Lauantaina 5 p. Maaliskuuta KARJALATAR N:o 26 — 1910 rissa. Siellä oli mieraskaman kattoa myöten tupakan sawua täyn- nä ja kolme, neljä talonpoikaa ivaan piipuistansa lisää pölyytte- liivät. Tällainen rohkea teko, että talonpojat istuimat ivieraskama- rissa ja tupakoimat, suututti ker- rassaan maamittaria. jolla oli en- tisajan käsitykset siitä, mikä sopii herroille ja mikä sopii talonpojille, ja hän ärjäst jo oivelta heille toy- keän kysymyksen siitä, mitenkä he oliwat uskaltaneet tällaisia tehdä. Nousi kamarin perällä ylös !y- hyenläntä mies, jolla oli kynä kä- dessä ja papereitaan edessään pöy dällä ja ^'anoi kohteliaalla äänellä: »Suokaa anteeksi, herra. Minä olen heidät tänne käskenyt. s Jfi= meni on Lönnrot." Tämä nimi oli jo siksi tultu, että herra maainittari läksi heti peräytymään. „Suo—äh—äh, suokaa anteelsi, mi-minä luulin —: Te där djäfla bönderna " „vttin, niin", myönu Lönnrot hymäntahtoisesti. Mainitusta maamittarista ja Lönnrotista tuli sitten hyivin hy- wät ystämät, niinkuin kerrotaan, ja waelsiwat monta kertaa yhdes- sä runonkerääjänä Karjalassa kul- kiessa. Tuli Lönnrot kerran Kiteeltä kulkien To h m ajäriv e n I o u h- kolaan, missä romasti Petter Mallenius asui ivanhalla sukuti- lallansa. Kalemalan kokooja oli juuri kujasien suussa hiukan it- seään siistimässä, kun ruustinna ajaa karautti Maunuissa kotiinsa. Ajomies komensi tuntematonta aivaamaan portit, ja nöyrästi toh- tori teki sen. Ruustinna miskasi ohiajaessaan hänelle kopeekan port- tirahaa. Lönnrot tuli taloon ja pyrki ro- ivastin puheille, mutta neitsyt pa- lautti hänet kyökkiin odottamaan, kunnes romasti olisi ennättänyt syödä ja ottaa päimällisunensa. Kyökissä söimät palmelusmäet par- haallaan ja ruustinna käski antaa oudolle kulkijallekin ruokaa. Lönn- rot istui renkimiesten iviereen, hä- nelle annettiin lämmintä eteen ja lusikka käteen ja hymältäpä se tie- tenkin matkan tehneelle maistuikin. Sattui niin, että romasti tuli kyökin otoelle jotain ruustinnalle asioimaan ja näki oudon miehen palmelusmäen kanssa aterioiman. Tutuilta näyttämät piirteet ja kohta tunsikin romasti miehen Lönnrotiisi. Hartioista otti miehen kiinni ja wei herraspuolelle omaan kama- riinsa, muljautti silmiään häm- mästelemälle piikamäelle ja sanoi, ettei tohtori Lönnrotia ole eiNien- kään kyökissä syötetty. Juttu tuntuu rohkealta ja hiu- kan uskomattomalta, mutta todeksi sen manhat makuuttamat. jilla päimällä enempi aikaa käy- raikasta mettä; eikä se koskaan tettämänä muuhun työhön talou- kuinm. Ei kukaan moi tämän läh- dessa, seikka, joka meille pikkumil- . teen mirtaa tukahduttaa eikä sen jelijöille täytyy olla suuresta mer-! meden mirmoittamaa moimaa tyh- kityksestä. jäksi lehdä. Tuhannet ja uudelleen ..Pääasia on main se, että ruoka - tuhannet omat aikojen kuluessa annetaan maihetellen" —sanoo siitä juoneet ja saaneet janonsa sam- Karjauhoitoa. Tässä lehdessä ollut „karjan- hoitoa" koske,va kirjoitus kaipaa jonkun merran keskustelemista käy- tännön kannalta. Kirjoituksensa alkupnolella on kirjoittaja käsitel- lyt karjanhoitomme epäkohtia asun- töihin, ruokintatapaan ja rehuma- roihin nähden hyminkin seikkape- räisesti, sekä luonut täydellisen ku- mauksen lehmien ruansulatuseli- mistä, niiden rakenteesta ja toi- Minnasta. Hän huomauttaa, että edelläoleman johdosta jo „järkewä karjanomistaja" käsittää mihin jär- kiperäinen karjanruokinta perustuu — luonnon ja lehmän ruuansula- tuselimistön maatimuksiin. Se on oikein. Niin se on järjestettäivä — luonnon — ja lehmän ruuansula- tuselimien maatimusten mukaisesti. Sitten kirjoittaja antaa meille ..kaamakkeen" eli „ohjeen", jonka mukaan kukin möisi namettatyönsa järjestää — tietysti olosuhteita seuraamalla — ja on se hänen kirjoituksensa mukaan seuraama: »Aamulla klo 4 lypsetään, anne- taan mähän touon olkia, mähän ajan perästä heiniä". — Nyt on kin aika kulunut klo 9:ään — sa noo hän. Työssä joka korkeintaan nametassa saa kestää —nim. lyp sy, olkien ja heinien anti — 1 tai 1 ja puoli tuntia. On mähän liika hataraa tämän kaltainen „ohje". Allekirjoittanut ei ainakaan tässä moi saada täydellistä kumaa ruo- kinnan järjestämisestä. Jos ker- ran julkisuudessa tahtoo jotakin esittää pitäisi sen olla täydellisem- pää. Lehmien rauhaa ei pitäisi häi- ritä niiden lepoaikana, se neumo on paikallaan. Mutta sitten kirjot- taja jatkaa, että „kello I lypsetään, ramitaan heinillä, turnipsilla ja taas heinillä sekä juotetaan". Siis juotto tulee masta päuväsyötön perästä, mahdollisesti- tuolla klo 3—4 ai kaan iltapäirvällä. Kello 8 aikana lypsetään ja annetaan hiukan ruis- olkia yöksi". En oikein saa selmille tarkoit- taako kirjoittaja edellä olemilla oh? jeillaan kolmi- tai kaksijakoista ruokintatapaa, koska ruokinta alo- tetaan jo klo 1 eikä sen jälkeen enää näy suotaman lehmillä lepo- aikaa. Koska edellämainittu ruo- kintatapa hymin paljon muistut- taa n. s. «akkojen ruokintatapaa" lienee sen johdosta tarpeellista joku sana selmitykseksi. Wiime ahoina on yleensä karja- miesten keskuudessa rumettu enem- män puoltamaan kaksi- kuin komi- jaksoista ruokintatapaa. Tämä on luonnollistakin, sillä silloin pää- semme mähemmällä työllä. wä- Hemmiliä korsirehuilla ja kuimik- keillä. Sitäpaitsi on karj/inhojta- hän — ja ehdottaa esim. heiniä, turnipsia ja taas heiniä. Missä määrin kirjoittajalla on käytän- nöllistä karjanruokinnan ja rehu- jen tuntemusta en tiedä, mutta ainakin on hänen ruokintatapansa »vanhentunut uusien järjestelmien astuessa tilalle.! Koska nyt olen uskaltanut toi- sen työtä annostella, niin olen luultamasti pakoitettu antamaan myöskin oman ..reseptin" näive tän työjärjestykseen nähden. EH- dotnkseni ruokinta- ja työjärjestyk seksi naivetassa olisi seuraama: ( Aamulla kello •"» puhdistetaan pöydät ja lehmien alustat, sekä lehmät lypsyä marten, jonka jäl- -keen lehmät heti lypsetään ja ma- j sikat juotetaan. Tämän tehtyä ale- ! taan ivasta ruokkiminen. Niissä 'paikoissa, joissa mielä käytetään n. s. ..apetta", jonka joukossa mä- kirehut, ..suurus" annetaan, tapah- tuu tämän antaminen. Jos ei ..apetta" käytetä, annetaan mäki- rehut kuiivina. Näiden jälkeen an netaan juurikasmit: nauriit, peru- nat y. m. s. Jos taas juurikas- iveja ei ole, on annettama muut mihantarehut. S Jh)t juotetaan lehmät, niissä paikoissa joissa ei itsetoimimaa juottolaitosta ole nametassa. Juo- ton jälkeen masta on annettama kor- sirehut, ensin heinät, sitten kemät- miljan ja syysmiljan olkia, niin paljon kuin karja syö. Korsirehut annetaan eteen pienissä erissä, että lehmällä rititää ruokahalua ja että se syö aina heti loppuun mitä sille annetaan. Heinien ja olkien syötön aikana puhdistetaan, pestään ja jos on tarpeellista sui- taan ja harjataan lehmät, alustat korjataan ja kuimitetaan jonka jäl- keen tullaan aamiaiselle. — Nyt moi sanoa, että kelloon jo todella joutunut 9:ään ja saa- mat lehmät laskeutua lemolle. Klo päimällä ainoastaan lypsetään enemmän lypsämät leh- mät, esim. ne lehmät joiden lypsy- määrä on 5 kgr. tai enemmän päimässä, ja juotetaan masikat. Klo 3 taas alotetaan ruokinta samassa järjestyksessä kuin aamul- la. Mäkirehut, sekä ape, juurikas- wit eli mihantarehut annetaan ja näidenjälkeen taasen karjajuotetaan. Viimeisetkin annetaan heinät ja oljet samaten kuin aamuruokinnas- sakin. Korsirehujen syötön aikana taa- sen puhdistetaan nametta ja leh- mät lypsyä marten. Klo <i aletaan lypsäminen ja masikkain juotto sen jälkeen. Suu- rimaitoisemmat lypsetään illalla miimeiseksi ja aamulla ensimäi- seksi. Pöydille mahdollisesti jäänet oljet saamat olla siinä aamuun asti, siltä maralta että jotakin leh- mää haluttaisi mielä illan kulues- sa lisätä täyterehuaan. Illalla myös korjataan alusia ja lisätään kuimiketta, jonka jälestä nametta suletaan. Tämän ruokintajärjestyksen ol- less a käytännössä on lehmien lepo- aika, lypsyaikaa lukuun ottamatta, 6 tuntia, jolloin niiden hoitajat ehtimät toimia perheen muissa askareissa. Kiroittaja mainitsee jonkun sa nan lypsämisestäkin. Uusi lypsy- tapa on tietysti käytännössä edul- lisempi ja niin ollen puolustetta- ma, mutta niin lyhyellä opetuk- sella ja neumolla minkä hän an- taa moi masta-alkama saada enem- pi häiriötä kuin hyötyä lypsäes- sään. Lypsy on ainoastaan hen- kilökohtaisesti taitaman lypsäjän opetettama itse työssä, jolloin siitä hyötyä tuotannolle ja helpotusta työntekijälle. Seuraamalla todellakin täsmäl lisyyttä ruokinnan ja lypsyaikojen suhteen, tulee karjanhoitaja ja omistaja pian huomaamaan, että hänen holhokkinsa sen myös huo- maarvat ja isännälleen korivaarvat runsaammalla tuotannolla. Tuo tantoon palaan rvast'edes. Lehmämies. Zunnuntailukemista. Woiko lähteen äärellä janoon nääntyä? Oletko, lukijani, kuullut, että joku ihminen olisi kuollut janoon mesilähteen miereen? Tahi katsotko ylimalkain mahdolliseksi, että joku ihminen kirkkaan mesilähteen reu- nalla möisi janoon nääntyä? Us- kottomalta se tuntuu. Sitä on kyllä kuultu, että joku kormessa matkustaja, joka päimäkausia on ivedenpuutteessa ollut ja mihdoin saapuu lähteen tahi kaimon luo, tapaakin tämän kuimuneena, ja nääntyy pettynein toimoin läh- teen reunalle. Sitä on myöskin kuultu, että joku halajaa mettä, mutta tultuaan mesilähteen luo, ei hän enää jaksa sitä itselleen ot- taa, ja jos toiset sitä hänelle an- tamat, niin heikkous ja tauti ei salli sitä janonsa sammuttamiseksi nauttia. Mutta sitä on meidän maikea käsittää, kuinka terme ih- mrnen möisi janoon nääntyä kirk- kaan mesilähteen reunalle. Kuitenkin semmoista tapahtuu, mieläpä simistyneen maailman keskustoissa. Jumalan sana on kirkas lähde. Siitä pulppuaa aina tuoresta. mutetuksi, omat mirmoitetuksi tulleet sekä'elämän ja onnen sen oikeassa merkityksessä käsittäneet. Se on ollut moimana ihmisen elämässä ja turmana hänen kuollessaan. Se on nostanut kansat simistyk- seen ja antaa niille elämisen moi- maa. ..Herran käskyt omat oi- keatja ilahuttamat sydä- m e n! Herran käskyt omat kirkkaat ja malistamat silmät. 'Ne omat k al lii m- mat kultaa ja kaikkein pa- rasta kultaa, ja makiam- mat h u n a j a t a ja m e s i l e i- piä (Ps. 19, 11). Tänlä ihmeellinen lähde on meitä lähellä. Pyhä Naamatttu tuo meille suuren ja ihmeellisen sanoman Jeesuksesta Kristuksesta, joka sanoo: ,,j o k a siitä m e d e s- tä juo, kuin minä annan, ei hän janoa iankaikkisesti", ja joka ihanasti kutsuu sanoen: ..tulkaa minun tyköni, kaik- k i jotka olette työtäteke- mäiset ja raskautetut ja minä tahdon teitä mir- m oilta a." Joka ihmisen sydämessä on kai- paus Jumalan sanan perään. Joku soppi siellä löytyy, jossa so- minnon. ilon, rauhan, rakkauden ja iankaikkisen elämän toimo ja kaipaus asuu: joku semmoinen soppi siellä löytyy, maikka olisikin syn- nin saasta monella tamalla hiin- mentänyt ja tympeyttänyt ihmi- sen. Joka ihminen niinsanoakseni janoaa iankaikkisen elämän mettä; hän ei moi tuntea itseänsä onnel- liseksi, ennenkuin hän saa tämän janonsa sammutetuksi, ennenkuin hänen sydämensä lepää Juma- lasta. Senpätähden kaikki publi- kanit ja syntisetkit tulimat Jesuk- sen tykö häntä kuulemaan. Senpä- tähden maailman miisaat ja oppi neetkin ihmettelemät Jumalan sa- naa Raamatussa, sillä heidän sy- dämensä, ei moi kieltää sen to- tuutta. Eräältä oppineelta mie- heltä, joka ei tahtonut myöntää Raamattua Jumalan sanaksi, ky- syi kerran eräs ystämänsä, minkä kirjan hän ottaisi mukaansa, jos hänen täytyisi ikipäimiksi mennä saareen asumaan eikä saisi muuta kuin yhden kirjan ottaa. Oppinut ystämä mastasi empimättä: ..kyllä sittenkin ottaisin Raamatun". Jumalan sanan kirkas lähde on meitä lähellä, ja me olemme ja- noomia. D mm ärrätkö nyt, lukijani, mitä tarkoitan, kun kysyn: moinko lähteen äärellä janoon nääntyä? Raamatun sana tunnustetaan hy- mäksi ja autuaaksi-tekemäksi, maan sitä ei lueta, eikä noudateta elä- mässä; Jumalan sanan maroi- tukset, opetukset ja neumot myön- netään oikeiksi, mutta kuitenkin juostaan synnin tiellä ja katsotaan ainoastaan omaa etua ja nautintoa; suuret synnit maimaamat omaa- tuntoa, mutta ei sittenkään mennä katumuksessa Jeesuksen Kristuksen luo, jotta hänen merensä pesisi pois synnin saastan; sydän kaipaa totuutta, rakkautta ja rauhaa, mutta ei tahdota rumeta kuule- maan totuuden ja lohdutuksen Hengen ääntä, eikä seurata Hänen johtoansa, maikka Jeesus sanoo opetuslapsilleen: „Kun totuuden Henki tulee. Hän johdattaa teitä kaikkeen totuuteen": ihminen elää kristillisessä yhteiskunnassa naut- tii kristityn ulkonaiset edut, maan kuolee ilman lohdutusta, ilman toimoa: — tämä on nääntymistä janoon kirkkoaan mesilähteen äärel- lä. Kuinka kauheata ajatella! Ih- minen istuu kaiken elämänsä ajan mesilähteen reunalla ja kuolee kui- tenkin iankaikkisen janon näänny- tyksiin. Astämäni, älä unohda, maan ammenna, ammenna ja juo, ettet janoon nääntyisi! Kuulutus. Lauantaina lä /3l910 kello 10 e. pp. kunnantuvalla pidettäväs sä kunnankokouksessa käsitel lään seuraavat asiat: 1) Kunnan paloapuyhdistyk- sen uudestaan järjestäminen ja sääntöehdotuksen hyväksymi nen. 2) Esitetään kihlakunnanoi keuden vahvistama taksa vuok ralautakuntaa varten. 3) Esitetään Keisarillisen Suo men Senaatin Kamaritoimitus- kunnan kirje °/iz 19VS N:o 2,040, sisältävä määräyksiä tilattomain lainakassan korkojen maksuista. 4) Suostuuko kunta avusta maan vuokralautakuntain ensi keväänä Kuopiossa pidettävän kokouksen kustannuksia sekä kuntamme vuokralautakuntaa edustavien matkakustannuksia kokoukseen. 5) Vuoden 1908 viinavoitto- rahojen käyttämisestä ja niitten Lääninrahastosta perimisestä. 6) Esitetään Koulutoimen Yli hallituksen päätös selityksen an tamista varten Kaurilan kansa koulun apuopettajattaren palk- kausanomusasiassa. 7) Talon osakas Iisakki Ron kaisen tytön kuuromykkäin kou luun laittamisesta. 8) Värtsilän kansakoulun apu- opettajattaren kunnasta makset- tavain palkkaetujen uudestaan järjestämisestä, ja päätetään mi tä asiassa aiheutuu. Tohmajärvellä Helmik. 26 p 1910. K. Löfman. Venäjän kurssi on tänään . 268 50 366: 66'^/s 3 kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 37 25: 22 3 kk. . . . 25: 04 Pariisi a/v . . 100: 80 100: — 3 kk. . . . 99: 50 Antverpen a/v . 100: 40 99: 70 3 kk. ... 99: 10 Berlin a/v . . 124: — 123: 40 3 kk. ... 122: 40 Lybekkl a/v . . 124: — 123: 40 2 kk. ... 122: 40 Hampuri a/v . 124: — 123: 40 3 kk. ... 122: 40 Frankf. a.M. a/v 124: — 123: 40 3 kk. ... — 122: 40 Amsterdam a/v 209: 40 —: 3 kk. 206: 80 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a/v . 139: 30 138: 80 Tukholma a/v . 139: 30 138: 80 Cöpenham. a/v , 139: 30 138: 80 Khigago a/v . 5: 23 5: 16 Kuulutuksia. (K. S. 1 k. 4 s. 30 ram.) Pielisjärven papiston maksuja kannetaan tämän maaliskuun aikana, sen jälkeen tulevat ne jätettäväksi ulosottoon. Pielisjärveliä 3 /s 10. A. Rummukainen. Maanmittarit! AI an lasku-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta selitys-, Sisällys- y. m. lomakkeita ------- NNU«U»»WM Näitä kaikkia saatavana Jasnsnna Kiriapias- 0.-¥:a pcsrikaipasta. Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Joensuu—Viipuri g «2. p O S» SEPPELEEN NAUHOJA Joensuun K. 0.-Y:n Paperik. •s* Kuulutus. Kuntakokouksessa Kiihtelys vaaran kunnantalolla u /sl910 keskustellaan seuraavista asiois ta : Luetaan herra Kuvernöörin päätös n:o 41. Keskustellaan kuoletuslainan hankkimisesta Heinävaaran ja Nivan kansa kouluille. Kuka valtuutetaan nostamaan kansakouluille vai tiolta tulevia apurahoja. Kuka valtuutetaan nostamaan palo- viinaverorahoja ja keskustellaan niiden käyttämisestä. Keskus tellaan tupakan polton kieltä misestä kunnantuvalla kokouk sien aikana. Torppari Julio Ve -j näläisen korvausanomus Adolf Hyvärisen hoidosta. Hyväksy- j tään kunnan paloapuyhdistyksen! uusi sääntöehdotus. Hyväksy- i tään kustannusarviot Hammas-' lahden ja Mulon kansakoulujen j korjaustöistä. Hyväksytään kas- ; tannusarvio vaivaistalon kor-' jaustöistä. j Kiihtelysvaaralla 26 p. Helmik.! 1910. j A. V. Honkasalo. ! Huutokauppoja. n ■ tämän kuun 9 päivänä kello 6 j. pp. Rahatoimikamarilla pidet tävällä huutokaupalla tarjotaan! vuokralle 10 vuodeksi viljelystä varten Lehmonsuosta rautatien ja maantien välinen osa sekä 5 vuodeksi karjanlaitumeksi Raa- tesuo ja muu osa Lehmonsuosta huutokauppatilaisuudessa ilmoi tettavilla ehdoilla. Joensuussa ^/» 10. Rahatoimikamari. uutokauppahuoneella myy dään julkisella pakkohuuto kaupalla Maanantaina tämän, kuun 14 päivänä klo 11 a.p.' ulosmittaukseen kirjoitettuja ' huonekaluja, kuten : piironkia, kaappeja, sänkyjä, pöytiä, 1 mankeli, vene y. m. josta täten ilmoitetaan. Joensuun kaupun-, ginvoudin konttorissa Maalis kuun 2 p. 1910. Ä. Paqvalen. B.-Y :b Kirjani Joensuu . läht. Hammaslahti Onkamo . * Tohmajärvi „ Kanrila . „ Värtsilä . tul. , läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . „ Helylä . . „ Sortavkla tul. „ läht - Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elisonvaaratul. „ läht. Alho . . n Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola . „ Antrea . tul. „ . läht. Hannila . „ Kavantsaari „ Karisalmi „ Tali . . „ Tammisuo „ Viipuri . tul. 11.00 11.40 12.19 12.41! 1.01 1.13j 1.23 1.4u 2.13 2.31 3.15 3.26 3.36 4.10 4.24 4.52 5.07 5.34 5.52 6.11 6M 7.07 7.35 7.4! 8Z 8.19 8.32 8 .57 9.ÖI 9.7? 9.2? 9.41 9.5? Viip. Pietr. läht. n n n Viip. Hels. läht. " " S— 6.40 6.19 6.68' 7.20j 7.401 7.52' 8.02; 8.17 8.481 9.05' 9.49; 10 O, 10.10! 10.44' 10.5b i 11.27! 1142 12.08! 12 lfc| 12.36! 12.55 1.27 1.50 2.0l 224 2.39 2.50 3.09 3.21 3.33 3.44 3.56 4.04 7.15 5.2? 1120 1.15 -o o ■ ■ Viipuri—Joensuu £• Hels. Viip. tul. : 7.0 ' » » , '5Z Pietr. „ , ; 1.03 i 11 .03 » n » » n ji JI 2.51 10.45 5.02 10.29 S p pf 1' 4.34 10.12 3.54 754 11.38 Viipuri . Tammisuo Tali . . Karisalmi Kavantsaari Hannila . Antrea läht. » x n * ff tul. läht. Ilmoituksia. Poip-Karjalaii hansanDplsfo- laistea WWW!Liitti)" viettää toveripäivää ensi maanan taina t. k. 7 p:nä klo 12 alkaen. Il tapäivällä klo 5 alkaa yleinen illan vietto stipendirahaston hyväksi. Si säänpääsymaksu 50 p. Koljola Sairala Inkilä Ojajärvi Hiitola Alho . Elisenvaara tul. „ läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. ff läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. ff . läht - Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Hammaslahti Joensuu. tul. 6.40 6.60 7.02 7.13 7.25 7.37 7.64 8.09 8.26 8.48 9.00 9.27 9.55 10.16 10.35 10.45 11.13 11.33 11.58 12.12 12.46 12.55 1.07 1.66 2.18 2.46 3.00 3.10 3.24 3.44 4.07 4.45 5.23 a sr o' 3 5.55 2.27 Hyvässä kunnossa olevat lokomobiili, puima- ja silppukone niihin kuuluvine lisätarpeineen myydään huuto kaupalla osuuskunnan purkami sen takia Ruokolahdella K. Pu hakan talossa ensi maaliskuun 15 p:nä kello 12 päivällä. Myyn tiehdoista huutokaupan alussa. Koneista tietoja antaa Ruoko lahden puimakoneosuuskunnan hallitus, osote: Liperi. S 2 k Kuulutus. Maanantaina ensitulevan huh tikuun 11 päivänä kello 12 päi vällä itse tilalla pidettävällä julkisella pakkohuutokaupalla myydään, ellei maksua tahi muu ta laillista estettä ilmaannu ta lollisen Paavo Kiiskisen omis tamat 13T / i ?96 osaa verotilasta N:o 29 Pielisjärven pitäjän Vie kin kylässä Pohjoismaiden Osa kepankin Lieksan konttoorin saamisen suorittamiseksi. Saa minen tai vuokraoikeus, jonka ottaminen velkojain luetteloon riippuu sen ilmoittamisesta huu tokaupan toimittajalle, on ilmoi tettava viimeistään huutokaup- pakeskustelussa toimituspaikal la samana päivänä kello 10 aa mulla, jolloin vuokraoikeuden haltijain myös tulee näyttää vuokrakirjansa tai oikeaksi to distettu jäljennös siitä ja jolloin myös muiden asiaa omistajain tulee oikeutensa valvoa. Pielis- lisjärven kihlakunnan kruunun voudin konttoorissa, helmikuun 25 päivänä 1910. Ludvig Stenius. N:o 218. 1 on uusi kirja, |f AM joka ilmestyy t. li! II lopulla. Sisäl- lllHI t; '^ lähes 100 iLUEi kuvaa, niistä puolet kotimai sia, ja yli 200 sivua tekstiä. Kir jan toimittaja on yliopp. Eino Ha vas. Hinta 2: 50, mutta maalisk. ajalla tilattuna 2: 25. — Asiamia- hille suuri alennus. Oivallinen tilaisuus hyvään sivuansioon. Kir joittakaa tilauslistoja kuvanäyt- teineen osotteella : A. A. Karisto, Hämeenlinna. (H. 778) il U.-I. säännön mukainen vuosi kokous pidetään Maanantai na ensi Maaliskuun 14 p:nä klo 11 e. pp. Ilomantsin Kirkonky län majatalossa. Ilomantsi Hel mik. 22 p:nä 1910. Hallinto. (K. S. 3 k.) Myytävänä. suolattua raavas- ja suoma laista sianlihaa allekirjoitta neen kauhoissa: Liperin Harju lassa ja Ruusjärvellä. /aho Kuokkanen. Ruuiffiinarkkuja aina saatavana Pielisjärvellä £. G. Kuuselalla. Kalaverkkoja, K N y ",m Ä- kituitia verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E, G. Kuuselalla. kaikille selviäisi, että Suk kela polkupyörät ja Tar mo ompelukoneet ovat maailman parhaat, jonka on todis tanut koneinsinööri sekä käyttäjät, on teidän heti pyydettävä kuudetta- sataa n:oa käsittävä tavaraluetteloni. Jälleenmyyjille edulliset ehdot m. m. 300 mk. kultakello palkkiona. Luettelo lähetetään maksutta. Eino Louhivuori, Vaasa, kone-, kello- ja korutavarain kauppa. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Viulunkieliä, ÄänipiUiä ja äänirautoja viulu- ja soitin- tarpeita Joensuun l^irjap. Q- Y:n Paosrikanpasso. Vuokrattavana. Muokataan 1 pistä kesäkuuta 1 huone ja keittiö H. Kinnunen, Kiwenweistä'ä. 1.30 I.4t 1.53 2.06 2.1b 2.31 2.60 3.05 3.21 3.42 3.63 4.1b 4.45 6.05 6.24 5.34 6.02 6.ST 6.32 7 .83 7.3o 715 75? 8.41 9.53 9.SI 9.2ä 9.53 10.52 10.53 10.4o II.22 12.65 Seka juna 4.16 4.27 4.44 5.0C 5.32 5.45 6.0» 6.23 6 .5 7.13 7 .55 8.53. 835 > 9.n; 9.32 6.35 6.5c 7.1! 7.4! 8.3c 9.16 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1909 toistaiseksi. H <17 6! Asema 5* a a 1 V V • B i JÖ . Joensuu . . 1 5.50 Lehmo . . 6.02 2 6.04 Kontiolahti . . 6.24 10 6.34 Jakokoski . . 650 6 6.55 Kaltimo . . . 7.19 10 7.29 Paukkaja . . 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 7.59 10 8.09 Haapalahti . 8.31 2 8.33 Kelvä . . . 8.53 2 8.55 Vuonislahti . . 9.15 10 9.25 Tiensuu . . 10.00 1 10.01 Lieksa .... 10.20 — — Tulee T) g Asema il 1 9 P A © •O 5r V 9> 7 Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.55 10 7.05 Kelvä . . . 7.25 2 7.27 Haapalahti * 7.47 2 7.49 Uimaharju . . 8.11 10 8.21 Paukkaja . . 8.33 2 8.35 Kaltimo . . . 8.61 iO 9.01 Jakokoski . . 9.25 5 9.30 Kontiolahti . . 9.46 10 9.56 Lehmo . . . 10.16 2 10.18 Joensuu . . . 10.30 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidet ään avoin- na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , 4 J. pp.— „ 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoimia klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan Ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Joensuun Kirjap. O.-Y. 1910