»M'»* 1910 N:o 127 Msms limkui l M 1910 I^:o 127 Likkilia »MM»» l!>M ^urun Levti Häntien Hanta- ja Kristiinan- Katujen K»lma»fa HastaxäStä SäästSxanKMa HoimitUS: Alakerrassa, kolmas ovi Kristiinankadun kulmasta lähtien Läntisellä Rantakadulla. Kuhellmet: Ilmoitus- ja Tilauskonttori (8 a^>.—7 i^,.) . . . . 84 TviunSto (10—12 a.p. ja b—7 iH.) 14 41 KaSsakonttori 7 4S Kirjapaino ja faktori ... SS Tornujohtaja 9 91 GilauKhinnat: TuruSsa PoStik. Koko wm>d. ... 3:— 4: — Puoli „ ... 1:60 L: — Nelj. . ... —.90 1:20 IrtonaiSnnmerot S p. Hurun Hehieä sevraa ilmaiseksi kuukausittain Susmi kuvalehti kansalle. lmeStyy kolmesti viikossa, nimit äin tiistaisin, torstaisin ja lan» «»taisin aamvlla. Lehti kannetaan TnrnSsa maksutta unkin tilaajaa kotiin. Ote almanakasta. NiStai, marraSk. 1 p. - Pyh. m iest. p. KeSkimiillo, marraSk S p.: Tobias. Sää-olot Turussa. Wttme lauantaina: Lämpömäärä: korkei» -j- 5, alm — S. Ilman suhteellinen koSteuS: S3 ^ Tuulen suunta: Itäinen. Luriuto on paistanut: — t. — m. Toispäivana snnnuntaina: Lämpömäärä: torkem -> s, ali» -s- 1. Ilma» suhteellinen koSteuS SI Tuulen smulta: Luoteinen. Anrutk. o» paistanut: — t. Sv m. Eile» maa»a«tai»a: LLmpömääri: korkein -j- 2, alin — 8. Jlmau suhteellinen kosteus: S7 "/«- Tuule» suunta: Auriako ou paistanut: — t. 10 m. Lurun Lebtl 'sältää tänää» m. m. seuraavat kirjoi tukset: Ma»aa«il»Ro. Johtava kirjoitus. Aseiden tnonti»iett»sel»«»s Tullihallituksen päälirehtSörin eroteltu virastaan, ewersti af Enehjelm nimi tetty häueu sijaansa. S«ir«»y-it» »ykyi«e« »at tiolline» s»»nt«. Ei penniäkään ter veyShoidollisiia tarkoituksiin. W«jesteettiri»osjuttn ^Aröetet". khtei «asiaan. 6 kuulautta van» keutta. ei «elvollisanksia. Hltaa »ar»waifi« ostaessanne tth»ja«haja! Mnryayrit?» «eisarl MilyelmiS vastaa». NySstö««rKaaja Anderi» »«a se»a«t»amto. Hau jaa laskea päänsä Mstanspöltylle. Kaase» melakoita ZZerlinissä. Oauraka» »awetassa. Auwi« Laugaton sähkötyslaitos ve- Heaalaist5sa laivassa. — Luutnantti Vente. I-ljmööri Gericke. A. M., y. M. Aseiden tuontikielto- selkkaus. FulliyalMMe» pikSTikkS Aois- ma» erotettu virastaan, översti af Hxehjelm nimitetty hä»e« fijaansa. Korkeimmasta paikassa tapahtuneessa esittelyssä on tullihallituksen päätireh- tööri, laamanni T. I. BoiS m a n erotettu virastaan. Tullihallituksen päätirehtSöriksi lea- manui Boismanin jälkeen on nimitetty överSti Axel af Euehjelm. Lainkuuliaisuutensa vuoksi erotettu laamanni Toivo Johannes BoiSman ou syntynyt Htisingissä 1853, oli senaatin raha-asiaintoimitvS» kunnan protokollafihteeriaä, kun h!in w. 1895 tuli tullihalliwksen assessoriksi, mistä hänet routavuosien muistimpana kautena erotettiin hallinnollista lietä. Mutta v. 1906, kun routavuodet oli vat ohi, hänet uudelleen nimitettiin tullihallituksen aSsessoriksi ja v. 1907 hän tuli tullihallituksen päätirehtööriisi. Uust tullipäällikkö, kenraalikuivernöö- rinkanSlian virkamies översti Axel af Enehjelm on bobrikoffilaisia miehiä, ijältään 42 vuotias. Hän on palvellut poliisimestarina sekä Waasas- sa että Helsingissä ja viimeksi kenraali- kuveruöörinkansliaSsa ja o» »sein ollut ehdokkaana milloin mihinkin virkaan. Erotettu toimestaan. H. M. Keisari on tapahtuneessa ala maisessa esittelyssä kenraalikuvernöörin esityksestä suvaiaant armossa erottaa Suomea luotsilaitoksea palveluksesta ko rottamatta seuraavaan arvoluokkaan ja oikeudetta kantaa virkapukua maini tun laitoksen alikapteeuin AuguSt Lau rentius Laureuin hänen aikomuksensa johdosta siirtyä sivilitoimeea Hangon satamakapteeniksi. Määräraha kana- tvoimiseen. H. M. Keisari on senaatin esitystä alamaisesti esiteltäessä armossa suvain nut sallia, että Juojärven vesistön ka navoimista varten Suomen tie- ja vesirakennusten ylihallituksen tekemän ehdotukiea muka?n Suomea valtioina» roista, jos se valtiovarain tilaan näh den havaitaan mahdolliseksi, käytetään aina 1,390,000 mkkaaa asti suoritetta viksi 4 vuoden kuluessa. Sairaanhoito ja nykyinen Valtiollinen suunta. Ki penniikilä» terwe?deahoiboltt pi» tarkotutftt». Suuri luku määrärahoja tertveyshoi- dollifiia tarkoituksia, jotka senaatti ai- tajemmia vuosien 1908 ja 1SVS lijä- arvioittea yhteydessä oli päättänyt alis taa wyö»»ettäwätsi, ovat jätetyt huo mioonottamatta vuoden 1910 menoar. mioehdotusta laadittaessa. Siten läävät monet kaupunkien ja kuntain tai yksityiset sairaalat ja ter- veyshoidolliset Yhdistyksen ilmaa avus» tustusta. Maltioa varoja tarvitaan Pekoselle, Sireliukselle ynnä muille sa noen: arvoisille herroille »korvaukseksi- heidän kärsimyksistään, kun heilä vähän ahdistettiin virkavirheiden ja tekemiensä rikosten tähden — mutta saira- ?ör simyksiä ei kevennetä. Taasen mellakoita Berlinin ä. BerlinistL, lokak. 30 p.: Po liisiaseman edustalle Berlinin Pohjois- osassa kokoontui eilen illalla suuri vä kijoukko mellakoimaan. Mellakka muut tui pian luonteeltaan kapinaksi. Joukko heitteli kivillä, jolloin 11 poliisia haa- tvottui. Läheiset katulyhdyt särjettiin Langaton sähkötyslaitos »vedenalaisessa kaimassa. Eräällä englantilaisella vedenalla kulkevalla laivalla on äskeisin koeteltu langatonta sähköittämistä, joka »äille sodankäynnille niin tärkeille laivoille on paljoa tärkeämpää kuin vedenpinnalla kulkeville laivoille. Koe oa tuottanut tu loksen, joka anta» hyviä tulevaisuuden toiveita. — Kuvamme tässä esittää vedenalaista laivaa vedenpinnalle kaikkine langattomaan sähköttämiseen kuulu vine korkeine taukoineen. Poliisi vli pakotettu käyttämään aseita. Kuu joukkoa kehotettiin hajaantumaan, ivastasi he huudoin, Vihellyksin ja sol vauksia. Poliisi saapui joukkoon. Epä järjestykset jatkuivat klo 3:eeu yöllä. 14 henkilöä oa vangittu, niitten jou kossa 2 naista. Poliisi arvelee, että epäjärjestyksissä on huomattavaa osaa näytellyt järjestynyt työväki. Aksi ilmailujen uhreja. Murhayritys keisari Wilhelmiäwastaan Patrie lehti ilmoittaa, että Brusje- liSsä olisi v-lmistettu k-isari Mlhel- miä vastaan murhayritystä, joka ou «istuttiin ennakolta ehkäistä. Ryöstomurhaaja Anderin kuolemantuomio. Kin saa laskea pSSnsi mestavs pölkylle. Tukholmasta ilmoitettiin lokak. 28 pnä: Kuningas on tänään hylännyt Anderin sukulaisten jättämän armon- aavmukseu ja määrännyt, että ryöstö murhaajaa kuolemantuomio on pantava täytäntöön. Kuten ennen olemme kertoneet, oli Ander itse hänen puolestaan jätetyn armonanomuksen johdosta kuninkaalle il moittanut, että „häa tahtoo kuolla". Hänen tahtonsa tulee nyt täytetyksi. Mestaus. tulee piakkoin toimeenpaniawa?si Ruot sissa, kun kuningas nyttemmin on vah vistanut ryösiö!nur>.-ja A nd: rin kuolemantuomion - ehkä senMdcn, että tuomittu itse oli ilmoittanut haluivansa saada kuolla. Mumeksi toimitettiin Ruotsissa mes taus kymmenen muotta takaperin, jol loin eräs Nordlund uiminen mies, joka höyrylaivana „Pr>as C^r'" iurmusi seilsemäu — tai vllto je kaljdek an — ihmistä. Mcstaukjen toimitti silloin Ruotsin vaUakunnan teloittaja D^l maa erottamalla mestauskirveellä mes taitavan paan hänen ruumistaan, An der tulee mestattavaksi mestauskoneella, a. s. guillotimilla, joS!a pultieijiiu sul jettu raskas terä-a>e putoo kaulan yli. Dalmaa on tähän asti mcstanut laik kaan 5 eri r^kokjellisto, joSta yksi oli nainen. Luut«a»ttt Mente. Julkaisemme tässä kuvaa luutnantti Mentestö, joka — niiukuia lehtemme viime torstaisessa numerossa kerrottiin — Magdtbargissa Saksassa putosi len tokoneellaan maahan ja sai surmansa. Häa oa yksi n.istä monista uhreista, jotka nnku än niin suureen vauhtiin lentäminea on vaatinut. Eräs lapsenkastamisjuttu. Karkun käräjillä oli perjantaina esillä barivlnainen Mtu. Lcslimaimo Hilma kalliomäkeä ja hänen poikaansa Toiivo kalliomäkeä syyteltiin siitä, että hevit me heinäkuun 31 pnä meiivät rotvastl Grönwall>a tuo iaste tawaksi saman luun 23 pnä 5ymyveen tyttölapsen, joka Qselusten mukaiiesti olisi llut tasiettoiva lreiltalaislatoUjecn uSkoou. Lcskl Äal- lismäki ilmoitti lapsen wa«hemmi'si poikanja O^kcirl Kallion ja tämän mai nion, joi?a !y ees!llolerana aikana asui vat vastaajan luona. Romasli Grön vall jai luitcn!in si.reu tietää, el:a lapsi vli K^ll!?n -.a erään !reik.'>zl latnl. mie hin Pcllalau waim?u Olgiin kansja siitetty. Ki^iakuonan oikeus tuomitsi Hi^ma ja Toi vo Kalliomäen kumpaiienklll k:!si !uv?aud:^i kurilu?!^uoaeejeea ja seu jöl' kten olemaan 2 muotia kan^aiaisluotta» musia ve:llo, ap'ca äid n O!ga Pekka laa riko? een izuyimm, estä niinikään 6. 'n kuakciud «.'k i kurilu^huonee een ja sea ja^ecn oleaiaan 2 vuolla kan>alais!uot- tamu-ta ivailla >eka lap en ison Oskari Kallion rikolleen yllyuäm^c?tä ra-kaut iaio.ca usianhacirain ivalluesia 8.-N kuukaudeksi turliuSyuooetjetn ja seu M> keeu olemaan 2 vuotta kaujaiaiSluvtta musta vai^a. Masraajat ilmoittivat tyytymättö myyttä päätökjeen. Jlmapallokilpaklu Amerikassa. I»fi»öSri Kaos Herlcke. St. Lovisin ilmapalloklubi Ameri kassa oa toimeeapauant suuren ilma- pallokilpailua suuresta palkiaaoSta. Tä« häa kilpailuna ottaa osaa kolme saksa laista ilmapalloa (»Dässeldorf", .Ger- mania" ja »Harburg"), kaksi ranska laista, kaksi amerikkalaista ja kaksi sveit siläistä ilmapalloa. Parhaimmat tähän astiset tulokset oa kilpailussa saavutta nut eafimaiaittn saksalainen ilmapallo .DäSseldorf" ja melkein varmoja ol laan siitä, että ie pallo voittajaksi tu lee. „Dässtldorf"-pallon reipas joh taja oa iasinööri HanS Gericke, jonka kuvan julkaisemme tässä. Häa oa tässä kuvattuna seisomassa ilmapal lonsa alustelineiden edessä. ten eri päysymaksnlla n. s. yliopiStolli» sia luentoja joita oa pidetty kaikkiaaa 10 Akatemiataloa juhlasalissa. Mitä luentoja ovat pitäneet erikseen pyyde tyt tiedemiehet. Museoissa ovat opet tajat ja oppilaat käyneet yhdessä, to- veri-iltamia on pidetty ja kahdessa teat- terinäytännössä oa käyty alennetuilla hinnoilla, sitäpaitsi antoivat köörit maa liskuulla laulajaiset Akatemiatalossa. Oppilaita on opistossa ollut syyslu kukaudella 174 miestä ja 187 naista, yht. 361 ja kevätlukukaudella miehiä 74 ja naisia 114, yht. 188, eli kaik kiaan lukuvuonna 549 oppilasta. Sitäpaitsi on yleisöä kertakuulijoina käy nyt tuulemassa lueutoja kaikkiaan 8,441 heakeä, eli kutakin luentoa kohti keski määrin 114 henkeä. Majesteettirikosjuttu „Arbetenia" vastaan 6 kavkautta wa»ke«tta. Turussa ilmestyvän »Arbetet"-nimi sen lehden vastaavaa toimittajan, kir jaltaja I. A. Ojalan oa Turun ho vioikeus tuominnut ma.esieettinkoksesta pidettäväksi 6 tuukaulta vankeudessa lehdessä heinik. 2^ pnä 1909 olleen, otsikolla .Ryskä kejsaren med samilj" (Wenäjän kci>ari perheineen) varuste tun kirotukien joddosta, joka oli lai- n to Ruotsissa >lm styvzstä.Sccial- demolraten" Ntmiseslä lehdestä ja koS- ke>leli H M. Kcisarin käyntiä Tuk holmassa kelalla w. 1909. EräStä siiaä kirjo:tuljeösa olevaa l-iu setta on hovivtkus pitänyt H. M. Keisarin kunniaa loukkaavana. Turun suomalainen työtväenopisto. Turun suomalaisen työmäenopiSton johtaja, maisteri Severi Nuor maa on lukuvuodelta 1909 —10, eli siltä ajalta, jona hän oa »vaikuttanut opistoa johdossa, laatinut kertomuksen opiston toimisto, saaivutuksiSta y. m- kertomuksesta otamme tähän seuraavat tiedot: Opettajina ovat opistossa olleet syys- lukukaudella opettaja P. Karnä, taitei lija E. Muulka, asessori A. Lulma, opettaja I, Piltti, lehiori D. A. Wik ström ja johraja Nuormaa, sekä keivät- lukukaudella lisakii maisteri F. Forsien ja tohtori af Uriin. Syyslukukausi al koi syysk. IS pnä ja on luentoja sitte p dctiy maauantaina, keskiivlikkona ja periantaina klo 8:«ta alkaen KriSt. Raittius>euraa huoueustosia, Puutarha» katu 8, sekä lauluhariviiukiia tiistaina. Oppiaineina owar olleet: Suomea his toria, Suomea kiriaUt uudeu hiStoria, yhtelskuutaoppi, kanMtaloustiede, kehi tysoppi, tieteen historia ja laulu. Lau lua on harjoitettu setä yksiäänisesti että seka-, mies- ja nmskööreille. Kevätlukukaudella, joka alkoi tammik. 14 pnä, oa naiden ohella luennolttu myös Ranskaa vallankumoukjen histo- riasta, kansansivislysharrastuksista ul komailla sekä ilmatieteestä. Näiden li säksi on opisto järjestänyt yleisöä «ar- Olkaa warowaisia os- laessanne rehu jauhoja. (.Maatalous- lehdestä.) Knten on kerrotin myydään vykySSu Satakunnassa rehujauhoja, joissa V» on sahajauhoja. Tämä odottaa» että meidän maassamme jälleen tapahtuu rehujauhojen valmistusta tunnetun .Mtipurllaisen reseptin" mukaan tahi myöskin, että tahdotaan saada myy- dykst aikaisemmin valmistettuja, mutta vielä myymättä olevia joku aika sit ten suletun „Wiipurm rehujauhoteh- taan^' tuotteita. Pitäkööt sea vuoksi maanviljelijäm me sekä äSkenmainituSsa maatnnnassa. että muuallakin silmällä minkälaista tavaraa he ostavat, ja ottakoot..lain mukaisen jälkitarkastuksen" awulla sel vän sen laadusta! Rehujauhoväären- nykset eivät lopu maassamme enne» km maamiehet itse alkavat voimcck- kaasti ja yksimielisesti laillisille kei noilla taistella sitä vastaan. Gösta Grotenfelt. Aitauskustaunukset maassamme. AitanskllStaunuksiSta maasamme on metsäkonsuleutti I. Houkasalo Uuden maan läänistä tehnyt seuraavia las kelmia. Tutkittuaan 18 tilaa 12:ssa eri pitäjässä sai hän tulokseksi, että ku takin viljellyn maan hehtaaria kohden tulee 192 metriä aitaa. Kuu koko viljellyn maan pinta-ala Uudenmaan läänissä tekee yht. 186,312 ha, tar vitaan siis aitauksiin tässä läänissä 35,771 km. aitaa. Aidan hinnaksi laSkee hän keskimää rin 40 mk. 100 metrille. Koska Uudenmaan läänin aitojen pi tuus nousi 35,771,704 metriin, niin tulee siis aitojen arvoksi 14,303,680 mk. Hehtaaria kohden viljeltyä maata tnlee siis aitaus maksamaan noin 70— 50 mk., mutta koska aita voidaan las ke, kestävän keskimäärin noin 15 vuotta, nouteuiat kunnossapito-kustan nukset aidois a vuosittain yli 5 mk. hehtaaria kohden viljeltyä maata. Koko Uudenmaan läänissä kulutetaan siis aitoihin vuosittain noin miljoona markkaa. Koko Suomea kohden Tapion viime tilastoon nojautuen nousewat aitakus tannukset vuosittain lähemmä 20 mil joonaan markkaan. Nuitä numerona ajatellessa tulee ehdottomasti kysyneeksi: onkohan se ra situs, minkä maamme aidat metsillem me asettavat, välttämätön tai ouko se edeS usein tarpeellinenkaan? Maan viljelijästä itsestään on hänen tilansa aitamäärä riippuva ja hän sen tar peellisuuden parhaiten itse tuntee. Tietoja kansan mcrtkipaiivistä. Marraskuu. 4. Kesää Kekriin, syystä jouluua. Ei aina kekriä keStä, Eikä aina tupia pestä! Kekrinä tehtiin kaikellaisia taikoja eri tarkoituksia varten.