N:o 25 1910 Sanomia Oulun kaupungista jo läänistä. Keskiviikkona Maaliskuun 2 päivänä. Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta — : 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARl. E. A. OULA8VIRTA. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppureia- kadua puolella). Konttori avoinna klo 8 :sta aamulla 7:ään illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh den ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. m Kirkollisia tietoja. Torstaina kello 1 '2 7 i.-p. ruotsalainen ahtisaarna rukoushuoneella Torstaina raamatunselitys rukoushuo neella kello 1 2 8 illalla. Metodisti-rukoushuoneessa (Isokatu 61, käytävä Limingan kadulta) Keskiviikkona kello 8 i .-p. puluni saar naaja K. A. Sallinen. Perjaataina kello 8 i.-p. saamaa pastori J. V. Häggman. Helsingistä. Kutsumus unen OAiBkiB lamaa ia 1 Antti Karikoski II toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Asianajajia. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. i. Lakan. toimittaa asioita virastoissa y. m. Osoite: OULU. f. 8. MI Asianajotoimisto HASSELBLATT & BOXSTRÖM (Vanhin Pohjanmaalla.) Pääkonttori VAASASSA. Omistajat varatuo marit K. J. Boxström ja^Edvart Edelman. Haaraosasto TORNIOSSA. Hoitajat: Hovioik. ausk. L. Mömmö ja kr. nimismies. B. F. O. Möller. Ajavat asioita kaikissa Suomen oikeuk sissa. Käännöksiä toimitetaan englannin kielestä. Rahanperimisiä myös Amerikasta Kuollut. Jumala viisaudessaan näki hyväksi täältä kuolevaisuuden maasta ajal lisen kuoleman kautta poiskutsua rakkaan mieheni talon isännän Antti Kokon AUi Kestilän tilalla Limingassa llel- mik. 27 p:nä kello 1 ,:so j. pp„ 66 vuo den, 11 kuukauden ja 13 päivän ijässä. Murheen ikävällä jäimme kaipaamaan minä 2:den tyttäreni kanssa sekä 3 vainajan velieä ja suuri joukko suku laisia ja tuttavia, joka täten kaukana oleville sukulaisille ja tuttaville ilmoi tetaan. Kaisa Kokko. o. s. Ala-Kestilä. 12,500 uuden osakkeen merkintään. . c , ,. .... . . „ . Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, Osakkeenomistajain ylimääräisessä yhtiökokouksessa kuluvan helmi- toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa- kuun 19 p:nä tekemän päätöksen nojalla tarjotaan täten kaksitoistatuhatta tilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja viisisataa pankin uutta osaketta merkittäväksi seuraavilla ehdoilla: l:si. Osakkeet, joiden nimellisarvo on 200 markkaa ja jotka oikeut tavat puolen osingon saantiin v:lta 1910 sekä ovat sen jälkeen yhden arvoiset vanhojen osakkeiden kanssa, maksavat 400 markkaa kappale. Mainittu hinta maksetaan kahdessa 200:n markan erässä, ensimäinen erä viimeistään huhtikuun 20 p:nä ja toinen viimeistään syyskuun 20 p:nä kuluvaa vuotta. 2:si. Uusien osakkeiden jaossa on etuoikeus pankin vanhoilla osak- arvostelemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuin ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. HUORfi.! HUORfl.! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he- ^ ^ ^ delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja kailla tahi niillä, jotka kirjallisen luovutuksen perusteella ovat hankkineet I halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel- - * . ((«■»«Ti M. W a XX» V. «A " L* mmIva a«« lvln/t «M A lr Av /« «M A itselleen vanhojen osakkaiden merkitsemisoikeuden, suhteellisesti ennen omistamiensa tahi edellämainitulla tavalla käylettäväkseen hankkimiensa lejämme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN K K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. osakkeiden luvun mukaan. Ne osakkeet, jotka tällä tavalla tapahtuneessa merkinnässä mahdollisesti jäävät ylitse, jaetaan toisten merkitsijän kesken suhteellisesti merkittyjen määräin mukaan. Merkintä voi tapahtua joko pankin pääkonttorissa Helsingissä tahi kaikissa haarakonttoreissa, käyttämällä merkitsemissitoumuksia varten laa dittuja kaavakkeita, ja alkaa kuluvan helmikuun 24 p:nä ja päät tyy tulevan maaliskuun 15 p:nä pankkitunnin kuluttua. Nimite tylle henkilölle asetettujen osakkeiden nojalla Pääkonttorissa tapahtuvassa I Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. merkinnässä ei osakkeita tarvitse esittää, mutta kaikissa muissa tapauk- 1 sissa, s. o. merkittäessä haltijalle asetettujen osakkeiden nojalla pankin kaikissa konttoreissa ja nimitetyille henkilöille asetettujen osakkeiden nojalla haarakonttoreissa, ovat ne osakekirjat, joihin merkintä perustuu, esitettävä! leimattaviksi. Jos merkintä tapahtuu toisessa konttorissa kuin siinä, missä osakekirjat esitettiin leimattaviksi, on leimauksen toimitta neen konttorin siitä antama todistus liitettävä merkitsemissitoumukseen. Se etuoikeus merkitsemiseen, josta nimitetylle henkilölle asetettuihin osakkeihin nähden on tässä edellä 2:ssa kohdassa mainittu, on ainoas taan sillä osakkeenomistajalla, jonka nimeen osake on pankin osakeluetteloon merkitty, tahi jolle tällaisen osakkeen merkitsemis-j oikeus on luovutettu. Kaavakkeita merkitsemisoikeuden luovuttamista varten on saatavana | pankin kaikissa konttoreissa. Helsingissä, helmiuuun 19 p:nä 1910. Johtokunta. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle. Osakeyhtiö OMAN KANNAN Osakkaat kutsutaan täten varsinaiseen Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö myöntää henkivakuutuksia ja karenssivakuutuksia, myötäjäisvakuutuksia, elinkorkovakuutuksia, lapsenvakuutuksia ja jälkeenelokorkoja. Vuoden 1909 lopussa oli henkivakuutettujen luku noin 74,000 henkilöä; henkivakuutussumma noin 255 miljoonaa ja rahastot yli 72 miljoonaa markkaa. Yhtiön asiamiehinä allamainituissa paikkakunnissa ovat: Oulun Nuijan huoneustoon ensi maaliskuun 18 p:nä kello 7 illalla käsittelemään osakeyhtiölain 26 §:ssä mainitut asiat. Oulussa helmikuun 28 p:nä 1910. Hallitus. oi Ilmoituksia. » *T<r S E^p-TCa-T^r.^ :ij! '-f-?!' 20 markasta korkeam piin hintoihin, kauniis ta graniitista valmistaa » KIVISEN I Koneellinen klviveis- tämö RAAHESSA. Puhelin 93. Rlinni I n yt talven ajalla erit- IliitJlil.! täin halvat. Hintaluettelolta lähetetään pyydettäessä. i % maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 5 3 11 » 4 J /2 „ 2. „ » 4 „ l n » 3 Vä „ vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitilillä 5 „ Säästökassatiiillä 5 Juoksevalla tilillä 3 „ Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. Palokunnantalolla tänään keskiviikkona kello 8 i.-p. Pääsy 25 penniä. Solisti: Herra Hinricbs ..Huilu". Oulussa: Sakari A. Westerlund. A. Mikkonen. A. E. Hammar. B. Haglund. K. A. Korkeakivi. Joh. Kyllönen. Hannes Salmela. J. E. Liljeblad. i. A. Karhi. E. A. Ansten. E. A. Tuomisto. Oulun pitäjässä: I. A. Tuohino. Oulunjoella: A. Perttunen. Alatemmeksellä: A. Punttala. Alatorniolla: Eero A. Liakka. I. Lassila. Alavieskassa: M. Eskola. Enontekiössä: Yrjö Halonen. Haapajärvellä: P. Kallunki. Haapavedellä: Adolf Jussila. A. Muttonen. Heikki Heikkilä. Hailuodossa: A. K. Kilpinen. H. K. Kolehmainen. Haukiputaalla: H. Juvani. Himangalla: M. Keto. Hyrynsalmella: Santeri Haapanen. Iissä: H. Kanerva. Inarissa: F. J. Kangasniemi. Evert Leino. Jaatilassa: Aaro Ruotsalainen. Kajaanissa: E. Pirinen. J. A. Tuomola. 13. E. Hultenberg. Kalajoella: J. Hiivala. J. Pernu. J. Aksila. Kannuksessa: A. Leino. Karihaarassa: A. Pentisaari. Kodossa: August Pietilä. Kemissä: K. F. Lehtinen. A. v. Schrowe. Kemin maaseurakunnassa: M. Pen- tinsaari. Kemijärvellä: H. Parviainen. Kempeleessä: I. L. Lundman. Kestilässä: 1. Keskitalo. Kittilässä: K. Karila. A. Fränti. Kokkolassa: J. F. Sandelin. A. Silen. J. Hölsö. Os-ari Hertlua. Kolarissa: V. Iivari. K. Lantto. Kuhmoniemellä: P. Kontio. Kuivaniemellä: F. A. Väätäjä. Kuolajärvellä: K. A. Lepistö. Kuusamossa: II. Määttä. .1. Vaarala. .1. E. Karjalainen. V. E. Rautanen. Kuusiluodossa: H. J. Sormunen. Kärsämäellä: Hj. Virokannas. Lapissa: B. E. Kujanpää. Limingassa: Fr. Pitkänen. P. Tapio. A. Punttala. E. V. Pentzin. Lohtajassa: K. Erkkilä. Lumijoella: P. Leiviskä Merijärvellä: S. Päiväsalo. Muhoksella A. Mehtonen. Muonionniskassa: E. Kolström. Nivalassa: H. E. Olkkonen. H. Salanne. Oulaisissa: J. K. Oksa. A. Reinilä. N. Ojajärvi. Oulun-Salossa: M. Hako. Pattijoella: A. Rekola. Patennlemessä: K. V. Kukkonen. Pelkosen niemellä : K. S. Ala. Pellossa; E. Jolma. Piippolassa: M. Myllylä. Pudasjärvellä: K. Pietarila. M. J. Isomursu. Pulkkilassa: V. Keränen. Puolangalla: A. Halonen. Pyhäjoella: M. Ylikiiskilä. Pyhäjärvellä: Math. Loppi. Raahessa: Frans Hannila. J. P. Saariaho. A. Raitio. Rantsilassa: Henrik Mikkonen. Rautiossa: Vilho Alin. Revonlahdella; S. Ollila. Ristijärvellä: A. Jussila. Rovaniemellä: E. Nordlund. E. Vuorio. L. Gunnari. V. Kilpinen. Ruukissa: J. Halmetoja. Sievissä: I. Risku. V Järvinen. Siikajoella: H. Nikola. Simossa: M. Lahti. Sodankylässä: A. Kena. Sotkamossa: Y. V. Leinonen. IL Parras. Suomussalmella: J. V. Holmgren. Säräisniemellä: A. Kovalainen. Taivalkoskella: E. Hentilä. Torniossa: J. U. Nordberg. J. R. Taso. Turtolassa: K. Eero. Tyrnävällä: Juho Matinolli. Tervolassa: Matti Pajari. Utajärvellä: P. Markus. Vaalassa: I. Mehtonen. Vihannissa: M. Laakso. Ylitorniolla: J. H. Jurva. K. F. Sacklin. Ylivieskassa: J. K. Heiskala. H. Päivärinta. A. Torkkola. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne tulipalon •il varalta! „Kullervon" ja „Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhananttl. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. Oulu, Maalisk. 2 p:nä. nuorf Bill pllcktO. Rffm tJPiUIJIJliUIJ imfljtiMinna 1 ^omm Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikauppaan Oulussa. laim leallBii Oulun Työväentalolla Keskiviikkona maalisk. 2 p. 1910 kello Va 8 i.-p. Maa. 3-näytöksinen näytelmä elämästä. Kirj. KARL SCHÖNHÄRR. Suoment. JUSSI SNELLMAN. Perjantaina maalisk. 4 p:nä 1910 kello V.> 8 i .-p. Ilmoittakaa Kaiussa! 133 Nukke 5-nävtöksinen operetti proloogineen. MAURICE ORDONNEAU. Sävel EDMOND AUDRAN. Airj. Pääsylippuja myydään Työv.-yhdist. lip pumyymälässä näytäniöDäivinä kello 12— 2:tcen ja 5:1 tä näytännön loppuun. Nuorsuomalaisten sanomalehdistössä näinä aikoina ilmennyt perheriita on herättänyt melkoista huomiota maas- samme. Näyttää siltä niinkuin ne si- teet, jotka tätä puoluetta nykyisessä muodossaan omat koossa pitäneet, oli- simat katkeamaisillaan ja todellinen pe sä-ero olisi edessä. Onhan toinen puolueen pää-äänenkannattajista (Hel singin Sanomat) suoraan lausunut, että ero puolueen pääryhmien mälillä on mälttämätön, yhteistoiminta kun muussa kuin mahdollisesti yhteisten maaliliittojen alalla on mahdoton. Kauan on nuorsuomalaisessa puo- lueessa keskinäisiä riitaisuuksia mallin- nut. Maalien edellä se jo uhkasi puh- jeta ilmi riidaksi. Huomautamme niistä jälkijupakoista, jotka puolueen maalijulistuksen johdosta syntyimät. Helsingin Sanomat uskalsimat sitten hiukan armostella n. s. pääskysryh- mään kuulumia ehdokkaita ja pääskys- ten menettelyä yleensä. Siitä mirisi tuima riita ensin Helsingin Sanomain ja Suomalaisen Kansan mälillä ja tähän riitaan yhtyi ennenpitkää koko nuorsuomalainen sanomalehdistö. Emme pidä tarpeellisena käydä tyh- jentämästi selostamaan niitä seikkoja, joita puolueen lehdet omat riitakysy- mystä pohtiessaan esiintuoneet. Iot- kut miittaukset riittäkööt osoittamaan, mistä on kysymys. Vastoin niitä, jotka omat tahtoneet pitää tätä juttua helsinkiläiseen puoluejohtajain persoo nallisena riitana, Helsingin Sanomat osoittamat, että puolueen keskuudessa on asiallisia eroamaisuuksia mielipi teissä moneen tärkeään kysymykseen nähden. Suurmaltiollisissa kysymyk- sissä, hallituskysymyksessä, sisäisissä uudistuskysymyksissä on periaattellista eroamaisuutta. Se ryhmä joka on kerääntynyt Helsingin Sanomain ym- pärille, on aina, lehden sanojen mu kaan, kannattanut sitä käsityskantaa, että arkaluontoisia, kansamme kohta loihin maikuttamia asioita on käsitel tämä makamuudella ja mastuunalai- suuden tunnolla ja että eduskunnan asia on ottaa harkittamakseen, missä kohdin Suomen kansan täytyy asettua ehdottomaan mastarintaan, missä taas somittelut ja neumoitelut omat mah- dolliset. Hallituskysymykseen nähden kannattaa sama ryhmä kokoomushalli- tusla. Se n. s. pääskysryhmä, jonka päatormena Suomal. Kansa on esiin tynyt, on katsonut moitaman esiintyä nhmailemasti maltiollisissa kysymyk- sissä yksin eduskunnassakin. Wara mampaa ja ivaromaisempaa menettelyä puoltaneita on soimattu epäperustus- laillisiksi. Hallituskysymykseen nähden on tämä ryhmä asettunut ruotsikkojen tunnetulle kannalle, joka kieltää Suo- men miehiä, kunniansa menettämisen uhalla, nykyoloissa senaattiin mene- mästä. Uudistuskysymyksissä on Suo- mal. Kansan takana olema ryhmä asettunut manhoilliselle kannalle. Nimimerkkiä ..Kansalainen" käyttä- mä kirjoittaja on Suomal. Kansassa tutkinut riidan syitä ja tulee kirjoit- taja siihen lopputulokseen, että mika on puolueen johtomiehissä, jotka omat muosikymmenien kuluessa tottuneet puo- luetta komentamaan ja jotka ..nosta- mat julman myrskyn, jollei koko puo- lue näe ja tunnusta, kuinka he yksin omat oikeassa". Näitä ..itsemaltiaita", ..ahdasmielisiä" ja ..itserakkaita" joh- tajia, jotka eimät ymmärrä aikaansa, kehoittaa kirjoittaja „astumaan syr jään", jolleimat ..moi itseään asian muoksi unhottaa". Miltei samallaiseen tulokseen tulee se X, joka ..Kalemassa" esiintyy rau- hanhierojana' Hän ehdottaa, että puoluekokouksen pitäisi panna kapula puolueen sanomalehdistön suuhun, jot- teimät saisi riitaa jatkaa, ja että „pa- himmat riitapukarit" (Erkko ja Ren- mall sekä pari kolme muuta*) julistet taisiin pannaan, s. 0., jätettäisiin ma- litsematta puoluemaltuuskuntaan! Kun tietää, miten pohjaltaan sangen erilaisista aineksista on kokoonpantu se puolue, joka nykyisin käy nuorsuo- malaisen eli perustuslaillis-suomenmie- lisen puolueen nimellä, niin ei ollen- kaan ihmetytä, että nämä ainekset pyrkimät eroamaan niin pian kuin..pe- rustuslaillisuuden" mieliä kiihottama maikutus laimeni ja menetti merkityt- ensä. Onhan tunnettua, että suoma- aisella maaseudulla elämät ruotsin- mieliset sekä muutoin kansalliselle liik- !eelle mälinpitämättömät mirka- ja her- rasmiehet liittyimät routamuosina nuor- uomalaisiin. ..Perustuslaillisuus yk- sin heidät tähän liittoon yhdisti. Sen kautta sai nuorsuomalainen puolue taajat joukot uutta mäkeä, niinkuin Suomal. Kansan edellä mainittu kir- joittaja peittelemättä lausuu, ja se ..pieni klikki", joksi hän siihenastista nuorsuomalaista puoluetta kutsuu, laa- jeni huomattamaksi tekijäksi maltiolli- sessa elämässämme. Mutta tämä puolueen kasmaminen aineksilla, joilla ei ollut muuta yhteyt tä nuorsuomalaisten kanssa kuin „pe- rustuslaillisuus", ei ollut ajan pitkään puolueelle onneksi. Muuan Helsingin Sanomissa esiintynyt nuorsuomalainen lausuu siitä seuraamat suorat sanat: ..Äskeisten maalipuuhien johdosta näkyy mihdoin, pakostakin, astuman esille polttamana se kysymys, joka jo muosia sitten olisi monen nnorsuoma laisen mielestä ollut ratkaistama, ky symys manhoillisen ..Suomalaiset! Kansan" ryhmän nimellisesti kuulu minen nuorsuomalaiseen puolueeseen. Todellisuudessa ryhmä, kuten sen toi minta osoittaa, ei koskaan ole nuor- suomalaisia aatteita omaksunut, eikä niitä käytännössä toteuttaa tahtonut, ompahan maan puolueen liepeissä kul kenut painolastina, ehkäisten puolueen aatteiden ajoa ja eripuraisuutta puo- lueen jäseniin kylmäen. Ryhmän änenkannattaja lähti liik- keelle sominnollisuuden, usfomiollisuu den ja erityisen maalaisrakkauden merkeissä — kalastuskeinoja, jotta el ivät ole tepsineet siitä syystä, evä ne olimat maan kylttinä. Turhaa on moinen kalastaminen, ei meitä maa loisiakaan aina nenästä medetä, ei me sokeita olla' Siksi ei ryhmän maiku- tukjella ainakaan sillä paikkakunnalla mistä tämän kirjoittajalla on tietoja, ole ollut minkäänlaista menestystä - niin salaisella agitatsiomlla ja kaiken laisilla mehkeilyillä kuin sitä on koe- kettukin täällä ajaa. Meitä ihmetytti miime maalipuu hien alussa suuresti, kun esim. Sa monlinnan piirikokouksessa ilmoitettiin puoluehallinnon meille uieiseljboffaatji etusijassa esittämän tuon '.vanhoillisen ryhmän miestä**», uneta sellaisia, josta me yhdellä kertaa jo saimme enemmän kuin tarpeeksemme. Luulimme puolue hallinnon siksi, hyivästi tietämän mci- *) Arivcuenkin joukossa. **> peitti MtnuuaOia. (5amvn niide.t