HIO 63 - I9IO. KAIKU. Pe.jantairt^ Kesäkuun 3 päivänä. massa paikassa oleman K a r i n i e- m e n tarjouksen 1,800 mk. Omasta kunnasta tehdyt kyyditystä koskemat alimmat tarjoukset olimat seuraamat, jotka kokous hymäksyi: M a i k k u l a n tarjouksen 1,400 mk., Korw?nkylässä oleman Walitalo n 1,500 mk. — Näytelmäiltaman antaa ensi sunnuntaina Limingan nuorisoseura, esittäen kirjailija Teumo Pakkalan tun- netun kappaleen „Tukkijoella". — Tilitysjupakka syntymässä. Toukokuun 14 p. Kemin rahatoimiko- mariin jättämässä tilissään on kau- vunginmouti, kruununnimismies L. Helle ilmoittanut, että hänen edeltä- jänsä kaupunginmoudin miran hoidossa, opettaja O. A. Holm on jättänyt ti- littämättä kaupungin merorästejä wuo- delta 1907 ja muokrarästejä muodelta 1908 yhteensä 2,731 markkaa 70 pen niä. Rahatoimikamari rvuorostaan on asiasta tehnyt ilmoituksen maistraatille, joka maanantaina käsitteli tätä ilmi- antoa. Kruununnimism. Helle pysyi ilmoituksessaan sekä selitti lähemmin, miksi hän ei kaupunginmoudin mirkaa mastaanottaissaan moinut tietää, että opettaja Holmilta jäi tilittämättä räs- lejä. Hra Holm näet mirasta luo- puessaan oli jättänyt hänelle ainoas- taan päimäämättömän ja allekirjoitta- mattoman lyhennysluettelon rästilis- lasta muodelta 1907, jossa luettelossa rästit tekimät 3,035 mkaa 45 p. ja vuokrarästit 514 mk. 20 p. sekä il- maittanut rästejä ainoastaan mainitut määrät oleman enää perimättä. Sa- malla kertaa oli hra Holm myöskin jättänyt hänelle puhdasta rahaa 188 mk. 43 p josta summasta Holm sai kuitin. Sittemmin tai noin 3 kuukau- den kuluttua oli nimismies Helle eräästä tiukkaan nuoralla sidotusta asiakirjonipusta, joka sisälsi manhoja tuomioita, löytänyt alkuperäisen rästi- luettelon, jota tarkastaissa kämi sel mille, että Holm oli jättänyt tilittä- mättä edellä mainitut rästimäärät tai yht. 2,731 mk. 70 p. Maistraatti lykkäsi jutun käsittelyn tuleman heinäkuun 18 päimään, jolloin tullaan kuulustelemaan rahatoimikama- ria. Nimismies Helteen on myöskin siihen tilaisuuteen haastettama opettaja Holm. — P.-P. — Wirkistäwää sadetta on saatu Alamieskan Taluskylässä 1. k. 1 p:nä, joka tulikin kipeään tarpeeseen. — Puukotus Alawieskan Ta luskyläSsä tapahtui m. k. 29 p:nä miittä käydessä aamulla. Janne Iso jylkkä Kalajoen Metsäkylästä ja Antti Krapu Alamieskan Taluskylästä olimat nauttineet mähän mäkijuomia. Tuli mat sanottuna yönä 2 tienoilla erää seen kylässä olemaan taloon, missä istuimat jonkun aikaa sominnossa. Kun I. lähti koria, seurasi K. perässä ja alkoi maatia painisille. Äkkiä hyök- käsi K. sitten J:n kimppuun ja löi puukolla haaman oikeaan ohimoon, josta alkoi ankara merenmuoto. Haa- u otettua hoidetaan Dlimieskan sairaa- lassa ja on hänen tilansa armelutta- iva. Krapu on tunnettu puukon lii- Auttaja, mutta ei ole ennemmin sattu- nut saamaan työstään palkkaa. Mo- lemmat omat perheellisiä miehiä. Po- Infitutkintoa ei ole mielä pidetty. Kieltolakia odottama. — Kylmiä ilmoja on ollut tätä nykyä Dlikiiminqilläkin. Onpa lunta- tin satanut. Touot muuten on jo uieampi ehtinyt tehdä. — Kuivaniemi 1. 6. 1910» Ilmat omat muuttuneet täälläkin sateisiksi ja lämpökin on kohonnut mä- hän, jotta kesäksi tästä ehkä kääntyy .^ylmöjäkin on jo ensimmäisiä oraalla ju ruoho cllkaa peittää maan pintaa. Lehti mihotlaa puissa ja käki kukkua helkyttelee. Eduskuntakin se lienee lopet- tanut taas työnsä pääkaupungissa, kä- siteltyään useita ja arkaluontoisiakin asioita, joista tulokset nähdään mas- taisuudessa. Ikämä maan, että Suomen olot jzutuimat noin sekamelskan ja häiriön rinastukseen, kun mahtamat tahtomat saartaa meidän pientä kansaamme ikään- kuin täällä olisi joku sodan hanke eli mäkimaita. Kansamme on aiman rau hallista ja koettaa ahertaa omassa köyhyydessään. Miksi sitten halutaan sitä sortaa? Sellainen tärkeä kysymys on nykyhetkellä kansamme sydämmessä. — Pyhäjoen Dppäri 19'^VolO. Kesä tulla rupsahti aiman äkkiarmaamatta ja niin lämmin ja kaunis, että oli jo päimän puolella 3s,:kin astepa Celsiusta, mutta niin- :uin manh.1 sanomat: „ei aikainen lämmin hruväksi". Niinpä nytkin puo- limälissä tätä kuuta tulimat kylmät pohjoistuulet. Useana yönä on ollut 5 astetta pakkastakin, joka on aitasin lehtyjä kylmöjä nipistellyt. K y l m ö n teko onkin jo loppuun suoritettu, ainoastaan perunoita ei moni mielä ole istuttanut. Lohkokunnalle tuomituita we- sijänörantoja kuulumat jotkut ailaa- m an johteilla hallitakseen yhä edelleen. Missä on lain määräysten ja rehelli- syyden kunnioitus? Kylä'.n me nuorison elämä on paljon entisestään siiivounut, josta on kiitetiämä nuorisoseuraa. Toimo- ritisen maraa olisi, sillä tanssin ihaile minen ja muun jalomman ohjelman mierominen on liian suuri. Enemmän intoa, enemmän tarmokasta toimintaa kansamme todellisen simeellisyystason kohottamiseksi karmittaisiin. Sillä Suo- men kansankin keskuudessa on komin paljon noita materialistisen moraalm saarnaajia, joiden kylmämä siemen on meidänkin paikkakunnallamme kerennyt jo kantaa sellaisia kukkasia, joiden muo dosta ja laadusta on häpeällistä mai- nita. Arpajaisensa pitää nuoriso- seuramme kesäk. 12 p:nä. Siis in- nolla nuoret ja -vanhat amustamaan niitä, sillä nuoriso tarmitsee todella tuota itsekasmatusahjoa. Vura. Oulun seudun kansakoulun- opettajien piirustuskurssit alkamat, jollei odottamattomia esteitä tule ja jos mähintäin 20 osanottajaa ilmoittautuu, tämän kuun 15 pnä ja kestämät kaksi miikkoa. Osanottajia pyydetään kohteliaimmin ilmoittautu- maan opettaja M. Pallarille (os. Oulu), ennen t. k. 9 päimää. Toimikunta. pikku uutisia. — Kutka uielafiwat. Tiistainen „Kan- san Tahto" kertoo oikein päälirjoituksessaan, kuinka eduskuntaa muka maadittiin äänet- tömyydellä nielasemaan »sellainen kameli, kuin on se tunnettu Neman miljoonien juttu". Tarkoittaa eduskunnan käsittelyä waltiowarainwaliokunnan mietinnöstä, jo- hon sosialistit ja punaisimmat perustuslail- liset olimat kyhänneet marsin miheliäisen pätkän noista miljoonista. Miksi nämä samaset ryhmät niin misusti maikenimat näistä miljoonista w. 1908, jolloin edus- kunnalla oli tilaisuus niistä mielensä lau- sua? Miksikä ne silloin nielasimat tämän kamelin mallan mukisematta? Miksi ne nyt masta muosien perästä yrittämät pen- koa asiaa, josta eimät aikanaan uskaltaneet mitään lausua? Minä main kysyn. Jonni. — Puoluepyykkiä. Nuorsuomalaisella eouskuntaryhmällä oli maltiopäimäin päät- täjäisten jälkeen kokous, jossa edustajat P. Ahmamaara, I. Astala, E. Erkko, M. Kekki. K. 28. Koskelin, T. Löthman, H. Nylander, P. Pennanen, O. Puhakka, E. N. Setälä, O. Talas ja K. Viljakainen lausuimat, että he, edustaja Jonas Castrenin esiintymisen johdosta erityisesti eduskunnan täysi-istun- nossa 28 pnä toukokuuta kehottimat edustaja Castrenia eroamaan nuorsuo m alasesta eduskunta- ryhmästä, ilmoittaen etteimät katso moi- mansa toimia samassa ryhmässä hänen kanssaan. Asiasta omat mainitut edusta- jat samalla tehneet ilmoituksen nuorsuoma- laisen puolueen keskustoimikunnalle. Läsnä kokouksessa olimat kaikki imtu: ryhmän jäsenet paitsi puhemies Sminhus mud sekä edustajat Fränti ja Snellman. Niin katoo mainen kunnia! * — „Tohtori" Tanner on saapunu Ouluun ja aikoo täällä yleisölle tarjoja 2; —50 pennin pääsymaksusta hengeltä, luen tojaan, jotka omat tulleet surullisen kuului siksi koko maassamme. Tuoreessa muistissa omat mielä hänen raa'at renkitupajuttunsa, joita hän täällä toista muotta sitten jaa- ritteli. Lieneekö Oulun yleisö mielä yhtä herkkäuskoinen menemään »tohtorin" luen- noille? Omatko täkäläiset miranomaise yhtä mapaamielisiä kuin miimein mai seu raamatko useissa muissa kaupungeissa an- nettua esimerkkiä? Vetoamme ajattelemiin kansalaisiin ja odotamme heidän täyttämän melmollisuu tensa nuorison ja lasten henkisen termeyden suojelemiseksi. * — Kepperii «kko on Pyhäjoen Jppa rissä Juho Jlmes. Huolimatta 80 muoden ijästään on hänellä mahdittamaan n. s. Talusniitty, joka on hymin metelä ja useita peninkulmia ympäri kierrettämä. Eräs parhaassa ijässä olema mies kertoi ihmeis- sään, kuinkä hän miime syksynä joutui mai nitun ukon kanssa hemosia etsiessä kulke- maan koko päimän meteliä sydänmaita. Ukko ei tietänyt mäsyniyksestä mitään, maitta nuorempi mies sanoi komin uupu neensa. Vanhus on palmellut manhassa ruotusotamäessä ja lopun ikäänsä elänyt komalla työllä. Moni mähemmän ansain nut laiska nauttii suurta eläkettä, mutta ukkeli ei maan maimojaan malittele. * — Akseli katkesi erään isoa kimeä kul jettaman hemosmiehen kärryistä miime kes kimiitkona Asemakadulla. Hemonen kaatui pitkää pituuttaan kadulle aisojen painamana. Mies toki ehti ajoissa hypätä, jotta ehein nahoin sclmisi. Onneksi toki ei kiwi myö- rynyt hemosen puolelle katua. * — Peruna on jo päällä muutamin pai: koin Oulun seudulla. Niinpä maalari Nord: blomin pellolla Hietasaarella mullattiin pe- runaa tänään. — ftofo W. P. K.n kalustoharjoitukset omat ensi sunnuntaina klo 8 aamulla. Muualta Suomesta. Kirjallisuutta ja taidetta. pyrkijän kemätlchti. Nuorisoseurojen äänenkannattaja Pyr kijä on tämän muoden aikana ryhty nyt toteuttamaan huomiota ansaisemia uudistussuunnitelmia ilmestymistamas saan ja sisällössään. Nyt on julaistu erityistä huomiota ansaitsema „Pyrkijän Kemätlehti" runsaasti kumitettuna mi heriällä märillä painettuna, 32 kaksi palstaista simua käsittämänä kemätjul kaisuna. Sisällöstä mainitsemme seu raamaa: C. G. S.: Toukok. 12päimä I. W. Snellmanin kumalla. I. H Erkko: Kemät-mirrat. Sämeltäny Oskari Merikanto. S. A.: Nousemien sankarien puolesta. Kutsumus Suo men Nuorisonliiton yleiseen kokoukseen Suomen Nuorison Liiton ensi toimi kautena tarmittamien marojen hankki missuunnitelma. Alma Forsten: Sip polan puutarha- ja maatalouskoulu (Kumalla.) Kansanopistomäki: Pyrki jän kansanopistonumeroa marustsmaan Etelä-Karjalan Nuoriseuran kokous Wiipurissa helmikuun 26—28 päi minä. Warsinais-Snomen Nuoriso- seurain Liiton kokouksia. Perä-Poh- jolan Nuorisoseurain Liiton muosiko- kous. — Raitis Nuoriso niminen Suo- men opiskeleman nuorison raittiusliiton muosikirja m. 1909, on ilmestynyt Hel- singissä «Raittiuden Dstämien" kus- tunnuksella. Kirjan hinta on 1 mk. — Että ruokaakin niminen 1- näytöksinen näytelmä samoin R. A:n kustannuksella. Kirja kunluu n:o 1:nä sarjaan »Raittiuden Ustämien Näytel- miä". Venäjältä. — Keskinäisen Henkiw«kuutus- ihtiö Suomen asiamiesloimesta Tampereella oivat luopuneet kauppias W. Osonen, pankinjobtaja Kalle Wälimaa, kamreeri I. K. Laurila, opettaja ^ T. Lähteenmäki ja kauppias I. M. Helkamaara. Luopuminen kuuluu aiheutuneen tyy tymättömyydestä yhtiön menettelyyn haarakonttorien asettamisessa. — Aam. — Kamala merityö. Tiistai- iltana surmasi työmies Viktor Santa salo Helsingissä 22 ivuotiaan Hilja Hosgrenin yrittäen sen jälteen leikata puukolla kurkkunsa poikki. Syynä kuu- luu olleen se, että neiti H. ei ollnt suostunut menemään naimisiin mur- haajan kanssa. — Hleismaltakunnalliuen lain säädäntökysymys duumassa. Mi käli eräs Pietarin saksalainen lehti tietää, piti lakiehdotuksen yleismalta- kunnallisesta lainsäädännöstä tulla kä- siteltämäksi duumassa eilen ja tänään Lokakuulaiset omat lausuneet toimo muksen, että torstaina, maikka se on- kin mapaapäimä, pidettäisiin istunto. 34 puhujaa on jo ilmottautunu puheenaolemaa asiaa käsiteltäessä. — Wenäläisten ja suomalais- ten oikeuksien yhtäläistyttämi- nen. „Rjetsh" ilmoittaa marmoista lähteistä saaneensa tietää, että Wenä- jän hallitus aikoo ensi syksynä jättää duumalle uudessa yleisessä lainsäädän- nöllisessä järjestyksessä malmistaman- sa lakiehdotuksen menäläisten ja suo- malaisten oikeuksien yhtäläistyttämi- sestä Suomessa. — 50 milj. ruplaa kawallettu kruunulta. „Birsh. Wj." lehden mukaan on Garinin Moskomassa ole- mien maltiolaitosten tarkastuksen tu- loksena huikea summa 50 milj. ruplaa, jotka määrennysten ja kamallusten kautta on anastettu maltiolta. Ulkomaalta. — Englannin sosialistit ja Suomi. Lontoosta, toukok. 29 pnä. Trasalgar Squaren marrella pi- timät sosialistit kokouksen Suomen ky symyksen johdosta, jossa tehtiin mas- talause. Malittiin lähetystö käymään ulkoministeri Greyn luona. — Albanian kapina. Saloniki, toukok. 30 p. Eilen maltasimat turk- kilaiset joukot esteettömästi Djakomon Sinne saapuimat esikunnan keralla Mahmut-Tesket pasha ja Turhut-pasha. Pääkortteeri on muutettu Prisreniin. Drenitsan kapinalliset eimät ole liikku- neet etemmäksi, he omat uudelleen mannoneet ei luomuttamansa aseita. Dibran, Ljunan, Malesian ja Djako- mon kapinalliset omat keskittyneet muo- rille Djakomosta länteenpäin. Lähetettyjä kirjoituksia Aiitos. Kaikkia Ylikiimingin seurakuntalaisia, joita en mieskohtaisesti ehtinyt kiittää, saan täten sydämellisesti kiittää niistä armokkaista lahjoista, joilla olette mie- lä lähtöhetkelläkin osottaneet sitä keski- näistä rakkautta ja toistemme ymmär- tämistä, joka yhä enenemässä mää- rässä on mallinnut meidän mälilläm- me. Siunausta Jumalalta toimotan teille! R. I. Heikinheimo. »*. «»f näyttää muodostuman Kansallis mielisen Nuorisoliiton ke- ä j u h l a n ohjelma Iymäskylässä kesäk. Il—13 päiminä, matkka juhlista tällä kertaa ei yritetäkään muodostaa esim. sitä, milä Hämeenlinnan juhlista tuli. Jo koirallinen tvuosikokous aumantaina kesäk. li pnä käsittelee useita koko kansallismielistä yleisöä lä- )eltä koskemia tärkeitä kysymyksiä. Sellaisia omat esim. suhde manhojen nuorisoseurojen ja kansallismielisten nusrisoliittojen mälillä, kysymys työstä simeellisen kunnon kasmattamiseksi nuo- risossa ja kysymys taloudellisten rien- tojen elmyttämisestä kansallismielisen nuorison piirissä. Kun yleisöllä on oikeus olla saapumilla muosikokoukses sa, käyttää malmeutunut yleisömme marmasti tätä tilaisuutta hymäkseen ja saapuu jublille joukolla jo lauman- taina. Tohtori Heikinheimon nimi jo esim. takaa, että hänen esitel- mänsä, joka on aiottu jonkinlaiseksi alustukseksi simeellistä työtä koskemalle kysymykselle, tulee olemaan mieltäkiin- nittämä. Toiseksi alustajaksi on pyy- detty kansanopiston johtaja K. Ka- h i l u o t o a. Pastori K. R. Kares, jota ensin pyydettiin ei nim. moi saa- pua. Toisestakin syystä ei kukaan kadu tuloaan jo lauantaina, kesäk. 11 pnä, sillä sen päimän illalla esitetään To- pelius'en kuuluisa satunäytelmä Prinsessa Ruusunen. Jolta se jää näkemättä, se todella kadottaa paljon. Woimme marmasti ilmoittaa, että marsinkin näytteillepano ja pumusto tulee mastaamaan sangen korkeallekin asetettuja maatimuksia, niin asianharrastajien käsissä kuin puuha onkin. Sunnuntaina on päimällä hartaus- hetki Jymäskylän maaseurakunnan kir- kossa. Puhujaksi on pyydetty kansan- opiston johtaja K. Kahiluotoa. Kansanjuhlassa ja arpajaisissa on useita huomattamia numeroita. Suuri yhteinen kuoro esittää useita lauluja, m. m. „Herää Suomen." Muutamia „maakuntakuoroja" saata- nee myöskin esiintymään. Juhlapu- hujina esiintymät Kansallismielisen Nuorisoliiton pirteä, innokas ja innos- tama sihteeri, op. Wilho Reima ja lämpimäksi, sytyttämäksi puhujaksi jo manhastaan tunnettu neiti Maiju Sep- pälä. Juhlarunoilijaksi on lupautunut runoilija Niilo Mantere — ja juhla runon lausuu taiteilija Emert Suonio. Kemeämpää puolta edustamat kansan- tanssit, joita esittämät eräs tampere- lainen ja jymäskyläläinen seurue. Oh- jelman erikoisesti „metäminä" nume- roina tulemat olemaan taiteilija Emert Suonion esittämät pari suomalaista laulua sekä koko juhlayleisölle laulula malta esitetty näytelmä „Juhannus- päimänä Kontolan pappilassa." Kap- pale on lehtori Rapola-mainajan mu- kailema ja kun pumut y. m. tulemat olemaan sangen tarkat ja kun näytel- mässä esiintymät itse Snellman, Lönn- rot ja Paamo Ruotsalainen, muita mainitsematta, niin moi huoleti sanoa, että sattumampaa ajankumausta saa Harmoin nähdä. Maanantaina sitten mielä tehdään humimatka johonkin lusnnonkauniille Päijänteelle. Vieraista pidetään hymää huolta. Majoituskomitea hankkii yösijoja, hal- poja ja hymiä ruokatarjoiluja on ma- rattu, erityinen „leikkimestari" hanki- taan pitämään huolta nuorten ratosta iltasin ja mäliajoilla. Juhlan yhteydessä antamat sitten mielä jo manhastaan tunnetut „Hel- singin Kansallismielisen Nuorison se- kakuoro" ja ..Tampereen Jäämien' sekakuoro konserttinsa, jotapaitsi taitei lija Emert Suonio tulee antamaan konsertin. Juuri nykyhetkellä, jolloin meltto mälinpitämättömyys ja harmaa alaku loisuus uhkaamat, me kehoittamalla ke- hoitamme kaikkia kansallismielisiä so- mittamaan kesämatkansa niin, että moi- mat saapua juhlimaan reivpaan, elä mäniloisen nuorisonsa juhlille. Sitä ei kadu kukaan. Siitä on takeena paitsi ohjelmaa, jo se reipas, sytyttämä mie- liala ja lämmin kodikas henki, joka aina on mallinnut kaikissa Kansallis- mielisen Nuorisoliiton toimeenpanemis- sa juhlissa, niin pienissä kuin suuris sakin. Rakennusmestarit, Urakoitsiat, Rakennuttajat maalla ja kaupungissa Huomatkaa! Nykyään valmistunut puusepän tehtaani, joka on varus lettu kaikilla ny kyajan parhaimmilla koneilla, ottaa valmistaakseen kaikkia parhaimmista aineista huokeimpiin hintoihin. = Tiedustelkaa hintoja. = K. H. KYLLÖNEN. Puusepän- ja rakennustarpeiden tehdas. Oulussa Uusikatu 45. Puhelin 597. Sähköos.: Kyllönen, Oulu. Parhaita <Z> Lasten Gummipalloja g Q Seinä-ja Kattopaperia y. m. Käärepaperia. Voipaperia. Pergaminia. Valkosta ja ruskeaa. B. B. BERGDAHLIN Kirjakaupassa. Kaiun toimitukselle. Arm. lehdes- sänne pyydän sijaa seuraamalle: ^Vastaus „Emällnälle" Aaiutt 56 N:c»ssa. Olette aiman oikeassa sanoessanne, että Talousseuran toimeenpanemilla 'iertämillä karjatalouskursseilla epäi- emättä tulee olemaan hymin suuri merkitys karjanhoidon elmyttämisessä äällä Pohjolassa. Mutta yksinään ne uinkaan eimät riitä. Ne täyttämät mallan hymin tarkoituksensa: ..harras- uksen herättäminen itsenäisissä arjanomistajissa järkiperäi- een karjanhoitoon". Muuta niillä ei ole tarkoitettukaan. Marsinaisia am- mattitaitoisia karjakoita ne eimät ky kene malmistamaan. Siksi on niiden oppiaika mallan liian lyhyt. Msimuo isienkin koulujen pahimpana mikana uuri pidetään oppiajan mähyyttä. Mutta ..Emäntä" näyttää oleman toista mieltä. Hänelle kyllä riittää kol- mimiikkoinen kouluaika kylliksi pereh- yäkseen karjanhoitajan monipuoliseen, paljoa maatimaan ja täällä Pohjo- assa kiittämättömään — olinpa mä- lällä sanoa ylönkatsottuun — ammat tiin. Jokohan toteutuu sanani pohjo- laisen itseylpeydestä ja opinhalun puut- teestä? Minä maan kysyn. Minä myönsin kirjoituksessani, että yksimuotisetkaan koulut eimät riitä malmistamaan ammattiinsa täysin pätemiä karjakoita, mutta meidän al- kuperäisissä oloissamme ne mastaamat tarkoituksensa. Ja ammattikarjakoita me ehdottomasti tarmitsemme, sillä lä- heskään kaikki emännät eimät ole yhtä itsetietoisia. Sen todistaa juuri näistä kouluista päässeiden karjakoiden runsas kysyntä ja silminnähtämä edistys, jonka he niin useassa paikassa omat aikaansaaueet. Joskin yhdeltä ja toi- selta näistä mahdollisesti puuttuu „tah- toa" ja on haluton, ei se ole itse kou- lujen mikä, sillä olettamien oppilaiden käkyä ja innostusta ei aina moi edeltä- päm annostella ja parhaimmankaan opeutksen puhaltama inuostus ei kauan kestä, jollei sitä itsessään löydy. A l e e n s ä omat karjanomistajat ol- leet niihin tyytymäisiä, sen olen laa- jaa, koko Oulun läänin käsittämää piiriäni kierrellessäni kyllin haivainnut. Jos näiden sijalle asetetaan 3 miik- koisissa kursseissa ainoastaan käyneitä, on taantumus manna. Ehken oli annosteluni harjoittelija- laitoksen menestymisestä meillä mielä liian aikainen. Mutta luonnollistahan on, että niin kauman kun tarkoitustaan mastaamia harjoittelupaikkoja miltei knkonaaii puuttuu, ei juuri suuria me- nestymisen mahdollisuuksia ole. Suo- kaa anteeksi ..Emäntä!" ..Emäntä" näkyy hymin tarkoin lu- keneen Nylanderin kirjan: ..Järjes- tetty harjoittelu karjanhoidon ja mei- jeritalouden alalla" ja painattaa siitä pitkiä, hänelle mieluisia otteita. Mutta mitä Nylander sanoo harjoittelijoiksi olettamien henkilöiden alkutiedosta ja pätemyysmaatimuksista, siitä hän mii- saasti kyllä maikenee. Asetusta kar- janhoito-opetuksen uudesta järjestämi- sestä hän ei lainkaan näy tunteman. Siinä näet nimenomaan säädetään harjoittelijaksi pääsemisen ehtona m. m. „että hän on suorittauut ylemmän kansakoulun oppikurssin. Mutta „Emän- tähän" pitää liikoja tietola tarpeetto- mina karjakoille. Mitä kirjoituksen »peräkaneettiin" tulee, mainitsen ainoastaan, että ny- kyisten harjoittelijoiden — joita todella löytyy 4 jotenkin lyhyillä mälimatkoilla, tarkastus ei ole minulle kuulunut. En- simäisen tarkastuksen tuli tapahtua tammikuussa ja muoden alusta en ole ollut Talousseuran palmeluksessa. A. Peltomuoma. Miiäaviollitossa olevan naisenfeleetietää. kirjoittanut Emma F. A. Drake. Hinta 3:—. Mitä avioliitossa sievän miebeo tnlee tietää kirjoittanut Sylvanus Statl. Hinta 3: —. 11»!** ___ ■ il (M* Ita pojan tnlee tietaa, kirjoittanut Sylvanus Stall. Hinta 3: —. itä nuoren »M tnlee tietää, kirjoittanut Sylvanus Stall. Hinta 3: —. liitä tytön tulee tietää, kirjoittanut Mary Vood-Allen. Hinta 3:—. Itä nuoren naisen tulee tietää, kirjoittanut JVtary Vood-Allen. Hinta 3:—. Kaikki yllämainitut teokset kuuluvat maailmankuuluun Puritas kirjastoon. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. Marttinen & K:ni Kirjansitomo Kauppurelnkatu N:o 26, Kellos. Oulasvirran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä & Silmälasikauppa Rovaniemellä Omassa talossa Palokunnan taloa vastapäätä. Hyvin lajiteltu varasto: kulta- ja hopeatavaroita, kelloja, kiikareita, silmä- ja kilolaseja y. m. y. m. Vakaviin ja halpoihin hintoihin. oem» 11 'V ijiuu 1 juMMimmm * i^imniiHTIVlT f «nT TiM» Haaralan tvoimistelukurs- sit naisille. jkansamvalistuksen edistyessä maassamme on ruumiillisellekin kasmatnkselle rumetlu antamaan yhä enemmän arivaa. Setä kansa että oppikoulujen lyöjärjestlilsessä on moi- mistelulla tunnustettu sijansa ja monet ivoi- mistelu- ja urkeiluseuvai herättämät ja yllä- ntämät suuressa yleisössä harrastusta ruu miin harjoituksiin. Työntekijöistä on tällä alalla kuitenkin tuntuma puute Marsinkin on naisten moi- mistelusenroihin maikea saada johtajia, ja monet opettajattaretkin ivaliltaivat taita- mattomuuttaan moimistelun opetuksessa. Suomen tiaisten Woimisteluliiton alkuun- panosta on pidetty jo kolmet nelirviikkoiset kurssit johtajain ^valmistamista marten naismoimisteluseuroihin, ja pidetään saman- ais?t kurssit jälleen ensi kesänä Waralassa, aiman lähellä Tampereen kaupunkia. Kurssit kestämät kesäk. 21 p. heinäk. 23 p. Kursseja johtaa rouma (5lin Kallio, apu- laisinaan Anni Collan ja Anna Lisa Pet- terson Opetusta annetaan käytännöllisesti moi- misteluSsa, leikissä, kansantansseissa ja uin- nissa, sekä luennoidaan moimistelun teo- riiaa ja termeysappia. Oppilailla on sitä- paitsi joka päimä koiuentoharjoituksia. Työjärjestys tulee olemaan seuraaman- lainen: x ri H— 1 2 9 moimistelua. I 2!)—(t maidonjuonti, D—10 leikkiä, 10—11 uintia, II —12 aamiainen, 12 1 luento, 1—2 komentoharjoitus, 2—3 laululeikkejä ja kansantansseja. 3 —5 päimällisloma, ->—1> moimistelua, (»—7 luento tai komentoliarjoitus, 7- leikkiä, illallinen. Ovetus on maksuton, kuitenkin suoritetaan ml. sisäänkirjoitusrahana. Ltirjallisuuteeu menee noin 10 mk. kursseilla tarmitaan niin. rouma .^kallion »Voimistelu knsikirja" ja „Komentoharjoituksia-, ?l. Collanin:.,Lau luleikkejä" ja ..kisapirtti l", ..Suonien Me ripelastusseuran käsikirja" ja P!ar Oker Blomin: „Terweysopin pääpiirteet' Huokeita asuntoja on saatan'i><sa. >'>11 teisasuntoon haluamat mf f of o a>alla> ilmoittautukoot tiakiessa.m :>inofa mafsaa koko ajalta :tr» mf Lähettämällä ofaiiotl.M'"* u.ulnn fuv.-sei hin omat monel edi->ui^!>'nv.n i».n,^s.niiiiie saaneet moimistelun le>tn.^<''ota^a >ke hoitamme »niliii loNiolu-ukiloU.l sellaisilla paillakttiinilla. »nssa puule moimistelun- ja leikmjot)tajista. tlioskeilleleinään siihen suuntaan, etlä saisimat kokoon jokusen esim