Nro 58 — 1910 KHSKI-SUOMI Perjantaina maaliskuun 11 pnia toifji. Tolmmim! Seren &' (T:tu omistaja kauppias Mannerberg jätti kuulustelun toimeenpanijalle iok. 1 P. 1907 päimächn takauskirjan. jossa mu- kc Isotalo ja hänen »vaimonsa yhtei sesti ja toistensa puolesta sitouluiivat Teren & C:lle jokaisen kuukauden 1 p:aä maksamaan 1,500 m!., kunnes kaikki Vallinheimon welka Seren & G;Dc 22,185 mk. 40 p. tuiiji läydki teen suoritetutjt. Tästä Melasia oli 'Wallinheimo antanut Seren & C:ll: uqe ta mekseleilä» joissa Jjoialo cli ase!iajana ja Malliicheimo hi)wäks<)jä- nn. Niilä oli uudistettu, niin cttä WaLinhermon wäären:-'.'.nien Zvekse- tien "luku on 14 ja näiden armo t^b.76) mk. 77 p. Kuulustelussa WMinhe-ms tunnus- Mansa; 3:o menettänyk toisen lakfr jä ja toisen jalkoirsa; 4:o menettänyt sen käden, jota hän pääasiallisesti käyt- tää työtä tehdessään: 5 :o parantumat- t oinas ti halpautunut siinä määrin, et« tei hän chkene Aman toisen apua lii?- kumoan paikasta toiseen; tai 6:o tul- lut täysin ja paraniumattomasti mie- lisairaakst. Asiasta antalmassaan mietinnössä huomauttaa yhtiön johtokunta, että kun Suomi-yhtiön erityistä Makuutus- ehtoja laajmineitaessa Pysytään sillä sclmäpiirteiiellä pohjalla, joka tähän- kin asti on ollut näiden ehtchen tun- nusmerkkinä, wälte>tään sitä epämää- iäisyyttä, ja niitä ameluttMia wää- rm'käsityksiä, joihin »Limalkainen wiit- taus täydelliseen tM)wyttönWteen woisi antaa aihetta. Edellä Mwa muutos, ijonka yhtiön MinisterineMvosto on Itseissa istun- noissa käsitellyt Suomen kysymystä ja päättänyt toteuttaa Haritvnotvin rami- tean tunnetun ehdotuksen Suomen yhdis- tämisestä Menäjän ivaltakuntaan. Eu- rrpan yleisen mielipiteen touoksi aijotaan kuitenkin mmetellä hieman warvwaisein- min ja diplomaatitiisvmmin. Kaikki Suo- men cikeuiksia rajoittajvat määräykset tu- leivät hywin huolellisesti laadittaviksi ja hallitus koettaa saada ulkomaiden sano- malehdistöön selitMiä, etteiwA mu»- tokset suinkaan ole tarkoitetut Suomen erioikeuksia riistämään. Ministeristön istunnoihin on ottanut osaa Pariisista tänne kutsuttu ulkoasiain ministeriön sa- lainen asiamies, kamariherra Kvmarssf. jonka tehtÄvänä on antoa Pariisin?«h- dille tietoja Menäjän sisäisestä" politii- ?asta, se on: johtaa Ranskan Ylvista mielipidettä harhaan. Kamariherra Ko- hallitus päätti wiime Ivuoden lopulla, inarosf selitti, että hänen <tchtäwäänsä on moimassa kaikkiin tämän »vuoden ' S,: ti wäärentänemsä appimiirheinpienia asusta asti ml)öimettyihin »vakuutu?- itimet »vaadittuun takauskirjaan, mut- siin nähden, ta mitä tvekseleihin >tuli, sanoi hän kir-| — Konsulentti Paasimaaran kaSwi»voi. joittaneensa Isotalon niinen niihin »Hels. Sanomat" otvat öieduktelleet Ä'otalon suostumuksella. Jsoiai» puo- testaan jyrkästi kielsi suosluinusta an- takeensa. Urkuri ZLallicheimo on syntynyt Loimaalla 1S66 ja Alastarolla urkuri- »virkansa ohella myös toiminut kaup- Piaana. — Nuoren Häme«.l Liiton wuosi- 5.'kou» P dctään ForLj<?s'a l.k. 12 pnä. Äo'. us alkaa lau-u'.u>nz klo puoli 4 i. p. ja jatlkuu asiaichaarain mukaan junnvntaina. Säämöi^. määrääjien asiain lisäksi tullaan wuzsiko!cu!sesja alustuksien perustalla keskustelemaan m »l.: Hainäläisyydestä; Z!uorjuem:nai-5!l pro-ueen nykyisestä tilasta ja N. H. :<htäwistä kotiseulutulkimukseen l ähi?en. Äaanwi'.jelyshallitukssMa>, tietääkö tämä mitään hra Paasiamara.i Icimitefolftrr ttjorn ivalmistamisesta, ja saaneet lie- <ää. että Maanwi1jc<lyshallitus jo wiime w:na cli saanut tiedon aisiaskt ja joit luk. loppupuolella oli Ouvun lääniä kuive» Noorille iähetdämässään kirjelmässä tl< uuresti tvaikeutti agitadsioni Suomen «yi^lsi, sillä kaikkialla oivat sympatiat Suomen puolella. Siitä huolimatta päätti ministerikö tvaltuuttaa Komarof- fin ivaikuttamaan edellämainitussa tar koituksessa Ranskan sanomalehdistöön ja koettaa saada juNaistuksi mahdollisim- >nan monta Menäjän hallituksen mieleis- ta kirjoitusta siellä. Mutta katseet otvat jo kääntyneet myöskin Saksaan päin ja pian tehtänee siellä sa matta iisia yrityksiä. — ,.Das konn ja nett tvcrden" — siita- moidtanu» tälle hra Paaisitvaaran harjot- hän woi ckulla soma juttu — lausuu tä- taivan Maanwllielhshallitu?sen mielesiä man johdosta..Bvvl. Tageblattin" toimi- luwatonra elänk>ernoa, jotda kuvernööri! olisi woinut ryhtyä aisiaan nähden niihin «aman suuntaisia sähkösanomia on cl- toimenpi-teisiin, joihin olosuhteet sa«i'la« | ^ut useissa muissa ulkomaan lehdissä. E- — Suomi-yhtiön tilintarkastus lop- puunsuorilettim wiime lauantain.^, ja tiistaina esitettiin yhtiön hallitukselle lcrkaSrajain, pankichchlaja Aleks. Si- kion, prokmaattor' Wa!lde Himikan- nan, ioh.'ori Mcx Oker-Momin ja rehtori Sakari A. WesteÄundin lau- sunio. josia wii.aten -simnnittetluihin ja Pääleilyihin uudistuksiin sekä yh- liöl>. saalvullainaan suureen menestyk- seen, puolletliln tillimpääsröä johrs- kunnalle ja taiiualetliin sen ehdotusta wuosiwoitm täyitamisetlsi. Tämän eh- doiuksen mukaan, jclhon hallituskin yhtyi, siirretään pohjarclhasroon Smk. 2;>0,0!~f>:—, jaciaan «voittoon oikeute tuille iratuuieiuille 2,9 pros. makuu- kaupan cullussa. :usien inalemaallWla arwoista Tmk. ^ 1,803,064:83 ja war<uaan Uhkutet tujen woiltoro^astoon Smk. 37.819: 53. Vlii.ii lcnoin tulemat rahastot olemaan: pohjar^asto 1.000,000 mk., w.ir?rahaslo Tmk. 4,000,000:—, :vo- kuulettujen wo.tlorc>hasro 869,704:92 an k., ^vakuuiusrehast» 7,ö14,2ö1:78 mk. ja hoiiorayaslo 24b,332:88. -- Tuomi-yhtiön uudet »erityiset waluutus-ehdo<." Euomi-ichliö, joka vuodesta 1893 asti on myöntänyt ta- ivallisimpien taulujen muikaan wakuu- ketuille !vapau:uksen wuch"iima'ksu'sla, ios wakuutcttu tapatirrman kautta on jaanur jonkun nvkuutuschdoissa mai- nitun ruuuliliuvamman, on äskettäin laaienianu: tätä seikkaa kc-Äkeivat eri- lyisei ivakuuiuseluonsa osaksi siten, et- tä myöskin sairauden aiheuttama, viäärält>llä lamalla itnveneimä til)ök>i- wl)ltönlyys oikeuttaa Maisen waPau° tukjen, ssaksi siien, er:ä nämä edn: myönnelään melkoisia useampien tau- luzen mukaan nrckuuteiuille kuin en- nen. Muutetussa muoidcssaan kuuluu pu- heenalaineil tvakuuiuschto seuraa- tr>a! an'aa aihetta. MiikM tiedetään, ei kunernööri kuitenZaan ole hawainnut o- leloan -'yytä ryhtyä milhmkään toimenpi- tei.siin kysceZsä oleman tvalmiStuksen lo« pettämiseksi. Lehdelle on ilmoitettu, että maantvilje- !ys- ja kaup!pa?emialli.sessa labaratorioS- ->a on pari kertaa tuMtltu hra P:n wal- mistamaa tvaiitai. Se an ivalmiZtettu kaönisr»swasta, wärjätty keltaiseksi ja cn tiihcn kirnu-ttaessa «sekoitettu ma:io«i, jotta yhtäläisyt)s tawallisen ivoin kanssa tutisi tävdelliseAsi. Laboratorion johia- jan, tri A. M. Forsbergin mielestä on tähän ivalmisteeseen sowellutc:tawa margariinin »vailmistuÄicltoa, ko>ska> se cm ivalmistettu muusta, kuin maitoon sisältywästä raAvasta. Edelleen o-n MaaMvi^Äyshallitll?sLS!a ilmoitettu seuraamaa: Miime w:n marraÄk. lcppupuolella !ä- hetti Teollisuushallitus lausuntoa lvar- :in Viaanwiljclhshallituk>selle meijcrilon- su.'entti Pacrsdivaaran ancanuksen saada patentti kcksimällecn tawaAe tvalmi ^laa hytvää kaÄviStvoita kvkoSrasivasla kir- nuamalla. Sa>niac>n aikaan sai maan- lviljelyshallitus myöskin tietoonsa, cttä tÄä Wa7mistctita kaSlvimoin nimellä oli räät tietämät lisäksi mainita, että hra Komarossin käy-tettÄväksi on anneittu melkoiset määrät rahoja. Kun Moi massa oileman asetuksen mu- kaan heinäk. 14 p:ltä 1892 nrargariinin IvalmiStus Suomessa toistaiseksi oli kiei- l?!ty ja tämä kaÄvitvoi Maanmitjcly-Z- hallituksen tietämän mukaan pääasiassa sisälsi kokosraZllvaa, joka scn määritcl- män mukaan, mikä löyttjy margariinin MalmiÄamisesta ym. maalisk. 21 v>>ä 1^8 anncdun crsotuksen 1 on pidet- tämä margariinina, tahtoi Maanlvilje- lt)-.hallitus kirjelmässään wiime jouluk. S p:ltä tiedustella mcijeri?vn>su!lontti P- ta, onko hän itse osallisena sanotun ai- uccn ^valmistus- ja my»)ni!ihcmk.'c'.sia. WastauSkirjelmässään saman k:n 22 p:tä ?iklcu-uutisig. — KenraalikuwernöSri Seyn on keski- >oi!kko'.sten Pietarin ilehtien mukaan käy- tu-? lt'.s.aina Tsarskoje Selossa ja pää- Nlinisleri Stolypinin luona. — Suomen osuustoiminta saanut tun- nuvuista ulkomailla. Nähtämästi osuu?- toimintaliÄkevmme lymmenlouotisjuhlan johdosta on pari Pohjoismaiden ivanhun- paa ja ''uurimipaa maataloudellista loi- toSta tahtonut antaa äunnustuTsensa o- suustoiminnallemme. Ruotsin Kuninikaallinen Maanmiljelys- akatemia on näet äskettäin kutsunut pros. Cclilvvbin ..ll^komaiisclSsi MeineLseen" ja mainiraan sen jchdosita tlnllecssa kutsu- miiSk:rjelmäs!sä, eittä Akatemia tämän ni- miiykse» kautta on: »ei ainoastaan 7ah- ;onut osottaa kunnioitustaan sille suu- >rcnimoisclle työlle, jota Te olatte tehneet lul-.vSianne ja järjostäessänne Suoman nia<i:aloudellisen osuustoiminta ti ikkcen. Maan toiMoo sen ohella että Te tahtoisit- Kv mikäli tilaisuuÄa on, ryihti)ä yhteis- työhön Aikateinian ?c>ra sen päämaalin saamuitamiseksi: niaatalouden kvihottami- seksi". 5>iiinnkaalli,nen Seura Norjan menes- ty-tä marten Mietti tviime wuoden lop- piipänvinä satatouotisjichlansa ja on sen jvlizoöta Iähottänli>t Pellerwo--Seu>ralle kauniin, hienosti tcihdt>n jachlajuilkaisunsa sekä muistomitalinsa scn johtokunnan piikcenjrhtajalle, pros. Gebhardille, ..toi- tvalopilkun liike heti pienunmänkin mle- lenliikutuHsen aikaansaaman lihaSkudo?- sien johtoSytvyn muutoksen. On aikomus käyttää tätä ominais-uaitta rikosten ilmi- saamien waikutuSt>en tutkimiseen syyte- tyesä tai uiseampion epäiltyjen jouiosta syyllisen etsimiseen. Menestyksellä koke:« ta on jo tehtykin. — KaiSkeen se sähkö kilpaa. — Mpunen. — Koivistolla murhattu Erik Piispa ol: tapaturmatväkuiuitus-osakchhtiö Kul« lecmossa makuutettu «tapaturman waral« ta 20,000 markasta. Kun kuolema muc- baajan käden Zaut-ta Labsotaan tapanir- matsi, «ulee wa?uutussumma suorit?:ta- ivaksi tvainqjan oikeaiden-omistajillz. — Kotitarkastusten armeliaan jatkr- Man Valkeasaaren—Pietarin rataosalla. Tailasiajat omat sumneapuhuMia inkeri- Iäisiä santarmeja. Venäjältä. —> Luostari tehnyt konkurssin. ^Harkowista ilimoitetaon, että eräs paikkakunnalla» olötva naisluosturi on tehnyt Mararikon. Luostariin tveiat nousemat^ 400,000 ruplaan. Luostari olisi maksanut 15 pros. wlckkojilleen. — Kenraali Dumbadse on katsonut, että stmchistien oleskelu JMossai on määrällistä, >ja hän on ryhtynyt sen wuoksi karkottamaan heitä kaiipungis- ta. Osa stundisteista on jo saanut jät- tää JaKan. — Kenraalikuwernöörin kanslian entinen päällikkö tod. wattio:ieuwos M. KiiipÄvitsh on kivjottaukunut Pietarin asianajajalliiton jäseneksi. » lievStuutuuäet ssspuneet « Maisien pukukankalts, wnsti», värillisiä, ja Valkosia. Villamusliineja suurempi määrä. Kaikki uusimmissa väreissä ja laaduissa. Mli. Höglundin Kangaskaupassa Pohjoismaiden Pankin talo. Puhelin 65. iättömäksi ... Brodfki ei pääse ivatta- kunnan duumaan. — Tahtoo tvoittaa minut, — mutisi Dumbadse. OdotapaS toain. — Hymä, — tturkkoi hän muutaman minuutin kukuttua. — Te tcch!>ott« luova itsellenne nimen edusmiesten kautta, mutta minä menen korkeammalle. Tais- te?aan «'.«in, teidän ythäisyytenNS .. Maniana yönä näkyi malo TumbaZsei toirkabuoneesta mellem aamuun aiti. Kenraali istui kirjoituspöytänsä ääceAs» ja ahkerasti firjottii. Muutaman pai» wän kuluttua Tolmatshewin aauluteetä juodessa lähetettiin seuraama sähkäsano- nra: I c 11 a. Kenraali Dumbadse on an« tan'.'t ankarat nuhteet Suomen kenraali- kuMernööri Böckmannille sen johdosta, slter hän MielÄään ole kartoittanut m ei- bciit Mihollisiamme — suomalaisia T».»nen rajojen sisältä. Kenraali Dum- bavse on kehoittunut tylyssä muodossa kcnraalikuMernööri Böckmannia jäitä* maan wirkaeroha?emuksen. — Et Moi ta Tovina tsh etvia l — haa m a rinnassa, mutta hymy huulilla — tui:f» loi Tolmatshom. Te Böckmannia, mutta minä. . . Ja kilpailu jatkui. Kenraali Diimbad-se iä4U karkoittaa Jalkasta kaitbi tummalveriset henkilöt. — Ette säitytäl — lausui kenraali TilniatsheM. M)llä tiedämme, miten tu- lemme tvastaamaan. Ja Tolmaffhem karkoitti Ld.'>saSta vähitellen kiaMi malkotveriset. Dumbadse antoi muistutuksen synoo- dille. l?euvaamana päimänä Toltniatshew löy- lytti päm»ii,isteriä. (-n tietämätöntä, kuinkia patrioottien kilpailu lopultakin päätchy. Kerrotaan, Kokemattomista tai'li>hytnäköisistä ih-! et!ä Jaltan ja Odessan knuluisuutsien misistä saattaa tuntua siltä, että Jalta n ^ kanslioissa 'alaisesti tvalmistctaan tah- ja Odessan Mälillä »vallitsee mitä hellin »a tiertodirjctlä. Odessan kicrlokivjcieÄsä kenraali Tuin- W Mit. („Rjets,histä".) ilmoitti P. oöeimansa su ora nais esti tc.?c-, ivccn jatkumaa hyivää yhteistt)ötä osuus misissä kockoKras-masia jvol!mi»tamansa, xaicnttihakcmuksen alaisena oloii^n, kas- toiminnan palveluksessa". — Suuri NMiicnomitaXi on hopeasta tehty. San loi ivoin iMalmistuksen kanssa ja luottiut- .fclla puolella on nuoren Pogan kuwa, Seuran nimi ja muiskxmuodet, toisella taas .'utua mieheÄä ja naiisMa, jotka iihtcisesli tarttmvat laipioon, ja sanat: ..Norjan menestys on son lasten kunn'.a". ianeenisa nU/ynnin pääasiassa a>siamich-'t- leen. Tämän »vastine-en johdosta huomautti Maanmiljcllt)shallitus kirjelmäkään sa- man jouluk. 2S pltä konsulentii Paasi- ^ -tvo. maaraa siitä, että tällainen iliumaton mal- mistuv cm, marsinkin hiinen asmnassaan — Suomalaista osuustoimintakirjalli- oleman hcmiilön puvilolta ^Nonaan so- \ fuutto mironkielelle. Pros. Gebhardm viinatonta, jchcn nä>hdcn MaaMviljel>ij- >^irjoittama: „Pellerwo ja Sucmen osuus- hallitus samana p:nä ftrtjoi Mcilmallisiui- > to mlnta^-niminen kirja (PellerMon kir- m * tr ' s . ... i,' brkfeen ilmoittaa asiasta Oulun läänin' ia** «:o 1) on €. Mirgan «oimittamana fientilo, iolla on yhlioslia henki- JilttK , rnÖÖriae s^sl°ccmtti Paasimaaran i"lta>stu mironkielejllä. Sen 'viron.'^' si.nä nimenä on: ..UHistegoMusline liiku- Vaaomaivakuulus korkemlaan bö wuo- ... ^ . , 1 .... . , r . .,.»,«3 :. ?i . U!>?itcc'ccn panemista Marten, den ikaan lai Henkrlvakuidlu», josla lvlikuuiusinaksujcn suoritus lakkaa wiilne'.stään äskenmainiiussa iässä, wapauieiaan voakuulusmc»ksujen suorit- tamijesla, jos hän iapaturman tai sai- rauden kmta on l.a tullut Parantuinattomasli um- Ulkomaan lehdet Suomen ia Menajan suhteista. „Vcrliner Tagcblat>iin" Pietarin kir- jccnmaihtaja sähkötti lchdclleen 3 pum pisokeaksi; 2:o znenertänyt moleminat tätä kuuta. M»«tamia mietteitä Suomen wesi- , voimista. Äesistöjenune mevtichs ta>loudellis:ssa suhteessa on anoni-puolinen. Sivtä huo- halmemmalla tuoktatvien maiden kanssa. Tästä sen 'Mdi p olas taa visaltaan tarjona olema halipa mekaaninen »voima, jota kyllin Moidaan saada Mesiputlouchista säh- k?n muodossa. Tässä suchteesisa olkoon limatta, että ne suuren osan muodosta Ranska meille esimerkkinä. Jliahduita- omat jään lpmttäminä Zäytetiiän melZcin mana ajan merNinä on mainit,taitoa, ct- kaikkialla kulku- ja laiUtitauMväylmä, mcr- tä lautateittemme käyttämimen sähkömoi- kityS, joka ei niiltä koskaan katoa rauta- malla, joka otettaisiin mchputoulksista, on teidenkin lisääntyessä. Ten lisäksi har- meilläkin aÄumst päiioäjärjcstiiiliseen j<!» joitetaan kaikkialla ka-lastusta, joka ei pohditaan täitä asiaa innokkaasti sekä sa- »vielä ole lehi^inyt niin ixivkeäP elin- \ nomalehdisiössä että aikaikaiMirjallisuu- keinoksi, kuin sillä an mahdollisuutta. Kc- hitylsen ja olojen edis»)essu on myös me- sistöjen w>qiwoi>mat rivvenneet saamaan merkityltä Suomen taloudessa, ei kui- tenkaan Mielä läheskään siinä «määrässä kuin woi tvaatia karsoon niiden suurem- nioisuuteen. Woi sanoa että tässä snh- leessa ollaan ivasta Maatinraitcmassa a- m inc Socmes", Lv siw., hinta 15 ' — V: tuo. — Omantunnon tutkiminen sähköllä. Jos ihmisen ruumiin läpi kädestä toi- sccn johdetaan hcivko sähkömirta, osoittaa io i-fapiiriin kytketyn pei-ligakoanometrin rakkaus. /Ilse asiassa on asianlaita kuitenkin ai- ivan toisin. Molemmat »Mustianmeren helmet" omat jo parin Mucden aikana sa- la'scsti käyneet itisepintvista itaistelua maailNian kunniasta. Taistelemat tie- ty-ii kaupunkien kenraalit, Tolmatshem ja Dumbadse, eitvä^ä itse kaupungit, mutta asiahan on sama. Odessa näet on Tvliuatshem ja Jalta Dumbadse . . . Napisemin käsin tarttuu Tolmatihciv joka aamu, sanomalehtiin, jättää kaikki muur kaupungit syrjään ja e-tsii ainoas- taan Joltan sähkösanomat. — Katsotaanpas, mitä erincimai?!a on Jaltan sankari tällä kertaa aikaan saanut! Sanan ..sankari" Tolinatshcm lausuu ^iiMeMmalla äänellä. — LukePaammcpa, mitä Maltiomies nyt on keksiniit, — tuumii Dumbadse ja- n-^llc aikaa JaltaAsa, silmäillen Odessan säiikösanomia. ..Sanan ,/ivaltionues" hän lausuu bal- w?ksien. Kerran Tolmatshew luiki sähkösano- nian. joka synnytti hänessä chlmäMvärZ!- tä. Sähkösanoma kertoi: Jalta. Kenraali Dumbadse piiri,H rovtva Nomikolvan huMilan, sytytti sen i!!i:cn joia nurkasta ja käÄi sitte tuhkan hajoittaa. — Kas sitäl — pääsi Tovinatih evil tä. — Minä . . . minä poltan pörssi- toion. Äutta sitä oli mahdoton tehdä. Minä a!'ana Muorokaunesta tarhansa To'nv.t- shcio ajoitaan pöi-Asiin, otettiin bänc: i ivastaan leimällä ja suolalla, hurra.'.- ^ huudoilla ja lahjoituksilla Menäjän kan- . san liiton hymäksi. | Kauan mietiskeli Odessan senraal!. ja j ivihdoin huudahti: \ —- Katsokaammcipa. k ula jää moilolle. ^ Kahden päimän perästä luki ^ai- tan kenraali seuraaivan sähkösanoma»: Odessa. Kenraali Tolmatshem ni julistanut edusmies Brodsk.in Maalin mi- Halvat kirjat, eli n. k. kruununldijat ovat naapuri maassamme Ruotsissa saavuttaneet vallan suunnattoman suosion. Muistakaa, että suomeksikin on kruununkinas- toa vastaava „PUOLENTOISTA- MARKAN" xiijasto, iossa on il mestynyt joukko arvokkaita teok sia niin huokeaan hintaan kuin 1:60. Siinä on jo seuraavat 20 numeroa: N:o 1. August Strindberg: Unel mia. N:o 2. Gustaf af Geijerstam. Avioliiton ilveily. N:o 3. Knut Ham- eun: Pan. N:o 4. Alvilde Pryds Härön kartanon lapset N:o 5. Hilda Tihlä: Lfeni. N:o 6. Gustaf af Gei jerstam: Pikku-Veikun kirja; N:o 7. Venäläisiä kertomuksia (Ai. Ler- montow: Bala ja A. Kuprin: Kadulta). N:o 8. L. Andrcjew Kertomuksia. N:o 9. Giga von Bauirgarten: Mi ten Port Artur kukistui. N:o 10. Lebfcadio Heart: Idän ääreltä (japa nilaisia kertomuksia). N:oll. Ver ner Humb'e: Ennen Mukdenia. Nro 12. Verner Humble: Mukdenin tais telu. N:o 18. Pietari Päivärinta, Pikku Mari N:o 14. Emil Strauss, Tuonen turviin. N:o 15. Elvira Vili- man, Lyyli. N:o 16. Vuoritsalo, Humore8kpjä. N:o 17. Henrich Hei ne, V alit o'ma Runoelmia. N:o 18. Annie Quidiog, Pisara meressä. N:o 19. K. A. Tavaststjerna, Vali koima runoelmia. N:o 20. A. V. Foremap, Suomalaista runoutta (Aineenmukainen antologia suoma laisten runoilijain runoista). Saata vana kaikista kirjakaupoista. Yrjö Vellin & Kumpp. Osakeyhtiö. Helsinki. 437 2-7 liadic julistetaan toisheiimoiseksi ja hänet ticlluään matkustamasta Odessaan kar- ! toiiiamisen uhalla. Maltan kieriokirsccc.jä kenmali Diiin- liadie erottaa itenraali Tolmatjkinvin il- man anoniuoia lllkvMailts. — Englannin sotaivarustukset. Lo »toosta, maailisk. 3 pnä: Ala- huoneessa ilmoitti sotaministeri, eitä avineijassa on nciljän wuoden aikana malmistettu uutta po«nmillo>jia, joka nyttemmin oir osotilautunut chydyriä- ivaksi ja otetaan kokeiksi täytäntöön armeijassa. Sotaministeriä aikoo pe- rustaa säännöllisen iHnapurjehdus- osaston. Sotaministeriöllä on ohjat- tawa ilmailaiwa, jolla on kokeiluissa osottautunut tlM)ttÄvätsi. Tekeillä on suuren Ämalaiwan «lhdotus, joka ilmalaina tulee pahvcilemaan laitvas- toa. fiialfi pientä ohjaitalvaa iima- laiivaa on tilattu Ranskasta. — Kreikan perintöprinssi pyyiä- »iässä Italian kuninkaalta apua. B e t- [inistä, maalisk. 6 p:nä: Lehdille Uin oi ie taan Roomasta, cktä Kreikan pcrintöprinksi on Pl^täiM päästä !u- ninkalut puheille ^ytäMeen häntä ryhtymään toimenpiteisiin Kreian jmni)ksen ralikaisemischl. — Saksan puolueet. B erl d n is- ra. inaaliÄ. « p:nä: KÄme wasem- nlis:olaiswäristä tva^paamiÄistä puo- iuetta on tänään lijtÄiMt tMM puo- iuccfft, joifa on ottanut nimeLseon? -dis- 8uui-in varasto 8uomv88a i"'* u - ia ' ■ootuosla, Ipii, » Cl ft"UJO Pauloja, sisUnkadottona, lyi jyllä j» korkeilla; Lankaa, Väril, Kohoja, Kortti- kaartaa y.m. y m. aeka kaikenlaatuisia Kalastustarpeita o.k. oistimia, siimoja, koukkuja, vapoja yjn. Tavara paratta. Hinnat halvimmat. Helsing'n Kalanpyydyslilke. <50 Fritz Schröder, lelsiski. Hintaluettelo lfthetettftn pyfdettftetsL Suomen kaupunkien palo-apuyhtiö Irtaimistoa varten vastaanottaa allekirjoittaneen kantta kai- keclaisen irtaimiston vakuutuksia huokeista maksoilta, jotka ylifckin huojistetaan 25 ja 50 prosentilla nii»t& mUristä, joilla vakuu tuksen ottaja on 10 ja 20 vuotta ollut osak- ii aana yhtiössk. O Ien keskinäinen, on tlmft yhtiö ehdottomasti edullisin. A. W. v. Zweygberg. t,)Äii!Äiinen 5anisanpuotue, jöhlon wal» liopäuvillä Luutuu noin öl) jalsenlä. — Näyttelijäin palkkataistelu. Ber« linissä on t.k. 1 p :nä pidetch suuri näyttelisunärien «kokous, jossa on kes- kueieltu heidän yhleiskunnallisesta ase- mastaan. Useat cisiinlyjäl tekiivät set» foo kurjista. Ipa>kkkasuhleisla tällä alal» la. ^eskinkeriaiset näyllc<lijältär«t >aa- lvmi ivälisiä iijljtiiä 100:n 125:it mkn kuusia, joka sekin maksetaan heill: wain 7:Iid kuukaudella. Siitä pitää heidän miellä itse Lustandaa puwus» tonsa. Myöskin avaliletiiin teatterijcchta» jien tekeivÄi sopinia^oinia lÄMiele- minä jakaessaan osiaan. <Ai»itös an» toi aihetta mi>rsfa>ifti« kohtauksiin. tettälviksi samalla >säihtöllä j.n.e. Tällais- ta säbköwoiman hohtamista Suomen we- siputouksisda olisi kuitenkin >suvilnalaisten tahvlta tvastuStiettatva, sillä täydellä syyllä »voidaan fyfyä anko meillä tästä mitään ihyötyä, päimva<silo'in. Olisi siis ^ ^»iin paljon Stuin mcchdollista Suonien: !ve silvo im ia Kit)tctt<itt>ä oman loottifnu- den ja tuota im on htMäW. 2)11 ä ctooön -jclhdosta saan ri)l>oittu<3: *:tin IywäM)lä >n tokuikot Ila nrf uifinuat toi- ivomuksenaan, cttä maaiiirme kehichStä harrastawat henkilöt ,sa etupäässä scn . tckn'kot Ikääntaisiitvät huomionsa cnmn- Mitä meidän waiM^mata^utcem'ue Mn ^ ^luomen wesiwoi- iulee. on kch-tys k-rlkenut kcwm haMtta-.^.^^ Enolla tyäÄenteMvät siihen Ivaan «suuntaan. Nnnq« s«nas,a \ MAtltMn> <HÖ we.sW,aimi«n»»e merkitys tcuksessa woi olla u>eamlpia ptenia iven-tunnot ulisi niin lawea<lti kuin suin- laitoksia, jonka ZaMa mm^avia M°-^ren yl-nsön keskuud^sa. taan ja putouksia palotellaon hidfiji, nm järfiiperäisannpäiä wssiilvmmata» sitä iixistoin järkiperäinen we,sin«lmata- ruwetkaisim noudattamaa-n. luösa. ja lvesistöjemme merkin woi>nan ^ loiis waatii fcfö tvchmäärien efta i-u- ^ ^ £}tä huomen wsieputou«siSta ci sai- aikaansaasina ei mitenkin wiclä ole' tou?>'kn keskittämistä tiun paljon kuin .. ' ^ jyoi.naa ulkomaille. astunut etualalle. 1'ilksi kohi^tlymättömäl mahdollista. TäSsä suhteessa on jo pal- otvat wic>lä olonune. Was«voimia käy- pn toilvonnsen tvaraa -mitä «tulee esim tetään nykyään meillä suurmmnassa mit- Tampereen kosken tvcisilaäkÄsim; suu- takaaivaSsa sumteollisuuden pakvelu^es- ^.>mpi keskitchminon olisi täällä tarpeen. sa. ivaan maanwil.jÄyl>sessä tuskin mu>u- Nuden monien ari tehtaitten tvesinioima- hun -kuin »viljan jauhattamisean. Mcil- ^ lait^ten sijasta, .joita siellä nykyään an. lätin huomataan inaataimchelavässä troisi olla tvaan jokunen cHkälpä ivaan l)U wcsistössä isomaa ^vanhoillisuutta apu- si suuri tvmmalaitos, Ma jakaisi Iv^i- neuivojen tvalitsemffcssa woim«suhtees- mansa muille sähkönä. Ahlaisten lukkari-urkurin waa isiä wiime sunnuntaina sai toisella sa, hhä «wrelä quuTi.mnlal-^ 2öoi pitää j<x imin cm jd ^ lx)C<21i 11j-öllCl öllut Iufföri s urfuti ffi. 31. n osaksi ihmis- ja olAntvoimiin. Päi- ehdotettukin, eM Suoimen wcisiputoulsis- Mcukola Suaniömeltä 357 ääntä ja iDtfcalflojen 5ohot «Ssa an maaMviljelyt- ^ m johdettaisiin ulkomaille säh!köwoimaa. ituli siis WaSUuG. En!sl>mäisellä sijalla samme joudunuit wupsi tmmdelta yhä suu-. Niinpä on «jatMu Piaturin kaupunki ^ ollut Avne Bäihr Karkusta sai 5 ääntä rnnpaan ahdinkotilaan, «ikä fflt pittiin ^ tva!aistawal>si sähköllä, joka otettaisiin, jo kolinaNNÄl a sijalla Mut W. Pekuri a'koihin woinut enään Mpailla viljaa Muoksen kcskesta, samoin raitiotiet käy- ^Kuortaneelta sai 24 ääntä. - 100 — missä tuo ruskea käsi oli. Hän kurottautui ottamaan sitä. Koko hänen olemuksensa vapisi jännitetystä odotuksesta, kun hän otti alas purkin. Hän tarkasteli sitä tyys tin ja heitti vihdoin epätoivoisena ja rai vostuneena sen lattiaan. Isku kajahti koko huoneustossa, ja kun kahsahdin ylös, oli hindu kadonnut. Samalla lensi ovi auki ja Sir Dominick hyökkäsi sisälle. „Ette kai ole loukkautunut?" kysyi hän hätääntyneenä. „En — mutta julmasti pettynyt toiveis sani." Hän katsoi kummissaan lasipalasia ja rus keaa kättä, jotka viruivat lattialla. „Hyvä Jumala!" huudahti hän. „Mitä tä mä merkitsee?" Kerroin hänelle suunnitelmani ja kuinka se nyt oli epäonnistunut Hän kuunteli tark- kaavasti, mutta puisti päätään. „Tuuma oli nerokas", sanoi hän, „mutta pelkään, että kärsimykseni eivät lopu niin helposti. Yksi asia on kuitenkin varma. To ette saa enään koskaan millään ehdolla nukkua tässä huoneessa. Pelkoni, että teille oli tapahtunut joku onnettomuus kun kuulin tuon hirveän jysähdyksen — oli pa hinta mitä vielä tähän saakka olen koke- — 97 - Vanha sukulaiseni koetti kaikin moko min saada tietää, mitä aijoin tehdä; mutta kun pelkäsin herättäväni toiveita, jotka mahdollisesti vaan pettäisivät, ei hän saa nut minua ilmoittamaan suunnitelmaani hä nelle. Päivällisen jälkeen olin jo kotona omassa työhuoneessani, lukien erästä koh taa äskettäin ilmestyneestä kirjasta »Spiri tismi ja henkimaailma", joka suuresti kiin nitti mieltäni. *Mitä maahan sidottuihin henkiin tulee", sanoi kirjan tekijä, „on voimakkaassa mieli johteessa, jonka vallassa henkilö on kuo lemansa hetkellä, kylliksipidättämään häntä aineellisen maailman yhteydessä. Sellaiset henkilöt ovat jonkunlaisia „amfibioita", jotka oleskelevat milloin tässä, milloin toi sessa maailmassa, kyeten siirtymään yhdestä olomuodosta toiseen yhtä helposti kuin kilpikonna siirtyy vedestä maalle. Jokai nen voimakas mielenliikutus muodostaa sel laisen siteen, joka yhdistää hengen siihen ruumiiseen, jonka se kerran on jättänyt. Ahneudella, kostontunteella, tuskalla, rak kaudella ja sääliväisyydellä on — se tiede tään varmuudella — ollut tällainen vaikutus. Useimmiten kuitenkin on lähimpänä syynä joku täyttymättä jäänyt toivomus, ja kun tämä toivomus on täytetty, katkeaa aineel-