Tiistaina 28 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 70 — 1910 V. P. K. Scilikomppanian harjoitus UHtyiluken tällä keskiviikkona t. k. 2;» j\ kello 7 j. pp. v.-Päällikko "|:\'kv>;uuf)an silloin yksinkertaisten ilmifit ja äänet ryhmälle. Pu!n!imnie jo itse eydotuksei» yliinallaisundesta. Kuivaamaa on eitä siinä liikutaan yhdessä lait fccösa milloin merolusresormi»» olalla, milloin uskonnon »vapau den, lic!ilysyn»yksen, naiskysymyk- sen, jopa kasmatusopillisen kysy- mukien alalla j. n. e. kaikkiin ka- jolaan ohimennen, ilman että wa- liohtitta koettaa millään tamalla uiioiitiia ja symentää tehtämään lä- Ei mitään tilastoa, ei mi- taan tutkimusta — ei juuri mi tään miittaustakaan. Maliokuu- lmn ainoa tietojen lähde on ollu luo suomalaisen puolueen alotekir- jolniä, jota huolellisesti on kartet- tu mainitsemasta samalla kuin Alkion y. m. »vähäpätöiset ano- mulset on mainittu. Ja tätä suo- matoisen puolueen asiakirjaa on sitten enämmin käytetty. Sen pe- lustelut omat käytetyt sellaisten johtopäätösten tekemiseen, jotka oivat päiumastaisia sille, mihin ^uomalainen puolue anomukses- saan pyrki. Niinpä maliokunta ja ivaliokmman mukana eduskunta iskee m. m. siihen, että senaatto- reillä ja ylitirehtöörillä on 12,000 24,000 palkkaa. Suomalainen puo lue on_ kuitenkin aina huomaut tanut samaa, mitä amerikkalais- tm trustien hallinnot, nim. että »tärkeässä asemassa olemalle hen- kilolle ei koskaan moida maksaa liika hywää palkkaa." Ajatellaan main senaatin rahaasiain toimi- tuskuuuan päällikköä. Hänen ase- massaan olema mies moi sääs- taa ja koota miljoonia. Ajatellaan rautateitten päällikköä. Hän moi samoin tehdä miljoonien edestä hyötyä tai mahinkoa. Jos siis tällaisiin toimiin moidaan saada kunnollinen mies, niin hänelle kan- nattaa maksaa maikka satatuhatta muodessa. Ja sittenkin kansa- lunta moittaa äärettömän paljon enemmän kuin jos tuollaiseen toi- meen palkataan keskinkertaisilla ja sitä huonommilla lahjoilla ma- rustettu henkilö, joka saa palkkaa 3,Goo mk. muodessa! Tähän seik- taan on suomalainen puolue aina »viitannut ja huomauttanut, että maltion tulee antaa sellaiset edut tärkeässä asemassa olemalle mir- kamiehelle, että etemän miehen kannattaa ottaa mirka mastaan. Etemän pankkinnehen ei kannata rumeta senaattoriksi eikä etemän liikemiehen rautatiepäälliköksi, jos hän tulee maltiolta saamaan sa- nokaamme ne 6,000 mk. muodes- sa, kuin hänet otetaan yksityisliik- keescen ja maksetaan mielellään 00,000 inkaa muodessa. Maltion ei kuitenkaan tarmitse kiimetä näin korkealle, koska maltio moi antaa muita etuja: kohtuullisen eläkkeen ja marmuuden miran pysymäisyy- destä. Eduskunta tahtoessaan sum- mamutikassa main alentaa palk- koja pyrkii mielä poistamaan nä- mäkin edut maatimalla hra Alkion mukaan eläkkeet poistetta- iviksi ja jonkunlaista makuutusta sijaan — minkälaista, sitä ei tie- tysti kyetä sanomaan. Mirlojamaaditaanpoistettamiksi, mutta mitä (paitsi kmununmoudin wirat) se jää salaisuudeksi' Niini- kään tunnustetaan erinäisten uu- sien Mirkojen tarme, mutta miten- ka, siitä ei jälleen halaistua sa- naa. Tällaisia mirheitä ja epätäydel- lisyyksiä, ylimalkaisuutta, haparoi- mistä ja hataruutta moi tästä eduskunnan sosialistien ja maa- laisliittolaisten hymäksymästä mie- tinnöstä lnetella loppumattomiin. Huonompaa mietintöä on Har moin tuskin minkään maan edus- kunnassa jaettu. Ja täytyy sa- noa, että se käsittely, jonka edus- kunnan sosialisti- ja maalaisliit- tolaisenemmistö omistimat mirka- miesasialle, on tuntumasti mai- keuttanut uudistuksi siinä lykäten ne epämarmaan tulemaisuuteen. Tahdomme seuraamassa eli lop- pukirjoituksessamme mielä luoda katsauksen siihen, mitä asiantunti- jat muissa maissa mirkamiesasi- asta lausumat, jotta se kanta oi- keassa Ivalossaan käsitettäisiin, jo- ta puheenaolema eduskuntamietin- tö edustaa. Tuomen kysymys lvaltakummunemvos- tossa Äci!'.iöterien aitiossa omat minis- terineuvooston jäsenet, päämi- n i s t s! i etunenässä. Ileisön ai- tiot c;at täpösen täynnä. Su, .nea koskemain yleismalta- lunnauista laatua olemien lakien säätämisjärjestystä koskeman laki- ehdot'.!! sen johdosta selmittelee eri- tyisen maitokunnan esittelijä D e ut- r i c h tunnin kestämässä puheessa erityisen Suomen maltioaatteen kehityksen historiaa osottaen että tämä aate kehittyi seurauksena siitä ettei ollut lainsäädäntöakteja, jotka olisnvat määränneet rajat erityisen suomalaisen lainsäädännön ja y- leismaltakunnallisen lainsäädännön mälillä. Kuitenkin on näissä ak- teissä riittämästi allemiimattu, että kaikki lait, jotka nienemät Suomen j käsissä. Menäjän hallituksen tulee sisäisten asiain ulkopuolelle, omat muistaa, että siitä saakka kuin säädettämät yleismaltakunnallises- maltiopäimät alkoimat kokoontua, sa järjestyksessä. Tällaista järzes- jolloin patriarkalliset olot katosimat tystä mastaan eimät ole sanoneet ja maltiopäimät alkoimat käsitellä mitään ne suomalaisetkaan, jotka kysymyksiä, jotka koskimat yleis- omat ottaneet osaa Bungen neu- motteluihin m. 1893. Ja mieläpä paikallista lainsäädäntöäkin ennen oikeus siirtyä suuriruhtinaskunnan rajojen sisäpuolelle, siellä harjottaa kauppaa, ostaa irtaimistoa. Masta sitten kuin m. 1816 senaatti ase- lettiin, on moitu puhua menäläis- ten oikeudesta ottaa osaa senaatin maaliin tai malitukst tulemisesta j. n. e. Jtsemaltiuudessaan eimät Menäjän keisarit ole tahtoneet ulo- maltakunnallisia etuja, jo silloin tuli yleismaltakunnallisen lainsää- dännön tarme näkymiin. eduskunta-aikakautta Suomessa' Mielä huomautti pääministeri, tuttaa näitä oikeuksia menäläisiin. hoidettiin yleismaltaklumallisten että H. M. on päättänyt, että ■ Mtä selmää lienee myöskin, että lainsäädäntölaitosten aivuksi.' Mie- Suomea koskemat asiat, jotka en- Menäjän suojelukseen astuneet suo- lä käsittelee puhuja yksityiskohta?- nen päätettiin hallinnollista tietä, sesti maliokunnan mähemmistön nyt päätetään yleismaltakunnallis- esittämää mielipidettä ja pitää sitä ta lainsäädäntötietä, s. t. s. malta- kokonaan perusteettomana. Koske-. kunnanduuman ja maltakunnan- teltuaan lakiehdotuksen rakennetta,' neumoston myötämaikutuksella. kehottaa esittelijä hymäksymään ] Mihdoin huomauttaa hän, että lakiehdotuksen ilman muutoksia on olemassa main kaksi tietä, joko maltakunnan duuman hymäksymäs- antaa Suomen itsensä määrätä sä muodossa. j asemansa maltiona, joka johtaisi Mäliajan jälkeen puhui minis-: mahdottomuuksiin, tai Menäjän terineum.ston puheenjohtaja pää- z turmaksi ottaa ratkaisema askel, ministeri Stolypin: Hrat maltakunnanneumoston jä senet! Hallituksen teidän ratkaistamak- senne jättämä lakiehdotus Suomea koskemain yleismaltakunnallista laatua olemain lakien säätämis- järjestyksestä on jo saanut kaiken- puolisen malaistuksen niin sentar- kastuksen ensi asteessa kuin myös- kin maltakunnanneumoston erityi- sen maliokunnan töissä. Tämä mapauttaa minut mälttämättö- myydestä maimata teidän huomio- tänne kysymyksen sisällön yksityis- kohtaisella selmittämisellä. Kaikki mälltämättömät selmitykset esite- tään teille keskustelun yhteydessä lakiehdotuksen yksityiskohtaisessa käsittelyssä. Nyt pidän mälttämät tömänä kiinnittää teidän huomio- tänne ainoastaan muutamin sa- noin asian periaatteelliseen puo- leen. Minuu tulee tämä tehdä siitä syystä, että niin meidän menäläi- et oppouenttimme kuin' myöskin ne ulkomaalaiset, jotka luulemat itsensä kutsutuiksi maikuttamaan Menäjän asioihin, pitimät halli- tuksen lakiehdotusta raakana oi- keuden loukkaamisena ja koettamat maikuttaa meidän lakiasäätämiin aitoksiimme. He omat tehneet tai tekemät miltei häpeällisen työn, mutta kun hallituksen pikaisesti asian ratkaistessaan täytyy katsoa aina ja ennen kaikkea Menäjän etuja, niin häpeällisenä se pitäisi ainoastaan näiden etujen toisar- moista taikka pikemmin arkamie- istä täytäntöönpanoa. Tässä mie- lessä käy teille selmäksi, minkä ähden hallitus katsoo mälttämät- tömäksi Suomen kysymyksessä ko hota yläpuolelle ahdasmielisen nä- ökannan törmättyään yhteen sen Änssa, katsoa taakse menneisyyttä armostella nykyisyyttä ja antaa zääasiallisesti yhden aatteen mal- ita itseään: ei langeta juridiseen oukkuuu, ei menettää kaikkea, mitä entisaikoina oli luotu Menäjän "ansan tahdon ponnistuksilla ja neron purkauksilla. Huolellisesti euraten lakiehdotuksen »vastusta- ain perusteluja minä täällä ku- en maltak.-duumassakin en moi omittaa niitä yhteen »venäläisen maltakunnallisen periaatteen kans- a. Näissä perusteluissa näen minä yhden perusprinssipin ja kaksi »itä johtumaa rinnakkaista mir- "austa. Paitsi miittausta manhoihin Ruotsin lakeihin, esittimät lakieh- dotuksen mastustajat, että Suo- men perustuslakia ei saisi loukata a että 2 § maltakunnan perus tuslaeissa järjestää olosuhteet. Näi- den lakien lakkauttaminen ilman maltiopäimien suostumusta olisi mahdotonta ja luonnollisesti ei moitaisi kaikkia asioita, jotka aikoi- naan maltiopäimät päättimät, mutta jotka nyt lasketaan yleisen maltakunnanlainsäädännön piiriin, zäättää ilman maltiopäimäin suos- tumusta. Maltakunnan edut, niin armelemat lakiehdotuksen mastus- ajat, omat makuutetut hallitsijan hallinnollisen lainsäädäntöoikeuden ia rinnakkais lainsäädännön kautta. Mutta tämä mielipide on ereh- dyttämä. yleismaltakunnallista aatua olemaa kysymystä, jatkoi puhuja, kysymystä, joka koskee aikkia Menäjän kansalaisia ei moida pitää autonoomisen maa- unnan yksityisenä asiana. Sellais- en kysymysten ratkaiseminen yk- 'inomaan maltiopäimäin tietä olisi Menäjän perustuslakien törkeä oukkaus. Niiden käsitteleminen en samalla ottaen huomioon Suomen edut. Tässä ei saa yleismaltakun- nallisia asioita käsiteltäessä simuut taa maltakunnan lakiasäätämiä laitoksia. Prosessori G r i m m puhui laki ehdotusta mastaan. Hänen mie- lestään lakiehdotus sisältää Suo- men perustuslakien loukkauksen. Me olemme tässä, sanoi hän, te- keinisissä kysymysten kolmen kate gorian kanssa, nimittäin yleismal- takunnallista laatua olemien ky- symysten määräämisen, tämän luettelon muuttamisen ja laajen- tamisen ja Suomen hallintoa kos- kemien perusprinsiippien muutta- inisen kanssa. Kahden ensimaini tun ratkaiseminen sisältää Suomen perustuslain loukkauksen, kun sitä mastoin kolmannen ratkaiseminen merkitsee meidän perustuslakikin- me loukkausta. Lakiehdotuksen toi- sen artiklan 5 kohta nykyisessä muodossaan ei tarkota tarkalleen yleismaltakunnallista laatua ole- mia asioita, kun manifesti tämän mnoden toukukuun 14 päimältä puhuu ainoastaan yleismaltakun- nallista laatua olemien lakien mää- räyksen järjestyksestä. Lakiehdotnk- sen tekijät omat laittaneet itsensä syypääksi milppiin, eikä päällekir- joitus mastaa sisältöä. Suomen hallinnon perusprinsiippien muu- toksista ei n. k. manifestissa ole ollut mitään puhetta. Puhuttaessa hallitsijan lupauk- sien järkkymättömyydestä sanoi pn- huja, että tämän prinsiipin kieltä- minen olisi sama, kuin että mo- narkilliselta aatteelta' riistettäisiin sen päätuki. Menäjän keisarit ei- mät ole mahmistaneet Suomelle ainoastaan kansalaisoikeuksia, maan myöskin maltiolliset. Suomen pe- rustuslain kehitys ei näin ollen ole kulkenut Suomen oikeuksien pienenemistä, maan niiden laa jentamista kohti. Näitä tosiseikkoja ei somi simuuttaa. Merraten sekä »vanhempia että uudempia asia- kirjoja ja manifesteja samoinkuin Suomen maltiopäimäjärjestystä muodelta 1000 toisiinsa tuli pu- huja siihen johtopäätökseen, ettei- mät Suomen perustuslait ole ehdonalaisia, ja että nämä perus- tuslait määräämät, ettei maltio- päimiä simuuttamalla mitään la- kia Suomelle moida säätää, mielä mähemmän perustuslakia muutta- mia. Sentähden täytyy kysymyksen- alainen lakiehdotus jättää maltio- päimille, jolla on ratkaisema ääni. „Minun oiuantunnonmelmollisuu- teni", sanoi puhuja, ..melmoiltaa minut antamaan ääneni lakiehdo- tusta mastaan ja äänestämään asian hylkäämistä ryhtymättä kes- kustelemaan yksityiskohdista. Tagantsem puhui lakiehdo- tuksen puolesta, jonka hän armeli Menäjän maltakunnan etujen kan- nalta oleman mälttämättömän. Mutta hän huomautti kuitenkin, että maltakunnanneumoston kat- oen duuman kiireeseen tulee me- netellä maromasti. Edelleen huo- mautti hän, että uuden maltio- muodon mahmistanunen on Me- ainoa makuus meidän maltioelämällemme, meidän moi- mallemme ja mallallemme. Ei »vihollismielisyyttä pientä ja si- mistynyttä kansaa kohtaan, maan maisto määrättyien rajotusten »välttämättömyydestä paikallisissa oikeuksissa maltakunnan elinetujen näkökannalta katsoen tulee asettaa ehdotuksen pohjaksi. K o m a l e iv s k i malitti, että eh- dotus käsitellään kiireellisesti is- in maltiopäimillä ja sitten Menä-, tunnon lopussa, mieläpä päämi- än lakiasäätämissä laitoksissa ei nisterin kiiruhtaessa, että histo- meisi yksimielisyyteen. Jos suoma-^iällinen hetki on käsissä, ei laki- aiset oivat asiakirjan johdosta 20'ehdotuksen käsittelemiseen, ivaan päimältä toukokuuta 1907 lausu- sen päättämiseen, että täytyy ma- reet »vastalauseensa sillä perus- ^roa juridisia ansoja j. n. e. Mal- eella, ettei menäläistä neumonan-! takunnanneumosto, sanoi puhuja, ajaa saisi olla Suomen ja hallit- on koolla H. Majesteettinsa käZ- ijan mälillä, niin eimät he mi- kystä käsittelemässä kaikessa rau- tenkään moi olettaa, että yleis- hassa maltakunnan asioita, jaj sen »valtakunnallista laatua olemat tähden tulee sen huolimatta juri- asiac hallitsiia mahmistaa masta disia ansoja tarkottamista maro- o; käsitelty maltaa luksista kaikinpuolin malaistalaki- • ; ;>äioi : ,x ja duumassa.'ehdotusta. TuKessaan sitä, mikä .s.u tii.v»- niid oli, että Menäjän todistaa sen käsittelemisen tulista rD.i'1; . !..n etuja ei uhrattu. kiirettä, oli puhuja sitä mieltä, '-yUiijalut määrä on se lakiehdo- että Menäjän kansalaiset Suomessa tuksen mastustajien mielipide, että syyllä malittamat asemaansa, että yleismaltakunnallisia asioita moi- menäläiset syystä kyllä omat tyy- täisiin käsitellä ilman maltiopäi- tymättömiä siitä, että Suonti ei miä masta sitten, kun ne siellä halua maksaa sille tulemaa osaa owat rauenneet. Se merkitsisi: sotakustannusten suorittamiseksi. Päättäkää miten tahdotte, mutta ja että suomalaisten tulee muut-' jan esityksen johdosta hymäksymä marokaa, jollei päätös tule sem- taa raitiojärjestelmänsä rautatein' painomapauslaki ei saanut ariyol- moinen kuin me tahdomme. Toi- länsä. Nämä kaikki omat tärkeitä, lista mahmistusta, joulukuussa nen teoria, että malinkunnan edut asioita, kuitenkaan eimät ne edel- 1908 teki korkeimpaan paikkaan tulisimat tyydytetyiksi hallinnolli- lytä »ratkaisemaa" kiireellisyyttä ehdotuksen uuden ariuolliseu esi- ien ja rinnakkaislainsäädännön lakiehdotusta käsiteltäessä. Ei mis-! tyksen antamisesta maltiopäimille kautta, moi ainoastaan kasmaa sään eikä koskaan ole ollut epäi- painomapauslaista. Maikka ehdo- suomalaisesta katsantokannasta, lyksiä siitä, että semmoisen maltion! tus tehtiin erityisestä armollisesta ^nnakkaislainsäädäntö möisi käy- asukkaiden oikeudet, joka on liitetty käskystä, ei siitä kuitenkaan ole dä päinsä main, jos Suomessa ei toiseen maltioon, myöskin sirrty- tullut mitään mastausta, maan oujt, maltiopäimiä eikä Menäjällä mät sen maltion asukkaille, johon on se luultamasti mieläkjn minis? mitään lakiasäätämiä laitoksia, s. tämä on liitetty. Sentähden ei ole terineumostossa. !' . ^ semmoisena aikana, jolloin moinutkaan nousta kysymystä, onko Sen sijaan lähetti kenraaliku- lakiasäätämä malta on hallitsijan Menäjän maltakunnan asukkailla mernööri senaatille ministerineu- malaiset omat melmottaneet itsensä ottamaan osaa maltakunnan soti- lastaakkaan. Ei kukaan maltakun nanneumostossa ole yleisen malta- kunnanlaiiisäädännön mihollinen, mutta semmoinen lainsäädäntö ei missään maassa ole syntynyt yh- dellä kertaa, maan muosisatojen kuluessa. Ulcistä maltakuunanlain- säädäntöä ei laadita tulisella kii- reellä, jollei yleinen mielipide ole sille altis eikä näe siinä sotaretkeä paikallista itsehallintoa mastaan Jatk. Yleisiä uutisia. Suomen asiat ministerineuwos tossa. Ministerineumostolle on lau^ sunnon antamista marten saapu nut paitsi ennen mainitsemiamme asioita seuraamat: keis. Suomen senaatin alani, esi tys maahan laittomasti tuotujen aseiden ja ampumamarojen jättä- niisestä sotaiväen säilytettämäksi; keis. senaatin alain, esitys he- mossiitoksen edistämistä marten myönnetyn määrärahan korotta- misesta 100 tuh. 190,000:nteen markkaan, jos maltiorahastou ma- rojen tila sen sallii; keis. senaatin alam. esitys satun- naisesta 20,000 markan lisämaa- rärahasta käsityön edistämiseksi maalaiskansakouluissa ja senaatin oikeuttamisesta ottamaan sanottua tarkotusta marten, jos maltiora- haston ivarain tila sallii, mnoden 1910 menoarmioehdotukseen kaik- kiaan 3:^,000 markan suuruinen armioniääräraha; keis. senaatin alam. esitys että sille armossa myönnettäisiin oi- keus asettaa komitea asetusta tou- kok. 6 päimältä 1879. Ministerineumosto on käsitellyt seuraamat Suomea koskemat asiat: 1) senaatin lausunnon eduskun- nan mastauksesta armolliseen esi- tykseen, koskemat eräitä kirkkolakiin tehtämiä muutoksia; 2) senaatin esityksen hemossii- toksen edistämisestä osotetun muo- tuisen määrärahan korottamisesta 160,000 markasta 190,000 mark- kaan ja 3) senaatin päätöksen 20,000 markan lisämäärärahan myöntä- misestä käsityötaidon edistämistä marten maalaiskansakouluissa. Näitä asioita mastaan ei minis- terinenmostolla ole ollut mitään muistuttamista. Muokralautakuntain Puheen- johtajain palkkiot. Sen johdosta että uudenmaan- muokralain 63 §:tt 1 momentissa säädetään, että senaatti antaa tar- peellisia määräyksiä muokralauta- kunnan puheenjohtajalle sanotun lainkohdan Emukaan suoritettaman palkkion suuruudesta, on senaatti päättänyt: 1:ksi. Muokralautakunnan pu- heenjohtajan puheenalainen palk- kio on laskettama niiden toimi- tusten mukaan, joista palkkio ja kustannukset eimät ole asetukses- sa määrätyt muokranantajain ja muokramiesten tahi asianosaisten maksettamiksi, sillä tamalla, että kultakin toimituspäimältä laske- taan kuusi markkaa ja matkasta tullen mennen kuusitoista penniä kilometriltä. 2:ksi. Muokralautakunnan pu- heenjohtajan tulee jättää puoli- muosittam laaditut palkkiolaskunsa muokralautakuunai: tarkastetta- miksi. Muokralautakmmau jäsen- ten «llekirioituksillaan hymäksymän laskun sekä ottee.i t.arkastuspöytä- kirjasta jättäkööt muokaiauiatun- nan puheenjohtaja paikkakunnan kruunuimimtsn«iehclle: ja on ku- mernöörin, tarkistettuaan laskun, pidettävä huolta siitä että kumer- nöörin hymäksjiMS määrä on kruu- nuunimismieheltä nostettamissg. L:ksi. Meno on tileissä huomat- tama 14 jääluokan 6 lumun 1 momentin kohdalla. Väliaikaiset sanomalehtiä kos- kewat määräykset. MinisteTineumostolle on lau- sunnonantamista marten jätetty m. m, asiakirjat Suomen keisarillisen senaatin toimenpiteistä mäliaikais- ten määräysten antamiseksi Suo- messa ilmestymiä sanomalehtiä marten. Tämän johdosta hyomautetta- koon, että senaatti sen jälkeen, kt;n 1906 w:n maltiopäimäin, hallitsi- moston mirkakirjelmän, jossa maa- dittiin mäliaikaisten määräysten laatimista Suomessa ilmestymiä sanomalehtiä marten. Sanottu mirkakirjelmä esiteltiin kyllä senaa- tille, mutta ei se antanut aihetta mihinkään toimenpiteisiin senaatin puolelta. Perustuslain säädöksen mukaan ei lausunto-, yhdistymis, ja ko- koontumismapautta koskemista a- sioista moida laatia määräyksiä hallinnollisessa järjestyksessä. Mii- meisessä momentissa sanotaan, että säädökset tämän oikeuden nauttimisesta on laadittama siinä järjestyksessä, joka yleisen lain sää- tämisestä on moimassa. Määrärahat kansakoululaitosta ja erinäisiä siwistystarkoituksia marten. Poisjätetyt määrärahat. Kaikista miime lauantaina mai- nituista senaatin puoltamista mää- rärahoista kansakoululaitosta ja erinäisiä simistystarkoituksia mar- ten omat myöskin maltiopäimät päättäneet, mutta kansanopistojen kannattamiseksi ja stipendeiksi niit- ten mähämaraisille oppilaille oli- mat maltiopäimät myöntäneet (ra- jattomana siirtomäärärahana) 320 tuh. sen sijaan että senaatti esitti main 250,000 mk. Maltiopäimäin ehdotus, joka päättyy 8,620,000 markkaan, si- sälsi sitä paitsi seuraamat erät: määrärahan raittiustyön edistä- miseksi (rajaton siirtomääräraha) 70,000 mk.; määrärahan luento- kurssien amustamiseksi (rajaton määräraha) 50,000 mk.; määrä rahan kirjastojen amustamiseksi maalais- ja kaupunkilaiskunnissa (rajaton siirtomääräraha) 65,000 mk.; määrärahan kesämirkistystä marten marsinkin kesäsiirtoloissa marattomille etupäässä sairaille ja heikoille kansakouluoppilaille (ra- jaton siirtomääräraha) 50,000 mk.; määrärahan kansanlastentarhojen amustamiseksi (rajaton siirtomää- räraha) 100,000 mk.; määrärahan työlaitosten amustamiseksi 30,000 mk.; määrärahan köyhien kansa- kouluoppilaitten ramitsemista ja maatettamista marten (rajaton siirtomääräraha) 100,000 mk.; mää- rärahan kansakoulujen ja käsityö- huoneustojen rakennusamuksi 1 milj. mk.; määrärahan kansanopis- tojen rakennusamuksi 100,000 mk.: sekä määrärahan kansakoulujen jatkokursseja marten 110,000 mk. Kysymys miimemainituista mää- rärahoista otetaan senaatin pää- töksen mukaan harkinnan alaiseksi kuluman muoden meno- ja tulo- armiou yhteydessä ja otetaan mää- rärahat maltiorahaston maroista, mikäli yleisen maltiorahaston mar- sinaiset marat sen sallimat. Pankkiwaltunsmiehet ja tilin? tarkastajat. T. k. 14 pnä tapahtuneessa esit- telyssä esitti ministerimaltiosihteeri H. M. Keisarille Suomen edus- kunnan alamaisen ilmotuksen mar- raskuun 4 pltä 1909 Suomen Pankin pankkimaltuusmiesten ja tilintarkastajain maalista maini- tuksi muodeksi. Anomukset päästä tvapaiksi Menäjän alamaisuudesta Tuomessa jätetty «inisteri- nemvostolle. Kaikkein korkeimmasti mahmis- tetun ministerineumoston erityi- sen pöytäkirjan perustalla on sisä- ministeri jättänyt ministerineu- moston harkittamaksi 14 henkilön anomuksen päästä ivapaaksi Me- näjän alamaisuudesta Suomessa. Mäntyharjun tnvmioknnnan tuomarinmirkaa hoitamaan on senaatti määrännyt ent. homioik. notarion T. Könösen, jota Miipu- rin homioikeus oli puoltanut s»- nottuun »virkaan. Tie- ja lvesirakennnsten yli- hallitus. Tie- ja mesirakennusten ylihal- litus on konstruktööriksi ylihalli- tukseen rautatierakennusosustolle määrännyt insinööri E. M. Rin- dellln. Tilastollisen Päätoimiston toinen aktuurio, filos. lisens. Arjö Jahnsson on jättänyt erohakemuk- sensa. Wiipnrin yowioikrys on anonut, että homioireuteen myöskin ensi muonna asetettaisiin ylimääräinen osasto sekä että ho- mioikeus siis työskentelisi miidessö osastossa. M inisteritvaltiosi^teer»nwirka. »Birsh. Mjed." julkaisee'huhun, etty ministerimaltiosihteerinmirka lähimmässä tulevaisuudessa lak- kautetaan. Keskimiikon „Sivjet" mäittää, että ministerimaltiosihteeri kenraali Langhoff nimitetään mczltakunnan- neumoston jäseneksi ja että hänen seuraajakseen tulee maltiosihteeri senaattori Makaron?. Mirantoimituksesta pidätetty rat »tatielvirkamies. Rautatiehallitus on päättänyt mirantoimituksesta pidättää 1:sen eli Pietarin piirin piiripäällikön Edward Degerholmin. Sa- malla on rautatiehallitus ilmotta- nut asiasta ja sen yhteydessä ole- mistä seikoista senaattiin. Piiripäällikön mirkaa sanotussa piirissä on rautatiehallitus tois- täiseksi määrännyt hoitamaan ko- netirehtöörinapulaisen K. K.Tryg- gin. Syynä mirantoimituksesta pi- dättämiseen on se, ettei Degerholm ole todellut rautatiehallituksen eri- lyisten tirehtöörien määräyksiä, maan on selittänyt, että piirihal- litus ollen suoranaisesti rautatie- hallituksen^alainen on melmollinen tottelemaan ainoastaaa rautatie- hallitukselta kokonaisuudessaan tu- lemia määräyksiä, eikä sen yksityi siä jäseniä. Maltakunnanneumoston Suo- menwalioknnnan wähem- mistön eroawa mieli- pide. Tk. 18 p:nä jaettiin maltakun- nanneumoston jäsenille maliokun- nan jäsenten D. Grimmin, M. Komaljemskin, J> Kormin-Miljem- skin ja M. Stahomitshin lausunto Suomea koskemasta lakiehdotnk- sesta, joka eroaa maliokunnan enemmistön kannasta, josta täs- sä lehdessä aikaisemmin on tehty selkoa. Hlläinainitut henkilöt, jotka pe- riaatteessa eimät ole yleismalta- kunnallista lainsäädäntöä mas- taan, kunhan se maan tapahtuu järjen hymäksymissä rajoissa, omat sitä mieltä, että tällaista lainsää däntöä koskema lakiehdotus moi saada lainmoiman main sillä eh dolla, että sen hymäksymät eimät ainoastaan keisarikunnan lakia- säätämät laitokset, maan myöskin Suomen maltiopäimät. Suomen perustuslakeja ei moida muuttaa korkeimman mallan sille antamaa maltiosääntöä rikkomatta ilman Suomen kansan eduskunnan myö- tämaikutusta. Kysymyksessä ole- ma lakiehdotus sitä mastoin jätet- tiin Suomen maltiopäimille main lausunnon antamista marten, jo tenka sitä ei moida hymäksyä. Tätä muodollista puutteellisuut- ta lukuunottamatta lakiehdotukses- sa on myöskin sisällykseen nähden suuria puutteellisuuksia. Se ei ai- noastaan muuta Suomen maltio- sääntöä, maan hämittää sen itse- näisyyden kokonaan. Esittäessään ylen laajan ja komin epämääräi- sen luettelon yleismaltakunnallis- ta merkitystä olemista asioista, lakiehdotus edellyttää sen mahdol- lisuuden, että sitä moidaan edel- leenkin muuttaa yleisessä lainsää- däntöjärjestyksessä aina siihen asti kun Suomen hallinnon perusaat- teet eli sen maltiosääntö on koko naan muutettu. Tällaisesta koko tämän Menä- jän rajamaan »valtiomuodon pe- rinpohjaisesta kumouksesta, jota ei »voida millään osottaa oikeute- tuksi, koska se ei ota lukuun maan menneisyyttä, ei oikeuden »vaati- muksia eikä Suomen kansan oi- keuslajuntaa, ei saata oila johtu- matta hymin ikäiviä seurauksia siinä suhteessa, että keisarikunnan ja Suomen »väliset suhteer hytoin pitkiksi ajoiksi toivottomasti kärjis tyivät. Tästä hyötymät main Menäjän miholliset. Siirtyessään arivostelemaan la- kiehdotuksen hymäksi esitettyjä mäit- teitä, mainitut henkilöt huomaut- tmvat, että kysymyksen ydin ei ole siinä, onko Suomi maltio »vai ei, maan siinä, »voidaanko Suomen perustuslakeja kumota tai muut- taa ilman sen eduskunnan »uyö- tämaikutusta. Stiinhymin histo- rialliset kuin juridiset asiakirjat saattoivat mastaamaan tähän ky- symykseen kieltämäsii. Puhutaan myöskin maltakun nan hyödyn ja maltakunnallisen »välttämättömyyden periaatteesta. Mutta itsekseen otettuna tämä pe- riaate ei todista muuta, kuin että juridisia perusteita lakiehdotuksen hymäksi ei ole olemassa. Ntitä tulee mäitökseen, että hal- litsijan armosta tapahtuneet mal- tioteot Suomen suhteen eimät ole sitomia, niin mähemmisto on sitä mieltä, että ,,sellaista suhtautu- mistä Menäjän miideu hallitsijan juhlallisijn lupauksiin ei moida mi- tenkään hymäksyä ja että sen kaut- ta horjutetaan yhä enemmän »no- narkistisen maltio» tärkeintä pe- rustusta ja uskoa hallitsijan sa- nan pyhyyteen". Osotettuaau lisäksi lukuisia mui- ta puutteellisuuksia lakiehdotuksessa, maliokumman mähdmmistö ehdot- taa sen hylättämäksi ilman yksi- tyi«lohtgista käsittelyä. den alkaessa oivat täyttäneet 24 muotta^ tammikuun kuluessa sa- nottuna muotena toimitettama asianomaiselle maalilautakun nalle, kun sitämastoin toinen kappale sa- nottua luetteloa samoinkuin kum- pikin kappale luetteloa toistaiseksi jäämät henkikirjoittajan haltuun. Palkkioksi henkikirjoittajille on suorisettama kertakaikkiaan 10pen- niä jokaisesta luetteloihin otetusta henkilönimestä. Samalla on senaatti siihen näh- den, että senaatin tietämän mu- kaan ainakin muutamat maali- lautakunnat tänä muonna omat siinä suhteessa laiminlyöneet mel- mollisuutensa, kehottanut kumer- nööriä muistuttamaan asianomai- sia siitä, että on tarkoin noudatet tama maalikan» 17 §:n säännöstä uuden täydellisen maalilnettelon ynnä lisäluetteloiden tekemisestä sillä tamalla kuin »vaalilain 2:ssa lumussa oi» säädetty. Joensuusta ja likitienoolta. Senaatin määrcys waali- luettelojen laatimisesta. Senaatti on Kuopion läänin ku- mernöörille ilmottanut, että W. ii. 11 S:ssä oleman säännöksen mu- kaai^ on eusitulemaksi muodeksi, 1911, uusiMydellinen maaliluettelo kutakin äänestysaluetta marten tehtäiuä sillä tamalla kuin siitä on säädetty. Tämän johdosta on se- naatti käskenyt, että henkikirjoitta- jäin tulee siis kutakin äänestys- aluetta marceu tehhy luettelo kai- kista 1910 »vuoden heukikirjait mukaan alueella asumista henki- löistä, jotka 191? muoden alkaes- sa omat täyttäneet 24 töuotfa. Sen ohessa tulee henkikirjoitta- jäin sama»: henkikirjan »»»ukaan samanlaisessa lärjestyksessä laytia kaksi lisäluetteloa, joihin otetaan toiseen ne äänestysalueella asu- mat henkilöt, jotka 1911 ja toiseep ne, jotka 1912 täyttämät 24 »vuot ta. Maatilain 7 H:n 1 mom. mu kaan on toinen kappale niiden hen- «-»ilöiden luetteloa, jotka 1911 muo- Wnodentulontoiweet kesäkuulla 1910. Maanmiljelyshallituksen ensi- mäinen »vuodentulokertomus tältä muodelta, joka perustuu sille kesä- kuun jälkipuoliskolla saapuneihin, tiedonantoihin (joista ivimieinen tuli tk. 20 p:nä) on näin kunlu- »va: Kuopio» lääni. Ruis, joka kylmien keivaltuu- lien mailntnksesta on yleensä har- ma, monin paikoin huono, alkoi yleensä tähkiä toukokuun lopulla tai kesäkuun ensimäisellä unikolla, muutamissa kunnissa masta tä- män kuun toisen »viikon alkupäi minä ei ollut alkanut heilimöidä mielä kuluman kuun puoliivälissä; aikaista satoa kuitenkin odotetaan. Joensuun lähipitäjissä myöhäistä; halla osittain kylmännyt Rauta- lammilla. Kiteellä ja »vellä. Ohran kylivö alkoi yleiseen toukokuun 10 p:n tienoissa, pai- koin myöhemminkin, kestäen tou- kokuun loppuun tai kesäk»mn ensi- mäiselle »viikolle; oras on har- manlainen poudan ia pohjatuulen takia, mutta monella paikkakun- nalla missä kylmö tapahtui myö- hemmin sen ilmoitetaan oleman hymän tai ainakin lupaaman. Toukokuui» loppupuolella »»»onena yönä käynyt halla mioittanut erit- täinki»» aikaisempaa kylmöä. Kauran kylmö alkoi yleisem- min toukokuun alussa kestäen sa- man kuun puolimaliin; paikoittain alkoi jo huhtikuun 20—25 p:nä; oras oi» tumallista harmempaa ja on kärsinyt tuimuudesta sekä aremmilla paikoilla hallasta. Perun ai n pano toimitettiin yleisesti toukokuun kolinen »vii- meisen »viikon kuluessa, osittain mielä kesäkuun alkumiikolla, kui- man ia kylmän sään mallitessa. Nauriit kylivettiin ylipää,>sä kesäkuui» alkumiikolla paikoin kyl- möä alotettiin toukokuun puoli- mälissä; taimet omat nousseet koh- takaisen hymin, mutta kuimuus on niitä snte»nmin suuresi! hai tannut. Laid un on huono tai keskin- kertainen. Kiteellä hymänpuolei- nen; yleensä kylmä ia kuimuus on ruohonkasmua hidastuttanut. ^)lei- sesti elukat laskettiin laitumelle toukokuui» jälkipuoliskolla, muu- tamissa kunnissa jo toukokuui» alusta, paikoin huhtikuu»» loppu- puolella. Heinäukasmu. Apilas on säilynyt kohtalaisen hymin, nuo- rilla nurmilla se on kuitenkin osaksi kuollut; kemätkylmä Kiteellä mi- kuultanut; kylmönurmet omat kes- kinkertaiset, osittain hyivin lupaa mia erittäi»» kosteissa paikoissa, mutta kuimuus alkaa rasittaa. Jää ei ole niittyjä polttanut, paitsi Juvassa osaksi. Luvnnonniityillä on ruohonkasivu yleisti huono, kuimuuden heikontaina. SAä n. m. Paikoin on ollut korkea, mutia lyhytoikaiuen kzmät- tulma, joka ei ole mahinkoa tuot- tanut, paikoin, esim. Kuopion tie- »»öillä, kylmöä kuitenkin myöhäs- tyttänyt. Kasivnllisuus on tä^si- n,yt kylinistä poutailmoista. Myös- kin rutiinlaihut omat paikoin kui- muudesta harmentuneet. Eläintaudit. Punatautia on ollut monessa kunnassa ja Kaaivilla on elukoita siihen kuol lutkin- lääket. lis. G. I. Winter, Sorta- »valassa kaupungin ja sairashuo- neen lääkärinä. Koululaitos. Haettamaksi on julistettu 56 päimän kuluessa, luettuna kesä- kuun 15 pstä. Joensuun suoma- laisen klassillisen lyseon n»aantie- teen, luo»i!»onhistorian ja kauno kirjoituksen kollegamvirka, johon on astutta»va heti ja Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon saksan ja ranskan kielten kollegan- mirka, johon on astuttaiva syysk. 1 pnä 1911; saman »viran sijai- suus ensi lukmvuotena, johon on astuttama heti. 5^a«punginwouti A. Paqmalen sai eilen ivirkaiva- pautta 1 pstä ensi heinäkuuta 1 piväan syyskuuta, jolla aikaa maistraatti määräsi kaupungin- »voudin tointa hoitamaan kaupun- ginpalmelija Eero 'Ätannerin. Kaupungiutviskaali »varatuomari I. A. Hiltuselle myönsi maistraatti eilen mnka- mapautta kahden miikon ajaksi, lu kien' ensi heinäkuun 1 päiivästä, n»ääräten sijaiseksi »varatuomari Karl Sjömanin. SS Kuollut. Sortamalassa kuoli t k. 23 p. tohtorinrouma H e u r ik a K r i s- tina Winter o. s. Hällström 72illa ikämuodella. Hän syntyi 25 p. helmik. l«^i> Liperissä. Wai»hemmat oliivat Liperin tuo- miokunnan tuomari Johan Häll- ström ja senaattorintytär Kata- rina Kristina Erivast. Nyt ma- nalle muuttanut mainaja men» 1801 naii.tisiin Lappeenrannan kaupungin ja ma»»kilan lääkärin tohtori' Edward Minterin kanssa, joka kirjoitti lgäketieteen alalla ensimäisen suomenkielisen »väitös kirjan. Amioliitto ei tullut pitkä- aikaiseksi, sillä toht. Winter kuoli jo keiväällä 1868. Heidän »iel- jästä lapsestaan on elossa tytär ja poika, edellinen naimisissa Kur- kijoella ylemmän maanmiljelys- koulun m. t. johtajan I. Häll- strömin kanssa ja jälki»näil»en, iliakeunuspiirustukset uudisrakennuksiin leipuri Pelko Kinnusen omistainalla tontilla n:o 2 korttelissa 61 Joensuun kaupungissa on läänin kuivernöö- rinmirasto noudatettamaksi »vah- mistonut. Tarkastusmatkalle tarkastamaan Toivonlinnan, Joen- suu»:, -)?urmeksen ja Tohmajärmen sairaaloita lähti t. k- -- p- lää- ninhallituksen ylitirehtöör» Sie- »vers. Kapearaiteinen siwurata Joen- suu»—Nurmeksen radalle. Muonislahden muolukimiosaks- yhtiö on, kuten mainittu, anonut että 1 noin 3 km:n päähän Muonislahden aseillalta rakennettaisiin noin 100 m. pituinen »vaihderaide, jo että yhtiö oikeutettaisiin maltiourauta- teiden alueelle rakentamaan kapea- raitaisen radan yhtiön tehtaal- le sekä pystyttämään nostokraa-^ nai». Antmnassaan lausunnossa huo- mauttaa tie- ja »vesirakennusten ylihallitus, että tämä simurata laajentaisi moltionroutateiden lii- kennettä, ja ehdottaa sentähden, että ylihallitukselle annettaisiin maltuus rakentaa noin 2,5 kilo- metrin pituinen maihderada Muo- nislahden asemalta Lieksaan pain, sekä että Muonislahden »vnoln- kimiosakeyhtiö oikeutettaisiin raken- taniaan kapearaiteinen stivurula Joensuun—Nurmeksen radan alu eelle ja pystyttämään sinne nosto- kraana ehdolla, että yhtiö kustan- taa kaikki tarmittamat ratapöl- kyt. Joensuun Musiikkiyhdistyksen torioisoittokuuta antoi juhammspäimänä 3:n ma- paa ulkoilmako»»sertin. Aleisöä oli kertynyt saarelle erittäin runsaasti. 4:s mopaa ulkoilmakonsertti on ensi torstaina kello 7 i. p. Ilo- saarelta. Juopuneita näkyi oleivan kaupungissainme juhannuksen seutuivissa tamallis- ta enemmän. Marsinkin ^uhaii- nusaattona olimat ukot ja suuri osa aiman poikasiakin lastanneet päänsä täyteen tuolla mökäöljyllä, että muka moitiin ottaa juhan- nustu maslaau oikein ..reilulla" ' »llä, kiroilemisella, kirkuinisiUa. y. n», rimouksilla ja julmalla mö rinällä. Sietäisi simistyksen sie- menen jo saaman edes jonkun- merra.» jalan.sijaa, että alettaisiin nähdä se surkeaja halpamainen alen- nustila johon ehdoin tahdoin tah- dotaan upota. Kieltolakia huude- taan kyllä suulla, mutta himo ja miehuuttomuus huutaa: pois se, »viinaa, »viinaa! Meillä on to- dellakin aika sellainen, että se maatii muutakin, ei maa»» »rstai- lua ja raakalaisuutta. Sellaiset taivat on hyljättämä ja äkettama ihmisyyttä kohottamaan, niin juvp- pojei» kuin »nuidenki»». Hyödyllisiä kanoja. Tehtailija M. Ahlrothilla tääl- lä on muutamia kanoja ja niiden joukossa par» sellaista jotka omat tamottaneet erityistä huomiota puoleensa. Marsinkin toinen ka noista on muninut nom kaksiker taa niin suuria munia kuin toiset kanat. Munat paiNoimat »»oin 100 gr. kappale toisen kanan 60 gr. Taltvi keskellä kesää. Kiihtelyksestä ilmoitettiin, että siellä miime milkolla on useampi- na öi»»ä liikkunut komallaisia hal- loia turmellen perunan marret setä osan Miljojakin. Laumantai- na satoi lunta, jota karttui 4 cm paksulta. Elukat olimat laitumella paleltumassa ja kenkäjalkaisten hemosten liikkuminen laitumilla oli melkein mahdoton kamioihin jäätyneiden tierojen takia. Lämpö- mittari osoitti noin 1 astetta läm- mintä. Sunnuntaita masten yöllä ei tuota maassa olemaa lunta jäätänyt, maan alkoi se mähitel- len sulaa ja sunnuntat-aamuna paljastui »naa juhannuksen jälki- päimäuä saan >astaan lumimai- pasta. Poika putosi laituriltta jokeen. Junannuspäin.än iltana juoksi ent. poliisikonstaapeli Jimanaisen noin kymmenmuotias poika ilakoi- den Hauk:puton »vetotielaiturilla. Eipä aikaakaan, poika mierähti yhtäkkiä laiturilta jokeen ja olisi kaiketi mirtaan maipunut, jollei lähitienoolla kulkema mieshenkilö »a? Sd SZ3 ET i js*ET m™ GT3 "3 E5- m ^3 ra £3 SS SS SS ET B SO rs e- < 5» •-S & m mf O X/l ST 03 Pä su »-» < ti m m* O M « «1 w m