liistaiva Loukokuun 24 vmö I.IZSLI 1910-N:ob9-3 Littoisteu PesolaitoS, omiSt. M. Hampf ZtLaacleet »oudatetaaa ja lähetetääa. Puhelin 12 2?. — Littoiuea ?. AiooaStaaa knnnolliae» ja lotenut Kettoseppa z voi hauttia teille G 17232 oileinkäsvän » A-rr-n! z OStataa siis niitä ^ I G. Julini» J8lk:lta, Lmaalllalu ö b ja Seriunkbtu 7. G0".".".««0V » «» » w Toukokuun 24 pn ä. Zoriuneik tuulentupis. Ihmiset, ainakin useimmat beiStö, rakentamat nuoruutensa päivinä, jol loin tvtmekkain silmin kat elemat tule' maisuutta kohden, ^tuulentupia", s. o- kaikenmoisia tulemaisuuden suunnitelmia' Pian nämät tuulentumat, kun aika on saanut niiiä mahankin maan pidellä, sortumat omaan mahdottomuuteensa. Tuulemupia eimät iymiiek rakenna ainoas:aan ylitöinä maan koonaisina puolueryhminäkin. Tuulenlupia raken tamia puolueryhmiä omat mndän so- siolis.imme. Toivekkain silmin ja nuoruuden in nolla katsellen tulemaisuutta kodden ra kentaa meidän sosialistlpuolueemme — tahi oikeammin sanoen tämän puolueen johtomiehet — tuulentupia samalla ta. Malla kuin nuoret ihmis?! yleensä te kemät, tuulentupia, zolka jonkun ojan kuluttua sortumat omaan mahdotto- muuttelisi! Nykyisillä »valtiopäivillä on muuta mia sosialisiiemme tuulentupia romah tanut pirstaleiksi. Semmoisia tuulen tupia oli sosialisiiryhmän mahtiponti sesti esiintuoma ehdotus miljelyspa- kosta, semmoisia oli saman ryhmän yhtä Uljoas.i esitetty ehdotus 350 markan wa!tioeläkkeen suorittamisesta katille 55 lvuo ta täyttäneille, työmäenluok kaan kuulu ville her.kilöills. Nämät eh dotukset menivät myttyyn yksinomaan sentakia, että ue olimat mahdottomat toteuttaa. Näitä nyt sortuneita tuulentupia tu- lee kyllä seuraamaan monen muunkin suurella äänten hulinalla r»kennctun tunkeutuman myttyyn meneminen. Kua tuulentumat sortumat, tekee sor tuminen ensin kyllä ikämän maikutuk- sen. Mutta pian huomaa, että siitä läh>ee hymät seuraukset. Silmä näkee vyt tosiolot oikec.Ssa valossaan. EM, kun muutamia sosialistiemme tMlienu'pia on snrmnut, hymin monet n;stä, jotka nyt sokeudessaan uskomat sosiulisiijohtajien lupauksiin, joita ei moiva täyttää, saawat sil mänsä auki näkemään, eitä heitä on narrattu rakentamaan — tuulentupia; Mmlta kotiilmlla. — 11 miljoonaa kasarmien ra ke tamtsla Varten. Wenä,än sota- minis:eri on mal akunnanduumassa elitianyt ehdotuksen 11 mil>oonan rup lan myön amisestä kasarmien rakenta mista merten Suomeen. — Se ««st s««»ta. Uudenmaan läänin kumernööri Aax Alfthan on pyy auy: mirkaeroa. — jokiisi meritöitä te^emissi To!? Mvntoua per,an aina topa^Ul Het- si.igissä »apaas, jo-a poliisi pilaä satasia, muua joka päizk^hdlSiaaa kuitenkin on tu^ut yleisön tietoon. EraS polltsi- lonslaapcli, nimeltään Pöyry, isli ja pelillään erästä humalaista raäiäliä Akseli NM ima u eitä haa voja, jotka kuuluivat olemaa her genvaarallisia. — Kamala mnrhapolttoyritys tehtiin yöua viime te klvilltoa nas taan U,hella Leppäveden asemaa. Ilkiö oli aitonut pol.taa lolo perheen, rata vartija Mullien, t^-man m^imon ja lap set. Onnetsi heräsimat lapset sakeaan savuna ja heratetiyaaa »vanhemmat, on nistui perheen paaeta palo alle. Ratamarnja Mäkinen kerioo, että hittttä on ujeamman lerraa uhalta. - Ku'a polttaja on, ei toistaiseksi tiedetä. Puolukkapisara on eritlälll mirmotttama za hymanma- kuinen juoma. Walm«staa 9t>s7i Pareisteu 5Sirwo!tasmomatehdaS. — Kuluttautui kaimoo». Miime tiistai iltana pudotti jarrumieS Purou maimo Toijalassa itsensä kaivoo», jonne kuoli. Maimo on jo pitemmän oja» sairastanut hermoheikkontta ja jo kerran ennenkin uhannut tappaa itsensä mene mällä kaimoon. Kaimou kaasi o» um pinainen, mutta oli vainaja repinyt laudoituksen rikki ja sitten pudottautunut kuilvoon, joSsa ehti olla jo »oin 4 tun nin ajaa e»»enkui« löydettiin. Löydet täessä kellui ruumis ivedenpinnalla. Jjältään olt vainaja jo yli keski- ijän. — K5yry«ene murslanuut t«- lastajomeneeu; ihmishe»geu hukka. Toissa perjantaina, kun talolline» Sal min pitäjän Tulemajoen kylästä Jev- dokim Pappi oli maimonsa Aleksenia» kanssa kalanpyydyksiään kokemass Ho- sainofsin sahan rannassa Laatokalla, saapui paikalle toiminimi Ulrichien!» omistama hinaajalaima »Olga" ja ajoi P:n menee» päälle sillä seurauksella, että mene meni kahtia ja siinä olijat joutuiivat meteen. Maimo Aleksenia saatiin pelastetuksi, mutta talollinen I. Pappi hukkui. P. oli noin 60-lvuotias. — Suuri «aatilaukauppa. Va ratuomari I. W Brummer on myynyt omistamansa Tervalamme» kartanon, >o ka muodostamat Tervalamme» eli Eriksbergia säteriratsnttla »:o 3, Haa raa perintöalun^ntlilila »:o 4, Teirlä» perintöraisutita n:o S ja HiiSkan p rin- löratiutila n:o 1 Termalamme» kyläsiä Wchdin pitäjää, tilanomistaja Johan Äd lphille. kauppaqinta yli 700,000 mk. Wa»taanolto tapahtui heti. Jr- taimisto seurasi kauppaa. — Haueton iiti. Pyh^järmea Pors anm^ellä erään talon pauvelijatar Ka ri Jääskeläinen synnytti w, k. 22 pna täysi ikäisen lapsen, pani sen säkkiin ja käui lähteeseen, josia se sittemmin löyd.-ttii». Katri Jääskeläinen, joka on 22 muoti s ja kötviim Pyhätärmen Tii- tuaSta, on maogittu ja passitettu lää- kinmankilavn. — Jälkeen aihetta epZilä llveel» lisyPsrtilasta. Jy väskylän kuuromyk käin koulus a on äskettäin saatu aihetta epäillä, että eräs mainitun koulun mies op.'tta,ista oliii ollut sopimattomissa suhteissa koulun naisoppilaisiin. Op pilaiden tähänastiset tvdistutset sisältä mät hymiökin raskauttamia seikkoja. Asia tulee lähimmäs>ä tulemaisuudessa todennaköijesti virallisen tutkimukjen alaiseksi, kertoo Suomat. — Torstaina klo 4 i p,, kun eräs mies ajoi polkupyö rällä Saiivikkalan ja Kärsälän mälillä Hollolassa, ampui eräs tuntematon mies metsistä häntä kohti. Laukaus sattui sydämeen ja ammuttu heitti heti hen kensä. Vainajalta oli häminnyt rahat ja muuta tavaraa. Murhattua ei «varmasti tunneta, mut ta otaksutaan hänen olemaa sinnepäin matkustama konekauppias Kalle Tuomi» »en Hämeenlinnasta. Murhaajasta ei ole tietoa, Helsingistä on tilattu po> liisejä häntä takaa ajamaan. Se'wä on. Maltakunnandunman Suomea asiaa käsittelemä valiokunta, tarkasteltuaan maliokunnan jäsenille jaetun Suomea maltiopaimien antaman lausunnon sisäl lystä, ei ole löytänyt siinä mitään uusia mielipiteitä, jotka eimät sille ennen sen tarkastusta olisi olleet tunnettuja. Sen tvuolfi ei valiokunta ole nähnyt oleman aihetta tarkastaa aikaisempaa päätös tänsä, ja on se määritellyt yleisessä duu man koioukjtssa esileltäivän esityksen lo Pullisen muvdon. Sadon toimet maaksammc näyttämät yleensä hymia lupaamilta. Ilma on tänä kemääaä ollut harvinai sen kaunis, jonka lisäksi koko maassa on satanut tarpeeksi paljon. Sanomaleh dissä on »viime päimiaä ollut tietoja kalloista, mutta mikäti Mercator on saanut tietää ei näillä liene ollut wa kamampaa luonnetta. Ruoho kasma^ hymin, kaura tulee jo taimelle ja muu tamissa paikoin on ruis jo tahkäpäällä. Ellei yöhalloja satu, voitanee meillä kuten ylipäänsä kaikkialla odottaa erit täi» hymaä satoa. JlmMnlla Tukholmasta Hclling!» läycisMttll. Ilmapallo „Andre", jonka gondoo- lissa olimat luu.aantti F o g m a a ja ylsi »Slockiolmstidnlngeli- lehden toimittaja, hra G n l: b e r g, aousi toisiUana klo 9,45 Tukholman Urheilupuistosta il maan ja läksi kulkemaan itään Piin Klo 3 50 (Ruotsia kellojen makaan) ei len aamulla laskeutui se maahan Wass- bolen kylässä 4 kuometnä Telierin rauiatiea emalta likellä H liinkiä ja oli siis kulkenut 33 Suomea penttulmaa K tuiinlssa. Tanskan woinwl'entl teki wuouua 1909 8S «ilj. kiloa. Tanska on pinta-alaltaon melkein Tu run lääuin kokoinea eli noia kymme nes osa koko meidän maan pinta alasta, mutta meidän moinrvientimme teki w. 1909 ainoastaan 1Z milj. kiloa! Mei dän maan voinmievti ei edeS woi kil pailla Tanskan kananmun ainmiennille — joka ei suinkaan ole kunniaksi Suo melle, ja kuitenkin on Suomi maa. jonka pääelinkeino juuri on maatalous. Suoran wäkiwallan työtä. Pia» tulee Suomen asia sanoo Satak. Sa nomat, malioknouaSta tvalmiiua duumaan. Siellä nählämästi myös koitetaan Hää kaikki puhekin Suomen oikeuksista ja saada duuma aivan umpimähkään hyroäljymääu lakiehdo tuksen. Mutta tällainen toiminta ei ole euää mitään laiusäätämi» ^öti, waa» s»raa väki- Mallan työtä. Moi>en meuett ly t»lee var maan riiStäniääu Menäjän kolmannelta duu malta Euroopan silmissä Hikeu arvonannon. Äimiä tietoja. — Haakfirtkkoia Laatokalla T. k. 15 ja 17 pnä on myrsly Laatolalla tuhonnut useita proomuja. — Suomi yhtiön toiseksi vara-johta- jaksi on oteltu Aaujallis-Lhalepaiuiu Maajan haara konttorin johtaja it. H. Ma iaatie. Hra M. ryhtyy toimeenja enji heiaä.uuu I p:nä. — Tulipala Suortaneella. T k. 12 p. paloi Suortuneella Juyu Anttilan omiStoma uusi sieioä ratenims iriaimiStoineen. Wielä Ivutui inteu uhriisi p«nlluilia. puhdasta ra- has ij,S««0 martraa, >elä jotu niaärä arivo- papereita. ujeila uusia pollupyöriä y. m. — Hangon meijerinätzttelq. Senaatti on myöatällljt Ult. uiellermäyttelyn lär- jeStänuietsi Hankoon ensi elokuulla. — Wenälätne« kasarmi Lahteenkin. Lähtee» tulee rakeunettaivalsi kasarmi venä läistä sotaväkeä varten Lahden marilon taakse. Tarpeellinen maa-ala lienee jo sieltä ostettu — LsuuSkaupat Ruoveden osuuskaupan Pohjaurylän simuliikteen hoitajatji on otettu hra Emil Leheu Forssasta. — Savonlinnan kylpylaitoksen isän nöitsijäin oa vtettu Maaseututeatteria apulais- johta Waldemar SorMosli. — Lauluseura M. M. on johtajakseen «udelleen valinnut översti A. Stemukjeu. Rimejä muista lehdistä. MenLläinen duuma — sanoo,Wakka Suomi" — jättäytyessään taantumuk sellisen hallitnksea kätyriksi ja ryhtyes sään maloin Mannotuita ja ikiajoiksi py hästi vakuutettuja valtio.oikeuksia jal koihinsa tallaamaan, ei näy kiihkostaan heräävän. Sen sokeus on auttamatoin. Suomi kuitenkin martoo kylmänä ja vaimeillaan kahleittensa takojain tou huja. Alattomuuden kirkastamaa otsaa ei tummenna syyllisyyden marjo. Wää- rhydea palmelukjessa ahertamat sen ji jaaa kokoavat tulisia hiiliä päänsä päälle. Kansakuntien kohtalot — sanoo „Ka- lema" — ja niiden maiheet kuluneina aikoina ovat jäävaämättöminä todista jina fiilä, että oikeus oa kerran voit tava. Ne todistamat, eitä milloin sor> toon ja väkivaltaiseen riistämiseen hei kompaa kohtaa» ryydytaä», siitä tavalla tai toisella, josta ei aavisiustakaaa ole toimenpiteeseen ryhdyttäessä, on sorta jalle koituva valkeukjja, jotka eiwät ai noastaan tee ryhdyttyä työtä tyhjäksi, vaan jotka usein lisäksi raskaasti ran kaisematkin sortajaa. Ja tässä tietoi suudessa me tyyneesti voimme ottaa masiaan jenkin iskun, jota Menäjän eduskunnaspa meille rvalmistetaan, ma kuutettuina siitä, että oikeus ei koskaan auua itseään loukata, ja että kansojen kohtaloita mallitsevat eduSkuncia ja mi- nislerietöjä korkeammat »voimat ja sy- memmät aa teet, ja että ne palattavat ytpeimmankin ja mahtavimmaltakin näyt tämän ihmisvoiman ja vallan aliötu maan ja nöyrtymään. Wtä ja toista. — Huono kalaonni kohtasi tässä jolu päiivä sitten erästä Muolan miestä^ iv.a Äy räpään järvellä yritti tullia Kopralan lylä- liiisien rysiä. Mankuu kylän miehet viivat jo useamman ierran huoaianneel pyydyk eniä olleen vieraissa läslssu >a päällimäl >en ivuo.si eääanä yönä ruvela wui)tiu>aan tuvta pillä- kyniistä. Pitiutunlieilla saapulkin mies ja al.aa kolislella laloia rysistä. Silloin vay- tijat kiersivät vorvn satimeen ia otlival iiinoi. Lain koviin kobriin ei lnieyillä ollut halua jättää tätä yhteistä laluSlu.M ystävää, vaan opltsl, nuhteek^l za oitnuu.ielsi piSliioät lei pään hihoihin za köyltimat yihan puisia uinni. Meru>i> ellä mies tulee tvlasiau»isla, ripus tivat vielä hauin taulaan. Mia voruSlet tuua layeteilun mies menemään ivlimsa. Hl- dasia oli matla luu tavallllet luia>el pl,rtlivat olemaan luan tapeat lalamiehen >uliea. Jom armelias naapuri lailui lopulla tulemaau vas taan ja päästi miehen ikävästä asemastaan. Uuden Pantmau Osakeyhtiön Pilsncr- ja Laakeri-Olutta '/, ja V, pulloissa meillä ja tilaukset maa seuduilla tehtaan hinnoilla ia jenlisäksi toimi tetaan vielä lähetykset SSS5 i Rudolf Gardberg, Liaaankaw IS b. — Kääme nonssnt seinää myö ten katolle. Tällainen harvinainen ta pani nähtiin t. k. S pmä Mikkelin pitäjän TnukkalaSsa G. Hypenin asunuolla. Noin SS em. pituinen käärme nousi seinää myöten ylös aina katolle asti, josta kuitenkin sai palata hengetönnä takasin. Manhat sanovat sellaisen tietävän tulipaloa, mutta tietääkö tn» tällai sena pyrStötähtien aikakautena mitään. Varallista limonaatia. Omi, tuinen tapaturma sattui Merikarvian palo kunnantalolla pidetyssä huantilaisuudeSja. Kuu ravintolassa palveleva tyttö siirteli korista pöydälle limouaatipulloja, sattui yksi uiistä, luultavasti liiallisen hiilihapon vaikutuksesta, räjähtämään, sillä seurauksella, että pullon kurkku sinkosi mainitun tytön ohimon, tun keutuen syvälle luuhun. Haava oli hengen vaarallinen, joten paikkakunnan lääkärin kehoi tuksesta potilas heti lähetettiin Poriin saa maan lääkärin hoitoa. Mainita sopii, että samassa tehtaassa Merikarvialla valmiste tusta limonaadista on jo kolmessa räiähdyk- sessä tätä ennen saatu lievempiä ruumiin vammoja. 'g' T. k. 13 Pnä kuoli Muolassa kirjai lija Pietari Hannikais maiaaja» leski Emilia Hannikainen, synt. Samander, 83 v. ikäisenä. Neiti Mendla KarolinaBlom- qmist kuoli Turussa Hemmet kodissa t. k. 13 pnä 79 vuoden ikäisenä. Raudussa kuoli toisena helluntaipäi vänä promiisori Frans Hjalmar Berlin 32 muoden ikäisenä. » VZamhempi komisionimaamittari Frans Johan Pontan kuoli Helsingissä t. k. 20 pnä 71 vuoden ikäisenä. yliopiston vahtimestari GuStaf Airi o (Ahlsten) kuoli t. k. 19 pnä Helsingissä ?0:llä ikävuodellaan. T. k. 20 pnä kuoli Helsingissä äkkiä sydämenhalvaukseen ent, ylioppilas John Torckell 45 v. ikäisenä. Wainoja, joka niime aikoina oli elättänyt itseään yksityisopettajana, oli Sundin ent. kirk koherran Torckell-vainajan poika. Astäwällinen käden» puristus. Mutta miten olet kuitenkin tullut toiseksi ihmiseksi?" kysyi eräs mies en tiseltä yleisesti tunnetulta pahanteki jältä. „Alku parannukseeni johtuu eräästä keskustelusta kreimi Shafiesburyn kans sa", vastasi mies. „Hän kutsui minut luoksensa kohta vankilasta päästyäni." »Mitä hän sitten sanoi?" „Sitä en nyt tarkoin muista; mutta hän tarttui ystämällisesti käteeni, kat soi silmiini ja lausui: „Jaakko, sinä moit Mielä tulla kun- nialllietfi ihmiseksi." Hänen kädenpuristuksensa vaikutti minuun aimankuin sähkö. Minä huo masin että sen takana oli lämmin sy dän, joka sykki ystämällisesti minua koh taan, ja samassa heräsi minussa halu tulla kunnialliseksi ja syttyi toimo voida tulla sellaiseksi." Turun Siemenkauppa. VenMts. — S«»ri tukipals. Brest-Li> tovsk, toukok. 20 p. Suuria osa Terespolin kaupunkia S'tdletsin kumer- nementissa on palanut. Tulen uhriksi joutui 60 taloa. Satoja perheitä on kodittomana. llltzomsglts. — S««ri rayalSy» Avotstssa. Lähellä Hammaria kirkkoa Närke» maa kunnassa keski Ruotsissa löydettiin toissa lauantaina raha aarre, noin 4,000 ho pearahaa, luultavasti vanhemmalta kristilliseltä ajalta. — WleNp««li tyttS, noia 24- vuoden ikäinen, aikoi toissa sunnuntaina aamulla haudata elämältä äslea synly- neen lapseasa Tukholmaa hautausmaalla. Tytön aie huomattiin aivan viime het kenä ja siteu tuli lapsi estetyksi joutu- masta elävänä haudatuksi. — Suuri tulipalo Auotstssa. Tru storpin kartanossa Skonessa paloi perjantain» yhteensä 10 eri rakennusta, »lidea joukossa pääasuinrakennus ja navettarakennus. Navetassa paloi 40 lypsylehmää ja joukko pientä karjaa. Kartanoa omistaa herttua d'Oirante ja oli se vuokrattuna hra E. Äkermanille. — Kuollee» lapsen synnytti Es panjaa kuningatar höllä t. k. 21 p:ää vasten. Kaivosoililcttoumlldcsta Englannissa. Mime torstai-nnmerossa kerrottiin säh kösanoman mukaan, että Whithawnen hiili- kaimoksesia Eoglannissa on tapahtunut räjähdys ja että kaivokseen oa sulettu 136 työmiestä. Heitä koetettiin sitte pelastaa kaikilla ihmisten keksimillä keinoilla, mutta kaa koto kaimos oli tulen vallassa ja myr kyllisiä kaasuja levisi ympäri, oli pelas tustyö aivan tuloksetonta. Keinotekoi silla henkityskoneilla ja suojusmaatteilla marustettuina koetti pelastusmiehistö laskeutua kaimokseen, mutta kuumuus oli niin suuri, että metalliosat heidäa tarpeissaan alkoimat sulaa ja siksi täy tyi Piaa luopua kaikista enemmistä pe- lastu-yrityksistä. Kun tätä toivotonta työtä oli muu tama tunti jatkettu ja kaikki tulen voi maa takia oli mahdotonta, otaksuttiin, että kaikki miehet jo mormasti ovat kuolleet kaivokseea. Siksi annettiin käsky, että kaivoksen juu oa muurattama um' peen, jotta tnli saataisiia sammumaa». Tämä toimenpide herätti kuitenkin an karaa pahetiumijen työläisissä. He vaa tivat vielä jatkettamaksi pelastustyötä ja oli jo vähällä syntyä vakamia le- vottomunksia, kunnes lähetettiin sähkö sanoma sisämiaisterille. Tama ry^iyi kiireesti neuvotteluun kaimostarkasta- jaia kanssa. Päätös lähetettiin taas kiireesti sähköteitse paikalle. Suaä se litti sisäministeri, että kaivoksen ollessa sellaisessa tilassa jo nseat tunnit, ei mi kään elämä olento ole voinut siellä py syä hengissä, joten, jos kaivolleen las keutuisi mielä pelastusmiehia, ihmishen kiä vaaa tarpeettomasti siten uhrattai- siin mielä enemmän. Tämän tiedonan non johdosta mielet vähitellen tyyntyi vät ja kaitki ottimat vastaan tomeri- joukkonsa kamalan kuoleman surillljena tapaturmana, jolle ihmiset eimät enää voineet mitään. Tapauksen johdosta jäi noin 90 naista leskeksi ja 200 lasta ormoiksi. Kaivoksen omistaa loordi Lansdale ja han oli onnettomuuden sattuessa porail laan Lontoossa, kuningas Edward vaina jaa kuoleman johdosta. Han muäräsi heti onnettomaksi omista »varoistaan 25,000 marlkaa leskien ja orpojen amustami- s-tsi. — Hrjakauppaa harjoitetaan il meisesti. Nemyorkissa oa saata ilmi että siellä harjoitetaan valkeaa orja kauppaa kaikessa julkeudessaaa. Piiri- asianajaja Mhitmaa tutki neljää tyttöä, jotla hänen ilmoitustensa mukaisesti on ostettu epäsiveellisiin paikkoihin. Aksi heistä on verrattain nuori. Heitä oa kohdeltu tylysti ja naista aleatavsSti. Tutkimusten johdosta oa usealle henki lölle annettu haaste oikeuteen. Unfia paljastuksia odotetaaa vastaisuudessa. Suuri sähkölaitos Ruotsiin. Tukholmasta, toukok. 20 pnä. Valtiopäivät ovat myöntäneet 21'/, milj. kruunua sähkökeskusasemaa perus tamiseksi Porjuskoskelle PohjoiS-Ruotfim sekä Jellivaaran—Porjuksen rautatie» rakentamiseen ja sähköä ottamiseen liike- moimalsi Kirunaa ja valtakunnan ra jaa välisellä rataosalla. Kamala räjähdys pvliil>kamar:'ssa. lvv henkeä tuollut, ivv h««- motttunut. Havannasta, toukok. 19 pnät Dynamiittiräjähdyksen kautta poliisika- särmissä kuoli 100 ja haamottui 100 henkilöä. Halleyn pyrstötähti. MSHän torjavtsta tehtyihi» lastelmtt». Helsingin observatorioon oa saapu nut Kaliforniasta Lick-obsermatoriosta seuraama t. k. 22 pnä klo 1 aamulla päimatty sähkösanoma: Campbell sayköttää, että Halleyn ko» meetti on tänä aamuna nähty itaiiellä taivaalla. Pyrstö on ainukin 14<Z asteen laajuinen. Sen päät ovat kan- kana syrjäsi ä komeetta ja auringon vä lisestä yydiStysmumasta. Maa ei luul- tamasti tule kulkemaan pyrstötähdea pyrstöä läpi. Tämä tieto sisältää korjauksen aikai» sempiin laskelmiia >a nuhia perustu miin tiedonantolhin, joiuen mukaan pyrstötähden olisi pitanyl näkyä t. k. 18 ja 19 päimäin Malijenä yönä. Las- kelmain epävarmuus jvytuu siitä, että huhtlkuulla ja toukokuussa oa tehty vam harvoja ja epäluotetlavia huomioita sen johdosta, että on ollut kovia vai- kea tehdä huomioita, ylläolevan säh kösanoman mukaan on pyrstö peittänyt yli V» taimasta. Pyrstötähden pyrsUi tekee äkkmaisen mutkaa sivulle päin. Tämä selittää sen settan, ettei maa ol« kulkenut pyrstön läpi. Mieleen pantavaa. — Kattujen hikinauhoja ou fil loin tällöin pestämä pesusienellä, joka kastetaan meden ja ammoniakin sekoi tuksessa. Ota yhdeksän osaa vettä ja yksi osa ammoniakkia. Pesemisen jäl keen kuivataan hikmauha . yyheliinalla Ä5älipaloja. — Kumpiakin. Muuan nimismies il moitti luonaan oleman avoinna kotiopettaja» ;a kirjvitusapullllsen pailan iolo miehisen tai naishenlilvn haetlavana. Hän sai m. uunäi» kuuluvan wastaul>en: „Olen hnouiaunut ilmoitnksenne, jossa haette koti. pellava za kirjoltusapulaista, joko mieslä tm naista. Olen ollut kumpanalm usean vuoden ia tarjoon teille täten palve lustani". SS tään. Joudu nyt ;a tuo minulle kohta vastaus asla-ta, Muitta minulla olisi Mitraltakin luonani." „M>nä toivon maakreivi» oleman läsnä", sanoi hän hymyillen itseksensä. »Tunnin perästä on palvelija takaisin, ja siihen aikaan on maa- krelvlnkia tapana olla täällä. Wai eilö hän tulisi tänä päimäno? Oiskohaa minun eilen osoitta mani komuus >a kylmyys peljättäneet hänet ta kailin? Mira? Oisko hänelle niin helppoa, hyl jätä minua? Woida^.nko Klairoa hyljätä sen tähden, eitei hän ole mikään mieliinmutnn me- vema kaunotar, jolla olisi jokaiselle rakkauden lorulle hymyily valmiina? Oi. se oisi kauheata, jos minä olisin niin peräti erehtynyt, jos — Ay, tuossa seiiahtumat vaunut por tilleni. Ken voi nyt tulla niin perin aikaisia aamulla? — — —." Klairon unhoitti hetkeksi kuninkaallisuutensa ja syöksähti iklunaun, kurkistaak^eea kaniinien takaa vah^n pihalle main. oa hän! Ne ovat hönen vaununsa", huuji hän voiton riemulla. „Hän tulee tänä p.mläna vieläkin aikaisemmin, kuin tam. llisesli. Se on ainakin todistuksena siihen, etta yäa ra tas aa minua —." »Hiuea kuninkaallinen Korkeutensa Au»bachin r iv," scn^t p.il>vtlija, omasi kat^oisoivet jelj llen ä, ja hoikka, nuori, noin loimenkymme- nea vuoliaS mies astu» sijaan, puettuna loista vaan, lullalla torislettuun pukuun. Hänen kas- monia olivat hymin setan>ä, kuningas Fredrik U:r taa itseänsä, tunnustama?» rangaistua voroa» plNi-.si sii-siä taiteen oitopojaksi. Za jos taitee» pyhär temppelin omet omataan hänelle, »ii» sul jetaan ne ijäksi Hippolyte Klaironille l Sitä mi nun piti sanomaan teille: Z^aslarkaa te nyt minulle I" „Minä mastaan teille", lausui Baro», jo»ka silmät, huolimatta hänen kuudestakymmenestä vuodestansa, mie^ä yh: hehkuimat nuoruudee tulessa. ^Te kysytte minulta, josko minä tahdon olla opettaja Theramena sellaiselle Hippolytelle? En, Klairon, en! Spitaalinen älkovn lähestykö puhiaita! Rumaa rikosta ei pestä puhtaaksi Apolloa taivaisella pappiusväähineellä. Se, joka oa saastuttanut kätensä markaaa vehkeissä, äl köön tuokokkaoa jumalille mitaä» uhria, sillä he hylkäisivät selli isen uhrin samoin, kuin minä, Apolloa ja musain palmelija hyljääa sellaisen Hippolyte-, enkä tahdo toskaan olla hänelle The ramena. Olkoon hän main tänä iltana Hippoly- tena; multa mitään Theramenea ei hänen pidä uak.m^än siivullansa I Kuitenkaan ei se ole Ba ron, suuren Mil>treen oppilas. Ja te, miaun juuri ja kunaioilettu ystäväni, Lekain, mitä sa- noue te?" .Minä sanon, että orja ia hyljätty roisto älköön panko sa. staisia käsiänsä ylimmäispapia ja jumaiaia äjiin", huusi Lekain. »Minä jonoa, eilä minä mieluimmin kutsuisin po^alseai sellai sen onnettoman, jota kärsimysten ja mustasukkain Neiti Klairon. 22.