N:o 32 — 1910 KESfCI-SUOMI Keskiviikkona helmi ta 11 9 p :al Kuulutus. Jyväskylän kaupungin verotus- luettelo vuodelta 1909 on nähtävänä Raastuvan etuhuoneessa keskivii kosta kuluvan helmikuun 9 p:atä torstaihin saman helmikuun 24 piräln saakka, ja huomautetaan sa malla, että se, joka ei verotukseen Virallisia y.m. yleisiä uutisia. — Majesteettirikokset. Kvrkeiinmas- ifun iuTfufaupjxi oXotettiin an neutoon» | ' a m rttä kanne tam suoritettu pääosissa t <U parctil inaie&teÄTtM ^ la ? »ostettama «myyntimatt^en yhteydessä, ja että > san>cimalchtiä »vastani, sen otvat suurim-maksi osaksi suoritta-> " Srflmtlb, ° l " wastaan lehden n:ossa sanoen, sita lähemmät'? pääsee itse ta- toarotn tuottajaa ja tuotantopaikkoja. Olen jo maininnut että keskuskun- ia toimi ensin ainoastaan neumonta- toimistona ja harjoitti sitä matkusta- misen ja kirjeenmaiydon kautta, maitta tjyij, toimittakoon munitun ajan „ (rt WMlmi(Ä ! 30 "»luMta -»-«» tirjoiiutjm " "" " x-mmm yl«i°hto- on PS». M m MM* «tqd-Ss- toimima Xm» '«-X.nS «nderhSI ,p-> kulyttua yhäsn viikon kuluessa eli siis viimeistään torstaihin maalis kuun 3 p:ään kaupungin Maistraa tille kiijallisen muistutuksen sitä vastaan uhalla, että sittemmin on valitusoikeutensa menettänyt Jyväskylässä 8 pnä helmik. 1910. J. Karlstedt Veroitaalantkknnnan paheenjoht*j*. 528 1-2 tatomristo wcklwonut, joka myös on sulaissut NHteisHymä-leHtiä, mutta sen toimihenkilöt owat myös matkustelleet maaseudulla esitÄmiä pitämässä y.m. neuSvontaa harjoittamassa. Koska keskuskunta ei ole täysin kyen- myt täyttämään kaikkia puhujapyyntö rm 'lvarallisuns ja itvenÄäisen sotamie hen ylläpito") johdosta; .LVakka-Suomea" ivastaan sanotun lchdm wiime marras?. 4 p:n nume ronsa olleen finjoiftuTfen „So ti lasin ?l- joo«mt" johdosta, sökä „KMsan Lchteä" »vastaan lehden M. Me «. tulwmut, «ywäkW s lp» »«er» Ä.m Keskuskunnan tähänastinen menes- tyS ulkonaisestr on kyllä loiökama, mutta son ripeää kasivamista edelleen ' alkaa hidastuttaa se-kka. joka jokaisen I vsu uskauppaystätt) ä .t on Paineitama tarkoin muistiinsa. Olen maininnut, ktlä lviime '.vuo-, den lopussa oli yli osinuskauptiaa. joista keskuskunnan tatvara.^älitystä on täyttänyt lähemmä; 400 kauppaa ja kuitenkin jäseniksi liittyneitä on «vain noin 120 eli mähän runsaampi kuin 5 osa. Keskuskunnan käytettä- wänä oli wuoden 190Z lopussa ai» noastaam no?n 70,900: — Smk. mak setulta vsuusmaksuja, joka merkitsee, sen wuotiseen liikeivaihtoon noin 14,000,000 nähden melkein samaa kun ei mitään. Keskuskunnan, wo'^akseen seista u- lospäin »voimakkaana, tulee saada li° sää osuuskauppoja jäsenikseen muuten sen kehittyminen ittYt, miksi sitä on suunnbteltu, kärsii josta kärsimät myös osuuskaupat. Miösi osu>uskauvposa on liitliinyt näm kowin wähän keskuskunnan jäse niksi saa siihen wastauksia. että osuus kauppojen Marat ?i:väl tahdo riittää osuuksien suoritukseen, että iutlymä:- tömyyden on lv.iikuiian.il iaamatto- muus ja että on epai!:n keskuskunnan menestymistä y.m. Mielestäni suurimpana ji)')tiä o:i saamattomuus, sillä Usea: esimerkit o- wat todistaneet keskuskuntaan, Marc- jen puolesta, liittymisen käymä,i uwh= doll isiksi jo ensi toimintalvu^lena, kos- ka osuusmaksua kerralla tarivitse maksaa. Mivä keskuskunnan menestnmiscn e- päilemiseen tulee, lienee se aiheeton ja Suomen osuuskauppojen kuudes edus tajakokous, joka pidettiin Turussa huh- > tik. 20 Ip:nä 1903 sille keskuskunnan Neuvontatoimiston laatiman osuns- kauippc»pi'irijärjestelmän, jonka alvulla aatteellinen nemvonivtyö tulisi tyydy- tettM ffa hymMsyj myös säännöt. ,Wenäjjä ja me" nimisen kirjoituksen johdosta. — Karjanhoitajakoulut. ?en soh- dosta, että Niemelän karjanhoitajat- koulu, ejin johtajan ja koulutilanomis- tajan agronoomi Matti Niemelän tuo» Zeman johdosta on ilmoitettu laKau« tetuksi, on maanwiljelyshallitus senaa- tille esittänyt, että tämä koulu, ?oska se M ollut aitnoa ykftmuotinen karjan- choitajakoulu Keski-Suomen niaanmil- j^elysseuran piirissä, tulctvasta sytsys- tä saataisiin siirtää toiseen hylväksyt- täwään paiKaan. — Tekijapalkkiota 300 mk. on myönnetty johtaja K. Raitiolle hänen .julkaisemastaan »Hiljaisia kieliharjoi- tuksia" 1 ja 2, Kieliopin alkeita ja Kielioppi kansakoulussa. — Kotkan suomal. yhteiskoulun johtajaksi on koulun johtokunta kutsu- nut lehtori A. M. Heikinheimon, joka tulee uuteen tvirkaanlsa astumaan syk- listit 6 ja maalaisliitto 1. Sumietta- relaiiset oiwat menettäneet yhden pai- kan maalaisliitolle. Kuopionläänin läntinen tvaalipiiri: syllä. Nuorsuomalaiset Suomettarelaiseti SHalistit Maalaisliito Krist. ttiöwäki> Millejä 10,667 1,96-2 19,168 3,522 557 30 Kuopion läänin itäinen »vaalipiiri. Nuorsuomalaiset Snomettarelaiset Sosialistit Maalaisliitto Millejä 7,439 4,142 15,377 1,308 130 Waasan läänin etel. »vaalipiirissä Eilen oli uudestaan Turun howi- oikeudessa ?äftteltäwänä aikakauslehti „Päiwän" »rastacwaa toimittajaa, fil. maisteri Herman Stenbergiä »vastaan ^ Nuorsuomalaiset Maikka sekä Turun että Kuopion ^nostettu maijesteMiriöosjnttu main?. ^ Suomettarelaiset edustajakokouksen edustajat 0wat pitä- tun lehden wiime »vuoden 24 n:ossa Sosialistit neet tällainen'piirijävjestelmÄn tarpeel-^ olleen kirjvituGn .Kolme asiaa" joh. ^.Maalaislii on äänten laskeminen saatu loppuun Imuuten paitsi mnä tulee w'craista ^vaalipiireistä tulelviin tvaaliuppui- hin. Tulokset ow at: ruotsalainen ^kansanpuolue 22,224, suometarlaincn Maasan läänin itäinen maalipiin: ^olue 13,345, waalaisliitto 4,112, 3^40 7,318, nuorsuomÄaiset 9 306 l1,07 ^ ja> lvillit L7. Ruotsalainen kan- 19 873 i^nlpuoluc saa 6, suoimttarelainen 3. . . .Maalaisliito 3^694 ylistit 2 :ja maalaisliitto 1 edus- lisena, oi jäseniä ole kyllin niihm liit- dosta, ljonka oli kasottu loukkaamaksi ^r. tlMväki 658 tö, i an fuskun taa n. chnyt. > Hänen Majesteettinsa kunniaa. Mas-! ' | Mi ime wuoden llvaalien tul Mi n M osu uska nupipa to i.m i-iman lopulli- taaja Ste,rberg ilmvitti kirjoituksen Nämäkin num>erot owat tokla tar- nähden ion ruorjal. puolue lMvinny» sia tarkotusperiä >on siirtyminen 'tse-Laatijaksi filos. maisteri A. M. Tall- kistamattolmat. 942 ääntä, nuorsuomal. puolue saanut tuotantoon. Tämä tapahtuu parhai- grmin, joka, pyysi jsaalda i:se tvastata! r .. . 113 ääntä liljöo, suometiarelaiset hä- ten siten, että osuuskauppojen keskus-Asiassa, minkä Zvualsi Stenberg pyysi! eteläinen Noatymn. /niinneet 2,437 äöntä, sosialidemokraa- liike ryhtyy walmiÄamaan tam aroit a lpäästä jutusta >erilleen. Siihen ei vi- Nuorsuomalaiset 8,608 huivinne et 187, maalaisliitto h»- ostajiensa tacheeksi. Tämä päämäärä keus kuitenkaan suiostunut, Maan lyk- ^ Suonnettarelaiiet 14,517 6 ääntä. on saawutettawissa wam siinä tap,iuk- seAs», että osuuskaupat niin paljon kuin mahdollista keskittäisivät Kes kuskuntaan ostoksensa. -Silloin kuin osuuskauppojen Makinaisesti ostama inäärä sctakim tawar«ilajia saawutta« sellaisen Paljouden, että tatvaran val mistus kannattaa, woi Keskusliike ryhtyä sitä itse walmistamaan. Täl- löin sacKvuttaa osuuskauppatoiininta 'kÄmlMnen kchitysastemsa, iilloin ^syrjäyttää se yksityisen tÄvaraiMalinis- taijan ja jälleen lisää kuluttajien etua. Mutiv ennenkuin näin Pitkälle pääs tään, waaditaan paitsi sitä, eitä osuus- kauppamme otvat »vakavaraisia, eriä niiiden osto>kset mahdollisimman iar- koin keskitetään yhteen ja eitä K :lla ml käytettävissään kylliksi Pää- omia sekä takanaan luotettava, lvaitk- kSsi Mtun enemmin käsittelyn kulu- Sosialistit wan kuun 28 lpäimään, jolloin wastaa- ^ Uvotväki san on ehdottomasti >oltawa saaputvilla Ruotsalaiset! ja ljolloin myös maisteri Tallgrenin 15 G12 suomettarelaiset C.vat mcncnniieei ^'759 ^hdeit edusta^alpaikkansa scstalidemo- 11 459 vaateille: muutoir on suhde ennal- laan. Turun läänin pohjoisessa »vaali- piirissä on oikeuteen >saawuttciwa ^— Painoasioita. Kenraatikuivernöö ri on painoylihalliiultscn esittelyssä hy Tvätsynyt kahdeksan eri anomusra, Nuorsuomalaiset jotka?oskewat san'omäl.ehtiasio:ta. ^ Suomettarelaiset — Pelikorttisuostnnta u>. 1911 ja Sosialistit wuoden 1911 waltlopäiwä»,cnot. ??- Kr. työtvaki naatti on päättänyt korkeimpaan paik- Muita kaan alistaa ^wah«vs:>r.aval'i laa::-. mansa ««ittys^dotu^t pelikotiiiiuo»- ^jj mccn läänin pohjoinen »vaalipiiri, tunnosta w. 1911 ^ !ViUV|m oio.tt.i- ^ •mifdstii >wuoden 1911 walt^op.iiwä- kustannusten suoritiamlies: 1. — Puutatvaran micnti. Kiri>'linäs- 0 sään smaaiille io>n kenraaliluwernööri Nuorsuomalaiset kiiruhtanut puutavaran Vientitullia ^uomcttarelaiset koskoivaii! kl/syinytsen käsittelyä. ^ ^ Sosialistit 27,495 ka jäsenpiiri. Tätä oswuÄ<:uppaioi- wa^cn^'kemaalttuw luöna^ minnan päämäärää silnMä pitäen ^ Esikumauipseeri erinäisiä loimin olisi siis osuuskauppojen aina toimit- ^ ten Sminen tonraalikuwen:öörin Hylätn/iä tckva. Tekemällä ostoksensa mahdoll!- 'kanÄiassa, ratsumestari Nudih.ivsti. simman tarkoin S. O. K:«a ja li.tty-' ^ tonnMaMaan crinnifui ' ' toimia Marton aietcitun cilkuiua-upiee- Waasan läänin pohjoinen maalipiiri lMalituiksi olivat tulleet: ruotsalais. Bäck, Grotenfelt, mäitPit^jä huomautti erityisesti siitä, että osuuskauppaa e» saa perustaa en- ne n kuin on olemassa warmuus siilä, että <osuuskuninan jäseneksi seadaan riinämä määrä osuustoiminta-aateiia käsiitäwiä henkilöitä. Tulee ottaa huo» mioon, ettei osuuÄuntiin saa liittyä woiion himosta eikä siinä toivossa, että saadaan tamara hakvemmalla. waan tulee liittyjän tajuta yhteenliit- tiMisen suuri siveellisten. kaslvattawa nmtitifi. — Erityisen tärkeätä on, että osuusknnnan tomninnassa tarkoin noudatetaan loin määräyksiä. Toisena e>li«lmänä eilisessä «.'hjek- massa oli hra Ann» Haverin esi- ie?mä sowinto-oikeuksrsta. Seurasi sitten Osuuskassojen Kes- kuÄainarahaÄon johtajan herra Z3. Aagerströmin esiietmä osuus- loilminmasta maatalouden kohottajam. Tästä samoinkuin muistakin eilisistä osirelmistä teemme tilantullen tarkem- min selkoa. Esitelmiä pimvä: trielä PclleMion osuusmeijerien kirjanpidon tarkastaija hra A. Timonen osuus- meijereistä 2 esitelmää, hra W. F a- gerström i.,suuskasfolsla ja H a n k- ki>jan johtaja hra Anoo H a w e r i yh- reisosloista. Joka esitelmän jälkeen tohtiin se» jchdosta joukko kyft)myksiä, joihin esi- tÄmäin lpitäjäi aulusti Mastasiivat. — Esiteknivn wälillä kajahti aina rei- .pas isänmaallinen laulu. Kun >kurssic>n ohjelma näin oli päät. lynyt, liiitti Keski-Tuomen Maamoil- jcltMseuran lpuutarha-ichoidonncumoja B. Äähkberz csiielimM pitäjiä ja toi- ivo?, eitä heidän esitelmänsä tuottaisi- ivat pysymäisiä tuloja. Esitelmänpitä- jien puolesta «vastasi hra Armo Ha- meri. Kun lopuksi oli laulettu .Oi kutiingaslen kun >:vgas", oiiwal nämä monessa suhteessa sangen opeitawat ja hauskat?urssil lapussa. «,794 . . , ai 15 996 ^M^uolueesta 33793 .©t&rbjörf, Jnborr -ja Björk; suomet- tavelaisista: Viakmisvaara, Torppa ja '.jg IDtaffaunäfi; sosialisteista: O. Tokoi; sekä maalisliitosta: Lahdensuo. Suomettarelaiset oloai menettäneet sielläkin lahden edustajan. Heillä oli I Äänl.»tlaÄeminen on Päättynyt ja sietiä wiime tvaliiap. 4 edusia- ^ .jamaan tui ivat äänet seuraa»rasti: Nyt owot maalaisliittolaiset iaa- 6299 O^cn edusta-jan Maasan liiän.n 1 l'c78 livtöliipurisiä, joi ia heillä eimen ei ole ollut sieltä yhtään. Hkmssimit ZMiiDiissi 1- >11» telmk. 1910. Il Oulun läänin eteläinen »vaalipiiri. 114 Maliiuitsi tulcvvat: Häyrynen (sos.) ään., Telkkä (sos.) 13,753, Nuorsuomalaiset I Suomettarelaiset Sosialistit Maalaisliitto Mhan wäärin nau ii ia- keskuskunnan ^ sivuttamiseksi. mällä sen jäMeksi, tekee osuuskauppa xttt tuirfaa kenraalikuwernöötin luona. ^ Neivanlinm (suom.) 11,682, Pohjola — Lainoja kaupunkien kansakoulun- 9.170, Hakonen (sos.) 6,871, to: olemassaolosta ja jättää icastuu toi>^ ^ ' •, -ii — Soinoja kaupunkien fansakoulitn 3 9.17U, ^.'inen (|0].) ö,h< 1, to:-' ^ ten kQNnettatvaksi. > ^ opettajain eläkerahastosta. Kuten mittaija Kalle Mi -ljak -rinen Fränti (nuors.) Totta on. ettei keskipuuta ole iroi- A .! n , t ' U / .IvT ™ al J nn mi ^ u 1 nrniäfertanee, päätti senaatti huhlik. 7^(nuors.) 5.312, Nrjö-Koskinen Halonen (suom.) «ut kaikkia pyrkijöitä jäsenikseen ^ i?°htohenk.lot että O. K. !<» 1° °-..p:na,. että. koMnkie» kaMMMN^5,842, Saarmen (sos.) 5,504, ' 1 Y nen oiuuskauppa maasjamme kuumu ^ opeitanam ]<\ opettaiattarien elakera- «jjnrros (soi 1 4 537 Lumio (soi) jotka nyl'yääit nou- v ' ' ' ■' m f n, saadaan tor- ta wShän on jäs.'nhakeinukslt tarwin- ^ keintaan Puolet laina.a kaupunqeille .puu, icnka okjia <>>uuskau!pat oivat, k.^^^lurakennuks.a luu toi, .jos oksat siitä irti hakataan, kuihtuu > Senaatti on nyt ensi keriaa lainan- puu, mw:ta se on mieskin otsien tur- nut svavoja tätä tark?i:ustn ivarien ja Kitviniemi 3,970 8,946 10.313 13,338 365 200 102 5?" «UMO» h-id-». #ten . i i£ltttpi iot «ijcaa'Mt« «toiffla. l;_m. laftbon. »ut. ^ ^ a .. jt ' jcttrt 1,300,000 nut hyljätä. Äsken mamitsi^, eitä osuuskaupoille' on hyött)ä keskuskunnan oleniassaolos- 3,929 ja Äaakko-oja (suom.) 3,897 a. Hämeen läänin eteläinen »vaalipiiri. ma. Yhtä pa-lijon kuin Keskuskunta' mMäi«,t Porin k:,npu,'gi!le 200,000' Keskuslautakunta laski eilisiliean kaikki cmassa NiaaliPiirissä aunciu! ta; Vaikka osuuskauppa ei ostaiiikaan omuskauvvoia Mtä vaiion^^'^' ^'"tan 130,0')'), Ii'al.i:en maaliliput. Ääniä o'.vat saaneet: keskuskunnalta ni-n nauttii se pa>:se ^ ^ 1 t = ; 50,000, Ponvmn 1U'\000 - .....^!t«rwlt»avat ne Äe»!u»kuntaa. o,uu>-- n , hinni)t ^ (il keskuÄun.lan ne '.ivontztyösiä myös sen tajsaam'sta ja ai^nlaiuisia myynti- hmnaoista. Silloin kuin keskuskunta alkoi, oli myyntipr^':itl'i t»kkumy>,n- nissä suuremmi. ku>.-. nykyään. Sen cn saanut aikaan yksiwis'auvpiaid:a kil- ipailu keskussunna.l kanssa. Mutta kuta en »imäu osntiskaupal keskittämät ostok^.':'a kesluskuntaan, sitä enemmän hyö:y kas:raa: osuus- kaupat Pääsetvöt keskuskunnan w.i>!- tyksetlä suur-ostajiksi. Mitä suurem- «pm ostoksia woi k.'s!uskunta t:I;bä sitä »vähemmän lvolikäsiä :arwilsee, toisin ,a v"-. . _ lmec-nlittiiMt kau/Pune.ille (iJ,0f>0 mfu Nuorsuomalaiset kauppamme ja -s. O. K. oivat ol> kuoletuslainan £aiuciv;i suori:?:aan Suciinettarelaiset massa toisiaan »varten. muotuista maksua 6 josta 4 V* c . r rj=i it Siis pontemme cllvat llMesii: % on korkoa ja lc>piti luoletusta. Lai- ^ ,, 1:lsi. Ostokset oivat mah!>c>llittm- ^ tulcivat nain ofleu iiwfj:t:uf!t 31, r - ' 0TOil 1 man tarkoin tehtÄvät Keskuskunnalta. ku uessa. J 2:fsl. OmuÄaupipoijen on liittjttniuä' Kaämoluslaitofset. Ko>wulan S O K'» imenilTt ioten S O A > kas>vatuslaitok>en yliLpettaiak>: on se- Nuorsuomalaiset s. v. «.ti Jö|enii|L loren Puolestaan nimittänyt -kan ak.. ' ' tulee olemaan to,taankln kaikkien pettäjän, filos. kand. A. A. Paasi kallioit. 6,809 12.?,09 29.275 1,124 Viipurin läänin läntinen »vaalipiiri. Jyväskylästä ja Keski-Saomesta. K.-C. .PllltMölipgiiNl [jdiiiif. 6—8 pmi Sotakin, mikä koskee meitä kaikkia. Siisteyden siveellisestä mertitvkseStä. Minä koetan nyt täyttäs scn lupauk- seni, jonka mu?««ln lupauoui.i lausu- maan mielipiteeni siitä, miten siisieiis (puhtaus) aistillisissa asioissa suhtan- tuu puhtauteen henkisissä eli siwcclti?is- sä asioissa. Niinkuin ihmisen n.s. henkinen puoli eli sielu- ja tunnuselämä on suorastaan riippinvainen aiixellisen ominaisuutsis- ta ja ivaikutuksista, samoin tvoinune sa- noa m.m. ihmisen sieluclämän ja häncn luonteensa puhtauden riippuwau osiisi, »vieläpä kokonaantin hänen ruumiilliscs- ta eli ulkonaisesta siisteydestään. ^>a tämä on totta riippumatta siitä, millai- nen ttisitys tullakin ihmisellä licnccJin sielustansa. Jo ivanhat roomalaiset pu- kilvat käsityksensä ihmisen ruumiin ja Henttisen olemuksen keskinäisestä suhteeS- ,t«i sanoihin: .Terive sielu tcrwccssä ruumiissa". Ja tämän lauseen woi hy, wällä syyllä »vaihtaa sanoihin: Puhdtis sielu puhtaassa ruumiissa. Aa etlä tässä ei ole puhe scllaiicöta asiasta, minkä suhdeen ei saata tulla hy- symykseen >jokapäitväisen elämän kotemuZ ja hatvainnot. »vaan ainoastaan järkeily, fiitä me tulemme heti seltville, kunhan pääsemme pitemmälle käsilläolewaSsa ky- symykscssä. oisuuskauypojen oma liike. Z:!ksi. Jokaisen osuuskaupan on lii- tyttciivv osuuskauippapiiriin jäseneksi. I — Henkikirjurien etumaksut Maali- luetteloiden teosta. Senaattt on puo- lestaan määrännyt henkikirjureiile malseilaivaksi etumaksua waaliluette- loiben laatimisesta y.m. Olkoonkin että ihmisen henkinen minä meidän terveyttämme huolimatta siitä, cli sielu on kuolematon, jota sen saattaa olemmeko me itse tietoisia siilä maito uskoa, eli oikeammin, toilvoa, ole:van,' ei. ei se silti suinkaan merikitse «ttä ruumiil-- ^ Tuskin löytyy tämän lukiioittcn jou- tinen siisteys olD llvähemniän tärkeää tä- kossa yhtäainoata, ken ei olisi joskus :un- män sielun puhtauteen nähden. Tiliä ^tenut miten waltawasti ultonaisct seikat niin kautvan kun me olestclemine tässä ^vaikuttamat meidän sieluelämäämme. Kello 9 eilcn aamulla kokoonnnr- tiin iaas Äunnalllistal'.lla luenioja .jatkamaan. Kun aluksi oli lauleltu ,„Nou^ laulu, kaiu", jatkoi hra Iaak- ko Pelkonen esitc'imäisarjaansa osuuskaupoista, Puhuen tällä kcnalia osuuskattllpojm Perustamisesta ja hoi- Edustajia saalvat n U'» r s u ? m a-^dcsta M osuuskatchpojon hall!l»lim laiset 4, suomettarÄaiset 2, sosia- j<i 'kanpanhoitajan tchiäivisiä. Esitel- S u cn ne t ia r e laiset Sosialistit Aiaalaisl. ja Kr. Muita työw. 19,473 13,713 28,512 5,049 G26 Tiistaina 8 p nä helmik. Eilen oli hienomman sukupuolen lpäimä, tammain tarkastus, „papin- kirjaan" pano. Tänään oli oriiden muoro, tarjous :oi,sen sukupuolan, sukupuolen kars- kimmmi. komeaniman. Kaitkiaan tavjotliin tarkastettclvalsi 75 oritta, joista jo eusunäi^sa „ruu- miillisessa" larkastuksessa tuli hyljä- kokonaisia 61. Eipä 'hme jcs siinä u'koi Nielilvät »vertauksen „ah- taosta portista", >ja napiftlvat niitä ivasiaait, joilla oli luo maikea anvos- ^ iclu zoimilett<«vana. \ Hewosen avmosMeminen ei ol; mi- rään leikin tell.o. Eroiiella „lu?na pois kulla^ia", tuollaisesta upeasi», suuresta helvoskarjasta lyhi^nä aika- na, imuuu 'chllä mahdotioinalta. Ereh- dyksiähän »voi silloin tällöin sattua, olipa armos-elema-sa kuka tahansa, muna ei erehdystä aiita saa iuomira „puolu«peliksi", wääryi)den teoksi". Parhaansa siinä attvostel'ja.'k>n koina» wat panna, son kiMnsä mukaan m.kä heillä sillä alalla on. ja ivoimassa ele- Wien asetusten nojalla. Ä>!ukawa ja niieliä ll)ynnytiäwäulpl n?»isi olla se t?pa, eitä ka itki kelpaisi- Nxlt, merlitiäisiin kantakirjaan. Muita minne weisi se meidän yhdenmukaiseni» .paan il)t)pp;iii pyrkimisenttne ja mitä armoa olisi meidän kantakirjallamme silloin? ^Se ivasta ..humpuukia' olisi, kuten nykyisestä taivasta joku hyljä» ly n hcivqsnt omiÄaja huokasi tänääm. ! ^'ivoitaincn, jnlkinen keskustelu ,näistä asioisia olisi mieleetämme mu» inaailmassa, josta nyt on puhe niin kau- tvan me emme Moi kohottaa Xjemiytri olc- mvten kauniin maiseman, ihanan taide- teoksen tai suloisen ihmisolennon näke- ^ mustamme aineellisen olemuksemme ylä- mmen esimerkiksi täyttää sillä hel!>cllä puolelle s.t.s. siitä riippnmattoinaksi, ue incidän mielemme Puhtailla ajatuksilla ja ! kun molemmat yhl>>mät samass.i ruu- ^käsittämättömällä tviehächkscllä, joka on \ miissa. Ja kun kerran sielun suhdc ruu- omansa synnyttämään meissä halua ich- miiseen on niin >kom!n läheinen, ja kuu dä ijotaikin, mikä on hyivcellistä ja tau- ^meidän henkemme on altis aineellisille ^ nista. Ruman, inhottailvan ja lita'cn nä- eli aistillisille ivaikutuksille, niin täytyy keminen sitä Mastoin tvaikuttaa meidän siitä woida tvetää se johtopäätös, että huonompaan puoleemme paremmat tun» ^ ulkonainen epäsiisteys on omansa syn- * tie et. nyttäinään ep^ipuhtautta tahvoissa, aja- tuksissa, sanoissa ja töissä. Näin erikaltaisia wait»tuksia me saam- me yiiiperistöstämme, luonnosta ja ^oi- ^Tietysti tällä ei ole mäitetty että nlko-Osista ihmisistä. Ja mitä lähempänä jo- ^nainen epäsiisteys j o ka tap a u k s e s s a .fakin ilmiötä me seisomme, sitä tuntu- ^ merkitiisi, että sellainen ep^isiisti henkilö ^.vampi luonnollisesti on sen maikutus on simeellisesti turmeltunut. E''ääiila!- meihin. Niinpä jos me olemme lcw!ipe- ^set, esim. ahtaat taloudelliset olot saatta- räisiä siisteyden suhteen mikäli on kysy- wat tehdä epäsiisteyden »vississä mää-' >»ys meidän Maatteistamine, käsistäinmc rässä wälttämättöniäksikin. Ja taas ja muista ruumiinosistamme sekä niistä ^toiselta puolelta tottumus, joka on niin esineistä, joita me käsittelemme, niin ina- * sunrena tekijänä ihmisen elämässä, wai- taanme me senkautta lheNtisen eli iiivcel- ! kutiaa että me ^voimme merrattaiu ly-' lifen olemuksemme alttiiksi niille ivaiku- hliessä ajassa kottua esim. mitä suuriin-' tulsille, mitkä ikäänkuin säterlelrät epä- ^paan apäsiisteyteen, ilnmn että mc siilä siisteydestä, ivaikuttaen ihmisen mielip:- , erityisemmin kärsimme. Mutt^r ivarma ^ teisiin, wicläp»i hänen luonteensakin Yh- ! on että epäsiisteys sellaisissakin ta-' tä lvarmasti kuin auringonsäteet ivaikut- ^pauksissa tvaiikuttaa haitallisesti meidän kalvat me-idän ruumiiseemme synnyttä- ^ henkiseen alennukseemme, samoinkuin ^ mällä siinä erinäisiä ilmiöitä ja clintoi- I ummehtunut ja huono ilma turmelee' niinioja. , Ghtenä todellisen siwistyksen tunnus- merkkinä onkin, ei kaaivamaiien tarkat ^ja ulkoaopitut ja totutut seurustelu- ja puhetalvat. ivaan ennenkaikkea siisteyden ' ihailu ja harrastus, joka saattaa esiintyä ! miltei pikkumaisuutena, ulottaen tvaati- ! mukscnsa mitä pienimpiin YÄsichiskohtiin ' saakka. ^ Uleensä luullaan että ulkona-seu siis- ^ teyden kysymys merkitsee Mähän jollei mitään simeellisessä suhteessa. Vlimal- laisten ihmisten keskuudessa on lixtllan yleisenä sellainen käsitys että episimcel- lisiin iekoihin tvaikuttatvat ainoastaan 1 sellaiset seikat Tuin ympäristön epäsl- Mecllisyys. toisten ihmisten turmiollinen esimerkki, puutteellinen kasivatus. lalou- ^ dclliset laskelmat j.nx?.; ja että sellaisella seikalla kuin ulkonaisella eli ahiaam- maSsa mcrKtyksessä. ruumiillisella, nis- ^ teydellä ei ole mitään tekemistä meidän henkisen, eli j,uten myöskin sanotaan, si- tveellisen ihmisemme kanssa. Mutia nä- mä ihmiset, jotta näin a>jaktel«!vai eiivät tule ottaneeksi huomioon sitä tosiasiaa, ^ että ihmismieli »voidaan tehdä, joko alt- kiinnnalisi, taitka ^vastahakoiscmmaksi niille tahiomuksille, sitveellisille tui epä- silvcellisille, joita ulkonaiset seikat meis- sä synnt)ttä>ivät. Meissä e?im. herää, syystä tai toisesta, halu tehdä jotakin sellaista, mikä on pahaa, öpäsilvcellislä. Meihin Ivaikuttalvat silloin, jos n-m. e: ole kysymys äkkipikaisesta mielenpur- kau?sesta, sellaiset seikat kuin loisten ih- ^misten huono esimerkki, löyhä käsitys re- jhcllisyydestä ja kunniasta, taloudelliset laskelmat y.m., ollen tietenkin nämä täl- siisti ljhiä ht)ioin kuin cpän'.S:i!in, sillä laiset seikat meidän tekomme wulit:ö. hetkellä kun me scn näemme taikka tun- miä lvaikuttimia. Ja näistä lävaisista,' nemme on olemassa, ei ainoastaan siinä sanoisinko, suurista pääasio'sla tietenkin esineessä, minkä ominaisuus u, on, tvaan etupäässä riippuu, miten me kulloinkin myöskin meidän mieles>ämm^ Ui tajun- menettelemme. Mutta totta on myöskin nassamme, aiman samoinkuin kntoatia- se, että zoka-isessa sellaisessa tila:-uud.-s- wan esineen kuiva tval^kuu^uskoneessa. sa, kun mc olemme kahdenivaiheilla sn- Eitä ivaan yhtä hengettömänä kuivana tä, mitä tehdä, tvälttämättömäsn tapah- kuin kutva tvalokutvauskonceSsa. mutta tuu meissä sisällinen tais:clu simcelliS- senlisälsi kulvastuksena elätvässä ten ja epäsimeellisten nnelthalujen ia tajunnassamme, meidän jiriussomme. jos tahtomusten Mälillä. Ja siinä taistelussa niin sanoisimme. Ja kun niin on, niin usein pikkuseikat ratkaisema: kysiimoksen, täytyy kaiken scn. minkä meaisnllaiii- aiivan samoinkuin politiikassa miiätiö- me huomaamme, jättää jonlinlaiscn j.il- män pieni ja wähäpätöinen ryhmä tai jen eli tvaikutniksen meidän mi.'!ccmme, puolue saattaa ratkaista asioitten me- olkoonkin että se «viipyy ficTl*i w,ian sil- non, asettumalla jommankumman puo- mänr<ipäyksen. Ja mitä ipeammin me lclle kahdesta tasaiväkiesstä tai lähes ta- näemme saman tali samankaltaiicn il- samäkisestä suuresta puolueesta, tullen miön, sitä tuntunxnnpi täyt.),) scn wai- siten wähäpätö'.'yydestä'in huolimaita, kutuksen olla meidän henkiieei. olemuk- lopulliseksi ratkaisijaasi ja määrääiätn. seemme eli Mieleemme. Ja yhtenä niistä pienistä, mutia s>i'i { Niin että, jos m« h.)w '.n uieir. näem- tärkeistä tekijöistä, jotka ato-.u Ivailutta- me taikka tunnemme litaisunita, ynvä« wina ^jokaisessa sinvecllisessä tai epäsi- ^ ristö-sämme tai — miki wie!ä pahempi tveelliscssä teossa, mihin ^zminrn saattaa^— omassa ruumii-samm?. ja »vaikiiiuk- N)htyä, on ^välttämättömäsi: mainitta- ses^amme, on meidän n,:elem'.ne l?t>tä »- wa se seikka, mistä tässä on puhe, n>.- sein tuon likaisuuden ,.nva , fi!nviit-M'tvt}- mittain toiselta puolen ulkonaisen siis- nä". ^a meidän miel.-m>ne ci suinkaan ' kyden jalostatva, simeellistyit.i.iiä. ja :oi-^ ole kumaStimen ka'tain-n joka !ulv>?:<*« seita puolen ulkonais-n epäsiisteyden Maan sitä. m^kä milloink n jen cteen a'c- turmiollinen »vaikutus meidän mieleem- tetaan, iluuin että si^iä ?u'.ra-i.? !'>' l- iU 'm< eli henkiseen olemuksemme, > keäkaän jälelle f^t^siimc.'" niin p u» ^ Niille, joista tämä «ko^!!>ka^ mahdolli-^ kuin esine sei edeLtä p>'i?lc!<ian. ^e>« sesti tuntuu »vaikeatajuiselta tahdon selit- > dän mielemme painuu. k»'cn k^"'^ ! tää tämän saman asian toisilla sanoilla, ailvan oikein sanoo, kaikki se minkä me 'Minä näet tarkoitan, että kaikki se, mitä!a>stiiemm« onnina käsi:i»'»>e. näemme, me esim. näemme taikka käsittelemme, kuulemme, tunaemme "fr ntn » >J