M:q 73 - OIO. KAIKU. Keskiviikkona Kesäkuun 29 päivänä. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. ODlll JL® 21 IM. Kii*teimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. lainsäädännön j a hallin- non alalla, maan on tahdottu ai- noastaan malmistaa yleismaltakunnal- liselle lainsäädännölle tilaisuus erottaa yleismaltakunnallista luonnetta olema lainsäädäntö paikallisesti. Suurella enemmistöllä hylkäsi mal- takunnanneumosto kaikki muutosehdo- tukset y. m. ja hymäksyi lakiehdotuksen .semmoisenaan maanantain istunnossa. Eilen aamulla toi siitä sähkölennätin seuraaman tiedon: Waltakunnannenwosto on hy- wäksynyt tänään (maanantaina) duuman hywäksymässä mnodos- sa valtakunnan lakiehdotuksen suurella enemmistöllä. Yleisiä uutisia. — Suomen asiat ministeri neuvostossa. Pietarista, kesäk. 25 p:nä. Ministerineumosto on käsitellyt seuraamat Suomea koskemat asiat: 1) senaatin lausunnon eduskunnan mastauksesta arm. esitykseen eräistä muutoksista kirkkolakiin; 2) senaatin esityksen hemossiitoksen edistämiseksi osotetun muotuisen määrä- rahan korottamisesta 160,000 mkasta 190,000 mkaan; ja 3) senaatin päätöksen 20,000 mkan lisämäärärahan myöntämisestä käsityö- taidon edistämiseksi maalaiskansakou- luissa. Näitä asioita mastaan ei ministeri- neumosrolla ole ollut mitään muistut- tamista. — „Wenäjän alamaisuus Suo- messa". T. k. 21 pnä kaikkein kor- keimmasti marmistetun ministerineu- moston erityisen pöytäkirjan perusteel- la on sisäministeri jättänyt ministeri- neumoston harkittamaksi 14 henkilön anomuksen päästä mapaaksi Wenäjän alamaisuudesta Suomessa. Siis ministerineumoston erityistä pöytäkirjaa aletaan käytännössä to- teuttaa. — Kummallisia julkaisuja. Ase tuskokoelmassa on julaistu menäläi- sessä järjestyksessä syntynyt laki meri- tullipiirin laajentamisesta, jonka jul- kaisemisesta Asetuskokoelmassa senaatti teki päätöksensä m. k. 24 p:nä. Laki kuuluu: Waltakunnanneumoston ja malta- kunnanduuman hymäksymä laki meri- tullipiirin laajentamisesta. Tullisäännön 2 art:n lisäyksen 4 artikla (Lakikokoelman VI osa, 1904 muoden pain.) on saapa seuraaman sanamuodon: Kahdentoista meripenikulman mesi- ala, luettuna alimman kohomeden lin- jasta Wenäjän maltakunnan ränni- koilla, sekä mannermaalla että saarilla, on pidettämä meritullipiirinä, jonka sisällä kaikki sekä menäläiset että ulko- maalaiset laimat omat niiden Wenäjän miranomaisten silmälläpidon alaitset joille maltakunnan rajanmartioiminen on uskottu. Allekirjoittanut: Waltakunnanneu- moston puheenjohtaja M. Akimoss. Alkuperäiseen kappaleeseen on Keis. Majesteetti korkeanomakätisesti kirjoit- tanut: „ Olkoon niin". Limadiassa 10 p. jouluk. 1909. Warmentanut: mal- takunnansihteeri Makaross. * Niinkuin muistanemme, teki senaatti päätöksen äänestyksen jälkeen ja mä- hemmistöön jäimät silloin senaattorit: Saarikoski, Rainesalo ja Hedlund. Asetuksen julkaisemista mastaan Ase- tuskokoelmassa lausui m. t. prokuraat- tori pöytäkirjaan mastalauseen. — Suomen rautateiden Pie tarin piiripäällikkö pidätetty wi- rantoimitnksesta. Maamme rauta- tiehallitus on päättänyt pidättää mi- rantoimituksesta ensimmäisen piirin (Pietarin) piiripäällikön Edward De- gerholmin ja ilmoittaa senaatille tästä sekä tämän toimenpiteen aiheuttaneista syistä. Syynä siihen on ollut piiripäällikkö Degerholmin niskoitteleminen ja totte- lemattomuus rautatiehallituksen pää- töksiä kohtaan sekä sopimattomasti esiintyminen rautatiehallituksen edessä. — Lääkärit. Oulun lääninsai raalan alilääkärille Hj. Bergholmille on lääkintöhallitus myöntänyt mirka- mapautta heinäk. 4 pstä lokak. 4 p:ään sijaisena sairaalan ylilääkäri L. Grat- schoff. — Seminaarit. Fil. maist. Har- ri Linnaniemi on määrätty kahtena koetusmuotena hoitamaan Kajaanin seminaarin kristinopin ja historian lehtorinmirkaa melmollisuudella opettaa myöskin ruotsinkieltä. Fil. kand. Iu- ho Rannisto on määrätty kahtena koe- tusmuotena hoitamaan Kajaanin semi- naarin matematiikan ja luonnontietei- den lehtorinmirkaa melmollisuudella malmoa ja tarmittaessa myöskin antaa opetusta puutarhanhoidossa Kansak. opettaja Antti Juho Wuo- rimirta on määrätty kahtena koetus- muotena hoitamaan Kajaanin semi- naarin harjoituskoulun yhdistetyn luo- kan opettajanmirkaa. — LnotfiPäällysurieS Päijän teen luotsauspiiriin. H. M. Kei- sari on. Suomen senaatin esityksestä, 22 pnä huhtik. määrännyt että Päi- jänteen luotsauspiiriin on, luettuna 1 päimästä tammik. 1911, mäkinaiselle palkkakannalle asetettama luotsipäällys- mies, jonka tulee saada nauttia ran- nikkoluotsauspiirien luotsipäällysmie- hille asetuksenmukaisesti tulemia palk- kaus- ja muita etuja. — Maanmittauslaitos. Maan- mittausauskultantiksi on otettu A. W. Mitali Temmekseltä. Maanmiljelyshallituksen ensimäin en muodentulokertomus tältä muodelta, joka perustuu kesäkuun jälkipuoliskolla saapuneihin tiedonantoihin, sisältää m. m. seuraaman Oulun lääniä kos- keman osan: Ruis on enimmäkseen Harma, ke- mätkuimista, poikkeuksittain tiheä tai tyydyttämän tiheä, Kemijärmellä osa oraita häminnyt; teki tähkää läänin eteläkunnissa kesäkuun ensimäisellä ja yleisemmin sen toisella miikolla, keski- ja pohjoiskunnissa ei yleensä tähkinyt mielä kuukauden 14 pnä; halla on ollut, mutta ei ole ruista kylmentänyt, lukuunottamatta juhannusruista pai- koin. Aikaista satoa odotetaan. Ohra kylmettiin yleisemmin touko- kuun toisen ja kolmannen miikon ajal- la, paikoin mielä saman kuun loppu- miikollakin, enimmäkseen suotuisalla säällä, paikoin kuitenkin kuiman ja ko- lean sään mallitessa. Oras yleensä keskinkertainen, paikoin tuimuuden täh- den harmaa, Kuhmoniemellä mennyt lakoon raesateen johdosta; halla on pari kertaa erittäinkin aikaisempien kyl- möjen oraita harmentanut toukokuun loppupuolella. Kauran kylmöä kesti toukokuun kol- me ensimäistä miikkoa, osin sitä alo- tettiin jo huhtikuun miimeisellä miikol la; sää oli aluksi suotuisa, mutta myö- hemmin kuima ja kylmä; oraat omat hymiä ja tiheitä tai ainakin keskulai- sia; halla niitä paikoittain mähemmäs- sä määrin mioittanut. Perunain pano toimitettiin yleisesti toukokuun jälkipuoliskolla kylmällä ja tuimalla säällä, ja nauriiden kylmö enimmäkseen samoihin aikoihin, osaksi mielä kesäkuun alkupuoliskolla. Missä nauriin taimet omat nousseet, omat ne yleensä tasaiset, mutta kaipaamat ny- kyään sadetta. Laidun on huono tai keskinkertai nen, kärsien kuimuudesta, Kuusamossa perin huono, mutta Pyhäjärmellä ja Mmieskassa hymä tai hymänpuolei- nen. Elukat laskettiin laitumelle enim- mäkseen toukokuun loppupuolella. Heinänkasmu. Apilas on ylimal- kaan säilynyt yli talmen, uusilla nur- millä kuollut Paltamossa, timotei pai- koin häminnyt Kemissä; kylmönurmet omat keskinkertaiset tai huononlaiset, kylmän kuihduttamia, eteläisissä pitä- jissä kuitenkin hyrvät tai hymänpuo- leiset. Jään polttamia niittyjä on Kemissä ja Ylitorniossa. Luonnon- niityillä on heinänkasmu useimmissa kunnissa heikko tai keskinkertainen, muutamissa eteläkunnissa kuitenkin hy- mä. Niittymato ei ole mielä näyt- täytynyt. Säät y. m. Kemättulma on »llut tamattoman korkea sekä pitkällinen ja kesti sitä paikoittain mielä kesäkuun al- kupuoliskolla; paikoin on kylmö sen johdosta myöhästynyt, muttei milja eikä heinä ole Vahingoittunut, paitsi Iijoen marsilla olemissa kunnissa osit- tain. Sen sijaan sekä milja- että hei- näkasmit omat kärsineet kylmistä ja kuimista ilmoista. Eläintauteja ei ole ollut, lukuunot- tamatta päätautia hemosissa, jota on tamattu muutamissa kunnissa. Tmmuittlliit ttlefmiM Pklä- MjMs». Telesooniosuuskunta Pohjola on ku- ten muistettanee anonut, että sille myönnettäisiin maltioapua seuraamien telesocnilinjain rakentamiseen ja kun- nossapitämiseen, nimittäin: puolet kuntoonpanokustannuksista, todisteiden perusteilla, ensi tilassa ra- kennettamille linjoille Ylitornio—Muo nio, ^vaihtoehtoisesti Ylitornio—Pello —Kittilä—Muonio, Romaniemi—Kit tilä, Romaniemi—Sodankylä, Kemi- järmi—Pelkosenniemi ja Kemijärmi— Kuolajärmi; samoin puolet kuntoonpanokustan nuksista tuonnempana kuntoonpanta- mille linjoille Muonio—Enontekiö, Pelkosenniemi—Sodankylä ja Kittilä —Muonio; sekä kaikki kuntoonpanokustannukset sekä muotuisista kunnossapitokustannuksista, todisteiden perusteella puolet linjalle Kittilä—Inari—Utsjoki. Anomukseen on liitetty kustannus- armio, jonka mukaan nämä linjat tu- lisimat kaikkiaan maksamaan, yksinker- täisellä langalla marustettuina noin 233,000 ja kaksinkertaisella langalla noin 323,000 mkaa. Oulun läänin kumernööri, joka tä- män anomuksen johdosta on lausun- tonsa antanut, huomauttaa aluksi, että kruunulle on paljon edullisempaa jät tää tällaisten telesoonijohtojen asetta- minen yksityisille kohtuullista amus- tusta mastaan, kun kruunu tässä ta- pauksessa mapautuu johtojen mastai- sesta kunnossapidosta ja siitä aiheu- tumista hankaluuksista. Itse anomus ansaitsee, lausuu kumernööri, mitä ma- kaminta huomiota, joten pyydettyjen amustusten myöntämistä periaatteessa puolletaan suunnilleen anottuihin mää- riin, erittäinkin kun esitetyistä tele- soonijohdoista koituu suurta hyötyä ei ainoastaan yleisölle maan myöskin kruunulle ja sen mirkamiehille. Mitä sitten linjam rakentamiskus- tannuksiin tulee, näyttää laadittu kus- tannusarmio täysin riittämällä, ole- matta kuitenkaan liiallisesti korkea. Kuitenkin olisi pylmäitten luku, joka an ehdotettu 15:ksi kilometriä kohti, lisättämä 17:ksi, koskapa kokemus on osottanut, että lankojen katkeamisesta, mikäli tämä johtuu kuurasta ja lumi- sateesta, koitumat kustannukset täten saadaan huomattamassa määrässä ale- nemaan, kun lankojen kiinnittämismälit lyhennetään, samalla kun rakennuskus- tannilkset tämän takia eimät mainitta- masti suurene. Johdot olisimat eh- dottomasti tehtämät kaksinkertaisiksi. Laskelmiensa perusteella ehdottaa kumernööri lopuksi, että linjojen Ro- maniemi—Kittilä, Romaniemi—So dankylä, Kemijärmi—Kuolajärmi, Yli tornio—Muonio, Kittilä—Inari ja Kemijärmi—Pelkosenniemi, joiden yh teenlaskettu pituus on 848 kilometriä, rakentamiseen myönnettäisiin kaikkiaan 127,000 mkn suuruinen maltioapu, mastaama puolta koko rakennuskus- tannuksista, sekä että Kittilän—Inarin linjan kunnossapitämiseen maltio ot- taisi osaa puolella, eli 1,750 mklla muosittain. Waltioamun saamisen ehdoiksi olisi määrättämä, paitsi melmollisuutta ra- kentaa johdot kaksinkertaisiksi 17 pyl- määllä kilometriä kohti, että täysi makuus saadaan johtojen malmiiksi rakentamisesta; että Kittilän—Inarin linja, kruunulle pidättämällä täyden omistusoikeuden, mastaiseksi luomute- taan osuuskunta Pohjolan käytettä- mäksi melmollisuudella pitää johto täydessä kunnossa; sekä että kruunu, mitä muita johtoja marten myönnet- tyihin amustuksiin tulee, sopimilla keinoin turmataan mahingoista, jotka moimat syntyä, jos osuuskunta jou- tuisi konkurssitilaan tahi lakkauttaisi toimintansa. Gulun kaupungista. — Pappeinkokous alkaa täällä tänään. Klo 10 a. p. oli jumalan- palmelus tuomiokirkossa, missä tuomio- romasti Lönnrot saarnasi. Klo 12 pitää kirkkoherra K. I. K i m e k ä s esitelmän rukoushuoneessa. Klo 5 i. p. on tohtori P. W i r k k u s e n esi- telmä samassa paikassa. Kls 7 on hartauspuheita tuomiokirkossa sekä dia konissojen toimiinsa eroittaminen. Huomenna klo 10 a. p. on juma- lanpalmelus tuomiokirkossa, jossa saar- naa kirkkoherra W. L e i m o Karja- lohjalta. Klo 7 j. pp. puhumat tuo- miokirkossa past. E. Borg ja saar- naaja A. Wilkuna. — Elinkeinoilmoituksia. Puu seppä K. H. Kyllönen ilmoitti eilen täkäläiselle maistraatille ryhtymänsä harjoittamaan puusepänliikettä liike- moimana sähkö. Suutarintyöntekijä Eino Tuomi il- moitti ryhtymänsä harjoittamaan suu- tarinammattiin kuulumaa työtä ja jal- kinekauppaa amonaisessa puodissa. — „Matkailijahotelli Turist- hotell" nimen ilmoitti eilisessä maist- raatissa tästedes ottamansa matkaili- jakodilleen täkäläinen kestikiemarin pi- täjä Olli Piipari. — Lohia on saatu täällä Raatin padosta kuluneena lohenkalastuskau- tena noin 160 paikkeille. Isoimmat niistä omat olleet keskimäärin 12—15 kilon mälillä. Wiime miikolla saatiin lohi, jonka paino oli 26 l h kiloa. Ei len saatiin yhteensä 12 lohta, joiden keskipaino oli 10 kiloa. — Lailvaliike. Eilen aamulla saapui englantilainen höyrylaima „Air" ottaakseen Haukiputaalta propsia ja helsinkiläinen ..Storsursten" Pietaris- ta kappaletamarassa sekä englantilai- nen höyrylaima ..Redcross" ottaak- seen lastia Iistä ja Haukiputaalta. Sutoattvmaöta palotviinan kuljetuksesta tuomitsi eilinen raas- tumanoikeus Pudasjärmeltä kotoisin oleman talollisen Lassi Wähäkuopuk- sen 50 mkan sakkoon ruunulle tahi marojen puutteessa 10 päimäksi man- keuteen. Takamarikkoon otetut mäki- juomat tulemat maltiolle. Wastaajaa oli myös syytetty mäki- juomien yhteisostosta, mutta oikeus ei katsonut sen tulleen todistetuksi. Yllämainittu talollinen oli tamattu t. k. 15 p:nä mukanaan 20 V» litraa mäkijuomia, jotka tarpeellisten mar- muuskirjain puutteessa joutuimat po- liisin huostaan. — Punatautia on nykyisin liik- keellä kaupungissamme, sillä on kui- tentin pahanlaisen matsataudin oireet ja lääkärit sanomat sen oleman lie- mempää lajia. Wiime miikolla oli tautia sairasta- mia kaupungissamme 10 henkilöä. — Kilpa ajojen jälkiselvitte lyjä. Eilen oli taasen raastumanoi- keudessa esillä hemosjupakka. jossa, kuten muistamme, omat mastaajina olleet maanmiljelijä I. Sipilä ja teu- rastaja K. Järminen ja ilmiantajana maltion hemoshoidonneumoja Alsthan. Edellisten puolesta oli maltakirjalla konttoristi Yrjö Paulapenger ja jäl kimmäisen samoin maltakirjalla hom. ausk. Lömenmark. Wastaajain puolesta jätti asianaja- ja eläinlääkäri A. Bergrothin antaman todistuksen, jolla B. mahmisti hemo- sen ijästä ennen antamansa lausunnon. Kantajan asiamies piti ilmiantajalle maaditun edesmastuun turhana, koska hra Alsthan on ainoastaan täyttänyt ilmiantajana mirkamelmollisuutensa. Raastumanoikeus antoi senjälkeen päätöksensä, jolla oikeus julistaa pe- räytystodistajiksi todistajat Juho Hen- rik Naapurin ja Kalle Äijälän siihen nähden, mitä asiasta on selmille käy- nyt ja katsoo lainmukaisesti ilmitulleen, että Järminen Sipilän kehoituksesta on ilmoittanut kysymyksessäoleman „Nella" nimisen hemosen täällä syys- kuun 3 p:nä 1909 toimeenpannuissa ramikilpailuissa syntyneeksi muonna 1903, mutta kun ilmiantaja ei ole moinut tateuttaa, että mastaajat pe- tollisessa tarkoituksessa olisimat teh- neet sanotun ilmoituksen, etenkin, kun hemosen entiset omistajat omat anta neet ristiriitaisia tietoja sen ijästä, ia sitäpaitsi todistettu on, että Wihtori Jalmari Warho myydessään hemosen mastaaja Sipilälle, ilmoitti sen kuusi- muotiseksi, ilman että hemosta koske- mat asiakirjat olisi mastaaja Sipilälle jätetyt, on raastumanoikeus laillisesti mapauttanut mastaajat maaditusta edesmastuusta, ja asian näin päät- tyessä jätetään edesmastuumaatimus hemoshoidonneumoja Alsthania mas- taan marteenoltamatta. Mitä sitten koskee maadittua oikeudenkäyntikulujen kormausta, niin ja kun Alfthanilla on moinut olla syytä ilmiantoonsa, niin mapnutetaan hän oikeudenkäyntikulujen suorittamisesta ja melmoitetaan maan- miljelyshallitus, jonka maatimuksesta on syytös nostettu, maksamaan Wih- tori Johan Macholle 35 mkaa, todis- tajille Anton Miskarille ja Johan Poutalalle 10 mkaa kummallekin sekä Juho Edm. Laurellille 79 mkaa 80 penniä, Juho Naapurille 68 mkaa 80 pniä, Kalle Äijälälle 83 mkaa 80 pniä, Kaarlo Niemiselle, Heitki Vehmaalle ja Wiljo Autiolle itsekullekin 55 mkaa, johon on laskut alennettu, jonka ohes- sa mastaajat melmoitettiin maksamaan Wihtori Jalmari Marholle 29 mkaa 20 pniä, Nestor Kilpiselle 60 mkaa 70 penniä, johon laskut on alennettu ja Otto Haamalle 58 mkaa 20 pniä. Wastaajain asiamies ilmoitti tyyty- mättömyyttä päätökseen, samoin maan- miljelyshallituksen puolesta mirallinen syyttäjä. — Juopumisesta, Poliisin vas tnstamisesta y. m. sakotettiin eili- sessä raastumanoikeudessa seitsenmä henkilöä, joukossa eräs nainenkin, 4:jää 20 mkaa, kahta 30 mkaa. Suurimman sakon sai työmies Her- man Werner Soldan, joka juomus- päissään m. k. 31 p:nä oli poliisia mastustanut, särkien häneltä 16 mkan armoisen kasken. Häntä sakotettiin juopumisesta 30 mkaa, poliisimastustamisesta 200 ja ruunun omaisuuden rikkomisesta 70 mkaa, jotapaitsi hänen on ruunulle suoritettama kasken hinta 16 mkaa ja todistajille 12 mkaa. — Pahoinpitelystä olimat haas tettuina eiliseen raastumanoikeuteen nuorukaiset Armas Jukuri, Juho H. Hekkala ja Otto I. Siklander eli Ha- lonen. He olimat nimittäin t. k. 13 päimän illalla kimittäneet työmies Pet- ter Hartikaista rautatiesillalla ja sitten hänen pakoon juostessa lyöneet häntä halolla rautatien pumpun hoitajan kar- tanolla, seurauksella, että mainittu Har- tikainen kaatui. Wielä hänen kaadut- tuaankin olimat kolhineet samalla esi- neellä aika pahasti. Nuorukaisia oli mat tapausta ennen nauttineet mäke- miä. Yleinen syyttäjä maati edesmastuuta rauhanhäiritsemisestä ja pahoinpite- lystä, johon asianomainen yhtyi, maa tien mastaajilra kimusta ja särystä yht. 100 mkaa. Raastumanoikeus katsoi todistajien todistuksista selmille käyneen, että mas- taajat olimat ilman syytä hyökänneet kantajan kimppuun ja yleisellä maan tiellä pahoinpidelleet häntä, jonka muoksi oikeus tuomitsi nuorukaiset rikoslain 21 lumun 12 pykälän mukaan, niin, että A. Jukuri sai 150 mkaa sakkoa ja Hekkala ja Halonen kuukauden man- keutta. Oikeus melmoitti maslaajat yhteisesti suorittamaan Hartikaiselle hänen maalimansa 100 mkaa sekä mak- samaan todistajain kulut. Mastaajat ilmoittimat tyytymättömyyttä päätök- seen. — Merinen tapans. Kuten yl- läolemasta uutisesta näkyy, tuomitsi eilinen raastumanoikeus nuorukaiset A. Jukurin, Juho Hekkalan ja Otto Sik- landerin työmies Hartikaisen pahoin- pitelystä. Samat nuorukaiset menimät eilen illalla kostotuumissa mäkisin työmies H. asunnolle ja Siklander yritti lyödä häntä puukolla, seurauksella, että it- seään kirmeellä puolustama Hartikainen sattui lyömään Hekkalaa hartioihin ja päähän niin pahasti, että paikalle kut- suttu lääkäri epäili, että tokko hänestä tullenee eläjää. Hartikainen on mangittu. — Uudistetusta varkaudesta tuomitsi eilinen raastumanoikeus työ- mies Juho A. Soldanin 6 kuukau deksi kuritushuoneeseen ja olemaan 4 muotta kansalaisluottamusta mailla. Mainittu Soldan oli nimit. kesäk. 10 p:nä marastanut 6 mkaa leipuri mestari Lindgrenin puodin tiskin laa- tikosta. Mies oli tehnyt ennenkin törkeän markauden, josta jo oli rangaistuk- sensa kärsinyt. Hän passitettiin tois- täiseksi lääninmankilaan. — Muuten ei mies näyttänyt normaalilta. — Juttu toisen halkojen we- tämisestä oli jälleen esillä eilisessä raastumanoikeudessa. Saapumilla oli- mat kantaja Lindgren ja mastaajat työmiehenmaimot T. Mesamäki ja K. Tuuttila. Lisää todistajia kuulustel- tiin, mutta ei mitään uutta esille tul- lut. Mastaajat kielsimät jyrkästi hal- koja marastaneensa, maatien edesmas tuuta määrästä ilmiannosta työmies Kalle Pitkäselle. Oikeus mapautti mastaajat edes- mastuusta, koska ei täydelleen ole moitu todistaa heidän syyllisyyttään, mapauttaen samalla K. Pitkäsen maa- ditusta edesmastauksesta määrästä il- miannosta. — Morsiamen kurittaja oikeu dessa. Kuten muistamme kuritti t. k. 21 pnä Äströmin tehtaan työmies Herman Hankilanoja samalla tehtaalla työskentelemää morsiantaan Ida Aro- liinia. Asia oli esillä eilisessä raastuman- oikeudessa, jossa kämi selmille, että morsian oli mastustellut mihille mene- mistä, maikka oli kuulutettukin jo täy- det kerrat. Oli sanonut lähtemänsä Ameriikaan, eikä ottamansa eroa. Kun sitten yllämainittuna päimänä klo 6 tienoissa illalla oli morsian men- nyt pukuaan maihtamaan erääseen teh» taalla olemaan kopperoon, oli sinne tullut sulhanenkin ja rumennut taasen puhumaan pappilaan menosta, mutta kun tyttö ei suostunut siihen, oli sul- hänen ensin lyönyt kädellään häntä, ottaen senjälkeen kurkusta kiinni ja alkaen takoa paksulla lankun palasella, lyöden kolme kertaa päähän ja sitten hartioihin. Tyttö oli tämän jälkeen juossut merissään ulos. josta eräs työtomeri mei hänet pyörtyneenä ko- tiinsa ja sitten lääkärille. Mies tekonsa tehtyään meni suoraan linnaan, josta hänet tuotiin polnsika- mariin. Mastaaja sanoi olleensa kuritusta tehdessään hermostuneessa tilassa. Tapahtumapaikalta löydettyä, latat- tua remolmeria, ei hän omistanut. Raastumanoikeus katsoi selmille käy- neen, että mastaaja oli pahoinpidellyt morsiantaan, tuomiten siksi mastaajan pahoinpitelystä, kuitenkin liementäiväin asianhaarain mallitessa rikoslain 21 lumun 12 & 13 pykälän mukaan pi dettämäksi mankeudessa 1 kuukauden sekä maksamaan mastaajan maatiman 100 mkaa kipurahoja, samoin todista- jien kulut. Mastaaja oli tyytymäinen päälök- seen. — Sairaussuhteet Oulussa miime miikon ajalla: Matsa- ja suolikatarria ... 18 Keuhkokatarria 9 Kurkkuröhkää 4 Tuhkarokkoa 6 Punatautia 10 Kuppatautia 1 Yht. 48 „weren ääni." Kamalia sanomia saapuu äskeisestä juhannuksen mietosta. Kaiun miime numero, joka kertoo seitsemästä eri tappelu- ja murhatapauksesta mii- me juhannusyönä, tulee olemaan pal- jon puhuivana todistuskappaleena siitä raaistumisella ja milliytymisestä, jota kansaksemme kaiken ulkonaisen edistyk sen ohessa on nnelä niin peloittamassa määrässä hamaittamissa. Kaiken tämän surkeuden pohjamir- tana tielämät uutiset oleman mäki- j tl o m a t. Ne ne saattamat teriveen järjen uuraita pois ja päästämät irralleen ihmisen eläimelliset himot ja halut tehden ..luomakunnan kruunusta" julmiinman, tunnottomimman pedon, joka raimoisana hyökkää paljastettu ase kädessä meljensä kimppuun ja saa hänen merensä muotamaan. Uutiset kertomat juhannuksen mie- tosta seuraamaa: Oulun miinakaupasta myötiin kolmena juhanliuksen edellisenä päiivanä 12 tuhannen markan armosta paloioiinaa. Patenniemessä katkesi tap pelussa eräältä sahantyömieheltä jalka, työmäenyhdistyksen iltama oli lopetett tama ja poliisin täytyi pelastautua maarasta pakenemalla. Topinkentällä Kellossa puukotettiin 5 miestä. Raa hen Sälöisissä muuan mies ahdisti ihmisiä partameitsellä saaden lopuksi surmansa. Pattijoella sai eräs työ- mies ruumiiseensa neljä ammottamaa puukonhaamaa. Helsingin pitäjässä ammuttiin mies kuoliaaksi. Pääkau- pungissa sidottiin lähes 40 haamotet- tua tai muutoin mammoja saanutta henkilöä ja putkaan korjattiin 130 juopunutta. Kotkassa surmasi putkaan kuletettama poliisin silmänräpäyksessä. Tämä ..tilasto" on Kaiun miime nu- merosta. Se sisältää ainoastaan osan juhannusyön synkistä tapauksista. Tamallista moimakkaampana kuuluu „meren ääni" keskuudestamme. Kuul- laanko sitä? Mitä se huutaa? Se huutaa jokaiselle yksityiselle. Se huutaa miranomaisille, kunnille, lain- säätäjille. Se ilmaisee mastaansano- mattomasti, että jotain on minossa ja epäkunnossa. Se näyttää päimän sel- mästi, että yhteiskuntaruumistamme kalmaa ja jäytää hämittämä moima. Missä omat ne lääkärit, jotka tahto- mat ja uskaltamat tehdä leikkauksen, joka tästä pahasta kansamme pääs- täisi? Eikö jo huomata, että peloittama määrä yksityisiä kansamme jäseniä sortuu ja joutuu mirran mietäiväksi, jolleimät miranomaiset, kunnat ja lain- säätäjä todenteolla ryhdy tarmolla tukkimaan niitä lähteitä, joista tämä onnettomuuden tulma johtuu? Mitä pitää tapahtua, ennenkuin hoksataan, ett'eiwät läheskään kaikkien yksityisten moimat riitä maittamaan sitä houku- tusta ja metomoimaa, jolla juomatapa pyytää pyörteisiinsä metää? Mai onko meillä maraa menettää miljoonia mä- kijuomiin, hukata työaikaa, -moimia, -tarmoa, -kuntoa, termeyttä ja ihmis- henkiä? Emmekö päinmastoin mar- sinkin nämä koettelemusten aikoina metoa kansamme sisälliseen kuntoon? Pitäisihän ulkonaisen määränkin k- haittaa ja maatia tekemään kaiken moitamamme kansamme kunnon ja tarmon säilyttämiseksi ja enentämiseksi. Juhannusyön meriset tapaukset omat omiansa antamaan tukea ja pontta tälle maatimukselle. Kohdanneeko ..meren ääni" yhä main kuuroja kormia? M. P. — Läänintvirkamiehet. Haa- pajärmen kihlakunnan henkikirjoitta- janmirkaa omat t. k. 28 pnä päätty- neen määräajan kuluessa hakeneet Li- mingan piirin nimismies Knut Wirze- nius, Haapajärmen piirin nimismies Wilho Leino, Liperin piirin nimis- mies Werner I. Chydenius, Polmi- järmen piirin nimismies O. W. And- berg, Emijärmen piirin nimismies K. Gyllenbögel, Rautalammin piirin ni- mismies E. L. Airila, Kiskon piirin nimismies Wäinö Runsamo ja Iisal men piirin nimismies D. A. Kiivinen. — Kestikievari ja kyyditys. T. k. 27 p:nä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus uskonut kestikiemari- talon pidon sekä marsinaisen ja yli- niääräisen kyydityksen toi nittamisen Säräisniemen nimismiespiirissä sijait- semissa kyytilaitoksissa 1911 muoden alusta alkamaksi miisimuotiskaudeksi Säräisniemen kunnassa Wuolijoen ky- lässä talolliselle Kalle Karjalaiselle, Kirkonkylässä talolliselle Kaarlo Leino- selle Alilan taloon, Kukkolantylässä talolliselle Isak Karppiselle, Jaatangan kylässä talolliselle Juuso Lämsälle, Manamansalon kylässä talolliselle Antti Karppiselle ja Veneheiton kylässä ta lolliselle Antti Leinoselle. Mainituista toimista tulee muotuisena korivauksena suorittaa Kalle Karjalaiselle Kajaanin maalaiskunnan 160 mk., Kaarlo Lei- noselle Säräisniemen kunnan 500 mk., Isak Karppiselle saman kunnan 400 mk., Juuso Lämsälle Paltaman kunnan 500 mk., Antti Karppiselle Säräisnie- men kunnan 440 mk. ja Antti Leino- selle Kajaanin maalaiskunnan 168 mk. 47 p. ja Säräisniemen kunnan 261 mk. 53 p. — Kuollut. Maanantaina klo 12 päimältä kuoli Simossa opetta ja T. Seppäsen maimo A u g u s- ta E m i l i a, o. s. Westerlund Kuh- moniemeltä. Wainajan tapasimat an karat pistokset ja sydämen kouristukset, jotka lopettimat elämän hellältä per- heen äidiltä. Suremaan jäi puoliso kahden lapsen ja lukuisain sukulaisten kanssa. Mainaja oli 36 \v. manha. — Laanilan kansakoulun joh- tokysymys. Täydennyksekn miiln? nu- merossa olleeseen selostukseen asiasta olemme nyt tilaisuudessa mainitse- maan, että muosi sitten oli sanotun koulun johtokunta mastustamalla kan- nalla koulun johdon toisin järjestämi- seen nähden, mutta miime kuun lo- pulla pitämässään kokouksessa johto- kunta yksimielisesti päätti ehdottaa, että Laanilan kouluun asetettaisiin myöskin johtajatar. Tätä silmällä pi- täen on myöskin sanotun koulun mies' opettajan mirka julistettu amonaiseksi. Omituisuutena sietää mainita, ^ ettei kunnanmaltuuston kokouksessa esitetty johtokunnan ehdotusta kirjallisesti niin- kuin asian tärkeys olisi maatinut ja se seikka osaltaan maikutti. et:ä selos- tukseemme ei tullut kaikkia nutä asiaan olisi kuulunut. — Muutoin tullee kou- tilien johto mnissakin useampi-opetta- jaisissa kouluissa järjestettämäksi sa- maan tapaan kuin Laanilassa. — Moottorivene Oulujoelle. Matkailijayhdistys on toimittanut moottorimeneen Oulujoelle ja tulee se mäUttämään liikettä Ahmaskosken ja Merilän mälillä.