r Tiistaina 31 p. Toukokuuta KARJALATAR Nro 59 — 1910 (K. S. 1 k.) I/ntän osanotosta ja lau- lusta miesvainajani hau dalla. i Augusta Tapaninen. A. Kp- An kokous kaupungintalon kokoushuoneella huomen iltana klo 8. Esimies. pidetään kesäkuukausina toistai seksi avoinna maanantaisin, per jantaisin ja lauantaisin klo 1 , 10 —V«2. Juho Seppälä. (K. S., Savol. ja Koski-Savo 3 k. 1 s 130 min.) JOENSUUN alottaa toisen lukuvuotensa tu levan syyskuun 1 p:nä klo 12 päivällä. Oppilaiksi kouluun, jonka oppijakso on kaksivuoti nen, otetaan kansakoulun käy neitä vähintään 15 vuoden ikäi siä mies- ja naishenkilöltä, etu sijassa liikealalla toimineita. Op pilaat suorittavat sisäänkirjoi- tusmaksuna 5 mk. ja lukukausi maksuna 40 mk. Aivan varat tomat voivat saada lukukausi maksuista vapautusta joko koko naan tai osaksi, kun toteennäyt tävät varattomuutensa. Oppilaiksi pyrkijät lähettäkööt omakätisesti kirjoittamansa ha kemukset, todistetut jäljennökset koulu- ja palvelustodistuksistaan sekä papinkirjansa allekirjoitta neelle koulun johtajalle ennen 1 p. elokuuta osotteella Euran pitäjä. Oppilaiksi hyväksytyille lähetetään elokuun kuluessa eri tyinen kutsumu3kirje, jota varten 'ivrkijät ilmoittakoot hakemus- 'an myöskin osotteensa. . 4 . uussa toukokuun 28 p:nä O. Honkavaara. Kauppias M. Oinosen kon kurssipesän kauppatavaravarasto ja muu jäleliä oleva omaisuus myydään paikan päällä toimitet tavalla huutokaupalla, joka ai ote- taan keskiviikkona 8 p. kesäkuuta klo 10 e. pp. ja jatketaan tarpeen mukaan seuraavina arkipäivinä. Toimitsijamies. Joensuu, Savonlinna, Lappeenranta, Wiipuri ja Pietari. Nopeakulkuinen Höyrylaiva »SAMPO" Kapteeni K. T. Hägglund, kulkee tänä kesäni Joansuun ja Pie tarin välillä, poiketen paitsi ylempänä mainitr.issa paikoissa, myöskin Yaoka- laan, Enonkoskelle, Oraviin, Puum.t- laan ja Koivistolle, runkavjsa ottaen matbasUvMsia ja rahtitavaran. Lh1t* IH h t e ? : fi t o 1 * ä n : JotnMSsia joka Tiistaina klo 10 iltas 8ä7oai<ac;st3 joka Keskiviikkona klo 1'2 päiy. Läi»m'Bf?.3Srt3iä joka Tvrstiina fcollo l ;£> Viipurista ti Pohjoiseen: Fietaristi joka Lauvantaina klo 4 iittt. Viipafjsis joka Sunnuntaina klo Vt 4 »a ti. Lappeenransuaia joka Sunnuntaina heti iltajunan tuitua. S&vf*ai anaila joka M*aE*nt.Aina kei-o 6 aam. Lähempiä tietoja antavat herrat: Petter Parviainen &. C:o Joensuussa. Manner & Kurki r '' Hj. Höckert Pietarissa. '3 ©f uulifiRi, Kapteeni A. Nikunen, välittää liikettä reitillä Leppä lahti —Joensuu, lähtien Lappii?ähci&aia: Joka arkipäivä klo 3 e. pp. poiketen matkan varrella olevissa laitureissa. Keskiviikkona poiketnan Niemi seen. jollr.in oi kkydi Knlmanie- mesnä e;kä Ruokolahdella ja Tii&tainn poiketaan Hypön niemessä. Joensuutta: Joka arkitiivi klo 2,15 j. pp., poike ten sanmsea paikoissa kuin tulo matkat! aan. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o Joensuu, Savonlinna, Lappeenranta ja VViipuri. Matknstajahöyrylalr* II ILMARI tt Kapteeni A. A a t o 1 a, knlkeo tänä kesänä JOENSUU» ja W1IPURIN välillä, poiketen Rääkky- lään, Vuokalaan, Enonkoskelle, Orn- viiri, Savonlinnaan, Puumalaan ja Lap peenrantaan, mukaansa ottaen rna:- Kustavuiaia ja rahtitavaria. Laira lUhtee: Etelään: Joensuilta joka tiistaina klo 0 a:tmus. Savonlinnasta joka tiistaina ei ennen klo 7 iit. lappeenrannasta joka keskiviikko klo 5 aamus. Pohjoiseen : ■»Viipurista joka Jaovarjtair.a klo V2I aamus. Lappeenrannasta joka iauvantai&a heti iltajunan tultua. Savonlinnasta joka sunnuntaina klo 6 aamusella. Lähempiä tietoja antavat herrat: Petter Parviainen & C:o Joensuussa. Olto Kaisla, E. Manner, Savonlinnsa. Viipurissa Muutetut kulkuvuorot. Höyrypursi ,Jalmen" kulkuvuorot on kesäkuun 2 päi västä alkaen Joensuun ja Luh tapohjan välillä: Joensuusta Luhtapohjaan Tiis taina ja Torstaina kello 5 aamu sella. Luhtapohjasta Joensuuhun Kes kiviikkona ja Perjantaina klo 5 aamusella. Piesestälahdesta Joensuuhun Kuusniemeen ja Mat- tisenlahden kautta Lauantaina ja Maanantaina klo 5.30 aamu sella. Joensuusta samoja jälkiä kello 1 päivällä, A. Eskelinen. Joensuu — Koli—Lieksa—Juuka —Nurmes. Matkttstajahtfyrylaiva £S SS K 0 L I . Kapteeni M. Mattila, Lähtee: Pohjoiseen: JoeiiSBlMiä joka maantanai ja peijsn- tai klo 7 :ltas. Lieksasta oi ennen klo s tiist. ja lsu- vr.nr. aam. Jalasta ei ennen klo 11 tiist. ja Uu- vant. aam. EteläSn: NarfflfksesU joka sunnunt klo 1 piiiv. ja k<skiv. klo 6 iit. JeEdSia ei ennen klo 4 sunnuntai-ilt. ia kio 2 torst. aam. Liekd&sta ei ennen kio 7 sunnunUi-ilt. ja klo 6 torst. aam. Koiia laiturista ei ennen klo 9 sun- nuntai-iU. ja 8 torstai aam. Joessuusta Nusnanlalitee» joka maannet, vuorolla. Lähemmin ilmoittaa Petter Parviainen & C:o JoensiiQSivi. Littllisnns- auoniulsct. Perustnslakilvaliokunnan mietintö. (Jatk.) Myöskin useat eduskunnan te- keinistä, yleishyödyllisiä toimen- piteitä koskemista, anomuksista samalta muodelta eimät mieläkään ole alistettu Teidän Keisarillisen Majesteettinne armossa tutkitta- iviksi. Puheenaolema miimytys on osaksi aiheutunut siitä, että en- nen noudatetusta järjestyksestä, jonka mukaan kaikki waltiopäiwil- tä maltiosihteerinmirastoon saa- puneet esitykset miipymättä toimi- tettiin senaatille lausunnon anta- mistä marten, nyttemmin on luo- muttu. Maltiotalouden alalla on mi- nisterineumoston maikutus ollut yhtä turmiollinen, kuin lainsää- dännönkin. Niinkuin tämän ala- maisen kirjelmän toisessa liittees- sä on lähemmin osotettu, on täs- tä mälikädestä ollut seurauksena m. m., että maltion tulo- ja me- noarmion wahwistus m:lle 1909 on wiiwästynyt, ettei se ole ta- pahtunut ennenkuin tammikuussa ro. 1910, josta on johtunut, että budgettilailla on kokonaan ollut w. 1!>09 mäliaikainen luonne, »va hingoksi lukuisille yhteiskunnallisille riennoille. 'Että maltiopäimäjärjestyksen 20 § säännöistä, jonka mukaan esttysma- rain hankkimisesta niihin tarpei- siin joihin maltion mäkinaiset tu- lot eimät riitä ynnä sitä seuraa- ma laskelma maltion makinaisis- ta maroista ja tarpeista omat amtettamat eduskunnan marsi- naisten maltiopäimien alussa, ei ole noudatettu m. 1909, jolloin nämä tärkeät asiakirjat saapuimat eduskunnalle masta sitten kun 7, is tuntokaudesta oli kulunut! eikä myöskään m. 1910, jolloin ne niinikään omat eduskunnalle an- netut masta istuntokauden loppu- puolella. Että »valtiosäännöstä poikkea- ma käsitys hallituksen ja eduskun- nan oikeuksien mälisestä suhteesta maltionmaroja.koskemissa asioissa on somellutettu armollisesti tut- kittaessa muutoksia rahamääräyk- siin ja suostuntakysymyksiin etu- päässä niihin jotka omat koske neet apurahoja Menäjän malta- kuunanrahastoon. Että muutamat eduskunnan m. 1908 hymäksymistä erikoisista määrärah oista kans«koululaitoksen ja muutamien muiden simistys- tarkotuksien hymäksi on poistettu tulo- ja menoarmioista. Että muutamat kulkulaitosra- hastoa ja rautatierahastoa koske- mistä asioista on ratkaistu sään- nöllisestä järjestyksestä poikkea- malla tamalla: sekä että useat määrärahat, joiden tarpeellisuus on senaatin alistuk- sissit todistettu omat emätyt toisien riittämättömyyden sitä maatimat- ta, josta on ollut seurauksena, ettei ole moitu olla uudistamatta alamaisia esityksiä sangen useista edellämainituista määrärahoista ja että nämä määrärahat, jotka silloin on arm. myönnetty, on täytynyt suorittaa tulo- ja meno- airoton ulkopuolella. Ne lukuisat tosiasiat, joihin edellä on miitattu ja jotka tar- peellisine selityksineen omat selos- tetut mainitussa liitteessä, todis- tamat että ministerineumoston Suomen asiain käsittely on ollut ylen mahingollinen Suomelle. Lain kunnioitus on ammoisista ajoista ollut juurtunut Suomen kansaan, luoden makamuutta ja järjestystä sen yhteiskuntaelämään. Sen tähden maltaa lemottomuus kansan, kun hallitusmalta poikkeaa perustuslaeista ja siten aivaapor- tin selälleen yhteiskuntajärjestyk- sen maarallisimmille »vihollisille: mielimallalle ja lakien haliveksu- miselle. Samoin kuin muissakin maissa täytyy uudistustyön nyky- aikana ennen kaikkea tarkottaa niiden oikeudellisten ja taiondel- listen olojen perinpohjaista pa- rantamista, jotka »vaikuttamat lu kuisan työmäen luokan aseinaan ja pyrinnöihin. Että tähän kuu- lmva n. s. sosiaalinen eli yh- teiskunnallinen lainsäädäntö on tullut ehkäistyksi kehityksessään, on herättänyt suurta ja oikentet- tua tyytymättömyyttä. Pitkät ajat olimat maltion tu- lot niin niukat, että tulo- ja meno- armio ainoastaun maikeudella moitiin pitää tasapainossa. Ku- luneen muosisadan miimeneljän- neksellä tapahtui tässä tuntuma muutos: maassa kehittyi tuottama toiminta hallituksen ja maltiopäi- mäin yhteismaikutuksen edistämä- nä ripeästi ja lisäsi »varallisuutta ja sai täten myöskin makituiset maltiontulot nousemaan. Tämä nousu oli usein laskelmia suurem pi, josta seikasta yhdessä sen jär- jestyksen kanssa, että otettiin lai- noja rautatierakennuksia marten ja ainoastaan pienemmäksi osaksi niitä marten maltionrahaston kas- mamia ylijäämiä, aikaa myöten oli seurauksena, että maltiorahas- toon kertyi »verrattain suuri pää- oma. Tätä pääomaa pidettiin maltioluoton tukena ja »varoina, joita tarpeen tullen oli käytettämä maan hyödyksi ja parhaaksi silloin- kun satunnaisia menoja tärkeisiin tarkotuksiin ei moitaisi »vuotuisista tuloista suorittaa. Nyttemmin kun kansaneduskuitta kokoontuu »vuosittain, moidaan tulo- ja »neno- armiolaskelmat tarkemmin suun- nitellen tehdä luotettamammaksi kun siihen aikaan, jolloin ne käsit- timät monimuotista marainhoito- kausia. Maltion tililaskulaitoksen edelleen noudatettamana oleiva järjestys, jonka mukaan maltion tulot ja menot tilitetään eri ra- hastoissa, ei estä eikä saa estää budjetin asiallisen yhtenäisyyden moimaan panemista. Werosuostun- taa koskemien perustuslainsään- nösten mukaan pitää suostuntain olla maltiomaraston mäkinaisten tulojen lisänä, jonka tähden »nyös m» eduskuitnan asia tutkia onko ja missä määrin sellaisia lisämaroja tarpeen. Periaate että budjetin pitää olla yhtenäinen kokonaisuus, on täten tunnustettu. Noudatta- malla tätä periaatetta sekä toi- »nittainalla budjetin armioiminen suunnitelmallisesti mottaisin» mal- tiorahaston käytettäivissä olemat säästömarat useana muonna mä- hitellen käyttää budjetin järjeste lyn hyiväksi sekä siten osin mähen- tää rautatietarkotuksiin käytettä- mäin lainaili tarmetta ja osin tehdä mahdolliseksi että tarmitsisi ainoastaan »vähitellen toimeen- panna merokorotuksia, joita eri merokorotuksista johtuma »valtio- menojen lisää»»nys aiheuttaa. — Mutta ministerineumoston on onnistunut saattaa käytäntöön ra- hapolitiikka, joka perustuu budje- tin mielnvaltaiseen jakamiseen kahteen toisistaan jyrkästi erotet- tuun osaan: hallituksen budjettiin ja eduskunnan budjettiin. Wal- tiorahaston säästöjä on käytetty tarkotukseen, joka siihen katsomatta »nitä rahastoja siihen käytetään, kllnluu »»iiden asiain alaan, jotka laillisesti moidaan ratkaista ai- noastaan hallitsijan ja eduskun- nan yhtäpitämällä päätöksellä. Ei moi olla hyödyksi maalle, jos hallitsija, poiketen ennen nou- datetuista periaatteista asettuu epää»välle kannalle »nelkein kaik- kiin ehdotuksiin »»ähden uusista rahamääräyksistä tahi määrära- hojen korottamisista yleisten simis- tystarkotusten kaunotaiteen, am- mattikoulujen, termeyden- ja sai- raanhoidon, maanmiljelyksen ja sen simueli»»keinojen, tarpeellisten yleisten rakennusten y. m. sellais- ten karkotusten hyiväksi. Sekä eduskunnan että senaatin m. 1908 tekemät sellaiset esitykset sellaisista määrärahoista perustuimat tar- peiden tuntemukseen ja kykyyn ar- mioida maltiomaraston marat. Kun ministerineumosto sai sano- tut esitykset emätyiksi, käytti neu- »vosto määrin maikutusmaltaista asemaansa malmistaen maikeuksia Suomessa monille hyödyllisille simistyspyrinnöille. Ilmeinen aihe tähän, nimittäin marojen säästä- minen maltiorahaston siirtoa mar- ten Menäjän maltakunnanrahas- toon on sitä mähemmin hymäk- syttäivä, kun sellaista siirtoa ei laillisesti moida suorittaa ilman eduskunnan suostumusta. Siitä hallitussuunnasta, joka on päässyt maltaan sen kautta, että Menäjän ministerineumosto alituisesti sekaantuu Suomen asioi- hi»», on myös ollut seurauksena, että marsinainen hallituskolleegio, senaatin talousosasto, on nyttem- min aiivan toisella tamalla ko koonpantu kuin sen pitäisi olla, moidakseen mastata niitä maati- muksia, joita tulee asettaa tälle laitokselle. Eniinmät sen nykyi- sistä jäsenistä eimät ole koskaan enne»» olleet sellaisissa mitoissa tahi sellaisissa toimissa, jotka olisi- mat moineet tehdä heidät päte- miksi Suomen senaattoreina mai- kutiamaan maan parhaaksi alot- teentekijöinä lainsäädännössä ja maltiotaloudenalalla maltion hal- linnon johtajina ja tuomareina hal- linnollis-oikeudellisissa jutuissa. Tietoa maan laeista, niistä teki- jöistä, jotka »vaikuttamat »naa»»- miljelyksen, teollisuuden, kaupan ja merenkulun etuihin, henkisen miljelyksen aloilla mallitseivien eri- laatuisien pyrintöjen merkitykses tä, osittain »nonimutkaisista so- siaalisista tehtämistä ja keinoista niide»» ratkaisemiseksi, — tietooi» kaikesta kästä ja sellaiseen tunte- »nuksee»» perustumaa makaumusta, jonka tulisi ohjata hallituksen jä- senten menettelyä ja päätöksiä, moimat kaikkein »vähimmin hank kia henkilöt, joiden edellinen toi- minta ei ole ollut omistettuna Suomelle. Tarkotustaan »vastaa»va seilaa- tin kokoonpano ei liene odotetta- missä niin kauan kuin perustus- laeista poikkeama politiikka Suomea kohtaa» pidetään Pietarissa yllä ja siten se maatimus asetetaan, että Suomen senaatin on panta- »va täytäntöön sellaisiakin »nää- räyksiä, jotka omat ristiriidassa tämän maan lakien kanssa. Ministerineumoston sekaantu- minen Suomen hallituksen tehtä- »viin on järkyttänyt sen toimimal- lan ja toiminnan itse perustuksia, jotka maltiosäännön mukaan Suo- men korkeimmalle hallitusmiras- tolle kuulumat. On lisättäivä, että määräys 20 päimältä toukokuuta (2 päimältä kesäkuuta) 1908 myöskin minis- terimaltiosihteerin asemaan on tuottanut muutoksen, joka ei ole sopusoinnussa Suomen maltio- säännön periaatteiden kanssa ja samalla haitallisesti maikuttaa asiain käsittelyyn. Wieläkin enemmän kuin 2 päi- mänä 1908 annetun määräyksen someltamisen kautta tulisi Suoinen 'oikeusjärjestys järkt)tetyksi, josmi- nisterineumoston puheenjohtajan ehdotus laiksi niiden Suomea kos- kemien lakien säätämisjärjestyk- sestä, joilla on yleismaltakunnal- linen merkitys, tulisi toteutetuksi. Kuluman toukokuun 7 päimänä antamassaan alamaisessa mas- tauksessa armolliseen esitykseen, jo»»ka kera mainittu lakiehdotus siiheit liittymine „selityskirjelmi- neen" annettiin eduskunnalle lau- sunnon antamista marten, on eduskunta seikkaperäisesti tarkas- tanut tämän selityskirjelmän. Tä- män tarkastuksen perustuksella on osotettu, että tuo lakiehdotus tie- tää Suomen perustuslakien pe- rinpohjaista muuttamista ja että eduskunta, kun sen asia on pää- täntömallalla ottaa osaa jokaiseen i perustuslain muuttamista tar- ' koltaivaan lainsäädäntötoimeen, ei 'moinut antaa armollisessa esityk- i sessä tarkotettua lausuntoa laki- ! ehdotuksen sisällyksestä. Alamai- ! simmin miitaten niihin itse lakieh- ' dotustakin kohtaamiin painamiin ! muistutuksiin, joita selityskirjel- -män tarkastus on aiheuttanut ja jotka on esitetty edellämainitussa ' mastauskirjelmässä, katsoo edus- ^ kunta oleman tässä huo»nautta- ! minen että selityskirjelinässä ei panna mitään huomiota sen 15,27 ! päimältä maaliskuuta 1809 ta- ' pahtuneen »valtioteon todelliseen 'merkitykseen, jolla keisari Aleksan- ' teri I peruuttamattomasti ivah- misti Suomen perustuslait. Näi- den perustuslakien kautta on kui- ! tenkin »näärätty, miten Suomessa 'moimassa olemat ja sen miran- ' omaisten ja asukasten noudatettu- ' wat lait on säädettämä. Eikä 'edellä mainitussa roahmistuksessa ' enempää kuin uudemmissakaan ' perustuslaeissa ole Menäjän lain- säädäntömallalle pidätetty oikeutta _ aittaa Suomen lakeja niissä ta- paukstssa, jolloin niillä katsotaan ' oleman yleismaltakunnallista mer kitystä. S u u r i w a l t a i s i n, A r m o l- l i s i n K e i s a r i j a S u u r i- ^ ruhtinas! Kun eduskunta nähdessään sen maaran, joka uhkaa Suomen kansaa, metoo Teidän Keisarilliseen Majesteettiinne, on eduskunnan melmollisuus suoraan ja peittele- mättä lausua julki se, mikä on omiaan asettamaan asiat oikeaan maloonsa. Sentähden on tässä alamaisessa kirjelmässä kahden »viime muoden hallitussuuntaa kumattu tuomalla esiin tosiasioita ja huomauttamalla tämän halli- tussuunnan seurauksia, minkä ohessa eduskunta on katsonut ole- man tässäkin lyhyesti osottaminen ministerineumoston puheenjohto- jan esittämän uuden lainsää- däntöjärjestyksen ehdotuksen laa- tu. Ja yhtä amomielisesti kat- soo eduskunta oleman Tei- dän Keisarilliselle Majesteetit- lenne julkilausuminen makaumuk- sensa, että tuota ehdotettua lainsää- däntöjärjestyksen muutosta ei moi- da todellisuudessa panna toimeen, maikkakin — jota eduskunta »vii meiseen asti pitää »nahdottornana — Menäjän kamarit sen hymäk- syisimät ja hallitsija sen sitten mahmistaisi. Lakia, joka Suomen kansaneduskunnan suostuinuksetta muuttaa Suomen perustuslakeja, ei Suomen kansa moi pitää oi- keudellisesti pätemänä. Jokainen lainsäädäntötoimi, johon tuon oi- kendenmastaisen uuden järjesty!- sen mukaisesti ryhdyttäisiin, olisi Tuomen kansan silmissä oikeutta loukkaama käsky mailla kaikkea melmottamaa ivoimaa tämän maan asujamiin nähden. Sil- lä kaikista tämän tuhoisan el>- dotuksen laatijain esittämistä kieroista iväitteistä huolimat- ta pysyy horjumattomana to- tuutena, että Suonien kansalle eimät muut lait ole oikeudelli- sesti pätemiä ja melivottamia kuin ne, jotka oivat annetut Suo men perustuslaeissa lainsäädän- nölle ivahmistetussa järjestyksessä. Ne oikeudelliset ja simeelliset risti- riidat, joita sentähden syntyisi, jos nyt ehdotettu lainsäädäntö- järjestys tulisi päätetyksi ja so- melletuksi. tuottaisi Suomen asuk- kaille raskaita kärsimyksiä, mutta kärsimysten pelko ei oikeuttaisi ketään heistä luopumaan uskolli- suuden-melmollisuudestaan tämän inaan »valtiosääntöä kohtaan. Kalliimmasta omaisuudestaan, esi-isiltään perimästänsä oikeudes ta yksissä neumoin hallitsijansa kanssa järjestää ja kehittää sisäi- set olonsa omien tarpeittensa, tai- pumustensa ja oman luontonsa maatimusten mukaan ei kansam me moi luopua. Sitä ei tekisi yksikään itsetietoisuuteen herännyt, erikoisolemuksensa ja oininaisen historiallisen tehtämä»»sä tuntema simistyskansa. (Jatk.» eamkmtts. T o u k o k. 2 0 p. Puhemiesneuivoston ehdotutses- ta otettiin ne säännökset, joita nou- datettu toimitus- ja tarkastusiva- liokuntain toiminnassa, työjärjes- tykseen. Kcrtvittus tvaZtiorahastvi» tilaSta iv. Jatkettiin maltiomarainmalio- kunnan miezinnön käsittelyä mai- nitun kertomuksen johdosta mal- tion tuloja koskemasta osasta ja hymäksyttiin äänestyksellä mietintö muuttamatta. Sen jälkeen käsiteltiin »valtion »nenoja koskemaa osaa ja hymäk- syttiin »nietintö 117 äänellä 00 mastaan. Siirryttiin sitten yliopistoa ja teknillistä korkea koulua koskemaan osaan. Maliokunnan ponsilausel- massa oli toimonius, että yliopis- ton konststorio ryhtyisi asianmu- kaisiin toimenpiteisiin, joiden kautta opiskelemalle nuorisolle turmattai- siin keskeytymätön ja täydellinen opetus eri aineissa sen omalla äi dinkielellä. Ed. Kaira m o teki sangen laa- jalti selkoa yliopiston kielioloista, mikä ei puhujan mielestä ole tyy- dyttäivä suomenkielen asemaan nähden. Puhemuoroja käytti mielä ed. Lindelöf, joka myönsi kieliolois- sa oleman korjaamisen maraa, mutta torjui kuiteilkin ed. 5taira mon lausunnossaan esittämiä mäit teitä. Tuomen perustnslakien woi- massa pitäminen. Ainoaan käsittelyyn esitettiin pe- rustuslakimaliokunnan mietintö Suomen perustuslakien moimassa pitämistä tarkottamien anomuseh- dotusten johdosta. Ed. M e c h e l i n huomautti, että maamme asema on tullut entis tään »vaikeammaksi ja ettei duu- man maliokunta ole kiinnittänyt huomiota eduskunnan mastauk- seen maltakunnanlainsäädnntöky- symyksessä, ja mietinnössään main muutamalla lauseella kuittaa ky- symyksen, onko keisarikunnan miranoinaisilla oikeus laatia la- kia Suomelle. Eduskunnan lv as- tauksessa on osotettu, että kei- sarikunnalla tällaista oikeutta ei ole, mutta duuman »valiokunta on kuitenkin lausunut, että se ei ole eduskunnan »vastauksessa löy- tänyt mitään uutta. Ministeri- neumoston puheenjohtaja näyttää käyttämän kaiken maikutus»val- tansa saadakseen Suomen lakien pakkoluomutuksen toteutetuksi. Täs- tä huolimatta perustuslakimalio- kunta on tehnyt työtään. Nimkuin mietinnöstä näkyy, on sangen laaja aineisto kerätty sitä marten. Zli- man täydellistä selmitystä asiasta ei maliokunta kuitenkaan ole moi- nut antaa sentähden, että aikaa olisi tarmittu paljon enemmän ja että eräs asiakirja oli saapunut liian myöhään. Tämä asiakirja or» jaettu edusku»»nalle. Puhuja osotti perättömiksi ne mäitteet, joita mai- nitussa asiakirjassa oli tehty siihen nähden, ettei senaatilla olisi alote- oikeutta lainsäädäntöasioissa. Mietintö on laaja syytöskirja, mutta muunlaiseksi ei sitä ole moitu saada. Siinä ei mielä ole osotettu, mitä maikutuksia taloudellisen elä- män alalla tämä hallitussuunta on saanut aikaan. Maliokunta on mietinnössään koettanut noudattaa maltillisuutta. Kukaan ei moi tie- tää, »nitä on seurauksena anomuk- sesta, joilta eduskunta tulee hy- mäksyinään, mutta anomus on joka tapauksessa tehtämä, eikä suin- kaan toimottomuuden tilassa. Ed. N n o x t e ro a huomautti ai- kasemmista ailoinuksista, sekä ettei niistä ole ollut maallemme hymiä seurauksia muista kuin yhdestä ai- noasta. ^a tunnettua on, että marraskuun mailisestin syynä oli suurimmalsi osaksi se mahtaiva kansanliike, joka silloin nousi oi- keuttaan »vaatimaan. Masemmisto ei nykyään yhdy anomusta »vas- taan, että se tulisi huomioon ote- tuksi, ivaan siksi, että kansanedus- tajan melmollisuus aina ja joka paikassa on puolustaa maansa oikeutta. 5i ansan oikeus tulee »vasta silloin huomatuksi, kun kansa suuremnialla moiinalla kuin tähän asti nousee sitä itseb leen maatimaan. Kun meillä on oikeutemme selmillä, on meidän kaikesta »väärästä diplomaatista ja maltillisuudesta luopumalla a- »»ottama anottamamme oikeutem- me puolesta suoraan ja pelkää- mättä. Perustuslakimaliokunta on ollut liian maromainen sanoessaan. Se nähtämästi ei ole tahtonut suu tutina hallitusioaltaa. Puhui sos.-dem. mastalauseen sen kohdan puolesta ja siihen yh- tyen, jossa ehdotetaan mietintöön otettamaksi huolnautus edellistelt eduskllntien hajottamisesta, mikä ei suinkaan ole perustuslakien hen- gen mukaista, ja jonka lautta eduskunta on estetty tärkeästä lainsäädäntötyöstä. \>)htyi myöskin muissa kohdin sosialistien masta- lauseeseen. Huomautti miimeisinä aikoina tapahtuneista sananma- pauden sortamisista sekä ilmoitti- ettei perusluslakiivaliokunta ole koskenut näihin ilmeisiin perus- tuslain rikkomisiin. Kosketteli myös- kin kenraalikuivernöörin antamia määräyksiä arpajaislupa-anomus- ten suhteen sekä olisi tahtonut, että maliokunta olisi niistäkin huomaut- tanut. Ed. K o i m i s t o kannantti mie tintöä. Meinen keskustelu päättyi tä- hän. N k s i t y i s k o h t a i s e s s a kes- kustelussa ehdotti ed. Mal a- maara hymäksyttmväksi sos.-dem. »vastalauseen ne kohdat, jotka koh- distumat mietinnön marsinaiseen anoinusosaan. Ed. M ec h e li n mastnsti eh- dotusta ja kannatti sitä ed. Mai- n i o. 111 äänellä 84 mastaan hylät- tiin mastalauseen maltiopäimäin hajottamisia koskema kohta. Huutoäänestyksellä hylättiin mas- talauseen se kohta, joka koskee lisä- ystä »nietinnön siihen osaan, missä puhutaan muoden 1878 aseivel- »vollisunslaista. 94 äänellä 88 mastaan hylät- tiin mastalauseen se osa, joka koskee neumottelua esittelyjärjes- tyksen muuttamisesta. Kun eduskunta keskiviikkona oli tehnyt erinäisiä päätöksiä kysyinyk- sistä, joita kosketellaan anomuksen liitteissä, keskeytettiin istuilto puo- leksi tunniksi, jotta ehdittäisiin tar- kastaa, missä määrin »ie »voimat maikuttaa anomuksen liitteisiin. Liitteessä n.o 1 ehdottaa ed. T o- koi, että hymäksyttäisiin »vasta lauseessa olema sotilasmiljoonain suoritusta koskema osa. — M ie- tintö hymäksyttiin 90 äänellä i4 mastaan. Mastalauseen samassa liitteessä olema, keisarikunnalle annettujen asetusten Suomen asetuskokoel- massa julkaisemista Suomen asu- kasten noudatettamiksi koskema kohta hylättiin 9!) äänellä 85 mas taan. Päätöstä ivastaan pani ed. M u o l i j o k i ja W a l a m a a r a mastalauseensa sitäkin suuremmalla syyllä koska se osottaa, että edus- kunnan perustuslailliset ryhmät omat hymäksyneet suomalaisen puolueen senaattorien menettelyn routaivuosina. Liitteessä n^o 2 olemaa, muosien 1900 ja 1907 sotilasapmnaksujen suoritusta koskemaa mastalauseen kohtaa ei puhemies katsonut moi- mania ottaa äänestyksen alaiseksi, koska eduskunta oli samasta a- siasta edellisenä päimänä tehnyt päätöksensä toisessa yhteydessä. Mastalauseen Neiva-miljoonain suoritusta koskema osa hylättiin 103 äänellä 80 mastaan. Mastalauseen mitmeinen, »vuon- na 1008 tapahtunutta sotilasmak- sun suoritusta koskemaa osaa ei myöskään otettu äänestettämäksi sainasta syystä kuin edellä ollut. Mietinnössä »vielä jälellä olema luettelo erinäisistä Suomen raha- asioita koskemista^ hallitukien toi- menpiteistä, »varsinkin mikäli se koskee muoden 1909 budgettia, hy- mäksyttiin keskustelutta. Vnotsilaitoksen »venäläis- tyttäminen. Ainoaan käsittelyyn esitettiin pe- rustuslakimaliokunnan »nietintö Suomen luotsilaitoksen aiotun uu destaan järjestämisen sillensä jät- tämistä tarkottamien anomusehdo- tllsten johdosta. Ed. S u n d b l o m huomautti, että perustuslakimaliokunta on mietinnössään osottanut, mikä kuu lumaton oikeusrikos luotsilaitok- semme menälaistyttäminen olisi. Miittasi luotsien marinaan isän maalliseen kantaan. Enemmittä keskusteluitta hy- mäksyttiin mietintö, jossa ehdote- taan anottamaksi, että ehdotus uomen luotsilaitoksen muodosta- misesta menäläiseksi laitokseksi saisi perustuslainmastaisena ja muu- tenkin turmiollisena raueta. Yleisiä uutisia. «uvmen asiain esittely korkein,- massa paikassa. K e n r a a l i k u m e r n ö ö r i n kanslian o s a s t o p ä a l l i- koksi on korkeimmassa paikassa tapah- Uineessa esittelyssä nimitelty Mos- koman kaupunginpäällikön kans- lian apulainen kollegiasessori W l a- dimir Kondaurom. S u o s t u i» t a r a h a s l o. 'Armollinei» asetus suostlilitara- haston menosäännöksi w. 1910 on ivahmistettu korkeimmassa pai kassa. Muutokset >v. 19 08 m et- s ä s t y s l a k i i n. Hänen Majestcettiiisa on kor- keimmassa paikassa tapahtuneessa esittelyssä hylännyt Suomen mal- tiopäimien hymäkstMän lakiehdo- tuksen, koskema muutoksia lokak. 20 pnä 1908 annetun metsästyslain 13 ja :il pykäliin, sekä samalla käskenyt Suomen senaattia laati- maan ehdotuksen asiasta eduskun- nalle jätettämäksi esitykseksi, huo- mioonottaen Suomen kenraaliku- mernöörin esittämän ehdotuksen hirmen metsästyksestä koskeman oikeuden laajentamisesta, jotta met- sästäjäin kaatamani hirmien luku- määrä kasmaisi ja kormausmäärä alentuisi, joka yleisistä maroista jaetaan yleisölle hirmien' tuotta- mistä mahingoista. N h d y s l i i k e n t e e n toimeen- pano. Korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä on H. M. Kei- sari armossa sumainnut sallia, että Suonien »valtiomaroista käytetääit ennakkomaksuna 458,887 mk., jotka miipymättä moitaisiin alottaa ne muutostyöt Suomen maltionrau- tateillä, jotka omat tarpeen keisari- kunnan rautateiden liikkuman ka- luston esteettömälle käyttämiselle ehdolla, että mainittu ennakkomaksu kormataan kulkulaitosrahaston ma- roista. Sianhoidon edistäminen. Esittelyssä korkeimmassa pai- kassa on Suomen senaatille myön- nettu lupa, jos maltiomarat sen sallimat, ottaa m. 1910 menosään- töön 31,000 mkii suuruinen määrä raha sianhoidon ja siansiitoksen edistämiseksi, minkä ohella senaa- tille on annettu toimeksi laatia tar- kempi ohjesääntö määrärahan käyt- tämistä marten. Miipurin Taiteen Astä- mien maltioapu. Esittelyssä korkeimmassa pai-. kassa on myönnytty senaatin alis- tukseen siitä, että yhdistykselle „Wii-' purin Taiteen Mtämät" myönnc- tään 3,000 Nikit suuruinen maltio- apit yhdistykseii piirustuskoulun yllä pitämiseksi m. 1909, että sa- nottu määräraha korotetaan 1,000 inkalla siiheii katsoen, että koulu maiuittuua muonna on järjestä- iiyt käsityöläiskurssiii taideteolli- suudessa, sekä että senaatti mal- tuutetaaii »valtiorahaston tilan sen salliessa ottmnaan 1910 m. meno- sääntöön kyseessä olemaa tallotusta marten 4,000 mkn suuruinen mää- räraha. Uusi j ä r iv e n m i t t a u s r e t k i- kunta. Korkeimmassa paikassa tapah- tu»»eessa esittelyssä on myönnytty senaatin alistukseen siitä, että Hä- »neenmesistöön saadaan perustaa järmenmittausretkikunta ja sen yllä- pitämiseen käyttää, lukien w. 1911, jos maltiomarat näyttämät siihen liittämän, / min 30 p. suu ruinen ivuotuinen määräraha li w. aikana sekä sitäpaitsi perusta- miskustannusten kormaukseksi kaik- kiaan ',2,710 mk. Eläkkeitä ja apurahoja on korkeimmassa paikassa tapah- tuneessa esittelyssä myönnetty 10 < henkilölle Suomen yleisistä iva- roista ylimääräisesti menosääntöön otettamiksi erityisessä luettelossa mainitut määrät. Saimalla on H. M. Keisari näh- nyt hyiväksi hylätä 29 henkilön anomuksen saada eläkkeitä ja apu- rahoja. Haminan ent. kadettikoulun ra- kennnsten kunnossapitoa war- te» »v. 1910 on senaatti myöntänyt 6,320 mkan määrärahan. V!yönnetty eläke. Senaatti on myöntänyt 4 ,800 elinkautiseläkkeen Sortamalan se minaarin lehtorille A. Th. B. Ge- netzille. S&3 oa sa rs 6S S-2 acwi m G3 pjxta cm AS B v- -S SS < V- -»« P3 Ui vi tn vs m4> SS PS VS pq ra |kI l «•$ & &