rti:o 20 — 19IQ. KAIKU. Perjantaina Helmikuun 18 päiväni soszsa^Ms Kotiruoka on paras kotimainen keittokirja. Se korvaa jo muutamassa päi vässä täysin hintansa ja tuottaa sen lisäksi vuosikymmeniksi hyötyä ja jokapäiväisiä hyvää mieltä siihen kotiin, jonne se on hankittu. Hankkikaa siis heti tämä uusi keittokirja, se maksaa nid. 4:25 ja on sen kustantaja Kustannusosakeyhtiö OTAVA, Helsingissä. Suomalainen lemut on luonteeltaan roaatimaton, sit keä, tarmokas ja pirteä. Oikealla tamalla jalostustyötä harjoitta- malla moitaisiin tällä alalla maas- samme saamuttaa erinomaisia tu loksia. Asian tärkeys min yksityi- sille kuin koko maalle onkin miime muosina yhä laajemmissa pii- reissä tullut selmäksi. Valtton hemoshoidonneumoja agronoomi Axel Alfthan on nyt julkaissut teoksen, josta on olema tälle asialle suurta hyö- työ. Kirjan nimi on Helvosjalostuksemme ja sisältää se kaikki hemoshoidon edistämistä koskemat moimassa olemat asetukset, joista tämän muoden alusta moimaan astunut asetus suomalaisen hemosrodun parantamiseksi on tärkein. Asetuk siin liittyy selityksiä niiden käy- täntöön somelluttamisesta sekä liit- teitä. Sitten on kirjassa neumoja siitoshemosten hoidosta ja war- sain kasmattamisesta sekä lopuksi Palkittujen hetvosten luettelo aakkosellisesti järjestetty- nä. Siinä luetellaan kaikki 1906 muoden jälkeen yleisissä ramikil- pailuissa sekä yleisissä orinäytte- lyissä palkitut hemoset. Kirja si- sältää 242 siivua ja maksaa nid. 2: 75 sekä maatekansiin sidottuna 3: 40. Jokaiselle hemosmiehelle joka haluaa seurata aikaansa, on tämä kirja mälttämätön käyttö- opas. IMMMMö Am. Lvpsyknrjan hoito, kirjoittaneet Hannes Nylan- der ja <S. (Cajander, on juuri ilmestynyt Otawan kustannuk- sello. Kirja on runsaasti kumitettu ja 294 sini. laaja. Hinta nid. 3: 60, maatekansissa 4:40. Tämä uran uurtama teos on paras laatuaan. w:jan ja J:nin äänet, !un he jutteli- wat Imin kamarissa ja oli näiden mälit yleensä näyttäneet liikanaisen hymiltä. T o d. Salomo Samikuja oli eräänä iltana nähnyt mast. ja Miinan :uleman lautalle päin ja oli mast. tullut yli lautalla, jossa mast. itki somasti eikä sanonut siihen syytä. Kun tod. kehoitti mastaajaa tekemään oarannuksen, kun oli mielä armon ai- kaa, oli mast. sanonut olemansa on- uellisempi, maikka olisi joutunut kuinka Nuonoihin naimisiin. Lautasta lähti mast. sitten Thuremikiin päin. Kun sitten tod. kameli kotiinsa pappilassa, miittoi eräs naisista tod. kyökkiin, jossa kkherra pyysi tod. lähtemään pruustinnaa hakemaan, ja lähdettyään Miinan ja Riikan kanssa hakemaan tuuli Imin menneen meneellä toiselle puolen jokea ja hetken perästä näki mast. ja I. tuleman yhdessä, jolloin lodistaja meni lautalleen ja muut me- nimat pappilaan. Kerran oli tod. ollut pappilassa melkein koko kirkon- ajan kahmilla ja odotellut mastaajaa ja I:nia myös tahmia juomaan, jotka olimat kahden kotona ja olimat pis- :äyneet muihin huoneisiin ja oli tod. 'aanut sen käsityksen, että oli mast. ja I. harjoittaneet lihallista yhteyttä. Wast. oli usein malitellut tod., että ei saanut kylliksi rahoja ja että elä- mänsä oli puutteellista, maikka ei tod. huomannut mitään puuttuman. Kerran oli luullut kant. ja mast. kiistelemän jostain pihalla ja oli mast. ojennellut nyrkkiään ja puhunut komasti. Vastaaja sanoi ihmisrakkau- desta usein kutsuttaneensa tod. sisälle lämmittelemään, kun tämä seisoi ulko- na kylmässä lautallaan ja oli tarjon- nut ruokaakin todistajalle, eikä mast. jättunyt koskaan mierastaan niin pit- taksi ajaksi, maan korkeintaan 10 min. ajaksi ja oli tälläkin kerralla ehkä ha- lenut Iille Haparandabladet'ia, jonka I. tamallisesti sunnuntaisin lainasi, eikä ollut kiistellyt koskaan miehensä kanssa tod. kuullen ja oli tod. usein itse tullut pappilassa käymään. (Jatk.) I p. maalisk. Kuusamon Wasara- perän kansakoululla. 'i ja 4 p. maalisk. Kuusamon nr- konk. kansanopistolla. 5 p. maalisk. Kuusamon Heikkilänk. Käkelän kiemarissa. 6 v. maalisk. Kuusamon Tamajär- wen Mannisessa. 7 p. maalisk. Kuusamon Heikkilän- kyl. Hentilässä. 8 p. maalisk. Kuusamon Lämsänkyl. Törmäsenmaaralla. 9 p. maalisk. Kuusamon Poussun- kyl. Mannisessa. 10 p. maalisk. Kuusamon kirkonkyl. Vattulan kiemarissa. II p. maalisk. Taimalkosken Koiti- järmen Määtässä. 11 p. maalisk. Taimalkosken Tyrä- mäen Alapirtissä. 12 p. maalisk. Taimalkosken kirkon- kylän kunnantalolla. 13 p. maalisk. Taimalkosken Jur- munkylän Wäätäjässä. 15 p. maalisk. Kiimingissä Ukkolan kiemarissa. Esitelmät alkamat klo V2 5 ip. Saa pukaa lukuisasti esitelmiä kuulemaan. Santarmi Sardin ampu misjuttu on taas tänään käsitettä- mänä Haukiputaan käräjillä. — Yli Simon kansakoulujuttu. Simon kunnan Dlimaan kylässä, joka muodostaa itsenäisen kansakoulupiirin, onl muodesta 1894 toiminut kansa- koulu, jonka piirikunta päätti m. 1907 sulkea 5 muodeksi. Tämän teki se moidakseen sillä aikaa mapautua me- loista, joita oli muosien kuluessa kart- tunut sen kautta, että koulun raha- asiain hoito oli ollut huoletonta. Kun koulussa edellisenä muonna oli ollut 28 oppilasta maati piiritarkastaja mirkateitse, että koulu yhdistettäisiin Simon kunnan yhteiseen talouteen ja niin ollen jatkaisi toimintaansa. Kun kuitenkin sanottu Mmaan piiri tulee kuulumaan mastaiseen Raumon kun taan, melmoitti Senaatti Simon kun- nan „ pitämään huolta ja mastaa- maan siitä", että sanottu koulu, jos riittämästi oppilaita ilmoittautuu, heti jatkaa toimintaansa. Kun Simon kunta ei ole tehnyt asiassa muuta kuin ma- linnut johtokunnan koululle, oli piiri- tarkastaja lauantaiksi helmik. 5 piksi kutsunut piirikuntalaiset kokoukseen neu- motellakseen heidän kanssaan koulun asioista. Samana päimänä oli Dli- maan kinkeritkin Saukon talossa ja mäkeä oli tuman täydeltä. Kokouksen tulos oli se, että lapsia ilmoitettiin koluun toistakymmentä tässäkin tilai suudessa ja lisää armatenkin ilmoit tautuu, kun koulu alkaa. Tarkastaja maati johtokuntaa toimimaan niin, että koulu ensi elokuussa moidaan amata, sekä määräsi, että koulun tilit muodesta 1894 alkaen jätetään kunnan tilintarkastajille, jotka myöskin tarkas- takoot, mitä korjauksia koulutalossa on toimeenpantama ennenkuin koulutyö moi alkaa. — Lastentarha Torniossa. Wiime tammikuun 15 p. amattiin Torniossa yksityisten toimesta lasten- tarha. Kansakoulun johtokunta luo- mutti huoneustoksi koulun entisen mah- timestarinasunnon, joka käsittää kaksi kamaria ja keittiön. Maikkakin tila on ahdasta, niin että kaikkia pyrkimiä pienokaisia ei ole moitu mastaanottaa, niin on kuitenkin „sopu sijaa antanut" lähes 30:lle. Laitosta johtaa neiti Toini Thaumon, joka on suorittanut kurssinsa Helsingin lastentarhakurs- seilla. Laitoksen ylläpitoa marten pyy- simät asian puuhaajat kaupungin mal- luustolta miinamoittorahoja, mutta 7:llä äänellä 4:ää mastaan pyyntö hylättiin sillä kerralla. Luultamaa on, että tuonnempana, kunhan asianomai- se: saamat itse nähdä laitoksen toi- messaan, heidänkin sydämensä heltyy, marsinkin kun miinamoittorahoja on käytettämänä lähemmäs 60 tuhatta markkaa. — Romaniemen käräjillä sako tettu. Työmies Nestor Rissanen Ro- maniemen Korkalan kylästä sai sakkoa tumattomasta aidan särkemisestä 75 mk. Työm. Wilho Niskanen Nur- meksen pitäjästä, miinanmyynnistä 75 mk. sakkoon ja liikkeestä meroa Romaniemen kunnalle 20 mk. Työm. Rikhard Mikonp. Kauppinen Hanka- salmelta miinanmyynnistä 75 mk. sak- koa ja kunnalle meroa 20 mk. Aukusti Vuorilampi Kemijärmeltä hurjasta ajosta 20 mk. sakkoa. Työm. Olli Wille Luosujärmi Romaniemeltä juo- pumisesta 20 mk. ja hurjasta ajosta 30 mk. eli yht. 50 mk. sakkoa. Työm. Iisakki Misikangas Kemijärmeltä mii- nanmyynnistä syytettynä poissaolosta mastaajana 100 mk. ja tultama ensi käräjiin 150 mkn sakon uhalla. Olli Harju Kittilästä miinanmyynnistä 75 mk. sakkoa ja kunnalle meroa 20 mk. Työm. Julius Korhonen Romanie- maan kantajan markalla. kulut asiassa 175 — Iltamasta Oulunsuun „Pir- lillä" ensi sunnuntaina klo 5 i. p. pyydämme mielä huomauttaa. — Oulun l. Talousseuran wirkailijat pitämät esitelmiä maan- -viljelyksen, metsänhoidon ja kotiteolli- suuden aloilta seuraamissa paikoissa: 26 p. helmik. Taimalkosken Luo- huankyl. Loukusassa. 27 p. helmik. Taimalkosken S»rniö- maaran K. Sirniön talossa. — Huonosti kätvi miinankuljet- tajalle suutari Pekka Sammalniemelle Romaniemen Korkalan kylästä. Kämi Kemistä nahkamuotia noutamassa ja oli nahkakäärön sisään kätkenyt 8 lit- ran miina-astian. Kääröä rautatiellä käsitellessä huomattiin^ sen sisältämän miestä mäkemämpää. Käärö pidätetä tiin ja Pekka sai maksaa 10 markkaa jokaisesta litrasta ylimääräistä rahtia eli yhteensä 80 markkaa. Sen lisäksi kun rautatiellä ei tällä tamalla saa miinaa kulettaa ja kun Pekalla ei ollut oikeutta 8 litraa mäkijuomia kulettaa, niin poliisit ottimat miinat pois. Kop- perokauppias sai siis maksaa siemät rahat miinoistaan, jotka mielä lopuksi menimät toisiin suihin. — Kaletvala juhlan on Suoma laisuuden Liiton Raahen haaraosasto päättänyt panna toimeen t. k. 28 p:nä. Juhlaa malmistamaan on asetettu pari toimikuntaa. — Paljon kaloja. Tornion ase- malta lähetettiin miime sunnuntaina etelää kohti kokonaista 13 maununlas- tillistä sillejä, yhteensä 90,000 kiloa. Mainitulta asemalta ei ole mielä kos- kaan lähetetty yhdellä kertaan niin pal- jon kaloja. — Talonkanppoja Paatvolas- sa. Talokas I. Fr. Lassila on myy- nyt omistamansa Heinolan 1 U mant taalin perintöinään Paamolan Luohuan kylässä talokas Juho Parkkilalle 6,000 Smk. kauppahinnasta. Samoin on talonemäntä Kaisa Huu- mola myynyt omistamansa Jauhialan perintömaan Paamolan kirkolla maan- miljelijälle Iikka Ojantakaselle 26,000 Smk. hinnasta. Samoin on maanmiljelijä Iikka Ojantakanen myynyt omistamansa Ojantakasen perintömaan Paamolassa pojalleen Juho Ojantakaselle. Kaup- pasumma tuntematon. — Samoin on talokas Juho Parkkila myynyt omis- tamansa Jsonkankaan perintömaan Paamolassa talokas Juho Fredrik Las- lalle 6,500 Smk. kauppahinnasta. — Tyrnälvän osuusmeijerissä maksettiin tammikuulla 10,3 penniä maitokilon kermasta, 3,55 % rasmapi- toisesta, joka on keskiluku. Korkein hinta oli 11,5 penniä. — Milvieskan maalaisseuran kokouksia pidetään seuraamissa pai- koissa: Raudaskylässä Rahkoliinin ta- lossa maanantaina t. k. 21 päimänä kello 6 illalla. Kankaan kylässä Joh. Mähäkankaan talossa tiistaina 22 pnä kello 12 päimällä. Samana päimänä Kantokylässä Klaas Haapakosken ta- lossa kello 6 illalla. 23 päimänä Nie- melän kylässä K. Kimiojan talossa kello 6 illalla. 24 päimänä Ojakylässä F. Ojanperän talossa ketto 6 illalla. 25 päimänä maamieskoululla kello 5 illalla. Tilaisuuksissa esitelmöimät Pel- lermoneumoja I. Vähä-Erkkilä maa- taloudesta ja O. Karhi osuuskauppa- alalta. Saapukaa lukuisasti! — Rantsilan kirkonkouksessa t. k. 13 p:nä malittiin kirkkoneumos- toon I. Korkala, H. Tikkanen ja H. Mämmi jäseniksi. Aita päätettiin panettaa kirkon ja maantien mälillä oleman kirkolle kuu- luman maan ympärille, jos mapaeh- toisina lahjoina saadaan siihen tarmit- tamat rimat ja tolppa-puut. Toimottamasti seurakuntalaiset ryh- tymät innolla toimeen kirkkonsa ympä- ristön kaunistamiseksi. Jos aita saa- täisiin mainitun maakappaleen ympäri, menestyisimät siinä mahdollisesti istu- tettamat puutkin, kun ne tulisimat siten eläimiltä suojatuksi. Olisihan se kau- nistus koko seudulle, että kiminen, ka- run ja ikämän näköinen kirkkokangas tulisi laitetuksi miehättämämmän nä köiseksi. — Rantsilan osuusmeijeri mak- soi tammikuulla tuodusta 3,? °/o mai dosta 10,a.; penniä kg. — Kuntakokouksessa Muhok sella t. k. 9 pnä keskusteltiin ja pää- tettiin seuraamat asiat: Tarkastettiin kunnan lainamakasiinin rästikirja ja annettiin makasiinin joh- tokunnan tehtämäksi uloshakea man- himmat rästit sekä uusituttaa takuut lainoille. Uloshaettaman miljan hin- naksi määrättiin rukiille 12 mk. heh dolle, ohrille 10 mk. hehdolle ja kau- roille 8 mk. hehdolle. Kunnalta päätettiin annettamaksi ra- halainoista lainamakasiinille melkakir- jat, maimaiskassasta 3,000 mkn jo kunnan kassasta 1.000 mkn suuruinen. Velkakirjoja antamaan kunnan puo- lesta malittiin maanmiljelijät A. Ke- ränen ja H. Halonen. Makasiiniin ei päätetty mastaisuu dessa lainoista ottaa ivastaan muuta meltä miinanmyynmstä 75 mk. sakkoa kuin riihitettyä miljaa za kunnalle 20 mk. Työm. Valde- mar Pitkänen Termolasta poissaolosta mastaajana 50 mk. sakkoa; tultama ensi käräjiin 100 mkan sakon uhalla. Työm. Juho Albert Termola Kemi- järmeltä poisaolosta mastaajana 50 mk. sakkoa ja tultama ensi käräjiin 100 mkan sakon uhalla. Työm. Au- kusti Lyytikäinen Kemin maaseurakun- nasta poissaolosta mastaajana 75 mk. sakkoa; tultama 150 mkan sakon uhalla oikeuteen. Oskar Laitinen Suonen- joelta hurjasta ajosta 20 mk. Työm. Matti Tormikoski Kuimaniemeltä mii- nanmyynnistä y. m. rikoksista tultama ensi käräjiin 300 markan saksn uhalla. Juho Liimatta Termolan pitäjän Lapinniemen kylästä oli haastattanut pettämisestä hemoskaupassa Juho Lei- nosen Romaniemen Korkalon kylästä. Vastaaja oli miime kesänä kantajan ala-ikäiseltä pojalta maihtanut hemosen kantajan tietämättä ja ilmoittanut he- mosen oleman 10 muotta nuoremman kuin se todellisesti oli. Siihen kan- taja ei ollut tyytymäinen, maan maati mastaajan purkamaan kaupan. Sii- hen taas ei mastaaja hymällä suostu- nut. Oikeus tuomitsi kaupan puretta- maksi ja melmoitti mastaajan kormaa- Muhosjoen sillan lamapuitten laitto lahonneitten sijalle annettiin Sonkalan koulun johtokunnan tehtämäksi. Sonkalan kansakoulun opettajan kun- nalta maksettama palkka, joka on ollut 400 mk., päätettiin mähennettämäksi 200 markkaa muodelta, sitten kuin kou- luun tulee kohdakkoin malittamaksi ma- kituinen opettaja. Palkan mähentä- mistä perusteli kokous sillä, että enti selle opettajalle on maksettu kunnalta 200 markkaa kirkon urkujen soittami sesta, mikä on luettu samaan palkkaan. Vastaisuudessa ei urkujen soitto tule kuulumaan opettajan tehtämiin. Tätä muutosehdotusta hakemaan malittiin maamilj. A. Keränen. Rakennusmestari Halonen oli teh- nnt piirrokset Huomilan koulun raken- nuksiin, jotka hymäksyttiin ja annettiin hänen tehtämäkseen piirustusten ja kustannusarmion teko mainitulle kou- lulle laadittujen piirrosten mukaan. Samana päimänä luettiin kuntaiai- sille julki kunnallismerotusmerolista, jonka jälestä tutkijalautakunta otti me- ron mähennysmalitnksia mastaan Jsojaan muutoksia ei tutkijalautakunta niihin pyyntöihin hamainnut oteman syytä tehdä. — Ei kannata maanimljelys Muhoksen seurakunnan wirka- miehillä siitä päättäen, että molem- pain pappein puustellit omat arentti- miesten miljeltäminä. Aluksi seura- kuntaan tultuansa omat yrittäneet, jopa innolla puhuneet maanmiljelijän ja miljelyksen hymistä puolista. Luk- karikin, joka on noin muoden harjoit tanut maanmiljelystä, kuuluu antaneen puustellinsa arennille sekä aikonee myy- dä pois kaiken irtaimen, lehmät ja he- moset, kun niiden eteen työtä tehdessä unhoittaa pian sormiharjoituksensa. Viimeinen ajatus lieneekin totta, ar- melee kirjeenmaihtajamme. — Oikaisuksi kuntakokousuutiseen Pyhäjärmeltä t. k. 7 p:ltä Kaiun nu- merossa 18 ilmoitan, että kuntakokous hymäksyi tohtori Hakulisen tarjouksen käydä Pyhäjärmellä sairaita mastaanottamassa, eikä tohtori Lemo- niuksen, niinkuin siitä uutisessa maini- taan, jonka pyydän oikaisemaan. — Kuusamon Pohjanperältä. Useita miikkoja yhtämittaa jatkun eitten pyruilmojen takia on liike marsinkin täällä syrjäseudulla käynyt perin han- kalaksi. Talojen lähistölle on tullut kerrassaan tumattomia lumikinoksia. Manhat ennustamat näiden johdosta tuleman ensi syksynä jymähinkalot suuria. Toimottamaa olisi sekin. Edustajamaalit ne omat taas olleet ja menneet. Kansa on nyt taas ma- paa — ei tiedä kaumanko — siitä n. s. „waalipainajaisesta". Nyt odote- taan maan jännityksellä tietoja maa- lientuloksista. Mikäli olen kuullut, on maaleihin osanotto ollut ainakin tääl- läpäin komin laimeaa. —rk—. — Kuusauwsta kirjoitetaan: Olen seurannut asiain kulkua täällä muutamia aikoja. Taksoitus-asia näkyy oleman aiman eri mallilla, kuin jossakin muualla. Täällä ei tule kysymykseen, onko oma työmäki, tai palkkamäki, maikka siinä luulen oleman ison eroi- tuksen. Samallainen kohtalo on myöskin se, kun toinen teettää työtä melkarahalla, koettaakseen uudistaa miljelyksiään ja toinen sitä mastaan korkorahalla. Tie- tysti on asema toisenlainen sillä, jolla on tienaamattomat rahat käytettämänä. Mutta siinä on sellainen kohtalo, että siitä ei helposti selmiä. Kun tuo me- lallinen kaimattaa sarkaojaa maikkapa 50 syltää ja sitten marakkaampi ehkä 100 syltää, niin metallisen teko tulee paljon paremmin hintaan, että se ko- masti uudistaa maitaan. Eipä se mielä siihenkään pysähdy. Melalle ru- peaa korko kasmamaan ja siitä tulee tarakka, joka on omiaan laimentamaan senkin mähän intoa, mikä olisikin maan töihin, sillä rahatta se pyörii mielessä. Mutta marakkaampi se kyllä pääsee, mukulin pilkalla, marsinkin jos on oma työmäki. Jos kaimaa ojaakin omilla Maroillaan, ei se tule niin kysymykseen kun se itse on tehnyt. Ei sitä huudella läheskään niin, kuin sen, joka teettää sylipalkan. Siitä sanotaan, että se teettää sillä ja sekin on ollut siellä töissä. Siitä sitten aletaan huutaa: kyllä sillä on „höttinkiä". Kun sen- laisten kohtalo tulee kysymykseen ko- kouspaikoissa, niin tulee senlainen jy- räkkä, että luulisi seinäin särkymän ja jos huomauttaa liiasta rasituksesta, niin sillä ei ole minkäänlaista merkitystä. Sehän on luonnollista, että miten se ymmärtää tehdä senlcnsen huomautuk- sen, että oppineitten kannattaisi huo- mioon ottaa, joka on ikänsä ollut met- sän kormessa, komassa työssä. Ei siellä ole ollut aikaa asetuksia tutkia. Oppi- neet moimat sanoa, että koska ei ole sillä ja senlaisella tamalla tehnyt muis- tutuksiaan, niin ei oteta huomioon. Mutta mitäpä siinä tyhjässä on mali- tuksen tekijää, kun ei ole maraa eikä ymmärrä. Täytyy pelmolla mamis- tuksella odottaa ja tirkistellä, että mil- loin tullaan piirustamaan noita mähäi- siä elukoita paperille. Ei se kyllä ole toimessaolijoitten tahallista tekoa. Mah- dotoita on asiassa olemienkin kaikkien kohtaa tuntea, paikalleen. Niin mo- nessa suhteessa olosuhteet eriämät. Poroja kuolee täällä komasti. Niillä mahtaa olla taas joku tauti. Kyllä ne raukat saamat kärsiä kylmää ja näl- kää, kun omat tuolla metsissä ilman mitään perään katsomusta. Liikaa melttoutta on, että annetaan porojen olla tuonlaisella hoidolla. Niitä koe- tetaan lisätä enempi kuin niillä olisi syömistä. Uusia poromiehiä main ilmautuu ehtimiseen ja muutamilla on Uijaksi entisiäkin. Mutta kyllä taitaa tulla kiusanpaikka isoille porojen omis- tajille noista uusista. Pelkäämät, että taitaa pitää rumeta mähentämään kar jaa, kun rupesimat laittamaan niin pal- jon poroja. Kuleksima. — Hylvin puolueelliseksi on mennyt Haapameden Kytökylän nuori- soseuran homma. Iltamat ja kokoukset ilmoitetaan huolellisesti ainoastaan pa- rempiarmoisille henkilöille, että ei ker tyisi mäkeä kaikenlaista, eipä edes omassa jäsenpiirissäkään anneta jul- kista tietoa. Ja jos joku halpa-armoi- nen seuran jäsen kysyy esimieheltä tai joltain muulta seuran toimihenkilöltä, koska siellä pidetään kokous tai iltama, niin mustaamat nämä, etteimät tiedä sanoa. Eiköhän olisi parempi seuran toiminnan menestymiselle, että rupeai- sitte toimimaan julkisemmasti, sillä ei- hän nuoriseura ole mitään puoluehom- maa marten. Senhän tulisi toimia ai- man puolueettomasti. Joku joukosta. — Taivalkoskelta. Koska et laula lihamammat, niin laulan minä laiha poika. Ani Harmoin näkee kir- joituksia kunnastamme sanomalehtien palstoilla. Joulun tienoissa oli jok seenkin pakkasia, mutta nyt on niin sateista, että melkein joka päimä tulee lunta. Taudin romuskaa on kyläs- sämme. Jotain rokkoa ja yskää on lapsissa, jopa aikaisissakin. Kuolemai- suus ei ole ollut komin suuri. Amerikkaan siirtyy ehtimiseen nuorta kansaa. Piika-ihmisetkin menemät, ketkä main pääsemät. Niistä on senmuoksi puute näilläkin seuduilla. Ei tahdo saada isolla rahallakaan. Sataa mark kaapa useampi maatii. On niitä saa nut mielä allekin, mutta täytyy antaa paljonkin. Toisia kiehtoo halu lem- menliittoihin. Eimät ne sille alalle pyrkiessä kotkota rikkauden perään. Naimiskappoja tehdään luin kittttait- ten maihtoa. — Kirjeentvaihtoa. Piipsijär- meltä saimme eräältä henkilöltä runo- mittaisen kirjeen. Hänelle pyydämme huomauttaa, että sanomalehdet eimät halusta julkaise sellaisia. Sen sijaan olemme kiitollisia, jos alatte meitä amustaa suorasanaisilla kirjoituksilla. pikku uutisia. — »Itsenäinen äänestäjä". Janatta- lan Termalkoskella oli eräs äänestäjä, joka nähtämästi welwoittawana tunsi itsessään nykyisen ivaltiollisen aseman huolestutta- rean painostuksen, malinnut ,ehdokkaikseen" seuraamat „ton>erii", joiden nimet hän oli maalilippuunsa piirtänyt: „E. Perttilä, anastaja. I. Mustonen, pakkoluomuttaja. Saniinainen, rosmo". Eräs toinen äänestäjä oli metänyt suu- ren ristin sosialistien nmaliliiton yli ja maalilippuunsa kirjoittanut: „Ei tämä jästi käytä, parempaa olla pitää". — H:tär. Venäjältä. — S>0,000 saapasparia. Eri tyinen sotilaskomitea on tarkastanut Kijemissä 90,000 intendenttien hankki- maa saapasparia ja hamainnut ne kel- mottomiksi. Kumaamaa on, että saap- paat olimat olleet tutkittamina eri mas- taanottokomiteoissa. Kanne tulee nos- tettamaksi mastaanottokomitean jäseniä mastaan. — „Jlmareki". Kiomasta, hel mikuun 15 p. Jlmapurjehdusseura esitti tänään käytännössä suurilukui- selle yleisölle kahta ylioppilasten By- linkinin ja Sikorskin rakentamaa „il- marekeä". Suurempi niistä kulki mat- kustajinaan 4 henkeä 50 mirstaa tun- nissa, pienempi taas 3 matkustajaa mukanaan 40 mirstaa tunnissa. Il mareet näyttimät oleman helposti oh- jättämiä. Reet kulkemat potkurien amulla. Ulkomaalta. — Kreikan sekasorto. Kreikan santarmiupseerien ja heidän komennet- tamiensa sotamiesten mälillä on sattu- nut makamia kohtauksia. Santarmistoon kuulumat aliupseerit ja sotamiehet omat jo monta kuukautta sitten perustaneet salaisen liiton talou- dellisen asemansa parantamiseksi. Liitto oli äskettäin saanut malmiiksi lakieh- dotuksen, joka oli jätettämä hallituk- selle ja sittemmin edustajakamarille. Kun santarmiupseerit saimat tiedon tästä, maatimat he liittoa tilille, jol- loinka sattui kiimaita kohtauksia. Liitto ryhtyi neumottelemaan kaikkien aliup- seerien ja sotamiesten kanssa koko maassa, ja nyt odotetaan, että he — s. 0. noin 10,000 miestä — marssi- mat Taton linnaan, missä kuningas oleskelee. Tyytymättömät aikomat makuuttaa kuninkaalle uskollisuuttaan ja asettua hänen käytettämäkseen. Heidän suunnitelmansa on herättä- nyt tamatonta hämmästystä. Ateenan lehdet julkaisemat sotilas- liigan kirjelmän upseereille, jossa näitä kehoitetaan täyttämään melmollisuu- tensa ja olemaan sekaantumatta aktii- miseen politiikkaan. — LewottomuntLa Kiinassa. B e r l i n i s t ä, helmik. 15 p. Kan- tonista sähkötetään, että kapinalliset omat hämittäneet kasarmien rakennus- aineet ja tappaneet hemoset sekä paen neet ivalta tykkitaistelun jälkeen, jät- keensä 300 kuollutta. Lontoosta, helmik. 15 p. Reu- terin toimiston tietämän mukaan on Kantonin marakuningas ilmoittanut ei moimansa taata ulkomaalaisille turmal- mallisuutta kapina-alueella. Lähetys- saarnaajat ja Kantonin— Kaulumin- radan palmeluskunta on paennut. — Kuningas Edward Suo- meen? „No'moje Mremjassa" on seuraama sähkösanoma Lontoosta: „Daily Chronicle" ilmoittaa, että kuningas Edmard aikoo ensi kesänä käydä Suomen saaristossa. ..Ruskoje Slomolle" saapuneen säh- kösaaoman mukaan kertomat myöskin Saksan lehdet, että Englannin kunin- gas Edmard aikoo ensi temäänä käydä Suomen saaristossa. Keski-Wjml>l>il »ftttD-yhilis- tskscn kokoiis UiVitskm kickMö» faiiifiiiiMo 1!)*10. Aluksi laulettiin yhteisesti ..Herra taimahan". Sen jälkeen opettaja Heis- kala lausui kokouksen osanottajat ter- metulleiksi. Aluksi mainitsi hän syyt, lninkä tähden kokous on jäänyt näin myöhään. Puhuja sanoi huoman- neensa, että jonkinlaista laimeutta on opettajissa huomattamissa tällaisten kokousten snhteen. Me epäilemättä elämme kansakouluoloissakin murros- aikaa. Tällaisena aikana karmittaisiin opettajienkin kesken yhteistä työtä, yh- teistä suunnittelua. Lähimmässä tu- lemaisuudessa moi koulualallakin tulla muutoksia tehtämäksi. Opettajain olisi myös tarpeellista maikuttaa näiden muutosten oikeaan suuntaan osumiseen. Vanhasta, kokeneesta opettajasta saattaa tuntua, ettei hän tällaisista Asikckjiliiitil saraa Ky 5 i Miime »viikolla jo huomautimme tämän lehden yleisölle, että olemme ryhtyneet kustantamaan lakiasiain sc^ty?teosta, jonka tekijä on kihla- kunnantuomari Iulis Saraste. Teos on aiottu niin helppotajuiseksi että jokainen saa siitä selmän. Se on järjestetty hakemiston muotoon, siis siten että kaikki lakiasiat, jotka otaksuttamasti tulemat kysymykseen, omat asetetut aakkosjärjes- tykseen. Jokaisesta asiasta siinä kohdallaan selitetään, mitä sillä lain- opillisesti tarkoitetaan ja mitä laki siitä sanoo. Tällaisia hakusanoja on tässä 1000-simuiseksi aiotussa teoksessa tuhansittain. Laki sisältää säännöksiä, jotka koskemat läheisesti joka ihmiseen ny- kyisessä yhteiskunnassa. Niitä ttlntematta ei juuri tule toimeen, jos tahtoo mälttää selkkauksia: jokaisen tulee tuntea sekä lainmukaiset mel- mollisuutensa että oikeutensa. Monesta asiasta näitä säännöksiä on melkein lukemattomia. On mahdoton pelkän termeen järkensä amulla niitä tuntea, ja niiden tut- kiminen marsinaisen lakikirjan ja asetuskokoelmain amulla ei ole mah- dollista muille kuin ammattimiehille. Tämän muosi pidetäänkin lainse- litysteoksia armokkaina ja erittäin hyödyllisinä lisinä kansalliskirjat- suudessa. Tämän teoksen kirjoittaja on tunnettu käytännöllinen tuomari. On kuitenkin tärkeätä että hänellä on tukenaan sekä tieteellisiä lakimiehiä että hallintolainsäädännön erikoistuntijoita, jotta teos olisi mahdolli- simman luotettama. Tämän muoksi omat seuraamat henkilöt muodos- taneet keskenään tarkastajakunnan, joka malmoo julkaisua alusia lop- puun: lakitieteen tohtori ja lainmalmistelukunnan jäsen F. O. Lilius, lakit, tohtori ja ent. senaattori I. K. Paastkiwi sekä rikosoikeuden prosessori Allan Serlachius. Nämä miehethän omat kaikille tuttuja. Teos ilmestyy mihkoina tai niteittäin. Vihkoja tulee enintäin 30 ja on jokaisen hinta 50 penniä (kokoonsa nähden mihot siis omat huo- keampia kuin minkään nykyisen suuren mihkoteoksen). Niteitä tulee 6 ja on jokaisen hinta 2 mk. 50 p. Jos tilaus tehdään ennen tämän helmikuun loppua, saa tilaaja teoksen Valmistuessa ilmaiseksi 1 mk. 75 p :n hintaiset kannet. Asiamieheksi moi rumeta kuka tahansa luotettama henkilö. Jos hän lunastaa kirjakaupasta tai marsin, asiamieheltämme 5 teosta (mihkoina tai niteittäin), saa hän itselleen kuudennen ilmaiseksi. Jollei kirjakaup- piasta ole läheisyydessä, moimme mekin suoraan myöntää samat edut. — Jos teos on Teille ja naapureillenne tarpeellinen, ryhtykää toi- meen mielä tänään, tai ainakin ennen tämän kuun loppua. Jo nyt on sangen paljon tilauksia tehty. Werner Söderström Osakeyhtiö -pormoossa. kokouksista saa minkäänlaisia maikut- teitä, ettei niisiä koidu hänelle min- käänlaista hyötyä. Nuorilla opettajilla omat taas masta hiotut, terämät aseet. He kenties ajattelemat, etteimät ne te- roittamista kaipaa. Mutta jos täl- laisissa kokouksissa saisi käytännöllisen kokemuksen ja teoreettisen tiedon yhty- mään sopusointuun, niin marmaan tällaiset kokoukset olisimat siunaukselli- sia. — Lausuen osanottajat mielä ker- ran termetulleeksi, toimoi puhuja, eitä tässä kokouksessa saataisiin syntymään yhteismieltä, yhteishenkeä ja että tästä kokouksesta muodostuisi oikein tomeri- kokous. Sitten alkoi kokouksen mirallinen puoli. Kokouksen puheenjohtajaksi ma- littiin op. I. K. Oksa ja kirjuriksi op. M. O. Ikonen. Nhdistyksen kirjuri ei ole moinnt malmistaa tähän kokouksen muosiker- tomusta eikä tilejä. Tulemat esille ensi kokouksessa. Koska yhdistys ei ole toiminut mii- me muonna, niin ei moida jäsenmak- suja suorittaa Keskusyhdistykselle. Ne yhdistyksen jäsenet, jotka omat miime muodelta suorittaneet jäsenmaksunsa, saamat olla tämän muoden jäsenmak- sua suorittamatta. Valittiin Keski-Pohjanmaan opet- tajayhdistyksen johtokuntaan kolme marsinaista- ja 2 marajäsentä. Siihen tulimat opettaja Risku uudelleen, sekä opettajatar Sairanen Kannuksesta ja op. Karhulahti Kälmiältä'.varsinaisiksi, marajäseniksi opettajatar Perälä ja opett. Parkkila Dlimieskasta. — Tä män muoden tilejä tarkastamaan ma- littiin op:tar Majlund ja op. Maunula. Keskusteltiin ensikesäisistä leikki- ja piirustuskursseista. Keskustelussa il- nieni, että mahdollisesti tällaiset kurs- sit tulemat toiset Oulun seutuun ja toiset Kuortaneelle. Vaikka tällaiset kurssit pidettiin hymin tarpeellisina, ei kuitenkaan päätetty ryhtyä mihinkään toimenpiteisiin kurssien saamiseksi näi- hin seutuihin, koska mahdollisesti omat kahdet kurssit näin lähellä. Luultiin mastaisuudessa moitaman järjestää tänne piirustus- ja leikkikurssit. Sitten keskusteltiin kansakoulun luo- jan Uuno Cygnaeuksen syntymäjuhlan mietosta. Asiasta keskustellessa ilme ni. että opettajain asia ja melmollisuus on hänen muistoansa johdattaa ei ai- noastaan oppilaiden mieliin, mutta myöskin paikkakuntalaisten. Tätä mar- ten tulisi jokaisen opettajan malmistaa paikkakunnallaan yleinen juhla. ^Niissä seuduin, niissä useampia kouluja on lähekkäin, moisimat koulut yhtyä ja järjestää yhteisen juhlatilaisuuden. Cygnaeuksen knma olisi myös ainakin silloin saatama jokaisen kouluhuoneen seinälle. Ne morat, mitkä ehkä pää symaksuina kannettaisiin, olisimat käy- tettämät sopimaan tarkoitukseen, esim. lastenkirjastojen perustamiseen. — Juhlaa on rumettama hymissä ajoin malmistamaan. Dks' kaks' inuodostimat opettajat sekakuoron ja lauloimat: „Oi, jos oi- sit" ja ..Laula, laula tuulonen". Ohjelmassa seurasi pastori Koleh- m a i s e n mielenkiintoa herättämä esi- telmä aiheesta: Turun piispan Jo- LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä & Silmälasikauppa Rovaniemellä Omassa talossa Palokunnan taloa vastapäätä. Myyn ainoastaan täysi-ar voista tavaraa. Työ tehdään ehdottomasti hyvää ja takauksella. Hinnat vakavat ja halvat. IJ Marttinen A K:ni Kirjansitomo Kauppureinkatu N:o 26, Kellos. Oulasvlrran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. Hannes Gezelius manhemman merkitys kansansimistämistyössä. — Esitelmän pitäjä lausui tähän tapaan: Piispa Gezeliuksen nimi on huomattamimpia Suomen historian lehdillä. Innolla ja tarmolla on hän kansamme parasta harrastanut. Hänen toimintansa on niin laaja, niin monipuolinen, että on hymin maikea sen seikkaperäinen ku- maaminen. Sentähden en pyrikään knmaamaan Gezeliusta Turun piispa- na, maan kansansimistyksen edistäjänä Turun hiippakunnassa. Piispa Rothomiuksen aikana oli hiippakunnan tila perin kurja. Si- meettömyys ja törkeät rikokset olima: tamallisia. Ei p :detty armossa enempi uskonnollisia fiiin yhteiskunnallisia fo; kejakaan. — Samallainen on sämel Terseruksen antamassa kumauksessa. Vähä» myöhemmin kertoo kuitenkin Terserus, eitä Pohjanmaalla se^ä Ah- menanmaalla ja monissa rannikkoseu duissa oli ulkolukutaito 20—30 mno- tisten seurakuntalaisten kesken mevrat- tain yleinen. Kolme muotta myöhemmin — 5 p. toukok. 1666 kirjoittaa Gezelius kreimi Pietari Brahelle, että erittäinkin Ka- jaanin ympäristössä on kansan ulko- lukutaito ja yleinen järjestys mallan hymä. Suomen sisäosat olimat siis arme- Uittaman huonolla kannalla tässä suh- teessä. Tämä aiheutti tarmokkaan Gezelius-piispan kärjistämään kaiken suuren henkisen moimansa järjestyksen ja simistyksen aikaansaamiseksi Suomen saloilla. Gezeliuksen kansansimistämistyöllä on kokonaan toinen luonne ja tarkoi- tus kuin kansansimistämistyöllä meidän I Aifo atlria täniä Iippu irli iaiähet- täkää se avonaisessa kirjekuoressa o p. postinierk. osotteella: «Tulolähde", Lahti, niin saatte hyvin tuottavan toimen. Nimi Osute