s — X:o SS —1910 ^uorstalQ» Mokuun 13 vmä Raamatuuseliinzfiä. Raamatunselityksen pitää Tuomiokirkossa suomekst torstaina klo 6 i.p. warapastori Petterson ja Mikaelinkirkossa jamaan aikaa» rnotsikj, kappal. Olander. NtHptsaarnav pitää Tuomiokirkossa suomeksi lauvautatna kl» 6 i.p. vara vast Petterson ja samaau aikaa» Mikaelinkirkossa ruotsiisi kappal. Olander. Aakskerran kirkossa saarnaa ensi sununn» taina tlo lv a.p. Mmaluusopiu ylioppilas Armas Aawikto. RaifioSsa on sunnuntaina lähetysjnhla. Kii tos >a tlo lv saarnaa läöttyesaarn. Alho. Eljtopuolella klo 3:sta alkaeu juhlaa jatke taan Mälikkälän kartanossa. Siellä puhu vat rovasti Nurmio, past. Kares ja lä- hetySsaaru. Alho. Tervewloa Turu» LähetySyhdiStyS tekee kävelymatkan zuh- loaa, lähdetään Vetelistä klo j2 j.p. Lailoematkan Paraisten Bläsnäfiin panee Sanp lähetys toimeen höyryl. ^Salo" svnnuntaiaa elok. 21 p-.aä. Laiva lähte» tlo j8 a.p. Lippuja ä 1: 25 saatavana BetaniaSta, Lähetyshuo- neest ja Mahlroosin myymälästä, Linuan- katu SS. 151S4 Rahakurssit. Suomen pankki elok. 15 H:«a. Myynti- OSto- kursfi. kurSsi Pietari a/w ^ . LK8: — 2L6: 66! 3 kk. —: — 263-60 Lontoo a/v' 23: 35 25: 20 8 kk. —: — 25-05 PariS a/w 100: so 100: — S kk —: — S»! 40 Antwerpen a/w lvv: 30 SS: 70 3 kk. - - — 38-90 Berlin a/w 123: SO 123. 40 3 kk. —- — 122: 10 Hampuri a/«. ..... 123: SO 123- 3 kk. -- — 122: 10 Löbeck a/w ... 123: 90 123: 40 S kk —- - 122: 10 Frankfurt «n Main a/w 123: 90 123. 40 S kk^ —- — 122: 10 Amsterdam a/w 210- — — 3 kk. —: — 206, 40 T-kholma a/w 139: 30 133. «0 Kristiania a/w 13S: 30 138^ 8u Köpenhaniina a/w .... 130: 30 136. S) Ksotteita: Asianajajia: WkI»W, Higo, Multawier»Iaw 1 Puh. 1004. lUstedHolHröm'»^ > Aurakatu 3 . Turun pau- ^ > kia manhan Laklaslamtolvllsto, «mirak. I34SS Turku. Kk S— Omistaja: Alfred Holmström, w.tuom. Työkmnppaoi: Jwar Aminoff, m.tllvm. > . j Toimisto 7 72. Puhelimet. j ja Aminoff 10 4». VilMk Senaatoori, 10-3. P. 1122 «tllltv, Turun Pankiu uusi talo. Lääkärejä: ».Bonsdorff. Aurak. 1, S-11, jz.jk. P.1094. Grunsr, silmät., Puolalankatu 2, j10—12. Hammaren, uaisteut. ja synnyt. Ulkomailla v. Heidcken, Carl, Linnan!. L. Poismatk. Horelli, KristiMankatn 6, 2—4. Puh. 729 Lindgren, sisätaut., Eerikinkatu s, 9-ll, 4-6. Mattsson, sisäl. laSt.t., Kristiinan!. 1. Pois» mattuStauut. Möller, Uudenmaani. 1, 9-11,5-6. P. 1084 Notvikoff. P., Koulukatu 10. Klo 1-2, 6-7 Ringbom. L., Kasken? 1, klo 9-11, 3-6 StaSiuS, W.» Eerikinkatu 9. PoiSmatkuSt Strähle, haavalääkäri, poism. syysk. 1 p. SältiN, G-, Iso Hämeeuk. 22. 2-j4. P. 602. Tollet, G. A.. ESkelinkatn 1. Klo 9—2. i«lä»nlääkärejä: Fabritius, L. ja L. A.. EerMnkat» 1, j 10-12 Nyberg, Carl Aljr., W. Hämeenk. 16. 10 1 Kätilsitä: Teir. A., Muoriko tu 10. Nhdistylse» hytväteketväisyydt» järjestämijekst toimisto, Käsityöläislatu N-o 1, pidetään awoinna kesä- ja syySk. ainoastaan torstaisin klo 11—2. Heinä- ja elok. suljet tuina. Pah. 6 44. Vakuutusyhtiöt Turussa: HeukivakuutuSosakeyhtiö ? ^ Lifförsäkringsaktiebolag Pääkonttori Torussa, Aurakatu 1. Puh. 43.13 KeSkmämen vakuutuslaitos, osote: Linnank .io. P. 1345 ja 618 TapaturmavaknntnS-osasta (ent. Torun Työväen TapatnrmavaknntuSyhtiö). KuljetuSwak«utuS-osaSto vaknnttaa rahti summia, lasteja, tavaroita, matkakaluja, purj.- ja höyryhuviveneitä, moottorive- neitä, pienempiä aluksia, höyryveueitä, kalastajaveueitä v. m. ÄlMMken PaloapuOiStys irtaimistoa lvarten. AsiamieS: E. Nylund, Käsityöläiskat» S. Suomen Merimiesten Tapaturma- malmutuslaitos, Wartiawuoreukatu 4 a. Puh. 13 44. Klo 10-1 merilvakuutusyhtiii. Kontioin Lautiscn Ranta-ja . Kristiinankatujen kulmassa. Asiamiehiä: Hjalmar Carpelan C:son, C. M. Sjöblom. Hnrun Klinkorkolaitos Eerikiukaw 13, keskiviikkona ja lauvantaiua klo S. Turun ^)ewo8wa!iuutll8^tw. AsiamieS: L. Fabritius, Eerikink. 1. Puh. ö 38 Warnawuoreukat! Milll, Arkkitehtejä: lötraV^ rH, A arkitehti, Kaskenkatu 4 a f., Puh. S 5». Kirjansitoja: H. A tzkölom, Hotelli Saimaa ja hyvää ruokaa. Puhelin 23. 13533 Tur»« Nn»»isarll«- 13033 Tehdas Linnankatu 27 Puh. 1195 ou uusia, ja on sillä hienompia ja muodik- kaimpia arkkuja, ehdottomasti halvimmat hiunot. Fagerlund k Andersson. Kirjapaino. Gurun RirMlllNll ja Sanamlllchtl Osakeyhtiö Läntisen Ranta- ja Kristiinankatujen kulmassa (vastapäätä Säästöpankkia), m „ ^ . 2 „ ... Konttori 7 45. Puh m Kirjapaiuo 29. SSnttllmeu työ. Kohtuulliset hinuat. Turun kaupungin Valtuusmiehet kokoontuvat torstaina syyskuun 1 p nä 1V1V klo K i p. laupuuittaloou käsittele mään, paitsi muita kyiymylsiä, Turoa kau- pvngin 1909 vuoden tilientarkaStusta koske vaa asiaa. Turussa elokuun 15 p:nä 1910. 1S10S Käskystä- John Stenström. uuteen, laajaftsältölsecu Turuu Osotekalenteriin, niin olette warma MS, ettei se jää pois. Osoteilmoituksia vastaan otetaan Turun Lehden konttorissa (Läntisen Rantakadun ja Kristiinankadun kulmassa, vastapäätä Säästöpankkia) klo 8 a.p.—7 i.p., puhelin 84. Osotetiedot voidaan myös lä hettää postissa osotteella Turun Osotekalenteri. — Tiedot julkaistaan Kalenterissa maksatta. Kaavapaperia osoteilmoi tuksia varten saadaan kaikista kirja- ja paperikaupoista. Ilmoitus on teytinvii etoknnn kuluessa. Kuollut. s Surulla ilmoitamme että Herra on parhaaksi nähnyt poiskutsua rakkaa» isäpuolemme Kaarto Liliuksen Ruskon pitäjästä. Hä a kuoli elokuuu 16 päivänä 1910 66 vuoden 7 kuukauden ja 16 päivän ijöSsä, suruksi ja kaipauk- selsi meille lapsipuolille, 15115 W. N:o 506, k w. Turun Säästöpankki. Linnankatu 18. Perustettu 1822. Avoiuua klo 10—12 a.p. ja 4—6 i.p. Tallettajan rahasto mk. 33,732,628: 43. Vararahasto mk. 4,629,425: 40. Korkohyvi tys 5 °/o koko- ja puolelta kuukaudelta. Korko lisätään 2 kerta vuodessa pääomaan, nimit täin kesäkuun 30 ja joulukuun 31 pmä. Puhelimet: Toim. 13 96, asiam. 3 80. speriliMeitZ soxiwaa lattian fnnä muiden täytteeksi, on jälleen saatarvana liimSa lchdm painossa. Ärm Sirjapmo ja Smmlehli Mqhtiö. Menkkaan kulettaa siirtolaisia pikaisemmin, parhaiten ja halmimmalla Tuomen Höyrylaiva Osakeyhtiö, Allan. American, Aochor, Can. Pac. Rvy (Atlantic Sermice), Cunard, Dominion, Slan dinamiea—Amerika, Statc ja White Star linjojeu pkäasiamies Suomessa. Matka Tu rusta (Hangon kautta) joka perjantai i.p. ja Hankosta joka keskiviikko i.p. Lähempiä tietoja ja pilettejä saadaan Joh. Gnst. MleströmiltL, 2993 Linnankatu 35, Turku. Amerikkaa» Tukholman—Göteborgin— Hullin—Liwerpoolin kautta toimitetaan pilettejä halvimmalla is-- Boren tomislm iMa. Uo mril 'Äg'" K lori a- Parasta Nobelia Petroleumia halvalla Tnnm Lamppumhhmäläösä. ssss Liouauk. 1 ja Humalisloulatu 10. „ Kosii". Lyhyt sana on tuo neljällä kirjai mella sanottu „kesä" — mutta onko han meistä kukaan tullut ajatelleeksi, kuinka paljon tämä sana oikein sisäl tää? Olemmeko kukaan ajatellut sitä kään, mitä hymyyknä, rikkauksia huiveja ja nautintoja „kesä" tuo mukanaan? Eikö ihan kaikkein ihmisten, jopa pienten lastenkin, joika muistamat maik kapa ivaan edelliMkin kesän nautinnot, nouse heleä innostuksen puna poskille jo yksin kesästä puhuttaessakin? Ja sil ten kun tal'.ven tvoima alkaa riutäa ja kun 'emäöllä tuo taitoaan tulipallo al kaa kiamta yhä korkeammalle, säteillään sulattaen viimeisetkin kuminieto:set, niin eikö totta,! silloin kaikki ihmiset omat aiwan haltioissaan, täynnä iloa ja touhua kesää odotellessa; — vieläpä elämän ja lu?lemaa välillä kamppaile vat sairaatkin tunleVat he.kelji virkis tyvänsä ja voim »tumansa, tuntiessaan, että luonnospa tvallusce ihanin vuoden aika, tuo taipein toimvma suloinen »kesä". Eaime kmtenkaan saa unohtaa, että näin woi olla ainoastaan muutamissa osissa maapall!?2mme Muä löytyy maan- paikkoja, jopa kokonaisia maan ojiakin, joissa „ktsa", hirioeän, oikein niin sa noen kiduttaman kuumuutensa taki-a voi Hammaslääkärejä: Andersson, Uudenmaa»!. 1. 10—12, s—s. Bahne, Alla», Eerikinkatu 5. Klo 11—12 Blomberg, J.Häm.k. 30,11-12. P. 1352 Zörgensin, Maarianhaminassa. Lllttarineu. Mno, «rist.k. 5, Matkoilla. Schauman, G. <5-, ^iauanlatu 10. 10—12 Puh. 10 42. MidenäS. W.m, Anrakatn 14. 11—12. olla ihmisille ainoastaan suurena kau histuksena ja kiusana. Tälläifiä maan- paikkoja on esim. Aasiaa maanosaan kuuluva Arapia ja Jndia ja Afrikan maan osasta päiväntasaajan koko poh joispuolinen osuus; ynnä monia muita maanpaitkoja. Ilmanalaa sanotaan näis sä paikoissa »troopilliseksi* ilmanalaksi ja »iissä on niin kuuma, että ihmisten keskellä päivää auringon paistaessa kaikkein polttavimmin, täytyy oleskella maakuopissa ynnä muissa sellaisissa varjopaikoissa, lvoidakjeen tulla joten sakin toimeen. Mallan tamallista on että kuumimpina paitvinä ihmisiä kuolee kymmeniä jopa satojakin niin sanottui- hin auringon-pistoksiin. Mutta löytyy sentään paljon sellai siakin maanpaitkoja, joissa „kesä" on toimottu ja tuo mukanaan ihmisille su loista nautintoa, — riippuen monista eri syistä, niinkun esim. millä asteella maanpaikka on verrattuna etelään ja pohjoiseen ja kuinka kaukana maa si jaitsee meristä j. n. e. Kauniit otvat kuitenkin ne vaikutel» mat, jotta saamme „Suomenke sästä", jos sitten luomme katsauksem me siihen millä asteella hyaiäujä. Jo yksin kemät^kejäkin on sangen kaunista, kun luonto on juuri hiljan vapautu nut talmen kahleista ja ruwe?nut saa- maan yhä enemmän kesäistä muotouan, kun järmea lameet »vapaana loiskivat rannan hiekkaan tai särkyivät pirsta leiksi kallioita ja kiviröykkiöitä vas taan, ma> «emon myöslin komeillessa äsken menettämäysä Valkosen vaippansa sijasta upeassa sametin hienossa vihe- riäisessä verhossaan, jonka värisen pu vun on myöskin saanut äsken alaston na olleet metsikköjemme puut, joiden ok silla taaS nuo vikrailta mailta palan neet laululinnut virittävät virtensä ..Pohjolan kesän" ylistykseksi. — Niin, silloin näkee silmä jo kauniita näköaloja ja mieli tuntu* ison joukon kemyem- mältä, vaikkapa „kesä" Suomessa onkin wasta alussu. — Ihmisillä on tähän aikaan tulimmaista kiirettä, maamiehet laittautuvat kylvöjen tekoon ja emän nät taas hiki hatussa häärimät maito- seppiensä parissa, joita he hommaamat ulos laitumille y. m. s. Elukat vapau» teen päästessään ilmottamat taas mie- lihyväänsä hirnumisella, mylvinällään ia mölinällään. Kun »kesä* kuluu, muuttuu samalla luunto ja ihmisten askareetkin. Maa, jota luukuusi taaksepäin peitti vaan nuori ruoho, hieno kuin hiiren karma, on nyt upean heinän peittämä; pelloil la, jotka tuonoin kyntömiehen hemosi- ueen niitä astellessa olivat vallan alastomat, lainehtii nyt jo kaunis lai hoa, sanalla sanoen: luonto on nyt täy dessä mehreydcssään, täydessä kesäpu- vussaan. Ja siihen sillä on syytäkin, sillä kaikesta merkeistä päättäen kesä on sa naa täydessä merkityksessä saamutranut korkeamman huippukohtansa! „Kesä" on myöskin nautintojen ja virkistyksien loppumaton lähde. Täsiä vuoden ajassa valitsee niin virkamies kuin työläinenkin sen pienen loma-ajan, Hurun konttori, Braahenkatu 11 Puh. 1521. lisslujs. — Suitlka mainion sukkelaa: Uutisen, joSsa kerrotaan kuinka ersyuyt lapsi löydettiin poliisikoiran avulla, kertoo „Työmies"-lehti otsikolla: „On koirapoliisista ja polii sikoirasta joSkuS hyötyäkin*. M yksimielinen oli senaatin päätös siitä, että W. Pekoselle auuetaan lahjaksi 1K.VVV mk., ja ottivat asiau käsittelyyn osaa senaat torit W Markoff, E. R. Rainesalo, P. Kraatz, A. von Kothen ja A. Hosiainosf. — Suomen asia kummittelee Venäjän lehdiM ihan kaikenkarvaisissa muodoissa. Niinpä kertoo Sovr. Slovo, että Tallinnan satama» rakentamiseen eivät n. s. „lokakuu- laiset" ole siitä syystä myöntäneet duumassa rahoja, että Jtämerenmaakuutien edustajat ovat äänestäneet Suomea koskevaa lakiehdo tusta vaStaau! — Harjoitellaan torjnmaan hyökkäystä Suomen puolelta- Wiime perjantaina pi. dettiin KraSno^e Selon lähellä joukkomanöö- verit, joissa oli läsnä Hänen Majesteettinsa Keisari. Joukkojen tehtävänä oli varjella Pietaria Suomen puolelta tulevilta viholli silta. „Ei oppi ojaan kaada". (Tur. Sanni.Tiitukselle"). Olette sunnuntai lehtenne ^katsauksessa" hermostuneet siitä, että Turnn Lehdessä ta vallisesti koetetaan selittää vieraskielisiä sa noja, joita löytyy jossakin kirjoituksessa, niin että kaikki lukijat ymmärtäisimät asian. Eikö hän se ole aivan paikallaan ja kehoittaisin Tiitastakin Vastedes niin tekemään, sillä kyllä Sanomissanne löytyy vieraslielisiä sanoja, joita tuskin neljäsosa lukijoista ymmärtää. Ja tarkoituksenahan ou, että kaikki lukijat kai kesta selvän saisivat — vai kuinka? Ei oppi ojaan kaada, hyvä Tiitus. Ajelin maanantaina raitiovaunussa. WaS- tapäätäui istui pyylevä mies rouvausa kera. Lukivat Tur. Sanomien alakertaa. »Kuules, sanoi rouva miehelleeu, mitä se.etiketti" merkitsee, josta ne ovat keskustelleet Tukhol. mau koitlukokouksessa?" .Painovirhe se mah taa olla, sanoi mies, en minä ymmärrä mitä etiketti olisi, mutta ehkä tarkoitetaan etik kaa ja ovat keskustelleet onko etikka koulu- lapsille terveellistä". Nauroin itsekseni ja selitin heille asian. Ja mies rouvineen pahoittelivat, että suomalai nen lehti tuollaisia sanoja käyttää, joista ei jonka hän kenties on tilaisuudessa saa maan, sillä hän tietää, että juuri ke sällä hän voi enimmän nauttia vapaudes taan ja saada enemmän voimia kestä mään niissä ponnistuksissa, joita hänellä työssä on moitettaivana. Aivan varmaan on .kesä" ihanteel lisia ja sangen toivottu vuoden aika myöskin kaikille opin teitä kulkemille tai oikeammin sanoen koulunuorisolle, sillä silloin he saamat hetkeksi jättää nuo ali tuiset kirjat maikeine »propleemeineen* ja antautua täydessä vapaudessa kesän nautintojen pyörteisiin; myöskin virkis tyäkseen ja voimistnakseen eteen tulevia lukukausia varten. Ja aivan varmaa onkia, että koulunuorisolle kesälomat ovat aiman kuin uudesta syntymisiä — mar sinkin niille, jotka tämä kultaisen mapaa- ajan saamat viettää maaseudun rait tiissa ilmassa. Mutta olemme olleet vallan unohtaa kokonaan eri joukkueeksi lukeutuvan osan väestöstämme, jolle kuitenkin tämä pal jon puhuttu »kesä* on kaikkein toivo tuin ja jonka keskuudessa se myöskin kaikkein täydellisemmin vietetään.—No mikä se sellainen joukko sitten lieneekään, jota nyt niin ylistetään kaikkein suu rimmaksi kesän ihailijaksi! — arvelee marmaankin moni tämän lukija, mutta kaikki omat kenties sentään yhtä mieltä minun kanssani siinä, että tämä joukko on nimeltään se »urheilijain* malutu joukko-kunta, jotka eimät suinkaan kesäi sin liikoja unia kerkiä näkemään eimätkä päästä ainoatakaan tilaisuutta ohitsensa sitä hyväkjeen täyttämättä. — Monen- 13 ivälittää kaupunki- ja maatilo jen, huwiloiden, palstatilojen, metsten, tukkien, puiden, ofak. keiden sekä liikeyrityksien ostoa ja myyntiä. selvää saa, ja heittivät Tur. Sa». Penkin alle. Jaa, hyvä Tiitus, kuiuka monta tuollaista lukijaa teillä oukaau. Eiköhäu uyt olisi ollnj syytä selittää tuokin „etiketti"-sana snomeksi, niin ettei olisi menettäneet kaksi lukijaa lisää, sillä kyllä mies ja vaimo vakuuttivat, että sellaiuen lehti saa jäädä lukematta. Että joskus kirjoitusvirheitä saitnn, on ikävä kyllä. Niitä on sekä Tnr. Lehdessä että Tur. Sanomissa. Maiuitseupa vaan tuoreimmat esimerkit Sanomistanne: Tiis taisessa lehdessänne kerrotte, että erästä lääkärinvirkaa TuruSsa on hakeuut tohtori Mörne, vaikka hänen nimensä onkin Mö l- l e r. SamaSsa numerossa lehteänne kerrotte, että piauousoittajatar rouva Sigrid Schue- voigt ou sairaStuuut lavautantiinKielissä vaikka hän oleskelee Kiovassa. Ja eili sessä lehdessänne mainitaan Peittelin kirkkoh. Korpelan saaneen enimmät äänet Seinä joelle, vaikka S n o n e n-joclle olikin khra K. vaalissa? No »iin — Tiituskin huomauuee, että on paraS olla hiljaa, sillä peukoomiueu toisten asioissa on penkojalle vaan pahaksi. Vakuudeksi: Niku. Perhe-uuusia. — Kihloihin ovat menneet: Neiti Aino Pohjonen, Kalajoen kirkkoherran, rovasti I. Pohjosen ja hänen vaimonsa, synt. Taube, tytär, sekä fil. maiSt. E. Kaila. — Konttori päällikkö Th. Hammaren Äänekoskelta ja nti Ellen Karlstedt ForSsaSta. — Vihittyjä. Avioliittoon on vihitty: Wiime snnnuntaina Helsingissä yliopp. Enne Linnavaara ja konttoristi Edvin Kinnunen Tampereelta. — Lauantaina Pyhämaassa opettajatar Siviä Jaakkola ja farmaseutti Santeri Elonen, molemmat Pyhämaasta. — Helsingissä toiSpäiivänä paniiuroirkamieS E. Stude ja neiti Ewa Furuhjelm. — Tampe reella t. k. 13 pnä opettaja Akseli Airo Hä meenlinnasta ja opettajatar uti Aino Aulanko Tampereelta. — Syntymäpäiwtä- «0 muotta täytti eilen ent. näyttelijätär rouwa Sirt v n Es- sen, joka aikoinaan on ollut naimisissa ruot salaisen kirjailijan Aug. Strindbergin kanssa. 4 0 vuotta täytti t. k. 10 p. arkkitehti Lars Sonck. poimintoja. — Pitkää kanranolkea ou tavattu Rii himäen rautatieaseman läheiseltä pellolta. Ol jen mitta oli 1 m. 72 sm. ja paksuus 8 m m., ja sen Päässä oli kokouaista — 104 jyvää. — Ennätys sekin. Eräs helsinkiläinen naisihminen nukkui tiistai-yönä 33:uen kerran tämän vuoden kuluessa poliisiputkau pahnoilla. Hartaastipa on eukko viljellyt viinamäkeä ja ennätyksen saavuttanut. lastuiset ovat ne temput jo touhut, jo'^o nämä voimailijat harjoittavat ia joihin he osaa ottavat. Milloin harjotetaan juoksua, milloin hyppyä, kuulan työntöä, keihään ja diskon heittoa, milloin taas temmelletään tai loikoillaan kuumilla rantahietikoilla — tietysti niin vähissä vaatteissa kuin suinkin. — Mäliin taas ahvenien kanssa kilpaa uidaan viileissä järvi- ja jokivesissä ja tuulen nopeu della kiidetään polkupyörillä halki maat ja mannut. Toisinuan taas soudetaan veneissä järmityyaiä pintoja tai purje veneillä halotaan sinisien settiemme lakka pää laineita, ja aina loppumattomiin, mikä milloinkin mieleen vaan vilkahtaa, hnvittavammaksi ja voimia lisääväm- maksi katsotaan. Mutta karskia omatkin pojat, jos ne karskisti elävätkin! Sy dänkesällä ovat he jo paljosta auringon kylmyistä iholtaan punaisia kuin itse indiaanit tai aivan mustaa ruskeita kuin paahdetut kahmipamut tai konsa naan .troopillisissa* ilmanaloissa elä vät papuasneekerit. Mutta harminaista onkin, että siinä joukossa keuhkotaudin basillit sijaansa saamat, paremmin käin muidenkaan tautien bakterit eimät Pysty heidän karaistuihin ruumiisiinsa. Suloista ja ihanaa on ekimä kesällä! Sen me kaikki tunnustamme, mutta ikävä vaan, että tätä aikaa meillä P zjolan asulkailla on niin sangen niukalti, että se melkein menee ohi ihan huomaamatta. Kesän ehdittyä kauniimmille».», alkaa tuo säälimätön maanmies rumeta raasta maan ja repimään juuri »kesän* kau neimpia koristuksia. Niinpä esim. ehdit- — Hauin krapnhaatviin sai muuan kra- vustusjeurue viime viikolla Sautvossa. Ka lasta, joka lienee ollut noin pooli kg. pai noinen, saatiin syöttiä ia näkyi se erinomai sesti houkuttelevan krapuja puoleensa. — kyykäärmeen »itkäSZsiimalla sai sunnuntaina Pari oululaista kalamiestä Hai luodon Santosen rannikolta. Käärme ioka oli tarttunut koukkuun alaleuastaan, oli 60 senttimetriä pitkä ja on se nyt Oulussa sprij- Hill pantuna. kirjallisuutta. - Siipikarjan-ja Mehiliisyokto- rehti n:o 8 on ilmestynyt. Se sisäl tää seuraavat kirjoitukset: Mailakaupasta. — Harrastu» ja jär jestys kanalassa. — Hywä kanalanta. — Mähän huomioonotettu tulolähde.— Maaseutukirjeitä. — Hopeakaniini. Mehiläisten muuttaminen. — Työ maalta. — Poimintoja. — Ulkomailta. — Kysymyksiä ja mastanksia. — Sno- men Siipikarjan- ja MehitäishoitoyhdiS- tyksen järjestämä siipikarjan- ja mehi- laistuotteiden kauppa. — Kirjallisuutta. — Ilmoituksia. Mtä ja toista. — Sarvipää pässi lentänyt ilmojen teitä. Tässä eräänä päivänä kulkivat jotknt ilmapurjehtijat palloineen m. m. K:n pitäjän ylitse. Tuommoista kummi tusta ihmiset tietcnlin uteliaina töllistelivät. Olipa erään torpan emäntäkin kahden naapu rin eukon kanssa juuri paroiksi siirtyneet tu vasta höyryävien kahvikuppien SäreStä kii toksia ja hyvästelyjä viskelemään. kuu tuo outo otus mennä pyyhkäsi. Toiset sitä piti vät »taivaan ilmestyksenä", mutta Liija- mamma janoa tokasi, että se on ilmapallo, mutta mikä olifi tuo taaksepäin viistoon riip puva „häntä", sitä ei Liisakaan sanonut tie tävänsä. Nyt muistivat eukot, kuinka he joskus .aviiseista" olivat lukeneet, mitenkä ilmapallosta alas riippuva ankkuri joskus oli tarttunut ihmisiin ja eläimiin, vieläpä riis tänyt huoneista katonkin ja sitten kaikkine saa liilleen kohonnut huimaavaan korkeuteen. — «Mutta kukapa tietää, vaikka tuon pallon „häntänä" olisi ollutkin meidän Antti, se kn» on ollut Pervossa kuokkimassa", sanoi Liisa- mamma ja lähti juosta paapertamaan Antin työmaalle. Joka hetki oli hän näkevinään, mitenkä jykevä a»kknri tarttui Antin leveään nahkavyöhön ja kuinka Autti noin vaan kä den käänteessä matkustaisi johonkin toiseen maailmaan. Perkoou päästyään eukko kumminkin iki- ilotseen tapasi rakkaan Antiinsa turvetta kääntämässä. Antti ei edes ollut nähnytkään tuota ilmapalloa, mistään vapaamatkasta toiseen maailmaan ei siis puhettakaan. Mutta kotiin palatessaan havaitsi Liisa, mitenkä hä nen paras lampaansa, suuri käyräsarviueu pässi, oli kadonnut. — „ Iestä sentään, se meidän pässi olikin sen pallon häntänä. S« ankkuri vietävä ou tarttunut sen sarviin ja . . . siiuä oli nyt passini meno!" tnskitteli Liisa. Mutta jos se olisi jonkun matka» päässä siitä ankkurista irtautunut, ajattelj muija ja läksi tallustamaan pitkin pallo» kul kusiluotoa. Tämä toivo ei pettänytkään, sillä Liisa löysi pässinsä erää» taloa lammaslau masta, toisen sarlvensa oli se menettänyt. Ja ainakin Liisa ja Antti pitämät varmana sitä, että tuo pässi on leutänyt ilmojen tietä. — „Wihta-Paawon" tyttiren tytär, Moria Lyytinen, Rautalammin Js- tunmäen kylässä Suonperän talossa, ou uoiu kahdelsissakymmenisjä elävä leskieukko, vaau korkeasta ijäZtään huolimatta on hän vielä ruumiiltaan ketterä mumina. Sielunvoimat ovat häneltä jo jonkun verran väsähtäneet, sillä nylyiiyyttä ei hän jaksa enääu oikein huo mata, vaan hän elää melkein kokonaan enti sissä muistoissa, lausuen muun muassa aina tuon tuostakin äidinisän — Mihta-Paavou (Paavo Korhosen) — sekä äitinsä Anna Reetta Korho^ runoja, vieläpä joskuS omia kin sepittärmään runosäkeitä. ^yämme ajass? heinäkuuhun, — niin voimme illalla vielä katsella tuoksuavaa tuhansien kukkien peittämää niittyä, mut ta aamulla jo sangen varhain näemme miten siellä auringon paisteessa välkäh- telee heinä kaato-hommissa oleman maan miehen terävä viikate, aivan kuin en tisten urhoollisten .prikaatien" kirkkaaksi hiotut peitset tai jalosta m-tallista tao tut kiiltärvät miekat. Maan miehen ei auta katsoa luonnon ihailijoiden kauneu- denaistia; hän kaataa ja korjaa tuoksu vaa heinän silloin kun hän armelee ole va» siihen parhaan ajaa, sadon run sauteen ja heinän ravintoarvoon näh den. Kun tämä työ on loppuu» suori tettu, alkaa taas viljan korjuu. Pitkät viikatteet vaihdetaan käyriin sirppeihin, ja niin kätkee taas kypsä kullau keller tävä laiho leikkuumiehen tieltä — ja täten »kesä" on taos menettänyt suuren osan äskeistä kauneuttaan! Kuu luonto n rea mielä korjaa näitä ihmisen tekemiä . v jastukfia, niin saam me sanoa ettu Zi-omen lyhyt ,kesä", on loppuun ku t. Ihmiset vaan varustautuvat ^ uaan vastaan tvota niin säälimättöv: ankaraksi tuunettua talvea, voimiltaa. a mieliltään kuiten kin paljon entistä «virkeämpänä ja siinä hymässä toimossa, että ankarammankin taimen perästä taas tulee tuo herttai nen »kesä". O. L—o.