N:o 287 (146) — 1910 RESKI-SUOM1 Torstaina joulukuun 15 p:na Puusepät ja Suutarit huomatkaa! 8uomen Viri- ja Vtrnis«»tehtM& hyylkii tunuottu» TCsjE] LAKKAA la PULITUURIA palloissa aekl irtaaltaan, helpoimmalla K,-S. Rohdoskaupasta Kuollut. fi 8 Surren ilmoitetaan, ettft iao-lhimme talon vasbna Maria Fredrika Rauhaniemi (o. a. Paolakka) raaballitesti nukkui kuolon uneen Jy- TftakyltB Eal»ilaMa joulukuun 8 p. klo 5,»0 ilupliTilil, 75 Tuoden, 4 kk. ja * p. vanhana. Hlntl kaiva ta» maistelevat 2 veljet, 1 -Ivy, 2 lapsenlasta ja 8 lapeenlapaenlaeta ii- tineen eekt muntfuktilaisetia tuttavat. Anna ja Jalmari Kauhaniemi. Kaikk' ompi UaU elossa vaan tur ha*, katoovaista; Kaikk' ellvien joa- kossa vaan karjaa kuolevaista; Me synnymme ja 'lÄmme, ain hautaa ly henemme, me tulemme ja olemme pois jtlleen männiksemme. \ letiunc niin tärkeän asian joudutta- Tiiifcffi. 446» 1-1 noin Puoli »vuosisataa sitten synty- sanat sanoi paikkakuntamme suur- mies T.'vlmar Styrbjörn Schildt. Kysymystä on toistaiseksi käsitelty aiman yleisissä piirteissä, kuten on luonnollistakin, sillä onhan kaikille selmänä, ett'ei sellaista kuin kysy- mykse^ja olemaa woida toteuttaa l.uo- mispäimänä Aatteen totenttanus- ajan lodentämiselle on tiiliä kerralla ennutfaiffca pantama pääpaino. Selmänä moitanee myöskin pitää sitä seikkaa, ett'ei yliopistoa sanan tckonaismerkityksessä ensikäoessä tänne tultane perustamaan; sitä ivataan on olemassa käytännöllisiä esteitä, jotka puhumat komaa kiel tänsä. Muutamien osastojen tahi tie- dekuntien tänne tuominen maamme korkeakouluista näyttää oleman asian alkuunvunijainkin lähimpänä silmä- määrältä ja näkyy oleman edellä mainitsemamme arMoisan alustajan- k:n mielipide. Olemm: tällä kerralla ottaneet ky- jimt;fie;i esille seurataksemme sitä siinä muodossa kuin asiaa käsiteltiin täkäläisen Teknillisen yhdistyksen kahoessa Miimeksi pidetyssä kokouk sessa, joissa paikkakuntamme tekin- koi ja teknillisten asiain harrastajat n^ieslulnisina olimat saapumilla. Pi- tämällc. keskustelun perusteena edcl- iä mainitsemc""nme maisteri Kuhan alustus* > yhdistys oikean ajan o>-- n uudelleen päimä- ..»amiseksi. silmällä ^».ollista kilpailua eri kau- ..»»en kesken armeltiin kuitenkin ! löytymän Virailiaiay.m.ylei« uutisia. Suomea koskemat lakiehdo tukset waltakonuan- duumassa. 9<om. Mremja kertoo, että Malta- lunnanduuman Suomen asiain Ma- liokunnan ensimäinen istunto oli tiistaina. Käsiteltämäksi tuli laki- ehootus, joka koskee Menäläisten oi- keuksien taiottamista Suomessa. Äa- liokunnan esittelijäksi oli määrätty krciivi Bennigsen. Mikäli St. Pet. Zeitunq luu lee tietämänsä, eimät Suomea koske- wat lakiehdotukset jouvu duuman täysistuntojen käsiteltämäksi ennen joululomaa. Lehti sanoo tietojensa perustuman lokakuulaisten ja natsio- iialistten johtajain lausuntoihin Käsittely duuman Uialiu^uuvassa. ! e t a r i, joulua 13 p. ivalta» uinnan duunian lakiasiain makotun- ta on hymäksynyt lakiehootuksei. ^'e- uujän alamaisten oikeuksien jaatta* niisesra yhdenmukaisiksi Suomen kan- s..laisteu oikeuksien kanssa. Jjioijeii keskustelun auaita eiitti- ioi;oat mastuötuspuolueioen edusta jat samoja mäitteitä ruin kemäälläkiii ..ttieyvoNlsta pohdittaessa yleismal- takunnallista tainsääoäiuöä koske- ma:n keskustelujen yhteySessä. Ryhtyminen lakiehdotuksen yksi- tyiskohtaiseen käsittelyyn hymäksizi lii» läikillä äänillä 4 mastustuspu.,- liiciaieien ääntä ivastaan, liiivtti pitäen lakiehdotusta perustus- lakimastaisena ei katsonut puoles taan mahdolliseksi ottaa osaa lakieh- tc!uksen yksityiskohtain käsittelyyn, .t'.iau poistui istunnosta. ^jijiiyiskohtaijesja käsitlelys>a )v.)« väijyttiin seuraamat muutokset: Sotapalmeluksessa olemille on säi- inieuäaut heidän moimassa o.ema etuutensa, mitä tulee merojen maksa- mtseen, jc. on Suomen kansalaisen oikeudet ulotettama myös heihin: • suomalaiset ja yleismaltakunnalli- set oppilaitokset omat saateltaivai keskenään tasa-arMoisiksi ; hallituksen ehdotus tuomiopaikois- , ta sellaisissa jutuissa, jotka koskemat mastuslelemista uuden lain toimeen- ... , .. !panosia, on ulotettama heiit.loihin. mahdollisuuksia paljonkin-I ^ . , , ... , ^ . lotka iuulllsesti tai patnotuotteiSeu lyhentää alustutiesia edellyrettya tv-i .. ' , x ... . .... .... iamulla omat tehneet chenia lyypailit tcullamlsaikaa. Puomaulettiin, että . . , .. ' ' 1 . . ..... . .. kyiyuiykienalaiieen Mastustukieen; ».nhan kaman fa]t monasti ennenkin > .... .. , . ' , . .. - ^. i mustalailla koskemat juoma auet o'^u: karttuja, mikset ny:t.n, kun on> ' , ' ... } ...... , . ... . s.iaookset omat Manhanaikalima kn- eiilla kyiymys, iota jokainen todell,-!' ' ' .... | inotiaiuat. utn »janmaan ystama on pitama iy- lan taiiven pyyiaa tom.itea senaa- za ^uu^pu^r. loiivl i,., m-irin l^imnuletlLlilin za eiia cijiaa nneia kirkollisasiain toimituskunnan' korkcudclta läpimÄoten täyttäivät ?<> cm. sclmitettäisiin suurelle yleisölle. Pää- tämaikutusta siihen, että puhee- ^ madollista. iDiciafin oicncm- tjfjcfii tuli. että asetuksen Niääräyk- mcit uU)öskm kaikki miailisct ja kas- siä Lii tarkoin seurattama ja eitä Tii nän tähden pyytää komitea senaa-' za kuuisiipmit. jotfo, 1,3 m:irin toimitutcttcisiin ja että asiaa mielä tin ' " ~ myci ilaolemaan tarkoitukseen muosittain .. ^ ....... . . ....... ' »ulinan p^hemmasti ehiaisiyncct puut. maanloiljelysseuran ollft ryhdytlama Xäicn kcvtynvistä raihoiÄa pcruSreitai- asiaa yleisölle selmittämään. •fi:n rnlMto, jonka vxrroja !ä>j:c:tä:utn kuisen kysymyksen „Miten maan- mainitun wirkatalon rakennu-z^n kun- Milielijäin olisi menojaan nuhennet- noc-'api!nn>iseksi i). m. maqoollisiin wr- taifä ia tulojaan lisättäivä?'' alusti fchnisiin asianomaiiStcn wircs»c'.cn räätäli Otto Kankainen. Alus- suoö:!»nukj«lla. tasa mainitsi alussa siitä, miten pai- Teollisuuslaitosten manttaaliinpa- j^" Mähemmällä entisaikaan tultiin no m kunnan cnmichen Juho Auuan t.'kemän lvuiiainiieen puyuja mai.il.^i jäästä llNönut^itn jjtyjjvcn, jfl faQ&tanii-omuotoina myönnettäisiin 5,000 mk. komitean työhön omat osaa otta neet pros. Ziobert Kajanus, pianisti Äarl Ekman, maisteri Heikki Kle- mett: ja toimittaja E. Katila. — Pelastuskoti naisalkulivtisteja .varten. Lcskiromva Wimi Nordberg jär- ii. /ulin ennen on mainirtu, senaaiiiin v>non'.^tscn saada sijoittaa :>°!a ja morfinisteja warten peru^ieiia- .van petaSluskodin Uudenkaupungin en- ■: i i e a rc^rmiiom-ftpanian rafcimii.'!tin. •Senaatti on puolestaan katsonut juc- !uio^!'i. että aisia^n ylcishli)ödt)lliseen laa- .tuin nähden rouwa Novdberg saisi k^iy- ttu)fscisä olemat resermikasarnv.n Luc neuS:>>: käytetimoäkseen, «hdolla ?uit!.n- kin e.la ihan palonxikuuttaa rakcnnu:>et, pitää Huolen niiden nuohoamisesta sikä S kuukauden kuluessa irtisanomisesta jätiää ne jälleen Suomen loaltion bal- tuun. > S^itajan laiimn furoernjör. on hy- ^'ilucen kuin nykyään. Stcinoina P.'i= .'liuny: Töysän kunnan kunna!lislau!a- si)"it)lK--.1ti oleman tarkoituksen jaa- ichen Juho «uuon tif-emän lvuiiamiicen puhuja mainitsi säästä- saada wchwist.,.z kuntako- wö'syyden. ja saastaiiusnmotoina .zsa wfme huh- järjesietNn kiertomiljelykjen, neu.vo- äätö'!e,I>' jova i ien käyttämisen, jarftpctojicn kar- KoZla tämänlaatuista ^,iois:a ?'.ti- t.'nkin elol. 14 p. 1902 annetun ase?uk- s.'!l mukaisesti on.ticdusteltanva !cnrca< likumcrnöörin mielipidettä, tiin cit ; ,e* naarri lähettänyt asiakirjat kcnrailtfn- merniiörille. — T'rUerwo-«euran nialtioapn. '^el- terioo-Scura on syntymästään jacita .nauttinut lvuotuisla, niiime loucstna j4,(X:.0 m!r. suuruista, «altioapua yleisiä tarkvittlknansa wart«n. Koska nhlyinen ilmäräraha, joka on myönne n) 8 p;nii marraök. 1907, menee umpeen tämän w. ^ättiicssä, anoi seuran johto!un:a huh- i-.L 2o pnä tiina «juonna, c:ti sfuraUc helleeniin myönnctläisiin 54,000 m f n suuniinen Nxrlrioapu, nauiittamakii ko.» ir.cn '.vuoden aikana w:n 1911 alusta lu kien nr.nkci anomuksen senaatti ehdotti h.:iräks.i':äwäksi siinä tapauksessa, eitä tvallivivarat s«n salliwat. Äosta iitnce marsin u-!oitawaa, että nykymcn traltiotvarain tila sallii täUai- fca. maan tuotantoa lisäämään tarkoi tetun menoerän, mutta koska tvaltion tn- ij-- ja mtfloormio ei mielä oic maltniS eikä ien Ivahioistamises^a ennen ensi tammi luuta enää lien« toitvei.a, on Pci- !ern.e-«evran johtokunta, siihen nivhden, cttä seuran palveluksessa on enemmän 'uin LO -henkinen mirkcrilijakunta, jolle scuca en melmollintn kuukausittain Da.i» iojtt maksamaan, «ikä seuralla ole täyän riittämiä omia »aroja, anonut että seu ralle «'yönnettäisim oikeus i^is^na päi- .binc ensi tammikuuta nostaa, cnn?i'o- .naksuna ebcHftiuaiinitun !valu^aw>in ..--'Utin cnsimäisen nekjännetsen wuo- oclta lfl 1. cli 13,500 mk. foiifi.-oja sanotussa kunna tifiuin *S Pnä tehdylle päätä Kantia kuntakokous oli iarkastanu: ja k>Wvä!snny'. lunnalli-Slautainnnan fofo.i!= li-jiacii edelleen maaliZlitu.i M pnä laatiman manjtaaliinpanon ktinnaöia o- lemille teolliiuuslaitoksille teitten ia fil- <a>ii rakcntamiSta ja kirnnosfapitoff ivar- ten iri;bcn av:n ajaikii, 1911 ivuoden a- InSta litkien, fu teollisuuslaitvksiSia jon na ei riisi laisinkaan käynnissä, mitään rak-i-a>vua sinä Muotcna sen ci tarn.':Kc mailaa janhoido.t. Snyt kansamme huonoon taloudelliseen asemaan oivat sangen nionet. Ejim. rakennuksiin tuhlatai-n Iiikcja: jokaisessa talossa täytyy olla suuri päärakennus, sota tuskin mil- iciitlaan käytetään. Metsänhoito un alkuperäisellä kannalla, siipikarjan- f ui tenf ; n' fitert' ft»5 jös «e. ) a "lehiläishoito aiman tuntematto- <ritoksisia jonaJmu ..vuotc- n;;a - Elämän tapojen YleUisyns ja liautinnon halu omat miinie aikoina koivasri lisääntyneet. Äcskusiclussa lausuttiin, että maanmiljelijän on tehtämä ennikol- la ilseUeen selmäksi, mitä hänellä on tuloja ja menoja ja sen mukaan elä- tuäiija järjestetlämä. Samoin pitäisi maanmiijelijällä aina olla selivillä, mitä tulin tuotanto hänelle tulee n-.atsamaan. Myöskin lauiuitiin suo- ia:v'7lsi työskentelyä siihen suuntaan, että saataisiin pientiloja entistä enemmän syntymään. ÄokouZ asetti toimikunnan laatimaan ehdotusta pienmiljelysten edistämisLoimumas- la. Tämä komitea, johon kuuluimat a.iconoomi Ä. W. Koskelin, opettajat A. Kuronen ja I. Pellinen selä maanmiljelijät S. Linna ja I. H IvVÄ^Ii^IgLtZ }t> Keski-SnornesU. Waltuuwicöw. alii. Eilisissä nmttuusmleÄvaaleissa wvi::i täydellisesti nuorsuomalaisten ja snomettarelaisten yhteinen lista, i Pellinen, laati seuraaman ponnlau- ^'altuusmiehiksi tuliwat siten ma?i- seen. jonka kokous hymätsni. Talvivaatteet ja muut vaatetustarpeet ostetaan parhaiten M. G. OKSALAN Herrain Pukimosta. jiiuvcit: taloll. Nestor Saarenheimo; jolBIKBBIEKIKIBIKCIIIIBliiB Huopanan: tai. Juho ÄuinpulLincn; j tuiksi: Lehtori E. Vänttinen, 3100 äänellä. Äaisteri Matti Ranta! a, i J .377 äänellä, Tohtori W. W ar t i o iv a a r a, o2«:<i äänellä, prokuristi H. W. Parmia i- n e n, "-182 äänellä. Johtaja K. Raitio, ää- tiCiiil/ Äpteekkari E. Mansnerus, 2775 äänellä, iliehiori K. I. Jalkanen. 22(38 ^ au . cI ^'.. , . n fiMiv.annen tnsymyksen: .,H'vUc.i Asioitsija Tuomas Wartiain e n,! niaanivilielnsseura ja maalaisseura: moisimat edistää manuialn ostoa kunnille?" kokous hymäksyt asiassa .^otous pääasiassa fauuattm .i!us- tuk'essa esitettyjä säästämismuotoja niaanUtiljeltjäiii menojen mähentajä- ne. ja tulcjen lisääjänä, joita etenkin pienmiljelykseen moidaan soMittca. Tentähden on ryhdyttämä toitni- maan pienmiljelysten aikaansaamia setsi Llynnnyksen laaiaveräisyyteen ja kainaivuuteen nähd.'.r jätetään uiaanmiljelysseuran johtokunnan reh- tämäkii lähemmin Malmistaa kr>sy- mnksestä se puoli, miten maanmilje- lf.ssenran ja paikallisten:>'.aalaisseu- r>'.i:i käytännössä olisi rnhdytlä'.vä pienmiljelysten aikaansaantia edis» tämään. Metsänhoitaja O. Alanen alus- — Sii-nutilippujcn wienti ulto'aarille. Voifhallituksen kirjelmän jehdosta seuraamat ponsilauseet: l) Keski-Suomen niet'ar!?kaassa ^'«."l äänellä. Lähinnä äänimäärässä oli kaup- piasyhdistyksen listan ehdokas kaup- toia^ Ji. Siuth, joka sai 1777 ääntä. .... pyydetään •öitä joku ica.tion jään- lista iai ; '°00 Ia HaiiD l' ! . . . 'V L » ^ V' • '^'- uur M lyia 1 ai i" tc-.niaati maakuntcmusi<;ia moidak- - s.'en tnten inetsäpääomieii fanlta fav- tuitoc iun;uihi-Ma niotiemnr.: ~| ouiua irfii siten estääkseen maatilojen |iatfi!tiiac siirtymisiä keiuvitelijoi^en — Ztuorsuomalaisilla Nuorilla cit fäijMi. 2) ^taaniviljelneseura maalais ia inuriajaiaimoista «»raital-iin ja mä»- ^ ..... .■ . .••• . ...... . ^ . .. ' ,. pmsyhdistyljen lista lLOfj acnui. i\.::a:iim karpeen waat'es?a kuljeua- r '' maan ^oi-tia Zuuvsaareen, La.uansac.': reen, .Scitf-far-im ja> Tytärsaaveen kulu' 1 , ivan joulukuun 31 pnä sekä siellä tak iism! ta.nmik. * p:nä, on senaatti määrännet,! . ... ntä jonkun jäänmurtajan pitää olla ^>.^ous tänä iltana klo l lt b oma-^a ltvjlmitna lähtemään Suuriaarelic tar peen laatiessa, mutta L^wan!aarelle, Zeitskariin ja Tytärsaareen ei senaatin mielestä Iroi maltion jäänmurtajia lä- iiet.aä, zonka wuoklsi senaa"i on kehotta- nut poSitballitusta .kootiamze.n saada c- i>n »viipurilaisen «Mereatorin" tekc- mä tn :aririttatvan matkan noille >ia- nlle. dämcn asiana, ja joka on omiansa! lujDistäniäan jalosti ajattelemia kan-' jaiaisia tällä riitaisella puolue- ja! personapolitiikan aikakauoella. Taalla mahdollisesti perustettaman korkeakoulun alkuosastoitji armeltiin etupäässä sopiman käytännöllisiä ulo;a cdustamat tiedekunnat. Mai nittiin metsänhoito- ja maanmilje- lusosastot. jotka masta äskettäin o:oat siirretyt yliopistoomme, sekä maanlnitlaus-ammalliosasko, joka ta- hau asu on ollut yhdistettynä maamme teknilliseen korkeakouluun. :>^iuä mainituilla ammattialoilla on oppttursieihin nähden merratlain! paljo yhteistä ja niin ollen opettaja-! mmim iu V «n Ma ,äw.ltäi°P-Ilin-0t. jaatan katon alle. ' Kysymys juutalaisia koskemani ra- jottamien säädösten säilyttämisestä sai sellaisen ratkaisun, että maliokun- ta päätti 10 lokakuulaisen ja 1 oikeis tolaisen äänellä O muun oikeistolai sen ääntä ivastaan puoltaa säädöksen moimassa pysyttämistä. Natiionalis- tit o:ioni; sitä mieltä, että juutalaiset ollen venäjän alamaisia myös Suo- men alueen sisäpuolella pysyivät We- näjön kansalaisina ja oivat oikeutetut nauttimaan kaikkia niitä oikeuksia, jocka heille kuulumat. Uuden lakiehdotuksen moimaan as- luminen on määrätty toukokuun li p. 1011. claiulaatanopiöto, jollaista ny- Senaatin asettama komitea» jonka l.j -.an ei »vielä maasjamms loyty, jn' tchtaivänä oli antaa lausuntonsa niiijvtui osasto, jota ictnikioicihms 1 »ralticn palkintojen jakamisesta ko- l/l.distytiessä ajateltiin yhdeksi mah- ^ limaisille sämeltäjille, on ehdottanut deUijesti täällä perustettaman kor-' sämeltäjä Jean Sibeliukselle h.ioiieustossa. — Seminaarien puutarhan hoito. Äoulunlihallitus on senaatille esillä- nyt, että myönnettäisiin puutarhan hcitor. marten ^nsi muodetsi ^yiväs- tylän seminaarille y,200 mr. Mainittakoon tämän yhteydessä, että tulot tekimät Jymäskylän semi- naarista 1,648 mk. (iö p. — Uusia ylioppilaita. Moppilas- tutlinuos>sa lMväksyttiin maanantai- . na ^yioästytan lyseosta Aleks. Hy- — yhteiskoulut. Saarijärmen yli- ivonen. teistoululle on myönnetty malli»- apt>a, paitsi tänä lukumuotena, 4,uuO i!'.t. totiuiivaa luottaa kohoen aniötn muoden aikana. — Atkanviljelyksen vpetuö kansau- opistoissa. Ätaanmiljelyshallitus on t.ymäkj.inyt agronoomi si. W. H a- lv o i a n maanmiljelysaiaeiden opot- tn jaksi Jämsän kansanopistcoii. — Eläiutaudit. Ilmoitettua että Rautalammin pitäjän Ker!onjo?n kylässä Honkalan talon karjaan on ilmestynyt tautia, joka ott ta pois karman ihosta, on Suonenjoen piiri- eläinlääkäri määrätty sinne matkuö- tamaan. Tuberruliinitutkimuksessa, joita Suonenjoen piirieläinlääkäri on toi- mittanut Wesannon osuusmeijeriin kuulumissa karjoissa, Äeiteleen pitä- jän Haniulan kylässä, hamiuttitn melkein jokaisen talon karja tuberku- loosin saastuttamaksi, jonka tähden eläinlääkäri on pyytänyt läänin ku- mernöörin määräystä iyhu;mäan toimenpiteisiin taudin »vastustami seksi. — Virkatalojen metsät. Winta'.an seurakunta on anonut saada myyvä Cpanlzarkiacka nimisen >lukkarin !virk>zta- li?n metsästä kaikki nc :änfifc^runifctn 1 cuiett tarkastuksia entistä enemmän KeSki-Tuome» maa»- lviliclysjeurun jyys- tvlvus pidettiin Äänekosken palofuimania^ lolla miime maanantaina ja tiistai- ^ niaanmiljelysseuran teakou!t.'N ojasiokii. at:a käytännöllisen elämän miehet paikkakunnallamme etukädessä ajat» Kumi juuri edellä mainitsemiamme a.oja za tieteen suuntia ei yksinomaan r.ipu siitä, että nämät käytännölliset otval heitä lähinnä, maan myös- tin suureksi ojaksi siitä, että tuteutta- ilusinayoollisuudet näihin osastoihin nä')Ccii armellaan helpoinimiksi. Astan mireilläpitämistä marten aseiettu maliokunta, jossa omat edus- tutuuia edellä mainitsemamme !ol- i.te yhdistystä, tulee epäilemättä te- kemään kaikkensa tämän suuren ja :^tle paikkakunnalle sekä koko maal« na. .Uokous alotettiin Suonion koti- maan mirrellä, minkä jälteen seuran esimies, tilanomistaja A. Schildt lyhyellä termehdyspuheella lausui e- dustzjat ja muun kokoukseen saapu- ueeu yleisön termetulleetsi. Juhlapuheen piti senjälkeen pas- tori ^ i e m i. Lennokkaassa pu heestaan hän kuMaili taloudellisen ja yhteiskunnallisen toiminnan merki- tystä sekä painosti kokoomuksen ai- kaansaantia taloudellisellakiu alalla. Seiisälkeen alkoi keskustelukokans. Cnsimäisen kysymyksen siemennäyt- teiden oiosta ja siementen tarkastuk- fcöta alusti agronoomi O. Ny m a n selostaen tätä asiaa koskemia asetuk- sia. keskustelussa toimottiin, että sie seurat moisiivat asiaa edistää otti- malla kokouksissaan po^dittamaksi paikalliset tilanmyyntihankkcet sekä siinä tapauksessa, että cfia saa yleis iä ianiicmteta, esittämät mielipiteen sä kintuille havfittatnaffi. Seuraaman knsymyksen- „Voi- daa-.ko Nibtya tällä kertaa mihinkään sen sunntaisiin toiinenpltcisiin, että puutavarain jalostus ja lauppaaini- nen saataisiin maanmiljelijäin, s. o. meisänomistajain käsiini" alusti pettas.i Äatn iluioiK n. Äescuste inssa lausuttiin toiiootaii>afji, eitä lnetsänomistajat yhtymät mastaren- Caatft, sillä ainoastaan Dltteeiilutry- nr.tuii pelastaa maanmilieiijäin mcl- sä-asian. Kokous lausui keskustelussa kuimeni selmille ct:a rengasjärjestelmä on ole massa! elia metsänhintoja jo on aiennettu: et'.ä maanmiljelijäin puolesta on ivaroivasti ryhdyttämä asiaa aja- maan; eua asian alullepano on läbtemä johcokunnasta umiaisten: tai. Hj. Nieminen; Saarijärmen läntistä: tai. i'l. ^los- kilien ja op. A. Honkanen: Multian: tai. S. Linna ja Fr. Valkeisenmäki; Äintauden: tal. A. Lhra-aho: Pctä- jäiveden: tai. F. Kauppi ja torppari Emil Hyytiä; Ätsärin: nti M. Ten- hunen, taloll. H. Tenhunen, S. Suih- ku ja N. Pallukka; viitasaaren.^ torpp. K. W. Vihersaari ja muokraa- ^ ja A. Korhonen; Ilmolahden: taloll. Otto Kahelin; Konginkankaan: tal. A. Vilen; Toimakan: kirkkohra Si-. mo Korpela ja tal. W. Mynttinen;^ Pihl,putaan: tai. Robert Saasta moinen; Virtain: tal. A. Ranta. ^ la. Matti Rientola, Juho Keski-Pa^ lala ja kaupp. Heikki Mäkinen; Äar- hilanpcrän: tal. Edwin Kortemäki; Suomanlahden: tal. O. W. Kähärä; Pil'!ajaweden: tai. A. E. Somppi ja Nestor Ziaiskinmäki; Keuruun: tai. Inho Takanen ja Aapo Lampinen; Äänekosken torp. Aug. Hyytiäinen; Haapainäen: torp. Jooseppi Symälä. Seuran tulo- ja menoarmio ensi muotta Marten hymäksyttiin johto- kunnan ehdotuksen mukaisesti. Johtokuntaan tvalittiin lippuää» »estyksellä: maanMilj. I. Lyyli- ne n Kimijärmeltä 30 äänellä, I. lauttamäki Saarisärmclta ääi!., E. W a i s s i Keuruulta 2 } ä., lääninagron. A. Nordenstreng Saarizarmeltä 21 ja maamvilj. M. R i i p i n e n Laukaasta Iti äänellä. Tilintarkastajiksi Malittiin Uksi- mielisesti Maramaanmittari I. H. Aalto ja suntio Juho K a r j a-- lainen sekä Maralle asioitsija Tuo- i.a? vartiainen >.r maaiuvilj. ? ol>. N l m ä l a h t i. Jaettiin maatalouskilpailujen ja metsänhoitokilpailujen palkinnot. Palkinnonsaajat olemme jo enne.n- min luetelleet. Kyläkokouksia päätettiin ensi tai. ivcnalin järjestää samaan tapaan kutn tänäkin touonna, koska on tultu huomaamaan, että ne omat täysin lrastanneet niihin pantuja toimeita. Paikkojen määrääminen jätettiin, fiircn ennenkin, maalaisseuroille. Äiesläsitnökoulut päätettiin Mast'- edes aitaa myöhemmin kuut tähän saakka ja pidetään ne yhtenä kurssi- na samassa paikassa. Csitelmiö piiimät kokouksessa met- sänhoiiokonsulentti T. s? a M o puu- tuivarain miennistä ja karjanhoito- l^.ninlentti Jlmoniemi karjan- hoilvharjoittelusta. Seuran esimies lopetti kokouksen toimoen, että maalaisseurojen edus- romaani Kan5a!li8en herä tyksen ajoilta on K. A. JÄRVEN kirjoittaman uusimman kirjan nimi. »e on ilmeätynyiSauomaltiliu-osiike- yhtiö Keski-Suumen ku»uin- nuksella. Sivuluku ou Hinta 3 mk. äirou kansileh den on piiruiuyt uuieiiija Antti ilaioneu. Lisää arvosteluja: »Realistina on tekijä kiiietuvussä määrässä objekuviucn taiteilija ja A tämä taiteellinen valiuiaeta, juhta %. päästä kirjailija kuvatutv aausa < tarkastelee, on teoksen suurin s I ansio. Tästä johtuu suorastaan ** cö kirjailijan tyyli ja lueleakayitely. S" Sanonta on suppea ja lyhyt, et- E syypä toisinaan kuivaan luette- A M loon, mutta ei koskaan turhaan w S korusanaisuuteen. Järven kieli ei —• ~ ole tosiaankaaa maalailevaa, ei *ET sointuvaa eikä rikasta, mutta kir- S" jaihja on oikeakielisyydessä yhä -§ varmentunut ja se on suuri ansio.* 2. (Savo.j P »Tämä on mielenkiintoinen ja varmaan jokaiselle kotimaisen kir jallisuuden ystävälle tervetullut kuvaus.* (Karjala.; »Teokseensa Harryoo K. A. Järvi valinnut aineen kansalli sen herätyksen ajoilta, ottaen ku vatakseen kylläkin mieleukiiiiiois- ta ilmiota, ruttruotsalaisen kasva tuksen saaneen nuorukaisen kään tymistä suomalaisuuden kannatta jaksi. Episodit pikkukaupungin elämästä tuntuvat varsin onnistu neilta kaikessa raikeydessaan. Teos on epäilemättä paiKouelien kylläkin luonteva ajan kuvaus.* (tielsiagin Kamu./ tiaiBIIIIIIiSlSSBEIBII&IIIB multa tamma „Wirkku". ennät. 4 >». 7 (J s.; W. Järmenpä-in Aultialta cantalirjatamma »Kirppu", cnn. 4 »u. 1 ser.; Suomen loaliio:: ori Kunintaaiipoika". ennä:, t m. l>.„ s. (hoitaja I. li. L-ede Pihla^ jameoeila); H. Simsiön Pihlajame- oeuä tamma „Wirkku", ennät, -t m. 2'» s. ja H. Hokkasen Multiako kan- taluiatamina «Merkki" cnu. 7 m. 1< sel. )iata cli erittäin hnmä. Maan ma liii-kan liian leuto. Ajajat yleensä käyttaantriimät niin mallik-?l^o:'es!i. jat omai kokouksesta saaneet jotain i 0 * 1 ' 01110 konsulentti palkintoja keliin m>edäkseen. Kokouksesta ei ole ollut niir. suurta hyötyä, kuin. toi mottiin sentähden, että maalaisseu- rojen esimiehet ja kirjurit ciroät ol leet kokoukseen saapuneet. rpetiaja Aatu Kuronen lausui io- fottksen puolesta kiitokset viiliccnjoh- taialle. sihteerille ja seuran johtokun- nalle. «.en on. pyydettämä Pellt.rmo-seuraa tarkoin tutkimaan mahdollisuuksia; sekä että maalaisseurojen on rr>hdt>tlä- nä l^ankkimaan tietoja siitä, miten p.iljon metsäyhtiöön liittyjiä on. viimeisen kysymyksen osuustoiinin- r.asla alusti kaupipas Heikki M ä- k n e n Virroilta. Kokous yhtyi pyy- lämään osuustoimintakonsnlenttia. Ä.uanMiljelysseuran marsinainen Muosilokous oli tiistaina. Maalais- scnroja edustimat seuraamat henki- löt: Timunankosken edistysseuraa: räätäli Otto Kankainen ja talollinen 2l«£i. Oksanen; Pylkönmäen maal.- seuraa: opettajat Aatu Kuronen ja I. Pellinen; Uuraisten: taloll. Einar Samo ja Emil Lehmuskoski: Ki:>'i- Suuri tulipalo Jämsässä. Toissa yönä paloi Jämiän pitäjän tirtoutylässä sijaitsema entisen kc.np- piaau ^ e l l s r e n i n kaupparaten- iius, missä Hyrisisi» toiuunimi ^ e i- jcts e: Joutsen hrrjoittatvn tauppaliitettä. Kanppamarasto puo- oissa paloi kokonaan. Kirjanpito!ir- jatliii jouruiivat liekkien uhtitst. Ra- teniiutjen toisessa päässä sijaitsema eiuiien tauppiaau Hellstciiiu irta.- ntieio saatiin suurinunaksi ojaksi pe- lastetnksi. Rakennu» oli makuutettu 4,<;0\J—ö,G(X) markkaan. Kauppama- rasion »vakuudesta ei tiedetä, iuit paio sai altuusa öljysäiliöhuoiieesta. Mvinainen tilaisuus ilmoittajille! annettonjaksi jaettamana olemasta min määrästä 1,500 mkaa ja säveltäjä Leemi Madetojalle l,'XK) mk. Mutta loska ooperasämel- täjiä Oskari M e r i k a n t o a ja Se-- lim Palmgrenia ei komiteani mielestä kohtuudella Mot jättää pai- 1 kitsematta, niin ehdottaa komitea! he.ta marten myönnettämäksi n.-M) Emi i auvanta in „Ke«ki-SuomI a ilmestyy m f. tasan jaettavaksi molempain - k. s ken. Huomioon ottaen kotimaisen sämel- lystaiieen ilahuttaman elpymisen, on tuskin luultamaa, että Maltion Muo- luisia palkintoja jaettaessa wast'edeS tulisi olemaan sämeltäjiä mähemman. tavallista stiursmpttlia pamn^seiia, jota »uunot msSpat haetaan varsinkin maaseudulta. Ilmotushinnat eivät tästä huolimatta ole korotetut. LIIKEMIEHET! Älkää päästäkö tilaisuutta käsistänne. Laatikaa jo tänään ilmoituksenne. — Kilpu-ajoihill Multiakin t.k. 10 p.n.i ilniuuiauiui 21 ajajaa, joista yhee.t hemonen tartastut>essa hyljät- tiin, joten kilpailuun otti osaa 20, | joista <i toimatta Metäivaä ja 14 ■ muuhcmpaa. Kolmatta Metämilla i ajettuu i tiloin, ja manhemmilla 2 i km:ia. Palkintoja faunat: 1 Nuorten sarjassa 1 palk. C. 2i:t« ju.iii iJAiiliialta tamma „Hilu", cnu. ,2 n-. set.; 2:n 31. Mustosen MuU ! u.ilia ori „JIonpoika", cnn. 2 ui. S il".; ii:u p. I. Pekkolan Keuruulta knituiiijatainina „^anm", C nn. 2 m. 10. 2 set. Kunniakirjoja sa, tässä sar- jassa: A. Ältian Keuruulta tamina .,'i'ujo", ennät. 2 m. sek.; A. Paloien Multialta ori ,Reivas" en. 2 m. 28.. sek. ja I. 23. Lindgrinin Multialta tamma „Rippe", emu 2 m. i!H, t sek. vanhempien sarjassa: 1:n 5!eu ruun oriyhdistyksen .Perttu' ennät. 3 m. sek. (»Pertun' hoitaja on A. Pakkala Keuruulla). 2:n A. Tol- pan Keuruulta kantakirjatamma ..Lotta", ennät. 3 m. 58 s.; ;*:n Aa:>o Sillanpään Saarijärmeltr tamma Peippo", ennät. 3 m. 5!) s. ja 4:n Kalle Jlivesjärmen Keuruulta ori .,Wirkku", ennät. 4 m. Kunniakirjoja fairuat: 21. E. Sompin Piblaiotvedel- tä kantakirjatamma »Pötkö- ennät, t m. 1 sek.; K. Korkeakosken Keu- jataissa lausui kiitokset ajajille. — ^amsäa fi oefenpääa rcittiucicu- ralla cli :.f. 11 p:na roapau-i^uuu: mu-uu.h..ärwcn totossa, gjlciioa cl; fci» tyiti>: tulen suojat täyteen. ^lioiötytscn cstmics, z?ct^:.'rt Ci i"-c» iflunc uittsui yleisön tcnnctallcc.';:. C'.;» ■caitcn su.ri:ul'c<n i 1 tt6::2j, fcitiMUu!- 'illa y. m. ctihxxti afaa pastori lar.u.', <niantä E dia Honkonen, .ui Hii« ma i.nc-:tarincu t). tn. x;r.. i>?i-!5u;iiKnata charjoitcrtu X bjcinuifa cli »iclä tn. m. iuu tt'.^<llunpotto-.:a, ju:ci;:u: ta ja routa* {cc-Jtistciu, itf:- ; a i;t r.'atni.'!ia pudccntvuoreja ;-a •- • 2itj>a!<inpoi:to on i i <* r 'iilanännoIl:c-:j ja ci:*i >c .i'ä. ii<ic:ä fccliic-tCiiK-ia :.::icn: iit.r,,.,-- teitä siihen suuntaan, c::a fui;;?.aut tiiin paljon kuin ««chvollista w«l :u^aiamnyön':iä ja c::ä s<tiaisesta joh.uivaa tepciota kocttaisi trlf.iö :aui?*)\-.jUc, jefa nain tc!cc, tti:u::c::i :i^ttii!:i oc-iofiillöön. 'Anittoin uinä Moefcnpittti rait.n-.-- ii ro. n tt.'!ous, ^cllai'es'a niui^ccvi iir.n ; c ilntcnt, •nintrn patffafuntcla.iicia K- fättäiuän huomanatixia tniu-r.rätunt.-o. :Hi;!):jätnrtn talon feal: .c .Liv tr.nt.t tcittiiic-itiua olcwan'a kiit)Uiiuudcii :v:> siitä, että h« antoitc.t: i;!;cni\;t ; a :uo^catti 'fäntcttätrafu. — Juhan postiwarkL»>?. -saria ja i. ; u".am maliiaiajiUa oli t.l. 12 ptia iiubellcen fajueitaiuäi:'i J-tyan fOaiiiouiiauvjunu. Ltteuotvju iai» lUvtekiiit jourto uusia q.ctieu imjtu- jui'. haasiatiua todistajia, joidcu t> c.stutnsta ci fuitentaau ie<u >nnyl inuaan, jota oli|t oiottauut, cna .)0- .vioiieuecn aikaisemmin mapaall. ja lalla paas-.äma rautaticnf;viaupi:aj-> ^.uisicit SoVerstrotn olisi lyulliucii. ^■«•'•jeu si)i)iiajuii maitiäcsii ei la u'a- j.ti s untnisi rautatien kassasi.i, ou ii't;i'V.uTaUitus antanut ti!utjiutueii ;artasiaa toytyytö maiUiufta. >i:in tällaista selostusta ci mtelä ollut ci- teudeUe saapunut, lykättiin jutun kä sittely toistaiseksi. Hra Söderitrom on r'h'.ynyt uudelleen hoitamaa:'. Mirkaansa. — Jaflcc» wesika«hutav»a5. ..Sa malle ilmoitetaan, että Rauti-la:u- r.itn pitäjän Hankamäen kylcviä ta lossa n:o 5 on talon kissa tullu: rau .ooisaksi, yrittäen syöstä huoneessa olemien henkilöiden päälle. Kissa saatiin kuitenkin tapetuksi ennen f ui n ehti ketään hmistä tai eläintä purru. Lähempi tutkimus raadosta osotia- -'.ee. onko kissa todellakin ollut Mesi- kanhuinen.