N:o 266 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina marraskaan 20 p:na Helsingin merkitys wleutl> kaupan keskustana wShrnee. Englantilaisessa lailvakulkua käsit telemässä aikakauskirjassa „The Sy- ren and shipping ittuftrateb" on kir joitus Helsingin iväheneivästä merki tyksestä miennin keskustana, kuu- luu suomennettuna: Lisätodistuksena Helsingin tvähene- tvästä merkityksestä miennin keskus- tana on se Kotkaan muuttamispää tös, jonka oivat tehneet eräät niistä Harmoista puutavaraliikkeistä, jotka wielä omat harjoittaneet puutama- rain Mientiä Helsingin kautta. Lä himpänä syynä tähän siirtoon on kau- punginmaltuuston kieltäytyminen parantan ^asta Sörnäisten satama- laitoksia ja se Mahinko, minkä lähellä olema hiilimarasto aiheutti sahatulle puutamaralle. 10 tuodessa on Hel- sinki mennyt alaspäin w i i d e n- nestä neljänneksitoista puutawarain Mientisatamien jonkos- sa. 'Tuurien Tampereen ja P ä i- jänteen piirien lastaus on täältä siirretty Raumalle, Lotviisaan ja Kotkaan. Tuontiliikkeen keskustana säilyttää Helsinki hallitseman ase- mansa. riippuen tämä pääasiallisesti sen lukuisasta iväestöstä ja sen erin- omaisista rautarieyhteytsistä. Kotkan kehittyminen on ihan häm- mästyttämä. Tämä Merrattain pieni kaupunki on lastauspaikkana alneel- le. joka ulottuu aina Suomen sydä meen, Kajaaniin, ja se on yhdistetty sen kanssa laajalti yaaraantuneen wenkulkutiewerkon sekä rautateiden kautta. Viime muonna nousi laitvaus yksinomaan paikallisista sahalaitok sista 80,0<)0 stanterttiin. juurten toiminiinien (Äut^eitin >a Hallan tehtaat iveiivät ulos tonni.i paperimassaa ja paperin ivieuii Ky- mintehtaalta nousi lö.fXM) tonniin. Tuuria ponnistilksia on tehty sata- mau pitämiseksi jäistä .vapaana myöhään taimella: ja toiivottaiva on. että hallitus, kun se luopuu politii- lastaan joksikin ajaksi, on tekemä jo- tain tämän eteenpäin menemän kauppasataman hyiräisi. jirt: on: KansanIvalisinSieura, Helsin< K. -- Karkun seurakunta jaetaan. c?c- naatti on hyiväksynyt Turun artkihiippa- luiipan tuamiokapitulin ehdotuksen Ltar- kun kirkkoherrakunnan jakam-sesi.; fahjia H-arf!it ja Salokanta nimisiin firFfotjec- ratuntiin. — Räjähdys Hangon dynamiitti tehtaalla. Kerromme entisen lisäksi leucaaivaa: Tynamiittitehdas on 7 kmn päässä hangon kaupungista Vroniarn.ii, salmeen pistäytymällä Koimuniemel- »a etäällä muista rakennuksista. Tehdasryhmään kuuluu useita pie- uehrcjä rakennuksia, jotka omat mel- »öisen matkan päässä toisistaan mnltaivallien erottamilla. Varasto- yuone. jossa säilytettiin noin 20,000 »iloa malmista dynamiittia, on noin V 4 kmn päässä mereen ulottumalla niemekkeellä. Työt aloetettiin tehtaalla lokakuun alusia. Työmäkeä on 28 henkilöä, 14 miestä ja 14 naista. Työtamasta tehtaalla mainitta koon. että sittenkun nitiroglyseriini on saatu malmistctukn, on se siirretty n.k. pesuhuouecseen. missä se on pan- tn pesuammeesecn. Pesu lapaluun si- ien, että nitroglyseriini pannaan soo- daliuokseen, missä se korkean omi- naispainonsa takia laskeutuu poh- saan. Tämän jälkeen lasketaan soo- daliuos pois, jonka jälkeei: täten puh- di otettu nitroglyseriini korjataan tal- teen. Vnhdistustyötä on useina ivnosina hoitanut työmies Johan Win'oerg, joka aina on osottautunm täysin luo- tetlamaksi. Näin ollen ei ollut aihetta minkäänlaiseen pelkoon. Räjähdys tuli siis aiivan odottamatta ja oli niin ankara, että se kuulu» aina Han faiivjutun »Tanchereen Sanomain" tvas- taaivaa toimittajaa Kyösn Ä»rnn iais- ta rvastaa-n winne syyskuun 24 p:nä leh« deSsä olleen «Onko sielunhoito Aiöjärtven seurakunnassa »ikeissa ;äsissä"-nimlseu uuiisen johdosta. Juttu : iucj esille ensi joulukuun 1 pnä. — Surkea haaksirikko Laatokalla. Viime junnuntai-iltana, kun höyry- tuima „Kiell" saapui Pähkinälinnas ta hinaten perässään sahatamaroilla lastattua soimaa, kertoi aluksen pavttltkö V. Atutjak huomanneensa taipaleen luodolla jontun aluksen rariua. Korkean merenkäynnin takia ei laavalla ollut muuta neuiooa kuin jictiaa inattaansa Sortanlahteen. Sortanlahdessa oleman „Viipuri" lauvau paauittö sai mstyn lahiea pe- lastamaan alusta ja lätfifiu »Vii puri" tiistai-aamuna marhain on- neriomuuspaikalle. Kun saalvuitiin Taipaleen luodol- le, josta majakkalaima on lo pois- tettu, oli karilla todellakin kaksimas- toinen alus. Alus oli yltäpäältä niin paksussa jäässä, ettei laiman nimes- tä saanut selkoa. Kannella oli noin 100 säktiä jauhoja myrskyn rclvittä- minä. 'Aluksella ei näkynyt ainoatakaan ihmishenkeä, laimamenettä ci myös- tään näkynyt ja kajutan owi oli auki. Hoyrylaima Viipurin lähellä ollessa nousi uudelleen ankara inyrvky, jo- ten se ei moinut laskeutua haaksirik koutuneen Miereen ja pelastustöihin ryhiyä, maan oli sillä täysi työ pelas taessaan itsensä. Juuri kun „Wiipun" oli pääse mässä lähelle haaksirikoutunutta, heitti hyökyaalto aluksen pois karilta, joten »Viipuri" sai palata Sortan» lahteen odottamaan suotuisampaa il- maa siinä uskossa että eteläinen me- koon asti. Ilmanpaineesta iva.vahte- ^ ^"käynti kulettaisi aluksen Sortan luvat ympärillä olemat tehdasraken- pam nukset mutta mahingot supistuilvat — Kaupuukilais-kansakonluntar- factfljfltn toinen yleinen kokous pide tään ensi tvuoden alkupäimiuä Hel singissä. — jiaasalaiSopinnot. ; soudattaen loi sin yleisen tansantvaiiLtusIo:.'^!-cn ke- hskuÄa on walistus^ärjeS:ojcn yhteis» toimikunta ivaunnut asiaul>oiia?ta>v'.^ta hentiii»istä totosnpaniiut ötansalaisopni- t?j?n johtokunnan, jonta tci):*i;ui.i ivar- tra mainittu tansamvaliötnstotous hn- wäksr. seikkaperäisen ohji.man. Tähän johtokuntaan kuuluivat :txt A. 5». u<ijun» dcr. Zach. Castren, ja I. Zv-rsma->. pro,. Ac.vi tiitc-icnfclt, trit i)J. pälä ja irrkfi Maila, Utiit. k and. £. Suirr hunen. pros. fenjt. SUiclan^e", tri: Cjcnjuu ja Max Cfer-Cicm, loimiSion- johtaja Ä. Äiuokosalmi, .ci ^uni- la. pros. W. Söderhjelm ja H. iiknno- la. sekä tri WainöAoionmal. )oh:c- kunta pi>ti ensimäisen järjeSläivän kokoat- sen 'a ^torstaina Kansanwu.i>tuzs?!:ran toimistossa ja valitsi puheeniohiajakseen tri Karlan, tvarapuheenjo^tajatii tohtori Moionniaan ja sihteeriksi herra R,iv.'e» istltmen käytännöllisiä toimenpiteiiä varun asetettiin piemm^i Va!iolun'a, jo^on mainittujen wirkail.ijv!den lisäkii kuu.ulvat tri Zorsinan ja laki:, kand. Äarhuncn. ^»htotnma Pääni ensi alu7': luu! ia eii tiedonaloilta lyhyet i»vatlif i :v5T:t lu!!.i'.:o- op.nioja iDarten seka fittenunin innjcr.»- pia kirjaiuclteloja n>a?a:ia opnurja n-itricn. Johtokunta ottaa ti*;io>!:rt ?<u« lac-iccJjecn eri t»a 11 o: ;t j ic * o j c n la hotta niahdolliscsii 1tfytä:ui.i kurosichdo- tnfiirt ja toimii muuten jc;'. ol'j?l»ian :o- fuuamiselsi. joka edellä mu.filuvs,'. kan- santvclistuskokouksessa sille yy.väksyliiil'. Kaikissa kansalaisopinro^a koskemissa asioissa woidaan kääntyä tämän la:sopintojen johtokunnan puoleen, jonka iraan ikkunanruutusen särkymiseen. Pesuhuone tuhoutui perustuksiaan niyöteil. Räjähdyksen ääretöntä moi- maa todistaa sekin että onnettomuu- Len uhri Winberg täydellisesti tuhou- tui palasiksi. Ainoa mitä hänestä lo'.,- dettiin oli muutamat lihapalaset kau- ka>.a onnettomuuspalkalta. Onnettomuuden syistä ei oe tois taiseksi mitään selvyyttä saatu. 'Jinit tehtaalla, jonka omistaa Z?noinen ^orsiitti- ja TynamiitriosekeyhnL, on toistaiseksi keskeytetty. äiahiugot ciiaät nouic huomalta- na-nvaan summaan. — — «Tuomalaisen Kans.m" najc»tcct> tiiifiJvjutttt. '2 uoma! ai s.'n kansan n:ssa at> p:itä looö o.i etz-toiia «")!>?« tCiOiiiä" jiillaum kirjD;;iij, joka sisälsi a^:cU»!a Wnpurin lään:n huyuiun c- roiiuniijen johdosta rnuus.a Zuonte-zta. jrhdcsia on H. Mcijari käsieni)!, crtii kanne niajcotcettiri'jiiciut on no-:- ictiaiva uminiim» tirjo:utiln jöl,dv^:a lcbtc». iva»-ta»wsa -lvim:::a>aa »ii. :ohi. Ä.iii! vaasalaisia lv-ac-tuan. Tou.'<>!. 2 ptu 1U1U hcivioixudclle jandiua-sj ia;i j-.jnuiirjclnuvsä on faniictOiiunui Wn;raf Zcl/.itcrfljjii katsonut, cttn kyiccr-juolelua lnioitus sisällä ina-es!cct.':r.!oski. mm- ta kun hänen on käsketty kannc nostaa, hän kuitenkin asettanut loötori Ke säläisen syytteeseen R. L. 13 »uro. i §:n nojalla. Äun kirjoituksin laatijaksi sit- lemmin oli ilmoitettu yliopp. M. He°no- ncn, kohdistcttiin kanile myöstin 'fcctniii ivaltaan. Äsian ollessa esillä hovioikeu dessa pyysimät sekä tohtori vaasalainen eitä yltcpp. Heinonen kanrccn ku:noam'i- tu ;cl£ kulujansa, fonojtiaumfi. Jri-jfaina antamallaan pääiöiscli i k:= iy: Turun holoioikeus, ettei i-iseessä ole- iva kirioiiiis ole H. M. Slcifoviri lunnina Uui!u:'.'.n-a, jonka tvuoksi tänne hylätään ja :ri ^>aasa!aincn ja Heinoni n lvavametaan (aifcc-ta edeÄvastnusia. :nlt::a asian lauluun luiöben heidän kor- .eau. >i»«Ui »> uk se n >a jätctään hiioniioon ottamatta — Hel s. San. — „Cnto sielunhoito?Juijiir;ue.t seura- kunnnSsa oikeissa käsisiä?" Vlöjäciven ieurakunnan kirkkoherra Franz Edivard ^alokas on nostanut kunnianlouk- Lnko suomenkielinen kansanaines iiks, heikko, ettei se woi saada kokooi: cdek> niin paljoa, että summa, joka nyt iätä tallotusta maueti on koos sa, tulisi kaksinkertaiseksi, kun kerran on kysymys laitoksesta, joka vn en- toisesti karkotettu sen henkisen m.lje- lyksen tyyssijaksi. Mahdotonta se c\ fa: ole, kun pienintäkään uhrausta .ei halmeksita. Wiime aikoina on niin paljon pn- huttu kokoontumisesta, yhteistyöstä, alalla, jolla sitä ei juri ole moinut ajatellakaan. Mutta eikö tässä tar- joudu mahdollinen yhteinen toimin- ta-ala. Onhan tässä kysymys mal- mistaa uusi tyyssija, oma koti, suo- nielaisen hengen lviljelykscn u-ainii.l- le. Löytyykö jalompaa yhteistä Np- pua kuin walon lippu, tiedon liivit. Jalo isänmaanrakkaude!?. uhiaama'.- suuden ja työn kilpailu tarjoutuu tässä kaikille. Nikolai I:sen hallituskausi oli stio- Ntalaisen henkisen Miljelyksen aamun- koitto, sen kemät. Ilmestyi Kalelvala, Wänrikki Stoolin Tärinäin ensi osa walmistui ja Kallalved^n rannoilta kaikui mahtama herätys. Olisiko mahdollista, että nykyiset raskaat »vuodet loihtisimat esiin suomalaisen heimon parhaat Moimat. sen rakkuu- dcn, sen uhraamaisuuden tehdä tij-iiä oman henkensä kehittämiseksi ja to- distukseksi Moimastaan. todistukseksi waloisamman tulemaisultden ukkos taan sekä ennen kaikkia todistukseksi uskosta itseensä se pystyttäisi nä'den aikojen muistoksi uuden silvisl»)s- ahjon, jossa se saisi henkeänsä wiljel- }i vajaasti ja itsenäisesti. Keskilviikkona ajautuikin alus ^Ilä- pään lahteen, mutta oli se mennyt hajalle ja jauhot joutuneet meren saaliiksi. Niitä pelastamaan on ryh dytty. Ei tiedetä onko laimatväki pelas- tunut Meneillään, wai onko se yrit täessään pelastautua Meneillään, joutunut meren saaliiksi, tai mennyt kojuttaan ja hukkunut. Koska laimamäkeä ei ole ilmesty- nyt tiettämästi mihinkään rannikolle, eikä muutenkaan mitään tietoa ole heidän kohtalostaan saatu, näyttää todennäköiseltä, että onnettomat olvat joutuneet meren saaliiksi. 5luten ylempänä mainittiin, ei lai- ivan nimestä ole saatu selkoa. waan ..Viipurin" kapteenin ja miehistön anudun mukaan pitäisi seit olla °.'i' i f o I a i Impilahdella, vcen kan- tc.Muus on ov,33 rek. tonnia ja sen kuljettaja on Jgnati Tilles. — il :1a. — Kuollut. T.k. l'i p:nä tuoli Liiiussa ainoastaan muntauf.r pai- lvii. sairastettuaan fourioi is.lt I.'- ;> iii Wiii)ellii K a i j i u e n l;iuo= l\m; itäisenä. SiHiiuaia oli smll!)>'yt Culiissa m. 1876. Käytyään Oulun kauppakoulun antautui hän liike alalle palmellen ensin Z i i l a f o s= k e li sahan konttorissa IymäskylaS- |c. josta siirtyi I. W. Tnellman & (^.sonln palmelulseen, niissä toimes- jaan oli toistakymmentä muotti, -uoralla ja rehellisellä luonteellaan saaivutti mainaja isännistonsä luot- lamuksen, ja kaikki, jotka häneen tu- lusluimat, löysimät hänessä hyivän ja hauskan tomerin. T^aumiaa iäimät iuveniaaii puoliso, syntyisin '^ertm- .ien, 2 pientä lasta, luanhcmmai, 5 iisfea ja O Meljeä sekä lnknisal suku- iaiict ja tomerit. — Kaiku. — Stipendit papintafcluibcu wal>ni.«- tttttiiota niinten Tuomc.t vike^uskoisille s,uraku»nille v:!:'.a ^inlj. ^aseia '/iil-cik- >l. stipcndojä o.i f.viii, kumpikin MI. liuicdcofu ia jnctuv':!! UC iäällii!- j.u Ii ii'aa n kreikka laisk.uoiic-ia uskontoa !ilii!luc.iaw!Äe Tuomen iansalaisille, jo:!- ia on Perinpo-hjainen 'uon'cnkic!e.l !ai:o ;u jotka aikoivat Pietaria hen^clliieen krnir.-Kirun tai opiske!ewat sanoivssa ."»'!.>'laitokscssa sekä [itoiiunrmt kiirssin suoritettuaan ottamaan papiMviran suomessa. Koska näiben stipendien hakijoista on puute, «hdottaa Fml. Äaseta, että nii- ten jakamista >koskewat säännöt mumet- täisiin siten, että nrötä woidaan antaa kaikille W«näjän alamaisille, ja että juo- -.nentielen perinpohjaisen taidon »vaati» muS poistettaisiin. Asialle olisi lehden mte-estä parempikin, e>ttä oikeauökoislksi papeiksi Suomeen nimitettäisiin Wenä- jäitä, oikeauskoisen kirkon helmassa ja hengessä kastvatettuja henkilöttä, kau ka- na emankelis-lutherilaisen yhielskuntae» lämen oloista. Pap.tsi aikomien wa!miIt!is lvoisi al» taa — artvelee lehti — jo hengellisessä koulussa ja ainakin toisen puheenalaijis- t.\ stipendeistä -sopisi jakaa silloin kahdek- si Erityinen komitea ivaUro-.si näiden oppilaiden opintoja ja että ne loähttel- len perehtyivät täydellises:: suomenkin leen. Sopilvinta kuitenkin olisi, että sti» pendi asetettaisiin Suomen oikeauSkois.n k".ippa?untahallituksen hoitoon. — Dynamiittia löydetty Wii?uri»i a- seu:an matkatamarain käilytyshiionecsta ja eräästä matkuStajamauunöta. Wiime kes!:wiikkona Ilo 10 tienoilla illalla löysi kantaja Juho Saarnio Viipurin aseman matlatatvarain säilytyshuoneen siitä nurkasta, jossa säilyt:!ään ?alletetta- ivaisi jätettyjä kapsäkkejä, kg. painoi- sei: dynamiittipakotin. Torstaina klo lv itiei-.oilla aamulla löysi etsimä poliisi- Zonstaapelr Oskar Montonen samasta paikaeta eräästä ase »ta n ka>ntajain huos- taan jätetystä tiskin alaisest» setnäkaa- Piöta niinikään V» kg. painoisen dyna- miil^ipake-tin ja Ao 11 aikaan löysi wau- nun siiwojain esimies Arntas Lehmonci: ivaunuja tarkastaessaan eräästä mat- kvStajaivaunusta wielä yhd?n sainallai- sen diinamiittipaketin. Löydöisiä ilmci :vttiin asemapäällysiön puolcsia heti a sianomaisille pottisitviranoinaislllc, >o:'a poraillaan tutkiivat asiat. Pa!e:ir kuu- luivat joillcfim huolimattomille t',i:nil- h-llc. wa§laa, sillä kuoleman kohtalo on mah« dston selittää. Pyhiin rakkauden alku- lause. ('Painatamme iäinän näyiiceisi tästä kauniista kirjasta.) Minulla on sinua itäioä, ikäivä, jo:a kuskin sanoilla kertoa taidan. Maikka o- loti loivaksi paatunut tnics, sinua en it- ^kcinäötä häpeä. Sillä sinä olet minull' elämän pyhin aate, forfvin ioiito, H>ai.in lupaus, ilnfa pilkkaa rakastaivan mie hen ittua? Sinä olet minulle enempi tum tämän mailman kunnia, sinä olet miilulle suurempl ku'N kallis muisto. £inä olet minulle pyhiuuii, jalo >:ialt- tOt;ri, hywä enkeli ja Iumatan woid:ltu. jtuka hennoo sanoa minun sopimattomia li-ioil:clcioan, kun kärsimyksessäni iväi- >tän eitä sinä minulle olcl jumalallinen ilmcctys livercssä ja hcnges>ä? Minä seison sinun kanssasi ytsikseni e- 'tämän aulioimma-lla muorenhuipulla ei- tä kukaan woi arivata, mikä sinä minul- le oikeastaan olet. Meidän allamme pauhaa myrskymen imri ja mailman miljocnat iväritulet '.vilkkuivat piineqdeS- jä ympärillämme — mutta me olemme kahden, avain kahden sinun kanssasi, sinä minun kaunis lapseni, sinä hcllimmin ia- kactcliuni, sinä sydäntäjärfeiviinmin it- ui — sinä, joka olit ja olet minua suurempi, parempi, täydellisempi. Ä»i- mui, salaisec-ti tappiota kärsilvän jen ivoiitaja-unelmal . . . poikani, poikani, poitani, -.niisi sinä minut jätit? minä huokaan — eitä ivalta usta löydy. iJumalanil humalani I Iutnalanil minä huudan, mutta ei Jumalakaan S!äin olen alottanut uuden kirjani kir» joittainisen — sen kirjan, jonka olen it» selleni melkaa. Ee on minun hartauskirjani, uttnun synninpäästökirjani, minun aikakirjani ja opetuskirjani; sanottakoon sitä miksi hywonsä: se on minun tunnusiusktrja- ni, tilikirjani ja jumalallinen kapin<t!:r- jani. Sillä mitä on -minun, ammatiitirjaili' jan elämä muuta kuin alituisia tlsepct- läntistä mailman muotimarkkinollU»? Minä kirjo^telvn kirjoja ja taivoittelcn ihmlölen «suosiota ja usk^lreien tällä suo« siolla elämäni elämän läpi — ja kui tenkin minä sieluni sywinunävs<i tiedän et:ä kaikki on turhuus ja etten minä it* dellisesti elä sillä mUä milloinkin ketsin ihmisten suosioksi. Mutta jos minä nyt onnistuisin kii« joittaniaan uuden kirjan omalla sydän- merclläni, niin toki tämän kerran tun» luin olemani uskollinen iijellenl ja pal- »veleivani totuutta. Oi Jumalani, sinä iiiun tuttimaton, m'.na tunnen lväristrn seisvjvam kahden tulei nxilillä: mailman nx.atimuilcn ja kucleman wa>kawnud'n. Äii:a minua pois mailman houkututjesta, ta-teen wi«ttelyksestä, j»lle kuoleman xyhyyö on liian helppo leikki, auta minua kuume- lemc.an ääniä maan syivyydesiä, an!a- ran lcdellisuuden sylistä, sieltä, jcssa hau. minun rakkaimpani lepää, ja josta hän minua siunaa ja tuomiisee. lapseni, oi lapseni, lapsin:I Minä ja non koko mailman edessä, etiä m>n'.illa on sinua äärelön ikätvä . . . nyt minä tahdon paiia^taa, kaiken alusia loppuun saakka: kertoa lulijoille^ ni pienen lapsen elämän ja kuoleman. Mutta ei ainoastaan eläimää s,)ntymisin jälkeen, ivaan myös elämän aawlsiuk'et ennen k)änen syntymäänsä^ Saiai'i:n- inan inliistikirjani täten cnl'e kai.vtl», sen saman lapsellisen ?.i„is!ii'i^'an. jen- ka olin aikonut hänelle antaa, ivaan jota hän ei tarivinnM. Hänellä oU siihen e- siko<e»cileus — olkoon häneltä siihen !vieläkin perintö-oikeutensa. Mäx Oker-Blom, tunnettu lääkärimme, jonfa teokset al> k<uvat Päiwä Pä.mältä saamuluia yhä suurempaa huomiota sekä kotimaasja että jen rajoien uttopuolella^ on tvA» tannuljellamme ju.kaisjur m, m. jfw ro<vv<u ouvalltjet kirjat: Mitä Martta ja» oppia tohtori-moa luona maalla, 1:50; Tohiori-enon luona maalla (pojil- le), 1:50; Miehille ja nuorukaisille 1:25; Äideille ja nuorille naistlle. 1:2b; Lasten vxuchemmille ja tasvat» tazille, 1:25; AMiopuolisoille, 1:50. Viimemainitut neljä teosta kuuluvat sarjaan: Sukuelämä ja tenveys. Saadaan kaikista kirjakaupoista. Arjö WeUiu & Kumpp. Osakeyhtiö Helsinki. «39 Pudotettu niiaten kello. ReheUi»t*Jöytijli pyydetUft taomaan m Öhmanin taloon Mehtoselle. 1127 1-1 Ulkomailta. Uusi ooppera »Elinan furma^. Ls-kar Merikanto faaii.<utti tor8« laina suuriiniiian '.voittonsa, mitä !)äneii osakseen säiveltäjäua on tullut. ,,($ lin a n s u r m a" esitettiin ensi kerran ja »voitti täydellisesti Uansal- livteatterin katsomon täyteisen ylei» scn. ^e ivaltaiva innostus, mi'lä ulisi ooppera lvastaanoltttiin, ei pe» rustunut ainoastaan siihen ilaydut- taivaan tietoon, että loliii>a:ncn oov- pcrakirjallisuns on kartniettu uudel- la teoksella, ivaan imiöi-tin ja p«lä- csi.assa siilien iloiseen liuoiiiioou, että säiveltäjä on täydellisesti onnistunut ja luonut iiiusiikkidraamau. jolla on pysyivä armo. — Heis.5. Mahdotonta ei kai läniä olekaan, joskin se waatii paljon työtä ja tar- muit sekä luottamusta. Jona jotain ivvitaisi aikaansaada, on niioen. joita asia läliiiiiiä koskee, tämän kaiunnujiii usuiiisieii. koko iiCvCi=2iiou:i , ii ryh- Dvttuivä työhön. Lähiniiä on tieiysli päästäwä yksimielisyytee'1 asialta tässä omassa piirissä ja sitten ru- ivetlawa herätystyöhön. Rohkenen puolestani uskoa, että täällä tätä ajatusta kannatetaan. Erimieltä woi kyllä olla siitä, enkö ajankohta aiivan sopiivasli malirtu, muita puolestani olen huomannul, ettei pidä unohtaa kultaista sääntöä: älä siirrä huomiseksi, niitä känään ioi.it tehdä. Eikä liene epäilystä siitä, cliei jotain ivoisi nytkiii asian !,ywälsi tihdä. Vi ii il llähdää-i että täällä asian hyiväksi puuhataan ja telisään työtä, pakotamme uiuut yhtyinaän nieihin. Tuiinettua on sitäpaitsi:, että löytny paiilatuntia, joissa jo haudotaan sa- mallaisia tuumia, eikä siis olisi mie- leskäni syytä siirtää työtä tuonuem- malsi. Tnö tämän asian toteuttamiseksi olisi mielestäni olewa laiidenlaista, toiselta puolen herätystyötä, toiselta puolen akkiimista toimintaa. He:ä- tystyö käsittäisi lentokiljasten kiriok- tamista asiassa ja kysymyksen »oalai- semiseksi sen eri puoiiita, kirjotuksia sanomalehdissä, esitelmiä ;a kuennvi- ta j.n.e. Aktiimiuen työ olisi suora- uaiuen rahan kerääminen. Tämä ka- pahtuu innostamalla kaikki edistys- seurat ja osakuntia työskentelemään asian Hytväksi, panemalla toimeen il» tumia ja arpajaisia järjestämällä. Esittämäni nojalla pyydän siis ehdottaa että yhdistys lausu,si mieli pikenään, että yhdisuis puolestaan pitää mälttälnättöiiiäuä, että kysy- mystä yliopiston perustamisesta Iy- ivästylääu pidetään sopilviila keinoin alituisesti wireillä ja että ryhdyttäi- fiiit mahdollisiin toimenpiteisiin, joi den kautta nyt jo sitä warten wara- tut warat kaswaisiwat ja siten jou- duttaisiwat tämän ajatuksen totent- tamista sekä että lähempää ehdotusta asiasta tekemään asetetaan toimikun- ta, jonka on annektaiva lausunto ja ehdotus kysymyksestä. A r lv i St u h a. kuten Tampereella sikäläisen teatte- un hyiväksi jättitäisarpajaiset ja sit- ten kun tilaisuus ilmestyy raha- arpajaisten pitämiseen, panna toi- iiieen sellaiset sekä ennen kaikkea suo ranainen rahojen kerääminen erilai silla listoilla ensi kädessä täällä ^es- ki-Cuomessa, mutta myöskin sitten muualla kautta koko suomalaisen Suomen. Tämä aktiilvinen työ kämisi rlunatusten herätystyon kanssa. Hte= räykseu tulos riippuisi ehkä osaksi sii- tu. mitä tiedekunnan osastoa tänne ajateltaisiin perustaa. Tillä täydel^ lietä yliopistoa ei tietenkään woisi ajatella, mutta luulen sittenkin, että on pareinpi jättää Päätös tästä teke- mättä toistaiseksi ja Ivain kerätä iraikkakin pienempiäkin sn»ii»ia. Si täpä! lsi riippniiee kai väälös kaupun gin ivaltuustosta, maikkakin ei mi- tään estä lahjoittajia asettamasta ev;h}i]iä ehtoja ja lausumasta erityi- 2cnafltt0ri Hedlundi i matkat. S:- |lu toilvoinuksia lahjotukiia tehbe»- ^ na^iitori Hcdluiid uhkaa ra>i?!<>a tvaliio- saan. Täniän asian toteuttaiiiinen ei ole Yksinomaan tämän piirin, Ivaan on siihen saataiva mukaan kaikki kau- punkilaiset sekä myöskin maaseuiu. Mutta asian alote on juuri tehtämä siitä piiristä, joka täällä on nyt koolla. Sillä sehän jos mikään knke- nee asian eri puolia pohtimaan. Myöskin olisi minusta eduksi, ctiä asia olisi jo pantu alulle, ennenkuin Suomalainen Tiedeakatemia tänne saapuu, sillä kun kerran nähdään, et- tä täällä wakawasti asiaa ajatellaan ja sen hywäksi työtä tehdään, luulen, että heidän kannatuksensa siihen ktzllä saadaan. Venäjältä. Leo Tolstoin pato. Tynoodi ja Tulstui. T.!. 10 pnä oli s>)noodilla l)U:»ääräi» n.'n ^!unto l'co Toisloin ^ai:a--luul:jcn solidista. T^^unnossa ol:'.va: läsnä »ict- rcr.'!'!iat Vladimir ja Hlaivia. art!i- piiiya: Agafodor ja Tiihvn sekä pil?pat Mihail ja Parseni. ^stunnvssa ci »vie- ia tehty lopullista päätöstä, mutta ar- n elcaan, että Toistoissa tapahtuneen elä- »'.änkäänteen jälkeen pidetään mahdolli- sena hänen ottamisensa iakasi.i kirkon ijbicbiccn. V.iOvfi>nviiii lehdet ilmoitituiMi scula?- !v>a tiksitiiiskohiaisia -icti'ja ^'e.' Tei>tcin matkasta tiillärensä kan-.-sa. ^.'atkaliput oliiuat o:-;c:;n :Hi>;totoiin siiatta. Ästapoivon airiiir.il.i onnistu! n.urilla ivaiivaiia saada hänci !ebk>>)>'ä- '.»tään maikansa. '2äiröj ivanliiis ivie- i'i:> ensin naisien osas von. 5u>n a>' maväällikkö Lsolin sai kiiuila. enä su»ri t>rjc'.lija oli pysäht.!N!>t hänen aseinal- 'e.>n, tarjosi hän omaa asuntoaan "e^ Ni- kviajeivitshille, jonne t-i'inä »niutamien t^.ntien perästä siirrclf.iiili:'. ^stapmvon asemalle an saa»>un'ut Ä> sa- nsntalehtimiestä kaikista ojista Äenä- iäi. He oivat saaneet kokea palzon ivas- tullia, sillä minkäänlaisia tietoja ^".lik- saudia Lflvvivnalta, i^kiro: 1 IVakoaicl- if:'lä ja asemapäällikkö ^solinilta h: ci- ivät saa. Äliksandra Ljivoivna on kii-cenivaih- t.i!'Le ivakuuttanut. että tiedot Leo Tvl- stc"l «sairauden kulusta sähkötetään SI. A. Strjakomille. jonka welwolliiuuicna on i.Nlviitaa mistä Pietarin sanomaiohdil- l^. ^!stapowin asemalle on ni)!!emmin saapunut Tolstoin koko perke. « Tolstoi paranee. !:'l s t a p o w o, marrask. l!^ p:nä: Ellalla oli Tolstoin lämpö yleensä on sairaan t'la parempi. Viime yö kului onnellisesti. <is>:äl»>iie tässä jiur.yanik-iiicti liir.t» n a in in 2 lt i r ;i • c n !uwa.i. irin 3» mundiciiin ja Scrtiiit tiipaitijana aitoo yrittää päästä e:elä-na'.val!c. Ranskan iulwat. Curtis i, marrask. \',l p. Viime ronorokauden kuluessa on Seinen wesi kohonnut 30 cm. )wcyn ran- takaiu ja Passyn katu olvat tveden peitossa. rahastoa uusilla niatkalaZ.-tiilla. Fr. T. kertoo senaattorin Hamiiian tiillilama- ria tarkastaessaan ilmoitlance.l palive- iii-.lunimlle aikoivansa tclidi kiertomat ka:: maan lkaikkiin .tullikamareihin. Tar- ki>i!uksena on.ottaa selko siitä, miten a- seidenluotikieltoa noudatctaciiv ^enaattv- ri iuivaitsi pi>tää -tilaisuudessa pienen vu» hce», missä hän selitti, eitä kiellon iail- llsuudesta tosin on «ri mieiipiicitä, mut- ta on sitä kuitenkin ehdottoiilasti nouda- tettaiva. — .Vtcisari Vilhelm taas pitauyt puheen! P e r l i ii i s t ä, iiiarrask. l(i p:iui. Mcvkiisian ianomnldibistö julkaisee pii I kvii , jonfa kciiavi Vil helm on pi:iii';)t kändesiää» eräässä hciicbiftiltiivliiovnuistn, jolloin I>äu ini)ös lalijoui luosiarille meiallikap- palee». jota entiaä l>cncdikiiläisiä ai- sai» me siioistnkien lipuutantrjiua. keisari laitini tomioimifienia olenxin, •tiii liutiikliluiitii lukin liiiiKii pyrki- r.iifiiääii piiiutiää Siifian rania us- foiuioliiiviKi kiiiisana, ivariiitlin kun otamme lniomioon. että XX-wuon- sata siniimltää n a totta, joita uuic-taau ivoi ivoitokkaasli taistella ivaan us- koniioii ja toiufeiinnuiii aivulla. — Napoleonin sotalivpn. Aanskaesa on löydctty sotalippu, jota Napoleon käyt» n palatessaan Eibasia!. ^.'ippu on «vihreää sii!I'.>. 'odoi. hen?'« kaartin lncrkki, rat>asla!na: »iciiämiukct. on I rjacitu. 'Te tullaan -äi!>>::ämi:än museossa. — Aioskoivan miljooituMic-Mcu tt?c= ninrftafeuro. Torc-ta ina tapa'itu» '"n ; - loniass.! kertoo -tämän aamun Bi.ih. Wed. Arinjanskaja-kadiiila uusi. järjes- Ylisessä 4:s Moskoivan iniijeonaniiesti'!'. Htsemurhayrityksistä. 3 -.tscmurha >!>i :k- spöiä tehtiin wiime Wiik olla. tÄiime.sen iitsemurhayrityksen tekijä nimeltäiin o- liitetä on 22 ivuoden itäinen ja erään S>iv^trlvan suuren liitkren osataS. tzä- ncn tilansa on ioiivoton. Illanvietto Kuninga8 LKouIalongKornm luona. Siamin kuuinjMS rhoulalongkorn l ou kuollut, liäa oii korkeasti si vistynyt henkilö ja ionokka&sti oli hän tutkinut länsimaista kulttuu ria, m. m. tehden useita matkoja Europan maissa. Hiin perusti maa liansa posti- ja sähkölcanätinlai- toksen, rautateitä ja muita nykyai kaisia kulkuneuvoja, kannatti kir jallisuutta ja taidetta ja järjesti val takuntansa puolustuslaitoksen ny kyaikaisille perusteille. Hänen toi mestaan lakkautettiin maassa or juuskin. Yleensä oli hän kansansa suosima ja rakastama hallitsija. Esitämme seuraavassa tunnetun tanskalaisen kertojan Henrik (aiv- Hni/in kirjoittaman kuvauksen tuon loistoa rakastavan itämaisen hallit sijan hovista. „0n vaikeata kuvata sitä vaiku tusta, jonka palatsikaupunki teke« sinne saavuttua ympäröivästä troo pillisesta pimeydestä. Silmää häi käisee tunaaoet valot, jotka ctiili;*