❖ <r Ib 107 39 vuosikerta Jyväskylässä perjantaina toukokuun 13 p:nä 1913 Tilaushinnat: l-fihllica film (Hirfftyy Ma pilvi paitsi irsanantaJns klo 8 a. o): koko mod 7 mk. pno". Tood; 4; — Ja 75 p. — VeasiM» koko noa 4 rapL — Aaetikaai; Ja alkaauiDc 22 mk. S-yiltiliea palaa* (Ilmestyy tihlafna, tocstalna ja »anvantafaa klo 8 a. p): koko vuod 4 mk.; ^noU vnod 2 mk. J» katkaasi 50 p. — Veaijille 2 npL — iaerlkui Ja ilktealUe K. A. Järvi, päätoimittaja. Toimitus: 0. Sraka, vistam. U. Kainla, tololtraOitaaii Toimisto Ja konttori rastapäätä laatattenasenaa. Puhelin tuo 9. Avoinna 8 a. p.—7 L p. Diiottashlnnat: Tekstiä «Sana 8 paali m/m ]a takilla Jfflteaa 6 panll m/m. VaoO- fa . Dmoitakslsta alennuta. Kaolemaa-ilnottikMt »—5 «kata. KUMm-, vidkda»- ta lyniOaoltakaat 2oL - Vatttioamatodulä vfOMtta Hj. Hollmerus^ Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari. Vastapäätä rautatienagemaa. Toimisto avoinna 10 a p. — 2 i.t l]u ulilla kalkilla, tui Urijilll Ja til- «Maa kalkkia lakblua kaatavia tiktlvil 153 Rahakurssi. SaOAsn Puikki 12 (>■ toukokuuta Jflio. Myynti- Osto- kurasL karin %• Piitarl , , . Lontoo . . . Pariisi . . . Antwerpen . , Berliini , . Hampuri. . . Lyypekki . . frukltut a. M Amsterdam. . Tukholma . . Krimiäni* . . Kööpenhamina 8ö7: 80 266: 66% •0 pp. — Li. 25: 89 90 pp. —: — In. 100-60 60 pp. —: — L n. 100: 80 90 pp. —: — U 128. 80 90 pp. —: — L n. li 8: 80 90 pp. —: — L n. 1*8; 80 90 pp. —: — L n. 128 8Z 90 pp. —: — L n. jJC6. 0O 90 pp. —: — L n. 189: 20 L n. 189: JO L a. 189: 20 268: 60 25: 22 26: — 100: — 99: 83 99: 70 98: 80 128: 80 122: 10 138: 80 122: 1') 128: 80 122: lu 128. 80 122: 10 30* 20 188: 70 18& 70 188: 70 Kauniit kihlat, Zen ; ith y.m. tarkknnskellot ostetar n halvimmalla liik keestä»'. Korjaukset tehdUnhyvin. Robert Korte. Kelloseppä, JyvkskylL Puhelin 215. i086 Nuorsuomalaisen puolu s en PUOLUEKANSLIA Helsingissä, Kasarminkadun 23 s?a, Päivölän talossa, on avoinna arki päivinä 10—4. Puhelin 6429. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. Tohtori G. Palander, sairaalan lää. käri. arkipäivinä kello S—11 <up. ja b—6 i^., pyhäpäivinä klo 10—11 «4>. Tohtori William Wartiowaara, kau, punginlääkäri. arkipäivinä klo A—11 <up. ja 4—6 Lp., pyhäpäivinä kello 9—10 oj. 32 Tohsori Kalle Rikala, ulkomailla^ Hammaslääkäri Etig Lund, päivinä 9—10 a^>. ja 3—4 i.p. 809 arki- Liike- )a ammatliosottelfa. Artturi Vfakkola, asianajaja Jyviafcyliul, parturi 011 Haisen talossa, lihoili HoteU Vahlgrenia. 48 Tavataan 10—2. — Puhelin 195. Katsokaa Uita kultaseppä A» Savuselta saa? Siel tä saa halvat ja paraat kihla-, vihki- ja muis- tosormukset; kauniit nimi- ja syntymipäivi- lahjat. hopeasta, uudes- tahopeasta ja nikkelista valmistetut. Pokaalia ja metallia kaunU va likoima. Tilaukset ja korjaukset suoritetaan erikoisella huolella ja halvalla hinnalta. 647 U' — Kirjansitoja — A. PELLIKKA Jyväskyläset Kaikkia ammattiin kuuluvia töitä otan tehdäkseni. Soin&karttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taulun kehyslistoja suuri varasto. Salkkuja (portföljejl) vi rnistetään. Huom.! Lairakirjactojen kirjoja « : do taan hcokealla 100 Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ake Lsnd. Castrenin talossa Rantak. varrella lähellä asemaa. Avoinna 10—2. Puhelin 188. 51 6ubl)(i Mfiin, Bilm =ii liililejiM= tuotteita suofitellaeu. Ali HiiljijönoU 186 Kaarlo Liukkonen, kruununn : mi8mie«, vara'urmari Korpilahdella. Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaesas Keskl-Suomen Rakennusliike „TARKIO" 08. Jyväskylä, Tarmola. Puhel n n:o 190. Suorittaa kaikkia rakennuta ■ laan kuuluvia tehtäviä nop immin ja kohtuullisimmilla hinnoilla. Eri koisala: Huvila- ja kaupunkiraken- nukeet. i^2 K, OKSASEN Ruumisarkkuliike — Jyväskylässä — myy ruumisarkkuja 2—8 mk. ja korkeimpiin fcintoihin Puhelin 94. i>9l 1910 vuoden TOVERI on Suomen lujin niittokone. Ei mikään kilpaileva niittokone ole niin vahva eikä sa malla kertaa niin keveä vetojuhdalle ja mukava ajajalle. Tilatkaa TOVERI hyvissä ajoin. TOVERI on paras ja sitä myydään enin. Kaikki jotka haluavat saada todella hy vän koneen ostavat TOVERIN. Suomen Kalustokauppa O.-Y. P. SIPOROV/. Helsinki, Aleksanterinkatu N:o 7. ykfipuoliifen kSyttÄnisen »vahingollisia seurauksia. PieMvihelysikobin tulee täydellisesti lsaada epuuksensa puutarihaSta eli oi- keanunin sen antamista tuloista, ja kasviaineiset ramintoameet ovat otet- tavat ylieiij^mpään käytäntöön. P i enm rlj elys ja puutar hanhoito! Siinä ne taikasana^ joitten tateuttominen liro onnellisen tyytyväisen ja varakkaan kansan Suo» meeimne. Erittäinlkin on hedÄma» ja marja» »viljelyksellä 'suuri metlkitys. Huoli- malta siitä etlä niitten viljely menes- 11$ aÄvan tächellisesli maassamme, tuodaan nlyjliyään suuret määrät uliko- mailto puutarhatuotteita Suomeen. Niinipä esim. lv. 1905 oli tuoreitten ja ku?wattujen hedelmien ja marjojen tuomi arvoltaan 3,739,000 mt Aksi n tvattamaan intoa ja roKautta maatyö» hön ja todellista sydämmen savistystä nuoreen kasvavaan poillveen, joka isit» ten kerran ylevämielisellä. tmmollP!, la ja wäj!ymättömä>llä innolla käy uutta onnellista Suomea rakentamaan. 4 W. S. • MaltakunnaulainsSSdiu- tökyfymys duuman waliokunnaSsa. Aleiskeskustelua lakiehdotuksesta. Pietarista, touksk. 10 p:nö. Suomen «siaa käsutelewän »vatio- kunnan ensimäislä islimtoa alotetiaes- omien tarpeitten tyydyttämisellä olisi >. «s"ti lpcheetyohla-ja Kri-penft: k»° jo sangen suuri kanisantaloudellinen ^itealle Hänen Majesteettinsa toivo- mukisen, etta komitea täydellä »armolla 1740 1-1 A. E. Lahtisen Puusepänliike Nikolainkadun varrella suorittaa halvalla kaikkia puusepin alaan kuuluvia töitä. DM" Työ siistiä ja ajan mukaista. 1702 KULLERYO Tapaturmavakuutus Osakeyhtiö. Asianrehet Jyväskylässä: U. Jaa tinen, J. Karjalainen, E. Mansnerus ja J.Tommila. 1503 Jyväskylässä toukok 13 p:nä. Naiset apuun! Tuskinpa löytW maatalouden mo- nista «M>mailihaaroista yhtSkään, j^a ^harrastajilleen voist tarjota niin Pai- jan aineellista Wiyä, aatteellista nautintoa, lettveellistä ja sivislyttä- ivää äyölä ja raskautta maahamme ja ammaltiiiMine herättämää toinia kuin puutachaNvillijeliis. Viime aikoina onkin 'paljon puhut- tu ja fi^jo-iieitu ,kasvi,tarhanhoidon milpeellijuudesta ija Hyödyllisyydeslä, mutta «varsinaislVn maaniviljelijöit- temme keskuuteen täsiil>s Puutarhan- hoidon todellisesta mevkiilMstä ei ole päässyt juunumaan. Puutarhohoitca on pid>eM) ainmottipuiitachurien tai herraskartanoitten muka Mnoikeutet- ^vna työnä, johon varsinainen fanja ei ole ottanut yhtyäkseen. Monin paikoin maaZsamme saapi kukkea ipetrirtfufmitkiin löytämättä maamiestcn asunt?'en ympäristönsä nimeffitääjt minkäänlaista puutarhaa, 67 MmsMch ji CtMili myy Uusi Ruumisarklutauppa alen- «etuilla hinnoilla. N. Blom & Kumppani, 92 Slnroäfttnlä. Varatuomari Harald Boucht, 95 Asianajaja Vaasassa. Castren & Snellman Satulaseppä ja verhoilija 0. LEPPÄNEN, kauppatorin varrella. Hevosvaljaita, matka- kapineita y.m v Tilaus- ja korjaus'yöt tehdään 1637 Ilmoituksia. Jyväskylän kaupungin kunnallis- ja kirkollismaksujen ylöskanto toimitetaan Rabatoimikonttorissa tämän kuun 30 za 31 päivinä knllo 10—2 ja 4—6 päivällä. Jyväskylän Rahatoimikonttorissa toukokuun 11 paa 1910. Anton Heinonen. 1728 2-2 huolellisesti. 65 Theodor Lilius, pormestari Jyväskylässä. ▲jaa asioita maan virastoissa. Matkus taa ma«*«adul's. 52 Uusi Matkustavaisten koti. Kauppakadun varrella. Huoneita ja ruo kaa matkustavaisille y.m. ja kuukausittain simo n. Puhelin 120. 1880 Anna Sirenlus. Parhaat ruumisarkut V. H&nnfnen. Puhelin 157. HU0M.1 Hinnat alennetut. 1296 Jonas Castr6nin Asianajotoimisto Ilelsingissä Erottaja 4. Telef. 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 35. Huvejai 0. Y. Opiksi ja Haviksi Eliivissii kuvissa V. KAMMOSEN talossa. Naytäncöt arkipäivinä 6—9 ja lunnunnatai 4—9 i p. 420 Hieroja- li SalrasrolmlsteHii Hanna Sehtinen 81 Kauppalaisseuran talo. „Vahinko 8i tuta kello kaulassa". Oxnaiftaatenne v&kauttaa edallisimmiii POHJOLA. Asiamies JyviskyUs-t 841 Arri Koskloeo. Viime vuotisten tulojen perus- teellt laadittu tämän kaupungin kunnallis- ja kirkollisverojen mak- sularku-ja ylöikantoki r ja pidetään. 14 päivää aikana arkipäivinä kello ja jos senkaltainen juuri sattuisi ole merkitys. Niin suuri kuin PuutachaviljFyk- jen taloudellinen merkitys onkin, on kuitenkin mel?iiys aatteelliselta kannalta ssatlsottuna wie>lMn suurempi, sillä kun on Mialle ulottuwa, valtava sivistyttäimä ja kasvattatva wo:nia. Luonteensa puo>lesia on näet työ kasvitarhassa erittäin sopima lapsille, jotka siien o nuorena oppilvat paitsi hllötyä tekemään, myöskin kääntämään mielenisä mieltMentävään, snvistyttä- vään luonnon ihailuun. Välinpitä- mättöminlkin, oka on vainut polkea al- lettsa ihanuutta uhkuvan ku?an tai teh- nyt itsensä i'WpäUsi raakoihin halpoi- hin töihin, on Puutaichahoidon kasvat- tavan vaimon waikutu<5sesla käynyt inie.yitÄvälsi. herttaiseksi ihmiseksi. Kuwaalvan esimerkin puutarhahoi- don kaswattÄvas:a mevkinLscsiä an- tä^lseuraalva, eräässä esirelmässä moi- nittu tositapaus. Muuan wanha kansakoulumOPetto^a- tar jakoi Ikesäisin kasvitarhansa pals- toil!st ysemlmän luoi'an oppilaitten hoi- deitaivaksi. Kertojan ihmettelyyn mi- ten hän näin wcpaehtoijesli otti ifcjeU kävisi Ipoihrimoalt lakiehdotusta yleis- «valtakunnallisesta lainsäädännöstä. Omasta puaiiestaan kehotti puheeirjoh. taja pidät NM ään periaatteellisten ky- ?i>mysten pohtimisesta ja Suomen val- tio-oikeud^llisen asaman möärilteiemi- sesiä muistuttaen, että iakiehdo:us ei tahdo mennä rajojen ukkopuolelle, joi- .'a helmik. 16 p:nä annetulla manises- lÄa ccvai Perustuslakien 2 §:ssä öso- teiut. Miljullttv tekee ehdoiulscn, eitä la- 'kielldotuffen käsittelyt pii?ähd>iteltä:siin sitsi, kunnes Suomen «valnopäinnen lausunto ^ekä ien seiii^skirjelmä oli.si saatu. Miilijuikoevin esitystä tannaitavat Parlsr.vski, Gegeiilöri ja Jefremov. ÄÄ pustin in mielestä ^voidaan valtio- päivien selit^Mirjelmä tarkastaa laki- df)i>t>iut'icn käsittelyn aiksna. Mimlov 2:n huomauttaa, euä täs- tä a-siasra ei ole tanvis kauan keskus- tella. sillä wal!ökunnan jäsenten mie- lipiieet ovvat täysin tunnetut. Mil:juk«v tyiyy, hckuaako Mankcm lausunnollaan wcchwis:oa Ärupen^a ja Benningsenin janat »Noivoje ZFremja^a" olleessa Ihaaslattelusja, eitä matiokunnan päätös muka on o dettäpäin ratkaistu ja että vastaan- sanojia ei mle olemaan. Äänestyksellä päätti walio>.'unta kai- leen lisäMlä. .vastasi «vanha kunnon fijfo äänillä 4 toastaan hylätä Mikju. opeit^aiar, että monen lapsen par- koivin ehdoiukicn lc'ki<hsorulsen haimmar tumevt olisievat jääneet hä- neltä muussa tapauksetisa näkemättä. telyn lykkäämisestä MVjukomin mielestä helmik. 16 P, m manifesti ei moi edeltäkäsin mitään Muun muaZio ol. yk,l m fen toimeenpano on lcp- mistä po^ Äa pienen puutarhapalstan ^ ^n.iulkaisemijen 'jälkeen on hoitajana oppinut ihmeteltävän le m- ichiy joukko idt^f eitä chdoiutsia Suo* pcästi ja hellävaroen hoitamaan ^as- >men entisen lamsäädönlöjärjeslykstn 10 — Iti päivällä tämän kuun 15 päi västä alkaen asianomaisten nähtä vänä kaupucg n Poliisikamarissa. Jyväskylässä, toukokuun 11 päi vänä 1910. Maistraatin puolesta: Theodor Lilius. 1735 2-2 l liuottajille EINAR KEILAN'IN Kellokaupassa: Kokonaan Kositta varas- tl hopia-kuorisia tarkkuus tasku- kelloia, niiukuin ^enihr ji nOmega", valmiita kultasia kihla- ja koru- sormuksia, vlril- lisik ja valkeita silm&lasia. H'iom.! Hinnat entisti halvemmat hin taluettelo asiftmiohille ilmaiseksi. Puhelin No 138. 1031. huomautamme, ettei ,^eski-Suomeen" oteta julaistavaksi sellaisia ilmoituksia, joita ei maksu seuraa. Poikkeuksia ovat maan kunnalliset ja muut wiras> tot sekä konttorimme kanssa erikois^ sopimuksen tehneet ilmoittajat. Viivytyksen välttämiseksi on tilapais-ilinoitusten lähettäjille muka lointa liittää ilmoitusmaksu heti ilmoitusta lähetettäessä. l?elno Tammivuoren l^lisu- ja Sokerileipomon tuotteita suositellaan. Hyvät ja halvat hää- ja hautajais- konvehdit aina saatavana. 286 maoMn, näd)ttää lkasvitarihamaan hoi- t>o ilmeisesti, eirci kasavitarhaharras- nojaan, samalla asettaen parhaimmat tunteensa siunauksellisen kchityssen <rla isiksi. Mainitsin jo äsken että puutarha- tunteet ovat teoveellisiä ravinto- aineita, mutta paitsi että puutarhan hoito siien lwä.illisesli Iva suttaa edul mulaan. Evellecn lausui Miljukov, etlä Venäjän perustuslain toinen PY- länä ministevineumosion lunnustuk- sen mukaan sisältää wain sellaisia ylei- siä säännöksiä, joitka eivät tarkata mi- ien tään muuttaa voimasiacievaa tain- jääbäntöä eikä Suomen entisiä oikeus- asemaa. TÄnän muotsi ehdonaa Äil- „ . . ... , ! juko>iv. eitä kmmDMen Deriaatieellinen ius ole ollut -luovana voimana M li,esti teriveyteemme. on huomattava, ^oli oictiaMn Wnm alais-tsi ja perustettaessa. Koiko kasvitarhamaa ^ttä se tci.ee sen suoranaisimminkin, <,loier:aisiin t|[cts-fce-fuetclu lyäxnykses- pidetään ikäänlkuin leikin vuoksi tai tarjoten sopivaa, rattoisaa ruumiillis-^ä Suo-inen asemasta. koska se muka kuuluisi asiaan. Tällä lailla harjoitetulla kasvitar- hahoidoilla ei luonnollisesti ole min- käänlaista merkitystä, jos se nimit- täin ei huonoilla tuloksilla vaikuta la- mautkteastt ^kasvitarhalhoidc-n harras tuksen levenemiseen. HuoleÄisesti ja tarjoilustansa vastaavalla tavalla harjoiletulla puu- tarhawiW)lsellä on kuitenkin suunna ton morkiiys. Mitä ensinnä tulee puutarhavilje- ^lyksen taloudelliseen kannattavaisuu- ta työtä, joka usein v>oi olla hiovinkin siunauksellista. Äänest»ksellä päätti malicikunta ryh- tyä i>Ieiskeskusleluun lakichdotnkien Ja miten hauskan, kauneuden ivaikulUtsen tekee/aan 'kulilla, kortvt,.-^^ mon.mutlaisena ja riidanalaisena kasveilla, ytnisailla ja puilla ympäröi- ^ j<, fofioo, ettei sillä ole käytännöllistä ty vaatimattominkin tupo ja kuinka meMn>stä, kuiiettkaan kiÄlämättä sitä. suuri woi>ma onkaan PieneLä hellästi eitä Suomella w:lia 18L3 on perus- hoiiiciulla tutrtliM, riliä ?"» °» ""'"V*,. . ..„„ .. , maan, etta lama Verusiuslaki pantiin din!iae,nla, ^rauaa rakkautta maahan Q[u(k ^ im Siirien PääkysiMik- ja maatyöhön, lha-rrastusta ja uhrautu- j cett , itvoittoanfo faisoa feisarikunnait iwaisuutla kai>ken hipvän eteen? Lainsäädännön ulottuvan Suomeen. Välillisesti on puutavhahoiio erääs-^ väittää lreivi. eitä yleisvaltakunnai- teen. on huomattava, et:ä rahallinen^ kchdassa paljon -vaikuttama varsi- -vua niäi tuto puutarhM»^el»)ksestä on paljon naisen maattviljelyksenkin suultaan 1809 jsukon viu-aulsia bfeiijtn, jctfa suuromjpi kuin 'konsanaan järkiperäis- tai kchiilMen. Tarkoitan nimiltäin. syidtyneet yleisvcitv^unnallisesja Hieroja ja sairasvoimistelija ELLI KORHONEN Haapakoski. 1717 2-2 — Alamaiseksi ottaminen ja ala- maisuudesta vapauttaminen. Senaa- tis-sa esitettiin t. if:-n 10 pnä kenraali- kuvernööriin -kirje siitä järjeslylsestä. täkin maanviljelystä harjoittaen. Kasivital^atuotteet täin halpoja mvintoaineita. ja siten Coituksen mukaisia vijlelystapoja ftxrr ne omissa kodissamme käytettynä tun- tuvasti vaiikuttavat aineelliseen toi- meentuloomMe, samalla kuin ne tar- missä ulkomaalaisia on otettava „We- piinatloiman, ylsipuoiifen rvw:nnon näjän kansalaisiisi >suomes>ia ja We- aiheuttamia, sekä myös, eitä ruumiim- näjait ailmniaiset Suomssia wapau- tertava aliämaisen ^velvollisuuksista Senaatti lähe-lti asian ivaliokuntaan, jjohoit kuuluvat senaattorit Berg, Saarikoski ja Hosiainoff. ii,n: että sen moimaperäinen viljelys järjeslyisessä, painostaen tämän ohel- ovat ralvirse-Ikäänkuin lpaikotiamalla poekotma ivähi- ^ la sitä seikkaa, euä aievan wi'.me aikoi- m «tt-.tdta. »itoorni ISl).äntäön uusia l«r. I -i- —' 1'aksi Suomea toilnvaa takiehdoiuvta. sinaisessa maailMiLjeilylsessäkin. nimiliäin lait merilullialueen laajcn- Olen edeVisessä lyhyesti kosketellut.tamvsceta ja Suezin kanavamatiujen puutaichamilljelyksen hyviä Puolia, ja ^suoriltamisesla. Lokisi viittaa hän jcavat vaihtelevaisuutta maalaisrah- ^ niinkuin kiojoitu^sen otsakkeesia ilme- estmerkkechin venÄäisten hallituslai- ^ \ .riHÄin itflifttrn' t«®ten totttimndsfa Suontfsia. kuten m ofoitMvui latiam «UH» (ofirt. hovkmovvaHi. Luontealaan on f of out ir|d fofTciriiit öKtuffun. Ärciwi tarhahotto erittäin sopiva ala naisille jyäillää. eitä Suomen suhde on viha» ja ainoaltaan naisien .johidattamana mielinen Venäjään ja euä keisarikun- moi puurachaviljelys saavuttaa täy-^nan sdui eiivät Suomessa ole suo^a- dellisen» merkityksensä aatteellisena kas- tur - .. . . _ . ivattavana «voimana, simeellisenä za! Mii.iuk^v analyioi ^^ ^nua ke^ ' ' .. !taivasja puheesM»n edellijen puhuen lausuntoa, osotlaen.eltä lysijmykstn vai- vaan äärettömin ylsipuoliseen ruoka- järjestekmään. Tunnettuahan on, etlä monenlaiset taivalliser 'ruuansulatushäiriöt ovat so- me ?eaoeenä Ipujjymistä Marten loaadi- jaan kasvikunnasta saatujen ravinto- aineitten käyttämistä, ehkäisemään eläinkunnasta saatujen ruska-aineitten sivislytlävänä Zvaikuttdnena. Ja sik si: Te naiset, kodin sulottaret. Teiltä me ovotamMe ja to!womne apua kas» dm määrinelemiiessä. vaan siinä, et nopiste ei ole Suomen valttollisuu-