Ib 80 39 vuosikerta Jyväskylässä sunnuntaina huhtikuun 10 p:n& 1910 Tilaushinnat: l-fliillaea palat* (Ilmestyy loka pilvi paitsi maanantaina klo 8 a. p.): koko vnod 7 mk. poo*' noti; 4: — u fcn.fc««d 75 p. — WuiJlUc koko non 4 mpL — iaerikur, Ja ilkanllle 22 mk. S-flftllaei palaat (Dm estyy tflslalna. torstaina ,a umvantalna klo 8 a. p.): koko vnod 4 mk.; pooli vnod 2 mk. la kouluusi 50 p. — VeatMt 2 rapL — laurikaaa la alktatlllc 12 mk. K. A. Järvi, päätoimittaja. Toimitus: 0. Svaka, virtaava. B. Mnla. tjimlhmlhtecri. Toimisto Ja konttod vasta pMta rautatlenasemaa. Pnbelln o» 9L Avoinna 8 a. p.—7 L p. Ilmoitushinnat: Tekstin edena 8 pcanil m/m Ja tekstin Jllkecn 6 pennit m/a. DmoltaUsti alemmat». *■«»»■—» S—5 akan, tymlllmoitakatt 2 mk. — VathtoQioottakaU vtHtatUa VaoO- Ja p^mplalkaMata KBdaa> vihkimä )a ay» Hj. Hollmerus'£E Lakiasiaintoimisto Jyväskylässä. Varatuomari* _Vas^pjätä_rautatiena8emaa. Toimiato avoinna 10 a p. — 2 i.p. A|u asioita kalkilla, ■aa kinillll |a toi mittu kalkkia lakialaan kotilolla tehtäviä. 153 apapqp!|!inp Umotuslehteä valittaessa ovat ainoina määrääjinä lehden leveneminen ja ilmotushinta. Lehti, joka omistaa laajimman lukijakunnan ja voi tarjota kohtuulliset hinnat, on ilmottajilleen edullisin. Nämä ainoat oikeat perusteet huomioon ottaen on Sisä-Suomessa ensi sijaan asetettava KESKI-SU0MI OOOOOO QOOOOOQI SOO 003030 GO© 3 Parhaat ruumisarkut Vt Hinnlneiia Puhelin 157. HTJOM.! Hinnat alennetut. 1296 Ilmoituksia. Suomen Rahakurssi. Saomen Pankki 9 p. huhtikuuta 1910. Myynt' - Osto- korsu. knrssi »f Piatari . . . . L n. 868: — 866 66' . 90 pp —; — 263: 60 Lontoo . . . . L n. Lb. 84 2b: 20 90 pp —; — 25: 02 Pariisi . , . . 1 n. 100- 60 f-9 90 80 pp. —: — 99: 80 Antwerpen . . . L n. 100; 80 99 60 90 pp. —: — 98: b» Berhinl , , . 1. n. 128: 90 128: 80 90 pp. —: — 122: 20 Hampuri. L n. 123: 90 123: 80 90 pp. ; 12L. 2.' Lyypekki . . . 1. n. 123; 80 128 8J 90 pp. —: — 12^: 20 f rankfurt a. H . 1. n. 123. 90 12L 80 90 pp —: — 122: 20 Amsterdam. . . L n. 2(8 30 —: — 90 pp —: 206 80 Tukholma . . . 1. n. 189: 10 138: 70 Kristiania . . . L n. 189: 10 18 ä: 70 Kööpenhamina . L n. 189: 10 188: 70 Wimi «MMM Tohtori G. Palander, sairaalan lää- färi, arkipäivinä kello 9—11 <up. ja 5—6 i^>., pyhäpäiminä klo 10—11 Tol»tori William Wartiowaara, kau punginlääkäri, arkipäiminä klo 9—11 «4>. ja 4—6 iJp., pyhäpäivmä kello 9—10 fl»p. 32 Tohtori Kalle Rikala, arkipäiminä klo 9—11 a.p. — Erikoisalana sisä. taudit. 3? Hammaslääkäri Stig Lund, arki- päivinä 9— 10 a^p. ja 3—i i.p. 809 Kauniit kihlat, Zen : ith y.m. tarkkuus kellot osteta n halvimmalla liik keestäni Korjaukset tchd&än hyvin Robert Korte. Kelloseppä, Jyväskylä. Puhelin 215. i096 Theodor Lilius, pormestari Jyväskylässä. A ;aa asioita maan virastoissa. Matkus taa ma ieealtil)e. 62 Jonas Castrenin Asianajotoimisto Helsingissä Erottaja 4. Telef. 12 85. Matkustetaan maaseudulle. 35. Yhtys-Pankki Panulatta »il. - laat taral tai 11,111,111. maksaa korkoa 5o o. Talletustilillä muuttuvalla korolla ja Karttuvalla tilillä, sekä 3 2. Juoksevalla tilillä olevista mistä. pääo maltaan, kaulppias, joka antoi hänelle w e läksi kamaroita, ottaen sitten «hänen maa i alo u d e n--1 u o t tee nsa polkuhinnasta. Tälläkin alalla »n osuustoiminta osmtautunut maanMiijelijän parhaaksi auttajaasi. Mitä ei kukaan yksityinen ole jflöitut aikaan fe» owat saaneet ivoilla hinnoilla. kilöitä ei Pidä ottaa mukaan. — Ti lauksen tekemisessä on koetettama saa. da aikaan täsmällisittä. Monin pai- koin on tuottanut hankaluuksia se, et- teimät tilaukset ole sitowia. Tämän tähden olisi tilaukset otett<m>a kirjalli sesti tai myöskin otekkama etumaksua V« tai Vs ostosummasta. — Hyivin Hvaikea seikka on taZvarain hinnan mää- rääminen. Kaikkein maarallisinta on houkuteAa ketään yhteisostoihin hai- kaikki yhdessä. Tämä tapahtuu yhteis- ostsjen kautta. — Mitä hyötyä sttien on yhteisostoista? Ensimäinen on hinnanalennuksen tuottama 'hyöty. Kvn t<twaraa samalla kerralla ostetaan suurempi määrä, saa- daan se Paljon halwemmalla> kuin jos sama määrä ostettaisiin useammassa pienemmässä erässä. Wiclä tärkeämpi, kuin hinilanalen- Tilauksia ei ylimalkaan Pidä tehdä enempää kuin jäsenten tilausten mää- rä on, paiH jos tulee kysymykseen Pyö- risiää tilausten summa. Tamaraa ei keskusliikkeestä yleensä pidä tilata jok- sikin määrätyksi päiiväksi. Sellaisia ehtoja on keskusliikkeen mahdoton täyttää. Pilää Main ilmoittaa joku määräpäiHvä, johon mennessä talvarat oivat lähetettämär. Toimimies ei mis° Jyväskylän Haarakonttori. I7fi 82 O I Iin ottajille muus, jonka yhteisostot antaimt taiva- ra n laadusta ja hyvyydestä. Wäki- rehujen todellinen armo esim. ei riipu niiden painosta eikä hajusta; sen saa selloille ainoastaan kemiallisen analyy- sin kauna. Sama on laita apulanta- jen. Meillä on tosin laki, jonka mu- kaan ostaja saa maalia todistuksen os- ^ toiiKinso- taivaran laadusta, muita tä- huomautamme, ettei,^keski-Suomeen" hän lakiin useimmiten ei turivauduta. oteta julaistawaksi sellaisia ilmoituksia, meillä on lualtiou tarkastus- ; taitos ja- jokaisessa läänissä ivaliion joita ei maksu seuraa. Poikkeuksia määniäiitiit näytteenotto-jäi. Jos tal sivat maan kunnalliset ja muut iviras- lainen näyte siemenisiä tai apulan- tot sekä konttorimme kanssa erikois- " oi * M läheieiään tarkasieitaivaksi ja sopimuksen tehneet ilmoittajat. nuksen tuottama lMiy, on se ?var- sään tapauksessa saa kutsua tilaajia ta- Maraa asemalta noutamaan, ennenkuin hän tietää, että se on siellä. iEnneirkun taivara otetaan ulos rau- tatieivaunuista, on tarkasiettama, on- ko siiä tilaitu ja rahtikirjassa mainit- iu määrä. Jäljestäpäin tehtyjä kor- i^UÄvaatiinuksia ei oteta huomioon. Jos tahdcitaan toimiitaa taivaran laa- dun tarkasius, on näyrteen ottaminen lchiäivä ennenkuin taivara on jaettu. Näyiieen ottamiseen saa käyttää joko kruuimnnimismiestä .tai asomapäällik- köä tahi myöskin maairmiljeltisseuran ^ ehdottamaa ja kuvernöörin määrää- ' mää henkilöä. Itse ei taivara n ostaja . huoitiatoan fisälimuäii jotain imutta ( jaa näiycuä ottaa eikä sellaisella näyt- jfitiit miiä on ilineiietiu, on ostajalla, teellä ole mitään päteivyyttä. Wiiwytyksen mälttäniiseksi on siis oikeus maalia niyyjälrä korwaus:a, ja tilapäis-ilmoitusten lähettäjille muka- ' u " - 1tUIta Il ™Ä uukas- 3,000 mk. supistettawa?si 1,200 tnfjt, Suomalaisen kansakoulun ystäville annettawaksi 2,000 mk. ja Raittiuden UstÄvrlle Kykväjän kannattamiseksi 2,000 mk. Huutoääneschksellä hylväk^f.isn mit» tiniö tässä kohden ja loppuosa kes« kustelutta. Kertomus Suomen postisäästöpait» kin tilasta ja hoidosta w. 1903 lähe- tettiin Pankkiwaliokuntaan. Waltiowarainwaliokunnan ehdotus kirjelmäksi K. Majesteetille arniollisen osityksen antamisen jouduttamisesta, koskema )varo>jen hankkimista niihin tarpeisiin, joihin maltion tvaktnaiset tulot eimät riitä, hywäkWiin. Pöydälle ensi tiistain istuntoon pääietliin Panna maatalouswaliokun- nan mietintö numero 1 totfxut, lam puotitilan ja mäkitupa-alueen wuok- rasta maaliskuun 12 päimanä 1909 annetun armollisen asetuksen 32 ja St pykälien muuttamista koskoivan edus- kuntaesityksen johdosta sekä puhemies- neulvosion ehdotus työsuunniteunaksi läM-istuntoja ja ^valiokuntia Marten. lJsiunto päättyi klo 7,06 illalla. — Seuraama istunto on ensi tiistaina klo 6 illalla. Huveja: 0. Y. Opiksi ja Huviksi Elävissä kuvissa V. KAMMOSEN talossa. Näytännöt arkipäivinä 6—9 sunnunnatai 4—9 i p. 420 J a NuorsuomnlaUen puotiren PUOLUEKANSLIA Helsingissä, Kasarminkadun 23 s^a, Päivölän t&lossa, on avoinna arki päivinä 10—4. Puhelin 54 29. — Puoluesihteerin kotipuhelin 68 65. Ulke- Ja ammaffiosoffeffa. Artturi Wakkola, asianajaja JyvSakyläask, parturi OlUlalaen Ulora, läheUa HcteU Vahlgrenia. 43 Tavataan 10—2. — Puhelin 196. Jyväskylän Asianajotoimisto Omistaja varatuomari Ake Lund. Castrenin taloaaa Rantak. Tarralla llhellA asemaa. 6! Avoinna 10—2. Pahebn 188. CuIOn i-Mschi. Blini =ii tiiliteitflia= tuotteita jnof-Mla in. 186 AU Niihijörmi. Kaarlo Liukkonen, kruununn mismiet, *ara'unmari Korpilahdella. s? Ajaa asioita. Matkustaa tarvittaeaaa 81 Hieroja- ja Sairasvoimistelija Hanna Sehtinen Ksuppalaisseuran talo. tointa liittää ilmoitusmaksu ilmoitusta lähetettäessä. heti Jyväskylässä huhtik. io p:nä. tl (Hankkijan johtajan, hra Arwo H v- lo c r i n esitelmästä Iyivaskylän osuusloimintakursseiila.) Katsokaa Mit& kultaseppä A. Savuselta saa? Siel tä saa halvat ja paraat kihla-, vihki' ja muis- tosormokset; kauniit nimi- ja syntym&päivfc- lahjat, hopeasta, uudes- tahopeasta ja nikkelistä valmistetut. Pokaalia ja metallia kaunia va likoima. Tilaukset ja korjaukset suoritetaan erikoisella huololla ja halvalla hinnalla. H n o m.! Maalisk. 15 p:vftftn 80 % alennus. 647 Zmisnlkiji ii Scjjfltilä myy Uusi RuumiSarkkuktiuppa alen netuilla hinnoilla. N. Blom & Kumppani, 92 IvmäSkolä. Varatuomari Harald Boucht, 95 Asianajaja Vaasa se a. Castren & Snellnan 65 — Kirjansitoja — A- PELLIKKA JrvlskylftMl. Kaikkia ammattiin kaolnvia töitä otan tehdäkseni. Seinäkarttoja kiinnitetään kan kaalle ja kiillotetaan. Taulan kehyslistoja suuri varasto. Salkkuja (portföljejä) val mis to te an. Hocm,! Lairtkirja»toj"n kirjf.ia » do- taan hr.okealla. ICO tutMiiuneit tulee melko kailiikasi, ci 'konnilta jokaista piktu erää tarkastut taa. Tämäkin epäkohta pois:uu yh teisostojen kautta. äliutta Moidakseen täysin >vastata tarkoitustaain, yhteisostojen tulee ta- pahtua yhden keskusliikkeen kaiuta. Suuri keskusliike, jolta koko maan yh teisostot tehdään, Moi ja tahtoo par- häiden kalmoa ostajiensa etuja. Tällai- €du$kunta. ( C ma l m (i v j e e» '.va i h ui jal:a). Taysi-isiuiuo huhtikuun 3 päiivänä klo « i.p. Puhella johu puhemies Sminhuf- ivud. nen keskusliike ivoi ostaa iaivaroita^ Hjeli sai mi raudan in k: a suoraan niiden wal.misiajilla rarlvitse- ^imkarlntodisiuksen nojalla ivapauius- matta käytiää ulkomaalaisia Mälittä ^ la islunnoisia 4 lviikon aajksi ja ed> >Attnobcrq iätsi ja ensi lviikoksi. Keaki-Suomen Rakennusliike „TAR!g30" os. Jyväskylä, Tarmola. Puhel n n:o 190. Suorittaa kaikkia rakennusa laan kuuluvia tehtäviä nopeimmin ja kohtuullisimmilla hinnoilla. Eri koisala: Hurila- ja kaupunkiraken- nukset. 1242 K. OKSASEN Ruumisarkkuliike — Jyväskylässä — myy ruumisarkkuja 2—8 mk. ja korkeimpiin hintoihin Puhelin 94. 1291 M a a näv i l j elyks en kannauaivaisnus ichkiMN riippuu siitä, mitenkä maan- liviljelijäin kauppatoimi on jäljesteuy. Ennen oli inaanwiljelyk!e>t tarkoitnk- sena tuottaa elintarpeita omaa talout- ta Ivaren; nyt maonmiljelyksen Päätar- ^ koitus M meidän aikamme lisaänty- ^Wikään neen rahatarpeen tyydyilämincn. Maanwiljek)s on siirtynyt n.k. luon- nontalouden kannalta rahatalouden kannalle. Kun olojen kehittyessä huomatiiiit, että maamviljelys ivan haa n tapaan järjesieiiynä ei riitiänyt tyydyttämään rahatarpeita, tuvvauduiliin metsän ini>öntiiin. Siten saatu ilo oli kuiten- kin lyhytaikainen. Kun meisarahat olÄvat loppuneet, täytyi taas :urwau- tua maahan Tällöin tehtiin se huo- mio, ettei kannoitanut hoitaa taloaan entiseen hyvään tapaan. Täytyi ru- livetä miettimään, miten saisi maata- louden antaman tulon lisääntymään. Tässä tipssä tuliwat tiede ja .ekniikka ihmiseille awuksi. TiÄemiehet keksimät ^ ostot apulantoja ja Mäkirehuja, jotka sailvat maan ja karjan lisäämään tuotan- loa«n. Kellittiin koneita, joilla kaikki ±i>öt 'luoitiin suoriitaa paljoa nopeam min ja 'helpom>min kuin ennen ihmis- ivoimalla. Ia Parannetut kulkuneuivot tekimät nämä uudet keksinnöt koko maailman omaisuudeksi. Täten oli tultu sellaiseen tilaan, että maanmilje- lijän, Mckdakseen >myi)dä tarpeeksi, täy- jyi ostaa paljon: apulantoja, siemeniä, siitoskarjaa j.n.e. MaaiNviljelijällä ei ollut eikä oke edellytyksiä tarpeeksi kaupantekoon. Liikemaailma oli häntä (vastassa ja hän joutui kaupassa alakynteen: kaikki hyöty hänen kauppatoimestaan tuli kauplpiaille. Ia mikä Zvielä paheni- paa, maanviljelijä joutui kauppiaan jiä. Tällöin saadaan taMarat m.ihdol- > Ed. Boman i^pautetiiin suure., kisimman häöivalla ja samalla on suu- liokunnan jäsenijyvesiä, koska hän on 1 myös perusiuslaki- ja ivirkamies- asiainvaliokunnan jäsen. lEnsiminäiseen käisiiielyyn rin Ivarmuus siitä, että taivara on «väärentämätöntä ja sekoittamatonta. Meillä yhteisostojen hyöiy ja mer- kiiiis tunnustetaan, mutta yhteisos- jM eiilelliin jalou«raliokunnan mietintö numero l, chdotuksen asetuiieksi utu- tvja ei kuitenkaan saada menestymän. Meidän yhteisosto--järjesiömme 011 lii an löyhä, tai oikeastaan meillä ei ole yhteisosiojärjeslöä. Kes- kusliike ei ole sen jäsenille pääasia. Aiivan toisin on asia anuisia maissa. — Nahan puute on yksi meidän kes- kuskii>kkeemme heikko kohta. Toinen epäkchta on ostowelwollisuuden puute ja kolmas on jäsenten Puute. Wasta kun kaikki nämä epäkohdat on Poistot- tu, ivasta silloin me Pääsemme yhtä hyiviin tuloksiin kuin on Pääs:y kaik kialla muissa maissa. Paikallisissa yhteisosioissa on ensi- mämen llvoikeus tietää, mihin inuotoi- hin yhteisostot oivat järjestettävät. Aiaamiesseurojen toimittamat yhteis- laakimaksun laskemisen perusteisiä. Keskusteluna hyiväisyiiiin aseiusth- do:us ja asia meni suureen maliokun- iaan. Mieiinmön liiteilir anoinuspon net tulemat käsueliäivilsi ivasta kol mannen tukeiiiisen yhieltdessä. Tuulaakiuiaksun laskemisen perus- teeksi 011 niin kuin tähänkin asii lv a ti iviste naiva liiääräprosentii tuulaakin- alaislen laivarain lulliinaksiictc. Lä hemmät määräykset asiasta vivat an- neilalvaj hallinnollisessa järies:i>klcsjä. Tämä aseius on ivoimassa 1911 Muo- deii lammikiiun 1 päuväsiä 1913 lv. n lep-puun asti. Äinoaan käsiilelyyn esiieltiin »val- 1 icwarainivaliokunnan mietiiuö nu mero 1 5llilellili kokoelmia hoitamaan aseieniit ivaliuuslunnan kertomiilsen Nallafumiaiilliiiisää- dantö-asm klrns- kiimilissa. (Jatkoa). Porineslari Arthur C >1 s 1 r c n lausui: Täällä on jo osolettu, mikä oi- keudenloukkaus, mikä rikos kieltämät- iöniiä ja juhlallucsti annettuja oikeuk- ii a ivastaan sisälcyy. käsillä olemaan arin. esioiikseen ja siihen iiitiyneosecn ehdotukseen. Tarkoitukseni ei olekaan kosketella tätä puolia asiasta. Tässä huoneessa, woiupa sanoa Suomen ka n- san eduskunnan keskuudessa ei ole ke- lään, joka ei lunrisi tätä eikä iuie, jos tässä uh ka ii a eiuiuymä ehdotus tulee wäti!volIalla totfutenanvotsi, olemaan sukiipcllvca. joka ei isänmaalliseksi wil- mellisuudeks» kai soisi siiriää seuraa- ivalle sukupokivelle iunnon ja tiedon siiiä oikeusrikoksella, ^joka näin tulisi huomen kansalle tapahiumaan. E: 0- le osoieilaivissa koko siivistyneeslä maaitmasla sen nyliusen kehiti>sjakioit ajalla aihealakaan iekoa, joka oikeuden pMkana olisi nyt suunnitellun iveroi- nen. Se ivahmemnian otkeudcn eli wäki!ivallan lperiaaie, joka on tämän su ltnititelin an 'ka n laiva »a periaaiieena. ei ole fiincn siivisumeessä iiiaail.nasia tuitnustetiu. Se '^utämätön wäiie, joka on julkilausuttu Stelyipiniii elrdc« iutsen pe-rusieluissa. enä keiiarin ia- nat ja lupauis^i. maikka anneiutkiit läikiksi ajoiksi »ja jokaisen 5,allilsijan ullsimuia, envät olisi suoma, koska 11c in n ka maan civat olleet keisarillisen annoit osoluilsia. on iuoras:aan häin- mäsliittäivä. Sillä jokainen oikeus- oppinut, niinkuin jokaisen oikeustun- lokin tietää lalhjaiia saaiua Uluä päic- -ivätsi tuin ivälipiryeeseenkin perusiu- maa lupausia. On olemassa joukoi- 1 a i n yalli 1 sila i >1A ay jo niamia cli ckiroi- eeraliuja perusiuslakeja, joiden piue- miyuä ei kukaan käi> epinlemään.-ivaik- ka nno cs.vaikin lmlliijsiiain armonoio- luksia. Maailman miltei kaikki oikeus- oippineei oivat tunnusiance! Suomen Zvakiiollisen olemassaolon ja niiden pe- >rusieiden Päieivnnsen. joihin ^uomi surijaa oikeulensa. keisarin sana, ja- taiviwlineil kÄji^iö, kieltämätön jurii- irinen oikeus o-n livcidän Puolollam.iie. johdosia '.vuosina 1907—08— 09. Mietintö Ymväksylliin keskusieluiia .... ....... pailst, että senaattori Meeheliit ilmoi- ctstot eilvat ajan piikaan inenevty, Iil- ^ xaiieilija Maria Wiikin maininneen lä maamiesseurojen jäsenet eiivät ole ,Malvan, ettei häntä enään malutaisi ^'asiusiajamme ivo>iv«tt ivedoia ivaan tnitenkään sidotut seuroihinsa, yhteis- ^valtuuskuntaan. ^ivoima'» oikeilleen ja ennen nkoitui- ostot olisi ivat senichden tehtämät 0- Ainoaan käsineli»,» esltctti-i Pontfi-liMi luM-Mn. Likeusaaie on kuitcn- iuu?ku,.wi,i toutla. Oitt«äm<ii«it .nie.inlS nu«ro 1 S,u. n . tin fooiom..iu, |a toernfl. t ' . inanin tesiameiiitirahasloien hoidosta n»i niin. cileuvai enaa xuolln! ;er ^»e- ivmt waö>tn iopnuat yhleisostojen toi- ^ n jj st ^ Erinneiden kortoivarojcn rusieer kesiä. meeiiPanijoik>t. Osuuskassojen toi- iniit;fc^tii. | Vi-.inicjcn iuyKet toiiiinia oivai ol miltani illa yhteisMoilla mt mi)ös hl)- wät puolensa, samoin kuin osuuskaup- pojenkin suorittamilla. Kun jossakin osuuskunnassa tai maamiesseurassa on päätetty yhteis- ostoihin rljhii)ä on ensi tehtäivä toimi- miehen Mälitseminen, joka toimimies siiien suoriiiaa yhreisilstot. Toimi- miehen eiisiinäisenä tl>önä on panna tilauskeräl)s alkuurn. Tilauksia kerää- mään on rylMtiäivä hymissä ajoin ennen jarivekauden alkua. Tilauksia ei ole hyvä lähettää Keskusliikkeelle juu- ri ta rlv e kauden kynnykMä. Tärkeä seikka on, ettei oieta mukaan muita kuin omia jäseniä, mieraita hen- Ed. Paasikilvi koskenen ivalickiin- Ice, l);xuu:alln'en fdiiuifieit e .!ais>a. nan 'puheenjohtajana eräitä mietinnön Penaaueei omat ivarhluneei. Wak.- kohtia mainiten, ettei ivähemmistö ^vMasia ja liviei>kaudesia on siirrmiy Maliokunnassa ollut mietintöön tijtlii)- mitttibcit tunnustamiseen. .>tansall!- ■mäinen, maikka ci ollut lvastalausct:a! inus«iaale s.o. kiijslN>s siitä, että m-, jOi li itiänyi. >Ed. ilieiuiHitt ei ollut xt)i)ti))väinon .mietinnön ehdottamaan ivarain jake- luuit. Suonten kansaneduskunnan hal tuun uskottujen Marojen täyttäminen puoluetarkoiiuksiin. kuten mietinnössä on ehdoteltu työiväenarkistoille, näyt- tää oleman turmiollinen alku. Pahek sui sitä, eitei mäheMmistö ollut liittä- nyt ivasialausetta. Ed. Alkio wasiusli mietintöä eh- do-ttaen poistettatvaksi työmäenarkis- töille ehdotetun 3,000 mk., Nuotsalai- sen Kirjallisuuden Seuralle ehdotetun la keyiiytsen. suluperän ja uskonnon kauna nhiecn kuulmvai ja muoöosia- '.vai f o f ti tl kV n elämän kotonaisnuden. oioitt oikeuicnu m unosia m aa n kansal lisen 'lvallion. niinä teNve ja (uoiuioU linen aate, joka jo tuntuu Pääsemän simisli^skansojen keskuudessa olijceksi. ei »le uisin avielä päässm yleisesti tun- nustetuksi, ptiKUKTtsi oifcu^iäännöffi, ivai»'ka se luonnollisena maisiona en kansojen eläniiiissä »voimakkaana ickija- nä lMmiilalivissa. Muita yhä ylci- seniiliin on syrjään iijöiinctim lanial- lisuusaäiicen iLäpuokclla kansojen joy-