritta misesta w. 1911 suuren Valiokunnan mietinnön pohjalla. Keskustelutta hyväksyttiin mietintö. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdo tus asetukseksi leimasuoStunnaSta suu- ren Valiokunnan mietinnön pohjalla, 1 5 hyväksyttiin sellaisenaan. Toi- seSsa tz:Ssä hymäksyttiin suuren Va liokunnan ehdotus kauppa- y. m. kir joihin nähden. 153 äänellä 40 waS- taan hymäksyttiin Valiokunnan ehdo tus osakekirjoihin nähden, joten niitä siis ei tule leimata. §:t 3—6 hywäk> syttiin semmoisenaan. 7 oli uusi, jonka suuri Valio kunta oli ehdottanut. Se hymäksyt- tiin. Samoin loppupykälätkin. Asian toinen käsittely julistettiin päätty. neeksi. Toiseen käsittelyyn esitettiin wal< tiowarainwaliokunnan mietintö arm. esityksen johdosta kulkulaitoSrahas, tosta w. 1911, sikäli kuin se koskee arm. esityksessä tehtyä esityötä kuole tuslainan ottamisesta kulkulaitosra- haSton wahwiStamiseksi. Hywäksyt< tiin kohtaa karkottama hylkääwä mie tintö. Ainoaan käsittelyyn esitettiin wal< tiomarain Valiokunnan mietintö arm esityksen johdosta Varain osottami- sesta kansakoululaitosta ja erinäisiä simiStyStarkoituksia Varten w. 1911. Määrärahat yht. 9,349,000 mk. hy> Väksyttiin Valiokunnan ehdotuksen mukaan. Toiseen jatkokäsittelyyn esitettiin oppiwelwollisuusasetukset suuren Va liokunnan eduskunnan tekemistä pää- töksiStä antaman mietinnön pohjalla. 13 §:n, joka karkottaa koululaisten majoitusta ja jonka suuri Valiokunta oli muuttanut samaksi kuin se oli stVistysmaliokunnan mietinnössä, eh dotti ed. Salmi hywäksyttäwäksi eduskunnan toisessa käsittelyssä hy mäksymäSsä muodossa. Ehdowsta kannatettiin, mutta huutoäänestys sellä se hylättiin. lännessä §:Ssä joka tarkottaa kou lulaSten amustamiSta, puolusti ed. JZrminen eduskunnan toisessa kasit telyssä tekemän simistySmaliokunnan mietinnössä oleman sos. dem. waSta> lauseen mukaista päätöstä ehdottaen sen hymäksyttämäkfi. Ed. Sund- blom kannatti suuren Valiokunnan ehdotusta lausuen että koko lain hy mäksyminen suureksi osaksi riippuu juuri tästä pykälästä. Ed. Kaarne oli sos.dem. Vastalauseen kannalla. Ed. A. K. Icjö -K ^Skinen kannatti suuren Valiokunnan ehdotusta. Py kälä hymäksyttiin stVistysmaliokun nan ehdottamassa muodzSsa 107 äänellä 83 mastaan. Istunto keskeytettiin klo 3 p. ja jatkettiin klo 6 i.p. Ainoaan käsittelyyn esitettiin simiS- tysmaliokunnan mietintö määrärahan myöntämisestä pelastamaa siveelli- syystyötä Varten tarkottaman ano- musehdowksen johdosta. Mietintö hymäksyttiin keskustelutta. Ainoaan käsittelyyn esitettiin wal- tiomarain maliok. mietintö Valtiova rain tilaSta w. 1903 annetun kerto- muksen johdosta. Huutoäänestyksellä pantiin asia pöydälle. Mau! (Suomennos Satakunnalle.^ — Miau! M'aa! huudettiin kaik kialla pienessä teatterissa. — Missä Miau on? Regissööri tunki nenäänsä nuuskaa ja sanoi, että Miau alkoi tulla sietä mättömäksi; nyt oli hänen Vuoronsa esiintyä, ja hän ei luonnollisesti tul lut, maan harjotuS piti keskeyttää. Näyttelijät ja statistit, niin, Vieläpä koneenkäyttäjätkin juoksimat ja huusi- wat: Miau! Miau! Woi aivan hy- min luulla (niinkuin ilveilijä, herra Chalaupin sanoi) olemansa kissojen Valtakunnassa. — Herra regissööri, sanoi nyt joku alhaalta orkesterista — herra regis sööri, isä Ramet on sairas. Sano taan hänen oleman hymin huonona. Otaksuttamasti hänen tyttärensä on sentähden tulematta. Regissööri mutisi jotain siitä että tämä ei kuulunut hänelle. Hän ei sekaantunut perhe-asioihin, teatteri en nen kaikkea. — Mutta alkakaamme kuitenkin, sanoi pääosaa esittämä näyttelijä. Jo kainen lukee osansa. Hän tulee kai pian. Pian kuuluikin näyttämön takaa huuto: ^ Miau! Miau! Tuollahan on Miau! Ja samassa hetkessä kuului naurua ja naukumista kaikissa äänilajeissa yli koko näyttämön, eikä regiSsööri- Esitettiin kertomus hallituksen toi menpiteistä w. 1907 ValtiopäiVäpää- töSten johdosta. PuhemieSneumosto ehdotti kertomusta peruStuSlakivalio- kuntaan. Puhemuorojen jälkeen se mmi sinne. Samaan maitokuntaan meni keskustelutta kertomus hallituk sen toimenpiteistä w.n 1908 ed. wal- tiopäitvillä tehtyjen päätösten joh dosta. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdo tus ulosottolain 4 luvun ö, 6 ja 7 §:ien sekä sanotun lain moimaan- pano-asetuksen 27 tz.n muuttamisesta suuren Valiokunnan lakimaliokunnan mietintöä kannattaman mietinnön pohjalla. Kun yleiskeskustelussa oli käytetty muutamia puhemuoroja, ryhdyttiin yksityiskohtaiseen tarkasteluun. Usei den puhemuorojen jälkeen hymäksyt tiin 5 § useiden äänestysten jälkeen mietinnön mukaan. 6:Ssä ehdotti ed. Rautapää Vasta lauseen mukaan, että palkasta tai eläkkeestä ulosmittaamatta jätettä- män osan tulisi olla, joS melallisella on perhe elätettämänä, mähint. 3 mk. päimältä. Maliokunta oli eh dottanut 4 mk. Ed. TalaS kannatti ed. Rautapäätä. 100 ä. 67 mastaan hymäksyttiin mietinnön mukaan. 7 § hymäksyttiin ed. Nyberghin Vastalauseen mukaan 96 ä. 94 was, taan. Kun mietintöön näin oli tul lut muutoksia, meni se suureen Valio kuntaan. Ainoaan käsittelyyn otettiin moa- talouSmaliokunnan mietintö kahden eduskunnassa tehdyn sotilas- ja stmii limirkatalojen y. m. kruununmailla olemien torpparien oikeudellisen tilan parantamista tarkoittaman anomus- ehdotuksen johdosta. Usean äänestyksen jälkeen eri ehdo tusten mälillä hymäksyttiiu lopulta mietintö 121 äänellä 66 vastaan. Istunto päätttyi klo 1,25 yöllä. TU-lstnsto tik» kls K i.x. Ainoaan käsittelyyn esitettiin simis- tysmaliokunnan mietintö waltioawun myöntämisestä kotiseutututkimuksen edistämistä tarkoittaman anomuseh- dotuksen johdosta. Mietintö hymäksyttiin keskustelutta Ainoaan käsittelyyn esitettiin wal- tiowarainwal>okunnan mietintö mal- tiomaraintilaSta w. 1908 annetun kertomuksen johdosta. Syntyi laaja keskustelu, jota jatl kui lehteämme painoon pantaessa. — Ed«Sl»«»a» talo«de»hoi- tajakfi on otettu Viran ainoa haki ja, Va ?tivwarainwaliokunnan kam reeri, maisteri W. E. Liuksiala.! s>MiZ llMiz. Suomen perustus lakien voimassa Pitäminen. PeruStuslakimaliokunnan laaja mie tintö eduskunnassa tehtyjen anomus ehdotusten johdosta, jotka tarkoitta mat Suomen perustuslakien moimas- sa pitämistä, jaettiin eilen eduskun nalle. Mietintö päättyy ponteen: »että Teidän Keisarillinen MajeSteettinne armossa tahtoisi moimaSsapitää Suomen perus tuslait sekä määrätä, että ne näistä laeista poikkeamat toi menpiteet, joihin miime muosina on ryhdytty, omat oikaiStamat tahi perautettamat." kään moinut olla metämättä suutansa minoon. Hän tuli näyttämölle lämpimänä ja punaposkisena nopeasti kämelty ään kotoa teaatteriin. Hänen yksin kertainen pukunsa todisti, että hän oli kiirehtinyt pukeutuessaan. Takki ei ollut napitettu ja hän oli unohtanut kalmosimensa, hiukset olimat epäjär jeStykseSsä ja kaSmojen lemottomuus sopi yhteen puvun kanssa. Hän ei ehkä ollut kaunis, mutta näytti iloi selta ja miellyttämättä. Otsa oli kor kea ja puhdas, huulet raittiin punai set, silmät milkkaat ja säteilemät. Hän oli kahdeksantoista Vuotias, mutta häntä moi pitää miidentoista-vuoti- aana, niin pieni ja hento hän oli. Hän oli milkas ja suloinen, kenties mähän kiimaS ja lemoton liikkeissään. Hän hymyili kaikelle ja kaikille, mie- läpä tyhjällekin. Tomerit teatterissa pitivät hänen hymäStä pienestä sy- dämeZtänsä ja osaa-ottamaSta mieli alastansa, sillä hän osasi surra sure mien kanssa ja iloita iloitsemien kanssa. Hänen äitinsä oli ollut kuiskaajana teatterissa. Hänen isänsä, manha herra Ramet, jota aina kutsuttiin isä Rawetiksi, soitti orkesterissa. Hän oli jo naidessaan wanha mies. Ty tär oli siis teatterilapsi, joka oli kas- Vanut näyttämöllä ja kulissien Vä lissä. Jo lapsena oli hänellä ollut osa eräässä satunäytelmässä. Hän oli näytellyt kissaa ja hän oli hyp pinyt kiSsanpumuSsa niin luonnolli sesti näyttämöllä, hän oli köyristänyt selkänsä ja naukunut niin kissan la moin, että kaikki ihmiset olimat nau raneet, ja senjälkeen ei häntä teatte- rissa kutsuttu muuksi kuin Miauksi. Anomusta seuraa kaksi liitettä, jois ta toinen sisältää esityksen toimenpi teistä, jotka omat Suomen perustus lakien kanssa ristiriidassa, tahi jotka muuten omat olleet maallemme ma- hingoksi, toinen esityksen toimenpi teistä, jotka omat Vahingollisesti Vai kuttaneet Suomen talouteen. Meritullirajan ulotta minen. Keisarikunnassa moimaSsa olema asetuS päätetty julaista Suomen asetuskokoelmassa. Tuonnoin saapui senaatille Suo men asetuskokoelmassa julaistamakst keisarikunnassa voimassa oleva, mal takunnanneumoston ja Valtakunnan duuman hymäksymä laki, mahmistettu jouluk. 10 p. 1904, meritullirajan ulottamisesta 12 meripeninkulman päähän lähimmästä rannasta, seka mantereesta että saaresta, meden ol lessa alimmillaan. Tällä alueella omat kaikki sekä Venäläiset että ulko maalaiset lairvat niiden Menäjän Vi ranomaisten silmälläpidon alaisina, joille on uskottu rajan Vartioiminen. Senaatti päätti toiLsapäimänä ju laista tämän asetuksen Suomen ase tuskokoelmassa. Senaattorit Raine salo, Saarikoski ja Hedlund olimat sitä mieltä, että koska puheenalainen asia maatii Vastaamaa muutosta tulli- asetuksen 177 tz:ään, olisi tehtämä korkeimpaan paikkaan alistus asetus- ehdotuksineen, joka sisältäisi tämän suuntaisen muutoksen mainittuun ase tukseen. Prokuraattori pani senaatin pää töitä mastaan Vastalauseensa. — Miopisto. Eläinopin pro fessorin Virkaan on konsistoria aset tanut ehdolle l.lle sijalle apulaisen, fil. tri E. Reuterin, 2:lle dccenlti E. Luthtrin ja 3:lle sijalle doc. K. M. Lsivavderin. Suomalaisen lakikielen apulaiseksi on ehdotettu la'it. lic. H. Helminen. Matematiikan apulaiseksi dcc, S. Johonsson. Patol.gillisaratomian dcc. A. L. W:llgr'n. Prosessori I. Krchnill- on kans lerin maroista myönnetty 1,000 mkan stipend?. D?c. D E. Karsten on määrätty syyslukukaudella hoitamaan germaa nisen filologian prosessorin Virkaa. Tri R. Furuhjelm on ehdoteltu lääketieteen docentiksi. R. Mestermarckin palkinto on an nettu ylioppilas A. Anthonille ja I. Forströmin palkinto fil. kand. K. Kailalle. — K««Sjärtve» kuparilöydst. — Myiimnetttz mk. Senaatti on myöntänyt etukäteen 35,000 mkan määrärahan tutkimus ten jatkcmisekft Kuusjärmen kupari- mailla. Sopimuksen tekeminen maan omistajan, toiminimen Hackman 6 C.o kanssa, on jätetty geologiselle toimistolle. Sopimuksen Vahvistaa teollisuushallitus. Toiminimi Hackman 6 C:o on tar jonnut geologisen toimiston käytettä viksi 35,000 mk., siis puolet kustan nuksista, jotka c-n laskettu 70,000 mkaksi. — Oritoede» leprasairaala. Lääkintöhallituksen esityksen Orimeden leprasairaalan laajentamisesta ja yleisen leprasairaalapakon aikaansaa mtsesta on senaatti jättänyt maito kunnalle, johon kuuluivat senaattorit Rainesalo, Hedlund ja Kraa>z. Kahdentoista-muotiaana kadotti hän äitinsä ja nyt häntä kasmatti main isä, jota hän jumaloi. Hän oli oi- mallisin ja kunnollisin mies maan päällä, mutta siitä huolimatta hänellä oli lapsen sydän. Hän et osannut mitään muuta kuin soittaa miulus, ja kun ei maan otettu häneltä hänen rakasta tytärtänsä tai hänen miulu- ansa, saatiin hänen puolestansa muut taa maikka valtiomuotoa. Isä ja tytär elimät yhdessä onnel lisina. He eimät olleet rikkaita, mutta tulimat toimeen. Eudoxie — sillä se oli Miaun oikea nimi — näytteli pie nempiä osia teatterissa, oli statistina ja auttoi pukujen neulomista. Isä soitti ensimäistä miulua orkesterissa. He ansaitsimat yhteensä 160 srancia kuussa ja se tuntui heistä koko rik kaudelta. Eudoxiella oli kaunis ääni ja hänelle uskottiin jo suurempiakin osia. Hän alkoi ansaita enemmän Onni hymyili todellakin näille kah delle ihmiselle. Kaupunginosassa, missä he asui- mat tunsimat kaikki heidät hymin. Eudoxiella oli aina yllään yksinker tainen harmaa tai musta puku ja ruskea miitta; kesällä hänellä oli pie ni keikailema olkihattu ja taimella merkabaretti. Isä Rametilla oli sekä kesällä että taimella korkea hattu, jota HZn itse kutsui ..samupiipukst". Se oli muosien kuluessa tullut mähän punertamaksi ja ihmeellisen muotoi- selsi. Sitäpaitsi oli hänellä aina mih- reä päällystakki, se oli hänellä orkes terissa soittaessaankin. Kun he näyt- täytyimät Rounekadulla Bellemillen kaupunginosassa, missä he asuimat, termehtimät kaikki heitä ystävällisesti ja kunnioitaen. Tiedettiin, että he olimat kunnial- — Taideteollis««s- ja taide- «ätztteltz. Muonna 1913 toimeen- pantamaksi aiotun taideteollisuus-, käsiteollisuus- ja taidenäyttelyn toimi kunnan julistamassa näyttelyn pii rustuskilpailussa, on ensimäinen pal- kinto annettu arkkitehti Eliel Saari selle ja toinen palkinto arkkitehti Walter Thomelle. — W. 1S0S waltiopäiwä- kttSta«u«kset. Senaatissa esitel tiin toissapäimänä eduskunnan mal- tiomarainmaliokunnan kirje koskema toimenpiteitä sen johdosta, että m. 1909 maltiopäimäkustannukset omat nousseet 24,174: 63 yli sen määrän, minkä eduskunta on tähän tarkotuk seen määrännyt. Senaatti myönsi tämän summan. — Pai«ohlihallit«S ja sa«o- m ale h tie» j«lkais-mi«e>». Pai- noylihallituS on jättänyt huomioon ottamatta toimittaja O. Orasmaan, Mikkelistä, ilmotuksen, että hänen aikomuksensa on julaista Sana-ni mistä aikakauslehteä, ja on painoyli hallitus maatinut, että hra OraSmaan on haettama oikeus mainitun aika kauSlehden julkaisemiseen. — Määräraha kaunokirja!- liSte» teoSte» palkitsemiseksi. — Ruotsalaisen kirjallis» «S- seura Phtztää fiitä itselleen kah tatviidettä osaa. Ruotsalainen kirjallisuusseura on kääntynyt senaa tin puoleen, anoen että määrärahasta kotimaisten kaunokirjallisten teoSten palkitsemiseksi, jonka käyttämisestä tähän asti Suomalaisen Kirjallisuu den Seura ja Ruotsalainen kirjaili suusseura yhteisesti omat muosittain tehneet ehdotuksen, jaettaisiin tästä lähin niin, että Ruotsalainen kirjalli suusseura saisi itsenäisesti käytettä- mäkseen kaksi viidesosaa. Kim tietää, kuinka niukka ja köyhä maamme ruotsinkielinen kaunokirjalli suus tätä nykyä on suomenkieliseen merraten, josta on johtunutkin, että ruotsalaisen kirjallisuuden osalle näistä palkinnoista on taivalliseSii Voitu ehdottaa maan Vähäinen osa, huo maa kuinka kohtuuton tämä anomus on, jolla Ruotsalainen kirjallisuus seura on nykyisen senaatin puoleen kääntynyt. Kuivaamaa muuten on, että seura on sen tehnyt kaikessa salakähmäisyydessä, antamslta mi tään tietoa siitä Suomalaiselle Kir jallisuuden Seuralle. »Pelastakaamme mitä pelastetta- missa on", on kai ruotsalainen seura ajatellut, pyytäessään senaattia teke mään jaon yhteisessä pesässä ja ano essaan niin runsasta osuutta, ettei se mitenkään olisi kohtuuden mukaan siihen oikeutettu. Senaatti on anomuksesta maatinut Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran lausuntoa. — U. S. — S«»st»»taseltta«kse>» jäl» kikoikuja. Kenraalikuvernööri on käskenyt asettaa syytteeseen ne Kuo pion lääninhallituksen virkamiehet, j-itka eimät muoden alussa noudatia- neet laitonta suostunta-asetusca. Kuten muistetaan ou samallainen käsky aikaisemmin annettu Maasan lääninhallitukselle. Auringon paiste on miellytlämää, sade on mirkistämää, tuuli mahmis- taa, lumi ilahuttaa, pahoa ilmoa ei ole olemassakaan, ainoastaan eri la jeja hymää ilmaa. — Ruskin. Uusi ylimystö on ilmestyvä. Se ei ole olema syntyperän, ei rahan, ei kyvyn eikä tiedon ylimystö. Tu levaisuuden ylimystö on oleva tah don ylimystö. ^ Ibsen. lista ja kunnollista Väkeä; ei pihoilla kielilläkään ollut mitään pahaa sanot tamana EudrxieSta, maikka hän oli teatterissa, eikä kukaan moinut sanoa, että he olimat melkaa jollekulle. He olimat niin onnellisia kuin ihmiset moimat olla tässä mailmassa. Miau laittoi ruokaa ja hoiti taloustoimia ja isä teki kaiken muun. Kun Miau opetteli osaansa sanoi isä hänelle lop pusanat ja kuulusteli häntä. Kun hän opetteli laulu?, soitti isä edellä miululla. Miau kiitti häntä suudel len ja Vanha mies kiitti sydämes sänsä Jumalaa, joka oli antanut hä nelle niin paljon onnea manhuudessa. Mutta nyt oli heitä kohdannut suuri onnettomuus. Isä Ramet oli tullut äkkiä hyvin sairaaksi, niin että hänen piti maata sängyssä ja hankkia sijai nen orkesteriin. Eudoxiella ei ollut sattumalta osta siihen aikaan teatterissa, niin että hän sai olla isänsä hoitajattarena. Hän hoiti rakasta isäänsä uhrauturv.iisesti ja surren. Sillä isä tuli päimä päi- mältä sairaammaksi. Eudoxie tuli huolestuneeksi ja surumieliseksi ja hä nen muuten iloisilla kasmoillansa ei huomattu enää koskaan hymyä, maan usein kyynelten jälkiä. Hän ei pu- hunut enää. Hän moi istua tunti kausia ajatuksiinsa maipuneena katsel- len manhan miehen kaSmoja, jotka kämimät yhä kapeammiksi ja keltai- semmiksi. Usein jätti hän paikkansa sairaSmuoteen Vieressä mennäkseen syrjään itkemään. Hän laihtui ja näytti kiusaantuneelta. Teatterissa alettiin nyt harjottaa erästä ennen näyteltyä laulunäytel mää, jossa Eudoxiella oli osa. Hänen piti näytellä nuorta, iloista, Valla tonta tyttöä, joka riemuitsee onnes- Kansallismielisen nuo rison kesäjuhlat Kokemäellä. Valmistuksista päättäen muodos tuvat nämä kansallismielisen nuori soliiton ensi heinäkuun alussa Koke mäellä toimittamat kesäjuhlat varsin suuremmoisiksi. Eilen illalla pitämässään kokouk sessa hymäksyi piiritoimikunta juhla toimikunnan miime laumantain koko uksessa laatiman lopullisen juhla ohjelman, joka piakkoin kokonaisuu dessaan jaloistaan. Puhujiksi ovat lupautuneet, paitsi paikkakunnan ja piiritoimikunnan puolesta termehdys- ja amauSpuheitten pitäjiä, kirjailija Maila Mikkola, maisteri K. N. Rantakari ja maisteri A, A. W a r t i a. Mielä on piiritoimikunta päättä nyt puhujiksi pyytää vaston K. R. Kareksen ja lehtori Väinö K i mi- li nna n. Lauluohjelmasta huolehtii 6 seka kuoroa ja yksi mie5kööri. Soitosta pitämät huolta useat soittokunnat. Sitäpaitsi järjestetään juhlain yh teyteen konsertteja. Niipä tulee ylsi ulkoilmaorkeSterikonsertti, ja Viulu taiteilija Sulo Hurstin en antaa konsertin suomalaisen seuran talossa. Juhlain urheilutoimikunta on teh nyt sen muutoksen, että mieskohtaiset kilpailut järjestetään viisiottelun muotoon, aineina kiekon- ja keihään heitto, korkeushyppy ja kolmiloikkaus sekä 1,000 m. juoksu, josta mndslle parhaalle annetaan palkinto. Porin lirllomaltnlls- mieswaali lumottu. Sittenkun marraskuun 26päimänä 1909 Porin kaupunki- ja maaseura kunnan kirkonkokouk>eLsa oli toimitet tu kirkkomaltuusmiesivaali osaisi lää ninrovasti K. E. Stenbäckin osoksi maropastori L. W. Häggströmin johdolla, vaiittimat tästä vaalista Turun tuomiokapituliin ktrjaoainnr- omistoja E. Mahlstein ja kauppias W. Broholm, Porista. Tämän kuun 20 päivänä antamallaan päätöksellä on nyttemmin tuomiokapituli, koska selroille on käynyt, että lääninrovasti Stenbäck puheenalaista maalia toi mittaessaan on lainivastaisesti mene tellyt fiinä kohden, että hän on oman nut hänelle jätettyjä maalilippuja ja niihin merkinnyt äänestäjäin ni met, j z kun se?ä lääninrovasti Sten- bZckin että marapastori Häggströmin johdolla toimitetut kyseessä olevat vaalit omat yhtä maalit^imimsta, kumonnut valituksenalaisen kirkko- ivaltuu-miestvaalin kokonaisuudes- — Pori» teollisuusko»!»» johtokunnan puheenjohtajaksi kolmek si vuodeksi edelleen lukien toukok. 22 p:stä 1910 on teollisuushallitus hy- mZksynyt konsuli H. Rosenlemin. — Miopisto. Lääketieteen lisen siaattitutkinnon on suorittanut lää'et kand. L I. Lindström Porista. GähkSsauomakaitos. Neiti Elma Almqvist on nimitetty sähköt- täjäksi Porin säkösanom konttoriin. Nti Ellen Lindskod on siirretty Tam pereen konttoriin. tansa. Hänelle lähetettiin osa ja pyy dettiin häntä opettelemaan se uudes taan ja tulemaan harjotuksiin joka päivä, sillä toisille näyttelijöille se oli uusi. Miau raukka otti osan vastaan raskcalla mielellä. Hänellä ei ollut halua näytellä näin surullisina aikoi na. Hän jäi vois kahdesta harjotuk- sesta ja saopui nyt maan sentähden, että regissööri oli uhannut erottaa hänet. Ja nyt hän myöhästyi pääl lisen päätteeksi. PääkohtaukseSsa piti Miaun laulaa iloinen laulu ainoastaan isän viulun säestämänä. Mutta nyt harjotuk- siSsa lausui hän osansa huonosti, lau loi käheästi, soinnuttomalla äänellä ja elottomasti eikä välittänyt ollen kaan moitteista. Hänen ajatuksensa olimat kaukana poissa. Kun hän oli mennyt, mutisi regis sööri: — Jos hän näyttelee noin kurjasti huomenna, moimme olla marmat täy dellisestä epäonnistumisesta. Seuraamana päimänä oli isä Ra met sangen huonona. Hänen tyttä rensä oli suunniltaan epätoivosta ja surusta. Kuuden aikaan tuli lääkäri. Hän meni suoraan Vuoteen luo, tar kasti kauan ja huolellisesti sairasta ja pudisti tyytymättömänä päätänsä. Kun hän meni, seurasi Eudoxie häntä eteiseen. — Miten isän laita on? kysyi hän Värisevin äänin. Lääkäri pudisti päätänsä. — Sangen, sangen huonosti, hän sanoi. Sitten hän meni sanomatta sen enempää. Lapsiraukka Vaipui lepotuolille nyyhkyttäen. Hän oli marma siitä, Mj t öw»Plii. AkMULjoiSMÄ.', Eerikinkatu 8. Puh. 434, Omistajat: Homioikeudennotclno WÄn» Kiwi ja Homioilcuden- kauslisti Santeri «aarnion. - M««a« p«rjewe»ee» ar- pomiSj»ttu. Apteekkari I. Juselius Porista arpoi aikoinaan n. k. „lotte- rilla" omistamansa purjemeneen, jonka moitti tullimirkamieS I. G. Mihlman Tampereelta. Mutta Juselius ei suos tunutkaan luomuttamaan menettä Mihlmanille, minkä muoksi W. haas toi J:n Porin raastuvanoikeuteen, maatien siellä Juseliukselta kyseen alaista venettä. Raastuvanoikeus e» kuitenkaan ottanut asiata käsitellä- mäksensä sen muoksi, että saanto ti raastuvanoikeuden mielestä ollut ju- riidillisesti pätemä. Raastuvanoikeu den menettelystä W. malitti Turun homioikeudelle. Homioikeus on nyt temmin antamallaan päätöksellä selit- tänyt, ettei raastumanoikeudella ollut pätemää syytä olla ottamatta asiata käsiteltäväksensä. Samalla on hovi oikeus määrännyt, että asia on otet tapa käsiteltäväksi. Sitäpaitsi hovi- oik-us on ilmoittanut raastuvanoikeu den menettelystä kannemiskaalin Vi rastolle, jotta «oi ryhtyä toimen piteisiin rzaStumanoikeuden jäsenten asettamisesta syytteeseen mir'aDir- heestä. — MtoppilaSkokelaat samat eilen ja toissapäimänä päästötodis tuksen yliopistoon ja matkustivat n- len ottaakseen osaa tänään tapahtu miin suullisiin tutkinnoihin. ^ Esityslista Porin Kaupun- ginvaltuusmiesten kokouksessa tors taina, toukokuun 26 päivänä 1910 kello 6 i.-p. 1) Maistraatin kirjelmä ynnä sitä seuraama Suomen Tilastollisen Pää- toimiston tiedustelu Porin kaupungin osanotosta yleiseen rakennus-, asunto ja mäenlaskuun suurimmissa maamme kaupungeissa. Malmistusivaliokunta ehdottaa Ti lastolliselle Päätoimistolle ilmoitetta vaksi. että Porin kaupunki on halukas avustamaan kysymyksessa olevan las kun suorittamista 2,00t1 inkalla. Asetettavan toimikunnan jäseniksi ehdottaa valmistusvaliokunta herrat M. Latvan, A. Hammarströmin ja H. Laguksen. ' 2.» s:n ilmoituksineen kysymystä kauppahallin rakentamisesta kaupun kiin käsittelemään valituista lisäval- tuusmiehistä. 3) Pormestari, vapaaherra H. von Hellensin kirjelmä, koskeva pormes- tarimviran hoitoa ensi heinäkuun ai kana. 4) Rahatoimikamarin kirjelmä ynnä työmies Nestor Koivun anomus asun topaikan vuokraamisesta Katavaka- rilla. Watmistuswatiokunta ehdottaa ano muksen hylättäväksi. 5) Kansakoulujen johtokunnan ano mus 575 mkan rahamäärän myöntä misestä Uno Cygnaeuksen 100-vuotis- syntymäpäimän juhlimista varten ja 500 inkan erän määräämisestä kansa koulujen kehittymistä 50-vuotisena ajanjaksona valaisevan historiikin laatimiseen ja painattamiseen. Malmistusivaliokunta puoltaa anot tujen määrärahojen myöntämistä sekä ehdottaa, että varat kumpaankin tar koitukseen otettaisiin etukäteen kaupun gin kassasta, johon ne sitte takaisin maksettaisiin vuoden l!M) väkijuoina- woittovaroista. «i> Kertomus Carl Ar. Juselius en ja Liarl Nordgrenin lastenkodin toi minnasta ja taloudesta v. 1909. Malmistusivaliokunta ehdottaa ti lintekijöille tilivapautta. 7) Malilaan kaksi jäsentä Carl Fr. Iuselius'en ja Karl Nordgrenin lasten kodin johtokuntaan eroamisvuorossa olevien sijaan ja yksi jäsen poismuut taneen pankinjohtaja T. Grotenseltin tilalle sekä tilintarkastajat ja tilintar kastajan sijainen vuodeksi 19ll>. Lastenkodin johtokuntaan ebdottaa valiokunta valittavaksi eromnisivuo- rossa olevat herra G. Midbomiu ja rouva M, Iuselius'en uudelleen sekä poismuuttaneen herra Grotenseltin si ialle konsuli K- I. Olmin. Titin- että isä kuolisi. Hänen sielunsa täytti välinpitämättömyys, joka erotti hä net muusta mailmasta. Koko elämä tuntui hänestä ihmeelliseltä unelta. Hän meni ja istui rauhattomasti nukkuvan isänsä muoteen ääreen. Matta äkkiä temmattiin hän tyl syydestänsä, sillä eräs hänen tome- reistansa tuli hiljaa huoneeseen ja mei hänet syrjään. — Onneton ihminen, sanoi hän — mitä sinä täällä teet ? Sinua odote taan teaatteriin. Olemme saaneet jo kaksi kertaa odottaa. Kiiruhdo! Kii ruhda nyt! Minä jään kyllä hoita maan isääsi. — Teatteriin — teatteriin — tois teli Eudoxie ymmärtämättä mitään. Teatteriinko? Mutta nyt hän muisti, että hänen piti siellä esiintyä juuri tänä iltana, ja nyt oli jo pimeä. - Mutta onko se «välttämätöntä? — Onko se Välttämätöntä? Sinun han tulee esiintyä siellä. Hän puki välinpitämättömästi ja lähti. Teatterissa ei häntä otettu ystä vällisesti maStaan. Regissööri rai- mosi ja näyttelijä?, jotka olimat saa neet odottaa pukeutuneina häntä, oli mat pahalla tuulella. Joka taholta kuului: — Miau! Miau! Miau! Eudoxie katseli »välinpitämättömästi ympärilleen. Muutamat hänen ystävättäristänsä auttoivat häntä pukeutumaan. Kun hän oli Valmis istautui hän kulissien taakse ja odotti omaa Vuoroansa. Hänellä ei ollut mitään waStattawaa tomerien osaa-ottamiin sanoihin. Nyt tuli hänen »vuoronsa astua näyttämölle. tarkastajiksi ehdottaa valiokunta pa-)> tori L. W, HäMrrömin ja kauppias E. Metlinin: varalle eläinläälän M- Rönnholmin, 8) Cart Zr. ^nsetins en ja Karl Nordgrenin lastenkodin johtokunnan lausunto Maltuusmiesten päätöksen johdosta, koskeva lastenkodin tontilla olevaa kulmarakennnsia, 9) Porin yksityisen teoUisnustoutun johtokunnan anomus 2,3«»> inkan sun rmseu vuotuisen avustuksen myontä misestä koululle vuosiksi I9I1-l»i-> Maliokunta ehdottaa avustuSan» mukseeu suostuttavaksi. K» Malitaan jäsenet yksityisen teollisuuskoniini johtoluntaan eroan,is vuorossa olevien sijaan. MaUokunta ehdottaa, että hervai I. Nordling ja Z. Rosenberg vain laisiin uudelleen kolmeksi vuodeksi. 11) Rakennustyöläisten kokouksen kirjelmä, koskeva keskuskansakoulu rakennuksen teettämistapaa. Malmistusvaliokunta elidottaa jä tettäväksi huomioonottamatta. 12) Ponn Raittiusliiton kirjelmä, koskeva järjestyksenpitoa Kirjunn luodolla ja järjestyssääntöjen laati mistä luotoa varten. Malmistusvaliokunta ehdottaa tä lietettäväksi kirjelmän rabatoimikama riin kustannusarvion laatimista var ten kirjelmässä mainittujen epäkohtain korjaamiseksi. 13) Kansakoulujohtokunnan pyymö saada käyttää osa L, A. Asplund in testamenttirahaston koroista matka stipendeiksi opettajille Tukholman kan sakoulunopettajan'. kokoukseen. 14) Suomen Matkailutoimiston eli dotus 2.500 mkan suuruisen avustuk sen myöntämisestä Suomen osastolle Berliinin Turistinäyttelyssä v. UNI, — Wa»ki!at. Porin kaupungin mankitassa säilytettiin viime huhti kuun aikans 9 vangittua henkilöä. — JiirjestyÄrikoZsista tuomit tiin raaStumonoikeudessa tiistaina kaikkiaan 7 henkilöä 20 70 mkan sakkoihin. — Wa»hai»?oti yhdisttzkse» lvuoftkoko»ksessa viime tiistaina malittun johtokunnaita erovuorossa olleet jäsenet voimestari H. von Hellens ja konsuli H. Roseut-v uu delleen johtokuntaan. TiltntorkastL- jiksi valittiin konsuli K. I. Olin ji nti M. lltter sekä varalle nti M, Liljcberg kaikki uudelleen, ja paikka kunnalta voismuuttaneen maisteri T. Grotenseltin tilalle rva Ccsilia Ln- neberg. Luetun Vuosikertomuksen mukaan on yhdistyksen kodissa viime vuonna asunut 6 henkilöä. Mdistyksessä on kuluneena muonna ollut 35 jäseniä. Kokouksessa esitettiin mizös ulit ja myönnettiin johtokunnalle tilimapaus. yhdistyksen kaikki rahastot tekimäi muoden lopussa yhteensä 196,962 mk. 63 p. — Jalkapallo-ottelu lys ol s- ten ja Porin Tarmon välillä tapah tuu ensi sunnuntaina kl? 10 Elisabe- tintorilla. — Pori» W. P. K. päätti harjoituksessaan toissa-ilt-nia viettää vuosijuhlausa IohanneSlehdossa elc kuun l4 p-.nä. Sammutusosaston II komppania» päälliköksi paikkakunnalta poistuvan Verhoilija O. M. Sepin tilalle va littiin oluttehtailija K. F. Grönvall. — Pori» Tarmo on »vuokran nut itselleen oman huoneuston kun nallisneuvos O. Liliuksen talosta Mladimirinkalu n:o 1, l:ssä kaup. osassa. Harjoitukset siellä alkavat kesäkuun alusta. Meisö, joka tunsi hänet ja joka piti hänestä, otti hänet vastaan myrskyi sin suosionosotuksin. Nähdessään ylei sön ja rampin valon ja kaiken muun ympärillänsä innostui hän vähän ja kaikki meni jotenkin hyvin uiinkauan kuin hänen piti ainoastaan puhua. Mutta nyt tuli hetki, jolloin iiäncn piti laulaa isän viulun säestämänä. M,au astui rampin luo. Meisö odotti lzenkeä pidätellen, sillä se ueii mitä seuraa. Miulu alkoi ?cida. Miau katsahti alos -.rkcstcr-n Matta hän ei nähnyt raka^aw>';u!a valkotukkaista pää'ä eikä tuttu'- vi heriöistä päällystakkia siellä. Kuitenkin arvasi h m suunsa lau- laakseen ei sanaakaan tullut hänen huuliltansa — viulu soi yksinänsä. Miau kalpeni. Kaksi suurta kätke- raa kyyneltä mieri hänen poskilleen. Meisö alkoi miheltää. Miulu al koi uudestaan. Lapsiraukka puhkesi itkuun, polvis- tui ja ojensi kätensä rukoilemasti ylei söä kohti ja huudahti: — Antakaa minulle anteeksi! minä en moi! Esirippu täytyi laskea. Kaksi kuukautta sen jälkeen näytet tiin kappale uudestaan. Miau esiin tyi taas siinä. Mutta nyt juoksi hän riemuiten näyttämölle ja lauloi lau lunsa hopean-helkkymällä äänellä. He° net kutsuttiin seitsemän kertaa esiin. Ja teatterin vakinaiset vieraat osot- timat toisilleen vanhaa miheriätak- kiSta miestä alhaalla orkesterissa. Hän soitti miuluaan moimakkaasti ja reippaasti kuin ikään nuorukainen, ja pitkin hänen poskiaan mierivät ilon ja kiitollisuuden kyyneleet.