82 —: 2 i 3 4 =- 5 §- 6 7 8 =- 9 f 10 f =- 11 =- 12 13 =- 14 15 11 1 16 1 r: 17 i 18 19 20 21 E 22 23 E- 24 ^E 25 - 26 27 E 28 = - 29 I 30 : 31 r 32 E 33 ET 34 E_ 35 = 36 E 37 ~ 38 E 39 E 40 41 I 42? - 43 E l 44 E 45 E 46 ?- E 47 E- 48 E 491 E" 50 § E. 51 f E l 521 E 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 86 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 N:o 49 1910 Sanomia öulun kaupungista ja läänistä. Perjantaina Huhtikuun 29 päivänä. Tilaushinnat: Oulussa: postissa: Ulkomailla 1-,'oko vuodelta 4: — 4: — 10: — l'uo!eita vuodelta '2:— '2: IA) 5: Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 '-40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto |a konttori Kauppureinkatu 5. Koittori avoin na klo 8:sta aamulla 7:ään illalla Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivin numeroon, ovat jätettävät lehden kontto rin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. O. y. Oman Kannan puhelimet: ( ).-y Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus 11:0 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino 11:0 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon 11 :0 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Kirkollisia tietoja. Nukonssunnnntaina frmnmaumt Tno»nolirko>?sa ^ u 0 li p äi tv af a av 11 a t fuoinal. kello 10, ja vuotia!. fcUo 1 l vouusii 1 'onnvot StoUeliti tulco ~ iatouaafilUv ^Itaiaama fuoiual. folio • >, pciöt. s Jio,blunb. Sioilobti tulee ^äbctiitscUc. i maksaa korkoa talletuksille: :)>aul)an 3criochbi,fien iataiain toimeen tmiiema iiennell. iltama Rukoushuoneessa klo 7 i v. Pulmu pac-iovi Wcgelius m. JÖcinätcvin koululla uinmnit. klo 1 ja klo 1 j 7 i, p, l)eiuu'Utua vuheitrt. tclvort. Terivo n. m. ^Jiaanaiuaiua toutof. I'- 1 p:ua klo 1— pai ivalla kokoontukoot nifouohuoneesfa jälleen no »ojat, jotta alfoisuat rippifoulunfa syk syllä: Uittojen rippikoulu alkaa ltt p. tou ko?, klo l'J päinmlld faina-jfa paikassa. Metodisti-rukoushuoneessa (Isokatu ti!. kiiytiivä Limingan kadulta; lVrjanuiiiNi kaärö-ilta kello S il!., ru. m. eMU-liua ..P.i/tisnn". Sunnuntaina saarna kello 11 a.-p. ja kello 6 j. pp. nuorison ke\ätiitlila. kaikki terve- tulleet. Past. M. Pitkänen. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakari f. o. mi r: toimittaa asioita virastoissa Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikeilaiSv't kansakoulua^at maam me virastoissa kohtuullisesta kolauksesta Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10— 1 j 12 a.-p ja 3—5 i.-p. Kuollut. Svilämmen «tiruila ilmoitamme, että Jumala kaikkiviisaassa armossaan katsoi parhar'1 -i poiskutsua rakkaan pienokaisemme Saiman, joka rokkotaudin murtamana rauhal lisesti nimitti .lee>ul-:sen luo Pudasjär ven Uvoi>k\Ls«.1 huhtikuun IS p:nä 1910. elettyihin tää iiii vaivojen maassa 1 vuoden. •> kuukautta ja 29 päivää: kaipauksella muistamaan jäimme häntä me vanhemmat, 3 pientä veikkoa. 1 sisko, iso-isä ja iso äiti ynnä muita sukulaisia. IlittlM ja Taneli Koivukangas. Rakas olit Saima meille, mutta kal liimpi uiralii-elle Isälle, koska hän ku'M.1 >,nu! poi>. Sii int tallella Saima luona Herran, Suo .it i -u-., että nukin saam me ki-rar Y,\.'>s -mne tulla ja Sai man kuulla. Veisaavan voitonvirltä sulo-uull-i. Ilmoituksia. Kalajoen Kivihiomossa valmistetaan Kauniita ja halpoja 0 c :■ mustasta ja harmaasta graniitista st-kä vai- k«>Ni-Ma n--;r:nori<ta. Kivet lähetetään laatikoissa ilman eri maksua k tiki U- raut;.tieasemi!Ie Suomessa, (llntailmoitukria lähetämme pyydettäessä. Kalajoen Kivihiomo. n :staja A. SANTAlIDI.MA O.-Y. a Siroja ji Wjz Kehyksiä. Pilviä j. i I! valmistaa Klvenveistärrö Alatorniotia. Patsaat valmisteta:,n parhaaksi tunne tusta mustalta kivestä sekä lähetetään rahtivapaasti räntätiellä. Hintaluette loja lähetetään vapaasti pvvdettäissä. $ 0 i ■ Hautapatsaiden ti- lauk et pyydetään te kemään nyt jo, jou tuakseen keväällä en nen hautakumpujen laittoa valmiiksi. Varastossa valmii ta hautapatsaita .monen mallisia 30 markasta korkeam- Tilauksia vastaanote ta. Aistikas työ. piin hintolliin taan kiitoiiisuud Helpot hinnat. Tuomainen & Kumpp. Kivivelstämö, Oulussa. Koulukatu 20. Telet. 3 12. Maalle rekikelillä kuljetettavat tilaukset pyydetään tekemään ensi tilassa. Hautaristien tliauksla välitetään. »M,! 6 kuuk. irtisanomisella 5 °!o 4 Vi 4 3 Vi 3 vaadittaessa Talletuskonttoku- ranttitilillä 5 „ Säästökassatillllä 5 „ Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. V. Dufvan Oulussa ja Raahessa ^ Saadaan uusiaikaisimmat va- ^ lokuvat sekä kaikenlaiset ryh- ^ mälaitteet, joista löytyy mal- ^ leja nähtävänä. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne s tulipalon varalta! »Kullervon" ja „PohJolan" asiamies Oulussa W. Huhananttl. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. ovat rukoushuoneella maanan taina toukok. 2 p nä. Alote- taan liartaushetkellä kello 10 a.-p ja lopetetaan kello 8 i.-p. Hartaus puheet pitää pastori Renvall. Lahjoja otetaan kiitollisuudella vas taan rukoushuoneella lauantaina klo 4—8 i.-p. ja Pietarsaaren hy\äksi tunnettua Simaa Katri Antellilla. Arvoisalle vleisölle ilmoitetaan, että asiamie- hennne on saapuvilla Oulun Seurahuoneella Toukokuun 4 p:nä mukanaan uudenaikainen varasto Kesäkappoja ja pukuja, Kävelyhameita, Bluuseja, Alushameita. Puku-, läninki- hluusikan^asnäytteitä 011 nähtävänä. Tilauksia vastaanotetaan ja ensi luokan työ luvataan. HUOM.! Berliinissä tehtyjen mieskoh taisten ostojen takia on saatavissa ainoas taan viimeksi ilmenneitä maileja. Hartman & Muiden. (ent. L. Chvdenii) Vaasa. F. Suomelan U?alok»»u'aa»!c> Oulussa, Kemissä ja Kokkolassa on aina ollut arm. yleisön erityisessä suo siossa. haapaveden kylpylaitos Atvoinna ii p:stä kesäk. 1 p:ään syysk. Saataivana yleensä useimpia nykyai- kaisia läinminivesi, kylmämesi-, lääke-, muta-, höyry-, lämminilma-, suihku- y. m. kylpyjä, sairasmoimislelua ja hierontaa. Rautamesilähde likellä kyl- pylaitosta'. Lääkärinä: ^iiri^äkäri I. A. Lenwnius. Asuntoja hankkii ja kyselyihin ivastaa auliisti apteekkari G. Dyhr. tacoillaan ravi päivällinen ä ^ mk. kello 2—5 j. pp. seuraavan ruokalistan mukaan: Voileipäpöytä, Sparrispure, Koht Sjotunga säs vin blanc, Stekt unghöns m. Färsk Gurka, Waniljglace, Kahvi. Soittoa klo 2-4 j. pp. Tuoresuolasta lohta, Tuoretta kaviaaria suositellaan. Voidakseni paremmasti ja yksin omaan antautua olen päättänyt lopettaa täällä jo kymmenen vuotta hyvällä menes tyksellä harjoittamani vähittäis kaupan, jonka tähden tästä päi västä alkaen ■m bJifaS H g no t SR □ Koko jonka täten arvoisalle yleisölle ilmoitan. Oulussa, Huhtikuun 23 päivänä v. 1910. ugen Ertman Oulun uuden asemakar- :: tan mukaan laadittuja:: Henkikirjoitus- :: lanketteja, :: jotka varmasti ovat käyttökelpoisia Oulun kaupungin henkikirjoituksessa on myytävänä Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Oulun orkesterin Vappu konsertti tn Seurahuoneella ensi sunnuntai na klo '/a S i.-p. Pääsymaksu 2 mk., koulunuorisolta 1 mk. SSG © © Ö © © OAG Halpoja II Lasten II ja HUOM.! HUOM.! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Vanhin kotimainen Henkivakuutusyhtiö KALEVA, perustettu v. 1874, henkivakuutuskanta yli 100 miljoonaa, rahastot yli 29 mil joonaa, myöntää henki* & pääomavakuutuksla sekä aikaisille että lap sille 5:stä Ikävuodesta alkaen, oplritovakuutuksia koululaisille, elinkor koja y. m. kaikista helpolmmllla & edullisimmilla elnloilla. Täydellisimmät tapaturma- & sairausehdot. KALEVA-yhtlö on kotimaisista yhtiöistä ainoa, joka avustaa keuhko tautisia vakuutettujansa parantoloihin. Koko liikevoitto jaetaan vakuutetuille. Voitto-osuudet vanhem mille vakuutuksille ovat tehneet viime vuosina 60 80 "o vuotuisesta vakuu tusmaksusta. Yhtiön asiamiehiä allamainituissa paikkakunnissa ovat: myytävänä OMAN KANNAN A Kirj"a- ja Paperi- ^ GG kaiipassa. qq SGG SGGGS GS0 Oman Kannan l Kirjapainossa a teetätte kaikki kirjapainotyön- L?C ne edullisimmin Kauppureink. 5 Puhelin S6 ii=isi=ii Oulu K. A. Fellman. Bror Hänn- Ii, Kaijanen. .1. Keskitalo. P. H. Korkala. Vald. I.a^erbohm. Oskar Lainpa. Hiifjo Linilqvist. Hmil Skojjsteilt. Aström & Aströni. Oulu, Toppila J. V. Kaijanen. Oulujoki A. Koura. Oulun-8aio Heikki Pelttari. Alavieska August Teräs. Haapajärvi C. I'. Ahnger. Haapavesi J. Nummela. Hailuoto Julio Kästämä. K II. Kesti. Haukipudas Tuomas Holma. Himanka J. Tuliniemi. II .1. A, Tuominen. H. Veijola. Kajaani M Nevala. .1. H. Rosenqvist. Kalajoki John Poukkula. Kannus J. Ii. Mäkynen. Mikko Oja. Kannus, Välivllrre J. Kerola. Kello Joel Manninen. Kemi Onni Kemppainen. H. Hloranta. A. I.iniisten. O. Snellman. Kemi, Karihaara A.V. I.iniisten. Kemin maaseurakunta M. Vahtola. Kemijärvi I". O. Bäckmaml. Kempele .1, Anttih. Kestilä .1, Heikkinen. Kiiminki J. H. Puirava. Kittilä A. H. Lindgren. Kuhmoniemi Juho Huotari. Kuivaniemi Juho Mursu. Kuolajärvi Matti Alapeteri. Kuusamo A. Urvasti. K. Koivunen A. Korhonen. K. V. Laitila. S. A. Palvola. Ville Posio. Uljas Kajala. .1. S. Törmänen. Kärsämäki F. A. Björklund. Liminka A. Hiilleen. V. Juustila. Merijärvi .1, P. Alaranta. Matti Niemelä. Muhos J. Tikkanen. Muonlonlska V. Hämeenaho. Nivala J. K. Petterson. Oulainen J. A. Niemelä. Paavola J. Heilala. Paltamo D. Keränen. Pello Hj. Gahmherg. Piippola Aapo Korpela. Pudasjärvi Kvert Paavola. Pudasjärvi Ranua K. Marikainen Pulkkila C. K. Kjellman. Puolanka Jaakko Saariaho. Pyhäjoki P. Salo. Pyhäjärvi Kljas Jatkola. L. Junttila. K. Murtomäki. K. G. Schmidt. Raahe O. Heiskari. H. Stenlund. A. Sutinen. O. Svvanljmif*. J. Swanliiing. Rantsila Juuso Kurikka. Rantslla Slpolankylä A. Kor tekangas. Reisjärvi Juho Laurila. Revonlahti Aug. Hentilä. Ruukki J. Simelius. Rovaniemi Anten Kanerva. Hilja Kutila. E. A. Tuisku. Sievi F. J. Haikola. Sievi <fc Rautio D. Verronen. Siikajoki J. A. Kasteli. 8lmo M. Vuolevi. Simo &. Jokikylä Fr. Vuolevi. Sodankylä A. Tervo. Sotkamo F.dv, Heikkinen. J A. Tervo. Suomussalmi B. E. Bisi. Särälsnleml Juuso Häikiö. Taivalkoski K. G. Nevala. Temmes Benj. Rusila. Tervola S. A. Kuusisto. Toholampi Veljekset Kivelä. Tornio V. Hakanen. F. V. Jernstedt. Tornio A. Kuusiluoto F. Irjala. Turtola J. O. Esko. P. Kettunen. Tyrnävä H. Kaakinen. H. Markkula. J. H. Oravainen. Veteli &. Pulkkila A. F. Raunio. Ylitornio K. J. Säippä. Ylivieska li. Forsman. Oulun läänin piiritarkastaja M. E. O. Luukkonen, os. Ou lu, kesällä Ii. a Ostakaa Tehtaan myymälä Pallasyhtiön talossa ♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦ Tehtaan teokset viime kesänä palkittu kultamitalilla. □□□□□□□□□□ ff? vr j Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää ka^ruaki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä |a ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyviä lainopilliselta kuin ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. i qbcs : 3 H □□□ □□ Ennenkuin ostatte muualta □[=] □HI niin käykää katsomassa näytteitä :::::: ja kysymässä hintoja :::::: Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa Kauppunreinkatu 5 (vas tapäätä Lundbergin jauhokauppaa). BQ 30H Oulu, Huhtik. 29 p:nä. Ä> tn Laki- ja talouswaliokunnan mietintö n:o I Zlcisarillisen Ma- jcsteetin Suomen eduskunnalle kyytitoimesta antaman ar- mollisen esityksen johdosta. Kysymys kyytitoimesta moimassa- oleivan lainsäädännön uudistamisesta nostettiin jo 1M0 ivuoden ivaltiopäi- ivillä. Armollinen esitys kyydinpidon ja kyytilaitosten järjestämisestä an- nettiin ensin Maltiosäädyille 1W4— 190r» w. ivaltiopäiivillä ja sitten, kun asia sill»in oli jäänyt lopullisesti kä sittelemättä, eduskunnalle ivuoden ja wuoden 1 i>0<s ensimäisillä maltio- päiivillä. Eduskunta ei kumpaisilla kaan maltiopäiivillä ole ennättänyt asiata loppuun käsitellä. Muoden 100S toisilla »valtiopäimillä pantiin puheen- alainen kysymys mireille eduskuntaesi- tyksistä säädetyssä järjestyksessä ja eduskunta päättikin tämän johdosta ehdotuksen kyytiasetukseksi, joka alamai- sen kirjelmän ohessa -!1 päiivältä lo kakuuta ims jätettiin armollisesti tut- kittaivaksi ja wahwistettawaksi. Eduskunnalle nyt annettu armolli- nen esitys rakentuu seuraamille peri- aatteille: Myöntäen kohtuuttomaksi, että kaikki muut kansanryhmät, kuin manttaaliin pannun erioikeudettoman maan haltijat omat kokonaan mapaita kyytirasituk- sesta, tahtoo armollinen esitys poistaa -maasta suoritettaman kyytirasituksen ja metää tätä rasitusta kantamaan kaikki siihen kykeneivät kansanluokat. Kyyti toimen yleistämisestä paikkakunnan kaikille yhteiskuntaluokille kuulumaksi ivelivollisuudeksi seuraisi, että osalli- suus sen kustannuksiin olisi jaettama kunnaltisiverotuksen alaisen tulon mu- kaan. Koska meroäyriä ivastaaiva tulo saattaa »vaihdella kyytilahkoon kuulumissa eri kunnissa, ei ivarojen taksoitusta kuitenkaan «voitaisi toimit- taa meroäyrin perusteella, maan eh dotetaan, että sitä tarkoitusta »varten pantaisiin merotettamalle tulolle erityi siä, koko kyytilahkossa yhtäläisiä kyyti- äyrejä, yksi tulon jokaisesta sadasta markasta. Kyytiäyrejä pantaessa olisi kuitenkin otettaiva huoinioon, että kun- nallisiverosta mapautettu tulomäärä olisi luettama pois; että muusta kuin kiinteistön omistusoikeudesta tahi wa- kaasta hallintaoikeudesta tahi teolli- suusyrityksestä johtuiva ^(>0 markkaa »vähempi tulo olisi weronwapaa; sekä että miimemainitunlainen tulo, jos se on suurempi kuin MO markkaa mutta pienempi kuin 2,000 markkaa, ottaisi osaa kyytirasitykseen suhteellisesti nou- seivan asteikon »nukaan. Jotta saa- täisiin kyytitoiinesta johtumat kustan- nutset tasan jaetuksi kautta »naan, on pidetty oikeudenmukaisena ehdottaa, että jos se määrä, mihin kyytitoimen kustannukset kyytilahkossa kultakin kyy- /iäyriltä nousemat, on suurempi kuin kyytiäyrin keskikustannus koko maassa, uoritettaisiin maltion maroista kolme neljännestä kyytilahkossa puheenako seen tarkoitukseen meneiväin kustannusten >a sen summan erosta, joka sanotun keskikustannuksen mukaan tulisi kyyti- lahkon osalle: ja olisi tasauksen perus- teeksi pantama keskikustannus kyytiäy riltä senaatin »näärättäivä yhdeksi kyy tikaudeksi kerrallaan. Kyytilahkona tu lisi arm. esityksen mukaan maalla edel leenkin oleinaan kihlakunta, minkä ohessa kaupunki ja erinäisenä kuntana olema kauppala muodostaisiivat eri kyytilahkon. Mikäli »naaseutua koskea myönnettäisiin tästä kuitenkin poikkeus muutamissa tapauksissa. Kyytilaitos ten moiinassa pitäminen ja kyyditys omat tarjottamat urakalla toimitetta- iviksi. Jollei tarjousta hyiväksytä taikka jollei tarjousta ole ensinkään tehty, niin ei kyyditystä sittenkään saa mää ratä kyyditysrasitukseen osaa ottamien luonnossa tehtäiväksi, maan tulee kyy- tilahkon kuntien päättää tarpeellisia toiinenpiteitä hylväksyttämän tarjouk- sen hankkimiseksi tahi tehtäivän muulla taivoin suorittamiseksi kyytilahkon puo- lesta. Ahtenä pääpyrintönä kyytitointa koskeivan lainsäädännön tarkastuksessa on ollut k y y t i l a i t o k s e n saat taminen, mikäli mahdollis ta, itsensä k a n n a t t a iv a k s i. Tämän päämäärän taivottaminen on »valiokunnastakin näyttänyt »välttämät- tömältä ja siihen johtamista keinoista on »vaikuttaivimpana ensi sijassa otettu huomioon kyytimaksun kohottaminen niin suureksi, ti:u ;n,t.fir-^i . suorittuinaan m,:ivaten liir.t '"itliic.fi.' 1 ! perusteella lasketun täyden kormauk- sen käyttämästään kyydistä ja muista nauttimistaan eduista, ^kykyinen kyy- tiraha, joka julistuksessa 20 päiivältä joulukuuta on määrätty 14 pen niksi kilometriltä, on nimittäin riittä mätön, se kun ei enää »vastaa kyydi- tykseen käytetyn työn armoa. Kyyti- maksun suuruuden määräämiseen näh- den asettuu esilläolema armollinen esi- tys sille kannalle, että kyytimaksun suu- ruus olisi määrättämä yleisellä hallin- nolltsella asetuksella ja asetusehdotuk- seen on otettu säännös, että kyyti- maksu kaupungista* ja maalla tulisi olemaan 18 penniä kilo m et- riltä kaikissa muissa osissa maata, paitsi Lapin ja Kemin kihlakunnissa Oulun läänissä, joissa se olisi kaksi- kymmentä penniä kilometriltä. Malio- kunnasta ei tällainen asian järjestely kumminkaan ole näyttänyt tarkoituk- senmukaiselta, maan on maliokunnan mielestä luomuttaiva kerta kaikkiaan mahmistamasta kyytimaksun määrää. Paraiten arivelee »valiokunta kyytimak- sun oleman asetettamissa sopusointuun eri paikkakuntien ja olosuhteiden ja hintojen kanssa sillä taivoin, että kyy- timaksun suuruuden määrääminen jä- tetään maltion miranoinmsten asiaksi ja tälle miranomaiselle suodaan tehtä- mää täyttäessään jonkun merran har- kitsemismapautta. Tämän johdosta on maliokunta ehdottanut, että ku- w e r n ö ö r i kyytilaitoksia määrättyjen ajanjaksojen kuluttua uudestaan jär- jestäessään samalla »v a h w i s t a i s i kytimaksun suuruuden mää rättyjen rajojen mälillä ja moitaisiin tätä seikkaa koskema ku mernöörin päätös malitustietä saattaa senaatin tutkittamaksi. Maliokunta on ehdottanut, että kyytimaksu o l i s olema mähintään kahdeksan toista ja enintään kolme kymmentä penniä kilo m et riltä. Kestikiemaritaksojen useinkin perin alhaisiksi määrätyt hinnat olisimat myös korotettamat. Mutta maikka kyytirasituskustannuk- set saataisiin alenemaan, ei ole kuiten kaan ajateltamissa, että kyytilaitokset kaikilla seuduilla tulisimat itsekannatta- miksi; ja marmaa on, että monin pai koin maaditaan huomattamia lisäinak- suja kyytilaitoksen ja kyydityksen moi- massa pitämiseksi. Eduskunnalle kyyti- toimesta annettua armollista esitystä malmistaessa mainitaan tulleen harkit- tamaksi huojennuksen aikaansaaminen kyytirasitukseen osallisille maanomista- jille. Ollen yleinen asia ei kyytirasituk- sen enää tulisi olla ainoastaan yhden kansalaisryhmän, maan kaikkien yhteis- kuntaluokkain kannettomana. Mutta kun kyydinpidosta johtumat kustannukset, jos, kuten oli ehdotettu, »valtio ottaisi kyydinpidon toimekseen, todennäköisesti tulisimat nykyisiä melkoista suurem- miksi, on armollisessa esityksessä ehdo tettu, että kyytilaitoksista ja kyydityk- sestä johtumien menojen suorittamiseen melmoitettaisiin kaikki kunnallismerotuk- sen alainen tulo sekä maltion tulo kruu- uunpuistoista ja muista kruununmaista kuin myös että kyytilahkojen edelleenkin tulisi pitää huolta kyytilaitosten moi- massapitämisestä ja kyydityksen suorit- tamisesta sekä maksaa siitä johtumat kustannukset. Valiokunnan mielestä on liioiteltua pelko kyydinpitokustannusten lisäänty- misestä, jos kyytilaitos otettaisiin koko- naan maltion huostaan. Maliokunta onkin yksimielisesti yh- tynyt kannattamaan sellaista muutos- a armolliseen esitykseen, että m a l- :ion olisi otettama toimet- een kyydinpidon suoritta minen ja kyytilaitosten moimassapitäminen. Maltiol- ! e tästä johtumat muotuiset menot on maltiomarainmaliokunta 1908 muoden ensimäisillä maltiopäimillä armioinut 'orkeintaan 400,000 markaksi. Tämä periaatteellinen muutos, joka kyytilai- oksista aiheutumien menojen suoritta- miseen nähden on olemassa maliokun- nan laatiman ehdotuksen ja armollisen esityksen mälillä, on aiheuttanut, että loukko armollisessa esityksessä olemia, osaksi mutkallisia säännöksiä, omat käy- neet tarpeettomiksi ja asetusehdotus on tullut armollisessa esityksessä olemaa melkoista yksinkertaisemmaksi. Huoli- matta siitä, että huolenpito kyutitoi- mesta siis jätettäisiin maltion asialsi, on maliokunta kuitenkin ehdottanut, että kunnille säilytettäisiin oikeus edustajien "autta ottaa osaa kyytilaitosten sijoit- tamisesta ja kyydityksen järjestämi- sestä tehtämiä ehdotuksia laadittaessa sekä marattaisiin tilaisuus antaa lau- suntonsa uratkahuutokaupoissa tehdyis- tä tarjouksista, koska sen kautta erikoi- >et paikallisolojen maatimukset tuleivat paremmin huomioon otetuiksi sekä urak- katarjouksen tekijäin pätemyyden ja so- piivaisuuden armostelemiseen nähden taa sen on tarpeen henkilötunteinus, jota ei moi edellyttä oleman kumernöörillä, >olle maltion edustajana urakkatarjous- ten tutkiminen ja hymäksyminen ase- tusehdotuksessa on pidätetty. Tämän jälkeen maliskunta mietin- nössäan osottaa, että arm. esityksessä löytymä selonteko puheenalaisen lain- säädäntöasian aikaisemmista ivaiheista on epätäydellinen ja eräissä kohdin oi- keasta asianlaidasta poikkeama. Kai- kesta seliviää, ettei nyt annettu arm. esitys ole saanut nykyistä sanamuo toansa senaatissa. Arinollisen esityksen asetusehdotuksessa on m. m. pyritty toteuttamaan sellaista lainivastaista ja erittäinkin maltiopäiiväjärjestyksen 43 tz.ää loukkaamaa katsantotapaa, että kyytimenojen suorittamiseen olisi oso tettama suostuntamaroja, maikkei ole laisinkaan yritetty todistaa, etteiivät »vakinaiset maltiomarat riittäisi puhee naolemaan tarkoituiseen. Tämä aiheu tuu nähtäivästi siitä alituisesta sekaan- tumisesta Suoinen lainsäädäntö- ja hallitoasioihin, jota keisarikunnan mi nisterineuivosto, »varsinkin kesäkuun 2 päiivästä 1908 alkaen, »vastoin Suo men perustuslainmukaista oikeutta on harjoittanut. Maliokunta ehdottaa, että eduskunta mastauskirjelmässään armollisen esityk- sen johdosta esiintoisi Hänen Keisarilli selle Majesteetilleen nämä seikat. Mitä lakiehdotukseen tulee, ehdottaa maliokunta, että eduskunta tahtoisi ala- maisessa mastauskirjelmässä ilmoit taa, että eduskunta on liymäksynyt ar- mollisen esityksen elidotuksen asetukseksi kyytltoimesta erinäisillä tarpeellisiksi ha- maituilla muutoksilla. 5koska miime aikoina meilläkin on automobiilien ja muiden »voimakonei den «mooltoriens amulla liikkuivien ajo- neumojen käyttäminen »voittanut alaa ja luultamaa on, että sitä mukaa kuin tällaisia ajoneumoja kyetään aikaan saamaa» rakenteeltaan entistä yksinker- taiseinpia ja marmempia sekä hinnat- taan huokeampia niiden käyttäminen on tulema mieläkin laajemmaksi ja »no- nipuolisemiliaksi. esittää maliokunta, että eduskunta Keisarilliselle Majestee- tille alaimaisuudessa esittäisiä että an- maliokunnan ehdotusta, että puheen- alaiset menot moitaisiin määrätä suo- ritettaivaksi kulkulaitosrahastosta. Gduskuiita. Täysi-istunto huhtik. Li» pnä klo (» ip. !to: Hu ' ■ ' .M'1 -r f .iiO [>ltllU .luiiiii si ; tä, ja muita i tuen W.; : °iikl'!>',n., n) f.-: sillä teiua ja kaduilla täytettäessä on noudatettama, sekä eduskunan hyiväksyt- tämäksi aikanaan jätettäisiin ehdotus laiksi mastuunalaisuudesta automobiili- liikenteen aiheuttainasta »vahingosta. Kirjelmällä on laki- ja talousivalio- kunta pyytänyt m a l t i o iv a r a i n- maliokunnalta lausuntoa siitä, että »valtion olisi otettaiva toimekseen kyydinpidon suorittaininen sekä maa seudulla että kaupungissa sikäli kuin kyylilaitosta ei saada itsekannattaivalsi sen kautta että kyytirahaa korotettaisiin ja täydellisten kestikieivarien lukua ivä- hennettäisiin, kuin myöskin siitä, että pubeenalaiset kulkuyhteyttä taivaltaan koskeivat »nenot määrättäisiin suoritet- tamiksi kulkulaitosrahastosta. Maltio- marainmaliokunnassa on oltu yksimie lisiä siitä, että kyytilaitos, joka »vielä moitanee järjestää kokonaan itseänsä kar.natettamaksi, on maltion otettaiva kilstantaaksensa. Erimielisyyttä sen si jac-n on ollut siinä, onko oikein ja tar- koituksenmukaista »näärätä puheenalai- set menot maksettamiksi kulkulaitosra hastosta maiko pyrkiä käyttöinään tä- hän tarkoitukseen yleisen maltiorahas- ton maroja. Maliokunta on 12 äänellä 9 ivastaan päättänyt mielipiteenään lausua, että kyytilaitoksesta ja kyydi- dyksistä johtumat »nenot olisiivat suo- ritettamat yleisestä »valtiorahastosta. Mäbemmistö kannatti Laki- ja talous- Puhetta johti puhemies Sminhuf- »vud. Senaattori ^iainesalo toi esittelijä- sihteeri Tegerholmin seuraamana edus- kunnalle joukon äsken hymäksyttyjä ariii. esityksiä. Ilmoitettiin, että ed. B. Anneberg tultuaan senaattoriksi nimitetliksi ei enää moi ottaa osaa suuren maliokun- nan työskentelyyn. )!iinikään ilmoi- tettiin miidestä eri paikasta saapuneen sähkösanomia ja pöytäkirjanotteita tuu- netttn 'i päitvänä tapahtuneen lähete keskustelun johdosta. Esitettiin arm. esilns leimasuostun- nasta ia puheiniesneuivosto ehdotti sen maltiomarainivaliokiintaan. Ed. Ar^järmi lausui asian johdosta, että on malitettaivaa, että näin tär- keää asiaa koskema esitys tuodaan eduskunnalle näin myöhään. Muita- kin tärkeitä uusia meroja koskeivia esi- tyksiä on masta tuotu eduskunnalle ja hallitus ei kai moine olettaa, että nyt enään jälellä olemana aikana ivoitai- siin kaikkiin näihin asioihin perehtyä. lä oleivan esityksen suhteen lausui puhuja, sanoo hallitus m. m. »väiltä- mättömäksi että uuden mekseliiveron kautta saataisiin kokoon 1' ^ milj. mk. Puhuja huomautti, että tällainen mero on liian korkea ja tulee korkokannan lataillaan ollessa korkean ja maassa odotettaessa sen alentumista, taivatto- man raskaasti painainaan maan kaup- paa ja teollisuutta. Ed. Kotonen huoinautti, että seli- tyksessä sanotaan suosluntatulojen ko- rottamisen oleman mälttämälöntä ia- hallisista syistä ja tämä on kai hy- »vinkin uskottamaa sen jälkeen mitä maltiotaloutemme on miime aikoina loutunut kestämään. Teki lisäksi muu- tamia buoinautuksia esityksen yksityis- ohtiin. Ed. Jonas Castren kehoilti »valtio- marainivaliokuntaa tarkoin harkitse- maan, onko nykyhetkellä laisinkaan myönnettämä suostui,toja hallitukselle. M. 1909 eduskunta lausui käsitistse- nään, että maltion juoksemat menot oivat maltion »vakinaisista »varoista uoritettamat. Siitä huolimatta mää- rättiin, että kansakoululaitoksen ylläpi- tämiseen maltiomaroista suoriteltu umma on maksettama takaisin suos- tuntarahastosta. Valiokunnan on har- uittama tätäkin asiaa. Asia meni maltioivarainivaliokun taan. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin suu- reu malioknnnan mietintö elidotuksen lohdosia muutoksiksi torpan, lampuoti- tilan ja mäkitupa alueen »vuokrasta maaliskuun l2 päiivänä 19,f.) annetun arm. asetuksen :52 ja -!4 pykäliin. Parin pubeeuivuoron jälkeen hymäk- Uttiin lopullisesti maatalousivaliokun- nan ja suuren maliokunnan hylkäämä anta asiassa. Toiseen käsittelyyn esitettiin suuren maliokunnan mietintö palkkaussäännön "umoamisesta. Puheenivuoroa asiasta käytliivät ed. Rosenamist, huomauttaen, että sosiali demokratien »vastalauseessa »väärin se lostetaan työmäenasiainmaliokuitiian mietinnön kantaa: Nenmall puhuen mietinnön puolesta, jossa ehdotetaan, että asiasta tehtyjen eduskuntaesityslen anneltaisiin raueta: Sillanpää, Kopila. K o mu ja '.i!uor- tema puolustaen sosialtdemokratien mastalausetta ja puhuen palkollisten puolesta: )unes puhuen maliokunnan mietin- nön puolesta: iykälä tahtoen merkitä, että tulee äänestämään »vastalauseen puolesta: Ahmaivaara kannattaen mieiiniöä ja lausuen, että maliokuntaktn ptlää pal- kollissääntöä »vanhentuneena ja tarko- tustaan »vastaamattomana, mutta ellä lainlvalmistelukunnalla on odotetta- missä ehdotus tässäkin suhteesta y. »n. Mietintö hymäksyttiin 1 u:äänellä <9 ivastaan, joten siis eduskunta päätti hylälä asiasta tehdyt esitykset. ^ Huutoäänestyksellä hyväksyttiin tel, tämaksi ed. Kellosalmen y. m. »vältkn- symys siitä, miksi maalitippiija ei ajoissa toimitettu Suursaaren ja Ty- tärsaaren maalilautakunnille. Kerto»,iiis sliomalaisen kirjallisuuden edistämiseksi myönnetyn .'><>,<»>0 »,ar- kan määrarahan käyttämistä irarleii asetetun toimikunnan toiminnasta m. 190!» esitettiin sen jälkeen. Puheiniesneuivosto ehdotti asian lvaltioivarainmaliokilntaan. Ed. Talas pyysi saada loimikunnan huomioon sulkea, eitä myös alluxeräi- nen suomalainen kirjallisuus tutisi val- kituksi. Ed. Fränti painosti suomenkielisen kasmatusopillisen kirjallisuuden tärkeyt tä^ sekä huomautti, että tämä ala on jäänyt huomiota ivaille nnime lonon- na. Jäi toimomaan, että ivastaisuu- dessa toimikunnan huiiianisttncn osasto ottaisi hnoinioonsa suo»,alaisen kastoa tusopilltsen kiijalltsuud.-n sekä alkuoe räisen että suomennelun. Ed. Alkio yhtyi ed. Talakseen. Asia meni ivaltioivarainloalioltiii taan. Ainoaan käsittelyyn c imuu: . > lousmaliokunnan mietintö uimsivuif lyksen edistämistä miljelyspenaalteen mukaan tarkottatvan anomiisetidotuksen johdosta. Maliokunta ehdottaa anoinusehdo- tusta hylättäväksi. Ed. von Troil iruots.i huomautti että ivastalauseeseen, joka on sos. de- mokr., eitsiinäinen ponsi on tullut mie tintööii ilman että silä on »valiokun nassa esitetty tai siitä äänestetty. Myöskin on ivastalauseeseen tullut useampia allekirjoittajia kuin alkujaan ilmoitettiin. Ei kuitenkaan tahtonut tämän johdosta syyttää ketään epäre hellisyydestä tai tielämättömyydestä. Ed. Paasikiivi «s. p.> lausui ellei ollut odottanut aiiomnsehdolukseu joh dosta eri mietintöä, »vaan että asia olisi käsitelty tilattomain maanhankin- takysymyksen yhteydessä. Laajaperäi sesti puhuja todisteli mastalauseesia esitettyjen tuu»iien toleuttaiiiisen inah dottoiuuutta. Huomautti esim. sääs töpankkien amulla, joilla on maroja noin 200 milj., moitaman rauhallisis- s a oloissa saada asioita paljo» aute- luksi, pientiloja ja palstoja hankkiinal- la niiden »välityksellä. Kun raulialli- set olot palaamat maahan, on halli tukien ja eduskunnan yksissä ivoimiti ryhdyttämä asiaan, joka puhujan mte- lestä on suurin sisäisistä asioistamme. Kannatti mietintöä. Ed. Tanttu in. f.i puhui mietinnön puolesta. Samoin puhuimat miela ed. Renmall ja Marmikko. 31