Tiistaina 20 p. Joulukuuta KARJALATAR N:o 145 — 1910 Joulunäyttelyn olen täytynyt tilan ahtauden tähden sijoittaa entiseen A. Ollikaisen iiikehuoneustoon Raatihuoneenkatu 22 Katsomassa ja ostamassa kyllä kannattaa käydä, sillä uskomattoman siroja ja halpoja Valekuva- ja Postikorttialbumia, Nukkeja, Moottoreita, Villikissoja, Automobiilia, Hevosia, Lehmiä, Serviisejä y. m. y. m. leikkikaluja. — Jokaiselle sopivia joululahjoja edullisimmin saatavana E. AROLAN VAATE- JA KORUTAVARAKAUPASTA, Joensuu. Puhelin 216. Siltakatu 8. Viipurin läänin itäisen vaalipiirin Raatihuoneen alakerrassa pide tään asiakirjain vastaanottoa varten auki tämän kuun 21 päi västä lukien toistaiseksi joka arkipäivä klo 5-6 ip. Viipuris sa 17 päivänä marraskuuta 1910. Keskuslautakunnan puolesta : Uno Saxen. Birger Fagerström. (Kla 5 k.) Haapajärmen majatalossa t:feHe Heikki Pyyköselle 345 mk. palkkms- la; Maltimon kirkon läheisyydessä olemassa majatalossa t:selle Antti Martikaiselle 49a mk. palkkiosta ja Karhunpään majatalossa t:selle Tahmo Nuutiselle 300 mk. palk kiosta. Jatk. Jouluviinat joutuitvat taka- »varikkoon. Torstaina otti Samonlinnan po- liisi talteen 30 litr. mäkijuomia Juho Pekanpoika Hirmoselta Ke- sälahden Millalan kylästä. Samana päiiväinä pidätti poliisi mäkijuomia noin 15 litr. Antti Antinpoika Ikoselta Kiteenpitäjän ötiinikummrn kylästä. Ikonen se- Iitti poliisikamarissa että hän aikoi mäkijuomat häämiinoikseen. Hän oli nimittäin miime wapunpäiwä- nä mihitty, mutta nyt masta saa- pui häämiinoja hakemaan. — Sa- wol. Poliisit. Senaatti on myöntänyt ylimää- räisen poliisin palkkaamiseksi Läs- kelän tehtaan alueelle Sortamalan nimismiespiirissä 800 mk. ehdolla, että tehdas antaa poliisille asun- non ja Leppäkoskentehtaan alueelle samassa nimismiespiirissä 800 mk. ehdolla, että tehdas antaa poliisille asunnon, Ivalon ja polttopuut; yli määräisen konstaapelin palkkaami seksi Kiirennaman nimismiespii- rissä 700 mk., ylimääräisen kons- taapelin palkkaamiseksi Lappeen nimismiespiirissä 1,000 mk. sekä ylimääräisen konstaapelin palkkaa- miseksi Oskolan kylään ja lähitie- noille Kiihtelysmaaran ni- mismiespiirissä 600 mk. Kesälahden pitäjän warsinai- sissa syyskäräjässä, jo! ka päättyimät miime miikon maanantaina, oli käsiteltämänä kaikkiaan noin sata eri asiaa. Niis- tä oli ainoastaan kymmenen ri- kosluontoista juttua, jotka kaikki koskimat mähäisempiä rikkomuk- sia. Virallisen syyttäjän syyt- teitä ei ollut ainoatakaan. Kaksi pientä salkoa, toinen 10 toi- nen 20 mln tuomittiin. — Lauta miehiksi määrättiin kolmimuotis- kaudeksi 1011, 1912 ja 1913 en tiset lautamiehet Antti Korhonen, Juho Suomalainen. Heikki Nou- siainen ja Antti Juho Laukkanen uudelleen ja eroamien lautamiesten Wilho Nyholmin, Pekka Hameri- sen ja Miiko Kososen sijaan ta- lolliset Pekka Molarius, Pekka Pe- kanpoika Astikainen ja Matti Paa- janen. Tulipalo. Tk. 18 päimää masten yöllä paloi Taipaleella maanmilj. Juho Pehkosen talossa suuri saunaraken- nus. P.olwijärwen Kuoretvaaran Marttayhdistyksen iltama oli sunnuntai-iltana Halkomaaran Hyttilässä. Termehdyspuheen piti emäntä Waris, esitelmän keitto- kurssin opettajatar Puranen kas- w is mokien ivaikutuksesta, puolus- taen niitä ennen liharuokia. Si- täpaitsi on ohjelmassa 2:kst kuwa- elmaa jajkuwa-arwotus: porkkana. Käräjäkartanot. Kun Kiteen ja Rääkkylän pitä- jien käräjälunnissa ei ole olemas- sa sopimalla paikalla käräjähuo- neustoksi someliasta rakennusta, joka olisi siihen tarkoitukseen wuok- rattomissa, eikä tuomarin kanta- mien käräjähuoneen muokrakappain rahallinen mastike nouse siihen määrään että sillä saisi käräjäkar- tanon muokratuksi, jos sellaista olisikin tarjona, niin on Kiteen tuomiokunnan tuomari läänin ku- mernööriltä anonut, että siihen welwolliset maanomistajat kum- massakin sanotussa käräjäkunnas- sa melmoitettaisiin kumernöörin määrättömään paikkaan rakenta- maan ja kalustamaan ajanmukai- kaisen käräjäkartanon tarpeellisine ulkohuoneilleen. Kun Rääkkylässä on hymässä kunnossa olema kunnantalo, möisi sitäkin, jos. siihen someltusi raken- taa lisäksi tuomaria roarten kaksi kamaria ja keittiö, käyttää kärä jöin istuntopaikkana. Lainan anteeksianto. Talolliselle Emil Ronkai- s e l l e Nurmeksen pitäjän Koppelo- järnzen kylästä on annettu anteeksi torpan perustamista roarten aika naan saamansa >'!<»«> mkn laina. ^Vaaliluettelot. Keisarillisen senaatin oikensosas- to on mahmistanut läänin kumer- nöörin päätökset miime marrask. 28 pltä, joilla Rautamaaran pitä- jän kirkon kylässä asumien palme- lijatar Olga Johanna Määtän ja tatollisen Paamo Liemosen oi- kaisumaatimukset maaliluetteloita mastaan hymäksyttiin sekä mää- rättiin heidän nimensä ivaaliluet- teloon olettamiksi. Tuberkuliiuitarkastus. Läänin kumemööri on määrän- nyt piirieläinlääkäri H. W. Helan- derin toimittamaan asetusten mu- kaisen tuberkuliinitarkastuksen, ta- lollisten Erik Pulkkisen, Antti Mo- nosen, Paamo Lappalaisen sekä opettaja A. A. Jumosen omista- missä karjoissa Liperin pitäjän Leppälahden kylässä, jossa tarkas- tettamien eläinten luku on 58 nau- taa. Waiwaishoidon ohjesäännöt. Läänin kumernööri ei t. k. 10 pnä antamallaan päätöksellä ole katsonut monoansa noudatetta- maksi mahmistaa Maltimon kun- nan maimaishoidon ohjesääntöjä niissä ilmenemien ristiriitaisuuk- sien lakia. Toteutunut eunustns. Pielisjärmen pitäjään Sam- mallahdessa asui ennen nykyistä miespolmea eräs Kärkkäinen. Sii- hen aikaan ei Pielisjärmellä ollut kuin yksi maantie halki pitäjän, mutta se ei ollut lähiseutumilla- kaan Sammallahtea. Kumminkin ennusti Kärkkäinen, että maantie tulee kerran sijaitsemaan liki hä- nen taloaan. Sitä marten kaatoi ukko tilaltaan metsän kumoon siitä kohti, josta ennusti tien kerran tuleman tehlämäksi, Siinä odotti tielinja tietä kauman, yritti uuden metsän kasmaa ja ennustaja tie- tysti joutui häpeään. Mutta Kärk- käinen ei peruuttanut ennustus- taan. Mihdoin joutui maantien- teko sille seudulle ja sattui tie juuri ukko Kärkkäisen tekemälle linjalle. Ennustus siis toteutui ja ennus- taja nousi kunniaan. Nyt on kum minkin kulkuneumojen kehitys sillä seudulla mennyt pitemmälle kuin Kärkkäinen osasi uneksiakaan, saati ennustaa. Sanotun talon liki on jo mainittu maantie, toisella puo- lella rautatie, talo on teiden wä- lissä. Ei ole enää umpipohju- kassa! Pohjolassa talwiajoissa käynti on uusi maantapa Nurmeksessa ja Junassa. Joka taimi siellä on miime muosina käynyt kymmeniä hemosmiehiä tukinmedossa, aina Kemijärmellä ja Sodankylässä asti. Nytkin, toista miikkoa sitten, läksi sinne muokkolaisten matkue, aikoen siellä olla huhtikuulle asti. He medättämät siellä kruununmet- sien äärettömiä tukkimarastoja pohjolan suurien jokien marsille kesäistä uittoa marten. Palkat siellä kuulumat oleman suuret, mutta suuren osan siitä miemät tamattoman korkeat elaiuskustan- nukset. Tämä uudenaikainen „La- pinkäynti" on niin painunut meriin, että Muokosta taisi eräs 14-muo- tias pieni kansakoulupoikakin kara- ta sellaiselle retkelle, lainattuansa kylän kauppiaalta 50 mk. isänsä nimiin matkarahoiksi. Kunhan ei main ikämä tulisi. Entisten Ou- lumatkojen ajoilta kerrotaan, että kun erään kylän Oulunmiehet oli- mat saapuneet naapuripitäjään, niin muuan poikanen syöttöpai- kassa hymin totisena unohtui kai- melemaan liettä päretikulla kun toiset kysyimät, miksi se Oulumies oli niin makamana, niin tämä mastasi: „kun ollaan niin etäällä kotoa!" ja pullahti itkemään. Nä- mä matkalaiset menemät Ouluun ja siitä mielä toisen mokoman simuit- se ja miipymät matkallaan useita kuukausia (Oulumatkoitla selmittiin kahdessa miikossa kotiin). Nurmeksen markkinoilla oli kaupan main kauppalan kaup- piasten tamaroita, kaloja Wienan meren seltiä, lihaa, muutamia puurekiä ja luokkia, siinä kaikki. Kojuja, jotka rahaa houkuttelimat, oli kaksi, toisessa ..Europan man- hin nainen" ja kameli, toisessa muita eläimiä. Markkinat olimat rauhalliset. Eläinsuojelus yhdistys osti useita huonoja hemosia. Oskolan maalaisseuran syys- kokouksessa t. k. 11 p. Simo Kärnän talossa jaettiin palkinnot tämänmuatisista metsänhoitokilpailuista ja jakau- tuimat seuraamasti: 2 palk. sai Simo Eronen, 8 mk.; 3 palk. Simo Kärnä, 6 mk.; 3 palk. 6 Jyrki ©aromainen, 6 mk.; 5 palk. Mikko Miettinen, 2 mk.; 5 palk. Mikko Rautiainen, 2 mk. Ensi muodeksi malittiin seuran esimieheksi talollinen Simo Kärnä. Johtokunnasta erosi armalla M. Miettinen jo Maria Sweius,edel- lisen sijaan malittiin Pekka Kar- janen ja jälkimäinen, uudelleen. — Humitoimikuntaan malittiin K. Määttänen, T. Saminainen, M. Miettinen, H. Mylläri, Diroa Kärnä; Hilma Roiroas, Hilma j Atiettinen, Maria Sroeins, Maikki Määttänen ja Emma Kärnä. — = Tilintarkastajiksi malittiin I. Smeius ja Pekka Karjunen, ma- ralle B. Rummukainen ja Eino Kärnä. — Edustajaksi maanmil- jelyssenran syyskokoukseen, malit- tiiit Simo Kärnä, maralle Timo ^ Saminainen. !Joulunäyttelyt Joen- suussa w. 1910. Opas joululahjojen o s- t a j i l l e. Oikeinpa sydän ilosta pamppai- ^lee ja rinta riemusta remahtelee, !kun ajattelee taas tuota pian lä- !hestymää joulua, aina muosittain »uudistumaa rauhan ja malon juh- -laa, lahjojen päimää iloista aatto- iltaa, jolloin pöytälaudat notkumat -monista jouluherkuista, lapset jou- i lupukin antimia hymyillen odotta- !mat ja ilosta mettymät manhem- !pien silmät. Silloin muistaa kau- ekana kotoaan olema lapsi kotiaan, j manhempi lastaan, silloin ystämä iystämäänsä, tuttaiva tuttamaansa ! jollakin antimellaan, pienellä joulu- l lahjallaan. Joululahjojen lähettä minen onkin ikimanhoilta ajoilta , peritty tapa; se on kaunis ja kan- natettama tapa. Tuo manhoilta ajoilta peritty joulujuhla onkin j jonkunlainen meljeysjuhla; se tuik- kimine kynttilöineen ja monine lah- joineen herättää iloa, ihastusta sekä manhoissa että nuorissa. Siksi jokainen jouluna tahtookin kanssa- ' eläjänsä elämää ilahduttaa pienillä j lahjoillaan ja monenmoisilla anti- ! millään. Mutta mitä ja mistä ostaa lahjat? Otin Karjalattaren ilmoi- tusosaston oppaakseni ja sen amul- la tuosta kysymyksestä onnellisesti uelmiydyin, nyt olen hymilläni ja hymyilen. ^Nyt kiiruhdan Karja- lattaren arm. lukijoita auttamaan ja tarjoudun joululahjojen ostajia opastamaan. Ehkä menemme en- siksi A. M. Koimulan joulu- näyttelyyn, joka on taas täk- sikin jouluksi erinomaisella maulla ja aistilla järjestetty. Jo heti puotihuoneeseen tultuamme huo- maamme tuossa paikkakuntamme manhimmassa ja suurimmassa kulta- ja hopeatyöliikkeessä kaikkialla huolellista hoitoa ja aistikkuutta. Mutta sitten se masta armokas ja hauska malikoima eteemme lemah- taa, kun pistäymme puotihuoneen miereiseen huoneeseen, johon on eritasoilla olemille pöydille somasti ryhmitetty siroja ja aiman nyky- aikaisia kulta-, hopea-, ja nikkeli- teoksia. Tuosta suuresta maras- tosta pistää silmiimme mitä hie- noimmat teokset, kuten esim. siemät tarjottimet, hopeakannut, hedelmä- jalustat ja meitset, kynttilähaaru- kat, tupakkasäilykkeet y. m. Eri- koisina uutuuksina huomaamme mielä aiman uusimmanmallisia leipäkoreja, somia rasioita ja mal- jakoita. Jos olet sulhasmies, niin sieltä saat morsiollesi somimmat sormukset, kihlakalut kaunihimmat. Ei nyt enää estä sormuksien kal- leuskaan kihloihin menemästä, sillä 50 p:llä niitä jo saa, maikka on niitä siellä 100 mkin armoista. Kun me olemme kotmasen ihmetellen, ihaellen katselleet tuota suurta ma- likoimaa ja jo kantokuorman ys- tämillemme armokkaita lahjoja os- taneet, niin sitten moisimmekin sieltä lähteä Pääkkösen j o u l u n ä y t t e- lyyn. Kaukaa jo näemme mai- nitun liikkeen suuret näyteakkunat hauskoine tamararyhmineen ja monine aistikkaine laitoksineen. Me tietenkin kiiruhdamme kulkuamme, sillä uteliaisuuden liikkeelle pane- ma moima meitä siihen pakoittaa. Mitä lähemmäksi tuota asetta- maamme päämäärää pääsemme, sitä suuremmaksi kasmaa herännyt uteliaisuus. Eikä se ole kumma- kaan. Olemmehan aina tuon liik- keen joulunäyttelyissä tottuneet näkemään jotakin erikoista ja suur ta. Niinpä me sitten hetkisen pot- kittuamme liukasta katukäytämää pääsemmekin mainitun liikkeen edustalle. Tartumme heti omen- ripaan kiinni ja uksen aukaistuam- me pistäymme sisälle. Me ällis- tymme aiman huomattamasti, kun kohteliaan kauppapalmelijan joh- tamana saamme tutustua tuon suuremmaisen liikehuoneuston suu riin ja armokkaisiin tamaramaras- töihin. Suuremmoista! Me unohdamme kokonaan tämän pik- kuruikkusen Joensuunkin, luulemme olemamme jonkun suurkaupungin mahtamassa liikepalatsissa. Kyllä tuo liike sitten kykeneekin suuruu- dessa ja hienoudessa kilpailemaan aiman maamme huomattamim- pien liikkeiden kanssa. Me ihme- telien töllistelemme ja katselemme mielä katselemasta päästyämme- kin tamatonta tamaramarastoa ja huolekasta järjestystä, mikä siellä kaikkialla mallitsee. Joulunäyttely käsittää useita suuria huoneita, jotka kaikki tekemät mitä hauskim- man ja rniellqttärvimmän ivaiku- tuksen. Siellä me näemme kaikkia taloudessa tarwittawia taivaroita, ;jotka hauskasti ryhmitettyinä mä- j lisinkin synnyttämät meissä tama- !tonta ostohalua. Kun me olemme ' aikamme ihinetelleet ja ostoksemme Kostaneet, niiit sitten meidän tie- .tenkin täytyy aiman suoraa päätä ^ mennä A Heinosen joulnnäytte- lyyn, sillä sehän onkin oikeastaan ainoa marsinainen hedelmä- ja I herkkutamarakauppa paikkakunnal- | lamme. Aistikkaasti järjestellyt näyteakkunatkin meille jo selmästi osoittamat, että liikettä johtaa ny- kyajan liikemies. Siitä me kum- ! minkin pääsemme parempaan mar- l muuteen, kun astumme puotihuo- ^neustoon ja samassa painallamme ! marsinaiseen näyttelyhuoneeseen. ^ Tässä liikkeessä me todellakin saamme tutustua aiman ensiluok- kaiseen hedelmäkauppaan. Kyllä siellä on sitten herkkuja lajiin jos toiseenkin. Aiman tinkimättä me > käymmekin suoraan ostoksiimme . käsiksi, sillä onhan meille jokaiselle ! tunnettua, että hinnat tässä liik- ikeessä oivat haimat ja tamarat ' parhainta lajia. Kauniit, puna- ^kylkiset omenat m^itä marsinkin ^ miellyttämät. Wesi suuhumme kiehahtaa, kun me katselemme niitä monenmoisia herkkuja, jotka klikkien somistamana täyttämät hyllyt ja pöydät. Kun me olemme täällä ostaneet jonlukuuseemme kynttilät, koristeet, omenar ja karamellit, joulupöydällämme monenmoiset herkut ja pienokaisille saaneet so- mia makeisrasioita, niin me lttos- päästyämme kutsumme kulmalta ajurin ja käskemme sen imemään ostoksemme kolia. Itse me emn?e mielä kotia jouda, sillä on mielä paljon ostoksia tehlämä ja käytä- mä monessa joulunäyttelyssä. Siitä kulmalta me sitten pyöräh dämmekin Heinosen mastassa ole maan Pohjois-Karjalan Rau takaupan joulunäyttelyyn. Liike muuten jo ulkoapäin tekee edullisen ja erinomaisen miellyttä- män maikutuksen. Omathan enti- ! set pienet akkunatkin muutetut suu i riksi näyteakkunoiksi, joihin on nyt hienolla maulla asetettu erilaisia tamaroita mitä aistikkaampaan järjestykseen. Hetkisen näyteikku noita ihailtuamme pistäymme puo- tihuoneeseen, jossa näemme pöy- dät ja seinät täpösen täynnä hyö- dyllistä taloustamaraa. Täältä ystämällinen isäntämäki pyytää ! meitä katselemaan näyttelymaras- toja, joita tällä kertaa on asetettu pariin huoneeseen. Woi tämä maailma sitä tamaranpaljoutta mitä siellä näemme. Siellä on hymin hauskoihin ryhmiin järies- tetty kaikenlaisia keittiö- ja pöytä- kalustoja, keittimiä, hienotakeita, talouskoneita sekä monenmoisia käsityö- ja tarmekaluja. Sieltä saamme sopimia lahjoja sekä per- heenisille että -emännille, manhoil- le ja nuorille. Siellä erikoisena : uutuutena kauppias suosittelee per- heenemäiniille ostettamiksi erin- : omaisen käytännöllistä puurokei . tintä ja uuninsuumarjostinta. ^Täältä me sitten ostamme suuren joukon joululahjoja, joihin ystä- ^ mämme ja sukulaisemme marmas- ^ti tulemat mielistymään, i Vtyt me hetkiseksi pysähdymme. I lJatk.) Muualta Suo mesta. Henkivakuutusyhtiö j Salamasta , lausuu „Wakuutussanomia" leh- ti miime numerossaan seuraa- ' maa: ] Henkimakuutusyhtiö Salama on alottanut toimintansa erittäin pon- ^temalla tamalla ja hymillä enteil- lä. Lokakuun 17 pmä yhtiö ni- mittäin hymäksyi ensimäiset ma- kuutukset ja puolentoista kuukau- den kuluttua nousee myönnettyjen makuutusten määrä 5,267,400 markkaan 1,293 henkilöä kohti. Kuten näkyy, on tulos koko hy- mä, kun otetaan lukuun, että yh tiön liike masta alkaa, eikä se siis mielä tietenkään ole ehtinyt saada hankintakoneistoaan täysin järjes- , tetyksi. j Selaillessa yhtiön julkaisemaa henkimakuutustaulustoa, joka sisäl tää tamallisimvien makuutusmuo- tojen maksuehdot, moi heti panna merkille, että se on kokoonpano!- taan erittäin selmä ja helposti käytettämä. Ihtiö myöntää sen mukaan kaikenlaisia henki-, ja pää- oma- ja korkomakuutuksia. Mitä erityisesti tulee makuutuksiin ilman lääkärintarkastusta, myönnetään niitä enintäin 10,000 markkaa sa- malle hengelle, jos »vakuutusmak sut suoritetaan 25 muodessa tai lyhemmässä ajassa ja kun makuu- tusaika päättyy miimeistään 55 ikämuodella, sekä muuten enintäin 5,000 markkaa. Salaman makuutusehdot sisäl- tämät myöskin maamme tähän astiseen henkimakuutustoimintaan nähden useita uutuuksia, jotka makuutuksenottajille niistä johtu- mien etujen takia epäilemättä omat termetulleita. Mainittakoon tässä main yhtiön käytäntöön ot- tama n. k. itsestään jatkuma hen- kimakuutus, jonka Salama yhtiö on järjestänyt seuraamalla tamal- la tamalla. Ellei makuutusmak- sua ole suoritettu säädetyn odotus- ajan kuluessa, pysyy makuutus, jolla on takaisinostoarmo, moi- massa niin kauan kuin niakuutuk- sen takaisinostoarmo, annetut wa- kuutuskirjalainat korkoineen siitä nzähennettyinä, riittää erääntiznei- den makuutusmaksujen ynnä niil- le, suorittamattoman maksun mää- räpäimästä lukien, kasmaman l> pros:n koron suorittamiseen. Erään- tyneet makuutusmaksut korkoineen lasketaan makuutusrahastosta suo- ritetuiksi, ja on yhtiö oikeutettu ne mähentämään makuutussumman jouduttua maksettamaksi, makuu- tuksien tullessa takaisinostetuksi tai mapaakirjaan maihdetuksi. Kun takaisinostoarmosta ei enää ole jälellä niin suurta määrää, että se riittäisi erääntyneen makuutus- maksun suorittamiseen, jontuuma- kuutus mitättömäksi. — Myöskin Salaman takaisinostoa ja matkoja sekä mapautusta makuutusmaksu- jen suorituksesta tykyömyttömyyden sattuessa koskemat määräykset alt- saitsemat tarjoamiensa etujen ja maamielisyytensä takia huomio- ta. Keiteleen, Kvnneweden ja Iismeden mesistöjen yhdistäminen. Vesannon pitäjässä miime lo- kakuun 10 pnä pidetyn kokouksen malitsema toimikunta on jättänyt senaattiin anomuksen, jossa pyy detään että asianomaisten miras- tojen toimeksi annettaisiin tutkia kuinka ja millä kustannuksilla Keiteleen, Konnemeden ja Jisme- den mesistöt moitaisiin yhdistää toisiinsa kanamalla, halminta, ly- hintä ja liikenteelle sopiminta suun- taa sekä että samassa yhteydessä kanamoimista marten tutkittaisiin Konnemeden ja Hankameden reitti sekä Kietimen, Sankarin ja We- santojärmen mesistöt ja sitten kun nämä tutkimukset on toimitettu ja kustannusarmio edellämainit- tuja kanamoimisrakennuksia mar- ten huomioonottamalla uudem- man kanamatekniikan maatimuk- set, on tehty ja hymäksytty, nämä kanamoimistyöt pantaisiin käyntiin maltionrahaston maroilla ja asian- omaisen miraston toimella. Tarkastaja Sadownikowin asia. Pyhä synoodi on myöntänyt tarkastaja Sadomnikomille hänen omasta pyynnöstään eron papin- mirasta. Tämä merkitsee sitä, että tarkastaja Sadomnikom moi saada minkä muun miran tahan- sa, mikä ei olisi tullut kysymyk- seenkään, jos hänet olisi erotettu. Tarkastaja Sadomnikom niin ollen jää edelleenkin hoitamaan tarkastajanmirkaansa. Axelin tuomittu. Kristiinan kaupungin raastu- manoikeus tuomitsi t. k. 17 pnä kauppias Arelinin eri kamalluk- sista 3 muodeksi mankeuteen ja menettämään kansalais luottamuk- sensa 1 muodeksi. Suomen Pankin kaikki lai- nanskorot kohonneet. T. k. 10 pstä alkaen on Suo- men Pankin korot mekseli-, hypo- teekki- ja kassakreditiimilainoilta ko- rotettu puolella prosentilla ja omat ne nyt seuraamat: Mekseleitä diskonteeratessa 5 ' ^ pros. kolmen kuukauden ja sitä lyhemmille liikemekseleille, 0 pros. kolme kuukautta pitemmille liike- mekseleille ja 0'. pros. muille mekseleille. Hypoteekki- ja kassakreditiimi- lainoista 5 1 pros. jos makuu- tena on maltion takaamia obli- gatsiooneja, 0 pros. makuuden ol- lessa muunlaisen, paitsi jos se on pankki- tai muita osakkeita, jol- loin lainauskorko on 6 1 pro senttia. Sen johdosta, että Suomen Pankki on aikonut korottaa lai- nauskorkoaan, tulenemat myöskin yksityispankkimme korottamaan lai- nauskorkoaan. Talmin lampuotitilat. Siihen nähden, että useat mielä perinnöksi ostamattomat lampuoti- lilat Salmin pitäjässä omat alku- peräisten lampuotien hallusta jou- tuneet erinäisille sahayhtiöitten edustajille ja liikemiehille, on se- naatti käskenyt Viipurin läänin kumernööriä lahjoitusmaaesitteli- jän kautta pitämään kokouksen ky symyksessä olemain lampuotien kanssa selmityksen hankkimista mar- ten näitten siirtosopimusten oikeas- ta laadusta. Liikealalta. Osakeyhtiö W. Gutzeit ^ (5m prokuristeiksi on malittu yhtiön metsätöiden päällysmies H. Peu- ranen ja konttoristi C. Saxlund. Turun kaupungin toäkiluku. Turussa toimitetusta mäenlas kusta tähän saakka saatujen tieto- jen mukaan on Turun kaupungin asukasluku pyörein lumuin 50,000 henkeä, josta 23,000 miestä ja 27,000 naista. Siroja Hopeasta Nikkelistä Aliiminist a Vaskesta Kuparista Tinasta Raudasta Lasista Posliinista y. m. y. m. Kaikille sopivia. u u T U U K S I A Keittoastioita, Kyökkikalustoa, Pöytäkalustoa, Keittimiä, Hienotakeita, Talouskoneita, Kaikeliaisia käsityö- ja Tarvekaluja y. m. y. m. Todellisesti hyödylli siä tavaroita. 7T 7T O u u T U U K S I A Käytännöl lisiä ()mpeluko]R'ita Mankelia Vaat. väänti")- koneita Lasten rekiä Suksia Suksi sauvoja Pyssyjä Meijeri- ja inaan- viljelyskoneita ja kaluja y. in. v. m Tervetulleita joululahjoja. Näytteiysalissa Olli Pitkon talossa. Maksunlakkautus. Maksunsa on lakkauttanut kaup- pias I. Ketokimi Sortamalassa. Ruotsin rautatiet lähemmäksi Suomen rajaa. Ruotsin ranikkorata ei ulotu kuten tunettua Haaparantaait saakka. Lähinnä Haaparantaa olema Mor- järiven asema on 9 peninkulman päässä mainitusta kaupungista. Nyt on kyseessä olema rata kui- tenkin ulotettu lähemmäksi Suo- men rajaa Lappträskiin, joka on 4 penikulman päässä Haaparan- nasta. Liikenne tällä uudella ra- taosalla omattiin yleisölle jouluk. 1 pnä. Selkien kuulumisia. Ei ole pitkään aikaan näkynyt sanomalehden palstoilla kylämme riennoista mitään, muutamaa maalaisseuran uutista lukuun ottamatta. Onhan se elämä ollutkin täällä taivallista hiljaisempaa. 'Nuoriso- seurallakaan ei ole ollut juuri in itään toimintaa, josta möisi toi- selle kertoa. Toissa sunnuntaina oli kumminkin pikku perheiltama Kallion Eskelisessä. Ohjelmasta mainittakoon esimies I. Wariksen puhe, yksiäänistä laulua ja miral- lisiä asioita. Niillä rahoilla, joita kesällä pidetyillä arpajaistlla saa- tiin kirjaston hymäksi, päätettiin tilata uusinta kirjallisuutta usean sadan markan armosta. Muun muassa tilattiin „Oma maa" ja useita muitakin suurempia teoksia, joita käivisi tässä pitkäksi luetella. Saatliamme nuo uudet kirjat lai- nauskuntoon, rientäkää silloin kil- ivan nuoret ja manhat lainaa- maan kuka ennen saa uudet kirjat luetuksi. Joulukuusta päätettiin polttaa jatkokurssilaisten kanssa kansakou- lulla. Jatkokurssia on pidetty täkäläi- sellä kansakoululla kolmasti mii- kossa. Opettajina omat toimineet op. Rob. ^Nuutinen, op. P. Wa- ris ja op. dl Muje. Osanotto kursseihin on ollut milkasta, on- pa useina iltoina puolisen sataa henkeä, marsinkin lauantai-iltoina on runsaasti, sillä silloin usea palivelijakin koettaa irrottautua arkiaskareista opinahjon ääreen jotakin oppiaksensa. Tästä ei ole sanottama muuta kuin hymää, sillä eihän sekään aika ole kulutet- tu turhuudessa, jossa usein tah- domme miihdytellä itseämme. Kylämme toimeentulosta muu- tama sana. Sato tuli sekalainen. Ruista tuli jokseenkin niukasti, johon ehkä maikutti juhannuksen aikainen lumipyry, joka katkasi heikot oljet, eimätkä jaksaneetkaan sitten nousta. Ohra, kaura, po- tatti ja muut juurikasmit antoi- mat jokseenkin keskinkertaisen sadon. Kormaukseksi puutteelliselle muo- delle on usea myynyt tukkimetsää useiden tuhansien markkojen ar- mosta. Mutta useampi saapi odottaa parempaa aikaa. ^Nykyään näkee melkein joka lehdessä ehdotuksia, että suuret seurakunnat olisimat pienennellä- mät pienempiä perustamalla. Pu- solaiset ja Kiihtelysmaaralaiset nä- kyisimät Kontiolahdestakin osansa ottaman. Ei ainakaan Kontio- lahti suureksi jäisi, jos mielä Sel- kieläiset ja Mönniläiset oman seu- rakuntansa perustamat, josta olen mähän kuullut puhuttaman. Tä- hän luulisinkin syytä oleman, kun olemme tänne niinkun erotetut. Pielisjoki olisi selmä raja, jota ei tarmitsisi tiheään aukaista. Puso- laiset omat tuoneet esille tarpeelli- suutensa: Matkan pituus näyttää oleman tärkein. Olkoon niin, mutta mesimalka on toista kuin maamatka. Siitä aina pääsee, multa mesimatkan takana olijat saamat kahdesti muoteen olla omalla puolellansa, kuka ties kuin- ka kauan, oli maikka kuin tärkeä asia. En tahdo ollenkaan nostaa riitaa, jos Pusolaiset tahtomat pe- rustaa oman seurakuntansa. Tah- doin maan tuoda ilini, jotta olisi muitakin, joilla olisi mieläkin pa- remmat syyt erottautua erikseen. En tiedä, joki mai haluttomuusko lienee syynä, jotta Harmoin täällä nähdään seurakuntamme pappia; aiman ainoa kerta seurakuntansa asioilla, kun käymät kinkereillä. En tiedä, kuinka krntan sitäkään kestänee, jos toiselle siirtänemät moisaatamat. Ennen toki kämimät moisaatamia kantamassa, jolloin toimittimat sellaisia asioita kuin lapsen ristimistä y. m. Nyt jos mieli saada pienokaiselle nimi, täy- tyy ajaa 120 km. tai odottaa siksi- kuin kinkerit tulemat kylään, sillä pienokaista ei moi ottaa mukaan kirkolle marsinkaan taimella, maan täytyy pappi tuoda ja miedä. Meneehän se jotakuinkin, jos ke- nellä on hemonen, mutta köyhän, jolla ei ole hemosta eikä ole rahaa, ei auta muu kuin odottaa, siksi- kuin pappi mirkamatkallansa saa- puu. Olisi suotamaa että muis- taisiivat seurakuntamme papit Sel- kieläisiäkin muulloinkin kuin saa- tamien maksunaikana käymällä pitämässä hartaushetkiä kylässäni- me. Silloin olisi monen monet maimat päästetty yhdellä käynnil- lä ja mikä tärkeämpi asia eteen- päin miety ja malmotln, jonka itse tiedätte. Tilatkaa ,.TERVEYS". Luonnonparannustavan ystä vien ja vegetariaanien äänen kannattaja, joka ilmestyy Salos sa, kerran kuussa, hinta 2 mk. Toimitukseen kuuluu: toht. E. V. Lybeck, rouvat Maalin Ueri;- £tröm, Alli Trygg-Helenius, Aino Aro, hrat K. Kaukoranta, O. Jo hansson, N. Huoponen y. ra. Vastaava toim. Anna Kurinio. Asiamiehiä halutaan hyvillä eh doilla. Pyytäkää näytenumeroja! Toimituksen osoite : Salo. (H. 4649) Heinävaaran N. S. Pikku uutisia. Hetvonen intiyty kilokaupalla. Tällainen harminainen hemos- kauppa sattui Iisalmen joulumark- kinoilla. Hemonen myytiin pai- non mukaan ä 1 mk. kg. Hemo nen painoi 4<>0 kg., joten hintakin oli 4<>0 mk. Lieneepä ensimäistä kertoja kun tällaista myyntitapaa käytetään. — Salm. Lapsi meni itse kastettawaksi. Kun Kuhmalahden m. t. kirkko- herra miime marrask. 20 p. kämi pitämässä jumalanpalmelnstaWeh- kajärmen rukoushuoneella, niin asteli muuan kolmimuotias poika- nen hänen luokseen ja pyysi tulla kastetuksi. Poika seisoi hymin kil- tisti kummin rinnalla ja kuuntel tarkkaan kirkkoherran lausumat lasteluivut. Kylän Hass.lassa Tahvananpäi- vänä vaihtelevalla ohjelmalla. Lopussa tanssia. Pääsymaksu: 50 p:niä, koulu lapset ja lapset 25 p niä. Alkaa klo 5 j. pp. Huvitoimikunta. (K. S. 1 k.t Perjantaina tämän joulukuun 23 päivänä pidetään vaivaispiirikokous Lehmossa Heikki Mustosen ta lossa. Piirimiehet. (K. S.fl k.) (K. S. 2 k. 4 s. 90 mm.» , Kuulutus. Welkojat talollisen 3(ntti Paka- , risen Kiihtelysmaaran pitäjän Hammaslahden kylässä konkurs- sissa kutsutaan ensi Tammikuun ' 10 päimänä 1911 kello 11 epp, ' allekirjoitetun asuntoon Hammas- ; lahdelle keskustelemaan ja päättä- ' mään: ; 1) Welallisen maimon ja per- heen elatuksesta. \ 2) Jälellä oleman irtaimiston rahaksi muuttamisesta, i 3) Otetaan mastaan uskottujen miesten tili ja marat, tarkastetaan .tili ja huomautetaan, että poissa ^olemain melkojan on tyydyrtaivä ^ läsnä olleiden päätöksiin. I Hammaslahdella Joulukuun 2>» ^pnä 1910. P. Kämäräinen. Toimitstjamies. Ulkomailta. sotilaskapina Rio de Janei rossa- Pari siis ta. iouluk. 12 p:nä. Havasin toimistolle sähkötetään eilen että klo 3 aamulla herätti tykkien jyrinä Rio de Janeiron kaupungin. Risteilijä Rio Grande de Sul oli tehnyt kapinan ja poin- mitti kaupunkia. Patterit mastasi- mat. Pommittaminen jatkuu. Wäestö pakeni kauhuissaan. Näh- tämästi on n. k. uusi tori eniten kärsinyt pommituksesta. Rio Janeirosta jouluk. 12 p. Puoliyön aikana nousi kapi- naan pataljooua merimäkeä, joka on ollut sijoitettuna Kobrasin saa- relle ja lähellä pääkaupunkia. Klo ."> aamulla alkoimat sotalaimat ampua kapinallisia, jotka antau- tuimat. On yli 200 kuollutta ja haamottunutta. Senaatti on päät- tänyt julistaa piirnyslilan yhdeksi kuukaudeksi. Huonetoveria halutaan. Vastaus t. 1. kontto riin nimim. „Ncitonen". Vuokralle tarjotaan huoneita nyt heti tai 1 p:stä Tam mikuuta Niinivaaralla E. J. Mönkkösellä. Kamari ja osa keittiötä vuok rattavana nyt Jacklin'illa. Ottakaa Jyiti" kiinni! Mnstahko, korvan juuri ja jalat punerta vat, rinta ja kaulan alapuoli valkea, uros3, pystykorva. Koira hävisi t k. 14 p:nä Nurmeskylällä. Hyvän tahtoista kiinniottajaa pyydetään ilmoittamaan palkkiota vastaan Nurmeksen Hevoslahteen tai kir jakauppaan kauppalassa. Laillisen edesvastuun uhalla kiellämme kenenkään ryhty mästä minkäänlaisiin kauppoi hin Pielisjärven Lieksan kylässä olevan talollisen Matti Musto sen kanssa perintötilasta n:o 69 Timitrannieinellä niinhyvin kiin- teimistön kuin irtaimiston suh teen, ennenkuin jakoriita on tuo mioistuimessa ratkaistu. Jakokoskella, jouluk. 19 p:nä 1910. Perillis.. t. (K. 5. 1 k.)