N:o 130 - 1910 KESKI-SUOMI Perjantaina kesäkimn"10^p:n& Suori valikoima keski-suomalaista y. m. Kotiteollisuutta Muuramen tehtaan tunnettuja huonekaluja y. m. älkää unhoittako käydä katsomassa aitassamme. Keskl-Suomen KotlteQs-Aitta. 20P9 1—1 Huveja. Tampereen Jäämien Sekakuoro (Johtaja Heikki Kuusniemi) toimeenpanee Konnallistalolla kesäk. 12 p:na klo V 2 2 pato. OHJELMA: 1. Kevätlaulu Klemetti 2. Talvi ja kesi Mendelssohn—Bartholdy 8. Lohdataa Merikanto 4. Yksin Kaappi 5. Sara Palmgren. K. Juhlakantaatti Backman (Seka- miea- ja naiskuoroille, mies- ja nais- sooloille harmoonin ia pianon säestyksellä; Hassler (16 12) Kotilainen 7. Tanssilaulu 8. Heilani maja 9. Äänes konien Klemetti 10. Mylläri Mohring 11. Synnyinmaa Pääsylippuja k 1 mk. 50 p., 1 mk., 75 p. ja 50 p. saatavana ovelta ja ennakolta K. N. La» kesäjaklain toimikunnan kansliaa ta mieaaeminaarilla lauv. 11 p:nä. 2098 1—1 Helsingin Kansallismielisten Nuorten Sekakuoro (johtaja Dagmar Klemetti) antaaa Laulajaiset Miesseminaarin juhlasalissa kesäk. 12 p:na klo V 2 9 i.p. OHJELMA: ihmisten yhteenli:ttymis- t ä suojellakseen sekä s cm o- Ijen oikeuksien että myös a m >oj e n welwollisuu5sien alaisina yhteisiä eluja. Ta-- loudellisella alalla liikkuen koettaa o- suuÄouninta siis eslää pienien pää- omien hÄviämistä ja kapitaalin kes- kittymisiä muutamille Harmoille eli toisin sanoen, tasaisemman ja kohtuu den mukaisnnman omaijunoen jaon ai^kaalisäämisen. „Se on »varmin kei- no" sanoo ruotsalainen Prof. Falh- b e c k, »millä suuri yleisö Moi saawut- taa paremman taloudellisen aseman". Mutta loputta ci ole rikkau desta, waan ihmisisiä, sanoo muuan kansanlaloustieteilijä. Osuustoimin nan merkityksen huomattawin puoli ei olekaan mielestämme mähämäkisien aseman paranemisessa, waan sen aak- leellisessa merkityksessä ykisiiön ja »an-! san siveellisien ominaisuuksien kohot tajana, yhteistunnon, tasa-arlvoisuu-! >den ja kansamvaljaisuuden aaiteen to- teuitajana. Kaikkien osilttstoiminiial- lisien yritysten menes>tytnis,'n ensinläi- nen ehto on näet osuustonnin.a-henki, joka itsessään sisältää kaikki edellämai- nitlchen aatteitten totenttamisen edcl- lyiykset. Niinpä osuustc>miitta-h?n'ki odellijttää ehdotonta rehellisyyttä osuusioimintayrilysten jäsenien kes- kuudessa. Muilla aloilla ja muissa j(t)ri tylsissä woi usein näyttää siliä kuin ^yrichs kylläkin ivoisi menest»>ä ilinan ^ rehellisittä. mutia osuustoiminla-yri- i-rvkMä, jossa luotettatvuus ja r.'helli- 1'jyns omat ainoat maknndtt. jotfa uni» häivaraisei jäsenet luoiunit uirjoLi, on rämä kerrassaan sula mal^ottomuus.! (Ia-k.) gaomen laula Paimenen pyhä Sortunut Uni Sydämeni laula aiv. F. Pacius „ P. J. Hannikainen „ J. Sibelius „ S. Palmgren Tanssilaulu Saarella palaa „ Tervehdys „ Mustalaiselämää „ »är. H. L. Hassler ,, J. Sibelius E. Schamann Eteläpoh'aL kansanlaulaja aov. H. Klemetti Yierailla mailla Muistatko koskaan minua Sinikellot Oma tupa aiv. O. Merikanto Äl* itke iitini Suoraa], kansanlaulu sov, B. Faltin Lippuja saadaan ovelta,' seka ennakolta K. N. L.-n kea&juhlain toimikunnan kans liasta miesseminaarilta lauv. 11 p:ni. Lip pujen hinnat: 1 mk. 60 p., 1 mk., 75 p ja 50 p. >8096 1-1 Laulu-illan artaa Konnallistalolla 12 päivänä kesäkuuta Evert Suonio kello V 2 9 i.-p. OHJELMA: 1. Alkusoitto 2. Hevoepaimenen häämatka 0. Buusu haudalla. 4. Ihajaa! S. K&ckämetin naiset IBoru» iz eg Synkk' on taivas (UnkariL ja suomal. sanoilla). 7. Mustalais laulu 8. Ityöka, pityöka, ripityoka, rakastan tammaa tyttölasta 9. Unkarilainen kansantanssi. 10. Heijaa, heijaa, hei! 11. Erolaolu 12 a) Magyarein laulu 12 a) Inarinjärvi E. Suonio. Pääsylippuja: k 1 mk 50 p., 1 mk.. 75 p. ja 60 p., seka tekstikirioja ja laulujen sävellyksiä myydään ovella ennen konser tin alkua ja ennakolta K. N. Ln ke^äjah- lain toimikunnan kansliasta mi es-seminaa rilla lauv. 11 p:nä. 2097 l_l man juuressa määrässä näyttää wal- - taansa pikkupääoinan yli. Mutta juu- ri se on osuusyritylsille ominaista ja jaloa niissä, eiteimät ne o r e suuren pääoman herruuitta pienen yli, waan yhteistunnon täyttamien Tiistain istunto. Bobjanski (kad.) osoilaa, e:tä Suomen kansa lojaalisen esiiniymisen- sä takia on aina nauttinut Venäjän halliisiijain suosiota, muna 1880-lu- »vulla alkoi Venäjän halliius sanoma- lehdistön »vaikutuksesta antaa Suomea masiaan joukon asetuksia, jotka rajoii- tiwat Suomen oikeuksia. Täsiä ajasla lähtien on maan asema yhtä mittaa huonontunut. Nyt on lyft):itys Suo- men lainsäädännöstä »ninisterineu- mostossa asetetun erilyisen komitean käsissä sa >tÄnä komitea on laatinut esillä oleivan ehdotuksen, joka synnyl- tää kuilun hallitsijan ja maan »välille. Järjen ääni »vaalii kynnyksen ratkai- sua heisiä laittsäädänlöiietä, s. t. s. että jie ratkaistaan Su sm .'n »väliiopäi- wien kautta. Tätä laillista tietä ci ole käytetty ja ainoa keino täsiä pu- lasta pääsemiseen on ehdotus sen hyl käämisestä, kun se loukkaa Tuomen kansan pHimpiä oikeuksia. (Kättenta- puiuksia »vasemmalta, rähinää oi- keolla.) Mar kow 2 wiiitaa siihen, että jo 10-»vuosisodalla suuri osa Suomea kuului Suur-Nowgoriidille ja seuraa- Wien 6 muosisadan kuluessa oli suurin osa maata oikeaoppinen, mutia nyt kärsimät sortoa sekä suomalaisien että ruotsalaisten Puolelta. Tässä ci niin, muodoin ole kysymys inistään mallo- tetusia ivaan uudelleen yhdistetystä alueesta. Mitä tulee Pomoon aktiin, katsoo puhuja, että ne suomalaiset, sotka ottimat Pomoon malttotekoon osaa. oliflvot pelureita ruoisalaista ku ningastaan kohtaan. Järjetöntä koko- naan on perustaa mitään oikeuksia sel- laisiin päätöksiin, joita joukko pettu- reita on tehrNjt. Suomalaiset, jotka ennen pet!liwät Ruotsia, pettämäl nyt Menäjää. Todistuksetsi tähän esittää puhuja erinäisiä, wiime wuosisc»dalla sattuneita tapahtumia, jotka osoitta- wat, etiä suomalaiset nyt kuten ennen- iin tmxrt pettureita. Lukien sitten erään Bobrikoffin kirjoman, tulee Markovv siihen lopputulokseen, etiä kaikki ulkomaalaiset wastalauseel owat ostetut suomalaisten rahoilla ja eitä niiden oikea paikka sen muoksi on ;>a- perikorissa. Todistuksena siihen, ettei- wäl suomalaiset rakasta Venäjän hal litusta eikä kansaa, esittää puhuja, että suomalaiset oivat järjestäneei Wenäjän armeijaa loukkaamien taulujen näytte- lyitä ja mitenkä kaikki soittokunnat THusiman taistelun wuosipäiwänä soil«liwat Togon marssin.^ Wasiates- saan porooni Me»)endorffi ?e hallitsi- jäin lupauksia koskemaan kyjymykseen huomauttaa puhuja, että kun Aleksan- leri 2:n »vapautti talonpojat, niin tätä ei silloin mitenkään karsonu lupauksen rikkomiseksi aatelin etuoikeuksia >was- !taan. Koskettaen sen jälkeen muiden lpuhujain lausuntoja tule« Markm sii» hen loppupäätökseen, että tehtäisiin pavhaiten, sos heiteuäisiin koko Suo- men paperiroju Venäjän kansallisen tyytymättömlynilden Palaivaan uuniin ja pakotettaisiin »vähäinen aasialainen kansa Menäjän lakien alalietsi. L u t s h i s k i (kad.) lausuu, -että eh dotus »viittaa sederatiilvisen liitiowal- tion lainsäädäntöjärjestelmään sekä kaisoo, ettetoät nämä Iviittaukse: oi keuta lakiehdotusta. Viittauksissa Au- straailian, Argentiinan ja Sweitsinpe- rustuslakeihin ei ole mitään merkitys- tä, sillä ehdotukseen liite:yt aineistoko koelmat owat tarkoituspcräisesti liiie- cht. Lakichdotus järkyttää la!nsäädän- nön surrdista perustaa, sillä se on pe- rusteltu poliischallintojärjestelmälle. Ääänlyen oikeistoon maroitaa Lut- fhiifki sitä sen pakkopoliti'kasta, joka ei tule luomaan mitään Wvää Suo- melle. Pokrowski 2 (ft>.) katsoo wälk- tämättömAsi MMyksen wiemisen ta- kasin oikeuden kentälle. On mahdo- tonta kulkea lokakuulaisten tietä, sillä he owat jo uhranneet Menäjän konsti- tutsionin ovjamaisen, epäoikeudellisen, halweksuttawan politiikkansa kautta ja he owat nyt walmnt syöksyinään Suo- men konstimtsionin kimppuun. Ei »voi- ida aiÄautua tälle tielle. Maikkakin »L- sinivaltainen hallitus sitä maatii uha- ten hasottaa duuman. Täytettäköön tämä häpeäiyö, se on tuhaMuotisen orjakultuurin s a lakeijaivallan hedel- mä. Mu>tta elkää herättäkö Venäjän kansaa, sillä jos se herää, niin rawis- taa se hartioiltaan sen raskaan taakan, jonka te nyt tahdotte laskea Ivapaan Suomen kansan niskoille. Sosialide- mokraatit äänestämät ehdotuksen pois- tamista päiwäjärjestyk!e?rä, sillä se loukkaa Menäjän ja Suomen perus- tusläkeija. Fksichiskohtaiseen käsittelyyn siirtyminen ölisi perustuÄainlvaslaisen teon htMiäksyminen. R o s a n c»v lukee ilmotuksen, että hän tulee äänestämään lakiehdotusta masiaan, joka ei ole lainmukainen. Miljukolv ilmoittaa, että ka>de- dit, progressistit, puolalainen N)hmä .ja muhamettilainen ryhmä, katsoen kt- la lakiehdotus on selmästi wastoin %t* rustusllakeja, juhlallisien sitoumusten rikkomista ja »vastoin suomalaisten kansallista oikeustuntoa sa juottaa suunnatonta Ivahinkoa Venäjän .'an- san oikeiideiiltiinnolle, pitämät lakiehdo- tusia sellaisena, sota ei ivoida byiväk- iyä. kaisKvat mahdottomakii i^ii ^r.ui- tamisen osittaisilla koruin lulla ja ää- ncstälvät yksityiskohtaiseen käsitteiyyn siiriMiisiä «vastaan, mutta että nä- ma Ml/mät asettuen ehdoitomasLi kili- teiselle kannalle, omaamatla initään toiivoa lMehdotuksen parantamisesta, ottawat osaa yksiiyiskohtais^en käsitie- lilDn sc'lwitlääkseen edelleenkin poliit tisten suunnitelmain täydellisen kou- kurssin. (Kättentaputuksia wasem- mfta.) Lja h nits ki ilmoitia<i. eii.i >työ- läisryhmä äänestää yksityislohiaiseen käsitieltHn siirttMistä lvas-aan ja ha- luamatta olla osallisena rikoksessa Suomea Ivastaan eiwät iule ottamaan osaa yksilyiskohtaiseen käsiti^liujn. Favorski ei Pidä mahdollisena laskea kättänsä perustuslain rikkomi- seen, oli.pai se sitten kenen mahansa. B a s i l j e w i t sh lausuu, etni Ve näjän talonpojille on häpeällistä ää- nestää lakiehdotusta ivastaan, joka on tarkotetiu suomailaisten ja ivenäläisten oikeulsien tasoitamiseksi. F o m'k i n talonpoikaisnaijionalis- lien nimessä Puoltoa lakiehdc>tuk>en hv- Mäksyinisiä ja lausuu että ivaseinmis- tolaisM on häpeällistä Puolustaa suo- malaisia. Kreiivi U »varow ienveylii 'buu- man oikeuksien laajentamisia eikä ha- lua omaia mitään yhteistä niiden kanZsa. jotka ivic^vät kokonaisen kansan hirsipuuhun. Markov 2 näkee esillä olemassa ehdotuksessa ei duuman oikeuksien maan wel'wollisuUksien laajentamiseen, ei hallitsijan oikeuksien rajoitiamisen, maan lisäämisen. Milpittömäin uskol-, lisien alamaisten iulee äänesiää ehdo- tulsen hymäksymisen puolesta. Muut oivai peiiureita. (Kättenizpululna oi- kcalia). P u r ish k ew i tsh lausuu, etlä tämä historiallinen työ osottaa, cttä duuman paras osa on kansalliien yl- pe^en ijja kansallisen oikendentunreen läpi>tunkema sekä llausuu lopuksi: ter- Me itseivaltainen tsaari ja »venäläinen D^näjä! Alistukoot ioisroluisei jen alle! (Äätteniaputulsia oikealla.- K r o p o t o w ilmoiltaa, e::ä Ma» semmistolaistalonpojat luleivar ää- neslämään llakiehdotnöta masiaan. Gegetshkori lausuu, että ai- noastaan loogillisesi! kokonainen po liittinen akti »voi tehdä ivaikuluksen ja tunnustaen, ettei ''osial!demokraat- tien osanotolla yksiiyiskohiaiseen 'käsit- tetlM »voi olla käytännöllisiä inerki- tiMä ilmoittaa, eitä sinä hisiorialli- sena hetkenä, jolloinka mäkimaltaa teh- dään Suomen kansalle, sosialidemok- raattinen ryhmä ei Moi jäädä istumo- saliin. Sosickidemokraakit lähteivät istun- tosalisia. Mo 1 Yöllä Wväksl>tään yksitniskoh- iäiseen käsitielMn siirtyminen 19G kes kustan sa oikenston äänellä 1(15 oppo- siisioonin sekä Itämeren maakunnan edustajain Homjakolvin. Zhidloivskin ja Favorskin ääniä wastaa>i. Xeski-öuomj kuvissa. Kehoitus keräämään ivalokmvia Kesli- Suomesta. Wuosi takaperin ryhryimät Keski- Suomen MaaMoilselysseum ja Suo- men mackailijayhdislyksen Iymä-iylän haaraosaslo iHteisioiminiaan kumalli- sen e^stlyksen aikaanjaainiseksi Keski- Su-omeslv. Asiaa ivalinisteiemaan lvalitliin ioimitunia, johon tuli 2 jä sentä kummaslakin seurasta, nimil- täin: Äeski-iSuomen Maaniviijelysseu- rasla t illan omistaja Aaros S chilit ja arkkitehti Blo m stedi sekä Ma Mi lijayhd isiyksen Jylväskytän o- sastosta panimomeslari W. L ö n n ja loimiliaja. W. Vuorelainen. Toimittaja Muorelaisen paikkakunnal la muuiettua on hänen sijallaan ollut maisieri G. A. S t o o r e. Tämä »oi- mikuma on nyt laarinut lyötä marlen seuraallvan suunnitelman: Resti-Suomen luonnon kauneuksien ja kansan olämän omuuisautsicn sekä maa- ja tansalaloudellisten kehitysolo- jen tunneiuksi tekemistä war:en on wälttämälöntä,.että kerätään kmvia ja djhyitä seli>tyl!siä näitä esi'läw:stä sei» koista ja nMyiään toimenpitclsiin niiden julkaisemiselsi. Tähän tarjou- tuu sopiima tilaisuus sen kautta, cllä on näyltäyvynyt mahdolliseksi saada larkoilukjeen käyiettämäksi piirilääkäri W. S. S c h i l d t-Ävaina>jan aikoinaan perustama ja Jymäskylän iaupungin hoitoon jättämä n.k. menykerahcsio ja ^ ViraIIisia^.m.^IoiM uutisia. MMkirijiMIm smM' Immi. Wiime maalisk. 23 v:nä kaski se- naaili 'koutm>lihalliiulsen aniamaan lausunnon Suomen eduskunnan mar- rask. IL p. 1909 tekemäslä alain, ano- muksesla, etiä hallttus ryhlyisi toimiin someliaan koululääkärijärjeslelinän suunnittelemiseksi ja ensi tilassa loi- mittaisi esiiyksen eduskunnalle kania- koululaitokseen liiMMän koululääkäri- loiminnan aikaansaamista warten. W. t. yliiarkasiaja, lri Forsman, zonka »valmisieilaivaksi lämä asia jä- lelliin, antoi siitä sittemmin kirjallisen lausunnon, kouluylihallitus on nyt eviiiaien hänen lausunnassaan esi:e:tyi. hin sdjihin ja näkökohiiin, senaaiille esittänyt etiä Puheenalaisen kysyniyksen wal- misielua n>arren aseiettaisiin "j-miehi- nen komirea; että H. M. Keisari aNn. määräisi sopiman henkilön puheenjohlaji-ksi tä- hän komittaan; sekä eitä koulutoimen ylihallitus ja lää- finlähallttus käskettäisiin kuimpikin lä- hän 'komiteaan Malitsemaan kaksi jä- sentä. — Äunnallinen mielisairasten hoito. LääkinlÄhalliluksen Päälirehtöörin Pu- heitä johlaissa pidettiin lääkintäylihal- iilukjessa toukok. 26 p:nä kokous uu sien mallipiiruslusten aikaansaamiset- si kunnallisia mielisairaaloita war:en. Kokouksessa oliwat läsnä lääkinläyli- halliluksen jäsenet, yliarkkitehti M. ok^jersbeck rakennuÄ)lihalliluksen e- kun täkäläinen Maamvilj^ys^eura ja ^usiajana, waiwaishoidon larkasiaja paikallinen MattaÄijjayhÄislykscn haa raosas.o omat liittyneet yhleisioimin- iaan asian ajamiseksi. _ Kysymyksessä oleman keräyksen ja julkaisun ^laajempi ohjelma sisältäisi m. m. seuraamaa: 1) K e r ä y s p i i r i käsittäisi koko Kcski-Suomen Maan-viljelyÄeuran nylyisen toimintapiirin ja lisäksi seu- raaivat Piläjäi: Korpilahti, .Jänisä, Kuhmoinen, Leiwonmäki, Luhanka, Jouisa, ja Sysmä, sijailen nämä kaikki Päijänteen »varrella. 2) Walo ku »via ja lyhyttä seli- iylsiä olisi keräilemä ja julkaislaiva m. m. seuraamisia aineista: 1 Maisemia. 1) P e r i 7 u »v a l l i s i a t y y p i l« li !siäm ais e m i a Päiiämeen mar silta. a) Päijänteen muinaisena meren- lahtena oleinista maiaijemi^. esim. f c f^ G. A. Hclsingius, tri Alb. Björkinan sa prof. Chr. Sibelius mielisairashoj. lokomitean edusiajana setä arkkiiehki E. A. Kranck. MielisairaÄ)oitokomit.'an puolesta anioi sen puheenjohtaja lri Alb. Björkman lausunnon, esiiläen siinä, etiä komitea oli ehdotuksessaan, jola kustannutsiin y. m. seikkoihin nähden on ivasiusiettu, pyrkinyi aikaansaa- maan mielisairasien hoidon järjestä- inisen ajanmukaiselle ja järkiperäiselle kannalle. Mutia komtiea on lohkonut juuri lämän »vuoksi olla menemättä liian pitkälle hinnan halpuutta yksin silinälläpttäen, esim. juuri puuraken nuksiin nähden. Sääniönä pitäisi olla, etlä kaikki mielisairaalat rakenneltaisiin kimesiä, koska puurakennuksilla on heikkoutensa marsinkin luleiimaaraan .nähben. — Komitea kyllä kernaasii taipuii luopumaan toimestaan, joia niin ankarasli on anvoslcliu, mutta on sen imielesiä kuitenkin harkitta va, LÄväikö pienemmät kunnalliset laiiokset yleensä soivellu järkiperäisen miolisairastenhoidon l0l.'vliainiseen. m u o n o m a i s e m i a: Koro-pohja eikö sellaisien lattost.m kustannuk- ja Rmapohja. k i w i k k o ra n n i k-^sia. »vaikka niissä maikeuksiSla huoli- k o a: Roninmäen rinne; j y l h i ä ^koetellaiyinkin !urj.'slää hoitoa merisaaria: Vuorisalo, Muurat salo ja Jubinisalo. b) L u o n no n k a u n i i ia jaa- r i s t o s o: Kärkisten salmi saarineen, Kuhmoisten ja Sysmän saaristot. c) komeita k u 7 k u! a m a i s e- nykyaikaisien periaalleiden mukaan, jlvoiiaisi mMoisesti alentaa niistä, miksi komilea on ne laskenut. — Painoylihallituksen inioilua. Ku- ien aikaisemmin on mainittu on Tu run 'kaupungiiriviskaaii maraiuoinari H. NoiÄsors kirjelmällään painoyli m i a: Korpilahden kirkonkylän \a' halli-ukselle Eittänyt ei wz^lvan!a pai- WSli,ck^ rannikolla jo,j »«ftmN-n I,m W,ili„ mukaan n°s. Luhangasta', to) a a w aaalankorannkkoa: Jämsän jvkimarsi; e) l a a s o j a w e d e n k e i k i a- Te- hinscllkä sa Ristinselkä; f) yklsinäisiä kukkuloita: Kaimvuori, Roninmäki, Päijäisalo,! Viljamimvuori j.n.e. jokia, koskia y.m. 2) Luonteenomaisia m a i- taa kannella erästä sikäi uclä kirja- painoa »vastaan sen johdosia, että fir- jcpaiito oli Painattanut erästä aika- kautisia isulkaisua ennen tuin lupa oli saäiu siihen paino»)lihallituksel:a. Pai- noasiain Ylihalliius on nyuemmin lä- hetlänyr asiakirjat prokuraattorinmi- rastolle asianomaisiin toimenpiteisiin ryhtymistä »varten. — Postlosotukset Tuomcssa. K ci- sarikunnan sisäasiainministerin ehdo- senaatilta anonut, ellei hänen hake- musiaan Vaasan läänin maraläänin- sihieerin Mirkaan oteltaisi iiucmloon. — Eläintaudit. Kumernööri on määrännlijt Alawuden piirin piiri- eläinlääkärin tuberkuliinilla tarkasta» maan maanlmiljeliöiden Onni Kahilan» Nikolai Kuusijärmen ja ©aariel Ha- mangon karjat Virtain pitäjässä sckä maamv. Krisiian Mäkelän karjan Ät- särin piläjässä. semia Keiteleen »vesistön Marsilla: tutsen johdosta, etlä posliosoluksia Äänekoski, Kuhnamo. Laajan saarisia loskcmat määräykset Suomessa ^aa,cn- ja Syvälahti, Pynnönsaari, Sumiais- uetiailjlin iiten, ejtä, Jarnoiti kuin on ' ' ... v f , -v. . , posiioiolusten latta suonien ia Kei- l.n »mutia, Hau»al°n |u .>"><"-» ^z,js,z m.liui- w°u.lsiin seudut. Viitasaaren kirkonkylä, Keiha-^^dä myöskin Menäjän rahassa ja rin- ja Huvpanankoski, Keilelcpohja, ^ suorittaa lähettäjän loicvomukjen mu- maisemia Kimijävmeliä ja Pchtipu- kaan >joko Venäjän lai Suomen rahas- taalla. 3) Sisämaan maisemia: Saarijär- weliä (Parantalan koski, männiköisiä | osittäin ^vätä^ koska kurssi aiheutlaisi zjusa), Petiiijämedeltä (ruohikoisia maikeulsia tällaiselle menettelylle. >a, on kenraa>likuwernöori M/ianyl se- naatin lausuntoa. Senacitti on päättänyt ehdotuksen harjuja), lahdenpoukamia »vaaroilla olemia lalo- ja. Sikalan tal.seutuwilta); Keurunl- ta (»vanhmka K.-S. ajutusia, ja use- ammaUlaisia hymyi!lewiä sisäjärlvimai- semia); Pykkönmäeltä (jylhänkauniita erämaa kukkuloita. Santunmäen koh- dalta); Virtain luonnonihanuuksia (Torisema. HÄmetinkolo. '.Nakkara-oja, y.m.), (Pohjanmaan alamia maiseniia) Y.M., y.m. 2 Kansa. 1. L uo n t e e n o m a i s i a k n w i a kansan miehistä ja n a i s i s- ta» 2. K a n is a n o m a i s i a p u f u j c. Jatk. — Uusi majesteettirikosjuttu tekeil lä. Painoyliihallitus on senaaiille e- sittänyt. että »Karjalaa" ivastaan nos tettaisiin kanne majesteettirikoksesta sanotun lahden Miime ionkokuun 19 päiwän numerossa olleen kirjoituksen „Eusm«n tulÄvaijuuK" johdosta-» — Lakannut henkiivaZnutnsyhtiö. Joku aika takaperin maassanime :oi« mimasta lakannut uKomaalaiucn hen- f ittxif uuruÄchliö „ Si ff ö rsäkr» gsbo la- get Viktoria" on senaatin kauppa- ja ! teollisuustoimiiuskunnalle ilmoiitanut, että Htiön asioita hoitaa, mikäli moi- massa olemiin »vakuutuksiin tulee, si- kÄöinen hentiwakuutusyhtiö Kaleiva. — Juttu uskonnon pilkasta. Sc- naatin oikeusosasto on nyttemmin an- tanut päälöksensä »Sosialickin" enl. toi in! laajaa Taami Tainiota, Turusia, masiaan »Jeesuksen ruumis loppui"- nimisen kirjottuksen johdosta nostelus sa sulussa sakramenttien pilkkaamiscs- ta. Hflmioifeus !tuomiisi aikoinaan Tainion pideliämätsi kaksi kuukautta »vankeudessa. Oikeusosasto on »ooh- mistanut homioikeuden Päätöksen. — Läänin tullitulot. Viime kulu- neen lvukok. kuluessa kannettuja mat- suja mvat lääniinmc tullikamarit tilit, läneer seuraairat summat: Vaasan tullikamari 31M00 n,k., Kokkolan tullikamari 74.800 »nk.. Pietarsaaren tullikamari 162,500 mk., Kristiinan tullikamari 31,000 mk., Kaskisien tullikainari 5,000 mk. ja I y w ä s k y° län tullikamari 22,700 mk., eli yh- teensä 612.400 mk., joka on 162.J00 mk. pienempi kuin '.vastaaman kuun summa »viime wuonna. — Telefoonunyönnytystä on ano- nut Joulsan Telefooniyhdislys. — Peruutettu wirkahc>l?m«Z. Ni. mismies, apulaisesittciijä Vaasan lää. mlchallitukjessa Arw) Liljeström on Jyväskylästä ja Keski-Suornesta. jkMMMMMitsl» lilniAsi keskiMlikkona olilvat läsnä kaikki muut maliuusmiehet paiisi herrat Rosenberg, Panviain-n, Brummer, Rikala, Thure ja Aalio. Kaupungin tilit. Tilintarkaslajain ktriomuksen perusteella myönneniin tili- ia imastuumalpaus rahatoimikama- rtlle ja muille kaupungin »virkailijoille. Somalla pääieniin mats.raatiia ke- hoiuaa ensi sykMä »valitiemaan suusi lil!nlarkasra>aa eniisten neljän ase- masta. Poliisien palkankorotusanomus. Po- liisikonsiaapeleiden palkkaa päätettiin ensi heinäk. alusta lukien korottaa 10 markalla kuukaudessa. Ennen myön- netty mirkanvuosien nojalla leskeiiama palkankoroius pys»)y tämän ohella moi- massa. Rahatoimikonttorin mirkailijoille päätettiin kmnmallekin mljöntää yl/den kuukauden kesäloma tänä kesänä. Sähkölaitoksen henkilökunnalle pää- lettiin länä kesänä myöntää 2 miikon keiäioma rchatoiinikamarin tatkemmin määrääminä aikoina. Kaupungin maiden »vuokraus. Toiminimi Joh. Parm>ainm O. ??:lle pääielliin muokrala sen Korkeakoskella nnkyään hallioemat maapalstai tots- taiset'si 500 mkn wuotu:Äa »vuokraa ivastaan, jos osakeyhtiö niin lahloo. Rahatoimikamari. Iäien-kn raha- loimikamariin ralainesiari K. I. Backmanin sijaan malitrin insinööri V. Buur 9 äänellä. Tohtori V. Vartiovaara sai 6 ääntä. Vesijohto- ja lokamiemäcilaitos. V<si- ja mioinärijohlo-ratennuöioimi- kunnan chdoiulsesta Pääteltiin wal« luuitaa rahatoimitamart ottamaan kuupulttien yletseltä paloapuyhiiöttä 175,000 mkn suuruinen piteinpi -aikais nen laina i '/, % korolla. Samalla päätettiin anoa paloapuyht^ön yhtiö- kokomaita 6 Muoden korkomapauu» .älle lainalle. Ztakennusjärjcsnikjen 18 ^:n mukai- sisti päälcttiin ptziytää maistraatin n^hmis.usta kaupungin mesi- ja loka- miunärijohto-ehdoluksille. Vcsijohdosia pääteltiin antaa meltä Mäk.malin asukkaille ja maanmiljelljä :'l. S<h!^l'ille. Anniskelu-yhtiön moittoivarat. An- niskeluilhtiön »voillomaroja myönnet- liin seuraalmiin tarkoiluksiin: Ra ha t o i m i ka .n a r i: Kaupungin puistojen hoitoon ja K trikolorilla Otavien nurmikeittlien kumootpanoon 3,000; w'ruslushus- neen ljlläpttoon 300:—; ran>«an täyt tämiseen ffi sataman s!siveniälniscen 3,000:—; kansakoulukurssta suoritta- mille eri harjoituskouluissa olemille .aupunkilaislapsille opetnömälineiden hanttimiieisi 800:—; s:n kaupungin .ansakoululle 500:—; s:n käsityöläis- touluun 200:—; kaupungin lukusalin ,a kirjasion ylläpitoa war:en 2,500; xlunnallisialon rakennusmelan korkoi» hin. »vala^stukjeen y.m. «tulo-anvtos- ia) 4.500:—; s:n talon korjauscvclan yhentämiseksi 5,000:—; ^imahuonocn .orjaamiseen 100:—; pesuhuoneen ra. .ennusrahastoon 5,000:—; kauppa koulun »jlläpilämiseksi 2,500:—; me» rimieskoulun »valaistukseen ja lam- pöön 100:—; kaupungin mesijohdon >a miemärijärjesrÄmän toteuttamiseksl 16.000:—; uuden palotorntn «velan maksamiseksi 4.000:—; sähkömenttii- lien laittamiseksi kunnallistalon juhla, saliin 500:—. Tertveydenhoitol autat. V. 1908 kuumesairaalan heitora- hasiossa «si,niywjt Mojaus 1,598:21; kuumesairaalan »>lläpitoon 2,lX)0:—; tuumejairaalan sisustukseen 200: — ; iva ratto m ien kuume sairaiden aivustuS, rahastoon 300:—; roitaiotaa marlen 300:—. Eri yhdisty k set y.m.: Jy»väs?»)län kaup. ompeluseuralle 700:—; Jttylän maas. ompeluserralle 200:—; A!agdaleenayhdisw!ielle 200; Itlylän kaup. kÄchäin lasten tijöhuon. 1.000:—; J:!l/län Naisseuralle 1,000; Keski-Suomen kansanopistolle 500:— Ittylän Kauplpalaisscura: oi iliakurs- sia mavlen 1.000:—; 0) kirjastolle 200:—; JiDäMän W. P. Ktlle: paloasetden korjaukseen y. m. 5«K):—; luistelurataa »varten 300:—; I:kylän Yl. sairas- hautausapurahaslolle 500:—; Lljseon »varattomien cppil. Avustamiseen 500:—; Tonvuoitto» kunnalle: a) johiajan palkka 1.200:—; b) uusien nuottien hankkimiseea 200; c) A. Aposrolin laskua »varlen 205; d) soittajien polkat 1.800:—; Morr- hayhdisttjs 500:—; J»)»väsn,län Työ- läisnaisosasio 5esälepoa »varten oOO; Jtttjlän Työwäenyhdi»!'.)s: a> raren- nusrahasioon 1,500:—; b) olfctö- kursseille l t OOO:-i 0. kelouShuonce»