Tiistaina 30 p. Elokuuta KARJ ALATAR N:o 97 — 1910 moimiaan yhteisilläkin juhlilla Minpä nytkin olimat piirin muo stjuhlat saaneet liikkeelle 9 seuran edustajat. Kilpailut alettiin tää^ lä laumantaina klo ^ ip. ampu makilpailulla 75 m. Parhaiten paukuttelimat: O. Sarola, Joensuu, 114 pis E. Boström, Joensuu, 113pisi A. I. Tamminen, Ilomantsi 112 pist. R. Käkelä, Joensuu, 111 Pist Zlmpmnakilpailuissa kaimattiin wiime kertaista moittajaa herra Kokeliniä. Hän kai oli Jlomant- fin saloilla Tapiolan karjan kim- pussa samaan aikaan kun toi] e: täällä räiskivät. Kun oli kylliksi koeteltu silmän tarkkuutta, siirryt- tim sitten hemosradalle, missä suoritettiin ensiksi maalaisseurojen kolmiotteluun kuuluma 100 m. pikajuoksu. Uleisenä huomiona woi sanoa että maalaiset omat miime näke mistä juoksussa suuresti edisty neet. Kunhan saamat maan itsel leen käytännölliset juoksumälinee ja harjoittelemat nutterammin läh töä, niin tuskin kellekään kellot näyttämät yli i: J > s. Lueteltakoon tässä parhaimpien aikoja: H. Makaross, Ilomantsi, 12,4 s W. Lehtinen, Ilomantsi, 12,0 s Ä). Kankaanrinta, Haapasalmen Wesa, 12,8 s. E. Päiminen, sama, 12,s. A. Tamnnnen, Ilomantsi, 12,t sek. Sananlasku: alku työn kaunis laa, lopussa kiitos seisoo, sopii täydellisestipikajuoksuunkin. Muis telkaa siis mastaisuudessa, että tu loksenne riippuu suurimmaksi osaksi lähdöstä ja lopusta. Useat menet- timät ennenaikaisella hypyllään ainakin - 10 s. — Pikajuoksun suo ritettua laskettiin kaupunkilaisseu rojen Katajan ja S. L. UmJoen suun edustajat 1,'»00 m. taiva leelle. Juoksijoista ei kukaan tah tonut juosta edellä, peläten sen kautta joutumansa ..pnhkaseinaan ilmaa" mastatuulessa. Senpä- »vuoksi menikin ensimäisellä puo- liskolla saneen huonosti. Wähi- tellen teki kumminkin Hukkasen ja Lihrin mieli ewnenään. He läk- simät säikyttelemään laihoja mutta ripeitä koipiaan toisten jäädessä kiistelemään muista paikoista Ajoiksi saatiin: W. Hukkanen, S. L. U., 4 m 40,7 s. A. Lihr, Kataja, 4 m. 4.,6 s. M. Holm, Kataja, 4 m. 57/; s. Armi Ryynänen, 8. L. U-, 5 m. 01,4 s. A. Hirmonen, Kataja, 5 m. 04 sek. Sunnuntain kilpailut alkoimat hemosradalla klo 8 ap 400" m. miestinjuoksulla. Maali- miimalle asettui S. L. U:n edus taja A. Hirmonen ja Katajan puo- lesta M. Holm. Laukauksen pa- mahdettua läksimät miehet aiman rinnakkain miestiänsä seuraamille miehille kiidättämään. A. Hirmo- nen ennätti antaa miestinsä hiu- kan ennen K. Mäisälälle kuin Holm Armas Hirmoselle. Tällä maihdolla oli jo Katajan miesti noin 4 m. edellä, mutta kun ka- pula joutui A. Ryynäselle, läksi taimalta huomattamasti katkia- maan S. L. U:n eduksi. Wiimei- sessä maihdossa saikin jo S. L. U:n mies W. Hukkanen miestin maaksan merran aikaisemmin kuin A. Lihr sieppasi miestin S.Harti- kaiselta. Nyt syntyi tuima ottelu. W. Hukkanen suoriutui kummin kin lopulla helposti moittajana. Ottelua seurasi yleisö hymin jän- nitettynä. S. L. U:n ajaksi tuli 47,2 s., mikä on paras tulos, mitä Pohjois-Karjalassa on kos- kaan saamutettu. Kataja oli 5 m. jälessä, saaden ajakseen 47,7 s. Polkupyöräilykilpai- lussa 1 km. matkalla saatiin seuraamat ajat: I. Pitko, Warma, 1 m. 35,2 sek.: A. Akygren, S. L. U., 1 m. 39,3 sek.: A. Lihr, Kataja, 1 m. 39,6 s. I. Leinonen, Nurmes, 1 m. 40.2 s. P. Fomen, Mrmes, 1 m. 45.7 s. 10 km. A. Lihr, Kataja, 19 m. 41,1 s. I. Leinonen, Nurmes, 19 m. 44,7 s. A. Nygren, S. L. U., 19 m. 40 s. P. Fomen, Nurmes, 19 m. 54.3 s. M. Pennanen, Marina, 19 m. 5«;,8 s. Wiime muoden mestari I. Pit- ko kaatui miimeisellä kierroksella. Tämän muoden mestariksi tuli A. Lihr. Rata oli huonossa kunnossa, koma tuuli huononsi myöskin tuntumasti tuloksia. Maalaisseurojen miestin- juoksu 1 km. matkalla. Tähän kilpailuun oli ilmottau- tunut 4 seuraa, mutta ainoastaan Ilomantsin ja Enon pojat pai- ualtautuimat matkalle. Miesti läksi jo heti alussa kiitämään W. Lehtisen miemänä ilomantsilaisten eduksi. Mälimatka yhä maan suureni. Ja miimeisessä maihdos- sa kun H. Makaross sai kapulan käteensä alkoi taimal yhä joutuim min katketa. Ilomantsin W. P. K:n W.- ja U.-seuran edustajat W. Lehtinen, W. Kyöttinen, A. Tamminen ja H. Makaross sai- mat ajakseen 2 m. 19 s. Enon enustajat N. Autio, A. Turunen, T. Ruottinen ja I. Kärki miipyi- mät 2 m. 31,2 s. Ilomantsilaisten moitto oli siis mitä loistamin. Tästä palkin- nosta kilpailtiin nyt ensi kerran. Klo 12 siirryttiin sitten urheilu kentälle, jossa E. Sorjosen pidet- tyä termehdyspuheen, noin 00-mie- hi nen joukkue esitti yhteismoimis- telunäytöksen, jonka loputtua alo- tettiin urheilukilpailut. 50 m. juoksu naisille. Wikke- limmät olimat: Saimi Ryynänen 8,1 s. Linda Halonen 8,3 s. Elsa Jumoneu 8,4 s. ^ Lyyli Hennonen 8,5 s. Ida Ahokas 8.7 s. _ _ Hanna Luukkonen 8,7 s. Ajat paranemistaan paranemat, maikka juoksurata oli perin huono. NIaalaisseurojen ^-ottelussa saa tiin seuraamia tuloksia: Keihäänheitossa: ?. Neiglick, Wesa R., 23,92 -s- 3^,19 = '02,11. H. Makaross, Ilomantsi, 24,44 + 37,05 = (il,45. E. Päiminen, Wesa R., 22,«Z3 i- 37,03 — «0,20. A. Hirmonen, Mesa R., 24,94 + 35,23 = 00,17. A. Tamminen, Ilomantsi, 19,84 ^ -.Iti/.iO = 5'>,94. Pituushypyssä: T. Ruottinen, Eno, 5,57 + 5,.">8 = 11,15. I. Kärki, Eno, 5,28 > 5,3: = 10 ,01. ?). Kankaanrinta, Mesa R., 5,19 + *5,27 = 10,40. E. Päiminen, Weja R., 5.04 5.20 = 10,30. W. Lehtinen, Ilomantsi, 5,11 + 5,00 = 10,17, Kaupunkilaissenrojen 3-ottelus sa tulimat tulostaulut tällaisiksi: Kiekonheitossa: A. Hirmonen, K., 27.95 + 33,04 01,59. M. Holm, K., 27,12 + 32,45 — 59,57. A. Hirmonen, S. L. U., 2«>,03 -I- 53 = 59,50. W. Hukkanen, S. L. U., 27.70 + 30,14 = 57,84. A. Ryynänen, S. L. U., 24,48 + 32,70 = 57,24. Kolmiloikkauksessa: 28. Hukkanen, S.L. U., 12,40 m. A. Hirmonen, Kataja, 12,18 m. M. Holm, Kataja, 12,03 m. A. Miynänen, S. L. U., 11,98 m A. Hirmonen, S. L.U., 11,95 m. Klo 5 ip. alkoimat Ilosaarella kansanjuhlat, jotka sateen tähden äytyi suurimmaksi osaksi suorittaa isällä. Senpätähden jäikin useat ilpailut pitämättä. Aluksi soit- teli tormisoittokunta, jonka jälkeen jra E. Sorjonen lausui muuta- miu sanoin yleisön termetulleeksi. Maisteri I. F. Blomqmist piti esitelmän Kalemalan sankarien elä mästä urheilulliselta kannalta. Esi: elmien sarja ei mielä tähän lop mnut. Tormisoittokunnan soitel- tua muutamia kappaleita astui luhujan paikalle toimittaja Ari Pitkänen ja piti sisältörikkaan ja asiallisen esit?lmän urheilun ja moimistelun merkityksestä. Illan ohjelmaan kuului mielä telinemoi- mistelukilpailu ja rakettien laske- minen sekä herra K. Komulaisen hauskasti esitetty murrejuttu. Lo- pettajaissanat lausui maisteri I. F. Blomqmist jakaen samalla pal- "innot. Kaupunkilaisseurojen 3-ottelu- palkinnon moitti Kataja 080,09 zisteellä. Toiseksi tuli S. L. U. 078,90 p. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Uksityispalkinnot: W. Hukkanen 230,42 p. Armas Hirmonen 233,10 p. M. Holm 230,83 p. A. Ryynänen 225,40 p. Ate Hirmonen 217,02 p. Lähinnä oli A. pisteellä. Lihr 210,10 Maalaisten 3-ottelussa moitti Haapasalmen Mesa 023,05 pist. Toiseksi tuli Ilomantsin W. P. :n seura 014,03 p. m Enon N.-seuran M.- ja N.-osasto 59'»,33 ). IV Riikolan ..Taimi" 503.40 nsteellä. H k sityispalkin n ot: E. Päiminen. U. Kankaanrinta. H. Makaross. Telinemoinnstelukilpailussa sai- wat moimistelijat seuraamat pis temäärät : A. Hirmonen 241,3 pist. I. Hymärinen 230,5 p. O. Puustinen 230,1 p. A. Korhonen 214 pist. Kataja sai taas muodeksi kierto- armen haltuunsa pistemäärällä 045,4 pisteellä. Muut palkinnonsaajat selmiämät tulosluetteloista. A. H. Tilastollisia tietoja maan- »viljelyksestä. Maanmiljelyshallitus on kun nallislautakuntien asiamiehille lä hettänyt kirjelmän, jonka mukaan maanmiljelyshallitus tulee jokai selta 10-muodelta, joka päättyy tasaseen 10-lukuun, toimeenpane- maan määrättyihin ajankohtiin muotta kohdistuman täydellisen ja seikkaperäisen tutkimuksen maa- talous- ja karjanhoitoelinkeinoista luotettaman selmityksen saamiseksi maanomistussuhteista, maanmil- jelystilojen lumusta jasuuruudesta, maan käyttäinisestä, maanmilje- kyskoneiden lukuisuudesta, karjas- ton paljoudesta ja moin malmis- tamisesta y. m. seikoista, jotka koskemat maamviljelystä ja sen simueliukeinojen edistystä ja tilaa Tämä tiedustelu toimeenpan- naan syysk,ius,a ja tullaan siinä jokaiselta niin sanotulta miljel- mältä elikkä ruokakunnan harjot- tamasta maanmiljelyksestä kerää- mään tietoja, erittäinkin koete- taan tiedustelun kautta saada sel- mille jokaisen miljelmän eli ruoka kunnan hallussa olemaii miljellyn maan pinta-ala sekä kuinka suuri osa tästä on eri milja- ja juuri- kasmilajeilla kylmetty, kuinka suuri ala on heinä,,miljelyksessä, kuinka paljon erilaisia kotieläimiä kulla kin miljelmällä on, kuinka paljon moita malmistettiin miime muon- l,a ja kuinka suuri on maanmil- jelyskoneiden luku. Mainitussa kir- jelmässä määrätään että kuunal- lislautakuntien on jaettama kun- nan alue sopimiin piireihin ja eh- dotetlaiva sopimia ja luottamusta nauttimia maataloustöihin pereh- tyneitä henkilöitä toimittamaan tiedustelull piireissä, Tietojen ke- räämisestä maksetaan korivausta yleisistä ivaroista. Wärtsiläu osakeyhtiön marsinaisessa yhtiökokouksessa ma- Iittiin eroama johtokunnan jäsen maltionemvos M. Hallberg jama rajäsen kauppias E. M. Sellgren uudelleen. Tilintarkastajiksi malittiin kon- suli E. Samon ja maratuomari Eduard Polon sekä heidän mara- miehikseen nmisteri R. E. Wes terlund ja kauppias K. Nissinen. Wärtsiläu tehtaalle rakennetaan paraikaa uutta mar- tin-uuuia, moidakseeii tyydyttää yhä lisääntymää erinäisten tuot- teiden menekkiä. Tilusteulohkomiset. Konnsionimaamittari Paul Ek- b l o m on määrätty toimittamaan tilustenlohkomisen merotilalla n:o 0 Enon pitäjän Löytöjärmen ky- lässä. Osuuskunnat. Lääninhallitus ei ole moinut mahmistaa Enon yleisen osuus kaupan r. l. sääntöjä niissä löy- kymien muotomirheideu takia. TaUviteiden aukipo Juuan kuntakokouksen päätök selle miime kesäk.- 25 pltä, koskema talmiteiden aukipitoa Juuan kun- nassa kolmen muoden aikana, lukien ensi muoden alusta, on anottu läänin kumernöörin mah- mistusta. Zlukaraa hallaa. Rautamaarau purin nimisinies ilmottaa läänin kumernöörille, että halla tk. 21 päimää masten yöllä tärmeli »nelkein kauttaaltaau pota- tiu marret ja mihannat, mielä kypsymättömät kemätmiljat. Halla oli niin ankaraa, että mielä aamnl- la 0 ja 7 aikaan oli maa siimes- paikoissa malkeassa kuurassa, jo- teu ainoastaan aiman komilla pai- koilla lienemät kemätmiljat ja po- tatinmarret säilyneet. Eläintaudit. Jlmotetaan, että Pielisjärmen pitäjässä eri kylissä karjaan on ilmaantunut määrällistä punatau- tia, Maltimon kirkolla tuntematon- ta tautia ja Nurmeksen Mkylän kylässä jotakin ruohtumaa. Piiri- eläinlääkäri I. E. Hänninen on määrätty ryhtymään toimiin tau- tien lemenemisen ehkäsemiseksi. Suomen kreikkalaiskatolisten kansakoulujen tarkastaja Sadolvuikotvin erottama »virastaan. Suomenmaalaisen hiippakunnan päällystö on, kirjotetaan Fin- andskaja Gasetassa, katsonut et- ei pastori Aleksander Sadomni- omiii miranteko Suomen kreikka- aiskatolisten kansakoulujen tar- kastajana somi yhteen hänen mel- mollisuuteusa kaussa oikeauskoisena pappina ja koska pastori Sadom- nikom on hylännyt arkkipiispa Ser- giuksen tarjouksen luopua tarkasta- >an toimesta ja ottaa mastaan mt. kirkonjohtajan mirka Nikola- emskin kirkossa Kuopiossa, ou py- )ä synoodi, arkkipiispa Serginksen esityksestä heinäkuu» 21 pnä anta- mallaan käskykirjeellä katsonut pas- tori Sadomnikomin pysymisen ansakoulujen tarkastajan toimes- a Suomen rajojen sisällä ei oleman tarkotustaan mastaaman a määrännyt hänet siirrettämäksi uomenmaalaisesta hiippakunnas- ta Tshernikomin hiippakunnan päällystön määräysten alaiseksi, ekä käskenyt tämän määrääinään pastori Sadomnikomille mastaa- man toimen sanotussa hiippakun- nassa sekä samalla suomaan pas- tori Sadomnikomille, siinä tapauk- sessa että hän tahtoo muuttaa jo- honkin muuhun hiippakuntaan, paitsi Suomeen ja sitä rajottamiin hiippakuntiin, oikeuden tekemään siitä asianmukaisessa järjestyksessä anomuksen. Nurmeksen yhteiskoulun arpa jaisia on koulun kannatusyhdis tys anonut pidettämäksi maalis- tai huhtikuun aikana, kuu entinen anomus ei ole mielä päässyt Kuo- piota etemmäksi. Alkuisin niitä pyy- dettiin syys- tai lokakuulle. Jo loppui suutarin Puute Nurmeksesta, kun Amerikassa käy- nyt tuli takaisin ja joku toinenkin kuuluu liikettä pystyttelemän. Zlika rähäkkä malliisi Nurmeksen kaduilla miime pyhää masten. Kauppalan riihen takana oli joku ylikyläläinen mii nan kaupalla, ja sellaiuen tamara löytää aina ostajia. Jotakuta jo haamoitettiinkin siellä. Järjestys- malta oli liikkeellä koko yön. Kaup- palan yläportilla sen piti jo brom- ninqilla pari kertaa ilmaan lan- kaista, kun rähisijät eimät muuten asettuneet. Puolikyininentä Poro- kylän miestä saanee tapauksen joh- dosta lakitumassa pistäytyä. Keittokoulu alkoi eilen i.t. o. ntaanantaina 29 p.) Vinrnieksen Salmen kylässä Kejo- lanmaaran Olli Turusen talossa, jossa se muine taimenakin pidet- tii», niaainviljelysseuran neumo- jan neiti Olga Purasen johdolla. Nyt otetaan käsille ne mihannek- set, joita kemäällä neiti Purasen johdolla useimpiin taloihin kylmet- tiin. Eikä niitä missään paikassa ole aiman hoidotta jätettykään, niin että tuloksiin moitanee olla tyytymäisiä. Hilvnoa tulee leipä tämän^ mnotisista rukiista Nm'- meksessa. Se ei ole kuminakaan, kun niuistelee kesän tapoja. Ke- määllä menimät oraat Harmoiksi. Pensomalla main sadosta jotakin tuli. Akutta pensoessa syntyneet aalumat omat kasmaneet mähitel- len ajan oloon ja omat tnleetu- misessa eri gasteilla, mikä karise- massa, mikä masta päässyt rä- mästämästä eli hedelnlöimästä. Jymät omat siis epätasaisia. Li- saksi on ollut puhetta ruosteesta- lii: ja jostakin salaa käyneestä hallasta, joka olisi pannut jo ai- katseen kesällä. Räpemuosi siis tuli rukiista. Samoin kämi potatin, jota Laurili halla jo mioitti ja Pärtty- lin halla tk. 25 p:ää masten pe- räti runteli komiltakin paikoilta. Pieniksi jäimät enimmäkseen po- tatit. — Toista pyhää masten käynyt ja Pärttylin halla oivat mahingoittaneet joutumattomia ohriakin. Ohrat olisi pitänyt mii- me kemäänä kylmää ennen taka- talmea. Maikka kemäthalla niitä nipisteli mähä mäliä, ei se niin suuria mahinkoja tehnyt kuin syys- jalla iiiyöhemmin pannuille touoil- e. Ja sellaisiakiii oli malitetta- masti paljo. Terijoen OUinpään kansakou- l«n mäliaikaiseksi opettajaksi on »valittu opettaja Juho Hirmonen. Peräkkäin kuolilvat Rautamaarau Alaluostassa heinä- 'uussa emäntä ja isäntä Puikon- niemen talosta, sukujaan Juuti- 'ia. Emäntä kuoli maanantaina jalmaukseen, isäntä seuraaman mii- 'on perjantaina pitkälliseen keuhko- autiiil. Hautaukset tapahtuimat aina seuraamina pyhinä, siis mii- 'on mäliajoilla. Kuolentain mäliä arttui 10 päimää. Pielisjoella kulkemissa matkus- tajalaimoissa matkustan,inen alkaa käydä ei ai- noastaan ikämäksi maan myöskin maaralliseksikii,. Syynä on meden mäliyys, niutta enneiikaikkea se ker- rassaaii sietäniätön hnoliniatto- muus, jota tukkiyhtiöideii edusta- jat puita kuljettaessaan osottamat. Pitkin koko jokea milisee näetlaima- »väylällä tilkkeja, toiset piiinalla toi- et jo upoksissa. Että tämä tällainen epäjärjestys niin milkasliikkeisellä mäylällä kuin Pielisjoeii, möisi tuottaa makamiakiu seurauksia, sitä odistaa eilenkin sattunut tapaus, löllöin juuri pahimmassa mirrassa tukki sattui Kyllikki-laimau propel- iii,, saattaen toisen koneen aiman epäkuntoon: ja mähällä oli, ettei meiity sitä kyytiä rautakimille. amanlaisesta syystä kuuluu Seu- rakin kerran yrittäneen kaatua. Eikä tässä aina malitetussa epä kohdassa näytä tosiparannusta tu- lemau, ennenkuin ylempänä kerro- unlaisessa tapauksessa koski pais- aa joiikuu laiman kyljelleen ran- akimille. Tukkiyhtiöitä lienee kyllä tästä epäkohdasta muistutettu, mutta on mälltämätöiltä, että laimojen isännistöt, sekä oman etunsa että matknstajain tnrmallisuudeu muok- 'i ryhtymät kerrankin semmoisiin oimenpiteihin, että tuo jokakesäi- nen killsa loppuu. Matkustaja. Nuorten hemosten sar- j a s s a l:n maanmilj. F. O. Wa- riksen, Polmijärmi, ori ..Peikko", ennätys 5 m. 23,8 sek., 2:n R. Särkäi, perill., Ristiina, ori „Jn- to", emi. 5 m. 28,2 sek., 3;§ maanmilj. Nestor Kauppisen. Hal- sua, tamma „Jlo", enn. 5 m. 34 sek., 4:s maanmilj. T. Ahme- naisen. Atäntyharjn. tamma,.Woit- SUUN valll<0ima ^ to", enn. 5 m. 38 sek. ■ Manhojen hemosten sar-' jassa 1:n Keski-Suomen Hip-^ poksen, Jymäskylä, ori „Manu", 'enn. 5 m. 14.4 sek.. 2:n maanm.^ Matti Lampun, Sakkola, tamma' ..Pirkko", enn. 5 m. 19 sek., 3;s' Kaustisten Oriyhdistyksen ori, ..Osmo", enn. 5 m. 21,0 s., 4:s, lääkäri Jimar Lemisonin, Sakkola, ^ tamma ..Sirkka", enn. 5 n,in. 22,2 sek. «uuri maatilankauppa. Tehtailija H. Peura Rautalani- miltä ou ostanut Kuopion pitä- jjässä sijaitseman Haminalahden j homin konsnlentti Adols von Mrightiltä 400,000 mln kanppa- hinnasta. Luomutus tapahtuu syysk. 1 pnä. Mikkelissä »viisi taloa Palanut poroksi. Laumantaina ■*-[ m lähellä olemat ajuri M. Harmo- Liumernöörin suomenkieleutai- 1 d svvskauta i. s Uaunn(mt ln initnnnfiv- : P" s yy 3K "U»ä. H. Pääkkösen Rautakaupaan. •§sci kauvmmil,osasia o emas a'"!"w"lto-oikeudenkulutasian- ^lleicirjoittavssn ;i > SSSl Äi l*' kesken, jälkimäisessä tuo-. . . u vl'J - ?'"! niittiin kaupanhoitaja maksamaan' inillllTICini 1 Oft tunnit )en, o. y. Päimölän ja mapaakir- kollisen Bethel-yhtivl, talot pala- maan, jotka kaikki 3:een mennessä iltapäimällä olimat palaneet rau- langattomuus — „toisar»voi-, sesta merkityksestä". I Kuten tunnettu, on Maasan ^ . . , . läänin knmernööriksi eronneeii sa- —— ntouii. Pullkiseu talossa sijaitse- laneumoksen ja emerstil, K. de ma apteekkari Malinin apteekki »Pontin sijaan nimitetty emersti paloi myös kokonaan marastoineen. Boris Otto Midnäs. Jymäskyläs- Mahingot omat suuret. Tulipalo - sä ilmestymä nuorsuomalainen on saanrt alkunsa Halttusen kyo-!„K e sk i-Su oin i" on kirjoittanut km hellasta pudonneesta kekälees-! uudesta maaherrastaan pääkirjoi- .CSnfttnlVn trtfn nff mnfimtöttit H. Hltzacker. Konserttimestari. ta. Halttusen talo oli makuutettu. tntsen. Lehti sanoo, että emersti syyskuun 5 pnä klo 10 a.-p. al- Liperin kuntakokouksessa, joka pidetään maanantaina tuleman Muualta Suo mesta. Maltiou raniikilpailut. Tk. 20 p. pidetyissä yleisissä ramikilpailuissa Kuopion kilpa- ajoradalla palkittiin senraamat he- moset: .>>»,000 mkasta Suomen kaupun- Midnäsin olojemme tuntematta- käen, kuntahuoneella, tulee käsitel- kici, yleisessä paloapunhtiössä ja j n,uus ja Suomeu kielen taitamat- tämäksi seuraamat asiat: 1. Ammattitaitoisen Hauruin martijan hankkimisesta ja palk- kaainisesta maimastalolle. 2. Luetaai, kokoukselle Läänin Kumernöörin ..Lähete" 1910 N:o 823, jossa maaditaan kunnan lausuntoa Harmaansalolla raken- nettamaan kyläntie-asiaan. 3. Saatetaan tiedoksi kunnalle läänin Kumernöörin päätökset: a) Ruokolahden kansakoulun tonttimaan kaupasta: b) Liperinsalon kansakoulun pe- rustamisasiasta; e) paloapuyhdistyksen säännöil- le mahmistuksen hakemusastas- sa? ja d) Kaataman kansakoulupalstan eroittamisesta. 4. Malilaan jäseniä Kuusjär- meu kunnan kanssa pidettämään yhteiseen kuntakokoukseen, jossa käsiteltämistä asioista samoin kuin paikasta ja ajasta mastedes il- moitetaan. 5. Toimitetaan kihlakunnan lautamiesehdokasten maali enst kolmimuotiskautta morten: ja 0. Kunnallismerorästien ulos- ottoon panosta y. m. y. m. Liperissä elokuun 20 päimänä 1910. taivaramarasto 20.0u0 markasta tomuils omat seikkoja, joitten joh <venniassa, Pulkkisen talo 03.000' dosta Maasan lääiiin asukkaat nikasta, josta 43,000^ mk- Suo- ..hyminkin epäröiden" ottimat mas- men kaupunkien yleisessä palo-'taan tiedon uuden kumernöörinsä apuyhtiössä, apteekkari Ainlinin' nimityksestä. Mutta lehti jatkaa: apteelkimarasto 50,000 inkasta! ..Sentäänkin nuo seikat tällä het- Pohjolassa. Harmasen talo oli^kellä omat toisarmoisesta makuutettu 22,400 nikasta ja merkityksestä". Päimölä-yhtiöntalo01,000inkasta,^ Kun julkisessa sai,assamennään josta Suomen kaupunkien ylei-^ toitottamaan maailmalle, että on sessä paloapuyhtiössä 50,500 mk. '„toisarmoisesta merkityksestä" se, ja Bethel-yhtiön ^talo 13,000 ^ ettei suomalaisen läänin kumer- mkasta niinikään Suoinen kau- uööri osaa suomea, se osoittaa jo punkien yleisessä paloapuyhtiössä. niin pitkälle mennyttä kansallista Talojen mukana paloi' myöskin miheliäisyyttä ja sellaistaarmelnt- suuri jouffo irtaimistoa m. m. tamaa käsitteitten sekaannusta, että kauppias Pulkkiselta suuri määrä' syrjäistäkin hämettää. kauppakamaraa, jotka olimat ma-' Sanoisimatkohan ruotsiumaalai- kuuttamattomia. Halttusen tama- setkin ..toisarmoiseksi" asiaksi, jos ramarasto pelastui suureksi osaksi, joku sen maan hallitusmiehistä ei Kaiken lisäksi mahinqoittuimat osaisi ruotsia? Taikka saksalaiset, mielä mastapäätä olemat kaup-paikka ranskalaiset, taikka—miksei pias Hyyryläinen ja Samnarckin ^ — menäläiset, jos näitten maitten talot. Meden puute ja tamatto- mirkan,iehet eimät osaisi maansa n,an koma tuuli tekimät palon kieliä? siksi tuhoisaksi, että 5 taloa sisäl tämä neliö on rauniona. i Taas törkeä silveellisyysrikos Ä!ainittakoon mielä, että kuu-- Helsingissä, muus oli niin ankara, että osa? palokunnan purjeita kastelemisesta^ Torstai-iltaua hämisiHelsingissä häolimatta paloi poroksi. - erään työläisperheen 4-wuotias r henkilöt etsiskelimät kadonnutta n» n! koko yön. Perjantai-aamuna löy- ;;fSISmiPhrt nvlSafnri " dettiin tyttö Eläintarhasta kyllä -eherhnlmin i<i intimi iri hengissä mutta raiskattuim. Etsimä k°2, rakentamisesta kaupungille. ! ' ' Ehdotuksen mukaan rakennetaan ^ kaimot ja pumppulaitokset n. s.' — Petrofsin kankaan koillislaitaan, \ kempin,gi» maan rajalle. Jonkun! merran täytyy kaupungin lunas-' taa niyöskin yksityisten "niaata. Kustannusarmio päättyy 330 i tuh. mkaaii. Aiotaan kaupungin Kokonainen wiljawarasto ka- yleiseltä paloapnyhtiöltä saada - toaa — Pietarissa, tarkoitusta martei, pitempiaikainen? kuoletuslaina. Politikenille ilmotetaan Pieta- « .. .. rista, että sikäläinen rautatiehalli- « ^ ^. tus koettaa päästä erään omitui- f Mitkeltsfa. - j en nia^auden perille. Pietarin t kaupungin Gnttujemski-satamasta te , torstai,esia kokouk,es,a eitettiin lähetettiin Nikolain rautatiease- asiantuntMm insinöörien B. Muol- maUe ^iljakuormasto, joka kuiten- een ia M Schrahonm lau,u,,to t[n matkalla kaupungin läpi - ka- kaupungm kunnallista,ahkolaitos- jäljettömiin ta koskemassa kysymyksessä Asian-. Menäjälläkin pidetään tuollaista tuntijat puolstmat ,ahkvlaltokieu varkautta liian julkeaiia, osaamista kaupiingille. Tahan yh- tyi myöskin maltnuston sähköma- MhamftifmrrtB lioknnta. i Kaupunki päätti tiedustella Mik- keliii Sähkölaitos-osakeyhtiöltä, suostuuko se luomuttamaan lai- toksen kaupungille 100,000 markan hinnasta, johon hintaan asiantun- „ .. _ .. tijat laitokseu armioimat. Kau- Korean llittami^en Japaniin punki omistaa yhtiössä entnndes-i 1«ruwallat hymaksyneet. taan 30,000 markan edestä osak-' Lontoo !p. ilok Suurmallat keitä, ja koko osakepääoma on main on,a * h?wakiywansa Ko- 73,000 mk. j rean inttämisen Japannn. ^ ! Kolera Unkarissa, suomen koskien wesiwoima \ Wienistä, 25 p. elot. Unkarissa Pietariin. . on sattunut useita kolerau tapai- ' sia sairauskohtauksia. Kolme sai- Se yhtiö, joka nykyään tekee raustapausta on todettu koleraksi, alustamia malniistustöitä sähkö- rautatien rakentamiseksi Pietarista Koleraa Jtawalta-Unkar,ssa- Imatralle, on „Nmo. Mremjan",' f'"* ..... r . „ - Wienistä, elok. 20 pnä. Ulkomailta. mukaan saanut sisäministeriltä ..^msia emr. pna Sisä- lnma.i johtaa pitkin saiiottua ra- asiainmnns enon termeydenhoito- taa korkeajännityksisen sähkömir- departementti ilmottaa, etta bak- ran Suomei, mesiputouksista Pie- teorologisten tutkimusten nojalla on todettu 2 tapausta aa,iala,sta - koleraa, joista toinen päättyi kuo- Kaksi osuuskaupanhoitajaa tuo- lemalla. On ryhdytty laajoihin mittu korlvaamaan osnus- toimenpiteisiin koleraii lemiämisen kunnilleen aiheuttamansa wa- estämiseksi. hingot. iBJftiäöfllo Pellermo kertoo, että asiallomai- Lissanto (Montanaii maltio), set somn, o-oikendet omat tuomin- l 2i] ^ä. Kolme henkilöä on ! - vetoisten osuuskaupaii eut. rDan gittit epäluulonalaisena metsä- ^?samaan o nuskaupal- ^ sytyttämisestä. Metsäpalon le 3,3u mk. -0 p. sekaLeppännr- ^rien h.tn nousee 30(3 henkeen, raii o,uuskaupan ent. ho,taian sa- ' 1 ' moin snorittamaan osuuskaupalle ——— 20,05S. mk. 32 p. mainituille osuuskunnille aiheuttamistaan tap pioista. Edellisessä tapauksessa K. H. Räsänen. (K. S. 2 k.) (K. S. 1 kuuk. 28 mm.) Uoti JEHUA" Torikatu N:o 27 -- tarjoaa rnat< kustavaisille siistiä huoneita, ruokaa ja kahvia. Raokarnie- hiä otetaan. Huom.! Hevosille talleja. S. Kauppinen. R. Naumanen. 2 koulutyttöä saa kortteeria Aliina Monosella, kauppa- koulutalossa. Yhteiskoulun 4 luokan tyttö oppilas haluaa asuntotore* ria. Lähempiä tietoja saaÄ.J. Honkaselta, torik. 8. Huom! samassa paikassa kou lulaisille huoneita saatavana kalustettuna tai, ilman. Vuokrattavana 1 huone 1 pistä syysk. sopiva koululaisilla eli pienelle perheelle, Nikolain katu N:o 4. Huoneita vuokrattavana 1 p. syysk. kalustettuna eli ilman. Elise Änderssiinilla. Papinkatu 10. Kaksi koulupoikaa otetaan täy sihoitoon Leipuri p. Kin nuselle. Torikatu 3. Venäjän kurssi on tänään 3 kk. . : — 266: 66 8 /« — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk p. Mk. p Lontoo a/v. . . 25: 35 25: 19 3 kk. . . . 25: 03 Pariisi a/v . . 106: 60 100: — 3 kk. ... 99: 30 Antverpen a/v . 100: 30 99: 70 3 kk. ... 98: 80 Berlin a/v . . 123: 90 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Lybekki a/v . . 123: 90 123: 40 2 kk. . . 122: 20 Hampuri a/v . 123: 90 123: 40 3 kk. ... 122:20 Frankf. a.M. a/v 123. 80 123: 40 3 kk. ... 122: 20 Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. 206: 20 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Tukholma a/v . 139: 30 138: 80 Köpenham. a/v. 139: 30 138: 8o Chig&go a /v 6:23 K: 15 Kristiania a/v . 139. 30 138: 80