liisNm maaliskuun 22 p:nZ ZZ I emäntien kahmia puuhMessa. Kai) Mt juotua ja emästä syötyä malo^ iunzatli n seurue, minkä jälkeen ret keiltlin Tapiolnn ympäristössä. Uudelleen kokoonnuttoa Tapiolaan Umoitn puhelmtieto surusanoman, että lehtori /v, O. Rapola oli saman päi- ivän aamulla kuollut Helsingissä. Iloisuus o i mennyt ja symä syru, haikea kaipuu maltasi seurueen, joka seisoalleen nousten hetkisen hiljaisuu della kunnioitti jalon mainajan muis toa. Sen jälkeen lauloi kööri »Älä itke äiuitt" y, m. lauluja. Synkkä mielialaa eimät seuraleikit j,> -laulutkaan moineet haihduttaa: jokainen m?.rtoi maan junan tuloa päästäkseen takaisin kaupunkiin. Suome» paiuimssLruvs- kilpailet suarilettim t. k. 19, 20 ja 2l:nä p.nä Porissa teaatierltalolla. Kilpailujen tui^sst amat: Kemyt II s^rja «painoraja 66V2 kg. »: I patc. W. Ketonen, Mipurin ..Tarmv". Tämän sarjan Suomen me-nri. II palk. A. Laitinen, Hei. sing-n ja III palt. W- Pukkila, 2Laa ai »Ki^to". Kcmyl I sarja (66'/,—73 kg.): W. Urmitro, „Pyrin?ö" Ta«pere. Tämän sarjan Suomen meotari. II pal". I. Pikkarainen, ..Oiilansuun Pohja", ja III palk. E. ^Läre, „Ta>m^' Wiipuri. ^ia!-kas II sarja ^73—83 kg): I p^lk, N. As'kaine», »Tarmo" W',ipuri. T> m5ii sarjaa Suomen m^st^r-. II palk. K. Mohlonen, „Wuimcilun Zstämäl" Pori, ja III pölk. K. Kc-ipio, »Kiisto", Waasa. Raskas I sarjaa 1 palk. A. Lindfors, Pormoo. Suo» men mestari. II calk. A. Järminen, ,,J^ry" Heluaki: III palk. O. Ojanen, Tampere;a A. Gamriuk, Miipuri. Guome» NautaLieläisyh- distykscu w«osito?o«S pdcttt.n W:>.purissa t. k. 18 p:nä. Kokouksen sihtesrmä toinn rautat. kirjuri A. M^ttala. Satakunnan osastoa edusti ra.amestt T. R-patti ja Porin osas toa jorrumies O. Marjaranta. Kes- !usyall?!itoon malittiin m. m. kirjuri A. W,'!'.aia uudelleen. Pöytcäirjan- !c.r-a-:a.iul malittitn hrat Ripatti ja Marjonta. Seuraama mussikvkous päätettiin pitää Toijalassa. — Iskee» «esi Marmin ran nassa mielä eilen muuan maalais mies pyrkiessään potkukelkkoineen joen yli. Mies ja kelkka pelastettiin — Maikka jää kaupungin kohdulla on jo pilkat ojat olltn peikkoa ja ranta esieniitoillu Varustettu, eimät ihmiset näy ni sm mälittämän. LstoNiltljö» lvslttSMjekji MölchttMtam ja UsMistt Mhisö ei ,FMkll!lta" Mestlj essl kMillltsikll eikä PMijes jllltijtllS tmtäTll, jötes lllls. ilmittsjai» pyydetäas Mm w Neroihm eikmassa ilNvitÄset toiNittaviaöll VNNeistiteu enft tsrstai-lehteemme. /'/SK/K — Zdiaus?a!sine!>! tiedustsl» Suomen kysymyksessä. Parisi. lam?n sanomalehti Gll Blas on il moittanut Rustoje Slomolle loimeen- paremansa tiedustelun tuloksista, joka on kosienut Suomen asemaa Menä- jZn suhtee?:. Lehden toimuus on tie dustellut kaikkien kansainmälisen oi keuden huomatt.^miinLien tuntijain mielipidettä ja :)mat kaikki yksimieli- seZn ma^tanneer, että Suomen mal- tiosääntö nojautuu lailliselle pohjalle j >, Msnäjän Vallanpitäjäin menettely Suomea kohtaan on aiman määrä. — Perhe»«tisia. Eilen mihit- tiin amioliittoon täällä neiti Ed! a Ahlgren, Tampereelta, ja kirjan- ilwja7i.cstsri Viktor Els min g, Hämeenlinna-?!:-. kihlauksensa omat julcisseet yli oppilas Arjö Sjäblom, Rau- inatia, za maanmiij. tytär, neiti Wappu Huit u, Loimaalta. — Nuorsuomalaiseu puvlu- ee» puoluekokous pidetään puo lueen lisälyn liittohallinnon sunnun taina tekemän päätöksen mukaan Miipurissa huhtik. 10 p:nä. — N. N. K. Y:« kukkaislä- hetys on tänäun muonna pannut toimeen rahan ja kukkien keräyksen lakaarseen vääsiänenä kukkia maratto- m-lle sairaille. Lahjoja ottcrnat kii tollisuudella maslaan neidit Nilsson, Arjöntatu 12, ja Andersson, Etelä- Puistok. 13. — Pelastusarmeija» päa- fiäisuhrilcräys toimeenpannaan tulen edellisinäkin muosina mähää ennen pääsiäistä ja päänäisen kulu essa ja lopetetaail he huhtikuun 6 päimänä. — Oppiaika meillä ja m««al- la. Käfitvö- ja Teollisuuslehti ker too. eitä Baureuthin käsityökamarin määräyksestä on siellä ompelijatta, rien, muotiompelijain ja kähertäjäin oppiaika kolme muotta. Mitähän meidän neulojattaremme tästä sanomat, heidän oppiajakseen kun useimma^ti ri'ttää — 3 kuukaut ta. ja entä kähertäjät, jotka suonutu- mat ..mestareiksi" mieläkin lyhyem- mäSsä ajassa. KrMz??! jz ?M. — Raittiude» Vstäwie« kus tannuksella on ilmestynyt: Suomen Raittiustyö me- nälZiselle yleisölle esitettynä, Pietarin raittiusnäyttelyn Suomen osaston hymäksi toimitettu julkaisu, flmuja 88, hinta 1 mk. Kirja sisältää tri Wäi> nö Womnmaan kirjoittaman „Pie- noisknmia Suomen raittiusriennoista" ja asemapäällikkö Tuure Blässarin ^.Raittiustyö rautatieläisten keskuu dessa Suomessa" nimiset näyttelyssä jaetut kirjaset sekä tri K. Taskisen Al-ismenäläisessä raittiuskokouksessa pitämä esitelmä ..Suomen Opiskele man Nuorison Raittiusliiton ja Suo men Lääkärien Raittiusseuran tarkoi tuksesta ja toiminnasta" ja pros. Taam. Laitisen suuremmoista huo miota osakseen saaneen esitelmän „Li- sätutkimuksia alkoholin maikutuksesta ihmisruumiiseen ja erittäinkin olko- holinnauttijain jälkeläisiin". Lisäksi sisältää kirja tri Helenius-Seppälän kirjoittaman alkulauseen ja opettaja W .m Sippola tekee selkoa Suomen osastosta näyttelyssä. Kirjassa on useita kumia ja taiteilija Einar Saa risen piirtämä kansilehti. — Uufi Zotimaiueu »äytelvsä- kappale. Kirjailijatar Maria Jo tuni on saanut malmiiksi kolminäy töksisen murhenäytelmän, nimeltä „Wanha koti". Ka?paletta käänne tään parast aikaa miroksi ja tulee se esitettämäksi „Wanemuine"-teatterissa Tartossa. Suomeksi ilmestyy teos viakkoin Agricola osakeyhtiön kus tannuksella. l,Ws!»Zv0»sstZ. — Ulwila« kappalaise» »vir ka. Wiime sunnuntaina oli Ulmilan kappalaisen maalikysymyspäimä. Kun seurakunta yksimielisesti tyytyi miran ainoaan hakijaan, Kullaan w. t kappalaiseen Otto Erhard Ojantee seen, tuli hän niin ollen mirkaan malituksi. Pastori Ojanne astuu Mirkaansa ensi mappuna. — Taloudelliset katselmukset Pori» ala-rovaStiku»»assa. Tuomiokapiwli on määrännyt lää- ninromasti K. E. Stenbäckin toimit tamaan Siikaisten, Merikartan, Nakkilan, Pomarkiin, Lumian, Kiu kaisten ja Honkilahden seurakuntain papistomirkataloissa sekä Euran pitä- jänapulaisenmirkatalossa sellaiset talo udelliset katselmukset, kuin 19 p:nä heinä?. 1892 Suomen emankelislut- herilaisten seurakuntain papiston mirkataloista annetun armollisen ase tuksen 51 §:ssä säädetään, sekä Nak kilan kirkkoherran, romasti Karl Os- kar Kraftin toimittamaan samallaiset katselmukset Ulmilan ja Kullaan seu rakuntain papistomirkataloissa. Sa malla on tuomiokapituli pyytänyt Turun ja Porin läänin kumernöSrin määräämään maanmiljelijä Juho Palin-Sunniemen Ulmilasta maan- miljelyksessä ja metsänhoidossa taita maksi ja kokeneeksi jäseneksi Siikai- sissa, Merikarmialla, Nakkilassa, Po markussa, Lumialla, Kiukaisissa jo Honkilahdella pidettämiä katselmuksia marten asetettamiin katselmuslauta kuntiin ja maanmiljelijä Juho Jaa kolan Porin maaseurakunnasta sama!- laiseksi jäseneksi Ulmilassa ja Kul- laalla pidettämiä katselmuksia marten asetettaviin katselmuslautakuntiin. — DhtiSjärjesttzkset. Senaatti on mihmistanut »Rauman puuteol lisuus o.-y:n — Raumo träirdustri ,-b:n" yhtiöjärjestyksen. — Wäkijuomai« kauppa Raumalla. Läänin kumer-iööri on R'.uman miinikauppa o.-y:n mizlituk- sen johdosta kumonnut Rauman mal- tuustou päätöksen, jolla kiellettiin mie dompien mäkijuomain ja oluen myynti Raumalla ensi kesäk. 1 p:stä kahdeksi muodeksi edelleen. Maistraatti oli myöskin asettunut maltuuston päätöstä Vastustamalle kannalle. -Eläkkeitä kausakoulunopet- tajille. Senaatti on myöntänyt 160 mkan elinkautiseläkkeen Parkanon kunnan kirkonkylän kansakoulun opet tajalle E. Honnilolle. — Poliisikonstaapelit. M- määräiseksi poliisikonstaapeliksi Kan kaanpään nimismiespiiriin tämän muoden ajaksi on ent. talokas I. W. Salmela määrätty. — Myöuuetty eläke. Senaatti on myöntänyt Kankaanpään hoito alueen metsänmartijalle Heikki Talmi- miidalle 100 mkan muotuisen eläk keen laskettuna miime muoden heinäk. 1 p.stä. — Tehdas mtztzttz pakkohuu tokaupalla. Loimaan poperiteh- dasosakeyhtiön paperitehdas ja muut laitokset Loimaan Hirmikosken kylässä myytiin tuorstaina pakkohuutokau palla. Korkeimman tarjouksen, 400,000 mk,, teki rakennusmestari A. I. Hind- ström Turusta. — U, A. — Maatilaukauppojo. Maan miljelijä Erkki Leppälä on myynyt omistamansa Rannikko-nimisen perin tötilan Mampulan pitäjän Hanhi- kosken kylässä maanmiljelijä Pau nulle, saman pitäjän Tamaren kyläs tä. Kauppahinta tuntematon. Was taanotto tapahtui heti. — U. A. — Tarttuva» luomataudi» lvastuStamiue». — Seuaatti autasut ohjeita. Turun ja Po> rin läänin kumernöörin kirjelmän joh dosta on senaatti päättänyt maan- miljelystoimituskunnan esittelyssä cn taa seuraamat ohjeet tarttuman luo mataudin mastustcmiseksi: Jos nautaeläin sairastuu tautiin, joka on tahi jonka epäillään oleman tarttumaa luomatautia, on siitä teh tämä ilmoitus sillä tamsin kuin sää detään tammik. 28 p. 1904 annetun asetuksen 6:nnessa pykälässä, joka si> sältää lisäsäännöksiä tarttumien koti eläintautien ehkäisemiseksi samana päi mänä annettuun arm. asetukseen. Sonni, jota ei käytetä yksistään omassa karjastosso, saa astua ainoas taan semmoisen lehmän, joka ei ole yhden muoden aikana luonut. Sem moisesta karjastosta, jossa tarttumaa luomatautia on, älköön sonnia las kettako laitumelle. Lehmää sellaisesta karjastosta, jossa tarttumaa luoma tautia esiintyy, älköön myytäkö muuta kuin Leurastettamoksi älköönkä myös- kään, ennenkuin emättimen muoto on kokonaan lakannut, mietäkö yleiselle laitumelle, markkinoille tahi näytte lyyn tahi pantako »vieraaseen talliin. Kuitenkin saa armokkaUa siitoseläi miä myydä nautakarjastoihin, joissa tarttumaa luomatautia esiintyy. Talli, missä tarttumaa luomatautia on il mestynyt, on puhdistettama ja ds-- insisioi-ama sekä sairaan eläimen kans sa yhteydessä olleita rehuja ja lantaa käsiteltämä niinkuin piirieläinlääkäri määrää. Muuten on tarttumaan luomatau- tiin nähden someltumilta kohdin nou datettavia mitä arm. asetuksessa 28 p:ltä tammikuuta 1904 tarttumien kotieläintautien ehkäisemiseksi on sää detty. Kokemäki. Kokemäen osuusmeijerin osuuskunnan marsinaises- sa kemätkokouksessa t. k. 16 p:nä osotti 10-kuukautisen toiminnan kertomus seuraamia tietoja: Osuuskuntaan oli sanottuna aikana liittynyt 43 uutta jäsentä, tehden kaik kiaan 313 ja lehmäluku 1651. — Maitoa oli tuotu 2,019,567 kg., siis lehmää kohden 1,223,2 kg. Keskirasm. 3,6» °/o. Meijeristä myytiin maitoa 10,753 :g. ja kermaa 1,350,7 kg. se!ä meijerimäelle palka'si 1,364 kg, mai toa ja kermaa 180,; kg Kuorittua maitoa saimat miejät 90V<> takaisin maitomäärästään ilmaiseksi. Osak kaille maksettiin maidosta kaikkiaan 198,119 mk. 14 p., tehden se maito- kilon kermaa kohden 9,»> p. Woita m?.lmistett',in kaitliaan 82,555,s kiloa 1,981,327 kilosta mai toa maatien 1 motkilo 24 kg maitoa. — Woin tarkastuksissa on Hcrgossa saatu keskim. 11 ,8 pist. sekä meijeri että malmistajat armokirjan ja 10 mk. palk.; Maasan näyttelyssä ensi- mäisistä palkinnoista I sekä Malion kunniop. hopeamaljan ja moin mal° mj st. kunniakirj. ja 25 mk.; Satak. meij. liiton ja Peurzn yht. pytty- näyttel. II palk. ja kmmiakirj., mal mistajat kunniakirj. ja 15 mk. Meijerin käyttökustannukset kuskien meijerimäen palkat y. m. tekemät sa notulta ajalta kaikkiaan 29,286 mk Meijerin kiinteimistön rakennusten armoa on kuoletettu 714 mk. 24 p, ia kaluston 3458 m?. 32 p. tehden edellisen armo 41,501: 80 ja jälki mäisen Smk. 42,334: 43. Moijerm toiminnassa osotti kaikki menestyksellisellä ja lupaamalta. Sekä uzuosikertomus kokonaisuudessaan, että tili tulee osakkaille esitettämäksi 20 p. maksamassa mihkosessa. Pellermo-lehteä on osakkaille tilattu ja jaettu 275 karp. Isännöitsijänä ja rahastonhoitajana toimii edelleen tilall. F. Wäylä ia muina johtok. jäseninä maist. A Saurio puheenjoht. lekä jäseninä ti- lell. K. Hillamaa, I. Kyläkoski ja torpp. F. Kalliola. Puolueoloissa tuntuu har kinta ja tosioloihin perustumat pää telmät saaman enemmän maltaa mie- lissä, mikäli asioihin ehditään symen- tyä. Tuulentupia mieläkin paljo kyllä rakennellaan. Mutta enemmän on selmenemässä se tosiasia, että yhteis kuntaelämän, kuten talouselämänkin kulkua ja »olojen parannuksia" mää räämät mähän muutkin moimat kuin maan kynän paperille piirtämät laki pykälät. Juuri näitä moimia mas- taan pirstoutumat lupausten mah dottomuudet lakipykäliksikin muodos tettuina ja n, s. »olojen parannuksen" sittenkin määräämät ne moimat jo lait, jotka kunkin sisäistä elämää hal litsemat. Jos nämät lait omat hy- miä, muodostumat olot sen mukaan paremmiksi, ja vämmastoin. »Sillä ei hymä puu taidi? huonoja hedelmiä kantaa, eikä mädänyt puu hymiä he delmiä". Mikäli tämä ymmärrys yk- silöissä, kansakunnan eri ajatusryh- missä ja puolueissa selmenee, sikäli moimat parannetut lakipykälätkin »pa rantaa oloja". Tämmöistä ymmär- rystä ilman ja ennen seuraa maan pettymyksiä ja uusia pettymyksiä uu distettujen kuvausten mehemyydeStä huolimatta. Näiden moimain ym märtäminen käy hitaasti, mutta se käy sittekin moittokulkuaan tehden samalla puolue-elämänkin ohdakkeisen maaperän hymiökin hedelmiä kerran lupaamaksi ja — kantamaksikin. Hen kimakuutussummia, 10,000 mk. ja 500 mk. mälisiä, on tämän muoden ajalla jo useille kuo linpesille Kokemäellä maksettu. Kun mielä kuulee sanottaman, mitä hyötyä on henkimakuutuksesta, niin moimat näiden kuolinpesäin lesket ja lavset mar- maan paremmin kuin mitkään muut sanoa, mitä hyötyä henkimakuutus tuo silloin, kun kuolema tempaa pois perheen turman. Kysyttäköön sentäh- den yhä enemmän, „mitä hyötyä on henkimakuutuksesta" ja siihen maStaa» mat yhä tihenemät tositapahtumat, kuten juuri mainitut. Suomalaisen Seuran om peluseura päätti miiime keskimiik- koni kokoontua seuraaman kerran wasta 2:n miikon kuluttua eli t. k. 30 p:nä. Kehoitetaan naisia saapu maan silloin jo klo 4 i,p. — Päätet tiin pitää myös iltama Pääsiäismaa> nantaina, johon hommataan mitä monipuolisin ohjelma. Siitä mainit tak?on jo puhe, esitelmS, spiritismin ihmeitä, näytelmä, soittoa, tanssia y. m. Kokemäen y. m. kuntien paloapuyhtiön muosikoko- uksessa t. k. 18 v. luettiin yhtiön miime muoden tili- ja muosikertomus. Tilintekijälle myönnettiin ti!i-mapaus. Ahtiön johtokuntaan kuuZuimat til> muonna, samoin kuin edelleenkin, esi. miehenä ja rahastonhoitajana W. Penttilä, maraesimiehenä I. Kylä- ioski ja muina jäseninä A. Kiwi, F. Wäylä ja I. Potila sekä marajäse- ninä K. Oittinen ja K. Aleni. Wa« kuutusarmo on tilimuoden ajalla li sääntynyt 1,669.300 markalla ollen sen lopulla 14536,310 mk.: ositus- summan mast^umct numerot oliivat 1,956,110 ja 17,856,390. Marat li- sääntyimät 16,626 marjalla 26 pen nillä ia olimat muoden l?pulla Smk. 114,573: 99. Suoritetuista palo- amuista 9871 markasta 30 rynnistä maksettiin Kokemäelle 7,546: 35. Huit tisiin 1,640:—, Kaumatsalle 369: 25, Ulmilaan 265: 70 ja Harjamaltaan 50 markkaa. Dhtiön tileistä sano tulta muodelta on tässä lehdessä ol lut ennemmin jo selostus. Tämän muoden muurisyynipäimät määrättiin kesäkuun 20, 2 d ja 22 päi- miksi. Dht on maroista myönnettiin omus- tuksia Huittisten Lauttakylän palo kunnalle 150 ja Suttilan palokunnalle 100 markkaa. Ruiskuja päitettiin ostaa: Kaumatsan Työtilään, Huit tisten Leppäkoskelle ja Ulmilan Uu- delle-Koimistolle kaksisylmtcriset sekä Kokemäen Korkiaojan maahan ja Sonnilan metsäkulmalle yksisylinteriset. Käräjät, joita varaillaan istu taan, kestämät 12 päimSä ia on mii- meinen istuntopäimä pääsiäisen keski- pyhänä. Kiikoi»e». Oriyhdistyksemme toimi täällä kil?a-ajot t. k. 7 p:nä, jolloin hyi>ä keli ja kaunis sää tarjosimat ajojen onnistumiselle niin tuiki tar peellista apuaan. Kilpailuun otti osaa 27 juoksijaa ja katsojiksi oli kerääntynyt noin tuhanteen nousema yleisö. Rata oli aiman ympyrän muotoinen, piirretty 159,/! metrin " teellä, mutta kun nuora, jolla mittaus toimitettiin, oli pmgoituksen kcutta menynyt, niin oli rata jälkeen päin toimitetun mittauksen mukaan 1,045 metriä. Palkintoina jaettiin kunniakirjoja ja rahaa ja saimat niitä seuraamat: Nuorempien sarjassa: I palk. F. Lehdon KiikoiMa J!ma Iinen, ennätys 2'6,^", II palk. A. Krekulan Kullaalta Woppu, 2'10", III palk. Karin Suodenniemeltä Into, 2 18,s", IV palk. K. Ialomaaran Lannasta Ela, 2°25. '-, V valk. Erkki Ylisen Leena, 2'20,^", VI valk. Runkan Lamiasta Wappu, 2 22, Manhempien sarjassa: I palk. W. Wanhakulwun Suoden niemeltä Wavsu, ennätys 4^17,-", tl palk. F, Listenmaan Kiikoisista Huima, samalaisella ennätyksellä kuin edellinenkin, mutta arpa ratkaisi Wa- vun eduksi. III palk. F. Menesmäen Mouhijärmeltä Jocnaanpoika 4'19", I V valk. Heinolahden Lamiasta Luru, 4'36palk. Erlki Ylisen Klaara, 440". Iltamassa, joka ajojen jälkeen pidettiin Menesmäessä, puhui opet taja E. Mehmas oriyhdistyksemme ensi maiheista, sen tarkoituksesta ia nitä suunnasta, johon se tahtoo hemosjalostustyössä pyrkiä. Mais teri A. Saurio puliui kilpa-ajojen tarkoituksesta ja merkityksestä beivos» rodun parantajina moimakkaiksi ja kestäunksi maanmiljelizstarkoituksiin, kosketellen laajasti myöskin nuorten hemosten järjellistä kasmatuSta ja huonojen oriiden waikutuks?sta he- nzosrotujen buononemiseen eri vaikka- kunnilla. Virkistämän maikutuksen .ättimät mieliin nämät yhdistyksen ensimäiset..hemospäimät". Kirkonkokouksessa on pää tetty kirkonkorjsuS lykätä 8 muotta eteenpäin, jonka jälkeen sitten aijotaan se perinpohjaisemmin laittaa. Korja usta marten onkin jo kustannusarmio suunniteltu noin 37,000 markaksi. — Tämä päätös ei kuitenkaan yleensä seurakuntalaisia tn^dytö. sillä niin pitkää lykkäystä ei se nnssäan tapa uksessa siedä, ja paikkaustyö. jota sitä ennen on ehdotettu tektämäksi. kulottaa korjausta marten kerättyjä maroja tarpeettomasti. Sanotusta päätöksestä kuuluukin tehtämän mali- tus. Tyrwää. S. Ns. L. hiihtokilpailut videttiin Tyrmäällä Rautameden jääl lä miime sunnuntaina t. k. 20 p:nä Liiton kiertämästä kilmestä. Kilpai luihin oli ilmoittaunut miesten sar jaan, 10 km. matkalla kolme seuraa, Tyrmään n. s. (yhdeksän edustajaa», Tyrmään Lopenkulman n. s. (5 edus tajaa) ja Keikyän n. s. (7 edustajaa). Kilmen kilpailussa moittimat Tyrmään n. s:n reippaat edustajat: Y. Taipale, aika 35 min. 18 sek.. W- Souko 36' 8" ja L. Pohjola 36' 19". Yhteinen aika 107 min. 45 sek., keskiaika 35' Lähinnä olimat Tyrmään Lopen- kulman n. s., joista kolmen parhaan,- man tulokset omat seuraamat: A. Mäkinen 35 m. 25 s., L. Mäkinen 36 m. 18 s. ja O. Holppi 38 m. 6 s. Yhteinen aika 109 m. 49 s., kes kiaika 36 m. 36 V - s. Keikvän hiih täjät saamuttimat tuloksiksi: F. Torpo 36 m. 35 s., L. Torpo 38 m. 24 s. ja S. Mäkelä 39 m. 45 s. Naisten sarjaan, 5 km. matkalla, ei ollut kilpailemassa kuin Tyrmään Lopenkulman n. s. 4 edustajaa. He saimat kilmen. Tulokset olimat seu raamat: Saima Törmä aika 27 m. 37 s., Aino Mäkinen, 29 m. 17 s. ja Anna Kotiranta 33 m. 48 s. Näiden yhteinen aika 90 m. 42 s., keskiaika 30 m. 14 s. Parhaan tuloksen saamuttajille ja ettiin miesten sarjassa 4 ja naisten sarjassa kaksi palkintoa. Edellisessä saimat seuraamat: I p. Y. Taipale T. n. s. 35 m. 18 s.. II A. Mäkinen T. L:kulman n. s. 35 m. 25 s., III W. Sauko T. n. s. 36 m. 8 s. ja IV L. Mäkinen T. L:kulman n. s. 36 m. 18 s. Naisista kaimat. I Sai ma Törmä 27 m. 37 s., II Aino Mäkinen 29 m. 17 s. Palkintotuomareina toimimat hrat W. W. Pakula, K. Teljo. Y. Jär- minen, K. Reku ja T. E. Soini. Kaunis ilma suosi kilpailuja. Ylei sön lukuisuus antoi tunnustuksen nuorten kisoille. Yökylmä teki jään komaksi. Lunta ei ollut. Hiihdon täytyi olla maan saumoilla tuuppi mista. Ei siis moinut ainakaan näin maalaisen silmillä erottaa, kutka ete- mämmän hiihtotekniikan omaamat. Tulokset olimat hymät, kun mielä ottaa huomioon, että hiihdettämästä matkasta osa oli estehnhtoa. Haus kan ja rehellisen maikutuksen herätti se, että kilpailut olimat hymin jär jestetty. Lipuilla oli osotettu lähtö paikka, matka ja päätepaikka, jonka ympäri oli kierrettämä. Kiitos M kilpailujen järjestäjille. Yleiset istutusMuiSt. Kolkon autioita kimikkomäkiä omat monin paikoin asuntojemme ympä ristöt. Luonnon kauneus ja maihte- lemaisuus, etupäässä metsä, on nii den tienomilta hakattu pois, tuottaen siten ihmistenkin asutusolot ikäman yksitoikkoisiksi. Ainoasta n autio talo tai torppa kolkkona ja ränsistyneen Näköisenä mäen laidassa törröttää, miimeinenkin puu ta? pensas on asunnon ympäriltä poistettu. Mutta maikka olomme omatkin ke hittyneet näin yksitoikkoisiksi, niin ne kuitenkin hymallä tahdolla ja mähällä työllä moitaisiin tehdä paljon haus kemmiksi. Yhtenä toimenpiteenä pyydän tässä esittää, että asuntojen ympäristöillä ja niiden läheistöillä rumettaisiin toi mittamaan muosittain ja mähän ker rallaan puitten ja pensaitten istutta mista. Nuorisoseurat esim. moisimat iehdä alotteen. Moitaisiin järjestää siten, että esim. ja tuleman kesäkuun päimä päätettäisiin kaikkialla aset taa yleiseksi istutuspäirväkfi. Nuo risoseurat moisimat silloin tehdä istu tuksia seuratalojenpa pihamaille ja portinpieliin. Ja yksityiset moisimat samoin tehdä kotonansa, oman ikku nan alla. Sit'ea kun me täien olem me saaneet monellaisilla istutuksilla somistettua sekä yleiset, että yksityiset asumukset, niin jonkun ajan kuluttua nuo ennen autiot asuntojen ympä ristöt muuttuisimat ikäänkuin luonnon haltiattarien asunnoiksi. Masta sil loin asukkaissa herää rakkautta luon toon. Ehdotan siis mieläkin, että järjes täisimme tuon kesäkuun 4 päimän kaikkialle yleiseksi metsänistutuspäi- mäksi. Silloin jokaisessa kodissa teh täköön monesti mainitsemiani puu- ja pensas-istutuksia. Ja toimittakoon silloin juhlatunnelman maltaannna. Luodessamme kotimme sekä niiden seudut hauskoiksi ja miellyttämiksi, joissa sitten jälkipolmetkin mieltymyk sellä asumat ja tekemät samaa luo mistyötä, tunnemme itsemme onnelli siksi Suomikodin asukkaiksi. Suotamaa olisi, että toisetkin sano malehdet ottaisimot tämän kehoituksen palstoilleen, Laikka muulla tamoin kehoittaisimat lukijakuntaansa liitiy- nään istutuspäimää juhlimaan. E K. I(0t>lW8!3 — ZVuokralautakuutie» pu- heeujohtajie» palkat. Sanoma lehdissä on ollut kysymyksiä, mikä on syynä siihen, ettei »vuokralautakuntien puheenjohtajille ole mielä määrätty valtion maroista palkkiota, kuten uuden maanvuokralain 65 tz säätää. U. Suometar on asianomaisesta senaatin toimituskunnosta saanut tietää, että palkkoja on mchdoton mielä määrälä, kun useimmat Vuok ralautakunnat eia?ät mielä ole muuta toimineet kuin malinreet puheenjoh tajan, eikä työn paljoutta niin ollen moi edeltäpäin suunnilleenkaan arwa- ta. Senaatista tulee hymissä ajoin lähetettämäksi kumernööreille kirjeet, joissa kumernöörejä kehoitetaan maa- timaan kunnilta, jonkun määräajan kuluessa, mahdollisesti ennen ensi joulukuuta, Vuokralautakuntien pu heenjohtajien palkoista ehdotukset, jotka kumernöörien sitten tulee oman lausuntonsa kera lähettää senaattiin, palkkojen lopullista määräämistä marten. — Os»«Ska«ppoje» kesk«s laiuarahaSto-osakeyhtiS on wuo- sikokouksessaan miime perjantai-iltana. Sen jälkeen kun oli mahmistettu tili päätös ja hallitukselle sekä hallintvl neumostolle myönnetty mastuuma paus, malittiin mäkinaisiksi jäseniksi yktiön hallintoneumostoon muosiksi 1911—1913 uudelleen eromuorossa olemat maisteri O. Hallstenin ja maanmiljelijä I. E. Anttilan ja ma- rajäseniksi tohtori Leo Ehmroothin sijaan, joka oli ilmoittanut halua mansa luopua toimesta, sekä maan miljelijä TuomaS Ukkolan sijaan kam reeri H. Bengelsdorsfin ja esittelijä- sihteeri Hj. Kahelinin. Kuluman muoden tilejä tarkasta maan malittiin kamreeri H, Bengels- dorff, maanmiljelijä A. Tauttu ja johtaja I. JänneS ja tilientarkasta jien maramiehikst maisteri I. A. Iha muotila sekä insinöörit Jalo Aalto nen ja E. A. Malm. — Uusi kirkkoherrakunta. Se naatti on suostunut Turun tuomio kapitulin esitykseen Askaisten kappeli seurakunnan erottamisesta Lemun emäseurakunnasta omaksi kirkkoherra kunnaksi. Uuteen kirkkoherrakuntaan kuuluu 1,231 henkeä. — Kristiina» «rk«riuwaa- liSsa miime sunnuntaina saimat ää niä: 1:llä maalisijalla ollut nuorsuo malaisten ehdokas E. Perttilä (oli hakenut mirkaa ruotsinkielisillä pape reilla) 103 Läntä, 2:lla maalisijalla ollut A, Maasalo 3 ääntä ja ruotsa laisen puolueen ehdokas 3:lla maali sijalla ollut Sundblod 142 ääntä. Kiekkoherran äänet annettiin Pert- tilälle. — Suuri maksuulakkautus Viipurissa. Tukkukauppaliike Os kari k Eero Roiha, omistaja Oskari Roiha, Miipurissa on lakkauttanut maksunsa. Marat ja melat nouse mat noin 2 milj. mkaan. Toimi nimellä lienee omaa pääomaa yli 300,000 mk. Mekselit nousemat 800,000 mkaan, kassakreditiimi muu tamiin satoihin tuhansiin. Suurim mat saamamiehet omat Pohjoismai den Osakepankki, Yhdyspankki, Suo men P,nkki, Kansallis-Osake-Pankki, Porin puumillatehdas o.-y., Tampereen merkatehdas o.-y. ynnä muut. Lähimpänä syynä maksunlak- kaulukseen lienee toiminimen liikesuh teet parikkalalaisen Sipi Ahokkaan huo- patehtaan kanssa, joka ennen on lak kauttanut maksunsa. — Senaatti on maltuuttanut met sähallituksen ostamaan 100,000 mkn hinnasta Pieksämäen pitäjässä oleman Meijerhos-nimisen maatilan maltiolle metsänmiljelystä marten. Tila on 1,645 ha suuruinen. — Yliopiston kirjaston menäläisen kirjallisuuden osaston hoitajan pal kan on senaatti päättänyt korottaa 5,500 mkan ja palkkion 1,000 mkaan. Asta päätettiin sitä paitsi julaista asetuskokoelmassa. — Senaatti on antanut metsähal litukselle luman kulumana muonna läämttäin myydä julkisella huutokau palla 2 608.426 sahatukkia ja 60,000 m hiomo- ja prosipuito. — Senaatti on päättänyt korkeim paan paikkaan alistaa, että Suomen Metsänhoitoyhdistykselle myönnettäi siin yleisistä maroista 11,000 mkn suuruinen määräraha täksi muodeksi — jos maltion marat sen sallimat. Metsänhoitoyhdistys oli anonut puheenaolemaa määrärahaa miideksi muodeksi. — Romaniemen suomalaiselle yh teiskoululle on senaatti myöntänyt 4 ,000 mkn muotuisen maltioamun 5 muodeksi kutakin luokkaa kohti, lukien syysk. 1 p:stä 1909. Koulussa on nykyään 3 luokkaa — Senaatti on antanut Kaskisten kaupungille luman 250,000 mkn lai nan ottamiseen. — Ankaran tuhkarokon muokn kou lulasten keskuudessa on t. k. 17 p:n aamusta alkaen täytynyt sulkea kaikki Kotkan kaupungin kansakoulut. Oikeistolaiset za A. A. Stotypin. Horjuuko pää«i»isteri» ase«a? Äskeisten kiimasten maltakunnan- neumoston istuntojen johdosta on duumapiireissä paljon puhuttu pää ministerin horjumasta asemasta. Jos moi uskoa huhuja, on P. A. Stoly- pin kiinnittänyt »piirien" huomiota maltakunnanneumoston Lomattoman hitaaseen lainsäädäntötyöhön ja sen järjestelmällisesti osottamaan hangoit- eluun maltakunnanduuman hyväksy miä lakiehdotuksia mastaan, maikkapa ne olisi hymäksytty sopusoinnussa hallituksen mielipiteen kanssa. Huo mautukseensa ei pääministeri ole kui- enkaan saanut mitään marmaa mas susta. Oikeistolaiset, pitäen sitä itselleen suotuisana merkkinä, omat entähden päättäneet ryhtyä ratkaise maan taistelun Stolypinia mastaan. Samaan suuntaan, niin kerrotaan, yöskentelee myöskin kreimi Witte, loka ei enää tunne olemansa lähet ään niin eristetty kuin ennen, maan onpa hän alkanut toimoa päästä «piirien" silmissä henkilöksi, joka an- aitsee huomiota. Tamarankuljetusmcroa koskeman akiehdotuksen käsittely maltakunnan- neumostossa oli hymin sopima tilai- uus ratkaiseman hyökkäyksen tekemi sen pääministeriä mastaan, koska oikeistolaiset tässä tapauksessa saat- toimat toimoa kannatusta suurelta osalta keskustaa. Ministeristön laki ehdotuksen hylkäämisen olisi heidän mielestään pitänyt osoittaa »piireille", ettei Stolypinillä ollut täyttä kanna- usta maltakunnanneumostossa. Siten olisi hänen jo muutenkin horjuma asemansa käynyt yhä armeluttamam- maksi. Saatuaan tietää häntä uhkaa masta maarasta, esiintyi pääminis teri sangen juhlallisesti lakiehdotuksen zuolustukseksi ja toipa hän mielä neumoston istuntoon kaikki ministerit, Kokomtsomia lukuunottamatt a, turma- akseen heidän äänillään lakiehdotuk- elle moiton. Ruskija MjedomoStin kirjeenmaih- tajan armelun mukaan olisi lakiehdo tuksen käsittely moinut johtaa aimon toiseen tulokseen, jollei wa>takunnan- neumoston puheenjohtaja olisi sekaan- nnut asiaan. Omasta alotteestaan ahi ulkoapäin tulleesta maikutukftsla oli näet Akimom kehottanut neumos ton jäseniä, joko yksityisiä tahi koko naisia jäsenryhmiä, äänestämään hal- ituksen lakiehdotuksen puolesia. Siten onkin selitettämissä se suuri äänten enemmistö, jolla lakiehdotus kaikille odottamatta tuli hymäksytyksi. Oikeistolaiset eimät kuitenkaan, kuten heidän duumassa olemat hengenheimo laisensa makuuttamat, aijo m^stedes- kään salata Vihamielisyyttään pää ministeriä mastaan. He aikomat näet mielä kerran ryhtyä ratkaisemaan taisteluun Stolypiniä mastaan, kun- han tulee käsiteltämäksi jokin peri aatteellista laatua olema lakiehdotus. Paljon puhetta on maltakunnan- duumassa herättänyt myöskin malta kunnanneumoston oikeusasioin malio- kunnan hylkäämä päätös lakiehdotuk sesta, joka koskee ehdollisia tuomioita. Tämä päätös ei ole enää mikään »lainsäädännöllinen tulppa", armelee kirjeenmaihtaja, ^maan on sen tarkoi tuksena tehdä lopullinen" tili kaikkien mapausliikkeen maikutuksesta synty neiden lakiehdotusten kanssa, koska oikeusministeri ehdollisia tuomioita koskemaa lakiehdotusta toistamiseen ei duumalle jätä. Ei ole siis ihme, jos oikeistolaiset nykyään toimomat paljon maltakunnanneumostosta, eikä Purishkemitshkaon aiheettomasti liene niin usein miime aikoina toistanut maltakunnanduuman istunnoissa sa noja: »On olemassa maltakunnan- neumosto", armelee kirjeeumaihtoja lopuksi. Duuma» tähsi-iStuuto mavlisk. IS p:»ä. Ruhtinas Molkorsky ilmoittaa, että Homjakomilta on saapunut kirje. mis'ä tämä ilmoittaa eroamansa duu man puheenjohtajan toimesta sekä ehdottaa että uuden puheenjohtajan maali toimitettaisiin täysi-istunnossa maanantai-iltana. Tämän jälkeen ryhdytään tarkas- tamaan kansanmalistusministeriön ku- lunkiarmiota. Useat masemmistolais- )uhujat ja sosialidemokraatit tekemät ankaroita hyökkäyksiä hallitusta mas saan. Purishkemitsh koittaa mastus- na raaoilla puheillaan, mutta estä- mät hänet puhumasta masemmisto- aiset ja sosialidemokraatit äänekkäillä mastalausehuudoilla. Juukko mastustuspuoluelaisia läh- tee istun iosalista. Purishkemitsh koittaa taos jatkaa puhettaan, mutta ei onnistu nytkään lausumaan muuta kuin muutamia haukkumasanoja, joihin taaL huude taan mastalauseita. Duuma päättää nyt karkottaa usei ta duuman jäsenistä eri ajoiksi istun noista. Suuren melun jälkeen hymäZsyttiin äänestyksellä kulunkiarmiomaliokun- nan ehdotus ja istunto päätettiin. Syy puheesjohtaja» eroou. on hänen kirjeenmaihtonsa pääminis terin kanssa sen johdosta, että duu ma miime istunnossaan äänesti olet tamaksi mäliajan, maikka kansanma- listusministeri on pyytänyt puheen- muoron. Tieio erohakemuksesta on lähetetty Keisarille Tsarstoje Seloon. Torstaina oli lokakuulaisten johto- miehillä Taurian palatsissa kokous, jossa keskusteltiin Homjakomin erosta Neumottelun tulokset pidetään salas sa, mutta huhujen mukaan asetettiin puheenjohtajaehdokkaaksi Shidloivsti ja von A>>rep. Nom. Mremja pahottelee Homja komin eroa sanoen st ken syyksi oi keistolaisten ajometsästyksen sekä Va semmiston h aliveksiwc>n käyttö »tuuli sen kolmatta duumaa ket,taan. Kreika» armeijan uudiSta- mi«e». Ateena maalisk. 20 pniä, Sanoma'ehdet omat juluis?eet upseerin allekirjoittaman ja sotaminis terille jättämän maatimuksen. joSla he uudestaan maotimat armeijan uu distamista. — 208 — Iiostteel<->i. tuunu' ia sisar ja m'^r.st iÄ2r> »nuuskia ists. sai ^olin spumielieri psilcaa (^zirn karron 'in tilall?, joks oli suurempi ja paren-.massa kun- nozsa Icuin I.oiti Luctlanllerie. Kit Xenac^I/, julca aina lcatsoi elsaiää valoiselta puolen, täytti nurkuinatta telitäviääa lcolco talvea eikä suinkaan pelännyt t/ötä. ?Iäoen emäntänsä otti känet pois koulusta. Z^^ksi käa sanoi sen, että Xit oli pai- veluksessa ja 5iis tuli känen telillä t^ötä, mutta oikea na s>^nä oli se, että Kit tavattomaa nopeasti oppi kaikki, joten erotus Iiänen ja rouva Nac Valterin omam poikain välillä siinä sultteessä selvästi pisti sil miin. Xit vaiclellään jättikin koulua. Kului jonkun aikaa, eanenkuia Xit tapasi uu6en apumieliea <^airnllarro^v'ista. 1°älnä tuli eräänä päivä- nä L:t ^olin.ia pajaan tuomaan auraa, joka oli paran nettava ja Kit oli juuri tuomassa sinne auraaterää tuottavaksi. Kaikissa skotlantilaisissa k) Iissä on paja /leisenä kokouspaikkana. Linne ei aina saa tulla kuka k)?väosä ja sattuu toisinaan että joltakin Iienkilöltä kokonaan kielletään sianepääsö. Kullakin on siellä oma paikkaosa. NMäri ei saa asettua puusepän paikalle x^tä väkää kuin puuseppä saa istuutua vankalle alasimelle, mikin seppä it-!e istuutuu, kun känellä sattuu olemaan aikaa. säällä keskustellaan kaikesta, läkimmäisen luon teesta ja elintavoista ja toimista tuolla skotlantilaiselle talonpojalle omituisella tavalla. Hän vaan sotaa kie- noja viittauksia, sanomatta selvin sanoin mietteensä. »Xas k^vää päivää, poikaseni.» sanoi seppä, ^.nclro l. utckeon, »tulet I^oik Lpellanc1erie'sta. kiliten tulet toimeen emäntäsi kanssa? H/vin, sanot? Litteä si- vun kanssasi on kelppo sopia. Likö sinulla ole kalua — 205 — -)V'lus, rouva Valter,» saiio! liä-,. claanpa näkclä kuka voittaa I» Kit k)Ilä voitti. 5illä kerta toi.^en.^u jvlk^en , !> olki-iäkki kumossa. Kun l.än väin niiclikuvitukxi.^.^^an oli voittanut rouva klac Valteria, tunsi kän it^>.nsä niin t^t^väiscksi, ettei enää ollenkaan tuntecmt korva puustia, jonka naveton ovella oli saanut. »^.ntaakan rouva Nac Valter minulle auiakin ruuan ja asunnon!» sanoi Kit reippaasti. laas meni enkeli humalan ilmoittsiNÄan että Kit oli antanut vikolliselleen anteeksi. Kit meni n^t kyökkiin suurukselle. »Ulos ovesta! Aliten uskallat nä^ttä)t)ä täällä?» kuusi rouva Nac Valter näkyessään känet. m,e- lelläsi mennä kouluun, säällä et saa mitään tänään.» Ivalon kolme lasta istuivat s^66en puuroa ja mai- toa. Lianlika kärisi tulella. 3e tuoksui niin kyvältä, mutta ei Kit sitä ajatellut. Hän tiesi k^llä, että sel laiset kerkut eivät olleet käntä varten. Vktä k>v>n olisi kän saattanut ajatella voivansa kä) ciä tärickipai- 6assa, tulla tilanomistajaksi, kuin saavansa kaulikaa aanuaiseksi. Alutta koski kipeästi, kun Kän n>t ei saisi puuroa. Hän tiesi kvllä että oli turka koettaa rouva klac Valter ilta mitään. Hän meni sentälicien ulos ja alkoi kävellä edestakaisin lumessa. I län kuuli astioiden kalinan, kun lapset R.ol), /ock ja ^lev sie ^lac Valter olivat laanneet syömästä ja Ue/sie korjasi as tiat p<i^clältä ja vei ne kyökkiin pestäviksi. lVlevsie oli n^t neljäntoistavuoden vanka ja Kit ia li^vä y s tävä. ^ock ja lvob taas kilvan kantelivat Kit'u.tä ko- tona ja kyläkoulussa. »Kit Kennecl/, senkin vesa, tule pesemään astiat ennenkuin isäntäsi lukee rukouksen,» kuusi rouvu d/Iac lLit -!