Tiistaina 13 p. Joulukuuta KARJALATAR Nro 142 — Kuulumisia Polunjiirmen Saarmaarasta. Nqt kai lukijat arwelewat, että mitähän kummaa siellä Saari- waarassa lienee nyt tapahtunut, kun oikein sanomalehtiin on „räntätty". Mutta ei täältä kuulu kummem- paa kuin ennenkään, main se rvanha rauha. Niin, kuinkas minä sanoinkaan, rauha. No ei sitä juuri rauhaksikaan woine kutsua, parem- pi nimittää sitä pieneksi kinaste- luksi. Suurimman kinastelun ai- heena on ollut tätä nykyä kansa- koulun paikka. Siitä onkin jo rä- häköity lähes kymmenen »vuotta. Kerran suuren kiistan perästä kuntakokouksessa päätettiin raken- taa koulu Pahka-ahoon. Tämän päätöksen wahwisti sittemmin ku- mernöörikin, paikka ei kummin- kaan tyydyttänyt kaikkia koulu- piiriin kuulumia. Tyytymättä- mien tahdosta pidettiin uusi kun- takokous, jossa koulunpaikaksi mää- rättiin talollisen Olli Happosen heinäpelto. Tästä päätöksestä wa- liltimat muutamat pääkylän isän- nät kumernöörille, mutta malitus kumottiin. Koulu olisi kai nyt jäänyt siihen Happosen pellolle, ellei odottamaton este olisi tullut mäliin. Isäntä Happonen ei näet suostunut myymään peltoaan. Tämän seikan takia pidettiin wie- lä kuntakokous, jossa koulu pää- tettiin rakentaa taloll. K. A. Höö- tin pellolle. Siinä sitä nyt ollaan. Kuka ties' minne se koulu raken- netaan, taikka mieläkö sitä raken- nettuakin aina maan kuntakokouk- sen päätöksen nojalla uuteen paik- kaan siirretään. edes »nuorisossa nousemassa kan- sassa kasivamassa". Ajatelkaam- me niitä nuorukaisia, jotka joutu- wat tällaiseen kasmatukseen, joka lvetää alas lokaan kaiken mikä on puhdasta ja pyhää. Waaliwalmistukststa ei juuri kykene mielä mitään mainitse- maan. Jo miime maaleissa ei enää käynyt puoltakaan maalioi- keutetuista maalissa; nyt näyttää se mielä harmeneman. Siitä sen jo armaa, kun ei kuulema ku- kaan ole käynyt edes nimeään katsomassa maaliluettelosta silloin kuin se oli nähtämillä. Melkein jokaiselta saa sen saman mastauk- sen: „ei siitä mitään tule". Nyt kai olisi aika jo unesta nousta, kun maamme oikeuksia komimmin pol- jetaan. Tätä eimät ollenkaan ajattele ne, jotka meinaamat jää- dä pois maaleista. Koskahan se ..onnenpäimän koitto Suomelle .taas sarastaa?" Se hetki ehkä on kaukana, mutta toimon sen oleman jo lähellä, i 28. Kylämme Maalaisseuralla on ollut ja yleinen syyskokous. Siinä malittiin seuran esimie- heksi Albert Hartikainen. Johto- kuanasta oli eromuorossa taloll. P. Räsänen ja T. Martikainen, sekä marajäsen A. I. Hartikainen. Pekka Räsänen ja Hartikainen malittiin uudelleen; T. Martikai- sen sijalle kaupp. Antti Hiltunen ja esimieheksi siirtyneen Albert Hartikaisen sijaan taloll. K. Luuk- konen. Jäsenmaksua rvuosijäse- niltä korotettiin 25 pstä 50 pniin. Malittiin tilintarkastajat ja edus- tajat Pohjois-Karjalan Maanmil- jelysseuran kokouksiin. Suureksi haitaksi kylämme rau- halle rupeaa alkoholin miljelys, rimot puheet ja ala-arwoiset ilta- mat. Täällä on „towereita" elä- hyttämässä ollut jo pitemmän aikaa työmäenyhdistys. Tämä pänni toimeen n. k. iltamia miimemapaamiikkojen aikana aiman tuhkatiheään. Näissä iltamissa on ohjelmana puheet, laulamiset ja ilmeilyt. Puheissa on koetettu mustata nykyistä yhteiskuntaa niin paljon kuin mahdollista. Iltamissa on suurin osa miehistä juomuksissa, ne laulamat ja rääk- kymät kaikkia tuhmuuksia. Jou- duin kerran aiman sattumalta näkemään erään ilmeilyn, jota yleisölle esitettiin. Se neron lei- maus, joka oli tuon ilmeilyn laa- tinut, on simeellisyydessä ainakin eläimien tasalla. Mutta kaikesta huolimatta ..tomerit" taputtimat käsiään tuolle esitykselle. Se ku- maa kuinka alas on tuo yhdistys joutunut. Tällaisissa iltamis- sa sittenkin kyetään pitämään pu- heitä toisten likaisuudesta. Heille pyytäisin muistuttaa suuren Mes- tarimme sanosa (joka ei käskenyt ottamaan salaa pormareiltakaan ei kalosseja eikä hattuja): „ota ensin malka omasta silmästäsi, ennenkuin otat raiskan meljesi silmästä". Työmäenyhdistys kyllä pitää huolta, ettei kukaan .Some reista" tulisi huomaamaan tätä menettelyä. Siinä saapi etusijan tuo kuuluisaksi tullut ..tohtori" K. F. Tanner. Kun Tannerin ei sopinut tulla tänne esitelmiä pi- tämään, niin julistetaan niitä kir- joitetun sanan muodosta. Näitä mapaan rakkauden oppikirjoja on hommattu kirjalainaston tapai- seenkin, jossa ei tietääkseni ole yhtään hyödyllistä kirjaa. Jkämä maan, niin näitä luetaan ja tut- kitaan. Kai aikonemat „towerit" niiden roskaista ajatuksia ja neu- ivoja soivitta» käytäntöön. Näi- den Tannerin esitelmien mahmis- tuksena on joku ulkonainen teos, nimeltä „Alastomuus". En ole ollut tilaisuudessa mainitsemaani kirjaan tutustumaan, mutta mi- kali olen kuullut, niin kuulunee se ala-armoisimpien kirjojen jouk- koon. Toisen sijan kirjastossa saa tuo suuri amerikkalainen uskon pilkkaaja R. G. Ingersoll. Hä- net kai kaikki tuntemat, etten tar- mitse sen enempää hänestä ju- tella. Työmäenyhdistyksen kirjas- tossa lienee kaikki suomenkielellä julkaistut Jngerssollin teokset. Nyt kai lukia jo saanee käsityksen mimmoista henkeä on tuo „edis- tysseura" lietsonut. Sen ohjel- massa on m. m. meljeys, mapaus ja tasa-armoisuus. Veljeyttä kai se edustaa, että useiden iltamien loppujaisiksi tapellaan, tai aina- kin kotiin mennessä. Mapauden asemasta se sitoo ihailijansa alko- Holm ja epäsimeellisyyden orjuu- teen. Tasa-arwoisuudesta ei tie- tysti moi olla puhettakaan. Näin surkeasti maamme suurimman puolueen järjestöt täyttämät ohjel- mansa. Ei ainoastaan täällä, maan myöskin ympäri maatam- me. Muuten miittaan opettaja Joos. Järmisen paljastuksiin. Eikö jo pidä jokaisen, jolla on mahänkään omantunnon ää- ni hereillä, nousta tällaista »vastustamaan? Eikö »voitaisi keksiä joitakin keinoja roskakirjalli- suuden lemenemisen estämiseksi. Eräs piirre Paalasmaan maalaisseuran yli- määräisestä kokouksesta marras- kuun 6 p. ! Tässä kokouksessa, niinkuin useissa muissakin, tuli selmästi näkymiin, että olisi paljo opitta- maa käytöksen suhteen. Eihän asian kunnollista käsittelyä moi syntyä silloin kun ei puhuta jul- ! kisesti muoronsa mukaan, maan i siellä hämärissä nurkissa hauku- j taan ja soimataan toisin ajatte- j lemia ja koetetetaan etsiä kaiken- lailta asiaan kuulumattomia »ve rukkeita. Jhmeteltämää on. että 'ijäkkäät henkilöt eimät moi ma- kamammin käyttäytyä maan an- 'tautumat tuonlaiseen salakähmäi- 'seen lamerteluun. Tuonlaista ko- kousiväkeä järjestyksessä pitämään karmitaan täysin tehtäivänsä tun- > terva puheenjohtaja. Mutta asiain esittely oli hapuilemaa ja epäsel- mää niinpä ne keskustelutkin me- . nimät urakkapäätöksiin, jääden .perinpohjaista selmittelyä maille. Toimoisin mastaisissa kokouksissa keskusteltaman puheenaolemasta asiasta, eikä sekoitettaman kaikkia maailman asioita yhteen. —nen. Myrsky KaSpian merellä. 314 ihmistä hukkunut. I i AAstrakanista, jouluk. 5 p:nä. ■ Tänne on saapunut merkurjemin karamaani, johon kuuluu 6 höyry- laimaa ja kaksi lotjaa. Merelle, jonne on mahdoton päästä, on jäänyt 8 lotjaa, joiden asema on armeluttama. Hukkunut on 6 rau- haista ja 10 puista lotjaa ja 2 ' laituria. Kaikkiaan on hukkunut 'Z14 henkilöä, joista 184 persia- laista lastaustyömiestä. Kaikkiaan . on hukkunut 23 laimaa. | Jlmapurjehtija pudonnut j mereen ! Lontoosta, jouluk. 5 pnä. Lauantaina Munchenistä Smeit-; siin matkalle lähteneen ilmalaiman,! jonka mukana oli 3 matkustajaa, on tuuli ajanut Pohjanmerelle. Ilmalaima laskeutui Orkney-saa- rille. Meren yli lentäessä putosi yksi matkustajista mereen. ' Tulwat Ranskassa. ! Rennesistä ilmoitetaan, että Vilainen ja Jllen joet omat nous seet yli äyräittensä, niin että mo- ! net paikkakunnat omat tulleet eris- yletyiksi ympäristöstään. Elanto- aineet alkamat olla loppumaisil- i laan. j Tulrva Rhänen laaksossa on ! niin suuri, että mirta on mones- ! s a paikassa muodostunut kolmekin kilometriä lemeäksi järmeksi. Avignonissa yritettiin pysähdyt- tää meden kulku muuraamalla ' umpeen yksi kaupungin porteista. 'Wesi etsi kuitenkin itselleen toisen \ tien kanamiin ja täyttää nyt alem- >mat osat kaupungista, j West ympäröitsee täydellisesti j muutamia maakyliä. Asukkaat oivat «paenneet katoille ja antamat sieltä j hätämerkkejä. Tulmaseuduille on j . lähetetty sotamäkeä. La Plaudin maakylä on padon ! murtumisen muoksi uhatta ja sen 2,000 asukasta mitä suurimmassa I »vaarassa. s Nantesissa nousee mesi yhä. Nyt jo on 3,000 ihmistä ollut pakotet- tu jättämään asuntonsa. Heidät on sijoitettu ylempänä sijaitsemiin j kaupunginosiin. Rautatieyhteys Pa risin ja Orleansin mälillä on täy- dellisesti katkaistu. West on huuh- ' tonut ratapenkerettä pois pitkät 'matkat. Toursin seuduilla on monta kylää meden alle. j Sotaministeri kenraali Brun on antanut käskyn tulmaseuduilla olemain resermisotilaitten astumi- sesta palmelukseen ja asettanut hei- dät similimiranomaisten käytettä- miksi pelastustöissä. I j Sunnuntain mastaisena yönä ' nousi mesi yhä Loire-joessa ja joen 'alisen juoksun marrella on kaikki liike seisauksissa. Siellä niinkuin Angerssissakin on myöskin raitio- tieliikenne pysäyksissä. Angelsissa! ! painettiin lehtien sunnuntainume-' ; rot painoilla, joita käyttimät loko- mobiilit. Sähkölaitos on meden alla, ja kaikkien niitten tehtaitten ja työpajojen, jotka saimat sieltä käyttömoimansa, on täytynyt la- kata toimesta. Useat sadat per- heet omat täytyneet paeta jättäen omaisuutensa oman onnnensa no-' jaan. - Onnettomuuden tuhot lisäänty ivät tunti tunnilta. Le Mantsista ilmotetaan, että suuret osat Sarthen departement- tia on meden alla. Tuiman maan- miljelijöille aiheuttamat mahingot nousemat useampaan miljoonaan markkaan. Tanskalaiset ja Tanskan woi. Tanskan kansallismarallisuus riippuu, kuten tunnettu, melkein yksinomaan maanmiljelystuotan- nosta. Miime muosina on tämän tuotannon pääosa moinmalmistuk- sesta. Juuri moinmalmistus on tullut niin tärkeäksi tekijäksi Tans- kan marallisuuden luomisessa, että sen lisääntyminen tai mähentymi- nen on koko taloudellisessa elä- mässä määräämänä. Jos Eng- lännissä asetetaan tuontitulli maan- miljelystuotteille, erittäinkin moille, on se Tanskalle melkein kansallis- onnettomuus. Näin ollen on luon- nollista, että tanskalaiset erityisellä tarkkuudella seuraamat niitä il- miöitä, joita esiintyy Englannin moimarkkinoilla. Nykyään on asema hymin maa- rallinen. Tanskan moinmientiä marten asetettu maltionkonsulentti tri Faber, joka asuu Lontoossa, on marta masten matkustanut Tanskaan tehdäkseen tanskalaisille maanmiljelijöille tutuiksi ne maa- rat, jotka nyt moinmientiä uhkaa- mat. Tri Faber on makuudeksi mäitelleen esittänyt sen tosiasian, että samalla kun muut maat, jois- ta moita lähetetään Englantiin, omat moistaan saaneet tänä muon- na saman hinnan kuin edellisenä- kin. Tanskan moi on hinnassa alentunut keskimäärin 14 prosen- tilla. Tanska on menettämässä johtaman asemansa Englannin moimarkkinoilla. Ahtenä syynä Tanskan moin armon alentamiseen on tri Faber maininnut, että tässä moissa on usein enemmän mettä kuin eng- lantilaisen lainlaadinnan mukaan saisi olla. Myöskään ei ole moi- astioissa paino täydellinen. Usein se moi, minkä ilmoitetaan oleman ensiluokkaista, ei olekaan erikoisem- man hymää laadultaan Entises- tään tunnetut hymät merkitkin lä- hettämät ala-armoista tamaraa. Maltionkonsulentti on makamasti kehoittanut tanskalaisia moinmal- mistajia nyt erityisellä huolella malmistamaan tuotteensa, sillä jos Tanska menettää suurimman os» tajansa, Englannin suosion, on se pienelle maalle kormaamattomaksi onnettomuudeksi. H«naaBnasi 100 vuoden A. M. KOIVULAN päästäkin on kulta- ja hopea-esineet arvokkai ta ja käytännöllisiä, jo ten paras on valita jou lulahjat y. m. ostoksensa Pikku tietoja. Lasten puistot Amerikassa. Ameriikkalaiset koettamat kaikin mokomin toteuttaa lastenkasma- tuksessa niitä maatimuksia, joita he sille asettamat, nimittäin seu- raamaa kolmea: mahdollisimman paljon railista ilmaa, auringon maloa ja ruumiinharjoituksia. Ei- kä Ahdysmaltojen minkään suur- kaupungin koulunuorisolta puutu raitista ilmaa, aurinkoa ja paik- koja, joissa moimat kartuttaa ter- meyttään. Niinpä on äskettäin Chicagoon perustettu lastenpuis- toja, joitten kustannukset nousemat 50 milj. markkaan ja jotka saimat Roosemeltin huudahtamaan: „Tä- mä on suurin yritys mihin kau- pungin hallitus koskaan on ryh- tynyt!" New-Dork puolestaan tekee kai- ken moitamansa kehittääkseen opis- keleivan nuorison ruumiillista kun- toa. Asutetuille kaupunginosille on sijoitettu paljaan taimaan alle tila- mia puistoja, joissa lapset moimat mapaasti oleskella. Mutta siihen liikenemien paikkojen puute on tun- tuma Nem-Iorkissa. Amerikkalais- ten tunnettu kekseliäisyys on kui- tenkin löytänyt uuden keinon. New- Dorkissa rakennetaan nyt pilmen- piirtäjiä, jotka kokonaan omat aio- tut nuorisoa marten. Alikertaan on järjestetty uima- allas. Ensimäisessä kerroksessa on oikea puisto, joka on karkotettu pieniä lapsia marten. Siellä on hiekkakasoja heidän..maantöitään" marten, majoja ajoneumoille, penk- kejä ja pöytiä äitejä ja hoitajat- taria marten ja myymälöitä, jois- ta saa ostaa maitoa. Toinen kerros on myös järjes- tetty puiston tapaan, mutta sen moi sulkea ja martamasten läm- mittää. Siellä pidetään koulua, annetaan konsertteja ja näytös- kappaleita. Kolmas ja neljäs ker- ros omat laitetut jo marttuneem- malle nuorisolle, moimistelutelineet ja leikkimälineet omat mapaasti käytettämissä. Tämän lattia on parketista, jotta sitä myös moi käyttää rullaluistimilla liikkumi- seen. Seuraamat kerrokset omat kehit- tyneemmän nuorison leikkejä ja erilaisia toimia marten. Kaikkien hymien puolien lisäksi, joita näillä tällaisilla lastenpuistoilla on niin runsaasti, tulee mielä se että pääsy niihin on aiman maksuton, kaikki lapset ja nuorukaiset moimat siel- lä miettää joutohetkensä mirkis- tyäkseen. Karjalattaren tilauksia vaodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. P a i h o 1 s ssa: Maanvilj. Mikko Rissanen. L e h t o i: Maanvilj. Simo Hirvonen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen Saario. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. junassa: Kauppias J. Huttunen. Komppalassa : Hra J. V. Pälli. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. polvijärvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. , K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Nurmeksessa: Telegr. reviisori R, Talola. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Mönnissä: Maanvilj, Heikki Puhakka. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. . P. Martikainen. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. M u t a 1 a ssa: Emäntä Anna Mutanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. T a i pa 1 e e 11 a : Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo, Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Pielisjärvellä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. > M. Nevalainen, Kylän- lahti. Kesälahdella: Hra Heikki Linkku. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Tikk alassa: Hra Antti flanninen. Venäjän kurssi on tänään . iul 80 2<-K: 66 2 /b 8 kk. , . — - 263: 60 Ulkomaan kurssit Lontoo a/v. . . 3 kk. . . . Pariisi a/v . . S kk. . . . Antverpen y/v. S kk. , . . Lybekkl a/v . . S kk. Hampuri g/v . 3 kk. . . . Berlin a/v . . 8 kk. . . . Frankf. a.M. a/v 3 kk. . . . Amsterdam a/v 3 kk. . . . Wien k. s. . . Tukholma a/v . Köpenham. a/v. Kristiania a/v . Chigago a/v Mk. p. 25: 36 100: 40 100: JO 124: — 124: — 124 — 123. — 210; - 105: 50 139: 40 139: 40 139: 40 S: 23 Mk. p 25: 22 24: 97 99: 80 99: 10 99: 40 98: 50 123: 40 122: - 123: 40 122: — 123: 40 122: — 123: 40 122: 20 206: 50 104: 80 138: 80 138: 80 138: 80 5: 16 loppuunmyydään Huutokaupalla A. NM kauppatavaravarasto Joensuussa t. k. 14 p:nä klo 9 alkaen. (K. S. 1 k.) Arvo isät Naiset! 1 1 v ',"' asto muodikkaita nahka- l- ae tn i , 'ja, mulivej;., puuhkeja :i:ta mar kasta korkeimpiin hintoihin, seka hyviä ja. muodikkaita svvs- ia talvi kappoja 15 markasta korlc. hintoihin; hameita, puscroiiä V J v ," myymme melkoisella hinnanalennuksella keskiviikkona 14:ta torstaina ln,oneiir n rja H taina j ?.. la " antaillil 17 Joulukuuta Joensuun Seura lta tSte ostoksenne - ' aa katS ° maSSn varastoa ennenkuin muu- Kunnioittaen: (K. S. 2 k.) Turun Uusi Kappaliike. Jokainen polttaja tietää, että BEIRUT savukkeet ovat erittäin hyviä. <5*. &. cffieiiicj S ®:o Tiiraa. Karjalan radan ÄIKÄTÄUI Lokak. 16 pistä toistai» joka samassa osoittaa junai don ja tulon eri päätepaikc •Joeiiiiua — 'M : - i,rj K x- c' s» 71 n » » tul. Joen9an . läut. Haminasi ahti Tikkala . Onkain o . Tohmajärvi Kaari la VärUuä n läht. Pälkjärvi Matkaselkä „ Kaalamo . Helylä . . „ Sortavala tul. » . läht - Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima . Ihala . . , Eiis:aar~. i-1'l. n läht. AJliu Hiitola Ojajärvi Inkilä . Sairala Koljola Antrea 10.4ö 1126 11.49! 12.04 1 I2:m 12.46 12.581 1.10 1.27 2.01 2.19 3.03 3.14 3.24 3.58 n tul. läht. Kuulutuksia. (K. S. 1 k. 4 s. 30 mm.) Kunnantuvalla Lauantaina t. k. 17 p:nä kantaa allekirjoittanut Liperin kunnan tilatt. väestön lainakassan kor koja ja lyhennyksiä. Leppälah- della >o/.2 10. W. Huikuri, rahastonhoitaja. ywan tupakan tUNtijat polttamat Suomalailen Tupakkatehdas S.-D» Kuulutus. ! Kuntakokouksessa Xontiolah- \ della tämän joulukuun 22 p:nä |käsitellään vielä: 13, Valitaan jäsenet vaivais talon johtokuntaan seuraavaksi kolmeksi vuodeksi alkaen 1911 vuoden alusta. I. Wayrynen. (H. 1156) juonii, Raitit, Kantele, Aaitiu ia Mies savukkeita Mannila ; KavaLi tsaari i Karisaimi I Tali . . iTaminieuo Ä | Viipuri . tul. P. Kainulaisen hyytäväni Ruumiinarkkuja sekä nyt tul leita erittäin somia ruumiin- pukuja, aivan halpahintaisiakin. P. Kainulainen, Joensuussa - Puh. 66. ] huonekalu- ja Joensuun keinu- j tuoli-liike S :-: Joensuussa ! Puh. 66. ^■3 Lieksassa ruumisarkkuja ja pukuja Liek- : i san aseman luona myypi samoja R. Saarelainen. 9.id 9.46 4.1210.00 4.40|10.29 4.55110.44 5.22 ill.lC 5.37-11.25 5.56; 11.44 6.20 j 12.0c 6.55 12.3; 7.18 7.2H 7.5-2 8.Ö7 8.M 8.52 9.05 9.7? 9.2H 9.^8 1.02 1.13 1.3t 1.51 2.0fc 2.2 2.3! 2.51 3.1 3.1^ 3.2 Samtol- - hammaspastaa tai hammaspulmcria, molemmat ä 60 p., tulee jokaisen käyttää, joka tahtoo pitää hampaansa puhtaana. Myydään apteekeissa, rohdoskaupoissa y. m. Apteekkari F. B. Knifsund, Taivonlinna. (K. S.) Jdammas' naRRoja ostamme korkeimpiin hintoihin A.-B. Merkator O.Y. Turku. Asiamiehiä ovat: Joensuussa: K. Kainulainen. Kuopiossa: O. W. Gröndahl. Lappeenrannassa: K. Mikon- saari. Ketunpyytäjät! Amerikalaista, heti tappavaa Ketun- myrkkyft (strykniniä) saatavana ai- noast. Uudenkaupungin Apteekista. (Uud. S. 6 k.) Ilmoitus. Lasten sijoituskokous pidetään Rääkkylän vaivastalolla Keski viikkona t. k. 21 p:nä 1910 kello 10 e. pp., jossa annetaan lapsia yksityisten hoidettavaksi. Rääkkylässä 10 p, jouluk. 1910. J. Kolehmainen. Ilmoituksia. Tampereen käsityö- ja Tai deteollisuuskoulun valtion kannattama Polvijärven kunnan vars. kuntakokouksessa lau- vantaina t. k. 17 p. klo 10 e. pp. kä sitellään seur. asiat: Esitetään kuv. välipäätös, koskien K. Mustosen y.m. tekemää valitusta kuntak. päätök sestä, jolla Saarivaaran koulua var ten ostettiin maapalsta K. Höökiltä, ja valitaan sei. antaja. Tai. M. Soi ninen anoo, että Hukkalan kylä kan sakoulupiirijakoon nähden tulisi kuu lumaan Saarivaaran piiriin. Pal jonko elolainoja tänä talvena kan netaan ? Esitetään ja vahvistetaan kunnallislautakunnan laatima kun nan meno- ja tuloarvio v:lle 19)1. Sotkuman koulun vastaanottotar kastus-pöytäkirjat. Leipuri Lyydia Surakka "anoo kartanomaata vai vaistalon maalta." Mökk. A. Björk manin palokorvausanomus. Polvijärvi, 3. 12. 1910. Uuno Ä. Varis. Kaikkea sekä naisten että miesten vas taanotan puuseppä H. Lappalai sen talossa. T. Turunen. Huutokauppoja. Suuri tukkipuiden huutokauppa. Maanantaina tulevan tammi kuun 9 päivänä klo 12 päivällä tarjotaan julkisella huutokau palla Juu'an kunnan huoneella 10,300 kappaletta petäjä-ja kuusi puita Juu'an kirkkoherran vir katalojen salopalstalta ja 20,000 knppaietta petäjä- ja kuusipuita, Juu'an kirkonkylän kansakoulun tilan »Harmoisen» palstalta. Kirkkoherran virkatalojen met sältä myötävät puut ovat asian omaisen metsäherran viime ke sänä leimaamat. Huutokaupan pitäjät pidättävät itsellensä oi keuden joko hyväksyä tahi hyl jätä tehdyt tarjoukset. Lähempiä tietoja puiden suu- ruudesra y. m. saapi huutokaup patilaisuudessa ja ennenkin alle kirjoittaneilta. Juuka, 8 p. Joulukuuta 1910. K. J. Tuhkanen. P. Hyttinen. (K. S. 3 k.) Vapaaehtoisella huutokaupalla f myydään Ilomantsin postitoimis tolla Tiistaina kulkeman kuun 20 p:nä alkaen klo lv e. pp. kaiken- laista talouteen kuulumaa irtai- mistoa, niiden joukossa uusi ja erittäin hymä amerikalainen «rku- Harmooni, ompelukone y. m. i K. S. 3 k. liuiutinui ddl alkaa helmik 1 p:nä 1911, jol loin uusia sekä nais- että mies- oppilaita otetaan 3 ja 4 kuu kautta kestäville kevät-kursseille tai koko vuoden (7 kk.) toimi valle oppijaksolle. Koulussa opetetaan naisille: i kaikenlaatuista liinavaate-, le ninki- ja taideompelua. Vuosikurssilla opetetaan myös kin kankaan kudontaa. Miehille: veistos- ja puunleikkaus-harjoi- telmia, huonekalustojen tekoa se kä savimuovailua ja kipsitöitä. Yhteisiä aineita: sielutiedettä, kasvatus- ja opetusoppia, taide- piirustusta, taiteellisten työmal lien suunnittelua ja värisointu- oppia. Opetus koulussa on"maksuton. Työaineet annetaan koululta 25 markalla kurssikautta kohden. Jokainen oppilas saa valmista mansa työt itselleen. Muitakin kun opettajiksi aiko via kursseille otetaan mikäli tilna riittää. Savimuovailu- ja veisto-osas tolle otetaan myöskin naisoppi laita. Muutamia erikoisemmin varattomia otetaan vapaaoppi- laaksi. Koulun uudelleen järjestetty työsuunnitelma lähetetään pyy- dettäissä. Hakemukset, maine- ynnä kansakoulutodistukset mu kaan liitettyinä ovat lähetettä vät ajoissa osoitteella: Ludvig Roine. Tampere. (1. 48931) ^Tahkaverstalleni Rääkkylässä ■N vastaan otetaan kaikkea nah kurin ammattiin kuuluvaa työtä. Liperin Ruokolahdella Paavo Lappalaisessa, josta ne valmiiksi tultua saa myöskin periä. M. Kinnunen, Rääkkylä. Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 ti n n o." 2 Ii K * * 7~ AM Viip. Heia. läht. * n * 11 4U 1.-2. 10 .25; g f Viipun—Joensuu c' D 85 tk.juna Viipuri . läht. 6.60 1.3< Tammisuo « 7.00 1.3! Tali . . , 7.13 1.5 Karisaimi „ 7.25 2.0! Kavantsaari „ 7.38 2.1 Hannila . n 7.51 2.2' Antrea . tul. 8.10 2.4i „ läht. 8.29 2.51 Koljola „ 8.46 3.1 Sairala n 9.08 3.3 Inkilä . „ 9.20 3.4 Ojajärvi . B 9.47 4.0 Hiitola . 10.15 4.3 Alho . . „ 10.36 4.5 Eilisen vaara tul. 10.55 5.1 „ läht. 11.10 5.3 Ihala . . , 11.38 6 .01 Jaakkima _ 11.58 6.2 Niva . . f 12.23 6 .7 Kuokkaniemi 12.37 7.Ö Sortavala tul. 1.10 7.S „ läht. 1.20 Helylä . , 1.32 Kaalamo n 2.20 Matkaselkä „ 2.43 Pälkjärvi „ 3.11 Värtsilä . tul. 3.25 „ läht. 3.35 Kaurila . „ 3.49 Tohmajärvi F 4.0 J Onkamo . „ 4.32 Tikkala . , 4.50 — Hammaslahti 5.10 Niittylahti . . 5.29 Joensuu. tul. 5.48 Myytävänä. Aina tuoretta • i Joensuun—Lieksan ratj AIKATAULU, Sekajuna N:o 831. nvaa saatavana A. Heinosen Hedelmäkaupasta. t että suuret hintaluetteloni N:o 10 ja 11, sisältäen hinnat noin 3,000 esineelle, ovat juuri ilmes tyneet ja lähetetään jokaiselle ilmaiseksi pyydettäessä Ken ta hansa voi ruveta asiamieheksi 50 % palkkiota vastaan. Jos ha luatte saada tavaraa halvalla tai ansaita rahaa, niin kirjoitta kaa heti O. Teod. Vuorio, Vaasa. Soitin-, kello- ja korutavara- kauppa. (H. 4357) Yleisölle halvin ja edullisin asioimistoi- misto on Karjalan Liiketoimisto, Joensuu, Torikatu 8, puhelin 125. (Omist. L. K. Juuti.) (K. S.) Matrassien ja patjojen täytteeksi sopivaa Jokelan tehtaan Uillanukkaa (flokkia), joka ei pölyä eikä mu rene, sekä peittojen ja päällys takkien täytteeksi mustaa ja vai koista puuvillaa. Kankureille mirinavillalankoja, Villasia suk ralankoja, Tampereen verkkorihmoja H. Surakalla. Huom.! Näytteitä maaseudulle lähetetään postissa. vji .nrnhtmr-ayi Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lanitaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä Kaikenlaatuisia Kalastustarpeita A Tavara parasta. n k. uistimia, siimoja, koukkuja, va- ooja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Käärepaperia (makulatur) saatavana lehden kirjapainosta. tämän H T ; Asema i" 3.1 ! O r ^ S V » Lieksa .... Tiensuu . . 6.19 I Vuonislahti . . 6.53 1C Kelvä . . . 7.23 2 Haapalahti • 7.45 2 Uimabar:u 8.0^ 1C Paukkaja . . 8.31 2 Kaltimo . . . 8.4^ 5 Jakokoski 9.1 S 5 Kontiolahti . 9.39 1C Li ^htno . 10.09 2 Jnprio^u . . . 10.23 — Sekajuna N:o 832. Asema J oenauu . . Lehiao . , Kontiolahti . Jakokoski K&ltimo . . Paukkaja . Uimaharju . Haapalahti Kelvft . . Vuonislahti . Tiensuu Lieksa . . . H c s S 3 m 6.27 6.49 7.15 7.44 8.05 8.13 8.51 9.i3 9.H5 10.18 M.38 1C 1C IL Rautatien tav&r»- aekä varatoimistot pidetään na arkipäivinS : kello 8 e. pp.—klo 1 pi , 4 j. pp.— , 6 j. Sunnuntai- ja juhlapäivin tään toimistot avoinna 9 e. pp., Jolloin vaataan ]a ulosanneta&n ainoasi laista paketti-, pika- ]i tavaraa, ]oka helpo»ti tun. 1 Joennu Kir}ap. O^T.