N:o 138 — 1910 KESKI-SUOMI S jnnuntaina kesäkään »9 pmä Täten ilmoitetaan, että asioit uja Hans Otto Straudin hautaus tapahtuu tiistaina t.k. 21 päivänä. Surusaatto lähtee puuseppä Sireniuksen asun nosta kello 12 päivällä. Ystävät. myöskin onnettomuudessa kuolleiden leskien ja perheiden sekä Maurioita jaa. ««iden aineellisesta lurmaamises:a. Tätä kysymystä pidän ehdottomasti »välttämättömänä ja Miipymallä. huo lellisesti ja tarkasti ratkaislamana, jotta tämän rautatieonneuoinuuden uhrit »voisilmät saada Maltioioaroista kohtuullisen raha-amustuksen. « AlläokcSva kenraalikumernöörin kir jelmä ja simä lehty huomautus sillä, että syylliset okiisi saatetta.va edesmas- luujoen ja eitä olisi huolehdi l jama kuolleiden ja loukkautuneiden perhei- den turmaamiisesta tvaltion Maroilla, tuntuu, sanomat Hels. Sanoma:, Mar sin omituisella aloiteelta, kun kerran siinäkin suihkeessa asianomaisten mi- ranoinaistemme whckia on ryhdydiy heti tarpeellisin toimenpiteisi n. Syy!» lisien selwille saaimselst on lainmukai- non poliisiiuikinto heti panru toimeen ja luonnollisesti tulee tässä mieliä jär kyttämässä asiassa seuraamaan oikeu denkäynti. Miiä taas haalmottuneiden ja kuol- leiden perheiden tuvmaamiseen tulee, on senaatinkulku!lait)si0'.mituskunnan päällikkö Maltionrautateisen Hallilat- sen esityksen johdosta antanut :au:a- tichallitulkselle täyden mallan jakaa en- simäistä apua tarpeen mukaan sitä mr- »vitsemille onnettomuuden kaulia kär simään jouiuneille. Tästä on Poliisi- laitoksen kautta annettukin onnetio- muudesta kärsimään joulun.' lle lieto ja antoikin rautatiehallitus ensiinäisen amun, myöntämällä lyömies Werner Johansson-mainajan leskelle hautaus- apua 300 mk. Luonnollistahan muu- ten on. että lopullinen kormauksen an- taminen ratkaistaan »vasta sitten, kun asiassa seuraama oikeudenkäynti on määrännyt kenenkä tuo kormaus on suoritettama. Marojen hankkiminen w. 1911 niihin tarveifiin, joihin valtion vakinaiset tulot eiwät riitä. Senaatin esitys hylätty. H. M. Keisari on Alamaisessa esit- kelyssä kcsäk. 1 (14) p:nä kulumaa wuotia nähnyt hymäksi jättää huo- mioon ottamatta senaatin esityksen siitä, että Tuomen tänä muonna ko koontumille lakimääräisille Valtiopäi- Wille ijätettäiisiin senaatin laatuna se- kiltämä kirjelmä koskema niitä menojen laskelmia, jotka cwat liitelyt arin. esi- tykseen ivaroien hankkimisesta iv. 1911 niihin tarpeisiin, joihin Maltion Maki- naiset tulot eimät riitä. Sanomalehtien ja kirjalli suuden myynti rautatie- asemilla. Prokuristi O. E. Lampinen, Kus- tannus O.y. Otama, O.y. Launis A.b., Sanoma Wemer Söderström OJ)., Tietosanakirja O.y.. Uuden Suo mettaren O.y.. taloudenhoitaja Emil Vainio ja O.y. Neilin & Göös A.b. owat senaatilla anoneet mahmistusta »Rautateiden Kirjakauppa-Osakeyh tiön" yhtiöjärjestykselle. Ahtiön koti- paikkana on Helsingin kaupunki ja tar- koiluksena harjoittaa sanomalehtien ja kirjallisuuden kamppaa etupäässä rau tatieasemilla. Osakepääoma on 15,000 Zuvlapuve. (Tohtori Oskari Mantereen pitämä N. S. L. ja N. H. L. kesä- juhlassa Lahdessa wiime sunnuntaina.) Ei ole todellakaan aita tällä hetkellä maassamme sellainen, että juhlamieli Suomen kansassa korkealle kohoaisi, iloinen innostus »vuolaana »virtana kansalaisten mielissä kohisi. Päin- Mastoin, juhlahetkinä, jolloin kansa ar kihuolista wapautuneena etsii llvirkis- tyslä mielelleen, pyrkii alakuloisuus keskeemme hiipimään. Tosin nyt niirifuin ennenkin tähän muoden ai- kaan ku>onto ihana, kesäisessä toistos- saan lumoavana on kaikkialla sil- määimne tvichärtämässä, kun aurinko korkealle kohoten Malon ja lämmön lvoimaila eloon herättää scilassa piil- leet Moimat, wapauitaa ja elämään saattaa -routaan kytketyt elinnesteel. MiÄemme makiaa riemu, kun katselem- me tätä amingon Moiitokulkua, aurin- gon, joika ihmistyön mahtamana liitto- laisena saattaa meidät woittoon aher- laissamme aineen maailmassa. Mutta me emme saata unhottaa, et- tä yhlä fixlfaS kuin on kesäinen lpäimä fultsisen sunnAm loistaessa, yhtä ^n. mk. jaettuna 150:een 100 mkn suurur- seen osakkeeseen, mutta Moidaan korot- taa 50,000 markkaan. — Rautateittemme wenäläistyttä- minen. Asianlaita lienee, keriomat Hels. Sanomat, niin, että uutinen ei olekaan mikään uusi äsken tehty pää- lös, waan on se tullut ilmoille nyt Lesnemfkin Mirallisen nimityk- sen johdosta. Suunnitelma maltion- rautateitämme ottamisesra Menäläis- ten imiranomaisten huostaan on lehty jo maremmin, ja hiljaisuudessa lienee Lesnemskin samoittkuin useiden mui denkin »venäläisten mirkamiesten ni- lmi>lys Suomen, eli, kuten Menuläiset nyl suwaitsewat kutsua, »Pohjanlahden rautateiden", palmelukseen toimitettu myöskin jo aikaisemmin. Sopimaa tilaisuutta menäläistyttä- misioimenpiteen toteultamiseksr on wain warrottu ja warro:ianeen lvieie- fin, waMakin — niin kummana kuin kuuluukin — äskettäin sattunutta ka malaa junien yhteenlörmäyslä So- ckenbackasja näytään nyt :ahdoltawan eräistä ilmiöistä Päättäen p!l«ä jo yh- lenä syynä ohjelman to:euttamijen mahdollisuudelle. ÄLenätäiseltä tahMa odoteta.in, mi- käli on woitu hamaita, etiä Suomes- ja Isaaiaisiin todetuiksi joko luo pilkin wiime.taltvea merkillisenä kulkenut Hu- Hu j osia in rautatieläislakosia, mistä ulkomaan ilshdillekin on — kuien en- nen dlemme kertoneet — sähkösanomis sa kummallisia huhuja kultenui, toi, että jossain ojassa maassa sattuisi jon- kunlaincnkaan mellakka tai rauhatto muuden osotus, minkä nojalla saaiai- sun syytä erityisiin toimenpiteisiin. Jos tuollainen paikallinenkaan rauhat- tomuus maassamme möisi synryä,u!in maan jutisiaminen piiritysiilaan olisi siiiä Moi n nähtämänä seurauksena, niin on syytä Äeltaa. Ja tällöin, kun mainittu aihe oliisi olemassa, olisi ensi- mäisenä toimenpiteenä menäläisen lmirkamichistön määrääminen raula- leittomme hoiioon, mailka rautateillä ei ilmenneeseen rauhattomuuteen näh- den olisikaan mitään nimenomaista ojaa. Tämä lehiäisiin sen syyn no- jalla, että rautatiet täten muka estet- iäisiin joutumasta rauhattomuuksien jalkoihin. . 9 Kuten mainittiin, lienevät uudet miehet jo kaisotluina. — Olemme ma- remmin kerioneei, mitenkä ilmotuksia yaenamista paikoisla Suomen rauta» lelllä on ollu-t m.m. Nitotajeivslin rau- .aieiden halliiultljen k'mol>iSlaululIa. säiden ilmoiusien johdos:a ja «var- jinltin «sitten kun sanomalehti N uskoja «lomo sillä uulisena terw:, on hate- mutsia eksynyt, pai-lse Pietarin piiri- hallinnolle, myös tänneun, meioan rautatiehallitukseemme asti, josta ne on patauleilu asianomaiieen miras- lvon ÄLenäjälle. Hakijoita tienee ollut .aripeeksi, koskapa il>mo:ukjet Kikola- j^mjltin ramaliehallilutjen ilmotuslau- »ulia omai kuuleman muka.m milme aikoina poistetut. — Tullilaitoksen henkilökunnan li sääminen täksi purjehduskaudeksi. (5si- ietläesjä t. k. 14 pnä korkeimmassa ^attasja senaaiin alisiusia yllämaini- iusta asiasia on hallilsija sumainnat määräiä, eitä >tullilailoticn henkilökun nan lisäämiseksi kuluman '.vuoden pur- jchduÄauiena Suomen waliion ^va- rcista maksetaan Lö,<)00 mk. — Siperiaan karkoitetut suomalaiset. ÄenraalÄumernööri on pyytänyt se- naaiin lausunioa eouskunnan w. 1909 iekomäsiä anomuitjesta armahduksen myöntämisesiä Siperiaan läheteiyille Suomen kanisalaisille sekä tilaisuuden walmistamises:a heille ivallion kus- iannuksella palata koiimaahan. — Suomen magneettinen kartoitta minen. Hänen Mojesieettinia Keisari on älamaisesti esiiettäessä ><naa:in esi- lystä, sumainnut 14 p:nä kcjätuuta iäskeä, että Suomen magnceltisia kar- taittamisia marlen on meteorologisen Keskuslaiioksen menojääuiöön muosil- lain kymmenen muoden kuluessa tai siinä tapauksessa, ettei jonouua kanoi- tusta ennä.ettäisi main tussa ajassa suori-ltaa loppuun, pitemmäksi ajaksi, kältä -on alkanut kansamme kohtalo näyttää seuratessa avaltiollisia tapahtu mia imi im e isinä kuukausina ja »varsin- fin imiime pävminä, jolloinka Suomen asia on ollut Menäjän kansan edusta- jäin käsitÄiämänä ja ratkaiÄamana. Me tiedämme kaikki, mitä Suomen kansan suhieen on ollut tekeillä, ane liedämtme, miiä on tapahtunut. Tuo- na ,chis:oriallisena yönä", jolloin mih» ooin Pillien keskustelujen jälkeen Niai- nmut kansanedusiajat äänestyksellä vatkaisuvat kl)symytsen n.s. Maltakun- >nan lainsäädännöstä, hymäksyen tun- rumalla, joskaan ei musertamalla e- nemmislöllä, hallituksen esiti)ksen. Tuo- na yönä Suomen »valtiollinen itsenäi- ^)s kiellettiin, kumottiin se iMaktio- sääntö, joka enemmän kuin sata tvuot- ia on ollut woimas'sa lujana pohjana lailliselle yhleiskuntajörjestt^ellemme ja sille suvisttM)ölle, jota tässä maas- •ja >on 'jÄjriiy isuorittamaan. Jalon keisarin Aleksanteri 1:sen teSo, jonka o- leelli^na tarkoitisksena oli kohottaa Suomi Ikansakuniien armoon, on hy- wäkjMn lotliehdotuksen kautta tahdot- >iu tehdä ljyhjäksi. ja samalla särkeä ja dnuriaa perustus siltä simistyks^tä, jo- ta täällä »vuosisatain kuluessa on koe» ^tettu rakentaa, ja joka marsinkin Mii» vmsen sadan wuod«? aikans. jollcin koÄeintaan Miideksitoista Muodeksi, oietaisiin lMuotuinen 13,000 markan suuruinen rajaton siirtomääräraha; että mainitun työn suorittamiseen tarmittatvam koneiden os:oa warten asetetaan he>ti 24,000 mkn 'uuruinen kertakaikkinen määräraha jano-un lai- toksen käylettämäffi; kuin uiyös että kormaus töitten aiheuttamisia wi Mm at Voista on myönneiiämä ylei sen meno«säännön 14 pääluokan L:sen lumun 1:ssä kohdassa olemasta määrä- rauhasta sellaisia matkakustanuksia tvarien, joista ei ole otettu erinäisten »virastojen ja henkilöitten matkakus- tannusmäärärahoihin, saaden hamain- totöitten jdhtaja korlrausta miidennen, haMaintojen tekijä seitsemännen ja cha- lMainnontekoopÄainen kymmenennen luokan mukaan Moimassa olemaa mat- kustussäänlöä. Samalla on Hänen Majesteettinsa Keisari waliuutlanut senaatin ryhty- mään niihin toimcnpilenlin, mitkä >m oi sima i aiheutua Hänen Majesteet- tinsa armollisista määräyksistä asiassa. — Koululääkärikysymys. Lääkintä- hallitus on lausunnossaan eduskunnan tekemästä alamaisesta anomuksesla, joka koski toimenpiteisiin ryhtymistä sopiiMan koululääkärijärjesielmän ai- kaanijaamiseksi, yhtynyt kouluylihalli- luisen ehdotukseen komitean asettami- sesta ehdotusta asiasta laatimaan. — Naisten »vaatteiden tulli. Sattu- neesta syMä on tullihallitus tehot- tanut tullikamareita tarkasti noudat- lamaan moimassackeman tullitaksan numeron 195 toisen kohdan niääräyk- siä, mitä tulee pilseillä marusiettujen naisten waatteiden tullikäsittelyyn, jossa tullee huomata, että jos lama- rassa on pilsejä, suoritetaan tullikoko maa te kappaleesta samoin kuin pitseis- tä, elleimät Pilsit ole irrallaan. Jyväskylästä ja Keski-Suouiesta. — Ihmispeto 'haamoitti Puukolla kaulaan muokraaja Otto Salosen leh mää ,t«f. 17 p:nä Keljon Särtän Haas- sa. Lchmä jäänee toki eloon. Tietäisipä moisten urheilijain joutua oikeuden käsiin tilille töistään. — Kulomalkea riehui Porosaaressa t.k. 16 p:nä. TarmoktaaSli lyösken- neljään saimat sammuitajai lulen mahoihinsa niin, ettei ehiinyt koko saaria tärmeniää. Kalastajien huoli- maliomasta tulen pitelystä lie kulo saanut al!kunsa. Lksli-rimk» gctD0&ial(§tu§» OistzM Siitän näyttelin W i i ta saa r e l la Sulia- »van majiöt-alosäfö tirmän f:n il pnn oli ilmoitettu yhteensä 65 hctvosta ja war- sao. KaniaZirjatammojen iuotassa oli 4 Ulpl. T-oiscn pal>t. ä JO ml joi mtMtttD. Äall« Kolarin 31 :o 152 „Pcllc" (tvavsonut w. 1909 ruunin tammawarsan N:o 122 ..Nopsosto"); 3 palk. ä 10 mk. sanvat maamv. Uuno Äinnus>?n Ä:o 220 ..Vialli" (Uvaysonut pun.raut. tamino- ivovsan N:o 122 »Nopsasta") ja maanw. Uuno Hämäläisen N:o 348 „?yö-Wappu" (warsonut tvaal.raut. tammajvarsan N:osta 43 »Sllifu"). Ulimääräiscn palk. ä ö mk. soi maa Mv. HeMi Kinnusen N:o 342 «iPetin<Lii.ja" (»varsonut lpiin.raut. tammawarsan N:o 596 »Hillisiä"). N e l j ä w u o t i s i a ja n>anheinpia tammoja oli tarjolla kantakirjaan 23 bp>l. joista s«uroawat 8 hyväksyttiin: moamv. Wille Äaupjpisen W:saarcl!a „Pcrho" N:lla 47S; maanw. Joh. Strandmanin W:saarelta „Wirklu N:lla 476 ja 3:lla pallk. maanw. Juho Kumpulaisen W:saa- relta .^Hillltu" N:lla 477 ja 3:lla pal^k. ä 10 mk.; torppari Matti Öhmanin W: saarelta ..Matin-Mappu' N:lla 473 ja 3:lla palk. ä 10 ml. maanw. Heikki Ruus- kan W:saarolta ^Hei>kin»Wappu" N:lla 479; maanw. Juho Haltin W: saaret ta Suomi Menäjän jalojen hallilsijain turwiÄsa on saanut elää mapaana ja wapaasti loimiansa kehittää, on edis- rynyt. Waloi>sana kesäyönä täniä hisiorias- ja ennen kuulumaton teko suoritettiin, mutta ei se tapahtunut malon metkeis- sä. Mutta mastustajarnme, määrin käsi. triyn isänmaallijsuuden ja kansalliskiih kon 'sioikaisemma, siitä riemuiistmat, ja kerrotaanpa jo lausutuksi Suomen kan sasta sama huudahdus, jonka eräs Puo- kalainen isänmaan ystämä, kuten on mäitetl!»x olisi aikoinaan lausunut, kun Miiime taisielu Puolan mapauden puo- testo oli menetetty: „Finis Finlan- diae!" Suomenlippu! Me emme kumminikaan saata uskoa niin käymän. Niin synkÄiä kun tule- waisuus aiäyttäälkin maassa, jossa Pie- ni ikanlsa olemuksensa perusieita uhat- taissa, taistellee suutta mahtalvaa l>li» »voimaa »vastaan, ei Suomen kansalta sttte»:kään !woida riislää uskoa tule- maijsuuteen. Me tahdomme elää. Ja me tah- dornlme osottaa, että pysty»n»ne elä mään. Tullsmaiisuus ei ehkä sittenkään ole niin jHrtSfä kuin miltä se ensi silmäyk- seltä päyttää. samat reökaat .^Lerju" N:lla 480 ja 3:lla palk. ä 10 mk.; maaniv. Wille Niskascn W:saarelta .Marma" N:lla 481 ja !o'.ipp. Wille Nuuskan W:saarelta „Rappu" A:lla 482. >K<? l>m ew uo^t i>s i a tammoja ali illinoii«ttu kantakirjaan tarjottcrvaln 6 rpi. Msta seuraamat 2 l,ywäl!s!)'.tiin: !ina.inw. K. A. J'.'morannan saarelta ..Liisu" N:o 473 ja 3 palk. ä 10 Mk. «sekä tvuokr. Mille Nuuskan W:saarelta ..Piiju" N:lla 474 ja 3 palk. ä 10 mk. Kotmewuotisia oriita oli näyttelyssä 7 tz-l. Kolmannella palk. ä 10 mk. palkittiin maanw. Taawetti Wcste>ri>s.cn W:>saarelta „Cn>o" (isä „Möriö"); maanw. Matti MeSuerisen W-saarelta ,/Kiiwas" (i.sä N:o 5*2 „Jlo« nenpoika"); ja maantv. Jiivari Hirwcsen W:saar«lta »Teemu" (isä „Mörlö"). Kunnia?, palkittiin maanw. E.?rikki Hä- mäläisen W:saarelta ^lomcro-Voila" (isä ..Mörkö"). Kaksiw uotisia oriwarsoja oli näyttelyssä 6 M. Näistä sai 1 pal?. 20 m?, maantv. Heikki ZUlmpulaisin W: saarelta „Oiwa" (isä N:o 43 .Aliu"). 3:lla palk. ä 10 mk. palkittiin tohtori Jo>hn. Sonckin W:saarelta »Jalo-Eskon- poika" ja maantv. Uuno Hämäläisen W: saarelta „Piku" (isä N:» 64 .Pisu" emä N:o 343 ,Slyö-Walpipu"). Kunniak. pal- kittiin imaantv. Wille Hämäläisen .Pu- te" (isä N:o b0 ^Mörkö". enrä N:o 12 „Wirkku") sekä maanw. Juho Purasen „W«ik?o". KaZsiwuotisia tammawarso« ja oli näyttelyssä 4. joista kaikki pallit- tiin 3:lla pailk. ä 10 nti. niin.: maanw. Antti Kahelinin „Siewä" (isä »Mörkö", «mä N:» 354 .Rippa"); maanm. Inho Ämnpulaisen Perttu" (isä N:o 46 >A!> ku"); maanw. Wille Näriin «Tuima" (isä ^Mörkö") ja maanw. Uuno Pekka- risen „Wirttu". Uksiwuotisia oriwarsl»ja oli 10 kpl. Ensi palk. IS mk. sai maantv. Uuno Pekkarisen „Woima" (isä Möi^ö") Toisen pa>lk. Ib mk. wuokr. Juho Niska- sen Pollen-Mei^lo" (isä N:o 444 „Pol- l«"). SWllmannen pailk. ä S mk. saiivat maan» »vilj. Erik Mesterisen JBJnkfo" (isä N:o 444 ^Polle"); maanw. Wille KunH^ulai- s«n ,X!sa" (isä N:o 48 „Alku") ja maan- wilj. Matti Salojänven .Pelle" (isä N:o 444 »Polle"). Kunniak. palkittiin maan- iwil>j. H. Ruuskan „J>lo" (isä N:o 444 ..Polle"). AksiwAotisia tammawarso- ja oli 7iät)ttelyssä S joista kaikki pallit* tiin 3 palk. ä 5 mk., nim. maaiUv. Kalle Kolarin soitto" (vsä N:o 122 ..Aopsa", emä N:o 152 .Pelle"; torpp. Juho Strandmanin »Liisu" (isä N:o 64 »Pik ku") ; torflpari Antti Hopposen »Heila" (isä N:o 64 .Pikku"); nti Katri Räil)ä- tän ,,'Pintffco" (isä kantak. ori »Pujo" emä N:o 7 ,>Walppu") sekä maanm. Julius Nuuskan »-Reima" (isä N:o 4S .liitu", emä N:o 344 ^Piiru"). Kummassakin Miitasaarella pidetyssä näyttcilyssä olleet hetvvset ja »varsat oli- itvat ljokseenkin ht)ivin hoidettuia, lukuun- ottamatta joitakuita jotka vluvat liljaksi- tin ruokittuja ja pari «varsaa taas ala- tunnossa. — Myöskin huonosta kaivion- hoidoSia sai joku palkintolautakunnalta >huomaut^scn. — Kun edelli>inä wuo- lsina ei vltu tuotu kirkolla pidettyihin nÄ)ttcl»)chin pitäljän kaukai^siminilta sopu- koilta kaikiia parempia siitostammoja, niin isiksipä oli niitä karttunut nyt näyt- tclyihin enemmän kuin muualla paikka- kunnilla, joten kantakirjaan hyrväksytty- jen liiku oli runsamnpi kun muualla. Muuienttn wanha<n tawan mukaan tup- paalvat »vii ta saarelaiset • olemaan etu- chnnesjä Hcwosten lkaÄvatuSse^sa, syystä siitäkin kun alvat tottuneet saamaan he- 'ivosensa tunnetuksi ympäri Luomea, ja siten ha^lutulsi kauippatatvararjsi niitä my»)dcssä, niin edelleenkin näk)y ^tku- wan hewoSjalostustyö mainitussa pitä- jässä eturuvissä muista. « Ni«>ttc!lt)yn Konginkankaan kir- 'konk)läs,sä tämän i:n 13 pnä oli tuotu yhteensä 38 heivosta ja »varsaa. Kantalirjatammojen osastos- sa ei kilpaillut ketään. N e il j ä »v u o t i s i a ja >vanh.'nchi<! tammoja oli tarjolla kantakirjaan 15 kpl. Näistä hylväksyttiin seuraajat 4: asi- oitsiia Frans F. Mahlmanin Äänekvskel- ta juoksija tamma .Liippo" N:lla 484; kuukaudet, wlikot ja päimät, joina koh- ladostamme o-n lyöty arpaa, sokeat, kan- jalliskichkopset intohimot yllytlimenä, omat imyös osottaneel, että emme ole niin ylsin, niin Mallan lurmatiomina kuin ehkä on luultu. Meillä on mah» iawia liitloilaisia. Jloksemine olemme saaneet kokea,että Menijän jalvimpien, tvailisluneimpien miesten oikeudontun- to ja siihen perustuma myöiätumo cn puoMainme. PelkäÄnältä, täymy ja- noa: suorastaan sankarillisesti omat he laistelloet asiamme puolesta »valistu- neeseen ljärkeen ja walppaaseen oikeu- deluuntoon MÄ-oien. Ihaillen, toisi- naan jhämmäslyen, ollemme liähmet, kuinka nämä miehet, yh:ä ^valistunei- na kuin oikeamielisinä, omat jalon per- soonallisuutensa koko moimalla heittäy- hyneet taisteluun Suomen mapauden. Suomen «oikeuden puolesta. Heidän sanoillansa ei nyt ole ollut riittämää >woiwaa, mutta emme epäile, että ker- ran Iheidän aatteensa on herättämä moimaikkaan mastakaiun Wenäjän 5an- sassa, siinä kansassa, jota he ny: niin arvokkaasti owat edustaneet. Meillä on myös länsi-Europan kan- sojen, »voimme samia koko simistyneen Euroopan myötätunto puolellainme. Se rohkaisee meitä lujasti pitämään snnni »Mtfijpnmt ja suoltKinaqn maanw. Herman Linnan CumiaisiLta »>Wancha-.Mirkku" N:lla 4S5; torppari aSÖilUjp Hoktatsen U«ngin.;ankaalta »Ki- W N:lla 486 ja 3:lla palk. i 10 mk. ja maantv. Will« Rau-tiaijen Konginkan- Zaalta .Peura" N:lla 437 ja Z palk. ä 10 mk. (jiol me »vuotisia ta mm o j q ?li tarjolla 4. joista kaksi oli alamittaista, ja yksi liika ho Ma. joten kantatirjaan lv- merkityksi maan». Wilho Pasasen Konginkankaalta ^Tallontyttö" Ailla 483 saaden samalla nä»)ttelyn 3:n palk. 40 mk. (rsä tammalle on kantakirzaori .<sa- lonpoika" ja emä tamma N:o!>jl .W:hu- ri"). Kolmewuotisia oriita oli -näyttelyssä 4. joista ainoastaan 1 pai* bittiin, nim. maanw. Matti Pasasen Konginkankaalta „3tUmu" (kantak. ori »Salonpojan" poika). K a j s i w at o t i s i a oriwarsoja o- 11 ilmoitettu myös 4. joista maaMvilj. Wille Rautiaisen K«mginkanlaal:a .Es- to" sai 3 palk. ä 10 mk. (ori on 31 :o 526 ^Koneen" poika). Ka kisivi uotisia tammavar- s o ja oli 3 kjpl, joista sai S palk. ä 10 mi. maantv. Albert Linnan Sumiaisis- ta »Tyttö" (emä N:o 32S .MuLta-Bap- pu") ja ylim. palk. S S mk. maa mv. Kalle Kiineliuksen Konginkankaalta »Elsa". I ks iw u o tis ia o ri wa r sl»j« oli 2 ipl, joista 2:lla pailk. S 10 mk. paUit- tiin aisioitsiija Frans F. Wah!ma^in Ää- nekoskelta..Jyry" (isä 124 .Hippos", emä N:o 484 .Lippo"). K) k,s iw uo ti s ia tammawarso- ja oli 7 kpl. joista seuraaävat v palkit- tiin kaikki 3:lla palk. S 5 mk. nim. maan- Ivilj. Matti Sormusen SumiaisiSta .Maippu" («mä N:o 335 .Piirto'); maa mv. Niko Kolehmaisen Äonginkan- laatta.Ilo" (isä .Mörkö" emä N:» 159 .Naita"); torpp. Mille Hokkasen K«r- ginkankaalta »Polakia", torpp. Juho Tur- peisen Konginkankaalta .Liisu" (emä N:o 330 .Sanna"); maanw. Juho Möt» tösen K:kaalta »Heila" ja maamv. Wille Rautiaisen K:kaalta .Ulappa." Myöskin tc^sä näyttelyssä oli kalvion hoidon suhteen muistuttamista. Ikätvä on ollut se seitka, ettei paikkakunnalla »viime wuonna l«)tynyt k.k.oritta, joten Ivarsoneet kantakirjatammat eimät pääs- seet nÄ)ttolyssä kvlipaUemaan, kun eUvät olleet siittäneet Zantakiirjaoriisra. Suuri tulipalo. Vahingot lähes 100,000 mk. Toissa yönä aamupuol.lla syttyi Seinäjoella kauppias A. E. TpaMe- nin suuri kauppa.ariano 'uleen ja pa- >!oi porv.si. ^aiktiaan Paloi i raken- nus!.i. Tainoin paloi kauppaiamara- ma rt s: o niin, etiei muään jäänyt. — Äauppakanano oli makuutettu 30,000 marlas:a Suomen Maalaisien Palo- 'ivatuutiisyhtlössä, lauppumarasto Machan ja Oulun läänien Maakaup- piasten PaloapuHtiössä niin ikään ZO.VOö maalasia sekä irtaimisto Sei- näjocn Paloapuyhtiössä 5.590 m:ksta. Wahi»>g0t cl.-vai kuuentin meikoisio suureimnai nouslen lähes 100 tuhan- leen ma riiaa n. Tuli sai ab.unsa kauppalaivarama- raslosia, muna ei tuiclä lieoelä, mi- ien. Muualta Suoniosta. SMMmsMijm Mifitsfit. Äot!>ieollisuusopetlaj!lle järjestetlä- wät ensimäiser kesÄurssil, joi:a kauan on harlaaöti odoietiu, alkamat 27 p:ilä t.k. .ja pideiään niittä kuukaud.n Pät ivät Helsingissä TeoLisuuskoulun huo- ncusiossa. Pai.si kurssien jihiaiaa, larkaslaja Lauri Mäkisiä, tulemc-t ope- tukseen ja esilÄmien piioon ottamaan ojaa opettaljat Aino Keinänen, Aino Saastamoinen, Amalia Väistö, oikeusperiaatteen »voitolle pääsemiseen Ifansojen keskeisissä suh e ssa. luotta- maan wäkiiwoltapolitiikan lopulliseen kukistuneen. Ja yhä moimakkaammin on meissä, tämän sorron laajetessa ja kaswaeGa alkanut herätä se ajatus, et- tä chiä onkin Suomen k-.msan osaksi, sen historiallisesi tchlämäksi tullut käy- dä — »vaikkakin mähäisin moimin — ankara taistelu mäkrmaltapoiitiikkaa zvas:aan oikeusperiaa:tecn moinoon saanaimiseVsi iiansvjen eläinäcsä. Äo- -ma todellisuus meitä siihen «m pakotta massa. Slsiamme on selmä: hisioriallincn oikeuiemme on kiistämätön. Se on moneen kevtaan toÄistettu tch}|ttt siio- milla, kumoamatlomilla todisteilla — eikä r/isiin meidän taholta, ivaan Euro- Pan etemimmät asiantuniisat omat sa- ma n todisiuksen antaneet, ja siihen o- ivat nyi miittietfsi yhtyneet Menäjän kansaneduskunnan malisiuneimmat ja armokkailmnat jäsenet. Mutta oikeudellamme on wielä fy- «ivempi perusius. Histariallinen oi- keus »voi Maicheta ja raukee ilscstäätu Sillä tÄ>tyy olla niin sanoakseni elä- wä juuri. Ja niin on laita meidän oikeuteemme nähden: Suoincn kansa?- la on oma erikoinm olemulsensa ja sii. hen PnuK:Mg ftviKty», j< sn itjeta- Amanda Bruun, O. V. Corander, E. Ä. Häkkinen ja Fr. Jokela »efä maa lari A. Nyman, koru tako ja O. Honka- linna ynnä maisi. Edm. Richter. Luenno: kursseilla tulemat käsittämään etupäässä opeiuscppia, kansan:aloutta ja uMisppia. Luentojen, opetuksen ja harjoiiusiuniien aMulla tullaan jel- wi«:ämään »varsinkin seuraamien ai- neitien opeius:a: ammaltilieioa, am« lna:l>iipiirustus:a, kuslannuslaskenioa ja sommitielupiirustusla. Työharjoi- lasina tulee olemaan etupäässä kasmi- mäyjäys, putuompÄu, huone- ja ajo- .äluj<n maalaus sekä vasken pakoilus. TeollisuuHalliius on jakanut 2b op e iiajalle kullekin 80 mkn apurahan näihin kursseihin osanot:oa varten. Kun Mapaa asunto on kurssien huo- neuvossa lumattu muillekin kotiteolli. suusopetlajille, on useita muitakin luin matkarahan saajat ilmoiltautuuut osanottaji.su Senaatin hiljattain myönnet.yä kaikille näihin kursseihin osaaotiamille 50 % alennuksen juna» piletistä tullee tämäiin lisäämään kursseille saapuneitten lukumäärää. Kun eckiät kaikki opettajat moi saapua kursseille koko kuukauden ajoksi, ntlee heinäk. 13—20 p:isi järjestetiannifsi erill)isen kokonaisuutensa muodostama opmloja.so, ja saamat Miime.siään 13 p. heinäkuuta kursseille saapuneet lu- waiun junali^Pu-a^ennukien. Kunlia on säilyiet:ä!Mä:u?cl ppunsa paluuiaat. kaalin mar en. Saatuaan sen lisäksi k0llleollljuus:arka-'/!!^l u^Utuk".-» kursseilla olosia, ei pa.uu:iwikail< tar» teitse muuta pilettiä lunastaa. — Lrijärlven kaimokset. suomalais- Ameriikkalaisen kaimosyhtiön esimies, irtsirtööri Jvhn Daniell on saapunut Ameri>kas:a johtamaan tverratiain suu» ria kaimosrakennustöilä, joita aleiaan nyt suorillaa Orijärmen kaicvoksilla. Ensilsi jouiuu rakennuksen alaiseksi surmimo ja malmien ero::amisiaitos. Koneet näi:ä mar:en omat tilatut ja saapumat ne muu,rämein Miikkojen ku luttua. On anomus saada näinä lai- toVset pysiylelyiisi ennen tämän wuo- den loppua. Liikemoimana tulee käy- .etiäma.si sähköä. Paitsi näkö suunnitellaan kaimoksil- le rakennellavvalsi nryöskin sulatto. Täsiä ei ole lopullisia päätösiä tehty, maan ra:laistanee asia jo lämän kuun iulues^a. Jos sulatto taimo! sille ra ke n- .ie:aan, silloin käy rau.aii-.n rakenta- minen kaiwotsil:a meren rantaan ai- nakin lÄhiaMhin mähemman tarpeel- .isdsi, koska jckos.euua malmia on muu:en lvermttain helppo liikutella. Jirsinööri Taniell ascitunee Suo» .neen niin kaiiakst kunnes rakennus- i)öi omai suorileim, mahdollisesti ko- .ona?^!si muodcksi. ktaimo.sille on saapunut uusi lyön- ,i>h:«j«, kapieenli Jnch, joka, mail-ka >nkin skoi.anli'^inen, on opetellut suo- nenkielen toimiessaan suonuilaisten esiuudessa Michiganin »va^kikairook- is-a. Entinen kaimosn>önjoh:aja, kap- eeni Jcatko W>Ison on muutama pai- vä sitten maikuslanul takaisin Ameri. aan. 3öii'icn on nh::ön kaimostyöt lannui alulle selä Pohjois-Karjolasja 'tiä Orijäu.vellä. Hän saapui >tänne .öitä teeuämään jo kemäällä 1905 ja äi let^seliäisnylensä sekä harminaisen ilkcylensä amulla karniostyöl menesty, nään huolimatta chömies.en to::u- natiomuudesia sekä kalujen ja laitos- en puutteesta. — U .S. — Su»me« ktrjaötosexra. FU. maiS- eri Auvi Äcaniläincn ja ylicppAas A. tictanen c-tvat ilmottancet senaatttin, itä wiime maaliskuun 19 päiivänä pe» .uslcttiin ^Tuomen Zivjastoseura", jon?a avloituLsena sn lchtcistoiminnan aikaan- aamincn ?irjas:oasiain harrastaja:» 'cvlcn maassamme sekä nemvottclu- ja c-Äiistclukoilousten ja cPpiturssien toi- mcenpanemisella, iirjasrvasioita poh:i- wan äärien?annaita>jan juUaiscmisclla y. in. tawoin toimia yleisten kirjastoj?n e« >uIisi ja niiben hoitajain aminalti^nois- yFcn k<ihottamtiscksi. — Iltmotu?sen inu» ana oliroat -seuran porusiaivassa lofjriif* cssa h«?vä.'sytyt "säännöt. — Se^an iulieenjohta.jana on yllämainitun maiS- -eri Ä. Äemiläisen ja sihteerinä yliopp. W. Niskanen. • juinen jäsen ihmiskunnassa. Meissä tsuu sÄmä tietoisuus tästä — siinäpä tietoisuudessa on oikeuieinme ja »vc- iaute»ni:ne lujin perustus. Se, mitä äällä tehdään tai jätetään tekemättä, ei foä.-e yksin meitä, sillä on merkitys- .ä ihmiskunnan kolkonaisuudcn elä- .nään ja kchiaLscen. Kun käymme sir- .eätä tarsieiua itsenäisyytemme ja wa- -^aulemme puolesta, taistelemme oikcu- ^>en malkaan pääsemiseksi määryyttä ja väkimaktaa Ilvostaan ihmiskunnassa. Täinä ajatus ei johda eikä jaa joh- -aa meiiä ytmäslel^M eikä kansalliseen .uvhainiekiHytem, maan st)wempään imastuuntuntoon. Jos kaadumme iais>:elucha sortoa ja wäki'.valiaa Mas- taan, ei lappio o>le ylsin meidän, ^os >moilamme, ihmiskunnalle, sen korkeim- mille slMislySptjrinnöille on moillo moiletlu. Tässä »valossa kun näemme asiat, tunnamme mastuunalaisutuem- me kasMÄvan, mutta samalla juntuu kuin »virtaisi meihin Voimaa lhmisyy- den pavhaisia elolchettei-iä. Mitä meidän on siiS tekeminen? Meivän on taislÄeminen oikeuten«ne puolesta, käl)tiäen hymäksemme niitä »voimia, jocka wuosisaiainen, lakien suozaamassa yhteiskunnassa suoritetiu lstmisl^työ «t imapaultanut ja täytet- tävÄsi saattanut. Ha meioaa on iifX*