toukokuun 7 p:«z ?i:o 50 — LVieutieläiuteu tarkastus. Lääkinlällallitus on esittänyt, että Turun ja Porin läänin kuwernööri otte .tttuaisim, sitsi kuin toisin määrä tään, käskemään Porin eiämlääkörln lartasmmaon kaikkia niitä e-.äimiä, jotka o»»»!, sijstut Ruotsiin «ierämilir, sekä «almomaan ?iiden la-.woih'.n lastausta. - Kahtena edellissnä wuo» tena on läällä toini/.etti: pm-nlai- nen .^rkaStus. — 5las»^ksitwt. HzNppilM kirkvnkulmon ylemmän kansakoulun opettajaksi on maiittu kansak. opettaja K. W. R. Raitakari PoriZl... Opettajanvirkaa Turun suomalai silta alkeisttmriUa on m. m. hakenut opettajatar Msndi Eklund Reposaa relta. — Opettcjentvirkaa P?rn kauppakoulunsa o-.?at h^kereet: ti'.?-- tori K. A. P-ntts. maisteri F. Här mä, arkkitehti T. Nordman, insinööri K. W. Etone-,, ii!, r-l?d. P. W. Ke- iniläinen ja cgronoomi G. G. E. M.iseliuS. Lääkärit. Piirilääkäri Hi. Viordliag palasi toissailtana ul?c- maamatkaltaan j? ottaa Me?», sair-^a nxlst-'an asunnossa'.n ')tnUv^aiu li. Mai?t?>»atin ««tisia. P r- luri I. A. Pal'n on ilmoittanut kw» pulvcntsa täällä herjzittamasta par» umli-ktttä. — Helawalkea« ?5i«at muuta mat poikaset tehneet Helatorstaina Pormestarinluodolle lastuihin. Tuli uhkasi jo W'ck'ra -a K:nin puuta- t?L??i!varas!.':-' j? olisi t-hnur tudoe, ellei tunli !7l'si yl/^t tv^-eu. A??>M ri-niätvien toi-u-sta saduin tu-i s;".'MU^.U ^ M«rtom»>'r l«ors«ttUpai. l«» järjen Porin Tarmo ^ e.itensL kökcn Hs-?i^rZt.'.'?-:. ta^.d-ui A. M >nms?n ia. ./?. L^itöp^^.ar-a '/-t l- mäen urheilukenttä, wnka yhie-n taan ?ier«twö ma'.!a me?äli?^oa p.tktn n. ^ N'/'' ja «uunnallim -ILu!le>n takaisin!öh:ö«iiw:ll?. Lt.lpc» !un :voi:rajana snont"t töLä -er^^a Mksi Luo!: nom 6 km. pii"än, peri?. w:js?sc. kunnoZsa oie«an inurtom-^taipa'??n 30 m.n 53 s. l. je sc.' ^oka iin !m'.tuunsc: enst kilp.nlu'.-.!'. a>'ti. T^ise?si tu'i W. Ahlgr n ajassa 31 m. 20 3: si L. Ar^?! - 31 /v 33 s.k., 4-?5 M.' M-'la 32 ^ 26 ft'.. j: g:lsi sokeain, miimekeriain n moit- taja U. Hamu 32 m. 31 sek. Kilpailijoita oli tällä ierrall? 8, jois:7 e; kukaankeskeytiäni. Pakst ?!?!> al?a. jaettiin kolmelle enfi^ä:se5e mliaitcatnnnot. Klpailun ,zZ?t!p lella juoksi palkinuon lahioit;-?'a itse samnn matkan 28 m. 56 sek. Karhulai-iuc. » kahvilamme kääntymään Psrin Suo» :na!aisen Nuijan malitseman nin.er.^ -«uuttotoimikunnan järjestämään ka^S- j?si'!-a niitä be-r.ilö^.ä, ks!» lu-sc on wsro'?7> >?rää?Z'''ise?si w.'i?sn osl0!Ni'-?t i '"ar en K. -! L:n ensi !esä''ä .-?i-!?irta> W-.-n ar.- j^:siv', v-»ydnää.i »een evK n!- ;ra Nl rui A ?-'Ue. SusNma«-z«h!akösri» hi r- liaan. kultaseppä Isak Sahan myy-j jvims oa dvomen;m sunn^iiÄra: ' mieSkuorsn ?-? Il a.p.. scka?r.c.r--n 12 x. nuiiässä. 50 pennin maksu-ta jär jestää kanslia nime»imuuton j>?. kuk-n saa sanws!a hinnaZta Mrolll'-^. lch- d>>n sen numero?', jossa nimenmuutto <->n julkaistun?. Muuta maksua ei nimenmuutosta tu!e. Kun maan on halua, ei siis käy, tännöllmen puoli suinkaan tuota Vas« tuksia. Zkansallisnuteu:nie säilömisen lähdenkin pitäisi jokaisen, joll: w:e^ on mieraSssintuinln muuk-^laisnimi, ripeällä paä!öksekä se vltLän karistaa jo runtää ensi S?iellman:n päiwä?si luo tekemään. Maaseutr.lsis-t nimenmuuttajat moi- wat myös kääntyä yllämainitun kans lian pur-lekn, suL^ittamalla pi?!'ma!> sua n'ar!-'n 10 p.-n l,sär. SKellMaK-juhlaV mietto Porissa. Pori» Suom^lm-ie?, Ztliija ioin^.i Snellman-juhlan ensi torstai-iltana t. k. 12 pmä Porin teatterissa. Oh jelmassa on tohton Hi- Nord lingin termchdysouh:, mies- j? sekakusrolaulua esittää suuri juhla- kuoro, orkestkrisoiLto.-'. esittää Soitan- nollisen seuran orkesteri, juhic-p'-che, j?)n?a pitiiä maisteri A. Kos ker jää kko, melodraama, Hj. Norta- :n o n tilaisuutta marten laatiuia kaksi osainen K<!lewa!L-aiheinen kumaelma ja lopuksi A. K im e n näytelmä „Hö ja väimä". Olemme tahtoneet juhlasta jo näin ajoissa huomauttaa, että mcz^lcliseikin moisimat järjestää toimensa ja saa pua juhiocn. Paydetääa kuikkia laulajia ssa?» .naan i',s!nällise.-ti. - Pori» «iaaseÄrK?«uuav k«»t»«?L?o«!sessa t. ?. 2 p:rä ratka-öti-Zl m. m. seuraamat ^.sic l: Ku?::ian osalle tulleista u'ii:-.!Zwero- rahoista, joita oli 945 vi?., väätettiin anwa Dyterin j : Toularin kans. - kou!ui?.e opetuswälineiden oöi!N5i's:-5. LainiZkirj-stoa mar:cn annewan niil tä Ay-erin k-^Äulle 70 mk, Pcmr-ii- kin 70 m?., R::nma'.i»yläi! 70 mk.. RuvLlniemen 70 m:., LgUylä»; 70 mk., Kokemätus^arsn 70 mk. j? Tou- karin 100 mk. — Pih!awan työ.?ö- envhd-stylsen amustusansmus jätit- tiin hu-i-mioonsttomatta. — Noor markun keStikiemLriasiassa vSäte^tiin pusZia-; I. Wrangin tarjousta hy- mäkiytiä-näksi. — Tulikarin kansa- kouiun urakoitsijalle pääteltiin myim- tiä kirmausta. /'/s, M — Le vlifi poistettaZya. Jo: aita si:ren puimat erään viktutan- pr.:ig''n ka^vunginmaltuu.^miebex ko koustaan. Sen loppue-jc: mcnh^bko hyDänahkairen h-rra nonsi ja ic.nvi: Todioisin ehdottaa, euä sano- malehdisiö, joka ama nn niin huo- v.v^aroaii^n meitä kohtaan, tästälähin kokouskertcmuksistaan jättäisi pois loppulauseen. Puheenjohtaja ei heu ymmärtänyt :älä ehdotusta, ja nyt ehdottaja se> imää — suureksi ;l?ksi muuten kai kille — toimomuksensa seuraam.iSti: — Tsrkouan näin: Kokouksemme loppuu esim. klo 9. Ja kun lämä on hieman aikaista, niin lähden juo maan lasin olutta. ScMuupa luo maan värikin Za^a, veiaomoan klr.- - Talo»!a»ppoja. J?.rru?r.'es P. I. Kaipiainen o-l m. k. 30 p:nä '-nqy.'.qt asunto-o.y. Nnmme>ss omili. ^ a toraani : osuuden n:a 9 Toimo Jiolalle Kauroa.saita 3,000 n^an k^unpah.nnosta. Samana pLimsnä myi T. kaupunpin 6:ssa osassa omiS^vm.LNw ta:on ja tontin n:o 212 P. I. itai- 7 .^-4 ^ /- «. i 1' k.7an hi!j'Uecn kämpz; Seorllama?:". zotta ^ b- ^ns... n "am^na 1 ^ p h-^. !Uit- talsll.pojalle z ja silloin tulee rskkahin wc: ^mor.i ia pistää nenäni alle kertom?!?» Ilen koksukiesta ja sm.ä on lepnksi: iloa tulkitessaan kuin mienon suru mielisyyden hiljaisia sämeleitä laula» essoan. Ns sämeleet ne hurmaamat kuulijan, sillä ne w»o-?-"-.n?e>t r.k^s- wmeisen sielun eritsisia miiv^hduk» sia. Susi herättää Msi?>ii Järne- se? i'l .auw uina elämän 'vo-Uakcivn ku .äi m-'!eöjä. lcus pöättm klo 9 — Etkä sinä P^!"' neljättä mucLLa Ma;:» Järnefelt n.?i ollut Pori--t2 p-^sa. Monra kertaa cn tänä ci'aua laulu- hsrras!aj?in m-elissä syntynyt toimo s-^-dz kuulla h.inen taas ker^a tääl- !ä»n lav'am..v. Huomenna se tilai suus m?:i:ä z-.ihdoin on. Epäilcmältä cnun Palokunnanta lon s^k hnsmennn olema ääriään mr,öt -> M itki Järnefeltin laul.n Z,^r . ivciiijoita. se " l- :lni^ on k?konaisim« d ^ ^ 1 ^ nch>eu Ann ur „Gi c .nd .". 2 ?ch'b' i! D'r Tod '.md dis MädclM, b) Brams: Meins Lirb; '.sr str««n. c) L-.v" Mädchen sind wie d:r Wk>d. 3. M^cagni: Ro- man^ ur „C?wa!teria ru^; cin,'-". 4. a) C'.-ccwu Amorit!i. b» Thiersot: Mo:s^d; M-?. c> H.lme': Nöe!. 3. a) Sibei-us: Alen min fägel märks dock ick-:. b) Järnefelt: Skymnmg. ci Kchtolsvlu, 6. c-) Palmgren: Sicznd - bön ur „Danisl Hzort". b> Näkter- galen c> Lotta LenningS misa. SZo-tliksen suorittaa säanltäjä Selin: Palmgren. tZs. Ks!iy!!!wA tllihchiZtttiMikejl Nt I. I. Tikkasen: teet »AdemMakls ajaAV?. Imen mihk!?. 4^ si:n. is^a 47 kumaa sekä märillinen lutetuma. Hint ^ 1: 7ö. (Teos käsittää kaikkiaan noin 8 mibkss). Kustannusosakeyh tiö O-a^an kustantama. Illämainitu?ta teoksesta saa suo- mutainen kirjallisuus lisän, joka on tamall-sta paljon envoktaamvi. Ko-. limaisen tutkijan kirjoittamana on se ^ laatuaan ensimäinen, laaja, yhtäjak soisesti kuma^mataiteiden historiaa käsittelemä teos, joka alun pitäen on sm-me?si kirjoiteUu, Mitä wiehättä:vimmällä ja selu)ä« piirteisimmällä L«wc:lla se esittää maalsns- ja ku."?anweist?tai:een kchi- tykjen ke-kiuj^sta alkaen ihan nyky- päimiin saakka. Sen pääasiallisena pyr?my:senä on sooda lukija ymmär tämään eri taiteilijain, eri?.ikalausien ja y^ei sn kehityksen maihteleivia rien toja j.» iuunria, samalla kmn myös kulttuurchistorlc-llistL puolta aina -m pidetty siimällä. Mitä enemmän kar jaa esitys »'ähenee meidZa aikaamme, sitä laajemmaksi se käy. Täydelli- simmän -iä-iuclyn sn saanut o'c.lseen 19:nnen mussisadan taide, joka ennen kaikkea 0.. omansa herättämään suu remmin lukijapiirin mielenruntoa. Professori Takasen sunri ja tunnus teta asiantuntemus taidehistorian alalla on takeena kirjan tieteellisestä arwos>a ja ansiosta. Kumitus, joka tamäntapaise-se teoksessa tietysti on erinomoi-en tär keä, on saatu aimon yari?inai'en rik kaaksi ja arvokkaaksi. Puinstuiseen- kin on uhrattu eriko«Sla hu--.Ua, jotta kirian ulkoasu saataisiin täysin mes taamaan sen sisällistä arwoa. Pai naessa käytetty hieno, ruskeaan mi- mahtama tumm? wäri saa kumut esiintymään hywin edutseen, marsin kin kun l-.sä?st painopaperi on malli- kelponen hymää. Teosta seuraa sitäpaitsi miisi murillislä iiltekumoo, huomatt^-mimpien taideteosten iäljen- nöksiö, ioika omat malmistetut nyky ajan kehittyneimpien menettelytopojen muwan. Kaiken ksikkiaan on teos utloosuiraan ja kuNitu?selik.",n die- na:?-!^ ormottaimp!?, mi'.äS'.^o- m?'ia !Umestynyt. tokuntaan malittiin muosiksi 1911— 12 maanmilj. I. K. Malli-Jaakkola ja marajäser eksi maanmilj. Otto Se tälä, molemmat uudelleen. Tilintar- kaStajitsi joiden palkaksi määrärtiln 15 mk. ,nal!ae siihen luetlunn, ma lmiin määpeli I. H. Talwi:ie ja naanmi-j. K. Hallamaa uudelleen sekä Nestori Juusela: «aralle maan milj. A. W. Suomi ja F. Wäylä. Lci!o:sen lääkärin palkkio 430 mk. sekä 10 mk. ylimääräisistä käynneistä ja johtajattaren muosipalkku 1,000 mk. päätettiin jättää entiselleen. Toi mikunnan puheenjohtajan palkkio mää rättiin toistaiseksi 70 mk. muodessa ja rahastonhoitajan 250 mk. muo- dessa sekä jäsen'en 5 mk. kokoukselta ynvä matkat. Laitoksen lääkärin eh« dot- -Ma päätettiin laitoksen kaimo jen ja muiden medenottooai" .in met tä ,'ieitää H:lsinkiin tutkittamaksi. Toiuuknnta maltuutetti-n huolehti maan siitä, että anomus piakkoin loppuunpa «aUioamnsta tehdään tuleroa.? Ilj-VuotiSkautta marten. Ko kouksen kirjurille määrättiin 20 mk. :'Uti.^ksi siitä, että hän to;m'.ttaa otteet pöMkirjaZts asianoMmsille tnn- niiie. — Tu!?»?a»PPsja.W. k. 2^ ?äi- mänä tehdyllä lauspakirj'lla möi taio^ --en Wäinö Heinilä Lumian L-^donky!ästä omistamansa puolen -/» manttaalia suuruisesta, sonotussa kylässä sijaitsemasta, Heinilä-nimi» seÄä r-jstitilasw irtaimistoineen «el- jeileen Semnu Heinilälle, joka ennes- töän siitä jo srmsti p«'len. Wss- tcmnotco tapahtui t. k. 1 päimänS. Kauppahintaa emme tunne. T. k. 3 pmä tehdyllä kauppakir jalla möimät talollinen G. Nordluvd- Penttilä ja maimonsa omistamonsa Penttilä nimisen Lilan Lumian Nie menkylässä talollisille V. Stenmall'ille. K. Penttilälle, A. Hannukselle. I. Lampolle, K. Stenmll'ille ja F. Fors- sellnlle 40,000 markan kauppasum masta. Tlan metsä ei seurannut kauppaa. — Tapatsrmaifesti m. k. 30 p. Kokemäen jokeen Koke mäen Haistilan Ili-Härkä!än entinen iiäntä, entisen ruotum. aliupseeri Bernt I. Polmiander. Manhus oli mielä 75 ikämuodsllaan ahkera kala mies ja oli nytkin juuri kokemassa oitkääsiimaa menee.-sä, jcsta kci oli kompastunut jokeen, vr.5tä hän saman päimän illalla roielä löydettiin. Ve neen «esiajolle jou.umisest - sekä tuu len rannalle tuomasta latista armel- tiin onnettomuuden talviuneen. Mainaja oli tunnettu uimeri «ielä «anhoiilaankin, mutta jalkochin taker tuneet siinmt pai^cineen «äkemän mirran painamana näkymät uumutta- n?en manhutsen moimat. Syntyisin Kurun kappelista oli n^inaja kuuluisata Polmianderien sotilassu!ua. Paitsi talon pitäjänä cli hän i?änsä paijon läyteity paik kakunnan Nrjouusmies huuto kalpo jen, pLrankirjo-.Lnscen y. m. asiakir jain laatijana. H-rttaisen ja hymän- laitats-!» pal!velewaisautensa kautta o'! h"n yleznsä pidetty. Suomalai- suud.-nluketrä ymmärsi maineja se'ä w:<nkt'ar.a kansallismielisenä seurasi ux.inaja sanomalehtie:'.'ä kautta sen tcimintaa jäsen menestymisettäiloi-si. — Lkeikhä» kirkvösa pitää raa- matunsslitytsen pastori F. Hannula tiistaina t. k. 10 p:nä kello 6 i.p. Mappukulkueesta ei tänä «uotena Kullaan j.lrjestyneitten kes ken tullut mitään. Wiime «uotena- kaan ei osanottajien luku noussut lä hes tahteenkymmeneenkään — siinäkin jo ala-ikäisiä ja ramvoju. — Äskei sillä sosialistisilla luentokursseilla täällä oli osanottajien mähyyden tähden luennot kesken lopeteltoma. Sosia listisiin aartePin ja niiden jahlomi- sun ei siis suurta halua ole, maikka aineellisen cdun toimessa maaleihin mennäänkin. ?:iA?alAS». ..Taoiopäimät" oli Harolan kansakoululla m. k. 30 p. Silloin näet metsänhoidonneumoja E. Koljo nen oli mainitussa koulussa opasta massa koululapfille metsänkylmöä- ja istutusta. Ensin hra Koljonen sel- mitteli lapsille metsähoidon merki tystä ja tärkeyttä elinkeinona meidän maassamme. Sitten mentiin lähitie noon metsään, jossa „ruutukytnönä" toimitettiin männyn kylmä. Rupesi- han se kylmö käymääntin, kun saa tiin neumoja ja mähän totuttiin. Metsästä palattiin mielä koululle, jossa hra Koljonen teki se!'.aa siitä, miten käpyjä talmslla kootaan ja miten niistä saadaan siemeniä. Sie menistä lupsct woiwat talmisin saod a niitä myymällä hymänlaista ansiota. Mumeiseksi istutettiin koulun kuusi» aituuscen muutamia kuusentaimis. Tilaisuudessa oli muutamia täysi- ikäisiäkin. Tällaiset metsänkylmöpäi- mät omat ehdottomasti opettavaisia ja hyödyllisiä. Siksipä olisikin suo- tama, e^tä nii?ä yleensä kaikkialla toimeenpantaisiin. Kiikoie e». Ku n te k o k o uk s e s sa m. k. 29 p. käsiteltiin seuraamia asioita: Päätettiin ottaa osaa peruStelta- mam aijottuun use^.mmen kuntien ahreiiem mielisairalaan 2:lla sairassi jalla. — Wavautettiin muutamia henkilöitä kunnallisten maksujen ras tien suorittamisesta. — Annettiin kunn. lautak. toimeksi tehdä päällä olemalla kalenterimuodelta seikkape räinen kertomus kunnan asioista ja rahastojen hoidosta, joka kertomus sitte painatetaan 300 kg. ja jaetaan kuntalaisille. — Annettiin kunnallis, lautak. toimeksi ottaa mahtimestari huolehtimaan kuntakokousbuoneen lämmittämisestä y. m. — Esitettiin kunnollisten rahastojen tilit sekä ti- lintarkastajien lausunto niisiä ja annettiin kaikille tilintekemille tui- mapauZ. - - Päätettiin uusi kansakoulu verustettamaksi Myonteen kouluoiiriin, syksyksi 1911. Rakennus y. m. asi oita malmistamaan malittiin komitea johon tulimat pastori I. T. Tarmo, tilalliset F. Listenmaa ja F. Alajoki >ekä torpparit N. Numminen, T. Mullymaa, W. Salmola ja I. Jo kela. Säästöpankin isäntien Varsinaisessa kemätkoko- uksessa m k. 30 p. esitettiin säästöpankin tilit ja iilipäätöS sekä tilintarkastajain lausunto niiltä ja muännemin sääStöpc'.'.kin hallit^kselie tilimap ^us. Haudan lepoon laskettiin seurakunnan kirkkomaalla t. k. 3 p. tilallisen emännän Laimi Lv-dia Ali sen ruumis. Jsonlainen saattue omai sia ja tuttamia saattai mainajata haudalle, jossa pastori I. T. Tarmo siunasi haudan, puhuen läsnäolijoille mieleen rantamia sanoja kaiken kato- amaisuudesta. Kun bcuia sitte oli umpeen luotu, laskettiin kummulle uleita seppelenä ja kukkia, omaisten n?-imeisenä hymästijättönä. ANN Is isl» !VN ! :nu.«'! kanin kuin masta rio 1? m-aSta. a» piaiselle 10,000 mkan h manrin talon «aLtaanÄ!» tapahtui heti. T. k. 3 p.-nä myi talonomistaja K)-v. Lindholm talonsa ja puolen n:o l-8 lauvunciin 3:ssa osassa ta- iouomistaja Mihtcri Heikkilälle Tain- Samalla keriaa my: W. Heikkilä iämän kanvungin 5:?'sä osassa omis tamansa Lall-n ja puolen tonttia n:o 250 Edm. Lindhol-ni^e, joka taas Heli myi sen ta'onomi5:aja I. E. Salolle, Lahdesta. Miimelsi mainit tujen talojen kauppohintaa emme tunne. Niiden ivastaanotto tapahtui heti. Wä kerrotut kaupat mälitti K. E. Miljasen kiinteimistömalitysliike Po rissa. — Pori» Metsästysseura» ampumaradalla kilpailtiin Hela torstaina n. s. ..Tavion haarikasta" ja »Meikkojen pikarista". Tapion haarikan tällä kertaa wo->tti «eturinkulettaja Kaarle Törmä saa den 10 laukauksella 423 pis:ettö. II palk. sai hra W. W. Lunden 422 p. ja III p. hra K. E. Miljaven 33K v. Lähinnä oli hra M. Wegelms Z43 p. Hra K. Törmän saavuttama tulos on paras muä haarikasta »vielä milloinkaan on saamutetru. N. s. Miikkojen pikarin sai lc'e- qrafisti W. Muorisalo 127 pistc-llZ. Lähinnä ol-mat hrat R. Forsell 1^4 piSt., sekä W. Salminen ja M. We- qelius, kumpikin 121 pistettä. Huomenna kilpaillaan Por?n am- vum?mesto?in armosta 45 lautaut- sella, joSta palkintona on Klaus Steenin Urheilukaupan lahjoittama hopeapokaali. Sii.a silte tietyZti kchit-^-z w?ster-! miÄ>?en s-timmiaiht!'. milloin kokouk- Z Ehdotus !aawui'.i yleistä ?anna- tnstc. Iieiselsi iloksi esimt : Luhecn- maltuusmicsten v»y!t--ön sa- eouSta- mat i>en nomatehd:s:ön läs:iäalew.'te j'!te, jo^a suosiollisesti lur w Lta jättää pois ..'oppnlLuseen". ' — SsvMes lsierktllisiArzäi miehet. Jokamich:n Wik!o!ch.t pk.ni ä-'''eliäin wime«n yleisen «änes-vkssn lulijamia tesken saodatseen v.etöä, ku?..' nv!'y'Zn on Suomen M?^illi-!N mies. Mustaus on nyt t:»doss-z. Suomen merkillisin mies on Maa laisliiton eduk't?m maanmilj. K. K Pykälä. Häntä lähinnä merkillisin mies on senaattori Leo Mkchelin ja kolmantena järjestyksessä tulee lau laja Pasi Jääskeläinen. ^ Klrmo«osoit«kfia. Ennen m^iMtuje-i l.säksi omat seuraamat armznosoitat-Zl saadut: Stan''iain rnarikunnan 3:m>en luokan ritarimerkin -.Iarapastori L. W. Häggström ja Lumia n kirkkoherra H. Hj-rmonen ja Annan ritarikunnan 2:s'n luotan mcrkm m. m. Huittisten ssur';'un'.mn kirkkoherra W. Lmdftedr. KultcmitÄin, kirioituksella „uui:e- ruudistc.", kanne!lawotsi rinnassa Annan rnarikumzan nauhassa omat sci,!'.-esi m. m. Ikaalisten, kunnellis- lauru^un an esimies T. KM sa en tinen Euran kunnalliöiamatunuan esimies F. M. Saarimaara, Ikaalis ten kuntakokouksen esimies A. Okko ja lukkari H. Holsti sekä Nakkilan - Ei «alla» Piesi »vekseli. ^ poliisikonstaapeli F. W. Haapanen Suomen pankki on myöntänyt Tam°H Hopeamitalin omat saaneet m. m. pereen kaupungille 1,200,000 markan toekselilainan, joka on päätetty ottaa 6 kk. ajalle ja 5 °/<> korolla. — Pääskyue» toivottiin jo miime maanantaina Pihlamassa. MMMZ jz Maikki Järnefeltin konsertti on huomenpa sunnuntaina No 3 j. P -u lc.tu^ ntolo s sa. Mc-.tki Järnefelt on ete-vin kon- serttilaulajattaremme jekä itse ääneen että esittämiseen nähden. Loisroiiana ja ihanana soi hänen äänensä niin hymin ivoin,akasta elämänhalua ja Köyliön seurakunnan entinen kirkon isäntä W. N. Lundström ja Ikaalis ten nimismies K. Wilenius. — 2,vvv mka» määrärahaa on Turun ja Porin läänin kuver nööri anonut palo«iina-asetusta mas- tcan tihtyjen rikkomusten eh-ätsyä mar en. Harjatsalla» piirimielt- sair«iolai» w«ofi!oZo»S pidettiin Porn-sa ..Alphan" tatolla t. k. 3 sinä. Seuraamat kunnat oliivat edus tettuina: Harjamalta. Kokemäki, Köy liö, Kiukainen, Ulmila, Porin maa- seuraku:>ta, Lumia, Ahlainen ja Kul- laa. Puheenjohtajana toimi maan milj. P. Sallinen. Luettiin johto kunnan laatima muosikertomus ja myönnektiu: tilimelmollisille mastuu- mapavs. Mäkinaiseksi jäseneksi joh- KokemSessasri. Snellman-juhla imetetään täällä kansakoululla t. k. 12 p:nä al kaen kello 7 i. p. Juhlasta muodos tuu niin henkemä j > sruren-noinen °u:n pzikalltsill? mounill : maan wo>- daikaan sacd?. Ohjelma tulee 'äsinämään puh-.-.t'-, lausuntoa, kööri- laulua y. m. Juhlan toimeenoanemat eri puolueet yhteisesi'. Luisia. 15 muotta tuli m. k. 28 päi- uiänä kulunee^ Lumian ^tuorisosm- ran perustamiselta. Sanotun päi män iltana toimt seura illaisun jäse niensä te-ken m.idennzntoista muosi- päimänsä zchdcs-a. 5:?!laa. Suuria tulmia on Osakeyhtiö A^ströDin tuliruit o aiheuttanut. A!amamn:ut ui".tr>- ja ivujelysmaat omat kokonaan järmenä, taottaen si- tea suuri mahinaalta. Maanoons- -alu. kuulumat ryhtymän erinäisiin toimenpiteisiin saadakseen Joutsijär ven sulun kaytövsä muutosta aikaan. Muuten on mainitta vatoamisjuuu muosijaroja manha sa aiheuttunut use'w sangen pitklä oiteudenköy''.Lejä, eiiä muuta ole töitäkään kertaa edo- te.tam:.'sa, jos nim. asiassa oikeus- juitu syntyisi. Omituinen nimenmuutos. Outoa huomiota on derättänyt Lei- neperin ristiminen Fredrikssoniksi. Tällä nimellä lienee tahdottu kutsua siellä aikoinaan ollutta tehdaslaitosta, maikka yleisempi nimitys sille kuuluu z Leineperi olleen. Kun tuo tehdas jo aikoja sitien on häminnyt ja nimi myös, niin olisi luullut, että alkupe räinen käytännössä «akiintunut suo malaisempi Leineperi-nimi saisi nyt olla ainoana paikalli.-nimenä. Niin ei ole käynyt. Äsken sinne saatu postipysäkki on mirallisesti ristitty — samoin kuin ncllä mast'alkanut emän täkoulukin Fredr!ksfors'lksi. Mitä hankaluutta za sekacnnusta moinen nimeäminen tuottaa, on itsestään sel- wää, puhumattcikoan, miten menette lyä on aatteellisemmalta kannalta ar- mosteltamcr. Kun nau »valtuustoa puu hataan Kullaalle. Miimeisessä huhti kuun kuntakokouksessa oli aita saanut yksimielisen kannatuksen. Joö se sitä saa mielä toisessakin asetuksen mää räämässä kokouksessa, niin säätänee siis ensi «uoden alusta maltm-sto kuntamme asioista päättelemään. Niin että, mitä muualla, sitä meilläkin. T«r»« poliisLmest-rZu- tvirk». Poliisimestarin apulaisen mirka Turussa on ollut amokma tammikuusta alkaen, mutta nimitystä mirkaan ei ole kuulunut, maikka su- hen on puollettu Helsingin poliisilai toksen opetuZupseeria, luutnantti Lindiä. Eversti Westman jätti tiis taina eroh. k.'?nuksen, ja jo5 ero myöu»:etään yhtä nopeasti kuin se on määrättykin, on od?tettawissa pikai- nen u -den poliisimestarin nimittämi nen, koska kaupunki mnulen jää ilman poliisipäällikköä. ^TelZkaukset k«ltasep,i»tys» alalla T«r«sso. Kaikki Turun kullaseoäntyönalttajat omat kahta lu- kuuno!t'matta sanoneet irli työsopi muksen tcukok. 3l p:Ztä. Mainitut 2 työnantajaa omat sella-sia, jotka eimät ole allekirjoittaneet nyt woi- massaolemaa sopimusta. Syynä ir tisanomiseen on m. m. se, etteimät työiiantajat ole katsoneet työntekijäin noudattuneen sopimusta. — KkwaL»s. Kärkölästä kotoi sin olema kauppias Juho Anttila on poistunut paikkakunnalta, mieden mu tanaan rahoja noin 100,000 markkaa. Anttila oli ostanut junalipun Tam pereelle; muuta ei hänen olinpaikas taan eikä matkanf.l päämäärästä tie detä. Asiasta on ilmoitettu eri paikkakun tain poliisilaitoksille. Tamp. Sanomain tiedon mukaan on kauppias Anttila petkuttanut eräi tä tamperelaisiakin liikemiehiä. Terijoen laulujMa. Juhlapuhujiksi Terijoen laulujuh- laan omat lupautuneet maltioneumos E. G. Palmen, tohtori Wäinö Woion- maa, kansanopiStonjohtaja Juho Hur- maloinen ja lehtori Sandory Jspa- no-vits Unkarista sekä eduskunnan puhemies, asessori P. E. Swinhufwud, tohtori Heikki Renmall ja romasti G Arokallio. Tunnettu laulajatar, roumc. Aino Ackce-Renmall on lupautunut owus- tamaan tätä juhlaa, laulamalla juh lakonsertissa tai antamalla juhlassa konsertin. — G««re»lai»e» rahalShtS Lammilla. Tiistaina huhtik. 26 p. löydettiin Lammilla eräästä lähteestä noin 300 kappaletta kuparirahoja, joukossa ruotsalaista, menäläistä, mieläpä käytännössä olemaa suoma- laistakin rahc-a. Löytöpc-kka on toisia kilometriä Lammin kirkonky lästä, lähellä Lomo-nimisen pienen järwen eteläpäätä, Hietosten kylään kuuluman Jumilan talon maalla, mainitun järvien pituuden merran Lammilta Heinolaan päin menemästä maantiestä. Lähde, josta ..aarre" löytyi, on suossa muutamia metrejä Lomonjärmeen laskeman Jokuenojan suusta. — Metsästäjät Timo ja N>kolai Kokora omat ampuneet yhdestä ve- sästä Suojärmen puolella ison emä- karhun ja ottaneet kiinni elämänä kaksi penikkaa, kooltaan suurempia kuin kissat. Toijesta pesästä Salmin puolelta omat ampuneet emäkarhun ja kaksi penikkaa, jotka omot suurem mat koiraa. — Tampereen teatterille on ensi syksystä kahdeksi muodeksi tahi jos oma talo teatterille malmistuu, sen Valmistumiseen saakka «uokrattu huoneisto rakenteilla olemasta W. P. K:n uudesta talosta. — Gratistiksi tämänkemäisissä mais- ternmhkiäisissä on malittu sil. kand. A. R. Cederberg. — Kansallismielisen Nuorisoliiton näytelmäkilpailussa on toisen palkin non saanut Martti Muori Helsin gistä näytelmäkappaleesta »Tunnus tus" ja kolmannen palkinnon T. Miljakainen Mikkelistä näytelmästä ..Porrassalmella". — Apulaissihteeriksi kenraalikumer- nöörinkansliaan on nimitetty eron- saanut aliratsumestari Masilj Ka- tsch iki. — u. Cygnaeuksen syntymäpäimä ei ole lokakuun 12 p. maan ivasta 13 p. — Halleyn pyrstötähden omat useat henkilöt nähneet Inarin Kyrössäkin. Selkeillä ilmoilla on tähti näyttäyty nyt «emulla mähää ennen auringon nousua. — Meteoorin kertomat Inarin Tör- mäsen kylän asukkaat pudonneen äi män heidän kylän lähelle olemaan mac.raan. -- Msasalainen osakunta on päät tänyt kutsua Ncrrlandin osakunnan ll >s-.lan yliopistosta tämänmuotiseen kesäjuhlaansa, jo.a mietetään heinä» kuun puolimälissä Massassa. — E»gla»»l» ylähjlsuee» veto-oike«s. Loordien veto-oikemta koskema laki on julaistu; sen peruS^ tana on alahuoneen jo hymäksymät päätöslauselmat lordien veto-oikeuden lakkauttamisesta. ^ Bi»r»stjer»e Bj»ruso«i» ha«ta»S. Kristianiasta, toukok. 3 p. BjSrnsonin hautaukseen oli osan otto lomattoman suuri. Ilma oli kaunis. Kolminaisuuden kirkko, joka oli kauniisti koristeltu surujuhlalli- suutta marten. amattiin klo 2 hau taukseen osaaottamille ruhtinaitten ja laitosten edustajille ja suunnattoman suurelle surusaatolle. Erittäin symän muikutuksen juhlallisuudessa teki pros, Fcitjos Nansenin puhe sekä Werner von Heidenstamin puhe. Haudalle lastettiin 108 seppelettä, niitten jou kossa seppele Suomen k.rjailijalii- tollz. Albauiau taiStelst. Salonikista, toukok. 6 p:nä. Muutamia tunteja kestäneen taiste lun jälkeen ivalloittimot albaanit Djakoman kaupungin, ortimat man- gitsi koko linnvtusmäen sekä riisuimot (i lta pataljoonalta aseet. Pristhi- nissä olemien joukkojen päällikkö Dshom.r-pash i on kutsuttu pois. T. k. 5 v:nä saapuneiden tietojen mukaan omat albaanit Katshanid.n taistelun aikana anastaneet paljon roh .a ja aseita, mutta sensijaan me- neitänett 500 miestä. RauhsituSjou- tot meuettimät mirallisren tietojen mukaan 30 miestä ja 3 upseeria. Euglauui» ku»i»gas sairastx- a«t waaralliseLti. Lontoo, toukok. 6 p:nä. Kunin gas sairastaa jo toista päimää anka raa henkitormikatarria, eikä käy ollen kaan ulkona. Eilen annettu sairaus kertomus toteaa tulehduksen olemassa olon. Kuninkaan termeydentila on jossain määrin huolestuttama. Lontoo, toukok. 6 p:nä. Aa mulla 6 lääkärin allekirjoittaman sai rauskertomuksen mukaan mietti ku ningas Edward yönsä merrattain rau hallisesti. Sairaudenoircet eimät kui- tenkaan^ole parantuneet ja kuninkaan termeydentila antaa aihetta maka- «aan huoleen. Lontoo, toukok. 6 p:nä. Jlta- bulletenissa kerrotaan kuninkaan sai rauden edistyneen pahempaan päin. Nykyään on sairaan tila armelut- tawa. Maanjäristys Amerikassa. N e m - A ork, toukokuun 6 p:nä. Maanjäristys on hämittänyt Carta- gon kaupungin Portorigossa. Säh köjohdot omat rikki. Kuolleitten luku nousee yli 6,000. Mspaaksi päässeet mangit ryöstSmät kaupunkia. IsickkIliZtmsIIjllöii viMtk08 Ruva>Ä!H2ts,itsöt llllckemmM sjsllz. kirjoittanut ?rokk88ori I ^ lildlSlleo. Lnsilliämea tä)'6e!Ii8elNpi, alkuperäisesti suomalainen l i- nen tÄi c! e liiztc> ri2 sllcac-n keskiLjaIts, ulottuen nykypäiviin ssti. 1°eo8 on etevän asiantuntijan ja tieclemielicll t^ötä, junlca Iiän on lämmöllä ja uupumattomalla tiarrastuksella suorittanut. I^eos on vilkkaasti ja pirteästi kirjoitettu, joten siilien on kaikkein mieluista tutustua. 1>os on runsaimmin ja arvokkaimmin kuvitettuja teoksia, mitä Luomessa koskaan on ilmestyn vt. 1°eos on koko ulkoasultaan kaimiimpia kirjoja, mitä suomeksi on olemassa. Ihosta seuraa liitteinä viisi värikuvaa, joista kukin erikseen ostettuna maksaa melkein saman verran kuin koko se viiiko, jota se n/t liitteenä seuraa. leos on tilattava n. 8 vikkona ä l mk. 75 p. ja sac>6aan kirjakaupoista ja asiamieliiltämme. Xll8tsllllii808s^k7btiö »öl8iogi88ä. XsnvM — Talli»»»» filakkaM-irrki- »at. Tallinnaan tuotiin Suomesta huhtikuun 23— 30 p:nä 221 tynnyriä suolatutta silakoita. Niistä saatiin tynnyriltä puolen tynnyrin astioihin suolattuna 7: 50 ruplaa ja nelikoihin suolattuina 8: — ruplaa. I. Alb. Sandman. Kuka o» löyhä? Kuka on köyhä? Tietysti se on köyhä, jolla ei ole rahaa ei?ä tarca- raa. Niin ajattelee moni ihminen. Ja senpätähden ihmiset maailmassa niin ahkerasti ajamat takaa rahaa ja tamaraa. Ei kukaan tahdo köyhänä olla; köyhyys on sama kuin kurjuus ja onnettomuus. Kun maan rahaa saataisiin, niin silloin saadzan nauttia kaikk-.a maailman hymyyttä, silloin Lullaan onnelliseksi. Mutta kysytäänpä mielä: tekeekö nautinto ja raha todellakin ihmisen onnelliseksi? Onko s? tcdellakin on neton, j?lla ei rahca ja tamaraa ole? Mitä v.-aslaa elämän kokemus tähän? - Tunsin ruoren miehen, jo?a isäl tään sai periä suuren omaisuuden. Muiia miehisiä perillisiä ei ollut, niin eitä sii--öhän micZ kerrassaan oli ri kas. Nythän hän siis oli onnellinen; ei hänellä mitään puuttunut. Siltä se näyttikin. Istämät kc-koontuimat nuoren, pulSkim ja anleliaan miehen ympärille ja iloista elämää imetettiin, nautinlo ja humi oli pääasia; syötiin ja juojin ja nautintoa ja mukaisuut ta ajettiin Lakaa. Ei tosin moi kiel tää, ettei nuoressa miehessä ollut joi takuita hymiä amujakin. Mutta kuin ka kä-vikään? Mies parka turmeli terseytensä ja muutamien »vuosien perästä makasi hän kuolinmuoteellaaa. 'Istämät olimat hänet hyljänneet; ra ha ja nauunio eimät tarjonneet hä nelle enää mitään miehätystä. So- mintoa j? rauhaa sydämessä hänellä ei ollut. Katkeruus ja epätoimo, ki rous huulilla ja tuska ruumiissa, näin läheni hän loppuansa. Ja kuolo ei miimy ellyt veittääksensä hänet kau- Hist!?w2c!n ja hämärään maippaa-sa. — O!i'o tämä onnellisuutta? Ja miten on riik.nUea ihmisten loita ylimalkain? Omotko he onnel- lisii-imai ja tyytymäisimmäc ihmiset n^ailmassa? Niinhän pitiisi olla jcs r.kkcus ja tamara tekee onnelliseksi. Kokemus osoittaa, että niitten seassa löytyy paljon tyytymättömiä, tym- peytyueitä ja elämään kyllästyneitä ihmisiä. Köyhien ja mäh^maraitten ihmisien joukossa löytyy paljon enem män tyytymäisiä ja onnellisia ihmisiä. Rahon ja tairaran puute tnsin ei tee ihmistä onnelliseksi: niinikään el rik kauden omistaminenkaa t mälttämat- iö.näSti :ce ihmistä onnettomaksi. Mutta r. hau, tamaran ja nautinnon asettaminen päämääräksi, jonia mu kaan maellus suunnataan, tekee ihmi sen tyytymättömäksi ja onnettomaksi. Köyhyy? e: ole ainoastaan siinä, ettti rahaa ja tamaraa ole: eikä rik kauskaan ainoastaan ole siinä, että ou paljon rahaa. Ihminen moi tosin olla köyhä rohoiSta, mutta hänellä moi olla muuta, j.ka antaa hänelle ainaisen rauhan ja onnen. Kuka on oikeastaan köyhä? Köyhä on se, jolla ei ole Jumalan antamia lahjoja sydämessä, se, j?ka ei ole amannnt sydäntänsä mastaanotta- maan Jeesuksen, Jumalan Pojan, lahja! rauhaksi, iloksi ja elämäksi ai naiseksi. Köyhä on se todellakin, joka maeltaa maailman turmeluksen ja omien himojensa sokaisemana eikä an na totuuden ja «anhurskauden hen gen itseänsä malaista ja johdattaa. Moi toki! MieS lähtee pitkälle mat- kalle, maellukselle elämän läpi ja ian kaikkisuutta kohti, eikä ole hänellä emästä mukana! Istutaan herkku- pöytien ja tarvarakasojen ääressä ja täytyy kuolla nälkään; «irmoittamien mesien miereSsä ollaan ja täytyy ja noon nääntyä! Se on «aSta köy hyyttä. — Joka tulee minun tyköni, ei hän suinkaan isoo ja joka uskoo minuun, ei hän koskaan janoo. iJoh. 6: M. Rakas lukija! Kuinka köyhä on pakana törkeässä epäjumalanpalme- luksessaan ja saastaisissa synneissään, tietämättömyydessään ja kurjuudes saan! Kuinka köyhä on pakana kulta- ja hoveakasojen omistajanakin, mielä pä ulkonaisten simistyksen-mälikappal- ten saaneenakin! Sillä ei hän tunne Mapahtajan rakkautta eikä totuuden henkeä. — Kuinka köyhä on se kris titty, joka ajaa takaa ainoastaan moa- ilman tamaraia ja kunnista, nään nyttäen sielunsa, eikä muista Juma lan maltakunnan mirmoittamia lah- joja! Ja hän elää sentähden niin lähellä emankeliumin aarteita! Moi. kuinka köyhät omat ne manhemmat, joilla ei ole mitään muuta annetta- maa lapsilleen, kuin maallista hy myyttä, kuinka köyhä se koti, joSta Jumalan sana aarteineen on suljettu pois! Elämän lähde on niin lähellä ja ihmiset kuitenkin saamat nääntyä' LdeieihjZ kirjsilckÄz. Myydyistä 4,000 kpl. moppuk.;- kasta on kertynyt Smk. 1,129: 4". Kaiulle niille henkilöille, jotka ta- «>lla tai toisella, joko myymällä tui osiamolla mappukukkia, o:vat cnm:> taneet ja kartuttaneet Ma^oplsura- yhdisiytsen rahastoa, puytää all^r- joittauut lausua yhdistyksen puolata sulimmat kiitokset. Pori, 2. 5. 10. Olga Rosenlew Kutsumus E«omc» 2«:ee» Meisee» Rait- ti»Sloko«ksee». Miime kesänä Jyväskylässä pidetty Yleinen Raittiuskokous päätti tämän, «uotisen Yleisen Raittiuskokouksen pidettämäksi maan pääkaupungissa, ei ainoastaan sentähden, että yleistä raittiuskoko usta ei ole miespolmeen Helsingissä pidetty, «aan etenkin sii tä syyZtä, että silloin toimottiin Poh- joiZmainen raittiuskokous moitaman pitää omai! maamme kokouksen yhte ydessä. Mutta ne pimeät moimal, jotka isänmaatamme kohdanneen taan- tumuksen rohkaisemina omat hiipineet esiin jyrsimään kansallista simistye-- työtä missä muodoissa se esiintynee- k'.n, ne omat kohdistaneet hyökkäyk sensä myöskin raittiuSrientaja n>o§- taan. Siitä syystä on täytynyt pc- ruuttoa Suomessa pidettävä Poh joismainen raittiuskokous, siitä syystä omat viranomaiset „^itkin linjaa" rieiitäneet kiskomaan auki jo tukitu-kft saatuja mnnamirran uomia. Mutta yhä kuuluu meil e mau!!- marottama kehoitus: O!!aat raittiit ja malmokaat! Ainoastaan raitis ja yhä raitiSlmva kansa moi pqsyä den- kisesu ja kansallisesti hereillä itsektl u den, taantumuksen ja toimottoium!- denkin uuilvirttenkin ympäröimällä^ ollakseen uuden kemään koitte.tc.s.i valmis ja moimakaS käymään tou!"-' pellollensa. TäSsä mielessä kutsutaan Suomen wesika.>saa, nuorca ja mai^ yaa raittiusmäkeä sankoin joukoin saapumaan tällä kertaa He!sinliu> jokakesäiseen leirikokoukseemme, sa.' maan uutta uskoa asiamme kansi.lli se^ta tärkeydestä ja sen omaSta sisäl- lisestä suuruudesta, saamaan uint^ intoa sen puolesta työtä tekemään. Kokous tulee pidettämäksi 29—3 l pp. heinäkuuta koossa olemain yli. opistollisten lomakurssien aikana. - Keskustelukysymykset omat lädetettä- «ät ennen 15 p. toukok. 1910 R. A:n toimistoon (Annank. 29, Hel sinki). Helsingissä 21 p. huhtik. 1910. Suomen 28: n Yleisen Raittiuskoko »l- sen Keskustoimikunta. Milan selmkuiltMsille! Pyydän täten saada lausua nöu- r.mmät kiitokseni minulle vnnetuista lahjoista, ynnä ystämyqden osoituk sista muuttaessani paikkalunnaltannc. Kunnioittaen: Wäinö RuSko. Hausjärmi 30 p. huhlik. l9l0.