SM:o @8 1910 Sanomia Oulun kaupungista ja läänistä. Keskiviikkona Kesäkuun 15 päivänä, m*» »K. ivjimmsMKM&rmrmsKism fr \v Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: --- Neljännekseltä 1: — " Kuukaudelta — ; 35 — ; 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: 55. PALLÄRl. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 1C—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto ;* Konttori Kauppurcnkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:äin Hi i:i;> Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 06, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 3 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuolenvan-ilmoiiukset vähintäin 3 mk., ns tiiltä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukser 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kondo riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetä? n muihinkin sanomalehti n palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari. F fl ItiIIIH toimittaa asioita virastoissa , U. ULLlLn v. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat: maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin nro 531. Avcinna 10—Val2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Oulun läänin mm\M- ja liintsimistiG Omistaja Varamaanmittari J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 5 13. Asianajotoimisto HASSELBLATT & BOXSTRÖM (Vanhin Pohjanmaalla.) Pääkonttori VAASASSA. Omistajat: varatuomarit K. J. BOXSTRÖM ja EDVARD EDELMAN. Ajavat asioita kaikissa Suomen oikeuk sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiä myös Amerikasta. Kuollut. Rakas lapsemme AISi Sofia muutti Jeesuksen luo kesäkuun 13 p-.nä 1910, oltuaan ilonamme 8 kuu kautta ja 16 päivää. Rakkauden ikä vällä ja jälleen näkemisen toivolla kaipaa pikku Aliia vanhemmat, mum mo ja tädit. Selma ja Juho Okkonen. Niin oli Isä sinun hyvä tahtosi. Kiitos lainastasi. Ilmoituksia. saksaa korkoa talletuksille: ?> kuuk. irtisanomiseiia 6 % 4 l /a .. ' H ^ 4 rt 1 ** 3 l ' „ Of l i*A , vaadittaessa s Talletuskonttoku- ranttitiliilä 5 Säästökassatiiillä 5 Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Matkailijahotelli Pension Bellevue Varat. A, Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahaiu perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ia ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuiis ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. (PÄIVÖLÄ) Kasarmik. 23 Helsingissä Kasarmik. 23 Likellä Runebergin esplanadia. :-: :-: Ensliluokan yksityishotclli ilman ravintolaa. Siistiä huoneita matkustavaisille 2: 50 -10:— markkaa. — Sähkövalo, keskuslämpö. Telefooni 48 27. HUOM.! HUONL! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN & K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Antti Karikoski l m — _ — toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puheiin 203. g= Vakuutus-Osakeyhtiö SKANDIA toimittaa Palo- ja HenKivakualuksia halvimpiin maksuihin. Koko henkivakuutusvoitto lankeaa vakuuttajille, Rahasto noin Smk. 75,000.0011. Asiamiehet Oulussa: J. G. Kerttula. Georg H. Hedman. (I. 43,925.) Kätilö MIMMI MANNINEN Isokatu 35, Jokisalon talo. Tel. 342, * V . 11 |i l.li ^ m JJJiilHI Sr—iif c HBaaMaamA Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne; i tulipalon ° varalta! ,Kullervon" ja ,,Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhananttl. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. 7) Kantakirjaan ennen hyväksytyt tammat. Palkintoina ovat sekä tammoille että varsoille seuraajat: I palk. 30 mk., II palk. 20 mk. ja III palk. 10 mk. Sisäänkirjoitusrnaksu on kultakin ilm. hevoselta 2 mk. Huom.! Samaa hevosta ei pal kita useammin kuin kerran vuodessa, eikä kantakirjanäyttelyssä ennen pal kittua tammaa muuta kuin imevän varsan kanssa taikka tiineenä. Ja on astutustodistuksilla näytettävä, että tamma on astutettu kantakirja- oriilla. Tamman kantakirjatodistus ja todistus varsojen polveutumisesta on samalla esitettävä. Kantakirja- oriiden omistajia ja hoitajia kehoite- taan toimittamaan varsoja näyttelyi hin, sillä oriiden palkitseminen ensi syysk. pidettävässä orinäyttelyssä ta pahtuu palkittujen jälkeläisten pe rusteella. Ilmoitus näyttelyihin tapahtuu 2 tuntia ennen toimituksen alkua pal kintolautakunnalta saatavalla ilmoi- tuslipulla. Oulussa, kesäk. 11 p:nä 1910. Toimeksi saaneena: J. Poutala. 00000@©0©0000 sekä samalla Liiton kantakirjaan mer kitsemisiä 3 v. ja vanhemmille tam moille toimeenpanee Oulun piirin Hevossiitosliitto seuraavissa pai koissa ja aikoina tänä vuonna: Oulussa Palokunnantalolla ke säk. 21 p:nä kello 11 ap. varsanäyt- tely, 22 p:nä kello 11 ap. tamma- näyttely. Rantsilassa kirkonk. Ylitalossa kesäk. 27 p:nä kello 11 ap. varsa- näyttely, 28 p:nä kello 11 ap. tano manäyttely. Ylivieskassa Jaakolan talossa kesäk. 29 p:nä kello 4 ip. varsanäyt- tely, 30 p:nä kello 11 ap. tamma- näyttely. Siikajoella Nikolan talossa hei- näk. 1 p:nä kello 3 ip. varsanäyttely, 2 p:nä kello 11 ap. tammanäyttely. Näihin tilaisuuksiin saapi tuoda ainoastaan mainitun Liiton alueella löytyviä hevosia ja varsoja ja on kukin näyttely järjestetty seuraaviin osastoihin: 1) Yksivuotiset orivarsat; 2) „ tammavarsat; 3) Kaksivuotiset orivarsat; 4) „ tammavarsat; 5) Kolmivuotiset tammavarsat, jot ka myös vanhempien tammojen kanssa merkitään kantakirjaan, jos ovat kehittyneet ja täyttäneet vaati- mukst; 6) Nelivuotiset ja vanhemmat tam mat ; saan täten ilmoittaa, että kaupassani Kalajoella on run sas varasto myytävänä kai kenlaista sekatavaraa, kuten: miesten lakke a ja hat tuja sekä miesten ja naisten pukukankaita, erittäin hy viä, lapioita, kuok ia, polkupyöriä ja kaikenlaista taloustavaraa ym. ym. Hinnat kohtulaiset! Johan Nikula. Kauppias. © G © o D G G © S © Ou>u, Kesäk. 15 p:ne. itttvfrimicsafta eduskunnassa. Mitä suomalaisen puolueen ta-> Holta »vaadittiin. Aksi niistä asioista, jotka omat mal- tiollisten päimänkysymysten joukossa päässeet etualalle, on epäilemättä niin sanottu mirkamiesasia, se on. mirka- laitostamme haittaamat epäkohdat. Toisissa osissa maatamme on tämä asia maalien aikana muodostunut:vaa- liagitatsionin päänumeroksi, marsinkin täällä Pohjanmaalla ja Itä-Suomessa. Ja erinäiset puolueet, ainakin maa- laisliitto oivat hankkinneet äänensä pääasiallisesti main niillä kuivailla pu- heillä, joita he omat pitäneet ei ivir- kalaitosta haittaamia epäkohtia ivaan mirkamiehiä mastaan yleensä. Lieneepä siis täysi syy katsella tätä asiaa ja sen kulkua uudessa eduskun- nassamme hieman seikkaperäisemminkin. Virkamiesasia pantiin alulle 1907:n ivaltiopäimillä, jolloin suomalainen puolue ohjelmansa mukaisesti teki siitä laajan alotteen. Pienempiä ja mähä- pätöisempiä alotteita tehtiin myös nuorsuomalaisten (Wikman) ja maa- laisliittolaisten (Alkio) puolelta. Nämä anomukset on sitten kaikilla seuraamilla maltiopäimillä uusittu, mutta masta äsken päättyneillä ennä- tettiin asia päätökseen asti miedä. Waltiopäimien alussa asetettiin näet erityinen mirkamiesasiain maliokunta, jossa sosialistit ja maalaisliittolaiset muodostimat enemmistön. Sihteeriksi malittiin sosialistien luottamus- ja toi- mimies hra Drjö Sirola. Waliokunta sai siis näyttää, mitä se pystyy sosia- listien ja maalaisliiton johdossa, nai- den kokemuksilla ja tiedoilla aikaansaa- maan. Jotta tämä y. m. puolet asiasta selmiäisimät, on meidän siis ryhdyttä- mä tarkastamaan ensinnäkin suomalai sen puolueen alkuperäistä alotekirjel- mää mirkamiesasiassa. Tässä suomalaisen puolueen alot- teessä kiinnitetään huomiota kaikkiin mirkamiesalalla esiintymiin epäkohtiin. Ensinnä mirkamiesmalmistuksiin.Huo- maatetaan, mitenkä yksipuolisesti muo- dollinen lainopin tutkinto katsotaan riittämäksi malmistukseksi kaikkiin Mirkoihin. Sen kautta jää mirkamie- hiltämme tuntemattomiksi käytännöllisen elämän tarpeet, marsinkin yhteiskunta- taloudelliset asiat. Ja tuo muodollinen lainopillinen perustakin saattaa käydä riittämättömäksi, koska „meillä on sääntönä, ettei mirkamiehille saa mir- kaylennystä marten asettaa muita tai suurempia pätemyysmaatimuksia kuin mitkä olimat säädettyinä silloin, kun hän suoritti tutkintonsa", niinkuin ano- muksessa sanotaan. Entä sitten nuo mirkaylennys-peri- aatteet! Kun mirkamuodet yleensä omat miltei kokonaan määränneet mir- kaylennyksen — huomautetaan ano muksessa — on mirkamiehiltämme liian suuressa määrässä puuttunut se kan- nustin, joka kehoittaisi heitä harrasta- maan tietopuolisen samoin kuin käy- tunnollisen pätemyytensä kehittämistä. Ei mikään kehoita silloin mirkamie- hiämme esim. niiden asiain tieteelliseen käsittelyyn, jotka hänen mirka-alaansa kuulumat. Korkeimmat mirkamiehet kuitenkin esim. Saksassa suorittamat sangen paljon tällaista työtä. Anomuksessa ei tahdota syrjäyttää mirkamuosien merkitystä, mutta maadi- taan sellaista järjestelyä, että mirka- muodet eimät yksinään saisi olla määräämiä mirkaylennyksille. Myös itse mirastojen työtamasta esitetään tässä suomenmielisten alot- teessä korjausta kaipaamia kohtia. „ Siihen kuuluu — sanotaan — kaikkien asiain laajasanainen, moniosai- nen ja -haarainen kirjallinen käsittely, riippuinatta asian suuremmasta tai mähemmästä merkityksestä." Tällainen käsittely mie aikaa — ja aika maksaa rahaa. Asiat miipymät meillä muosi- kausia mirastoissa ja tulemat ratkais- tuksi usein masta sitten kuin oikea aika on jo ohi. Myös mirkamiesten liialliseen luku- määrään pannaan huomiota. Woitai- siin tulla toimeen mähemmällä mrrka- mieslumulla ja käyttää useaan työhön halpahintaisempaa työmoimaa, ien sijaan että nyt käytetään kallispalk^ kaista mirkamiestä tehtämiin, jotka kuka takansa ilman malmistamia tut- kintoja möisi täyttää. Niinikään otta mat korkeammat mirkamiehet liika pal- jon osaa pikkuasiani ratkaisuun. Ensi luokan moimat tuhlataan silloin kuu- dennen luokan qioihin. Palkkausoloissa et moitita sitä, että korkeitakin palkkoja on, päin mastoin; hymästä työstä maksettakoon kuinka hymä palkka tahansa, ja jos etemä mies on säätämissä tärkeään paikkaan, ei hänelle koskaan moida liika hymin maksaa. Mutta sitä moititaan, että turhasta työstä maksetaan suhteellisen korkeita palkkoja ja että mirkamiesten todellisia tuloja peitetään kaikenlaisilla siivutuloilla, jotka omat yleisön nylke- mistä, ja että mirkojen luku usein on tarmetta suurempi. Niinikään puhu- taan niistä kohtuuttomuuksista, mitä eläke- ja marsinkin lakkautuspalkkajär- jestelmässä mallitsee. Tämän kaiken nojalla anotaan suomalaisen puolueen taholta tehdyssä alotteessa siis, että Hänen Majesteettinsa sumaitsisi käs- keä asetettamaksi komitean, jonka jäse- nistä ainoastaan mähempi osa saisi olla mirkamiehiä, ottamaan mirkamies- olomme ja niitä koskema lainsäädäntö koko laajuudessaan perinpohjaisen tar- kastuksen alaiseksi sekä laatimaan yk- sityiskohtaiset ehdotukset kaikiksi niiksi toimenpiteiksi, jotka omat tarpeen, jotta ne epäkohdat, jotka manhem- mistä ajoista asti haittaamat mirka - laitostemme mirkojen lukumäärään ja laatuun, mirkamiesten ammattimalmis- tukseen, pätemyysmaatimuksiin, työtä- paan, työaikaan, palkkauksen suuruu- teen ja muotoihin sekä asettamis-, ojen- tamis- ja erottamisjärjestykseen näh den tulemat poistetuiksi sillä tamalla, että mitään kohtuuttomia rahallisia tai muita etuja ei tulisi mirkamiesten osaksi ja että maamme mirkalaitos yleensä saataisiin mahdollisimman kel- molliseksi, huokeaksi ja kaikissa muissa- kin suhteissa sellaiseksi, että se olisi so- pusoinnussa yhteiskunnan edun, kansan taloudellisen tilan ja termeen kansan- maltaisen katsantotaman kanssa: että tällä tamoin aikaansaadut eh dotukset, sitten kun ne on alistettu tarkartuksen alaisiksi, esitettäisiin tar- peellisilta osiltaan eduskunnan tutkit- tamiksi ja hymäksyttämiksi; sekä että tämän asian malmistamisessa noudatettaisiin niin suurta joutuisuutta kuin mahdollista. Seuraamassa kirjoituksessa osotam- me, miten muut puolueet ja mirka- miesmaliokunta omat tämän Suomen kansan mieltäkiinnittämän asian käsit- täneet. Suonten kysymys maltakunnan- buumassa. Lakiehdotus Hhiväksytty lopullisesti Duuman perjantain päimäistunnos- sa johti puhetta ruhtinas Wolkonski. Wastustuspuolueiden tyhjillä penkeillä ottamat paikkansa duuman oikeuston muutamat jäsenet. Läsnäolemien jäsen- ten mähälukuisuuden tähden käskee pu- hemies pristaminapulaisten lukea läs- näolijat. Tulokseksi saadaan, että istun- nossa on läsnä 1(>0 edusmiestä. Jatketaan Suomea koskeman lakieh dotuksen yksityiskohtaista käsittelyä. Keskustelutta hymäksytään malio- kunnan mietinnön mukaisesti lakiehdo tuksen toinen osa, jossa määrätään Suomen eduskunnan toimitettamat kah- deu jäsenen maali maltakunnannenmos- toon 3 muodeksi ja neljän jäsenen maali duumaan. Samoin hymäksytään laki- ehdotuksen kolmas eli miimeinen osa, jossa puhutaan maltakunnan rahaston näistä maaleista johtumien menojen törmäämisestä Suomen maltiomaroista sekä maltakunnaneumoston ja duuman suomalaisten jäsenten elanto- ja matka- kulujen törmäämisestä. Sen jälkeen ryhtyy duuma kiireelli- senä käsittelemään kolmannessa lukemi- sessa lakiehdotusta. Toisen pykälän suhteen, joka sisältää luettelon maltakunnanlainsää- dännön alaisista asioista, von A n r ep, Kapustin ja Lere h e uudelleen kannattamat toisessa lukemisessa teke- miään muutosehdotuksia niiden koh- tien poistamisesta luettelosta, jotka koskemat kouluja, sanomalehdistöä ja kokouksia. Toiset, G o l o l o b o m, Markom 2 ja Samyslomski mastustamat muutoksia. Kaikki muutosehdotukset hylätään ja toinen pykälä hymäksytään maliokunnan ehdottamassa muodossa. Kolmannen pykälän suhteen maltakunnankontrollööri Haritonom il- moittaa, ettei hallitus mastusta sitä von Anrepin muutosehdotusta, että Suomen sisäisen hallituksen perusteiden muuttamiseen on alkuunpano-oikeus yksinomaan hallitsijalla. M a r k o m 2 pitää hallituksen ilmoi- tusta monarkistiselta katsantokannatta mahdottomana, sillä von Anrepin eh- dotuksen mukaan syntyisi järjestys, jon- ka mallitessa hallitsijan alotteesta esi- tetyn lakiehdotuksen möisi kansanedus- kunta hylätä. N e 1 i \ u d 0 m osottaa, että Mar- kom 2:sen lausunto on ristiriidassa perustuslakien kanssa, joiden muutta- minen tapahtuu, kuten niissä on sel- mästi lausuttuna, hallitsijan alottees- ta maltakunnanlainsäädäntöjärjestyk- sessä. Samyslomski panee jyrkän mastatauseen hallituksen ilmoitusta mastaan, sillä jos von Anrepin ehdo- tus on hyödyllinen, niin miksi hallitus ei sitä itse esittänyt. Jos hallitus on muuttanut mielipiteensä, maikka hallit- sijan tahto on pysynyt muuttumatto- mana, niin miksi ei hallitus selitä, mikä sen on saattanut hymäksymään von Anrepin muutosehdotuksen. Maltakunnankontrollööri selittää, että hallitus yhtyy von Anre- pin ehdotukseen katsoen sen takaaman tällaisten asiain rauhallisemman poh- dinnan. Kapustin huomauttaa, että tä- mäkin lakiehdotus on esitetty hallitsijan alotteesta, että hallitsijan aloteoikeus ei moi estää kansan edustajia lausu masta omantuntonsa mukaan ilmi koko totuutta, sillä se on heidän melmolli- suutensa. Wapaahra M e y e n d o r s f tahtoen todistaa Välttämättömäksi von Anre pin muutosehdotuksen hymäksymisen osottaa, että hallitsijan aloteoikeus laki- ehdotuksen esittämiseen on katsottama hallitsijan tahdonilmaisuksi ainoastaan yleisen aatteen kannalta ja sen muoksi hallitsijan aloteoikeus ei estä hallitusta suostumasta lainsäädäntölaitosten esit- tämiin muutoksiin. Kolmas pykälä hymäksytään von Anrepin ehdottamalla muutoksella kaik kien äänillä oikeustolaisia ivastaan. Wäliajan jälkeen hymäksytään kes- kustelutta lakiehdotuksen muut pykälät. Lopullinen äänestys. Ennenkuin ryhdytään l a k i e h d o- tuksesta kokonaisuudessaan äänestämään, ilmoittaa ruhtinas Kurakin äänestyksen perusteiden johdosta, että hän, huolimatta lain- taan tamattomasta kiirehtimisestä laki- ehdotuksen käsittelemisessä, katsoo sen jälkeen kun on hymätsytly neljänteen pykälään muutos mahdolliseksi äänestää lakiehdotuksen hymäksymisen puolesta, mutta täysin kannattaen Kapustinin ja von Anrepin hylättyjä muutosehdotuk- sia sydämestään soisi, että ylähuoneessa lakiehdotus tehtäisiin sellaiseksi, että se lvastaa maltakunnan etuja, ilman ^uo- luemihaa, jota duumassa on ollut ha- maittamissa. (•o l e b 0 m 2 ilmoittaa, että tunnustaen maltakunnanlainsäädännön mälttämättömäksi yleismattakunnallisla laatua olemissa kysymvksiösä, mutta pitäen sen mälttämättömäuä ehtona kuonien täydellisen itsenäisyyden säi^ lyttämisen sen sisäisissä kysymyksissä, li' lokakuulaista Lereheu, von Anrepin ja Kapustinin muutosehdotusten dylkäämi- ,en jälkeen, pitää lakiehdotusta siinä muodossa, jossa duuma sen on hym synyt epäämättömästi sotiinana ylem^ pänä mainittua periaatetta ivastaan ja tulee äänestämään lakiehdotuksen kokonaisuudessaan hymäksymistä mas- taan. Lerche yhtyen (^lebomin ilmoi tukieen lisää, että hän tulee äänestä- mään lakiehdotusta mastaan mielä sii täkin syystä, että Kapustinin ja von Anrepin muutosehdotusten hylkäämisen jälkeen lakiehdotus on ehdottomasti mahinqollinen ei ainoastaan suomalai- sille, maan myöskin Wenäjän eduille, sekä myöskin senlähden, ettei ole an- nettu tilaisuutta lakiehdotuksen mastaa- man oikaisun ivälttämättömyyden sei- mittämiseen. Sen jälkeen hymäksyttiin lakiehdotus kokonaisuudes- saan 1 (> 4 äänellä 23 mas taan. Puri s h k e m i t s h huudahtaa pai- kaltaan; Hinis 1'inlaiuiiae! (— Suo men loppu!» Lakiehdotus on jätetty duuman toi- mitusmaliokunnalle muodon täydentä- mistä marten, jonka jälkeen se heti jä- tetään maltakunnanneumostolle. ?uu- massa se ei enää tule sisällylseensä nähden harkinnan alaiseksi.