4-No 122-1910 ?uorstaiQs lokakuun LV pms. Suomen Lanpnnkkrn Iatoapuyhdistys - - Irtaimistoa marteu vastaanottaa palomaknntllksia irtai mistoista ja kanppatamaramaraStoiSta h«lwtmmill« maksuilla, jotka 10 ja Z» vuolta maksettuna tvieläki» ale- «»at A» ja kv prosentilla. Tämä yhtiö tarjoo fiiS niinmuodoin wakon- tnksenottajalle ehdottomasti hal- tvimmat vaakuutusmaksut asia- mieheusä K. Wylund'in kautta, 16S71 «asityöläiskatn S. V Maanantaina kuoli Kaarinassa Kai- riSteu Alitalossa tilallisen leski Ma ria Kairiaen pitkä-aikaisen taudin jälkeen S4:llS ikävuodellaan. Vainajaa jäi suremaan lähinnä 3 tytärtä, 3 poi kaa. Kauppias W. MilliamSson, fouka äkkikuolemasta miime numerossa kerroimme, oli kuollessaan b3 vuotias — ei 40-wuotiaS, kuten määrän tiedon «ukaaa tulimme maiuiuneekfi. Häntä kaipaavat lähinnä leski. VensMts. — Mmeyden «atta.' Eräässä tsheremiSfi-kyläSsä Usan lääniä päätti kyläkuntakokous äskettäin, että eusimäi- «n koleraa» kuollut kylän nainen oli noita, joka öisin lentää kylässä tulipat saana. Tämän johdosta kaivettiin vai najan hauta auki, ruumis käännettiin alassuin ja ruumiin läpi iskettiin rau takanki. AfiaSta ovat viranomaiset pi täneet tutkintoa. — Myrsky» tnyoja. Kievistä, lokakuun IS pnä. Suurella alalla Etelä-Wenäjää on ankara myrsky kat konut puita puutarhoissa jo metsissä, kylissä on paljoa kevyitä rakennuksia särkynyt, ja olkikattoja lentänyt paikoil taan. Dnjeprillä ovat monet suuret laivat riistäytyneet irti ankkuripaikoil taan. Paikotellen on veneitä ja lotjia ajautunut rannalle. Mitausta, lokakuun IS pnä. Ei len hullu! myrskyssä Mitaun joella lotja mukanaan kuusi työmiestä. Wiisi saatiin pelastetuksi. Bakuslahdessa on hukkunut tavara- lotja mukanaan 11 henkeä miehistöä. Nehä henkeä pelastui. . -- ?aKtok«Swut«S. LodziSta, kkak. 18 p. Mdzienin asemalla pa kotti S asestettua rosvoa kasöörin ja asemapäällikön apulaisen seisomaan pai kallaan jnnasillalla, jolla aikaa he ryös tivät 10,741 rpl. Työnsä tehtyään pääsivät rosvot karkuun. llltzomgsltÄ. — Manuelia Henkikö »sarassa Hngkannin alneella! G ibralta- riSta, lokakuun 17 pnä: On annettu käsky vartioida kuvernöörin linnaa, jossa kuningas Manuel ja leskikuninga tar oleskelevat. Huhujen mukaan on sotaväki täydessä taistelukunnossa. Tämä sähkösanoma kuulostaa vähän omituiselta — varsinkin kun kohta sen saa vuttua toinen sähkösanoma kertoo, että kuningas Manuel on lähtenyt Gib raltarista Englantiin. Se sähkösanoma on näin kuuluva: Lontoo, lokak. 17 pnä. Kuningas Manuel ja kuningasperhe ovat lähte neet Englannin kuninkaallisella laivalla Gibraltarista Englantiin. — Aasinvaltalainen «iekenoso- tns Madridissa. Madrid, lokak. 17 p.: Tasavaltalaiset panivat toi meen mielenosotuksen tarkotuksella juhlia Portugali» tasavaltaa. He marssivat pitkin kaupungin katuja. Eräs tasa valtalainen parlamentin jäsen piti pu heen kehottaen seuraamaan Portugalin esimerkkiä. Mielenosottajat hajaantui vat rauhallisesti. — Malanknmoutsessista »iiyo- tastyStä Kspanja» kasarmeissa. Madridista, lokak. 17 pnä: Par lamentissa ilmoitti CanalejaS, että ka. farmeissa harjoitetaan isänmaallisvaS- taista propagandaa. Niissä levitel- lään julistuksia, joissa kehotetaan val tiollisti» mullistuksiin. Tällaisten yri tysten tukahuttamisekfi tullaan käyttä mää» kaikkia laillisia keinoja. — Anellut sanOmalehtimies. Pa- riisissä kuoli viime torstaina Stock holms Dagbladin kirjeenvaihtaja Jo han KriStia» Janzon, tunnettu nimi merkillä .Spada*. Kaikki tunsivat »Spa- dan", mutta harvat suuresta yleisöstä Janzonia. »Spadalla" oli huomattava sija sekä ulkomaalaisessa että kotimai sessa sanomalehdistössä. Hän oli ra kastettava, hiljainen mieS, joka helposti löysi ystävänsä ja osasi säilyttää nii den ystävyyden. Ruotsalaisille, varsinkin taiteilijoille ja kirjailijoille, oli hän Pariisissa op paana ja olivat hänen neuvonsa aina tarjona uusille tulokkaille. Suomalais tenkin taiteilijain ja sanomalehtimiesten joukossa oli vainajalla useita ystäviä. Kansainvälisissä sanomalehtimieskong- reSseissa „Spada" oli johtavia miehiä ja marsiakin suureksi avuksi pohjoismai sille ja suomalaisille osanottajille. — Haisteta juoppoutta «as iaan. Kööpenhaminaa» aiotaa» ulko maiden «allin mukaan perustaa toi misto, josta alkoholistit tai heidän lä heisimpänsä voivat saada neuvoja ja tarvitsemiansa tietoja. Toimisto aset tuu yhteistoimintaa» alkoholistien, pe- lastuSkotien, raittiusseurojea ja muiden laitoSte» kanssa, jotka tukevat ja edis tävät raittiustyötä, sekä rupee välittä jäksi tällaisten henkilöiden ja juoppo- sairaiden välillä, autae» pyydettäessä erikoistapauksiin soveltuvia tietoja. — Atenan yliopisto sulettu. Ber livistä, lokak. 18 pnä. Lokal- anzeiger-lehdelle ilmoitetaan Atenasta yliopistoa rehtoria sulkeneen yliopiston ylioppilaslevottomuuksien takia. — Serbian Rrnvnunprinsst on sairastunut vaikeaan lavantautiin. Vii meisten tietojen mukaan on hänen ti lansa arveluttava. — Kaivosonnettomuus Saksas sa. Hernestä (Meslsalissa), lokak. 18 p. Schamrockin kaivannoissa kuoli vaunun hinausköyden katkeamisen joh dosta 3 henkilöä, jotapaitsi 9 haavot- tui vaikeasti ja 44 lievästi. — Merionnettomuus. Hampu rista, Lokak. 19 p:nä. Laivanomistaja Kirsterille kuuluva höyrylaiva »Ma teria", Pietarista, on uponnut myrs kyssä Itämerellä. Miehistöstä on 4 miestä pelastuSvöissä ajautunut kuol leena Jssel-saarelle. Muitten 12 kohta lo on tuntematon. — Aunniatohloreita. Berlinin yliopiston satavuotisjuhlassa kunnia tohtoreiksi vihittyjen joukosta mainitta koon seuraavat: keisari Wilhelm, valtakuun.-«kansleri von Bethmaun- Hollveg, Berlinin ylipormestari Kirsch- ner, professori Heiberg Köpe.chaminasta, säveltäjä Engelbcrt Humperedink ja rva Cosima Wagner, suuren säveltäjän R. Magner-vainajan leski. Tyytyväisyys. Eräs vanha piispa on antanut hy vän opetuksen tyytyväisyyden vaikeassa taidossa. Hänellä itsellään oli ollut paljon vastoinkäymisiä, mutta ei kos kaan häntä nähty tyytymättömällä ja kärsimättömänä. Kerran kysyi häneltä muuaa ystävä, joka suuresti ihaili tuota jaloa piispaa ja hartaasti halusi tulla hänen kaltai seksensa, eikö piispa tahtoisi neuvoa hä nellekin tuollaista tyytyväisyyden tai toa. »Aivan mielelläni", vastasi van hus, „se ei ole ollenkaan vaikeaa. Koko salaisnvs on siinä, että minä käytän filmiäni hyväkseni". „Mitä tarkotatte sillä?" kysyi YStävä. „Sen selitän sinulle", vastasi piispa. »Kaikissa oloissani suuutaau aina en sin katseeni taivaaseen ja koetan terot- taa mieleeni, että tärkeimpänä tehtävä näni on elää niin että pääsen ijankaik- kisiia asuntoihin tuolla ylhäällä. Sitte luon silmäyksen! maahan ja ajattelen, että minä kuoltuani saan siinä ainoas taan hyvin pienen paikan, ja lopuksi katsahdan ympärilleni maailmassa ja ajattelin että on olemassa tuhansia ih misiä, jotka ovat Paljoa vaikeammassa asemassa kuiu miaä. Siten opin tun temaa» missä tosi-onni on löydettävä nä, missä tiemme päättyvät ja miten vähän syytä minulla on napisemiseen ja valituksiin. Miten yksinkertainen onkaa» tämä keino, mutta kuinka harvat sitä käyttä vät! Mutta minkätähden o» niin pal jon tyyiymättömyyttä maailmassa? Juuri sentähden, että ihmiset hakevat ounea ja rauhaa kaikkialta muualta paitsi häneltä, joka yksinään «ot «e meille antaa, häneltä, joka yksinään voi sunoa: »Minussa te löydätte rauhan ja levon teidän sieluillenne". Zleuvokas mies. Etelä-Carolinassa Amerikassa näki eräs kävelyllä oleva valkoihoinen her rasmies vanhaa neekerin onkivaa lam mikossa, joka ei näyttänyt varsia ka laisetta. Hän istahti ja katseli uteliaana nee kerin turhanpäiväistä onkimista puolen tunnin ajan. Mihdoia kysyi häa: — Luuletteko todellakin tuossa lam missa olevan ainoatakaan kalaa? — Ei, herra, ei siinä ole ainoata kaan, vastasi neekeri rauhallisesti. — Mutta kuitenkin istntte siiaä on kien innokkaasti? ihmetteli utelias val koihoinen. — Niin teen, myönsi »eekeri. — Mitä hyödyttää onkia kalatto masta vedestä? Neekeri irvisti pahansuovasti ja vastasi pidätetyllä äänellä, heitettyään syrjäsilmäyksen mökillensä: — Nähkääs, herra, istun tässä onki massa, että muijani ymmärtäisi, ettei minulla ole aikaa, ottaa perunoita maasta tänään. LLälkpaloja. — Merkillistä- Professori (ajatuksissaan): Sattuu toisinaan merkillisiä tapahtumia. Ta pasin ästen kadulla erään naisen, jolla oli ai» mau samallainen hattu kuin minun »aimol lani, ja kädessään hänellä oli jamallaineu sa- teenjuoja kuin tyttärelläni — tunnen sen hy- Min kahman muodosta —, mutta kaikkein merlillismtä oli, että hän kasmoiltaan oli ihan meidän keittäjättäremme näköinen. Professorin niaimo ja tytär eimät pitäneet asiaa aiman yhtä merkillisenä — Nuori mieS: — «Rakastan teitä hul luuteen asti." Neiti: — »Teidän Pitäisi puhua isäni kanssa." Nuori mies: — «Saanko todellakin?" — Neiti: — »Milsi ei. Hän on niielisai- raslääkäri." 14 shttävLa kiivaammin ja kasvoni punehtuvan. Minä painoin silmäni kiinni sentähden, että elä vämpänä näkisin sea sanomattoman suloisen ku van ja lähenin pöytää. Lemu niistä kauniista kukista, jotka olivat pöydällä, tuntui minusta ^yt erinomaisen hyvälle ja suloiselle. Mimein nousi» koneentapaisesti istualtani, ilmaa asiata ja oli» etsivinäni lankavyhtiä ja samassa siep pasin aivan tulisesti kauniin vuokon ja kiiniti» se» leninkiini. Samassa silmänräpäyksessä kuu lin kellou soivan. Se oli aivan epäilemättä herra B ... ja sangen sukkelaan minä panin kukan jälleen tilallensa, sanoen: Jos se ei ole hän, «iin minä suraion sinun, kaunis kukkaraukka, jaloillani. Ilmoitettiin herra B . . . Minä nostin sil mäni työstä todellisella sydämen tuskalla ja työn sin tulisesti kukkaruukun sivultani. Mutta sa massa silmänräpäyksessä pääsi minulta sywä tyy- tymäisyydea huokaus; sillä hän oli se! Mvita miten minä »voisia selittää sen kuinka vttrrä lvapisia! kuinka miaä hämmästyin! kuinka hölmömäisesti termchdin . . . Minä en käsittä nyt sitä, mitä hän sanoi minulle, sillä minua korvani kohisivat kuin koski ja millä en totisesti voi ymmärtää, miten tuhmasti ja mielettömästi minä mahdoin vaStata. Jumala, kuinka huo nosti satuin häntä vastaan ottamaan! Ja kuinka tus?a-tunut minä olin, kuu minun täytyi niin huonounäköisenä as!ua esille. 15 Äitini snrkutteli minua surkeata tilaani ja käski minua tarjoomaau teetä. Nyt sain tilai suuden toipuakseni suloisesta hämmästyksestäni. Herra B ... ei katsellut liioin minua, vaan keskusteli vanhempieni kanssa ja niin tavoin sain hieman urhoutta, niin että rohkenin heittää salaisen silmäyksen häneen. Herra B ... oli todellakin erinomaisen pulska, nuori mies ja minä vakuutin itsekseni hyvin tyytyväisenä, ettei hän ensinkään ole niiden naineiden miesten kaltainen, joiden ou tapana meillä käydä. Sanalla sanoen, teetä valmistaissani työskenteli mielikuvitukseni kilpaa käsieni kanssa ja teetä keittäissäni tein ai- vau salaa seuraavat mietinnöt: Häa oli tullut kirkkoon, häa oli tervehtänyt meitä, hän tunsi äitini. Epäilemättä häa oli tullut kirkkooa saadakseasa nähdä minut, ennen kuin alkaisi kosia minua ... ja joka tapauksessa häa oli minut ennen nähnyt ja sea jälestä ivasta isältäni pyytänyt minua atviolseusa ja siis aimaa selivää ou se, että häa rakastaa minua. Tämä ilahutti minua niin sanomattomasti, sillä nyt eiwät woineet pitää paikkaansa Maria puheet: »häa rakastaa teidän myö«äjäisiäane, mutta ei teitä". Minä tarjosi» teetä ja uskal- finpa jo hänellekin ojrntaa kuppinsa ja woia wä- risemätkömallä äänellä sanoa hänelle: suvaitset- teko yhden tahi kaksi palasta sokeria ... ? Paljo tahi vähän kermaa . . .? Teemme juotua hän tuli aivan kohteliaasti istumaan viereeni. Puhui soitannosta ja sanoi Mmimm, MmMri», MiSthMch SV" "S Tarua ZVanulitkkeeSsä, Aurakatu 12, Knltaseppäyhtiön talo, Kauppatorin laidassa. ^ Katettiin saanut MttolnkiniikamiLtti Zgnlkulum' jolla voi lämmittää petrolenmilla tai kaa solla, ou nykyajan paras ja halvin lammi- tySlaitoS sekä asuinhuoneita, liikehuoneuStoja, vinttejä, kellareita ja ulkohuoneita varten. Tuleeuwaara ehdottomasti estetty. Säi lyttää lämpöä 12—18 tuutia kuu lämmi tetään 4 tnutia vuorokaudessa. Polttaa Vt kg. petroleumia tunnissa. Myy Turussa . ' Alfred Wikström. ^ Puutarhakatu 18. Puheliu 1129. isisi AvotiiZ zekm. Muuaa »lkomaalaiaea saaomalehti kertoo seuradvaa hauskaa pikkujutun: Eräässä ptkkulastea koulussa oli opet tajalla tapana oppilaittensa järjen juok sua kehittääkseen antaa heille kaikenlaisia pieniä arvoituksia arvattavaksi. Kerraa antoi häa pienille oppilailleen seuraa vaa arvoituksen: — Woiko joku teistä sanoa minulle, mikä se ou, joka riippuu katosta nuo rassa ja sanoo piip Piip? Kaikki lapset harkitsivat tarkoin ar voitusta, mutta kukaa» heistä ei keksi nyt silloin vastausta. — No, kylläpä te nyt olette pölkky- päitä — sanoi vihdoin opettajatar — sehän on kanarialintu .. . Lapset katselivat vähän aikaa ääneti toisiaan. Lopuksi uskalsi yksi heistä huomauttaa: — Kyllähän kanarialintu sanoo piip, piip, mutta eihän se riipu katosta nuo rassa. — Niin — sanoi opettajatar — sen nuoran lisäsi» minä arvoitukseen vaan sentähdea, että se olisi vaikeampi ar^ vata. Lapset näyttävät olevan tyytyväisiä tähän selitykseen ja jonkun ajaa kulut tua pyysi eräs pieni poikanen, että saisi vuorostaaa antaa arvoituksen opetta jatlarelle armattavaksi. Opettajattarella ei ollut mitään sitä vastaan ja poika aatoi hänelle seuraavan arvoituksen: — Woiko neiti sanoa, mikä se on, joka o» isä» ja äidi» sängyn alla ja jossa o» kädensija? Ensi hämmästyksessään oli opettaja tar pyörtyä, mutta sitte» vastasi häa puuaStuaeeaa kasvoiltaa»: — E» . . . Sitä e» woi saava! — Nehä» ovat tohvelit — saavi poikanen levollisena. — Mutta kädensija? — huomautti opettajatar. — Niin, sea minä lisäsin arvoituk seeni vaan sentähden, että se olisi hie man vaikeampi arvata. Wähän pientä pilaa. Eräs kauppamatkustaja, käydessään suu. ressa kauppaliikkeessä, löi johtajan kanssa Lie toa siitä, että hau osaisi janoa kutka mies- apulaisista ottivat naimisissa, kutka naimatto mia. Niinpä asettui hän omelle, kun nämä tulivat päimälliseltä, osottaen sormellaan jo kaista, jonka luuli oleman naimisissa, ja mel kein joka kerta osui häu oikeaan. — Mutta kuiuka se ou mahdollista, ? kysyi johtaja ihmeissään. — Se on hytviu yksinkertaista, sanoi kaup pamatkustaja. Kaikki naineet kui«awat jal, kansa omimattoou, mutta sitä eimät tee nai. mattomat. Tienposken Antti oli eräänä iltana muu tamasta lehdestä lukenuut itiliikkuiasta, kuin ka sitä miisaat miehet muositatoM mluessa omat koetianeet kelsiä ja miten mies, jola semmoisen löytäisi, tulisi upporitlaalsi. Seirväslöa Aapo oli ääneti kuunnellut lu kemista ja iysyl nyt: — Mutta milä wehe se ikiliikkuja sitten oikein on? — Se on koue, joka kerran käymään ru- mettuaau liikkuisi ijamaikkisesti, ilman että kenenkään tarmitsee sitä auttaa. Aapo mietti hetkisen ja mirkkoi sitten: — Mutta meillä se sellainen instrumentti on. Kun minun akkani kerran pääsee puheen alkuun, niin sen suu soi maikka ijankaikkisesti. Tokkohan se kelpaisi niille. Erään täällä Turun tienoilla oleman maa tilan työivouti tuli tässä eräänä päimänä hymin huolestuneen näköisenä kartanon isän nän luo. Mikä Anderssonia nyt niin huolestuttaa?" kysyi isäntä. „No, taa olen tullut ajatelleeksi, että pe runakellarin ei tänä syksynä mahdu yhtä monta tynnyriä perunoita kuin ennen?" ^Miksei mahdu?" „Zto omathan perunat tänä Muonaa pal joa suurempia kuin »e omat miesmuistiin ol leet! . . ." Sekatamaraa. — Karminaist» hedelmSlrisyytt» Alallaaa harmiaaiaea lapauS jaNui äs kettäin Rauljärmen Torsansalossa. Siellä näet taloll. Erik Kemppisen lehmä syn nytti kolme kaikin puolin termettä ja kehittynyttä vasikkaa. Masikat olisivat luultavasti käyneet hyviakia elämääa, mutta lopetettiin ne. Mieleen pantavaa. — HkjyN hajn katoaa huoneesta pian joS iso sipuli leikataan kahtia ja paaaaaa vedellä täytettyyn vatiin. Ovet ja ikkunat ovat silloin pidettävät suljettuina. Kokouksia. r. S., u. A., S^, H-S ja T-i 1 k. t. j. 50 mm. Ilmoitus. Maanantaina t. k. 24 p. klo 6 i.j>. pidetääu Tuomiokirkon sakaris tossa kirkonkokous, jossa: 1:o. Tarkastetaan ja hyväksytään ääniluettelo, joka tarkastusta varten on nähtävällä pastorinkansliaSsa. 2:o. Määrätääu arvalla mitkä kirkko» valtuusmiehet täuä vuouua toimes taan erkanevat. Turku 15. 10. 1910. 19430 Juuso Kedberg. valmiina sahattuina ja kotiinajettnna myy halmimmalla vsk. Marl«sen Halkosaha (1S230 RanniStulassa. Puhelin 2 38. 1:ma lcskikoloistll Seii-kckli tvuoden saalista, myy »M A. M. Fredrikson. Kuu hywäii saada taidatte huomautia I. E. Kamandec niille, jotka limo- naatia tarmitsemat. Tehtaita Tarussa, Nou siaisten Nummella ja Loimaalla. Puh. 6 80. M huonon hyljiiii mahdatte 13546 Vsnnerzutss mxMvsns! Sopimaa kaikenlaisten puu astioiden wyöttämiseen. Myytäivänä Tim Wcn lirjsMMsi, läntinen Rantakatu 19. Maikki nahkatavarat lovvmmmyydään si- säänvstoymtolhin. Morsiamen rnnauja, seppeleitä ja laahusteita. Muotiivaatetnsta masmanotetaan. Muotimakasitni Linnan kadulla. kauppahallin mieresp. Puh. 2 09. 1667 Makulatuuria Turun Lehden konttorissa. KarHaita Hal«880ja Uusi varasto monta eri kuosia halvalla 801 c. Sr. c!naverg'in jälle. ^ öuurin Valikoima ^ g HMkkM ja Mnttint» ^ g T»r»» Hansittatchtaall -z Z 13032 myymälässä. Aurakatu 1. ^ l-iW G »«»« «» » cxnjla van- tvnn^reitä myytämänä Turull Lehden KirjMinossi, Läntinen Rantakatu 19. Ruumisarkkuja ja Metalliset,Zelettä myy halvimmalla I. W. Lindqvist, W. kirkkok. Kalutaan ostaa. Muotia ja Nakkoja y. m. ostetaan korkeimpiin hintoihin A.B. Merkator O.Aul Aurakatu 12 b, Turussa. isi84 Palvelukseen halutaan. 15 cli 16 vuotias lapsirakas tyttö, mieluummin mailta, saapi lapsilytöll paikan, Pnntarhakatn IS, 3:ma» rappu oikealle. 1S38S Seka-ilmoituksia. T«r«« Mlitywe« 2029 Kaskenkatu R:a S, alottaa uudella kolmen knukanden oppilnkuka»- della marraskuu» S p :«ä. UksityisiS kurs- se a kirjanpidossa ja konekirjoituksessa voi alottaa joka päimä. DM" HarjoitnSkonttori, oppilaita Marten. Pyytäkää koulu» oh jelma! Jlmoittantna woi snnlliseSti tahi kirleelliseSti joka päimä kello S—S ja 4—S. Paikantvälitqstä kaikille liikealoille. Oskar Zetterblom, «aSkenkat» «. Millat ja Lumput omat, kuten tähänkin aSti, edulli simmat tuoda Antskogin Myymälää», Aurakatu 12 a, Kauppatorin laidassa, siellä »e oStetaan tai Maihdetaan parhaan laatnisin lankoihin, kan kaisiin, viltteihin ja saaleihi». Walmistettawia tawaroita, kuten kankaiden tvärjäyStä, prSS- säyStä ja valkaisemista s«ki wilt- tien pesoa ja uudistamista maS- ra anotetaan. 83S6 Työ enfilnokkaista ja hinta halpa! Ammatti-ilmoituksia. I. G. Km 4673 MlM Partvri ja Mti», Peruukintekijä. Linnankav 15 b. MiMutM ja imaZtlilli. 6423 L. FadritinS. A.E.Lndroos'iilAN?.^ katu 2 b, puh. 805, mälittää talonkanppoja. Iunain kulut. Junat lähtewät Turusta: Aamnpäilvällä. S,VV Paimioon. 7,30 Saloon, Karjalle, Helsiakiir, Portvoou, Tammisaareen za 5>Lll'oon. S,21 Toijalaan, Tauipereelle, Poriin, lau malle, Iymäskylään, Suolahteeu ja Maasaan. 12, VS Forssaan, Toijalaan, Tampereelle, Hä meenlinnaan, Helsinkiin ja Aehteeu. 12,55 Saloou, Karjalle, Helsinkiin ia Por- mvoseen. Iltapäivällä 3,10 Toijalaan, Hämeenlääni, Tampe reelle Poriin Helsinkiin, Jyväskylään, Suolabteen, Maasaan. Uufikaarlepyy- hyn, Pietarsaareen, Kokkolaan, Raa heen Ouluun Kemiin. Romaniemeen, Tornioon sekä Lolviisaan, Kotkaan Haminaan, Mikkeliin, Kuopioon Ii salmeen. Kaaniin, Lappeenrantaan. Wuvuri>n, Imatralle, Samanlin- naaa Sortaivalaan, Joensimhun ja Pietariin. 3,20 saloon. 5,10 Saloon, Karjalla Helsint ^ Tannn^ saareen. Hankoon, Miip^nin, Imat ralle, Ä"woittinnaan, Sortamahan, Joensuuhun ia Pietariin. 6,00 Loimaalle. 8,05 Saloon ja Perniöön. Junat tu!ewat Turkum«T Aamnpäilvällä. 7,20 Ltimaalta. 7,80 Paimiosta. 9.4K PernioSlä ja Salosta. 12^0S Pietarista, Miipurista, Joensnnsia, Sorta'alasta, Samonlinnasta, Imat ralla Lappeenrannasta, Kaianist». Iisalmelta, Kuopiosta, Mikkelistä^ Hammasta, Kotkasta, Hämeenlinnasta, Torniosta. Kemistä, Onlusta, Raa hesta, Kokkolasta, Pietarmaresta, Uusi- taarlepyvstä. MaasaSta, Suolahdesta, Jymäskylästä, Tampereelta, Toija lasta ia Forssasta. Jltapäimäll 1,47 Helsingisia, Hangosta, Tammisaaresta, ztarjalta sa katosta. 3,47 Helsingistä, Killalta ja Salosta. 4,40 HeiiillgiStä, SiuhunäeltS, Tmupereelta, Hameeutiuuasta. PorrvooSta, Totja- iasta ja ForSsaSta. 7,Lö SatoSta. 10,40 HeistllgiStS, Wiip>lriSta, Lapp««uri»»- uaSta, Pormoosta, LomiisaSta, Lah desta, Hämeeutinuästa, Porista, Rau malta, Tampereelta, Toijalasta ja ForS>asla. 11,42 Helsingistä, Hangosta, Tammisaaresta, «artalta za -salosta. Turku 1910. Turun Kirsap. ia Sanomalehti O. A.