lustsina elokuun 23 p:nS wo S4 — Igio tulemmekin sangen tärkeään ilmiöön, jolla on oma waikuttawa tehtälvänsä sosialiStiemme henkisesti kohottami» sessa tai raa'lsta "isessa. Tvrkoitam- me sosialistista sanomalehdistöä maassamme. Ei liene tässä maassa kominkaan mont?, jotka rohkenisimat Väittää, että sosialistinen sanomalehdistömme kykenisi kohottamaan lukijainsa fiwiS- työtasoa, sillä siksi heikoissa käsissä niiden toimitus tällä hetkellä on. M itta jos joku lehti siihen pystyisi- kin, niin onko sanottu, että se tah toisi sitä tehdä. Ii mikä surkein ta, se ei saisi sitä tehdä, sillä wä- hänkin armokkaampi esiintyminen synnyttäisi lukijoissa epäluuloa toi mituksen ..herraskaisuudesta" ja por- warillisuudesta". Repäiseviä, paksu- sanaista ja kiihoittamia tulee kirjoi tusten olla, kelmatakseen maalais- sosialisteillemme. Kun kerran näin on, ei meillä woida sosialismia pitää minään st- ViStyksellisenä liikkeenä, maan surkea na mätänä, joka jäytää kansamme pohjakerroksia hämittämällä siitä kai- ken halun kohottamaan itseään simiS- tyksen pohjalla seisomaan yksilölliseen itsenäisyyteen, joka olotila lopulta kuitenkin on marmin ase niin hymin taloudellisessa kuin Valtiollisessakin taistelussa. ^ Ed»Sk»»»a« a«om»S »u- fiSta ra«tatierake»uukststa ia rautatietutktmukfista. Senaatis sa esiteltiin lauantaina kenraalikuwer- nöörin kirjelmä, missä Vaadittiin se naatin lausuntoa eduskunnan ano muksesta uusista rautatierakennuksista ja rautatietutkimuksista. Senaatti päätti osaksi puoltaa anomusta sekä osaksi anoa itselleen oikeutta Vastedes saada esittää seikkaperäisemmän lau sunnon asiasta. — KulkulaitoSrahaöto» me- »osääutS w»o»»a IS1V. Se- naatissa esiteltiin lauantaina kenraali, kumernöörin kirjelmä ja maltiosihtee- rimiraston kirje sekä armollisesti Vah vistettu asetus kulkulaitosrahaston menosäännöstä Vuonna 1910. Se naatti päätti julaista asetuksen asetus kokoelmassa. Pöytäkirjan ote asian käsittelystä sekä asiaan kuulumat asia kirjat päätettiin lähettää senaatin waltiowaraintoimituskuntaan tämän enempiä toimenpiteitä marten. — Saawijärwe», Nikkalvede» ja Juojärtve» hhdiStämi»e» ka»a«alla Saimaa» »efiS- t?A«. Senaatti päätti lauantaina alistaa korkeimpaan paikkaan, että Kuopion läänissä olevain Kaamijär- wm, Rikkameden ja Jnojärmen jär- wien yhdistämiseksi kanamalla Sai maan mesiStöön myönnett. 1,390,000 mk. suoritettamaksi 4 umodsn aikana. — RautatieMirkamieSteu pa- tewtzysmaattmu?set. — Rauta- tiehallituksen ohjesääuuS» SS 8 kumota au. Senaatissa esiteltiin lauantaina kenraalikuvernöörin kirjel mä, koskema rautatiehallituksen ohje säännössä säädettyjä pätewyySvaati- muksia niille rautatienwirkamiehille, jotka senaatti nimittää. Senaatti päätti, että rautatiehallituksen ohje säännön 59 Z, joka koskee mainittuja pätemyysmaatimuksi?, kumottaisiin. Ja antoi senaatti kulkulaitostoimitus- kunnalle toimeksi laatia ehdotuksen li säykseksi armolliseen asetukseen Val tionrautateiden hallinnossa. Tämä lisäys tulisi säännöStämään senaatin nimittämäin rautatiemirkamiesten pä> tesyysva^timukset. — U«fi majesteettirikosjutt». Korkeimmassa paikassa on käsketty nostaa kanne vilalehti Kurikcn mes taamaa toimittajaa Vastaan lehden Rakkaudesta. Kirjoittanut A. P. Tshehom. »Satakunnalle" suomentanut —s. (Jatk.) Seuraamana päimänä olin minä aamiaisella Luganomitshin luona; aamiaisen jälkeen läksimät he järjes tämään humilaansa taimi-asuun, ja minä menin heidän kanssaan. Hei dän kanssaan palasin minä taas ta kaisin kaupunkiin ja puolen yön ajois sa join teetä heidän kotoisessa, hiljai sessa seurassaan: paloi takkamalkea ja nuori äiti pistäytyi tuon tuoöta kat somassa, nukkuuko hänen tyttönsä. Ja tämän jälkeen piti minun joka kaupunkimatkallani mälttämättömästi käydä heillä. He olimat tottuneet mi nuun ja minä heihin. TamalliseSti tulin minä heille aiman kuin kotiini. — Ken siellä? — kuului aina pe rimä'siStä huoneista sointumo, minua niin miellyttämä ääni. — Pamel Konstantinomitsh, — ivastasi palmelijatar. Anna Aleksejemna tuli aina heti mastoani huolestunut ilme kaSnz vil laan jz joka kerta tiedusteli: — Minkä tähden Teitä ei ole nä kynyt niin pitkään aikaan? Onko jotain tapahtunut? 13 n:Ssa olleen Ristinsä lullakin-ni misen kirjoituksen johdosta. — Pieute» k»»jakkip»lloje» txlli» Senaatin lauantaisessa istun nossa oli käsiteltävänä myöskin Rars- kan konsulin herättämä kysymys tulli maksun helpotuksesta pieniltä konjakki» y. m. mäkijuomapulloilta. Sen mu« kaan kuin on kuulunut, olisi senaatti äänestyksen jälkeen päättänyt suostua anomukseen, joten stiS litraa pienem pien pullojen tulli tästedes tulee las, kettamakst suhteellisesti pullojen suu ruuden mukaan eikä enää yhtä suu reksi kuin koko litran pullolta, kuten nykyään. Koleraivaara. Kroustadt ja Päh?i»ä»li»»a» kihlak»»ta j»liStet«t kolera» saaSt»ttamikfi. — Pietari» k» wer»eme»ti« muut osat kole rasta epäiltämikfi. Sen johdosta, että Kronstadtin kau punki ja Pähkinälinnan kihlakunta Pietarin kumernementtia, omat julis tetut koleran saaswttamiksi sekä sano tun kumernementin muut osat kole rasta epäiltämiksi, on senaatti lääkin tähallituksen tekemästä esityksestä mää, rännyt, että niihin nähden säännökse 20 päimänä huhtikuuta 1909 anne tuSsa senaatin päötöksessä, joka sisäl' tää tarkempia määräyksiä koleran tor jumisesta ja Vastustamisesta, omat somellettamat. Tästä senaatin määräyksestä ilmoit, taa senaatin simiilitoimituskunta maan kaikille kumernööreille sekä lääkintä-, rautatie-, tulli-, luotsi- ja poStihalli luksille, jotta nämä ryhtyisivät kaik kiin niihin toimenpiteisiin, joihin tämä senaatin päätös sekä tähän asiaansa mellettamat säännökset antamat ai hetta. Tämän yhteydessä mainittakoon, että Raatsin Viranomaiset jo Miikkoja sitten jukistimat koko Pietarin kumer- nementin koleran saastuttamaksi. Maamme jällee» kolerasta wapaa. Kun höyrylotja Turon kolerasairas tuneet lotjamiehet omat Vapautuneet kolerasta, eitä uusia koleratapauksia ole sattunut, on maamme jälleen tois täiseksi kolerasta mapaa. — T»r«» ja Pori» lääuiu maaumittauStSitte» tarkaSta ja»wirka. Senaatti on omasta puo lestaan nimittänyt Turun ja Porin läänin maanmittaustöitten tarkasta, jaksi manhemman komisioonimaanmit, tarin F. L. Mahlb-rgin. Asia alis tetaan kenraal kawernöör'n harkitta maksi. — Soleratvaara ja rotat. Lääkintöhallitus on eilen m. m. Tu run ja Porin läänin kuvernöörille lähettänyt kirjelmän, jossa pyydetään kehottamaan kaupunkien terveyden hoitomiranomaisia huolehtimaan, että hiiret ja rotat, jotka moimat lemittää koleraa, etenkin satamakaupungeissa, koetettaisiin häivittää. — Htzlätttz auomus. Senaatti on hylännyt Porin maaseurakunnan anomuksen päästä mapaaksi uhkasa> kosta, joka kunnalle on määrätty eri näisten kansokouluasiain muoksi. — Koululaitos. Senaatti on hylännyt urkuri K. Alhon m alituksen kouluylihallituksen päätöksestä, millä soitonjohtaia I. L. Linnala nimitet tiin Mikkelin suomalaisen klassillisen lyseon laulunopettajaksi. — Apuraha. Ratamestarin les kelle Emma BöljäLe on myönnetty 200 mkn muotuinen apuraha. Hänen katseensa, ihana, jalo kä tensä, jonka ojensi minulle, kotoinen pukunsa, kampaus, ääni, askeleensä, tekimät minuun joka kerran saman Vaikutuksen, joka oli jotain tamotonta, mutta samalla tärkeää minun elä mässäni. Kauan me keskustelimme, mutta kauan olimme äänetikin, tai sitten soitteli hän rojalia minulle. Jos ta^S kehään ei sattunut olemaan koto salla, niin jäin minä odottamaan, juttelin lapsenpiian kanssa, leikin ty tön kera tai heittäydyin pitkäkseni turkkilaiselle sohmalle ja lueskelin sa nomalehtiä kunnes Anna Aleksejemna palasi, jolloin minä kiiruhdin eteiseen ^ häntä maStaan, otin Vastaan kaikki hänen ostoksensa, ja jostain syystä kannoin noita tamaroita aina sellai sella hellyydellä, sellaisella riemulla kuin mikäkin poikanen. On muuan sananlasku: kun ei äm mällä muuten puuhaa ollut, niin osti porsaan. Kun Luganomitsheilla ei muuten puuhaa ollut, niin piti tehdä tuttamuutla minun kanssani. Jos minä pitkään aikaan en käynyt kau pungissa, olin minä siis heidän mie lestään sairas tai oli minulle jotain tapahtunut, ja molemmat he olimat komin levottomia minun tähteni. Molemmat he olimat rauhattomia sen johdosta, että minä, sivistynyt, kieli taitoinen ihminen, sen sijaan että oli sin antautunut tieteelliseen tai kirjalli seen työskentelyyn, elän kylässä, hyö- rin ja pyörin kuin orama häkissä, teen työtä, minkä suinkin jaksan, ja — Heukil»m««tokset Pori» radalla» Ennen mainitsemiimme muutosten lisäksi tulee syyskuun 1 p.nä Mäntyluodon aseman telegra- fisti U. I. Olander siirrettäwäksi Kiikkaan ja HaiStilan telegrasisti K. I. Huurre Kaitjänven asemalle. J»tt» wararikkorikokseSta ent. kirjakauppias G. RoneliuSta maStaan oli eilen käsiteltäwäuä mais traatin istunnossa, mutta lykättiin kantajain pyynnöstä syysk. 22 p:äan. Eli»kei»oilmoit»kfia.Työm A. Seppälä on maistraatille ilmoit, tanut rupeawansa täällä harjoitta maan ruokatamarain kauppaa. — Kirkkopuisto» p»hdiSta mise» laimi»ltziimiseStäon asian omaista puhdistajaa sakotettu 10 mkalla. — Kat»ofie»sa p»hdiStami se» laimiulySmiseStä on paria talonomistajaa sakotettu 5—10 mk. — Luvattomasta lihawäli- ka»pa» harjoittamisesta torin läheisissä pihoissa tuomittiin maiStraa tissa eilen muuan lihakauppias 10 mk. sakkoon. Kuten tunnettua kieltää kerväällä Voimaanastunut uusi tori- järjestyssääntö kaikellaisen välikau pan muualla paitsi torin nzuokraton teillä. — Liat»» liha» mtztzmiseStä sakotti maistraatti eilen muuatta li hakauppiasta 10 mkalla. — Eatak»»talaise» osak»» »a» arpajaiset Ka»kaa»Pää» ka»sa»opiSto» hhtoäkfi, jotka oi aiottu pitää täällä syysk. 3 p:nä on arpajaistoimikunta päättänyt luman Viipymisen takia siirtää joululoman ajaksi eii joulu- tai tammikuuhun. — Pori» TaariStolaiSp»r- jehdssseura toimi Viime sunnun taina kilpapurjehduksen seuran Venei den kesken. Hyrskyniemeltä lähdettyä kierrettiin pohjarelmarin kautta Skolp paan ja sieltä takaisin lähtöpaikalle Tuuli, joka alussa oli heikonlainen oli kilpailun loppupuolella jonkun mer- ran mahvempi. Parhaimmat tulokset kilpailussa saamuttimat: Aksel Andersinin mene Erkki, s .i I.si palkinnon puoli pakkaa purjekangasta, purjehdittu aika 1 t. 23 min. 39 sek. ja laskettu aika 1 t. 27 min. 21 sek.; Il.sen palk., sadeta kin, sai A. B. Ranteen mene Wäre, purjehdittu aika 1 t. 33 min. 44 sek., laskettu aika 1 t. 33 min. 20 sek. ja Ill.nen palk., siltin, K. Grönqvistin, PihlLmasto, mene Jussi, purjehdittu aika 1 t. 33 min. 2l sek., laskettu aika 1 t. 35 min. 15 sek. — Uimatvihkiäiset, 3 :nnet jär jestykseSsä, toimi Porin Uimaseura uimahurneellaan Viime sunnuntaina. Promottori, paloasiamies A. Alm qivlst piti Vihkiäispuheen ja laski maisteri- ja kandidaatti-seppeleet wi hittyjen päähän. Maistereiksi Vihittiin neidit: Hanna Kontio 30 ääntä, Impi Poh> janlehto 29, Martta Isomäki 28, Ka, rin Mirtanen 28, Hanna Muorio 27, Mortla Lemander 27, Mendla Le pistö 24, Katri Lmden 23, Manja Malen 22, Eema Söderlund 21, An ni Färdiq 17, Helga Salminen 15 ja Tyyne Linden 11 ääntä sekä h e r< rat: H. Warwekari 22, N. Wal> manne 21, A. Salmela 21, I. Ja> lawa 19, Llljes^rs 18, O. Lan< kola 17, O. Leijon 16, I. Hammar 15, K. Hermansson 15, E. Jalama 15, W. Nordlund 15, A. Rukkali 15, Y Mäk.nen 13, E. H^lmst.n 13, Salomaar^l 12, O. Mela 10 ja A. Hornborg 10 ääniä, Kandida t.iarmon saamuttimat seu> raamat neidit: Hilja Aalto, Mart ta Grönlund, Emmy Hammar, R^u ha Holmlund, Karin Höggman, Olga Järminen, Alli Järminen, Helmi Lehmus, Fiina Lundholm, Martta kumminkaan ei minulla milloinkaan ollut penniäkään lakkarissa. Ja heistä näytti, että minä kärsin ja että minä puhelin, nauroin tai söin ainoastaan peittääkseni kärsimystäni, ja yksinpä iloisimpina hetkmäkin tunsin minä it> sessäni heidän uteliaan katseensa. He olimat erittäin liikuttamia kun minä todellakin olin pulassa, kun minua ahdisteli joku melkamieheni tai eimät rahani riittäneet jonkin määrätyn meno-erän suorittamiseen; molemmot he, sekä herra että rouma, kuiskaili wat ikkunan edessä, sitten tuli herra luokseni ja wakawa ilme kasmoilla lausui: — Jos Te, Pawel Konstantino- witsh, olette tällä hetkellä rahapulas sa, niin minä ja maimoni pyydämme, ettette kainostelisi ja ottaisitte meiltä. Ja hänen kormansa kämimät pu naisiksi mielenliikutuksesta. Saattoi myöskin tapahtua, että hän, niinikään kuiskailtuaan Vaimonsa kanssa, tuli luokseni kormalehdet punaisina ja sa noi: — Minä ja maimoni pyydämme Teitä ottamaan mastaan tämän lah jan. Ja hän lahjoitteli minulle nappeja, Ikarikotelon tai lampun; minä taas lähetin kylästä heille lintuja, moita a kukkia. Simumennen olkoon sa nottu, että he olimat Varakkaat. Ensi aikoina lainailin minä useasti enkä iioin Valikoinut, otin mistä sain, mutta ei mikään moima olisi Voinut lakoittaa minua lainaamaan Lugano- Mäkinen, Helmi Rosenberg, Helm Rosengren, Anna Sulanen, Kerttu Tuukkanen, Aina Messiin, Helm Mirtanen ja Astrid Muorenmaa sekä h rat: W. Aalto, A. Aronen, R Bergman, N, Hakaniemi, L. H-m milä, N. Laine, ll. Linden, M. Lind ström, I> Järminen, W. Lahtinen K. Mattsson, O. RensorS, H. Schön rooS, A. Sillanpää, Y. Sjöman, T Wirta, W. Muori ja K. Muorenmaa Ohjelmassa oli sitäpaitsi kilpailu 200 mtr. rintauinnissa, jossa tulokse olimat: Lauri Aaltonen 3,»s, N. Man tere 3,s». Kolmas osanottaja kes keytti. Naisten hypyissä sai Impi Urj5 nen 75 piSt., Mendla Lepistö W p ja Moden 54'/, p. Neljäs osanot taja keskeytti. Miesten hypyissä sai N. Mantere 82Vz pistettä, Wäinö Nordlund 80,s» p. ja Hrjö Mäkinen 80 p. 200 mtr. joukkueuinnissa woitt'wa miehet ajalla 3 min. 25 sek., naisten saadessa ojakseen 3 min. 50 sek Muu ohjelma, kuten: pituus- ja symyy s-sukellukset, joukkueuinti, h en genpelastusnäytökset, sokko- ja pallo pelit samoin kuin hypyt, suoritettiin onnistuneesti. Meisöä oli tilaisuuteen saapunut runsaasti. — Pyri»»ö» kiertosartvikil pail»ssa juoksussa 100, 800 ja 5,000 m. matkoilla sai I p. ja sor men I. Hellström 228 pist.. II p. K Sahlsten 220, III p. B. Äkerström 216, IV p. W. Leikko 211 ja V p M. Jokinen 197 pisteellä. Sunnuntaina järjestettiin kilpailut naisosaston jäsenten kesken kolmiotto lussa, johon kuului 100 m. juolsu, kuulan työnti ja pituushyppy. I p sai Tuomi Malin 148 pist., II p Martta Niinimaara 137, III p Senja Mallin 132 ja IV Ida Laak< sonen 131 pisteellä — Määriä markanrahoja liikkeellä. Eilen löydettiin Sata kunnan konttorin kassasta epähuomi ossa Vastaanotettu w:n 1872 malli nen, jonkinlaisesta tinaseoksesta erit täin taidokkaasti Valmistettu markan raha. Arvellaan rahan joutuneen tänne HarjamallaSta. — Kumoo»p»rjehd»S. Wnme sunnuntaina klo 3 aikaan, kun kello seppä Uno Sjöberg roumansa ja! lapsensa kera oli purjehtimassa Pih laman yläpuolella lähellä Fleimiikin rantaa, paiskasi äkkiä purjehtijat yllät> tänyt tuulenpuuska meneen kumoon. Onni onnettomuudessa oli, että kaup pias K. Rvstedt sattui parsillaan purjehtimaan siinä lähellä ja pelasti meden maltaan joutuneet Veneeseensä ja saattoi maihin. — Kirtoeellä päähä» löi mii me puoliyön aikana Raosniemessä Jrgn. Hakala mäkitupalaista Jikob MiitakoSkea tämän asunnossa. Uwt olimat illan kuluessa maistelleet miestä mäkemämpää ja riitaantuneet. Miitc koSki tuotiin tunnottomassa tilassa lääkärin apua saamaan ja on hänen tilansa hymin armeluttaiva. — Useihi» raiSkauSyrittzkfii» on tehnyt itsensä syypääksi renki Kus taa Hyden Ulmilan Ramaninkylästä. Toimottamasti seikkaperäiset tutki mukset tulemat rajoittamaan tämän milliintyneen hurjurin mapautla, että ne paikkakunnan naiset, jotka eimät mielä moi omata uvdm wa- paarakkauden ihanteellista aatteita, päästsimät hänen Väijymistltään rau haan. /Vsn/S vt/Z/r/s. — Ilmapallo Porissa! Ei len illalla kokeili kauppias Axel W. Sohiström suurella leijallaan, pääs sen sen noin 450 mtr a korkeuteen. Mäntyluodossa miime sunnuntaina kohosi sama leija 800 nttrn kcrkeu- teen. Monet kaupungin asukkaat luulimat leijaa ilmapalloksi. mitsheiltä. Mutta mitäpä siitä pu hua! Minä olin onneton. Koton?, pel lolle, ladossa — kaikkialla minä ajat telin häntä, minä koetin käsittää sen salaisuuden, mikä pakoittaa nuoren, kauniin, järkervän naisen menemään amioliittoon kaikkea muuta kuin mie- hättärvän miehen, miltei ukon kanssa (hänen miehensä oli yli neljänkym menen manho), siittää hänestä lapsia, — koetin käsittää tuon kaikkea muuta kuin Viehättämän ukon salaisuuden, tuon hyVäluontoisen, yksinkertaisen miehen, joka puhelee niin yksitoikkoi sen järkemäSti, pysytteleikse tanssiai sissa ja teatterissa kunnioitettamien henkilöiden läheisyydessä, tuon nah juksen, tarpeettoman ihmisen alistu- maisine, osaaottamattomine kasmon- ilmeineen ikäänkuin olisi hänet tuotu kaupattamaksi, mutta joka kumminkin uskoo olemansa oikeutettu olemaan onnellinen ja siittää hänen kanS- soan lapsia; ja minä koetin saada sel- mille, minkä tähden juuri tuon mie hen piti hänen kohdata, eikä minua, a minkätähden oli tarpeen, että mei- )än elämässämme tuli näin hirmeä mirhe. Ja tultuani kaupunkiin, näin minä oka kerran hänen silmistään, että hän odotti minua: ja tunnustikin minulle, että jo aamulla oli hänellä erikoinen unne, hän armasi, että minä tulen. Kauan me keskustelimme, Vaikenim me, mutta me emme tunnustaneet öisillemme rakkauttamme, maan pi» - U»tta lajia alkoholitto «ia wirwoit»Sj»,mia saapu eilen toimitukseemme maiSteltamaks hra I. N. Koskisen tänne perusta masta TermeyZ- ja wirmoitusjuoma< tehdas ..Ainolasta". Niitä oli er lazeja: kotikorpien marjoista Valmis tettua puolukka- ja karpalonmnejä sekä mustikka-,I kirsikka-, ja omena- mehujuomaa, chamvanjaa, portteria I ja II sekä Vichyä, sodaa, seltteriä ja apollonarista. Ainola-tehtaan uudet malmiStee on walmistetw puhdistettuun meteen ja maustetut puhtaalla sokerilla, jo ten ei ole ihme, joskin maistuma erinomaisen hymältä; miemätpä hel posti moiton kaikilta muilta tämän laisilta mirmoitusjuomilta. Eimätkä ne ole liioin kalliitakaan — 17 a 18 p.iä pullo korittain tila, tessa. Ainola-tehtaan Valmisteet oma erinomaista termeys ja mirmoituS juomaa. Marinaan tulemat tehtaan tuottee täällä saamaan laajan meneNn. !z?zISs. Uno Cygnaeuksen muisto. Cygnaeuksen 100-muotiS muistoa Vietetään ensi lokakuun 12 p:nä Mainituksi päimäksi tulee kansakoulun alalla toimimien henkilöiden alotteeSta ilmestymään juhlajulkaisu jonka toimittamat kansakouluntarkas taja A. I. Tarjanne, professori Mi> kael Soininen, opettajat Alpo Ncpo nen ja A, Kohonen. Monet tunnetu henkilöt — enimmät Cygnaeuksen op pilaita — antamat tähän julkaisuun kirjoituksia. Ne, jotka jo nyt oma' painossa, sisältämät muistoihin pe rustumia kumauksia Uno C?gnaeuk> sesta ihmisenä, hänen ajatuksistaan sekä hänen työnsä merkitykses.ä. Cyg> naeukselta itseltään otetaan julkaisuun walioryhmä kirjeitä sekä hänen alo tettaottawia sanomalehtikirjoituksiaan Julkaisusta mahdollisesti tulema moid to käytetään johonkin kansakoulutav koitukseen. Kustantaja on Werner Söderström Osakeyhtiö. — Ka»sa»waliSt»Sse»ra» säloelltzskilpail». Kansanmalis tusseuran sävellyskilpailussa Hämeen linnan laulujuhlia marten m. 1911 on palkintojen jako nyt suoritettu. Pallintoja omat saaneet: A) Aks äänisistä l^aul uista tormi- säestyksellä: »Nuorten laulu" (merkki ..Nuorten laulu") 1:sen palk. 250 mk. B) Sekaäänisistä lauluista: »Pois on mennyt meistä toinen" (merkki ..Kanteletar") 1:sen palk. 250 mk.; ..Karjalan huo kauS" (merkki „Suur-suomalainen") 2.sen palk. 150 mk.; »Piika pikkarai nen" (merkki „Tapio") 3:nen paik. 100 mk,; sekä »Jkämät on illat pit< kät" (merkki „X") 3:nen palk. 100 mk. Nimimerkkejä a ivattaessa on „Nuor ten laulun" ja ..Kantelettaren" omis tajaksi hamaittu maisteri Armas Launis, „Suur-suomalaisen" ja ..Tapion" omistajaksi urkuri Fred rik Jsacsson ja nim. „A":n omistajaksi hra A. Maasalo. — Teatteriwierailu Porii». N lyttelijäin Axel Ahlbsrgin ja Aarne Orjatsalon johtama teatteriseurue tulee syyskuun aikana antamaan näytäntöjä kiertomatkallaan maaseu tukaupungeissa m. m. Porissakin syysk. 20. 21 ja 22 p:nä. Seurueeseen kuuluu edellä mainit tujen taiteilijain lisäksi Aino Man ner. Maikki Kusppila, Else Mana- mo, Arjö Saarnio, Onni Snell, Aatto Rainio, Kaarlo Aarni ja Ala» rik Sandelin. Ohjelmistoja omat seuraamat näytelmä!: Kuningas Oidi pus (Sofokles), Maunu Ta in a st. (Emo Leino), Mestari. <H B^hr) ja Edmund Kea n. (Al«x. DumaS). dimme sen piilossa, marmasti, mus tasukkaisesti. Me pelkäsimme kaikkea, mikä olisi moinut ilmaista tuon sa laisuuden meille itsellemmekään. Minä rakastin hellästi, symästi, mutta mi nä harkitsin, minä kysyin itseltäni, mihin moi johtaa meidän rakkautem me, jos meiltä puuttuu Voimia täis ellä sitä mastaan; minusta näytti uskomattomalta, että tämä minun >empeä, haikea rakkauteni äkkiä kat- !aisee hänen miehensä, lapsensa ja !oko kodin onnellisen elämänjuoksun, odin, jossa minua niin rakastettiin a jossa minuun niin luotettiin. Onko e kunniallista? Hän kyllä tu!isi mi nun kanssani, mutta minne? Minne olisin minä moinut hänet Viedä? Toinen olisi asianlaita, jos minulla olisi kaunis, ihailtama elämä, joS mi nä esim. taistelisin isänmaamme ma- pauttamisekst, tai olisin kuuluisa tie- )emies, taiteilija, näyttelijä. Nyt äytyisi hänet temmata tamalliseSta okapäimäisestä ympäristöstä toiseen amallaiseen tai ehkä Vieläkin arkipäi- Väisempään. Ja kuinka kauan sitte ulisi onnemme jatkumaan? Miten ämisi hänen, jos minä sairastuisin, uolisin, tai, hymin yksinkertaisesti, o» meidän rakkautemme lakastuisi? Ja hänkin, nähtävästi, päätteli sa malla lailla. Hän ajatteli miestään, apsiaan, äitiään, joka rakasti hänen miestään niinkuin poikaansa. Jos hän taas olisi heittäytynyt tunteittensa maltaan, olisi hänen pitänyt joko wa- ehdella tai puhua totta, mikä kumpi- M ä' Asianajotoimisto Surussa. Eerikinkatu S, Puh, 4S4. 5 Omistajat: Hoivioikeudennotart» , Wäinö Kiwi ja Homioileuden- kanslisti Santeri sanrinjoki. ILvÄ-Luomssts. Zaettsmkji Gitettvjl seMiM Tymm rsll»MMMs. Tyrvään romaStikunnan läänin romasti R. Grönmall on tuomiokapi tulille lähettänyt pappiSpalkkauskomi tean pyynnöstä Vaaditun lausunnon siitä, mitkä seurakunnat mainitussa romastikunnassa olisimat laajuutensa tai mäkirikkautensa Vuoksi jaettama tai mihin samasta syystä olisi uusia papinmirkoja perustettama. Lausun nossaan huomauttaa lääninrowaSt» R. Grönmall, että sellaisia seurakun tia mainitussa romastikunnassa owa Tyrmää, Karkku, Parkano, Lamia ja Ikaalinen ja liittää lausuntonsa mu kaan romaSti K. A. Heikelin ehdo tuksen, joka koskee ensiksi mainitun seurakunnan jakamista. Tämän eh dotuksen mukaan olisi Tyrmään seurakunnasta, jonka pinta-ala on 540 neliökilometriä, pituus etelästä pohjaiseen noin 5 penikulmaa ja wä kiluku 1909 Vuoden lopulla 9,465 henkilöä, erotettavia Sammaljoen rukoushuonekunnasta, jossa on noin 1,300 henkeä ja jonka rukoushuoneesta on matkaa Tyrvään kirkolle 2 peni kulmaa. Tulemaan Sammaljoen seurakuntaan sopisi yhdistää myöskin Iso- ja Mähä-Jllon kinkerikunnat Kiikan seurakunnasta, eli n. k. ..Kii- kan Jllo", joka on asemansa puoles ta kokonaan erotettu muusta Kiikasta sen kautta että sitä ympäröi kolmelta puolelta Tyrvään seurakunta ja län neSsä sitä rajoittaa Huittisten seura kunta. Tämän kautta tulisi perus- tettamaan Sammaljoen seurakuntaan asukkaita noin 3,000. Mitä tulee Karkun ja Parka non seurakuntiin, on Parkanon seu rakunnan, jakamisesta jo olemassa senaatin päätös, jonka mukaan Kih niön kulmakunnasta muodostetaan eri kirkkoherrakunta ja kysymys Kar kun seurakunnan jakamisesta on jo seurakunnassa päätetty, maikka pää tös ei mielä malitusten muoksi ole saanut senaatin Vahvistusta. La mia n seurakunta on myöskin liian laaja ja hankala yhden papin hoidetiamaksi. Seurakunnan jakaa nimittäin suuri Kaakijärmi kahteen osaan, ja asuu seurakunnan, jonka asukasluku nousee 6,000:nteen, ainoa pappi itäisessä päässä seurakuntaa. Olisi siis tarvis asettaa seurakuntaan kappalainen, joka asuisi seurakunnan kirkonkylää lännempänä. Ikaalisten 12,000 henkeä kä fittänä seurakunta, jonka laoja Ky- rösselkä jakaa kahtia, olisi lääninro maSn Grönmallin mielestä jaettana niin, että itäpuolella mettä olema osa seurakuntaa muodostaisi oman kirkko herrakunnan. — Ra»tatielääkärit. Kiikan Harjcmallan rataosan lääkärin Vir kaan on senaatti puolestaan nimittö nyt lääket, lis. I. M. Mantereen. — WahwiStett» taloudelli «e» katselm»S. Kun säädetyssä ajassa ei ole malitettu Loimaan toi sen kappalaisen mirkatalossa miime heinäkuun 12 p.nä toimitetusta talo, udellisesta katselmuksesta, on tuomio, kapituli noudatettaviksi wahmistanut mainitussa taloudellisessa katselmuk- essa annetut päätökset ja määräyk- et. Katselmuslautakunnan puheen johtajana oli lusmiokapitulin määrä yksestä Alastaron kirkkoherra, ro masti I. K. Mäkinen. Kokemäe» Oluttehdas O. H. päättäuyt lopettaa toimi»- taus». Miime perjantaina P o r i s !in taas hänen asemassaan olisi ollut yhtä hirmeätä ja epämukamaa. Sitä paitsi maimasi häntä kysymys: tuot taako hänen rakkautensa minulle on nea. ja eikö hän wielä raskauta jo minun ennestään raskasta, onnetta- muuWta rikasta elämääni? HäneStä näytti, ettei hän enää ole kyllin nuori minulle, ei kyllin työteliäs ja tarmo kas uutta elämää alkaakseen, ja usein puheli hän miehelleen, että minun pitäisi naida järkeviä, armokas neltc- nen, joka olisi hywä emäntä ja opu- ainen, — mutta samalla aina lisäsi, että koko kaupungissa tuskin löytyy ellaiSta neitiä. Muodet Vierimät. Anna Alekse- euznalla oli kaksi lasta. Kun minä ilStäydyin Lvganomitsheille, hymyili lalmelija termehtimäSti, lapset heit- täytyimät kaulaani ja huutelimat, että etä Pamel Konstantinomitsh tuli; aikki iloitsivat. Eiwät ymmärtäneet, mitä minun sielussani samaan aikaan tapahtui; he ajattelimat, että minä myöskin iloitsen. Kaikki näNrvät mi- nussa jaloluontoisen ihmisen; niin ajattelimat aikuiset, niin ajattelimat apset kun minä käyskentelin lattialla, ia se maloi heidän suhteeseensa mi nuun erikoisen Viehätyksen, ikäänkuin minun läSnä-oloni olisi tehnyt heidän elämänsä kirkkaammaksi ja kauniim maksi. Minä kämin Anna Alekse- emnan kanssa teatterissa, joka kerran alkaisin: istuimme nojatuoleissa lä »ekkäin, että olkamme kämimät yhteen, minä otin hänen kädestään binokelin s a pitämässään ylim. yhtiökokouksessa omat Kokemäen olutpanimo osakeyh tiön osakkaat Varsinaisen yhtiökokouk- sen päätöksen hymälsyneet, jonka mu- kaan yhtiö hajoitetaan j i sen toiminta lopetetaan. Samalla päätettiin yhti- ölle kuuluma omaisuus myynnin kautta muuttaa rahaksi. Rauma» opettajasemi. »aarii» on ensimäiselle osastolle 50 hakijasta hymäksytty seuraamat U> nuorukaista: H. I. Rautio Sau wosta, K. I. W alkama Mouhijär- meltä, E. Lampi Peräseinäjoelta, M, S. Lingman Porista, W. W. Lm- nanmori Humppilasta, N. A, Tir- monen Tyrmäältä, A. E. Koski Lie dosta, S. A. Perttilä Tyrmäältä, U. M. Hinkkala JärmeläStä, U. W. Jakkinen Tyrmäältä, M. I, Pent- tala Orismalas'a, I. Hymänen TuruSta, L. Eskola Iitistä, K. F. Kari Teijosta, A. Uski Ruokolah della, A. P. Rantaruusu Tyrmää, K. M. Muori Saumo, A. Jussila Ätsäri, P. Malti?a Haapamedeltä, K. S. Olin Koskelta, A. Strenkell Kuopiosta, F. M. Kännö Mampu- lasta, K. N. Hanhijärmi Tyrmäältä, M. I. Lilja Pihlajamesi, K. P. Miera Tyrmäältä, M. I. Mirtanen Naantalista, L. Lundelin Tampe reelta, H. A. Pulkkinen Raumalta, Gunnar M. Maltonen Porista ja A. Uasimäki Lappajärmeltä. Toiselle luokalle hymäksyttiin T.J. Nuuttila Orimattilasta. Lukukausi alkoi eilen puoli-9 i.p. — Määrärahoja kalaSt»s- tarkot»kfia warte». Senaatti on hymäksynyt kalattuksentarkaStelijan esityksen, että kalansiitostarkotulsia marten kulumana muonna myönnet täisiin 900 mkan määräraha sekä että myönnettäisiin 2,500 mkan määräraha erinäisiä täydennystöitä marlen mal- tion lohen- ja siiankasvatuslaitoksella Äetsänkoskella Kokemäenjoessa. — Kokemäenjoen filta. Harja mallan kunnan anomuksen johdosta, että sille kruunun kustannuksella cn- nettaisiin piirustukset y. m. Kokemäen joen yli rakennettavaksi aijottua sil taa marten, on senaatti päättänyt asettaa 2,000 mk. tie- ja mesiraken- nusten ylihallituksen käytettämäksi tul emuksen toimittamista marten paikal la sekä piirustusten ja kustannusar vion laatimiseksi. ^ PohjoiS-Tatak»»»a» »uo- risoseurai» keSkuSseura» w»o- fikokouS pidettiin Kullaan Paluksen ansakoululla miime laumantaina. Puheenjohtajan lausuttua tervehdyk- et luettiin Vuosikertomus ja tilit ja myönnettiin rahastonhoitajalle ja joh- okunnalle tilivapaus. Seuraava Vuosikokous päätettiin pitää Pomar- ussa. Muosimero 10 p. kunkin haara osaston jäseneltä päätettiin pysyttää entisillään. Keskusseuran puheenjohtajaksi iva iltiin yksimielisesti kansanopiston joh- aja I. Tormelainenja toimi- unnan jäseniksi Noormarkusta isän nöitsijä F. Mälkönen, konttoristi Salmi, nti Fors sekä rva Perttilä: kankaanpäästä ogron. A. Salokan gas, Kullaalta maanmilj. W Närvä: Pomarkusta kauppa-apul. Heliander Ahlaisista opett. Pohjanhonka. Tilintarkastajiksi valittiin m^an- miljelijä Miro ja yliopp. Lehmuskoski: maralle maanm. Peltomaa. Keskusseuran ensi vuoden toiminta paikaksi määrättiin Noormarkku. ^ Zkuollut. Huittisissa kuoli t, k. 20 p:ä vastaisena yönä yliepoilas neiti Lyydi Olli kodissaan Nau dan kylän Ollin tilalla 24 m. mc li lana. Mainaja oli noin kolme vuotta itten tullut ylioppilaaksi ja antautui ensin maatalous tiedekuntaan opiske- a samalla tunsin hänet niin lähei- eksi, niin omaksi, ettemme voi ilman toistamme tulla aikaan, mutta, jonkin äsittämättömän Väärinkäsityksen joh dosta. joka kerta kun tulimme teatte- ristc, hymäStelimme me ja er simme oisiStair.me aivan kuin vieraat. Kau- purgilla puhuttiin meistä herra ties' mitä, mutta kaikissa noissa jmruiSsa ei ollut sanaakaan totta. Miimeisinä Vuosina alkoi Anna Aleksejemna yhä useammin käydä joko äitinsä tai sisariensa luona; hänellä alkoi olla pahamieli, heräsi tietoisuus yydyttämättömästä, särkyneestä elä mästä, jolloin hän ei sietänyt ei mies- ään eikä lapsiaan. Olipa potenut heikkohermoisuuttakin. Me Vaikenimme ja yhä main mai- enimme, kun taas syrjäisten läsnä ollessa hän tunsi jotain kummallista hermostumista minua klhtaan; olipa zuhe mistä hymänsä, milloinkaan ei >än ollut samaa mieltä kanssani, ja ioS me mäittelimme, asettui hän aina »vastustajani puolelle. Jos minä sa- uin jotain pudottamaan, lausui hän ylmästi: — Onnittelen Teitä. Jcs taaS teatteriin mennessämme minä satuin unohtamaan lunokelini. oli hän Valmis sanoinaan- ^ Armasinhan minä, että Te unohdatte. Om,eksi tai onnettomuudeksiko, ei elämässämme ole mitään, mikä ei oppuisi ennemmin tai myöhemmin. Ja niin tuli ero meillekin, sillä Lu-