N:o 88 — 1910 KESfCI-SUOMI Keskiviikkona helmitaun 16 pmS eM Babkl HADvIstä sa alustajista kristityt ja Fuutalaiset sswi keÄenaän Soöh-i^zel, mutta pian ejtintyi ha-! Itämailla, ja Jerusalemistahan kuul ien waichsmpi tveljenfi Mirza-Hus- laan Äfein kevrMawan »verisistä yh VnAXvtAttAMA irttiUUnA C>£t* +0*n>frrtrmviviffRÄii ««l seild-Ali lvarsinaisena johtajana. Hän mmzidoöti lahkon mn?ill^llä towalla. niin «ttä fe myttemmm edustaa faif= kivn Tanjojen uÄiomtoa, yhdistyksenä kaikista «nnen tunnetuista uskonnois- ta kotöevnmasja yksilössä. Mirza^uZsem-Alk, joka uuden us- ?anrwn jchsnck kunnioittavat Messi- acma invinellä Beha-Ull<ch, j.o. Jtuna- lM kunnia, M persoonallisesti tuntr- matta Babin, uutterasti lvaikuttanut h«n rtppittsa e!mksi. jonkatähden hän Ivangittim Tehsvanisisa. Hän olisi tul- lut 'te^t>eAl^si,^l>lleiwät Englannin ja Nenähän KchMiiläät »viimeisellä het- kellä olifi ^laantuneet asiaan ja pakot- taneet ^hcchm tyytymään ja hänen ys- tötoäirtlfa maasta kaFottamisevn. Bag dadissa eli hän lkaLsiZoista muoria, ja jai dsÄseen aina suurempaa avvoa cp- pm!sa, ncironisa st» ijobomielisyymisä kautta se?ä to^Ui pääMöväisyydellä, jota waSt>om hänen »vÄjenisä usein on- tur jja epäili tädeissä ratkaisuissa. Pian <Woi. hänen kuokjierrsa tulw'a va listuksen näLkäism eri osista Aasiaa, ja monta muhamettilaista -ovplnuna saapui Bagdodi«n wäMeleniään hänen kanssaan elämän lo^keunmista ja tär- keiamnistä LystMLststä. Kahdessa suurensa teoksessa- „K:mb- Ä-JHan" ja „Kitab-<lMK>as", s. o. «Tietojen kirja" ja .^Lakien kirja", ke- hitti Beha-Ullah Mdm uskonionsa, koettaen saada babismin sopusointuun uuÄemman ajan kastN/ksen kansia, sa° malla puhdistaen pois sen li:alli»).-n teen-törmötfisistä eri kristittyjen lahko- jen kesLuudessa jopa pyhän haudankin lurma.^^ Mutta Alkiossa ja sen Ympa- ristöÄja alsiru ihmPä mekkeiin kaikenro- tuista ja eri uÄontoa »vcljellisesjä so- wussa, kertyneinä bchaistisen mesta- rinsa — mlMään Bchanipojan Abbas- effLndin — ympärille joka isänsä kuol tua toukokuun 29 ipnä 1892 sai tehtä- wä!ksyen iiudsn uskonnoMsen yhteis- ?unnan lflweelli!j!en elämän walwomisen ja yhteyden pyMtämisen b:haistien keskuudessa eri maissa ja MMljtmois- sa. Useat behaisteista >owat luopuneet edullisista toilmista kotipaikoillaan mään. tlokuutta. Bchaistit wertaawat Jumailaa auringon, profetat ja ns- konnon perustajat kuävastimiin, jotka heijastoivat sen Isätem, hengen. Kuta läydMsempi stmmoinen kuwas:in on, ftä eneinmä-n waloa ja läinpöä lewit- tää se ympärÄeeni, niin että se näyt- tää Älelvan itse »valon lähde. Tässä suhte^sa tunMstatvat behaislit Kris- tuffen juimaluubM, ja ainoastaan täs sä merkityksessä puhuu Beha teotsis- jaan iÄsestaän samoin kuin Jumalasta. Bchaistien käsitys Jumalasta ei> koeta esittää häntä ihmismuodossa. He eiwäi käsitä häntä myöskään kor- kampana >ckntMa, waan äärettömä- nä, ijankailiilsma, .käsitläniätlömniäim henkenä, jota Woi1m!me ymmärtää ai- noastacm hänen te^oinlsa kauita, ja siirtyäSseen AMoxm ja, lahjottaen kai» ^ mo-in kuin Ivoimme käisittää kaikki asiat ken omvisuutenlsa. eiÄvät ainoastaan amoostaan niitten ominaisuuksien kättmvsä töistä. Persialaisia, syyria- hautta, jota wastoin niiden sisällinen laisia, egyptiläisiä, indi<saPa ja muita obento jää meille käsittämättömäksi, kaihoja >on to?ovnt«uinut sinne, pysy:- ^ Kaikesta mitä an maassa oleniassa, täen wi!lkasia yhdyssidettä uskomvel- ^ heijastaa jossakin, «määrin Jumalan jievrsä kanssa Enropassa ja Amerikas- ^minaisuuGa, ja karsinkin profetat ja sa. Sillä ystältvyydollä ja tasa-arn?oi- uskonnon perustajat tekemät sen. Tär- suudella, «mikä yhdistää kaikki bzhaistit/keimpänä ihmisille m siis Jumalan keskenään, ei Äe ranskalaisen kertojan juottaminen ja Hänen palwe»cniisensa, mtvlipiiteen imukaan mitään wastaa- >ja rakkaus on kaiken edistyksen ehdoton waa muissa- us?onnollisMa yhteiskun- ^ellyilM, foiffi-en. Parannusten lähde, nissa. maailman klorkein laki. QleÄÄlessaan Aökossa tuli Beha- Kuten ylläolttrasta käy ielmille, ei Ullah sangem kuukuiiaksi ulkomaan- bchaismi esitä mitään täysin uutta. Se e: t<chdo olla mikään uusi, waan uudis- tettu uskonto. Sillä ei ole mitään massa aina wällin lähettämällä pitkiä kirjclimiä tsaari>lle. paatville. kuninga- ^ tn Vikdorialle. Napolleon 3:lle y. m.,'kirkollisia memja eikä kaamoja. Us- ilmoita m heiÄe H eroottisen ivalta kun- ^oimon ha-rjotuksoen kuuluu eilämän tanja peiustamiiZesta ja kehottaen hei- kaikki toiminnat, »vaan eimät mitkään tä yhtymään hänen kanssaan työhön erityiset menot ja ulkonaiset tawat. maailllmanrauhan ja maailman Meliey. Juuirl papit erMiskuMana omat tuot- im JiKfflifrfft. N°!W affuiftnhn I- jotka osaksi owat olleet julkaistuina Mihcm. erottaen ihmiset toisistaair us- eräässä itämaalaisessa aikakauslehdes- konnon menojen ja säädösten kautta, sä, ilmenee polljon laulsuntoja ja omi»! Sotien sijaaln. asettaa behaismi so tuista ennustuksia, jotka sittemmin o- wmto-oik<uden, jonka tulee ratkaista wat Pitäneet ^Paikkansa. Muun muassa 5aM riitaisuudet. ^Jokaisen ihmisen ennusti, hän w. 1363, että keisari Na-^ tulee aPpia j>o>ku käsityö ja hajottaa poleonin walta parin wuoden kuluttua jotakin amimattia, sillä rehellinen työ Uvdksi Lc»ko maailman kansoille. Käsi firjoiiMjet näihin kirjoihin owat n!)- kyaän Brutilsh<nu«seumissa, ja behais- tit pitätlvät niitä Uutena testamentti- na Mastoin ka-Mia ennen eleinassa ol- leita uskonnollisia akkukirjvja, jotka vlvat heille Waichain testamentin ar- «voisia. W. 1864 siirsi Turkin hallitus be- haistit Bagdadista Konstantinopolit,: »voidaksieen paremjmin lmckmoa heidän esiikttiymisvään, ja kohta senjjälksen?ld- rianvlpoliitn. Täällä selitti Beha-llllah lopuMlsestii oletvanlsa Babin ilmoilta- man Messiaan, täydellisesti jumalal- lisen iArestyfssn, josta kaikkien uskon» tojen kiajat oliwat ennustaneet. Hänen »voljenqa tosin kieltäytyi tunnusiamas- ta häM ja sai puoiloenja Mähäisen hyhmän, jloka wiM tänäkin päitvänä kunnioittaa Sobh->i--Ezeiia Messiä- naan. Mutta tämä lcchko ei ole Pääs- syt piltkälle leviämään eikä siihen pan na mitään merkitystä, koska se on py- iyttänyt puhtaasti persialaisen ja mu- hametlilaitsen luvniieensa. Behaismi n opin mnkeutuminen Ziu- maniaan rupesi Auimninkin saatra- maan vikeau-ssoiSen muhamettilaiseit papiston rauhattomaksi Äonstantino- potissa ja sulttaanit määräisi Mielä 5cr- ra n siirtää maaitpakiolMset At>'oon <saiin^Jean-d'Acwen) Syriassa, jon- ne he IsaapuZtvat elokuun 3 päimänä mainittuna Muonna. Samaan aikaan kuleteniin Behan-»vÄjen ha>nvalukuisci puMelaiset jM hän irfe Kypron jaa- relle, jossa Sobh-i-Ezck mielä elää Englannin ijiu>ojel>u^en alaisena. Akko öli w. 1869 rangaistusman- tien kaÄMtspailkana, iuttluisa lias- taan ja «epäteKvoelliisestä ikmastaan, ja tuMiilaisien jaitona toiniomuksena a>lii Huom.! Huom.! =□1 Huvila iPäiiänteen rannallA. T&lt&m Pohjanmaan tipaotein-Biemeniä y.m. siemenviljaa paljottain ja Tähittäin aina varastossa. □ o: Mlkko Laup]Ialla y Seinojoella. Tiedustelkaa hintojani. " ^ — 675 (I. 41267.) 1-2 KESKI-8U0MEN S KIRJAPAINO Jyväskylässä □ □ Puhelin n:o 9 murtuisi, m<ikä tapahtuikin. Behaisjmii on saanut puoluelaisia sekä W e näljällä että Ranskassa kuin myöskin muissa Eumpan maissa ja MdyÄvalloissaikin sanotaan behaist-cja 'löytymäin tuhansittain. Persiassa kuu»- luu kolmHneljännestä asukkaista uu° teen uskontoon ja sen lemeneminen ulseihin muihin aasialaisiin wal:aku:>- uin on ml)öskin suuri. Luantiaa kaikkea kirjapainoalaan kuuluvaa työtä huolellisesti, jou tuin ja halvalla. Tiedustelkaa tarvittaissa hintojamme Päijänteen rannalla, valtamaantien varrella erittäin kauniilla ja terveel lisellä paikalla, lähellä kaupunkia, omalla palstatilalla, myydä&n tai vuokrataan helpolla. Lähemmin Jpäsfylän KmtMfriiMiiisMe Tuoma* Vartialasi. 278 1-* □ 9i1jlfi)tijait etciivä M!sia>laiii^ii histo rian kmjottaja Mi^rzaÄtt-Fazt inlvaa paraiten behaismiin oppia, josic. tässä seuraa muutamia «lyhyitä yh.ecnliiici- tyjä Poimvntc^a: Bchaismin iarkotuiAma on tbtnis- kunnan saalttainmlAt uuteen fultajrep aifatfaitxeen, joeta ifoiOfi laikaucl'o on juurileitÄva pois. Ux-foiutou riuai- suulsion pimeys kaMitettMa, ja foi.f- k ien fuTce elää uskonnollisen iaiit ;nu= on paras hurskaus. Tieteibi ja tai teitä on kehitettämä niin pa.jon kuin mahdollista Isa suurin tehtämä yhteis- kunnassa on kasten 7aZwattaminen hy- Mp.si kachalaiffisi. Miehen h naisen tulee verrattaisin olla toiZteusa apu- na, muhamettilaisten monimaimoi- >suus on ehdottomasti hyljättämä/wal!ta kuukuttii teatterin Manhin näyt- Valtio on halliitaima ralkauden ja su-'telijä Feraudy, että yleisön täytyy nyt wa itsewaisuuden perusteilla s suostua siihen, «itiä nälMämömuutok- Ji!se asiassa esiintyy behaismi länsi- set suoritetaan yleisön nähden. Kun maalaisen !!Lsiiyl'selle Mähem.nän uute- ensimäinen näytös oli> suoritettu, tuli na uÄkontona kuin korkeana, jalona kailschille lhauska hetki. Ei yksikään läh- elämänsäännöffenä, Ja 'cn sehityksestä telnyr rallv in tolaan ja kaikilla oli ta» saatiaa> ainoastaan tu>le>wa suus lausua Madtoman hauskaa nähdä kulisseja saatavana tämä» lehdet» konttorissa. Tilipaperia outitarut) Keskl-Suomei konttorissa anvosiÄunsa. walihdetlawan, teatterin johtajan ko- mentÄciman, ohjaajien tuskitteleman ja apumiesten laahaileman näyttämölle jos ii'onkm>laisia esineitä. Mielenkiinto kappaleitta kohtaan «li kuin pois Pyyh- läisiy ja kaikki odotuwat hartaasti — Talaperäinen rikos. Ranskalai sessa kaupungissa Lillless» Puhutaan! nykyään eräästä sälaperäisestä rikotses- noita hauskoja mäliaikoja. ta. Jo muutauiia pä"iwiä eräs Ranskan kaan. Monien lahkojen mcha toisiaan m^nme^areisia on ollut ka- kohtaan on kaiVclva, ja silloin oit, ''f' 0, ' <>la:iena hänen myvÄim sota Poistettaiva historiasta. 1utfhoaritriettaan on muuan Miin>- Äa>nuu>nat tuleitvat »vFetuiksi rauhalli- kauppias, jvirka luona Mahlimestari ■oli käynyt noslantass>a rahoja!. Wiini- kauppias ja häne>n Mainionsa olin>at >inaiikusta>neet pois, mutta poliisi tun- mmim Voöclicifin ke^ui heidän asuntoonsa ja köysi yli- ^ula 'ÄemaÄa arkusta Mahliinestarin sitsi työkaluitsi, t>iereel edisitxvär suu- remln »isasti ija t>od«ellisen hymcen sa- dchiilMä ^valo M MalaiseMa f c £ o niaa- i:?tn<wi. Silloin Herran Päikvä. Bchaismi ei olle ainva totuuden iu=! ru äi U j-"- 'jolta ipiiö oli muserrettu lisiaja m.aan Päällä eM 'e Pidä 5e- . Polu,m m.ela oleskc-llesia a.unnos- sevvästr, että häiriöitä tuottamat be-itään toisin uskovia »kerettiläisinä".^5^va^ngittun wilmkaupp!aan Mauno, haistu siellä i^ian kuolisimat larliu- P5invvastoin on sc>n tarkotu^senakait- ft--*' Mieheni a ^suorittaneen Ipfeti tautien ja lilimaston kehnouden kien usLontosen liittäminen yhiren i?h- ^^han^yanen poissaollessaan, tehden ^kupmrtloan. Mutta Behan! teiseLsi yMöksi. ÄUkin uskonto, .tutin , , 11 muchaasM oikoiieen la- tarmotlkaalla rohdolla ryhchimät niaan- usko, kukin filosofia .»n ollut ja mi rui "' u f l ' u ^aula.eiöje johon k. n pakolaiset kaupungin ja sitä ympäröi- Yhä aina losa jumaAllisesta totuudcs- ly^mjeen pailtaan. män seudun uudistajiksi, kaisvoilva: oi- to ja behaismin lchtänvänä on nutien ^. ^-lila on oinania herattama.in >lta wallisia kaimoja, vjittilvat rämealueet »vapauttaiininM kaikista painostaivista iuurempaa huomiota kun kakitkymnien- ja perulsiimat juuria Puistoja aina! uÄonisäännöistä, kaitSesia taikauskos- t,ön ' ! ' 11 Karmel-nmorelle asti. Ja ihineellifen^ ta, kaikista sekottamisista uskonnon- ja! lt)hl>en ajan kuluttua oli Spätermcelli-^ kvrkommeivixsta yhvistäökseen ka ilki 'H-. ne>n, likainen karkoimspailka inuuitu- ■ -miiset Jumalan päkvÄukseen ja ihniis- > nut kukoistamaksi keilaotksi erämaan ten Mellijeskuntaan." keskellä, ichanneichteiökunnaksi, mikä^ Budda, Mascs, Jcsus. Muhanxd. meidänkin Äimillämme sckmästi jodis-Bcha-Ullah ja minkä nimellisiä eri -us- ^ Pariisin teatterissa. »Theatre Fran taa bcihaismiin. ainakin käytännöllises- koimoin perustajat owat olleetkin.kaik-' cafesa" nousee esirippu mesimoiinan jä suhteessa, oleman «rinomaisen ^pin.! ti omat he olleet ainoastaan osia junia- aHvulla. TMva M rikkonut Mesiruu- MuiLsia maissa ja ^roisilla seuduilla.^Iällisestä yksilöstä, antaen ihmisille hien sulkuportit, s-ote>n Meden moimaa joissa kristityt ja Imuhameitilaie! asu-^ yhä räydellisiinpiä Nincsii,ksia siitä, ai- >ii Moitu käyttää esiripun nvsiamiseen. lmat wieretysten, olämät he alituisessa'na -sen mukaan kuin ihmiset maliZmi- ^Ennen näytännön alkua hinattiin ras- -riidassa keskenÄui. Eiwär myöskään'wat ja lykmimat «nemmän käsittä- kas esirippu ylös miesmoimalla ja la° Kuulutuksia S"rr. V. ; Suornal 1 k. 4 ». 40 mm. Kuulutus. Väliaikainen kuntakokous pids- •ään Petäjävpde'n maanantaina t.k. 21 p. klo 10 »p. jossa keskus tellaan ja päätetään I0:stä eri asiasta. Petäjävedellä helmik. 15 p. 1910. E. Kuhlman. fi08 1—1 w«hii-mesta!r.eista .muirihahiin sainalla tÄva /lla. Wiimeiseit niuchan tekijä on kadok- — Mitä tuima sai aikaa» eräässä Myytävänä. Vekselinlankeamiskirjoja myytävänä Keskl-Suomen konttorissa. Jellandin matka. M Xiin, katsokaas", sanoi anglo-japanilai- nen, kun olimme vetäneet tuolimme lähem mäs tupakkahuoneen uunissa loimuavaa pystyvalkeaa, „se on muuan vanha juttu sieltä kaukaa ja kenties on se jo joskus painettunakin julkaistu. Minun tarkoituk seni ei kuitenkaan ole tarjota teille van hoja keitoksia, mutta kun täältä on pitkä matka Keltaiselle merelle, on mahdollista, ettei kukaan teistä ole vielä kuullut puhut tavan kuunari ^Matildasta" ja mitä laivassa tapahtui Henry Jellandille ja Willy Mc Evoylle. »Kuudenkymmenen luvun puoliväli oli hurjaa aikaa Japanissa. Se oli heti Sirnou- sakin pommituksen jälkeen ja ennen Dai- mo-juttua. Alkuasukkaat olivat jakautuneet vanhoilliseen ja vapaamieliseen puoluee seen, ja kysymys, josta eniten kiisteltiin oli, tuliko ulkomaalaisilta lyödä pää poikki vai ei. Voin vakuuttaa teille, että siitä ajasta - 59 - alkaen on kaikki politiikka tuntunut mi nusta hyvin sävyisältä ja maltilliselta. Jos sattui asumaan jossakin liittosatamassa, täytyi väkiselläkin seurata mukana ja pi tää silmällä, mitä tapahtui. Ja mikä teki olon vielä hauskemmaksi oli se, että asioita tuntemattoman oli aivan mahdoton saada selville, mistä päin tuuli kulloinkin puhalti. Jos vastustussuunla voitti, ei mikään sano- malehtikirjoitus tehnyt siitä hänelle selkoa vaan häntä saapui tervehtimään soti-so- paan puettu vanha kunnon tory, miekka kumpaisessakin kädessä, ja selitti asiain kulun yhdellä ainoalla ylhäältä alaspäin hyvin suunnatulla miekaniskulla. Ihmiset tulevat tietysti välinpitämättö miksi ja huimapäiksi asuessaan alati tuli vuoren riuteellä. Alussa ovat he luonnollisesti jonkun verran levottomia, mutta sitten tu lee aika, jolloin he oppivat nauttimaan elä mästä niinkauan kuin sitä riittää. Minä sanon teille, että elämä on ihaninta juuri silloin, kun kuoleman varjo alkaa langeta sen polulle. Silloin on aika aivan liian lyhyt nukkua — silloin tahtoo elää joka minuutin. Ja niin teimme Jokolia- massa! Siellä löytyi joukko europalaisia liikeyrityksiä, joita täytyi pitää pystyssä, Kirjekuoria Ja posfipaperia tämän lehden konttorissa. Erisuuruisia LäSku!0i2lH!(l(Bit(l timii lehden konttorissa. Laskn-ja Yekselilomakkeita myydään Keski-Snomcn konttorissa. a f ul a tuuria Kaski-Suoman konttori ma Ilmoituksia. Huoneita vuokrattavana Eerolan maalla. Telef- oni myytävänä. Lä hempiä tietoji antaa A. Matero. 882 2—2 Karjanhoitoon tottunut siivo palvelija saa paikan pie nemmän kaijan hoitajana joko heti tahi maaliskuun alusta, kun ilmoit tautuu Jyväskylän Halssilafsa. 589 li—2 psivsilsta. SirS»Herr«» {«allia pidetSZ» ru!i maa» nantaina, ft6!iuni!!oiui j|t lautoaiUai* r.a f:U> B—11 a.p. Ka«salliS>Osake»P-«li» Unttttl mth (»• fa arkipäivä !:Ic 10—i p. L««me» paukia auki nlipiini- .,ä !:lo 10—8. SHd>z?sak?i» («nttari auki joka arZipZi- wä !:lo 10—8. P»hj«i»»iaive« »sakepanki» k»»tt?ri -"voinna io?a arkipäivä klo 10—8 p. Jywäskylän Säästöpankki on <uvoinna joka arkiPäiwä k«llo 10— 2. ulttnts Saira»» j» »?»r»hzst» puuscx^ä M. Kumpusen luona maanantaisin k:Io 1—9 i.p. ZL5kSle»«itt«k»»ltt»ri awoinna arkipäi» tvinä f; lo 8—8 ja 6 T stki pi|$inS 1: I p »—11 ja 5—7. UStl»*«tl o» cx!i 1:1» 16 —l >. N»kr«h»»»e tullausta varten !:I» 10—i päitväLä. «se««» kaikki toimistot t-idetään avoinna arkipäivinä 8—v a^? 10 a.p. —L i.p. ja 4—0 ijp. ja ptz» hjpäiwin« klo S—0 a.p. Nah>t»i«ikamart pid-tään avoinna joka arkipäivä k:l» 11—18 päivällä. ftsBpnitgiit »»»ti tavataan asunnolsaan Z:lo 10—li a.p. «istthS:ti«,tzdi»ttzkse» kirjast» auki sun. "'.intai^in k:l» 1—8 päivällä. K««pp»laiVseNr»K kirjast» sunnuntaisin «« 1»—i Postikonttori pidetään auki lokak. IS p:Zrä toistaiseksi: LSHte»t j» taloa* «s»<t» ItU Oitti ia sunnuntaina ja jublapäuoilu» llZ Ii—if aamupäivällä. Arkipäivinä klo 8—12 ja 5—7 i.p. P-Sti lähtee: Joka päivä klo 8.57 a.p. ja 6.40 i.p. rau» tateitse pohj«nseen ja etelään. Joka päivä ?lo ?.$i a.p. ja 8.45 iH. raati» teitse Laukaaseen, Suolahteen, Äiine» koskelle. Hietamaan, Parantalaan ja Saarijärvelle, joka pä'vä klo &.30 a p. Haapakcskelle ja.Salmc^aan Sunnuntaina klo 2 a. p. Muurameen ja KorPilaydelle, klo 8.45 i^>. Lanneive» delle, Uuiaisille, Mahlulle, Pylkönmäel- le, Kalmariin. Karstulaan, Wast'.n- kiin, Kivijirvelle, Pihtiputaalle, W>i- tasaarelle, Jlmolahdtlle ja v^s»ant!:b delle. O eli» 10.80 t.p. Ctoa>olMrrt» loivattaan. Nutalahdele, Lei»»»«äei !«. Joutsaan, Hart»l««». k»»«SitA s» Nuoramcifii». Maanantaina klo 8.4R v Äorotnfartfaoä ja Sumiaisiin sekä Mahlulle. Pylkön» mäelle. Kalmariin j Karstulaan, rae». liiötaina 11» 8 «,p, Rucmdi |c Kor» pilahdelle, Ile 11 M- riN-i»lk-ll»„ IU 8.45 t4>. Sumiaiflin, Konginkankaallk Jlmolahdelle. W<tttrs»rrrl», Pihtip»- taalle, Kziwar?u», K / '«ulaa». W»sti»- kiin ja 1elä 11» Is i <> Ha raisi Ile ia La«n?»:evel». Keskiviikkona ?lo 8 aI. Ku»rlnnee» |» Korpitahdelll, klo 8.4S t. Lannevedcv» Uuraifille. kiahlull», PtzlU»«Kel« Kalmariin. Kar»t»la«m j» viit»s««»! l». keli» 10.1» t.p. Ora»»sa«r»«». D,i wakkaa». Pintalajdel», J-utsaa», Clilsth s» Kaorosulfltit. Torstaina kello 2 a. p. Muurameen ja Korpilahdelle, kello 11 a.p. Tik» kakoskelle, klo 8.4S i^>. Mahlulle. Pyl» kömvielle, Kal«-rii», La»tinlit«, Kiwijär»tl«. »mauaaniaai^ BliSc* |li f| i|, perjantaina klo 8 a .p. Muuramen» Ja Korpilahdelle. klo 8.45 i. Mahlulle, Pyl- könmäelle, Kalmariiu. ÄarDtu^aan, MaStinkiin. Xiwijärwelle. Viitasaarel- It. t**p*neun > Ztrtiltin |* jh * nul-aan sekä klo 10L0 iH. Oratvasaa» reen. loitoakkaan. NKtalahdel^ «Lmnäelle. Joutsaan. HartoUm». Stz»« mään ja Nuoramoisii». Lauantaina klo L a^>. Muu ram.» e» ja K»r>» pilahdelle, llo 11 a.>. liUakoikrlle. Fj 8.45 i. Sumiaisim, Konginkankaalle, II» molahdell». Siitasaorelle, ja Luo»«» tahdille, klo IL i p. Uucoisill» ja La»»»» »edelle. Bi»i»tst»»: Sitäpaitsi lShetetäta ut»alle Keskiviikkona. Periantatn» U Cjucntoina klo 8.40 i.j>. Siivin katit* ** 1»*ti litu: \ora päivä rautateitse flo S.lö «» j» klo 8.3t i^>. e:elä«:ä jo pobjois-Oa. ^oka päiwä xautaleitie klo a.p klo S.l5 i.p. Laukaasta, Suo!c5)fcct:u ja ftänetr sf e Ira. -.1» ;a ja Saarijärveltä. Zvta flc " a.p. ^acpc!^ktha cal» lntlssta flc 7.30 a.p. ~uanurrainc flc S.34 a.» Kar»5-l,«c,. •alimaista. Kts>«järT»'t4. nasta. Kinnulalta ja j« Ha 8.15 i^>. Pihtiputaalta. Viitasaarelta, Jlmolahdelta. Ä»mgi»laml«eUe Ja Ca« stiaisilta. Maanantaina k!v 4JJ0 «ch. fhrormatlU* ta, Ehsmästi. Hartolalta, K»»tsa«t» Leivonmäeltä. Rutalahdetta. T»i»U» kasta, ja Oravasaaresta, Ci I L|l Muuramesta ja Korpilahdelta. Tiistaina kello 8.84 a.p. Kuv^järvelti, WaStingistä. Karstulasta. Kalmarista Ptzlkönmäeltä. Mahlulta. (xi^ntll^ Kinnula»:», ja LeppSlSst». kls «.«) «.». Tikkakoskelta, ja U» » ij. Rnumelt* Korpilahdelta, Lannevedellä (< Sx« iäisiltä ja klo 8.15 i^>. Kong:«kankaal ta ja Sumiaisikta. KeSkiviiNona klo 8.54 af. Jlaiftxlisla, Kalmarista, Mahlulta ja Ptzl?A««t»I« tä, klo b i.p. Muuramesta ja Korpilah« delta ja klo 8.15 i4>. Pihtiputaalta. Mii- tasaarelta, Ilmslzhdelta. taalta ja SumiaifiZta. lorStaina klo 8.84 a.p. Kttstkla»t«, >»l- marista, K:»ijärweltä ja Wa»ti«ttst«, tl» 4L0 zj). Kuoromaisista, StzsmIsU^ Hartolasta, Joutsasta, Lew»»»«t»!t^ Kutalahdekta, ToivakasU-, ja Cttmtt s cat:* ta, IU B.SO a.p. ja i L>. Muuramesta fa K«r» pilahdelta, Uuraiftlta ja LmmevedeliT Perjantaina klo 8.S4 a.p. Karstnlasra, Kalamrista, Mahlalta ja 5 iZ. Korpilahdelta. Muuramesta f 8.16 i.p. Pihtiputaalta, Viitasaarelta, Jlmolahdeita, Jtatgtxiaxlaaita t t» «iäisistä. Lauvantaina klo 4.80 a.p. Kuoramoift»> ta, StzSmästä, Hartolatta. Aontsasta. Rutalahdelta, T-ivrkatta, Orawasa«» resta ja klo S.34 a.p. Karsrulasta, Kal» marista, KiviiärMeltä Wasttng'.st«. klo 9,30 a.p. Tikkakoskelta ja llo S i^>. limaisilta, Korpilahdelta ja Muura mesta. Kirjelaatikot kaupungilla tyhien>:etäta: Kello */»8 a4>. ja 7 i^>. Postiko»«ti-r'n seinällä oleva laati»» vielä vähää enn"> pcistt» Uihktt. Rautatieasemalla oleva laatiki» »ljU ennen junan lähtöä. H a » «.! grankkomerkkejä «htzdita p«». tikonttoriSsa arkipäivinä keL» A a.-^ 3 ip.. ja 5—8 ich. sekä sunnuntaisin \a juhlapäivin Uo 8—10 ap. >a 7—S ip. ^unam kulut 2vwä-kyläu radalla. Lokakuun IS p :stä toistaiseksi: Hae»a«Ut—C«ala|ti, HaapamieU» 4.45 a^. 1.00 KxO i |. Keuruulta Asunnalta Petäjävedeltä jsinttudelta Wesangasta Jyväskylää» Z«wavi>»tä«tt LeppÄvtdeltä Kaukaasta Kuusaa<ta S»»l»tzt«k« 63Ö , . 110 . 6.02 2.18 . 0.48 . e.50 . 8.11 , 7.80 , 7.15 . 3.45 . 7.41 . 7.50 . 4.20 . 8.08 . 6.16 . « « . «LI . 8.34 . » i.p. ».45 l». 0.08 . 3.30 . B.09 . U.30 . *•50 . 0.« . 0.47 « b.17 . ».t« . 10.11 . «•« . 10.10 . Suolahti—Haapamäki: Suolahdesta 7.10 aH. 11.23 a.p. 6.30 i^>. 11.% . 7.01 . 12.11 . 7.22 . 12.36 i.p. 7.50 , Kuusaasta 7.35 Laukaasta 7.50 Leppmvedeltä 8.12 Jyväskylään 8.34 . 1.00 JvväökylSst» 8.57 . 1.22 Mesangasta 9.25 . 1.55 Kintaudelta 9.56 . 2.35 Petäjävedeltä 10.13 . 3.1O Asunnalta 10.53 „ 8.53 Keuruutta 11.15 , im Haapamäelle 11.45 . 5.05 S.n . 8.10 , 9.13 0.50 . 10.15 , 10.57 , 11.25 12.000 Eaalahde»—6S«ek»Skea radalla: Äänekoskelta S.15 a. 9.30 .7. 3.N i. 9.00 i. Saolohteen s.50 , 10.05 Suolahdesta 7.10 . 10.30 Äänekoskelle 7.45 . 11.05 . 4.05 . « N 4.31 . 10- 25 6.05 . 11.00 Jyväaky Iässä, Keaki-Suomen kirjapainossa 1910.