I-suvs ntains tielmikuun 13 o:nZ MlmnMMmS. kvposssi-sn liv. ?. j(:n talolla Lunauataio^ t. k. 20 p:nä klo 8i p. VermlzMmet. I^:iiilull j» t»nssmsek»iii«!i väyt. ö:ss» ^avAstlm^s», kirj. i-'. I»»d>gi-eo. I>ädk>wmill okji lmiss». 8^7^IiUkiI^ ki:o 20 — l«>9 Käytetyttä koneita ja kalustoja kaikenlaatuisia ostatte ja myytte ctuisammi» meidän Välitykset- lämme. Hintaluettelotta pyydettäisfä. Meljekset FriiS. Kokkola—Aköpihlaja. Pillllill kysymykfiii. I. «uuualliset työwäeuwalio- kuuuat. Sen johdosta, että kaupunginmal tuuSto on m. m. ottanut kästteltä lväkseen työttömyysamuStusrahaston ja kunallisen työnmälitystoimiston perustamisen paikkakunnalle, lienee paikallaan ottaa keskustelun alaiseksi kysymys työolojen ohjesääntöisestä järjestämisestä kaupungissamme, nim työVZenwaliokunnan perustamisesta. Kun tämä erikoiskysymys epäilemättä ansaitsee kunnallismiesten lähempää huomiota, koetamme seuraamassa, perusteeksi mahdollisille suunnite!- mille, kaikessa lyhykäisyydessään tehdä selkoa kunnallisten työmäenmaliokun tain synnystä ja merkityksestä ulko mailla. Makiintuneimpia omat kunnalliset työmäenmaliokunnat Saksassa,Vaikka sieläkin on toistaiseksi »verrattain mähän tällaisia Valiokuntia teknilli sissä laitoksissa ja on niillä ollut Verrattain Vähäinen merkiiyS. Hein rich Kochin erikoistutkimuksesta työ- wäenwaliokunnista, „ Ar b eiteraas- schuSse" «1907), käy selmille, että työ- mäenmalio kuntia on olemassa, paitsi yksityisissä yrityksissä, muutamissa Valtion teollisuusyrityksissä. W :na 1907 toimitetun tiedustelun mukaan oli kunnallisia työiväenmaliokuniia jo syntynyt 9 kaupungissa ja seuraama na muonna nousi niitten luku jo 13. Kochin tiedossa on V.lta 1907 20 kaupunkia, joissa oli enemmän tai Vähemmän kehittyneitä työmäenma liokuntia. Lukumäärä ei tosin ole suuri, mutta kuulumat tähän lukuun toiselta puolen maan suurimmat ja teollisuuteen nähden tärkeimmät kau> pungit, kuten esim.: Mannheim, Fcank sart am Main, Stuttgart, Munchen, Mainz, Leipzig, Karlsruhe, Cinstatt, DreSden, Köln, Berlin, Dusseldors, Psorsheim, MagdMrg, MeiSbzden, Fiirch, Charlottenburg, Nur :>bsrg, Augsburg ja Breslau. Aikakaus lehti ..Kommunale Praris" miime muoden n :ssa 25 olleen tiedon mu kaan on nykyään 59 Saksan kaupun gissa olemissa määräyksiä työ mäen Valiokunnista. Tämä suuri lisään nys on merkille pantawa, sillä se osottaa, että niistä ariveluista huoli matta, joita on lausuttu näitten wa- liokuntain merkityksestä, ne omat kui> tenkin Vähitellen saaneet yhä suu- rempaa jalansijaa. Mitä erikoisesti Saksan kunnalli- siin työwäenwaliokuntiin tulee, on ollut Vaikeata saada selkoa niiden merkityksestä, koska mitä erilaisimmat näkökohdat omat Vaikuttaneet niitten kokoonpanoon ja toimialan määrää miseen. Useissa kaupungeissa nim. edustaa kaikkia työmiehiä y'si Valio kunto, sen sijaan toisissa taas owat erikoiset Valiokunnat eri työpaikkoja marten tai taas muutamia Varten yhteinen Valiokunta. Muutamissa Porin kirje. 7. Miestä myöten. - Kannemis kaali Schqbergsoni» puuhat. Maalipetosten johdosta, — Ko meilemiSta. Nimilaillisuuden suurisuiset ritarit, ..perustuslailliset", omat lukematko mia kertoja näyttäneet, että miestä myöten he „laillisuuS"»waatimuksiaLN somelluttaivat. Jos „perustuslailla siin" lukeutuwa Virkamies, korkeassa tai alhaisessa Virassa olema, „alis tuu", ..taipuu", ..matelee", niin häntä ei syytetä »laittomuudesta", ei Vaa dita Virasta eroamaan, ei julisteta kunniattomaksi eikä kelpaamattomaksi maata palmelemaan. Ei häneltä myöskään »perustuslaillisuuden" ni messä Vaadita, että hänen tulisi Voi da eStää keisarikunnan taholta meitä kohtaan harjoitetun mielimallan to teuttamisen. Ei. mistään sellaisesta ei edeS kaukaisinta puhetta pidetä. ..Perustuslaillisiin" kuuluma Virka mies on koskematon ja hänellä on täysi oikeus ..alistua" ja »madella" ja kulkea siitä huolimatta »perustus- laillisuuden" sädekehä päässään ja haukkua ..alistumisesta" toista. Mutta, olipa milloin hymänsä ky symys Virkamiehestä, joka ei lukeudu ..perustuslaillisiin", niin, auta armias, jos »alistumisen" marjokaan häneen lankee. Mlkä rummutus ja melu silloin käykään kautta ..suurperustuS- kaupungeissa woiwat kuitenkin eri Valiokunnat kokoontua yhteiseen istun toon. Maitokuntain tehtäivänä on käsi- teliä ehdotuksia, toimomuksia ja Vali tuksia, jotka koskemat kaikkia Valio kunnan alueeseen kuulumia määrätyn työpaikan tai työläiSryhmcln työmie hiä, (ei sellaisia, jotka koskemat yksi tyisiä työmiehiä), sekä sitten joko rat. kaista ne tai lausuntonsa ohella lä hettää työpaikan johtokunnalle tai kunnan Virastoon. Myöskin Vaadi taan maliokunnan lausuntoa kunnal- lisissä työmäenkysymyksissä ja medo- taan heidän apuunsa elinkeinolain lzev ^bsordnung) tai kunnallisen työ- järjestyksen määräyksiä toimeenpan taessa. Maliokunnan kokoonpano maihtelee eri kaupungeissa. Malittuja jäseniä, s. o. työmäen edustajia, on 3—7, joitten lisäksi muutamissa kaupun geissa tulee joko pakollisesti tai ehdol lisesti kaupungin tai asianomaisten teknillisten laitosten hallinnon edus tajia. Puheenjohtajansa malitsee ma. liokunta useimmiten itse, muutamissa paikoissa taas kaupungin Valtuusto. Dresdenissä ja Berlinissä johtamat työwäenwaliokunnissa puhetta kun nallisten laitosten päälliköt. Vaalioikeus on eräissä paikoin, kuten esim. Stuttgartissa ja Cann- statt'issa ainoastaan Vakinaisesti kun nassa toimimilla työmiehillä; toisin paikoin taas Vaaditaan, eitä Valitsija on ollut kaupungin palmelukseSss määrätyn ajan, joka Vaihtelee kol mesta kuukaudesta kolmeen Vuoteen. Kaikessa tapauksessa on Vaalioikeuden ehtona täysi-ikäisyys. Useissa kau pungeissa owat Vaalikelpoisia aino astaan 30 ikämuotta täyttäneet. Ber linissä ja LudmigShaseniSsa Vaadi taan ainoastaan 23 Vuoden ikä, jotamastoin muutamissa kaupungeissa owat Vaalikelpoisia kaikki Vakinaiset työmiehet. Sitäpai.si on Vaalikel poisuuden ehtona määrätty palmelus- aika, joka Vaihtelee yhdestä kuuden Vuoteen. Maitokuntain toiminnan merkitys riippuu suurissa määrin siitä, möä- rääroätkö työnjohtajat tai hallinto- Viranomaiset niitten kokoonkutsumisen wai ei. Missä Valiokunnan kokoon kutsuminen riippuu päällystön mieli- mallasto, siellä on sen toiminta alusta saakka lamaantunut ja sen merkilys mitätön. Useimmissa malio- kuntain säännöissä onkin sen tähden määräys, että Valiokunta saa ajoit taisten säännöllisten kokoustensa li säksi kokoontua joko hallinnon tai määrätyn luwun Valiokunnan jäse- ni»!ä si!ä lvaatieZsa. Asianomaisten taholta ei ole olemassa lausuntoja siitä, omatko toiselta puolen työmiehet ja toiselta puolen kaupunginhallinto- Viranomaiset olleet tyytymäisiä '.valio kuntain toimintaan. Sen :verr..n on kuitenkin yhteiskunnallisia kysymyksiä harrastamalta porwaritaholia kat sottu moitairan tcdeta, että suotui- sempia tuloksia on saamutettu niissä kaupungeissa, joissa on asetuttu wa- paamielisemmälle kannalle mal-.oiun- !a'm ohjesääntöjä laadittaessa kuin ni.ssä, joissa Valiokuntiin toimin taa on rajziie<t!i ja ehkäisty mir^a- Valtaisilla määräisillä. Muuten käymät työmäenmaliokun- nista annetut lausunnot eri suuntiin. Bremenin ammattientarkastaja lausuu w. 1899 Vuosikertomuksessaan, että suhteellisesti itsenäisillä, säännöllisesti kokouksiaan pitämillä työwäenwalio- kunnilla möisi olla suuri merkitys, mutta että Valiokunnat omat enim mäkseen olleet asuttomia laitoksia, jotka oivat olemassa ainoastaan pa perilla. Hän.ea mielestään tyZp.v.k- koM pääiliköden ja johtokunnan jä senten läsnäolo maliokunnan koko uksissa, heidän mieskohtainen seurus telunsa ja mielipiteidea Vaihto työ miesten edustajain kanssa olisi omi aan paremmin kuin mikään muu ehkäsemään uhkaamien riitaisuulsien laillisen" koplan patumanhoillisista ruotsinmielisistä sosialidemokraatteihin astu Miten mimahdusrikkac.Sti nii den sanomalehdet silloin maalaamat kaan mainitun Virkamiehen kunniat, lomaksi matelijaksi ja isänmaan ka- maltajakst! Hänet julistetaan ikuisiksi ajoiksi kelpaamattomaksi maan palrve luiseen. Hänelle tuskin uskottaisiin honnoikeuden Vahtimestarinkaan paik> kaa. Niin ihmeteltämän suuri ero on alistumisella ja alistumisella, jos on kysymys »perustuslaillisen" ja ei- »perustuSlaillisen" samcllaisesta me nettelystä. En ole Voinut olla ylläolemaa lau sumatta ajatellessani, miten erilaista Vaatimuksia »laillisuuden" ritarit asettawat, esim., toiselle ministeri- Valtiosihteerin Viranhoitajalle kuin toiselle. Muistetaan Vielä Varsin hymin, miten edellisinä routanmosina silloi selta ministerirvaltiosihteeriltä maa- Uttiin, että hänen kaikin mokomin piti estää Venäläisten hankkeet maa tamme kohtaan. Kun hän luonnolli sestikaan ei sitä moinut tehdä, julis tettiin hän inh ottamaksi kätyriksi ja kunniattomaksi maansa kamaltajaksi. Mutta entä nyt? Maaditaanko nytkin ministerimcltiosihteeriä estä mään maatamme kohtaan suunnatut skut? Tai julistetaanko hänen »vi akseen laittomat määräykset za Valti olliset onnettomuutemme? Eikä. Ministerimaltiosihteeri istuu koreasti Pietarissa ja lähettää sieltä kärjistymistä. Myöskin A. Doma- schke lausuu teoksessaan »Kunnallis- politiikan tehtämistä" mielipiteenään, että asianomaisten laitosten hallin non tulee, ohjesäännön mukaisesti Valitsemalla osan työaiäenmaliokun- tain jäsenistä, marmentaa itselleen tai edustajilleen sija ja ääni malio- klmnassa; jokaisessa kokouksessa tulisi työlaitoksen edustajan olla saapumilla tarpeellisten selitysten antamista mar ten. Näitä mielipiteitä arivostelce joten kin ankarasti rewisionisti, tri H. Lin deman teoksessaan »Arbeiterpolitik und Virtschastspslege in derdeutschen Städtevsmaltung". Hän huomaut taa, että aina kun on kysymyksessä työmiesten taholta tehty Valitus, panee esimiesten läsnäolo siteet lau- suntomavaudelle. On oikein, että eri asioita käsiteltäessä kuullaan sekä työmiehiä että työnantajia. Mutta siitä ei tarmitse seurata, että Vali tuksen sanamuotoa ja perusteluita käsiteltäessä työnjohtajankin tulee olla saapumilla. JoS kerran työ- wäenwal:okuntain kautta tahdotaan Valmistaa työmiehillekin »vaikutus- maltaa liikkeen johtoon, on enstmäi- senä ja tärkeimpänä edelly yksenä olema Valiokuntain täydellinen itse- näisyys, mapaa ja esteetön neumotte- lu. Tätä tarkoitusta marten on Välttämätöntä, etteimät esimiehet ota osaa asiain käsittelyyn, jotta sen kautta suojeltaisiin maliokunnan jäse net jälkirettelöilrä. Magdeburg'iSsa onkin koetettu suojella Valiokuntain itsenäisyyttä säätämällä, ettei Valio kunnan jäsentä saa sanoa irti kau pungin työstä ilman maistraatin suostumusta. Lindeman on kuiten kin sitä mieltä, eitä kunnalliset työ- mLenmaliskunnat eimät woi yleensä saawuttaa suhteessaan työnantajiin sellaista itsenäisyyttä, mikä olisi tar peen työmiesten etujen ja oikeuksien tehokasta Valmomista marten. Sen tähden tulisi Valiokuntain toimintaa tässä suhteessa ammattijärjestöjen täydentää. Kaikista puutteellisuuksistaan huo limatta on m. m. tri L. Erhnroth Suomen taloudellisen yhdstyksen julkaisuun kirjoittamassaan esityksessä asettunut kannattamaan tällaisten työ-räenmaliokuntain perustamista Suomessakin. Muun ohessa lousuu hän seur^amasti: „O:l olettama huo- mioon se painama syy, että maltion ja kuntain työssä on syyt työnseisa uksiin mikäli mahdollista saataiva poistetuksi, koska yhteiskunnan kalleim mat edut moimat muutoin joutua maarazn. Moitanee otaksua, että tarkoituksenmukaisesti järjestetty t y ö> Väenedustajisto mc-llion teol lisuus- jl k^lkulaitsslcutoksissa sekä kunnallisissa töissä tätä tarkoittamien muitten toimenpiteitten yhteydessä olisi osottautuiva tehokkaaksi keinoksi työrauhan Varmentamiseen". Lyhyesti sanoen olemme yllä ole man johdosta tulleet seuraajaan lop» piUulotseen. Kunnalliset työwäenma'io!unnat owat, saarvultamatta erikoista merki- tystä ja huolimatta nnlä m-zstaan tehdyislS muistu'u?si?'.>7, w'ume wuo- sitijmmencllä leminucet yhä lasjem- mulle. Sosialidemokraattien taholla on niistä koetettu saada pelkkiä edus tajistoja työVäen etujen ojamiseksi, l mutta asiaa harrastamissa pornaril-! lisissä piireissä on niistä tahdottu saada Välittämä laitos työtä anta man kunnan jz työntekijäin kesken. Muitten samaan suuntaan tähtää- wien kysymysten ohella olisi mieles tämme myös tämä tämäntin paikka kunnan kunnalliselämässä niin tärkeä kysymys hstimiten räikaistama. Mi! Msiz. !j!Iini«terineumo« o on käsitellyt 11 Suomea koskemaa asiaa yhtyen kaikissa kenraalikumev nöörin lausuntoon. Sotilasapumaksujen suoritus. Erä? asia, joko lienee yhteydessä sotilasmenoja Varten tältä Vuodelta Vaadittujen miljoonien suoritustaman kanssa, on miime torstaina ollut kä> siteltämänä senaatin talousosaston is- tunnossa, mutta emme ole tilaisuu dessa siitä Vielä lähempiä tietoja an tamaan. — U. S. — S»lome« ra»«ikoa „wal-! tvoutaa" on talmikuukausilsi komen-j netcv, kertomat P-etarin lehdet. Pit-! kin koko rannikkoa pidetään tarkoin' silmällä, ettei a!eita eikä salakuljetus- tamaroita pääse maahan. toisen perustuslakeihimme someltu- mattoman määräyksen toisensa pe- rästä, mutta hänen »laillisuuden" harrastustaan ei kukaan edes epäile, mielä Vähemmin häntä mistään syy- te tään. Mikä »perustuslaillisten" suuren suun nyt tukkii? Sen tekee fe, että nykyinen minis terimaltiosihteeri, herra Langhoff, lu keutuu ruotsinmielisiin ja sen kautta jo itsestään on «perustuslaillinen". Ja »perustuslaillinen" on aina hy- wä, ja aina oikeassa ja siten ylä puolella kaikkien epäilysten ja moit teiden. Sellaisen käsityksen juurruttamiseksi on koko suurperustuSlaillinen kopla kuluneet kymmenen Viimeistä muotta lakkaamatta työskennellyt. Se on siinä myöskin täysin onnis tunut. Siksi ei kukaan »perustus laillinen", ei missään tapauksessa, maadi »perustuslaillisiin" lukeutu matta Virkamieheltä mitään eikä syytä häntä mistään. Kumaamana esimerkkinä siitä rai- wosta, jolla »perustuslailliset" suo- menmielisiä Virkamiehiä mainoomat ja koettamat härväistä, on heidän nostamansa oikeusjuttu postihallituk- sen päätirehtööriä, herra Jamalaista mastaen. Kuten muistetaan aiheutui tämä juttu sen johdosta, että postihallitus- talon Minniltä löydettiin joitakin pi dätettyjä ulkomaalaisten arpajaishui- — Suome» hallit»Stvirastot ja ulkomaiset koko«S- y. m. tilaisuudet. — Uufi asetus. Se naatti on päättänyt asetuskokoe?maS'a julaista arm. mahmistetut uudet mää räykset edustajien lähettämisestä Suo men hallitusVirastojen puolesta ulko maisiin kongresseihin, konserenSseihin, kokouksiin, näyttelyihin ja muihin kansainvälisiin juhlatilaisuuksiin ja kokouksiin sekä että tähän 5sti Voi massa olleet määräykset osiosta ku motaan. — Turuu hoivioikeus. Aus- kultanteiksi Turun howioikeu!een otet tiin keskimiikkona fil. maisteri ja lakit, kand. N. A. Mannila sekä lakit, yli oppilaat R. S. Angermo, E. I. Ahla ja E. A. Kauppila, sekä tors taina tullikamarin ylimääräisen kirju- rin I. S. V Löfmanin, lakit yliop pilaat V. ja H. Tanlerin. — Mallasjuomat» kuljetus rautateillä. — Rautatiehalli tuksen lausunto. Senaatti on Vaatinut rautatiehallitukselta lausun toa Raittiuden 'Mamien ennen ker rotun anomuksen johdosta, että mu nien ja tislattujen Väkijuomien kulje tusta maltionrautateillä koskemst kieltomääräykset ensi tilassa ulotettai siin myöskin mäkemiä mallasjuomia koskemiksi. Rautatiehallitus on maaditussa lausunnossaan maininnut, että kun rautatiehallitus Raittiudzn Ustämien ennen tekemien anomusten johdosta, että alkoholipitoisten juomien kuljetus maltivn rautateillä kellettäisiin, ei ole lausunnoissaan esittämistään syisiä katsor.ut moimansa puoltaa sanottuja anomuksia, rautatiehallitus ei nytkään samoista syistä katso monoansa nyt tehtyä anomusta puoltaa. Nhdistykfiä kosketoa lain- säädäutö. Ktzstzvtys »väliai kaisista hallinnollisista sääu- uökfistä. Senaatti on ivaiiokun- !a m, j?hon kuulumat senaattorit Mar kan?, Saarikoski ja Kraaiz, lykarnyt määräyksen maiiaik isen hallinnollista tietä sääd.ttämän. yhdistyksien ja seu rojen mud?Stamis!a koskeman asc!uk- sen antan-.jscsta. ^ Maltio» rakeuuusteu kor jaukset v. IÄ1V. Vt. s. raha- asiainmaliokuntaan on senaatti keskuu dessaan lykännyt Valmisteltavaksi yleisten rakennusten ylihallituksen esi tyksen yhteensä 229,411 mkan 28 pm myöntämisestä korjaustöihin, jotka m. 1910 omat toimitettamat kirkolli?- asiaintoimituskunnan maikutusalcan kuulumissa maltion rakennuksissa ja muinaislinnoissa. — Lääkiutähallitus. Senaatti on hylännyt lääkintöhallituksen esityö sen, että sonolun hallituksen apteekki- ja eläirlääkintäasiain aseSsorinioirat muodostettaisiin lääkintäneumoksen Miroiksi. jauskirjeitä. Tämän ruotsinmieliset katsoimat riittämän aiheeksi nostaa hämäistySjuttu päätirehtööri J?ma l-ista Vastaan. Erikoisesti omat tässä puuhassa surullisen kmiluisasti kunnostautuneet kaupunginmiskaali Albrecht ja honnoikeuden kannemis- kaali Schybergson. Stäiden herrain ponnistusten mukaisesti tuomiisi Tu run homioikeuS päätirehtööri Juma laisen Vankeuteen, l!» Sitä ei nyt oikeastaan pitäisi lum» mastclla, kun tietää, minkälainen suur- kogaalihenki Vallitsee mainitun homi- oikeuden jäsenten enemmistön keskuu dessa. Päätöksestä on päätirehtööri Ia- ' malainen luonnollisestikin Valittanut ' senaattiin. ! Mutta kannewiskaali Schybergson j on myös malittanut senaattiin. Hä nen mielestään HomioikeuS ei Vielä ole riittämästi kunnostautunut. Herra Schybergson ei saata tyytyä Van keusrangaistuksen tuomitsemiseen, hän tahtoo, että herrä Jamalainen erotet taisiin mirastaan.s!) Ii sen hän nyt pyytää senaatin tekemään. Niinpä niin. Mirasta erottaisimat herra Schybergson ja kumppanit jok'ikisen suomenmielisen Virkamiehen, joS maan kälvisi laatuun. Heidän mieleStäänhan ei kerta kaikkiaan saisi olla muita kuin ruotsinmielis-„peruS- tuSlaillisia" mirkamiehiä, tai we- näläis-ruotsinmielisiä tai, maikkapa puhtaita Venäläisiäkin ennemmin kuin suomenmielisiä. KannemiSkaali Schybergsonin puu- KmiPNNgillllillllllNStol! kokous oli torStai-iltana, jolloin käsiteltiin ja päätettiin seuraamista asioista- Pöytäkirja» tarkastajiksi w<-Iit tiin hrat W. Muorisalo ja Hj. Id man. Walioku«ta Reposaaren k>,sy- mykfiä Marten. Reposaarta lo-ke- mien kysymysten, maltuustolle na'. mistä Varten päätettiin asettaa 7- henkinen Valiokunta, joh?n jäseniksi malmistusmaliokunnan ihdotuksen mu- kaisesti matittiin isännöitsijä A. Haegg- ström, tullipäällysmies K. B-rgman^ kauppiaat R. Wahlroos ja R. Saine, lri O. A. Hornborg, työmies I. Kos kinen ja kapteeni A. Goindell. Sitä paitsi saa Reposaaren saismokapteem I. E. Grönblom itseoikeutettuna ottaa neuVotteleivana jäsenenä osaa maiio- kunnan istunnoihin. Wali?kunta on päätösivaltainen, joS mä h in! ään miisi jäsentä on saapumilla. Komitean sih teerin palkkio määrättiin korkein: aan 100 mkaksi. Päätäs tarkistettiin heti. Työttvmyysattmstusrahasto. Hra M. Latman esitys työttömyy?anws- tusrahaston pcrustamises!.': cftoa pohtimaan asetetun Valiokunnin eh dotus työivälitystoimiston perustami sesta ksupunkiin lähetettiin mäkijuo- mawoittoDarojen jakomaliokuntaan. Samalla päätti maltuusto, äänestyk sen jälkeen, lähettää heti henkilön tut kimaan, millä tawalla kysymyksen- alainen rahasto ja toimisto cn iär- jestetty Tampereella, M.v.sassa ja Oulussa. Ulosottoapulaisen Ä. E. Lind roosin kamallukset. M^ltuuSto pöätti pysyä ennen antamassaan lausun nossa jarrumies E. Oksasen y. m. senaattiin tekemän Valituksen joh dosta kumernöörin päätöksestä 22 p.ltä lokak. 1909, koskema kormcmksen myöntämistä kaupunginmouti K. A. Lindemlle ulosottoapulaisen K. E. Lindroosin kamaltamista «aroista. Elinkeino-oikeusanomukset. Val tuusto päätti puoltaa Wenäxän ala maisen tatari Shaljaletdin V.'jc?ctdi- nomin asian mukaisilla takauksilla Va rustettua anomusta saada harjoittaa kauppaa tässä kaupungissa. Kaupungin huuhtomalaitos. Ku ten lehtemme miime n:ssa mainituin, omat sekä rahatoimikamari että nal- mistustvaliokunta puoltaneet län.mi- tettämän huuhtomalaitoksen rakcma- mista kohta A'tta!uodon uimahuoneen alapuolelle ja että laitosta ja siihen johtamaa tietä marten taruilta ^at V.irat noin 4,460 mk. otetaan rräki- jucmokauppojen Voittorahoin:a. Iti äärellä 9 maStaan pää'.n val tuusto huuhtomalaitoksen rakennctta- maisi W.'.rmin raniaan. tchoyn pää:ö?sen johdosta lähetettiin asia uud?lleen rahatoiinikamariin uudcn kuZtannuSarmion laatimiseksi sekä kiin teää että uimaa huuhtomalaitcsta monen. ^ »s» » iki »» > » Zillvl« «rnilvlii, EerikmliUu S. Puh. OmiL-tajal: x>oN?iotteudenno!^iv Wmnc za Hvrrnciieude!'- kanstiZti Santer? «akrn'.io?i. MesijohtolaitoS. Termeyslauta- t Porin Valmistaman ammulUkoulun kunnan kirjelmä, koskema 5.000 mkan poikia mzrten kertomus Vuosilta l9i^ myöntämistä pohjamesitntkimuStamvr- ^ "9. ten kaupungissa, lykättiin rahatoimi- Maltuuston uktcerinä toimi tors- Maantie- ja Malminkatujen kul mauksen Valaisemiseksi päätti Val tuusto paikalle pystytettäiväksi 50 normaalikynttilän malomoimaisen heh kulampun. Työkustannuksiin myön nettiin korkeintaan 100 mkae. W. Rosenlew K (5:n sähköjoh dot. Sähkölaitoksen hallitvksen kir jelmän johdosta päätettiin antaa ra hatoimikamarin toimeksi maatia Ro senlew ^ (5:olta tieto siiiä, ja missä määrin mainitun toiminimen kamariin lausunnon antamista mar ten. Kaupungin juoppomankila. Tev w?yslaut«ku'ma>l kirjelmä juoppo Vankilassa toimitetun tarkastuksen johdosta ja malmistusmaliokunnan ehdotus mankilan terrveydellisten epä kohtini poistamisesta lähetettiin raha, toimikamariin. Waiwaislioitoasetukscn muutta minen. Laajojen perustelujen nojalla ehdotti kysymystä marten asetettu VZl'?kunw, että kysymys maimais hoi;oasetu!sen muuttamisesta olisi uu delleen kokonaisuudessaan jätettämä asiantuntijain pohdittamaksi. Mal tuusto yhtyi ehdotukseen. Pää 'ös tarkistettiin heti. Kusityölaitoksen johtokunnan pu heenjohtajan palkkio. Käsitölaitot- sen johtokunnan puheenjohtajan palk» tl?n K00 mk. oli rahatoimikamari eh dottanut pyyhittämäksi pois, muita -chdLtukseen ki ollut yhtynyt käsityö- laitzNen johtokunta. Maltuusto päätti mielä kerran Vaatia rahatoimikama rin lausuntoa asiassa. Zamarajnnan matknstajamannu. LuxUjm ja liitet-ii'! asiakirjoihin rau>- tatiehsllituksen ilmoitus yhden 3:nnen Wo5un matkustajamaunun asettami selta tamarajuniin n:o 1221 ja 1222. satakunnan mnseon anomukseen 6,412 mkan myöntämisestä museon menojen suorittamiseksi tämän wuo- den alusta kesäk. 1 p:äan w. 1911 ?ää :ti Valtuusto suostua. Marat rle^an wälijuon!awoittoVaroista. Mökijuomamoittomarain jako- Valiokuntaan lykättiin Porin rauta- jz metalliammattiybdistyksen anomus 2.0L0 markan suuruisen apurahan myöntämisestä, Käsityökoulun johto kunnan anomus 200 markan apura han myöntämisestä ja Satakunnan elä!i.suojelusyhdistyksen pyyntö saada VäkijeomamoittoVaroista 1,500 mkan apucuha. Reposaaren asiain Valiokuntaan ly^ännn: Reposaaren Lyömäinyhdis- t!zk''e!: anomus 4,W0 markan apura han myöntämisestä ja Reposaaren työmäeuyhdistyksen naisosaston ono- mus 5V0 mcrkan apurahan myöntä misestä. Kaupungin keskuskansakoulun rakentaminen. Maituuston ennem- min as^ttcma komitea, joka oli Val tuutettu heti naltiolainon myömämi- sestä tiedon saatuaan ryhtymään mul- mista^oiin keskuskansakoulun raken- nuspuuhii:!, ilmoitti xuheenjohtajak- seen iv^tinneensa kunnallisneumos O. Liliu'sea ja ehdottaa, että edullisien cht--jensa tähden maltiolainasta huo li-nitta otettaisiin Valtuuston aikai scmmin päättäviä 1 milj. mkan laina Suomen kaupunkien keskuslainarahas Miltuusto hyiväksyi ehdotuksen ja räatti, kunnes l milj. laina saadaan, käutt^ä koulun alustamiin rakennus- puuhiili kansankirjaston rakennusra haston Varoja. Kaupunkien tulo- ja menoar- wiot. Kaupungin asiakirjoihin pää tettiin liittää Pormoon ja Oulun kau punkien Valtuustolle saapuneet tulo ja menoarmiot. Sitäpaitsi päätti Val tuusto suostua Pormoon kaupungin Valtuu'ton >ruotsinkieliseen» anomuk seen, että mainitun kaupungin ja Po rin tu 'o- ja men.?arwioju!?aisut Vaih dettaisiin. Maltnnston seuraaman kokouk- omistaman sähkölaitoksen johtomerk-l sen, jo'a päätettiin hätäaoutyökysy- koa laajennettu jälkeen 5 p:n toukok. mokscn johdosta pitää ensi Viikolla, 1904 sekä onko laajennuksiin saatu käsiteltäiviksi lykättiin kansankirjaston Valtuuston lupa. hot Viimemainitun taaskin osoittajat. Tämä herra ei hetkeäkään epäröisi työntää päätirehtööri Ilmalaista pois postihallituksen johdosta helpot taakseen siten Venäläisiä anastamaan täällä taas yhdcn maikutusmaltmsen Viran käsiinsä. Ihmeellisintä tässä herra Ilma laista Vastaan nostetussa häiväistys- jutussa kumminkin on se, että häntä syytetään seikoista, jotka oikeastaan olimat aiheutuneet edellisen ruotsin mielisen pääpostitirehtööri Lagerbor gin toimenpiteistä. Tämä on jo huimaama ennätys herra Schybergsoninkin kaltaisille kanneiviskaaleille. Olen entistä enemmän tullut ma kuutetuksi siitä, että »perustuslailliset" ja sosialistit aiman yleisesti harjoit tamat Vaalipetoksia eduskuntarvaa- leissa. Ken on hiukan enemmän tu tustunut heidän toimintaansa johta miin katsantokantoihin ja heidän me nettelyynsä muosten kuluessa, tietää, ettei minkäänlainen oikeuden ja totuu- den harrastuksen marjokaan ole niitä ohjannut. Heillä on ollut määrää mänä main yksi näkökohta: Vahin goittaa Suomalaista puoluetta. Sen tarkoituksen saamuttamiseksi eimät he ole häikäilleet turmautua jos maikka miukälaisiin keinoihin ja tekoihin. Siitä johtumct myös heidän edus- kuntamaaleissa tekemänsä petokset. Maalip ett Sten tekeminen onkin Ver rattain helppo asia silloin kuin oikeu- ja lukusalin tilit Vuodelta 1910 ja deniuntou ei ole. Maalilaissa on, sen mukaan kuin olen huomannut, ikämä puutteellisuus. Siinä ei me!> moteta mcmlilaukakuntia keskuslauta kunnille takaisin lähettämään waali- lipvuje>'. jäännöstä, joka maalissa jää föyUämätiä, eikä myöskään äänestä jäin kelpaamattomiksi turmeleinia lip puja. Nyt, kun ei noita tarmitse palauttaa, moi kukin Vaalilautakunta lm ne Vaoluautalunnan kaksi jäsentä, joiden hallussa oivat uurnan awai- met, ottaa jonakin Väliaikana uur nasta lippuja ja käyttämättömistä lipuista merkitä mastaaman määrän sijaan mieleisensä puolueen hymäksi. Uurnissa olemain sinettien maralta ei ole ollut Vaikeata hankkia ajoissa sinettiä. Kuten sanomalehdistä on näkynyt on Suomalaisen puolueen Vahingoksi petosta harjoitettu myöskin ääniä laskettaissa. Näin ollen ei ole ollenkaan aihee ton se yhden ja toisen suomenmielisen luulo, että Suomalainen puolue on osan edusmiessisojaan menettänyt mastapuoluelaisten Vaalipetosten kautta. Suomalaiseen puolueeseen lukeutu- main kansalaisten onkin siitä syystä koetettama entistä tehokkaammin saa da »vaalilautakunnat kokoonpanoltaan tasapuoliseksi ja waalineumojiksi yleis tä luottamusta nauttimia henkilöitä. Lisäksi on puolueen maalitoimihen- kllöiden tästä lähin koetettama Valp paasti seurata maalitoimintaa alusta loppuun ja edeltäkäsin ryhtyä ta kkiin tain kokouksessa maratuomzri K. I. Jnberg. Työttömyys Porissa. Työttömyyskysymys wal- tuuStoSsa. Maltuuston torstain istunnossa oli käsiteltäVänä Porin kaupungissa!m>< tyivim työttomäin miime lauantaina pitämässään kokouksessa laadittu „maa- timus" hätäaputöiden järjestämisestä kaupungissa se?ä reposaarelaiSten työ miesten anomus, että kun satamatyöt siellä todennäköisesti loppumat tämän Viikon kuluessa, sinnekin Varattaisiin työtä. Sekä Porilaisten työttömäin »Vaa timus", jonka kohtaloa Valtt -ustossa oli saapunut malVomaan joukko työ miehiä, että reposaarelaistcn anomus lähetettiin kiireellisen lausunnon anta mista Varten rahatoimikamariin. Asian johdosta päätettiin maUuus- toi seuraama kokous pitää ensi Vii kolla. Työttömtzystilastsa. Työt'ömäin »Vaatimuksen" ^llskir- joiit^jia on 152, niistä ftkatyöi.liehiä 133, muurareita ja k mcnhaklcajia 7, kirmesmiehiä 5, lemyseppiä y. m. 5 ja muita, nii-t! 1 nainen, 2. Näitten yhteenlas-ettu työttömyys, aika on työpäimissä luettu:ia 17 407 päimää «eli 114 päimää henkilöä kohti). Työttömien joukossa on ! lemyseppää, jotka omat olleet työttö minä 20, 15 ja 12 kk., siis jo näille 1175 työl!ömyysp5iwäZ. Mui?a työt tömiä on 12 kuukautta 2 henkilöä, l0 k. 2 h.. 9 k. 4 h., 8 k. 6 h, 7 k. 4 h., k. 21 h., 5 k. 10 h., 4 k. W h., 3 k. 31 b.. 2 k. 16 h. ja l kuu- kauden 8 henk^öä. Työttömillä on el5tettäroänä: iillä 9-henkinen p»rhe, N:lla >!, 9:llä 7, 19:sta 6, 1I:sta 5, liiista 4, 26-lla 3, 31:llä 2 ja 35:llä 1-henkinen perhe. Kahden walt»«smie- hen waali toimitettiin eilen. Osanotto Vaaliin oli, kuten tuloksistakin näkyy, perin laimea. Suomalainen puolue, hymin tuntien ruotsalaisten nykyisen ääni määrän suuruuden, ei ottanut osaa maaliin. Ruotsalais-nuorsuomalaiset eiivät myöskään olleet maalissa so sialistit taas, saatuaan olot nykyiselle kannalle, omat nyt »Sosialidemokraa tin" mukaan »lakossa". Äänestä mässä kämi siis yksin ruotsalainen puolue, äänestäen yksimielisesti julki suudessakin moinittujz ehdokkaitaan. Näistä soimat tohtori Wilhelm senlem 2,424 ääntä 1N> ääneSiäjältä ja pankinjohtaja K. I. Olin 2,404 ääntä 179 äänestäjällä. Ihden 20- äänisen äänet sai oluttehtailija K. F. Grönmall, jotapaitsi wesitchtailija F. Mirtanen sai 5 ja kauppias Kcirl Rostedt myös 5 Läntä. ^änn-S. ja Uudenkaup. San. t ^ w. p. alap. 20 lnm^ srakt. lirj. nji,, dfioiiii I> uolelliscsti TMnhDiMMgsll ia uma kodluutiisemmasta rall'.ioi?ia Turun Suomalainen asianajotoimisto, Humalistolalu lZ, Turku Huom.: Irtileikatkaa ja säilqttälää mahdollisiin Varokeinoihin mastopuu luelaisten suunnittelemien maalipitos- t.m ehkäisemiseksi. Ruotstnmielesillä ja yleensä ..perus tuslaillisilla" on aina ollut hy vä ha lu komeilla ulkomaalaisten silmissä. Tämmöistä komeilemis:a on taas kin osoitettu panemalla toimeen ra hankeräys Parisin asukkaiden Seine- joen tuiman johdosta kärsimien mau- rio den korwaamiseksi. Muuksi kuin komeilemiseksi ei täm möistä keräystä moi sanoa, kun ottaa huomioon, että Ranska on Euroopan rikkain mao, joka kyllä pyStyy Pa riisin kärsimät mauriot kormaamaan. Tämän ruotsiksemme komeilemisen täytyy herättää sitä kiusallisempaa huomiota, kun toimeenpannut keräyk set erinäisten tärkeäin ja jalojen koti maisten tarkotuSten hymäksi omat tuottaneet hämettämän niukan tulot- sen. Muistutan maan niukkaa tu losta, jonka keräys tuberkuloosin Vas tustamiseksi maassamme on tuotta nut. Ja kumminkin on siinä kysy. myksessä auttaa taistelua suoranaisen kansallisen maaran torjumiseksi. Mutta, kun siinä asiassa ei ole moilu erikoisesti komeilla, ei rahaa ole annettu. Sekin omalta osaltaan kumaa hei- dän isänmaallisuutensa laatua. Jussi.