1910 N:o 10 Nkkinz 1910 tt:o 10 Msins il Lurun Levli !!SnV»e» Kcmka- ja I?rk»Mnan- hat»j«» k«lma«»a (VaskapäStä TäästSpan^la) toimitus: LlikerraSsa, tolmaS omi Krittiimnkadn» k»l. matta lähtie» Läntiseltä Rantakadnll». Amoitilt» ja TilauSlonttori (8 a.p.—7 i. ») loimisto (1—Z i.p.) LaSsatoaitori . . . Kirjapaino >a kaltori toim.johtaja . . . «4 . « t « 1441 . 74S . it» . 9 VI ^iluas^innat- Turuts» Pstttk. K»ko «uod. . . . ^ . S:— 4: — Puoli . . ^ . 1. SO S- — Zl»ti. „ —- SO 1:»0 Jrt»»ait»»mrrot S H. Almoitustsn liinnatz Dik?ti» «delli S p. millimetri» tt. Tekstin ialeStS 7 P. „ Lähi» ilmoitushinta «<Z p. ZVastaakseSta: 20 p. paitsi ilm«tt«»hl,toa. Ote almanakasta. Tiistai, tammik. 2S p : Paawali. AeSkimiilko, tammik. 2« p.: Polykarpu». Sää-olot Turussa. Wtt«e lau>«t»i»a: LSmpömSSrS: korkein — 12 ali» — 18. ^lmaa suhteelline» kottent: 71 Tmileu suonta: Jtäiueu. Sltriako o» vai<ta»»t! S t. IS «. Lume» paksun»: 0 em. Toispäiväuä suuuuutaiua. LLmpömSärä, «ikein — S ali» — 14. Ilma» juhteellineu koStenS: 75 */»> Tuulen slmata Luoteinen. Aurmto o» paistanut: — t. — «. L-men paksnuS: O em. Gile» u»aa»a»tai»«: LSmpSmSSrS: korkein —17, ali» — IS. Ilman suhteellinen kosteus: «5 */». luule» lanata: »oill.nen. iluriuko o» vaittannt: — t. -» «. Lame» paksnuZ: 0 em. curun cebll fisältää tänään m. m. seuraamat kirjoi» takset: Maalit» — ilma» ti!?<it»sta! Johtava kirjoitus. Suostu»tatysymys torReimmas- f» paitasi rattatstu eduskunnan ehdotuksen mukaisesti. M»ode» 1SVS «e»o»r«io. Wah viStetm kenraalikameraöörin ehdotta milla muutoksilla. Suostu»tam»Ksut. Alufi senaattsri: Turun hovioikeu den asjessvri F. F. SeremuS. Z^«»imot ja t»llis»oj «r«»: Ei mi- tään semmoista suojelusta. Komioikeuöet. Opinhaluista. Pietarissa aletaan valmistaa virlamiehia Suomea Mar ten. ?aya» il»»» linnulta taase» liikkeeua? «Zi»»ala rautatieonuettomuus Amerikassa: 48 ihmistä saanut sur mansa. Mustaarstiloa Fa»slassa. S»«ri» tulvia Na»sta»f«. Kalassa alut draama: Kuinka kuoli Itämällä» kruununprinssi Rudolf,? pyrstötähti: Näkynyt Turun tie noilla ja monin paikoin muualla Suo- Vessa. ?reiwi Surusi. Kirj. Jukka A»Wi«: Palanut Turkin parlament- tirakcnnuS. -- Prinsetsa Clementine ja prinssi Viktor Napoleon. A. m., tz. ». Suostuntakysymys korkeimmassa paikassa ratkaistu. Armakset esitykset keimasuostuu- »usta, «allasjusmasuostuunast» j« pa!owii»awerosta vuo»»» 1910 on korkeimmassa paikassa wah- mistettu waltiopäiwäin armolli siin esityksiin näistä asioista an taman Vastauksen mukaisesti. » Tämä ratkaisu ou tapahtunut ilman että senaatin lausuntoa oli pyydelty. Kutea muistettaaee, hymäkiyi edus kunta palowiinaweroa 2 mksi ...ralta, — wiime muouua se oli 1 mk. 20 p. — ehdottaen patowiinaweroSta suoritet. tawakfi kunnille jaettaroalsi 40O,l)(ZO mk. ja palomiiuau valmistuksen silmälläpi toon y. M. 235 000 mk. MullaSjuomamerokfi hyiväksyi edo» kuuta S mk. käytetyltä 10 kilolta «al taita Wii»« muonaa oli se »ero 4 mk. 10 kilolta. Alimmaksi verorajaksi määrättiin 10,000 mk. Tulot leimasuoStuunasta kuluvana »vuonna arvioi eduskunta Z «ilj. mar kaksi. Muoden iR)g menoarvio. 1SV9 vuoden menoarvio on vah viStetM kenraalikuvemöörm esittämillä muutoksilla. Suomen svtilasmaksut Senaatille saapui lauantaiua ken raalikuvernöörin kirjelmä, jossa, viita ten lokak. 7 puä 1909 annettnun arm. julistuskirjaa», senaattia kehotetaan valmistamaan esitykset vuosilta 1910 ja 1911 maksettavaa soiilaSapumaksua varten — nimittäin sitä osaa varten mainittuun maksuun menemistä rahois ta, joka on täydennettävä eduskunnan myöntämillä varoilla Pääosa maivi tuiSta apumaksuiSta näet otetaan ilman muuta sotilasrahaStoa varoista. Toisessa kirjelmässä ilmoittaa ken- raalikuveruööri senaatille, että Hänen Majesteettinsa on katsonut tarpeelli seksi, että erityinen sotilaSsuoStunta päätetään. Senaattia kehoitetoan sen vuoksi viipymättä ryhtymään valmis tamaan ehdotusta esitykseksi erityisen sotilaisuoStunuan määräämisestä, joka osotetaan vuodeksi 1911 myöineitä- viTtä suoStuntamaroiSta. Panimot ja tulli- suojelus. Samalla kun eduskunta päätti korot taa palomiina- ja mallaSjuomarveroja (korkeimmassa paikassa viime perjan taina hyväksytyt) esitti se, että hallitus näiden suurten korotusten johdoSta ryh tyifi toimenpUeifiin tullilainsöädännön muuttamiseksi siten estääkseen venäläi s?» oluen tuontia maahan. Tätä efi. tyStä ei korkeimmassa paikassa ole hy väksytty. Seurauksena täitä on se, että useim mat kotimaiset p nimot lopettamat mal" laSjuomavalmistuksensa ja oluenjuojat rupeevat käyttämää» venäläistä olutta. Pahan ilman linnutko taasen liitteellä? Karjala-lehdelle kirjoitetaan seuraa vaa, joSta päättäen Bobzikovia aitana kuuluisat ,laukkuryssät" taasen alkavat Palanut Turkin Parlamenttirakennus. Niinkuin wii«e numerossa kerrottiin, tuhosi tulipalo perinpohjin t. k. 19 pnä Turkin porkomenkin rakennuksen Ko^stantinvpo iSsa. Julkaisemme tässä tomäu rakennuksen, joka oli yksi sulttaania useista kallisarwoiwta ja komeista pa latseiSta. Tulipalon mahiugor owot jo rahalliseSiakm suhieesja hywin suuret. Sen lisäksi tuotti tulipalo jaa matonta va hioko» sen kautta, että suuret joukot tärkeitä aftakirjbja paloi. — Tulipa on sauotliin ensia syniyaeea jostakin mirheelli- yhdestä läm«>tyslaitok essa, mutta nyttemmin kerro-aan, että se oli — murhapoltto. kurja- myyräntyönsä saloseutuja kul- jeksieSsaau: »Muudan venäläinen kaupustelija, a. s. laukkuryssä on täällä Savitaipa !eella ja Suomenniemellä kuljeksiessaan ryhtynyt hyvin mie.ellään keskustele^ maa» valtiollisista asioista, kehuen »emämaan* oloja JoS kuka tohtii ar moStella Menäjän hallituksen lainvas taista menettelyä Suomea kohtaan, ot taa hän muistikirjansa ja kirjottaa ni men muistiiu. Eräässä talossa otti hän »Karjalan- numeron ja rupesi siitä erästä kirjotus ta kopioimaa» muistikirjaansa." Sietäisi maalaisten vähän varoa moisia kulkureita tällaiseen aikaan, huo mauttaa lopuksi lehden kirjeenvaihtoja aivan oikein. Tampereen Sanomat kertoo: „EMlyt»äviä vehkeitä oli sillä mies henlUöllä milä k. 17:ntenä p:nä lutlui Lehtimäellä. MieS oli ammatillaan mu ka sahojen terottaja, multa hänellä oli muitakin taitoja. Aötortteerissaan mai nitun pitäjään kirkolla miehemme esiin tyi aivon umpi kuurona, ei kuullut vaikka miten oli huutanut. Omituista oli, että hän kylillä liikkuessaan kuuli oivan yhtä tarliaan kuin kaikki muut kin. Jos tällainen »kuuro- sahojen te rottaja ilmestyisi jonnekkin Mirtain tai Ruoivede» puolelle, johon käsin mies aahtävaSli oli matkalla, niin sopisi ol la hieman varomaiaen. Mies on kes ktokertaiita human pitempi, nuorehko 30—3S tienoissa, huononpuoleisesti puittu. Uusi senaattori. Furva havioikende» asessori Saarikoski Senaattoriksi ja senaatin talousosas ton jusencksi on korkeimmassa pm!asja nimiietty Turun howio»keuden aseS sori F. Saarikoski. Hotvlvlkeudet. Ilust asessori guru» homtsikeutee». A voinna olemaan Turun homioikeu den asessorin virkaan on senaatti puo lestaan yksimielisesti nimittänyt hovi oikeuden ylim. viskaalia, ent. asessoria K. E. Raa tee a. Hovioikeus oli virkaan ehdolle aset tanut 1) holviolkeudea sihteeri G. W. Gröaseldtin, 2) varakanneiviskaali K. W. JsakSsonin ja 3) notario V. Arr heaiuksea, josta ehdollepanosi» ylim. viskaali Raade valitti Maattiin. Ap«jSse»iii Fur»» hovioiiteutee». Senaatti on oikeuttanut Turun hovi oikeuden apujäsenikseen väliaikaisia S ja 6 osastoa varten ottamaan yli», viskaali K. E. Raateen, ent. asessori G. H. Roinilaa, kanslisti A. W. Heik- kUSn, sihteeri G. W. Gränfeldtiu, vara- kanneviskaali K. W. Jsakssoain, viS« ^ kaali B. Arrheniuksea, notario G Arr- heniuksen, ylim. viskaali S. B. af Björ- kensteuin, reiStraattori H. Bäckströmin ja uotario W. K. Snellmanin. Aa»st wiliai»Rist« osasto» F«r»» ja Miipvri» yovioikeutfii». Senaatissa esitettiin lauantaina arm. käskykirje 49,200 mka myöntämisestä väliaikaisten S ja 6 osaston ylläpitä miseksi Turun hovioikeudessa v. 1910. SenaaliSsa esitettiin lauantaina arm käskykirje 50,600 mka myöntämisestä Mipurin hovioikeuden väliaikaisten S ja S osastoa ylläpitämistä vartea 1910. Opinhaluisia. Pietarissa aletaaa» malmista» virSamieyiä Saamea marte». Toisessa ja seitsemännessä poika- gymnaasissa Pietarissa on päätetty ruveta opettamaan halullisille s omen ja ruotsin kieltä. Kamala rautatie- onnettomuus. 48 ihmistä seanut surmansa. New Dorkista, tammik. 22 p. Ontario jarmen pohjoisensa lahdessa suistui Kancdan-Tyynenmeren radan eräästä matkustajcjurasta raiteelta 4 vaunua ja putosi korkealta ratavallilta veteen. 5:S vaunu sytiyl tuleen. Surmansa sai 48 henkilöä ja haavottui 92. Surmansa saaneista osa hukkui, osa taos paloi Suuria mUvia Raiskassa. Liuantaina ilmoitettiin sähkösano mien kautta suurien tulvien tuhoista eri osissa Ranskaa. Parisissa oli vesi tulvinut rakenteilla olemalle maanalai selle tielle >a saanut vikaon suunnatta- mia mahiakoja, joiden korjaamiseen me' nee kuulausia. Tonerren ohi uiskentelee joessa eläin ten ruumiita ja huonekalujen pirSta leita. Kaupungeissa liikutaan osaksi veneillä. Aux^rren piirissä on luhistunut muutamia satoja taloja. Pelasiustyöt ovat vaikeat. RuUtaticradat ovat monin paikoin hävitetyt. Junia suisiuu kiskoilta- Lennätm- ja telesoni yhteys on kätken nut. Ihmisiä on myös monessa paikoin hukkunut. Mustaarokkoa Tanskassa. OdenseSta, tammik. 21 p. Muuan satamatyömieS on sairastunut muStaan rokkoon. Niinikään ovat hänen vai monsa ja 2 lastansa sairastuneet. Sa moin myös lääkäri ja 2 tyttöä Sai> raat on eristetty. Koulut ja huvitte lupaikat on suljettu. Rokkotartunta on saatu Miadausta Saksasta. Salassa ollut draama. A«i»I» tapahtui ItSwa?a» Ir»»- «u»pri»sfi Nt-dolfi» kuolema? Kuten useat muistamat, sattui Mey- erlingin pienessä jahlilinnassa Unka rissa lvuldln 1L89 alussa järisyttuioä tapuus. Mrulliset tiedo annot kuulsi vat ensin, että kruununprinssi Rudolf, Jiämallan keiiar» Frans Jvilsia ainoa poika, oli ed llisenä yönä äkkiä luollut humilinnass^aa. Kun muutamat huhut ker>oiwat, että Rudo.sin paasaa oli ammotta>l,a haaivaja että hc-nen vier ltään löydettiin am muttuna hänen rakastajattarensa, va paaherratar We«jera, tahtyi virallista uutista lorjata. Tapahtumasta muodos teltiin liilultcvaa kerilmus kuinka kukst rakastavaa oli vapaaehtoljesti mennyt luolemaan, kosla awiotllton solmimiuen heidän välillcän oli mal^doiouia. Tämä keriomusta on tähän saakka p detty tmenu. Mutia uyt sen yltä on atliä riieteity romanttis »>dea mer^o ja paljastettu peräti raaka seka vasleu- mielinen murhenäytelmä, kaukana ro- mantli>uudesta. Tämä paljastus on peräisin Belgian kuningas^uoneeSla, jos!a perye eiäma ei luiakaaa ole ollut ihanteellista, päin- mastoinhan siellä on leminnyt maail maan haioäistysjultu »"lsensa perästä Ä-len luoueella kuningas Leo^oldilla on, lutea tunnettu, tvlme lytaria. Aisi nälsta, Stefania, oli aitoinaan ua.mi sisla mainuua kruununprinssi Rudo.sin kanssa. Toinen, Lomisa, nykyään luut nantti Muttas Mlckin lemmittl,, va luu- luis» yli 20 Mlij. markan veloislaaa, ja hän on tuman uuden hä«aislysjutun alluunpanija. Kolmas tyiar, Clemeatine, on uneltjaira. Kun tuningaS Leopold, joka oli hyl» jannyt tytturenia, oli tuollut, atkoi per- h-elljajenlen lesken tuholltaiva taisletu hänen mlljoonlStaan Hämmästynyt maailma sat nahda näiden prinie»>aln paljastaman laitti mahdollisimman ru mat ommaisuuteu?a jokaisen nahtamäkl». Lovissa ja Siefaniaa välillä oli myrskyisiä kohtauk>,a Bru>selis>ä. Ala- lynteea jäänyt Loivtsa maitusti tiukus luneeaa pi)is. Ja toslaak>een on hän antanut parusilaiielle „Malin"-lehdcUe aiheen lirjoimkjee^, jo°>a sanotaan, etta kruununprlnst, Rudolf murhattiin, vie läpä, että murhaaja olr Lovisaa enli «en mieS, Koburoin prinssi Filip. Kirjoltukkessa, jonka alla on mmk merkki Dr. H — ennestään tunnettu Belgian hovia koskevista paljastuksista — sanotaan tietojen olevan kotoisia prinsessa Lovisalta, jota todistaa ta vallaan sekin, että hän on siinä esitetty herttaisena ja vainottuna viattomuuden enkelinä. »Mikä on syynä Belgia» prinsesso jen keskinäiseen vihaan?" kychtää» kir- jotuksessa. Ja vastotaan: se, että Mey« erlingin metsästyslinnan murhenäytelmä synkistyttää kummankin elämää. Ja sit ten seuraa paliastus, joka osottaa, min kälaista elämä usein on todellisuudessa niissä pi reissä, joiden osalle vielä nyt kin van ?la touumukseSta lankeaa mi tä suuria arvouanto. Kirjoituksesia sanotaan: »Kuiviteikaa mieleenne loistavasti sisustettu jahliliuna. Hauskan, raittiissa ilmasi» vietetyn päivän jatkeen isluu monibaaraisteu kyrutitajalkal» korista massa illallispöydässä puolikymmeutä paria, ylhäistä herroja ja kauniita nai sia. Parhaat Unkaria ja Ranskan mu nit rvaluaivat wuolaina — liian wuo- laina — w»rtoina. Illallinen uniuttu» „ orgiaksi". Er^s läSnäolewi<ta, nähtäwä«ti ta lon herra, istuu «vastapäätä tan?atto- maa kaunista naista. Hän sanoo raa'asri: »Tuolla Metseralla omat kauneimmat rinnat I" Seurue väittää vcStaan, naiset siitä syystä, että ovat mustasukkaisia, herrat aistillisuuden klihoitlamina. Mutta talon herra sanoo: »Mistäpä te sen tiedätte!' »Tämä johtuu vain siitä, että Det- sera on arkliherttuan lemmitty", huu detaan vastaukseksi. Mutta hau, joka on kuikkien herra, ei siedä vastustusta. Ja viini on si täpaitsi kokonaan hunmannut hänet. Hän katselee kaunista rakastajatartaan joka istuu vastapäatä, ja käskee: »Näytä rintasi!" »Sinä olet järjiltäsi Rudolf!" Arkkiherttua on koko ajan ollut jär jiltään, menettäen nyt viimeisenkin hil- lit>emiskykynsa. Hän kumartuu pöydän ylitse. Hau ojentaa kateniä, tarttuu aiamuan kaulukseen ja repäisee puvun rinnan auki. Mutta silloin lonkatta oaineakia me nettää malttinsa. Hän nosta», pustil laan oleman talinsa ia Miskaa sen pöy din ylitse loultaaiania kasiooihm. Lasi >arlyy, ja hmlaa «verta näkyy. Haa- nio.uunut jouluu tahdelliieen raiwooa. Haa t^.wot!aa maislomaiseSti taskustaan remolmer.a, oientaa kaienia, laukaus pamahtaa, ja Metsera vaipuu kuolleena laltlt-lle. Kenen on syy murhenäytelmän vii- mei een naytölseen? Seuraa kauhea meteli, pöytäliina vedeiaan latlmlle, lynuuät sammuvat, naiset juoksevat ulos kirkuen kauhusta, humalaiset her rat hyolkuamat vasten tahloaanktn arkki- yertluaa ivastaan, he näkemät hänessä peuan murhaajan — kunnes tiriveeu aiemaS a t yletty kynltilajatan alaosa mu>erlaa hänen paan>al Ja ken iski tumun tskun, joka tappoi Jiamallan truununperilli en? «aiktl, eiia tukaani Murhaajan ran kaisu M yhlä h^m^räksi kui» koko koh tauskin. Mainitaan tuilenkl» eruilä uimia, joiden taklajat olimat näissä »punaisissa p.dvlsia" laSna. Ja micrasten MtoSla mamitaan mieS, tola siihen aitaan oli Lowifaa lähellä — hyivl» layella. Nain Meyerltagiu murhenäytelmästä tuli peryenäytelmä, jvyon molemmat sisarukset kietoutui» wat " Siten kertoo prinsessa Lovisa, eikä kukaan jäa epatletoisekfl siitä, keta hän syyttää murhasra — omaa miestanst. Helmikuun 1 ja 2 päivänä ratkaistaan, minkälaiseksi on tu lema se eduskunta, jolle kan samme uskoo sanamallan nyky hetken sanomattoman »valamissa kysymyksissä. Woiko kukaan, joka ei olc kokonaan rvälinpitämätc» maansa kohtalosta, Elloin olla ääntänsä käyttämättä? Aina kaan ei kukaan nuorsuomalainen saa tchda itseään sellaiseen syy pääksi. Kailki malmeille! Kaikki Mteelle!