»Ml'»»- 1910 l^:o 123 Äorskms 1910 12S Luorzkinz Lurun cedll Läntisen Kanta- ja DrisMnan- Katujen Knlmasfa Hastaxäätä KäästSxanKkia Hoimitus: Alakerrassa, kolmas owi KriStiiuaukadua kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. Kuhelimet: Ilmoitus- ja Tilauskonttori (8 a^>.—7 i^.) . . ^ . H4 Toimisto (10—12 a.p. ja 5—7 i^l.) . ..... 1441 KaSsakoattori. ..... 7 45 Kirjapaino ja faktori » . . 23 Toi».johtaja - ..... 9 SI Hrattshinnak: TuruSsa PoStik. Koko wnod. I. G , 3:— 4: — Puoli » ^ » . 1:60 2: — Ney. . . Z » -^i S0 1:20 JrtonaiSnumerot ö p. Umottttsten hinnat: Tekstin^ edellä S p. millimetri. Tekstin jäleStä 7 p. , Vähin ilmoitushinta 60 p. MaStankseSta: 20 p. paitsi ilmoitushintaa Httnm Hetzlea seuraa ilmaiseksi kuukäufittain Kuomt kuvalehti kansalle. Hnnm chehK ikmStyh kolmesti viikossa, nimit täin tiistaisia, torstaisin ja laa' antaisin aamulla. Lehti kannetaan Turussa maksutta kunkin tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. TorStai, marraSk. S p.: Erland. Perjantai, marras k. 4 p.: Hertta. Sää-olot Turussa. Toispälwäuä tiistai»». Lämpömäärä: korkein -s» S, alin — 2. Ilmaa suhteellinen toSteuS: 45 Tuule» jmmta: J^uen. ou patstauuti 4 t. 10 m. Eile» keSkiviilloaa. Lämpömäärä: korkein -H- 1, alia — S. Uma» suhteellisen kosteus 82 Tuulen suunta: Itäinen. Zlnriuk. o» paistanut: — t. — m. Lurun cebt! sisältää tänään m. m. seuraavat kirjot tukset: MihlatS «n pyrltttvä raittius astaa» »ihden? Iohiava »irjoituS. MeuSliitnea kalusto Suomen «altio»ra»tateilli. Audet ?»i»oafta«iehet. Paino- hallitukien ehdotus niiden sijoittamiseksi. Fvlliyallitukse» «ir»«miehiil »«»gatstaa». A»» sostaNstit »»at ohjakfiosa. .Musta rutto- Englannissa. Suuri pantkivartan» Aelgk- Ah«iste» »«atetuksesta eN .muodista-. Kirj. Wille. Siuki syyslailnmena. Aurkisteluja. Kirj. Jukka. Iatitrien 5oul». Viimaa alla. A»wia> 1,200-vuotinen lehmus. — M a ail ma» juuria höyrylaiva. A. m., Y. m. I Menäläinen kalusto Suomen valtion rautatiellä. H. M. Keisari on suvainnut sallia, esitettäessä senaatin asiassa tekemää esi tystä, että ensi vuoden ylimääräiseen meuosääutööu saataisiin ottaa 907,554 mku menoerä Suomen »valtionrautateit ten muuttamiseksi sellaisiksi, että Weuä- jän liikkuva kalusto sopii uiillä kulke» maan. Samalla on H. M. Keisari su vainnut sallia ennakkomaksuna otetta vaksi valtiouvaroiSta 453.677 mk ehdolla, että tämä euuakkomaksu lähim mässä tulevaisuudessa täydelleen kor vataan kulkulaitoSrahaston varoilla. Samalla on käsketty senaatin val mistamaan ehdotus vrm. esitykseksi ensi valtiopäivillä niin mainitun etumak sun kuin myös viime tovkok. 12/25 pmä samaan tarkoitukseen myöuuetyn samaa svmman suuruisen etumaksua täy dellisestä korvaamisesta valtionrahas' toon knlknlaitosrahaStoa varoilla. Uudet painoasiamies- mtrat. ?ai»oyall!t«kse» eydotu» «ii de» sijoittamisesta. PainohallituS ou nyttemmin laatinnt ja senaattiin lähettänyt ehdotuksensa sen tämän vnode» «enosSäatöä vahvistet taessa saamaa 107,800 mka määrära haa jakamisesta. Painoylihallitus eh dottaa, että: Uudenmaan läänit» asemapaikkana Helsinki asetettaisiin 4 painoafiamieStä, joista 2 saisi 5,000 mk. ja toiset kaksi 4,000 mk. vnotvista palkkaa ja joitten virkavelvollisuutena olisi tar kastaa 37 sanoma-, 190 aikakaus- ja 63 ammattilehteä; Tnrnn ja Poria lääniin 2 asiamiestä, joista toiaea saisi 5,000 mk. ja toinen 3,000 «k. palkkaa ja joitten asemapaikkana olisi Turun ja Poria kaupungit sekä virkavelvollisuu- teaa tarkastaa 14 sanoma-, 7 aikakaus ia 3 ammattilehteä; Häme e a lääniin asemapaikkana Tampere 1 asiamies 5,000 mka pal kalla ja velvollisnudella tarkastaa 11 sauoma-, 16 aikakaus- 3 ammattilehteä; Massan lääniin 1 asiamies ase mapaikkana Waasa ja palkkana 5,000 mk. sekä velvollisuutena tarkastaa 18 sanoma-, 5 aikakaus- ja 1 ammatti lehteä ; Oulua lääuiia 1 asiamies 4,000 mka palkalla ja velvollisuudella tar- fastaa 12 sauoma- ja 4 aikakauslehteä; Kuopio» jct Mikkelin lää neihin 1 yhteine» asiamies asemapaik kana Kuopio ja palkkana 4,000 mk. sekä velvollisuutena tarkastaa 15 sa> uoma- ja 1 aikakauslehti; sekä Miipurin lääniin 2 asiamiestä, toisen asemapaikkana Mipuri ja toisen Sortavala, toijen palkkana 5,000 mk. ja toisen 3,000 mk sekä yhteisenä vel vollisuutena tarkastaa 23 sauoma- ja S aikakauslehteä. Tullihallituksen virka miehiä rangaistaan. Seaaatti käsitteli viime perjantaina salaisessa istunnossaan kahta kenraali kuvernööriltä saapunutta kirjelmää, ivtka koskivat tullihallituksen suhtautumista aseitten tuontlkleltoon, sekä tämäu yh teydessä tullihallituksen jäsenten anta man lausunnou, jota senaatti oli vaa tinut. 5 äänellä 4 vastaan päätti se' naatti tehdä kenraaliiuveravvrlUe esi- tyksen, etta tullihallituksen asessorit N. V. A. Grotenfelt ja G. E. Lind roos pidätettäisiin vlrkatoinntuisesta 6 kuukauden ajat,i, miltä ajalla he myöskin menettäisivät palkkaetuna. Senaatin vähemmistö kannatti asian lyttäämistä Turun hoioimleut:a. Kun sosialistit owat olleet ohjaksissa. Joukko Ilomantsin suulaiaijia on Äuopisa läänin kuvernöörille tvaiiuaiiul iua.c^vlou?- sen paätöchStä L4 pilä lyysiuuta jv-^a wa- littiin kunnallislautakuntaan <a iuntakotoukien puheenjohtajaksi uudell.-ea entiset hoitajat, jo- t,so0 vuotias lehmus. Relnbora nimisellä seudulla Tauvuksen maakunnassa Saksassa on oma «rstyiuen nähtävyytensä. Nauhalla khlS- nurmikolla seisoo lehmus, jonka tiedetään olevaa 1,200 vuoden vanha. Jotta tämä kunnianarvoinen puuvanhuS saisi olla rauhassa, o- sen ympärille rakennettu rautalanka-aita ja suurempia oksia tukemaan o» laitettn pylväitä. Tämän lehmuksen lehtikaton alla voi 200 ihmistä yht'aikaa saada suojaa. Sen runko on ympärimitaten 12 metriä. staliStit, leipuri H. Hukka ja opettaja Ar Z. Lahtinen. LaajaSsa valituskirjelmässä ilmottavat va littajat, että sosialistien ollessa ohjaksissa ovat kinuan asiat menneet hunninkolle ja kun nan tilikirjojen mukaau on vajausta 40,000 markkaa. Lisäksi huomauttavat valittajat, että joS mainitut heutilöt saavat hoitaa asioita, koi tuu siitä kllnnalle suuria vahinkoja. Maali o» tapahtuuut epälaillijella tavalla ja siksi anotaan sen kumoamista. Rivejä muista lehdistä. Meuäjän hallitusvalta — sanoo .Suomalainen Kansa" — on ovelasti osannut käyttää hyväkseen tätä viisi vuotista aikajaksoa, joka o» kuluuut sit ten suurlakoa. Perustus, joka suurla kossa laskettiin, ou taasen pyyhkäisty pois; valtiollinen ja yhteiskunnallinen rakeuuus, jota tuolla perustuksella alet tiin rakentaa, on revitty alas. Matta rakentajat pysyvät. Kansa seisoo lujaua kutea euuenlin, joskiu sea luovaa työtä oa taasea ajaksi estetty ja sea vapauksia kahlehdittu. Se odot taa tilaisuutta voimiensa rvapaaseea ja eStämäuömään käyttämiseen. Mitä enem män näitä kahlehditaan, sitä lähempä- aä voi olla ajaa kohta, joka äkkiä te kee muutoksen oloissa. M Työväenliikkeen johto — sanoo ,Wakka Suomi" — ou nykyisin surul lisen huonoissa käsissä, se oa totuuS, Zdlllkko vutetukezk eli,Moi>«ts." »— - "-Ja katso he huoma- sivat olevansa alasti, ja h? peittivät ruumistansa viikunapuun lehdillä." Näin luemme eraasji suurena kir jassa senaikaisia tietoja, jolloin maail ma ja ihmiset rupesivat olemaan, Su loin oli wc»t.n enää taksi uum-rä, yksi m es ja yksi nainen. Multa heidut, sen avioparin, .nai rasi »muotiynlluus" eli vaairia^-.-lu za de nyppivät puista leb:'.ä raumiiaia peir- teetsi. Zuyen niiaan el ollut Niki.: ny- kyään tunnettavia Parniin eiki Lon- toon muoteja za parauisiu Auulina, josta täs>ä, kutkll kaikki ymmarläneiv.it, on tysymy», vlimat puun lehdet. T<N- lainsta le!jiipö!!y!tn va^ml-iamljcsta ja käyttamilesta juuttui pcrauijln korke.» haltiju ulin, että ujoi oamat ,elivät kuvansa" maara luolttmaan toi.een pl- t.ijciL», Teniä toinen lehtipökyjä käyttävä oli -'.imeltaän ^ewa ja hun j.mi Mlcenia jalkelaijia (mumen ny. kyöon is hyvin ytetjesti laytäanös>a o>,ewa Iluja^iven ja tarpeeton tapa), ja noilla oa ijteiscsli tunnet»» ni«i van tyuorct.^ joka päivä päivältä yhä euemmäa varmistuu. Työväestö» oma uiia hy viä aiaeelliuea kuiu henkiueukia ew vaatisi muutosta ja pikaista tässä suh teessa, mutta työväestö itse ei saa sil miään auki ja nykyisiä kahleillaan, — jotka se itse oa mielisuosiolla ottanut — päältään puhdistetuksi. Meil läkin tarvittaisiin vallankumousta — työväestön vapauttamista nykyisestä johdostaan — ennenkuin työväea liike taasea voisi kohota nykyisestä aleuuuS- tilastaau siiheu asemaau, joka sille tärkeänä tekijänä yhteiskunnassamme kuuluu. Muutamat oireet jo tosia viittaamatkin siihea suuutaaa, että jo tain on tulossa, mutta toistaiseksi näyt tävät valpaslaiset kuitenkin istuvan lu jasti satulaSsaau. — Kuinka kauaa — sea tulevaisuus oa osoittava. Sänki syyslaitumena. Syksyllä, jolloin vilja vähitellen tuo daan korjuuseen vainiolta, oa siellä täällä tapana että viljaa rippeet kokonaaa joutuvat hukkaan eläinten puutteessa, jotka voivat mitä käyttää Ne, joilla on hanhia ja kalkkunoita, eivät kai un hota laskea niitä sängille, mntta kuinka monet laskevat mille! Tällaisille syyslaitumeille, sanoo Siipi- karjunhoitolehti kiytetääa pieniä, keveitä, tuleteltavia huoneita, joihin kanat voi vat pistäytyä yöksi ja muuten tulee niille hankkia ainoastaan juomavettä. Kaikki milä ne muuten tarvitsevat, saa vat ne hankkia itse ;a runsaasti lay tyy!»a säaglllä rippeitä ja rik.aruohon jiemeniä, rltluZuohon taimia seka kaiken moisia toutk.a ja matoja S käli kuiu Kuitenkin on ison kirjan kertomus vähän puutteellinen tässä vaatetusasi- asta siinä kohdin, ettei se kerro, josko miehen vaiko Ee-van aivot ensin keksi vät lehtipökjyjen käytön. Tämä olin ny kyaikana yiea tärkeätä tietää, erittäin siiloin, kun muoti- ja vaatekauppiaan laskua makjetlaessa aviopuolisoitten Mielipiieet törmiävät vaSraktain. Sil loin oliji muiamata sinkahuttaa mur haava tvdi»»u-i puvtiskoil' en eum, että »imunhan iuurtelmia esi.ntlii makam?t hepenet keki: ka.j!e!l^iw^tsi!" Kaitcsla p2.nl.,en vn ne lehtipökjyt ers .n luilenkin kclnnyt itse (reva. T^mä o:eiu^ zulca iiita, että nykyistä Ee- i!)!:^ia w«2a luonto maoutau- kauppaan ja on aiaa vetänyt, niinluia likanpl)'.?aa melaä luonwa>a puuhun. L.llien koru ri Eeva lehdillä tod'.c-ictt^!v.->>otl ruumiinsa keskikohtaa. o a i,a»nen kor stcluhalu luunt^ma.-.ul pi:k'j, ruumista tyaa kiireellä 7 .cman . .'aikti aai-e', oluvaip' !e jiu. kauniit kvia Saaro- nia ulja iu; ruu>at kum narik enpelä^ tili M-tttcn Fcuiu pc^ll.'a, iahi soreut kuin jouiicnen k^i-lu tai kum l-ualä, jvra t<uraat!i vicdian, niin kaikki he vwat j^loi kilw0i.t«luS>a saada it>enjä ulkonats-sti torellaiM kuin mitä he lLdtllyeiti ovat. Sauvin, etta korlstavat itsensä kan- tapäähan aS:i, ia s»na en «atehdeilnt. kauat ovat poimiaeet paikaa tyhjäksi siirretääa haone aiia että niillä aiaa oa puhdaSta maata muokittavaua, joSsa eivät eaaea ole raviatoa haakkiaeet. Mitea terveelliaea eliatapa oukaaa tämä kaaville, jotka maiaa vuodeuai- koiaa käyvät huoueisiia salettuiaa pie nissä taloissa, joissa ikuisen yhtäläisyy den täytyy vaikuttaa masentavasti nii den mieleen ja reippanteen! Eaaea keikkea pitäisi niiden kaaojea, jotka sea- raavaaa vuouaa käytetääa siitokseea, saada olla syyslaitnmella, Mä »iistä tulee siten terveitä ja vaimallisia eläi miä ja sulkasato käy nopeammin. Dleensä vähenee muaimiaea laidun- aikaaa, ellei eläimille auueta jotain yli määräistä, mutta se ei merkitse mitääa, kua ravintokuStaanuS oa nollan arvoi nen ja edut ovat niin monet ja snnret. Rurkktellijz. Nyt ollaaan huutavassa hukassa. Saa nähdä, mitä tästä vielä tulee. Kyllä pullot ovat hyviä olemassa, kuu missä on joko kah via, maitoa, »miestä väkevämpää" tahi sea sellaista, mutta kuu pulloissa ou rattoon tuol- leitten henkilöitten ruumiiuosia, uiiu he eimät suinkaan ole haluttua tavaraa. Ja sellaisia pulloia on nyt eräS suomalai- ueu lääkäri pudottcuut — Pietarin kaduille. Onpa todellakin vähän varomatoina rutto- pasillien hoitamista, saatikka sitteu vielä täl laisilla yleismaltakunnallisina aikoina itse val ta uaulm pääkaupuugisja! Tietysti noStetaau jutusta hirmuine» me teli. Ja koht'-siltään jaamme lukea venäläi sissä lehdiSjä. miuka suomalaiset vallauku» mouk,elli>et omat palkanneet erään tohtorin Pietarin laduille heittämään ruttopasilleilla täytettyjä pulloja, jotta taitci pietarilaiset ruttoon kuvlisimat ja „tsuhuat" voisiivat val- loittaa kaupungin. Todisteeksi piirrän tähän kuvan erään naisen kantapään seudusta samanlaisena, knin se oli kuvattuna eräässä ulkomaan kuvalehdessä. Saa nyt nähdä, eikö vaan tästä tehdä ehta ^yleisvaltakunnallista" murhajuttua, niin että jälleen saadaan nnsi aihe hyökätä kimppuumme! A .Ahkeruus o» ilomme; Tait volua ra- vitsa" huusi emien mninoin reserviläiuea sotapalveluksesta palatessaan. Ja se on var maankin nykyisten senaattorien mielilause. Wai mitä sanotte tällaisesta ahkeruudesta: ' Kl. 12 päiv. tulee keur. kuw. kansliasta hyväkjymiuen senaatin päätökseen maksaa Mii purin ent. bobbrikoffilaiselle poliisimestarille .korvausta" 15 tuh. mk. kl. jl päättää senaatti, että asia siis o» .klaari". Kl. 1 ou seuaattn maksumääräys puhtaaksi kirjoitettu ja seuaattorieu uimillä varustettu.' Kl. j2 on seuaatiu vahtimestari vienyt lirjeeu läänmrahaStoon. Kl. S oa .korvattu", poliisimestari rahat jo nostanut. Kl. jS suuret päivälliset j. n. e. Mutta kun oa kysymys esim. köyhieu kan- sakouluoppilaiden ravitsemiSavuStuS, »n»n 5e sea asian ratkaisemiseen ainakin vnosi ja pää< töS kuulu»! .valtiovarat eivät sM-. Sen minä vaan sanon, että ruttopaMt olisivat hyvinkin tarpeeseen. Kyllä miuä »iitä osaisi» täyttää. Jukka. Cri »loilta. Siinä nähdään kauniimman iu'i>puo. len jalka sukkaan ja kenkään käiketlynä Äiaihin, nimlttäin sukkaan ja kenkaäu» en ia .tvivatli somiteuu pie^ä hopea» Kvvittava test«me»ttkeyto. Nev-Dorkia rikkaisiia perillisiin kuu luu eräs 10-vuotiaS netti Katharine Bradley Bigelov. Tätinsä, ronva Ellen Hennessyn, teSramentin mukaan perii nuori neiti Bigelov 2,500,000 mark kaa, mutta hän menettää periaaöa, jos hän tekee joakua matkaa Uma», että hänellä oa seurassaan kotiopettajatta ressa tahi aiaakia palvelijatar, tahi jos häa tulevaisuudessa menee naimi siin avioerouottaneea miehen tai näyt telijän kanssa. Ke»ge»perast»s«semat Fek»e» rannoilla. Parisissa samoiakuia muissakin suur kaupungeissa, joidea läpi virtaa joki, oa huktuneia luku hyviä suuri. Osaksi tapahtuu ouuettomuutfia varomatto- muudestu, osatsi houkuttelee joki taivia uiuä, jotka arvelevat, että vastoinkäy miset ja surut ovat tehneet elämän heille liian raskaaksi kestää. Euuen oli pitkiä läpi Parifia juotjevau Seinea raatoi» ripusteltu sopiviea välimatko- iea päähäa pelastusvoitä ja taukoja, mutta uyttemmia oa perustettu sitä paitsi pieniä pelastusasemia, jouue huk kuneet voidaan viedä ja joissa oa tar peellisia koaeita hutkuaeidea heakiia he rättämiseksi. Naiden heugenpelastaSasemiea toi minta oa osoittautunut erinomaiseksi, lukemattomia ihmisi on pelastettu huk kumasta, ja kokemus oa osoittanut, että kun ue, joka vapaaehtoisesti ovat ha keneet kuolemaa, ovat jälleen saaneet päälleen lämpimät vaatteet, etteivät he loskaan ole uudistaneet itsemurhayri tystä. kulkusia, rikkaimmilla vielä jalokivillä ioristeltuina. Että nämä tiu'ut iha nasti kilisevät seUaiien henkilön astu essa, jonka me voimme kuvitella tai» maolliieil ihanaksi tai sellaiseksi kuia ijonena Mattsonska, oa sanomattakin ielväl Pitkä oa ajanjakso paratiisia päi vistä meidän palviimme, mutta kyllä ovat naisemmekin, ivs miehetkia — Jumala paratkooa — paljon sillä ajalle ehtineet. Werrate«ja nylyailaisia maail mannaisia, vaikkapa vaan Helsingin tai Turun kadulla nahtLvissä olevia, pa ratiisin-aikaiseen Eevaan, nun jopa oli eroitu». Edellisellä oa ensin paassäaa hattu, jos>a hänellä oa tavaraa tuin puolen mautiaalin talossa maanvilje lys, puutarhat, metsät ja karjakartanot mukaan otettuina. Päästä saariin asti olevaa vaa.etukieu nimen lamumiseea ei eurooppalainen, tieteellinenkään, sa navarasto riitä pnvun erinomaisen kek seliäisyyden takia, ja nyt pannaan sää- riia ja kenliin vielä kulkuset. Jälki mäisellä, eli paranisin Eeioalla olivat jola saaa vaaa itse omassa fapril.ssa valmistetut lehtipöksyt. Taman ver tailu» edessä vaikenee jo vusaamplkia ja siis on nununtin parasta vmjeta Miller