lorstsinn kesäkuun Ik p.ns 8AI^IiUk<7A k<:o kk Emaukeliumiiuhlaa mieie tään Reposaarella ensi laumantaina. Puhujina esiintymät kolportööri Es- kola y. m. Sunnuntaina on lähetysjuhlat, jois- sa puhuu past. Paasto y. m. Reposaaren satamassa oli eilen 3 höyry ja 4 purjelaimaa. — KeuraalikuweruAöri keu- raaliluut» autti Setzu kuuluu Ruotsinmaan lehtien tietämän mu kaan tekemän kesällä tarkastusmatkan kautta Suomen aina Ruotsin poh joisrajalle saakka. Hänen mukanaan on iso seurue ja mahma suojelus- wartio. ^ Nuorsuomalaisten Ca stren-jupakka. Kuten muistetaan, pani 12 nuorsuomalaista edusmiestä ankaran Vastalauseen I. Castrenin menettelyä mastaan satilasmiljoona- kysymystä eduskunnassa käsiteltäessä samalla ilmoittaen, etteimät moi työskennellä yhdessä I Castrenin kanssa. Nyt on myöskin ed. A. Fränti Hels. Sanomille lähettämäs- jään kirjeessä ilmoittanut yhtymänsä niihin nuorsuomalaisen eduskunta ryhmän jäseniin, jotka eimät halua olla yhteistyössä hra Jonas Castre nin kanssa ja ilmoittaa, «määrin- käsitysten maittamiseksi", että I. C. tekisi nuorsuomalaiselle eduskunta- ryhmälle suurimman palmeluksen erc- am^lla tästä ryhmästä. d^stremlla on siis Mä nykyä 13 mastustajaa ja 14 puolustajaa. Saa nähdä, kumpi moittaa. - U»de« s«o«alaiseu euuä- ttzkse» 8VV mtr. juoksussa saa- maltti toissa iltana ..Tarmon" jäsen ten mälisessä kilpailussa A. Manni nen, ajalla 2 min. 3 sek. Tulos on hänen omistamaansa ennätystä V; sek, parempi. Lähinnä oli W. Ahl gren, ojalla 2 min. 12 sek. - - „Me«kää uimaa» ihmiset!, mesi on niin lämmintä, ettette usko kaan". Porin Uimaseuran uimahuo neella näytti mittari eilen 19 astetta iu Reposaarella 20 kuumaa pykälää. Preimiikin lahdessa nousi lämpö tuonne 30:n asteen karmille. Jos tätä menoa mennään, niin mitä tuleekaan? Saimme pian meren keittämiä kaloja syödä. Mittaaja. — RZO koiraa on kaupungin rankkuri miime muoden aikana kvo- pmnut. Onkohan ennätys- XliMtN» j» IM». — Jlmesttzutzttä aikakauS- kirjallisuutta: Helsingin Kaiku, kaksoism. n:ot 22—23. Purjehtija n:o 1, näylenu- mero. Purjehtija on kumitettu aika kauslehti purjehdus- ja moottoriur heilua marten. Tilausilmoituksessa mainitaan, että Purjehtijan tarkoitus on sckä sanoin että kumin, pitemmittä kirjoituksilla ja uutisilla selostaa rai> kasta purjehdusnrheilua ja sen kehi tyNä niin koti- kuin ulkomailla. Purjehtijan makinaisia toimittajia omat Juho Mereinen. Helge Wi!en imastaama), Ernestt Silander. Wäi nö Pohjanen, Alsr. Tapper ja Martti Tukiainen. Aluksi ilmestyy lehti joka kuuko u den lopulla käsittäen »vähintäin 16 simua kumitettua tekstiä. Tilaushin ta muoden loppuun 3 mkao. Suosittelemme lehteä kaikille pur jehtijoille. liSUSi-ZKMSSts.. — Lääkärit. Harjamallan piirin piirimielisairaalan lääkäriksi on mää rätty lääket. lis. I. V. Manner. — Sotilastvirkatalot. Se naatti on myöntänyt muokra-oikeuden Söörmirkun Tyykin sotilasmirkatalon Noormarkun pitäjässä maanmiljeli- jälle Frans Oskar Dahlille maalis kuun 14 p:ään 1928, muotuisesta muokrasta 66 hl, 22,7 l. miljaa. — Tuberkuliiuitutktmukfia. Läänin kumernööri on määrännyt Loiniaan piirin piirieläinlääkäri W. Henrikssonin tuberkuliinilla tutkimaan talollisen Israel Uudenkorrin ja torp pari Julia Simolan nautakarjan Loi maan pitäjän Apajan kylässä sekä Huittisten piirin piirieläinlääkäri I. Engdahlin tutkimaan Katarina Paka- linin karjan Nohkuaa Alisen tilalla Karkun pitäjässä. — Bhtiöjärjesthkset. Senaatti on mahmistanut m. m. Punkalaitu ni?» Sanomain osakeyhtiön. Kansalaiskokous pidettiin kesäk. 12 p. Huittisten Kar- hulaSsa duuman päätöksen johdosta maltakunnanlainsSSdäntökysymyksessS Puhetta johti kaupanhoitaja M. Olli. Asian johdosta oli kolme eri alus tusta ja niiden jälkeen lyhyt keskus telu, jossa yksimielisesti hymäksyttiin seuraama ponsilause: Menäjän mal- takunnanduuman Suomen asiassa tekemän päätöksen johdosta kokoon- kutsuttu Huittisissa kesäk. 12 p:nä pidetty yleinen kansalaiskokous yksi mielisesti lausuu sen makaumuksen, että Suomen kansa ei tule tunnusta maan minkäänlaista mastoin Suomen perustuslakien määräyksiä syntyneitä säädöksiä itseään melmoittamiksi, ja että Suomen kansa yhtenä miehenä on sen lausunnon takana, jonka Suo men kansan eduskunta maitokunnan- lainsäädäntökysymyksessä antoi. Kokouksessa oli läsnä noin puolen- toistasataa henkeä. — Ouueto» kirkkomatka. Miime sunnuntai-aamuna, kun torp pari Magnus Furst Lumian Lem- lahden kylästä ja hänen tyttärensä Hilma sekä poikansa maimo Miina ajoimat yksissä rattaissa nuorella hemosella kirkkoon, pelästyi tämä Mi kolan kylässä Eemastin talon koh dalla eräitä lapsenmaunuja. Pillaan- tuneena paiskasi se rottaansa nurin ja rattaillaolijat tien mieressä ole maa kimiaitaa masten sillä seurauk sella, että Miina Furstin toinen jalka katkesi, jotapaitsi hän sai anka ran aimotärähdyksen ja päähänsä useita hymin isoja haamoja sekä mo niaita ruhjemammoja. Magnus Furst sai niinikään päähänsä pahoja haamoja ja ruumiiseensa mammoja. Kolmaskin henkilö loukkaantui pa hoin. Loukkaantuneille toimitettiin heti lääkäri kaupungista, joka sitoi heidän haamansa. Tapaturmassa saamiensa mammojen johdosta kuoli sitien tiistaina Magnus Furst. HZnen haamansa eimät kyllä olleet niin määrällisiä kuin Miina Furstin, mutta lääkäri armelee niiden kummin kin aiheuttaneen sydänhalmauksen. Furst oli yli 70 m. ikäinen. — Edel leen on Miina Furst hengenmaaral- lisesti sairaana ja samoin Hilma First sängyn omana. — Taloukauppoja. T k 13 p:nä myi talollinen K. Hemmo Hem mon manttaalin tilan, Huittisten pitäjän Nanhian kylässä, maanmil- jclijä H. Nurmelalle Mäntsälästä 58,000 mkn kauppahinnasta. Talon saa ostaja kasmamine laihoineen heti haltuunsa. H. Nurmela on myynyt omis!a- mansa Myllylän tilan Mäntsälän pitäjän Ohkolan kylässä maanmilje- l!jä N. Myllylälle 80,000 mkn kaup pahinnasta miljoineen. Osa irtai mistoa seurasi kauppaa. Talonomistaja I. Wähä-Ropo on myynyt omistamansa Mähä-Ropo ja Hollo-nimiset yhdysmiljelyksessä ole- mzt ' manttaalin suuruiset perintö tilat Kutalan kylässä Karkun pitäjästä talolliselle Miktor Sepälle Karkun pi täjän Oraulan kylästä 25,000 inkan kauppahinnasta. Irtaimisto ei seu rannut kauppaa. — Aamul. T. k. 13 p:nä pidetyllä huutokau palla myytiin Mä italon puoli mant taalin puolikas Juman yksinäistä rus- titilaa ja siihen yhdistetty Heikkilän 0,375 manttaalin puolikas Murun perintötilaa Puujakkalan kylässä Loi maan pitäjässä. Korkeimman tarjo uksen 76,000 mk. teki miljakauppias W, Hossi Loimaalta ja hymäksyttiin tarjous. — U. A. — Siaumau W. P. K:u talo kaupuugi» taloksi. Miime lau mantaina ollekirjoittimat Rauman W. P. Km johtokunnan jz kaupun gin Valtuusmiesten malitsemat edus tajat kauppakirjan W. P. K:n talon luomuttamisesta kaupungille 65,000 markan hinnasta sekä erinäisiä W. P. Kille säilytettyjä oikeuksia ja etuja mastaan. W. P. K:n puolesta alle- kirjoittimat kauppakirjan kauppanen- mos K. Fr. Sjöblom, kauppias Fredr. Lehtinen, kauppias I. V. Nurminen ja faktori Emil Juusten sekä mal- tuuston puolesta maisteri A. K. Ahlfors, pormestari Wäinö Anthoni ja lehtori Aug. Alho. Talo joutui heti kaupungin hal tuun. — L.-S:i. Noormarkku. MäliaikaiseSsa kuntako kouksessa t. k. 13 p:nä päätet tiin Aleksanteri II stipendirahaston kasmaneet, jaettamiksi määrätyt korot jakaa kunnan kolmen kansakoulun kesken. Kun tämä lukumuosi on nyt jo päättynyt, tehdään tällainen jako mosia ensi muonna. Edustajiksi yhteiseen kuntakokouk seen mnUttiin isännöitsijä V.Mäkelä, taloll. Frans Pcaka, Vihtori Fors ja suutari R. Kangas sekä maralle kont toristi I. Salmi ja taloll. B. R. Ala-Lintt. Lassilan lainojymästön hoitaja H. F. RamstadiuS melmoitettiin, tilin- larkastajain muistutukset huomioon ottamalla, uudestaan laatimaan tilit oikeaan ja sellaiseen kuntoon, että uusi »varastonhoitaja moi ne wos- taanottaa. Samalla päätettiin, että hoitajan maihtuessa on miljamarastot mitattamat ja malittiin kunnan puolesta tähän tilaisuuteen mal- mojoksi poliisi Emil Lounas, jonka palkkio 3 mk. päimältä maksetaan loinajymästön maroiSta. Noormar- kunnan tilattoman mäestön laina rahaston ohjesääntöjen 10 § päätet tiin muuttaa näin kuulumaksi: Rahastosta annetuista lainoista samoin kuin semmoisen alueen suorit tamasta kauppahinnasta, joka on tilattomalle henkilölle myyty rahaston maroilla ostetusta tilasto, ei saa ottaa korkeampaa korkoa kuin 4V, pros. muodessa 16 tz:Ssä mainitusta tapauksia kuitenkin lukuun ottamatta. Muutosta sääntöihin hakemaan ja asiaa mirastoissa malmomaan »valit tiin isännöitsijä W. Mäkelä ja kont toristi I. Salmi. — Tämän muotinen ripmkoulunuo» riso lasketaan Herran Ehtoolliselle juhannuspäimänä. Raakaa menettelyä. Kun torppari Santeri Anttila Pomar kusta ajoi Poriin päin tuli här tä Noormarkun kansakoulun kohdalla mastaan hurjasti ajaen meljekset Granroth. Mainittu Anttila pysä ytti hemosensa ja pyysi kauniisti, että älkää ajako niin hurjasti, sillä hänellä oli kolmen miikon manha morsa mukana ja hän, syystä kyllä, pelkäsi marsansa jäämän alle. Mutta miehen pyynnöstä huolimatta o joi- mat mainitut meljekset kaksi hemosta rinnakkain hurjaa mauhtia ja seura- uksena oli, että marsan jalka jäi olle ja katkesi. Nyt pysäytettiin ajajat ja haettiin paikalle nimismies Aimo Parmanen, joka pitää poliisikuuluste. lun. Pian saapui myös paikalle eläinsuojelusyhdistyksen puolesta her ra I. Salmi, joka myös toi ampu manaamarin, jotta saatiin marsan tuskat ampumalla lopetetuksi. Sy- mää paheksumista lausuimat kaikki paikalla olleet henkilöt mainitutta ajajia kohtaan. Oikeudessa tulemat de saamaan ansaitun rangaistuksensa. Siemä mahinko tuli näin marsan omistajalle, joka on köyhä mies, marsa kun kuului oleman hymää lajia ja ikäisekseen tamattoman suuri za marsinkin kun kertoimat ukonpitä- neen hemostaan sen kantamana ol lessa ..niinkuin kultaa kämmenellään" ja nyt kuitenkin joutui köyhän mie hen toimo toisten raa'an menettelyn uhriksi. Huittiueu. Suuri hemoSnäyttely, pi detään Lauttakylän torilla t. k. 30 p:nä, kuten tässä lehdessä on ilmoi teltu. Järjestämä toimikunta malit- tiin t. k. 3:tena p:nä. Se seikka, että Huittisten näyttely on aina suurin ja kantakirjahemosia enin, houkuttelee muutamat menemään naapuripitäjien näyttelyihin. Luule mat oleman paremman tilaisuuden palkinnon saantiin, kun on mähemmän hemosia. Asia on kumminkin päin- mastoin. Palkintoja jaetaan rajaton määrä, ja mitä enemmän on kanta kirjahemosia, sen parempi se on apu rahojen saantiin. Kaikki »varsoneet tammat kumminkin pitäisi tuoda näyttelyyn. Manhoille oriille jae taan mielä palkintoja jälkeläisten perustalla. Sitäpaitsi jakaa paikalli nen yhdistys palkintoja niissä sar joissa, kun liitto ei palkitse, joten kaiken ikäisiä sopii tuoda. Ruis alkoi Huittisissa kukkia jo t. k. 10 p:n tienoilla, jota aikaisem min eimät manhatkaan miehet muista nähneensä rukiin kukkineen. Kylläpä taitaa näyttää maanmiljelijöille kii rettä heinäkuun loppupuolella, sillä kauroja ja ohria kylmettiin myös niin aikaiseen, että moi tulla leikkuu- työt ja heinänteot yhteen aikaan. Ahteisen Hu miinatk an toi mimat Huittisten Suomalainen seura ja Karhu ensi sunnuntaina Kyttä- lään. Lähdetään hl. Lauttakylässä klo puoli-1 ja palataan klo 10 i.p. Pääsy mapaa. Kiikoiueu. Lähetysjuhlaa unetettiin täällä t. k. 8 p:nä. Ensin oli kello 10-Itä jumzlanpalivelus kirkossa, jossa v-istcri Hannes Sjöblom saarnasi. Sitten siirryttiin lähellä olemalle juh- lakentälle luonnon suureen temppeliin, j^ssa pubeita pitimät pastorit Sjö blom ja Tarmo. Mäliajoilla laulet tiin. Ilma oli mitä ihanin ja juhla- mieraita marsin runsaasti. Paljon näkyi ulkokuntalaisiakin. Mirmokkei- den myynnistä oli puhdasta tuloa 152 mk., joka menee lähetykselle. Kasteenliittonsa uudisti tä män muoden rivpikoulunuoriso sun nuntaina t. k. 12 p.nä. Tuodeuuiemi. Kesäjuhlaansa mieltää Suo denniemen Suomalainen seura sun nuntaina kesäk. 26 p:nä W. P. Km talossa alkaen kello 5 i.p. Ohjelmasta ilmoitetaan lähemmin mast'edes. Parkano. Satakunnan Hemosjaloytusyhdis- tysten liitto piti täällä Mäntylässä t. k. 11 p:nä tammain kantakirjaan merkitsemisnäyttelyn. Tilaisuudessa ilmoitettiin kantakirjaan merkittömäksi 29 tammaa, joista ainoastaan 7 hy mäksyttiin, ennen hymäksyttyjä oli näytteillä I tamma, joten kantakirja- tammain luku Parkanossa on nyt 8. Kantakirjaan otettiin: Mikko Kui- mosen, Nopsa, lei palkittu); Anselm Kuimasen, Salama, (ei pal kittu); I. Isoahon, Ilo, sai II palk. 15 mkaa; W. Mäntylän, Pörri, lei palkittu): K. Rajamäen, Puju, sai II palk. 15 mkao; I. Jokilammin, Tyttö, sai II palk. 15 mk: ja A. Mirranhaaran, Tomu, sai III palk. 10 mkaa. 1 muotisia marsoja ilmoitettiin kilpailuun 5 kpl. Niistä palkittiin: Anselm Koimasen, Läikkä. II p. 8 mk., I. Salon, Moppu, IV p. 4 mk., Kallioniemen, Pöly, IV p. 4 mk. 2 muotisia morsoja oli ilmoi tettu myöskin 5 kpl. Niistä palkittiin: Wilhelm Myllyniemen, Luonto, 8 mk., Pihtari Hiitin, Pella, III p. 6 mk. ja Frans Urhon, Samppa III p. 6 mkaa. Oriita olimat kihniöläiset myöskin tuoneet sangen runsaasti, maan oli mat ne siksi ala-armoista, ettei niitä moitu ottaa huomioon, maan neumot- tiin leikkuuttamaan mitä pikemmin, etteimät turmelisi hemosrotua mallan pilalle. Ainoastaan hymä ääni ja paha sisu, soka juuri todistaa, ettem- me ole ollenkaan perehtyneet hemos- kasmatukseen. Kantakirjatammain omistajille on huomattamo, että ne omat astutetta- mat kantokirja-oriilla, muuten ei seu raamana muonna anneta tammoille palkintoa. Parkanolaisille on likin kantakirja-ori „Elo" Kankaanpään Oukarilla. Elon omistaa Kankaan pään HemosjaloStusyhdistyS ja on se parhain siitosarmoltaan mitä löytyy pohjoiS-Satakunnassa. Miekää siis kantakirja-tammanne sinne astutetta- miksi. Ensi kemännä saamme jo Par kanoonkin kunnollisen maltion oriin. Kansallismielisen Nuon- soliiton 2.» ixnlisi- kskoiis ja -jiihla ZMäskyIässö. (Omalta kertojalta). mäskylän luonnon kauniiseen ympä ristöön. Päimemmällä oli Jymäsky- län maaseurakunnan kirkossa harta ushetki, jonka jälkeen käytiin laulu- termehdyksellä suomalaisuuden esitais telijan, tri Schildtin (Kilpisen) ja kanteleensoittajattaren Kreta Haapa salon haudoilla. Kaupunkiin palattua oli kaupungintalon juhlasalissa Tam pereen Jäämien suuren sekakuoron onnistunut konsertti. Malikoidusta ohjelmasta mainittakoon Backmanin sämeltämä komea Jäämien juhlakan- taatti seka-, mieS- ja naiskuoroille, mieS- ja naissooloille pianon ja miu- lun mukasoitolla, jonka kööri esitti harminaisen hymin niin kuoro kuin soolo-osiin nähden. Konsertin loputtua alkoi Lounais- puistossa kausaujuhla. Orkesterin aluksi soitettua muuta mia kappaleita ja kun juhlayleisö jo oli täyttänyt puiston lauloi kaikista juhlille saapuneista kuoroista muo dostettu suuri juhlakuoro koraalin ..Taimaat julki julistamat", minkä jälkeen op. W. Reima piti ponte van esitelmän kansallisen nuorisoliik keen simiStyStehtämistä kansamme kes kuudessa. Laajassa, paikoin pureman- ruoSkimassa puheessaan esitti hän nurjan kosmatuksen ja määrän simis- tyksen aikaansaamaa turmelusta nuo rison, erittäinkin n. s. simiStyneen nuorison keskuudessa niin kaupun geissa kuin maaseudulla ja kehoitti kansallismielistä nuorisoa ponnistele maan tuon nurinkurisen ..simistyksen" ja „simistys"halun tukahuttamisekst ennenkuin se ehtii turmella koko kan san. Esitelmä otettiin mastaan milk- kaalia hymäksymisellä. Sen jälkeen lausui taiteilija E- Suonio runoilija Niilo Man tereen tilaisuutta marten sepittä män juhlarunon sekä sitäpaitsi esitti yksinlaulua. Lennokkaan juhlapuheen piti opet tajatar, neiti Maiju Seppälä. Kun lehtori W. K imi linna mielä oli malikoiduin sanoin lausu nut juhlayleisölle kiitokset osanotosta juhliin keskushallituksen ja juhlatoi mikunnan puolesta, lauloi juhlakööri maltaman «Herää Suomi", jota yleisö seisaalleen nousten paljaspäin kuun teli. Mähäisen mäliajan jälkeen alkoi- mat arpajaiset samassa puistossa, ohjelmana laulua, tormisoitloa, hupaiset kansantanssit, joita esittimät jymäskyläläinen ja tamperelainen tanssiseurueet. Lopuksi esitettiin mieltä liikuttama lehtori Ra- pola-mainajan mukaelema näytelmä- kappale „ Juhannuspäimänä Kantolan pappilassa". Zkousertteja oli mielä, paitsi ylempänä mainittua Tampereen Jäämien, kello V^9:ltä i.p. Helsingin kansallismielisen nuorison sekakuoron konsertti miesseminaorin juhlasalissa ja taiteilija E. Suonion unkarilainen kansanlaulu-ilta kaupun gintalon juhlasalissa. Hutvimatka. Maanantaina kello 8:lta a.p. läh dettiin yhteiselle laimamatkalle Päi jänteelle, juhlien päättäjäisiksi. Meismaikutus kokouksesta ja juh lista oli se, että ne olimat kaikinpuo lin mitä onnistuneimmat koko Suo mea käsittämän nuorison yhteiset kesä juhlat. Sockenbackan juna onnettomuus. Tutkimukset alotettiin tiistaina. Kun oli käyty onnettomuuspaikalla, alkoi marstnai- nen kuulustelu Sockevbackan ase malla. Tutkinnossa oli kuulustelta- mana >! henkilöä. Soctenbcckan ase mapäällikkö Lindroos kertoi, että kysymyksessä olema paikallisjuna n:o 381 oli tullut oikeaan aikaan ase malle. — Kello 9 soi puhelin ja meni sähköttäjä Nysten mastaamaan siihen. Siitä ilmoitettiin, että jär- jestySjuna oli lähdössä Fredriks- bergiStä. Kotmaa myöhemmin il- maitettiin Huopalahdesta, että jär- jestysjuna oli siellä, minkä jälkeen se sai määräyksen odottaa Huopalah- dessa paikallisjunan saapumista. Paikallisjunan saamuttua Socken- backaan mastattiin HuopalahdeSta asiaa kysyttäessä, että järjestysjuna oli mielä Huopalahdessa ja että rata oli selmä. Nyt lähetettiin paikallis- juna Sockenbackasta. Kun tämä juna oli ennättänyt »vaihteeseen, il- moitti sähköttäjä Nysten, että Huo- palahdesta oli telesonoitu järjestely, junan juuri lähteneen sieltä. Mo- lemmat herrat seisoimat asemasillalla koettaen antaa pysäySmerkkejä, mutta turhaan. Järjestelyjunaa ei näky nyt, mutta sen tulostgnaali kuului ivähää ennen yhteentörmäystä. Sähköttäjä Nysten kertoi, että järjestysjuna oli ilmoitettu lähteneeksi Fredriksbergistä kello 9,02 a.p., jol- loin N. oli ollut puhelimessa ja hän ilmoittanut asiasta asemapäällikölle. Samalla ilmoitettiin Fredriksbergistä, että juna lähtisi suoraan Socken- backaan. Pari minuuttia myöhem min soitti herra Nysten Huopalah- teen kysyäkseen oliko tamarajunalla siellä työtä, jolloin asemamies Ekman ivastasi, että oli maihtamistyötä ja että muutamia »vaunuja oli olettama mukaan. Samalla ilmotti E., että junassa, joka juuri oli saapunut Huo palahteen, oli main 3 maunua. Hra Nystenin kysymykseen, mahtuisiko juna Huopalahden »vaihteeseen, mas tosi E., että se kämisi päinsä ja että junain kohtaaminen saattaisi tapah- tua Huopalahdessa, minkä jälkeen päätettiin, että junat simuuttaisimat toisensa Huopalahdessa. Asemapääl likölle ilmoitettiin heti päätöksestä. Muutamia minuutteja myöhemmin saapui paikallisjuna oikeaan aikaan ja otti sen mastaan asemapäällikkö. Tällä mälin soitti Ekman Huopalah desta, että rata oli selmä paikallis junaa marten. Tällöin lähetettiin paikallisjuna. Noin minuuttia myö hemmin ilmoitettiin, että järjestelyju- na oli lähtenyt, maikka Ekman oli kieltänyt sitä. Herra Nysten sekä asemapäällikkö ja asemamies olimat koettaneet antaa paikallisjunalle pysä ySmerkkejä, mutta kukaan ei huoman nut niitä. Samassa kuului järjes- tySjunan tulomerkki ja jarrutusmerk- kejä heti sen jälkeen. Asemamies Ekman kertoi, että hän Sockenbackasta saamiensa määräys ten mukaan oli kieltänyt järjestely- junan konduktööriä lähtemästä Huo palahdesta ja oli hän saanut sen kä sityksen, että juna pysähtyy Huopa lahteen. Mutta kun katsoi radalle antaakseen lähempiä määräyksiä oli juna jo näkymättömissä, mistä hän heti ilmoitti Sockenbackan asemapääl likölle. Asemamies Nyström Huopalah desta yhtyi E.n lausuntoon siitä, että tamarajunan konduktööriä oli kielletty miemästä junaa Huopalah desta ennenkuin paikallisjuna oli tul lut. Hän oli sitten lähtenyt maihteen luo ja kun konduktööri mähän sen- jälkeen oli antanut lähtömerkin, oli hän luullut, että konduktööri sillä aikaa oli saanut lähtöluman, ja asetti hän maiteen niin, että juna oli pääs syt lähtemään. Paikallisjunan konduktööri Lind holm ei ollut Isaanut tietoa siitä, että junat kohtaamat toisensa Huopalah dessa. Hän oli ollut koko ajan toi missaan mannussa eikä ollut tiennyt kohtaamisesta y. m. ennenkuin tör mäys oli tapahtunut. Aoulaiskonduktööri Holmberg oli Sockenbackan asemapäälliköltä kuul lut, että junat kohtaamat toisensa Huopalahdessa ja ilmoitti tästä me- turinmiehiStölle. Ei muuten tiennyt mitään asiaan maikuttamaa kun oli ollut toimissaan »vaunuissa. * Eilen tänne saapuneiden Helsingin lehtien tutkinto-selostuksen mukaan ei lopullista selkoa mielä ole syyllisestä tai syyllisistä saatu; se moi olla joko Huopalahden asemamiehen epäsel- mässä ilmoituksessa tai tamarajunan konduktöörin mäSrinkäsityksessä. mutta ei ainakaan tamarajunan kuljettajassa, kuten on mäitetty. — itakfi muutaki» juuaou- «ettomuutta maauautaiua. Paitsi lehtemme miime n:Ssa mainit tua kauheaa junaonnettomuutta, ta pahtui maanantaina kaksi pienempää rautatieonnettomuutta, Riihimäellä ja Pasilassa. Maunut mikaantuimat kumpaisessakin paikassa, mutta ihmis hengen hukkaa ei tapahtunut. Suomen Kaupunkien Hkeijen Uatoapu- yhtiön umoflkerlomus muodetta 1909. Mtiön suoritettavia kormausmäärä tilimuoden kuluessa tapahtuneista pa- lomahingoista nousee Smk. 191,397:49. Tästä on maksettu Smk. 18S,222:8ö ja siirretty muoteen 1910 Smk. 6,174: 64, yhteensä Smk. 191,397: 49. Sitä paitsi on muodesta 1903 siir rettyjä mahinkoja karmittu Smk:lla 62,674: 55, joten stis tilimuoden ku luessa suoritetut palomahingonkorma- ukset tekemät: muonna 1909 sattu neista »vahingoista Smk. 185,222:85 ja aikaisemmin sattuneista mahin- gaista Smk. 62.674: 55, yht. Smk. 247,897: 40. Kun tulen suuremmassa tai Vä hemmässä määrässä Vahingoittaman omaisuuden makuutusarmo nousee Smk. 8,474,560, oli siis suoritettu kormausmäärä 2„. "/» armosta. Muodelta 1908 oli tämä prosentti 5,gz "/»- Mtiön mastuusumma muoden 1909 alussa kirjoissa jätellä olemista 11,499 kiinteimistöstä oli Smk. 521,541,401: 01. Tilimuoden kuluessa on hymäksyt- ty uusia makuutuksia Smk. 58,178,417: 23, yh'eensä Smk. 579,719,721: 24. Saman ajan kuluessa on sattuneen palomahingon armo alentamisen ja uu delleen makuuttamisen johdosta pois tettu Smk. 28,920,288: 04, joten siis jälellä olema makuutusarmo 11,685 kiinteimistöstä tekee Smk. 550,799,433: 20, yhteensä Smk. 579,719,721: 24, mikä määrä Smk. 550,799,433:20 on siirretty yhtiön mastuusummana äs ken mainituista makuutuksista, joiden koko lumusta kaupungeissa ja kauppa loissa on 10,869 kp. Smk. 534,627,331: 57 makuutus armolla ja maaseudulla 816 kp. Smk. 16,172,IM: 67 ma- kuutusarmolla, joista kaikista yhden muoden sisäänpääsymaksu tekee Smk. 2,602.945: 64. Mtiön mastuusumma on siis tili muoden kuluessa lisääntynyt Smkalla 29.258,029: 19 ja sisäänpääsymaksu Smkalla 119,856: 29. Muodelta 1908 olimat nämä lumut Smk. 36,009,978: 66 ja Smk. 138.800: 6','. sekä m:lta 1907 Smk. 27,784,459: 73 ja Smk. 118,169: 42 mastuusumman lisäyksen sitä edellisinä muosina »vaihdellessa 15 ja 20 miljoonan mälillä. Koska ohjesäännön mukaan »vara- rahastossa tulee olla 3^kertaa se määrä, mikä on yhden muoden si säänpääsymaksuna kaikesta yhtiössä makuutetusta omaisuudesta, joka siis, kun tämä sisäänpääsymaksu kuten mainittiin on Smk. 2,602,945: 64 tekisi 9.110,809: 74 oli siis olemassa yli määrän 2,7>>6,Wl: 3l summa Smk. 11,817,271: 02. Tilintarkastajat ehdottamat johto kunnalle täydellistä mastuumapautta. — Geuaati» päätSS Laugiu- koSke» jutuSsa. Sittenkun Turun homioikeuS oli tuominnut ent. senaat torin Hj. Langinkosken huolimatto muudesta »virantoimituksessa hänen ollessaan kumernöörinä Turun lää nissä metämään sakkoa 40 mkaa, on senaatin oikeuSosasto, koska senaattori LanginkoSki armahduSjuliStuksen no jalla oli ollut mapautettama sano tusta syytteestä ja koska homioikeu- den näin ollen ei olisi pitänyt ottaa käfiteltämäkseen juttua, kumonnut ho- mioikeuden edellämainitun päätöksen. Tämän ohella päätti oikeuSosasto jättää astakirjat prokuraattorille, jotta ryhdyttäisiin enempiin toimenpiteisiin astaSsa. — HeukivakuutuStzhti» Sa lama. Senaatti on mahmistanut henkimakuutusosakeyhtiö Salaman yhtiöjärjeStySehdotuksen. Ihtiön pe- ruStajain asettama »väliaikainen toi mikunta on sen johdoSta päättänyt, että perustama yhtiökokous pidetään torstaina t. k. 30 p:nS. — Uusia kotitarkaStukfia ja takawarikkoja. Helsingin menä- Iäisen salapoliisin pyynnöstä toimeen- pantiin t. k. 9 p:nä siellä kotitarkas- tukset seuraamien henkilöitten luona: klo 4 i .p. kauppias Jakob Jaki - bomitshin luona talossa n:o 31 An nankadun »varrella, jossa lilaisuu- deSsa otettiin takamarikkoon malo- kumia, maisema- ja nimikortteja sekä muutamia papereita: klo 5,30 i.p. räätäli Damid Wep- rinskin luona talossa n:o 22 Mal minkadun marrella, jolloin otettiin takamarikkoon malokuma-albumi sekä joukko papereita; sekä klo 6,30 i.p. kauppias Damid Lefko- mitshin luona talossa n:o 22 'Antin kadun marrella, missä otettiin taka marikkoon kirjeitä, postikortteja ja paperilappuja. Itämät kotitarkaZtukset omat yh teydessä t. k. 8 p:iiä tapahtuneiden menäläisten »vangitsemisien kanssa. Torstaina toimittimat, mikäli ker rotaan, »venäläiset poliisit ja santar mit Viaporissa kotitarkastuksia useit- ten suomalaisten luona, joiden jou- koSsa oli myöskin naista. Kotitar- kaStuksissa otettiin takamarikkoon yk sityisiä kirjeitä, romaaneja y. n,. Suomalaisia ei ketään mangittu. Mangittiinko »venäläisiä, sitä ei mielä marmuudella tiedetä. — Wapaa« Gauau juttu. Kirjelmässään lähemmin esittämien syiden nojalla on prokuraattorin »vi rasto käskenyt Turun kaupunginvis kaalia A. H. Nordsorsia heti pastori Heinoa mastaan asianomaisessa oi keudessa nostamaan sellaisen syytteen, johon asianhaarat aihetta antamat. — ikuollut. Eilen klo 3 kuoli Takaharjun keuhkotautiparantolassa sanomalehdentoimittaja Rikhard Koski 28:lla ikämuodellaan. K. oli syntynyt Maarian pitäjässä 18 p:nä syysk. 1882. Erottuaan Turun suomalaisesta lyseosta 7 luok kaa käytyään ja palmeliuaan jonkun aikaa rautatiellä tuli hän Turun Sanomain toimitukseen, joSta m. 1909 siirtyi Karjalan toimitukseen Viipu riin. Lähinnä suremat mainajaa iäkkäi den manhempainsa kanssa työtomerit. — Ajurilakko Tampereella. Kuorma-ajurien lakon johdosta omat myöskin pika-ajurit Tampereella päättäneet yhtyä lakkoon. Lakon piti alkaa klo 12 miime yönä. Lakon johdosta omat useat tampe relaiset liikemiehet jättäneet maistraa tille kirjelmän pyytäen sitä ryhty mään tarpeellisiin toimenpiteisiin että lakko saataisiin päättymään. Muofijuhla. Seuraamana päimänä, sunnuntai na, tehtiin ensin aamulla paikkakunta laisten opastamina kämelyretkiä Jy- - Z04 - lälxlen , sancii Kit vapisevalla »Uenen kutiin. IV!u,r/,» tunne, jolcs useia elsiuäa ratkaisevin» Iietkinä naisessa ilinenee. keräsi ^lar/ nkin povessa. I Iän tunsi että Xit ja kän jvllakin tavalla kuuluivat x^teen ja tuv tunne saattoi känet kääntämään selkänsu, kl^siumin portille ja sanaakaan sanomatta menemään Kit in mu kaan. »Apumies» ei keitä seurannut. Hän seisoi por tailla ja kirkas lanipunvalo lankesi Iiänea kalpeille kas voilleen ja repaleiselle puvulleen. !<it ja IVlar/ olivat juuri kadonneet näkevistä, kun Dick Lisset tuli ulos. Hän katseli' tarkasti kaclulle ja eräs vahtimestari seurasi liäntä. »kevneck/ — Uarj?», kuusi Dick. »Xiiruktakaa^ lVle oliotamme teitä!» Litten mumisi liän. »Heitä e' näj5. luultavasti ovat ke menneet kotiin. Vkckente- kevä tuo. Maulla on tuon tuinuurin rakat ja tekkö^t ke kutea itse taktovat.» Kopea vaktimestari näki »apumiekea» portaitten luona. »Menkää tiekenoel» kuusi kän. Mksi täällä kier- telette. siinäpä kutsun poliisin.» Liiloin myöskin vankempi t^kristopker Keonellj? käänt/i poispäin ja astuskeli kaupunkia kokclen. Kit ja Uar/ olivat kadonneet näkevistä. Oli alkanut sataa lunta ja suuret lumikiutaleet lankesivat keickan kasvoil- leen. lVIar/ kulki ääneti. Hän ymmärsi, että Kit'in s/clän kuokusi mitä erilaisimpia tunteita. 1/ttö nosti vasemman kätensä niin että sekin tuli lepäämään nuo rukaisen käsivarrella, lämä väkäpätöinen m^ötätun- toisuuclen osoitus vaikutti Xit'iin enenimän kun monet sanat olisivat voineet tekckä. Kun ke valtakadun loistosta ja toukusta poikke sivat pitkälle kadulle, jonka ääressä keidän asuntonsa — zoi — )a uieui eteenpäin neiti (.liflillritin ksnssa. ^liiniennessään katseli merkitsevästi Xit iä. jot^ ^lai> ei onneksi kuomannut. IVlar/ nä/tti kiemaa katuvan kä/töstään, sillä liän oli kuomannut Xit in surullisen katseen. »Oletteko pakoillanne?» i kän Kit'iltä. »Olen sentäkden, että olette minulle vikainen-, sanoi Xit. ».älkäämme pukuko enää tästä asiasta — lälide- tään pois.» ^a suuremmalla luottamuksella laski liän kätensä K!t'in käsivarrelle, sanoen: »Kit. en ollenkaan p!tän> t tuosta miekestä komeine kelloavitjoineeo. I^Iinä pel käsin käntä. Alutta Oick'in kanssa olen turvallinen ja — teidän kanssanne!» l(it'illä ei ollut muuta neuvoa» känen tuli totella ja niin kulkivat ke muiden jälessä Ll/simun-teaatteriUe. missä ilmoitusten mukaan oli tarjona mitä monipuuli- sinta kuvia. Liiken sikaan siellä ei ollut n^k/inen tilava ete- kinen säkkövalokimppuineen ja lukemattomine palmui lleen ja kuvapatsailleen, viiden, joilla oli paikat aiti oissa tuli kulkea pitkiä kapeata kujaa, jonka sivulla virtasi leveä katuoja, Kit oli näkevinään jonkun var- joa käämöittävän l^ar/ n ja känen edellään, kun lie kääntyivät kujaan päin. klutta sitten ei kän enää aäko/t ketään ja käa oli juuri miettimässä minkä lävitse voista kolmesta por tista kän menisi, kun eräs kenkllö astui esiin ja Kit näki edessään laikan, kalpean mieken, joka näytti niin äärettömän riutuneelta ja joka sai Kit in vapisemaan käpeästä, kiitollisuudesta ja pelosta. Kit tunsi mieken jota känen tuli kiittää kaikesta, mutta jota kän tuskin kit Ksllusctv. K