Nro 145 — 19IO. KAIKU, fteskiviikkora Joulukuun 14 päivuna. Leimasimia saa tilata OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta :: Oulussa. T. k. 7 pnä kuoli Pudasjärmen Limonk' lässä talokas Taneli Pih laja 5>7-muotiaana. Hän jätti jäl- teensä puoliion, ottotytiären ja sisa rukset. — Muistosanoja. Mii »n e nume rossa mainitsimme lyhyesti maanmil- jelijä Kaarlo A b r a m R i e k i n kuolemasta. Mainaja oli monessa suhteessa merkkihenkilöitä kotikunnas saan Pudasjärmellä. Jo nuorena hanlki hän itselleen tietoja ja taitoja, joita ainoastaan ani hara;c.Ua hänen aikalaisistaan ja hänen asemassaan olemilla oli mahdollisuus saada. Tässä oli hänelle suureksi aumasi ruotsinkielen taito. Täten tuli Abram Riskistä paikkakuntansa etcmiit ja .valistunein jäsen, jonka tietoja, taitoa ja kykyä käytettiin pitkät ajat kunnan ja seura- kunnan hymäksi. Kun kunnallislauta- kunta perustettiin, oli »vainaja muka- na. Hän oli kansakoulua puuhaa- massa ja kuului pitkät ajat kansakou- lujohtokuntaan. Kirkkoneumoston jäse- nenä oli mainaja kauan. Mutta mainaja ei myöskään unoh- tanut sitä pienempää työalaa, joka oli häntä lähinnä, s. o., kotiaan ja ta-, loaan. Hiekkaperäisen ja muutoinkin luonnon puolesta mähemmän edullisen maatilansa pani hän uutteruudellaan ja ahkeruudellaan sellaiseen kuntoon, että se oli paikkakunnan paraimpia. Toimeliaisuutensa ja kätemyytensä amulla saattoi hän suurelle perheelleen hankkia huolettoman toimeentulon sekä lapsilleen hymän käytännöllisen kasma- tuksen. Uutteruudessa. ahkeruudessa ja »valppaudessa oli ivamaja »verra- ton. Hänen elämäntapansa, johon kuului m. m. aikaisin nouseminen, lie- nee maikuttanut sen, eitä hän eli niin manhaksi ja säilytti silti etinmoimansa ja toimeliaisuutensa. Iloinen luonteensa hankki tjär.eUe paljon ystäuia. Lemätköö.» rauhassa! — Wuolewi Cskolan wekseli- jutut. Toissa päimänä oli jatkuman käsittelyn alaisena Kemin raastuman oikeudessa Kansalliosakepankin Kemin konttorin nostama juttu talollisia H. Eskolaa ja M. Muolemia mastaan. Kuten muistetaan, maali pankki mas- taaiia maksamaan pankille 2 mekssliä 4,500 mk., jotka pankki oli myynyt Hugo Muolemi-mainajalle. Molemmat iojat kielsi.oät silloin nimensä kysymyk sessä olemista mekseleistä ja mäittiivät oleman ne määrennetyt. Oikeus kumosi kanteen ja »velmoitti kantajan maksa-, maan oikeuskuluja 100 mk. ja M. Muolemille 60 mk. kuluja. M. Muolemi jätti oikeudelle jäljen^ lunsen paukinjoht. Hirmun kirjeestä, jossa tämä tupasi, jos Muolemi mak- niisi suosiolla kyseessä olemat mekselit, auttaa Wuole»v»a erään 0,000 markan »telan maksamisessa. Muolemi maati pankinjoht. Hirmulle edesivastausta tiristysyrityksestä. Oikeus jätti kui- lenkin ivaanmuksen tämän julun yh teydessä huomioonottamatta. — K.-T. — Taas osuuskauppa wara- vikkoon. Konkurssihakemuksen jätti n'ime maanantaina Tornion Työ wun Osuuskcvppa r. l. Uskotuiksi miehiksi malittiin konttoristi Rob. Hackzell ja räätälimestari A. Gran- lnnd. Velkojain kuulustelupäimäksi määrättiin ensi tuleman tammik. 16 p. Tuhkarokko on nykyisin Piip polassa melko suuressa moimassa. Ah- tään kuolemantapausta ei se kuilen- taan mielä ole aiheuttanut, maikka lu- iillä on lapsia pitänyt. Myös »van hemmat ihmiset sairastelemat monen- luisia tauteja, jotka kaikki mahtumat ..lentsun" laajakantoisen nimen alle. kauhan tallven ansioita tämä tauti- »uus ollee. Mutta jahkahan joulu- pakkaset joutumat, niin sittenpähän on kumma, jos ei tautipasillit kuole. — Tulirokko Kajaanissa. Ka jaanissa riehuu parhaillaan tulirokko; Vamminniemen kuumesairaalassa on nykyään 14 tulirokkosairasta. Aksi on jo kuollutkin mainittuun tautiin. On päätetty taudin lemenemisen eh- laisemiseksi sulkea kaupungin kansa- taulu ja harjoituskoulu kokonaan jä- l^lläolemaksi lukumuodeksi ja kaupungin lääkärille on annettu malta sulkea tar peen tullessa yhteiskoulunkin alempia luokkia. — Muhoksen kunnan tvaitvais- talon perustamisasia lykätty kun takokouksen uudelleen käsitettä- »välsi. Muhoksen kunnan Laitasaaren kyläläisten tekemän malituksen johdos- ia sanotun kunnan kuntakokouksessa joulukuun 27 pnä 1909 tehdystä pää töksestä, jolla kunta oli päättänyt pe rustaa maimaistalon kuntaan ja sijoit- taa sen kunnan omistamalle Ponkila- niiniselle kansakoulumaalle, on läänin kumernööri, koska kunta antamassaan selityksessä oli yhtynyt ,valitukseen ja siis peruuttanut asiassa ennemmin te- kemänsä päätöksen, lnkännyt asian, poistamalla »valituksenalaisen päätök sen kuntakokouksen uudestaan känteltä- maksi. — Oterman maamiesseuran kokous -pidettiin Holapassa t. k. 4 p:nä. Siinä käsiteltiin seuraamia asioita: Malittiin edustaja seuralle pääseu- ran joulukuun kokousta marten. Päätettiin pyytää apurahaa n. s. „Furuh;elmin rahaston" korko marsista uudenaikaisempien maanmiljelyskalujen ostamiseksi Oterman maamiesseuralle. Jaettiin palkinnot turnipsi- ja mi- hantarehukilpailusta. Palkintoja sai- mat: I palk. talok. Samppa Mirkku- nen, I! palk. ialok. Matti Mirkkunen, samoin II:sen talok. Heikki Mirkkunen. lii palk. sai talok. Juho Mäisänen. Kehoituspalkinto annettiin metsänmar- tija Juho Komalaiselle. Senjälkeen piti H. Mikkunen puheen karjanhoidosta, kehoittaen liittymään kyläämme perustetun sonniyhdistyksen jäseneksi jokaista omaa hymäänsä kat- somaa karjanomistajaa. Lopuksi olisi huomautettama kyläläi siämme eräästä tärkeästä asiasta. Niin- kun jokainen karjanomistaja tietää, on tulopuoli karjataloudestamme hymin niukka, jos sitä on ollenkaan. Sitä pa- rantaaksemme perustamme meijereitä, joissa malmistetaan moila ulosmietä- mäksi. Semmoinenhan nyt on perus- tetlu Säräisniemellekin ja lisäksi oikein höyryllä ja nykyajan koneistolla käypä. Siihen nyt kerätään jäseniä parhail- laan. Niinollen olisi otermalaistenkin otettama mietittämäkseen jäseneksi liit- ! tyminen mainittuun osuusmeijeriin. Moni ehkä nauraa minun tuumalleni, mutta sellaiselle huomautan, että käy kää matkan piduudesta y. m. seikoista kyselemässä puolankalaisilta. Ei muuta kuin otetaan asia esille ja jokainen kir jottaa lehmänsä meijerin kirjoihin ja kermakuski ryhtyy oitis tehtämäänsä toimittamaan. Onnea ivaan yritykselle toimoo H- — Alatvieskau kuntakokous pidetään Koskelassa tämän joulukuun 20 p:nä. Siinä tulemat esille seuraa- mat asiat: Lautakunnan tekemä kulun- kiarmio: päätetään kunnallislehden tilauksesta, malitaan jäsen lainakirjas- ton johtokuntaan, myydään lumi au- ran melo yleisillä teillä, päätetään, maksetaanko Matti Vuotilalle kor- mausta hänen metsästään otetusta maantiekarista. — Kirkonkokouksessa Pyhä järwellä t. k. 11 pnä luettiin kirkol- listen kassain ti'it miime kirkollismuo- delta ja tarkastajain lausunnot niitten johdosta. Virkatalojen lautakunnan puheen- johtaja lukk. M. Loppi ja jäsenet tal. Eliel Niemi ja Sam. Lahti malittiin kaikki uudelleen toimeensa 4 »vuodeksi eteenpäin. Kirkollisääntölistan tekijäksi malittiin tal. M. Uljua. Hymäksyttiin menoarmio tulemalle kirkollismuodelle, jonka mukaan seura- kunnasta kannetaan 7,000 mkaa, mis- tä melkain lyhennyksiin menee noin 2,00'^ mkaa ja loppu muihin menoi hin. — Culun piirin kansakoulun opettajiston wnosikokou?seen ai- komille huomautetaan esiintyneestä syystä, että itsekunkin osanottajan on itsensä hankkiminen itsellensä yösija, sopimimmin kaupungista, kun kokous paikka on aiman kaupungin mieressä. Oulunsuulla V2 /i-> 10. Toimikunta. Oulun piirin kansakoulun- opettajiston Oulunsuun kansakoululla 19. 13. 10. pidettätvän lvnosikokonksen ohjelma. Kokous amataan täsmälleen klo 9 ap., jonka jälkeen keskustellaan seuraa mistä kysymyksistä: 1:o Uskonnonopetuksesta. Alust. Liisa Nikka. 2:o Maantiedon kurssijaosta. Alust. I. Jussila. 3:o Muoden 1911:n kansakouluko- kouksen paikka. Alust. I. Kokko. 4:o Raittiusopetusta koskemien mää- räysten käytännöllinen toimeenpano. Alust. Fanny Luukkonen. 5:o Onko oppiaineiden metoodillinen kokonaiskäsittely muodollisten asteiden mukaan 4-osastoisessa kansakoulussa mahdollinen? Ja ellei, niin aiheut- taako asia erityisiä toimenpiteitä? Alust. I. Jussila. 6:o Miten olisi saatama enemmän tuöopetusta kansakouluihin? Alust. Fiina Mattila. 7:o Polttopiirusluksen käytäntöön ottamisesta. Alust. H. Kanerma. — Asioa maloistaan näyttelylläkin. «S:o Oppilaspuutarha joka koululle. Alust. Aini Kimekäs. 9:o Kaunolnmusta kansakoulussa. Alust. H. Toppila. 10:o Mänrikki Stool in tarinoitako opetettama kansakouluissa.*) Alust. A. Outakoski. l1:o Miten ensimäisen lukemisen opetuksen tulee suhtautua hamainto- opetukseen? Alust. Anna Mahtola. 12:o Mihkojako mai irtonaisia pa- pereita? Alust. Greeta Koimula. l3:o Opettajan lubde paikkakunnan taloudellisiin ja henkisiin edistyspyriu töihini) Alust. Josefiina Meriläinen. 14:o Moimain kehitystäkö mai tie- toja? Alust. O. Rauhamaa. Esitetään kustannusosakeyhtiö „Ota- man" ja „Suomen metsänhoitoyhdis- tys Tapion" kirjelmät. Huom.! Kansakoulutarpeiden näyt- telyt omat järjestäneet kokouspaikalle kustannusosakeyhtiöt „Walistus" ja „Otawa." Oulujoen kunnan opettajain klo 8:! ta ip. 19. 12. järjestä- män iltaman ohjelma: Amauspuhe. I. Kokko. Runo. H. Toppila. Esitelmä. T. Räsänen. Humoristinen »vuorokeskustelu. Esit- tämät E. A. W. Kimekäs, A. Jukola ja H. Toppila. Köörilaulua muitten numeroiden lo- massa. Päimällinen ä 1: 50 p., illallinen ä 1 mk. saatamana. Aausalaiset! Jos asutte muualla k »iin missä olette ääniluette- loon merkitty, niin pitäkää huoli siitä, että jo hymissä ajoin tulette itsellenne hankkineeksi otteen sen ää- nestysalueen ääniluette- losta, johon nimenne on merkitty, sillä ilman tätä otetta Te ette saa äänestää muilla paikkakunnilla. Ol- teen moitte hankkia siten, että kirjotat- te jollekin kutiamallenne ja pyydätte hänen sen asianomaiselta maalilauta- kunnan puheenjohtajalta hankkimaan. Maltakirjan, jonka sanottua tar koitusta marten lähetätte, moitte laa- tia esim. seuramaan tapaan: Valtakirja. Täten maltuutan Auttamanne nimi) puolestani ottamaan kunnan äänestysalueen ääniluettelosta sellai- sen otteen kuin moimassaoleman maa tilain 46 § edellyttää. ssa kuun pnä 1910. ^nimi) lammatti) Todistamat: *) Jäänyt käsittelemättä nnime Vuosiko kouksessa. pikku uutisia. — Muistomerkki hemoseu haudalle. Laihialla on talollinen Juho Matilo pys- tyttänyt hemosen haudalle uhkean hiotun fitmriStin. Se kuuluu maksaneen 200 mk. Hauta sijaitsee ivähän matkan päässä talosta ja ristiin on hakattu sana: „Tam ma Suoti. uskollisen palmeluksensa muis- toksi." — »,200 metrin korkealla. Pariisista, jouluk. 9 p:nä. Legagnier on monoplaanil- laan kohonnut 3,200 metrin korkeuteen ja saamuttanut siten uuden maailman ennä^ tyksen. ^nfo maaliin mentoli, luaifo iHfiifiHiiilii ottama! Ken näin ajattelee, tuntee mielä jonkun merran melmollisuuttaan, joka hänelle armaamattoman tärkeä on, melmollisuuttaan, jota hänen yhteis kunnan jäsenellä ei olisi mitenkään lai- minlyötämä. Sillä melmollisuutensa laiminlyöminen on suurin pahe, minkä ihminen simeell'.sellä mälinpitämättö myydellään aikaan saapi, ei ainoas- taan itselleen maan myöskin muille saman yhteiskunnan jäsenille. Monesti ihminen, joka joskus mielä muistaa melmollisuuttaan, tulee ajattelemaan, että mitäpä se merkitsee, maikka minä olisinkin uuttera täyttäessäni maltiol- lisen ja yhteiskunnallisen melmollisuu- teni, kun tuo toinen samaan yhteis- kuntaan kuuluma ei kumminkaan tee sitä. Näin ei pidä kenenkään ajatel- la, maan jokaisen, joka on niin pal- jon asiaan symentynyt, että tietää ole- man melmollisuuden käydä maaleissa, on ei ainoastaan itsensä sinne mentämä, maan myöskin koetettama kykynsä mu- kaan tehdä selmää siitä, kuinka tärkeä ja kuinka yhden armoinen on maali- uurnalla jokainen, olkoon hän köyhä tai rikas, mies tai nainen, ylhäistä tai alhaista lähtöä, kun hän maan oimaltaa oikean katsantokannan, minkä hymäksi maalioikeutensa käyttää. Kuin- ka tämän tärkeän tehtämänsä oikein käyttää on helposti hamaittama ja yksinkertaisenkin hymä ymmärtää, jos et anna maaliuurnalle mennessääu it- seänsä minkään puoluemihan, koston- halun tai muun senlaisen, jossa kosto ja ylpeys saumat maikuttaa, miedä mukaansa, maan tyynesti asiaa harki ten laskee kynän paperille siinä mie- lessä, että tämän ei pitäisi olla kos- ton ja mihan kylmöä, maan kaikkein yhteiseksi hymäksi tapahtumaa työtä, josta kansakuntamme nykyinen ja tule- ma polmi saapi hedelmän. Nain aja-, opettajlen »valmistuslaitoksena lnaam- tellen kun fuL riitaa tuon hänelle usko ! me suurin, joten opinhaluisille neito- tun tärkeimmän tehiämän. niin on-sille ja nuorukaisille tarjoutuu hymä mapaa historian :uomiosta, jonka tu-z tilaisuus saada ohjausta käsitöiden te- lema polmi langettama kaikesta! kemiiessä ja op?Ua»nisessa taiteellisella siitä, mikä on huonolla a sian hoidolla tohiaUa ot>jatu^fa oppilaitokiesia. saatu tulemien poUvieu kannettamaksi. Tätä silmällä pitäen on Suomen suo malainen kansa rybmittyessään mal- tielliseksi puolueeksi, koettanut maikeis- sakin oloissa tehdä moitamansa koko kansan yhtenäisyys ja hyminmointi päämääränä. Käsityskanta yhteiskunnallisissa ja suurmalliollisissa kysymyksissä on suo- malaisella puolueella aiman sama nyt kuin ennenkin. Että puolue on osu- nut oikeaan ja omannut tasapuolisen ohjelman, sitä osoittaa se, että sen peruspiirteisiin tamalla tai toisella Suomen muitten puolueryhmäinkin on näiden miimeisten makamain aikain kuluessa täytynyt turmautua. Se että suomalainen puolue on tahtonut mält- tää tulemaa historiallista tuomiota, on puolueen kunnia-asia, joille ei tar- mitse hakea todistusta kiihotetun ihmi- sen pahasta kostonhaluisesta luonnos- ta, maan on se tulema jokaisen ajat- teleman kiihkottomasta suusta. Suo- malaisen puolueen ei tarmitse metäy- tyä merhojen taakse, jos katsellaan puolueitten menneisyyttä, maan moi se yhtä hymin tänään kuin eilenkin muistella tapahtumia maassamme. Se johtuu siitä, että tamat, mitä puolue on käyttänyt maan asioita hoitaessaan, eimät ole halmeksittamia, maikka mas- tustajat suuntaisimat täydellisen par- jaustulman suomalaista puoluetta »vas- taan, niinkuin maalla ja kaupungeissa routamuosina ja sen perästä tapahtui. Tätä parjaustulmaa on kuitenkin suuressa määrässä pärjääjäin puolelta mähennetty ja toimottaivastt tulee aika, jolloin tämä katoaa kokonaan tai ai- nakin menettää sen hymän makunsa, jolla sitä ahmittiin puolikymmentä muotta sitten. Kun. nuo aikanaan Suomen oikeuksien kauppaajiksi ja ka- taloiksi parjatut, kaikkea muuta kuin kiitosta ansaitsemat suomalaisen puo- lueen miehet saamat sen armon, mikä heille ihmisenä kuuluu, niin on se kii- tosta ansaitsema hymitys ja se sinänsä jatkukoon hymään päin. Loppukoon siis mihan ja katkeruu- den kylmö, että möisi koittaa Suo- messa se ihana päimä, jolloin täällä asuisi yksimielinen ja yksikielinen suo- malainen mapaa kansa! Suomalaisuuden aatteen herättämi nen on niin suuriarmoinen asia, että sille ei meillä mertaa löydä. Maamme taloudellisessa ja henkisessä elämässä on siitä symät jälet nähtämissä. Sen kautta saamme puhua kansallemme sen omalla kielellä, sen kautta on myös kirjamme suomenkieliset. Tämän suo- malaisuuden aatteen kannattajina tulee kansalaisten käydä tulemiin maaleihin, maaleihin, joitten tehtämänä tulee ole- maan kansallisen asemainme säilyttä- minen uhkaaman menäläistyttämisen ahtaana aikana. Suomalainen puolue tulee näihinkin »vaaleihin asettamaan ehdokkaansa juuri sellaisista miehistä ja naisista, joilla on sydämen asiana suomalaisuuden säilytys ja kehitys ja että Suomen kansa sata muotta sitten saamiensa lakien suojassa saisi itse sisäi siä asioitaan hoitaa. Mitäpä muuta Suomi tarmitsee, kun saa lakinsa säilytetyksi ja toteuie- tuksi sisäiset uudistuksensa, joissa kum- »nassakin suomalaisella puolueella ou ollut kieltämättömäsi maikeita tehtä miä, joista se onnellisesti suoriutukoon meidän ja tulemien sukupolmien hyö- dyksi ja siunaukseksi! Suomalaisen puolueen äänestäjä Kemijärmellä. Asiaan innostuneille liimataan pyy dettäessä lähettää koulun työsuunni- telma. — Vesikauhua yhä Wiipnriu läänissä. Lauantaina pur« eräs koi- ra Mainikkalan kylässä Lappeeri pitä- jässä parikymmentä muuta koiraa. Koirista on jo yksi heittänyt henkensä. Raato on lähetetty Helsinliin tutkilta- maksi. Hullaantuneessa koirassa usko taan olleen mesikauhun. Venäjältä. pidetään auki pääoman hhennysten ja kori-n jn.ii.suja värien t. k. 23, 30 ja 31 päivinä keli) 10—2. ja maksavat piiloin 23 päivän,i ulkoky- läläiset ja Kylm ilänkyiäläiset, 30 päi vänä Luitasaarolaiset ja 31 päivänä Muhoskylaläiset. Kaikkien on eh dottomasti näinä pai vi nä maksunsa suoritettava. Muhos, jouluk. 10 p nä 1910. Säästöpankin hallitus. Henkimaailman ilmiöitä tarkkuuudeila todennettujen tapaus ten perusteella esittelee Muualta Suomesta. — Lahjoitus Suomalaiselle Tiedeakatemialle. Kapteeni O. F. Pohjanheimo <Qmickström) on Suomalaisen Tiedeakatemian tähtitie- teellistä odsermatoria martm Sodan kylässä lahjoittanut 5>,000 markkaa. — Kokkolan kansakouluja on äskettäin tarkastanut ylitarkastaja I. Tarjanne. Etupäässä on tarkastus koksenut suomalaistu kansakoulua ja on sen aiheuttanut ne malitukset, joita suomalaiselta taholta on tehty, kuten tiedetään, koulun opettajan Hallböckin sopimattomuudesta mirkaansa. Mikäli Keski P. on saanut kuulla, on ylitar- kastaja huomannut, että opettajan suo menkielen taito on aiman puutteelli- nen niin puheessa kun kirjoituksessa, ja on hän sitä mieltä, että kansaton lujohtokunta on määrillä perusteilla ja määrin käsittäen opettajan omista- mat todistukset suomenkielitaidostaan maliunut hänet suomalaisen kansakou- lun opettajaksi. — Käsityönopettajien ja opet tajattarien walmistuskurssit cl kamat Tampereen käsityö- ja taidetool lisuuskoulussa 1 p. Helinik., kuten mii- me numerossa olemasta ilmoituksesta näkyy. Kouluun otetaan silloin uusia sekä nais että miesoppilaita joko ly hemmälle 3 ja 4 kuukautta kestämälle kurssille tai kokomuoliselle oppijaksolle, jossa marsinaisten käsitöiden ohella opetetaan naisille myöskin kankaan ku- dontaa. Kokomuotisen kurssin suoritta- neilla on oikeus hakea opettajapaikkoja myöskin kansanopistoissa ja e»näntäkou luissa. Kun koulussa opettajina toimimat alaansa täysin perehtyneet taite.lijat sekä kokeneet opettajat on lyhemmillä- fin kursseilla saamutetut ennätykset he- rättäneet ansaittua huomiota ja on koulu muutenkin kaksipuolisena käsityön- — Reinbottin juttu wihdoin- kin esillä. Lauantaina ryhtyi hallit- seman senaatin ensimäinen deparle- mentti käsittelemään Moskoman entistä kaupunginpäällikköä Reinbottia »vas- taan nostettua juttua. Rembottia syytetään kiristyksestä, marojen komalluksesta, mirkamallan liioittelemisesta ja toimettomuudesta tarpeen maatiessa. Kukaan senaattoreista ei keskuste lussa asettunut suoranaisesti puolta- »naan Reinbottia., Kokouksen jälkeen päätti senaatti yksimielisesti, että Rein- bott ja apulaisensa Korothi asetetaan syytökseen. Illkomaalta. Kirj. tohtori EDMOND DUPOUY. Suom. Siimes Kanervio. Kolmas painos. 3: —. Kuulutuksia. — Nobelpalkinnot. Rauhanpal kinto on annettu kan^ainmäliselle py- symälle rauhantoimistolle Bernissä. Nobelin päimää juhlittiin Tukhol- massa tumalliseen tapaan. Heyseä lu kuunottamatta olimat kaikki palkinnon- saajat läsnä ja ottimat kuninkaalta mastaan palkintonsa. Juhlapäimälli- sillä oli kruununprinssipari kunniapai- kalla. Montelius piti puheen palkin- non saajille, joista jokainen »vuoros taan mastasi. — Tulivat Ranskassa. Parii sista, jouluk. 9 p. Senaatti on päät- tänyt myöntää 5,ttOO,0(K) srangia tul- mien takia hatääkärsimään joutuneiden hymäksi. — Kossuth syytteeseen! Neuer Posten Abendblatt julkaisee kirjoit»lk- sen, jossa Unkarin ent. kauppaministe- riä Kossuthia syytetään kamaltaneen 164,000 kruunua. Rahat oli kerätty hänen isänsä, Ludwig Kossuthin hau- tajaismenojen kormaaiseksi. -Nyttem min on kuitenkin osoittautunut, että Torinon kaupunki, »nisiä mapaussan- kari kuoli, suoritti kaikki hautauskus- tannukset. — Kirkon ja malli on ero Por tugalissa. Lissabonista lennätetään, etta laki kirkon ja »valtion erosta as- tuu »voimaan jouluk. 24 pnä. — Chrliehin lääke. Berlinistä jouluk. i) pUiä. Deutsche Med. Moc heiizeitung ilmoittaa että kaikille lääkä- reille annetaan täysi »vapaus Ehrlichin malmisteen käyttämisessä. Sen wiral lifeffi nimeksi tulee ..Salmarsan" ja »valmistus tapahtuu pros. Ehrlichin tarkastuksen alaisena. Lääkkeen hin naksi tulee 10 Saksan markkaa. Lähetettyjä kirjoituksia. Tulot myyjäisistä Tiakonissakodin hymäksi N päimänä joulukuuta tekelvät yhteensä 305) mk. ~> p. Tialomsiakodin ompeluseuran joh tokunta tahtoo lauma lä-npii^ät kulot- set kaikille niille, jotka tamalla tai to» sella omat auttanee! tätä ompeluseu- raa. Samassa tilaisuudessa mtjoilin juu- talaislähetyksen hyiväksi töitä noin markan edestä joka kiitollisuudella mai nituan. Pakana"ähetyisen ouipeluseuran myy jäisissä karttui tuloja 7(>0 mk. 40 p., lasten myyjäisistä 52 mk., rukoushuo neelle lahjoitetuista esineistä 440 ir.f. 70 p., tarjoilusta 44 mk. 70 p. eli yhteensä 1,297 mk. 80 p. Kaikille, jotka tähän tulokseen omat tamalla tai toisella olleet myölämai- kutiamassa, lausutaan »vilpittömät kii- toksel. Pellerwon ^viikottainen lvoinhintatilasto. Lähetyspäimä Hangosta >^t)p. marraskuuta li>10. Niistä meijereistä, sotka oivat tietoja an- taneet, on koko maassa saanut: Smk. 2: 73 per. fejr. 4 meijeri 77 astiasta 2:71 2: 70 2: (51) 2: m 2: «7 2:6(5 2: (55 2: (52 2: 55 22 2(5 14 11 ] 3 5 1 1 32(5 28(i 21)3 135 72 14 17 17 1 3 Keskihinta Uudenmaan läänissä oli Smk. —, Turun ja Porin Smk. 2:70,8, Hä meen Smk. 2:70,1, Miipurin Smk. —:—, Mikkelin Smk. —: —, Kuopion Smk. 2: 68 ,8, Maasan Smk. 2:69,9, Oulun Smk. 2: 70.9, ja koko maassa Smk. 2:70,5. Sittenkuin täkäläiset Kaupungin- maltuusmiehet Maistraatille omat il- maittaneet, että insinööri I. Almberg, tohtori L. Gratschoff. »nuurari Ä. Hautajärmi, opettaja F. A. Louekari, insinööri K. Nordmall, tuomari W. Poropudas, kauppaneumos Jy. A. Riekki, homineumos K. Th. Sohlberg, tehtailija W. Tuomainen ja luutnantti R. Weckman omat muorossa tämän muoden lopussa eroamaan Maltuus- tosta sekä että metsänhoitaja Edm. L. Sandman, joka on »valittu Maltuus- mieheksi »vuoden 1911 loppuun, muut taa pois paikkakunnalta, on Maist- raatti tänään tekemänsä päätöksen mu- kaan määrännyt yhdentoista kaupun- gin maltuusmiehen maalin toimitetta- maksi näiden sijaan yleisessä raastu- mankokouksessa Maistraatin edessä perjantaina ensi tuleman Joulukuun 10 päimänä kello 6—9 illalla: ja sa malla kuin ne kaupungin asukkaat, jotka omat oikeutetut maaliin osaa ot- tamaan, tämän kautta kutsutaan sa- nottuun kokoukseen maalioikeuttaan käyttämään, ilmoitetaan noudatetta- maksi: että maali tapahtuu kahdessa maa- lipiirissä siten, että maalilautakunta ensimäisessä maalipiirissä, joka käsit- tää manhan asemakaaman mukaan 1, 2, 3, 4 ja ö kaupunginosan ynnä Koskenniskan oluttehtaan, toiminimi Weljekset Äströmin tehtaat, lääninsai- raalan, mankilan sekä yleiset plaanat kaupungin etelä- ja itäpuolella, ko koontuu Raatihuoneen salissa, johon on sisäänkäytämä kaupunginosan puo- teisestä päädnstä kunnallispormesta- rin vuheenjohdannolla, sekä maalilau^ takunca toisessa maalipiirissä, johon kuulumat l>. 7, 8, 9 ja 10 kaupun- ginosa ynnä Nuottasaari, kaikki kau- punginiaaret, Toppilansalmen olutpa- ni»no, Tuiranmaa sekä merolle pannut osakeyhtiöt ja alukset. Maistraatin nykyisessä kansliahuoneessa. johon pääs- tään Torikadulta johtamasta pöäkän tämästä, oikeiispormestarin puheenjoh- tajana ollen; että maali toimitetaan suletuilla li puilla, jotka nllämainittuna aikana oivat maalilautakunnatte jätettämät siinä maalipiirissä, jossa malttsija ääniluettelon mukaan on nierkittn asu- maksi, ja katsotaan maalilippu sule tuksi, kun se on pantuna kirjekuoreen wi niin taitettu, ettei sen sisältöä »voida i ähdä; että maalilipun tulee sisältää sel mästi merkittynä niiden henkilöiden nime.i ja ammatin tahi armon, joita »valitsija anoo eroamien »valtuusmies- ten sijaan, ja on mnös samassa maa- lilipussa selmästi mainittama se hen- kilö, jonka »valitsija tahtoo malita metsänhoitaja Edm. L. Sandmanin tilalle: että äänimaltainen on oikeutettu pu- hemaltansa ja äänioikeutensa maltakir- jalla toiselle nimitetyllä benlilölle siir- täniään, älköön kuitenkaan ku kaan maltakirjan nojalla käyttätö puhe- toi äänimaltaa useamman kuin yhden äänimaltaisen puolesta; että »valtakirja, jonka pitää olla joko antajan kirjoittama ja allekirjoit- tama sekä hänen sinetillänsä »varus tettu tahi hänen allekirjoittamansa ja todistajain oikeaksi mahmistama, on nimenomaan sisältävä, että se on an- nettu pubeenaolemaa kokousta marten: että valitsijan, joka maltakirjan no- jalla haluaa jättää maalilipun toiseen maalipiirnn kuuluman äänimaltaisen puolesta ensin on näyttäminen malta- kirja omassa maa!»piirissään merkittä- moksi, että asiamies itse on äanikval- täinen ja ettei hän itse tahi asiamie- hen fautta ole jättänyt toista maali- lippua: että maalilippu, joka on malitsijan allekirjoiitama, sekä lippu, joka sisäl- tää eneminän tai »vähemmä:: nimiä kuin on malittamia lumullaan, on kelpaamaton, mutta jos »vaalilippu sisältää maaliin kelpaa,»»attoman hen- kilön nimen tahi jos maalilippuun jonkun henkilön nimi ja sääty on niin epäselmästi merkitty, että »vaalintoi- Mlttajissa epäilnslä syntyy anojan tarkoituksesta, hylätään lippu ainoas- taan suhen nähden, mitä se koskee maaliin kelpaamatonta tahi epäselmästi »nerkittyä henkilöä;