fi:o 6 — iSio KAIKU. Maanantaina Tammikuun 17 päivänä. myöpi Oulussa. woitto lankeaa suorastaan yhteiseksi hymäk- semme, hankkimalla maata inaattomille, siis koko suvistyneessä maailmassa ei ole lehteä joka »vetäisi mertoja Maa-Työmiehelle. Maa-Työmies tulee olemaan manttaali- miehelle, renkimiehelle, pikkutilalliselle y. m. yhtä tärkeä kuin aura peltoa kynnettäessä, tai lapio ojaa luotaessa. Maa-Työmies on myös tärkeä teollisuustyömäelle, ainakin yhtä tärkeä kuin peräsin purjehtijalle, tai leipä nälkäiselle. Maa-Työmies ajaa yksinomaan köyhälis- tön luokkaetuja, siihen sillä on welwolli- suus ja oikeus, sortamatta muiden samal- laista oikeutta. Maa-Työmies tulee kartoittamaan kes kuudestamme pimeyden pappien hajoittmvat moimat, sekä poistamaan työttömyyttä ja siitä johtmvaa kurjuutta kuin myös poliit- tisen toiminnan temmellyksessä syntyneet saastaiset loiseläjät, joiden juopotteluun, mässäämiseen, kamalluksiin y. m. on tähän asti tehty työmme ja waramme menneet tuloksettomiin". Paljo on siis pienokaisella hommia. Mutta hra Laine ei nähtämästi ole aiman hyivissä mäleissä pomomiesten kera, koska hän niiden yli purkaa sappensa ja melko sattuneesti. Hän kirjoittaa: „Työwäen nykyiset järjestöt, joitten piti luoda köyhälistölle mapauden päimät, omat muodostuneet sosialismin nimellä toimi- maksi pakkojärjestelmäksi. Ihdistysten teh- tämänä on maan koota rahaa, joitten käyt- tämisestä määrää hallinnot. Johtomiehet omat päässeet sanomalehtitoimiin, eduskun- taan, sihteereiksi, järjestöjen hallinnoihin j. n. e. On muodostunut porivarillisen ^virkakoneiston rinnalle toinen mirka- koneisto, joka ylläpidetään köyhälistön maroilla. Sadat tuhannet, joita on muo- sien kuluessa uhrattu omat tuloksia tuotta- matta hmvinneet kuin tuhka tuuleen. Työmäen eturnvin miehet eiw«t ole ih- misrakkauden kannattajia, maan omat kym- menmuotisen luokkasodan aikana milliyty- neet. Heistä on tullut luokkamilirarismin kermakerros. Kun työmäenpuolue muutettiin sosiaali demokraatiseksi puolueeksi, on marxilaisuus, sellaisena järjettömänä harhaoppina miksi se (Kautskyn) kehittämänä on muodostunut, astunut työmäenaatteen sijalle. Työmäes- tön tilan asteettaisen parannustoiminnan sijalle on miralliseksi opinkappaleeksi tullu kurja romahdus-oppi, jonka mukaan sosialidemokratialle on sen parempi, minkä useammassa lakossa työläiset joutumat tap- piolle". Sosialidemokratisen puolueen johdosta sanotaan lehdessä: — — „koko tuo Malppaan, Turkian ja Haapalaisen johta- ma laitos on kauheaa petosta, kokonaisen kansan työmäestön tunnotonta peijausta, merrannollisesti rikoksellisempaa kuin kapi- talistinen huijaus. Jos kapitalistit omat ahneuden palmelijoita, niin he eimät sitä kielläkään; nimittämät maan ahneuden pal- melemista mapaaksi kilpailuksi. Mutta nä mä proletaarihuijarit mahtailemat mapau den, meljeyden, tasa-armoisuuden juhlamai- passa, maikka tietämät olemansa proletaa rien keritsijöitä". noi olemansa koulutyöhön tyytylväi- nen. Esitti tilastotietoja Lapin piirin kansakouluoloista. Sen mukaan kou- luja tässä pohjoisimmassa tarkastus- piirissä on yhteensä 55. Niissä opet tajia kaikkiaan — käsitöiden opettajia lukuunottamatta — 6(>. Kaikki täysi kelpoisia — «kompetentteja." Edelleen kertoi hän, minkälaisia Hu lvittaivia, jos asiallisiakin armosteluja hän matkoillaan oli saanut kuulla kou lujen ympäristöltä kouluista ja opet tajista. Moittimia armosteluja sanoi kuulleensa ensinnäkin kurinpidosta Tutkittuaan moitteiden syitä, sanoi tulleensa siihen tulokseen, että useinkin moitteet liiasta ankaruudesta omat kään tyneet opettajalle kiitokseksi, jota mas toin moitteet lemäperäisyydestä oma olleet paikallaan. Toiseksi on opettajia moitittu siitä, että heillä on liian pal jon simutoimia, joten koulutyölle el jää tarpeeksi aikaa ja harrastusta Näissä moitteissa on ollut perää Mutta useinkin opettajat omat simutoi mien etsimiseen suorastaan pakoitetu mirkapalkkansa pienuuden muoksi, jonka riittämättömyys perheen elättämiseen marsinkin täällä Lapin raukoilla ra joilla on hymin tuntuma. Tässä suh teessä on mielä paljon epäkohtia, jotka eimät korjaudu, ellei opettajain palk koja paranneta. Tämä palkkojen pa rantaminen olisi ainakin Lapissa ja Perä-Pohjolassa aiman mälttämätön tä. Kolmantena moitteen aiheena on ollut opettajissa mallitsema „maahen gen" puute. Tämä moite on ollu yleisin niissä paikoissa, missä maa laisliitolla on runsaasti edustajia Opettajat useinkaan, niin moititaan eimät tahtoisi käyttää palkka-etuinaan siihen tarkoitukseen muokrattuja maa kappaleita, maan tahtoisimat ottaa niistä kormauksen rahassa. Miten pal jo perää tässä moitteessa on, lienee maikea sanoa. Lausuttuaan mielä kerran kokouksen osanottajat termetulleiksi, ilmoitti tar kastaja Kerkkänen alkamaksi kokouksen marsinaisen ohjelman käsittelyn, josta lähemmin ensi numerossa. (Jatk.) Wil Mlipiirisil Lm» piirin kMmkiMttch!» Oikckiis. Kokous alkoi 7 p. t. k. klo 1 päi- mällä. Läsnä oli 25 opettajaa. Aluksi laulettiin mirrestä 245 3 ensimäistä säkeistöä. Sen jälkeen tarkastaja Kerk- konen piti rukouksen. Rukouksen pää- tyttyä lausui hän kokouksen osanotta- jat termetulleiksi puheella, jossa hän huomautti niistä Maikeista ajoista, joita nyt elämme. Ainoastaan simis- tyksessä, malistuksessa on turmamme. Sen lemittäminen kansan symimpiin kerroksiin on tärkeä työ, jonka tekijöi- tä omat etupäässä kansakoulunopetta- jat. Ja jotta he oikein innolla moi- simat työtänsä tehdä, on tarpeellista, että he silloin tällöin saapumat yhteen maihtamaan ajatuksia keskenään ja yh- dessä innostumaan. Sitä marten on nytkin kokoonnuttu. On hauska näh^ dä, että niinkin monet matkan pituu- desta ja muista maikeuksista huoli- matta omat kokoukseen tulleet. Kertoi pyytäneensä yleisistä maroista amus- tusta matkakustannuksien suorittami- seen, mutta ilman tulosta. Samalla hän kuitenkin armeli, että ehkä amus- tusta saataisiin, jos kaikki kokouksessa olijat lähettäisimät yhteisen pyynnön Nlihallitukseen. Esitti kokouksen kulues- sa keskusteltamaksi tämän asian joh dosta. Sen jälkeen hän kertoili, mitä huo- mioita hän tarkastusmatkoillaan oli jehnyt piirinsä kouluista. Meensä sa- Me seisomme taasen makaman het ken kynnyksellä. Moni kristillismielinen ajattelee marmaan tällä ajalla, mitä olisi tehtämä: jätettämäkö äänioikeus käyttämättä, kun ei siitä kuitenkaan ole mitään etua, mai mieläkö yrittää? Ei sekään mikään ihme ole, jos at kaa kyllästyttämään tuo alinomai nen maalitouhu. Täytyy tässä tehdä muutamia kysymyksiä, koska ei mielä ole aiman myöhäistä. Teemmekö me omantuntomme makaumuksen mukaan jos olemme äänestämättä? Paistaako kristillisyyden malkeus mastaisuudessa kirkkaammin, jos nyt emme käy maali- uurnalle? Maatuko isänmaamme tule- maisuus sitä, että meidän pitää tehdä äänestyslakko ja jättää edustajain ma- litseminen niitten huostaan, jotka näin maalien edellä pukeutumat lammasten maatteisiin, mutta Eduskunnassa omat raatelemaisia susia, jotka koettamat ryöstää meiltä uskonnon, jonka puo- lesta esi-isämme omat taistelleet ja henkensäkin antaneet? Näemme kan- samme historiasta, että kansaamme on kylmetty simeyttä kristillisyyden kautta yli 750 muotta. Uskontomme on silläkin ajalla kokenut monta mas- tusta, mutta esi-isämme omat aina pitäneet uskontoa yhteiskunnan simey- den pylmäänä. Jos me nyt löisimme laimin tehtämämme tällä hetkellä, jol- loin juuri on kohtaamassa maara, jos joku niin ajattelee, että kyllä Jumala miepi kansansa sitä tietä myöten, mitä hän tahtoo — mikä on kyllä myön- nettämä — jos jätämme asiat oman onnensa nojaan, niin marmaan jonkun ajan päästä tulemme katkerasti katu- maan lemäperäisyyttämme. Onhan marmaa, että joku tulee malituksi taas ensi maaleissakin eduskuntaan täältä Lapistakin. Mutta samalla kun toimeen käym me on meidän melmollisuutemme en- sin tarkasti punnita, ennenkuin as- tumme maaliuurnalle, kenen malitsem- me, kenen uskomme ajamaan puoles- tamme niin suurta asiaa. Ei meidän somi asiaa ajatella ainoastaan yhdeltä puolen. Meidän tulee kohdistaa aja- tuksemme kohti tulemaisuutta, ei ai noastaan matsamme palmelusta sil- mällä pitäen, maan kansamme simey- den muoksi, sillä Lapin kansa on si- meytensä omannut ainoastaan kristil- lisyyden kautta. Sen on täytynyt myöntää Vastustajammekin; sentähden emme lyö laimin mieläkään äänestää eduskuntaan miestä, joka totuudessa työskentelee ,vastuksista huolimatta Jumalan sanan malossa kansamme ja isänmaamme onneksi. Moni ehkä sanoo: kunpa löytyisi Lapista henkilö, jonka uskoisi niin suurta ja mastuunalaista työtä teke- mään. Entisistä on jo se kokemus, että ei ole saatu suuria aikaan. Ei moida kuitenkaan mäittää, että kaikki tähänastisista Lapin edustajista, mi- käli ininä olen ollut tilaisuudessa heitä punnitsemaan, olisimat kenenkään muo- toa katsomatta toimineet parhaan ky- kynsä ja ymmärryksensä mukaan. Mutta jos alamme niitä sinne ääneS- tämään, jotka lupaamat suuria eimätkä lupaukset tule koskaan täytetyksi, kuten 'osialistien laita on, tai niitä nuoria herroja, jotka malitsijvitaan lumoamat kaikenlaisilla suurilla tiedoilla ja hur- maamilla lupauksilla, niin erehdymme, illä he eimät ole saaneet mielä min- käänlaista makaumusta omassa eikä ensinkään yhteiskunnan elämässä. Hei- dät moidaan ratkaisemalla hetkellä pyö- rittää maikka leipäkannikalla. Wiime edustajamaali Lapissa herätti suurta huomiota monessa asiantuntijassa Lapin suurimmassa kunnassa tuli moni malitsija pettyneeksi, kun toimoi edustajansa kautta tuleman ihmeitä Lappiin: merot mähenemän, tiet para- neman y. m. niinkuin kuulumat niit- ten lupaukset, jotka eduskuntaehdok- kaaksi mielellään asettumat, omaamatta siihen tarmittamia kykyjä ja ominai- suuksia. Meidän kaikkien melmollisuus on Lapin maalipiirissä, miehissä ja nai- sissa äänestää kanttori Hrjö Ha- losta, joka meille ei enään ole outo. Sitä miestä eimät ole moineet pyö- rittää tämän ajan myrskyt, maan on hän luja puolueessaan, eikä huoli toisten puolueitten ankaroista parjauk- sista. Jokaisen Lapin kansalaisen pi- täisi oimaltaa mitä puolueisiin tulee, että Suomalainen puolue on Lapin maalle ja kansalle isoimman palmeluk- sen tehnyt. Se on eduskunnassakin uskontoa enimmän kunnioittanut. Se on mieläkin näkösällä eduskunnan pöy- täkirjoissa. —a. Muualta Suomesta. — Ilmapalloja. Maanantai-ilta- na klo 7 ja 8 mälillä huomattiin Käl- byssä korkealla ilmassa heilumassa kol- me lyhtyä, jotka kulkimat länteenpäin komalla mauhdilla mastatuuleen. Tiis- tai-iltana nähtiin sama ilmiö Stors- järdin kohdalla Sandsundin luona. Keskimiikkona nähtiin Kälbyssä etelään- päin kulkema ilmapallo. Tyynen il man mallitessa kulki se hitaasti ja oli sillä 3 lyhtyä. — Mies kuollut kuorman alle. Keskimiikkoa mastaan yöllä ajoi kaupp. Ägren-Merilä Vehmaan pitäjän Hi- moisten kylästä kumoon, joutuen itse kuorman alle, mistä hänet keskimiikko- aamuna tamattiin kuolleena. Kumoon ajo ja siitä johtunut kuolema lienee pantama miinan ansioluetteloon. Wai naja oli noin 50-muotias perheellinen mies. — Haminan rautatie. Hami nan rautatieosakeyhtiön osakkaat omat päättäneet tarjota Haminan rautatie Suomen maltiolle 1,400,000 markan lunastussummasta. on ostettava Vaaliviranomaisia, valitsijoita ja edustajia varten selityksillä varustanut FILIP GRÖN VALL. Täydennetty kolmella liitteellä. Täy dellisin ja ehdottomasti paras laitos. Hinta 1 mk. 75 p. Yrjö Weilin & Kumpp. <H. 21) Osakeyhtiö, Helsinki. Palvelukseen halutaaa karjanhoitoon tottunut tyttö haluaa pal velusta, vastaus tämän lehden kontto- riin nimim. „Haluava IS v." ZVuokrattamana. Ulkomaalta. — Norja» kulunkiarlvio. Sunr käräjille jätetty maltion tulo- ja meno- armio muodelle 1910 käsittää marsi- naisia menoja 111,150,000 kruunua ja ylimääräisiä menoja 5,922,000 kr. rautateiden rakentamiseen. Tulot on laskettu mastaaman menoja ilman lai- nan ottamistakin. — Myrskyn tuhoja Kanarian saarilla. Saapuneiden sähkösanoma- tietojen mukaan on hirmeä myrsky teh nyt tuhojaan Kanarian saarilla, mar- sinkin Las Palmasilla, jonka se on hä- mittänyt melkein autioksi. Paljon ra- kennuksia sortui, banaani-istutukset ja mainiot omat hämitetyt. Mahmgot armioidaän useiksi miljoonik- si pesetoiksi. Eräässä krilässä iski salama ruutimakasiiniin. Tämä räjähti ja tuhosi koko lähimmän ym- päristönsä. — Merkkitapaus pitkämatka- puhelimen kehityksessä. Tunne- tut ruotsalaiset keksijät, insinöörit Eq- ner ja Holmström, jotka omat keksi- neet pitkiä matkoja marten uuden pu- helimen, jolla tulee olemaan käänteen ekemä merkitys puhelinlaitoksen kehi- tyksessä, omat näinä päiminä olleet tilaisuudessa antamaan loistaman näyt- een keksintönsä kelmollisuudesta. He olimat järjestäneen puhelinyhteyden ku- ninkaallisen linnan ja Karlsruhen (Ba- denin pääkaupungin) suuriherttuan pa- atsin mälille. Miime sunnuntaina oli yhteys jo siinä kunnossa, että Ruotsin 'uningasperhe moi puhella Karlsru- iessa olemien sukulaistensa kanssa, keskustelua kesti tunnin ajan ja puhe uului oimallisesti, keskeytyen maan muutamiksi hetkiksi Etelä-Saksassa rai- monneen myrskyn tähden. Johto kulki seuraamien paikkojen kautta: Tukholma—Helsingborg—Kö - zenhamina—Frankfurt am Main— :^arlsruhe. Välimatka on 1,5 00 kilometriä. Kun mielä otetaan )uomioon, että johto kulkee pitkät mat- at merenalaista kaakelia, joka suu- resti maikeuttaa puheen kuulumista, moidaan ennätys telefoniteknilliseliä annalta laskea 2,500 k i l o m e t- riksi? sentään lohduttama seikka tänä isänmaal- lemme raskaana aikana. Ja siitä saamme kiittää suomettarelaisia etupäässä siksi, että he tarjosivat maalaisten äänestettämäksi sellaisia kuin esim. metsähuijari Lagerlöf. Mylläri. Miheliäisempää sanomalehtimastaus- ta ei moi antaa. Köyhyydentodistus to- distaminta laatua. Pakenee haukkuma- sanojen turmiin. Kylä- ja katurallien tapa on sama. Todellakin sopimana lisäyksenä tähän köyhyydentodistukseen on „Liiton" sa- massa numerossa olema amunhuuto armeliaille ihmisille. Siinä maalais liiton eduskuntaryhmän nimessä mali tetaan ryhmän „ kipeästi hamaitsemaa puutetta opillista simistystä saaneista edustajista" ja erityisesti lakimiehistä ja rukoilemalla rukoillaan maalaisia malitsemaan eduskuntaan liittoon jo liittyneitä „herroja". Siinä se siis oli se periaate: „maa- laiset maalaisia, malitkoot kaupunkilai- set herroja!" Mutta kun muut omat huomautta- neet tästä maalaisliiton edustajien „ki- peästä puutteesta", niin on ..Liitto" ..mylläreilleen" suu määrässä määntä- nyt: ..pormarit" ja pormarilehdet pi- tämät maallaisia ..kolloina", ..kehitty- mättömmä" j. n. e. Ja Lantto on akiteerannut leumat lemällään puo lueensa hymäksi ja kunniaksi huudolla: ..maalaisliitossa ei ole yhtään herraa". Ja juuri samat sanat: „maalaisliitossa ei ole herroja" sanoi Ahon Aatekin allekirjoittaneelle ja eräälle toiselle hen- kilölle tammik. 0 p. 1907, kun myönsi suomalaisen puolueen ohjelman etemäm- myyden maalaisliiton ohjelman rinnal- la, mutta tahtoi kuitenkin jollain puo- lustaa maalaisliiton olemassa-olon oi keutusta. Mutta nyt, nyt on maalaisliitolla ja sen sanomalehdillä kaksipäinen tehtämä: 1) haukkua muita puolueita siitä, että niihin kuuluu herroja, ja 2) malittaa sitä ..kipeästi hamaittua puutetta" että maalaisliittoon kuuluu ..herroja" mä hän. Muualla maailmassa sanottaisiin tämmöistä peliä humpuukien humpuu- kiksi, mutta meillä katsomat tähän pe- liin antautuneet olemansa kutsutut ni- mittämään muita, siihen antautumat- tomia, „huijareiksi". Kunnia- ja rehellisyyskäsitteet omat eri ihmisillä niin erilaisia. M. H. Wiime toukokuun alusta on meri- mies- ja siirtolaislähetyksen ompelu- seura täällä toiminut. Lyhyenä toi- minta-aikanansa on tämä seura ja sen ajama asia saanut osakseen lämmintä kannatusta. Työn tulokset sen osoit- tamat. Tuloja on ollut Miime joulu kuussa pidetyistä myyjäisistä, miime kemäänä pidetystä iltamasta, tarjoi- lusta ompelukokouksissa y. m. yhteensä 1,860:20. Menot ostetuista maate- tamaroista y. m. nousemat 649:65. Puhdas moitto on siis 710: 55, josta 650 mk. on lähetetty Helsinkiin. Työ on menestynyt yli toimeitten. Jokai- selle, joka on ollut mukana tässä työssä joko töitä malmistamalla tai ostamalla tai muuten sitä kannatta- malla, pyydämme lausua sydämelliset kiitoksemme. Ensi tiistaina klo 6 ip. kokoonnum me merikoululle uutta työkautta alka- maan. Saakoon Herra meitä edelleen- kin siunata, antaa kaikille entisille työn- tekijöille uutta innostusta ja lähettää uusia ystämiä tähän tärkeään työhön. Toimimiehet. Lähetettyjä kirjoituksia Ci «mannut sillinään rehellisyydelle. Siihen kirjotukseen, jossa tosiasialli- illa todistuksilla torjuin Liiton..Myl-- arin" alhaismielisen hyökkäyksen edus- ajaehdokas Lagerlöf'iä mastaan, on ämä mastannut seuraamasti: Kaiku" on innostunut kirjoittamaan pit- iä kirjoituksia minun miime kirjeessäni suo- mettarelaisista lausumien! totuuksien joh dosta. Kehuu ylettömästi Lagerlöfiänsä niinkuin ei sitä nyt muutenkin tietäisi että omastaan kukin tykkää, sammakkokin pääs- l änsä. — Mutta äänet ne taas suomettare- laisilta rvähenee ensi maaleissa. Ja se on Kuulutuksia. Kuulutus. Kuluvan tammikuun 3 p:nä toimi tetussa Oulun kaupungin oblikationi- lainan v. 1881 kuoletusarvonnassa lankesivat seuraavat obligationit lu nastettaviksi, nimittäin: Sarja A. nrrot 19, 85, 104, 220, 315, 332, 401, 427, 469, 527, 548, 563, 579, 620, 635, 649, 674, 686, 778, 780, 824, 870, 923, 939, 958, 963. Sarja B. n:rot 27, 37, 38, 106, 139. 140, 150, 167, 181, 307, 308, 309, 334, 459, 511, 587, 594, 598. 694, 755, 890, 910, 941. Sarja C. n:rot 21, 89, 198, 212, 281, 287, 292. 328, 373, 412, 432, 484, 488, 513, 602. 623, 641, 657, 680, 714, 718, 719, 751. 758. 880. 914, 932, ja irti sanotaan mainitut obligationil Rahatomikamarissa lunastettaviksi ensitulevan heinäkuun 2 p:nä, jolloin ne myös lakkaavat korkoa kasva masta. Samalla ilmoitetaan, että seu raavat aikaisemmin langenneet obli gationit ovat lunastamatta, nimittäin: Tammikuun 2 p:nä v. 1909 arvo tuista Sarja A. n:rot 62, 381, 566, 598, 632, 741, 747, 788, 835. Sarja B. n:ro 701. Sarja C. n:ro 854. Heinäkuun 2 p:nä v. 1909 Sarja A. n:rot 310, 355, 390, 540, 544, 655, 748, 796. 800, 816, 851, 862, 873, 885, 922, 977, 991. Sarja B. n:rot 633, 667, 757, 773, 790, 822, 829, 860, 891, 976. Sarja C. n:rot 34. 72, 95, 132. 141, 194. 201, 386, 501, 634, 658, 694, 760, 768, 832, 852, 990. Tammikuun 2 p:nä 1908 Sarja B. n:ro 531. Heinäkuun 2 p:nä 1908 Sarja A. nrrot 376, 803, 912. Tammikuun 2 p:nä 1907 Sarja B. n:ro 783. Heinäkuun 2 p:nä 1907 Sarja B. n:ro 553. Sarja C. n:ro 801. Heinäkuun 2 p:nä 1906 Sarja A. n:ro 639. Tammikuun 2 p:nä 1905 Sarja A. n:ro 948. Heinäkuun 2 p:nä 1905 Sarja C. n:ro 385. Heinäkuun 2 p:nä 1900 Sarja A. n:ro 827. Oulu, tammik. 12 p:nä v. 1910. Rahatoimikamarin puolesta: J. F. Kerttula. S. V. Rantaniemi. huoneusto, johon kuuluu 3 huonetta toisessa kerrassa ja kyökki ja kamari alakerrassa. A. Santahoima O.-y. Tiedoksi ilmoitetaan täten, että tämän kaupungin Raastuvanoikeu den l:sen osaston varsinaiset istun not, joita pidetään maanantaisin ja lauvanlaisin kello 10:ltä e. pp., ja joissa käsitellään ilmoitus- ja riita- asioita sekä asianomistajan vireille panemia rikosasioita, alkavat kulu van tammikuun 17 päivänä. Oulussa tammik. 10 p. 1910. Raastuvanoikeuden puolesta: Arthur Castren. Huutokauppoja. Ilmoituksia. Huoneita ja ruokaa matkustavaisille ja kuukausittain. Nykyaikaiset mukavuudet. Hinnat kohtuulliset. Olli Piipari. Aseman vieressä. Käytettyjä koneita ja kalustoja myytte varminimasti meidän välitykselläm- me. Tarjotkaa siis aina ensin meille. Veljekset Friis. (H. 3511) Kokkola, Ykspihlaja. A. Lindfelt-Lehtisen myydään tiistaina t. k. 18 p:nä kello 12 päivällä kolmannen sillan luona jäällä pienissä erissä kaikki vanhasta 5uusillasta purettu puutavara. Mak suehdoista ynnä muista saapi lä- lempiä tietoja huutokauppatilaisuu dessa. Siltayhtiö. myydään tiistai na 18 päivänä t. k. kello 10:ltä a.-p. ja 5:ltä i.-p. täkäläisessä huutokauppa kamarissa Nahkuri Heikki Jokiperän kon kurssipesän irtainta omaisuutta I polku pyörä, tasku- ja seinäkello y. m. sekä suuri määrä rahakukkarolta, lompa kolta, käsilaukkuja, henkseleitä, nais ten vöitä, neulomakoneita, separaat toria, mankeleita, I piano, iso määrä kirveitä ja sahoja, turkkia y. m. seka- tavaraa. Alyytäwänä. (valtion kannattamana) alkaa 22:s>en käsi- työopettajattaria valmistavan oppijaksonsa 15 p:nä helmikuuta. Opetusta annetaan liinavaate-, puku-, taide-, silkki-, korko-, pujotus- ja aplikat- sioniompeluksissa, parsimisessa, paikkaa misessa, nimeilyssä, erilaisten vaatteiden mallipiirustuksissa, kaikenlaisten käsi- ja koristetöiden mallisuunnittelussa, kirjainten piirtämisessä, tyyli- ja värisointuopissa käy tännöllisillä harjoituksilla ja maalauksilla. Opetuksen ohella annetaan käsityöhön sovi tettuja käytännössä kokeiltuja opetusopilli- sia neuvoja. Opetus on vapaa, työaineei hankkii koulu 75 mkalla. Työt ?aavat oppilaat omikseen. Muitakin kuin opettajattariksi aikovia ote taan kouluun. Hakemuksiin liitettävä vä- hint. maine- ja kansakouluni, jäljennös. Koulu alkaa 12 opetusvucotensa. Tähän asti on koulun käyneitä lähes 1,500. Viime aikoina on ollut noin 150 oppii, kaksilla kursseilla vuodessa. Koulussa toimii 4:jä opettajaa. Lähempiä tietoja saadaan joh tajattarelta. A. Lindfelt-Lehtinen. (I. 43768) Tampere. Aokouksia. Kemijärven hevos- jalostusyhdistyksen varsinainen Vuosikokous pidetään Isossakylässä Matti Lahte lan talossa sunnuntaina kuluvan tammik. 23 päivänä kello 5 illalla. Esillä asiat. sääntöjen 5 §:ssä määrätyt Kemijärvellä il. 1. 10. Toimikunnan puolesta: K. A. Kerkelä. Huweja. OHJELMA: Yokohama. (Värillinen kinematORrafikuva.> Pianko Capello. (Historiallinen draama.i 3. Shoshone-vesiputous. 4. Portinvartiattaren poika. (5-näytöksinen näytelmä.} 5. Ristikkokalastus Vienan merellä. Oulun työväen Sairas- ja Hautauskasson sairaan hoitajatar Neiti RIIKA LAN KINEN asuu Isokatu N:o 66. Telefooni N:o 524. _stanottaa sairasilmoituksia arki päivinä klo S— 10 e. pp. ja klo V2&—i/j7 j. pp. sekä sDcnuntaisin ja juhlapäivinä klo 8—10 e. pp. Oulussa, 0=;akcvi-.tiö Oman Kanna» (Kaiun) Kiriä?. 1909.