N:o lO — I9IO. KAIKU. Keskiviikkona Tammikuun 26 päivänä • • •• pyydetään ystävällisesti tuomaan keräämänsä ja lahjoittamansa voitot Seurahuoneen lämpiöön kes kiviikkona 26 ja torstaina 27 p. tätä kuuta kello 5—9 välillä. Arpajaistoimikunta. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupuaki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsiea leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. hi . niin hyvin lainopilliselta kuia ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. ampuma-aseita. Mahdeille ei kuiten- kaan oltu annettu käskyä aseita käyt- tää. Luulee huoneeseen ammutun ul- koapäin. Konttoristi A. Loman: samoin; ei tiedä, oliko ulkona mahteja, eikä siis sitä, tuliko kuula sieltä ja oliko edes akkuna rikki. Konttoristi I. G. Snellman: sammn tuin edelliset. Santarmi Jakulin: heidät mangit- tiin Olhaivassa, jonne olimat tulleet Torniosta hemosella. Tarkastettua <he olimat ilman aseita) mietiin heidät dresinalla H:putaalle ja siellä yöksi Siipolaan, jossa heitä tuli mahtimaan suurilukuinen mahtimiehistö, päällik- könä „ Anderson". Majatalossa heitä kestittiin ja tutkittiin sekä lumattiin seuraamana päimänä miedä laimalla Ouluun. Klo 2 aikaan yöllä kuuli laukauksen, jolloin santarmi Filipom huusi: ..nouskaa, meitä ammutaan!'' Hän näki silloin noin 10—-12 miestä rintamassa ampuman lattialla nukku- wia santarmeja kohti, jolloin tod. peitti väänsä ja sanoi: ..tulkoon nyt sitte kuolema". Miehet ampuimat 3—4 minuutin ajalla useita laukauksia. Kun ampuminen lakkasi, huomasi hän akku- nan luona maanneen Sardin nukku- ivan toisella puolella huonetta ja ko- rahteleman ja kysyi mahdeilta, mikä tätä maimaa, saaden mastaukseksi: ..ei mikään; pankaa nukkumaan, ei ole hä- tää!" S. itse sanoi tuntemansa kipua sydämessään ja kupeessa. Tod. tar- lasti häntä ja huomasi haaman rei- dessä sekä pyysi lääkäriä. Tätä mas- tattiin haettaman ja käskettiin rauhoit- tumaan. Klo 4 aikaan aamulla nou- simat ja huomasimat Sardin kuolleen, eikä tohtoria ollut mielä tullut. Aamul- la tuli nimismies ja tutki ruumiin, jolloin housun oikeasta taskusta löytyi rahakukkarossa 20 mkan kultaraha, mihin remolmerinkuula oli käynyt, määntäen rahan kuveraksi. Ampujista ei hän tuntenut ketään, maan luuli erästä ..Anderssoniksi". Ei tiedä, oliko huoneen akkuna rikki. Ei sano heillä olleen yhleisiä karkausaikeita, mutta ei myös uhatun ampumisella tarkaursen sattuessa. Ampumisen ajan makasimat he hiljaa lattialla. Santarmi Scholtenko: kuten edell., paitsi että tarkastuksessa erittäin ky syttiin, oliko kirjettä Tornion komen dantti, kreimi Kamenskilta Oulun ka- särmille, jollaista ei heillä kuitenkaan ollut. Huomasi kuulan reikiä katossa ja akkunain mastaisella seinällä. Lau- taukset heitä mastaan ammuttiin pir- Iistä. Mastaajain kertomuksen, että santarmit olisimat kirkuneetkin ennen ampumista, siis olleen malmeilla, sanoi perättömäksi. Rahakukkaron muistaa !öy!yneen Sardin takintasku^ta. Santarmi Jakoljess: kuten ensim- mainen, että kun muuan Crmasti ai- koi nimismiehelle selittää ampumahis- toriaa, sanottiin hänelle: ..maikene!" Sardin kukkaro ammuttuine rahoineen oli takin taskussa ja takki sängyllä huoneen simuseinällä. Miten takki oli joutunut sängylle ei tiedä, mutta S'.n päällä ei se ollut haamoittuneena maa- lessaan. Mistä laukaukset ammuttun ei tiedä. Todistajalla oli ollut kirje (edellinen todistaja oli sen kieltänyt) kreimi Kamenskilta Oulun komendan- iille, mutta se oli Siipolassa otettu pois ja lumattu toimittaa perille. Ent. santarmi Albert Wetsch: kuten 1:n santarmi. Ei ollut koko yönä nukkunut, maikka oli pitkällään. Sei- nässä, jonka mieressä sartarmit nuk- kuimat huomasi n. puolen metrin kor- keudella 2—8 kuulanreikää (jotkut hen kilöt tiesimät reikäin oleman ruumiu- reikiä). Sardilla oli myös kädessä haama, mutta ei tiedä, oliko se kuu lan tekemä. Santarmi Filipoff oli kirknnut ennen ampumista, sillä hän oli mielenhäiriössä. Sard nousi ylös heti ampumisen alkaessa; toiset jäimät pitkälleen. Santarmi Filipoff (jonka toiset san- tarmit kertoimat oleman mähän „pö- pön"): ei myös nukkunut. Joku mar- lijoista, pitkä mies, pani klo 2 aikaan yöllä Sardin nenään johonkin ainee seen kastetuit pumpulitukon, ennenkuin häntä ammuttiin. Hän huuti toisille: «nouskaa ylös, meitä ammutaan!" ja kirkui, jotta tomerit olisimat heränneet, juuri silloin kuin ammuttiin ja ennen- kin sitä. Ampumisen aikana muuta- mat martijat nostimat Sardin penkille, jonka jälkeen tämä alkoi hengittää raskaasti ja kaatui pian lattialle. Hä- nellä oli haama kupeessa, kädessä ja kasmoissa. Nenään pistetyllä pumpu- lilla luuli yritetyn Sardia tappaa. Sitä nenään asetettaissa ei Sard tehnyt mustarintaa. Ei tiennyt, mitä lääkettä pumpulissa oli, maan luuli sitä nukutusaineeksi. (Nukutusainetta ei käytetä tappamiseen ja tuskinpa olisimat martijat tahtoneet Sardia nukuttaa ennen ampumista, sillä se ei olisi hyödyttänyt mitään ja miksei Sard tehnyt pumpulitukkoa asetettaissa mastarintaa, omat asioita, jotka pane mat epäilemään todistajan mielenti laa). Illalla tuli tupaan kaksi menä- jän-karjalaista „reppuryssää", toinen nuori ja toinen manha sekä jäimät taloon yöksi. Aamulla oli nuorempi heistä kateissa. Joukon johtajana ol pitkä, lihama, rillinenäinen herra, jota kutsuttiin emerstiksi. Sardin kukkaro oli takin taskussa, mutta missä takki oli ei tiedä. Santarmi Ahonen: Olhamassa pi- dätti heidät 10—15 kimäärillä marus tettua miestä. — Tod. heräsi Siipo lassa remolmerinlaukauksiin, meti sinel linsä silmilleen, jotta ei näkisi mitään ja rukoili, että Jumala antaisi kuulan osua hänen sydämeensä, ei jalkoihin tai käsiin, jottei tee kipeätä, jos se nimitt häneen ottaa osuakseen. Ampumisen syytä olimat martijat selittäneet useal la eri tamalla. Sardin rahakukkaron huomasi oleman takin taskussa. Lau kausten aikana santarmit nousimat is tumaan. Fllipoff hyppeli ja kirkui jo ennenkin ampumista. Santarmeja ma rotetriin jo mangitessa karkaamasta. Rma Elisabeth Filipoma (jota myös tomerinsa janoimat heikkojärkiseksi) nukkui toisessa huoneessa. Santarmeil la ei tietääkseen ollut aijetta karata. Konttor. Jordan: kuuli tapauksen sattuessa askeleita pirtin ulkopuolelta kin, josta kuului myös ainakin yksi laukaus. Pirtin akkunan alta maasta löydettiin remolmeri, jota ei kukaan mahtimies omistanut. Santarmeja maroitettiin karkaamasta illalla ennen maatspanoa. Wahtien päällikön Lind qmistin kysymykseen, ivastasi muuan santarmi ampumisen jälkeen heillä ol- leen aikeen paeta. Mahtien remolme- reissä oli manttelikuuliaisiakin. Konttor. Skogstedt: heräsi meluun. Talossa oli myös Siltala-niminen matkamies, joka sanoi menneensä ulos akkunan kautta. Santarmit itse ker toimat heitä maroiteiun karkaamasta. Fllipoma oli ampumisen jälkeen sano- nut miehelleen: ..sanoinhan, että jos ette ole hiljaa, käy huonosti", joten santarmeilla näyttää olleen yhteisiä pa- koneumotteluja. Ei kuullut laukauksia ulkoa. Muistaa pirtistäkin löydetyn omistajaa mailla oleman remolmerm. Konttoristi K. Hyry: heräsi meluun. Ampumatarpeet saimat eräältä tunte- mattomalta mieheltä meneessä. Ulkoa löydettyä remolmeria kuuli mainittama jonkun Ermastin omaksi. Tal. I. Holma: kuullut kymmen kunta laukausta tapahtumayönä klo 2 aikaan nukkuessaan kotonaan noin 2 1 i-> kilometrin päässä Siipolasta, jotta lau- taukset otaksui kuuluneen sieltä asti ja että ne oli lauaistu ulkona. Maisi Siipola: maimo Filipoma oli illalla lemoton, luultamasti tietäen san- tarmien aikoman yöllä saattaa lemot- tomuutta aikaan. Sard oli koettanut mennä akkunan luo, jolloin ammuttiin. Kuulia oli osunut pirtin seinään ja 1 porstuan omipieleen. Työm. Pyykkö: Soinin remolmerista oli nähnyl 2 patruunaa oleman poissa, mutta oli S. sanonut toisen niistä am- puneensa metsään ja toisen auenneen mahingossa porstuassa. Työm. Rautio: Pasasella iso reikäi- nen remolmeri, jonka kuulamallia ei muista. Konttor. Ostring: heräsi meluun: kuuli santarmeja maroitetun karkaa- masta ja näiden tunnustaneen maroi tuksen saaneensa. Todistajain kuulustelu sitte loppui, jollom oikeus »välipäätöksellä siirsi ju tun marsinaisiin käräjiin helmit. 18 p.ksi, joksi kaikki todistajat omat Haas- lettamat ja Siipolan pirtin seinässä olemat reijät tutkittamat, jos ne omat kuulain muodostamia. Jutun käsittely ei siis antanut suu- riakaan lisäselityksiä tähän hämärään tapaukseen. Allekirjoittaneen todista- jäin kertomuksista saaman käsityksen mukaan on tapausten kulku ollut seu raama: Santarmit omat päättäneet yöllä saada aikaan epäjärjestystä ja sen aikana paeta, jota marlen F.liposs pantiin kirkumaan ja kaikki santormtt nousimat yhtaikaa ylös, Sard hyökä- ten akkunaa kohti. Mahtimiehet oli mat hämmästyksissään silloin lauko- neet remolmerejaan, jolloin Sard haa- moittui. Mutta että hänen ruumiis- aan löydetty kuula oli pienempi kuin mahtimiesten remolmerien kuulat, an- aa aihetta luuloon, että talossa yötä ollut ja sieltä paennut karjalais nuo- rukainen ei ole ollut aiman passiimi- nen melun katselija, maan ottanut uhen osaa omalla aseellaan. S. — Jywäiu »varkaudesta tuo mittu. Haukiputaan mälikäräjillä tois- sapäimänä tuomittiin itsell. Juho Mi- konp. Alaräihä Kuimaniemeltä 8 kuu- kaudeksi kuritushuoneeseen, syystä että oli miime jouluk. 7 p:ää mastaan yöllä tunkeutunut Kuimaniemellä talok. Juho Jakkilan aittaan ja mienyt sieltä 2 hehtoa ja 15 litraa ohria. Mas- taaja, joka on syntynyt m. 1854, me netti sitäpaitsi kansalaisluottonsa kol- meksi muodeksi. — Ylikiimingin Jaloskylästä. Tuhkuri liikkuu kylässämme lapsissa, ei ole kuitenkaan mielä yhtään kuollut. Pitäisi olla mamillaan, että ei pääsisi lemiämään laajemmalle. Maaliaika se alkaa olla käsissä. Maaliin on jokaisen äänimaltaisen men- tämä melmollisuuttaan täyttämään. Kehotan puolestani piirtämään puna- sen miiman suomalaisen puo- lue en listalle. Ilmat omat olleet tätä nykyä kyl- mät, muoroin tuiskua ja pakkasta. Toimotan onnellista muoden jatkoa Kaiulle ja sen laajalle lukijakunnalle. — Lumijoen kuntalaisten muis tolista: tammik. 31 p. kirkkoneumos- ton kokous pappilassa klo 2 j. pp. ja kirkonkokous samassa paikassa klo 4 j. pp. — tammik. 31 p. kirkkoherran saatamain rästikanto Limingan isossa pappilassa. — helmik. 1 ja 2 p. edus kunnan jäsenten maali maalihuoneissa. — maalisk. 5 p. kruununmerojen kanto Limingan Foudilassa klo 4 j. pp. — maalisk. 11 p. henkikirjoitus Jakkulan talossa koko kunta alkaen klo 2 j. pp. — huhtik. 11 p. alkaa talmi- käräjät Limingan Heiskarilla. — huh tik. 18 p. kyyti- ja hollintekotarjous Lumijoen kunnanhuoneella Lukkarilassa klo 1 j. pp. — Omituinen ilmiö. — Ilma Palloko nähty ? Perjantaina illalla klo 7 aikaan näki muuan Raahen kau- punkilainen akkunastaan ilmassa omi- tuisen pallonmuotoisen ilmiön, joka kulki Itä Pohjoisesta Länsi-Etelään, tai tarkemmin sanoen M. S. M-suun- taa kohden ja siis tuulen mukaan. Pallo kulki muoroon nousten ja las kien ja näkyi siinä ylempänä malkea ja alempana punainen malo. — Hen kilö, joka tämän ilmiön huomasi, kii- ruhti heti ulos ja nousi tomereineen katolle kiikarilla sitä katsomaan, jollom huomasimat sen kaumemmaksi pääs- tyäan alkaman äkkiä laskeutua ja huk- kuman usmaan. Näkijäin otaksuman mukaan olisi ilmiö moinut olla ilma pallo ja mahdollisesti poraillaan etsis- keltämä „Luna", josta iehdessämmekin on kerrottu. Myöskin kellotapulin tornista oli ilmiö huomattu, mutta eimät näkijä sielläkään moineet sanoa, oliko se ehkä ilmapallo maiko maan suurempi „tä!i denlento." Erilaiset maloilmiöt ja ..pallon" kulku, joka oli hitaampi „täk> denlentoa" todistamat kuitenkin ensin mainittujen näkijäin mielestä tällaista otaksumi-ta mastaan. Parempaa mar- muutta ei siitä kuitenkaan mielä ole. Mahdollista on, etiä se on ollut ilma pallo, ehkäpä juuri Lunakin. — R. S. — Oikaisu Kalajoen taksoitus luetteloon, joka oli Kaiun 8 n:ssa. Pohjankylässä meroitettiin kant tori Ioh. Pohjanpalo 2,900, taloll. Joonas Pahikkala 2.600, asioitsija O. Auranen 3,100, kauppias Jooseppi Pernu 3,100, majatalon is. A. Östman 4.300, laimuri Kustu Östman 2,100 ja Flunilän kauppa 3,000 markan tuloista. — Äkkiä kuoli Lumijoella Ali päässä manha talonemäntä Eema I i s a k k a, o. s. Ollakka, kotonansa Alaiisakan tilalla 23 p. t. k. a. p. Wainaja, joka oli ollut yksin kotonansa, oli lviime sunnuntai aamuna pirteänä toimittanut tamolliset aamuaskareensa, jopa käynyt kylässäkin. Tultuansa ko tiin kylästä näkyy hän ryhtyneen pir tin lämmitykseen, mutta silloin sydä- men halmaus katkasi äkkiä hänen elä mänsä langan, kenenkään näkemättä manbuksen loppua. Heti kuolotapauksen jälkeen osui maiuajan kotiin tulemaan naapuritalon isäntä ja löysi emännän ruumiina. Mainaja, joka oli leski ja oli saanut elämässään paljon komaa kin kokea, oli kuollessaan lähes 70 muoden manha ja jätti jälkeensä 1 po jan ja 2 tytärtä. Kepeät mullat kelpo kansalaisen haudalle! — Kaukosenkylän raittiusyhdis tys Kittilässä piti Vuosikokouksensa ku luman kuun 16 pnä. Esimieheksi iva* Iittiin työmies M. Hietala. Jäseniksi toimikuntaan: neidit C?gne Hyöiylä ja Mirjam Seppälä, talonpojat Au- kusti 5iautonen ja Olli Hakala sekä mäkitupalaisen poika Juho Mielinä. Luettiin muosikertomus ja tilit seka ti- lintarkastajain lausunto. Kuluman muoden tiliä tarkastamaan malittiin poliisi T. Sattanen ja maanmilj. A. Neitiniemi (Alakylästä) sekä moralta talonpojat O. Hettula ja Olli Ranta. — Väärennyksistä epäilty «vangittu. Ästeltäin on määrennyk sistä ' epäilty Olto Heikkinen, Sotka- mosta, mangittu siellä. Poliisikuulus- telussa on Heikkinen kieltänyt muita määrennyksiä tehneensä paitsi panneensa omin lumin takausmieheksi muutamaan metsäkontrahtiin, jolla hän nosti käsi- rahoja 800 mk., talokas Matti Parta- en nimen. Heikkinen mietänee Kajaa- nin kihlakunnan mankilaan tutkinto- mankeuteen. — Kaik. K. — Kunnat eilvät ole welwolli- set maksamaan päiwäpalkkoja waalilautakunnille. Kittilän kun- nassa on ollut kaksi erillaista katsan- tokantaa maatilain 79 H:län määrää mistä ..menoista", joita kunnat omat melmolliset suorittamaan. Toiset omat maatineet menoina myöskin päimäpal- kat maalilautakunnille kunnan suoritet- tamaksi, toiset taas, että menoilla, joita kunta suorittaa, ei karkoteta päimä- palkkoja, maan muita menoja maali- toimituksista, koska maalilautakunnan jäsenet omat kunnallisia luottamushen- kilöitä ja niin ollen palkattomia. Kah- tena muonna omat päimäpalkat mak- settu, koska se mielipide on kunnassa päässyt moitolle. Miime lokak. 4 pnä pidetyssä kun- takokouksessa pääsimät toisen mielipi- teen kannattajat moitolle ja maalilau- takunnan jäsenille ei suostuttu kunnan Maroista palkkoja maksettamaksi. Tästä päätöksestä malitettiin maa- lilautakuntien puolelta lääninhallitut- seen, pyydettiin maalilain 79 ^:n no- jalla kuntaa melmoitetuksi maksamaan päimäpalkat ja tuettiin malitusta sil läkin, että ..koska kunta kahtena edel- lisenä muonna on päimäpalkat suorit- tanut maalilautakunnille", niin ei sillä ole tälläkään kertaa oikeutta kieltäytyä niitä suorittamasta. Kunnan puolesta selitettiin, että toimet omat muorollaan kulkemia luottamustoimia, eikä maalt- lakikaan melmoita kuntia mastoin tah- toaan sellaisista päimäpalkkoja maksa- maan. Ennen tehdyt päätökset taas eimät ole sitomassa kuntalaisia uusiin maksuihin, koska päätökset omat tehdyt aina maan kerrakseen ja maadittujen laskujen perusteella. Malittajat uudes- sa selityksessään uusimat maatimuksensa ja metosimat maalilain henkeen j. n. e. Oulun lääninhallitus on asian nyt- temmin ratkaissut ja hyljännyt »vaalilautakuntien palkka- maatimukset, koska maali- lautakuntien jäsenet omat kunnallisia luottamushen- kilöitä. Näin ollen on ratkaistu kumernöö- rin mirastossa eräs periaatteellisesti erimieliä synnyttänyt asia. — Maalilantakuutain jäseniksi Kuolajärmellä malittiin kunnallislauta- kunnan kokouksessa t. k. 9 p:nä seu- raamat: Kirkonkylän äänestysalueeseen: puheenjohtajaksi kirkkoherra A. Hakka- rainen, marapuheenjoht. kauppias A. Alapeteri, jäseniksi poliisi E. Mirkku- la, tal. Matti Mirkkula ja I. E. Salla, torppari Hannu Saariniemi. Marajäseniksi: talokas Olli Uutela ja suutari Pekka Tiikkoja. Maalineumojaksi on malittu seppä Erkki Kesälahti, maralta tal. Olli Uutela. M ä r k ä j ä r m e n ään.-alueeseen: puheenjohtajaksi tal. Mikko Kantola, marap. poliisi Hannu Törmänen, jä jeniksi: tal. poika Arwld Aatsinki, maanmiljelijä Kalle Kantola, itsellinen Olli Kantola ja tal. Matti Pirttilä Marajäseniksi: itsellinen Erkki Maarata ja talonpoika Juho Erkki Isola. Hautajärmen ään.-alueeseen: puheenjoht. tal. Johan Hautajärmi, -oarap. tal. Juho Erkki Anttila, ja- seniksi tal. Herman Ahola, Iikka Hau tajär-r>i, Herman Niemelä, Herman Anttila. Marajäseniksi: talonp. Juho Uutela ja tal. Benjam Mittala. Muorijärmen ään.-alueeseen: puheenjoht. talonp. Juho Erkki Lassi- la, marap. tal. Matti Arola, jäseniksi seppä Kalle Leinonen, itsell. Kusti Leinonen, talonp. Olli Törmänen ja Jaako Niskala. Marajäseniksi tal Matti Törmänen ja Pekka Muorela. — Haapatvedeltä. Täällä omat maalaisliittolaiset miime Miikoilla koet taneet oikein urakalla saada käännetyksi sieluja uskoonsa. Aina Hannulan An- lista Kallioon ja Leinoon asti on märmääjiä ollut. Ja ne pojat eimät tyhjällä ramitse joukkojaan. Suuria, du imaamia omat niiden lupaukset. Mutta kyllähän sitä ilmaan ääntä io- pii. Kun haluaa heiltä tietoja, mitä he oikeastaan omat aikaan saaneet, niin silloin se aina hupenee nollan ar- moiseksi. Sanomat sitten kyllä saa- mansa joukkonsa moimakkaammaksi, kun saisimat kirkon irti maltiosta, sillä ei kuulu ainoatakaan kirkon miestä kuuluman heidän joukkoonsa ja se on sen muoksi kansan pimein ryhmä. Siinä kai on selitys siihenkin, miksi liittolai jet niin hellään syleilyyn antautuimat miime eduskunnassa sosialistien kanssa. Ja sellainen menettely sopiikin hymin luopioille, sillä kansa alkaa kutsua heitä luopioiksi siitä syystä, että se joukko on kokoonpantu niistä miheliäisistä ih misistä, jotka omat muista puolueista luopuneet, siis eimät ole koskaan re- Pellisiä oikeita puolue ihmisiä olleetkaan. Tällaisille tamallisesti käännetään ylen katseellisesti selkäpuoli. Ainoana puol- tamana seikkana möisi pitää sen, että osa ei tunne mitä joukkoa se pohjat- taan on. Miime sunnuntaina oli täällä puhu- massa suomalaisen puolueen naispuhuja neiti K a a r o l a. Ei siinä ainakaan mustia märejä käytetty. Noin puoli toista tuntia kestämä puhe kulki kuin mirta eteenpäin mieden pariin sataan nouseman kuulijakunnan mukanaan. Hän toi esille jelmää selmemmin sen tosiasian, että suomalainen puolue on tässä maassa suurimman taakan kan tanut, se on ensimmäinen ja samalla manhin puolue, joku jon ottanut teh- tämäkseen kohottaa koko kansa onneen ja menestykseen, eikä yksistään ajanut jonkun ryhmän tai osan etuja silmällä pitäen. Samat aatteet ja ihanteet, jotka se on ottanut ohjelmaansa noin 50 milotta sitten, elähyttämät sitä mielä nytkin. Haapametiset! Elkää rumetko nar reiksi, maan pysykää sillä samalla suo- malaisen puolueen kannalla kun äänes- tämään menette, jolla kuntamme ma- kamin enemmistö on ennenkin ollut. Ja muistakaa jokikinen mennä melä- mään punanen miima s u o m a l a i- sen puolueen listaan n:ro 11. Muistaa, että nyt on tärkeä hetki maltio-elämässämme, ja silloin ei moi uskoa asioita ainakaan lasten käsiin, jommoinen puolue on ennen muita maalaisliitto. Lisäksi se toimii ..pormarien" ohjeiden mukaan. — Tyrnäwä. Tutkijalautakunnan kokous oli t. k. 24 p:nä Hirmelässä. Äyrejä mähennettiin mähän kaikkiaan toistakymmentä mähemmäksi. Kunnankokous oli samana päimänä ja paikassa, jossa päätettiin: Käräjä- huoneen muokramaksun rahaksi muut- tammen jätettiin lähikuntain yhteiseen kokoukseen. Hautausmaan aidan ja leik- kuuhuoneen laittaminen jätettiin ennen malitulle maliokunnalle. Kunnan yh- teiset maat pyydetään maanmittarin kartoittamaan ja merkitsemään selmiksi. Lukkarin mirkatalon korjauskustannuk set suorittaa kunta palkankantojärjes- tyksen perusteella. — Kirje Pyhäjoen Uppäristä. T. k. 19 päimän iltana puhui täällä maisteri O. Rauhamaa Nuoriso- seuran talolla tulemien maalien joh- dosta. Puhuja teki selkoa Suomalai- sen puolueen kannasta sotilasmiljooniin nähden sekä meroitusolojemme uudes- taan järjestämisestä y. m. Samassa tilaisuudessa puhui myöskin edust. Myllylä selostaen maltiopäimä- työtä. Jkämää muuten on tällaisissa tilai- suuksissa se tapa, jolla sosialistit esiin- tymät. Pilkallisesti mirnistellään pu- heen aikana ja sitten kun puhuja on lähtömalmiina, aletaan hiljalleen rä- histä, joka rähinä käy yhä äänekkääm- mäksi, kunnes se kasmaa oikein mark- kina-meteliksi. Eihän, hymät ihmiset, tuommoisella rähinällä mikään asia tule selmille, mielä mähemmän eteen päin miedyksi. Olisihan tilaisuus tuo- da ajatuksensa ilmi järjestetyssä kes- kustelussa. Herra m iha tulee myös ilmi tuommoisissa tilaisuuksissa. Puhuja ei saisi olla hyminmoiman näköinen eikä hymässä pukimessa. „Tuo on eläkkeitä nauttima herra", katkerasti sanotaan. Niin — siitä maaliin menosta minä rvähäpätöisin tahtoisin teitä makamasti ajattelemia huomauttaa, että maaliin on joka tapauksessa mentämä, sillä kristillismielisethän hartaimmin suone- mat, että Suomessa eläisi makama kristillismielinen kansa. Sentähden teidän on äänestettämä Suomalaisen puolueen ehdokkaita. Kyllä — se tie täkää — kristillisyyden ja ihmisyyden haudankaimajain kannattajat menemät maaliin jokikinen. KBSBBiBaBaBEBB sähkösanomia iilkomlliA tickMhkt Sisorafn vikcMt» pnoitniina. H elsin k i, taimnik. 2^ pntä. „Berliner Tageblntt", „Tägliche Rundschau" ja „Wossische Zei tung" julkaisemat kirjoituksen Suo- men oikeusjärjestyksen säilyttämi- sen puolesta. Sen on allekirjoit- tanut Eucken, Haeekel, Mar, Klin- ger sekä l>0 eurvpalaisen kuului suuden saamuttanutta saksalaista ja itämaltalaista tiedemiestä. pikku uutisia. — Urkkija todistajana? Eilen loppu- neessa santarmin anlpumajutussa Haukipu- taan wäti!äräjillä esiintiii todistajana m. m. eräs entinen santarmi aliupseeri, joka itse kertojallemme sanoi toimimansa nykyään Pietarin poliisilaitoksessa sihteerinä, mutta toisille henkilöille asuskelemansa Helsingissä. Samaa todisti myös muuan santarmien seurueeseen kuuluma henkilö, lisäten samalla hänen oleman »valtiollisen urkkijan sekä piakkoin muuttaman pohjois-Suomeen urk- — Unsi pyrstötähti näkyi täällä tois- iltana lounaisella taiivaalla. Toista tuntia saatiin ihailla tuota komeaa taimannkappa- letta. Sen pitkä loistama pyrstö on ylös- päin kääntynyt. Hiukan yli klo 6 hämisi se näköpiiristä. 5iatselijoita, senhän armaa, oli runsaasti liikkeellä. Maaseudulta saa- puu yhtenään ilmoituksia pyrstötähden nä kemisestä m. m. Oulaisissa, Säräisniemellä. — Komeat remoutulet roihusimat maa- nantai iltana pohjoisella taimaalla. * — Kaunis lahjoitus. Antti Jalama- mainajan perilliset oivat »vainajan lausu- ma»> toimomuksen mukaan lahjoittaneet Kansallistetterin näyttelijäin eläkerahastoon 1,000 mk. Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Muualta Suomesta. — Helsingin Poliifimestarin- wirka. Emersti Berg tulee edelleen- kin pysymään Helsingin m. t. poliisi- mestarina kertoo N. Pr. — Sanomalehdet. »Jaakkiman Sanomain" toimittajaksi on 12 haki- jasta malittu toimittaja Malteri Mä- kela Raahesta. Toimittaja Mäkelä astuu lehden toimitukseen näinä päi- minä. — Kolmas yleinen puutarhu rien kokous pidetään Lahdessa ensi helmikuun 3, 4 ja 5 päimä. Paitsi puutarhureita ottanemat tällä kertaa talouskoulujen opettajat kokoukseen osaa. — Suuri lahjoitus kunnalle. Mapaaherra F. L. Hisinger, Billnäsin omistaja, on Pohjan kunnalle lahjoit- tanut 22.000 markkaa hänen kuole- mansa jälkeen käytettämäksi hänen määräämällään tamalla kunnan köy- hiä, kunnantaloa, maimaistaloa, kan- sanopistoa ja kansakoulua marten. Kunta on päättänyt kutsua mphra Hisingerin kunnallishallinnon pysymäi- seksi kunniajäseneksi. Venäjältä. — H. M. Keisarinnan sairaus. ..Timesille" lennätetään Pietarista: Seikka ettei Keisarinnan tilasta jul- kaista minkäänlaisia tiedonantoja, näyt- tää osottaman, ettei hän suorastaan ole hengenmaarassa, mutta yksityisistä tiedonannoista ja homipiirissä wal- litsemista mielipiteistä päättäen on hänen tilansa huolestuttama. Äs- kettäin sattunut hysteerinen kohtaus on ollut omiansa herättämään uutta lemottomuutta. Kohtauksen jäl- keen tuli Keisarinna melkein tajutto- maksi. Kun sanomalehdet eimät saa jul- kaista Keisarinnan sairaudesta muuta kuin mirallisia tiedonantoja, ei Wenä- jän kansa tiedä mitään Keisarinnan sairaudesta. Ulkomaalta. EE9Z2S3mSE33I — Suuria tnlttnen tuhoja Ranskassa. Seinen mesi on tulmi- nut rautateillä olemalle Prace de la Concorden ja Tinite-torin mäliselle maanalaiselle tielle. Wahinko on suun- naton. Wahinkojen törmäämiseen ku- luu kuukausia. — Kaikkialta saapuu sanomia tulmista. Tonnerren ohi joessa uiskentelee eläinten ruumiita ia huonekalujen pirstaleita. Kauvungissa liikutaan osaksi menheillä. Auxerren piirissä on luhistunut muutamia sato ja taloja. Pelastustyöt omat mai- keat. Troixista, Reimsistä, Lyonista, y. m. paikoista ilmoitetaan, että joet omat tulioineet yli äyräittensä. Rail- tatieradat omat monin paikoin hämi- Junia suistuu kiskoilta. Len-- tetnt. nätin- ja puhelinnhteys on katkennut. Eräässä lähiseudun kylässä on tul- ma saimanut rakennusten perustan ontoksi, jonka johdosta muutamia ta- loja on luhistunut. Wiisi henkeä on saanut surmansa ja l0 henkeä maaral- lisesti haamottunut. Seinejoen mesi on paikoin noussut yli äyräittensä. Rhonen tulma on myöskin tuottanut paljon rrahinkoa joen rantakaupungeille. Lnonissa on tuliva miennt lauttasillan, jolloin muutamia henkilöitä hukkui. — Kamala rautatieonnetto muus Amerikassa. Ontario-jär- men pohjoisessa lahdessa suistui Ka- nadan—Tyynenmeren radan eräästä matkustajajunasta raiteilta neljä mau- nua ja putosi korkealta ratamallilta meteen. Wiides maunu syttyi tuleen. Surmansa sai 48 henkeä ja haamol- tui henkeä. Surmansa saatteista osa hukkui, osa taas paloi. — <5ookin juttu. Hliopiston ko- mitea ilmoittaa, että Cookin alkupe- räiset muistiinpanot ja hänen jättä- mänsä asiakirjat oioat melkoisessa mää- räsiä samanlaiset. Ne eimät todista, että Cook olisi päässyt pohjoisnamalle, mutta eimät myöskään ole lodistuk- sena päinmastaisesta asianlaidasta. — Musta rokko Tanskassa. EräS satamatyömies on sairastunut mustaan rokkoon. Niinikään omat hä- nen maimonsa ja kaksi lastansa sairas- tuneet, saamin myös lääkäri ja kaksi tyttöä. S<rn\mt on eristetty, koulut ja humittelupaikat on suljettu. Rokko- tartunta on saatu Windausta. Dtkk» ISililli- siimgisla Kemijokilaakson kunnissa on nuorsuo- malaisilla lebdillä näyttänyt oleman paljon jatkumaa palstan täytettä. Kil- man näitä ylistellään. Samasta ko- koutsesta on nätynyt useitakin kerto- muksia, joissa kaikissa Pekan puheet esitetään kaiken armostelun yläpuolella olemana kultaisena totuutena. Aiman