Lauantaina 5 p. Marraskuuta KARJALATAR N:o 126 — 1910 Poikien kasmatus Englannissa. Väitetään, että epäluotettama jaj petollinen Englannin ilmanala nopeine muutoksineen — toisinaan talwi keskellä kesää ja kesä keskellä talmea — on yhteydessä saarikan- san seikkailuhalun kanssa suuressa määrin edistänyt englantilaisten maailmanmalloittamista. War- maan piileekin tässä jonkuniverran towutta, sillä Englannin ilmasto asettaa englantilaiset sellaiseen ase- maan, jossa he paremmin kuin joku muu kansa, mikä elää muut- tumattomissa ilmastosuhteissa, woiwat kestää mitä suurimpia säänmaihteluita. Maikka kyllä sitä kaSmatusta, jonka englantilainen poika saa, omat ilmasto ja seikkai- luhalu suurelta osaltaan auttaneet. Se on antanut erinäisen leiman Me englantilaisluokalle, joka muo- ooötaa maailmanmallan parhaat edustajat sekä koti- että ulkomail- la, ja itsetietoisuus johtaa sen koh- taloa. Ne englantilaiset pojat, joista tässä on kysymys, omat heidän isänsä tai esi-isänsä toimesta saa- tetut sellaiseen asemaan, että he woiwat saada hyötyä siitä korke- ammasta kasivatuksesta, mikä Englannissa on tarjolla sille, joka moi maksaa suuria summia. Juu- ri heidän elämäkerroissaan maini- taan kerran muiden tekojen ja lvaltiomiesansioiden rinnalla ko- meaSti, että he omat maittaneet tikettikilpailun Lordsin luona ja elmiytyneet »voittajina maalean- a tummansinisten, Cambridgen a Oxfordin, mälisessä kilpasou- >ussa. He omat niitä, jotka omat muodostaneet Englannin elämää niin paljon erilaisemmaksi muun Europan oloja ja jotka wielä kau- m an tulemat painamaan siihen leimansa maikkakin yhdistämän kansakoulun armeija nyt alkaa saamuttaa kypsyytensä ja harjottaa mullistamaa maikutuStaan yhteis- kunnassa. Millainen on tämä kasmams? Seuratkaamme lyhyesti ylimys- poikaa, tässä tapauksessa yleistä luonnetta kumaamimpana, hänen kehitystiellään siitä päimästä al- käen, jolloin manhemmat suurella tyytymäisyydellä ja ylpeydellä moi- wat ilmoittaa maailmalle «pojan ja perillisen" syntymisestä, aina fiihen asti. kunnes hänen täysi- ikäiseksi tuloaan mietetään komeu della ja loistolla, hänet tunnuste- taan pimeksi kuninkaaksi sukukar- tanonsa alamaisten keskuudessa. 5iun tietää, millaiset omat perin- töolot Englannissa, niin on helppo kumitella sitä iloa, jonka «poika ja perillinen" tuo mukanaan maail- maan tullessaan. Samaten on helpoLti ymmärrettämissä se on- nentoimotusten mirta, joka silloin tulee joka taholta, sillä perheen py- symäisyys on sen kautta mahmis- tettu uudella sukupolmella suoraan etenemässä polmessa ja samalla on perheomaisuus estetty joutu- masta sinmhaaroille. Usein kat- ookin äiti tällöin täyttäneensä en- imäisen melmollisuutensa ja jät- ää lapsen hoitamisen kokonaan toisille. Kuukauden perästä, kun „rouma Gamp" — Dickensin ikuis tama — on täyttänyt kutsumuk sensa, jätetään tulema maailman- malloittaja ..nurseille", lapsenhoi- tajattarille, ja hänen koko maail- manansa on lähinnä seuraamina muosina lastenkamari ja puisto. Tänä aikana saa hän tamalli- sesti aiman mallikelpoista hoitoa. Lukuisten kylpyjen, koko päimäisen raittiin ilman,> mitä suurimman täsmällisyyden, säännöllisyyden ja tarkkuuden kautta hänestä tulee yksi sellainen loistolapsi, joita niin usein saadaan ihmetellä tässä maassa. On tuskin luultamaa, että marakkaiden ihmisten lapsia ensimäisinä ikämuosinaan jossain muualla hoidettaisiin niin hymästi ja ymmärtämäisesti kuin täällä. Tarkastakaammepa main lapsijouk- koa Kensigton-puistossa, tuossa lastenelämästä tunnetussa Hyde- puiston osassa, Mestendin suures sa lastenkamarissa! Kuinka kau- niitä, termeyttäuhkumia, iloisia, äärimmäisyyteen saakka puhtaita ja tottelemaisia nämä lapset omat! Lapsirakas ihminen tuskin moi irroittaa katsettaan tästä sopusoin- luisesta, kauniista taulusta. Siksi kuin englantilainen poika on saamuttanut kuuden muoden ijän, on lastenkamari hänen koko maailmansa ja „nursi" hänen tur- mansa. Hän saa main Harmoin, ja silloinkin ainoastaan pikimäl- tään, näyttäytyä perheen keskuu- dessa. Tämän ajan loppupuolis- kolla, kun älykkäisyys herää ja kehittyy nopeasti, on hänellä seu- ranaan main hoitajatar riittämät- tömine tietoineen ja useimmiten ahtaine rajoitettuine ajatuspiirei- neen. Tälle hän tekee monia ih- meellisiä kysymyksiä ja mastausten nnckaan muodostuu hänen mieli- kumituksensa. „ Nurjilla" on siis suuri edesmastuu kannettamanaan, malitettamasti liian suuri. Hänen asemansa onkin sen mukainen. Lastenkamari on tamallisesti ilma- min, päimänpaisteisin huone koko talossa, ja on se usein koristettu sangen komeasti ja upeasti. Täl- laisessa talossa on hoitajattarella -aina alihoitajatar, joka toimittaa hakvemmat tehtämät, siimoo, wal- mistaa ateriat, metää lastenmau- nuja j. n. e. Hoitajatar itse pe- see ja pukee lapset, käy heidän kanssaan kämelyllä, pitää huolta heidän toimistaan ja pitää heitä silmällä. Kuudennella ikämuodellaan alot- taa poika koulutoimensa. Hän hyl- kää silloin lastenkamarin ja jäte- tään kotiopettajattaren ohjattamaksi sekä muuttaa kouluhuoneeseen; ..nursi" yhä edelleenkin pitää huol- ta hänen ruumiinhoidostaan. Ko- din kouluhuoneessa hän sitten miet- tää aikansa kahdeksanteen ikämuo- teen asti, Harmoin yhdeksänteen ikämuoteen asti, ja tänä aikana hän saa ensimäiset perusteet kou- lutiedoille. Marsinaiseen kouluun muutto riippuu usein pojan syy- sillisestä kehityksestä! kun hänen elämänhalunsa alkaa pukeutua sel- laisiin muotoihin, että ..nursin" ja kotiopettajattaren tulee »vaikeaksi pitää yllä järjestystä, kysymät he neumoa manhemmilta ja silloin selitetään lyhyesti ja tuimasti, et- tä pojan tarmitsee „panna kou- luun", joka merkitsee jonkinlaista mankeutta. Silloin on pojan „ko- tielämä", hänen lastenkamarissa ja kodin kouluhuoneessa miettä- mänsä aika, loppunut moneksi muo- deksi — ja hän mieraantuu yhä enemmän omasta kodistaan ja omista manhemmistaan. Poika lähetetään sitten „mal- mistamaan kouluun" ja hän jou- tuu aiman uusiin olosuhteisiin. Hän, jolla kotonaan oli käskettä- mänään kokonainen joukko kaiken- armoista palmelijoita, jota on kai- kin tamoin hellitetty ja lopuksi sul- jettu pois koko kotipiiristä, asete- taan nyt yht'äkkiä maailman eteen tamallisena ihmislapsena, jonka on itse huolehdittama itsestään, saatettama persoonalliset ominai- suutensa mallitsemiksi. Ensimäisi- nä kuukausina kohdellaan häntä ehkä hiukan säälimäisemmin, koska hän on uusi tulokas, mutta sitten häntä pidetään toisten tomereitten- sa mertaisena, kasmatus saa spart- talaisen luonteen; ankaran kurin noudattamista, täsmällisyyttä ja tottelemaisuutta maaditaan mah- taman loordin pojalta aiman sa- malla lailla kuin muiltakin. Kaikki pahat tottumiset, jotka hän on saa- nut manhempiensa kodissa „nur- sien" ja kotiopettajattarien seuras- sa, hiotaan hänestä pois niiden lukuisten yhteisseurustelujen amul- la, joissa hänen täytyy olla man- hempien tomereittensa käskettämä- nä. Nämä..malmistamat koulut" ku- ten kaikki yksityisten toimesta pe- rustetut korkeammat koulut, omat kaikki järjestetyt melkein samallai- seen malliin. Lukutuntien määrä ei ole liian suuri, eikä oppiainei- takaan ole monta, sillä opiskelu käsittää pääasiallisesti matematii- kan ja manhat kielet. Mutta tä- mä lukeminen moittaa perin poh- jin muiden maiden mastaamat opiskelut. Latinalaisten kirjailijain teokset, joita luetaan ja käänne- tään, luetaan ja käännetään niin, että ne ehdottomasti ja hämiämät- tömästi jäämät mieleen ja muo- dostamat marman perustuksen laa- jemmille opinnoille. Oppilas jätetään niin paljon kuin mahdollista oman onnensa nojaan: hän saa itse koettaa sel- miytyä maikeuksista ja häntä ka- raistaan sen ohessa, samalla kuin pakotetaan jo marhain ajattele- maan ja toimimaan itsenäisesti, yksipuolisen mutta perinpohjaisen opiskelun kautta oppii englantilai- nen sen keskittämisen, josta hän on huomattama — ehkä myöskin sen rajoittamisen, joka hänelle on ominaista. Opettaja antaa oppi- laalle sitäpaitsi lukuisia kirjoja luet- tamaksi ja kehoittaa häntä tutta- mallisessa ja tomerillisessa keskus- telussa itseopinnoihin, armostele- maail lukemiansa kirjoja ja muo- dostamaan niistä itselleen oman käsityksen. Tässä tarkoituksessa on hän alituisesti pojan mieressä isäl- lisenä neumonantajana ja ohjaa hänen henkistä kehitystään persoo- nallisen maikutuksensa kautta. On selmää, että tämä tiedon- ammentaminen tulee etupäässä lahjakkaampien ja ahkerampien hy- maksi; mähemmän lahjakkaat ja komapäisemmät eimät moi seurata mukana, eikä heitä auta mikään medotiikka eikä pedagogiikka, jotka erittäinkin Saksassa omat saa- muttaneet korkeimman kehityksensä. Mutta eimät manhemmat, eimätkä opettajat ole pahoillaan ja har- missään tästä henkisestä jälkeen- jäämisestä. Tieto on hymää, ajat- telemat he, mutta termeys ja tar- mo omat parempia, ja niitä ei hankita koulupenkillä, maan leikki- paikoilla. „Ei tarmitse opiskella, maan pitää leikkiä", on heidän pedagoogillinen peruslauseensa. Pääpaino englantilaisen pojan kas- matuksessa pannaan sentähden ul- koilmaleikkeihin, potkupallo-, kriket- ti- y. m. leikkeihin, jotta mahmis- tettaisiin hänen ruumiinrakennet- taan ja kehitettäisiin hänen luon- nettaan. Leikkipaikka on näille pojille „mal- mistamassa koulussa" jonkunlai- nen pienoinen maailma; hämiöt, nöyryytykset, moitot opettamat hei- tä tyyneyteen ja maltillisuuteen; niin tulee leikki paikka useimmille tärkeimmäksi kouluksi elämää mar- ten. Koska lukutunnit omat mer- raten harvalukuiset, täyttämät nä mä lihaksia ja hermoja karkaisemat, mieltä kehittämät ruumiinharjoi- tukset koko päimän niin että ei jää lainkaan aikaa suunnittelematta- malle ympärikuljeskelemiselle tai muulle sellaiselle, mikä maikuttaa heihin mahingollisesti. Mutta Eglannissa on kaikki kal- lista ja niinpä on poikienkin lai- ta. Tumallinen maksu pojalta on tällaisessa ..»valmistamassa kou- lussa" 75—80 puntaa lukuivuo- delta, siis kolme lukukautta käsit- tämältä muodelta 225—250 pun taa. Tähän summaan sisältyy se- kä ruoka että opetus, mutta sen lisäksi tulee mielä paljon muuta, mikä saadaan suorittaa erittäin. Ahden 8—12 muotiaan pojan kus- tantaminen tällaiseen kouluun tu- lee siis Suomen rahassa laskettu- na maksamaan noin 7,000 mk. muodessa ja se ei ole marsin pieni summa. Venäjän kurssi on tänään 3 kk. . 268: 20 266: 66% . — — 263i 60 Ulkomaan kurssit Mk p. Mk. p Lontoo a/▼. . . 25: 38 25: 20 8 kk. . . . 24: 96 Pariisi a/v . . 100: 40 99: 80 Z kk. ... — — 99: 10 Antyerpen a/v. 100: 10 99: 40 3 kk. ... 98: 50 Lybekkl a/v. . 124: — 123: 40 2 kk. . . 122: — Hampuri a/v . 124: — 123: 40 8 kk. ... 122: — Berlin a/v . . 124: — 123: 40 q tfc io2* on Frankf. a.M. ä/v 123: — 123: 40 3 kk. ... 122: — Amsterdam a/v 210: — —: — 3 kk. 206: 80 Wien k. s. . . 105: 50 104: 80 Tukholma a/v . 139: 40 138: 80 Köpenham. a/v. 139: 40 138: 80 Kristiania a/v . 139: 40 138: 80 Chlgaffo a/v . 6: 23 5: 16 Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt i Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Paiholassa: Maanvilj. Uikko Rissanen. L e h t o 1: MaanvilJ. Simo Hirvonen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Räakyl&ssä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. U trassa: Hra Heikki Ikonen. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Tohmajärvellä: Maan vii j. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen Saario. Junassa: Kauppias J. Huttunen. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Polvijärveltä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. N urmeksessa: Telegr. reviisori R. Talola. Möhkössä : Hra Pekka Pesonen. Mönnlssfi : Maanvilj. Heikki Puhakka. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kaltl- mon tehdas. Ilomantsissa! Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Matalassa: Emäntä Anna Mutanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Vftrtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Kuulutuksia. (K. 8. 2 k 4 s. 35 mm). Lieksan äänestysalueen vaaliluettelo 1911 edustaja vaaleja varten on asian omaisten nähtävänä pitäjän tu valla 5 päivästä 16 p. marras kuuta. Lieksassa 4 /n 1910. Juho Kärki. Polvijärven kunnan kuntakokouksessa lauant. t. k. 12 p:nä klo 10 e. pp. annetaan lausunto majatalojen pitoa ja kyydi tystä v:na 1911—15 koskevista urak katarjouksista ; tarkastetaan A. Pie tariselle vuokrattavan torpan väli- kirjaehdotus ; päätetään ent. pol. A. Karttusen ja «mäntä Tirrosen palk- kioanomuksista.— Polvijärvi V11IO. Uuno A. Varis. Kuulutus. Enon kunnan väliaikainen kun takokous pidetään Marraskuun 12 päivänä 1910. Kokous alkaa kello 2 j. pp. kansakoulun käsi työtuvalla, jossa keskustellaan ja päätetään seuraavat asiat: l:si. Luetaan majatalojen urak- kahuutokaupassa syntynyt pöy täkirja ja annetaan sen johdosta lausunto. 2:ksi. Koska kauppias Juho Finnin omistamat raken nukset Uimaharjussa on tulleet M. G. Piipposen omaksi, niin pyytää edellämainittu kunnalta vaokra-ajalle pitennystä Uima harjun lossimaalla y. m. Enossa Lokakuun 29 päivänä 1910. Juho Nuutinen. Mattisenlahden äänestysalueen vaaliluettelo vuoden 1911 edustajavaaleja varten on allekirjoittajan luona yleisön tarkastettavaksi esille- pantu marraskuun 7 p:stä—18 p:ään. Mattisenlahdella, Z p:nä Mar raskuuta 1910. J. Hietala. Vaalilautakunnan puheenjohtaja. (K. S. 1 k.) Ilmoituksia. (K. S. 1 k. 4 s. 55 mm.) Polvijärven Osuusmeijerin osuuskunnan Syyskokous pide tään kuntahuoneella kuluvan kuun 12 p:nä klo 12 päivällä, jossa käsitellään ja päätetään: l:si säännössä määrätyt asiat, 2:si meijerin yhteyteen sahan laittamisesta ja sen johdosta ai heutuvista asioista. Polvijärvellä, Marrask. 3 p:nä 1910. Hallitus. ia maailmankuuluja. pianokuninkaan Liszfin, t:ri R. Strauss'in, Bussonin y. m. lämpimästi suosimia arvaa mattoman huokealla allekirjoittaneen välityksellä saatavana Herm. Hitzacker, konserttimestari. Toiminimi Römhild'in edustaja. (K. S. 1 k.) Asiamiehiä halutan! Suomalainen Joulu-tupa ilmestyy ensi jouluksi 32-sivuisena ja 50 pen nin hintaisena. Hauskasti ja moni puolisesti toimitettuna. Tarmokkaat henkilöt pyytäkää heti asiamiesehtoja osoitteella: Suoma laisen Joulutuvan Toimitus Hel sinki. MÄTKUSTÄJÄKOTI n I TTTT I Joensuussa, Torika- n fl II H A tu28> Tar joo mat- " ^ ^ kustavaisille siistiä huoneita ja ruokaa. Hevosille suoja. R. HORTTANAINEN. (K. S.) JSammas- nafifioja ostamme korkeimpiin hintoihin A.-B. Merkator O.-Y. Turku. Asiamiehiä ovat: Joensuussa: K. Kainulainen. Kuopiossa: O. W. Gröndahl. Lappeenrannassa: K. Mikon saari. Erittäin käytännöllisiä Maksupäivä- - kirjoja - (Vekselin lankee- miskirjoja) Saatavana 0,-Ylti. joka dön aakanppiaat hoi! □ S □ Dl 0 Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopettamisen vuoksi loppuunmyydään — joko yh dessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: Lasten leiritaloja, IQrjoitustarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m. Postikortteja : maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m. Valokuva* albumeja, Valokuva-%eliyl{siä, fllfirföuu* ja s%itsi%irjoja, jPiJ^asäilyttimiä, Kiiltokuvia, Imuföeita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset Tavarat nähtävänä liikkeessäm me. Samassa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa DD □ QO D UBKUHARMOONIOLIIKE väinämöinee TAMPEREELLA - Rautatienkatu 24. Suosittelee hyviksi tunnettuja koneitaan kouluille ja yksityisille soitannon harrastajille. Luettelo pyydettäessä lähetetään ilmaiseksi. □ □ □ □ Joensuun Kirjapaino- O.-Y. Kirjansitomossa. Myytävänä. IL SIIIAKAH Rahkakanppa- osastossa neuloksia, pohjanah- kaa y. m. nahkatavaroita; puu- nauloja y. m. suutarintarpeita ja hevosvaljaita. Kauniilla paikalla n. 8 km. päässä Joensuun kaupungista sijaitseva cfflöMi myytävänä kohtuhinnalla. Ra kennuksiin kuuluu kamari ja tupa, sauna, navetta, talli, halko vaja, y. m. — Samassa kaupassa myytäisiin täydellinen irtaimis to. — Huom.! Sopiva myöskin kesäasunnoksi. — Lähempiä tie toja saapi t. 1. konttorista. ■ ■ ■ Nuotanosia, , . Äysiä ja pal kitulta verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. Kalaverkkoja, K? Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rj^siä, Pauloja sisaänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä Kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n k. uistimia, siimoja, koukkuja, va- ooja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Käärepaperia (makulatur) saatavana lehden kirjapainosta. tämän Ruumiinarkkuja aina saatavana Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, samassa osoittaa junain läh- tuloo eri päätepaikoissa. J» *0 K 50 oc Joensuu—Viipuri *5' s 9 tk. jana Sr £ G 3 SP Joensuu . läht. 10.46 ' 2.40 Hammaslahti 11.25 ■ 3.43 Tikkala . „ 11.49 _ ! 4.15 Onkamo . „ 12.04 4.35 Tohmajärvi „ 12.26 5.32 Kaurila . „ 12.46 5.46 Värtsilä . tul. 12.68 6.C2 „ läht. 1.10 5.oo Pälkjärvi „ 1.27 5.23 6.30 Hatkaselkä „ 2.01 Kaalamo . „ 2.19 7.08 Helylä . . „ 3.03 — 8.23 Sortavala tul. 3.14 8.38 _ läht. Kuo&kaniemi 3.24 9.10 9.53 3.68: 9.46! 10.50 Niva . . , 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.29 11.60 Ihala . . „ 4.55 10.44 12.53 Elis3DTaara tul. 5.22 11.10 1.31 „ läht. 5.37 11.25 2.01 Alho . . „ 5.66 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7.18 1.02 5.07 Sairala . „ 7.29 1.13 555 Koljola . „ 7 .52 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6.50 „ . läht. 8.20 2.06 7.25 Hannila . „ 8.39 2.27 7.54 K av an tsaari „ 8.52 2.39 8. ls Karisalmi . 9.05 2.51 9 .IÖ Tali . . , 9.17 3.02 9 .29 Tammisuo „ 9.29 3.14 9 .7? Viipuri . tul. 9.38 3.22 9.o? Pika Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 juna 6.25 » n » 6.31 2.25 H H H 7.5U 4.50 — Viip. Hels. läht. 11.40 10.29 240 " " » 1.2U — 10.11 ►fl K GQ o B atk. juna W* Viipuri—Joensuu "o" a 8> £ ~o' a » Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo . 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.13 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.58 Kavan tsaari „ 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.45 8.54 , läht. 8.29 2.55 9.19 Koljola . „ 8.46 3.11 9.42 Sairala „ 9.08 3.32 10.19 Inkilä . „ 9.20 3.43 10.40 Ojajärvi . , ELiitola . „ 9.47 4.08 11.22 10.15 4.35 12.22 Alho . . „ 10.36 4.55 12.55 Elisenvaara tul. 10.65 5.14 1.18 „ läht. 11.10 5.30 2.08 Ihala . . „ 11.38 6.02 2.66 Jaakkima . 11.68 6.51 3.30 Niv-a . . p 12.23 6.46 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7.5(3 5.00 Sortavala tul. 1.10 7.3O 6.47 , läht. 1.20 7.47 Helylä . , 1.32 8 .i? Kaalamo „ 2.20 1 9.JT Matkaselkä „ 2.43 10," Pälkjärvi , 3.11 11.52 Värtsilä . tul. 3.25 11.35 „ läht. 3.35 5.51 Kaurila . „ 3.49 5.2? Tohmajärvi „ 4.09 6.01 Onkamo. „ 4.32 6.34 Tikkala . „ 4.50 6.59 Hammaslahti 5.10 7.32 Niittylahti . . 5.29 8.01 Joensuu. tul. 5.48 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. H ►fl E asema 5" o li <9 © TJ ■ s. ? rs V s» V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.25 Haapalahti 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 8.09 10 8.19 Paukkaja . . 8.31 2 8.33 Kaltimo . . . 8.49 5 8.54 Jakokoski . . 9.18 5 9.23 Kontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 Joensuu . . . 10.23 — — Sekajuna N:o 832. ►3 ►A £ asema §.S et- 9 >- pp- ? pr 9 T3 V Joensuu . . . _ 6.15 Lehmo . . . 6.27 2 6.25 Kontiolahti . . 6.45 10 6.55 Jakokoski . . 7.15 6 7.20 Kaltimo . . . iM 6 7.4? Paukkaja . . 8.05 2 8.C? Uimaharju . . 8.15 10 8 23 Haapalahti 8.5T 2 8.5? Kelvä . . . 9.t3 2 9.ii> Vuonislahti . . 9.35 10 9.4» Tiensuu . . 10.18 1 10.T3 Lieksa .... 10.38 — — Kantatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 1- PP-— , 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ]a ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tua. Joenrain Kirjap. 0>Y. 1910