N:o 77 (40) - 1910 SfCJ-SUOMJ Torstaina huhtismin 7 paiä Jyväskylän kaupungin käsityöläis ten eläkekassan varsinainen vuosikokous pidetään torstaina t k. 14 pnä klo 8 L p. leipuri Santalan kahvilassa. HALLINTO. i28a I—I , eduskunta. : iKaltakunuanlainsäädäntöasia. Eduskunnan tiistaisessa tätis-istun- noSsa rsttettun arm. esAys n:o3 ynnä «!hdotus laiksi niiden Suomenmaata koskevien XofTterv ja asetusten iaälä- vriAjärjestlffsestä, loilla an yleismal- takmmallinen merkitys. Asiasta syli- tyi »viisi tuntia kestämä keskustelu. PuheenMuoron sai ensiksi edust. Z1. Mäkelin (M), joka aluksi huomautti, että esitykseiltä puuttuu perusteluja ja'sen alkuunpamjatkaan tiedä mitä se tnifcnfS jo *e on ilmeinen lainmaZiai-^ liettää. Kun raja yleiismaltakunnalli- suus. että asioista eduskunnalta pyyde- G>. Mis {mMtJ.J piti ministeri, nemvoston ehdotuÄa julmana iTii>eifij= nä Suomea kohtaan sekä selitti eri puolilta aijotun toimenpiteen oikeu- demvastois-uutta, t oimen piteen, j ossa suomalainen näkee isänmaansa^pcr:- Mott. AMHur Castren (nuors.i kos ketteli asiaa kansainvälisen oikeuden kannalta, miitaten im. m. siihen, citii iMenäjä itsekin häpeää omaa työlään ja koettaa stviÄhneen maailman oi- keustajunnan ckeSsä puolustella sna oikeusrikosta, jonka se on suoritta- maiflllacm. Ed». Ingman (suom.) tahtoi alletvii- wata sitä, että maassamme on ainoas- taan yksi mielipide siitä, että edus- kulmalla «n oikeus päättää eikä maan antaa lausuntonsa tästä asiasta, sekä siitq, että itämänlaatninen laki on maallemime sowelt>umaton ja lvahin- golline-n. <A>. Wrede (ruÄs.) lausui, että ch- dotus on niin laajakantoinen, etteilväi >7 tään ainoastaan lausuntoa. Mttaän yritystä ei ote tchly asian saamiseksi kuLLem«an lailista tietä, maan syrjäy tetään eduskunta. Ei sailatakaan, eitä tarkoitus on Ituhota maamme lainsää- däntöorgaamen perusteet. Millään ei kuitenkaan todisteta, että Suomen tu hoaminen Äisi wälttämäiön Venäjän etujen muoksi. — Kaikilta osiltaan on ehdotus lainrikkovnisyruys, häikäile mätön »rattiokaappaussuunmtelma Venchän taantumuksoll.fen wirkam:e- hislön pyyiieitten tyt^yiiämiseksi. Täs- tä kuitenkin koituu Venäjälle wain Machinkoa. Asia olisi lchetettämä pe- ruÄ uslakimal i o ku n taan s e !'i v i -»t i e n saamiseksi siitä, miten JöitrttJiJvtji sille poluille keisarikumian hallitus on an- tautunut. Sen jälkeen puhui senaattori ?a- niekson-^Kallmard (sucM). joka kvh:a kchdalta perusteeillisesli lumon ne «väitteet, joiia ministeri>neuwoston ta- HMa kysymyffessä oleman lakiehdotuk- M selilyksissä an esitelty Suoumn perustuÄakien MMMä ja kehitykses- tä. Puhuja .rajoittui niin ollen ykän- omaan maamme perustuslaki en ja »vaAio-oikeudellisten seikkain histo- riallisen kchityksen selittämiseen, oset- taen, etra Suomen perustuslait eroa- wat oileellhesti niisiä awoimista kir- joista, joita Venäjän eri hullilsijat omat loisinaan antaneet erinäisten MaLoitettujen maiden asukkaille ja yk- slchi sille kaupungeillekin. Niinikään puh. todisti, eitä Aleksanteri l:n tar- hJirsi tarkotustensa toteuttamiseksi sel laista itvapaaehtoista suostumusta Suomen kanscklta, -jonka hän Porvoon MaltiopäiSvrllä kansamme edustajilta sai. Edeilleen osoitti pulh. määräksi sen tväSttve»,, ettei Haminan rauhansopi muksessa olisi otettu lukuun Porvoos sa tapahtunutta asiain järjestelyä. Mitä siihsn tulee, onko Suomea nimi- tettÄvä »valtioksi, samoi puhuja sen se-i- kan «voitatvan jättää tieteen ratkaiZ:a- wa?si. Muistaa kumminkin tuko-, että enstmKinen, joka Suomelle on 'en kä sitteen omistanut, on itse Aleksanieri 1:xl Odotettuaan kaikilta puolin ministe- rneuwostm historiallisen selityksen MääräSsi lausui puh. lopuksi, että eh- dotus, joka rakeniuu sellaisille »väärille perusteluille ei saata wastata Venä- jän kansan oikeuden ja omantunnon »voatimuMa «ikä tuottaa mitään muu- ta kuik turmioita: se woi wain saada lain kunnioituksen horjumaan ja tuot- taa siinä kohden seurauksia, joiden esi- makua me jv olomme runsaasti saa- neet tuta. Ed. Noisenqmist (ruois.p.) lausui, että Maikka inhimilliset lait Maihtele- Matkin, niin pysizly aina oikeusjärjes tys. Suomen oikeus on historialli- sesti ja saveelliscSti epäämättömäsli todistettu ja sen loukkaaminen herät- tää suuttumusta koko fltvisiyneesjä maailmassa. Venäjän kansakin tuntee fitveellisen itason, jonka alapuolelle ci saa mennä. Puh. toimoi että tässä asiassa, saataisiin aikaan täydellinen yksimielisyys (ja cti wavma siltä» eitä kärslniykset, jotka kansaamme kohtaa- wat, owat jailos«Kvat sitä. Ed. Sckäilä (nuors.) teki selkoa mis- sä kohdön laki«!hdotus on ristiriidassa perustuslakiemme kanssa ja tahtoi saa- da sanotuksi, ettei Suomen osanotto sessa ja erityisessä järjestyksessä tapah. tuwan Suomen lainjsäädännön lvulillä an tvedettokoä niin» Ätä kaikki itähän- oStinyn lainsäädäntö ja werotusoikeus an siilrtywä Äelliseen alaan, tietää uu- si ehdotus Suomen wal!tiosäännön tu- hoamista. Oikeudestaan ei kuitenkaan kansa saa tinkiä; joka oikeutensa uh- raa, se tuhoo itsensä. Jos ehdotus tullaan totleuttmnaan, ei kansa ivoi katsoa sitä oikeuskäskyP waan mahti- käskyksi. Suomen lkanjsa >tulee saaniaan tämän »vakaumuksensa takia pa.jon kärsiä, mutta ene-mmiän se menettäisi, jjos se pjanisi oikeutensa alttiiksi. — Ennen on hallitsijan sanaa totuttu pi- tämään hovjumattomana. Nyt ei ole enää niin la Aa. Puh. luetteli esi- merkkejä Smman asiain käsittelyn m* hvPsta seuraukDta ministerineuivos- tossa ja katsoi sellaisen menettelyn hal- litsrjplle aleaUÄvaLft. Mitä sitten tie- tääkään tämä uusin ehdotus! Ed. Httltin (nuoriso) lausui Tuomen naiÄen puolesta, etitä he owat symästi rietoisia siilä, mitä wäki»vallan roimeii- piteiden toteuttaminen tuottaa ^sän- maalle ^a sen jokaiselle kodille. Cd. Schybergson (ruots.) oli siiä mieÄä, että koska kansamme on tähän asti jakjanut kestää, se jaksanee wi?iä- ki>n. Lakiehdotus >on teoreetii sesti heikko ja kÄ)tännölli!sesti mahdoicn. Qlisi ödottanut, että Päälminister! olisi osannut toaffra Paremjnmt apulaiset la kiehdotusta laaiunaan. Ed. Ädllio (moall.) kohdisti puheen- sa eiupäässä lwaltiopä^väjärjestyksen loukkaukseen sctä Suomen hallitseini- sen m-ahdo-tlMnuMeen wenäläis:en lai- tosien kautta. Keskustelun päÄyttyä läheieitiin asia Perustuslakivaliokuntaan, kuten puhonÄesileuioosto oli chdottairut. Waltakuntalakiwaliokunta duamassa. Suomea koskevien yleis>va!'akuii- nallisten ka!kien julkai1semisjärjeöi'.!c:ä käisittelemään asetettuun ^valtakunnan- duuman waliokumaan Zvaliitu-en jä senen nimet olemme jo ennen lue^l- leet. Näislä on miÄipiteiltään 7 lo- lkckkuulaista, 4 natsiona^istia. 3 oikeis tolaista. 3 kadettia, 2 pro<igrcSsiStia (edistlismielistä), 1 Puolalaisen kelon jäsen ja 1 sHalidemokraaiiti. Maliokunta alottaa työnsä heti Wr- näjän pääsiäisjuhlien jälkeen. Valiokunta on Zvailinnut puheenjoh- tavakseen Äiupenffin, wa.rapuh. Kapu- stinin ja sihteerikseen Ladomirskin. Valiokunnan ^varsinaiset istunnot a!kka!wat wasta pääsiäiftin jälkeen, joien waliokunnan jäsenet sacktvat aitaa tu- tustua!hallituiksen sille tarjoomiin ky- symystä koskeviin, aineistoihin, joiden ijoulkossa on m^m. esilyö Saksan liiito- wältioiden suhteesta Saksan keisarikun- taan, Kroatian suhde Itämaitaan y.ni. tulotvat olsmaan yksimielislet, ole pitä- nyt paikkaansa. Lehti painostaa sitä suurta merkitystä, joka waphra Zl!cy- endorffin esiintymisellä on, se kun »varmasti tullee laikuttamaan suuresti duumapiireihin, Puhumattakaan Suo- mesta. Vapaaherra Meyenidorsf-a pi detään näet Yikeensä eteivänä l^kimic- henä ga erinomaisena ihmisenä. Voi sentähden käsittää^ kuinka suurta huo- miota hänen esiinÄMisensä on herättä- nyt etenkin lMkuulaisten joukossa. ^— Luotsilaitos. Mirkaatekelväksi luotsauspiirin PäÄiköksi Masan pii- I riitt on huhtikuun ajaksi määrätty Maäsan luotsauskonttorin luotsipäÄ- li)smies kapteeni C. I. Cawonius sekä J toufolfuun 1 p:stä luoMaitoksen höy- . rtjtatam Villmanstranidin alikapteeni '©. R. Örnhjelm. Ken haluaa Virallisia y. m. yleisiä uutisia. Riimmi mmfksli ji tonllio' Mtnitltint fursii. Maaliskuun 27 p:nä su!ka!sjulla. manifestilla on >nä>!)jtäm>t olevan \m\-- kutusta Suomen Nv.liiopapcreitien kurssiin i'Mmaisioia pörsie'-?iä. 7nin- pä on wiimelsi saapunciiicn en^iaiui- laisten saincmaltehli^n muk-ian kurasi Suomen Raition 4'/^ % clnigalio-- neista w:lta 1909 aleintunut x / t pun nalla. Ettei alennus ole suurempi, johtuu siitä, että englantHilainen pörssi- maailma kaikesta huolimckta toiwoo nykyisten Haimme lopullista. Suo- melle suotuisaa ratkaisua. Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. AmsumIMeii Mini. — Tilannmuttorahoja. Viime w.n kuluessa on uusille kartanopaikville muuttaneille asukkaille tässä läänisiä WaltiMaroista maisettu muuttokus- tannusetumaksuja kaikkiaan 214,555 mk. 77 p. — Maanmittaustoimitukset. San- san läänin kuwernöö5i on lwahw:slonu: Mäkelän osasta Tenholan tilaa n°o 2 Älsärin NieniiÄveden kylästä ent. toi. Abraham Abrahaminipoika Leh^oinäel- le eli Mäkelälle eroitetu.it Mäntisiehto nim. palstatilan. Samaten on tt>ah1visrettu Rantalan osasta Rutasen tilaa n:o 9 Laukaan ^pitäjän. Leppäweden kylässä porinesia- ri Theodor Liliukselle ja apteekkari Eugen Mansnemkselle erotettu Ranta- Rutanen-nim. palstatila. — Ulosottoapulaiset. Lääni u ku- wernövri on määrännyt Poliisikoiistaa- pelit Kristosfer Uotilan ja Pekka Ko- tilaisen toimimaan ulosottoavulaisinz Virtain nimisnniespiirissä edelleen yhden wuoden aikana. Uotila Aisärin, Kotilainen Virtain Pitäjissä. — Hirtvien tuottamien wahinkojen korwaamiscksi Vaasan läänissä on ival- tiÄvaroisia Zviime wucnna maNetiu kaikkiaan ainoastaan 783 mk. 62 p. — Aikakautiset julkaisut. Paino ylihallituksen wimenpide, että aikakau tisten julkaisujen julkaisemista marren on kiyjallisesti PyydettÄvä lupa. iiiitc mikäli N. Pr. on saanut tie:aä alis- tettaiwaP prokuraattorin harkina- -ivaksi. — Määrärahan anomus kauppa- apulaisolojen tutkimiseksi. Suomen kauppaopistolaitosden toisen opettaja- kokouksen puheenjohtaja, kauppaopis- ton johtaja Hj. Gylden on senaatilta Lauantaina .ja sunnuntaina t .k. 16 i° » ** »ff»- niiden haettaHvÄsi. jotka ulkomailla nuorsuomalaiset Kunnall.-talolla tähtoisiwat tutkia, miten kou>ut pal- suuret Mamat. Ohjelimasta mainitta- )velu?sessa Älcwia liike-apulaisia lvar- ^oon M)t!jo puheet, laulut, kuwaelinar ten oivat -järjesiettäwät. millä keinoin ^ ,hauska näytÄmäkapPole ..YHdistNs- Kchoktaat naina keinot owat ni'.:a ' 1 ! . / yleinen mi^pde on paikkaluimalla M n wawistetiawalli: erityisiä yllätys- MllitsKvasta koulupakosta ynnä mui- «lumc-roita. M:yiskohtaisnnv:in ker- ta ki)^nN)kse,r yhteydessä oleivia seik- comme kaikesta >wast'edes. Nyt tah- ko^ja. ^omme lwaan keihoittaa maaseutulaisia — Kouluylihallitusko ratkaisemaan fin »varaamaan ne päiZvät mapaiksi ja arpajaislupia? ÄenraiviitMveriiöörin ,?Mpumaa>n silloin tämie juhlimaan, kansliasta on 'kouluylihallittikselle iaa- ^ , W>^tään Piir.toimi- punut kakfl w e n a I a n k l e l i s i a ' . .. Asiakirjaa »vii.ne maaliskuun 26 ja 29 kunnan »velkoien utakiami,een. ,p:ltä, joiÄsa ^vaaditaan lausuntoa k.ni- erinäisten tenvaal; fn= lvernöörin kansliaan saapuneiden ar^ — Nuorsuomalaisten iltainaioimi- pajaislupa-anciinusien johdosiu.^ ?iua- kunnankunnan eri toimikunlien kokous kirjat, soisia toisen mukana ei c:e edes Kunnallistalolla perjantaina :riiuän 'f. luykhalliiukM loimelta ruoi > i n- 5 r ^ 11 e i ii i. Ensiinäinen kuuluu su cm e n- a>tat. Kaikki mukaan. nettuna: ■ „Suomsn Koulutoimen Alihalliiuk- selle. SeN johdosta, eitä Oulunläänin ku- »vernööri- on lähettämit kenraaiiku'.ver- nöörille^ tohtorinroutva Jgnaiinksen WcsijohtM'ali>0kuiinan Puolesta o- anomuksen saada panna toimeen arpa- <?. Wäiittinen ja kainreeri iaiiet Kaiaanin kchlakunnau siw:vtys- : . . .. tarpeiden tiMyttämiselsi. ]ai k.insiia A. Heinonen na.na PatUn.a km,neet kenraaliku!wemöörin käsknsiä K, maa Helsingissä tiedustclomassa lainaa kau- tietoa siitä, oivatko siwisiysiarpeet Ka- ^ punkiimme rakennettailvaa w.'sijohtoa jaanin tijhlakunnassa kohiuiilliiessa likasivieimärilaitosta varten. M^kä- määrässä tyydytyt. ^ .. ti Ijfj olleinlme kuulleet onkin rahoja Inivas- VMm »MMI.. I, wmalt(lin .dMisilla Pyynnön ichdosia on koulu.>l>l?aU'.- ' jus laaiinut tilastollisen ielwityk,en Kaup. ylei,elta palc^pu,Huolta pita-.,: simisttMoista ja tarpeisia Kajaanin saataman 175 tuhaimen laina i 1 / 2 % kihlakunnassa sekä paänivtivr puoltaa anontukseen suostuttÄvakn. Toinein kirjelmä, jossu owat kaikki ancmus- y.m. alsiakirSjat oheen liitetyt, kuuluu seuraalvasii: »Suomen Kouluioim?n Dlchalliiuk- selle. Maan koMmmalle Päällikölle on saapunut muutamia oheenliilenyjä lupa-anomMa saada toimeei'/panna kuluNiaN tvuoden ajalla arpa, a'si a, joi- den tarkoituksena on keraiä «varoja si- IvisMsen lcwittä:nise!st iekä niitiltä- mien toiininnassa olcio;cu koulujen ylläpitälmisetsi, niinittäni: 1) Zorssan suomalaista l^ieiskoulua !varten Hä- meenläänissä, 2) Nuo:saiais:a koulua »vartien Vcifrlyn kyläsiä Lapplväärtin Pitäjässä 3Laasaillään s'ä. 3! Äristii- nan suoinal!aista yh:ei».konlua ivarten, 4) Zllasalcn kylän kou.ua ivarten Ähtä- iivän pitäjässä Vaasanläänisiä. 5'» Kaupunkimme vesijohto ja litawiemärikysymys. korMa ja 5 Kvsimäisiä wuot:a ilnmn korkoa. Kaupunkien ja maalaiskuntain keskuÄainakassasta on luivat tu loppu ta>Ävittawasta lainasumttnasia eli 150 tuhatta 5.g c /o koroilla. Lolatuulaisten duumonryh- mä ja hlci^ttjaltofunnanincn lainsäädäntö. Paiitsi 'porooni Mttzendorssia. o:vat muutkin loka kuula isot panneet ivasia- lauseensa Suomea PoskcVaa lakiehdo- tusta mastaan. Kun Suomen asiain — Majesteettirikosjuttu „Torretun Voimaa" wastaan. Painoyliliallitus on esiltänyr kanteen maijeste.'ttirikck- sesta noslettawa.1si »Sorretun Voi- maa" ivastaan lHden maalisk. 30 p:n numarolssa olleen »Vaktiokaappaus >rö'chteim':ä lajia. — Keisarimalioin Mmrottn Suonien wa!ltiosääniö sen uhr>i"-nimiscn kirjoluksen johdosta. waltakunnanduumaan woi olla kor- ^^j^unan asettainijesta ääneste:- »vauksena oii!>euksi-om.me menettämises- tä. Lakichdotus pitää Maltiosäämöin^ tiin. oli äänestyksessä poissa joukko rtjifymän jäseniä, m.tn. Bencke. Falpsein me kumoamisen 10 tuohtuneena to l-^- "t. „ vlv r„„-: r , „ . . . - 2> <■ \ Lolkakuulaisten iduuniarMna piti asiana, koska fe 10 edolltMaa yleisival-l inäin , .. periaittaiiia salm en koioutien, iov,a takunnalll,e>n lainiaadamtön oleinasja. >Z. m ^umnan puhemies olon. Se on lainsäädäntömme syr-iGutWow. Kokoutsessa käsiteltiin tun- jäytlämistä, on Ivaltiokaappaus. Tuo-^ nettua Meymldorsfin asiaa ja Päätti men kanja ei Moi katsoa sitä sitomaksi kokous jättää maipaaherralle täyden loi- eikä tunnustaa sitä. Toiwottawaa on, ^minta<wa-pauden Suome.i kysy>nyk>es,a SÖeturiffn kassan kunnian m.uZijck>t ^^i" niA, ettei lo?okuulaisten muu- oLa mukana pienen kansan oikeuden jamia päimiä sitten lausuma wäite. et- loukkÄKnisiZsa. tä he ainakin Suomen Vyfyimykiessä — N. N. ja N. M. Kr. ?):n myy- ^ . , , jäiset pidetään huoinenna perjantaina iivän pitäjässä Vaajanluanivia, H seurakuntatalolla. Puhuja- Pchjois-Sa'won kanianop-stoa >wartea! ^ ^htori Pelionen. Huo- s<!kä 6) ?i»bergan ruv.salai^a koulaa ^,^^ja,,n>ne illinoituksesta l^hiemii'.'.' warien Espoon pitaias,.t Uudenmaan ^.-7^ läänissä. Mäma»lit:uilii:t anomuk?i'.n Nuorsuoinalaisteil toi- »lista waalipiirissäim»c. Kiwijärwen Nuorsuomalaisen yhdistyksen Mämainit nÄhden on kcnraalikuivernööri käske- nyt Pyytää, että kouluylihalliins tah- , t o isi ilin oitt aa lau sua no s i aa >'. -nisjä > määrin on wälttämä.-oi'.tä yksiiyisiä ^varoja keräämällä 'cettar. saawuttaa ' kussakin! mukana senvaaivassa ano- 'muiksessa ilmoitettua päämäärää. | KanÄiatirehlööri Piatou Jioanofs." 1 N!äihinkin aitoniuSsiin on kouluyli- hallilus lausunnoÄaan päätiänyt Puo-l- ' jaa »nyöniiyttällväksi. l Huomattawa on, ettei kouluylihalli- .. tuflrn lausuntoa ennen ole »vaadiitu wuo^>tokous P.Äett.111 lauantaina huh- tällaisista achoijaislupa-anomuksista. ^ tikuuu 2 p:nä. ! - Venäläisiä asetuksia maaditaan ! EdustajaM Viipurin kaupungissa julaistamaksi Suomen asetuskokoel- pidettädvään ,/eiseen ikokoulkscvn Ivalit- 'massa. Senaaiille on saapunut Tuo- h i n yksimielisesti neuvvoja El is Kar- a»tn asetnsko'kcel!inaÄia jxilaic-i<iluaf|t jj U joari. EmiisiMcUsi edusiajalle s>ää- waltakWnanduuman ja ^valtakunnan- > ieuraMaa- ^neumoston hykväksMä määräys mer:- T ' n ... ^ tullirajan ulottamisesta 12 penikulman Edustchahi »vaSitun henkilön on ^pächän lähimmästä rannikosta. waadittawa. eG PuÄueen sisaijet rn- Karstulan Nuorsuomalaisen yhdistyksen >iskous pidettiin Krookkilan tilalla tä- ,män k:n 3 P:nä. Puheeiiijohtajalsl kokoukseen malit- tiin lchdistyösen wara>puheenjohiaia rssi^Dilas Aarno Vekara ja kirjuriksi ■Otpcrtajä >Ta>muli Salotie. Puheeiijjohlasan luettua yhdistykselle saapuneen -fiertofirjeen ?eh-oituScsia yhdistykscille lähettää edustajansa 10 p:nä hiHiikuuta tänä Zvuonna Kiipu- rissa pidettÄvään puolu^okoukieen. nMstiiin kcskustelcmaan asiasta ja lulliin y>Mmieliseen Päätökseen ?Qus:a- ja n läh^tälmiien tärkeydestä. Tähän toimeen »valituin yhdischksen Puljeeu- schtaja tilanNinistaja Annas Vekara. EaväM5.!setsi edustajalle julkitoi ko- kous yffijinieliisesti seuraaivaa: Kokeus lav>sui ijhjtörn Paheksumiseii- sa Pmfnehallinnon Niiime kokoukien tekemcin pääiötsen schdosta. ettei puo- lueessa »vallilscuvaa erimieiisvyuii. Zvastoin lLeistä toimomusta puolue?» enmiM'I?iön keökuudessa. otettaisi Puoluelokouk'sessa keskusiel:awaksi. Sanoin paheksuttiin Puoluehallin- nvn päälösiä. jolla Puoluekokou.''cn paikckst tuli Viipuri. Selwä ero »Suomalaisen Kan a'/ nchmiiistä. joka on luettawa ulkopn^- lelle nuorsuomalaisen Puolueen kuosikasta ja samalla kestävää pukukangAsta, sen oa syytä ,.^aä katsomassa allekirjoittaneenkin kangasvurastoa, jossa on suuiin vali koitua kotimaisia ja englantilaisia u^utu uksia : i>l. G. Oksala. takysymykset owat otettaN'at ke-kusie-l ^^kuchallinnon naaliin nähden lun ala>iM, haitallisien erimielisyyk- ^jäni k^kou^ksen eneimmistö edustajalle sien lcpeltamis^tst puolueessa, jota Zvapaai lckdet. niin kauan on loiavottu. WaaliM>myksc!ssä KeÄushallintoon on mainitun edustajan, oltaiva enem- niislöavaalien kannalla. Viimeisen lijsätyn puoluehallinnon päiätMstä lausuttiin jyrkkä paheksu- millien, päätöPsistä, jotta kahdesta syys- lä oliwat meille sll)rjäseutulaisille yllä- tys ja joita ei millään tekosyillä moi- da puolustaa: en>s?fsi, että kokouspai- kalisi »valliiliin Viipuri^ joka suurelle edustajajoulkolle saattaa kohtuuttomat >kuisiannu'kset ja toiiseksi ettei puolueen monista jseiiioista iLmenetvää riitaki)- s!iMi)slä muka otettaisi keskus: ci un a- laiseksi. KÄ'ou?sen päätös ja toiwomus oli siis, että näin ollen on mahdotointa yhtenäisen työskentelyn Yihä edelleen puolueen edun kannatta jatkua n. s. »Suomalaisen ^Kansan" n>hmän kcms- sa, jvnka taholta »vaalilpiirissämine on ijo kauwan aikaa huomattu käytetyn sa- laista Hahoittatvaa Ujöiä. On aika tehdä tietoa asioista tawalla tahi loi- sella. UhdisilLsen wirkailijoiksi Maliniin: maa Mv. Uh. Tenhola esimieheksi, kalas- t Me n n e viivoja E. Karhussaan kirjuriksi sM johtokunnan jäseniisi leipuri Hj. Minkman, maaiivv. Vihtori Vesteri- nen>, Kimikko, ja Kaapo Leppänen SuuruSnicmctstä sekä waralle asioitsija I. Kauti.0. ja leipuri A. Riikonen. Ra- ha sianhoitajaksi »votlutim I. Kaut?o. tilien latkaslaijiksi metsänhoitaja Knui Cajanut ja neiti Selma Hällström se- kä »varalle neiti Elli HäMröm. Mistl)S päätti tulewan elo- ta: syyskuun aikana toiimenpanna arpa- jäiset. Arpajaislupaa hakemaan iva- Iittiin cjsianomaiseista wirastosta neu° wo'ja E. Karhulsaari. Arpajaisloimt- knniaan Mdii'nin neidit Hilda ja In es Herranen, Laina ja Okga Lii matoi- -nen, SÄna ja Laiiia Vesterinen. r'.va Olga Ojanen, herrat: Lassi Vcsie- rinen, Jcilmari OZsanen, Jussi Vesie- rinm Äiivillko, I. Kautto. GiÄeon Lep- ^änen. Eliö Karhusaari. Vihtori Ves- terinen, Artturi Ruohist^, Toi'.vo Ry- tökorpi, Hj. Fliiikman, Antii Riiko- nen. Joonas RtfoSa. Toimikunnan ?cifooi'iIu;ljujaTsi ivaili li iin Lassi Ves^ lerinen. VuosimaÄu pääteiliin Pitää wapa- ehioiscna', toilivotaan kuitenkin, eiui ja- senet mi-cT;l)iT.iKiIlä suoriita:vat 50 pen nin >!vu>'.'ju!,sen jäsenmaksun. — Ra° haÄonhoitajan tillit luettiin ja myön- nctiiiri täydellinen tili- ja mastiiu iva- Paus. Jywäskylän pitäjä» kirkon- kokouksessa miime sunnuntaina pääict- uin seuraamaa: Kirkollisen ääiuöiisian lek >alii 'va littiin suntio Juho Marj<j'j:nc!t. Kuluman wuoden kirkoll.slen ::lien larkastaja^ksi ivaliliiin kansakculunope.- ta?at M. A. Soini, I. Hirwc»en ja A. Lumme sekä »varalle sotn>ar. R. Huoivelin. Kirkkoherran -ja firfonpa-a-cl: joi n palkan ylöskaniomiehessl määtäctijn enlinan Palkkain kantaja I. >!arja(ai- nen. — Lukkari-urkurin toimi Z-kylän maaseurakunnassa. Kun Jyiväskylän maaseurakunnan lukkari-urkuri, direc- ror caiiius K. Aro sairauden iak^a ii)>:ncirmiv.i »virkaanko hoitamaan, on kirikoneulvosio toistaiseksi määränniil suntio Jicho karjalaisen oman loimen- sa ohella hoitamaan ja ivasiaamaan lukkarin lehiämislä, sekä neili Elli Aron urkurin Miran hoilaja'il senjäl- keen kun hän on herra O. "iNcriUur.um edessä suorittanut urkujcnjoitlokurssin. — Väliaikainen kuntakokous pidet tiin Karsiulassa täniän k :n 2 p:nä seuraattusia asioisia: Lauuuriii toimi kolmeksi ivu^deiji Riultasaimen ioesissa i<irjJiri :i. min iä loinen oni pitäjän suu ia n Hiekka nen iiNian miiään maksua kuinapa. Käti!iön ja rokoitajan wuos:paltko, joka on ollul 500 mk., ?oro:e:iiin >?-)- dellä iadalla niarkalla M)ki> sen henk:- lön läällä oloajaisl. Mielisaira^o'astcn suunniliclua n>ai.iva^le.<ora!ennukse'ssa esnettii-i '.a hNvä!st)ttiin. -— Kuntakokouksessa Virroilla t.k:n 4 pnä päälcitiin seuraalvista anoista: Lautamies L. Pajumäen pieni palo» ivahliigon kottvausZvaa imus Smkaa 27:50 hisivälsattiin ma?setl<kvaksi. — VaiN'a5ial?,l rakennuskomitea oikeu- ieniin ^vuokraamaan laidunmaita wai- :vaöicloe-ia ensi kesänä. Oli myöskin kyseessä, joeko rapaa saisi myydä wai- wavia>'on maalta. mu;:a siihen pani kuiro u«a5ialauseensa. Sitä masioin 'al-iiin lupa oiiaa maaniiehietaa il- maiseksi ja >/isnyi--t.m la:pe siin 10:llä p:llä kuorma. — Paioiääniöjä ei woi- iu '.viciiäkään hyQmkirä, kun komitea, jonka -pc-bdiualvatsi kaksi eri sääntöeh- doius:a oki annettu, kokoontuu tvasta kuntakokouksen jälesiä. — Pctäjämeden kuntakokouksessa ei len pää:eilim seuraamat asiat: (5siimun Korpi.ahdelle mene'vän maanlien rakennustoimikunnan liiit. Menot osotiiMat Tmk. 2l,450:()9. Iit hniväkMiiin visimielisesli. Tilaitoinan Mäeslön lainarahasion säänlöjen muuiolsesta päälcltiin. enä uudet säännöt hi^väk?ylään j<. Maliniin I. Pitänen niille SvalMistusia hake- maan. Luetiiin kutvemöörin tvälipäätös koskeliKi Adiel KingÄinin waiwasaivun iaanlia ja sen johdosta Maliltiin Auz. Raistila antamaan anasta selitystä. Esitetliin kunnalliset tilit ja niyön- nettiin tilimapaus niillä muistutnksil- la. jotka tilintarkastajat owat tehneet. Ä. Olkkonen ilmoitti tt>yttzmättömyy- ic-niä iätä pääiösiä ivastaan. Kunaallis:oeroisia nvzpau-etiiin V. Marttinen. Olga Lahiinen, Cm il -Honkanen ja Joonas Messala. Kunnan rahMvirat Pääteiliin sijoit- taa oman kuivnan sääsröpanlkk in. Kunnan kasmkaaPpi päätettiin toath- itaa pienempään säästöinkin kansia. Tääsiöpantki wÄwoiletiiin hankki- i„a.TN kunnalle 300 mkn anvoincn kaappi. Viljam Heinämuikan P^iyntö saada äidillem Ääketiä ja hoitoa jätettiin Iihi hiki ishoitohallilukselle. J-iiamilt»iIscUMaha-stonsja päätettiin, enä V-rahaision toimiikunla ot".aa mas- taa» A-rahasion sen toimikunnalta, joilka on icht^.vä sc^ltvä toimissaan B- rahaston toimikunnalle. B-rahasion toimikuniaan kuuluivat !^r. Kauppi, V. Kolkila. T. Klinga, K. Tarama, M. Suonie!la ja K. Saarimäki. KeskustcHtiin kunnantuman sa kä. räjäiälon .rakentain.i>esta ja päätettiin ki>M kirkonkokouksaklta^ eikö seurakunta luoivuta maichaa kirkkoa niainittuihin tarkoitutstin. Asiaa esittämään ivalit- tiin K. Taipalie. Koska I. Veckman e^i ollut antanut «viime ilvueden palo^-vnikirj.ija kun- .nM^lautakuimalle. päätettiin Iiän^t ipidäuää roimastaan. Samoin tr.diitct- tiin lo>ilncstaan si^nimies Meller. Keskustoimikunta on kokoonpania- -Asiaa edelleen ajamaan UktFtuuteitt:» iva e n einiiilisi önia at e rssa. >A. Leppälä. j Palo^timv.niehilsi n>alittiiil K- Pau- Saarijäriven Nuorsuomalaisen Yhdis- 'l n kirjuriK ja Matlr.i Seppälä, .^ei- jdan toi-mmtia allkaa heti ja palkkansa 'malsclaan sääntöjen mukaan. I. lVeckman lve^kivoitet-tiin edelleen^ tyksen edusiaijaM Viipurissa ettsi sunnuntai- . « »amm m «M.'I , . . . . i0 + . . iju.lv IKnU. imun Yh -dlStytten kokouk,es,a MttmeKaniMsosM.pank.sia olstva- 5.000 maanantaina maanviljelijä Elias mkn lamaa uusimaan malmiin 3. Tai- Pihlainen. !pale. .. Kokouksessa keskusteltiin puoluves-j KoirMierasta ja ^verolipu>^.a pal samme Mallitsemista erii»>.?lijy>ilsis!ä ne ne- ! .......... ....... . . ' . jkmmalli-lautak. tiilnie- l<lioa »c ia päätettiin M>mie%*h, ena ! ronfanno^ia. mys on otettaZva esille puoluekokouk-! ylämäen ka n ia koululle lvallio -apua sessa. ^ v ftr ! hakemaan Maliniin Äartima»