Tiistaina 3 p. Toukokuuta KARJALATAR Nro 49 — 1910 ollut tulema, omat talolliset Paa- ivo £>i)wdvinen ja Matti Waris läänin kumeriiöörille tästä kunnan mieliivattaisesta päätöksestä jättä- neet kirjallisen »valituksen. 5iäiäjäkutt«at. Knusjärmeii kunnan tekemän auomuksen että sanottu kunta, joka nykyisin muodostaa Liperin pitä- jän kanssa yhteisen käräjäkuiman, erotettaisiin eri käräjäkunnaksi, on m)Fi)ifctt senaatin oikeustoimitns- fuuta jättänyt huomioon ottamatta. Arpaiaisasioita. Värtsilän suomalaisen yhteis- koulun kannatusyhdistys on lää- uin liiivernöörin kautta anonut lupaa saada ensi kesän ajalla toi- meenpanna yleiset arpajaiset kou- inu lanuatuksen ja opetusmäiinei- den hautliiniseksi. .Kouiiolabden nuorisoseura on niinikääi! läänin kumernöörille o- soittnr.mSsaan anomuksessa pyytä- nyt lupaa >aada ensi kesän ajalla toi- mia yleiset arpajaiset rakennusra hastonsa kartuttamiseksi. KZiUkukattpat. ^apiiilahden pitäjän Kiivisiön kylässä asuma loismies Johannes Ä!artitaiuen ja Ilomantsin pitä- jästä kotoisin olema loismies Ä)!attl Pesonen omat saaneet lnivan^yh- den muoden aikana taiklialla suo menmaassa käydä kulkukauppaa kotinaisilla tel,taan ja teollisuuden tuotteilla, Marlikaiueu myöskin Kuvallisilla kirjapainotuotteilla. Maapoinsit. ^inrineksen niniisuiiespiirissä palmelemat poliisikonstaapelit I. Z. Heikkinen ja Pekka Rönkä omat saaneet palkkion korotusta KK) mk. iuiiodcvsrt, lukien tämän muoden alusia ja niin kauan kuin ranta- tietyöt paillakunnalla kestämät. 'Zjlcisci maantiet. Useiden kymmenien Kiteen pitä jän Närsäkkalän kyläläisten laa- nin knmernöörille tekemän ivali- tiilsen Stitecn kuntakokouksen pää töksestä 22 pltä »narrask. 1909, mikäli se koskee päiivätöiden suo- rittamista Kiteen kirkolta Kaala- IN on rautatieasemalle »viemällä maantiellä, on läänin kumernööri tk. 22 pnä antamallaan päätöksellä aiheettomana hylännyt ja jättänyt asian kuntakokouksen päätöksen ma- raan. Wicnsu»m maalaisseuran iltamaan, joka pidettiin t. k. 24 p. Ahonpäässä, R. Kotilaisen ta- lossa, oli yleisöä kokoontunut tu- man täydeltä. Ohjelmassa m. m. oli puhe, joka jäi pitämättä, esi- telinä, kertomus, kanteleen ja miu- luu soittoa, näytöskappale ja lo- puksi sitä hauskinta lystiä. Käy- töskin oli oikein mallikelpoinen.— Useasti on tapana iltamien toi- meenpanijoilla merkitä ohjelmaan sellaisia numeroita, jotka jätetään esittämättä, ilmoitetaan maan, että se henkilö jostakin syystä ei ole moiuut saapua, joten tällä kertaa ei ivoida esittää, korivaamatta muullakaan ilmoitettua numeroa. Pahinta kaikista on esteet useam massa tapauksessa näennäi sesti keksittyjä ja mielä useammasti se henkilö, joka ilmoituksen tekee, on persoonallisesti hyminkin tuttu saapumattoman henkilön kanssa. Tämä tapa olisi hyljattämä jos mikään, sillä sellainen menettely »vieroittaa iltamissa kämijät. Mie lä olisi ohjelman suorittajilta maadittama, että esityksensä pu- huisimat selivään ja komalla ää- nellä, ettei kuulijoiden tarivitsisi poistua sentähden, ettei kuulu mi- tään, niinkuin näissäkin iltamissa sai moni tehdä. —a. N urmeksen yhteiskoulusta on ylioppilaskirjoituksissa hymäk- sytty 'Apu Anttonen, Antti Wii- liäinen ja Saima Tirronen. Nunueksessa äskettäin pidetyn kausalaiskokouksen johdosta on lääninhallituksesta saa- punut tiedusteluja. Kokouksessa, kuten muistettanee, lausuttiin tun- nnstns eduskunnalle sen lähetekes- kustelun johdosta, joka syntyi yleis- maltakunuallista lainsäädäntöä koskemaa esitystä maliokuntaan lä- hetettäessä ja paheksuminen senaa- tille ja rautatiehallitukselle mäti- juomien kuljetuskiellon kumoami- sen johdosta. Samanlaisia tiedus- teluja kuuluu saapuneen muualle- kin, esim. Iisalmeen ja Mesannolle, joissa paikoissa on samaa tarkoit- tamia kokouksia pidetty. Pahoja enteitä! Awioliittoon kuulutettiin Nurmeksessa tk. 1 pnä yhteiskou- luu opettaja Kustaa Eemil Lemä- lahti Lahdesta ja kirkkoherran ty- tär "Aino Ilona Elisabet Mainio Nurmeksesta. senaatti on snostuttut erään maa-alueen pakkoluomukta- miseen Nurmeksen kauppalan laa- jennusta marten. Nnrmesjärlvi Nurmeksessa meni keskeltä päästä päähän auki mk. 29 p. Samanapäi- mänä aukesi se miimeksi läinpimä- nä kemäänä w. 1900. Kahden miikon perästä siitä on Pielinenkin siis auki. Jokohan Kaltimosta inuutamaksi päimäksi mastuksen heitti, kun sitä ei kuuluta amatta- »van ennen 1'> p:mää. Paljo mvioliittoja kuulostaa ^Nurmeksessa kehittymän rautatieläisten ja pitäjän tyttärien kesken. Monet pariskunnat on jo »säätyyn" *) kuulutettu. Onpa joku pilkkakirmes tehnyt sananparrenkin: Pohjanmaalta, pappeja. Samosta hemosia ja Nurmeksesta emäntiä. » „£iiiih)" = muiojäiitt). Talonkauppa. Tehdyllä kauppakirjalla osti ta- lollisen poika Eino Heikura Nur- meksen Mailhaltakylältä Kankaan Kuittisen perillisten omistaman talon Nurmeksen pitäjässä 9^00 inkan kauppahinnasta. Mastaan- otto tapahtui heti. !g 8* MaltakMiNanlaiilsäädäntö. Maltaizznuattttcttmoöton komi tea lopullisesti järjesttttiyt. MaltaknnnanlieumoSton malit- sema maliokunta Suoniea koske- ivasta maltakunnanlainsäädännös- tä laaditun lakiehdotuksen tarkas- tamista ivarten on äsken pitämäs- sään kokouksessa lopullisesti järjes tynyt. Maliokunnan puheenjohtajaksi on malittu entinen sisäministeri P. lii. ? u r o m o ja hänen apulai- sekseen entisien lansanmaiistilsmi- nisieri P. Äi. von Kaufman. Maliokunta on päättänyt maa- tiaj hallituksella kaikki tarpeelliset ainehistot ja ryhtyä töihin pää- siäismiikon lopulla. Teutriehin io- tona pidetään muutamia neumos- ton jäsenten yksityisiä kokouksia la- kiehdotnksen malmistamaa käsitte lyä ivarten. Zekametska byrokraatiifl^sa piireissä. — Agitatfiotti pää- minis-eriä »vastaan. ..Njetshissa" kirjoittaa nimim. L. Lmom: (5i mitään lakiehdotus ole syn- nytlänyt sellaista myllerrystä pno- lneissa ja ryhinissä kuin Suomea koskema lakiehdotus byrokraatti- sissa piireissä. Se on paanut ai- kaan sellaisen sekamelskan, ettei kukaan moi nyt selittää, miksi on ollut tarpeen ylimääräinen kiireel- lisyys, kuten esim. maltak. nenmos- ton ivaliokuntaa malitessa, maikka lakiehdotus ei mielä ole joutunut duumastakaan. Suurta sekaannusta on synty nyt marsinkin oikeistolaisten kes- kuudessa. Monissa oikeistolaisten nenmot- leluissa, joita näinä päiminä on pidetty ja mieläkin pidetään, on ilmennyt kaksi mielipidettä, joiden edustajat eimät näy oleman inyön- tymäisiä antamaan toisilleen pe rää. Tämän eroamaisnuden jyrkkyys on sila suurempi, kuu yhdet oi- keistolaiset omat periaatteellisella ja toiset käytännöllisellä kannalla. Oikeistolaiset ja näiden mukana waikutuswalraisimmat kannatta- wat lakiehdotuksen hylkäämistä oleellisesti ilman keskusteluja. Sitä seikkaa, että lakiehdotus jätettiin lainsäädäntöhuoneiden käsitettä- mäksi, he pitämät korkeimman mal- tan ihmisoikeuksien loukkaamisena, sillä kysymys Suomen hallitsemi sesta ei heidän mielestä kuulu lainsäädäntöhuoneiden päteivyys- alaan. Tällä pohjalla käydään korkeim- missä piireissä komaa agitatsionia pääministeriä mastaan, joka tässä kysymyksessä on heidän mielestään erottanut yhtä rikollista kuin kor- keimman mallan armoa mahin- goittamaa „leikkimistä kansan edus tajilla", jättäen näiden päätettä- »väksi ehdotuksen, joka kuuluu ko konaan korkeimman mallan päte- myysalaan. Tämä taistelu on aiheuttanut muutamia horjumisen hetkiä puo- teen ja toiseen. Mutta seu alkuun panijat omat päättäneet kulkea meriministeriön kulunkiarivuua koskemassa kysyniykscssä koetettua tietä ja siirtää riidan malt. neu- mostoon. Toinen osa oikeistolaisia, joka on käytännöllisellä katsantokunnal- la, pitää »välttämättömänä saada lakiehdotus hymäksytyksi mahdolli simman pian, koska jo on mih- doinkin aika tehdä loppn Suomen lnonnottomasta asemasta. He tu kemat perustelujaan mielä sillä se- lityksellä, että lakiehdotus on peri aatteelliseltakin kannalta katsoen käsiteltämä lainsäädäntölaitoksissa. Lakiehdotuksen pohtimisen näissä on kerta kaikkiaan osotettama, että Suomelle suodut erikoisuudet ei mät ollenkaan häiritse sitä yleista järjestystä, johon se on alistettu muiden paikkakuntien rinnalla. Edellisen mielipiteen kannattajat eimät tyydy tähän. Hekin omat sitä mieltä, että on osotettama, eitä Suomi oikeastaan ei ole mi- tään muuta kuin «tamallinen me- näläinen lääni muutamine pai- kallisine erikoisuuksilleen", mutta he tahtomat menetellä toisella ta- malla eimätkä halua missään ta- pauksessa uhrata korkeimman mal- lan etuusoikeuksien tulkintaa kos keman periaatteen puhtautta. Tästä juuri aiheutuikin oikeis- tokaisten tyytymättömyys johta- jaansa ja puheenjohtajaansa Tur- uomoon, joka on osottautunut ole mansa „ liian masemmistolamen". Jälkimäisen mielipiteen kannat- tajat aikomat tehdä lakiehdotukseen muutamia oleellisia muutoksia, koska he eimät pidä sitä kyllin lu jana. Jotkut aikomat palauttaa lakiehdotuksen, johon ou tehty muu- koksia ..kapinallisessa" ministeriös- sa, entiseen koskemattomaan a- suunsa. Mielipiteet oivat sekaantuneet myös neumoston keskustassa, jossa riita on kohdistunut lakiehdotuksen oleelliseen puoleen ja jossa jo on esitetty monia korjauksia siihen. Lopuksi mallitsee nenmostossa sellainenkin mielipide, että kakieh- dotnksen toteuttaminen marsinkin nykyisessä mnodnssaan on aiman ennenaikainen. Asioiden näin ollen esiintyy koko kysymys seuraamassa muodossa: ei kukaan eipäile sitä, että on ole- massa mähän toimetta saada laki- ehdotus joutumaan sekä duumasta että neumostosta ennen kesälomaa, sillä korjauksien tekeminen siihen on mäittämätöntä. Lakiehdotuksen hylkäämistä ko- konaan tuskin tapahtuu. Sillä tä- mä puoli asiassa ei saamuta edes oikeistolaisten keskuudessa sitä yksi mielisyyttä, joka oli olemassa sil- loin, kun meriministeriön kulunki- armio oli esillä. Wcuiiiäisten postimerkkien niaihtnminen. Sen johdosta, että uusia »venä- läisiä postimerkkejä on laskettu liikkeeseen, eikä menäläisiä nyt käy- tännössä olemia postimerkkiä enää täiiiäu kuukauden 14 päimästä ln- tien saa käyttää, tahdomme lukija- kunnallemme huomauttaa, ettei Menäjan ja ulkomaan kirjeivaih- toa ivarten enää ote syytä ostaa manhaa mallia olemia menäläisiä postimerkkejä, ei ainakaan suurem-' pia määriä: sillä niitä ei pos- t i I a i t o S ole oikeutettu t a- k a isin lunastamaan eikä n n sim a11isii n p o s t i m e r k- keihin m aihlainaan, joien sellaiset merkit, mikäli niitä ei tä- män kuukauden 14 päimään ole käytetty, joutumat armottomiksi. Tämä koskee myös Menäjäii ja - ulkomaan kirjemaihdossa käytettä-' mia postikortteja. ; Snoinen ruhacm perustumat, ? kotimaisessa kirjeivaihdossa käytet-', tämät postimerkit ja postikortit tu-' lemat sen sijaan edelleenkin pysy-! inäciu iniiiittuinattomina käytän-^ nossä. f Tciijvcn lattsnjuhiq. ttukarilnzset tnle»v«t Terijoen lanlujtthliUe. Budan miesioöri, johtaja tireh- tööri S',atojauomitsh Jeuö saapuu Terijoen laulujuhlille ja antaa siellä konsertin. Kööriin kuuluu:'>k> miestä ja esiintymät he kansallis- pumussaau. Tätä nykyä oleskelee Budapestissä Terijoen laulujuhla- toimikunnan puheenjohtaja toimit- taja Mikko Uotinen asiasta sopi- massa. Kaupungin lehdet m. m. „Egyetertis" puhumat lämpimästi hänen oleskelustaan ja Terijoen laulujuhlahommasta ja toimomat tämän homman hyivin onilistu- man. — Samalla antaa kööri mahdollisesti konsertteja muualla- kin Suomessa. Kaikkia mitä, jotka haluamat köörin konsertteja seu- dutteen, pyydetään kääntymään Mikko Uotisen puoleen, os.: Teri joki ja ilmoittamaan mitä takeita on konsertin kalmattamaismidesta. Nukarilainen Suomi-ystämn leh tori I s p a n o m i t s h S a n d o- ry on liimannut pitää juhlassa esitelmän. Terijoen juhlista tulee kaikesta päättäensnnrenimoiset. lttkomaalaiset parlameuttien jä- senet lähettämät dttumallc lvastalauseiti?. Lontoosta lennätetään iv. l. pnä. Kuuleman uiukaan omat Bel- gian parlamentin jäsenet allekir- joittazieet duumalle osoteiun anka- ran ivaslalauseen Suomen einoi- kenksien uhattua hamittäniistä mas taan. Samanlaisia ivastalauseiia malmistetaan Saksassa ja Rans- kassa. Englaninn tauppakainari: jatkamat mastalanseitaan. Sitä- paitsi »valmistetaan Eu^lamiiii ala huoneessa duunialle kirjelmää, jonka allekirjoittaa suuri joukko parlamentin jäseniä eri puolueista. llufi suomalainen henkilva- knutusyhtiö. HenkitvnkttntuSosakeyiztio Zalama. Uuden suomalaisen henkuvakuu- tusyhtiöu yhtiöjärjestys jätettiin w. k. -U pnä senaattiin »vahivis- tettamaksi. yhtiön perustajina oli- »vat »vahmistusauonmkseu allekir- soittaneet Helsingissä huhtik. Iki p. pidetyssä kokouksessa asetetun ivä- liaikaisen toimikunnan jäsenet. Uuden yhtiön nimeksi on »väli- aikainen toimikunta »valinnut: ..H e u k i iv a k u u t u s o s a k e y h- tiö Salama". Muurin mnrha. Prokuraattori on Miipurin lää- nin kumernöörilke lähettämässään kirjelmässä kehottanut kumernööriä lähettämään proknraattorin miras- tolle mahdollisimman tarkan seimi- tyksen miims maalisk. 1^ pnä jäällä Haminan edustalla tapah- tuneesta renki Muurin »uurhasta ja on prokuraattori samalla pyy- tänyt ilmotusta siitä, onko kumer nööri ryhtynyt mihinkään toimen- piteisiin. Hbl. kertoo saaneensa seuraamia tietoja siitä, miksi Hamiliassa murhan tehneet sotilaat omat päässeet rangaistuksetta mapaaksi. Murhaa koskema raportti, jonka sokilasmiranomaiset tekimäk kiirees- sä ja yksipuolisesti ja joka lähetet- tiin korkeimpaan paikkaan, sisälsi, että kysymyksessä' olemien kahden sotilaan päälle hyökkäsi kahdeksan suomalaista ja että murha oli siis tapahtunut itsepuolustukseksi, mapautetaan nämä enemmästä edesmastuusta. Sotilaat pääsi- ivat silloin »vapaalle jalalle ja syyte heitä mastaaii kumoutui. Murhaa koskemat tutkimukset, joita sotilasmiranmuaiset panimat toimeen raportissa ilmotettnjen kah- joukot omat keskitetyt Hadarkin kylään Katshanikin yläpuolelle. Kulkuyhteyden solan kautta omat albanik katkaisseet. On huomat- tama muonaivarojen ja ainpuma- tamarain puute. 28,000 albanialaista taiste lussa turkkilaisten kanssa. telisuimia! Jos »varsinaista suku- nimeä ci ole tahi ei tiedetä, moi- daan semmoinen johtaa kotitalos- ta, sumun alkukehdosta tai koti seudun luonnon- tai paikannimen piiristä. Suomentamalla joko suoraan tai osittain mukaile- malla on syntynyt monta hymää nimeä — sitäkin tapaa moi siis käyttää. ^)täissä tämäntapaisissa nimen- deksan suomalaisen löytämiseksi, muutoissa on aina jäänyt joku Tiistaista saakka on f)0 patal- osottimat kuitenkin raportin epä- jänne, joku lanka liittämään uu- joonaa jalkamäkeä ja 16 vatal- todenmukaiseksi, »vaikka asiasta ei den nimen sumun entisyyteen ja joonaa tykistöä Shesket Turqut liene anneltu tietoa korkeimpaan maiihaan nimeen. Mutta masta pasha»» johdolla ollut kakkaamat- paikkaan. jos mikään näistä keinoista ei tomassa taistelussa 28,000 kapi- Jääkö tämä asia nykyiselle kan- mu> perille, kehoittaisimme ma- nallisen kanssa. Turkkilaiset jou- nalleen mai ryhdytäänkö »viran- paaski »valitsemaan. Ja tällöin kot tekemät epäloimoi» yrityksiä omaisten puolelta mihinkään toi- on huomattava, että e n n e s - mallottaakseen Katshanikin solan menpikeisiin sen uudelleen tntkin»i- tään käytännössä olemia jonka omat »niehittäneet ^000 seksi, on mielä tietymätöntä. sukunimiä ei pidä ottaa, arnautia. Tähän saakka omat ... t eUei j "fu taifu u § , i i h e n albanialaiset lyöneet hyökkääjät ^-;ot,,l-relitoorik,, ^ oikeuta. Jo kaykannollipstä takasin. Niin kauan kuin sola lienee emcrslin Menäjäii laiivas- syistä sekaannusten ja ikäisyyksien on albanialaisten hallussa, moi- ton perämieskunnassa Konstantin »välttämiseksi olisi karkektama ko- roa t he estää hallituksen jouk- Samsonofsin lopullinen nimitys min yleisiksi käyneitä nimiä. Nimi, koja saapumasta Turant pashakke piakkoin oleivan odotettamissa. jota ei ole kellään muulla, on ni- amuksi. Emeesli S. palivelee nykyään n»istä paras. ' luotllaitokseu iiiercnmittauskun-' Diimenmuuttoa ei ole käsitettä-' »iässä. mä ..kauniiden" ja helisemien ni- ^ Wa!lankn»noukselliSla kiihotusta Zaiukaa ^ «»ien talvottelemiseksi ja satuuuai-' MokpininiaKsa on aiman »vapaa jäistä, ilmotet- seksi muotiharrastukseksi, maan oir tiin Lappeenrannasta. Lappeen- K todella olema makaa, kansalli-- t»it rantalaiset höyrymeneet alottimat »en pyrkimys rehellisesti tunnus-'B^^edonia?st^ Ka?iot?ttn laiuvantaina säännöllisen kulkunsa ta-naan itsensä, olemaan suo>na- Ä K m mm m u«°uai-. Jousenoon ja Nuokolahdelle. sesti, sekä itsessään että »vastaan. Papit ottmvat i»»nok ^ saan muuhun maailmaan.' Sillä i [ an ^ liikkeeseen ja lemitte- ^aimann kaiiaiua !on iiäin historiallinen ja siiveelli-| erDa ^ >pa!lankinuouf|e!lt|ia lento on, knten jo aikaisemmin on mai-'nen oikeutuksensa ja »velmotuksen-^ Mtottam. niitu, »viime »viikon alkupäiivistä.sa, — f ollut liikenteelle aivoinna. Ensin saapui Lauritsalasta muutamia! lastissa olemia aluksia ja keski-- »viikkona samoin Lamposaaresta. j Lauritsalasta tulemien alusten: täi)U)i fititcnfin Räihän sulun ylä- l puolella odottaa kolme muorokaut- > ta, koska silloin jäät »vielä estimät? kulkua. ! () . } .. t _ | Salonikista, huhtik. 26p:uä. panoani.» i Tshernoleman luona tapahtuneen ^itankfesia ' Ä"? I taistelun yksityiskohdistatiedetään, io oäut hyimn m.lkas. Pa^y u-^^. albanialaiset m. Ulkomailta, Sotatoimet Albaniassa. "aistelnt Katshanikin so- lassa. kymmentä alusta oii satamassa ollut. k. 22 Ferisomitshin ympäristöllä on käyty sitte keskimiikon katkeraa tais telua. Tuhansittain hyökkäämäk albanialaiset niitten turkkilaisten joukkojen kimppuun, jotka tekemät liikkeitä Katshanikin solaa mas- taan. Sola on yhä albanialais- teii hallussa. Huhu kertoo Prisren ja Diako- p:nä!»von ympäristöllä sattuneen yh- miehen suuruisina ottimat 'teentörmäyksiä. Tapahtumista Jpe- ! haliuiuisa Tsheriioleman solan mo-!kii» seuduilla ei ole saapunut miu lemmin puolin Prisreniin »viemää i käänlaisia tietoja; solan sulkemi Oulu :'.o p huhtik. Ji-joki ^etä. Seuraaman päiivan aamu-,sen jälkeen omat tiedothymin niuk- ' A @ileii | na iliutni Sheski-beyn osasto alba--koja. > katkasi se asemalle johtaman maan-: uialaisten ristitulen alaiseksi. Ase- j - si Kaup--"^ olisi ollut »vaaranalainen, joll -^ T«!wat Pohjanmaalla. Oulu, :'.o p. huhtik. | tukiuii jo neljättä päimää. tien, »vei »viisi latoa ja kasasi Kaup-. . •• « pilan törmälle kolme metriä kor- " PnSreiusta kut,uttu apuioukko kean jääröylkiön. Täiiään on se !?1ois,a oli,i ennättänyt paikalle. satamassa särlcnyt ja siirrellyt latoja, saunoja ja kahta taloa. Jääivnoret oivat nyt Iin kirkon kohdalla. Mirta kulkee pcltojeit _ ja niittyjen yli. Mesi on kolme syltä kesäivettä korkeammalla,' tä- iniäii se on laskeutunut puolipäi- »vastä lähtien yhden metrin. 5iv.':tte karhua laadettn Tämä hyökkäsi parhaillaan okei- taessa albanialaisia mastaan ta- kääpäin. Albanialaiset tungettiin Stimlaii takapuolelle ja omat kes- kittäueet moimansa Budakoivan, Esertsin ja Ribarin kukkuloille. Päiivällä taistelu uudistui loppuen masta myöhään illalla. Albania laisilla ei ollut menestystä. Turk- )rt •kilaiiieii joukko menetti 8 miestä, . vivviuiviv uivuvm ^ uuvvtu, taksi otettu eläiväua tiinui. jotapaitsi kaksi upseeria ja 12 soti- Metsästäjät Timo ja Nikolai Kofova omat hyroien meksäkoirien- sa kanssa ampuneet yhdestä pe- sästä 5uojärwen puolella ison einäkarhnn ja ottaneet eläivänä kiinni kaksi penikkaa, kooltaan suu- rempia kuin kissat. Toisesta pe- sästä Solniin puolelta omat am- puneet emäkarhun ja kaksi penik- kaa, jotka oivat suureinmat koi- raa. Tinio Kokora onkin Suistamon parhaimpia inetsämiehiä ja hä- ncn elinkeiiionsa onkin metsäs- tys. Radinm-Pitoinen lähde on raatimies I. T. Dahlströmin tunnettu niineraalilähde Kuopios sa. Miime »viikolla sitten saapui sinne Saksasta tilattu kone, jolla radium-pitoisuutta moidaan tut- kia, ja ryhtyi ins. Aartomaara tnt- kirnaan mainitun lähteeii mettä. Perjantaina oli hän jo päässyt tutkimuksissaan niin pitkälle, että marmuudella moi sanoa lähteen sisältämän hnoinattamassa mää- räsja tätä ihmeellistä ainetta. Kuinka suuressa määrin radiumia medessä löytyy, ei mielä moida sanoa, koska tutkimuksiin mielä kuluu aikaa ainakin »viikon pai- mät. Kaikessa tapauksessa on tieto ilahduttava ja paljon merkitsemä, sillä tätä harminaista ja ihmeitä aikaansaamaa ainetta ei liene niin kään yleisesti säätämissä. Knten tiedetään onj radiumilla suuri meditys lääketieteellisessä suhteessa. — Samo. Helatorstai-jnhlan tähden ci Karjalatar ilmesty ennenkniil ensi lanantaina. Olkaamme suoma- laisia. Koska taas kähenee Snellmanin päimä, joka on saanut suome>»kie- iisten, suomalaisten uimien synty- mäpäimän kunniakkaan maineen, kehoitamme jälleen niitä suoma- laisia, jotka yhä »vielä kantamat muukalaista, mierassoiutuista lai- nanimeä, sen ripeällä päätöksellä, yltään karistamaan. Kuten tunnettu, on meillä suo- malaisilla jo pakanuuden aikana ollut oma ja omaperäinen suku- nimistömme — silloin olimme edellä useimmista Europan kan soista, nyt olemme siinä yhtä pai- jon jälessa. Niin tuhoisa on »vie ras maikutus »vuosisatojen kulues sa ollut tähän kansallisuuden tun nusmerkkiin saakka. Siis takaisin manhaan suomalaiseen nimistööm- me, missä tiedetään tahi moidaan tietoon saada sumun alkuperäinen nimi! vie omat niitä oikeita aa- lasta haamottuimat. Tykkitulesta on ympärillä olemissa kylissä muutamia taloja lyhistunuk. Al banialaisten tappiot omat tunte- Albanialaiset karsineet tappion. Sakoniki, 29 p. huhtik. Fe- risomitshissä oivat albanialaiset saapuneiden huhujen mukaan kär sineet tappion. Kotshan muori- solalle on lähetetty 22 pataljoo naa, jotka matkalla omat lyöneet hajalle albanit. Hyökkäyksen so laa mastaan odotettiin tapahtu- man mk. 28 paimän illalla tai 29 päilvän aamulla. Akskybistä on 8 pataljoonaa lähtenyt Katsha- nikiin päin. Ikskybiin on käh- kenyt 18 tarkka-ampujapataljoona. Sakoniki, 30 p. huhtik. Tais^ telussa Ferisomitshin ympärillä ei alkaneilla ollut menestystä. Wiisi Kuulutus. Toukokuun 14 päivänä alkaen klo 10 e. pp. pidetään Enon kun nan väliaikainen kuntakokous kirkonkylän kansakoulua tu vassa, jossa keskustellaan ja pää tetään seuraavat asiat: l:ksi. Luetaan Kuvernöörin antama päätös kansakoulunopet tajat tekemästä valituksesta puitten pilkkomis-asiassa. 2:ksi. Luetaan Kuvernöörin antama päätös Enon kunnan uusista paloapuyhdistyksen sään nöistä. 3:ksi. Luetaan kokoukseäsa kunnan tilit ja vuosikertomus viima vuoden kunnanhallinnosta ja päätetään mitä niihin kuuluu. Enossa toukokuun 1 päivänä 1910. Juho Nuutinen. Myytävänä Nahkurinversta hyvällä liikepaikalla. Lähemmin (K. S. 1 k. 4 s. 75 mm.) HiUip]a. Maanantaina tämän kuun 9 p. klo 11 päivällä myydään viini kaupan pihassa Torikatu N:o 26 takavarikkoon otettuja ja mene tetyiksi tuomittuja väkijuomia, josta täten halullisille ostajille ilmoitetaan. Joensuu % 1910. Huutokau opahuone. Maanantaina tämän kuun 9 p. klo 12 päivällä myydään huutokauppahuoneella 2 kaappia, pöytä, tuolia y. m. josta, täten iiinoitetaan. Joensuu % 1910. Hautokaappahuone. apaaehtoisella huutokaupalla myydään Kontiolahden Pyy- tivaarassa tilalla N:o 4 tä män kuun 17 p:nä klo 10 e. pp. kaikenlaista irtainta, kuten: kärryt, perunoita, reki y. m. Pentti Koikkalaisen perilliset. Vuokratulta Linna-nimiseltä nurmelta kiellän lain uhalla eläinten käyttämisen, Selkie N:o 5. Juho Keronen, vuokraaja. Hyyrättävänä 1 p. kesäk. pie nempi kortteeri, sekä kaksi kalustettua huonetta aivan heti Elise Andersiinilla. Seppä J. Kinnusen liike työ- kaluineen hyyrättävänä heti Joensuussa. Miina Kinnunen. srm niffi. -ÄM,-,wma»I>ws &erifo--js o fctfenrait. mai.mtrnstai I'»J»'j , ltu ,„- a ' f „, a „ ,^ un , nuttn [t „ ,' äc , lomasta ÄbäniatKt ja w"tki -i ^m osa on albanein hallussa, laiset joukot pysymät entisissä ase- missaaii. Salonikista, huhtik. 27 p. Waseliaan on saapunut Kossoman kapinallisten lähettiläitä saamaan aikaan yksimielisyyttä albanialais- heimojen keskxn »vanhojen etuoi- keuksieu puolustamiseen. W. k. 21 pnä pidettiin 200 edustajain läsnäollessa neuivottelu, jossa saa- tiin aikaan sopu mihollisissa suh- teissä olleiden heimojen mälillä. Samalla »valittiin liikkeen johto- komitea. 4,000 albania marssi Hpekkiä kohdeii, »nutta heidän tien- sä on turkkilainen joukko salman- nut. Muutamia tuhansia alba- neja on lähtenyt Jakoinaan päin, Yleisöltä. Tnolinäyttely Ouluun. Kauppatilastamme osottaa, että me monien ulkolaisten ta»varain joukossa m. m. käytämme suuret määrät ulkolaista ..puuteoksia", m. 1906 on mirallisen tilaston mu- kaan niitä tuotu 1,320,000 mk. armosta. Meille on se taloudelli- »ien tappio, että meidän metsärik kaaseen maahamme tuodaan näin suuret määrät tällaista tamaraa, jota »vartioi 4 pataljoonaa. AI-i marsinkin kun tiedämme, että suuri baiiit pysähdyttimät Mslybiin me- j osa näistä on aiman yksinkertaisia neivän junan 270 km. päässä esineitä m. m. tamallisia helppo- Mskybistä ja patottimat sen kään- hintaisia tuoleja. ?.>!ika estäisi inei- tyniään takasin. Shesket-Turhut pasha on O pataljoonan kanssa lähtenyt Ferisomitshistä.Kassanigin »vuorensolalle päin. Sinne on myös lähetettä tykislöpatteri. Hu- hujen mukaan tapahtuu täiiääu taistelu. 11 salonikilaii»en dimisio- na on kutsuttu aseihin. Salonikista, huhtik. 27 pnä. Wk. 24 pnä maltasi 3,000 albania- laista Katshanikin muorisolaii. Hkskybistä lähtenyt meturi pysäy tettiin ja kuljettajalle huomautet- tiiii, että tamallisteu junien kiil- kua ei kielletä. Sitten meturi päästettiin menemään. Eleshanin asemalla kapinalliset pysähdyttimät Ikskybistä tuleman junan ja riis- timät 40 sotamieheltä ja sotilas- lääkäreiltä aseet. Matkustajiin ja postiin ei koskettu ja ju»ia pääs tettiin menemään edelleen. So- lan mallaaminen ja albanien »val mistautuminen hyökkäämään Fe- risomitsaa mastaan on huhujen mukaan saanut aikaan suurta huol- ta pääkorkteerissa. Höllä m. k. 24 päimää mastaan saapui Luip- lja»»ista Ferisomitshiiu 4 pataljoo- naa ja O muoritykistöpatteria. Sa- mana päimänä saapui mielä 4 pataljoonaa, joista 1 otti haltuun- sa Ferisomitshin kukkulan. Loput sotamäestä on aijottu sotatoimia marten Kotshanika-solaa mastaan, jonka mallottaminen on rauhotus- joukkojen ensi tehtämä. Salonikista, huhtik. 28 p. Asema Katshanikin sokalla on muut- tumaton. Alaanialaisten luku ou noussut (3,000:een. Hkskybistä so lalle lähetetty sotamaen osasto on kääntynyt takasin senmuoksi, että oli näyttänyt mahdottomalta tun keutua muorille. Ferisomitshin z dän niitä »valmistamasta omassa maassamme, kun maan saisimme kehitetyksi sopimia ja halpahintai- sia malleja. Suomen Teollisuusmaliokmmau Keskuskomitean alotteesta on Ou lun Teollisuusyhdistys päättänyt samaan aikaan Suomen yleisen Oppilas- ja Ztuorten ammattityön- tekijäin teosten näyttelyn kanssa toimeenpanna myöskin yleisen tuo- linäyttelyn. Tällaisella näyttelyllä on tarkoitus paitsi kehittää kau- niitä, yksinkertaisia tuolimalleja, myöskin tutustuttaa ostamaa ylei- söä tuolien malmistajiin ja mal- mistuspaikkoihin. Täten kutsutaan siis kaikkia, sekä tehtailijoita että yksityisiätuolinmal- mistajia ottamaan osaa mainittuun tuolinäytte- telyyn, joka toimeenpa n- n aan Oulussa 23 p:stä Heinä k.—1 p. ään Elokuuta 1910. Näyttelyyn lähetettämät tuolit pitäisi olla kasinojattomia, yksin kertaisia ja kauniita, »uutta help- porakenteisia, halpoja, somellettu jokapäimäistä käytä»»tää marten m. m. myöskin kokoushuoneiden sisustukseen sopimia. Näyttelyesineistä on ilmoitus tehtämä ennen Heinäk. 1 päimää, sekä esineet lähetettämä 10—20 p. Heinäk. N ay11elytoimikun- nalle Oulu. Rahapalkinnoita ei jaeta. Läheinmin ilmoittaa N ä y 11 e 11) t o i m i k u n t a, Oulu 23. 4. 10. Kirjallista. Maurice Maeterlinck, M e hiläi'ste n elämä. Teki- jän lumalla suomentunut Anna Fieandt. (Manamon kirjoja 15.) 267 siw. Hinta 3: 50. Knstan- nusosakeyhtiö Otaman kustan tama. Mikään marsinaiuen mehiläis- hoitokirja ei tämä maailmankuulu teos ole, mutta sen luettuaan on kuitenkin saanut elämän käsityksen kaikesta siitä omituisesta, symä- sisältöisestä ja salaperäisestä, mi- kä marmuudella tiedetään mehi- läispesän asukkaista. Tekijä, joka on muosikyninieniä hoitanut iue- hiläisiä, puhuu niistä kuten „ esi neestä, jota tuntee ja rakastaa", ei koristellen eikä esittäen »niellyt- tärvää kumitettua ihmettä todelli sen luourtonihmeen asemesta; sillä mehiläispesässä — sanoo hän — ou niin paljon ihmeellistä, ettei ole syytä lisäillä. Hän ei tässä kirjassaan mäitä mitään, jota hän itse ei olisi kokemuksen nojalla ha- mainitut todeksi. Tässä ihmeellis ten tosiseikkojen esityksessä ja nii- den johdosta lausutuissa mietteis- sä näyttäytyy suuri taiteilija ja symämielinen ajattelija, ja teoksen lukee ehtymättömällä mielenkiin nolla. Kirja kuuluu luonnontutkijain seuran Manamon toimitusten sar jaan. Venäjän kurssi on tänään . 267: 80 2tjC>: 66*/a 3 kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk. p. Mk. p Lontoo a/r. . . 25: 38 25: 22 3 ^ 25: Pariisi'a /v . . 106 60 100: — 3 kk. ... 99: 30 Ant^erpen a/v . 100: 30 99: 70 3 kk. ... 98: 80 Berlin a/v . . 123 80 123: 30 3 kk. ' . . . 122: 10 Lvbekki a'v . . 123 80 123:30 2 kk. ... 122: 10 Hampuri a/v . 123: 80 123: 8.1 3 kk. ... 122: 10 Frankf. a.M. a/v 123. 80 123: 33 3 kk. ... — 122: 10 Amsterdam a/v 203. 60 —: — 3 kk. 206 20 W?en k. s. . . 105: 50 104: 80 Kristiania a/v . 139: 20 138: 70 Tukholma a/v . 139: 20 138: 70 Köpenhant a/v. 139: 20 138: 70 Cbigago a/v 5: 23 5: 16