Tiistaina 25 p. Tammikuuta KARJALATAR N:o S — 1910 Miesvainajani Pekka Hätisen * ystäville ja tuttaville il moitetaan että surusaatto läh tee suruhuoneelta keskiviik kona t. k. 26 p. klo 2 i. p. Augusta Hätinen. BBYtfVrOTirmAm.mui ja osa N ai st en talvipalttoita myydään suurella alennuksella. M. Koivula. u m m m m u m Elävien kuvien teatterissa Aino Uusi ohjelma. Harvinaisen arvokkaita kuvia. 5 pitkää numeroa Tule, katso, ih mettele ! D ö B Q B B B Heiniä myytävänä Raivion hovissa. f Oskar Adolf Hainari. Raskas melmollisuutemme on saattaa lukijaimme tietoon suru- sanoma, joka täyttää jokaisen isän- maanystämän sydämen murheella ja kaipauksella, ja joka täyttää marsinkin meidän karjalaisten sil- mät kuumilla kyynelillä. Poissa on nyt suomalaisen simistysiyön eturimin miehistä, poissa Karjalan jaloimmista pojista toht. Oskar Adolf Hainari. Sunnuntai- aamuna yllätti hänet Helsingissä sydänhalmaus ja riisti hänet mie huuden parhaissa moimissa, kes- ken wotteliaimman ja merkitykset- listmman elämäntyön, g i Tohtori Hainari syntyi 7 p. maa- lisk. 1856 Tohmajärmellä. Hänen wanhempansa olimat silloinen pos- tinhoitaja G. A. Forsström ja L. A. Polmiander. Suoritti ylioppi- lastutkinnon 1876, silososiankandi- daattitutkinnon 1882 ja julkais- tuaan mäitöskirjan «Inkerinmaan oloista Ruotsin mallan aikana" lisensiaattitutkinnon 1890. Opin- toja marten hän teki useita tieteel- lisiä tutkimusmatkoja Menäjän Karjalaan, Ruotsiin, Tanskaan, Schmeitsiin ja Englantiin, osot- taen perinpohjaista antautumista ja laajanäköistä symentymistä niille aloille, joille hänen harras- tuksensa kohdiskuimat. Historia, maantiede ja suomen kieli olimat hänen pääaineitaan ja niiden opettajaksi hän pyrki. Jo ylioppilaana ollessaan hän mäli- aikaisesti hoiti lehtorin mirkaa Jymäskylän seminaarissa. Kun sitten Sortamalan seminaari pe- rustettiin, tuli Hainari 1881 leh- toriksi tähän uuteen oppilaitokseen ja oli sen etemimpiä opettajakyky- jä, joka oppilaskunnassa pystyi herättämään suurta mieltymystä aineeseensa ja kohotti oppilaitoksen mainetta. W. 1893 hän siirtyi leh toriksi Jymäskylän lyseoon ja hoiti w:ska 1896 tämän oppilaitoksen rehtorinkin mirkaa. Rakkaus Kar- jalaan palautti hänet 1900 takai- sin Sortamalaan, missä hän tuli lyseon lehtoriksi ja rehtoriksi. Mut- ta maltiollisista syistä hänen täy- tyi siirtyä täältä pois 1904 ja ni- miteltiin lehtoriksi ensin Helsingin ruotsalaiseen reaalilyseoon 1905 ja suomalaiseen normaalilyseoon 1908, jota paitsi hän oli useina muosina historian opettajana myös suoma- laisessa jatko-opistossa. Suuritöisen ja raskaan opetta- jatoimen ohessa riitti mainajaUa aikaa runsaaseen kirjalliseen tuo- tantoon. Paitsi mainittua ansio- kasta yliopistollista mäitöskirjaa julkaisi hän 1898 laajan, erittäin pirteästi ja malaisemasti kirjoite- tun „Suomen keskiajan historian", joka kuuluu toisena osana Gum- meruksen kustantamaan kumitet- tuun maamme historiaan. Monta muotta hänellä on samaan sar- jaan aiottuna ollut tekeillä kan- samme historia Ruotsin mahta- muudenkin ajalta, jota teosta mar- ten hän teki laajoja tutkimuksia, jääden malitettamasti tämä teos hänen ennenaikaisen kuolemansa tähden mielä keskeneräiseksi. Muis- ta hänen julkaisuistaan mainitta- koon eräs asiapaperi 1413, hä- nen Suomen ja yleisen historian ja maantiedon, sekä luonnontieteen oppikirjansa kansakouluja marten, jotka ilmestyimät useissa painok- skssa, hänen kaksiosainen maantie? teellisten löytöjen historiansa, Chi- eago, hänen Suomen yhteiskunta- oppinsa, hänen silmäilynsä Suo- men keskiaikaiseen simistyshisto- riaan, hänen pääpiirteensä ihmis- ruumiin rakennukseen y. m. Juh- lajulkaisuissa ja aikakauskirjoissa tapaamme kolmen muosikymmenen aikana lukemattomia kirjoituksia, jotka omat lähteneet hänen terä- mästä kynästään. Kaiken tämän ohessa hän en- nätti tehokkaasti ottaa osaa muu- toinkin julkiseen elämään, marsin- kin yhteiskunnallisena ja maltiol- lisena toimihenkilönä ji lainlaa tijana. Monet kerrat kutsuttiin hä- net jäseneksi erinäisiin hallituksen asettamiin komiteoihin. Samonlin- nan hippakunnan koulunopettajain edustajana hän oli säätyivaltiopäi- millä 1899, 1900 ja 1904—5, sekä Miipurin läänin itäisen maalipiirin edustajana kansaneduskunnassa 1908 ja 1909, ollen hänen osalli- suutensa etupäässä talousmalio- kunnassa marsin sunriarmoinen. Hainari osotti omistamansa kan- sanedustajalle mälttämätöntä yh- teiskunta- ja maltioelämän tunte- musta sekä lainlaadintattiöhöii tar- mittamaa kykyä, joten hänen toi- miniänsä maltiopäimillä oli huo- mattamaa. hedelmällistä ja ansio- kasta. W. 1899 hänet kutsuttiin histo- riallisen seuran jäseneksi ja työs- keitteli 1904— i tämän seuran sih teerinä, kuului myös Suomalaisen kirjallisuuden seuran manhempiin toimihenkilöihin, otti osaa lääketie- teellisen sanaston kokoamiseen, jul- kaisi painosta Suomen kuudennen kansakoulukokouksen keskustelut, toi- mi suomalaisen puolueen keskus- hallinnon jäsenenä ja marapuheen- johtajana. Maikka ihan lyhein piirtein olemme jo näin pitkälti luetelleet yhtä ja toista mainajan elämän- työstä, emme mielä ole mainiu- neet sitä puolta hänen maikutuk- sestaan, joka Hainarista teki eri- tyisesti karjalaisen merkiimiehen. Wainajalle ominaista oli yleensä symällinen kansan ja sen tarpei den tuntemus ja rakkaus kansaan. ;a etupäässä Raja-Karjalan mil- kas ja lahjakas mäestö oli jo mar- hain mallannut hänen erityisen lempensä ja sen hymäksi hän osotti olemansa malmis uhraamaan kaik- kensa. Kesänsä ja lupa-aikansahän matkusteli paikkakunnan pitäjissä. Niin rikkaan talossa kuin köyhän- kin samupirtissä hän oli tuttu, ai- na terivetullut ja ikämöity mieras, siellä hän oli kuin kotonaan, iloitsi tämän heimon iloja, suri tämän rahmaan suruja. Kansan luontees- sa ja tamoissa hän näki sellaisia malopuoliakin, sen kielessä ja ru- noudessa niitä aarteita, jotka aate- loimat karjalaisen kansanmiehen jos kenenkään kunniastjalle toisten heimojen rinnalla. Tämä heimo maan oli henkisesti herätettämä ja malistettarva, sekä taloudellisesti kohotettama siitä asemasta, johon se historiallisten olojen painosta-^ mana oli joutunut. Se oli tehtä-i mä työllä ja toimella, siihen hän; ryhtyikin sydämensä koko läm-' möllä, uhrautumalla rakkaudellaan ja miehen tarmolla. Sortamalaan hän 1887 perusti erityisen semi- «aarin, jossa malmistetaan kierto- kouluttajia kreikanuskoisiin seura- kuntiin, ja työskenteli tämän oppi-! laitoksen opettajana ja johtajana; 7 muotta. Sortamalaan kokosi ja! järjesti hän Karjalan laatuaan! mieläkin ainoan kansantieteellisens museon ja opettajatomeriensa kans-f sa kirjapainon ja sanomalehden. Melkein kaikkiin pitäjiin hänen ke- hoituksestaan ja runsaalla rahalli- seitakin amustuksellaan perustet- tiin kymmenittäin kansakouluja ja? kansankirjastoja. Missä kansan- juhlia pidettiin, siellä ehtimiseen^ Hainari oli juhlapuhujana. Milloin j kunnan yhteisissä asioissa neumoja ja apua tarmitliin, silloin ensiksi > käännyttiin Hainarin puoleen. ; Vieläpä yksityisissäkin asioissaan Raja-Karjalan miehet matkusti- mat hänen pakeilleen Sortamalaan ja myöhemmin aina Hilsinkiinkin asti. Aiyöhemmin kun Wienan Karjalan liitto perustettiin, oli hän liiton toimeliaimpia puuhaa- jia ja jäseniä, liiton marapuheen- johtaja. Ja kuu 1907 hallitus asetti maatalouskomissioonin Wii- purin läänin oloja tutkimaan, oli mainaja kuin itsemäärätty jäsen siihen. Hänen kykynsä ja paikal- listen olojen tuntemuksensa onkin tälle komissioonille ollut erinomai- seksi ja mälttämättömäksi amuksi. Kokemuksensa ja mielipiteensä hän jo suurelle yleisölle esitti komis- sioonin ensimäisessä julkisuuteen tulleessa, Salmin kihlakuntaa kos- massa mietinnössä. Ennen muita hän on maikuttanut lahjoitusmaa- kysymyksen selmittelyyn ja raikai- suun. Maltiopäimillä hän erityi- sesti on ajanut ehdotusta Raja- Karjalan rautatien rakentamises- ta. Ja monella muullakin keinolla hän on parhaansa mukaan koet- tanut edistää tämän syrjäisen ja unhotetun paikkakunnan malis- tus- ja taloudellisia harrastuksia. Kuinka lujasti hän on tähän seu- tuun kiintynyt, esiintyy hymin kau- niillä ja runollisella tamalla hä- nen teoksessaaan „ Kumia Raja- Karjalasta". Se mieltymys ei ole pysähtynyt juhlan hetkellisiin tun- nelmiin, maan se on ilmennyt, kuten sanottu, kolmen muosikym- menen ajan kestäneessä uutteras- sa ja uhrautumassa, hedelmälli- sessä ja merkityksellisessä työssä ja toimessa, joka turhaan hakee wer- toistaan. Nyt on hänen lämmin sydä- mensä lakannut sykkimästä, nyt on hänen tarmokas kätensä her- poutunut. Surren seisoo nyt koko Suomi tämän kelpo pojan, kaiho- ten itkee Karjala tämän makaisen maalijansa arkun ääressä. Pal- josta ne omat hänelle kiitolliset; kauniin ja kunnioittaman muiston hänestä ne ainaisiksi ajoiksi po- meensa kätkemät. I Mainaja meni naimisiin 1883 opettajatar Tilma Haganin kans- sa, joka nyt jäi lähinnä suremaan. Hautauspäimästä ei mielä ole saa- punut tänne tietoa. Yleisiä uutisia. Uusi senaattori. Pietarista lennätettiin: Senaattoriksi ja senaatin talous osaston jäseneksi on korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä nimitetty Turun homioikeuden asessori Feliks F l o r e n t i n Saarikoski. Senaattori Saarikoski, entinen Serenins, on syntynyt Kuopiossa muonna 1857, tuli ylioppilaaksi 1878, suoritti filosofian kandidaat titutkinnon 1883 ja nimitettiin auskultantiksi Turun homioikenteen 1888. Toimi sittemmin oikeus- pormestarina Tampereella, sai maratuomarin armonimen 1892 ja astui 1904 asessoriksi Turun homioiteuteen, josta Mirasta hän poikkeuslain perusteella erotettiin maalisk. 7 pnä 1907. Nimitet tiin uudelleen asessoriksi sa- maan homioikeuteen heinäkuussa 1908. Senaattori Saarikoski on edus- tanut Tampereen kaupunkia muo- den 1897 säätymaltiopäimillä por- marissäädyssä. Eroama senaattoreita. Huhu senaattori Kraatzin eroa- misesta peruutetaan. Sitämastoin tieto amiraali Sill- manin eroamisesta mäitetään pi- tämän paikkansa. Toinen huhu mäittää kummin- kin, että tieto senaattori Kraat^in erosta on sittenkin totta, maikkei se tapahtunekaan lähimmässä tu- lemaisuudessa. Ero aiheutunee meriministeriön anomuksesta, jos- sa senaattori Kraatz ennen on palmellut ja jossa häntä tarmi- taan. Suostmmat wahwiStettu. Eduskunnan Päätös woi- maan? Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä omat arm. asetukset leima- ja mallasjuoma- suostunnoista sekä palomiiname- rosta m. 1910 mahmistetut edus- kunnan asiaa koskemiin arm. esi- tylsiin antamain mustausten mu kaisesti. Lienee toimoa asetusten julkai- semisen jouduttamisesta niin että niitä moidaan somelluttaa ensi maanantaista lukien. Ratkaisu on tapahtunut ilman että senaatin lausuntoa on pyy- detty. Vilille vuoden menoarvio wahwiStettu. Korkeimmassa paikassa tapahtu- neessa esittelyssä on muoden 1909 menoarmio mahmistettu kenraali- kumernöörin senaatin ehdotukseen maatimain muutosten mukaisesti. Senaatti ja valtiopäiväin pää- tökset. Äskettäiil kerrot ttin kenraaliku- mernöörille saapuneen ministeri- maltiosihteerin mirastosta kirjel- mä, jossa Hänen Majesteettinsa käskystä tiedustellaan mistä syys- tä maltiopäimäin päätös suostun- noista ei ole saapunut Pietariin. Tämä kiiruhtaminen ei kummin- kaan liene koskenut päätöstä suos- hintakysymyksestä, maan ylimal kaan kaikkia maltiopäimäin pää- töksiä. Sitäpaitsi muistutetaan kirjel- mässä senaattia siitä, että se on ryhtynyt käsittelemään maltiopäi- mäin päätöksiä ennemmin kuin ne omat lähetetyt esiteltämiksi Hänen Majesteetilleen ja siis ennen kuin mitään lausuntoa senaatilta on maadittu. (5sittcli»jä oikenstoimituskuu- nassa on jälleen määrätty pidettämäksi lauantaiua ja tänään tiistaina. Kuten tunnettua on toimituskun- nan m. t. päälliköksi senaatti kor- keimmassa paikassa saamansa maltuutuksen nojalla määrännyt senaatt. kreimi Bergin. Ziieltolakiasia. Sen johdosta, että korkeimmas- sa paikassa on hylätty m. 1907 maltiopäimäin hymäksymä laki alkoholipitoisten aineideit malmis- tamisesta, maahantuonnista, ku- letuksesta ja marastossapidosta ja samalla käsketty senaatin laa- tia uusi esitysehdotus asiasta, on senaatti kysymyksen malmistami- seksi lykännyt sen keskuudessaan asettamaansa maliokunsaan johon kuulumat senaattorit Mirenius, Kraatz, Hedlund ja kreimi Berg. Maltion historiallinen mu feo. Maliokuntaan, johon tulimat senaatt. Markon), Mirenius ja Sillman on senaatti lykännyt malmistusta marten yleisten ra- kennusten ylihallituksen esityksen että maltion historiallisen museon sisustustöitä marten myönnettäi siin 406,847 mkan määräraha. Saman maliokunnan käsitellä- mäksi on senaatti lykännyt mui naistieteellisen toimikunnan esityk sen, että maltion muinaistieteelli- seen historiallisten ja kansantie- teellisten kokoelmien muuttamista marten uuteen museorakennukseen myönnettäisiin 45,000 markan määräraha. Menäläisten kansalaisoikeus Suomessa. Hallituspiireissä ollaan ryh- dytty ratkaisemaan kysymystä Menäjän alamaisten oikeuksista paikallisten kansalaisten rinnalla Suomessa. Päimäjärjestykseen tu- lee etupäässä olettamaksi kysymys Menäjän alamaisten yhdenmertai- suudesta kunnallishallinnollisessa suhteessa kaupungeissa ja maalla riippumatta siitä, omatko he hank- Eineet itselleen kansalaisoikeuden Suomessa. Kaupunki- ja kunnal- set merot suorittamat Menäjällä syntyneet kansalaiset huolelli- sesti. Wiipnrin hotvioikeus. Senaatissa esitettiin lauantaina arm. käskykirje 50,600 mkan myön- tämisestä Miipurin homioikeuden 5 ja 6 mäliaikaisen osaston yllä- pitämistä marten m. 1910. Homioikeuden on senaatti oikeut- tanut apujäsenikseen ottamaan seu- raamat henkilöt: Senaattori S. Saarisen sijaan notario E. I. Grönbergin, senaat- tori M. Anderstnin sijaan notario K. E. Nyleniuksen, asessori (3. Granfeltin sijaan notario E. Fors- strömin, äsken perustettua uutta asessorin mirkaa marten kihlakun- nantuomarin I. E. Milj omaan, mäliaikaista 5 osastoa marten pormestari A. E. Anderssonin, notario Euk. Sopasen, reistraat- tori E. Steniuksen, kanslisti E. B. Fagerströmin ja oikeusneumosmies M. M. Björkin, mäliaikaista <> osastoa marten notariot E. F. Lindbergin, K. Sarenin ja K. H. Söderhjelmin, ylimääräisen mis- kaalin L. Cloubergin, oikeusnexl- mosmies K. A. Brunoun sekä ho- mioikeudenneumos U. Gaddin jäl- keen amonaiseksi tullutta asessorin mirkaa marten maratuomari T. Boismanin. Homioikeuden aivoinna olemaan asessorin Mirkaan on senaatti puo- lestaan nimittänyt marakamxemiS- kaalin T. A. Kiljanderin, jonka homioikeus oli asettanut ensimäi- selle ehdokassijalle. Walituksia ehdollepanosta. Notario E. Grönberg on malil- tanut senaattiin Miipurin homi- oikeuden marrask. 24 pnä teke mästä ehdotuksesta yhden asesso rin miran täyttämiseksi. Tuomari Uno Montin on ma- littanut senaattiin ehdotuksesta Sortamalan tuomiokunnan tuoma- rin miran täyttämiseksi. Mäkijuomaiukuljetnskielto rautateillä. Pyydetään kumottamaksi. Kauppamaltuuston keskusmalio- kunta on miime kokouksessaan päät- tänyt anoa senaatilta, että alko- holipitoisten juomain kuljetusta rautateillä koskema kielto hetimi- ten kumottaisiin. Peruntcttu eronpyyuti. Helsingin poliisimestari omersti K. E. Berg on peruuttanut ero- hakemuksensa. Mopisto. Pohjoismaisten kielten dosen- tiksi on nimitetty silos. toht. Bruno S j ö r o s, hebreankielen ja kirjal- lisuuden dosentiksi sil. lisensiaatti Antti Filomon Puukko, slaami- laisen ja mertaileman kansanru- nouden dosentiksi silos. lisensiaatti Wiljo Johannes Mansikka, ylei- sen historian dosentiksi sil. tohtori Oima Johannes Tallgren sekä sosiologian dosentiksi sil. tohtori Gunnar L and tm an. yliopiston professorien palkka- kysymys. Maliokuntaan, johon kuulumat senaattorit Martoss, Mirenius ja Hedlund, on senaatti lykännyt ky- symyksen yliopiston professorien palkkaetujen parantamisesta. Kouluylihallituksen matkakns tannnkset. Kouluylihallituksen määrärahan matkakustannuksia marten on se naatti korottanut tämän muoden alusta lukien 11,009 markasta 13,000 markkaan sekä samalla myönnetty 1,000 mk. miime muon- na syntyneen majauksen peittämi- seksi. Joensuusta ja likitienoolta. Ehdokkaamme. Senaattori Hugo W. Rantapää, suomalaisen puolueen yleisehdo- kas Kuopion läänin itäisessä maa lipiirissä on maamme taitamim pia laki- ja hallitusmiehiä. Tä män tunnustuksen hän on saanut ei ainoastaan oman puolueensa mutta myöskin muittenkin puo lueitten johtamissa piireissä. Hän on niitä miehiä, jotka kunnollaan ja pystymäisyydellään omat raimanneet itselleen merkit- tämän aseman yhteiskunnassam- me. Harmoin on mies hänen ijällään päässyt oman kuntonsa amulla kohoamaan korkeimpiin toimiin mihin suomalainen mies moi koskaan tässä maassa päästä. Onhan hän 31-muotiaana hoita- nut maan korkeimman lainmarti- jan, prokuraattorin tehtämiä, 34- muotiaana tullut jäseneksi maan hallitukseen silloin kun eri ryhmät kokoomushallitusta perustaessaan koettimai sinne etsiä parhaimmat miehensä ja mihdoin nyt 35-,vuo tiaana ott eronneen senaattorin asemassa, kuitenkin parhaimmissa miehuudenmoimissa ja kokemus- sekä tietorikkaana hoitaa perin tärkeätä esittelijäsihteerin mirkaa senaatin maltiomarain toimitus- kunnassa. Ei ole korkea syntyperä ollut hänellä tähän tamattomaan kohoa- miseen ollut apuna. Hän syntyi köyhässä kodissa Hämeenlinnassa 1874. Käytyään suomalaisen kou- lun tuli ylioppilaaksi 1891, mais eksi 189:',, larxtiedetteil kandi- daatiksi 1899, »varatuomariisi 1901 ja lakitiedetten tohtoriksi, joka on korkeimpia oppiarmoja yliopistossamme, , m. 19<>3. Sa mana muonna tuli hän siihen esittelijäsihteerin mirkaan, jota nyt senaattorin toimesta erottuaan edelleen hoitaa. Silloin kun m 1905 oli oikeudellinen sekasorto maltiollisen häiriön ja oniien kan salaisten milliintyinisen muoksi oli suurimmillaan, lun kamala kansalaismurha oli poistanut pro kuraattorin, joutui hän mäliai- kaisesti tätä mirtaa hoitamaan ja hän hoiti rdtä silloin mitä ar- kaluontoisinta tehtää sellaisella taidolla, että saamutti ylsimielis tä tunnustusta kaitkien kansalais- ryhmien taholla- Tämä yksiinie- linen tunnustus on paras todis tus miehen kymystä ja luonnon- laadnsta, sillä olihan silloin sel- lainen aika, jolloin kiihko ja mai lto eri puolueitten keskuudessa oli katkerimmillaan. Senaattorina on Rautapää sunren kykynsä amulla malivonut maan kehitystä. Mailla onkin Hämeessä syntynyt, on hän eri- kyisellä lämmöllä harrastanut Pohjois-^arjalan edistyspyrkimyk- siä. Ainoastaan se onneton asiain tila, joka senaatista poisti suoma laiset hallituksen jäsenet ja sai sijalle mcnäläiset, ehkäisi tulokset naista hänen harratnksisraan. Kuitenkin mielä miime hetkellä koetti hä» esiin. Lieksan tauppa- lakysymytselt ohjata oikealle tolal- le omlellista ratkaisua kohti. Senaattori Rantapää on täysin kansanlvaikainen mies sanan var- haimmassa merlityksessä. Hän ei ole kansan suosion tamottelija imartelun tai muiden alhaisten keinojen amulla. jkansanmaltai- suus, kansanoinaisuus on hänellä luonnossa, perittynä suomalaises- a kodista kansan symissä ri- meissä. Kansanmaltaisuuteen liittyy horju maton kansallismielisyys. Suoma- lainen täydeltä sielultaan ja mielel- tään. Nimensä ..Rautapää", jon ka otti suuressa ninlenmuutokses- sa, kumaa häntä lässä suhteessa sattumasti. Sitäpaitsi on hän erinomaisen sitleä ja harminaisen työkykyinen mies, joilka muoksi onkin nuorella ijällään nitit ih meellisen runsaan päimätyön jak- sanut suorittaa. Pohjois-Karjalau suomenmieli- sillä on ollut onni saada tällai- nen työkykyinen ja taitama mies ehdokkaakseen. Epäilemättä kohoo hän tuntumasti korkeammalle kaik kia muita maalipiirin ehdokkaita, kuuluimatpa uämä inihin puo- lueeseen tahansa. Hänen smuiin tietoihinsa liittyy käytänilöllmei? luoitne ja saamutettu runsas ko kemus elämän eri aloilla. Uudessa, malittaioassa edus- kunnassa on hän mies paikallaan, mies, joka on kunniaksi niille, jot ka hänet sinne lähettämät, hyödyksi seutukunnalle, jota hän eduslaa, ja siunaukseksi maalle, joka tänä aikana tarmitsee eduskunnassa parhaimpia miehiään. Raittin?wäen näytäntöilta ja arpajaiset. Tiesimme jo eimakolra, että raittiusmieliset yhteisin moi min täällä kaupungissa ja osaksi maalaissendullakin olimat jo miik- kokausta ahkerassa työssä, saadak- seen näytäntöillan ja arpajaiset onnistumaan niin hymin kuin täkäläisissä oloissa on mahdollis ta. Kun jokainen parastaan pa ni, niin menestys olikin kaikkia toimetta »vastaama ja moimme nyt tyytymäisinä merkitä, että saamutettu tulos oli hymä, niin- kuin tuli ollakin. Juhlia marten oli työmäenta lon suuri sali tosin yksinkertaisesti, mutta oikein aistikkaasti ja Hans- kasti köynnöksillä ja koristeilla kaunistettu. Oikealla seinällä oli nmsas ja siemä arpajaismoittojen kokoelma järjestetty seinille ja pöydille. Päämoittoira oli siro toalettip^ironki ja muutamia suo- malaiseen malliin hienosti ommeltu- ja liinoja ja kaikenlaisia naisten käsitöitä. Ryhmän keskellä luet- tiin lauselma: „Waikk' yhden työ on heikko, ei suurta aikaansaa, niiit monet pienet korret ne keon rakentaa." Samoin toisellakin sei- nämällä muistutti lauselma jnh- lain kaunista tarkotusta: „Kons' itkuhelmet kuimuu itkemäisten, kons' eimät tuet, toimeet tääll' enää sorru tulijuomihm"? Juhlat olimat kaksipäimäiset, auantaina näytäntöilta ja sun- nuntaina arpajaiset, molempina päiminä uleisöä kokoutui täysi )uone. Lauantain ohjelmaan kuului kak si näytelmäkappaletta, knmvainen- in kosin osalle yleisöä jo man- lastaan tuttuja. Multa R. Kil janderin hnminäykelmä „Posti- -onttori" kaikessa maatimatto- inuudessaan on aina uudestaan hauska ja A. Börjessonin „^)teiti Elisabet" on sisällöltäänkin hymin armokas ja miellyttämä seuranäy- mä, joka ei koskaan manhene. Edellinen oli aiman miime het kessä otettu ohjelmaan, kun tuli tuumaksi järjestää erityinen näy- telmäilla, ja niin muodoin sen harjoittamiseen ei ehditty panna kylliil riittämästi aikaa, mutta sittenkin se ohjelmassa täytti kyl- tä hymin paikkansa. Jälkimäinen esitettiin ensi kerran täällä suo- malaisen puolueen iltamissa mii- n,e marraskuulla ja teki jo silloin sitettynä edullisen, huomiota mar- sin ansaitseman maikutukscn. Osat, -va-sinkin ninliosa, olimat har- iaaniuneissa ja tottuneissa täsis- >ä. Maikka nyt sattuneista, moit- tamatiomista syistä nänttelemi- nen oli melkoisesti laimeampaa, täytyi sitä sittenkin pitää ansiok kaana ja antaa sille tunnustus. Huomataksemnte yleisö olikin hy- min nlielistynyt ja palkitsi näyt telijöitä jokaisen näytöksen loputtua mUlkaula käsien paukutuksella. Sunnuntaina olimat sitten mar- imaiset arpajaiset. Alkusoiton jäl- teen piti kirkkoherra k. M. Hur- meriiua, tunnettu raittiuspuhnja Helsiiigistä, juhlapuheen, jota stiu- rella mieleniännitylsellä tunnnel- tiin. Puhuja sanoi tarkoittamansa lyhyesti tmo-nnnttaa, mitä rait- linstnöllä on aikaansaatu ja mitä on mielä tehtämää kansan kohot- tamiseksi taloiidetlisessa, henkisessä ja simeellisessä suhteessa. Mäki- juomakysymys on sliuri simisty historiallinen kysymys, jonka pää- määrä saamutetaan kaukaisessa tulemaisundessa. Jokainen kansa- lainen on saatama ivakuutetliksi, että kansan menestys riippuu juuri tämän kysymyksen onnellisesta rat- kaisnsta. Täliän asti sen työn mailutus ou kohdistunut kansaan. adat tuhannet kansalaiset eri kerroksissa on herätetty käsittä- nxään, kuinka turmiollinen mäki- juomaliike ja sen mailutus ja kliinka luomxonmastamen ja ma- hingollineu mäkijuomain nautinto todella on. Sellaista ei moida kokollaan ehkäistä knin kieltolailla. Jos se katsantokanta yhdessä maassa kirkastuu, niin on se jul- kiluotama mxnlle. Siten raittius- kysymys on tärkeä yhteiskunnalli- neil, kansailtaloudelliileix ja kansain- mälinen kysymys. Niiden 30 muo- den aikana, joiixa meillä on ehdot- tomail raittillden asiaa ajettu, on työ pysynyt kansanliikkeenä, josta ylemmissä piireissä on oltu mälin- pitämättönxiä. Akntta llyt, kun se kansan yleisen mielipiteen painos- txiksella maatii kieltolakia, on sitä siltä taholta rumettu maikeutta- maan. Asian järjestämisessä mar- sinkin maltiotaloudelliselta kanual- ta oil ilmennyt esteitä, joita mält- tänlään ei oltu marustauduttu. Mutta mitä merkitsee se 12 milj. mapans, joka mäkijuonxaliikkeen lakkaanxisesta sexiraisi maltiorahas- tosta, niiden ihmisuhrien rixxnalla, joita llyt nähdään kaikkialla mäki- juomain kirouksen tähden, esim. mankiloissa, hoitolaitoksissa. den ja koko kansan pelastamista perikadosta raittiustyö karkottaa. Siksi se on ihanteellista ja jaloa työtä. Sillä henkisellä työmainiol- la on jokaisen opittama tekemään työtä. Raittiusmäen on nousta- ma suureixa joukkona tukemaan eduskunnan kieltolakimaatimnsta. Zen on kohotettama äänensä kxul- lumiin nytkin, kun juomaliikkeen harjoittajat koettamat »vaikuttaa hallitukseen, ettei eduskunnan pää töstä »vahmistettaisi, ja kun kaup- pamaltuuskunta aixoo, että mäki juomain kuljetuskielto kumottaisiin. Raittiustyö ou kohottamaa työtä. Melttoxis ja hempeys ei ilosta kansaa. Liittykää raittiusmäen ri- meihiil. Niin kauan tänxä kansa pysyy pystyssä, kninsillä on simeel- Iistä tarmoa. Puhujaa palkittiiil raikumalla käsien paxikkeella. Joensuun nuijan sekakuoro her- ra Aug. Kilmeii johdolla kailltti Haunikaisen »Nuorison marssin", modetin „ Herra, sun armos ulot tun", Raiihalan hienoil serenaadin „Tnuli se hellien" ja Hannikaisen „Käyös joutkohon", jotka esitettiin aika hymin ja olimat hymin miel- lx)ttämiä. Neiti Tilda Kuimalaineix lausui Iimo Härkösen tähänkin tilaisuu- teen sopiman, alkuaan Sortamalan raittiusjuhlaan sepitetyn juhlani- non. Mäliajalla myytiin arpalippuja, jotka menimät hymin kaupaksi, ai noastaan mähäineix osa joutui huutokaupalla myytämäksi. Musiiikkiyhdistyksen suuri jouhi- orkesteri alkoi ohjelmail jälkiiiläi- sen pxColeix, soittamalla herra Ta neli Hurrin tunnetulla johdolla: Mozartin Minueton, sitten kansan- laulun ..Taiivas on sininen ja malkoinen" ja „Eipä ne pienet linjaalirattaat" sekä Donizeitin „Rykmentin tyttären", joka miel- tymyksellä mastaanotettiin. Hnmxttama oli kailsantailssi ..Harkätanssi", joixia kansalkispu- kuiset nuoret saimat toistamiseen- kin esittää. Nuijan sekakuoro »viritti mielä neljä raikasta laulua: „ Synkkä yö", Elias Kahran ..Kanteleelle", Emil Kaupin ..Laimapojak" ja „Lauantai-ilta", aika hauskoja ja taitamasti soinnutettuja lauluja kaikki. Ohjelma päättyi juhlalliseen kumaelmaau. Suometar maakunoi- »leen, rauha ja sota maihtoimat muorolausuntoja, jotka viimat mu- kailuja näytelmästä „v. Töbeln" ^a Semeri Nuormaan runosta ..Minkä malitset". Puhallettiin ..Porilaisten marssi" ja laulettiin „Oi Herra siunaa Suomen kan- aa" ja miimeksi ..Maanime". Arpajaisten ohjelma kokonaisuu dessaan. teki eheän ja mieliin pai numan maikutuksen. Toimotta- masti nämä juhlallisuildet muu toinkin lujittamat makaumusta raittiusasiaaix yleisössä. Perheuutisia. T. k. 23 p:nä mihittiin Joen- suussa morsiamen kotona amio- liittomx N. Suomettaren päätoi- mittaja, lohtori Ernst Nemanlin- na ja maisteri, neiti Jttes 'Jhyten, pormestari, asessori I. A. Nysten mainazan txitär. Aizues Poschneriu konsertti. Lauantaina antoi nuori, lupaa- iva laulajatar neiti Agnes Posch- txer täällä yleisen niusiikkiyhdis- tyksen toimesta toisen konsertin täy- dclle huoneelle, kiitolliselle ja ihas- tuneelle kuulijakunnalle. Häiiellä on täyteläinen, moi- makas ääni, läpeensä musikaali- nen aisti, heixkemä taidekäsitys ja hillitty esitystapa. Ensi nunlero- ilaan hän esitti arian Maseagnin operasta ..Camalleria Rustieaixas- ta" mallan erinomaisesti. Wie- hättämiä olimat myös „L!ber Nacht" ja „Ter ^eiii". Körlinin ..Aftonstämming" oli kerrassaan hieno laulu, jonka hän lauloikin »viehkeän herttaisesti. Kuulan ..Kesäyö kirkkomaassa" sisältää nueltäkiinnittämiä sämelmällisiä käänteitä. Metikannolx „Den enda stunden" on hieiio sekin ja esitys- kin onnistui miltei loiStaioaSti. 'Neiti Poschneriu ääni soiveltuu hymin kumaamaan tällaisia kai- hoamia ja helliä tuilteita. Sa- man säiveltäjän entuudestaan tut tu „Mä elän" se aina »vaikuttaa kohottamasti ja miellyttämästi ja pusertaa mieltymyksen osotuksek ilmi. ^ramatisia lahjoja laulajatta- rella on myöskin. Korkeimmat äänet tarmitsemat mähän enem män laajuutta ja arkuus lienee kyllä pian moitettamissa. 2opitpa ilyt marmuudella toimoa, että Posehner pian kohoo meidän par- haimvien laulajattariemme mai- nehikkaaseen parmeen. ^ Pohjois-Karjalan Hewosjalos- tnsliiton Toimikunnan ko- kvnksessa , t. k. 22 pnä oli esillä seuraamia asioita: 1) Toimikunnan puheenjohta jaksi malittiin edelleen hra Henr. Porthan, marapuheenjohtajaksi kaupp. M. Partanen ja rahaston- hoitajaksi kaupp. Eino Pakarinen. ihteeriksi lupautui entisillä eh doilla agr. H. O. Reinola. 2) luetttin Maanmiljelyshalli- tuksen lähettämä kirjelmä Ät:o 2917 miime marraskuun 19 p:ltä, jossa ilmoitetaan, että yleiset ori- näyttelyt pidetään Joensuussa ensi kesäkuun 10 ja 11 päimänä, sekä suuret ja yleiset ramikilpailuk syyskuun 2 ja 3 pnä. 3) Luettiin Maanmiljelyshalli- tuksen lähettämä kirjelmä N:o 127 kuluivan tammikuun 15p:ltä. Tässä kirjeessä ilmoitetaan, että Keisarillinen Senaatti on miime kuluneen joulukuun 30 p:nä myön-' täilyt Liitolle neljäksi muodeksi, ■ luettuna kuluman 1910 muoden alusta, apurahoja hemoshoidon ja hemosrodun edistämiseksi yleen- sä 4,200 mk. ja hemoshoidonnexi- mojan palkkaamiseksi 1,500 mk. seuraamilla ehdoilla: että liitto on melmollinen nou dattamaan Keisarillisen Senaattn huhtikuun 1 päimänä 1909 anta- massa päätöksessä olemia muutet- tujct määräyksiä toimenpiteistä suo malaisen hemosrodun parantami- seksi! ettei apurahoja saada käyttää siitoseläinten ostamiseen eikä kil- pa-ajoihin; että liiton on alistettama neu- »vojansa eli opastajansa »valinta tämän pätemyyden todentamista marten Maanmiljelyshallituksen harkittamaksi ja hymäksyttämäksi: että, ellei liitto ota paliveluk- seensa neumojaa eli opastajaa, sen on Maanmiljelyshallituksen hy- mäksyttämällä tamalla huolehdit- tama sekä tammojen kantakirjaan- otosta kuin myös kantakirjanpi- dosta: sekä että liitto, jos ei ota palmeluk- seensa »lemvojaa eli opastajaa, ei myöskään ole oikeutettu kantamaan tätä marten myönnettyä apura- haa. Edellä oleman johdosta pää- tettiin Maanmiljelyshallitukselle lähettää ilmoitus siitä, että Lii- tolla oil tälnän muoden alusta ollut palmeluksessaau maltion he- moshoidoixixeumojan tähän toi- meen suosittama kokomuotinen kon- sulentti. 4) Päätettiin ryhtyä toimenpi teisiin, jotta maltion apurahat tästä lähtien saataisiin Liitolle suoraan lähetetyiksi, ilman Maan- miljelysseuran »välitystä. Sihtee ri määrättiin ensin hra Alf- thanilta tiedustelemaan asian mah- dollisuutta. Siinä tapauksessa, että tuo toimottu oikeus saadaan, annettiin Toimikunnan puheenjoh- tajalle ja sihteerille malta Toimi- kuntaa enempää kuulematta anta- maan maltakirja jollekin Kuopios- S&3 ZFZ SfcS SS I 03 SSS SS £2 TSS CO ms SS M* SS ST TEs m i 'Ns ce" ©S" » 03 S Q» mmm d « SS f 3 B v» (3 v> -i v- VI ua 53" co f» ST < v, v» » » m e VS