liistsinA lokskuun 4 p:nZ wo »2 — ISIV Kaikille perheeueMännille tärieä uutinen, ^tyl on ilmestynyt ensimämen suomen kielinen kotiaskareiden ia taloustoimien ammattioppikirja: Z!oSm kirja, kirjoittanut Cnstine Reimer. Suomen oloi hin somilellen suomensi Anna tturimo. fimua. kinta 4:5?. Kustantaja: Helsingin Kustannusosakeyhtiö. San omalehtilaus nntoja: ^Kauniin tehtänzän on kirjan tekijä tässä suorittanut Kirjan koko sisällösiä Huomaa, että tekijätar on täydellisesti perillä r.nTsä asioissa, joira hän teokses- saan tahtoo sclnnttää lukijoilleen, mna Irrottaen heille siiä merkitystä, joka^isäl- tyv „hqwän kodin" käfitlceseen. «iina osotetaan kailki se, mikä on perus !ulsena nim hymin yksityisen kuia koko kansan onnelle Tässä ..Kodin kirjassa" on otettu huo mioon kaikki se'ä as:at että henkilöt, ja sitä lukiessa huomaa, että on ajateltu kaikkea, mikä moi olla apuna kndllle onnen ia järjestyksen saawutcann>em, niin että yhdvse!ämä»tä tulee initä par hain kaikille osallisille. Se on kir.-onettu hauskasti ja mielluttän-ästt ?a sillä on arwoa yksityisen kasivatukselle ja koko yhteiskunnan kehitykselle". „E>isimäinen osa käsittelee talonden- hvitoa ja palmelijakystimysta, josta, kuten toimittua, johtumat lukemattomat taloudellisen elämämme arimmat kohdat. Tekiiättär-llä on täSti kokonainen osasto, jola fisälrää niin monta sattumaa armos- lelua, että jokaista moidaan kehottaa tuw§tumaan siihen. Hän kääntyy kodin sekä ohjaamieu eUä valmelemien jäsenten puoleen ja koettaa saada heidät oikeaan suhteeseen toisiinsa. Toinen osa käsittelee kodin askareita, tarmekapineita ja käytä«nöllisten töiden suorittamista, kuten pöydän kattamista. u?rjo'.lua, pesua y. m. s Multa kämisi liu.n lzajakst puhua kaikista niistä mo nista lumuisttt, jotka kukin puolestaan autamat lu?,nsia hqmiä ohjeita ja neu- woja hauskasti olkuen jollain manhalla tai uudella sananlaskulla tai lausepar rella. joka saa humittaman aineen parem min pysymään muistissa. Tosi i ei kodin hoidon järjescämistä milloinkaan moi oppia kirjasia, mutta kokeneen naisen kirjoittama hywä kirja moi olla monelle perheenäidille hymänä tienmutkana hänen alottaessaan uraansa. Ja myöskin manhemmille ja kokeneem mille moi olla hyödyksi silloin tällöin saada hywä mibjaus. Teos ei tahdo olla mikään keitto- tai reseptikirja, jonka perheenäiti ottaa esille tarpeen maatiessa ja ?oka mapauttaa hänet itse ajattele masta. Ei suinkaan; tarkoitus o?, että hä.i tästä kirjasta saa joukon yleisiä ohjeita, joiden perustuksella hän sitten saattaa järjestää lolinsa oman yksilöllisen makunsa mukaan. Teolsen suurien pää osastoin otsikkoina on: l. Palrvekja- kysomys. li. Kodiu järjestäminen ja johto. III Käytännöllinen taloudellisuus, IV. Kodi.i tarmekapineet ja käytännöllis ten töiden suoritus. „Oma koti kullan kallis", sanoo suoma lainen sananlasku, ja se osottaa myöskin mitä tetijätär on teoksellaan tarkoittanut. Aiman marmaan on se olema monelle perheenäidille, sekä ivanhemmille että nuoremmille, termetullut lahja." Saadaan kaikista kirjakaupoista ja suo raan meiltä. Helsingin KllstaMsosskMö. L«llZM kllZtöktksllkitösil w. k. 24 p. Valittiin kunnan esimieheksi 125 mkn Vuosipalkalla opettaja I. W. Merisalo uudelleen ja maraesim. taloll. Kalle Malli, kunnallislautakunnan estmieheksi talollinen Fr^ns Mäkinen 350: — markan Vuosipalkalla ja varaesimieheksi maanwilje!ijä Vihtori Närvä. Lödinnä ääniluvuSsa oli kanttori E. F. Salmela, joka miltei poikkeuksetta sai muiden ty.ien äänet pai ft Paluksen, mutta o. y. Ahl strömin äänet ratkaisiv .t maalin Mäkisen hyväksi. Kunnallislauta kunnan jäseniksi eroiviev lilalle wslu- tiia isäncöitsijZ W. Särkkä jamaan» Viljelijä Aimo Nokki. Taksoituslautakuntaan tulimat tai. W. Jaakkola, räätäli F. Lahti. tai. I. O. Mäiöst, its. K. Heino, metsän- ivaruja I. Lahtinen, wu?kraaja F. Ä>jZ!ä. op. T. Holvp?, agronoomi B. Ah ström, tal. F. S'ntapzowola, its. A. Rantanen, tal. F. Kouri, its. T. BZältmäki ja trp. I. Kulda, tutkija- lautakuntaan tal. F. Mäk-nen, trp. K. Myllymaa, kanttori E. F. Sal mela, op. I. F. Jokinen, ml. W. NZrvä, torv. K. Mäenpää, metsän- Vartija B. Kaskenohi ja palstatil.V. Liddekorpi. Kunnallisten tilien tarkastajaksi ero- a!van op. I. F. Jokisen tilalle valit- tiin m'.ann)Uj. W. Koskenmaara. Holhouslautakunnan jäseneksi kont ion E. F. Salmela uudelleen. Ti lattoman mäeslön lainakassan hoito kunnasta erosin, tal. F. Santapaa- wola ja K. Karra, mitkä malittiin uudelleen. Sippolan Ulan talouden- hoitajaksi kanttori E. F. Salmela 73: — mk in muystvalkalla sekä muiksi jäseniksi tal. W. Koskenwaara ja A. N)M. Kansakoulujohtokuntiin tubmat Lei- neperiin paStori K. I. Saarento ja rouVa L. KoSkenohi, Sippolaan trp. M. W- Mattila ja its. K. Heino, Palulselle kasöri Rinne ja us. K. Lebto. Vuokralautakunnan kokouspäivistä ei suoZtuttu sen jäsenille palkkaa kun nan puolesta maksamaan. Aikaisemmin yksimielisesti aiottu kunnan roaltuustokysymyS ei tällä kertaa saanut tarpeellista kannatusta, maan jäi se pöydälle. Sippolan kan sakoulun hakamaan metsänkäyttöä tarkastamaan ja siitä lausuntoa kun takokoukselle antamaan »valittiin tol. Kalle Malli, isännöitsijä W. Särkkä ja metsänmortija Malonen. Muuten oli kokouksessa asiain kä sittely sangen sitkeätä, pienimmissäkin asioissa. Niinpä esim. kun valittu kunnan esimies pyysi palkasta jo päätettyä mieskohtaista lisäystä: ensin kansltatarpeet, sitlen 10: — mkaa ja lopulta 5 mkaa, niin keskusteltiin asi asta tuntimäärä. Lopulta eräs yksi tyinen lupasi hänelle mustetta ja pa peria kansliatarpeiksi, mutta tämä ei leimannut, masta kun todenteolla rumettiin puhumaan uusista esimies- ehdokkaista, taioui kuin taipuikin pu- heeniohtaja päätettyyn palkkao.n. Pitemmälle meni nnelä k lautakun- nan estmieSehdokkatden Vertailu. Sii nä o^i puhuttama ensin synkästä tai- maasta taipumattomuuden hyvästä ominaisuudesta ja ..lahjmnattomuu. d-Sta" kuten puheen,ohta,a tähän aijottaiSnuorsuomalaiS.sosialistm esi- tykieen lisäst, ikäänkum Vastaehdokas olisi sellaiseen osoittanut taiputnu- ta Sitä ei ainakaan kokouksen runsas lukuinen enemmistö uskonut, sikn >e antoikin äänensä entisille kokeneelle,a itse Vastustajienkin kokouksessa tun nustamalle esimiehelle, ennenkuin ko min syrjässä asumalle tilintekoon Vä hän veredtyneelle henkilölle. Mutta o.-y. A. Ahlströmin äänillä on täällä ennenkin nurkkakuntaharraStuksia kan natettu, niin ny'kin. Sepä se suu reksi osaksi kuolettaa kunnalliseen ela- mään osanottoa, mikä kyllä kohta näkui siinäkin, että suuri osa kunta- laista tämän jälkeen alkoi poistua, luonnollisesti »vahingoksi jälellä ole- wien asioiden tasapuoliselle käsitte lylle. Lulliin lAXtMMtssil syysk. 27 pnä malittiin lainarnakasii- nm hoaokuntaan jäseneksi nykyisen mucden loppuun, paikkakunnalta pois muuttaneen tilall. I. G. Nordlund- Penttilän sijaan palstatila!!. Kalle Stenmall. — Malittiin jäseneksi hol houslautakuntaan, tulewlkst nel jiksi Vuodeksi ktrkonmartiia Wilho Mäkinen, uudelleen. — Kunnallis- lautakunnasta eroamiSwuoros>a ole- main sijaan Vuosiksi 1911, 1912 ja 1913 malittiin: Kormenkylän piiriin tilall. Juho Boelius-Marttila ja Va ramieheksi tilall. Juho Liemola; Luo- donkyiän piiriin palstatila!!. Jsatki Lanki ja maram. itsell. Roberc Ny- mav; sekä Löytyn-, Sittlohden- ja Mäipärenkyläin piiriin Vakinaiseksi tilall. Frans LiukaS. — Malittiin jäseniksi Kirkonkylän kansakoulun joh tokuntaan tilall. W. Jsoruuti ja sep pä Nestori Saino, kumpikin uudel leen, sekä Peränkylän kansakoulun johtokuntaan tilall. K. 3!. Seppä ja ja neiti Lyydia Pohjala, molemmat uudelleen. — Kunnan omistaman Lukkarilan talon hoitokuntaan tule- miksi kolmeksi Vuodeksi Valittiin lilall. F. W. Laine-LSytly ja puusep pä F. Wiljanen, kumpckin uudelleen. — Kunnallisten tilien tarkastajaksi kolmen Vuoden ajaksi Valittiin ero- Vuorossa ollut tilall. A. Hannus, uudelleen. — Kansakirjaston johto kunnan jäseneksi 2 :deksi Vuodeksi ma- littiin erowuorossa ollut maalari F. Simula, uudelleen. Laitakarin sata man hoitokuntaan Valittiin eromuo- rossa olleet tilall. F. W. Laine>Löytty, K. N Seppä ja Nestori Jaakkola, kai'ki uudelleen. — Lainamakasiinin hoitokuntaan kolmeksi Vuodeksi Valit tiin erowuoroiSten tilalle tilall. Kus taa Junnila LemlahdenkyILsH, ratsu- tilall. Juho Sassila, Sassilan kylästä ja tikli. W. Stenmall-Joopi, Nie> menkylästä. — Lainamakasiinin wil- janmittore.ksi Vuodeksi Valittiin torp parit Kustaa Lehto-Koimisto ja V h- tori Jsomiita. — L nnamakasiiniin Vastaanotettarvan milsan painoksi määrättiin: rukiit 70 kg., ohrat 57 kg. ja kaurat 49 kg Hehtolitralta, hyw'n kuikvattua ja puhdasta Viljaa. — Apujäleniksi ensi pidättämässä taksoituksessa Valittiin: Hanninky- lästä: itsell. J tho Grönmall ja tilall. I. S. Appeiblom; KormenkyläStä: tilall. Semmi Marttila ja itsell. Kalle Selin; Lem?ahden ky'ästö: tilall. Kalle Maijala; Luodonkylästä: torpp. Jsakki LepäUö; Löytyn, Sittlahdm ja Wäi- vären kylistS: torpp. Jsakki Mäkilä ja suutari Kustaa Niemi; Mikolan- kylästä: tilall. W. Ilmonen; Niemen kylästä: merimies I. I. Stenroos ja torpp. Kustaa Kuusisto; Peränkyläs tä: tilall. Vihtori Mäkiesko ja myl läri O. Millin; SaSsilankylästä rat- sutilall. Juha SaSsila; ja merensaa ristosta: luotsi Kalle Lindgren ja ka lastaja Wilho Luotola. — Malittiin Varajäseneksi Vuokralautakuntaan KuLtaa Nordwall-wainajon siiman muoden 1912 loppuun, torpp. Vih tori Jsomiita. — Keskusteltiin kun- nanhuoneuston Vuokraamisesta w. 1911 alusta alkaen, mutta jätettiin asia seuraaman kokouksen päätettä- iväksi. —Tilatt»«a»wäestS<lai»a- rahaSto. Nakkilan kunta päätti kuntakokouksessaan t. k. 1 pnä pyytää tilattoman Väestön lainarahastosta entisen lisäksi M,000 mkan lainaa 50 muoden takaisinmaksulla ja kunnan Vastuulla. Anomusta tekemään ma littiin maanwiljelijät I. Penttala ja I. Palojoki. — Hxittiste» k«»»a«sairaala muutettiin syyskuun 29 p:nä uuteen, ojcinmukaisesti rakennettuun l.uoneus- toonsa, jossa on 10 sairassijaa jo eristetty huane tarttumotaulisia Var ten sekä yksi huone erityissä!raille. Sairaala tekee houskan ja kodikkaan Vaikutuksen. Asiata harrastamat naiset omat keränneet Voroja, joilla on hankittu aistikkaita ikklmamerboja, pöytäliinoja, keinutuoleja y. m. Näin tiheästi asutussa kunnassa on kun nollinen sairaala suureksi siunaukseksi sen asukkaille. — Nakkila» k«»takoko»ksessa t. k. 1 p .nä Valittiin taksoituSlauta kuntaan Vuosiksi 1911—12: taloll. M. Kareksen tilalle taloll. K. Käki. Kunnallislautakuntaan Valittiin Ta!- tarasta taloll. I. Hiljanen, Varalle its. I. Stenroos, Arantilasta taloll. K. Mesanko, Varalle taloll. F. Pere, MasiaSta taloll. F. Eskola, Vvralle F. Kaapeli ja Leistilästä W. Karek sen tilalle torpp. Osk. Laurila. Kun nallisten tilien tarkastajaksi ensi 3 Vuodeksi Valittiin taloll. L. Teinilä, Maralle koupp. K. Kares. Holhous lautakuntaan 3 Vuodeksi taloll. I. Penttala uudelleen. Kansakoulujoh tokuntaan 3 Vuodeksi taloll. W. Ka< res ja K. Aikala, molemmat uudel leen. MaanmiljelySrahaSton hoito kuntaan malittiin S ivuodekfi puheen johtajaksi taloll. W. Talonpoika sekä sieniksi taloll. E. Miikori j, R. SevpS, kaikki uudelleen. Tilattoman Väestön lainarahaston hoitokuntaan malittiin taloll. W. Puosi ja F. Nis silä, molemmat uudelleen. Meroäyrin perusteeksi määrättiin 5 muoden ajaksi 100 markkaa kuten täbänkin asti. Opettaja W. Koskilahden pyyntö saada palkkiota, hylättiin aiheetto mana. »»» N»orisose»ra« talo»wih- kiäisjuhla. Wiime sunnuntaiksi oli Huittisten Suttilan kulmakunnan nuo risoseura järjestänyt VaStamalmiStu- neen talonsa Vihkiäistilaisuuden. Klo 2 jälkeen alettiin juhla, jolloin mais teri Loimaranta piti puheen. Sen jälkeen esitettiin laulua ja lausuttiin runo. Klo 5—7:ään oli arpojen myyn tiä. Arpalippuja oli 4,000 ja jäi niistä noin 1,500 myymättä. Juh lan yhteyteen järjestetty iltama alkoi klo 7. Sen ohjelma oli marsin rikas, kuuluen siihen kaksi kuvaelmaa, kaksi pukatanssia, runo, laulua ja näytel- mäkappa'e Hardangerin harjulla. Il lan kuluessa soitteli ja lauleli n. s. Humppilan jouhiorkesteri. ..OrkeSte- riin" kuuluu 3 naista, joista 2 soittaa Viulua ja yksi kannelta. Toisinaan esittimät he kansanlauluja Viulun ja kanteleen säestyksellä. Illan ohjelma kesti hymin myöhälle, jonka Vuoksi nuoriso sai tyytyä lyhykäiseen loppu- tanssiin. Juhlassa oli mäkeä noin 400 henkeä. Talo on rakennettu Riesolan ky lään eräälle kalliolle, jonka Vuoksi sen nimeksikin kuuluu tuleman Kalliola. Sitä ivarten osti nuorisoseura erään talorakennuksen, jota uudistamalla ja lisäilemällä on seuralle saatu Verrat tain hauska huoneusto. — AhlaiSte» waiwaiStalo- jspakka. Eilen pidettiin AhlaisiLsa Väliaikainen kuntakokous, jossa Va littiin selityksen antajat waiwaishoi- dontarkastajan läänin kuwernöörille tekemän esityksen johdosta, että kunto sakon uhalla Velvoitettaisiin loppuun saattaamaan alotetun waiwaiStolo- rakennuksen. Kokoukseen oli saapu nut cinakin 300 osanottajaa. Aksi- mielisesti malittiin selityksenantajiksi maanrviljelijä Jussi Mattila ja työ mies Vihtori Mirtanen. Kokous oli tällä kertaa aiman rauhallinen. — JalkapoStia puuhataan Ah laisiLsa Sandöön ja FiSköön luoma kunnille. Eilen pidettiin asian joh- dosta kokous, jo Zsa päätettiin puu haa pitää Vireillä ja kokoontua uu delleen parin viikon kuluttua siitä neurvottelemaan. — U. Eyg«ae«kse», kansakou lulaitoksen luojan ja isän, 100-synty- mäpäiwän muisioa on päätetty Me- rikarwion Lmttijärmen kansakoululla pitää t. k. 12 pnä kello ö illalla. — U. Cyg«ae«kse» sataw«o- tis«»istoj«'hlaa wiettäwät Kar hulassa t. k. 12 pnä Lauttakylän, Sammun, Raijalan ja Loiman kou- lujen opettajat ja onpilaat. Juhla aikaa kello 11 o.p. Ohjelmaan kuu- luu puheita, laulua, lausuntoa y. m. Manhempikin yleisö on juhlaan termetullut. Oivelln kootaan Vapaa ehtoinen kolehti myöhemmin määrät tömään kansakoululaitosta koskemaan tarkoitukseen. — K»»lo» sanomia mereltä. Frans Salminen Huittisista kuoli noin 26 -30 muoden ikäisenä New- JorkiSsa Couwerneurs>hospitaliSsa heinäk. 15 pnä. — Sa»o«ia ja tertoehdhkfia mereltä lähettämät Viime „Meri« miehen DStäwässä" m. v. Lon toosta Kaorlo Nieminen Alasta rolta; Cardiffista I. W. Nie mistö Tyrmäältö; Liwerpoolis- ta O. Kajander Kiukaisista ja I. Daivid Österlund Eurajoelta; Ham purista Otto Häyrinen Loimaalta. — Melkojai» k»»li»Stel» wan- gitun ent. maakauppiaan Otto Robert Anttilan Vararikossa toimitettiin Eu rajoen VälikäräjillS miime perjantaina. Pesän Velat noufirvat 11,000:een ja Varat 4,000 markkaan. USkotuiksi- miehiksi asetettiin Rauman kaupungin- Viskaali A. Linturi ja komisarius Aug. Seppä Porista. Malmonta- pä '.wäksi määrättiin ensi talmikärä- räjäin 4:s istuntopäimä. — As«««o« kauppa. Työ mies Emil Grönroos osti w. k. 30 pnä maanmiljelijä K. Karpin Hin- nerjoen pitäjän Kirkonkylässä omis taman huoneuston 1,500 markasta. Masto an otto tapahtuu ensi toukokuun 1 p.nä. — Ka«lako»l«t. Euran kirkon kylän kansokovlun apiiopettajattariksi on 21 hakijasta maMtu opettajatar E!en Grönlund Teiikosto. — Nakitta» paloap»tzhtiS» kokouksessa miime laumantaina luet tiin aiotun jälleenVakuutuSyhdistyksen sääntöehdotus ja malittiin opettaja I. Ikonen ja maanmiljelijä E. Wii- keri yhtiön edustajiksi t. k. 5 pnä Kokemäellä pidettäivään jälleenmakuu- tuSyhdiStyksen kokoukseen. Johtokunnan jäseneksi Valittiin uu delleen maanViljelijä S. Mattila. Tilintarkastajiksi tulimat T. Jaakkola ja I. Penttala. Muosimaksut määrättiin koottarvaksi marraskuun kuluessa. Tapat«r«aive» kuolema. Kun sahantyöm. waimo Matilda Leh tinen miehinensä ja erään kolmannen henkilön kanssa sunnuntaina oli paluu matkalla Loimaan kirkolta, pelästyi hemonen kaataen rattaat maantien ojaan, jolloin Vaimo L. silmänräpä yksessä kuoli. Mainaja oli noin 55 muotiaS ja kotoisin Loimaan Mesi koskelta. — Maatila«ka«ppa. Eilen toimitetulla huutokaupalla myytiin Kokemäen pit. Hintikkalan kylässä maanmiljelijä Juho Sippola-mainajan perikunnan omistama Rantasippolan perintötalo tukkimetsinren ja huusi sen maanwi!jelijä Kaarle Poti samasta kylästä 20,700 markasta. Tehdyn tarjouksen perikunta hyväksyi. — WarkaudeSta va»gltt«. Ulmilan piirin nimismies on Van ginnut Nakkilan LeiStilän kylästä ko toisin oleman torpparin Frans Läh demäen syyllisenä kahteen jo miime syksynä tekemäänsä Varkauteen. Mmer Söderström mitills. Suomen suurimman kustannusliik keen perustaja täytti miime sunnun taina, lokak. 2 pnä, 50 Vuotta. Werner Söderström ei mielä ole sen Vanhempi, maikka hänen kuStannus- liikkeensä jo kaksi Vuotta sitten saat toi Viettää 30-wuotispäiwäänsä. Hän ei ollutkaan Vielä 18 Vuotta wan- hempi ja oli VaSta lyseon seitsemän nellä luokalla, kun hänen ensimämen kustannustuotteensa ilmestyi. Södnströmin suku on ruotsinkie listä. Werner Söderström oli kuiten kin jo käydessään Porvoon lyseota innostunut suomenkieleen ja muuta mien tomerien kanssa ryhtynyt sitä käytännöllisesti omin neuvoin opis kelemaan. Jo aikaisin hän auttoi isäänsä, joka omistamassaan kirjapai nossa kustannuksellaan painatti joita kuita suomalaisia kirjoja; G. L. Sö- derströmin toimesta näet Maistan m. m. Rumbngin teoksia suomeksi. Toi- mihaluisena nuorukaisena Werner Söderström sitlen 1878 ryhtyi itse kustantajaksi julkaisemalle suomennok sen novellista »Pohjanmaan helmi". Suomalaisten kirjain oli niihin ai koihin maikea saada kustantajaa. E te lo ämmät kirjailijat painattimat kir jansa itse, sillä kustantajat Harmoin maksoivat palkkiota, jos edes uskalsi- wat ryhtyä painattamaan suomenkie listä kirjaa. Niin pieni oli siihen ai kaan luottamus suomenkielisen yleisön kirjallisuudenharrastukseen. Kun sen Vuoksi uusi kustantajanimi esiintyi, ilmestyi samalla kirjailijoita. Wer ner Söderström tultuaan ylioppiiaoksi 1330 joutui tomeripiireihin, joissa pal- j-m kirjallisia töitä suunniteltiin. Jo samana muonna julkaisi Söderström ensi niteen Päivärinnan ..Elämän hamainnoista". Sitä seurasi joukko muita pienempiä teoksia, kunnes myö hemmin tehtiin päätös Meberin „Dlei- sen ihmiskunnan historian" suomen noksen kustantamisesta. Tämä oli Verrattomasti suurin kirjallinen yri- >y5, johon Suomessa siihen asti oli ryhdytty, ja sen saavuttama menes tys o!i törkeänä Vaikuttimena siihen, että käsitys suomenkielisen kirjallisuu den tarpeellisuudesta muuttui ja sa malla kustannustoiminta sai sen Vi reyden, joSta kolmen Viimeisen Vuosi kymmenen tuotanto on todistuksena. ..Ihmiskunnan historian" julkai sussa aultoirvat kustantajaa profes sori Danielson suomalaisen laitoksen somittajana ja ylioppilas Aatto Sup- panen suomentajana. Erittäin tärkeä oli se apu, jota kustantaja sai yksi- tylsiltä kansalaisilta kautta maan. Monet kymmenet maamiehet, opetta jat, papit y. m. tarjoutuivat teosta leivittämään syystä että kirjakauppa- laitos siihen aik iän oli levinnyt wain tärkeimpiin kaupunkeihin. TeoSta ti- lättiin yli 2,000 kappaletta — mää rä, joka nykyään tuntuu pienellä, mutta joka siihen aikaan meni yli kaikkien toimeiden. Samalla kuin «Ihmiskunnan his toriaa" painettiin, tarjoutui kustanta jalle tilaisuus julaista useita muita arvokkaita teoksia. Juhani Aho jul- kaisi silloin ensimäiset teoksensa, sa moin Minna Canth tunnetut kansan näytelmänsä. Erkolta ilmestyi runo kokoelmia, Reijoselta nomellikokoelmia — yleensä koko silloinen..nuori Suo mi" toi käsikirjoituksensa Pormooseen painettaioaksi. Söderström julkaisi kirjoja myöskin ruotsiksi saaden kus tannettaviksi nuor-ruotsalaisen kirje l- lisuuden parhaita teoksia. Lakkaamattomat uudet yritykset te kivät liikkeen monipuoliseksi. Meberiä seurasivat Suuret keksinnöt ja Runo- tar-sarja, jossa armokkaiia suomen noksia julaiStiin; ottipa Söderström pariksi Vuodeksi silloiset tärkeimmät aikakauslehdet Malmojan, Mirittäjän ja M Mian haltuunsa. Uskonnolli sena mieleltään tahtoi hän kohottaa myöskin uskonnollista kirjallisuutta julaisten tunnettuja hengellisten kirjailijain teoksia kuten Johanssonin, Bergrothin, Rosendahlin y. m. Tun tuvaa parannusta hän sai aikaan k o ul uk irj a-alalla toimituttaen alkuperäistä ajanmukaista oppikirjoja silloisten Vanhentuneiden sijaan. Muonna 1888 otti kustantaja hal tuunsa sen kirjapainon, jota hänen isänsä oli pitänyt Vuodesta 1860. Aivan mitättömän pienen ja alkeelli silla koneilla varustetun painon pani hän muutamassa Vuodessa kantoon, niin että häa ennen pitkää saattoi siinä painattaa kaikki kustannus uot- teensä. Muonna 1891 perustettiin ruotsa lainen kustannusliike Söderström k C:o, joka sai haltuunsa kaikki Werner Söderströmin ruotsiksi painattamat kirjat. Tästä Vuodesta asti on Por voon liikkeessä kustannettu melkein poikkeuksetta suomenkielistä kirjalli suutta. Dhdeksänkymmen-lullmn alussa oli kirjallisuuStuotanto jo niin mireä, ettei ollut mahdollista yhden kustan nusliikkeen hallita sen kaikkia puolia, semminkin kun Söderström tähän ai kaan työskenteli melkein yksin, ottaen hartioilleen melkein sietämättömän työtaakan. Mä useampia kirjailijoita kuitenkin liittyi tähän kustannusliik keeseen ja suuria merkkiteoksia se otti kustantaakseen, sellaista kuin Snell manin Valittujen teosten suomennos, Runebergin ja Topeliuksen teokset, Edelfeltin kuvittama Mänrikki Stool, helppotajuisia tieteellistä teoksia ja lu kuisia kaunokirjallisia käännöksiä lu- kunnottomatta. Ileisön on maikea saada oikeaa kä sitystä flitä työn paljoudesta, jonka tämän laatuinen liike woi cm taa yh delle miehelle. Jo 1890-luvulla oli tämä kustannusliike maamme suurin, kymmenessä Vuodessa kaswettuaan ainakin kaksinkertaiseksi. Maikka Sö derströmin työvoima oli suuri, kat kesi se Vihdoin 1898, jouluaattona, ja siitä asti on hän saanut hakea pa rannusta milloin sairaalassa, milloin ulkomaalla. Muodesta 1907 hän oli antautua kokonaan maamieheksi osta en tilan Hausjärvellä, mutta onnis tuneen leikkauksen jälkeen on hän nyt Vihdoin moinut käydä uudelleen liik keensä johtoon. Muonna 1904 muutettiin Werner Söderströmin kustannusliike osake yhtiöksi, jossa hän edelleenkin on pää- miehenä. Kustannusliikkeen toiminta tältä ajalta on kaikkien tiedossa; Viit taamme wain niihin todella arwok- kaihin tietokirjoihin ja niihin suoma laista kirjallista tuotantoa korotta miin kaunokirjallisiin teoksiin, joita se tällä ojalla on auttanut julkisuu teen. Meillä on tilaisuus esittää muuta mia esimerkkejä miime Vuodelta. Wer ner Söderström Osakeyhtiön tuotanto on jo siksi suuri, että kustannuSmenot nousemat yli puolen miljoonan mar kan. Siitä tulee kirjailijain osalle 140,000 mk., kirjapainon ja sitomon työväestölle 130,000 mk., muita me noja mainitsematta. Kirjakauppias- ja asiamieskunta ansaitsee tältä liik keeltä parisataatuhatta markkaa Vuo dessa. Tuotannosta on tärkein ala tietokirjallisuus, johon Viime wuom>a käytettiin 250,000 markkaa, sen jäl keen koulukirjallisuus ja kaunokirjalli suus sekä sitten uskonnollinen, käy tännöllinen ja nuorisokirjallisuus. Miime muonna julaistujen kirjojen luku on 165, niistä noin 100 koti maisten miesten kirjoittamia. 150 henkilöä on pysyiväisesti liik keen palveluksessa. Tällaiseksi on ennättänyt kasmaa se liike, jonka 18-wuotias nuorukainen perusti ruotsalaisessa Porvoossa suo malaista kirjallisuutta Varten. Mei dän ei tarvitse kiinnittää lukijain huomiota siihen muuhun mitä Wer ner Söderström on paikkakunnallaan tai yleisemm llä aloilla Vaikuttanut. Kirjankustantajana tulee hänellä aina olemaan pysymäinen sija suomalaisen simistyksen historiassa. Tuuri lahjoitus Suomalaiselle Tiedeakatemialle. Sen johdosta, että Werner Söder ström osakeyhtiön kustannusliikkeen perustaja ja johtaja Werner Söder ström täytti Viime sunnuntaina 50 Vuotta, päätti äskettäin pidetty yhtiö kokous johtokunnan esityksestä, että päivän muistoksi perustetaan Suo malaiseen Tiedeakatemi aan pysymäinen Werner Sö derströmin rahaSto lahjoitta malla Tiedeakatemialle kaikki tulot joStain arvokkaasta julkaisusta. Tar koitukseen sopimaksi katsottiin tekeillä oleva Suomen sumun muinaisuskon non ensi osa, joka tulee sisältämään seuraamat seikkaperäiset tutkimukset: pros. H. Paasosen mordvalaisten muinaisuskonnosta, tohtori K. F. Karjalaisen Siperian suomaloiskanso- ien uskonnosta ja maisteri U. Holm bergin lappalaisten pakanuudesta. Mt ö suorittaa mainitusta kirjasta kaikki menot: tekijäpalkkiot, latomuk- sen, painatuksen, paperin ja lähetyk sen. sekä siirtää mainittuun Werner Söderströmin rahastoon kirjan koko ensi painoksen myynnistä karttumat tulot, arviolta ainakin 10,000 mk., jz kaikissa tapauksissa takaa Suoma laiselle Tiedeakatemialle vähintään 5,000 mkan suuruisen rahaston. Adressi hra Weuicr Söderströmille. Miime sunnuntaina, jolloin kustan taja Werner Söderström täytti 50 Vuotta, oli joukko kirjailijoita, joiden teokset omat hänen Välityksellään tul leet julkisuuteen, lausuneet kiitollisuu den- ja kunnioituksentunteensa hänelle seuraavalla kirjailija Johannes Lin nankosken sepittämällä odreSsilla: Tänä aikana, jolloin kansamme tu levaisuuden polku häipyy läpinäky mättömiin usmiin, me kiitämme Koh- taloa, m!nkä turmissa saatamme sei soa pelmottomin sydämin Vastaisuu den tdeSsä. Tänä aikana me tun nemme entistä elämämmin, että se uskon moima, se hengen ja aineen Viljelys, jota suomalaisen kirjallisuu den Viimeaikaisen nopean kehityksen awulla on läpitunkenut kaikki kansan kerrokset itäisimpiä salomökkejä myö ten, muodostaa Vankimman kallio- paaden, mihin jalkamme Varaamme. Tänä päivänä, jolloin Sinä, suoma laisen kirjallisuuden mainion ensimäi- sen waltawiemärin arvaaja ja sen sywäwiljelyksen uranuurtaja, täytät 50 Vuotta, me kohotamme kiitolliset, kunnioittamat katseemme Sinua kohti. Suokoon Kaitselmus Sinun wielä kauan seisoa tämän Vainion rinta massa ja nähdä sen ikuisten Voimien tekevän terää hyyn ja hallankin kes kellä; suokoot Kohtalon mallot Sinun nähdä Vielä sekin päivä, jolloin mei dän uskomme ja toimomme on kes tänyt tulikokeensa ja meidän sarkam me uuden kemään koittaessa riemui ten yhtymät Vieri Vierin kansojen maltasarkoihin! Kunnianosotuksista, joita Werner Söderströmin osalle tuli Viime sun nuntain?, teemme tilanpuutteen täh den selkoa ensi numerossa. >«>z. — Reiti Maria Ostroumotv lienee päiivää ennen wangitsemiskäk- kyn antamista jättänyt Suomen;a matkustanut ulkomaille. — Keiuotekoiue» järwi tu- houunt rautatie» ratapeuZe- reeu. Mm urin—Pietarin radan Varrelle vähän tälle puolen Mus tanmäen asemaa oli eräs Venäläinen maanomistaja padonnut tekojörven. Näinä päiminä Vallinnut sade kokosi kuitenkin jänveen mettä tavallista runsaammin. Lisääntynyttä meden- painoa eiwät sulkuportit kestäneet, maan muri uimat ne Viime perjar- taina vuolenpäimän aikaan. Järvestä kaviolla Voimalla tulwiwa mesi meni yli Varsinaisen uomansa ratamallia maStaan ia huuhtoi sen hajalle. Noin kello 2 oli kumpikin raide tuhoutunut. Onneksi sattui paikalle santojuna, joten radan korjoustöihin maitiin heti tarmolla ryhtyä. E>k- läinen raide saatiinkin parin tunnin kuluttua sen Verran kuntoon, että seisahtunut junaliikenne woi taas ol kaa. Pohjoinen ra, de sitä Vastoin Vaatii pitempiaikaista korjcusta. Miipuriin saapuvista junista myö hästyi ainoastaan matkustajajuna n:o 15, jonka olisi pitänyt saapua 3,50, mutta tuli waSta puoli-6 aikaan. »»««»»M» — Turkii aukaraua Persiaa kohtaa». Teheranista, syysk. 30 pnä. Turkin hallitus on esittänyt Persian hallitukselle ultimatumin, jon ka mukaan Turkin hallitus ryhtyy ankaroihin toimenpiteisiin Turkin alu eella asuvaa 300,000 Persian ala maista kohtaan, ellei Persian hallitus kuukauder. kuluessa täytä Turkin ala maisten korwauswaalimuksia. — Alei»e» tyKusulku alla- »ut E«gla»»i» puutoillateol- lisuudeSsa. Lontoosta, lokak. 1 pnä. KauppaminiSteriön kehotuksesta piti- wät puuwillateollisuuden työnantajain ja työntekijäin edustajat kokouksen, mutta neuvottelut eivät johtaneet mihinkään tulokseen. Tänään alkaa yleinen työnsulku koko puuvillateolli- suus-alueello. — Mellakat päättyneet. Ber- linisiä, lokak. 1 pnä. Mortissa on kaikki rauhollista. Kaikki kadut on awattu liikenteelle. — Haaksirikko. New-Iork, lo kak. 3 p:nä. Laima, jonka oli määrä tuoda maihin merimiehiä Hudson- joella ankkurissa olemalta alukselta, kärsi haaksirikon, jolloinka 12 henki löä hukkui ja 60 saatiin pelastetuksi. — L4 — Vasts rusuttusaa takk-nss ja liivinsä tunsi kän jsaoa, minkä täktZea s/t^tti kynttilän js läksi altiaalta otta» inkan sooclZi jzi viinipulloja. 1'ieteeUmca t> özicentelx oli telmit tri Xempin k/via tarkkaavaksi, ja Qiiopä outkin, kun liän palasi takaisin makuuhuoneeseensa, kuomasi kän lattialla ai van maton vieressä pienen punaisen pilkun. Lnsia meni Iiäa mutta sitten tuo pilkku ^Iiä selveni- min muistui käoea mieleensä: »Mtäliän se rnaktoi merkitä!» /a jokin vaistomainen aavistus vaivasi trälttZi. laputta träa päätti ottaa selon siitä, jovka vuoksi laskeutui alas, ssetti pullot ja kz?attiläa lattialle ja kosketti pilkkua. L>kä erikoisesti idmetell^t, vaikka kuomasikio, että sen muodosti veritippa. ^lietteisiinsä vaipuneena palasi däu juomineen )?lös. lVlutta suuresti kummastui käa huomatessaan MÄlcuuduoneellsa ovenvetimen myöskin olevan veressä. V-ästouisisesti villcssi käa omaan käteensä, mutta se oli pukclaz. Likä kän sitäpaitsi ollut vetimeea koske- outkaan, sillä kun tiäa ensimäissä kerran tuli makuu» huoneeseensa oli ovi ollut avoinna. lavallista vakavampi ilme kasvoillaan astui Xemp makuuhuoneeseensa ja koktä p^Lähtj?i hänen ksrdai- leva katseensa sänkx^a. keite oli verinen ja lakana revitty. Lasi kerralla huoneessa kädessään ei kän ollut sitä huomannutkaan, sitäpaitsi kuomasi hän n/t, että sänAjM toinen laita oli painuksissa ikäänkuin jokin olisi istunut siinä. ILsikki tämä tuntui niin omituiselta ja hän oli kuulevinaan kiljaisen luiskauksen: »Herra humala, se oa I5emp l» Alutta tri Kemp oli niitä miekia, jotkä eivät ääniin usko. Liina kän seisoi ja täd/steli sänkynsä. »Xuu- linkohan ikan varmaan jonkun äänen?» ajatteli Kemp. — >8 - — Ovatko kaikki ovet suletut? 5^t se h)p^!! /mpäri rakennusta. Le oa viisas kuia itse piru. — H^vs jumala! huuäakti ravintoloitsija, laka- ovi onkin auki! ällistyneenä jäi hän hetkiseksi paikalleen. Seu raavan huoneen ovi vetäistiin kiinni ja lukittiin. — kiha-ovi vielä, ^a sitten k^ökkä^i hän sinne ja palasi ketken kuluttua iso k^ökkiveitsi käclessään. — Le oli suki, sanoi kän leuka lerpallaaa. — Lkkäpä kän jo onkia talossa, arveli ajuri. — Li ainakaan kyökissä, vakuutti ravintoloitsija. — Liellä ci ole muuta kuin pari naista, ja sitä paitsi kopeloin minä kaikki paikat tämän kanssa, ^a nai- setkin vakuuttavat, etteivät ke ole mitään kuoman- neet . . . — ?avitteko ovea kiinni! tiedusteli ajuri. — Lnkän liene vasta eilen s/nt^n^t, tokasi ra vintoloitsija vastaan. b/Iustspartainen pisti revolverinsa taskuunsa. Uutta samassa tiskin ovi aukeni, seuraavan kuoneen ovesta lensi lukko kajalle, ovi aukeni ja Uarvel kirkasi niin kuin silmukkaan osunut jänis. Kaikki k^ökkäsivät apuun. Kuului laukaus ja peiliin ilmaantui säclekckä. liuoneeseen tultuaan näki ravintoloitsija Uarvel'in hirmuisissa tuskissa vaäristeleivän kyökin ovea luona. Nutta ennenkun hän ehti jotain tekemään, aukeni ovi ja k/larvel'ia vedettiin sinne. Kuului huutoa ja astioit» ten helinää, klarvel ia vain veclettiin edelleen uiko- ovea kohti. koliisi hyökkäsi kyökkiin yhdessä ajuria kanssa ja sat ranteesta kiinni näkemättömän käclen, joka pu- risti UarveVia kurkusta. Alutta samalla sai kän niin ankaran korvapuustin, että täz?t?i hellittää irti ja perä- NLk7m5tön. 21