*:o 105 — I9IO. KAIKU. Maanantaina Syyskuun 12 päivänä* Täten saan arvoisalla yleisölle ilmoittaa, että valmis tamaani erinomaista „Kasvi-Voita" on jatkuvasti saatavana ruokakaupoissa Ou lussa. „Kasvi-Voin" ravintvarvo, maku, haju ja muut ominaisuudet ovat samat kuin meijeri-voin. Asiamiehenl on Herra LEON JUUSTINEN, Oulussa. S. W. Paasivaara. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Oulu p XÄ 21 Ma. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. tettu, eitä sekä kuwernöörinwirastot että senaatin molemmat osastot saisi- wat näitä asioita ratkaistamikseen. Epäsuorasti joutuisimat tähän wyyh- tiin myös kaikki ne Virkamiehet ja wi- rastot, joiden tehtämiin kuuluisi Pie- tarin piirioikeuden tuomioiden täytän- töönpano. Ja täytäntöönpanotoimen- piteistä tehtyjen malitusten johdosta tulisimat m. m. maan homioikeudetkin saamaan ratkaistamikseen näitä asioita. Ehdotetun „lain" täytäntöönpano tulisi pohjia myöten myllertämään maamme sekä Varsinaista Virkakuntaa että yksityisten kansalaisten oloja. On epäilemätöntä, että' tämän ehdotuksen tekijät, jotka muutenkaan eimät meidän maamme oloja näy ymmärtävän, ei- wät ole kyenneet ehdotuksiensa kanta- muutta harkitsemaan. ..Lakiehdotus" on jo ulkonaiselta kokoonpanoltaan osotuksena meille ymmärtämättömästä epätarkkuudesta ja lainsäädäntötyössä tamattomasta hutiloimisesta. Ehdo- tusta ei ole ilmeisesti pystytty mil- tään puolelta perusteellisesti harkitse- maan. Silminnähtämää on, että sekään puoli ehdotusta, joka tässä on ollut puheena eli ..lain" toimeenpanon turmaamista koskema ei ole kuin pin* tapuolisesti ajateltu, maikka tämä ..la- kiehdotus" onkin siitä merkillinen, että se suurimmalta osaltaan käsittelee rangaistuskysymyksiä. Mitä edellä on esitetty riittänee osottamaan. että Pie- tarin piirioikeuden tehtämä sinä pakko- laitoksena, jonka tulisi komilla ran- gaistuksilla kukistaa kaikki Vastustus uutta ..lakia" mastaan, ei olisi aiman yksinkertainen eikä helppo. Täytyisi arivatenkin perustaa sanottuun piiri- oikeuteen epälukuinen määrä uusia osastoja, jotta kaikki asiat ehtisimät tulla käsitellyiksi. Mutta luulemme lisäksi osottaneemme, että mikään oi- keudenkäynti Pietarin piirioikeudessa ei möisi tämän „lain" säännöllistä täytäntöönpanoa tummia. Sen touoksi johtuisikin tällainen ..lain" täytäntöön pano epäilemättä yhä pitemmälle wäki- maltaisten toimenpiteiden surkealla tiellä. Se aiheuttaisi samanlaisia mä- kimallantekoja, joihin kenraalikumer- nööri Bobrikoff, maikka turhaan, tur- mautui. Minkä tähden kaikki tämä? kysyy itseltään kummastellen. Venäläisten oikeuksia koskema kysymys moitaisiin laillista tietä ilman epäilystä saada järjestetyksi niin, että' se tyydyttäisi kaikkia järkemiä Venäläisiä ja suoma- laisia. Mutta silloin tulee tarkoituksena todella olla asiain järjellinen järjestely eikä sen tapainen lainsäätely, mikä nykyistä maltajärjestelmää Menäjällä innostuttaa. W. t. prokuraattori I. S a w o- nius pani päätöstä mastaan masta- lauseen, miitaten niihin perustuslain- säädöksiin, joista käy selmille, ettei asia ole tullut senaatille siinä muodossa, että senaatti olisi moinut määräykset julkaista. Asian esittelijä, protokollasihteeri Björn Masastjerna kieltäytyi marmentamasta senaatin päätöstä. Hä- nen kieltäytymisensä johdosta kutsuttiin istuntoon maltiomarain toimituskun- nan w. t. kanslisti, maratuom. Jwar rautatietä aijottu itäpuoliseksi rinnak-1 lapset olisimme saaneet kannettamak- kaisradaksi. Näin tulisi Karjalan kan- semme suurimman taakan, sillä ison naksella kulkemaan kolme rataa rin- mihan y. m. hetkillä oli maltiomalta nakkain. kuitenkin suopea alamaisiaan kohtaan, mutta nyt se tahtoo miedä meiltä kaikki. ponsissa olemat sanat: tehdä la ki e m m e mukaisesti moitamansa. Puhuja lausui lopuksi suomalaisen puolueen yhtymän kaikkiin ponsiin täy- dellisesti ja että suomalainen puolue Hiuiiu IUJI |C luisuu juicuu mciuu IUUU, oeuuesil ia euu luunuuuuieu yuuiut Oulun lääninhallituksen w. t kielen-!.synkMäkin hetkillä °n enn-n^uskoo. että se aika o» tulema, jolloin kääntäjä on anonut 4,500 mkan apu- rahaa, moidakseen keisarikunnassa har- joittaa menäläisen laki- ja mirastokie- len opinnoita. moitu turmata. me uudelleen ominaisena kansana päa- Puhuen tämän jälkeen toistakym- semme täyttämään tehtämämme maail- mentä muotta sitten julaistusta helmi- man historiassa, kuun manifestista ja sen seurauksista. Kokouksen lopuksi laulettiin yhteisesti , jatkoi puhuja, ettei hän sano, että tuho- tormisoittokunnan säestyksellä .Maam- Koululaitos. Mirkamapautta 1 töitä olisi moinut Välttää, jos olisi lne" syyslukukauden ajaksi on myönnetty I ^h^nä miehenä seisottu, mutta, jos Raahen alkeiskoulun rehtorille H. A. ^^in olisi tapahtunut, niin olisihan hel- Ingmanille, sijayena opettaja L. Wep- p 0m pi omantuntomme edessä. Edus- — Kuollut. Lauantai-iltana kuoli salainen ja neut -UZ. -Mallemus. kunta on täyttänyt miimeiseen mieheen täällä neiti Sofia Sundborg Ruttowaara. Senaatti on tehtämänsä kansamme puolesta ja että 79 muotiaana. nyttemmin lääkintähallituksen esityksestä jokainen kansassamme on luottanut Senaatin tvaravuheeuioh kieltänyt tuomasta maahan lumppuja annettuihin lupauksiin ja siihen, että ^ia kenraali Markoff seurassaan se- ruwn saastuttamilta seuduilta sekä sa- hallitsi,- meitä armahtaa, mutta molla määrännyt etta lum?pu,a saa- nyt olemme sima suhteessa pettyneet L äta päin tänne lauantaipäimän p°s- daan tuoda maahan amoastaan pu- >a että suomalaisten^^ synnynnäinen iijunassa, Täällä kämimät herrat eri ristetmssa >a sidotuissa paaleissa >a hitaus on estänyt meitä puolestamme mirastoisia m m lääninballituksessa tulee kunkin lumppulähetyksen mukana pettämästä ja että historia tuomitsee ^ laamnt,au,tut ' e5|a olla todistus siitä, että lähetyksessä ei jälkimmäiset Jatkaen sitten kuinka ' himatpa he 'käyneet katsomassa ole lumppuia ruttoseudmlta. ne m.eraat kansallisuudet, .otka saman uutta mielisairaalan paikkaakin, mutta — Suomen osanotto keisari- ^ ^ 5 kum mekin huokaamat, olimat lausuneet sillä retkellä ollessaan, kunnan ulkoministeriön meuoi- J amaa i uw . l f me ^ tn ja jos että he pitämät, että kaupunki oli ar- hin. „Now. Mremja" kertoo ulko- antautuisimme pettämisen poluille, teki- mostellut Laanilan kruununpuustellin, ministeriön jättäneen maltakunnanduu- ^ ^ ^aaryyden ja j 0 fa on 1 /2 manttaalin suuruinen maa malle tulo- ja menoarmioehdotuksen netysti je hallitus tekee moi- ja hnmin miljelty, liian alhaisesta m. 1911. Tulo- ja menoarmioon lii- tamansa, joka on antanut palttua summasta. tetyssä selityskirjelmässä ilmoitetaan ^ ur ^ n miellplteelle, mut- Sunnuntaipäimän postijunassa mat- m. m., että koska duuma on lausunut I r* sittenttn luoleinassann pysymme kustimat mieraat jälleen etelään käsin, toimomuksenaan, että myöskin Suomi suomalaisina, sita ei mm meiltä mi- ^ „ Wl>#mt#ntnua „ ih() ottaisi osaa ulkoministeriön menoihin, kaan rii»taa, maikka mchoonat omat ? ^ f„fn niin ryhtyy ulkoministeriö ajoissa toi. suunn, elmat, >o,den kautta meitä Ho 7 f,rton fa£a menpiteisiin tämän toimomuksen täyt- 5!| 0 * aan . lopulliseen hämiöön miedä. ' tämiseksi siinä järjestyksessä kuin kesäk. Mutta jos tahdomme elää. on meioän — R.-y. Pohjan Leimun uusien 30 p:män laki määrää. sommnossa kiteydyttämä lakimme, jäsenten mastaanotto-iltama oli eilen ^ . x .. maikkapa sorretunkin ympärille, jatkaen, seuran huoneustossa. Puheita pitimät cansus», maratuom jroar , Su°mca k-^-w°t la.t u. cltä jc 0n oi(ca kansalainen, jok- w°. hrat Suomela, Lindell, Kallinen ja Montell, mutta hankin kieltäytyi laistaan ainoastaan Menaialla. isänmaallisesta harrastukfes- Palomaara esitti yksinlaulua. Yleisöä marmentamasta. ^-s Wlener ^urnali![felennate'taan taan ja siitä, että kansamme onni on oli kertynyt tilaisuuteen tqydyttäivästi. Taman lalkeen kutsuttim istuntoon Pietarista että Suomea. kos emät tait U äneltc kallis, antautuu auttamaan lä- Seuraan ilmottau.ui 23 uutta Mntä, kolmas esittelna, maltiomaramtoimi- mastmsuudessa julkaistaan ainoastaan himmäistään yhteisessä kansallisessa tuskunnan ylimäär. esittelijä, marat. Wenäjän mirallisessa lehdessä cifä | a fta§fa, sanoen maalaisliittolaisten — Laitvaliike. Wiime perjantaina Hannes Aejmelaeus. Pannen Suomen mirallisessa lehdessä. puolestaan ojentaman muille puo- saapui tänne tanskalainen höyrylaima mastalauseensa senaatin päätöksen si- ^ Alimääräiset waltiopäiwat. lueille auttajan kätensä yhteiseen työ- ..Alftborg" ottaakseeu Iin Röytästä sältöä mastaan. Varmensi hän maltiopäimäiu juhlal- hön. ' '^ ^ Santaholmalta paperipuita sekä höyry- tin päätöksen. Oman ilmoituksensa > aniajaiset tapahtumat keisarillisen Kokous malitsi puheen jälkeen ehdo- ^aima „We^a" Pietarista tuoden kap- mukaan katsoi hän olemansa senaatille maltaistuinsalissa t. k. 16 päi- tetun maamviljelijä P. Siiran Tyrnä- paletamaraa. 1892 annetun omesaannon mUä| irana mältä, puheenjohtajakseen ja kirjuriksi Wnme lauantaina toi maasal. höy- Kenraaliknwernööri nostaa ^ marmennus main sen, että hän mas -I kanteen pros. Setalaa wastaan. J ^t* Eilen saapui saksalainen höyrylaima taa siitä, että senaatin asiasta mast- Kenraalikumernoori on kehmttanut pro- P t- Leonhardt" lastatakseen War- edes antama määräys on yhtävitämä kuraattorinmirastoa ryhtymään toi- ^ " jakasta, Korkealtasaarelta, Snellma- senaatin asiasta tekemän päätöksen menpiteisiin kanteen nostamiseksi pros- ^/"^ S U nilta ja O. y. Puusepältä puutamaraa kanssa. N. E. Setälää mastaan erään tämän Aatt^me sita km ^ aa ;ohon meidät m /^Lentääkseen lastinsa Haukipu- Maratuomari Aejmelaeuksen pöytä- nuorsuomalaisten puoluekokouksessa N-tam nnta olo,a, Ma Wena- L ^ Martiniemen sahalta. Samana kirjaan lausuma mastalause knului: Wiipurissa huhtik. 12 pna pitämän 1 c:/ päimänä saapui mielä englantilainen Samalla kun minä 13 p. kesäkuuta puheen johdosta, missä puheessaan mlka on tulemmsu^ „Wuudburm" ottaakseen 1892 annetun Keisarillisen Suomen prof. Setälä oli. kenraalikumernoönn ^ taUeellisista saamutuksistam^ za paperipuita Haukiputaalta Bergbomilta Senaatin armollisen ohjesäännön 72 mielestä kehoittanut tottelemattomuu- mitä m^ oma^. o ulkopuolella Suomen ^ englantilainen höyryl. „Belliwee' §:n perusteella en katso olemani oikeu- j teen lakeja kohtaan. | | ottaakften Snellmanilta lastikseen ter- tettu kieltäytymään Varmentamasta I — Suomen »valtion artvopa- ! - maanmiljelyksessä, i aa ^ Uhattua tamaraa. m mfrJ PJ te ^ w.r°st.ttii« ?n?7lmoite^^^ englantilaisten lehtien mukaan ^ Astamme omien lakiemme eilen illalla Hupisaarilla pidettyjen za mmulle nyt ilmoitetun paawyen Suomen 4^2 prosentin obligatsioo- m f Eduskuntalaitoksemme on soitta msten aikana Hintanperällä asu Wnn7sw lähettää g»-/.-gg ^ "HÄ jo bU Ä a Ä^ r «»«««. Väliaikaisista toimenpiteistä lumatto- ^ ^ . nyt malmnsta päätöksistä lau- — Kolmiottelukilpailuissa, jot- man aseitten y. m. tuonnin Suomeen ~ Kenraaltkutveruoori tredus- suntoaan antamaan, joilla ei sen an- ka W. P. K:n sammutusosaston II estämiseksi saan minä kunnioittaen telee. Kenraalikumernööri on tiedus- nettua ole parempi kohtalo kuin pape- komppanian kiertomaljakosta tapahui- huomauttaa, että minunkin mielestäni tellut w. t. prokuraattorilta, miten plt- rikori. . mat eilen Raatinsaarella, saatiin seu- Keisarillisen senaatin nyt tekemä pää- kalle on edistynyt se prokuraattorinmi- Puhuja kääntyi sitten Aleksanteri I raamia tuloksia: tös perustuu mäiräyksiin joita ei ole raston toimeenpanema tutkimus, jonka aikoihin, jolloin oikeutemme saimat 100 mtr. matkalla juoksussa T. Haa- annettu siinä iäriestyksessä, kuin Suo- kenraalikumernöön on käskenyt tmmi- mabmistuksensa ei ainoastaan hänen pala 13,1 sek.: kuulantyönnissä W. men Suuriruhtinaanmaan maltiosih-1 tettaVaksi Ä^ustosen kirjassa ..Salat I ajakseen maan ikuisiksi ajoiksi ja kuinka Ä?!ustonen molemmilla käsillä yht. 1!),9 teerinmirastolle 26 p. maalisk. 1826 julki" olemain ilmiantojen johdosta. ne nyt tahdotaan temmata meiltä mu- mtr.: pituushypyssä W. Mustonen annetun ohjesäännön 2 art. 1 ja §§ — Suomi Cuglannin sanoma ^a siksi, että Valtakunnan kokonaisuus 10,49 mtr. Osanottajia oli yht. 8 ja säätämät. lehdissä. ..The Christian Common- u"n maati^ puhuen taman Meen nns- niistä sai kolme parhainta seuraamat Suomen rantateiden san- mealth"-niminen uskonnollinen, Lon- L tÖ "?^uksista^ jotta kansamme on pistemäärät, nimitt. W. Mustonen tarmiknnta. Hallituksen Sanansaat- toossa ilmestymä lehti, sisälsi miime -^nut Menajan ^^ydessa tehdä T. Haapala 204,6: T. Hedman tajassa ilmoitetaan H. M. «eisarin Ikuun^ 24.numerossaan huomen I ^Ui^^malla^ ei^ole^^^.^^^^ ^ ^ ^ ^ Oulun kaupunkiseurakunnan kirkollisverojen rästikanto toimi tetaan kirkkokonttorissa seuraa vassa järjestyksessä: Keskiviikkona syyskuun 14 p:nä 1—5:teen kaup. osaan; Torstaina syyskuun 15 p:nä 6—10 kaup. osaan; Perjantaina syyskuun 16 p:nä Plaanat y. m. kaupungin ym päristöt. Kantoaika kello 10—2 päi vällä. Oulussa, syysk. 9 p:nä 1910. K. A. Saukkonen. Myytäwänä 2 nuorta Mniskoiraa Alikapteeni H. S. Frey'n kautta. Aletsästyskielto. Laillisen edesmastuun uhalla kielle- tään kaikenlainen metsästys ja riistan- pyynti Kiimingin pitäjän Kiimingin Kirkonkylän seuraamien talojen: Ukko- lan, Leppälän, Puiraman. Jaaran, Tuohimaan, Niemelän, Poutalaisten, Haaran, Talkkunamaan, Arjänän, Si- polan, Eskolan, Kolehmaisen, Lukkarin ja Tirin talojen mailla. ^vuokraajat. MetsästysLielto. Laillisen edesmastuun uhalla kielle- ään kaikenlainen metsästys ja riis- anpyynti Haukiputaan ja Iin pitä- ien seuraamien talojen: Siipolan, Tynnyrimäen, Luukelan, Mahtolan, Kropsun, Mäkelän, Pohjasen, Kauppi- en, Ollilan, Aholan, Haapalahden, Ikkolan, Saanion, Räinän, Kaikkosen, Meriläisen, ' Taalin ja Rödlinin ja Pentin maalla. ^vuokraajat. VIeisiä uutisia. — Aseitten tuontikieltoa kos- kewan päätöksen julkaiseminen. Senaatin talousosaston tiistaisessa is- tunnossa, jossa oli läsnä senaattorit Markom, Hedlund, v. Kothen, Raine- salo ja Hosiainoff, oli esillä ministeri- neumoston laatima ja hallitsijan mah- mistama päätös kimäärien, remolmc- rien, pistoolien ja ampumatarpeitten maahan tusnnista. Päätös oli saa- punut senaattiin ministerimaltiosihtee- rinmiraston simu. Senaatti päätti julaista mainitun ministerineumoston päätöksen Suomen asetuskokoelmassa ja antaa tullihalli- tukselle määräyksen ryhtyä kaikkiin nii- hin toimenpiteisiin, joihin kyseessä ole ma ministerineumoston päätös ja sen noudattaminen antamat aihetta. wiime kesäkuun 17 p. lm. l.) mahmis- asiasta lyhyen, myötätuntoisen kirjoi-- ^nu metmomjuuoen tema. -lvas- Kientopalkinnon sai nain ollen talla taneen maltakunnanneumoston ja wal- tuksen, jossa leimattiin autonomiamme tustaiamme eimat muka sano tahto- kertaa haltuunsa W. Mustonen. Kol- takunnan duuman hymäksymän lain Suo- häwittäminen Menäjän historian mus- wansa koskea sismsim asioihimme, mutta melle parhaalle jaettiin mttallit. men rautateiden santarmipoliisihallituk- timmiksi teoiksi. Menäjän taantumuk- ^t Mika on ero yleismaltakunnallisten ^ Taskuwaras Mirlander oli sen menosäännön Väliaikaisesta lisäämi- sellisen liikkeen johtajat omat onnistu- > ^ tcm . me ®allilla, nm- ro jj me perjantaillisessa raastuwanoi- sestä. Tämä laki määrää, että muo- neet Suomen sortamisessa uskottele- täten sitten jaksan ja ^tawalta-Un- x^dessa mastaamassa täällä rautatien- den 1910 heinäkuun 1 p :stä (m. l.) malla, että Menäjän maltakunnan edut kann ywswaltakunnalllsiln lakechkn ja a | emaUa x. 17 pnä tekemästään on mainittujen rautateiden santarmien Vaatimat Suomen oikeuksien supista- mxM mainituissa maissa tarkoi- ^arkausyrityksestä. lukua lisättämä miidellä aliupseerilla mistä. Satamuotinen kokemus yhtey- reraan. s ^ xa lr)fättiin t t 2 7 päimäksi syy- rakennettamana oleman keisarikunnan destä Menäjän kanssa osoittaa, ettei- -rnr tV r Ö r 1 rr"' Jil teiyn mainekirjan hankkimista Varten, ja Suomen rautateiden yhdysratojen Vät Menäjän edut kärsi mitään Suo- Venalmselta taholta lu^^^ ^ malmomista Varten. men autonomiasta. — Suomalaisilla M* 10 " kansan oleman tyytymalsen, mutta -??? ?- ^ v s on taistelussaan puolellaan Menäjän ^n nayttanemat malheeksi tällaiset ko- kosmisesta lnan lähelle kaupunkia — Suomen tnllilaltoS. Mikäli valistuneen mielipiteen myötätunto koukset ja että meidän on tmmottama oli mume perjantailllseen maistraattiin Kauppalehden Pietarin kirjeenmaihtaja f • * • ^avauden nstämäin snm. taistelussamme main sitä: ..Miel' uusi haastettu Vastaamaan rautatien taka- on kuullut eräältä rahaministeriä lä- . fmssialla muuallakin päimä kaikki muuttaa moi". na asuma saksalainen talonomistaja hellä olemalta henkilöltä, tulemat Suo- ' ' Puheen jälkeen esitettiin „Suomen Ernst ^1!euberg. Saapumilla olema men tullilainsäädäntö ja tariffit kohta Tull»wartiostoa lisätty Laulu" ja sitten yhdyttiin yksimieli- termeystarkastaja katsoi yllämainitun erityisen tarkastuksen alaiseksi. Hän ei Ruotsin ja Suomenlrajalla. Luu-1fe§tt seuraamiin loppuponsiin: kokoamispaikan oleman termeydellisessä sano tietämänsä, tuleeko sitä marten lajasta ilmoitetaan: Tullimartiostoa . suhteessa epäedullisen, marsinkin näin kokoonkutsuttamaksi sekakomitea mai ta- Suomen rajalla on tänä syksynä li- I) Kokous panee makaman masta- koleranpelon aikana, pahtuuko tarkastus main yksipuolisesti. My ja sijoitettu Jukkasjärmelle kaksi wuseen sita käsitystä mastaan, että Maistraatti katsoi?wastaajan omas- Lienee aikomus Menäjän ja Suomen ratsastamaa rajamartiostoa, ;mhm luomen kansa olisi maliapitamätön ta tunnustuksesta sekä todistajien ker- Välisissä tullialoissa tehdä melkoisia kumpaankin kuuluu kaksi nnesta. Mm- valtiollisen itsenäisyytensä menettami- tomuksesta käyneen selmille, että hän muutoksia, jotta Menäjän ja Suomen mtulla paikkakunnalla on suuressa mää- , ^ ^i ilman termeyshoitolautakunnan lu- mälinen kauppayhteys saataisiin wilk- rm harjoitettu salakuljetusta. ^ paa Valinnut kerrotun paikan ja tuo- kaammaksi ja enemmän molempien (?) — Metsänwartiat. Anjalan asu-1 I vastaajan 20 mkan sakkoon, maiden etuja Vastaamaksi. Mitä tulee tusalueen yhteismetsän metsänmartijaksi entyisesti ma- melmoittaen hänet miikon kuluessa .',0 ulkomaisten tamarain tullitariffiin, koe- on kumernööri määrännyt Kemin puu- nrinn r • ' " Tf" r - l mfan sakon uhalla Vedättämään lan- tettanee mahdollisimman paljon mält- tarhayhtiön metsänmartian M. E. s.nsnis-ss-^ * f*' nan ^ r0§fan asianmukaisesti mää- tää ulkomaisten maltain kauppaewjen Kortteen. 'J l J" rättyyn paikkaan. Hyvillä suosituksilla varustettu Lapsenhoitaja saa paikan kun ilmoittautuu Uusi- katu 13 portista vasemmalle. taskuIamppQia ja Pattereita myy halvalla K. K. Karvonen Pallas talossa. loukkaamista, marsinkin niiden maltain etujen, joiden kanssa Menäjällä on Kup- j pasopimukset. Rantatiehankkeet Karjalan kannaksella. K:lehti kertoo, että Pie tarin—Antrean rautatieyhtiön säännöt ^ omat Belgiassa julkaistut. Dhtiön pääoma on 20 milj. frangia ja omat i en ottaneet jakaakseen keskenään Em-^ lenin trusti. Keskinäinen raitiotie- nyt perustuslain mastaisessa järjes-, tyksessä, maan on jokaisen kansalaisen ~ Inopumisesta sakoltettiin mii- melmollisuus tehdä lakiemme mukai- perjantaillisessa^ raastumanoikeu- GuluN jsesti moitamansa estääkseen moisen ^ssa erästä henkilöä 20 mk ' lain käytäntöön somelluttamista: — Pesäukirjoitusta ja -jakoa Kokous lausuu suotamaksi, että pyysi miime lauantaina raastumanoi- puolueet syrjäyttämällä keskinäiset kiis- keudessa puutarhuri Jollan Konstan- tansa yhtymät yhteismoimin ja kaikkia tin Huttunen maimomainajansa Auro- laillisia sekä simeellisiä keinoja käyttä- ran jälkeen. töämme"^^^^" Vuosisatain perin- työpalkkaansa 12 työpäimäl- tä Vaati työmies O. Ritmonen miime Loppuponsien jälkeen puhui mielä lauantaillisessa raastumanoikeudessa !)leinen nraakuiilian kailsalaiskokons 'omppania ja Antmerpenin raitiotie- pidettiin eilen klo 12:sta päimällä iitto. täällä Maneesissa. Aleisöä oli kerty- Saman lehden kirjeenmaihtaja ker- nyt salin täydeltä ja sitä olisi riittänyt I kansakoulunopettaja I. Kokko kokouk-1 Toppilan sahalta, kun hänet oli ero- oo, että Pietarin—Koimiston rata- enemmältäkin, jos pääsylippuja olisi seen puhujaksi lupautuneen edustaja P. tettu työstä ilman edelläkäypää irtisa- puuhan alkuunpanijoina omat englan- mielä ollut säätämissä. Ahmamaaran sijasta. nomisaikaa. Vastaajan puolelta il- ilaiset, jotka aikomat ostaa nykyisen Aluksi soitettiin „Iumala ompi lin- Ponsien johdosta lausui mielä sa- maitettiin, että kun työläisiä on otettu Pietarin—Siestarjoen rautatien. Tä- namme". nasen maanmiljelijä A. Punttala Tem- sahaan töihin, on heille samalla ilmoi- män rautatieyhtiön osakkeita ja obli- Tämän jälkeen piti lennokkaan ja mekseltä, sanoen suomalaisen puolueen tettu, että heidät katsotaan samalla ir- gatsioneja on suuret määrät englanti- maikuttamasti esitetyn amauspuheensa yhtymän täydellisesti loppuponsiin ja tisanotuiksi, niin että työmiehillä on aisten hallussa. Rautatie jatketaan maanmiljelijä F. I. Ollakka Kiminie^ että puolue on aina toiminut isänmaan mapaus luopua työstä milloin maan Koimistolle asti. ^mestä, mainiten niistä kärsimyksistä, parasta tarkoittaen, joskin toiminnan haluamat, ja sahalla on myös oikeus Jos Suomen eduskunnan päätös joita kansamme on saanut kokea ja joita muoto on ollut erilainen kuin toisten erottaa heidät ilman irtisanomisaikaa, historiamme lehdet omat täynnänsä. puolueiden, sanoen suomalaisen puo- milloin katsoo siihen oleman syytä. Jos päimä on joskus pilkistänyt, on lueen oleman yhtä jyrkästi samalla Kantaja mäitti, ettei hänelle oltu il- se taas pian pilmiin maipunut. Niin kannalla kuin muittenkin Suomen kan- moitettu mitään sellaisesta järjestyt- on kansamme elää kituuttanut päimästä j san tulemaan taisteluun nähden ja että > sestä ja pyysi lykkäystä todistajien toiseen ja tuntuu kuin me nykyajan mainittu puolue tahtoo allemiimata hankkimista marten. rautatien rakentamisesta Miipurista Koimistolle toteutuu, silloin tulisi Pie- arin ja Miipurin mälille rannikkora- a länsipuolelle nykyistä linjaa. Ku- ten tunnettua on Pietarin—Antrean Kun mastaajan puolelta oli kuulus- teltu muutamia todistajia, lykkäsi oi- keus kantajan pyynnöstä jutun enem- män käsittelyn t. k. 26 p:mään. — Pahoinpitelystä tuomittiin miime lauantaina raastumanoikeudessa kartanonomistaja Jy. A. Hyötylänmäki maksamaan sakkoa .">0 mk. ja kormaa- maan kantaja E. Laitisen kulut 70 mk:lla. Mastaaja oli miime heinäk. 14 pnä mäkisin mienyt kantajan karta- noltaan ja lyönyt häntä kimellä. — Sukuoikeuden väärinkäyt tämisestä ja awiorikoksesta oli miime lauantaina Oulun y. m. pitä- jien käräjäkunnan kihlakunnanoikeu- dessa Vastaamassa työmies Remes Iisalmen seurakunnasta ja itselliöivaimo Kauppinen, joka oli seurannut mai- nittua Remestä Ouluun lastenhoita- jana, hänen oman maimonsa, joka oli hermoheikkoinen, jäädessä Jsalmelle. Oulussa ja Oulun maaseurakun- nassa asuessaan oli Remekselle ja kah- den lapsensa koitajalle syntynyt 2 lasta, jotka olimat kastetut Remeksen nimelle, kun hän oli kerrotun naisen ilmoitta- nut lailliseksi maimokseen. Asiassa kuulusteltua kaksi todistajaa, tuomitsi kihlakunnanoikeus, yhdistäen tuomionsa Oulun raastumanoikeuden jo samasta asiasta ennen tekemään, Remeksen 7 kuukaudeksi mankeuteen ja lastenhoi- taja Kauppisen 5, kuukaudeksi ja päi- mäksi, kummankin sukuoikeuden mää- rinkäyttämisestä ja amiorikoksesta. En- tinen maimo sai täydellisen amioeron. — Tnrnee Axel Ahlberg— Aarne Orjatsalo näyttele täällä työmäentalolla huomenna, jolloiu näy- tetään Herman Bahr'in ^-näytöksinen näytelmä ..Mestari". Keskimiikkona seuraama näytäntö. — Jokainen rien tänee näkemään ja kuulemaan hra Or- jatsalon kuulluksi tullutta esitystä. — Sadetta saatiin pitkän ajan perästä täällä miime yönä ja näyttää sitä mielä jatkuman. — Hartikaisen juttu oli miime lauantaina jo neljännen kerran esillä Oulun y. m. pitäjien käräjäkunnan kihlakunnan oikeudessa. Saapumilla olimat asianomaiset apumiehineen. llusi I. Hekkalalle annettu lääkärin- todistus, joka ei ollut entisestään muut- tunut, esitettiin oikeudelle. Nhä ilmoitettiin molemmin puolin uusia tadistajia kuultamaksi ja was- taaja pysyi entisessä Väitteessään. Todist. Aaro Pekkala kertoi, että