A fr ■Xv LV to 54 39 vuosikerta Jyväskylässä sunnuntaina maaliskuun 6 p:nä 1910 Tilaushinnat: l-yihllin filiN (OmestTT {oka pairl paitsi maanantaina klo 8 a. p.): koko nod 7 mk. puoli Tttod; 4: — ta hmfcmrf 75 p. — Weaijille koko non 4 rapL — iaerikiaa; Ja HkiBiinc 22 mt paliM (OmestTT tiistaina, torstaina ,a unvantalna klo 8 a. p): koko vuosi 4 mk.; puoli vuoti 2 mk. la kuukausi 50 p. — Väljille 2 rupL — iaertUaa ja alknullle 12 mk. Toimitus: Q. Suka, Vastaava. I. Mvali. Tolmltimflitegi V. ViereliJiei, Tav. 11—1. Oma pata. 196. Toimisto ]a konttori vastaputl nntatlenasemaa. Pnbelln o» 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. tlnolbuhtnnat; Tekstiä g p»«wta n/n Ja tekstin JlDnaa 6 petmll m/m. V kkI- |a patmpMkaMsta Dmottukaista alennuta. Kuoleman -llmoitnksat S -5 okaan. Kbln»-, vflrtdms- ja sya- tyminmoltafcMt 2 mk. — VanrtcflmottitaU HHtatUa Hj. Hollmerus'^ Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varafuoma rh Vestfipäätä rautatien«8emaa. Toimisto avoinna 10 a p. — 2 i.p AJai asioita kalkilla, n aan Mrljilll |a toi mittaa kaikkia lakialaa» kauluria tebtavll. 153 tpötä seuraa hartaasti jokainen aikansa tasalla oleva kansalai nen. meidän paikkakunnallam me antaa eduskunnasta ehdotto masti nopeimmat ja parhaat tiedot Keski-Suomi. Huveja: 0. Y. Opiksi ja Haviksi Elävissä kuvissa V. KAMMOSEN talossa. Näytännöt arkipäivinä 6—9 ja sunnunnatai 4—9 ip. 420 Saom&L 1 k. 1 s. 60 mm. Moottori- Varatuomari Harald Boucht, 95 Asianajaja Vaasassa. Ottakaa est huomioon alennetut hinnat. Juhani Keto, Herraii Vaatetus- ]a Sikaariliike. 31 Hieroja- ja Sairasvoimistelija Zianna Sehlincn Kauppalaisseuran talo. Katsokaa Mitä kultaseppä A. Savuselta saa? Siel tä saa halvat ja paraat kihla-, vihki- ja muis- toaormakeet; k&nniit nimi- ja syntymäpäivä lahjat. hopeasta, uudes- tahopeasta ja nikkelista valmistetut. Pokaalia ja metallia kaunis va likoima. Tilaukset ja korjaukset suoritetaan erikoisella huolella ja halvalla hinnalla. H n o m.! Maalisk. 15 p:vä&n 80 ° ;o alennus. 647 119 6 6 llmottajat huomatkaa! KESKI-SUOMI oq p aiKiakuB,ainn ' e — enin levinnyt ja enin luettu sanomalehti, joten siinä ilmoilaminen tu lee edullisimmaksi. Kuollut. Rahakurssi. Suomen Pinkki 3 p maals^uuU l -l > Myytt : - Osto si rs i *ur»» Pietari Loot-o U. SS- 50 il H 66- Pariial . . . Antwerpen . . Bari ini . . HtmporL , , Lyypekki . . Trankfort a. li Amsterdam > . Tukholma . , Kristiania . , Kööpenhamina #0 vv- - : - l n. 37 90 pf. ~ In. 100-80 90 pp. —: — 1. li. 100: 40 90 pp. — I. n. 124. — 90 pp. —: — L n. 124. 10 90 pp. —- — L n. 124; 10 90 pp. —- — 1. n. i24: 10 90 pp. —: -- L O. 209 40 90 pp. —: — 1. n. 189: 20 L n. li»S: 20 L n. 189; 21 Castren ö Snellinsii 55 t«4 30 af>: •ib: 14 JOO - 99: 50 U9 7 M: H. liri'.; 40 122: 40 lliä. 4 ,: 122: 4 U8. 40 122: 40 1-Ä 4U l£i 40 2 S 80 Sfi# 50 138: 70 18 *. 70 7» Wim» »Mmliiijlili Tohtori G. Palantxr, sairaalan lää- läri, arlipäiminä feflo 9—11 a.P. ja 5—6 i.p., pyhäpäivinä llo 10—11 a.p. Tohtori William Wartiowaara, kau punginlääkäri, arkipäuvinä klo 9—11 a.p. ja 4—6 ip., pyhäpäivinä kello 9—10 a4>. 32 Tohtori Kalle Rikala, arkipäimir.ä Lo 9—11 a.p. — Erikoisalana sisä taudit. 3? Hammaslääkäri Ttig Lund, arki- päiminä 9— 10 a.p. ja 3— i j.p. 809 Liike- Ja ammaftiosotteifa. Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ake Lnnd. Castrenin talossa Rantak. varrella lähellä aacmaa. 5 Avoinna 10—2, Poholir. 188. ii tiilittjtm tv omita ftt o"t€a 80 A'.t Niihijanvi. ZiimisttM io Sfptidtitä myy Uusi RuumiSarkkukauppa. N. Blom & Kumppani, 92 Jyivätkylä. Theedor LlIiKss, pormatar! jyväsky;".8sä. Ajaa asioita maan virautoissa. Matkaa via ma v>«-tddle. 52 Suurella suruja iln.oi*an, että rakas mieheni Työnjohtaja Albin Vilhelm Eerola kuoli &kki& Jyväskylän asemalla hel miä. s8 p.nä, keihkota .d u murta mana 29 v , 11 kk. ja ti pn vanhana ;6ttäen jälkeensä paitsi minua 2 ty tärtä. H veljeä. 2 siskoa, sekä suuren sukulais ja tuttavapiirin. Laina Rlarla Eerola. 8iis laittoon kyyneleemme vnota- ma«ta!-Näin itkeä ei sovi kuolemas ta, kuoleman kautta Jumala auttaa, ovena taivaan hurakgfllen on ha ta. 851 Jonas Castrenin Asianajotoimisto Heleirgipsä Erottaja 4. Ttlef. 12 S5 Matkustetaan maaseudulle. 35. Lisäykseksi ilmoitetaan täten, että sukulaiset ja tuttavat, jotka tahtovat jättää viimeisen hyväs- tinsä ikuiseen uneen nu kahtaneelle vaimovaina jalleni Olgalle, ovat sii hen tilaisuudessa maa nantaina tk. 7 p:nä klo 2 i .p. Haapamäen ase malla. August Söderberg. 853 Artfurl V/akkola, asianajaja Jyv &clylässft, parturi Ollilaisen talossa, likellä Hotelli Vahlgrenia. 81 Tavataan 10—2. — Pchelin 196. Kaarlo Liukkonen, kruuntinnimismiet, varafucmari Korpilahdella. 67 Ajaa asioita. Matkintaa tarvittaeeaa. — Kirjansitoja — A. PELLIKKA JyTäakvIäsaä. Kaikkia ammattiin kuuluvia töitä otan tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taalan kehyriistoja «mri varasto. Salkkuja (portföljejä) val mistetaan. Huom.! Laitakirjaetojnn kirjoja » do- taav huokealla. 1 00 Ilmoituksia. Suomen vene. 16 jalan pit 2 h. v. koneella, ku- jeilematon; täydessä kunnossa. Lä hemmin Keski Suomen konttoriin 849 1-2 Jyväskylässä maalisk. 6 Mä. fiodit Sat millaisia jäkttcklvien sismen- puiben tulee vlla, ja ?un lain waA>on- taa ei »le järjestetty tehokkaaksi, niin mi koko tämä lokimme jäänyt kuolleeni kirjaimeksi ja kukin hakkauttaa met- sänsä min PaljaaG kuin haluaa. Kun maamme metsÄvarat owat al- k-zneet PekoÄlÄvasti tvahentyä, niin vn ^ieriala?iA)stM>kjleen ruwettu kiinnit- tämään enemmän jcr eneMmän huo-miota. Konniteat oiwat wÄmistia- neet mielimöjään ja keväällä 190s kflkoontuneeile eduskunnalle anneötiin asiasta arinolliiren esichs. Mutta se oli puhdas ijälleenkaNvusaki laadittuna samoille periaatteille kuin Ruotsin tv. 1903 metsälaki. SeAiää on ettei se olisi lwoinut estää me!tsäpääomasmme iväheneinäslä ?a tässä maassa olisi kuulustella metsänhoiwam»n<StIm?eS« tä, jos se ?atsoo sen ta ripe el- l i s e? s i. Koska kihlakunnanoikeudella ei nykyisessä fofoortjvmosfaan ole met sänhoidollista asiantuntemusta laisin» kaan. ei olisi liikaa, jos se tveklvvitek- täisiin aina metsäasioita käsitellessä «kuulustelemaan tietoipuvlisesti ja käy- tännöllisesti metsöichoitoon perehty- neen henkilön mieliPidettä. kuten Ta- pion komitea oli ehdottanut. Me ensä woim»ne sanoa, että maa- talousnxzlliokunnan mietintö on meisä- la,kikyfi)nchksessä osunut fokseonkin oi- keaaiu Kulkschan se w. 1906 armol- lisessa esityksessä olewan löyhän jäi- lecnkaslvulain ja soiman wuoden ta- louswalio>kunnon miotinnössä olavan ahlaan holhouksen dvÄistä kultaista m II. ivoitu raiskata m e lisiä samoinkuin tä- keskitietä, tu ravaten toiselta puollelta hänkin asii. -kunhan waan olisi toimi-^ metsiemime kestämän iuottoavaisuuden lei m uusi kaswu hakatirlle alalle. Mut- ^ ja asettamalta toisÄta puolelta met- ia me ja-lvvitsenmie Maisen metsälain,' sän omistajia min e tuchan ahtaiden ja j»ka turilvaa sc^ä Wchisen ellä kansal-' sietämättömien säädösten alaiseksi, li^aloutemine niillä häiriöillä^ jotka ^os nyt kooÄa olewa eduskuntamme aiheutuisimat ineLim ar>veluttawa!stv iaa rauhassa työÄenneVä, niin on mek« ivähenemisMä. salakiM)myksemme se, joka kaipaa Syksyllä 1908 amoi eduskunnan ta- kaMein kipeimmin rassaisua. louslvaliokunta asiasta mietinlöiisä. >Waikea on mennä sanomaan millai- i-i i l Nuorsuomalaisen puolueen PUOLUEKANSLIA Helsingissä, Kasarminkadun 23 s?a, Päivölän talossa, on avoinna arki^ päivinä 10—4. Puhelin 6429. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. ihttys-Panklii Pinstitti 1IU. - lail nnt iiL 11,1(1,111 maksaa korkoa 5 TN Talletustilillä muuttuvalla korolla ja Karttuvalla tilillä, aeki Jo hi)niin aikaisin buomcamme (fliuiäiitÄjniv huomion tmintyneen met siin. Jo muinaisessa Kreikassa tie- dämme oseielun auirfainicfjiä m e isiä suojelemaan. 3?y?i)ajoille on m. m. säilynyt Flcrensin lasairallassa keski- ajalla säädeiiy metsälaki, joka >kiel!iää mclsäil häivittäiittseil Apeniiiineiitv. Ja,meisÄys>)mys c>:i lärkeiiichiä asioita nnkyaikaisessa lainsäädiiimössä. UseiinmiSsa Euroopan maissa on N-allalla n.s. suoijainelsäipcriaate. Silla tc.rfttirctoiin, -ctin sellaisilla seuduilla, missä peläilään. meisien hliivlilämiscslä johan tulmi», inaan vajoamisia, luini!iM)öri'jcn tuhoja, feuto^ieiiffcj.en syntymisiä, ma..uiw!Lremiä, epäter- !a>ceTlifiä dtoiiuhtcita, ini inisjii metsää lanviloan j 'ofiä1 )väibcu kiinnnrämi- sccn, jutvoiTt Mailallisia tuuilia taikka lvihoillista w as la an, tai jcs meisän uu- dislus on ivaiwaloinen. niin siellä kaikkialla lvoidaan metsä julistaa suo- jamelsäksi. Tuojameiiäilsi juli^i-ainin-cn nicrtiisee m-cisdiicr.n.i^t-ajön oikeuksien fiip!srM>isl.a. Toisissa inaissa on .m etsii liman muokkaus muuhun larkoi- lulsticn kuin Iviljelemiseen kielleny ja 'jr* sellaisia tapahtuu, on uvsi kaÄvul- tijuu» höiifinafiuu tällaiselle alueelle. Ic>ökus o» suc>iameijän hä'.vi.!.ä.ininen kokoimM kiclletiyä, jcskus iaas mi hakkuussa noul)ateii.t,va metsän am- mattimiehen antamia ohjeita. Aina ' on iljf jl 11) i i-c n nieisäiiomisiajaii oikeu- dei suojameijä-alueella eneimnän ta! Zväheiimilin rajoiiettuja. Mutta mu im rajoituksia ei silÄvasioin olekkoan. PHjoismaissa on meisien olemas- saolo silä wa-stoin niin tärkeä, että siellä on rljlMtiÄvä niiden säil^iiämi- set'si ivi^lä suurempiin rajoilutsiin. Niinpä esim. Norjan kolmessa ipcchijoi- sessa läänissä (amtissa) on pnuMva- rain ja niisiä nxilmisiettujen iuoltei- den >maasta Wien» kokonaan kieLetch. kltno.sin uudessa. M. 1903 säädeiOsä melstilaissa >on taas livalllalla n.s. jäl- tcenkaÄvchieriaate. s.o. cttii metsää ha katessa on PidÄtä-mä huolta siilä. eitä uulsi kasivu nousee hakaten telalle ja ellei nouse, niin on se lM^kitialra jvko isiutmmcklla tai Wiväi»ä>llä. Pai koi- tellen »vallitsee l>aa,s Ruotsissa n.s. ivä° hinmiruVCafi, jolla tarkoitetaan, ettei määräilyä miliaa (Norrbottenissa 1) cm. 10 jalan pääk-iä ja Gotlannissa 21 cm. !»>ivestä, ohueittpia puita saa M)y- dä. Mufi>a kun Mieskään kaikki puut eiivät kasiva isoiksi, niin tällainen «vä- hinmiiialaki estää järkiperäistäkin inelsäiihoitM harjo>iitÄvan uiQanlDiiflje= li jän saamasta hyviä hintoja alamit- iäisillä puutavaroillaan. Se turlvaa Mä metsien kestäwäij!ii->)- M metsälain lopullinen muoto on den, mutta menee muuten toiseen ää- lulcuva. Joka lapa uksessa !tÄ)tW riimnäisi?l,:een. sillä halvupuila salli-^maanomistajiemlme ivakmisiaulua sii- taan mWdä »väin ennakolla saadun hen. eitä heidän m^tiäntäytlöoikeuten- sa tuleivai entuudestaan palson supis- luman noijalla. Ainoastaan hiDäksyt- iyä hoitosunniteilmaa noudattaen sai hcnvupuita mWdä iÄnan tällaista en- nakkolupaa. Jas M)t tölllainen laki •o-ftjt tullut säädechksi, niin olisi se en- sinnäfin aseitanirr metsänomistaia>t ai- ieiuinmiksi. HÄvil^iäivä melsänkäytlö tulee kieileiyksi ja ivoi se tuntua kotval- ia kc>Iaukjelia mcnelle mei^sänainista- jalle. jiffa iähän asti on totrunut met- sänsä armoni omalla haSkauksella täyttä- iivan kuin hoHouksen alle, saattanut mäml rahapussinsa Puuneet. Metsän- inersälain peräti wi>hatuksi ja tehnH)t omi^jain oklsi liiiyiiÄvä yhteen kain ivalHvonnan miltei mahdottomaasi. HelMnmilla ja ta r k oi t ulkse nm uk a iisim- milla keinoilla o>kisi siis päästÄvä sa- maan päämäärään: Metsiemme kestä- ivl)yden säilyttämiseen. Sen »vuoksi asetit Suomen metsän- hoitoMisiys Tapio w. 1909 alussa keskuudestaan ko-mitean metsälakichfy- myslä käsllteleinään, sen mietintö il- meslyi wiime toukokuussa ja tzksityis- inuodosiemalla n.s. metsatalouÄihiiis- iirtsiä, jo:bcn aivulla he Ivoisnvar saada tarpeen tullessa helppokorkoisia laino- ja. sillä eihän uuden lain woimaan- aslu^ilua moida tipein<piäkään tarpeita häiviiiÄvällä meisän myynnillä pois» taa. Nietsätoloustjjlidislys opettaisi siihen 'liiiujiKiiä isäntiä menettele- m ään niin, eiteiavÄ he soatdu ankarien raiMislusmäärÄ)tsien (sakkojen, jopa lkchiia m>i)öten sen mukaisen anomus- >Ankeudenkin) alaiiit>il. 2'tetsäiakous- ehdotuksen jättiwäl wiimelsi hajoite-aivulla »voidaan myöskin tulle eduskunnalle ylitarkastaja H. Ny- mi«):ätt'i--iä puutaivaroi-la lander y. m. MaatalouÄvaliokunnan ">"hdolliilm»ian korkeat hinnat ja jär- mietintö najaa jokseenkin samoihin pe- riaatieihin kuin Tapion asettaman ko jceraa menuin imi f)'b ClH st i iin ii a ii jälkiperäinen käyttö edulliseksi. Paikka- initean mietintö, jcs kohta muutoksia kunianne ui^o.uvilieli^s^uralta saa:ie on tejhty. VtaatälouSivaliokunnan mie- linnössä kielleiäaii meisän häwin)s ja meisän HÄvitiämiseksi katsotaan sel- lainen metsän käiyilö, (jossa luontainen uudistus käy ivalkeaksi, sekä niyöskin koÄvuisa» nuoren llMvumetsän ilmei- nen tuhoa in in en. Tapion koinitea eh- dotiaa, eitä kiellettäisiin avain kaÄva- ivan lhaivumetsän tichoaminen, mWni- sen kautta, mutt» maatälouÄvaliokun- ra rajoittaa tuhoaniiskicllon myöskin ko^iiarlvekäyiröön, >mikä epäUeniätiä on lain tchoikkaisuuidelle eduksi. Jos metsää on hämitdfy, niin »voidaan ko ko tilan tuot ja tai osa siitä julistaa rauihoitetuH, s/l.s. meiisän -hakkuu on kielleiiy joko kokonaan tai rajoireiussa määriissä. Jos linersän luonnollinen uudistus on käynyt ivaikeaksi niin rlch- -dyttäköön rauhoituksen ohella toimen- piteisiin uuden kasivun aikaansaami- seksi ja turivaamiscG. Tapion foaniica oli jäli'.iänyl kotilattvekäytön rauhoite- rulla alalla »vapaaksi, maatalousivalio- kunnan mietintö siiäivastoin — kuten edellisestä uä-ft/y — «voi kieltää metsän ja metsämaan kaikkinaisen käyttämisen jättäen lain 'käytäntöön sodvel!iajille kuÄenkin suuren >>väs.jist>den toimia ai- na olosuihteiden ivaani musien mukaan. Luonnollisesti tMaan näin ollen ivaa- liinaan torin 'Paljon niiltä, joista lain fclvelluitäminen riippuu. Tapion koinitea oli ehdottanut, että asetetuilla inck'säiva'livkuunilla -oilisi molta iMtai- ^äbempiä tietoja tällaisten l>,hdisti)steii peiusiainiiesta ja eduista. Rrhtykääin- ine niitä puuhaamaan! Ne ainoas. iaan ivoiir^l pelastaa »vähäivaraiser metiäiionfistajal joutumasta uuden ueisälain ankariin faunin! W. P. HSmcen kotisentututli- mulscn vstäwille! Koivin on nuor! ja heikko ivielä meidän kansallinen stivisiiMämämme. raivaamalla 'eOvckr lviclä suureksi vsak- st ne mainiot, -joilla suomalaisen hen- flcn tähkäpäiden tulisi kellenää. Kar- ic^kaainmepa sinen minne tahansa — kaiktialla tapaa-mine iästä epäämättä- tniä lodistuksta. Tutkimckta oivat Mielä pitkär ajanjaksot kansamme his- tcriasta, sellviitelemänä ne ajatus- ja aaieiviriauksct, jotka kuluneiden wu«osi- sarojen henkisiä eilämää «vat vhjail- leet määrätyille rädoillee. Tosml)an ine jotenkuten tiedämme hislorianvne ul- konaiser rajaivu-ivat, tiedämme etiä si- nä wnoima halliljsi se ja se kuningas, etiä ftlf'0'in ja silloin Äimät Suomessa raskaan koelicleinukscn ajctt j.n.e.,mut- O 2 J Oi Juoksevalla mistä. tilillä olevista pääo- Jyväskylän Haarakonttori. 176 21-0 ta mitä ine tiedämme oikeastaan siitä Mitä omaan maahamme tulee, niiniseksi kieliää metsänIHÄvichkseen johtama'! elälvästä iichimilliseslä elämäÄä, joka vn meillä nyÄMi! »vallassa metjäläki ihakkuu, mutta 'maatalouÄvaliokunnan.PuVpPusi ni-iden ra-jaivi»vojen sisäpuo- wuck»elta 1836. Siinä tosin sanoiaau djfooiu-fsen mukaan on sillä ivalta ivas- ^ lella, niiiä sen ajan ihmisten ajatusta- »Metsämaata älköön autioksi häivitet- ta siiten kun m^tsämlvartija tai poliisi 'ivasta ja yleensä kaikosia siitä, micen iäkö", ja jos niin tapahtuu, eikä sie- linenpuiia ole jäietti)» niin säädetään siitä rangaistuksia. Ä>iutta kun laki n tehnyt asiasta ilmoituksen. Tämä he cliiuitt, miten oloja ja elämää ar- maaitalouÄvaliokuirnan muutos ei -ole loosieliimat! Eniä maamme luonto ja mielestämme «oikeaan osunut »jhtä wä- sen omituisuudet, »vuoremme, lukemat- ei lähemmin määri/tele, mitä -metsä- hän kuin sekään, että kihlakunnanoikeu- ^ tomat järioemme, hu,inisewat metsäm- maan autioksi hämittämisöllä tarkoite- den tulee merjäalsioira käsiteliäesjä me, — kuka niiden salaisuudet on Pe-