N:o 119 — I9IO. KAIKU. Peijantaira Lokakuun 14 päivänä. Kotimaisia asiantuntijain erittäin r\ \ruv% edullisia lausuntoja saaneita nvlluS O b V>il Piariiinoja ja Flyygeleitä m yy P. KESÄNIEMI Oulussa, Konsuli Fleischeriilä. Puhelin 4 44. Tuoreita "^2® K, MnliMHalltuila myy Oulun Uusi Sähköliike. Kansallispankin talossa, Kirkkokadun varrella. Puhelin 3 58. rohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Haataja ii Teräs. Oolö™^ 2 ' Tervola Kiinteimistökauppoja iMaanniittaustoimia v. m tarttunut mastaista elämäntehtämään- sä marten, jota ei wielä itsekään aamistanut. Pietarissa ollessaan hän kaikeksi onneksi oli niin lähellä rakas ta synnyinmaataan, että saattoi aiman tarkoin seurata sen kehitystä. Niinpä hän saattoikin aiivan oikealla hetkellä lausutulla sanalla maikuttaa ratkaise- wasti kysymykseen, joka oli Suomen kansan tärkeimpiä, ja itse hän samas sa saamutti, mitä kauman oli kaiman- nut, toimen, joka sen ohessa, että se oli pyhitetty malistuksen ja simistyk- sen palmelukselle, myöskin suoranai sesti hyödytti Suomen maata ja Suo- men kansaa. Niin lyhyt ja maatimaton kuin on- kin Cygnaeuksen ensimäinen lausunto Suomen kansakoulusta m. 185)7, se jo sisältää tärkeimmät periaatteet, jotka omat tälle laitokselle ominaisiksi tulleer. Ennen kaikkea on huomattama, mil lä rohkealla ja raittiilla tulemaisuuden luottamuksella hän näissä mietteissään tuopi esiin kantaansa. ..Kansanmalis- tus on", niin hän lausuu, „hywien lapojen paras turma ja maassa te- hokkain keino kansan simeellisen ja ai- neellisen tilan kohottamiseksi", simä se aate, jolle hän hymällä syyllä antaa ensimälsen sijan. Rippikoulun malmis- tuslaitokseksi aiottu kansakoulu, jonka laiseksi tuomiokapitulit sitä lausunnois- saan esittämät, el moinut riittää; enem- pää piti tamoitella. Kansakoulun tuli edistää todellista lukutaitoa, ja siten tehdä kansalle mahdolliseksi hank- fiu itselleen yleistä kansalaissimistystä, muuten se ei moinut tarkoitustaan täyttää. Aksi seminaari oli aluksi pe- rustettama, se oikein kelmollinen, jos' sa möisi 3 muottaa omistaa kansan tulemien opettajien malmistamiseen. Paitsi uskontoa olimat äidinkieli, maan- tiede, historia, lumunlasku, piirustus, luonnontiede, kasmatusoppi,'laulu, käsi- työt y. m. aineet otettamat seminaa- rissa opetettamiksi: ivoimistelu ja ruu miillinen kasmatus oliivat sen lisäksi pidettämät erityisen huomion esineenä. Termeysoppiakin pitäisi naisosastolla opettaa ja naiskasmatusta ennen kaik kea edistää, koska kansanmalistus etu- päässä naisen kasmatuksesta riippuu. Siinä lyhykäisesti kerrottuna Cygnaeuk- sen ensimäisen lausunnon pääkohdat. Nämä aatteet ennät silloin olleet niin tunnettuja ja oikeiksi tunnustettu- ja kuin nykyään ja eri lailla niitä aluksi armostiin. Kun Cygnaeus wal- tion antamilla maroilla oh käynyt lo pulla ivuotta 1858 Ruotsissa, Tans- kassa. Saksassa, Smeitsissä, Jtämal- lassa ja Hollannissa, jotka maat etu- päässä tarjosimat hymiä esimerkkejä, miten kansanopetusta pitäisi järjestää, esitti hän kotiin palattuaan lyhykäisesti matkalla saatuja hamaintojaan erinäi- sessä kertomuksessa. Muonna 1860 se- naatti jätti hänen asiakseen malmistaa täydelliset ehdotukset ja mietinnön niin hymin aiotun opettaja-seminaarin kuin mastaisten kansakoulujenkin järjestä- misestä. Mutta niin etemät miehet kuin I. W. Snellman, professori, sit- temmin piispa Frans Ludwig Schau- man, kasmatusopin pros. Z. I. Cle- we y. m. ankarasti moittimat monia kohtia hänen ehdotuksissaan ja kun eri- näinen 13-miehinen komitea oli saa- nut suunnitelman tarkemman tutki- misen asiakseen, maadittiin siihen kai- keltaisia perinpohjaisia muutoksia. Toiselta puolen Cygnaeuksen ehdo- tukset saamuttimat paljon kannatusta kin, erittäinkin niillä tahoilla, joista kansakoulukysymyksen ratkaisu riippui. Kirkollisasiain toimituskunnan silloinen päällikkö, senaattori Viktor Furuhjelm, ja esittelijäsihteeri tohtori G. M. Wae- nerberg sekä senaatin talous-osaston esimies, lvapaah. I. M. Nordesntam — monta muuta johtamaa miestä mai- nitsematta — mieltyimät alusta asti mikin rohkeisiin tuumiin ja toimeihin, jotka Cygnaeus oli esittänyt. Koska Cygnaeus mietinnön laati misen muoksi oli jättänyt sen talou dellisesti turmatun aseman, joka hä- neliä oli Pietarissa, ehdotti senaatti, että hänet heti nimitettäisiin Suomen kansakoulujen ylitarkastajaksi. M. 1861 hän saikin nimityksensä ja siitä lähtien hän oli makinaisesti Suomenmaan palmeluksessa ja antautui kokonaan sille toimelle, johon niin suurella innolla oli ryhtynyt. Hänen ehdotuksiaan nou- datettiin melkein kaikissa tärkeimmissä asioissa ja kuolemaansa asti hän lan- sakouluasioissa oli hallituksen marsinai- sena neumonantajana. (Iatk.) Yleisiä uutisia. — Sotilasmiljoonat. Korkeim massa paikassa on menoarmioon pan- tu 11,000,000 mkn menoerä siirrettä- mäksi sotilasrahastosta maltakunnanra- hastoon sotilastarpeita marten. Jotta tämä siirto saattaisi tapahtua, on me- noarmioon merkitty 9 milj. mk. siirret- tämäksi maltakunnanrahastosta sotilas- rahastoon. Senaatin laatimassa menoarmioeh- dotuksessa ei sanottua menoerää ollut lainkaan merkittynä ja ministerimal- tiosihteerin kirjelmässä ei myöskään mainita mitään kyseessä olemista siir- roista. Kuten tunnettua on sotilasrahastos ta jo maksettu 2 milj. mk. etumaksuna maltäkunnanrahastoon. — Senaatin »virkamiehet. Ali- määräiseksi esittelijäksi senaatin oikeus- toimituskuntaan on määrätty lakit, kand. Kyösti Haataja. — Kansakoulujen ja kansan opistojen opettajain opintomat- karahat. Eduskunnan myöntämästä suostuntamäärärahasta stipendeiksi kuuntelua ja opintomatkoja marten, on kouluylihallitus päättänyt jakaa 5,000 markan suuruisen rahamäärän matka- apuina mirassaolemille maalaiskansa- koulujen opettajille ja opettajattarille muiden maiden kansakouluolojen tutki mista marten: minkä johdosta sano- tut matkarahat julistetaan haettamiksi ylihallituselta. Hakijan tulee jättää ylihallitukselle osoitetut hakemuksensa ennen kuluman lokakuun loppua sille kansakouluntarkastajalle, jonka alaisena itsekukin hakija palmelee, ja on hake- mukseen liitettämä myöskin täydellinen matka-suunnitelma sekä todistus haki- jan kielitaidosta. Sen johdosta, että 1009 muoden menosääntöön otetusta määrärahasta stipendeiksi kuuntelua ja opintomatkoja marten on marattu 2,000 markkaa apurahoiksi kansanopistojen opettajis- tolle, omat tämän lokakuun kuluessa ylihallitukselta haettamana seuraamat matkarahat: 800 markkaa 7—8 »viik koa kestämää ulkomaista opintomat- kaa marten sekä 1,200 markkaa jaetta- miksi 150—200 markan suuruisina apurahoina noin 3—4 miikkoa kestä- miä kuunteluja marten omassa maassa. Hakijan tulee hakemuksiinsa liittää ansioluettelonsa sekä anomuksissaan pääkohdittain mainita matkan suunni- telma, jossa ilmoittakoon myös, onko aikomus kuunnella ja harjoittaa opin- toja muissakin laitoksissa kuin kansan- opistoissa. Kuuntelut omassa maassa omat suoritettamat alkaman lukumuo- den ja ulkomainen opintomatka ensi kalenterimuoden aikana, ja matkan päätyttyä on siitä lyhyt kertomus an- nettama kouluylihallitukselle. — Kajaanin uusi yleinen sai- raala. Senaatti on myöntynyt lää- kintähallituksen esitykseen, että Kajaa- nin uuteen yleiseen sairaalaan saatai- siin ottaa mahtimestari ja yksi uusi siimoojatar, maikkei sairaalan raha- sääntöä mielä ole mahmistettu. — Kätilöt. Senaatti on hylän- nyt Romaniemen kunnan anomuksen saada 600 mkn muotuinen maltionapu kahden kätilön palkkaamiseksi kuntaan. — Koululaitos. Tornion alkeis- koulun saksan- ja menäjänkielen kolle- ganmirka on pätemien hakijain puut- teessä julistettu uudelleen haettamaksi 56 päimän kuluessa kuluman lokak. 4 pistä lukien. — Valtiollinen asemamme. Rjetsh ei tahdo pitää pelkkänä sattu- mana, että Suomen kenraalikumernöö- rin Pietarin-matka tapahtui samaan aikaan kun pääministeri Stolypin pa- lasi maltaltaan. Heti sen jälkeen ru- pesimat sanomalehdet puhumaan kenr. Langhossin seuraajasta ja maltiopäi- mien hajoituksesta. Rossijan selityk- set muistuttamat mieleen Bobrikomin ja Plehmen aikoja. Tapahtumainkulku pakottaa nähtämästi käyttämään mal- taa aikaisemmin kuin mainittu lehti oli odottanut. Ensimäisenä askeleena tällä tiellä on 1903 w:n määräysten uu delleen moimaan saattaminen — missä määrin, saadaan pian nähdä. Tois- täiseksi on main marmaa, että Suo- men nykyisestä ehdotuksesta on pää- tetty tehdä loppu. Miten suomalaiset sellaisessa tapauk- sessa menettelemät, on tunnettu asia. Mutta miten menetellään suomalaisten suhteen? Toistaiseksi on oikeistolais- lehdistö antanut main epäsuoran mas- tauksen tähän kysymykseen. Kolos Mosky neumoo keskeyttämään lainsää- däntötyön, hajoittamaan ja kutsumaan kokoon ivaltiopänvät, kunnes maa wa- litsee hallitukselle mieleisen enemmis tön. Mutta selmä on. ettei sillä kei- noin päästä niihin päämääriin, jotka hallitus on itselleen asettanut. Tuleeko hallitus menettelemään hra Gutshko- min mainitsemalla tamalla, ja kuinka pitkälle mennään? Ruskoje Snamjan maatimuksiin ja sotatilaan asti, tahi ei? Mastaus käy maikeaksi siitä syystä, että tuo tieto on siksi kaltema, että mitä kauemmas mennään, sitä mai- keammaksi käy pysähtyä. Mutta ennenkuin sinne asti ehdi- tään, tulee muistaa, että me elämme »rajattomien mahdollisuuksien" maassa. Dulun kaupungista. Kygmtils-juhlllt Lullissa. Harmaana ja sateisena koitti keski- miikkopäimä. Se antoi juhlille maka- man leiman. Oli kuin luonto olisi tahtonut muistuttaa ajan makamuu- desta. Siitä huolimatta sujui kaikki hymin. Tuomiokirkossa. Kellon käydessä kymmentä alkoi lap- si- ja nuorisoparmia mirrata tuomio- kirkkoa kohden. Vähitellen amara temppeli täyttyi niistä aiman ääriään myöten. Sen muoksi ei muuta ylei- söä moitu tilaisuuteen päästää. Noin 2,300 eri koulujen oppilasta, niistä suurin osa kemsakoululapsia, moitiin kirkkoon sijoittaa. Kansakoulujen I luokan oppilaitakaan ei tilanpuutteen muoksi moitu juhlaan miedä. Malta- man näyn tarjosi tuo eloisa, kirjama joukko nuorisoa nousemaa, cansaa kas- mamaa. Taisi olla ensi kerta, jolloin Oulun kaikkien koulujen oppilaat ja opettajat olimat yhdessä. Mutta oli- han tilaisuuskin harminainen. Ohjelman alotti kansakoulutyttöjen kuoro, jota neiti Helmi B e r g h johti, laulaen muutamia mirren märsyjä. Sen- jälkeen lauloi Motettikööri pari laulua kanttori I. Rannan johdolla. Lau- lun maiettua astui saarnastuoliin Ou- lun kaupungin kansakoulujen tarkastaja romasti V. G. A u l i s puhuen päi- män merkityksen johdosta makamia ja mieleenpainettamia sanoja. Puheen jälkeen meisattiin mirsi n:o 350. Astui sitten saarnastuoliin rehtori M. R o- s e n d a l lukien erään psalmin, jonka johdosta puhui kehoittamin, maroitta- min sanoin. Tyttökuoro lauloi taas muutamia lauluja urkujen säestyksellä. Juhlan lopetti tuomioromasti E. Lönnrot alttarilta tamanmukaisella ju- malanpalmeluslopputoimituksella. Wei- sattiin mirrestä 399 miimeinen märsy, jonka jälkeen juhlima nuorten joukko alkoi urkujen soidessa purkautua ulos kirkosta. Oli aiottu juhlakulkueessa tehdä kierros kaupungilla, mutta yltynyt sade pakotti sen jättämään. Ulko-ilmajuhlan uhkasi sade tehdä tyhjäksi, mutta kellon lähetessä yhtä, jolloin juhlan oli määrä alkaa, lakkasimat pilmet mettä muo- tamasta. Wähitellen alkoi Heinätorin kansakoulun pihalle yleisöä kerääntyä, maikka moni lienee sateen pelosta ko- tiaan jäänyt. Rakennuksen seinustalle tehdyn kuusilla, köynnöksillä ja lipuilla koristetun laman yläpuolella näkyi Uno Cygnaeuksen kipsinen rintakuma, josta juhlima yleisö sai oppia tunte- maan „Suomen kansakoulun isän" makamat, terämät kasmojen piirteet. Tormisoittokunnan soitettua pari kappaletta sekä suuren juhlakuoron opettaja I. Nokelan johdolla lau- lettua „Suomen laulun" astui Oulun piirin kansakoulujen tarkastaja mais- teri O. Rauhamaa esiin pitäen mielenkiinnolla kuunnellun juhlapuheen Uno Cygnaeuksen elämäntyöstä päät- täen esityksensä eläköönhuudolla, johon yleisö yhtyi. Juhlapuheen julkaisimme miime numerossa. Lamalle kokoontui sitten kansakoulu- poikain kuoro, joka opettaja W. W a i- n i o n johdolla lauloi pari laulua. Niilo Mantereen tilaisuutta marten sepitämän henkemän juhlaru- non, jonka miime numerossa julkai- simme, lausui opettaja E. A. W. K i m e k ä s. Sekä juhlapuhe että juhlaruno oli painettuna yleisön saatamana. Maamme-laululla, jonka juhlakuoro tormisoiton säestyksellä esitti, päättyi tämä kaikin päin onnistunut juhlati- laisuus. Juhla-iltamaan klassillisen lyseon juhlasaliin oli ko- koontunut salin täysi juhlapukuista yleisöä. Sali oli aistikkaasti koris- tettu. Sinimalkoiset merhot peittimät akkunat, kuusien ja köynnösten reunus- taman laman keskustalta kohoamalla jalustatta oli Cygnaeuksen rintakuma. Neiti FanniLuukkonen termehti kokoontuneita runollisella puheella, jonka loppusanat omistettiin juhlan kunnia- mieraille neiti Slottsbergille sekä opet- tajille Lakarille ja Tuomikoskelle, jotka omat seminaarissa olleet Cygnaeuksen oppilaina. Tormisoittokunnan soitet- tua joitakin kappaleita astui johtaja E. E. Tolmanen puhujan pai kalle, pitäen ponteman juhlaesitelmän Uno Cygnaeuksen elämäntyöstä. Tämä esitelmä on luettamana tämän nume- ron ensi simulla. Puheen jälkeen as tui lamalle 60-henkinen juhlakuoro, joka opettaja I. Nokelan johta- mana lauloi kolme laulua. Dleisö oli kerrassaan ihastunut kuoron esityksiin ja eipä kummakaan, sillä Harmoinhan saa paikkakunnallamme kuulla niin hy- min harjoitettua ja kaikin puolin täy- dellistä kuoroa. Neiti Anna Turkanheimo lausui erään I. H. Erkon sepittämän runon. Juhlakuoron toistamiseen lau lettua piti rehtori S. A. W e s t e r- l u n d ylentämän isänmaallisen puheen, joka päättyi moimakkaalla eläköön-huu dolla isänmaalle ja Suomen kansalle sekä koko yleisön innokkaasti ja har- taasti laulamalla ..Maamme" lau- lulla. Isänmaallinen, mieliä ylentämä juhla jätti mannaankin mukana ollei siin kauniin muiston ja päätti armok- kaalla tamalla tämän yhteisen malon ja malistuksen muistojuhlan. * Osa juhlayleisöä siirtyi lyseolta juhla-illalli sille, jotka, olimat Palokunnantalon salissa. Jllallishuone oli erittäin aistikkaasti koristeltu. Puheiden sarjan alotti ro- masti V. G. A u l i s puhuen juhlan kun- niamieraille. Maisteri O. Rauhamaan innostuttamaa puhetta kuunneltiin suu- rella mielenkiinnolla. Hänen puheensa koski Cygnaeuksen pääpyrkimyksiä. Toi- set niistä omat mielä toteutumatta. Sellaisia omat tasamertaisuuden aatteen toteuttaminen kansakoulun kautta ja työn periaatteen suuremmassa mää- rässä someltaminen kasmatustyöhön. Kunniamierasten puolesta mastasi opet- taja M. Tuomikoski. Mielä pu- hui maisteri K. S o m i j ä r m i kan- sanmalistustyön eri kansankerroksia yhdistämästä moimasta. Lopuksi kiitti maist. Rauhamaa kaikkia juhlan onnistumiseksi toimineita. Maamme- laululla illanmietto päättyi — Oulun Nuija Naisjärjes- töineen kokoontuu tänään klo 7 i .-p. keskustelemaan yhteistoimin nasta muitten puolueitten kanssa maltiollisissa maa- l e i s s a. Toimottamasti asian tärkeys saa kaikki nuijalaiset kokoukseen saapu- maan. — Hiippakunnan uutisia. Suo nenjoen kirkkoherran mirkaan on tuo- miokapituli t. k. 13 p:nä antanut mal- takirjan maalissa enemmät äänet saa- neelle Perttelin kirkkoherralle Mihtori Korpelalle, joka saa astua mirkaan toukokuun 1 pnä 1912. Maltakirjan Remonlahden lukkarin- mirkaan on tuomiokapituli t. k. 13 pnä antanut kiertokoulunopettajalle Liedon seurakunnasta Otto Muolu- kalle, joka maalissa oli saanut enim- mät äänet. Siitä tehdystä anomuksesta on tuo- miokapituli t. k. 13 pnä määrännyt Kajaanin seminaarin uskonnon ja his- torian lehtorin Harri Linnanniemen Kajaanin kappalaisen apulaiseksi mää- räyspäimästä lukien toistaiseksi. Maltakirjan Pudasjärmen kappa- laisen mirkaan on tuomiokapituli t. k. 13 pnä antanut Kuopion maaseura- kunnan m. t. 2:lle kappalaiselle A. E. Ruuskaselle. Nimitetty saa astua mir- kaan 1 pnä toukok. 1911. Maltakirjan Muonioniskan kirkko- herran mirkaan on tuomiokapituli t. k. 13 pnä antanut Temmeksen kappalai- selle Niilo Holmströmille. Hän saa astua mirkaan 1 pnä toukok 1913. — Maikki Järnefeltin kon- sertti on huomeniltana klo 8 seura- huoneella. Ohjelma on lupaama. Sii- nä on sämellyksiä Massenetilta, Hau- seggerilta, Holmesilta, Sinding'iltä ja Reimannilta. Ohjelman jälkim mäiseen osaan kuuluu yksinomaan suo- malaisten sämelseppien tuotteita: Si- beliuksen ..Flickan kom", Järnefeltin ..Kehtolaulu" ja ..Sunnuntai", Palm- grenin ..Sigridin rukous" oop. „Ta- niel Hjort", Kuulan ..Tuijotin tu- lehen kauan" ja Melartinin „Minä metsän polkuja kuljen". Säestäjänä toimii neiti Aline Kunelius. Nouma Järnefelt on syksyn kuluessa esiintynyt useimmissa maamme kau- pungeissa loistamalla menestyksellä. Kehoittamattammekin rientänee Oulun soitantaa harrastama yleisö nautti- maan etemän laulajattaren taiteesta. — Kansantajuiset luennot. Sun nuntaina klo 4 i.-p. luennoi klassilli- sen lyseon ^voimistelusalissa maisteri G. Kimistö asutuksesta P o h- jois -Pohjanmaalla keski- aikana. Luennon loputtua on kuo- rolaulua. — Wiinawarkaus. Eräältä Hau kiputaan isännältä nappasimot jotkut poikamiikarit toissa-iltana Otto Ra- manderin kartanolla yhden täysinäisen miinapänikän mukaansa. Ja sen jäl- keen tietenkin lappelimat jalkoihinsa. Kuuluimat olleen pojat kaupungin kas- muja. Jälillä ollaan. — Tappelu. Toissa iltana jou- tuimat puusiltani päässä olemassa Alitalon mesimyymälässä riitaan nah- kurinpoika Eino Arivid Heikkinen ja tehtaantyömiehenpoika Leonard Nord- man, seurauksella että edellinen löi jälkimäiseltä juomalasilla masemman silmän puhki, iotta se oli otettama ko- konaan pois. Eilen pidetyssä poliisitutkinnossa, jossa kuulusteltiin 7 henkilöä, kämi ilmi että Nordman oli sanotussa myy- mälässä kieltänyt Heikkistä panemasta limonaadin sekaan mäkijuomia, josta johtui riita ja siitä tämä ikämä ta- paus. Heikkinen oli tilaisuudessa ollut hiukan juomuksissa. — Touttihuutokauppa. T. k. 18 pnä myydään täkäläisessä rahatoi- mikamarissa huutokaupalla kolmannessa kaupungin osassa olemat tontit n:o 161 ja' 162. — Lcppäkortveu huutokauppa. T. k. 17 päimänä tarjotaan huuto kaupalla myytämäksi Leppäkorpi-nimi- nen kaupungille kuuluma maa-ala pai- kalla pidettämässä huutokaupassa klo 12 pälmällä. Samalla kertaa huuto- kaupataan Tuiran manhoja rakennuk sia. — 78 tynnyriä terwaa ja 5<> tynnyriä terwawettä myydään ensi tiistaina t. k. 18 p:nä rahatoimiko- märissä toimitettamassa huutokau- passa. — Laitvaliike. Toissa iltana saa- pui tänne ruotsalainen höyrylaima „Nil§" ottaakseen puutamaralastin Kor keasaarelta ja Snellmanilta. Eilen aamulla tulimat tanskalainen höyrylaima ..Söborg" ottamaan pape- ripuita toiminimi Bergbomilta ja nor- jalainen ..Skjold", joka ottaa sahavui- ta Martinniemen sahalta. — Helsingin turnee näyttelee maneesissa huomenna klo 8:lta i. p. 4 näytöksisen huminäytelmän ..Fliekor- nas Alsred", sunnuntaina klo 5:ltä i. p. lasten näytäntönä 3-näytöksisen sa tuseikkailun ..Askungen" ja klo Silta samana iltana 4-näytöksisen historiat- lisen näytelmän ..Bröllopet pa Ulsasa". — Sairaussuhteet Oulussa miime miikon ajalla: Keuhkokatarria 10 Matsa- ja suolikatarria ... 9 Kurkkuröhkää 8 Tuhkarokkoa 2 Mesirokkoa 1 Hinkuyskää 1 Nimelleiniä 1 Keuhkopussintulehdusta.... 1 M. N Tilan ahtauden muoksi on tästä numerosta täytynyt jättää pois pal jon ladottua tekstiä m. m. Lestadio- laisten kokousselostus, joka jää siis ensi numeroon. Mm föit|)uii(|in Mllllslckstell ArslM- W kckilkstch eilen illalla päätettiin seuraamista asioista: Työnmälitystoimistolle päätettiin myöntää 800 mkn suuruinen määräraha. Kaupunginlääkärien pal- kankorotusta koskemasta ano- muksesta malmistusmaliokunnan anta ma lausunto ja asiasta päättäminen jätettiin ensi kokoukseen, koska maltuus- to ei ollut päätösmaltainen lukuunsa nähden. Palotoimikunnan esitys tulipalosireenin hankkimisesta jätettiin palotoimikunnalle, jotta se mielä tie- dustelisi isompien sireenien kuin kysy- myksessä oleman hintoja ja ottaisi sel- män kaikista kustannuksista, mitä sel- lainen paikolleen asetettuna tulee mak- samaan. Sireeniin oli toimikunta pyy- tänyt 1,225 mkaa. T e l e s o o n i o s u uskunta Poh- jolan anomus johtojen y. m. asettamisesta luettiin. Osuuskunta oli näet pyytänyt saada samoilla ehdoilla täällä toimia kuin Oulun telefooni o. y., jonka lausunto pyynnön johdosta luettiin, missä tämä toi esiin mitä hankaluuksia, mitkä johtuisimat kahden yhtiön toiminnasta yhdellä paikkakun- nalla. Tämän jälkeen luettiin raken- nuskonttorin, rahatoimikamarin, sähkö- laitoksen ja poliisikamarin lausunnot. Rahatoimikamari ehdotti, että osuus kunta Pohjolan olisi suoritettama mä- hintäin 1,000 mkaa muodessa kaupun- gille. Ehdotettiinpa m. m. hylättämäksi mainitun Pohjola-osuuskunnan pyyntö jc että Oulun telefooni o. y. kehoitet- täisiin laittamaan kaksi linjaa. Ano- mus päätettiin lähettää 5-miehiseen »valiokuntaan, johon tulimat hrat Riek- ki, Westerlund, Mallin, Castren ja Hol- minq. ' Mäenlaskukomitean kir jelmä laskupiirien päällikköjen ma- litsemisesta luettiin ja niiksi tulimat malituiksi kassööri M. "»Nylander, kir- janpit. E. Koski, insinööri Gustafsson, kapteeni Louekari, rautatienmirk. Löf- man, opettaja Heinämaa ja pankin- johtaja I. F. Kerttula. Kauppaneumos A s t r ö m- mai n ajan perikunnalta oli saapunut mastine maltuuston kirjel mään Ainolaa y. m. koskemasta lah- joituksesta. Kirjelmästä kämi selmille, että lahjoittajat olimat täydellisesti myöntyneet maltuuston muutosehdo- tuksiin. Lahjoitukset päätettiin ottaa kiitollisuudella mastaan ja lähettää kiitoskirjelmä lahjoittajille. Ehdotet- tiin erityinen 5-henkinen maliokunta malmistamaan lahjoitusten käytäntöön järjestämistä. Asian tarkempi pun nitseminen jäi ensi kokoukseen. R a k e n n u s m e s t a r i M i k k u- lan anomuksen johdosta, että hänelle muokrattaisiin Lyötynsuolla si- jaitseiva 1040 m- suuruinen marasto- paikka 15 muodeksi oli rahatoimika- mari ehdottanut, että sanotulta alalta otettaisiin 10 p. neliömetriltä ja että alue tarjottaisiin huutokaupalla uuiof- rattamaksi. Ehdotus hymäksyttiin. Ent. kaupunginmiskaali A. L u n d a h l i n perillisille myönneytn eläkkeen maksamisen joh- dosta tullut rahatoimikamarin kirjelmä luettiin ja päätettiin, että perillisille tähän asti maksetun 500 markan suu ruisen eläkkeen sijasta maksetaan 400 mkaa, koska eräs perillisistä Elmiira Lundahl oli kuollut. Rahatoimikamarin kirjel- mä Lyöty n su on raiteiden kunnossapitoa marten myön nettyjen marojen takaisin hakemisesta luettiin. Mdyttiin Rahatoimikamarin ehdotukseen, että käännyttäisiin rauta- tiehallituksen puoleen ja pylidettäisiin siltä kaupungin sanottujen raiteiden kunnossapitoon panema summa 2,845 mkaa 10 penniä takaisin ja että se mastaisuudessa pitäisi yllämainittuja raiteita kunnossa. Asia uskottiin pu- heenjohtajan ja sihteerin toimeksi. Rahatoimikamarinkirjel- män johdostakoskema72,300 mkan lainanottamista uuteen kansakoulurakennukseen, päätettiin, että laina hankitaan maltion koululaittoja marten olemasta rahastosta. .>0 0,0 0 0 markan Suomi- yhtiöltä kaupungilla ole- ma laina päätettiin uudistaa ja koettaa saada se kuolettamalla makse- tuksi. Asia jätettiin rahatoimikamarin huoleksi. Senaatin päätös koskema kahden pienemmän palstan kaupun- gille pakkoluomuttamisesta luettiin. Senaatti oli hymäksynyt anomuksen ehdolla, että hakemus on tehtämä muo- den kuluessa. Asia jäi maltuuston sihteerin toimeksi. Kaupungin kassanhoita- jattaren pyyntöön, että hän saisi mirkamapautta marraskuun ajaksi, suostuttiin.