Torstaina 16 p. Kesäkuuta KARJALATAR N:o 66 — 1910 Mitenkä tässä nyt rn- lvetaan elelemciän? Maaseudulla kiertelemät wenä- laiset kaupustelijat antautumat, mieläpä pytkiivälkin keskusteluun nykyisestä »valtiollisesta asemastani- me, tuoden ilmi omaperäisiä käsi- tyksiään Suomen kysymyksen muka onnellisesta ratkaisusta. Koska on tapahtunut, että herkkäuskoiset ih- miset ryhtyivät mäittelyihin hei- dän kanssaan, on syytä »varottaa maaseudun yksimakaista kansaa sekottamasta itseään tuntematto- main maankiertäjäin puheisiin ival- tiollisista kysymyksistä. Me tun- nemme ennestään ivenäläisten taistelutaivat ja tiedämme, että tärkeän osan niistä muodostamat ne kertomukset, joita maata kiertä- wät nuuskijat rahan edestä lähet- täivät esimiehilleen ja se kiihottama toiminta, jota lähettien tiedetään harjoittaman paikallisen mäestön keskuudessa. Nykyinen aika on kii- hottajille otollisimpia. Jonkinlaista aihetta pitäisi saada miljoonia markkoja maksamille sotilaskasar- meille. Mutta mitään aihetta ei Suomen kansa tule sitä haluamille antamaan. Simistyneemmällä »väestöllä on suurin edesmastaus ja siis suurin melivollisuus hillitä kuohumat tun- teensä »vastassa olemina koettele- muksen aikoina. Entisiltä routa- muosilta on meillä mielä tuoreessa muistissa, kuinka kärkkäästi ajat- telemattomat kansankerrokset alkoi- wat jäljitellä n. s. siivistyneitten roskatöitä. Niin merkillisen hel- posti saiivat huonot esimerkit seu- raajia ja kiihotus maaperää mä- hemmin kehittyneissä kansankerrok- sissa routamuosina. Tarkemmin kuiu ennen on siis punnittama sanat puheissa ja lir- joituksissa näinä aikoina, etteimät ne anna mastustajillemme terive- tullutta aihetta moimakeinojen käyt- tämiseen eimätkä hurmaa suuria joukkoja ajattelemattomiin tekoihin. Jos moisimme rajoittaa keski- naiset puoluekinastukset — niin kuin asianmukaista olisi — asial- liseen ja siimoon keskusteluun, olisi paljon moitettu. Taistelun tuoksi- nassa ei taistelija aina malta lat- soa, millä aseella lyö, inutta tuol- laisesta taistelusta hyötyy main suvullinen, yhteinen mastustaja. i Eri yhteiskuntapiireissä käsile- tään maltillisuuden roälttämattö-; myys. Työmäestö, rvirkamiehet,' liikemiehet ja koko maalaisrväeslö toimoo järkemyydellä ja kylmämeri- ^ syydellä nykyisestä hädästä selivit- ^ tämän. Mutta sittenkin tarwitsem-j me yhä toistemme tukea, ettem- me mielenmalttiamme kadota ja siten tarjoa mihollisillemme aseita kouraan. Missä tullaan olojen pakosta tekemisiin menäläisten miranomais- | ten ja sotamäen kanssa, siinä jos> missä itsensähillitsemistä maadi-! taan. Kokemuksestahan tiedämme,^ mitä saattaa tapahtua, maikka; käyttäydymme diivan moitteetto masti. Lyhyesti sanoen koko ajatustem- me suunta ja toimintamme olkoon nykyään maltillinen. Samalla aut takaamme toisiamme pysymään maltillisina. Silloin olemme teh- neet melmollisuutemme ja tuntom- me on puhdas. esimerkiksi sotajoukot jos joutumat helteisinä päiminä marssimaan tuntikausia metsättömän seudun läpi, moimat saada niin sanotun ,,auringonpistoksen"; josta pahein- missä rapauksissa seuraa kuolema, liememmissä main ohimeneivä hermoston heikkous ja yleinen ruumiin ja sielun moi main lainaan- nus. Samoin käy sillekin, joka koivin ^varomattomasti, se on liian kauan kerrallaan, päätään suojaamatta j. n. e., asettautuu paljain ruu- miin auringon paistettamaksi. Professori Gramits, joka ottaa näitä asioita puheeksi eräässä mii- me elokuun lopulla ilmestyneessä saksalaisessa lääketieteellisessä aika- kauskirjassa, kertoo jo edellisinä muosina, mutta marsinkin iviiine kesänä, saaneensa hoitoonsa poti- laita, joissa oli ankaranpuoleisia tauti-ihnauksia suoranaisena seu rauksena liiallisesta (ö:kin tuntia yhteen menoon, joskus useita ker- toja päimässäkin) auringonpais- teessä olostaan. G. huomasi, paitsi ihokiihotusta, tällaisissa „aurittkokylpy-sairaissa" sydämen toimiman epätasaisesti ja liian kiihkeästi. Sydämenäänet olimat usein epäpuhtaat, sydän laajentunut oikeallepäin, harmein- min masemmalle, ja maltimotoli- ivat pingoitetut. Muutamissa ta- pauksissa ilmeni hyminkin arme- luttaivia yleishäiriöitä sydämen toi-' mintamajauden takia. Ruumiin lämpökin oli muutaniia kertoja kohonnut ja usein hän huomasi päimiäkin kestmvää päänkipua ja moimattomuutta. Muutamissa ta- pauksissa oli kiihotus hermostossa taas hyivin silmiinpistäivä. i Auringon kylpyjen ottamisesta ei suinkaan ole syytä ihmisiä pe- lottaa. Päinmastoin. Mutta kyllä täytyy marottaa käyttämästä näi- tä moimallisia termeydenhoidon apukeinoja komin rajusti. > Aärinkokylpyjä otettakoon ensi kerrat main •> minuuttia kerran päimässä ja lisättäköön aikaa sit- ten aina muutamien pahvien ku-' luttua ö niinuutilla. Aurinkokyl- pyjen ivaikutuksen erikoistuntija. Lenkei esim. sanoo, ettei näihin kylpyihin Hymin tottuneenkaan saa : käyttää niitä koskaan yli 00 minuuttia. Ja pääon ehdotto- masti aina suojattaioa su uran ai-' silta auringonsäteiltä sekä alin- ; omaa on käännettäivä rvuvroin' toista muoroin toista puolta ruu-' niiista aurinroonpäin. Ja kyt- wyn jälkeen on hywä ottaa miileä | pesu tahi ryöppy, tahi on pis- ^ täydyttäivä uimaan. i ! Aurinkokylpyjen lvarjopuolia. ..Termeydeiihoitolehdessä" kirjot- taa tohtori Konr. Reijo-Waara m. m. seuraamaa: Ei niin hymää tässä maailmas- sa, ettei sitä möisi mahingokseen määriilkäyttää. Aurinko ja siitä säteileivä malo; siinä kaiken elimellisen elämä» moi- j malähde, mirittäjä ja kehittäjä.! Ilman aurinkoa ei mitään elä- mää. Wiime aikoina on auringon ma- loa hyminkin suuressa määrässä rumettu käyttämään kylpylaitoksis- j sa ja hoitoloissa tautienkin karkot- tamiseen, heikontuneen ainemaih- doksen mirkistämiseen ja koko elä- mäntoiminnan elmyttämiseen. On- pa huomattu auringonmalo» arani- la raottaman joskus saada »vaa rallisia kasivannaistakin pysähty- mään, jopa kokonaan hämiämään- kin. Mutta ei ainoastaan hoitolois- sa ja parannuslaitoksissa. Omin- päinkin omat ihmiset raiiineaikoi- na rumenneet entistä enemmän ammentamaan »voimaa luonnon runsaista »voimalähteistä, m. m. ottamaan n. s. aurinkokylpyjä. Tämähän itse asiassa on sangen ilahuttaraa ilmiö. On maan au- rinkokylpyjäkin otettaessa katsotta- wa, että pysytään luonnon itse osottamissa rajoissa, kuten muita- kin kylpyjä ja rairraoituskeinoja käytettäessä on tarpeen. Nmtä rajoja kuitenkin usein sirvuutetaan ja seuraus siitä on heikkoneminen eikä »voimistuminen, kuten tarko- tettu oli. Auringon säde on kaksiteräinen miekka. Se tuo mukanaan ter- raeyttä, mutta se raoi mahingoit- taakin. Muistakaamme esimerkiksi miten useatkin bakteerilajit nopeas- tikin kuolemat jos joutumat suora-' naisen auringomvalon »vaikutuksen! alaisiksi. Siinä tappamassa toi-! messaan auringon säteet toimiivat i ihmisen termeyden suojelijoina, kun l raaan päästämme ne mapaasti! huoneisiimme ja huoneitamme ehkä! ympäröiraiin likakokoelmiin. Mut- ^ ta muistakaamme myös miten usein tapahtuu, että ihmisetkin, Satu. Aasi juoksi metsän läpi ja pu- tosi symään kuoppaan, josta hän, kaikista ponnistuksistaan huoli- matta, ei moinut päästä ylös. Melkein nälkään nääntyneenä hän »viimein näki ketun, joka hiipi kuo pan ympärillä, ja pyysi tältä apua. — Minä olen liian pieni, »voi dakseni auttaa, mastasi kettu, mut- ta »uinä annan sinulle hymän neuivon. Tuolla lähistöllä on suuri norsn, huuda häntä, niin hän me- tää sinut helposti ylös. Kun kettu oli mennyt, aasi unetti itsekseen: — Olen hyivin heikko ra»vinnon puutteesta. Jokainen liikunto mä- hentää niin ja niin paljo moimia- ni. Jos nyt ponnistelen äänieli- miäni huutaakseni norsua, heiken- nyn imeläkin enemmän. Ei, mie luummin säästän raoimiani. On- han muuten norsun ivelmollisuus tulla huutamattakin. Niin ajatteli aasi ja kuoli näl- kään. Kauraan jälkeenpäin kettu kulki kuopan ohi ja näki siellä aasin luurangon. — Jos on totta, että eläinten sielu menee ihmisiin, ajatteli hän, tulee tämän eläinraukan sielu ihan marinaan muuttamaan sen sortin liikemiehiin, jotka e i m ä t i l in o i- ta sanomalehdissä. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Ahrnovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- rnon tehdas. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. L e h t o i: Maanvilj. Simo Hirvonen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Kesälahdella: Hra Heikki Liukku. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen, Saario. Bammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Monnissa: Maanvilj. Heikki Puhakka. Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Kuus järvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. R o mppalassa : Hra J. V. Pälli. T ai pa 1 e e 11 a : Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloli. J. Hyvärinen, Kaatamo. Polvijärvellä: Kauppias A. Koistinen. Iira P. Räsänen, Saarivaara Pielis järvellä: Herra E. G. Kuusela. > H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Huutokauppoja. :K. 8 3 k. 4 b . 90 mm). Keskiviikkona tämän kuun 22 p:nä klo 12 päi vällä paikan päällä pidettävällä urakkahuutokaupalla tarjotaan vähimmän vaativalle Enon Haa- palahden kansakoulun raken nukset ja kivijalan teko. Ensin kivijalka erikseen ja sitte yh dessä. Piirustukset ovat sitä en nen halullisten nähtävinä alle kirjoittaneella. Huutajalta vaa ditaan omavelkainen hyväksyt tävä takaus eturahoista ja kai kesta vahingosta mikä voisi syntyä, jos ei työ tule kelvolli nen. Rakennustoimikunta pi dättää tunnin mietintö ajan hy väksyä tai hyljätä tehdyt tar joukset. Enon Haapalahdessa 14 p. ke- säk. 1910. Rakennustoimikunnan puolesta: Ä. Räty. Ilmoituksia. Pielisjärven konnan Paloapu-yhtiön varsinaisessa kokouksessa Heinä kuun 2 p:nä klo 12 päivällä kunnanhuoneella käsitellään seu raavat asiat: 1. Valitaan yhdistyksen hal litus ja tilintarkastajat. 2. Päätetään yhdistyksen hal lituksen palkoista. 3. Johtokunnan laatimasta tulo- ja menoarviosta v. 1910 se kä muista ehkä esitettävistä asioista. i Pielisjärveliä Kesäk. 11 p:nä 1910. i Juho Saarelainen. j K. S 1 k • Kuulutuksia. (K. 8. 3 k. 4 a. 103 mm.) Nahkuri J. E. Hintikan kon kurssipesän velkojat kutsutaan täten Itä-Suomen Lakiasiain toimiston konttoriin Joensuussa 30 päivänä Kesäkuuta 1910 kello 11 a. p. keskustelemaan ja päät tämään : l:o) pesän kauppatavarava- raston ja muun irtaimen omai suuden rahaksi muuttamisesta; ja 2:o) konkurssipesään kuulu van nahkuriliikkeen jatkamises ta ynnä muista pesää koskevista asioista; ja muistutetaan velkojia kon kurssisäännön säädöksestä että poissaolevat velkojat saavat tyy tyä läsnäolevien päätöksiin. Joensuussa, 11 p:nä Kesäkuuta 1910. Uskotut miehet. Kuulutus. Huutokaupalla, joka toimite taan kauppalan hallituksen edes sä täällä kauppalan talolla maa nantaina kuluvan kesäkuun 27 päivänä kello 12 päivällä, tarjotaan vähemmän vaativan huolennettavaksi kauppalan ma jatalon hoito ja siinä tarpeel listen hollihevostefi pitämi nen 3:en vuoden ajaksi, alkaen ensi tulevan vuoden alusta, joko kumpikin toimi erikseen tai yh tenä, riippuen siitä, mikä kaup palalle edullisemmaksi nähtäi siin, ilmoittamalla samalla, että toimien täyttämisestä vaaditaan tukevat takaukset sekä että hal litus pidättää itselleen vallan hyväksyä tai hyljätä tehdyt tar joukset ja tutkia takauskirjain pätevyyden. Nurmes kauppala kesäkuun 11 päivänä 1910. Kauppalan hallituksen puolesta: Vihtori Vuoristo. (K. 8. 1 k ) Ilomantsissa: j Kauppias M. Piiroinen. > Kirjeenkantaja P. Volotinen.) Hömötti. 1 Iaissa säädetyn edesvastuun uhalla kielletään Kukkosen- saaren ranta- ja karjanlaitu milla kävely sekä tulien polt taminen. Koirain omistajat pitäkää koiranne kiinni, muussa tapauksessa olen pakoitettu niitä kohtelemaan petoeläimien ta valla. Kukkosensaaressa 11 p:nä Toukokuuta 1910. V. Willman, vuokraaja. talollisen lesken Eliisa Penttisen perästä pidetään tilalla N:o 9 Ilomantsin Huhuskylässä heinä kuun 1 p:nä 1910. O. B. Penttinen. (K. S. 1 k.> Täysihoidossa huoneita ja ruokaa antaa Hilda Korhonen. Malmikatu 8. JOENSUUSSA suositteleo arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - Soda, ApoIIinaris ja Vischy Puhelin N ;o 15. »«» Myytävänä. Keloista veistettyjä kotiin vedettynä myypi August Kilpi. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rjrsiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Käärepaperia (makulatur) saatavana lehden kirjapainosta. taman V uokrattavana Vuokrataan nyt heti 1 huone ja keittiö, sekä 1 huone jos ta on ovi kadulle. H. Kinnunen, kivenveistäjä. m m m mmmm (H. 1156) 3 ■ BOB1 ° fiiomi, Ylviin tnpakan tUNtijat polttamat Suomalaisen Tupakkatehdas Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Raitit, Lantele 12 H H 11 H H savukkeita Maakauppiaat huom.! Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopetta misen vuoksi loppuunmyydään — joko yhdessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: J&asten hiRRiRaluja, Harjoitustarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m., Jpostokortteja : maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m., Valokuva- albumeja, Vc Iof(u va- %e/jyJ(5iä, ja s%itsi'J(irjoja, Pi%asäilyttimiä, Kiiltokuvia, Imeneitä, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessämme. Sa massa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa Pitää lukea! | f g Joko olette tilanneet ilmaiseksi Pohjois-Suo men suurimmasta ja halvimmasta soitin kello- ja korutavarakaupasta kuvalliset hintaluettelot N:o 5, 7, 8 joissa on hinnat yli 2,000 esineelle joita jokainen tarvitsee ? Joi lette vielä, niin kirjoittakaa neti oman etunne vuoksi! Ruvet kaa myös asiamieheksi, sillä silloin voitte ansaita helposti. Ainoastaan ensi luokan tavaroita. 0. Teodor Vuorio, Vaasa, Soitin-, Kello- ja Korutavara kauppa. mu A i 5. rs'! *. rs k u-, Tilasto-, ToknintJkirjft-, Kartta • selitä-, BJsäUys- y. m. hiTTiitkkiitn sZZZZZAkZZZLMMZ Näitä kaikkia saatavana JoEesnsa Kirjaisaino- B.-Y:a MriksM. 1 •r SEPPELEEN NAUHOJA Joensuun K. 0.-Y:n Paperik. 1 «s» Joensuu—Viijinri O cr S SP »tk. .juna j Joensuu . läht. 10.45 2.40 Hammaslahti 1125 — 3.43 Tikkala . „ 11.49 — 1.15 Onkamo . „ 12.04 4..% Tohmajärvi „ i2 :><> - 5.12 Kaurila . „ — 5.-16 Värtsilä . tul. 12.58 >— 6/2 » läht. 1.10 5.00 Pälkjärvi „ 1.27 5.2J ilatkasolkä „ 2.01 6.30 Kaatamo . 2.19 7.08 8.23 Kelylä . . „ 3.03 Soitavala tul. 3.14 8.38 „ läht. 3.21 y.10 <V' 3 Knokkaniemi 3.58 9.4<; 1/150 Niva . . „ 4.12,10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40110.29 11.FJ) Ihala . . „ 4.55 10.44 12.53 Eiigenra ritrl. 5.22! 11.10 1.31 » läht- 5.37 1125 2.01 Alho . . „ 5.56 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.2u 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4.20 Inkilä . . „ 7.18 1.02 5.07 Sairala . „ 7.2!) 1.13 5.55 Koljola . „ 7.52 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6.50 5 . läht. 8.20 2.06 7:~ Hannila . „ 8." 2.27 7.54 Kavaiitsaari „ 8,52 2.39 «.1» K&risalmi 9.05 2.51 9.iu Tali . . , 9.1? 3.02 9.23 Tammistio „ 9.29 3.14 9.Tt Viipuri . tul. 9.38 3.22 9.5? Pika Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 juna 6.25 n n n 5.01 2.25 — n n n 7.äö 4.50 — Viip. Hels. läht. 11.40 10.29 2.40 n n i l.i". — 8.UÖ 0 g s> cc Viipuri—Joensuu c" a s° tk. juna vc .s ~a' s 9 Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tainmisuo _ 7.00 1.39 6.17 Tali . . „ 7.13 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.B8 Kavantsaari „ 7.38 2.14 7.4, S Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.45 854 „ läht. 8.29 2.55 9.19 Koljola . „ 8.46 3.11 9.42 Sairala . „ 9.08 3.32 10.19 Inkilä . „ 9.2C 3.43 10.41. Ojajärvi . „ 9.47 4.08 11.2-2 Hiitola . _ 10.15 4.35 12.22 Alho . . „ 10.36 4.55 12.55 Elisenvaara tul. 10.55 5.14 1.1b „ läht. 11.10 5.30 2.OS Ihala . . , 11.38 6.02 2.5( Jaakkima „ 11.58 6.21 3.3C Niva . . „ 12.23 6.46 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7.50 5JX Sortavala tul. 1.10 7.äo 5.47 „ läht. 1.20 7.47 Helylä . „ 1.32 — 8.i^ Kaalamo „ 2.20 9." Matkaselkä „ 2.43 10." Pälkjärvi „ 3.11 — 11.22 Värtsilä . tul. 3.25 11.40 n läht. 3.35 — Ö.ÖT Kaurila . „ 3.49 5.2-' Tohmajärvi „ 4.0'-i — 6.01 Onkamo. „ 4.32 — 6.34 Tikkala . „ 4.50 _ 6.59 Hammaslahti 5.10 — 7.32 Niittylahti . . 5.29 — :s.oi Joensuu. tul. 5.48 — 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. H F A s e in a 3" 0 5.| : 7 0 ? 2 xn £. P *0 ?T -0 V ? ? Lieksa .... 6.'>J Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 >2 7.23 Haapalahti ' 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Pankkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 i 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — H f g; Asema ST §.<5' O © V* tj. TJ V 5 T ED V Joensuu . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 6.56 Kontiolahti . . 6.48 8 Jakokoski . . 7.12 3 7.15 Kaltimo . . . 7 .39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti . 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa .... 10.30 — — Eautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , 4 1- PP-— n 6 J- PP- Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Joenroun Kirjap /O-Y. 1910