iLuvsntsina mzrrss!«i-'n S p:nZ ko >26 — SSlg kussakin eri tapauksessa sähköjohto- jensa laajentamiseen sellaisen lumon, jonka »valtuuston päätös t-ukokuun ö pltä 1904 määrää. Kun malmis- wsmaltokunta ilmoitti sel-oille käy neen, ettet Rosenlew K Cm puolena ole jätetty mttään anomu-ta lisäjoh- tojen asettamisesta m. 1904 tai sen jälkeen Valtuuston käsittltänmksi, päättimät wllltuu^M'ehtt täslä sähkö- laitok en hallitukselle tiedon antaa ja samalla kehottca hallitusta a itamean lausuntonsa, mihin toimenpiteisiin nyt olisi ryhdyttämä. Karjarannan tien »valaiseminen. Por n ympäristön osuusmeijeri, Puu- naula'ehdas y. m. omat anoneet Kar jarannan tehdasalueelle m'ewää lietä nnlaistawaksi mädintään 5 hehkulam pulla. S2h'ölaitoksen ballituksin ed- dstuksen mu'a sesti päättimät w-l- tuusmichet asetettamaksi sinne 4 heh kulamppua, joiden akettamiskustar- nukset yhteensä tekemät 220 m' ?a muaivinen mirrankulituZ yh eensä 363 mk. Riihiteiden valaistus» Samo>n sädkölaitoksen hilli!uk>en ehdotuksesia pZättimät maluusmichet Wlad mirin- kodan pmst? Keskriihll? ja Urhelu- kentälle sekä Mädälinnankadun vää>-> tä H ^k-i riihille johta-nien teiden jo Ete'ä-L niakadun risteyksiin asete to. maksi 1 h-dkulam7pu kumr>aa"kin paikkaan. AiettamiSkustannukset on arvioitu yhteensä 120 mksi ja Vuo tuinen mirra'.kulutus yhteensä 184 mk. Porin soitannolliselle seuralle myönnettiin 3 000 mkn M.ostapuraka kaupungin mäkinaisista maroist» 3- muotiSkaudskst 1911 —1913. Teurastaja Johan Messlanderin anomus saada kaupung l a kormouk- seksi 17 m? 60 p., mi kä hän oli jou tunut maksamaan hewosen'a ncsta- misesta kaupungin laitumella olemasta ojasta, hyljättiin. Maltuuston kokoussalia oli t?i- teilija Malsnd Kauhanen anonut käy' tett-ämäksi n u^kratta joul^k,un olki- puolella taidenäytte yä marten. Wil- mistama malio'unta ehdottaa ano mukseen suo«tuttawa'st ehdilla, että kansakoululapsille malmistetion tilai suus luokittain opettajansa johdolla käudä ta dmäyttelyssä. Maltuusmiehet päättimät pyatää lausuntoa Porin ta'd?r>hd-s!yk-e!tä. Jäseniksi kaupungin tulo- ja wenoarwiota laatimaan maliokun^ taan malituin ko- s li H. Risenlem, pankinjohtaja H. A. L> eander, ka'>^ panh^itaj^ T Rinta^, 'a-ppias G. E. R:wh-rg ja ap eek'ari G. Wd- bam sekä maralle kultaseppä Isat Saha ja apteekkari B. Su^db'om. Raha-asiain »valiokuntaan jäse neksi paikkakunnalt > poismuuttaneen pankinjohtaja T. Gr>tenselnn ti>alle Maliniin pankinjohtaja K. I Olin. Wäenlaskutoimikuntaan entisten liiäksi maiiltun Repojuarelta s -tama- kapteeni I. Grönblom ja Mäntyluo- dolta satamamouti I. Sundblom. Ulmilan kunnollis-autbkuntca pää tettiin pyytää iralitsemaan mämlaSku- toiinikun aan jäsen. Junain kulku Porin radalla. W lme syyskuun 29 pnä malnsimat kaupurgmmoltuu^miehet kult-äeprä Isak Sahan jv! isännä tsijä C. G. Sundellin lähetystönä käymään per soonallisesti pyytämässä parannuksia Pirin radan junakulkumuoroidin. K an hrat Saha ja Sundell eimät welä ole saamaansa tehtämää suorit- taneet, päättimät mal uu^-miehet kii- r-h iä he'tä se e> si til.issa tekemään. Kunnansairaalan ja toaitvaista- lon Välitse Karjakantaan johta maa tietä .hdotu uinlmusmie'! P r- Mlnen malaistana si. Waltuus:o päätti maalia lausuntoa sähkölaitoksen halliiukselta. AänestvSliitttclvlta tarkastnmaan. Jzkaisen wuoro?auden muk-.ra l. - he--.ee nooea-ti se wääcäaika, j?w »valitsijoille on mar^ttu ää^esiysluet- teloiden tarkastamista merten. Suo m laisen puolueen maiitnjoita ke^c il tamme 'en takia mms:amz n, e'tö h-;dZn on ajoissa käytömä t. rka ta- m?ssa lu-ttelot, koska ci o?e m s -stl- jävää äänestys-t-eiieloiden tark^s i- misw mun-eistia h?;kiin, zollom inc!: d'llis-s'.i joku esre saattaa riistcd miimeisenkln t-l-usukd^n jo s^n kautta kenties aiheuttaa öäneLtyso-kel-der menetyksen. Luov.nvliista on, että kuta aikaisemmin mal.ttsijat käywä omasta kohdassaan ääveSlyöIue!te> loja tarkaStc.massa, sitä m^rmemmin tulemat malitulset mohdoLisiSta ereh- dykstslä ho detuisst. Kunkin marisijan melmollisuus itse suoritcaa tämä tar?astus on tällä kertaa sitä tähdeAsempi kun miime kerrilla sen m m loiminlöi. N ineStizslueltelviden tarkastamisen sa on mililsijain vteUs^a huomion seuraamat seikat: että hän bn ?e!wiltä siitä, Lv.hm äänesty«> l"eeseen hän kuului; että kunkin ä5n?Kty'-2!ue on. r. rä'tq sen mukaan, u.i>-sä m lttniot omat csuneet t2M'wk. 1 xrä ILl 9; et ä dän otta^: selrvS?: si.!ä, missä bZn°.n SäkestyZa;uc<nsa l^ev.elct on°vt esillä; että tänä muanna 24 ivu.ita tLi,:- täneitä ja sen kaut'a öänisi?e!>tttiz??s! tulleita cn kunkin ään sn?> alueen luettelon lopussa erikoinen UsS- luettelo. 5-wuotiömniöto. K«» Pori» poliisiLe a««e!tii« aseeksi „k»nt«gattarel» puikko". Oii m arraskuun 6 päimä 1905 klo 12 xaimä^ä. Tärkenä tapahtumia oli sammut P)NSsa edellisinä pötmmö; muna tämä tapahtumarikas aika o.l nyt poä.lymäsjä. Kumminkin huo- masiivat ne, joika tähän aikoan sat- tuimat liikkumaan tlzöwäeni;hd!S'.yk» ien talon seutulvissa, et!ä joiuin oli Vielä tekeillä. Nähtiin nimittäin muu- c-mia henkilöitä toinen toisensa pe- räSiä kcuoaman sanottuun huoneuS- toon. T-mä seikka sinänsä et i>mhw. uikoihin olluc mitään tarrattmta, enem män ihme^elliin yleisön hnrmalukui- s -utta ja sen kirjamvutta. Snhei ?u.'.lui näet enimmäkseen n. s. tLri- nleisöä ja suurt osa putkassa hymin lun^eltuja mieraita. Kc>kouk>en osanottajat kerääniyimät yöväenyhd'Styki?n suureen salim ja .tr iä ilmeSiyimät näyttämön p-räve ikäänkuin !i!paa muuan lifimkjaia jli ansakoulun-Psttciza M L. Huomal- nn heti, että mo!emmtlts! ky.l siiäln- nen tarme saada eitintyä ji j.chtoa, sen näkl heidän kädellisellä kulmolnia ilta m!tku>!emises a loinen tmseensL Ia ydtäkkiä hyökkäsi asianajaja ,iäyt. -iäyttämön e.uilalle ia seUla kokoul- >en karkotuksen hra M. L:n pures kellessa huuliaan. Puhuja ilmo.tt' L»!k>en >äs?So emoin tietämän, etrL a^liisikonstaavelien saveleja säi'u'e- ään tvämäenyhd styksen huoneu^ losla, tävjä mahmatsa ja marmaSs^ imnaiisa, jo»w n?t ma-iil^an her^- u^huuts p.U lähte>n>'n. P.hnja tah lii nyt xäätettämM, miten sape!-?" kanssa me^e.ellään, ne kun tietystikin olnvat läS"Soli'.'!t. joilla oli ? ö?!a>?!en osia määrctä. Astui silloin j h^^-.ftsrl esille ^n- s-.k'ulunopeuoia M. L., taa<m iavw', 'oin mm^si: Arwo'<at ?Lnsk-.l2i'sl! Äe olemm?, kuten kaikki tiedämme, saneet historiallisia päimtä ja olem- me kokoontuneet päättävään; miten Parin poliisi on tästedes asest,lwwa ia järjestettävä. Kaien kaikki t e'ä- ivät, ja eratäinkin ne meistä, jvtka amat käyneet L mto^Ss-a, on englanti mne-i poliisi aseeton; HZn?llä on kä- d^»sä ainoastaan ykst puikko, joto 'uisutaan kunirgattaren ruikoksi, jo 'un hän sen kohottaa, niin pysähiyn kairk; iii^e. Kysyn vyt, --lö P rip^.r- onliist ol'si m^rustettama aiivan si. na^n tamilla kuin englantiiaii'?"? Ääniäsaustcz: Kyllo! Tietysti! Aseet pci»! K)k«jksen johtaja: Omatko kaiku Mä mi?l'ä tä^sä esiaSja? SN-M: KvllS^! Z7o°ouks?n zoh'. j >: P^ötstiy! Onko !Z^näo!'joil:a P.r>n p-ijisi-, suh-ee^ mitään muita toimomuksia, j t?a o>i nmat haomiooio^ettamat tällä rat- kais»wsl!a hetkellä? P^ihemaoroa vvysi nyt keski ikäin?? neZ, jolla nenä sinerti ja toinen sil mä nli mustelmilla, j, kertoi, e!tä vcliisikorst-lip-li X on erittäin ko^n- kourainen putkaan mi°deSsään, jonkn räydm puhuja rraati, että tämä 'oristaopeli on heti erotettavia. Kokouksen johtoja: Erotetaan! Eä ntyi sitten l'hllwi hko nainen jo w litti poliil^konStaaveli Z:n oleman kow?n kärkkään penkomaan ja tnr- kaatelemaan tori?»pi5ta kaikell-iSta alamittaista ja lumcitvnta, jonka töh den hänetkin on erotettnMa. Ko?o"ksen johtaja: Erotetaan! L?pulsi ..er^te-nin" mielä ,/op' natt^mina" yksi voli'ssko>is'aapel! kau punqista ja vks. R^oosaarelta se'ö »sokeriksi pohjalle" yksi päälliköitä- kin. Sitten k!i'eti'in, kuten opettaja M L n sanat kulllui^ot, c riooikla läsi?äo!:- !>n'<a sii!ä. et'ä he olnrat ossttaneet lämmintä harr^?tu-ta Porin km,pun» g n ja sen mastaisen kuk,? siuksen hy- n?Kk^ „^ttomain sui-j-li-ksen all " Tul?q oli se. kt ä p-'lii^t m^hän sen jälkeen ottim-it s-relinsa eimätkä nämä näattämöLä esiintymisch^uise, ole ehdittamoanta ja räättämäänsä kuningattaren puikkoa" mieläkäär. Pirin poliisille hankkineet. I?l? — Jhtneitten maailma. Ki>ll i jo kut «ielK muis»"»r>.at" 'en pi.men köqruiel ä ien u^on, joka «.d n ja lili-d.in a kutta lvihti fitmi?ni'ne eteen »va"ea^e knnille suuren Edis>n>n ..mnmeiten ke'N7iriöi" — ^arjol>nv^t. Hän, 'ninä s ma u'ko s? ol«. ioia M.^llS n-rchiu ky wr eläanen k"wie>? 'i?h!>'N d ^. anloi vL stä nn e ti ry?vwi! nl'ei?>ikdot. Ia me itn-etietimme. Tiedän l e sonta '7- suin- t„a'i o'e inilki-in helppoa tuot». HieZsä van Hällin, tämä muistsiiania mies. se lit i uvde - k-lwan ilmer«'.sa: sä--ra Al> pimui^em^. raisa-Zia Turki sult- lin. rnt sa >!e n?t>d^ ^i!>.li ja M r . s> ra as j. n e. j. n e. Mnilla jeli n<< t'!wikin „wöhän ruotia vääi'". s>v liitä s!iLmalaine^''N ^en <?äi tcl'>n. Tois- t - «a nu'y > iwi ä ollut Ll<!i kyllä eli "! i'sa '-uwis a nähnyt tirj i'uksi?, ioi^t cr cli pq tynyt sna mitään selmiä Miiiia >!i^. on veiiiZtnZ luttns. on pal >lt e-!t si!ylt'e Ei inir,, etkä olisi ^lenn t!>o u o lue.i' annaan kuivien sisältöä, ei -»»'.an m n, et ä oma ^a kore^tia ki lel lämme sn mme nchdä tuw u ja niiden NiA'iS se:'.le'tyn^. Pmsloteaitcr» tämän a^el^cn on ott-nut ja l?e kai ki läaiiäi ir.meiiel muie j> oiem-:>e !i tcUifla. Sa^> lli u olla oi: m-jö l mukanaan icll u en k^n?. jo!', s>n tiinv e^ h nisi «Porin .yttö M. riiac>, M riiaa, M r> - >oi"i>. se sa ^>'t su» t Mari un mie^ik' mi iden ih-n^e fi, Tämä > oli > k c» n-mi ta y muista >ksei-.i„!?onok!ap>'.st". Ja chme h ellinen niasina se ol» se!in. Mult' mc nerpä nyt Pui-tor>-at!krim, niin siellä rra-la k: neden näi-t! E-> ie aa kui' tai tei'>a — «'-rcelsi t^itcili-r ainaliu e,?ä' aptoodeista?nn->Stu Pian > s-! o muita merki i??en pian--! Se on millmt l-inut musiikkim-e^etkin s ia'i sute^ minut Minä don^hen su> re ni >h sluin ja woin iii hy>väl!ä omallatunnolla sanoa: lä i kää kuulemassa ja luisom^s-. Jhmettel ia. — Pajat ja m "i: m a - a s e e» kun ta'oll,scn I. Koiose., Sa^imngn Anlakdel a al ikäisei p.jat K .lle , , P o >?i m? sn«nun!ai-aamuna o:lw t i >ir.ä lvu il>a ami.''l?as'as 'ti .i P s onaetlomilus, Kalle - i ^. ! amp 'N,a'»jt:s a kuivia silmä-, ämt/mä»!'» nl'. Paawo a c>ni >«sa tnriä k w lle. Pe lo'!t»kiks.tn iin 'lja lcnioon hän tä öm l--u'»si py"sut>s.'t — wa-, an. suust.it->- da tamaii l> ulii on — jola Halley. jc-l!o n perä s t ui p jnn o l' u.n ohimoon. Lhi moon tul' »:z,v, ha,w:'. jo'ta ai^ot nä. 'O>wat. Po l<>>ien wie.'!n hctl S -w n- linn n sa.r.ml >an. H >ne, t-.lnnsa en 'viivotin, j-i j»> Kän änilin lie Iin. nin lulcc I nn laa r>ri'i l >n'unno i mut> a-, sa ivarnm.n johd.st^i olemaan t n ri. T tapabti.mat rivat miime c>!- kouia lulleet jolapäimaisilsi. — Kuhniminen pelastaa la l- jupälsyi) desiäkin. Kuhn-misen ih meiltä on puhu.tu niin p'lion miime ai koina, e tä sen parantaman moiman on l uliu pysymän kai kten sairauteen, mitä tämän taimaan kannen olla lienee. I, c tä mesi tosiaankin näin kortetta asi i a wai'uttaa ja matlaansaattoa, siitä anioi jäSmäömätlömän t-di5tuk en eräS ma tama S won ukka Kuop on lakaa. Mies kertoi olleensa armntiomasti kaljupiiuen. eikä löytänyt miiään t->psiwää woide>ta bi- 8ten'^ swua edistääkseen lilä ii aitoi reumatismikin rvnirv ta. Äl koi sit'en kuh nimaan ja — katso ihmetiä! W>i on päi- mät aamuin illoin wedcZ>ä i-tut u an alko'wat kot mäst jo huomata hänen tgl- jullaan wt in >ummaa ora«taw'n: sel- mää hiukien a k»o; ja kolme, neljä ivii'' koa mielä kuhninii^ta jatk-m-aan, o!» niin k iltämälle ka-julle ilmestynyt a,wan räysi, tummi tu^ka. Amoa, m kä ol, hieman harmillisr», oli le, e:tä s maan aikaan oli miehen tuuhe i varta muuttanut tum man lvärmsä punert-maan. — Sieltä täältä Kristiinankau punkiin perustettaman Kansalliskauppa yht ö Sammon haara'iikleen johtaiakfi on wal tiu kaupanhoitaja In-st Suoma lainen A >st- rosia. Senaatti cn ivnh-ristanut »valtion jään murlaiaiu menosää^^vkft enst musnna T r 'olle 162, O >, Sammolle 16),U0tZ ja Murtajalle 49, o - mk. E len kello L päimällä saarui tnllihalli- tu!sce> H. M Keisaria määräys päälire?- töön B > smamn erottanniesra mirasta, mi, kä lälktei tirehiöön Bnisman voisiu'.. Un5 pianrehiöörl af Enehjelm ryhtynee Mirkaansa lanaan. LirMM js Me. Lauter-HttMlma. Loutcr-H maia on uui keksirtö sMokcneiden alalla. Ce on pt.'.!ii» no, ka itsetoimiwa-a koniitt >-a w''-r>ls!cttunc esttlää säwe?y?set. Ih misen tehtämäksi jiä ainoastacn pol kea ja ohjciusnappulo den amulla määrätä soiton ropeus ja äänen moi- ma. Ohji.amine .t o > erittäin ylsi,'» keri..!::tu ja pystyy siihen ken hymän- ä. Harkkimaita Lauter-H'manan moi siis snadg kuulla kodissaan hy- mää musiikkia, mmkka itse ei pystyi sikään muu^a soittamaan. Siten on tilaisuus jokapäimäisesti tutustua ih- m »hergen ylsrvimpiin tuotteisiin so» ivelrunouden alalla. Lautkr-Humanan r>äli!y?sellä on sitä nautintorikkacm- paa tämä tutustuninen kuin senääni in m tä kaurei-', tasawh aifin ja uonnolltsin sekä tarpeen maatiesja eri täin k- ntoma. Olin tila.suiidessa wi!me sunnun- ai?!a luulcmaon L -ut.r Humar.i^r. oiw-.'N, urkuri K >ö'ti A kon, joka»n kone den myyj i tällä p nlkakunaaLa, järjestymässä konsertissa. O i ih meellisiä kuulla koneen, sen micr sä ^tvjin oi.ioastaan nappuliin näii- iyk!ellä määrätessä soiton nop-uden ja äänen moiman, hidastaen^ ja m> oentae;-, hiljentun ja m^hvistc.en ärrellvksien luonteen muka .n, esit c- rvän T'6)a!kowski)'?, Meberin, Men- del^srhnin, G iunodin, Litz in y. m. nerojen scmekuotteita. Koneella on mielä se et>», että sitä moi scittta myZskin sormin, n inkuin tam -llis.a p'anoa ainakin. Kurkun se ' näihin etiiih'n katsoen moi si'ä mitä l^mpimämmlp. suosit taa kaikille, jotki pystymät ti^non itielleen han!kim?an. Erityisesti olisi se sopinza yhdii^yksille, jotka siten aisa olinmat til-iisuud'Ssa kusemaan hy mää pianonsoittoa silloinkin kuin soittoon plMyiviä henkilöitä ei ole !. y eltcmänä. Tä°ätc-inen elauiien kumien näyttä- mö, Piiidlote^tteu on sen jc> hunk^i» nut jz t^yuää se eritäin hy oin teat terin svittopuolen lvac-timutjet. S. S. Litlnsuntvalislilsseurkn ttalenleri 19!!. T^imgn ??atihim:non, laajimman ja suositumman perhekulenterm ja jo> !u a l,-----n 31 muenkerta i'me?:yq mor- - ent.s'?.'. tapaan mo- ipvoli- en -, ja kuw!'.ri 'aii a. P nsi t.ydeii-t^ vli iana'ka^ hyö^ dtjll sine '.«ettelmn en ja väimämui^- romeen se ä käytännöllistä veiimo- -sas:oa on? -t ?ale -teriin n^ jo >"n> taneet krioit^lsia maa'.nms tunne mimm t kirioittajsit ja ettw ^mai kaunokirjailijat. Aiankysv^ykten alal!» tirj W -a pros. Armi Grote s.'tc oi «K., un ees ta kansojen etän-.ässä ja 'val'iol!iftssa ta'.steln'ss: kir at!ii--u deZta ja tai'ee?ta m W i! er vi Ii dani Ahosta j- maiöt. E ns- Acm d I^rn^f^ltiSiä, j--iden '!!o!e?npLin N> wuonsoäi'?ät fatt,>w e si w lote^n, sir!' !ij tar L O^^r m- nte-""MZ k??>''.i!iStut'am!ieöt-.-. E ä- mN S? 07?? 'a n. 4,»W m lotw sitten kniraa tah? >liu? A lio. S >rknj- d .n m «i-toja esittää k-rjaivja Rafael En- q>berc^. Suomen reniin iotamuoiis- ni ^''tokirjo tvkien on lac-tinut m-nst Paamci K rrisa.-.ri, Suomen suur' mer?>iy'sisi !ä wi"'L kirjo!'.:aa cg^o- n omi A E Rauta'o?ki, e amää meren j<z järmien sy^yvkäsiä ku- mai!ee m ^lenki'.ntl isesti ma st. U inio Zttnla^, P hiaiS Irjalan mastom mj?t»neen rautatien esittää toimi t ja P. Puhakka. Anarian maiilmaan w' M7t luk j^n k'rj^i»ia I. K Inha kumarik?iu5sa k-.rj^'t!iksessaan Arg^n- inan t-»sawallan lyll-vu^^MiitSmn j->!jdo«t<i!, ope^t. W ho Reima ku- ^.?u'sillmn Anerk.in suomalainen is.ir^-aloilt-! Minnetotassli ja todt. G ^ R-^stedt mu-nt^!mi-s an mii- menetti M>l-g'!ian r-tte!täin. K^m- san-vi! ^t-^c-si it<i psdtimat wai«t Ar--N Kemiläinen kirjoituksensa kin- s 7'/->s??ctt-'!m's!'«t'? ja j.-htaia R^re Kojonen e^ttk?e^sään lusntotllimin- st,7. E^U^kunnan k lmannen is iuntokanden esittää toht.Z ch C str^n^ ka'iau's»n ?u-u''?^" wu'd;!i laoouk- uin toht. Wnn? W?ii .ma--! j i m»s- tosanat mainaj lls maiSt. W ljo Hy' tö ^n. K-jtm'erin ka mo- irjailinen os ^to tulee tmä muon»a erittäin mis!sn- ?inwi."en ja crmokas. no- melleji. runcij-, y. m. «'i-at siih?n ja <i' tanee^ sirjoilijit Iuh '^i Nh '>, Sä teri .I?r>a?o I ^ari K anto, L^rin Kyösti, Ero Leino. E-ra Eerola y. m. Ktimia tules suuri joukko, marla mäsien kalenteri» marten tehtyjä ja hankittuja. Kamituksesta an huolta nut arkkitehti W. G. Palmq o.st, joka myös on laatinut taiteellisen kanftku- wan. lkalenteri ilmestyy entiseen tapaan noin MO simaisena. Hinnat 1 mk 25 p. vaz?riMllqksisia ja 1 mk 75 o. iaite-ltisisia maatekansissa. Ttlar- tamana kaikizs, tr!a°a»pzissa ja ^si imiehilti, joita otetaan kaikkialle, missä sellaista ei ennalta ole. — NhteiSku»»alli«e» Käst' kirja. Tätä huomattaman Kansan- malistusseur^n zulkaisem m kansalais- teoSta on 'lmeS y^yr uusi suuri k k- sn?wihko 10 -11 (nwm 433-628). Teokien monipu'1'sesta orwo'kuasta sisällyksestä on tämäitn mihko hymänä todi lajana. Si nä on m. m. seur-a- nmt klr^otukset: l kit. kand Einar Bö-^kin „Sosi<--Iisis?a toimistoista ja ynleiskunn llliesta malistus oimesta", toht. I F r'mar.tn ..Sostal smista >a an r?ismista", mawr. To mo He lon „S^kuvuolisimeellisqyskysnmy°. ses ä", torkasta?a Adoif vo , B.m?» do fsii „Su ie'u?k:Sw tut>e'ta j« lastensuojeluls s a", muist. K. N Rmmkarin ..Svomal ise?ta vu"Iu- ees^i". lakit. kond. Einor Böäk-N „Sää'töp nksism", toht Wäinö Moionmaan ..Teollisuud s a", t- dt. K. Tas i^en ..Termeydenh^idosta", t"ht. A»I. Hjeltin „T l s'ostc.",tidt. Edw. Gylling'N »Tilattomasta mäes- iösiä", maist. Os?. Au erem „T»l> l^tn", opett. A. H. Karmosen „Työn- mäli'yssestä", maiSt O?k. Autereen „Tnöpa!k-sta" ja toht. I F rsmamn Tv?wi«'e'u-sta". Kun tämän su -ren merkkiteoksen w '.nemenkin (l2) mihko pian mal- ^-'äiuv, on meillä tvalm m-t käytän- vöNne-l tastkirja-, joka si äl'ää ykteen irkaan koottuna ja >'< kmsellisten hiki-sanein makaan järjestettyjä, perustamat, selmät asialliset ja riiltä- män laojat esityk et oman yhteiskun tamme kaikilta tSrkeimmitä "loilta. Teokseen on kirj ittanut ylt 6() tie- eerh rj''ttajoa ja erikoisolojen tun tijaa toistasataa kirjoitusta. — U«kia kirjoja. Suomalaisen Kustannus-o y. Kansan kustannuksella on >lme'!y-iyt: Organisen kemian vää- piirteet, kauppaoppilaitoksia ia t-ollisuuskouluji marten kirjo.iti I V. Hintikka, hinta komissa kan ssa 1 wk M v — W rlmlnsesti !yh?ä seksi oppikirjaksi somsltnm^o suemaioista org nista kemiaa ei ole e-inestään o'emadsa, joten te-'s täyt tää olollaan esiintyneen puutie n. — Ka»sa«?o«serti» antoa Soi tannollisen seuran orasien s>!nr:un- a na kell' ö i.p. Tuöw^eny!:distylsen taalla. O^je!ma on se>ir<mm^: N:o 1 U^er yyri oop. „W .lko'n-n nainen", B^i--dieu. 2. L rqi, Hän del. 3 Intermezz!?^ M chb- k 4. M t^-al^isl--ir'HsZ. Sr?rb'r^ 5 U^er- ivyri o-p. „M-rth>", Flotom. 6. Ra-na^sft oop. „Säkkmgen tr^mpe- tari", N s-ler. trompe'ille eiitt. dra M liis). 7 Bolero, Merdi. 8 Suom laisia kansanlauluja, Pahlman. Ul!Ä-8llWe8!Z. PalVtlijiis js MtSmes lvalit e n.'ät ole nykyään sellaiset kuin iie oliwat ennen. Molemmn puoln M2?i?etaan. Molemmin puolin ollaan tvy y nätlömtä. Jläntämäki moittii p-.lwel.jain kunnoitom^utta ja kar keita palikoja. P-lwsljut maiitia- mat palkk-zj: pieniksi, ruokaa huo noksi, koh el-ia sietämä:ömä'si. Aksi- tyilen palnelus siinä merkityksesi'-', k in mo!ma^sa.'lewa palkcll^sääniö siitä puhuu, on pativ^l jo lle yle seUt was!enmieii-!tä. Kc-ns.n koho-ma ttetopucl ue'. malistus ei ole in-nn tu?ta ma?'tenmiel>syyltä irähertänyt; se on pä-.nmastoin sitä lisännyt. S N osonaa pqrkijäin palzou? teh taisiin, kiectokou unopettajan toimiin y. m. pi ka „'.v>r'ohn", m^k n nä siä ansa't!"m paljon mitältö-näm» mät p lkat. Muuall - tyZHkenneLää- mieluummin '..älkäo^ ko'.!!a kuin to- mallii^sa palwZlukies'a, jo«!sa jo rui-k^km yksin »v^tt^a enempää. J^s- sii-t iässä o i mikä, si!ä ei kukaan k!e"ä. Muita missä i Menköön lokzinen itseensä. Miltä l-">:let'.e tuntuman he >k tööt?, joka i-r ik-ara köyhänkin) perdeen jälenenä on. s-manmertaisen' per>eea koi?ten jäsent?n k-nZsa tct"^nut ja---maan ilot ja surut, j-^tka heitä kaikkia omat yht läisesli ?o'keneet, miltä luulette tuntuman hänestä joiidutt^ac-n tl-i- ea paliveluk sen, jo'sa hän on sul jeit'l pois perheen yhteyd.stä eristet tyyn asemaan, käskynalaiseen hienom ni-u: tai karkeamman kohtelun esi- neekä, missä hän oin^ sa-> Uintta 'ikeniä Mieraoksi, on pako'ettu ilman arivosleluii oikutta no> dz>tam.'an käSkt.ä nsä oikkujakin? Jhmisarm-?n jr ^pouden tuvteet omat kmkisla olaissa or-t. Teoriassa ja pi-hejssa niille kyllä tohditaan antaa o keutt.? mutta käytännössä ollaan hit-uta j? mellä mielä meriin tottumattomia ni tä huomioan ot.amaon. Menessa p ik< ssa kodd ll c>n palwe ijoiia sillä t ivalla, että Heidit suoraan ajetaan ensimä sen kicr äwän sosiilistizgitsat- tor n sylnn. On r-imeltama m ilmiSielem^an esimerkkejä siitä, että missä palveli joita kohdellaan hienotuntoisesti, jär kähtämäuömän o.keamiel.seSti, siellä kyllä pallvelijat miihtymöt eikä kii- mainkaan sosialistinen ylly'ys vysly siellä mälejä rikkomaan. Olojen pa- r ntuminen riippuu tietyNt etupäässä isäntämäestä, minkä m-rrin tämä pystyn omuksumac-n rykyistä y'e- mämpiä katsantotapoja ja kykenee niitä käytänrössä noudattcmac-n. On täysi syy tässä suhteessa ryhtyä edes kokei'emaan. Pa'welij(jkysymys on isäntärräen ejoissa otettama maka- mosti karki:tam-ksi ja muut S ny kyisiin yhä k>r stymiin ja miereantu- neisiin mäleihin saa-ama. Satakunnan suoma- laiset! JZrj?s!öjen kaiussa' maalipiirin suomimisissa kunnissa, mihin malit- sijavhd s yksiä aijotaan perust- o, on rizt.dyttäwä alustamiin toimenpite siin ?hdo kc.iden asetLelemiscn ja ehdoka?- li^tojen suhtesn. Näd;n neumotte- lujen täytvy olla suoritettu ennen mcrr^sk. 12-13 päimZZ, sillä noina päiminä kokoontuu piirin maltuus- kunta eri listojen yhteensomitteleims- ti ja yhteen m-aliliitioon järjestä mistä merten. Erily sesti huomautetaan, eltä jc- kaiielta pzilkakunnalia, johon malit- sijayhd stystä «-jotaan perustaa, on maltuutettujen tultama kokoukseen per- oonalli esli. Paitsi sitä, e täp-nsjaä- mi e?tZ koituu ilm istä epäjärjestystä ja hämminkiä, jota maaliksi e: su- maitse, moi siitä olla seur mkiena nur- uminen ja yhteistoimintahergen la mautuminen, kun ei tiedetä milä na- !ökoh!ia päätöksiä tehdessä täytyy kurata. Ma hon pi r n lait.'kunnis takin tällaisen matkan toki kerran muoteen tehdä, kun m^.in hiukankin on »valpasta mieltä ja edesivastuun- tunvetra isänmaa-i kohtalosta. Tehtä- cön tällamen m- tka mucroonsi'. Sittn ei tule r^sittt.rva-si, mutta hvöty on sitä suurempi: borrastus ja > sonotto isänmoan yhteisi n osioihin kasivaa, malopaus ja toistensa ymmärtämys lisää? tyy. Si'hen nähden, että joskus on pe rustettu rvali siioy^d Stys, ennenkun nhteisiä riuwott?li.°'a on rid°t«y, huo mautettakoon, e:tä tämä on ilme sessä r'st r'disia hyn?än taman jn k iken 'en kanSsc, jcta sanotoan yhteishsn- gs>? ja tois en mielipiteen kunr.ioitto- miseksi. Silläkään ei ole siis nouda- telt -maksi tumaksi. W lt»u'ettujen kokous on Porissa k:n 12 — 13 pnä. Silloin jokaisesta T run ia Porin läänin pohjoisin w7ol'pinin pitäjältä runsaasti puo li eemme jäseniä matkaan. w.nu'.>)st2 yleistä kaisantotamassa palroelijain cdalsi. Heidän n. s. ih- misarivoascm ^ansa on rumettua ko- hott^t^aa». E: n cida olettca, ei'ä tulisi ko?kam ai^i, jolloin ihmiset eiivät tarmitsisi toistensa palmelusta ja apu?. Joka pätmähan joudumme toirer- toi-wm>ne ?>c:lwelema-u, wikä nnrkmniehenä, mikä t. vppomiehenä, mikä kulje lajina j. n. e. E>. siis pitäisi olla mahdotonta osotina vot- mettjalle, apnlaiselle, samanlaista h>e- notunloisuutta ki^.n wertaiseLe ihn-i. sena ja perheen jäsenenä. E ka puutu — Kokeman suomalalse» seura» kososkseZsa ke'k ^i kko- iltara bvrräksyttiin y'eisedd.?kkai'si enst eduskuntamaol^ja m rten entiset y'e schdokkaat tohtorit I. K. P osi- kirc,i jt Liuri J gmon. Seuran d^s'ajiksi Porissa t. k. 12ja13p:nä p det ä-ään Tu^mcla sen vu lueen kokmikleen m ilitiiin Tekla Koin»'ai- nen, E-nma Jiotala, Sa"dr' Puik o, R msu Horell', M. Me a ja O Wuor:o. Suom-l usen pu lu'cn to- ion m'h'iä'sjuh!^an H-liinkiin wali - ti n ed -st siksi em'ntä Emm Is - t lo ja tohtor^ I V Manmr. — Ra-ma» S«o«alaife» Litykse» kokoukieösil tiistaina ke>ku»telil-nw2ali7oalmistuk5s'a V'si- mielisesti kymäkiyttiin maelipiirimm? yleisehdokkaiksi tälläkin kerc^lla lokit, toh ori I K P-. si'iwi ja jumul^u^ o->i-i i -h-ori Lauri J-gman. Mizä^kin v nkal!isedd^lua-'to keSki.slei.iin. K-m miimekerta n?n R mman iistau »k.do- k->s piirilääkäri Hi. N- rd!irg on kiel- täy^nyt tällä kerriZa eljdikccatsi r- - veameSta. eddo'e'liin Rauman lis'a"i tah'ori K. A. Frai^stl^: R u.n .l!-,. '^aanmiije! -öiiä N St ri »irk a'aa ja I -do Jsotalo.Suik-i'ac! L">p!?ta sekä W ht.-ri L hdr-r n^aa E raj-^l a K -ki ta päätettiin ti?d.'?taa alist^atko ke suostumia rure ehdokkaiksi Ehd^.'?san lopullinen l."ää- rääminen i-'.t-:tti n R '!-.m.-.n wol tsi^a- »hd^tns^iiriin kuuluman kuntien S '"m-.it'!?!sn seurojen P 'r>a piiri k-)k.-uk'5'n Muliiscmien eduStajaiu t.h tä'-'^.ksi. Riuman S-'l>mr,lainen Abdisiys pi-olest.-au mali!il edu^taj kftcn t. ! 12 j i 13 pnä Porissa pidet!S-r-S.i.v »tirikoko lss.eu tohtori I K. Raro lan ja rowas!i.'.rouma Hilda P 'asi koSlen. — Lapi- S«om luisclla Te»- ralla olt kokous miime kepkimiikkona Suk?awn Jsossotaloss'?. Kakoukse^', ke'.'us el-in? maaliValmlSiukstsw. N' simi^-lnssti hywä'suttiin vleisskd^k ka'?si ?ä>iä m^.Ileja marten ent«se> eteroät y'eis^hdokkaot. P ttkallisphdo' kaotsi toimotlim piirilääkäri Hj. N id lngin Nippaan. Muöskin knnna tktriin opettiija A. Lli>imta's!a thd^ik, kaukst. Waslwi!rin Suomala sen pvo l- een järjestöjen edusiajaf-zkoi-kseen P >riSia l. k. 12 ja 13 vnä wa-it ii- edusttjM mLirmilj. I ha Tuklalcnta ja emäntä Edla Estela VbdiStHs on E»ran malitkijvy^d^ ty'ien p-iikaKi^ehdo!ivaksi pää^täny eddottai n i me >'erti's a elid .k. Slo maanmiljelijä V. L >. h d e n r o n ta o - Ul«ila» s«lvme»,»irZ sc S-^pllkaa keitti duo:.^enn t s^p.nun taina klo 2 päimällä kunnanhuoneelle — Karkun ja E«v«?ems« ku»> tai» vhtei«e» k«»takoko«s m. k. 26 pna miliisi Ku omed-n pchjo-s- purin kätilöisi Sigrid Jzhanna Si laten KuuSjoelta ja hänen kleltämy- misensä maralle Anna Tnrolan Mie» toisista. Uittaman salmeen pääteltiin hankkia uusi kuletuslautta, jonka teet täminen annettiin Untamon tien ra kennustoimikunnalle Lautan tulee olla malmtina ennen heinäk. 1 r>:ää19I1 KZsi eiti-n kvsymystä olisiko sy?tä ryh yä toimenpiteisiin sen hakemuksen johdosta, jossa Karkun ja Suon emen ttentekolohkoa n-elmoitetcian uuden tien rakentamiseen Palmialan kylästä Harmon kautta Kittilään, maan kun asiasta ei w!elä ole s^atu laillista h-znStetto, e tä asi:n edellistä netta mielä t»wn?5a, viin ei ien suk ien tällä terv'-?!^ »yhdytty m-hinkään toimenpne:si-n. Samassa kokouksessa päätettiin, että Kutalan Kiuralan tten kunnossapiti' ja lautan kuljetus kaavataan paikasta mähimmän maatimolle marraskuun 11) p. ja uuden proomun tekeminen Jiossa Rainiossa maanantaina mar rasluun 14 päimänä. - Karku« ku«toko?o«ksess-, j >ka m. k. 26 pnä vid-ttiin Seikun mojitaloZis, rztkastiin seuraamat asiat: Kunnan omistaman Aarikan talon ojakuStannusasiaa sopimaan malittiin konstaapeli I Hiukkala. Päätettiin, että kansakoulujen tiloudenhoitajat omat welw»ll'sec ilm^n eri palkkiata pitämään h :olt-? koulujen talouden- »,7,d >Z.a pai ii silloin kun kouluraken nuksilla tehdään jaitakin korjaus- tai undislustönä. Heinoon kansakoulu- j hto'»nnan pyantö. että koululle li- sältäisiin opelusmoimia. sai raueta kun koutussa ei ale vlimSäräisiS opvi- ii-.i. Wal'ttiin edustajat t. k. 8 pnä W mmaskoSken si^a-osiasta pidettä- mään yhteiseen kokoukseen. Alastar»» t«l!Mk«tebd-S. Alastaron t>!it>kkutehdasosakeqhljön osakkaat päättimät kokouksessaan mii me torstaina muokrata teh'aon edel leenkin tehtailim A. PippingskZidi^e :n muiden oja'si luettuna tammi kuun 24 Mä, jolloin nykyinen Vuok rakausi päättyy. — U«de» »iiri«ielisairaala» ia»ke. Huittisissa eilen pidetyssä -^kou-skZsa olimat eduste't-iina Huit tisten, M^mpulan, Punkalaitumen, 5'iuwa's.n, Kiikan, Kiikoisten ja Tyrmään kunnat. Kokouksessa ehdo- tetttin, että sairaalan piiriksi yhtyisi- mät w'e?ä edellämainittujen kuntien i'äksi K.rkku, Suodenniemi ja La- mia. WUini'a'i!en toimikunta mel- wo tettiin laatimaan sään ösddotus, ddotvs laitoksen suuruud-st-, krs- innusar«io, ehdotus kuntien osan- iosta l ntoisen perustamiskus^annuk- in. Sairaalan paikasta k-Skus el- t e^sa crmelliin Huittista tti Tyr miä ä sopimaksi. Toimikunnan teh- tämäksi anne-tiin myös selon ott. nii nen lääkintähall tukseSta ja sencatisto, moida^nko millä eddo lla sa da n?altioapu laitoZta marten. Wä'ia'- kaiseen toimikuntaan malittiin Huitti- a mannmiljelijä F. O Juusela ja tohtori R. Räihä. Koumatsalta maar- roiljelijä I. Reikko, Ki k st . va m- m lj l jä Anton M tli!a ja Tyra?ääi'ä taloustirehtööri K-?lIe Prusi. Toimi- unnan sokoonkutsuj:-. on macnmiljc- ijä F. O. Juusela. — E«»^ive» tekefoo«iyhtiSu ks?su7sessc- e len ke^u^ el i> ? k oitäjää läsitiämän telkfooriosuu-N!n- n ttn -o^cikeyhliön perustamisena. Kan kumminkaan o'okkeenomis>^jat eim^.t tunteneet tarpeeksi hyivin iZ tä joktumm seiktoja, päätetiiin k-'koi'-. t»a d inen kerta, jota enne-- kunkin "es'usas->man om smj in tulee osi sta u^otell l ja mnlita t^hän ki k^uk- seen kakit edustajaa sn?-iSta kesku- asemaa kodti. — Pitäjissä rm nyky ään kaikkiaan 6 eri keskusaseman. — Wlrra« per?a«S. Läänin kumcrnöön on myöntänvt osakeyh tiölle W. Rosenlew ^ C:o luman putslaa Sääksmäen pitäjässä sijaitse man Aoian mirran yläpuolella ole mat klmet, koSka nuo ktivet omat ol leet haittana tuttia lautattaessa sano tussa nirrassa. — Eläinlääkärit. Kemiön, Dragsfjärdin ja Mestanfjärdin kun tain eläinlääkärin mirkoa omat m. m. ha'»ne>t eläinlääkcrit Oma Lönn- mar- Pwikka'aSta, Elis C^si>e^ Ke- kemäeltä ja Gottfrid Sw«dberg Ikaa lisista. — Tyrivään Jllo» os«»S» me jeeiu me»jrrsko»si on 7 kaki- j ö'a lvaltttu nein Olgi Kcski Pei- pc-hjksta. — Eräs laKtonsjutt». Eura joen y. m. kuntain kihlakunnanoikeu dessa maati lastaoja Juho W hl- b-rg Eurajoen Kännissä- relta edes- rvaStc-usta m. m. R um .lta kotoisin olemalle merikapteenille K. E. Johans- sonille sinä että hän oli ollut mu-a- NL mäkimalloin estämästä W ih be?aia lasraomaSta heträk. 18 v:pS 1906 Kaunissaaren satamassa Norjalaista „R vgh<?rn"'nimistä laim.-»e?. M».- tli sanotun kihlakunnan oi -uden käsi. teitämänä syysk. 12 p. I9V6, jolloin juttu »välipäätöksenä lykättnn m. 1907 likimääräisiin talivttSräjiin. Kuin- m-nkm joutui se jo esille loka!. 19 p. 19l)6, jolloin Johansson, joko l>!j määrätty olemaan saapumilla M mkn sakon uhallc', jäi saapumatt->. Juttu päättyi ja oikeus tuomitsi JohanS- tönin mainitusta rikoksesta 6 kk. man- keu eei sekä suorittamaan sanotuu uhkasakon. J?ul»k. 14 p. mime muonaa homioikeuteen jättämösiää" w'rk ck.riecs'8 maati kannemiska-l- Syb rgson kihlakunnanoikeuden pu heenjohtajana toimineelle maratuomori K. T. M-itselle edesmastousta mir- kamirheestä, koska hän oli langetta nut tuomion asianomaisen poiss -- ollessa ja tuominnut tämän massa- Mian uh-asakcn, maikka asia jo sillä kertaa päättvi. Miime keökimnkkona antamallaan päätöksellä, tuomitsi oikeus kannemis- k"«lin esittämillä perusteilla marot. Malisen 50 mkn sakkoihin taitamatto muudesta miran 'toimituksessa. ^ S»ySmtzrS?tzu tuhoja. Lo- k<ik. 9 p:nä l 'hti lemlantil--iiien park ki !aima „Wen" kapteeni As-der«'on, Reposaarelta täydessä puutomaralas- tissa Re»d>b >rgiin. Seuraamana yönä joutui se merellä ank. r m luo teismyrskyn käsiin s^dsn silloin rvur-- d-n. Kapteeni katsoi mälttömätö- mäkft lu-muttaa kansilastin är!ywille aalloille, minkä jälkeen loi^a eisi hätäsatamaa Raumalta. Siellä kast' oureltim ja toimeenpannun tork s »k- en jälkeen katsottiin laiman joutu neen by yksi. W-h ngoittuneena on laima armi- oitu no<n 2 000 mkn orwoi'ekst, ku" t- as kustannusten sen merikelpoiseen kuntoon kaatt misekst nn katsottu rou- keman muhintäin 15,v()l1 mkaan. L -t- wa oli ma!uuttan^ot-'n. L sti, josta suurin osa oli otetlu Reposaaren höyrysahal'?, oli makuu- tenu ja sen makingot arwio'tu noin 2t)« l) mrkaksi. LaStin crivo on noin 33000 mk. — Ny?tt»räta«tltar?aSt«sset. Tehdizstä hakemuksena on läänin ku- mer-ööc! määrännyt asiancmas n piirieläinlääkärin tubzrkuliinilla t> r- ka?tama:n Hietasea ja Mqllymöen ttlaa karjat P -rkanossa. — Moatila»ka»ppa. T k. 2 vnä tehdyllä kaup-mtirinlla myimäi talollinen Jichi Antikkala ja »nai. monia Aleksandra omistamansa manttaa!jn suuruilen Anttkkcila-nimi- ssn perintöiilan Rauman niaaseura- kui^nnn Sorkan kalä^sä m>:anw'ij'. lijä A ders Emil Tallb-rgille P - ruisteu v^äj-^lä Suurin 'osa ir-.-.i- miötsi se -r ,'. ka;-praa. Kauvv"!',''» t--a ei ikmoitel^. Mastoani t°i ta- vl-chtn» heti — K n^an mälit-j Axel Aland rin Rau»ran haarakonttori. Kirkolliäjvirkatalot. Waa- an lää"in k»m?rnöörinmira«to on makm^tonut Jtoi^en seurakunnan kirkk^hermn Urjö Alasen ja mettön k'i I b" K mistön, tororan 5knarle An"i T^miston ja leipuri Iud^ Lan sjmimi-on möliset wrvoain mu--kr'so- 1'imnkset olemaon miimaSsa w''sikiz>n- mentä muot'a. Sekä seurakunta e"ä istc-nomainkn tuomiokapituli olimc.t a^omus-en puole a. SL?ylä« Uta^U»k«i?s.«xc. pitää syn?kokouksen Suomalaisen seu raa talossa tiistaina t-imänmcrrask. n:nä kso 10 a.'.'. Jaeta-n mazn- m^lielvk» ?a karia--!oitovelkint":!?, pi- detään esitelmä ja toimitetaan kilpai- tuj , jos ilma^-tosuhteet salljivat. Suomalainen seura kutsuu somaan viikkaan maamiesseuran to''m'tL?ten väätytlvä eli klo 3 tienoissa i.p. alu eensa suomenmielistä kansalciila krs- kuStelenman «aalipiirimme cdii^nin- takkd.lla-s'a ji t>-Imoo, että kok-uk- i-cn jankolla saamuttaisii:?. Telesaoniydtiön k ^ous r-n k> skiwMonci m rr- Sk. 9 r:nä klo 10 a.p. Suomalaisen seurm talassi - Va«s'?oulnjen «tvut. Opettajan ja ninskäsitö den opeitajattaren palkkaamiseesi on mvkn» netty m. m. Eiir-ijoen R kantilin. k^ulv.ll? 950 mkaa edd^lla, että kou ii n - -ÄMiöila — W ialiw"lmis « set. Tu run läärin ete ä s'n maa>ip'ir-n suo mal iken p,-olueen piirijärjestön edu'- ta;-:?tt'ou>>t"itt Tur !^a cn pää'ei!q a>'eit. a puolueen thdokiaitii — Jtse««rh-hrittzs. E'len löydettiin Gumtähden metsästä Hel singin miereSsä mielä herg ssä olema mies, joka oli räjähdyttänyi dyna- miittipatruunan suussaan. Kaswot oliirat kcmin silpoutuneet, alaleukakin aiman irrallaan. — Kolme miestä jäi juua» alle tor'iai-iltana Malmin ja Tik kurilan mä llä. Heistä kuoli kone- asiamies Antti Hietala ja koneenkäyt täjä Heikki Sunnnto. Kolmas mies, Karhunen, laohautui aina Tikkuri laan saalka ja on kuolemankielissä, VengMItä. — Itsemurhat w«»äläiste« koululasten keskuudessa omat muine muostna huolestultamasti kas- 'vaneet. Tilastojen mukaan on näet koululasten itsemurhie, lukumäärä, j^ka m 1904 oli 20, m. 1909 nous sut 449.ää^> Mastaamat numer t mälimiiosina omat: w. 1905 47, 1906 -71, 1907-112 ja 19l8-312I — Ra«skau «usi minister-s- tS. P^r sista, marrask. 4 pnä. Uusi ministeristä on nyt muodostettu. Pi-'m nisteriksi ja samalla sisäminis teriksi tulee Bcia^d. O-keusm niSte- kst tulee Girard, ulkoasiainministe riksi Bchou, sota>astain: kenraali Brun, mer>ministeri!st amiraali Bone' de Lareyrer, kansanmalistusminiSte- r>ksi Faure, raha-asiain ministeriksi Klo z, kauppa- ja teollisuusministeriksi Dupuy, ma mmiljelysministeriksi Roy- niu, stirtomoaministeritsi Morel, yhteiskunn ll sten lö den ministeriksi Pureq sekä työministeriksi La-F'ire. — Skeissrieo k-htons. Lan ge n h e f t e n, mar:<:sk. 4 pnä. - len m atkusti Mmäjän keis- ri seuruei neen Paisd .miiit kohdatakseen keisari Milhelmin. Potsdam, marraSk. 4 pna. Tänä aamuna kello 10 a.p. saapui tärne W-näj?n keisari. Asema'a oli mastossa keisari Wilhelm. Mastaan- o to sydämellinen. ^ Persia» j«?». B.riiiiittä ^h'ötetääil Retshille: T:käIäi?Ssä diplama.tt'Msa piir-.issä vuhvtaav, että jos Venäjän ulkoministeri Sa- sonom ioöt.:a kysymyksen Persian asi ista, tulee Saksa ilmoittamaan, ettei se ruhdy minkäänloisiin toimen piteisiin E-glannin jz Menäjän pais tamiseksi Persiasta, mutta kannattaa avoimien rivien periaatetta eikä ha laa Persian pal>.ittt.miita. — Hirmumyrsky ja tulvia Etelä Riuskassa. Berliniläisille lehdille sähkö-elään P..risista, että Pr>xatisja (?) cn ollut melkein sa- matloincn h rmuinyrs y kuin Neope- lissa. Sähkör-itiotielirjat omot tuho utuneet. Eritiöinkin on hirmumyrs kystä kärsinyt Ardeiitesin departement ti. Risni' sa on kaikki liike keökkyty- ny>-. Jun^t 02'ct jääneet tielle. Pe- k-tusiu-jz mukcnaan ttrwcydevhoi- tolienki-ö.tä on läh'enytlnkseelle. J^et tulroiivat y'i äyräittensä. Paljon karjaa on tuhoutunut. Alituiset sa lamat omat sytyttäneet monta taloa. Jimiishukta on toistaiseksi tuntema ton. — SiL«hatto«««tfla ESpax- j >ssa. Barcelonasta, mar ras'. 4 pii. Lak!o'a-.s,'t omat am puneet tvöstä palcamia työmiehiä. Kolme henkeä on haoivoittunut. ule.!-:t!a »d-'.--kun!smaale'ss - seur-nmc t kenki- löt: r-peltaia P. Kirn'-, homioi^uden nss^s rl Kyösti Auer, r uwi Ida Zciii-Ko?kinen, junailin I. A W ri, t-rpp ni I. Rannikko, maa O ^nuut la °a I. Aicamnito le-ä r.ira-tt W. Sipilä. Maiitsijayhdiv- ty-siä fä^'.ett>i>i perustaa 11. — HaakArtkks. Mii ns sunnun tai- a käivi töyrylaimu „Wa'<-" s-z- r li? sidoin lo.illinneeSsa myr kynsä P 'hs>--n!?hdella T-nkk r-i majahan edus alla k.Ske'u.1 m.?y'ää, missä sy- myyden pi'S'si rlla 22—24 j>ika-, muita „Wa?a" kaiki a no. staan 13 ja'.>.:n iyioyydesiä. Höyr'U'.i»va sai muedon ni.n että w-sipi hjal stilä l-ö heti täyttyi wcd.'llä. AlSphlnjaan s-L-5Milttna ajeltiin laima matolikolle, jolloin muoto ei enää näyl.-.niyi h it- Nu^is M'vdsh»»ia s? Tihita, m rr-sk. 4 nm. R--t >-- ta.-din al«l-ua c-n M.ridihuri.-ssa sair stunut ruttoon 61 ja luolluc ö7 he--ki'öz. Lts ivsarill Usestäsi? Häu on son into me-dän syntiemme cdeZtä, 1 I h Z, Kc-ksi asia: tlike rneid?n — joS mahdoJ-tzti jo tänään — sallia J«- m.-l n hn gen itsessämme maikuttae: pe ko ja k-iihu om.'n :ilamme ja syn- t'e»ime tähdm. sekä syd m.ll'.etä w- n-st..ki n ^rm-ii' ma:wanot?am sta Kristuksessa. Pysähdy, pysäddy sinä, joka lmt tä-nän, jo?kin Jesus on sini-.ll? tvä''inpi!än-ä!on, pysäddy Ie- «tl- malmistetaan oma talo syksyksi j tahmaa. M jöhe-nmia toim ter s'a z xiHtin juurell'! Maitko nöhdä M n, koululle, Niorm-r^un kunnon Tek ta-^n koululle ja Kokemäen Tulkk-lan koululle. — Kuollut. W'ime keskim'i?kon-, "'mli R"'m<-lla opte.kari Hjalniar Hällfors 52 m m^nh^na. Aoteekk'- -'laite a?'ta,!ti-t m^inaja 1873 ollen asi^romoiset tutkinnot suorit-ttuann m. m j n?un aikoa P riska N-mon- der^n apteekissa vromiisor na. P det- tu'äa ss>ten j^n?un mmd n Sääks mäen W l?euk^s?,lla c?pt.'??kia, o^ti H R i-.«nan mankan apteekin, j.'ta k-rakema-^nsa ka >k?a. Lii^nteeltan^a hilj .itena. u-^tämälli- ^en^i ja kcht?lianna oli miinoja R malln snnnut montn Lä hinnä iäimä! waw»jaw suremaan lkski. omaa sukua Nordling sekä 5 alaikäistä laSta. 19l1. s dmukftZsa huo nättiin pik^ukulozs-^?) AouoIettajattaren pa-k aamissksi900 rei-un niin tiakk -an, e.iä mkai m m. Kanm tson J"topo,an ^ I « - ^ si . - - mii melkein kokijaan rl, '^n-nt juoktemieta sisään. Höyryl u ^s! me nes Ozkarshamniin korjat'-a'.vi ksi. Harata n Hhik eu hätnit- tä«rsurn rsvrkyllä. Wehk ^ addm pitäjän Ta » m-on --I-'os ?r-'i kalas- tu^skuran c.7o-.--ukieen, saada kiy tää keiu^n'yrky1ä el' stryknimillä myr-y- teltn ä syöttejä h >r -'.-'ail i-yik en tap- p(.miseen ja häminämis-en, on W'i- purin lääiiin kur^.r öärinMrasto ka- lastursxn tarkastajan pu 'lt>'man lau sunnon perusteella suostunut sekä sall nut seuran 1 muodei rjan käyt tää matnittuz pyy-titapaa tarkoin noudattaen iv-^imasss clewan metsäs tyslain määräyksiä. Jamalan Po jo n kt.n?-'Wc>n sinun syn tejäsi, jocka puscri'.w2t häne?lä tuL- kanhurt?ja ja me:.i!?'.keä, moi.ko nähdä tämän ji ku'!c'-k'n elää yhä edelleen synneissäsi! Tässä näet, että se on totta, un ä Herra on man onut it sensä kantta: E- minulle keli", a jnma- laitaman k olem?, maan e'!ä ji-ma- lat-m k.iä-ityy tieltänsä j--! s a elää. K-'äntykäöt, kc'äntykäät pedoilta teil- tänn', ja Mikä te kuolisit e, !e Is raelin huone? (Hes. 33: 11). Minkä- tähden, mi:-kätähden nieli laumcm- min. poljet JiZma-an Poikaa ja Hol mesit ltiton mei.!.-!. jo'-a kautti clt lunastettu? Rak-,5 vstämä, säästä iisest ijankaikkiseSta kadotvksesta, kun Jumala niin makamasti tah.oo pe lastaa sinul!