N:o 131 (67) — 1910 KESKISUOMI Lauantaina kesäkuun 11 pnä ^ Sekatavarakauppani (Oittisen talossa Nikolainkadun varrella) avataan tänään, jonka pyjr- soikea arv. ostajain suosioon. Kunnioituksella: OTTO PUOLAKKA. 2110 l-l Borr. V., Sanmal., Hela. S., U. S., Hbl. 8 k. 1 ». 150 mm. Ilmoitus. Asianomaisen määräyksen mu kaan myydään Jyväskylän maa seurakunnan kirkkoherranvirkata- lon metsästä 2,873 mäntyä ja 495 kuusta sekä 12,309 koivua, jotka puut sitä varten määrätty metsän hoitaja on myytäviksi leimannut, ja jotka ovat 1, 3 metrin korkeudelta läpimitaltaan: havupuut vähintäin 26 sentimetriä, korkeintaan 61, koi vut vähintäin 18 sentimetriä, kor keintaan 42. Halullisilla ostajilla on tilaisuus toimittaa kirjalliset os to tarjouksensa allekirjoittaneelle en nen ensitulevan syyskuun 15 päi vää sekä suulliset tarjouksensa mai nittuna päivänä kello 11—12 päi vällä kirkkoherran virkatalolla. Tar joukset otetaan sitten tarkastetta- vrksi samana päivänä kello 12 päi vällä kirkkoherran virkahuoneessa pidettävässä yleisessä kirkonko kouksessa, jossa päätetään, ovatko tarjoukset, ja mitkä niistä hyväk syttävät Lähempiä tietoja on saa tavissa ja leimauspöytäkirja nähtä vissä allekirjoittaneen luona. Jyväskylän maaseurakunnassa 10 p:nä kesäkuuta 1910. Juho Vanhala, Yirkttalonlaat&kannaa puheenjohtaja. to. (Kättentaputuksia oikealta ja Hl>- wäk>ftMishuutqja). Opposilsioni lähtee istuntosalista. Keskitoiikon päimä-istmmossa Os. Jyväskylä. 2109 1-8 Myytävänä. HUOM.! 600 kappaletta kappoja. HUOM.' Saapunut paikkakunnalle ia myy a ; noastaan maa nantaina 18 p. kestk. Seurahuoneella suu ren ja runsaan varastonsa; Kappoja Hal meita, Planseia, Eailiinoja, Harsoja, Töyh töjä, Kauluksia, Kravatteja, Kravattineu- loja, Hattaneoloja, Korsetteja, Korsetin- aaojokaia, Voi tl, Nenäliinoja, Vanttuja Vbkyjft ja Lakkia naisille ja herroille y. m. Bookeat hinnat! Toiminimi Alma Andersson Torasta. 2114 l-l Huveja. P.ES. Vuosiohjelman mukaan on koe- matka Rutalahteen sunnuntaina kesäkuun 12 p:nä. Sirkat mukana. Jokaisella omat eväät. jen parhaamman tuMaamisen nimessä 'jonka se sellaisella awu- Pyytää puhuja duumaa suostuniaan li a is u ude lla on ci tanut hänen ehdotukseensa. !päälle e n. Oppositsioni' on täyttä- Kowalewski iM>en Kapusti-^M melmollisuulensa. Ainoa moite, nin ehdotukseen kannattaa samalla wal- ^ joka sitä Mastaan woidaan tehdä, on takunnaii kiÄen Suomessa käyttämis- se, etiä se on odottanut liian kautvan tä koskemaa kohtaa. Suomen opetus- ja sulmainnut liian paljon, mutta op- laitosta koskewaHsa ki)ft)!iiyksesiä Ko- posiisionin omatunto on puhdas. Se malemski tunnustaa, että Suonien > ei woi estää tekeillä olevaa laitto- koulu yleensä on mallikelpoisesti jär- 1 muutta, mutta se on iehny« kaiken sesteity. Kmtenlkin on sillä myöskin kiinnittääkseen yleisen huomion siihen wakawia puu iteelli su uksia kasivattaes- ja leimatakseen sen alkuunpanijat an- 2111 Johtokunta. i—i Jyväskylässä kesäk. 11 p:nä Kestlwilkon istunto. Cnn<n Suomea koskeman lakiehdo- tukjen toisen kohdan käsittelijä, joka si- säilää luettelon yleiÄvailakunnallisen lainsäädännön alaisista asioista, hylä- tään opposusiomn kaksi ehdotusia, toisen pykälän käsittelemisestä koh- diltain tai kohtien muuttamisesta lain erityisikjsi pykäläsi. Samoan aikaan tekee duuman oi- keisio ehdotuksen puhujain puheiden rajottamisesta 20 minuutiksi ja toto luettelon ikäsittelemisestä kokonaisena eikä kohdittain. Wastapuolueet euvät ota osaa asian yksityiskohtaiseen käsittelyyn eikä ää nestyksiin, waan poistumat salista. Miljukoim tekee kadettien, prog ressio ie n sekä puolalaisen ja muha mettilaisen richmän puolesia seuraa johtaa puhetta ruhtinas W olko n- s k i. Päitväjärjeschksessä on Suomea koskeman llakiehdotuksen yksityiskohtai- nen käisitiely. Sosialidemokraanr ja lyöläisriHmään kuuluivat oivat poissa istunnosta. LakiohÄoluksen ensimäen osan s uh- teen ilmoittaa Mitjuk o w, että tik- silyiskohtaisessa? lukemisessa tulew'at faber.it jatkamaan lakiehdotuksen «tah dottomuuden todistamista. Maliokun- nan mietinnön lähtökohdan, ettei laki- ehdotus sisällä mitään uutta, lkumoa- Toat erisi osan ensimä-set sanar. Seli- tyskirjekmä kohtelee lysy>iii)stä toisin, osotlaen muutosten wält:ämätlömWt- tä ja selittäen, että Suomen lakeja waiwaa epätäydellisyys ja sen tvuoksi owar wastaawat muutosehdotukset wälttämättömiä, mikä tunnustetaan suomalaiseltakin taholta. Mihukom ko- Äistaa suunnitellun muuiosjärjestel- män mc^hidottomuuden, iärsesielmässä kun on todelleen fl)rjäyteiiy yritys löytää järjellinen keskitie ja ehdotus on lähdätN) Suomen autonomian tu- hoamiseksi. Kuitenkin oivat toiset rai- kaisutamat mahdollisia, jos oietaan huoinivon Suomen senaatin m. 1907 esittämä >hallilusmuoto ja lopuksi Ha- riionovvin lkomitealle esiieny Ivasta- ehdotus, sossa ii>li)öniiytylset suoinalais- ten taholla on ulotettu äärimmäisyyk siin. Mut:a tämä lakiehdoius ei ole wakli'o!wiisauden muistomerkti, eitä se ole edes määrällinen teidän >mastuÄa- sillennekaan, «sillä se ei iule elämään. (Kättentaputuksia wasem»ialta). HllDäksytään ehdotus puheajan ra- joitomisesta 10 minuutiksi. Roditshem ei näe siinä kiireel- liMttä, «jolla lakiehdolusia ajetaan, urhoollisten typeryyttä, maan sellais ten typerien urhoollisuutta, jotka oivat ivalmiit 10 minuutissa l)«j ottamo: n Suomen waliiosäännön. (Ääiientapu- tuksia ivasemMalta). Sh>erskow Masmien iporonni AMersckhmin eiliseen puheeseen, katsoo etiä se suuri asia, jonka duuma iii mii eilisenä historiallisena, malkeanpuh- taana yönä, ei anna duuinalle m;u= käänilaisia perustamia tefjlivuiii; duu ma täytri ivain Zvelmollisunieiisa, jonka halliisrja sille oli antanut ja joka pois- n Suomelta sen onnettomuuden, joka uhkaisi sitä yleiÄvaliakunnallisen lain- säädäntöjärsestylsessä malliuneen epä- selivyyden takia. (Ääiteiuapulutsia oi- kealta). Esittelijä tekee yhteenMedon keskus- teluista. Enstmäinen osa h yw äksyt ään keskustan ja oikeiston äänien enem- mistöllä. Eilftmäisessä pykälässä lakien säätä- misjäxjestybsestä Suomessa k>)symst- sistä, sotka eiwät koske ainoastaan maan sisäisiä asioita, ivaan inyöskin erik>)istä llainsäätämisjärjesielmää si- iäisiä oisioita warten, osittaa M i l j u- k o»v, että tämä lakiehdotuksen pykälä on wastom perustuslakien 2 pykälää ja esittelemMä 1 §:n sanamuotoa, tu lee hän siihen lop>pupäätöksoen. että sil- tä puuttuu juriiRnen ajatus, että sillä ei oile lain luonnetta ja ettei se sisällä minkäänlaisia normeja, jonka touoksi se on poistettapa. Esittelijä, wastaten Mikjukomille, kannattaa lakiehdotuksen sanamuotoa ja pykälä myöskin haMälsytäänkin jel- loisena. Mälliajan jälkeen johtaa Puhetta Shidlotvlfkr. Ministeriaitiossa on pääministeri StoV)pin La »valtakunnan kontrollööri. 2 8. Eimen 2 §:n käsittelyä, joka sisältää yleisivaltakunnalliseen lainsäädäntöön kuulutvain k)ftimiysten luettelon, h ylä- tään kaksi opposiisionin tekemää ehdo- iusta, jonka jMeen M' l j u k o lv te- k e e e d e l l ä s e l o s t e i n n i l m o i- ruksensa ja opPcsirsio ni poistuu huoneesta. Useat nalsionalisttt ja oikeistolaiset aseitu- wat opposilsionin paikalle. Gunkin tevvehtii koko pykälää wa- Mn wäestöä!wieroitt!iiniseen ja wiha mielisliMeen Menäjän kansaa kohtaan. Mainiten ljoukon oppikirjoia Ko:va- lewski todistaa, että ne kaikessa siinä, mikä koskee Menvjää ja kiinnittää sii- >hen huomiota, waikeneivat iarkka ojot- tatrat tietämättömyyttä tai törkeätä puÄ'.ieellijsuutta^ jonka wuoksi Kowa- ietoff] chdottaa ehdotuksen hymäksymis- tä, sellaisen muutosehdotuksen, joka sionsa mukaan. Seuraama istunto oli eilen. N. Pr:n Pietarin?!rjeeruvaihtaja sälhjkötti toissa yönä lehdelleen: Korja- laiseen toicha päiwänä sattuneen wa- htiigon l)«tuaa loiakuulais^hmäioi- osottaa walttä'mäliömäksi turlvata/^'^^ peruuttaa ehdoiiitjensa Malta- Suomen oppilaitoksissa wenäjän kielen ^kunnonlakiti)fi)myksen julistamisesta oppimisen. sekä Menäjän tuntemisen «tiireellisetsi. Peruuttaminen tapahtuu, ja historiallisessa >jx>s oppcstisioni suostuu Ma a m a a n is- tuntoihin. Lo!akuulaisri)hmä päätti asiasta eilen ja tuli päätökseksi, ettei rumeta peruuttamaan kiireellijyyspäö. töstä. Qflpositsioni kuuluu aikoman waa- tia, että kolmas lukeminen siirretään Awlteen kiireellisyysseniyk- V irallisia y.m. yleisiä uutisia. Maltakllimllnlainsää- maantieteellisessä suhteessa. Skoropadski lvastaten Kapnsti- nille pitää tvMtämattömänä ottaa luetteloon määräyksen koulujen wa>- »vonnasta, sillä se on Suomen ase wal- takunnaMvastaisessa taisielussa Genä- jän kanssa. Sokolow 2 Kmoittaa, etiei hän katsonut oletvanisa oikeutettu poistu-. maan sanomatta että häntä painaa 'I™ peruuttamiseen huhutaan lähteneen raskaana tunne, ettei woi ottaa osaa Stolypinin taholta, asian kässitteliM ei oppositsionin ta- 'iuoin ivaan yl!sinkertaisesti> siihen nöh- den, että on MLillisesti mahdotonta yhdellä kertaa käsitellä kaiktia luet:c- lossa olemia pykäliä. Gololobow kumoaa Kapustinin todistelmia ja allewiiwaa, että lain- laatijain >we'lwoll!suuksien siirtäminen hallinnollisille laitoksille uskomalla niille hallinnollisessa järjestyksessä koulujen imalmonnan, on joka tapauk- sessa mahdotonta. Samyslowski kannattaen halli- tuksen tekemää luetteloa lausuu toimo- m uksen Suomen rikosasiain oikeudelli- >en käsittelyn pikaisesta darantamisesta Suomessa olemien Menäjän kansalais- ten oilkeuhettomuuteen nähden. (Kät- tentatputulsia). L e r ch e panee »vastalauseensa luettelon kaikkien Pykälien lyhteistä kä- sittelyä »vastaan, sillä nial/doionta on samalla kertaa pohtia kysnmyksiä raha- kannasta ja asewelwollisuudesta. Täl- taisto käsittelemtsjärjestvlmää noudat- taessa ei ääncstäminen moi olla aja- tt>lmtt'!sisakaan. Lisäksi puoltaa puhuja luettelosta Pcns:ett<Matsi 5 §:it, jota säätää muutoiset Suomen hallintojär- jestelmän perusteluihin sekä l.) §:n, joka koskee rahajärjestelmää, sillä kvl- mkannan ^vallitessa Menäjällä ja Tuo- messa ei Suomen rahajärjestelmällä ole merkitystä. Anrep, yhtyen Kapustinin mieli- piteeseen, neUMoo odottaniaan, miten- iä suomalaiset tulemat suhtautumaan käsiteliÄvään lakiin ja sitten kun :äy mahdolliseksi sen täydentäminen, niin Duuma hywäksynyt lopulla sesti ehdotutfen. Eilisessä istunnossaan hymäksyi duuma waltakunnanlakichdoruksen ko» konaisuudessaan 164 äänellä 23 was- taan. Päätöstä termehdittiin myrs- kyisillä kättentaputuksilla. Purishke- witsh huusi paikaltaan: „Finis Fin- landie"! (Tuomen loppu). Menäjän oikeusministerin mielipide yletSwaltakuunalli seota lakiehdutuisesta. Menäjän oikeusminiöleri Siheglo- livuom, kertoo Rjeish, on i^letKvulia- ssuniiatlisia taii<?I)doiusia käsi:eUäessä miiilisle^neuivostossa iiiuoinatuu, ei- itei hän luot kokonaisuudessaan yhtyä Arvoisat Herrat, allekirjoittaneen erikoisliikkeestä saatte edullisimmin ja varmimmin kaikkia tarvitsemianne vaatetus tar peita M. G. Oksala, sa puolsuoat Xeutrichiti ja hänen h en- koja oli ^ahdelleVymmcnelle, mutta 2 genheimÄlaisensa erään pros. Grimmin esittämän tysymytsen johdosta siiä mielilpideitä, etiä lakiehdotuksen hy- llvaksyityä kaikki lainsäädäntölvalia lwall!atuniatysi)iny!sissä kokonaan siir- iyy Menäjän lak.asaätätvtlle laitotsille. Tätä mielipidettä tvasiusii N>aliokun' man masemmisiolaiset ja osa keskusiaa, liöta ehdotti, etiä lvaliiopäimät trasta- ti n soisilivat oiikeuden hyivätsyä lakeja, >jotka sinen alistettaisiin ivaiialunnan- »duuman ja wa!Itakunnanneuivos:on kä. siieliÄvätsi. Sen jälkeen jijnriji pitkä keskustelu lakiehdotuksen 3 artiklasta, 'jossa sanotaan, että yleiÄvaltakunnal- liisien asiain luetteloa tarpeen inukaan »voidaan llisätä ja muuitaa. Wasem- misto ja osa oikeistoa ivas:usti:vat tä- tä, mutia enemmistö puolsi artiklaa. Wielä keskusteliiin ehdotuksen mii- ldennesiä artit!as:a, jonka mukaan uomen perustuslakeja «moidaan muuttaa maltaikunnan lainsäädäniöjär- jestyksessä. Maitka maiiokunnaÄsa huo. ^»neenpanemaon havos. za w«ianäyt. mauieniin että tämä anilla ,.rlo«iylä-,a t.t. suoranaisen Suomen alkeellisen oikeuk- j 6 p:Jia . cli i!m^'cnu 48 he- sien loukkauksen, puolsi maliokunnan e» ^ marsao, mitkä olimat 1 omislaiinctn Äitvijänocn pitäjästä. hipoin hoilukasia pi>rki wiime lingaeja mukaan, eikä heitäkään palautettu Mo» li on mjt Äuujaan Rantalassa. — P. P. €:n koematka Z!utalah:cea on huomenna junnunKdina. Sirkat mukana. Lähemmin iimoitukse-ja. — Pelastusarmeija» 5Uua:jiiwnartIat« «en stobisoillokumo. 13 mietti, «cchtaa suuren Iumlu- ja soiltszichlan Vct «!issä tänään kl^> pu»ti g i.p. Tunnunlaina ptIhilYskokous klo II a.p. ^it<q>aiwällä Ptv puoli 1—puoli 6 jänu : matfa. 2,'iaffu 60 p. Loitva proomuina n lähtee puiston Illalla puali 8 on wiimeinen lauiöui» ja soittojuhia Bc te lissä. | MI <6 III« i MSjiliSilS» Oislisl» Mi nemmisiö tämä-nkln artiMan jäilytiä- mistä. — Äenraalikuivernöönn talo. Se naatti on myöntänyt 7,669 mk. 64 p. kenraalikumernöörin talon sii us ta mi» so.si ja huonekalujen hankkimiseksi. — Waltiopäiwäin anomus uusista rautatierakennuksista. Senaatin lau- suntoa on iroadiitu uusia rauiatiera- icnnutsia koskeman tvolliopäimien ano- muksen johdosta. SXMjliMtll * Ui^ uuumtcu, miu ^ Qril0UJXIöill komilean miciipitccjccn. tm,bciinettofooii f, mj, »nMenil. (aujui kohdilla, jos se osottautuu Huiliifinuii tömäksi. Ä r up e n s'k i fannanoa Suoulen 'mäestön ascstvelmollisuuden iekä mui- den soiilasiarpeiisiin tarwii:awien ive- rojen suoriltamtsta kosketvon Hylälön säilyt töin isiä luettelossa. Esilieliljä, mastustaen Lerchen, Ka- Austinin ja Anrepin ehdoiuksia, puo- lustaa 2 pykälää maliokuunan ehdotta- massa muodossa. Ilman keskus- t e l u a h yw ä k sy t ä ä n 2 §:n yleinen osa; sen eri kohdista ää- nestetään erikseen.^Lerchen, Anrepin, Kapustinin ija Samyslomskin ehdotukset häätää». Koko luet: elo yleis- w al talku n n ali i se n lainsää dännön alaisista asioista h ylv ä'k sy t ä ä n w a l i o k u n n a n ehdotuksen mukaisesti. 3 §. Z §:it suhteen, jossa säädetään, ettc luettelon toisessa pykälässä mainittu- jen lakien ja asetusten muuttaminen ja täydentäminen toimitetaan yleisessä lainisäädäntöjävjestyksessä, ehdottaa Anrep tM)dennettäivä!si siten, että luettelon muuttaiiuuen ja läijvtntämi- nen woi tapahtua yksinomaan hallitsi- jan aloiteesia. 3 § hyväksytään A n r e P i n ehdottamalla oi- k a i s u l l a. S e n >j,ä l ke e n h y w ä k s y t ä a n keskusteluitta iv a l i o k u n- nan ehdotuksen mukaisesti e n s i m ä i s e n o s a n m u u t j ä l e l- l ä o i e w a t P y ^k ä l ä ^ueujsiniiuvieri iliujul mLivaina Iita >ittie'ltä, ettei rikoslakia, ivirkamicsten imasiuunalaisuutia Tuomeslsa, oikeus- laitosta ja oite^denkäydtöä koskemia kysymyksiä moida Monaan tukea kuu- luivibsi yleisivaltatuunatlislin asioihin. Rikoslain ja oikeuslaitztsen yytäiäis- tyttäminen on tulemaisuuden asia ja >loogillinen seuraus aiotusta llvaliio- oikeudellisen elämän yhdisui nishank- keesia Menäjällä, muita iässä suhiees «Senaatti on tvahivistanuj ^Taarijär- men posiiloimilukjen entisen hoiiajan Ä i n o Holmin, nylyään G r ä s- b ä c k, iekemän ^vajaulsen 7,705 mar kaksi 92 penniisi seka 1 ruplaksi 13 to* pcetälsl. Muita ominaismajauksesta wähenne:äM pois 3,975 mk,. 76 p., jos Aino Gräsbäck moi maslaijuudcssa oikeudeukÄ)nnissä näyttää toteen, eitä summa on kadonnut mur:omartauden tauna setä 1,775 mk., jos Aino Gräs- bäck moi iodisiaa, että kaksi eri Posti- osotusia on m ie ly Saarijärmen posti- toimiston kirjoihin ennenktlin tarkas- ivs siellä toimiletiiin. — Lääkärit. Hollolan Piirin piiri lääkäriisi on senaatti puolestaan ui- mitiänyt Jämsän piirin piirilääkärin, jäät. Aif. O. F. Bergjtio mi n. lKorsiuYon kunnalle on senoatli nähden. Peruutetaan ehdotus puheiden ra- »van Ämoituvsen: Kansanmapauden Ijoitiamisesta 20 minuutiksi. Puhujain liökunnan esittämässä muodossa, joka l & : ,{, 0 5 j.P. lopeteltiin Suomea kes- asettaa suomalaiset _ tasa-armoisiksi '.^an lakiehdotuksen käsittely ja duu- kaikkien muitten kansalaisten kanssa^ma siirtyy muihin päiiväjärjestyksessä yleisvaltakunnallisiin melivollisuuksiin olemiin asioihin. Opposiisioni palaa puolue ja muut opposilstoniryhmär, joidenka puoilesia minä eilen tem il- moiiFsen, oivat Päättäneet jääoä ot- tamaan osaa ytsityiskohtaiseen käsi tie- lyyn, katsoen tehläivänään oleman sckä lopeitaa sen asian, jonka alkoiioai ylei- sen keskustelun aikana, että selittää la- 'kiehdviutsen kelvottomuus ja sen pa- ranlomisen -ma^oottomuus ki>seesjäole- tvassa isiunnoÄsa. Täinä iarkoius oli tehty mchdottomaksi toieuitaa duuinan enemmistön meneitelytaivan johdosta puhemuorojen rajoilam-sessa. Tähän -kakoen wiime >mainit:u iehtäma, jonka toteuttamista warten opposiijioiii jä: merkintä lopetetaan; merkitkynä on 11 puhujaa. Kapustan ehdottaa smnanmielis- le nisä puolesta poistettamaksi lueiielos- ta kohoat opetussuunnitelman laati- ° ' ' "■ • Yleisistä misesta ja sen walwomisesta, iueiiiJ kökoulsisia, yleisistä yhdistyksistä ia takahsin istuntosaliin. Miksi wastapuolueet poistuiwat. M i l!j u k o w jättää kadettien, prog- ressistien, muhamettilaisten ja puola- laisien puolesta duutnalle eriiiusen selitylsen Histä opposi.sioilin poissa- myöniäliyt iiHiiltioaiDun niiden kuuden sa on noudarettama kehin)!sen säännöl- ? kuukauden ajaisi, jolloin lääket. kand. listä kukkua ja lisäitälvä mähitellen y- A, Berger läÄintähallitutsen mää- leiswalta>kunnallisten asiain luetteloa. > räyksesiä oli hoitanut kunnanlääkärin 3a siiä paiisi on oikeusministerin mie- virtaa mainitussa kunnassa, äesia olemas>a kolo loukto esteitä, 3 . o — soisia tärkein on se, eitä Tuomessa on vla«nvakuutusyhoi»tykset. ^aa- 200 muotta ollut olemassa oma, omi -!»in kutvernööri on wahwistanut Ala- nainen oikeusjärjestys ,a oikeudentäyt- ^uden eläin,Mkuulusyhdysk innan >ko- iö, jo.en maan oikeuselämässä ei woi- da tehdä yhlätkiä jyvtkiä iniiu:otf|la oloon sa sen kioliäyiymiscen otiao osaa Suomea koskeman lakiehdoiuksen ylsi- tyiÄohiaiseen käsittelyyn. Selityksessä muuttaminen tvenäläismalliseksi mer- eyoolul,en la,iiie.>yn iu.u»ia ma. o kitiee Wenätiälle mihamielisen hencicn na^a ja sitten lduuma^a. P u h > ststytlämista, salaisten koulujen kehi- sYYtlaa im al to ku nia a ^ iTif.feeit aifieen anta mistä ja turmelu k-, o u um a a k 11 r u h a m i \ »-,. 1 lliiioista sekä paino-oloja kostemavia lainlaadinnasta, katsoen enä koulujen >malwonta woidaan toteuttaa hallinnol- lista lietä, sillä suomalaisen koulun tehdään ytiitylvkohtaijesti iclfoa laki- muuttaminen tvenäläismalliselsi mer- ehdotuksen kaiutelyn kulusta Maliokun- * P u h u ja tykseen aiheen antamista ja turmelut-. v u u ... u u »a. v «. a ja tähän säiliin, on poistettu. Cnemmän^sen tuottamista opiskeleman nuorison ^ , ^ 1 "jVt f^ il!f7 osanottonsa käsittelyyn ja läsnäolonsa keskuuteen. Samalla tatvoin tulcwat ^louk l ' l ° «ppL.is,mt pm Vw»to.«iKäti : r»ioi,utki.)Wäi™ !ofo««n i« #>* »«'. .janotioi.0 cB»0Ura««n priiin. jota, inSlen <AaU mmätm kMUmf* ^SnäiUn Man ebuSluitncfe tomaan tekoon ei oppositioni ole woi- nut ottaa osaa, !jonka wuoksi se jät- tää enemmistön kannetta- vzaik^ koko «deSlvastuufl, «Tästä on todistuksena myöskin se, että lakiehdotuksen laatijat eimäi ole otta- >neet siihen oikeuslaitosta kokonaan, waan ainoastaan jen yleiset perusteet. «Sanat ./ijilteisei perusteet" muodosta- roat SishegiÄvitomin mielestä Mähän epämääräisen käsilteen. Tässä suh- ceessa hän PYsäh.YY lakiehvotukjen >8:nnessa lkoihdasisa olemiin niäärnel- miin: rikoslainisädääntö ja Mirkamies- >>en masiuunalaisuus, jouten toieujta- minen täydessä laajuudessaan ei ole tarpeellinen. Tässä on tyydyttäivä ai. >noaS:aan valtiollisia rikoksia koslemiin kohtiin sekä sisäAiksen enä käsittelyn puolesta. Riittämällä tätä ei kylläkään tvoida pirää, sillä ujein monet talvalliset ri- kokset saamat PÄiittisen luonteen. Mitä tulee Muikamies:en masiuun- Älaijsuuteen Suomessa, on oikeusmi- 'Nisieri suä mieltä, että yleisn^aliakun- nallisen lainsäädännön ala.sitsi olisi saaietlatva ain>oas:aan korkeammat mirkamiehet, niihin luettuna ministe- rimaliiojsihieeri. Rangaistus yllämainituista rikok- sista yleismaltakunnallisessa ja Suo- men lainsäädännössä on saatettatva tjhiäuu^isi. Tämän li salisi Stheglo.vito>v on sitä mieltä, eitä lakiehdotuksen laatijain meloaminen ulkomaalaisien n^liioi- den esimeMiin, soissa maltioissa mu- ka rikoslaki ja oi»keudeutäyttö oivat y- leis>valtakunna!llisia asioita, ei ole wa- kuuiiama, koskapa nämä seikat riippu- wat kansassa ivakiintuneista tawoista ja oikeuÄäsiiteistä. Sitä paitsi itse kci- sarikunnau ruikoslaissa on sellaisia puutleellisuutsia, että sen tarkastus it- sessään olisi hyftwn tarkoiukseiimukai- nen. se pitää itselleen alentaevana. Tähän ne piilopaikkoihin, ivaan ei lopetta näP>en oppositsionin edustajat ilmoit-'maan niiden olemassa oloa ja sanoma- tawat,etteiwäl he enää ota osaa kysees- lehdistöä kohtaan suunnatut rajoituk- oleavan lakiehdotuksen käsittelyyn ja set ainoastaan synnyttKvät vihaa ja Mtstyksiin ja Mtmvat iMntsMz» suuttumusta. ttv» Suomen kysymys walta- tuunauneuwost0ösa. Waltakunnanneuwos!on Euoml. Valiokunnan tämän k:n 7 P.. situnnos. koutscssaan wiime kuluueen l)<imikuun 21 pnä hytväifyniän ehdoiukien sano- iun yMiskuiiiian sääntöjen 7 ^:n muuttamisesta toisin kuulumiksi. Hylätty anomus. Senaatti on hylännyt Keuruun piirin poliisikons- jääpelin O. I. Saarisen anomuksen saada 1,200 mkn määräraha moottori polkupyörän ostamiseksi. Jyväskylästä ja Keski-Suornesta. ZMM semmiss» oli muasitutkintoeilen. Poislähteivil.^ le oppilaille puhui mieicenpainuwia^N:o 124' ^ippo"). Kantakirjatammo^en osaö!»i- sa tiitynti 8 tammaa. 2 paU. ä 20 mk.ja» cmaamvlijj. Juho ToiKascn St:o 15 .Xten» to" (roanjonut routiaan o.UIcvjaa N:o 327 »Simosta"). 3:n pcvif. ä 10 m!a« saitvail: lauppias O. E. W<lM)ikz.l N:o 3(J8 .Helle" (warisonut rautiaan, :>ihti 01 sa oriivarjan .Timosta")) Mani HoUn in N:o 373 .^a»gas-P:lju" ^varionuc ux»al. rautiaatx :-al)i>ot;a <,ti« «uarjrni ^Timosia") ja niaaraorlj. ^'uho Nicnwsm Hl:o 16 ^cimo" (lDatjonui w. 190b pun.rauiiacm taiinna tvarsan SJ:o 52 „^>ivscsrapojasla"). AUm.^lräijellä (pattinnoUa ä 5 tuif. uiaamvitj. 1'iatii Holm'in N:o 372 .iiiangas-Map» pu" (iixii-jonut ramiain p;;i;ap.ia ori» »varsan „2imo»ta"); maanm.lj. Jalmari Paancscn N:o 129 .Wappu' (,?arfonut ruunin lainma »varsan .T»noc-:a"); inaamvitjj. Watve il:c b70 „Ss}irfi'u" («»arionatt routiaan x.irl?^ää UTOViiuj tuursan .Timosia" > j-.i moi jen» ii>arlilja Taoivolli Cliai^n N:s -»77»Pioi« ja" rauliaan or!»arsan .si» :»»s!a"). N c i j ä wuo < ijia j-i 10 a n h e m» pia tammoja aii tar.>oll^ !a»ia'.'ir» jaon « joilta scuracuvat 3 h^lvatsyt» t i i n: imaanjoUlj. Gidcon el ho n .Ralli" Nilla wuokraa>ja ifrtf Cinotcn.Sii» su" Ntlla 455 ja «vuokraaja "ttittl; Piis pasen .Crtfla" 31:11a 456. JloUmc touot ii ia tammoja t>li tarjolla lantackirjaan 3 kpl., jotta koitti räyii)i ih»)t^ölä puullumxn srchocmitto» jcirsa laikia. idi 01 «1 c iu u o t i j i a o t i 11 a olr il» moiicttu 6 ityf., jotka laiffi oliroat ruu» ■rainori 31 :c 52 .Ihosenpojan" jätietäisiä ja jciiia ^'oirraawa>t 5 patditnin: 2:ba patl.in>nvlla ä 15 vnf. maamvitj. Heikki Ho tm' in 154 cm kovkea r<rli.li,is .Povi" (cmä ?! 372 ^tangas-Mappu") ^ o:tla palkinnolla ä 10 mlk. inaann':!j. SStftoc Aceienscn 149 cm lorka ivaal.iautiaS avatl-iojouhinen «Tuulan!ci"; 'a»aanwil!j. Än >tri Nislkalen rautias 118 cm !c*lea „Jto" ja maa-mvikj. Sintti Pasasen «au» lias 147 cm tarfca .Luonto". Munniaftt» jolla p«tlkitli»n maamvii-j. Heilii Hauta» sen rauäias löi c>m kortra .I!»'. jiuS» totin mainitusta «riista on toartna toi» ivo tältä ^kcrma tulla kaif.atirja criita nilotvai«suud«ss<^ ^ Ai -a i f i annotifia oriivarsoja oli »KnoitetM 8 kpl., joi>5ta kukin oli 'inainittm N:o 52 .AlssenPojan" jälteläi» siä. PaÄtitui^i j»»tiwat jcuraamai 7: ioisen qjaiX*. ä 15 mk. sai maatua. Juho Puraisen ^Polle"; 3:« palk. ä 16 mkaa to-lippor -i HeiVki RiiUijan .Aalto'; lorp« pari QÄar Leppäisen .Ahk.-ra" ja uraan» Wiktor Paanasen .Liukas" (tmä N:o 129 „Wappu"). ftunntitfirjalla pal kittiin rouofnaaja Nestor Leppäsen »Hip pa"; lolollisenpozan Wi'u->«> Kasalan .Reilu" ja torppari Juho Thorjtröm'i« .Lähtö". ^ Äa k si touotifio ta mmamar» sv ja M 6 lpl., joista 3:n paik. ä 10 mk. haimat ntaamotlj. Einar ii villaisen .Lilbi"; to pipari Naeti Toilkosen sa" ja maantvilj. tzctkki Hatiaraisen .Netta". (Uä näille 3:I1< oli N:o 62 .3'loncnpoifa"). Kunniakirjalla palkittiin maarsvitjj. Emil Tutipäan „Ka:ku" (isä ^väissianoja johiaja hl-, Iliailio molla lausuen kiirokjet eroamalle lch- torilTe tohtori O. I. Brummerille, jo- 'fa, oltuaan L wuotla täfäl. scmiiiaarin opettajana, nyt jiirtl/lj lch.oriisi Jocn. suun lyseoon. Tuikiunon ohjelmassa oli eri o^i- llasiluorojen lau>lu-esiiylstä, joista huo- masi musiikinopetu?s<n laitoksessa cl«> >ivan ivaLin korkealla kannalla. 'Ta» maa on sanotMva käsitöiden» ja pii- ruslu^enopeluksesla. joiden tuloksei o- liivat nählÄvänä käsiiyöpaja^sa ja ^ii- rustussalissa. Wiime lukumiiosi oli seminaarin 47:s. Qstpilaita on ollut 22b, niistä •miehiä 105 ja naisia 120. Harjoitus koulussa oli oppilaita 291. Luokalta siirrot. I<mon ehtoja siirreltiin seuraavalle luokalle: miesoppilaita 77, naisopp'lai:a 88. Luokalle sai miesoppilaita 1, naisoppi- daita i, näistä ehdollisia 5. — Koululasten kesäkotiin tähti tois» sapäimänä 22 koulupoikaa ja heidän hoilejach M Iida Koiivlsto. Uksi muotista orimarsoja vli ainoastaan 3 lpi. paik. 1(1 n^k. sai maamvitij. K. Lsppqsen . Oalli» pcllka" (ilsä N:o 115 .Rinki") ja c:nncn p»tk. 6 ntf. maamvitj. ^«kkaraisen .Reipas". ^ Ukj i muoti s ia tammatvarso» ja ol>i 6 kpl. 2:<n pal$. ä 10 inf. sai maanl>vil<j. Einar Paanaicn .HaUa" (isä N:o 32? ^Timo") ja maamvitj. Juho Tiiron .Rilli" (iisä N:o ISt .Hippos); 3:n pÄl?. ä 5 mk. «naanmifj. Ilmat 1 4io« tilaisen ^iaiho" (isä .£i:tu>" ja cmä N:o 126 «Heilu"), iiuitnialirjalla pultit* tiin iaTöflijcn pajan Äarite Ahon .Leiju" (i>sä N:o 115 .Rinkt' j«i emä N:o 130 ^!ahja") ja met>>änwar!ija Zsa* uxlti O5sws<n »Mirjain" (isä Timo ja emä N:o 377 .Maija"). ?)lipäQn>sä oluvat kaakki hnvoscl hylvin hoivctttija lukuunottamatta paria war» saa ja yhtä loarsatammaa. Viikä en Maan ilätDä toiclä mainita paikkakunnan hnvoÄaÄvattajiöta on se, etteimät ol« wiclä ottanoct IkAvion hoidoSia tarkasti waavin, »sillä uisea on ssn laia«nlyÄryt. ja isilksipä saävat näyttelyssä palkintolau* ta?Mncklta huomautuksia. .