\ N:o 8 Lehti ilmestyy: tiistaina, torstaina ja lauantaina klo 10 päivällä. Lehden kotiin kantamisesta kaupungissa maksetaan 75 p. vuodessa 1910 Lehden pakopaikat: Kirjapaiii.,], konttori, Schliiterin kirjakauppa, kniij.j, Ansu Hämäläisen, F. Neppenström'iji, ., r . Pitkon, M. Partasen ja I. Ronkainen ja M. Oinosen kauppapuodit. (36:s Vuosikerta) Joensuussa Lauantaina 22 p:nä Tammikuuta Konttori ja kirjapaino Kalastajakatu 4. Telefooni 33. Tilaushinnat: Joensuussa: Koko vuodelta 4 mk. 50 p., puo lelta vuod. 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. - Postissa: Koko vuodelta 5 mk. 24 i>., puolelta vuod. 2 mk. 64 p, kuukaudelta 50 p. - Venäjällä: Koko vuodelta 2 r. 25 k., puolelta vuod. 1 r. 15 kop. kuukaudelta 60 kop. Toimittaja: TÄHVO KÖNÖNEN. Tavataan varmimmin kirjapainon kontto rissa tiist., toi st. ja lauant. klo 7—9 ap. Ilmoitushinnat: 8 p:iä edellä ja 6 p:iä jälestä tekstin sekä sisä sivuilla 9 p. millimetriltä. — Raamilliset kuolemanilmoitukset maksa vat 3: 50—4: 50, kihlaus-, vihkimä- ja syntymä-ilmoitukset 2: —, surusaaton ja kiitosilmoituksista 2: 50. — Pitempiaikaisista ilmoituk sista myönnetään suurempi alennus. Ilmoitukset ovat tuoiaviU lehden konttoriin ilmestymis päivän edellisenä päivänä en nen klo 4 i. p., senjälki .;-ii si säsivujen hintojen mukaan. Tilatkaa Karjalatar v:ksi 1910. PvHjois-Kcnjalan kansallismielisen' iväestvn ja täinan Heidän paikallisen äänenkannattajansa malillä on wuosikymn:enien kuluessa rakentunut luottamuksellinen suhde ja läheinen ivuoromaikutus. Aatteellisten siteiden yhä taajeneiva lujittuminen lehden ja sen ympärille kerääntyneen kantajoukon kesken takaamat >iarjalattarelle edelleenkin tukeman aseman tällä seudulla jo »vanhastaan suosittuna kansanlehtenä. Mikäli maamme maltiollinen asema on nmiittunnt vhä syn- kemmäksi ja kansamme tulevaisuus uhkaalvainmaksi, liittämät uh teiset huolet ja kärsimykset, yhteiset toilveet ja ponnistukset meitä aina maan lähemmäksi toisiamme. Nykyisissä jännittyvissä >vai heissä ei kukaan täysimaltainen kansalainen woi tulla toimeen ilman sanomasi eä. Kansamme kohtalot erotuksetta koskemat meitä jo- kaista. Itsekunkin täytyy tahtoen tai tahtomaitaan p»syä tapausten tasalla, seurata niiden menoa ja yleisiä rientoja, ja se on mah- dollista ainoastaan oman sanomalehden amulla. Raskaiden koettelemuksien aikoina tulee Karjalatar edelleen nlko- naisen maaran torjumiseksi, »valtiollisten ja yhteiskunnallisten oikeuk- siemme marjelemiseksi tekemään kaiken moitamansa, pysyen nskolli- sena suomalaisen puolueen suurille periaatteille ja sen edistysmieliselle, kansamvaltaisclle ohjelmalle. Päämäärämme on kansallistunnot- taan eheä, simeellisesti moimakas ja taloudellisesti riippumaton kansa omintakeisten lakiensa ja laitostensa suojassa. Ahdingoista huolimatta kohottaa Karjalatar äänensä kansallis- hengen herättämiseksi ja mahmistamiseksi, suomalaisuuden kohot tamiseksi täydelliseen isäntämaltaan kaikilla aloilla, yleisen simistyk sm lemittämiseksi kaikkiin kansankerroksiin, raittius- ja siweelli>yys- pyrintöjen tukemiseksi. Tämän ohessa lehti asiantuntevien am- mattimiesten suosiollisella amulla ajaa myös taloudellisia ja mar- sinkin osuustoiminnallisia asioita sekä julkisen ja kunnallisen elä män tenveellistä kehitystä. Lukuisat kirjeeumaihtajat tulemat antamaan tehokasta apua lehden sisällön saamiseksi niin kansanomaiseksi, »vaihtelemaksi ja tuoreeksi kuin mahdollista. Päimän tärkeimmistä tapauksista jul- kaistaan sähkösanomia; sekä kirjeitä Helsingistä ja maltiopäimiltä. Karjalattaren koko ja ilmestymisajat pysymät entisellään. Tilaushinnat omat nähtämänä tässä alempana. Suomalaisen puolueen katsantokannan tntustuttanliseksi tarjoo oman äänenkannattajan levittäminen merrattoman aseen. Siitä syystä ryhtykööt kaikki puolueen jäsenet nyt kilman hankkimaan lehdelle tilauksia jokaisesta kodista ympäri laajan paikkakuntamme. Joensuussa 2 p. jouluk. 1909. Toimituksen puolesta: H. Könönen. Tttauskinnst: Joensuussa: Koko muodelta 4 mk. 50 p., puolelta muo- delta 2 mk. 25 p., kuukaudelta 40 p. — Kotiin tuotuna kaupun gissa 5: 25, puol. wuod. 2: 65 ja kuuk. 50 p. Postissa: Koko muodelta 5 m. 24 p., puolelta muodelta 2 m. 64 p., kuukaudelta 50 p. Joensuussa mastaanotetaan tilauksia kirjapainon konttorissa, Schluterin kirjakaupassa sekä herrojen F. Neppenströmin, M. Par- tasen, I. Pitkon, Ansu Hämäläisen, I. Ronkaisen ja M. Oino- sen kauppapuodeissa sekä rautatieasemalla I. Karimirran, P. Mänskän ja Karsikossa emäntä Ida Hämäläisen luona. ?SjVsIi8t3. pidetään avoinna marraskuun 8 p:stä 1909 toistaiseksi: Sunnuntai- ja juhlapäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano malehtiosasto kello 8—10 ap. Tulevien postien osasto kello 8—10 aamup. ja klo 6,80—6,45 illalla. Arkipäivinä: Lähtevien postien, sekä posti- osotus-, säästöpankki- ja sano- malehti-osasto klo 8 ap.— 1 /al ip. ja 4—7,6 ip. Tulevien postien osasto kello 8 ap.—Yal ip. ja 4—-->/,6 ip. sekä 6,30—7 illalla. Huom.! Sisäänkirjoitetut, vakuu tetut ja postietuanti-lähetykset kuin myös tavarapaketit ynnä postio90tukset ovat jätettävät Jostikonttoriin, joutuakseen klo 1 ap. etelään lähtevään junaan, ennen klo 9,45 ap. sekä poh joiseen 5,50 ip. lähtevään ju- naau ennen klo 4,30 ip. Kirjeenkanto toimite taan sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 6,30 ip., arkipäivinä klo 11 ap. ja 6,30 ip. Kaikenlaisia postimerkkiä, kirje- borttia ja postimerkeillä varus tettuja kirjekoteloita myydään arkipäivinä: klo 8 ap.— 1 /tl ip. ja 4— 7*6 sekä 1 /i7—7 illalla, sunnuntai- ja juhlapäivinä klo 8-MO ap. ja ^7—7 ip. Posti lähtee: postikonttorista joka päivä: Mo 10,15 ap. rautateitse Viipu riin ja Helsinkiin y. m. etelään sekä Venäjälle ja ulkomaille, klo 5 ip. rautateitse Pielisjärvelle y. m. pohjoiseen, klo 7,30 ip. joka sunnuntai, tiis tai, torstai ja lauvantai Lipe riin, klo 7,30 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Kuusjärvelle, Pol- vijärvelle, Sotkuinaan, Taipa leelle ja Dtraan, klo 7,30 ip. joka lauvantai Kaa- vile (Polvijärven kautta). Posti saapuu: joka päivä: klo 10,45 ap. Piel is järveltä y. m. pohjoisesta rautateitse, klo 5,30 ip. Viipurista ja Helsin gistä y. m. etelästä sekä Venä jältä ja ulkomailta rautateitse, klo 2,30 ip. joka tiistai ia lau vantai Kuusjärveltä ja Taipa leelta, klo 4 ip. joka torstai Kuusjär veltä, Polvijärveltä ja Taipa leelta, klo 3 ip. joka tiistai ja lauvan tai Polvijärveltä ja^Sotkumasta, klo 3 ip. joka tiistai Kaavilta, klo 4 ip. joka tiistai, torstai ja lauvantai Ui rasta, klo 4 ip. joka s-mnuntai, tiistai, torstai ja lauvar,tai Liperistä. Kirjelaatikot tyhjennetään: Rehtori A. Vallen, Seurahuoneen, Pohjois-Karjalan kirjapainon ja Maistraatin talon sekä Schluterin kirjakaupan luona olevat klo 9,15 ap. ja 4,15 ip, ja postikonttoorin edessä pos tien lähtiessä. Kirjelähetyksiin on, siltä varalta että no tulevat takasin, paras merkitä lähettäjän nimi jaosote. Suomen rahan mukaisilla posti merkeillä ei saa frankkeerata Suomen ulkopuolelle meneviä postilähetyksiä. Kaikkiin Venäjälle meneviin lä hetyksiin on osote kirjotettava venäjäksi. Ulkomaille meneviin lähetyksiin tulee merkitä paitsi osotepaik- kaa myöskin osotemaa (valta kunta). Niinä aikoina, kun postikonttori on sulettu, on postimerkkejä saatavana Schlirerin kirjakau pasta ia Ansu Hämäläisen se katavarakaupasta. Piiriääkäri S. F. Parviainen vas taanottaa sairaita arkipäivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 ip. ja pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Kaupunginlääkäri O. A. Kosonen vastaanottaa sairaita t:ri Par viaisen uudessa talossa arki päivinä klo 9—11 e. pp. ja 5—6 j. pp., sunnuntai- ja juhlapäi vinä klo 9—10 e. pp. Sairaalanlääkäri A. Sandström ottaa vastaan sairaita arkipäi vinä 9—11 a. p. ja 5—6 ip. sekä pyhäpäivinä klo 9—10 a. p. Asunto Rantakatu 1. Piirieläinlääkäri H. V. Helander vastaanottaa pankkikomisario E. Broms'in talossa Rantaka dulla. Telef. 138. V. t. kaupungin viskaali T. Närhi on tavattavana poliisikamarilia joka arkipäivä klo 9—11 a. p. Kaupungin kätilö E. Ikonen ta varaan teurastaja Karin talossa Merimiesk. 32. Vaivaishoitojohtokunnan esi m ies tavataan joka arkipäivä klo 4—5 ip. Suomen pankin konttori kello 10:stä e. pp. kello 2:teen j pp. Kausallis-Osake-Pankki kello 10 —2 päivällä. Yhdyspankin konttori kello 10—2 e. pp. Pohjoismaiden Osake -Pankin konttoori kello 10—2 päivällä. Rahatoimikamari pidetään auki joka arki keskiviikkona ja lau- vantaina kello 5—6 ip. raati huoneella. Joensuun Tullikamari pidetään avoinna kello 10—1 ja 6 7 ip. klareerauksia varten. Sähkösanomakonttori on avoinna joka päivä kello 8:sta aamulla kello 9:ään illalla. Joensuun kaupungin Säästö pankki pidetään avoinna joka keskiviikkona ja lauvantama klo 4—5 ip. Rahatoimikamarin istunnot ovat joka arki keskiviikko klo 6—7 ip. rahatoimikamarilla. Z. Topeliuksen nuorison kirjasto kaup. talolla on avoinna joka tiistai kello 4—5 ip. Kansankirjasto pidetään avoinna kirjojen vastaanottamista var ten joka arki tiistai klo 7—8 i. p. ja kirj jjen lainaamista varten joka arki torstai klo 7— 8 i. p. ja joka arki lauantai klo 6 8 ip. J. Kp. Y:n kirjasto avoinna joka sunnutaina klo V 2 1—V 2 2 päiv. kaupungin kokoushuoneella. Pohjois-Karjalan Maanviijelysseu- ran toimisto kaupp. H. Sura kan talossa on avoinna arki päivisin klo 9 a. p.—klo 6 i. p. ]a klo 10 a. p.—klo 2 i. p. on sihteeri ynnä maut toimihen kilöt varmemmin tavattavissa. J (Omistaja K. H. Lundholm) JOENSUUSSA :-: Torikatu 6. Tel. 180. Suurin kiinteimistätoimisto Pohjois- Karjalassa ja Savossa. Välittää maatilain, kaupunkitalojen, met säin, huvilain, kauppakartanoiden y. m. kiinteiinistöjen kauppoja. Kaut tamme myytäviä maatiloja on ny kyään yli 150, joista useimmat ovat hyvillä liikepaikoilla olevia metsä tiloja. Seikkaperäinen maatilaluet- telo nro 2 lähetetään pyydettäessä. Kaupunkitaloja Joensuussa ja Nurmeksessa kauttamme myytävänä yhteensä noin 25. Joensuun Asioimistoimisto. Torikatu 6 — Tel. 180. Vakuuttakaa hevosena? Turun Heyosyakuötas- | IMI II yhtiössä. Asiamiehiä i Joensuussa: Y. Kallio, Kontiolahdella: J. R3sail£B. Pielisjärvollä: N. Hoakaueu. YESIKÄTTOJÄ mustasta ja galvanoidusta pel listä, Vedenlaskutorvia, Pelti- uunia, Paistouunia, Kuparisia hellankattiloita, ynnä kaikkia ra kennusalaan kuuluvia peltisepän töitä on edullisin teettää Ä. KARVOSEN liikkeessä Nikolaink. 20 - Joensuussa - Telef. 73. Omist. I. E. TUISKUNEN. Liike alotettiin v. 188G ja on katettu m. m. 15:ta kirkkoa. Vieraskoti Rauha tarjoaa matkustajille siistiä huo neita, ruokaa ja kahvia. Ruoka- miehiä otetaan. Kuolleita. Ilmoitan että rakas puolisoni Kelloseppämestari Pekka Hätinen nukkui rauhassa kuolemaan Joensuussa Tammik. 20 p. 1910 57:llä ikävuodellaan, suruksi minulle, '2:lle tyttärelle, l:lle vä vylle, sukulaisille ja ystäville. Augusta Hätinen, o. s. Tuovinen. Kokouksia, Joensuun kaupungin Saastopankin isännistön Tammikuun kokous on säästö pankin huoneustossa torstaina t. k. 27 p. klo 5 i. p. Puheenjohtajan vaali. Säästöpankin Hallitus. Ä. Kp- Vuosikokous pidetään kaupungintalon kokous huoneessa tiistaina t. k. 25 p:nä klo y* 8 j. pp., jossa käsitellään yhdistyksen sääntöjen 10 §:ssä mainitut asiat. Esimies. JOENSUUN jäsenten pyytetään kokoontu maan Ilosaarelle sunnuntaina tammikuun 23 päivä kello 11 ap Tärkeitä asioita. Jokaisen läsnäolo suotava. Johtaja. (K. 8. 2 k.) 0 EJ Eä □ El ARPAJAISET ja Lauvantaina t. k. 22 p:nä klo 7 j 8 ip. esitetään: Postikonttorissa. Kirj. R. Kiljander. Neiti Elisabet. Kirj. A. Börjesson. Suom. Antti Jalava. Väliajoilla arpojen myyntiä ja soittoa. Näytelmä-illan pääsylippuja saatavana perjantaista alkaen rohdoskaupasta ja lauvantai- iltana klo 1 / i 7 ovella. Pääsy lippujen hinnat: 2: —, 1: 50 p., 1: — ja 50 p. Sunnuntaina t. k. 23 p:nä klo 7 2 7 ip. OHJELMA: Alkusoitto. Puhe. Kirkkoherra K. V. Hur merinta. Laulua, sekakööri. Lausuntoa. Arpojen myyntiä. Soittoa, jouhiorkesteri. Pukutanssi. Laulua. Kuvaelma. Oviraha 1: — ja koulunuori solta 50 p. QQQQ Q5I III iii maksaa korkoa Talletuksille s 6 kuut. irtisanomisella 3 „ 2 „ 1 vaadittaessa Talletuskoattofeuranttitililiä 5 ( °|o Säästökassatilillä 5 °|o Juoksevalla tilillä 3 °,o M M M 5 o| 0 4 i|a °|o 4 o| 0 8 Ma °|o 3°|o" 0 SEPPELEEN NAUHOJA Z Joensuun K. 0.-Y:n Paperik. 1 IM» La^iasiaintaiiist h y Neiti K. Parviaisen talossa. - - Puhelin N:o 148 - - Joensuussa Omistaja: Varatuomari J. J. LESKINEN. Matkustetaan maaseuduille. ITurmeksen konttori. Ottaa rahoja korko* kasvamaan. Edullisin tallentajille on Talletuskonttokurantti. Siinä maksetaan korkein talletuskorko ia pannaan korko pääomaan kahdesti vuodessa, joten se kaavaa :orkoa korolle puolivuosittain. Lahoja voi lähettää pankkiin pos tittakin. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: N urmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U tr a ss a: Hra Heikki Ikonen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Polvijärveltä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Monnissa: Maanvilj. Heikki Puhakka. Kuus järvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Pielisjärvell ä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Junassa: Kauppias J. Huttunen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen, Saario. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Lehtoi: Maanvilj. Simo Hirvonen. R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Liukku. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen, Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanea. Kauppias Ida Siitonen. Mattiollista suurhuijlmsta. Meidän kipein ja määrällisin kysymyksemme tätä nykyä on epäi lemättä sotilaskysymyksemme. 3e on alkusyynä tai ainakin pääasia!- lisempana syynä koko waltio!liseen ristiriitaamme. Se se on aiheut- tanut, ainakin pääasiassa, wenä- Iäisten hyökkäykset ja menäläisiin on juurtunut käsitys siilä, että me suomalaiset emme tahdo, jos sai- simme siihen tilaisuuttakin, suos- tua sellaiseen ratkaisuun, eitä Tuo- men kansan suhteellinen osuus so- tilasrasituksesta edes suunnilleen mastaisi menäläisten kantamaa osuutta, se se on etupäässä saa. nut heidät käymään käsiksi sisälli- seen itsenäisyytemmekin. Wiholli- semme Wenäjällä omat nährä- mästi saaneet hallitsemat piirit siihen uskoon, että sotilaskysymys- tä ei moida ratkaista sillä taivalla kuin Wenäjällä yleensä tahdotaan, ellei suomalaisilla riistetä itsehal^ lintoa. Tämä on paljon sanottu, mutia ei totuus peittelemällä parane. Mutta kun näin on, niin meidän on tehtäivä itsellemme selmäksi, miten äärettömän paljon riippuu siitä, mitä ehdotuksia tämän soli- laskysymyksen ratkaisemiseksi mei- dän keskuudessamme esitetään. Tällä kertaa onkin tarkoituksenam- me erityisesti kiinnittää lukijaim- me huomiota siihen kaikille kyllä entuudesta tuttuun rarkaisura- paan, jota meidän sosialistimme suosittelemat, joka todella on sitä laatua, että otsikkonamme olemat sanat siihen täysin sopimat. Kaikkihan tunnemme tuon sosia- listien mielisuunnitelman, kansan- miliisin eli kansanasestuksen. 3e on lyhyesti sanoen siinä, että an- netaan kaikille asekuntoisille mie- hille aseet kotiin. Kuuluuhan se paperilla kauniilla. Halivaksi se myös tulee ja onhan sellainen so- tamoima kansan itsensä käsissä. Helppohan on todellakin kumitella herkkäuskoisille ihmisille, miten mu- kamasti ja haimalla sosialistit tä- mänkin asian ratkaisemat, jos maan heille malta annetaan. ÄUljoonia ei mene ja aseet saadaan oman tuman seinälle. Onhan se kieltä- mättä sangen ivaloim tulemaisuu- den kuma. Jkämä maan, että asialla on toinenkin puolensa. Uskomme mar- maan, että kaikki mähänkin ajat telemat sosialistit itsekin ymmär tämät, että tämä kaikki hyivä on aiman mahdotonta saamut- taa. Sillä lapsen jäljelläkin jo käsittää, etteimät menäläiset, jotka mainoamat kapinahankkeita joka remolmerissa, ilmoisna ikänä suos- tu oikein mirallisesti asestamaan meitä. Sopii sitä lumata, mutta se on aiman yhtä lapsellista kuin lumata kun ja tähdet tahnalta. Ja yhä selmää, ihmisluonnon'mu- kaista, on se, että menäläiset eimäi ikinä suostu laskemaan meitä nii- tättömillä sotilaskuluilla, kun itse saamat maksaa noin v mk. jokaista henkeä kohden. Kumminkin lumataan kansan- miliisiä, kumminkin mennään eh dottomaan eduskunnassakin, että eduskunta eduskuntana sitä anoisi hallitsijalta, miljoonien suorituksen sijasta. Lumataan ja ehdotetaan, maikka marsin hymin tiedetään itsekin, että se, mitä kuivataan, on mahdotonta. Millä nimellä on tällaista menettelyä kutsuttama? Onko otsikkomme liian koiva nimi- tys siitä mettelystä? Jos joku henkilö lupaisi heinä miehille estää sateen, jos heivaan tottelemat häntä, niin ehkä iellai- nen ..poppamies" möisi saada jon kun etäisimmän salokylän taika- uskoiset eläjät hetkeksi uskomaan lupauksiaan, mutta marma on,