Nro 17 - 1919. KAIKU. Perjantaina Helmikuun II päivänä. Mu tulokset Suliin Muin ttelaisessii nmliliiiriO. Alempana olemalle taulukolle, joka on yhtäläinen kuin Oulun läänin eteläisessä maalipiirissä käytetty maa- lilippu, on kukin ehdokaslistan kohdalle merkitty sen saamuttama äänimäärä (muissa maalipiireissä niille annetut äänet omat poissa). Maalaisliiton maaliliitto. I. ! Ä. 1 4. : O. 582 i 1,074 ! 400 ; 1,458 7. H. 1,89(3 ' 945 14. 15. 571 : 886 9. 567 IV 304 25. 18. 24. 1,120 I 581 i 1,157 10. 460 17. 291 27. 176 Sofialidemokratisen puo- lueen maliliitto. ». 4V. 41. 2,072 i 391 953 42. ! 43. ; 44. 598 : 484 : 1,115 l'_ _ 45. I 40. ! 47. 655 I 414 762 2S. 29. i 53. ' 67. 212 ! 195 1 822 587 49. 512 GO. 553 50. 326 61. 718 51. 361 66. 315 Suomalaisen puolueen lvaaliliitto. Perustuslaillisen suomenmielisen eli nuorsuomalaisen puolueen waalilitto. a. 787 557 11. 12. 341 13. 1 23 1,436 j 126 19. 20. 21. 255 372 oo. 1,308 54 314 ! 142 71. 170 197 22. | 31. 168 ! 663 33. 34. 35. 202 j 1,040 ' 514 I i 36. j 37. 52. 335 - 209 1.036 62. 69. 109 ! 281 58. 59. 97 46 38. | 39. 77 | 562 56 | 57 237 | 113 I 63 | 64. 71 ! 132 65. | 95 ! 70. 536 Illäolemassa taulussa on eri ruuutujen kohdalla seuraamat nimet: I. •> 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. II. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. Kallio, Leino, Ängcsleivä. Leino, Kallio, Saalasti. Mäkelin, Hoikka, Törmä. Ängeslemä, Kallio, Leino. Rauhamaa, Laqerlös, Haapanen. Kallio, Saalasti, Leino. Heikkinen. Pulkkinen, Karhi. Karhi Saalasti, Kallio. Kallio, Karhi, Leino. Karhi, Leino, .Kallio. Wahe, Typpö, Lagerlöf. Punttala, La^erlös, Eskola. Castren, Linna, Elomaara. Aho, Jakola, Saalasti. Saalasti, Aho Kallio. Hannula, Karhi, Kallio. Jakola, Aho, Kallio. Pulkkinen, Heikkinen, Karhi. Eskola, Lagerlös, Wahe. Punttala. Haapanen, Lagerlöf. Typpö, Mäkeläinen, Lagerlöf. Wilkuna, Olkkonen, Lagerlöf. Eastren, Punkeri, Memelä. 24. 25. 28. 29. 31. 32. 33. 34. 35. :«>. 37. 38. 39. 40. 41. 42. 43. 44. 45. 46. 47. 49. Karhi, Saalasti, Pulkkinen. 50. Linna, Kallio, Saalasti. 51. Jakola, Kallio, Leino. 52. Leino, Karhi, Kallio, 53. Karhi, Saalasti, Ängeslemä. 54. Mäkeläinen, Typpö, Lagerlöf. 55. Myllylä, Rauhamaa, Lagerlöf. 56. Paajanen, Wahe, Lagerlöf. 57. Haapanen, Tikkanen, Myllylä. 58. Haapanen, Tikkanen, Lagerlöf. 59. Lagerlöf. Haapanen, Rauhamaa. 60. Lagerlöf. Rauhamaa, Myllylä. 61. Haanpää, Elomaara, Niemelä. 62. Linna, Wilmi, Castren. <>3. Mäkelin, Jokisaari. Törmä. 64. Mäkelin, Törmä, Hoikka. 65. Mäkelin, Koskinen, Komu. 60. Jokisaari. Komu, Ahmala. 67. Komu, Mäkelin, Hoikka. 68. Mäkelin, Hoikka, Komu. 69. Törmä, Hoikka, Mäkelin. 70. Komu. Nokela, Koskinen. 71. Hoikka, Ahmala, Mäkelin. Törmä, Mäkelin, Ahmala. Komu, Mäkelin, Korhonen. Wahe, Lagerlöf, Myllylä. Saalasti, Leino, Kallio. Knuutila, Pesonen, Elomaara. Niemelä, Knuutila, Elomaara. Heikel, Castren, Punkeri. Lukkari, Linna, Wilmi. Knuutila, Eastren, Elomaara Siira, Kinnunen, Pesonen. Ahmala, Komu, Jokisaari. Hoikka, Törmä, Mäkelin. Eskola, Punttala, Lagerlöf. Punkeri, Elomaara, Heikel. Kinnunen, Knuutila, Pesonen. Kinnunen, Pesonen, Heikel. Hoikka, Wapaa, Mäkelin. Karhi, Saalasti, Kallio. Mäläskä, Linna, Saalasti. Wahe, Rauhamaa, Lagerlöf. Elomaara, Knuutila, Eastren. Ahmala, Saarinen, Hoikka. Kertomus lähetettiin rahatoimikama- riin. Kaupungin torpparit. Torp- pari K. I. Perttunen oli »valtuustolle lähettänyt anomuksen, jossa pyytää peruuttamaan hänelle annettua Haas- tetta tumattomasta rakentamisesta. Kun asia jo oli rahatoimikamarissa somittu, jäi asia sikseen. Kauppias Pentzin pyysi tämän yhtey- dessä, että kaupunki muuttaisi Tuiran ja Alalaanilan torpparien muokra- kontrahdit siedettämimmiksi rakennus- kieltoon y. m. nähden. Ehdotus päätettiin ottaa esille jos- sain seuraamassa kokouksessa. Roumasmäen yhdisty k- sen pyynnöstä saada mapautta Ma- neesissa pidetyn lasten iltaman muok- ra- y. m. maksuista jäi rahatoimiko- marin päätettämäksi. La ste ntyök otie n ylläpitämi- seksi myönnettiin anottu 2,590 mkn lisäapu. Viskaali G. Toppelius sekä neidit Amanda ja Lydia Toppelius pyysimät edelleen muokra-oikeuden jatkumisia Pokkitörmällä olemaan jääkellariin. Pyyntö meni rahatoimikamariin. Anneltiin rahatoimikamarin toimeksi tilata harkitsemansa määrä ..Kunnal lislehteä" kaupungin kunnallisille toi- mihenb.löille. Pormestari Castren ilmoitti miran- sijaisekseen ehdottamansa pormestari O. L. Helasta. Valtuustolla ei ollut mitään tätä mastaan. — Myönnetty eläke. Entiselle manhemmalle luotsille Oulun luotsipai- kalla Juho Kustaa Juhonp. Heikkiselle on yleisistä saroista myönnetty elin- kautinen eläke 700 mkaa muodessa, tammik. 1 p:stä 1910 lukien. — Palowiinan walmistus. Maikkulan polttimo on saanut luman kulumana polttokautena malmistaa en- nen myönnettyjen (>0,000 litran lisäksi 10,000 litraa palomiinaa. Urkkchtrra Znmitliiiksm Mrh!iliritl>sj»ttll. Keskimiikko-iltana mietiin rma Iun- nelius täkäl. lääninmankilasta hemo- sella Tuiran asemalle, josta hän pan- riin junaan ivanginmartijan ja nais hoitajan seuraamana. Sanotulle ase- malle oli kerääntynyt tamattoman pol ion mäkeä, mutta eimät saaneet häntä nähdä, sillä hän oli jo maunuun toi- mitettu paljoa ennen kun juna saapui asemalle. Jokaisella asemalla Oulun ja Tornion mälillä oli tamattoman paljon kansaa kerääntynyt häntä kat- somaan, mutta tietysti turhaan. Häntä ei tuotukaan junalla Tornion asemalle saakka, maan jätettiin Kylä- joen pysäkille, josta hän hemosella mietiin käräjätalolle. Klo Va 11 saa puikin hän käräjäpaikalle, jossa suuri ihmispaljous otti hänet suurella hali- nällä mastaan. Kuuluipa ihmisjou- kosta hurraahuutojakin. Eilen klo •"> jälkeen i.-p. alkoi jutun käsitteleminen. Käräjäpaikalle^oli myös kerääntynyt huoneet aiman täpötäyteen mäkeä. Toistakymmentä sanomalehteä oli edustettuna. Rouma Iunnelius astuessaan sisään käräjäsaliin, näytti ensin hymin hermostuneelta, mutta mähän ajan kuluttua tyyntyi ja pysyi tyyneenä koko ajan kun juttua käsitel- tiin. Tuomarina oli Tornion tuomio- kunnan tuomari S. W. Stenius. Meisenä syyttäjänä Alatornion piirin nimismies B. F. O. Möller, kirkko- herra Junneliuksen asiamiehenä mara- tuomari I. Termonen, Oulusta ja rma Junneliuksen apuna maratuomari Ossian Procope Tampereelta. Poliisitutkinnon pöytäkirjat, jotka käsittimät 17 kirjotuskoneella kirjotet- tua arkkia, luettiin julki. Meinen syyttäjä maati rouma Iille edesmastausta yllytyksestä murhaan ja rikollisesta suhteesta renki Iohans- son':n kanssa. Kirkkoherra Junneliuksen asiamies maati päämiehensä puolesta amioeroa amionkoksesta. Mitään edesmastuu- maatimusta kirkkoherran puolesta ei tehty. Kirkkoherran laatima selostus perhe- elämästään luettiin julki ja ilmeni sii- nä samoja seikkoja, joista jo ennem- min on sanomalehdissä kerrottu. Sitten esiintyi rouma Junneliuksen asiamies maratuomari Procope ja se- liiti hänellä oleman simeellisen melmol- lisuuden rouman asiamiehenä selmittää hänen puolustuksekseen asian eri seik- koja. Syytti sanomalebtejä jutun le- niittämisestä ja määrinkäsitysten selos tamisesta. Wäitti että kantajan puo- lelta oli sanomalehdille juttu kerrottu määrässä malossa sekä että kantajan asiamies on ollut osallisena poliisi- pöytäkirjain laatimisessa, mieläpä sa- nelemisessakin. Tämän jälkeen syntyi hrojen Ter- mosen ia Procopen mälillä hauska sa- nakusta, jota mielenkiinnolla seurattiin. Procope puhui yleensä hymin etemästi, joten rouma Junneliuskin sumaitsi hy- myillä hänen puheelleen. Waratuom. Procope maati, että kirkkoherra Iun- neliuksen olisi oltama jutun käsittelemi- sessä itse saapumilla. Todistajain kuulustelu alkoi tänään klo 9:ltä aamulla. Todistajia jutussa on noin 50. Tarkempi selostus täytyy meidän jättää ensi lehteen. — Kestikietvarien myynnissä Ranttilassa t. k. 8 p nä teki kirkonky län kestiki?marin pidosta alimman maatimuksen .'>00 mk. muodelta E. Matinheikki. Lähinnä pienin maati lnus 775 mk. oli I. Paldaniuksella. Sipolankylän majatalon pidosta maati H. Martti 100 mk. ja I. Kaurala i50 mk. sekä Paamolan ja Rantsilan mälillä oleman majatalon pidosta I. Isomäki 1,000 mk. ja I. Näppä 900 mk. Tarjouksien tekijät sitoutuimat pitämään huolta myöskin ylimääräi- sistä hemosista ilman eri maksoa. — Ankara yskä on raimonnut Alamieskassa koko talmen aikaisissa ja lapsissa, mutta ivähäinen on sentään kuolemaisuus ollut. — Lunta on satanut Alamieskas- sa melkein joka päimä ja sitä näyttää oleman nyt tamallista runsaammin. Tukkitöitä on tehty koko talmen, maan nyt näyttää oleman lopussa. — Kuntakokouksessa Oulaisissa t. k. 7 p. keskusteltiin ja päätettiin seuraamista asioista: Luettiin ja tarkastettiin maimaishoi- tolaisten sijoituspöytäkirja. Hymäksyttiin taksoitusluettelo käytet- tämäksi kuntakokouksien äanestysluette- lona. Tutkijalautakunnan ehdoituksen mu- kaan päätettiin ensi kunnanmerossa kantaa jokaiselta taksoitusäyriltä kun- nan yhteiseen kassaan 80 p L köyhäin- kassaan 90 p., yhteensä 1: i0 p. äy- riitä. Kunnan lainamakasiinista päätettiin antaa lainaksi kuntalaisille syömämil- jaa ilman korkoa täksi muodeksi. Kirkonkylän kansakoulupiiri päätettiin jakaa kahdeksi koulupiiriksi ja heti ru- meta rakentamaan eteläpirnin uusi ylempi kansakoulu. Edellisen kokouk- sen malitsemalle toimikunnalle oli tar joutunut tal. F. Wikström myömään koululle tarnuttamaksi maa-alueeksi omistamansa Kankaan tilan määräten hinnan koko maatilasta 8,500 mar kaksi. Toinen ehto oli, että jos myyjä jättää itselleen talonsa ympärillä ole- man peltopalstan ja siinä olemat kaikki asuin- sekä ulkohuonerakennukset sekä yhden pienen niittypalstan, palstati- loina, nämät palstat eroitettuna olisi tilanhinta ainoastaan 4,000 markkaa. Tämän jälkimäisen ehdon kokous hy- mcksyi ja päätti ottaa kunnan takuulla oman kunnan pankista tilapäisen 10,000 markan lainan tilan ostoon ja koulun rakentamiseen. Tämän lainan otta- jiksi ja melkakirjan allekirjoittajiksi sekä sanotun Akankaan maatilan ostajiksi ja kauppakirjan allekirjoittajiksi malittiin ja maltuutettiin kunnan esmies Abr. Takalojuntti, lautakunnan esimies Aksel Huhtelin ja kaupp. I. A. Niemelä. Waltion rahastosta päätettiin pyytää koulun rakentamista marten 15,000 markan kuoletuslaina sekä 5.000 mar- kan maltioapu. Edellä mainittua lai- naa ja apurahaa maltiolta hakemaan ja melkakirjaa allekirjoittamaan malit tiin ja maltuutettiin kunnan esimies Abr. Takalojuntti, lautakunnan esim. Aksel Huhtelin ja kunnan rahastonh. I. P. Pikkarainen. Koulun rakennus- toimikuntaan malittiin I. A. Niemelä, A. Manner, S. Pajala, I. P. Pikla- rainen ja Aksel Huhtelin. Rakennus- toimikunnan on ryhdyttämä alustamiin toimenpiteisiin mikäli mahdollista jo tänä talmena. Tälle uudelle koululle malittiin jo tässä kokouksessa johto- kunta, johon tulimat opettaja I. K. Oksa, kaupp. I. A. Niemelä, tal. Joo nas Raudaskoski, K. Hillukkala, talonp. H. Heikkilä ja poliisikonst. S. Pajula, joittenka on toimittama niin, että koulu moipi uudessa piirissä alkaa toimin- tansa jo ensi syksynä muokrahuoneissa. Tämän nyt päätetyn koulun perus- tamiskysymys nostettiin miime mar- raskuun kuntakokouksessa, jolloin siitä pantiin komasti mastaan, mutta kun kahdessa eri kuntakokouksessa kaikkein kiimaimmista koulun mastustajista ma- littu toimikunta on tätä asiaa pohti- nut, niin omat mielet muuttuneet, niin että nyt ei ollut yhtään koulun mas- tustajaa. Ihmeellinen käänne on ta- pahtunut mielipiteissä, kun mertaa toi- siinsa edellä mainittua maarraskuussa pidettyä kuntakokousta ja tätä nyt pi dettyä kokousta. No mitäpä siinä on sen pitempää kun koulu on päätetty rakentaa, niin rakennetaan maan koulu eteläpuolelle jokea Mmieskaan mene- män maantien marrelle sinne Jauhin- kimen kankaalle, jossa sitten jauhetaan tietoja ja simistystä lapsillemme. — Piippolasta. Ikämä kuolema tuli täällä joku aika takaperin työmies Wille Särkimäelle. Joulun edellä Nuorisoseuran kuukausi- kokouksessa oli häntä eräs Jaako Ki- miharju-niminen sysiliikkeen työnteet- täjä, lyönyt juomuspäissään kahmiku- pilla päähän. Pari miikkoa sen jäl keen sairastui S. ja hetimiten kuoli. Pidetyssä lääkärin tutkinnossa on tullut ilmi, että tuo lyönti oli kuoleman ai- heuttanut. S. oli masta 20 muoden manha ja tunnettu siimoksi ja hiljai- seksi nuorukaiseksi, jota mastoin lyöjä kuuluu olleen niin sanottuja »etelän millejä." Hän on paikkakunnalta pois- tunut. Tämä lyönti kuten mainittu tapah- tui N.-seuran talolla, joka tähän asti on mielä säästynyt rähäköiltä. Työ- mäentalolla ne sitämastoin kuulumat oleman melkein ..jokapäimäisiä!" Wii- me kuun 30 pnä oli siellä muutamat tukkilaiset reuhanneet erään työmäen- yhdistyksen johtokunnan jäsenen suo- siollisella amulla. Ja juuri päätty- neillä käräjillä 3 eri henkilöä siellä reuhaamisesta sakotettiin. Tuntuupa kuin saisimme olla, ainiaan sodassa ja riidassa täällä maan päällä. Äsken mainituilla käräjillä sakotettiin myöskin paikkakunnalla kuuluisaa „hra Heiskasta" miinanmyynnistä, tierau- han häiritsemisestä, y. m. yhteensä 170 mk. Päässenee siis ..herra" muu- tamaksi kuukaudeksi „waltiopäimille." C. — Piippola S. 2. 1910. Onpa ollut touhun aika. Melko markkina-metakka. Kun on käymässä käräjät. Lakimiehet miettimässä. Tuolla tuomio-tumassa. Kamarissa kauppamiehen Siell' on miestä, siellä naista Manhempaa ja kasmamaista, Haasrajoita, haastetutta, Moniakin mielä muita. Mill' on kiinne-kirjan saanti Taikka huoli huudatusten, Mill' on melka meljeltänsä Maadittama kasmuin kanssa. Taikka nainen naurateltu, Lupauksilla lumottu Suuttuneena sulhollensa Tämän tänne tämmäytti. Tai on kunnia kadonnut. Olematon ollut, mennyt Joltakulta joutilaalta. Tuota turskina hakemi. Tuomarilla tutkittaapi; Riidelläänpä riimatusti Perinnöistäkin, pesinä. Kaikki tahtois kahmalolla Kultaa ottamassa olla. Onpa ruunun ruoskamiehet Maromaiset maltamahdit Tänne mielä tämmänehet Joitakuita joutilaita Meitikoita, meijareita. Jotka aiman almaria Miinojansa möimät, joimat, Uutta alinomaa toimat, Kylänteillä temmelsimät, Karjuilimat kauheasti. — Tuomittu lie Heiskas-Heikki, joka miinan kanssa leikki. Mutta entäs Luttis-Jaako, Mapaaherra olla saakos Onpa — outoa sanoa — Tamoillemme tumatonta — Esimallan eessä täällä Syytettynä syntisenä Ojalan omela Iikka, Tarkka-ampuja tamaton Siksi että hirmen paisti, Hälle makealta maisti. Pulkkilast' on kumma juttu, Piispanherroillekin tuttu. Kirkon tilirettelöistä Kirkonmiehen sankartöistä. Jossa Moilanen monias, ..Maatiainen" mahtimiesi Apuansa anteleepi Henkiheimo-meljellensa. Toinen touhu on takana, — Haihtuneeko kuin aikana — Tarkoitan tamantakaista Waalimiiwan miiltämistä, Siell' on juossut juoruämmät. Siellä manhat ja makamat. Varakkaimmat marjoinensa Aisakelloissa ajamat. Köyhät kaahlaten kinosta Taikka suksella sukasten. Siellä koulun kopperossa Käymät monet käypäläiset. Tilalliset, pilalliset, Piippolaiset, liittolaiset, „Karhin" eessä kulkemaiset. Sosiaalidemokraatit, Vöörtit, Moortit sekä Laatit. Kaiketippa kaikulaiset. Suosimani suomalaiset Omat ollehet muassa Osakkaina ruassa. Kämin tuolla tuhrimassa Minomiimasen minäkin Wie!ä kerran miimehisen — Niin on luja luulo mulla. — „ Ensikertainen." — Pyrstötähti näkyi K e mijär- m e l l ä joulukuun 24 p:än iltana kello 5 lännen taimaalla ensi kerran. Sit- temmin on tähti näkynyt monta kertaa tammikuussa. Se oli kirkas taimaan kappale. Me olemme sitä täällä kat- soa töllöttäneet Halleyn komeetang, maikka sen piti masta huhtikuussa tulla meille näkymiin. Tämä kuuluukin ole- man tuntematon matkustaja. Asrikassa on se ensin näkynyt. — Pudasjärwen Ranualta. Nythän on tullut se aika muodesta, jolloin Pohjolan pimeä ja lyhyt päi- mä alkaa muuttua maloisammaksi ja pitemmäksi. Aurinko, joka kuukausia on ollut kadoksissa, nostaa päänsä ja lähettää lämpöset kirkkaat säteensä yli Pohjolan hankien. Terme tuloa, sinä kaimattu kemät! Me ranualaiset elämme täällä hil- jaista kotielämää kukin suuntaansa. Nyt kumminkin on sekaamme nous- sut myllertämä myrsky. Se aiheutui uusiintumista maaleista. Maalaisliit- talaisiin, joita keskuudessamme on mä- häinen ryhmä, on se maikuttanut kuu- meen taivalla. He pyörimät kuin hä- tääntyneet joka suuntaan, huutaen, kirjoittaen ja pauhaten puolueensa eh- dokkaista ja miten heidän puolueensa kasmaa ja lisääntyy kuin hiima leipä- taikinassa. Se on kumminkin annet- tama «Liittolaisille" anteeksi. Me syr- iässä maalaisliitosta olemat ranualai- set emme ainakaan tiedä heidän puo- lueensa lihomisesta. Meidät maan maltaa säälin tunne tuota heidän eh- dokastaan K. A. Lohta kohtaan siitä syystä, että he asettamat ehdokkaansa hartioille raskaamman taakan kuin hän kantaa moi. Kun Lohi palasi maltio- päimiltä, sieltä pääkaupungista, oli hän mäsynyt, sano: siellä olleen niin kiirettä ja paljo moimia koettelemaa työtä, että ei joutanut kun muutaman tunnin muorokautta kohti nukkumaan- kaan, luuli lemon oleman hymään tar- peeseen. Te hymät ..Liittolaiset" ette ollenkaan suo mäsyneelle meljellenne lepoaikaa uusien moimien kartuttami- seen, ette edes joulurauhaa. Pyydätte ja aina main pyydätte lähtemään pohjoisen maalipiirin pitemrnillekin pe rukoille — ..akiteeraamaan" puolueen ne puolesta yli moimainsakin. Vaatiiko todella kansamme onni ja melmoittaako omatunto siihen, että ..politiikka" huulilla ja puoluekirjot taskussa riennetään paikasta toiseen, missä maan useampi henkilö koolla on. En luule, että kutsuu omantunnon ääni tuollaiseen tunkeilemiseen edus- miestä, maan paljas puoluekiihko. Unohtunut kai on edustajalta, niinkuin muiltakin Ranuan ..Liittolaisilta", isän- sä esimerkki. Hänkin piti kokouksia sunnuntaisin, mutta ei saarnannut po- litiikkaa, maan paljon korkeampaa aatetta. Muistatte kai'^ „Kaiku"-lehteä me olemme taas ti- lanneet oikein miestuumasta alkaneelle muodelle. Näkyykin sen kunniapaikka oleman melkein joka talon ja torpan pöydällä. Onnea ja pitkää ikää „Kaiku"-leh- delle toimoo nuori kannattajasi Ra nualla. — Täräisniemeltä. Piirrän muutamia sanoja täältä. En ole huomannut täältä kirjoituksia. Luulisi, että täällä nukutaan, maikka onhan täällä aatteen miehiä niinkuin monessa muussakin paikassa. Nuhte- len teitä, nuoret ja manhat, siitä, että ollaan niinkuin säkissä, kun ei kirjoteta sanomiin. Olisihan niin hupaista kat sella, että lehdessä olisi oman seudun asioitakin, sillä tämä lehtihän meille tuo aina tuoreimmat tiedot niin mal- tiollisista kuin yhteiskunnallisistakin asioista. Tämän lehden tilaajia on täällä enimmän: senmuoksi kehoitan, että kirjoitetaan kilman uutisia tähän lehteen. Talmen kylmät tuulet ja tuiskut omat tamallista ankarampia. Lunta on tullut paljon, joten liikkeet omat hankalat, kun maat omat sulat. Met- fätöitä on täällä useissa paikoin, maan huonoiksi malittamat työmiehet palk- koja. Metsän riistaa on aiman ivähän näillä seuduin. Sen sijaan kalansaa- lis on parempaa kuin monena edelli- sena talmena, joten on hymä monelle järmenrantalaiselle, kun on kirkon- kylällä kauppias, joka ostaa kaikki ka- lat mitä saadaan. Takseerauslautakunta on saanut työn loppuun. Kuulee monen sanoman, että raskaaksi käypi merotaakka, kun on paljon äyriä. Toimotan onnellista muoden jatkoa Kaiun tilaajille ja sen lukijakunnalle. Eräs ensikertalainen. — Mnonionniskassa otti edus- kuntamaaleibin osaa: Alamuonion äänestysalueella 86 henkilöä, joista miehiä ."><> ja naisia 50 imaalioikeutettujen lukumäärä 228 in. ja 18(> n., yht. 414), ja Mimuonion äänestysalueella 50 henkilöä, joista miehiä 20 ja naisia • !0 ^vaalioikeutettujen lukumäärä 11(> in. ja 90 n., yht. 200). — Murhayritys Alatornion pappilassa. Luulajasta ilmoitetaan Tukholman lehdille, että "Norrbottenin läänin kumernööri on Ruotsin halli- tukselle Oulun läänin kumernöörin pyynnön johdosta, että murhayrittäjä Johansson luomutettaisiin Suomen mi ran omaisille, esittänyt, ettei tähän pyyn- töön suostuttaisi, etenkin kun kansain- mälisen oikeuden määräysten mukaista ei ole, että joku maltio luomuttaisi ala- maisiansa mieraan maan miran omais ten ranqaistamaksi. Sen sijaan olisi Johansson pantama murhayrityksestä ja markaudesta syytteeseen Ala-Tornion kihlakunnanoikeudessa Ruotsissa. RAKKAUTTA Mr 5 * * * MARIE HAGREN-JOTUNIN kuului sa novellikokoelma, josta on niin paljon riidelty ja kirjoitettu, lienee kaikesta huolimatta niitä harvoja, jotka tulevaisuuden kirjallisuuden tut kimus on leimaava suorasanaisen tyy limme kulmakiviksi. Teos ei tieten kään ole mikään „nuorison kirja", vaan se on tarkoitettu ainoastaan niiden ajattelevien luettavaksi, jotka haluavat syvemmältä tutkia inhimil lisiä probleemeja. Saadaan kaikista kirjakaupoista. Hinta Smk. 3: 50. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä & Silmälasikauppa Rovaniemellä Omassa talossa Palokunnan taloa vastapäätä. Myyn ainoastaan täysl-ar- [ voista tavaraa. | Työ tehdään ehdottomasti |. hyvää ja takauksella. Hinnat vakavat ja halvat. |: ni-jriBiitfl Marttinen tt K:ni Kirjansitomo Kauppureinkatu N:o 26, Kellos. Oulasvirran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. oran Sosialistista.Mlistustl!". „Jrti yläluokan holhouksesta! He- rää kansa!" huutamat sosialistijohta- jat. Kaikenlaiset reppuherrat ja rent- tuherrat, jotka huonon elämänsä, tun nottomuutensa ja kymyttömyytensä tähden omat muilta aloilta syrjäytetyt, omat ..jaloina köyhälistön oikeuksien vuoltajina" liittyneet sosialistiseen puo- lueeseen siellä hymäpalkkaisia johtaja- mirkoja saadakseen. Ia ankaran luon- non käsissä ikänsä taistellut, mieraan. mieraskielisen ja mierasmielisen mirka- mallan sortama, tietämätön kansa us- koo, että nuo ne heidät köyhyydestä pelastamat. Sillä nämä tusina mais- terit omat kylliksi häikäilemättömiä mäittämään, että toisten puolueiden parhaatkin ja rehellisimmätkin pyrki mykset omat main — maalisyöttöjä, joilla tahdotaan kansaa metää nenäs- tä, pettää sitä. Mutta heidän om^t puoluepyyteensä — niiden kautta se „marttuu onni maan". Mitä moimme sanoa esim. sotilas- miljoona-asiasta. Todella järkemästi asioita ajatellen ja maan etuja kat- soen omat miljoonat myönnettämät. Mitä olemme ivoittaneet nyt, kun ne omat kielletyt'^ Miljoonat on makset tu ja eduskuntamme hajotettiin. Ja kaikki tämä sentähden, että muutamat puolueet katsoimat tästä saamansa hy- män maaliaqiteeraus-aseen. Ei kieltä- jäin mietestä metkitse mitään, jos miljoonain kiellosta johtunut eduskun- nan hajoitus siirsikin monta kansalle tärkeää asiaa kaukaiseen tulemaisuu- teen, kunhan maan muutamien puo lueiden rähisemät agitaattorit saamat ..ramata" puolueensa isänmaallisuu- della. Tässä isänmaallisuudessa sosia- listit omat etummaisia. Mutta minkä sosialistit sanomat auttaman, jos sanomme, että miljoo^ nien maksamista emme jyrkimmällä- kään kiellolla moi estää'^ Venäjän mallankumous on se maltti, jonka he silloin metämät esiin. Eräs agitaattori luentomatkoillaan selitti aiman totise- na, että Menäjän mallankumous on se toimon tälUi, johon luottaen me h ti- mällä menestyksellä »voimme nnl- joonat kieltää. Hm! „Ennen kurki kuolee kuin suo sulaa" ja ..ruohon kasmaissa kuolee lehmä!" Mutta köy- hä kansa, joka ei ole käsitellyt muuta kuin kuokkaa ja auraa, mielistyy noi- hin puheisiin, sillä siinähän on „sääs- tämäisyyttä". Kansa uskoo mielä sosialistijohta jiin, sillä mielä on se tietämätöntä. Ja malistusta sosialistijohtajat pe!- käämät. Oikean „tomerin" ei todella- kaan tarmitse tietää muuta kuin osata johtajien jälessä nyrkit puristettuina huutaa: „alas pormarit, meren imijät, köyhän kansan riistäjät, matelijat' Eläköön sosialidemokratia !" Jos työ- mäestö lukee kirjallisuutta, niin katso- koon, ettei se ole muuta kuin sosialis- tista tuotetta, niin määräämät johta- jat ja sitä täytyy uskoa. Mutta maikka joka sunnuntai-ilta meisata lui- kutellaan siitä punakantisesta kirjasta, että „ei muuta johtajaa, ei luojaa kuin kansa kaikkimaltias", on niitä johtajia sosialistisessa puolueessa mah- dottoman paljo, paljon enempi kuin missään muussa puolueessa. Ja nä- mä johtajat ne sitte laatimiensa jär jestyssääntöjen amulla hallitsemat puoluetta kuin keisarit ja korkeat ku- ninkaat. He perimät alustalaisiltaan korkeita meroja kymmenenkinlaisiin kas- soihin, joita sanotaan oleman. Tie- dän erään yhdistyksen, jossa on noin jäsentä, maksaneen puoluetarkoituk- siin miime muonna toistasataa mark- kaa. Noin neljä markkaa jäseneltä. (Esim. kruununmerosta menee main 2 mk. mieheltä. Siis sosialistinen puoluemero on kaksi kertaa suurempi). Mutta puolueella onkin mirkailijoi'a, joiden muositulo nousee yli 10,000 mk. Joskus nämä hymäpalkkaiset johta-