Instsins kuIMmin ö p:n«i :o 37 Onskltlltllkirjk. Pääsiäisloman jälkeen ensimaiseen täysi-istuntoon kokoontui eduskunta miime keskirviikko-iltana. PäimSjär- jestyksessä oli ewästettäwänä eräitä sosialistien anomuksia, jotka tarkoitta mat maltiopäimäjärjeStyksen muutta mista siihen suuntaan, että eduskun nan malta nykyisestään monessa suh teessa laajenisi. Ensinnäkin olisi so sialistien mielestä äänikeus-ikäraja alennettama 21 murteen ja kaikki äänioikeutta rajoittamat määräykset poistettamat; suurimaliokunta olisi ko konaan poiStettama; eduskunnalle olisi myönnettämä oikeus alotteiden tekoon perustuslaki» sekä kirkkolakikysymyk- sissä; eduskunta olisi oikeutettama päättämään tullimerotuksesta, wiran> omaisten palkoista sekä malmista maan hallituksen noudatettamaksi wal tion tulo- ja menoarmio, ja lisäksi olisi hallitus muodostettavia minis terihallitukseksi, jonka jäsenet olisimat Vastuunalaisia tointensa laillisuudesta ja tarkoituksenmukaisuudesta. Tarkoitukset tomereillamme omai siis suuret ja heidän ajattelemansa perustuslakimuutokset eimät suinkaan ole mähäksi arrvattaivat. Mutta asia sai äkkinäisen käänteen. H. M. Kei sari oli myöskin ottanut harkitakseen näitä asioita sekä antanut pääsiäis sunnuntaina määräyksen, että edus kunnalle on hänen puolestaan jätet tämä esitys perustuslakien muultami sesta, kuitenkin kokolailla toiseen suun - taan kuin tomerimme ajattelemat. Ja tämän määräyksen mukaisesti, — omi tuista kyllä, juuri samaan aikaan kun sosialistien anomuksia luettiin ilmestyi eduskuntaan hallituksen edus taja ja jätti eduskunnalle lausunnon antamista marten lakiehdotuksen, joka sisältää järjestyksen Suomea koske- main yleismaltakunnallista merkitystä olemain lakien säätämisestä. Tämc julistuskirjan ohella eduskunnalle jä tetty lakiehdotus siirtäisi yleismalta- kunnallisen lainsäädännön piiriin e» ainoastaan ne asiat, jotka jollakin tarvoin omat Suomelle ja Menäjän maitokunnalle yhteisiä, kuten malta kunnan yhteinen puolustus, malta kunnan yhteinen edustus ulospäin y. m,, maan tulisi se käsittämään melkein kaikki puhtaasti sisäiset lain säädäntöasiammekin. Suomelta moi> daan tämän mukaan riistää sille pe rustuslain kautta turmatut kulma kimet: kokoontumis-, yhdistymis- ja painomapauS. Kansanmalistustyökin möisi joutua yleisen Valtakunnan lainsäädännön piiriin. Kuinka silloin kävisi yhteiskoulujemme ja kansan opiötojemme; ehkäpä silloin tulisi ma paa kansanmalistustyökin ehkäistä mäksi ja yleinen oppimelmollisuus es tettäväksi. Taloudellinen elämämme moidaan myöskin tämän mukaan alis taa Wenäjän lainsäädäntövallan alle Puhumattakaan tullisuhteistamme, postista ja rautateistämme, moitanee sen alaisuuteen siirtää kauppa, meren kulku ja rahalaitoksemme, sillä mi hinkä inhimillisen toiminnan alaan ei hyvällä tahdolla moida somittan y'ei siä maltakunnan etuja, mallankin sil- loin kun tahdotaan pienen Voimatto man kansan sisäinen itsenäisyys tyy ten hämittää. Tämän asiakirjan tuo, minen eduskunnalle teki istunnossa tärisyttämän traagillisen Vaikutuksen Emät enään jaksaneet edes tomeri mahtavilla eleillänsä emästellä tske miänsä alotteita eduskunnan mallan laajentamisesta. Til.ttoman mäeStön aseman paran- tamiSkysymys on tämän kansanval- täisen eduskunnan räikeimpiä agitaat torista osioita. Heti ensimäisten maa lien edellä kaikki puolueet olivat ot> taneet tämän asian taisteluaseekseen maalaismäestön keskuudessa. Paine tun sanan ja kiertämien puhujien kautta maalattiin tilattoman »väestön asema kurjaakin kurjemmaksi sekä lu mattiin se käden käänteessä parantaa ja tehdä niiden elämä tanssiksi »ruu suin ja kukkaisten päällä". Agraari, komitean herrat julkaisimat laajat se lostuksensa siitä, miten tämän maan kaikki tilattomat tuota hätää moidaan saada oman turpeen omistajiksi, lu kuisa maalaisirtolaismäki hyvinvoi wiksi pikkutilallisiksi. Tämän komitean suunnitelmia kuormakaupoilla jaettiin joka pitäjässä — oikein nimismiesten Välityksellä — tilattomalle Väestölle. Sosialistit silloin alkoimat leivittää oppejansa pakkomiljelykseStä ja perin nöllisestä Vuokrasta, lumoten nämät kaikki, joS maan maan tilaton »LeStö suostuu kumartamaan heitä. Jz se suostui. Samat näytelmät ja samat lupaukset omat uudistuneet kaikissa maaleissa. Alotteita on tehty tämän asian perille miemiseksi joka eduskunnan istuntokaudella ja emäs- tyskeskusteluissa pidetty komeita pu heita maan tilattoman Väestön hy- wäksi. Mutta kaikesta tästä huoli matta ei maan tilattoman Väestön asia ole Vielä päässyt tuumaakaan eteenpäin. Miime keskimiikon istunnossa, jol loin mainitut alotteet olivat lähetet- tämänä asianomaiseen Valiokuntaan, uudistui taas sama näytelmä. Hrat Jonas Castren ja Heikki Renmall tä män maan pääagraareina walittiwat, kuinka Vähän eduskunta luo huomiota agraarikomitean hymin peruhtelluille suunnitelmille ja kuinka ainoastaan tämän työn pohjalla tilattoman Väes tön asema moidaan parantaa. So sialistit uudistimat Vanhat juttunsa perinnöllisestä muokrasta ja pokko- miljelyksestä, tilattoman Väestön sur keasta asemasta ja porvarien halut tomuudesta sitä käydä parantamaan — kaikki manhaan tunnettuun nuot tiin, kuten agitatsionissa ainakin. Että tämä kysymys on tällä het kellä joutunut melkein auttamatto maan tilaan, johtuu suureksi osaksi siitä, että sen ajaminen eduskunnas sakin on, eritoten sosialistien taholta, otettu yksinomaan puoluekiihotuksen kannalta. Mitkään järkisyyt ja eh dotukset eimät ole saaneet mitään kannatusta eduskunnan suurimman ryhmän puolelta. On maan tahdottu eduskunnan puhujalamaltakin tilatta man Väestön mieliä kiihottaa, teko mällä ehdotuksia, jotka omat pilmen> takaista ja tässä matoisessa maail- massa saavuttamattomia. Tämä on asiasta Vierottanut henkilöt, jotka sen eteen jotain todellista Voistmat ja ky kenisiwät tekemään. Tilattomalla väes töllä on tässä niinkuin niin monessa muussakin asiassa, syytä huomata Vanha totuus: »Herra Varjele meitä ystSmiStämme..." Tilattoman mäeStön kysymyksellä on hywin mähän toimetta tulla tällä hetkellä ratkaistuksi lainsäädäniölietä Oikea toiminnan hetki on tässä asias sa mennyt ohi. Mutta siitä, kenen toimesta näin on käynyt, on turhaa riidellä. Asian hymäkst on kuitenkin siihen pystymien todellisten isänmaan ystämien tehtämä uupumatonta työtä On malmistettama tätä laajakantois- ta kysymystä niin, että siitä parem pina aikoina on lainsäätäjälle tode lista hyötyä, ja jätettämä kysymyksen agitatsionipuoli niiden asiaksi, jotka sillä elämät. Sitä Vaatii maamme yhteinen ja erittäin tilattoman väes tön tila. Arm. esitys kyytitoimeSta on ollu jo eduskunnan laki- ja talousmalio kunnassa alustawan käsittelyn alai sena. Periaatteellinen keskustelu siitä suoritettiin pari päimää sitten. Siinä tuli selvästi esiin, etteilvät sosialis timme ruotsalaisten suosiollisella myö tävaikutuksella halua tässäkään asi aSsa mitään uudistusta. Erittäinkin waltiowarojen käyttäminen kyytirasi tuksen tasoituksena on heille täydelli nen kauhistus. Maikka eimät sano neet moimansakaan eduskunnan ar mon tähden asettua kysymykseen näh den kokonaan kielteiselle kannalle, eduskunta kun jo ennemmin oli sel laisen periaatteen asiassa hymäksynyt, Valittivat ne kuitenkin sitä, että sen kautta meidän maatamiljelemän väes' tön »verotaakkaa huojennetaan. Kun sitten ruotsalaiselta taholta edustaja Bäck arveli, että ehdoteltu muutos lienee perustuslain luontoinen ja että se koskee manttaaliin pannun maan etuoikeuksia, hamaitsimat sosialistimme tässä tarjotun käden, jolla koko kysy mys Voidaan tällä kertaa tappaa Perustuslakivaliokunta, jolta he eh dottnvat Vaadittamaksi lausunto.', on siksi kiinni suurvaltiollisissa kysymyk sissämine, että jos asia kerran sinne saataisiin lykätyksi, ei sen sieltä pa laamisesta olisi tällä kertaa pelkoa Ruotsalaisemme eimät kuitenkaan lo putta rohjenneet tähän kysymykseen NähdiN olla yhtä ..perustuslaillisia" kuin sosialistimme ja näin tämä ky symys porvarien enemmistöllä jäi perustuslakimaliokuntaan lähettämät tä. Tästä pormarien yhtymyksestt lupasivat sosialistit kuitenkin nostaa kamarissa »mölyn". Saapas nähdä perästä kuuluu. Tämänkin asian tähänastinen kä sitteiy maan osoittaa, kuinka nöyriä passanpoikia meidän köyhälistön edus tajamme omat maamme tukkukaup piaille ja heidän kauppamatkustajia lensa, sekä kuinka maikea tässä edus, kunnassa on saada uudistuksia toi- meen maalaisten eduksi, eduskunnas, sa, jonka maltaman enemmistön pi täisi olla maalaiSasiain harrastajia. —la. 5'mnen Pori» kiiHiin- gin ivcistäiiiSstä. Tässä lehdessä nostettiin useoita muosia takaperin kysymys Porin kau lungin meistämön eli n. s. „warwin' nrtämisestS johonkin sopilvampaan laikkaan. Silloin jo huomautettiin mitenkä sopimaton ja rumentawa moinen romulaitoZ on ihan kaupun gin kyljessä. Siihen se laitoS kum minkin on jäänyt muistuttamaan sitä aikaa, jolloin Porissa yritettiin raken na Immoja, maikka niitä ei merille aSti saatukaan — tai saatiin luon nottomilla ponnistuksilla. Nyt ei tämä romukokoelma enää ijaitse kaupungin laidassa, maan, kun 'aupunkia on laajennettu Aittaluo dolle päin, on ,.warwi" jäänyt kes- >elle kaupunkia. Sen rumuus pistää nyt silmään kahta räikeämmin kuin ennen. Sanoimme että „warwi" on romu- !okoelma, ja tämän Väitteen todelli- uuden oimaltaa jokainen, joka armos- elemalla silmällä menee paikkaa tä- hystelemään. Mitä siellä sttte on? Katscs tässä! Siellä on manhoja, ränstyneitä, ja uudempia purjemeneitä alaSsuiten. manhoja termattuja proomuja, tyhjiä termatynnyreitä, manhoja lahonneita lauta- ja lankkujätteitä, hirsiä, sepeli- kivikasoja, rikkaläjiä, manhoja kop peja. Aitauksen sisäpuolella »Var min" syrjässä on manhoja työntikär- ryjä, kettinkejä, rikkinäisiä laatikoita, tynnyreitä, puukasoja y. m. Ylimal- kain on siellä niin kirjama sekamelska, että on Vaikea saada selmää siitä »kaaoksesta", mikä Vallitsee Porin kaupungin meistämällä — keskellä kaupunkia. Warwin länsipuolella on kirkon puisto, joka on kaupungin arvokkain»- pia kaunistuksia ja sen keskellä kome aan goottilaiseen malliin rakennettu kirkko, yksi Suomen kauneimpia temp peleitä. Warwin toisella — etelä — syrjällä on niinikään sieniä puisto ja Johanneslehto. Ajatellaan sitte, että muukalainen tulee kaupungistapäin tarkastelemaan kaupunkia. Hän ihailee puhdaspiirteistä kirkkoa ja kirkon kau nista puistoa, mutta yhtäkkiä auke- neekin hänen eteensä romuinen, sii- moamaton warmin-alue. Minkä Vai kutuksen saapi hän kaupungin siivou- desta? Siihen ei tarmitse mastausta etsiä. Onhan nämä meistämön monet ko pit ja lokerot perin sopimia paikkoja irstaan elämän Viettämiseenkin pi meinä vuoden aikoina, ja sitä siellä on »vuosien Vieriessä harjoitettu ja harjoitetta» ee Vielä nytkin. Luulisimme kauneus -aistin ja sii- roouden — Vieläpä siveydenkin — tunnon jo Vaatiman, että kaupungin Veistämä siirrettäisiin sopimampaan paikkaan ja näin päästäisiin tuosta menneitten Vuosisatojen kaupunkia rumentamasta jäännöksestä. Kaupungilla olisikin paljon parempi tarve tälle paikalle kuin se, johon sitä nykyään käytetään. Hariva kaupunki maassamme on nZet niin köyhä yleisistä puistoista, humi- ja urheilupaikoista kuin Pori on. Luotsinmäki on sangen kehno paikka ja sangen mähä sitä enää käy- tetäänkään. Johanneslehto on, ellei ota lukuun Kirjurinluotoa, miltei ai noa pailka, missä kesällä saattaa oles kella ulkoilmassa. Huono ja ohdas sekin. Eiköhän siis möisi ajatella että meistän öalue järjestettäisiin urheilu ja juhlapuistoksi? Liit qisihän se sil loin kirkkopuistoon ja Johannesleh- toon arvokkaana lisänä, ja siinä oli sikin sitte jo mahtaman laaja alue puistoa ja virnstyspaikka kunnolli nen. Onhan meiStämö-alucella pieni kum pu, joka on ikäänkuin luotu kesäsa- longin, ramintolan tai kioskin paikaksi, näköala joellepäin. Moista laajempaa juhlakenttää tar- mitsee kaupunki kipeästi. Jos tulee kysymykseen joku yleisempi juhla ny kyaikaiseen malliin, on se mahdoton nykyään toimeenpanna kaupungin piirin sisällä. Ensi muonna — ke sällä — panee Satakunnan maanvil- jelysseura toimeen viisikymmenvuoti- sen juhlansa Porissa suurilla juhlal lisuuksilla, näyttelyillä y. m. Mikä hän paikka olisi tällekin juhlalle sopi vampi kuin kyseessä ole.va alue, jos se olisi juhlakentäksi malmlstettu! Nyt saadaan kai sillekin hakea paikka jos takin kaupungin piirin ulkopuolelta, joka tekee juhlan toimeenpanon san gen hankalaksi. Maon jaS Porin kaupungin wol- tuusmiesten kauneudentunto ei katsoisi tätä tämän lehden »vanhaa ehdotusta hymäksi, moisihan tuon alueen jakaa tonteiksi. Silloin se ainakin maksaisi siirtokustannuksensa ja tekisi paikan sellaiseksi, jommoista saattaa jo ny kyaikana vähintäinkin maatia nyky ajan kaupungilla. Mihinkä sitte olisi tämä veistämö sopivimmin siirrettävä? Mielestämme on siihen ylsi paikka ihan sopima ja omansa. Se on niin sanottu Plankkutori Hymelän juoman! alapuolella. Siinä on hyvä loitto ranta ja tarpeeksi tilaa niille vähille laimain eli oikeammin proomujen ja menheitten maallemetämistä varten, mikä tähän mailman aikaan mielä kysymykseen tulee. Tässä eimät kuS tannuksetkaan tamattomiin nousisi. Ja onhan kaupungilla tähän tarkoi tukseen käytettämänä Anniskeluyhtiön Voittovaroja ja SmenSbergin lahjoi tusvaroja. Mitään suurempia laivain raken tamisia ei Porissa moi tulla kysymyk- seen. Puusta niitä ei kukaan enää tee ja rautaiset tehdään konepajoissa. Porin meistämö tulee siis olemaan main pieniä korjauksia marten. Ei sillä ole ennenkään ollut mitään sanottamaa merkitystä laimarakennuk- sen alalla. JoSkuS, noin yli nelisen kymmentä Vuotta sitte, rakennettiin Porin »Varvilla" eräs kolmemastoi- nen laima, joka Reposaarelle Vietä essä tarttui niin lujaan kiinni Linde- rin matalikolle, että saatiin ponnistaa monta Viikkoa, ennenkuin laima saa tiin nostetuksi proomuille ja niiden marassa kuljetetuksi Reposaarelle. Mutta se lysti maksoi niin paljon, ettei sen koommin ole kenenkään ha- uttanut laimanrakentamista uusia Porin meistämöllä. KoSka tämä asia näyttää nykyään oleman kaupungin maltuuSmieSten ratkaiStamana, suljemme ehdotuksem me niiden arvoisaan suosioon. Eduskunta. Maltaluunanlainsiiii- diintSasia perustns- lalilvaliokunuassa. Arm. esityksen lausunnon antami sesta maltakunnanlainsäädäntöasiassa on perustuslakivaliokunta »valmiste- lemaa käsittelyä marten lykännyt ja ostoon, johon kuulumat maliokunnan jäsenet Mechelin, Danielson-Kalmari, Ingman, Setälä, Estlander, Mäkelin ja Alkio. Mainitulle jaostolle aikai semmin annettu tehtävä, malmisto- masti tarkastaa Haritonomin komitean menäläisten jäsenten laatimaa lakieh- dowSta, on peruutettu. Maliokunnan puolelta lienee senaa tista kuulusteltu, milloin »virallinen käännös minister-presidentin laatiman lakiehdotuksen perusteluista moidaan saada »valmiiksi, ja kuuluu vastatun, että sanotusta, yli 70 sivua käsittä mästä asiakirjasta Valmistuu virclli- nen käännös suomeksi ja ruotsiksi wasta noin 2 Viikon jälkeen, jolloin siis noin kolme Viikkoa on kulunut eduskunnalle asian käsittelyä »varten määrätystä yhden kuukauden ojasta Oluen ja uiiilijuomicn kuljetus tvaltio» rautateillä. Senaatti hylä»»yt k«let»s. mats«» korotta«iseu. Rautatieh allitukselle jättämässään kirjelmässä on »Aktiebolaget Fcr'unc." anonut, että yhtiön walmiswma n. s. moimaolut rautatierahtia sille lasket taessa luettaisiin 4:nteen rahtiluokkaan. Sitten ovat professori Mikael Soi ninen y, m. pyytäneet että rautatie hallitus valmistaisi ja senaatin vah vistettavaksi lähettäisi ehdotuksen väkijuomien ja väkevien mallasjuo- n-.ien kuletuSmak''ui ?n valtionrauta teillä korottamisesta, erityisesti pitäen silmällä, että ulkomaisten juomata- varain käyttö kotimaisten sijasta sen kautta estettäisiin. Nämä anomukset jätti rautatiehal litus tar-ffitoimistolleen ja se on an tamassaan lausunnossa ehdottanut: että p iloviinan ja muiden poltet tujen tahi tislattujen Uusien piirustusten malmistuminen on nyt niin pitkälle edistvnyt, että koko sarjasta, joka käsittää 18 nume roa, on »valmiina neljä naisopettajan ja kolme miesopettajan koulua sekä yksi kahden opettajan koulu. Koska kuitenkin kouluylihallituksen ivahmis- tettamaksi melkein joka Viikko jäte tään useita ala-armoisia piirustuksia, ja toiselta puolen komitean ehdotuksia paljo kysytään, on komitea pyytänyt senaatin toimenpidettä siihen, että ko mitean sallittaisiin, odottamatta koko piirustussarjan malmistumiSto, teet tää klisheet jo malmiina olevista kah deksasta numerosta, joihin juuri si sältyvät useimmin käytäntöön tule mat koulumuodot, ja muistakin nu meroista, sitä myöten kuin ne val mistumat. Näillä klisheillä painatet taisiin sitten muutamia satoja irto naisia lehtiä, joita kunnat ja kansa koulujen johtokunnat voisivat mak sutta saada kouluylihallituksen väli tyksellä. Tätä tarkoitusta marten on komitea yleisistä Varoista anonut 3M0 markan suuruista määrärahaa Eerikinkatu 3. Pich, 5 Omi-lajal: HoiviMeudeniivkuno ansliSti Kinn ja Honziolksudea Äantcr saurniZoki. Suomu kemMummörill on nimitetty Valtakunnanneuvoston Valtiosihteerin apulainen A. L ips kij, joka samalla oir ylennetty salaneu- V.kssksi. Wz i o, !M, Kansallismieliset» Nuori soliito» Satak«»»a» piiri» säännöt wahwiStett«. Kansal- liZmielisen Nuorisoliiton keskushalli tus on vahvistanut Satakunnan piirin sääntöehdotuksen. Satakunnan piiriin ovat tähän saakka liittyneet Porin Karhu, Sy dänmaan Nuorisoliitto, Kokemäen Karhu, Huittisten Karhu, Euran Kan sallismielisten Nuorisoliitto. ^ Turnn lääni» pohjoisen »vaalipiirin kesknslantaknnta kokoontuu ensi tcrstc.ina valtakirjan antamista värien lääninrovasti R. Grönvallille pirilääläri Hjalmar Nordl-rgin sijalle, j?nka eduskunta on »vapauttanut valtiopäivämieStoimes- ta. Grönvallin morajäseneksi julis- tetaan maanmiljelijä O. Mäinölä Loimaulia, joka myös tulee olemoan ivaalipirin muidenkin suomalaisen puolueen edustajain marajäsenei^ä. ^ Anottn waltioapn. Porin väkijuomaan soitannollinen seura on senaatilta Sno- sekä viinin ja muiden miedsimpain; nut orkesterin ylläpitämistä varten mäkijuomain kuljetuksesta suoritetaan! 5000 mk. muosittain 3 muonna pe ssen tavaraluokan rahtimaksu ynnä? räkkäin tulevan muoden alusta lukien M/o korotus, kun kuljetus tapahtuu? sekä orke?rerikoulua varten 1000 mk. tynnyreissä ja 100°/g korctuS, kun se' samasi aiaksi. tapahmu pulloissa; väkevien, veronalaisten »«-.lla^juo- main kuljetuksesta suoritetaan l:sen natettaisiin seuran orkesteria. Ano. muksen mukaan kasvatettaisiin tämä rahasto tällaisin lahjoin 30,000 m:kaan. S«o«e» knltaseppäin lii ton puheenjohtajaksi on »valittu kul taseppä Isak Saha. Kuunallistaksoitus. Tutkijalautakunta on nnimeisestä taksoituksesta tehtyjen valitusten pe rusteella a!entanut seuraavien henki löiden Veroäyrit: Imen kaup. oso: K. E. Nord. berg 16—14, O. Pori» Wäkijnomayhti»n Porin ^telesöoniMiö^y-^/Johan- Warfinaisessa yhtiökokouksessa! nes Lampinen vapaa, Hellm Rmtala viime lauvantaina esitettiin yhtiön ' mapaa, K. Mäntvlä 4—2, W. Berg- tiliasema ja tilintarkastajain sekä >tröm 40—37, M. Hagner 10—9, i Kustaa Sukanen mapaa, Paim- malvozan antamat lausunnot. Joh- ^ K. Alejeff 37-82. 7>. tokunn ^Ue myönnettnn maswumapaus A^ifullin 30 -Ä, B. Seiton 10-7^ ja voiton jako hymaksyttiin. Jako- i^en kaup. osa: T. Eä osuudet ovat nostettavissa. ^ LI- 06, F. W. Petrellin miinapoltti- Johtokunnan esimieheksi matittiin mo 492—172, F. W. Ilen 4—1, B. hra F. Mälkönen ja jäseniksi hr^t K. ! Juselius 30-18, Aksel Malin va- ^ Jnbera ^ Puumala vaa, F. N. Salmmen vapaa, A. ^ ' ^5?^ Linden 18-14, Saima Grönvall selms ,a I. Mäntymaar-. Tllmtor. g?-7, E. Granström 4-^, A. Wik- kastajaksi tuli toht. Hj. Nordling ja ' lund mapaa. hänen Marallensa kaupp. W. Giers,i m.s kaup. osa: Wäinö Wuo- mutta siltä Varalta ettei kaupunki ja rio mapaa, I. S. S ah bom 6-5, maltio malitse malittiin toiseesi tilin tarkastajaksi kaupp. K. Rostedt ja varalle I. Puumala. Johtokunnan ja tilintorkcstajain palkat päätettiin pysyttää entisellään. Lopuksi hyväk syttiin erinäiset osakesiirrot. Pori» Bkaisstipendiyhdis I. W. 'From ' ' S.H'g- Jenny ^ien mapaa, 4—2. I A. Helenius 4 ner 7-5, A. Ekelund 15-12, Ä. Jansson 2-1, W. I. Milj^nen va- vaa, W. Koskinen 2—1, O. R Mäki .2—I, W. Lönqvist 6—5, Rauha j Lönnmark 2—1, I. Lankola 5 -4, i Martta Lanne mapaa, Aino Ikonen mapaa. tamaraluokan rahtimaksu, jc>hon Mä tään 50°/» korotus, jcs kuljetus ta- p!-.hwu pull-?'ssc; mietojen (nerosta wopaid>.>n) n>al- lasjuomain kutjetuksesta suoritetaan IV:nnen tavaraluokan rahtimaksu; pikatavcrana kuljetettaessa laske taan lisäksi S0°/g korotus. Tämän ehdotuksen jätti rautatie^ hallitus senaatille. Senaatti on an tanut hylkäävän päätöksen. - — SiementarkaStnslaitokset. Satakunnan maanviljelysseura-on se- naatilta anonut 1,100 mkan suuruista jatkumaa apurahaa Porissa olnvan siemsi!tar'attus!oit^ksen!a ylläpitämi seksi. tyksen «nofikokonksesss, joka lV:s kaup. osa: I. Milponen videttiin eilen illalla kaupungin raa-> mapaa, K, Stahl 10—n, W t-.hudneella, johti puhetta rouva Han- Grönroos 5—2, Wäinö Färling va na Hellström ja pöytäkirjan teki neiti j 8-^. Bengt cv , - n- . . »r-k » ! Granqvist 14-11, Ijvel >xor;berc! Jnker» Kall,al.. Kokouksessa luettnn i Alma Nurmi 4-2, Kelpo kuluneen toimivuoden vuosikertomus,! Mohlone^ 10-6, F. Johansson va jota toisessa kohtaa lehteämme selos-j paa, K. Äkersten 6—4. tetaan seM esitettiin yhdistyksen raha- V:s kaup. osa: A. Granqvm varojen tila, ja kun tilintarkastajat! wapaa, F. Rosenberg vopaa, M oliva: tilit muistutuksetta hyväksy-' Lahtinen 13—11, O. A. Ledtt va- neet, rou- ... . .. ^ nalle täysi tilinpäästö. ^ der 5—2, M. W. R^Snell 2-1, Erovuorossa toimikunnasta olemat j Sjöma»! in polttimo 87—44, I. O. roumat Emma Hjovh ja Eva Peso- M ^ i. ^ n- n >7^ i A. Muornalo 4-2, Anton Ilen muo se.a kauppias E. A. Lyd.cken^^ K. W. Lähde vapaa. I Lir. samoin kmn l,satystä?»n tonmkun-^ dell 9—8, Ida Lagus 4-2, nasta erovuoroiset neidit Jna Han-^ Berglund 16—12, M'.nna Immonen nea ja Emma Roth valittiin yleis- i A—1, Anna Lindell vapaa, Juho äänestyksellä uudelleen. Tilintarkas- i ^äkälä^ 15—14, R. Mirtamo vc- Frans Anttlla vapaa, Seven tajlksi malittun Mlnlkaän uudelleer». A>no Rainio vapaa. kunlnlksneuvos O. Lckus ,a ne»t»jAnna Rosblom vapaa. August Ut- Mar h.» Corell sekä varalle rvasrioinen 2—1, Rikhard R^ire 6 Lem?i W db^m ja opettaja G. V.' I- G- Mirtanen 2-1, J^ Mi-ia» ^ 5—4, Enok Helm V0P(!0. Paul ^ ! Toivo vapaa. A. Lädteenmäri 4—2. Tuonnempana tapahtuva st-pen- 5 A. Holmberq 2-1, August Sm. d!?n zc.k^mmen jätettnn kokonaan li- nio vapaa. K. E. Dahlman varaa, sä!yn toimikunnan asiaksi, ja ovat F. Mestelberg mapaa, MaMi Säde stipendihakemukset jätettävät toimitun-j 4—1, Peltomaa 4—2, E. I, Mäki nalle ennen tulevan toukokuun 10, . i VI:s ka up. osa: N. Hakaniemi ; 5— 4, Emil Haavisto 2—1, Am ai- da j W. Sundholm vapca, G. W. Ny- — Hnkknneita. Miime lauman-Z 7—6, W. Mäkelä 2-l. taina klo 4 aikaan iltapäivällä läh-z A ^ ^ , pao, Kaarle Henn 4-2, H. Bo- tivat Reposaaren sahalla tyoskennel-j^tt 2-1, Kalle Revö 5 4, Ida leet työmiehet Frans Nylund ja Vik- ^ Halme vapaa. I. O. Heimoveia tor Heininen sahan ..Ripakcrista"! 2—1, I. M. Kinos 8—7, I. F. ! kotimatkalle Ahlaisten Lampaluotoon. > ^ndgren 5-4. I. G. Mahiströmin i Jää kun oli heikkoa, ottivat he ve-20—2. neen, jota vuoroin työntäen vuoroin ^ K ru u n u n m a kas» »n »to n- soutaen aikoivat käyttää apunaan!^'^ ^ Katavan maalle päästäiseen, josta ! kaup. oso: Auqust Vera- jäisin aikonvat jatkaa matkaansa. ? ström 2 1, K. Pohjonlehto 2-1. Työnnettyään venheensä eräältä jää-! Vihtori Tunturi vapaa, lautalla, kaatui se ja miehet suistui-? VIII:s kauv, osa: C. G. Sun- wat mereen. Kunspikaan ei moinut, dell !25- -29, C. Allen 10 - 9, ennen päivää. MaStalanse. Alioppilaid-n Raittiusyhdistys on pääkaupungin sanomalehdissä ilmais sut syvän mielipahansa sen jrhdost.?, että Helsingin väujuomiikauppiaat isänmaan ahdinkotilaa yksityisxduk- — L«watton»aSta sprii» «yy««iSt« Rautatic- uzirkamieS Thorsten Osivald Söder ström Porista oli elok. 1907 tilannut M asasta suurehkon määrän spriitä sekä sitten myynyt sen opteekkuri John Juseliulselle Porista. Porin raastu vanoikeus tuomitsi Söderströmin en sikertaisesta luvattomasta viinan myynn-s-ä 75 mkan sakkoon tai pi- deUämäisi 15 päimää vankeudessa. Tämän vää'öisen on T"run hovioi keus vahvistut. seen käyttäen ovat toimittaneet koko - ^ Ratkaisin painojnttn. Pää maata hyödyttäneen mäkijuomain ku-! täisellään helmik. 26 p:ltä 1908 va- lettamiskiellon rautateillä kumotuksi, j pautti Porin raastumanoikeus „So- Mielä jyrkemmin lausuu yhdistys sialidemokraatin" vastaavan toimit paheksumisensa rautatiehallitukselle se kä niille senaatin kotimaisille virka miehille, jotka omat tämän yleistä kansan-mielipidettä loukkaavan ja kuntain raitistuttamisrientoja tyhjäk- sitekevän teon aikaansaamiseen myötä- maikuttaneet. Menäjiin historian ja valtio tieteen professorin Mirka. Kysymys tohtori U. L. Lehtosen pStemyydestä puheena olemaan pro- sessorinmirkaan oli lauantaina lopul lisesti käsiteltämänä yliopiston konsis torissa. Konsistori päätti, alustaman keskustelun jälkeen, äänestyksessä 27 äänellä 12 vastaan julistaa tohtori Lehtosen päteväksi ja asettaa hänet ehdolle Virkaan, jonka ainoa hakija hän on. Maalaiskansakoulnjen rakennus piirustukset. Kuten tunnettu, asetti senaatti w. 1903 komitean laatimaan mallipiirus tuksia maalaiskansakoulurakennuksia marten. Tämä komitea Valmisti sen jälkeen ehdotuksen ja luonnospiirus tukset, mitkä senaatti toukokuussa m. 1908 tekemällään päätöksellä hyväk syi, antaen komitean arkkitehdille Yrjö Sadeniemelle toimeksi malmistaa sa- nottujen luonnosten johdolla lopulli set piirustukset, huomioonottamalla ve muutokset ja määräykset, jotka komi tea oli ehdottanut marteen otetta- ivaksi. käyttää venettä apunaan w-an P°i- - nmmat hetken ponn-.stcltuaan poh- KaZström 4-2. Alb-rt Lu^de!.n 7- jaan. Noin IS minuutin kuluttua' Josefina Lmdsors 2-1, F. Hägg- saati-n heidät ylös ja tuotiin Rip»?- > siröm wapaa. kariin, mutta virvoittamisyritykset? N a u ta ti a l u e: Sven Maarmo oliuzat turhia. Molemmat olivat keSki'ikäisiä 35 - 40 vuotiaita miehiäTommila: ^ M. Brander va ja jättivät jälkeensä lesken sekä lap- . .... n ' ' W»era»sta kunn isto: Juho Mattila 2-1, — Jäät lähtlwät Kokemäen-z joesta tänä vuonna samoin kuin ^ edellisenäkin melkein huomaamatto: Porin siltakin »piti paikkansa" siirty- Reposaari: Johan Euren va 6 — 5 kuin ' paa, Kaarlo ' vapaa, Aksel Sjöström F, Ronlka 4-2, tojan I. E. Solinin syytteeltä, jonka Kiukaisten kappelista kotoisin oleva talollinen K. Fr. Maijala oli nosta nut häntä »vastaan mainitussa leh dessä numerossa 2 tammik. 9 p:ltä 1908 olleen uutisen »Porvarit vai noretkillä. Häätöjä Paneliassa" joh- doita, jonka Maijala on katsonut kunniaansa loukkaamaksi. Yllämainitusta raastumanoikeuden päätöksestä »valitti Maijala Turun homioikeuteen, joka v. k. 30 p:nä an tamallaan päätöksellä on tuominnut toimittaja Salmin solmaukseSta mak samaan sakkoa 50 mk. sekä Maija- klle oikeudenkäyntikustannuksia 70 mk, - Weroäyrin snnrnns Po- riSsa» Kun kaupungin tämän muo den menoarmiossa taksoituksella koot- tama summa tekee 387,500 mkaa ja tutkijalautakunta on alentanut »vero äyrien luvun 20,233:meen markkaan, määräsi merokamari eilen tähän no jautuen meroäyrin hinnan 19 m ar- kaksi 50 p enni k si. Keskuskansakoulua varten otettu laina tulee ensi Vuodesta aikeen noin 30 m. ajan maksamaan veroäyriä kohti armiolta 1: 50 p:iä. — Wäkij»o«awoittowarois- ta oil viime lehdessä olleen luettelon lisäksi Reposaaren lastentarha oman talon rakentamista varten anonut 3,000 mk. Soitannollinen seura on niinikään ennen mainitun lisäksi ano nut 10,000 m:kaa sellaisen rahaston perustamista marten, jolla, sittenkun mäkijuomamoittomarat loppumat, kän inäpä. Höyryl. Mars mursi lou- mantaina kulkuväylän Kuurik^riin saakkaa. Sunnuntaina se kävi Pih- lavan selällä höyryl. Jorman avaa- m^.lla reitillä saakka. Kaupgin ja. Reposaaren mä li on siis laivaliik keelle avautunut. Reposaaren s a h c;: A. ström 50-40. E. H. W'.n.-nen. paa, Iolian Aisred Männistö vapaa, G, Jakcb:son 2—1, Marten I^hanS- son-West vapaa. , Talonovtistajaiu yhdis tyksen johtoknnnan w'ime ko- Jo^ivesi on verrattain alhaalla! konksessa käsiteltnn toistaiymmentä », : asiaa, zolsta tärkeimmät olivat lou- tuot^ en rannikkokalastajtlle kalan - sunnon mttaminen rahatoimik-n,! saantiin nähden miuuvan aineelliscn. kysymyksen johdosta, inissä möär^l' tappion. j yhdistys luulisi talonomistajain tule- ^ ».i „ ! w»n käyttämään vesijohdon vettä, , .. vohryl. <^oncorvia st'.r-!.^Z kaupunkiin rakennettaisiin tu.c- re>ll»n eilen kaupungin rannasta, ^ maisuudessa vesijohtolaitos. Johto- mi^sä se on talvehtinut, iv -y. Rosen- - kunta päätti ehdottaa, että yhdistys 1-1° j» Kmn l -n-paj-u- Lalm- i-' . ! ka raupuntt on laazaan ratennet.v stl Ul^aan purjehduskautta varten. , pixM rakennuksia, joiden pihamaulla p l p.nä > useimmissa kaivo. — Lueltiin T. '' ! keskuskomitean kiertokirje, jossa ehdo- purMlvat Reposaarelta ^ Eitettiin sellaisen uuden rcbolaitoksen parru- za lehterilaStissa raumalaiset ^ aikaansaamista, joka myöntäisi kuole- kuunarit Luvia ja Hebe. - tuslainoja kiinteimistö.hin »naasentu- Syystä, ettei sahausmaksuasetusta ^ kaupungeissa pienemmillekin talon- ole vieläkään asianomaisessa paikassa "Ostajille kuin koko ja puolitontin ritettu vientitullia. päätettiin yhdistykselle esittää keskus- Mertailun vuoksi mainittakoon, hallituksen kysymys sellaisten vakuu- että viime muonna lähti ensimäinen tusten aikaansaamisesta, jotka tur vaisivat talonomistajaa sodan ja kapinan aikana taikka muiden vaiku tusten kautta sattuvilta onnettomuuk- laiva matkalle 4 p.nä toukokuuta Porin ni«asenran nnsi nimahnone »valmistuu piakkoin. Uimahuone käsittää 25 yksityis- ja 11 yhteiskoppia, kaksi koppia uinnin- opettajia, yksi johtokuntaa ja yksi soittajia marten. Mahtimestarillaon sitäpaitsi oma koppinsa. Uimahuoneen lattiaa Voidellaan tervalla parsillaan; seinien ja katon maalaus siirtynee ensi kesään. Muhkeine torneineen tekee uimalai tos sangen edullisen Vaikutuksen kat sojaan. RaaStntvanoikendeSsa ei len sai muuan ajuri 8 mkan sakon järjestyssäännön rikkomisesta. silta. — Yhdistykselle päätettiin niin- ikään esittää kysymys kiinnitysvel- kain koron lyhentämisestä Verotettu- ma«ta tulosta. Yhdistyksen vuosikokous päätetUin pitää t. k. 24 väimänä. - — Pori» NaiSstipendiyhdis- tyksen w«ofikertom»ksesta moi- , nitlemme seuraavat kohdat: - Yhd.stys jakoi viime vuonna koi» mannen kerran 800 mkaa stipendeinä. Stipendeinä soi neiti Jenin FM- ström 200 mk. volmistm-.-uakieen soi- raanhoitajaksi ja neiti Anna Oksanen saman määrän fUns. kand daaititut- kintoa varten. 400 mkan stipendin sai neiti Eilen Rehnström lastentar han johtajattareksi valmistautumista varten.