ivSQ 114 1910 ^anomia Gulan kaupungista Ja läänistä, Maanantaina Lokakuun 3 päivänä, !WZW^LSW Koko vuodelta . i i-.oieka vuocJta oljäKneii&clia K ilKUlidc'iiw T \ i a «.» d ii I n n s. r.: 4: —- >i. ^0S!iSSL: 4: — 2: M 40 ? J:komaiiia ! 0: - 3: - Kaiki. iaamuu maenantetnfe, keskiviikkona {a perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLAR1. E. A. 0ULÄ8VSRTÄ. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. jolmletc t» konttori Kauppurc:nkatu 5. Konttori avoin na klo 8:sta aamulla 7:&>5n UlaHö Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. ilmoituksia vastaaaotetaan lehden konttorissa ia on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla S~p'enniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raanniiiset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 rr.k., r 's ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset i mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuaksefn seuraavan päivän aumeroon, ovat jätettävät lehdtn kon.' riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetyin muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n.o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon nro 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Atvioliittoon kuulutettuja. Puutarhuri Juho Konstantin Huttunen ja neiti Greeta Sofia Ojala, molemmat Oulun kaupungista. — Konetyömies Juho Aksel Pyhänniska ja neiti Katarina Elisabeth Kärsämä, molemmat Oulun kaupungista. — Työmies Kustaa Aadolf Palmqmist ja neiti Helmi Lydia Jauhiainen, molemmat Oulun kaupungista. Kuolleita. Merikapteeni John Isak Ahlberg (>2 w. Lapsi Fredrik Johannes Takkinen lro. - Lapsi Eino Hulamäki 1 w. ^ Lapsi Leo Reino Hiltunen 4 w. Karikoski t°i R Hi.taa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- Varatuomarl . . .... teimistokauppoja. OULU, Torikatu 14, Alax Hägg"in talo. Matkustetaan maaseudulle. Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. n - ~ -H Pastori O. I. HEIKEL. Asunto Rantakatu 9. Puhelin 5 17. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa v. »n. toim. J. Lakor' Ffi Rl I ifi H toimittaa asioita vrastoisar . U. ULLIlH V. Osu mi- OULU V. M. Katajan Kansakou luasio imisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaiset kansakouluasiat niaain me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—Val2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Oulu 0 lääoiB mittaus- ja 1£F kiinteiistiD välitystoimisto Omistaja Varamaanmlttarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 513. Osk. E. Hellemaa, Waasa. Laki- ja raha-asioita virastoissa ym. Lakiasiaintoimisto k. t . ui ja Hovioik. auskultantteja Oulu, Pakkahuoneenkatu 12, Pallas-talossa. Telefoni 662. Kello 10—1. Asianajotoimisto HASSELBLATT & BOXSTRÖM (Vanhin Pohjanmaalla.) Pääkonttori VAASASSA. Omistajat: varatuomarit K. J. BOXSTRÖM ja EDVARD EDELMAN. Ajavat asioita kaikissa Suomen oikeuk sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiämyös Amerikasta. Ilmoituksia. Hammaslääkäri L. Eklund Osoite: Pallas-talo Pakkahuoneenkatu Maalioitta Kello 11—1 päivällä. Oman Kannan Kirjapainossa, teetätte kaikki kirjapainotyön- ne edullisimmin a Kauppureink. 5 Puhelin 56 l=IO=l Olavi L. Helasien varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterinko 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle v 7 arat A, Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, w mittaa kaikkia lakiasioita ra hain perimisiä ia maksuja, väiiitä* kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myynti ia ostoa, toimittaa metsieo leimauksia, lukemisia ja arvn^.elemisia y. m. uiin hyvin lainopilliselta *.!11s ammattikannalva, maaseudulle. Posti- ja sähkö-osou- Seppänen. Oulu. Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö myöntää henkivakuutuksia ja karenssivakuutuksia, opintovakuutuksia, myö- täjäisvakuutuksia, elinkorkovakuutuksia, lapsenvakuutuksia ja jälkeenelo- korkoja. Vuoden 1909 lopussa oli henkivakuutettujen luku noin 74,000 henkilöä; henkivakuutussumma noin 255 miljoonaa ja rahastot yli 72 miljoonaa markkaa. Yhtiön asiamiehinä allamainituissa paikkakunnissa ovat: Oulussa: Sakari A. Westerlund. A. Mikkonen. A. E. Hammar. B. Haglund. K. A. Korkeakivi. Joh. Kyllönen. Hannes Salmela. J. E. Liljeblad. I. A. Karhi. E. A. Ansten. E. A. Tuomisto. Oulun pitij ss : I. A. Tuohino. Oulunjoe! a: A. Perttunen. Alatemmeksell : A. Punttala. Alatorniolla: Eero A. Liakka. I. Lassila. Alavieskassa: M. Eskola. Enontekiössä: Yrjö Halonen. Haapajärvellä: P. Kallunki. Haapavedellä: Adolf Jussila. A. Muttonen. Heikki Heikkilä. Hailuodossa: A. K. Kilpinen. Haukiputaalla: H. Juvani. Himangalla: M. Keto. Hyrynsalmella: Santeri Haapanen. Iissä: H. Kanerva. Inarissa: F. J. Kangasniemi. Evert Leino. Jaatilassa: Aaro Ruotsalainen. Kajaanissa: E. Pirinen. J. A. Tuomola. B. E. Hultenberg. Kalajoella: J. Hiivala. J. Pernu. J. Aksila. Kannuksessa: A. Leino. Karihaarassa: A. Pentisaari. Kollossa: August Pietilä. Kemissä: K. F. Lehtinen. A. v. Schrowe. Kemin maaseurakunnassa: M. Pen- tinsaari. Kemijärvellä: H. Parviainen. Kempeleessä: I. L. Lundman. Kestilässä: I. Keskitalo. Kittilässä: K. Karila. A. Fränti. Kokkolassa: J. F. Sandelin. A. Silen. J. Hölsö. Oskari Herttua. Kolarissa: V. Iivari. K. Lantto. Kuhmoniemellä: P. Kontio. T. Vilmi. Kuivaniemellä: F. A. Väätäjä. Kuolajärvellä: K. A. Lepistö. Kuusamossa: H. Määttä. J. Vaarala. J. E. Karjalainen. V. E. Rautanen. E. Korhonen. H. Kumpulainen. Kuusiluodossa: H J. Sormunen. Kärsämäellä: Hj. Virokannas. Lapissa: B. E. Kujanpää. Limingassa: Fr. Pitkänen. P. Tapio. A. Punttala. E. V. Pentzin. Lohtajassa: K. Erkkilä. Lumijoella: P. Leiviskä Merijärvellä: S. Päiväsalo. Muhoksella A. Mehtonen. Muonionnlskassa: E. Kolström. Nivalassa: H. E. Olkkonen. H. Salanne. Oulaisissa: J. K. Oksa. A. Reinilä. N. Ojajärvi. Oulun-Salossa: M. Hako. Paavolassa: E. Nikinmaa. Pattijoella: A. Rekola. Patenniemessä: K. V. Kukkonen. Pelkosenniemi K. S. Ala. S. Palo. Pellossa; E. Jolma. Piippolassa: M. Myllylä. Posio: J. Tyni. Pudasjärvellä: K. Pietarila. M. J. Isomursu. H. K. Kolehmainen. A. Outakoski. Pulkkilassa: V. Keränen. Puolangalla: A. Halonen. Pyhäjoella: M. Ylikiiskilä. Pyhäjärvellä: Math. Loppi. Pyhännällä: A. Mäläskä. Raahessa: Frans Hannila. J. P. Saariaho. A. Raitio. F. J. Kangas. Rantsilassa: Henrik Mikkonen. Ranualla: A Rytinki. Rautiossa: Vilho Alin. Revonlahdella; S. Ollila. Relsjärveltä: J. Nyman. Ristijärvellä: A. Jussila. Rovaniemellä: E. Nordlund. E. Vuorio. L. Gunnari. V. Kilpinen, V. Nuotio. E. Sukula. Ruukissa: J. Halmeloja. Sälöisissä J. Kortessalo. Sievissä: I. Risku. V. Järvinen. Siikajoella: H. Nikola. Simossa: M. Lahti. Sodankylässä: A. Kena. Sotkamossa: Y. V. Leinonen. H. Heikkinen. Suomussalmella: J. V. Holmgren. Särälsnlemellä: A. Kovalainen. Taivalkoskella: E. Hentilä. A. Sirniö. Temmeksellä: J. Koskela. Y. Junttila. Torniossa: J. U. Nordberg. J. R. Taso. Turtolassa: K. Eero. Tyrnävällä: Juho Matinolli. J. Keränen. J. E. Karjalainen. Tervolassa: Matti Pajari. Utajärvellä: P. Markus. V H. Varis. Vaalassa: I. Mehtonen. Vihannissa: M. Huhtala. J. Pyörälä. Ylitorniolla: J. H. Jurva. K. F. Sacklin. Ylivieskassa: J. K. Heiskala. H. Päivärinta. A. Torkkola. • Palovakuutuksia ififi «Pohjolaan 1 Tapat urmavakuutuksia Kullervoon" 93 Henkivakuutuksia „Salamaan" vastaanottaa V. Huhanantti. Kansallispankissa. Puhel. 4 36. mummun iUBnimiijj n !■ ■ii»n11■' maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 °/o » »i 4 tr o i „ .. 3 Va „ vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitilillä 6 „ SäästökassatiUllä 5 „ Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. tulevan talven Imen kurssi al kaa tiistaina ensitulevan mar raskuun 1 p:nä kello 10 a.-p. Pudasjärvellä, Hetekyläs sä, Antti Raution talossa, jolloin kouluun halulliset mies-ja nais oppilaat kehoitetaan saapumaan paikalle. Opetus on maksuton ja kestää 8 viikkoa. Tietopuo lista opetusta on kaikille oppi laille 6 tuntia päivässä ja aamuil la vuoroissa käytännöllistä har joitusta karjanhoidossa sekä miesoppilaille 2 tuntia päivässä käsitöitä. F. A. Rautell. Johtaja. OuSu, Lokak. 3 p:nä. P. VVIITA8EN RÄÄTÄLILIIKE Oulussa Isokatu 26, Flydströmin talo. Puhelin 4 66. Syys- ja talvikankaat sekä turkikset uudet ja muotinmukaiset saapuneet. HUOM.! Pukimet palkittu kahdessa teollisuusnäyttelyssä ensi palkinnolla* "3RB Mikäli ihmissilmällä saattaa nähdä, on kaiken neumottelun ja somittelun tie toistaiseksi auttamattomasti tu- kossa. Uskoa korkeamman maailmanjärjes tyksen johtoon ja luottamusta omaan itseensä älköön kansamme kuitenkaan menettäkö, maikka tuleivaisuus kuinka synkältä näyttäisi. Pysyköön se main kylmämerisenä, makaana ja tyynenä niissä koettelemuksissa, jotka sen eteen nousemat. Mutta hoitakoon se sa- malla uskollisesti ..juuriansa", kasmat- takoon kansallista simistystä, kehittä- köön ja edistäköön taloudellista ti- laansa, sanalla sanoen: suunnatkoon kaiken työnsä ja tarmonsa sisään- päin sisäisten moimain ja kunnon kasmattamiseksi. MlSkllMll MckllS. Suomen kansan eduskunta on sano- nut sanottamansa niiden yleismalta- kunnallisten asiain johdosta, joista siltä lausuntoa maadittiin. Kai kille tässä maassa oli selmää, ettei muullainen mastaus moinut tulla ky- symykseenkään kuin sellainen, ettei eduskunta ole moinut ryhtyä käsittele mään kysymyksiä, jotka jo muodoltaan omat maltiopäimäjärjestyksen mastai- sia. Eduskunnalle tarjottuihin tehtä- miin ryhtyminenhän olisi ollut tun- nustuksen antamista menäläisessä lain- säädäntöjärjestyksessä syntyneelle yleis- maltakunnalliselle laille ja omien meille mahmistettujen perustuslakiemme rik- komista. Kun eduskunnan jäsenille jätetyt lakiehdotukset sen lisäksi eimät olleet edes jätetyt eduskunnalle siinä muodossa ja sillä tavaa kuin pe- rustuslait lainmukaisesta alotteesta säätämät, niin sitä mähemmin oli eduskunnalla syytä ja oikeutta mene- tellä muulla tamoin kuin se menetteli. Tästä oli eduskunta täysin yksimie linen ja yksimielisenä se hymäksyi pu- hemiehensä ilmoituksen tästä asian puolesta. Mutta pitemmälle ei yksi- mielisyyttä riittänyt. Kun tuli kysy- mys siitä, missä muodossa päätös oli hallitsijalle tuotama esille, menimät äänet jälleen hajalle osoitaen, kuinka pinnallista monessakin kohdin meidän sisäisten olojemme yksimielisyyteen pyr- kimykset omat. Oliko eduskunnan il- moitettama päätöksensä lyhyellä toimi- tusmaliokunnan laatimalla kirjelmällä, maiko pitemmällä erityisen maliokun- nan laatimalla ja eduskunnan hymäk- symällä adressilla, siitä lopulta kysy- mys oli. Toiset, niihin kuului suo- malaisen puolueen eduskuntaryhmä, osa nuorsuomalaisia, maalaisliittolais- ten enemmistö ja parikymmentä sosia- listiedustajaa, olimat adressin kannat- tajia, adressin, jossa, niinkuin maltio- neumos Danielson-Kalmari lausui: ..huolimatta kaikista hämäyksistä, huo limatta kaikesta sorrosta, huolimatta siitä, kuinka meitä koetetaan alentaa, me lausumme, emme sortajillemme, mutta heidän päänsä yli Menäjän kansalle ja simistyneelle maailmalle, että Suomen eduskunta ja Suomen kansa on kaikkina aikoina kaikissa olois- sa tyynesti ottama harkitaksensa, millä tamoin se moi laillisessa järjestyksessä myötämaikuttaa niiden kysymysten on- nelliseen, molempia kansoja tyydyttä- mään ratkaisuun, jotka omat riidan- alaisina". Enemmistö sen sijaan oli sitä mieltä, että asiasta on jo ennen puhuttu tarpeeksi, se piti riittämänä mastauksena lyhyttä kirjelmää, jossa kuimasti esitetään ivaan pelkkää lain- oppia. Kuten tunnettu, hylättiin ad- ressiehdotus 104 äänellä 83 ivastaan. Eduskunta päätti siis lyhyellä kirjel- mällä, jossa mitataan kuimiin lakipy käliin, ilmoittaa hallitsijalle, ettei se ole moinut ryhtyä sille annettuja teh- tämiä toimittamaan. Malitettamaa on, ettei eduskunta tahtonut adressin kautta käsitystänsä hallitsijan tietoon saattaa. Totta kyllä on — senhän adressin kannattajatkin eduskunnassa myönsimät — ettei tällä hetkellä ole mitään toimeita asioiden kulun onnellisemmalle tallalle saatta misesta olipa tehty ilmoitus lyhempi tai pitempi. Ei myöskään sen tun- nustaminen, että Suomen kansa on malmis myötämaikuttamaan sotilas- apumaksukysymyksen ja Menäjän ala- maisten kansalaisoikeuksia Suomessa koskeman kysymyksen y. m. maltiollis- ten riitakysymysten järjestämiseen pa- remmin keisarikunnankin etuja mastaa- malle kannalle, jos tuo kaikki tapahtuu maan Suomen lakia ja oikeutta louk- kaamatta, olisi tällä hetkellä mitään auttanut. Mutta sopimalla taivalla laaditulla adressilla olisi meidän mai- heisiimme nähden ollut edullisempi maikutus kuin kirjelmällä. Kirjelmu katkaisee alakynnessä oleman puolelta keskustelut liian äkisti: sen lähettämi- sellä ikäänkuin tahdotaan sanoa: koete- taan sitten toisia keinoja. Mutta ma- litettamasti meillä on marsin rajoite- tussa määrässä malittamana noita toisia keinoja. Kuka tietää, maikka tilaisuus adressinkin laatimiseen olisi mennyt meiltä ohitse pitkäksi aikaa. Suomalaisen puolueen sanomaleh- dissä on yleensä malitettu sitä, että tätä keinoa ei käytetty. Marsin kat kera sämel kuuluu „Kokkola"-lehdessä, joka m. m. lausuu: „ei yhtään ylem pänä duuman kantaa ollut se eduskun- tamme äsken tekemä päätös, jolla tah- dottiin työntää ..yleismaltakunnallisessa lainsäädännön järjestyksessä" näille ylimääräisille maltiopäimille jätetyt ministerineumoston asiapaperit pois maltiopäimäin työjärjestyksestä, mah dottomina eduskuntamme niitä käsitellä. Maltakunnan duuma oli ylimielisenä lykännyt hymäksymänsä ministerineu- moston ..lakiehdotuksen" yleismalta- kunnallisen ..lainsäädännön järjestyt- sessä" meidän eduskuntamme käsitel- tämäksi ..lausunnon" antamista mar- ten; ja yhtä ylimielisenä, ilman mi- tään lameampia ja asiallisempia seli- tyksiä, kuin mitä asiaa malmistama maliokunta oli tehnyt, lykkää nyt mei- dän eduskunta-„duumamme" nuo „ar- kaluontoiset" asiapaperit jälleen sinne, mistä ne omat lähteneetkin. Tällä lykkäyksellä osottaa meidän edustun- tamme, mikäli me moimme tätä mar- sin matamaa asiaa matamalta kan- nalta armostella, jokseenkin epäparla- menttaarisella, jottemme sanoisi tahdit- tomalla tamalla, ettei se tahdo tällä kansamme elämälle niin ratkaisemalla ja paljon merkitsemällä hetkellä seistä yhtään ylempänä duuman kantaa, tuo- ta häikäilemätöntä kantaa, jonka no- jalla meidät on koko simistyneen maail- man silmäin edessä ja kaikkien oikea- mielisten hämmästellessä rohjettu työn- tää pois kansakuntien joukosta". Mutta mikä on tapahtunut, se on tapahtunut. Suomen kansa seisoo tun- temattoman tulemaisuuden kynnyksellä. Siltä on jo kotman ajan puuttunut kotimainen, isänmaallisista miehistä kokoonpantu hallitus, joka tuntien ole- mansa yhtä lihaa ja merta kansansa kanssa, haluaisi ja kykenisi sen puo- lesta seisomaan. Sen eduskuntaa pi- detään mallan piireissä sellaisena lai- toksena, josta ei juuri paljoa mälitetä. Yleisiä uutisia. — Senaatti. Senaatin maan- miljelystoimituskunnan päälliköksi tul- lee t. k. alusta senaattori A. von Kothen. Kuuleman mukaan tulee maanmilje- lystoimituskunnan nykyinen m. t. pääl- likkö senaattori P. Kraat^ kirkollis- asiaintoimituskunnan päälliköksi, minkä toimituskunnan päällikkö senaattori A. Mirenius tulee hoitamaan ainoastaan kauppa- ja teollisuustoimituskunnan päällikkyyttä. Senaatin oikeusosaston esittelijäsih- teeri K. G. Kollin on pyytänyt eroa Mirastaan ja eläkettä sekä mirkama- pautta siksi, kunnes hänen eronpyyu- töönsä on suostuttu. — W:r?asinetti. Menäjän raha ministerin apulainen on kenraaliku- mernöörin kautta pyytänyt senaatilta sen johdosta, että eräitä Oulusta Pietariin menneitä tcuvaroita seuran- neessa alkuperätodistuksessa oli nota- riuksen nimikirjotuksen mahmikkeena paperisinetti, selmitystä siitä moidaanko tällaisilla sineteillä marmennettuja to- distuksia pitää laillisina, mai onko st- netti painettama joko märillisellä lei- malla tai lakkaan. — Suunniteltu rannikkorata Helsingistä Pietariin. Kuten jo olemme kertoneet, maati s» naatti tie- ja mesirakennusten ylihallituksen lau- suntoa insinööri Albert as Forsellekien erään ulkomaalaisen yhtiön puolesta tekemästä anomuksesta saada rakentaa rannikkorata Helsingistä Pietariin. Nliballitus on, miitalen huhtik. 15 p. 1889 annetun asetuksen 2 ^:ään, jossa säädetään, että lupa yksityisen rauta tien rakentamiseen moidaan myöntää ainoastaan Suomen kansalaisen ano- muksesta suomalaiselle yhtiölle, päät- tänyt lausunnossaan ehdottaa, että aoomus hylättäisiin, koska sen ou teh- nyt henkilö, joka ei ole Suomen kan- salainen ja anomus koskee ulkomaa- laista yhtiötä. Insinööri as Forselles on Ruotsin alamainen. — Waltion sairaalain Päiwä- maksut. Lääkintöhallitus ehdottaa, että päimämaksut maltion sairaaloissa ensi tammik. 1 pstä kolmeksi muodelsi eteenpäin määrättäisiin samoiksi kuin ne omat olleet silloin päättymänä kol- mimuotiskautena. Mutta kun Musta- saaren mastaanottolaitos on rakennettu uudelleen ja korjattu nykyaikaiseksi ja kun pian malmistumissa Kuopion, Tampereen ja Kajaanin sairaaloissa myöskin tulee olemaan yksityishuoneita yhtä ja kahta sairasta marten, on lää- kintähallitus lisäyksenä marempaan esi- tykseensä ehdottanut, että päimämaksut melottaisiin ei-marattoinilta sairailta kaikissa neljässä maksuluskassa paitsi Turun ja Miipurin lääninsairaaloissa sekä näiden sairaalain mastaanottolai- taksissa ja Mikkelin, Mustasaaren ja Oulun lääninsairaaloissa, myöskin Mustasaaren mastaaottolaitoksessa. Kuopion lääninsairaalassa sekä Tam- pereen ja Kajaanin yleisissä sairaa- loissa. — Palotvakuutusyhtiö Poh- jola laajentaa toimintaansa. Pa- lomakuutusyhtiö Pohjolan yhtiöjärjeS- tyksen muutoksille on anottu senaanu mahmistusta. Pääasiallisin muutos koskee yhtiön tarkatusta, joka nykyis- ten sääntöjen mukaan on ..tulen ja pa- lon, salaman tahi räjähdyksen ivahin-