Nro 237 (12 ) — 1910 KESKI-SUOM1 Tiistaina lokakuun 18 p:nä J~L K. S. R. 2MM Tuoretta Kokosmantelia (Cocus rasp.) saatavana K.-S, Rohdoskaupassa jncfjs. Luentotoimintian fifc■ fn Puo--J joisi cn-fi Jou'oboii menojäiuttoön o:uia uutekin fcvfuitei- 'dösiin ijflä mainini n 20,000 markan lea järjestämisestä myö tiin ja tfucitiin siinä tnotiUi tärkeitä ja huomioonotettane Parannuksia. akussaan olema, mutta ln- pciilva^lta näyttämä nxtlis.ustyönhaa- ra on ka-nsalaisoPintoliikf. reukrn ma- foatrtumiiKn ja nopea kehittyminen luioAa tuotlvcvaan suun ta ..m on mah' dolliuen ainoastaan ien kauna, että er: tvalisrusjärjestör lopiir-.ii tä*jä mcucuelylawot-lrr ja järjestel mistä. ÄaMlaksopintoliike ja sitä Macien tässä toisessa iansanlvalistus- kokouksessa järjestelmä on nyt mielesiäni oikealla tolalla, jost.i sillä on kchitiyiniHmah^ollijunksia eteenpäin. ÄirjaslSliike. luentvioiminta ja kanialaisopiNioliike oliwat miime kan- saiimalistuskokouisen inrfeimmtir k>)s>)- mikset ja ko^ol/^a. paamlsisrä atl-c-jä asioissa epiiilemättä on olema paljon hyö.yä. Lisäksi on main rt«va eräs kokouksen huomaitaMci alote, juoma- la'tkn sivistysrahaston perustaminen. 5iuka ol?sikaan puolne't?omampl te!- laisia noiliastoa keräämään ja päie- mämpi siiä filten hoitamaan kuin mecmine tvalisiusiärjestöien yhteinen rvimikunrai. Jo nämäkin asia: mielestäni aitvan tarpeeksi rimämät oio::amaan, että tällainen eri lvalistusjärjestöjen yi)- teis:oimmta on tarpeen Maalima ja juui^ksi hl)öd>)5ft malistns liossa. Niinkuin tiedetään, ilmenee wulis- tusjärjesiöjen izhteisioiminta pciilsi lyhtusien kokousten myöskin yhteisen toimikunnan, Wal:siusjäriestöjen ZIH- teistoimikunnan kauita. Tuuria tä- mä iMukunia ei .osin ensimmäisenä työmuorenaon «ole jaanu: aikaan — alku aina hankala — muita on >se sen- lään yhtä ja toista toimilianut. Nyt tcisesja kanjanmalistuslokoulsesja jä- :e:tiin sille useita tärkeiräkin tehiÄviä samalla kun >sen kokoonpano ja suhde eri «alistusjärjesiöhtn :uli tarkem- min määräty.st. Todennäköisesti je woi nyt eniistä enemmän taimia nii- öen tehlämien l0leut:amijeksi, jo:ka sille on annettu. Eri mqlkstusiärjesiöjen yhteisten 5unsanmalis.>us.okouslett ja yhtetjen toimilunlmn Kautta on »vapaan kan- janwalistus.yömme ulkonaiseen jär jestymiseen ikäänkuin liitetty lviimei- nen huippu. TäyiW iuitenkin huomauttaa, ett'ei yisityislen »al.s.usjärjestöjen juhde tuohvn yhteiseen järjes ysmuotoon ole 'eiuään oima-n pmallainen luin jon- kun valistusjärjestön eri osien toi- siinja ja «ikä je wielä ole aiwan jel- v»äkiiän. Valistusjärjestöjen Meis- toimikunnan kokoonpanoa ja kansan .calistuskokouksiin oiano.toa koskeirar ieikar eiwäi myösfään Mielä ole kaikin puolin ryt)dyttäiväs:i järjestelyt. Ei ole esitelty aavan w,nmo>a perustei ta, joiden «ojalla joku järjeslö kutsu- taen yhteistoimintaan mukaan. Tä mä seikka sekvem esim. miime kokouk- s>:ssa selmästi ja aiheutti kiimastakin keskustelua, kun oli chsymys eräiden uusien järjestöjen tutsumijesta. Mut- ra toiwonawasti tällaiset wisarlrcisel käyiännölliscl aisiat kokemutsen perus- teellä piankin selmiämät. Toimoa täylyy, että hymällä alulla oletva yhteistoimintayritys kaikkien maamme vxrpoon walis:us:yönmai- n.olla työskuuelem en kesten edelleen ripeästi kehittyisi ja maurastutsi. A. R. määrärahan, jos wal::orahaöton tila sei: sallii. Toi-sen asian suhteen senaat- ti päätti, eitä jo arm myönnetty 300,000 mkn määräralm otetaan ensi muotxn menosäämöön ja päätti alis taa, että senaatti wisi ot.aa yllämai- ni:un 40,000 mtn määrärahan ensi muoden menosäänröön, jos »valtion rvcrat sen salliwat. kamalla Päätti, sena.itu alistaa, e.ta iyseessä olemia uuiisra kein: uksia mar- ten konsistori on jättämän kustannus- armion mukaiseHrr myönnettäisiin yhl. d.>',000 -m?., sekä eirä senaatti oikeu tettaisiin ottamaan muoden me- nosääntöön tarkoitusta war:en 285 tuh. mkn määrärahan, jos malriotva- rainiila sen savii. Maamviljelyslyjev» oikeus pääs- tää ylioppilaita yliopistoon. Eenaa- :isja esiieltiin torstaina inaanmilje- ys,i)>e»n osakeyhuöa joh .okunnanano- .nus. että lyseolle myönnetiäisiin oi- -eus päästää ljlioppilmia nliopisjooii. 3<:;ivui päätti alistaa korkeimpaan siltaan, etä anomukseen myönnyttäi- siin. ^>!icippilasliiikinnon suonrtaneella .nainitun lyseon oppilaalla tulee oh- >'säänlöeh>)0tut.'sen mukaan olemaan oi!ens tulla kirjoiieiutsi ylioppiiciassi yliopistoon ja sen ftiosocf:|cn tiedekun nan maa nm ilj elys:a l o ndcll i seen oias- ooii lselä siellä iharjoiuaa opinnolta ja umitlaa setä miriaiulkinioja eitä lilikinioja lPpiarmojen saamuttami- seksi. Ce» ijohdosta, että maamviljelysly- ^os>a tähiim as:i on harjoiteltu ruot- jinkltlen opintoja siten, et.eiivät tänä kemännä ylioppilaiksi aikoivat ennät- .ci■ fi malinisiua iu^iumieio-öt.i moi» uituiccn suoriteitamaa fiiäiuuirfoena varlen, pciciiri senaain al;«u:a, <'i:ä n^aiiiviljeliisiyseon yiioppiuistcfelniU n.nrnm?ticiiuin oikeus liina leaninr.n 'uoiitioo ruotsiuficlcn koe siten, rtlii •K toimittaisilrat kirjalliscn koekään» nokien ruotsista suomecn. — Kihlakunnan fattiain painartami- icn. Scn<wrti on moöntiinot nnummit- :ai;-:fiaIIiniB'cöc 9,000 mkn ui;iäi\uaijan :n;i i»iici>cn aiusla 5 runobcn ajaisi f,h< .i".kunnain karttain patnuttaniiJc!!'. — Laukon jutut on ^naatin oileuS- nijticnrmin ratkui-juur Senaatti c: ole niitä o; fan ui (ja r * i t i-aiim f i r r tt c-- 'a!ti sen «tuitoffi, eträ useimmat malitiil- : c: cn te>f)A) liian moöiiä-') 1 , osaisi scn .riufsi. että juhlit ct at siitä Inatna. ellei nii-Mä woi toalittaa. — Tuomarit. GHbolk S^arijiinunt ttlomicikuirnan luonuuinmirioan cn Vaasan hovioikeus asel:auu>. ensimäi- 'elle ^hd^asMlle nsessor'. K. I. W. von Imeygberg: n, tci'ell? a se S- pn T. A. Äils a nderiil ja 3:lle asesscri H. Andersia; n. — Poliisit. Mmääräisen?onstaa- ^>elin asöitamiKsr Asamuden piiriin on scnaa^i myöntänut 700 mkn mää- räri'l)fin. Tenoat>ri on hylännyt Maasanlää- nin lutvernöörin e>silyt>>l uuÄen ma- kinaisen >kons.taapet:n aseltamiscsio W:rtain piiriin. — MaanmUtaustoiinitukset. Ku- iveriiööri on ivahmistlinut Maramaan- mu.tar', Joel ^tcniuEscit toiminaman •tiuu^.en lohkomisen )!>M^öIä» n>orc^ I0'lus:o ero actulla 3)c<iiiii'it. , iiu , ii ivero- tdolki, Ätsärin Pi>!äsäs!ä ja iyläs'ä. - - Tullitulot Wal»saii!.>änissä. Ku luneella syyskuulla tilitti löämn seu- raaivtu tullikamarit lääniurÄiastoon: ivcXikn tullikmnari (>9J,.')00 mk, Kok kolan G9,G0i mar!'iaa, Pietarsaaren 103,000 tn f, Kristiinan 23,000 mk, Uudeukaarlepyyn 5,500 tnf, Kaskisten 7,800 rnT. ]<» Iymäs kylän 2.1,.°.00 mk. eli llh eensä 919,700 mkaa, joka tcifec 29,500 mk. ivähcmmän kuin saman kuukauden tulot mi ime muonna ja soka tt)cif>cnni)s syntyy siten, että ruirtrti on Vaasana lisääntynyt 97,700 mk. ja Jymäskylästä 6,000 mk., jota Mastoin se on imähen- ilinyr Kokkolasta 4,900 mlk, Pietar- saaressa 93,000 mk, KtiÄiinasta ■23,000 mk, Uudeslakaarlepyystä 1,100 mk. ja KaÄisisia 12,800 mk. -- Turlvakodit. Senaatti on myön- tänyi 4,600 mkn määrärahan eläinten kaluston ja >iyöa>seidcn hankkimiseksi tftens'ön turma^koriin. Keski-Snomesta. Kmipunliiniiie »emoö- inirljCH ttirfaa IjafcitfiDcii lvirea-linsioliiettelo. Wmatuomari Toiivo Teodcr Anjnla. Miynyt suc- riitcnur ylioipitastuikinnon '/ b 1396 ja oiicuslu^kiniio-n 15 /i 2 1902; oiettu ctu-iutlamilst Keisarilliseen kiusan yolvioileuteen 1902; saanut wa- lA.Konmhx ai moni,.-ien -'/. ä lyoö; uir.mafo) Kuvijärlven piirin uiinis- iniehelsi 'Vio I^OV. Hoitanut Kiwijärwei'. piirui nimis- iimlKii lvi rl a a yhden luuk-tuden luet-- ruiic hcOiuii. 25 p:stä 1!)Jci; hoiianur •ciraa toinia lahdella eri iiiääräyksellä e loi. 3 pistä 1899 saman muoden lo- gil'lankaan ja ^um: lak. 10 päimääit. Hoitanut inimismicTjcn Mirkaa Kars ti!! an Piirissä kaho-.'lla eri määrayk-- sellä louiok. 1 Pistä seuranneen elot. 1 päilvään 1900; hoitanut samaa toink) kähvellä eri määräyksellä huhiik. 27 v:siä seuranneen syiist 1 p. 1903. ^oinimanut 51 e is. Vaasan Homioi- reub.cn ait. määräyisesti lv ali käräjät loka!. 31 jji:tui 1903 I.tnajoe-l ja 2ei-- nnjfC it |e'iä ;c ti ranne--n marrask. 6 p. Isenlyiön ja ?)lis:aron pitäjäin kärä- jäkunnassa; toimittanut 1904 muoden lakiaikaiset tabivMräsäl Kurikan pi.ä- ;än käräiäkunnassa. Hoitanut tuomariinvinaa Ilmajoen iu^miokunnassa huh^.v 1 ptst.i 190t soman kuun 24 p:ätin ja sillä ajalla, paitsi muu:a, toimittaitu; lakiaikaise: ialiviiäräjäi Ja!>a-?jänrei'. ja Peräsei- näjoen pitäjäin käräiäiunnaösa. Toiminut yleisenä snyt.äiänä Kiivi- jullien /pitäjän käräjä ni nna n laki a ikäi sinä syysiäräjissä 19.^4. Toimiitaniit loftJ-iaiiVt synskäräjät l L' O' Ja Iässä rw.'n ja PeräseinäjlX'n pacijä:n läräjälnnntisia. Hcitanui tuomarinMirkaa Ilmajoen tuomiokunnassa helmik. lZ ptsiä 3905 sernanneen maalisk. 5 p:n, jolla ajal la, paitsi muuta, .oimiilanut lakiai- '5'..i<t talmikäräjät JalaSjänven ja Pc- räseinäjoen pitäjäin käräjäkunnassa; toimitianut 1905 Muoden lakiaikaijet talmikäräjät Zviimeksijanotusja -käräjä- kunnassa. Hcitannl tuomari:uwir'.t>-., Ilmajoen tucmiokunnassa lokak. 23 pistä 1905 seuranneen marrasluun 12 Pai m ään jolla a-jalla, Paitsi muuta, aloitanui Isonklirön ja Alisiaron pitäjäin kärä- jäkunnan lakiaikaiset syyskäräjät. jotka Keis. Homioikeuden erii. määräyksestä marrask. 20 Päimältä 1905 loppuun- saattanut. Toimittanut Keis. Waas«n Homioi- kauden erir. määräyksestä ivälikäräjät marrask. 24 p:nä 1905 Ilmajoen ja Seinäjoen ipitäijien lärajäkunnasja. Toimittanut 1903 .vuoden henkikir joituksen 'Kiwijärwen, Pihkiputaan ja Viitasaaren kunnissa. Hoitanut tuamarimoirlaa Ilmajoen tuomiokunnassa maa'.'sk. 7 pstä 1910 seuranneen huhtik. IL paimään, jolla käräjät; saanut toaraiuomari-n armo niinen Keis. Maasan homioikeud?lta f.ukok. 30 p:nä 190?. Wirkastsi>lteitä ei o ie ollut. Vnmeijet neljä wuo>:a on mara- tucmari Ahlrorh toiu.iuui asianajaja- na Helsingissä. Naratuomari Hjatmar Hugo £<>iian Hol!merus, jynlynyt Sotkamossa 1375; .juorihoitai ylioppilasluttinnon u / a 1894, ylom- iniin haMntotutunnon 1898 ja oi- ieustutk.nnon 27 / 5 1899; oiettu aus- lultantiksi Ateif. Waasan Hotvioikeu- reen °/ a 1-899 ja ylimäärälsekji kama- r;?irjurWsi Suomen Tullillalliiukseen ''/, 1900; saanut m.iraiuoinarin ar- .vonimen "'/» 1902; määräily 1905; marajäseneksi Tuomen Pankin ^ymäskyiän -l)aarakonllorin diskontto- komiteaan, jossa loimeösa »vieläkinon; määrätty ^/e 06 asianomaisle:'. pitä- jäioisteit maalin mutaan Iymä-kytän ja Petäjä.veden vi.äjien Maanjako- i?:fiuben puheettjohiajaksi; jossa toi messa mi elä on. Hoitanut tdisi kuutauttc nimismie hen mirkaa Sotkamo.: piirissä. Tulliha^llitukM »läär^ykseslä toimi- nm ylimääräisenä konitorikirjurina N..otain>kaupun<zin tulltlamarisia ke- jä:. 9 p:siä el ok. 1 päimäan 1900, zolloin Lyynnöstä Mapauieltu maini- tu»ia toinista ja siirtynyt Z.'iitajaa- ien tuo:nio.'unn.M Tuomarin mirka-- apuläiselsi. loimittanui, ^Paitsi muita tuomarin tehtämiä, 1902, 1906 ja 1903 muo- si.ul lö'iiinääräis^r talmikäräjät Kon- isc>l Pitäjäin lä- rä,ä>unn S^a, 1902, 1905 ja 1907 iiMiuficn marsina.jet ivyskäräjät sekä 1902. 190U ja 1903 mitosien leikimää- röii-cr toto färiijät Pih '.putaan pilä- jtiix kätäjäkunnassa ynnä 1908 muoden l limäaräisiel sitysläräsät Laukaan pi- läjän käräjäkunnassa, Viitasaaren tuomiekuntaa, sekä 1907 muoden laki- määräiset talmikäräjät KimijärMen pitäjäil käräjäkunnasia, Saarijänven iur.'iii-!o>kuntaa; hoitanut iuomarimvir- ka a Mntasaaren tuoiniokunnassa he:- näk. 1? p:stä loiak. S päimään 1901, si-ys!. 1 Ptstä 1902 saman 'kuun 30 pälirään, ihuncik. 13 p:s>iä syysk. 14 patukan 1905, le ka k. 23 p:stci 1906 la.si .uulfau.ta, elo k. 4 p:siä lokak. 1 päimään 1907, ekok. 9 p:stä 1903 seu- ranneen syysk. 10 päimään. sekä mai- n.tun tuomarinmiran amoinlena clles- s^. toitok. 10 P:s.ä i909 seuranneen loirtl. 21 päiivään saakka, joina hoito- kannua :o miiimiui kynntteiict marsi- luuifl IkärSjftt, joten siis kaikkiaan loi- m inc nut f o h'b c i'fi) m; n c n e i i) O b c t marsi- n.liiet käräjä. Giime toukokuussa on Mcij. Vaa san Hcwioikeus aie:uinut loaratuoma- ri Hollmeruksen syytteenalaiseksi Kon gi l-lcin ka a n ja Sumiaisen pitäjien kä- röjälunna.n kihlakunnanoikeuoen, N>a- rau.emach HoUlmenkjen puheenjohta jana ollessa, päättämässä miinan myy- mistä koskemassa asiassa ta^htunees- ta MicheelliseZtä menettelystä, missä ajiussa waratuomari Hollmerus on se- lityksenjä antanut, inuur Keis. H^Mi- oikeus ei ole midä asiaa raikaissUi. MuÄa lainMiteitä »virassa ei ole olin.. Wirkatoiiminnan ohella on lvataiuo- meri Holfmerus, joka mi>ös kuuluu Jymäslylän kaupunqin >vaI>iuus:oon, muodesta 1902 avkaen toiminut asian- ajajana I ylväs kylän kaupungissa, missä omistaa lakiasiaintoimiston. Ilma kylmenee ja Benvuokui moni ehlcä honkkii itaelleen lämpö «empiä »Iii»- y.m. vaat teita; joit» on kaikenlaatuisia Matavana M. G. OKSALAN Herrain Puklmoliikkeesta. -- Tourulan tieasia. Kuten tämän^ >a on »vähmvaraisia joille awustu« muo« päinäisessä ichdesjä olemasta ilmoi- luksesta näkyy. k«ehoitoaan kaikkia nii- lä, >niinh»)win Tourulan puolella fuin niiu vallat m asumia hcmosmiehiä, joi» ka Tourchoen uuden sillan kautta^kul- iemat, saapumaan hiekamveroon sillan luoi?a olemalle tielle «ui ^eskimikkkona l.k. 19 P:nä. Me uskallamme :oimoa, että hemos- mielet oinaasi hljödykieea lä.ä kehot- tusta myös luÄiijaHu noudattamat, sillä w)i Ll.'sysateiÄen tultua on war- sinkin Tourulan puoleinen mäenrinne :i'."s;ä alkanut loiUTaan liikenteen ;vuOisi tulla niin lieju isiisi, enä kal- Leminen niinhipvin mä!eä ylös kuin aloskinliäin käL. täs«'edes sangen waa- rcDijcfji, so>pa aitoan mahdottomaksi, :fl?: Hicftaa tielle heti saada. Tourulainen. doesa tai toisessa — muutenlin huono na «vi!l>t«na — olijsi sangen tarpeellinen. 2\muia tarfmtu^a Marten ollaan iTUiof ^omma^ia saada joulun aitaan il- lama! «vai^tkl«valla ohjelmalla. soSta «* !:i.!aieen go »voi mainita näytelmä kappa leen «Rointtan talo^sa^ Minna llaittfr' iua 3:ssa näyröksvKsä. setä solo- mice-köörilaulua y^n. qau-skaa näkemittä ja fmilcini&ta. Tarkenvmin u>asl'cdes. Ensikerran koko »muu ompeluseura Hiilvimäen talso-n :Zm»in l:n 2S pnä. Lillein toiwotaan kaitticn paittatuunan naimien tulewan läsnäolollaan oiaaolla- mac.n pai-ttak»nnan siiviÄiys-harrastui- sini. —» —a — Kiwijarwea kirkkoherran saata- waräetejä kannetaan Äitv/järlven pap- piiassu kesliiviZkkona t.f. 19 p:nä al- .«jcn klo 9 aamulla. Zi.is:imaksui2ta eoeliisiltä Niuosill.a mokaan samalla sopia. Llaffclkaa ilmoitusta tämän päi- lehdessä. — Tahalaitos myyh). Perjantaina .o nuduffla huu.oiaup^lla myytiin s l> lväs alm e n Osakeyhtiön L-ehlalal^den pitäjäsiä, lähellä Kotkaa om!<^ama talo ja jahalaiioj maanm. <51:<*=■ U u>j i ka r t a n o l le Korpi- .chdel.-a. Kauppasumma oli 31 i:i!. — Aikoinaan ma ni iu '.a.tos :<n;itecn oli tullut mak amaan noin 1H),000 mi. £m<i'ivi si s sahat nn- .yään huonoissa hinnoissa. — T. S. — Suonten yleisen käsiteollisuus- )l>distyksen arpajaiset. Perjanlaini ictiniierticn armon a ja joutui pää- vo^.-oista m.m. rcti, sininen, 300 mk., n:o metsänhsitaa He:kin»hei- >'vll.' Jnl>as.a. — Waltioawut lääkärien polttaa- . „ miseksi. Rautalaimmin kun.a on ano- Ajalla', Mll>t muuta, t?llni::annl lau- ..... . " nff* 1 r\ u... i «af/i ^«^it t rt ötl Virailisiay.ra.yleLsiä uuasia. — Aliopiston uutisrakennukjet. Te- naaiisja esiielnin torstaina kenraali- kulrernöörin kirje, misiä Pyydettiin je- naalin lauiuntoa yliop.sion konsisto- rion anomuksien johvosia: «:tä vuoden 1911 mensiaäntöön otcttaisiln jo arm. myönnetty 225,000 mkn määräraha kemiallisen laboralo- r>on lijätrakennusta marten sekä 20,000 mkn määräraha tämän lisära- kennuksen sisuslamisetsi. seka enä wuonna 1^11 menoiaänlvon o- tettaisiin samom jo arm. myönnetty 30,000 mkn määräraha yiiop.slc-n uuden kuulimorakennukien rakennus- töitten alkamiseksi sekä 40,000 markan määräraiha saman rakennuksen sisusta- miselji. lElGnmainitun asian suy:<.'<n päätti senaatti esi::äa, että onaa jo arm. myönneyn 225.000 mkn määrärahan ensi muoden menojään- löön ja paäui alistaa, että jcuasiU nut, että sille edelleenkin 10 muoden aikana myönnettäisiin kunnanlääkärien polkkaamiijeksi 2,000 mkan muoiuinen maltioaPU. — Kuntain mielisairaalat. Senaatti on hylännyt Kuopion kaupungin tval- luuston anomullsen saada lvaitioapu.i Kuvion katkplrngin ja Rautalammin iunnan yhteisen miel.!airaalan ylläpi- tämislä ivanen. — Kuntien lainajyivästöt. Keu ruun funiian lainamakasiinien uud^i säännöt on Waasanläwv.>n kutvern.ööri mahmisianut. — Jänven laskemiset, tehtyyn ano- muikseen saada laskea Hankasalmen pi- läjässä oleitvaa Paaivalinlampia, ei Kuopio-nläänin lkumernööri t.k. 10 p. antamallaan päätöksellä ole lvoinut tällä kerltaa suostua, koska hakemusta ei ole m.in. perusteltu moimassa ole- wan mesioikeuslain säätämässä järjes- :yksessä. — Maksuajan pitenny?. Tehdystä anomuksesta on senaatti myöntänyt yhden wuoden inatntajini pitennyksen tnkkiasioiisisa O. Hymäriselle 'tämän mionna 1909 Mmain metsänhoito- alueen truumumnslsista ostamista puista, joiden oStohinia on 1CK3,0J0 maljaa. aikaiset takvikäräjät jeka Kauhajoen pitäjän että Isonkyrön ja Alistaron pitäjäin käräjäkunnis.a. Mirkasyylteitä ei ole ollut. Maratuomari I a i o Adots Ahlroth, syntynyt wuonna 1379; harjoit-ettuaan oPintoja yliopistossa ja juvrilelluaan .oKeusiulkinnon oiettu auskultanMsi Keis. Äaajan Homioi levte<n "/« 1903; seurounut alituo- malsa käräjillä ja jaÄurainj» määräys- ien «ojalla toimittanut, paitsi muita luomarimchiäÄiä, 1304 wuoden jyys^ käräjät M 1305 ja 1306 muchen tai. ivikäräjat Karstulan pitäjän käräjä, kunnassa ynnä 1306 muodon talmikä 7äjät Kimijärmen pitäjän käräjäkun- nussa Saarijärmen tuomiokuntaa kuin myöskin Hoitanut sanotun tuomiokun- nan tuomarinmirkaa 15 p:stä elokuu- ia 12 päiwvän jyys!uvta 1904, 11 p:stä kesäkuuta 12 päimcän elokuuta '.905, miimeksunainiiun muoden lokak. 23 p:stä saman Muoden loppuun sekä 19 p:stä helmikuuta 1 päimään hnhti- kurta 1306, joina hoitokausina hän on toimittanut kahdet mrsinaiset talwi- Sorretun Wolmau" ton» kurssijuttu oli miime maanantaisia lykättynä UN- ■dellan raasiumanoikeuden käsiieltämä na. Wiime Mittolla oli kuitenkin »Eorröiun Woiman" osuuskunta inak sanut kysiynniksessäoleman melan, joten maalimus konkurssiin asettammesta tö?:i lkerralla raukesi. — Liikealalta. Sanomalehden- ja Äirjupaino--Osakel)htiö Keski-Tuomen ta!oudenho>itajalksi on Maliitu 13 haki- jas.-a Karjalan Kirjapaino-Osakeyh- tiön, Mipurissa, kirjanpitäjä I. W. 2 i r m i ö. — Oikeusneuwosmiehe,l,vaali. Ku- luloan lokakuun 19 p:nä tapahlumissa olkeusneulvosmiehen Maaleissa omat lukuisat lkauPunkrmme liikemiehet ja käsityöläiijiet päättäneet antaa äänensä mara^uomari Hjalm»r hollme- r u s'elle. — - Tulirokkoa. Utsr tlFirokkoiaPaus on Miime wiikolla saitunu: kaupun- gissarnme. — Elinkeinoilmoituksia. Kaup^- koulunjohtaja Gustaf Armid Kuha ilmoitti eilen maisltraattlle ryhtymän- sä tässä kaupungissa harjoittamaan agemuuriiiilkettä. Tockkauppaluwan sai iorpanpaifa Oskar Wallt>m Toimakasto. -' Jyväskylän teknillisen seuran kvkouS on siirretty t.k. 27 ptään. Lä- he mmin mhHemmin, — Haapakosken punkotusjutt» oi: miime lauantaina toisen kerran käsi- eltämänä Jymäskylin pitäjän Mäli- läräjiklä. mutia lykkään vi wielä'yyt- läjiin Pyynnöstä ensi marrask. 5 p:n. — Cqgnae«S juhla imioboftui Wir- roillo v fitxir-eirhinoifeffi. Eri tansaloului.?- ia su-apiiricct qpcilajat oppilaineen mars- liaa.; klo 11 rnmtn ijlci]ö.i hcilä seura- Hirttoon, m isis ä ju!)laii alkupuolen otjjcmiu suoxitetiiin. »iirloZta silrnn- ii.n kello puoili 2 i4>. 3s>ir;<im nuorljo- iciuan talolle juhlaa jailamaan. ^aU ji: koynnölsillä ja kasmcilla a\äuf!cdi\ loiiötritu juhlaa marien. vilj.jnaeutitn inuoit/iujixifin oli »irl>aassa killassaan olcioicn kaÄvien ympäröi»i.r. Useita pu heita pidettiin, eikä lauluakaan ohjel- hm*ta puuttunut. Siiriä oli n:seuran ijrnuiVittoTiiint<rim saapunut soitollaan .nliinlliiiiaiiia .muistele lijauinaiin. Jou- .'ovifi pmit.^ui ijofmja opettajia oppilai neen. Lieneekö ifjci-tä niuif.ru pituus eS- .5n:?t t!!.'c:i!.iöta, ivai PiiuväM he päi- l'.'än merNly-tä liian ivähäpätöisenä. Lbi^Im<zn suoritukseen enuiit poisjään««! nunt:iinc€B saaneen mitään auffoa sillä saa^timilla olemat puuhasivat iitä innof» iaatmnin. ©teniin kirkonlylän cpttk» ia:, jrifa- jo juhlMv».'mislu!siin nähden olimat ta<nxillaan joutuneet isun!äwäea jf.inccn, pnuhkuvat innokkaasti, oli- .vc:pa laivianeet -.llaklsi kansakoulu!!- ivictä Ikomean iuhlawalaistuksen, maitta lAvrnuamcn juhla pibctiiia nuorisoseu- rau tawlla. Päilvän muii:oa mieliin pc : niTiraa tnntiri ol«van jichla Io-ppnun- sa ac-lt. Äun suh'a'.vi:raal lähiuvZt Ivoin,aikkaan tolwi.so!ton isänmaallisien sävelten kaikuja johttii yhä undesiaan mieteen Uno Ctxznseuksen suurtyö Tuo- m:n kantsan onneksi. j<ansakouliljen työ oinapcrät>>n iiwiS!tik>'.'n hankkijana kan- an pcch>)'ak<rrcl!sille tuntui entisestään sutiriatwois«mmalta, kun elänune aikaa, jolloin yhä enemmän waad!taan lansam- m« stNiistyStä s«n pohjakercvksi.i myöten, nllä ,fe on ainoa tuki, niihin kansallisen olemuksnnime ttuotmmc rakentaa. Kun uskoamme oikeuksien »voittoon pyritään horjuttamaan t$ä uusiin.inuillt nöyryy» ch?waaiimuksia. >ja> setä henkistä että ai- ne-.l-ista fechitystämme ishdotaan heiken tää, niin sn meidän lvc^vollisuute.nunc pnrkiä tvoimaimme mukaan niitä tiun- piakin lisäÄnään. Lilla henkinen kedi- tyZ lisää lsitverllimn tarmomme lujutit- ta. ja iscn awuva raoimmc myös!in pa rantaa taloudellista kehitiltämme. —n. — vygnaeus-juhlaa lo.ctcttim ^eiä- jmveden Metsäkulman kansakoululla tä män kuun 12 pnä kello 4 i.p. Mun teli.' attoi lähetä määrätunteja, niin sanlo n joukoin tuli ympäristöltä ihmisiä kansa- koulun aivariin suojiin osoittamaan kun- moititetaan lja kiitollisuuttaan Uno na.nitsen ^uur^t)ön johdoSta. .Juhla alto: roincllä 346, jonka jälleen lansatouiun oppilaat «sittiavät munrokestuslelun ^uistl^jen Päuvä" seppelöiden samalla Uno Cygnaeuksen muowkuivan, joka oli ajeliliu juhlasalin seinälle ja lautoituat erikoisesti Cygnaeus-iuhlaa »varten se- pitelyt ja sälvelletyt lau.!ut: »Kansaiou- lulaisten mo-rssi" tctö ^tansakontu- luic-tm ilaulu". Tämän jäleitä piti op. Algnes Mikkola elämäkerrallisen muisto- puhecn Uno CygncrculscZta ja hänen suurtyöstään Suomen kansakouluin turjana. Par! oppilaÄa lausui runot: .do!a- kuun IL p:nä' ja ^!i>t on juhla'. Mielä Ur5o Mikkola piti ositclmän: .Uno Cyg» naeuZ ja Suomen lanqatouttl sekä hänen ajaiukstaan siitä". '.'opu',i »cifattiin ■routi 272. — Maatilankauppa. Kankaan pape- ri.chtaan konsPesän omistama Jylhän V,,; manitaalmeir peruttöralo Jy- tvässylän kyläsiä on osion kautta itir- tynyt kauppias Herman Toilkojclle Riutalanvmitta. — Äaupan loalitti Jymäskylän Kiimteimisiö- ja Asioi- mtsittTe Tuomab Martiainen. — Hsooskauppa. Diaanmllj. Aksel Monihan Laukaasta on myynyt omis- .amanja kamakirjatamman »Miina" 1500 nikaSia insinööri LiljerovS'tlle Tampereelle. — Petäjämeden MetsSkulmall» on taasen ompeluseura alkanur toimia wa- ratkomien lan^saksululaZten «vaatteiden awu?'t<nniseffi. Omlpcluseura» tarpeiden ostamiseen kär)belään '.viin« <alwena pi- den>n iltaman tuloista mielä käyttämät- iän summa 4S mk. Lahjoitukset samaan tarkoitukseen oliisi myö» tervetulleita, srk» Jäi epähuomiossa pois wiim« lä isuurin «sa kansakoulun id »ppilaaS-i jaucmain «ntmerosla. KlrjekorM Tuurista. Cytst) on saapunut tännekin luiden >'nst lmnen maahan. Mu::a je lumi näkM, julokvan kuin .ivo; lämpöseliä äimältä". H!tjaista >>n eläcnä cllut .yla-sämmc. Ainoastaan rakennus- .uics.en laskutus on hi.jaisuul:a häi- ctnW. Zdyt on i^lin tauonnut osaksi — arfaav-een wÄä uudeetaan. Lä- l>ell? asemaa, rautatien marrell? on ra- kennettu tylämme .malon ahjo" kan- aiotflu kohoten kauniilta kummulta :nukji£onö>, mcrraiiain asanmutaisena. :Kun':ae:lufut'sina saapu ivat picnokoi- >t kouluun. Varsina ison kansakoulun alkaessa icmoiiioului oppilaita bi, jiVia jfaw'i'i mtjätfin xettlin ft-tHuait. :V;i; top [et Puuhaamat ..x!ansa'oulun isän" lt)g-<!vuoiismuistojuhlaa, ^oka mietitään koukulla 12 p:nä klo 12 P. Nuoret oivat mlföskin kesa.i l^vat- trään a.'kancet toiminnan nuorijcseu- rasia. Tänään perusteltiin cma nuo- ri'o>ura. joka liitK/y y<iara^osasto .Ta E. P. N. S:aan. Puheenjohtajaksi mcliiliin cy. Aino Vuorela ja kirju- riksi Maiti Tuuri. Jäseniä ilmoit» ial>:ui s>eti 25. KeÄu-ie1.i'n mon:L« :a seuran toimintaa koskemista asiois- ta. Päätetliin tn.m. pikää iltama t.k. 30 pnä. Innostusta tumui oleioan osanoi- taji?,'a. Is jsirä iuonnoLiscsti lisää mielä selin, enä nuorten hemmia käy lukemaan ivan^e-nvnailin ja 'okencet psifftffutttum mölisi uksen harrastajat. „ÄyU' sikanansa antoa nw jal» ixrtffion, oo. lvoiion suuri het-ti se fctraa syömä on". fftittlffB—3t5fflriri lmmims [i[m$ Stfmili") Kuicn jo toispäimän lehdessä iy- h!j"!j maini.st m me. pidenun mainittu :^!.'us Gesannon kunnzichuoneeila iviim? maanantaina. Edustettuina o- iii: scuraaniat kunnat: Karttulan knn- ta. edustajat nimismies Cno Zim- f.terman ja kansanedustaja )uho ^tiellman; Keitelcen kunn. edusiajnt iunnalliÄautakutrnan esimies Tahmo Laukkanen, Äänekosken kunta, edusta^ jat insinöörit 'I. E. Hammarin, Georg £olm, maanmilj. K. Piilonen ja sa- yanomistaja Ali Richijärm'.: 5uor.cn- joen kunta maamv. Julius Lukkari- neu: Konginkankaan kunta, kauppias: M. Pasanen, I. A. Laine, kansakou lunopettaja Ö. Laitinen ja asioiisija Äua. Peltoneni Jymäsk^län kunta, tiie.ai^viljetijät I. H. Pellinen ja OS- kari Riihimäki: Vesannon kunta, e- dusi. maonm. Juho Ä.irhu. Juho Rit. n^anen. Ostor karhunen ja maitvaisla- ion johiaja Itvar !^ri Pielameden k'inta, asioitsiig Aapeli Lyytikäinen ja k.innanSvaliuuston vuyecnjohtaja 3. Jauhoinen; Wiii!tsaaren kunta. kunnaLllSlauici.'unnan esiin ies K. Ja'.- kauen ja muokraaja A. Äorhoneu: Nc>utalammin kunta, faniiori Aapeli Hlitönen. kunnanmalinusion puheen- ichlaja Aapeli Hämäläinen ja asioit- sija Kaarlo Ekberg; Äuopion koupun- ki, ilislnööri E. W. Tkogström ja liik> mies Tcchn. Lamus. ^länekotkcn o- ja.'tlchtiötä edusti insin. Georg ^olm ja iÄnmin t Äh das osake^utötä ?a>?an- t?>z'lajA Wäinö Äamc.r ietä Kiwij.ic»