N:o 268 — 1910 KESKISUOMI Keskiviikkona marraskuun 23 ptnä Metallien kiillotus ja puhdistus aineita tuomet, että ehdotettu tl: oi: tuiki '<2501 olla »verrattain yleinen näin nuores- sa ja kehittymättömässä liikemaaiU fuiv nia»ja kuin Suomen on. sen ehvolto- masti täytyy poistua »vähitellen tääl- tä samaten kuin kaikkialta, missä liik- keet alkamat käydä perintönä polives- ta polmeen »vanhojen, kun»lastaan arkoien liikehuoneitten käsissä. Äintta olkoonpa tawallisen liifc- muailman laita mikä hymänsä, niin kaikkien maiden kokemus vn opeita- nut. että sen huonojen puolien wc- läminen o s u u s t o i n> i n t a l i i t- ke eje e n on ajan pitkään mahdo tonta. Sillä osuustoimintaliike on siinä määrin pääomista köyhää, että se ei kestä »valheen seurauksia ja on rakenteeltaan juridisesti ja taloudel lisesti »verrattain haiara, ellei siinä ol» ehdotonta luottamusta toistensa rehellisyyteen. Siis: totuutta, r u i f f i o = suustoimintamäki, .1 i i n suurissa kuin pien .s s >i o- s i o » s s a ja muistakaamme ivan- haa. komiin kokemuksiin perustmvaa suomalaista sananpartt.:: m a i e - Hell on lyhyet jäljet! j tarpeellinen, se kun »varsin melko' >>.?ti lyhentäisi, nykyisiä pitkiä ficr^ Uojci tehtälvät matkat Lavnau lirkol- !ta Älajärlven ja Lappalärlven kirkol le Ynnä KanhajärMen rukonshuo- ! neekle s>-kä Mintalan Pitäjästä läyim- i mäNe rautatieasemalle, zota paitsi se tu!isi kulkemaan useiden »oäkirikkai- den kylien läpi ja olvat he samalla »oastinecseensa liittäneet erinäisten - Valtion wcsipcräisren maidcn \ Lappajäriven ja Lapuan naaminen. Waltion omisiamien pitäjäläisten kirjelmän, jossa he o- »vai ilmoittaneet yhtylvänia idtiiyii cmoniuijcett. , Näin uudistetun ha ken .uksen jc>h- Vosia on kuultu Lappajärlven ja Ala- jarlven kuntia sekä myöskin Lapuan kuntaa, joka, kuuleman mukaan oli muuttanut mielipiteensä asiassa; ja Color, Sampo, Voima, C«olio, Putxolin, Solon, Geolin ja Pubdistus-byytelök »satavana K,-S, Rohdoskau passa Tltataudin waStustamineu. Lääkintöhallitus on lähettänyt se- naatille seuraaman kirjelmän: Nyt »voimassa olemat asetukset tarttumien kotieläintauiie:i »v^-sius- tamisesta eimät sisällä minkäänlaisia eri säännöksiä „sika"-taudista, .,sep- ticaemia haemorrhagi.a su:s". ^ui- tcnkin on tämä tauti »viimeisinä ai» Lina ollut huomatta.viss i maas- sc.mme ja esiintynyt erittäin pahan- loisessa muodossa. Jotta tehokkaas ti »voitaisiin »vastustaa tautia, joka, ellei pontemiin toimenpiteisiin mad- dollisimmin pian ryhdytä, helposti woi leivitä laajalle ia myöhemmin muodostua peräti »vaikeaksi l-ämittää, 0'vkt kuitenkin tarkoituksen mukaiset tätä tautia koskemat lakisääanötset mitä pikimmin tarpeen maatimia. Siihen nähden että sikataudin lva?- tuslamiseksi, jota tauria usein tava- taan samalla sikaruton yhteydessä ei ainoastaan samassa sikakarjassa Maan mieläpä samasia eläimessäkin yleensä, tarmitaan samo»a lakisää n- nöksiä kuin sikaruttoa »värien, ehdot- ti 'ellaisten tarttumien koticläintau- :aen, joita ei mainita armollisensa asetuksessa, tammik. 28 p:ltä 1'.»01 taritumien kotieläintauiie.i »va-tus- tamisesta Suomessa, »vastustamises- ta asetusehdotusta laatimaan asetet tu komitea marrask. 7 pnä 1005 an tamassaan mietinnössä, että senaat- ti heti määräisi, että sikotaudin »vas tustamiseen nähden samat määräyk set olisilvat »voimassa kuin sikaruton suhteen. Komitea, joka on use:enu laati- maan ehdotusta muutoksiksi »voimas- sa olemiin asetuksiin tarttulvista koti- eläintaudeista, on kuitenkin katsonut, että pääasiassa samojen määräyksien tulisi olla »voimassa sikaruttoa ja si- katautia Marten ja on kesäkuun 12 p. 1 ( «K)S antamassaan mietinnössä Dh- disiänyt näitä tauteja koskema: sään nökset yhdeksi pykäläksi. ylläesitetyn nojalla ja kun si katan- ti saattaa olla aiman yhtä pahan laa luinen kuin sikarutto ja aiheuttaa yhtä suuria Mahinkoja kuin »vi>me- mainittukin tauti ja kun mielä ei ole saatu täysin selmille, onko sikatau- ti eri tauti wai omatko sikarutto ja sikatauti ainoastaan saman taudin e- ri muotoja, on lääkintöl'allitn> kai- sonut Melmollisnudekseen ehdottaa se- naatille että se sotvelliittamall r tau>- mik. S? p:ltä IVO-l oleman tarttumia kotieläintauteja Suomessa kosketran asetuksen 1 §:n mii meistä inoment tia heti määräisi siinä iäädetnstä järjestyksessä, että tätä asetusta on soMcllutettawa sikatautiin s'kä että täl>än tautiin nähden omat Moi massa samat määräykset kuin asetuksessa sa- maltu päimältä, joka sisältää lisä^ säännöksiä edellämainittnnn asctuk- sen. säädetään sikarutosta. »vesiperäisten maiden pinta-ala on n, >i milj. hehtaaria cli noin puolet ivaltiolle kuulumasta maasta. Lu- uiunottamatta kolmea pohjoisinta eli Larin, seinin ja Iin tarkastuspii- riä, on maltion Mesiperäisiä maita n. 1 -/, milj. hehtaaria. Huhtikuun 1 p. 1903 ottim.etsä hal litus palmelukseensa kaksi n.s. suon- kuimausmetsänhoitajaa, a^ron. Ant- ti Tantun ja metsänhoita-.a Nyhvl^ min, ja saimat he samana »vuonna tilaisuuden tutustua Ruotsissa mct- sittämistarkoituksessa tehtyihin suon- luimausyrityisiin, jotka olvat suu- rimmat meikäläisiä oloja »vastoamiö- sa olosuhteissa suoritetut työt tällä aialla. Suotutkimuksia on toimitettu O- rimeden. Kankaanpään, Parkanon, Aureen, Virtain, Mikkelin ja Äo- larin hoitoalueella, joista kolmessa ensinmainitussa tutkimukset oivat jo loppuun suoritetut. Ljitussuunnitelmia on tehty Ori- meden. Kankaanpään, Parkanon, Au- reen ja Virtain hoitoalueella, ja on suunniteltuja ojalinjoja yhteensä n. 16 peninkulmaa. Malmiiksi kaimet- tita ojaa on tässä suunnassa 6 penin- kulmaa. Nämä ojitussuunnitelmat eimät kuitenkaan ole täydellisiä, »vaan on myöhemmin »välttämätön- tä toimittaa täydennysojitus. kun suot omat jonkunlverran laskeutu- neet. Tähän asti kaimetut ojai vivat tul leet maksamaan keskimäärin >!;i uen- niä jnoksumetri. Kaikkiaan on tä- hän tarkoitukseen käytetty 20,000 mk, joista 5,500 mk. M. 1009 ja loput tä nä Muorina. Etupäässä on laimettu »vain »viemäriojia, ja on osa näistä sellaisia, joiden pintale»veys on l ja sillvyys 2 metriä. Gr.fi kesänä aijotaan kanttoä CO tuh. mk. ja pääasiallisesti samoissa piireissä kuin tähänkin asti. Mctsänhoitaja Nyholmin kuoltua syksyllä 1008, otettiin hänen sijaansa azron. A. I. Cauton. 52iime ke'?än- na perustettiin kolmas tuortkuilva;:^ metsänhoitajan toimi ja oiettiin sii- H:ii agron. Ilmari Rokio. Tähän asti on työ otettu kokeelli selta kannalta. Mutta piakkoin n>et- johtoja Malmiina kaikkiaan 3„ kin. no.öia ilmenneiden seikkojen p:ruStecsl^ he:t:?si edes lykätä remmiw»!t tanSslt ja Kun johtoja muutamia PaNviä on ninnsmics ©^DcubSgcl olcrcanja seulan jasentt kokouiua HUjaiseen piin» /sm AT . . t i < , ^ I • n i . i ... * . r huuhdeltu, saamat »vettä kaikki ne, ' van ^' cm ^" lokakuun 55 p. ........ <>nhan «l«num ftrjurin Torsten ?öder« jotka o!vat ehtineet jaada;oc)ijohoo!i. silmin. Ensi lauantaina tarkastetaan pum- ^ Mastaaja Söderström umn nyt oi- pilt ja koneet lopullisesii. keudccss panneensa lähden määrän 714: Aarnilla . oleivaau »vesisäiliöön 'cle^issä ija koivaZsa raha?ia kirje:»?- mahtuu Mettä 400 kuutiometriä. >romersaann terä ja anla- on Lappajärwen kunnan knntakokous antamassaan lausunnossa hakemus- ta »vastustanut, jota »vastoin Ala- järmen ja Lapuan kuntain tienteko- melmolliset oliivat hakemusta puolta- neet, kuitenkin ehdottaen tien suun nan Lapualta päin kaisottuua lähte- »vaksi Lapuan rautatieasemmta wan- haa Kauhaivau maaniietä mv.'!en suoie.an Ritamäen talojen luokse, j!?l- ta Setälän ja Lassilan numerojen rajaan Koimnlan kylän ja »viljelys- ten läpi samaan suuntaan Ojutkan- tci!,". kylän yliseen päähäii sa sitten Heinineiran läpi Jhan'äe:i ia Äuis- tanniöen kyläin seutua Hir.vijoen ky- lää» Nannan talojen tienoille sikä y',e. edelleen ylöspäin min kanmas kuin sopima ja suora suunta Lappa- järlren pitäjän Kauhajäriven kyläs- tä ka:sottaisiin soMeliaacii, tähän eh- dotutseen olvat hakijatkin selittäneet ybtymänsä. Sittenkun »vielä Lapuan ; . u N'0N pitäjäin sekä Alajärlven ja Soi- nin pitäjäin ynnä Lehtimäen tappe lin intit myöskin Lappaiäriven, C- .riiänven ja Kortesjarlve-.i ja pelin pitäjäin käräjäkmuain kihla- ku!>nai'.oikeuksia sekä Lapuan ja Kuortaneen kihlakuntain — Kantakirjaan otto. Eilispäi- mäna pitämässään tarkastuksessa hy- liäkjyi Keski-Suomen HeivosjaloS- tusyhdistysten Liiton kantakirjahan- takunto seuraamat tammat maiuituu Liiton kantakirjaan: L,'-'aanw. H. Söcstciueit ^5erajäwe- deltä »Hoijakka" n:lla 515 ; i ! £citi Sipu Räihän Petäjämedeltä „Aui'.e" n:lla 516; MaanM. Otto Karpion Iniväsky- Iän pitäjästä „Walppaan-Sisko" n:l»'a 517. 8Mi Äm» jitl» piilM Eilen oli esillä S^arijärloen ja ilu- raisleu kihlakunnan oikeudessa luk- kari Otto Saaren «velkakirjan Mää- ro:in»;^juUu. Sl i l)la f uin ;ai* o i f cit ö lai- soi si-lioille käyneen, että lukkari Oi to Saari oli määrentännt erääseen »velkakirjaan tuhannen markan sum- nitti:. jolla hän Saarijärlven Sääs- töpankista oli nostanut rahat; ja tuomitsi hänet tästä »väärennyksestä 1 »vuodeksi kuritushuoneeseen ja kan- salaisluottamuksensa menettäneeksi n>ääräajaksi. Kun rangaistus nhdis- terään entisiin Konginkankaan y. m. kihlakuuuanoikcuksien tuomitsemien rangaistusten kanssa, tuomittiin hä- net <> »vuodeksi kuritushuoueejeen ja »vouteja ou asiassa kuultu on läänin, sirkansa menettäneeksi sekä olemaan silloinen kutvernööri 21 pna l)oinäf. 10 »vnotta kansalaisluottamus-a lOOO antanut päätöksensä asiassa ja »vailla ja maan Mirkoihin kelpa.i:. harkinnut oikeaksi, nojautuen leiden toi^ana. Kuitenkin tästä Iyljcnnet- !« 'iliain rakentamista s a kunnossa-! ... ft ' . . J tit:i i ii. lo pailvan »van.env, ioi>la pliaiiii^esta maalla annetun asetut en. . .... .. „ . . sääntöihin, »velmoittaa Alajäriven,! ^" lillut >va!!teudev>a tut- Soiuin ja Lehtimäen sekä Lannan ja ^ kinto-ajalla. Sitäpaitsi tuomi,tuu Nurmon kuntain yhteiset tienteko-, hänet maksamaan konrausta takaus- lahkot kuin myöskin Lappajöilrer! miebille 75 mk. kullekin, kuni-.allis- kitnitai. ticiitcfolahkon, fuiihii nijo» i nil tanmnan esimiehelle I. Minkki jeniä si alla, ennen kemk. \ »'iiuoa . „ . lf-12 tafctonman fanÄn m »Ii. i ** mt >» bon inetrin lelvyiseksi, ollen se siltoi- ^ ^ nec:i ja rumppnincen mainittujen: e tieiitekolafikojcn vlläpidetielvä jotaj paitsi tientekolahkojen tn!i, kunkin nianitaaliusa mukaan 1,lOO markal» N- sähallitus ryhtynee toimenpiteisiin ^5 ^^lkita hakijain ku^tannnlsc^ a- koko suonkuimausanan järjestämiset- j '' a X . a .' - ' 1 Tahon paatokseen on Latn-aiatltvti ... ... , ...„ .kunta hakenut muutosta senaatiksi. -- i,'lr>vlen met aoni?. Äiaan lainile > . . - '»vaan ei »enaatti iiytteiiim.n ainamas- päätöksessä ole katso j sinnä lii>vernöörin päcJcficn inuutta- :ii.i<ciui;inuU.c lat)CMa;uavia,i:i nijc.auu--:. . ........ ... . , ... . , . ^ ' 1 na»" paatolst's»a ole kationni ol.'»van Viralliaitty.m.yleisiä uutisia. l§tljiii>i> tilW»i!«jl>il toitka. • ••• Stotm sitteun» ainillrlty. Ccmatti nimim eilen Helsingin tullinhoitajan »virkaan kenraalikin tt-ernoorin kanslian sihteerin ?l. A. von jtarmin. kiiille ] { ii o» 2umucn Jim» ;ii;:äai)t kiuucinööiiea hiu»iuo:a juhcn, c:ia .Uimien jalumc.jao:.)o ylj-.i ou li- jäa:'.:yinusjä nmassa. e:entia lai.n.isai- kana. öi.rjelniäsjään yhdisiys anoo lu» n'ei>iöer-.t.n :o!im-cnpide:iä iiihcn, «uä- ! ^ jota Umosi, Heli enii lumen tumia •aavijärtnen Säästöpankin puolesta . yhdytty kormaucmaau.nukseen. Postiwarkaus In- han asemalla. wieiä lähciiiniui <iiiaö:a n:ensa sen Hellströmille sineteillä wa- ruötctlamaffi. Sen jälkeen muisteli hän pamiccnsa sen armokarttoineen muun postin yhteyteen, murta ei li>i>;.ivu i t se.it iä ä nvinnc iämä tirjs ja arivotari!,i cotiu joutuneet samoinkuin litäk.un >cil- kaa, että ainoastaan ii;hjä ktrjcliiriia, jonka hän »nuisteloe otltaneonsa pois. jit- temniin löytyi postilvaunusi .7. Asian johdosta kuu^lustclliin o!?iildcs- sa läinän jälkeen S lodiöiajaa, ilman että nntään erikoisempaa ilmcn: sen li- säksi, mitä jo tiedettiin e>'llämainili,is:a luilinlcpöyläkir.joisia. Lopuksi katsoi wirall. syy:-läjä asiaiir- jois:a ja t«distasien fcrtcmiif:-ta käy neen selluille, tctä mustaajalla oli rar* t?tien waroissa ollut elokuun 30 p:nä 714 niln 89 pennin ivajaus ja että bän iätä pcitlääkseen on letaissut rahalir- jcen ja »väärillä ilmoituisilla koeiianut sila pcitlää, jjonka tähden ja kun iogs< Mffja cm siten iväärentänut kacian ja myöskin postirekisterin, ni>in ivaatii ivaö- raaj<tn langcmamism hä- nc'(; i-cfcttrjcn Ivarrjcn ke.wa!:aiii!s.'sta j:i tiiuian kawwlluksen ivääreiineiyillä to< disiuliilla pci>:iämiieö'ä siis määiennyk» seetä sekä pyytää chkkäyöli lisätodiöius» ^ten l?ankkimiselsi. Nas-aojan asiamies ei was:u!'anut lykläyetä ja pitää näytettyni, c*;.i n>af» laajalla ci elofuun HO p:nä ole ollut rcc jr.i; s-:a w:e!ä wähcinniin ivääcennyk- prCa nllci&ta peittäneen ja kiin näin ollen ci ele syytä waStaajan n>an,i'.:!i!na pikämisecn, niin ovaaini maSiaajan las- fLiuicUi ivapaallc jalalle. Tiiia wirallinen -ä itKidnt-Mt. Antamallaan päätöksellään lykkäsi kih- laknnnanoikeus.jutun län::elyn Mirtaiu ja Sihiärin piläjäin '.väli?iiäiiin iouuik. 1? p:nä oikä a>sia>?sa ^menneiden seilki- jcn peiusteella womut muöniyZ iroStaa- jan asiamiehen waatimnk!cen lv.^:aa>'an w.ipaallc jalalle laSkemi'esi^, waon vas- n:t! wastaa,ja>n edelleenkin t-aäninfcanfi- lacn. 5i!!.'i omine leuraaivaa: Ji.hait aicm.illa c!c>liiiiii pnä l.idon- : '.nnecii, i möisi. joka päätös siis jää pysi?- nctn 71-1 m tn v» p:n juiiiiuien ratza!:r» Gahiscn Virtain nuori soseuran toiminnasta. L.'uoiisoseura»aate on jo Älläkin :un- ui tiu maassamme, mutta niin Harmat niiLnjoseurat aatettaan oi!c:n :o:eu!ta- ^öinyy .niin paljon yhdi^rytiiä, jotka nii»iisescuran nimeä kan.aiva:, nuitta useintm niissä on wallifse:vana :oaan ! puoliicpyrinnöt. <ahi owai ne ivaan i>l:i» silji tulleita huwilt«luseurn>a. Toonin po:w:n pidciään nuorijoieuroja joinakin heriaoiväcn, tahi »säätyläisien' siuji?» iuua piirinä, jonne ivarsinailien ralmxun ci oic lupa tiinleuiua. Muna olleita nuori'o-scilroja, joissa ei m:iään muu illauivictloihin kaematianiaan iiicään to:vcriita<m aaneellisem.nalla ja ihenki« jcmntäCä työllä. >Woi ta isiin esim. panna :c>inicen luku-ilroja, joiloiii jäjenet yh« d:rs.i ompelusauran kanssa kslooniu^isi» ivtit « ieuran talolle hauskaan :aljoi>li« h'.:oaccjcen lukemaan jotain hyivää !i^ jalliiiiutta ja teskustcleuiaai sen joy« öosia. tai anuis^a kehiviä»oislä aj,oista !.'.iulu ja soitto tetnsi luoda myöskin inic» tiiis a Uxnhtelua. ja tvtlu.!'.walhan jäse» ne: tällöin edes lausumaan tvapaammin aia:«!siansa. niin että olisi to!Ivoa iuul« la y!'.isisjäkin kokouksissa encmoiä.i pu- hew.ioroja läytetiäwän ja luultaisiin ei'i« telniiä ja -pu>heita., joiden ;>itäj:<t seurain* me on miltei tokonaa-n ivailla. Aleenjä on lailin tawoin loe:cilaiva tsiuttaz yleisöstä tuo paha lapa. etiä kukaan ei iviitji tuulla tvalaivammi.i oh^clman juontucta, joten puhujat jaaivat huu:us ty^jil.e seinille. Manta kun näyliämön f'•ilo kilahtaa, niin on he:i joiainen li,k» teellä Seuramme ei saa oll.» pelkkä tea:« leii. Paljon suosilekioivampia kuin lans« si, eiva: myös humia si!:ual!a pitäen Hu» rr?imaikat luonnon helmassa. Llunika kau» uin ^iv^ikaan Miitain jänve: ja sentään n:i;i ihailemat «nemmän ivieraai, kuin me itse. Lhiivaelimva matlalainen PY» >äb:yh lumottuna ih.i.i:en lärmiemme tannoille ja laulaa ihastuneen runonsa „i;;inccn ihanalle Torii>!vcllc". jota me a-;;:» 4ain paljon kaisclcmme. c:;ä jtn iauticiidcn huomaisimme. Ru:ia hu-wi» mailai. jcn ohella, että ne reipas-lutlaitiat ^a w'.ikistöwät. herättäjä: meiäsä rak» kautta luontoon ja kotijeuiuun. ?!e saa» tvai uusio näköaloja monelle ja tuiutrit» i<nu.n meitä sellaiseen, uivia emme joka* päuoäiieSjä elämässä tule huomannee?* st. n.mittäin^ että Iuoir.io-Jia on niin raljen kaunista ja suurta, joka :ucnaa .hiiiic-iydämelle salaista p-.ihdc>4ta iloa za ii ;t;Vy i:?tä. Maallemme or. >aaS korvat ajat iulossa. Eiksi on walv!i ?o:h:ua wi- riieitöivä. ^nnon, rakkuudcn ja yhteis- i-cngen tulta lictsoitania Tuomen kansan sydämiin. Mittojen nuoret, aika on mci* banliu laueta tanssimasta, heretä kuun» te.cmasta karkolosämeltZi h.'l:nää. Tyn» kistyi»?' on idän taiwa?. Saarat maa» :an.me wäjywät. „Woi.maa tarmiZ t»n !c:dt:lohon". Waloa joka Joka 'ydän'n<.an tölliin on lieS^t so:l)^iin sä« ie;ia lewi>teUäwä, että ci kansamme urnon tietämättömyyteni! uhrina soitu. ^r,i,hön tocvereina »veljinä yh:ci:lyönnin, 'y!?:n.>'.n sydämin isänmaan onnea wal» oomi.an. Emmehän saa ilakoida, kun si.en perikatoomme syö!'ymme. Tositoi» mecn cn tartuttama ja ^.)ödy:ön huwt heitcuälvä; wai saanaisimmcko :^nS« siucinkin kun !aiisull:mme kiiel.n» ielle^a soitetaan. Veijo. me pcijantaina t.k. ia p:nä Wi>:c>in ia Äbiarir. piläjäin kih!a:u^i>!a>>o:lc!isteZsa. Oilniden pilhccnjohtiljai-»i tonn: holvi» — 5ior»vauksia hinuic» tuottaiins- c:f. oui-k. Ediv. Eriksson ja lviiall. syyt- ama firhen asti kemäällä, jolloin suiaiva ^ ta »mihingoista on senaatti liiyöntä-> .'äjänä kruununnimismies Gy'!en- lumi leiee mahdottomaisi hirivenmeisäs-! nyt erinäisille henkilöille Hämeen j bö.xl, jota myöskin edus:: rautatie- ja : jmi aiheuttaiia vifovjiuru oli cjtlla »oii» tul: kysiimyksecn. kuin kaniannuoiiion tyk>'N — esim. 1 p:iiän toufef. — 'ola läänissä lähctcitiiijiui 4 hiiivi- p^liisia maaseudulle suojelemaan hirivlä sc!ä saattamaan salametjäsläjiä syyttec- secn, 'a kulisi näiden hinvi^oliiiicn työZ- kenncllä kaksutam yhdessä niissä läänin osissa, missä on hiriviä; 2) ciui lua-er» ncöi;: loakaäiuvti kchotiaiiiioa; aiaisiaan iliinijmiehiä, kaupimginiviotaaloju ja po- llijitaiivtsia tarkasti wal!v»i»aan mctjäs- -tuSajelutsen noudattamilla jelä saatta- maan syytteeseen aselutse^i litkcjat. sctä ctra liäinä, kun he esii-ntyivä: yleisinä syyitäjinä, >woi.ma>k5aa»ti ja larmolla aja is, ivat oikeusjuttuja ja aina silloin, kun lainrrkkojill« -tuomitut rangaistukset eiiväi ole kohtuullisessa suhteessa rikok» s::n tai laittomasti saadun riistan ar» wocn, ireioaiisnvat päätölscsia ylempään eilcmcen; 8) että kruununivouteja ke- hsitelaan wuosilttain ja laissa sääde- tyssä ajassa kokoamaan ja kulvcrnöoreill.: lähettämään tivtoja kaikista lih.akunnas- sa laillisella taivaÄa kaadetuista hirivis- :ä selä 4) että Miipurin, Mikkelin. Äuo- pien ja Oulun läänien kinvernöörit eiit- täijiloä' feruartiHe, eitä hirlvicn metsäs tys näissä lääneissä kiellettäisiin, kunnes kirivien lukumäärä on siellä lisääniynyt si : mt määrin, -että hirlvien metsästystä jälleen soitaisiin sallia. loir.Uv.ici 9G4 mk. 17 Iii änic f ii 282: 02. Jyväskylästä ja Keski-Suomesta. p. ja Vaasan > pi'öl'.tallituksia asiassa. WaZ!aaja r-iuta» r;C:t lirjuri Torsten Södersttönt oli tur» tu nangittuna paikalla ja oli hänen a» liiiis:a)anaan waratuomari I. Malinbeig Wa.isasta. Micall. syyttäjä ilmoilti oitrnoclle ai-- koivania syyttää »vastaaja södcistiömiä kaioalliikseSta 'ja määiennyiscsiä pyiuaen tiittnitra asicisa ja pidä:!äcn itselleen ci fentcn tiitlimuksen tupahbiuimi tel.dä nc edcslvasiuu- Y.m. Ivaa!:mu!sct nuhin ai- i).'."a esiintyy. Kuvernöörien eläkkeet. ?»'iipurin läämu kulvernöörille, »vapaaherra B. G. S. v. Troilille on myönnetty 3,lXX) nikn eläke. Hämeen läänin kutvernöörin. e-- wcrsti Jwar Gordien eläkeasiasta ei ole toielä saapunut mitään tietoa. liisi maantie Mmi. LM iiratii ii LWi Misii. Talolliset Juyo ja Mani Rauta ynna 2$ heidän asiakumppaniansa o- limat syysk. 17 pnä ll>00 Vaasan läänin kuivernöörin mirasioon jäte- tyssä yakemuskirjassa auoueet. ettei asianomaiset tientekomelivolliset »vel- »voitettaisiin rakentamaan ja »vastai- suudesja kunnossa pitämään yleinen maantie Alajärmen pitäjän Kure- joen kylästä Lappajäriven pitäjän jiaukajärwen kylän kautta Lapuan pitäjän Haapakosken kylään. Tästä hakemuksesta luu!tuin,i o- »oat Lapuan ja Nurmon kuntain yh- teisen tientekolahkon tienteko»velwol- liset seuranneen marrask. Il) pnä pi tämässään yleisessä kuiitakokoukses- sa antaneet lausuntonsa sekä siinä, mäittcen ehdotetun tien tarveenomak- si, hakemusta mastustaneet, jonka jälkeen hakijat 25 pnä tonkok. 1900 mainitun lausunnon johdosta jättä-- niässään wastmeessa, toistaen alku- vereisen hakemuksensa. owal esiin- f l : 11 ani inc n, siivisiylson iaattawni:n s a iojcnJiii nuorisolle ja henki'en innon hcrätiäminen tarmokkaaseen ja reelli seen toimintaan isänmaan, kodin ja kan? san hi,wäksi. sellaisia n:seuroja on niin locljäii. missä sitten syy lieneekin. baarille »väylille on soljunut Wi.'to» jenkin nuorten seura. Tnsi aikoina, jol- loin Ivoimat oliniat wähäise:nn,ät. ja toi- minta muutenkin hankalampaa, ponniS- teli se uljaasti eteenpäin, kunnes oman kuitil>irien korotti, ja suojaisen pinin piirilleen laati. Silloin ic'jiii.t työtä >n- tomitIin, ja jokainen tunsi saman Ii'.m? pimän tunteen rinnassaan tuliuehtiiuan elon intoa, nuouuuden iloista woimaa ja tonvoriktana kohotfiivat kaitki käien- sä sf.^Uämään siivistykicn soihtua tietä- •£iftui?c»jä olelviÄa phnpoiiitiiehtöö-' uiäliöiiiiUc syrjäseuduille, yhteinen oli r:n apiU. hoivineulvos Vruno seevon^us- ' iw kcitilla .silloin, kun j-onnclin iiwu- Nuorsuomalaisilla Nuorilla ou „pikkujoulu"-iuyla Clift iunu.i.i- cn j" Mirtain piirin nimismiehen John julmalle Pitäjää uusi seura perustettiin, taina kello 0 i p omas'a kooissa ^».'l^nbögel^n .toimittamien tutläntsjen. ja ly» alkoi tuloksia luottaa, sitten tuli- Täsiä tilaisuudesta, jota samalla ön'»^Mirjoista ilmeni, että waS,aaja S. Pat Suomen suruiset aja-t. Ei tomut ilaisuudesta. jota jamall tupaautuliaisjuhla, muodostuu Ivar- maan I in hauskin „Nnorieu" tämän- »vuotisista kokouksista. Ohjelman lo- massa hilpeät leilit tuotcaivu: »vaih- telua ja joulupukin ilmestyminen aiuimineen „kruuuai" illan. Älka- kaapa. nuoret, miettii kon tin täytettä. ..Nuorten" oma kokoushuone, jo hon nyt ensi kerran kokoonnutaan on ai5>an Äunnallistalon alapuolella '.nimismies Rönnebsrgin talossa. Sa^ li tulee sunnuntaihin nieunessä »var- sin tianskan näköiseksi. Caapukaapa, nuoret ja »vanhat, lu-- kuisasti omaan kotiin. Kaupunkimme vesijohto laitos. Kaupunkimme ivcsijohtolaitos on tiyttemmin käyttökelpoisessa kunnos- sa. Pumput, joita on kaisi, olvat Liid- »vigsbergin tehtaan, Tukyolmasta. te- koa ja antamat ne kumpikin »vettä 6 litraa sekunnissa. Voimakoneita on iiiintfaäii kaksi. Toinen on sähkökone, 10 heivosivoi- -.nainen ja on sen hankkinut toiniini- mi Gottsrid Strömberg Helsinisistä. Toinen on petroolimoottori, jonka »vaikutus »voidaan järjestää 7—12 hemoslvoimaan. Johtoja on kaikkiaan r>, 32 km. Tästä määrästä käsittää painojohto pumppuhuoneelta Harjulla ole»vaan säiliöön 1, 3 km. ja johto säiliöstä kaupunkiin 0, aa km. Kaupungissa on tehdessään elokuun ajan aseiiiapäällikon loirlaa Janhan ajcinalla oli ^nhan tch- taana wiidcsjä eri erässä kantanu: wal- tioiiiaiitateille laskujen pcrustecila iille-- wia inaksuja 'sanotulle tehtaalle Icmcrec- r»nuist« romuraudoista. Näistä !<>Isi erät yhteensä teki tuon 714suuruisen määrän ja oli S. asemap. Lin0berg'ui ja jählvttäjä Hellström in selä kut.ni S. ns: wöittää myöskin iv. t jiihiöMäjä Melonin konttorissa ollessa pannu: nämä uouialainen sydän enää ivapaasti sy kal.dcllä surujaan, eilä ilojaan. Maitoa uhattiin kotoisen kcmtelon kielet, za la- maantunut oli lauäajientin mieli. !.','iir- heij-na silloin nuortenl-in jilinä: tule- rvaijuuieen tähtäsimät. Herteji tuosta hiljcisekji nuorisoseurainlin :oimin!a. Mui:a e> se ila>lannut, eitä harhapo.uille horjahtanut, waMa sen wapaulia wan- giiliin ja pyrintöjä poljmiin. Sc to>mi hil-aa, luin lsalossa. muna toimi r.-a» Autm Pätwät Pylkönmäellä. ^o ON wicslii Mizrimässä Pulinat pitkin maata. Äun on tuulema tulossa V»tin päicväi Py.iönmaelle. Tilloin oiiva osuuskassa Mahlaiva Maalaisseura Äjelee Äntin päitoän Pyrkii Pyllönmäclle. ?.iellä juhlat juymaan Ti^ölvaen tsloösa pide.'ään Tuuret humut hommataan. ^ossa puheen putoaiva» Esitellään esitelmä: laulut laajat lauletaan. Livuta kaks' on walniioiettu Ää.tä juhlia jaloja £ "uuötointinnmi edufu. Mclpaa sinne iilloia tiiila 5''arahunaa jlarc-iuc-ier. tilit ivielä ä^afihil.iiur, -sopii 2aaiijaMvrIä:,e'. — Cnjxi Anttina iloa Pnrintöä Pylkönmäellä. Ralli. ilmiel ta Luomesta. raha: kiojekuoreen. jonka Hellström sitten i ta^eli ja tva^masti. ivarueti latkasinetillä. Säinä tapahtu iiuijctiiin sille ohi kolvien ailo;en. ja elokuun 30 p:nä klo S—10 iväliliä illalla. in;o leimahti entiseksi lämmittäivälii ^a KLaremmin samana iltana ol: Hellström tvalaisclvaksi liekiksi nuorien sydämi-sä. j» tdaimiskmut lähtemän postin, jossa ci Muita «.ähitellen hiipi nuor:ei «a «var.» ollut atmolähetyksiä ja seiuähden kirjoit» 1 hojen iväliin puolueiden itsekäs, k:-lmö tamn tyhjän kirlekarian, joka aina sii«;ja wicroittawa henki, joka eroitti monta loi» liitetään postiin kun armolähetyksiä ^ yhtnssu lieden 'luoia. se hujcitti seuran ei ole, muitta tämän tyhjän kartan sanoi ^ jäienc. ja tahtoi muuttaa nuorijojeuran- S. ciianeensa pois lisätessaän postiin ky» j ti > puoiueseuratsi. seenalaisen rahakirjeen arwo!aitioin>.cn. jälelle nuoria, jotla ivielä tahtoi- ölun sittemmin asemaoäallillo z.'.nd» seuraa ivaalia, mu>!ta picne: ivoimat berg rl^hdyttyään hoiiamaaa »virtaansa ^ ci.uäi Paljoa pf sane et, !iin syrjästä sa- syi-stuucsa ivertaili saapuneita kuitteja [ tai>cnlaisia pistoja ja lamauttaivaa kirjoihin mcrkitchihin raulaiicliaUituijen' lohteiua. Ha livoin saapui seuran Ulan- päätacsööville lähetettyihin ral>alähc!yk- miettoihin iväteä ja tuntui tuin olisi cn- siin, huc-masi hän rcuverjaalituiiin puutl t'.iwan mainitusta rahakirjeeötä. Tämän huomion johdosta sukeutuneen kirjc» ja sähiösanmnawaihdon perusteella la.vi jelwille. «ttä kyseessä olema wii!o- tinen mieliala kokonaan ladonuu:. Ta Irudeliiset huolet alkoimat rasittaa, ja silloin päättitvät nuo Harmat jäsene:. et, ti lisätään ohjelmien hutvipuoita. muu- ten on seura hämiöllä. Aattecllijemir.an wa^oakirje sisäl-tämä 714:89 penniä ei ja siioislätvämmän osan chjelmasta tay. ollutkaan saapunut osotcpaikkaansa päättyi tväistyä kemeän pilan tiellä, joka kassövrille, minkä johdosta hoivincumos tuotti rahaa, ja niin joudutuin siihen. sSeivonius syyskuun 28 ja 29 p:nä ja ^ eitä nuorisoseurastamme uiU pcilfä Hu» kr. nimismies Gyllenliögel lokakuun 7? ja ^-vitteluseura, jonka toimima meikein yk« 23 p:na toimittiwat tutkimuksia Jnlzan! sinomaa-n supistui näytelmiin jz tans» asemalla. Missä kuulusteluissa ilmeni siin. m m. että postuvaunuun ci kyseessä riu Nyt oi; taaS taimi tuUul, ja seuran ivana iltana ollut Inhan asemalta jä- Ivai-siiiainen toiminta»aika on alkanut. ts>tin Niuuta kuin tawalliö'.a yksinkcrtais- ^ Nyt olisi aika ohjclntistoaiin muunaa. ta postia, koska autuastaan Hellströinin ( Cinni? me «tanssilla ja näytelmillä kan» kirjoittain^ tyhjä kirjekartta löytyi posti»' sallemme simiStystä hanki, ja ilsa fiiiä tvaunuSta. Tämän sekä muiden tilitin» | tuskin itsekään tunnemme. Para? on — ylioppilaskunnan ttu>c« talon isih. fijäiict. ^jlioppUastunta iahetit äc-let» iain ictinanlie.iset, pergameniille tets» :otu: iutjutirjelmat la.tille skandina- wtan ja ujeÄe muunkin Euroopan yli» opistojen hlioPpilaskunnille, pyynnöllä e::ä ne lähetfaisimät edusiosia huomen y.i^, pj.askunnan uuden talon wi?!:jäi» jiin. jiutjutiojelmiin oli kuntin aiian- omaisen yliopiston nimi ertlseen Idun icic-tatiu. Riitä seurasi si:äpai:>i ylioppi» lasiunnan puheenjohtajan persoonallinen a n anoma i sen maan kielellä laadittu kirje. Liaksi ylioppilaSkorpora>sioonia on jo antanut n>aÄauksensa luisuun, nimitt. Upsalan yltoppi-laslunta jota on sähkösa nomalla ilmoittanut, rna se on t^iic-ia j'tsecn »valinnut »varsi»a»sen ja wara« puheenjohtajansa — siis uuifcöi. liisi minän arirokkaat edustajat — seka Tulholman lorkeakou.un hliappilasyhdistys, joka on kirjeellä ilmoittanut, että se t.!. 22 p. tulee toimintamaan kutsuttujen eduSta» jainsa loaalin. — Pietaria—Autreau sShköraura» tie, jvnta menäläiucn uusien rautalei» dcn rakennuskomitea on äsken hymak» syuyt rakennettalvaksi, tulee jatketta» matsi — kertoo Pet. W. — Imatralle asti, jota Marten aijotaan tehdä so» pimus 5larjalan rauiatien kansia(?) sähkön ottamisesta liikemrimatsi Antrean—Imatran rata-osalla. Sähkön käyttämisestä liikeivoima- na huwila» ja kaupunginynipäristö- seuduissa on suuria etuja höyrnvoi»