Torstaina 18 p. Elokuuta KARJALATAR N:o 92 — 1910 i.-p., on pääsymaksu Iftrtf. Pääsy lippuja on säätämissä päimällä uimalaiioksella ja illalla omella. Tiedustelu merikiikkeestä »ai- maan Vesistössä. 2:sen torpeedomenedimisioonan sitten osaston päällikkö on kenraa- liktlivernööri»,kansliasta pyytänyt tietoja Saimaan »vesistöön kuulu- »vain höyry-, purje- ja moottori- alusten sekä proomujen lumusta, kantamuudesta y. m. Kenraali- kumernöörinkanslia on lähettänyt kirjelmän senaattiin niihin toimen- piteisiin ryhtymistä marten. joihin kirjelmä saattaa antaa aihetta. Vaaitut kutvernööri lähti tiistaina lääninkirjanpitäjä O. W. Lemanderin seuraamana mirkamatkalle Karjalan puolelle lääniä, aikoen käydä Rääkkylässä ja muissa paikkakuntamme eteläi- sissä pitäjissä. Tuomen lyseoiden urheilijoi den kesäkilpailut toimitettiin Lahdessa tk. 1^> ja 14 p. Kaikkiaan !> kaupungista oli il- »laittautunut 60 osanottajaa, Joen- suusta <>, nimittäin A. Hirivonen, A. Blomqmist, W. Hukkanen, T. Kyllönen, A. ZLahteri ja K. Wäi- Sadan metrin pikajuoksussa saa- ivuitiivat tulokseksi: W. Hukkanen Joensuu A. Merikanto Hel- sinki 12,1 ja K. Palinen Kuopio 12,2 sek. Antiikkisessa kiekonheitossa: A. Taipale Helsinki 2^,t>«>, A. Rau- nio Sortamala :'7,sr>, A. Wahteri Joensuu 26,63 m. MKoliniloikkauksessa: P. Leivon Tampere 12,2^!, W. Hukkanen Joensuu 12,07, A. :Knuti«inen Lahti 11,sl m. soo ,n. juoksussa: H. Hjelt Hel sinki 2 m. 18,4 s., 31. Snellman Tampere 2 m. is,r> s., W. Huk kanen Joensuu 2 m. IS,9 s. Sadan metrin uinnissa: ?){. Hjelt Helsinki 1'44,.">", Wik- lund Tampere l'4<,l", I. Wik lund Tampere l'.'»0,6". r»00 m. uinnissa: R. Hjelt Hel- sinki 11'Ä),.'»", I. Wiklund Tam- pere 11'5,9,.'»", A.Blomqivist Joen- snu 1^2«>,6". Ilo m. aitajuoksussa: T. Rau- lajoki Tampere 1^,3, W. Hukka- nen Joensuu 19,2, P.Lemon Tam pere 20,3 s. Keihäänheitossa: A. Rautakorpi Tampere 78,7S, A. Rautiainen Lahti 77,80, A. Taipale Helsinki 77,45 m. Senväshypyssä: A. Taipale Hel- sinki 5,70, K. Väisälä Joensuu ">,00, 91. Rautiainen Sahti 5,20 m. 1,500 m. juoksussa: R. Hjelt Helsinki 4 m. 21,0 s., A. Himo- nen Lahti 4 m. 2:1,3 s., W, Huk kanen Joensuu 4 m. 24,4 s. Telinemoimistelussa: T. Ilmo- niemi Kuopio 344,80, E. Hyivä- rinen Kuopio 334,90, I. Soini- nen Kuopio 331,45 pist. Kilpailussa Tampereen sarives- ta: Helsingin osasto 740,189, Tam- pereen osasto 745,494, Joensuu» osasto 720,212, Lahdeu osasto 098,300 pist. W. P 5t:n wuosijuhlassa palmelusivuosisla kunniamerkkejä saimat: 2 0 »vuodesta: Keronen A., märjäri, I samm kompp. 15 muodesta: Muikku H. seilikompp. Kolehmamen K. l samin, kompp. Hirivonen x )., työmies, l samm. kompp. 10 »vuodesta: Hirivonen T., »värjäri, korj kompp. KMi O., Miiurari, korj. koinpp. Hakkarainen I., puuseppä, II sainin, kompp. Kokkailen Otto, ajuri, korj. k. Hassinen H., työmies, korj. k. Kukkonen H., työm., II samm. k. 5 »vuodesta: Määuäueu A., seilikompp. Räsänen I., lämmittäjä, I samm. konipp. Keronen Alb., hemosmies, korj. kompp. Kankkunen I., työmies, korj. k. Makkonen O., koneenkäytt., korj. k Simanainen E., työm., korj. k. Romppanen I., työm., korj. k. Martiainen, työm., I samm. k. fotossa »vaihtuu mlsi ohjelma tänä iltana. Lähemmin ilmotusosastossa. 13:3ta wapaa ulkoilmakon sertti annetaan musiikkiyhdistyksen tor- »visoittoknnnau toimesta tänä il- tana klo 7 rantapuistossa. Oh- jelmia 5 pennin maksusta saata- mana puistou myymälöistä. Sa- teei» sattuessa siirretään koiisertti perjantai-illaksi. Muualta Poh- jois-Karjalasta. Tutkittawa laiwawäylä. H. S. kirjottaivat: Sitä mukaa kun »natkailijalii- keni»e Kolin kuuluille kukkuloille on lisääntynyt, sitä mukaa on myös Pielisellä kulkemien la»mo- jen täytynyt yhden toisensa peräs- ta järjestää kesäiset kulkumuoron- sa Kolin laiturin kautta. Hymin mastenmielisiä nämä Koli-matkat omat pitkin aikaa kaimoille olleet ja paljon niitä mitkastelemisesta syytetty. Mutta eipä toisekseen ole kumma, kun tietää että kul jettama iväylä sinne ei ole ensin^ kään tutkittu eikä reim otettu. Lai- ivojen kuljettajat omatkin sanonee mastenmielisyytensä syyksi sen että eimät tunne mäylää. Reimotettu waltawäylä „»valtion mesi", kuten luotsitkin paikkakunnalla sanomat — kulkee Kolin kohdalla etelästä pohjoiseen lukien pitkin Pielisjärmen itäistä rantaa Läpikäytämän salmesta Muonislahdelle (Herrannien»een) ja siitä edelleen Kinahmon sal meen. Koli taas on, kuten tietty, aiman Muonislahden kohdalla Pielisjärivei» länsirannalla, ja on tätä mäliä suoraan poikki Pieli- sen runsaasti 10 kilom. Laimat Kolille poiketessaan kulkeivat luon nollisesti oikotietä sekä Kinahmos- ta ja Muonislahdelta että Läpikäy- tämästä suoraan Kolin laituriin. Mutta kaikki nämä mäylät ja Kolin puoleinen osa Pielisjärmeä, on paikallisen luotsin ilmoituksen niukaan aiman tutkimatta ja kar toittamatta. Tämä on epäkohta, jonka korjaamista nyt matkailijalii- keiiteen ,vilkastuttua ei saisi enää mähääkään »viimyttää. ytäillä seuduiu juuri on Pielis järmi erittäin saaririkasta ja ka- rikkoista. Vaaditaankin senmuolsi eriuoinaista tuntemusta >a uskallusta näillä mesillä liilkuessa ja enemmän taikka »vähemmän sattuman marassa inahtaa mo- nesti kylliksi symän iveden löytä- minen olla niinkin suurille aluk- sille kun» Pielisellä nykyisin jo kulkee. Onnena on pidettämä että matkailijaliikenne on näihin asti saanut jatkua ilman onnet- tomnuksia. Woihan sama mmi suojella edelleenkin, kun main tot tuuut miehistö cm kaimoja oh jaamassa, mutta yhtä lähellä moi minä hetkenä hymänsä olla päinmastainenlin iiiahdollistlus niin kaumai, kuin »väylät ei ole selmästi reimotettu. Warowai- suutta ei näy kyllä lairvain kul- jettajilta puuttuivan. Siinä suh- teessä he koettaivat tehdä kaiken moitamansa, niutta sangeii epä- mieluisan tilnteen tekee yhtä kaikki lahoan täyteiseen matkailijajouk- koon lai»va»niehistössä siliiiinnäh- tämästi huomattaiva epäivarmiius ja ivähän päästä sattuiva »vauh- din hiljentäminen. Kolii» kukkulat oinistaa nykyisin Suonien maltio, joka huolehtii myös matkailijan» mukamuudesta ja tarpeista kukkulalla. Luon- nollisesti kuuluu sanialle maltiolle myös huolenpito että se ahma tie, joka matkailijain käytettä,vä- nä sinne päästessä on, on maa- ratoii ja turmattu. Eikä toimot- tamasti tarmitsekaaii iliuuta kuiii tehdä anomus Luotsihallitukselle, joka oit heti epäkohdan korjaama. Tämän aiiomuksen teko taas mah- taisi parhaite»» sopia matkailija- yhdistykselle tai sen paikalliselle haaraosastolle. Kaikessa tapank sessa olisi mahdollisimman pikai siin toimenpiteihiu ryhdyttämä, mitään ..onnen kaiippaa" ei pi- temniäii päälle ole sallittama niin tärkeällä ja milkkaalla »natkailija- mäylällä kuiii Koli-mäylä nykyisin jo on.' Käsketä» tehtaan rata. Sittenkuii senaatti 11 pnä maa- lisk. 1910 oli ilmottanut suostu- tun siihen, että Läskelän tehtaan osakeyhtiö saa rakentaa rautatien Sortamalan kaupungista Läskelän tehtaalle, on sanottu osakeyhtiö anonut senaatin mahmistusta ra tainsinööri A. Söderlundin laati- malle rataehdotukselle. Rautatie!» liikkumaan kalustoon tulee kuulu- »naan yksi 8,000 kilon painoinen iveturi, jonka metomoima on 1,000 kg., 15 amonaista ja 2 katettua taivaramaunua sekä 1 kolmannen luokan matkustajamaunu. Hylätty anomus. Senaatti ei ole katsonut oleman tätä nykyä syytä ryhtyä perkaa maan Alasiikajärmen ja Wuotjär- meii mäkistä mäylää höyrylaima- liikettä marten, jonka anomuksen agrouoomi Hultman ja prokuristi John Backman olimat tehneet Kaamin pitäjässä pidetyn kansa- laiskokouksen puolesta. Laitvaosuuskuutaa puuhataan Kaatuille. Kaamilaisten kesken on ollut mireillä kysymys perustaa lailva- osuuskunta, joka tulisi mälittämään liikettä Kuopion ja Akonpohjan mälisellä reitillä. Alustama kokous pidettiin Kaa- »villa t. k. 0 p:nä maamvilj. P. Hakkaraisen talossa' Kokouksen pu- heenjohtajana toimi maanmilj. E. M. Toimanen ja kirjurina opet- taja I. Kilpeläinen. Kokous päätti ottaa perustettamaaii hoyrymeiihe- osuuskuntaan jäseniä niin laajalta kuin mahdollista ja malitsi mal- inistaman toimikuniim» malmista- maan sääiitöjä ja ottamaan sel- mää reitin »varrella ole»vista lai- tureista ja pitää sen jälkeen pe- rustama kokous. Toimikuntaan malittiin kunnak lislautakunnan esimies P. Tirkk» nen. opettaja I. Kilpeläinen ja kirkkoisäntä E. M. Toi»va»»en Kaa- miltä, maanmilj. O. Kekäläinen, kauppias S. E. Lappalainen ja puuseppä P. Pavmiainen Muuvu- »vedeltä. Tapaturma. Eilen illalla putosi Penttilän ahan rannassa työmies Pekka Mllstonen lotja»» ja laiturin mä- iin. Solisluu taittui kahdesta koh- deu ja luultamasti joku kylkilnu- ii, poikki. Halla. Kaami»» piirin nimismies ilmot- taa läänin kumernöörille, että halla tk. 11 päimää ,vasten yöllä tur- meli »vähäii potatin marsia aroilla paikoilla. 5ialastuskursseilta t. k. 8—12 pnä Paalasmaalla. Maanantaina 8 pnä alettiin kurssit A. Kuirin talossa klo 10 e. p. p. Laulettua Karjalaisten laulu piti maanmiljelysseuran sihteeri Remola amauspuheen, mainiten m. m. mitä näillä kurs seilla oi» tarkoitettu ja mitenkä nämä on laadultaan ensimmäiset P.-Karjalassa, Klo 11—12 e. pp. piti konsu- lentti I. M. Mallenius luennon kalastttstaloudeii historiallisesta kehityksestä, klo 12—1 sihteeri Reinola piti luemion maatalou- desta, klo 1—2 konsulentti I. M. Mallenius kalastiuten historialli- sesta kehityksestä ja klo 6—9 j. pp. oli käytännöllistä kalastus- ta. Ensimmäisen päimän ohjel- ma loppui tähän ja päätettiin kurssia jatkaa mielä 4 päimänä, ainoastaan 5 tuntia päiivässä, syystä että paikkakunnalla oli kii- reellisiä heinätöitä, jotka estimät paikkakuntalaisia olemasta koko päilviä. Tiistaina 9 pnä klo 4—5 j .pp. piti sihteeri Reinola luennon maa- laisseurain tehtäiv'stä, klo 5—(i konsulentti I. M. Wallenins ka lastustapojen historiallisesta kehi- tyksestä ja kalastimien käsittelys tä, klo 0—7 T. P. Hakala kutu- paikkojen hoidosta ja keinotekoi- sista kutupaikoista, klo 7—8 I. M. Walleni»»s merkkopyydysten hoidosta ja käsittel»>stä, klo 8— 10 käytännöllistä kalastusta. Kesknviikkona lo pnä klo 8—9 e. pp. piti konsnlentti M. Mallenius luennon kalain kehi- tyksestä ja rauhoituksesta, 9- 11 kala-astioideu malmistusta käy tännöllisesti T. P. Hakalan joh dolla, klo 11-12 luento termey- den hoidosta I. Ä!. Mallenius, klo 12—1 ohjausta kalan saivns- tuksessa ja saionstusulmin teossa ja kalansnolanksessa M. Mal- leniuksen ja T. P. Hakalan joh- dolla. Torstaina II pnä klo 4—5 j. pp. piti konsulentti I. Malle- »uus luennon kalakaupasta ja ka la»,käsittelystä ja suolauksesta, klo T. P. Hakala kalastus- kirjanpidosta erityisten kaarnojen mnkaaai», klo 0 -7 I. M. Mal lenius osunstoiininnasta, klo 7—8 T. P. Hakaka lohikalastuksesta. Perjantaina 12 pnä klo 9—10 e. pp. I. M. Mallenius piti luen- non kalastuspolitiikasta ja kaias- tusseuroista, klo 10—11 T. P. Hakala kalastussäädännöii eri sei- koista, ja seii tarpeellisuudesta, klo 11—12 I. M. Mallenins koti seudusta. Miimeksi puhui mielä Paalas- »naan maalaisseuran esimies ja kiitti kurssien toimeenpanijoita, toiivoen että tulemaisuudessakiii saataisiiii täniänlaisia oppikurssia Paalasmaan tarulle saarelle. Kurssien lopettajaissanat lausui T. P. Hakala ja kiitti kaikkia in- nokkaasta osanotosta. Lopuksi laulettiin maammelaulu. Osan- ottajia kursseille oli keskimäärin 40—00 henkeen päimässä. Kursseilla ollut. »oanlahden tilattomani maa asia. Kuten aikai,aan oi, tehty sel- mää, osti Suvinen maltio insi- nööri Minteriltä Soanlahdella maata noin 100,000 mk. edestä ja käsitti ala noin 1,100 ha. Tar- kotus oli jakaa sanottu maa-ala tilattomalle »väestölle. Sen jäl keen, kun senaatti oli sanotun maa- alan ostanut, asetti se komissioni- maamittari Oskari Muorelan pu heenjohtajaksi siihen komiteaan, jo- hoi, kumernöörin oli määrättämä kaksi muitta jäsentä, ja jonka tuli laatia suunnitelma tilan osittami- sesta pikku- ja palstatiloiksi. Ku- meruööri sitten muorostaan malitsi komitean muiksi jäseniksi koiisnlentti Albert Nybergin ja maanm. Onni Partasen. Sittemmin laati sanottu komi- tea asiasta ehdotuksen, jonka se naatti pienemmillä muutoksilla hy- mäksyi, määräten samalla komisi- onimaamittari Oskari Muorelan toimittamaan tilan osittamisen. Nyttemmin on tilanositus toimi- tettu ja oli miime tiistaina miikko Soanlahdella kokous, jossa insi- uööri Muorela toimitti loppusuo- rituksei, ja jolloin asianomaiset pikku- ja palstatilojen omistajat saimat kukin tilansa. Tämän toimituksen kautta saa tiin tilasta »uuodostetuksi 32 pientä itsensäkannattaivaa tilaa ja 20 palstatilaa, joilla kaikilla, yhtä lukuunottamatta, on jo omista jansa. Anomus uusien telesoouijoh tojeu »vetämiseksi. Kansakoulun opettaja Pekka Maris y. m. omat anoneet mah- mistusta Heinä,vaaran telefooni- osakeyhtiön säännöille. Nhtiön kotipaikkana on Kiihtelysmaara ja on sen tarkoituksena laittaa telefoonijohto Joensuun kanpun- «lista erinäisiin Kiihteliismaaran kyliin. Osakepääoina on 40,000 markkaa. Luotsi- ja »uajakkalaitokseu yli- hallituksen upseeriutoirat. H. M. Keisari on alamaisesti esiteltäessä senaatin esitystä siitä, että armollisella käskyllä kesäkuun 9 20 päimältä 1009 luotsi- ja ma- jakkalaitoksen ylihallitukseen perus- etut 3 siiviilimirkaa saataisiii» muo- dostaa npseerimiroiksi, suivainnut armossa määrätä, että senaatin yllämainittu esitys on jätettämä huomioon ottamatta. Kiteen kuntakokouksessa elokuun 8 pnä määrättiin Kiteen kunnan puolesta tarkastamaa», ja mastaanottamaan rakennettamaa Siesmanjoei, siltaa rakemmsmes- tari I. Hartikainen Sortaioalasta ja kauppias A. Parkkonen Riihi- kylästä. Kunnan anomukseen saada mal- tion »välityksellä siemenrukiita oli senaatti antanut kieltämän päätök- sen, joten se asia tuli raukeamaan. Tarkastuskarjakkokursseille Otaman tietopuolisella karjanhoito- koululla ou osanottajaksi hyiväksytty m. m. Iida Turunen Polmijär- meltä. (5»vvn metsäkouluun oppilaaksi on otettu »n. »n. O. Nää- täi,en Märtsilästä ja M. Jääske- läinen Matkaselältä. Unkarilainen lauluilta. Herra Eivert Suonio antoi tk. 15 puä Nurmeksen yhleiskoululla Unkarilaisen lauluillan. Runsaasti oli kuulijoita ja sen tilaisuus eh- dottoinasti ansaitsikin. Eipä ole kaan Vturmeksessa ennen niin sy- däinellisen tuntehikasta laulua kuultu, kuin mitä hra Eivert Suo- nio tarjosi. Hän osasi sanat sel- ivästi laulussaan esiintuoda ja hänen äänensä oli mestarillisesti koulutettu heleäksi ja puhtaaksi, niin että mäheinmän musikaalinen henkilökin sellaisesta taiteesta moi täydellisesti nauttia. Kiitollisin mielin muistelemme hra Emert uoniota ja toiivotamme hänet uudelleen pian terme tulleeksi au tan,aan toisenkin tositaiteellisen lau luillan urmeksess a! selkieu arpajaiset. Selkien nuorisoseuran ja työ- iväenyhdistyksen arpajaiset oliivat tk. 14 pnä Selillä S. Hirivosen talossa. Lauantainen mielikariuaus alkoi haihtua sunnuntai-aainusen auringon kirkkaana kohotessa. Kel- lon lähetessä 3 alkoi parivittain tnlivia yleisöä sitä »varten »vara- tulle kentälle, jossa suoritettiin milä moitiin ulkona ohjelmasta suorittaa. Akuksi kaintteli seka- kuoro useita lanluja, sitten lausui rma Aliina Nuutinen toiinittaja Ari Pitkäsen laatima,» runon, joka olikin ainoa ohjelman numero sitä laatuaan, sillä puheet ja esitelmät oli pois jätettäivät. Sitten seurasi kansallistanssia, jonka odottaminen useasta uteliaasta kämi ikämäkst. Jopa lopulta alkoi näkyä talosta päin jono, jossa 8 paria reippaita nuoria astui komi», mukamissa maatteissa ja »virsuissa eteemme, »valmiina Niilon soittaessa min- lulla ..Koiivistou loikkaa" tahdissa pyörähteleiuään. Tanssi sujui aika hymin ja yleisö oli tyytyiväinen näkemäänsä. Urheilua oli kolmiottelussa: kuu- lai»työ»n»issä, pituushypyssä ja sa- dau metrin juoksussa. Laulettua köörissä alkoi kansal lispukuiset parit kaupata arpoja; näkyihän ne menemän aika hymin kaupaksi. Kentältä siirryttiin Timo Hir mosen suureen nmvettaan katso maan suurta näytöskappaletta ..Murtomarkaus". Tätä uteliaa- na odotettiin, sillä usea ei ollut nähnyt, maan kuullut siitä. Eipä edeltä olisi uskonut, että se täkä- täisissä oloissa menee niin hymin: marsinkin Hoppulaiuen, joka onki»» joka näytöksessä, piti yleisöä hy- mällä tuulella. Eipä huonommin noitakaan onnistunut. Niilo, He- leena, torpan emäntä, Antti ja joku muu osa meni myös jota kuinkin hymin, muutamain osat olisimat saaneet olla onnistuneen,- pia. Tätä pitkää kappaletta katso- essa aika kului pikkutunneille. Sit- ten siirryttiin Hirivolan suureen tupaan, jossa nuoret tahdissa pyä rähtelimät. Suurimmista moitoista tuulto- kone meni P. Mänskälle Kiihte- tykseen ja samalle kylmykone, kah- ivisermiisiii moitti työmies Atarti- lainen Seliltä, keinutuolin sai ase- mapäällikön pikkutyttö Jakokos- kelta. Jo»,kui» merrau jäi mielä arpoja myymättä, joissa on muun muassa hyivä mene, joka odottaa omistajaa. Aleisön käytöksen, osan- oton y. m. puolesta eimät tar- minne puuha»niehet katua, lukuun- ottamatta katuyleisöä täällä Se- lillä, jota näkee suuret parmet marsinkin silloin, kun on jotakin suoritettamaa kentällä. Jkämintä on mielä se, että näkee talonisän- tiä roikkuma,, yli aitan». Hyljät kää »vasta mokoma tapa ja as- tukaa suorana miehenä ja naisena, älkää itkekö 25 pennin kaupassa. Syrjästäkatsoja. Niuinaisjääunöksiä oi» »vielä jälellä Ruskealan lähei- syydessä eräs kallio, jota nimite- tään ..Majakallioksi" ja kerrotaan siinä esi-isiemme pitäneen asuntoa ja piilotelleen nnhollista sotien ai koina. Kallion ontto sisusta oi» noin pari syltä kullekin kantille ja katto sisäpuolelta kupera ja kapera kuin kirkossa. Keskellä kattoa on sa »vureikä, josta päättäen „pii- lossa asujat" oivat polttaneet kal- lion sisässä tulta. Kai tuollainen „ majapaikka" olisi tutkimisen arivoinen: inuinais- muistojen tutkijat »voisimat sitä tarkastella. Raha-aarteita myöskin kertoo taru oleman Ruskealassa sekä me- teen että maahan kätkettyinä. — Erään sellaisen sanotaan oleman Kirkkolammissa. Toinen pitäisi olla pappilan pohjoispuolella ole- ivassa rinteessä. Kenraaliknwernvöri huolehtii. Kenraalikumernöörin kanslia on lähettänyt senaattiin kirjelmän, jossa se tiedustelee millä kannalla nykyään on kysymys perintökirjo- jen antamisesta Mantsinsaaren ta- lonpojille heille Suomen maltion »välityksellä lahjotusmaista ostet tuihin tiloihin ja onko jo ryhdytty tarpeellisiii» toimenpiteisiin tämän kysymyksen kiireelliseksi ratkaisemi- seksi. Tilankauppoja. Tk. 15 pnä tehdyllä kauppakir jalla möi maanmiljelijä Edward Sorsa Kontiolahden Selkien ky lässä omistamansa tilaosan n:o 10 ja nurmipalstan n:o 10 1,000 markan kauppahinnasta mökkiläi selle Juho Hiltuselle saman pitä jän Monnin' kylästä. Mestaan- otto tapahtui kaupan päätyttyä. Itusi maantie Suojärive» Kai- tajänveltä pohjoiseen Wcniijän rajalle. Nähtämästi strategista tarkoi- tusta Marten. Maantien rakentamista »varten Kaitajäriven kylästä Snvjärmen pitäjässä Menäjän rajalle ou kor keimmasta paikasta tulleella ar- inollisella käskykirjeellä heinäk. 14 1 t. m. määrätty ivaltioivaraston Maroista lnoivntetta»vaksi (j".V,ooo mk. ja on tämä menoerä huomat- tama ylimääräisten menojen jou- kossa. Siltä maralta, että tietä marten tarivittaivm» maan pakko- luoivntnlseen tarmittaistin enern- män kuin 25,000 mk., on senaatti »valtuutettu ilman erikoisia ala- maista esitystä myöntämään sa- masta ivarastosta tarivittaivan summan. Tiestä, joka on rakennettama kiireellisenä, on määrätty m. m. seuraamaa: sillat omat tehtmvät puusta ja laskettamat sellaisia mannuja marten, joiden akselien etäisyys toisistaan on 2,5 m., raitknväli 1,4 m. ja pyörän- paine 2,.> tonnia. Miinie talivena, iiiiiiikääu kii- reellisenä, toimitetun tien suunnan tutkimisen ja kartoittamisen mu- kaan tulisi tien suunta olemaan miltei suoraan Pohjoseen Menäjän rajalle, johon jo ennestään päät tyy Menäjän puolelta tulema maantie. Uuden tien pituus tulisi noin 18 km. Tämän tien tarpeellisuudesta on kenraalikumernövri ^kirjelmällä 21 12 1909) huomauttanut senaat tia, ja lienemät sotilasiviranomai- set alkujaan kiinnittäneet kenraali- kumernöörin huomion siihen. Sii- tä päättäen ou tämä tie ajateltu etupäässä strategisia tarkotuksia marten, mikä taas puolestaan se littää asian kiireellisyden ja tarko- tusta marten myönnetyn määrä rahan runsauden. (Keskin,äärin laskettanee niin. uuden maantien työkustannuksiin ■ niin on kuulemma laskettu ai- nakin Kuopion läänissä — noin 800 ä 900 mk. km., mutta tässä tapauksessa on armio kokonaista 2,100 mk.) Määräys mainittu, tien raken- tamisesta oi, senaatissa tullut tie- jc ,vesirakennusten ylihallitukselle ja lienee jo lähetetty edelleen asian omaisiin toimenpiteisiin ryhtymis tä marten. ia Muualta Suo mesta. Maakuntakokous Seinä joella. Nykyisen »valtiollisen aseman johdosta pidettiin »naaknntakokous miime sunnuntaina eri »valtiollis ten puolueitten toimesta Seinä joella. Kokoukseen oli saapunut edust. 21 Pohjanmaan eri pitä- jästä. yhteensä oli kokouksessa läsnä useita tuhansia. Puheen- johtajana toimi maanmiljelijä Juho Jouppi. Maanmiljelijä I. K. Antila esitti alustuksen kes- kustelulle nykyisestä maltiolli- sestä asemastamme. Milkkaan keskustelun jälestä, niissä poh- dittiin sitä miten parhaiten olisi ilmituotama kansan »nieli- pide asemasta, hyiväksyttiin sen- raama ponsi: Koska Suomen suuriruhtmaan- maan asetuskokoelmassa miime kesäkuun 21 päimänä julaistu maltakin»,aimeuivoston ja -duu man hymäksymä laki niiden Suo- mea koskeman, lakien ja asetus- teii säätämisen järjestyksestä, joil- la oii yleisivaltakumiallinen mer- kitys, kumoaa Suomelle mahmis- tetrn, »valtiosäännön ilman Suo men eduskunnan suostuinusta ja täydellisesti riistää meiltä sisäisen itsenäisyytemme, niin tahtoo ko- kons, johon eri ivaltivlliset pno- lueet etelä-Pohjanmaalta ottamat osaa, yksiinielisesti lausua, että Tuomen kansa ei moi koskaan tunnustaa lain »velwoittawaa moimaa perustuslain mastaisessa järjestyksessä syntyneelle asetuk- selle, »vaan jokainen kansalainen on pitämä »velmollisuutenaan lai- killa laillisilla keinoilla estää sen toteuttamisen käytä»,nössä. Maanmiljelijä K. Kangas-Kurki p»lhui sominnon ja yksimielisyy- deii tarpeellisuudesta eri puoluei- den kesken. Puhuja kysyi eimätkö muutkin kokouksen osanottajat tunnusta tällaista kaipausta ja ottaa opettaja R. Kortesniemi ensi sunnuntaina kello 2 Sätök- sen hovilla, maanantaina Taipa leen kansakoululla, tiistaina klo 11 Sysmän kievarissa, klo 2 Sysmän kansakoululla, keski viikkona klo 8 ap. Kuusjärven kirkolla, klo 12 Maljasalmen Voutilassa, torstaina klo 8 ap. Oudanvaarassa ja klo 12 Varis- lahden kievarissa, perjantaina klo 9 ap. Outokummun Kovalai sessa, klo 2 Kokonvaaran kan sakoululla. myy August Kilpi. (K. S. 2 k., S. V. L. ja F. A.T.3k.) halua somintoon ja yksimielisyy- teen. Esitystä pohdittiin pitkässä ja perinpohjaisessa keskustelussa, jon ka kuluessa kaikilta tahoilta yh- teistoiminnai, tarpeellisuutta pai- nostettiin aiiioastaan »välttämät tömänä alkamain koettelemusten ivaralle. Kokous hymäksyi asias- ta seuraama,, ponnen: Kokous lausuu makamau toi- monsa, että eri maltiollisiin puo- lueisiiu kuuluivat kansalaiset teki- simät moitamansa yksimielisyyden jatkumiseksi ja laajentamiseksi. Kokous malitsi kolmihenkisen toimikunnan, jonka tehtämäksi jäi esittää asia eri puolueiden piiri- hallinnoille sellaisen pysyiväisen toimikunnan asettamiseksi,- joka «vastaisuudessa tulisi järjestämään yhteistoiminnan. Erittäin innos- tama kokous lopetettiin raikkailla eläköön-hiiudoilla isänmaalle. ^uuri kanawoimishauke. Llsiaiiharrastajia Jismedeii ja Konnemeden ,vesistöjen ympäris- töttci oli kokoontunut miime heiuäk. 23 puä kokoukseen Rautalammin kirkonkylän majataloon, jossa pää tettiin ensi lokakuun 10 päimänä klo 10 a.-p. pidettämäksi Mesan- uou kirkolla suuri kokous, johon oli tilaisuus saapua kaikkien kaii- salaisten ja johonka myöskin kut- sutaaan Jismeden, Koniiedeli ja Keitelee»» »vesistöjen läheisyydessä olemien kuntien edustajia yhtei- sesti keskustelemaan ja päättä- määll hallitukselle lähetettämästä anomuksesta mainittujen mesistä- jen kanamoimisesta. 1>!yt uudelleen eloon herätetty kanamoimishanke oli jo mireillä yli 30 ivnotta sitte. Kanamien suunnat jo tutkittiin ja armolli- iieii esitys maltiopäimille lumat- tiin, mutta rautatiet katsottiin sitten kumini»,kin mukaivimmiksi kulkulaitoksiksi. Ä1! aan järistyskö Ataanin- galla? Kun homnieumos Harlin Maa- ningan Menäjäiisaaressa istui miime torstai-iltana klo 8,15 asuu- nossaan, tunsi hän äkkiä koko ra- kennuksen huojuman ja akkunoi- den ankarasti tärisemän. Noin kahdeksan sekunnin ajau, kertoo homineuivos H., ..tuntui kuin olisi harmakseen kiikkunut keinu- tuolissa". Heti kiiruhti hän keittiöön tiedustamaan, mikä se oli moinen ilmiö? Ja kuu sinne kokooiituimat kaikki 20 metrin pit kän rakennuksen eri osissa olleet 5 henkilöä, jotka silloin sattuimat olemaan sisällä, olimat kaikki yhtä hämmästyneitä ja kertoimat tun teneensa samanlaista rakennuksen huojumista kuin hommeumos H:kin. Akkunat rakennuksen kai- kissa osissa olimat alkaneet yht'- äkkiä täristä aiman kuin auka- ralla ukkosilmalla, maikka ulkona oli kaikki aiman hiljaista ja rau- hallista. Lähellä olemalla järmeu ran nalla olimat tirehtööri Granselt ja hra Laitinen menheellä mesillä ja tunsi hra Laitinen siinäkin jonkinlaista erikoista huojuntaa, kysyen tireht. G:lta: ..mitäs se oli?" Kaikki rakennuksessa olleet omat ehdottomasti sitä mieltä, että ilmiö oli jonkinlainen lieivä maanjäris- tys. — Samo. Nahkuri T. Vehviläisen kon kurssipesän velkojat pyydetään kokoontumaan Joensuussa T. Vehviläisen kauppahuoneella 6 p. Syysk. 1910 keskustelemaan ja päättämään Haapajoen nahkuri- verstan konkurssipesälle lunas tamisesta y. m. sattuvista asiois ta ; ja huomautetaan että poissa olevat saavat tyytyä läsnäole vien päätöksiin. Joensuussa 17 p. Elokuuta 1910. Uskotut miehet. Konkurssi huutokauppa. Julkisella huutokaupalla, joka pidetään kuluvan elokuun 31 p:nä kello 10 e. pp. Joensuun kaupungissa kauppias A. Olli kaisen liikehuoneustossa Raati huoneenkatu N:o 22, myydään kauppias A. Ollikaisen kon kurssipesälle kuuluva kauppa- tavaravarasto kokonaisuudes saan enimmän tarjoavalle. Va rastoon, joka on hyvin lajiteltu, kuuluu kaikenlaista rihkama ta varaa ja nousee sen arvo pesä luettelon mukaan yli 6,000 mark kaa. Varaston laadusta, maksu ehdoista y. m. seikoista saadaan lähempiä selvityksiä huutokaup patilaisuudessa ennen huutokau pan alkua. Konkurssipesä pi dättää itseelleen oikeuden joko hyväksyä tai hyljätä tehdyt tar joukset. Sortavalassa, 13 p:nä elok. 1910. (K. S. 2 k.) Uskottu mies. Mukavasti sisustettu ja sangen tilava höyryvenhe „MATTT välittää liikettä tänä purjehduskau tena toistaiseksi Joensuun—Niemi sen—Rääkkylän sahalaiturin—Oravi- salon—Varpasalon ja ehken myös Pötsonlahcfen ja Haapasalon välillä. Laiva lähtee Joensuusta ioka päi vä 1 päivällä, kulkien edellämainit tujen laiturien kautta, paitsi ei sun nuntaina, jolloin kuljetetaan kirkko väkeä Rääkkylän kirkolle. Varpa- salosta lähtee laiva Joensuuhun klo 3 aamulla ja Rääkkylän sahalaitu- rista klo 4 aamulla, Niemisestä ei annen klo V26 aamulla. Keskiviik kona ei käydä Niemisessä, vaan sen sijaan Piimälahdessa ja ehken Pie- nessälalidessa. HUOM.! »Mattia? voidaan tilata huvimatkoja varten allekirjoittaneen kautta. A. J. Kervinen. Matkustajalaiva PUNKAHARJU lähtee Joensuusta Savonlin- , naan joka tiistai, torstai ja lau- j vantai klo 2 j. pp. R ä ä k k y- Iästä klo 5 aamusella samoina 'päivinä Joensuuhun, j Savonlinnasta Joensuuhun maanantaina, keskiviikkona ja ■ perjantaina klo l j. pp., poiketen välilaitureissa sekä meno- että tulomatkalla. Lähempiä tietoja saapi laival ta ja Joensuussa satamamestari L. Savolaiselta, telef. n:o 208. Mieliin Painettalvaa näinä aikoina. Meidän isämme omat taistel- teet hankia ja aineeellista hätää mastaan. Meidän lapsemme tai- tamat saada taistella toisia maa- roja mastaan. Suomi tarmitsee paljo,, maloa, paljon lämpöä — mutta ennen kaikkea terästä tah- töihin! Aie, jotka emme saa perustua ulkonaiseen moimaan, me tarmitsemme sitä enemmän sisällistei» »voimiei» tukea, ja sinä päimänä, jolloin ne pettämät, me kukistu n, me. 3. Topelius. Suomalainen puolue ei arivos- tele liian halivoiksi politillisia ma- kuuluksia. SOhitta se tietää, että ue omat hauraita kuin tanka, ne saattarvcit tänään nostaa kohti taiivasta, huomenua »naahan ta- soitettamikst, jota mastoin, jos simistyneet ja rahmas kerran omat sulautuueet yhdeksi ka»»sa- kunnaksi, ei mikään moima maail- massa enää moi niitä hajoit- laa. I. W. Snellman. Wangit mellastaneet. Kamenetsk-Polodsk, elok. 13 p. Olciopolin mankilassa koetti kaksi tutkiutomaukia paeta kuristettuaan yhde»» manginmartijan kuoliaaksi sekä surmaten erään toisen man- ginmartijan ja maikeasti haamoi- tettuaaii kolmatta. Takaa-ajossa toinen mangeista surmasi itsensä laukauksella sekä toiuenkin yritti lopettaa itsensä. Luuri tulipalo. Usa, elok. 13 p. yhdeksässä ky- läkunnassa on kaimaan palanut 229 talonpoikaistaloa irtaimistot- neen sekä paljon karjaa. Samoin on tuleuuhriksi joutunut miljama- kasiini, kyläkuntakoulu, malttoi, miinakauppa sekä poliisimirano- maisten asuiitoja. Junaonnettomuus. Odessasta, elok. lö pnä. Kau pungin lähellä törmäsi kaksi ta» marajmiaa mastakkain sillä seu- rauksella, että 16 maunua, joissa oli lastina miljaa, menimät rikki ja suistuimat kiskoilta. Ihmisiä ei mahinfloittunut. Ulkomailta. Suuri työselkkaus Kiel, elok. 13 p. Laiwaweistä- möiltä on erotettu 8,300 työmiestä. Maanjäristys. Mashinflton, elok. 14 p. Soi- inograas on Georgetomnista mer» kinnyt m aan järistyksen, joka kesti 23 minuuttia. Junien yhteentörmäys. Panisi, elok. 15 pnä. Junien yhteentörmäyksessä Santzoni», ase» maila ou kuollut 36 ja haaivottu? nut 30 henkeä.