f 1 N'.O 74 I9IO- KIIKU. Feijantaia» Heinäkuin I päivänä. läheiseen torppaan, johon kutsuttu lää käri tohtori Liljeblom pian saapui, si toen haamat. Haamoittunut mieliin lääninsairaalaan kaupunkiin. Tämän jälkeen palasimat pojat uu- destaan takaisin ja ryhtyimät kimittä- mään mökkiä H. seisoessa kirmeineen omella. Zksi kimistä sattui erään mö- kissä oleman naisen jalkaan. Tapauksen aikana oli huoneessa paitsi yllämainittua mökin omistajaa työmiehen leski Leena Pekuria ja työ- miehen maimoa Anna Pirttikoskea myöskin Leena Pekurin sisar Aliina Perttunen. Talon minnillä oli wielä eräs mies, jonka nimeä emme ole saa- neet tietoon. Hän oli Hartikaisen sa- nojen mukaan ollut hänen luonaan pari yönseutua, koska H. oli pelännyt poikien kostoa, mutta mies ei ollut uskaltanut paikastaan liikkua. Tapauksen jälkeen mangittiin Harti- kainen, joka eilen passitettiin läänin- mankilaan. Wiime keskiviikkoaamuna piti polii situtkinnan Armas Jukurin isä, joka on paikkakunnan poliisi. Mikäli olem- me asiasta nimismieheltä saaneet kuul- la todistajien kertomuksia, on niistä selminnyt, ettei pojilla ole ollut aseita mukana ja että he olimat ensin sii- ivosti koputtaneet oivelle pyytäen H:ta ulos, jotta puhelisimat hänen kanssaan. Owen aukaiseminen jäi hymin epä- marmaksi, aukaisiko sen Hartikainen tai pojat mäkisin. Muuten oli Harti- kainen ollut hymin kiihdyksissä ja oli ottanut kirmeen, maikka Leena Pekuri oli kieltänyt häntä, tyrkäten Pekurin luotaan. Mielä on kuulustelematta eräs todistaja, joka möisi asiaan pal- jonkin maikuttaa, nimit. eräs Hem- minki Pirttikoski, joka oli puhutellut poikia ennen ja jälkeen tapausta. Mikäli olemme kuulleet elää Hekkala lvielä ja ou taidollaan, mutta erityis- ra muutosta ei ole mielä haamoittu- neen tilassa huomattamissa. Hekka- laita kysyttäessä, josko Hartikainen lasketaan mapaalle jalalle, oli Hekkala sen kieltänyt ja käskenyt jatkaa asiaa, uaitfa hän kuolisikin. Kirmeenkäyttäjä työmies Petter Har- ttkainen on kotoisin Kuopiosta ja on ollut paikkakunnalla jonkun aikaa. Muuten leski Pekurin mökki, jossa hän on majaillut, on pahamaineinen ia tullenee purettavaksi ja sen asukkaat häädettämiksi. Asia tulee luonnollisesti oikeuden käsiteltämäksi ja on esillä t. k. loppu- puolella. — Lääuiuttiirkamiehet. Myön nettyään Kemin kihlakunnan kruunun- moudille I. Leistenille yksityisten asiain takia mirkamapautta kuudeksi miikoksi, l. k. 4 pistä lukien, on lääninhallitus määrännyt sanottuna aikana hoito- maan Alatornion piirin nimismiehen B. F. Ossian Möllerin kruununmou- dinmirkaa Kemin kihlakunnassa ja yli- oppilas Hemming Nisulan nimismie- henmirkaa Alatornion piirissä. Paamolan piirin nimismies Matti Perttunen on saanut mirkamapautta kuluman heinä- ja seuraaman elokuun ajaksi ja on hänen sijaisekseen siksi ai- ka a määrätty senaatin ylimäär. kopisti Arjö Holmström. — Kaupunkien tvirkamiehet. Samalla kuin Maasan homioikeus sai rauden takia on mapauttanut mara- tuomari Torsten Granfeltin melmolli- suudesta toistaiseksi hoitaa pormestari Albert Bruubergin nimityksen johdosta pormestariksi Pietarsaaren kaupunkiin «lmoimeksi joutunutta pormestarinmir- taa Raahen kaupungissa, on homioi- ieus määrännyt maratuomari Antti karikosken miran amoinna ollessa tois- laiseksi hoitamaan mainittua pormesta- rinmirkaa. — Loppuunsaatettu pakkoluo- wutus. W. k. ^0 pnä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus julista- «:ut loppuunsaatetuksi Oulujärmen ja Siikajoen mälistä lauttausmäylää mar- ien tarmittaman alueen erottamiseksi ia luo mu Itämiseksi Suomen kruunulle toimeenpaneman pakkoluomutuksen. — Kestikietvarit ja kyyditys. W. k. W p:nä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus uskonut kestiklemari- talonpidon sekä marsinaisen ylinlääräi- sen kyydityksen toimittamisen K emin nimis mie spiiris sä sijaitsemis sa kyytilaitoksissa 1911 muoden alulta e-lkamaksi miisimuotiskaudeksi: Termo- I.in kunnassa Koimukylässä talolliselle Hannu Kähköselle, Runkauskylässä ta- lolliselle Mikko Mattiselle, Lavinnie- men kylässä talolliselle Juho Liima- talle ja Mpaakkolan kylässä talolliselle Ostari Pesoselle sekä Kemin maalais kunnan Alapaakkolan kylässä talolli- selle Erkki Rantamaulalle ja Lautio- saaren kylässä talolliselle Matti Wi- heriälälle. Mainituista toimisia tulee Termolan kunnan muosittain kormauk- sena suorittaa Kähköselle 15,0 mk. Ma:- tiselle 19'» mk, Liimatalle 85> nik, Pe- soselle 170 mk. ja Rantamaulalle 11)0 lnk. setä Ktnitn maaseurakunnan Wi^ heriälälle 7:-i0 mk. Samoin on lääninhallitus yhtäpii- käksi ajaksi uskonut samat toimet S a- l o n n i m i s m i e s p i i r i s s ä sijait semissa kyytilaitoksissa: Salon kappeli- kunnan Salon kylässä lautamies Setti Hannilalle 800 mkan muotuista for- mausta mastaan, mistä summasta Sa- lon kappelikunnan on suoritettama .'Z04 mk. 66 P. ja Salon emäseurakunnan 495» mk. 34 p., sekä Vihannin kunnan kirkonkylässä maanmiljelijälle Artturi ja Eino Laaksolle 780 mkan kormauk- sesta, josta Wihannin kunnan tulee suorittaa 619 mk. 73 p. ja Oulaisten kunnan 160 mk. 27 p. — Kehoituspalkkioita niityn raitvaajille Lapissa. Kun se aika, joksi senaatti on myöntänyt Oulun läänin kumernöörin käytettämäksi 600 irikaa muodessa miiden muoden aikana, 1906 muoden alusta lukien, pienem- pinä apuina niityn miljelyksestä ahke roitsi tunnetuille henkilöille Enontekiön, Utsjoen ja Inarin kunnissa jaetta- maksi, päättyy kuluman muoden lo- pussa ja nuo kehoituspalkkiot, joita on jaettu 50 mkn suuruisissa erissä, omat osottautuneet hymin tarkoitustaan mas- taamiksi, on lääninhallitus, siihen näh- den että karjanhoito luonnollisista syistä on pysymä pääelinkeinona mai- nituissa pohjoisissa kunnissa, tehnyt esityksen senaattiin, että sanotun elin- keinon edistämiseksi edelleen miideksi muodeksi, tuleman 1911 muoden alus- ta alkaen, myönnettäisiin läänin ku mernöörm käytettämäksi 1,000 mark- kaa muodessa, mitkä, sittenkun Lapin maatalousseura on tehdyistä hakemuk- sista saanut lausuntonsa antaa, olisi- mat sanotun seuran laatimain ohjeit- ten mukaisesti pienemmissä erissä jaet- tamat sellaisille ahkeroitsi tunnetuille henkilöille edellämainituissa kunnissa, jotka sinä muonna kuin jakaminen ta- pahtuu, omat mähintään pyydettyä apurahaa mastaaman summan edestä niittyä raimanneet. — Wahwistettuja sääntöjä. T. k. 27 p:nä on lääninhallitus mah- mistanut säännöt Salon emäseurakun- nan ja Kemin maalaiskunnan palo- apuyhdistyksille. — Ulosottomiehet. Kajaanin kihlakunnan kruununmouti on oikeutet- tu ulosottomiehenä Säräisniemen ni- mismiespiirissä kuuden kuukauden ai- kana t. k. 18 pstä lukien, käyttämään myöskin poliisikonstaapeli A. Koma- laista. — Passeja on täkäläisestä lää ninhallituksesta mastakuluncen kesäkuun ajalla otettu ulkomaamatkaa marten 191 ja matkaa marten Venäjälle 5, jota paitsi 3:lle ulkomaalaiselle on an- nettu ololippu Suomenmaassa oleske- lemista marten. Alus lioin MiMilnsto. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 8 p. kesäkuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 2: 54 79 ast. tvoit. 2 2: 5)4 27 7 2: 63 ,5 21 8 2: 54 8 tt ff tt Mteensä 135 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 63^ p. keskihinta 2 mk. 55,-; p., alin hinta 2 mk. 54 p. |gg2äB2222 — Kansakoulunopettajat. Ou lujoen kunnan Laanilan kansakoulun miespuoliseksi johtajaksi on useista ha kijoista malittu opettaja Heikki Top pila, Limingasta. Hakijain joukossa oli monta ansiokasta opettajaa m. m. Santeri Haapanen, Hyrynsalmelta. Paamolan kunnan Tikkalan uuteen kouluun on malittu johtajattareksi Hel- lin Riekki ja käsityönohjaajaksi Juho Heilala. — Pohjois Pshjanmaatl En simäisessä (Limingan) Kansan opistossa omat opettajattaren mirkaa hakeneet opettajattaret yliopp. H. Sal mi, yliopp. M. Mohlonen, yliopp. L. Jussila, yliopp. A. Hämäläinen, S Dahlström, E. Paunonen, A. Lahti, A. Kääpä, E. M Breitholtz ja rou- ma H. Wiik-Arina sekä opettaja K. Saario. — Kansalaisk»kons Kajaanis sa. Meinen kansalaiskokous nykyisen maltiollisen aseman johdosta pidettiin kesäk. 26 pnä Kajaanissa. Kokous toimeenpantiin Kajaanin nuorsuomalaisen yhdistyksen ja Kajaa- nin suomettarelaisen seuran johtokun tien alotteesta ja ivalnusti kokouksen 8 henkinen toimikunta, johon kuului 4 jäsentä kummankin edellämainittujen yhdistysten johtokunnasta. Kajaanin työmäenybdistystä oli pyydetty myös- kin osaaottainaan kansalaiskokoukseen ja kutsua noudattaen oli myöskin työ- mäenyhdistyksen jäseniä saapunut run saasti tilaisuuteen samoin kuin toinin puolueryhmiin kuulumiakin, joten lait- kiin puolueisiin kuulumia kansalaisia oli kokoussalissa sekä eteisessä runsas lukuinen joukko. Kokouksen ponsien sisällössä mainit tiin, että malraknnnan duuman hymäk- symä lakiehdotus on hallit^jamaloilla mahmistettua perustuslakiamme mas^ taan ja että Suomen kansa ei koskaan hymäksy sitä rikkomia lakeja. Ponsissa hym.itsyttiin myös täydet- lisesti asiaa koskema eduskuntamme päätös ja lopuksi sanotti:», että fan samme toimoo ja odottaa, ettei Hallit- sija hymäksyisi lakiehdotusta, mikä ei ole ulahtaman Venäjän kansakunnan armonkaan mukainen. — Kansakoulunopettajaksi Ala- Mteskan kirkonkylän kansakouluun ma- Iittiin kesäk. 27 pmä 9 hakijasta opet- taja Lauri Heikkinen, Kuhmoniemeltä. Saman koulun tyttöjen käsitöiden opet- taiaksi malittiin Fanny Kääriälä, Ala- mieskasta. — Konknrssiwalwonta. Wiime maanantaina toimitettiin malmonta Kemin kaupungin raastumanoikeudessa kaupp. K. Ax. Burmanin konturssipe- sässä. Walmotut summat tekemät yhteensä 191,498 mk. 60 p., 118 ruplaa 89 kop. ja 160. Saksan mk. 80 ps. Pesän toimitsijamiehiksi määrättiin uskotut miehet tehtailija I. Ulen ja konttoristi Otto Hulkko. Ensimmäi- nen esiinhuuto toimitetaan tuleman heinäk. 18 p. — Kemin tilitysjnpakka. Sen johdosta, että nimismies L. Helle on Oulun läänin kumernööriltä pyytänyt poliisitutkinnon pitämistä Kemin kau- pungin tilitysjupakassa, on läänin ku- mernööri m. k. 23 p. määrännyt Ala tornion nimismiehen B. F. O. Mölle- rin pyydetyn poliisitutkinnon pitäjäksi. - P.-P. — Rowaniemen—Kemijärwen rantatieasia. Kemijärmen kuntako- kouksessa miime laumantaina oli kes- kusteltamana Romaniemen—Kemijär men rautatieasia. Kun uusien rauta- tielinjain tutkimista marten ehdotettu rahamäärä on suhteellisesti pieni, niin päätettiin kääntyä hallituksen puoleen pyynnöllä, että ainakin eduskunnan tutkittamaksi hymäksymä Romaniemen —Kemijärmen rautatielinja tutkittai siin. Tämän pyynnön perille mie- mistä martelt maattiin lähetystö, joka tulee matkustamaan Helsinkiin. Tähän lähetystöön tulimat romasti M. Hei- kinheimo ja kirkonisännöitsijä Matti Särkelä. Lähetystön toimeksi jätettiin kehoittaa myöskin Kuolajärmen kuntaa ja Sodankylän alayerän mäestöä yh- tymään tähän pyyntöön. — P.-P. — Kirkkoherran waalissa Ro- waniemellä saimat ääniä: kappalainen A. Laitinen 431:lta 6,115: romasti A. E. Luudqmist l:ltä 25; kirkkoherra P. R. Heikinheimo 16:lta 264. ' Äänestäjäin määrä oli siis 448, eli 26,i % äänimaltaisista 1,716. Ääni määrä seurakunnassa oli 13.078. — Lunta satoi Siemissä m. k. 25 p:nä maan malkoiseksi. Olipa omi- tuista nähdä lehtipuiden oksat täydessä juhannusmehmaudessaan raskaan lumi- painon alla alaspainuneina. Mitähän moinen lumentulo maikuttauee parhail- laan hedelmöimään rukiiseen, joka äs- ken niin pystyn päänsä on nyt nöy- ränä alas kumartanut ihmetellen Ju- hannustalmea. — Kirkonkokous Pattijoella. Maanantaina pidettiin Pattijoen kan- sakoululla asianomaisten määräyksen johdosta kirkonkokous, jossa oli annet- tama lausunto Palonkylän hakemuksen johdosta saada erota Pattijoen tule- masta kirkkoherrakunnasta ja liittyä Sälöisten seurakuntaan. — Eroamista mastustimat Pattijoen ja Olkijoen kylät, joten lausunto, Palonkylän jää- dessä mähemmistöön, tuli kieltämä. — R.-S. — Oulaisten Petäjäskoskelta. Eimät tahdo nuo ilmat tänä kesänä ottaa oikein lämmetäkseen. T. k. puo- limälissä olimat ilmat oikeen niitä kesä- ilmoja, mutta eipä niitä kauaksi riit- tänyt. Ilmat omat olleet nykyään ko- leita, tuuli on asuskellut yhtenään poh- joisessa. — Hallakin kulki mieraina miime miikolla, mustaten perunanlehtiä, muille kylmöille se tuskin lie manhin- koa tehnyt. Sade olisi tarpeen aiman ensi tilassa, sillä muutoin kasmullisuus ihan kuihtuu tuimuuteen sekä myöskin yläisemmät niityt. Sanomalehtiä tulee kyläämme aika paljon, melkein yksinomaan suomalai- sen puolueen lehtiä: Kaikua, Kokkolaa ja Raahen Sanomia. Humoorilehtiä tulee myös paljon ja uskonnollisia leh- tiä. Se maan on ikämä seikka, että posti kulkee tänne niin Harmoin, ettei sanomalehtiä saa tuoreina luettamaksi. Kaiulle ja sen lukijoille hauskaa ke- sää toimoo Masa Sadetta, kauan kaimattua, saatiin täällä m. k. 25 p:nä. Kml maan nyt Luoja lämmintä antaisi, niin kyllä kas mullisuus edistyisi. — Toimomme kui tenkin parasta. Woisi säilyä miljamme milulta, ja moi Luoja antaa hymänkin muodentulon. Sitä toimokaamme! — Kuusamo 18 p:nä kesäk. 1910. Ankaran kylmiksi omat ilmat ntuuttuneet t. k. 17 päimän mai- heillä. Jkämännäköistä on kun toumot omat jo melkosen pitkänä ja lunta tup- ruuttaa taimaan täydeltä. Pohjoisesta tuulee niin ankaran kylmästi, että tur- kit kor-vissa saamat ihraiset juoksen nella ja mikä mielä ikämintä, olisi ka- lanpyyntiaika parhaallaan, mutta mi- tenpä niitäkin saa ilman tuommoisena ollessa. Vahinko oli tulla t. k. 15 päimän maiheilla talokkaille Juho ja Kalle Lehtoniemelle sekä Lauri Kilpi- järmelle, kun olimat menettää hemo- sensa. Tapaus oli seuraama: Kun Sippa Säkkinen oli nuotan- medossa perheineen Lukkarais-nimisessä metsäjärmessä, niin alkoi kuulua he- mosten kellon ääniä Sorsanpuro-nimi- seltä ojalta. Kaksi hemosta näet oli ollut kateissa. Miehet, kellon äänen kuultuaan, lähtimät niitä kohti, löy- täen yllämainitut hemoset ojaan ma- jonneena. Koettaessaan saad<t niitä ylös, kuitenkaan onnistumatta siinä, lähtimät miehet avua hakemaan lähim- mästä talosta. Miesjoukolla saatiin ne mihdoinkin ylös, mutta eläimet olimat niin konttautuneet, kun olimat kauan kylmässä medessä olleet, että hädin- tuskiu seisallaan pysyimät, mutta toki sattui lämmin ilma, jotta eimät koko- ]aan päässeet paleltumaan. Uusi p o s t i se kulkee nyt täällä- kin joka »viikko. Kauan onkin jokamiik- koista postia kaimattu, että saataisiin sanomalehdet ja kirjeet mereksinä sekä puhtaina, eikä niinkuin ennen likaisina ja rikkinäisinä. Jos ennen sattui kirjeen lähettämään niin se oli pysäkillä miikkomääriä, en nenkuin pääsi säännöllisesti määräpaik-! kaansa lähtemään. Nyt kuitenkin on siitä itämättä päästy, kun on uusi pos titie. Se on 17 peninkulmaa pitkä. Kemyesti nyt posti kulkee. Mutta kuulkaapa te, kylän miehet, asia on sellainen, että sen, jolle ei mielä tule sanomalehti Kaikua, on se ti- lattama heinäkuun alusta puoleksi muo- deksi. Moni on kysellyt sitä, mitä asioita se parhaiten ajaa ja kun on saanut kuulla, niin tuumaa, että kyllä kait se olisi tilattama, mutta eipä oikein keh- taisi, kun on tullut sitä mastaan „ttn- gatuksi". Käykäähän asiamiehen luona ja ky- selkää ja tutkikaa, niin kyllä pian afian oimallatte, kun siitä kuulette. Sillom marinaankin heti Kaikun tilaatte! Seppien puute alkaa olla tääl lä Kuusamossa, etenkin täällä Pohjan- perällä. Täällä nimitt. ei ole kuin yksi kunnollinen rautaseppä, marsinkin mii- kateseppä ja sekin on huono termeydel- tään. Moni ajattelee, että mitenhän sitä lähdetään niitylle, kun ei ole mii- katteita, eikä tiedä, minne sitä lähtee seppää hakemaan. Eduskuntatyöhön ei olla tyytymäisiä tuossa koulupakkokysymyk- sessä, sillä täällä on eletty ilman kou- lua ja ompa tultu toimeen ja nyt mielä pakollisesti kouluuttamaan. Se ei somi tänne ollenkaan. Jos näin sa- non, en silti tahdo olla koulujen mas- tustaja, maan sanon, että olisi se saa- nut olla entisellään, nimittäin, että ku- ka tahtoo, saa miedä lapsensa kouluun ja kuka ei, se on hänen asiansa. Tuk kim etsie n katselijoita on taasen kulkenut täällä tuota mainittua Alakitkan lohkoa katselemassa, siitä näet on mielä myymättä yksi kappale. Kukahan sen saanee, en tiedä, mutta ryssän herrat siitä huolta pitämät ja z sinne ne olisimatkin omiaan. Mutta en tiedä antaneeko Varjakka-yhtiö sitä muille, kun sillä on niin suuri osa siinä. Lopuksi toimotan hauskaa kesää Kaiulle ja sen lukijakunnalle! Kala. — Ilmat omat todellakin olleet maihtelemaisia Kuusamossa, maikka päi- mä on pisimmillään ja keskikesä on parhaillaan. Ruis alkaa olla tähkällä sekä tuomet että pihlajat kukkimat. Perunanlehtikin on io muutamissa pai koissa näkymissä. — Lunta satoi mielä m. k. 18 ja 19 pnä Kuusamossa. Pohjoinen se maan kylmyyttään huokailee. Onpa ukkonenkin jyrähdellyt kahtena eri päi- mänä. pr Ostakaa kirjallisuutta! Kesä- ja matkalukemista. -------------- Käykää katsomassa uusimpia kirjoja. Maanviljelystä, karjanhoitoa ja metsänhoitoa sekä puu tarhaa, kukkaistarhaa ja hedelmäviljelystä koskevaa kir jallisuutta on runsas valikoima. .. .. .. Näytelmiä ja vuorokeskusteluja. Runo- ja laulukirjoja. ------------------------- Lainakirjastoille edullisin ostopaikka! B. B. BERGDAHLIN Kirjakauppa. 131 il! St Oulun Kaupungin Säästöpankille ovat maksettavat- Auki- Maanantaina Keskiviikkona I 6—8 j. pp. kello Perjantaina Lauantaina kello II—I päiv. ja 6—8 j. pp. ja Milko Uotisen kumilla. Selostaja ihailee kirjoituksessaan Suomen kansallisen elämän yksinkertaisia ja luonnollisia ilmennysmuo- toja, elämää, joka on samalla kertaa niin täysi ;a sisältörikas, jossa hiekka jywa jy- ivältä on muosisatojen kuluessa liittynyt loiseensa ja lujittunut graniitiksi. Now. Mremja lausuu juhlista tamalliseen tapaansa m. m.: Missä lyhytnäköiset poli- tikoitsijat näkemät uhkaamia selkkauksia, siellä termejärkinen kansa löytää tien sominloon. Lehden mielestä on sentähden selmää, että suomalainen sotainen separatismi on Suo- men kulttuurikansallisen isänmaallisuuden pahin mihollinen, ettei suomalaisten mel- mollisuurena isänmaataan kohtaan ole We- näjän luokkaaminen, maan sen sumerenisten oikeuksien marjeleminen. — Omituinen löytö. Kun mi- tynojan korjuumiehet Kuusamon Wa- saraperän Hyypiössä, menimät lähellä olemasta hetteestä janoaan sammutta- maan, niin huomasiivat he hetteen pohjalla jotakin erillaisempaa, joka sieltä pohjamudasta kiilui. Paremmin sitä tarkastaakseen, ottimat he pitkän riman, jolla alkoimat pohjaa harata. Eipä aikaakaan, niin sieltä nousi- kin enemmän aikaa hetteessä ollut leh- mänluuranko, josta oli jo kaikki liha- kin mädännyt. Oli näyttänyt siltä, että lehmän hetteeseen joutumisesta oli jo useampi muosi mierähtänyt. — Jos tässä on kysymys ilkityöstä, niin saisipa sellai- sen tekijä saada ansaitun palkkansa. — Karhu nähtiin Kuusamon Wa- saraperällä Latmalantalon lähettymillä. Oli heitellyt joitakin ..kuperkeikkoja", mennen sitten matkoihinsa. — Jäniksiä kosolta näyttää täällä Kuusamon Wasaraperällä oleman, kun päimilläkin peltoja laukkomat. Onpa niitä saatu käsinkin kiini. — Piippolan kirje 1»10. Piippolan kirkkoa niaalataan nykyism ulkoapäin. Maalauksen, johon kuuluu myös kattojen termaus, on urakalla ottanut suorittaakseen maalari Aukusti Perkkiö Dlimieskasta 1,875 markan urakkasumnialla. Multa satei- selta ja kylmältä tuntuu ilina tätä kirjoittaessani ja sopimattomalta täl- laiseen työhön. Eilen jo sateli mähän lumiräntääkin. Kirkko on muussakin suhteessa mä- hän uudistuksia saanut. Juhannuk seksi nimitt. saatiin kirkkoon alttari- taulu, jonka on maalannut alottelema taiteilija, ylioppilas Kalle Metsämai- nio Kajaanista. Taulu, jota ou mu- kaelma H. Hossmanin taulusta ja esit- tää Wapahtajaa oioelle kolkuttamassa, tekee aiheensa, märityksensä ja elämyy tensä kautta hymän maikutuksen, ollen armokas kaunisnis kirtossamnie ja tuottaen tekijälleen ansaitun tunnus tuksen. D i a k o n a a t t i j u h l a a mielet- tiin eilen iltapäimällä kailiasoulillla. Ohjelmassa oli puheita, taulua ja esi- telmä. Epäsuotuisasta ihmistä huoli matta oli funsaanlaijcsti osanotlajia iltamaan saapunut. Ompeluseuran samassa tilaisuudessa myyiämälsi tar jotut käsityöt menimät kutakuinkin hy- min kaupaksi, joten iltaman tuloksiin moitauee olla tyytyväisiä. R. C. pikku uutisia. — 70 tvnotta täyttää huomenna kaup- pias A. S a n t a h o l m a jialajoella^ — Wcnäläisten lehtien selostukset Tc- rijoen laulujuhlista. Wiime sunnuntain „Rjetsh" sisältää pitkän selostuksen Terijoen laulujuhlilta kumittaen sen Aino Ackten, Sibeliuksen, Armas Järnefeltin, 5kajanuksen — Wiety picksettäwäksi ivenäläiseen kasarmiin suomalaisen poliisin awulla. Kun „Finljandskaja Gasetan" saktori Jman Sergejemitsh Tsarkom juhannusyönä kämeli pitkin Rantakatua Helsingissä, jääden kadun kulmaan odottamaan tomeriaan, tuli häntä mastaan 6:nnen kenttäsantarmieskadroonan aliratsumestari Nikolai Goloushin juomuk- fissa erään naisen seuraamana. Tsarkomin katsellessa sanoi G. menäjäksi tälle: „Roisto, kun katselet minua". T. sanoi odottamansa tomeriaan, lisäten: .tottakai katsella saa". G. käski T:n maieta, maatien paikalle saa- puneiden konstaapelien miemään T:n Kam- pin kasarmiin Poliisit hetken epäröityään tottelimat käskyä. T:n kysyttyä syytä hänen kasarmiin mie- miseen, maikka on similihenkilö, mastasi G., että T:lle tullaan antamaan selkään. Ka- särmiin tultua oli aliratsumestari herättä- nyt sotilaat, käskien hakemaan raippoja, jo- hon sotilaat ryhtyimätkin. Mutta T. pyyn- nöstä sai hän mihdoinkin ankaralta herralta armon, päästen kasarmista lähtemään. Poliisit oli ratsumestari komentanut odot- tamaan portille, jossa ilmoitti heille, että Tsarkom on mapaa. Tsarkomin tomeri on kertonut, että Go- louskin kasarmiin mennessään olisi sanonut ennenkin samalla tamalla mieneensä ihmisiä sinne piestämäksi. - Eniten ihmetyttää asiassa suomalaisen poliisin menettely, kuullessaan sotilaspukuun puettua käskijää, maikka yllämainittu T. oli similihenkilö, joita ennen on tamallisesti miety poliisiasemalle. — Jonas saa kannatusta .luopion takaa. „Samo" kertoo, että kolmaitakym- mentä Maaninkalaista on lähettänyt Jonas Castrenille seuraaman sähkösanoman: „Sei- so, kansasi kataja, marmana kuin tähänkin asti^ Kiitos työstäsi! Automobiili-malka on siis edes hiukkasen lohdutilsta tuonut. ITIuualta Suomesta. — Meuäläiset juhlat Wiipn- rissa. Kenraalikumernööri on saanut seuraaman arin. reskriptin: Suonien kenraalikumernöörillemme: Kaikkein Korkeimman sallimuksesta ja Pietari Suuren moittojeu kautta mallotettiin Wiivurin linna ^t>0 muotta sitten ja tuli Wenäjän maltion omai- suudeksi ja Wiipnrin kanssa palautet- uin takaisin Venäjälle ilnnunhoista ajoista menäläinen ja oikeaus^oinen osa Karjalan maata. Tämä malloitus lujitti Pietarin neron äsken perusta- man keisarikunnan pääkaupungin puo- lustusta, antoi turmaa oikeauskoiselle cirrolle Karjalassa ja laski lujan alun Wenäjän herruudelle Suoinen ranni kolla. Wenäjän aseiden mainehikkaat nienestykset seuraa»vi?u hallituslen ai- kaita lisäsimät Pietari Suiiren inall^- tusta ja koko Suomen maa joutui miime muosisadan alussa Wenäjän keisarikunnan omaisuudeksi ja yliher^ ruuden alaiseksi. Tällä »nerkitseivällä tapahtumalla luotiin pysnmäinen tur^ ioa Wenäjän mallalle Itämerellä ja täytettiin se suuri työ, jonka keisari Pietari I alotti. Tänä Pietari Suu- ren Weiläjän moittoisain sotajoukkojen etunenässä kukistettuun Wiipuriin marssimisen 200 uuiotifena muistetta- mana päimänä Me hartaudella muis- tellen pyhän esi isämme tekoja symällä kiitollisuudella muistamme tsaaria ja isänmaata taistelukentällä miehuullisesti Ularttinen $c K:i Kirjansitomo Kauppureinkatu N:o 26, Kellos. Oulasvlrran talo. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. LEO GUNNAR1 Kulta- ja Kelloseppä & Silmälasikauppa Rovaniemellä - Omassa talossa Palokunnan taloa vastapäätä. Hyvin lajiteltu varasto: kulta- ja hopeatavaroita, kelloja, kiikareita, silmä- ja kilolaseja ; y. m. y. m. Vakaviin ja halpoihin hintoihin. .yumy jm .ky ■ Palmelleen Wenäjän sotamäestön moit- toja ja raskaita maimoja ja lujasti luotamme, etteimät nämä moitot her- keä innostamasta kaikkia suuren We- näjän uskollisia poikia uhrautumaan palmelukseen yhtenäisen ja jakamatto- man Wenäjän maltakunnan onneksi ja kunniaksi. Nikolai. Baltischportissa 14 (27) p.nä ke säkuuta 1910. — Säikähdyksestä kuollut. Työ mies Juho Jokela Himangalta kuoli äkkiä m. k. 25 p. säikähdettyään hemo- sen kaatumisesta ojaan. Hän nimittäin oli kulettamassa hemosta auran eteen nimetäkseen kyntämään. Mutta hemo- nen ei tahtonutkaan hypätä ojan yli, ivaan rupesi mikuroimaan ja kaatui siinä ojaan selälleen, niistä Jokela säi- kähti niin pahasti että ei moinut enää sen pitemmältä jäädä elämitten jouk- koon, maan muiden apuun rien?iettyä hemosta ojasta nostamaan mies heitti henkensä. — Kokk. — Suuri tulipalo Nurmijär- wellä. Juhannusaattona klo 4 ajois- sa iltapäimällä syttyi tuli )!urmijär- mellä polttaen parissa tunnissa neljän talon 18 rakennusta aiman poroksi. Tuli, joka oli saanut alkunsa Ali-Ji- mari-nimisen talon saunasta, lemisi kaikista pelastustoimista huolimatta lähellä olemiin rakennuksiin. Kaikki tuulen alapuolella olemat rakennukset paloimat. Palaneet rakennukset o?i- mat etupäässä ulkohuonerakennuksia, namettoja, latoja ja riihiä. — Drumsön selällä hnkruuei- deu hautaaminen tapahtui miime sunnuntaina hymin juhlallisesti Hel- singin uudella luterilaisella hautaus- maalla. Jo ennen hanlauksen toimit- tamista tuli ihmisiä tilaisuuteen ai:: an tungokseen asti. Poikien ruumiskio?- tuja kantoimat tnrör, tuttöjen pojat. Saattueeseen ollnva! osaa Helsingin kirjaltaiayhdistns lippuineen, osa iva- paehtoista palokuntaa sekä raittiusyh- distys „Kilpi" lippuineen. Arkkuja hautaan laskettaessa lauloi naiskuoro. Hautaa umpeen luodessa sekakuoro. Hautaklinnnulle laskenen r»lnsuasti kukkia ja seppeleitä eri yh- distysten ja seurojen puolesta t- : ttd eri mainajille inikä fanille yhteis.'.'ti. Haiidalla puhui paitsi haudan siu- naaja pastori A. W. Kuusisto, mijös- kin metodisti saarnaaja Hägguiun. Helsingin kirjaltajayhdistyksen puol.'?ta puhui sen puheenjohtaja K. F. Hell- gren. Venäjältä. — Li ew en in ja ^lsufjewin heet waltakuunanueuwostossa. Pietarista sähkötetään Franksurter Zei- tungille: Oikeistolais^manhoillisten mal- takuunonneumoston jäsenten, ruhtinas Liemeuin ja kreimi Olsusjemin puheet omat Stolypinin ympäristössä ja py- rokraattisissa piireissä synnyttäneet kauhistusta. Heidän hylkäämä kan-