N:o 43 * fP T * f/** \ si> 1910 $anomia Gulun kaupungista ja läänistä\ Perjantaina Huhtikuun 15 päivänä, amss samaa Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto fn konttori Kauppureinkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7 :65 n illxM* Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehdes konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla S penniä ja 4 siv. 6 penaiä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäis 3 mk., r s tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä -ilmoitukset 1 mk. 50 p Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. jHJiuvLMJiamnmum O. y. Oman Kannan puhelimet: )a O.-y. Oman Kannan kirja- paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O -y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. 3 sunnunt. Pääsiäisen jälkeen saarnaamat Tuomiokirkossa Puolipäimäsaarnat suomal. kello 10, ja ruolsal. kello V21, pastori Hautaniemi. Kollehti tulee Alioppilaille. Iltasaarna suomal. kello 5, roro. Lönnrot. Kollehti tulee Tiakonaadille. Vanhain Kodissa pitää ruotsalaisen saar- nan klo 11,Zy roroasti Snellman. Rukoushuoneessa kello 7 ip. hartaushetki. Ew. Luth. Nuorisoliiton iltama sunnun- taina kello 1 i.-p. Heinälorin koululla. Puhe aineesta: ..Perinpohjainen parannus". Henkikirjoituksen takia on kirkkoherran kanslia ja kirkkokonttori amoinna tästä päi- ivästä alkaen henkikirjoituksen loppuun klo '.'2!)— 10 a.-p. Täten saan surulla ilmoittaa, että Ju mala suuressa viisaudessaan poiskutsui rakkaan mieheni Seppä Metodisti-rukoushuoneessa (Isokatu 61, käytävä Limingan kadulta) Sunnuntaina saarna kello 11 a.-p. — Sun nuntaikoulu kello 1 j. pp. — Hengellinen juhla kello 6 j. pp.. puheita, kööriiaulua, teen juontia y. m. Past. M. Pitkänen. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakan F. 0. OLLIll toimittaa asioita virastoissa y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2 12 a.-p. ja 3—5 i.-p. Asianajotoimisto HASSELBLATT & BOXSTRÖM Pääkonttori VAASASSA. Omistajat varatuo marit K. J. Boxsiröm ja Edvart Edelman. (Vanhin Pohjanmaalla.) Haaraosasto TORNIOSSA. Hoitajat: Hovioik. ausk. L. Mömmö ja kr.-nimismies. B. F O. Möller. Ajavat asioita kaikissa Suomen oikeuk sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiä myös Amerikasta. joka sisussyövän riuduttamana vaipui kuolonuneen uskossa turvaten Vapah tajaansa Tornion sairaalasta tuodessa Alatornion Korpikylässä Pannimaan talossa 8 päivänä huhtikuuta 1910, elettyään täällä murheitten maassa 68 vuotta, 7 kuukautta ja 19 päivää; su ruksi ja kaipaukseksi minulle, 2 tyttä relle. 2 vävylle, 1 lapsenlapselle, 2 veljelle, 1 sisarelle ynnä suurelle jou kolle uskonveljiä ja sisaria. Ylitornion Lohijärvellä, 11 päivänä huhtiknuta 1910. Ida Rajaniemi. o. s. Häkkilä. Vaikk' täytyy orvoiks' jättää Mun lapsen' haikiast' Ja itkull' päivän' päättää, Valittain vaikiast'. En kuitenkaan epäile siitä, Vaan uskon lujasti, Heist' Herra murheen pitää Heili' tulee turvaksi. Viel' orvot teitä kerran Mä kiellän suremast', Vaan turvatkaatte Herraan Airi' uskoll' kiintiäst', Hän ompi orpoin isä Ja leskein holhoja, Teili' lohdutusta lisää Se armias auttaia. Oulun läänin Talousseuran varsinainen ja sen yhteydessä Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyviä lainopilliselta kuia ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. HUGH.! HUOM.! pidetään Oulussa — niinkuin t. k. alussa on ilmoitettu — Palokunnan talolla kulu van huhtikuun 19 ja 20 päivinä. Kaikki osanottajiksi tervetul leita! Oulu, 14. 4. 1910. Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN & KiNI O.-Y. la. (K. ja K. T. l:sti.) Suomen Naisyhdistyksen toimesta pidetään Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterfnk. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle sunnuntaina hulitik. 17 p. kello 6 j. Suom. Klass. L\seon voimistelusalissa. Sisäänpääsy vapaa. pp. Ilmoituksia. valmi-tetaan Kauniita ja halpoja Antti Karikoski Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. rg I nimeltään suomalaisiksi, samaten toimittaa kaikkia asianajoon I kuin he koko ikänsä omat kieleltään ja kuuluvia tehtäviä, välittää kiin mieleltään olleet suomalaisia, teimistökauppoja. Nimenmuuton yleisistä periaatteista KfllfljflPII KivihiflmOSSa 1 Torikatu <4, Alex HäggMn talo. Matkustetaan maaseudulle, tahtoisimme erittäin terottaa mieliin, " " " että missä mahdollista pysyttäköän his toriallisella pohjalla. Kuten tunnettu, on meillä suomalaisilla jo pakanuuden aikana ollut oma ja omaperäinen suku- nimistömme — silloin olimme edellä useimmista Europan kansoista, nyt olemme siinä yhtä paljo jälessä. "Ohin tuhoisa on mieras maikutus muosisato jen kuluessa ollut tähän kansallisuuden tunnusmerkkiin saakka. Siis takaisin mustasta ja harmaasta graniitista sekä val koisesta marmorista. Kivet lähetetään laatikoissa ilman eri maksua kaikille rautatieasemille Suomessa. Hintailmoituksia lähetämme pyydettäessä. | Kalajoen Kivihiomo. Omistaja A. SANTAHOLMA O.-Y. Huvila-palstoja myy Osuuskunta Pohjan-Pelto kauniilta, luonnonihanalta paikalta, toisella puolen meri, roanhaan suomalaiseen nimistöömme, toisella suojaisa havumetsä, rautatien ja maantien varrella tiedetään tahi moidaan tietoon v • I I -u 4. A TITAU.MCV j , e saada sumun alkuperäinen nimi! Ne Kiviniemessä. Lähempiä tietoja antaa A. TUOMINEN telet. 2) Muutosten, jotka halutaan Snell- man-päiwänä Maistamiksi, tulee saa- pua Suomalaisuuden Liitolle (osote Helsinki) ennen toukokokuun 1 päimää. Jokaista nimenmuutosta seuratkoon 1 markka ilmotusrahaa. Virallisten leh- tien lisälehden saa ilmaiseksi jokainen nimenmuuttoja, joka ilmottaa sitä ha- luomansa. Rahat lähetettäköön maa- seudulta mieluimmin postiosotuksena. Helsingissä otetaan nimenmuuttoilmoi- tuksia mastaan Kansanmalistusseuran toimistossa (Eerikink. 3:ssa) huhtik. 20 p:stä alkaen toistaiseksi joka päimäklo 6—7 i.-p. 3) Nimenmuuttoa marten itmotetta- koon seurakunta, johon nimen muuttoja kuuluu, entinen nimi, ristimänimet (kaikkitäydellisesti) — uusi nimi (ristimänimet main siinä tapauksessa, että omat saaneet entisestään suomalaisemman muodon), ammatti ja mihdoin, jos maimosta ja lapsista ei erikoisesti ilmoteta, on mai- nittama, montako henkeä (per- heen jäsentä) kaikkiaan nimenmuutos koskee. — Täysi-ikäisten lasten nimen muutos on mälttämättömästi erikseen ilmotettama. 4) Jotta nimenmuutos tulisi päte- wäksi ja lailliseksi on se ensi tilassa merkittäioä kirkonkirjoihin. Tätä war- ten lähettää Suomalaisuuden Liitto yhden kappaleen kyseessä olemaa Wi- rallisten lehtien lisälehteä kaikkien nii- den seurakuntien »viranomaisille, joista nimenmuutoksia on lähetetty. Mutta marmuuden muoksi kehotetaan kaikkia nimenmuuttajia tiedustamaan, onko hei- dän muutoksensa todella merkitty kir- joihin. (Helsingissä »välttämätöntä). Tällöin maadilaan alaikäisten nimen- muuttoihin manhempien tai holhoojan suostumus. — Edistysseurat, ottakaa taaskin asia omaksenne! Dksityiselkin asianharrasta- jat mouvat tietysti myös paljon ivai- kuttaa hymän tuloksen saamuttamiselsi. valtakunnan- ^ t »f» »t t »? i f» lcnnsaadanto. Ministerineutvoston Puheenjoh tajan „selityökirjelmä". «Jatk.) 5 3? ja paikalla Kleimolan tilalla osuuskunnan hallinto. Hautapatsaiden ti laukset pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita monen mallisia 30 markasta korkeam piin hintolnin. Tilauksia vastaanote taan kiitollisuudella. Aistikas työ. Helpot hinnat. Tuomainen & Kumpp. Klviveistämö, Oulussa. Koulukatu 26. Telef. 312. Hnnm I Maalle rekikelillä kuljetettavat niiUilL! tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Hautaristien tilauksia välitetään. oivat niitä oikeita aatelisnimiä! Jos marsinaista sukunimeä ei ole tahi ei tiedetä, moidaan semmoinen johtaa ko- titalosta, sumun alkukehdosta tai koti- seudun luonnon- tai paikannimien pu- ristä. Suomentamalla joko suoraan tai osittain mukailemalla on syntynyt mon- ta hymää nimeä — sitäkin tapaa moi siis käyttää. Talletuskonttokuranttitili on edullisin talletusmuoto. I Näissä tämäntapaisissa nimenmuu- Talletuskonttokuranttltllille merkityt rahat kasvavat korkoa ko- toissa on aina jäänyt joku jänne, joku iolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou- lanka liittämään uuden nimen sumun lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. <m..+ Talletuskonttokuranttltlliltä voi myös nostaa koron käteisenä nNsyqt-n >a manhaan mm-- ,, Mut- kana kaksi kertaa vuodessa. ta raa§ta I 0§ mtfaan "atsta fctnoiSta Talletuskonttokurantti sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla c * wie perille, kehoittaisimme mapaasti asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä- malitsemaan. Ja tällöin on huomatta- oloa pankissa. Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti myytävänä OIN Kiiti Kiija- ja Paperikaupassa. Kuollut. valmistaa ms. ,r*>cr. Täten ilmoitetaan, että Jumala vii saudessaan näki hyväksi ottaa pois rakkaan mieheni Talonisännän joka turvaten Vapahtajaansa kuoli Sää- välän tilalla Ylikiimin^issä 12 p:nä huhtikuuta 1910, 67 vuoden, 3 kuu kauden ja 6 päivän ijässä; suureksi suruksi minulle. 5 lapselle, veljelle y. m. sukulaisille ja ystäville. Elviira Säävälä. Kristus on minulle elämä, kuolema — voitto. MW. Pylväitä y. m. .111 Klvenvelstämö Alatornlolla. Patsaat valmistetaan parhaaksi tunne tusta mustasta kivestä sekä lähetetään rahtivapaasti rautatiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pyydettäissä. Vakuutus-Osakeyhtiö SKANDIA toimittaa Palo- ]a Henkivakuutuksia halvimpiin maksuihin. Koko henkivakuutusvoitto lankeaa vakuuttajille, Rahasto noin M. ?5WW. Asiamiehet Oulussa: Georg H. Hedman. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne s tulipalon varalta! m „Kullervon" Ja »Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhananttl. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. laauinUBUJ.U .«>».» » J. G. Kerttula. (I. 43,925.) Palokunnantalolla Sunnuntaina t. k. 17 p:nä kello 4 ip. Pääsy 25 penniä. Solisti: Konserttimest. Balfoort -Viulu". Oulu, Huhtik. 15 p:nä. Annet suo malaisiksi! wa, että ennestään käytännössä olemia sukunimiä ei pidä ottaa, ellei sukulai suus siihen oikeuta. Jo käytännöllisis- tä syistä sekaannusten ja ikämyyksien mälttämiseksi olisi kartettama sem moisia komin yleisiksi käyneitä nimiä kuin Aalto, Laine, Lehto. Nimi, jota ei ole kellään muulla, on nimistä pa- ras. Nimenmuuttoa ei ole käsitettämä »kauniiden" ja helisemien nimien ta- I. P. Snellmanin 1(10-wuotispäiwä-! mottelemiseksi ja satunnaiseksi muoti- nä, siis lähes neljä touotta sitten, muut- harrastukseksi, maan on se todella ole- timat kymmenettuhannet kansalaiset ni- wa makaa, kansallinen pyrkimys rehel mensä suomalaisiksi. Useat tuhannet lisesti tunnustamaan itsensä, olemaan kansalaiset seurasimat samana ja seu- suomalainen sekä sisäisesti että ulko- raamana muonna noiden kymmenien- naisesti, sekä itsestään että suhteestaan tuhansien esimerkkiä, mutta hymin pal- muuhun maailmaan. Sillä on näin jon on imeläkin olemassa supisuoma- historiallinen jasimeellinen oikeutuksensa laisilla ihmisillä muukalaisia nimiä, ja melmotuksensa. — Kun nmmeisestä huomattamasta jouk- Suomalaisuuden Liitto julkaisee ni- konimenmuutosta on kulunut jo kolme menmuutot yhteisilmoituksena Virallis- yleiseen lainsäädäntöalaan kuulumien asioiden luettelo ei ole muuta kuin lainsää däntöohjelma. Tämän ohjelman hymäksy- minen ei suinkaan merkitse, että rr?hdizttäi- iin niiipymättä toteuttamaan kaikkia sen yksityiskohtia, ,vielä mähemmän perusteltua olisi luulo, että nyt ajateltu toimenpide ,välittömästi toisi mukanaan jen koskettele tilien suomalaisten lakien lakkauttamisen ja en, että niiden sijaan asetettaisiin asiaan uulumat ivenäläiset lait. Sen ivalmista misen lähimpänä seurauksena on ainoastaan ehdotetussa luettelossa mainittujen asioiden periaatteellinen poistaminen paikallisen suo malaisen lainsäädännön toimintapiiristä. Nämä asiat oivat ivasta myöhemmin rat kaistaivat yleisessä »valtakunnan lainsää- däntöjärjestyksessä tahi keisarikunnan kor keimman hallituksen mukaisessa järjesty! sessä huomioon ottaen asleettaisen kehityk sen ja ivaroivaijuuden. Uudistukset toi meenpannaan todellista ivälttämättömyyttä silmälläpitäen, noudattaen niin paljon kuin mahdollista paikallisia tart eita ja tapoja siinä määrin kuin jälkimäiset eiivät tee haittaa koko »valtakunnan eduille ja oikeuk sille. Siirtyen kysymykseen muutoksien tekemi ?tä Suomen Suuriruhtinaanmaan itse hallinnon rajoihin ja perusteluihin, on iva kaivasti ja selivästi muistettaiva, että tämä maa muodostaa erottamattoman osan yh tenäistä Menäjän ivaltakuntaa. Seudussa »voimassa oleiva alueellinen itsehallinto on keisari Aleksanteri I:sen ja hänen »valtais tui»nen korkeuteen kuuluivien jälkeläistensä armollinen ja jalomielinen lahja. Korkeim maila »venäläisellä »vallalla on, sille kuulu wan yliivallan »voimasta täydellinen eittä »nätön oikeus järjestää ja määrätä paikal linen Suomenmaan itsehallinto, niinkuin se katsoo sen hyödyllisemmäksi. Suomenmaan itsehallinto, jonka Venäjän hallitsijoiden jalomielisyys on luonut, »voi olla olemassa ainoastaan lukuunottaen ei ainoastaan Suomen maan koko Söenäjan hyöty. Jos tahdottaisiin tarkastella kysymystä Suomen itsehallinnon pääperusteista yksinomaan sisäisenä Suomea koskemana asiana, merkit sisi se, että tahdottaisiin tahallaan »väären tää se asetus ja menetellä »vastoin kaikkien muiden maltioiden lainfäqtänttiä. Mutta todellisuudessa tämä onkin tyypillisin, yleis »valtakunnallista merkitystä oleiva asia, joka koskettelee Menäjän etuja ja turivallisuutta. Sen ohella kaikenlainen Suomenmaan au- tonomian laajentaminen tai rajottaminen tuo mukanaan »vastaaman keisarikunnan laitosien toimintapiirin rajottamisen tahi laajentainisen. kuitenkin Suomen erikoinen sisäinen lainsäädäntö ja hallinto perustuu miiden Wenä>än keisarin hallitsijasanaan ja Oulun uucien asemakar- :: tan mulcaan laaciittu^a:: Henkikirjoitus- :: lanketteja, :: otka varmasti ovat käyttökelpoisia Oulun kaupungin henkikirjoituksessa on myytävänä Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Ehdotuksen ensimäisen pykälän mukaan ait ja asetukset, joidenka toiminta ulolluu Suomen Suuriruhtinaanmaahan, jarautu- mat kahteen ryhinään: ensimäiset julkaistaan erityisen suomalaisen lainsäädännön mukaan, loifet yleisessä keisarikunnan lainsäadänlö- ^ärjestyksessä. Tämä jaotus ei ole uusi, maan johtuen keisarikunnan ja Suomen mäkisten suhteiden luonnosta on aina ollut olemassa. Edelleen se seikka, että Suomen Suuriruhtinaanmaan aluepiirissä jo ensi ajoista tuon seudun yhdistämisen jälkeen Menäjän maltakuntaan somellutettiin ja 'läntiin käytäntöön myöskin keisarikunnan ainsäädänröjärjestyksessa annettuja lakeja, on historiallisesti eittämätön tosiasia. Mai nitut yleisessä keisarikunnan lainsäädäntö- ärjestyksessä julaistut lait ja asetukset, oilla sen ohessa on tehoisuutensa myöskin Suuriruhtinaskunnassa, muodostamat eri yisen ryhmän lakeja ja asetuksia, joilla on yleismaltakunnallinen merkitys siinä suh teessa, että niitä somellutetaan ja »ie oivat »voimassa joko koko Wenäjän ivaliakunnan alueella, mukaan lukien Suomenkin, tahikka main Suomenmaussa, mutta sellaisissa asioissa, jotka koskettelemat koko mattakun nan oikeuksia tahi etuja. 5?nsy!nys siit.7, millaisia silte nämä lait ja aselukset ott>at ja missä oletettujen yleisivallatiinjtaUifcn ainsäädännön rajojen on oltaiva, ei salli ainkaan teoreettista ratkaisua. Tämä o» ysymys tosiasiasta, mutta ei periaatteelii n en kysymys, historiallisen (tta:näti ö myyden luoma kysymys. Miniä »valtio malta jonakin ajanhetkenä tunnustaa »vält- ämätlömalsi, pcistaaio pailaUisten lain 'äädäntölaitosten toimintapiiristä maito ättää yleisen lainsäädäntöivallan toiminta- piiriin, tämä jonakin toisena ajanhetkenä moidaan kokonaan palauttaa paikalliselle lainsäädännölle ja väimvastom. Senmuoksi moidaan katsoa ainoaksi oikeaksi keinoksi ratkaista tämä asia ja tunnustaa yleiseen ainsäädäntöön kuulumien asioiden konkreet- tisen luettelon muodostaminen Ei moida olla huomauttamatta, että ajatus tällaisestä Aettelosta^ altuaan heräsi suomalaiselta "aholta. Sellaisia »nnodostimat useampia ertoja erityisen, Bun^en neumottelukomi tean suomenmaalaiset jäsenet, erityinen Suomenmaan senaatin komitea sekä mielä .>>aritonomin komitean suomenmaalaiset jä enet. Liansainivälisen näkökannan somellut- taminen ratkaistaessa tällaista täydellisesti »venäläistä kotimaista asiaa kuin luon luet telon laatiminen on, osoltautnn määräksi ja luivattomaksi. Senmuoksi on nyt suun- niteltuun luetteloon liitetty asioita, jotka todella omat tarpeellisia »valtakunnan yh teyden säilyttämiselle ia »valtakunnan eduille. Tällaisten yleismaltakunna>lista mcrki tystä olemien lakien joukossa tulee ensi 'ijalle asettaa sellaiset lait, jotka entisen Suomenmaan ministeri,valtiosihteerin von Taehnin »näärityksen mukaan laatuunsa nähden omaamat yhtäläisen toimintamci »nan niinhyivin keisarikunnassa kuin Suo messakin. Samantapainen osoitus tehtiin Suuriruhtinas Äiikael ^iikolajemitihin neu- mottelukokouksessa kuitenkin eräällä sanqen muotia, tahtoo Suomalaisuuden Liitto ten Lehtien Snellmanin päimän nume- taas »valmistaa kansalaisille, jotka ai- rossa erityisessä lisälehdessä. Kaikkien silä^suvse7ee'"mattakunm komat suomalaistuttaa nimensä, tilai- nimenmuuttajien mieleen pyytää Liitto suuden tähän Snellmanin syntymäpäi- painaa seuraamat seikat: wänä toukok. 12:na. Suuren suomalai- 1^ Suomalaisuuden Liitto ei mälitä sen muisto ja kymmentuhannet entiset suomalaisten nimien muuttoa muuka- nimenmuutot kehottamat yhä uusia kan- laisiksi eikä suomalaisen toiseksi suoma- salaisjoukkoja julistautumaan myöskin I laiseksi. toinen pykälä: siksi näyttää sopi,valta so »velluttaa Suomenmaan itsehallintoa mää- rääivien säännösten tarkastus, huomioon- ottaen sama korkea »vakuutus »nikä makuut - taa itse »valtion perustuslakien järkähtä mättömyyden, jotka netin moiivat joutua maltakunnanneumoston ja ,valtakunnan- dnnlnan tarkastettalvaksi, ainoastaan Stei sarin alotteellepanosta. tärkeällä lisäyksellä ^teumottelukokous erotti poikkeuksetta sellaisten lakien joukkoon Ve näjän keisarikunnan »valtakunnalliset Utit. oidenka somelluttaininen Suomenmaahan aa perusteensa siitä, että Suomenmaa muodostaa eroittamattoman osan Wenäjän »valtakuntaa, sekä luki niiden lakien ryh- »nään »nyöskin säännökset keiiarill!>esta perheestä. Nenmotteb.kokous erotti tänne myöskin kansainiväliset sopimukset, lait ja asetukset, jotka koskemat mallakunnai, ulko naista puolustusta. Tämän ohella on so pimaa erityisesti pysähtyä kysymykseen »valtakunnan peruslakien somittamisesta Suomeen, sillä tällä rajamaalla on ole. massa omat peruslakinsa. Näiden Suomen lakien moimassaolon tosiasia ei saata olla epäilyksenalainen, »vaikka ne eimät siellä koskaan ole olleet erityisesti julaistut, joka johtuu itse isuomen ^nurirulitinaanlnaan ja keisarikunnan »välisten suhteiden laa- dusta. 'Asianlaita on niin, että Venäjän keisari- kunta yhdisti Suomenmaan itseensä ei sopi muksen tapaisen suhteen nojalla, ivaan »val loituksen oikeudella, joka on »valnvistettu kansainmälisillä asiakirjoitta. Suomenmaa ei ole mitään muuta kuin keisarikunnan maa kunta, jota hallitaan itsehallinnollisten pe rusteiden mukaan ja koska Venäjällä on hallussaan aiman täydellinen maltaoikeus «uomen suhteen, niin se. sen mukaan kuin se hymäksi näkee, maltiollisella perustus- laeilla määrittelee »»»iden lakien olemuksen laajuudet ja oikeudet, jotka se katsoo tar peellisiksi, säilyttääkseen Suomenmaalle n. s. Suomen perustuslait, ja omat nämä ku ten kaikki muutkin sen perustuslait ainoas- taan puhtaasti paikallisia maakunnallisia la- keja, joidenka olemassaolo on sallittu ja turmakaan maltaku»»nan perustuslakien toi sessa ^lssa pykälässä: siis ensinkin: jokai sen konfliktin sattuessa Suomenmaan perus- tuslakien ja »valtakunnan perustuslakien »välillä edellisten on alistutta»va: toiseksi^ Suomenmaan perustuslait seta yleensä koko sen erityinen lainsäädäntö moiivat koskea ainoastaan sisäisiä, puhtaasti paikallisia tä tä maata koskemia asioita: kol:nannelsi: snh- teistään kaikkiin Snomeiiniaata koskemiin asioihin, lukuunottamalta sen sisäisiä asioita, oivat maltakunnan tähän luuliimat perus tuslait moimassa. Edelleen seuraa kysymys, :n>tkä laitokset ja missä järjestyksessä niiden on malmis- lettama »valtakunnanduuinaan ja mallakun- nanneuirostoon Suomea koskemat, yleismal- lakiinnalliSta merkitystä olemat la'iehdotuk- set. ^ikea masto.ns tähän johtuu '^!»:stä ja .")«i:sta maltakuniiaiineuivosloil perustamis pykälistä sekä .il>>tä ja.'usta »valtakunnan- duuman peruspykalistä. Näiden pykälien ajatuksen mukaan tällaiset lakiehdotukset omat jätettäivät joko ministerien, jotka