Iilswins tammikuun 26 puÄ N:o S nuorsuomalaisetkin, ne nim., jotka eimLt tahdo kulkea pääskysien talu tusnuorassa. rhdessä suomalmien puvlueejeen !uk':;tuw'm knnsalaiZien kar.ssa ensi he'.ln,k. 1 ja 2 p:nä auta Niat äänensä suomalaisen puolueen ehdokkaille, rvetämät punaisen miuoan maalilivun keskellä oleman mac.liliiUo B:n jollekin listalle. Esa. — AZi «altuukfie» näkyy eräs Sitak. Sanomain »i?aaseutu!irjecn- maihtaja östeu menneen kertoessaan, miten „s>lomektorelaiszt!ln" omat olleet tyytymättömiä edustajiensa svtamero- miljoonien myöntämisessä. Tällainen jaarittelu on »vähän liikaa, sillä me o'e.nme hljmin selmillä tästä asiasta, emmekä ollenkaan wal't?ele, kaikkein »vähemmän uutisen kirjoittojau topai» sille kynäilijöille. Nuorsuomalaiset itse o-vat täsrä tyytyaiätiö-^iä: kuinkas muutm sitte. sillä eimächän meikäläi- set kaskaan ok maineet Uiillcinkaan mitää" tehdä, josta nuorsuomalainen oiist löytänyt malovuflla, Eikä tätä suosiota ole liioin himoittakaan. Maalainen. — Miwiasee» löysi miime syk synä Kemiassa torpparin maimo Mnna tuman eteen veboa kuokiiessaan. P-ikka on noin 3 km, pohjoiseen Karmien kirkolta, maan tien imeressä, joen lähellä oinv-. mä- enlaide. Kimiase on nnin 14' ^ sn?, pitmnen, 3 sm, lemyine;; ja paksuinen siemä kourutaltta ja jäieUiin se eilen Satakunnan muftoon, — Ka««iit rewv«tttZet loi- miilmat eilen illalla klo 9.30 jälkeen pohjoisella taimaalla. ^lrjMziu j» szjiiz. Lsulchtu Azits PGzcm on huomenna Palokunnanpa li.! lla al kaen kello 3 i. Nei'i P?s6)nerilla o?», eheä. soin- tuma ja moimakas ääni, jonka kehi tys arsoSteluisia päättäen on saa- muttanut sangen korkean asteen. Esi- tyStapaansu kiiteZään taraiokkac-ksi, älykkääksi ja suurpiirle^seP. Hänen lauluansa sen muoksi aina mitä suu rimmilla mieltymyksellä kuullaan. Neiti PMner on huomattaman hyniällä menestyksellä ottanut osaa oopperaesityksiin m. m. Tukholman kuninkaallisessa oopperansa. Hiomisen konsertin ohjelma on ko konaisuudessaan seuraama: I. Ma^cigm, A'.ria ooo. (5^väl ieriä ruSicma. 2. Wa?f, liber vach^. Hldzch. L^z 3. Körling, Aston- stämning Sinding. Viel träume. 4. Klula, Kesäyö kirtk»moalls. S'be!iu«, Wären fiyktar hastigt. Merikanto, D-n enda stunden, Illan kuutamossa. Mi elän. Huominen konsertti on siis kuikin puoljn ormokas ja mieltäkiinnittämä taidetilaisuus, johon kchaitamme ylei söä suurilukuisesti rientämään. Suomen yleisen konserttikannatus- yhdistyksen täkäläisen haaraosaston jäsenet pääsemät jäsen lipuillaan kon serttiin. Muut suorittamat pääsyli pusta 2 mk,, koulunuorisoon kuulu mat l mk. — Pori» Näyttämö esitti s^p- nuntoi-illalla Kansalli kodissa „Suk> kelan keinottelun". Kappale, jonka huminäytelmäna moi asettaa ensi luokkaisten joukkoon, piti nytkin, kuten Porin Näyttämön sitä ajemmin esitettäessä, yleisön mitä hilpeimmällä tuulella. — Alpha» Näyttämö esitti sunnuntaina talollaan „Setä Bräsi- g'n" kohtalaiselle katsomolle. EsityS oli yleensä sujumaa ja yhteisnäyttely eheää. — Nsorte» Kansallis mielisten Nuorisoliiton äänenkannat taja. on nyr alkanut ilmestyä Ju- mä^ky ässä pirteänä ja rikossisäliöi» senS L?k)teä ilvoidaan tilata zoka voKti- taimistoSta iai susraan toimitukselta osoitteella: Jr>wäS?y?ä. Nuor?en ?iuija maksaa ainoas taan 2 mk. — Zkansako-lulekdeu joulu kuun n:o (23 ja 24) »vihko» on ilmes tynyt. —Tertoehdeuhoitolehde» tam mikuun numero on ilmestynyt. ^SÄ5!-ZuSWs MictclM nmliln johdoslli. Sumisina sunnuntai-iltapäiminä nä kee usein maalla isännän ja emännän hiljaisin askelin astuman »viljelys- ma-lleen katsomaan, joko korsi tähkiä tekee, tuleentuu Jumalan milja. Kau niina ja lupaamana aaltoilee mainio heidän edessään: eipä kumma, että ilo ja kiitollisuus sekä harras toiivo saada aikanansa korjata runsaan he delmän täyttää heidän sydämensä. Eimätpä he olekaan mäsyneet ojit tamasta ja lannoittamasta, kyntä mästä ja kylmämästä, yötä ja päi- wää odottamasta kollista satoa. on maailmankuulu lääkärien lämpimästi suosi lama w°hwistawa ramlnt^ine tc>v- stlle ja sairaille heutilöllle. Myydään apteekeissa ja rohdoskaupoissa. 665,10 Lemiitäkää innokkaasti oma» maalipiirimme pää-äänenkannattajaa Siten paraiten edis tälle yhteistä harras tukliamme! E kö tämä ole kaunis kuma maa laisen uskollisesta, ahkerasta elämästä, elämästä, joka kokonaan on tcimolle ja kärsimälliselle odotukselle perus tettu? Mtä kaunista ja kohottamaa on, kun isäntä ja emäntä, mies ja mai nio rinnan astumat yhteiskunnan tyZ-vzjniolle, maaUuurnan ääressä wawoikseen isänmaan ja samcllo omia pyhimpiä etujansa. He tietä mät, että »väsyä ci saa maanmiljelijä, jo? mieli satoa saada: muistakoot mvös, että mäsyä ei saa isänmaan ystSaä, joS kansansa ia cw2 tosi menestys on hänclle kallis. Isännät ja emännät, asemanne Lerhcen ja talon haltijoina niklmok- t-?a teitä ennen muita innolla, moi- mainne takaa toimimaan isänmaan paliveluksessa ja siten antamaan j-»- lon esimerkin muillekin, lähinnä niille, jotka kuulumat teidän perhsenmäkeen- ne. Kaunista on, kun itse rinnan käytte maalipaikalle, mutia kauniim paa tvielä, kun mukananne käymät sinne perheenne ja talonne ja torppi- enne äänimaltaiset jäsenet. Tewoitte paljon maikuttaa nnrkeän maaleihin- osanoton edistämiselsi, moittepa mielä maikuttaa oikean makaumuksenlin ke- hittäniisckst. Muistakaa: Suomen maltiollinen ja uskonnollinen, henki nen, simeellinen ja taloudellinen tule- maisuus riippuu teidän äänistän ne. Eikö se koske teitäkin, mihin suuntaan tärkeimmät asiat maassam me kehittymät? Eitekö innolla tahdo tehdä moila- maanne, jotta Suomenmaastamme su keutuisi tuiemaisuuden kaunis miljc- mainio? Malitsijo, Pohjois-Tatakuuva» kas- sauopistou johtokunta on senaa tilta anonut ogronoomi-oreltajan palk kaamista merten 3,000 mkan muo- tuista apurahaa muosiksi 1910, 1911 ja 1912 sekä kerta kaikkiaan 1,000 mk. opetusmälineiden hankkimiseksi. — Apurahai» a«om»kfia. Huittisten ja Mampulan kunnat omat senaatilta anoneet yhteisen kun nanlääkärin palkkaamiseksi 1,800 mkn ivuoiuistaa apurahaa kesäkuun 1 v:stä 1911 lukien 10 muoden ajaksi. Merikarmian kunta on senaatilta anonut 3,000 mkn apurahaa oman koulutalon rakentamista m .rten Lout- iijärwen piiriin ylemmälle yhteiskar- sokoululle. — BhtiAjärjestykset. Ma^n- milseliiä I. Raipala, insinööri Wäi nö Lilljeblad, piirieläinlääkäri K. O. Eränen, nimismies Wäinö Nyström, homioik. notaario W. K. Snellman ja maanmilj. E. Mahlsten omat senaatilta anoneet mahmistusta osa keyhtiö V. M. Raipalan jälkeläisten oja-aura ja maanmiljelyskonetehtaan yhtiöjärjestykselle. Ahtiön kotipaikka on Hämeenkyrö ji tarkotus kaikeilai- nen konealaan kuuluma toiminta. O^kcpääoma on 100,0W mkaa jaet tuna 1,000 sadan Mirkan suuruiseen osakkeeseen, mutta moidaan korottaa 200,000 mkaan. — Kaarina» tvaitvaistalo» johtajan tointa on hakenut m. m. maimaistalon johtajatar Emmi Peso nen Nakkilasta. SimMstcn fturm toimilla. Nakkilan Suomalainen seura toimii esitelmätilaisuuden sunnuntnina t, k. 30 p:nä kello 3 i. p. Kuuselassa. Puhujina esiintyy eduskuntaehdokas, lehtori F. O. Rapola y. m. Muis- takaa jokainen paikkakuntalainen sil loin täyttää paikkanne Kuuselan suo jissa. Kokemäen Suomalainen seura lähtee rekiretkelle huomenna klo 4 i,p. Mitikkalaon. On päätetty kokoontua Kunnantalon edustalle lu kuisin joukoin. Perillä juodaan kuu mat kahmit, pidetään hauskat kemut j. n. e. Nuoret ja manhat mukaan! — Os«»Stoimi«ta!»rsfit Ko kemäellä S4—26 p. tammik. 19RV. Kurssit alkoimat eilen Koke mäen meijertkoululla. Agronoomi Fa gerström piti laajan terivehdySpuheen, jossa selitti osuustoiminnan taloudet- lista, henkistä ja simeellistä merki- tystS. Sen jälkeen tuomari Hameri puhui osuustoimintalaisto, jäseneksi ottamisesta ja erosta. Esitelmää seu rasi pitkä keskustelu kysymysten joh- doSta, jotka koskemat osuusmeijerien jäsenien suhdetta osuuskuntaan eräis- sä tapauksissa. Sitte seurasi loma. jolla ajalla käytiin syömässä päimäl Iistä Kokemäen meijeri- ja moam.ics koulun opettajien ja oppilaiden muo dostamassa osuuskunnan ruokalassa. PäiivMsm jäleStä seurasi mielä use.ta luennoija. Kuulijoita oli 70 —80 »vaiheilla. Tänään, tiistaina, on luennolta osuustoimint laista, osuusmeijereistä, osuuskaupoista ja kassoista s^kä yh teisostoista ia jatkekaan samoista ai neista keskimiikkona. Saapukoon ylei söä runsaimmin kuin eilen näihin kursseihin, sillä ne ansaitsemat osuus- toimintamäen huomiota ja niissä sei- miää monta hämärää kohtaa osuus- toiminta-lämässä. — Ajatelma. Kun halla wie naanmiehen kylmön, niin ajatteleeko hän: en minä ensi sumena kynnä enkä sylmä, halla sen kumminkin tuhoaa, turha maima? Jos hän näin päät tää, silloin hän lausuu oman kuole mantuomionsa, eikä hänellä enään ole elämisen mahdollisuuttakaan, kun hän jättää käyttämättä ne keinot, mitkä luola on hänelle määrännyt elämisen mälmeiksi. — Meillä on taas pian uudet mzltiolliset maalit edessä. Moni maali Oikeutettu kansalainen ajattelee tällä hetkellä, mitä minä sinne maa liin menen, ei minun ääneni siellä mit/Iän merki:,?, turha maima maan. Mu-a tällä ajatuksella lausut oman kans .si kuoleman tuomion. Kun jätät räyuämättä Valtiollisen »vaalioikeu tesi, niin menettelet samalla tamalla, kuin se mies, jo?a hallan tuhon jäl keen ajatteli: turha maima kyntää ja kylmää. Ultoila. 40 muotta täytti miime perjan taina pastori Robert Rainio. Päi- män merkityksen johdosta kerääntyi äänen luoksensa iltapäimällä klo 4 tisnoizsa mukko seurakuntalaisia onnit teluille. Mu den mukana oli D oko- naatUvkdistykskn ompeluseura. Opet- t"ja H. E. Pajunen piti puheen o^s.ori Rainiolle sanojen „sy'ytä iinä. minä sommuton" johdolla. Pu» beeseen väimäu s<ink.ri tunnetulla lämminsydämisyvdklläön mostasi. yhdessäoloa jatkettiin iltaan osti. Harjavalta. Suomalaisuus elää! Sitä todistaa t. k. 22 p:nä täällä pidetty Suomalaisen puolueen talkoo, joka meidät miehissä sai liikkeelle kuten toimottiinkin ja tuotti Suomalaisen Seuran ja Kansallismielisen Nuori» soliiton talon rakennusaineksia noin 600 mtr. paikkeille semmoisia hirsiä, joita Harmoin meidän aikanamme enään näkee rakennuspaikoilla. Näin saalu hirsiläjä, jata mielä on lumattu lisätä, on todellisuudessa talonhom- mamm? alku, samalla kun se on kaunis todistus yksityisestä uhracm- tumaisuudeSta yhteisen asiamme eduksi. Kun yksityinen esim. kaataa metsäs tään ja tuo paikolle 50-80 metriä komeata honkaa, kuten monet omat täällä tehneet, niin se on jo todella kin paljon tehty ja jos mikään ansait see tunnutusta. Niin, tunnutusta ansaitsemat myöskin kaikki mähem- mätkin amustuksst, olkoot sitten missä muodossa hyrränsä. Ja niille marsin Harmoille meikäläisille, jotka syystä tohi toisesta eimät ole olleet tilaisuudessa mainit! una talkoopäivä nä amustustaan osoittamaan, kohteli aimmin huomautetaan ja samalla keksitetään noudattamaan toisten esimerkkiä, koska perästäpäinkin siihen mielä tilaisuutta kyllin on. Pois kaikki ennakkoluuloiset ja ahdas mieliset käsitteet, sillä me tarmitsem- me oman talon omien aatteidemme toteuttamiseksi. Määrin olisi yleensä ajatella jostakin asiasta: ei minun ols mäliä, kyllä muut sen tekemät, minä tulen toimeen omineni taikka käytän hymäkseni muiden ansioita. Ei niin, maan aina yhtei5hymä yksityistä pyyteitä karkeammalle, se on simeelli nen sääntö, jota pitäisi opetella käy tännössäkin toteuttamaan. Suomalaisen Seuran neu lomaseura kokoontuu Hällillä ensi perjantaina t. k. 28p:nä. Saapukaa lukuisasti! Ikaalisten ja Jiimi- järiven suomalaisen puolueen ehdokaslistan numero on 17. Huomatkaa tämä! Säkylä. Kirkonkokous t. k. 21 p:nä mapautti kirkollismaksuista muutamia köyhiä maksajia, malitsi tilien tarkas tajiksi E. Pellin ja Vihtori Mäkita- lon sekä kaupp. I. Salmisen, papis ton mirkatalolautakuntaan F. Matti lan ja K. Ketosen, J'osta Säkylästä, kirkollisen kanto- ja ääntö-listan teki jöiksi W. Rekolan, W. Nummelin'»?, JsoSta Säkylästä, K. Kimistön, Kar- hunsuolta, F. Jaakkolan, ZVähäStä Säkylästä, Maiti Ojalan, Harjan- takaa, W. Kallion, Pyhältä joelta, K. Palmusen, Kolmaasta, Joel Kauk'- ojan, Löytäneeltä ja seurakunnan molemmat papit. Parkanon ja Karmia» suomalaisen puolueen ehdokaslistan numero on l!«. Äänestäkää sitä! Jä«ijärwt. Taksoituksessa t. k. 21 ja 22 p.nä taksoitettiin 2,000 mk. ja sitä suuremmista tuloista seuraamat tal. I. Aiapeij -ri ti,600 mk., kirkko hra I. W. Leppänen 7,000 mk., tal I. Soini 4,500 mk., tal. Matti Tu- pila 4,300 mk., tal. I. Dlipeiian 4,000 mk., tal. Juho Teelmäki 3.900 mk., opett. K. Linnanen 3,200 mk., kauppias K. H. Grönlund 3.0lX) mk., tal. W. Alarämi 2,900 mk., tal. F. Kontti 2,600 mk., tal. M. Sioilä 2,600 mk., tal. Efraim Tuori 2200 mk., tal. Iisakki Maanamilja 2,200 mk., ja tal. Oskari Pajulahti 2^00 mk. tuloista. Loimaan, Alastaro» ja Metsämaan suomalaisen puolueen ehdokaslistan numero on IS. Mää jääkö pois maolist?! — Jokaine» tietää, jos ajatte, lee, että me äänestämällä nuorsuo malaisia ji sosialisteja, mormasti oudummz samaan asemaan, jossa Puola tätä nykyä on. Eräs n. s. kristillisessä työmäen- iikkeeSsä sen alki a koina innokkaana toimimana jäsenenä ollut kirjoittaa asiantuntijana meille: Huomioita kr. työimn- liikkeestä. Epäilemättä mielenkiintoa herätiä» mää tamallaan on puolue-elämän il miöiden alalla ollut kr. työmäenliike. Sitä on ollut maamme useimmissa maal piireissä, maikka ainoastaan kah dessa on se jotakin näkymää aikaan saanut. Eitä se on siisikin menesty nyt, on epäilemättä johtunut siitä, että se on kristillisen nimissä tahtonut esiintyä. Tämä on cllut liitteen sekä mahma että heikko puoli. W?kimamielistä kansaa on siihen liittynyt alkuaikoina epäilemättä etu päässä nimen tähden, mutta kun jon kun ajan kuluttua on tullut seluMsi, että kristillisyyden marjossa onkin tahdottu maan etupäässä mammonaa Palmella, on näin syntynyt ristiriita maan sitä räikeämmin todistanut liik keen ..kristillisyyttä" mastaan. Tähän suuntaan on aiman selmäSti liikkeen kehitys kulkenut. Kun mielä liikkeen pohjalla hallitsema puhtaasti sosialis tinen aines on yhteydestään säännöl lisesti sysännyt kaikki ne, jotka kris tillisyyttä omat pitäneet pää-asiana, on l'ike nykyään yksinomaan melkein kateutta ja mihaa yllyttämän sosia- list'-aineksen hallussa, ja tämän kris- till syys on usein sangen omituista laatua. Mikään outo ilmiö muuten ei tuollainen menettely ole, sillä kaik kina aikoina on löytynyt niitä, jotka kristillisyyden marjossa omat tahto neet yksinkertaista kansaa metää ne nästä. Miime aikoina on liike, erit- täinkin sen johtomiehet, tai ehkä pi kemmin johtomies, paljastanut alas tomuutensa ja monissa paikoissa missä liikkeellä ennen oli merrattain run- sasta jalonsijaa, on kannatus, ihmis ten silmäin auetessa, hupenemistaan humennut. Kun liikkeeseen yhtyneet omat eri tyisenä puolueena jo kolme kertaa ot taneet osaa eduskuntamaaleihin, on myös jo käytettämänämme jonkun merran ainesta, jota tarkastelemalla moi joitakin johtopäätöksiä tehdä. TäSiä suhte.ssa sopii epäilemättä ot taa etupäLSM lukuun se seutu, jossa liikkeellä alusta alkaen on ollut tuke min jalansija, nim. Lounais-Suo- messo, Satakunnassa ja ZVarsinais- Suomen rajaseudut. Otammekin tä hän näytteeksi juuri sen seudun, osot» taaksemme millainen kehitys siellä kr. työmäenliikkeellä on ollut, mikä pro senttimäärä maaleihin osaa ottaneista on kannattanut kr. työmäenliittoa. Kunta „:ia maaliin osaa ottaneita. 1907 1903 1909 Laitila 23,° 18,s 19,, Pyhämaa 13 ,4 12,« 11.- Pyhämaan Luoto 4,» 14,-, 13,> Uusikirkko 42,8 29,» 26,s Uusikaupunki 12., 7,i 5.» Uudenk. maaseurak. 14,i 9,s 8,s Lokalahti 60.-> 50., 33., Kustami 19,- 19,7 17,» Taimassalo 12,i 8.s 16,s Mehmaa 7,, 14.° 9.» Keskimäärä 21,i 18,: 13,s Kannatuksen mäheneminen on fiiS sangen tuntuma, kuten ylläolema osot taa. Tämä on sitä enemmän huo> mioon otettama, kun se on seudulta, !vSsa liikkeen hymäksi on kaikkein enim min tehty työlä, mitä missään muu alla maassamme, ja joSsa siis, kuten luonnollista on, liikkeen aatteet p;r- laimmiten tunnetaan. Emme tahdo ässä käydä luon ilmiön johdosta !am?..mpia johtopäätöksiä tekemään, numer.it. jotka tässäkin puhumat sel- mää kieltä, kyllä sen osottamat. Se kumminkin on selmS, että liike, joka tuohou suuntaan kehittyy, kulkee hä- w'ölään kohti: loppuu kannatuksen puutteessa — tarpeettomana. Emme tahdo suinkaan mäittää sitä, että kristillisyys olisi tarpeetcnta. Ei. Mutta seimästi täytyy nyt jo epäili- änkin huomata, ettei ole oikein me tää kristillisyyttä ainoastaan puolue- intohimojen >a peitteeksi, pnolue-intc- himojen, jotka omat kr. työmäenliik- leessä, marsinkin miime aikoina, hy- minkin huonossa malossa esiintyneet. Sillä ne selmästi omat osottaneet, etteilvät ne suinkaan ole lähteneet kristillisyyden elähyttämästä mielestä, kristillisyydellä olisi sangen paljon :ehtämää kyllä katkeroittuneita puolue- olojamms tasoitellessa, mutta kr. työ- mäen liike ei ole sitä kyennyt tekemään tai ei ole kentiesi tahtonutkaan. Se on päinmcstoin näyttänyt, huu detusta kristillisyydestä huolimatta, että siinä on moikuttomassa, mieläpä pääasiassa, kaikki puolue-elämän ta- malliset miat ja on se, mikä jokaisen kristityn kannalta on ikämintä, teh nyt huonon palmeluksen ajamalleen asialle. m» !s, Hskar Adolf Kainari. Taosen on Tuoni suomalaisen simis- ysiyön mainiolta mienyt saaliinaan yhden innokka n työntekijän. Suru sanoma tietää näet kertoo, että Hel singin Suomalaisen normaalilyseon eh!ori, filosofian tohtori Oskar Adolf Hainari kuoli sunnuntai-aamuna Hel- ingissä sydänhalmaukseen. O. A. Hainari syntyi Tohmajär- mellä moaliSk. 7 v:nä 1856. Tuli ylioppilaaksi m. 1876. fil. kandidaa- tiksi 1882 ja tohtoriksi 189'). On toiminut lehtorina Jymäskylän ja Sortamalan seminaareissa, lehtorina la rehtorina samojen kaupunkien ly seoissa, lehtorina Helsingin ruotsol. realilyseossa ja suomal. normaalily- jeossa. Kreikonuskoisten kiertokoulun- opetlojain malmistuskoulun johtajana suoritti maineja ansiokkaan työn. Ai kojen kuluessa on mainoja julkaissut suuren joukon tieteellisiä, taloudella sia ja historiallisia kirjateoksia sekä useam- manlantuisia oppikirjoja. Erittäin on mainittavia hänen laaja Suomen Keskiajan Historiansa, josta »vai naja sai kirjailijapalkinnon. Useita tie teellisiä tutkimusmatkoja on »vainaja tehnyt ulkomaille sekä Venäjän Kar jalaan. Näin raskaasta ja »voimia kysy mästä arkitehtämästään huolimatta, oli »vainaja kautta aikojen maassani me tehdyn simiStyStyön eturintama? a. Mainitsemme hänen m. m. pe ruStaneen Sortamalan historiallis, !ansantisteellisen museon, olleen »val- tiopäimillä w:na 1899, 1900,1904 ja 1905. Miipurin l. itäisen Vaalipiirin uomalaisen puolueen edustajana on hän ollut kaksilla »viimeisillä maltio- väimillä Erityisesti olimat mainajan ^dämenasiana Raja-Karjalan olot. Senpä muuksi Hainarin nimi karja- aisten keskuudessa herätti yleistä myötätuntoa mielä senkin jälkeen kuin kansamme nykyisiin jyrkkiin puoluei- iinsa jakautui. On itsestään selrvää. että hra Hai nari, isänmaan yStämänä ja kansansa varasta harrastamana henkilönä pno- uekannaltaan saattoi kuulua ainoaS- -an suomalaisen puolueen rimeihin. Puolue hänen toimintansa täysin tun- nuStikin. Hän näet kuului kuole maansa asti Suomal. puolueen mal- tuuSkuntaan. Koko suomalainen puo lue myös katkerasti kaipaa ja ivalit- aa toimeliaan työmiehen poismenoa. Rauha mainajan tomulle! — Helfivgin Pvliifimestariu- wirka. Emersti Berg tulee edelleen- in pysymään Helsingin m. t. poliisi mestarina, kertoo N. Pr. — N?fltyispa«kkie« ofi»koje« ako. Tampereen Osake-Pankin hal- intoneumoSto on päättänyt ehdottaa osinkoina muodelta 1909 jaettamatsi 6'/z °/«. Edellisen muoden osinko oli 6'/. °/«. Uudenmaan Osakepankin hallinto- neumoSto on päättänyt puoltaa joh- okunnan ehdotusta, että osinkona paettaisiin miime wuodel'a 11 "/«. — Maavwiljelijät, kaup piaat, kafityKläiset ja kaikki, oilla jvtai» o»! JoS tahdotte aada juutalaiset nylkyrit isänniksenne tänne, niin äänestäkää nuorsuomalai- a ja sosialisteja. — We»äläiste« ka«salaiS- oikeudet Suomessa. Hallitus piireissä on ryhdytty käsiksi kysymyk sen Suomessa asumain syntyperäis- en »venäläisten oikeuksien yhtäläis- yttämisestä paikallisten kansalaisten oikeuksien kanssa. PäimäjärjeStykseen otetaan ensiksi kysymys syntyperäis ten menäläisten saattamisesta tasa- armoisiksi kunnallishallinnon alalla aupungeissa ja maaseudulla, riippu matta siitä, omatko he hankkineet Suo men kansalaisoikeudet. Kaupunki- ja unnalliset merot kannetaan huolelli- esti syntyperäisiltä »venäläisiltä, — Sivet. -- Älä auva pettää itseäfi. Mastapuolueeseen kuuluma naapurisi ai tuttamasi saattaa kyllä monen moisilla merukkeilla kehoittaa Sinua olla ottamatta osaa kansanedustajain maaliin. Mutta niin hän sanoo sen tähden, että saisi yhden lisi-äänen, juuri Sinun äänesi omalle puolueelleen. Ja sen hän saakin, jos Sinä et mene äänestämään oman puolueesi ehdokkaita. Nlä anna pettää itseäsi! — Afioitfija Poltviauderi» karkumatka. Mikäli kerrotaan on maasta kadonnut asioitsija Polmian- der lähettänyt meljelleen, joka palme- les e!simänä poliisina Tampereella, kirjeen pyytäen häntä siinä huolehti maan hänen perheestään. MiStä kirje on lähetetty, on maddotonta saada voStileiman epäselmyyden tähden sel- mää. —A. Liudfelt-Lehtise» Tamp. KasmatuSoptlliue» Säfityt- koulu — maluon kannattamana alkaa 22:sen kästtyöopettajattariksi malinistamon oppijaksonsa 1ö p:nä helmikuuta 3 k. k:sina. OpetuSta annetaan liinamaate-, pu ku-, taide-, silkki-, korko-, pujotus- ja avplikaisiooni-ompeluksisso, porsimi sissa, paikkaamisissa, nimeilyssä, eri laisten »raatteiden mallipiirustuksissa, kaikenlaisten käsi- ja koristetöiden mallipiirustuksissa, kirjainten piirtä misissä, tyyli- ja märisointuopissa käytännöllisillä harjoituksilla ja maa lauksilla. Opetuksen ohella annetaan kästtyöhön somitetluja käytännössä ko keiltuja opetusopillisia ohjeita ja neu- moia. Opetus on mapao, työaineet hank kii koulu 73 m:kalla. Työt jäämät oopilmden omiksi. Muitakin, kuin opettajattariksi aikomia, rtetaan kou luun. Hakemuksiin on iiitettämä mä- hmtäin maine- ja kansakoulutodiSt, jäljennös. Koulu alkaa 12 ta opetusloutenso. Tähän osti on koulun käyneitä lähes 1500. Mimeaiksinz on cllut noin 130 oppil. kaksilla kursseilla »vuodessa. Koulussa toimii 4:zä opettajaa. LL- hempiä tietoja saodaon johtajatta relta A. Lindfelt-Lehtiseltä, os. Tam pere. — Suomen Maamittariyhdistyksen Aikakauslehden painattamista marten on senaatti täksi »vuodeksi myöntänyt 1,000 mkan apurahan. — Kartta- ja asiakaappien ostami seksi Turun ja Porin läänin maa- mittauskonttoriin on senaatti myön tänyt 3,535 mkan määrärahan. — Roivaniemen Höyrysaha Osake yhtiölle on senaatti myöntänyt luman rakentaa haararadan Romaniemen sa tamaradalta yhtiön alueelle. — Senaatti on erinäisillä muutok silla mahmistanut Turun ja Porin läänin knmernöörin päätöksen, joka koskee meronmähennystä Raision kun nassa. — Maasan läänin nuoremmaksi komisionimaamittariksi on senaatti puolestaan nimittänyt maramaamit- tari I. E. Blomqvistin. — Myllymäen—Seinäjoen rata osan rautatielääkärille I. Lennart G. Porthanille on senaatti pyynnöstä myöntänyt mirkaeron. - Suomen kaupunki- ja maalais kuntain keSkuslainakassa-o.-y. on t. k. 11 p:nä myöntänyt Uudellekaupun gille sen anoman 60,0 X) mkan lai nan. — Tilanomistaja, »varatuomari Collin on uudistanut senaatille tar jouksensa, jonka mukaan hän sitoutuu 500,000 mkan hinnasta maltiolle myymään omistamansa Kutajoen kar tanon Hollolassa. — MaanmiljelyöhalliiuS on puol tanut TaimalkoSken kunnan anomusta 15M0 mkan korottomosta lainasta maaniviljelyksen edistämiseksi kunnas saan. — 145 - Kiinlcuia ennen 1)ornsl'issa, seisoo msjani ovi u>tli!n ksaelle avoinna ja niinlrauan kiin /umsla suo minulle paikan, mikin voin pääni IsslceA levolle, on l.ili-is mour tervetullut lcoiiini» »Nmliätäkclen ette -iiis o'.a lientä luoksenne, mii'.- kilin po^nkin?,> »Lilcsi.» vasasi lrirkkoväärtti, »ett^ vaimon vei- vollisuus on olla Miehensä luonk, kun tämä taktoo. kautta jos eäelleenkin nävttnä 5-iltä, ettette ve6ä köyttä, niin tulkoon Iiän takaisin isänsä luo.» Valter ^lsc Valterin kasvat leimahtivat kiukusta. Vika ja mu8tasukkaisuus saattoivat känet ikan järjiltään. I^än k^llä tavallaan rakasti vaimoaan, mutta l^it Ken- necl/ oli känellä kiusankappaleena. »l^uulkaakan, ^.rinour.» sanoi liän, »olette asettu neet minua vastaan sen sijaan että olisitte suostunut p/jmtööni. Olisin k^l!ä ollut taipuisia auttamaan poi- kaa. Olisin toimittanut känet jokonkin koululaivaan ja pitänet duolta känestä. Alutta te piclitte käntä täällä, missä kaikki tunsivat äiclin ja pojan, 'te olette sen ksutta saattaneet !käv^)k?iä minulle. ^ n^t lupaan teille, että ennen tai m) ökemmin saatan känet onnet tomuuteen. Ennenkuin kuolette, saatte näkclä känet ^ktäläisenä juoppona kun isälisäkin, joka jonkun aikaa sitten on ollut van Aittana varkaudesta Orvossa picle- t/n kirkkoväärtin olen saanut tuollaiseen tisemaan», kän teki käcleUään kuvaavan liikkeen, »leiclän /lpe^teane pojan sukteen saatan myöskin käpeään. lieclätte k/l- lä, etten lorua t/kjiä » Kirkkoväärtti katseli t)'^oeesti vastustajaansa. ?aka niinkuin k/väkin on Jumalaa kädessä eiicä riipu teistä, Valter Usc Valter. Olen näkn^t pakan- suovan s^öks/vän maakan, kun mailma vielä kaikui känen kiitostaan. Olen näknyt jumalattoman kasvon - 145 kirkkoväärttille, miten l^ mcn tuli kakata kiveä, llän ozoitti miten kivi l'.elpo'mm!n kalkesi, kun sitä vaan löi oikeaan koktaan, »Riippuu taiclosta eikii voimasta», sanoi (-eorclie. )a ^lattlie^v ^Vrmour opi-ikeli n)'t tuota »taitoa.» (^sorclie olisi mielellään opettanut känelle tempun miten kiviläjä näyttää suuremmalta, kun se todella on. .Vluttta kämmäst^l^en ilme vanliuksen silmissä saattoi (icorclien keti muuttamaan menettelytapaansa. »Llten tekevät tietysti vaan veijarit», sanoi kän. »lakclvm varoittaa teitä, sillä lö)tt)^' monts konnaa kivenhakkaajien seassa tässä osastossa.» llerra Osborne tuli Lairn Edvard ista tervekti- määa kirkkoväärttiään känen työssään, llän sai rakkoja käsiinsä, kun kän kovasta basaltti möhkäleestä koetti määräyksen mukaisia kiviä, klattken' antoi känen ko ettaa ketkisen, ennenkuin kän selitti känelle, että tuo m6kkäle oli kelpaamattomana li^ljätt^. »Miksette keti sanonut sitä minulle, kirkko väärtti ?» k/5)'i pappi, katsellen surkutellen käsiään. »'tekee k/vää sieluillemme koettaa voimamme sellaisessakin, jokon emme p^st)' , sanoi k»lattke» ^rmour. /a sitten alkoivat nämä kaksi, jotka niin k^vin käsittivät toinen toistaan keskustella ikmiskoktaloista vapaasta takclosta ja /umalan kaitselmuksesta kirkko- väärtin terässankaisten silmälasiensa läpi katsellessa kivimökkälettä, josta taitavien käsin lokkoi kiviä ja papin kiittäessä Jumalaa siitä että oli saanut toverik- seen Nattkevv ^rmourin kaltaisen mieken. »Otin väkän evästä mukaani», sanoi kerra Osborne, »Lanoin vaimolleni, että tuskin ennättäisin kotiin päi välliseksi. lakdotteko s/ödä seurassani, kirkkoväärtti?» »luulenpa melkein, että Lett^ I^anclsborou^k on X!» L«u»«<l5. S?