N:o 72 — 1910 KHSK1-SUOMI Perjantaina huhtikuun 1 pmS Kesäkauden uutuudet sekä koti- että ulkomaan,"ovat saapuneet 1200 A. Kettuselle. 1—4 Iiii» siitiMijesM b§!ttna ksitzs M Minulle. EduAllnnalle toi senaattori Saari koski esittelijäschteeri Degerholmin seu- raamana keskimiiKona arm. esityksen n:o L. joka sisältää Hänen Keisarilli- sen Majesteettinsa arm. esityksen Suo- men eduskunnalle ynnä chdotuksen (affji niiden Suomenmaata koskemien lakien ja asetusten säätämisjärjestyk sestä, joilla on yleisvaltakunnallinen «nn?itt^i. Esitys kuului: .14 p:,ä maalisk. tänä vuonna annetun Armollisen Ju- listusttrjan mukaisesti Hänen Majes teettiansa Keösari esittää, että Suomen «Eduskunta kuukauden kuluessa antaisi lausuntonsa oheenliitetyn lakiehdotuk sen sisällyksestä niiden Suomenmaata fosforien lakien ja asetusten säätä- miSjärjestiyksestä, joilla on yjleisvalta- kunnallinen merkitys. " , Ministerivalttöfthteeri A. Langhoff. Jl^e ministerineuivoston puheen- johtajan jo tunnettu «ehdotus niiden Suomeakoskeva! n lakien ja asetusten säätämisen järjestyksestä» joilla on \y- leisivaklakmtna-llinen merkilys" jaet tiin suomenkiolijenä eduskunnalle. Tä- anän ehdotuksen sisällyksestä teimme ftlkoa keskiviikon numerossamme. että työtä lain 2 K:ssä tarkoitettukna määrÄukuisina öinä saa teettää, kun useampia pyhäpäiviä on Perätysten, tai paikkakunnan tilapäinen liikkeen li- sääntytninen esim. markkinam y^m. ai- kana sen tekee tarpeelliseksi, maistraa tille tai -kunnallislautakunnan esimie- helle ennakoilta tehdyn ilmoituksen no- jalla. Edelleen on mainittu toimikunta a- nonut määräyksen antamista, että sekä tetveyslhoit»- että kunnallislautakun nan aMuksi leipurinammatin järjes- työohjeiden somelluttamisessa on wa- littatva yksi leipurinammatin harjoit taja kukakin Paikkakunnalta. Jyväskylästä ja Keski-Sno mesta. Smbm tiil lliiisiknitMÄxU Ministerineuwosto on käsiielk)t seu- Taaltvat Suomen Suuriruhtinanmaata koskemat asiat: . 1) puutawaroiden sahausmaksun ja tviemiitullin suorittamisesta; 2) mää- «oyksen, suorittaa »valtion n>a roisia 273,000 mk. uiwan höyrymajakan Hankkimiseksi Oulun sataman kulku- wäylää Marten; 3) määräyksen fäijrniä Du osina 1910—1914 Muosittain 7000 ■irtf. Hö .singissä amatun, työmäkeä ta- patuvmilta suojelewia esineitä käsinä- wän näyttelyn jatkuwaa ylläpitoa mar- ten; 4) määräyksen suorittaa Suomen liikemiesten kauppaopistolle Helsingis- .-fä karkeimpien kauppa-oppikurs >sien yl läpitoa imarten waliion ovusiusta tvuosittain enintään 43,000 mk. ensi lukukvuotena enintään 73,000 mk. .vuosittain (?): 5) erityisen osaston muodostamisesta Helsingin yleiseen sairashuoneeseen sovelluttamalla se Prapedenttin-kliinillistä opetusta Mar- teni H) MisenZvaaran—Samonlinnan radan rakennuksen lisäkustannusten suorittamiseksi Suomen NxLliotvarois- ta etumaTsuna 130,000 mk; 7) muu- saksesta säästökassoja koskevan arm. <tsetu5sen kesäk. 19 pllä M. 1905 ensi- jnäifccn pykälään; 8) senaatin menä- jänkielenkäöntäjän viroista. Mainitut asiat eimät kohdanneet muistutuksia ministerineuvoslon puolelta. Uisi Ltimilxki. Leipurit pyytämät sen muuttamista. Suomen leipuri- ja kondiittori-am- matincharjoiltajain liiton toitmikunta on senaatliin jättämässään 'kivjelmäs- sä anonut, että Keisa-rvllinen Majes- teetti valmistuttaisi Suomen eduskun- nalle annettavaksi arm. osiiyksen Suo- men uuden leipomokin muuttamisesta siihen suuntaan, rtiä, muuten pysyt täen lain nykyiset määräykset, siinä säädettäisiin: että leipomoissa, joissa tcimtaa »valmistetaan myytävä tsi, saa arkipäi- tvin alottaa ^valimistavat ti>ör, niin- suin uunien ja Meden lämmijykson se- kä taikinain juurruttamisen ajaisin- taan klo 4 aamulla yhdellä t>>önteiijäl- lä -jokaista -käytännössä olcwaa uunia fchti, ollen työaika ennen klo 6 aamul la lueitaima asianomaiselle työntekijälle le kaksinkertaiseksi: että imelän ja hapantaikinan juur- ruiusia leipomoissa sekä työtä sokuri- leipomoissa saa tehdä sunnuntaisin ja pyhäpäimin No 6—10 a.p. ollen tästä työstä maksettcttva wi?hinläin 50 pros. korotusta; että leipomoissa saa työntekijää käyt» tää työhön enintäin 54 tuntia viikos sa. ei kuitenkaan 10 tunna enempää »vuorokaudessa; sekä — Muokralautakunkkin puhccnjoh tajilla oli neuwottelukokous Iy.»äsky- lässä Keski-Suomen Maanviljclysseu- ran kanÄiassa inaäliskuun i Maanim. A, Kantola awasi kokon k- sen, selostaen pääpiirteisi-iu!- kokouksen tarkoitusta-, lausui >asano:wjar terve- tulleelssi kokoukseen sekä kehoitli malit- semaan 'kokoukselle puheenjohiajaa, jok- ,ji ehdotti isenaattori O. Schildtiiä. jota ' yksimielisesti -kannatettiin. Kun ehdotettu Puheenjohtaja otti -toimen ivastaan teki hän iaajaperÄses- ti ja aiwan Hkjityiskohbaisesrii pylälä Pykälältä selkoa Muokca-aienikinr tar koituksesta, tuoden esille siinä esiinty mät walo- ja- lMcrrjcpuoie:. Tesosluk- sen johdMa syntyi Milka s ic.-fu-:.ieiu, josisa tuotiin esiin monta erittäin keätä seikkaa, jotka on lauiakuiirmn huomioonotettaiMa. Kun soissatin palikoissa on syntynyt lauiarun.ai!'. zä- senten kesken kinasteluja siiti. eitcivär »he muka ole laillisesti *ofoufseea kut suttu ja sen tähden muka eimä: toimi, niin otettiin sekin seikka nyt kesluitc-l- 'Mftxrtp ja katsoi, kokous että lauiakun- nan jäsenten on -kokoonnuiiaiva pu- heenjchtajan lähettämän kirjallisen kutsumuksen joihdosta, sekä ct:ä, jos wä- kituinen -jäsen itse on estetty ko^ouk- seen saapumasta, on hänen kutsuttava wara.jäson Paikalle tai ilmoitettava joissa puiheeirjohtajalle, että hän woi kutsun toimittaa. Puheenjciht^jan on pidettävä kutsuista kirjaa Kokouksensa oli osanottajia 26. — - -- Ko'kouksen loputtua kiitti maanm. I. «aarljarven yhteiskoulu. At- ^ joltinen puheenjohtajaa toimestaan lanomistaja August Manntla Saari- [efä siitä selostuksesta jonka hän asian- jänmeltä on Saarijäriveit yhteiskoulun tuntijana teki. kannatusyhdislliksen puolesta anonut, > _ Rautateiden taloudellisen tilan että mainitulle koululle ml>önnettäisi'.n tutkiminen. Eilen aamujunalla saa- amuslusia 4.000 mk. kutc-kin I0!M!.'I- >uitvat kaupunkiimme valtion rauta- liassa oktaaa luokkaa kohti eli yhteensä i ^iden koneosaston henki.l-ökunnan lu- -?n olin nxt kuinaairaa \a ryoiuhtcitft jutinlmaan a,e- iciuh 'komitean jäsenet koneiiLmöörit G. Sundblad ja S. PchjanPÄoi, Mi- riko ii esimies ?l. Söderlund ja -varas- tonesvinies W. Kajander ottamaan sei- koa oloista täällä. Eilen klo 5 i.p. matlusii komitea ylimääräisellä ju- neÄa Suolahteen palaten siellä myö- hoinmiin illalla. Tänään päilMjunalla -inaikusianmr komitean jä!sener Tampe- reelle. — Vaalikokeensa JiM'äÄ>:>län kau- puidgin lukkari-uekuvin wirkaa-n suo- riitaa en>si sunnuntaina Uudenkirkon lukkari-urkuri K. A. Teljo. — Lähetyssaarnaaja Fr. Hannula saarnaa tänään llo 11 ap. kirkossa ja Kolehti — Waltio,väiwicn avajaisten pöy täkirja. Korkeimmasia pa'.lasia .-a- pahiuneessa esittelyssä en Suomen e- du-skunnan awajailis>2 viime kuun ^ p:nä laadittu Pöytäkirja määrätty jä- rettKvälsi Suomen jenaanlle valtio- arkistossa säilytettäväksi. — Kirjapainotaidon" maltioapu. Osuuskunta kirjapainotaito iJl. on se naatilta anonut, että sille edolleenkin myönnettäisiin Suomen livalticn >va- roista 2,000 mk. ..Kirjapainotaito"- nimisen lehden julkaisemiseksi w. 1910. — Mopista. Hakemuksia, dosentin viran saamisesta historialliskieliiie- teellisessä osastossa oivat jättäneet li- senlsiaatti E. O. W. MMng ja tohtori Matti Helenius. — Maanmittauslaitos. ^.roiiMa.i- mittariisi V^aia-l lääniin on ni-z-ilet- ty maanmiltzusauökulian.ti I. Niiniluoto. — Paloa,puyhdistykset. Rautalam min kunnan paloaput^disHksen ohje säännöille on anottu Kuopion läänin kuvernöörin vclhvismsia. — Kansakoululainat. Antamallaan päätöksellä on Kuopion Iroittu kuvcr» nööri NivHvistanur Vesannon kunta- kokouksen päätöksen 15 p:ltä ma-rrask. 1909, mikäli kunnan Päätös koskee 10,000 urtftx sunruisen pitempiaikaisen llo 5 kuoletuslainan ottamMa Oinasmäen " kt)län kansakoulupiirii-n rakeimettavaa kansakoulua warten. — Kansakoulut. Use-m Alavuden kuntalaiset oivat walitlc>neet Vaasan^ läänin kuweriröör:n pän^ötsesui jota- — Raitt. yhd. „Auran" vapaailta- koskee kansakoulujen piirijakoa sano- ma on ylei-sölle ensi sunnunta/.ia (huh- tussa kunnassa. ti'f. 3 p:nä) klo 4 i.p. Suviinäen kou- Rautr!la>m'min kunnan Jstumnäen lulla Taulumäellä. kansakoulun c>petta-jc>ksi on walittu kan-! QMmassa on: puheita, kermmus, solkoulun clpet:alja Juho Nilulo-inein. ^runo ja köörUaulua-, sekä mahdcillisesti i.p. seura»umalalcÄa. »seuralle. tulee - Matkarahaa farnmsenttiöten opin- ^rjokuwia Kun Puhujaksi tojen harjoittamista varten ulfoiiuuifo n 1ji"* on hakenut mnt. Prow:sort ?). Ja- lpaston Hannes Alkama. Hel,n - gista, niin uskomme ettei hänen |tt- hakenut lande r. Eduskunnan valiokunnat. loin taMitsekkaan puhua tyhjille jet- nille, lvaan menemme joukolla kuule- maan hänen opetuljsiaan. Kaikliil ovat tervetullleet! — Kuollut. Tämän f:n 24 p:nä kuoli Syömässä maatilallaan Wanyan S i w i s t y s w a l i o k n n t a on OlÄckan karta?l0ssa parhaassa mie- ensi lukemisessa käsitellyt loppuun esi- huuden ijässä keuhkotaudin murtama- tyschdotukfen kansakoululaitoksen k us- ^ na Mikkelin ja Hämeen -äänin nkkain kannuksista seki oäätlännt 9 äänellä 6 talonpoika inaaniv. Kalle Äoski- vastaan samoin kuin viime -vuonna- n e n. Mainaja on:iSti pciusi enncn kin, että kansa'oulunopeitajatn Palk-!mainittua tilaa l^deösa veijensi' kuns- kankorotusehdo-.-ta on poistettava sa- sa kuuluisan m^t ärikkaan s'^lkkisien na »nuhteeton''. kartanon Zlsilkalan pl.'ajassä. Vo-.-.a- Talousvaliokunta cn käsi- telvyt loppuun seki tvalmistanui mie- tintönsä aM. -si/yksen johdosta kuu- laakimaksun laskemisen perusteista. Valiokunta ehdottaa, että eduskunta alamaisessa vajauksessaan lausuisi toivomuksensa olevan, että asian jch- dosta annettavassa hallinnollisessa a- setuksessa tuula^tunakiun laskemisen porusteelsi eri kaupunijelssc vah!vis>.'- taivat prosenttimäärät alenneita in: n. sekä saman prosentin korkein maarn määrättäisiin '.chdelsi prosentiksi, sikä että eduskunta alamaisessa mastauk- seösaan anoisi, että Äeis. Maiesieeiti antaiisi seuraaville u'al!iopä»ville arin. esityksen tuulaakimaksun poistt-ni/cs- ta. ja oli luonteeltaan hiljainen jr nknnai. syyttä rakastavc». Lähiiin.i jäi häntä suremaan leski ja kolme pientä tytärtä sekä lvÄi maanv. Oipi 5!osk>nen. — Iltaman toimeenpani Sacrijäriura nuorisoseura talollaan loisena pääiiäi»< päitvänä. Ohjclnrassa oli naislöörin ilauliia. ylio-ppilas K. 5!. Rauhalan an- siakas vsitelimä Suomen tai ccn kansalli«- timnscsta Kal«va>lan niaitutiiklsesta. sa> mon chieru^ti lausuma Eino Leinon rimo ..At-sin hiihtäjä" ja M'nna Canch'in 3- näytMnen nÄ)tclmäka!ppale „?lnna Lii- Tmnä suuria waatimuksia ai'cttawa !>a waka->va kazMlle esitettiin taivalla, joka a»sait>ftc ollosuhteihin nAiden kaikkea !ii- tosta. Läpeensä tuntui siinä taitaivan ohjauksen jäljet ja eri o-at olnvat onn^l- lrsesti gactut. Jos tahtoisimme mainita joitakin erityisen onnistuneita osia, niin — Englannin lehdet ia Suomen ky- saisimme luetella isommat osat koitti. symys. ..THe Nation" nimisessä va^ muita -r^ncstl paamielisessä. laajalle levinnees,a pacu»an ch tqan ne.t. Elma Uo mi en. IMiivkclehdessä tehdään selkoa ulko- Hän suor.utm ra-kaa-ia^^,a ctc, ta maisten kansatinoikeuden tutkil;aui laa-! taan taivalla, loka eh o oina t o sunnosta Suomen ja Venäjän vält-Itänen ?iM^tään >cka^sti-wentt)ä tch.a sesm ristiviidasta. Lehden mielestä nxiänsä etta tulkita tekee Suomen oikeuksien louMus mah- dottomaksi Englannin ja Menäjan Ys- tälvälliset välit. Hariva li:ncc ollut, joka liiikutuksetta jakioi iappalett.1 seurata. Kun se jonkun viikon piWlä esitetyin uudelleen, tulee se -varmaan kohoamaan sa-lin tcr!)te:n hkei-söä kuin tttjffln. Mlltasaaren lasten kasvatus- ja koulu- juhlilta. Miitasaaren yhteiskoulun ja kansa- kiulujen opettajiston yhreiiestä toi« menpiteestä pidettiin Wl« kaaren yh- teiskoulun juhlasalissa wiime maalis- kuun 19 pna lasten M.Nlhemp.ttn. joh- takuntain ja opettajain Yh^/.nen ko- kcus kasvatus- ja kou.uou-je^: virkiS» lämiseksi ja elvutlZmij/isi kunm-ssam- me. Ei liene liika.», ps sanoo, että kokouksesta muodostui kasvatus- ja koulujuhla. Osanottajia kokonkseen oli saapunut aika lukuisasti, lvai^kai'a paljonktn :un- scampi osanolt) ol'n ollur suoiatvaa, esillä olleiden anain tärken^en laiUm. Matkojen pit,"is ja asian untunskin l'!ne-wät vaikuttane?.', etteivät var sinkaan ctä ; |CmV>ä;.t kyläk.lniu'n ajuk- koot lukuisamnasl' olleet e>ilö:e::'..t- na. Jotta poissa olleetkin saijnosl vuhän selkoa ai -; i)!, juhlan .i enos- ra ja asiain li k!ä. lienee sallittua ivähäu niistä kertoa. ! Kellon lyötyä yksi alkoi tilavuuteen ^valmistetun ohjelniai' snoriitaminen. Kokouksen toimeenp:"ija!'.i puolesta laviu! op. Helander juhlayleisön iern>c- tulleeksi. Laulett'in sille virrestä 245 1—3. jonka jälkeen rovasti Wirkkn!a piti tilaisuuteen sovelletun alkurvkouk- sen. Saatiin sen jälkeen kuulla rovasti Wirkkullan sisältörikas esitelmä ..Kris- tillisestä lasten kasvatuksesta". Lap- sen kasvatuksen tule? alkaa kodissa, äi- din polvella. Tuottaakseen lirviä hr- delmiä tulisi kotikasvatuksenkin olla hlMää. Mutta paljon tässä vielä puututaan. Huonoon kotikasvatuk seen on montZ syyrZ. kuten tylsistynyt omatunto, henkinen velttous ja liial= linen wchvollisuuksien siictj.uincit kou- llulle. Kodin toiminta cn usein ris- tiriitaistakin koulun kanssa. ?uiin ei sa-isi ollla. Koulu voi ainoastaan olla kodin apuna, mutta ei sen sijassa. U- sein sanotaan: »Lapset ovat sellaisia kudn ovat ja tulevat sellaisiksi kuin tn- levät". Manhemman p';iilsi vi-iki sanoa: »Minun lapseni olvat sellaiset, jo-lln ne olen kasvattanilt''. Kristillisen kackva'uii.'i päämäärä on saattaa lapset ihmisiisi ja taiivaan perillisiG. Tämä on i^avuleitava käs-vattajain kautta, humalan avullct. Kasvatuksen taito on vaikea sazvut- taa. yleensä voidaan sanoa, että hy> vät la-pset tule>vat hyvistä sa hurskais ta kodeista, huonot lapse» kiuonoista. Kasivatuksen tulee ta?eh^:a ..kuri- tuksen ja Herran neuioon" kautta. Kumpaistakin tamitaan. Ihmtnen on luonnostaan pahaan taipuva. Tä- tä vastaan tarZvitaan kuria. Sen tn- lee olla vaka!wata ja lempeötä pe.han alaspainamista; eikä pelottavan anka raa, joka murtaa lapsen herkän mielen. Kuri on sowitettawa asian, lapsen isän ja mielenlaadun mukaan. Wahinc,os- ta ei saa rangaista, vaan tahallisesta rikoksesta. Naukaiseminen on silloin oikeaan osannut, kun lapsen omatunto sen lht?väksy). Oikea kuri tähtää etu päässä sitä peiiaa livastaan^ joka asuu lapsen sydämessä, ja valinistaa tietä neuwolle (opetukselle). »Herran neuvon" tulee herättää lepso-sa rakkautta hifivään. Mnis- henki on kasvatettava Luojan tarko- tuksen mukaiseösi. ja ihmisen elämä saa- tettava sopusointuun omaiitunnoir kanssa. »Siitä minä tunnon Slbraha- min, että hän käskee poikansa Herran tiellä pystymää» ja tekemään hurskaut- ja ja oikeutta", sanoo pyhä sana. Täa>- tettäköön lapsen mioli arvokkailla cpe- tukMa. Lapsuuden muistot muodos- tavat usc>in kirkcislushetkiä ihmisen myöhemmässä elämässä. Vanhein- pam (kaavatta ja in) tulee ylläpitää neljjiinnen kälskyn pyhlHtlä. Jumala antaa osan kunniastaan heille. Ja sitäkin on lcysi saotejiawa kunnioitta- «maan. Niiiiaisuus vanhempain kesken h-al- ventaa heidän arvoaan lasten istlmis- sä is a hävittää 'kunnioituksen tunteen, siiä on tämänkin t-ähden vältenav.i. Kodin ja koulun suhde on tärkeä. Toinen ei saa haÄventaa> toistaan. Hy- ivällä tahdolla ja keskinäisellä luotta- muksella tullee kumpaisenkin tukea tois- taan -ljhteisessä työssä, yhteisen Pää- määrän saavuttamiseksi. Onnellinen on se lapsi, jolla on J)y- wä koti. Se koti on hyvä. joissa. In- malan sana saa lvalltta. Siellä hyvä honki painaa leimansa -lapseen, ja lel- lailta kotia leysi kiitollisuudella muis- tclee. Tulkoot kaikkien lasten kodit hy- iviksi! . . >Esit,el!män päätyttpa cntti naiskovri rpettasa Tikkasen johdolla laulut:^ ,,O Jumala, herra maan ja krtoron" ja ..Käänny Herran puoleen" sekä »Myo- häisossä sltbänyössä". Sen jälkeen piti yhteiskoulun johta ja Fieandt csitctinän: „Kaswatuksen o- pillisesia puclesta". Kasvatus on o- lttnuks^taan aineellista. Se on lap sen sielun täyitälinislä arvokkailla koke- m uksilla. Ihmisen kasvaius on hlDin laaja, koska ihmiselämä on monipuo- , lincn. osa kaslvatuksesia o-n ope- tus. Se tapahtuu nykyään suuressa määri n koulussa-. Koululaitos on syntynyt ..työnjaon" kantta. Osa vai'.- heiitpain tehtälvistä on siirtynyt kou- lulle. Kouluopetus Karkottaa lapsen tvalmisiamista elämään. Usein sanotaan, että koulussa opete- taan Paljon hyödytöntä ja tarpeetonta. Mutta iva niiaa on. että jokaisesta suo- ritetusta oppimäärästä on kuitenkin ain« hyötyä, joskaan ei joka tapank- sessa suoranaisesti, niin kuitenkin vä- lillisesti. Opillinen sivisi-l)s on jo meidän ai- lk«anttne käynyt koivin laajaksi^ Kou- lussa voidaan esittää siitä ivain o>a. Nykyinen koulujäljesiys ei suinkaan wielä ole ihanne. Mutta kehitys on kuitenkin tapahtunut ja se yhä jatkuu. Käytäntö osottaa, mitkä asiat owat rrr- keimmät opetuksessa esille otettaviksi. Silmällä on Pidetty ensikädessä oppi- laan luonteen ja kykyjen sopisuhtaista kehittämistä. Siimchsoppi on kasvatuksen pohja. Sen tulee esiintyä ei ainoastaan us- ! kontotunneilla, vaan muussakin ope- tuksessa, koulukurissa ja towerittämäs° sä. Oikea -tomeruus onkin suuri apu j opettajalle kasvatustyössä. Kodin ja koulun olisi tässä myöskin aina käyla- Mä rinnakkain. Arvosteltaessa koulua kasvatuslai- toksena on myöskin ottttaeva huomioon koulutien 'äännöllisyt>s ja johdonmu- > kaisuus. Se herättää lvelivolltsuuden- Kuntoa ja keittää kykyä sitä täyttä- ■ mään. | Usean oppilaan "yhdessä tliöskentel-- minen -vaikuttaa sen, että asia tulee valaistuksi moniPuo?isesti, ja vpp'la^>n ymmärrys täydellisemmin kl>psq«i. Uhteiskouluaote perustuu luonnon- lakiin. Erilaiset luonteet saatetaan vaikuttamaan toisiinsa, ja ne siten e- distävät »keskinäisen avun" tctentta. mistä, -lHieiskouluaate on muöskin li- keisessänL>teydessä rauhMaatteen ka ns- sa. Se rote"ttaa »kasvatusta rakfau- teen". Naiskööri esitti nyt laulut: »Sävel, ten aallot" ja »Tuule tuuli leppeäm- min". ! Seurasi sitte loma- ja ruokailuaika. Sen päätyttyä laulun säveleet iaa5 kutsuimat rae-, luhlasaliin. jos>a lau- lun tauottua opettaja Tikkanen alusii kiisymyksen ..Kodin ja koulun kesk-nni- se-stä suhteesta". Laajan ja asiallisen alustuksen lopussa esiteltiin keskustel- tavaksi seuraan>ista asioista: > l:lsi. Olisiko enempi knin tähän asti kotikasvatukseen kiinnitell.ivl! huomiota koulunkin kannalta asiaa kat- soitaessa? 2tk!st. Ä"ä menettelytapoja tässä työssä olisi käytettävä? Ennenkuin mainitun alustuk/n soh- dosta ryhdyitii.?. keskustelemani, alus- tl opettaja Karjalainen ki>'.>myksen »Totuuteen kasvattamisesta". Alus tus loi monipuokeista valaistusta t^.- hän tä-rkeaän asiaan: lapsen jaattami- seen totuutta rakastamaan, etsimään ja noudattamaan. Se Päätt.si seuraaviin kysymyksiin: 1:ksi. M'l?n vanhemmat tukahut- lavat lasien rotuuden rarkru'.ri? 2:tsi. Miien voidaan kehittää io- tuuden rakkautta lcvpsessa? 3:ksi. Miien vanhemmat voinet «vaistustaa lavscssa ilmenevää valhe'!- lisuuteen taipumusta? Molemmut alustukset kuu'iua käy- iiiin niisiä lcskustelemaan opettaja He- landerin toi.n-essa puheen-ri-o^n--.. Päätettiin ensin ottaa esill: Tilka!^n alustus. Äerren alkuun lahoet;i)ä,'.r- kävi keskustelu hiflvinkin vik'a:kn. Puolalta ja toiielia esitettiin ajaiuksia ja kokemukna. Alusiuksen ennmäinen f o o ra sai yksimielisen .nnönteisen n^istaukiei!. Toisen kohdan vasiaukseks' ii in myöskin f ksimi^lisc-stt seuraavat ponnet: j a) Vanf^mpain tulisi entistä enemmin intustua koulun työhön ja valvoa, että 'apse- in koulun >: itamat kolit.h-ötoät. b) Ove^tajain tulisi kay.in .'ppi- laillensa kcdeissa iU'i'.!'en'i;ain kanssa neuvottele-mas'l ke tä» lasten-a täsvatt.misesta c) Olin p dettävä vanlteti-pai.^ ja o Peltiä n yhleiiii kokouksia kussakin koulupiirissä i f.i toisi naan >uureinp'a yle-siä ta-'vaiti- jäin koh'ifn\ d) Miiöitin ,oh:o.'u.uain inltsi tarkemmin ; ?uratu foulun to.- niintaa ja edistää nh:e'.svs:ku- tusia sen ia korien vii.' ll5 eini- lin vaikeampien ristiri. ojen si'- tues>a. Tähän pääsyä oli aika jo kulunut niin Pitkälle, ettei kaisotiu v?i.a.van enään ottaa toisia alustusta iällä ker- taa esille. Pietindiunin nyl ptkimii.i- ten ottamassa ..kupp' kuu.naa". ,.Kansolaisla»lui>'' ruvetessa ,uUa- salissa kuulumaan rienneiii-n taas sin- ne. Laulun loputtua a-un puhuia<a- >walle j,chteiskonlnn j.N-iajatar neiti >-oeiktinen alusiamaun Iiiiyinysui: Kansa- ja oppikoulun »'hteis.oiminnas- ra. Alustus sisain ensin lyhnen lii-.o- riallipn katsant^n ma mnne kasvatus- j<? kouluÄojen keliitniiicn. Tänlän . loppuosassa erittäin ii;or.ioute:ti;n Suomen kansakcni"-l »iian' il. l r i,sV tiacuksern vaatiinul-esi». c'r.'i kaiisak^ u- luu tulee olla dotijakcuinna. jolle sitte ! oppikoulu muodostaa luonnollisen jat- 'kon. Läheinen nht!'.'s piti Nis olla tvallirsemassa ,a oppikcu- lun välillä. Tätä vaatimusta ^n .ne:>^' aikum- me 'Nirkiinnt iot".i:'.i!naan. "a maa- laisvhteiskomas.'N ka.»--a .'n tämä vh- ' jeys tuleva y^i läheis-.nnmäkn. ?)htii-- ,rnöfohtio ei 'ninkazn puutu. 2 , l)it> incn a5ia liittää ja 'iiov ihnii"'t l'Ii'een. Ja ettei ana tälläkään kertaa jäin in^an ..hnrskaakn toivomnksekn", teki alustaja lopuksi kakcukselle seur.l,!^an käytännöllisen Viitasaaren kansakoulujen ja | -lHteiskoukun opettajat liittipvät kMvaäus- ja kouluasioista poh- ! tiakseen luteen. ' Heidän toimestaan piÄeiään ' ainakin kerran »vuodessa yhteisiä kokouksia, joissa käsitellään sekä opettaijain toimialaan kuuluvia kuin ntyöslin yleisölle esitettäviä Asioita. Lyhyen keskustelun jälkeen esitys ' yt/väkMiin. Meisen kokouksen ojak- si esitettiin Kalevalan päkvaä" hel- mikuun 2S p. Päitvän cchjelman näin loputtua o- pettäjä Helander muutamin sanoin kiitti juhtain toimihenkilöitä, atvusto :jia ja osanottajia, jonka jälkeen „Her- ran siunauksella" ja virren 272 laula- misella päätettiin Yhdessäola. Uleise^llä tyytyväisyydellä muistele- wot osanottajat tätä laatuaan «nsim- mäistä kasvatus- ja koulujuhlaa pai?- kakunnalla. Ja Zvakalvia toivomuksia lausuttiin, että niitä Masiakin toimeen- pantaisiin. Ensi kädessä on yhtyneit- ten opettajain pideuämä huoli fiitä, että tämä toiwomus täytetään. —o. Maualta Suomesta. Alalorniotiuiilrhayritys- juttii. (Omalta !irjccmr.-:hM;aJ!a}. (Jatkoa). 2)1. sy^tläj» Mölle: Pani jyrkän tvaslotai-.ieell Pco.l^>'::ä ivastaan sen zohdovta, että han naitti hänen tahallise-Z:i tahtotvan p'.:!ittaä juttua ja walhr:»l!>iLa syt^ök>'.lli koetta» ne<n ärsyttää ^o^ansionia ja siten ivai» kuttaneen tunnus'u^j^cn. 2? oululcinen. j»ta tahtoo kunluSt:l:awan, on olci?k:lluL pappilassa samaa., aitaan kuin ^ohanS. sonkin. mutta lun on tä$tä saanut :ii« d»n wasta nä:tt:n lojlikäräjciin a>!ana» niin ei häntä oi: voitu kuulu^iclla »vie lä. «M siis voi seittaonäisrnnn:., >anoa, mitä hän tietää. Tänk^ka»uir:ö:a Iöyd'« tyistä kivjekuore.i palasina voi tod^St^a poliismiostari Mclart. jonka on kutsu» nutkin oikeuteen, mu:ta hän ei ole voi» nut »virkatehtäw!.'tuä.i saapua. WaZtaa« jan ja J:n tvälisiä k'r>cn<iihtoa r!:?t myöskin »vielä tarkemmin lu:!!t:awa. kun syyttäjä nä'.n kaajapettäiseSsz riko^- asiassa ei ole nähnyt piiytäiirjoja. joita ei liene edes wlclä koksonoanti!'aan, niin on täysi isyy pyytiiä lyvlNi?:ä. Mapaalle jalalle laskemiseen ci !a:so oleivan mi- tään aihetta, lalx I:a tunnuZtu» 'a osittain vaZtaa^nn omakin tiinnu^.-S ynnä todistukset »!>tccns<:l?ile!l':ina «n johonkin täysi selw :t!,Z siitä mitt tu'.:e rikollisuutccn myöskin Kantaja» asiamiehen warat. T«r»«se» puhe. Kantajan aisiamics tvar-at. I. Tervo» nen lausui tämän jälkeen! Een iifärfi, mitä :>I. sny.'täjä jo on lausunut, tahdon aino riiaan !yhycs:i merkiiä vastaajan o:^cudcniäynti-a>vus- tajan Ivailleen muka ta><i lisci ja lar- pcettoman lt>kkäy->pyyn»^n sichtcen iu?- hanaikaisckii ja maan iehdnksi tarkcituk-- solla sen kautta myöskin muk.i U-aikuttaa lvastaajan eduksi. Mitä toas tulee väittcescen iiitä. ettei asiassa olisi mitään t^d:-:.tl>.''ia tähän ''aakka tullut, niin uSkalsai inin^ ?5la aivan päimvac-taista mi^lividcttä, ja toiivon, että oi>keus myöskin r>n iässä sa» maa mieltä. Myönnän kyllä, r::ä a>ia?sa on kuulltu lähin ympäristö tapahtuma-ja .sitä lähinnä edcllä a-alta, ja onkin >juuri tämä laaiaperiinen elojen kumaus ollut Uiälttämätön saattamaan »vastaajan ^hänen toiminnassaan oikeaan »valoonisa. Mutta mikään slojcn kiuvaa» minen ei flosfaan voi olla n.in j.iydelli- nen, ettei siihen erinäiiissä «i?nty:ckcch» dissa »voisi tulla tarvittavaa ?iiää. Nlitzttää >sUtä jo kun vastaajan puolesta ei enää tahdottaisikaan jyrkäSti tieltää hänen isyyllisyyttään atviortkokscen »vii- meifcn »vastaajan avustajan antaman lausunnon mukaan. Ja tun hän erinäi» lsillc henkilöille ennemmin i!»noitlik>on mutkaan myöskin «siassa toimiitamiensa yksiiyistuktimusten johdosta kuuluu lausuneen samaan .suuntaan. nimit'äin että tuon seikan kioltäminenkin höncn mielcsiään olisi turha, niin lvoin.-e tä- män iperusieella ymanärtää »vastaajan aivustcyan täällä «dcllä antaniaa lau- 1 untoa. On mainittu, ettei vastaaja olesk<l- lessaan Hcl>singis>sä muchayritti^sen ta- pahtmnisen aidaan alisi mitenkään iökstllään odottanut 7e»vottcmnnitta ja muuten e>päiltawää. Mutta «nitä iner- kitsce hänen ivarotvaincn tievustclkunsa ren<zin paitasta sanman taäoon. mihin hän itsekin tulisi, tarkoittaen tällä tie- dustolullaan paikkaa rikoskumppanilleen ^hanAsonille, iuten settviää »vastaajan it'cn'ä pcilim^iiiilustclliissa ja täällä oi- keuidessa antamista Vertomu^iSta aidai- *mmm -sekä rouva Ekutnabbin ja tvht. Limncllin todistuMsta. Että vastaajalla luonnollisesti oli yömä tammi?. 3 puvää »vasten uneton, on sekvä, kun otetaan bucinioon, että hänen klavken tedennäkoi- syyden mukaan lsinä päimänä viuneis- laän ja aikaisintaan tuli saada kirjeelli» 'coii tietoa, niitä nudemvuc^cn aikana michclleen oUsi tapahtunut, scrvittu fnn cli i^:in kxrtcnnuttien mukaan, että iiimii tulisi tekemään smvitun teon nudewvuo- dcn a?taan, eikä luonnollisesti uuden- ivuoden päiivänä jo ennen kello 8 aa- mivlla lähtevään postijunaan »voinut kirjettä »vastaajalle tulla pannuksi. Ja knn kirje on pantu postiin 2 p:nä. saapui ie Helsinkiin 3 pinä puoleichäuvän tie noi»>a. MyöÄin »vobtajan oitemnci käydä Helsingin poliiisilait»k'«n enilv^osa osastossa muka kadonneen so-rmlrkxu, ta- ka-sin saai»isiksi johtaa iPi*litii»i»i.-i- ajattelemaan yhiäläisnyuä scn kunss»>. mitä »vastaaja tästä anomul^e»^a mai niisi Tornion poliisikamarissa ensi ?uu- lustelus-sa, jolloin kaikki siinä ^snaolnat tulivat huomaamaan, että vastaaja per-