lorstsins elokuun II p:nS ki:o SS — >gig Meille tietysti sanotaan, että on l». 1909. Lisäys on siis 6,231,805 epäisänmaallista ja — kuinkas muu-! mkaa 74 p. eli 5,i °/g. (W. 1909 ten — »puolue-etujen" asettamista ! menot olimat 7,375,854 mkaa 19 p. etusijalle, lietsoa tällä taivalla into.! «U °/» suuremmat sitä edellisen himoja. Maikka Voisimme tyytyäkin «uoden menoja.) Muoden 1909 me- fiihen Vastaukseen, että tämä on sitä! "vihin Verrattuna osottaa kuluman yhtä ja samaa..puolueettomuuden" käyttämistä meidän suomalaisten sot> kemiseksi ja pimittämiseksi, niin saa. koon sentään, näiden kysymysten muoden menoarvioehdotus seuraamaa lisäystä menoissa: Hallitsijan käyttö «aroissa 50,000 markkao; Hallitus laitosten menoissa 170,500 mkaa; Ehdotuksen lähetti senaatti Viime maanantaina kenraalikumernöörin kansliaan, joSta se lähetettäne? Pie tariin luultamasti ensi maanantaina Kaikkeinkorkein mahmistus koete taan saada ennen H. Majesteettinsa ulkomaamatkaa ensi syyskuun alku puolella. suureen kantamuuteen nähden, hiukan! Tuomioistuinten 493,300 mkaa; Si- laajempikin mastaus tilaa. ! umlitoimituskuntaan kohdistumien j Uudet rautatiet. EduSkuutaefitykset htzlätty. Korkeimmassa paikassa topahtu neeSsa esittelyssä on hylätty eduskun nan esitykset määrärahojen myöntä Meillä on Vanhastaan surkea koke-! ^llinnonhaarojen menoissa 612,889 muS siitä, että maltiollisten onnetta- mkaa; Waltiowaraintoimituskuntaan muuksien sattuessa käsitteet pahasti! 174,275 mkao; Kamaritoimituskun- sotkeutumat, marsinkin jos on Haluk-I^^ 1,458,900 mkao; Kirkollisasiain . , .. .. kaita potkijoita. Pahimpiin sellaisiin i^imituskuntaan 900,785 mkaa; Maan-I misestä lisämenoiksi uusia rautatiera> käsitesotkeutumisiin kuuluu meistä se! wiljelystoimituskuntaan 205,185 mk., ^ kennuksia marten. routamuosina sangen laajalle lemin-1 Kulkulaitostoimituskuntaan 1,270,492 nyt käsitys, että kansamme pelastu»! mkaa; Kauppa- ja teollisuustoimitus misen ehtona oli »puolueettomuuden" I kuntaan 773,164 mkaa ja talousosas- muka maatima luopuminen suoma- I^n kanslian menot 165,200 markan lisäystä. laiSkansalliSten pyrintöjen ajamisesta, käsitys, joka monissa suomalaisissa piireissä meni niin pitkälle, että suo malaiskansallisten pyrintöjen aja Nyt malmistuneessa Valtion tulo- l ja menoarmiossa on kysymys sotilas- mista, »iistä luonnostaan nousemien I miljoonista kokonaan simuutettu ja taistelujen tähden, pidettiin haitallise.! ^hän on syynä se, ettei mielä ole na ja kansaamme mahingoittamana. I hallitsijan päätöstä w:na 1910 edus> Tässä surkean surkeassa ilmiössä I kunnan Vastauksen johdosta esitys, piilee meidän nähdäksemme kahden- l^en sotilaSrahastsn tulojen täyden lainen käsitteiden sotku. Emme ensin-! tämisestä. Senaattt on sen sijaan kään käsitä, mitä järkeä, ainakaan alistanut H. M :leen, että julaistai meidän suomalaisten kannalta katso-1 ^"n erikoinen tulo- ja menoarvion en, piilee siinä Vaatimuksessa, että I lisäsäännös, mikä koskisi sotilastarko juuri meidän suomalaisten on waie-! luksiin suoritettamaa apumaksua. Se ten jätettämä ruotsikkomme rauhaan! uaatti on nim. toisaalta ollut sitä etuoikeuksiansa edelleen nauttimaan! mieltä, että on mahdotonta ottaa so ja tehtämä se isänmaallisuuden ni-1 tilasrahaston menoarmioeriin pienem> meSsä. Tämähän itse asiassa sisältää menoerää kuin 11 milj. mark Waasan läänin kuvernööri nimitetty. Korkeimmassa paikassa tapahtn neessa esittelyssä on Maasan läänin kumernööri K. de Pond'ille myön netty pyytämänsä mirkaero ja elin kaulinen eläke. Samalla on Maasan läänin ku< mernööriksi nimitetty emersti B. O M i d n ä s. sen ruotsikkojen taholta tehdyn Vaa timuksen, että he panemat ehdoksi mukana olemiselleen Valtiollisten oi> keuksiemme puolustamisessa sen, että heidän etuoikeutensa jätetään rau haan. Sellainen maatimus on itse asiassa kumminkin sekä nurinkurinen että suorastaan epäisänmaallinen O a todellakin loistama todistus mei dän suomalaisten lyhytnäköisyydestä ja epäitsenäisyydestä, että tuollainen maatimus on moitu tehdä, moitu mielä merhota isänmaallisuuden mai> palla, ja että suuri osa suomalaisia on sen sellaiseksi tunnustanut. Toinen käsitteiden tai oikeammin ..armojen" sotku on siinä, että niin suuri osa meistä suomalaisista on unohtanut, että mahma kansallistunne, suomalaisuus ja Suomen heimon nostaminen sille kuulumaan asemaan on tärkein kohta kansamme marus luksissa ulkonaista sortoa mastaan. Heikon ja nukkuman kansallistunnon todistus on todellakin se käsitys, että Väritön ..puolueettomuus" näissä kysymyksissä olisi parempaa, arwok> kaampaa ja kansallemme onnellisem paa kuin selmä ja tarmokas „wärin tunnustaminen". Uusi sorto aika on taas tulossa ja maikka monet merkit osoittamat, että menneiden muosien erehdyksistä on sentään jotakin opittu, niin on toi< selta puolen selivää, että ei suinkaan ole tarpeetonta yhä edelleen seimen tää käsitteitä ja teroittaa mieliin suo> malaiskansallisen työn tärkeyttä, jota ei minkään saminnon nimessä saa uhrata. Ihä edelleen ratsastetaan ..puolueettomuudella" juuri näissä kysymyksissä. Monissa suomalaisis sakin piireissä on sillä käsitteellä kor kea kurssinsa. Kun Vielä se sellar nen puhe woi Vedota Viime Vuosien riehunnan synnyttämään luonnolli seen Väsymykseen, niin on kylläkin waara tarjolla, että tämä tarmotta muuden tauti pääsee!ansallismielis> tenkin rlmejä runtelemaan. Sitä maaraa mastaan on ajoissa nousta ma j, marauduttama. MiZ lllim Mimääräiset «aktio piimät on amoimella armollisella käskykir jeellä kutsuttu koolle syyskuun 14 p:ksi Valitsemaan Suomesta jäseniä waltaku«nanneuwostoon ja malta- kunnanduumaan sekä antamaan lau suntonsa lakiehdotuksista, jotka koske mat Menäjän alamaisten saattamis ta oikeuksiinsa nähden yhdenvertai seksi Suomen kansalaisten kanssa sekä rahakorvauksen suorittamisesta henkilökohtaisen asemelmollisuuden asemesta. Waktion tuko-ja meno- arnnoehdolus. kaa, mikä on mahmistettu arm. ma nisestissa Vz 1909 sotilastarkotuksiin suoritettamaksi sotilasapumaksuksi. Ja toisaalta on mahdotonta päättää so tilasrahaston menosääntöä majauk sella. Näin ollen ei ole myöskään moitu etumaksuna maltiorahastosta miime taimena Valtakunnan rahaS, toon sotilaSrasastoSta suoritettua 2 milj. mkaa merkitä menoikfi, minkä tähden sotilasrahasto nyt laaditussa tulo- ja menoarmioehdotuksessa päät tyy 2 milj. mkan laskettuun sääS töön. Ainoana mahdollisena toimen piteenä on niinmuodoin pidettäwä sitä, että m. 1910 maltion tulo- ja menoarmioehdotukseSta kokonaan pois tetaan mainittu menoerä, ja niin on meneteltykin, mutta samalla on wal> tiorahaston lasketussa ylijäämässä marattu 9 milj. mkaa siltä »varalta, että sotilasmilj. suorittamiseksi olisi tarpeen lisämaksu maltiorahastosta Tämän muoden huhtikuulla on se naatti esittänyt korkeimpaan paikkaan, että niistä määrärahoista, jotka edus kunta puolestaan on katsonut tav peelliseksi kansakoululaitosta ja erinäi siä simistystarkotuksia marten m. 1910 ja joiden yhteismäärä on 8,620.000 mkaa, ei moida suoStunta> rahastosta suorittaa enempää kuin 6.949,000 mk. ja teki senaatti sittem min kesäkuussa ehdotuksen niistä mää rärahoista, jotka ennen muita olisi suoritettava mainituista 6,949,000 mkasta. Nämä määrärahat omat ky seessä olemassa tulo- ja menoarmio ehdotuksessa otettu huomioon edellä mainitun ehdotuksen mukaisesti. Kun kuitenkin maltiorahaston mäkinaisista Maroista kaikkien loppulyhennysten jälkeen jää 508,912 ylijäämä, on se naatti esittänyt, että niitä tarkotuksia marten, joihin ei riitä määrärahoja suaStuntarahastoSta huhtikuussa eh dotetun jaon mukaan, saataisiin w. 1910 maltiorahastosta suorittaa yh teensä 320,000 mk. oheen liitetyn luet telon mukaan. Marraskuulla 1903 käskettiin se naatin ottaa harkittavakseen, missä määrin ehdotettuja uusia määrärahoja Voitaisiin ottaa huomioon laadittaes sa Valtion w:n 1909 tulo- ja meno armioehdotusta ja otettiin tämä mää räraha m. 1909 ehdotukseen, mutta tämä ei saanut kaikissa osissaan hal> litsijan hyväksymistä. Sittemmin käskettiin jälleen senaat- tia, joka kesäk. 1909 oli alistanut eri> näiset uudet määrärahat hymäksyttä mäksi tammik. 1910 lcatiessaan w:n 1910 tulo- ja menoarvioehdotusta, katsoen siihen, että Valtion rahas tosta 1910 luultavasti suoritettaisiin huomattavia rahamääriä sotilastar kotuksiin, ottamaan uudelleen harkit< tavakseen kysymyksen niis:ä määrä rahoista, joita korkeimmassa paikassa tammik. 21—28 p:nä 1910 ei oltu hyväksytty. Tämän johdosta on senaatti päät tänyt alistaa, että kysymyksissä ole vat ynnä muutamat uudet määrä rahat hyväksyttäisiin Näistä määrärahoista on laadittu kaksi luetteloa. EnsimäiseSsä luettelossa ovat mää rärahat, jotka tultaisiin suorittamaan joko kertakaikkiaan tai ainoastaan w. 1910 kuin myöskin sellaiset Vuotuiset määrärahat, joiden ottamista tai pois tamista budgettiin ei pitäisi jättää Senaatin laatimassa maltion tä män Vuoden tulo- ja menoarvioehdo tuksessa on tulot laskettu 144,441,3001 riippuvaksi joka muosi tapahtumasta mkaksi. Miime muonna olimat mal-1 harkinnasta, maan jotka olisi lopulli- tion tulot 131,773,000 mkaa, jo en iseSti hymäksyttämä. Nämä määrä lisäys 12,668.300 mkaa eli noin 9,LI l rahat tekemät 250.000 mk "/<>. (M. 1909 oli lisäys edelliseni Toiseen luetteloon on otettu mää muoden tuloihin merraten 5,572,000 > rärahat, jotka olisi suoritettava mää — LuotfilaitoS. Korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä on luotsipäällikön apulaiselle, mapaahra I. Jndreniukselle ja everstiluutnan tille luotsihallituksessa von Bons dorffille myönnetty pyytämänsä mir kaero. — Siikbergiu eläkeauomuS hylätttz. Korkeimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä on senaatin kamreeri Rikbergin eläkeanomus hy lätty. — Weuäläikeu meripelaStuS- tzhtiSu Suome» osattou wal- tioapu. Kenraalikuvernööri Seyn on senaatille lähettämässään kirjel mässä puoltanut Keisarillisen Menä jän meripelastusseuran Suomen piiri hallituksen anomusta 5,000 mkan muotuisen kannatuksen myöntämisestä edelleenkin mielä tulemaksi 3-wuotis kaudeksi. — Suome» edustus kausaiu- Wälisessä waku«t«skougresfiS sa. Senaatin tiedusteluun, moidaanko makuutustarkastaja, maisteri Onni Hallsten lähettää kansainväliseen ma kuutuskongressiin Haagiin Suomea edustamaan, on kenraalikumernööriltä nyt saapunut vastaus, että Menäjän ivirallisena edustajma mainitussa kon gressissa tulee olemaan vakuutusasi oita ja tulipalon ivastustamistoimen piteitä Varten asetetun erityisen m:> raston jäsen maltioneumos Ordin ja ettei maisteri Onni Hallstenin kon gressiin lähettäminen, Menäjän edus tajistoon maltioneumos Ordinin joh dolla kuulumana, kohtaa mitään es> teitä. — Uusia «euäläifiä kasar meja rautateideu warsille. - Aiotaau pyytää si««raiteita. Kenraalikumcrnööri Seyn on läheltä nyt senaatille seuraaman kirjelmän: Virkakirjeellä n: > 11822 kesäk. 25 p.'tä tänä muonna on kaartin joukko jen ja Pietarin sotilaspiirin esikunnan päällikkö ilmoittanut minulle, että ny- kyZän Suomen r-jojen sisällä työs kentelee muutamia sotllasrakennusko- miteoja kasarmien rakentamiseksi uu delleen muodostettuja piirejä marten. Kaikki nämä kasarmit sijoitetaan rau tateiden läheisyyteen, mutta jotta ra kennusaineiden kulettaminen kävisi mukavammaksi tarvitsemat ne vält tämät! ömästi erityisiä sivuratoja, joi den rakentamisesta mainitut komiteat tekevätkin anomuksen rautatiehallituk selle paikallisen sotamäen kuletuSpääl- likön kautta. Saattaen ylläolevan Keisarillisen Suomen Senaatin tietoon, pyydän se naattia, mainittujen aromusten sao- muttua, ottamaan ne kaikenpuolisen harkintansa alaiseksi niiden mahdol lista tyydyttämistä marten ja tulok sista sitten minulle ilmoittamaan. — MlopiSto. Kanslerinviras to on nimittänyt estetiikan ja nykyis kansain kirjallisuuden professoriksi säosofiantohtori Icjö Hirnin sekä eläintieteen prosessoriksi apulaisen, filoi. tohtori Enzio N. Reutcrin. Matematiikan apulaiseksi on nimi tetty dosentti, filos. tohtori K, S. Johansson, suomalaisen lakikielen apulaiseksi lakit, tohtori Heimo Hel minen sekä yliopiston farmaseuttisen laitoksen kaSmitieteen ja farmakogno sian apulaiseksi filos. tohtori E. V, K. Lamei. Taidefilofian dosentiksi on nimitetty filos. tohtori K. Laurila, tähtitieteen dosentiksi filos. tohtori E, R. Furu hjelm, maanmiljelyStalouden dosentiksi filos. tohtori I E Sunila ja tilos tieteen dosentiksi filos. lisensiaatti E. Gylling. Sama: Latmalan uudistalo 2,377 hamupuuta ä 3: 24, sama Sama: Hakolan uudistalo 2,315 hamupuuta ä 3: 51 M. Rosenlew K C:o A. B. Sama: Eromäen uudistalo 4,060 h.p. ä 5: 20, sama. > tunnettu amerika lainen keskimatkoin juoksija Ligth-Body, joka on moitta- ! nut kaksissa olympialaisissa kisoissa 1,500 m. juoksun. Siitäpä Manni- >nen saa mastustajan. Porilaisista ottaa näihin kilpailuihin osaa: Tar mon miestinjoulkue, ja mieskohtaisiin MM « SRlNlMl, IsillnsjotNNmio Turussa Eerikinkatu S. Puh. 454. Omistajat: Hoivioikeudennotano Wäwd Kiwi ja Howi°U°udm- kanslistl Santeri Saarnijoki. .. eilö täällä olekaan sosialis- ihmiset kuussa", ,.Kun nukkuja herää" ,»».». , . . - . . , teja! Häh! wai onko niin, että tei- samoin kuin pienillä seikkailukerto- Sama: Janttijärmen uudistalo 924 kilpailuihin Manninen 1,500 m. juok- dän asemanne on 1^. >o-1 muksillaan. h.p. ä 3: 21 Reposaaren Höyrysaha > suun, Koljonen 100 ja 200 m. juok- s ^I^mokraattmm^^^^^ Näkymätön-romaanissa kuvailee hän ensimäisen näkymättömäksi itsensä a A. B. Sama: Mähä-Liesimäen uudistalo 3,259 h.p. ä 3: 55 M. Rosenlew L C:o A. B. Sama: Jso-Liesimäen uudistalo 4,604 hp. ä 4: 01, sama. Sama: Penttilän uudistalo 2.458 h.p. ä 3: 44. sama Sama: Isoahon uudistalo 3,536 hp. ä 4: —, Reposaaren Höyrysaha A. B. Sama: Kotamäen uudistalo 2.334 h.p. ä 4: 17, sama suun, Palm kolmiloikkaukseen ja Ant tila kiekonheittoon sekä Megelius 400 m. juoksuun. — Halla» pa«emia r«Ni»> tähkiä on tuow lehtemme toimistoon nähtämälsi. Jymättömiä, surkastu neita ja miime muoden riihitettyä tähkää muistuttamia ne olimat. Kullaan puolessa, mistä tähät oli mat, tavataan hallan viemää ruista isot määrät. Monin paikoin ei saada edes siemenen mertaa sadoksi. Silakat maksoivat toiSsapäi- suuri, eltä ette viitsineet maimautua juhliin tulemaan s E köhän se alkane se ..sosialidemo-1 tehneen ylioppilaan merkillisiä elämän kcatinen tietoisuus" mähitellen kylläs-1 maiheita, maloista tulevaisuuden ioi- meitä ja suurinta epätoimon tuskaa, > aina surkuteltavaan kuolemaan saakka. Jl«eSty»yttä aikakams- kirjallisu»tta. Helsingin Kaiku n:o 30 31. Jokamiehen »viikkolehti n:o 31. Kansakoulun Lehti 13 ja 14 mihko. Suomen Urheilulehti n:ot 12 ja 13. Pellermo n:o 31. Orimäen hoitoalue: Suinulanmaan Z: 25-2: 50 p. nelilko. Eilen kruununpuisto 10,078 h p. 9: 77 M. Rosenlew k C:o A, B. Emo—Mesijaon hoitoalue: Mesi jaon kruununpuisto 5,175 hp. ä 7:01 Reposaaren Höyrysaha A. B. Aläneen hoitoalue: 6,600 h p. a 6: 31, toiminimi A. Ahlström O. A. Noormarkku Kankaanpään hoitoalue: 5,000 h p ä 6: — Lojon Höyrysaha A. B Karvian hoitoalue: Kihniön II kruu nunpuisto 6,614 h.v. ä 4 -- M. Ro> senlem & C:o A. B. Sama: Kihniön I kruununpuisto 6,642 h.p. ä 5: 26 Lojon Höyrysaha A. B. Parkanon hoitoalue: Sydänmaan kruununpuisto 4 200 h.p. ä 1: 85, A. Ahlström. Sama: Parkanon kruununpuisto 3,286 h p. ä 3: 36, M. Rosenlew K C:o A. B. Sama: sama 8.175 h.p. ä 5: 02 Lojon Höyrysaha A. B. Sama: Mahajärven kruununpuis to 10,100 h.v. a l0: 0l R-posaaren Höyrysaha A. B. Karvian hoitoalueelta: 4 000 kuo rimatonta kuusipuuta ä 2: 01, Nokia A. B Sotilasmirkataloja: Huittisten Torkki 5.282 h.v. ä 11: —. M. Rosenlew L C:o A. B; Huittisten Sammun Kouttu 5,175 h.p. ä 8: 49, A. All ström; Ikaalisten Sawilammi 5,4W h p. ä 2: 25. A. Ahlström. — Reposaare» kolerasairaa la. Sairaanhoitajattareksi Reposaa ren kolerasairaalaan on otettu nti Sittkov Turusta. U»fi wararikko. Lundsnin kellosepänliike, omist. Saima Larden, jätti eilen maistraattiin vararikko anomuksen — Myönnettyjä hirwe»met sästySlupia. Läänin kuvernööri on myöntänyt Porin MetsäStysseu ralle luvan ensi syyskuun 1-8 päi minä ampua seuran vuokraamalla metsästysmailla Porin maaseurakun nan Kokemä-ns arm, Plet,liemen y m. kylien mailla 7 hir-veä ja Lucian kappel n Niemenkylän mailla 3 hir- meä. K'nttorsti Bruno Öberg on ni^n ikääu saanut oikeuden ampua samana aikana Porin maaseurakunnan R>aos- niem n kylän mailla 3 hirveä — Lahjoit»? r«otft«?ie!iselle ka»sako«l»lle. Rma A fonsine Rosenlew on Kalalan ruotsinkieli selle kansakoululle Merikarvialla lah soittanut 500 mkaa. — B. T. ^ Kuollut. Ei'en klo ',-8 aa mulla kuoli täällä U'w lau kihlakun nan henkikirjoittaja Ilio n Ols o ni. Mainaja oli syntynyt Puumalassa tammikuun 8 p:nä 1860 Ikänsä oli ruununvouti H. E. Olsoni. Tul> tvam y'ioppi'aakst suoritti vainaja luomarinw'.kinnon 1835 ja otettiin auskultantiksi Miipar n homioikeuteen ämana vuonno; suoritti oikeus'.ut> !innon 1886, sai varatuomarin ar mon 1894, määrättiin Maosan lää nin 2:n kutsuntopi rin sihteeriksi 1895 a nimitettiin lllmilan kihlakunnan henk.kirjurilsi 1901. M. t. kruunun moutina toimi vainoja Äyräpään ihlakunnassa w. 1885, v. t. tuoma rina Heinolan tuomiokunnassa 1887 a vara-'ääninsihteerinä M.ipurin l. uvernöörinvirastossa 1892.' Muosi sitten sai vainaja halvaus Ahtauksen. Tästä johtunut sydämen heikkous ja maksan kutistuminen uu- >oli hinta 3: 25-3: 50. Lakastazain Huo mioon. Koska usealle kalastajalle lienee tuntematonta, millaiset määräykset kalastusveneiden tulien suhteen ovat moimassa, on asianomaiselta taholta meitä pyydetty kiinnittämään kalas< tajain huomiota tätä asiaa koskevain sääntöjen 9:nteen artiklaan, jonka 1(Xs Z nykyisin voimcssa olevassa laissa kuuluu: a) Kannettomat kalaveneet ja muut kannettomat alukset eivät ole liikkeellä ollessaan velvollista pitämään muille laivoille säädettyjä laitatulia, mutta kullakin semmoisella veneellä pitää sen sijaan aina ole-nan maralla lyhty, jinka toisella puolella on vihreä ja toisella punainen lasi. 11 pitää sem moinen lyhty, kun alus lähestyy mui ta laivoja, yhteensattumisen estämi seksi, hyvään aikaan ulos pantamcn sillä tavom, ettei vihreä tuli näy Vasemmalta eikä punainen oikealta puolelta. b) Kala>alus'en ja kannettomain veneitten, jotka ovat ankkurissa, tu lee pitää yksinkertaista maltoista tiiltä. c) Ajilangalla kalastceSsaan tulee kila-aluksen johonkin mastoonsa pan na kaksi punaista tulta, pystysuoraan toinen toisensa ylitse, vähintänsä kol men jalan Välimatkalla toisistaan. d) Kala-alusten (travleii!), jKka ovat vetonuotalla kalastamassa, tu lee jossakin mastossa pitää kaisi tulta, pystysuorassa toinen toisensa ylitse, vähintänsä kolmen jalan välimat kalla toisistaan, ylempi punainen ja alempi vihreä, ja paitsi sitä joko pi tää laiiatulia, niinkuin muille lai voille on määrätty, taikka jas kita tulla ei voi käyttää, pitää niitä aloti varalla kannella sillä tavoin kuin siitä 7 §,ssä pienemmille akuksille sää- d-tty on: taikka kumminkin pitää niillä olla semmoinen lyhty puna's>.'lla ja vihreällä lasilla, jcSta tämän §^n o) kohdassa puhu!oan. e> Kala-al^et ja kannett -mat wc- n-et saavat, j^s niin halutaan, paitsi niitä tulia, joita niillä on, nnMkin käyttää soitsutulia. f> Tä?sä pukälässä maistut tule korvasivat niitä tulia, jotka ovat mainitut 12, 13 ja 14 K^sä si! Englannin ja Ranskan välillä leh> dyZsä sovintokirjassa, joka on lii.etty englantilaiseen sääntöön merikalastuk sesta vuodelta 1868. g) Kaikki tässä pykäiässä mainitut tulet, paitsi laitatulet, pitää oleman pallonmuotoisissa lyhdyissä sillä ta voin asetettuina, eitä tuli näkiy ym päri koko näköalan. - PxiStot pUhtaikfi! Meillä on täällä hyvässä Porissamme puis toja, j nhin silmä kiintyy, marsinkin näin helteisenä aikana. Niitten puit ten siimelsessä oleSkeleekin mielellään, kun ei ole tilaisuudessa maalle piStö ytumään. Raakuus ja mallattomuus on sac- nut jalansizoa puistoissakin. Mai. nitsen tässä vaan K rlkopuiston, jossa viime aikoina on vallinnut huomiota herättävä siimoitomuus. Paperipalasia y. m. roskaa ova: käy:ävät ja nurmet olleet tulvillaan. TäSsäkia puistossa pitäisi olla rikka. herrat piirijuhlien hommajat jäävät ,,'ietoisuuksineen" kemuihin yksinään Häh! — USZomatoxta, m«tta k»i te«ki» totta. Miime viikolla mätä kuun ensimäisenä päivänä tapahtui eräässä matkustajajunassa harminai- nen medonlyönti. Pari matkustajaa, muuan ent, merikapteeni ja..Helsing sors Sim SällSkapiin" kuuluva liha vahko herrasmies joutuimat nim. ko vaan sanakiistaan siitä, kumpi heistä olisi etevämpi uimataidossa. Kippari väitti olevansa oikea ..uimamaisteri", vaikka ei ole päivääkään käynyt ui makoulua, joten uimakoulut kipparin mielestä ovat aiwan tarpeettomia. Väittelyä jatkui kunnes tullaan Mal min aseman tienoille, jolloin lystikkäät herrat päättiwät kumpikin todistaa väitöksensä, hyppäämällä liikkeellä ole vasta junasta Oulunkylän sillalta Mantaanjokeen ja uida Manhankau pungin koskelle. Ken heistä ensiksi verille pääsisi, saisi hän, paitsi woi tosta tulevaa kunnia?, 6:n kuukauden ai'apiletin 2:ssa luokassa Helsingin ja Kirkkonummen välillä, sekä uuden asiapaperisalkun. Junan saavuttu:' sillalle, alkaa kuljettaja jarruttamaan junaa sillan heikkouden tähden kun tavallisesti ajetaan hiljaa, mikä täi laisessa tapauksessa olitin onnellinen sattuma, tehden onnistumisen uhka rohkeille urheilijoille lupaavammaksi. Jännitetyin mielin seuraavat kanssa, matlustaiat tapaktuman kulkua, kun 5es ollaan keskellä sillaa, jossa näy töksen tuli tapoh'.ua. Kumpikin las kee yks, kaks, kolme ja silloin hyppää kippari ivaunusillalta, toisen jäädessä poriksi sekunniksi paikalleen, katumus ta osoittama ilme kasvoilla. Mutta mikä onnettumuus tapahtui kaan. Juuri k^n kippari lensi maan ja toivaan välillä, tulla porhaltaa pikajuna ja tempaa hänet mukaansa. Hölmistyneenä kippari pudota romahti ensimäisen matkustajavaunun ja p: kaasivaunun väliselle vaur.usillalle, missä sitte sai kulkea junan mukana aina Keravalle ast>, jossa juna ensi kerran pysäktyi. Täällä kääntyi k>p pari heti poliisiviranomaisten puolee-i, vaatien kuljettajalle edesvastuuta sii tä, että tämä oli kohdannut matkus tazajunan keskellä siltaa, tehden hä nen yrityksensä onnistumattoma'si. — Omituisinta 'ässä on se, että kippc rille ei tapahtunut pienintäkään rvu mullista vahinkoa. — Työv. L. — Rotta ka«oje» kaswatta ja«a. Uudenkaupungin saaristosta kerrotaan ..Makka-Suomells" seuraa, ma omituinen tapaus: Eräässä huvilassa oli jo jonkun aikaa huomattu munien häviävän salaperäisellä tavalla. Epäluulo koh> diStui ensin palrre'ijaan, jonka luul- tiin hcrkutteleuzan isäntäväen poissa oll>'Zsa. Mitään varmuutta ei kui- 'enk >an saatu, ei edes munan kuoria 'öydst'-y Eräinä päivänä oli talonväki juuri päivällisellä — tämän kertoja mui!, ten mukana — kun aikaa kuulua lä heltä outoa ääntä. Ruokailu keskeyte!Zän ja ihmeel lään mistä «toinen ääni, piipitystä a vinkumista syntyisi. Saadaan selville scn verrun, että ääni kuului viereisen kcimorin lattian alta. Kun ääni koUnaSta huolimatta ei ota taustakseen, ei auta muu kuin avauttaa siltaa siltä kohdalta. mis'ä ääni kuulu!, ja ny'pä nähdään outo nä'y: iso rotta on aikojen kuluessa laatinut pchmeän, lämpöisen pesänsä lattian alle, kooten siihen villaa, tiik- luja ja jos jotakin. Nyt kyykö",tää rotta liikkumatto mana pesässään ja siinä ympärillä yhdeksän virkeätä, ivista kuoristaan puhjennutta kananpmkMo! Siinä se nyt siis oli se munava- rac-'. Rotta oli nähtävästi kantanut jou kon munia pesäänsä, jonka lämmössä >osa munista oli ehtinyt hautua po- I l-ksi. Mutta nyt seuraa jotain uskoma- !tonta: Kun poikasia yritettiin ruveta ot- I tamaan kiinni, hyökkäsi rottaemo jul- mistuneena oitajain kimppuun, eikä^ I iiinä auttanut muu, kuin jättää poi- I kaset toistaiseksi rattaemon huostaan. Seuraavina päinänä alkoivat I I poikaftt kuitenkin jo itse hyppiä pe- I sästä j, juoksennella ympäri lattiaa, ^ mut a uskollisesti seurasi heitä rotta. Urkenivat siitä ulos kartanollekin,! saivat ruokaa j. n. e., mutta ainal vaan piti tämä ihmeellinen elatuSäiti !huolta poikasista, jotka puolestaan^ näyttivät kovasti pitävän pitkähän- I täisestä äidistään. On huvittavaa nähdä kuinka rotta läLÄ-Svomosts. — Tuomarit. Loimaan tuomio» kunnon tuomari K. G. M. Furu hjelm on soanut mirkamapantta t. k. 10 p:stä kuukauden loppuun. Sijai seksi on määrätty homioikeudenaus- kultantti G. A. Malien. — Lääkärit. Lääket. !and. H. Envald on määrätty Hämeenkyrön w. t. kunnanlääkäriksi elokuun 20 päivästä syyskuun 10 päivään. Kansakoulut. Mcrikarmian kunnan Kasakan kansakoulun väli aikaiseksi opettajaksi on valittu kan sakoulunopettaja Johan Rurik Kron- qvist. Karkun kunnan Nohkuan kansakou lun Väliaikaiseksi opettajaksi on Va littu kansakoulunopettajatar, neiti Selma Kallio. Kiertokoulut. Kiertokoulun- opettojikst Pomarkkuun on valittu ne dit Hilja Tuohikorpi Laviasta ja Selma Auroora Korpi Siikaisista. Meijerit. Karkun osvuZmel- jerin meijeristiksi ja isännöitsijäksi on otettu Jukka Laaksomaa Mynämäellä, joka viimeksi oli mäliaikaisena meije- ristinä j z isännöitsijänä Lopen—Sa lon osuusmeijerissä Tyrmäällä. — Sanomalehdet. Rauman Lehden toimitussihteeriksi on valittu Pohjanmaa-lehden toimitussihteeri Kaarlo Takalampi Maasasta. Hra T astuu toimeensa t. k. puolivä lissä. - R. L. — Nahkuriliikkeeu kauppa, k. 8 p:nä tehdyllä kauppakirjalla myi nohkuri A!fr. Mahtera omista mansa nahkurinlntkeen Askaisten kap pelissa nahkurinsälli Oskar Lehmus koskelle Kauvatsalta. Elise«waara» maau»il- jelySkouluuu on oppilaiksi otettu m. m. Artturi Juhannes Alenius ja Mihtori Punavuori Huittisista. Eliseutvaara» karjakko- kouluuu on oppilaiksi hyvälsytty m. m. Maaria Mattila Huittisista. JärjesttzSmiehekfi Rau- mau olutmytzmälää» hyväksyi Rauman maistraatti t. k. 5 p:nä entisen kauppiaan Efraim Suomalan Luvian pitäjän Sittlahden kylästä. Hirttätztystzt. Miime maa nantaita vasten yöllä pääsi hermo- saicaudm takia vartioittu Pramin tulon emäntä Luvian Lemlahden kylässä pujahtamaan yksinään sau naan, josta hänet sittemmin löydettiin orteen hirttäytyneenä. Jjältään oli vainaja vöhän yli 40:n, ja jätti jälkeensä puolison sekä pojan ja kaksi tytär'ä, Awoiu»a olleita Huittisten kivsanopiston johtajan ja ogronoo- min virkoja ei ole vielä kukaan ha- kenvt. Nykyiset opettajat ovat an tautuneet toisille aloille. MammaskoSkeu fillau ra- kenrusvelvollisten kuntain yhteinen kuntakokous oli Tyrvään kunnan- huoneella t. k. ^ p:nä. Kokouksessa päätettiin MammaskoSken silta raken taa kivestä ja alottaa työt syksyllä l912. Sillan rakennuskustannuksiin, jotka oli laskettu nousevan noin 1>0,000 markkaan, päätettiin pyytää valtiolla 100,000 markan suuruinen kuoletuslaina ja 60,000 markan val- tio-apu sekä työnjohtaja ja suurem- mat työkalut. Rakennus toimikun- «m-», 3 «M!-- w»MMn Ka°.,. Pmf, teeseen. - Suremaan ma.naiata lS'I^letsö ei kai paljoakaan välittäisi. IhöyyenpuruillSka ras ^ ^qraiäältä, Juha Leikkaa Karkusta, puoliso, ijäkäs äiti, isarta MIIM Maltiou tukkihuutokaup- pa. Tiistaina myytiin Tampereen seurahuoneella toimitetussa huutokau passa m. m. allamainituista maltion metsistä tukkipuita ja tehtiin niistä seuraamat korkeimmat tarjoukset: Karstulan hoitoalue: n. k. Korpe. hän katsoen on senaatti sitä mieltä, I lan palsta 3.381 hamupuuta ä 3: —, että se on periaatteessa hyväksyttävä I Reposaaren höyryraha A. B Maltion menot omat tänä Vuonna I täysiin määriinsä s. o. 292.000 mk.,! Aureen hoitoalue: Torttijärmen uu- lasketut 123,404,030 mkaksi 4 p:ksi l joksi määräksi ne tulo-ja menoarmio-! distalo 1,496 hamupuuta ä 3: 50, 122,172.224 mkaa 30 p:iä vastaan l ehdotuksen mukaisesti onkin laskettu. I sama. mkaa eli 4,-..; <>/<,) Lisäys johtuu seu, raamien tuloerien kohoamisesta: tulot malcion metsistä 4,7lX1,lXX) mkaa, Valtionrautateistä 1,700,<XX) mkaa tuontitullista 2,100,000 mkaa, palo- miinamalinistuksesta 2,680,000 mkaa, ja mallasjuomosuostunnvsta 500,000 mkaa. rätyt muodet tai toistaiseksi ja joi den ottaminen tai poistaminen tulo ja menoarmioehdotukseSta tulisi, kat soen maltiomarain tilaan, riippumaan I erikoisesta harkinnasta laadittaessa I I kunkin muoden budgettiehdotuSta. Tä- 2 veljeä ja 4 > Kirkkopuistossa olen nähnyt juopo- teltamankin. Parempi järjestys ja säädylllsempi j oleskelu luonnon ihanissa puistois samme! HeSsu. MarkaudeSta tuomittu. Ajomies Juho KuStaa Pere koupun gista tuomittiin raastuvanoikeudessa tiistaina »arkuudesta 3 kk. mankeu teen ja näpistelystä 100 mk n sakkoon. KoSka Pere oli tehnyt markauksia myös Nakkilassa, jäi lopullisen tuo mion antaminen Ulvilan y. m. kun tain kihlakunnanoikeudelle. — JärjeStySrikoksiSta tuomit tiin raastuvanoikeudessa tiistaina työ mies Kustaa Adolf Forsman Repo saarelta 3 kk. 2 p:n mankeuteen. K lme henkilöä tuomittiin samal- laisista rikoksista 30—50 mkn sakkoi hin. - Tamperee» kausaiuwälifiStä urheil«j«h- lista koitunevat, kaikesta päättäen, hyvin suuret. Paitsi suomalaisia urheilijoita, on sinne ilmoittautunut I hojtellessaan 10 ulkomaalaista, niiden joukossa jm. m. näin: Veurattawa esimerkki. Hau- hon nuorisoseuran viettäessä 10 vuo tisjuhlaansa toissa sunnuntaina, lah joitti seuran jäsen, opettaja Hannes Aarni mainitulle seuralle 100 mark kaa pohjarahaksi rahastolle, jonka koroista siksi kunnes rahasto karttuu 400in mkan suuruiseksi, jaetaan ylsi pUkinlo sille Hauhon kuntalaiselle, joka muoden kuluessa pitää seuran ltamassa tai kokouksessa parhaan esitelmän kansalliiuusasiasta. Kun rahasto karttuu 400.ään markkaan, voidaan sen koroista jakaa useampia palkintoja. Sama henkilö ei ole muu ta kuin kahtena muonna peräkkäin oikeutettu saamaan rahapalkmtoo; kol mantena muonna hän julistetaan H.uhon nuorisoseuran kunniajäseneksi. — Jok- kyllästtztvät? Jisal- mella pidetyistä sosialistien piiri juh lista kirjoittaa Samon Työmies, pa- juhlayleisön vähyyttä, moteistaan. Q Naapurit käyvät lukuisasti tStälOlkar Suominen Mouhi,arweltä. uutta ihmettä katsomassa ja luulta-1 Vihtori Prusi Suodenniemeltä, Erkki mMi sen on jo tehnyt M. S:n toi-l Mmen KukoisiSta ja Oskari Hannula mitus sekä suuri joukko uuskaapunk.. I Kiikasta. Rakennustoimikunnan wa- Ryömä, Oskari Teeri, Antton Mat- on kerrottu muoden 13.ntena kuukau tena, mätäkuussa. Omituiueu lAyt». Keski viilkona lamattiin W asan teurastus laitoksella erään lehmän vatsasta lä hes 30 kaksituumaista pärekattonau. laa. W. Mtllltti» I» — Satakuuuau uurkka«owel- li«a aikoa tästä numerc^ta alkaen ilmestyä kuuluisan englantilaisen kir jailijan H. G. MellS tN haameilu- romaani Ätäkymätön (The invi- sible Man). Wells on suomalaisenkin kiljM- suutta harrastavan yleisön keskuu- tila, Herman Jarttu, Werner Mitik- s kala ja Kalle Männiä. Samassa kokouksessa päätettiin ru- >meta kantamaan ylikulkumaksua sa- noiulla sillalla ja hyväksyttiin sitä varten laadittu taksa yli kulkumak- suksi, joka otetaan käytäntöön niin- pian kuin sille saadaan asianomainen ' vahlvistuS. Tyrwää», Kiika» ja Kii Ikoiste» k««tai» tie«tekotvel- »volliste» Hhtei«e» k«»takoko- «S oli Tyrvään kunnanhuoneella t. k. ^ p:nä. Kokouksessa päätettiin tehdä kimestä tientekolahkon yhteisillä varoilla ne maantierummut, jotka ovat Tyrvään asemalta Kiikoisiin käyvillä maantiellä. Työ suorite- dessa tullut tunnetuksi etupäässä I toan sanotun maantien lemityStyön haaveiluromaaneillaan ..Ensimäiset! yhteydessä. ^Niinikään päätettiin