H:o 94 — I9IO. KAIKU. Xeskiviikkoia Elokuun 17 aäivän*. Rouma (Gustafssonin maalimukseen ei r. hallitus ole suostunut, maan koska johtaja Gustafsson an jättänyt jälkeensä -400,000 mkan pääoman, on esitetty että rouma G:lle myönnettäi- sun 1,500 mkan »vuotuinen amustus niinkauan kuin on leskenä ja kullekin kolmelle lapselle 800 mkan lvuotuinen amustus 21 muoden ikäiseksi asti. Johtaja äidille Hedda Stinalle on myönnetty taas 900 mkan muotuinen elinkautinen eläke. Kimityöntekijän leski Elin Jsefina Johansson on selittänyt tyytymänsä 3,400 mkan amustukseen kerta kaik- kiaan ja 300 mkan hautausamustuk- seen, mähentämällä siitä suoritettu etu- maksu. Lopuksi anoo r. hallitus etumaksujen 458 mkan ylioppilas A. Wallmanille ja 200 mkaa insinööri E. Jensenille hymäksyttämäksi. — Kolera. Feodoromnan on ha- lIaittu sairastaman tamallista ripulia; ..Tieran" laimamiehen Käyhkön tauti on hamoittu oleman lamantautia. ..Turon" laimamiehet ja rwa Backman omat jo termeet. — Koleraksi epäilty sairausta Paus Helsingissä. T. k. 13 pai- wän aamulla otettiin Helsingin kolera- sairaalaan menäläisen työmiehen wai- mo Maria Piskunomitsh. Sairaan ulostuksista on lähetetty näyte tutkit- Lamaksi. Naisen tila on hymä, joten tauti, jos se todella on koleraa, on liemää laatua. — Kuopion koleratapaus. ..Kes- ki-Samo" kirjoittaa: ..Sikäli kun meille on kerrottu, ei wät Kuopion miranomaiset toimitta- neet hörirylotja „Turon°' desinsisioi- mista sellaisella huolellisuudella ja tark- kuudella kuin desinfisioiminen koleran saastuttamalla kaimalla on toimitetta- wa. Hymin luultamaa näin ollen on, että huonon desinsisioinnsen takia kolera pääsi lemiämään niin useaan henkilöön ja tuottamaan niin suurta mahinkoa kuin se on tuottanut. Toinen mielä suurempi huolimatto- muus Kuopion miranomaisten puolelta tapahtui siinä, että laiwa sieltä las- kettiin liikkeeseen, pidettyä ainoastaan 1 muorokausi eristettynä, maikka lai- roalla todennettiin oleman koleraa. Näin on saatu 2 kolerapesää Suomeen mah dollisen yhden asemasta ja kenties mi ten paljon olisi kolera päässyt lemiä mään, ellei täällä Samonlinnassa olisi oltu tarmokkaampia." Paha juttu, jos totta lienee. — Ilmianto. ..Pohjanmaa" tie tää kertoa, että noin kuukausi takape rin oli muutaman kilometrin päässä Tuurin asemalta oleman topograafitor nin juurelle jätetty pari paperia, joissa tehtiin törkeitä ilmiantoja Tuurin ase mapäällikköä ja asemamiestä mastaan Näitä syytetään yhteiskunnallisen mie lipiteiden takia ja mieläpä kirjeiden hä niittämisestäkin. — Ikämä kyllä, et mielä ole saatu marmaa tietoa, kuka tämän kurjan ilmiantoyrityksen on teh nyt, mutta toimotaan, että se piakkoin saadaan selmille ja hymin ansaittuun rangaistukseen. — Kenenkä tvaltuuttamana? ..Laatokassa" kirjoittaa nimim. ..Mun- ter" seuraamaa: Pappismunkki Kyprianon ja Karja- lan kansan menäläistyttämispuuhista kuuluksi tulleen A. Jakubomin uskolli nen työtomeri menäläistyttämistyössä Komeron kunnassa talollinen Masseli Karhapää ja hänen Malamon kokouk- sista jo ennen tunnettu poikassa Jo- Hannes Karhapää, molemmat Komeron kannan Sonkajanrannan kylästä, esiin- i äimät äskeisissä Pietarin-juhlissa Mii- vurissa lähetystönä! Ja armatkaapa ketä he edustimat? Ei sen enempää eikä »vähempää kuin koko Ilomantsin suurta ja monituhatpäistä kuntaa. Olen mar ina, että Ilomantsin kunta panee moi- ielle menettelylle jyrisemän mastalau- Sillä totena pysyy, että näissä sunnissa ei ole eikä koskaan tule ole maan hiluistakaan jalansijaa (paitsi Sonkajanrannalla) ..karhapääläisille" harrastuksille. Siksi paljon rakastam- ,:>.e tämän maan lakeja ja sen oikeuk- sia. Ziiistä emme suo kauppaa tehtä vän. — Hirweä werityö. T. k. 12 p. illalla klo 5 tapahtui hirmeä merityö Mestermiikissä, noin 3 km. Vaasasta. Talokas Isak Rönn oli Strömsöihin >-.>iemän tien marrella sijaitsemassa haassansa töissä, jonne hänen kerto- mansa mukaan tuli lalokas Karl Johan Ehn eli Finne, lyöden häntä kirmeen hamaralla olkapäähän, niin että lapa- luu rikkoutui, sekä kolme ammottamaa haamaa päähän kirmeen terällä. Pai- tc.Ua ei ollut ketään näkijöitä, mutta o vai. jotkut henkilöt kuulleet hätähuu t ti ja. Paikalle kutsuttiin lääkäri Boucht, jota sitoi haaroat, jotka eimät liene h. ngenmaarallisia. Lyöjällä ja lyödyllä oa ollut muosikausia mihaa keskenään. Syy, joka johti tähän merityöhön, oli nyt Rönnin sonni, jonka olisi pitä- nut lyöjän »väitöksen mukaan käyneen lu vattomasti Finnen karjassa. — Lyöjä kieltää jyrkästi tekonsa. — W. — Huligaanit liikkeellä. Kun eräs talonomistaja t. k. 11 p. meni UV.Hinsä Wanhaan Waasaan miemän tien marrella omistamalleen niitylle kor jatakseen paria latoa, tuli työpaikalle lelio 10 aikana neljä miestä aikoen nttaa yösijakseen toisen amonaisista la- doista. Omistaja kielsi miehiä latoon menemästä. Silloinkos miehet suut- tuimat, tempasimat pitkiä seipäitä, joilla <likoimat pehmittää uppiniskaista isän- lää. Isäntä tarttui silloin ainoaan turmaansa, kirineeseen, joka hänellä oli mukana ja lähti peräytymään miesten ajaessa häntä takaa aina »punaiselle 'illalle" lähellä Manhaa Waasaa, jossa attui tulemaan eräs polkupyöräilijä a pari muuta henkilöä kaupunkiin päin. Silloin jättimät huligaanit isännän ja atsoimat parhaaksi luikkia metsikköön. W. — Ryöstö keskellä katua. T. k. 8 p:nä illalla hyökkäsi 3 mieshenkilöä Helsingin Kallion kaupunginosassa erään 'aupungista poispäin maimoineen aja- man maalaisen kimppuun ja löimät miehen tuperruksiin tiepuoleen, anas- aen häneltä 195 mkaa rahaa Silloin Myytti eräs rautakaupan palmelija poliisin roistoja takaa-ajamaan ja ne saatiinkin kiinni. Ryöstetyistä rahoista on jo saatu takaisin 95 mkaa 15 penniä. — Hult- kaanit, jotka jo ennestään omat tunne- tuita, odottamat palkkaansa. — Olitvat joutua tulen uhreiksi. T. k. 9 päimänä syttyi Karjalan kap- pelin Wuolaisten kylässä itsellisen Hei- nosen ulkohuonerakennus palamaan. Mutta tulen siirryttyä asuinrakennuk- seen, huomasi torpan emäntä maaran, joten musteella olemat yöasuiset ihmiset hädin tuskin pelastuimat rakennuksen ja muun omaisuuden perin pohjin pa- laessa. Köyhä perhe joutui surkutel- tamaan aseinaan. Kyseessä näyttää oleman murhapoltto. — Suuri metsäpalo on raimon- nut t. k. 8 ja 13 päimän mälisenä aikana o. y. Gutzeit & C:n omistaman tilan metsässä Raspiniemessä Taipal- saarella. Tulen luullaan päässeen mal- loilleen kalasta jäin nuotiosta ja poltti se laajan alan tiheätä tukkimetsää, maikka kyläläiset suurin joukoin oli- mat yötä päimää sammutuspuuhissa. Oikealla ajalla tullut rankkasade teki palosta lopun, joka uhkasi jo kylääkin ja olisi sen polttanutkin, jos tuuli olisi ollut kylään päin. Wahingot lienemät joltisetkin. — Suuri kanawanhanke. Asian harrastajia Jismeden Konnemeden me- sistöjen ympäristöltä oli kokoontunut m. k. 23 pnä Rautalammille, jossa päätettiin ensi lokak. 10 pnä pidettä- mäksi Mesannon kirkolla suuri kokous. Nyt on näet uudelleen herätetty eloon 30 muotta sitten mireillä ollut kysymys, että Konnemeden »vesistöt saataisiin liikeyhteyteen. Silloin tulisi suora laimakulku Maasan ja Samon ratojen mälille. Suolahden ja Suo- nenjoen mälille. — Sähkölennätinyhteys Hel- singin ja Pietarin wälillä. Hel- singin sähkölennätinasemalle on näinä päiminä saapunut uusi lennätinkoneis- to n. k. Beaudot-tyyppiä, joka tekee mahdolliseksi sähköttää yhtä johtoa myöten 2—6 koneella samalla kertaa, Helsingissä alussa kuitenkin ainoastaan kahdella koneella. Kone on n. s. „ty- pemriter", siis painaa nauhalle tamal- lisiä painokirjaimia, joita jokainen moi lukea. Heti kun koneisto saadaan asetetuksi paikoilleen tulee Helsingin sähkölennä- tinasema työskentelemään Pietarin kanssa päimällä dupler-Hughesilla tois ta johtoa myöten ja Beaudotilla tois- ta myöten, öisin taas kahdella simp ler Hughesilla. Tähän asti on Hel- singin—Pietarin johdoilla käytetty päi- mällä dupler-Hughesia ja simpler Hug- hesia jc öisin kahta simpler Hughesia — Kuolleita. T. k. 12 p. klo " aikaan illalla lamattiin Haminassa asun- nossaan hammaslääkäri, lääket. lisen- siaatti Erkki Rytkönen kuolleena sydän haulikon panoksen lämistämänä. Pöy- dältä tamattiin omaisille osotettu kirje, jossa mainaja sanoo kärsineensä anka- raa hermotautia ja pitempiaikaista unettomuutta, jonka tähden pelkäsi jär- kensä malon sammuman ja siksi hän päätti itse lopettaa päimänsä. jataloudellinen menestys, joka meillä on osottanut taantumisen oireita pa- rempinakin heinämuosina, joka nähtä- mästi on silloin seurauksena karjakan- nan mähentämisestä ja huonommasta menestyksestä huonoina heinämuosina. Kun ei meillä mielä ole ryhdytty yleisempään mälitystoimeen rehukaupan alalla, on siitä ollut seurauksena hin- tainkin luonnoton korotus, niin että rehutamara toisin paikoin on ollut pol- kuhinnoissa, kun se toisin paikoin on ollut moninkertaisessa hinnassa, joten sekä tuottajat että kuluttajat omat jou- tuneet mahinkoon. Karjakantamme ei ole kuitenkaan ar- mosteltama ainoastaan lukunsa mu- kaan, siinä kohden olisi meillä esim. lypsylehmiin nähden ollut merrattain pieni edistys maamme moimaperäisim- millä miljelysalueilla. W. 1875 oli meillä 1,000 henkeä kohden 402 leh- mää, mutta m. 1906 ainoastaan 379. 100 asukasta kohden oli meillä nauta- yksiköissä*) luettuna mm. >880—19C seuraama määrä eläimiä: Wiime torstaina kuoli Helsingissa maamme kansakoulujen puu- ja kasmi- tarhanhoidon neumoja, kansakoulun opettaja August Miksten. — Poliisikoiran awnlla löy detty eksyuyt lapsi. T. k. 12 päi män aamuna katosi Lupmiikin aseman lähellä asuman työmies Frans Lundellin 2 1 !-i muoden ikäinen tyttö kotoaan. Turhaa oli etsintä, maikka 00—70 hen- gen suuruinen joukko oli niissä puu hissa. Helsingistä pyydettyä lähti ylikons taapeli Skutnabb poliisikoira ..Hektor" mukanaan paikalle. Koiran haisteltua ensin' lapsen maatteita, meni poliisi koirineen metsään pimeästä huolimatta ja löysikin koira lapsen klo 12 yöllä noin kilometrin päästä kotoaan, antaen siitä etsijöille tiedon kimakalla haukun nallaan. — Lapsi oli löytäessä hymin miluissaan ja nälissään. — Salmilaisia tyttöjä Wenä jälle luostariin. Miime torstaina matkusti Salmista munkkien haukutte lemia 7 salmilaistyttöä Menöjälle Krasnostokin luostariin kasmatettamiksi nunniksi ja tulemiksi lähetyssaarnaaja- opettajattariksi Salmiin. Tytöt saa- mat luostarissa olla 7 muotta. Nei- toset omat kotoisin Salmin Kirkkojoel- ta, Manssilasta y. m. — Laat. Lääni Uudenmaan Turun Hämeen Miipurin Mikkelin Kuopion Maasan Oulun W. 1880 W. 80 82 85 79 89 77 80 81 Maatalousosasto. RchickivmnkaiM ja Wuosi muodelta on meillä tullut tärkeämmäksi säännöllinen rehutama- ran tuotanto. Siitä riippuu koko kar- 81 1905 57 73 76 62 98 83 77 71 73 Mitä karjatalouden tuotantoon tu lee, puuttuu meiltä tarkempia tietoja eri lääneistä, mutta rautatietilastot muodelta 1907 osottaa moita lähete tyn eri rautateiltä: Hels.—H:linnan—Piet. Hangon Tur.—Tamp.—H:lnan Maasan Oulun Samon Karjalan Porin Jymäskylän Helsingin— Turun 2,275,000 kg 924,000 kg 2,120,000 kg 1,691,000 kg 2,782,000 kg 3,371,000 kg 2,208,000 kg 1,489,000 kg 199,000 kg 1,434,000 kg Eri läänien osalle tulee kuitenkin moi- lähetyksiä rautateitse seuraamat määrät: Turun Kuopion Maasan Oulun Mikkelip Hämeen 4,073,000 kg 3,898,000 kg 2,886,000 kg 1,616,000 kg 1,071,000 kg 2,292,000 kg Tällä tamalla jäisi Uudenmaan ja Mikkelin läänien osalle ainoastaan 2,733,000 kg yhteensä, mutta näitten läänien suuret maito ja lihalähetykset kormaamat täysin tämän mähemmyy den. Turun lääni on joka tapauksessa astunut ensi sijalle mointuotannossa, ja asukaslukuunsa merraten on Hämeen läänikin edellä Maasan lääniä, mutta silta kannalta otettuna astuu Kuopion lääni ehdottomasti ensi sijalle. Mitä Mikkelin lääniin tulee, jakaantuu sen moinlähetys muillekin ei main Samon radalle, niin että sekin todellisuudessa saamuttaa paremman aseman kuin nä mät numerot Samon radalta osotta- mat' Mutta karjatalouden alalla on otet- tama lukuun monta muutakin tekijää, joitten mukaan sitä on armosteltama Ia yksi päätekijöistä siinä kohden on rehurunsaus talmiruokin- taa marten. Ja näyttää siltä, että meillä on tällä alalla mielä pitkä askel olettamana, ennenkuin moidaan saattaa karjan kesä- ja talmiruokinta säännölliseksi, riippumatta heinäkato> jenkin -.vaikutuksesta. Siitä lopullisesti riippuu myöskin karjatalouden, jopa koko maataloudenkin kannattamaisuus, joka on niin suuressa määrässä rap- peutunut, kun on koetettu saada hei- näsatoa tilapäisesti suure- nemaan miljelystyön k u s- t a n n u k s e l l a. Tässä kohden on meillä oppimista mahmem milläkin miljelysseuduilla, joil- la kuitenkin on jo totuttu tamallista enemmän säästämään karjaneloa huo- nommankin päimän maralle. Mitenkä suuri karjanelon tarme moi olla meillä heinäkadon sattuessa, saam- me nähdä ainoastaan rehutamaran kuljetuksesta rautateitse mm. 1904- 1907, jolloin tuntuma heinäkato saa- tiin m. 1906 Pohjois-Suomessa. jossa samalla saatiin turmautua muualta tuotuihin rehutamaroihin. Kun Länsi- Suomen heinätaloudella tässä kohden oli ratkaisema osansa, on sitä ilahut- tamampi ilmiö karjatalouden alalla, että on ryhdytty pitemmänkin matkan taakse lähettämään karjaneloa. Sitä lähetettiin rautateitse: m. 1904 m. 1905 m. 1906 m. 1907 15,581,000 kg 21,971,000 kg 30,153.000 kg 29,133,000 kg Lisäys heinäkatoa marten m. 1906 —1907, jolloin heinämatokin teki tu- hojansa Pohjois Suomessa oli noin 20 miljoonaa kiloa, joka merkitsee jo Vh—2 miljoonaa markkaa sisä maisen kaupankin alalla. Ja ulkomaisten mä- kirehujenkin tuonti kasmoi niin että meille tuoliin W. 1905 kg W. 1906 ka Mehnäleseitä 49,904,491 61,543,98*- Rukiinleseitä 1,8*8,759 2,961,013 Öljykakk. y.rn. 5,170,926 6,596,779 *) 1 nauta heivosta, 2 »varsaa, r-.- 2 wasikkaa tai hiehoa K lammasta ja sikaa. Kansakoulujen johtokunnat ja opettajat huomatkaa! Ostakaa kirjat ja koulutarpeet Pohjois-Suomen suurimmasta Osk. Jalander'in Kirjakaupasta ouiussa | Pyytäkää hintaluettelolta! p""l SS3^BSS&SB^^BBS3SBSBSB83BSBSSBSSl^BB9Dm^SBLHwaJl asmm Ja Heinäin mienti mähentyi seuraa malla tamalla: Heiniä kg Olkia kg m. 1905 6,540,870 4,142,622 m. 1906 4,081,813 2,554,247 w. 1907 1,866,841 183,968 m. 1908 2,486,045 69,708 Tämä ei moi olla muusta aiheutu- matta, kuin tuosta suuresta rehutama- ran siirrosta Etelä-Suomesta päin Pohjois-Suomea kohden. Missä määrin rehutamaraa kuletet- tiin eri rautateillä, näemme seuraa- masta taulukosta: Lähet. tonnia Hes-—H:linnan Pietarin 4,882 Hangon 1,440 Turun—Tamp. —H:linnan 7,729 Maasan 2,278 Saap. tonnia 9,770 588 tonnia 4,888 852 Oulun Samon Karjalan Porin Jymäskylän Tur.—Hels. 2,05 < 1,738 1,427 2,095 116 5,371 2,138 -f 5,591 2,209 -f 69 4,046 — 1,989 7,641 — 5,903 1,484 — 17 249 1,846 831 — 715 171 -L 5,200 Heinäin lähetykset, joita saapui Pän- näisten—Tornion mäkiselle osalle Ou^ lun radalla 3,221,000 kg. ja Kajaa nin—Otaman mäliselle osalle Samon rataa 5,725,000 kg. enemmän kuin niiltä lähetettiin, suoritti siis melkein yksinomaan Länsi-Suomi (Turun lää- ni). Ahteensä 9,661,000 kg. tuli täten Pohjois-Suomen osalle heiniä tuona komana kemätkautena m. 1907, jolloin kaiken onnettomuuden lisäksi saatiin mielä kesäkuun alussa miikon kestämä takatalmi, jolloin paljon eläimiä sortui nälkäkuolemaan. Kun otamme edellä mainitun rehumäärän alkutalmenkin osalle m. 1906, saammekin tuon 20 miljoonaa kiloa rehutamaraa Pohjois- Suomen osalle, jonka määrän Etelä- Suomi on saanut ylimääräisesti ma- rustaa. Kuinka suuria rehulähetykset olimat yksistään Länsi Suomesta, näemme siitäkin, että niitä lähetettiin Turun läänin puolelta: Salosta 985,000 kg Perniöstä 866,000 kg Paimiosta 659,000 kg Koskelta 258,000 kg Littoisesta 182,000 kg Hajalasta 158,000 kg Turusta 935,000 kg Liedosta 328,000 kg Aurasta 404,000 kg Kyröstä 702,000 kg Mellilästä 833,000 kg Loimaalta 952,000 kg Npäjällä 274,000 kg Humppilasta 761,000 kg Matkusta 560,000 kg Urjalasta 389,000 kg Toijalasta 449,000 kp Porista 398,000 kg Haistilasta 328,000 kg Kokemäeltä 157,000 kg Risteeltä 126,000 kg Äetsästä 465,000 kg Kiikasta 105,000 kg Tämä tekee siis jo yli 11 miljoonaa kg. Länsi Suomesta, jonka heinämää- rän raya armo on lähes 1 miljoona markkaa. Ja melkoisen määrän hei- nälähetyksiä moimme siis laskea Län- si-Suomen osalle alkutalmestakin m. 1906, jolloin jo ryhdyttiin heinätar- peita katomuoden maralle marusta- maan. Kokonaisuudessaan moimme täten laskea heinäkadon maikutuksen nouse- man näin mälillisestikin useaan mil- joonaan markkaan, ytsin ivoin mien- ttkin on ollut sittemmin mähentymäs- sä tuollaisen heinäkadon tnaikutuksesta. M. 1905 mietiin meiltä moita 15,9 miljoonaa kiloa, m. 1906 15, m. 1907 12,7 ja m. 1908 12 milj. kg. Tälläkin tamalla on saatu lähes 20 miljoonan markan tappio kolmena muonna. Emmekä ole mielä ottaneet lukuun karjantuotannon mähentymisen maikutusta muuhun ruokatalouteen, sillä Miljankin tuonti on tällä mälin ollut: m. 1905 m. 1906 m. 1907 m. 1908 63,449,000 mk. 73,156,000 mk. 83.652.524 mk. 81.622.525 mk. Taantumus karjatalouden alalla ulottuu siis pitemmälle kuin luulisi- kaan, sillä tässäkin on 50 miljoonan markan lisäke sen maikntuksille, joka olisi moitu mälttää moimaperäisem mällä mtljelystyöllä ja paremmilla marusteilla koman ai an maralle. Monta muuta mauriota tuo kato mukanansa, koko miljelysmahdollisuus kaikkoontuu silloin pitkäin aikain taak- se ja mäki pakoontuu muuanne tila- päistä ansiotyötä etsimään. Eri paikkakuntain mälillä ei ole mielä yhteinen etu päämääränä, ei ole mielä maamiesseurain tai kuntain keskuudessa ryhdytty yhteisiä rehuma- rastoja perustamaan tai niitä mälit- tämään melkakaupallakin tarmitsemille. Sen muoksi tuleekin jälkikato säännöl- liseksi, kun hymänä heinämuonna sen hinnat poletaan olemattomiin. Ainoastaan maurastuneemmat maan- miljelimät omat näihin saakka osan- neet rehutamaraa säästää seuraamain muotten maralle taikka kormata sen mäkirehuilla, joitten olemassaolosta ei syrjäseuduilla mielä ole aamistusta- kaan. Vakinaisistakaan rehutamaran ku- luttajista ei meillä ole puutetta. Sitä saapui rautateitsekin m. m. Helsinkiin m. 1907 3,362,000 kg. ja maitoa 25,639,000 kg.. Lappeenrantaan heiniä 2,250,000 kg., Viipuriin rehua 630,000 kg. ja maitoa 1,350,000 kg., Pietariin 167,000 ja 4,365,000 kg.. Hankoon 453,000 ja 1,274,000 kg., Turkuun 201,000 ja 1,273,000 kg.. Tampereelle 1,727,000 ja 5,830,000 kg. j. n. e. Turun rehutamarain ja maidon ku- lutus on näin ollen ollut pieni rauta- teitse, ilmeisesti moi se elää poikkeus- tilassa siinä kohden muihin kaupun- keihin merraten, kun sen lähemmällä ympäristöltäkin sen sijaan on moitu lähettää niin suuri määrä rehutama- rotta kauemmaksi, kun laita on ollut päinmastainen muualla. Karjatalouden parantaminen ja kar- jarodun jalostus on kuitenkin joutu- nut sellaiseen umpikujaan meillä, ettei se moi enää siitä päästä nykyisillä apu- neumoilla. Aksityinen kilpailu ja yrit- telemäisyys sekä yhteistoiminnan puute rehutalouden alalla omat moineen hä- mittää kaikki ne tulokset parannuspuu- hista, joita on toimottu. Ei olekaan osattu käytännöllisessä elämässä maroa heinäkatojen seurauksia, luultiin pääs- tämän maarojen ulkopuolelle karjala- louden amulla, kun hallat saadaan mäl- tetyksi, mutta siinä on täydellisesti pe- tytty. uusi pahempi halla uhkaa joka muosi maatamme, kun siltä puuttuu parhaimpinakin muosina kotoisia ruo- katalouden lähteitä. Kotimainen kulutus yksinään ei ole moinut moin mientiäkään mähentää, maan tuotannon on suhteellisesti täy- tynyt mähentyä. Nmn onkin moin kuletus rautateitse mähentynyt muosina 1905—1907 21,273,000:sta 18,499,000 kiloon. Tä mä kohdaltaan jo todistaa kotimai sen kulutuksen Vähenty mistä, jota ei ole haluttu tunnus- taa. Missä määrin maltio olisi melmol- linen sekaantumaan rehutamarain han kintaan, käy edellisestä selmille, mutta sen sekaantumisesta tuskin olisi pysy- mää apua. Aleisön on itse ryhdyttä- mä yhteistoiminnan amulla asiaansa parantamaan ja saatama sitä marten maltiolta apua. —ie—. wenäjältä. — Iuuayhteeutörmäys. Pie tari, el ok. 14 p. Nikolain rautatien satamaradalla tapahtui t. k. 14 p. kahden tamarajunan yhteentörmäys maihteilla liikkuman junan kanssa, joi- loin seitsemän henkeä sai mammoja ja 35 maunua ja kaksi meturia suistui radalta. — Kolera Weuäjällä. Menä- läinen kolera on jo leunnnyt rajan poikki Jtämaltaankin. Kaksi henkeä on jo näet (>ialitsiassa kuollut kolee- raan. Pietarin termeyslautakunla ru- peaa koleran johdosta osottamaan jo ahkerampaa toimintaa. On huomattu, että miranomaiset oivat ottaneet ainoas- taan „wsimenäläisiä" lääkäreitä, edel listen muosien kokeneita lääkäreitä ei ole otettu toimeen. Nyt on päätetty ryhtyä laajempiin toimenpiteisiin. Hallituksen puolesta on pros. Rein, josta olemme jo maininneet, lähetetty taistelemaan koleeraa mastaan Tonin alueelle, jossa on miime miikon ajalla sairastunut 3,253 ja kuollut 1,424 henkeä koleraan. Koleramaara alkaa tulla yhä uhkaa- mammaksi. Koko Mettäjä on nykyään koleran saastuttama. Ei ole enää mi- tään paikkaa missä ei kolera raimoaisi. Pietarisia lähenee kolerasairasten luku- määrä ja kahta tuhatta ja joka päimä i.nrasiuu satoja. Myöskin lasten kes- kuudessa on kolera päässyt raimoamaan. Menäjällä jo tunnustetaan,että ollaan moimattomia koleran lemiämistä tuka- huttamaan. Kaikista ponnistuksista huolimatta se main yhä lemiää. Ko- leran paraimmat liittolaiset Menäjällä on kansan tietämättömyys, taikausko ja likaisuus. Monissa paikoin talonpoikai- nen mäestö kohtelee lääkärin ponnistuk- sia heidän hymäkseen mihalla ja epäluu- lolla. Tautia koetetaan myös salata. Mäestön suunnatonta likaisuutta ja epäpuhtautta mastaan on melkein mah- doton taistella. — Pappien puute. Menäjän lu- terilaisen kirkon piireissä herättää huo- lia yhä kasmama pappien puute. Tar- ton yliopiston jumaluusopillisessa tie dekunnassa on nykyään ainoastaan 100 ylioppilasta, maikka niitä pitäisi olla ainakin 150, moidakseen täyttää tar- peen. Niistäkään sadasta eimät kaikki rupea papeiksi, maan useat siirtymät koulun alalle. Ehkä tärkeimpänä syynä, joka torjuu mirolaiset ja lättiläiset pois papin uralta, on Jtämerenmaakunnissa mie- läkin moimassa olema patronaattioi- keus, jonka nojalle paikallinen aatelis- herra saa määrätä seurakuunalle papin, ollenkaan mälittämättä itse seurakun- nan mielipiteestä. Sillä tamalla pa- remmat paikat annetaan saksalaisille, mirolaiset ja lättiläiset saamat tyytyä huonompiin tahi siirtyä sisä Menäjälle. — Manhanskolaisten piispa Mikael tvangittn. Manhausko- laisten piispa Mikael, ent. arkkimand riitta Mikael (Semenom) ja Pietarin hengellisen akatemian dosentti, joka tul- tuaan erotetuksi hengellisestä säädystä siirtyi manhauskolaisuuteen, on man- gittu Malkeasaaren a^ malla. Man- gitsemisen kerrotaan tapahtuneen Boi- lieun teoksen ..Kuningas ilman kruu- nua" kääntämisen ja julkaisemisen joh- dosta. Kun piispaa tutkintotuomarin luona oli kuulusteltu, pääsi hän iva- paaksi 400 rpl. takuuta mastaan. — Miten maanwiljelystä edis- tetään. Mironmaan mavnmiljelys- seurojen keskusseuran sääntöihirt on hal- litus liittänyt määräyksen, etlä kirjeen- maihto- ja kirjanpitokielenä on olema menäjänkieli. Koska mirolaiset maan- miljelijät eimät osaa menättä, niin on tällä määräyksellä seuran toiminta tehty mahdottomaksi. Kuten jo mainittu, on hallitus näinä päiminä Puolassa lakkauttanut erään maanviljelysseuran siitä syystä, että se oli käyttänyt kirjanpitokielenään puolaa. — Suojelasosaston agentin murha. Krakomisla äskettäin tapah- tunut Rydakin murha on Wienissä teh- nyt järkyttämän maikutuksen. Sano- malehdistö sisältää tapahtumasta pals- tottain kirjoituksia. Kaikki lehdet pitä- mät todistettuna että murhattu oli Marjoman suojelusosaston jäsen ja että menäläisellä poliisilla on siis jär- jestönsä Jtämallassakin. Murhaaja Stanislaus Trubnomski on syntyisin Marsomasta ja 23 »vuo tias. Hän sanoo tehneensä rikoksen Marsoman kansallisdemokraattisen työ- mäenpuolueen määräyksestä. Murhaa- jan sanojen mukaan on murhattu Rydab ollut urkkija promokaaltori. — Itku ja hammasten kiris- tys mallitsee Moskoman hammaslää- kärien, mies- ja naispuolisten keskuu- dessa. Miime miikolla oli heistä yli sadan mastaamassa piirioikeuden edes- sä todistusten lväärentämisestä ja kaik- kiaan kuuluu Moskomassa kolmatta sataa hammaslääkäriä harjoittaman toimintaansa määrennettyjen todistuk- sien nojalla, sähkötetään sieltä Birsh. W:lle. — Intendentit. T. k. 10 p. julaislulla päiiväkaskyllä on mirasta eroteltu 12 intendenttiupseeria, kaikki ömcrstejä tai ömerstiluutnantteja, m. m. Miaporin linnoituksen intendentti, ömersti Sokalski. — Wuodeutulotoiweet Menä jällä. Pietari, elok. 11 p. Kauppa- ja teollisuuslehden mukaan tulee ta- män kesän miljalato ylipäätänsä ole- maan keskinkertaista paremp!. Syysmehnä ja ruis lupaamat kes- kinkerlaista parempaa satoa, kemät- mehnä ja ohra keskinkertaista.