Tiistaina 24 p. Toukokuuta KARJALATAR m ' i l ■ N:o 56 — 1910 Jsenssan Eiasiikkiylulistss. Torstaina 26 p. toukok. 1910 klo 8 !. täsmälleen LYSEOLLA. OHJELMÄ: 1) Meyerheer: Säveisnrja oop. Hu genotit. 2) (Juiliatime Dufay: Oi suvi suloi nen, (1100—1471). Ole Hull: Kun inaan melu haipuu. Fereneze: Unkarin hymni Sov. Ii. Faltin. (Sekakuoro.) 3) Lineke: Ruusu, tulppaani ja nei likka. Pacius: Laps' Suomen. (Trumpettisoolo: Otto Erviiifr. 4) Mendelssohn: Lemmenlaulu. Spöhr: Faust - Poloneesi. (Orkesteri) 5> : -■ (Viulusoolo: Hennan Hitzaeker) G) Gluek: Cavotti oop. Don Juan. Sohtmianii: Haaveilu (Träumerei) Schubert: Sävelleikki (Scherzo). (Orkesteri.) 71 Palmgren: Takamailla. • ' Yökchrääjä. (Sekakuoro) 5) Melaitin: Isänmaalle. Op. 01 11:0 1. (Sekakuoro ja orkes teri.) Johtaja : Taneli Hurri. Pääsylippuja ä 2: -, ': 50 j a i mk. saliin, leliteripaikkoja ä 50 p. kouluiiorisoile ja laulujen sanavih- koja ä 10 p. myydään keskiviikosta Joensuun Rohdoskaupassa (puh. 2) ja konserttipäivänä klo G:ltu i. ovella. Kannattajajäsenille vajaa pääsy. Kaupungin Paloasetuksen 25 §:ssä määrätty kevätpalotarkas- 5us tulee tässä kaupungissa toi mitettavaksi Keskiviikkona ja Torsteina täsnä:i Toukokuun 25 ja 26 päivinä, siten että edel- pSivnaä toimitetaan tarkas- tn.5 kor; teleissä 1 — 07, 44,45,52, 53, t50. ia C-S ynnä Ra a tiini nokadun varrella olevilla kartaaomailla kortteleissa 43, 51, 51) ia 07, ja seuraavana päivällä muissa kortteleissa, kaikki kaa- pnr.gin vanhemman »sema-piir- iv'kf'11 nukaan; ja on asian- omaten nimettävä tarka«lusiu!e- liijie vapaa pääsy kaikkiin lino neisi*n ja kaikille ylisille, sekä otettava esille kuhankin taloon k Vi uliiväf pa: osa niu-iut usk alut iar kastnsiiHes;on koeieiiavik-i. Ja tule; mv ö s K m talonomistajiei: talii h< ;,'a ja isännöitsyötden e<lustajan?a olla tarkastuksessa ssapuvilia, kaikki sillit uhalla, kuin kaupungin Palos.ämiön 2H ij:ssä määrätään; josta asianomai sille täten ilmoitetaan. Joen funn 1'aatiktaoneeUa Toukok .nr. 13 päiviir.ii. 1910. Maistraatin puolesta : Juho Saloheimo, v. t. 24 §:--sä määrätty palokalujen tarkastus toimitetaan kaupungin kauppatorilla Lauantaina 28 päi vänä tätä Toukokuuta kello G i. p„ jolloin jokaisen, kaupungin vakinaiseen palokuntaan kuulu van kaupunkilaisen tulee kat sastuksessa olla saapuvilla, pa loja rjestyksessä säädetyllä uhal la. Joensuun kaupungin Raati huoneella, Toukokuun 13 p:nä 1910. Maistraatin puolesta : Juho Saloheimo, v. t. Uusi, nopeakulkuinen K5yrTTeiihe .JiYLLlEtr, piuilikkö Thure Koistinen, kuljettaa matkustajia ja rahtita vara» Joensuin ja Luhtapohja* V h j • j ■ ä. Lähtöajat toistaiseksi: •JiicDnUUsia Lahia^ohjaaa: jvka fccnnantal, keridviklo ,;a por;. n- t-< klo 5 o. ip. Luhtapohjasta Joensimfea?: jok» maanantai, toratai ja laui-uai klo 5 e. pp. Liie mpi» tietoja Mits vc.t (ääiHkk. laivsi'j, M. Pesonen LuhUpohje w, H. Rity Encpa ja Y»\ FSttiliiainen. Joensuu* ja. Joensuusta Savonlinnaan, Höyrylaiva PUNKAHARJU Lähtee Joensuusta Savonlin naan tiistaina, torstaina ja lau- vantaina klo 2 ip. poiketen Rääk- ltylässä, Salonnenässä y. m. vä- lilaitureissa. Savonlinnasta joensuuhun maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina klo 1 ip. Lähempiä tietoja antaa satamamestari L. Savolainen. Höyrylaiva cTuiilifiRi, Kapteeni A. Nikunen, välittää liikettä reitillä Leppä lahti—Joensuu, lähtien L4?pä:äh<ie«ta: Joka arkipäivä klo 3 e. pp, puik. t>>n matkan v»rr 11a olevissa laitu.vis-a. Keskiviikkona poiketaan Niemi- s o o ii. jo 11 ■ >iu ei käydä Kulusanie mes J ä e kä liuokoiahdella ja i«i mn- t»in:i poiketaan Hyp> .n niemessä. Joensuu?** : Joka arkij sivK klo 2.15 j pp.. p.Jk» ten »utuunsa pvtir.w^i feuin :«!o matk&ll.vvn. Osakeyhtiö GiiS«..if CJrtcrue:"s4 £ Co Nurinkurinen professori-ehdotus. Tunnettu nimimerkki 5i. W—g (kirjallisuushistorian professori Karl Warburg) on Göteb. H a n- d e l s- och Sjös art s-T i d n i n- g i s s ä yymin ankarasti armos- lellut sitä menettelyä, joka on il- mennyt Helsingin yliopistossa eh- dokkaika asetettaessa estetiikan ja uudemman kirjallisuuden profes- sorimvirkaan ja jonka menettelyn hän kertoo herättäneen yliopis- töllein me hyrnin ivahan lunniot= tarnaa huomiota pohjoismaiden tieteellisissä piireissä. Kuivattuaan lyhyesti hakijat ja heidän ansionsa tekee prof. W tar- lemmin selkoa asiantuntijain spros. Schuck Upsalasta, pros. Sylva Göteporista ja dos. Pedel Köpen- Haminasta) yhteisesti antamasta lausunnosta. Siitä näkyi, että asiantuntijat ilman mähintäkään epäilystä lansuimat prof. Söder- hjelmin oleman erittäin perustel- luilla syillä haknielpoisen tähän ivirkaan, kun taas dos. Hirnistä lansuimat, että „koko hänen kirjal- linen toimintansa lankee, joskaan ei tämän professuurin aiman ul- kopuolelle niin kumminkin kailis- sa tapauksissa sen ulkolaidalle". Viimemainitun tieteelliset ansiot, maikka eimät suorastaan kuulu- kaan tämän professuurin alaan, omat kuitenkin siksi huomattavat, että hänet olisi ivoitu ehdottaa kysymyksessäolemaan prosessorin- rvirkaan, jollei hänellä lilpahaki- janaan olisi ollut mies, joka on omistanut moimansa juuret sille aineelle, jota tämä professuuri käsittää ja sillä alalla on niin huomattamia teoksia suorittanut, kuin prosessori Söderhjelm. Asian- tuntijat siis lopuksi omat myöntä- neet prof. Söderhjelmillä oleman »kiistämättömän etuuden", mutta lausuneet onnelliseksi, jos Suomen yliopisto ivoisi malmistaa per- soonallisen professuurin dos. Hir- nille »aineessa, joka paremmin so- iveltuu hänen erikoistaipumuksil- leen". Tämän lausunnon tarkoituksen — jalkaa prof. Warburg — olisi pitänyt olla selmän jokaiselle puo- lueettomalle ja oikeamieliselle mi- mstolle. Mutta Suomen yliopis- tou hist. kielitieteellinen osasto ja- kaantni kahtia, ja tuskin oli sattu- ma, että jako tapahtui, ei tieteelli- siä, maan poliittisia iviimoja pit- kin. Prof. Söderhjelm on nuor- suomalainen ja on ehkä entisissä nimitysasioissa astunut joidenknt ivirkcnveljiensä ivarpaille: dosentti Hirn taas, joka ei ole ottanut osaa puolue-elämään, luetaan, ruotsin- mielisiin. yitit näyttäytyi, että osaston ruotsinmieliset, joihin dekauus Gustafsson kuuluu, katsoimat sopi- ivaksi asiantuntijain lausunnosta keinotekoisesti etsiä esille sellaisen lopputuloksen, joka oli suorastaan päimvastainen kuiit se, johon asian- tuntijat itse olimat tulleet. Pai- nostamalla niitä kiitossanoja, joita lausunnossa oli omistettu dos. Hirnille, mutta jättämällä muu- ten syrjään osaston itsensä malit- seinäin asiantuntijain esittämät yleiset näkökohdat ja maatiinukset, tulimat osaston smekomaanifet pro- fesforit siihen hämmästyttämään tulokseen, että asettimat dos. Hir- nnt pros. Söderhjelmin edelle, s. o. käänsiivät asiantuntijain lausun- non suorastaan ylösalaisin. Mainittuaan, ketkä osaston jäse- net eri tahoilta äänestnvätja huo- mautettuaau m. in., että prof Mandelftamin lausunto oli „har- minaisen fopertelema ja epäkelpoi- nen", sekä kerrottuaan, että kon^ sistorion enemmistö sitten on nou- dattanut osastoit dekanuksen rat kaisunwaikututtawaa lausuntoa, siteli ofottaen, kuinka asiantunti- jan esitykset eimät mitään mer- kitse puoluemieltä ivastaan, kirjoit taa prof. Warburg artikkelinsa lo- puksi: Mikäli olemme kuulleet, liene- wät molemmat ruotsalaifet asian- tuntijat lähettäneet Helsinkiin kum- pikin mastalauseensa sitä ilmeistä määrää tulkintaa mastaan, jolla heidän lausuntoaan on kohdeltu, ja lienee m. m. huomautettu, että jos tahdotaan jäämätä asiantunti- joita, moidaan kyllä panna uusia heidät sijaansa, mutta oikein ei ole miitata heidän lausuntoonsa päinmastoin kuin he selivästi omat tarkoittaneet. Pohjoismaiden yliopistojen yh- teisharrastusten kannalta on wa litettamaa, että on katsottu moi- taman näin epähienosti käytellä erästä asiantuntijain lausuntoa. Otakfuttrnvaa kai on, että tä- män jälkeen pohjoismaalaiset tie- demiehet empiivät moneenkin ker- taan, eniienkuin ivastaanottamat jonkuii tehtämän Helsingin Alek- s anterinyliopistolta. Laillisuusanomukset perustuslakimalio- knnnassa. Ä^ikäli tiedetään on eduskunnan perustuslakiivaliokunta, saatuaan malmiiksi mietintönsä ivaltakun- nanlainsäädäntöasiasta, ryhtynyt lopullisesti malmistamaan mie tintöä niideii anomusehdotusten johdosta, jotka maltiopäimien alus- sa tehtnii eduskunnassa maassam- me ivallitsemien epäsäännöllisten olojen johdosta. ^iiinkuin muistettanee, on pn- heena olemassa asiassa olemassa kolme eri alotetta: suomalaisen puolueen, perustuslaillisten" ja maalaisliiton yhteinen sekä fosiali- deinokraattein. Pääasiallinen ero niiden alotteideii ivälillä on siinä, että suomalaisen puolueen edusta jani ehdotuksen mukaan tulisi edus- kunnan anomickfesfaan, paitsi että eduskunta osoittaa mallitseivat epä- kohdat myöskin peittelemättä lau- fua julli alttiutensa niyötäivaikut- tamaan liiiden ristiriitani poista- iselsi, joita anomuksessa tulee kosketeltamatsi, sekä, missä mcth- dollista, iviitata mihin fuuiitaan vallaifu niissä viisi inc neroa. W'.ime!si mainitussa suhteessa lausuttiin puheen^olemctssn, suo- malaisen puolueeit edustajaryhmän anomuschdotuksessci, cltä toisena johtamana ajatuksena tuli ano- mutsessa suoraan ilmottaa edus kunnan alttius myöläivaitutta- maan lain muutolsiin, jotka jo, horjuttaniatta maallemme makuu- tetlua maltiollista erikoisasemaa ja häivittämäitä kansallisen elä- mämine ehtoja, hamaitaankohtuu-? den ja maltakumian yhteisten etu- jen maa-imilsi. Niiitenoinaaii olisi tämä sotilasasiaan iiähden tun- nnstertaiva. Ahdistettyiiä Werni- nän ivaltakuntaan ja sen kautta tnrivattuna ulkonaiseii mihollisen hämitykseltä, on Suomi kauan saa- nitt kehittää aineellisia ja henkisiä ivoimiaaii ja ontui siten kohonnut' asteelle, joka tosin oii siitä jäljes- fä, minkä toiset suotuisimmissa oloissa elämät kansat oivat saa- muttaiieet, mutta joka kuitenkin nykyään antaa sille mahdollisuu- den ja tuottaa sille meliooituksen tuntuivatnmin kuin miime muosi- sadalla olemaan osallisena malta- kunnan puolustustaakan kaiitami- sessa. Mäliaikaisesti, siksi kuin py- ^ syivä järjestely saadaan aikaan, s tämä marmaankin tapahtuu par-! haite» rahamaksun suorittamisella, s Todennäköisesti on olojen kehitys; usealla muullakin alalla tuoma! mukanansa muutoksia, jotka aikai-z semmin toimeenpantuina olisimatj maassamme edistyksen ehkäisseet. Samalla kuin näinä ajatukset: ehdotetaan esilletuotaiviksi anomuk- \ sessa, lausutaan anomusehdotuk-! sessa julki, että se maatimus on! ehdoton ja kaikille kansankerroksille^ maassamme yhteinen, että mihin' muutoksiin ryhdytääiikin, ne oivat aikaansaatamat Suomen perustus- lakien mukaisessa järjestyksessä; sillä ellei näin tapahdu tuleivat ne tietämään main aineelliseen yli- moimaan rakentumia, kansan omaa tuntoa melmoittamattomia pakko- määräyksiä. — Tapaukset sen jälkeen kuin tämä anomusehdotus 14 p:nä niaalis- kuuta aniiettiin eduslunnalle osoit- tmvat eneniinäii kuin riittämästi, että jos yleensä täältä päin moi- daan tehdä jotain sen hämitys- suunnitelman mastustantiseksi, joka n. s. yleisen ivaltakulmanlainsää-^ dännön muodossa uhkaa tuottaa kansallemnie perikatoa, niin se on tapahtuma sen kautta, että koetamme kykymme mukaan »vaikuttaa nii den yksityisten riitakysymys- ten tyydyttäiväksi ratkaisemiseksi, joita marten yleistä ivaltakuiman- lainsäädäntöä iiyt puuhataan. Tär-. kein niistä on epäilemättä sotilas-! kysymys. Kaikki tiedot mitä We-^ näjältä päin saadaan todentamat,! että maikuttamimpaiia aseena mi-' hollistemme kiihotustyössä Suo- mea ivastaan käytetään edusk. kieltäytymistä miime syksynä myö- tämaikuttamasta sotilasasian mäli- aikaiseen ratkaisuun rahamaksun perusteella. Woikohaii niin ollen odottaa, että järki olisi eduskunnan enemmistö-puolueissa sen merran päässyt moitolle, että olisimat huo- inanneet, millaisen maltiollisen erehdyksen he mainitussa asiassa silloin tekiivät ja ryhtyisimät sitä kiireimmän kautta korjaamaan, mikäli se enää on korjattamissa. Suurella mielenkiinnolla odote- taan maassa asiain ollen tällä kannalla, mihin suuntaan se ano- mus laaditaan, jota perustuslaki- maliokunta nyt malmistaa. Ed. M a n n e r sanoi kuulleensa, että maliokunta on käsitellyt asian ainoastaan kahdessa lukemisessa ja pyysi maliokunnan puheenjohto- jalta kysyä, oliko asian laita niin. Ed. Pennanen ehdotti, että kysymys teiden ja katujen rakenta- misesta kaupungeissa yhteisillä ma- roilla jätettäisiin sikseen ja että kaupunkilaiset sen sijaan maksaisi- j wat maanteiden kunnossapitoon j maalla pienemmän osan kuin mitä maliokunta oli ehdottanut. Ed. S t o r b j ö r k katsoi, että maliokuiinan mietintö tarkottaa sen taakan oikeudenmukaista huojen nusta, joka tierasitukfen muodossa ammoisista ajoista on maanomis- tajia painanut. Myöskään ei pu- huja katsonut tientekokustannusten kohoaman, maikkakin maltio ot- taisi teiden kunnossapidon huolek seen. arm esityksen johdosta ivarani o- sottamiseksi maltiopäimäkustannus- ten suorittamiseksi m. 1911. Wa- liokunta ehdotti karkotukseen 700,000 mk. Mietintö hyrväksyttiin keskuste- lutta. K u l k u l a i t o s r a h a s t o. Ensilnäiseen käsittelyyn esitettiin maltiomarainmaliokunnan mietintö kulkulaitosrahastosta m. 1911. Mietintö lähetettiin keskustelutta suurem ivalictuntaan. Työnantajan m astuun- alaifuus työntekijää kohdanneesta tapa- turmasta. Ensimäifeen käsittelyyn esitettiin ednskuntaesitys, joka tarkottaa moi- ic. & ~. (• r 4.- ' ^ i ■ massa oleman, työ>,aiitajan ivas- -Mlls-n jos' tuutialQifimlta t^rtetijää ruiimnnivainmasta koskeman lain säädännön uusimista ja ivaltion toimesta perustettaivaa yleistä työ- mäen tapaturmamakiintuslaitosta, työmäenasiainmaliotunnan mietin- moa tientekokustannukset kokonaan siir- rettäisiin maltion huostaan. Ten muokfi oli puh. mielestä paras säätää nyt maan maliokunnan mietinnön kaltainen mäliaikainen nöu Ohjalla, mikäli se koskee edus a lonka laptmenosta on totmoa.! kuntaesityksiä. Mietinnössä olema It ? ttentelorasitukita x anontusponsi päätettiin käsitellä jäänee, maliokunnan mietiiinönul-z Ed. E. H r j ö-Lt o ski n en kopuolelle. ^huomautti, että työmäenasiainma- ' liokunta on ollut eri mieltä siitä, kuinka laajalti inaalaistyumäki olisi luettama tämän lain piiriin. Jos Ed. Pullinen lausui, että ke- räystoimikunta mähämaraisten keuhkotautisten hymäksi oii yhtä pätemä toimeensa kuin tuberkuloo- fin mastustamisyhdistyskin ja sen työskeiitely helposti fuoritettaivisfa. Tahtoi sentähden, että tuberkuloo- sin mastustusyhdistykselle myön- nettäisiin maliokunnan ehdottamat 200,000 mk. ja keräystoimikunnalle 100,000 mk. ivuodessa kolmen ivuoden aikana. Ed. Aschan yhtyi mietintöön ja ed. Hultinin lisäehdotnkseen. Ed. yla nder maliokunnan puheenjohtajana kannatti mietintöä ja yhtyi ed. Hultinin ebdotnkseen ajan pidentämisestä. Ensimaiseen käsittelyyn esitettiin maltiomaraiivaliokunnan mietintö armollisen esityksen johdosta e r i t y i s e ii s o t i i a -n c r o n suorittamisesta n\ !'•'11. Ed. Grotenfelt ilmoitti ed.i Mannerille, että asia on maliokun-! nasfa käsitelty kahdesti, eikä kol-! matta käsittelyä ollut kukaan maa- J tututkaan. Asian katsoi puh. silti ivaliokunnasfa asianmukaisesti kä- sitellyksi. Ed. Mäki ehdotti, että edus- kunnan olisi ensin päätettäivä, onko j asia maitokunnassa W. I:n mu- > käsitelty. Ehdotti asian lä-! eduskuntaesitykjen se kokonaan siihen sisältyisi, niin olisi kaikki palkolliset säädettämä samoista eduista osallisiksi. Ed. P a a s i tv u o r i puhui laa- jalti allekirjoittamansa mastalau- seen puolesta. I Ed. Tulikoura lausui, että ! phiiäfimtnpfifnffpii toteuttaminen hettämistä n. maliokuntaan tarkistuslukemista marten. Ed. Hultin katsoi ivaliokun lian ehdottaman tiemeron olemaii ainoan mahdollisen keinon kohtuu- demnukaisen tierasitusten jaon ai- kaaiisaamiseksi. Kannatti meroäyri- takaisin olisi täydellinen yllätys itse esityk- sen laatijoillekin. Esitys asetti maan manhimmat elinkeinon harjottajat asemaan, jossa elinkeinoii edistys tulisi ehkäistyksi suureksi mahin- goksi maan taloudelliselle elämälle. Ed. Au g. Hjelt huomautti, perustetta määrättäissä nuorsuo-! että eduskunnan esityksessään eh: malaisten tekemää eduskuntaesi-! dottama kormausivelmollisuus tu- tystä. lisi suurentamaan tamattomasti u . a .... ... ,., ! tapaturmamakuutuslaitoksen meno- ^ il" ■ i a ' jl>pa paljon eneminän kuin 50 mo- laskea ed. Mäen ehdotusta^^os., kuten on mainittu, aauestykjen alayekst, koska astaa. ei ensi käsittelystä moida lykätä j Ed. Erkko selitti maliokunnan samaan maliokuntaan takasin ja' puheenjohtajaua syitä, joiden takia koska maliokunnan mietintö on täy-ivaliokitnta oli päättänyt ehdottaa . esitykseii hylättämäksi ja muutta- ° Senaatissa on t- •»""uuu.i mum. esitys asiasta, femmiston tarkistus,vaattmu ien mm o((cu oIi luonnollista että oleman pellkaa jarrutusta. Puh. - ^u>,kunta toimoo fin laillisessa muodossa. Ed. «... maan anomutiern. Ahmamaara rat,m ma-!„j.^^in tetcittä laada ap.as?a arm. esityksen ja sen esittäniät näkö- kohdat siinä huomioon otetuksi. Ed. Sillanpää huomautti, että ed. E. S. Nrjö-!toslinen oli ilmottanut »valiokunnassa maa- katsoi eduskunnalta kokonaisuudes saankin puuttuma» hymää tahtoa tämän kysymyksen läpi ajamiseen.- Mietintö tulee eduskunnalle aina; istuntokauden miimeisinä Miikkoina,' jolloin ei enää ole toimoa sen lop- puun käsittelemisestä ja ne puheet/ laiseduötajo.in maikutulsesta muut- jotka täällä pidetään, omat maan taneen,a inielipiteensä palivelijatn hautauspuheita asialle. Ehdotettu ^ottami,esta palotti,en tapaturma- tiemero on sopimaton ja on sekin maknutuksen piiriin, maan asiaa miimyttämäsfä. i Asian ensimäinen käsittely julis- . ..... ..... !lettiin tämän jälkeen päättyneeksi Ed. ^nborr epattt myovkm, meni suureen roaUof luitaan, motdaanko eptysta natlla mattio-i päimillä loppuun käsitellä, maikka onkin myönnettämä, että tienteko-z Ulosottolaki. rasitukset kohtuuttomasti painamat! maataomistamaa luokkaa. Toimoi! Ensimäiieen käjittelyyn eiitettnn suuren maliokunnan hymäksymän Ehdotus ulosottolain 4:nnen lumun laki- ja talousmaliokunnan mietin-, ja (l sekä saitotun lain i ivoiinaanpanolain 27 $nt mnutta- . ' _ a , . . . misesta lakimaliokminan mietinnön Ed. Junes totmm suuren toa= «ohialla liokuniian kiirehtimän, niin että' Valiokunta ehdottaa. c:t-a e-.'t s- knnta Keisarilliselle •' ti£c ilmottaisi, että ec-uskit''.... ole «voinut esitystä hir.va ii; ; Ed. Kaira m ; ;a . ., • . - m i esittiivät rocv-taLai.er- U: | sotilasasian n>u!i''• .. .. : täniiseksi m. 15)1,1 j takmman rahastoon i;.- ' . ^ . - 12 milj. rnnrklaa f.lvi | maraimvaliokunnan on tv •• i tämä rncmu-:ä huomio •: »vuoden tulo- ia m.-; ,' . .'jici r a j-, jestäessään. Toisessa i"«staiaii!.'.-s;/i choi.: . ta»vat sosia^^>emott.a.'!n-.'. kunnan jäs>, V. micii:'. ; c..i p;Tl«v.t tettaivatst u li^kuattu.;. v. vi, jen muuttamista icar ] ' Ed. Kalli. l>uomciit t ■ ' -'' ^ hallituksen :"Uylfcc-fr l:.-, | pyritään t; .u;tt(ur,. i; . : syistä julis.'.'ökitio i . hin nähden n " . ••••.•n.-.j olemassa. .;;p.n.vi ei •; , . ; on ehdottanet esityiö n .!.! -.a 1 \oikeudellisissa syisl -.i. 'ticiu r- ; ■ den tähden fauna;:! iftieipui. >. i- ! hettämistä fuurccn ■:-.'..to::. ;maikka oli'"ii!>. biio.r.u: yicn.-.^Mt itoisellaisitii. i Ed. Ä v o i a iii 1 ) sian aifafcniäubict n a Imoutti eua iole mitään 'tnirnta ioeUuo;!-' '-a hiili w. 1' a- <• ja kun ; • sessa jnv; ' »: suomalaiset nv<;* n: lasiveroou tat: 1 * . Ed. M c c ti -.:; n lähettämistä c- v r. Lääkintöhallituksen tvimenpi teet kolerawaaran ivaralle. Lääkintöhallitus on päättänyt, että Helsingin ja Miipurin ter- meydenhoitolautawnnille on huo- mauttettama, että olisi ryhdyttä- mä sellaisiin toimenpiteisiin, että Pietarista tulemat koleratautisiksi epäillyt henkilöt ivoitaisiin ottaa sairaaloihin ja oii tällöin ilmotus asiasta lääkintähallitukfelle tehtä- iva puhelimifet. Kolerafairaaloita marteii on lää- kiiitähallitus päättänyt »vuokrata huoneuston Koimistolla, Uuraas- sa, Sortanlahdessa, Taipaleella, Pöllössä, Imatralla, Maminel- suussa ja Jukkolassa tk. 1 pstä ivuodeii loppuuii. ^)äinikään oii lääkintöhallitus päättänyt ryhtyä toimenpiteisiin kolerafairaalan muokraamiseksi:l!e- posaareila, )1iiihimäellä. Kouivo- lassa, Elisenrvaarassa, ^liaassu- lissa (^liaudussa), Sirkiänsaarella (Raudussa), Suursaarella, Laman- saaretta, Haapasaarella, Seiska- rissa ja Lauritsalassa. ))!aa-alneen Pakkoluvivuttami- mn Pietari Suuren muistv- merkkiä warten Wiipnrin Terwa«iemcllä. Senaatissa esitettiin t. k. 20 p. !t"n. käsky maan pakkoluomutta- :ri'csta Wiipurin Termaniemeltä : Suuren muistomerkkiä »var- Senaatti määräsi Miipurin ! n kumernöörin ryhtymääii tä- johdosta asianomaisiin >oi- u.reisiin. f»'"* m iv V -. 5 •Ott !eii ' ■ ii.oisti-.. H - 'V:c.Ur. i ole joiiiu ,Iakici •'■>iiii\"t§Iakt 'rilli- i :0.tii, iwät f nti- asian '■■."•.'iduiltaan ttia, koska / . luksi »va- 10 käsit- , ojen osot- n tulojen ilina.it asiailis. | kuitenkin tutu ! Uioftmitcm mietinnr . tclyssä, joka sisälle Itämisen sotilasrah ^täydentämiseksi w " Asia meni suureen ir ^luntaan. I yleisiä uutisia. Ed. Hämäläiii e ii puolsi alle- kirjottamaansa toista mastalau- setta. Asian ensimäinen käsittely juiis- Eitettiin päättyneeksi ja meni se suu- Ivlvvll I f * A i > reen maliokuntaan. Ulkomaalaisten pankki- liikkeiden oikeus liikkeen harjottamiseen Suo- m e s s a. esuskÄNls. niietintö moitaisiin mielä näillä maltiopäimillä loppuun käsitellä. Ed. S c h y b e r g s o n huomautti sen johdosta, että yhä uudestaa»» ja uudestaan maaditaan teko- ja ylläpitokustannuksia ylei- sistä maroista suoritettamiksi niin- kuiit kanamien ja rautateidenkin, että kaiiamilla ja rautateillä kulki- jat suorittamat maksun, kun taas maksua maanteiden käyttämisestä ei moida ajatella. Sellaisia pu-! heitä, että kaupunkilaisilla olisi yhtä ^ Ensimäiseen käsittelyyii esitettiin suuri hyöty maanteistä kuin maa-! ehdotus asetukseksi ulkomaalaisen seutulaisilla, piti puhuja tyhjinä! pankkiyhtiön oikeudesta harjottaa loruina ja luonnollista on, että i pankliliikettä Suomessa, maanomistajat, joilla teistä on Kun ei puhe,vuoroja haluttu, ju- suurin hyöty, kustantamat ne. Kui- listettiin asian käsittely päätty- tettkin »voisi ajatella parannusta j »teeksi ja asia nieni suureeii malio- esim. siihen suuntaan, että maltio' kuntaan, ottaisi suuret »valtatiet haltuunsa P u h e e n j o h t a j a ilmoitti tä- ja osittain myös tiet sellaisilla; män jälkeen, että puhemiesneu- paikkakunnilla, joissa erityisesti tar-! mosto oli päättä,iyt ehdottaa, että mitaan hymiä teitä. Puh. yhtyi! suuri »valiokunta käsitteleist afiaii ed. Grotenfeltin mastalauseen pe-'kiireellisenä tai ainakin ennen tie- rustekuihin, ollen kuitenkin sitä lakia ja työmäen tapaturmalakia. esttysehdotukset tällä Toukok. 18 p. Tielaki. Ensimäiseen käsittelyyn otettiin laki- talousmaliokunnan mietintö! n:o 2 teiden tekemistä ja kunnossa-^ pitoa maalla sekä tiemeron maksa- mistä ja käyttämistä tarkottamien' eduskuntaesttysten johdosta. ! Anomusponsien käsittely jätettiin ^ asian kolmannen käsittelyn yhtey-' teen. mieltä, että kertaa saisimat raueta Ed. Hoikka ehdotti lakiehdotusta hyljättamaksi. Ed. Tulikoura toimoi suuren »valiokunnan kiirehtimän asian kä sittelyä, niin että asia saataisiin onnellisesti loppuun suoritetuksi. Keskustelu päättyi ja asia meni suureen maliokuntaan. Toukok. 20 p. Pääoma- ja kuponkimero. Toiseen käsittelyyn esitettiin eh- dotus asetukseksi suostuntaluontoi- sen pääoma- ja kuponkimeron suo- rittamisesta. Käsittelyn pohjana oli suuren maliokunnan mietintö, maltiomarainmaliokunnan Tätä ehdotusta rupesiivat »vas- tustamaan maalaisliittolaiset K a l- li o ja Junes sekä nuorsuomal. A h m a m a a r a, kun sitä taas kannatti,vat ed. Schybergfon ja K e l l o s a l m i. Puhenliesneumoston ehdotus hy- mäksyttiin 101 äänellä 82 ivas- taan. Keuhkotaudin mastusta- m i ii e ii. Ainoaan käsittelyyn esitettiin ta- lousmaliokunnan mietintö määrä- rahan myöntämisestä keuhkotaudin mastustamista tarkottaman ano- musehdotuksen johdosta. Malio- kunta ehdottaa myönnettälväksi 200 tuh. inkan muotuisen määrärahan 'S »vuoden aikana tuberkuloosin mastustamisyhdistykselle käytettä josja mietinnön mukaisesti ehdotettiin, j tuberkuloosia mastustamaan etta eduskunta jättäisi arm. esityk- ^imintaan tilintekoivelmollisuudel- sen hymalsymattä. .. .., Mietintö hymäksyttiin keskuste- lutta ja asian toinen käsittely ju- listettiin päättyneeksi. W:n 1911 waltiopäiwä- kustannusten suoritta- m i n e n. Ainoaan käsittelyyn esitettiin maltiomarainmaliokunnan mietintö la maliokunnan mietinnössään esit- tämien periaatteiden mukaan. Ed. Hultin kannatti lämpi- mästi mietintöä, ehdottaen määrä- rahan myönnettämäksi miiden mito- den aikana. Ed. Nuortema kannatti ma- liokuiinan mietintöä ed. Hultiiun tekemällä lisäyksellä. profcc-sortnivirka. Konsistori päätti keskiiviikkona ensi aluksi ryhtyä tc.yttäniään main toista cnvonaista eläintieteen pro- fessorunviroista. Wasta senjälkeen kuin toinen on täytetty toimite taan ehdollepano toiseen. Kaikki hakijat (apulainen ^Itenter sekä do- sentit Lemander, Luther, Norden- skiöld ja Siltala) julistettiin pate- miksi. Ensiin. ehdokassijalle sai Reu- ter 17, Luther li! äaiitä sekä Le- mander 1 ääne»,; toiselle sijalle Luther 1 Reuter 12 ja Leman- der O ääntä; kolmannelle Leman der Reuter 4 ja Siltala 2 ääntä sekä Luther 1 äänen. 2kon- sistorii» jäsentä oli poissa. TekniUiscn korkeakoulun kan- fa»«tazvudc» profcssorissi on opettajaneumosto yksimielisesti päättänyt esittää lakitiedetten toh- tori Heikki 'lieinvallin, jota mali- tut asiantuntijatkin — prof. ma- paahra E. G. Palmen ja tod. maltioneuivos Aug. Ramsay — yhteisesti antamassaan lausunnos sa oliivat mirkaan puoltaneet. Zlrpajaislmvan saa,itia tiuken- netaau. Kenraaliknmernööri on kirjel- »nässä maan lääniiihallituksille huomauttanut siitä miten nykyään on tiillut tamaksi hankkia maroja ei ainoastaan yleisiin simistys- y. n», tarkotuksiin, maan myös puhtaasti yksityisten henkilöiden aineellisten etujen lisäämiseksi ar- pajaisilla. Tämän muoksi on keii- raalikmvernööri katsonut tarpeelli- seksi että entistä parempi selko ote- taan sekä anojista että heidän tar- kotuksistaan. Tätä marten on ken- raaliknmeriiööri laatinut erikoisen kaamakkeen, joka lääninhallitusten puolesta tulee täyttää. Jos arpa- jäisillä kerättämä määrä on suu- rempi knin 5,000 mk. tulee ano- musta seurata selonteko anoman seuran kolmen miime muoden toi- Minnasta. Jos arpajaisten toi- nieenpanijat omat menneet ulko- puolelle saamiensa oikeuksien, esim. siten että omat myyneet suurem- maii määrän arpoja kuin mitä lupa sisältää, omat sellaiset seikat otettama huomioon toistamiseen lupaa anottaessa, eikä lupaa sil loin ole myönnettämä. .Äansamvalistnsseuran arpa- jäiset. Senaatti on maaditussa lausun- nossa päättänyt puoltaa luman myöntämistä Kansanmalistusseu- ralle kirjallisuusarpajaisten toi- ineenpanemiseen toimintansa edis- tämifekfi. ; 3 n s u u sta ja likitienooita. ntityksiä. V nen nimitettiin Ilomantsin i ' unnan mt. henkikirjuri Aug. 'edrik Airanne liimisinieheksi Mäkk'/'.in. Toimeen on astut- taiva i pnä kesäkuuta. fliiiolhtf. T. k. 21 PN» iltana pääsi tääl- .a Joe.-suussa pitkän sairauden .älkeen »viimeiseen lepoonsa leipu- -mestari A n t t i Juho Tapa- uinen 59 muoden ijässä. Hän oli syntynyt ^Ikurmeksen Lehto- maaralla 2< p. toukok. 1851, tuli leipurinsälliksi Hämeenlinnassa 187 ja työskenneltyään pitem- män aikaa Helsingissä y. m. »nuutti 1883 joensuuhun ensin H. L. Ferneliukseu ja sitten K. 'A. Larellin liikkeeseen, kunnes 1887 amasi täällä oman leipurimers- taaii ja kaupan. Wähitellen laa- jensi ja kehitti hän tätä liikettään hymällä menestyksellä ajanmu- kaiseen kuntoon ja luomutti mur- ; tuneen termeytensä tähden sen miime muonna pojalleen W. j. Tapaniselle. Sekä ammattitome- rien keskuudessa että kunnan puo- lelta luottamusta nauttien hän 1*88—89 ja 1895—98 kuului Käsityö- ja tehdasyhdistyksen mal- tuutettuihin, 1894—96 ja 1908 kaupungin maktuuskuntaaii, 1894 —1900 termeyshoitolautakuntaan ja 1899—1901 säästöpankin isäit- nistvön, jota paitsi hän oli 1894 ja 1900 kaupungin kiinteimistön ja irtaimiston katsastajana ja m:sta 1909 jäsenenä maimais- hoitohalliturfessa. ^iyt kuollessa hän jätti jälkeensä lesken Augusta Tapanisen (o. s. Jokelan) ja po- jan. Raittiina ja tehtämissään huolellisena mainaja perusti ta- louteusa menestykselliselle poh- jalle ja sellaisena näytti esimerkin,. jota sopisi seurata. Hän kuului ivielä siihen miespolmeeii, joka' tahtoi ammattitaidossa, ahkeruu dessa ja säästäväisyydessä kuu- nostaittua, sekä sen kautta itse uurtaa uransa maailmassa eteen- päin. Rauha hänen haudallensa! 5!ewätpalotarkastus kaupungissamme toimitetaan tällä »viikolla keskimiikkona ja torstaina. Koulut. Pääsytutkintoa marten uudet op- pilaat ilmoittautumat.- Joensuun yhteiskouluun ensi maanantaina klo 8 ap.; Malmistamaan kouluun samana päimänä klo 11 ap.; Lyseoon ensi tiistaina klo 11— 12 päirvällä; ja Tyttökouluun samana päimänä klo 1 päimällä. Z)liopisto. Fysismatemaatinen osasto oii hyiväksynyt ne kirjoitnskokeet, joita omat suorittaneet pro erercitio sak- san kielellä yliopp. A. I. Saaren- pää ja A. Mäisälä. Historiallis-kielitieteellisessä osas tossa on hymäksytty saksan kielen pro erercitio kirjoituskokeissa yli- opp. Ä. Kerminen ja latinan kie- len yliopp. A. W. Juuti ja M. Suihko. ltnkarilainen ylioppilaskuoro ..Budapesti Egyetemi Enekkarok" on ilmoittanut saapumaiisa Hel- sinkiin heinäk. 4 p:n seutumilla ja noudattanee sitten seuraamaa mat- kasuunnitelmaa: Miipuri, Aiitrea, Imatra, Sortamala, Joensuu, Samonliuna, Kuopio, Iisalmi, Ka- jaani, Oulu, Waasa, Tampere, Hämeenlinna, Turku, Helsinki. Joensuun Musiiikkiyhdistyksen johtokunnan kokous pidettiin miime sunnuntaina Raa tihuoneella. Wii»neisen kansankonsertin tu- loista päätettiin antaa alttaritau- lun hymäksi 100 mkaa, samalla päätettiin malmistaa pemstuskirja alttaritaulu-rahastolle, jonka laa- tv? I iiii tm S LT SK Stc m SB cE 6K SA f 3 B 93 Nl »3 SO SO UI O m -»-» v? m ta *4 fs < z» s SO p m S» ■S ff Ns S;