1910 25 Aktsins NzÄV! M 1910 k:o 2S Liizkms lv: Lurun Levli LanSssn Kanta» ja I?rk«kLnan- hakujsn lk»Ii»as«a (Vastapäätä TäästSpa»^ia) 7o!mitus: ZlläkerraSsa, kolmas owi KriStilaaakadaa tul maSta lähtiea Läntiseltä Raatakaoulla. Ilmoitut-ja TilauSkoattori (8 a.p.— 7 toimisto (1—L i.p.) ..... 1441 KaSsatouttori 745 Kirjapaino ia taltori ...... SS Toisujohtaja VV1 7i1uas^innat, Turussa PoStil. Soko W«0d. » . . . . L:— 4: — Puoli » e ^ t s » 1-60 2: — Relj. . ... . .—-80 1-20 JrtoaaiSamnerot 6 p. Ilmoitusten hinnat, ZZekSiia edellä S p. millimetristä. TtlStm lalestä 7 p. » KSHia ilmoitushwta SO p. HSaötoutjsSta- 20 p. paitsi ilmoituShintoa. ^urun Lellii LmeSthy tol«»Sti «iikoSs», »i» mittätu tiistaisin, taorstai- si» ja laaaataisia aamulla. Lehti kametaa» TuruSsa maksutta tuskia Laajaa kotiin. Ote almanakasta. Tiistai, maaliSk. 1 p.: «lp». LeStuvtillo, maaliSk. S p.: Fasay. Sää-olot Turussa. Witme lan««tai»a: L2mpSmäärä - korkew -j- l, alia — 4. Ilmaa suhteellinea toSteuS: 74^ Tuulea smmta: Kaalkoiuea. Aurinko ou paistanut: 3 t. L m. Lumen paksuus: 4 cm. Toispäiväuä suuuuutaiua. Lämpömäärä: torkeia -s- 2, 0. Ilmaa suhteellinea kosteus: Tuulea smmta : Eteläiaeu. Auriak.. ou paistanut: — t. — «. Lumea paksuus: 4 cm. Eilen maanantatna: Lämpömäärä: korkeia -s- 2, alia -j- 1. Ilmaa suhteellinen kosteus: SS "/». Tuulea suunta: Eteläinen. Auriako oa paiStaaut: — t, — m. Lumeu paksuus: 2 cm. Lurun Mli Mltää täuää» m. m. seuraavat kirjoi- tukset: Hdnstnnta »okooutnn. Johtava kirjoitus. Arotett» tnvernSSri. Mikkeliä Liäulu kuvernööri A. S. von Knorring erotettu virastaan. A-vritoffin tehtiiwi Suomessa. Aauhea merityö Koivistolla: S henkeä murhattu ja 2 hengenvaaralli sesti haavoitettu. «Kalevala jnhka. Aauais lahjoitus: 10,000 Kale- Waalaa lahjaksi toululapfille. Svome» «ientt ja tnontt w. 1309: Oireita parempaa» päin. 'Ranskalaisten vierailu Meni jällä: Muutamia huomattaivia kohtia. Merionnettomuus: 35 miestä saa- «llt surmansa. Lu«iwieremi Aslauuissa: Sur- mannut 23 ihmistä. Aii»«t«iste» ryZstSretti Fiivet- Al»: Dalai-Lama »paatu pois miralta^. Miekenmitaise» »erityZ: Tullut Mieleamikaisetfi uskonnollisesta mietiske- ystä. Englannin parla«e»ti» ^ D. M., y. M. Englannin parlamentin awaus. Kuningas Edvard lähtee juhlavaunuiSsa parlamenttitalosta, avattuaan par amentin istunnot. Asukes veriho Xaiviztolls. Wiist henkeä murhattu ja kaksi hengentvaaraMsesti haawoitettu. Aöllä lauantaita vaStaau tapahtui Kortelahdeu kylässä Koivistolla kau hea verityö, kun uäet mainitussa ky- läSsä asuva kauppias Trikki Piispa, häueu vaimonsa Maria ja heidäu tyttärensä Iida ja Si viä sekä heidän luonaan asuva me- rimieSkouluuopp. KlauL tulivat ka malalla tavalla kirveellä murhatuiksi sekä merimieSkoulunoppilaS Tahvo Piispa ja palvelijatar Eeva K arviue n hengenvaarallisesti haa voitetuiksi. Kamalan teon huomasi lavautaina aamulla klo 7,10 poliisikomisario Roti, joka kävi talossa — hänellä oll jo takiu asiaa kauppias Piispalle. Pihalla tapasi hän palvelijatar Eeva Karmi sen, joka aamulla, toinnuttuaan keittiön alla olevassa kellarissa, oli jaksanut laahautua pihalle. Sisällä huoneissa oli talon muu väki vuoteissaan kuol- leenai kirveellä hirveästi silvottuna- Merikonlulainen Teuvo Piispa oli silloin vielä hengissä, ja oli hän vie lä eilenkin elossa. Talossa okvat kaikki esineet huiskin häiskin. Kaapit ja piirongit oli lyöty rikki kirveellä ja kaikesta uäkyi, että oli tapahtunut ryöstömurha. Murhateon on täytynyt tapahtua aamuyöstä, sillä kauppias Piispa oli illalla ollut eräässä kokouksessa. Aa mulla hänellä oli aikomus lähteä lai- wanoSt?on. Piau selveni, kuka tämän kamalan verityön ou tehnyt. Talon renli, eräs inkeriläinen, noin 30 vuotiaS mieS, oli hävinnyt, talon hevonen mukanaan. Myöhemmin lauautaina ilmoitettiin SeiSkarilta, että siellä oli jäältä löy det:y hevonen rekineen, hevonen kuol leena. Nnden tuntomerkit sopivat kauppias Piispalta poissaoleviin. SeiSkarista oli hevosella sinne saapu nut mieS lähtenyt jatkamaan suksilla matkaansa Menäjäu puolelle. Kauppias Piispa oli varakas mieS, joka joku aika sitten oli muuttanut Koivistolle ja siellä harjottanut maa' kauppaa. Paikkakunnalla oli tunnettu, että hän säilytti kaikki rahansa koto naan. Tämän tiesi tietysti myöskin murhaaja. Perjantaina oli Piispa myynyt metsänsä ja oli hänellä sen- tähden luonaan jokseenkin suuri raha summa. Mihin aikaan yösiä ja kuinka murha on tehty, ei tiedetä, koska oi- noaat eloonjääneet, nimittäin palvelija tar ja Tahwo Piispa, ollen henkitoreissa, eimät ole rvomeet autaa mitään tietoja. Kaikesta päättäen on murhaaja tehnyt Petomaisen tekonsa uhrien nukkuessa. sillä muuten hän ei olisi voinut tu hota kolmea miestä. Luullaan, että hän ensin ou lyönyt palvelijatarta, joka kaikesta päättäen oli hereillä, ja kun sitten oli tehnyt tämän vaarattomaksi, oli julmuri meuuyt isäntäväen luo ja siellä suorittanut kauhean tekonsa. Murhaajan ristimänimi on Teodor. Sukunimeä ei tiedetä. Hän ei ole ol lut kaavan kauppias Piispan palve- luksessa. Wasta viime syksynä pääsi hän vapaaksi sotapalveluksesta. Hän on kotosin Jlimäeltä eli Krasnaja Gorkasta Inkerinmaan rannikolla, jo^ tenkiu vastapäätä Seiskana. Hän on pitkä, solakka ja punakka mies, kuten sanottu, noin 30 vuoden ikäinen. Heii, kun verityö oli tullut tunne tuksi, ryhtyi poliisi tarmokkaisiin toi menpiteisiin murhaajan kiinni saami seksi. Piemriin ja Kronstadmn sähkö- tettiin tapauksesta ja murhaajaa Ma tomerkit. Murhaajaa ci vielä, eilen tänne saapuneiden tietojen mukaan, ole saatu kiinni. Kruununnimismies C. Wegelius on ajanut häntä takaa ylt jään Ve näjän puolelle, multa ei ole vielä päässyt hänen jäljilleen. Luullaan ettei murhaaja uskalla tulla kotipaikalleen Krasnaja Gorkaan — sillä hän on siellä huonossa maineessa, m. m. epäiltynä murhapolttajaksi — vcan että hän on pyrkinyt ja päässyt Pie tariin. Surkeata olisi, joS tämä ihmispeto pääsisi katoomaau teille tietymättömille. Kauppias Erik Piispa oli ijäl. tään noin 50 «vuotias. Joku vuosi sit ten hän muutti kauppiaaksi Koiroistolle, harjotettuaan ensin samaa tointa Seis- karisja. Hän oli toimelias, kelpomies. — Hnen v a i m o n s a oli »jaltaän noin 45 lvuotias, tytär Ida noin 16- tvuotias ja Siviä no.n 13 muotias. — Perheestä on jälellä vaan poika, joka ou ylioppilas ja tytär, joka pal- melee eräässä luleessä Mipurlssa. Murhattu merikoalulainen Tahvo Klaus oli, samoinkuin oa hänen haa voittunut, mutta ivielä elossa oleira tomerlnsakin, meritoululainen Piispa, kotoisin Lavansaarelta. Molemmat »oin 20-wuotisia. Sumitvieremä Islannissa. Sur«rast 2Z iymistii. W. k. 22 pnä tapahtui Islannin saa rella likellä Jsaft»rd-nim>stä lahdelmaa lumirvyöhykieen mierintä wuore>.r,oterltä alas, joka surmasi 23 ih»i»tä. Eduskunta. Maltiopäiväedustajat kokoontuvat Helsingissä tänään tiistaina, maaliSk. 1 p. Heidän ou k:lo 11 a. p. tuotava valtakirjansa senaattori F. F. Saari koskea nähtäväksi, joka arm. ou mää rätty valtakirjat tarkastamaan. Huomenna keskiviikkona klo 10 a.-p. ou ensimäinen täysi-istunto, jossa pu hemiehen ja kahden varapuhemiehen vaali toimitetaan. Grotettu kuvernööri. Pietarista saapui miime lau- mantama seuraama lyhyt, mutta kaikessa lyhyläisyydessäan paljon puhutva sähkösanoma: „Mikkelin läänin kuwer- nööri A. L. von Knor> ring on erotettu hoitamas taan kuwernöörin Mirasta." Kerrotaan, että kumernööri von Knorrmgin lainkuuliainen eslyty- miuen suostuntuiverorettelöiden aikana tämän tvuoden alussa on syynä hänen mirastaerottami- seensa. Tämä tapaus on todis tuksena siitä, mi M suuntaan asiat maassamme nykyisin omat menossa. Bobrikolvin tehtäivä Suomessa. SalaneuvoS Deutrichin puheen joh dosta Bobrikovin päivä^tsillä kirjoittaa Rjetjh: Että kansallisuusaate otetaan esille tukemaa» sitä maltakunnallista järjes telmää, joka jo kerran »virallisesti oa julistettu täyd:llisen vararikon kärsi neeksi, ei ole mikään uusi ilmiö Wcuä- jän valtiollisessa elämässä. P. A. Sto' lypinia ei ole pidettävä tämän aat teen keksijänä; hän on vain turmautu- nut entiseen keinoon. Plehme vainaja, joka kutsuttiin pelastamaan vanhaa valtakunnallista järjestelmää, huomasi heti hallitulleen astuttua n, että jär jestelmästä tulee loppu, ettei sitä käy tukeminen ta sallisilla keinoilla. Ihmeitä tekemällä lääkkeenä haa käytti kansalli» suusautetta, Jaapanin tykkien pauke oli herättämä tämän kansallistunnon, ja in nolla ryhtyi Plehlve so.aan. Se ei kui tenkaan riittänyt; yhä main oli peljät- tävsissä, että järki woi»taisi. Siitä syys tä ryhtyi 'Hlehrve ajamaan untta raju,- maapotitiikkaa, ennen kaikkea Suomeen »ähdea, joka «uka oli aias sortanut Menäjää ja jonka täytyi vihdoinkin maksaa siitä. Aikeidensa toteuttajaksi sai Plehve Bobrikovi», joka ryhtyi innolla asiaan. Kuinka selvä ja jalkine» tuo tarkoi tus oli, voidaan huomata eräästä kaS- kuSta, jouka hra Deutrich äsken Bob rikov-päimällifillä suvaitsi kertoa: en nen lähtöään Suomee» oli Bobrikov erää» huomattava» »altiomiehe» o»- uitteluu» vastannut, että tuikin kan nattaa häntä onnitella, häne» asemansa ja tehtävänsä kun on samankaltainen kuin kreimi M. N. Murajemin hänen Mlnoon lähtieSsää». — Eipä niin kään, — vastasi valtiomies. — Mu- ra^>jev meui kukistamaan kapinaa, mut ta te menette sitä luomaa»! . . . Tällä tavalla armostelivat Plehve» politiikkaa» »huomattavat va tioUiset toimimieheikia*. Herra Deutrich näkee tässä vain todistuksen siitä, että kan sallisen asiaa sivallus" on saanut si. jaa korkeimmissakin piireissä. Mutta mitä erikoista siiaä olisi? Kun Bobri- lomille kerran oli annettu Murajemin tehtämät ja suomessa ei ollut kapinaa, niin onhan selmä asia, että tuo valtio mies cli oikeassa. Kun Puolaa kapiaan kantta heräsi venäläinen kansallistunto, niin oa itsestään ymmärrettävää, että kun kansalliskiihkoa tahdottiin herättää, oli huolehdittava kapin-sta Suomessa kin. Merionnettomuus. 35 «iesti saanut surmansa. Belgialainen höyrylaiva Bulgaria o» tehnyt haaksirikon B.scaynlahdessa likellä Espanjaa raanikkoa. Koko laiva- miehiStö, 3S miestä, hukkui. Björnsonin sairaus. Björnstjerne Björnsonin terveyden tila on merialtain hywä. Maikean taudin jälkeen omat henkiset voimat p - lanneet ja hänen ruumiillinen vointinsa paranee päimä päimaltä. Björn Björn son, runoitijan poika, uskoo isänsä täy dellisesti parantuvan ja lääkärit ovat lamaa mieltä. Björnsonia ilahutti suuresti Anatole Francen, kuulun ranskalaisen kirjailijan, käynti hänen luonaan. Anatole Frcnce lausui kunnioituksensa Norjaa suurelle pojalle ja suuteli häntä kädelle. kaupunkia. Tämän lyhyen tiedonannon lisäksi oa nyt saapunut sähkösanomia, joissa kerrotaan lähemmin tästä ryöstö- retkestä. Niistä päättäen oa asema san gen vakama. Sillä kiinalaisten sota miesten lukumäärä ei ainoastaan nouse 25,000, vaan he owc.t sitäpaitsi hyrvin harjoiteltuja seka »varustetut kuularuis- luilla, langattomilla sahkalennatinlaitok- iella ynaa vuoritykeillä. Woidaanko Intiasta lähettää apujoukkoja tibetiläi- sille, näyttää allaoleviSta sahköjanomista päättäen — epätietoisetta. Kiinan pääkaupungista Pekingistä säh- iöletääa hetuuk. 25 p;nä: keisarillisen käsiykirjeea mukaan oa Dalai Lama ero tettu virastaan pakoonlahtemi>ensä täh den. Mielentvttaiien werttyo. mielenwt»aise»fi uslonitolll' jesta mietiskelystä. Miime kun» keskipaikoilla sattui Ame» rikas>a Mmnejotan maltiosja eräällä maatilalla tamata a-erinäytelmä. Maan» »iljecha Buck^eim, joka elt hymiu saaS- tamäisesti, tuli äkkiä hulluksi uskonnolli sista mietiskelyistä ja surmasi vaimonsa ja nel^ä lastaan, siten estääkseen heidät ja itsensä kärsimyksistä sen jumalallisen määräyksen johdosta, jonka hän sanoi saaaeea>a, nimittäin, että koko perheen tulee mennä kalmistoon ja kaimaa pal jain käsi» useita ruumiita esille. Tästä johtui hullua kamalat työt. Haa hak kasi kirveellä vaimoni a ja lastensa ruu miit kappaleiksi ja fittea meni »aset taa», tappoi neljä elukkaa karjaa, jotta ei koirilta puuttuisi ruokaa. Sitten yritti haa surmata itseaiä. MenMä pisti haavan rmtaaasa, mutta kuolema ei kuittakaan tullut, jonka tähden hä» yritti pyssy» avulla anta^ itselleen vii meisen iskua, multa ouaekfi hänen isänsä kerkesi estämään poikansa kamalaa tekoa. Kiinalaisten ryöstö retki Tibettiin. Lehdessämme on jo ollut lyhyt sähkö sanoma, jossa »Timesin" mukaan ker rottain, etta D lai Lamo, BuddanuSkoiS koistea paawi, trbcltltäistea ylhäisten ye»kitöiden kanSsa oa paennut Lhasjasta Tib-tissä, mikä oa hänen asualopaikkansa, Jatiaan, koska kti»alaiset läheStyw«t Miipurin ta mitisat. H. Msta Mirolahdelta Suomea mestari hiihtämisessä. Mlipurin talmikisoissa pidetyissä hiih tokilpailuissa 30 lm. matkaua Suomea mestaruudesta satutti parhaimman en nätyksen E. Niska Zä-iroluhdelta, 2 tuin. 37 min. 16 sek. Toisena tuli H. Koskenkorma Oulusta, 2 t. 41 m. 22 s. ja kolmantena Konsta Wesa Tampereelta, 2 t. 43 m. 5 s. — Niska jullSie.tiln Suomea mesta riksi ja sai sitäpaitsi Wiipurin naisten kunniapalkinnon, talmitisain kunniapal kinnon ja Suomen hiihtoliiton kunnia» palkinnon. Kaunis lahjoitus. Kustannusyhtiö „Otawa" on Kale- vula-juhlan jvhdosia ja yhtiön 20- muotisea tvimmaaa muistoksi päättänyt lahjoittaa 10,000 kappaletta nuorisolle laadittua Kalevala painosta suomalais ten kan>atoulujeu oppilaille maassamme lahjakirjana jaettavaksi. Kalewala-juhla muodostui Helsingissä suuremmoisekfi ja kauniiksi kansalliseksi juhlaksi. Sen ulko naisesti vaikuttamimman pääosaa muo- dostimat juhlakulkueet Elias Löanrotia kuioapatsaan luo. Nlioppil^skuunan kulkue läksi Uliop- pilastalolta klo 12 a.p — Sitä en nen oli patsaalla käynyt Uusmalaine» ylioppilas osakunta, jonka kunaiajäsea Lönnrot oli, sekä Akadceuullinen lual» kunta. — kello 4 i.p. ?äwi laaluter» wehd^'iellä patsaalla laslu!uAt5 M- M, — K »o >» 7 iLalla läkk pstis»!!» Se naatintorilta iuuremmoinea soihttlkuK. kue, johon ottiiva» osaa monet eri yh distykset j^ järiestöt. Klo i pä'walla alkoi ylisvisto» juh lasalissa yliopistollioes elt akotee?'.»en juhla. Kansallistcatierj»sa oli Msllo jobl» näyiäviö, jsllo:-: «sitettii» «irhenäy» telmä .5n»llerw»^. Täällä Tl-xnSss toinettkin s<»!ew«r»> juhlaa onnistune»»», >U<?Nc> »«»ttkrtSs» — Turua aay^rcN»^ ja LaniaL»«i«- ra» yyteinea »ahla — ja laisea yhdisty!^»