Tiistaina 5 p. Huhtikuuta KARJALATAR 1910 misstcii ja !>WlA H. Lundholrn. s - ii! , IV palf. Juho aiintor.a jaettiin ra- ;clnta oli ruiisas. v,rtolaisuudesta luki . ..n, esitelmän inui- .alaisten Huzvcista, ^ .tyjeil ivainoamije^ta heidän kääniymises- ".skoon, piti ovetu V-- ^'iiuia-aiaii perästä ta lausui kauppap. .tiiieit. Mflsmai.uf|C£>ta ui .vanna iiintiunen. t - jeiv . ".•tifii, ■ : • sen a ; ,m k; oli -.' -., :.. .1 un: ' ,ms- • ; :;u j.l 'len- .vi.iunm. 'VAii^ofnn • o. ^'aru Pii- : .a.i ^ elä ai-: ..-.'■.uiuviu-'. ji'n- lsi • n-i.:ui-'ä ; ' i'si _■ i■ ttfv-.1 -'ii 10'iM-■ ; O- trali-ai' \ iv - a, A: 1 n, a! n- tu : oiuevon n:feuiaUa oli perhe- iltamat Palmusunnuntaina Sami- niemellä. Ohjelmassa oli laulua jonka jälkeen puhui Hanna Kart tunen lasivatuksesta. Runon lau- sni nti Helmi Lankinen ja kerto muksen luki kaupanhoitaja Iidor Heinonen. — hornan jälkeen lau sui nti Aino ^auklanen Kaleina- lasta Ill:uen runon. — Keskus- telukysymyksenä oli: „lHitut seikat tulisi pitää etusijalla aivioliittoa rakentaessa?" Asian pohjusti nti Irja Klementjem. Puheenjohtajaksi walittiin Oskar Siljander jakirju- reiksi nti Helmi Lankinen ja Antti Suhonen. — Siinä pitä sitten yks' ja toinen pani parhaansa täniän juur' julman ja tärkeän asian iva- lasemiseksi. Loppuponneksi hymäk- syttiin, että „ihnnsyys ennenkaik- kea" tulisi pitää tärkeämpänä. Hiukan piiriksi pistettyä laulettiin ..Maamme". Mirkistynein mielin erottiin kauniissa kuutamo-illassa koteihimme. Tohmajärtven Jättocutakaa. Vihdoinkin täytyy minun tart- tua kynään, niin »vaikealta kuin se tuntuukin, sillä kynän warsi on jotakin toista kuin ne aseet, joita minä olen tottunut käsittelemään, joten se ei tahdo oikein minun kädessäni pysyä. Mutta kun ei muut ryhdy kirjoittamaan, niin on minun se tehtätvä. Olen tar- kastellut sanomalehtien palstoja, enkä ole siellä huomannut moneen kuukauteen pienintäkään pätkää täniän meidän kylän asioista. Möisi luulla että täällä talmisai- kaan nukutaan horroksissa, kuten karhu koriven sydämessä. Niin hullusti ei asiat kumminkaan ole. Pikemmin ne omat päinmastoin. Tllä täällä on ränä talrvena ollut kiireitä ja touhua niin paljon, että ei ole tullut ahkerampaan sa- nomalehiiin kirjoitelluksi. Koska arkipäiivat kuluivat ahertaissa jo- kapäimäisen leiman eteen, niin tarkoin, että tuskin joutaa sano- matehtiin mitkaisemaan, puhuincit- takaan kirjoittamisesta. Piirrän Karjalattaren lukijnlle edes jon- kumverrcm tietoja niistä hommis ta, joita täälläkin on ollut. Täällä on pidetty ehtimiseen kokouksia ja iltamiakin milloin minkin yhdistyksen toimesta, joita täälläkin raitaa olla jo lähes puo lisen tusinaa. Jätän ivanhem- mat niistä tällä kertaa rauhaan, maikka ne omat kyllä toimineet kaikki tänäkin talivena, ainakin yhtä »vilkkaasti kuin ennenkin Tahdon ivaan tällä kertaa luoda pikku silmäyksen ivasta perustet- tuun maalaisseuraamme joka on ollut kauan ikämällä odotettu. Sillä maatalous olot paikkakunnat- lamme kaipaisiivat paljon mirkistys- tä, jota tältäseuraltanytmoitoiivoa. Mutta itämä kyllä, huomasin heti perustamaan kokoukseen saaivuttu- ani, että asia ei ollut saanut lä- heskään niin yleistä kannatusta, kuin olin luullut. Sillä osanotto oli niin laimeaa, että oli hädin- tuskin semverran sääntöjen allekir- joittajia, että maamviljelysseura moi ne mahmistaa. Maikka osan- otto perustamassa kokouksessa oli kin niin laimea, ei hoiiimaa siltä jätetty lamaantumaan, maan teh tiin täydellisesti asiaan kuulumat alkumalmistukset, kuten johtokun- nan ja mirkailijain maalit y. m. Seuraama kokous pidettiin pal- musunnuntaina t. k. 20 p. maan- miljelijä August Immosen talos- sa, johon oli johtokunnan pyyn- nöstä saapunut kaksi maanmiljelys- seuran neumojaa antamaan tar- peellisia neumoja ja kehoituksia al- kamalle toiminnalle ja saamme heitä kiittää antamistaan runsais- ta neumoista. Osanotto tähän kokoukseen oli imeläkin laimeampi. sillä moni edellisessä kokouksessa olleista ja jäseneksi kirjoittautu- neiSta loisii nyt poissaolollaan eikä uusiakaan jeseniä ollut juuri sauottamasti saapunut. Mutta innostus osiaan näytti nyt pa- remmin mallaaman läsnä olijat. Ja niinpä päätettiinkin lähteä täydellä tarmolla taiivaltamaan Kurkistaja. eteenpäin. Kilpailuja päätettiin panna ensi kesänä toimeen: kesän- nonhoidossa, suon- ja rehukasmin! niolla, sekä pystyy payen. s/aii- miljelyksessä, sekä rurivepchkun- lun johtajassa ei ole »velttoutta, hankinnassa. Kilpailuja merten j kun maan olisi innostusta laula- päätettiin auoo maaniviljelysieu- jjissa. Laukun lopuksi toimoinuk- ralta apurahaa. Seuraama ko-ueni, että kaikissa pyrinnöissämme kokns pidetään samassa paikassa! löisimme käsi kätehen, sormet sor- huhtikuun 21 päiivänä, jossa oiijMien lohamahan. paljon tärkeitä asioita, kuten kil pailujen järjestäminen y. m. Myöskin tullaan siihen järjestä mään muorolestusteluja tärkeistä asijoista. Sentähden olisi toimot- taivaa, että asanotto tähän ko- tokoulseen tulisi ivilkkaammaksi, sil lä inaamviljelyksen ja yleensä maatalouden kohotta.ninen on tär- leimpiä uudistus- toimenpiteitä kansamnie taloudellisen aseman kohottamisessa. Ja tämä toimi- .... . han kuuluu juuri meille maata-' -/IvTCtllCll HtOIUfl miljelemälle iväestölle parhaana! ... <». ... toiinialanana, johon luontainen^ IHICiJ1UlrO»HrtIiiO* kutsuinuksemme meitä mclivoittaa! kokoutuneiden ivaltuutettujen kaut- ta, eimät muuta ole moineet kuin makuuttaa Meissä tätä päätöstä. Kaikki tähän asti julkaistut ase- tukset, jotka koskemat maan sisäl- Iistä hallitusta, omat olleet main tämän periaatteen maikutusta ja noudattamista. Uskonnon ja lakien säilyttäminen. Säätyjen kokoon- kutsuminen yleisille maltiopäimille lukkarimme kyllä johtaa tar-! Hallituskonseljin asettaminen kan- 'saluunan omaan kesluuteen, lain- ihmisellä on ainakin joku synty- mästä saatu lahja. Kaikilla ei ole puhujalahjaa, mutta joku muu lahja, joka harjoittamalla moi ke- hittyä kehittymistään. _ Ruumiin m oi m at ja notkeus, sekä laulu, näitä myös tulee kehittää sellai- seen suuntaan, josta on kunnia omistajalle itselleen ja seuralle, johon hän kuuluu. Laulua mci- dän Muualta Suo mesta. n ia ja jonka kehityksestä riippuu mci-! oän, sekä aineellinen että henkinen! maurastumisemiue. maatalous Keisarillinen manifesti paljon, ntusta. on, il moittaa Holm Tukholman kirjeen- ÄiUtta nnky- !maihtaja, tehnyt hymiu masentaa »vaatil meiltä ° ivan maikutulsen Ruotsissa. Kaiili holhooja olemansa melmollinen il- moittaniaan asiasta Inkoon ni- mismiehelle, joka toimittikin asias- ta tutkimuksen. Kun tässä ei käy- nyt selloille kuoleman syytä, toi- mitti piirilääkäri R. Fabritius m. k. 23 pnä ruumiinamauksen, jossa kämi selmille, että poika oli äkkiä tukehtunut, joten hänet näh- tämästi oli kuristettu. Tämän nojalla katsoi niniis- mies oikeaksi ivangita urkuri Week- joka on kieltänyt syylli- käytännöllistä koke-jTukholinun lehdet hnomauttaivat, että myöskin tietcclli-stä. että ivahiuisteitita oifcuuci oit lou= asiantuntemusta, joita kurnpaalaan ^ kattu- Slockh. Tagbl. sanoo ma- kohdat, emme moi karpeeksi danliia liiun-^niftslin tttiuuivan ".-nituisella, kun toin kuin yhteistoiminnan kautta.! muistaa Srvlupiiim sana», ettei illä maikka ikämme kaiken aher- \ Weiläjää saa epäillä siitä, että se raniins olemme ivähän. maaniviljclykseSsä, niin'tahtoisi loukata Suonien oikeutta. oppineet mielä ivariin, c ai ja emme oie käyttäneetjtin törkeäksi roastaulftksi vuropa» sarin nimenolnainen tahto on ol-j^^u apunamme toisten kokeinnksia. \ oikeusoppii'.eiden laajuntoihm ja j luk ta ;oii ns vinheter leimaa maniseö-Zsissa, n?sa ^ .a!'-: Gaan kun kyntmcnien, jopa fnto= j janoo. eitä maiiisesl! on maaraltt -jtcatji jenkin toimeliain maanmitjelijäin^sin tähän asii annetuista mani-i terin kokemukset kootaan yhteen ja niis-- sesteista. -Sivensta Ta^uladet to- tä poimitaan aina parhaat ja^dentaa hallitsijan ilmeisesti katso- höystetään ne tieteellisellä asian' ivan ettei oikeus riippuu hänestä tuntemuksella, niin syntyy siitäs eikä päimvastoin. kokvusisuus, joka moi tyydyttää i Hbl:n tirjeemvaihtaja Beckinissä korcc'-inpialin ajan maatimuksia. !iiino:traa, että manifesti on tullut Ia juuri tällaisen kokonaisuuden ^siellä yleisen arivostelun esineolsi, saaivuttamiseksi tahtoo maalai?'!ja katsotaan sen meaiiieroiiii Suo- seura työskennellä. Mutta htio- Z men täydellista w:uälä!styttäutis- säätämis- ja toimeenpanomallan! strömin, häiritsemätön pysyttämis- ja toi-'syytensä. meenpaiiomallan häiritsemätön PY-. . .. syttäminen entisellään omat tästä i kuukande» wanha lapn pa- riittäminä todistuksina maknutta-! , ma>ui Sitomen kansaa maltiolli-! 1 p:n aamuna paast sesla olemassa-olostaan ja siihen' ^ nialniiiiiiinies ioifcufuSta. ! - ^i^hnflnincijunnov|ci5tiv*.fo- ^ ■hiistä laitoksista joiden on tay- - l^^^ul^dun klssä. ^nlen uhriksi tynyt kiinnittää puoleensa koko - ' kuukauden manha huomiomme, on sotaivoimain jär-- je^täiiiinen tdifeiinptd, Paatta- j TaaAkm törkeä ft;ufcitiftiiisri= »eeuä olla mitään säätämättä, i jvla ei somelln olemini lakeihin,! Wiime torstaina ilr>,otettiin olemme ^ VJtC päättäneet säilyttää. Nastolan piirin iiiiiusiniehelle, et- ^no! >ievsa soialairoi - en sellaisena ^ tä ^>tastolan pitäjän Aurajäriven lu!i> ss täyän asll^on ollut, kui-1 kylässä asuman seppä Ahlqivislin' tenun jomiitaen sila enemmän!^ > mnotta ivanha tyttö olisi maan, maeolhm ja asukasten ma-^-aiskaiiu. Tähän törkeään tekoon. raulzuutecn, ^ ^ «syyllisenä onkin Nastolan nimis-^ \& auuatcufui, t mc§ pibctttaai)i ja laaniniuanfi= mijös jtn johdmilo iva. miiuuin i [.inu passittannt raiskatf.n tytön ^.uictjon ori o}ottaiiUttcotfe»iciaji _ lU-iuuoiicmn sodan Zoiivo Ahl- „ muonien som ^ ja sitomen |oii= ^ qitJi-öiiu. Wangittil on tunnustanut luat". zossa hän laajalti on esit-: nlenettelynsä meljensä tytärtä koh- ro.ilyt lämäii Hnonialtaivan asia-.taan omistaen m. m., että hän kirjan synnyn ja merkityksen, Spe-; 0 li niin menetellyt useampia ker- rausiin kirjoittama. Äiutta kun neroja. • kohdat, jotla juästnslirjalle anta-j.^ . ^ i ivat sen päämerkityksen, nimittäin i^lctaritt—Wa!kt'afaarc» rata- selivitys keisarin ivaltiollisista tar- vsaUa w.-»us,itnt rantaticläi-^ koitulsista Suoincz! suhtecu, ciiuät { ^t. ; v-ilmiu) Zpccm.stin pohjakirjoituk- j ^Rautatiehallituksen päätirehtöö- - Ilel^g Iiolstin mukaan sovitellen ja lisäellen suouiontanut Kaarlo Suomalainen. Runsaasti kuvia. Ilinti 3 mk. Kohtapa halkovat lentokoneet Suomessakin ilmoja, ja vnrmaan tahtoo jokainen jo edeltäpäin tutustua noihin ihmisneron viimeisiin keksintöihin ja lukea tämän insi nööri K. Suomalaisen toimittaman, vilkkaasti ja huvitta vasta kirjoitetun esityksen lentokoneista ja ohjattavista ilmapalloista sekä siitä, miten on päästy näin pitkälle. Kustannusosakeyhtiö OTAVA, Helsingissä. (K. S. 1 k. i s. 45 m in.) Kuulutus. i!:'iälvky !. ; in keskinäisen karjan- vakimuisyhdistyk.sen varsinainen kokous [>!ik'tä:tn kunnanluionueHa huhtikuun 18 p:n:'i kello II a. p. ja Oliltaan siinä käsiteltäväksi sääntöjen li> §:ssä mainitut ja lähemmin kirk kokuulutuksessa luetellut asiat. Rä-.ikkylässä 2 päivänä huhtikuu ta 1910. KarjanvakuatusBhdistyksea hallitus. k 5 4 on todennäköistä, että kei- i rille t. k. 2 saapuiieen sähkösano- ^ utukaan on Pietarin—Wal- Täten iistuskirja' siksi tär- \ keasaaren ^rataosalla maugiluista hiniaän todistuslappaleeksi 3i[effaa=; x"aiitaticlrtij"i§tä Laamanen laskettu pitäjän yleioistä anomuksista — \ mapaakst keskimiittoittaua sekä Hotti N:o 20 kiellän keiienkääii oman ivahinkonsa uhalla ryhtymästä mi- nttra je >iyt luonnollisesti ON mielä seilta, joka lisää tämän ja välimaa torstaina. asialirjan merkitystä. Uitfi kylpyliiitos-osakcyhtlö. Muutamien pääkaupunkilaisten majestecttirikosju- \ lunnalle mättäköön että seura itsestään on. tä. Taqeblatt pitää main kuollut niini, maan jäsenet. myöunmya oikeutta pelikänä il- ne oivat, jotka sen tarkoituksen'mcilynä ja pelkää, että kanki Suo- perille miemat, tai nääntymään' me» asiat joutuivat hunningolle, jättämät. ^Koko kulttuurimaailman oileusta- Enemmän intoa siis ja kokouk-^ junnan ivastolauseista mälittamät- seen joka mies 24 päiivänä huh-; tä annetaan bmtmalle ja ivalta- tikuuta. Siellä sitten taas tawa- kunnanneuivostolle yhteinen oikeus taan, oikein isolla joukolla ja in- ^ käsitellä Suomen asioita. Morien- ilostunein mielin. >post kirjoittaa samaan suuntaan Monkka. j ja sanoo, että nianisesti aiivan .'yksinlertaisesti riistää eduskunnal- ,ta kaiken sen lainsäädäntöoikeu- sjarmelta.^en. i IV\C Maski- tai oikeammin kupari- kaimokselta kiiuluu hymää. Wii- ^ ine iviikolla puhuttelin hra .VtJio- malaista, joka oli alkuperin ilmi- antajana sekä puuhaajana tutki- muksen alaiseksi Outokummun lie- peitä, niin nyt hän puhui G ja 1 , metrin paksuudelta jo taivatun kuparimalinia, poraus on mielä kesken. Sanoi oleman hyivän toi- mon siitä, että tmlimus ei ole mennyt turhaan. Toimottu onkin, että tehdas tulisi tällekin nurkalle, josta työkansa saisi työtä ja siten saisi runsaammin elämän tarpei- - ta. Ja rautatie, sehän on suu-! resti ivaikuttainassa kaikkien tar-' peideu saantiin. Sentähden'^ olisi ^ sen rakentaininen mälrlämäröiitä,! Iaaman kankaita lähimmässä tu-^ lemaisuudessa huristamaan. H. S:n lirjeeiuvaihtaja sähköttää Lontoosta: ..Ätornin^ Post" lausuu julis- tuskirjan johdosta jnlkaisemassaan ariiklelissa, että knlttnurikansat ei- ivät moi tnntea mitään myötätun- toa hallitusta kohtaan, jola sillä tamoin loukkaa heikomman oikeut- ta kuin Wenäjän hallitus nyt Suomen suhteen. „Times" todentaa, että Suo men autonomia ivaltakuuuau lain- säädäntöä koske-van lain tultua supistuisi pelkäksi sanacsi ilman si- sällystä. Hiifi kaupttitginialo rin». Kysy!M',s uuden kaupungintalon - .. .. ...lentämisestä oli if. 1 p. lisätyn kappa tuo toh onnetjemme, että tl.iupuuqimvaltuuston käsiteltäioä- ei pyyntömme olisi turhaan nö . Kolmituntisen keskustelun ja raukeema, sillä kun meillä onmas- useiden äänestysten jälkeen pää- taaivat puolet hymät. . tettiin, että taloa ryhdytään heti ^rakentamaan ja rakennetaan se 4 ' muodea kuluessa. Ensiksi rakenne- taan osa taloa torniin saakka, ja Hieman nitorijojeuran riennos- käytetään siihen rakennusta mar- ta. on taas ouut ivähäii mararut utavtfaa ja iiimkuin sanotaan sekaukiessa joh- si;.,... otetaan rakennustyön jatka- toiniesten ja-naisten suhteen. VJii= mjsta ivarten laina kahta muotta nd en tahdo syitä felitellci enkä l^^cntntdtla matfuajattn. toitottaa toriveani, f un minä tie dän, ettei cicineni kuininintaan! Eräs satatvuotisinniöto. T o t i t a S m a n i s e § t i m a ci- lisk. 27 p:ltd 1810. kuulu iainuaiiuaan. Mutta tuien «viisaat ja korkeasti oppineet sano- wat nuorisoseuroja oppitaiiolsiksi, joideii perustajana, johtajana ja opettajana on nuoriso itse. Ja kun mikään oppilaitos ei toimi MaaliSk. 27 p:nä ali tasan sata ainoastaan siinä tarkoituksessa, muotta kulunut siitä päiivästä, että ainoastaan oppilailla olisi jolloin keisari Aleksanteri Imen an- siella hauska olla, ivaan pitäisi toi yhden Suomen uudemman olla kotiinkin iviemistä. Eräs kir- historian mnistettamimpia ja ar- jailija sanoo: ei u.-seura saa olla ivot>-aimpiaivaltioasiatirjoja Maa- mikään ilokapula, josta ei kodille liskuuu 1-} 27 p.nä 1910 annet- olisi henkistä eikä aiiieelkista iloa tiiit uinnttäin se arin. julistus- ja hyötyä. ^Nuorisoseuran tehtäivä kirja, jonka kautta ratkaisuin ky- on itiekasmatus, että jäsen tnlisi symys Suomen sotalaitoksen jär- käsittämään mitä hän on, ja op- jestämiseslä siinä uudessa ase- piji ymmärtämään toista ja möisi massa, jonka oli edellisenä ivuon- antaa armoa toiiVllekin, eikä ko- ua saanut Pormoon maltiopäi- peilla tietämättöinillä ivähäpätöi- millä. Suurimman historiallisen syyksillään. Äuusjäriventään n.-s. ja malio-oilendellisen armonsa saa- ei toki saisi joutua nollaksi. Ai- pi tämä julistuskirja siitä perus- neellinen hyöty tulee, kun nuoriso telusta eli johdannosta, joka käypi pääsee ymmärtämään, että mei- sen yksityismääräysten edellä. Tä- dän aatelismerkrimms omat kän- säiset kädet ja hikinen otsa. Tel- lainen nuoriso ei ole nollankaan armoinen, joka ei rakasta hikistä otsaa muualla kuin tanssi-lat- Niä johdanto on näet yksi niitä monia julistuksia Aleksanteri I:n puolelta, jotka niin erinomaisella selmyydellä osottamat mitkä hä- neii yleivät tarkatuksensa meidän tialla. i maamme ivaltiomuodon ja mimu Työssä on saakama käusät kä- ^ oikeusjärjestyksen suhteen olimat. siin ja hiki otsaan, se on nuorison ^ Puheenaolema johdanto kuuluu kuiiina ja ylpeys, se karkottaa ^tärkeimmältä-(alku-) osaltaan näin: puutteen maasta. Ja sitten ikäis-! „ Siitä hetkestä alkaeu, jolloin tensä ymmärtäminen ja armon! Jumalallinen Kaitselmus asetti antaminen seuralaisten kesken. | käsiimme Suomen kohtalon, pää- Kuulee usein malitusta, eitei ole j timme me Hallila tätä maata ma- puheen eikä esitelmän pitäjää, se!paana kansaiia ja niitä oikeuksia on kaikkea perää ivailla. Sehän! nauttimana, jotka sen maltiomuoto on luonnollista, että eihän kukaan'sille takaa, tahdo puhua, jos härnä tuttaiva- j v Jie raalkauden osotukset, joita na ollen ei kuunnella, wieläpä!asujamet oivat meille antaneet sen naureksitaaii. Mutta tämä kor-iuskollisuusivalan jälkeen, jonka he jaantuu siten, että n.-s. jäsenet op- täysin mapaasta tahdosta omat-perinyt äidiltään noin 11,000 mk. pii ymmärtämään toisiaan. Joka Meille tarjonneet maltiopäimille! Tämän perusteella katsoi P ä ä t v s tussa. Huhlik. 1 p. antamallaan pää-! töisellä tuomitsi Turun hoivioileus Porissa ilmestymän S osia li-; ollen on ol- z d e m o k r a a t t i-nimisen lehden' lut ivieeillä yritys osakeyhtiön -ivastaaivan toimittajan muodostamiseksi, jonkatarkotuksena'Koskisen olisi ostaa maat pailo>sia maata ja kauppaan Kuusjärmeu Sysmän kylästä tilalla olemien lanipuotilaisteu . Antti ja Pekka Kettiisen kanssa. Kuusjärmi, p:nä Huhtik. 1910. Juho Huttnnen. 5i onkurssip. toiinitsijamies. (K. S. 1 k.) uiatacien etunenas !/- IIJ-O oiati-i.uiuoH; uHisiiuuiuuu uiuiiuui)(iu ^vuui» rmnlauiszvctoxen YI lonka tarko!uksena Koskisen 7 kuukaudeksi mankeuteon 1909 pidetään kulmv tiloja sopimista ] lehden kesäk. IS pnä 1U0S olleen 16 pnä klo 10 a. p., ia perustaa niille | otsikolla ..Porin lehdet ivaltiokaap- tahuoneella, jolloin m kylpylaitoksia, lepokoteja y. m.' paus julistuksesta" marustetuu yritykseen on liittynyt myöskin - kirjotuksen johdosta, mikä katsottiin ltylau kunnan Frans klNttialliszveroxen ylöskanto mllta lmvau huhtikuun alkaen kun- mähintäin puo- j-> toi» Sini eräitä Viipurin liikemiehiä za onjH. Ät. Keisaria loukkaamaksi, etukädessä ollut tarkoitus ostaa h--opatchdas. n " kmpaas- $va £i i < o!c _ futen la Sinatralta ,yau>ewa :ttauha-, pensionaatti ja muodostaa fiitä j m r,[fuTa kerrottiin, lakkauttanut ^ i maksujansa. HuopatehSas on kyl- I lä liikatuotannon tähden suljettu ajanmutaincn kylpylaitos. -))\ityk)ee» liittyneet oli minne i j ft puimaan käyntiin masta s maanantail>i kutiuittt yhtiön pe-j rnstamaan kokoukseen hotelli Bel-! <!<> w«otta medereen. Kokouksen pnheenjohta-' on t. k. S pnä kulunut päiivästä, jana toimi toht. K. Taskinen ja! jolloin kaskytirje suomenkielistä kir- pöytäkirjurina apteekkari O.Björk-.'jallisuutta »vastaan annettiin. i' lunO. i Aijottu yhtiö päätettiin perus-, ^ ■■ <■ , ± - taa. Osakepääoma i :»0,000 - ' J 4 pua f " Iuu A lt J eu av!U - jola moidaan korottaa <i00,t!00 jllli-o.usklrzau antamnesta, mkaan, ilmoitettiin jo merkityksin ket knnnallisiveroista on suoritet- tama. Rääkkylässä, 2 pniä buhtikuuta 1910. A. <£. ^stflvclaineu. (K. S. 2 k.) esitt; , han lyöttämisestä. LakkvZalfct Nihdistamassa t»,ö- — Punkku ja hciitZ- tcttn. Jisivedon rullaiehtaalla puhkesi jolu aika sitten lakko, mikä kuiten- iin pian päättyi, kun tehtaaseen hmititaiu muualta uutta työivä- keä. Tällöin jäi työttömäksi noin 4'> latkotaisla, jotka siitä saakka oroat inettcistetloet tehtann lähei- syydessä ja uhkailleet tehtaan työ- mäkeä. Wk. HO p:n iltana o li iv at nämä uhkaitijat asestettuina asct- tuneet ivastaanottainaan työstä palaamia työmiehiä. Kun nämä tulimat Iisioedeu asemalle, hyök- käsiivät lakkolaiset paljastetuin puu- loin heidän kimppuunsa työmies- teit lähtiessä pakoon. Takaa-ajaes- saan heitä löi lalkolainen August Oksman työmies Reino Korhosta puukolla hartioihin symän haa- ivan. Haamoittiinut mietiiu Suo- uenjoen lääkärin luo saamaan apua. Haama on noin 2^ t cm. pitkä ja niin symä, että lamistää koko rintakehän. Pnnkko on puh- kaissut keuhkopussin, joten mie- hellä on ollnt ankara sisällinen merenmuoto. Lääkärin lausuuuon mukaan on häiien tilansa hengen- maarallineii. Puukottajan man- gitsi poliisi samaua iltana ja tul- laan hänet asettamaan syytteeseen samoin kuiu useita muitakin lakko laisia. Isä tappanut lapsensa Perin- itiin takia. Mllä m. k. 10 p:wää mastaan kuoli Tegerbyn kappelissa Jnkooii pitäjässä urkuri A. Weckströmin ll-muotias poika Aron tamalla, joka antoi aihetta epäluuloihin, ettei kuolema ollut luonnollinen. Sähkösanomia „Karjalattarelle". 5! cnraaOf mm ntöö riit apulainen nimitetty. fr NiMl- Waltalunnanneumoston maltio- sihteerin apulaiuen tetty Tuomen rin apulaiseksi. Uutistoimisto. kuuta 1910. A. W. Honrasalo. Kiihtelysivaarau mäliaikaisessa kuntakokouksessa kuluman kuun 11. paimänä käsitellään mielä seuraa-! ma asia: Hymäksytään Uskaljär-' men kansakoulun käsityöhnoneen jolla piirustukset ja kustanuusarmio sekä j uomelle myönnettiinomarahansa, keskustellaan rakennuksella oleman jontni -verran ylikin yhtiön koti--"'^^ ^ pennit. Huhtik. 19 pnä nuvan muuttamisesta yuuä muista vailka on fvlnnti ^ohfofuittrmr' 18(50 auuetttiu senaatille käsky lnhen kuulumista apanhaaroista. !!A«?ffiuffil!*'. fuDmalnifen h°pe«°- . liii^W,»aa ra «a 2 p- huhti- A. Hellsten Helsingistä, lyutnantti E. Sandström Iymäskylästä ja! apteeltari O. Björklund Jniatral-' ta malinaisiisi sekä maraile kanp- paneumos Sergejess Wiipurista. Tilintarkastajiisi malittiin toht. W. 0. Siiven Helsingistä ja kanpp. 1. Hallenberg Viipurista sekä iv aralle cipt. ')). Björklnnd ja rak. mest. H. K. Paaivilainen Wiipu- rista. Johtolunnan toimelsi annetuin Nauha-pensionaatiu ostaminen, johon ensi tilassa ryhdytään kyl- pylailosta järjestämään. Z^. m. y. hinnoilla myy halvimmilla kenraalikumernöö- i 3ti0)ncti »)stä»vät Wenäjällä. Pietarista kirjoitetaan Tage- nille, että koska huhuillaan, että joulko mapaamielisiä meuäläisiä prosessoreita ja maltio-oppineita aikoo julkaista lausunnon, jossa he ilinottamat yhtymänsä lansi- enropalaiseen ivastalaitseeseen We- näjän Suomen politiikkaa mas- taan on hallitus antanut tiedoksi, että kaikki sellaiset ..yritykset", joi- hin Wenäjän maltion palmeluk- olemat heulilöt tekemät it- syypääksi raiigaistaan erot- tamalla »virasta ja sellainen toi- meenpanija karkotetaan hallinnoi- lista tietä. I äjältä. kituman iurtitofiistfaai!, joka käsittelee yleisrvaltakunnallis- la lainsäädänlvä koskemaa laki- ehdotusta tulemat „Z!ow Wrem- jan mukaan kmilumaan m. m. seuraamat henkilöt: kreiivi Ben- inngsen, ruhtinas Tenishem, Shu- binili, >)iodsjanko, Kapustiu ja ruhtinas Kurakin; natsionalisteja: Krupenski, oikeistolaisia: Saniy- slomski: kadetteja: Miljnkoiv, Ro- ditshem ja Babjanski: sosiaalide- mokraatteja: b)egetshkori ja työ- ryhmäläisiä: Ljahniiski. Puola- laiiien kolo on hiomuttanut paik kansa kadetti Adshemomille. Parooni Meheudorff ja »no- men kysizmys. Nleismaltakunnallista lainsää- däntöä koskeman lakiehdotuksen jättäminen duumaan oli mähällä johtaa etemän dtiumau jäseuen par, Vieyendorfsin eroon. Hän kirjoitti jo duuman puheeujohta-' jalle kirjeen, jossa ilmoitti luopu mansa edusmiehyydestään. Syynä tähän oli, että par. Meyendorss on toista inieltä hallituksen poti- kiikasta Suomea ivastaan kitin se ryhmä (lokakuulainen), johon hän kuuluu. Sitäpaitsi oli keskustelu muutamien hänen malitsijain kans- vaan että oli kysymyksessä rikos, sa mahmistanut hänessä tätä pää- etenkin kun yleensä oli tunnettua, että poikaa jo eunenkin oli kodis- saali pahoin pidelty. lkrkuri Weckström on kolinan- sissa naimisissa ja Aron-poika, joka on syntynyt aikaisemmasta amioliitosta, mikäli ilmoitetaan, Wenä;ä-» aateli kieltää Tuo- iue» »valtio» ja on Wiipu- rin läänin TnsmeSta erot- »antifen Pttolelin. Aatelikokouksen iltaistunnossa ivk. 3<> p. hyiväksyttiin, sen jät- keen kun .^ioreivon selostusta asias- sa oli kuulttt, päätöslauselma, jossa lausutaan kokouksen järkky- mätön lvakauinus siitä, että kor- keimman mallan sitostumuksesta piau tullaan esittämään lakieh- dotus joka tulee »vastaamaan We- näjän jakamattoman maltion, jon- ka erottamattoman osan Suomi muodostaa armoa ja hyötyä. Tämäii kautta saadaan ainiaaksi medelytsi raja Suomeumaalais- ten yrityksille puuhata erityistä maltiota. Kokous lausui niinikään oleivaiisa Viipurin läänin Wenä- jään yhdistämisen puolella. „Ruskvje Tnainja" intoilee. ,.R. S:n pitää humittamaua Suomen suuriruhtiuaalle osotetun suomalaisten anomusten laatijain hämyttömyytta, jotka rohkenemat makamasti kumitella mielessään, että Wenajän keisarille moi jon- kun maaseudun eduskuntapahanen meniiä antamaan opetuksia ja että itseivaltias rupeaa lukemaan röyhkeiden suomalaisten hämytlö- n»iä typeryyksiä. Yleisöltä. Kysymys asiantuntetville. töstä. Ätutta kun hänen eroiisa olisi ollut sekä suuri tappio duu- malle että tuntuma simeellinen isku lokakuulaiSryhmälle, uiin.- pantiin kaikki moimat liikkeelle,! ^"ko olemassa sellaista lain etta saataisiin hänet luopumaa» Pykälää, joka kieltää päihyttamäiii päätöksestään. ^aineitten esim. Hoffmannin tippo- Lopulta suostui par. Meyen- jen kauppaamisen lapsille? pojan dorss jäämään. t Huolestunut kasmattaja. JusssBBa Bisi Baitakaarea H. J. Lammi. Suolattua summissa huokeasta ja vähittäin myöpi J. Pitko. O. Lavikaisella. iCsr" Pyytäkää tilauslistoja suurinta iloa ja riemua herättä välle juliannusjnlkaisulle „P!Ik-- kakirves". Tavattomat palk kiot! Ohjeita lähettää: Pilkka kirveen Toimisto, Tampere. (H. 1211) Sivuansiona ka! postiin. 150 mk:n kk. palk- - Import^, Turku, jos (H. 1209) Viinirannan lainajyvästöstä lainataan osak kaille ruoka eloja huhtik. 12 p. klo 10:stä a. p. Samassa ti laisuudessa myydään enimmän maksavalle 70 ä 80 hehtoa ploja säästöpankin pohjarahaston hy väksi. Tunnetuille huutajille myönnetään 6 kuukauden mak suaika. Lainajyväs'ön osakkaiden ko kous pidetään samaan aikaan [I-ikki Käsäsen talossa, jossa keskustellaan ja päätetään ra hojen hankkimisesta Taipaleen säästöpankille. Taipale, 30 p. maalisk. 1910. Kalle Koponen, jyvästönhoituja. ZiSMäNMK kunnaniverojen ensiksi maksettaman puolen ylöskanto Huhtikuun 16 ja M paiminä kello 12 päimällä Kan- salliskalolla, jonka jälkeen maksa- mattomat merot kokonaan jätetään ulosottoon. Ilomantsi, 1 i l 1910. Rahastonhoitaja. (K. S. 1 k.) <^^aanaiitaina Huhtikuun 18 pnä klo 10 e. pp. myydään wa- paehtoisella huutokaupalla pois- muuton tähden Kontiolahden Mön- nissä: mökki, lypsylehinä, lammas, kaiioja, heiniä, huonekaluja y. m. kaikenlaista irtainta tamaraa. Mönnissä *■ i. 1910. Ctto Kettunen. (K. S. 1 k.) ck