N:o 225 (115) — 1910 KESKISUOMI Tiistaina lokakuun 4 p:nä ( _n_ K. S. R- 2501 kkunapaperia, paljottain ostettuna suurella hin nanalennuksella. Pumpulia, tii vistyslistoja, pumpulista sekä ku mista, happoa ja happopurkkeja, saippua» saatavana K-8. Rohdoskaupassa. Kihloissa. Tor. S. 1 k. 1 «. Emmi Ruusu Arvo Tiihonen Turku 19»/.. 10 J:kylL Kuollut. Hela. San. 1 k. a Saralla ilmoitan, •tu Herra on hyvikai nihoyt poiakatsna rakkaan mieheni Kaarlo Helanderin joka hiljaa ja ra'ih»lli*64ti nukkui knolon aneen Ostenaöasl, pitk&llnen taodin murtamana, laavan taina 1 p. lokak. 1910, 44 v. ja '& pvln ikftiseni. Poiamennjttft anree katkerasti kans aani 4 pientt lasta, »ek» «aari sakh- laia- ja y-ttvftpiiri. Hanna Helander. Herra, tapahtukoon Sinun tahtosi. I 8521 1 1 Elävissä Kuvissa Opiksi j. Huviksi Lokakuun 4—6 p. OHJELMA: 1. Menoja ja tapoja Senegambiassa. 2. Cola di Rieozi. 3. Björnstjerne Björnson. 4. Gladiaattori Poinpeijista. 5. Varo huttua eli erään aviomiehen kauheat seikkailut. 8523 1-1 kunnes •;ämänjä f ^iict cbu»:ujuiKiKiia= Iit on suoritettu." Jotta m>t löin mii inc n looluifirju, joka sisällykselleen, sanamuooolleen on luissa määrättynä, Moiii tulla Peruu- letuksi, täytyisi tietysti olla jelmät lainmääräykset, joiden nojalla se voisi tapahtua. Mutta lämmöisii määroyk- siä ei ole, Maan on tieläälseni niainil- tua mielipidettä pääasiallisesti puo- lusieftu sigä, eitä yleisen kielenkäytännön .tutkaan maliio-oikeu- dellisessa kirjallisuudessa merkitse edustajan toiminallen lakkaamisia. Tähän tulee kuitenkin muistuttaa, eilä kaiken tieteisopin edellä tulee tietysti käydä lain positiivisten määräysten, mikäli niitä on. Puheenalaisen -mieltpiieen tueksi lienee edelleen huomautettu maltiopai- väjächesriLsen 3 §:n toisia moment- tui, joka kuuluu: »Keisarilla ja Suu riruhtinaalla on kuiicnfin oikeus, jos se havaitsee tarpeelliseksi, määrä:ä uubei Maalit toimienamiksi ennen 1 momentissa mainitun koltnimuotis- kauden päättymistä. Tiina tapauksessa oivat, jollei eduskuntaa uudestaan ha- MKomaMe. Tunnelmia ja loSke- tuljla. Kirjoittanut Ilmari Kianto. IL Aamuauringon heleässä paisteessa saavuin Kajaaniin. Ämmäkoskea lä hestyessä olisi ouio voinut uskoa jaa, puvansa todelliseen kaupunkiin — nä- kyihän sahoja ja tehtaanpiippuja — mutta kun taas pääsi käivelemään sei- lama kiVillämäiöniä nemskiä, jossa liikenä «välitti ainoastaan tirehtöörin lchmä, joka kurkisteli sisään jokaisesta akkunasta, niin älysikin olemansa lvain ^Kajjaanissa". Harmoin ylimaa.ai- nen talonpoikakaan wielä myöntää Kajaanille täysiä kaupunginoikeuksia — Oulu se on .kaupuiui" ikivanhas- taan, mutta Kajaani jääpi yhä edel- leen lvain »Kajjaaniksi". On haus ka nähdä, paisuuko Kajaanista konsa- naan kaupunkia, minä 'tarkoitan: hä- touiäCö siellä milloinkaan se kisälli- mainen leima, mikä siellä nyi on ja mikä ei ole maalaismaistakaan, wacn jonkunlainen epäonnistuma maatiais- rodun jalostamisyritykjessä. Luwal- la sanoen: tämä rihkama-narikka tekee nykyaikaiseen matkailijaan sangen mie ^täkiinnittävän «vaikutuksen. sen kodikkaisuus on kouraantuntuva, sen lvierasvararsuus on porvarillinen, yk- stlö siellä huomataan, sen naisväki on joiteia, edustajain valtakirjat woi- massa kckme muotia". Sana »kuiten- fin", sanotaan, stjjitaa vastakohdan edelliseen mome'rtiin. joka kuuluu: »Edustujaivaalil toimitetaan joka kol- mas vuosi samaan aikaan koko maas- sa. Edustajan toimimalle alkaa silloin, kun hänet on julistettu waliiuksi ja jalkuu, kunnes sen jälkeiset Maalit on suorilettu." Mielestäni tässä ei ole kuitenkaan mitään, joka o soit taisi, että jälkimäi- net. momentti sisäliäin mastakohdan siihen, eitä edustajan valtakirja sat- kuu. kunnes sen jälk?tset edusichan maali-r on suoritettu, maan momeniti siiäliää, niinkuin sinainuodosiakin käy ilmi, ainoasiaan »vastakohdan siihen, etlä «vaalit säännöllisesii toimitedaan .joka kolmas muosi. Puheenalainen momentti kuului senaatin ehdotuksessa alkujaan: »Keisarilla ja Suuriruhii- na-a^Ou on kuuenkin oikeus, sen estä- mäiiä, mitä 1 momentissa säädetään, määrälä uudet maalit toimiiettaiviksi; ja siinä taipauksessa totmitclaan ilähin- nä seuraavat maat': sinä wuonna, jo- no marsinaiset valiiopäival kvlman- nen kerran uusien maa.ien jälkeei'. ko- kooniumat." Kun siiiui criiyiscssä kon ferenssissa. joka oli asetettu «vältiopäi- mäjärjestykjon ehdoiusia tarkasia- maan, oli muisrute.lu eitä senaatin ehdotuksen sanamuoic saattoi antaa aihetta siihen tulkitsemiseen. että hal litsijan oikeus saman kolm.Muotiskau- den kuluessa uuoelleenkin hajoittaa moliio-päimät öiisi rajoitettu, ehdotet- liin momentille >en nykyinen sana- muo^o. Mitään sen cn^iipaä ei s.is inoiiienulla tarkoiicttu. Sanat: „siinä lupauksessa omat, sollci eduskuiuaa uudessaan hajoilera, edusiaj^in mal- :alirjat .moimasia kolme muo::a", tar- koittomat ilmeisesti ai:'.oas:a<in suä. c::ä Ajoittamisen säikeen loiniitcttn- m is: a iraaleism aitoa itusi koli!it:vuo- tiskausi eikä siinä edustajia maliia main entisestä ko!mi:vuoltska:td?s.'a jälelläÄemaksi asikst. Tahdokaan eh!.i n;yös medoia s.'- ii>an »louientiil sanoihin' ^jollei cduö- kuntaa uudestaan hajoiteta", inur:o näitä san o ia ei moida läyliää puheen alaisen mielipiteen inkemiielsi nuiulla ehdolla kuin että »hasoituS" sanalle annetaan merki^s, sota ei ole saatu meillä moi urassa olemasta maltiopäi- mäjärjesiylsesiä itsestään. Sitä Mastoin moi mal.iopäimäiär- jestyksestä löytää sanoniautman, joka ilmeisesti osoittaa. c:tct edustajatoi- men heti paikalla .eMhtuiva lakkaa minen sisälle hajoittainiiccii. Waltio- päimäjäriesiyksen 14 Z puhuu nimil- täin edustajain palkkioisiz siinä ta- pauksessa, etiä »eduskunta on hajotet tu tahi edustajon toimi lakannui'. Jos edustajcrtoimen lakkaaminen sisäl- tyisi hajoittamiseen, olisi tietenkin sa- notlama: ^os eduskunf. on hajoitet- tu tahi edustajan toimi muu:en la- kannut", multa niin ei sanota. Minun käsiilykseni mukaan siis mei- dän waltiopäiwäjärjes:ytsemme käyt- rää sanaa »hajoiltaminen" hiukan toi sessa merkilyksessä kuin miten sitä lieteisoptssa ylensä käytettäneen. Wäl- tiopäimien tai eduskunnan hajoitta-^ minen merkitsee, että sen jälkeen kuin^ hallitsija on määrännyt uudet Maalit toinitte>ta>ivW, l) edustajain toimi- malta lakkaa eimen sen kolmimuotis- ajan päättymisiä, joksi edustaja on alkujaan malittu, mutta Masts sitten kuin uudet waalit hajoituksen jAkeen on toimitettu, sekä 2) eduskunnan, jos se on koossa, on hajaannuttama halli.Ma ii julistultamar^ Päiwänä. Mutta »hajoittis" ei sisällä, että edus- tajan «valtakirja heti paikalla lakkaisi. MaltioPäiiMäjärjestys on asettanut niin, et^ei Suomen kansa milloinkaan ole ilman laillisia edustajia. V millisiä y.m. yleisiä uutisia. Kesäkuun 30 päiwän „laki". Tolvellutetaan kaikessa laajuudessaan. *„Figaron" Pieiarin kirseentvaihla- ja ilmomt^ Siolypiiiin Päättäneen somellutlaa kesäkuun 20 päimän lakia täydessä laajuudessaan Mastoin aikai sempia aikeita, sen asteeliaisesta to- teultamisesta. — Berliner Tageblattin tuonti kielto. Tullihallitus ou nytteinmin kä- siiellyli lopipuun Berliner Tageblattin tuontikieltoa koskeman kysymyksen ja tarkisteltiin päätös laumaillaiiu. pa, jossa ilmeni useita h>?N'iä puolia, wiiria>sl hra H:lla oleman ^taipumusta Pachailen draamalliselle alalle. Ohjelma, joka sisälsi suurimmaksi osaksi kolnnaista- jlÄveliy.siä, teki hie- man !liian ^lvaatiuiat^ouian" lvaiku- tutsen siihen otettujen monien »Pikku- lauluisen" muolsi. Parhaiten onnistui laulaja mielestäinnie Mattein, Kaja- nuksen ja Hei>sen lauluissa, joista marsinkin Miimeinaininuun oli saatu ivaBu oikeaan osattii iunnelmasämy ja olikin se toistettama. Ohjelman yli saatiin kuulla ylimääräinen numero. Saesiysiä hoiti taiteilija»' äiti mar- -tiastt ja istuneesi'.. Jleisö oli harmaluluinen kuten näyttää jo tulleen lama lii konserteis samme. —:t— Pesutavaraa miehille kuten; Paitoja, Kauluksia, Kalvosimia, Etumuksia, valkosla ja kirjavia Yöpaitoja, Alushousuja ja Nenäliinoja M. G. OKSALAN Herrain Puk<mo. — Holviviknldet. Maasan ho-v'.- oikeus on Mnoiiranut senaaiille kut- suneensa apujäseniiseen homioikeuden- notaari E. Ignatiuksen ja >wis- laa li H. G. A m i n o s f i n. Senaalli on päättänyt alistaa for- leimpaaii paikkaan, eitä Turun homi- oikeuden nemvokselle O. T a m m e l i- nille mi)önneuäisii.t Mirkaero ja 6.000 m'kn elinkautinen eiäke — Maasan läänin kutvernööri ömerslt Widnäs slaapui lauantaina yöjunassa kasaan ja astui Mirkaan- sa eilen. — Maanmittaustoimitukset. Vaa san läänin kuivernööri on miljMista- nut maramaamittari I. Äarpion toimittamaan tilusien lohkomisen Marttisen iverotaiosta erotetulla Mut- nosen mäen merorilalla. Peiäjämeden pitäjässä. ^yvSskylästÄ j» Keski-Suomesta. — Arno Hjorthin konsertti. Herra Arno Hjor>t>h'illa, joka «viime lauan- laina antoi täällä konsertin, tuntui oleman melkoiset laulunlahj<m^ Ääni oli kaunissoinluinen etenkin keskire- kisterissä eikä siitä puuttunut Moi- maa ja> kantamuuitakaan. Mielä ei hra H. -tunnu kuitenkaan moiman täysin hallita kaunista ääniään. Äänen käyt- tö oli nim. paikottain sangen epäia- satsia ja haittasi sitä mielestämme usemkin liiallinen Märäjäminen. Ta- moin on legato-laulussa id ielä Paljon korjaamisen Maraa. Puhtaus oli kui- jenkin isange-n moitteetonta ja esityAa- — Metsästyskokeet ajokoirilla on läkäläinen Meijästyshoit» yhdistys päälänyt toimeenpanna iänäkin syk- synä lokakuun lii—13 päiminä. Niin kuin muistermnee ou samaisen yh- dist1)ksen matlla jo motiiaan kerran ennenkin ajokoirakokeita tapahtunut. Viimeiset sellaiset ptoeriim luiiine syk synä ja lienee nyt tarkoiius saaoä ne säännöllisesti joka syksy tapahtumiisi. Kilpailu taM>tuu tänä m. samojen sääntöjen mukaan, kuin m u ine sylsy- nätin. Koirat kilpailemat sen mu- taan yksikseen — siis ei parina, — ja to otellaan niitä kahdesti. Kummallakin kertaa jätetään niille korkeintaan kaksi luntista hakuaikaa lukuunottamatta joka jänisä kohri kaksi tuntia aso-aikaa. Osanotomaksu koiraitt* on 5 .nk. Metsästyxhoito yhdistys on kokeita marien walinnut Paikin-otuomarikun- nan, johon kuuluu maisten H. Hämä- Iäinen, henkikirjuri F. W. Chydenius, metsäherra Th. Can-telin, lnutnantti W. Wiik, ascmapää!lit!ö W. Kousin sekä kauppias Ä. Mitrosanosi. 5itl- pailuun on wiime>s:äiin tämän k:n Ib pnä ilmoiiiaudintaiva tohtori K. Z!i- kalalle. — Z. Ä»l. A. kilpailu suuresta kier- tosarmcsta oli taasen miime sunnun- ^tama. Sormen iällä keriaa moitti Joona» MaVrain^it toisen kerra.i, >piS!<'»iäärä 11U-(-;33—-209. Lähinnä oliiMt Osk. Ma.araine.t 192 pist. ja M. Kuulunen löi pist. — Sarmes- ia kilPaitliin mii.neijcn kerran tänä lyijynä. Ensi sunnuntaina tämän k:n 9 pnä ilo 9 on tasotuekilpailu, johon o- saa> ottamat ne, jorka omat joissakin seuran tämän muooen tilpailuissa ol- iccr. Äckine pallinioa jaetaan. — Jymäskqlän Woim. Urh. seu rojen »väliset 10:ottelut lopetettiin junnuiiiaina, jolloin suo:i:elliin kie- lonheilto ja 1,530 m. juoksu. Tulok set olimal: Äie ko n he i l o s sa: Nieminen (pal.) was. 21,80 in., oik. 24,81 m. =4(5,04 tn.; Pou:>i'. ne n (lyi.) 23,12 r 28,71=51,83 m.; Xttoininen (sem.) 22,53-|-'2G=48,f)3 UI.; Tamminen (sem.) 22.71-^27.44-^0.15 m.'. Miitonen (pal.) 21,75 >26.30-- 48.05 m.; Gestrin (sem.) 21.95+ 25,62=47.57 m.; Sipilä (s.) 25.89 +31,il3=56,02 m.; Nyberg (hjs.) 23.73+27.15=50,88 m.; Mtintt) (s.) 23,62+27,93=51.55 in.; Lehtinen (pal.) 17,63+21=33,03 m.; L. Lei nonen (lys.) 20,44+23,75=44,14 m.; Wien o (pal.) 22,30+2^^3.30 m.; Pesola (sem.) 22,65+22,69= 45,34 m.; A. Leinonen (sem.) 24,59 +34,37=58,96 m. 1,5 0 O m. juoksussa: Nieminen 5 m. 25 sek..; Poutanen 5,18; Tuo minen 4,46; Tamminen 5,10; Mik konen 5,9; Gestrin 4,57; Sipilä 4,58; Mänty 4,58; Lehtinen 4,47; L. Lei nonen 4,49; Meno 4,54; Pesola 5,12; A. Lemonen 5,30 iek. Pokaalin moittimat loistamiseen s c- m i naa r i l a i s e t. joiden Miiden parhaan miehen yhteenlaskettu piste- määrä oli 3,752,92 pist. normaalisti uteliasta, mikä ilmiö kai- elikin lienee yksi yhteiskuntamme pe- rusluksia. Läksin Kajaavisla ^tvarmacmkin 10 tvalkoista ruusua pomellani ja milt'en umitellut olemani runoilija — niin runolliselta se tuntui, — mutta lin nun täytyy tunnustaa, että jos Iisai- men asemalla olisin sattunut näkemään toisen lehmän, olisin sille syöttänyt nuo emäsheinäni, päästäkseni oikean lurislin tunnelmiin, f. o.: makamaan yksinäisija/den ympärikatsontaan. Mutta Pian kuihtuimarkin kainuu- laiftt orjanruusut tesäkuumassa — ja mieleni ivaltasi melankoolinen ikämä. Minut ^hawahdutti raskaista tunteis- lant Kuopion asemalta Maunuun nou- sema totveri, jonka sydämen kohdalla paistoi teräksinen teosoofin in:t«Ii: häntäänsä purema käärme Salomonin sinetin ympärillä. Welt Uuno hl>- myili viisaan ihmtsen hymyä, kehahti olevansa okkultisti ja manasi minua- kin jumslwiisauteen aamistamatta et- tä minä jo ammoin olin salaisesti wi. hitty pappeuteen, maikkc» pomellani retkortikin tttxnn kimppu kuihtuneita ruusuja. On itsestään ymmärrettämää että jumalmiisasmaisteri oli matkalla Vilppulan arkkipiispan luo, sinne E- lämänjärmen rannoille.jossa suomalai- nen dekadentti-rotu uudesta luodaan. Kohta okkultistin kadottua näköpiiris- täni — hän poikkesi radalta — aikoi jyrisemässä makuumaunussa> tawan- mukainen suomalainen ilrasaarna. Si- tä esitti eräs pyylomä, hymimvoipa matkustaja. Kuinka hän osasikaan haukkua sosialisteja jo jumalankieltä- jiä^ kuinka sulosanaijeZtj ja hyllymän- nuotlisestt hän kiittelikään omaa kal- lionlujaa -uskoansa Ärisiukseen, iveri- ilunaslajaon! Kuorossa jäcstimät häntä toiset uskoma.set: kirous ja kuo- lema cheiille, jotta eiwä: usko, taimas ja maMmen manna läikille, jotka jär- jen kteltämät! Minä kuuntelin syr- jästa ja Mämeni tuli hymin muvheel- lisetsi: eikö tosiaan Luonti 20-Muosi- sadalla tarjoa korkeampia saam ui uksia kuin itjechlläisen, pahani uoman, sii- rapp imaise n taimashelmetii-uskon- non? En malttanut olla «viskaamat- ta wiatontal kysymystä komaääniselle saarnaajalle, edustiko hän oikein pa- tenUj-kristinuskoa, mutta' aiman ku- ten armasin: tämä kristitiy jumaitsi heti kamalasti, suutiua ja minä saa toin jel>mästi huomata, eitä hän o>U noastaan Mihansa mimmaahillitäkscen Pakeni Pois Maunusta ja Pysyttelihen junaiMalla. Ei olisi hullumpaa, jos Suomen rautatiejuniin maalattaisiin tupakanpolttokiellon rinnalle toinen- kin hengellinen kielto: »Uskonnosta keskusteleminen kielletty junan kulkies» sai" Kuopion makuumaunu on kuuluisa ahtaudestaan. Rautatiehallitus tekee mainion afäärin saadessaan kaikki lo- kerot myödyiksi. Savolainen konduk. tööri hymyilee tyyrymäisesti nähdes- sään jok«sen hyllyn ylhäällä ja alhaal. >la täynnä lihaa ja merta. Sukupuoli ei suuresti tule kysymykseen. Minus- ta on aina tuntunut ikäänkuiu koiiduk- tööri yön hiljaisina^ hetkinä mai wih- kaa ajattelisi: »peijakas kun kehtaisi kaupita yösijan vielä kolmannen luo- kan ÄoseMn I". Se näet on yöllä ai- noa tMä Paikka, ^ ... — Koululaitos. Lehtori, sil. iij. K. I. Jalkanen o.i peruuttanut hake- mukscitia Helsingin suomalaisen nor- maalilyseon historian ja juomenkielen rehtorinvirkaan. — Toinen esiinhuulo oli raastu- ivanoikeu^dessa eilen räätäli G. A. I- kosen lonkurssissa. Tuomio annetaan tämän k:n 24 p. kello 12 päimällä. — Markkinajuttuja. Äarttinois^c johtuneita martaus-, juopumus- y.m. sMleiiä oli raasttlivanoikeuden etlijes- jä istunnossa lästleltämänä toistakym- mentä. Wiime maanantaista lykkäytyneet markaussyyneet Jämsän pitäjän Äh- menuksen kylästä kotoisin olemaa maa-- larintyöntekijää Kalle Kasper Finströ- miä (ei Wickftrömiä, jonka hän edelli- sessä istunnossa nimekseen ilmoitti) ja Valkealla n pitäjän Koumolar. kylästä kotoisin olemaa kulkukauppiasta Cuo Mäntljä was:aan saimat päätöksensä. Oikeus katsoi todistetuksi tulleen, että Fiirström oli M. k. 20 p:nä torilla' marastanut timmies Otto Niemisen, tästä kaupungista, polttoon taskusta rahakukkaron ja ^inström t. k. 23 p:nä Päijänne-laimasta Muolan pitä- jän Sormulan kyläsiä kotoisin oleman katippias Wille Inkisen taskusta kel lon. jonka muoksi raasiumanoikeus fuonihsi kumpaisentin N. L. 28 lumun 2 §:n 12 kohdan nojalla piirtämäksi ensikertaisesta törleästii lvarkaudesta kuritushuoneessa 9 kuukautta za ole- iltaan kansalaisluoitamusta ivailla 3 ivuotm yli rangvisuisajan. Zitavaitsi ivclmoitetliin mastaasat kcrtvaamaan iluuniille todistajille ivaliion Ma- toista suoriieiul Palkkiot, Finström 3 ja Mänty 20 markalla. Wastaajat .vesitettiin Vaasan läninmankilaan. — Mänty ilmoitti olemansa tyytymä- tön tähän päätötscen. Juopumuksesta ja meluamisesta se- kä kotvasta ajosta saitvar sakkoa työ- mies Kalle Riikonen Korpilahdella 35 mk., mastaama 7 päimän Mankeutta. talollinen Alelsanoer Pietilä Laukaas- 35 M.. s= 7 päimaä), muokraaja \iux-tca F ly kt man Uura.silia 55 mk. (— 11 päimää). työmies Juho Nami- nen Lo.u!a-.ista 35 mk. (= 7 päimää) ja mechsilija Johan Littinen Padas- joelta 35 mk. (= 7 päimää). — Pie tilä suoritti sakkoina Heli. Syyte työmies 7>ohan Albert Nik- listä mastaan Kuopiosta ja talollista Emil Tillikoista Mastaan Kangasnie- :neliä juopumuksesta sa melusta li?k- täytyi il>astaajien poissaolon muoksi t. ::n 24 jiäimään, johon isluntoon mas toa jar määrättiin luotamitsi. Juopumuksesta ja eiäinrääkkäy^sestä syytettiin itsellistä Kustaa Anshelm Järmistä Petäjämedeltä. Järminen oli m.ktn 22 pnä L>emoslor'in:akana juomuspäissään pieksänyt hemostaan. Kastaajan poissaolon muoksi juttu lykläytyi t.k. 24 v.'ään, jolloin «vas taajan on 40 mkn sakon uhalla saa- mulÄma oikeuteen. Ziiäpaitsi «oas- taaja tuomittiin 20 nikit sakkoon oU keudenistunnosta poisjäämiseslä. Työmies Matti Kjellmanilla Wii- purin maaseurakunnasta oli mastat- talvano kckme eri syytettä, joita tvas- taamastai hän kuitenkin katsoi par- haaksi olla saapumatta. — Ensimäinen juttu koski erään hemosen omtstusoi- keutta. W.k. 22 pnä oli poliisikamarille tuotu kaupungilta omistajatta tamat- tu hevonen. Kohta sensälkeen saapui sinne Kjellman, sanoi hevosta omakseen ja saikin sen. Seuraavatta Päimänä saapui kuitenkin poliisikama- siin talollinen Heikki Lehtola Saari- järmeltä sanoen, :ttä hänellä oli edel- lisenä Päiwänä karannu» hevonen, ja tunist hän Vnemmiu Kjellmanin saa- man hevosen omakseen, minkä Äjell« maakin myönsi. — Siaalarl Mikko Tammivuori Muurameöta syytti Kjellmania siitä, että tämä t.k. 26 p:n iltana oli hänelrä petollisesti saanut 4 mk. 25 p. rahaa. — Lisäksi syytet tiin Äjellmoma luvattomasta »räki- juomain myynnistä. Kaikki kolme juittia lnkätiiin nekin >:.k. 24 p:n, ja on yleisen syyttäjän huölehditaiva, etiä Kjellmcn tulee tä- hän isliuntoon tuodutsi. — Ulosottoapulaiseksi kaupunkiin iämän «vuoden loppuun määräsi mais- traatii ei^en Archur Nurnitjen. f Johtaja Kaarlo Helander. Viime lauantaina, kello 9 aamulla maipui kuoleman iki-nnecn j^stensön .urmakodun (enr. Waa>an läänin koti- koulun) johtaja, Kaarlo Helan» o e r. Vainaja oli syn.yny: Zyväs» tylassä w. 1665. Tuli ylioppilaaksi Jytväskl)iän lyseosta m. 1688. Oltu- aan känsakoulunope.utjana muutamia muosia Köyliössä, muutti hän Koilvu» .an kaAvalusiailokieen. Was:a suo» jeluslaZiv^-usalqlle tultuaan tunsi yan olctvanja oikealla jtmnnuUa. Ta- tvattomalla innolla ja menestyksellä yoiti hän tehiämääniä täällä, kunnes .o. ll>Jr2 hänet nimiteuitn Vaasan .äänin juuri perustetun kasmatuvtai- .oljen jl.chtajal^i. jota iciiit-a hoiti kno- .emaansa saakka. Kaarlo Helanderissa on suojelus- kiusmaius menetlänyi yhden parhaim- mistä nzöntekijöisläan. Sillä har- moin semmoisella innolla ia uhrautu- mailuudella antaudutaan ajanelc- maan ja toimimaan muiden hymäksi kuin hän on iehnyt. Unohtaen koko- naan oman itsensä sa oiiUE mukavuu tensa, tt)öskennellcn Mäsymättömällä uutteruudella ytzden päämäärän saa- mujt^imseksi s. o. paha'nlapaisuudc?r ja rikollisuuden vähentämiseksi nouse- tra-ssa nuorisossa; on hän saatrutta- nui paljon ystämia juuri niiden puo- .elta, joihm hänen lyönsa kohdiStui. Hänen iloinen, hilpeä mielensä teki mahdolliseksi murtumatta kestämään kaikki ne kovat koettelemukset, joita hän niin usein sai kokea. Ikuinen siunaus seuratkoon uutte- ran ja jalon työntekijän muistoa! Voitte kuvitella millä maistuu maaia asteen kuumasia pölypät- sissä, hikoilema oikeauskoiuen eleh- mäntti tyljessään ja kuorsaama, höy- rähtelemä amiopari allaan. Siinä nä- kee unia Pairadiisista. Siinä pal-vau- tumat sekä emäslihat että omat. Mi- nulla, peräpohjalaisella, oli tietlisti poronlapa «väänäni ja muikku-kukko palanpaineena. Sammuin Suomen pääkaupunkiin. Ryhdyin kiireimmän kaurta matkara- hojen hMkkitniseen ja m.ukaiväylien sommitteluihin matkailijayhdistyksen välityksellä. Finlandian neito ulko- maankchmkoni ratkaisi. Laivaan oli jouduttava jo seuraavana aamuna. »Fi-nis Fmlandiae!" Kappelissa soitteli kapakkatvrvtkko. Pistäysin sinne puoleksi tunniksi. Var- maankin soitettiin jotakin hi/min kau- sainlvälistä, koskapa mieleni ei ilos- tunut sämelistä. Helsinkiläisten ruot- sikkojen Mdoaado! Minua tyypit tym- päPmät. Raikkaan maalaiselämän jälkeen tuntuu kaikki äkikseltä jonni joutavalta. Wai näin täällä kesäiltoja vietekään? Ei tämän henkevämpää . . . Kajaani teki sällimäisen vaiku- telman — Helsinki on kyyppäri-simis- tyksen satamakaupunki. Kalatorin nee- kermymffi edustaa Suomen taidet- ta. Runeberg on laitakaupungin pap- pi, jöka turhaan saarnaa siweyttä ke- säyön kuhertÄijoille. Aleksanterinka- dulla kapsavat sumiyön hämärissä baohanaalisten kentaurien kaviot. Oi Suomi Mn, äidin maa, ei sua vieras sortaa saa?" Mutta ne ovat juuri maan omat Pojat ja tyttäret, jotka turmelevat isänmaag elämän, Kuka oikeastaan välittää suurpolitiikasta? Kourallinen näkymättömiä henkiä, mutta enemmistö riehuu väkijuomien ja naisten ympärillä. Luonnollisesti nukuin huonosti matkustajakodissani huolciellen, että olin jo maksanut kienopilseitini ulko- maille. Mitä hittoa minä tänne --? Eikö olisi ollut virvoittavampaa jää- dä iäkseen 'laskemaan fosk : a Helttusen wenheessä ja juomaan kirnupiimää Mularin mökissä? Ja eikö olisi ollut kylliksi suurmailman politiikkaa, jos olisi tyytynyt juttelemaan sen korkea otsaisen Jussi Heikkisen kanssa? Wie sinä, minä «vtfijen, ole viepänäs wä> kisen — minä tulen mielelläni. »Finis Finlanöiael" Ulkomaille! Pasport — pazvoljte. Tuntee to^ della «lähtevänsä Venäjän valtakun- nan rajojen sisäpuolelta, kun Helsin- gin satamassa astuu mertlaivaan. Minulla oli toisessa kainalossa passi, toisessa tuokkonen mustikoita ja inann- koita. Muuten olin melkein alasti, sillä hymät ystcnvät olivat neuvoneet lähtemään Saksaan ilman «vaatteita. Poronlapakin ja «voirasia jähvät Hel sinkiin, sillä Finlandian neiti oli sy- dänmaalaiselle toimittanut 1 luokan paikan ja minulla oli ennakkoluulo, et- tei niin yHäisessä matktlstuksessa so- Pinut pitää mukanaan lappalaisruo- kia. Oitis huomasinkin reklementeis- tä, että vman ruan käyttämisestä voi- daan ihmistä vaikkapa sakottaa —- tä. mä on sitä Suomen ruotsalais^ — Lukkari Saaren jutut. Otis Saari, entinen Konginkankaan lukka- ri ja postinhoilaja, joka hiljattain tuomittiin Konginkankaan y.m. kihla- kunnan käräjillä uscis.a wäärenw)k- sistä, oli t.k. 1 p:nä saarijärven;a Uuraisten pitäjien kihlakunnanoikeu- den välikäräjillä jtHteiNinä «oelkakir- jan väärennyksestä. Saari oli Laari- järven Säästöpankista nostanut tuuria. Laivan nimi oli »Primula". Lieneekö yksi Suomen Höyrylaivaosa- keyhtiön aluksia? Meneppäs, rakas ma>tkai'lija, puhumaan noissa Suomen laivoissa suomenkieltä! Saat kokea, eilä Fmis Finland-ae ssa on jotakin perää. Mutia surumarssin finaalia puhalimvai muutkin kuin panslavis- tit... Laiva wihe!lsi ja läksi. Sukelsin kannen alle ja tuikin matkustajaiuet- teloa, Helttusen intvatvenl^e-kyydin jälteen tunsin olevani melkoisen hie- nossa seurassa. Matkustanut jou kosta en näet löytänyt ainoatakaan —nen päätteistä, toisin sanoen: sellai- sia ei oltu luetteloon merkitty. Siellä oli: Torffield, Kommdiic, Bendfelr» Burmeister, Toinekoff, Auspach ja luonnollisestikin joku Schmidt tai Miillcr." Lisäksi: porooni Franken» kreiwi Wolff-Me:ternich. Pian oltiin »Sivalla merellä ja Suomenlah- den kalaloki-t seurasivat kaarrellen lai- ivaa. Metäysin hyttiini, söin salaa mustikoitani ja vaivuin horroksiin laitvmi hiljaa keinahdellessa ulapalla. Tietysli rukoilin Poseidonia säästä' mään urosia meritaudista. Ulkomaille!^ Vai ulkomaAe! Täy. iyi se oikein ääneen lausua ennenkuin itse sen uskoin . . . Mitä ihmettä? Nytkö so? Laiva oli hiljentanlyd vauhtiaan ja kulki maan suojassa. Kiipesin kannelle ja huomasin kummastuksekletii venäläis- ten kirkkojen kullatiuien kupoolien vä- lähtÄevän »vesisateessa. Nääveli! Wai tämä nyt oli Viron veljeskansan ensimäinen kaupunki. Sen ulkonaiset tuntomerkit olivat yhtä ant-i-ugrjlai»