liistsiilA elokuun 23 p:nZ 5I:o 34 — IS0I lemaan, mutta siirtyi sittemmin moi- mistelu alalle. Wiime kemättalmella täytyi tämän reippaan ja elämänha luisen neitosen heittää opintonsa, hii pimän keuhkotaudin Voittamana, joka sitten säälimättä katkaisi nuoren, toi- ivorikkaan elämän. Laajan tomeri- piirin keskuudessa oli mainaja paljon pidetty iloisen ja reippaan luonteensa muoksi. Lähinnä jäiivät suremaan äiti ja kaksi sisarta sekä kaksi »veljeä. MieSmurha Pa»eliassa. Lauantai-iltana tapahtui kamala we- rinäytelmä Paneliassa Saarenmaan t. y:n talolla. Itsellismies Juho Tuominen Saarenmaan kylästä oli iskenyt puukolla 22-wuotiasta tor- panpoika FranS Lehtosta Va sempaan käteen niin että Valtasuoni katkesi ja mies kuoli werenwuotoon. Mikäli olemme kuulleet, on miinuk silla ollut huomattama sija tappelun aiheuttajana. Puukottaja, joka pidätettiin, on naimisissa, noin 34-wuotiaS. L. oli naimaton. — SotatoäkeäkS Kokemäelle? Kuten tiettyä, on Kokemäen olutteh das tämän muoden ollut seisauksissa ja kun nyttemmin yhtiökokous on päättänyt lopettaa koko liikkeen, jää tehdasrakennus tyhjäksi. Paikkakun nalla tuonnoin liikkuneet Venäläiset sotilaat lienemät pitäneet paikkaa erit täin sopimana sotamäen majoituspai kaksi. Kuten lehdet jo tuonnoin ker toimet, tulisi Venäläisiä sotilaita ma- joitettamaksi Kokemäelle, joten hu hussa sittenkin lienee perää ja lienee noita Vieraita nyt vdotettamissa Ko kemäelle. ^ Koko Gatak»»taa käsittä- wät »rheil»j«hlat Tyrwäällä t. k. 21 p:»ä. Tilaisuuteen oli saapunut harvinaisen paljon osanot tajia eri osista Satakuntaa. Kilpai luihin otti osaa kaikkiaan 87 henki löä. Palkinnot jakaantuimat seuraa- wasti: 10,000 mtrn seurojenivälisen wies- tinjuoksukilpailun sormen moitti Tyr mään urh. ja moim.seura Woima, 5>.n kilpailijansa 33 mm. 20,^ sek. yht. aikamä>. .ällä. Lähinnä oli Kii kan Riento-scura ajalla 33 m. 49,s sek. Jalkapallo-ottelu suoritettiin ensin Ikaalisten Tarmon ja Tyrmään Moiman Välillä. Tarmo moitti 2 maalilla 0 Vastaan. Sitten kilpai- limat Tyrmään Woima ja Epilän Koe. Woima moitti 1 maal.Omas taan. Lopullinen kilpailu tapahtui Ikaalisten Tarmon ja Tyrmään Moiman mälillä. Tarmo moitti 1 maalilla 0 Vastaan, kiertämän sor men. Msityisissä kilpailuisso: 200 mtr. juoksussa naisille: I p. L. Aaltonen 34,i sek,, II E. Niini 34 ,4 sek., III S. Heimomuori 34,s sek. Kaikki Porin Tarmosta. Osan ottajia 10. MieZten 800 mtr. juoksu: I p. A. Manninen 2 min. 10,s sek., II W. Ahlgren 2 min. 18,« sek,, molemmat Porin Tarmosta, III p. K. Hinkkuri Trmään Woima, 2 min. 20 sek. Osanottajia 7. 5000 mtrn juoksu miehille: I p. A. Manninen, Porin Tarmo, 16 min. 50,u sek,, II p. I. Taipale Tyrm. Mnma, 17 min. 47 ,4 sek , III p. M. Rosberg Porin Tarmo, 1« min. 19 sek. Osanottajia 6. 100 mtrn uinti: I p. M. Berg roth 1 min. 44,2 sek. II p. W. JZr- minen I min. 46,i sek., III p. A. Suomalainen 1 min. 49,s sek. Osan ottajia 4. Korkeushypyssä: I p. A. Laine T^mp, Pzrintö, 1,77-5-166 -3,43 m„ II p. E. Rautajoki Tyrm. Moima, 1,56-^-1,56^3.12 m , III I. Ström- mer Jkal. Tarmo, 1,56-^-1,49—3,05 Osanottajia 5. Tulokset olimat melkoisen hymiä, kun ottaa huomioon, että kilpailurata oli aiman huono. q?nowitsh nimitettiin erään läntisen kumernementin piiri-oikeuden puheen johtajaksi. Heidän täytyi myydä huo nekalut, hervoset ja humila. Ja kun käytiin humilassa ja palatessa katsel tiin ympärillemme, heittääksemme wii- meisen silmäyksen puistoon, mihreään kattoon, niin oli meistä kukin suruis saan, ja minä käsitin, että aika oli tullut jättää hymästit muullekin eikä main humilalle. Oli päätetty, että lokakuun lopulla me saatamme Anna Aleksejemnan Krymiin, jonne hänen piti matkustaa lääkärin määräyksestä, ja sitten wähän ajan kuluttua lähtee Luganomitsh lasten kanssa läntiseen kumernementtiinsä. Suurella joukolla saatoimme me Anna Aleksejemnaa. Kun hän jo oli jättänyt hymästit miehelleen ja lap- silleen eikä kolmanteen soittoon enää ollut aikaa kuin silmänräpäys, hyp. päsin minä hänen kupeensa miemään yhtä hänen koriaan, jonka hän oli mähällä unohtaa; ja meidän piti jät tää hymästit toisillemme. Kun sitten meidän silmämme kohtasimat toisensa ja henkiset moimamme olimat meidät jättäneet, syleilin minä häntä, hän vainoi kosmonsa minun rintaani rvas- le», ja kyyneleet tulmimat filmistä, — oo, miten onnettomia me olimme! - tunnustin minä hänelle rakkauteni, ja polttaman kipeällä sydämellä huo masin minä, miten tarpeetonta, pikku maista ja Valheellista oli kaikki se. mikä esti meitä rakastamasta. Minä huomasin, että kun rakastat, täytyy — Taka-aSkcl T«r«Ssa. — Ol»e» «yy«ti lauantaifi» sal- litt». Dli muoden ajan omat olut panimojen myymälät Turussa olleet kumernöörin mahmistamon maistraa tin päätöksen mukaan suljettuina lau antaisin. Panimojen omistajat tcki- wät kumminkin malituksen senaattiin, joka nyttemmin on antanut päätök sensä, oikeuttaen panimojen omistajat pitämään myymälänsä auki kaikkina arkipäiminä. -- Karille ajo. Toissa yönä klo 1 aikaan ajoi waaso lainen höy- ryl. Lapponia karille Malkeakarin mojzkan lähettymillä, itäreimarin luona, kuten kerrotaan, sen tähden, että majan tuli oli ollut sammuksissa. Muuan raumalainen hinaaja koetti eilen irroittaa haaksirikkoutunutta ka- rilto, mutta onnistumatta. Laiman lastia lossataan proomuihin. ^ Haaksiri!ko«tu»ee« pelaS- t«Spalkkio. Tukholma, elok. 22 p:nä. Korkein tuomioistuin on tuo minnut Turun laimameisto o.-y:n suorittamaan norjalaiselle Äiorre- laimalle 35,000 kr. palkkion Fahr' mahlin pelastamisesta. Ilikijoilll ja tilaajill kehoitetlllls llsioissa ja kmMa kiiMyNiill» hksismlln sellaiste» liittttilharjoittltjit» Mölee», jotkll MoittllVltt .FMmilassll" Suomalainen TySmäen Liitto ja valtiollinen asemamme. Wiime lauantaina keskusteltiin Suomalaisen Työmäen Liiton edus tajakokouksessa myöskin kansamme nykyisestä Valtiollisesta asemasta ja S. T. L:n Vastaisesta toiminnasta. Kokous hymäksyi yksimielisesti malio- kunnan esittämät ponnet, joissa ehdo tettiin 1) että S. L. T. — ottaen huo mioon nykyisen asemamme ja turma» takseen kansaamme ulkoapäin uhkaa malta maaralta — liittyy yhteistoi mintaan toisten Valtiollisten puo lueiden kanssa, jotka hymäksyrvät sen ynnä suomalaisen puolueen ohjelma- perusteet, sekä selittää S. T. L:n edustaja- kokous määräksi sen Menäjän Suomi- Vihollisen sanomalehdistön limittä män käsityksen, että Suomen kansa muka olisi tyytymäinen julistukseen yleismaltakunnallisesta lainsäädän nöstä, ja makuuttaa, että kansa poh- jakerroksiaan myöten pitää tämän ju listuksen pahimpien oikeuksiensa louk kauksena; 2) moidakseen tehokkaammin tais tella kansamme omassa keskuudessa olemaa mädännäisyyttä waStaan ryh tyy se Voimiensa mukaan yhteistyö hön niiden järjestöjen kanssa, jotka ajamat kansallisen sirvistyksen asica raittiiden ja simeellisten periaatteiden mukaan, sekä Vastustamat epäsimeyt- tä, mapaarakkausoppia ja yleensä kcistillis-simeellistä tunnetta loukkaa- wia elämäntapoja. sinun ajatuksesi tuosta rakkaudista lähteä karkeammalta, enemmän tär keältä kuin onni tai onnettomuus, synti tai jalouS noiden sanojen ta- malliseSsa merkityksessä, tai ei sinun sitte tarvitse ajatella ollenkaan. Minä suutelin Viimeisen kerran, puristin kättä ja me erosimme — ainaiseksi. Juna oli jo matkalla. Minä istuuduin seuraamaan kupeen, — se oli tyhjä, — ja ensi asemalle aSti istuin ja itkin. Sitten lälsin astelemaan jalan Sosinoon. Aljohinin kertoessa oli sade lakan nut ja aurinko paistoi nyt täydeltä terältä. Nurkin ja Jman Jwanowitsh poistumat balkongille; sieltä oli hywä näkö-ala puistoon ja järmelle, joka nyt auringon Valossa kimalteli kuin peili. He ihailimat luontoa, mutta samalla heitä suretti, että tuo hymä- luontoinen, kirkassilmäinen mieS, joka kertoili heille niin sydämellisen hert taisesti ja amomieliseSti, toden teolla hyöri ja pyöri täällä tällä suurella tilalla kuin orama pyörällä, eikä ol lut Valinnut itselleen tieteellistä tai muuta sopimaa työtä, mikä olisi teh nyt hänen elämänsä suloisemmaksi; ja he ajattelimat, miten surulliset mahtoimatkaan olla sen nuoren nai sen kasmot silloin kun hän kupeessa suuteli hänen kaLmojaan ja kaulaansa. Olimathan he kumpikin nähmet hä net kaupungissa, ja Burkin oli tutta- makin hänen kanssaan ja kehui kau niiksi. — KaSsawaja«S T«r«» ase malla. Sosialistin tietämän mu- kaan on toinen kirjuri K. O. Ahlroos Turun asemalla pidätetty Virantoi mituksesta kaSsamajauksen takia. — S»omalaise» TtzSväe»- liito» F;D ed»Stajakoko»S on päätetty pitää Tampereella. —- Kolme u»tta ko»l»a Hel- si»gi» Pitäjää». Helsingin pitä jän kuntakokouksessa miime torstaina päätettiin perustaa mainittuun kun taan kolme uutta suomalaista kansa koulua, jotka tullaan rakentamaan Tikkurilaan, Huopalahteen ja Mel- lunkylään. Aikaisemmin on kunta päättänyt perustaa suomalaiset kan sakoulut Hämeenkylään ja Malmille joten suomalaisia kouluja tulee ole maan Helsingin pitäjässä kaikkiaan seitsemän. — Mapaat ko»lnkirjat ja «u»t ko«l»tarpeet Io»l«lapfil- le Tampereella. Mapaiden kou lukirjojen ja muiden koulutarpeiden antamisesta on Tampereen Valtuusto tehnyt päätöksen: että perheeseen, jonka werotettawa Vuositulo ei nouse 800 markkaan, on kaupungin puolelta ja kansakoululai toksen Välityksellä annettawa kansa-, tehtaolais- ja iltakouluissa käymille lapsille Vapaat koulukirjat ja muut tarpeet, mutta muihin mähäivaraisiin perheisiin ainoastaan eri pyynnistä ja ehdolla että Voidaan esittää köy häinhoitohallituksen tänkaltaista awus» tusta puoltama lausunto. — Helfi»gi» Walimo Osake- tzhtiS päättänyt jättää wara rikkoa»om»kse». Helsingin Wa- limo-Osakeyhtiön johtokunta päätti miime perjantaina pitämässään koko uksessa luomuttaa yhtiön Vararikkoon. Maroja on yhtiöllä noin 964,000 mk. ja melkoja 1,191,000 mkaa. — TehdaS seisomaa». Siuron puunjalostustehtaan työmäki, 70 hen kilöä, on sanottu ir.i ja asetettane? tehdas seisomaan. — PohjoiS-Hämee» Hippok- se» «»de« kesärada» mihkimiS- j»hla jz sen yhteydessä toimeenpan- tamat suuret kilpa-ajot Tampereella, jotka aikaisemmin ilmoitettiin pidettä- miksi syyskuun 3:ntena ja 4:ntenä p:nä, on Voittamattomien esteitten tähden sirretty syyskuun 10,nneksija 11:nneksi päimiksi. — Oikea»Skois»«deSta l»o- p»mi»e» läntisellä alueella on ollut sangen suur'', mikäli moi päätiää län tisen alueen oikeauskoisen Veljeskun nan pyh. synoodille jättämäsiä mali- tuskirjelmästä, joka on kohdistettu etupäässä katolilaisuutta Vastaan. Kirjelmässä sanotaan, että uSkonma- pauSjulistuksen antamisen jälkeen on 300,000 henkilöä siirtynyt katolilai suuteen. Holmin alueella, jossa m. 1904 oli yli 450,000 oikeauskoista, nyt on enää niitä wain 300,000 hen keä. Syynä näin suureen oikeauskoi- suudesta luopumiseen pitää Veljes kunta katolilaisten esteetöntä kl hotus- työtä ja oikeauskoisen papiston toi mettomuutta. — Synoodi aikoo tä män johdosta ryhtyä tarmokkaaseen lähetystyöhön länsi-Menäjällä, tie ää St. Pet. Her. — Jtsem»rhak»lk«ta»ti rai- moaa Pietarissa ei paljon koleraa mä- hemmin. Niinpä on yksistään mii me heinäkuussa tapahtunut kokonaista 50 itsemurhaa ja 73 itsemurhayritystä. Edellisistä on ollut 33 m eStä ja 17 naista ja jälkimäisistä 42 miestä ja 31 naista. Syynä epätoimoisiin te koihin on ollut puute, työttömyys, rakkausasiat, elämäänkyllästyminen j. n. e. — Oike«S yliopistoissa opis kelemiset» supistumistaan supistuu kansanmalistusministeriön yksityisten selitysten kautta. Niinpä eimät nyt temmin enää sellaiset mieshenkilöt, jotka omat suorittaneet kurssin toisis sa korkeakouluissa, pääse yliopistoon opintoja harjoittamaan ennenkuin omat suorittaneet asewelwollisuutensa. Pap peja ja diakoneja ei missään tapauk sessa oteta yliopistoihin. Pääsyano- mukseen on liitettäpä asianomaisten paikallisten »viranomaisten antama todistus hakijan „luotettamuude§ta"- Naista ei missään tapauksessa v^eta mc- paakuulijoiksi yliopistoihin. — Netsh. Ruotsin HMMMllN sMnmtisjchk. Miime sunnuiita.na t. k. 21 p:nä oli kulunut sata »vuotta Ruotsin ny-, kyisen hallitsijasuVun kantaisä Ponte Cormon ruhtinas Jean Baptiste Bernadotten Valitsemisesta naa purimaamme kruununperilliseksi. Koska tähän jo itsessään mielenkiintoiseen toimenpiteeseen Vaikutti osaltaan myöskin Suomen kysymys, teemme selkoa sen synnystä ja maiheiSta. Muoden 1809 mallankumouS oli Ruotsin Valtaistuimelle korottanut KuStaa IV Aadolfin sijalle hänen se tänsä Kaarlen, ja lapsettoman, ijäk- kään kuninkaan seuraajaksi oli Va littu Augustenborgin prinssi Karl August. Mutta tämä kuoli jo seu raamana Vuonna tapaturmaisesti, ja silloin syntyi Ruotsissa erimielisyyttä kruununperimiskysymykseSsä. Pieni legitimistinen ryhmä kannatti yhä Vielä kartoitetun kuninkaan pojan, prinssi KuStaa Maasan oikeuksia. Toisena ehdokkaana oli Tanskan hal litsija Fredrik IV, jonka hymäksi itse Napoleon salassa Vaikutti, toimoen siten luomansa Voimakkaan pohjois maisen Valtakunnan Menäjän Vasta painoksi. Enimmän suosiota sai kui tenkin sekä kansan keskuudessa että hallituksessa edellisen kruununperilli sen weli, Augustenborgin herttua Fredrik Kristian. Saatuaan kunin kaan suostumuksen, maltaneumoskunta ryhtyikin toimimaan tämän ruhtinaan hymäksi ja koetti ensin saada mahta man Napoleonin hymäksymään hä net. Siinä tarkoituksessa lähetettiin Parisissa oleskelemalle keisarille asiata käsittelemä kirjelmä, marmuvden Vuoksi kolme kappaletta ja kukin eri tietä. Ruotsin hallituksen malinta et miellyt tänyt häntä, mutta silti hän ei tah tonut asettua sitä Vastustamaan kaan. Tämä aie raukesi kuitenkin tyhjiin. Nähtämästi sen perusta oli perin heikko, koska nuoren, kokemattoman henki ön omapäiseSti alottama liike sai sen suuremmitta ryntäyksittä lu histumaan. Ja kerrankin kämi niin omituisesti — ja onnellisesti, että yl tiöpäinen chauminismi joutui teke mään maalle suuremman palmeluksen kuin harkitsewainen Valtiollinen lasku taito. Eräs Ruotsin hallituksen Napoleo nin luo lähettämistä sanansaattajista oli luutnantti, mapaaherra Karl Otto Mörner. Hän, kuten moni muu ruot salainen, toiwoi salassa tulemaksi hal litsijaksi jotain kuuluisaa sotilasta, kernaimmin ranskalaista marsalkkaa, joka sitten Ranskan amulla möisi kostaa Ruotsin äskettäin kärsimän häpeän ja riistää Suomen Menä- jältä. Sopimammaksi ajateltiin Ruot sissa Ponte Cormon prinssiä, mar salkka Bernadottea, ja saatuaan rans kalaisilta yStämiltään mahmistusta tälle ajatukselle Mörner ryhtyi häi- käilemättä omin lumin keskustelemaan mainitun ruhtinaan kanssa. Berna- dotte ilmoitti asiasta keisarille, ja lopputuloksena oli se, että Mörner saattoi Ruotsiin palattuaan kertoa Bernadotten suostuneen rupeamaan ehdokkaaksi ja Napoleonin lumonneen pysyä asiaan nähden passiimisena. Tietenkin Ruotsin waltaneuwokset suuttuimat moisesta menettelystä, ja Mörner määrättiin arestiin, jotta hän ei möisi saapua Orebrohon kokoontu mille waltiopäiwille suunnitelmaansa edistämään. Se oli kuitenkin tullut jo tunnetuksi ja maittanut yleistä kannatusta, jota Mörnerin julkaisema lentokirjanen mielä wahwisti. Malta- neuwosto piti siitä huolimatta kiinni ehdotuksestaan ja sai jo salaisen Va liokunnankin hywäksymään Augusten borgin herttuan kruununperilliseksi. Silloin saapui Orebrohon muuan ranskalainen toimimaan Bernadotten omien ohjeiden mukaan. Hänen esi tyksensä tekimät edullisen Vaikutuksen ministereihin, he kääntyiwät uuden ehdokkaan pnolelle, salainen Valio kunta ja säädyt seurasimat mukana, aatelisto »viimeiseksi, ja niin malittiin Ponte Cormon prinssi elok. 21 p:nä Ruotsin kruununperilliseksi. Ruotsi oli siis Ranskan tamoin saama hallitsijakseen nousukkaan, erään Vallankumouksen miehistä, Napoleo nin jälkeen sen loistamimman pojan. Eikä hänen maltansa ollutkaan supis tuma yh ä lyhytaikaiseksi kuin muiden ..napoleonilaisten", päinmastoin hä nestä oli tulema ainoa nousukasruh- tinas, joka kykeni säilyttämään kruu nunsa pysymäisesti. Jean Baptiste Bernadotte oli pe räisin pormarilliseSia kodista. Hän oli syntynyt w. 1763 Etelä-Ranskassa Paun kaupungissa, missä hänen isänsä toimi asianajajana. Tulinen luonne sat hänet antautumaan jo 17-muo tiaana sotilasuralle, ja kun sitten Vallankumous mursi säätyerotuksen aiheuttamat esteet ja amafi tarmoö kaille ja kykenemille miehille tien johto, asemiin, koitti nuorelle lahjakkaalle kersantille kultaisten mahdollisuuksien aika. Jo 1794 hän oli kohonnut osastokenraaliksi tehtyään nimensä tunnetuksi ja ylistetyksi useiden taiS teluiden kautta. M. 1799 hän toimi sotaministerinä, ja moni, joka arweli yksinValtiutta Ranskan ainoaksi pe lastukseksi, toiwoi hänen uskaltaman tarttua tähän keinoon. Mutta Ber> nadotte oli mielä lämmin tasavalta' lainen ja Bonaparte ennätti hänen edelleen. Napoleon oli aina antanut täyden tunnustuksen Bernadotten kymylle ja urhocllisuudelle, mutta nämä miehet eimät pitäneet toisistaan. Tosin Ber nadotte alistui uuden hallituksen pal- Velukseen, kenties Napoleonin luoman loiston huikaisemana, otti loistaivalla taivalla osaa tämän yhä jatkumiin sotaretkiin ja kohosi Viimein Ponte Cormon ruhtinaaksi. Siitä huoli matta heidän Välinsä pysyi kylmänä, molemmat kohtelimat toistaan epäluu loisesti ja monasti oli täydellinen riitautuminen lähellä. Ei siis ihme, että Bernadotte imelihymällä suostui ruotsalaisien tarjoukseen, joka hänelle tuotti riippumattoman toiminta -alan. Juuri riippumattomuudesta hän piti järkähtämättä kiinni miimeiseen asti. Kun Ranskan hallituksen puoletta eh dotettiin, että hänen olisi sitoudut- tama olemaan milloink.an taistele matta Ranskaa Vastaan, hän sanoi mieluummin luopumansa koko tar jouksesta. «Menkää siiS", lausui tä hän keisari, joka marsin Vastenmieli sesti päästi tuon itsenäisen ja Vaa rallisen miehen lähtemään; ..täyttä- kööt kohtalomme!" Ennen Ruotsiin tuloaan uusi kruu nunprinssi Kaarle Juhana omaksui luterilaisen opin, enemmän omantun non Vakaumuksesta kuin Valtiollisen Välttämättömyyden Vuoksi, kuten hän itse selitti. Ruotsin kansa otti hänet Vastaan innostuneena, ja Valtiotai dollaan ja loistamalla esiintymisellään hän osast pian moittaa sen luotta muksen, maikka hän ei ryhtynytkään toteuttamaan niitä ojattelemattomia kostosuunnitelmia, jotka osaltaan oli mat aiheuttaneet hänen maalinsa. Päinmastoin hän tarttui ennen pit kää aseisiin entistä hallitsijaansa Vas taan ja pysyi kaiken ikänsä ystämäl- lisellä kannalla Menäjään nähden. Mtä ponvarillista alkuperää kuin uusi kruununprinssi oli myöskin Ruot- sin tulema kuningatar Desiree (Desi- derio), marseillelaisen kauppiaan Cla- ryn tytär ja Napoleonin Veljen, Es panjan kuninkaan Joosepin puolison sisar. Hän ei Voinut koskaan Viih tyä uudessa kotimaassaan, mutta jo hänen pojistaan tuli aito ruotsalaista ruhtin ita, jotka kansallisella mielen laadullaan yhä lujenstmat tuon muu- kalaisperäisen hallitsijasumun asemaa. ^ H. K:u. MalnntnsyhtiSitten tappiot 'Brysselin maailmannäyttely» palossa. Makuutusyhtiöllle on tulipalo Brysselin maailmannäyttelyssä tuot- tanut suunnattomia tappioita, maik kakaan ei niin suuria kuin San Frmsiskon maanjäristy?, jolloinka Vakuutusyhtiöt saiwat maksaa 1 mil- jzardin. ..Manha -BrySsel" on kokonaan hä- minnyt maan päältä. Englanti Vaa tii Be'gian hallitukselta ja näyttely. komitealta 75 milj. markkaa wahin gonkormauSta. Muutkin näytteille panijat »vaatimat konvausta. Englannin osaston kärsimät Vau riot omat osaksi kormaamattomia. Useat etemimmiStä taidekauppiaista jaLkokoilijoiSta olimat asettaneet kal liSarwoisimmat aarteensa näyttelyyn, missä ne tuhoutuimat. Niinpä las. ketaan palaneiden »vanhanaikaisten huonekalujen arwo 5 milj. frangiksi. Belgian kamarit tulemat kokoontu maan ylimääräiseen istuntoon neu- motellakseen siitä, mitenkä Vahingot omat konvattamat. Tullaan teke mään kaikki mikä suinkin mahdollista näyttelyn jälleen kuntoon saamiseksi ja matkuStajamirran ohjaamiseksi Brysseliin. Joukko senaatin jäseniä on jättänyt miniSterineumoSton pu> heenjohtajalle kirjelmän, missä huo> mautetaan Valtion moraalisesta wel- mollisuudesta tukea niitä, jotka owat Vahinkoa kärsineet. Willie» eläi»te» k»olema. Miimeiseksi paloi Lunan puisto. Eräs kenraali, joka parsillaan oli siellä, antoi santarmeille käskyn heti ampua ne millit eläimet, jotka pääsi- siwät murtautumaan uloS häkeis- tään. Käsky oli kuitenkin tarpeeton. Tuli läheni lähenemistään ja kuu muus kämi sietämättömäksi. Joka puolelta nuoleksimat pienet liekit suurta, pyöreää telttaa, joka silmän räpäyksessä syttyi ilmiliekkiin. Eläi met peittyimät sawuun ja pääStimät kauheita ääniä. Ne olimat niiden kuolinhuutoja. Mutta tuskin oli mi- Nuuttiakaan kulunut, kun leijonien, tiikerien, pantterien ja jääkarhujen mylmintä alkoi heikkenemistään hei ketä, Viimein kokonaan tauoten. Sawu oli tukehduttanut eläinparat. Ileisön keskuudessa, joka oli ko koontunut teltan ulkopuolelle, lemisi huhu, että eläimet olivat murtautu neet ulos, ja kaikki pakenimat päis- tikkaan mikä minnekin. Palki»toje» jakowoitapaht»a. Brysselistä sähkötetään, että näyt- telypalkintolautakunnan työ ei ole kaan, niinkuin ensin luultiin, palon takia mennyt hukkaan. Pääkomisa- riolla, Rousselin herttualla, on ni mittäin hallussaan kaksoiskappaleet palkintoluetteloiSta, niin että palkin tojen jako kaiken todennäköisyyden mukaan moinee tupahtua. Kolera nlkomaMa. Khmme»iä saira»Stapa»kfia Italiassa. Roomasta lennätetään, että Bar- lettcssa on koleraan sairastunut 12 ja kuollut 9 henkeä, Tranissa sairas tunut 34 ja kuollut 12. Muissa pai koissa sairastunut 37 ja kuollut K. Armeliaan Batumista saapuneiden muukalaisten, toisen tiedon mukaan Odessasta Bariin saapuneitten mat kailijoiden tuoneen maahan koleran. TarIaSt»S Taksa» satamissa. Re chsanze gerissa on julaiStu toi menpide, jonka mukaan kaikissa Sak san satamissa on tarkastettava saa pumia aluksia ruton maahantulon es tämiseksi. Erityisesti on huomiota pantama ruton lemenemiseen rottien kautta. — Uleise»ropalai»e» meri- mieSlakko? Politikenille Lontoosta saapuneen tiedon mukaan aikoo Eng- lännin merimies- ja lämmittSjäliitto järjestää 14 päimä-sen lakon parem pien palkkaetujen hankkimiseksi. Mil loinka lakko alkaa, määrätään kan- sainivälisessä kuljetustyömäestön ko kouksessa KöpenhaminaSsa t. k. 23— 25 p:nä. Tämä tiedonanto mohmis- tetaan Tanskan sofialistipiirien ta holta. ^ K-rea liitttzuyt Japa»ii». Saksalaisista lähteistä peräisin ole man tiedon mukaan on Korea liitty nyt (?) Japaniin. Liketethjil kirjoitukin. Turun j» Porin läänin palo-apnyhdistysten keskinäisen jälleen- «mluutnsyhdistylsen säännöt (ehdotus). I l»l». Kleifiä määrätzkfia.1 1 5 IhdiStys, jonka nimi on Turun ja Porin läänin paloapu-yhdiStySten keskinäinen jälleenwakuutusyhdistys, ottaa jälleenVakuutuksia paikallisilta palo-apuyhdistyksiltä tässä säännössä mainituilla ehdoilla. Koti- ja toimituspaikka on kunta Turun ja Porin läänissä. 2 tz. yhdistyksen jäseneksi pääsee jokai nen 1 H:ssä mainittuun lääniin kuu luma paikkakunnallinen polo-apuyh- diStyS ottamalla tässä yhdistyksessä jälleenmakuutuksia sille wakuutuswaS- tuumäärälle, mitä ne eimät omalla mastuullaan moi sääntöjensä mukaan yksin pitää Vakuutuksessa. 3 8- Vuosimaksuna suorittaa jokainen tähän yhdistykseen yhtynyt paikallis- yhdistys sen määrän, minkä nämä kantamat Vakuuttajilta Vuosimaksuna jälleenmakuutetuista makuutuksistaan, joista kuitenkin paikallisyhdistys saa »vähintäin kantokustannuSten kormauk- sekst Vähentää Viisi (5) prosenttia. Jas jälleenVakuutusyhdistykselle sattuu jolloinkin tulemaan paloma- hingon kormauksia enemmän kuin sen muotuiset tulot ja sitä morten Vara tut rahastot riittävät, niin kootaan jälleenmakuuttaneilta paikallisyhdis tyksiltä puuttuma määrä, kultakin jälleenmakuutuSsummansa suuruuden mukaan. 4 8- Kauppatamaroita ja muita semmoi sta makuutuseriä, joita eimät kaikki paikallisyhdistykset moi sääntöjensä mukaan makuuttaa, ei oteta tähän yhdistykseen. 5 8. Tähän yhdistykseen liittyessään tu lee jokaisen paikallisyhdistyksen mak saa yhteisen Vararahaston pohjaksi sata (100) markkaa kultakin Vakuu tussumman miljoonalta tai sen osalta. 6 §- Mdistvksen wakawaraisuuden tur- waamiseksi on sille perustettane! Va rarahasto, joka kartutetaan Vähintäin Viiteenkymmeneen tuhanteen (50,000) markkaan siirtämällä edellisessä §:Ssä mainittujen pohjamaksujen lisäksi muo- sittain kertyneistä paikallisyhdistysten muosimaksuisla nnisitoista (15) pro- senttiä, kunnes se on karttunut edellä- main twun määrään. Sen lisäksi, mitä 3 H:ssä on Va hinkojen kormauksesta sanottu, Voi daan Vararahastosta tarpeen Vaa tiessa ottaa kuluman muoden korko Viiden (5) prosentin mukaan ja pää omasta kymmenen (10) prosenttia, jotka omat ensi sopimassa tilassa maksettamat takaisin vararahastoon korkoineen, Viisi (5) sadalta. 7 8- Sittenkun Vararahasto on karttu- nut Viideksikymmeneksi tuhanneksi (50,000) markaksi, päättää yhdistyk sen marsinainen kokous onko sitä mielä kartutettavia ja kuinka suureksi taikka joS ei sitä enään väätetä kar tuttaa, niin alennetaanko paikallis yhdistysten Vuosimaksuja ja minkä merran. » luku. Jällee»«ak»»t»kseSta. 8 8- Se paikallisyhdistys, joka tahtoo tässä yhdistyksessä jälleenivakuuttaa Vakuuttamiasi» tamaroita. tehköön stitä ilmoituksen tämän yhdistyksen (hallinnolle» esimiehelle ja liittäköön sen oheen oikeaksi todistetun jäljen nöksen alkuperäisestä makuutuSkir- — 20 — — koputittekin, mutta minun tutlcimust^ös- keQtelMi kärsii vsiläiseLtäkiii käiritsemisestÄ. Ktinun - - - — sir. saan luvan Iiuomsuttss . . . — 1°urka vaiva, ^os oljet teitä Käirikevät, niin psolcsa laskuuni. ^a sitten kuului vieras päästäneen ilmoille jotakin karkean kirouksen tapaista. Leisoessaao siinä vastapäätä rouva IIa1I'ia ärsyt tävä, vaivoin pidätetty villan ilme kasvoilla, lasikup- puis /kclessä ja sulatuspilii toisessa kädessä, teki vieras rouva Hall iin hirvittävän vaikutuksen. Nutta Iiän ei vaan peljännyt. — ^.Äain näin ollen pitäisin k/s^ä, sir, mitä te pidätte . . . — Lklllin^i, merkitkää slullia^i . . . R-iittääkö? — Olkoon menneeksi, jos te niin kaluatte, lausui rouva Hall pö/tää kattaesssan. Vieras käsnnälititie j-i istuutui päätänsä palttonsa kauluksen sisään entistä enemmän turvaten. Iltakämä- rään saakka työskenteli tiän ja, kuten rouva llall tiesi vakuuttaa, suurimmaksi osaksi aivan kiljaa. Ainoas taan kerran kuului kolakclus, pullot kilisivät, ikäänkuin pö/tä olisi kallisteleinnut, sitten kelisivät nurkkaan liei- tet/n ja särk/aeen pullon palaset ja kuului edestakai sin kävelevän lienkilön askeleita. 1'eläten, että jotakin oli joutunut epäkuntoon, ryntäsi rouva Hall ovelle, mutta ei uskaltanut kolkuttaa. »Ln voi jatkaa», kuului ääni liuoneesta, — »en voi jatkaaI l^olmesat»atukatta! Neljäsataatuhattal Leliän on kokonainen omaisuusi ?etett/! Liilienliän voi kulua koko elämäni! Kärsivällisettä . . . liitto vieköön kärsivällisyyden! Hullu! Hullu!» larjoiluliuoneesta kuului rautanaulojen putoile» nailie sitte ja pötki pitkin askelia huoneeseensa niin että astuinlaudat paukkuivat. — Voi. sinä kelvoton! mutisi l aenreriside koi ralleen astuessaan alas kärryistä. Koira täl^steli suuttunutta isäntäänsä pyörän värttänien lävitse. — I^les tänne, ole li/vä! jatkoi l'aerensidc-, — no, joudutko jo! llall katseli tieitä avosuin. — Uutta se raspaisi häntä! I^äkdenpä katso maan miten hänen kävi, sanoi hän ja meni vieraan jälkeen. Käytävässä kohtasi hän rouva Hall in. — Le ajurin koira . . , sanoi hän vaimolleen ohi kulkiessaan. Vierashuoneen ovi oli raollaan ja Hall ilmkn muuta astui huoneeseen, osanottavaisens, kuten aina. Ikkunaverho oli laskettu ja huoneessa vallitsi puolihämärä. Ilall'in silmien edessä välkäkti jotain outoa, — ikäänkuin ranteesta katkaistu käsi olisi vii- tannut häneen ja kolmesta valkoisesta pilkusta k^hätt/ pää muistutti voikukkaa. Litteä jokin iski häntä rin- taan, paiskasi hänet ulos, ovi sulkeutui nopeasti ja lukittiin sisältä. Kaikki tämä tapahtui niin nopeasti, ettei hän eli- tinj^t edes mitään ajattelemaan, /okia muodosta oli heilahdellut, iskenet häntä, paiskannut ulos, ja tässä kän n^t seisoi ^ksin käytävässä pää ymmällä. I'ar!n minuutin kuluttua, kun Hall saapui toisten luo pikalle, jonne jo oli ehtinet kerääntyä muitakin ihmisiä, jutteli l>aerenside parsillaan uudelleen tapahtumasta; rouva Hall mutisi koiralle, ettei muka vieraitten pureskele minen kuulu asiaan, erittäinkin, jos ne ovat asettuneet keille asumaan; herra Huxter, kauppias toiselta puo lelta katua, tiedusteli ja uteli, ja rva Land^ Vad^ers jakeli neuvoja, miten purema olisi paraanettavs; paitsi