N» 170 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina heinäkuun 81 pnä K. S. R. Viinihappoja,, Sitruunahappoa, Salisyylihappoa, Etikkshappoa, Etikkaa, Etikkaesanssi#, Bpriietikkaa, Viinietikkaa, »valittu nxaroj-en Feraystoimisunia on 1 inljnjtrtjr. Se on pääiiimyl aielina I)iv- lvi ii Ivoliiu.stuneita sai^aonhoiiajia. se ! fctticle-e saada asiaan trxi!m'st»neit« \a | innostuneita luentojen Pitäjiä. Pieniä kansanparontÄoitoi. joissa wara:!omat scnivat Nmai>sen 'f)t>i'bon, on katsottu ljijmin tärkeiksi. Tällaisten vhleyiecn perustettaisiin tuberkelitutkiniuslaitos. Edelleen toiwoo lwarainseräns>oimi- knnia saaiMvon perustetuksi lasten ici- raaloiia risaiauiism Warren, iviclti cttä warttunesmpi oMkeleiva nuo-^estyneen railtiuswäen ohjel.nass^ o>.^wo-uu,. n ra.ltmsko.kous ralla kertaa alkanut eru* ,^1ui hän toimeni uksen, et- l W Ua | f ci Suomen raiiliuÄmli r-lift osolUiono tuberkuloosin wastustainis- ja ter- tärkeä^jä ^».ustuviyöö-ä iciä u^riuioo^n^iuaaiuöiaui ja J)lfl>rt;]11)1!nlm|l |C uiMamn:i Lopu>llistsli hiJvöksyttiin alustajan ponivc.r soisinaan. Eri lääneisiä a>a- 'li11i-;n heirNlöi 4:sjä kohdassa niaintt- tua larkoilusia ■nxiricu. 3kft) postien ismUemincn pusseihin ja'Hauhon kihlakunnan Hauhon ja H<n»«» »soi Pergamentti- ja Y &hapaperia, korkkia, hartsia saatavana K,-S. Rohdoskaupassa. rrso, ottamalla entistä enemmän yh» diSiykftssään 5eskuslel:awakst yhteis- kunnaillisia kysynniksiä. kocttaijt ke hittää nuorisossa yhteiskunnallisten il-, miöiden ymmärtämisiä ja siitä johtu. waa yhteiskunnallisia yhteistuntoa ja tällä tösvoin ivolmistaisi itseään N?as- lustamaan niirä syntiä, joista rikolli- suus johtuu,; f^tä että Suomen cpis- keletva nuoriko omassa ympäristössään ryöskentelifi siihen su un raon. eliö opit- taifiin «mistä paremmin ymmärtä mään hytvän /irjallijuu^n ja sen saan- t:a helPotlamien yleinen kirjastojen merkitystä ifekä yleensä siwisty?,en le- wittäjänä eträ erittäinkin tväkljuomaln käytän ja siitä johiuivan suuren riko!- lisuuden tehokkaina ehkäisijöinä. Miiä rikollisuuden lisääntymiseen erityisesti nuortison keskuudessa luiee, toinoo kokouS: «ttä^opiskeloiva nuoriso puolestaan fociuiifi toimia siihon suun.aau ettei» uiät ^uono kirjallisuus ja siivcellijcs:'. ch: «.rwoiset jul!i>set tilaisuudet, u.tn- kuut u^:n elotoät firmat y.m.'. p länsi nuoriiovsa stwecll>,stä fijiticria häm- mentämtÄn ja fyöUcmänuiiin, ollen /o- i?jiuutenu siitä, eitä wa:H.'ii!"a: ja opc-rtajat e^vä.- nuorisolle tule ies- jj .'ih^cn apuaan ja neun?o;«an kicliä- u i Äuopion suom. yh'eis?culun rait- tiu^hdislyksen puolesta nti Alli Zid- bi k aluSli kes'usteiukys'.?myk'5n 2. D. Ti. 5i:n oaikallisyhdistysle". iiätfii:?;* fr u»aö: >, ehidoltaen {eun-uiiKii po i' ne:: 3 C. N. R:n <ti"wvoinw;s:en jo;» kall.syhdislhsien on ivei>rcL:su«>r- tu:»!'cssa ryhdyt rämä c:iuiu\ »rik kaampaan työhön paikkakuntansa l?7 ?5u'vien yhdisryslen hyväksi, inio». zanialla niiden jäseniä tLiminiaan'. 1/ :?.suyistllä keskuSieluilla. miss:', cenkin tumsiutia: >. »^nan l.'h- fc-.5;:.kj:iu* työtapa!I;:n; ii l.:ämällä tu:u tuohiakin rahi weyspäiwällä. Kello 10—11 oli hartaushetki Jo- l>annech.'n (Uudessa) firfosia, jo^ja saarnasi pastori A. W. Ku-usisto. Har- :c.ilshetken perästä kokoonnutltin yli- ippola pcrnxhii osanottajia- ja teki selivää „KerÄMtoijMikunnan wähäwa- raisien keuhkotautisten hylväksi" tä- hän aslijtsla toiminnasta. Alun iälle yritykselle pani kustantaja Verner Söderström kehoiitaen tansalliseen ke- räyk>een lvarattomain keuhkoiauiisien hyivaksi ensimmäisten ivailioUisien maalien aikana. Muutamat asiaan :n- nosiunett railtinsiHmiset oit:wa: täs- lä kehoituksesta alolteen ja pääiuivät ruiveia keräämään. Raittiuden Isiä- ivat o.iiwat irt'rjc>:äöf sccu iaj- iänitöflijcit puolen. Ensimäinen kera'is tuotti yli 50,000 mk. Toisis-a kctäyk si s sä on tullur ivahemmmän, luonnol- lijesti siitä siMä, eitä irooicju tuli kc-roin tiheään ja asia liian lavalliseksi. Etiä ^e ei ole kuitenkaan unohluinas- sa. näkyy sii'tä, että iviime lvuostna on keräyksen iul'o.r;ct ofkct noitsnnasin. Kaikkiaan on Miu kokoon 1 U:'i: 1'2 p. — Pieni fcu-f>fo:aitii>: 11orfft on tuot- icitu: noin 10,000 mk. moitloa. ponnen: N^iitiuskansa kaisco asialieen inah- dollPmman jlchokkaasti awustaa kaik kia niitä keinoja wmic>enpannesia. joi- ia tcräystoiinikwnta wähäwaraistcn keuhkotautisten 'hlMiksi katsoi tuber- ' xdullisem kee moi on kehit-, iämiseksi. i't lu.t-juffc.n johdosta seurasi lyhyt kcskustelu, jossa prof. Laitinen jobti puheita. Alustajan ponsi hyioäksytiiin ytsiiitielisesti. ^iello 2—3 selyvitieli Iciäfci. kandid. A. Äiuo:Alainen luberkuloosinäy.-ielyä oinnottajille. Päiivälliisen jÄkeen alusi- lääkilttä' neuivos Ä. ReijoMaara kysymyksen suomen Kansallisen Tcrtveysliiton t o un i n na n cd isiini n ses t ä. Esitti kansallisen jerivelMiiion iyn- nyn. — lLoiinakursseilla se on pantu altuun ja yleisissä rairtiuskokoukstsja Haminassa ja JiDäskylässä saanut railtiuÄmen yksiinielisen kannatuksen. Nä^tä yleisistä kannatuksista innos tuneena to'nii.tli tekijä erityisen ter- ^kyÄiiltokirjasreil sarjan. Aikakaus- Virallisia y.m. yleisiä uutisia. Kutvernöörle» wirkalomat. Äciuaalihmvntöörin laniiias:a on i 1 uioi:ci iu jjvmuu in fi;uiil:,t ointintskun= •noflc, o:i'ci Ä^:r.Mr:n läänin kiuver- nöorfc, 'tropoa^rra B. von Troil -:voi scÄa wiriawapaut:a ennenkuin H. M. Ävisari on läljtcujt Suomen saarÄosta. Hmn^enläänui kuivernööri, etversii I >v a r <A c> r t> i e on saanut lmvan oleskella Mkomaiilla ivirk^.vapMiensci aikana. Uusi rautatiesuunnitelma. Ttratceginen rautetie Pietari—-a- wonlinna—Waasa. Edliisessa lehdessämme jullaisimme ticöon itratcrgu>>es:a rautatiessä Pie- la ri^—<Bc f.u o niin» a—Wa iso. Sähkö sa noman selitykseksi mainittakoon, citc esitteessä t.f. A p:nä päätti senaaiti kulk ula i>t ost o i m'i t uvkmuian päällikön frci-ii-L E. Bergin chdoiuksesta^ löhc-tää ltie- ja ivesirak^nnuÄen ylihallitukselle näin kuuluirau kirjebmän siinä inainit- tuohin loimenpiieisiin iyh:')iiu»tä lonrten: Sinen kun Keisarillmen senaaui ■iair.mif. 17 iptnii 1907 oli läskeny! lie- ja ^lvesiral^nimsten ylihalliiuljen läheträmään ienaconin ehdotuksen rau- laltelÄjojen lmlunisesta jostakin iniikkiiihin on Normitct'iMvN" Ilxiroiv-isti, ic-ltciiixit I-j()cti)fict nxchingoitu'. 4:ffi) m^idollisesti wioi:t»nccn poi>n. «ciyclykscn väällystään tulee »vastaonct- tal^n poslimivkaillijan joka tavaulseSsa >tehdä «sianlvastima merkintä. Scuuilfa muistuttaa postichavitus p«s. jarmen pitäjissä sekä JZmsäa kihlaku^» n-an Kuhmoisten pitäjässä ja ainoa?taan Ruotvedcn pitcijissä keskink«rt«iiSt»» hno» nomman sadon. Ohrasta, kourasta fa sekuliZl» m>kZli nnimcksimainittua ollenkaan toitjellään. o.i odot«tt<avisja ainoattaan fegtinfer» liteimiStajen h^tajia sekä poStnvcuinu-! :ais»a tai, wa«sinkin Jämsän kihlatun» piilin csimicstä tarfoin huolehlimaan. > iu-k eteläisissä jcr Tammelan kehlaksn- että tässä annettivja määrählsiä tu^nol-! nan koillisissa pitäjissä, keSkinkertaikta iifcc*ti noudatetun, sillä niiden laimin- huonompaa satoa, mutta kauraS/a ja s?» lyömil'cstä tullaan ivastcdes ehdotton^lS. li edeÄvastA^sccn saattamaan. — Painoylihallituksen toiminta. Ku re n ennen on kerrottu sakvtctii?n knStan- vria. „W<!paa «jot»s"-lchdon julkaisijaa W. K raosta lvv mklla sentähden, etici chän ollut liittänyt ilmoitukseensa tehden iiilkoiscmiscSta mainetodistuZtaan sekä todistusta, että hän itse hallitsee itseään j., omaisuuttaan. Sen lisäffi oli hän >',velvollinen /lakkaMamaan lehden ju!- k-iiscmiscn kimncs oli hlläma:pi:>»t muo- dvllisnudct täyttänyt. Päätöksestä tra» Tammelan kihlakunnan Someron >« ^luctveden kihlakunnan Kuru« ja lei»» 'on pitäjissä toitvotaan hytviZ sa»a. Hcrneesrä ja »irnasta näyttäi l»le» 'cskinkertoinen saio pciioin stk^ »zrcnipi, jopa hymäffm, kut:n Jämsän .ihia.unnan Korpilahden ja Hauhon lih« talunnan Janakkalan pitäjä»'!, mu"a k..'Sklnkc7taista huonompi Jämsän !ih'.a» kannan kcAipitäjjissä ja hnono Hollolan tih'.it»»nan Padas^o«n pitäj.,?.si. Peruno'Sla ja muista juuritasivnz^, lvoi^ree yleensä touvoa k«skinkerta!«,a parempaa tulosta, jopa hhwää^in. tutrn Iitit hra Ko>onen howioikeuteen, muita , . . . t j-i f ^ » . ,r s— J?opcn ;j Hausianven pitzziSsZ i<itl> kuitenkin painvyl,hallitukseen uuden ... , ' a ' . .. .. ... hWak:iPVu. Sammui puaj.'S.!» HoZo.aft 1 1 mi>t ♦ ii t-i *»*» mm ne > * 1 ^ ^iiiillä iikico -IIu tointifuiua ^ittui kirjat, sanoinalehdet ja opettaia. on>a» tSuoinen pltolello 3!ajajokea sijaitse yllä pieniä keuhkoiautiparanioloila l >t !w?km Mttaneoc tälle asialle .'.niua- paikata Ääkisalinen kau::«. tukscnsa. NMlsisjakin on tämä Herät- ^^jalan radalle,' on mahu-tu hallitus o perus- iiiiiyt Huo'!iiu>w. ^Ia« on ins Ylfftvn tou | r ,f u ,., u <j p ;u Ä ]908 pattixiuin ktr- ;it M.iln= ; f) ii !v o f j i) t ly e r Kiitit c c, jo, louif.a ci ole j f ; n ,.^ u m ufn<in jcnaaitiin ! ähenä ny: ■x-n cs.s- {•>ntiiniu)sm Id td a laonut n ta. iaor.a < 7. 7 mikäli waadila>»n aina toiinikuunan jniivuka keuhko taudin lrastitvtomincii fokouk^i yhdessä auieltcioiiin .ih? ; s!yi-'ei ole mikään iääkeiieteellinen, naan "n :>'imikuntain kanssa, sekä walmis- isnuri ja irakckira tchteiskunnallinen se- lamalla yhdistyksille silloin in'löm yy-'kä lanÄllinen kynnys. :.'tsii iltamia ja huviretkiä: ^Tämän -jälteen prof. Tac.v. iliiiti-- 2) kaikkien pöifaflioyljdisMji-icu cn rt>fTt»i?t:öträ ahkerammin firjoi:!c:ii«an .Pclijontähteen" torminruä:<ui;i, oji» incifia, waikutuksen ja mön he.pcua- M!>."i tähden toisina yhdistyknss.i. ^lnmielisesti hywäksy!::ia aius:.i- jan esittämät ponnet. Tn'twon wuosikokouksen paikkaan «ähoen päätettiin, että je ?:detää'>. ia- t.i.i^a paikassa kuin Naittiuden trien nmasikokous. Kun tchtorinrounxt Alli Xrv,fn- Alenius oli lausunut muutaman in- nostutlmvan isanan rai::'!-.t opiskele- N'an nuorison suhteesta t^getarismiin. cU kokouksen mimklinen ohjelma lo- pu?sa. Pu«heenijc.h:aja. maist. O. W. Lou- himuori kiiiii kaikkia kokouksen onnis- tunnisen puolesta hommanneita, kob- Ristoon souansa etupäässä 11 n o :t pian erämaan, in nokkii eon sihteeri»! >'li- oppilas nti Aino Harmajaan, irön l>? ui ui n5,ös koiouiseen saapitneelle Suomen Nuots. ^lieppilaioen t!usyh'dis^^->n edustajalle nti ?lnna Anderssonille kokouksen kiitokset dänen chker^ta osanotostaan kokoukjeea. Lopuksi lauleliiin yhteisesti „Maam- me". maaseudulla. Toimikunnan t^cnnesta on jo .ettu 7 eri sairaalaa, ntiiiiiläin joella. Ä!asio:«ssa, iSor.aualasia, Hä- k^yiänlmssä widä saanut sitä. Monet '.ncen^linnasiz, SKMnässä, Ziuoivedellä oivat olle oi innosiun.".ia. :n ui ja V.urikrtch.i, -Jhbmn ollaan ujeid:'., m kumien ivir^notnaisten knlmyys on nusien iparanloioidcil perusiamishoin- iaanut heidän intonsa laimenemaan, missä. i Teroitti ■mieliin 'tällaisen liiton tär-- Puhuja huomaAtti uiyöski.i siilä. ilmcUuksen muine todistulsineen. Siitä lhuolimatt<r sai hra Kosonen «viime sun» nuutaina »vastaanottaa kmvcrnöörin ja nimismichcn wÄiniksellä painot>lihalli- tiilscn päätötscn, ijossa ilmoitetaan, eitä minkäänlaista toimenpidettä painohiihal» iiiiikscn puolelta, koska ÄkakaiiÄkirjan '»llmsrja on ävc!wollinen tekcinään il» mriiiikscn.kirjallisella hak:inuksclla". — £xls. S. n kihlakuntaa ja Lrilvcden p-täjäS'.i iveden kltill.kimtoa. humala, pellcttva ja hamppu sota mii» memai.llill-a ei suur«ssa oin5>a ltäniZ 'Jl-V KllkVIUUIUIIi v*«u i . . . , -g . hänen ilmoituksensa ei ole aiheutta.u.ö ^'^clla tuottane^.. mh.Sk.n k-kkinkcrta',en ,adon ta» ,uS paremman. otaksutaan tuluvan suurim» massa c'cs>a lääniä keskink:7t .l ,z :a luo» nvinpi i.i:o, toietäpä huonokin K,.hmo.?« t:n ia Padasjoen pitäjissä s.» «inoaZtaan Zan»n7lcn pitäjässä keskinkertaista p.u tcnt\>i '"o!c. Saa.i» lohenpyynnistä, missä sitä wä« hm tnrjoltctaa-n, on ollut '<;.':nktrlai« nen. cn kaKivullisuus, tl ?ciliku,:ösa »vallinnut osittainen !nl» wuuv sittvmmin sattuneiden sateiden ju!,W6 tuntrava4ti elpynyt, tifj paikka- pa.kcin ollcet yöhallatkaan nä?lZ siinrem» t'.a !'.>a!i:nkoja tehnen; tA!ich'.)?nte:i»,H tl ole «läänitsä ilmestynyt. /.nnunansa suunni telinä n Tert-joen-- ^järiven rauiaiielinjaa Käki.salmen- keyttä näinä pimeinä aikoina». Ehdotti lc»p»ksi seuraaivat ponnet: l:o. Nhreiseen keskustetukokoukseeid kokoontunet Suomen raitliuÄväkt ia i/liopistolliset lomakurssilaiset oiun-t si tä miellä, että terweysliiitd-aa:e to- nen alusri kysymyksen tuberkuloosin ^-temettuna on otnien;a herättämään Vastustamisesta. Alustaja mainiisi, - ioitialc;.'|ta i^tsttietoiseen iermeydenhoi- erui teri.neydenhoildon järses äitiishom- ^ iotiiöhön ja kaÄvaumnaon t i)är tal in iin nKdy.litn ensiksi Enstlnnnisic. ^ !atien lyön mene-tymiselle tarpeelli- Siellä Myös alttiin ensiksi tuk^rkuioo- jce» yh> e istumin.: aan. sia ^nxistustaa. Salsassa tul'crkuloosin Bleiuen raittiusko?ous. Torstaina 23 p. heinät. Siihen iärkeään sijaan nähden, mi- tvastusius on oli ii 1 , - loiminii-isja aina tvuodesta 1664. Ja pantivar sen al- suun muittamai loakuuiusyhiiöt. Siei- .ä on nylyisin i?hdisiyksiä, jotka owat uhranneet suuria summia parantoloi- :en knnncssapiioon ja yliiua^aan ler- rey:enhoidon eÄ stämisecn. ?1!a»S!as- a toimittiin aluksi n.s. iiruv^iicn tn-, btrluloosin ^ivasiusiamiseksi. SiofiaSin : uninen toiineenipantaivien luku-ilia- oa innokkaasti ruioetiu asian eduksi uiien »rfitku-lutsen kauua perheissä le- työskentelemään. Sautaten iniios Vei- .'.viuäinällä u^häivaraidicnkiir keskuu- giassa j..i- Nl??j<tiösa: anitneniainitlu ■> :(n oikeita tietoja- keuhkokaudin luon- maa cn ensi m äitien, misjä uutti ^n .iccsia, jcu loaliläinis- ja parantaints- 2to. Tcrioeysliitto^-aate io^ntettuna vii omiansa kas.vatmainaan kunnille ti le i ie e n e r-ircyfce nlh o i t o o n pc r e h: y neiiä ja si'.ä.harrasicuvia.terioeydenhoitoivir- ^ foiiijcit-a, jominoisisia tälä nykyä on liiaalaisku^.iii^a suuri puute. ^ T>.'i!ioe>isUiiOl iv o i iv a l ^arai- >t.'ii inyöxiiraikulicia lyösjä keuhkoiait- din wa^tustamisei!si pienempiä piirejä Vaasan läänin kuwcrnööri ilmoittaa heinäkuu» 23 päi- luiinä: jicsäkuiissa ivallinnut kuiiouuS ja koi- mähkö sää on »vaikuttanut ballalliscZii ka'>w»lli'suttdcn kchitiymiscen, PU"a ?n se sittemmin saadun runsaan j-.i!cen tautia taas parairtunut. Halla, joka iat» ri'i kcsäk. 20—22 päiaväin setä tuiini* k:n 1f> -20 p:n wiAisinä öinä, on wähem- mä-sä määräösä wiku»tlanut perunan uxusia ja kc»vättl»ion oraita. Nukiista toiivotaan fcc-finfcr*ai.5;.T ia mcnin parkein hyivää satoa. taa? Sumiaisten ja Äongiiikan'i>an kun- niC-sc olvait toiweet alle kcskmkertai>en. Licivlittouoista- anvellcan saa.a?van y- teensä kcskinkertamen, mutta ?»hola>n- min, Mirtain. Miitvsaaren ja Laukaan kunnissa, marsinkin mitä ohraon lulce. kco?inkertaista huonompi lato. PerunoiÄa odotetaan keskinkertaista parcnipaa ja hywää 'satoa Möyrin. Pie- tarsaaren, Lohtajam. Eioijäriven ja Ä!c- wuden ni-mivinicspiirei-ssä sek'i Musia- s^crcn, Kruunupiiyn, Alawctel:a, ,»iul-- xiän ja Laukaan >klmnissa, jota tvaStoin hurnoa sawa odotetaan (xtJnum kunnas sa sckä Lappaiäriven ja Wir?a:n niinic- m,copiirci<-^i, mutta muut-n tulee sato — ?)!lnisterineuwostoon olval Pie- olemaan kcsiinkcrtainen. -tarin lehtien mukaan saapuiiee: seuraa- Hcinän ?«iZivu on kcskin^'rta'.»<n tai we.t Suomen o.i;ta.t: 1) JJkjliyispQnk» krofinkcrki^ta parempi munalla, pai ti» k-<!i, Mstvrahastojen, ^alotvakuutus-1 SVcnlahdc-n, Möyrin ja Alavuden p:>- ia lesiinätsten palo^puuhtiöiden ajot- rcic-ui, missä se on huono. • jrsld IvcrottiHlliiesto; 2) muuta-! humala, pcllaira ja hamppu, joita wil- warten siihen kuuli:wine kusiannustir- lvioineen j<^ erMskohtaisiite piirus- luksineen. Äsi^a tänään esiteltäessä on ; senaatti nähnyt -hunniksi kä-keä ?)ltlHiU litu tse n läi^ennykseksi edellämainii- ^tuun 'sunnnÄÄmami alustawa.^ii- tutki- tuttuinaan rau-ta^ie'linjal a) friitob— >iäkisal'ini—Äaasuli. ja b) Hiiiola - Näisäläi—Naas'.i>li sckä aikaueau se- ncaniin lähetä mää n ehdotulsen nor- mcalir«li!.ei>ien rautatien rakeniamiselsi näille nyt mainituille suunnille; min- , ia Mkiiiaiiostc-inikuskunM lennätin ! Pää:öl?.'n inu&^sti ja palauttaen nsi..Vtir';i:.:; >ylihallitulselle licbotfi jo noi.':aKt.:<i.'!oa;irt .ilmoittaa. — Lopullisia nimityksiä. Kenraali, kumcrnööri cn i:htyw>; icnaatin päätöf» icen Jämsän Piirilääkärin lääket. <is. 0. römin limittämisestä Hollo- £ ön piirilääkäriksi. asete tu mirallisen tarkastu!>cn alaiiek- ^Aichdolljsuiflsik^a setä mikäii ivoiu.al xu Täällä on myös syntynyt wilkas'j Mi.vat, '>railut:«nc.lla Pienien paiial- liike kansanparanlo!oiden Perustami.-\-li^en k::;)!o:ou.:H)ouolo!öeit ja hnol- tolo.de n aila a n jaa mise ksi. ■i. , Sa^dÄseen terioeyÄii.to -aat- teen Uniseen eniistä suurempaa «pontta, Svali>ts« kokous iäällä läsnä olciv'?S'a 3 henkilöä, yhden kusialin lääniltä, joiden 'tulee raiuiuskokoukseu kestäessä listoilla kerätä niiden nais- uiien ylsnyisten lvskik^ulujen ivaliio- aivueta ja l»wau myöiiiiviiijesiä Suonien sen.'..'>ti'lle ottaa läinäii wuo- den menoarvioon 3.'i,000 mk. tinki- mus;öiden loiinittamista ivtuien iral- tioii omistamalla Kuusjärtven laitvos- alu^lla. —Maromaisuutta poStipuskia ja lauk- kuja käsitcltäessä. Sen j^hdoSt., vocailjoonit, niin iPoH!itc.!iniS:ojc» kuin pöö; i u* a itn tt p Li r f n f t n, f uin in>Z ,nac.n- tiepoötin fiiHjctiajot, mikäli p!>i;if)a(l::iik- jen ticiTOn on tullut, riu>;'it aina noiida- iclsi. Taaiskabsa on Mhdyity loakaioasii keuhkolamia !wastusiamaan ja jama- /.'n Ruotsissa, missä kuningas Oskarin lätä Marten >lahsotettua rahastoa, on ivakiio tunliM'a!Zii korottanut. TuberkelikiMnys, lauiui puhuja, on sosiaaimen Wpnys ja sen ivastus- tammen Maakii .c.iauon crityisiö työtä, ien ja miesten niinifirjoi tufs^t, jotka j.. >a e e il > s ta wa r »iva > s u u > ta pos::^>!Z- Suuremiipi puihiauden tarive, epeilis I^eutuhoat kvti.i»>a .tuktua tekemään kä>itcllcss.iän, cn po^ii- lauhin vaarallisuudesta ja asunto- '.voiioivansa saokseen paikallisia ter- ^llitu-z määrännyt: olojen «järjestäminen, kuuluivat kaikki 'ivoysliittoja syn-tl /mään. j i .ksi) posliPu^sicn p<iino on, mik.rli tähän klMmykseen. Suuri merkitys oitj -liusuiijtn johdosta sy-uyi uv il ka-J '"^boHiyta, raijoitettama korkeintaan 40 kesiiiscelu, jos'a toiset ta.hfoinv.t ler-^''^> lvty?li!.ton l^disreteäiväksi raitliusjeu-! 2:kji) postilpuSsien ja laukkujen heitte» jcl«ään w(ihän, owat menes!:)nect keskin- keriaiseeti. jialastuiscsta on saatu yleensä myös- Iin kcstinkentai.ne-n saalis. Hämeen lääni» 23 panta«!va mljös lainsäädäntöön. Tämän jäl5een siirtyi alustaja ker- ka tecnxiHenhoidolla ja »'arsinkin to maan niistä toimenpiteistä, jo''hin rc^en chjclmaan suoranaisesti, loiset keuhkotaudin lraslustamisella 0N jär- meillä keuhkotaudin ehkäisyä Marten ehdotusta MaÄustilivat. flleren neito. C. M. Norman-Hansen. „Tuopa oli aika kolaus, perä mies?" «Aika kolaus, lääkäri, mutta se on pahempi, jonka to nyt aijotte tehdä — onko aivan välttämätöntä, että jalka otetaan pois. „Se saattaa minut raajarikoksi?" »Lv on niin musertunut, porä- mios, ettei ole muuta neuvoa. Muu ten menevät kylmänvihat polven yläpuolelle." »Niin, sitempähän sen täytyy olla, kuin Te sanotte. Kaksi talvi-yötä avonaisessa veneessä — olihau se kaksi yötä? Ymmärrättohän, lää käri, ettei ole helppoa muistaa ai kaa, puoiikuollcita kun olimme. .Mutta jos kausi lasti ei olisi mu- sortanut jalkaani — »Hengittäkää nyt syvään, perä mies — jos Teillä on mälli suus sanne, niin sylkekää se pois — hen gittäkää nyt syvään, ja levollisena!" ,,1'töi! oksennuttaa, Tenlän klo- roformiDnehan, tahi mitä Teillä on, jota pidätte nenäni edessä! To- »i tankin, olinhan jo kauvan pclän- i yi, että kansilasti myrskyn tullun kiiaiui.oi, mutta päälikkö tuumi, etlä voimme sen heittää mereen — pääl likkö niin, hi;n vajosi laivan kera pohjaan - me toiset ennätimme pehMua veli», .»een — miten lienee . Mutkaan,, niin onnistui pilkkopi- m» iissä laskua \eQ0 vesille, lank kuja n romahtaessa päällämme — uituu 80 tapahtui — niin alihan gan merkkituli valaisi viimeisiään, — valaisi punaten höykylaineita. Nyt vasaroi taasen jossain pääni yläpuolella — ylhäällä täkkilankut hakkaavat — irtonainen kansilasti ja meren aallot, jotka kannen yli — mutta minunhan on lämmin ja hyvä olla täällä pienessä, kelpo hy tissäni. Minä makaan niin hyvin ja lämpimästi sekä Däen, kajuutan oven yläpuolella olevista raoista valon loistavan — vene hakkaa pahasti lainoissa, ulkona tuulee tosiaan oi kea hirmumyrsky! Guff, guff, guf — mikä se on? ähkäävä pumppu — onko käynyt niin hullusti, ja minä makaan tääl lä, ollen vapaana vahdista — ylö tin ovesta alas — minä tulen juos ten konekäytävää pitkin — vesi tulee jalessani poristen, temmeltäen — heitin oven lukkoon — merkki tulet valaisevat vaahtoa ja kannella olleet lankut tulevat uiden, vajoten ja nousten, kuten merenpohjaan suunnattomat eläimet — kuulehan, nyt tärisyttävät ne oveasi, kuule, miten no pärskyttävät tuolla ulkona — kestääkö ovi, perämies, kestääkö ovi? Nyt ho valmistavat pelastusve neen selväksi tuolla ylhäällä — he jättävät meidät, perämies, he jättä vät meidät! Ei kukaan voi tulla meitä autta maan, suunnattomat merieläimet al- tään apua olo odotettavissa — auta! auta minua perämies, murra ovi! pojat! — täällä on hakattava kai-' kavat vartioida oveamme, ei ku kin voimin — mutta nytenkä, en kaan meistä voi päästä ulos, ei mi voi liikuttaa itseäni, en voi kättä enkä jalkaa liikuttaa — ai, sehän on totta, minälnin muserruin siellä ylhäällä — kipeältäkö? ei, ei tunnu ensinkään kipeältä, kas se on hy vä, etten voi liikuttaa ainoatakaan sormea — ja miten täällä sisällä on tympeä ilma, niin tympeä, etten voi hengittää — halloo, raitista ilmaa! Raoista tunkeva valo kirpistelee silmiäni — mutta mikä valo lois k min c n icfä maassa laahaaminen kuin myös niille istmit.uminen on kielletili); li>än!nhallituS ilmoittaa heinäkuun etiä;p:nä. Niinisiä, ijcla läänissä Junin Itu f) 3 n U'!i.iclltiiin, odotetaan hleenm fr-3finfcr< hiieta, M)i futcn Tamme.an kiblakun- non iu'iioi>5tcn «pitäjässä k.'Z?inkertaista paremp ia Lempäälän p> t i iässä Pirk- ?c>tan k!.hl»?lmtaa hyiväälin satoa, mutta Nuolveden lihlakumian saniannimiseSsä piläja^iii keskinkertaista huonzinpaa ja fauihpn kihlakunnan Janakkalan pitäjäs sä huonoa satoa. Ruis tuottanee yle«nsZ kesk -nlertaisen ja sitä ipa>rcmman "sadon, tvielä^ä hymän- f;i:, kuten koko Pivkkallan kihlakunnassa, van — kun olemme kuolleet, maan neet kuolleina kauvan, kauvan — niin tulee sukeltaja uponneeseen lai vaan — hänellä on povessa palava lyhty, ja hän tunkeutuu eteenpäin pitkin konekäytävää,'potkaisee lau dat tieltään ja noituilee itseksensä — sitten hän tempaa kajutan oven auki, tulee luoksenne — ui miten hän, sukeltaja, on kauhean näköi nen — hänen muodoton, peloittava päänsä. Kun hän tempaa oven ja saa sen viimein auki — oletteko siitä perämies milloinkaan kuulleet puhuttavan — syöksyy hyttiinsä uponnut ylös — syöksyy ja menee häntä vastaan, heittäytyy avaajan syliin — hyi, niin kovin märkänä ja iljettyneenä! Avosilmin minä syöksen ylös ja heittäydyn hänen syliinsä, kuten i surullinen morsian — ensin sukel- Mitä, etkö voi särkeä ovea? oi taja pelästyy, sitten hän hymyilee et jaksa, sinähän muserruit tuolla ylhäällä — siis meitä varten ei olo mitään apua, meidän täytyy kuolla! 1'erätnies, en rohkene käydä kuo lemaa vastaan — en tiiliä tavalla. Silmänräpäyksen kuluttua sammuu viimeinen laivan merkkituli, ja nuo hytin ulkopuolella olevat pelotta taa — ken se on, joka seisoo va- vat eläimet kokoovat kaiken voi tossa — valkoisena, häikäisevän val koisena, jolla tukka riippuu olka päille loistavan valkoinen tukka valkoisilla hartioilla — kaikki on valkeata, valkoista. — Perämies, perämies! Ken huutaa — kuka minua huu taa? Perämies, pelasta minut, perämies laiva uppool kuule miten aallot pauhaavat kannella, sv virtaa hy- mansa sekä niiden kera sisälle, laiva vajoo ja laskeutuu syrjälleen. En uskalla ajatella kuoleman ajatusta — kuolla ja jäädä tuonne syvyy den pimeyteen — oojaa, sen uskal lan kuitenkin perämies! Sen uskallan, perämies, mutta sitä toista en uskalla - sitä jota seu raa jälestäpäin. Nyt kaikki hiljenee ja kaikki on kauvan ollut hiljaista, kauvan, kau- näen naamarin takaa hänen il keän hymyilynsä. Perämies, cn rohkene — minä en tahdo — minä en uskalla käydä kuolemaan. Perämies — meidän, joiden täy tyy kuolla, kuolkaamme yhdessä — oi erinänsä - sinun sylissäsi tah don maata merenpohjassa — kun sukeltaja ^(iiiilunituii sisälle, silloin syöksy Hiiiu Kolallani makuupaikoil tamme ja Miujclo muilla. Sinun r>yli;>:.it;ii mi tuin minut löy tävä )u 11uii >>1 vi>i temmata minua sylistäsi. Kuule nuti n kumisee yläpuolel lamme nyt sammuu laivan merk- kilylity nyt viiyryy koko meri ylitsemme yhtenä ainoana laineena — jo tuloo hiljaista — tunnetko, että uppoamme? —'Perämies, sy- leile minua, sulje minut syliisi, niin ettet milloinkaan minua hei- litäl Perämies, petkäätko minua? Etkö tiedä, kuka minä olen? — Etkö tunne meriruohon tuoksua ympä rilläni — katso kuka minä olen — vielä näemme viimeisen hyökylai- neen — kangastuksen — katso ken. Minä olen meren neito — sinä kuu lut minulle — en milloinkaan laske sinua — kuuletko vielä meren elä- vieni pärskettä ulkona — ovat var tioitani — eivät milloinkaan laske sinua luotani. Minä olen meren neito, joka avaan sinulle sylini — nyt — nyt — nyt. »Herää perämies — herää nyt, kaikki on onnellisesti ja hyvin ohitse!" »Kaikkiko hyvin? Onko kaikki valmiina tunnen kipua ruumiissani jalkaa myöten." »Tiedätte hyvin, perämies, että voi sillä tuntua. Multa jalka on pois ja sen on hyvä." „Ja uppoava laiva — kajuuttani — laudat — merenhirviöt, jotka syöksyivät hytin oveani vastaan — ja meren neito —". »Kloroformin, perämies kaikki, kaikki kloroformin vaikutusta!" »Kaikki, no niin, lääkäri, kerran purjehdin toisena perämie henä Atlantilaivassa — hänen ni mensä oli Edidth, neiti Edith — kannella eräänä yönä — myrsky- yönä hän pelastui hän tuli luokseni —• tiedättekö, hän oli kaikkia kau niimpi, joita olette maailmassa näh neet, lääkäri!" Jyväskylästä ja Koski-Suomesta. S ?i I bh Sijrijini Ailit. Tänään on ku lunni 100 vuotta sen mciklimichen syntymkseSlii, jonka nimen ?iemme kirjotttsneet kirjoinit'emme al» kuun. Hän oli mies, jonka tläinäntyd s* saksi kosketti koko maata, mutta crittmit fin juuri tätä Je^tväskyiän /aupunkia j, KeSki-Zlic>mra, kuten allaolema^ta s?l» wiää. Motmar Styrbjörn sehildt syntyi ^ei« nakuun 31 pnä 1610 Laukaassa. Dliop- piloaksi tultuaan hän :n<m suoritti fijo« sosian kandidaattiiut?innon, mutta <tn« tci.tui sitten lääkärin ur»lle ja wihilliin täälcticieen tohtoriksi 19W. ^>ellis-nä ivusnna f)änct oli määväi: 17 IyiväSklin piirrn piirilääkäriisi, jvta tointa hän sangen uutterasti hoiti M nntotta, wno« teen 1889 asti. ' ' "V*vCJ >Tc')lcri Schildt sai Zywk?k'.)län asu!» lailta nimien .kaupungin i?5', ja 'en n:« men hän Kiivin ansaitakin. 2t n .S häntä saa 7aupunkimm« kiittää sinä, et:ä sillä on je>:^.in mer-5iZ!i?tä, eträ se on en ii uiäl- nen mckimmc pikkukaupunkien ]ouk»8fj. seminaari, lyseo, tyttökoulu, siinä mnu» tamia hänen ponniStuStensa tulokfia. Näiden, mai-sinkin lyseon aikaansaamiset- fi hän teki lyötä »vuvsikaufia eikä kartta» nut rahallisiakaan lchrauksio» milloin nii» tä tarrvitliin. Ja scn!injälk«en kun op« pila!tr» oli ^tänne saatu, oli se hänen har» taan ihuol«npit<nrsa esineenä. ^>än se sai eötechkisi tämän koulun siirtämisen tääl» tä pois, joka> ajatuS «<i herännit ruotsa» laisissa halliti»spiireiösä. Ja lopu!!! teit ivielä tasoitti kouluille melkoisen st i pc n- dirahaöton. — Edell«en on kaupunkimme säästi.ipankki tohtori Schildtin perulta» ma. ja on sekin tt>arihimj>ur maassamme. Mainitsemalta ei myöskään saa jättää ntttä rahastoja, jotka Tehildt tau?ung!l» Iemm« lakzijoitti ja joiden joukossa o» mclkoisen suuri pchjarahasto toista suo« malaiSla yliopistoa wart«n sett samoin pohjarahasto JyiväSkylän kirjallisuuden jeuralle. Mutta ci waan ^t)iväskylä»sä, »vaan kaikkialla, missä suomalaisen fln>istyS» työn woit?iKla iloitaan, muistetaan toh» tori TchÄdliä kiitollrsuudella. maini» tut ensimäisct ju-omenkieliset oppilaitot» ^'et oliisimat riittäneet tekemään hänen nimensä rakkaaksi kaiiille suomalaisiin» de>n ystäsville. Mutta siihen :ulce toiclä lisäksi hänen waikuduksensa kynänkäiittä» jänä ga »varsin onnistuneena lanaseppä» nä. , ' Schildtin sir>jallin«n työ alkoi jo w. jolloin hän maisteriiväiiökketi/ek suomnvsi kaksi kirjaa .^enofonin Änaba» sic-ta. iZinemmin hän samoin käänsi nei» ja ensimais-tä kirjaa Euklideen mi'tauS« ap ,n alkeista. Näitä töitä tehdeöjääa hän huomasi, miten puutteellista tuoma»