N:o 99 (51) — 1910 KESKI-SUOMI Tiistaina toukokuun 2 pmfc Kuulutus. Säännönmukainen fceviN, palo ja kaftilllfscfinus toimitetaan täs sä kaupungissa tiistaina, keskiviik kona, torstaina ja perjantaina tä män toukok. 10, 11, 12 ja 13 päi- Tinä, josta täten asianomaisille ta lonomistajille ja isännöitsijöille il moitetaan. Ja huomautetaan, että talrenaikana kerääntynyt ripa on heti korjattava pois samoinkuin kaikki pöly, pehmeä multa ja kivet ovat poistettavat kaduilta ja kuo pat täytettävät karkealla soralla, uhalla että jos täytteeksijk-iytetään multaa, koijataan se pois. Lisaksi ilmoitetaan, että terveyspoliisi tulee kulkemaan mukana tarkastuksessa. Jyväskylän kaupungin Raatihuo neella toukok. 2 p:nä 1910. Maistraatin puolesta: Theodor Lilius. 1640 1-3 fts, joilla on ollut miljoonia käytettä vänään yhteis, ja osuustoiminnallisen kotiteollisuuden kohotiamistarkoituk- srin. Miksei meidän maaSsa. jossa on kaikin Puolisia edellytyksiä raaka-ainei- fiin ja työvoimiin nähden jo ryhdytä vaiucn ja yksityisten puolesm voima- peräisempiin tositoimiin tämän tär- keän elinkeinon edistämiseksi! Tätä epäilemättä kysyy mom asia'a harras- tava kansalainen ja semminkin vähä väkinen väeötö. Kuitenkin kaikitenkin olkoon lopuksi lausuttu, että kautta aikozen kaukaisil- lakin maamme saloseuduilla harjoite:- tn, kotitarveteollisuns, etenkin naisien näppärien käsien alituinen kotiteosien cskartelu, on epäilemättä lisännyt maalaiselämän kotoisia rauhaa ja kan.- san siveellistä moinna, sen taloutta tukenut. Ja lisättäköön tähän: kehitty neempi kauppakotiteollisuus on war- maankin taajoilla asutuspaikoilla enen- täim: ja on yhä enenevä yarjoitta- i'.cnso keinotaidollsta työkykyä ja tar joa e.'ämisehjojensa Parantamiseksi: se on kohottama koko ympäristön telou- dellista vaurasiumista s o fnuamrne yleistä HylomtöoinrT.. Arj ö V l o m s t ed t. hän vaaditaan aluksi epäitsekästä yh- teisioiminnallista välitystyötä asian harrastajaankin puolesta. Marmaan- km semmoinen välitys- ja avustus- työ esim, kuntain puolesta aikaa voit- taen toitui.fi ympäristön hyväksi sekä silveellijessäi että taloudellisessa suh- «ecssa. Semmoisista kotiieollisuusla- jeista, joilla on suurempi yleinen mer kiltä ja jotka ovat maasiainme joko kehityksen alaisia tai woi'.aisiin menes- tyksellä saada Mmoisikn, voisimme luetella useampia. Tyydymme nyt vain tässä entisten lisäkit mainitsemaan muutamia sellaisia. Erikoinen harras- tuS wiime aikoina on kohdistunut iiim. vanhojen raumalaisten pitsien, olki-, tuohi- ja pärevasuteolltsuuden tekotai- eolliseen ja taiteelliseen kehittämiseen. Samalla on yritetty johtaa näille aloil- le yhä useampia lekijöit-i. Äutomateol» lisuudesft» on taiteellisempaa aistia wa- lettu kutvakudonta-alaan, ryijy- ja raa- nuteoksiin, ja uudestaan elvytetty koti- wärjäystapoja. Taidetakoma-, nahka- plastiikka- ja saviruukkuteollisuus- alojen taiteellinen kehitys lienee :oiS- lei'eksi pidet iävä vain harvojen tai- teen harrastajain erikoisharrastukser. esineenä, joka ei vielä ole saanut kan sanomaisempaa kotiteollisuusmerkitys^ ti» eikä suurempaa tnoiannoilisuuni:. C«-maa on sanotlaiva leikkikalnteolli- suudesta, jolla on monella taholla ko keiltu, saamatta kuitenkaan aikaan mci- nittavämpia tuloksia. Tämä :ärkeä a- la, jolla epäilemättä esim. raaka ainei den Puolesta clisi inmu-i:i:nn.f iuuuo edellytyksiä, maa.isi valt.on Puolesta erikoisempaa huoienpito.i. liikoina.- sen tuotannon 'anö'a. iemninkin n^t. kun asetetaan leikkikaluille suuria tai- teellisiä vaatimuksia. on m?l?d>>:cn kil- peilla, ellei valta ivasten kehiiinn-iin- piin ulkomaisiin koliteollisuuskeskuk- siin läheietä asianymmärtämiä hen- kilöitä perm pohjin oppimaan tek nillisiä valmistustapoja. Paju- ja! juuriteollisuus, jota jossakin mää-j rin on sokeain keskuuteen koulu-, opetuksen kautta levinnyt ja har- jottetaan kotiteollisuutenakin jote, li n laajalti maassamme, on ivielä iturftu alkuperäisellä kannalla, fntä ljuolinuit» ta., että se voisi olla erit äin kannatta va elinkeino. kerihuone^alujen menekki maassamme on joar,< :* suuri, mutta ikävä fi>Uö etupäässä UiLuiai- fet: ruotsolaiser, saksalaiset, men.ilä : ie; zopa japanilaiset tuonee? oiva: Milkasta kysyntää tyydyttämässä. Pajunvilje- lystapoja ja korityöntekotapoja olisi ensi tilassa käytäwä oppimaan ulko- mailta, jossa on oivia teko- ja oppi- paikkoja. Tait«llisen huon>ek>alusto:eollisuu- den alalla tyydyttävät ammatlipuusep- pämme ja tehtaamme hyvin ko.iniai- fen taipeen, mutta arki- ja pienois- huonekalujen sekä siistien maalais- huonekalujen valmistus on tykkänään lamamutvassa tilassa, jota olin mitä pikemmm kannattamaksi koliteollijuu- deksi kohotettama hankkimalla hymiä, melleja, apukoncita y.m. nysyiiun huo- nekalut e oll i suuskesku ksi i n niaa se uduille. Meneteollisuus. joka omaien jiiuria edellyksiä on jäänyt alfitperdJieUe fot!® tarmeieollisuuden kannalle, sietäisi nyi semminkin kuin motoriMcneiden käyt- tö alkaa saada yhä yleisempää käy:- töä srsämesillämme, moimakast» a- ZvustuÄa, «oidakseen kilpailla tehdas- teollisuuden kanssa ja sukeutuakieen tuot!owakft kotileollisuuselinteinotsi entisillä saariston ja sisämaan iveneen- tekopaikoilla; muua kotiteolliiuuslaje- ja nyt mainilsematia. Monilla keinoilla moidaan kansain- me tekoiaidollista ja taiieellista luo- makykyä kotiteollisuuden alalla kehit- tää. Mutia yksi tärkeimpiä ehtoja on keksiä sopimia keinoja kotiteollisuuden menekin lisääntymisekn kon- ja ulk> mailla. Tässä suh:eessa on maltiolla tärkeä tehtämä, jora näihin ast: wer- rattain wähän on huomioon otettu. Laajasuuntaisella kotiteollisuuden har- soittajain opetuksella ja opas uksella ei yksinään Pitkälle tulla, sillä ci kanna ta kotiteollisuutta harjoittaa elleimät tuotteer helposri löydä edullisia mark- kinapaikkoja. Tiedämme, että esim. Jiäwalta-Un- karissa ja Englannissa on saatu koti- teollisuus nosietuksi „kuristuSeliiikei- non" asemas:a, jommoisena se wiela- kin on Saksassa, tuotannon laadun, biniain ja kaupitsemisjäriesielman puolesta edulliseen asemaan ,a min ku- koistatvaan tilaan, etta ^ ^nee k. - pailemaan kehittyneen :chd.isleolll,uu' t>en kanssa wielä^ä sita monilla aloilla N°!bk «K -» seuroja ja laajaött tvimiMa eduskunta. Täysistunto huhtikuun £ 9 p. f I o 6 i.p. Hcllitukftn edustaiistT oli saapu- Milla senaattori, kreiMi Berg. Ed. Kaarne sai mapaurusm istun- noista viikon ajaln ja koko joukko edustajia lyhyemmäksi ajaksi. Ed. DaniÄson-Ka'.mari mapautel- :nn suuresta maliokunnosta. koska pe- r'.is<uslakiwaliokunta »vaatii kaiken ajan, ainakin toistaiseksi. Llmotettiin Mallicmaraintvalioknn» nan l?:lla äänellä 4:ää mastaan päättäneen töiden joudnttamiseksc ja- kaantnneen kahteen osastoin. Esitys erityisesiä sotilasmcrosta. Esitettiin valiokuntaan lähettämistä varten arm. esitys erityisestä w. 1911 suoritettmvasia sotilasmerosia. Puhemiesneuvosio ehdotti sen Mal» noioaraintoimitusluntaan. Ed. A h m a w a r 5. (nuors.) huo mautti, eitä esiteltämänii on useiia ar- mell. esityksiä, jotka oscttaivai. että hallitus ei ollenkaan mälitii inaait tar peista ja hymästä, mutia että tämä ei nykyisen 'hallituksen puolelta ol'.> ihme- teliäiväkään. Teki selkoa ehdotuksesta ja sen tuottamista rasiluksista, joita kansamme maalaiskunnat eivät iv ar moa n. monin paikoi-, knkenisi kan:a-! ?>i<an. Lausui lopiilsi. ehä iiHiIiitOua-■ rainmaliokunta asiaa harkitessaan tulee ehdottomasii huomaaniaan, että vero on kaikin puolin mahdoton. Ed. Murros (:oj.) lausui, eriä !un Puolan suhteen käyretiyä nicnene- lyä ei meitä Mastaan ole saatu tilai suutta somellutlaa, näv:iää siltä kuin aikoisi Menäjän halliini aloitaa sodan talouttamme mastaan Huoin»utti yli- määräisten menojen suunnatloniasta kasivl-misesta ja miliooniemme ivien- nistä Wenäjälle. On lapsellisesti luo- tet:u perusiuÄakiemm? pyhyyieen \c eilä sen turmissa tällaiset anastukset eiivät olisi mahdollisia. Puhui lisäksi ehdotuksesta sosialistien kanna'.» so:a- laitokseen nähden sekä virtasi siihen, että alkuaihe tällainen sotilasweroes>- doiuksvn syniyyn on meidän kotimai- silla miehillämme sa lulituurikannalta- kin on vero evättävä. Ed. Torppa (suom.) lausui, että knsetnalaiset esitykiei omat omiaan he- rättämään vakavaa huolta. Ahdellä >rtaa maaditaan Jyljtecn;'i 15,740,000 in k. uusia veroja ikäänkuin o>Tt iota ktiyiiiässä. Kuitenkin on rauhi ja tun- :\\\\ flliä kuin, että hallituv ei kykene lehiämäänsä täyttämään. Telmää cn, että maamme on otettama osaa malta- kunnan puolustutseei'., muita tämö esttys ei ole enempää, kuin muutkaan esnettävät, laillisia. Waliion incnojen tulet olla sopusomnilssa tulojen kai,s- sa, eikä kohota nriden yli. mikä esitys sen kautta tulisi tapahtuinaan. Ed. R il i h e l ä (nuors) (moirnutii aseman soiilasapumaksua m:na 1V05 Pliydetläessä olleen inoiuijmnaur,'. tuin nyt. Luultiin saatc.ivan esitys asiana, jofa olisi sopusoinnusja maan maksu- kymyn ja ^perustuslakien kansia, ttuir.a niin ei käynyt. Selosii iotilasmaki'.*-- ien seuraamia livaiheiia ja mii me edus- kunnan hajotusta sekä siirtyi kn jäl leen selostamaan ehdolukien suuiinit- leluja. Ei voi, lausi.i Puhuja, olla olemassa muuta t*u : ;i Yksi .mielipide asiasta. Ei voida kaniamme kannetta- Maksi, jolla on runsaasi meroja, hy- mäksyä tällaista ma?.i, jolloin sen si- Misiystarpeet ehdotioniasii jäämät!yy- dn-tämättä. Waltiowarainwaliokunta iulee toimottatvasti antamaan yksimie- Itsen vastauksen esitykieen. Ed. Alkio lausui, että !wnmaan h>.M'äksi on karun niaainine kansa aina ali.s rasiiU 'tsia kankainaan, tnutta k,z- seessäoleiva e'sitys osoiiaa, etiä Hall.tus l " kykene käsittäniään asemaa ja maan tilaa ja tarpeita. Hallitukseinme e,.l- tää uusia meroja saiualla kuin kicho- laki mokaa saman hallituksen pöytälaa- iuus niitä järjestämään Perustuöl-:- kien mukaisessa järjestykjesiä. Ed. N u o r t e M .1 (sos.) lausui, että esi:y2 sisältää loukkauksen kansaau-me kohtaan. Merkiisi sen, että porvaril- liset ovat asettuneet kielteiselle kan- nalle asiassa, pitäen iiiä lamallaan ila- huttalvana. Tällaisia esityksiä esiitä- möllä hallitus osouautui! itseivalnii- den tukien paraimmaksi poistajaksi, ^.'illaiset esitykset tulemat tekemään sen. että kansamme <-i tarmits? tulelvai- suudessa nähdä Hallituksessaan onnen- onkijoita. Puhemies huomauni puhujan lopetettua, että hänen käyttämänsä pu- Hetapa ei ole valtiopäiväjärjestykset mukaista. Ed. Paasikivi (suom.) huo- mautti ed. Murroksen lnusunnon soh- oos:a, että on olemassa oleellinen ero hallituksen kieltolakiehdotukjen takia suunnitteleman tulojen korvauksen ja nyt kyseessäolevan esityksen välillä. Puheenaolevassa suunnittsinssa e: ol- li!i eikä voinut olla kysymystä kuntien suoritettavasta määrät minästä, eikä se tarkoitanut uutta merotusta, kuten tämä esitys. Jos tahdottiin saada kikltclaki Moimaan ci ollut muuta kei- noa varojen hankkimiseen kuin silloin suunniteltu tai myös tulliiverojcn ko rotus. Ed. E. S. Arj ö-K o s k i n e n <suom.) lausui paheksumisensa edust. Nuortevan lausunnon johdosta, joka Pakotti saapuvilla olevan hallitukien jäsenen poistumaan. Eduskunnan täl- lainen käyttäytyminen ei vaikuta ednk- semme Länsi-Europassa. Jise asiassa lausui puhuja, että sotilasmaksua on suovitettama eduskunnan myöiävaiku- tuksella, mutia jätti Anomatta onko esityksessä chdotettu tapa oikea. Ed. Muorivirta (suom.) lau- sui, että on Makama hetki, mutta edus- kunnassa on sellaisia, jotka lausunnoil- lansa pahentamat asia:a. Pani jyrkän vastalauseensa, tällaisia lausuntoja •taistoa». Cd. Estlander (ruoti.) viit tasi siihen, että puhujat yksimielisesti omat pitäneet esiiystä mahdottomana ja valiokunnassa tulee käyinään sa- moin. Näin ollen, kun maan oikeuksia on loukattu, pani puhuja kysymyksen alaiseksi, eikö Maliiomaraintvaliokun- nan olisi sätettämä esitys perusteelli- semmin käsitielemätiä. Keskustelu asiasi päättyi klo 8,20 ja asia mmi maltiomarainmaliokmi- taan. Esitys Marojen hankkimisesta niihin menoihin, joihin maltion Mäkinaiset tulot eimät riitä. Esitettiin arm. esiiys •varojen hank- kimisesta mihin tarpeisiin, joihin lva- kinaiset valtion tulot eivät riitä, ma- lioknntaan lähettämistä Marten. Puhemiesneuvosto ehdo'n asian MaltioMarainvaliokuntaan. Ed. Jonas Castren (nuors.) huomautti siitä laittomuudesia, johon hallitus taaskin on tehnyt itsensä syyl- liseksi jäiiämällä esiiyksen nyt masta, vaikka sen ckisi tullut tapahtua jo is- tuntokauden akussa ja tästä on seu- rauksena jälleen oleva samanlainen se- kama tila kuin nytkin on N>allitsemassa valtiotaloudessa. Ehdotti, yhtyen edel- lisesiä c.silisia lausuntonsa anianeisiin, että valiokunta pyyhkisi pois soiilas- tarpeisim määrätyt 12,000,000 markan suinman. Maliiorahastosia olisi suori- tetiava l.lX)0,000 mkaa postin kit.se- luksesta kulkulaitosrahas:oon. Pyyhit- tämä olisi se summa, mikä on lainattu M. 1909 Mailtiorahastoon sen menojen peittämiselsi. Oikeuslaitokseinme olq! uudisiettama ja se vaatisi miljoonat. Toinen tärkeä uudistus on cppiivel- Mollisuuden toimeenpaneminen, joka laskelmien mukaan veisi 7 i / 2 miljöön. Lisäksi on työkymyitömyys ja van- huusmakuntus, jotka Maatisi^vat aluksi 4 milj .ja tärkein kaikista reformeista on maaii>hankinta tilattomalle :väes.öl- le. joka Mi>e suuria summia sekin. Li- iäksi on mielivikaisten hoitolain uu distus j.n.e. Jos kaikki tarmiliaivat reformit pantatun toimeen. Meisi se aluksi vähintään 32.000,000 JUHANI KEDON Herrain Vaatetus-ja Sikaariliikkeessä uunmyydään sisäänostohintoihin ja niistäkin alle koko varasto, maanantaista toukok. 2 p:stä aikain. JUHANI KETO. Herrain Vaatetus-ja Sikaariliike. HALLINTO. 1625 1—1 summaa voitaisi korottaa sekä että kansakoulunopettajan palkkaus järjes- tettäisiin niin. että opettajat Maikeuk- sitta moisimat siirtyä maaseudulta kau- punkiin. Ed. L ö t h m a n (nuors.) yhtyr raittiustyöavustukseen nähden edust. Sohlbergiin. Toi«moi lisäksi, että kan- siantajuisten luentojen Pitämiseen myönnettäisiin Maroja sekä niin ikään varattomille kansanopistojen oppi- laille. Asia meni valtiovarainvaliokun taan. Esitys kulkulaitosrahastosta. Esitettiin arm. esitys kulkuja!losva- hastosta v. 1911 valiokuntaan lähet- tömistä Marten. Asia lähetettiin Maltiomarainvalio- kuntaan. Es!.ys pääoma- ja luponkimcrosia. Pääoma- ja kupoiikiveroa koskeva arm ositys lähetettiin keskustelutta valtiovarainvaliokuntaan. Edullinen ostopaikka Miesten pukukankaille ja vaatetustarpeille — on — M. G. OKSALAN Herrain pukimolilke. IE Jyväskylästä ja Keski-Suomesta. Taidenäyttely. Osanotto „wernisjaukseen" lauan- laina oti, kuten aavata sopikin, sangen »maltillisia" — puolisen tusinaa tai- jäsenen) mielestä olisi Palokunnantalo detia janoomia stsluja »mauksessa ja rtlTtti Ä.lT A AM t>44 t r .(H .. .V . ^ Mskiimii jmkMsms. Palokunnantalo hyljätään. Kansliatoimituskunnassa oli tauan- taina käsiteliämänä kysymys eduskun- nan huoneustosta ja päätit kansliatoi- mikunnan enemmistö (4 jäseniä) ^uol- taa muuttoa Palokunnantalosia ^ai- lituskadun 15:een. NähemmistZn (Z muodiksi Maltiorahasto ja suostuntarahasto. Marojen osoittamisia varten m:den 1909 Maltiorahastosta snosiuntara- hastoon otetun lainan takaisinmakia- misia koskeva arm. esiiys lähetettiin Maltiovavainvalliokunlaan keskiiste- luita. Muutokset perintökaaren 9:n lukuun. Koilmanteen käsiitelyiM esitetliin eh- dotus perin:ökaaron 9:nnen lumun 1. Uuden huoneusion muokra tulee olf- maan sama. 35,000 mkaa muodessa, mikä Palokunnanialosia nyt lopulli- sesti on vaadittu. — Senaatti. Senaatin oikeus- osaston uadet senaattorit Linksiala ja Anneberg ryhtyivät Mirkoihinsa eilen. — Koirien ja kissojen kuljetus rautateillä. Kirjeessään 21 päimältä huhiikuuia on Miipurin läänin kumer- nööri alisianut rau:atie!)al1iiuksen harkittavaksi, olisiko mahdollisia muuttaa mutatiehalliiukse-i kiertokir- jcliä ^22 Päiwäl:ä lokakuuta 1309, jolla 2, 4, 5 ja 7 pykälien muuttamisesta /licrtokirjeellä rautatiehallitus on mää- ja päätti eduskunta pyiyä asias:a en- rännyt, ettei koiria ja kissoja saa ottaa nen tekemässään päätöksessä. > tuljetetiamaksi rautatiellä j-llai,tlta Ed. Nyberghin ehdotuksesta päätit- paikkakunnilla, joika oma: jullK:e:u: tiin mvlinnön pcrusielu.ihin iehdä we,lkauhun saastuttamiksi, ,uhen ,nun- muuan Pieni muutos. (I«ttk kkskml» mliikmit. Suuri M a l i o k u n i a kokoon- iiii eilen kello 12 päimällä. Valtio- loaraiiUvaliokunnan miet''.inö- pelikort- iisuosiunnasta ja mallasjuoinamerosia hylväksytliin sellaistnaa.i ja pääieuiin z iuiä asiat matmiitsi käsiteltyinä. Wa!- i-ovarainvakiokunnan mie:'n'ö palo- miinan n^lmisiamisesta suoritetta- Masia Merosta sekä >anc:u.i meron käyttämisestä lähetettiin eräiden.:nuc- dollista laatua olemien muutosten täh>öen jaostoon, johon tulimai edusl. Listo, Lilius ja Kotonen ^taan, ellei sirä möisi sovelluttaa ni hin ^ ta^xiuksiin, jolloin koiria ja kissoja kuljetetaan Suomesta suoraa tietä Venäjälle. Tämän johdosta on ranta ieyallitus nytremmin ilmoiitanut Miipurin lää- nin kuvernöörimvirastolle, eitä rauta- tiehallituksen mainiitu kiertokirje pe- rusiuu moimassa olttvau liikenneohje- säännön LO pyk:n, joka määrää, euei eläintä, jolla on iarituma iauii tahi joka on paikkakunnalta, jossa sellaisia tautia esiintyy, ote^a ku!jc:cua'.vaksi. Näin ollen ei rau:aiiehalliius ole kat- sonut voimansa myönlää minkäänlais- ta poikleusta mainitun kiertokirjeen määräylsislä. Virallisia.? m. yleisiä uutisia. Alko kauslehtl „Päiwan" julkaiseminen. Pietari Suuren muisto- patsas. Kcnraalikumernööri on, samalla kun hän on ilmoilaiiut senaatille, että kor keimmassa paikassa on määrätty, että se alue Termaniemellä Viipurissa, jo- non kaikkeinkockimman käskyn mu kaan on rakennuttama menaläinen kirk- ko ja Pietari Suuren paisas, on luo- mutetiama pakkoluovu:uksella Wenä- jän kruununlle. kehottanut senaattia > ryhtymään sellaisiin toimenpi:eisitn. Parisen kymmentä myöhemmin illalla. — Sunnuntaina sen sijaan, vaikka olikin Wappu, jolloin lyön ja touhun raskauttama ihmislapsi mieluummin isiuu simapullon ääressä luojan jär» jestämässä sinilokisessa taiteen temp» pelissä, vii osanotto näyttelytM hieman milkkaampaa. Ja ilahuttamana meri» kinä mainittakoon, eitä kokonaista seit- semään tcideieokseen on tähän me n- ne-jä ilmestynyi tuo pieni, mutta tai- tcitiljoiden silmissä paljon puhuma lip- punen «myyty". Sitähän moi jo pitää jonkinmoisena elonmerkkinä, joka tosin masia on nät^tiäytynyt .tuimassa puussa", päättäen siitä, että pari mai- niluisia teoksisia, eräs Pekka Halosen ..ToLvikuma" ja Antti Halosen „Ilta» ^valaistus", omar myydyt —wähit- l ä i- s m a k s u l l a. Mitähän odotain» melaan vielä saaamamme nähdä »tuo- reessä puussa" —! Muna pari sanaa iise näyitelyetä yleensä! >Se on, kuten tietiy, järjestelty se- minaarin meis:osäliin, tuohon valoi» saait, iaileka:ioiseen lyölemppeliin, jos- sa mi>elä ä-kciläin kaikui nuorison ää- nekäs työ^ominä. Ei kuulu nyt saho- jeu suhina, kirveiden kalske, masaran pauke eikö höylän huikea hurina. Laan- nut on nuiös laulu ja nauru työn lo- masta. ^ Ja mikä muutos iise huoneistossa! Xyösali on muuttunut temppeliisi, jossa hiljaiset taiteen hengettäret hal- iioitvai huoneen rauhaa. 2? on jaettu kolmeksi galleriaksi, eri huoneiksi, joi- den seinille on ripustettu suloon sopu» soiniuun inhimillisen henkielämän «hiljaisina heilinä" kankaalle tai pape- rille syniyneitä taidetuotreita. Eri osaston muodostatvat „Taidet'a kou- luihin" l/hdisiyksen jäljennökset koti- ja ulkomaisien taiteilijain teoksista, jot- ka omai aijoiur somistamaan koulu- jemme «oppi jo le ja. Päähuomio kiiniyy näyttelyssä Jonas Heiskan ja Pekka Helsingin maistraatti ei ryhdy lakkaut tamaan „Päimää". että ti)öt kirkon ja patsaan raken:ami- iklsi voidaan mitä pikimmin alottaa. Halosen lauluihin. Samalla on kenraalilumernööri lä- Aleissilmäyksellä herra Heiskan tau- H?!! Anaalille 22:n arme.jakunnan [ U :uj n tuiusiutluamme maltaa meidät . . paalliion kirÄman pyynnöllä, etta ^ Helsingin maistraatti kaitttelt eilen mainitulla alueella löyiymä: keilara:a 'hmeuelema hammasiys. Ke lummek- mk.. Painoasiain ylihalliiuksen maaiimus^a samoin kuin huvihuone ja ramintola- sien katselemme taiteilijan tuo:telijat- mutt<i se ei olisi ollut mahdotonta. ios ^ivfa-avun aniamisesta aiktke.usleh'! rakenuuskin olisr.vat pikiinmiiiäin suutta ja monipuolisuutta. Aiheiden >waltiorahastomme ol'st laanu: olla ve- mz-,poistettamat, niin että paikka moidaan hiclcivaisuus: milloin vaikuttava »ti. luovuttaa sotilasmiranomaisille. mnkxl<t ^ ja luonnollisuus, m.l. . . „ .. Äenraalikuverimori on kehoi auui rohbDÄta siial-aa PaaaM.a, j fnQfltlk ryhtymään toimiin tämän ""olas ,ominillc.u maarat.ya ttäTäifeftä a foSfeutotta. ??i)kt)i§«, «^äimän" enemmän julkaisem-sen ten olojen vallitessa on kansamme kui- ^ iainisek,i. Maistraatin paaios vo jenkin mahdoton tyydyttää edes alkeel- muksen lisimpflfomi sivistysvaaiimuksia. että, koska ylihallituksen maali.nus pyynnön täyttämiseksi Ed.Tokoi (sos.) huomautti e>ttyk-^wirka-avusta yllämaini.ussa tarkoi °„ risuriiboSfo elot. 20 |>:nä tolaan noudattaa eduskunnan tata ^ \ . r , vuotta varten laatimaa tulo- ja me- lcmiuniis-, kokoon.nm>»- ja yh- noarmiota, jota ei vielä ole edes vah- dislymisvapaudesla anneiun a^etuk- " vistettukaan. Täsiä uhkaa maatamme sen määräysten kanssa ja jutun asiakir- laki makaa saman . tissiä. Pani vastalauseen jiia ivas- taan. että hallitus uskaltaa tällaisia esiiyksiä eduskunnalle iähettää huo- n.c.uitaen samalla, että pakkolo:menpl- teet verotuksen alalla ivarsiiikaan eivät ^ tul'onnistumaan. Ed. Snellman (nuors.) viit- :c»si maamme sotilasasian kes'ene7c>>- f-cn tilaan seka laasv.i, ettei voi HY- völsyä sotilasmeroa. eikä soiilasmaksu- ja ennen kuin jamallc juodaan tilai- tulevana vuonna 17,5 milj. mk. ras- kaampi vero. Hallitus ho'iaa valiion .varoja niin huonosti, el ä viisainta ! olisi, ettei penniäkään sille myönnet- I täisi. Ed. Snellman (nuors.) huo- lmouttt. ettei hallitus ehdota varoza ^Suojärven vesistön kanaivoimijeen. vaikka edellinen senaatti ja eduskunta ! olivat Piläneet sitä tarpeellisena ja ehdottaneet 600.000 mk. larkotukiecn. Asia meni valtiovarainmalioliin- laan. Marojen osoittaminen kansakoulu- laitoksen tarpeisiin. Tämän jälkeen esitettiin arm. esiiys >marojen osotiaiiiisesla kansakoululai- ! josta ynnä erinäisiä simistystarkolukila '^Marien v. 1911. l Ed. S o h l b e r g (ruoi,.) huomau.- tti, että useista sivislysiakotukiisla on Marat evätty. Toivoi, että valiokunta soinakin raittiustyötä varten e!)douaisi samat määrärahat kuin ennen. I Ed. Y. K. Yrjö^osktnen ^ (suom.) toivoi m.m. maliokunnan har- i kilsevan, eikö maalaiskansakoulujen ra- lentämiseen ehdotetwa 800^.000 mkan joista sekviää, että aikakauslehden jul- tarleiiusta värien, tekotavan :attu- ruus, milloin öljy- tai Mejilvärin käyt. • 'teiy, milloin kynäpiirustus. Piirua» j litisen tarkkuus ja luontevuus muow«, — Papisto. (Turun). Vaaliehdolle väri- ja valaistus-suhteidon oikea ar- Evijärvcn kirlkoh.rranmirkcian ase- wiciminen'. kaikki nämä owal seikkoja, leiliin v.t:n 2L 'ptiiä: 1) Loimacn j 0lt<i f^nnittava; erityis huomic:am> 2:nen kappalainen, Zvampastori »>. M kaisija, maisteri Herman Stenberg ^ ^fe «cti: suunkin huhtikuun 19 p:uä paino-asiain yli- l)alliwkselle oli jättänyt sellaisen kirjal- lisen ilmoiiuksen, kuin paino-aseiuksen 12 §:n 2 kohdassa jäädetään, ei. mais Vimpelin kirtkoherra K. A. 3 i l c at — Perintötorppa itsenäiseksi tilaksi. Ämvernööri on määrännyt maramaa- traatli voi suostua ylihallituksen waa- mittari M. T. Peltosen tiluSien lohko- ini^ella eroiiiamaan Ala-Naskin iilas- ta n:o 3 Birtain piiäjän, Hiiuhun Sakari Ceiälälle Teiälä-nimisen timiin toimenpiteisiin. PtilMMreri M-itrm iultu. Sen johdosia eitä Turun holvioikeii- den kanneviskaali on proiokoll^sih.ecri Modcenin juiussa asettunut toiselle kannalle, kuin Prokiiraat'.orinviras:o^ pitäen kannetta aiheettoman», on pro- kuraaitorinviras:o Turun Hovioi5eu» delle lähettämässään kirielmäsiä pyi;- länyt, että joku mun henkilö määrät- täisiin hra S:n sijaan toimimaan ju- tussa yleisenä syyttäjänä että herra S. asetettaisiin edeÄvastuuiecn virka- virheestä. lainen ?l. A. W i r t a n e n ja !Z) yleisö ymmärtää Heiskan tauluja. Ne, ivaitka ovatkin »modernia", tuntuivat iii in ittiunomaisilta aiheitlenia puoles- :a, teioiapa ja aiheen käsittely, olemat- ia ram allisi a fcvvinnaista. Puhuu uiei!- le omalla kielellämme kotoisista tun» nelmista, ennen nähdyistä asioista, joihin emme kuitenkaan ennen ole iljenneet «iin herkillä sielunsilmi.lä katselemaan. Mutta jättäkäämme :ällä kertaa tuonnemmaksi lähempi erikois» selostus sii.ä, minkä vaikutuksen nuo taulut ovat meiyin jättänee:. Herra Hciskalla on kokonaista 31 :aulua näyttelyssä. (5atl.> Taidereposielijo. kylässä, torpparille ^ hänen omistamansa perin:ö:orpan tilukset — Säästöpankit. Nauie.Iimmin kunnon säösiöpenkin oh-esääniösen muutolsille on läänin kuvernöör-.n vahvistusta anonut hallituksen pu- heeiijohtaja A. Roinila. — 80 »vuotta täytti sunnuntaina tunnettu valttopäivämies. kunnallis neuvos Edvin A v e l l a n. Wap«n wlctto. Harvinaisen kaunis ilma suc-ji tänä vucnna kevään ilojuhlan, vapun