N:o &O - 1910 KAIKU. Perjantaina Heinäkuun 15 päivänä. Sähkötarpeita, Moottoreita ja Dynamokoneita myy halvimmalla :: Oulun Uusi Sähköliike.:: Puhelin 3 58. Kansallispankin talossa. Puhelin 358. f I koon. Jos maltiopäimät kieltäymät litsemasta edustajia, esitetään heti uusi maalilaki hymäksyttämäksi. Maalit toi- mitetaan Lipskijn mälittömän malmon nan alaisina. — Pohjoismaiseen kouluko koukseen on Suomesta ilmoittautu nut 750 osanottajaa, suurin osa kansa koulunopettajia. Lisää tullenee mielä — Heukitvakuutusyhtiö „Sa laman" ylilääkäriksi on otettu tri Ak seli Koskimies. P C RETTIG i C« TURKU Puhjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia v. ni. kunnalle ministerineulvost^n puheen johtaja Suomen kenraalikumernöörin mälityksellä. Eduskunnan lausunnot sille täten jätetyistä lakiehdotuksista annetaan niillä marsinaisilla tai yli- määräisillä waltiopäiwillä, joiden tar- kastettamaksi ne on lähetetty, jos la- kiehdotuksen jättäminen eduskunnalle on tapahtunut miimeistään kaksi kuu- kautta ennen istuntokauden loppua; päinmastaisessa tapauksessa lausunto annetaan seuraamalla lakimääräisten tai ylimääräisten maltiopäuvien istun- tokaudella. Nämä lausunnot kaikkine asioihin kuulumme liitteineen jätetään ^venäjänkielisinä Suomen kenraaliku- mernöörin mälityksellä ministerineu- moston puheenjohtajalle edelleen toimi- tettamiksi asianomaiseen paikkaan. El- lei eduskunta anna lausuntoansa edellä mainitun määräajan kuluessa, niin asianomaista lakiehdotusta käsitellään edelleen ilman sellaista lausuntoa. 8. Kun 1 art. 1 kohdassa osoitetut lait omat Hallitseman Senaatin toi- mesta julkaistut yleisesti mahmistetussa järjestyksessä, katsotaan ne tulleen jul kaistuksi myöskin Suomessa. 9. 1 artiklan 1 kohdassa mainittu- jen lakien ja asetusten täytäntöön saat- tamisen korkein malmonta samoin kuin niiden selittäminen ja noudatettamaksi lerottaminen sekä niihin nähden synty- mien epäilysten ja epätietoisuuksien ratkaiseminen kuuluu yleisillä perus- teillä hallitsemalle senaatille. Suomen kenraalikumernööri ryhtyy puolestaan tarpeellisiin toimenpiteisiin, jotta hal litseman senaatin määräykset pannaan Suomessa asianomaiseen täytäntöön 10. Meisessä järjestyksessä anne tut lait ja asetukset (1 art., 1 koht itsestään kumoamat kaikki erityisessä järjestyksessä (1 art., 2 koht.) annet tujen Suomen lakien ja asetusten mää räykset, jotka eimät ole niiden mukai set, ja somellutetaan huolimatta mis tään niiden kanssa ristiriitaisista sään nöksistä mainituissa paikallisissa laeis- sa ja asetuksissa. 11. Erityisessä järjestyksessä (1 art., 2 koht.) annetut lait ja asetukse eimät moi kumota, muuttaa taikka täy- dentää, maikutuksestaan lakkauttaa ei- mätkä selittää yleisessä järjestyksessä (1 art., 1 koht.) annettuja lakeja ja asetuksia. DTämän jälkeen seuraa lain II ja II osa, jotka koskemat Suomen edustajain malitsemista duumaan ja maltakun- nanneumostoon. Alkuperäiseen on H. K. Majesteet- tinsa omakätisesti kirjoittanut: „O l- koon niin." Baltishportissa, Stan- dart-laimalla kesäk. 17/80 pnä 1910. Marmentanut: maltakunnansihteeri Makarom. Yleisiä uutisia. ^Varastettu leipä. Suomennos. (Jatkoa.) ..Kyllä, on minulla kolme kultara- haa jälellä, mutta kun ne loppumat niin..." „Kolme louisdoria," sanoi paksu romva, niin, mutta minkätähden sitten itkette. Kolme louisdoria moi olla monen laiman karilta pelastama ank- kuri. Kolme louisdoria — niiden pe rustalla saattaa todellakin usein päästä pitkälle tässä maailmassa. Ompa to- siaankin aika, niinkuin huomaan, ottaa teidät huostaansa ja auttaa teidät tuosta kutsumastanne onnettomuudesta. Olkaa ivaan huoletta, minä kyllä löy- dän paikan teille. Kaksisataa frangia kuukaudessa, . . . ksntiesi kaksisataamii- sikymmentä frangia — niin, tiedän kyllä sen ei oleman suuren," jatkoi hän ja oli oleminansa huomaamatta pojan kiitollisuudenosoitusalkeita, „niin, tie- dän kyllä, ettei se ole suuri palkka, mutta ajan ollen saatte kyllä enemmän. Tiedätte kenties, nuori ystämäni, että saamuttaakseen onnea ja suuna tuloja, täytyy olla mähän kärsimälllsyyttä. Kun on ahkera ja rehellinen, niin saa- ivuttaa kyllä päämäärän. Olkaa maan t)ymässä uskossa. Tänään en ole ollut hymä teille, mutta kuka tietää mitä huomispäimä moi tuottaa teille". Oltuaan hetkisen maiti jatkoi hän: — W t. prokuraattorin erot taminen. Senaattiin on nyttemmin saapunut m. t. prokuraattorin, esitteli- jäsihteerin, tri A. F. Charpentierin erottamista koskema kaikkein korkein määräys. Pitemmittä perusteluitta ilmoitetaan kirjelmässä main, että m. t. prokuraattori on nähty hymäksi pe- ruuttaa prokuraattorintehtämästä ja erottaa esittelijäsihteerinmirasta. — Suomen Suuriruhtinaan maan Asetuskokoelman n:rot 41 ja 42 sisältää: Senaatin päätös Armollisen käskyn johdosta aseiden ja ampumatarpeiden tuomisesta maahan sotamäen tarpeeksi. Keis. Majesteetin armollinen käsky- kirje Suomenmaan kenraalikumernöö- rille Wiipurin linnoituksen malloitta misen 200-muotismuistopäimän joh- dosta. — Uusi keuraalikutveruSörin apulainen salaneumoZ A. Lipskij saa- pui maanantaina Helsinkiin ryhtyäkseen toimeensa. — yleisvaltakunnallisen lain sovelluttaminen. Birsch. Wjedom. ilmoittaa, että kenraali Seynin paluun jälkeen Helsinkiin heinäkuun keskipaik- keillä tullaan heti ryhtymään toimen- piteisiin suomalaisten edustajien malit- semiseksi maltakunnanduumaan ja mal- takunnanneumostoon. Maalit juliste- taan toimitettamiksi syksyllä, jolloin mä- liaikaiset maltiopäimät kutsutaan ko- «Kaikillahan meillä on maikeat het- kemme tässä elämässä. Niin on esim. ollut minunkin laitani. Olin kerran hymin rikas, nyt olen melkein puilla paljailla. Eräällä miikolla saan rahas- tonhoitajattaren paikan suuressa maka- siinissa. Siinä se oli kaikki. Niin, olettehan kuullut puhuttaman tuosta kuuluisasta makasiinista? Saan kuusi- tuhatta frangia palkkaa muodessa. Se ei tosin ole paljon, mutta yksinäinen nainen, niinkuin minä, moin kyllä sillä elää. Jkämä kyllä ei minulla tällä hetkellä ole enempää kuin yhdeksän sousta taskussa. Siinä on kaikki mitä omistan ja jollen ennen kello 12 huo- menaamuna ole maksanut melkaani, kuuttakymmentä frangia isännälle, niin minut heitetään ulos. Olen hänelle kahden kuukauden muokran metkaa. Mitä pitää minun tehdä? Kuinka saan ruokaa. Mistä löytäisin kimen, johon saisin pääni kallistaa? Mutta mitä siitä! Saanhan tämän miikon kuluttua paljo rahaa. Saan miisisa- taa frangia etukäteen. Niin, katsokaas, nuori ystämäni, kuinka elämä nousee ja lascee. Mutta olkaa nyt maan lemollinen, älkääkä itkekö enää. Kyllä hankin teille paikan makasiinissa. Ol- kaa marma siitä. Sen moin lumata teille. Poika oli kuunnellut silmät seljäl- lään. Tämä kaikki tuntui hänen pie- nessä yksinkertaisessa bretanjelaisessa sielussaan niin haameelliselta ja eris- kummalliselta, ikäänkuin hymä Jumala olisi ollut leikissä mukana. Tuo patsu rouma ei ollut hänen silmissään hal- Vulun kaupungista. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo pion). Hyrynsalmen m. t. kirkkoherra I. W. Hirmonen on tuomiokapituliin ilmoittanut myöntäneensä Ristijärmen m. t. kappalaiselle Wäinö Psalerille yksityisten asiain tähden mirkamapautta 3 h—Vs 10 sekä sitoutuneensa itse sillä aikaa sijaiseksi. — Tulipalon yritys. Miime kes kiiviikkona annettiin palomerkkejä kello 11 tienoissa päilvällä. Tuli oli pääs syt malloilleen työmies Kiljusen omis tamassa mökissä n:o 31 Schröderin maalla. Mökissä asumat työläisper heet Korhonen ja Hurskainen, joista jälkimmäisen puolella minniä oli maa teriepuja syttynyt palamaan. Pian kuitenkin tuli sykehtyi, kun mettä oli säätämissä. Molempien asukasten omaisuus oli makuuttamatointa; talo sen sijaan oli makuutettu Oulun läänin keskinäisessä palomakuutusyhtiössä 2,000 markasta Tulen armellaan jotenkin päässeen irti minnillä leikkimiltä lapsilta. — Postijuna myöhästyi toissa iltana I tunti ja 10 minuuttia, tullen masta 7 seuduissa Ouluun. Syynä myöhästymiseen oli se, että meturi oli jotenkin mioittunut Orimeden ase- malla. — Kaupungin heinikoiden huu tokauppa pidettiin miime keskimiikko- aamuna ja iltapäimällä samana päi- mänä. Aamupuimällä myytiin kaupun- gin sisällä olemat heinikot yht. 122 markasta ja Merikosken mierellä ole- mat Schröderin törmäin heinikot yht. 147 markasta; iltapäimällä taasen Hu pisaaren ja Äströmin puiston Heini- kot yht. 136 markasta. Tehdyt tarjoukset on hymäksytty. — Laiwaliike. Eilen sa^uimat: ruotsalaiuen höyrylaicua „Emil R. Boman", ottaakseen Pateniemestä sa- hattua tamaraa ja täyttääkseen las- tinsaj Martiniemen sahalta Haukipu taalla sekä englantilainen höyrylaima „Hendon" lastatakseen paperipuita Iikka Ramanderilta. — Päiwystäjälääkärinä toimii ensi sunnuntaina tohtori L. Gratschoff. — Poistettava epäkohta. Niin kuin muistettanee, määrättiin miime kesänä poissiirrettämäksi Äströmin teh taiden alueella olema, sille kuuluma, tehtaalta tulemien jätteiden säilytys paikka, koska se lemitti ilkeää katkua ympärilleen. Kun mainittu säilytyspaikka, joka nykysin on ollut yllämainitun tehtaan omistamalla Märtön maalla, yhäkin lemittää pahaa hajua ympärilleen, niin asiasta piirilääkärille ilmoiteltua, on hän lumannut, kuten toimottuakin on, että ylläkerrottu epäkohta tulee poiste- tuksi. — Sirkus Ouluun. „Grand Sirkus" saapuu Ouluun huomiseksi, jolloin on klo 8,15 illa amajais- ja loistonäytäntö. Seurueeseen kuuluu useita ulko- ja kotimaisia taiteilijoita. Niittaamme ilmoitukseen.^ — Oikaisuksi edellisessä numeros sa olleeseen uutiseen: „Ajoi hemoseen pahki ja särki pyöränsä", moimme mai-- nita, että yhteentörmäys ei ollut yksin- omaan pyöräilijän syy, kuten ehkä uuti- en päällekirjoituksesta möisi päättää. pa armoisissa romaaneissa tamattamia öyhille ja onnettomille ihmisille ylen- palttisia hymiä töitä tekemiä sankarit- aria. Hän oli pikemmin joku hymä laltijatar tahi joku muistamistaan 'otipuolensa kirkoissa olemissa puuhun eikatuista pyhimysnaisista, joka nyt ihaksi ja mereksi muuttuneena oli tullut ohduttamaan ja auttamaan häntä. Mihdoinkin pääsi hän niin tolkkuunsa, että ymmärsi täytymänsä kiittää rou- maa. Märäjamällä äänellä lausu mansa kiitoslauseet ilmaisimat sydä- mensä symyydestä lähtenyttä kiitolli- uutta! Ja lapsellisella lamallaan arjoutui hän lainaamaan hänelle jä ellä olemat kolme louisdoriansa. Rouma kieltäytyi tästä hymin ar- mokkaasti: ..Olette todella lii«n rakastettama," anoi hän. ..Kahdeksan päimän kulut- ua olen saanut asiani järjestykseen ja illoinhan on kaikki suru ohitse . . . Mutta se on totta, ikämä kyllä," isäsi hän hetkisen maitiolon jälkeen, „enpä tosiaankaan tiedä, kuinka moin ulla toimeen tulemalla miikolla". ..Mutta, rakas rouma, lainatkaa itten nämä kolme louisdoriani," sanoi uo kaunistelematon lapsi. Kolme kultarahaa oli jo rouman ihamassa kädessä. Ia kun hän lähti uosta pienestä, köyhästä huoneesta, uudisti hän mielä kerran: „Niinkuin sanoin, nuori ystämäni, rohkeutta maan. Kolmessa päimässä olen hankkinut paikan teille..." — Sairaussuhteet Oulussa miime miikon ajalla: Matsa- ja suolikatarria ... 12 Keuhkokatarria 6 Tuhkarokkoa 2 Matsakuumetta 2 Mesirokkoa 2 Hinkuyskää 2 Punatautia 1 Yht. 27 Oulun matka on marmaan monella edessä ensi mii- kolla. Silloin on nim. teollisuusmäellä oikea ..Oulun miikko". — Jo syksystä lähtien on Ouluun puuhattu ammatti- oppilas töiden näyttelyä, johon koko maan ammattioppilaat ja nuoret työn tekijät lähettäisimät teoksiaan näytteille »Kehityksen tiellä eteenpäin kulkeminen on tärkeätä jokaiselle, mutta marsinkin nuorelle ammattilaiselle on se tärkein tä. — Sekä kotimaisen teollisuuden että marsinkin ammattilaisen oman edun kannalta on »välttämätöntä, että hänen ammattitaitonsa on mahdolli simman suuri. — Termeellistä, jaloa kilpailua on siis kilpailla kuka ammat titaidossa pitemmälle kehittyisi". Näin kirjoitti näyttelyn toimikunta talmella. — Tätä kilpailukehoitusta onkin seurannut yli 600 näytteillepä niiaa. Katsoen paikan etäisyyteen ja lyhyeen malmistusaikaan nähden on osanottajien luku jommoinenkin, maik- kakin se olisi moinut suurempikin olla — Laumantaina 23 p. t. k. ne sitten nähdään minkälaisia esineitä ne nuoret ammattilaiset omat sinne kyenneet »val- mistamaan. Laumantaina klo 10 ap on miralliset amajaiset pikku juhlalli- suuden muodossa. Näyttely on amoin- na joka päimä seuraaman miikon 1. 8 asti. Paitsi nuoria, on manhempikin teol- liiuusmäki liikkeellä. Maanantaina 25 p. alkaa yleinen koko maata käsittämä Teollisuudenharjoittajain kokous. 19 tärkeätä kysymystä on silloin pohdit- tamana. Marmaan näiden teollisuutta läheltä koskemien kysymysten käsittelyä innolla seurataan. Ulkolaista mieraitakin ssapunee; m m. Ruotsin Käsityöjärjestön puheen- johtaja konsuli C. I. F. L j u n g gren ja Norjan Käsityö- ja Teolli- suusjärjestön marapuheenjohtaja, ent suurkäräjäin jäsen, puuseppämestari B B. Smenberg. Pohjolan kesän kirkkaus. Pohjan- maan laajat lakeudet, muolaat mirrat omat omiaan juuri tällä ajalla metä- mään kotoisten, sekä oppi- että humi- matkailijain matkat Ouluun. Etelä- ja itäsuomalaisten on marsin mukama matkustaa Kajaanin kautta. Silloin on tilaisuudessa tutustumaan luonnon puolesta suuremmoiseen Kajaanin- Maalan—Oulun reittiin Oulunjokeen, jonka pauhaamat kosket meneellä laske- taan. Niille, jotka eimät ole tilaisuu- dessa tätä tietä kulkemaan, on järjes- tetty koskenlasku Merikoskessa maa- nantaiksi 25> päimäksi. — Laumantaiksi on järjestetty teollisuusmäen humi- matka Kajaanista Ouluun. — Kajaa nin—Oulun mälillä on säännölliset Alkumuorot joka päimä paitsi sunnun- aisin. ..Teollisuusmäki ympäri Suomea aapuu ensi kesänä Ouluun. Saapuu näyttämään mitä he omat aikaan saa- neet, ja saapuu katsomaan kuinka mi- reitä me täällä olemme. Kukapa sil- oin tahtoisi uneliaana poissaolollaan ukuamme mähentää." Näin ajatteli näyttelyn puuhaajat talmella. Nythän uota sitten tamattanee. Siis näkemiin asti! — Lääninwirkamiehet. Kiimin gin piirin nimismies Em. Moberg on yksityisten asian» takia saanut »mrka- »vapautta kuukauden ajaksi, t. k. 2."i p:stä, lukien, ja on hänen sijaisekseen iksi aikaa määrätty sahanhoitaja And. Halttu. Baryan oli rypistänyt otsaansa. Sormuksilla koristetut sormensa leikki- mät hermostuneesti paksuilla kultape- rillä. Simuhuoneesta kuului pianon- oittoa ja naisäänistä laulua. Tupak- ^huoneessa löyhki mäkemä hamanna- upakan katku. — En luonnollisesti arminne sanoa teille, hymät herrat, atkoi Baryan, — että seuraamana päimänä tuo hymä haltijatar oli ka- )onnut jäljettömiin. Jälellä oli ai- noastaan onneton, epätoimoinen lapsi, oka köyhässä hotellihuoneessa S:t Sutpicekirkon takana oppi tuntemaan, uinka katkeraa on nähdessään ilnia- innojensa luhistuman pudotessaan alas unelmiensa korkeuksista. Löytyy ihmi- iä, jotka tekemät itsemurhan sellaisissa apauksissa. . . Poika ei ollut syönyt mitään kol- meen muorokauteen. Aimoissaan oli yhtä tyhjää kuin matsassaankin. dulle mentyään, suhisimat kormansa ja polmensa mapisimat ja hän luuli siihen paikkaan pyörtymänsä. Erään kadun marrella huomasi hän pankin. Sinne astui hän sisään. Hän ei tiennyt itsekkään, kuinka sai siihen rohkeutta. Hän meni sisään ikäänkuin jonkun toisen tahdon ajamana, eikä omansa. Hän sai puhua muutaman konttori- päällikön kanssa ja pyysi tointa pan- kissa, minkälaista maan. Hän kertoi aiman koneellisesti kauniista käsialas- taan, laskennon taidostaan, perheolois- taan ja toimomuksistaan. Paksu punakka mies katsoi tutkimasti ja ystämällisesti häneen punnitessaan kultarahaa eräällä maa'alla. Sitten — Tuomarit. Samalla kuin Maasan homioikeus ou suostunut Ka- jaanin tuomiokunnan tuomarin Seme- rin Holstin pyyntöön sairauden takia saada mirkamapautta kuluman heinäk. 29 p:stä seuraaman syysk. 27 p:ään saakka, on homioikeus määrännyt ho- mioik. ausk. Einar Lömenmarkin sa- nottuna aikana hoitamaan tuomarin- mirkaa mainitussa tuomiokunnassa. — JärweukuiwauShauke. Työ mies Konsta Paananen on Romanie- men, Simon ja Pudasjärmen rajoilla oleman Simojärmen sekä siihen laske- mien ja siitä lähtemien mesistöjen ym- pärillä asujain puolesta pyytänyt, että maltion kustannuksella toimitettaisiin sanottujen mesistöjen katselmus laske- mistä marten sekä että sittemmin jär- men laskeminen myös maltion Maroilla toimitettaisiin. — Wahwistetut säännöt. T. k. 11 p:nä on lääninhallitus mah- mistanut järjestyssäännöt Ransilan kunnan ojituslautakunnalle sekä t. k. 14 p:nä uuden sääntöehdotuksen Py- häjoen kunnan paloapuyhdistykselle. — Osuuskunnat. T. k. 14 p:nä on lääninhallitus mahmistanut sään- nöt ..Tornion Maaosuuskunta r. L"- nimiselle osuuskunnalle, jonka kotipaik- kana on Tornion kaupunki. — Maanmittaustoimituksia. Maramaanmittari Lennart Michmann on määrätty toimittamaan halkomisen Kertun perintötilalla n:o 9 Alamies- kan pitäjän Alamieskan kylässä; maramaanmittari Oskari Mahlgren samoin toimittamaan halkomisen Töllin perintötilalla n:o 18 Nimalan pitäjän Järmikylässä: kommissioonimaanmittari Kaarlo Lönnbohm samoin toimittamaan halko- misen Pietolan perintötilalla n:o 11 Paltamon pitäjän Melalahden kylässä; maramaanmittari M. Sylmin samoin toimittamaan halkomisen Korholan pe- rintötilalla n:o 3 Paltamon pitäjän Mieslahden kylässä; ja maramaanmittari W. M. Termo sa moin toimittamaan halkomisen Kouru- lehdon perintötilalla n:o 29 Sotkamon pitäjän Tipasojan kylässä. ■mummun Alus mcaioisfnnnan fictofiofci# id Mun faupunfitt nsastaan. Lääninhallitus jättänyt hakemuk set Päätettäväkseen ottamatta. Sen johdosta, että miime maalisk. 8 pnä päättyneessä »vesirajojen käynti- toimituksessa Oulun kaupungin sekä Oulun maalaiskunnan ja Oulunsalon yhteisen jakokunnan mälillä Toppilan salmi ja osa retiä jäi sanotun jako- kunnan puolelle, jätettiin jakokunnan puolesta, kuten aikanaan olemme ker- toneet, täkäläiseen lääninhallitukseen kolme eri hakemusta, joissa pyydettiin, että Oulun kaupunki kiellettäisiin toi- niittämästä ruoppaustöitä Toppilan salmessa lohenpyynnin aikana, ja että satama- ja mutausmaksujen kanto otet- täisiin pois kaupungilta ja jätettäisiin jäämittömän kantomiehen toimeksi, jon- ka tulisi marat tallentaa korkoa tuot- tamiksi siksi kunnes riita mesirajoista oli lopullisesti päättynyt, ja jonka toi- men jakokunta esitti uskottomaksi täkä- äiselle tullikamarille. Nyttemmin on lääninhallitus hake- muksun antanut päätöksensä ja koska pyydettyjen kieltojen antaminen Oulun aupungille ei ole kumernöörin, maan maistraatin annettama, joka on ulos- oton haltijana Oulun kaupungissa, atsonut oikeaksi jättää hakemukset pää- ettämäkseen ottamatta sekä melmoitta- nut jakokunnan kormaamaan kaupun- gille selityksenantokulut. §PS i* bH .»»>»» Paivystaja- lääkärinä toimii «nsi sunnuntaina totit. L. Gratschoff. MMm biäoliT myydään ensi torstaina 21 päivänä heinä kuuta kello 1 j. pp. Pikkaralan kylässä Kan- gastalossa kahdelta palstalta. Grand Sirkus Lindberg saapuu Ouluun ja antaa ensimäisen ava- jais-loistonäytännön lauantainn heinäkuun 16 p:nä, kello 8,15 j. pp, Uiko- ja kotimaan taiteilijoita. Kuuluisat Kiinalais-veljekset Schey (Pekin gistä) kuninkaalliset hovinäyttelijät. Singhalialainen Mr Rannle (Ceylonista) nykyajan ihme. Sitäpaitse suuri ohjelma. Lähemm. il moituslehdissä. K. LINDBERG. Johtaja. — Rantsilan Osuusmeijeri maksoi kesäkuussa 4,1 °/o maidosta 10,1 penniä kilolta. — Onnettomuus merellä. On nettomuus sattui miime keskimiikkona. klo 12 päimällä merellä Raahen edus talla oleman Kraaserin saaren luona. Työmiehet Samuli Mikkola ja Ju- ho Nikola oli nimitt. lähteneet mami- tusta kaupungista merestä tuulen tuo- mia puita kokoomaan. Tultuaan Kraa serin saaren luo, kaatui lastissa olema mene aallon lyödessä sen laitaa mas- ten, seurauksella, että molemniat me- neeslä olijat suistuimat meteen. Edellinen miehistä tarttui meneeseen ja pysyttelikin sen marassa, mutta jal- kimmäinen, Nikola, yrittäessään ku- mossa oleman meneen päälle, putosi aina uudestaan ja nudestaan meteen, kunnes moimansa uupuimat ja niin hän painui upoksiin. Mikkolan pelas- timat luotsit m^neeseensä. Samana iltana löydettiin Juho Ni- kolan ruumis. Onnettomuuden uhriksi joutunut Ni kola oli kuitenkin makuutettu tavatur- man maralta makuutusyhtiössä Sam- mpo 1,500 markasta. — Konkurssihakemuksen on Ou lun tuomiokunnan tuomarille jättänyt työ- ja teollisuusosuuskunta Pohjan Pelto r. l. Oulujoen Kiminiemestä. Melkojain kuulustelu on t. k. 30 p. — Jkälvä tapaturma -nimiseen uutiseen miime numerossamme pääsi pujahtamaan se erehdyttämä tieto, että tapaturma olisi sattunut Kellonkylässä. Tapaus sattui Koskelankylässä. — Kiertokouluuopettajattareksi Pulkkilaan m alusi kirkkoneuivosto t. k. 10 p:nä 10 hakijasta kiertokoulunopet- ajattaren Ida ^Nordlundin Termo- asta. anoi hän lemollisesti ja myöntvmäi- esti: „Hyivä. Minä tarmitsen teitä. Tulkaa jälleen huomenna kello 9 edel- äpuolenpäimäli, juuri lyönnilleen 9. On mahdollista, että... on niinkuin anottu mahdollista. . ." Poika lähti pankista. Hän oli mel- ein millinä ilosta. Mihdoinkin oli )än saanut toimonsa täytetyksi, oltiin, niin, tuo paksu pankkiherra katsoi hä net kellvolliseksi. Hän tahtoo ottaa palmelukseensa hänet. Oo, kuinka ah- era hän olisi — sillä tamoin »soit aisi hän tuolle paksulle herralle symää iitollisuutta. Hän katseli kiitollisena samunsiniseen ailvaaseen, joka oli niin alhaalla, että mil'tei kosketti kattoja. Mutta äkisti tunsi hän kirmelemää tuskaa matsassaan. Silmissään musteni. Hän unsi kuolemansa nälkään — kuole mansa työhön ja onnen lvaltakuntaan ohtaman omen eteen. Ei, ei, se ei saisi tapahtua. Koko nuoruutensa nousi tätä ajatusta mas- aan. Hänen täytyy syödä. Hänen äytyy saada pala leipää, maksoi mitä maksoi. Katu oli ahdas, pauhaama, täynnä kiiruisia ihmisiä. Ihmisjoukko iveti hänet mukanaan. Äkkiä huomasi hän seisomansa muutaman leipuriliikkeen akkunan kohdalla. Siellä oli Jumalan nimessä leipää. Pieniä keltaisia, hauraita ympyriäisiä leipiä ja pitkiä kullankeltaisia ranskan leipiä inaukkaine kuorineen. Siellä oli suuret masut leipiä täynnä. Suu- >et pellit täynnä kaakkuja. Suloinen — Pyhäjoki heinäkuun H päi- wänä 1910. Heinätyöt alitettiin täälläkin päin aikaisin tänä kesänä. Tämän aiheutti luonnollisesti aikainen kesäntulo. Kasmullisuus on hymin edis- tynyt nykymuosiin merraten, maikka pakkanen onkin pari eri kertaa hidas- tuttanut sitä, «varsinkin miime pakka nen. Tässä juhannuksen edellä teki se suurtakin haittaa. — Saa nähdä, joko pakkaset omat loppuneet. Koivin on taas ilma koleaksi käynyt. Paha m ä t ä h a a m a on täällä kin maltaansa päässyt, nimitt. tuo mahtama jätkätulma, joka harjoittaa kaikkea rimoutta, saattaen pahetta mat- kaan kansan keskuudessa Eiivät tahdo naispuoliset ihmiset syrjäpaikoissa us- kaltaa liikkua. Kuinka kauan tuom- moista elämää riittää. K oma niitty m ä e n puute mal- litsee paikkakunnallamme, sillä kukaan ei tahdo rumeta maantyötä tekemään, mutta, „joka ei työtä tee, sen ei pi- täisi syömäänkään." Eräs metsästysseura kuu luu saaneen ensi syksyksi hirmenmetsäs- tysluivan. Mainittu seurue on id me e n halukas yrittämään, maikka parina syk synä oivat turhaa metsästäneet. Talousseuran »virkailijat ei mät milloinkaan eksy tänne surjälu- ' * " " 'vehnäjauhon ja maidon lemu mirtasi myymälästä, jossa ihmiset näkyimäl syömän kaikenlaisia leimoksia. Poika meni sisään. Ei kukaan näyttänyt huomaamankaan häntä. Hän piilottautui muutamien seisomien ja leimoksiennautlijaiu taakse ia kun luuli olemansa niin suojassa, ettei kukaan nähnyt häntä, kumartui hän irnuuaman leipäkorin miereen, otti leiman ja pau loitti sen takkinsa alle. Hän oli pääs- syt jo omelle asti ja luuli olemansa jo pelastettu, kun äkisti kuuli lei puru? huutaman jälkeensä: ..Anteeksi, nuori mies, maksoitteko leipänne?" Poika pysähtyi kilin kiinninaulittulia lattiaan. Kaikki kääntyimät häneen. Myymälä tanssi hänen silmissään. „Sinä olet rosmo! Sinä olet r>)smo" kaikui hänen kormissaan. Ja kan ajatteli, aiman '.vaistomaisesti, niinkuin eläimetkin: „Ni)t on sitten Lukki lo pussa!" ..Oletteko maksanut leimän" kysyi leipuri. Mutta äkisti kuului toiselta puolen tiskiä kirkas ja lempeä naisääni: ..Kyllä, isä, herra on malsannt lei- män." „Wai niin, sitten pyydän anteeksi," sanoi leipuri. Poika katseli kummastuksissaan sinne väin mistä ääni oli kuulunut ja sai silloin marmorinkin takana, suuren messinkimaa an takana nähdä aiman nuoren, maalean tytön suurine, kau- niine, symine silmineen, jotka katselima^ lempeästi, ymmärtämäisesti, anteeksi