/ N:o 107 — 1910 KHSKRiUOMI Perjantaina toukofcaaa 13 pma kautta jalon kansanne kanssa oppineet pitämään suuressa armossa brittiläi- lAi kansakunnan horjumatonta kun- mcitusta loin majesceetria ja pyhyy!- tä kohtaan. Päätöksessänne huomaamin? uuden todistuiksen wapaasia, korkeasta sivis- tykseslänne, joka ei joU; oinaniunionne vaijeten katsella, kuinka väkeväin- inän oikeubella tehdää.i väknoalraa kansan kalleimmalle omaisuudelle: voi massa olevan oikeusjärjeslyksen louk- taamalromuudelle ja pyhyydelle. Kokoontuneina vuosikokoukjecn o- len.me tunteneet vaslULlamatonn ha» lua ilmaista kiitollisuutemme. Teidän tekonne on vahvistava loapau^m- me, kansallisuutemme sekä sivistykselli- feu ja taloudellUn riippumattomuu temme puolustusta. Me pyydämme teitä, M) Lord, väniahtoi^esti Newcastle on. .?<nen KaupipakamarNe esittämään jyviin- män kunnioituksen »unteer. Tampereen Kauppaseuri. Gösta Sumelius, puheenjohtaja. Fr. Björkqvist, marapui^eitjohiaja. ^ Ch. Mallin, sihiecri. Ulluslt» Laomösta. — Heinolan pormestaruuvaali. Hei nolan kaupumgin raastuZvanjkokoukfes- sa toisja-iltana toimitettiin ehdollepa- no kaupungin pormestarin virkaan. Eniimnät äänet 1234 ääniä 13b ää» nestäjällä sai Heinolan kaupungin w.t. pormestaria hovioikeudenauskultantti Volter August Calonius. Lä- suhteessa ole olemassa. waikka?in muu. tamilla erikoisaloilla olosuhteet kyllä voi-vat käydä kotimaiselle teollisuudelle edullisemmiksi tarkotuksenmukaisilla toimenpiteillä sekä teollisuuidenylirjot- tajoiden että 'kauppiaiden laholta. Neljänteen kysymykseen, miten koti- maisten tuotteiden marikkinat saatai siin laajenemaan, ei voitu vastata», koska tysymykseslä ei lähemmin sel vinnyt milä kotimaiisia teollisuusoloja etupäässä tarkotettiin. -- W:a. —• Sanomalehden julkaisija haastet tu oikeuteen, i&luren runneltua on hra Mihiori Kosonen alkanut Helsingissä julikaisia ailakauslchteä «Wapaa aja- tus", jova jo muurama numero on il- meslynyr. Hra Kosonen teili paino- yli^hallitutseen ajoissa asianmukaisen Umoiuksen, Ijasta kuirenlkin Puuttui mainetodistus ja todistus «siitä, että rlmoitl<ch>a iöse hallitsee omaisuuttaan. Painm)liihallM!lj>en toimesta waati maisiraatti sutemmin herra Kososta vokas lisä ei amoastaan suomenkieli- seen raittiuskirjMsuuteen vaan Yleen- sä suomalaiseen tietokirjallisuuteen. Teoksen sujmva ja 'pirteä esitystapa ja ja hyvä ulkoasu tekeivät.fen miellyttä- iväksi lu?ea. Kuvia-, warsinkin nyt il- mestyneessä loimessa kihossa on run saasti, etupäässä muotokuvia. Teosta toimittaa maisteri W. H y- t ö n e n laveidm ulkomaalaisten rait- tiushistoriain mukaan ja koht. W. Voionmaan ja M. Seppälän awuswtsella. Teos ilmestyy 6 wihos- sa ä 75 lp. Ilma- ja a urin k okyl myis tä sekä alasti worm: sr elus- t a kich. lääk. ja kirrg. tohtori K. Ta s- k i n e n. .Kesälaitumilla" tarpeelli- nen kirjanen. Abraham Lincoln raittius- miehenä ja Myitä piirteitä hänen elä- mäkerrastaan, sirj. pastori S. Il- monen. Siv. 32. Hinta 40 p. lisikaan saanut kaiiMvoÄnaa. ^ Kun^h- lejZenä periaatteena rikoslainsäädän- nössä on, ettei koreampaa rangaistus- ta rikolvsen uusimisesta ole tuomitta- lwa, ennenkuin rikollinen on täydelleen kärsinyt hänelle -samanlaisesta nkokses- ta ennen tuomitun rangaistuksen, « Suuren »valiokunnan mielestä ole syy- tä tällaisessa erikoisessakaan tapauk sessa poiketa mainitusta, rikoslaissa m- me noudatetusta periaatteesta. Tä- män vuoksi on Suuri waliokunta muuttanut 20 §:n> 3 kappaleen toisin kuulMvakfl. Asetuschdotuksen 21 §:ssä sääde- tään, että kunnan ^viranomaista, zo- ka jättää täyttämättä hänelle asetuksen 13 ja 14 §:n mukaan kuuluvan wel- vollisuuden, rangaistaan vähintään viidenkymmenen ja enintään sadan markan.sakolla. Koska kuitenkin li- koslaissa olcivia rangaistusmääräyksiä virkamiesten viirkarikoksista voidaan Toisten kengissä, lapsille sovelluttaa tähänikin tapau5seen eikä seitsemän päiwän kuluessa jättämään irtoili A. L. O. H. Suomennos. Suuren valiokunnan mielestä ole syy- yllämainitut pumtuvat todisrukset. jSiv. 83. Hinta 1:—. Kirjasia ker- ^ tä asettaa sakkorangaistuksen alinta Tötä vaalimusia ei hra K. kuitenkaan' I0t<lan lahtjakkaasta, sievästä ja reip- ^ mää-rää korkeammaksi, kuin se on ylä- täyttänyt. Sen johdosta sai hän t.k:n pa"Äa Pasasia, joka olisi ollut kaikin sen lain kautta säädetty, eikä myöskään 10 pnä haasieen papua t.k. 21 p:nä puolin miellyttÄvä, ellei hänellä olisi rajoittaa rangaistusta yksinomaan sak- 1A /<ih s. i: il rvITltt S<> ihnfm ■miifri »n tlinililfft IFrtnn. tiiin nn .Vn/trinfim+/i (»fihiirrniiitt itlo 10 aJp. raastulvanoikeuldm neljän teen osastoon vastaamaan menerie- chslään. — Heljj©. Uudenkaupungin osuuskaupan konkurssi. Wiime sunnuntaina oli Uu- dessakaupungissa osuuskaupan osakas» ten Mchinm kokous sen johdosta, että osakkaila waaditaan ma'tsomaan kon- kurssipesälle lisämaksua 101,550 -wk. Kokoukseen oli Uudestakaupungista ja ylttpärislön kunnista saapunut yli 4V0 osakasta. Kokouksen puheenjohtajaksi ivalitiiin kakit, kanid. Untti Mikkola Turusia, jota oli pyydetty iskemään selkoa osakasten oikeuksista ja velvol- lisuitlsista osuuskunnan 'hallitusta ja konkurssipesää kohtaan. Sittenkun lak. ! kanid. MMolan toista tuntia kestäneen selostutisen jälkeen oli a!siasta keskus- ollut fe lpaha vika. mikä on monilla koon, niin on valiokunta ehdotranut muillakin pikku Pojilla, että hän teki ai- 1 sellaisen muutoksen puheenalaisien py- no kaikille kiusaa, rääkkäsi eläimiä ja kälään, että siinä olÄva rangaislus- oli tavattoman itsekäs. Ihmeellisellä tavalla joutui hän muiden annossa- katselemaan itseään, sai olla ..toisten kengissä". Tämä »toisten kengissä" oleminen sai hänessä täydellisen muu- toksen aikaan, niin että häneltä hävi- fivät nuo pahat viat ja hän siitä !äh- tein oli kaikille yhtä paljon iloksi kuin hän siihen asti oli ollut kiusaksi. Kir- janen on kerrottu suurella reippaudel- la. joten lapset sttä mielenkiinnolla lu kevat ja kuuntelevat. Kirja, joka li- säksi on kuvitettu, on sekä huvittava että hyvin.opettava. määräys poistettaisiin ja sen sijaan ai noastaan viitattaisiin rikoslakiin. Se lisäys, jonlka Suuri valiokunta on ehdottanut oppivelvollisuusasetuk- Kaunis valikoima: Värillisiä ja Valkosia kesaposerolta, Pumpuli-alpakka alushameita. Kesähattuja, Kesäsakettia, sadekepsii. Englantilaisia ja kotimaisia pumpulikankaita, Villa- ja pumpulimualiineja, Pitsikankaita — koristenauhoja. Leninkikankiita värillisiä ja mustia, Verkoja uusi lähetys. Wilti Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. J ^Rakkautta; ■aria LHaggrea-Jttnis knnlaka novellikokoelma, joat* on niin p*ljon rii» delty ja kirjoitetta, li«nM k«ik<wt« haoii» matta aiita harvoja, jotka toleTaUundsa __ _ kirjallisaaden tatkimai on leimaava m»- sen 6 §:n 2 kappaleeseen,' aiheuttaa ^mltä. Äatslituhalia albanialaista r»v»>»eQ ykiimme kolmakivik^. Tt» *i muutoksen kansakoululaitoksen kustan- !^umanowasta on mennyt fap!itams.>wteak *a »demikuii ^nooriMkirj*», tm Pashan odotetaan eroavan. Hänen si jälleen tukee luultawastt marsalkka Ibrahnm^pasha. Shefksi-Turhul-Pa»» shan Paikoilleen jääminen tulee riippu- maan sotaministerin sotanäyttämöllä toimittamasta tarkaskuksesia. Huhu- jen mukaan on Mkybin Pataljoonissa huomattavissa tyyiymäilömyyttä: on ryhdylch toimiin aseiden riisumiseesi hinnä ääniluvussa olivat Lahden por meslari Oito Lyytikäinen, joka!telru, päätii koikous yksimielisesti olla 842 ääniä 115 äänestäjällä ja Hol- vapaachloisesli maksamatta rksämakju. lotan tuomiokunnan tuomari Klausselville oli Käynyt, eitä osuuskunnan hallitus oli tehnyt/it Ztobert Helanen 797 ään:ä 115 äänes- täjältä. Lisäksi pilvat ääniä Antli Mikkola 5, Heitki Revlvvll 15, P. E. Svinhufvud 15, Hj. Hollmerus 10, Lauri Castren 6 y.m. yhteensä 22 henkilöä. — Kaiikkiaan annetuin 137 «vaalilippua. • — Wain „tiedoksi". Rjetsh tietää aninisterinemvoslon keskuudessa ole- van wallalla ^en mielipiteen, että Suomen eduskunnan N»as:aus vn an- nettama venäläisille öakiasääiäville ka- «näreille ainoastaan »ttöooksi", koska kamareille oti luvattu lausumo, mut- ta Suomen eduskunnan vasiaus ei muoi>olli!sesli ole sellainen. waan pe- rusteliu kielläyNMinen lausuntoa an- tamasia. Muuren on eduskunnan vastaus saanut oikeistolaisina ivahvi^lumaan wakaumul!sen »lujan kurssin" iarpcel- lisuuÄesia Suomen suh:een. — Lisätäänkö venäläistä sotaväkeä Helsinkiin? Sotaväen majoituslauta- 7uma on tvenäläisen sotaväen ylipääl- kikön kirjelmän ijohdosra käskenyt kau- pungin wimnoma:sia walm!stamaan asunnon ensi syyskuun 1 päiväsiä al- käen noin 1,000 «sotamiehelle. Tämän johdosta on lautakunta tehnyt asian- omaisille esityön tarpeellisen määrä- rahan myönrämiseslä huoneusiosen Vuokraamnetsi, kalustojen hankkimi- seksi j.n.e." Kustannukset on laskettu nouselvan 200,000 -nfln. Asia tulee käsirelläväksi kaupungin- walluusmieslen kokouksessa. — BJt. — Luotsilaitoksen venäläistyttämi- nen. Pelhingen luoisiaseman luoisit ovat yksimielisesti päättäneet mie luummin jättää loimensa kuin olevan- sa mukana luotsilaitoksen venäläisiyt- tämisessä. Mätskärin luoisit ovat teh- neet samansuuntaisen päätöksen. Rauman seudun luoisit owat päät- täneet, ett'ei yksikään heisiä jää palive- lukseen, jos aioilu muutos luotsilaiiok- seen nähden loimeenpannaan. He en- nemmin hanktiwat elatitlsensa kalos- tuksella kuin wenäläisessä luoisipaltve- luksessa. — Kotimaisen teollisuuden suosimi nen. Vaasan kaupp<<seura kokoontui viim-e keskiviikko-iliana keskusiele- maan Suomen kauppaivaltuuslon kes- kusvaliokunnan kaikille maainme kaivppalMislyksille läheitämän kierto- kirjeen johdosra, joka koskee maamme kauppiaiden suhdeita kotimaiseen teol- lisuuteemme. Kiertokirjeen johdosta syntyi sangen wilkas keskustelu, jc^sa tunnustettiin, etlä kauppiaiden tahol- ta kyllä wordaan tehdä enemmänkin kuin mitä tähän saakka on teht») koti- »naisen teollisuuden suosimiseksi, mutta yksimielisiä oltiin siitä, ettei kauppiai- den asiana ole etupäässä läZsä asiassa toimiminen, waan se on teollisuuden- harjoitrajain asia sekä yleisön, jota tu- lee sanomalehdistön avulla ja muilla mal^ollisilla keinoilla totuttaa kolimai- isia lumleila käyttämään. Kauppiailla on ylipäätänsä vähemmän ansiota ko- nmaisisia tuolleisla kuin ulkolaisista. Syyt tähän asiaintilaan ovat kuitenkin 1 sa 2 n:o ilmestynyt. Edellinen sisältää: Kustavi ^ ^ ^ Grorenfelt: O. A. -painan. A. N. sensä syypääksi useihin raskaisiin rik-^Cederberg: Kuvauk>la 1'*SS—90 vuo- komulsiin. Pääiettiin senvuotsi panna sien sodasta. Gunnar Suolahti: ll'. :- osuuskunnan Mittis Mtceseen ereh-!te>? Pietari Kalm tuli proses,oriksi. oytläwäsiä tirijanpidosia ja konkurs -'Äcal!ko Gummerus: Eräs kirjalöytö sin tv>iwyliä>mmstä sekä -vaatia halli-^ Turun tuomio-kapitulin arkistosta. I. tusia »korvaamaan syniyneer tappiot. I Salenius: Piirteitä elän>.äst^ O a- Asiata 'valmistamaan walittiin luusi- ^nilinncissa viidennelnuoislo saialu- henkilöinen toimikunta sekä erityinen ,^"^a. y.m. ^ ^ rahastonlhoiiaja yhieiisiä Menoja ivar-I Jälkimäinen !lsa .:aa: G. ien larviilÄvain ^varain keräämisiä Palmen: Laguksen aiiakiviakokoelma. nuksia koskevan asetusehdotuksen 4 ^ten avuksi Pre^shovoon. Z:n viimeiseen kappaleeseen. 1^^^ ^oulkok.^ 9 p:nä. Mastamainitun asetusehdotuksen 7 ^ ^otaminiÄeri MahmuÄÄofketin mu- Z:ssä on säädetty, että opettaja, jolle laan ti ä,ema Albaniassa ole niin iva. on myönnetty korotettu peruspalkka, ^ ;J l ^nomalchdet sen esit- saa sitä nauttia lopun virka-aikansa. Latvat. Paikalle lähetetty nellttimmcn- Suuren »valiokunnan mielestä ei ku:-1 tuhantlnen armeija kykenee kukisia- tenkaan ole Mtä suorittaa tätä koro- ™aan allHimen epchavjesiykset. Jos jettua pakkkaal silloiMn, kun palkanko- tarvis tulee, ahtavat ministerit km rotuksen aiheuttaneet seilkat eivät enää ^ louikk»-o>aslot liikekannalle. Huhut ci-ai • n-3i :* t • -ole olemassa, minkä vuoksi Suuri n>a- Turhul-pajhan poiskuii>umi>iesta ovat Hlstonalllsta uiiakausiirjaa on j^unta ^ ehdottanut poislettavaksi vaiheellHa. Ministerin maikan tar- ' h " Ylf viimeisen lauseen sanotusta pykäläs- koituksttta on armeijan tarkastus. Täl- ta. I lä yaawaa minis:eri «koettaa eslää ul- Asetusehdotusta oikeudesta vapau- konaisia hl)ötkä!liisiä tapahiumasta. tukseen uskonnonopetuksesta ei Suuri 2^^ sellainen sattuiii, on minisieri «valiokunta ole ^saattanut puoltaa sem-/^a^^ l^iä, etlä albanit tulevat an- moisenaan hyväkshttälväksi. Valio-, tamaan apuaan. Tänään matlusii kunnasta on nlimittäin tuntunut väli- minisaeri Vschbiin. tämättömältä että lapsi, joka vapaute taan koulussa annettavasta uskonnon opetuksesta, muulla tavoin saa tav PeeKista opetusta uskonnossa tai si varten oscrkkailta. — Hels.S. Pikku-uutisia. ^ ^ ^ ^ — Uusintavaalit Ranskassa. P a- veysopissa ja uAonnotthistoriassa, ja ^ *} ^o-Äok. 9 p:nä. Uu>ml»- on Ivaliokunta siitä jyystä ehdottanut aikaaniaanee^ huo- tämän suuntaiisen lisäyksen mainitun > mattavanchla mumokiia. ÄO|imishi asetuksen 1 Z:ään. Sitäpaitsi valio.' «oat saaneet K. Kivialho: Piirteitä Pohjan!a.id?n kauppapakon ^synnystä. Guiin^r Lind- ström: Eräs lahjomioiuiiu 1840 lu- vulta. Frans Oskar Rapola kuollut y.m. — Aikakauslehtiä on ilmestynyt: Pellervo n:o 8 sisältää: Char->liiichmättä", les Wagner: Elämämme ja työmme, pykälästä poistetaan. — Evel^l von «Koncw: Älä halvelsi si-! MiimeUmainimt muutokset kojetthoitoa! — A. T.: Mhaniarehun aiheuttaneet seiiveniävän muuioksen gresMlt tvoiitaneet 7 paikkaa.^ Ml — Tuostuntarahaston velka. 35kil ^ rai nwa l j oku nn a n töitä „Työmie- merikiiys p:enilvilselyl!sessä>. — Klas myöskin oippisvellvollisuusasetuksen 5 hessa' selostettaessa kerrotaan ijiina >Zlening: Miljelkää aikailsia ja aikai- Z:ään. m.m. näin: ^ Isitrtpia perunoita! — Osuusioiminta- ^ „ömuui]unpta aitoita mitä valio- £> p^ JO< _ Ol'.'aa warowaisia ruotsa- tunla^ on joutunut jja voipi joutua opilaansiememä ostaessa! — .harkitsemaan, on vetkajuuu, joka jä- AMx Kalervo': Siemettperunoitten i- leiliin ar.no>llisena eiuyliena n:o 16. dättäminen. — T. AvÄa: Tuloksia Se on omituinen sik,t. että „ina vclo- ^ lokomopiilien koetuksista. — Koti- taan meillä iiseliämme meille it,ellem- ' Mn kulumisia. — LMain osasto, me. Ei w,,n lälkimaisia lau,uen,mut- l ^ cmmon ^-miston osasto. - ta ailalll,estl et voi olla toisin. „We-^.Markkinäkertomu?sta. — Moinhinta. lan" kuvilellaan lähteneen a«kuun v:n - Jlmoituösia. 1908 toiiilla )MllcPa.y>illa |tten, etta kunta ehdottaa, että sanat „i« tunnes roöitt^ia rad>kalien kustan- säädetään, että Suomen evankelis- nuk>ella, 229 uudistuÄvaalisla on191 luthcrilaisen kirkon jäsenet saannit k!r- tunnetut. Nadi.alu ja kosta erota muuhun uskontokumaan radikali^oiitaltsklit ovat menelianeei 14, tarpeettomina samasta kon>erwaliwlt ,a liberaltt menetianeet ^ 5. natsionaiismt menettäneet 2, yhdis- olvar aineet sosialisnit -voittaneet 14 ja pro o» » tarkoitetta ainoMtaaa niidea ajatte» le rien laettavakai, jotka halaavat ijna> malta tutkia inhimillisiä probleemeja. Saa daan kaikista kirjakaupoista. Hinta Smk» 8 60. Yrjö Weilin & Kumpp. Osake yhtiö, Helsinki 188 4—6 SoomaL 1 k. 4 a. 10 mm. Ke ak. 1 »»ta kalastettaja huoneita tly li ho idoli a Ahllondia taloaaa. 1752 Olga NirdbM^ Aoottorcita korjataan ja montteerataan AUG. AALLON mek. työpa jalla. Puhelin 109. 1693 8-6 eduskunnan päättämät erinäiset menot seuraavalle vuodalle h»):väkjytttiinä te- k^väl neljällä miljoonaa mkaa enem- män kuin milä oli suostunlaioaroija osolellu. Puuttuva osa. niinkuin luon- nollista, oli sittemmin oiettu valiio- rahastosta. Sehän on kuten olla tulee, eriä milloin 'kukkaroon ivaralut rahat eiiväc riitä, otetaan talon tarpeisiin kaapissa, kun siellä on. Mutta niin ei tässä tapauksessa ^meneielti). Siirto valliorahaslosia suosluntarahastoon oli merkitty „lainatasi", joia ensi vuonna pitäisi maksaa. Siren on 't> seessä 3,118,500 mkn erä. Moisen „welan" suhteen ei vaUo- kunnassa ole ollul riitaa. Nekin, joika miljoonain nu^öniämisessä vieraisiin tarkoiiutsiin näyitMvät erikoisia au- liutta, osollavat lällaisen 'fioja:xp taitamattomuutta. Ee nimutäm on niin moninkertaista, että se ytsinker- taijella tapaa merkiien sisältää: edus- «kunnalla ei ole miiään oikeuksia wal- tiorahasloon! Ja silä merkintää ei toki ainoakaan ottanut puol.aaHeen. Maliokunia niinollen on vastalau- seitta «voinut käydä osottamaan tuon „velan" olemaitomuutta". * Kirjallisuutta ja taidetta. Uusia kirjoja. Oppiwelwollismlsafia. Suuren valiokunnan mietintö. Suuri valiokunta puoltaa mietin- nössään hiDälsyttävÄksi Simistysva» listunnan mietintöön n:o 1 sisAtyivät kolme eri asetusehdotusta, kuitenkin muutamilla muutoksilla. Oppivelvollisuutta koskiin a>e- liikamailta. Albanian kapina. nisteri MillelhanÄ ja parlamentin pw heenjohtaja Brisson oivat tulleet ivcii- tuiksi. Entinen Parlameniin puheen- johtaja Tum:«r jja varapuheenjohiaja Tu Beuf ovai tulleet uudelleen «wUi> tuiksi. Pari sista, toukok. 9 p:nä. Sa nomalehdistö toteaa että voima-uhicet edustajakamarissa uusintaivaalicn jäi- keen D)syvät muutlumartomina, joia »vasloin parlamentissa tulee tapahtu- maan huomattavia henkilömuulotiia. Niea on osoliamunur uskolliiseksl tasa- Valialaisuudelle ja selllväsli lausvuul pitävälsiä waalist)s:eemin uudistusta välttämättömänä. — Kuningas Edvardin viime het- ket. Kuningas Edvardin viime hei- kistä kertovat Parisin lchdei seuraa- vaa: Kuningas ei potenut hcngin>s- elimien tulehdusta, waan keuhkoiuleh- busla. Keuhkojen kiihoiliunut lila Raittiuden Astävien kustantamia. Vleinen raittiusliikkeen eisiltÄväl kauppiasten itsensä taholta, historia. Raittiuden Astalvien jotka eivät noudata tehtaiden kanssa kusiannuksella ilmestyvää yleistä soviltuja himoja, vaan kilpailusyistä raittiusliikkeen hisioriaa on ilmesly- MMvät mahdollisimman haUvalla, jos- nyt toinen, «4 siivun laaijuiuen, run- lun perustaminen, sekä että piirijcko ta luonnollisesti seuraa, että heidän saasli kuvitettu wihko. Mihon alku- näissä kunnissa olisi tämän mukaan voittonsa tulee vienemmSSsi kuin puoli käsittää uuden ajan alun ja us- tarkistettava, muussa tapauksessa olisi laita. konpuhdistuksen ajan raittiusliikkeen Asetusehdotuksen 20 §:n 2 kappa- Kolmas kysymys, onko ja mitä epä- ja juoiamatapain historian. Ten jäl- leen mukaan ovat vanhemmat, jotka kohtia olemassa kotimaisen teollisuuden keen seuraa esityö 1600-luvun ja va- laiminlyövät «velvollisuutensa sään- ja tukkukaupan »välisissä suhteissa ja lisiuksen ajasia sekä uudenai-kaiien rait- ^öllisesli käyttää lastansa koulussa tai onko tehtaitten taipuvaisuus sivuutta- tiusliitteen W)misesiä. Mihon lop- ^ivät hänelle toimita vastaavaa ope- maan tukkukaupat teollisuutemme pupuolella alkaa esiiZis uudenaikaisesta tusta, rangaistavat enintään viiden- eduksi, antoi aiheita tvilkkaaseen >kes- raittiusliikkeestä eri maissa, jonka a- kymmenen rntfn sakolla, ja saman pijkä- 7usteluun, joÄoin erilaisia mielipiteitä lussa laaja chiys iästä liikkeestä Poh-^län 3 kappaleen mukaan on sakotettu, Salonikista, toukok. 10 p: nä. NsktMin on lähetetty yksi pataljoona tarkka-ampusia Salonikisia. Alasen Moravan «varrella on tapahtunut ve- rinen »jhteemörmäys lähellä 5larbali- kis-nimistä kylää. Kahakat jaikuvat. Nähtätvästi ovat keskustelut olleet tuloksettomia päättäen siitä, että Esertsi ja Budakcvva ovat uudelleen albanialaisten hallussa Huhujen mu-Laikutti schäwen toimintaan. Happi- kaan ovat Drenilsan albanialaiset kicl- aineita hengittämällä saattoi porilas täytyneet tekemästä Baletinatsin joh- hetkesst saada huojjennusla. Kuningas dolla !h»)ökkäyksen Mitroviisaa »oas- Edvard ei kuolinpäivänään ollut vuo- taan. Balettnats oleskelee Tiernole- teessä; oli vastoin lääkärien neuivoa tus^hdotulsen 6 §:n 2 kappaleessa toan muorrsolassa. Menäjän ja Itä- ja tahtoa 1ÄK1, puetiuna huoneessaan, määräiäan, että siinä tarkotettu kun- konsulit ovat saanee! rauhai- tvaikka hän lopulta ei enää voinut pu- ta on velvollinen ryhtymään toimiin totni<x kirjeitä Baleiinatsilta. Tjato- hua ja ainoastaan vaivoin saatto: kansakoulun perustamiksesi koulitpii- ^n albanialaisten hallussa. «Kol- hengittää. Hänen luonaan oli kunin- riin, kun kouluun Pan laivaisi ivapaa- pannen jouÄo-osaston Päällikön Hadi- gatar, Malesin prinssi ja prinsessa. ehloisesli ilmoiletaan wähintään se määrä piirissä asuvia tahr oleskele- via lapZa, joka mainttun asetushdo- tuksen mukaan welvoittaa kuntaa kou- lun Perustamiseen. Maikkakin sellai- sissa harvaan asutuissa kunnissa, sois- ta tässä lpyÄässä on Puhe, oppivel- «völlisuuden toteuttaminen tuottaa «vaikeuksia, ei Suuren valiokunnan mieleAä kuitenkaan ole syy-ä rajoit- taa kunnan velallisuutta perustaa kansakoulu ainoastaan siinä tapaukses- sa, että tarpeellinen määrä oppilaita ivapaaehtoisesti ilmoittautuu kouluun. Sellaisissakin kunnissa on nimittäin o- le massa asutusalueita, joista on saa- tckvissa kansakouluun riittävästi op- pilatta sen läheisestä ympäristöstä. Suuri «valiokunta on sen «vuoksi e h- dottanut tähän piMään lisätlävätsi määräi)ksen siitä, että «kunta on vel vollinen Perustamaan kansakoulun mieskin silloin, kun kunnassa on yh- tenäinen L §:n 1 «kappaleessa määri teltyä koulupiiriä vastaava alue, mis- isä on »vähintään se määrä alueella anu via tchi oleskelevia lapsia, joka ase» tuksen mukaan velvoittaa kuntaa kou- Tilipaperä CeUI-SaoBei toittorlna Hänen viimeiset sanansa olivat „tfi« garon" mukaan: „Tunnen että loppu on lähellä, luulen «llä olen tehnyt lvelvollisuuieni". Klo 11 aikaan sclit- tivär tääkäril potilaan lilan toivolto- maksi. »Malinin" kirjeenvaihtaja ker- too, että tkuningas olisi kieltäytynyt wastaanotlamasta Canterburyn arkki- piispaa. Tämä tiedonanto on herät tänyt suuria huomiota, sillä mikäli tiedetään ovat kuninkaan ja piispan välit olleet hyvät, ja olipa kuningatar vielä kuolinpäivänäkin puhellut piis» pan kanssa». Ltimsuslilli. Waltiovarainwaliokunnan ensimäi- nen osasro on toisessa lukemisessa ke- sitellyt leimasuosiuntaesiNjksen johdos, la anneriMvan mietintönsä. Aalio- kun:a e«ht>ottaa, että eduskunia, cdel- lyttäen leimasuostunnan vuonna 1911 larpeelliseksi, arvioisi leimaiuostun- nasia sanottuna vuotena saaiavon tu- lon 3 milij. 200,000 markaksi. - 120 - ylimalkaan valitettiin, voi tehdä sen johto päätöksen, että kartan osoittama pohjave den syvyys lie tavallista suurempi. Mo nissa kaivoissa onkin vesi ajottain ollut jou kon toistakin metriä korkeammalle. — Kart taan on myöskin merkitty maanpinnan kor- keusviivat 5 metrin nousulla. tuotiin esille. Kysymykseen Päätettiin joisMmerilkanM-iMalloissa. vastata siien, että mitään suurempaa j Nyt ilmestyneistä vihoista voi jo ^äkchtaa ei tMMchä mainituSja päättöä, että teoksesta tulee sangen ar. jos hän edelleen niskoittÄee, luomit tawa enintään sadan markan sakkoon, waikkei aikaisempi sakkopäätös vielä o. - 117 - tulta työmieheltä menee usein yksinään vuokraan runsas puoli tästä summasta, 'koi- sen kerran maksaa 1,600 markasta taksoi- tettu liikkeenharjoittaja vuokraa — 1,100 markkaa. Tällaisella pohjalla liikkuen tulevat tu lokset epävarmoja. Olen kumminkin — muitten asuntotutkimusten tapaan — jär jestänyt ne taulukoiksi. Ainoastaan työ mies-asunnot ovat kysymyksessä. Kaupunki Mäkimatti Yli 7. YH I luko pro' lukn| pros. lukuj proa.| luk» pro» 1 h. a. 10 435 13 S6.6 14 35 9: 25 «4.1 2ha. 60 62.5 8» i 87.5 10 1 41.7, 14 j 68 8 8 h. a. »Z «5* 17 | 84 7 4 | 67.11 8 | 4/ 9 Summa 92 60.6 60 . 89.5 28 40.0 42 60.0 Kaupungissa käsittävät tiedot ainoastaan 60.3 pros. rahavuokraa suorittavista huo neenhaltijoista, jo ta vastoin Mäkimatissa vastaava prosentti on kokonaista 98.6. Tau lukosta voimme todentaa sen asiantilan, että kaupungitta 60.5 pr o tenttiä tästä ilmoi tetuitta huoneenhaljoista maktaa vuokraa yli '/s tuloittaan, Mäkimatitta ainoastaan 40 prot. tekä, että pienenimittä asunnoitta