Tiistaina 11 p. Tammikuuta KARJALATAR M» 3 1910 «mitatuiltaan sen erottamattomana kähdä suurempiakaan uhrauksia ta »vastaanottaa joukon kehoitus-' osana, ^ihtcys Venäjän kanssa ci ole tietäen, että kunnollinen ammatti- ja kiitoskirjeitä. Main nuoret mie- , estänyt ^noinen mavaata kehitystä, taito maksaa koron kanssa takaisin ^ het omat lakiehdotusta mastaan.! maaittodistaaSuomensaamutlaina suuremmatkin kulungit. imutta jotta hekin saataisiin suo- hizminivointi, että tällainen yhteys Me hitaat suomalaiset, mepyö- tuisammalle ja taipumaiselle mie- on sopusoinnussa sen omien etu- rimme hiljakseen omissa nurkis- | lelle, on arpajaiset jaettu kahteen jen kanssa. Wailkawalloitettu ruot- samme. Me emme kyllin ripeästi luokkaan. Ensimäisenä päimänä uonn saikin erityisen seuraa ajan ivirran mukana. Nyt salainen hallintojärjestelmän, niin tämän kun jo tarmittaisiin kunnollista rajamaan maltiollinen elämä ja ammattitaitoa, me olemme masta sen lainsäändäntö eimät moineet heränneet tarkemmin pohtimaan kehittyä tyysin itsenäisiksi ja riip-' ammattikasmatuskysymystä; mut- pumatta ivaltakunnan edusta ja ta toiivottamasti me sitä myöhäs- hyödystä rikkomatta sen ivaltakun- tyneinä ajamme tamallista ripeäm- nallisen organismin yhteyttä, jonka mällä mauhdilla eteenpäin, erottamattöniaksi osaksi sunrirnhti- j Ahtenä waikuttawana keinona naskunta tuli syyskuun •"> päimänä ammattitaidon parantamiseen o- 1K09, Haminan sepimuksen tcfe- rccit näyttelyt, s. o. tilaisuudet mispäiivänä, jonka sopimuksen pe- [ tuotteibe» ivertailuun. Varsinkin rnsteella, ruotsalainen ^uomi siir- ^ oppilaitten ja nuorten ammatti- tyi Venäjälle, luomen saadessa'laisten kehitykselle onsuuriarmois- tämän ullden asemansa ilmenimät ta saada tilaisuutta ivertailla mi- Suomen mäestön paikallisten tar-' tenkä pitkälle on naapuri jo en- peiden ohessa myöskin Venäjän' nättänyt ja missä kohden kukin ja Venäjän kansan yleisivaltakun-' huomaa olemansa jälessä. Näin nalliset edut. Tuomen ja Venäjän on myös tilaisuus kokeneilta am- keskinäisiä etuja koskemien kysn-' mattitaitoisilta henkilöiltä saada niysten ratkaisemiseksi annettiin jäämitön armostelu teoksistaan ja tuontuostakin eri teitä yleismalra- . työtaidostaan. Se on nuorelle kunnallista merkitystä olemia sää-^kehityksen tiellä kulkemalle ammat- töksiä. Jo kauan on tunnettu nai- ; laiselle suuresta merkityksestä. Te den säädösten antamisen järjes-; on termeellisenä armostelijana ja iystä koskemien tarkkojen säännös-'samalla innostajana pyrkimään ten tarme. Voimassa olemien la-' yhä eteenpäin, kien kodifikatsioni ei ole ratkaissut > Ei ainoastaan tekijälle, ivaan näitä kysymyksiä, siihen tarmitaan myös liikkeen harjoittajalle omat uuden lain säätäminen. Nyttem- . tänimöiset näyttelyt suuresta mer- niin on marmasti määrätty, ettei j kityksestä. Siinähän, jos missään, niiden lainsäädäntökysymysten tä -, on tilaisuus yleisölle näyttää mitä liitely, jotka läheisesti koskemat j meiltä on saatamana ja ininkä- yleisivaltakuunallisia tarpeita, moi: laista kamaraa laadulleen on. jäädä yksistään suuriruhtinaskiln-j On siis syytä toimoa, että työn- lian laitosien maraan. Suomi ei aiitajat kehottamat ja innostamat ole koskaan, ei Nuotsin mallan alla ollessaan eikä Venäjään yh- distettynä, ollut itsenäinen mal li o, 'eikä se Nuotsiin kuuluessaan edes nauttinut sitäkääii itsenäisyyi- tä, jota se on nauttinut Venäjän hallitsijani maltikan alla. Meis- maltakuniiallista merkitystä ole- missä kysymyksissä tulee sen sen- rata Venäjää, alistua sille sää- dettyyn lakien säätämisjärjestyk seen. Suomen maltiopäimät omat Suomen maapäimäedustuksen (sem- skoje predstaiviteljstmo» eli main sellaisissa kysymyksissä, jotka eimät oppilaitaan ja työntekijöitään täl- laisiin näyttelyihin lukuisasti osaa ottamaan. Katsoen siis näyttelyt tärkeäksi on yleisistä Maroista myönnetty muotuista amustusla sanottujen näyttelyjen toimeenpanemiseen. Paikallisia näyttelyitä oii ollut useitakin, mutta ensi kesän aikana pan ii aan Oulussa toimeeu yleinen, koko maata käsittämä oppilas- ja nuorten työntekijäin teosten näyttely. Samalla kun näyttelyä marten koske maltakunnan etuja. Se että i malittu toimikunta pyytää Teitä maltiopäiivät omat osalliset lain- mieskohtaisesti mainitun näyttelyn säädäntöön, ei ole lainkaan risti- hymäksi mahdollisimman ponle- riidassa ehdotetun asiain käsittelyn masti toimimaan, pyydämme huo- uuden järjestyksen kanssa. Jos en- mauttaa muutamista seikoista: nen onkin sallittu maltiopäimäin Näyttely on aijottu sellaisille »valtuuksien laajentamista lain- oppilaille ja nuorille työntekijöille, säädäntöasioissa, niin oii se moi- jotka omat toimineet elinkeinolain nut koskea ainoastaan sitä lain- nojalla ammattia harjoittaman däiitöä, joka koskee Suomen sisäis- työnantajan luona mähintään 2 tä elämää. Valitukset, että suun- ja enintään S muotta. Enintään nitellun lainsäädännöllisen toimen- 19 muotta ammattia harjoitta- piteen kautta tullaan rajoittamaan neet henkilöt moimat ottaa osaa Suomen kansan oikeuksia, omat teoksilla, joissa ilmenee ominta- aiman aiheettomat, koska moiinas- keistä uutuuksia tai keksintöjä, sa olemat säännökset paikallista Näyttely pidetään samaan ai- laatua ja yksinomaan rajamaan kaan kuin yleinen Käsityö- ja tarpeita koskemien lakien julkaise- Teollisuuden harjoittajain kokous, misesta jäämät edelleen moimaan. Myöskin on näyttelyn yhtey- Esittämillään perusteilla sanoi teen aijottu järjestää arpajaiset, konferenssin puhenjohtaja yhty- joihin moitoiksi ostettaisiin näyt- mäiisä konferessin meiiäläisten jä- telyesineitä! täten mältettäisiin jon- senten ehdotuksiin. kun merran kuljetuskustannuksia.^ Lopuksi lausui konferessin pu-^ Kun tällä kerralla palkintoja heenjohtaja H a r i t o n o m päättä- marten on t am allista runsaampi jäissanat, jotka jouluk. -•'! p. jul- apuraha, toimotaan mahdollisim- kaisinime. , man runsasta osanottoa. ■BEaBnHRBBBBnnsai] Kaikki siis innolla osaa otta- maan mainittuun näyttelyyn sekä työnantajat että työntekijät. Mei- dän täytyy silloin tällöin ikään- kuiii koota, tehdä katsaus, millä kannalla kulloinkin ollaan. Mei- däii täytyy asettaa asiamme, työm- me, tällaisen yleisen monipuolisen armostelun alle. Tällaisessa kii- rastulessa hämiää se, mikä ei ole kehittämisen armoista ja edel- leen kehittyy ja jalostuu se, mikä todella kehittämistä ansaitsee. Oulussa, 29 p. jouluk. 1909. Teollisuuden harjoittajat! Korkealle kehittyneessä kilpai- lussa tuoiannou alalla ei meidän teollisuustuotteemme imelä kykene täysin puoliaan pitämään. Kai kella hnomatummalla, kehittyneeni- mällä teollisuusalalla maltaamat ulkolaiset tuotteet menekin niel- kein kokonaan. Varsinkin nyt joulumarkkinain aikaiia oleinnie olleet tilaisuudessa huoniaamaan kuinka kaikki inyymälämme ja ta- maramarastomme omat ulkolai- sella taivaralla täytetyt, eikä ai- iioastaan kaupungeissa, maaii yk- siiipä kaukaisemmissa salokylissä- kin. — Vaikka meillä on niin »verratonta käyttömoimaa, kuin on lukuisat Suomen kosket ja maikka meillä on niin hymä tulo- lähde ja raaka-aii:een saantimah- dollisuus kuin löytyy Suomen metsissä, niin kumminkin on kaup- patappiomme muosittain lioin 120 niilj. mk. — Mikä ääretön tappio meidän köyhälle maallemme. Mitkä kaikki seikat tähän mai- kutiamatkin, niin on suurena te kijänä kumminkin yritteliäisyyden ja ammattitaidon puute. Myös sanottanee, että meillä köyhässä maassa on puute pääomasta, millä teollisuusyrityksiä möisi panna alulle. — Onhan se kyllä totta. — Mutta mitä hyödyttää tuotanto, ellei sillä ole menekkiä. Niin kauan taas, kun ammatti taito on sillä kannalla kiiten ny- kyään, emme me kykene kil- pailemaan menekillä ulkolaisten kanssa. Aritteliäisyyttä ja aikaansa seu- raamista maaditacm kaikilla aloil- la, mutta erittäin juuri teollisuus alalla. Jos tarkastelemme ulko mailla elämää teollisuusalalla, huomaamme tamattoman Milkasta toimintaa. Teollisuusjärjestöjä on kaikissa liikepaikoissa maaseudullakin. Kaik kia uusia huomioita seurataan tarkasti. Näyttelyitä sekä yleisiä että marsinkin paikallisia pidetään lukuisasti. Nämä näyttelyt omat joko yleistä näyttelyitä tai erikois- näyttelyitä, usein hyminkin tark- on ..etemämmillä" arman-nostonsa ja seuraamana päimänä „ tumalli silla". Jos ensinmainitut suoritta- mat myöskin kaksi kertaa niin suu- ret maksut toimituksesta kuin jäi- kimäiset. Tätä toista erityistä partikulaa risten oikeuksien lajia ei todellisuu dessa moi kumota niuuten kiiiil asianomaisteii maiden juastumuk- sella, mikä o>i säädetty Saksassa maltakunnaii perustuslakien 7^ pykälässä, niutta Suomella ei ole eikä moi olla erityisiä oikeuksia tässä suhteessa siitä yksinkertaises- ta syystä, että nämä loukkaamat- tomat oikeudet omat mahdolliset ainoastaan liittomallassa, mut ta ei yhdessä ja samassa. Suomi on osa yhtenäisestä ja jakamatta- masta mallasta ja sentähden sillä ei moi olla näitä toisen lajin eri tyisiä oikeuksia. Sillä möisi olla ensimäisen lajin erityiset oikeudet, mutta ne moidaaii muuttaa tai kumota yleismaltakunnalliseii lain- säädännön järjestyksessä. Minun kantani pääkohta — sa noi puhuja — perustuu perustus lakien kahteen enstmäiseeii pykä- lään, jotka takaamat järkähtämät- tömär oikeudet keisarikunnan laiil- säädäntölaitoksille koko sen alueetta, siihen luettuna myös Suomi. Käsitämme täydellisesti —sanoi puhuja lopuksi — minkä marmuu- den maltakunnan etujen suojele miseksi möisi ailtaa Siloinen hal linnollinen lainsäädäntö, joka riip puu hallitsijan tahdosta yksistään. Niin kauan kuin Suomen maltio- päimiä ei kutsuttu kokoon, malta- kunnan edut olimat riittämästi suojatut, mutta moidaanko janoa, että maltakunnan edut suojataan hallinnollisella lainsäädännöllä, kun kaikilla on tuoreessa muistissa Suomen senaatin ja maltiopäimien yritykset niiden julkisesti kannat taessa Suomen luuloteltua asemaa maltiona, siirtää koko joukko hal linnollisia lakeja eduskunnan laiii- säädäntöälaan ja saada hymäksy- tyksi 1907 »vuoden hallitusmuoto- ehdotus, joka olisi tehnyt hallin- nollisen lainsäädännön mahdotto maksi, juuri ne yritykset, jotka ai- heuttimat erityisen arrn. julistus kirjan, jonka tarkoituksena oli hal- linnollisei» lainsäädännön itsensä suojeleminen. Deutrichin mielestä on yhdentekemää, millä tamalla suhtautumat Suomeen ive- näläiset, suomalaiset ja ulkomaa- laiset tiedemiehet. Hän painosti, että Suomi on mäin Venäjän maakunta, jolla on main alueelli- nen itsehallinto, jonka Venäjän maltiomalta on sille suonut. Ve- näläisten jäsenten ehdotuksen poh jana omat maltakunnan perustus lait ja arnt. julistuskirjat helmik. 3 p:ltä 1899, elok. 6 p:ltä 1905 ja helmik. 20 p:ltä 1900. Suoiua- Iaifet komitean jäsenet eimät ole todistaneet menäläisteii jäsenten käsityskannan lähtökohtaa mää- räksi. Komitean suomalaisten jä-! senten loppuosan suhteen lausui! D., että kaikki heidän mielipiteensä. omat määrät. Jos meiiäläisten! jäsenten ehdotus saa lainmoiman,; niin ei suomalaisilta oteta pois j mitään, mitä heille oikeuden mu-' kaan kuuluu. Heille jää heidän! sisäinen lainsäädäntönsä. Sitäpaitsi saamat he uudet oikeudet päästö; ottamaan osaa maltakunnan lain- säädäntötyöhön maltakunnanneu- mostossa ja duumassa. Ehdotuk sen ajatus toteuttaa main lainsää- däntöteon helmik. 3 p:ltä 1899, joka mielä nytkin on sitomasti moimassa. Hleisen lainsäädännöil tarme on jo kauan ollut tiiiitil- ma. Monet komiteat omat käsitel- Ieet tätä kysymystä. On jo aika tehdä loppu riidasta. Uhkauksia emme pelkää, sanoi Deutrich. Suo-; malaiset pitämät mahdottomalla! hymäksyä sitä yleistä lainsäädän-, töä, joka kaikissa maailmali mal- tioissa, joissa keskuslainsäädäntö- laitosten ohella löytyy niyöskiii paikalliset lainsäädäntölaitokset, katsotaan ehdottomasti ivälttämät-. tömäksi maltakunnan kokonaisuu delle ja yhteydelle. Suomalaiset, jatkoi Deutrich, leimaamat Wenä-, jän kansanedustuksen toiminnan »vahingolliseksi Suonien kulttuu- rille ja turmiolliseksi suuriruhti- , naskunnan hyminmoinnille ja kehi tykselle. Ei Venäjä tahdo kahleh- tia Suomea, ei jarruttaa sen kult tuuria eikä tehdä mäkimaltaa pie- nellh, kansalle. Venäjän tarkotilkset omat sopusoinnussa sen suurmaita-' aseman kanssa ja se tahtao kehit tää kaikkien alaistensa kansojen! kulttuuria ja hymiiimointia, ja sen! tarkotuksen se on Suomessa lois- ^ tamasti saamuttanutkin. Suoma-, laisilla ei ole kuitenkaan oikeutta' maatta, että suuri maaitinamvalta ; luopuisi elineduistaaii yhden maa-! kuntansa hymäksi ja samalla luo- ^ puisi toteuttamasta jokaisen malta- ^ kunnan mälttämätöntä yhteyden ■ ja lujuuden tarmetta. Koinitean menäläisten jäsenten ehdotus on täydellisesti sopusoinnussa keisari Aleksanteri Iisen suuren aatteen kanssa, jonka hän lausui kesäk. p:nä 1808 annetussa arin. julis-, wskirjassa. Silloin kun tulee mah-; mistetuksi yleisen lainsäädännön järjestys, niin lopullisesti toteutu mat myöskin samassa julistuskir- J jassa lausutut seuraamat keisarin sanat: „Niiden kansojen joukossa, jotka kuulumat Venäjän maltikan alle ja muodostamat yhden mal-' takunnan, mastaliitetyn Suomen asukkailla on aina olema oma paikkansa." Konferenssin puheenjohtaja, mal-' takunnan kontrolloöri Haritvuvtv huomautti, että m. 1808 ja 1809 julaistut arm. julistuskirjat eittä mättömällä tamalla »vakuuttamat, että menäläisten aseiden malloit- taman Suomen entiset ruotsalai- ^ , .. , , , , , , , ; {et maakunnat liittymät Venäjän ammattia, ei ulkomaalainen säi- sen ja on hän saanut sen johdos--uhassa tumassaan. Vetunnkulzet- Sateenvarjon historiasta. Sateenmarjo on nyttemmin tui- ki tarpeellineii esine, jota ilman simistynyt ihmilien ei tule toimeen; I mutta stlläpä onkin pitkä ja kun-, niakas historiansa. Uskonnossa- kin — nimittäin buddhan-uskossa! — on sillä sijansa. Korkeimman jumalallisen olemuksen pään pääl- lä on kolme eri maitokuntaa, tai- masto, maata ja manalaa eli henkien maitokuntaa. Persialai silla, assyrialaisilla ja muinoisilla egyptiläisillä merkitsi sateenmarjo, jota silloin tosin käytettiin pää-! asiallisesti suojana polttamia au-! ringonsäteitä mastaan, korkeata! ja ja jaloa syntyperää toi muuta 1 maallista mahtia, ja mielä tänä- j kili päimänä käyttämät marokko- laiset ja muutamat neekeriheimot sateenmarjoa tällaisen armon merk- kinä. Maailma,»kirjallisuudessa koh- taamme sateenmarjon ensi kertaa toiiosomlla, joka ylistää sateen- marjon ansiota „keinotekoisena war- jonluojana". Apukeijus kertoo, että sateenmarjo malmistettiin. kankaanpalasesta, useimmin silkis-' kä, joka miritettiin kahmasta kmi- nettaman tynnyrinmanteen ylitse. ^ Vanhassa Roomassa kannatettiin sateenmarjoa orjalla, joka kämeli herransa kintereillä. Tämä käy selmäs;i ilmi manhoista rahoista ja korkokumista. Rooman »valtakunnan joutues- ^ sa perikatoon katosi sateenmarjokin' näyttämöltä, ainakin Europasta. Ainoastaan paami uskalsi, merk kinä armostaan, sillä suojella kas- mojaan auringolta. Vasta nel- jännellätoista muosijadaHa alkaa se uudelleen näytellä keskeukatken- nu.tta osaansa, silloin aluksi päi- mäumarjon muodossa. Ludmig 1(i:nnen ja Maria Teresian saa- puessa Pariisiin kantoi homipoika päimänmarjoa kuningattaren pään päällä. Vähäistä myöhemmin alettiin päimänmarjoa käyttää suo- jana sadettakin mastaan. Silloi- set sateenmarjot olimat raskaita ja kömpelöitä, eikä niitä moitu kääriä kokoon. Vielä sittenkin, kun oli keksitty mekanismi tätä marten, nähtin» aina 1840-lumul- le saakka miehiä ja naisia käme- lyllä suuret sateenmarjot lemitet- tyinä ihanallakin säällä. Kauppa- nerotkin omat osanneet käyttää sateenmarjoa hymäkseen. Parisis sa oli aikoinaan yhtiö, jonka oi- keutena oli muokrata silloilla ja katujen risteyksillä miheriöitä sa- teenmarjoja, joita yleisö ahkerasti käytti, ollessaan sateisella säällä kämelyllä ja asioillaan. Saksassa on nykyisin muodissa reunuksilla, kukilla \a arabeskeilla »varustetut ja kirkasmäriset nais ten sateenmarjot. Näillä kirja- millä sateenmarjoilla halutaan saada hieman märiä harmaisiin syyspäimiin. Tuskin on uskotta- maa, että parisilaiset takertumat tähän, sillä parisitar somelluttaa pilkunsa olotilansa ja ympäristön- sä mukaan, ja erottaa tarkoin toi- sistaan käytännöllisen tarme-esineen ja ylellisyysesineen. Mutta sateen- marjo onkii», ainakin silloin kun se on jännitettynä, tarme-esiiie, ja i sen tulee olla mahdollisimman käy- j tännöllinen, joiika muoksi mustalle ... . ^ >märille annetaan etusija. Kokoon- Zlwlouitto-arpajaisct ,,cr01 j käärittynä on se ylellisyysesine ja kaS lakiehdotus. . sen muoksi on parisittaren sateen- Nem-Jer-seyn maltiossa Yhdys- ' marjon kahma siro ja soma. taja otti olkiukon mukaansa ja ajoi täyttä mauhtia Zkurnbergiin. Näh dessään aamulla ..sijaisensa" hä- miniieen pelästyi martija kauheasti. Pian selmist asia kuitenkin hänelle, sillä rautatiehallitus erotti hänet heti toimestaan. Veturinkuljetta- ja sensijaan sai kelpo palkin- non. Miimeinen luku. — Minkälaisen kirjoituksen sinä ukkoseni haluaisit hautapatsaa seesi? i — Vihdoinkin yksin. Järkiperän Jaakko ' kurittaa nuorta hemostaan armot- ta. 'Naapurin Sepo rientää juok- sujalassa paikalle ja kysyy: — Miltään pahoa hemonen tek, koska olet joutunut sitä kurittama-' han.? J Jaakko mihoissaan: Mittän hänen tarittaa kuluistaa puottaa.' Koulupoikieu kesken. , Pekka — Kutsuiko hän todelle»- kili siima aasiksi? Hannes: — Niin hän tosin teki, mutta mitäpä minä siitä mäli- tä». Pekka: — Mitäpä minä siitä »välitän, sanot finä! Olisipa hän nimittänyt minua aasiksi, »»iiii oli- fin minä potkaissut häntä. Hannes: — Aaseilla on todella kin tapana tehdä niin. Kuulutus. [ Karjalan radan I aikatatjlu Kontiolahden kunnan taksoi- tusluettelo vuodelta 1909 on knn-[ Lokak. 16 patä toistaiseksi talaisten nähtävänä 9 päivästä ' Tammikuuta 23:teen päivään 'jota sumissa osoittaa jun&in lähr- samaa kunta allekirjoittaneen J a tu ^ on päätepaikoissa, luona, paitsi lauvantai-päivinä kuntahuoneella. Samalla kutsutaan Kontiolah den kunnan tutkialautakunta kokoon kuntahuoneelle 24 p:nä Tammikuuta, mahdollisesti teh tävien muistutusten johdosta. jj 0 e n8U u läht. Tutkialautakuntaan kuuluvat, Hammaslahti seuraavat jäsenet: Lautamies Onkamo Janne Räsänen Kontiolahden ,TnWaifiri; " kylästä, taloll. Paavo Nyväri-!^^ ' nen Lehmosta, taloll. Heikki Värtsilä Varis Pielisensuu, Valkamo, työ-1 ' mies Pusa Pielisensuu, taloll.' Palkjärvi Juho Rautiainen Selkie, taloll. ! Matkaselkä * Antti Pölönen Jakokoski N:o 15,' Kaalamo " taloll. Matti Sutinen Puso. | Heljiä . " Kontiolahdella Tammikuun 8 Sortavklä tul p:nä 1909. | b läbt Juho Turunen. ö.£; 2.30 6.1^ 3.21 6.c8' 4. 1 G 7.20! 1 33 7.40! Ilmoituksia. UuciliiD ji kaippik. aikovat sekä Mk. spettajst k»! Venäjän kurssi on tänään 3 kk. . ÄK8 50 -266: 66 a / 3 . — — 283: 60 Ulkomaan kurssit Lontoo a/v. > . 3 kk. ... Pariisi a/v . . 3 kk. . . . Berlin a/v . . 3 kk. . . . Amsterdam a/v 3 kk. ... Antverpen a/v . 3 kk. . . . Lyt>ekki a/v . . 2 kk. . . . Hampuri a/v 3 kk. . . . Prankk. a.M. a/v 3 kk. . . . Wien k. s. . . Kristiania a/v . Tukholma a/v . Mk. p. 25: 42 100: 80 124: 10 209: 30 100: 60 124: 10 124: 10 124: 10 106: — 139: 30 139: 30 Mk. p 25: 26 25: — 100: — 99: 50 123: 40 122: 20 206: 50 99: 80 99: 20 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 138: 801 138: 80 Euokkaniemi Niva . . „ Jaakkima . Ihala . . , Eilisen vaara tul. » läht. Alho . . , Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Kuortaneella pidetään ensi ke-1 Sairala „ sänä 15 kerta valmistuskurssit Koljola semin. ja kauppak. aikovia : Antrea ynnä v. t. kiertok. opettajia! » varten. Kun nyt on kansak.' Hannila . „ opettajain palkkaedut parannet-: KavaDtsaari „ tu, niin tulee semin. pyrkijä- j Karisaimi „ tulva yhä suurenemaan. On. Tali . . „ turhaa koettaa sinne ilman suu- Tammisuo rimmalla huolella valmistautu- Viipuri matta. Nämä 6-viikkoiset kurs sit aljetaan kesäk. 6 p. Kier tok. osastolle otetaan ainoas- j Viip. Pietr. läh\ taan sellaisia henkilöitä, jotka' * n ti ovat jo jossain määrin olleet! n , , opettajatoimessa ilman erityistä j Viip. Hels. läht. oppikurssia suorittamatta ja an- j netaan heille päästötodistus. Kauppak.-osastolaisille ope-' tetaan m. m. ruotsinkielen ja pi-' 1.13! 7.52, 1.23; 8.021 1.4 j K17 2.13 8.4»! 2.31 9.05! 3 lf.| 9.4;' 3.26 10 a M 3.36 10.10! 4.10 10.44 j 4.24 105b! 4.52 507 5.34 5.52 6." 7.fi I 71 tul. läht. tul. 11.271 1142i 12.08! 1218| 12.36; 12.5-.; 1.27! 7 .&I 1.50! 7 .STi 2.0 J 8.S; 2 24} 8.191 2 3:+ 8.55! 2.50 8.3T! 3.09 9.ÖJ: 3.21 9.i7 [ 3.33 i).~ ; 3.41 9.41; 3.56 9.5)! 4.04 Bod 6.21] u 6.'5 6.49 7.03 7.16 725 7.15 B-S 1120 1.16 Pika juna 6. LO Viipuri—Joensuu kakirjoituksen alkeita. Halua- j Näy11elytoimikunta. Kaikenlaista. »valloissa on »nuuan kekseliäs ja hymäa tarkoittama kansanedustaja! parlainei»tille esittänyt qksitiiiskoh-! taisesti malmistainailsa lakiehdo-! tuksen, jonka tarkoituksena on suo- rastaan pakottaa kaikki 30 muotta^ iäkkäämmät nuoret »niehet ja 25' muotta iäkkäämmät tytöt naimisiin, s Menettelytapa on hämmästyttä- Konduktööri (ilmoittaa asema,»): ma,» ykstnkertan»eii, amiolntto ,ol-!Taawetti! onko pilettiä? nlitaan arman kautta. Eräs äijä (maunun nurkasta): ^.aklehdot»lyesia janotaan. „Jo-,M,i»»»oou Toametti ja mull' m» kalien na»matto»nan yl» 2,» wuo-!„j^ Helsinkii den oleman »»aisen ja 30 »vuotta j manhemman nuoren miehen on liikkumaton ratawartija. joka »vuosi kaupungin mirairomais-j Weturi»»kuljettaja, joka päimit- ten määräämänä päimänä saa- /täin kuljettaa junaa Nurnbergin mutta»va paikkaku»»tai»sa pornies- ja Schmandorsin mälillä, pani tarin luokse. Jos ne, jotka silloin; huomioonsa erään rataivartijan, omat saapumille tulleet, omat ter- ^ joka aina seisoi samalla paikalla meitä ja.^elinmoimaisia, mihitää»» ja samassa säännöllisessä asennos- he heti paikalla. Tämä tapahtuu sa. Junan ohi kulkiessa ei hän seuraamalla tamalla: Kaikkien nais- liikahianutkaai», maan seisoi tay- ten ja miesten nimet kirjoitetaan dessä „s»niri»aassa" punainen lip- paperilipulle, joka sitten pannaan pu tai palama lyhty liikkumatta- kahteen eri laatikkoon, miesten toi- massa kädessään. ^ Tämä tirntui seen ja naisten toiseen. Joku mir- tui mähä merkilliseltä, mutta hä kämies ottaa sitten n»iesten laati- ! •täSfä ei meturinkuljettaja »voinut losta^yhden. lipun, ja se, jonka ni-. ilähdä martijan piirteitä. Eräänä mi lipussa oi», saa sitten itse ot-' yönä hä»» termehti martijaa, m»»t- taa arpalipm» »»aisten laatikosta.! -ei saanut mastausta. Silloin ei S Jte, jotka tällä taivon» omat hän moinnt enää mastustaa ute- löytäneet" toisensa, mihitään heti. liaisnuttaan, maan miskasi hiilen Elleimät he kolmen »vuoden ku- palasei» lyhtyä mastaa»», joten lasi luessa ole saaneet yhtään lasta, ^särkyi. Ratamartija il»noitti asias erotetaan amiopuolisot toisistaan, ta ja mewrinkuljettaja sai rangias- ja molempaii» on seuraamissa tuksen. Muutamia miikkoja n»yö- amioliittoarpajaisissa mei^tärva hemmin kulki meturin kuljettaja uusiin naimisiin. ' 'taas ohi tamarajunassa. Hän , . , Tämän originellisen lain keksi- > ^'äätti nyt lähemmin tutkia tuota kaan spesialiseerattuja. Jnnost»»s i jän mielestä jokaise»» »niehen roeU ■ salaperäistä ratamartijaa, pysäytti sekä näytteilleasettajain että ylei-! »vollisuus on pitää huolta yhdestä juna»» ja astui miehen luo, joka sön puolelta on milas. »»aisesta, ja sitä hm»en lakiehdo- ; yhä seisoi liikkumatta paikallaa»». ' Käteivyyden ja ammattitaidon ttlksensakin tarkoittaa. Hänen suun-- Päästyään lähelle huomasi häi», saamuttamiseen »lhrataan paljon.! »litelinansa kuuluu saamuttaman -että mies olikin olkiukko. Rata- Oppiakseen ^kunnollisesti jotakin! ^tem-Jerseyil tyttöjez» hymäksymi-- martija itse nukkui kaikessa rau- Kuulutulcsis. Keisarillisen Luomen Senaatin määrättyä, että 2 ylimääräistä poliisikonstaapelia on kuluvan vuoden ajaksi asetettava Pielis järven nimismiespiiriin Hattu vaaran sekä Viekin ja Varpai- sen kyliä varten, etupäässä val vomaan väkijuoma-asetusten noudattamista, julistetaan täten mainitut kaksi poliisikonstaape lin tointa, joiden haltijat naut tivat palkkaa 900 markan jäl keen vuodelta, hakukelpoisten henkilöiden haettaviksi Kuopion läänin Kuvernöörille osoitetuilla kartoitetuilla kirjallisilla hake muksilla, jotka ovat viimeistään kuluvan tammikuun 21 päivänä jätettävät allekirjoittaneelle Pie lisjärven kihlakunnan kruunun voudille. Pielisjärven kihlakun nan kruununvoudin konttoorissa Tammikuun 7 p:nä 1910. Ludvig Stenius. N:o 24. ville lähetetään postissa oppi-' kirjat sekä tärkeä kirja »Opas | sein. aikovia varten». Tämän Hels. Viip. tul. saavat muutkin, ken hyvänsä, j „ ■ ■ kun lähettävät postissa 75 p. Pietr, Lähempiä tietoja antaa johtaja K. Vesala, osoite: Kuortane. Kirjoittakaa hetimiten ja viimeis tään huhtik. 25 p, että voidaan antaa ajoissa ohjeita kotitöitä varten. Ainoasti kansak. tod. jäljennös vaaditaan. Maksu on 30 mk. — Leikkaa tämä irti ja tallenna ! (1. 43,734) 10 O 9 ol 10AÖ 5.02 10.2*! 2 N .oO K f° pr 0 a 8» Kuulutus. Sunnuntaina 16 /i 1910 kohta ju malanpalveluksen päätyttyä kun- nantuvalla pidettävässä kunnan kokouksessa esitetään Kuvernöö rin lähetepäätös N:o 3591 asia kirjoineen kunnan alamaisen selityksen antamisen täydentä mistä varten K. Pänkäläisen ja P. Hirvosen Keisarilliseen Suo men Senaattiin tekemään vali tukseen Onkamon kylän Säkä- niemen kansakoulun perustami sen anomusasiassa. Tohmajärvi, 8 /i 1910. K. Löfman. Myytävänä. Ruisjauhoja, Otranrypiä, Kauroja, Heiniä, ja uona Lankoja läht. Viipuri Tumin isuo „ Tali . . „ Karisaimi „ Kavantsaari „ Hannila Antrea 7.0 i 5.CS 1.Ö3 11.'Ä 4.34 10.'2 3.o4 — i 7.54 j — jll.38| O.oo 9 27 71 tul. l&ht. myopi F. Neppenström. Kauppias Juho Finnen en tinen kauppakartano Uimaharjun asemalla on myötävänä huokeal la hinnalla. Hinnasta lähempiä tietoja saapi Joen suussa kauppias M. G. Piipposelta. Koljola . „ Sairala . „ Inkilä „ Ojajärvi . „ Hiitola „ Alho . . , Elisfcnvaara tul. „ läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . . p Kuokkaniemi SorUvala tul. , läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä n Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ | Onkamo . | Hammaslahti l Joensuu . tnl. 6.4U 6.50 7.0-2 7.13 7.25 7.37 7.54 8.09 8.26 8.48 9.0 9.27 9.55 10.16 0.35 10.45 11.13 11.33 11.5 12.12 12.45 12.5- 1.07 1.55 2.18 2.4(5 3.oc> 3.10 3.24 3.44 4.07 4.45 5.23 1.30 I.4< 1.53 2.05 2.1>- 2.31 2.50 3.05 3.21 3.42 3.53 4.18 4.45 5.05 5.24 5.34 6.02 Gj «55 7 .55 7 ^ 7.JS 7.Sf 8.S L9.J 9.3^ 9.-" 10.03 10.§4 10.4o II.Z 1200 Seka juna 4.15 4.27 4.44 5.00 5.32 5.48 6.09 6 .53 6.5 7.13 7 .'35 8 .03 8.35 9." 9 .55 6.3o 6.53 7.19' 7.49 8.33 9.16 Vuokrattavana Vuokrattavana 1 pistä kesäkuuta yksi suurempi huoneusto sekä Niinivaaralla 2 pienempää kortteeria K. Poutiaisella. JT yt heti vuokrataan 1 huone ja keittiö Niinivaaralta K. Poutiaiselta. o V Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1900 toistaiseksi. H ►o Asema ST B S= sr 9 S.v« P s 9 V & •O V Joensuu . . . 5.50 Lehrno . . . 6.02 2 6.04 Kontiolahti . . 6.24 10 6.34 Jakokoski . . 6.50 5 6.55 Kaltimo . . . 7.19 10 7.29 Paukkaja . . 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 7.59 10 8.09 Haapalahti 8.31 2 833 Kelvä . . . 8.53 2 8.55 Vuonislahti . . 9.15 10 9.26 Tiensuu . . 1000 1 10.01 Lieksa .... 10.20 — — H ** £ E H §3= tr 1 A s 0 un & © ?! a 9 ? Lieksa .... _ 6.00 Tiensuu . . 6.i 9 l 6 .W Vuonislahti . . 6.55 10 7.05 Kelvä . . . 7.25 2 7.27 Haapalahti 7.47 2 7.49 Uimaharju . . 8.11 n 8.21 Pankkaja . . 853 "i 8.35 Kaltimo . . . 8.51 iQ 9.01 Jakokoski . . 9.25 5 9.3<J Kontiolahti . . 9.46 10 9.56 Lehmo . . . 10.16 2 iaiä Joensuu . . . 10.30 — — ' Rautatien tavara- sekä pik&ta- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 j. pp.— „ 6 j. pp Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaan otetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Joeosotm Kujap. 0.-¥. 1910