-lVVfr A tto 120 vv 39 vuosikerta Jyväskylässä sunnuntailla toukokuun 29 p:n& 1910 Tilaushinnat: l-flhllaea V*l>n Olirtttjy lois pilvi catisi B«ao «ntaIna klo 8 a. 0.): koko wc*] 7 mk. ^ssjllaiifut ^2~~ t* ^ Bn ^ £ns ' 75 p. — VestzMe koko vuoa 4 rupL — lattlkiu; >-|ihliaea paiiM pimeityy tiislalna, torstaina ,a uovantalna klo 8 a. p.): koko vuosi 4 mk.; ^ > mkT* Ce ^ 2 mk * knt:kaus] 60 p. — Vnljllle 2 rapL — Aaerikaaa ]a atkaaälDe Toimitus: K. A. Jlrvi. 0. Sraka, R. Krivala, päätoimittaja. vutaava. Tobnlsto Ja konttori vastapUtl raatatfenasenua. Puhella bw 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. nnoltuhlmiat: Tekstiä adaU 8 penni» m/m )a taksfla llTka— 6 pamU »M. Vaotl- M p>sipUlkaUWa OiaottaUMa aleansta. KaolaoafrOaoltaksat S—i akaaa. ICUaas> vfliktav M q» tymltlmoltmlaat 2 mk. — VdbtoOmottakäa vOtutUa —m UUfla UbOta. Hj. Hollmerus'H Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. :SS ° vv kaulivia tilthlL VarafUOmarl. Vastapäätä rautatienasemaa. Toimisto avoinna 10 ap. — 2 i.p. 153 Pormestari E. S» Kä] älltO Asianajaja JfräskylSssi Nikolainkatu 77. (Ahllund'm perik. talo.) 1870 Hotelli Walilgren Omist. Emil Rundqviat 1753 Suosittelee ensi luokan kyökkiään ja ravintolaa. Ajanmukaiset matkustajahucm eet! Yksityisiä seurueita ja kokouksia varten er.tyishuoneita Uusi biljaardi! Rahakurssi. Suomaa Pankki 28 j>. toukokuuta )Ain Pirtarl . . . Loatao . . . Pariisi . . . Antwerpen . . Berliini . . Hampuri . . Lyypekki . . Fraakftxrt a. M Amsterdam. . Tukholma . . Kristiania . . Kööpenhamina Myynti- Otto- komi. kurssi a* La. SW7: 80 266: 66% 268: 60 25: 22 26: — 100: — 99: 80 99. 70 98: 80 128: 80 122: 10 128: 80 122: 10 128 80 122: 10 128. 80 122: 10 90 pp. - U 25: 89 90 pp. —; — In. 100-60 90 pp. —: — 1. n. 100: 80 90 pp. —: — L n. 128 80 90 pp. —: — L n. li 8. 80 90 pp. —: — L n. 1*8; 80 90 pp. — 1. n. 1S8 80 90 pp. —: — L n. 2Cfc 90 90 pp. —: — 1. n. 139; 20 L n. 189: JO Li. 139: 20 kihlat, Zen'ith y.m. tarkkuuskellot jsteta n halvimmalla liik keestäni. Korjaukset tehdUnhyvin. Robert Korte. Kelloseppä, Jyväskylä. Puhelin 216. 1086 Katsokaa 206: 20 188: 70 183! 70 138 70 Tohtori G. Palander, sairaalan lää> !äri, arktpäiminä kello 9—11 <up. ja &—6 ip., pyhäpäminä klo 10—11 Tohtori William Wartiowaara, kau punginlääkäri. arkipaitoina klo S—11 <up. ja 4—6 r^>., pyhäpäivinä kello S—10 a^>. 32 Toheori Kalle Rikala, ulkomailla. Hammaslääkäri Stig Lund mai- koilla toukok. 26 p :s:ä — f e jäi. 6 p:n. 809 Liike- Ja ammattlosoffelfa. Artturi Wakkola r asianajaja JyvSskyläasl, parturi Ollilaistn talossa, lähell HoteU Vahlsrc vahlgrenia. 48 Tasataan 10—2. — nhelin 196. Jyväskylän Asianajotoimisto Omistfja varatuomari Ake Lind. Castrenin talossa Rantak. varrella lähellä asemaa. 61 Avoinna 10—2. Puhelin 188. 6u!tllri (icniiitn. »Mi ji tiilitr jtiu = hiDttcita suofittllaon. Alt Nlihijänvt. 186 Mit& kultaseppt Ai Savuselta «aa? Siel tä saa halvat ja paraat kihla-, vihki- ja maia- tosormukset; kauniit nimi- ja syntymäpäivä- lahjat. hopeasta, uudes- tahopeasta ja nikkelista valmistetut. Pokaalia ja metallia kauni» va likoima. Tilaukset ja korjaukset suoritetaan erikoisella huolella ja F» halvalla hinnalla. k: 647 Arv. kauppatuttavilleni ilmoitan, että torin varrella oleva selcatavarMMMMii muutetaan kesäk. 1 pistä omaan talooni Kauppakadun varrella (entinen Sorrin kauppapaikka), jossa edelleenkin tulen arv. yleisölle kaupaksi pi tämään hyvää tavaraa päivän halvimpiin hintoihin. R. Saarenpää. 1917 X . „ Suom«Q Yhdys-Pankki Perustettu 1862. Omat varat Smk. 35,000,000, maksaa kofkoa 5 o. Talletustiliin muuttavalla korolla ja Karttuvalla tilillä, 3 S. Juoksevalla tilillä olevista paio- mirta. Jyväskylää HairtkoottorL 178 40-0 — Kirjansitoja — A. PELLIKKA Jyväskylässä. Kaikkia ammattiisi kuuluvia töitä otan tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taulun kehyslistoja suuri varasto. Salkkuja iportföljejä) val mistetaan, Huom.! laiEskirjaetoj«n kirjoja Edo taan huokealla 100 Pohjoismaiden Osakepankki Kauppaa ja Teollisuutta varten. Omat varat: Smk. 22,000,000: —. Talletustililtä . . ... . Talletuskonttokurantti tililtä Kodin Säästökassasta Juoksevalta tililtä 5 pros. korko. 3 pros. kork*. 10 Kesäkankaita ostaessanne Varatuomari Harald Boucht, Asianajaja Vaasassa. 95 Castren & Snellman i Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telef. 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 35. m KULLERYO Tapaturmavakuutus Osakeyhtiö. Asiamiehet Jyväskylässä: U. Jaa tinen, J. Karjalainen, E. Mansnerus ja J. Tommila. 1503 Parhaat ruumisarkut V. Hinnlnen. Puhelin 157. HUOM.! Hinnat alennetut 1296 Matkailijakoti „R A U H A" vastapäätä rautatienasemaa. Siistiä huoneita matkustavaisille. »Vahinko ei tule kello kaulassa". Omaisuutenne vakuuttaa edullisimmin POHJOLA. Asiamies Jyväskylässä 84i Arvi Koskin». K &lf * Tampereen Puuvillateollisuus O.-Y. 1940 1-8 Kaarlo Liukkonen, kruununn mismiea, varatuomari Korpilahdella. 67 Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaesa* Hieroja- ja Sairasvoimistelija Hanna Sehtinen 81 Kauppalaisseuran talo. Keaki-Suomen Rakennusliike „TARfiflO" os. Jyväskylä, Tarmola. Puhelin n:o lÖO. Suorittaa kuikkia lakenuuea • laan kuuluvia tehtäviä nop immin ja kohtuullisimmilla hinnoilla. Eri koisala: Huvila- ja kaupunkiraken- nufceet. U42 Suonten pcrustuslaficn vmllssa pitäminen. PtiMMimliilmu nktiiti. Tuuriivaltaisin, Armollisin Sieijari ja lähden fiMM. jos nyt ehdotettu lain- Zmisnlkij» j« Ecjpcltiti myy Uusi RuumiSarkkukauppa alen- nekuilla hinnoilla. N. Blom & Kumppani, 92 ^oroatfolo. Theodor Lilius, pormestari Jyväskylässä. Ajaa asioita maan virastoissa. Matkus taa maisealulhi. 62 Nuorsuomalaisen puolueen PUOLUEKANSLIA Helsingissä, Kasarminkadun 23 sea, Päivölän talossa, on avoinna arki päivinä 10—4. Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. Satulaseppä ja verhoilija 0. LEPPÄNEN, kauppatorin varrella. Hevosvaljait matka- kaplnelta y.m. Tilaus- ja korjaustyöt tehdään hurlelliseäti. 16.37 K. OKSASEN Ruumisarkkuliike — Jyväskylässä — myy ruumisarkkuja 2—8 mk. ja korkeimpiin hintoihin Puhelin 94. lsäädäntöjärjesli)» i uliisi päätetyksi, >a solvelletulsi, mottaisi Suomen njuffuiU k raxfaiia kärsimylsiä, mutta kärsi mysten ipÄko lei oikeuttaisi ketään heis- tä iu>c>pu!ma«n usfollisuuden-iveiivvlll- juutfisUMii iSiruiiit ituuni inaiiiojtiiintöä fchtaait. Kalliimmasta omaisuudes taan. isi-isillään Perimästänsä vikeu- desla tjtlsissä neumoin .Hallitsijan ka ns- sa järjestää ja kehittää sijaiset olonsa omien iarlpeiilensa, laipumustensa ja onian >luviuon!sa llvaaiimusten mutaan ei ikanlsaMine woi luopua. Tiia ei te- tist Yksikään itsetietoisuuteen herännyt, eriko:sc(omukseirsa ja ominaisen histo riallisen tehlä>iväniä tunteva siwis:ys- kansa. Että Menijälle olisi hyödrM tohi larpeelliisia hevältää sellaisia riin^a maassa, >joAsa rauhallisuus ja järjcs- tys !>vallils«imat, maassa, jossa sataan ivuoteen ei umdä kertaakaan ole isat- tunut, ellä wäeslö Äisi kiclläylyiryt Ilmoituksia. Huutokauppoja. Tiistaina kuluvan toukokuun 31 p:nä kello 2 päivällä tarjotaan Ra- hatoimikonUorissa pidettävällä huu tokaupalla vuokralle Rantapjiston ravintola tämän kesän ajaksi. Samassa tilaisuudessa vuo krataan Syrjälän alueella oleva rakennus- tontti N.o 1 9l:saä neliössä. 18-28 Anton Heinonen. 2—2 1291 A. E. Lahtisen Puusepänliike Nikolainkadun varrella suorittaa halvalla kaikkia puusepän alaan knuluvia töitä. DW" Työ siistiä ja ajan mukaista. 1702 Jyväskylän Seurahuone Rauhallisimmat ajanmukaiset matkuatajahuoneet kaupungissa. Ensiluokan ravintola. Yksityisiä seurue- ja kokoushuoneita. 1871 Keiin aikanä kakii ulkoparveketta yleisön käytettäväni. Suuriruhtinas! Kun eduskuma nähdessään jenwaa- ran, joka uhiiaa Sucanen kansaa, metoo Teidän Miiorillisoen Biajesteeiti^nne, an eduÄMiMi weiwollisuus suoraan ja ipeitMeimäna >laui'u» jult'i kaikki ie. iniikä on omiaan asettama<m asiac oi- te a an lw oloonsa. Teniähän on iässä alamoiseosa törjelmässä faftocn winne wuot>en lhallilusjuuntaa fujuoitu' tuo malla esiin tosiasioita ja huomautia- »Ma tämän hallilussuu^iuan seurauk- 'sia, minkä chessa eduskunta on katso- nut Äewa«n tässäkin llMesii osoirtaini- n en minislerinemvosion pul>eonjoh:a- jan Esittämän uuden lamsäädan:öjär- jlts^Men ehdoiuiksen laa:u. Ja >'h:ä Mvomickisesti fatto» e^duskimia oleivan TeÄän keisarilliselle Majesieetilleme iuIkÄausumine-ii waLaumil^ensa, eitä tuota ehdotettua ladnsääd:vjäi".'Styk- sen lmuuio-sta ei woida lodellisuudecsa panna 'totttireen, -maikkakin — jota eduskunta wiimeisee>n asti Pitää m ah- dotlomana — Menäjän kamarit ien >hi)wäH^s?wäl ja hallitsija siitcn lvah- >'.v!Äl<iisl. lLckia, joka Suomen kansan- eduÄumiaii juostuimuksetta muuttaa uomen iperuÄuAakeja. ei Tuomen ifan'i<i woi pilää oi^eudellisesn päieivä- itiä. Jokainen lainsäädäntötoimi, jc- hon tuon oikeudomvastaisen uuden jär- jesnMen mukaisesti nchdiiltäislin. olisi 'kaan esteitä tahi ivaiiteukiia lc^arikun- Suomen ?ani'an filmissä oÄut.ta-louk- «an walt>:Mistin tehtämiin nähden, kaatva icäHt), wailla karökea wMoitia- Moin ten nämä >kohdistu!M Euo- inaa lu>oilmaa tämän maan asujamiin meakiii lkoskewiin asioihin, nähden. Sillä kaikista täivän tuhoi-1 GiOmäijenä näistä asuista on ulko- sa>n eihdoiuGlii laatrjain esittämistä kie- Politiiöka. Suomella ei ole utuihin roisia lMäilteistä huolimaita pysyy »vaikultakvaa oisao sii»iä eikä ole n,il- horjumattomana to.uuiena, eitä Suo- loinkaan silä ivaatinutkaan. Mitä fci= mm «känsälle «:wät muut lait ole oi. 'sari ipäärtciä sodasta, rauhasta, liitsis- ^eudellisesn PärMiä ja webwoi.ttatvia> ta tahi allian-sista, on ilman muuta Ifmii ne. Jforffl' owat anneult Suomen !myöÄin Suomea welwoitratva. Mitä lperustuAaeisisa lainsäädännölle ^vah- ^ iaas tulee 'kauppa-alaan kosiviin tahi >wisbelussa ljärjeschkjesjä. Ne oikeudel-^ oikeudellista merkitetä olemiin fan- enä Suosivclla on toiset lait tuin We- näjällä, toisinaan ^maatinu: Miinuksiin ottamaan erityisiä Suomea koskemia iiiäärmM, multa mitään hankaluut- sia ei täsm tiettämästi ole milloinkaan ollut. Ei myöÄään oile i'lm.iai'tune:s- sa capauiisissa hätvaittu inahdoitoinatsi onaa lvupipasopimuksissa huomioon ko- fo .iiwliafuniw.lv eiuja sillä tamoin.eilä Suomeen nähden on sääde::y eri eh- dol, luin lodellismi Hiden on hawait- tu niitä waaiilv<i!n. Suomen la.it cimäl punc miiääu es- teini ei>.'ä nvaileutsia sille, cr:ä Tuomen alueella oichdi)tään wai!ukunnanpuo>- Iu5lutsen ivoolimiin louncnpileisiin, ne Päimrasioin sijälläiväl posilinvisia säädöksiä tämän Äsian eduksi. Ro*'ka pilkotuowuluslai->sa on sAioilu. eitä hallitsija määrää, muo fiiiitvciä c mai suutta luttvuteliaiva yleis. l.irpeejeen, woi ^.ikoluoivuiusta aina käyttää larpeMsten maa-Äueiden hankkimijek- si linnoiiusien, leiripaittain ja ompu- maratain räkeniamkta nxiricn. Wcnä- Iäisien so mj outojen majoituksesta on pidetty huolia Suotuen asetusten kautio; niiniiään kuormakiMien ica- misesia naiden larpei>tsi. Laki ylsttyi tottelemasta lasillisessa järjestyessä sis-ä rajateistä Zvelwoil:ac> ne sodan annettua takia tahi asetusta, ja 'jossa aikana aovusiamaan f otöirxi c n I i i f f e 11 ä. Venäjän keisarilla Suomsn Suuriruh- Luotsilaitolftn aijiana oleivtin touncn- tinaana on hallilsijamahli sillä laajalla PiteiUir merenikuiun iuttva<unijee|i toim>iwallalla, minllä tämän maan iival- loistoilla, ntaljäko^Ua y.m. ei ole ryh- liosiiänlö 'myöntää hallitsijalle. — sitä. t^yrch Dcbsiciii itfcr nnitticrtrtai an!a- ei woi ajatella inähÄoilijletsi. imaa lausuntoa; Su>oinen mcreiimit- Vuosisadan kc^muksen pohjalla on tau-ölartat ^asetetaan incri .ninister ^ön eduskunm lu^kaasti harannut, 'faofo 'täyiciläivätsu — Suomen 187.S wuo- ^uomen llainsäädännön itsenäisyys ai- den asewc>lN»oilisuitÄaki inyöntää kciia- rikunnan 'sotaiininivleiille ivallan !ä>l- iellä ja hallitsijalle esitellä ne Tuomen iscitfliuöPeä koslÄoai oyat, jotk-v eilvät kohdismneel lainsääd ^inlöö.i etkä ta.ou- l«n. Mainittu soia>waen järjesii>s- «muoto ]ia soniaalliliion f"f>i5i)? niin ikään oli ia mallaille n kuin ^näjän sotajoMojcn. jmcn mahdollisuus yh- teiswim!>n.:aan näiden kanssa oli:aat- tu. Äo>komus on siis osolianut. eitä yhteiset edut sotilasalalla moiivai :nlla lhuo-inioon oietuiilsi. ivaikka Suomen kansalaisien aseivelkvollisuudesta jääde- W ja stzveellijet Miriidat, joiia fe-tu' faittUBälptt ftfpiimuJftin, ett jt fciffcr, täänkin Suomen laissa; woidaan lijä. tä eitä tämä asia, niinkuin kokemus »vuosilta 1902—1904 osoita,1. ei ele menesnMllä^ järjestettäniissä muu- toin kuin Suomen lain kautto. — 'Kysymystä Suomen iveli^ollisuuksien jaadusKi >ja lmäärästä Puolustustoi- meen nähden on tietysti arwos:elt<ava myöskin keisarikunnan etujen kannolta. Mutia tästä ei seuraa, että lämä kysy- mi^s pitäisi tahi edes woiiaisiinfaa«t ralkaista^ltvenvläisillä lainsäädäniötoi- millä. Sol<cpaliivelus:a ja »veroja ei Suomelta lvoida ivaatia muulla kuin eduskunlnan huxväLsymien lakien pe- rusieella. TÄnänlchftMyksen ratkaise- miseisi on tehiäivä sellaisia ehdotuksia, jcika hawai.-aan MMttä?v:ksi Venäjän näkökannoilla katsottuina ja jotka ien ohessa Suomen eduskun:a Suomen kansan oiikeuksien jja etujen walwojana woi hijtvÄM. Venäjän ja Suomen keskinäisten eiujen järjestäminen oi-keuslattoksen» kaupan, teollisuuden, ja merenkulun aloilla on tapahtunut siten, eitä on annettu »HläpiMoiä Venäjän ja Suo> men 1 afctia tai osetutksia. On niinikään sanottu, et:ä huolehri- !minen Venäjän »vallakunnan ykscydes- iä waa:ii Suomen vikeukstni supista- misia. Mutta kun Venäjän hallitsija on Suoinenktn hallitsija, kun Wenäjän s mve reeni suuna ul'kopolitiikan alalla ei mitenkään loulkaa Suomen itsenäisyys sisäisissä asioissaan, sekä fau Tuomen erilyisen mckiioiäännön ivoimassavitä- minen ssa ioovettaminen ei inis-sään .suhteessa es:ä Venäjän ivalla kun laa esiint»pnäsiä ja toimimasta yhlenäije- nä wallana wieraisiin wal:oihin näh- den, ei meloaminen llvattakiinnani^jey- der. waalimuksii,n woi näennäisesti» kään oikeuttaa ^ilä poliiiikkaa, ionka tarkoituksena on Suomen sisäisen itse» näiMden tuhoaminen. Äimän pviitii'kan johdos:a, joka niin. Gjrkäsli esiinKH yllämainitussa sckiiijskirjMiässä, nÄjttää lässä ,vielä oleman huomauttaminen yhtä tärkeätä asian puo-lta Venäjän ja Suomen yh- seisten etujen ZvaUvomtsia koskemaan lkyiymylseen 'katsoen. Venäjän walta- kuuta ei woi olla sen wuosisaloje.n ke- hitysttMl luoman, kaikkien siMislynei- den »lhleis?unlaluc»IlkiLn oikeaksi lun- nustotnan maailmairlain ulfopuotella. joka käskee, että »voimassa olema oikeus on pidettämä pichäiiä. Ahteisiin e!ui-. hin iuuluu seniähden elia Tuomessa >!htä «htyirin kuin Venäjälläkin <akicn kuNNioiiuksen tulee olla ohuita kai kelle juAisen loimiivallan täyttäiniselle. Mutta tämä iuuri w^:ak.:nnane:u tulee loukatuksi, jos Tuomelle lakeja anneiaa-n toi siellä ryhdillään l)a!!i:us- loimiin muussa kuin sen perusiusla- kien määräämässä järjesiyksessä. Täsläkin Mslä näyllää ivälttämät- tömÄtä ellä Suomen asiain käsille- >lyssä jälleen ryhdytään noudaliamaan toisia poliiiikkaa kuin mi:ä^lahden wiime ivuoden kuiluessa on Teidän .^eisarilliielle Majesiecttllenne vuol- lettu. Tämän politiikan lähtökohtana oli. niinkuin edellä on huomautettu, 20 päilvanä loirkoikuuia (2 pnä kejäl.) 1908 annettu määräys Venäjän etitja ^osknva in Suomen a sia in käsiltelyjär- jesiyksesiä. On ilmeisiä, että ie, jr*fa lällä määräyksellä on ikmoiiettu ole- ivan tarkoiiullsena, on iäydellisesu saa- wu te naivissa eftinerkiksi siten. c:iä we- näiäiiet {jo suomckaisei wir-kamiehel. Suomen nrinisterimaltiosihteeri >pu- ipeenjohtajana, tarkastalvai maliiosth- leerinioirasioon iaapuneel asiat iaa- dakseen yhdessä helmille, mitkä niisiä koskeivai keisarikunnan etuja ja senl.ch- den oivai ttinoileltamol minisierinru- wc si olle lausunnon antamisia ivarten. Ten suuntainen asianmulaijesia jär- jesmlsessä loimeenpan:u muutos woisi 'johma siihen että _iaa.t° nöfljjet jälleen |'aön|urät «•»