N:o 284 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina joulukuun 12 pnä Werner Söderström Osakeyhtiö. Tämän vuoden joalukirjal ovat «uureksi osaksi erittäin arvokka ta. Te voitte seuraavan luettelon mukaan valita itsellenne kokoelman, jonka srvo ei tule vähenemään. LuKeiUft aina ptrhairt kirjailijoita! Tiistaina, jouluk. 13 p:n 8: Kotimaisen kaunokirjallisuuden parhaita uutuuksia. TUtlU lllc Maila Talvion ro maani. Merkkiteos. 5; 50. AOokauiM nlhtrou. Kyösti Vilku nan mainio teos. 3. 60 tUlitfc O. Mannisen hieuo runo kokoelma. 8; — lUilt E ilo Kaliman n &ytelmk- kirja. 2:75. IsJOjS J. Siljon esikoisteos. 1: 50. Syvistä iNttelStfc Marja Salmelan aasia kuvaokia elämistä. *5. PillcpIrtiSSJ: John Berghin etevk lu»torisllineu romaani. 1: —. Paitsi MailaT tlvion etevi* romuani» nn Kyös ti Vilkunan h-stormlli- hi krrtomuksrt jo tuaustet- ti Vuodon ku-ltk.nftltöai&ksi merkkiteot; ek»i. „S i k e d e l' uusi sarja on tiimin vuod-n himoin runokokoel ma. ..Piilopirtissä' on jännit tävä ja kelpo teos. Ulkomaisia mestariteoksia etevin suomennoksina: Anu Karenina; Leo Tolstoin toinen pakteos; vuoden etevin au tuus. I osa 6; 60. Antikristoitsea jdmIM Selma Lager löfin suuri ja ihana romaa ni. 3: 80. Sappho: Fraci Grillparzerin etevin runodraama. V. A. Kosken niemen s iomentama. 2: 60. Kihlautuneet; Aloksaiidro Manzonin, historiallinen mestariromaa- ni. I osa 4 : 60. Sjd3a: nor alaisen Poter Eggen ro maani; suurta ja hienoa tai- datta. 2: 60. liltiUIYl Uit. Ingeborg Maria Sio- Jkm kertomus. l; —. Useimmat näistä tco *'>ti ovkt maailmauk.rjallismide .» sa kuuluisia iiercBtiiuttfit*. Kun tahd taan ks&uuöikir- jslli»uiidsl a kot maisia kir- jallisiu.tta r.kastuttua, ei olo helppo etevlmpia teoksia va lita. nti komitean suomalaiset jäsenet hen kikirjoittaja Pekka Paamoiainen ja maanniiitari Holmström seka komi tean mcaäläifet jäsenet ja näiden li» jiitji trielä Rajajoen alueen venä jän puoleisten kruununmaiden met- ^ i c*- r . sahma ja Rajajoen »venäläisen tul- nmolitofou». Suit. la menoatiu.an | jn ' ^äUiffö ja muutamia muilafiu hyivakiyminen, puheenjohtajien ja tulliivirlamiehiä. Kokouksessa päa- johtokunnan jäsenten Maalit sekä pal- ^ tettun lopullisesti rajakimien paikat- kintojen jako tämän wuoden maata- le?n asettaminen. Klo 9 a.p. Esitelmä: Karjanhoito- harjoittelusta, konsulentti H i r- M e n s al 0. Klo 10 a.p. MaanMiljelysseuran louskilpailuista. Klo 12 p. Keskustelua: Maalais- seurojen esittämiä keskustelukysy- itmksiä. Johtokunnan laatima tulo- ja me- ' noarmioehdotus päättyy Smkaan ^ DU,f>40:—. Perjantai lehdessämme ollut pi)t)k- kikiiviä koskema uutinen oli siinä fö'An Mirheellinen, että k imet eiwät olleet takamarikossa KronstadtiSsa, »vaan oli ne pidättänyt edellä mai- uitin Rajajoen alueen nietsäherra Siestar^een kylpylaitoskylään noin filotaclrin matkan päähän kiivien ... ... ... , , .,, . määräpaikasta. Syynä metsäherran 4>alimnoiisaqat maatalouskilpai- toimenpiteeseen oli se, että hänen luissa cicmme ennemmin UietcUcet. J mi^rcicän rajankäyntikom.itea oli me-.en rannalla määränmjt rajan toäätcan paikkaan lohkaisten Tuo nien puolelle noin 700 metriä pttui- kauniita Orenburg- & Silkkisiä^ sopivia joululahjoiksi Wilh. Höglundin Kangaskauppa. Kartialttitoja Kaikissa kirjakaupoissa. 4891 Muualta Suomesta. iaja I. H. Kurkilahti. Saapujilla oliiir.f. paitsi n. 40 opettajaa, i Iitar- fastajn Taivaslstjerna ja kiulujen kouluiieulrostot. Kuunallismaalit. Ale-nen nuorsuomalaisten kokous, jossa nemvotellaan tulemista kun- ncllisivaaleista pidetään, lviime sun- nuntaista lykättynä, tänään fio » i. p. Kiinuallistalolla. Kun »vaalit owat jo eusi keskimi ik kuna, on »varsin tärkeätä, että tähän kokoukseen lukuisasti saamutaan. Sil- lä onpa jo kiire Maalimalmisiukiilia. Suomalainen Teatteri- seurue. „Hli wette»". tyeorfl Engelin „?)li Metten" r.n kumaus Pohjanmeren rannikoita, mi-yu merta Mastaan rakennetaan suuria patoja ja missä meri toisi» naan särkee kaikki esteet ja peittää a- laivat kylät ihmisineen niin eitä ivani korkeimmille paikoille rakennetut ta lo: »äityivät. Tällainen tultua koluaa liäcUhuäöjä Steinlockin ka'.as:ajiky- lää, jui-ta säästyy wain liitto ja jui- ne paenneet 5 henkilöä. i-iäijiciiiiän makalvasta luuntec-sta 4 . . . • - ,-. . . ; <>., , „ * • ...... ,,, n .. t.i, luistinradan ivahtiniestiuilia ja — 2Si<ifaii kaupungin w.n l.ill jöyjuu, euci cocui|cn tappaleeu c I lt ' nutntamiltrt W. P. K:n ivoin:, ja ur- tulo- ja menoariviochdotus päättyy luistinrata on nyt lualnuiti itut ja aiuctaau yleisön fän^cttäioäfft täiniait- ata on kaikin puolin en* tiötä parempi. Se on suurempikin kuin ennen ja on radalle hankittu -• "Siuotfut. Eilistä ivasten hiillä kuoli Sawonlinnassa sydäinenhul- loaukseen Scttvonlinnan tuoiviokapi- ! tulin sihteeri, lakit. kand. Magnus (x w e r > .F o r s s t r ö m -17 ivuoden ikäisenä. > — KalaStuskansanopistoa aikoivat kirolahielaiset hommata kansanopis- tousa yhteyteen. Mikäli Ham. iiolui ! oi» kuullut, aijottaifiin jo sijoittaa J ^ Zvirejoelle, jonne nykyinen kansaa « | opistokin sittemmin siirrettäisiin. — Lieksan saha palanut. Torstai- \u\ aamulla klo 3 aikaan Syttyi waU ttov; oiiliötama Lieksan saya tuleen ja paloi lyhyessä ajassa perustuk- siaan inyöten. Dynamo- ja konehuone jäiivä: Palamatta, ne kun oliivat li- westa. 'mutta -katto valoi sutäkin. Tulen arivellaan Päässeen ivalloule puusevänivcrstaassa räsähtäneestä lampus)a. Saha lienee ollut makuu- teitu noin ?5,000 markasta. Aiotaan hei; ryhtyä rakentamaan uutta sahaa palaneen sijalle. — U.S. -• Pietarin—Imatran 'öhköran- lotic. Pietarin ja Imatran >vä!i- sen sähkörautatien rakentamiseen Svkiuijan alueelle on, kuten tui-.net- tua. lupa jo myönnetty. Anomus radan rakentamisesta Suomen alu- eelle tulee näinä päiroinä jätettämäk- s> Suonien senaatille. Äoiita luu lu- mio.isa tähän seikkaan ja ryhtymään toimenpiieiliin hintain aleuiainijekji. -- luomen kysymzs ja lokakuulai- set. Lokatuulaisien duumaryyman ä?keu ivalittu uusi puheenjohtaja Roösjauko on Birsh. Wieoo»ncjt tn haasiauehjalle ilmoittanut c»:ä lz- tafuuiaisttt tulemat Luomen lMmyk- ses>a toimimaan käsi kädessä natjm- ual.stien tansja. — Brltiläinen sanomalehdicts hra Äoreuion selityksestä. Irlantilainen Ulkomailta. NobeUpatttnnot. e» fisuttani* jouluk. 10 jinä. Nauhanpalkinto on annettu kansain' mälijelle pysymäiselle rauhantoimis» tolle Vernissä. ^ > nmi Viiiuu iw vib uvuuc iiiiMimu . . . , , , - iä!)?omalo, joka »valaisee joka ilta tlo'? 1 s 'l ct ? an ^NiM^kohtai- 4:uii. Lippuja saadaan ostaa Vei- { «- >r '-autattcliman auka.iemisck,.. lii! Äöösin kirjakaupasta, v(piccfil= j >ciToi\'rtt ioenalai^et lehdet. te miestä lausumaamme monelta ^-'-^.seuran jäseniltä. woi irarsin suuressa määrin in ^itiaa; tähän näytäntöön. Päiuwa->:oin oli- ivat upeimmat osat juuri Cif:aa:i ää- nil-ijiiu osatut. Paraiten oaniit.ii' uat niKki tämme rwa N J{ a e m i ,\t a» r i Stine Kosina ja hra Kaarlo K urti erotettuna pastori Cicwu« tina. Mutta marsin onnistuneita o- limat myöskin hra K a a r 1 o M a r i, pustori Holmina, hra Vihtori H e i l e suntio Rutschomirta ja nti Elli i; y l m ä n e n neisot i v 3. j s»» phali:iu. Naamioitus ja yhtti-ir.ä.jt» tiie.uintn ansaitsemat täyden tunnus tuksen. yleisöä oli anteeksiant-imattomun l.iäyän, »vain miitisenkymmenta l-en- kea. -- i. >5:leil esitettiin '.vtolieren „^uuio- sairas". Siitä läyemmin ei;j> ::u- merossa. Täi>ä ihana itäntdlään ja lila liaiiiii o-näytoturicii ka.isan- näytelmä »Puolan juutalainen". Tcimouaivasti taidetta rakastanvi y- l>.'-,invnne nyt korwaa edelliset l.-.imni- [t)ji'tn;iä ja täyttää katsomon ääri- ään »nvricn. ZiKÄm» MmmljtMm» - ««iikckilS pic-vlään kuten jo ennemmin olemme .'..liuinnce., huomenna ja aisuv.oa Äänekosken palokunnantalolla. Ko- toiiijen ohjelma on seuraama' Maanantaina, jouluk. 12 p ä i w ä n ä: Klo U i l on k-taja A. Kie '/, l. N i e m i. Klo ten taita: 5' y m a n. .Hio o. Päiiuällincii. K In i i.p. Esitelmä: Termehdyspuhe, tilan» Schildt. Juhlapuhe, pastori e. 1,472.031 inkaan 41 punin. Meno jen peittämiseksi ehdotetaan otetta- maku IM,000 mkn laina ja taksoituk sella ".80,043 mk. 79 p. — Kaksi miestä kuollut häkään Haminana. Kcskimiikkoaaiiiuna k!o 'b aitaan tankattiin leipuri Wäinö 3iaiiiala Haminassa leipuriliikkeessä kimonon lattialla kuolleena sekä sa- man liikkeen pesuhuoneen nurkassa puolittain istumassa asennossa l'.ä- nen apulaisensa Armas Wilhelm^ai- tincr myöskin kuolleena. Paikalle Cutfutiuicn lääkärien Ehrströmiu ja Myrenin henkiinherättämisponnis- tulset cimät auttaneet enää sillä iiiie. lnstä oli henki jo paennut. Edcllise- „ä iltana olimat he ryhtyneet toit in leipomossa joka pitemmän aikaa oli oUut kylmillä ja jonka Rantala äö- kettäiu oli ostanut leipuri KolistN konknrsiipcsälta ja olimat he komasti lämmittäneet uunia sekä sulkeneet y te:i sanotin, somittiin lopullisesti ki- ivien vnStvttämisestä ja raian mää- rääniiicsiä siihen, mihin komitea sen •f kesältä oli määrännyt. i»)fTi rija= kinasta tuleteltiin ja toisfapfiiiränä kofnitftcp jäsenten ja useiden poliisi- miraneniaistcn saattamana paikal leen. iiiiiet oMat kuten ennen on mai- nittn metriä pitkät. Ne uv'-le- taai! maahan puolitoista metriä sn- mälle. K'Met omat malmis^etut e- rt!ä!.'ä Karjalan radan Marrella si- jaiisemalla kimilouhimolla. -- ^:la. — „Tuur-Tawo" ja wc»äliii|\n fotnuinen kunnia. Mikkelin raast;u uinoifcuf.cija piti kcskimiikko.ia jäl leen .'äsitellä prokuraattorin mää- i(N,?-'esiä ,,Suur-Samoii" »vastaa- ivaa toimittajaa W. Ilmoina mas- taan Mcuäläisen sotmväen fnuiiian loukfaamiiesta nostettua oikeusjut tua. mikä on aiheutunut eräästä sa nottuni! lehteen »Haminan Sano^ mistä' lainatusta f ivjoi titf sc-öra, jos'a fenoiuin sotilaiden mellasta !! ii iestä Haminan fauv-patoi-iöa, mutia kun asianomainen sotilaspääl- !i"o ei cllut oikeuteen saapunut, iy fr;'.iin inrun enempi käsittely iule- 100 metrin lemyisen^^.x^.,„ans Journal" lajittelee zoh- rantakaistaleen, loka hänen mieles- : laa . a; ,j a lirjottukiessa hra Koremon " 3:1 k-uummrnaa. , £jl| , - 0 Jul(oi9lua jell w itä (.an ja oli|i |u« »'>-»»> l«a6a »e- jl!a rii AöÄ>ättö.«ön«. Siuuirn au. luiolcflc. Mamitua u.aauus- lL1[U , (lil( . ou lyaarasja. Lehti loafuut- alecr, tubanalaijuuä lo6:ui |u o. et- ,, 3 , ; 1 ( ' tj , In 3.aiajD«i uoma meren tt.iu.oUa on iuol|la , u Miimeisten ttmoluynuncnien kulucs-. sa siirtynyt osaksi lentohiekau ajau- " N°w. Wremjan Heljiu«i:i juh- tiiirisen, osaksi uoman kanamoimisen kösauoma. ^om. Vrem^alle jaijkutc- loaikiitllkjesta Suomen puolelle päin tau-i Helsingistä: iiim valjon, että nykyisen uoman ja ^umolman lehdet ker:»mat, ette entiien roäliin on jäänyt edellämai- Vtnäjon »vallaiikuinoutseitiset Vii- nitiu lantafaistalc. Rasakomitea purin läänissä pitämässään kokauk- määräsi rajan kulkemaan joen en- >es'.a^ jouka puheenjohtajana t.^imi iistä uomaa myöten kuten 'uonnol- kuuluija terroristi Sami-uom, oa*ot lista elikin, maan melsäherra Mäitti, kannattaneet uutta kapinaa, ctta lajan pitäisi kulkea siitä mistä Sanomalehdet kertomat, että loka- jeki T.jt »virtasi. tuniaijci omat pitämässään suljetus- Pysyeu tässä Mäitteessääi'. kielsi sa kokouksessa päättäneet olla tartas- >ne:|äberra rajamerkkien pa-kalleen ^ tau aita hallitukselle mieliiisui laki- miemisen. knn ne syksyllä slapuimat i eht-otuljia, jos »valtakunnan lieu!vl.s- raixtaicitie Siestarjoelle. Toissapäi- to iulee hylkäämään duuman hyivök- mä'sessä kokouksessa kumeinkin, ku- sy'.t\u lakiehdotukset. Ä-ec',elini!ui- set oivat tästä hymin iloissaan ja sa no; oat, että tämä seikka on dlut s.'y- uä Suomea koskemien laneydotutjien käsinelyn lykkäämiseen ouuuiassc. ai- na tulemaan niaaliskuuyun jaakka. — Walpasta roätcä n: tudtiulaifrn puuluccit miehet! £stcrb. fcv» too eräs ityocicltcrniä juif«i .,jo;{pavu> ttn" aiKK; li liitto «n aina ollut cnjir.i.iiji.- r.ä SsJtiajcn t. cicläiscn Vaalipiirin ivaa- titif-iii-fu. Nyt on asm iuiicnkin jcuvli.niu. 2i;nna siihen on i;isinoir.uaa m.iini.un. pujiurtr. inucäbcn jDölppaui. 2cu iijaan, ct:d muu: watirsijat)hdi«:i)s;cn ciicinu» h:l eroat kcstuslau!a!um'.c.i .'cncliun enninaista auflclotuntia ubatcllcct ;ua» l!:!.ja>)!)diKlyÄjxPorit Joinapja kanslian crnci: uifnpnoiclla, mvai ri:o:j. puvluccn i»i.'l>cl cfcoulloct — o;u:n jisäpuclcUa. Niin tct: ä«fcttäin'fin ;iiii ien puolueen asian.ics. Slun aiuct aroa::iin, scisoi tä mä .jo suflä jättamä-Zsä papereitaan. oli ihanin ys:äwällisellä myoriiiocihu tufjcöa päässyt si^än „:oiv;a iinä", cU luliccn jvanina siitä, että saa .paperinsa cniuniiiicnä «lirjoitjin. — ,^luhnijatohtori" lähetetty kruunu» kyydillä kotiseudulleen. Eräs Maria ?lh- liaincn, joka Miipurin lään^s^ä on ticr- r:!ly: luhnimisnemvoja anramassa. on äskciläin Pichtäättä passitirie.aisc- na kotiseudiUleen. — Suovien urheilulehti n:o 22 on ilmeöiynyt runsaSsisältöiscnä kuten cn« »enkin. roc.n V l.' maaliskuun 20 päiivcnt. — '/ 2 ± Selostus heinäniiemen- läpcllit snnpeltieu jäädessä auki. Hä- rka.stuksesta, a^ronoomi O. ^ o!i »voimakkaasti tunfeumuiit .. (monciiun ia tuperruttauut miehet : heidän työskennellcsiään. Rantala-- ! »vainaja oli 25-wuoden ikäinen ja -nomen puu- >.-aimaion^ kotoisin Miehikkälästä; tamaraniv-.eiiti^ja lyhyt silmäys »uii- Laitinen 19 »vuotias ja kotoisin Kot- ecu puuiaivaraumieutimaiden metsä- krsta. -- - Suom. K tustua ennaltoluulottomiin lirjbihin ja lasten lehtiin, niin se säiln.) i» utu- •ua-ta Määrien wirtantsie>i ul)j'i j*i tiaubcmpana. Sen henki paajte le- hillyinääii luonnollisesti, puhunu-ti ja fauniix-ti. Tnlemaisuudeösa se moikin paremmat hedelmät kanma kuin jo kehdossaan ennakkoluulojen niyrkyttämä luonne, joka maillakin lehittuisi. aina sentään jää kitukao- Muiseks'. Tässä käytämme tilaisuutta hy- Mäksemme ja lausumme tiitotsen Helnn Setälälle siitä työstään, joka hänellä on ollut »Pääskysen" toimi- nikscssa. Edellä mainittujen peci- aatteiden mukaan on-hän leyteä mi- mittauut ja uhrannut Monnia ja huolta cnuiicutaafjccn lapsiniaaiU malle tiilkaimasta lähteestä. Hänen työnia tuloksia on täiuänfiu joulun kirjallisuudessa. Tarkotamme kirjaa Helmi Ertiilä, Elämäkerrallasi i kn- tx. ia nuorisolle 8:o, 199 s.. 28 kurvaa, Helsinki, Ltalva, 1910, 2 mk., josta kumminkin hieman myöhemmin e- uemmän. Pyydämme tässä anteeksi, että ri- komme otsakirjoitustamme »vastaan uttaen puheeksi Miime muonna il- n,estyneen kirjan. Tämän teemme kuitenkin »vaan sen tähden, ctiä se kahdesta syystä sopii tässä mainit- kamaksi ja Maan ilmestysaikansa puolesta ei. Tuntien tebtämäiisä se- kä kirjailijana, että myöskin erityi- sesti lapsenkirjailijana oli Helmi Setälä jo enemmän kuin kymmenen obihiu, konsulentti T. H a m o. ^lo 5 i.p. Keskustelua: Maalais- seuiaii' esittämiä keskustelukysymyk siä. muotia sitten ryhtynyt suomenta- maan ^indyard »tipUngiii »The ^ui.^!e ^-ool." Aluksi ilmestyi ivain e:i|i oja ^niian Äviidakoista niuiijc- ua tiijana ^1v9v). Wiime muonna ilmesiyi cnfi ojan toinen vainos ja toijen ojaa käännös. Ne jotka tun- temat tämän erinomaisen teoksen ym märtämät hymin, mitsi sen täs>ä nyt mauutjenuue. Sen teemme siitä syystä, että tämä kirja saisi yhtä suu- ren suosion osakseen kuin ivuo^en uutuudet. Me puyuimme jo siitä, että Irpse?- sa tieiäteitäivä rakkaus luontoon. Mikä kirja »voisikaan paremmin sen tehoa kuin »Iiidian »viidakoista", ^rtijä asettaa ihmisen kasivamaan ja mantuinaan eläinten keskuuteen. Tä- n.a il.iui-jltipsi MoUvgli kasivaa su den pesässä ja otetaan heimon jäse neni, oppii »viidakon lait ja jimeys- opit j. n. e. Nuori ja manha lulija molemmat nauttimat marmaan nois ta elämää uhkumista kumauksista.^ Tekijä osaa mestarillisella lamalla herättää rakkautta jopa kunnioitusta mudakon eläimiin. Niidenkin kes- kuudessa »vallitsemat ankarat lait, eh- käpci ankarammat kuin ihmisten pa rissa. Eläimet esitetään näissä ker- toniuksissa anthropomophisesli <ih- mison tapaisina) kertomusten kuiten kaan muuttumatta eläintaruihin. E- läimet esiintyivät moralisinc, iloitse mina, suieMina ja lempiminä yksi löinä. Ja »vaikka tämä kaikki onkin jokseenkin tamatonta, waikutta»vat Wiklä kerran ne Tuomen ja Wrl>äjäu »välisen rajan piiukkikiivet. Keslimiiktona oli Walreasaarello Suomui za Menäjän ivälren rajaii^ kämitikomitean kokous, jooia oli läs- Pikku-uutisia. -™ to »vuotta täiitti torstaina säireliäjä Jean Sibelius. - - P e i h e n n 1 i s i a. Kihlauk- sensa omat jnlaisseet ylioppilas neiti Matvi Lang Iymäskylästä ;a kirja- kauppias Lauri B eradryl On- lusta. — MaanisLn huolia. Kenrarli- kumernööii on lähettänyt senaattiin kirjelmän, missä hän, kertoen sau- neensu tietää lihan hintain »vinnc ci- loiua tuutumasti kohonneen, mtiu ettu^ni nyt joulun lähestyessä käy rasiltaNatsi maan köyhälle -väestölle, pyytää senaattia kiinnittämään hus- tertomukset niin luonnollisesti, ettei Uuta tamatonta yhtään huomaa. Lii mahdollista, etteilvät kaikki lapjet »..mu-.arrä tämän kirjan hie- iioutta. Ehkä masta myöhäijemmäl- tä asteella selmiää hienous ja mie lenkiintoisuus siinä. On mahdollis ta, että »varsinkin lapsille maajeuoul- la kirja tarjoaa kosketuskohtia. Mut- ta juuri siihen pitäisi meidän pyrkiä, että lapsen mielikumituksen elämä saisi useampia kosketuskohtia ul!o- maailman kanssa. Jos lapselle tai- joisimme aina maan, mikä sille olisi taittein luonnollisinta ja tutuinta, niin emme sitä »voisi koskaun las- mallaa. Lasten kirjallisuuden pää- torkotus on kumminkin kasmattaa lasta kauneuteen ja rakkauteen. Tämän Muotiset luonnontieteelli- set lastenkirjat omat loppuun puhu- tut. limitä koskei niin ole lasten kas- natuksen laita, pyytäisimme saada e- siitää seuraamaa liitteenä edelliselle. Nyt äskettäin on nimittäin ilmesty nyt oimallinen lastenkirja, joka an- snilsee tulia mähän warttuneempici» lasten lonlnlahjojen joukkoon. Tä- mä kirja on Helmi Setälä, Elämä- kerrallisia kumia nuorisolle, S:n, 1 id s., 28 kuivaa, Helsinki, Otalva 1910, 2 Nik. On usein miitattu siihen, miten tärkeä on suurten miesten iuui>toa niettämincii yleiskasMatuksellisena momentilta. Lapsenkin kastvatnlses sa näyttää esikuwa suurta osaa. Jos lapselle helppotajuisessa muodossa Venäjältä. — Huhut Kokoltikseivin erosta. Pietarin tiedonantotoiinisto f.tmoaa hiihi-.i ranaministcri Koko»vtse'vin c- rosta. - - Koleran saalis. P . et a r i, !on!iik. b p. Virallisten tietojen mukaan on »viime kolera-aikana sai rastunut kaikkiaan 215,903 ji kuol lut i(»0,859 henkeä. Englannin maalit. Lontoosta jouluk. 7 p:nä. Kolmantena maatipäimänä on halli tuspuolue Moittauut yhden paikan li- sää. S:t Ellenissä, Lancasterin !re:- ivikuuiiassa. »voitti unionisien s!»do- tas lyöpuoineen ehdokkaan. I^apc*- niieli-et civat mallanneet Sorthmar^ liu, liomcinriju ja Buriileen u?aali* piirit, tyvpuolue ^>hitevenin ia L?ul- iviljhin »vaalipiirit. Tähän asti on l.alliiuspuolue maittanut 13 ia unu?. »lsti: \± jiiaa. Valittu on tähän Iaatfa 100 mapaamielistä, 140 unia» nuti i, 20 työpuoluelaista >a 20 n- iiintilaisia kansallismielistä. Mi nisteri A)urns on malittu umxllee»» juurella enemmistöllä. Menestykjen inncstamina mainitsemat mapaamie- tijei lehdet, että tänään alfaa toteu ma toimoinns suuresta hallitnsmieli- sesta enemmistöstä, sekä huomautti mut, ctta »valitsijain pysyminen pui- aatteissaan on »valtiollisen historian huomaitamimpia tapauksia. Et mi- laau m^: estää hallitusta panemasta '.miilun tanjan päätöstä tanjau c- distyinisen pahimman esteen poista^ miietsi. Vanhoillinen sanomalehois- to nujöntää tappion todennaköi''.»^ dei>, iiiut:a hallituksen mahäpätöijen ääi.tei! enemmistön perusteella se o- leliaa, ilta hallituksen täytiiy uudel leen iuifua kokoon perustuslaillinen kenrtrensji sekä turtvautua kanjanää- iiestykseeil Irlannin kysymytsen rai'- kaisusju. ..Moriiing Post" »varoii- taa »valitsijoita jättäytymästä iiatuf- sen mahaan, että hallitus ci leuiji saattaa verille ehdotuksiaua. Lontoosta jouluk. 7 p;:;a. Useimmissa »vaalipiireissä on n>a- l.ttu ehdokkaat ilman mastaehdokkai- ta. Eorcisja, Irlannissa, on »välit» tu puolueen johtaja L'Brien. Moris» hillissr taasen eräs L'Brienin kan» liattapa. Tappion kärsimät William Redmond ja Rotch(?). Klo o asti on »valittu 110 mapaamielistä, 100 unionistia. 20 työmäenpuoluelaista, 3-i Ztedmondin kannattajaa ja 4 £'i ! iicnin puoluelaista. ZLapaamte- lisct omat »vallanneet 10 paikkaa, u- uiouisiit 12, tyomäenpuolue 3 ja l/iUieutn puolue 1. Auj:en Ehamberlain on malittu Vorchestcrshiressä. Lontoosta lennätetään torstaina: ^ilen oivat unionistit -voittaneet 3 cli jiiv taikkiaan 18 paikkaa, i aa*:i!ol:»c; oivat moittancet 11 ja tijcmäcnpuoluc 4 paikkaa. Kaikki aan on malittu tähän asti 123 lva- paa:ure!t»iä, 109 unionistia, 2'» tijä^ loäenviioluelai&ta, 34 Redmondin uci jalaa tietoja etemien henkilöi- oeit elämästä, on »varma, että nämä ejiiiKrtltinä maikuttamat lapsiin kas- mattamasti. Tähän asti on tämän tapaisia kirjoja kyllä ollut tarjona lapsille. Niissä on kuitenkin ollut e- räs hyivinkin ikämä »virhe. Henki löt, josta on kerrottu, oivut olleet litan kaukaa ja liian kaukana. He o- mak olleet, joko kaukaiselta yistorian ajalta tai ainakin kansan keskuudes ta, jossa »vallitsemat olot omat meikä- laijiä niin erilaiset, ettei kosketus- tohtia lapsen mieliknmitukselle synny. Usein omat kertomukset olleet pieniä m-loniaarnoja, joka tietysti ou koko esiuzksen tehnyt kuolleeksi ja tympeäk- ji. Jos maan on mahdollista, pitäi si tuollaisten kirjojen kosketella o- luan maan miehiä ja naisia ja jos täsitlelemät muukalaisia, pitäisi ker tomuksen kosketella main sellaisia kohtia, jotka tuntumat meikäläisille lapsille luonnollisilta. Tämä s aamu- tctaan parhaiten kertomalla naiden henkilöiden lapsuudesta niin paljon kitin mahdollista. Sujmvuus ja luoitteMuus ja lapsille tajuttama muoto saaMutetaan myös ainoas» taa siten, että jätetään Hyödyllisyys- Periaate vois kirjottaessa. Lapselle ei ole larkotus jakaa historiallisia to- siseiffiv.a. maan kappale sykkiivää elä n-.aä. 9^ myöskään tarkotus ker- tomukseu »vaipan alla salatmvalasti fi)cträa saarnaa, Maan »välittömällä kauneuden waikutuksella koetetaan lapsen sielua kehittää. Jos juuri yllä esitettnjen periaat- teiden muiaan armostelemine Helmi Setälän tirsaa hnomaammc. että se huivin pitää puoliansa. Miiia-sja e- siintyiväl seuraamat elämäkerrat: A. Edelfelt, Ida Aalberg, Jenny Lind, Vertel Thormaldsen, Minna Eanth, Fredrika Bremer, Leo Tolstoi. Gui- sepve Gariluildi, Carl von Linne ja Thomas Alma Edison. On erittäin »vaikeata lapsille ku- n-ata etemien henkilöiden elämää, sil lä i;iU'cn olemuksen jätttmäisays musa taa maahan tmvalliscn jotapäi - iväise-.t ihmisenkin. Lapsi ou fuitcu- iin hiukan toiiessa asemassa, cren ei larlvitse ihailla eikä palivella. Mut ta jos hän ei tätä tee niin hän kii'n- utinkin koronaan ignoroi tuollaisen 'ienkilön, joka niin kerrassaan on sen täsitnspiirin ulkopuolella. Siinäpä tehtämäu suuri »vaikeus onkin. Mei dän on eniiit herätettämä lapsen hno- iaio. Suuret miehet ja suuret nui- set eimät ensinnäkään imponvi lap- scen. mutta kuivaapa kohtia heidän lapsuudestaau tai yleisinhimillisiä piirteitä heidän elämästään, niin koh'a saat mukaan pienen lukisakun- ^na>>. Nuelestämme Helmi Setälä tässä koiiden on hnmin onnistunut. Hän en tosin nostanut suuret hen- , kilin korkeilta jalustoiltaan, taimut- tanut viiden kankeat pronssijasenet ja puhaltanut niihin inhimilli'-.iä e- loa ja luulemmekin juuci siksi, että kirja pikku lukuhaluisia estetikoitz ja > historioitsijoita tulee huwittamzan. Jokaii-en elämäkerta sinänjä on ta» <nän lisäksi opetus lapsille. :iiiin »voi tulla kuuluisaksi, niin sitä taistellaan eteenpäin, kunhan »vaan on tamma ja kunhan »vaan aina on uskollinen aatteilleen. Helmi Setälä »vaikka ontui '.uin ahkerasti toiminut itsenäisenä tiriau Iisana, annostelijana, toimittajana, kääntäjänä ja äitinä, on kumminkin ja ehkäpä juuri siksi ihiucelli>e!lä ta» maila onnistunut pyrinnöissään »val mistaa lapsille kclmollista lukemista. Hänellä on marma tchtämä fotnnai- sen fnltuiiu edistäntisessä. mutta sil lä aikaa on hän moiuut luoda itscU leci: chic!ir.au n»oren mäen knlturi tncu eteen. Jo niloin kun hän kään si »Mkn Ioröi'n" oli hänen aseman ia selivä (Bnrnett, Pikku loidi, 8:o. 2'Ki, s., Helsinki, Ltama I! painos 191'b sidottuna 2 mk., parhaimpia tirsoja, initä koskaan ou firicitcttu). Öäu cit elämän ciimcrfciUi koetta nut lapsiin »vaikuttaa. Hän ci tah do heille muun piilossa salaa jakaa tietoja tai neumoja, kaikki on selmä- piirteistä luottamusta herättämää. 2oi'imnie siksi, että hän sinä saisi r-crtuu'.uinian kiitoksen initä »voisi toi» moa — lasten mieltymykseit ja kii» tölli j;:;;ku. Einar Fie a»»!> t.