84 J9JO. kaiku. Maanafitsina Heinäkuu 25 päivänä. 13:ta. Katsotaanko tarpeen maati- inaksi perustaa paikallisia lainaus kas- soja käsityöläisiä marten? 14:ta. Eikö hallituksen tulisi meil- läkin, kuten useissa muissa maissa on rapana, amustaa käsityöläisiä ja pien- reollisuudenharjoittajia halpakorkoisilla kuoletuslainoilla ajanmukaisten työ- koneitten hankkimiseksi? 15:ta. Olisiko syytä saada Teolli- suushallitukseen erityinen osasto am mattien edistämistä marten? 16:ta. Olisiko syytä elinkeino-oikeu den saamuttamiseksi maatia päteivyys- ehtoja? 17:ta. Onko terveelliselle kehityk selle edullista, että joku ammatti lain- säädännön kautta asetetaan poikkeus- asemaan? 18:ta. Kuinka Käsityö- ja Teolli- suuslehti saadaan kannattamaksi? 19:ta. Olisiko saatama aikaan koko maata käsittämä pakollinen eläkelai- tos työnantajille? — Lääninlvirkamiehet. Kala joen piirin nimismies A. W. Wiljak- kala on lääkärintodistuksella näytetyn sairauden takia saanut wirkawapautta kahden kuukauden ajaksi, t. k. 25 p:stä lukien ja on hänen sijaisekseen siksi aikaa määrätty poliisikonstaapeli Aug. Teräs. Samoin on Kittilän piirin nimis- mies Carl Möller yksityisten asiain lähden saanut wirkawapautta kahdeksi kuukaudeksi, ensituleman elok. 10 pistä lukien, ja on hänen sijaisekseen siksi aikaa määrätty ent. poliisi, talollinen A. Ed:v. Jussila. — Kylätiet. T. k. 22 pmä an omallaan päätöksellä on lääninhallitus -oelmoittanul asianomaiset Kiimingin lannan tientekomelmolliset, mantraa- !-ensa mukaan, rämien mäliltä neljän metrin levyiseksi kylätieksi rakentamaan Hiileensä 10,43(> metriä pitkän tien Kiimingin kirkolla Arjänan talon koh- dalla Kiimingin pitäjän Sydänmaan f:)Iään Ruonalan taloon saakka sekä sittemmin tietä saman perusteen mu taan syynikelpoisessa kunnossa pitä mään. Cisätodistajain knnlustelnn rouwa Elin Pentzinin kuoleman johdosta toimitti, kuten miime numerossa jo mainitsimme. Kiimingin piirin nimis- mies Em. Moberg miime perjantaina Limingassa Heiskarin talossa. Kuu- lusteluun oli haastettu 14 todistajaa, jotka pääasiallisesti kertoimat seuraa- maa: Kauppias Nykänen kertoi että hra Pentzin oli jäänyt hänen luokseen yöksi miime toukokuun 28 päimää was- ien, kun oli kotiaan mennessä hypän- nyt pois kärryistä, joissa oli ollut P:n roumakin. Kotoaan poisjäämisen syynä sanoi olleen sen, että oli rii taantunut roumansa kanssa muka siitä, kun rouma ei antanut hänen ajaa he- ivosta, maan rengin. Todistaja ke- Hotti häntä menemään kotiinsa yöksi, oli hän sanonut, että roumansa on sanonut, ettei häntä kotona tarmittaisi, joten aikoi olla poissa niin kauman 'otin karmitaan. Hra Pentzin oli kui lenkin todistajan kehotuksesta puheli- mella pyytänyt kotoaan lähettämään hänelle hemosen, joka oli lähetettykin, mutta ei hän siltikään lähtenyt kotiaan, maan sai hemonen palata tyhjänä. Talokas M. Suutari oli nähnyt hra Pentzinin miime toukokuun 2 päimänä junassa näyttähän erästä malokumaa muutamalle miehelle. Apteekkari H a l e n sanoi hra Pent zinin hänelle kertoneen, että oli joutu- nut naimisiin roumansa kanssa syystä, että tämä oli tullut siunattuun ti laan ennen naimisiin menoaan. Sa noi olleensa menossa kuulutuksiin erään toisen naisen kanssa. Oli kuitenkin kiittänyt roikkaansa ja näyttänyt to- distajalle erään naisen malokumaa, jota todistaja ei ollut kuitenkaan kat- sonut, eikä mastaajakaan ollut sanonut kenen tuo tuma on. Oli todistajalle sanonut roumansa tietämän että hä- nellä on tuo kuwa, joka oli kellonkuo- rien mälissä. Mielä kertoi todistaja hra Pentzinin sanoneen, hänen ja rcn- ivansa malillä olleen riitaisuuksia, jonk.-: muoksi oli aina lähtenyt miikkokausiksi vois kotoaan, lisäten että hänen kotia tullen, ottaa roumansa hänet hymin ystämällisesti ivastaan, paitsi muuta- man kerran oli saanut roumaltaan kor- mille. E. L i n d b o h n sanoi hra Pentzi nin miime toukokuun 28 päimänä näyttäneen hänelle kellostaan maloku- maa, jota todistaja ei ollut kuitenkaan tarkemmin nähnyt. Kumaa näyttäessä oli mastaaja sanonut, että se on miel- tyttämä ihminen. Emännöitsijä Anna New ala kertoi että hra Pentzin oli hänelle näyttänyt miime toukokuun 27 päimää masten erään naisen malokumaa, sa- noen, että tuo se olisi ollut hänen emäntänsä, ellei nykyinen olisi ennen aikojaan tullut siunattuun tilaan. To- distaja sanoi kysyneensä kenen kuma se on, mutta hra Pentzin ei ollut sii- hen suoraan mastannut. Kärryistä poisjäämiseensä oli sanonut olleen syy- na sen, kun roumansa oli uhkaillut jäädä pois kärryistä, jolloin oli itse hypännyt. Moppilas Olos Sjöman ker- ioi, että hra Pentzin oli hänen ja muutamien muiden kanssa lähtenyt Marjakkaan, jolloin he olimat kehoit- taneet häntä palaamaan kotiaan, mutta oli sanonut, ettei hän mene kotiaan, ennenkuin roumansa pyytää. Oli näy- tellyt erästä malokumaa ja sanonut mäkisin joutuneensa naimisiin. Oli kiittänytkin roumaanso, mutta sanoi yhden kerran roumansa lyöneen häntä kormille. Talokas I. Pietilä kertoi hra Pentzinin selittäneen hänelle syyn nai- misiin joutumiseensa, mutta oli kuiten- kin sanonut, että taisi olla onni etten joutunut tuon toisen kanssa naimisiin, koska se on tunnettu pahankuriseksi. Maria Dahl kertoi hra Pentzinin sanoneen hänelle jääneensä pois kär- ryistä sen takia, kun hän oli ajanut komasti, josta roumansa oli häntä nuhdellut. Aappo Jussila sanoi myös näh- neensa tuon kuman, jonka sanoi tunte- mansakin. yllämainittujen todistajain lisäksi on mielä kuulusteltu muutamia mui- takin todistajia, mutta heidän todis- tuksensa omat olleet edellisten todistus- ten kanssa jokseenkin samanlaisia. Mikäli olemme kuulleet, tulee ni- mismies Moberg asiasta tekemään ma- lituksen homioikeuteen ja tulee hän liit- tämään malitukjeensa sekä tämän pöy- täkirjan että muut kaikki asiaa malai- semat näkökohdat, joten hymin luulta- maa on että juttu tulee uudestaan oi- keuden käsiteltämäksi. — Kannuksen kirkkoherrantvir- kaa omat määräajan kuluessa hake- neet Perniön ensimäinen kappalainen, marapahtori E. E. Erkkilä, Tampereen neljäs kappalainen K. Kallio, Tyrnä- män kirkkoherra P. G. Korpi, Hi mangan kirkkoherra O. W. Lampo, Maksamaan kirkkoherra W. K. Turkan- heimo, Lohtajan kirkkoherra H. W. Selin, Reisjärmen kirkkoherra K. A. W u o r e l a ja Möjärmen kirkkoherra F. E. Salokas. — Käsityökurssit poikain käsi työnopettajiksi malmistumille päättyi- mät lauantaina Limingassa. Todis- tuksen, joka oikeuttaa käsityönopetta- jaksi kansakouluun, saimat kansakou- lunopeltajatar Anna Salmi, sekä seu- raamat miehet: Juho Heilala. Juho Anttila, Jaakko Leskelä, Hannes Niku- paamo, Jimari Jokela, Heikki Mat- turi. Matti Tuuri, Iisakki Koimunie- mi, Juho Hernesniemi ja Armas Ahola. Näitten lisäksi oli lyhemmän aikaa kursseilla seuraamassa opetusta 3 naista ja 2 miestä. Kursseilla on malmistettu mallisarja ja olimat työt huolellisesti tehtyjä. Loppututkinnossa oli paitsi kuulus- telua, myös kaksi näytetuntia, joita antoimat M. Tuuri ja Anna Salmi. Lopuksi puhui tarkastaja O. Rauha- maa kurssilaisille. Opettajina omat olleet kansakoulun- opettajat Paamo Tapio ja Iisakki Räisänen. — Kansakoulut. Romaniemen kunnan Mkylän kansakoulun opetta- jaksi on määrätty kansakoulunopettaja O. St. Karhula ja Romaniemen kun- nan Mkylän kansakoulun käsityön opet- tajaksi käsityönopettaja Muisto Norn- lund.»» —Ryöwäys Lapaluodon maan tiellä. Kun kansakoulunopettajatar neiti Kerttu Kauko t. k. 22 p:n illalla noin klo 8—9 aikaan palasi kaupungista ko- tiinsa Lapaluotoon, hyökkäsi muuan mies maantiellä häneen käsiksi ja anasti häneltä käsilaukun, joka sisälsi jonkun ^ merran rahaa, papereita ja omen amai- men. Nti Kauko taisteli urhoollisesti mastaan, purren rosmoa sormeen ja saaden annettua hänelle muutenkin sel- laissen iskun kasmoihin, että mies moi- daan tuntea. Etsimistä toimittamat paraillaan La- paluodon poliisit. — Kemijärweltä, t. k. 20 pnä 1910. Huligaanien e l ä m ö i min e n on täällä Kemijarmellä ^yhä main raaistunut, niinpä r. t 17 pnä puo len päimän aikaan ampui muuan Hu- ligaani talokasta Kellokumpua ikkunan lämitse. Luoti ei kuitenkaan sattunut ihmisiin, maikka seinä olikin obtanen. Kesän kalansaalis n.i yllä kerrotussa paikassa ollut erittäin hymä, ompa Kemijärmen isosta järmestalin saatu kaloja runsaasti, marsinkin muil- kuja y. m. — Haukiputaan nuorisoseurani, marsinkin Kellonkylän ja Jokikylän, toiminnasta olemme saaneet marsin ikämiä tietoja. Juopottelua m. m. mainitaan harjotettaman seuratalojen lähistöissä. Maantiellä kulkemat ei- mät tahdo saada rauhaa kiroilemilla ja rayhäämiltä miesjoukoilta. — Sodankylän Riesto heinäk. :i p:nä 1910. Kylästämme näkyy Harmoin uutisia ja tietoja lehtenne pals toilla ja lisäksi, jos niitä on, niin omat aina ikämiä. Taaskin täytyy sellaisia pakostakin kirjoittaa, koska joku tai jotkut Sodankylän Rieston asujamista antamat siihen aihetta. Niinpä talo kas A. Riestonkin niittyjä on jo joku muosi sitten tehty aiman omcmaltai- sesti ja salaa. Teko uudistui miime kesän aikana jo niin pitkälle, että moro ehti tehdä heinän ja asettaa sen 4:jään entiseen suomansijaan, mutta ilkityö keksittiin kuitenkin ajoissa, sillä niityn omistaja jäi odottamaan, koska moro heinänsä hakee. Siitä huolimatta sai maras miedä yhden suoman oikean omistajan sitä huomaamatta. Niityn omistaja A. R. medätti hei- nät sitten Antti Kuukkelin riiheen. Sen tehtyä ilmoitutti A. R., että heinän- tekijä saa käydä heinänsä yllämaini- tusta talosta palkintoa mastaan peri- mässä, mutta tekijä ei ilmoittanut it- seään, maan morosi mielä miime tal- menkin aikana kahdesta eri paikasta hevoskuormallisen kummastin hymiä heiniä samalta henkilöltä. Wielä nytkin on moro tekonsa uudis- tanut, niittäen yhden niityn kokonaan ja mieden heinät neljästä eri paikasta sen mukaan minkä moi meneellä ko- tiinsa kuljettaa. Samalta henkilöltä mei hän kaupanpäällisiksi 3 1 i-> syltää halkoja, raiskaten lisäksi kruunun met- sääkin. Kimitetäänpä täällä mielä karjaakin meräjän takaa ja rautapannulla säiky- tetään hemosia ja aidat lyödään murs- kaksi — ja jos joku säälimä ihminen huomauttaa moisesta elämästä, niin akatkin uhkaamat olla pyssymiehiä. Olkoon mielä simumennen mainittu, että järjestyksen malmoja on asetettu hiljaisempaan paikkaan kuin mitä mei- dän on. Mielestäni olisi hänelle olin- paikaksi sopimampi Rieston kuin Kar- mosen kylä, missä hän nyt asuu. Kyllä on kerrassaan surkeaa näin malistuneella ajalla kirjoittaa, että täällä mallitsee mielä sellainen taika- usko, ettei muka tuli lämm.itä, eikä karjakaan lypsäisi, jollei marastetut esineet olisi käytännössä. Mielä lopuksi huomautan, että po- liisi olisi kylässämme mälttämätöin ole- massa. Mikko. — Rautatieyhteys Rottmnie- melle. „Perä-Pohjolaisessa" kirjoittaa Armid Kurth asiasta m. m. seuraa- masti: «Turhaahan tästä asiasla on paljon puhua, sillä me sen kaikki mallan hy- min tunnemme, mutta mainittakoon kuitenkin, että kaikki tamarat saapumat Romaniemelle tai ehkä paremmin sa nottuna omat Romaniemellä lähes muorokauden myöhem min s a a t a m a n a k u i n K e m i s s ä, maikka tuon taipaleen matkaamiseksi menee ainoastaan runsas 4 tuntia. Eikö ole täysi syy ja aihe ryhtyä tar- mokkaisiin toimenpiteisiin tämän asian- laidan parantamisiksi. Kyllä main, tä- hän maslattanee, mutta miksei sitten tehdä sitä. Ei suinkaan niitä mahda olla, jotta luulemat, että asianomaiset mirastot tai mirkakunnat tulemat tekemään sitä ensi tilasm, jollei matkustama ja lii- kettä harjoittama yleisö tee alotetta asialle ja aina pidä sitä mireellä. Ja saattaa se olla mireelläkin, mutta mi- tään siitä tietääksemme ei kuulu. Jollei tänne suoraan etelästä saamu junat, niin ei Kemin—Romaniemen radan liikenteen kokonaisuudesta ole puhettakaan. Siitä se on aina mailla. Nyt jonkun kuukauden perästä on taas tamanmukaiuen rauiateitten aika taulujen muutto kysymyksessä ja sen- muoksi olisi iotain heti tehtämä. Joko koko R o m a n i e m e n k u n n a n ja y l e m p ä n ä o l e- m i e n kuntien yhteinen ano- m u s tai e h kä parcm min lähe- tystö onaikaansaatama!" Mdymme mielihymällä ehdotusta kannattamaan. — Kajaanin lvesijohtohommat. Nykyään on insin. Gagneurin johdolla loimitettu tutkimuksia, mistä saataisiin riittämästi ja hymää pohjamettä, jos mesijohtolaitos tulisi kaupunkiin raken- nettamaksi. Ensiksi koetettiin Likapuron alangolta kahdestakin paikasta. Koe- putki lyötiin toiseen näistä paikoista 12 metrin symyyteen ja sieltä nousee kin mettä paljsn, maan se on liiaksi rautapitoista. Nyt parasta-aikaa on toinen koeputki pantu ampumaradalle 14 m. symynteen. Mettä tulee tääl- täkin, maan sen laatu on mielä tutki-- matta. — K. K. — Paltamon kirkolliset nivt. Seurakunnan j^.koasioa pohdittiin tir- konkokouksessa t. k. Il) p:nä. Kaikki kumminkin mastustimat jakoa siitä johtumien suurien kuSlannustcn takia. Puuhaa on kumuunkin kappalaisen asuntopaikan siirtämisestä .Kiehimään ja toisen hautausmaan sinne sijoitta- m isosta. — Kajaanin k?s?».u 'me?jeriafia. Konkl;rssipesön sel:-,ilnsmics, pon::. Hnöky on käonyL Helsingissä tieduste- lemassa, josko meijerin maltiolainan möisi siirtää uudelle, ehkä syntymälle osuuskunnalle. Hymiä toiveita kuu- luu olemankin siitä. Muualta Suomesta. 7 e*"** VV" *»• * *4 uutisia. — Hartvinainc:: rahalöytv. Seutol- t^essa sitä sorna, jota on kokoontunut kai- mostöitä tehtäessä n. f. herttua Juhanan kellarissa Turun manhassa linnassa, on löydetty noin (X) kpl. erisuuruisia kuulia, puukauha ja suuri hanvinaisuus, niin. ho- pearaha n. s. Turun mynttejä mnodelta 14'.:: Kaarle Knuutinpoika Bonden ajalta. Milä mynttejä on löydetty ainoastaan joi- takuita. Nyt löydetyssä on kirjoitus: Mo- nita Zw. Aboensis (5arolus Rex ja on se marustettu kolmella kruunulla sekä Turun kaupungin ivaakunalla, meneellä, sekä?ir- jaimella A, jonka yläpuolella on kuninkaat- linen kruunu. * — Mätäkuu alkoi miime lauantaina t. k. A p. — 5lansainwälinen koiranäyttely tulee pidettäiväksi Helsingin Kaisaniemen puis- tossa elokuun lopussa tahi syyskuun alussa. * — (5ook lienee kolmen „walkoisen mie hen" ja kahden mustan kanssa jälleen mat kalla pohjoisnamalle. Näin kertoo New- horkista tullut tieto. — Höyrysaha ja kaksi taloa palanut Kangasniemellä. T. k. 21 päimää masten yöllä paloi Kan- gasniemellä Ikosen höyrysaha, kaksi työmäen rakennusta ja kaksi yksityisten taloa. Saha rakennuksineen oli ma- kuutettu Pohjolassa ja muut kunnan paloapuyhtiössä. — Kansalaiskokous waltakun- nanlainsäädäntöasian johdosta pidettiin t. k. 17 pnä Nummen Oinalan kansakoululla. Kokouksessa, jossa oli kansaa kaikista eri puolueista, hymäk- syttiin yksimielisesti ponnet, joista kä- mi ilmi, että kaikki käsittimät nykyisen aseman makamuuden. Kansalaiskokouksia on mielä pidetty t. k. 13 pnä Kiurumedellä Niemisky- lässä ja Ruutanan kylässä. —■ Ilmiantoja. Kenraalikumer- nöörille on tehty ilmianto toimittaja K. Murroksen puheesta, jonka hän piti miime Mapunpäimänä Turussa. Samassa juhlassa puhuneen Heikki Raition puhe on myös kenraalikumer- nöörille selostettu. — Kansan Lehteä koskema kan- telukirjelmä. On mahdollista, että julkisuudessa asialle omistettu huomio on saattanut kantelijat peruuttamaan kantelunsa, niin toimotaan. Kantelu johtui siitä, että toim. Santeri Nuor- tema ei ole saapunut oikeuteen mas- taamaan, eikä tiedetä edes missä hän on. Sittemmin on hra T. Lindberg lä- hettänyt Tampereen Sanomille kirjel- män, jossa sanoo, ettei tarkoituksenaan ole koskaan ollut saada Kansan Leh- teä lakkautetuksi, sanoen peruuttaneensa miskaali Palanderille antamansa mal- takirjan, toimomalla, että mielestään ikämä juttu hänen puoleltaan saisi päättyä. — Niin se on, kun joutuu yleisen mielipiteen armosteltamaksi. — Wal?oinen orjakauppa He! singissä. 9!uori maalaistyttö on joutu nut erään Kustaa Fredrik Aaltosen pa- kotuksesta noin pari miikkoisen, joka yö tapahtuneen parittelun alaiseksi Helsingin yöherrojen kanssa. Tyttö on nyt Malkonanhayhd. hoidossa ja Aaltonen on mangittu. — Suomen köysitehdas on lau- mantaina Kokkolassa ukonilman sytyt tämänä palanut. Palanut kuuluu oikeastaan n. s. „Pitkärata", jossa malmistetaan pak- sumpia ja pitkiä köysiä. Tehdas oli makuutettu täydestä armostaan Teol^ lisnuden harj. kesk. palomak. yhtiössä. Marasto. joka oli sisällä, paloi koko> naan. Vakuutussumma lienee 100,000 mkaa. Samalla iski salama erääseen työ- läisnaiseen, joka pyörtyi ja kaatuessaan taittoi yhden kylkiluunsa. Muuta ma- hinkoa ei hänelle tullut. — Kirjailija Konni Zilliaeus määrätty yleisesti etsittäwäksi. Aleisellä etsintäkuulutuksella on Uuden- maan läänin kumernööri kehoittanut asianomaisia poliisimiranomaisia ja kaupunginpalmelijoita etsimään kirjai- lija Konrad Viktor Zilliacusta, jonka Turun homioikeus maalisk. 23 pmä 1910 on tuominnut majesteettirikos sesta pidettämäksi seitsemän kuukautta mankeude^sa. Tamattaessa on Zillia cus mangittama ja passitettama kärsii maan hänelle tuomittua rangaistusta. — Kirkko palanut. T. k. 2l pmä sytytti salama Räisälän kirkon palamaan. Kirkko paloi, mutta kello- ?apuli pelastui. Pelastetuksi saatiin alttaritaulu, kynttiläkruunu ja sakaris- ton irtaimisto. 5!irkko oli makuutettu 25,000 mk. — Portvoon tuomiokunnan tuomarimvirkaa on m. m. hakenut Oulun kaupungin oikeuspormestari A. Castren. — Koleeran oireita kristiania- laisella höyrylaiwalla. „Göte- borgs Postenin" Kristianiasta saaman yksityissähkösanoman mukaan on höy rylaima ..Stralsundin" miehistössä tapahtunut miisi sairaustapausta, jot ka omat merkeistä päättäen koleraa. Laima, joka mälittää säännöllistä lii- kettä Riian ja Kristianian mälillä, on eristetty. Sairastuneet omat kapteeni ja neljä merimiestä. — Turussako koleeraa? Kun Pietarista tullut jauholastissa ole-oa höyrylaima „Kalk" t. k. 21 päimän aamuna klo 9 aikaan saapui Turun satamaan, ilmoitettiin miranomaisille, että eräs laimamiehistä oli sairastu- nut koleeraksi epäiltyyn tautiin. Sai- ras mietiin klo 12 päiivällä Turun kolerasairaalaan. Höyrylaima Kalk on eristettynä kaupungin ulkoredillä. Laima määrättiin poistumaan sata- masta ja on se tätä nykyä karantee- nissa Pikisaaren redillä. Kaikkiin maromaisuustoimenpiteisiin on ryhdytty ja näyte sairaan ulostuk- sista on lähetetty läälintähallituksen tutkittamaksi. Lainanottajia huomautetaan, että korot ovat viipymättä maksettavat :: :: :: Oulun Kaupungin Säästöpankki, — Ryöstömurha. Kun liikemies A. Mesalainen Kaikon kylästä Taipal- saaren pitäjässä miime maanantaina oli paluumatkalla Kirmesniemen kylästä, missä oli saanut rahoja, ryöstettiin ja murhattiin hänet V-2 klm. päässä sa notusta kylästä. Kun Mesalaista ei kuulunut kotiin, alkoi hänen «aimonsa tiedustella häntä ja tiedustelu päättyi siten, että Mesalainen löydettiin maan- tien mierestä metsässä pää ammuttuna puhki ja kuulan haamoja käsissä. Jh- miset olimat kyllä kuulleet hätähuutoja ja 4 laukausta, mutta eimät olleet mä- liitäneet asiasta, knn luultiin metsäs- täjien -olleen liikkeellä. Ryöstömurhaa- jasta ei ole mitään tietoa. — Tuhkarokkoa on tätä nykyä enemmältä liikkeessä Fredriksbergin Hu- mila-alueella Helsingin lähistöllä. — Menäläisten ryötväyksestä, josta lehtemme miime numerossa oli uutinen, moimme kertoa seuraamat lisätiedot: Molemmat sotilaat omat 22-muo- tiaita ja nimeltään Jman Filip Ger- molajeff ja Mikael Feodor Starajeff. He kertomat palmelleensa useita muosia sotamäessä Pietarissa. Ryömärit saatiin kiinni Mirpelän tnllin kohdalla toisella puolen Wena- jän rajaa. Heidät mangitsimai men a- läiset tullisonlaat ja takaa-ajamat suo- malaiset poliisit. — Hallan tuhoja. Ankara halla oli miime tiistaita masten yöllä Pun- kalaitumella. Perunanmarret ja kukat pani halla maan tasalle sekä mikuutti sumimiljojakin. Luopioisista, Mirroil- ta, Ruomedeltä, Orimedeltä ja Wilp- pulasta, josta asiaa on tiedusteltu, ilmoitetaan että sielläkin oli samana yönä ankara halla, pannen perunan- marsia n. m. Mirroilla, jossa oli ollut kylmää 1 aste, halla mikuutti hieman ruistakin. — Konjakin tulliin ehdotettu muutos. Helsingissä olema Rans- kan konsuli on kirjelmässä senaatille esittänyt, etteikö sellaista muutosta maahan tuodun pullokonjakin tulliin moitaisi tehdä, että kuten jo mainittu, kahdesta puoli-, neljästä neljäsosa- ja kahdeksasta kahdeksasosa-pullosta mak- settaisiin tullia kuten koko litran pul- laista. Tämän johdosta on maltiomarain- toimituskunta kirjelmässä pyytänyt tullihallituksen lausuntoa siitä, miten sanottu muutos moitaisi saada aikaan. Kustakin pienestä pullosta, joka ei sisällä tasaluku litroja, kannettaisiin sitämastoin tullimaksua kuten koko pullosta. — Suomen Pankin kurssit no teerattiin miime tuorstaina seuraamas- ti: Lontoossa myyntilurssi 25:35, ostokurssi 25: 20 ja 3 kuukauden kurssi 25:05, Parisissa myyntikurssi 100: 70, ostokurssi 100:— ja 3 kuukauden kurssi 99:40, Antmerpenissa myynti- kurssi 100:40, ostokurssi 99:70 ja 3 kuuk. kurssi 98:70 sekä Amsterdamissa myyntilurssi 210: - - ja 3 fimt'. kurssi 206: 40. i mää olimat miimeisenä kolmimuotis- kautenaan lypsäneet keskimäärin 5,470 kgr. maitoa, josta oli saatu 230 kgr. moita. Kahden parhaimman lehmän maidon sisältämä rasmamäärä oli 5,;s ° o:ia, jopa 5 ,ss :fin prosenttia. Milloinkahan meidän maatiaisrotui- sista lehmistämme saadaan samanlaisia tuloksia? — Pellermo. Venäjältä. — Wenäjän alamaisen tvel- wollisnuksista wapautetut. 984 kirgiisiä, jotka eri aikoina omat paen- neet Dsharkentskin kihlakunnasta Kii- nan alueille, on mapautettu Menäjän kansalaismelmollisuuksista. — KyPrianv arkkipiispaksi? Niinkuin on kerrottu muuttaa arkki- piispa Sergei piakkoin Menäjälle. Tä- män jobdosta huhutaan, että vappis- munkki Kypriano nimitetään arkkipiis- paksi eronneen jälkeen. Jos tosiaankin ylläolemassa huhussa on perää, täytynee surkutella, että Karjalan kreikkalaiskatolinen kirkko saa itselleen semmoisen kaitsijan, joksi eh- dokkaana mainittu on Karjalassa ko- min tunnettu. — Menäjän ja Japanin sopi- mns. Harbinista, heinäk. 19 pnä. Koko kiinalainen kansallinen sanoma- lehdistä katsoo menäläis-japanilaisen sopimuksen uhkaaman Kiinan etuja ja maikutusta Mandshuriassa ja Mongo- liassa. — Raesateitten tuhoja Venä jällä. Tmeristä, heinäk. 20 pnä. Staritskin piirissä on raesade tuhon nut 2,068 desjatiinaa miljamainioita. Tislisistä, heinäk. 20 pnä. Ankara rankka- ja raesade raimosi 12 kylässä Tushetskin ja Aoriiskin piiriä ja suu rella alalla tuhosi puutarhat, mikuutti miljamainiot ja tappoi paljon karjaa. Kahdessa kylässä DusHetskiu piiriä sai neljä lasta surmansa. — Spitaalitautia on ilmaantu nut Pietarissa. 5 henkilöä on sairas- tunut. — Koleramellakoita. Kertshissä on mäesiö rumennut kimillä misko- maan koleramaunuja. Maunujen aja- jista on usea saanut pahoja mammoja, niin että ajajat eimät enää lähde liik- keelle muuten kuin sotilaspatrullin suo- saamina. Ulkomaalta. Lääkintöhallitus on kuitenkin, tutkit tuaan ulostuksia huomannut sairaus- tapauksen liemäksi ripulitaudiksi. Kirjallisuutta ja taidetta. — Helsingin Kuwa!ehden 13 numero on ilmestynyt. — Pellerwo n:o 13 on myös il mestynyt. Maatalousosasto. — Osuuskuutia. Kaupparekiste rissä 30,(5 1910 olemien osuuskuntien lutu oli Oulun läänissä: meijereitä 22, kassoja 42, kauppoja 45, puima- koneosuusk. 25, muita 32. yhteensä — Tanskan paras lehmä. Tans- kassa on miime aikoina muosittain pantu toimeen kilpailuja eri karjojen kesken parhaimman lehmän selmille saamiseksi. Parhaimpana pidetään sitä, joka kol- mena miime muonna tuotantoon ja rehunkulutukseen nähden on ollut edul- lisin. Tämän muoden paras lehmä oli ni- mettään ..Bellinge" ja kuului se <> leh- män suuruiseen, punaista tanskalaista rotua olemaan karjastoon. Se on 7 »viime muonna lypsänyt keskimäärin (>,(>78 kgr. maitoa muodessa ja on tästä määrästä saatu 200 kgr. moita. Kolmena miime muonna omat keskilu- kuina olleet: 7,002 kgr. maitoa, ras- mamäärä 3,.?, °/o:ta ja moitulo 2 8 2 kgr. 24 „Bellingen" jälkeen parasta leh- — Jlmapurjehdus. Kieroin ilma- purjehdusseura on kirjelmällä ilmoitta- nut Uudenmaan läänin kumernöörille, että sen jäsen, insinööri Fadej Heine aikoo kesän ja snksnn kuluessa useissa kaupungeissa pääsymaksua mastaan yleisölle esittää lentoa Bleriotin lento- koneella, ja pnntää seura kumernööriä suosiollisesti myötämaikuttamaan, jotta uritus Helsingissä saataisiin toteute tuksi. — Elääkö jycrrcr? Porastai- | -aa ahdistetaan Espanjan cortesissa hallittlsta Ferrerin ja hänen tomerien- sa kohtalon johdosta. Tässä yhiey- ! desiä on nyt alettu huhuilla, että Ferror ei olisikaan kuollut. Muuan henkilö kertoo eräässä ar- gentinalaisessa mankilassa lamanneen- sa Ferrerin, joka kantti salanimeä Manuel Pino. Tämä kertoi yöllä en- nen teloitnspäimää tulleensa annahde- ruksi ehdolla, että maikenisi ja lomin elämästänsä imettäisi salanimellä jos- sakin argentinalaisessa mankilassa, jo- honka Argentinan hallitus mula oli antanut suostumuksensa. Tähän olisi Ferrer snostuuut. Te loitus oli ainoastaan komedia, rnn- misarkku oli täytetty mullalla ja pian sen jälkeen lnomutettiin Ferrer Argen tinan hallitukselle. Tarpeetonta on huomauttaa tämän jutun satumaisesta luonteesta. — Panamankanawa. Nem- Aorkista sähkötetään, että Panaman- kanama amataan liikenteelle jo tam- mik. 1 p:nä m. 1911. — Taistelu muukkiwaltaa mas taan Espanjassa. Espanjan pää- ministeri Canalejas on kortekselle äs kettäin esittännt lakiehdotuksen, jonka mukaan uusien luostarien perustami- nen Espanjassa on kielletty siksi kuin paaminmallan kanssa on uudestaan jär- jestetty sen oikeus toimia maassa. On luonnollista, että nämä mää- räykset kiihkokatoolisten joukossa on nostanut mastuksen myrskyn maassa, jossa paamin malta tähän asti on yk- sinmaltiaana hallinnut muodostaen maltion maltiossa ja jossa jo julkisesti