liistsins livsäkuun 7 p:n8 K:o 62 — ISI0 Kuopion insinööripiirissä, oli useita muosia hallituksen piiriagronoomma Itä-Siperiassa, josta m. 1869—70 teki hallituksen lähettämänä tutkimus- matkan Japaniin ja Kiinaan sekä myöhemmin 2 eri matkaa Koreaan. Mainaja on myöskin toiminut w. t. ylikontrollöörinä Turun läänissä. Täkäläisen lainajymästön hoitajaksi tuli mainaja w. 1898. Lähinnä suremat mainajata puo- liso, o. s. Himmelroos, ja 3 lasta. Sunnuntaina t. k. 5 p:nä lvaipui kuolon uneen syöpätaudin murtamana kaimertaja Alfred Kiminiemi 47 muodm ikäisenä. Mainaja oli syntynyt Isojoella. Oppimuotensa suoritti hän Turussa, työskennellen senjälkeen Pietarissa ja Helsingissä sekä miimeiset neljä muotta täällä kultaseppä Isak Sahan liikkeessä. Termeytensä päiminä otti mainaja osaa Raittiusliiton ja Suomalaisen Nuijan toimintaan. Mainaja jätti jälkeensä lesken ja miisi lasta, joista ^ alaikäistä. — Satak. Sisälähetysyhdis- tykse» «uosikokouS pidettiin lau- mantaina. Johtokuntaan pastori R. Nnnion tilalle malittiin kirkkohra F. Ä, Fröberg. Hallituksesta eromuoroon joutuneet johtajatar I. Kalliola ja maanmilje- lijä W. Pahkala malittiin uudelleen, samoin marajäsen W. Hindström. Tilintarkastajiksi malittiin uudelleen opettajat I. E. Salokangas ja E. W Ahonen sekä Varatilintarkastajiksi rouma A. of Forselles ja opettaja M. Lahtinen. Yhdistyksen marat osottimat kesäk. l^09 säästöä 6.563 mk. 79 p., tuloja !)N ollut 6,682 m?. 22 p., yhteensä 13,182 mk. 1 p. Menoja 8,225 mk. 57 p., säästöä siis jää 4,746 mk. 44 p. Yhdistys on siis kuluttanut ma- roja 1,843 mk. 23 p. enemmän kuin tuloja on ollut. Johtokunnalle ja rahastonhoitajalle myönnettiin tili» mapaus. — Tuome» Taideteollisuus- tzhdiSttzkse» arwo»»assa, joka toimitettiin w. k. 25 p:nä, joutuimat seuraamat Voitot allamainituille hen kilöille: N.o S. HaUuneula, cmaljia, Eric Ehrström, 10: —, n:o 93, Olin, K. ^ . pankinjohtaja, Pori; N:o 7. Keramiilki, Impi Sota isalta, 11: —, n:o 1,158, Mäkelä, Viktor, prokuristi, Noormarkku; N:o 19. Keramiilki, Elin Juselius, 15: —, n:o 3,639, Muopio, Malmv, neiti, Jkalinen; N:o 65. Pukukoriste, Raumal. ko- titeoll. 23: —, n:o 1,841, Haeggström, Ä.. isännöitsijä, Reposaari; ?t:o 87. Patja ja pitsiä, Raumal. kölit. 30: —, n:o 3,248, Lindqmist, Josef, maratuomari, Pori; N.o 94 Porsliinimaljakko, Dolo res Björdberg, 30: —, n:o 4,400, Maurilo, E., maanmilj. Lauttakylä; N.o 95. HiuskoriSte, M. Ahren- l>:rg, 30: —, p:o 32, Sjöblsm, S. kauppaneumoksetar, Rauma; Zt:o 125. 6 hedelmSmatia, porslii nista, Helmi Grönlund, 40: —, n:o 3,160, Broms, Anna Liisa, lapsi, Lauttakylä; N:o 168. Uutimet, S. Eklund, 58: , n:o 2,810, Sohlström, E., opetta jatar, Pori; N:o 189. Hopearasia, O. Weck- man, 70: —, n:o 1.315, Sarpio. O. E., metsäkonduktööri, Kankaanpää, ja N:o 190. Myösolki, Eric Ehrström, 70: —, n:o 2,009, Nyström, M., ro» wa, Lauttakylä. — Talo»ka»ppa. Puuseppä Karl Hummelin on myynyt kaupun gin V :ssä osassa omistamansa talon ja tontin n:o 2Z1 talonomistaja A. Sampolahdelle 20,500 mkn hinnasto. W Maanotto tapahtuu ensi heinäk. l p.nä. — MeluamiseSta ja juopot telusta sakotettiin eilen raastuman- oikeudessa 8 reposaarelaista miestä kutakin 10:llä markalla. — Näppärä waraS liikkui ei len aamupäimällä Yrjönkadun 5:nnen pihassa. Sillä aikaa kun eräs hen kilö oli lääkärin luona, oli tämä is kenyt silmänsä hänen polkupyörässään riippumaan pakettiin ja leikannut lan gan poikki, jolloin paketti sai seurata uutta »omistajaansa". Paketti sisälsi kirjateosten jatkomihkoja, m. m. Tie tosanakirjan mihon, jotenka saalis ei tainnut tuottaa toimottua aineellista hyötyä anastajalle. — Pari juopunutta maa»- tiesaukaria pidätti Nudenkoimiston poliisi eilen illalla Koimiston kansa koulun luota. Näistä toinen, irtol. Kalle Heino. Kokemäen Peipohjasta, hätyytti amoin puukko kädessä ensin tomeriaan Frans Lehtosta ja sitten kaikkia ohikulkemia. Molemmat soi mat yökortteerin poliisin luona. — Nelva»deri» rohdoskaup pa on muutettu ent. Gust. Roneliuk- sen kirjakaupan huoneustoon. — Airtveellä jalkaansa löi ei len päimällisen jälkeen Yyterin kan sakoulurakennuksella työmies Mihtori Söderman. Tri Pikkarainen, jonka luokse haamoittunut tuotiin, fitoi haa ivan. — Zkarh»» sekakuoro» har joit»S on tänään klo 8:lta i.p.Kan- salliskodissa. Saapukaa joukolla! — Rtzhthwät tutkimaa» Wir kamieSktzsymyStä. Heti kun mir kamiesasia oli loppuunkäsitelty mal tiopäimillä, kännyttiin kenraalikumer- nöörin kansliasta kenraalikumernööri Seynin käskystä eduskunnan kans- lian puoleen Vaatimuksella, että miisi kapp aletta mirkamiesasiainmaliokun nan mietintöä heti jätettäisiin ken raalikumernöörin kansliaan. Tiedus teltaessa, mitä miidellä kappaleella tätä mietintöä tehtäisiin, saatiin mas taukseksi, että kenraalikumernööri ha luaa mi S pikaisimmin saada mietin nön menäjänkielelle käännetyksi, ja oli hän tarkatusta marten hankkinut miisi menäjänkielenkääntäjää, jotka jakaisimat työn keskenään, joten mie- tintö tuossa tuokiossa saataisiin kään netyksi —, tietenkin Menäjän minis- terineumostolle lähetettämäksi. — Suom. K. — Nyt waietaa«. Tänä sek» sorron aikana tapahtuu toistaan mer- killisempiä asioita, joiden runsauden muoksi monikin huomattama asia il- man suurempaa huomiota häipyy unohduksiin. Muistettane? kuitenkin mielä, miten ..verustuslaillmen" protokollasihteeri Modeen kieltäytyi nimikirjoituksellaan mahmistamasta muuatta laitonta suostuntameroa koskemaa asiakirjaa. Tästä hän sai kimppuunsa „peruS- tus laillisen" perokuraattorin, joka taa sen määräsi Turun homioikeuden »pe rustuslaillisen" kannemiskaalin saat tamaan syytteeseen protokollasihteeri Modeenin. Mutta tämäpä sen sijaan ottikin homioikeudelle osottamassaan kirjelmässä puolustaakseen protokolla sihteeri Modeenin menettelyä. Nyt maatii prokuraattori kannemiskaali Schybergsonin syytteeseen asettamista tottelemattomuudesta mirassa päte- wää käskyä mastaon ja sopimatto masta esiintymisestä prokuraattorin mirastoa mastaan. Ja maikenemat sanomalaiset, pääs kyset, kottaraiset, maikenemat Samit, Turkat ja Samulit. Mutta olisipa prokuraattorina ollut Soisalon-Soininen, niin silloinkos ul- monta kämisi koko perustuslaillisessa leirissä. Eipä säästettäisi suuta eikä lantalapioita, maan molemmat olisi vat yhtä ahkeraan käytännössä. Toinen esimerkki. Monet ..perustuslailliset" asian ajajat päättimät kauniisti noudattaa laitonta leimasuoStuntaa. Helsingin raastumanoikeuden osastot, yhtä mä- liaikaista osastoa lukuunottamatta, maatimat asiapaperit lortotettamakst. ÄSken mainitsemani ..urhea" Turun homioikeuden kannemiskaali kirjoitti „Abo Underrättelseriin" pari artikke lia, joissa moitti Helsingin raastu- manoikeuden jäseniä heidän menette lynsä muoksi leimasuostunnassa. Raas- tumanoikeuden herrojen sisua tämä pisti niin pahoin, että he kääntyimät prokuraattorin puoleen pyynnöllä, että tämä ryhtyisi saattamaan syytteeseen mainitun ..laillisuuden kukon". Ja mitä teki prokuraattori? Antoi mää räyksen Turun kannemiskaalille nos tamaan kanteen kannemiSkaali Schy- berqsonia mastaan. Hiiskumatko ..laillisten" sanoma lehdet tästä mitään? Eimät sanaa kaan hiisku. Ei yhtään pääartikke lia, ei puhuta konnista, hylkiöistä, kätyreistä eikä panna toimeen ruu- misarkkulähetyksiä. Niin ..laillisuuden" ritarit taipu mat niskat nöyrinä. Nyt maietaan — mutta nyt ei ole- kaan prokuraattorina suomalaisen puo- luesn mies. maan on — ..perustus laillinen" Charpentier. — L.-S:ssa ESko. — Sosialistiset hautajaiset. Tässä muutamia päimiä sitten hau dattiin Maasan hautausmaalla eräs eläissänsä innokas sosialisti. Tilai suudessa piti muuan seurakuntamme sielunpaimen hautajaispuheen, joka maikutti siihen määrin mamajan les- keen, että silmänsä heltyimät mesiin. Tämä seikka maikutti kuitenkin siihen määrin kiusallisesti sosialistisiin hau- tajaisjoukon jäseniin, että näistä jot kut ryhtyimät puheen kestäessä suo rastaan ilmeilemään. Eräs heistä ojensi iikcmälle maimolle — piipun ja se auttoikin. Waimo unohti su runsa ja kyyneleet kuimuimat. — Mutta mitä ollakaan, kun hautajais- joukko oli paluumatkalla, syntyi pa pin puheen johdosta jälleen erimieli syyttä. Toiset sitä puolsimat, toiset moittimat, eikä aikaakaan, kunRiskv- sillan seutumilla oli tappelu täydessä käynnissä. Sanat eimät enää riittä neet, täytyi jo ..käsillä puhua". Pienenä, surkeana esimerkkinä sosia listien opin seurauksista olemme tämänkin tahtoneet julkituoda. — W:sa. — Perheuutisia. Kihlauksensa omat julkaisseet ylioppilas neiti Salli Paloheimo, Noormarkun kirkkoherran O. D. P .lodeimon ja hänen puoli sonsa, o. s. C>dbergin tytär, ja filo sofian maisteri Niilo Ikola, Loi maalta. — Saki He«o»pää. 1:n pai- kinnon sai äsken pidetyissä suurissa painikilpailuissa Lugo-kaupungissa Pohjois -Espanjassa jykemä maan miehemme Sulo Hemonvää. Kilpai luihin otti osaa useita Europan kuu luisimpia painijoita. Ml». — Uutta kirjallisuutta. Wer ner Söderström Osakeyhtiön kustan nuksella on ilmestynyt: Rajan tuolta puolen. Tu ristina Itä- ja Pohjois-Menäiällä. Kirjoittanut arkeoloogl A. M. Tall gren. — Kirjanen sisältää kymmenen eri kumausta suomensukuisten heimo jen asumusseuduilta Molgan, Wie- nan ja Pinegan marsilla ja on ma- ruStettu 8:lla koko simun kumalla. Hinta 1: 25. Äidin helmoista pulpe tin ääreen. Kumaus kotielä mästä. Kirjoittanut tohtorinrouma Laina Päimänsalo. 58 simua. Hinta 50 p. — Kirjan aihe on Varmaan kin lapsille innoStuttama. Tekijätär kumaa hauskasti pikku pojan ensi- mäisiä maikutuksia jouduttuaan kodin piiristä suureen, ihmeelliseen koulun maailmaan. Nämä kumaukset omat niin nuorelle polmelle omistetut, että ne on äitien tai manhempien siskojen ääneen luettama. Sellaista tosielä- mää kumoamaa kirjallisuutta on liian mähän ollut olemassa. - Jatkowihkoja. Oman maan 60 ia 61 mihko omat ilmes. tyneet Werner Söderström Osakeyh, nön kustannuksella Pormoossa. Mihl koien runsaasta sisällyksestä mainit semme ensiksi kolme suomalaista kw lall,suutta koskemaa esitystä: Suoma- M, kansanrunoilijat, kirjoittanut Wäinö Salminen, — Agaton Meur- man, kirjoittanut E. G. Palmen. — Aleksis Kiwi, kirjoittanut W. Tarki- ainen. Professori Palmen on myös> km kirjoittanut Yrjö Kaarle von Dö< belnin elämänkumauksen. Uudem masta suomalaisesta rakennustai teesta kirjoittaa arkkitehti Birger Bru nila. Oman Maan maakuntakuma- uksiin liittyy nyt Etelä-Karjala. josta omat kirjoittaneet Rudolf Dillström jz U. T. Sirelius. Suomen won< toa esittämät Ernst Häyrenin kirjoi tus MesikasmeiSta ja A. K. Cajanderin kirjoitus Metsiemme hoidosta. Lää> kintätiedettä edustamat Reguel Löf> qmistin kirjoitus Pienten lasten hoi. dosta ja O. von HellenS'm kirjoi tus Eläinlääkintälaitokset Suomessa. Maamme taloudellista historiaa edustaa I. W. Ruuthin kirjoitus Suomen kauppa muoteen 1617. Useat näistä kirjoituksista omat kumitettuja. Luonto tieteen malossa. Tämän teoksen 29:s mihko on ilmes tynyt ja sisältää enM kaksi ilmatie- teellistä kirjoitusta: Tuulen synty ja Sananen sumusta, molemmat run sailla kumilla, kaamioilla ja kartoilla malaistuja. Kehitysovpia malaisee kirjoitus Merililja ja sen kimettvneet esipolmet. ..Katsauksessa" on asialli nen ja selmä esitys: Tietomme pyrs tötähdistä. JlmeSttzutztta aikakaus- kirjallisuutta. Helsingin Kaiku n:o 22. Jokamiehen miikkolehti n:o 22. Helsingin Kumalehti n:o 10. Käsiteollisuus, kemätnumero. IckUÄ-Zuoivgsts.. — Tuomarit. Ikaalisten tuo miokunnan tuomari I. Björmvik on sacnut wirkawapautta heinäk. ö p:stä kuukauden loppuun ja on sanottua tuomarinmirkaa sinä aikana määrätty hoitamaan maratuomari I. Koskinen Tampereelta. ^ Htzljätttzjä Piletiuhiutaiu- aleuuusauomukfia. Senaatti on hylännyt Suomen nuorison liiton toimikunnan anomuksen saada aler- nusta pilettien hinnoissa Suomen nuorisojärjestön edustajille, jotka otta mat osaa Euran pitäjässä pidettä- mään nuorison liiton kokoukseen. — Gammaljoe» saaruahuo- «ek«u»a» hautausmaa» laa- jeuuuS. Senaatti on tuomiokapi tulille saapuneen tiedon mukaan an tanut Tyrmään pitäjään kuulumalle Sammaljoen saarnahuonekunnalle lu- man laajentaa hautausmaatansa eräällä maramaamittari K. A. Saa risen sitä marten kartoittamalla maa- alueella. — JkaaliSte» kauppala» al«- ee» lisäys. W. 1858 osti Suo men maltio Turkin talon Ikaalisten pitäjän kirkonkylässä ja lahjoitti sen jälkeen tämän maan Ikaalisten kaup palan tarpeisiin, jolloin myös mah- mistettiin kauppalalle asemakaama y. m. Koska nykyään kumminkin jo koko se ala kauppalan maata, joka on määrätty ja mahmistettu tontti paikoiksi, on täyteen rakennettu eikä kauppalalla tonttimaitten yhteydessä löydy mitään maata, jolla kauppa- lanasema-alaa voitaisiin suurentaa, päätti yleinen kauppalankokous 29 p.nä jouluk. 1906, että kauppalalle on joko pakkoluomutuksen tai Vaih don kautta hankittama lisää maata Ikaalisten seurakunnan Keturi-nimi- sestä kappalaiSmirkataloSta, jonka maat sijaitsemat kauppalan mieressä, ja Valtuutti samalla kauppalan jär- jestysoikeuden ryhtymään asiassa tarpeellisiin toimiin. Sen jälkeen on koetettu saada kauppalalle lisämaata isonjaonjärjestelyn kautto, mutta isonjaonjärjeStelyn haku hyljättiin kun jakokuntaan kuulumat maanomis tajat sitä mastustimat. Myöskin koetettiin maan maihdon kautta saada kauppalalle lisää tonttimaata, mutta kun asianomaiset maanomistajat sitä kin mastustimat, on kauppalan jär- jestySoikeuS nyttemmin antanut senaattiin anomuksen, jossa pyyde tään, että kauppalan tonttimaan suurentamiseksi Heturin lappalais- Virkatalon maaSta pakkoluomutuksen kautta erotettaisiin eräs anomukseen liitetyssä kartassa merkitty 89 heh taarin suuruinen maa-alue. Samalla anoo järjeStySoikeus, että puheena- olema pakkoluoVutuS toimitettaisiin maltion kustannuksella ja että kysy- myksessäolema maa-ala, jos mahdol lista, lahjoitettaisiin kauppalalle. — Senaatti on lähettänyt mainitun anomuksen Turun tuomiokapitulille ja käskenyt tuomiokapitulin hankkia Ikaalisten seurakunnan ja Keturin kappalaismirkatalon haltian alamai set lausunnot puheenalaisesta ano muksesta sekä antaa oman alamaisen lausuntonsa asiasta. — J»tt» meui peräStäki» mytttzyu. Siikaisten pitäjän kir- konkylästä kotoisin olema talollinen Frans Petter Alinen oli Merikar- mian y. m. pitäjien kihlakunnanoike udessa maatinut Heikki Helinille ran gaistusta siitä, että Helin olisi yöllä kesäkuun 25 p:wää mastaan Vuonna 1904 tunkeutunut Alisen rakennukseen, jossa tämä perheineen nukkui, sekä että Helin heti jälkeenpäin olisi pitä nyt pahaa elämää Alisen asunnossa ja mielä, että Helin olisi 1905 muo- den käräjillä todistanut määrin ja jatkanut soimauksiaan jälkeenkinpäin. Näistä kaikista syytteistä oli Alinen kerran luopunut kihlakunnanoikeu dessa, mutta jäleZtäpäin kuitenkin nostanut jutun sillä seurauksella, että kihlakunnanoikeus tuomitsi Helinin pidettärväksi yhteensä 8 kk. rvankeu dessa. Helin malitn homioikeuteen, joka Viime perjantaina antamassaan pää töksessä lausuu, että koskei Alinen yhden muoden kuluessa sen jälkeen, kun hänen ensimäinen kanteensa kes keytyi, ole sydettään j tkanut ja siis syyteoikeus oli rauennut ja kun kih- lakunnanoikeuden ei siitä syystä olisi pitänyt ottaa juttua käsitelläkseen, homioikeus harkitsee oikeaksi mapaut- taa Helinin kaikesta rangaistuksesta asiassa, mutta saapi hän asian laa tuun nähden kärsiä itse kulunsa. — Hämee»li«ua»efise«i»aa- riSta omat päästötodistuksen saaneet m. m. seuraamat oppilaat: Heino nen, Naimi Mathilda, Loimaa, Hul- mi, Yrjö Pietari, Loimaa, Koimisto, Hilma Pauliina, Loimaa, Laaksonen, Martta Kristiina, Metsämaa, Lun- dsn, Sanni Fredrika, Mampula, Manninen, Anna, Huittinen, Ojala, Aisa, Säkylä, Rinne, Hilda Maria, Punkalaidun, Tiensuu ja Vanha talo, Lyydia Amanda, Loimaa. — Mielipuoli haavoitta»»t meljeäusä. Pomarkun Kiilholman kylässä tapahtui miime Viikon eräänä päimänä sellainen tapaus, että mieli puoli torpanpoika Juho Emil H muta lahti löi kiriveellä meljeänsä Arwid Hautalahtea päähän 4 haamaa, joista 2 päälaelle, yhden suupieleen ja yhden niskaan. Armid Hautamäki oli käs kenyt meljensä, jolle keuhkokuume oli jättänyt mielenmian, korjata lapion war'.ta ja kun tämä oli Warren ko konaan rikkonut oli manhempi weli nuhdellut häntä siitä. Tästä suuttu neena oli Juha Hautamäki ottanut kiriveen ja poistunut työhuoneesta mennen asuinrakennukseen. Armid- meli, peläten että Juho olisi hyökän nyt kammarissa oleman iäkkään isän päälle, oli hetimiten lähtenyt hänkin asuinrakennukseen, mutta »vedettyään omen auki, joutuikin sen takana mäi- lyksissä olleen meljensä iskujen esi neeksi. Haamoitettu toimitettiin heti Merikarvialle lääkärin hoitoon. Kaik kikin haamat omat isoja, mutta nis kassa olema on määrällisin. Lääkäri luulee haamoittuneen jäämän henkiin, oskin toinen käsi otaksuttamasti me nettää tarmonsa. — Julkeata hirveu salamet- sästystä harjoitetaan Harjamal- lassa. Sen mukaan kun meille ker rotaan, on siellä esim. tämän muo den aikana salaa ammuttu mähintäin 10 hirmeä. Miimeksi kuluneena kuu kautenakin on Pirilänkylän metsistä löydetty kahden ammutun naaraöhir- men jätteitä ja Forspyyn metsästä yhden uroshirmen pahentuneet lihat. Kannattaisipa Viranomaisten käydä asiaan kiinteästi käsiksi ja saattaa sytteeseen moiset ampujat, koska zaikkakuntalaisten epäilyt kuulumat kohdistuman yksinomaan pariin kol meen mieheen, jotka pyssyineen rau- hoitusajaSta huolimatta kulkemat metsissä. — Lehmä kuristunut kuoli aaksi. Miime torstaita mastaan yöllä, kun AhlaisiSsa torppari Agre- nin lehmä oli leikinnyt Viereisessä pilttuussa oleman sonnin kanssa, oli niiden kahleet jollain tawoin sekaan tuneet, josta oli seurauksena, että leh> mä kuristui kuoliaaksi ja sonnikin ta mattiin aamulla mähissä hengissä. Näin köyhää perhettä kohdannut ma- hinko on sitäkin suurempi, kun lehmä oli masta hiljan kantanut ja lypsy kyky parhaimmillaan. Noormarkku. Miimeksi pidetyssä yhteisessä kunta, kokouksessa päätettiin ojittaa ja lervit- tää maantie Pöllömäen ja pikkuneman kohdalta sekä Pöllömäen ja Kieron- hongan ahteet, Raja-ahde alennetaan ja sen sekä Kieronhongan ahteen mä- linen laskuoja laimetaan ja maruste- taan rummulla, tie lemitetään Si mulan kytöjen kohdalla. Näihin töi hin saadaan käyttää 500 mk., minkä rahamäärän saa rahastonhoitaja ot> taa lainaksi kuntain yhteisellä takuut la. Ensi sijassa laitetaan Pöllömäen pikkuneman kohta ja Pöllömäki kun toon ja muut mainitut paikat korja taan sen mukaan kuin maroja riittää. Tässä luetellut työt annettiin maan- miljelijäin I. Sillanpään, J.Sainen ja herra I. Salmen toimitettamiksi. Yhteisten kuntakokousten kokoonkut suMe maksetaan tästä toimesta 5 mk. kerralta toistaiseksi. Merikartvia. Väliaikaisessa kuntako kouksessa t. k. 3 p.nä käsiteltiin seuraamat asiat: Luettiin kunnallislautakunnan ma- litseman komitean kunnanlääkärin oh jesäännöksi laatima ehdotus, joka an toi aiheen milkkaaseen keskusteluun. Kun kustannukset Vaimaisopua naut timien y. m. köyhien n. s. kirurgisista parannustöistä o limat moniaitten kun nan jäsenten mielestä tulleet komin kalliiksi, oli komitea ehdottanut, että kunnanlääkäri olisi welwollinen pu- heenaolemille potilaille antamaan kai- keltaisen lääkärinamun ilmaiseksi — siis kaikki n. s. koneellisetkin amuS- tukset. Tämä ei tyydyttänyt enem mistöä kokoukseen saapuneista jäse nistä yhtä mähän kuin lääkäriä itseä- kään, joka oli kokoukselle lähettänyt ehdotuksen johdosta lausuntonsa. Mai nittu kohta muodostettiin siten, että maimaisapua nauttimille sekä mai- ivaishoitohallituksen todistamille muil lekin Merikarmian kunnan köyhille on lääkärin annettama kaikki amustuS ilma seksi, paitsi koneellisista eli kirur gisista amustuksista on näiden puo lesta kunnan suorittaminen lääkärille eri maksu. Moniaita muitakin kohtia ehdotuksessa muomailtiin lääkärin hy- mäkst. Kunnallislautakunnan esimies I. O. Rikalainen malittiin kunnan puolesta tekemään ohjesääntöön kun nan lääkäri O. Forstadiuksen kanssa sellaista lovpumuodostuksia kuin he katsomat »välttämättömäksi, jotta sään töjä nyt jo nykyisenkin lääkärin ai kana kämisi noudattaminen. Wah- mistusta ohjesäännöille asianomaisessa vaikossa hokemaan maltuutettiin luk kari F. N. Santamuori. Siihen malitukseen, jonka höyry- sahaosakeyhtiö Mellamo oli maantien ja siltain kunnossapitorasitulsen tak soituksen suhteen tehnyt, malittiin se litystä tekemään tilalliset F. E. Ros- nell ja I. O- Rikalainen. Suojelkaa melsänkyt- möjänne karjan- F» »» > F », kaynmlta. Maanmiljelyksemme maatii meitä tekemään paljo aitoja saadaksemme niittymme ja peltomme suojeltua kar- jankäynniltä; samoin on suojeltama metsänmiljelyksiä karjankäynniltä ja niiden sotkemiselta. Sillä kaikkein pahimmin meillä saamat kärsiä kar- jankäynneiltä juuri metsännuorennuk- set, olkootpa ne sitten luontaisia tai keinotekoisia. Huomaammehan liik- kuestamme metsissä missä hymänsä kuinka siellä puuntaimet omat karjan sotkemia ja syömiä. Ja erittäinkin kun karjanhoitomme nykyään on mie lä huonolla kannalla, ollaan pakotet tuja laskemaan karja kemäällä aikai sin rehun puutteessa metsälaitumille, jolloin, kun ruohoa ei mielä ole maas- ma, karja ja erittäinkin lampaat syö mät mielellään puuntaimia. Siksipä meillä metsännuorennukset omatkin huonoja ja epätasaisia. Sitämastoin huomaamme, että jos joku paikka metsästä on jollain lamalla karjalta rauhoitettu, niin siellä metsä kaSmaa kuin peluski pellolla. Ja kun meillä kin Suomessa Vuosittain tehdään jo aika paljon metsän kulttimeerauksia, niin onhan mahinko, että ne mene- wät hukkaan ja koko metsännuoren nustoimet menettämät periaatteellisen armonsa. Kehottaisin siis jokaista metsän omistajaa suojelemaan taimistoja met sässään joko aitaamalla tai muulla tamoin. Siihenhän kelpaa huonom pikin ja huonommista aineista wal mistettu aita, sillä ei karja taimisto- paikoille niin tuppaa kuin heinäpel toon tai puutarhaan. Ja kun tai. miStot 3—10 muoden kuluessa saa daan suojeltua, niin taimet marttumat ja kasmaimet puutumat. Sen jälestä metsännuorennukset eimät enää kärsi sanottamasti karjan käynniltä. E. K. K. — Meuäläise» sotalväe» ka sarmialueeksi Lahdessa on tilan- omistaja Miljam Mattila eilen hä nen ja Pietarin ö:nnen rakennus- !omissionin mälillä tehdyllä kauppa kirjalla myynyt Hollolan pit. Lahden !yläSsä sijaitseman 92,^ ha suuruisen Metsä-Hemmolan tilan 65,000 mkan 'auppahinnaSta. MaStaanotto tapah tui heti. Kasarmien rakennustyöt alet- anee heti. ^ Sotawäkeä ja kasakoita Waasaa». Maasaan pari miikkoa itten saapuneen insinöörikomennuS- unnan sotilaat kertomat Maasaan esäkuun puolimälissä saapuman ryk mentin, s. o. tuhatkunnan miestä jalkamäkeä sekä joukon kasakoita. Pitämätkö tiedot paikkansa, sen saam me pian nähdä. Kuten tunnettua ei MaasaSsa tätä nykyä löydy juuri nimeksikään mäki naista sotamäkeä, se kun siirrettiin jo aikoja sitten maan eteläosiin „malta» kunnanetuja malmomaan". — W:sa. — G»ome» l«otfilaitokse» »euäläiStyttämiSaikeiSta lienee änomalehdissä olleiden tietojen mu- aan luomuttu käytännöllisistä syistä. — Mikkeli» lääni» lää»i»- ihteeri» »virkaa hoitamaan t. k. 6 p:Stä alkaen on läänin kumer- nööri määrännyt kouluylihallituksen ansakouluasioitten sihteerin, lakitie- eenkandidaatti Samuli Malee KoS- en. — Muoden 1911 miralliseen al manakkaan, johon yliopiston puolesta amanmukaisen kirjoituksen hankkii Suomen Talousseura, on kotiteolli- uuStarkastaja Lauri Mäkinen laati nut kotiteollisuuden kannattamaisuutta osketteleman kirjoituksen. — Rouma Alma JunneliuS on Oulunlääni» kuvernööriltä anonut maastamuuttokieltoa miehelleen siksi unneS kihlakunnanoikeus on ratkais ut pesänselmitySjutun. — Kumernöörin määräyksestä on tarkaStusmiehiä käynyt tutkimassa Kyminjoen tulman syitä, ja omat he aaneet selmille, etteimät tehtaat ole tahallisesti mettä kohottaneet. Paasi- kosken perkauksen jälkeen on mesi oessa tuntumaSti laskeutunut, joten pellot omat suurimmaksi osaksi kui- mia. — Suomen Metsänhoitoammatti- mieSyhdiStyksen muosikokous pidetään tuleman heinäkuun 4—5 p:nä Kuo- pion Osuusmeijerillä. - Zk»«uia»osoit»S Ttolh- Piuille. NomitSherkask. kesäk. k p:nä. Kasakkakytän kyläkokouksessa on päätetty malita pääministeri Sto- lypin Nomtsherkaskin kasakkakylän kunnia-ukoksi kiitollisuuden osoitukseksi siitä, että hän on toimittanut poly- teknillisen opiston Vtoivotsherkastin. Albauie» kapiua kukistettu. PriSranj. kesäk. 5 p:nä. Yh- teyS Djakoman kanssa on keskeytetty. Kaupunkiin pääsy ja sieltä lähtemi nen on kielletty. Huomattama le- mollisuuS mallitsee kaikkialla. Stra tegiset paikat omat sotamäen miehit tämät ja teitä suojelemat mähäiset Vartiostot. Fernolemskin tapahtumain älkeen ei ole ollut yhteentörmäyksiä: ainoastaan mähäisiä kahakoita. Suu rin osa kapinallisia on palannut koti- euduilleen. Rahomitshiin keskitetty sotajoukko marssi t. k. 3 p:nä sotam n^lterin ohdolla ja maStuStusta kohtaamatta Djakomaan, jossa on 34 pataljoonaa a YpekiSsä 18. Tänään lähtee sota ministeri joukkoineen Ypekiin. RahomitshiSsa on muutamia taloja uhottu. Aseiden poisottamista jat- !uu eSteettömästi. — Hallitsijaperheide» jäse»- te» werot»SktzstzmtzS Ruotsi» waltiopäiwillä. Tukholmasta, ke- äk. 6 p:nä. Maltiopäimät omat ka- marien yhteisistunnossa 171 äänellä 21 mastaan hylänneet s.-d:n ehdo- uksen, että kuniugas-perheen jäsenten on suoritettama meroa pääomawloSta ekä senjälkeen 165 äänellä 120 mas san ehdotuksen, että kuningas-per heen jäsenten on suoritettama maral- lisuuSmeroa. - PI»«iose» pelaStuStytt omat onnistuneet hymin. ParisiSta aapuneen sähkösanoman mukaan on meriministeri ilmoittanut pääministe- rille. että Plumiose eilen illalla saa- ettiin Salaisin satamaan. MeteN^Z leiljoitukd. Hbjetma Rauman ja Porin piirien kansakoulu- opettajiston piirikokouksessa Rauman eminaariSsa kesäkuun 10 ja 11 p:nä 910. Alkaa kello 2 i.p. 10 p:nä, un ensin aamupäimällä on oltu se minaarin lukumuoden lopettajaisissa. 1. Kokouksen omaaminen ja puhe. Tarkastaja M. A. Knaapinen. 2. Esitelmä mittauSopin opettami- eSta kansakoulussa. Lehtori August Alho. 3. Opetustunti mittausopissa. Har- oituskoulun opettaja I. Jussila. 4. Onko kaamametoodi paras kan- akoulun laulunopetuksessa? Opettaja Werner Mäinölä. 5. Mihin olisi pyrittämä opetta jain simistyStason kohottamisessa- Dpettaja M. M. Pakula. 6. Tamallisten murtolukujen oppi määrän supistamisesta maalaiSkansa- !ouluiSsa. Opettaja Lauri Louhelai nen. 7. Mitä möisi kansakoulu tehdä yhä kaSmaman rikoksellisuuden ehkäi- - 285 - luuta Lxx-iÄitUmaa noin Icak-iili^liuiientä vuotts sitten 1 revotkin seurassa. Kitistä t^mä Icävel^ Dic-c l-izset ia rinnalla rait- tiissa kylmässä iltailmassa tiienosti puettujen ikmisten joukossa oli niin suloista, että Iiänestä tupa <^rae n luona oli niin etäällä, että tuskin muisti sitä. /XKIciä muisti liän, että ensi kerran oli unoktaaut lukea aa- inu rukoustaan. Kun molemmat nuorukaiset saapuivat siltojen luo oli keillä suuremmoinea näk/, joka saattaa kxllnävcrisimmälikia ihastukseen. Vavverb/ asema tuntui kauniin runolliselta, /oka- päiväiset pikkuseikat katosivat liopeanliohtavassa su mussa. jonka lävitse pilkisti tuliannetlämpimän väriset tulet. I^umankukkulan juurella s^vent^i ilman siniväri, jokon aurinko laskiessaan loi purppuraisia säteitään, l^rinssikatu, komein kaikista kävel^pgikoista näMi vievän pitkin utuista sinistä mertä välkkeen hajanai sista valoista lumoavien tulikö/nnöstea koristamana, jotka kaarrellen kulkivat häipyen vikdoin auringonlas kun purppuräkokteeseen. Vläpuolella kaikkea tätä kohosi vaalia linna, jonka monet tornit kuvastuivat mustina lännen kullan- hohteista taivasta vastaan. »Xatsokaa». huudahti Xit ja laski tietämättään kätensä toverinsa käsivarrelle, en tietänet humalan luoneen jotain niin ihmeen ihanaa». Dick Lisset naurahti. »Xä^kän tämä laatuun,^ vastasi Dick, -mutta Idunpa vetoa että ennen kamua olemme nähneet vielä kauniimpaakin.» Kit häpesi, että tämä näk^ oli koskenut häneen niin s/västi ja aikoi vastata leikillisesti Dick in sanoikin, kun hän samassa näki jotakin välähtävän linnan kor keimmasta tornista. Lamassa aurinko laski ja sen vii- - 2L5 - kuulen, että sisarenikin tulee muksan ja tulee 5>nnr: luultavasti pari kolme muutakin tyttöä . -Kiitos, kiitos>. sanoi Xit, jolla oli kova halu tulla mukaan, mutta e! oikein tietän/t, mitä känen tu li tekclä. Dick liisset tarttui Kitin käteen ja puristi sitä s) clämmellisesti. Le on oikein-, sanoi kän, k/llä me vielä teeni- me teistä mielien Dick istuutui taas. Litteä nousi hän ja kulki x»i- ^äri huonetta katsellen seinillä olevia tauluja ja kirjoja pöydällä mutisten itsekseen. »Kaukeaa kuivaa — kovia ikävää — hautapat saita ja hautakirjoituksia. Kirjoja! Ia keiloja! Lellainea sekamelska. Li, Dick Lisset, onpa onni ettet ruvennut kirjatoukaksi, vaikka sitten saisitkin istua konttorissani kello kymmenestä neljään. Ia sitten kän sanoi ainakin k/mmenen kertaa: »1?i. n/t pitää minun läkteä.> Likä kän lähtenet kuitenkaan, ^.ina lö>si hän jotakin uutaa tarkastettavaa. -Ue kohtaamme toisiamme portaitten edessä puoli seitsemältä — ei, minäpä tulen teitä noutamaan. Ia vielä eräs seikka minä olen hieman rakan puut teessa. tahtoisitteko lainata minulle jonkun rovon pariksi päiväksi? Laan palkkani lauantaina.» Kit epäröi hetkisen, mutta muistaen lVlar^ Lisset iä päätti kän suostua tämäa p>/ntöön. tämä tuntui hä nestä kuitenkin oikeälts, sillä kän ei voinut luottaa Dick in lupaukseen eipä tietänet miten kän tulisi toi meen ilmaa näitä rakoja lukukauden loppuun saakka. Hän meni soutamaan kirjesalkkuosa. aukaisi sen ja otti sieltä setelitukun, jonka oli saanut sikteeriltä. Lanomatta sanakaan ojensi kän Dick ille /kclen näistä.