H Ib 136 39 vuosikerta Jyväskylässä perjantaina kesäkuun 17 p:n& 1910 Tilaushinnat: (•>!hl!tn |i'hi fllrrttyv k» a v^v» ptiid irastuntatra kfo ? a. P.): tvko vaotl 7 irk. poo.". nod; 4: — ta kaukana 75 v. — »taljlllc koko vnod 4 rapL — laerikiu; j» iHaaaini 22 mk. S-yliviiaca f ai ms flimeatyv tiistain*. torstaina ,a lamrantalna klo 8 a. p.): koko vuosi 4 mk.; p>ll vnod 2 mk. ja kw kaasi 50 p. — Vcaljlllc 2 rapL — iacrikaai Ja ■ikMiflle K. A. Järvi, päätoimittaja. Tolmltns: 0. Snki, vutaava. ■. Krifila, totattutihtMri. Toimisto ja konttori vaitapiätl rantattenaiemaa. Pnbelln a:o 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. nnoltashlnnat: Tekstin adalll 8 pe&oll b/b |a tekstiä )Ckeaa I pennll o/n. IlmoftnUMa alennusta. KaotonmMlmnltakut S—I tymlflmoitiksel 2 mk. — VaflrtoHmftslntt «tBklMi Vaotl- |i pe*iaphnmthta * Hj. Hollmerus'£S Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari* Vastapäätä rautatienasemaa. Toimisto avoinna 10 a p. — 2 i.p. A]aa aslolli Milla, ■taa Urljllli |i toi- Uitti» kalkkia lakialaa kafllmrti tektlrli 153 Ponnestari E. S« Kä] älltO Asianajaja JjYäskjIiai Nikolainkatu 77. (Ahlland'in perik. t alo.) 1870 Hotelli Wahlgren Omist. Emil Rundqvist 1753 Suosittele® ensi luokan kyökkiään ja ravintolaa. Ajanmukaiset matkustajahuoneet! Yksityisiä seurueita ja kokouksia varten ertyishuoneita Uusi biljaardi! Suomal. 1 k. 1 a. 50 kmm. Rahakurssi. Buoaosn Pankki 16 p. kesäkuuta I!>1 n Pistarl Lontoo Parilat Anivnpea . , Berllai , . Hi apuri. . . Lyypekki . . Frankfbrt a. M Amsterdam. . Tukholma , . Kristiania . . Kööpenhamina Myynti- 0«to- känsi. kurasi *r. L N. 868: 20 266: 66% 90 pp. —: — 268: 60; U 26: 89 25: 82 90 pp. —; — 25: — 1 0. 100-60 100: — 90 pp. —: — 99: 80 li. 100: 80 99. 7u 80 pp. —: — S«: 8t> L a. 123: 90 128: 40 90 pp. —: — 122: 20 L n. 128: 90 128: 40 90 pp. —: — 12* 20 Ll 128; 90 128: 40 90 pp. — 122: 10 1. a. 128: 80 IM 80 90 pp. —: — 142: 20 L a. 210: — —: 90 pp. —: — f »6: 20 La. 189: 20 1*8: 7" La. 189: M 188: 70 L a. 189; 20 188. 70 Kauniit kihlat, ZenUth y.m. tarkkunskellot ^atetm n halvimmalla liik keestä^. Korjaukset tehdttnhyvin. Robert Korte. Kelloseppä, Jyvkskyl&. II Tohtori G. Palander, sairaalan lää käri. arltpäiminä kello S—11 a^>. ja S — 6 lp., pyhäpäivinä klo 10—11 a.p. Tohtori William Wartwwaara, kau- Pnnginlääkäri, arkipäivinä klo A—11 <up. ja 4—S ij>., pyhäpäivinä kello 9—10 »H. 32 Tohsori Kalle Rikala, ulkomailla. Hammaslääkäri Stig Lund, arki. päivinä lv— 11 aH. ja 3—1 i.p. pait- fi lamvan:aisin iltapäivällä. Puhelin 215. 1086 Herrat Talonomistajat Huomatkaa! Sementti- ja asfalttiahan kuulu via töitä kuten: asfalttikatukäytä- viä sekä kaikkia sementti ja as falttitöitä tan tehdäkne i huolelli sesti ja halvalla. Sopimuksia vo pi tehdä rautnkauppias herra A. Nie- meläisen kanssa taikka omistajan T. Airaksinen, Lahti Puhelin 256. 175», 14-86 Liike- Ja ammafflosoffeffa. Artturi Vfakkola, asianajaja Jyväskylääsi, parturi Ollilaiaen talossa, lähelli Hotell vahlgreuia. 48 Tavataan 10—2. - P helin 195. — Kirjansitoja — A* PFJUfCK A JrrtakrllaaL Kaikkia ammattiin kauluria tÖiUl otan tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taulun kehyslistojs suori varasto. Salkkuja (portföljejk) val mistetaan. Buom.l Lainakirjaftojon k:rir<» » ; do taan huokealla 100 Uusi, siro ja ajanmukainen puoMalmlo myydään huutokaupalla kesäk. 20 pnä klo I0:ltä a.p., — sekä samal la myöskin joku määrä huonekaluja y.m. yksityisomaisuutta. Ehdoista tarkemmin paikalla. Jyväskylä 16 p. kesäk. 1910. 21*5 Juhani Keto. i-i KULLERVO Tapaturmavakuutus Osakeyhtiö. Asiamiehet Jyväskylässä: U.Jaa tinen, J. Kaijalainen, E. Mansnerus ja J. Tommila. 1503 Parhaat ruumisarkut V. Hänninen. Puhelin 157. HTJOM.t Hinnat alennetut. 1290 historia ja sanotaan: Valloittaja lu- säädäntöä jow«ltamalla. Ministeri- Pasi laihijoiitaa malloiietulle alueelle neuwoston puheenjohtaja antoi Nenä- sairgen 'laajat rifeufoet ja etirubet, jö 'jhu Hall iltain oikeustajunnasta ai- ,,Vahinko ei tule kello kaulassa". Omaisuutenne vakuuttaa edullisimmin POHJOLA. Asiamies Jyväskyläset 841 Arvi Koskinen. Varatuomari Harald Boucht, 95 Asianajaja Yaasasea. Castren & Snellman 55 Jyväskylän Asianajotoimisto Omiitaj» varatuomari Ake Laod. lUatimies Kammoten taloaaa Kauppa kadun varrella. 51 Avoii na 10—2. Puhelin 188. 1 SuIOl» IMiin. =ii tiimtjlm= tuotteita luot tiUa.m. Al! Mihijärmt. 186 Kaarlo Liukkonen, kruununnimitmiet, varatuomari Korpilahdella. 57 Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaessa Zmisnllch ji gtmtltiii my? Uusi RuumiSarkkukauppa alen» «etuilla hinnoilla. N. Blom & Kumppani, 92 Hvmätkola. pormestari Jyväskylässä. Ajaa asioita maan virastoiass. Matkas ta* mavsudulle. h/ Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Tblef. 12 U5. Matkustetaan maaseudulle. 35. 2075 Matkailijakoti „R A U H A" vastapäätä rautatienasemaa. Siutiä huoneita matkustavaisille. Kauppakadun varrella. Huoneita ja ruo kaa matkustavaisille y.m. ja kuukausittain samo n. Puhelin 120. Anna Slrenliis. 1880 Hieroja- ]a Sairasvoimistelija Hanna Lehtinen 31 Kaupp&laisäeuran talo. Keaki«Suomen RakennuiRke „TARfllO" 08. Jyväskylä, Tarmola. Suorittaa kaikkia rakennusa laan kuuluvia tehtäviä nop immin ja kohtuullisimmilla hinnoilla. Eri koisala: Huvila- ja kaupuak<raken- nukset i?42 Satulaseppä ja verhoilija 0. LEPPÄNEN, kauppatorin varrella. Hevosvaljait^y matka- kaplnelta y.m, Tilaus- ja koijaustyöt tehdään huolellisesti. 1637 NaorsuomalaUea—Perustuslaillis- suomenmieiisen puolueen DS" PUOLUEKANSLIA Belsingissä, K asarminkadvn 23:ssa, päivöiän talossa, on kesäkuukausi na avoinna arkipäivinä 12—3 Pu helin 64 29. —Puoluesihteerin ko tipuhelin 68 65. K. OKSASEN Ruumisarkkuliike — Jyväskylässä.— myy ruumisarkkuja 2—8 mk. ja korkeimpiin hintoihin Puhelin 94. 1491 A. E. Lahtisen puusepänliike Nikolainkadun varrella suorittaa halvalla kaikkia puuaep&n alaan kuuluvia töitä. DM" Työ siistiä ja ajan mukaista. 1702 Reino Tammivuoren Nis> ja Sokerileipomon tuotteita suositellaan. Hyvät ja halvat hää- ja hautajaia- onvehdit aina saatavana. 286 EINAR KEILAKIN Kellokaupassa: Kotonaa susitta varas ta hopia-kuonsia tarkkuus ta*ku kelloia, niinkuin |a .ORiga", valmiita kultasia kihla- ja koru- sormuksia, vftril- < isift ja valkeita silmälasia. Huom.! Hinnat entista halvemmat hin taluettelo asiamiehille ilmaiseksi Puhelin No 188. 1081. Jyväskylässä kesäk. 17 p:nä. erilaisimpia. Rakkaus Wenä>Mn, ei livielä wakuma meilä wichecllisiliä esi- lmmheelllsitlä eihdotulsilta eikä tämän tunteen pevusieella ivoido ]'«= d» minfäMaisia waikuM>mio «tämän, 'lokiehdotuksen huolesta tahi stlä Das- taan. E H mmm n omiiuiinus. joka lniniua hmniMsnsitäö, l-cimän lakiehdontksen iäsiuÄNiä sekä loinlteasja että täällä duumassa oat se, eitä fuwa:aan, etiä muka ®ciwi<jnm Puo-lcsia an olemassa a'uwasiaan -i>l jl mi^lrpid-s Tuomen oi- keussisia sekä enä Wonä.jän eduista iällä ihcx'lellä niin ikään on olemassa ain-ooö-.aain 'Yksi mieliP^ve. Emimäi- nen aNrelu ^us.in on oiKa. Kaikki kommat, 'jc-tfa riUmt työskennelleet y- lc : f - df u u na ll i'sc lt Tcr n i äädä n n ö n inrjcenjflen säälänvisn>össä eNvät n>e= nälniiciut kannalta oi!e tulleet mihin kään cl)öC'Mwnann, cipääinätröniäfin pääi^^con, eijivmkä nmnä l>niir?ai in ii' ; - -|» rotl -i : eicci tää r :vn;'j'i Uv r iulli'k?ti iclioiiiäneei. <:V!e- K;a oit.) Te>wil.'i:»ään tämän jäi- 'i-cen Taliam^.viit komiieasia wenä- läisien!jä^n'vn kesien iralli-nmuta eri mivl'j-VOitä, !p:li)i!i;.i' lu>.;»: Lsuklaako ininä taki'.hdoius Tuo men 1 »nstiunionia? Tarkoin sonoen, lämän! ?ljsymMien woifitiime koko- ivan nu1ä^!aä: Tuuma ci ole wal- woma-e>lin, 'jonka en iva-llvouakva. on- ko Cuou^en Tnuririchlinas loukannui Suomen Ptt'Us:uslolm. «vaiko ei. En- kä minä larkastaisik^an '.mä fi)h>nn^= lä. isolla i;nin;vieri"noui:iiöo!on pu!)<en- johialjan -elivom,'?.^ olisi ''.-ofetcltu jäui ice maa ja jolle-mme siinä olisi humninneci >:<-di«elu!ja. joit:en a'vtrl- la fomtrtn osonaa. ett-ci tavin ;ta= Kauliessa c!e !«,?«<>:mn'.r «uonicn foit' stituisionin tou'i'kaus!a. Tai^as:a'kaam>ne s^miyden ivuoksi lllsmkertaijesti si:ä, mitä ivinne wuo>- sinä Euu'riluhtinaoninaan lainiääsän- höh Alalla o n ilahtunut. Heinäkuun 20 'p:n 19(Xi sixxtor : .'lofi, ivaliiopäi- wäjäi'je?^s. kÄoonmmielaki, kaikki nämä laiii o:vai suomalaisia lefeso, jol la cltixu a»>ne.Iui loalt 1 : CHpäriuien myötä- 5i\ii'itmi';sc'fUi', ja ©civiijän hallitsija on aina latonut, aiä n&rn loit laillisella .'ivalla tvr-iöcm muut aa ja finnota ainccs.aan 'siinä järj.?s:i'!.se^ä, jossa> ne r'i'at am?e>u', s.o. Suomen lain- säädännön sääimnässÄ järjeet^kiessä. ^'lsia o>n aiivan sellixi ja li^siämäiön. Kukoin ei wäiiä iätä ivastaan, muna Tcifiöf>"Dotu'tTc§ja 'wal,tiopäiwäin järjes telyn ala pidetään tyyp lliiempänä y- lei^wak:akttnnalliljen lainsäädännön tsi- lucrklinä, ala joka woinaan mäkiin- mittaa ja järjestellä ival.ic-päiiviä kuu- lematioi. Eikö läLä ole edessämme settvä ris- ririlita. Teidän mielestänne lama on sop ilmaa. 'tälMnnöll iistä ja Walt tämä- törttö Venäjälle, mutta woitte:o te iva- kuut ta a. enei tässä ole ristiriitaa? Voitteko ie wäittää,että Venäjän hal- litftjaln Ifoflst näkökantaa, — je. joka kÄjtännössä sowe>llettiin nuiincifiä wäl tällaisia etuuksia Menäjän hallirstja tie= iti^ti Duot ltavata. Mutta tämä er ol- fur 'sopimuskirjan tekeminen, ivaan hal. Kisijan armon ja jalomieli^yden yksi- puolinen teko". Äun sitten kirjelmäs- sä lsiirrytään ulkomaiden lainsäädän- nön alalle, puhutaan niinrkään, euä suurin osa konstituisioneja perusutu sopimuskirjan pohjalle. Tarlastakaamme wäiietiä: ei ollut sopimuksen te keitti nen, ivaan ylstpuolU ne» 'hallitsiijan armon ja jalomielisyy- den teko. Odnitumen wätte. Jo 90- lM'ulla N. M. Korkunow hyökätessään uomen konstitulsioni» nastaan läksi siitä näkökohdasta,että jokaisen konsti- tuAontn iperusteena lv oi olla ainoas- taan lkolhden i/htaoikemeiun puolan k's- kinainen sopimus. Useitten maitien historia on ristiriidassa tämän näkö- kannan kansso; konstiluisioneja on lah- joi^euu h^uin Ml o n. Mm:a onko- hau haililftjan yisfpuolinen lupaus >vä- hemmän luritomnrtMi kuin jop.mus- tirja. Minä rohkenen iväittää, että jokainen, -joka liväkamasii ottaa 'nonar- tillisen lperiaatieen, sen täytyy tunnus taa, euä halliMÄupausta ou paljoa ankarammin noudatieltaiva, kuin niitä utuuta scipimuskirjaa hifiräujä. (.tiän temrip. tvas.). .^äm>mästyttäwä ilmiö. Puhuja mainitsee Nikolai 1:n sa- nar 'liallitssjalupaukien pyhyydestä ja kitkaa. Eräs edellisistä Pthujisia luetteli iVenchän lainiäädännön loimcnpt- :om oiie>u-den eri aloilla, jotka IidiiMt- a -i)f fi n ou jiu'fatc'ut ilman tv^tiopäi- vien osanottoa, ja tämän p^iusteclla ahtoi cvctino, että niin us.asti tapah- uninr wa^iopäi'.vi?n snvuuttaininea iähtäu'ästi osoitaa sitä. että Venäjän iciflititijot finnit koskaan ole tunnus la tvan toisellaisen kuivauksen. Hän lait» sui, että Venäjän hallitsijat koko wuo« sisadan aikana euvät koskaan olleet me- nettäncet oikeustajuntaani'» siitä, että he yleiÄvaitakunnallisen lainsa tdännön alalla oilvat ainoita Mallan kantajia M mä myönnän, eitä tällainen oikeus» tajunia kenties on ollut olemassa, mutta stlö on toteutettu siinä war« massa ttakaumu^ösessa, että Tuomen e» rnyi'sen lainsäädännön olemasta o>• lesja he täydellisesti warjelewut ja suo» jeletvat Venäjän etuja. Sekä kejari Aleksanteri l:n» että Älekjantert 2:n ja Nikolai l:n toteuttaessaan tällä a» lalla oikeuksiaan, eiwät olleet huonom- Pia patriootteja, kuin ne, jotka täällä -siumat ja owat kirjoittaneet tämän ehdotuksen ja tietäneet hixvästi, mitä he lekelivät ja miksi juuri näillä keinoin kaisoilvat pachaiten tnnvaawanja sei» sarikunnan eiuja. (Kättentup. uxiif.) Tämä kirjelmä, jo'fa on jätetty tcr» tastetlaivaksemme, sisältää niin sanoa k- sini kummallisen tutkielman ivaluo-oi- keuden alalta. Ensifsi sanotaan, että idin tumoamtsetsi maaditaan myöskin laki; sitent oiotiauiuu, ctta laki soi daan kumota lainakin: ntten juosite- taan metlle c^jeelsi länii^urovalaista täyläntöä. ÄyM teillä, joko teille on kauivankin ollut 7velwoiita!va:ta länsi- euroipolaiinen käytäntö venäläisen lain- iäädäimön asioida? Ministerineuivos- ion puheenjohtaja tahtoo hinnalla mil. iä hstivänjv saada todisteluksi ei ai- tttvteraait sna, että on tarpeellista hy- ivätjip hyinen suasitlelcmanja laliehdo- tus. >:vaan iiniös sna. että sen hytväksy- minen on olciva läysi-n laillinen teko, za lodi-taatjeen iätä kokonaan tottsta- inaitciinisia >oletvaa nväitettä turlvau- inu läinän kirjelmän laalija aut-an ta- J yviiskyliin Seurahuone ti op äimien hnträk^ntä lakeja julais- ^laissa -ja se ljota ministerineuvoston 9T?Plirilllnirffiti tilini ^puheenijchtajan 'kirjelmäsjä puoluste- tomen loisensa? Minä olt,i käytcht Zvattakuunau uettivo-ion , luulon, ettei kukaan lv oi siiä ehdotio- kauim. Itse letslistä ei hu^nia.i. eitä ^uNaijcinine iä-?'ä pilafirjoituepöii-' masii Zvantää eikä el>do>ttomasti wäi- "Na laivi irif/ttitunnan neuivo-ion tii(ii'iitn nvufficin i>iutin«in nv.rapiihe- täkään. s kautta. Äciuä en tiedä, mt^.ä luette- miehen .>rap<mherra Meiicndorffin pu- \ iJos siis seii.ysurjelmäsj>ä koetetaan . !»n laatiijat »nxu Ien ot aneet. (Mas- ncet. että 'Suotn^ti lainsäädätitö woi- ivatiomitn kieräiliiihin. Meille sano- daan muuttaa ainoastaan Tuomen laon, eitä suivereeiiiM ivalliot oivat kaikkialla luoneet o-utonoinia-alueila 'yksinkertaiien lain ivoimalla-, niin on 'luotu Äauada, niin Austral'an litlto. niin monet muut. Mi'ksi me siis cm- me moi luoda Suomea? Mutta johan se on olemassa, woisi ivastaia. muita kaikki näkökohdat, joita kirjelmässä esi- telään, koskci.vat perustenroa aktia. Ia Meille sanolaan, että esim. moniin il» joo nainen suunnattoman laaja Canada on perustettu auion>omiseksi alueeksi »ylsinkertaijclla parlamenttilailla". Ai- ivan oikein, mutta olen ottanut wai- ' iivalseni lukea läpi tämän lain ja ttkl- lut ^kuutelulsi siilä. eitä tämä yksin- kertainen Parlamemttlali, luodessaan Canadan jotenkin monkmutkatsen pe- rustusloin, joka maa on eri maakun- taa käsittämä liitto-alue, säätää, että tämän perustuslain 'muuttaminen ei eitkiä riipu Englannin parlamenrisia, eikä woi tapahtua Canadan parlameni- tie siwuuttamalla. (.^ätteiitapuiuksia wa>cmmolta. Huudckjöuksia ..^tr.vä"! Hi!ssytl'^tä oikealta). ?^sinpä Canadan eri maaknntien perustu-siait otvat tur. ivattu liittoparlamentin sekaantumt- seita. Eikä siinä kitkin, englantilaisen korieimman mallan kantajan aloteoi- keus on 'rajoitettu sangen oleellisessa (chdasjo: Englannin parlamentti ci tvoi esittää Kanadan parlamentille laki- ehdotustz. joka koskee oikeuden järjes- nisrä. Huomaatte, kuiitka ääretlömän suuria takeita kaikkia loukkautsia, muu» tÄsia tvastaan y.sinkertatsella patla- menttilailla. kena kaikkiaon on annet» tu ^tmtadalle. Minkä muoksi puhun tästä? Sen ivuotsi. että selittämässä tirjelmässä koetetaan jos jonkinlaisilla kiemiiyillä Makuuttaa meilä siitä, että lakiehdotus ei stsällä Suotnen perus» tuslakien loukkausta, sen muoksi, eitä ta^sä ki.rjEmässä janotaan meille, että l a i tt sää dä n nö n jät^e s. y't s es s ä. Mutta puhuja unhotti, että Suo- titen Suuriruhtinaan s.o. Venäjän hal- /isiijan etuoikeudet Suoiiteen oivat veljeä laajemmat, kuin Venäjän hal- !itsijan oikeudet Kei^arikunnai'. perus- itfiaiiiMi mukaa». (Setinislotviki Pai- alt:-nn: ne o : f:ubct rtoat raiottiamal- tomat) . . . Suurin osa nisiä Ivaltio- -eoista, joista on puhe, suuutiatloman >uuri osaton julaistu Suomen halli.i- ittMen lainsäädännön alalla, joka '.atiisäädäntö ylsinomaisesti riippuu Suuriruht-inaasta. Äokonaiien wuo- "tiadau aikana julkaistujen lakien jou- rissa ,e löydätte tietysti iverr.itta n vienen määrän Venäjän latniäädäit- iiöliisiä loimenpiteitä, jotta loukkaawat rityi^stä. Suomea morten ivoimas'a o- eivaa lainsäädäntöä. Mutta lak>ehdo- 'ukseen liitettMi luettelossa niistä a- sioista, jotka Suomen suhleen ei-sitvat ra t ka is taivat tieistval akun.itlli'esio lainsäädöititöjärjestiiksesjä. on joukko asioita, joita ei mitenkään tv oi tunnus- taa HVeistval^aluiinallislNi iaiusäädäu- nön alaan kuulU.oitst astrtsi ... Lu>.'tteloja numero 5 kohdalla sano taan: ..Kaikkeinkoiikeimmasli wah- iioisieiiu Svaliakunnan neuwoston mir- tinlö ke parikunnan ja Suomen kaup- posuhteista 14 p. hemäk. 1835 (täiit. lak. kok. ttto 8141)- Otin. wa:ivakse ni lavastaa tämän «okien entä siinä löytänyt mitään Llaikkeinkorketmmasti tvähVistettua ivaltakunnannevmoöton mieiintöä. (Naurua Zvai. Äänt: mal- l^tta). Armollisesti ivahwistetuti aie- tuksen Äeisarikunnan ja Suomen Suu- riruhtinaanmaan kauppasuhteista oli n.inisleriivaltiosihieerillä yhdessä ken- raellikultvernöörin kanssa onni esitellä -.1 nn ctl is esti ivatztv istettatvak si. On esitetty senaatin ukaasi ja tämän heett S-uctncn puolesta ivaltakuitiia» de.t.uman istunnossa-. HÄkuMsen esittämä lakiehdotus teki minut tÄvaittoman levottomaksi, josta 'lotvo.i>omuui>esta tvieläkään en ole MÄ^t !iva>paät'si. Me olemme kuul- leet täällä puheita, joista sekmäsii nä- kyy. että eriniism kansallistunreen in nostus -on monet täfflä olemista eri- niisMi mi^ihMällä >soauut »vastaan- otiamaan lälk'hsowkseu. On mixis- kin sanottu, että ne. jotka eitvät h>>- liväljy lakiehdotuksen Pacherusleita. ei- iwät rakasta Venäjää. Jokainen nteis- itä >luult<timasti> raka-staa Venäjää, mudia siitä huolimatta, tästä rakkau desta jcchtumat käytännölliien politii kaudallisumnat ajanmukaiset matkustajahuoneet kaupungissa. Eoailuokan ravintola. Yksityisiä seurue- ja kokoushuoneita. 1871 mi Keifpp yi v * n * kaksi ulkoparveketta yleisön käytettävänä. Teit fdhiopöät&fjft mitä 'su'Otncit perunifijnnj .nijJtt todistaa-, että töii;ä tapauksessa kaitki, mitä tässä lakÄlidot.uksesia esitetään, ei millään taivalla eroa fti-tii erttiiises- .t ti., sija isiä asioita kosksivasta latnjää- dännöstä, josta pcrustuslak-en 2 py- läläAsa puhutaan, niin laliehdotus pu- huu' iocilhelia. Selnyskirjelmäeiä te luette m er syömät janat: ..Jokainen 'laki ipt>stfi> motmassa siksi kunnes se ku- motaan uudella lailla", s.o. sellaisella asickkivjalla, joka on lali. mutta jokai- non asickirja. joka ei ole laki. s.o. laiton a sia k i vja ei «v oi iuin ot a l a kia. Min tl n mielesläni lämä asia on selivä kun Ju- malan päimä. Miinsterineumoston puheenijöhlojan krrjelimässa estteiään Suomen erityisen lainsäädännön tahi ukaasin sisällösiä ei huomaa, että asia vitsipuolista hallitsijan lupausta ei ivoi- da pivää uitaisi a asemaa sitomana ja nmärääivänä tosl<?slana. ja fc-U mannetsl. että meille sanoiaan — että kaikki Änsi-europalainen käytäntö on ländeilleen tvalaisiui ja toaiaisee ien tien, jota meille täällä Esitellään. Kai k- ti näin»? kolme iväiteitä ttvat todista- mana, >a kirjelmä, joka koettaa wah- -vistaa nämä jeikai, perustuu, kuten minusta näytvää, sellaiseen, mitä minä sanot sin kie>räiwlst. (Ääniä otkealla: iN7-vä!) Ja tämä kirjelmä on o!ewa ja piMmä meidän mjkijisen hallituk- emme juridisen ..luontakymyn" muts- toinerlkiidä. ivaan ei ole olema kansal» iien ylpeytemme inuislomerikinä — en teille takaan. (>iäitentapti!usta i>a se m mol ia. H>)ssyr>,stä oikealla). Minun on mielä puhuttama yhdestä 'eikasta tässä kirjelm»rssä. joka ansait» 'ee hucdniota ja josta kirjelmässä ki »le mainittu. Lakiehdotus ehdottaa epätlemätlömästi lvaltokunnanduuman iakotv paikaltaan: V>aliokunia 'vedet täträ oikeuteen iväärenayksistä). Puhuja luetletee mielä joukon ..cpä taMuulsia", joita luetielosia löytyy ja iäujuu, ellä jos on ollutkin tapauksi.t. että on päätetii) yleisltvaliakuiinal. la- 'x e.j<t i lima n mallicpä imien oianoltoa lchi jos lje on tchiy halljn.toll.sen lain- säädäinnön jävjeslyksesiä ivenäläiien mallan ke,utta, eikä suomalaisen, niin kuitenkaan eiivät nämä tapaukset iva- Hääfääit Iheikenitä sitä yleistä sääntöä, että Venäjän hallitsijat a na periaai- teesja otoat lunnustaucet erityisen Suomen lainsäädännön poikkeussään tönä. joka sulkee pois kaiken muun llatnlsäädännön, ja lamsääoaniomaltc Suomessa on loteuleuatva titä lain.