Miq 6 n ^anomia Gulun kaupungista ja läänistä. 1910 Maanantaina Tammikuun 17 päivänä, waei«g«j Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. ECU V. 1910. Tilaushinnat omat: , „ r Asiamiesten luona sjul u s (o: maalla: Koto muodelta 4 n»k. 4 mk. Puolelta Neljännes ff tt Kuukaudelta 35 p-.iä 1 - . 40 p:iä. Postissa: 4 mk. 2 1 40 pnä. tt tt Ulkomaille lähetettäessä on ..Kaiun" tilaushinta: Koko muodelta 10 markkaa (7 kruunua Ruotsin ja 2 dollaria Amerikan rahaa). We- näjälle tilattuna on tilaushinta 4 Smkaa koko »vuosikerralta. Innokkaita asiamiehiä oietaan. Pyytäkää toimitukselta tilauslis toja ja asiamiesehtoia. M. PM. tali A. Mmiii Kirkollisia tietoja. Zlttnoliittoon kuulutettuja. ^eivuriniyöntekijä Erland Försten ja neili Ida Wilhelmir>a Lähtemäki, molemmat Ou- lun kaupungista. — Jalkinetliöntekijä Pekka Roininen ja ompeliatar Jenny Kaisa Greta Wähäsaari, molemmat Oulun kaupungista. — Työmies Juho ^eonart Okkonen ja neiti Kristina Ainassaari, molenimat Oulun kau- vungista. Kuolleita. ^apsi Saimi Elisabeth Hiltunen 17 päi- n?än, — Itsellinen Kaisa 5taroliina Muoti 73 ic. - Lapsi Aili Tellermo Keränen 6 kuuk. — Timperi Isak Pyykkö w. Tiistaina raamatunselilys kirkossa kello 7 illalla Torhtaina raamatunselitys rukoushuo neella kello 1 u 8 illalla. Asianajajia. Asioimis- ja Perimistoimisto Veijekset Hellman. Asianajoa rahastoissa y. m. toim. J. Lakon. f f! (111 II P toimittaa asioita virastoissa , U. ULLILR y. m. Osoite: OULU. W MiMm, Is ° ***" Koski & Suomalainen Helsinki, Aleksanterinkatu 40. LENNART MÄKELÄ —m Helsinki, Vuorikatu 16. saan Kuollut. A ritir Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta! Vakuuttakaa omaisuutenne tulipalon 69 ES varaita! S2 „Kuliervon" ja „Pohjolan asiamies Oulussa ii W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. Rullakartiineja myytävänä MII KUH1 KirjaKaiipassa. '^V'vd Surulla saan ilmo ttaa, että Herra on hyväksi nähi yt poiskutsua rakkaan mieheni Muurari joka pitkällisen taudin perästä kuoli uskossa Vapahtajaan Koskelankylässä tammikuun 12 p:nä kello 10,i» illalla, 58 vuoden, 6 kuukauden ja 11 vuoro kauden isässä. Suruksi ja kaipauk seksi minulle. 2 tyttärelle, 3 pojalle, yr;nä muille sukulaisille ja tuttaville. Anna Susanna Vahtola. Sillä armosta te ollette autuaiksi tulleet uskon kautta ja ette itse teis tänne, Jumalan 'ahja se on. Vuottolahden Osuusmeijerin mei- jerskan toimi on haettavana tästä päivästä lukien 30 päivän kuluessa allekirjoittaneelta. Hakijan tulee lä hettää palkkavaatimuksensa ja työ- todisteensa. Liike on pieni, 2 drit- teliä viikossa. Meijerska saa vapaan asunnon, lämpimän ja valon. Toi meen on astuttava heti kutsun saatua. Vuottolahdella tammik. 2 p. 1910. Heikki Haataja. ilmoittajat huomatkaa! lg kaiku g välittää ilmoituk sia maamme kaik kiin sanomaleh tiin mitä edulli- :: :: simmin. " :: BBBIQBBa (L. ja Kokk.) Toimittajat: M. PÄLLÄR1. E. A. OULÄ3VIE17A. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. Taloudenhoitaja. Toimisto ja konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppurein- kadua puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ään illalla. Puheiin 56, toinrstoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh des iimoituskoattoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penaiä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavaa päivä» numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomaiehfin palkkiotta. Ilmoituksia. Helppotajuinen KONSERTTI SEURAHL ONEELLA Tiistaina t. k. 18 päivänä kello Va 8 illalla. Pääsy 1 mk., koulunuorisolta 50 p:iä. Solistit: Herra Albrecht ..Kiarinetti". Kilpa-ajot Kalajoella pidetään Markkinapaikan jäällä tam mikuun 24 p:nä 1910. Sisäänkir- joitus Nuorisoseuran talossa klo 9 aamulla. HUOM.! Sunnuntaina 1'^ p:nä klo 7 illalla aikaa yleinen iltama Nuorisoseuran talossa kilpailun hy väksi. Toimikunta. Varatuomari A. Seppäsen lakiasiain-, metsä- ja talojen osto- ja myyntivälitys-toimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maatilojen sekä metsien myyntiä ja ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvos telemisia y. m. niin hyvin lainopilliselta kuin ammattikannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osote: Seppänen, Oulu. ^9111111111 jotka ette vielä ole tilanneet uuden asemakaavan mukaan määrättyä BO OB BO • • • • • • • i •• Ä »» »« • • M J J M kaykaa viipymättä f • £0 9 M Sd&liaB «£ filfi «#>• Ä • S» W fiifc & & *7 S J. F. Hellmanin talossa, Isonkadun varrella! □n BB aa HUOM.! HUOIVS.! Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O .-Y. Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. MatKustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Olsvi I m HeSanen Omittaa lakiasioita wo- ■ v bsbb b b wdms E mioistuimissa ja viras- varatuomari. toissa. . . ^ . ... . . ^ Matkustaa maaseudulle. Asianajaja Oulussa, Aleksantennk. 8. Talletuskonttokuranttitili on edullisin talletusmuoto. Talletuskonttokuranttitilille merkityt rahat kasvavat korkoa ko tolle, siten, että kasvanut korko kaksi kertaa vuodessa, kesäkuun ja jou lukuun viimeisenä päivänä, lisätään pääomaan. Talletuskonttokuranttitililtä voi myös nostaa koron käteisenä ra hana kaksi kertaa vuodessa. Talletuskonttokurantti sopii erittäinkin maalaiskunnille ja maalla asuville, koska koron lisääminen pääomaan ei vaadi tallettajan läsnä oloa pankissa. Talletuskonttokurantille voi lähettää rahoja myös kirjeellisesti. Oulu, Tammik. 17 p :nä. Sotilas* miljoonat. n. Olisi suhteellisesti heppoa käsittää niiden kanta, jotka tahtomat että edus- kunta ei saa suostua näiden »varain maksuun, jos tämä eduskunnan kielto möisi nuo miljoonat maallemme pelas- taa. Mutta tätähän ei kukaan odota. Kaikki tietäivät, että nuo rahat meiltä joka tapauksessa otetaan. Asia on ai- ivan yksinkertaisesti niin, ettei sen es- tamilien ole meidän suomalaisten mal lassa. Me olemme jo saaneet senaatin, joka huolimatta eduskunnan kiellosta on määrännyt hallitsijan käskyn näi- den rahain maksamisesta täytettämäksi. Ja miljoonat omat tämän perusteella kahdelta muodelta menneet. Itse näitä rahoja me siis emme moineet missään tapauksessa eikä mil- lään kielloilla, ei eduskunnan eikä ke- nenkään muun, maallemme pelastaa. Mitä me siis tuolla eduskunnan kiel- lolla olemme saaneet ja saamme aikaan? Ei moi nähdä muuta kuin että sillä saadaan aikaan pelkkää turmiota ja onnettomuutta maallemme, ja hymin laajakantoista ja pahaa päälle päät- teeksi. Katsokaamme tätäkin asianpuolta »vähän tarkemmin. Tiedetään, mitä siitä kielteisestä kan nasta, jolle miime waltiopäiwät tässä asiassa asettumat, jo nyt on seuran- nut maallemme. Ei tietystikään siten, että kukaan olisi tätä tahtonut. Mutta se on kuitenkin tapahtunut juuri tuon eduskunnan kieltokannanjohdosta. Niin- kuin jo siihen »viittasimme, on seurauk- sena tästä kannasta ollut, että Suo- men kotimainen hallitus, senaatin talousosasto, on täyty- nyt jättää m i e r a i s iin käsiin. Kun eduskunnan enemmistö ei enää suostunut tällä kertaa järjestämään sotilasasiaa niin kuin se oli aikaisem- min järjestetty, s. o. antamaan suos- tumusta maadittujen miljoonain maksamiseen, eimät suomalaiset mie- het katsoneet mahdolliseksi ottaa mas- taan paikkoja hallituksessa, jonka reh- tämäksi täten olisi täytynyt tulla näi den marain maksu ilman sitä edus- kunnan hymäksymistä, jota tällainen maksu kuitenkin maatii. Seuraus oli silloin niinkuin tiedetään, euä Menäjän hallitus pani Suomen senaattiin mie- hiä Menäjältä. Ja näiden maallemme ja kansallenune mieraiden henkilöiden käsissä on nyt Suomen hallitus. Sitä mastoin, jos eduskunta olisi sotilas- maksuun suostunut, tämä hallitus edel- leen olisi moitu säilyttää isänmaallis ten ja kykenemäin suomalaisten mies- ten hallussa. Selmää on, että tämä seuraus miljoonain kiellosta on mitä onnettomin maallemme. Eikä se ole mähimmän onneton juuri maamme oikeudellisen aseman säilyttämisen kan- nalta. Sillä jokainen tietää, että tämän asenmn puolustamisessa Suomen se- naatin tehtämä ja merkitys on mitä tärkein. Mutta, moidaan kentiesi sanoa, mitä on tapahtunut, se on tapahtunut, eikä tehtyä enää tekemättömäksi saa. Tässä on kuitenkin huomattama, että niin lo- pullinen ei toki sen onnettoman tulot- sen tarmitse olla, johon senaatin ko- koonpanon kysymys on mennyt, ettei mastaisten eduskuntain menettely möisi siihen mitään maikuttaa. Päinmastoin, jos uusi eduskunta, kun sen muoros- taan tulee käsitellä sotilasmaksuasiaa, antaisi suostumuksensa tähän maksuun, olisi yksi paha este poistettu, joka nyt maikeuttaa suomalaisten miesten saa- mistä maan hallitukseen. Jos taas uusikin eduskunta hylkää miljoonamaa- timuksen, omat toimeet siitä, että maam- me taas möisi saada kansalaisten luot- tamusta nauttiman pätemän kotimaisen hallituksen, lykkäytyneet tietymättömään tulemaisuuteen. Tämä hallituksen kokoonpanoa kos- kema maikutus eduskunnan asettumi- sesta kielteiselle kannalle sotilasmaksu- asiassa on yksi kaikkein tärkeimpiä näis- tä turmiollisista seurauksista. Mutta ainoa se ei suinkaan ole. Ensimäinen seuraus siitä, ettei edus- kunta suostunut maadittuun sotilasmak- suun, oli että eduskunta hajotettiin. Marmana täytyy kaikett pitää, että sama kohtalo on tulema nytkin malit- Laman eduskunnan osaksi, jos se uudis- taa miime maltiopäimien hylkäämän päätöksen. Eikä mahdotonta liene s.'- kään, että eduskunnalle käy mielätin onnettomammin. Sanomatta on sel- mää, että tällä tamoin kaikki hedel- Mällinen työ lainlaadinnan alalla käy mahdottomaksi ja että nie saamme ku- katiesi kuinka pitkiksi ajoiksi eteenpäin haudata kaikki toimeemme sisällisten uudistusten aikaansaamisesta. Puheenaolemain marain kieltäminen meidän suomalaisten puolelta tietää edelleen amointa ristiriitaa toiselta puo- len hallitsijan ja Menäjän, toiselta puolen meidän maamme ja sen edus- kuniian mälillä. Heikompi puoli kun olemme, täytyy tämän ristiriidan muo dostua meille tuhoisaksi. Menäjän hal- lituksen ja meidän maamme mälillä on jo kauan mallinnut kireät suhteet. Tä- män uuden ristiriidan johdosta nämä: suhteet yhä kiristymät. Mieliala Suo- niea kohtaan niisjä maitutusmaltaisissa '.venäläisissä piireissä, joissa ei olla suopeita maamme nykyistä itsenäisyyt tä kohtaan, kiihtyy edelleen. Tästä saattaa helposti syntyä yhä uusia ja entistä kiimaampia maatimuksia, jotka tarkoittama: maamme inenäiiyyden su- pistämistä. Erityisesti on yksi seikka huomatta ma. Kun Suomi ei kanna mitään so- tilasrasitusta, on Menäjällä tätä help- po käyttää todistuksena »väitteelle, että maamme nykyinen asema Menäjän maltakunnassa tietää kohtuuttomia etu- oikeuksia meille. Tähän moidaan kyllä suomalaiselta taholta huomauttaa, ettei Suomi ole syypää tähän mapauteensa sotilasrasiluksesta, sekä että »ne aina olemme malrniit täyttämään kaikki koh tuulliset »vaatimukset »nyöskin mitä tu- lee sotilastaakan kantamiseen, kun main maamme oikeusjärjestystä ei loukata. Mutta tällaiset muistutukset tulemat »varmasti Msnäjällä saamaan hymin mähän huomiota ja ymmärrystä osak seen. Ja silloin muodostuu eduskun nan miljoonakielto maamme mihollisille Menäjällä aseeksi, jota he »nitä suurim- malla menestyksellä »voimat käyttää yl- lyttääkseen Menäjän kansan mielipi- dettä maatamlne »vastaan — kansan, jonka itsensä täytyy kuntaa mitä suu- ri»»»pia sekä »nieskohtaisia että rahalli- sia taakkoja sotilaslaitoksen ylläpidoksi, jonka kustannuksista Suomi olisi koko- naan »vapaa. Myöskin maamme sisällisiin oloihin maikuttaa sellainen ristiriita kuin tä- mä sotilasmiljoonain kieltämisestä syn- tynyt ~ miljoonain, jotka meiltä kui- tenkin otetaan' — erittäin turmiolli- sesti. Olemme jo Huomauttaneet sitä suurta mahinkoa, jonka se on tuottanut inaallemme miemällä kotimaisen bal- lituksemme »vieraisiin käsiin, joista sitä tuskin moidaan outiiinme takaisin saa- da niinkatian kuin ristiriita hallitsija»: ja eduskunnan »välillä tässä asiassa kestää. Hnomautilnine myöskin saman ristiriidan aiheuttamasta eduskunnan hajoituksesta ja siitä samanlaisesta koh talosta, »nikä uutta eduskuntaa »var- masu odottaa, jollei se tu'e sotilas- asiassa toiseen käytännölleen tulokseen. Mutta ei tässä »vielä kaikki. Tainä lni!- joonaristiriita »vaikeuttaa suurimmasu kaikkea työtä »»»aamme edistymiseksi. Se nähdään »:yt jo »niltei joka päiivä. 9!iinkauan kuin eduskunta ei »nyönnä näitä sotilasmiljoonia, ei Menäjän Hat- litus »vuorostaan suostu myöntämään tarpeellisiinpiakaaan »varoja Suo»ne»t »valtiomaroista uusiin suomalaisiin ylei siin tarkoituksiin. Tästä kärsii kaitt elälnä Suomessa: koulut ja muu kan- sanmalistustyö. jolta kielletään