N:o 8 - 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona tammikuun' 5 psia K. S. R. Rohdoksia ja kemikaliolta, Hajuvesi! 25 p:istä — 10 mk-, pullo, Toiletti-saippuaa 10 p:istä — 2: j kpl. IhOVäreja, puuteria ja*puuteri viuhkoja, Uastlksla, Parraaaiotarpelta, Vlikslvahaa ja siteitä y.m. y.m. ostetaan edullisimmin Keski-Suomen Rohdoskaupasta. K. S. R. maffua otettatva. Mitään laillisesti säädettyä wero>tusoikeutta ei wiran- omaMa eikä maksuwelwolliNuu,tta yk- Lnolliit. SnoniL 1 k. 1 a. 8arall» ilmoitan ett» rakas poikani Johan Gabriel, rtahalliMsti nnkkni ij&iseesn aneen Korpilahdella tammik. 4 p:nl 1910 kello 5 aamulla, 21 ▼. 19 pv. ikäiseni. Eaipaakaeksi minulle, 8 (Ukolle, '2 veljelle y. m. täkäläisille ja tutuville. 6. Vehniäinen. Kristaa on minnlle el Imi, Kuolema on minulle voitto. 42 1-1 Kaleva ja Liitto 1 k. 1 s. Täten ilmotetaan ett» rakas ftitlmmo Greta Sofia Maksa Synt. Spets. raohalliseati vaipui kuolon aneen ua- koeaa vapahtajaansa Jyviikylin Mat tilassa tiistaina 4 pkivftDft ummik. 1910 kello 11 a. p elettyiin 91 v otta 2 kankaatta 9 plivaa. Rakkaudella muistelevat hlntk lapset, lasten lap set ja lasten lasten lapset. Ellsahetb Ja Fredrik Karplo. Mk pUsen tyyneen rantahan Myrskyistä, jotka paahaa; Kiusauksett maailman Saan ijiks kaikeks rauhaa; Vaivoista paasin lepohon, Pimeydestä valohon, Itkosta taivaan riemuun. 41 »—1 Saarnavnorot. ifiiskilii oaaseurak. kirkossa saarnaa Loppiaisena p&iv&taarna klo 10. Opettaja E. Soini. Diakonaattijnhla-a alttaripalvelas aasilla litorgisilla sivelill*. Saarnaa Kovasti Hemsn. ■eorakunnan diakonaattitoi- hartaushetki Jokivarren Kolehti melle. KeUo & i. p kansakoalalla. Kovasti Heman. 1 sannui t. Loppiaisesta ptivksaarna klo 10 jamalaasopin ylioppilas K. Salonen. Kolehti Japanilthetyksell''. HartansheJti kl> 5 L p. Oravisaaren Aijaa-aholla. Rovasti Heman — Juhani Ahon Panun 6:s ja 7:s tvMjfo ottxrt ilmehtineet SBc.rttcr Töder- ström Lsakeyhtiön lu-Ztannuksclla. Kum- maniin hintana on 35 Penniä. T«o» on nyt saataivana nid^tsillainkin ja maitsaa siten 3:50. Suostunta-aflat hunningolla. UlläoleSvalla otsakkeella 'fic|ii>i ; tia<i K. Ö. S<tählberg) »viime lauantain „HÄs. 'Sanomissa" seuraawaa>: Julkisuuteen tulleista tiedoista on jo joulun aikaa ollut si>tyä pelätä, et- lei suostuntaweroitusta täksi wuÄ>eksi sataisi a-joissa asianmukaisesti sekvi- teiksi, ,ja tämä pelko onkin nyt toteu- tunut milä pahimmin. Niinkuin ei- sispäitvän numerossa kerrMiin, on suostunnat toisin järjostett^, mutta jär jestelty, laittomalle kannalle, ja tämä «n tapahtunut ei wenÄäiAm tviran- ' omaisten, waan suorassaan Suomm senaatin toimesta. Asetus pelikorttisuostunnasta on ivahlvisiettu eduskunnan Päätöksen mMisesti ei/kä siitä siis ole sen enem- pää sanomista. Mutta toisin on wer- rattomastt tärkeämpäin palomiina-, inallasijuoma- ja leimasuostuntain lai- ta. Entiset niitä koskci>va>t asetukset olivat nimenomaan säädetyt olemaan »voimassa ainoastaan 1909 ivuoden loppuun. Uusista asetuksista edus- kunnan päätökset jätettiin kenraaliku- mernöörin kansliaan jo joulukuun a- lussa, muita sitien ei ole pidetty huol- ta siitä, etiä ne olisi saatu wahwiste- tuiP eitnen wuoden loppua. Sen si- jaan hankki senaatti wiime hetkellä hallitsijan wahwistuksen 'sellaiselle ase- lumelle, että paloniinMvero sekä mal lasjuoma- ja lei masu osiunta alvat suoritettavat 1 P:slä tammikuuta 1910 sitä ennen woimassaMeiden pe- rusleiden mukaan. Tuohan olisikin käynyt laatuun, jos myöskin eduskun- ta olisi päät>:änyl noita suolstuntawero- >ja edelleenkin otetiaivaksi saimojen Pe- rusteiden mukaan kuin ennen. Mutta mihinpä oli osaksi jo hallituksen esityk sissä. osaksi Eduskunnassa tehty mel- koisia muutoksia, jo:en hallituiksen ase- tulsella Mt on määrätty tormeettpan- tawatsi. toisenlaista werotusta kuin mihin eduskunta on suostunut. Smksi tuohon sanotaan iise aseiuk- sessa, etiä eduskunnan !hywii>i'syinät ehdotnlset uusiksi ase luksiisi eimät ole wahwistetut, ja senähdten entisiä suostumaiveroja määrätään edelleen- kin suoritet':äwalsi muka ,.sowelluiia- malla niitä periaatteita, sotka sääde- tään-46 Z:ssä Ruotsin Hallilusmuo- dosia wuodelta 1772". Vahinko lvain, eitä. kun hallitsijan tvaHvislamassa aluksessa taas ker- s rail »vedotaan Suomen hallilusmuo- ^toon, tuo lviitlans on ailvan »väärä. >Asi<rllisesti kyllä jokseenkin yhden- j tefettä, ivoiffa asetuksen sepustajia warsin kuwaaZra on, että siinä puhu- taan Ruotsin hallitusmuodosta, sillä slollei se nyt olilsi Suomen hallitus- muoto, niin lmoitaisunihan asetuksissa ijhtä hipein Mittailla Niailkapa Kiinan hallirusperiaatteislin. Mutta mainit- ru perustuslain kohta ei ensinkään ole tähän tapaukseen solvÄtuiva. Se kuu- lluu kokonaisuudessaan: .^Valtakunnan Säätyjen kokoukset eilivät kcÄiä Fauemmin fuitt korkein taan kolme kuukautta ja ettei maata rasitettaisi pitkillä Wälliopäiwillä. niinkuin tähän asti on tapahtunut, niin itvoipi Äun. Majttti sinä aikana sukistaa Malticpäiivät päättyneiksi ja jokaisen kotiseudullensa kaskea; ja jos semmoisessa.tapauksc^sa mitään uuiia suMuntMeroa ei Ä'si wcGvistettu, niin jääköön entinen woimaansa„. Tämän säännöksen lrpussa lausuttu periaate on kyllä wieläkin wouncl'-sa, mutta ta^koi>tlaa ainoastaan sitä ta- pausia, että edMuiria ei ole »valtio- päiwam aikana päättänyt uusista suos- Kffi if, -Vverotettawa pääsisi huokeammalla 1^ maäraaioista. Slta paitli leual- kuin eduskunta on päättänyt, eiwät>set yhiteiÄluntackämän karkeat ilmiöt yöstiiyiset edut, »vaikkapa iärkeätkin, ?uten poliittisten puolueiden, eri ich- saa käydä sm waatinwksen edellä, et-^j^en ja seurchem fdf&ufset ja nii- QÄaiKPji- I ,Mön r° tetafln matnitiematta, nittt et- «-„ irvt i •• Että uusi alsötus 'tältä kannatta, >»ä maan korkein päällikkö woi saada Hemmingin 'eduskunta päätti ! ' fo . u l atnme itsedverotnksen kannalta mi tietoja tälläisi an kokousten järjestyt- „wahwisti" su>ostuntaweroja suostun- - ei -? 1 o[= | i^ ä ' luonteita ja tarkoituksesta ai tasäännöillä, .jotka ei«vät kalpaa hallit» ^ mttaan ePaikMa. «tlla ios mo- sijan wa>hwistusta. ja niin soimisiin »valtiomahtien »vahwtstamts Mä M)tkin menetellä. On tosin tul- lu>t tawaLsi, «'ttä suostuntaa 'koskevat joista itse niiden laatuun nähden ken-I Tämän suunnitelman toteuttamisellsl raalikulvernöörin Pitäisi ^aada tieto läheisessä tulewaisuude^a anoo alle?ir« ma/mmm Yi-» j. .»PPmn.». noastaan paikalliÄen sanomalchtien 'kautta. Piiäen sellaista järjesliMä koko- ta määräajoista Iväliltämättä, Yhä wain wo>isi >jatkaa jo aikattsa olleita m n nr tonttia »i»... f.R-IT» ! sUCÖtUttt<l!H>£l"Oljfl, NUN sillä sUUttfsi IIUUH l«ll»UUU»l«Un a<UWl'JUIIIUti(niKIIIU, hcckilsm antoa «sn,)ks-n eiusiunnan 1 "If 1 "' ^* äi r i >»*»11 tcUiin ^iifinttöntu «MoTinni. hlMSkiMSvissi, (iuäfnntc fifitldse tnnJ 1 »>-d>«n»»iSian« ilmoisom--» ^ii lrat "™ ,Mn -l- »«K I-" asmlliAa MMiMi Mii. ««-niailuM- limientämää». {tiuä '»»«" cfaijntiK läänin Yhl-I«unwch» öuoIiLita^itiämucboaie § to. .i » ^ M m M m M. mm «>-» ilmiöt ,« il. siin työt taTPeellisten tokeitten ja woi« mantasott«ni«n r<ifentmrtifc8fi ylipuolel- l« Imatraa 360 kuutiometriä (.sekunnis» *f«) suuruisen Vesimäärän ottamista tvarten itäpuolelta Jm<rdraa Lul ?ewaa woimawäylää myöten, joka titlisi seuraa- maan Kansallispuiston raajaa ja laske- maan Muokseen tokaisin alipuo>l «lla koS» ken. Näin menette-lemällä wo»si johdattaa woimaa ma<chan kaitveUazvia sohtoja pitkin Mlilpuiiin kaupunkiin ja Saimaan kanaivan tvarrella «sijaitsetville uuLille tehdasalueille ilman etiä yhvään rumen- nettaisim Imatran puistoa tai koÄea. joka aina eteenkin päin tulisi laskemaan 840 ■SuutiortKtriä sekunnissa ntatZaikija- sesongin aikana. iPoh^ois-^uomcssa ilmoittaa hra W.-A. yllämainitulla yhtiöllä olelvan myös lii- hallitsijan päätöstä. Äun eduskucka, ! moitiamaan minulle tärkeimiinistä ti- vaisuuksista joka kerta erikseen ja wii- niiitim .mi« >>°it° -M M. I°-r°iIuff^° ju.j Ivnlliapäilvillä, o» uudista suostun!^- ~ u !ivailkco ^hetimmilen oulao woöto<«val keroista päättänyt, niin ei mainitun pykälän säännöistä woida ensinkään talviisi. Siten on puheenalaisella toimen- '.näärä^set 'tallille teidän iMäisi,ytenne Senaattorit veuwottelewat Pietarissa. 'Z:„ ;;; Ma pileellä aikaansaatiu uusi, erittäin wa-'lisille Zvirkamichille, jotta teille an- m>Mi«»°» Zu°Äuiit°ia I-i>V> I-Ic. ^ >kun määräaika päätttm. i"~r .^'N ja kaickcssa läyÄell si^essääntie- »uu uiuuumuu frau|i). tuntain kannon tai makiamiM kansia . ^ f;..' .. wvl s''» ennen wah°vtstaa t6Pemi ^, joutuivat ikäwip,Hin 'lo>a riippumatta ,anomalehd.ston t,e- tunta-aietukiet, zolloin nii- ]Q missä hallituksen ja doMhbeistä. eduskunnan wälien tähchy Ääljfcä en- ^ Allekirjoiuanut: pääeisikunnan ken- tistäänkin kireämmiksi. Sen on ai- rMKuutnantii ta silloin, HalliGa uudet suoslunta-asetukset, jolloin tä entisten päätyttyä noudatetaan, laikta päättää olla noita uusia asetuksia wMvistamatia eduskunnan Päätösien mukaisesti, jolloin ne W. J:n 7b §:n kaaysaanut senacktin talousosasto, kun Itn «MM..U taito. Ella y.Kfcq? >»■»«»«* » »m? , »iim t maiiw«n(cii t | M r-Ikmlusi- «»! UM ^ °l>- hlpvinki» • liliäMifcutiM. ti iMituto «tion oifeu. delliseen puoleen. ^seyn. likkö y. m. y. m. kreiwi Berg lain- opillisena auktoriteettinaair. o., mcn- fliu mm »Mnm. Senaatin etiä se o ; Tcutc:tai= cntamcCiN määräys «MviMa Jos hallitsija taas ei ole ajoissa eh- ^ . .•••• - —- ti nyt tehdä uusista suostunta-aseiuk- f f t!l j 1,600,000 mkn suorittamisesta lisäiyn 'ststa lopullista Päätöstään, saattaa sK, «jhen° ^ad-taan''tt^Nn Mi5'oo,man Ylläpi-ämisetsl maan "vielä lhätät^assa tulla W>mykseen, . . " f Q"'!^ 11 lc .^ ; • ■ » rtlllh ' nirt iqia m, »7,, :« h-llilu» tu»lo päiliBIä Aotof. >°h,m k°«mW>q° «M.n,v. ISw °n *W1 fantiwt fuoSfitnfAii ^uS?,.m.an ainoastaan kantÄtMratn <inau, ,a a,e- !cVke.mma^,a paikata tullut mania we»wolltiunkyen tachellile-ia armossa hlxvÄisy^ksi. t i rt ämätt öi»!yyd Mä. E ikä >t o ime nip i -. teen turmiollisia naikututsia palijon- 1 - Penjamai-ittaina matkustavat ta- jäjenet Piotariin, jossa he nykl>ääil Äeskcilctvat. Ztykyinen senaatti näyttää ruiven- , neen käyilämään uuita mene^iclyta- paa Suo?nen asioita käsiteÄesjääit. ni- > nisäin järjestämään neuwort>c(uja ^Pietarissa wenöläislen halliluÄviran- j ennaiiten kanssa. NiliPä lienee iuc.5- ! ivntMiitmlis rankaistu tällä latvalla ; a ; ollut nain muotoa-sia. Wiime ^matkallaan Äi senaai^reilla muassaan >m.m. csims laitteen nosimnise-ia eras- tä senaatin ivir^lamicsiä aasiaan war- nuskiellosta. — Hb?. , 5a a n paranna, scs se onkin lähtenijlt e n e m in än N m m ä r t ä m ä l i ömyyd e si Mi i n ,pahas:a ltahdoSta. iivielä e >lessa kantaa suostuntaa eduskunnan pääiöffen mukaiscsti. Niin on tchiy jaskus ennenkin ohimeneminä wäliai- koina, ja tämä meneit:ly wo?pi nojau- lua siihen, etiä suMinntaa, niinkuin sanouu, ^voitaisiin myöntää edustun- nan päätöksellä ilman hallitsijan wah- wistettawaa asetustakin. Mutta sitÄrostoin ei )voida suo?- tuntaa ottaa ilman Ä>uÄunnai, juos- lumusta, e kä siis woi tulla tysyniyk- seen, että entistä suostuntaa jatkettai- .siin siwu määräajan, jos eduskunta kerran t'i'enlaisen suostunnan Päättäiiyt. Siiä ei Elloin woida ichdä Hallitusmuodon 46 §:n nojalla eikä sitä hallitsijakaan cl'e oikeuieiiu määräämään. MalticisäänlömMe mu- kaan Verotusoikeus, soitatin yksityisiä Poikkeuksia, niinkuin iulli',r.ercsta ja . . ... svta-aiikoja lukuunoiwmaita, lranhas- Wahwistettu korkeimmassa pa'.'assz ioan on ollut« -dellettck!» o» taiisa». I°.!kiimno-i° edu^runnalia. ^os fchta rm:x:n ' . . muista seikoista ivoikin olla eri mic- on,r»hivi«nu. arn,oll'.n-n a,-'tus kcn- tiä, niin se ainakin on selivä, että uut-1 raalikuivernöörin kanÄian nude^t me- ta suosluntaai. eniiisen katiaistakaan, n-ojääuiiötii, jcnilka li söisi on määräily Virallisiay m.,vleisii iintisi». Kenraattkutvernöörin kans lian uusi meuosäantö. Kirje Roomasta. Joulu. — Surullinen muistopäitvä. Jouluaattona. Viikon päiwäl on auriniko paista- nut entistä tirkkaummin, ikäänkuin 'lkkuen osoitiaatsccn nitillc, täällä ote- '.ville v< c f> | ö m a a I-q ; u ti e, mikä suuri e- roiius on Etelän j.". pohjolan jouluil- la. Täällä on cllu: + 1^° jcpa + 2»^ :cs::pä-;rällä ja illalla klo 10 on lvielä wci>.ui olla -s-16". ?«i n;c ulenim: t.iiiis ancet, eitä kau= kaiscsia iot inaasiamme cn kenties yh tä Jxifjutt, jcpa ci ^mrr.änfiit pakkasta. Tosiahan tämä iciraicn lämpö iä- hät> aikaan wuc-dcsia ei ole täällä ai- »van luonnollisia. Mu-ia mitä huo- li.mme siitä. et:ä tiitii seuma sateinen aika, naulimme auringosta niin kauan tuin wo im m e. Ja irarsin tuhleawasli se «ikin lämän joulun seutuivilla pais- ^lanul. Ei ole joululla läiillä sitä merkirys- lä kuin meillä. Äatckisissa maissia on pääsiäimn suurin juhla: nmiia yleen- sä ■eroaatft kaikki juhlien nnettäiinista- wat suuresti meikäläisisiä tawoisia. Huomaa läällätin joulun lähcs.i)mi- sen. Kaduilla niiHdään pieniä, ruuk- kuihin iÄut^iuja jculukuusia-, >— kuu sen käyuämislap^ on inllut tänne Sak- sasta. ilalialaisei perheet e'.wär i/.ei- i»<yine:i arkistonhouaja lallkautuspal- kalle. et yleensä »voida määrärä muuten kuin eduskunnMt pääroisen nojalla. Eri mahdollisuuksista on senaatti nyt »vallinnut ja jsaaltanut hallilsijan- kin Maliiiscmaan juuri sen. jonka ei oliisi pitänyi tulla ki>symykseen.. jc(fa on ilmeisessä ristiriidassa eduskunnan iverolusoikeudcn ka»ssa. Tuo risti- riita Hintyy erillä in räikeästi sil- 'loin, kun entisen ascru^sen mukaan nyt Kenraalikumernööri ivariii kuwer- olssi jostakin otetmva weroa, ivaikka nööreiltä piÄiiscmpm tioto^a. edustuntai ei ole sitä werotctt<Äva»si mlyön'täiiyt. Ziiinpä eduskunnan pää-, Kenraalikuivcrnööri on joulukuun j« i yliopisto. — Papisto. (Povwoo). PetäjÄve- .den kiMchtrra>ntwil!la on julistettu ' haoitatva^st 60 päiivän kuluessa joirlu- 'iuun 16 pstä lukien. — Hewosyhdistyksei. ?shdisn^ksen ./Padasjoki Hippossörening" wal:uur. Alioppilaiden sisäänikirjoittaimincn tamana on sen puheenjohtaja kunnal- tapahtuu tiistaina 18 p:nä t. T. klo lisn,:uwos Ääri Fieandr senaatilta a- 11 a.p. Stipendiaatlihuuto toimite- nonur, euä mainitulle yhdistykselle ia an 19 p°.nä klo 2 i.p. Luennoi al- kalvDt :.f :n 20 p:nä. myönnetläisiin 1,316 mkn 67 p:n suu ruinen aivusius slirosoriin Mami- seksi. — Uudet »venäläiset postunertit. >tuten enncmmin on in a in imi, on fir- jeei?:vaih:oa irarten Venäjälle ja uiko- ir.oille annekiu uusia lvenätlä.stä Po?ii- tnerllkeP. )cyttiään käyiännösiä ole- lv ia po^timer/kejä saa käyttää ensi inaalisk. 14 Pä wään asti. — Tullitulot tv. 1909 nonsiivat yh- ieensä t^,96Z,000 martlkaan. — Senaatin kielenkääntäjät. Se- naalin N^näzänkielen ylitielenkääntä- /*• «Ab tammif. 1 »-»i im oli«™t S». maist. A. F. Ringivall ia n>enqiankie-/ .......... , T„ len yiikickenkääntäjän inuor.mmatsl a-;ittaKCijla-cia hoiigtllekirjoileuuna, mui Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. ^Dtiimoliiiirt, rifiei. mtttamvt fi. M .«MUU : .10 M-i ««in» UtOU «Ml f*. „„„ «..«.«lm. CialmS.iSi m i " ,I"' 1 ™ ° '--«öör-i»- icnroffiran ilicMflirj«n: U(1 u-cfiiciliöi-ä j« kMUIk I-vi. pulaiselsi kieleiMänliäjä A. E. Streng. ^ paikka!kunnätta muuttamisen kaulia, tai muusta siirstä eiwär ensi waltio- päiwä^i:iestvaa^?issa ole Ii/ivtrö^Iä-s- Sigurd Wetterhoff-Aspln puuhat. rouvat Vaasan lääniil it. tvaali- Taiteilija Ti^urd Wcttcrhoff-AM>, jonka \ anci»n>Z Tai maa n fomUumt wuo?raami- tuli J)i}l,jätU)T|i, on nyt Dttänyt se- naatii'n uudcn anoin»k''cn. >Ziinä herra anco etuoikcutia saada »vuc^rata «eliönpä(licito Tuomen iraltidn maalta 'Sai.iroon fcnaiv-an »r arrclta ja tl lii ..^infanbiian Waic,r-Pc<ivcr G:'n" (T»o- seen kÄsiä joulukuusia. PÄjoiv ylei- semvi tapa on tehdä koteihin n.k. pre- sepio. Bckiehemin tarinaa efi11milu ku- cvaelma (jos sitä niin ivoi kutsua) ijcle-fl Maria. Jesuskpsi. Zösef, Paime- nei. wu»het j.n^e. csiiiu^vät. Kaduil- ia ja toreilla joa ostaa kai,Iti kuivael- maan kuuluivat esineet er'.?see:t ja nii den laatu riippuu osiajan maksuky- ivyStä. On karkea- ja hienckekoisia Marioiia. somia iveiziet^jä ipaimenia, — milä wcan 'kukin haluaa. Ja ko- d-eism '.räkäistään tuo Presepio ei waan jouluaattona, mutia .joka illia aina lcppiäiseen saakka. Sama on tapa kirkoissakin. Mili'ei jäisessä Rooman kirkossa on prese- pio jouluaaio-sia aina loppiaiseen. Äitkkojen presepioiden henikilöt ja eläi- met n.rot luonnollisessa koossa. Ja sen alttarin ääreen, jossa presepio on, .pol'.vis'.'uivai joulmviilolla useimmat rukoilijat. Lahjojen vnlaininen cn iäällä ia- wallinen kuien meilläkin. Wi ime isinä päilvinä eiiiien joulua oivat kaupat tungokseen asti täynnä osiajia ja ka- duilla on tatt'allina willkaanipi liike. Äerijäläiset tulevat warsinkin niille .paikoille, missä liike on wMain. ojen- laivat täiiisä ^ja toiivotlÄvat: duona sec-ta! (-hyivää juhlaa!) Ja moni ,pen- ni puto» heidän käteensä. Meensä oivat kaupat koristetut lvi- piirin nuorsuonia?aisen puolueen Pii- riioiiiiilunnan kanslian »välillisellä sacda mät!sullomas:i. ainoastaan pos- limakiun 40 penniä mukaan liittä mällä. lÄOniieen asuinpaikkaansa tar- ttiitknran otteen ivaslilucilelMa, kun lälhetiäirät csoiu>eella: Nuotsuomalai- sen Pu7/ueen piirisihieni Jl)wäK?i)lä, seuraat^nlaisen wailt<Äirjan: W.'.'.läkirja "Vaasan läänin itäisen iraäHpiiri,, nuorsuomalaisen Piiritoi- . . .... ...... irjfunncn Matluuttamalle asiamiehelle i u «f«nto;n sääntöjen n>ah',ni?-toin!.4= |.fiein, fiitcn esim. pienemmistä tulipa- ^ 'liisteelle. ottcencun csiancmaisen äantstt>salueen lU-den ?u'l«e° f uit o t0 ^ Hen5iloi!tä kohdan- M-rltio tulisi' silloin iffc hyhmään tt-aalilueitelos^a semmoisen otteen, kun paat. ^cnita hallituksen a n lainan neis'a onne.toinuustapaukDta, on u- 'tällä tmriit li'ääntttvä-5tä liitcntccstZ n>oimassaole?ran n<ali!ain 46 § cdel- asetuksen mukaan niis ä olisi leima- se n tietoja sellaisistakin tapahtumista.. fana-.M^a ja sen «varsilla. kyttää: annettaDista asiakirjoissa eikä myös- 'kaan muiden ivirastcjen kuin senaa- tin. lääniichalliiuksien, oikoulsien ja Maan kuvernöörien minulle lähet- »ville hikoille kanaivan yhtcyiccn. miösä iämiissä ajoi!>!aisissa tiedonannoissa saimat ja proomut ,voisivat lastata ja tchtaiirtcn tuot- inaislrca.'lien toimituskirjoina, ei,heille uskottujen liaanien tilasta ynnä ^"lkaa rciaka-amcita )a diari- ja n ota riaaititod ist n lsista. o-^ satunnaista laatua olclvissa ilmoituk- >suoraap.iälä icht-.ä-.-ta ja päimoa»- heriällä. kukkasilla, papcrikorisieilla y. m. joulun kuttniM. Mutta Vaikisia kauniiminät ttrat Wcnkin ne torit, joilla hedeMliä my>>dään. Pilikin to- rin llaiiaa on suuria, kokonaisia appel- siiini ja sitruunapuina, täynnä juuri k>)pN',wiä hodessmiä. I!e oivat warta- ivasten joulun kunniaksi sinne tuodut. .Torilla on mitä erilaisimpia hedelmiä appelsiineja, sitruunoita, imandariine- ja. omenoita, päävi)nöitä, banaaneja, Iviikunoita, manteleita, rypäleitä j.n.e. Puhumanakaan herkullisista wihannek- Ma. Ja siellä täällä koristeeiia mitä ihanimpia kuMia, ruusuja, neikilkoita, narsissia y.m. jotka heloittalvat tä- imu iväririkkauden keskellä. Sen i)llä kaareutuu Etelän kirkas, siintyvä tai- nws.ja iloisena leikknvät auringon sä teet kuiiiaslen lehdillä. Eikä tarlvit- seisi myyjien huutaen houikutella ohi- kulkijoina hedelmän ja kukkasten os- loon, sillä niiden näkeminen on jo it- scssään houkuttelewaa. Iltaan myöhään jatkuu <lvil'ftis liike kaduilla, livähenee siiten illallisen tie- noilla ja pillastuu taas puolen yön aikana. Sillä silloin on ijoulu-yön messu kirkoissa ja sinne kiirul/iaa ivä- kijoukko. Juhlatunnelman kohoitami- \ jctsi tapahtuu kivllosen ^valaiseminen tvähän kerrassaan. Eirsin sytyt emän ilmuiamat klinttAäkruunut Päiialita- Arilla, sii.cn siivuälttareille, kunnes kel lon lyödessä li'2 fofo kirilko iM'äkk'ä maassa, tuhannck ja tuhaiinet cttvat hal/t^a Yhtenä »välomerenä, presepio 'kaikkensa menetiäneet, eiZvätkä moi u- tulee ncl."iiiviiin, ikdlct dlbmait soida.' n oh taa. Ja samalla tulavai papit alttarille ko- Tänä päiivänä .fofou'iu>:uat jakelle meissä puwuis'aan, ja messu alkaa, jääneet noissa monissa kaupungeissa. VÄijoukko polivistuu tuon iucskakin, jotka onnettomuudessa hävitettiin rukovsnouhcijen helmet siirt>^v<it ru- hinaan tasalle, kcikontnwat kirAoihinsa. foilclvien sormien wälirse, sisvällä har- joita iräliaikaisesti on mkenn^iiu, k»- taudella painuu mcni Pää; kaunis kir^k- kcutuirat hautausmaille ja kaupun- kclaulu täy!'i«ää kirlkon. ip!'häsa!>vu suit- >kien raunioille. Sydäiniäsärk^i on suaa, 'lynttilälruununl kimme^tÄvät, heille tämän päivän muisto, hiljaiset— rukoukset kohoawat monen! ^ sancmalchdet. joi?a saimme rinnalla. - ] juuri tänä illana, ne «kertoivat meille. Ja jumalanpabvelukjen päälyliyä millä lailla inora Päilrää cTi o»ne'no- soinr.t n.el^ein lf>t'aikea ikuisen kau- ^ muul'fai?ois'a cn N'ictettl). Pienillä pungin satciscn tiiiklosen fcllci; yli oi= Vaif)ttfuill<i cn muisicpäimän ^vietto sen Rooinan ry:y'.vät niiden äänet, ju- kaidalla ollui sama: jumalaupa?ive- -iislao» joulun tulleeksi. ,'us kirkos'a ja sen pääw/;n;ä on .wr?i- jouAo meni.n,t kulikueessa hauiaus- maalle liviemään kukkia omaistensa 28 p jouluk .haudoille. Sietiä on palaUu sirolta- itefinai, «mmmmtiu w«»|i. «— ««" ivielä monei sadat ruumiit lepääcvät. ?)inpäri koko Italia n on loimeen- On koot- päiivä! Äaökerien «muisiojen päimä iälle kansalle, tälle maalle. Lchtemättömäs- pa»lu keräys tänä p.ii,vänä -ti on \c Uinunut kaikkien mieliin.! tu rahaa, iraatteiia. tirsoja, y.m. ja i,e. aiiuietcti hy.vin päilvän nm esi sitien. Mcte.taän onneiiomuuspaikoille häiää kauhun janomait saapuiivat; ioiwot- kavsilville. tiin. cttÄ me oliivat liioiiÄluja. Päin- ivasloin. Niiden pänvien tuska, nii On omiluisla ajatella, euä wuosi on ikulunut iuosta kauheasia tapahtu- den päiivien leivcttomuus on sanoin masia. Puhuman ivaan »Messinan kuivaileiiiatoyita. onn^itoniiludMa" ja ?nite>rkin oli Ja nyt on tvuosi kulunut. Tuhan- ^pairsi Messinaa monta kymmentä kau- nci ja tuhannet itkeivät wielä tässä-Punkia sm onnetiomuustosivereina. Jhmcelliiien cm ihuiinen. rohikea, uskalias! Sillä siellä, misiä Nmcsl sit- ien oli koia raunioita, siellä cci taas c^ämää. Ne niuutamat. jo:Ika jäimät jälelle. eiivili jättäneeilkään onnetto- muuÄPaikkcja. iraan jäimck sinne asu- moan. Uusi elämä on akkanut rau- nioideai keskellä. . ' Ne. joika onai kämect Messi,>assa näinä iviime kuu>kausina, kertoivat mil- vä siellä M't nä.ittää. ?tf)ä kam»etaan raunio!:a. joika joka päimä muistut- tMvin siitä, milä on iapahiUlmt. A- suklaat asunal puutaloissa, joita »vä- hän ikerrassaan on rakennettu. Siellä on elämä täydessä kulussaan: 'l. k :n 21 p. ^.valuin isiicpisio, selin Ipuuraken- nutscsia, koulut olivat kä-.,nnis<sä, muu- tcnria puukiMoja on rakei.nettu. Ln rä^:Äiliiltkeitä. muotikauptpoja. partu- reita, suutareita, kolloseppiä, ikiria- kauppoja — yisinpa elämiä kuiviakin iiäylciään-. On hotelleja ma:'tusia- Wille, tosin ybsiiikertaisia. mutia on jo ta tapauksec-sa. Ja että elämä siellä iodella alkaa, todisiaa se. etiä siellä on so 70 tuhailä asukasia (eilncn maanjärisn>slä cfi siellä ivoin 147 tu hatta). Mutta koukki on siellä al ci laiva ai- ivan alliisi a. Pakjon on jo icfjfiflv pal jon rakfittiftJii, mutia karkki on waan ^ivÄiaikaiÄa. .Siellä oloiv<n ra ke im ui. .set onxi^t enlsimäisiä hälää »varten ra-