N:o 28 - I9IO KAI KU. Keskiviikkona Maaliskuun 9 pälvana. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. jPAX' on yksinäisen seurajanuoren mie hen ystävä. — Tukkien uitto. Senaatti on myöntänyt metsähallituksen ja tie- ja »vesirakennusten ylihallituksen esittämil- lä ehdoilla Osakeyhtiö K. E. Blom hergille oikeuden asettaa kulettamista marten Kuoringin selältä Limojärmen Kuusamon pitäjässä. I» tielti Siinä työjärjestyksessä, minkä Tu- run tuomiokapituli on mahmistanut maamme läntisen piirin kuuromykkäin matkapapille, on muun muassa mää- rätty, että matkapapin tulee kahdeksan kuukautta »vuodessa matkustaa piiris-- sään. Nyttemmin on mainitun piirin kuuromykkäin matkapappi K. A. Ny man tuomiokapitulilta pyytänyt että tämä määräys muutettaisiin siten, että matkapapin tulisi matkustaa ainoas- taan kuusi kuukautta »vuodessa. Tä män anomuksensa tueksi mainitsee pas- tori Nyman joka on ollut nykyisessä toimessa 1 1 k muot a m. m. että määräys kahdeksan kuukcuden mat- kiistämisestä muodessa monin paikoin huonoilla teillä ja kulkuneumoilla käy kelle tahansa ylimoimaiselsi kun kuu- romykkäin matkapapin työ on erikoi sesti hermoja kuluttamaa laatua. Pa pin saamuttua paikkakunnalle, ei riitä yhden tai kahden puheen pitäminen, maan kestämät kokoukset kuuromykkien kanssa useimmiten koko päiivän, kun opetuksen kautta on koetettu palauttaa mieliin kristinopin totuuksia, jotka kuuromykiltä koulun jätettyään hel- posti unohtumat. Sitä paitsi on hy- min moimia kysymää usein perin lah- jattomain, puoleksi tylsien ja monasti manhojen oppimaltomain kuuromykkäin opettaminen ja neumominen. Pastori Nyman on sen ohella huomauttanut, ettei kuuromykkäin matkapappi suinkaan joudu joutilaaksi silloinkaan kun hän ei ole maikoilla. Asuntokaupungissaan, Vaasassa, pidetään joka sunnuntai, milloin matkapappi on kotona, juma- lanpalmelus kuuromykille, joita näihin jumalanpalmeluksiin usein saapuu maa- seudultakin. Arki-iltoina myös pide tään kokouksia, ainakin laumantai ilta- sin. Kodeissa käynnit, työpaikkain etsiminen kuuromykille ynnä monellai- nen muu kuuromykkäin amustaminen miemät myös aikaa, samoin laaja kir- jeenmaihto kuuromykkäin asioissa kou- lujen ja muitten miranomaisten kanssa sekä yksityinen kirjeenmaihto kuuromyk- käin kanssa. Kuuromykkäin Auttaja- yhdistyksen Maasassa olemassa haara- osastossa matkapappi myös tekee työtä, joka koituu kuuromykkäin hymäksi. — Tuomiokapituli on katsonut puheena- oleman anomuksen oikeutetuksi ja myön tyen siihen muuttanut kysymyksessä ole- man matkasuunnitelman siten, että läntisen piirin kuuromykkäin matkapa- pin tulee olla matkoilla piirissään kuusi kuukautta muodessa. Maamme itäisen purin kuuromykkäin matkustusmelmol- lisuus an kuluman kirkollislvuoden alusta lukien 25 miikkoa muodessa. Gulun kaupungista. — Elinkeinoilmoitus. Partu riliikettä alkamansa harjoittaa ilmoitti parturi Emil Eloranta eilen maistraa- tissa. — Porttiensa numeroimisen laiminlyömisestä sakotettiin eilen kolmea talonomistajaa 5 mklla sekä melmoitettiin numerot asettamaan 14 ivuorokauden sisällä 20 mkn sakon uhalla. — Juopumuksesta sakotettiin raastumanoikeudessa eilen kahta henki- löä 20—30 mklla. — Näpistelystä sakotettiin raas- tumanoikeudessa eilen työm. I. W. Kansanojaa täältä 80 mklla. — K. oli w. k. 2(> p. puhaltanut 12 markan armoisen naapukan Lehmikankaan lakki- kaupasta. — Painokaunejuttu „Liittoa" ivastaan, jonka työmies Mikko Pik- kumirta jo muoden 1908 lopulla oli nostanut Kuolajärmeltä lähetetyn uuti- sen johdosta, jossa mainittua Pikku- mirtaa syytettiin ryömäysyrityksestä, oli maanantaina kolmannen kerran esillä raastumanoikeudessa. „Liiton" mastaama toimittaja O. Karhi, jutun ensikerralla ollessa esillä, pyysi haastettamaksi mastaamaan työ-, mies Aug. Malppaan, joka oli aiko- nut todistaa uutisen todenperäiseksi. Toisella kertaa, miime muoden helmi- kuussa jutun ollessa esillä pyysi mai- nittu Malpas lykkäystä, jotta hän möisi kuulusteluttaa Kuolajärmellä ju- tun johdosta todistajia. Tässä tilai- suudessa pyysi myöskin toim. Karhi päästä eroon jutusta, koska Malpas oli sitoutunut mastaamaan siitä. An- lamallaan päätöksellä lykkäsikin oikeus jutun käsittelyn täksi »vuodeksi, mutta ei suostunut mastaaja Karhin pyyn- töön. Nyt oli asiaa käsiteltäessä läs- nä kantaja Mikko Pikkumirta sekä mo- lemmat mastaajat. Mastaaja Mal- pas ilmoitti, ettei hänen todistajistaan oltu moitu kuulustella Kuolajärmellä kuin ainoastaan yhtä, jonka muoksi pyysi lykkäystä mieläkin ensi muoteen, jotta moitaisiin muutkin kuulustella. Mastaaja, jota edusti toimitt. I. Ranta, pyysi tässäkin tilaisuudessa päästä jutusta eroon. Kantaja mas- tusti sekä Malppaan lykkäyspyyntöä että Karhiti eropyynlöä. Antamallaan päätöksellä lykkäsi oi- keus jutun käsittelyn muoden 1911 maaliskuun ensimäiseksi arkunaanan- taiksi, johon mennessä Malppaan tu- lee Kuolaiärmen käräjillä kuulustelut- taa niitä todistajia, joiden lausuntoja hän aikoo puolustuksekseen käyttää. Toimittaja O. Karhin eroittamijeen jutusta ei oikeus suostunut, maan mel- moitti molemmat mastaajat 40 mkan sakon uhalla olemaan jutun käsitte lyssä läsnä. — Konkurssiasioita. Maloku- maaja Aug. Liittin konkurssissa oli maanantaina ensimäinen esiinhuuto. Toinen määrättiin 21 pksi t. k. Toinen esiinhuuto oli samoin kaupp. A. Niskasaaren konkurssissa. Tuomio konkurssissa julistetaan huhtik. 4 p. — Palkinnon ihmishengen pe- lastamisesta on Oulun polnsitamari ehdottanut annettamaksi lyseolaiselle Armi Turkalle, joka toukokuulla 1909 oman henkensä uhalla pelasti erään pikkupojan hukkumasta sähkömalolai- toksen kanamaan. Senaatin simiilitoi- mituskunnan määräyksestä toimitettiin eilen raastumanoikeudessa tapahtuman johdosta todistajain kuulustelu, jossa selioisikin, että lyseol. Turkka oli teh- nyt reippaan tekonsa panemalla oman henkensä surmalle alttiiksi. — Talon kauppoja. Kaupp. A. Niskasaaren konkurssipesältä ostaman- sa talon Kirkkokadun marrella on kaupp. Gust. Hägg myynyt Oulun manhalle säästöpankille. Hinta oli 85,000 mk. Kondukt. I. Ä. Nikkinen on myynyt talon ja tontin n.o 33 tämän kaup. 2:sss osassa lludenkadun marrella rää- teli A. Kuusenheimolle. Kauppasum ma oli 20,000 mkaa. Leski Anna Mertanen on myynyt työmies Antti Mattilalle Kirkkokatu n:o 121 oleman talonsa ja tonttinsa 9,400 mkn kauppasummasta. Samoin on leski Eriika Dli myynyt perämies Frans Kangasniemelle5 kau punginosassa n:o 12 oleman talonsa ja koko tonttinsa 6,000 mkn kauppa summasta. — Oulun oppikoulujen lväliset lnistinkilpailut pikaluistelussa oli määrä tapahtua sunnuntaina, mutta kun kilpailuihin oli ilmoittautunut ai- noastaan realilyseo, ei kiertopalkin- nosta moitu ollenkaan kilpailla. Sen sijaan pidettiin mitallikilpailut, jossa tuloksiksi saatiin: 5,00 m. matkalla (1.6 w. täyttäneille) A. Luukkonen 52,0 sek., Hj. Karjalainen .">3 4 /.-> sek., E. Lyly .">4 4 /-, sek.; 1,500 metrin matkalla A. Luukkonen 2,51 sek., Hj. Karja lainen 2 min. 54 l /r, sek., E. Lyly 3 min. 5 sek. 500 m. matkalla (alle 10 muoden): S. Rustanius 57 sek., M. Wiklund 58 J /z sek., M. Mustonen 1 min 0 -/>, stk. Maikka realilyseo ei siis »voinut moittaa kiertopalkintoa, annettiin se muodeksi sen haltuun. — Miime muonna moitti kiertopalkinnon klassill. lyseo. Samassa pidettiin »nyös kaunoluis- telukilpailut erikseen tytöille ja pojil- le. Tyttöjen kaunoluistelnpalkinnosta kilpailimat Suoinalaisen Ahteiskoulun edustajat: Sylmi Lähtemänoja, Alli Iurmelius ja Sylmi Bergdahl. Näistä sai ensi palkinnon Sylmi Lähtemänoja 8 pisteellä, 2 Sylmi Bergdahl 9 pis teellä ja .'.:ksi tuli Alli Jurivelius l.'> pisteellä, Kiertopalkinnon moittimat siis yllämainitut muodeksi Suomalai- selle Dhteiskoululle. — Poikain CauiiO' luistelupalkinnosta kilpailimat ruotsa laisen yhteiskoulun edustajat: A. Smed- berg, I. Meckman ja B. Meckman seka realilyseon edustajat: H. Gadolin, I. Arelsson ja V. Butzoiv. — Kier topalkinnon moittimat ruotsalaisen yh- teiskoulun edustajat järjestysnumerolla 47, realilyseon järjestysnumero oli 58. — Hiihtokilpailut Petterssonin pokaalista „Sauman" jäsenten kes- ken pidettiin sunnuntaina ja moitti pokaalin muodeksi I. Mares, saaden 10 kilom. matkalla ajaksi 3.8 »nin. 35 sek. — Eitvät tahdo myöntää Top pilan salmea Oulun kaupungille. Mesirajankäynnistä Oulun kaupungin, Oulujoen, Oulunsalon ja Haukiputaan Kuimas-jakokunnan mälillä piti maan- mittari Otto Hakasalo jälleen eilen ko- kouksen Oulun kaupungintalolla. Edus- Lettuina ottivat Oulunjoen ja Oulun- salon kunnat mm. H. Ermastin ja J. Pik- karaisen kautta, Oulun kaup. maanmitt. Olli Pajarin, kirkollismirasto past. U. Megeliuksen ja Kuimas-jakokunta maan- miljelijäin I. Kuimaksen ja O. Karin- kannan kautta. Uskottuina miehinä toimimat opett. A. Räsänen ja pol. Kr. Micklin, jotapaitsi ruunua edusti nimismies E. Aitto. Jaon oli toi- mittanut hra Hakasalo ja olimat kun- nat niihin tyytyneet muuten, paitsi Oulun ja Oulunjoen kunnat eimät päässeet yksimielisyyteen siitä, kenelle Toppilansalmen termahomi ja lastaus- paikat kuulumat; jaossa oli ne laskettu Oulujoelle, kulkien raja sen ja kaupungin mälillä Oulujoen maltamäylää ja sitte Holstinsalmen keskitse. Kaupungin edustaja esitti, että salmen satama-alueet ja reti kuulumat kaupungille, esittäen todisteiksi erinäisiä manhoja asiakirjoja ja ylimuistoista käyttöoikeutta sekä pros. Lang-mainajan mesioikeuden se- litystä ynnä w. 1896 ^vahmistettua kaupungin satamajärjestystä. Maa- seurakunnan puolesta esitettiin, että satama kuuluu kaupungille tosin sak- tillisella oikeudella, maan ei ylimuis- toisella, joka masta takaa täyden omistusoikeuden. Samalla pyydettiin sen puolesta tälle 6 muotia kestäneelle hommalle päätöstä, kun taas kaupun- gin puolesta pyydettiin lykkäystä, jotta kaupungin oinistusoikeus termahomiin ja salmen lastauspaikkoihin moitai- siin todentaa. — Toimitsijamiehet eimät juttua kuitenkaan enää ly- känneet, maan jäi siis mesiraja sen puolesta yllämainitunlaiseksi — ja siis Toppilansalmi maaseurakunnalle kuu- lumaksi. Redi sensijaan tuli yhteis- l. symään meteen yhdistetyksi. „Jos lastauspaikkain alueet juridisesti anne- taan kaupungille, niin saa se mesioi- keudetkin-', kuului toimitsijamiesten tuo- mio. Kaupungin asiainies tulee tekemään asiasta malituksen kuivernööriin. Aini tapuiiii iistlpiiiiffi. Oulun kaupungin säästöpankin muo- sikertomus m. 1909 on ilmestynyt. Sen mukaan mainitsemine pankin toi- Minnasta kuluneelta muodelta seuraa- maa: Muoden alussa tekimät säästöönpä- nijain saamiset 3,757,326: 73; muoden kuluessa pantiin säästöön 937,324: 06: säästöönpanot olimat muoden ajalla 4,694,650:79, jolle summalle kasma- nut korko 5 ja puolen prosentin mu- kaan teki 208,288: 07; muoden kulues sa nostettiin ja kuoletettiin 826,483:23; säästöönpanijain saamiset m. lopulla 4,076,455: 63, joista yleisten kassojen ja rahastojen 267,873: 64 ja yksityis- ten henkilöiden 3,818,581:99. Säästöpankin tila joulukuun 31 p. m. 1909 oli seuraama: Marat: Rahaa kassassa Lainatuita maroja Obligatiooneja Kasmaneita korkoja lai- noilta Kasmaneita korkoja ob- ligatiooneilta Kasivaneita korkoja juok- semalta tililtä Kaluston armo 894: 76 4,144,068: 50 297,816: — 125,257: 98 4,927: 79 358:58 3,000: — Ahtcensä 4.5/6,323: 61 Mastattaivaa: Säästöönpan. saamiset 4,076,455:63 Melkaa kassakreditiimi- tilillä Suomen Pan- kissa 38,000: — Korkoja samasta 329: 14 Pohjarahasto 200,000: — Mararahasto 236,878:79 m. 1909 puhdas »voitto 24,660: 05 Dhteensä 4,5 <6,323: (H Pankin eri tileistä näkyy, että pan kin marat, kun »velat poisluetaan, oivat lisääntyneet 342,533:43 ja tekemät 4,537,994:45; säästöönpanijain saa- miset omat kasmaneet 319,128: !)0 ja tekeivut 4,076,455:63; rahaliike on ollut 826,190:81 isompi entistä ja teki 3,782,742:22: säästöpankin omat rahastot oivat kasivaneet 18,752:65 ja tekemät 436,878: 79, joka »vastaa 10,72 "/» säästöönpanijain saa»nisista. Puhdas moitto tekee 24,660: 05. Koti- säästökassoja oli »vuoden lopussa 426, joilla oli tuotu säästöön 17,15'.»: 54. «MM — Perintökirjan on senaatti t. k. 2 pnä antanut: talollisille Aappo ja Juuso Matin- pojat Takkiselle Vjo osaan Hankonen- ja Mannila-nimisistä yhdistetyistä ■"•/* manttaalin taloista n:o 8 ja 12 Piip' polan pitäjän Piippolan kylässä. ECE5E Nliwieskan koulurettelöt jatkuivat. Miime sunnuntaina pidet- tiin, kertoo „Liitto", Dlimieskassa suu- ri kansalaiskokous kirkonkylän kansakou lulla tapahtuneen kuritusasian johdos- ta. Kokouksessa oli läsnä ainakin 500 henkeä ja malittiin siinä 5-miehinen toimikunta, jonka tulee julkilukea kokouk sessa laaditut ponnet, jotka pääasiassa sisältämät maatimuksen opettaja Heis- kalan eroamaan mainitun koulun opet- tajan toimesta sekä koulun lakkautetta- maksi, kunnes asia on selmennyt. Mitenkä tämä kansalaiskokouksen pää- tös pannaan toimeen, sen jättää uuti- nen ilmoittamatta. Näyttää siltä kuin Alimieskassa elettäisiin suurlakon hu- mussa, jolloin muka ilman muuta moi- daan ajatella koulun sulkemista ja opet- tajan poistalnista koulusta. Toistaiseksi rajoittaa näitten intoilijau hymää ha- lua moimassa olema kansakouluasetus, joka ei tiedä mitään moisista päätök- sistä! — Maatilan kauppoja. Tämän kuun 7 päimänä pidetyssä Juho ja Nikoteemus Rantalan somintokonkurs- sihuutokaupassa, osti Eemertti Hakka- rainen Kannuksesta, V12 osaa mant taalin Myllymäen perintömaan n:o 7 Raution kunnassa kirkonkylässä 8,065 markan kauppasummalla. Samana päi- mänä osti lemyseppä A. Laine Oulus- ta, Leonard Hollandilta osaa manttaalia Keltapöllän perintömaata n:o 1 samoin Raution kirkonkylästä 12,000 markan kauppasummalla. Luo- mutus tapahtunee piakkoin. — Surkea tapaturma kohtasi t. k. 3 p:nä klo 6—7 mälillä Pateniemen sahalla talokas A. Pakosen, Kellonky- Iästä, 15-muotiasta poikaa Eerikkiä. Mainittu poika ei kuulunut sahan työmäestöön, maan oli lähtenyt man- hemman meljensä kanssa sahaa katse- lemaan, ja menimätkin he sahaan ai- man ilman lupaa. Mutta kun he olimat tottumatto»nia sahassa liikku maan, niin nuorempi poika astui jal- kansa halkosirkkelin teräaukon päälle juuri kun halkojen leilkaaja, joka ei poikaa huoinannut, kohotti sirkkelin terän leikataksen teräaukon päälle asetetun riman. Tästä oli seurauk- sena se, että sirkkeli leikkasi riman ja pojan oikean jalkaterän poikki ja kun poika kaatui lattiaan, niin leikkasi sirkkeli mielä saman jalan nilkan mel- kein eri poikki, ja masen jalkakin oli maarassa, »vaikka siitä ei »vioittunut- kaan muuta kuin kenkä. Jalka sidottiin sahalla mäliaitaisesti ja poika toimitettiin heti läänin sairaa- laan. Sairaalaan tuotuna oli poika me- renmuodosta jotensakin menehtynyt. Jalka täytyi katkasta nilkan yläpuo- lelta ja poika moi olosuhteisiin nähden jo merrattain hymin. — Hiihtokilpailun pani toimeen miime sunnuntaina Limingan Nuoriso- seuran m. ja u.-osasto 10 kilometrin matkalla. I:sen palkinnon sai Kalle Sohlo, joka hiihti tuon matkan 35 minuutissa ja 15 sekunnissa, II:sen palk. Matti Roimainen 38 »nin. 14 sek., lllm.nen palk. Aappo Mällinen 38 min. 45 sek., IV:nnen palk. Jaakko Pilto 39 min. 8 sek. V.nnen palk. Kalle Määiiänen 39 »nin. 46 sek. ja Vl.nnen Hannes Kohvisto 39 min. 53 sekuntia. Sen jälestä oli hiihto 5 kilometrin matkalla alle 15 »vuoden poikasille ja sai I:sen palkinnon Manne Lindh ivii- pyen niatkalla 20 min. 15 sek., Il:sen palk. Jaakko Matinlauri 21 min. 47 sek.. III:nnen palk. Eino Lempinen 22 min. 22 sek. lV.nnen palk. Juho Sangi 23 min. 32 sek., V:nnen palk. Erkki Kallinen 23 min. 57 sek., VI:n- nen palk. Kalle Toppila 24 min. 5 sek. ja VII:nnen palk. Meilko Mattila 25 min. 52 sek. Palkintoina jaettiin »nitaleja. Keli oli hylvä. — Hiihtokilpailut pidettiin K a- l a j o e l l a t. k. 6 p:nä 20 km. mat kalla. I.sen palkinnon ajalla 1 t. 18 m. 41 s. sai Matti Koskenkorma Haapa- »vedeltä. II:sen palk. Akseli Kärjä Kalajoelta, aika 1 t. 23 m. 48 s. IIl:nen palk. Werner Kankkonen Ali- »vieskasta, aika 1 t. 24 »n. 30 s. IV:nen palk. Niku Tuura Kalajoelta, aika 1 t. 25 m. 54 s. V:nen palk. Adiel Apuli Kalajoelta, aika 1 t. 28 m. 55 s. Vf:n palk. ^yribi Kallio Mmieskas- ta, aika 1 t. 31 m. 25 s. Hiihdettämä »natka oli metsä- ja jäätaiioalta. Keli oli keskinkertainen. Pojat alle 15 »vuoden hiihtilvät 3 km. matkan. Paraimmat tulokset saa- muttilvat: Matti Kilpinen 14 m. 17 s., ikä 12 m. Touvo SUint 14 m. 55 s., ikä 12 m. Uuno Apuli 14 m. 56 s., ikä 12 m. Mäkeä oli kerääntynyt hiihtoa kat- soinaan satoihin nousema joukko. — Puukotus tapahtui toissapäi' mänä Oillaisissa. Eräässä miessakissa oli riitaannuttu, jolloin »nuuatta lyö tiin puukolla hartioihin ja käteen niin pahasti, että Haamoitettu täytyi tuoda lääninsairaalaan hoidettamalsi. Hen- genivaaraa ei sentään ole. — Kalajoen markkinoitte tule wia miinoja oivat miranoinaiset miime miikon loppupuolella ottaneet takamarikkoon useita kyni.neniä litroja. Uhdestä ainoasta k:ior»naskaki»i ''.5 ä 36 litraa. Markkinamiinoja otti myös parem paan talteen 24 litraa Raution poliisi t. k. 4 p:nä muutamilta Kalajoen mie- hillä. — Tyrnätvän osuusmeijeriin on neljästä hakijasta malittu apulais- meijerskaksi neiti Jenni Martikkala Siikajoelta. — Nnsi osuusmeijeri perustet- tiin Lumijoelle t. k. 7 päimänä pidetyssä karjanomistajain kokouksessa. Siihen yhdistyi 2 entistä meijeriyh- twtä nimittäin Kirkonkylän ja Lapin- niemen. Mipää jäi mielä erilleen. Kuletusmaksua päätettiin maksaa 3 penniä kilometriltä 100 maitokilolta ja ensi kilometri maksun saamat läheisin» - mätkin maidon tuojat. Karjan omis- tajia oli 60 paikoille ja merkittiin 550 —600 lehmää. Osakkeiden merkitystä jatketaan. Marma perustus on siis osuusmeijerille laskettu. Tyhmästi te- kemät ne, jotka eimät nyt mukaan tule. Katumat marmaan. — Kilpahiihto toimeenpantiin Paamolassa t. k. 6 p:nä Siikajoen jäällä 10 kilometrin matkalla I palkin- non hopeapokaalin, joka jäi »voittajan omaksi kun oli sen nyt kahdesti moit- tanut, ja hopeamitalin sai Hannes Es- kola, ennätys 37 m. 25 sek.. Il pal- kinnon Jaako Mainio, enn. 38 m. 5 s., III palkinnon Heikki Mainio, e»m. 38 m. 17 s., IV palkinnon Juho Lehto, enn. 41 m. 27 s., V palkinnon Antti Härmä, enn. 42 m., VI palkinnon Matti Hymönen, enn. 42 m. 56 s. Palkintoina annettiin hopeamitaleita. Osanottajia oli kaikestaan 16. Keli oli hymänpuoleinen. Katsojia oli kerään- tynyt paljon. — Mekselin wäärennyksesiä wangittu. Laumantaina pidätettiin Kemissä talokas Emil Marostenmäki Simon pitäjän Maksniemen kylästä siitä, että hän oli Pohjoismaiden-Osa- kepankin konttorissa diskontanut 350 markan mekselin, johon hän oli tun- nustajaksi määrentänyt Simosta kotoi- sin oleivan talotkaan I. W. Jaan uk sen nimen. Niinkuin tunnettu, oli Emil Marostenmäki »naalaisliittolais- ten edustajaehdokas miime edustaja- waaleis'a, maikka ei tullutkaan mali' tuksi. — P.-P. — Knutakokouksessa Karun- gissa »v. k. 28 pnä käsiteltiin seuraa- »vat asiat: Kun Keisarillinen Suomen senaatti, päätöksen »nukaan 26 pltä iviiine ku- lunutta heinäkuuta oli »vapauttanut Karungin kunnankin muokralautakun- nan asettamisesta ja oli määrännyt kunnallislautakunnan suorittamaan muokralautakunnan tehtäivät, niin seii takia oli ilmennyt kunnassa olemissa torppareissa ja »näkitupalaisissa tyyty- mätlömyyttä ja pelkoa, ettei luokka rajat pysy kyllin selmillä, jos kunnal lislautakunta toimii »nyöskin »vuokra- lautakuntana. Asiasta oliivat monet kunnallislautakuntaa huomauttaneet, jonka johdosta kunnallislautakunta oli ehdottanut asian kuntakokouksen rat- kaistamaksi. Asian esille tultua ilmoitti 21 torpparia, iiiäkitupalaista ja heidän mertaisiaan maatimansa erinäisen muok- ralautakumian asettamista kuntaan. Llsiata harkittua katsoi kokous, että kun anojain luku nousee siihen mää- rään, että he nmanivuokralain 67 $:»» 2 kohdan mukaan oivat oikeutetut Keisarilliselta senaatilta anoinaan eri- näisen »vuokralautakunnan määräämis tä kuntaan, ei kokous tahdo heitä siitä estää. Määrättiin muokralautakunnan jä- senten palkat siten, että päimäraha toim:tuspäi»viltä on puheenjohtajalle 5 »narkkaa ja muille jäsenille .'! »»»ark- kaa sekä kaikille kyytiraha 14 penniä kilom. Pöytäkirjan lunastus 2 mark- kaa arkilta. Mapautettiin koirain omistajat sak- kojen »naksusta ehdolla, että pitämät tästä edes koiransa kiinni kesällä sää- dettynä aikana. Hymäksyttiin opettaja P. Niemen saunassa tapahtuneen tulipalonrityksen kautta syntyneen »vahingon korrvaus 15 markkaa. Alatornion ja Karungin kuntain yh- teisiin kokouksiin kuluivana muonna kuntaa edustamaan malittiin lauta- mies I. P. Heikkilä ja kuntakokouksen esimies P. Palo, sekä maralta talolli nen R. Kieri. Annettiin lausunto Alatornion ja Karungin kuntain yhteiselle kokoukselle erään sillan rakennusurakan kantta syntyneeseen korlvausivaatimukseen. Palo. -- Karungin kunnan tilattu man lväeStön lainakassan hoito- kunnan kokouksessa t. k. I pnä tarkas- tettiin otettamatsi tarjottuin tilaili ja tilaili osien hintamaatimukset sekä lai- nain hakijain ehdoittamat lainain käyt- tötarkoitukset ja lnottomakundet. Siitä 15,000 markan summasta, jonka kunta on tilattoman »väestön lainarahastosta »viime taininikuussa lainarahastolleen entisen 7,000 markan lisäksi saanut, oli hakenut lainaa 15 henkilöä tilan osien ja palstatilain os- tainiseen, niistä hyiväksyttiin 11 hake musta, joille »nyönnetty lainamäärä teki 6,755 markkaa. Tarkastuksen alaiseksi jätettiin 5 ha- keinusta, joiden haettu zuäärä oli 3,100 »nartkaa. Hyljättiin 1 laina-anomus jo aikai- semmin ostetun »»»aan kauppahinnan »naksuksi, tekemä 700 markkaa. Rakennuslainoja oli anonut 0 eri henkilöä, yhteensä 3,300 markkaa, jois- ta hyljättiin 6 ja toistaiseksi ratkasta- matsi jätettiin hakemusta. 2 henkilöä jäi odottamaan ostetta- maksi tarjottujen tilain osain hyiväksy- mistä. Lainakassalle ostettamaksi oli tarjottu tiloja ja tilaiil osia 68,000 markan arivosta, joista ostetta»vaksi hymäksyt- tiin 5,100 »narkalla. Lainoja myönnettäissä on hoitokunta pitänyt päämääränä sitä, että maan ostaja tulee saamaan sellaista »naata, josta jo on pääoinan korkoa »vastaa- maa tuloa ja että hiiita on suhteelli nen koko tilan armoon merrattuna. ^ Ostettamaksi hymäksyttyjen tilan osien ja palstatilojen hinta on maih- dellut 50 markasta 85 »»»arkkaan heh^ taarilta, maan laadun ja tuottokylvyn mukaan. Tarkastettamaksi jätetyt laina-ano- mukset oli ehdoitettu käytettämäksi sel- laisten maapalstain ostmniseen, joiden hinta »vaihtelee 100—200 markkaan hehtaarilta. Hoitokunta ei moi hy- mäksyä sellaisia kauppoja, joista hyö- tyy myyjä yksinään ja ostajalle jää työnteko ja »velka. Palo. — Nowaniemeltä. Romaniemen Jaatilan ja Muurolan sydänmailla omat jotkut miehet ottaneet aminatik- seen hirmen metsästyksen, josta poliisit paraikaa omat ottamassa selivää ja oivatkin jo päässeet niin pitkälle, että tietämät hirivikuningasten nimet ja asuntopaikat. Niistä on joitakin omasta seurakunnasta, mutta on joitakin uiko- seurakunnistakin tullut sellaista tainta tänne harjoittamaan. Kaksi poliisia Romaniemen nimismiespiiristä on niai- niinillä sydänmailla »viikon päimät lm- hellyt hirmikuningasten perässä ja lul laa:» sitä jatkamaan niin kauivan kuin on sellaista keliä, että ivoipi hirmiä ajattaa. Eiivät jää hirmien pyytäjät palkatta. Suotaiva olisikin, että tällaiset kau- hut tulisimat lain kouriin, samoin kuin sekin, että paikkakunnan »vakasempi ja totuutta rakastama mäestö antaisi^ lie- toa miranomaisille tällaisista kauhuista, että moitaisiin estää tuota surkeaa eläin- rääkkäystä. Hiriviä ei »voi mitenkään muuten saada kuin uumuttamalla. Si- ten ajo kestää väimittäin, ennenkun eläin uupuu. Eimät poliisit tällä ker- taa löytäneet lihakassoja, johon oli syynä se, että satoi komasti lunta, jo- ten oli »vaikea läytää ja paljo »vai- keuttaa sekin, kun sydäninaat oivat niin laajat, ettei »voi oppaatta kulkea, eikä tahdo aina olla opasta eikä maroja oppaalle palkaksi, kukaan ei luonnolli- sesti illnan lähde opastamaan. Pndasjärwen Sarakylästä. M. k. 23 ja 24 päimänä pituoät täällä talousseuran »virkailijat esitelmiä nuian- miljelyksestä ja kotiteollisuudesta. Kuu- lijoita oli kohtalaisesti ja yleensä oli mat ne sitä mieltä, että kotiteollisuutta olisi edistettmvä, maikka sitä täällä omiksi tarpeiksi kyllä harjoitetaankin. Eräs länkimestari nurkin sitä, että näyttelyissä maksetaan längistä liian ivähän palkintoa, sanoi useampia ker toja saaneen palkinnon, mutta aiivan »vähän, kai pitäisi palkinnot olla ehkä satoja, ennenkun hän olisi tyytymäinen. Tukkisaivotat omat loppuneet jo näillä seuduin ja osa hemosmiehiä on hake nut jo muualtakin ajotöitä, mutta eimät kaikki ole löytäneet, koska omat niine hymineen palanneet takaisin. Ansiot yleensä kuulostaa olleen kohtalaiset, sitä main nureksuvat, että työ loppui liian aikaseen. Talivi on ollut yleensä lauhanpuo- leinen, lumi on laivaa ja sila on moh- »valti, että alkaa olla ummen ajo hy- »vin työlästä. Aolllnrettelöt !)liwieskasfa. Sosialistit ja muutamia muista puolueista nousseet lailiista koulujärjestystä nmstaan. Mainitusta tapauksesta, josia \c huomautimme aikaiseinmin lehdcsiam- me, olemme nyt saaneet tarkempia tietoja. Asiain kulku on seuraama: Keskiiviikkoua, helmikuun 23 p. jätti opettaja Heiskala 9 poikaa „Kukkain läksylle" mittausopista. Eräs oppi- laista, Jaakko Olmala ei lukenut. Kun opettaja H. meni noin puolen tunnin päästä ruulusteleinaan poikia, ei Olmala ja eräs neljännen osaston poika osanneet. Opettaja lupasi tois- ten poikien mennä kotiin, mutta laski »vielä mainitut kaksi poikaa jäädä lu kemaan. Silloin istui Olmala kii- maasti alas, otti kirjan ja paiskasi sen »vihaisena^ pöytään. Opettaja H. meni pojan luo ja tamoitti häntä tuk kaan, jolloin poika ärjäsi: ,.älä v—le koske". Silloin tarttui opettaja po kaa käsimarteen nostaakseen hänci sei- somaan penkistä, mutta poika tarttui lujasti penkkiin kiinni, eikä aitonut nousta. Ku»n»ninkin nosti opettaja pojan seisomaan ja kysyi häneltä useamman kerran: „mitä sinä iauoit?" Poika ei mastannnt mitään. Opettaja kysyi toisilta oppilailta, josko he kuu- limat mitä Olmala sanoi ja he »vaS- tasimat: ..kuulimme". Nyt mu opet taja Olmalaa käsimarresta kiinni ja työnsi hänet edessään kamariinsa, toi sieltä luokkasaliin pojan ja rottingin palasen, jolla löi häntä istuinlihaksille noin kymmenen kertaa, toisten poikien läsnä ollessa. Sitten kysyi opettaja pojalta: „mitä sinä sanoit", johon hän ivastasi: minä „sadatin"-kiroilin. Sen jälkeen rupesi poika lukemaan ja toi-