Torstaina 20 p. Lokakuuta KARJALA TA 6 Mtti N:o 119 — 1910 (K. 8. 1 k.) Meidän rakas pieni VILJO AULIS ei ole enää ilonamme. Synty nyt 19 w /a09, kuoli 19 19 /iolO. Sisko, Veikko, Aliina ja Rob. Nuutinen. Siell' on lapsen lysti olla, Tuo nen herran vainiolla, Helmassa tuonelan immen. Kihloissa: cftlaara cffytunö tluno «A. ^JJaris Hämeenlinna. Joensuu. Muutettu kulkuvuoro. Höyrylaiva »Liperi", kapteeni A. Nukari lfihtee lokakuun 1 p:stä lähtien Joensuusta Savonlinnaan maa nantaina klo 1 päivällä ja per jantaina klo 8 aamulla. Savon linnasta Joensuuhun keskiviik kona klo 9 aamulla ja lauantai na klo 12 päivällä. Ristinpoh- jasta Joensuuhun torstaina klo V 2 5 aamulla ja sunnuntaina klo 11 päivällä. Ristinpohjasta Sa vonlinnaan tiistaina klo '/z5 aa mulla. TorstainaJoensuuhun tul lessaan ja perjantaina sieltä Ealatessaan poikkeaa laiva myös iperin kirkkorannassa. Johtokunta. VVIIpurl -Lappeenranta—Savon linna—Joensuu. Matkustajahögrglaiva OSMO Kapteeni Alfrod Silfverberg, poiketen Puumalassa, Oravissa, Enon koskella ja rnahd. Vuokalaosa, liihtoe pohjoiseen Viipurista torat. kl. 3 e. p „ Lrrannafita toret. „ 6,30 j. p. n S:linn&8ta perjant. _ 6 e. p. eteliin Joensuusta lauant. kl. 11 j. p „ S.linnasta surmaat. „ 12 ,30 j .p. _ L:rannasta maanani. „ ti e. p. Lähtee L:rannasta iltajunan tultua ja saapua L:rantaan ennen yöjunan lähtöä. Lähempiä tietoja antavat herrat HJ. Grönroos O. Snellman v. Oller Viipuri. Ltranta. S:linna. O.-Y.Gustaf Cederberg & Co Joensua Kansakoulujen talou dessa noudatettavista periaatteista. Dleisesti tiedetään, että kansa- koulujen menoarmiot useimmissa kunnissa nykyään omat suurem- mat kuin muut kunnalliset menot. Niin ilahuttamaa kuin onkin, että juuri kansanmalistustarkotuksiiin menee suurin osa kansalaisilta kan- nettamaa merotusta — sitenhän kansamme käytännössä todistaa, että se on simistyskansain joukkoon kuuluma — niin totta on toisaal- ta sekin, että tämä erä kunnan menoarmiossa usein pakostakin jou- tuu melkein kiusallisen huomion esineeksi meidän köyhän kansamme keskuudessa. Kiusalliseksi se nimit- täin kääntyy marsinkin silloin, kun kuntalaisten puolelta esiintyy huo- mautuksia jonkun menoerän tar peettomuudesta tai ehdotuksia joh tokuntien laatimien kansakoulunsa menoarmioitten supistamiseksi. Täl- laisia esityksiä perustellaan mel- keinpä aina sillä, että ,,on tähän- kin asti tultu toimeen ilman sitä" tai tätä. Niitä ei kuitenkaan näy- tä tarmittaman käsittää miksikään kansakoulun mastustamisyrityksiksi, maan lienemät katsottamat parem- min kansan huoleswmisen ilmauk- siksi, huolestumisen siitä, miten yhä kasmamien menojen ohella tullaan toimeen. Silloin ne samalla omat- kin otettamat huomioon kehotukse- na kaikille niille, jotka kansakoulun asiaa harrastamat, ottaa harkita!- sensa, miten asiat moitaisiin niin järjestää, ettei rasituksia moitaisi ainakaan järkisyillä mäittää tar- peettomiksi eli toisin sanoen, että kansakoulujen maatimat menot moitaisiin supistaa mälttämättö- mimpäänsä. Tässä kohden juuri on tulkitse- misen ja harkitsemisen maraa pal- jonkin, mutta jos mähitellen moi- täisiin oikeat periaatteet juurrut- taa yleiseen käsitykseen, niin luul- tamasti tuo kiusallinen puoli asi- assa saataisiin maihtumaan. Sii- nä suhteessa on ensinnäkin palau- tettama mieliin, mitä Uno Cyg- naeus jo puoli muosisataa takape- rin on lausunut asiasta. Hän mainitsi että monella taholla ulko- mailla oli miitattu koulujen heik- koon »vaikutukseen ja sen johdosta katsottu siihen pantuja uhrauksia hukkaan menneiksi. Mutta erityi- sellä ponnella hän siihen huoma- uttaa, että kansakoulun työn puut- teellisuuteen oli syynä yksinomaa se, että oli tyydyttä puolinaisiin toimenpiteisiin koulun marustami- sessa. Niin menetellään, jos ra- kennetaan koulu, mutta säästämäi- syyden tähden joko niin huonosti tai niin pieneksi, että tuon tuos- takin tarmitaan korjauksia ja li- säyksiä, tai jos koulu pannaan hy- mään rakennukseen, mutta säästä- mäisyydestä määrätään opettaja- palkka niin niukaksi, että kunnolli- set opettajat eimät hae siihen tai katsomat hakemistansa erehdykseksi, jota koetetaan ensi tilassa korjata pyrkimällä pois ja jättämällä si- jansa kaikenlaisten mähemmin pä- temien haltuun, taikka jos näistä seikoista pidetäänkin oikealla ta- malla huoli, mutta ei toimiteta opetuksessa käytettämäksi tarpeellisia hamaintomälineitä y. m. opetus- kalustoa. Jos siis tahdotaan mält- tää tällaiseen puolinaisuuteen ereh- tymistä, niin olisi ainoaksi oikeaksi periaatteeksi katsottama, että johto kunnat tekisimät moitamansa mitä täydellisimmän ja ajanmukaisim- man huoneiston ja kaluston y. m. edellytysten hankkimiseksi kansakou- luun. Mutta juuri tämänpä pe riaatteen kanssa näyttää oleman jyrkässä ristiriidassa se säästämäi- syysperiaate, jota johtokunnat kan- talaisina omat niin halukkaat kuin melnmllisetkin noudattamaan. On- han selmää että hymä aina mak- saa enemmän kuin se nnlla aut tamasti tullaan toimeen. Sääs- iämäisyyden kannalta siis olisi jäl kimmämm maihtopuoli aina ma littama. . KTässä on kuitenkin sangen tär- keatä huomata, että se ei lähes- kään aina ole todella halminta, mikä sillä kerta siltä näyttää. Huo- nosti tehty rakennus maati alin- omaista korjailemista, riittämätön kalusto alinomaista täydentämis- tä, ja sekä työn että tamarain hin- tojen lakkaamatta kasmaessa käy niin että lopullisesti päästään eh- kä tyydyttämiin oloihin paljon kal- liimmasta hinnasta, kuin jos alun pitäen olisi tamoteltu parasta, mi tä silloin tiedettiin. Ja säästä mäisyyden ohella on kaiken aikaa saatu kokea loppumatonta pahan mielen purkausta jo sekä kuntalais- ten että opettajain ja asianomais- ten puolelta. Kuntalaiset eimät moi ymmärtää, miksi korjausten, opetusmälineitten y. m. menoerä aina esiintyy menoarmioehdotuk- sissa niin suurena ja nurkumat johtokunnan tuhlaamaisuutta. Toi- selta puolen taas opettaia, jonka pi- tää jokapäimäisessä olossaan lak- laamatta kokea puutteellisuuksien tuottamia haittoja, on pakotettu alinomaa huomauttamaan niistä kuntalaisille ja tarkastajalle. Juuri tämä jokapuolinen ja jokapäimäi- nen tyytymättömyys on omansa tekemään koko kansakoulun masten- mieliseksi meronmaksajille. Tämä mastenmielisyys on kaikin moko- min torjuttama. Onneksi se ei olekaan mahdo- tonta. Ensiksikin moidaan aina, milloin säännöllisistä jokamuoti- ststa menoista poikkeamia, huomat- tamampia eriä on menoarmioon otettama, menoarmioehdotukseen liittää selittämä lausunto ja sen lisäksi suullisesti selmittää sen tar- peellisuudesta. Ja toiseksi, kun ker- ran ymmärretään, että kansakou- lumenot omat mälttämättömät ei- kä niihin moida jättää myöntä- mättä tarpeellisia maroja, niin täytyy erityisesti pyrkiä järjestä- mään talous niin, että maroja on saatamina kuntalaisten rasituksia lisäämättä. Sekin on osottautunut mahdolliseksi, jos kunnat hankkimat itsellensä kiinteistöjä, marsinkin met- sätiloja. Niitten amulla on eräis- sä kunnissa päästy siihen, että me- rotusta kansakoulutarpeisiin ei pal- jon ensinkään tarmita. Tämän esityksen puitteisiin ei somi lähempi selmitys tilojen hankkimis- ja hoi- totamoista. Koko tilojen hankki- minen on tässä mainittukin main sentähden, että juuri johtokuntien, jotka edustamat kunnan enin mak- samaa laitosta, ennen muita sopii kunnassa herättää ja pitää rvireil- lä suunnitelmia merorasituksen wä- hentämiseksi. Tätä tarkatusta edistää myös- kin seisoivain rahastojen muodas- tammen kutakin menolajia marten ja mahdollisesti moitaisiin muita- kin neumoja keksiä, mutta siitä ei tarmitse tässä yhteydessä sen enem- pää esittää. Pääasia on, että saa- täisiin yleiseen tajuntaan juurtu- maan, se käsitys että koulun me- noarmioitten liiallinen niukkuus on huonoa taloutta ja että kan- sakouluille nimenomaan ainoas- taan paras on tarpeeksi hymä. Yleisiä uutisia. Kauppaoppilaitosten opetta jain eläkelaitos Teollisuushallitus on antamas- saan lausunnossa, pitäen hymin suotamana, että kysymyksenalainen eläkelaitos saataisiin perustetuksi ja koska liian suuri rasitus koh- taisi kauppakoulunopettajia, jos he ilman maltionamustusta hankkisi- mat itselleen oikeuden eläkkeen naut- timiseen ehdottanut, että samalla kuin eläkelaitoksen sääntöehdotus hymäksytään myöskin määrättäi- siin maltion amustuksena puolet suoritettamista makuutusmaksuis- ta, joka amustus ei kuitenkaan saisi nousta muotta kohden 15,000 mk. korkeammaksi. Menäjän »valtakunnan säästö- kassat ja Suomen postisääs- töpankki. Senaatin lausuntoa maadittu eräästä keisarikunnan raha-asiain ministerin laatimasta asetusehdo tuksesta, koskema säästöönpanojen siirtämistä enempää säilyttämistä marten Menäjän maltakunnan säästökassoista Suomen postisääs- töpankkiin. Kaksi uutta varsinaista professorinvirkaa ehdotettu yliopistoon. Professorit 98. Ruin ja E. N. Setälä tekimät tk 15 p. Historia!- lis-kielitieteellisessä osastossa ehdo tuksen, että perustettaisiin uusi ..kotimaan ja mertaileman kirjalli- suushistorian" prosessorinmirka ja että romamsaisen silolologian pro- sessori I. W. Söderhjelm sii- he:: mirkaan ilman miran am oi- meksi julistamista nimitettäisiin^ Pros. I. Mandelstman ehdotti, että nykyisen flaamilaisen filolo- logisen ylimääräisen professorimi- ran sijaan perustettaisiin uusi mar- sinainen prosessorinmirka „menä- Iäisessä ja flaamilaisessa kielitie teessä". mnka viiriin siirtyisi kie- lellinen osa nykyisen menäjän kie- l?n ja kirjallisuuden professorin- miran alaa, sekä että flaamilaisen filologisen ylim. prof. I. I. At i k- kola ilman miukaa avoimeksi ju- listamatta nimitettäisiin perustet- tamaksi ehdotettuun mirkaan. Asiamiestoimet painoasiain- ylihallituksessa. Kysymys jälleen asetetun asia- mieslaitoksen järjestämisestä pai- noylihallitukseen on tällä miikolla käsiteltämänä senaatissa. Painoasiainylihallitus ei ole mielä tehnyt ehdotustaan asiassa. Kouluylihallitus. Senaatissa esitettiin t. k. 18 pnä kenraalikumernöörin kirje ynnä arm. mahmistettu asetus neljän- nen kansakouluntarkastajan perus- tamisesta koulutoimen ylihallituk- seen. Senaatti päätti julaista arm. asetuksen asetuskokoelmassa sekä päätti, katsoen maltiomarain tilan sen salliman, että mirka on heti julistettama haettamaksi. Siveellisyystyön avusta- minen. Senaatissa esiteltiin torstaina kenraalikumernöörin kirje, jossa pyydettiin senaatin lausuntoa eduskunnan kuluman muoden mää- räaikaisilla maltiopäimillä' teke- mästä anomuksesta, että muodeksi 1911 myönnettäisiin 50,000 mkan määräraha simeellisyystyön amus- tamista marten pääkaupungissa ja muissa suuremmissa kaupun geissa. Senaatti päätti maatia ano- muksesta Uudenmaan, Hämeen, Turun ja Porin, Wiipurin, Kuo- pion ja Maasan läänien kumer- nöörien, lääkintöhallituksen ja maimaishoidontarkastelijain lau- sunnot. Tuomi tvaltakunuankoutroUöö- rin wuosikertomuksessa. Maltakunnankontrollööri on mal- takunnanduumalle jättänyt kont- rollikertomuksen kulunkiarmiomuo- delta 1909. Kertomuksessa anne- taan m. m. muutamia Suomea- kin koskemia tietoja. Niinpä il- maitetaan Suomen sanomalehdis- tön malmonnan maksaneen Wenä- jän ulkoministeriölle 13,000 rup laa ja yleisen maltakunnanlain- säädäntöehdotuksen malmistamisen 5.800 niplaa. Joensuusta ja likitienoolta. Mitä raittiusmäeltä nykyisin waaditaan? Miime muosina on miinan mil- litys aiman pelottamassa mää- rässä kasmanut, juomatulma pääs- syt malloilleen, ihmiset hurjistu- neet ja tamat raaistuneet. Nyt ei tosiaankaan ala olla enää millään mäliä. Kapakoille annettujen laki- määräysten rikkomiset alkamat olla aiman tamallisia, juopumuksesta aikeutumat tappelut ja markaukset alkamat olla jokapäimäisiä. Tun- tuu aimankuin kaikenlainen hur- jastelu kuuluisi aikamme mälttä- mättömiin maatimuksiin. Kaikkialla eletään kuin miimeistä päimää. „Woi aikoja, moi tapoja!" Mitä Joensuun ja likitienomien elämään tulee, niin ei täällä ele- tä sen rauhallisimmissa oloissa kuin muuallakaan, melkein päin- mastoin. Siitä on kyllä sangen ikämä puhua, mutta se on totta. Kapakka-elämä on täälläkin main kasmanut, kortinpeluu, ryöstöt, puukottelut ja muut tappelut omat astuneet aiman päimäjärjestykseen. Poliisiputkat käymät ahtaiksi, sa- nomalehdet saamat palstamäärit- täin kertoa ryöstöistä, kosto- ja murhayrityksistä. Tämä nykyinen hurja-elämä saat- taa ajatteleman kansalaisen maka- maan mietiskelyyn. Mitä on teh- tämä? Mistä saamme sulun tuolle mäkijuomien riehumalle tuimalle? Lamautunut raittiustyö on saa- tama elpymään. Enempi tarmi- taan raittiustyöhön lämpöä ja rakkautta, enempi intoa ja uhrau- tumaisuutta. Harmentunutta rait- tiusmäen rintamaa on käytämä tiimistämään, lujentamaan. Rait- tiusjuhlia, keskustelu- ja seuruste- luiltoja on pantama toimeen useam- min. Iltamien ohjelmat eimät saa olla täynnä makamia nume- roita, maan joukossa täytyy olla myöskin hilpeää, raikasta ja mia- tonta leikkiä. Näin saadaan mu- kaan uusia moimia, termettä ja innokasta nuorisojoukkoa. Pois uneliaisuus, pois melttous ja mä- linpitämättömyys! Nyt, jos mil- loinkaan, on raittiusmäellä edes- sään ankara, moimia ja rakkamta kysymä työaika. vtykyistn kuulee mielä niin usein puhuttama siitä, että raittiustyö on aiman turhaa, hyödytöntä. Tuollaista kyllä joskus mieleen juolahtaa, kun ajattelee elim. kielto- lain kohtaloa, tuon kieltolain, jonka eteen teki raittiusmäki niin paljon uhrautumaa työtä jq jolta toimot- tiin niin paljon. Raittiustaisteli- jaa eimät kumminkaan saa tuol- laiset puheet ja ajatukset lamaut- taa. Raittiustaisteljan täytyy ai- na olla tietoinen siitä, että se työ, mille hän on elämänsä on mä.lttaVitätöntä työtä, on jaloa työtä. Zslkäämme antako turhien luulojen ja uskottölujen itseämme pettää. Raittiustyö on oikeutettua työtä,- se tup jokaiselle yksilölle, koko yhteiskunnalle siunausta ja onnea. Tuo marma makaumus in- nostakoon entisiä raittiustaisteli- joita uutterampaan työhön: se myöskin herättäköön uusia, innok- kaita raittiustyöntekijöitä. Juuri tämä aika. kuten sanottu, maatii raittiusmäekta ankaraa työ- tä, rakkautta ja uhrautumaisuutta. Raittjusmäen on siis käytämä yksi- mieliseen yhteistoimintaa! stitä raittiustyö saa uutta mirikettä, uutta moimaa. Raittiustyö se juuri kykenee laittamaan ylipääsemättö- män sulun mäkijuomatulmalle^ inyöskin moi raaistuneet tamat hienostaa, simistää. ystävällinen huomautus „Karjalan Sanomille." Muutama aika sitten piti Karj. Sanom. toimitus suurta ääntä ja melua ^.siitä, että naapurilehdet lainailemat mukamas mainitusta lehdestä uutisia mainitsematta kui- tenkaan lähdettä. Meille ei kyllä liene tuota nuhdesaarnaa tarkoi- tettu, sillä emme muista käyttä- neemme Karjal. Sanom. uutisia. Nyt ei tosiaankaan ala olla tässä maailmassa millään mäliä. Aja- telkaapas, kun tuo i t s e r e h e l l i- syys, Karj. Sanom. toimitus, on siepannut, armattamasti aiman erehdyksessä, melkein kokonai- sen palstan uutisia Karjalattaresta. Kaiken rehellisyyden nimessä pyy- täisimme Karj. Sanom. toimituk- selta kysyä, mistä ilmaantui mii- me tiistain Karj. Sanomiin uuti- nen ..Kamalia kuulumisia Kiteel- tä?" Eikös se ole, rakas naapuri, aiman sanasta sanaan otettu miime lauantain Karjalattaresta? Emme tätä sillä ota puheeksi, ettei Karjalattaren huomattuja uutisia saisi lainata, maan ainoastaan sen muoksi, että Karj. Sanom. toi- mitus pitäisi itse kiinni siitä, mistä se aina pyrkii niin mi at- tomana toisille pitämään anka- ria nuhdesaarnoja. Tämän huo- mautuksen pyydämme Karj. San. toimitukselle tehdä kaikessa ystä- myydessä. Karjalattaren toimitus. Tuuria ojaa laimetaan parhaillaan kaupungin omistamalla Siilaisen alueella. Oja, joka tulee olemaan 1.280 m. pitkä, kulkee Linnunlahdelta tullin- hoitaja Erickson'in pellon kautta kaupungin roska-aitaukseen. Mai- nitulla ojalla tulee olemaan suuri merkitys metsässä oleman suo- maan kuimaamiseen nähden. Joensuun naiskäsityökouln on ollut nyt tänä syksynä taas ahkerassa työssä noin kuukauden p äimät. Tuskin koskaan lienee oppilaita mainitussa koulussa ol- lut niin paljon kuin nyt. Tähän mennessä on näet jo ilmoittautu- nut 34 oppilasta yhteensä kutoma- ja ompeluosastolle. Kouluhuo- neusto alkaa jo käydä komin ah- taaksi ja hankalaksi. Kun esim. toiseen luokkahuoneeseen on sul- lottu kahdeksat kangaspuut, niin eihän siinä juuri somi liikkumaan. Samassa huoneessa on mielä muutamia kehruurukkeja ja mui- takin käsityömälineitä. Mainitus- sa huoneessa ei ole minkäänlaista ilmamaihtolaitosta, joten ilma tie- tenkin käy toisinaan hyminkin ras- kaaksi ja painostamaksi. Ensi ttlas- sa olisi ehdottomasti rumettama ajattelemaan suurempaa huoneus- toa. Kyllä nykyisenkin huoneus- ton saisi suuremmaksi kun opetta- jattaren asuntohuoneen muuttaisi kouluhuoneekst. Opettajatar möisi kyllä asua jossakin muualla. Jon- kinlaisia ilmanmaihtolaitoksia on myöskin aiman ensi tilassa hom- mattama. Uudella uimalaitoksella olisi tehtämä mielä pieniä lisätöi- tä, jotka olisimat parasta suorit- taa mähän meden ja työttömyy- den aikana. Mainitut työt eimät kyllä ole suuria, mutta aiman mälttämättömiä. Uimalaitoksen ammeeseen näet hymin usein tulee ympäröimän aidan alatse irtonai- sia tukkipuita, joihin moimat ui- marit ja hyppääjät aiman armaa- matta jysäyttää päänsä. Onneksi ei kyllä ole mielä ikämyyksiä sat- tunut. Mutta eihän mahinko tule kello kaulassa. Myöhäistä on myöskin tapaturman tapahduttua rumeta katumaan. Mielestämme olisi parasta juntata tukkipuita pystyyn kaupungin puoleiselle si- mustalle, josta tamallisesti tukit ryöstäytyivät sisään. Ehkä Myös- kin jossakin määrin estäisi meteen upotettu rautamerkko. Mainittu lisätyö olisi ehdottomasti, tehtämä ensi talmenl kuluessa, min että jo ensi kesänä saisimat uimarit uida mapaasti ja pelmotta. Painam- me tämän - asian ka»wunqin isien sydämille. Lnallisen ja tarpeettoman ker- jäämisen ehkäisemiseksi omat useat yhdis- tykset jo pitemmän aikaa mietti- neet maikuttamia keinoja. Näin syksyisin marsinkin on se kerjäläis- tulma, mikä maaseuduilta mirtaa kaupunkiimme, käynyt aiman mai- maksi ja rasitukseksi. Olisihan se aiman luonnollista, että jokainen kunta pitäisi omista maimasis- taan ja puutteellisista tarpeellis- ta huolta, etteimät nämä irtolais- mäestönä pääsisi rasittamaan toi- sia »^atuntici. Tämän asian johdosta pidetään raatihuoneella! t. k. 21 pnä klo 5 ip. yleinen kokous, jossa yhtei- sesti tuumitaan niistä mahdolli- sista keinoista, joilla moitaisiin tuo ikämä epäkohta parantaa. Toimottamasti kokoukseen saapuu runsaasti osanottajia. Määrällistä tulirokkoa on jo tällekin paikkakunnalle il- maantunut. Niiuimaarallq on eräässä perheessä lapsi sairastu- nut tulirokkoon. Samasta perhees- tä käy eräs tyttönen yhteiskoulun kolmannella luokalla. Maromai- suuoen muoksi on mainittu luokka saanut toistaiseksi luman. Syytä on ryhtyä toistenkin kaikenlaisiin maromaisuustoimenpiteisiin mai nitun tonW ^lvmemisen ehkäise miseksi. sakotettuja. Eilen t. k. 19 päimänä sakoitti täkäl. raastumanoikeus työmies Pekka Matinp. Mutasta, Kiihte- lysmaaran pitäjän Palon kylästä, mäkijuomain myymisestä 80 mark- kaa, sekä melmoittaen Joensuun kaupungille maksamaan 20 mark- kaa. Samaten sakoitti sama oikeus Ilomantsin pitäjän Sonkajan ky- lästä kotoisin oleman työmies Pek- ka Surakkaa juopumisesta ja hur- jasta ajosta 20 markkaa, sekä ta- lollisenpoika Tahmo Pekanp. Kämp- puria, Rääkkylästä, kadulla ko- masta ajamisesta ja eläinrääkkä- yksestä 70 markkaa. Joensuun urheiluseurojen wä- liset kilpailut päättyimät t. k. 17 p:nä. Kilpai- luihin oli tällä kertaa ilmottautu- nut ainoastaan kaksi seuraa, S. L. U. ja Kataja. Edellisestä oli 12 ja jälkimäisestä 4 edustajaa. Kiertämän palkinnon, malokuma- albumin, sai kolmannen kerran S. L. U. pistemäärällä 2,040,58. Katajan yhteenlaskettu pistemäärä oli 830,69. Kilpailuaineina olimat tänä muonna 100 m. juoksu, keihään heitto ja kolmiloikkaus. Weden korkeus Joensuun kanaman yläpuolella oli tänä aamuna 1 m. 90 cm., alapuolella 2 m. Ki cm. Muualta Poh jois-Karjalasta. Nuo Cygnaens juhlaa mietettiin Oskolan kansakoululla siemillä juhlallisuuksilla. Koulu- salin olimat lapset koristelleet köyn- nöksilläja peräseinällä oli Cygnaeuk- sen kuma seppelöitynä. Juhlalli- suudet alkoimat kello 6 ip. Mäkeä tähän juhlaan kokontanut aikapal- jon. Kun oli laulettu wirsi 410. piti opett. Kust. Määttänen esitel- män lukutaidon edistymisestä Suo- messa. Senjälkeen lapset lauloi- mat „Alös Suomen lapset innoin". Siiri Sneins lausui runon. Nyt piti opettaja taas esitelmän Uno Cygnaeuksen elämän työstä ja mi- tä hän on tehnyt kansakoulujemme perustajana. Mielä saimme kuul- la monta kaunista lasten laula- maa laulua, kertomuksen ja mie- läpä kumaelman „ Muistojen päi- mä". Opettaja puhui mielä siitä, minkätähden mietämme 100-muo- tista juhlaa ja lausui mielihymän siitä, että tälläkin paikkakunnalla aletaan paremmin toteuttaa Cyg- naeukjen tarkoituksia, kun on ru- mettu enemmän panemaan lapsia kansakouluun, nyt kun niitä on liki 40, joka on paljon edellisiin muosiin merraten. Mielä jakeli hän lapsille Cygnaeuksen juhlajul- kaisuja ja ismoitti että tämän juh- lan muistoksi perustetaan koulu- lasten keskuuteen Toimonliitto, sekä että koulun johtokunta on päättänyt panna toimeen jatko- kurssit, jos lupa saadaan. — Hauska ja opettamainenkin oli tuo ilta kansakoululla. Oskolan nuorisoseuralla oli maksuiltama t. k. 16 pm. Heikki Kokon talossa. Ohjelman aluksi laulettiin .Hlös nuorten par- mi sankka". Sitten lausui yleisön ter- metulleeksi Eino Kärnä. Sekakuoro lauloi „Mä oksalla ylimmällä" y. m. ja Aino Kärki lausui runon. Sitten piti op. Kust. Määttänen esitelmän muuttolinnuista. Mäli- ajan perästä esitettiin näytelmä ..Palmelukseen halutaan" ja taas kuoro lauloi „On neitonen kaino" ja »Sinisen järmen rannalla". Hauskan murrejutun luki Oima Kämä. Seuralehti „Pale" ilmes tyi runomittaisin? ja suorasanoi- sinc pätkineen. Ohjelmassa oli mielä muorokeskustelu ,.Kun Al- lista tuli maalainen", sitran soit- toa, jota laulun kanssa esitti I H. Pirinen. Hauskan humores- kin esitti Mikko Kotiranta ja sa- dun kertoi Heikki Mylläri. Lo puksi tanssimista ja piirileikkejä. Toistasataa henkeä kertyneenä semmoiseenkin tupaan, teki sen ai- man täydeksi. Käytös oli siimoa, lukuun ottamatta ..Mälttejä y. m' heidän liikekumppaneitaan, jot- liikutetuiit mielin pitimät me- lua ulkona ja sisässäkin. Hymä oisi kun moiset kaupustelijat jou- tuisimat taas pian kytkyyseen, niin ehkä saisi jonkun aikaa olla rau- hassa. Hätäaputyöt. Katsoen siihen, että Kiteen kun- nassa kesän lopuilleen kuluttua, on tullut melkoisen huono muoden- tulo ja ottaen huomioon suuren työnpuutteen paikkakunnalla, on kuntalaisten maltuuttamana maan- miljelijä Juhana Tuhkanen läänin kumernöörille osoittamassaan ano- muksessa pyytänyt että hätäapu- työtä tulisi toimeenpanemaksi n. k. Pätsinrinteen kiertäminen ja Kirk- kosuon kuimattaminen. Näiden hätäaputöiden toimeenpanon kaut ta saataisiin työttömille työtä ja ansiota sekä hyötyä paittakun- nalle. Kuopion läänin wuodentulo- kertomus. Läänin kumernööri ilmoittaa kolmannessa muodentulokertomuk- sessaan tk. 15 pltä m. m. seuraa- maa: Aikainen, mutta sangen kuima kemät hidastutti ja ehkäisi milja- kasmien ja heinien kasmamista ja tuleentumista, mutta keskikesällä mallinneet suotuisammat ilmat edistimät suuresti kasmillisuutta ja tapahtui miljan sekä heinien korjuu yleensä suotuisain ilmojen mallitessa. Moidaan sanoa että niin hymin eri miljalajeista ja juurikasmeista kuin heinistäkin saatiin tässä läänissä keskinkertai^ nen sato, Milja- ja kasmilajien sadosta eri kihlakunnissa olemme lehdes- sämme jo ennemmin lähemmin kertoneet. Eläintautia- Lääninkumemöörille ilmoitettua, että Tohmajärmen pitäjän Uu- dessa kylässä, talollisen Juho Löt jäsen karjaan on ilmaantunut määrällistä tuntematonta tautia, on piirieläinlääkäri Axet Söder man määrätty matkustamaan paik- kakunnalle. Tulipalo. Miime lauantaina päimällä pa- loi Juuan Muokossa meijeristi Sosus Andersenin asuinkartano ja meijeri niin, ettei jäänyt kuin ul- kohuoneet. Isäntä oli sepässä, emäntä naapurissa, meli kalassa Tulipalo näytti syttyneen minnil- tä. Makuutus oli armoon nähden mitätön. Irtainkin, maatteet y. m. paloimat kaikki paitsi mitä päällä oli. Pakkoluowutuks een, jonka kautta Nurmeksen kauppa- laan lohkaistaan pappilan maata manhaan hautausmaahan asti, on Nurmeksen kunta malinnut armio- miehiksi asijoitsija Ulrik Damstenin ja kun tämä oli estetty, opettaja Wäinö Hakalan. Kunnan asia- mies on kauppias M. Koistinen. Katselmus pidettiin eilen keskimiik- kona komisionimaamittari Sigurd Rosenbergin johdolla. Lautamiesehdokkaiksi kihlakunnanoikeuteen Nurmeksen kauppalasta malittu entinen lau- tamies Antti Nemalainen, talon- omistajat Antti Turunen ja Matti Ollikainen. Itsehallinto ja esitvallan hol- hous omat Nurmeksen kauppalassa jou- tuneet riitaan kauppalan myy- miin tontteihin nähden. Ensin- kin maaditaan tonttikaupoista saatuja rahoja stirrettämäksi kaup- palan rahatoimikamarilta läänin- rahaston hoitoon niinkuin muual- lakin on tapa. Mutta toiseksi se- naatti on määrännyt, että tästä lähtien tulee kaikki tontin myyn- nitkin lähettää kumernöörin mah- mistettamiksi. Niitä asioita on pohdittu jo kahdessa kauppalan- kokouksessa ja paljon pahaa merta ne omat synnyttäneet. Edellisen suhteen lienee maikea saada sel- mille, miten paljo lääninrahastoon pitäisi lähettää, kun rahoja on täällä mapaasti käytetty yhdessä muiden marojen kanssa milloin mihinkin tarpeihin ja niin toimot- tiin mastakin saataman käyttää. Eipä siltä, ettei kauppalalla maro- ja olisi. Jälkimäistä määräystä pidetään lakeihin perustumatta- mana ja tahdotaan lujasti pitää kiinni oikeuksistamme. Sen muoksi malittiin miime kokouksessa t. k. 10 pnä Kauppalan hallitus, tuomari Edm. Wahlberg, nimism. W. S. Muorio, P. ja I. Saarelainen, sekä Hj. Kaarna miettimään kei- noja, ettei kauppalan oikeuksia ilman muuta supistettaisi. Rakennusjärjestysehdotus Nurmeksen kauppalaa marten on komitean toimesta malmistunut. Suurkaupunkien mustaamia sään- töjä mallina pitäen siitä on syn- tynyt toistasataa pykälää sisältä- mä lakiteos, joka puhuu kimitalois- ta monine kerroksineen. Komitea ansaitsee tunnustusta ainakin sii- tä, ettei se ole epäillyt kumitella kauppalalle suuremmoista tulemai- suutta. Miimeisestä kauppalan kokouksesta se laajuutensa muoksi pantiin pöydälle yksityisesti luet- tamaksi ja mastaisuudessa kokouk- sessa käsiteltämäksi. Nikkarilan metsänwartiakou- lusta omat päästötodistuksen t. k. 15 pnä saaneet m. m. seuraamat: Jussi Karjalainen Kesälahdelta, Iisakki Leinonen Pielisjärmeltä, Antti Jussi ^Nykänen Käämiltä ja Jussi Armid Piironen ^Nurmet- sesta. Kruuuunmetsät. Osakeyhtiö Dieseil Wood Coni- Ponq on anonut senaatilta saada Kottereen järmen ympäriltä Ilo- mäntissä lunastaa kruununmet- ststa 80,000 sahatukkia yhtiön ^uustuassa olemalle sahalle kule- tettamaksi. Hinnaksi on tarjottu 7 mk. kuutiometriltä. Pohjois-Sawon kansanopis- toon on oppilaaksi hymäksytty m. Nl. Uuno Tolmanen Nurmeksesta. Tiihen pakkoluowutuskomite- aan, joka koskee maan pakkoluomutnsta rautatielle Nurmeksen kauppalasta Lipinlahdelle päin, kuulumat jäse- ninä opett. W. Hakala, asioitsija U. Damsten ja kaupp. Mikko Koistinen. M a» CS3 Muualta Suo mesta. Henkitvakuutusyhtiö Salama on teollisuushallituksen miime is- tunnossa merkitty kauppareliste- riin. SO CU „Woiinan" asejuwt. Kuten muistettanee, tuomitsi Helsingin raastumailoikeus kanne- miskaali Orellin maatimnksesta höyrylotja „Hanhen" kapteenin K. A. Äbergin 75 mkan sakkoon siitä että hän oli ottanut kulet- taakseen aselaatikoita, maatimatta tullilaitoksen asetuksenmukaista pas- sia, ja jättänyt ne toimittaja Mannelinille ilman tullikäsittelyä, • sekä toimittaja K. P. Mannelinin 500 markan sakkoon aseiden sala- kuljetuksen amustamisesta, jota- paitsi takamarikkoon otetut 537 kimääriä ja 250 pistintä julistet- tiin menetetyiksi. Molemmin puo- lin ilmoitettiin tyytymättömyyttä päätökseen, mutta! on Turun ho- mioikeus antamallaan päätöksellä katsonut ettei ole ollut mitään syytä raaswmanoikeuden päätök- sen muuttamiseen. Samoin oli perjantaina Turun homioikeudessa käsiteltämänä po- rilaista kauppias G. Parmania mastaan nostettu aseiden kuljetus- juttu ja katsoi homioikeus anta- massaan päätöksessä kauppias Parmanin tehneen itsensä syy- pääksi jatkettuun aseiden salakul- jetuksen auttamiseen, jonka muoksi homioikeus korotti Porin raastu- manoikeuden hänelle tuomitseman sakon 400 mkasta 700 mkaan. Muuten jäi raaswmanoikeuden tuomio moimaan. — Kuten tun- nettua, on kauppias Parman jo aikoja sitten kuollut. Mielä oli Turun homioikeudes- sa käsiteltämänä aseitten salakul- jetusjuttu konttoristi P. I. Lind- b ergiä ja apulaispakkahuone- inspehtoria C. F. Enholmia, Tu- rusta, mastaan. Homioikeus tuo- mitsi Enholmin, jonka Turun raastumanoikeus oli mapauttanut kaikesta edesmastuusta, mirka- mirheestä 300 murkan sakkoon sekä korotti Lindbergille salakule- tuksen amustamisesta tuomitun 200 markan sakon 500 markaksi jotapaitsi Lindberg melmoitettiin kormaamaan oikeuskulut ja taka- marikkoon otetut aseet julistettiin ruunulle menetetyksi. Laukon jutut senaatissa. Laukon jutut on senaatin oikeus- osasto nyttemmin ratkaissut. Se- naatti ei ole ottanut niitä harkit- tamakseen osaksi senmuoksi, että useimmat malitukset on jätetty liian myöhään, osaksi senmuoksi, että jutut omat sitä laatua, ettei niistä moi malittaa senaattiin. Kausakouluoppilaat kiwisodas- sa yksi joukosta kuollut. Lasten palatessa miime perjan- taina Kaukaan tehtaan sansakou- lulta syntyi heidän kesken riita, joka päättyi yleiseen kimisotaan. 12-muotiaan työmiehenpojan Emil Herrasen päähän sattui tällöin kiwi niin pahoin, että hän taintu- neena tupertui maahan. Toinnut- tuaan hän kuitenkin jaksoi omin moimin kotiinsa, missä hän uudel- leen pyörtyi. Isän ollessa lääkä- riä hakemassa poika kuoli. Painoylihallituksen toiminta T. k. 10 pnä päimätyllä kirjel- mällä an painoylihallitus pyytä- nyt Hämeenlääni» kumernöörin mirkamälityksellä tietoa siitä, pai- netaanko Tampereen Sanomain osakehyhtiön kirjapainossa tahi muussa Tampereella olemassa kir- japuinossa »Kotimaita" nimistä fil. maist. K. E. Aaltion ulosan- tamaa aikakauslehteä. Hämeen- läänin kumernööri on kehottanut Tampereen kaupungin maistraat- tia toimittamaan ' asianmukaisen tutkimuksen. Kihlakuntien kartat. Senaatti on myöntänyt maa- mittaushallitukselle 9,000 markan määrärahan ensi mnoden alusta 5 muoden ajaksi kihlakunnan kart- tain painattamiseksi. SS C/3 G/9 I M CO <V9 m v» 3" < v- v» »»ch» o xn ST tn v- St sa » ta S « 3" S. VS S &3