Ilisisins loksliuun IL p:nS Vohjois-öatakunnan Kansanopisto «:o 118 — ISID ' < s i, >! '.' >-° i- KankaanpäSssS, jonka ajanmukaiset rakennukset tumamme lässä esit- täS, alkaa kuten tiedämme toisen toimintakautensa marraskuun 1 päimänS. Ilolla on merkittämä, että tähän »Satakunnan Lapin" opistoon on jo ilmot- tautunut 70 oppilasta. Sanomme ilolla sentähden, kun tämä todistaa nuo risomme oimoltaman, että kansallisessa simistyksessS on Voimakkain tekijä kansana pystiM pysyäksemme. — Mutta kun opisto moi suojiinsa ottaa satakin oppilasta, lausumme sen makaman toimom.uksen, että Pohjois-Scta- kunnan nuoriso tänä Matamana aikana täyttää opiston Viimeisenkin oppi laspaikan läbettSmällä ensi til ssa hakemuksensa. » AM».i)otowumo Surussa. LK S>i I Eerikinkatu S. Puh. 434. > ? Omistajat: Horvioikendennotario WSinb Kiwi ja Homioikeuden- kanslisti Santeri saa rnijoki. Piiisi toimittajia antamat jotkut muut siinä julaistamakst tuotteitaan, m. m. Kyösti Wilkuna, Maila Tal- mio, Toimo Kaila, todennäköisesti myös Johannes Linnankoski. Dleensä lehti tulee sisältämään Vain todellisia kirjallisuutta. Kuwituksessakin pyri tään taiteelliseen eheyteen. — Lehti tulee olemaan suurta kokoa; hinnaksi tulee 1 markka. Kustantaja on Mer- ner Söderström Osakeyhtiö Por- moossa. Apteekari I Juseliulsca humilaan Ay- lerissä on laumantaita masten yöllä nuiriauduttu ja wiety yhtä ja toista pik kutavaraa. Noormarkun eläinsuo!elusyhdistys -vietti elnmtenpäimä» miime sunnuntaina, ^llaisuvdessa piti yhdistyksen puheenjoh- taia F. Lindgren puheen. Rauman satamaa war!en hymDytty ensi muoden tu'o- ja meno'rwiotuioja 2?-7!K mk. ja menoja Ai, 101 mkaa, jotenka sa«^lo tekee mkaa. Senaatti on päättänyt alistaa korkeim paan paik'aan. eltä kytivösiemenyhdistyk- selle myönnettäisiin muodcsta 19l1 lukien jatkuma ja j2,SR> marlkaan korotettu maltioapu. Turun merikoulu alotti laumantaina uuden lukumuotenka jolloin kouluun il moittautui 26 oppilasta, nimittäin meri- kapteeniosastolle S, perämiesosastolle 12 ja aliperäm?esosastolle N o »pilasta. Malla'.irjan Kiikan — Hariamallau ra taosan raulati?lää'ärinwirkaan oa saanut lääket. lis. I. W Manner. Senaatti on antanut mcrenkuluntar- kastelijalle toimeksi laatia ehdotukset uu siksi asetulstksi laimoin mittauksesta ja laimzin lasliraiasta y. m. Säästöpanikien luku on nykyään maassamme 375. Senaatti on myöntänyt maanmittaus hallitukselle 9,000 mkn määrurahan ensi muoden alusta ö muoden ajaksi kihlakun nan karttain painattamiseksi. Xirjsvi8llll8 ja taille. Eiso Rimtllmsrtt kzsertti on tänään kello 8 i. Palokunnan talossa. Konsertin ohjelma kokonaisuudes saan on seuraama: Merdi: Jagon monolzogi oopp. »Othella", M a s s e n et: Aar>a oopp. ..Thais", Do h n a nyi: Mas meinst du, meme Geige, Stranss: Huo menna, Wolf: Jäähymäiset (humo reski). Merikanto: Nocture. Sibelius: Säf, säs, susa. Jär nefelt: Titania. Kotilainen: Laulu orawasta. Kauppi: Sairas soittaja. Kuula: Epiloogi. Me lartin: Kohtaus oopp. »Ailio". Miime numerossamme jo mainit simme sanasen Eino Rautaivaaran laulaja-ansioista ja hänen nautti mastaan yleisön suosiosta. Kehoi- tamme nyt roielä yleisön pitämään konsertin muistissaan ja saapumaan sakoin joukoin Palokunnantaloon tä nään. Säestäjänä esiintyy pianisti E. Kauppi. — Alkuperäisen «aytelmäu Porin Suomalaisen Nuijan arpajaisia marten on kirjailija Hi. Nortamo lii mannut kirjoittaa. Näytelmä wal- mistuu piakkoin ja rumetaan sitä heti harjoittelemaan. Mikäli tiedämme, tulee siitä 3- näytöksinen laulunsekainen kansan näytelmä. — Odotettavissa oleivaa, kaitvattua kirjallisuutta. Maikka meilläkin pöimä päimältä sähkö yhä enemmän tulee käytäntöön liikenmi mana, Valaisijana y. m., ei ole kui> tenkaan Vielä ollut säätämissä mar sinaista käsikirjaa, joka antaisi h el posti tajuttomia käytännöllisiä ohjeita sekä sähkölaitosten asettajille eitä M den hoitajille ja käyttäjille. Tämä tuntuma puute tulee nyt kuitenkin läheisessä tulemzjsuudessa autetuksi, sillä K. I. Gummerus Osakeyhtiö, Jymäsky Iässä, on tehnyt sopimuksen tämmöisen käsikirjan toimittamisesta Helsingin kaupungin sähkölaitoksen johtajan insinööri Muolteen kanssa. Samoin on lama kustannusyhtiö tehnyt sopimuksen puutarhuri K. Ka- lermon kanssa, joka äskettäin on ni- mitetty maamme kansakoulujen puu tarhanhoidon ja -opetuksen opasta jaksi, semmoisten oppi- ja käsikirjain toimittamisesta, joita kansakouluissa ja seminaareissa voidaan käyttää puutarhahoidon opetusta annettaessa; ja Voidaan siis näidenkin oppi- ja käsikirjain Valmistumista ja ilmaan tumista läheisessä tulewaisuudessa odottaa. — Uufi joululehti. Kirjailijat W. A. Koskenniemi ja Eino Kalima julkaisemat ensi kuussa uuden joulu lehden, nimettä Sydän-talmi, joululukemisto Suomen kansalle. MckllS Food on maailmankuulu, lääkärien lämpimästi suosittama wahwistawa kammioonne lapsille ja sairaille henkilöille. Myydään apteekeissa ja rohdoskaupoissa. — Huomattato» historialli nen julkaisu. Suomalainen Kus- tannus -o .y. Kansan kustannuksella on ilmestynyt 1:nnen nide Menäjän Vallankumousliikkeen alkuzvaiheiden johtajan, ruhtinas ja tied -mieS P. Krapotkinin muistelmia nimellä Mallankumousmiehenmuis- telmio, hinta 5 mk. M p; toinen nide ilmestyy piakkoin. Ruhtinas Krapotkin muistelmat omat kaikille simistyskielille käännettyinä saawut- taneet suurta huomiota tärkeinä kul- tuurihistoriallisina kumauksina, ja tunnettu tanskalainen armostelija Georg B ra n de s on niihin k r- jottanut innostuneen esipuheen. Mei dän oloissamme teos cmsaitsee eri tyistä mielenkiintoa; tekijä sai herä tyksensä tieteellisellä matkalla Suo messa, ji käsittelee tapauksia, jotka omat maallemme hyminkin läheisiä. Teoksen on Venäjänkielestä suomen tanut hra Emil Suo s m a o. UllÄ-8WMä. Wielä kerran pyydämme ystäivällisimmin Turun ja Porin läänin Pohjosen mialipiirin suomalaisten seurain, Nuijain, kan sallismielisten nuorisoliittojen, Karhu jen y. m. järjestöjen toimihenkilöitä hyväntahtoisesti lähettämään etu- simulla olemassa kaamakkeessa mai nitut tiedot ..Satakunnan" toimituk selle. Ainoastaan neljältä Viideltä seuralta Vasta on tietoja saapunut. Nakkillllt ssLllNeijtkis osuuskunnan kokouksessa t. k. 15 p:nä käsiteltiin ja luettiin osuusmeijerin tikkertomus Viime puolelta Vuodelta. Pkuraliiton edustajaksi ensi Vuo deksi Valittiin ta^oll. Lauri Teinilä uudelleen. Pellermo -lehti päätettiin tilata osak kaille ensi Vuonnakin niinkuin tähän kin asti. Meijerin uusittuja sääntöjä päätet tiin pz mattaa 300 kappaletta. Meijerien Vuosikertomus päätettiin myöskin tilattawakfi. Koska manha separaattori jo on käynyt tarkoitustaan Vastaamatto maksi, niin päätettiin hankkia kaikki suuremmat ja tarkoitustaan paremmin Vastaamat koneet. Toimi jätettiin hallituksen huostaan. Hallituksen nostama kysymys mei jerin kirjurin palkan korottamisesta soi aiheettomana raueta. Samoin Pyssykankaan maitokuskin kulkemisesta johtuneet erimielisyydet kuin myös monhan Pyssykankaan kuskin palkan korotus päätettiin lykätä ensi marraskuun lopulla osuusmeije rillä pidettämään Väliaikaiseen koko ukseen, jolloin myös uudet maito-ajot myydään. tznittiste» I maanantaina lokak. 10 pnä päätettiin seuraamata: Tilattomanmäestön lainarahaston johtokuntaan Valittiin maanwiljelijät K. Kuiko ja F. Kyläliuhala uudes taan. — Holhouslautakunnan jäse neksi Valittiin maanmiljelijä K. Säh kö uudestaan. Lauttakylän poikakansakoulun pie nempi luokkasali, joka alkuaan onkin tehty käsityöhuonetta Varten, päätet- tiin suurentaa koska siinä jo monena muotena on ollut oppilaita enemmän kuin asetus sallii. Raijalan kansakouluun päätettiin ottaa miesapuopettaja niin pian kuin mahdollista, koska koulussa nyt on 82 oppilasta ja oppilasluku näyttää oleman kaswamassa. Huoneuston Vuokrasopimusta Valittiin tekemään maanViljelijät K. Sahko, K. A HZr- kälä ja M. Ala F-Zrkkilä. Kouluylihallituksen lähettämien jär- jestyzsäSntöjen johdosta päätettiin hankkia kuhunkin kouluun waan yksi syIkyaZtia, joka pidetään eteisessä jos sakin sopizvassa paikassa raolla lysoo- lilla täytettynä ja samoin joka kou luun hanalla Varustettu juomamesi- astia. Jolta ne tulisimat kunnalle mc-hdollisimman haimaksi, päätettiin ne ostaa kaikki yhdessä. Samalla annettiin johtokunnalle Valtuus ottaa kouluille muosisiimosjo, jcka toimittaa kaiken puhdistuksen ja lämmityksen, jss sellainen on kohtuuspslkkiosta säätämissä. Selityksen antajaksi kumer.nöörin- VirMoon Keikyän kansakoulujrhto- kunnan tekemässä «alituksessa ma- Iittiin kunnallislautakunnan esimies F O. Juusela. Sairastuman johtokunnan laatima sairaalan järjestyssääntöehdotus hy- mäksyttiin sellaisenaan. Postihallitukselta päätettiin pyytää, että Lauttakylän posti saisi kulkea Äetsästä Lauttakylään poikkeamatta Kcnkyän postitoimistoon, jotta se saa puisi Liuttakylään aikaisemmin kuin nykyään. Pyynnön tekijöiksi walit- tiin apteekkari O. Broms ja eläin lääkäri I. Engdahl. Tyrmas vslsimBsa kMa- t. k. 10 pnä määrättiin kunnan esi- miehen paltuksi 225 mk. lautakunnan »simiehen palkaksi 1,200, mk wuo- dessa. Kunncn esimiehe st Valittiin edelleen taloustirehtööri Kaarle Prusi, maralle maanmilj. Teodor Rsfila. Lautakunnan esimieheksi Valittiin her rastuomari Oskari Koskinen, Varalle maanmilj. Werner Mitikkala. Kun- nc.llislau?akunnan jäseniksi Valittiin maanmilj. Oskari Wanhaky'ä. Kas peri Rvömä ja S. Kurkela sekä ma- ralle Mihtori Tähtö, Oskari Junt itta, I. Niemikö ja H. Komero KunnalliZtilien tarkastajiksi Valittiin pankinjohtaja Taame Junnila ja n?!'- r lle H. Jarttu ja F. Tuomisto. Maanmiijelysraheston hoitokomite<-n jäseniksi Valittiin maanmilj. Osk. Ganhakylä ja Osk Junttila sekä Uckemies Frans Sipi. Tilattoman- »äesiöa lainakassan hoitokuntaan malittiin suutari Kalle Mutanen ja maalari W. Tähiö. Hcilhouslauta- kunnaan maanmilj. W. Witikkalo. Kansakoulujen johtokuntiin malit- tnn jäleniktz: Kirkonkylän koulun: ioht H. Stäh bsrg ja maanmilj. Kalle Tuomisto; Toimolan koulun: talcuS- ?irehtööri K. Prusi ja pankinjohtaja Taame Junnila; Sammaljoen kou lun maanmili Juho Kuutti ja torpp. T Mjoki; MuiStolan koulun: agr<i- noomi Selim Rodman ja m?anmilj. Kalle Männiä; Jllon koulun: maan- milj. Nestori Kannisto ja torpp. W. Lintunen; Myllumaan koulun: ro- mosti K. A. Heikel ja torpp. K. Saho: Mhattulan koulua: ogronoomi Kaarle Rautajoki ja maavmtlj. K:arle Kuut tiko; Tyrmään kylän koulun: maan milj. A. Toimo ja suutari Kalle Mu tanen; Kaltsilan koulun: taloustireht K Prusi ja mavnmilj Herman Salli; Houhalan koulun: suutari Kalle W'i- ?anen jz torpp. K. Ryömg; Ekojär- i>en kou?un: torpp. F. Niinimäki ja F. Kannisto. Taksoituslautakuntaan Valittiin: asemap. A. Kokkonen, opett. F. Hz- rila, herrast. O. Koskinen, ntmism. Z. N. Hjortman, leip. W. Lehmus koski, kaupp. W. Pohja, maalari K Ahlstedt, maanmilj. A. N-mtila, K. Sotka. P. Reku, H. Salli, O. Le- vistö, N. Kaunista, A. Topi-Seooä, F Impola, F. Ala-Knaapi, K. Här mä, O. Sarkanen, K. Kuuttila, suu- tari K. Mahl, työm. K. Saarela ja O. Eloranta, torpp. H Suonsiwu, W. J^ana, W. Ruohota, K. Ryömä. W. Mistenniemi. K. H-kanvää. T. H -ranoja, W Niemi, A. Pelttari, P Huhtala, S. Kurkela, W. Lintu nen, K. Poussa ja A. Mälimaa, po. liisikonst. H. Ojanen, kauvp. I. Lchto, puuseppä M. Nurmi, liikemiehet F. Swi ja M. Tuomisto. Lautakunnan kokoonkutsujaksi Valittiin kunnallis- lautak. esimies O. Koskinen. Tutkijalautakuntaan Valittiin: ases sori E. Sawonms, K. Kuutti. W. Witiki'aw. T. Rostla, F Swi. Matti Mattila, O. Koskinen, O Lepistö, F Anttila, K. Männiä, H Kalema. W. A iskenniemi, H. Komero, P. Reku. A. Topl-SepvS, K. Nisu. K. Prusi, M. Horila, A Nuutila, W. Tähtö, W. Teukku ja I. Harsu. Lautc?kun. nan kutsuu kokoon liikemies Frans Swi. Til ttamanmäeStön lainakossan uutia sääntöehdotusta tekemään ma- littiin asessori E Samonius, talous tirehtööri Kaarle Prusi, suutari K. Miitanen, maalari M. Täh!ö ja maanmilj. F. Tuomisto. Edustajikst Huittisissa marraskuus sa pidettämään viirimielisairasbuone- kokoukseen Valittiin Kaarle Pc»si, Oskari Koskinen, Frans. Sivi. Os- kari Manhakylä, Mibtori TähtS ja K. T. Männiä; Varalle Teodar Ro- sila, Kalle Miitanen ja Fabian Im pola. Cygnaeus-juhla» wiett» maase«Slilla. CygnaeuS-juhlaa Vietettiin Huit tisten Rekikosken kansakoululla t. I. 12 pnä kello 5 i.p. Amara koulu- sali oli männyn havuilla koristettu ja kynttilöillä Valaistu. Ohjelmaan kuului opettajatar neiti Sipilän laaja esitelmä Cygnaeuksesta, runonlausun- toa, kuorolaulua ja laulua harmoo- nin säestyksellä. CqgnaeuS-juhlaa Vietettiin Viime keskimiikkona Huittisissakin. Kello 11 aamupäiwällä kokoontui Kar hulaan juhlakulkueessa lähiseudun kan sakoulujen oppilaat, yhteensä 360 lasta. Juhlahuoneen perällä oli Cyg naeuksen kuwa seppelöitynä. Tervehdyspuheen piti opettajatar I. Nummela, Cygnaeuksesta esitelmöi opettajatar I. Memmelpuu ja pastor G. Stenros kertoi Huittisten ensi- mäisten kansakoulujen Vaiheista. Op pilaat esittimät laulua, kertomuksia ja runoja. Lopuksi jaettiin oppilaille Voileipiä. Ennen eroamista walokuwattiin erik seen kunkin koulun oppilaat opettaji neen. MZHänlaiseSti oli muu yleisö otta nut osaa tähän onnistuneeseen juhla tilaisuuteen. Uno Cygnaeuksen sata- ja koulun kymmenmuotisjuhlaa Vietettiin U l- wilan Toejoen kansakoululla Viime keSkimiikkono. Tilaisuutta Varten oli kaksoisluokan peräseinä kaunistettu köynnöksillä ja finimalkoifilla lipuilla ympäröidyllä kansakoulujemme isän, Uno Cygnaeuksen upealla muotoku- malla, jonka alle köynnöksien reunus tamaan isoon tauluun oli suurilla kirjaimilla maalattu Topeliuksen ru nosta seuraama Värsy: „U'?o Cygnaeus kansakoulun loi, Sumuille sillan laati nousemille, Jok' oppiin wis, oloille paremmille; Luojalle siitä Suomen kiitos soi!" Juhla alotettiin laulamalla isän- maanmirrestä 2 ja 3 märsy, jouka jälkeen koulun esimies herra I. N. Minkkinen lausui lapset, »utsumieraat ja muun tilaisuuteen saapuneen ylei sen termztullee'si ja selosti sitten juh lan kaksoismerkitystä tuoden m. m. selmäpiirteisesti esiin lasten opetuksen Vaiheet Toejoella ennen kansakoulun perustamista ja koulun perustamis- Vaiheet aina tähän asti. Esityksestä kärvi selmille, mitenkä paljon on kou lua harrastamilla kansalaisilla ollut Vaikeuksia Voitettaminaan U 'milan kunnan keskustan jyrkkää Vastarin taa Vastaan koulun saamisesta Toe joelle. Mutta että monien ponnis tusten jälkeen tässä tärkeässä kansan lvalistuskannan kohottamispuuhässa Vihdoinkin Voitto soamutettiin, koulu perustettiin, joten nyt Voidaan jo katsoa sen kymmenmuotisiin tuloksiin ja jolle puhujakin sanoi antamansa täyden tunnustuksen. — Koulu alkoi ensin yhdellä opettajalla, mutta lupsi- parmen yhä nopeasti lisääntyessä on se täytynyt laajentaa niin, että siinä on jo neljättä muotta toiminut neljä opettajaa ja että lasten lukumäärä on nyt 160 ja olisi se rviela paljon suurempikin, jollei tilaa puute ksu- lussa asettaisi esteitä lasten koulun käynnille, joten luultamaa on, että ennen pitkää on koulua laajennettawa ja siten saatawa kaikille kouluun ha luamille lapsille tilaisuus opiskeluun. Puhumattakaan runoista, kertomuk sista ja lauluista, jotka esitettiin reip paasti, oli ohjelmassa opettaja Kuu siston esitelmä, jossa puhuja selosti kansan symien riwien opetusta air a pukonuuden ajoista alkaen Uno Cyg naeukseen ja hänen ratkaisemaa kään teen tekemää merkitystään kansan opetusta järjestäessä, kansakoulua luoteessa sen nykyisiin puitteisiinsa ja maatiessa koulun hallintoa pois silloisilta taantumuksellisilta tuomio kapituleilta ja papistolta erityiselle kouluhallitukselle, sillä, kuten puhuja sanoi, koettimat tuomiokapitulit papis- töineen tehdä nykyiseksi kansakouluksi aijotun koulun rippikouluun Valmis tamaksi kouluksi, sillä maallisen simis- tyksen antaminen rahmaan lapsille katsottiin muutamalla taholla Vaa ralliseksi kansan jumalisuudelle. Toisessa esitelmässä teki opettaja T. Ojala reippaasti selkoa lähemmin Uno Cygnaeuksen toiminnasta kan san losten maliStuksen kohottajana. Mielä puhui johtokunnan jäsen F. 0. Kallio lapsille sydämeen pantamia sanoja Valistuksen tärkeydestä tule mia elämäntaisteluja marten. Opet taja E. M. Ahonen puhui kutsumie- raille, joina oli saapunut tilaisuuteen koulun entisiä opettajia, johtokunnan jäseniä y. m. koulun parasta harras tamia kansalaisia, m. m. koulun enti nen esimies herr.i E. Mallenius rou- mincen, opettaja Lahtinen, U!wilan kannallislautak. esimies Kleemola y. m., kiittäen heitä toiminnastaan kan san hymäkst ja siitä huomaamaisuu' deSta, jota viimat nyt osoittaneet saa puessaan juhlaan. Onnistunut juhla keStt kello 3—7 1.p. ja jichlamieraita laSten kanssa oli suojain täydeltä. Ruosniemeu kansakoululla Vietettiin CvgnaeuS-juhlaa t. k. 12 pnä. Kouluhuone oli siemästi koris- tettu. Ohjelmassa oli esitelmä Cyg naeuksesta ja kasmatukseSta, laulua, runojen lausuntoa sekä Vuorokeskus telua. Ohjelman suorittimat pää asiassa oppilaat. Ainoastaan Harmat Vanhemmista kunnioittimat läsnä olollaan kansamme henkisen isän muis toa. Cygnaeus-juhlaa Vietettiin myöskin Noormarkun tehtaan kansakou lussa. Opettaja E. A Perttilä piti esitelmän Uno Cygnaeuksesta ja hä nen työstään kansakoululaitoksen hy- mäksi, opettajatar Edith Rosendahl lausui runon ja luki kertomuksen, kou- lun oppilaat muorokeskustelimat Immi Hellenin kirjoittaman..Muistojen päi- män". Oppilaille lahjoitti kauppan. Ewa Ahlström lehtisen »Suomen kansakoulun isän muisto". Ohjel massa oli Vielä oppilasten esittämää laulua ja tehtaan tormisoittokunnan soittoa. Juhla oli hymin onnistunut. Mäkeä oli noin 250 henkeä. Euran kirkonkylän kansakoululla alettiin Cygnaeus-juhla laulamalla mirrestä n:o 258 neljä wärsyä, minkä jälkeen opettajatar Ellen Grönlund lausut runon. Juhlaesitelmän piti opettaja E. P. Grönlund. Oppilaat esittiwät laulua ja lausuntoa, ja juh lan lopuksi laulettiin mirsi. Tilai suudessa perustettiin Cygnaeus rahas to oppilaskirjaston hankkimilta Var ten. Lapin kaikissa kouluissa Vietet tiin myöskin Cygnaeus-juhlaa pu hein. esitelmin, lauluin j. n. e. Op pilaat saiwat lahjaksi Cygnaeus-leh tisen. Suomalaisen seuran talolla Koke mäellä Vietetyssä Cygnaeus-juh lassa oli runsaasti yleisöä. Jllon kuluessa m. m. qhteiskoulunjohtoja maisteri Hahl puhui ja asemapääl likkö Leibomitsch soitti muutaman kap paleen Viululla. Turuu ja Porin läänin paloapn- yhdistysten keskinäinen jiilleen- tvaklmtusyhdistys perustettu. Miime launiantaina pidettiin Koke mäen kunnantalolla paikallisten palo- apuyhdistysten edustajain kokous Tu run ji Psrin lääniä käsittämän kes- inäisen jälleemvakuutusyhdistykssn perustamista Varten. Kokoukseen oli Ilmilan y. m. kuntain poloapuyhdis- tys lähettänyt 2 edustajaa Nakkilan y. m. kuntain yhdistys 2 edustajaa, Kokemäen y. m. kuntain 5 edustajaa, Lapin paloapuyhdistys 2 edustajaa, Karkun paloopuyhdistys 2 edustajaa, Punkalaitumen paloapuyhdistys 2 ja Lannan paloapuyhdistys yhden edus- ajan. Koolla ollee' edustajat pZZttimät perustaa keskinäisen paloapuyhdistyk- en, jossa tarkoituksessa luettiin ja tarkistettiin sekä pykälä pykälältä hy- mälsyttiin »Satakunnan" 94:ssä nu merossa tänä Vuonna ju'kaiStu sään töehdotus. Sääntö hin tehtiin muu tamia muutoksia ivakuuiuksentorkas- tajan muistutusten perusteella. Sen jälkeen «valittiin suletuin lipum yh distykselle wäliaikainsn 5 henkinen hallitus, johon tulimat kuulumaan !!auppias Oskari Hosio Pankalaitu- melta, maanmiljelijät Mihtcri Pentti lä Kokemäeltä ja Edm. Kaapeli Porin maaseurakunnasta sekä opettajat Wer ner Mäinölä Huittisista ja I. Iko nen Nakkilasta. MMtu hallitus sai oimekseen hankkia säännöille wah- wi?tuksen. Mdislys on maassamme ensimä!- nen maalaispaloapuyhtMten keski näinen Vakuutuslaitos. — AlaStaron pitäjänapnlai- se» waali. Wac:lis?.arnansa Alas taron pitäjänopulaisenmirkaa marten piti Emijäriven w. t. kirkkoherra A l- bin Hukkanen Viime sunnun taina Alastaron kirkossa. Samara päimänä toimitettiin myös Vaalikysy mys, jossa ei mitään muistutusta esiintynyt ehdolla olemaa moStaan, a kun kirkkoherra Hulkanen rli Vi ran ainoa hakijz. tuli hän niinmuo doin kirkkolain mukaan malittucz Alas taron pitäjänapulaiseksi. — Hiippakunnan untifta. A- moimeksi on julistettu 60 päimän ku luessa t. k. 13 pstä alkaen laillisessa järjestyksessä tuomiokapitulissa haet- taioiksi senrcamat w rat: Nykyisen Viranhaltijan nimisien Vuoksi toiseen Mirkaan Uudenkoupun- gin kappalaismirka; ja hakijain puut teessa Mklkuan saarriaajanmirka uu delleen. — TotilaSivirkatalot. Se ac.tti on mvöntänqt L/imaan pitäiässä olemain Ilmaristen Prellun ja Ilma risten Wiikin sotilasmirkatalojen Vuokraajalle, ogronoomi M chzel Kufflchinoffille oikeuden heinäkuun 1 pään 1911 sanotuista w.r?-taloista myydZ 100 häkkiä kylmöheiniä ja 130 häkkiä kauran olkia. — TiluslohZomiset. Läänin kumernööri on mahmistourt tiluslnh- komisen Ahron perintötalolla Mouhi järven pitäjän MSkallon ky?LSsä, määräten siten muodostuneelle Ki- mistön tilalle 0,0226 manttaalia sekä Ahron emätilalle 0,6441 manttaalia; tiluSlohkomiien Pietilä-rumisellä osalla Sipilän perintötaloa Köyliön pitäjän Kankaanpään kylässä määrä-en silen muodostuneelle Ruoholan I tilalle 0,0886 manttaalia sekä Pietilän emä tilalle 0,1455 manttaalia; tiluslohko- misen Uotila-nimisellä osalla saman nimistä perintötaloa Honkilahden kap pelin Mannilan kylässä, määräten siteelle Kallion tilalle 0,0360 mant taalia, JZykän tilalle 0,0339 mant taalia sekä Uotilan emätilalle 0,1553 manttaalia; tiluZlohkomisen Suoden- joki-nimisellä osalla samannimistä pe- riniötaloa Lamian pitäjän Haunian kylässä, määräten siten muodostuneille Huhtalan tilalle 0,0113 manttaalia, Paijiston tilalle 0,0066 manttaalia sekä Suodenjoen emätilalle 0,0754 manttaalia; tiluslohkomisen Hekalin perintötalolla Huittisten pitäjän Rie- solan kylässä, määräten siten muo dostuneille Kangasmaan tilalle 0,0766 manttaalia, Peröpellon tilalle 0,0263 manttaalia sekä Hekalin emä tilalle 0,5633 manttaalia. — Sotkuinen papinpalkka»!» juttu. Joulukuun 20 pnä Viime Vuonna antamallaan päätöksellä hyl käsi Turun ja Porin läänin kuver nööri Kiikoisten seurakunnassa asu man tilallisen F. Alajoen Valituksen sanotun seurakunnan sen edellisen syyskuun 12 pnä pidetyssä kirkon kokouksessa tekemästä päätöksestä, jon ka kautta jätettiin huomioon otta matta Alajoen Vaatimus, että hänen ja hänen perheensä henkilökohtaiset maksut papiston palkkaukseen määrät- -äisi n sellaisiksi kuin ne on senaatin 30 p. lokak. 1891 antamassa, papis- ton palkan järjestämistä Tyrmään kirkkoherrakunnassa koskemassa pää töksessä wahwistettu manttaaliin pan nun maan omistajille, ja melmoitet- tiin Alajoki ottamaan puheenaolevaan palkkaukseen osaa scmallaisilla mak suilla kuin seurakunnan tilattomat jäsenet. Alajoki on aikaisemmin Vil jellyt samannimistä Kiikan kappelissa oleman Parron per ntötilon torppaa, joka samom kuin monet muutkin Kii tän tilojen torpat kuului Kiikoisten seur. kuntaan, mutta on nyttemmin lunastanut torppansa itsenäiseksi loh kotilaksi ja katsoo, kun hän ei har joita mitään muuta ammattia tai lii kettä, maan ainoastaan hoitaa maa taloutensa. että hänen cn suoritetta- wa henkilömaksunsa Kiikoisten papis tolle tilallisena. Kumernööri puoles taan ei katsonut sen seikan, että Va littaja omistaa kameraaUlessa suh teesta Kiikan kappeliin kuuluman maa tilan ja sen puolesta suorittaa kirkol lisia maksuja Kiikan ja Tyrmään emäseurakuntien papistolle, nopeut taman Valittajaa, joka perheineen kuuluu Kiikoisten seurakuntaan, otta masta osaa tämän seurakunnan pv- piston palkkaukseen, ja kun kuu ir- nöörin mielestä ei löyiynyt muuta perustusta puheenaolervc n maksun suorittamiseen kuin Valittajan lvkemi- nen tilattomain joukloon, hulkäsi ku- ivernööri yllämainitulla paStökselläär malituksen. Tästä kmvernöörin pää- tölseStä Valitti tilallinen Alajoki se naattiin. joka on osios'a Vaatinut m. m. Turun tuomic kapitulin lausun non. Tuomiokapituli on lausuntonsa antanut äänestyksen jälkeen, pssa esiemmistö oli sitä mieltä, että tilaili- sm Alajoen tulee, koska hän on osta nut Alajoen tilan itsenäiseksi tilaksi ja tila kirkollisessa suhteessa kuuluu Kii- koisii», maksaa popmxalkk ^a siitä asti kun tila on tullut itssnä.seksi tilalli sena Kiikoisten kappeliseurakrnnc .n kappalaiselle ja Tyrmään kirkkoher ralle, mutta ei enää Kiikan kavpalai- kelle. Mähemmistö ehdotti tilallisen Alajoen Valitusta hyljättäväksi. — Kumottu kihlakunnan oikeuden päätös. Miime helmi kuun 8 pnä tuomitsi Huittisten y. m. kuntain kihlakunnanoikeus työmiehen- poika Kustaa Ansgirius Liukkosen Huiit sista epäluulonslaisena flitä että hän marraskuun 12 pnä 1903 olisi Loiman kylän työwäenyhd !sty ?sen ta lossa sanottunz päimänä toimeenpan nussa iltamassa raut «kangella lyönyt sam?n pitäjän Mummolan kylästä kotoisin olemaa sepänpoikaa Frans Stenforssi-i maSten kasmoja niin että hampaat lähtimät ja Stenfors tästä syystä tuli kaumaksi aikaa työ- ji eliniäkseen syömäkymyttömäksi, yhdeksi Vuodeksi Vankeuteen. Samalla mää rättiin Liukkonen Stensorssille suorit tamaan suuren joukon kaikellaisia ki- purahoja sekä korwaamaan oikeuden kyntikulut 90 markalla. Kihlakunnanoikeuden päätöksestä Valitti Liukkonen homioikeuteen, joka on kumonnut kihlakunnanoikeuden tuo mion, koskei ole läynyt selmille, e'tö Liukkonen olisi pahoinpitelyyn syypää. -- Nakkilan turtoepehkuteh- dasosskeyhtiK» ZskoukseKsa t k:n 15 p:nä yhtiön johtokuntaan ensi mucdeksi Valittiin talolliset V ktcr Puosi, Lauri Teinilä, Vcktcr Palo joki, Edward Mäkelä ja Robert Seppä sekä märille w'^ll,set Emert Miikari ja Juho H-ljanei. T-lintar- kastajiksi tulimat maisteri Edmart GrZnluvd ja taloko S>ff r Jokela, Varalle rom s.i K. O. Knst j-: noh- kuri E. L.hii^en. W?itto-^suuS, lun ensin on laskettu 5 pr>.'s. osnikaille, tekee alkumuoden puoliskolta mähän yli 800 markkaa. — Metsokauppoja. Talollinen Tap-uri Jaakkola Nakkilassa on myy nyt erään metsäkeppaleen, noin 3,000 puuta, Rosenlew ja (5:o ä 8 markk. kanta. Maanmilj. Kustaa Mannila ja Kampp. Rauman maaseurakunnasta omat oSianeet metjäkappuleen Pyhä rannan Jhoden K. Muoreu-Maiko- lasia. Kauppahinta oli 20,000 mk. — Maraxilksloaatimus. U'wi- lan tuomiokunnan tuomarille owat asianajotoimistot J mSson ^ Sand man Helsingistä sekä K. I. Jvlierg Porista jättäneet kumpikin erikseen hakemuksen liikemies Frans A h l- srömin Merikarmialta asettumi- iesta mararikkotilaan. Asia tulee esille Merikarmian käräjillä ensi maa liskuun 14 p:nä. — Äkillinen kuolema. Sun nuntaina klo 11 aikaan pSimSllä lähti Pomarkun Längelmäen kylästä olema eläkemieS Salomon Stenbacka sano tun kylän Mettenniemen talosta jolka- polkua kulkemaan Lassilaan, mutta päästyään noin 300 syltä kylästä, oli hän nähtämästi uupunut ja las keutunut kilvelle, jossa oli saanut an karan lverensyöksyn. Noin tunti sen jälkeen kulki samaa polkua pari nais ta, jotka nähtyään miehen maassa kuorsaaman, riensimät pelästyneinä kylään kertomaan huomioistaan. Tällä mälin oli ukko kääntynyt suulleen, jolloin kasVonsa oliwat joutuneet Vesi lammikkoon. Kun sitten puolentoista tunnin kuluttua tultiin paikalle, oli mieS kuollut. RuumiinamauS toimi tetaan, jolloin saadaan kuoleman syy selmille. — Mainaja oli noin 61 VuotiaS leskimies. — Mielisairaude» takia wa pautettu rangaistuksesta. Niin- kuin ennen olemme kertoneet tappoi torpanpoika Juho Emil H-utclahti kototorpaZsaan Pomarkun Kiilholmon kylässä miime toukok. 3 p:nä Veljensä lyömällä häntä kahdesti kirmeellä päähän. Juho Hautalahtea, jonka mielentila ei ole ollut täysin normaali, on siitä lähtien säilytetty Harjama!- lan piirimielisairaalassa kunnes Noor markun kihlakunnanoikeus Viime Vii kolla laski hänet kotiinsa ja Vapautti kaikesta rangaistuksesta. Oikeus kat soi, että Veljensä oli kysymyksessä olemana päimänä kiihdyttämällä rai- moStuttanut Juho Haulalahdsn ja siten saattanut hänet itsepuolustukset seen tarttumaon aseeseen ja tekemäcn murhalyön. — Säktzlä» osuuskaupan syyskokous pid:ttiin t. k. 16 p:nä Pyhäjoen V htori Toolasso. Halli- tuksen esittämä selonteko osuuskunnan toiminnasta hywä?syttiin. Hallitut- en jäsenten palkat päätettiin pysyt- iää enncillaan, muiden paitsi siwu- kylicn eduZtaj-un. H< ll tukseSta vii mat eromuorossa I. Mikola ja K. Zkrow, jotka kumpiin kieltäyty ivät evää rupeamasta. Edelli'en tilalle malittiin E Torkkila ja jälkimä sen ilalle Edm. UottK ; Maralle W. Wä- lämäki j^ W. Mahala. Tilintarkas tajain paMo pysytettiin ennallaan ia sama palkkio päätettiin maksaa niille hMtutsen Mellille, jotka cttimat osaa inmenieeraukseen. Tilintarkastajiksi malittiin K. Ojala, N. Kaski, K. Parikka, W. R ntanen. Elina Kawo ja F-nni Koppola. „Me!shywän" saawet osuuskunnan j sen et t:'ata tulemaksi mucdelsi yhdellä markalla ja osuuskunta suorittaa siitä lopun. — Mukaiste» ZkirkoZsa pide- Zän iltahartaus ensi xerjantaina t. k. 21 p.nä klo puoli-7 illalla. Hengel- .sen puheen pitää Lähetysseuran apujoht>.ja pastori Hannu Haahti. K?lehti kootaan lähetykselle. Kuuta molla on sopimaa kaumempaakin saa pua. Kynttilä mukaan, manhan tä män jälkeen. Lähetys ompeluseura kokoontuu ensi keskimiikkona Köylypolmen Jsokollills. —Muistosanoja wai»ajaSta. Miimeiseen levoonsa Huittisten hau- d u?naalle kätkettiin talon Vanha isäntä Fredrik Hemmo Nauhian kylästä. Hänessä muutti manan ma jaille yksi ennsiä kunnan kymvkkäim- piä henkilöitä. Noin Vuosikymmen, puolentoista taaksepäin otti hän in nolla osaa miltei kaikkiin kunnan luot- tamuStcimiin. Nykyään niin laajan kansakoululaitoksen ensi aikoina oli hän kauivan aikaa koulujohtokunnassa. Sittemmin kun kouluja rakennettiin kunnan eri kulmille, toimi hän useam massa koulurakennus-toimikunnessa 'eka poppilain ja köyhäinkodin raken nustoimikunnissa. Innokkaana aikaansa seuraamana maanmiljekjänä ja karjanhoitajana oli hän ensimäisten joukossa hom maamassa tuota niin suurta mai netta saaivuttanutta osuusmeijeriäm me. Omaa taloansa asui Vai naja mallikelpoisesti, m. m. otettiin säännöllinen Vuoroivilielys siira käy täntöön jo neljännes Vuosisata sitten. Puolueitten temmellyZtantereella tais teli hän uupumatta suomalaisuuden haarniskaan puettuna ja loisii aan esiintyi hän hyminkin kiimaana wöit- telyssS kantansa puolesta. Rauha hären tomullensa. — Satakuuueu raittiuSpiirin puhnja B. Korpi piti esitelmän t. k. 14 p:i'.ä Merikarmian Lautlijärmen kansakoululla. Näinä aikoina ollei den monien kokouksien takia cli kuu lijoita saapunut mähän. — Uksitoista kansakoulua HuittifiSsa. Sunnuntaina t. k. 9 vnä m hittiin H^itiiSten yhdestoista kansakoulu tarkoitukseensa Palojoella. Tilaisuudessa pitimät puheita jvhtc- unnan esimies maanmiljelijä Suo mela, tarkastaja M. A. Knaapinen ja pastori Heininen. — Kausokoulutalokfi os ettu maatila. Lnvian kunta on kansa koululaitostaan Vnrten ostanut Kivi niemen tilan Kalliulankylässä talolli selta Taametti Kiminiemeltä 36,000 mkn hinnaZta. Talon Vastaanotto tapahtuu ensi marraskuun 1 p:nä. Tämä on jo 4:s talo. jonka Lami an kunta on cstanut kar.sakoulujoan marier. — Tauomalehdet. Krisliinassa llineZtyBän.Melä-Pohjanmaan" wc>s- taemaisi toimittajaksi Herman Niemi- wswajan jälkeen on hymälsytty rsu- wa Mimmi Niemi. — Myytyjä lohkotiloja. Mel- lon tulosta Mampulan pitäjän Wam- pulan kylästä on viyyty seuraamat lohkotilat: Talon emännälle Olga Milh-lmina Sipilälle ..Atamello" ni minen lohkotila; kirmesmies Aksel Leinolle ja Vaimollensa Amandalle ..Aittaniitty" niminen lohkotilc; tor- panpojalle Paamali Kuusistolle »Haa pasalo" niminen lohkotila; työmies Kalle Nestori Heinoselle »Suomela" niminen lohkotila; puustellin Vuok raaja Juho Matikkalalle..Metsola" niminen lohkotila; torppari Kustaa Kannistolle »Kannisto" niminen loh- koti la. Hinnat omat Vaihdelleet 1^0 250 markkaan hehtaarilta. — Koke«äe» suv«alaiseu seuran iltama Vietetään huomen na keskiviikkona klo 6 omalla talol laan. Ohjelma on monipuolinen ja runsas. Toimotaan lukuisaa osan ottoa.