N:o 120 - 1910 KUSKI-SUOMI Sunnnntaina tonkofcnun 29 pm& 6ETEL1N rukoushuoneella. sunnuntaina klo 9 raamatun kes kustelua, klo 6 illalla saarna. M. Siimes. Jyväskylän Seminaarin Harjoi tuskoulujen Vuositutkinnot ovat tiistaina 31 p. toukokuuta, al kaen klo 8 a.p. Seminaarin johtaja. 1944 1—1 tttöa» ttvimasMsvan tullisäännön Tai>tlfiä siihsn fuuiuJoint ajetulsineen lama on !>us pomolla in en cjfui — •puita kun maan ifenracliifuiocrnöörin *. ssnoatMe IjuUaistatvalsi lähettämä H .M. Keisarin armoHa »vahmistama loki meritullivajan nloddcmisesta ei ole syntynyt Suomen ministerimÄtio- sihteerin esittelystä, tvaan on Wenä- jän »valtakunnan neutvoston ja malta- kunnanduuman hyväksymä laki, olen minä sitä miettä. ettei senaatin olisi Pitänyt päättää mainittua lakia otet- tallvvksi asetuskokoelmaan. Sitäpaitsi ja kun, 'kuten. esitielijä ©n osottanu:, Puheenalainsn toki sisältää tullisään nön 177 Pykälän 1 tniömerttin 2 Lpln muutoksen, «n minä »voi olla kiinmt- päkohtam _ poiötamisekst Suomen Höyttzl. Osakeyhtiön lanvoiösa: että maikustajille kolmannen luokan osas- toissa ei yleensä »varata erikoistiloja eri sukupuolille, eikä sairaille; eitä kolmannen luokan osastoissa ei juuri sanottawasti pidetä huolta siisteydes tä, joten ne >owai mitä suurkunnassa määrin ^vastenmielisiä ja epä^nvcel- lisiä ihmisten oleskelupaikoiksi; eitä rukkaa tarjoillessa järjestystä hoide-' taan epätt^dyttäwällä taMalla? että suomenkielisten maikustaiain on >vai- ke a tulla omalla kielellänsä toimeen, koska laimamäki on yleensä ruoisinkie- listä. Alamaisella kirjelmällä päätti edus- Wol>maan Mä eöcllytykiellä, ^ iei ministerineuwoston tekemää me in- samatta k.senaatin huomiota siihen 'eik- »nainittua uuden lainsaädänlöjärjeslÄ- k. ^senaatin nyt tekemällä jen ehdotusta toteuteta setä eitä Tei- lpääiölsellä säännös, josta 'hallitsija kunta lähettää tämän mietinnön Kei iän Keisarillinen Majesieeitiime Suon«n <woimassaolewan oikeusjär- sarilliselle Maijesteetille Pyynnöllä, et muutoinkin 1'uwaitsee armollisr.nmasli mukaan yksin on tähän saakka tä se annettaisiin senaatille nuhin toi.. ottaa huomioon, mitä tässä alamaises- Päättänyt, on^ koLMattu määräyksellä, menpiteisiin ryhi»Mislä Marten, joi- tunnettua, esmMn hyljäilätväksi. Pu sa kirjelmässä on esitetty. i?ufa Mtymiseen keisarikunnan lakia- hin edellä tehdyt huomautukset ja ?h- heenmuorosja asiassa käyitimät edusta Nytkychan pimeyden halki luo Suo- säätämien laitosten myötämaikutus on doiuksej antaiMat aihetta vren kansa kaiseensa menneisiin »valoi- tarpeen. kesti klo tunto lopetettiin, ja jatkettiin sitä e» dusikunnan eilisessä istunnossa. Sttnitiii lulojrn kunnan mietintö mirkamiesoloissa wak- ^me n:ssa oli kirjoitus otsakkeella ,A- liisewien puutteiden korjaamisesta, narkiaa »vastaan" Helsingin raastu- josta mietiniws:ä ennemmin olemme ^""^udessa »vaatinut edesmastuuta «eh»«l «K* MMUI»omista ifi>3.h fin 1/2 g:een aamulla, jolloin is» ^siflä kesäk. 4 t>:nö. Kansakoulun ja kansanopistojen opettajain käynti Tukholman kouluko- tauksessa. Kouluylihallitus oli esiitä- nyt, että myönnettäisiin 2,00<Z mk. jaettaMaksi 100 mkn suuruisina apura- hoina etemille kansakoulujen ^ lan- sanopistojen opettajille kaynna war- ten ensi kesänä Tukholmassa yleisessä Pohjoismaisessa koululokouksessa. „et- tä he siellä saisiwat nähdä ja kuulla niitä eddistyksiä, joita on tehty kansan- opetuksen alalla" kmen kouluylihalli tuksen kirjeessä sanottiin. Asu» oli senaatissa esillä torstaina jo tällöin eräs senaattorista niiitaten erääseen määräytfeen, jonki mukain suomalaiset eimät saa ottaa.osaa ulko- maisiin kongresseihin, jollei Wcnäjä ole edustettuna, ehdotti, että eiitys hyi Eduskunnan eilisessä klo 12 päimäl- tä alkaneessa täysistunnossa oli ai- noassa käsittelyssä esillä walt:owarain. »valiokunnan mietintö armoll. esityksen johdosta »varain osottamtscsla m.n 1910 sotilasrahaston tulojen täydentä- Maliokunta ehdotti, kuten sampiin aikoihin. Lähtemäuömästi tä- män kansan mieleen painuneena elää Keisari Aleksanteri l:sen antama ja kaikkien hänen korkea in jälkeläistensä uudistama »vakuutus, euä lämän Pressen": Aisian johdosta kirjoittaa „Nya maan perustuslait omat voimassa pr dettättvät. Ja kun Suomen malloitta- ja ja ensimäinen tvenälAnen hallitsija selitti tämän wakuutukse>n merkityksen saneessaan «ttä Suomen kansa oli To« rotettu kansakuntien joukkoon, euä se oli olewa »vapaa omissa sisällisissä asioissaan, «lätvä omien lakiensa wal- lan alaisena, oman ikuisiksi ajoiksi wah- wistotu>n tvaltiosääntönsä turmissa, niin kaikumat nÄnä sanat halki mieri- neen wuosisada>n epäämättömän ^jel- tvästr mitä lakien ja hisloricrn määris- telyä Svastaan. jolle ahdasmielinm valtiollinen kiihotus on rakentanut sen opm, «ttä Suomella ei ole mitään muita oikeuta kuin ne, mitkä Menäjä kulloinkin politiikan maihtelu-jen mu- kaan tahtoo myöntää. Jokaisesta, jonka kafse on eksymäiön, täytyy zuoil- täisen opin ^en lisäksi näyliää Venäjän armoon someltumatomoita ja yhtä paljon niiden hallitusrehtämien syr- jäyttämiseltä, jotka kuulmvat Teidän Keisarilliselle Majesteetillenne Suo- men Suuriruhtinaana. Teidän Keisarillisella Majesieeiil- lanne on »valta estää niiden suunnite!- mien toteutuminen, jotka uhkaama: iu- hota Suomen oikeudellisen lunvalli- suuden ja clinmoimain tärkeimmät eh-- dot. Siinä wakaumuksesia, -että hal litsijan imallan käyttämistä lain ja oi- keuden tucmaamisoksi tullaan niielihy- »vällä ievmehtimään kautta Wenäjän- kin alvarain alojen, saa eduskunta sen nojalla, mitä tässä kirjelmäsi on esi- tetty, alamaisuudessa anoa, että Teidän Keisarillinen Ma» jesteettinm armossa tahtoisi moi- massapitää Suomen perustuslait sekö määrätä että ne näistä poik- keawat toimenpiteet, joihin miime vuosina on ryhdy:ty. omat oi- kaistamat tahi peruuiettamat. Anomusia seuraa kaksl liitettä, jois- ta ioinen sisÄtää esityksen toimenpi- teistä, jotka ^omat Suomen perustnsla- kien kanssa ristiriidassa, tolji jotka muuten omat olleet maallemme ma- hingslsi, toinen esityksen hallituksen toimenpiteistä, jotka omat mah.ngol- lisesvi waiknttaneeL Tuomen taloiv- teen. Useita mietinnän ja liitteiden kohtia ivastaan omat perustuslakimaliokun- man soisiolidemokraaltiset jäsenet pan- «cci ivastalauiseen. Enemmistö senaatissa puÄsi julkai- semista sillä jfyyllä, että asia koskee ainoastaan »venäläisiä »viranomaisia. Toisin _ sanoen: Monäjällä j!ulaistu asetus ja tarkoiltettu koKköinaan ainoas- jat Ingman, ioka Puhui suomettare- ■ jättäisiin. Toinen taas ehdotti esilyk- laisten »vastalauseen puolesta sekä! sen hylkäämistä rahallisisia syistä, ot- Jonas Castren, M e c h e l'i n, kamalta huomioon sitä, että jo mone- Saa»ikiwi, Snellman, St ai Ci o y^m. kannattaen mietin:öä. Keskustelua ja Mi mielä, kun ti>5 SiiI!i»pöiitä'o!io[iri«ia ja niiiki ninlislt» julfaifajei fitiaSloille »äo,mi. jiFniftn MSlmm EduMirrnan ?<mÄli<rto«nÄdmta on hy- L! Ka "^ i M-nm-»!»,. «em »endailijle »„„w» qd°dM.n. Jch.«p-mochm ,-Z. mi M rtifi 11, la toitti nteniMo^t lait lhb , toHfc , ret jL lx ^ MtyiMii Mijiiiset. Senaatissa esikeliiin eilen kaikkein korkein käsky eduskunnan isiuntokau- den lopettamisesta tämän k:n 30 pnä. . aTl . . .. Pöytäkirjaa pitää esittelijäs.hteeri ^amn kmvernoor. Alfman.anot L h.ifu>»n {..^'iiJSta olkeusolaston paaloliesia aika. na muotena on ollut menojäännosja määräraha kansakoulunopettajain ui* komaama.koja Marten ja euä sekä ku- lu»van että rulsman muodcn menosään- töehdotuksesja on rarkomsta varten määräraha. Senaatti päätti tiedustella kirjeellä kenraalikmvernööriilä oitaalo W^näia osaa mainittuun kokoukseen. — Senaatin oikeusosaston päätös „Päiwän" jutus»». Oiteusosasion päätös sen johdosta, et; i Uudenmaan — Kotieläinten tenveyden tila w. 1909 Jyväskylän piirissä. Piir.elärn^ lääkäri Jymästyllän piirissä kirjoittaa läänin kuevernöörille eläimen tenvey. den ti lasia seuraatvaa: ^JykväsSylän eläinläÄäripiirissä cli eläinten yleinen tonveyden rila wuon« na 1909 jotenkin tyydyttämä. Äeivä^ taimella tosin ilmaantui hewcsitja tcritmvaa pääntauiia talwallis:a juu- remmassa määrässä. Lti tuskin ky» lää, missä tätä tautia ei olisi umes^. nyi. Tauti oli w>ieiä upeassa polkassa hlnvin ankaraa loatuatin päättyen jos. lus kuolemallakin. Muita tantumia routia itmaanini sangen »vähän. Tu« l-erkulosia tapasin tosin enemmän tuin wiime mumina. Sitä löy^i Laukaassa 4 lapausia, Keuruulla 4 ja Jywäs?y. lävsä 2. Tarttmvaa pemkkatautia toi, rissa oti nyt kuten ennenkin runsaasti JyiväMMn kaupungissa^ TaritlUvaa punapoil-ena sioissa ^öyryi myös5'n ko- : j lailla, mu:ta louti ei iee kuitenkaan suurempaa mahinkoo^ siltä sopimalla .cäti^m^llä sen woi loko hct^osu pa. rantaa. Tavll>u»vaa m^sit^ar^putia löy» *Aj[ main HiIvin mähän, yhdessä kar- jossa. Kun »vielä mainitsen pari ta. hausta pilttukuumeiia, niin olenkin .uel«L.ut tviime )vuonna esiiniyneet lorilunxtl laudi-r. ^sän a Kama wa i)vasi taas nau:o eläimiä punatauti hymin juuressa Uiäärässä. Tämä tauti tappoi uicua .'^äimiä, sillä ujscasii omiÄajat odo> ra:vat Eläimensä paranemisia muula- m ia päiwiä «lnenkun hctkemat apua, ja- iääkilyffeslä on apua vain enstinäise- nä wuovok<w«na taudin alkomisesia^. iirlJaijiijen ja>kamisesta; «tiä walt-i<Päiwäsiakirjain lähettiini ta tämähän olisi Suomen »va>ltioll>sen erikoisas.eman loistamaa tunnnusta- tavpuMen yhtvnälsyyden saamuim- kirie siitä, etlä eduskunnan on tarkoin MiSta, ^ota tunnustamista nuo Mkai- miseM w«r<rlliffen ?irjallistouden jakelussa noudatettama maltiopä/mäjärjestytsen >ewat lenaattorit 'tuskin cimat iarkoit- firja&toäOc, annettaisiin wa>vtuussnnnan 25 ja 77 §§ määräytsiä sekä «nn.oll, !senaatille ehdottaman „Walltion lirjas- määräystä 15 (23) p:ltä toukok. 1309, Samalla esitettiin kenraalikumernöörin 3 „ , kirjelmä ia ministerimalliosihleenn Paaio.iesia huomaute:.anee, et:a o>> ' - - teusoiaston paatos, ioka anneitnn ett. taneet. Ihmetellä MM tätä kaffmtokan- l<Avaltnuä i mmn '- ^sta. taa, ionia mukaan l^nomen a^^tusko- koÄmasta tulee wenäläisien ija suoina- laisten lakien Makokoeiilma, joista >suo- malaiset lait ikoskHmat ainoastaan Wa>Htwn lirjaötoivaNmiÄunnan" jä« senet iuilisiHvat wÄvttatt>i>ksi Kansamv<^- mikä koskee »valtiopäimäin amajaisten ja päättäjäisten juhlameno^. suomalaisia viranomaisia ja yleisöä ja Miasta ja ^ ^a^ menalayet lait ainoastaan wenAai,iä Minner-nimi^tä Aurasta. »virkamiehiä, Maikkakin luonnostaan 'lankee, että jokainen Suomen asetus- kokoelmana juilaistu Asetus «on olsma »voimossa suomalaisella alueella ija ole ma welmoittawa lähinnä suomalaisille »viranomaisille ja kansalaisille. Se- naottorit itse tuskin lienttvät seliivillä siitä, mitä oikein omat tarkoittaneet lausunnollaan, ja tuskin he sen kaikkia johropäälÄsiä liene»vät ajatelleet. Senaatti päättänyt jukaista »venäläisen asetuksen. Knöen keskimiikkona mainitsimine, päätti senaatti julaista Suomen as.'- iuskokoelmassa menAäisen »valtakun- nannemaoston ja duuman hlMäksy- män, ZvulÄkuun IV p:nä 19V4 wah Mmm!» lib «. 1 Eduskunnan päätös. Hymäkfyessään »valiiomaraimvalio- kunnan mietinnön n:o 12 ma.t^iva- rain tilasta M. 1903 päätli eduskunta lausua seuraamat huomautukset ja joi- w»>mukste: että on Mälttämätönlä, etlä lailli' rnn järjestys Suomen asiain esittelys- sä »viipymättä palautetaan; että ylimääräisiä meiivja, mikäli niahdollista 'Maltettaisiin, ellei niitä jo ole nimenomaan edelly.eni) siinä »valtioniaraston »vakinaisien tulojen ja tarpeitten armiossa, joka ZZaltio- päiwäjärjes:yFsen 26 §:n mukaan on selmitykseksi liiiettämä esitykseen Ma» rogen hankkimisesta niihin tarpeisiin, Ne «hd»t, jodka wal!tu>uSkunta on laa- tinu! n»ui>a>teKawaM wa>ltion ivaroilla annottatvain »virallisten julltaisu.jcn ja- kctusisa. olisi m>u>dat>ottawa, oivat fturaa- wat: 1) ehtä sen kirijaslon, joka Mcrliion wiiallista kirjallisuutta haluaa. iu!c« plMää sitä kirjalliftlla, Maldion Kirjas- tosvaittaiuÄunnalle osvtetulla anmnuk- ftlla; 2) »ttä anomuksen tehneen kirjaston omistaa kunia; 3) että ikunta on «riloisella lpäätöLicUä Uusia wenSlä,siä kasarmeja Suomeen. N. Pr:n Pietarin kirjecmvaihtaja ilmoittaa seumaivaa: Toukokuun 12 (26) käsiteltiin wäl- takunnanpuolustuskomiteassa jclainen ehdotus 11 miljoonan ruplan myön- jämisestä kalsarmivakeniiuksiin Suo- mcssa puolustaumistarkoiiusta ivar- ten. On päätelty sijoittaa menäläisiä sc- tajoukkcha rautateitä pitkin, etupäässä sttouiu^Nlt yllälpUÄmään tätä kirjaAiva Helsinki Pietarin linjalle kunnan kantakirjastona s. 0. sellaisena Suomen rannikolle aina Pbhjanlah s^iA-rempana keÄuÄirjastmia» joka on teen saakka. pawvol«maan Mo kunnan Luonnollisesti tämä toimenpide alueella <usuwain kansallaisten si.wisrys- ... < . tartvebta ja mikAi malhdollista. on iva- 00 11 tayvia. ruetÄtu tvavsdnaiisella lNkichuoneella za käsAirjastolla; 4) että -kirjastolla »n säännöt; 5) «Mä ikirjoSto nauttii niin suunta kunnan kannatusta, etlä se »vastaa wä- hinäään ZÄllmea (3) penniä Dutakin kun» nan asukasta k»chti; noja kaikille ipaiÄakuntallaisille, j^ka sii^Stukvat noudattamaan ki-rjaston sään- töjä ja lainaiuSoihjeita; 7) edtä kirjaston puolc-sta annc:aan sitoumius, että isille mahdolli^seSti ilana:- seksi mlyönnscht wirallis«t juKaisut ote- taan kirjastoin luetteloihin sekä hoide- taan ja pidetään yleisön saatavana sa- joihin »vakinaijset »valtion iulor timät »noin kuin tirjaÄon muutkin kirjat; xjj'ä« \ 8) «ttä kirjastosta lähetetään .vu«i'it- <tta hallitus et ole ollut ilman £ 4öin Mailtion ki,rjastowa>l>tunskunnalle dusknnnan suostumusta oikeuletl^ te- sen laatiman kaatvan mukainen kerto- kirjaston toiminnasta edellisenä' i.äisten olosuhteiden Mullitess.1, on ik scstään seltvä eikä kaipaa mitään sel- muystä. Kuten tunnettua, oli kysymyksenä- laista päätöstä annci.aessa kysymys ainoastaan siilä, onko ilmoitus tehtä- mä Maj Ivoinaanko ailakaulista aika- kauslehteä julkaista ilnran edelläkäy- Mää ilmoitusta. — Waltiopäiwäin päätös metsäs tysasetuksen muuttamisesta hylätty. Hänen Aiajesteeilinsa on toukok. 25 p. korkeimmassa paikassa tapahluueessa esiltelyssä hylännyt luomen moliio- päimäin hymäksymän lakiehdotuksen koskewa muutosta 20 pnä lotakuuta 1898 annetun metsästystä koskeman a- se:ulsen 13 ja 31 pykäliin, sekä samal la käskenyt Suomen Tenaatin laati- maan ehdotuksen asiassa eduskunnalle jäieilämäisi esilykseksi, huomioon otla- en Suomen kenraalikuiveriiöörin eslt- . .. tämän ehdotuksen hirmenmetsäsiyslä ja oial>l ^ f c .gf clD0 , n oikeuden iaaieniamisesia, jotia metsästäjäin kaatamaan hirtrien lukumäärän kasmaessa se konvausmää- rä alentuisi, joka yleisistä maroisia jae- taan wäeslölle hirmic.t tuottamista vahingoista. — Rautatiehallitus. Ziautatiehal- liius päälti eilen nksimieliiesli p^ol- taa ratainsinööri K. S.ieriä »uvonai- seen ralalirchlöörin mirhan rautatie- hallituksessa. — Teatterien »valtiomvut. Suom. Maaseuluiealterin muoluisen maltio- amun on senaatti korouanu, Is.OlX» nikaan muo-siksi 1911, V2 ja 13, Tam- l ereen Teaiter!n mallioa:vun 15,000 nikaan 3 muodeksi, Smenikr inhemska teaterin 12,000 mkaan 3 muodeksi ja Folkieaierin 12,000 mkoan 3 muodek- si. Nämä erät riippuivat kuitenkin Duuman puhemiesneiuvoslo pääliä.»,, «un- Retshin mukaan on duuman ivalta- kunnanpuolustuskomitea alentanut summan 3 miljoonaan nikkaan. • Birsoh. Wsäd:n mukaan otetaan 6) .että kirjastosta annetaan kirjalai- Suomen fyjlymlis !än'eltämäksi matta kunnanduuman täysi-istunnossa huc meniia maanantaina. ^'VäsIi>'IästÄ ja Keski-iSiiOiiieäUi. Koulujen paLttajäiket. Jylväskylän lyseossa on .vuosilmkimo ensi tiistaina tämän k:.t il p:nä klo 8 aamulla ja uusien oppi» .äitien stsäänpääsytutkinio huomenna, maanantaina, klo 9 aamulla. Tytrökoulusja on n uosit^t- .into samoin tiistaina ilo 8 aamulla ja uusien oppilaitten sisääiipääimut- tinto huomenna klo 8 aamulla. Kaupungin kansakoulus» s a on wuo>siiutkinto tiis:a:na tämän k:n 31 p:nä klo 8 aamulli. Kuuromykkä iukoulussa on wuosiluttinlo niinikään tiiSiaina klo 8 aamulla. — Kunnallis- ja tirkolliömaksuje» kanto kaupungissamme toitiiit^tocn huomenna ja tiistaina klo 10—2 ja 4—6 päimällä. — Jkä«i pain >«irh« oi: sati, uut eilisessä lehbeffjömnu ollfcfccn saaren pään lsekatawarakaupan ilniiMiiffccn. Niinkuin »Munärt^imä lul.ja hu«naa,;,i- li itmotukic?sa olla „h,r 111?: m p : i >l hintoihin", eikä „kn°<fni*?:;!i". iiitm iimoiux-Iatojan huc<!imal!»uiuus oli ai heuttanut. Ja onhan ka-tiltc pai.?. faluntaiaijiHe tunneltuc», fiiä juuri saa renpään s<kcrt«vara!auPpa >nyö todella- iin halivalla taiktia itm^lia-niania :awa« roita. kysymyksen otettamaksi tällä is- tuntokaudella duumassa esille. Duuman puchemiesne::.roe:» tin muoden menosääniöchdotusta laa dit taessa. — Komitea kauppa 4»pula-sten olo jen järjestämiseksi. Ku ien tuneitua vn 3n senaatti asettanut komiican 'aatimaan >nth'.n ryhtyä samalla kertaa kuin kertomus ,wal:io- puolesta Kirjastowalituus!unnan tarkas- kysymyksiä. Marain tilasta; että koulutilojen »vähempi tai iuu- rempi kannattamaisuus ei saa matkut- taa sen LiHmyksen ratkaiseiiiiseen, tuksen alais«5si, milloin iämä sen pitää tarpeellisena; ja 10) «ttä kirjasto on palowakuntertu. »vistetun öain meri tullirajan ulotta- kuinka maamviljelysopetus on järjes- «nisesla 12 meripeninkulma^ päähän tettälvä, jotta se ^sekä tietopuolisessa lähimixästä rannasta, sekä manterees, että käytännöllisesti suhteessa :nollai ta etlä saaresta, »veden ollegsa aihai- si maamme pääelinkeinolle suurimman simmillaan. hyödyn; Asian esitti proto>?ollaschteerr B. että tehdyt muutokset, jotka koskevat Malsastjerna. joka M.m. osotti. että sa- kenraalikuwemöörin ja hänen apnlai- nottn laki siMaä tullisäännön 177 sensa palkkausten maksutapaa, kenraa- pykälän 1 m-omentin 2 kappaleen muu- likumevnöörinkanslia.n järjestelyä ja toiyen. Syniyi keskustelu, jossa se- wrmintaa sekä »virkamichiä eriiy'siä naattorrt Raincscklo. Saarikoski ja toimia warten kenraaltlumernöörin Hedlund olimat sitä mieltä, että koska luona, omat useassa suhteessa risti- picheenolainon asia »vaatii wastaawaa riidassa woimassa olevan lain ja muutosta tulliaseiuksen 177 pMään. »ncan oikeusjärjestyksen kanssa sekä «Lisi tehiämä korkeimpaan paiLkaan osaksi tuottamat Maltiolle alistus ajetuschdotuksineen, joka sisäl kemään Ne»van miljoonam suoritus- ^us kirjaston toiminnasta ta; |kalenterin,uotena, jo5a kertomus tulee ^.^äitänyt ottaa nykyisen islilntckauden mietintöä lja ehdo:us:a siitä että asianmukaiset kertomukset Masi- maalaiskimtain kantakirjastojen lähertaa 'kysymyksen ivaltakunnan- lainsäädäntötoimiin moitaisiin .. . edes säännöllisesti ja hyioissä ajoin tviimeiSdään maallA. 1 p:na, kaupunki- „ ~ uloitam'!esta Suom»en kauppa-ammalin iyöoloie,; ajanmukai- jokaisille lakimääräisille maltiopäi- kirMt^en imtMtam kesÄ. 1 pna; la ^iaadan .non utoitam.^ia ^uom.en, ^rscstel»M ynnä lout:ori ja kaup- Mille annetaan, mikäli mahdollisia jo että ^ Firjasto alistetaan hoibonsa sekä mutta wiela ratkatiematra olemia amma!lisim.s:i>t!en ko- holtam seksi. Komiteaan tuuluivat en tinen senaattori O. Zicnroih puheen- jcchlajana sekä kauppia-j I. Talloerg. kauppakoulunjohtaja Järminen, sil. maisieri G. A. Siullman ja kauppa- maikusiaja S. Leivämäki. Komitea kokoontui eiHmäisen t-rran Miime tiis- laina ja päälti aluksi olla ollamaila e- riiyis:ä sihteeriä, joia lvastoin mais- teri Snellman sitoutui kesän kuluessa toimittamaan komiteaa »varten selos- tuksen ulkomaiden lainsäädännöstä se kä työaikaan, puotien amoinnapitoon y.ms. etlä kauppa-apulais:en amma.-i- opetukseen nähden. Virallisiay m.yleisii uutisia. Ll!»iml»MsM!isiiW. täisi tämänsuuntaisen muutoksen mai- nidmun aisetukseen. Muut senaattorit — senaattori Kraatz oli poissa — oli- on teot sitä mieltä, että pu>heenaolewa la- si koskee ainoasi aan »venÄläisiä wiran- omaisia ja että se niinollen ^n sulka is- tawa Isellaismaan Suomen asotuM- koelmassa, mikä tulikin päätöksellu Prokuraattorin »vastalause. Senaatin päätöksen johdosta antoi proknraatlvri, joka oli läsnä istun- nossa, seuraaiman sisÄröisen lausunnon pöyläkirjaan merkitiämäiksi: Koska Suomi on keisarikunnasta erillään olsma lainsäädäntöalue tulli- lailotseenkin se>kä maan meri tulli raja n jai !sen »vesialueen määräämi«e>n näh- den, jonne «saapuessaan kaikki laitvat omat suomalaisen tulliniiranomaisen tarkastuksen ja tutkimuksen alaisia, sekä wÄwoilotut katikessa noudatta- Suvmen suuriruhtinaanmaasja Eduskunnan perjantain täysiSiun- nossa ok kolmannessa käsittelyssä esil- lisältyjä lä kysymys Yleisen oppimelmollisuuden menoja, jotka eimät ole maan hyödyksi säätämisestä ja kansakoululaitoksen kus- ja parhaaksi; ja _ | tannuksista. Eduskunta hymälsyi lain että tämän tvuokist toilnenpite.ilin isesti siinä muodoZsa, Lommot- ryhdyttaZva ebellamainitluiea epa- . . .. - . . kohlien poistamiseksi; ' se ult Mmaksyiylit oi.an toi- eitä ^painoasiain ylihallitus olisi käsittelyssä, lakkautettavia eikä mitään määräraha erää sitä »varten enää nierkittämä me- noarmioon; että yliopiston konsistori riihrt.isi asianmukaisiin toimenpiteisiin, joiden kautta opiskelemalle nuorisolle tur-' MditMchM «msmtii. Eduskunnan Perjantain taysistun- Emm »tiMMitil «««»si» MMM» j« tkskmli. Ainoassa käsiiielyssä hyiväksyi e- duskunta torstaina.;vrustuslakitvalio- kunnan mietinnön Suonen perustus- lakien »voimassa pitänliS'ä tarkona- Mien anomusehdotusten johdosta sekä mietintöä seuraamat 3 liitettä. Sosialidemokraattien mastalause hy- lättiin kohta kohdalta loistakymme- ncn äänen enemmistöllä. Suomen IMMsti «MM MiSckmkiipileet ji cinöfanii. Ainoassa käsittelyssä hymätjyi edus. kunta torstaina yksimielijesli perus- tuslakimaliskunnan mieinmon luo men luotsilaitoksen aiotun uudestaan- järjestämisen sillensä jäiiämistä tar- kattamien anomusehdotusten johdosta. Eduskunta siis päätti anoa, eitä eh- ori us Suomen luoisilaitokjen nino- dc-tamisesta avenäläiiekit laitti seksi i Sililtiim «iiM liimchsli Senaatli on Päät :äuyt tehdä alis- tuksen lainain myöntämiieslä tilaito- man Mäesiön lainarai>aS!0s :a m .m. Jämsän kunnalle 35,000 mk. Kuortaneen kunnalle 20,000 mk. ja LappajärMen kunnalle 6,000 mk. »valtaisiin IkeÄeyiymätön ja täyoelli- nossa oli kästteltämänä armoll. esitys saisi perustuslain!wastaisena ja muu-! -mastoin et seiiaat'.: chttanyt nen opetus eri aineissa sen omalla kulkulaitosrahaston menosäännöksi ja tenkin turmiollisena raueta. painoja MMnetlawitit ^.ehlimaen. A- äidinkielellä; _ . _ hymäksyi eduskunta sen pääasiassa »val- että yliopiston ko.isis:ori, »uomut- ^ \ c ^ rQ jMxll ioku n nau mietinnön mu- taessaan »vastedes etuoikeutensa al- manakkojen sja kalenierien julkaisemi- »aan. seen, tarkoituksenmukaisilla määräyk- sillä suojelisi kohtuuttomilta rasituksil- ta sellaiset kansalle tavkoitetut julkaisut, ^ joidm lemiämiselle niihin liittymä ka- lenteri on tärkeä; että miranomaiset ryhtyisivät sowe. Eduskunnan perjantain taysistun- liaisnn tvimenptteiisiin ^«uraMain ^ !virka-mi?Kasiam lamuuden ja Reisjäriven kunnille, kos- ka ne aisvan äskettäin otvat saaneet - — Pankkuvaltuusmiehet owat te- suuria lainoja pahtuneen ovaltuuusmieÄvaalin jä keen »valinneet phueenjohtajaksi Proi C. G. Paimenin ja w.»rapuheenjoh:a. M ^ ^ 0 7i9 500 jaksi prof. K. I. Stählbergi»t. l ^^noia ott anottu yy.. .j.?i^,ö00 l Kaikkiaan on senaatti alistanut myönnetiämäksi lainoja 851,000 mk. — „Anarkiaa vastaan". Helsingin kaupungin »viskaalin miraslo on sen johdosta, että .Fkimtid" leh.de» wit «i mk. BhtciSloulut. Zämsän Euomalainen Ahteiskoulu .'ääin eilen miidennen loimimuotenja. ^äaslöiodislukjen sauval scuraattxit .viidennen luokan oppilaat: Tyyne Aatto, Elli Ahlroth, iinok Ah.stin. Raulaa Än.ila, ^s:er Honkaniemi, Wiljo Kaisls» ^auri K o im ura ma, Silpa' Äoskinen» saime Kunetius, Thure Leyen, Titviä Micheisson, Harry Palmroth. Aleksi PaiajM, Lauri Patajoki, Timo ^o- poff. Naema Salo. Elli Samola, Ker:» iu Siikala, Sulo Teräsmirta, Hu^da Viitanen, Siiri Viiäiäiien ja Aino Äuolle-Älpiala. . Koulun toiminnassa teemme myö« hnnmin selkoa. Eilen pidetyssä uusien oppilaiden si- jaankirjoilukjevsa ilmoitiaulul ensi tuokalle 5 ja roizelle luokalle 1 oppilas. Viitasaaren Ahteiskoulusj» oli niinikään Muosiiulkinto c^cn. jtl- .oin tämäkin koulu pääni »viidennut ioiinimuoienja. Pääs:ö:otis:ukien >at- .vat kaikki Miidennen luokan oppilaat, nimittäin: Toitvo Halonen, Heruu H.rmonen, Iida Holm, Suoma Häktinen, Aarne Kauhanen, Kerttu Äauyanen, Ä^^lle Kauppinen. Eema Kemppainen, Ju- lius KolZjonen, Aili Lail-nen. Elsa Liimadainen, Rauha Närhi. u':hcs Petterssolr. Archur Waris ja Lauri Mesteri^en. Wiitasaarenkin yleiskoulun toimin» nasta teemme tilan tullen tarkemmin selkoa. v. w