liislaina tammikuun 4 p:nS Voittoja Luoraalaissn puolvssQ arpa jaisia vartsn otstaan vas taan ILarlsallisIcoclissa tiis taina I:sta 7:ma»Q i x. seka keski viikkona ja poHantaiiia S:stä 7:uiZall i.p. KIsnsii Imviöll leslteri I^usi okjelma joka keskiviikko kello 7 sikala. 1) 2) Z) 4) 5) 6) Del R.edlzic>. I^ourclss ksupunki. I^e N meriin raorsisa. I^ulipslc» aromailla. I^keinvii-ds. liuolellisuu5. k»vrzantaiiia t. k. 7 p. klo S 1. lcia ja Ksrl ^kman Xonssk^in 1?oattori1iiiovssUa. ^»'vtt^js: vuiveioiilat p»ikst <peräp»I- IrovAij u 3 ink., wll»i p»ik»t 2 mlr j» koaluou >ri o!t» 1 wk, mvvcl»»n kone Iiaic««v k'ns,k»7!?rs>s, nvkll». ?<>rlQ L«vserttlk»»ll»tllsxlickistxi!. I1t2M2Q toimesvpsvkk ll»rj»v»IlAn uaorsaom»- l^iaeu t u»Mik. 7 piitä s.kuuu- tios,-> ll«vrisoseur»ll t»loll^. pub", ravo, ssitelm» K. Xoivisi^.j, ,k^»rku° (1 uä^t kowe <Iis,, kirj Ixdi-tio^ >, ts^zsi». Lisäsopäiis^ 75 p:iä. »lkg.» klo K i. p. Meni Xazrlo Härkälä on tästä alkaio 8. MIsms. Kokemäellä 29 p. jouluk. 190). X. Hallsmaa. L^OMaZÄLssQ xuoluesu ^oiiAiZto: ^oost«vii?link»ro 24. t«I«k. IN. 1'<!iiLi»to »voillll» 11—12 i» 4—S :.p Mtllllljt Vllllsl. Juuri loppuun kulunut muosi on jättänyt su Mä jälkiä Suomen histo riaan. Samalla kun siihen liittyy muisto Suomen ivaltion satamuoti- ses^a olemiSsaolosta, järkyttämät sen tavaukset jatkinoa^U maamme »vallio- oiksudellista asemaa. E', mieltänyt Suomen kansa miime kemättalmella PicAoon '.valäopäimäin sataivaolis- muis^a ?it?ä suurenmoisella j.chlai i- suudzll', kun käänteeniekeMen merk- linvausiei maistu.? yleensä mietekään. Ei?ä h^.vaittu minkäänmoista mielen- ylennystä niissäkään juhlallisuuksissa, joita miralliie-ta määräyksestä toi meenpanoin Haminan rauhanteon muistoksi, sen tapauksen, joka muo- dostt päätekohdan Suoman uuden asemin luomisessa. Ei moi innos tusta esiin komentaa silloin kuin se ei muuten mielessä asu. I? suuren tapauksen muisto se väinmaskoin mieltä pamaa, silloin kuin se samalla kääntää huomien kaiken hyrvän kato- auialsuuiscn. Maltioll^en alenamme maueutla olojen nurinkuri suutca todistaa paraiten se seckta, että eduskunta wiime muoden kuluessa hajoteltiin kaksi kertaa ja senaatin talousosasto tyhjentyi kotimaisista miehistä. Nämä selkkaukset johtuimat pääasiallisesti kahdelta seikasta: Suomen asiain nykyisestä esittelyj-.rjestyksestä ja ase»velwollisuusanasta. .llllsilUisllllSllllttkeil Mllilll. (Puhe, jonka romasti R. Grönmall piti Lawian Suomal. Seuran talolla 1909). Historia kertoo, että kun cteeno- laiset olimat malttaneet M-ratonin taistelun, lähetettiin pikajuokstsa mie- mään tätä iloista sanomaa Ateenan kaupunkiin. Nuorukainen saapui kau pungin torille ja huusi: »ateenalaiset oivat lvoittaneei" - ja kaatui kuo- liaana maahan! Mikähän sai tuon tottuneen urhei- lijan nnn ponnistamaan moimansa, että siinä menetti hengensä? Se oli isänmaanrakkaus, elämä kaniollisuustunto, joka oli malmis kaikkensa uhraamaan isänmaan altta rille. ZUeenan kansa oli karkottanut li» rännit, hirmurvciltijaat ja perustanut wapa?n kansanmaltai^en hallitusmuo- don; se sai nyt näytsää, mitä kan- sallnuustunnon elobyttämä wapaa knnsa sna toimeen. Ateenalaiset hyök- kanw.lt ilman ratsuwäk?ä. ilman veit- senkantajia, miekat kädessä juokiu- jalassa unhollisia mastaan. Persia- laiset ihmettel-niät ja nauroimat, että Luolla nen vienoinen joukko rohkeni moisilla aseilta rynnätä vlimoimc.iien mihzllisen kimppuun. Pian oli,oat kumminkin nuo kymmenen tudatra ateenalaista sankaria ja heihin liitty Se Suomen asiain uusi esttely. järj cty^, loka säädettiin 2 p. kesäk. 1W8, on jo moneen kertaan ennättä- nyt närttäZ turmiollisuutensa, se kun a "taa Menäjän ministerineuwoswlle t laisuuden däiritsewällä tamalla se kaantua melkeinpä kaikkiin Suomen asioihin. Puhumattakaan siitä asiain tumattomasta wiiwytyksestä, joka on tämän uuden järjestyksen kiusallinen haitta, saattaa olojemme tuntematto muus ministerineuvoston toisinaan tekemään ehdotuksia, jotka täkäläisistä tuntumat suorastaan käsittämättömiltä ja toisinaan saattamat ministerin eu- moston itsensäkin sellaiseen umpimut kaan, josta ei pääse selmiytymään muuten kuin peräytymällä. Tällmseen asemaan joutui ministerineumosto sen kummallisen Väitteensä johdosta, että hajotettujen malnopäimäin pää töksillä ei ole laillista pätemyyttä, jonka takia niitä ei edeS sowi esittää hallitsijalle. Tämä käfttyS lausuttiin julki muunmuassa uuden maanmuok- r^ain johdatuksessa, kun se 12 päi- wänä miime maaliskuuta sai hallitsi jan rvahllnstuksen. Tuon mäitteen nurmkurisuuS selmisi kuitenkin miniS- terineumostolle itsellekin, kun sen mu kaan myöskin suostuntameropäätökset ja seuraaman muoden kulunkianvio oliiimat jääneet wahwistamatta ja maitiotalouden hoito joutunut täydel liseen seka'ortoon. Siksipä katsoikin miniZt«rinei!wosti mälttämättömäksi peräytyä. Ja niin antoi hallitsija 2Z v. heinäk. julistuksen, jossa lau suttiin, eltei yllämainittu maanmuok- ralain jokdatus sisällä mitään perus tuslain selitystä. Sitä ennen olimat kuitenkin senaa tin talousosaston kaikki n. s. «perus- mslailliset" jäsenet saman maanmuok- ralain johdatuksen tähden pyytäneet eroansa, ja niin oli hajonnut se „kokoomushallituS",joka monen puu hin perästä oli edellisen muoden elo kuussa ssatu muodostumaan. Se naatin talousosastoon jäi täten n?aon sen suomenmieliset jäsenet, senaattorit Aug. Hjelt, A. K. N rjö Koskinen, I. K. Pzosikimi, H. Rautapää ja I R. Danielson-Kalmari, jmden lisäksi ke sällä saatiin wie!ä uusi jäsen, ruotsin mielinen senaattori O. A. VZnde. Maö-kin senaatin oikeusosasto, joka ei ollut muodostettu kokoomusaatteen pohjalla, maan istui paikoillaan suur lakon muistona, hajosi jo kesäkuussa. Lähimpänä aiheena eronpyyntiinsä käyttimät oikeusosaston jäsenet sitä seikkaa, että senaatin alistus, joka koski äskenmainiltua eftttelyjärjeStys- tä, oli hyljätty. Sen jälkeen kuin presidentti H. Borenius ja senaattori I. Serlachius turhaan olimat yrittä neet muodostaa uutta oikeusoiastoa kokoomusaatteen pohjalla, suostui mihdoin miiii suomalaisen puolueen miestä astumaan senaatin oikeusosas- toon, jo:en maa pelastui siitä oikeus- maarasta, joka olisi seurannut ylim män tuomioistuimen puutteesta. Näi den lisäksi nimitettiin osastoon loka kuun 1 päimästä jäseneksi mielä kuu des s^.malainen mies. M^tta sa maan aikaan katso-mat talousosaston jälclla o!en?at jäsenet mahdottomaksi j: ^dä paidoilleen. Syy!'.ä oli edus- kunnui h -lMomu^lZ j^rlestää s-)ti- lasm',IjoOnain maksua sillä taivalla, kuin se oli ki.ksi kertaa aikaisemmin eduskunnan myv'äwaiku uksella jär jestetty. Eduskunnan kielteinen kan ia ajoi senaatin talousosastosta pois nmmeisetkin kotimaiset miehet ja jätti korkeimman kotimaisen hallituksemme wen'.owieraisiin käsiin. Kun mähän myöhemmin myöskin tapahtui kenraa- lckumernöörin mukdoS, joka ei ole omansa iloisia toimeita herättämään, niin onpa tosiaan maamme asema k..r5e!mpaon hzllituk-een nähden lvuo- den kuluessa n-uodoZtunut taikk a inuuta kuin lohdulliseksi. iiJatk.) »MH neet tuhannen liittolaista murtaneet kqcnmeniä kertaa lvahmemman per- ft liiSarmeijan, ja vuo piiskalla sota- Niitamacin ojetut orjalaumat kärsimät oerinpohjaisen tappion. KuusiluhaNa persialaista mokasi taistelutantereella sa oteenal-,U!ia ei kohtakaan saraa. Tämä yksi kistorim loiStamimmista maitoista todistaa, mitä picnikm kansa oa?, k^n si!ä elähyttää todellinen isänmaanrakkaus. Historia tarjoo muitakin esimerk. kejä si tä, m'tä elämä kansallisuus- tunto moi matkaansaada mädillä woi- m?lla. Keskiajalla ryhtyimät smeitsiläiset KäUään itämaltalatSten Sarkatakkiin puettu ta- »varustettuna »vii katteilla ja muilla heikoilla sota-aseilla, seisoimat tuiStelutantereella maStaS tuon rautaisiin haarniskoihin puetut ritarit korskeilla ratsuillaan. M hdo- ton oli murtaa ritarien rautaista muuria, josla rautapeitset pisiimät esille. Silloin miSkaa smeitsilä.nen Arnold von Minkelried pois aseensa, kokoo sylnrsä joukon peitsiä, jotka uppoamat hänen rintaansa. Hän kaa tuu kuolijana maahan, mutta syntyy rautaiseen muuriin aukko, josta ta lonpojat syöksyimät sisälle ja hämit- tämät ritarien kömvelöt joukot. Se aukko oli tie Smeitsin kansan Vapau teen. Muita mikä sai Mnkelriedin uh raamaan henkensä? Se oli sama isänmaanrakkauden elähyttämä kan- sallistumo, joka innostutti Dtaratonin nuorukaista. Uudessa ojissa sorti Espanjan mailmanmaltiaS Alankomaiden kan MÄZDt» Hllltelyssä korkeim massa paikassa on mohmisteltu a m. asetus kenraali- kumernöörin kanS.ian uudeksi menc- säännöksi, jonka lisäksi on määrätty nykyinen arkistonhoitaja lakkautus palkalle. Senaatin esitys, että se oikeutettai siin antamaan määräys armioltaan 1,600,000 mkan suorittamisesta lisätyn polnsimoiman ylläpitämiseksi maan kaupungeissa myös muodeksi 1910, on tullut hymäksytyksi. s — MioPiSto. Lukukauden alka jaiset on määrätty t. k. 18 p:ksi kello 11 ap. Suomen astat minis terineuwostossa. Ministerineumoston käsiteltämänä omat olleet seuraamat Suomea koske wat ostan 1) Senaatin esitys suostantamerois> ta w. 1910; 2) Senaatin lausunto eduskunnan alamaisen kirjelmin johdosta, joka koskee maltiomaraston tilaa. Ministerineumostolla ei ole ollut mitään muistuttamista sitä maStaav, että ministerimaltiojthteeri esittää en- simäisen asian »korkeimmassa paikaS^ sa", mutta on ministerineumosto sitä mastoin katsonut, että jälkimäinen asia on hylättämä. Ke»raali?«weruööri» ka»s- lia» päällikkö, tod. maltioneumos Knipomitsh on pyynnöstään sairaud-n tak?a saanut eron nirhaan oikeu della kantaa töhän Mirkaan kuulumaa mirkapukua. — Eeuaati» talousosasto» jäsenet matk»Sta«eet Pietariin. Perjantai-iltana matkustimat senaatin talousosaston jäsenet Pietariin, josso he ny°yään oleskelemat. Näyttää siltä kuin nykyinen senaatti olisi ryh tynyt uusiin toimenpiteisiin Suomen asiain käsittelyn suhteen. — S. U T — Luotsihallitus. Senaatti on muöntänyt luotsi h -llitukselle yhteensä 3,200 mkan suuruisen muotuisen mää rärahan ilmoitusten julkaisemisesta ja säännöllisten miikottaisten tietojen antamisesta merenkulussa tapahtu neista muutoksista johtumien kulujen kormoukseksi. — Lakiehdotus teollisuus- ammattityöstä. Senaatti on teollisuushallituksen ehdotuksesta päät tänyt toimeenpa-^a t lastollisen tutki muksen sinä, kunka laajalti eduskun nan hylvöksymät, työtä teollisuus» ammateissa koekema^ rajoittamiset tulemat koskem an teollisuutta. Te- ollisuushallituksen ehdotuksen mukaan on kyselylomakkeita läheteitämä työn. antajille ja tulee tutkimuksen käsittää kaikki maan teollisnushaorat, lukuup. ottamotta käsitnöläismerstaita, koko rakenni s'eollisu»tw, jurh-myllyjä ja leioomoj?. T-itkirnus tulee käsittä mään pyörsin luivuin noin 5,000 'yö paikkaa ja tulee sen toimeenpano maksamaan 2,725 mkao. Kun Suomen yleinen työnantaja liitto jo on asettanut komitean, jonka tehtälvänä on tutkia kaikissa suhteissa samoja asioita, jotka nyt omat ky seessä, on tehtämä sopimus lyönan- tajali ton ja teollisuushallituksen kes ken yhteistyöstä siinä muodissa. — Jatkokurssit kavsakouluu- oyettajille. Kuten tunnettua, rn Helsingissä päätetty alo:taa Sammik. 20 p^n tienoilla yliopistolliset jatko kurssit kansakoulunopettajille. Näitä kurs rja marten on eduskunta myön tänyt 45,000 mk., mutta kun ed;S- kunnan päätöstä ei ole mahmistettu w'elä korkeimmassa paikassa, on se naatti päättänyt myöntää sanottuja kursseja marten ensi kemätlukukaudeksi 30,0>i0 mkan suuruisen ennakko-mää rärahan. saa. Meristä sotaa käytiin 80 muot ta. Kun Espanjan julmat joukoi hyökkäsimät maadan, aukastnat alan- komaalaiset merta mastaan olemat padot ja upottiivat maansa meden alle. He hylkäsimät kotinsa, omai suutensa, pakenimat laimoihin ja kuk kuloille, mutta pclastinnt mapoutenso, jota e:»vät mitkään Espanjan pon nistukset moineet heiltä ryöstää. Se kin moitto oli uhrautuman isänmaan rakkauden hedelmä. Tällaisia todis- tuksia siitä, mitä pienikin kansa moi, kun sitä elähyttää todellinen isän maanrakkaus ja malmeutunut kan sallistunto, on historiassa useoita. Joku mäittänee, että nvkyiStä sota- taitoa ja nykyisiä sota-aseita mestaan heikko kansa ei moi mitääu. Mutta se mäite ei p dä paikkaansa. Jokain-n meistää muistaa mielä BuurilaiSkansan. Tätä kansaa on tuskin puolta miljoonaa ja kuitenkin se pystyi Englannin mahtamaa ja rikasta kansaa mastaan pitämään vuoltaan »vuosikausia, ja kun se »vih doin maitettiin, on se sittemmin muo dostanut muiden etetä-Asrikan kanso- ien kanssa liittomaltion. joka on mah- dollifimmassa määrässä riippumatto mansa asemassa Englantiin. Tässäkin on historian opetus sama. Mutta historia antaa »vastakkaisia kin todistuksia, todistuksia siitä, mi tenkä kansa, jota ei enää innostuta eh-ä kansallistunto ja elämä isän maanrakkaus, jota nita ja eripurai suus hajottaa, sortuu, haihtuu pois historian lehdiltä, katoaa pois mapai- den kansojen joukosta. M 4 p, tzM, 5'uomlllists Miu»» arpMsjilhIMjimdet t. k. 8 ja 9 P:«S. Ensi laumantaina ja sunnuntaina t. k. 8 ja 9 p:nä mietetään täällä Porissa maalipiirimme Suomalaisen puolueen arpajaisjuhlallisuudet Teat> terissä. Laumantaina 11 a.—7 i. omat moi- tot yleisön nähtäminä Kansalliskodis- sa. Samalla myydään arvoja. Ar> wan hinta ä 50 p. Soitannollisen seuran orkesteri soittaa 11—2. H- Kello 7 i. alkaa orpajaisjuhla-ilta> ma Teatterissa. Sen ohjelma on erittäin monipuolinen ja puoleensa rvetärvä. Juhlapuheen pitää etsiväksi tunnettu puhuja ja kansanedustaja, tohtori L. Ingman. Kirjoittamanpa, aina iloa synnyttämän murrejutun kertoo tohtori Hj. Nordling. Soolo laulua esittää suosittu näyttelijätär rourva Aili Stenman ja köörilaulua parikin kertaa Nuijan sekakööri sekä kapellimestari W. Fritsch miulunsoit toa. Saadaan nähdä kaunis kumael ma, Vanhanaikainen tanssi ja perin hauska pikku näytelmä »Hiiri". Lo puksi milkkaasti karkeloidaan. Arpojo myydään. Pääsymaksu 1 mk. 50 p, koulunuorisolta 1 mk. Lippuja myy< dään Teatterilla laumantaina 10-2 päimällä ja 4:Stä alkaen i p. Sunnuntaina kello 3 i.p. pidetään Teatterissa isänmaallinen juhlakokous. Kokous on hymin huomattama, sillä siinä tulee puolueemme tämän maali- piirin toinen yleisehdakas senaattori I. K. Paasikimi pitämään esitelmöi' maltiollisesta asemasta ja sen kanssa yhteydessä olemista seikoista. Muuna ohjelmana on puhe, soittoa, yhteis laulua ja köörilaulua. Pääsymaksua ei ole. Lippuja kokoukseen on saata- mana Lindroosin Kansalliskaupasta ja Isak Sahan myymälästä sekä lau- mantaista alkaen Kansallis kodissa si- jaitsemasta kansliasta. Sunnuntai-iltana kello V.,8 alkaen esittää Porin näyttämö juhlanäytän tönä Z. Topeliuksen aina n ielenkiin- toa herättämän 5 näytöksisen näytel män »Regina von E mmeritz" Tämän su'^r?n näytelmän harjoitta miseen ja näyttämölle asettamiseen, joita, kuten tunnettua, näyUelijä E Stenman johtaa, on pantu paljon huolta ja uhrattu runsaasti »varoja uusien komeiden pukujen y. m. hank kimiseen. Olosuhteisiin katsoen tulee kin sen esittäminen muodostamaan armottaan ja mukana olemisen an saitseman tilaisuuden, johon marmoan jokainen, ken m^an kynnelle kykenee on r'entämä. Pääsylipuista kalliim- MZt maksamat 3 mk. ja ha!wi?nmat 1 mk. Niitä myydään Teatterilla laumantaina ja sunnuntaina l0—2 piimällä ja 4:?ti a käen i p. Moitot jaetaan maanantaina: maa laisille 9:Stä-1:teen päimZllä ja kau punkilaisille 1:Stä alkaen. Samat kreikkalaiset, jotka niin lois- taivoSti taistelimat Maratonin ken- lälla, joutuiirat myöhemmin keskinäi siin riitoihin ja kansalaiskuntoa ja tarmoa hämittämiin sisällisiin sotiin. Silloin ol» makedonialaisten ja roo malaisten helppo asia kukistaa tämä ennnen niin urhokas wa.m nyt het- kontunut ja meltoStunut kansa. Mailman merkillifimmän kansan, juutalaiskansan, kohtalo tarjoo myös marottaman esimerkin siitä, mihin kansalaismiha ja eripuraisuus syöksee kansan. Kun roomalaiset piiriitimät kaupunkia ja heidän heittotorninsa ja sotakoneensa päimä päimältä läheni- wät lähenimät lähenemistään kau pungin muureja, olimat juutalaiset jakautuneet eri puolueihin, jotka kau pungissa »verisesti taistelimat keske nään, kunnes hirmittämä tuho tuli ja kansa hajotettiin kuni akanat tuu lessa ympäri mailmaa. Sukulaisemme, Hunnien kansa, oli kerran Euroopan mohtamin. Mutta sen suuren kuninkaan Attilan kuoltua syntyi keskinäiset sodat eri halliisijain mälillä, ja pian oli tämä kansa hä- mitetty niin sukupuuttoon, että le tyk känään hämisi vois hiStariasta eikä siitä sen perästä ole jälkeäkään jä- lellä. Tällaisiakin esimerkkejä tarjoo his toria miljalti, esimerkkejä siitä, mihin eripuraisuus miepi mahtamatkin kan- sat. ^ ^ Mutta kääntykäämme nyt näistä historian yleisistä piirteistä luomaan silmäys oman kansamme kansallisiin »loihin ja kansallisaatteen syntyyn ja heräjämiseen. Juhliin saapumien sopii asunnoita tilata hcrra K. Rinteeltä, os. Ka!a riinankatu 10, puhelin 420. Ne ka punkilaiset, jotka haluamat huoneita arpajaismieraiden käytettämiksi antaa, ilmoit akoot siitä niinikään herra Rin> t elle. Kansalliskodin ramintolassa tarjoil- laan kahmia y. m. -t- Moittoja otetaan Kansalliskodissa maZtaan tiistaina kello 1—7 sekä kes> kimiikkona ja perjantaina 9—7. Ennakkoarpoja saadaan edelleen puolueen toimistosta. -i- Maalaiset moiivat tilata pääsylip puja arpajaisjuhlc-iltamaan ja juhla näytäntöön telesoonitse Lindroosin Kansalliskaupasta ja Isak Sahan myymälästä. Kuien jo aikaisemmin on tehty sel koa, tulee puolueen näissäkin arpa- jäisissä moittomarakto olemaan run- sas ja arivokas. Mainittakoon tcs> säkin sellaiset moitot kuin: hemonen, tamminen salinkalusto, ompelukone, 100 mk. säöstöpankkikirja, puoli wsi naa uianhahopeaisia ruokalusikoita, kaksi kattokruunua, aura, komeita mat> toja, armokkaita ompeluseuroin töitä, miljaa ja lisäksi kaikellaista sekatama raa. Useita armokkaita moittoja on edelleen odotettamissa. Kiiruhtakoon siis kukin ostamaan ennakkoarpoja ja Valmistautukoot suo menmieliset kansalaiset maalipiirimme eri osissa saapumaan näillekin arpa laisjuhlille. Ihteisen karkotuksen hymäksi arpa jäiset pidetään. Ihteisen asian hy wäksi sentähden kukin kortensa kartta koon. Pienistä puroista suuret joet syn tymät. — Kaupuugi» kausakoululai tokseu ttaltioopu. Porin kaupun- gin »valtuusto on senaatilta anonut, että kaupungille kansakoulujen yllä pitämiseksi suostuntamaroista myön netty 49,000 mkan maltioamustuS kuluman kalenterimuoden alusta koro tettaisiin 54,000 mkaan. — Kaukaaupääu kansanopis to» waltioa»»st«s. P hjo, - Satakunnan kansanopiston johtoja Juho Tormelainen on senaatilta ano nut opiston johtokunnan puolesta että kansanopiston kannatusyhdistyk selle myönnettäisiin Suomea wa> 'on Maroista 20,000 mkan suuruinen amustus opiston rakennus:vellc>jen lyhennykseksi. Samallainen anomus tehiiin opis ton puolesta j>i w. 1908. mutta hy lättiin se silloin siitä syystä, että opis- ton rakennus ei silloin mielä ollut malmit. — Määrärahat hewosfiitos liitoille. Senaatti on 4 muodeksi myöntänyt hemoshoidon edistämiseksi Satakunnan hervosjalostusyhdisiysten liitolle 3,300 mk. ja konsulentm polk. kaamiseksi 1,000 mk. — Lääninrahastoon on Porin tullikamari miime mucden kuluess. lähettänyt kaikiiaa:'. 960,000 markkaa tehden M2st«?awa summa idellisenö muonna 874.500 morkk'a. Joulukuun kuluessa »viime muonnc on lähetetty 96,500 mk., ja edellisenä »vuonna joulukuussa 56,500 mk. — Kotka» kaupungin raken nusmestari» »virkaa on m m hakenut rakennusmestari D. H. Jur- manen Porista. Kaikkiaan on mai- nittua mirkaa hakenut 28 henkilöä. Niihin aikoihin kun Turun akate- mia siirtyi »viime »vuosisadan alku puolella Helsinkiin, alkoi m^assammi' maikuttau kolme suurmieslämme, joi den ansio on. että kansallisuuSaaie täällä pääsi alkuun jz rupesi ripeästi toimimaan. Nämä miehet olimat Elias Lönnrot. Juhana Wilhelm Snellman ja Juho Ludwig Rune berg. Salomaiden kätköstä etsi ja saat- toi konscillisrunoutemme päimänma- loon Lönnrot. Hän toimitti kansa laiSeevoksemme Kolemalan ja julkaisi mmta kansanrunoja eri teoksissa. Tä hän kansalaiSeepokseen, Kalemalaan, perustuu omintakeinen suomal unen kulttuuri eli simiStysmuoto. Kalemala onkin yksi maailman neljästä mer- killisimmästä kansalliseepoksesta, se on lähinnä kreikkalaisten Jliadia etemin niistä. Kaleivalan julkaiseminen noSti suurta huomiota stmiStysmaissa Tanskassa, Saksassa, Englannissa, Ranskassa. Tanskalainen kieltentutkija Rasi ihailee kielemme luonnonraittiutta Se on »helpommin muodostumia ja soinnullisimvia kieliä maon päällä". Se on sopusointuinen kuin ranskan- kieli, siinä on samoja etuja kuin sak san ja kreikan kielillä. Se on „ku. ninkaanlapsi, käärittynä silkkiin, moan laskettu erämaahan" j. n. e. Jaakko Grimm kehuu kiel-mme »loistamaa rikkautta". W. Schitt kiittää suomen kieltä täyteläisemmäksi ja raittiimmaksi kaikkia altailaisia, mielävä unkarin kieltäkin etemämmäkst. Mox Muller sanoo, että Suomen kansan runous »to distaa korkeata hengenkehitystä", että Kalemala »vetää merioja eikä sankari- ttmMmatarpeitlei» takama- rikkoonM»ja Paitsi toisessa paikassa lehteämme kerrottuja aseitten ja ampumatar^kit- ten takamarikkooiiottoja on täällä Porissa otettu takavarikkoon k up, pias F. E. Fagerströmin liikkeestä 20 salonkikimääriä puhdistu?taa'o'neen, pieniä Minchester-kimäärm patruuneja long 1,000 kol., ertra long 100 ja remolmerinpatruuneja n:o 320 1,750 kpl. Kauppias D. V. W>dbomin liikkeestä 3 bromning-remolmeria ja 4,850 kpl. 7 mm. remolivermvatruu- naa. Ennen takamarikko^not^oa oli liikkeestä jo ehditty myydä 1,l50 pat ruunaa. :» « — IM Zlimi ^ 8NrnWlii,RZ^^ mioik. ausk, I. Uolita ähtäpää sekä H-z- TllmMisetl Mjas jöseset! Suelmnneliset lansÄiftt! Tänään tiistaina kello ' ,9 i.?^ pi detään Kansalliskodissa iltama ja ko kous, johon tilaisuuteen kaikki Suo malaiseen puolueeseen lukeutuivat kan salaiset om^t tsrmetulleita. Ohjel massa on useita vuheua, m. m. pu huu lehtori F. O. Rapola, kööri» laulua ja pianonsoittoa. Tilaisuuteen kihottamme suomen mielisiä kansalaisin sankoin paimin saavumaan. Esillä on asia, joka an saitsee mitä suurint i huomiota. Siis, KansalliSkotiin tänään jokai- nei! — Terweyslautaku«ta kok. on tuu m. 1910 kuluessa joka kuukauden ensimäisenä arkiti?staina. Lautakun nalle esiiettämät asiat on ilmoitettava sen puheenjohtajalle. Tänään on en- simäinen kokous kello 7 i.p. Raati huoneella. — Hätäaputyöt. Sekä kauvur- kilaiset että Reposaarella asumat työt lömät oivat kaupungilta pyy:L..cet hätäaputöitä. Anomuksen jndd-c:o väätti rahatoimikamari eilen e!-dolwa maltuustolle, että kaupunkilaisille ensi hätään lvoratta.siin töitä jo pääte tyllä uusilla työmailla ja repssa^ re- 'aisia marten määrättäisi.n 1000 mk., joka löydettäisiin »vei.esatomoin sy- iventämistöihn. — T"!ouoWistajatzhdisttzk- se» kirjelmää», jossa pyydettiin selitystä takrasitutseSsa olemiin epä kohtiin, päätti iLei.okam?ri ei!sn lv>:s- cata, että puheena oleiv^t c-nä?chdot miltei kaikki jo omat tcsoitetut — Kauppatorin waakÄhuone. Vahtimestari I. Mäkinen on rvero- kamariin jättänyt piiynnön saada luo- rvuttaa huutamastaan muokrasum- masta kauppatorin waakohuo"eer. p.to läksi 3-muotisk^udeksi w?a^hu0i?een tähän ostiselle muokra^j -lle F. Api lalle. Sovimukscn niukaan kormaisi Mäkinen Apilalle stn erotuksen, joka vänen toricuksc-t.^-.n syiuqy, Wero- k.imc.ri päätti e.len hymLks^ä si rr^>n si.lä ehdolla, että Aoila hankkii wi- r^nomaisiita päte-vvystodistuksen l i kaisillensa. Tvuli kaatanut telcsooni- phltocitä. Sunni-ntau; mostaisena aönä loallinnut madma .uul: riichlasi katon Wanhon,'ahan l.utapinkalt'. heittäen osan siitä maantien nnerella olemien telefoonijohtojen päälle. Kol me pylrvästä kaatui ja langat kätke- nmat. Kristiinan, Tampereen ja Helsirgm johdot olimat tämän t..kia unnuntai-aamupäimän epäkunnossa. ansulatuklen naima yhdessä alkaman keuhkotaudin kanssa ien m.ime syksyn ajalla koko? aan mursi nuoren toime- hikkaan elämän. MainajaSsa kadotti koulu uutteran ja tehtämäänsä innostuneen opettajan Hiljaisen ja opettajatehläivään sopi man luonteensa sekä siitä johtumalla sämyllä ja hyrväsydZmisyydellään wa>kutti mairaja ympäristöönsä sitä hywä", josta itse oli osalliseksi tullut Suomalaisuuden asia oli miira jassa aikaisin herännyt elämäksi, se oli johtona ja painoi leimansa hänen muuhunkin toimintaansa. Kan sallishengen ivoiman käsitti mainojo kohottamaksi tekijäksi kaikilla toimin nan aloilla; sentähden turvattiinkin hän kansallisten tiedon ja simistys harrastusten riennoissa osallisena, mikäli koulutehtärvilläön aikaa rnti,. Kaipauksella muistelemat »vainajaa omaisten kanssa oppilaansa ja muu kansallisen walistuksen ystaiväm piiri. — Kepeät mullat kesken elämänkh- tälvätään temmatun nuoren maliStuS- työ:lt??ijän haudalle! - Kuollut. Nakkilassa m. k. 27 v:nä puukotettu maanwiljel'jä Johan nes S»M! l , kuoli saamistaan wam- moista Porin yleisessä sairaalassa uuden muoden aatto-iltana. Puuko tuksesta kerrottiin tarkemmin lehtem me niime muoden 143:Zsa »'ume- rossa. — Regina von Em» »äytelmä» harjoitus on tus?a -ia kello 7 i .p. Teanriss kaopa'.een henkilöt ia kuoro saapukoot i,ä?mällisesli. Sataku ei ilmesty topp kan takia t- maan umsta wantaina. a. n- — Kuollut. Miime uudznivuo- den aattona »voipui krolema^ uneei! Kokemäellä Lempaisten tilalla k -.nscik. 'pettäjä Fran? W. Lem ai >^i 29 muoden ikä-senä. Opin j'. iledon zalunena jo lapsesta kä : i vi.-inaja kotikylänsä kansakoulun sekä jnkoi itte-nmm Rauman seminaarissa, josta pääsi 1904. Samana muonna tuli mainaja opettajaksi W rol"tjden Pitkäpaaden kansakouluun, j sta lu- ^um. 1908 alussa si?r>yi Ko'em^en Korkeaojan kouluun. Mainaja ter- meys näytti parin muoden ajan jo lorjumaisuutta, kunnes n-aikca ruu- mnouden kauneudessa mäisty Home. ron laulaman Jliaadinkaan tieli i. Ranskalainen historian knjoittoja Geffcoy lausuu runojen johdosta kan sastamme: »sillä toista ei möisi olla monkempaa todistusta tel) 'kkaamnnn osoittamaan omaperäisyyttä ja kestä- mäisyyttä tällä tarkk .'-ä !yise !lä ro dulla, johonka näbden täydellä svyllä aattaa kysyä, eikö sillä liene osaksi uotu toimekas tehtämä tulewc!'uiiden historiassa". Runeberg antoi taiteellisen muodon kansallishengen tuotteille ja ontoi aa- mistamattoman nousun kansallisuus aatteelle sankarirunoillaan. Snellman lausui ponteivasti julki maatimuksen, että suomen kieli on korotettama koulujen, oikeuslaitosten ja mirkakuntain kieleksi, ja tätä aa tetta hän horjumatta ajoi kuolemaan- a aSli. Hän se oli, joka antoi len non kansallisuusaatteelle, ja suomen kieli onkin jo suurimmaksi osaksi mal- laittanut sen aseman, minkä Snell man sille maati. Tätä latva omat kansallisuusaat teen ajajat sen jälkeen herkeämättä hiihtäneet ja jaloja moittoja moitta- neet kansallemme. Millä alhaisella asteella olisikaan Suomen kansa tätä nykyä ilman näiden suurmiesten aio- tetta ja ilman sitä työtä, joka sittem min on tehty? Minä, joka olin mu kana näiden miesten loppu- ja mie huuden ajalla, tunnen sen moiman ja innoStuden, jolla tätä työtä on ted'y. Kun minä muistan Suomen kan san tilan lavsuudessani, nuoruudes- kani ja kaiselen tässä juhlassa, mi- hin jo nyt pystyy rahmaan mies ja M-itot Suomalaisen puolueen arpajaisia mar ten omat tuotamat Kansalliskouin. Niitä otetaan mastaan tiistaina kello 1—7 i.p. sekä keskimukkor a ja per jantaina kello 9 a.—7 i. Ennakkoarpoja ivoidaon edelleen tilata opettajatar M. Kennolta. Kaupungissa on niitä myytämänä m. m. Satakunnan kont torinsa. — Maalipiirimme kes?us lautakunta kokoontui eilen Turus- s i ja hvvzäksyi kaikki jätetyt »valit sijayhdistysten ehdo>aslis!at. — Pori» Karhun uudeuwuo- den illatsuuu KansalliSkod's,a o!: yleisöä, marsinkin nuorisoa, saapunut tal töydeltä. Hra W. Ka'ajan esi tettyä muutamia rianokappaleito. piti opettaja G. V. Lehtonen leikkisän ter- mehdyspuheen, jonka jälkeen esitettiin näytelmakappale »Immärrän, herra kaptecni". Sitäpaitsi oli ohjelmassa minuikkinäytelmä »Maalaisapteekis- sa", pilaorkestcrin soittoa ja..Brcrk- kc>cr n marssi", joitten csitys scattoi y'.ei ör. hilpeälle tuulelle. Luvuksi oli puuronsyZtuiä ja tina'.> wai^!u:S".a. Ratloisua yhdessäoloa jatkui aina seuratavan muoden ensitunneille. OkunSliike Ravinto r. l. Perustamat jäsenet kokoontumat tä nään tiistaina klo 8 i v. suom. ly seolle '.valitsemaan hallintoneuivostoa, johon kuuluu 9 jäsentä y. m. — Iltaman tmmeenvanee Suo men Rautatieläisyhdistyksen Sata kunnan osasto täällä sunnun taina t. k. 16 p:nä Kansalliskodizla. — Aqikkia N. M. K. Z). ja N. N. K. V:tco jäseniä, j :ka haluamat ottaa o!aa 1ää!!.ä t, k. 8 - l0 p:nä pidettamään N M. K. A sa N. N. K. U:ten työntekijä..! k» koukseen pyydetään ennen kokouksen alkamis a ilmoitiauti-maan ratames tari A. Sairaselle, Pori, Annankatu 20, puhelin 193. Kokouksen ohjelma latimantai-leh- dessä. nainen, kun minä kuulen tämän soin tuhan laulun, omaperäiset runot, kansan sinistyneen käytöksen, kun näen mitenkä se innot>a ajaa simis- M'pnrmtöjään, käsitän minä, minkä inahtaman nousun kansallisuusaatteen elpyminen on antanut kansallemme, ja se lämmittää sydäntäni. Mutta ymmärtääkö Suomen kansa tätä nukyä Lönnrotin, Snellmanin ja Runebergin työtä-' Onko se yksi mielisenä kokoontunut kansallisuus' aatteen ympärille^ Si'hen täytyy empimättä »vastata: ei, se ei tätä ny kyä sitä ymmärrä! Hajaannus tätä nykyä on yleinen kansassamme, joka, joS ei sen reikiä »voida paikata, ennustaa tuhoa. Sa man Suomi-emon lapset mihaamat toinen toistaan. Hieman toisin muodostamalla suu ren runoilijamme Oksasen tosin toi- sellaiseSsa tarkoituksessa käytettyjä sa nojaan, kuuluu nyt yhtäältä: Ät' usko pormareita Sä suora Suomen mies! Ne »mekastaa ja pettää Jos ystämyksin ois: ja toisanlta: Äi' usko suomalaista Sä suora Ruotsin mies, Se miekastaa ja pettää j. n. e., ja taas toisaalta: Äl' usko ruotsalaista j. n. e. Maikka synkät vilmet kellumat pääm. me päällä ja niistä ukkonen jyrähte- lee, ei sittenkään moida yhtvä aja maan elinkysymystämme. Saman isänmaan etua kalliina pitämät eimät Mkeudeu t Miime syksynä Repo saaren höyrysaha. , sta, että P'rn kaupunki laittaisi »valaistusta Reposaaren satamasta edellä main ilolle höyrysahalle jod?avalle nietsävelle. Kaaounki la ttoikin sanotun tkn oheen lyi:!yZ, ja sahayhtiön puolelta huo- m?.tettii-i ja kehotettiin sahan työ- mZkstöä kaikin puolin suojaamaan ja w ajelemaan malaistusta marten ase tettuja lyhtyjä, että si ataisiin kauman käytiää nyt saatua sangen tarpeellista ivalaistiista muuten pimeällä metsäi sellä tiellä. Noin kuukauden cjan omat lam put palaneet, sanden rauhassa iltasin mal-llaan il^huttaa mainittua tietä käyttämää yle>söZ, marmaan m^lkeu- den mostustajien suureksi harmiksi, koska eimät pitemmälle ole kyenneet mastustamaan raakaa ilkeyden ja pa hanteon himoaan, maan omat jo ha kanneet mainituista lyhdyistä 2 ka^- paletta säpäleiksi. Sanzn teille, malkeuden mastust;'- jat: Hillitkää himonne, älkää tehkö pahaa, antakaa ma^on loistaa kaikissa pimeissä sr pissa, sillä vahanteostanne ei ole te lle mitään hyöty?, maikkakin joissakin tapauksissa moittekin mälttää lain ankaran rangaistnks/n. Älkää myös luulko, että kaupunki kauman korjaa teidän särkemiänne lyhtyjä. Jokaisen kunniallisen kansalaisin mel- moll suus on suojata yle sön käytettä- mäksi asetettuja loitsimia, ilmottaa näidenkin malkeuden »vastusti-j en pi- meqden teoista joko Reposaaren sahan konttoriin tahi Reposaaren prlusi- kc»nttoriin. Tähystäjä. Ästamiekiä kalulaan? Willkaila ja toimeensa innostuneita asiamiehiä halutaan keräämään tilauk sia „Tatak«»ta" lehdelle ensi vuo deksi. Mieluummin otetaan asiamichilsi sel laisia, jotka ottavat liikkuskscen semu- kunnallaan ja pyrkivät päämäärään- „Satak»nta" jokaiseen kotiin" Myös liikemiehille ja innokkaille kansa koulunopettajille sovii toimi hyvin. " Edulliset ehdot! Kään nyttäköön kirjeellisesti tai suullisesti mahdollisimman pian „Satakun- nau" konttorin puoleen! Tilatkaa lehdet aina, milloin sopii, lähimmästä postitoimistosts. moi heittää manhoja riitoja. Mutta ukkanen jyrähtelee. Se iskee kenties kerr-n tuhoisasti olas. Toteutuwatoa Oksasen sarat sa massa runossa: „Kyy?ärniehet näin kuiskaa Suomen, kormahan. Min' sc-dltt ivuodet liitti, Sen syöw.1t irralleen". Eihän tarmitle kenenkään luopua puoluenäkökohdistoan, mutta kansa- laisrauha, toismielisen sumaitsemin-n täytyy olla mahdollinen. Onhan suu rin, kallein asia rhteinen: isänmaa, kansallisuusaatteen elähyttämä isän maanrakkaus. Olen koettanut tässä kumata, mi hin kansalaismiha miepi. Isänmaan ystämän sydäntä, sen, joka on näh nyt kansamme nousun päimät. wih- loo, kun näkee kansamme nykyisen särknneen tilan. Olkoon tämän hetken yhdessäolo omansa lämmittämään mieltämme yhteiseen rakkauteen, yhteiseen isän- maohamme. Liittyköön kansamme rou- halliseen työhön armaan kaniamme molislamiseksi. Me emme taistele miekoilla eikä keihäillä, me tahdomme taistella kansallisuusaatteen pohiollo, malkeuden aseilla. Eläköön Isän- maa!