4 - N:o S -1910 tiistaina l^mrmkuuii 4 piuä SLälipaloja. — Maahovin emännäksi pSSsi kerran erät taupunilt^sneito ja laqii ensi päivänä tarkastamaan uutta loivassa. LäZmaSsä ky syi hau karikolta: — Milä naisia lehmistä se ou, joka lyp sää kirnumaitoa? — Et surun tähden? A-- Sisulla ou ' lakissasi >urunqarjo: ou.o joku joru siika koh- dannut. B.: Eilaiukaan. Suruharso» kaunan waau, sentähdeu että roaimvat tuoli. lllliomsslta. — Fulhokma» taideteoMsnus- ttikytlely» tnkot. Taidetecllisuusnäyt- telyn lopputilit näyttämät menoja 640,000 kruunua ja tuloja 1,150,000 kruunua. Säästö, joka jää, kun taatut summat on takaisin maksettu, nousee lä hemmäs 300,000 kruunuun. — Suuri raitiotielii«ten lakia Kööpenhaminassa, joka piti alkaman t. k. 1 p:na, saatiin viimeisenä hetkenä vältetyksi. Iöllä w. k. 31 p:ää vas taan päättiivät raitiotieläiset 882 ää nellä 3K2 mastaan hymälsyä tehdyn välitysehdotuksen, joten lakko vältet tiin. — Nohltea tasknvarkaus rai- tiatiewaunu»sa tapahtui viime tors taina Kööpenhaminassa. Eräs 65- vuotiaS Amog:r pankin vahtimestari oli ollut nostamassa erääs:ä toisesta pankista 6,000 kruunua. Paluumat kalla käytti hän raitiotietä, jolloin hä- neltä varastettiin lompakko rahoineen hänen povitaskustaan hänen seisoessaan vaunua elusillalla. Asia ilmoitettiin heti poliisille, mutta — rahat ovat yhä vielä poissa ja tuskinpa niitä enää koskaan saadaan takaisia. — Narista kaunistetaan. P a- risistä, jouluk. 30 p:nä Senaatti ou hyväksynyt edustajakamarin ennen hyväkiymcin lakiehdotuksen, joka valtuut taa Parisin kaupungin ottamaan 900 milj. frangin suuruisen lainan, joka tu lee käytettäväksi kaupungin kaunistami seksi ja ter-veydellisten olojen paranta miseksi kaupungissa. Kirje Kalisista. Joulu, iloa ja rauhaa juhla ou taas kin ollut ja mennyt; — meilläkin kyl män pohjolan asukkailla, riehuvista myrskyistä rauhattomista ajoista huoli matta on se käynyt vierailemassa, le vittäen hetkeksi elämän ja kuolemaa kanssa taisteleman kansamme keskuuteeu rauhaa ja sopusointua, pienen, siunattua lepoa tuottavaa hetken, jotta hieman kevähdettyämme, lepoa ja rauhaa nau tittuamme, olisimme taas entistä vir keämmät, entistä voimakkaammat tais telemaa» pyhää velvollisuudea ja oi keudentunnon kannnstamaa taisteluamme, isänmaamme, kansallisuutemme ja oikeuk siemme ehjänä kokonaisuutena säilyttä miseksi. Nimittäminen maatamme rauhatto- muuksiea temmellyspaikaksi, on vaan pieni ilmaus siitä, mitä se todellakin on. Kun luomme silmäyksen viime vuosien tapauksiia ja yhä Mkuvaau ristiriitaan, niin saamme itsekukin tuumia ja miet tiä, ouko atk, jota olemme eläneet, rau han, sovva ja yksimielijhyden kanssa vähääkään yhtäpitävä. - Jos itse omaa kaniamme keskuudessa ilmenevä ristiriita ja erimielisyys al kaa tuntumaan yhä kireämmällä ja uh kaavammalta, niin vielä sitäkin suurem malta ja pelottavammalta tuntuu se kohtalo joko ujkaa meitä Menäjänmah- tivallan puolelta. Ahä uudet ja toi ve» toistaan räikeämmät yllätykset maa tamme ja oikeuksiamme kohtaan ovat Menäjäa puolelta tulleet milt.i päivä järjestykseen, joten kansamme asema ja olo ei ole niitä vallan suotuisampia, eikä kadehdittavampia. Mutta kaikesta tällaisesta halpamaisesta ärsyttel-västä kohteluStu, jota maamme o» saanut ko kea Menäjän puolelta uiinkuin lapsipuoli häijyltu holhoojaltaan eli suojelijaltaan, on kansamme yhtä kaikki kestänyt kaiken tämän ihmeteltävällä maltillisuudella ja tahdonlujuudella, joka onkin sille kiitet täväksi hyveeksi luettava. Meuäläinen sotaväki, jota niin runsaasti on maa hamme tuotu ja ne lukuisat salaurikijat, joit^ liikkuu ympäri maatamme niin maaseudulla kuin kaupungissakin, s moin tuin Bobrikosfiit aikanakin, eivät suu rimmalla tarkkaavaisuudellakaan ole huomanneet täällä mitään toimenpidettä jota antaisi aihetta heille minkäänlaisiin hälyytyisiin ja kiihkeään intoonsa antaa meidän maistaa miltä tuntuu olla hei kompana väkevämmän käsissä. Niinkuu sauoin, se kylmäverisyyZ, se suuri tahdonlujuus, jota Suomen kansa on osottanut kaikkea tätä vää ryyttä kestäessään on juuri se mahti joka kansamme on näinkin kauvan pys tyssä pitänyt. Kun katselemme histo, riaa lehtiä kautta vuosisatojen taakse päin niin huomaamme että sillä on ol lut kovia kohtaloita ennenkin, monen laatuisia kautta aikojen, mutta kaikki se on pystyssä päin kestänyt ja juuri yllä mainitulla ominaisuudella kunniakkaasti voittanut. ^Suomalainen" on hi das suuttumaan, mutta myöskin hidas leppymään, sehän on tuunuslause kan sastamme, jouka kaikki tiedämme ja jo honka nytkin suuren osaa toiioostamme panemme asiain parempaan päin kään tymiseksi; nimittäin ahdistelevaa Me näjäa suhteen. Äailka asemamme nyt näyttääkin näin tukalalta ja toivottomalta, aiia emme sittentääa sl.a menettää malttiamme eikä toivoamme, sillä vielä paremmatkin ajat voi maallemme koittaa. Jos nyt heit täisimme iljenne turhaan epätoivolleen raikutulseen, vailla kaikkia toimintaa ja tarmoa, niin olisi perikatomme pian odotettavissa. Mutta kun katsomme, niinkuin aina ennenkin, tulevaisuuteen rohkeasti, niinkuin pieni poikanen kar hua naamaaa, kuu se on hänen yllät tänyt marjaretkellä, niin karhukin, huo matessaan niin pienessä olennossa niin paljoa rohkeutta, lähtee häpeissään köm pimään metsään päin, sen sijaan että hän otisi murskannut tuoa pitkn-eläjäa, jonka hän kyllä olisi voinut tehdä yh della ainoalla kämmenen iskulla. Toivossa on hyvä elää ja kun hätä on suuria niin apukin on lähinnä! Niin, nythän on ti-aS sanomalehtien tilausaikakin käsissä, en rupea tässä mi- tääa lehteä erikoisesti akiteeraamaaa mutta luulea ettei Turua Lehtikääa unohduksiin jää, paremmin nyt tuin en nenkään ja siinä vahvassa luulossa toi vota» »Onnellista uutta vuotta- aiia tutuille kuin tumemattomillekia »iin ys täville kuin vihamiehillekin. Soffi. DlllNlimiitte kili! TaaS vuosi meiltä mennyt on Pois »menneisyyden" loukkohon! On saatu uusi vuosi — ai, ail Ja sill' on uusi kuosi . . . Ammärrätte kait Ei mennyttä nyt surrakaan, Se maallemme kun muassaan Toi harmia niin monta — ai, ail Moi vuotta onnetonta ... Ammärrätte kail Se Böckmannin vei virastaan; Toi sijaan miehen mahdittaan, Jo? on kuin Bobban lihaa — ai, ai! Ja Suomeimme vihaa . . . Ammärrätte kait Laia arvoa se vajottr, Se eduskunnan hajotti Eik ollut liioin siisti — ai, ai! Kun miljoonat se riisti . . . Ummärrätte kail Mut täällä Auran rannoilla Se vuosi oli rauhaisa — Jos tässä unhoitamme — ai, ai! Nyt »huligaanejamme" . . . N nmärrätte kai! Meill' o: paljoa huvia: Ol' »Eläviä kuvia" Ja orkesterin soitot — ai, ai! Ja Tuomistamme voitot . . . Ummärrätte kail Ja sähkövaunut kadulla. Ne tappoi paljon koiria, Mut ihmisiä vähän — ai, ai! SiiS kiitos siitä tähän! . . . Ammärrätte kai! Kyll' eteenpäin tää Turku käy! Se tuntuu, vaikka sit' ei näy, Jo rahamassiiu saakka — ai, ai! Kun kasvaa verotaakka! . . . Ammärrätte kail Ja paljou, sauottakohon, Tääll' »ylösrakentavaist" on: On tehty suuret talot — ai, ai Ja niihin sähkövalot. . . Immärrätte kail Nuo mahtiherrat Helsingin, Ne keksi konstin kauuihin: Sen kilpa-ajon suuren — ai, ai! Joll' uuvuttaisvat Boren*) . . . Ammärrätte kail Mut Bore, sen mä uskoa vacn, Se kykenevi voittamaan Niin Mellamot, Oihonnat — ai, ai! Kuin muutkin kilpa konnat . . . Ammärratle kail Taas vaaliaika edess' on Ja puolueet käy taistohoa! —> Kenties taas luvultansa — ai, ai! Supistuu »koko kansa" . . . Ammärrätte kail Ja »timokraatit", kerskaten Ne vaaliuurnan äärehen Nyt ajaa laumojansa — ai, ai! Kauniilla valheillansa. . , Ammärrätte kail Mut herra Taavi Tainio, Se krouviherra mainio, Hän — niistäkäätte nenää! — ai ai! Ei »syötiks" kelpaa enää . . . Immärrätte kail Mut Pykälä, HS» oli mieS» Jo? itsens' suureks tehdä tie?5 Hal? Euroopan hän, julkee—ai,ail Nyt paljain jaloin kulkee . . . ymmärrätte kail Nyt »Herättäjä- Kareksen Se äänellänsä vareksea Jo tahtoo »Tähdea" tappaa — ai, ail Saa nähdä, josko nappaa! . . . Immärrätte kail **) Jos »Tähti" saatais sammumaan, Sen tilaajat, ne kohta vaan Jo vietäis tarhaan uuteen — ai, ai! Hm. . . suometarlaisuuteea . . . Ammärrätte kai! Oa lehtiemme joukko suur', Mut mikä niist' on paras juur'? Juu, se oa Turun Lehti — ai, ai! Se hauska on ja rehti . . . Ammärrätte kai! Nyt lauluni mä päättää saaa Ja lopuksi nyt lausun vaan — Ja se ei ole suotta — ai, ai! »OaaelliSt' uutta vuotta!" . . . Immärrätte kail Mikko WilkaStuS. Luetaan: BuurenI **) Olisi oikeimmin pitänyt sanoa „öäuel- läusä naakan" eikä väreisen; sillä wa- " ei ole, waau naakka on kirkollisen! res Lnsimäinen xäirvä. I. Kuornenellain. Ehtoolla Piti »Theatre Francai'Ssa" näyteltS- män uusi kappale, Voltaire'» kirjoittama näytös, ja päähenkilönä kappaleessa piti Hippolyte Klai- ron'i-i näyttelemä». Tämä oli tapaus, joka paai koko Parisi» kau pungin liikkeelle, ja joka oli jo koko viikon pitä nyt mielet vireillä kaikissa vieraStea vastaan otto huoneissa ja kaikissa seuroissa, ja joSta pu huttiin hovissa, kahvi-juomaloissa ja kaduilla. Boltaire ja Hippolyte Klairoa olivat koko Parisi», koko Ranskaa, jopa koko Europau suo» tuijimman suosikit. Kaikista Europas maista tuli korkeita, tai- deUa rakastavia matkuStujiu Parisiin, nähdäk sensä mainiota näyttelijätärtä klairon'ia, jonka jalo ja kuuluisa kyky täytti kaikki katselijat ihme tyksellä ja ihastuksella, ja jonka suuruus ja su lous, into, hehku ja sydämellisyys innoSti kaik ki^ jopa valtasi jäykuamätkia mielet. «zsutszSnkM jg paljoja parhaimpia ja sielvempiä myy Turun Rautasänkytehdas Osakeyhtiö. 3177 Turku Venäjän kirkkokatu 1Z. Puhelin 7 S8. Eri aloilta. Miten rnytinattaret kofivat. Kuu hallitseva kuningatar aikoo sol- mia lemmenliiton, on hänen itsensä ko sittava. Tämä koskee yleensä kuikkia ruhtinaallisia naisia, jotka menevät avio liittoon itseään alemmalla arvoasteella olevaa miehen kanssa. Eriglannin kuningatar Viktoria kertoi aikoinaan, kuinka hän kosi prinssi Al bertia. Ensin näytti hän mielitietylleen Mindsorin linnan aarteineen ja se« ym parlllä olemat seudut. Sen jälesta sa noi hän: »Tämä kaikki voi olla teidän, joS itse haluatte". Hollannin kuningatar Milhelmina kosi seuraavalla vaatimattomalla taivalla. Eräässä tilaisuudessa antoi hän Mellen burgin pr>ns>,lle Henrikille valkean ka- nermakukan ja kehotti häntä tutkimaan mitä se kukkalielellä merkitsi. Argyllin heruuatar, kuningas Edvar dia sisar kosi seuraavalla tavalla nueli» tiettyään, Lornea markiisia. Moppien oli mentämä eräsiin hovitanssialsiin, ja ennen sitä leivitti herttuatar tiedon, että se mies, jonka kanssa hän tanssii ensimäistä tansjin, on hänen tuleva puo lisonsa. Fisca herttuatar, kuningas Edivardin vanhin tytär kosi seuraajalla tavalla. Han näytti herttualle kätkön, jossa hän oli säilyttänyt kaikki häneltä saamansa pikkuesineet. Herttua tuli liikutetuksi siitä, että her.taarar oli Paunut niin suurta arvoa hänen lahjoillensa. Hert tuatar ei tarivinnut enää janoja saadak seen toiveensa täytetyksi. Aiviomlehen suruja. — No, milti tuntuu naimisissa ol? — Älä puhu siitä! Minä en saa polttaa tupakkaa, en juoda totia enkä m»nnä yksin iltasia ulos. — No silloin olet kai hyvin har missasi, että menit naimisiia? — Enhän miaä jaa olla harmissa- aikaa» ! Mieleen pantatvaa. — Mustia veri! «vaatteita Puh distetaan siten, että selkeään, laihan laiseen kahviin sekoitetaan hieman am moniakkia, musta tvaatetilkku kastetaan sekoitukseen ja sillä hierotaan pilkkuja. Kun pilkut ovat lähteneet, silitetään vaate kylmällä raudalla. — Aorlimatot pestään molemmilta puolin heikolla suopalipeällä. Kun ne ovat kuiivuneet, voidellaan ne tärpätin ja shellakan sekoituksella taikka hyvällä vernissalla. Tällä tavalla tulevat ma tot kuin uusiksi ja kestävät paljoa kau, emmin kuin ilman voitelua. Sekatanmraa. — IäkellS ajasta oli äskettäin erään kylän väki Pieksämäen pitäjä» perukalla; tekivät näet joulupäivänä, armoa vuonaa 1909, pitäen sitä vasta aattona, seuraavia töitä: vedättivät heiniä, hakkasivat halkoja, leipoivat lei pää, y. m; kuuluivatpa valitelleen naapurinsa isännälle, kun tämä tuli vierailulle, että olisi ollut tässä mudan- vetoon lähtö, mutta mikäs sitä näin pa halla ilmalla vedättää. — Niin se käy, kun ei hennota uhrata 20 penniä ra haa vuodessa almanakan ostoou! Al eiskurssit työwäel1'e järjestetyt käsityöläiskouluun alkavat lauvantaiua 8 puiii tammik. llo 7 i.p., jolloin sisäanlirjoitus tapahtuu. Turku tammikuulla 1919. so Johtokunta. KGliMMMu Turussa avataan jälleen lauvantaiua 8 P:v8 tammik. klo 7 i.p., jolloin sisään, kirjvtius tapahtuu. Uusia oppilaita, varustetut koulu ja papintodlstLksilla, ole aau vastaaa ainoastaan sima tapau^essa et?ä voi vat seurata syyskur-silla alote»tuz ope tusta. Lukukeusim isu on 2 mk. Turku tammi! uulla 1910. ?g Johtokunta. Kun hytvää saada taidatte huomautin I. E iillivandcl mille, Ivtla '.imo- uaatia tarwitjewat. Tehtaita Turussa, Nou siaisten Nummella ja Loimaalla. Puh. 6 80. M huonon lzyljää m!Mtte juuri marasto nyt saapunut tunnettuihiu ha» pvlhin hintoihin 19^66 V. <Krö»>qwlstin Muotiliikkeessä, Lin- uantaiu SZ. PM,. 9 Vi. Maudoja muvdlSielaau >elä loriataau huokeasta Aaras ja Halvin ostopaikka läikille langoille. Kaukaille, Mtteille, Saaleille, Sulille, Liiseille y. m. Edullisin willaillwaihdospaikla Liuluelllu Mk. Lankakauppa, Auralat» 5. 4455 Nuumisarkkuja ja Metalliseppeleitä myy haimimmalla ^ ZL. Lindqvist, W. kirkko!. 34 W 6 Suurin ivalikoima A 8 « Hansikkaita ja MMita« H Turuu Hanstkkatehtaa» H 11124 myymälässä. Aurakatu 1. ^ ^ 14772 Parhaita Kalosseja ja Mckllyskenkick 5r. cwaverg'in jälle. Nllumiskirstllliikc Wähä Hämeenkatu K b. — Suositellaan. — 1K30 Puhelin 10 SO, Hepoja Rahkatamaroita ja Kappoja Turun Uudessa Kappaliikkeessii, S50S 15 Eerikinkatu 15. Amerikkalaisia Dehnä-jauhoja, useita merkkejä, Rauskal. ja Ameriklalaifia Mannaryynejä, Kaymia, suuri valikoima, palzottaiu ja mähittäiu A. E. Himtcrgillii, i j 11126 auppiaskatu IS. uisjauhoja, LLehuäjauhoja, Löehuärehujauhoj», Ryyniä, Rusinoita, LLiiskyuiii, Kahvia, Soturia, Suoloja, Tulitikkuja, Saippua», Nuoraa, Karamelliä,tlummikalosseja, Porslll«ttawaroita y. m. halvimmalla. ^769 G. Aningaisten tulli. Puhelm 46. Seka-ilmoiluksia. F. O. Bergmanin «KPM., Mli-ja MisepMile. — Perusteltu 18K4 — 4921 Eerikinkatu 35. — Puh. 2 IL. WaiwiStaa taittea ammattiin kuulumaa työtä. Tinauksia temiallijeSti puhdistetulla tinalla. <^kkunawanua, paperia ja tiiviStySliStoja P-l,otlain ja mähittäin todellakin hal- masti. Turun Ganuliike. Aurakatu 12 a, jiauppatoria marrella. MlMtNll ^ttö yksinäiset» U tai pieueu perhen luona. ÄaS- tauS Turun Lehden koutortiu merulle „Kiire". 4» Turun Ilnfi Msitymen Kauppakoulu, Omistaja Carl A. E. Litheu, Tur?u. Uudeumaan'atu 1 eli Nikolaintori ii, alottaa uudrlla 10 ä 18 «viikon oppiluka- kaudella LV päivänä tammikuuta. LHt- tusatneet owat: laljm-ert. i alialameu, omeriilalainen ia maanmilleivskirianplto. las kema, kauppalaskemo, kauppakirjeenmaihto, kauppa oppi, lauppamaantttde, tietet >a ylei set kontworitehton»t. Ntjltyisiä kursseja annetaan kirjanpidossa, lastu- ja konelir^ot- tuyesia n. l. amerulalaiien p-kakirj. ,or,et- telman mukaan. Pyytäkää koulu» ohjelma! Kysymyksiä ia Umotttantua kouluun woi loka päima tammikuun l5 ^alMäStä koululla Turussa ja siiä enu>?u Helsinki, Vladimirin- katu 17. Paitanlvälltystä toimuetaa». Huom.! Ei ole jekoitetlama hra Oskar Zetterblomin toulunn. 2163S Karl A. K. Lityen. Litheuin Uust Msttyiueu KetttppltKottru, Tur.u, Uudeumuan atu 1 eli Nikolainion b, alottaa uudella IV ä 12 vttko» oppiluka» kaudella Lv pätwä»a tammttuuta Lpe- tusaiueet owat: a iinteri. ital., amerit.al.- >a ma^naiille.ysiirianpiro. laslenio fauppa- lasiento, kaupvakirleeamaihto, kauppa oppi, lauppamaanti.de kielet ja yleiset konttori- tehtamäl. Utsitytsiä tursscja aanetaa» kirj Npidosja, lasku >a konekoloituksessa u. k. au>eri^'a aiieu pikaiir,. ,cr:estelmän mukaan. Pyytäkää koulun oyjelma! »ysymykfiä >a llmolltautua touiuun woi >o.a puiwä tammikuun 15 paimäSiä koululla TuruSsa ja »ta ennen ojoitt. Hel^nki, Mladimirmkatu 17. Paila»wäl>tystä toimitetaan. Vuoiu-: «asuneesta jyystä saamme tie doksi antaa että meihan opp>laitok>emme ou jaaNuitanul mita parqainra tunnustusta ja oppilaittemme ou mrrrattain hetppo jaoda paitkoja. ei siis ole sekoiiittama hra Oskar Z-tteiblomin couluuu, joka waiu jalMcle» meidaa ilmouiiksiamme ja selostelujamme. 21862 Karl A. K. Lith6n. Ammatti-ilmoituksia. Parturinliilc «ask-»raw « ^ 13474 ZlN0 IoNSsoN. Wilho Laine, ZiMMIiike Linnaukatu 27. Puh. 13 56. „ke»lriil" Äipmo s» Äahmlil Linnan k. 14, suosittelee hienoja »ieaer-leipiii. LlNlli Laiho Käjuyötaiskatu 7. AmiMmioli jl lairsllilli. «423 L. FadrltinS. Z. G. " Peruuktatekijä, Llunaukam Ib b. Zunailt kulut. Junat lahtewät TuruSta: Aamupäimällä. 5,25 Paimioon. 6,40 Salvon, Karjalle, Helsinkiin, Portvoou, Tammisaareen ja Hankoou. L,3V ^oiialaau, Tampereelle, Poniu, Rau malle, Iymaskylään, Suolahtee» ja Waasaau. 11,<X) Forsjaaa, Toijalaan, Tampereelle, HS- meeullnoaau ia Helpnliiu. Iltapäivällä 1.00 isaloou. 1,42 Saloon, Karjalle, Helsiukiin ja Karja» lautta Hytvinlaälle ia Pormvou. 3,20 Toijataau, Tampereelle, Helsiukiin, Jy» MäStylaau, Suolahteen, ÄLaajaan, Uusi.' tarlepyyhyu, Pietar>aareeu, «okkolaau, Raaheen, Ouluun Kemiin, Toruiooo, >etä Hameeutlllnaan, Lomisaau, k ot taa», Pammaau. Mitketim, ituopioou, Ziiatmeeu, tta>auilu, Lappeeurantaau, ZtLllpurim, Imatralle, sawouliuuaau, Sortaivalaau, <joen>uuhuu za Pie tarila. 4 31 Saloon, Karjalle, Heljmtiiu, Tammi- ' laareen, ^autoon, Viipuriin, Imat ralle, Samoulluuaau, Sortamataau, Zoeujuuyuu ja Pietariin. ö,00 Humppilaan ia Fors,aau. 7,18 saloon. Junat tuleroat Turkuun: Aamupäimällä. 7,44 Paimiosta. 7,4o PuuippilaSta. 9,Zt8Peruw»la. 11 5v PiemriSti, MipuriSta, Joensuusta, ' SormioalaSta, Samoulinuasta, Imat ralta Lappeenrannasta, Kajauista, Jiplmelta, «uopioSta, MMeliStä, Hammasta, kotkasta, HameeulmuaSta, Toruuista, ttemiSta, Oulusta, »aa- hesw, «ottolasta, Pietarsaarelta tariepyysta, Zivaa>asta, Sus>aydest» Jymastylastä, Tampereella, Toija lasta ja Forssasta. Iltapäivällä. 2,29 HeljingiSta, Hangosta, Tammisaaresta karjalm ja salosta. 4,10 Hel>mgiStä, tt- Mla ja Salosta. 4,14 Pel>iuglSta, Zttiihimaelta, Tampereelta, ^»ameenlmuasta, PormooSta, Toija lasta ja Aors>aSta. 6,51 salosta. 10,40 Helpngistä, MupuriSta, Lappeenrau- ua»ra, PormooSta, Lowi>asta, Lah desta, Hameeuliuuasta, porista, Rau- malta, Tampereelta, Toijalasta ja Forsiasi». 11,2S ^)el>iugiSla, Hangosta, Tammisaaresta, ^turjaila ja »satosra. Turku 1^1^>. Turun Kirjap. ia Sauomalebti O. A.