N:o 227 (116) — 1910 KESKI-SUOMI Torstaina lokakuun 6 ptnä r -TL K. S. R 2VU kkunapaperia, p&ljott&in ostetuma suurella hin nanalennuksella. Pumpulia, tii vistyslistoja, pumpulista sekä ku mista, happoa ja happopurkkeja, saippuaa saatavana H-S. Rohdo<kaupasso. Kuollut, Ttten ilmoitetaan etu talon vanhaa Johan Fredrik 1 mäntti ttft ti murheen lailtaosta har- »•»«ti toivo**! ja rukoillen ayLtirtttn SoTittaiaa jo terveinä ptkivinlnn4, ij&i- •jyteen Isftn luokse lokakaan S p:n& k lo 6, 88 4 kk. ja 22 p. vanhana asunnossaan N aulan taljaa lluura- BeMa. J. Tuores. Hautaa* toimitetaan 16 p:nk t k., joet» sukulaisille ja vainajan y«t»ville tieto annetaan. 8546 1-1 nsi&ä ja Miroista? Me;b.i:i kiusan- iäniönrme mukaan onnit tunnollisien luottamustoimien päoiumomerfii seu- rccrooir: 1) iiättjiu loimiin asetetaan ilman ebeflafiiiQpaä H>!.Vi»usi» kunta- tafji raas.umankokoutsiÄa hilsiffa kun* namoaltuustoissa t<ipol)tuivien maa li cn foUita; 2) niihin miu am laissa määrätyisi, werraitain lyhnetsi ajaksi (tamalliiesti kolinelft vuodeksi); 3) kännisinen on yliinalkaa.t melivolli- nen ne ivasraanotlatnliini. kun on tui- iwr niihin irolliuff!; 4) ei waadila m:}nön erityisiä kclPc>isu:iöehtLja näi hin, «vaan on yleensä jokainen kansa- lainen mihin maaiikelpoinen, 5) mi mcti toimet ornar yli maiksi n palkano- ma(t. Mitä ensilsimainiltuui'. nucomcr!- {iin tulee, on fyll.i tosi, o;:ii löyiyv muutamia fuiuuffisia lu.rt ajakin niinfirin funnoitliiäfininroirf-.i, joihin fljficrftct» nitoen lunnall eten orgaa nien ivaa li n kauna, joella e>> paätiä- mistvalra kunnallisissa asiotsia, muna sitä N>astr>in mainaan näihin Maan niisiä hakijoista, io.'ka>. n.'iden oliua amon^siksi jul-slttniina hakuajan päätyttyä, oma: iimoittautunee:. Baikka siis tämä titntomerktt fchiixt:- iuudessaan on l u a: r-i in u -5-: o: tn t li e omi- nainen, on Marsinkin se ci-i sinä. enä maali tapahtuu ilman edelläkäynyttä hakemuZ.a, pidenämä semmoisena, jo- ka jyrkäsf, eroinaa nämär inui-ia toi- inistä tahi mvrois.a. Toin.'n edellä- lueiielluista tuntomerkeistä on koko- naisuudessaan funn-illiiiifc luottamns- icimP.ne olennainen. Niinkuin tiuu nmu asetetaan wai:'icn>virkoihin Dltcnin — halltisij^n htoitomitvmtrlo^ jo lufuimortatnimo, joiden fvalttin: pysyivät toimijaan niinkautvan kuin nnufr.trro: hdPi.ftjan luotiamusia — elinaja>?si. Muut Walt on iuoltamus- toimet annetaan Opituille henkilöille nitn Pitkäksi »jaksi kuin joku määräni) tehtöivä kestää. Kunnallisiin mitkoi- hin taas <isrtrf<wn j?ko määrätyksi Pi temmäksi ajaksi tahi irtisanomisen ta- pahdunua luomur aiviiksi tahi (har- wcin) elinajaksi. Myösöin kunnallisiöm luotta- muÄoim^.sta moimaö-a olema säädös, enä ylimalkaan jokainen tiiyiifnmoi suudon ijässä olema kunnan (miespuo- liren) jäsen on w:lwoll nen seniaisen wastaanott»maan lun hän tulee sii hen traiituksi, antua näille toimille leiman, joka jyrkästi ju jelmästi erott- l «a ne Miroista /a muista toimista. Julkiscii Mirat näet j n Ii-: e taan ha<-t- tumaksi ia hakijoista patemimmäl tahi sopimimmR nimitetään ntihm; sitä AlkomaMe. Tunnelmia ja koske- taksia. JUrjoitUHiut Ilmari Rionio. III. Kämelin vmpimähkäo kaupunkiin ja istahdin miettimään asetnaant muislokimen »viereen. jonka tunsin runoilija Geibelin paljaaksi. Risainen jvtamajätkä isrui mtere-jäni samalla Penkillä, multa ivastapääia meitä mo- lempiä kohosi manhanattuinen, kupari- kaltainen kirkko. Minun ensimälnen elämä jaksoni kohdistut luvnnolliscsn hampuusiin. joka merkillisen inter nm- fionaalisesti oli helsinkiläisen puna- nokkaisen katujuopon näköön. Awa-> fin suuni -ja sopersin niin rohkeasti 'uin merisairauden jälkeen taisin: Wo >St die Hauptstrasse? Eilmänräpäyk- ftsjä haisti hän että olin muukalainen Jerusalemissa, hän alkoi puhua suun täydeltä, heilutti käsiään ja mastaz- maua kysymykseeni sanoi minulle: aietääkos herra, mikä tämä patsas'on? Se on Gaibel, Gaibel! esitteli hän puolittain humaen karmaani ja minä sain heti tuntea efctä saksalaiset omat ylpeileiviä n<ust»nalis:eiq. ma tkt a suuresti epäilenkin, iunsik» hampuusi Geibelin merkitystä paremmin kuin minäkään. topausta Marien. ett'c'. wirkaau haki- joita ilmestyisi, »i löspt; häädöstä eitä kansalaiset oivat me.ivollisc: sichen ru- pcamaan, n^aan ryhdiitaäa muihin so- ptmiin kemoihin -'Lmn autitanriseksi. Ne fmfböfjVt, jotka kunnallislaetssa löyN)wär siitä, että inääräntmn ikään j^u:uiwrö:<ii kunnan jäsentä jo? rr.itä, joka lähinnä edellisenä iraalilauteni: onxzr cilleot samassa »aht s»manlai>sessa iuotta^musroimessa, ei .-'.'as?z'.n heidär. .abioaan moida malit., luotlanmsioi- nnin, muodostama: Ivaan asianluon- :oon perustumia po.ilett.sia nietsisiä säädWs:ä. Edellisen säädök^.t kanssa on lähim- mässä ^hteydeAsä se astainnta, etl'ei mitään erityisiä pätcmyysehioja kun- nalliseen luolt:amus'oi»i'.tn matitsemi- iclle v!e asetettu. Näihin pääscmiseen eiivär kunnallisaseNttiel yleensä nia»>t n.uw'a kuin että maliitatv^tt omat tjän \a muun puolesta täysiicipoisii >a tay- u!untoisia kansalaisia Eitä ustaniaita muu moi ollakaan: sillä kun on sää- dftiy melmollisuus kansalaisille niitä irasivanonaa, tulisi- jos erityisiä pä- temyys.ihtojÄ »setek.-aisiin, -se ala. jolta näihin toimiin ma^Iuaiva: oteltaisiin, i -h'uammaksi ja sen johdosta erinäiset .onsalaisn^ntät täZsi suhteessa enem- niän rcksito^uilsr kuin toiset, etenkin siilä syystä, oiiä nämä! toimet ylimal- icUr. omckt palkattomat. Meillä mal- litsee niminäin näiden loimien suh- .een se yleinen periaate, etteimä: kun- tu.t ole melmollisei susrtnamaan >n'> tään pckktav midn hoi^annjesta. Ta- män periaatteen mn^acn oaxti kunnat, i.ii.ä useampiin lucNamustoimiin tu- .ee, menelelleeriin^ Poikleuksem tästä nleiscvti mene>nelt>tamitsta ei somi pi- tää sitä. ct'tä luotiautusioimissä ole- u> lie suorite.oan jonkun merran mat- ^akustanmts^en fo r: o o u c-1 ,i saapumi- s.>cta kokouistin su totiiiitiitsiin. Titä maltain on sitä jeiikaa, että niiden lucitamustoimien hoiuuiiisesia, jotka maat.mat enemmän ;;!f in etenkin kans- u«nötden totiniiLiirijccn, suoritetaan vollkioia, pidettäiv-i jossakin määrin poilk^utsena, joka näyttää wiinaawan .tilhin suunia»n kehitys tässä suhtees- '<> cii kulkemassa. l-Vui sitten kun.idif.siiu Mirkoihin \c muihin toimi in tulee, perustuu ii: i ix n luominen ja »nlin! asenaminen .roimassa ^.leivän maalaiskunnen kun- nallishailintoa ko^eio^n. asetuksen 64 ztään sekä katrpunkilunncn halltnioa toskelvan asetuksen 49 §:ään. jota moi massa oiei-ut Paikalliset oh- 'qaonitöi si|ai;ä'.i\u suannöksiä ruista. Ensi.simainittu ^ kuuluit: „?laitk- L enja >ackpi tunnaUi^lautcruntö, unl- toin tumako-kous kuiio-> sen iarpcelli- seksi, cncia erityisen iassitnhoitajan se- ta katsontamichiä >a muna seilaisi a .)entilöttä. Näinä ap.litiiehet, jotta hilataan kuntaioksutsen l;oiiinnan muiaan, toimimat laitiiuuiumi: r.u\?= ttiiiUo ja niiden tniiiräDs.t 1 ;: inukaai!. loitu je antaa. Sau-nnatsi'!, ta'.petsi>:> ;c kireell.sissä tapaulsiss.t riioon knn- nallislamakunnalla kuitenkin runlra oiico lanvntalvia apumiehin, mutta sen on welwoll'.suus ilmoittaa siilä lähinnä seuraamassa tuniaiokouksesja". Jälkimäinen § tuuli:»: »Maistraa- un kokoonpanosta, tve.mollisuuksiska ja tchtämistä, julkisena MtraÄona sekä luomio-isluimenti talous- ja jär'es- lysasioissa, kulin myös muid-tn Mirka- ja palmelusmiesten asettamisesta kau pungin ja kunnallishallinncn tarpeita Marten olkoon motmasj^ mitä siitä erittäin on säätry''. , Näidon säädöksien perusteella omat kunnat ottaneet, mikä pienemmän mi- tä suuremman lukumäärän mukaili- jona. Tamallisimmat mirkailijat maa laiskunnissa owal: rahastonhoitaja ja kunnankirMri. Pienempien kaupunki- kuntien tamalliisimmar mirkailijati owa^ — me jätämme tässä lukuun-I <> tematia ne luirfatni^n^t, sotka eitinir ole puhtaasti kunnallista toimihenki- iö>nä, maikkakin kunnur aoiiijciuai ja palkkaamat ne, niinkv:.^ pormestarin ja raatimiöhek Y. m. — mÄtuustou sihteeri, rahatoimikamarin kamreeri, kassööri ja schteeri, salamapäälltkkö, muita mainitsematta. Kaikkien näidcn kunnallisten Mrkailitotden ottamises- ta za wirasta erottamtsezra, Päiemyys- ehdoista, niihin pääsemiselle sekä nu- 0 1 ii kuulumista Metmollijuuksista y.m. sisältämät Paikalliset ohjesäännöt inää- rciyksiä. Talvallisestl nächin loimiin .limitys tapahtuu sitten, kuin toimet omat olleet «sianmukaisest. hcettamiksi julistettuina, mutta et y.slnomcan iä- tä mcnetieiyä noudatet». Pätemyys- ehtoja >nichin pääsemtselle on tamalli- jesti myöskin asctet.u, ivaan eimäl ne aittakaan mitä moala ^runritn ja pie nempiin kaupunkikuntiin tulee, ole ylimalkaan suuret lähi korkeat. Mitä erityisesti tutee aikaan, joksi näthir toimiin otetaa-n, on hamatnamana eri meneitelyjapaa: jeko otetaan niihin määräajalst (tamallisesii pitemmäksi ajaisi kuin kolmeksi muodeksi) iahi ni- menomarse^lla me.ivollisuudella määrä- aikuipn irtisanomien jälkeen luopua niistä tahikka ollenkaan nimittämänä aikaa tahi irtisanomisen meimollisunt- ta. Kahdessa enstksimainiiussa rapauk- scssa oimt funchn ja niiden mirkatli- sain mäli tässä suhieessa selmät ivaan hhtä jelmä >> ei ken.ies monenkaan n-ie!lestä ole Miimeksimatnil-ussa ta- pauksessa. Virallisiay.m. yleisiä uutisia. — Eduskunnan seuraama istunto on ajateltu pitää ensi tiistaina, jollei ilmaannu jtyyta piteä istuntoa aikai semmin. Puhemicsncumosio kokoon- lunee ensi pe^.wntaina. — „Päiwän" tviime numero otettu takemarikkoon. Heisiugisjä ilmesty- !vän »Päitvä" lehöen toissa tiistai- numero on otettu ta kamaan!koon. Syyttä lienee edut lehdessä ollut se lostus eduskunnan miimeisestä tär- leästä päätölsestä, jonka selostuksen lopussa suositeltiin suomalaistcn Ylsi- intclistHttä menÄäisille. — Useitten tuontikielto. Kenraalt- kuirernööri on tullil^allitukselle lähei- länyi kirjelmän, jossa tullihallitusta maaDitaan tarkoin maimomaan, enä mctahan luotamiksi tullet»: aseet ote taan takaavariiloon ja luotvutetaon m c n ä iäiselle sota mä e ii e. Poikkeuksia jc£>i« ichötiiin Heisinkin, Riihimäen, Lahden, ^oumoian ja Äymin suhteen, joissa paikoissa, samoinkuin niyös niissä, missä ei ole iotamäkeä sijouet- tuna, aseet oivat jätenäivat suoraan toisen juomenmaataijen tarkkampuja- pataljoonan päällitöile Helsinkiin. Ta- iMllal kehotetaan tjlitirchtööriä ryhiy- mään toimenpiteisiin, enä tarkat tie- dvt jokaisesta tällaisesta luolrunami- sesta heti annetaan maan korkeim- malle päällikölle. — Berliner Ta^eblartin ja Frank- fuiter Zeitungin tuonlikiclto. >iuten enf.en o.n kerrottu on painoylihallitus i-imlttonut m.m. iullihalliiuiselle, että painoylihallitus arin. aieittksen het- näk. 21 p:ltä 1904 3 momentin no jalla on kieltänyt j<>nomalehiie.t »Ver- liner Tagebiatr" ja »Frankfurter Zei- tunq" maanhan tuonnin. Koska eri mielipiteitä on ?lmaan- lunut «siitä, onko mainittu latnpaikka edelleen moimassa, on tullihallitus tehnyt efichksen selmyyden saamuttami- seksi mainitussa suhteessa. Kuitenkin Wierustowerini kälte-t wiittoilun mutaan läksin elsimään leiveintä ka- tua <Breilte strasse), mutia eksyin hanpäiDäljesti ia harhailin pitkin taunista humilakaupunki-ojaa. Asiaa- m en tietenkään rohjennut esittää ke- nelle tahansa maslaantulijalie, maan koetin tvalna neuwvialseni huonoim- min pukeutuneita henkilöitä. Wih- doinkin uskalsin kääntyä katupoliisin puoleen ja siten ojasin räkäisin Preite jtrasselle. Huomioni kääntyi kauppa- makasiinien akkunoihin ja pian olin mckipunm intohimoiseen talvarain tar- kasteluun. Täällä näytti saaman mi- 'tä tahansa ja haimalla! Ja kaikki oli — ivahan niinkuin siistimpää kuin meillä siellä kaukana Lassi Lassilan puodissa. Minusta alkoi tuntua enä minun oli ostaminen hirmuisen 'pal- jon kamaroita. . . Kuten todellinen turisti kuitenkin ettsiksi ostin tvain kumapostikortteja ja menin ramintolaan aikomuksessa syö- dä, juoda ja kirjoittaa. Essen, itrtn- ken. sehreiben, sopersin mmä, mutta siitä huolimatta minulta tingattiin, mitä halusin. Siispä jatkoin: Viff, Bier, Tinte. — Tunkles o der Hell es? — Helles! mastosi n minä ja kohta lapasin itseni todentorta setä syömäs- sä, juomassa että kirjoittamana ensi- mäistä korniani ..ulkomailta". Siinä luonnollisesti laweasli ja pramcasli kerroin jaksaiaiÄen Hansakaupunkien merkiliisGksistä, taideteosten ja muis topatsasten ihanuudesta sa ihmisten (marsinkin hampuusien) ystämäliiiyy- destä ynnä oluen kirkkaudesta. Niin» kuin todellinen suomalainen «inaktn il nro iki n olleeni terive Paitsi enä olin kärsinyt ankaraa meritautia ia — sitä samaa kallista armolahjaa toinuntn oma isilleni k in. Namintoiait nimi oli Nhe^ingM ia se minnsia tuntui hie nolta, maikka tosin Speiiekartc-nimi- nen opas oli eksyttänyt minut tilaa- maan samallaista ruokea, jollaista e- pätlen Pyhälle Pietarillekin tarjotun ja joka ei Pietarille kelivannut. Wir- mokkeista voimistuneena lätsin takai- stn lalvealle kadulle ja muistin että minun oli ennen yötä ostet.tawa eräs esine. Rohkeana iyönnyin sisään suu- reen myymälään. Wastaani lennähti kokolias, kaunislaÄvoinen neiti, jota heleällä äänellä ja kirktäasti silmiin katsoen huudaGi: Was »vunschen Sie? Minä irtvistin niin ihanasti kuin ikinä suomalainen osaa ja mastasin kuiskaamalla: Der die das — ein ... Nachthemd — bitteI Me nauroimme molemmat sa minut johdatettiin juhlallisesti her- rain..garderoobiin". Katuja jälleen harh,iillessani kohta- sin henkilön, joka oikeastaan oli ollut matkatotverinani Ka sainisi a asti, mutta jonka kanssa en monta sanaa ol- lut puhunut. Se ali yksi luletva-juu- de n Kajaanin pomojen poikm. saksa- lainen syntyjään, nlitlta Suomessa kas- Manut. Hän oli saapunut Liiypekkim älistuakseen sotamiehetsi saksalaiseen jal!a»väkeen. Kasarmiin ei nuorella herralla kuitenkaan wielä näyttänyt o- beman kiiretitä, Ylvaan tahtoi hän ensin on tullihallitus, ^maikka ei minkään- laisia todennäköisyyttä ol: olemassa, £itä näitä sainomalehtiä tuotaisiin maahan ltuilUoimistojen kautta, kehot- tanut näi>tä, jos tällaista tuontia lras- toin luuloa tapahtuisi, eientaan tois- taiftksi jakamatta nt!>iuja janoinaleh- tien numeroita ieiä ilmoittamaan asiasta tullihallitukselle. — Uusia sanomalchtikieltoja Pai- noasiainylihallitus on posti- ja -tulli- h/illiduksille lähettänyt kirjelmän, jossa iimoielaan, että koska sanomalehdet „Vorwärts" ja pilalehti „Wahre Ja- kob" owat kielletyt Venäjällä, tämä kielto huomioon oiettaisiin myöskin Tuomessa, jontla lvuoksi painoylihal- iitus anoo mainitiiijcn h.ill:tust.'n ctoimeitpidettä kiellon täyttämiseksi. — Uusia rahoja. Paniikiivaltuus- maisten esin^ksestä on senaati> päättä nyt li)öttää 5 ja» 10 pennin rahoja yh teensä 100,000 markan armosta. — Eduskunnan päätös keuhkotau din ^vastustamisesta. Senaatissa osi- lelliin iiismma kenro^ltkutvernoör-ti tirje, miÄsä pyydelliin jenaalin lau suntoa eduskunnan anomuksesta, että ivalrion ^Maroista myönneltäisiin ö lvuo-den aitona 400,000 mk. keuhko- taudin mastusiamisyhdis^yljclle ja keräystoim kunnalle mälzämaraisten keuhtotoutisten hytväk'"!. Senaatti pääni maalia asiasta lä.tkinlähallituk- sen lauiuWoa. — Eduskunnan wastaus arm. esi- tylsiin mallasjuoma- ja palomiina- Merosta. Senaatissa esiteltiin tiistai- na m i n ist e ri m a i l' o«i h tee r i n to i ra ston kirje ja kenraalikumernöörin kirjelmä, missä pjyyd-eiään senaatin ikiujunno-n. eduskunnan was:auksesta arm. esilyk- siin m. 1911 suoritcu.uvasia mallas- juoma- ja palvmiiltiamcrosta. Senaat- ti lykkäisi asian maliokunnan käsitcltä- Mälsi. — Valtion komiteat. Arm. asetuS- ta myrkkysen myytnisesiä ja arm. ase- Nisiä rohdostaupoista uudistamaan asetetun komitean sihteerille on sc- naatti myön.änyt iZ.400 mkn palkkion. Koiniteun mietinnön suoniennokseen on senaatti myöntänyt 48G mkn mää rä: ahan. Av o tn i-Vi? cir laatimas.at Mietinnöstä on 'senaatti pääitänyl tvaaiia lääkintä- halliruksen, feolli^tuc-hallintkscn ^ ja iltaan kaikkien kuvernöörien iausun- not. — Papiston palffuu'.icit uudestaan^ jiiijcätärnincn. Tiisl.i-.n-: -fufcontaii ö:U siiifli^jä SääiZ)talolla jonoatin papiston paMamLscn uudcSt.ian järjcst <mvstä nxirtcm cnjctitaim>a lom,-.w. Krmitc<tn ^ii'f>o;n;oi):u;anG toimii piis- p.i I. R. jloSki«iii.'-5, Oiiiuvta-, fc!ä jujt- uin-ii ositiclijäsihlccri N. JlorilaS ja fjo- iuu'i:(Mit>cmi|>c^ioit A. -i'gj«!iuÄ Hcl' singlstä, «-«vaStr G. .'l. Iyniäs- iyiästä, lk»Pp«l. R. Halminen, inaSla. m»»mvit^.'!^Zi'.cu>vi s 15. af Hill- fiicm, Wiil)diStu. iiialiic'pdin\iwcJ .> istc- po ijnnä ama<j.niriil!c['idt Z Antila, J:lnw/jiOcl : ta, I. Siaifiiicn, ^otaiohdcita ja N. Piih>M>a. Äomiim -lol>oont»n nyt kä»ii'cicmäun n'itä (iMst-aiutisi-a, joita on saapunut li)- sc.!l)ihin, joi-ta fbmitut on !a'hcttäny: ,ja {cSfciiv^t crinciijiä so>itva:nntajafoja, wir- fo!«lofic.n itnuotlrauäo. r oiit y.m. — Tornion ja Haaparannan »väli- nen puhelinyhteys. »Trätvaruaitiebo- lac>el Kemi" niminen puulamarayhtiö on anonut laa da oikeuden rakentaa puhelinjcchdon Kemin Telefoni-x)ja!e- yhtiön keskusasemaita Tornionsa yh- nön Ha<Harannassa oieivaan haara- konttoriin. — Kadunlaskija Snuriiomi» pidät täminen Lahdessa. Vastaukselsi m.t. proluraattoriin kenraaitkuivernöörille tciheNämään lirjelmään Lahdessa sat- anteen tunnetun tapauksen johdosta, jolloin sikäläinen tv enä iäinen jotamäki pidätti kadunlaskija Smirnomin, on teuraalikumernööri tv. :. prokuraatto- rillc lähettänyt lirjeimön, jossa tätä m vi t i>taan sopimattomasta käytöksestä maan korkeinta päällikkö<t kohtaan. Paitoja, Kauluksia, Kalvosimia, Etumuksia, esutavaraa miehine un: kosia ja kirjavia Yöpaitoja, Alushousuja ja Nenäliinoja M. G. OKSALAN Herrain Pukimo. — Juutalaisten tcurastustap.i. Se naatin lausuntoa on waadittu Helsin- gin moose^enuskoiaiicn seurakunnan rabbinin «Samuel Buchantzin minis. teritvoltiosihieertlle lähettämän ano- muksen johdostu, jossa pyydetään ku« nuttamallsi w. 1908 annettu kielto Jäynää juutalaisten teulastustapaa nautaeläimiä teurastetiaesjii. — Ruton tvasluStaininen. Kuten muisieNanee, on lääkiniähallitus ch» dottanut senaatille, että lääkäreille, jotka rtuat ruton Masiusiamistcinns- sa myönnettäisiin erinäisiä e:uja. Se- paatti pääni tiistain» alistaa kor- kennpaan paiikaan, eiiä lääktntähalli- mkien ehdottamat ylimääräiset etuu- dei miMnetiäisiin. Samalla senaatti päärti aliStaa-kor- keimpaan paiikaan, että senaatti asiain tilan niin waaitie«sa saisi palkata lää- käreilä, perustaa sairaaloita ja ryhtyä muihinkin tarpeellisiin toimenpiteisiin ruttotaudin lvastustamiseksi. — Waiwashoitoasioita. Vaasani ää ni n kumeimööri on antamallaan pää- töksellä Miime syysk. 27 Päilvältä Multian kunnan maitvashoitohallituk- 'sen anomuksesta^ meimoitrsnu: Ätsä- rin pitäjässä oietvan kruununtorppari Matti Peltokankaan ottamaan huos- laansa tyttärensä Olga Ristimäen ja hänen tvaimashoidossa olemat neljä alaikäistä lastansa ja nvlmoittannt Peltokankaan kormaamaan maimas. hoitohaÄiMlsen antaman amun 75 matkalla sekä sen lisäksi lasten hoito- kusiainnu^sista 75 p. muorokaudella mii me toukokuun 11 ptsiä lukien, kunnes Matti Peltokangas ottaa lap- set hoitoonsa. »pitää 'hauskaa". Hän ojasi suomea ja satsaa yhtäläisesti. Otiil suojan ja- massa hotellissa luin hänkin kummcs- tellen himojen lohtuullisatutia. Ka jaanissa, jota ei edes 'aupuiigtlsi ja- not a, nyljetään 3 ja 4 mk. yösijasta — LlMetissä saapi tinkimältä jähkö- ivaloisen! huoneen kaupungin kestuk- jessa 1 markalla 50 pfennigillä. Kaski^talistm pojalla ei luonnolliies- ci moinut olla imressiä wiettääkjeen tltaa ploretaatisen kaunokirjailijan seurassa ja sentähden mietimme sen kumpikin eriksemme. Hän ajoi tie- ^.ysti marieteehen — nti itä läksin har ha iiemaan tunte ina^om ii n kaupungin- osiin. Kesäinen iita jo tväketväsli. hä- märsi — minä ikäänkuin etsin joiakin. jota en löytänyt. Kuljin tamattoman mahmojen niinipui'oen »xtrjossa. Tuon .uostakin ajoi ohitseni jymisemä auto- mobiÄi tai suhahti takaapäin kelloaan kilÄämä polkupyöräilijä. HerraÄvä» kia istuskeli terrasseillaan wiinimaljar edessä: hyasintit ja ruusut tuoksuilvat. Kuuma hämäryys yhä sakeni lo pulta en niistänyt missä kuljin Poh- joiaiven ikä myys mallasi sieluni, »un- sin oletvani orpo lvieraall.i maalla, näin Eeman tyttäriä, jotka eiivät teh-- neet minuun mitään.tvaikutusia, mi- nä laahustin eteenpäin kuin isännäs- tään etsynyt koira. Schopenhauer? Vöhme? Lrmpoako tänne laksinkin o- lcmijen salaisuutta ha ui omaan? Jos ne siellä kotona tietäisimät, kuinka ikä» mä minulla oikeastaan on . . »? „Hän m ulkomailla!" »Herra kir- J y väs k y 1 ästä ja Keski-Suomesta. — Huoinattama konsertti tulossa. Ke-lin>iitkona> t.k. 19 ptnä antaa k»u- putigissämme koniertiti laulajatar M a i k k i Järnefelt. — Kaupunginwaltu«stolla on ko- lous huomenna, perjantaina klo 5 i.p. okoutsessa pääieiään juh!a-ater>an antamiseKta seminaarin mallikoulun ja kaupungin kanialoulun ».ppiiatll? Ciignaeus-pä.i.mnä. — Kunnallis- ia kirkolllSmakjujen rästikanto toimitetaan rahatoimikonl- lorisja lorsiaina t.k. 13 ptnä kio 10— 2 iväiillä. — Hemoskauppoja. Maanmiij.poika Aksel Lunltila Saarijänvelti on myiz- nyt 4-wUl0tijen kantakirjaoriin N:o 6o7 „Paatutin" maanmiijcliji Artturi E. Korckman'ille Wihdtn pitäjään 1,925 markan kauppahinnassa. Maanmiijeiijä Adolt Mäkinen Jy- mäskylän pit.. myi 3-muonjen kanta- kirjatamman N:o 202 „Wapun" 1500 markan kauppahtnnast.i maanimi.j. Emil iNantiolVe Muurlan kappeliin. „Wappu" on kantaiirja- ja juoksija- ori iN:o 49 ..Manun" tytär ja muutti ostaja sen nimeksi ..Mmtutar". »Samoin myi edellämainittu maan- milj. Mäkinen rauliaan 5-muotiaan oriin „Ellun" yllämainitulle maaniv. Korckman'ille. Kauppasumma just' sowittu hinta. — Umratötca k»»takok»utse>s» t. I:n 3 pnä päätettiin {iuia«m)iäi« aiioiötai Edustajiksi Saarijäczven jääslöjxurkin äatolla tF:n 24 pnä p ictiamäia yhiei» j«n fiintal&otr©u»j«n wati!iiin talcllise? ^>nho Minlkkinen ja ^ich-> Wääi.ä«mäli ifctä heille «xuanuefydf.fi poliisi itallt Sii- wc n en. La^tamisZ^-n vuoslpu!^ m<?ä« rättiin!sadach'i marlak'i michecn jeuroa- amffi fotonrffi touotkin. — iraituuitifj» cJjDcttfaf.fi <ujctetHin Aaju.it St(cnlwian ijijuön tali. po -ilk, O-la>: Paanala, tal. ^kcro Rossi (nuorempi) ja öficitiija 2c» «icrus Hänninen feiä Iu!?o ^icho-lan si» ijaan ÄJiöpip. Gxtmli Olsanen, Aihtori Haarala ja ©uafMuja Eemeli 3!lufy>4. — P«lo»m>un myöa.ämincn Ä. Kokkilal le ijötottiin qctoit^Sitn puutteeS?» seu» irocrraaan kakoukscen. — PnritarZaSta- ja n ofi:y?jen MAka»it pääieniin klrion- chiän kouiuL< rakentaa eriiyincn lrjä< ralennus, johon tulee opettajattaren a« asunto ja fafittjafyuone. eitä paitsi pää tettiin lamaan raiennibtjecn taittaa !un» nan ioikauö^uone ja nsäkfi tainari. «eli» ly!jcn an'i<vji>h'i KangaZhä?ia koulun paikkaa ikoÄetvaan riitaan ivaiittiin. l'e« ään«styl>jen tautia talolliset To- ^>as Pirikka-nen, Wille ScJmintn ja S3;i« .z Paananen. Aunnan lainojen uui»- jaks'. Uuraisten sääZtöpank-kiin, »valittiin Iuut<i?u.nnc>n efimieS USinffincn. — Kanisallvulugon cppilaille jaetuista koulutaipcis:a tvalli^apua anomaan wa« liitiijx cjpatqja E. 2B. Niihimäku — Luhanka—Pullilahdri Maamies- icuio toietri si^jsfotoa itaan Pui li tähden nuoriijoiscuran ratolla tauamaina i. <f:rt l p:nä. itoCculfcn oli myös^ tiu iärrjcS.cfH) kilpaitu: Synnösfä ja o« j^nkauvusfa, i'c>kä mie-le:l ja naisien f«i« Iiteissä. — Äofous alioi mainittuna pnä fto 11 p:llä> jolloin werrartain runjaS- lu>uii «n yt«.jön lauiut Maliloin, jattu- lvin qanoin terwetu !lceiit jcuran «si- mies, tiltanomieiaza Äiyv^r, Taiimincn. — C^icima^"a jeurait ;<:ttn maa.a.cus- ncurocjo A. Lauritan esitelmä mamatou- Den flltciia. — Tämän jäUcen katseltiin ,iii:cc<tn za naisten foqitöit-i, jotta, war» .jtniin «viimemainittuja, oli näytteille •:utftn kokolailla runjcaiH. Miesten fä« iitiiötä >jai enemmin huomiota osakseen icc* ja Särryt ijcfä r.vunt 'uuritöiscmmä: n;cl. Niinikään eras tcarun siivtisl^ :chty pyssy. Zliiitih^mällä ka:jelt,in ^nt)i>Äin erään kanjalouiuvvpiiaan näyt- icille tuomia piencu^iä tafuöitä. — ilLtlo t)chden aikaan cl .'m sinen kilpailut f'.)iiru>c-;d >ja ojitu 1 *,jo:a fatfotnaan ntrisöä kertyi aika runsaasti. Äi!>pailun näissä paält^lyä siirn>:::in jälleen ko» koushuoncisroon, jo-ssa saati in kuulla kon- jiUcm.i P. £, Siqämcmfn tjucImaä larjanhoidosta. Esite man loputtua tar- jettiin yleiijölle tUaisuu» keskustella e- nictmän jjoihdoSta, mutta kun esitelmä c- li joka llohdassaan scuoä ja ivalaisnva. niin katsottiin keskustelu sen johdosta tarpecttomallsl. — Pienen väliajan kuluttua pui ftt- ten m«tsänhoidonneu«voja fl. E. Äcrho- ncn esitelmän mekjänhoidoZia. Esiiei» män johdosta sukeutui kalustein, joi» loin .seuran «simieheir hra Salmisen jo^» taessa puhetta, useita p>.lhc»vuoroja lay- icttiin. ÄeÄustcäu issti etupäässä met- san uuidislu^la kavicemisjärjeztelmäit kautta jekä sioin«ni:n hanikiraisesta viti* >äki)lwöä ivaten. 5'esluslelun jcUkeen oti puemyi roäliaika, jolloin j>a".i;n:oiuo» mureille «varattiin tilaisuus määritellä lcpullichesti potkinnot ja yieuöll! ttlai» su»S käyttää hywä?fe'.n rawrn:olan her- kulliisi» w»iieipiä. — .Viio kahden tie- ncissa jälleen toioonn»»:na toimitettiin iseuran «sääntöjen miäraämät »:'iat. joi- jailija on maikustailut Saksaan opin- .-oja -harjoittamaan!" Bii-te jchön. No niin. mälinpilämättömyys on kaikiÄa paras — lähden nukkumaan »Oldesloeen". Jch bin lebenstnude. Pimeäkin täällä on kutn Egyptissä — siellä Pohjolassa luetaan Pentillä painedluja kirjoja keskellä yötäkin. „Du bisl wie eine Blume. . " Mut- :<i eihän Heine ollut mikään saksalai- nen! Saanko luman esinää — runoi lija Geibel Li/ypekin Hansakaupungis- :a! Siunattu hampuusi! Kuljen yli korkean sillan sa allani medessä kiukun Pitkä sukkula — ne o- nKit tajypeffUätsiä souiuklubilaisia. Helitusen termo.venlse ' Palaan hotelliin, napsautan sähkö- nappulaan. Tonner lvetter, onko wuo- letni muuttunut lumimuoreksi? Wai mälkoinen jääkarhuko nnes:ä tiHtattii? Mikä Oblomoff m«nä olen. enä läylyy mokomassa untumapilmessä maa:a? Ny: ymmärrän, miksi saksalaisia soi» mataan — aistillisiksi. Minun on mahdotonta nukkua. Akkunan alla käy kotva jyry, koirat haukkumat, au» tomobiilit töryyttämät. jcku ammus- kelee Pistoolilla pimeässä puistossa, hewos>ten kamioin kapse kaikuu . . . Ma muistan Lyypekissä illan. Kun kuljin yli suuren sillan Ja jouduin eksyksiin. En Cafe Oopperata tiennyt, Ehk' ois se ikätoäm' wienyt — Palasin hotelliin. Äh wuode saksalainen kumma! Oi olut kirkäS ynnä tumma! Ja patsas Geibelin! Lie täällä paljon taljomisla. tilaan milä mull' on tekemtslä? — Ä^a oikein anvasnu 12 päilvä heinäkuuta. Ztaulaneajemalle käivellcsjä näen lyM tkt iäisiä sotaivaieä maresissa. Tortvijoit>t>okunla puhaltaa eiunenäS- sä. Kaupunkilaiset juokservai kuin hullut sslalväen rinnallat. Rupean lc.ttastamaan sotatoäkeä ja :een seu- raamatl hatvainnot: Unitvormut jekä uPjeereilla että sotamiehillä eimät ole miellyttäivät, korkeat punaiset kauluk- se: oivat lapselliset, njanjotvttui inie» icsiäni epäonni»!luun. Miehet pie niä, kuilvettuneita — mahtaako oluen juonti ja moniaMivijutt» '.vallutiaa arnfe-tjaaii heikonta-tvasn? Sotaivaei. iä odotiatst parempaa ryhtiä. Mi- nuun tämä infanieria tekee saman maikulutlett kuin. kerran Tanslasja käydessäni: «n woi olla muisiamaita poita-aikani rina-sotamtehia . . . Tulen rautatieasemalle ja ihasiun hen saksalaiijeen rautatiejärjestclmään. jtaikki niin yksintertatsla, jeltvää. kek- srliästä ja käytännöllistä. Miellylto- wän waikutu^xn tekee sekin ettei juna kilju lähtiessään. Se lähtee lvaan täsmälleen. — Hamburg! Erämaa laisena hämmästelen sak;a- iäisien uhkeita kaupungetia. Rak<n. nusten komeus, katujen timisuitys. kulkuneumojen mukatvuus j.a kirja- wuus, ihmiswilinän runsaus — kaik- fi se lumoaa hypnooltijcsti !a panee