Ksusi-Zmmsstk. Luotsilaitokse» päätirehtööri tarkastusmatkalla Pohjan lahdella. Luotsilaitoksen päätirehtööri emersti Sampsonom po.kkesi luotsilaimalla Eläköön keskimiikkona klo ^,2 2 ajoissa päimällä Rauman satamaan ja kärvi tarkastamassa Korkeakarin luotsiase maa. Luotsilaitoksen menäläistyttämishu- hujen johdosta .'ausui herra päätireh. tööri samalla lailla kuin muuallakin, ettei muuta tule kysymykseen paitsi että luotsilaitoksemme joutuu Wen5jän meriministeriön alaiseksi. Luotsit puo. testaan ilmoittimat paikkakunnan luotsien aikoneen yksimielisesti erota paliveluksesta, jos luotsilaitos menä- läistytetään. Noin tunnin perästä lähti laiiva matkalle pohjoiseen päin. l.auvsntains Icvssleuun 18 p:»z — U«tta kirjallisuutta. S i d- sel Pitkäpaita, kirj. Hans A a nrud. Kansanmalistusseuran nuorisonkirjoja 6. 115 siivua. Sid. 1: 25. AhteiskunnalliSta Kä sikirjaa on uusi suuri ja sisällys- rikas kaksoiSmihko (7—8) ilmestynyt. Mihkossa on seuraamat kirjoitukset: Osk. Autere, Maksimalityöaika (lop pu). — A. Renmall, Merenkulku ja merimiehet. — Kaarlo Castren. Met- säStyS. — A. Benj. Helander, Met sätalous. — Rope Kojonen, Musta- laiSkysymyS. — Helmi Jalomaaro, ^Naisasialiike. — Aleksandra Gripen berg, Naisen asema Suomessa. ^ Santeri Alkio, Nuorisonliike. — K. Kytömaa, Nuorsuomalainen puolue. — F. O. Lilius, Oikeuslaitos ja oi keudenkäyntimenettely. — V. Mali nen, Ooppikoulut. — H. Paamilai- nen, Osuustoimintaliike. — Topi Kallio, Palmelijakysymys. — R. Erich, Perustuslait. — A. Pulkki nen, Poliisilaitos. — Joh. Hagel berg, Postilaitos. — Zach. Castren, Puolue-elämä. Kirjoittajain luettelo osoittaa kyl liksi teoksen pätemyyttä. Kirjoitusten nimikkeet ilmaisemat teoksen moni puolisuutta. Kustantaja Kansanmalis- tuSseuro. Kalemalan tarinat, kerto nut E m a M olte s e n (0. s. Häll ström). 160 sim. Hinta sid. 1: 25. KaStannuZosakeyhtiö Otiman kus- tantama. Semmoista Kalemalan-laitosta, joka suorasanaisesti esittäisi kansallis eepoksemme sisällyksen, on meillä jo pitemmän aikaa kaimattu, ja sem moisen on nyt rouma Eva Moltesen lahjoittanut Suomen nuorisolle. Hä nen kirjansa tarkoituksena ei ole kor- wata itse runomuotoista Kalemalao, maan päinmastoin se pyrkii, ja epäi lemättä on onnistumakin, herättä mään kasmamassa polmessa rakka utta marsinaista Kalemalaa kohtaan ja halua tutustua siihen. Kertoja on pysytellyt Kalemalan hengessä ja käyttänyt mikäli mahdollista sen omia sanoja ja kumia. Kirjansa alussa hän antaa lämmöllä kirjoitetun ku mauksen EliaS Lönnrotista ja hänen elämäntyöstänsä, Kalemalan synnystä ja kokoonpanosta y. m. sekä selittää erityisessä ..Kotona Kalemalassa"-ni- misessä lumuSsa muinaissuomalais ten elintapoja ja uskontoa, malaisten siten Kalevalassa esitettyjä tipahtu- mia ja henkilöitä. Teoksen omat tar kastaneet kirjailija Juhani Aho sekä prosessorit O. E. Tudeer ja Kaarle Krohn. Kalemalan tärinäin kustantaja, Kustannusosakeyhtiö Otama, on sen johdosta, ettZ yhtiö tänä muonna päästötodistuksen saamille oppilaille. — Uutta kirjallisuutta. Uusi suuri historiateos. Suoma laisen Kustannus-o.y. Kansan kus tannuksella on ilmestynyt 2:nen nide Clada Nchudin monille kielille kään nettyä, suurta suosiota saamuttanutta Marie Antoinette a, hinta 3 mk. 75. Koko teos maksaa hienossa asussa ainoastaan 7 m?. 50; norja laisen alkutekstin hinta on 13 mkaa. Ranskan onnettoman kuningattaren, kauniin itämallattaren synkeä kohtalo kumataon tässä pirteässä julkaisussa eloisasti kuin romaanissa, taustanaan ne merkilliset olot, jotka kehittyimät Napoleonin suurmallan ajanjaksoksi. Armolkaana ja samalla huivitta- maila kesälukemisena moi niin ollen Marie Antoinettea suosittaa kaikille kansalaisille. Jokaiseen opettaja- ja kansankirjas toon on mälttämättä hankittama tämä mieltäkunnittämä historiateos. — JlmeSttzuyttä aikakaus- kirjallisuutta. Pellermo n:o 11. Suo jeluskaSmatus III. sziAxvniA N:o 67 — ISIS — Huhu on kuten mehiläiset; mitä enemmän taistelet niitä mastaan, sitä maikeampi on niistä päästä eroon. — H. W. Shaw. sen liikenteelle. Hän poisti puomit, ajatti tielle karia ja laitti sen ojokel poiseen kuntoon. Nyt on noussut kysymys, mitä tehdä insinöörille, joka yksipäisyydeSsään on tien omannut. Ia rahatoimikamari ilmoittaessaan »valtuustolle asiasta kysyy, kuka mak saa tien teettämisestä nousseet kulut Toinenkin hauska juttu on hänen toimestaan syntynyt. Niinkuin lie detään on myöskin tänä kesänä tehty katujen kimeämistöitä. Kimetty on m. m. Mladimirinkadun eteläpää lop puun. Kadun marrella olleet sellais- ten talojen katuosat, joiden puolesta on suostuttu ikuisiksi ajoiksi suoritta» maan katurasitusmaksuja kaupungille, omat kontrahdin mukaan tulleet kau pungin kustannuksella kimettyä. Mutta kaupungin kustannuksella ja insinöö rin toimesta on yhteen hyömyyn las kettu myös Omakoti-yhtiön (talon n:o 135 3:ssa kaup. osassa) katuosa, maik ka yhtiö ei ole maksanut yhtään pen niä katujenkunnossapitomaksuja kau pungille. Kun mentiin kiittämään in sinööriä tästä lahjoituksesta, kuuluu hän sälyttäneen syyn kadunlaSkijain ja yhtiötalon osakkaiden niskoille, joi den kait olisi tullut pitää maaria, ettei insinööri limeäist muiden kuin kaupungin osalle tulemien talojen katuosat. Yhtiötalon osakkaat eimät ole mielä päättäneet, mille kannalle asettumat, suorittamatko kustakin las ketusta 40 neliökilometristä maaditun ^MaSkuu kihlakuuuau kruu- uu»wo»di» »virkaa omat äsket täin umpeen kuluneen hakuajan ku luessa hakeneet Ulmilan kihlakunnan kruununmouti F. F. Frostell, Mynä mäen kihlakunnan henkikirjuri Rupert Bergman, Huittisten piirin kruunun- nimismies Juha Adolf Kalske, Eu ran piirin nimismies K. I. Blom- qlvist ja Pirkkalan piirin nimismies K. A. Kaukoranta. — Wahwi«tettu hoivioikeu- de» päätöS. Noormarkun käräjillä 19 p:nä lokakuuta m. 19V8 tuomit tiin itsellinen Juho Anton Bärlund Noormarkun pitäjän Söörmarkun ky lästä talollisenpojan Anton Kuurin pahoinpitelystä, mikä oli tapahtunut 8 p:nä elokuuta samana muonna meitsellä ja kimellä Kuurin itse an taessa aihetta pahoinpitelyyn, 8 kuu kaudeksi «ankeuteen sekä 189 Mi r kalla korvaamaan K:n mahingot ynnä 10 mkalla oikeuskulut ja 15 mkolk todistajapolkat. HomioikeuS alensi rangaistuksen 5 kuukauteen ja on se naatti, joka joku aika sitten antoi päätöksensä, mahmistanut homioikeu- den päätöksen. — Kestikieivarit. Läänin ku- mernööri on urakkakaudeksi 1911— 1916 majatalojen pitäjiksi määrännyt talollisen Juho Aukusti Lamppula- Jsotalon Kokemäen pitäjin Peipoh- jan majataloon 900 markan muo- tuista kormauSta mastaan; työmies Juho Kustaa Ahteen Kokemäen pitä jän Rtsteen majataloon 1,165 mar kan kormausta maStaan; kauppias Mailki Teeren Haijamallan pitäjän Mersiolan majataloon 170 m^r'an kormausta mastaan; maanmiljekiä Benjamin Wanha'a!on Ulmilan pitä jän Harjunpään kylän majataloon 925 markan kormausta mastaan; maakauppias Frans Munckm Nakli- lan pitäjän Nakkilan ly'än majata loon 575 markan kormausta mastaan; talollisen Juho Oskari Mäissi-Äijän Kullaan kappelin K isken kylän ma jataloon 999 markan kormausta mas taan; talollisen Aaton Alamar?ku!ar> Pomarkun kappelin kirkonkylän ma jataloon LA) markan kormauSto mastaan; lampuoti Juho Mrangin Noormarkun pitäjän Noormarkun kylän majataloon 3,500 markan kcr- mausta mastaan; talollisen Fredrik Kurkelan Eurajoen pitäjän Jrjanteen kylän majataloon 500 markan kor mausta mastaan; entisen maakaup piaan Oskari Lehtolan saman pitä jän Muojoen kylän majataloon 2,000 markan kormausta mastaan; talolli sen Juho Kuusiston sanotun pitäjön Sydänmaan eli Eurajoen majataloon 350 markan kormausta mastoa?; katteini August Mestbergin Lumian pitäjän Hanninkylän majataloon 900 markan kormauSta mastoav; lam puoti Frans Grönlundin Ahlaisten kappelin Lampin kylän Pirttjärmen majataloon 1,800 markan kormausta mastaon; lalcllisen Juho M >t!i^n 2 mk. 75 p:iä, mai pitämätkö lahjan lahjana. Perin merkilliseltä kuulostaa tuol lainen kaupungin Virkamiehen menet tely. Jos hän olisi yksin laskettamien katuosien kaitsija, antaisi erehdyksistä osan mielellään anteeksikin, mutta kun hänellä mielä on rakennusmestareita, märkmestareita ja pomoja käytettä- mänään, niin täytyy maatia herroil ta edes jonkun merran tarkkaamat- suutta. Sitä marten insinööri samoin kuin hänen alapäällystönsäkin omat palkatut, että he tekisimät täydellisesti tehtämänsä, eimätkä teettäisi noin suu ria erehdyksiä. Asta tietysti harmit taa eniten niitä talonomistajia, jotka omat noin 10 muotta maksaneet ka< turasttusmaksuja ja edelleen joutumat sitä tekemään; — minuun se koskee yhtä mähän kuin jos näkisin insinöö rin suuren mesitulman malliteSsa sei soman talonsa nurkalla poimia myö ten medessä ja kuulisin hänen jonkun antama harama kädessä kyselemä» »mitä tehdä", kun tarmitsisi ainoas taan perata lokamiemärin suu, jotta mesi pääsisi laskeutumaan! jJassi. on maailmankuulu lääkärien lämpimästi suosittama wahwistawa rannntoaine lap sille ja sairaille henkilöille. Myydään apteekeissa ja rohdoskaupoissa, WW,8 sanotun kappelin Alakylän majata- loon 950 markan kormausta maS- taan; talollisen Vihtori Näsin Meri- karmian pitäjän Ylikarmian kylän majataloon 75 markan kormausta mastaan; talollisen Frans Vihtori- nuS Wirseliuksen saman pitäjän Ala- karmian kylän majataloon 895 mor- kan kormausta Vastaa?; talollisen Oskar Mattilan mainitun pitäjän Honkajärmen kylän majataloon ilman kormausta kunnilto; nahkuri Kaarlo Kustaa Rauhalan Siikaisten pitäjän kirkonkylän majataloon 500 markan kormausta mastaan sekä talollisen Iisakki Marjamäen saman pitäjän Samminmajan kylän majataloon 250 markan kormausta mastaan. — Jsojoeu kirkkoherrautoaa- li» »vaalikhsymyspäiNä oli ke- säk. 12 p:aä, jolloin seurakuntalaiset pyysimät neljänneksi maalisacriaajaksi pastori Otto I. Caseliusta Turusta, joka sai ääniä 3,940. Koko seura kunnan äänimäärän pitäisi tehdä 8,275. Näin puuttui, koska erimieli syyttä syntyy MieiZ 198 ääntä nel jännen saamiseksi. Kysymyspäimä- toimituksesta malitetaan sillä perus teella että «vaaliluettelo oli Virheelli nen. — Sakotettu. Maanantaina sa- katettiin Uudenkaupungin raastuman- oikeudessa kimityömiestä A, Lehtoa Köyliön pappilasta juopumuksesta ja rähinästä siellä 25 mk. ja poliisin Vastustamisesta 100 m!, sekä toisen omaisuuden Vahingoittamisesta 20 mk. eli yhteensä 145 mk. tai Varojen puutteessa pidettämätsi »ankeudessa 24 päimää. — Hirwe«metsäStySoike «S. Läänin kumeriiööri on oikeuttanut it- sellismiehsn Kustaa Aaltosen muok- raamillaan metsästysalueilla Eura joen pitäjän Kuimalahden kylässä tä män muoden hirmien metsästyskau tena kaatoa korkeintaan kuusi uros- hirmeö. — Kuollut fiirtolaiueu. Tiis taina saapui Turkuun Helsingin kaut ta höyrytaimaSsa »Fredrik Wilhelm" suoraan Amerikasta palaama siirto lainen Wilhelm Stenroos, kotoisin Lumian kappelin Niemen kylästä. Seuraamana aamuna löydettiin hän kuolleena laiman hytistä. Keuhkotauti o!i tehnyt lopun elämästä. Stenroos, joka oli iältään '.oin 35 muotias, halusi m:e!ä nähdä kotiseutunsa en- ncn kuolemaansa, mutta kohtalo oli tcisin määrännyt. - U, A. ^ itapseusurha. Ikaalisten petäjän Mahojarmen kylän Vanha talon palmelustyttö Hilda Miihel- miina Kangas synnytti t. k. 13 päi mänä aamulla kello 3:n aikaan tytlö- laosen, jonka sitten cranon mukaan kuristi, kääri maatteisiin ja piilotti ..kotaan" penkin alle. Kun talon mäki huomasi tytön synnyttäneen, rumet tiin häntä tutkimaa a, mutta kun tyttö kielsi, lähetettiin hakemaan po liisia. Poliisitutkinnassa tyttö kielsi ensin synnyttäneensakään, mutta kun lapsi löydettiin kätköstä, tunnusti hän kylä sen synnyttäneensä, mutta mäitti, että se oli kuolleena syntynyt. Lapsen kaulassa olemista merkeistä päättäen köroi kuitenkin selmille, että se on kuristettu. — Tamp. S. — Kuolleita. Tuonen säälimä tön rviikatemieS on taas tehnyt tuho aan, on niittänyt Miljaansa, temma ten keskuudestamme yhden Harja- mallan kunnan huomatuimpia mie hiä, Kaarlo Kangasniemen (ennen Keisari), joka t. k. 16 p:nä kuoli Porissa tohtoren Nqquzst n ja Pikkaraisen yksityissairaalassa, jonne hän tiistaina t. k. 7 p:nä amunsaantia marlen oli miety. Sai- raStettuaan piemmän aikaa himutta- maa matsa- ja suolikatarcia, muut tui tauti äkilliselsi umvi^uolen tuleh» duk-eksi, joka maati pikaista leikka usta, minkä johdosta k-aolema seurasi. Wainaja oli yksi niitä makaumuksen miehiä, jotka kokemukselle ja tyy- neelle harkitsemiselle perustamat kai ken toimintansa. Olen mahapuhe'.- nen, osasi hän siltä maikeimpiakin kysymyksiä ratkaistaessa mielipiteensä selmäUi muodostaa, jonka tähden saamutti kuntalaistensa yksimielisen suosion ja luottamuksen monenlaisten kunnallisten ja kirkollisten tehtäivien suorittamisessa, mitkä hänen hal tuunsa oli uskottu. Useiden kunnal listen rahastojen hoitajana toimi »vainoja pitempiä aikoja, samoin kansakoulujohtokunnan jäsenenä ja taloudenhoitajana lähemmäs kolme kymmentä muotta, kirkkoneuvoston jäsenenä ja kirkon isäntänä niinikään jo pitemmän aikaa, monia muita pienempiä tehtämiä mainitsematta. Mainitsemista ansaitsee myöskin K. Kangasniemen yksityinen toiminta suurenmoisen taloutensa hoitajana. Vaatimattomana, säästämänä ja uutterana maanmiljelijänä kohotti hän tuntumasti kotitalonsa armoa sen mukaan kuin luontainen taipu muksensa ja monimuotinen käytän nöllinen kokemuksensa siihen aihetta antoimat. Hymäntahtoiseksi ja ma tamaksi kristillismieliseksi oli mainaja myös tunnettu. - K. Kangasniemi syntyi 13 päimä maaliskuuta 1848 HarjamallaSsa Keisarin rustitilalla ja oli sen omistajana kuolemaansa saakka. Suomalaisuuden asia oli maina- jalle aina rakas ja Valtiolliselta katsantokannaltaan lukeutui hän suo malaisen puolueen kantajoukkoon. Omituisena sattumana mainitta koon mielä, että t. k. 15 p:nä kät kettiin maan pomeen K. Kangasnie men nuoremman meljen, rustitilalli- sen Jsakki Mäkitalon maallinen maja ja seuraamana päimänä jo saapui tieto toisen meljen kuolemasta. — Lemätköön rauhassa toisensa ymmäv tänyt meljeSpari. — Ui«amatkalla hukkuuut. T. k. 13 p:nä hukkui Tyrmään Sam maljoella uimassa ollessaan talollinen Wäinö Toivola. Mainaja oli kuollessaan masta 19 muotias. Jo nuorella iällänsä osottautui hän sii maksi ja kaikin puolin kunnon kansa laiseksi, jonka muoksi hänen aikaista poismenoansa ympäristössä kaihomie lin muistetaan. Lähinnä suremat mainajata äiti ja meli sekä laaja tut- tamapiiri. Suuren kesäjichlail toimeenpanee Tyrmään Suomalainen seura luonnon ihanalla Junttilan mäellä, Roismalan kylässä, sunnun taina tämän kuun 26 päimänä kello 5 j.pp. Juhlaesitelmän tilaisuudessa pitää tohtori Lauri Ingman, nykyi sestä Valtiollisesta asemasta. Mui- tokin tämän maalipiirin suomalaisen puolueen edustajia on lupautunut tekemään selmää nykyisin päimäjär- jestyksessä olemista kysymyksistä. Juhlaan saadaan laulua ja soittoa, järjestetään kumaelmia urheiluja ja leikkejä. Satakunnan kansallismieli nen mäki. Kokoonnutaaan lukuisasti Junttilan mäelle, sunnuntaina 26 päimänä juhlimaan ja osoittamaan, että „miel' elää isäin henki". tzräs omituinen uskon nollinen suunta on olemassa täällä lounais-Suomes- sa. Se tosin ei ole saanut marsin suurta kannattajajoukkoa syystä, että se moi löytää kannattajia ainoastaan kaikkein tietämättömimpien ja yksin kertaisimpien ihmisten joukossa. Näitä kannatte jia on osittain Rauman, osit tain Porin ympäristöllä ja lienee yleisemmin leminnyt Eurajoen Kui- malahdella. Tälle uskonsuunnalle omi naista on se, että se halmeksii ja mi- haa emankelis-lutherilaisia kirlkoa ja tahtoo kuitenkin perustaa oppinsa Lutherin kirjoituksiin. Tässäpä jo näyltäytyykin tuon uskonsuunnan kannattajain suuri tietämättömyys. Niinpä he kokouksissaan lukemat koh tia Lutherin postilloista, joissa anka rilla sanoilla hyökätään katolista kirk koa ja paamin oppia mastaan. Kun tällaisia kohtia on luettu, sanoo lu kija: ..näettekös nyt, mitä kirkoista sanotaan. Woiko kukaan mennä nyt kirkkoon kun on kuullut näitä sanoja?" Ja kuulijat omat malmiit mastaa- maan: „ei, e!" Näin siis Lutherin sanoja, jotka hän on lausunut paa min opin »väärinkäsityksiä ja rooma laiskatolista kirkkoa mastaan, kään netään hänen omaa oppiansa mas taan. Tällaisia erehdyksiä saattaa tietämätön ja yksinkertainen ihminen tehdä. Johdonmukaisesti noudattamat nämä uskonsuunnan tunnustajat sit- ten uskonsa maatimulsia ja pysymät tyystin kirkoista poissa. JoS jolloin kin eksyivät johonkin hartauskokouk seen, niin saattaa oikein kiihkoisa tuon opin tunnustaja istua hartauskokouk sessa, joka ei ole heidän omansa, lakki symälle päähän painettuna, koska siellä muka lauletaan ..piiritanssilau- luja". Näin nimittäin sumaitsee ai nakin joku heistä nimittää uuden mirsikirjan mirsiä. Sanomattakin on näet selmää, että he yksinomaan hy- mäksymät manhan miksikirjan ja tä mähän ei suinkaan ole itsessään mi tään pahaa, mutta se suorastaan loukkaama ajatussuunta, joka heillä on uudesta Virsikirjasta, se on mää rin. Sanotaan, mutta sitä on tosin maikea uskoa, että tämän uskonsuun nan tunnustajat käyttäisimät keske nään sakramenttejakin. On maikea uskoa, että he keskenään jakaisimat esim. herranehtoollista, maikka niin huhutaankin. Jonkunlainen luontai nen maisto on saanut heistä anka roita edistyksen mihollisia. Sillä tuo maisto kai heille sanoo, että missä tieto ja Valistus saa jalansijaa, sieltä se marmasti hämittää heidän oppinsa kuin auringonmalo tautibakteerit. Sik sipä eimät millään muotoa suo las tensa käydä kouluissa, koska ne muka koulussa tulemat saastutetuiksi ja jou tumat kadotukseen. Mikä surkea Vää ryys näin tapahtuukaan Vanhempain tietämättömyyden takia lapsia koh taan! Juuri senmuoksi sietää asia tulla julkisuudessa puheeksi, että ajat telemat ihmiset, missä joutumatkin tämän uskonsuunnan kannattajain kanssa tekemisiin, koettaisimat oikaista heidän erehdyksiään, jos ei muun, niin ainakin sen tähden, että lapset eimät saisi kärsiä Vanhempain ereh dysten takia. Is, — Tuomeu HtzpoteekkitzhdiS- ttzs kokoontui t. k. 15 p:nä Helsin gissä klo 12:lta lykättyyn yhtiökoko ukseensa. Kun johtokunnon tilintarkastajain kertomukset oli luettu myönnettiin johtokunnalle täysi wastuuwapaus ja johtokunnan ehdotus wuosiwoiton käyttämistä hylväksyttiin. Tämän päätöksen mukaan ivuosimoitosta, joka on 129,843 mk. 45 p., poiste taan kalustotilistä 56,930 mk. 12 p. sekä 62,863 mk. 42 p poistetaan yhdistyksen muosien 1907 ja 1909 obligatsioonilainan pääoma-alennuk sesta ja 5,000 mk. siirretään eläkera hastoon. Johtokunnan jäseniksi malittiin uu delleen kunnallisneumos N. B. Gro tenfelt ja tilanomistaja Carl Ehrn rooth. Tilintarkastajiksi malittiin tilan omistaja I. Alopeus ja kruununmouti W. v. Hausen sekä maramiehiksi luutnantti T. Nummelin ja profes sori E. Ehrnrooth. — KotiiupalaaMia siirtolai sia. Torstai-aamuna saapui Tur- kunn höyrylaima..Aicturuksessa" 170 siirtolaista »Lännen kultalasta". — Kaikki Tikkamauuilau päi- »vätyittäiset saaueet käSktzn marssia tieheusä. Keskiviikko aamulla soi Tikkamannilan kartanon työkello V26, mutta kun työläiset saa- puimat työpaikalle kello 6, kuten omat tehneet jo miikon päimät, ei tyZnjoh- taja saapunutkaan antamaan työhön- menomääräyksiä. Sen sijaan saapui itse kartanon omistaja, kuuluisa sosia- listihäätäjä Bernhard, remolmerilla marustettuna ja ilmoitti, että ne päi- mäläiset, jotka eimät tee 12 tunnin työpäimää, saamat mennä. Silloin noin paristakymmenestä päimätyöläi- seStä ainoastaan 2 ryhtyi työhön. Toiset poistuimat. Kun poistumat pyysimät flsälläolemaa palkkaansa, ei isäntä sitä turvannut maksaa. Kehoitti hakemaan oikeuden kautto, kertoo TySm. — GofialiSti häätäuyt työ miehen asuuuoStaau. Sosialistit tekimät lakon Oitin tiilitehtaalla noin puolitoista kuukautta sitten. Tämä lakko, niinkuin monta muutakin, ei onnistunut. Työmäkeä oli säätämissä enemmän kuin tormittiinkaan. Lakko laiset omat n»in ollen saaneet lähteä muille markkinoille, sekä poistua teh taan asunr oista. Omituisin piirre tämän lakon mai- heissä on se, että tehtaan koneenkäyt täjä, — ennen toiminut Oitin työ- mäenyhdistyksen johtomiehenä — ei suostunut lakkoon, maan pysyi työ paikassaan, on nyt siitä rai g iistuk- seksi saanut häätökäSkyn asunnostaan, jonka on antanut itse sosialisti kan sanedustaja Aro. Herra Aho on ylös- sanomisen toimittanut Helsingistä lä hettämässään kirjeessä ja tekee hän sen tosin sosialistieduStajalle niin omi tuisen hienolla tamalla. Hän nim. selittää kirjeessään häätämälleen wuok ralaiselle, ettei se tapahdu hänen tah> dostaan, waan että hän siihen Vaa ditaan. (Ryhmänkö Vaiko vuolue- Valtuuston taholta?) Ja tietenkin hymäsydämisenä ihmisenä ei tahtoisi lähimmäistään saattaa asunnottomaksi. Ja mielä sen takia että muokralainen tahtoo rehellisellä työllänsä ansaita elatuksensa moidakseen rehellisesti mak saa Vuokransa sosialisti isännälle. — Työw. L. — Hukkuneita. Eilen illalla hukkumat Turussa purjehdusseuran pamiljongin edustalla yhteiskouluksi- nen Ilmari Fremling, kauppa-apul Lauri Lehtinen ja toimittaja Hugo Reunanen. He olimat ankkuroituvan kutterinsa aikoneet ruuhella rantean, mutta ruuhi kaatui ja ainoastaan seurassa ollut neljäs mieS, kauppa koululainen Adrian Fremlirg, pelas. tui. — Meuäläiueu 7L «ilj. Rmk:« rautatielaiua. Tänään tarjoamat saksalaiset pankit ja pank kiirit Mendelsohn ^ C.o, S. Bki- chröder, Direction der Discintogesell- chafc ja Berliner Handelsgesellchoft Venäläisen Moskoma- Kiem—Woro- nesh rautatieyhtiön 4^ "/g obligat- sionilainan. Saksan mkaa 72,751,000 ä 96°/o merkittömäksi. — Temstlvolaitokseu kätztäu- tSöuottamiueu läutifiSsä ku- weruemeuteiSsä. Wiime keski miikkona oli maltakunnanneumoston erityisellä maitokunnalla istunto, joSsa käsiteltiin semstmolaitoksen käytäntöön- ottamisesta läntisissä kumernemen- teissä. Maitokunnan enemmistö päätti ottaa semstmomaaleissa käytän töön täyden marallisuussensuksen, jon ka duuma oli Vähentänyt puoleen. — IZyktzaikaiSta tilaStoa ZViime toukokuussa (m. l.) omat piiri- sotaoikeudet eri tahoilla Menäjää langettaneet 77 kuolemantuomiota 41 mastaan huhtikuussa. Eniten on kuolemantuomioita langetettu Pieta rissa, nimittäin 29 (tunnetussa 68:n jutussa), sitten Mohilemissa 10, Jeli- sametpolissa, 8 j. n. e. Kuluman muoden miitenä ensi kuukautena on langetettu yhteensä 278 kuolemantuo miota. Toukokuussa on 9 kuoleman tuomiota vantu täytäntöön ja muo den miitenä ensi kuukautena taaS 100 kuolemantuomiota. Hallinnollista tietä on toukokuussa sanomalehdille tuomittu sa koja yh teensä 7,450 ruplaa. Muoden mii tenä ensi kuukautena omat lehdet saa- neet maksaa sakkoja yhteensä 23,800 ruplaa. Lakkautettu on toukokuussa Finljandija ja Jemreiskij Mir. Tulkaa takaisi»? Kun Israelin kansa teki syntiä Her raa mastaan,- niin Herra sitä ran kaisi. Kun kansa luopui HerraSta niin että epäjumalanpalmeluS ja sen saastaisuudet moittimat alaa, joutui se mihollisten maltaan. Viholliset karkasimat maahan ja sortimat heitä. Mutta tämä onnettomuus palautti kansan mielen takaisin Herran tykö niin että sydämestään rupesimat amuksihuutamaan Herraa. Ja kun amuksi huusimat Herraa, niin tulimat he myös autetuksi hädistänsä. Tällä tamalla Herra omaa kansaansa joh datti. Rangaistus oli kuritusta pa rannukseen; j, jokaisessa onnettomuu dessa hän ikäänkuin huusi heille: t u l- kaa takaisin! Olisihan kansan tästä pitänyt tulla huomaamaan, että ..Herra on hymä ja hänen laupeu tensa pysyy ijankaikkisesti!" Suuriakin onnettomuuksia kohtasi Israelin kansaa. Samuelin aikana esim. lyötiin Israel perinpohjaisesti sodassa ja liiton arkki, kansan kallein omaisuus, joutui FiliStealaiSten kä siin. SenjSlkeen wallitsiwat Viholli set maassa kokonaista 20 muotta, ja Israelilaiset saiwat heitä palmello. Nyt oli suuri hätä. Mutta Herra oli mielä sama uskollinen Jumala. Kun kansa otti Vaarin kutsumasta äänestä: tulkaa takaisin! niin pelas tettiin he tästäkin onnettomuudesta. Ja Samuel saattoi pystyttää omis- tokimen ja lausui: «tähän asti on Herra meitä auttanut". Herra on aina sama; et hän muutu koskaan. Ja oikeus olla Herran kan sana on emankeliumin kautta siirty nyt Israelista muillekin kansoille. Se yksityinen ihminen ja se kansa siis, joka on antautunut Herraa pat- melemaan hänen sanansa perustuk sella, saa aina erehtyeSsään ja eksyeS- sään odottaa Herran kuritusta. Kuin ka Voisikaan se toisin olla? Sillä hän ei tahdo, että ne hukkaan joutui- simat, jotka häntä palmelemat. Hän ainoastaan sanoo heille: tulk a a ta ka isin! Jos sanomme, että Suomen kansa on Herran kansa, niin olemme epäi lemättä oikeassa. Sillä Jumalan sana on sangen runsaasti leminnyt kansamme keskellä, ja emankeliumi on saanut kantaa sangen kauniita hedel miä. Enemmän on täällä hartaasta sydämestä huudettu Herran tykö, enemmän häntä kiitetty, kuin monessa muussa kansassa. Ja Jumalan joh danto kansamme historiassa on sitä paitsi ollut silminnähtämä. Mutta koSka Suomen kansa on Herran kansa, niin mitä sillä on odo- tettamana, kun nykyään suuret pa heet, julkinen epäuSko ja räikeä ulko kultaisuus on saanut mallan? Kan salla on kaikin puolin ollut hymä ti laisuus tulla pahemmaksi. Tämän myöntämät epäuskoisetkin henkilöt maassamme. Eilö huoruus, petoS, markauS, ylellisyys, nautinnonhimo, kiroileminen ja pyhäpäimän häpäise minen ole yhä kasmamaSsa, niin että Suomi pian saattaa tulla jumalatto- mimpien kansain mertaiseksi? Missä nyt on se kiitetty suomalaisten rehel lisyys? Kaikesta taloudellisesta edis tyksestä ja nousemasta simistyksestä huolimatta on syntikuorma yhä kart tunut. Mitä näin ollen on odotetta- missa? Kuritusta; sillä eihän Herra muutu. Hän kurittaa kansaansa. Mutta muistakaamme myös: hän tah too tällä meille sanoo: tulkaa ta kaisin! Ei hän tahdo ulkokultai suutta ja kristillisyyttä muodon muoksi: maan hän tahtoo elämän parannusta ja uskoa. Lukijani! Oletko ajatellut, että Her ra kutsuu sinua parannukseen? Tul- kaatakaisin! ..Luuletko, että minulla on joku ilo juma lattoman kuolemasta, s a- noo Herra, Herra, ja ei pal jon enempi, että hän palaa teistänsä ja saa elää!" Hes. 18. 23. czketethj! kikMki,. Moimistelu-. leikki jä uintikursflt toimeenpannaan Raumalla 17 -3l pnä heinäkuuta tänä muonna. Kurs seihin woiwat kaikki miespuoliset kan sakoulunopettajat ilmoittautua allekir joittaneelle kesäkuun kuluessa. Halpa asunto (5 mk. koko ajalta) saa daan seminaarilla, jonne myöskin hal pa ruokailu järjestetään. Kurssit omat muuten maksuttomat, ja anm- toan niihin ilmoittautuneille lähempiä tietoja kirjeissä. Raumalla 11 s:n5 kesäk. 1910. Helge Hirminen, woim. opettaja. telia — zoX — »Villiam», sanui kän, »joku talitoo sinua ^ul»u- lälnä ineni ulos ja pslasi ketkea kuluttua. »/VI5 octota minua kotiin tänä iltana», »anoi kän. »ZVliaut on p^)6ett^ (^rassmarbet iin ja on malulollista etten palaa sieltä ennen aamua». »Kuten taliclot, Villiam», sanoi liänen vaimonsa, joka näytti olleen tottunut tällaiseen, -'kaliclottelio seurata minua kappaleen matkaa, tierra Kennel?» sanoi kerra Zisset ottaen valivaa tauuuisauvan käteensä. »Ikävää, että minun n)t tä>- t) ^ mennä, Iierra Latlicart, mutta minua on p^) c1ett/ erään sairaan luo. Sellaista tapkktuu m/öskin kirkon ulkopuolella olevalle sielunpaimenelle.» Ilän k^m/ili ja ohensi relitorille kätensä, jolion tämä innokkaasti tarttui. Kit'illä ei ollut muuta neu voa kuin suostua Iierra Lisset in p/^ntöön. llän pu risti Uarj?'a kättä katsomatta liäneen ja lätit» mene- mään portaita alas. Kit luuli t/tön meneen sisälle, liän keitti vielä silmäyksen ylöspäin ja kas, tuossa seisoi ^lar/ käsipuuta vastaan nojautunen ja katseli käntä kirkastunein katsein aivankuin olisi liän tahtonut sanoa: »Kerro kaikki isälle!» Hän viittasi ystävälli sesti kädellään Kit'ille ja loksuteltuna meni Xit ulos lumipxrx>n. Vaikka koulumestari oli jäänet vieras- Iluoneeseen kakclenkesken ^lar/n kanssa, tuntui Kit istä kuin olisi kän ottanut mukanaan m^rsk^/n t^tön sv- clämen. Vapaa-ajattelija, joksi rouva (^kristison kalveksien kutsui däntä, oli kiedottuna suureen viittaan. Kit, jolla ei vielä koskaan ollut päällystakkia, napitti paksun villaisen takkinsa tarkasti kaulaan asti ja astui ripein askelin Itävänsä kanssa. (.)!i vuoclen ensimmäinen lumim^rsk/ ja se oli — Z05 - oli, tuntui t.eistä jo paljon lcvoltisemmgltZ. killuin t^ttö virkkoi: »^ospa saattaisitte pukua tästä isälleni, liän on niin viisas, Istoni K)S// käneltä neuvoa. Kenties kä- nen uskonsa ei ots aivan sama kuin muitten, liän ci kä/ kirkossa. Häntä kutsutaan vapaa-ajattelijako. Alutta kän k^llä sanoo teille, miten teiclän tulee men< - tellä.» »Kiitos» sanoi Kit, kenties teenkin sen, mutta en tänä iltana. ?aras on mennä kamariini.» »Oi ei, tulkaa n^t vaan», p> ) 6> t> ttö. »I le k^s) » vät minulta vick'iä ja tarvitsen apuanne.» Kit puristi pientä kättä ja suostui kutsumukseen. Kun ke astuivat sisään istui kerra IZisset lukien Kav!lson'in teosta »Viisi monarkiaa» ja teki akkerasti muistiinpanoja pieneen vikkoon. Kun t> tär läkest) i käntä kirkastuivat känen kasvonsa kuomattavasti. > >t- tamalla katua päästään kiirekti tMö känen luokseen ja istuutui känen polvelleen. »^oko taas työssä isä?» sanoi kän iloisesti. »I. un ienpa todellakin, että sinä luet eikä kerra Kenneil/. I^ä^ttää siltä, kun käneltä ei milloinkaan olisi mitään tekemistä. Kenties kän ei olekaan ylioppilas.» Iierra Lisset katsoi tutkivasti Kit iä ja sanoi liä- nelle omituisella s/vämicttciL>/clellä: »Herra Kcnnecl/ on onoeUiaen ollessaan tilaisuudessa oppia. Liiken minä mielelläni ukraisin kymmenen vuotta elämästäni eikä kerra Kenne6/'kään sitä laiminlyöne. Ninakin olen kuunnellut opetuskursseissa yliopistossa, mutt« minä en saattanut kilpailla korkeakoulujen oppilasten kanssa enkä niitten nuorukaistenkaan kanssa, jotka sa- maten kun minä olivat saaneet opetusta maaseudulla. Vaikka monessa sukteessa olin k/ps/neempi, kaipasin toiselta puolen nuoruuden intoa ja kerkk/^ttä. v/linun ivit 77