Nro 194 — 1910 KESKI-SUOMI Sannuntaina elokuun 28 ptnä Tnomett kreikkalais katolis ten kansakoulujen tarkasta- jan wirka. Wira» haltia komennettu Venäjälle, kun ei eroa tarkastajawirasta. Gäseta" Ämoittaa: Suomen hiippakun-taihallious on kot- Jonut, enei ylimääräisen papin Äitf« janteri So&otvnikotviin icixka-asema suomalaisien tansäkoulujen Mrfo»tö» tia ole «sopusoinnulla hänelle oi-keaus- koisena sielunpaimenena kuulumien wctmolli?uulksien kanssa. K»ska past». ri Sad-cwntkom on hylännyt «srktipiis- pa Sergein chdoruksen luoPua suoma- loisien .kansakoulujen var?asiajaiumra-s- ta ja ryhtyä hoi>tam«m Kuopion Niko- lainkrvkon «U. Papimvirka»?, n i m «on pi>h. jynoodi arkkipiispa SeMin esi ckykjeÄa ftp.?. 21 p:nä kavsonm ^opv- «untamofsi. pastori Sadotvmkomm ijää- mijem edelleen touhujen tarfa^ttrjaTifi Suomessa ja ^äätiämyt siirtää hänet Suomen hiippakunnasta Tshernigomin hiiPpaLunncn halliliulsen ckäyrmtämältsl. läskien hiippakuntahalliiullsen amaa Sadomnilkomiille asiairmnkaisen pai iikan TiHern^gctvin hiilpyakunnassa, inuila oikeuttaen jan,alla pastori Sadowni>- komin, jos hän halluaisi siirli)ä miran- ic-i-nilu^.lX'ii Tshernigliw'm hiilppalun- naL<a >jo>hoi>ilin muuhun 'hiiippalnntaan, ei kulienkaan Suomeen ctfvi ien luupu- rchiippaku-nitiiin. tekemään siitä vno- OTurjen asianomaisessa iäojesryksessä. Äir?fcrfjerro SafixÄDttifom on iwtfi> nainen kansakoullmtatkast c»s a mitähän- salkouiuja Iivarien, «joissa cppÄaiden eneminis.ö kuuluu krei'5kalaiiiska>tetifoe»r -uskonrunnusfukseen. Tällaisia koulu- ja on pari-kolimetymmieutä Saimin, Suojärmen» Suisiamon, Iimlpilahxu, Ruskeckan ja 2orrclttxrI<m pitäjissä. TaNkastajaikvi rasiaa n ei pastori La- domnikccvia moida il mmi lävllista mt- kiinteä ja tuomiota erouaa, .mu-r:a ■'jos hän yhä »idä on, kmen ylläM«>nilus:a nuiisc->ia Moi Päättää, hiippatunnan hallitul^en käÄkynalaiinen 'pappi sm ies, ■täi)tmw hänen sen 'pcfmiriiifse&a pyy- «tää ero iar!ä-ta'anw:>rastaan frimä la- 'pouff&jo, et:ei hänelle, fjos hän sitä pyytää, myönnetä eroa lpappismirss- vaon. Fii^. Gasetan u^iisen stchiicen on Tuiiiertftn lmieiä -jäätyvä apQ-!«wälle ikc-nnalle. Rannlkkolaiwurlt ja luotsi- laitoksen tvenaläistytta- minen. la nd "-lehden toimiius oi: jaa- nm jutkalöloivoffseen seuraavan W2s- »«lauseen: Me. nclm kuusilym.menlä rc.nn^'o- lailvuri« suomen jo ?l f>ic\Mwnniaou saart-lcsia, jccfa m>r cTemme iaimoil- ioimme Tukholmass.z, cfonmc lukeneet »Äiani^llZk/den artikkelin: „il iwe. n «Äfoimaton h n h u" ja jossa selt- vetään että Tuomiin ^nnikkoloimurit olisilmat ^halukkaita astumaan meidän ssuomalai-sten luoiisim sijaan, kun näinä iuoriTuTrotfen wenäläisw"ämiien läh den omit ercnneer. ÄafJii panemme me Ma^aivan maetofairkemme luollais. m fc-ufirrttro ivastaan. Me emme ole ftelfcan <jpowH«t, wi^lä mähemmin lu- tvanneer n>h:yä moinilu^su tapaukscs»» W.^Pa^'silu>ll>.'ijsii>n >lu,olslnt0iiiiiin. joi» °hi>n emme ensinkään ole Pate» wiäkään. 'ja tCiffDCMmrse >nie ?arrwllii et- itä .fai?fr rotin i ffcfcf.uuiit lchnpvär tä hän T)!3fiiw'.-elt;e^:i. Tui Holma, elcif. 17 pnä 1910. Noin 60:mten wnnMolaiwurin ipuotto&ta: E m sl E r t ma n. taima mvPeildion^ouP^. Nlläcl^vmn wasialau!.'eÄ.t lsää ..Ä^cuid" euä. scn niu.'a.'n fuin l.hti on "oonut tieiää. eimät maan r^nnikkoiai- ivuru Maan omoasiaa-n joku kunniei:on y^i!yin<n henkilö on lausu- ,nut si ihen iu-unmvn fllihl ,.?'lu?iid" oik kcrionur. >iu>^n «lui?l:c'Maa oi 1'i.n, o- war nivan rir-ni ! i'fri'<ii r .t>u ri: UHirims:'; pöancnec? olla äimättä luo-sien pmf.V.a, >mi>!ä Mll.tväisyydellä ilmoi- tevaan. — Janakkalan palkolliset päättäneet kieltäytyä »uosipestiä ottamasta. W'.ime Mmuntmna Äi Janakkalan Tanitalan tyäw. >ta>lolla ylei^n-en pal- weliijain >kokous, jossa ipääMÄim ei:ä palvelukseen ei enää ruw?ia- mtvosi- »acm Mukausipalkalla 14 p:n irtisano- 'Mijdto 'Mrnnoltöfiitt puoilen. Myös pää>ret!iiln «Maalia omiin tarpeisiin tar- wi^ttawolt tvapaaPÄilivät. — H.W. — Poliisijoukko kirkossa järjestystä tvabvomassa piispantarkastuksessa. Tämän «nnen lkuuilumaittoman «kun^ Ttian" >saiimat cisakseen syrjäisen rMhail- lii sen viini n Mraikunitvllai set to' ntitcr» laossa siellä ipliBpantarkäslusta' lau» ivonM'n>a tämän k: n 20 P Uiä. Jo e» dellilsenä päiwänä. kun tarkastusta toi- miitertiitti rippi'koulltilla>isl>on kanssa kir kossa, lavisi htchu, että pai »kakun n an Pvliisikoiistav^l^ oliisi saanut esimie- hellään määräyksen olla tamiuaessa sirkansa puoleÄa .sadpuiroillj. arkki piispan Somi>n olon aikana. Tähän Huhuun ei wiM mitään iunrempaa huotmoia kiinni:etly. Mutta mainit- tuno ^äilseiiä tariastuspäuväitä kirkon- mÄlle kö.oonnullaessa alkoi laa» hu- Hu "fiierrcM, etftä aliisi saapunut piiri m- me nilM^lsmirs ?lIla>järwc>Uä muka naali fuikifi jsillAäistä Poli is»koii,s: aa p el 'a> ja !vi<>IÄ?ä — >Man gin^uHet lä jakin käsi- rauiioiiiiieen. Hu^u UntUuii uskcmatto- imoifl, anuv^a »äyiÄ^yi koh!a kolkoksi ted.Usu-uKiöksi, kun ai^kmvirron aikan» saclpuii )f iirtJfocm mainvtut esuvallan e- dus:ajja>t: nimismies Mirkainerktoi- neen 'seurcMlsaan lkcrilkl kolme pokiisi- ^onsiaopelia ja »vÄnqinitul jet raja. sekä hajosruxil eri fdhoillk kirkosla. Miltään tchläivää er 'heillä luonnot- li>Mi ollut, isillä toitmi?us menr taival- listiä.menoaan, tk e^es pioniniäkäan MU!istutuSta seu>rakum.tallaisten taholta johty \ot ytciisön ikäy:ös c>li Harris ja lv.t'Äva Ikuicn kMossa tcimallijestr» Huicimaisimait kai järjc-slysinnehet, että hcAä o>!i wedeity nenäistä raikkaan, missä heiiÄ IkaiKem Mähi-mmin tarmi- 4<mn. ^cska >iar'kastusi.cliimitu!!eit paä- lyiilyä fm-a-itnitttnjifo» päitlvänä poistuilvci kotiansa, Mä iikka sa-notvim määräyksen olleen olla saalpivvilla wiÄä seuracma» nalkin >pä?mänlä, jolloin toimitettiin lkiirlkcherran witkaan asottajaiset. Zliisiä ijchimoar tällaiset w^ro!vlli-> suus:>oimc>l>lpi>leet, mi-W syin vakoili- wat lu rmaumma an »aiseell i ien ra uhan" lhai^^iliniseen ra-u'lion ja r<ikkai.den e- inxan-f at: mm ;JXe !ptjf>i tctlj&iä oa.fn«|n, kriislillisen seurc>.'unn<Äli keskuudessa? Te on imei^lle WnilaWe armoitus. Tiedusteltaessa herra nimis!!:ie.)eltä .syylä mmraiÄtjynisÄ, 'itllntaiitii' hän, enä, muika. Alajärvellä olist ollut i: Aseella ihulhu, .jelfa tieijl kertoa, eviä Zoinin $zsp0'n:aLasl«G'ssa,sa sen l/i:eybeöjä loi.m!.:e:iawaösa 'kil'i>kcherra M. 5>aata- jan mirkaano>sonaia:!sissa pantaisiin :o:- meen m"i>c>ienosoi luisia. Sen wnoksi ia- nc'i fci.MicerJio lii-;iri)n olla saapumilla lpolMv0'.an<M k»:iA>a. Mistä Mteis» la iin.di.fct koko sel:ro>kumiaa KZo isAvät jutut aviierasSsa pläjässä owat Mneck a>lku>nso. Se sretäi>si tulla päim^niva- -omistäljait jyrikäski ?iMäi)!^vät itefe* mäsiä pi'tlfäojiXaisw wtvo!kra!sopimmlsia. Ag-raairiipula t-ulee Piakkoin maahan >täi)d!effä voimaissaan!. Ainakm 10? >tu>hatta tarlplparia jääpi- Aman -maata. Tämä juottaa maaÄe Auria MaikeuEa ja kärjistää wiÄä enemmän tvsltiolliK» ta a semaa . — Taloudellinen P>ula tulee elhkä kÄjnltmnään työmäen huomion pois ivaliiiollifista kysymyksistä^ — G suinkaan. Työmäen kuokka meillä on ru>ttawäsri ja kä- fltiää hlMm, että wcol!hl>ollinen kysymy? on — tt)I>ymys -kansan elämästä ja Luo» kemasta. Kansa ei olle ivälinipitämötön. — iLmtletteto', että kaikki> puoluvet tuilee esiintymaäin Midaarisesii yli- määräM vvrtvolpäikvillä? — Kyllä, .me emme tule luulroövas- ti anwmaan miltään aihetta erimieli- fyyieon. Äschcvnwa>:iht>aja Amoittaa Ilapuksi, elleivät 'hänen imuut haarattÄunsa NiältiolliötM ^oimi miesten kanssa, ole anta>nee!t.m-titäjtm vuilta asiaan. Kaikkien jpuckuckiiien taiktVlla on seliivä. Suo- metlamlaiisien >kes!?u>u!dessa huo»nawan !jc«rJfun Mermn horjlU,Maisuutta, mutta !a!>?>5in>pa hekääin ipääittömät luopua toi- >stÄa puokueKt» Nnä Läröeänä- hetkenä. Pikku-uutisia, Gustaf Frödlug. 60-wuotias. >lovn. So?n:ssa ei Hi ^skchdusKliÄan. niuslä ole Tuutttu Menajan hallituksen Poli tiikka sekä Menajan ja Suo- men tulevat suhteet. Taloudellisia kysymyksiä. — Vaunut, joissa »venäläisiä soti- laita kuletettiin Lappeenrantaan, desin- sisioitu. iVQ^tonraMateiÄen d^sins si- -orja lsaaipui perjantai yönä K'0»'.vci«rn drsins'sioicna<>n ne 17 wau!Nii^, j i%; fa cki l'ähe:e:>ty LcrsPeenrannc>?:a ja jois- sa LciWeenrcn:<?an focpuncet 120 ra- •juurrao oli kulc:o:.:u. £B , air;nut' lotetiiai h?li trilcrrctrbn lpäähim s? .niibcn lat tiat, feiaitir ja koi o» ipesiii-n markoin, llui.iiitem. enä M>'>u:ii:!ia di'isi jo ehdiiiy 1rt 1 t>c :tiki pc-s cn 'fi:>:ui suhleecia vir heellinen, o:rä Koumol.isia ?awoon lähete^.iM irciNiujen jo:'.ko>--ia ei ollut Ijh:ään ni^iä 17. joilla r^uunoja lul- jetettiin. — Kreikkalainen «ergein ja Her- mowinin lveljcstunta sekä Karjalan »veljeskunta. TenjÄ.mn kun p. Ter- gein ja.Hermoivin weljckliu>nn»n uude: säännöt m.k. 2K >p:nä owck 'lMeet m^h- w:Hte>ttliksk, on arkkipiispa Sergei ia- norun «meljeskunne^ >?omitean 'puheen- ijcihiaiallsi, ninDtiänyt oikeauskoi-son Karjalan »veljeskunnan puiheenljoihlajan orki»mo>ndriri Älipriamon 'tarkotuksella yhdi-siää molonrpion wciZj<Akuniain toiminnat. Mkimandvili Äty>rkwttt on ikcMetty ottaa ramasli Kalsanikiln tehtämäl, loka edelleenkin >jää ikomickan tvatliiltvksi -jaseneiksi, !ja toiimit-iaa we5i!oskunnan kuicitvaraston larkastuksen. Tarkatsmssm .tuMslsta^n * 1 3u s *if( ^ W jc b cim.oft i n ihaasia! loi i jölls hra 'E5pew.Me ;au sc>sia>l.lc»emokraat- lien Ifontitoj ni/kyisestä iMa^lliollisesla cilimd^ta selitellyt »lpu>c!lueen johtaja" iherr^ S(iro!a [f\) seuraan>asti: — MlinääräÄein imaltiopäimien IMastaus on e>iwan setmä, enkä miiiä >.'U>.^'le, tiliä edu^konia tmCce kauan pc- riiij:rTemocn fidiuöruäa >>vas:ausiaan. Meillä ei >ole Miiiään sy>)i>ä muuraa y'äiiääräis:<n MiillticPäÄvren istuntoja agiia-HoniZvälik.'>PPctil0t!sl. Emme tar- m^ise enää a<ii>ieew:a!Wonöjän uuden yoÄÄan jc'l)doöi«. Suomen -jokaisessa nurkassa o>n ^anoinaii-chtiä. jaiika olivat on 'iyöÄoirnellöet, tehdcAsee'» k^n- -ollv ^scÄvälsi sen, miinä nt!lee >tietää. — Teidän iflonttme !wenUnisten loiroulksisia Suomaa? — Lkainme pu>olestamme jo kauan aikaa takaperin myöi^iänoet Ivenäläisil lie jb:rot oueudet lki-m mcimalaisillekin '.^'mii.hille. ZLenäläisellä Mäellä on oil^evs otiaa c^saa meidän tkokouksikil we, 'sillä on äänesiysoikous seifn waa- £;oi!emö puoluewcc>!liSsa. Jos wenäläi- n<n ttKvä?i ei aina, «cDc Wowu.t käyt tää näitä Meuljsia hiMäl>seen, niin sti iä c>.vat siiä estäiwet su>u>ri> ne. ijotka nyt haM^iivai weiuÄässille sanottuja oi- keilasta. Cn muisil0itama. että weuö- läisrä ti>ömät^i on Tuoinessa pailjon. Ei md|;<i >pi:>hu«^aan isiiitä. eitä meillä periosrieessa ee ol!e mi>tään stiä was- laan. er>:ä iveucZ!äi>Me MäeSiölle r.tycn- 'neiään kansalaiisoi'keudet Suomessa, m u"jto uudet to in onmt '[äyfämiöön saa- Mlawa,t kailliisessa jächcs!y?seAsä. Saä- itaa «meidäin käsitellä!la-M/dVtus, käyt- tää oi>ieu!te>:nme ja raikaiötä kysyinlzs, ei;fä 5vaan atitaa, siiliä kausunto, 'joka ci keiäÄl wi?l!,voZ!a. — ^Diinfntoinen on «iiyöräteikemän luc.oit micliaila? Meillä on parhaallaan rakenims- työmiMen la!'?o, mutta le m ohLme- n<^mää laatua. On olemassa fotsfa palljon ft)!veniPiä syiita, ij>otka tullemat ^ ärlh^ftäbnöCm ntoata. TiMätekeMän luokan poinoGiämana hiKväkfi)i edus- kun la muuitainiä scisiaalPa uudiisluk- ya: leipai'ri>!a i n. ku n nM^en «Maali la M fckä maalNvuiclkrallcvin. Ja milä? Näi^ ta lal'l?ja « .noudabcjha. Leipurit esim. e:-mät >tahdo kuulla ipichuttawankaan48 liMtilsesla työajasta wiikoösa. Tapojen tuvmeluis ja !laj^ au>k:'oriteslin hämit- tämimon kantawati. Zjedelimiiään. Mi-ten torpparien käyneeDiän, Lun wu>oikrq'olpi^mukxet päättivät. Maafl- 'Etak. S2:na p:nä tuli, kuluitceksiI miisikymmvntä «Muotia Ruotstn mai- niaimman llaulurunoilliijam, Mevlamim „>!!uukuisan miehen" lsynlymäslä. Ziäi- nä heikiiliä, Moiin runoilija its» lsai- rasi^aa iheemciheilkkoutta ja. on kykene- mi«:ön koskettamaan soviiimensa >hc° lpeanlhc!.'chämiä kieliä, soilmat ha»M ih- moellijset «laukunsa kaikkialla Ruotsissa, ijiO mekin, -jotka olemme Frödinssin ru- >no>ldtissa löytäneet nvin nuoruuden imurrosailkoina kum mairhuuden hiljaa- Isinä heMlnä iljäkkäsiiliyskaipausta", ma- Paiutla, ilhm-oellistä i^tua ja selittämä- ltöniä hiMyyiiä, k>u>wn>:elimme tuota 'suulria l^ii.mäii!hymn!>ä yhtä juurella lNi>i^len!uinnolla kura runoilijan kaiilsa- lais^t. Frödvngin Äämäntehrämää ja -tari- -nao >mu>:>slellcA?amme.haimaitseinme hä- >non tuo!v>ltnossa>an sen ajan, jolloin hän dodellvena taiturina, tl)ylii!iie?kana ja uuNiiÄiLljana siiriää Ruoiisi>t laulu- ruincuöou silitä 'lajsölia, sonne sen oli- Snoilslky ja Viktor Rydberg saatta .i?eet. hän nÄinää Goeiihen kcckaism ruitol^1ht>cen, M »en lauluisiMn ilme- t'.e? taiwaa,iilki>rläs 'säwy, kemyt ja HA- isonen kaipaus kaillkeen siihen, «nissa ilhnli'nen ■umefnt ckämalnsä täydellisiiyt- tä. Näin hänestä tuli reailismin, totini» t)onrdJv»ul:ia ja sydä!mellilfl>yitä julis'.a- toa il<suM;a^ imfa kalltäiAi<d Nuo isissä ei cli e Mut sutlen Bellmanin aikojen. Me isticimalcli^ tunnemme hänen .tau>lujan>'a Drjö Weijsian tovinittamas- ta kaämiÄ's?siä jeliä niistä uieista ru° .tKliÄÄmisia, s pika 'Ollemme al?ukie- lelK -luifcncet. Ja somaa, mitä Ruot isin >nWorilso hänessä >tasuaa, niin samaa mc^kin tunneimme, ^ansanotnaisuutm, raikasta kamsanelämän kumaiisra ja e- li ä ni>ä >ia vm o«i tuksen t un iomusi-I. Frödinigin henkisen Mmän syksynä kviru!htawat hänen laiuiiunsa '.uomaan .rermch^isiä Oraalle runoin jalle tu- 'h«nisil'ta täälstÄin, merentakaisen maan asuinai>lta, hartaana herää lueissä se toin»o, «itiä hänen soi-itijmensa kielet uudelle.in wärähi>ämät ljaMamaair ti^o- :a jumalaista rmto>ultia. puiä Ät ilmoitettu kaikkiaan 36 orit- ta, ljoijiista PalikiMin -seuraamat: -1 Luokka: 1 lpalk. 75 mk. «Elon- Reiipas", vmiiStaja Suomen tvallio, ^hoitaja A. Mchrem; S lpalk. 50 imi!. »Htzipo". omiitoja im, lhoi-tlaja isamat fuin Ä>. ja »Poika", amiSt. A. ZMmen, Kuopio; 3 lpalk. 25 mk. „ElÄnpMl"« omis taja Topias Hutbumen, Karttula, „Jn- >to" omist. Juho Snellman Maani itka ia „Wei!Wo", omist. Räisälän on- AdiDys. L kuokka: 1 Mk. 150 mk. „Pilk- ku", am. Wesannoln oriyhdistys; L »puillk. 100 m?. „EMi", omist. W. Jgn«tius Jijdtmi; i3 'palk. 50 ml „Jyry", omist. Suo men imaVio, lhMalja G. A. ParMiainett. 3 luokka: 2 palk. 200 mk. „Ei- no", oimist. Antti Halonen LeppÄvir- Mt za ,Mo", om. Sawon Hippos, hoi- iaja Qito >Ll)y!iikäi!nen; Z!pal>k. 150 m!k. ..Lahja", orn. Riis- tameden oriHdistys, hoitaja I. Pii- (kätten. K anta k rja a n merkittiin seu raamat 3 oriöta: mvairmilj. Antti HvlosM LspMvMoÄta „Eino", mw. Pekka JaAalsen Nautvkamm Äa „Jenk- >ka" lj-a lmaanw!ilj. Topias Huttusen Karttulasta „Etonipoika". Rawikrl!!pailuihill oli il- MÄ'.ldetiw yht. 32 ijuokstjaa. Pv>lkitÄoja saiwat: Nuo>rten luokassa: 1 paÄ. 200 mk. »Peikko", omist. I. H. Wa- ris!PjotlwMÄvi, enn. 5 min. 23„ !s.; 1 Palk. 125 mk. „Inio", Särkän >pe rilli set, Ristiina; 3 pa-lk. 75 mk. „ Moiti o", T. Ahme uciinen. Mäntyharju; 4 ipallk. 60 mk. „PiMu", Vesannon otctHdiisiys. Wanh oljen luokassa: 1 palk n- non 400 m!k. „M a n u". Keski-Suo- men H.lppos, enn. 5 m. 14,, sek.; •2 P. 300 mlk. »Pirkko", Motti Lainppu, S^lkolq; Z palk. 250 mlk., „Qsmo'', Kausti sen Oriijhdistys; 4 'pit-ik. 200 mk., .Mirkka", Jmar Leliviic-n, Sakkcila; >5 !p. 150 mk., „T u i m a n-T y t t ö" Diifo: Siitti, JyMÄMLä; •6 .p. 100 mk., »Humunpoika", M. 'TclJirctnen, Heinäivesi. Valkosia Hyvin lajiteltu varasto "{ Hienoja rilla-, alpakka-, muBliini-kank&ita. Pique & hamppukankaita. Moraiustarpeita: hootuja, kokkia, sokkia. Hienoja valkosia lilkkinenfiliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. — Kunnianosotus professori Mi!- jukomille. Nimkmn muutamia, sitten kerrottuun, kämi Uudenkirkot', mieskuo- ron lähMystö profesiori Miljukomin luona hänen huwikassacm kiillämasjä häntä lormMaasia maamme oikeuksien pu>al>usta,miisesta. Pros. Miliukom ot- ti 'lähetystön »vaKtaan yslämällisesti ja masiafi hra Juho Hietaisen pitämään ipuheeseen tähän tapaan: „Miinuin wihamieheni saarnaamat, että mmuit on MetAl -suamalaisten ro- 'hailia ja isenlähden muka taistelen !Su>cmen oikeuksien puokasla. Z)!nmn täyiyy myöntää, että olen todella ostet- ru, maan en kullalla ja hopealla. Suo. >men ilucochh», sen ka>nsanlauli>t, joita minulla on 0ll>ut tänäkin päimäna cn- m kuulla, i«n rehellineil laistaan ja oi- kenksistaan usloll?je>sri kiinnipitämä >kanlsa, ne ne Ämat mmum osianee: ja innostaneet trtistoltmn oikeuden Puo- kesiä omassa maassani. Minä pyydän teitä mivmään teadvchdlLseni Suomen rehelliselle oiileuteen ltirr^vaamalle kan- Me, sen -termchdlyksen, ettei sen tci.mo ette turha, niin Jaatan kuin se luottaa oikeuden woi-ktoo>n. Se tietoisuus elo. lhylrÄöön Suomen kansaa taistelussa oikeuksiensa puolesta". — K:!a. — Uno Cygnaeuksen muisto. Ennen Cygnaoutsen Pä^ijmää ilmestyy 'Kustan- nlBosÄlÄ^ii» O:a:van kustannuksella :Mc>ri>aslaia Gustaf fi. Lönnbecki»!kir joinaina U-no Ctzgnaeuksen eläntäkerio run'saasii 'ku^i-isttu.ta juhlaju«!kaisuna. 'X^f.ljä on, kutoen ^unnetiiua, Uno itaiiui-sen ls>uxulai.sena kuulunui hänen iläheiseen iuÄalivapiiriinsä. Teosamaa m«i«il!cwan kuman ..Tuo-iiien kansa- iftHiiaiin isästä" jja hänen elämä n työ s- länjä. Moisant, jonka rohkeasta lennosta Parisista <>n^lanniin Kanoasin ylä Eng läntiin, mullinaan 2 matkuZtiaiao. äsk-lläm kerroiimme. <•-1 jäntä työstä tultuaan. Emäntä käy puu» tcrfjaSJa monta kertaa päiivässä ha!t- massa!aswitsia koittssnsa. Nuoret otta» wat siellä lukkia sisään ja napinläpe«nsä kim lähtclvät iltakäivclylle. Lcchset pai- miwat pensa-iÄa marjoja. Hauska sinne »n wiedä wieraankin. Kaikilla sinne on asiaa. Kuka «i tcchtoiii todiaan tällaiseksi ilon ja ty>>itMx»isqyd''ii ryyssijaisi Toi» sin, «ttä kaikki Duomen kodit tulisivat lopulltaikin auringcmKaiSl«-kodeiksi ja sen ici.fa auringoitpailtc-kansafit. Neuivoja. Oikomailta Die» FranS — Kylinaä. wöä -mäsien 6 «alla. Kailaanissa oli 25 päi- ast, Ifijlmä-i mcaupii^ ZBesijärtven tanawa« uudestaan rakentaminen. Töiden loppuunsaattamiseksi myönnetty 70,000 mk. H. M. -Keisari on senaatin esitystä a» ^.am-aisesri elfttÄtäessä sumainnut ar- imossa Mia, et ta Suomen waliio'.va- ratoton trvroisla käytetään 70,000 mk. WcssijälAien kanaman uudesi-aanraken- tam-istöidsn loppuunMi-ianiijeksi jekä etlä käintä vaihamäärä määrätään m-ak- ljettoyzaiksi w. 1911. Cmi Inliock fifftfösä. Kokonainen kortteli tulessa. AickMMili. Kun maÄustawainon näkce mäenrin- teessä punasMi maalaru>i talon malkeinc miMa- ja ittu^nalautoinecn ja talon ym- pärillä pienen WväSti hoidetun Puutar han. niiin tekee häneen ohi ajaessa tuol» lainen tallo «ri>ttäin miellyttämän aurin- gcnlpalisteisen tvaikutukson. Hänen suun» -menee chbobtmnaJti hymyyn ja hän kinviUelee, että tuossa taloss-r mahtaa rlla sisälläkin puhdasta ja faiffi järjes tyksessä ja siellä on warmaan toimelias emäntä za hyivästi kasmatettuja lapsia ja perheen jäjsentcn ke-Z.^n wakliisee sopu ja ralttaus. Ajaesffaan «teenmäin kohtaa hän toisen ralan. zoka on rakennct:u autiolle, tasa- selle pellolle. Ra>kennu-ks.'t oivat olleet en« nen maalatut, waan sade ja ilma on jo kuluttanut maalin melkein näkymäitö- maksi. Pihalla owat talon kaikki ajo» ja työkalut ihujan hajan. Maantielle aS:i tulee jpaha ilöyihlkä talon karjapihalta, je- ka on <rset>Ätu ailtvan tien «iereen. Ta- ilossa on woitu asua jo parikymsnentä wuatta, »vaan siläi se näyttää, kun se yhä oPu ZeÄibekornen. Tällaisen kodin ohi knukiessa menoe tuo äskeinen auringon- paisteinen »v«mkutus pilmeen. Täytyt, su ru lydämeSsä azjatella, että siellä mahtaa — Tyntymäpäbvän jälkeen. nissiä Ilen nä ie tää n e;!rä Tei'km Josefin r^musz-uhlan jakkeen on Unka- ri>s:a allka>NiU>t kuulua uhkackvia ääniä. Niinpä on Kossuill/Nn lkäiMt »vanhan hoLi>Man kimppuun kirjoituksessa „Syn>:ym äpäiNiän jälkeen" ia ennustaa ankaraa :a"si^ua perintö- r uihi mas:a ja ! hätrcut ipoli-i iikkaan ja tvMcaat. — Wphra l5ederströmkin lentänyt Juutinrauman yli. m c r i in ö 81 ä, :W. 25 pinäi Vapaaherra Cederström iöhti aeropll allilla an Ama-zzerin ken- Älä Ro 6.59 -rilen illalla ja lensi L>re- Titr<biri r : .i mu:ta c : mon ur iumun la na «pata:2- tolaan Lky.öpaMaan. wa»n a°k.'usl 0!viiclli^>.'is:i ci."as Limhamnin keivi älle K o 7,23. — Zeppelinin Huipputvuortea ret kikunta. Kiell. <jlsk. 24 p: AluSset ..Mainz" ja „Nord" c»mat saetpuneet tänne muka>naan prinssi Heinrich, kreiwr Zeppelin ja munt rsSKminan jäsenet. !Cii !>en illalla myöhään ilmoitettiin^ stsälläkin raitti yhtä hauskassa «cpqjäiljeStylffesisä. Siitä kodista ei war- 'Mtionlaa^n löytäiisi siiSuön pu^itua, ilc» luontoista, YStämällistä «nänäää. Wal meille Mikkelistä, että siellä Matta fi)tryi suuri kulipailo, joka hämiiti •rrciXttfii kokonaan 7 taloa sisältämän korttein, jossa oli m.m. Mikkelin uusi cipteeöki ja 3 suurta kauppohttonMa. >Wah,ilNgot mmsesvat >wähintäin puo- leen miljoonaan markkaan. Lähempiä tietoja ei meidän onni» lunut eilen ittallla saada. Viime^ieclo». Umi uriin nallien lilo< ji mmm». Ehdotusta korjaillaan ja paikkaillaan. Mttlljiimt fuitulinain wuoden tullo- ja !moiwarwiot!a ei imielä ole lähetetiy Pi»!lariin «'siteltämäksi. Tähän cn syy- niä m.m. se, että menoanviota sen wal- lmistullilua täällä tarkastettaessa siinä on huomattu okewan niin runsaasti MimheeÄisiflMä, sttei M ole Moitu lä- hckiää «lkulperäissesfä muodossaan kor- koimlpaan Miikllaam. Tulo- ja ineno- attvion suomen- ja ruotlsimki el isiin ^i- nolssim l i i s t e r ö i d ä ä n nykl)ään kor^attusa, uudestaan pai- ne^ttnja s iw u j a. Menäjäntielises- sä käätrmilksclssä on hamaittu n;':it pal jon virheellisyyksiä, että on ollut pakko p«ina>tt>oa uudestaan usci- ta kokonaisia arkkeja. Nämä pariflm!icstl)öt nxiemmät miekä aikaa n?ean lpäiwän. Maltion orinäyttely ja rawikilpailut Kuopiossa. Maltiion ori näyttelyyn Kuopion kil^aojoradalla t, k, 24—-26 — Biografiteatterin ohjelma!» sen suroiminen. 'Kujen muiistettanee, anoi ,;il cllimisoinm "-yhd istys tuiannottain, että bilo-grofiäeaiiierien olhjÄmia rmvet- 'tailsiiin PnMaumoain. Tämän johdosta <isitiii> Uudonmaan läänin kuimernvöri halliullselle, että asetettaisiin kolko maa- ta wa>rt>ein komiltea, jonka osemapailkkcd- na olisi Helisiniki, sa «tarkoituksena si- lweeA.ffessä jja, esteetÄsessä suhteessa jar- ika-staa, lhymä^yä 'ja ietaruakt filmit ani- hin kulmasofjoihm. Ma maassa s!a>a-!a>i- siiin näyttää. Tämän eisichkjen johdosta olmat Pohjoismaönien Bioflrasikoinppa» mia, Apollo Biiograifi DsaBeyhtiö ja Olympia TeaÄeri lsonaclttihn jättäneet kivjÄmän, missä he wclst>ti!s>tawat täl- tttitsto sensuroimista. — Tilattoman wäestön kysymyksen tutkiminen. KoHiouikosessaan wii>me hich- tik. 30 p:nä Guomen ntaon^trnrtariyh- distys muun m-uacha «pohtr kMmystä ,Mi>i>en oliisi ta^koi»ulsonm uikaisim m i n järjlesbeÄÄvä -tillaitoniia >Mäestää war- ien toimiitettaima macnoissttaminen'. Nhld^iisys o-fctti' komitean laatimaan eh- dckluiöta siiltä, miten tila-tauta, »vä?stöä lkoUeiMa chsymys Aliisi maanmittaus- kannatta ljävjesis^tämä. Kamitea on katsonut työlleen tarpeelliseksi, että sen jäsenMe MalimiS!et>taijsiin tilavuus reh- dä Mtkim-usmalkoja erichksiin Suoinen lsÄt^Zhjln, missä Äsittamilsia tilatonta Mäestöä Ivarten on!to-i>mi>tei!w.. Tämän ijchdosia M yhdistys anomrt, että sille Myonnettäiisiin näW kuiikilmiUtsmaKkoja waÄen 1,200 mlkn «ioqpu. — H.S. lattomat, repaleqissa ivaat reissä olnvat lapset mebullaan heräÄUsiivät heti huo- miota^ Mamnaan riita ja erimielisyys owat itämän talon jokapäitväisiä wierai« ia. Hanamaisen «vähän löytyy wielä Cno- unessa edellisen kodin kaltaisia auringon- paiste-koteja. Monin paikoin maassain» me isaapi LuVea penikulmitrain löytämät» <ä maaimiesten asuntojen ympäristössä mimslsiikään minkäänlaism puutarhaa, ja Z>s isenkaitainen juuor sattuisi olemaan- Iin, nii-n on f« mseitt huonosti ja Ivänn- pitämättömästi hoidzttu. Scht lähestyy piiämättömästr hoidettu.—Nyt lähes'yy Ajajjaa pois tuo kylmä, jäätäivä alasto- niuus koti enne ympäriltä ja laittajaa ko- tnmie <wringonpaiist«-!odeiksi. Tuokaa hxrrtha* %a nuoret jokainen inetiäSrä mieleisiänne puita ja istuttakaa ne sään- nöllisiin r«meihin ja säännöllisillä wäli- matkoilla toisistaan niin, että ne jolta- Hin nät)tläwät. Ällää asettako niiitä niin lähelle toi-siaan, ettei niillä ole lilaa kas- waa, eikä niin lähelle rakennusta, että ne warjostawat liiaksi. Marjapensaita .meillä an tähän asti istutettu aiman lii an »vähän ja ninden suhteen on oltu tvä- linpitämättömiä. Punaset ja mustat »viinamarjat ja Ivatut meneStymät meil- lä erittäin hywin. Kanviaismarjapen- saita ei nyt lpitäiisi istuttaa, kun juuri tänä (fasänä om home raiivonnut KeSki- isnomen pensaissa auvan yleisesti. Ei- kä »liisi >syytä maamiesseurojen ryhtyä ti- laamaan jäsenilleen marjapensaita oikein 0^'mistaiminnalla ja sittcn kääntyä Äes- ki-Suomcn Maanviljelysseuran puoleen pyytämällä puutarhureita ästurtamaan peirsaat oikein järkiperäisellä tanxilla. Tuskin on moni tullut ajatelleeksi, mi- tcn suuri hyöty meillä on puutarhasta. Hauva on fai huomannut, miten todella hauÄan, Zauneudenaistia kehittämän ja mieltä ylentäivän waikutuksen tekee pen- sailla, puilla ja ku-Napcnkeillä ympäröity tvaatimattominkin tupa ja kuinka suuri »voiima on pienellä hylvästi hoidetulla puutarhalla pitää ffoossa kodin jäseniä ja lvaikuitaa luvnbees«n jalostalvast,. Pui den surfaan pienelle penLlle istahtaa U — Taas inhoittama sbveellisyys» rikos. Viil-iie lauantaina wangiisi ■fcnn!i;änrctt piirin nimismies paus» ^.r>i>:n pitäjän.Herajzea Ylästä kotoi- sin olttrxin :«i<rfpf;virin. nim^itä.ui Pirt tilä. jeit johdolta, ertä häntä epäiltiin Mlki^si erääseen inhoittalvaar. simecl» lismssriko.seen. Toimiieiussa poliisi- lutkin-nossa tämi selmill-, että Pirttilä on n<i>in kolxnen muodeil ajan harjoir- :aiiM Mkupucliyhreyil.i 12-Wuotiaan lytltärenit^.ärensä kanssa. — Pirttilä on trom 60 wuoden »käinen. Kirkkoherra Juunellukfeu ia hänen waimonsa wallset jutut. Toriiiok>ia otti t.f. 23 pnä uudelleen ltäsiiMäivänä rotSMa Alina J>unneiiut« >'>'n lfjrkkolherra Äuimeliusta mastaan noslama juttu pesäerosta. Kantajan asic miehenä oli lhKv.ausk. Wien o Toi- iivaiien Tampercel:a js mastaajan lak. kamd. A. Frey H^singislä. Äantojan asiamies uubii&t-i pesäero- waatinMl>seirsa ja ip>W 'pistäjänä ku>ul!usi«c'.lacvaksi tll)ra I. Lagusta. Vastaajan cSsiomies l-ulLi yitkän kir- jallison niasiineon, sosja Mastusti pe- säeroa, koska ävastacsa ei olle rasilta- nut pesää Meloilla eriä maTicrtvUr «nia nxilkojaaii kantajan naimaclsuuÄelk» ja jxitä softia ettei ole sclmiteM tuleeko asia ollei<taan koskemaan naimaosuuit- 'a. S!-l^iä tva^aÄa. iirtä iilhlak.oikeuden mÄi>!>ää'iös larkoiliaa oinoasiaan «vio- erojuiuöia riivumia srivÄ.iseurau>ksia ei>kä niurhayrilt>-lä, ptussi asiamies «n lau>siAvt^o. oi 1 * inurhayrilys nyt cael» Mi'.siiin huomioon, niin Ipitr Zannena liia-n ailkailpim j.? n^aaii strä 'kum o itä- ja '.^lluja. Jätti «li^vivikeuden d:at ilodistu!ksen, josia kM>k lsckmille, et» iä <«vi->cro- ja imi'.llMriii)ösu:lisia on Sval!!i>:cnu ja n>acrdi.tu, että kamaija tno^ mii'tailsiin menettämään naimaosuu- tetrsa. Kalmahan o!sio.mies y?asi>usn iväii» laen, enä ne perusteet, isoihin was:aa- jan ipn ololta on w?i rauu mllcimat huo» linioon ot<Mawiijsi ivo-z^a stllom snn pe- säselwiiys loimitietään. Wast. aisiamies taasen Svfeaten kichalliseen iivostinee- r ^3n chuomamti, emä na-iniooion sun- ruus on riippuma awic>ero° >ja murha» yrZ.ysjmun ipäättymisestä holtoioikeu- desX «M pesäeroa todito Miellä,