Lauantaina 28 p. Toukokuuta KARJALATAR N:o 58 — 1910 S Syvällä surulla ilmoitan että rakas mieheni li synt. 8 p. kesäk. 1868, pitkän ja raskaan sairauden jälkeen äkillisesti kuoli 25 p. toukok. 1910 sanomattomaksi kaipauk seksi minulle, kuudelle alaikäi selle lapselle, sukulaisille ja tuttaville. ^ Hilma Parviainen. Ja .luuiala on pylikivä pois kaikki kyyneleet "heidän sil mistänsä, ja ei kuolemata pidä silleen oleman; eikä itkua eikä parkua, eikä kipua pidä silleen oleman; sillä ne entiset pois menivät. Ilm. k. 21: 4. Hautaus tapahtuu Joensuus sa lauantaina 28 p:nä toukok. heti iltajunan tultua. kE£532££a£&£ Esssasgsaaass (I. 40153) Ra k a s mieheni Maanviljelijä Matti Kortelainen nukkui rauhallisesti kuolon uneen pitkällisen taudin'sairas- tettuaan Nurmeksen Höljä- kässä 14 p:nä toukok. klo 4,15 ip., 65 v. 8 kk. 16 p:n vanhana. Suruksi minulle, yhdelle ty tölle, kahdelle sisarelle v. m. sukulaisille ja tuttaville. Anni Kortelainen, synt. Eskelinen. Ah auta, rakas Isämme, Ett' sinuss' eläisimme, Niin että toinen toisemme, Taivaassa ta paisimme ! Opeta meitä kuo lemaan, Ennenkuin täältä tuo nelaan Tulemme temmatuiksi! Kirkoii. ilmoituksia. Syntynyt: Uäätäli Ii. Vänskälle tv. Aune Maire Irma. Ajuri Juho Vata selle tr. Martta Aliina. Räätäli Pekka Tuppuraiselle tr. Tyyne Ester. Tms. Väinö Turuselle p. Onni. Tms. Antti Poikoselle tr. Helvi Inkeri. Torikauppias Emil Kinnuselle tr. Salme Liisa Mar- jetta. Tms. Heik. Parviaiselle p. Vilho Aari. Metsänhoidonopas- taja Otto Pulkkiselle p. Arvo Aulis. Tai. Juho Mutaselle p. Toivo Erkki. Tm. Jaakko Paa- siolalle p. Jaakko Bernhard. Monttööri M. Smeds'ille p.Manu Armi. Tms. Juho Sinkkoselle tr. Mais 1 Vieno Orvokki. Xeu- vosmies Veli Parviaiselle tr. Anna Leena. Poliisi A. Piiroiselle p. Olavi Antero. Tms. Pekka Nuu tiselle tr. Eva. Faktori R. E. Vuoristolle p. Osmo Uolevi. Ha- tavartia Juho Oksaselle p. Yrjö Armas. Mökkil. Simo Kauppi- piselle tr. Bertta Marin. Kuollut: Tms. Sippo Hiltunen 50 v. Väinö Rikhard Hulkko 16 v. Tms. Julio Karttunen (51 v. Mäki- tup. Juho Hiltunen 65 v. Vuokko Hirvonen 2 v. Erkki Kokkonen 1 v. Leskirouva Kristina Kono- noff K8 v. Ajuri E dv. Sinkkonen 4(> v. Erkki Kinnunen 3 v. Lei puri A. J. Tapaninen. 50. v. Avioliittoon kuulutettu: Kauppa-apul. Martti Toivanen ja neiti Olga Honkanen. Tms. Paavo Lavikainen ja leski Vendiä Ryynänen. Työnjohtaja Kons tantin Karhapää ja Hilma Kin nunen. Satulaseppä Rikh. Saa relainen ja neiti Anna Johanna Vallius. Rautatienvirkamies Vla dimir Akerman ja neiti Ida Ma ria Sovsa. Räätäli Johannes Tirk konen ja neiti Saimi Kinnunen. Koneenkäyttäjä Juhana Hurri ja Maria Pikkarainen. • K. S 1 V. 1 s. 28 mm). Orkssterin ja M ak aarnn harjoitus huomenna sunnuntaina lyseolla klo 12 täsmälleen. Jokaisen läs- näoltava. Johtaja. Siira haapunkiBn paloapa- yhtiö irtainta «'Ms vartan. Tämänvuotiset vakuutusmak sut kannetaan allekirjoittaneen luona kesäkuun 1 p:nä klo 8 a. —klo S i. Paikkakunnan vakuutuksen omifctajia kehoitetaan hyväntah toisesti kokoontumaan kaupun gintalolle ensi maanantaina tou kokuun !10 p:nä klo 7 i., jolloin yksi jäsen paikkakunnan palo- apu-komiteassa valitaan. Joh. Fr. Blombvist. Asiamies. • K S lb. Sstt^neesia syystä lähtee höyrylaiva ..KOLI" Joensuusta tiistaina t. k. 31 p:nä klo 12 päivällä, eikä maanan taina klo 7 illalla. (K. S. 1 k. 1 s. 3i mm.) JoensBon MusiikkiyMistirs. Sunnuntaina 29 p. toukok. klo 5 i. täsmälleen Helppohintainen LYSEOLLA. Esiintyvät: Johtaja : Solisti: Orkesteri ja sekakuoro. Taneli Hurri. Hermann Hitzacker (viulu). Lähemmin ohjelmissa. Pääsy: Saliin: tuolit ä 1 mk. penkit ä 50 p. Parvelle: 25 p. lauantaina klo 12 p ovelta klo 3:sta i. kyytilohkona. Kustaimukfet olistmat olleet jaettamat kunnallismerotuk- sen alaisen tulon mukaan, kuiten- kin niin että tarkoitusta marten ^ pantaisiin »verotettamalle tulolle ' erityiset koko kyytilohossa yhtäläi- ^ set kyytiäyrit. Waltion »varoista olisi sitten suoritettu kolme neljät- täosaa siitä kustannusten erosta, minkä jollakin paikkakunnalla mak- su kyytiäyriltä olisi noussut yli koko maasta lasketun keskimäärän. , Tähän suoritukseen olisi eduskun- ' nan pitänyt osottaa suostuntaiva- roja. Kyytimaksu olisi ollut mää . rättäivä hallinnollisella asetuksella ^ 18 penniksi kilometriltä sekä kau pungissa että maalla, paitsi Lapin ! ja Kemin kihlakunnissa, joissa se 1 olisi ollut 20 penniksi kilometriltä, i Eduskunta sitä mastoin nythy- Pääsylippuja .l oen su u n 1! » >,-' Iväksymässään asetusehdotuksessa (loskaup as t a_ (puh. 2) tänään samoin kuin jo w. 1908 omasta ja huomenna _ a j 0 jj- ee §j aan tekemässään ehdotuk- ^ sessa, on asettunut sille kannalle, että waition olisi otettava toimek- ^ seen kyydinpidon suorittaminen ! ja kyytilaitosten moimassapitämi- iitert. Valtiolle tästä johtuivat wuo- i tuiset" menot on armioitu korkein- taan 400,000 markaksi. Mutta huo- limatta siitä, että huolenpito kyy- titoiinesta jäisi »valtion asiaksi, on ! asetuksessa edustajien kautta ottaa 'osaa.kyytilaitosten sijoittamisesta | ja kyydityksen järjestämisestä teh- . jämien^, ehdotusten laatimiseen ja 'marattu tilaisuus antaa lausun- tonsa kyydinpidon urakkahuutokau- poissa tehdyistä tarjouksista. Muu- ten kuuluisi asia kumernöörille ja lääninhallitusten alaisille »virka miehille.^ Marat edellämainittu!- hin ivaltion menoihin olisi osotet- ^ tama kulkulaitosrahastosta. ! Kyytimaksujen suuruuden maa- BoiMiuiksen räälninen on eduskunnan hymäk- ^ symän asetusehdotuksen mukaan ' niinikään »valtion miranomaisen 'asia, kuitenkin säädettyjen rajojen 'sisällä. Alin kyytimaksu kilomet- i riitä olisi 18 ja ylin^30 penniä. ! Kun kumernööri määrättyjen'ajan- -jaksojen kuluttua uudestaan jär- i jestää kyytilaitoksia, wahwistaa i hän samalla kyytimaksun suuruu- j den näitten rajojen ivälillä, mutta moi tätä seikkaa koskema kurver- i nöörin päätös tulla »valitustietä 'senaatin tutkittamaksi. Muutkin ja Luhtaf oh an | testikieivaritaksat, jotka nykyään omat usein sangen alhaisiksi mää- . . . ! rätyt, moidaan korottaa, jotta it I^<1 istöajat toistaiseksi: ! sensäkannattaivaisuuden t arkoitus - ! ta lähestyttäisiin. Sikäli kuin tätä i tarkoitusta ei saaivuteta, on mal- aivustus »varsinkin toisilla ^paikkakunnilla tarpeen. Multa eri- ! tyistä meroa ei sitä »varten tav jok* rnw.anta>", torstai j* lauantai mitä, koska tUO »venaten picnt klo ö e. pp. l summa 400,000 mkaa »voidaan i Talin, M. PeSDfKll LiiHtAnnhi.i <:•*/* lUUOCt Joensuu—Pielisjärvi - Juuka—Nurmes Alatkustajahöyrylaiva „Tapio" kapteeni E. Sipari, lähtee Joensuusta Nurmekseen: huikiu ta?, ns klo 7 e. pp. Vaaraniemen kautta ja k'.-skiviink.T:fi klo 7 >>, f j> Juuan j, Vuokon kautta Nurmeksesta Joensuuhun: mixiiiiui . klo 1 j. pp Vaarnnipmpn kautta ■a torstaina klo 11,:iö j. pp. Vuoton ja Junan kautta. Saapuu pol>joit)f8'a Liehsaan uni,ei Jeenmiun junan lähtöä. Koiilla p.* iki taan mukasn. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o Joensuussa. Uusi, nopeakulkuinen HSjryrcnhe n KYLLIKKI", päällikkö Thure Koistinen, kuljettaa matkustajia ia ralitita araa. Joensuun viili: Ja. Joe»?»uusfa Libtapohjaaii: kr; flurr.ur.tai, keskiviikko tai fcU: ö e. pf. " pwj,n -jtion Luhtapohjasta Jocn>uubait: jiitapohj.isHn . H. Räty Enossa _;a W. J'kni51ä!nrn. Joensuussa. 400,000 mkaa maltion muista tuloista. ^ö>r>Isivs cf uulifiRi, Kapteeni A. Nikunen, välittää liikettä reitillä Leppä lahti—Joensuu, lähtien Leppilehdesta: ■Juka arkipäivä klo ij o. pp. poiktton nmthiin vnrr, 11a olevissa laitureissa. Ki-skiviikkona poiketaan Niemi seen. jolloin oi kävdi Kulmanie- mes-ä e:kä Auokolabdella ja Tiif .tiin.1 poiketaan Hypönniemessä. Joensuusia: Joka arkif kivi klo 2.15 j. rp.. poike ten Bamcifisa paikoissa kulu tulo matkallaan. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & Co Asetus on tarkoitettu astumaan »voimaan »vasta w:n 1916 alus ta, sillä uusi »viisiivuotisjärjestys manhan asetyksen mukaan on sitä ennen ja aiwan pian toimeenpa»»- tama, Ei siis tarmitse asia»»omais- ten erittäin kiirehtiä mahmistuksen hankkimisessa tuolle asetukselle. Mutta eipä taida nykyisellä halli- tuksella olla haluakaan siihen. „Hallituksen rahoilla" on sen mie- lestä marmaan tärkeämpiä reikiä. Suomessa tietysti ei moida muu- ta kuin toimoa, että asetus edus- kunnan hymäksymässä muodossa mahmistettaisiin ja kyytiasia jo kerrankin saataisiin pois päimäjär- jestyksestä. Kyytiafia. Istunnossaan t. k. 10 p:n ilta- na hyiväksyi eduskuntapuolestaan lopullisesti laki- ja talousivalio- kunnan mietinnnön uudeksi kyytiä- asetukseksi, josta maltiopäimäin alussa hallitus antoi eduskunnalle esityksen. Tällä jo »vuosikyminenen päi- »väjärjestyksessä olleella asialla on ollut se koma kohtalo, että se mil- loin on saanut »väistyä tärkeiin- piit pidettyjen kysymysten tieltä, milloin siinäkin on Pietarissa pe- lätty eduskunnan menemän yli luivallisten oikeuksiensa, ja niin on sen ratkaiseminen wiiwästynyt. Eniten kärsi tämä asia muosien 1904—1905 säätymaltiopänvillä, jolle siitä myös oli annettu halli- tuksen esitys. Silloin näet maltio päimäin ..perustuslaillinen" enem- mistö uhrasi sen, niinkuin monet muutkin kysymykset, ..passiimiselle" jarrutukselleen. Kyytilaitoksessamme on, kuten tietty, mallinnut ja yhä mallitsee se epäkohta, että siitä koitumat rasitukset kohtaaivat yksinomaan erioikeudettoman maan haltioita, eikä, niinkuin kohtuullista olisi, kaikkia tuota rasitusta kantamaan kykenemiä ja siitä etua nauttimia kansanryhmiä. Uudistuspyrinnöt omat tarkoittaneet tämän epäkoh- dan poistamista ja samalla, mi- käli mahdollista, tuon laitoksen saattamista itsensä kannattamaksi. Näihin pyrintöihin nähden omat eduskunta ja hallitus olleeet pää- asiassa yksimieliset. Jyrkänlaista erimieltä maltiomahtien mälillä sitämastoin näyttää nyt ilmene- män siinä, miten kyytilaitos olisi järjestettämä ja marsinkin mistä rahastosta tarmittama maltion amustus olisi otettama. Nykyisen hallituksen esityksestä ehdotettiin, että kyydinpito on edel- leen pysytettämä paikkakunnallisena asiana ja kihlakunta pidettämä eauskunla. Toukok. 24 p. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin ehdotus asetukseksi suostuntaluon- toisen pääoma- ja kuponki- m e r o n suorittamisesta ja hymäk- syttiin maliokunnan hylkäämä mie- ti»»tö keskustelutta. Toiseen käsittelyyn esitettiin arin. esitys erityisen soti- lasmeron suoritta- m i s e s t a m. 1911 suuren maliokunnan mie- tinnön pohjalla ja hy m äksyt- ti in mietintö keskustelutta. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus asetukseksi leima- suostunnasta suuren walioku»»nan mietinnön poh- jalla. Mietintö hyiväksyttiin 103 ää nellä 86 ivastaan. 1 § tuli siis hymäksytyksi sellaisenaan. 2 ?:stä pyysi puhemuotoa ensin ed. Arajärmi, joka leimasuos- tuntaa käsitelleen maltiomarainma- kiokunnan osaston puheenjohtajana huomautti, että syynä siihen, niiksi leimasuostuntamietintö näin myö- hään tulee esille, on eduskunnalle jätetty arm. esitys jäämistöme- rosta. Armeli, ettei suurella malio- kunnalla ole ollut tarpeeksi aikaa ryhtyessään muuttelemaan maltio- marainmaliokunnan mietintöä. Vastusti suuren maliokunnan eh- dottamaa muutosta, että kauppa- kirja, lahjakirja, maihtokirja taikka muu luomutuskirja kiinteästä o- maisuudesta, kun lain huudatusta haetaan, olisi leimattama puolella prosentilla omaisuuden armosta, jos tämä o»l korkeintaan 25,000 mk. ja 1 prosentilla, jos omaisuu- den armo on yli 25,000 mk. ja tahtoi hymäksyttämäksi maltioma- rainmaliokunnan mietinnön, jossa mainitut omaisuusmäärät omat 10,000 mk. Vastusti myöskin suu- ren »valiokunnan ehdotusta, että osakekirjat olistmat leimamerosta mapaat. Kun mielä muutamia puhemuo- roja oli käytetty, ryhdyttiin ää- »iestämään. Huutoäänestyksellä hy- mäksyttiin suuren maliokunnan eh- dotus kauppa- y. m. kirjoihin näh- den. 153 äänellä 40 mastaan hy- mäksyttiin suuren maliokunnan eh- dotus osakekirjoihin nähden, joten niitä ei siis tule leimata. ?? 3, 4, 5, ja 6 hyiväksyttiin keskustelutta sellaisenaan. r.ö § oli uusi, jonka suuri malio- kimta oli ehdottanut. Pykälä hymäksyttiin samoinkuin loppupykäläkii» keskustelutta ja a- siä»» toinen käsittely julistettiin päättyneeksi. Toiseen käsittelyyn esitettiin mal- tiomarainmaliokunnan mietintö arm. esityksen johdosta kulkulaitosrahastosta »v. 1911, sikäli kuin se koskee arm. esityk- sessä tehtyä esitystä kuoletuslainan ottainisesta kulkulaitosrahaston mahmistamiseksi ja hymäksyttiiii kohtaa tarkottama hylkäämä mie- tintö. Ainoaan käsittelyyn esitettiin maltiolvarainmaliokmma»» mietintö arm. esityksen johdosta marojen o s o t t a m i s e s t a kansakoululaitosta ynnä erinäisiä simistystarkotuksia marten m. 1911. Maliokunta eh- dottaa seuraamat määrärahat: Apumaksu kaupunkien kansakou lulaitokselle 1,420,000 mk. hymäk syttiin keskustelutta: apumaksu maalaiskansakoulujen marsinaisen opettajiston pallkaami- seen -!,700,000 mk., f antoi»»; apumaksu opettajain ja opetta- jattarien palkkaamiseen mies- ja naiskäsilöiden opettamista marten 150,000 mk., samoin; määräraha palkaitkorotuksiin maalaiskansakoulujen marsinaiselle opettajistolle 980,000 mk., samoin; määräraha saman opettajiston eläkkeisiin 200,000 mk., samoin; apumaksu kaupunkien kansakou- koulujen opettajiston eläkkeisiin 52 tuh. mk., samoin; määräraha sairaiden kmisakou- lunopettajain ja opettajattarien amustamiseen 86,000 mk., samoin: apumaksu kansakouluialojen ja käsityöhuoneustojen rakentamiseen 1 milj. mk., samoin; määräraha kansanopistojen ra- kentamisamuksi 120,000 mk., sa- moin; määräraha kirjastoja marten niaalaiskansakoulujen sekä pikku- ja kiertokoulujen opettajille ja opet- tajattarille 80,000 mk., samoin; »nääräraha maalaiskansakoulu- jen jatkokursseja marten 110,000 mk., samoin: määräraha stipendeiksi kuuntelu- ja opintomatkoja marten 30,000 mk., samoin: määräraha hamaintomälineiden y. m. opintomälineiden hankkimi- seen maalaiskansakouluihin ja kail- sanopistoihin 135,000 mk., samoin; määräraha yliopistollisten jatko- kurssien toimeenpanemiseksi kansa- koulujen opettajille ja opettajatta- rille 60,000 mk., samoin; apumaksu koulutarpeiden ostoon maalaiskansakoulujen oppilaille 360-000 mk., samoin; »nääräraha kansanopistojen a- »vustamiseksi ja apurahoiksi näi- den opistojen wähäwaraisille op pilaille 360,000 mk., samoin: määräraha raittiustyön kannat- tamiseksi 70,000 mk., samoin: määräraha luentokurssien kan- »taitamiseksi 50,0000 mk. Mietintö hymäksyttiin 106 ää- nellä 86 mastaan. Määräraha maalais- ja kau- punkikirjastojen amustamiseksi 60 tuh. mk. hymäksyttiin keskustelutta; määräraha kesämirkistyksen toi- mittainiseksi marsinkin kesästirto- loissa marattomille, etupäässä sai- raille ja heikoille kansakoululapsille 50,000 mk., samoin; määräraha kansakoululastentar- hain kannattamiseen 100,000 mk., samoin; määräraha maalaiskansakoulu- jen marattomien lasten raminto- ja maatetusamuksi 150,000 mk., samoin; määräraha työmäenopistojen a- mustumiseksi 30,000 mk„ samoin; ja määräraha kuntien ylläpitämiä pientenlastenkouluja marten 100 tuh. mk., samoin. Määrärahat yhteensä 9,349,000 mk. hymäksyttiin siis maliohrnnan ehdotuksen mukaan. Toiseen jatkokäsittelyyn esitettiin oppimelmollisuusase- t u k s e t suuren maliokuirnan eduskunnan tekemistä päätöksistä antaman mie- tinnön pohjalla. 13 §:n, joka tarkottaa koululas ten saattamista ja majottamista ja jonka suuri maliokunta oli muut- tanut samaksi kuin se oli simistys- maliokunnan mietinnössä, ehdotti ed. Salmi hymäksyttämäksi edus- kunnan toisen käsittelyn hymäksy- mässä muodossa. Huutoäänestyksellä ehdotus hy- lättiin. 14 §:ssä, joka tarkottaa koulu- lasten amustamista. Pykälä hymäksyttiin siwistyswa- liokunnan ehdottamassa muodossa 107 äänellä 83 mastaan. Pykälän kreikkalais-katoliseen us- kontoon kasmatettamien lapsien oi- keudesta olla mapaana uskonnon opetuksesta oli suuri maliokunta hymätsynyt samalla tapaa kun. eduskuiitakiii, joten se nytkin pysyi sellaisenaan. Ainoaan käsittelyyn esitettiin st- mistysmaliokunnan mietintö mää- rärahan myöntämisestä pelastamaa siiveellisyys- työtä martei» tarkottaman anomusehdo- tuksen johdosta. Maliokunta eh Laillisuus- anomukset. Perustuslakiwaliokunna» mietintö. Eduskunnan ehdoto»» melmolli- suus on ilmoittaa Teidän Keisa- rilliselle Majesteetillenne ne huolet, dotti, että m. 1911 myönnettäisiin ^ ni ' ^ aa ! 1 raskaasti painamat tarkoitusta »vartenpääkaupungissa,kansaa, ja muissa suuremmissa kaupu»»- Eduskunta anoo alainaiiesli, geissa 50,000 mkn määrärahajaet- ftta Teidän ÄctianUmen Majes- tamaksi yksityisille wr,va- ja suo- eetlinne !u»vait,i,i arnios,a ottaa jeluskodeille l huomioon seuraama»» eptyyen Mietintö' hymäksyttiin keskuste- "iistä »vaikeuksista jotka Suomen lutta. j yhtetskumtallista elamaa larnaut- -tamat ja niistä maaroista, jotka Ainoaan käsittelyyn esitettiin tämän maan tulemaisuutta uh- yleisen oppiivelmollisuuden toi- meenpanemista, tilattoman mäes- tön maanhankinnan helpottamis- ta, jakolaitosta ja metsälain muu- toksia. Huomautettama on sekin, että eräät eduskunnan jo m. 1908 arm. esitysten perusteella päät- tämistä lakiehdotuksista omat Tei- dän Keisarilliselle Majesteetillenne esittämättä, samoinkuin eduskun- nan samoilla »valtiopäimillä edus- kunlaesitysten johdosta päättämät tärkeät kunnalliset asetuksetkin, joi- hin sisältymä maalioikeuden laa- jentaminen, kuten eduskunta »v. 1909 toisilla maltiopäimillä Tei- dän Keisarilliselle Majesteetille»»- ne lausui, on kipeän tarpeen »vaa tima. (Jatk.) maltioivarainmaliokunnait ! tintö mie- »valtio m arain tilasta m. 1908 annetun kertomuksen johdosta. > Huutoäänestyksellä pantiin asia pöydälle keskimiikon istuntoon. Kertomukset hallituksen toiinenpiteistä maltio- päiiväpäätösten johdosta. Esitettiin kertomus hallituksen toimenpiteistä muoden 1907 mal- tiopäimien päätösten johdosta. Puhemiesneumosto ehdotti asian lähetettämäksi perustuslakimalio- kuntaan. Kertomus lähetettiin perustus- lakimaliokuntaan. Samaan maliokuntaan meni kes- kustelutta kertomus hallituksen toi- »nenpiteistä »vuoden 1908 edellis- ten »valtiopäimien päätösten joh- dosta. Ulosottolaki. Toiseen käsittelyyn esitettiin eh- dotus ulosottolain 4 lumun 5 ja 6 K§:n sekä sanotun lain »voimaan- panoasetuksen 27 muuttami sesta suuren maliokunnan, lakima- liokunnan mietintöä kannattaman mietinnön pohjalla. Ed. Rautapää lausui, että ehdotetut muutokset omat liian pitkälle menemiä, eikä niillä kui- tenkaan saamuteta tarkotettua tu losta. Mielä muutainien puhemuoro- jen jälkeen päättyi yleinen keskus- telu ja ryhdyttiin pykälien yksityis- kohtaiseen käsittelyyn. Kun useita puhemoroja oli käy- tetty, hymäksyttiin pykälä useiden äänestysten jälkecn mietiimön mu- kaan. 6 §;§]'ä ehdotti ed. Rautapää mastalauseensa mutaan, että pal- kasta tai eläkkeestä ulosmittaa- matta jätetty osa tulisi, jos me- kallisella on perhe elätettämänä, olla mähintäin 3 mk. päimältä: maliokunta oli ehdottanut 4 mk. Ed. Talas kcmnatti ed. R a u- tapäätä. 100 äänellä 87 mastaan hymäk- sytttin ed. Rautapään ehdotus. Muuten pykälä hymäksyttiin mie- tinnön mukaan. 7 §:s|ä hymäksyttiin ed. Ny bergin mastalause 96 äänellä 94 mastaan, joten pykälän 2 mom. tuli kuulumaan; Jos jostakin elin- korko- tai hLnkiivakuutuslaitoksesta taikka jostakin eläke-, sairaus- tai muusta tiukassasta taikka mää- rätynlaisrsta sellaisista kassoista esimalta on määrännyt, että sen suoritettamaa elinkorkoa, henkiva kuutussummaa, eläkettä täi apu- maksua ei saa ulosmitata, taikka jos laissa on erittäin säädetty, että jotakin omaisuutta ei saa ulosmi- tata, noudatettakoon sitä. Ulosottolain moimaanpanoase- tus hymälsyttiin 104 äänellä 81 mastaan ed. Rautapään ehdotta- masja muodossa, joten ulosteko- ja yleisistä maksuista, toimitus- kirjojen lunastusta tai nruuta sel- laista ulosmitatessa ei omaisuu- desta saa erottaa mitään mähintä määrää metalliselle jätettämäksi. Kun mietintöön on näin tullut muutoksia, meni se takasin suureen maliokuntaan. Toukok. 26 p. Aiitoaan käsittelyyn esitettirn fi- mistysmaliokunnan mietintö mal-- tioamun myöntämisestä kotiseutu- tutkiinusta edistämiin tarkotuksiin^ sitä tarkottaman anomusehdotuksen johdosta. Mietrntö hymäksyttiin keskuste lutta ja myönnettiin siten Suomen koti seutututkimuskeskusmaliokun- nalle 10.000 mk muotuinen mää- räraha 3 m. aikana, »v. 191.1 lu kien. Ainoaan jatkokäsittelyyn esitet- tiin maltiomarainmaliokunnan mie- tintö maltiorahaston ti las- ta m. 19 08 annetun kertomuksen johdosta. Asian käsittely keskeytettiin .ja otettiin käsiteltämäksi suuren malio- kunnan mietintö ulosottolain 4 lu- »vun 5 ja 6 pykälien sekä sanotun lain. moimaanpanoasetuksen 27 py- kÄ. muuttamiiien. Pykälät hy- mäksyttiin eduskunnan edellisenä iltana hymäksymässä muodossa ja asian toinen käsittely julistettim päättyneeksi. Tämän jälkeen jatkettiin käsitte- lyä maltiomarainmaliokunnan mie- tinnön johdosta, koskema maltion rahaston tilaa 1908. Keskustelu siitä kesti myöhään yöhön. kaamat Nykyisen hallitussuunnan malli- tessa on Suomen kansan ollut pakko kokea, että sen perustusla- keja poljetaan ja sen uudistusky- symyksiä ehkäistään. Tämän hal- litussuunnan alkukohtana oli kei- sarikunnan ministerineumostossa malmistettu 20 p. toukok. (2 p. kesäk.) 1908 arm. hymäksytty pöy- kirja, ^ joka sisältää »nääräyksiä Menäjän etuja koskemain Suomen asiain käsittelyn järjestyksestä. Näiden määräysten ristiriitaisuus Suomen maltiosäännön kanssa on osotettu erityisissä Suoinen edus- ku»»nan alamaisissa esityksissä ja niiden haitallisuus on tullut mielä suuremmaksi jen. kautta, että mi- nisterineumosto ei, kuten pöytä- kirjassa edellytetään, ole rajottu- nut lausunnon antamiseen niistä aniharmoista asioista, joiden oii moitu osottaa koskettaivau keisari- kunnan etuja, maan on puuttu- nut sellaisiinkin asioihin, joissa ei ole ollut olemassa mitään koske tuskohtia Suomeu ja Menäjän etujen kesken. Ei ole mäitettämisiä, että mir- heitä ja erehdyksiä sekä oikeudelli- sessa että käytännöllisessä suhtees- sa syntyy, kun Suomen asiain kaikkein korkein ratkaisu tapahtuu sellaisen laitoksen antamien lau- suntojen perusteella, joka on Suo inen hallitusjärjestyksen ulkopuo lella ja jolla ei moi olla tarpeel- lista tietoa Suomen laeista ja niistä eriluontoisista Suomen yh- teiskuntaelämässä esiintymistä rien- noista ja tarpeista, jotka sekä lainsäädännöllisiä että hallinnolli- sia ehdotuksia tutkittaessa omat marteen otettamat. Että ministerineumoston Suo- men asiain käsittelyssä on ollut armeluttamia seurauksia, mahmis- tamat todeksi lukuisat tosiasiat. — Tämän alamaisen kirjelmän ensi- mäisessä liitteessä luodaan ensiksi yleiskatsaus toimenpiteisiin nyt puheenaolemalta ajanjaksolta, jot- ka omat mastoin Suomen perus- tuslakeja. Huomattavimmat näis tä toimenpiteistä omat: Jo mainitut »nääräykset 20 p. toukok. 2 p. kesäk. 1908 keisari- kunnan etuja koskemain Suo- men asiain käsittelyjärjestyksessä; arm. käskykirje kenraalikumer- »röörille 6 p. syyskuuta 1909 hal- linnolliseen lainsäädäntöön kuulu- missä asioissa y. m.; arm. julistuskirjassa i pltä lokak. 1909 sisältä,vä, että kysy mys Suomen asujamiston suori- tettmvasta asemelmollisuudesta on lopullisesti ratkaistama yleismal- takunnan lainsäätämisjärjestykses- sä sekä että Suomen asukkaat toistaiseksi on »vapautettu suorit- tainasta mieskohtaista asemelmol- lisuutta ja sen sijaan Suomen »valtiomaroista melmotettama Me- näjän maltakumrnnrahastoon suo rittamaan muotuisia rahamaksuja sotilastarpeisiin; sotajoukkojen hallintoa sodassa, linnoitusten hoitoa, paikkakuntien julistamista sodassa olemiksi y. m. koskemat Menäjän asetusten jul- kaiseminen Suomessa; syyskuun 30 pnä 1909 armolli- sesti mahmistettu Menäjän mi- nisterineumoston päätös, jonka mukaan yleinen silmälläpito, että Suomen rautatiet omat niin ma- rustetut että niillä esteettömästi moidaan käyttää Menäjän liikku- maa kalustoa, on kulkulaitosmi- nisterin asiana ja hän on oikeu- tettu maatimaan määrärahaa olettamaksi Suomen rautateiden menosäantöön; armollinen julistuskirja 14 27 pltä maaliskuuta 1910, jonka mu- kaan maltakunnanduuman ja maltakunnanneumoston keisarikun- nassa, maan ei Suomen eduskun- nassa tulisi säädäntömalallansa tut- kia ehdotus laiksi niiden Suomen maata koskemien lakien ja asetus- ten säätämisjärjestyksestä, joilla on yleismaltakunnallinen mer- kitys. Liitteessä esitetää»» kunkin edel- lämainitun toimenpiteen malmis- teluun sekä erinäisiin »nuihin määräyksiin nähden ne oikeudelli- set asianhaarat, jotka osoltamat, että poikkeuksia perustuslaista on tapahtunut. Sitten oii samassa liitteessä tietoja sellaisista asioista, joita sen johdosta että miitisteri- neumnsto on puuttunut «uomen lainsäädäntöasioihin, ei ole saa- tettu lopulliseen päätökseen maikka ne omat tärkeitä, tarpeellisia uu- distuksia ja maikka Teidän Keisa- rillineit Majesteettinne oli jo ai- kaiseinmin hymäksynyt armolliset esitykset muutamista noista kysy- myksistä. Lakiehdotuksista, jotka siten omat joutuneet syrjäytetyiksi tai miimytetyiksi, eduskunta katsoo asiakseen tässä marsinaisesti huo- mauttaa niistä, jotka koskemat eduskunnan oikeuksia tarkastaa hallituksen jäsenten mirkatointen laillisuutta, painomapautta yhdis- tyksiä, elinkeinoja, työnmälityStä, Yleisiä uutisia. tn QS 09 Zuostuntaluontoine» pääoiila ja kllponkiwero. (Eduskunta hylännyt asctuö- ehdotuksen. Tiistain täysistunnossa hymäk- syi eduskunta lopullisesti maliokun- nan hylkääivän mietinnön,',koske- ma ehdotusta asetukseksi suostunta- luontoisen pääoma- ja kuponkime- ron suorittamisesta. Kotiseututntkinittksen edistämi- nen. Sirvistysmaliokunta on saanut' »valmiiksi mietintönsä anomuseh- dotuksen johdosta, joka koskee mal- tioaivun myö»»täinistä kotiseutu- tutkimuksen edistämiseksi. Malio- kunta ehdottaa anottamaksi, että Suomen kotiseutututkimuksen kes- kusmaliokunnalle myönnettäisiii» 10,000 mk. muotuinen määrärah» kolmen muoden aikana muodesta 1911 alkaen kotiseutututkimuksen edistämiseksi. Keisarikunnassa voimassa- olewa asetus meritulli- rajasta. Päätetty julaiSta Tuomen asetuskokoelmassa. > Äskettäin saapui senaatille Suo- men asetuskokoelmassa julkaista- maksi keisarikunnassa moimassa- olema maltakunnanneumoston ja maltakunnanduuman hymäksymä laki, mahmistettu joulukuun 10 p:nä 1909 meritullirajan ulotta- misesta 12 meriperinkulman pää- hän lähimmästä rannasta, sekä mantereesta että saaresta, meden ollessa alhaisimmillaan. Tällä alueella omat kaikki sekä menäläi- set, että olkomaalaiset laimat nii- den Menäjän miranomaisten sil mälläpidon alaisina, joille on us- kottu rajan »vartioiminen. Senaatti päätti t. k 25 pnä julaista tä- män asetuksei» Suomen asetusko- koelmassa. Smaatorit Rainesalo, Saari- koski ja Hedlund mastustimat jul- kaimista. Prokuraattori pani päätöstä tä mastaan mastalauseensa. Eduskunnan hnoneustokysy- mys. Senaatissa esitettiin eduskun- nan kansliatoimikunnan kirjelmä, mikä koskee huoneuston muokraa- »nista eduskunnan istuntoja mar- ten. Senaatti hymäksyi kanslia- toimikunnan toimenpiteen. Eduskunnan taloudenhoita- jaksi on otettu miran ainoa hakija sil.' »naist. M. E. Liuksiala. Maasan hotvioikeuden päätös leimas uostuntas elkkauks esta. Sittenkun Maasan läänin ku- »vernöörinmirasto kenraalikumer- näörin käskystä oli kanteen nosta- mistä marten ilmottanut, että Maasan läänin hallituksen esitte- lijät, kruununmouti K. Ottelin ja niinismies A, Liljeström sekä Kris- tiinan, Kaskisten, Maasan, Uu- denkaarlepyyn, Pietarsaaren ja Jymäskylän kaupunkien maistraa- tit olimat laiminlyöneet noudattaa leima-asetusta jouluk. 30 pltä 1909 ulosantaessaan toimituskirjoja ja asiakirjoja mastaanottaessaan, on homioikeus päättänyt, ettei sanottu ilmotus ole antama aihetta mi- hinkään toimenpiteeseen. Knlvernööri Alsthanin wirka- eroanomus. Kumernööri Alsthait mainitsee mirkaero-anomuksensa perusteena sen, että kenraalikumernöörin ja hänen mälillään on sattunut sel- laisia mielipiteitten eroamaisuuksia, että hänen, kitmernöörin, on mah- dotonta hoitaa Mirkaansa oman- tunnon ja mirkamelmollisuuksien mukaisesti. Ruotsalainen kirjallisuusseura on kääntynyt senaatin puoleen, anoen että määrärahasta kotimais- ten kaunokirjallisten teosten pal- kitsemiseksi, jonka käyttämisestä tä- hän asti Suomalaisen Kirjallisuu- den Seura ja Ruotsalainen kirjal- lisuusseura yhteisesti omat muo- sittain tehneet ehdotuksen, jaettai- siin tästälähin niin, että Ruotsa- lainen kirjallisuusseura saisi itse- näisesti käytettämäkseen kaksi mii- desosaa. Senaatti on anomuksesta maa- tinut Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran lausuntoa. yliopisto. Eläinopin prosessoriksi on kon- sistori ehdottanut enstmäiselle st- jalle apulaisen, fil. toht. E. Reu- terin, toiselle dosentti E. Lutherin B3 I QS' CO »Z CO I CO &3 aa m ps CO CO B o- Ö PJ < v- S P3 CO m m vs ta < CO a a O 3" e. SO