N» 65 (34) - 1910 KHSfCI-SUOMI LatkA&f&InA fhaallslcmxn 19 pa8 — Myönnetty eläke. JyvSSHMn kuMomySÄoulun opettajattarelle He. lena Luomalle on senaatti vchöMnyt L^lX) mkn vuotuisen eläkkeen. — Hengellisen lähetysiltaman t»i- mii seminaarin kristillinen yhdistys Maarianpäiwänä No 6:lta. OhjÄmas- on puhe ja esitelmä, runo, kuoro- ja yPnlaulua. Pääsymaksu 25 p. tulee Suomen Lä- herys^euvalle. — Kannattakaa ja a- tvuSt<^aa nuorten puuhia! — ,^eski-Suomen" seuraava nu- mero ilmestyy MarianpäiivM takia wasta ensi tiislama. . Tmmtl Sfotteri. „Maa", Karl Schönherrin näl)teAtä, osottau- tui todellakin taidolla piirretyksi, miel- täkiinnittälmäksi kmvauksetsi kanjanelä- mästä korkealla muorislossa. Tekijä tahtoo siinä osoittaa, kuinka maa ja juuri luonto cwat kaiken elämän ia wolman lähieenä ja kuinka ne, jorka «imät feijo maassa »pMiaan myöten", srnumal Äämän taistelussa. Senpä wuo?si palaakin jokaisessa halu saada »kappale maata jaillkainja olle", olkoon- Pa. waitka alPipijäätÄköjen keskellä, jossa jo>kai!ses:a tuumasta maata on käytäkvä isiiFeää taistelua. Wuoris:o- laaksossa cisuu Gruz-wanhus suureh- koa taloaan, jota hän wielä iijäkkäisyy- deslään huoinnatta tarmctkkaasti hal litsee. Hänen poikansa Hannes on hentomielinen, aikaa osaamat on mies, joka dyytyy tvaan siihen «kunhan saa fyödä. «chdä U>ölä, ja mennä kanojen kanssa yhtaikaa nukkumaan". Tämän OsieMvo on Zeuraatva: BarscS Ftw- re _ — ©into Kaario. BaracA Matyi, hänen nuorempi tvÄjensä — Slven #ifi)£it. Janosi, Jmren pikkupoika — 7 JÄia, Jmren wauno — Ida Salmi. Szuttyogin leski, Julian äiti — Senni Kiwi. Rozi, Julian nuorempi sisar — Anna Koivulehto. MihÄy, Julian mo — Wäinö Wiya- maa. Ester, leski — Riikka Pakari- ne n. Göre Gabor, Lylätuomari — Paawo Ahlman. Goren emäntä — Hilda Räisänen. Durbints PÄ, lau- tamies — Wäinö Hellön. Katsa ja Tgpsi mustalaisia — Waldemar Rau nio ja William Räisänen. Zsuzsi, Es- lerin piika — Anni Ahlberg. Kylä- tuomarien apulainen — Fellix Borg. Huomenna, sunnwntaina >on teatte- rin miimeinen näytäntö tällä wierai- lumatkalla. EsitettÄväP tulee „T u k. Hlrwlen teurastus Kiwi- jänvella. Minä m «ile niitä miehiä, Ml>a en.si- miäiisrna lpiHujpahmlHiAta huutatvat^ mut-» ta nyt ltöhtyy j» Maisen, jo5a wain ei ol« omaatuntoa ivailla, lauislua palhe!su>mi» s«nsa siitä raaVaa ja lahtuuitvinta menet- telhtapaa ivastaan, xmka a^laisM täällä suunnaÄiaman tvahtvoxen hanikikkinostbn lp«ittämillä isaloilla hivmiraullcvt otvat Mrtimeet. Täällä on Hyllä harjoitettu JonSimx tvorran hittvisn ammuntaa en- nenkin, mutta sitä owat monet köyhät pechaÄ ollovt m#em paZioicketut teke mään, Jun lpuutte on hrieroafflsi pirttiin tuHaiit, eikä öfe ollut ilieijpää onemupi kuin >tihaa?a<m laKsilammalle tarjota. Siinä tapaullses-sa se on anit-eMi «rnnettatvaa. jostkacm «i suvtatvaa, ja sellainen tvoi , ^ chi. tavien pMupahuMm ni- f, I»elia , f***. i°!. « «<*« mttllä . j. w> Pa toinon, mitä hirwion medsäSthLscien tulce. — On obcanasisa erityinen liitto tälläkin puolikunnalla, jo?a on atianiut suosi luksiamme enää kaipaa. Oslat täs. sä näytelmässä on jaettu seuraallvasti: Tuökka — Aarne Orjatsala. Tolari - Wäinö Miljamaa. Huotari — Z"— " "TV ffidbanu SnJuo. K^uri -Qwn ».««nmrtj, Oterma - Emil autot. »fT* nn •• » k 3 , t .. kilolta, pxbka otvat ^tunnetut erittam slUA- M-i>-. «-VSXl'!-JMc um<~ i« i» nen. «ictA. . MM» -• »ttiom wlM , irMlii ,„ ttoäl IunlOT , Ä o c** «ta» ila,-Ui H-!?.' Kxn» An^m»k,n «w-a, I-.. Knfto Kailan-SBomo ^ fiWn 'ti. «rtaiu „; ä „*„ a M PMla-Sta-Bohm. P°i°.P>-,k--! «.m» Ä>wu Pchn«.Ma^ - Sfai ^ ^ 1 tm<u «IMng Lein» - An« «<>>wu,chl-. m w«-ist^ ltoi«n h-«IIi. Slariapnfa -Amu MUKij-^rfta -; w3ta j<Ä «, ,„i,w «Ml to 1111 cuml< Junfim: ludlijenrut rtdtaCHijajairtiö ebtllrt Felir Borg. Turkkilaisia ja Ityläu cht- löjä. Näytäntö Älkaa klo 1 / 2 8 i.p. —i. »pudfsi pitää uikko häntä waan renki- [ nään, isäntää kun ei usko hänestä^ koskaan i^teivan. Talon wanha pal-^ melija Trine, haluten omaa maata, en l jo «vuosia sitten iniintittänyt stlinäusä > Hannekseen, muita isä on tehnyt jatsi heidän naima-aikeeiva ja niin cikotva-t 'he cvotiaa tvanhan Gruzin tuolnnaa. Muna mil)öhemi!nin on ta- loon tullur toinenkin nainen, emän- nousija Mena, jonka mielessä paiaa M)ös woimc»5as halu saada palanen omaa maara. To^oen hänkin saa- wansa ^ahidolicman Hannisen wa!- :aai<a ja nMläen siinä onistumanli.,, hylikää hän jääriVtöialoirpojan naiin.i- tarjoukseiu Saciuu suien Gru.z-u:!o lout^aamaan itsensä, sairastuu kotvin ja uÄkoen fuciltW<iiij)a tilaa jo itselleen ruirmiskirstun ja paikan hauiuuma^I- la. Taisteltu naisien lesken Hannek- sesia tkäy nyt y!^i kiilvaommÄsi. rempi. tarmc>.iiäanPi Mena on :äy-^ Missä ? Rajaton erämaa, hdediÄoaalkotsi ruSKeat mrCtuu, rannattesmiiutcieqi ajatus hutBuu, laihana yhtyy tanvas ja maa hoihitaem kultaa ja pu^ipipalraa, kauZana — sinne en AoÄaan saa. Edessä kulkijan Yhä s« loittonoe loistama ranta. Ääriä ivailla on aawi?on santa. Tuntematonta lchti näin wio i>hmiAä elämän taitval ja tie, — niivisa, oi 'tnatifctiia määrä lie? Irene M e n d e l n. nuonia, monia ponimi!Iu>l!mia huolimatta .siitä, e>ttä jclkainen paistinsa, ko loaisi jäältyneHZIjä AumihangeAsa ja rhtei- ^ ?öis>sä turittaa hirmuisia tuskia. Muvha>n- ja saaliinlhiincm kiiilto ftvmisisä he rien- ' täioät »vain p-srägsä, ei >saa avnioa edes ^naaraankaan, joi?a ticstvät ai-kana owat ^ltiincitä ja siitä sylystä Caskoampia kuli- kenraan, joten ne enssiimäDnä jautuwat raakojen metsästäjäin uhriisi. Tätä to- Edistää fe. eitä kai Ai ne himwet, jcbka poliisit otvat «sarmeet ta>kawa>rikLovn,oivat t/ksinclmaan oll«at tiineitä naaraSp^alia. ^ Noista am>mattisailametsästäiji-5tä ja yhtebsomaistiuitemme raiskaajista, «m m e Ivoi päästä, ellgmme joSainon ryhdy ta?- >iimllaaSti, yhteiÄvoimm saattamaan jo- ka in sn lalametisäAtä^jä oillcuden et cm tvaAtaamaan tovistaan. Kai>kisisa wjpauk- sissa Uiiftct ftiituä ja oiflcuif-ct.Mt icfo oli ;c, Kinfa CTäät micfyotr tokiwät siinä, kim ot- •tUvot faobctiiri hirtocn salametMtäjilt.i 'Vois ja i(in:eittiUmt isiiitä oikmidm pal- >wc li joille. Tästiä he >cwat saanvcit u>h- kauksiÄin chailjscen .HiviviharrMn" käch- ^rien jpaicvel>ta: hcidäm h,cwos>ensa jcr lek>- ^ mänsä mailka ammuitaan jne., Iititiett eräs- —fin Poika ali kätM)t juttolemassa ja ivoi- ^iimpaaO^a polott>elcniassa. W!-udia niiltä , at^farnEUsia ei fefaan panna tÄ)täntöön, — Haapamäen tunvcpchkuosuuskunta ja jos se joSkiis tapaht>uisi>kin, niin kyllä dell'iesli Voitolla, hänen ja Hanneki^l ^ r. l. porustettiin t^k. 12 pnä ^nMcm ta- sc fortan ,wiis«Äin toipuim joten on toolillä on jo Jlyn:yiW)t läheisempi ,u!)= iossa pidctysisä .UoSotfJifcSfa. Ofiraiöfun» ait«m turhaa peilötä, kun tietää olcivan- dekin— Hanies haaive lee lloaan !as>- taon tiiityi fcihhii li karjancmiÄa^jaa, sa oilkciuden ja totuiuden puslella. Seni' -sivia ja aslavteiee kehtaa — ja Ni.'t- joista 8 on titalliista ja 3 tavpparia. y!ht. ratkaamme ivain jokainen noiden edellä- fein>kuin emäntä hallitsee hän jo talos- ^ osuudella. ^>u»i^>m<^Asu o?l 2 m:faa Mainitscmaiimi miksticn cjiincv.flfia, niin ja. Muna Elloinpa Gruj-tvanihus ke- oiumbct&to ja clfuiiFjia CTI f oi joncitu i Ä i^>j a n minä ci!cn tiMitiuict siitä, että hänitä koi- wään koiirav'eia paranee. Menan suun- >>:c^-.eva YM pachon kuin cn karjasisaan 'pion ivälissä katoawat nuo pölM>ei'llclvät, niielma nienee myliyyn ja lopuksi lypst,sel!hmiä. LiiämaMtvcildvollisliiis on liioin jullterksi tulleet hinvi-horrat paiUa- suostuu hän lähiomään Iiii t tTötaiOi'.- ! Ö m!k. osuutta ktchdm. K^>5ou^.sc>'ia ptiä- j»nna>l>!a ja niinollen sacavait rauhassa pojalle. U'kko särkee ruumistilolunsa, iaitiin. e!>iei toimintaa alloiteta enmen- lisäänitiä nuo upeaä eläimet salojcmiinc Lttaa 'talon 'koinennon laas käsiinpä ja kuin lM <^'U>/sia merMty Ivöhintäin lvv. kaun-dStuk^ki, jcs kohta niistä syksyisin Trine jaa jälleen pel.yneen Hanneksen To!NxU!r!wai-ili karj^lncimi^mjat n»)t kÄ- luPa-aikana irifu oammutccntfin, johonka ^yliichä. — öiulvautsei lUNtMvat hylvin wan rientÄixit merkitsclmään puuttltvat nnlsästliMen saa tochiparitkin, »Ildon lodeninukaisitta. luonteet ominiateisil- osuudet, jotta cksuuskii>nla> pääsi-si -toimi- miellä wachsvistamM^man lailitclkelieea ta ja ^.'lmäHiirieisiliä tässä näyrelmäs- maan ja ensi illesän aikana. OsimiiÄkun- (laiti hirivenimietisäÄyklsletä) muikaan ot- ja, joka on tuin palanen livääremäinä' nalle ^nxiillfytHin Pe ll enoon malli sää n- ^ laa osaa. jos fyinetta on inetsäsiysoi>!ic>uS töinä, »ansanclämää huclineen, taiste- nöt ilman miuöun iporiux.i^-cDlItcto muu- tMon maalla luineen ja toilvoineen näyttämölle n!r- a»Ka. 5)-5u>^.'unta sca käl)tctiÄvAsom rettynä. | erittäin sopiman .icnvmauiivrn J^>'c>lan Kappale sai tors^ai-iltana Marsin tilÄo.^ Haapc->Ml«n asc>ma>lta JHixcixlbdl» huolellisen eslliytsen osakseen. Gru^/te ^hk-cvan maantien Ivarreltav jpssa wanlhu>ksesta antoi hra Viljamaa! sa»,'«n<cta nät'i^.uä o."«van I—2 mcitriä erinomaisen onnisiulieen kuman. Ukon' ivaheva zierrrö. jäniölra^ ja larinotkuus, hän on. a n'a- ra tuomeensa, jota ku.tenkaan ei olln: N °allan wailla huumoriakaan, mielipä kuckmioan toalmisiautuessakin, sekä hänen juuriaan myöten kiintyminen e- lämää anraivaan maaperään, lulnvai ainsickkaasti ja asianinu^aisesii esi'»'- lyik.si. Hän citi todellakin «kuin lotnha. jo 'kiroIeroaisi uskottu päärynäpuu. >o- ia keroään tullen työn:ää kl)ljcstään moimakkaan. wiherioitsewän ivcsan. hentomielisenä meitei.xpä puoli-ly'^- nä Hanneksena oli hra R ä i s ä n e >'. Niyöskin Paikallaan. Esi:»,s ollen >>k- silomaista ja waa-iniatcn:a oli har- killua ja oikeaan osatiua. Hänestä k-lpailewista naisi».a oii romva K \- w i Trinenä eybouoiiui4ti ajctetnux'. eiasi syalle niin hywi>'. asianmukaiseen na<tMioiiukseen ku.n ic.iiuroaan n'j.>> telomiseen nähoen. Äähnnmän n: - nixiunut oli rouma Rai > än e n M^ HaÄintc>!>untaon kr.u',r.iluut: tilalliset O. Peräinen ja A. Ris>toni.c>mi iselä s. Nimni. Wa>ra«ni<ohi>nä »o.lp. I. Ty- wä>lä ja tilallinen Fr. Jc/ela. — Kyläkokouksia pidetään S.»2i:oancn Ä!a<iiwvÄ)c ly-?^e u ra n toimelta edelleen scuraawissa paikoissa: e u r u .ii tl a: Z)iaan<Mtai>na t.f. i\ p:nä Tiusalan Laimpilasia, tiis taina hf. 22 p:nä Suolahden lyilän Wii- -nikan tailossa ja keskiwiiUona t j T. 23 pn.i Haapamäen Isvssa Loikassa. P i h l aja lv e d e l>tä: Tiistaina t.k:n 2!> p:nä E. Kaichilan talc^sa, k«s-tiwiitko- na t.k. M pnä A. 2<nraiiaili-:-ton talossa ja torstaina tjf. 31 pnä E. Rantalan taloss». Äaillti ftifoH-kiftt ailikctvat Ilo 5 iliap. ISsitdmiä pitätvät K.-2 :n MaaMvilje- lt>ss«uran lvirkailijat. — Hiihtokilpailu toimeenipantiin Lau kaassa LaPinxä>v»vc>n >iällä t£. 6 p:nä. Ryhtli/käämlme siis jclkainm, niin torp- pari luin ta>licllinenkin tavnrc5ikaastn toi- miinaan cdcllä-mainitscmaani suulniaan yhteisomaisuutomime säilyttäiniseklsi; imiuiitorn emme »onemmän Kiwijärwen käin krlkv Si^iinettkaan salöKita jfinTun wu>oden fiitlu^iiita Icajbä yhtä ainoaakaan hittoeä» jota tietysti «i »kullakin M'kewli ih-minein toiivo. Oltoi siis jokaisen fuixyaitaiciucl&i>oIti- suu s antaa ilmi jctkaine-n salam<etsc»stäjä, I>.-ta yHin rehellinen amatum^to ja sääli noita ivaiivattuja eläinrauÄIoja kohtaan maat ii. RaKennus-uraKKa. Maanantaina huhtikuun 18 pnä klo 12 päivällä tarjotaan Jokelan tilalla Karstulan kunnan Vaivaista loon tohtivien rakennusten kivija lat, tulevan kesän aikana, urakalla tehtäväksi; nimittäin: Päärakennuk sen kivijalka, jonka vhteyteen tu lee kellari kivestä, navettarakennuk sen kivijalka, sauna ja leipomon kivijalka, aitta ja liiterin kivijalka, sekä mahdollisesti mielisairasosas- ton kivijalka. Hyvä kivipaikka li kellä. Piirustukset ja työselitykset ovat nähtävänä 1 pstä huhtikuuta vaivaishoidon esimiehen luona Kir konkylässä. Hyväksyttävä takaus vaaditaan kaikesta työn kunnoUi- sestä ja määräaikaisesta suorituk sesta sekä mahdollisista etukäteen annetuista rahoista. Lähemmin eh doista huutokauppapaikalla. Tunnin mietintöaika pidätetään hyväksyä tai hyljätä tehdyt taijoukset. Karstulassa 16 p. maalisk. 1910. 1058 Rakennustoimikunta. i—i Täten ilmoitetaan, että Laukaan Valkolan vaalialueen vaaliluettelo eduskuntavaaleja varten on t.k. 16 päivästä t.k. 31 pään asianomaisten tarkastettavana Vatian talossa. Laukaa maaliskuun 16 päivänä 1910. S. Peura, vaalilautakunnan puheenjohtaja. 1059 1-1 3lmoitus Edesmenneiden mäkitupal. Juho ja Miina Anttoonin kuolinpesän tili ja siinä näkyvät vähäiset jäännös- varat on tästä 3 kuukauden aikana allekirjoitetun tykönä oikeudellis ten perittävänä Kuusaan Warjolas- sa. Laukaassa malisk. 17 p. 1910. Heikki Hänninen, toimitsija. Rakennuttajain ja urakoitsijain muistoon palautamme, että meillä löytyy puuttumaton varasto kaikkea lajia niitä välineitä, mitä kunnollisen rakennuksen val mistamiseen on tarpeellista. O.Y. Keski-Suomen Bantakaupassa. Naisten keväthattuja kuosikkaita, mustia ja värillisiä, vaatetettuja ja vaatettam&ttomia. Hattutarpeita: silkki- ja samettinauhoja, siipiä, sulkia, solkia kak kia seka hattuneuloja. Naisten pukukankaita mustia ja värillisiä. Villamusliinia eri väreissä. Kävelypukukankaita. Puku-neulomotarpeita. Koristenauhoja hyvin lajiteltu varasto. „Sirene" korsetteja ja terveysliiviä. Wilh. Höglundin Kangaskaupassa Pohjoismaiden Pankin talo. Puhelin 65. OLGA OKSASEN valokuvaamo on nyt ajanmukaiseen kuntoon laitettu täydellisesti ja pidetään avoin na joka päivä kello 9—5. Kun hinnatkin on entistään halvemmat niin sulkeudun arvoisan yleisön suosioon 1053 Olga Oksanen. 1—2 Moottoreita asetetaan huolella ja tarkkuudella veneisiin ja tehdaslaitoksiin. Moot toriveneitä raudoitetaan. Kaikkia venetarpeita valmistetaan. Moottoreita täysin käyntikuntoon korjataan. Kohtuulliset hinnat Puhelin 90. 1060 1—1 Vuokrattavana 1 p:stä kesä k. 3 kamaria ja keittiö sekä 2 kamaria ja keittiö Talossa N:o 82. Anton Lahtinen. 1064 1—2 1061 H. TOIVOLA ja POIKA, Jyväskylässä. 1—1 12 n:on uusi kalossi vaihdettiin Kunnallistalolla viime torstaina vanhaan käytettyyn. Ereh dyksen tekijä ilmoittautukoon vah timestarille Kunnallistalolla. 1057 1-1 Parhaat Separaattorit ]a kirnut SJS2T ostatte X3 Jyväskylän Konekaupasta Veljekset Lahtinen. Ainoastaan hyviä koneita. 1064 1— 1 mitkä <ö) tulevat f Jyväskylän Konekauppa Veljekset Lahtinen. !f 63 1- 1 a f ui at uitria Keski-Suomen konttc ritsa Kirje Korpilahden jM'tfiiiiIjtrltil. jojioiid, ei Korpilahdella tai' sältö: Ämmallisrt ilmoitukset. 1 PeelliMa ja5cwcliaalla latvalla-ilmoi. Toisckseoii fuiVhmrinie funfofofouffio lo-iit. Useiiininimn «iivan aifcctui ja enniipää, tfuu -ntuitxifoaa funnaJlifta ^noimnäit tipMmättöuiinä omasro ' siMä, T uki eiiuat 'Of< aiiotn^et oikoi- naau kumialliÄen osioiden Päällnini- — LaincluvMojen säännöt. — t^la. Mfm jv edellä -selittämäui Piiä-^fe^ oscm. Korospchjon laivalaituri ja sille ' j«nnn« >haya«m>!suudlen wuÄsi kunnaN. \ Tosin ffurtiUrfrfoufisisuniMtie ny» ft: asict mielcstäiin pilaisi täällä hyioin jäänkin, useimmistcukin, jos ci koilis» ilmoiicdMnat. muutoin ei woi ioiwoa- talin. Mitoitetaan ixniffofun» nu »tu»ui an;<i!tie« uicia re oimallijesla nai:nij«:.un nana. SiiÄjttAi juu enjT, „' f ' . .. imhk' huma nvutfa dli 7 tm., jciqcm otti man Menan luomeen tvallaNihimoivl': \ ' . . . _ ... . • t .. . ' mj 9 rcii»3to mucfia. ^aTrinrfot zo- puolia futn hänen l>nuaan kiaCia o» ' * ... ~ ; : . ••• fc*-m!ut:irat itmxiciiDa^ti: 1 patiiMMZN maa maala. ja e. .en-ai •tarfoau«:a . . ' . " A T„,t w» W. PtlhMa Lau»'aasta 22 m. puaen. Iieuec erehol». ^.un- . , \ ..... „ T ' 2f li ' Pa ' ' ^ ÄKU.i'w ToUvoitoiSta '" trö . j cnn. 21 »»in. 31 su?.; 3 (paJf. Huim^la- ... .. . .... , . . . - iiTinin Toi»va>t«:-!<l «mnät. 21 m. 32 sct.; llstiiesla nattjnelenuiei-uii.i i.o. iiio.ri:=;' ^ . - J , • • « i 4 i>a-Iif. O. ten ttonurtfcKito «anait. 22 »esta, hewosremnui. ;oXIe ruma ou v . . .. .. 24 jof. ja o pai f. 'I. Ma-miin«n Lau- fao3t)LT icnniiit. 26 ui. G — (iiiuiitpii hj jhui,M IoiiRkvfiis5tnf <uni hioj I i -tancct olla. fiftiivla pois, nmiitta paiNatuinta>laisck cimw»t .juct^timcirt c>5tamaan heitä hi-ch- tocm iÄnan ko-l!m«n mimmitin ennöltzffclt- tä, jlcihon he suoShiilPcrt ja saÄvat Jhm ycijiiit luidtäfin P<Mu>k>ja. — Waras tuomittu. Wiime maanan- taina tuamitsi Heimalan raaSt>wvanoi- kaikki kaikessa ja itäminen elämän -ftin teffjttiroä. Muut c;ot ol.waj i'.>ä- häiiempiä, eifä ni ; £-:i icix-uatvainpca tch.Y. Ale^söä ei ollut a^van läynä huo- neita. Tänään aiuaa vaneri kalisi näylän- >ä. Klo 4 i mn operetti jjjcu Klo 4 i.p. menee kolmannen ker- kcus irtolaisen Jcchan Stcsan Havsi^cn, i „N Uffe" alennetuilla Karstulan pitäjän Kyyjän»tii sylauta. hinnoilla. Z)leisöä ei luUe nylkiian kuhdcsla cvvixi toiMortaiscsta ,varkaudet rosti hauskasta nihjläliuövtä Puutlu- ta 3'/, nuiodcG Ivaitkmiiccn seka ^ nitxan sen iiillffcn 5 mitoita; ivailla kaii>a- «lö 3 esitetään <ÄeZa Gardoin):n 3. ^ laisluottamuÄa. Hm.'sunm,. jota jo cn- n.Äimkiinm kuwans Unkarin kansan e- ncnlin on rangaistu Kuvpios-sa, K»kko- J ViM -iÄfä Wiin i". Uivkarllai.set^au- laasa. Maisassa ja LuulajaÄsa Ruotsls,a wnÄ.1.4inäl ckvat aina olleet hlMäsjä tekemistään Ivcvvkau^sista ja ama-Ztuk >sis- meillä ja niinipä on »var-.ta, ivaraZti, Iirten muist«ttan«e. -tuon- ^ riittää tchmckilt NÄ)- natitain cpcht. M«Men iatäia plus- Sön. Säestystä laulu.h-n hoitaa »voatbeila ja sairaalasta raijaa. - ve>- taiteilija Emil Kauppi. - v !nÄ. Ean. kjl^ku-uutisjg. Palmuja hakemaan! Pailnitiiiunmmiai ci clle itmifcffuja cifii tvctfeft/fjid IvarteA. Ei, tvaan sillom pi- tää i-clf.ai fert kichxchtaa sängysiään jal keille jo enn.cn kii>7>an ensi»näis.tä amiul- wirttä. Tämä tixuomia on siiHen Wi«lä erityisiä syilä. Mamnaan lviclä muivtÄtane? se ko- mc>a nÄZl), miniä noin kuiikausi sitten n.s. Juran pd>r»itiötät^H mmuitcmnina il- toi.na Omaisella taiwaa»n.'annalla tarjo si. ftiifjiti näl!t)i silloin aiittooStaan muu tamina iltoina. Mutta nyt on foUrnht fiihtT, että.taas saamine sannan lietolai sen iir %lmimtmie. Tanskassa on nimilt. kietrlt^ihti mHch aaimvlla Ilo pmÄi 6:ri aiifaan. Luetut elivät sen silloin nähneer ia pit»fcaai>a[t«>riotfa on mifi) todennettu. KhllÄai wie>ras mcillelkin pian MsiH, i»l- Pci jo die -ehtinytkin, maÄi sitä luicld missään f uuttu ta huoimahun. Aitaisin aaniaiilla siis Ylös ja silmit a irti täwt«i tÄhyämÄhän ja samalla iler- >taa siÄ scpii palmuijaikin poimimaan rientää. K<chwit juotua ja aaimxinettä l>aliikattua Iäifyfeföamime oiiflcm jo-ukolla IiiUfioeKicl Niin ainafFin otvat päätttcinect n ii ■£> r s u o im ai a 11 e t nuoret tehdä. ■Saiuao e.smmvllkiä pitäisi sourala Ivan- hoihiiöm itffeiM luuloa in. Niin, .,U>a.n< ha ja nor^i, joilla o>mbi st)dhcn dooiri", läihte^iäilmne pailmldpmmmiaina k l» 7 aamulla joukolla fiiitxfTemätrn I Säh- kötcihtaan rannasta ohjaiilkaamme k>«l?imi- mu SiMvon toivoon JiytväAjäaven toiselle puolelle. Siellä an suuri salli tyhjen netty ja läTimiitettt) — ci kuitenkaan niin lÄuPiinAsi, ettei IciKiS mieli tekisi fvtten kun on kahmit juotu ja loirliShjttij. jcchtMva nioont i?. ValiieisÄii, -c ui ii ?orpilahtelaiset yleensä Zvähän ^uraon>at kunnallisia asioita ja Viivat hiiaita käymään kunta- kokoulsis-sa. ivmPi^in tir?.'i!l»!Ä!ä .ttääiiunÄlä. pi läjän reu!H'X>';lla asumat, nuitta sitä hana?«mip!a cwat moitti- iTOfin kun»ialllisl>c>n asioiden f) oi; o a ja fvnnalliÄvaroje» kallislumista. Lienee Mtä j>lMa. jos on sepissä- iin. Ensiiisilkin tÄnä'Korpilahden?un- ta vn Pä>ijä!ieeu jc^omana ?o-'vi>.: Ha- janaömn ja i)> yösi n siitäkin ?i)i)5ni ra- i.o il ia a n laaja. Pi.I'än taipalein takaa, ■fuxit täällä PuckilaHdollakin, ciiuär kunnallisia csioiia havrastaivalkaan o^- .na woi kuntciko?ou!!siin saapua, liytvä ?un edes tärkeimpiin tulisilvat. Pitkän matkan UsMsi livaibcui^iaa kirkonkylään pääsyä täÄtä Putk!la!hdelta, samoin kuin ijieeniä iiäpuolclia Päijäutem olmasta lpiiäjän ^saÄa, slLsyn, kelväin Päijäniieellä olÄoa Pe-Uri'tfo, joka var sinkin syksyisin ko-tää, kuten wiime syksyiMin, pa/ri kuusamia ja ^'.väällä- kiu usca!i»>pia 1i>i ififcuja. kaan, että kumialliAeir asiain harras- ius pitä!jässämme »viviäisi ja elpyisi, ja ettei pitemlpimackaiset kuntalaiset oitai- siw<!: kunnallisiin asioihin entisitä meuimän ^sva. Pi läjiimme laitakisiissä asumiin >lAn!talaisiin >nähden olisi kai- Tai ikohiuubcn lNimessä suotairaa, että he >nii,n runsaslukuisina kuin mahdol lisia ottaistivat kunnallisten asioiden ra paisuu n 'cijaa; sillä kunnalliset ^siat aina koskevat Wä pa>Ij.oii he'iä ifuin lkivlonklMA.'ä ja sen lälMpvillä asuivia .kuntalaisia, joidm wiimelsi maiuiitu- jeni iraraan ja varkaisla>:viksi tunnalli- set asiat meillä useinvmiten nykyään jäämät. He taaZ eitvät aina w»i par- haalla whd ollaikaa>n, toi st m asi a il i sr on poisiaollcsisa, koko kuntaa käsiit^viä asioita liriä näkökannoilta hartiia ja pohtia eikä olckvicn olojen mulai- nan kaikissa sanomalchdissä. Maini- mau 4i\i-in aika, jolloin kuntakokous pideiään ja kuinka monta asiaa kakou?» icc-fa tufee fäsi!^.!lÄväksi, muita mitä nsioiia ja nii'iä ne to-sknvat, siniä ei hiiÄuia sanaakaan. Tällaisella ilmoi- iusiamolla ei cke juurta metfiiysta. ,\v u n ei Mo>:da tietää miiä asioi-a ko kouksessa milloinkin käsitellään, ei tule umpiiiuchkäliu Piillänia.ssaisilia kuntako» ^.'ukieen meii»!aan msnmM. Tällainen kunnallisien ilmoiinsten jit 11 a ii cm on meillä otettu sääs- iätl'äisyyden nimensä iu>kyään käyrän» löön. Kun kansainme nurinkuriset ja Ijtijr.noifet puolueko? lXvat sy»inl)t;ä« ucet paikkalu-nnallemtne kullekin, puo lueelle «nai äänenkannatta>jan, ia ta» sapuclisuuden nimensä on kuirenkm lahdoiiu >'aikis'a nä.siä sanvmalehdis- icsr.i Lark^ista. Tcimä taas on om'.aan^'g, >,!iii. iässä K.'Äi^>u'messa, 'suo» lisäämään lilsisiyiuätlömyyttä^ja nuri-^»alaisessa ja Cvrr^tun Voimassa, na-a kunnallisia paäiöisiä ja asuilta Sol>» jfu-niuafl:-iet ilntoiiuksemme iuifaista, jäniöön pa>newia! toimihe>nkilöirä koh-' «iui on nttiöimiei^Ävää, eitä nä.ssä - 24 - olevat kartasta näkyy, että kaupuDgissa on kaksi toisistaan erossa olevaa sellaista aluet ta, jossa pohjavesi joutuu niin lähelle maa pintaa että, haitallista vaikutusta tässä suh teessa voisi syntyä. Toinen on Koulutorin pohjois ja luoteispuolella käsittäen kortte lit 30 ja 33. Tällä alueella on vaan uudem pia kivijalalla varustettuja asumuksia. — Toinen alue on laveampi ja käsittää suu rehkon osan kaupunkigin koillispäästä, korttelit n:o 14, 15 ja 16 sekä osittain 10, 11, 13 ja 27. Tällä alueella on verraten runsaasti vanhempia, maaperäisiä raken nuksia. Mäkimatissa on ainoastaan yhdessä useam- pi-liuoneisessa asumuksessa huoneita toi sessa kerroksessa. Asuntoja kellarikerrok sessa ei ole. Asunto-rakennusten suhde maaperään sel viää seuraavasta taulukosta. Taulu sisältäii vaan puurakennukset. Asunto on merkitty maaperäiseksi jos rakennuksen puuaine sen kohdalta kokonaan tai suureksi osaksi on maaperässä selvästi kiinni, siihen uponnut tai peitetty. Toisin sanoen semmoisissa ta pauksissa, jolloin on syytä olettaa maakos- teuden taipilautuueeu maan ilman \ oivan asuntoihin päästä. 3. Yleisiä huomioita asuntojen laadusta. Tiedon eri asuntojen rakennusai neesta saamme seuraavasta taulusta. o -t ^ N X G — C ft p; c U ' — a, ■ ! *= O 3C Ö —' c: -t f . i- — x « x ~ ■ «fr « tS ä o5 C5 «5 »-i ci ^ ic sP n c-« o 3 73 *) PuuraV. nnnkscn kivijklassn olevat tsat.not ov»t merkit\ t jmis .Vsi, vaikka suurimmaksi osakbeen uli sivat olleet kivei.