lorstains kesäkuun IK p:nZ 8^!(Uki7^ K:o öö — ISIV 5^ x». « . Z T s» M L <5 H) s « >>» » w ^ » « « »« ^ .s « —-- sz ^-» 51 Z « «s s « s « ^ ^ « L. .« a? .15 Z ^ " . Z « S .-Z^ ^ ^ ^ » ^ <T Z. L -- L L .-?: « 'Z «s »; » -« « . « »i- ». !IZ «-> « x» ^ .m L » « s s Mm» . >s N- ». « « —-« " '-? > « " T *« ».» »» »-» Q» S 3 -s « -Z L « i-t « T> ?«S S R -« « L ^ ?» »2 «z° »« s ^ « '2 «- « I ^ Z « «s» t!t ^ -2 tv Z K « s L» c>, 8 « i S ^ U L Z 8s LLZ « B) kun taas mastaamat lumut w. 1907 olimat 64.2 ja 35.8 «.«. Tässä suh. teessä on wielä huomattama, että sa- malla kun siirtolaisuus maaseudulta on paljon suurempi kuin kaupungeis ta, lähtee maalta »vielä miehiä suh teellisesti enemmän kuin naisia. Niin pä w. 1907 maltameren taakse lähte neistä nais-siirtolaisista oli kaupunki laista 49,1 "/o ja maaseudulta muut taneita 33,7 "/o. Tämä puolestaan osottaa, että maaseudulta on siirto laisten suurin osa miehiä, mikä tekee asian maaseudulle yhä mahingollisem maksi. Mtä ikäivä johtopäätös on mer kattaessa siirtolaisten ikämuosia. Wer rattomasti suurin osa maasta muut tamista on näet juuri parhaassa työ ijässä. Niinpä >Ii m. 1907 lähte neistä siirtolaisista 16 ja 35 ikämuo sien mälillä olemia kokonaista 75,2 "miehiä ja 73.5"/«naista, kun taas 16 muotia nuorempia poikia oli 6,0 « o ja tyttöjä 11.4 Kaikkein ikämimmät omat kuitenkin ne tilaston numerot, jotka osattomat, mitä ammattia harjoittamia on siir tolaisten suuri enemmistö. Niistä on näet maltaman suuri osa maatyömä- keä. Niinpä lähti m. 1902 maan- wiljelyswäestöä mierMe maille 15,628 henkeä ja w. 1907 taaS 11,147 hen keä. Yksistään talollisten pojat ja tyttäret sekä loiset ja mäkitupalaise muodostivat m. 1902 kokonaista 86,6 " o sekä w. 1907 90.5 ->/. kaikii maaseudun siirtolaisista. Maan koko siirtolaisuudesta oli lueteltujen ryh mäin siirtolaismäärä mainittuina wuo sinä 58,4 "/« ja 61.9 °/«. Toisin sa noen: maaseudulta tapahtuma siirto laisuus on melkoista enemmän kuin puoliksi lähtöisin talollisten ja torp parien poikain ja tyttärien sekä lois ten ja mäkitupalaisten piiristä. S» «omattakin on selmää, että tämmöi> nen kodin ja konnun hylkääminen on kansalle kokonaisuudessaan mitä suu rinta tuhoa tuottama. Siirtolaisuutta armosteltaeSsa on mielä muistettama, kuinka paljon per heen jäseniä lähtijät jättämät koti maahan useinkin ilman mitään mar- maa toimeentulon turmaa. Tilasto osottaa, että w. 1903—1907 jätti 9,753 siirtolaista kotimaahan oman perheen (amiomiehen tai -maimon tai alaikäistä lapsia). Heidän jättämäin sä perheenjäsenten lukumäärä oli yh. teensä 29,787 henkeä, joista yksinään alaikäisiä lapsia oli 20,383. Kuinka monet näistä turmattomikst jääneistä perheenjäsenistä omat joutuneet kun nan elätettämiksi tai muuten puuttee seen, ei tilastossa ole selmitettynä, niin kuivaamaa kuin semmoinen tieto olisikin. Lopuksi otettakoon mielä huomioan, minkälainen suoranainen kansantalou dellinen tappio kohtaisi maata esim. muoden 1907 siirtolaisuudesta. Sil loin lähti maasta 16,298 henkeä. Jos lasketaan heidän keskimääräiseksi työtuotantoarmonsa armoksi 2 mk. 50 p. päi-vältä, olisi heidän tuotantonsa muodessa ollut, laskien 300 työpäi- wää. yhteensä 12,222.000 markkaa, Matta tämä ei mielä ole se tappio, jonka maa todellisuudessa kärsi hei dän muuttamisestaan. Huomattama näet on, että maa menetti heissä koko sen pääoman, joka muodessa antaa mainitun summan korkoa. Kun las ketaan kuinka suuri tuo pääoma olisi 5 prosentin mukaan, saadaan tulok seksi 244,440,000 markkaa. Siis yh tenä ainoana muonna kärsi Suomi siirtolaisuudesta — pyöreissä lumuis- sa — 245 miljoonan markan hä- nnon! Mi! iMä. Waltakmman puolustus. D«««a« salaisessa iSt««»ossa t. k. 13 p:nä hymäksyttiin kolman nessa lukemisessa 3 eri maltakunnan puolustusta koskemaa lakiehdotusta ja lähetettiin toimitusmaliokuntaan. Ensimäinen niistä koski maatilain rasituksia sotamäen tarpeisiin koske man lain muuttamista, toinen nosto- mäen uudelleen järjestämistä ja kol mas marain myöntämisestä uusien kasarmien rakentamiseen ja manhojen korjaamiseen etelä-Suomessa. Suletun istunnon loputtua hymäk syttiin joukko toimitusmaliokunnasta tulleita lakiehdotuksia niiden joukossa lakiehdotus Suomea koskemain yleis- maltakunnallista laatua olemain la kien säätämisestä. Kysymys luotjUaitok- sestamme. Luotsilaitoksemme menäläisly itä mistä marten asetetun menäläis-suo- malaisen komitean miimeisessä koko uksessa ilmoitettiin, kuten tunnettua, että komitea kutsuttaisiin jälleen koolle menälSisten pääsiäisen jälkeen. Mikäli S. U. T. on saanut tietää ei komiteaa enää kutsuttane koolle ja johtuu tämä siitä, että kysymys luotsilaitoksemme menäläistyttämi- seStä, nyt kun duuma on hymäksynyt maltakunnanlakiehdotuksen, tullaan lukemaan merkitykseltään yleismalta- kunnallisten suomalaisten kysymysten joukkoon ja on se ratkaistama siinä järjestyksessä kuin mainittu lakiehdo tus säätää. D»«ma lähettä»ht waltak««- »a»lai»säädä»ttehdot«kse« waltaku«»a»tt»e«wostoo». Maltakunnanduuman maanantain iltaistunnossa hymäksyttiin toimitus- maitokunnan laatima maltakunnan- lainsäädäntöä koskeman lakiehdotuksen sanamuoto, jonka jälkeen lakiehdotus lähetettiin maltakunnanneumostolle. Gilvmeu lysy«tzS waltak««- »a»»e«woStoSsa. — Walio- k««ta htzwäksy«yt tzleis- waltak»»«allife» laki- ehdotukse». Maltakunnan neumoston maitokun ta on muutoksitta hymäksynyt duu masta saapuneen Suomea koskeman lakiehdotuksen. Maliokunta on myöntänyt esitteli- Me muorokauden ojan mietinnön laatimista marten. Eriämien mieli piteiden esittämistä marten on myön netty main 8 tuntia. Maltakunnanneumoston piireissä herättää suurta huomiota lakiehdo tuksen mastustajan Saburomin mat kustaminen ulkomaille. Suomen kysymyksen kä sittely maltakunnanneu- mostossa alkaa t. k. 18 p. Tum isWisikevi>e« nrtDMlii on nimitetty ent. prokuraattori W a l- de Hirmi kanta. ^ Laaki»! äh allitus on anta-j massa lausunnossaan eduskunnan tekemästä alamaisesta anomuksesta toimenpiteihin ryhtymisestä sopiman koululääArijärjeStelmän aikaansaa miseksi yhtynyt kouluylihallituksen ehdotukseen komitean asettamisesta laatimaan ehdotusta asiassa. — HliopiSto» prosessori» palkkaehdot. Korkeimmassa pai kassa tapahtuneessa esittelyssä on mahmistettu asetus yliopiston pro fessorin palkkaehtojen parantamisesta. ^ Tek»illi»e» korkeakoulu. Kaksi 7,000 mkn suuruista stipendiä, jotka oli julistettu haettamiksi teknil lisen korkeakoulun konerakennusopin professorin mirkaan kuulumien oppi aineiden tutkimista marten, on se naatti päättänyt antaa insinööreille Emil Saraojalle ja Harald Kyr kundille. ^ Sei»äjoe«—SriStii»a» Kaskiste» rautatie. Senaat on mahmistanut tie- ja mestrakennus ten ylihallituksen laatiman, Seinäjoen —Kristiinan—Kaskisten rautatien asemia koskeman ehdotuksen — Joe»s««u—N«r«ekse»ra da» rake»»»SttzSt. Kun senaa tin jouluk. 17 p. 1909 Joensuun— Nurmeksen radan rakentamista mar ten myöntämä 2,000,000 markan suuruinen etumaksu nyttemmin on jo miltei loppuunkulunut, on tie ja mesirakennusten ylihallitus senaa tilta anonut, että tarkoitusta marten myönnettäisiin mielä 2,000,000 mkan etumaksu kunnes tämän muo den menoarvio on mahmistettu. KmiMglilMtimston kolmksech miime tiistai-iltana käsiteltiin ja pää tettiin seuraamat asiat: Pöytäkirjantarkastajiksi malittiin hrat K. Stahl ja F. Laaksonen. Kaupungin tilit. Luettiin tilin tarkastojain lausunto kaupungin ma roista ja myönnettiin sen perusteella tilintekijöille tilimapous ehdoll?, että kirjelmässä mainitut mähäiset mir- heellisyydet korjataan. Teollisuuskoulun amustus. Po rin yksityiselle teollisuuskoululle myön nettiin 2,500 mkan muotuinen apu raha muosiksi 1911—14. Suomen Matkailijayhdistykselle myönnettiin 2,500 mkan suuruinen amustus Suomen osastoa marten Berlinin matkailunäyttelyssä m. 1911 Summasta, joka otetaan »väkijuoma moittomaroista, maksetaan toinen puol tänä jz toinen ensi muonna. Raatihuoneen puisto. Kysymys raatihuoneen puiston uudestaan jSr> jestämisestä annettiin komitealle, jo hon tulimat hrat A. ^berg, A. Fa> gerhzlm, H. Rosenlew, I. Saha, T, L. Eck sekä moralle F. I. Lindström ja C. G. Sundell. Urheilukentän aitaus. Purkaen urheilijain ja urheilunystämäin raha toimikamorille lähettämän kirjelmän ja malmistusmaliokunnan siitä anta man lausunnon johdosta aikaisemmin tekemänsä päätöksen, jonka mukaan kentän ympäri olisi rakennettu kan gasaita, päätti maltuusto nyt 14 ää nellä 9 mastaan teettää tiheän lantgl aidan 1,500 mkalla sekä korjauttaa mikäli myönnetyt marat riittämät kentän laidassa olema kaimo, tasoit taa kenttää ja laittaa penkkejä y'.ei> söä marten. Maantviljelysnäyttely w. 1911 Maltuusto suostui Satakunnan maan miljelysseuran anomukseen, että sano tulle seuralle kesällä m. 1911 toimeen pantamaa maanmiljelysnäyttelyä m^r ten luomutetaan n. k. Nyrkkilän ent sahan alue, Sofiegartenin kansakoulu rakennukset ja alue sekä osa lankku marastopaikan alueesta. Juhlaruno, irnnoillut Niilo Mantere» iauiuilu jcmisalliZmielisen Nuorisoliiton yleisessä kesäjuhlassa Jyrväskylässä l. l. 12 p:nä I. Suivi Suomehen saapunut taasenkin on, Walon, lukkien, laatujen aika. Ihanuus taas maamme on lertomaton. .^alot ilimehet koi Ivalon taika: ^oka puolella kukkaset taas helottaa. Wal?n mÄtkeessä loistami taiivas ja maa. Taas läikkyelee joka lampi ja lahti, ^a kanneltaan aalloissa soittami Ahti, ja laulajat luonnon ne kaakoa tullen sumiriemujaan soittami, kansani, sullen,— Malon ivoitosta, riemuista sulle ne soi! Tosin mieles on musta, kuin äityen sen, kodin taaton mi mullien alle on saatella saanut ja lapfinehen jäi »rivoksi maailmalle, Äit' orpohan taas olet Suomenimaa! Taas aurinkos piillyt on pilmie» taa! On pettänyt «mos'sadan perustus mankka, on merhonaut polkusi taas sumu sankka on liikkunut laihoissas ankara halla ja lapses ne huokaami huolien alla. — Li, äitini kallis sa, Suomenimaa! On pettänyt pohja, on tiellämme laav' nyt eessämme esteitä muori. Tulipatsaamme parhaimmat myzSky nel kaas, pois häipyi jo onnemme nuori. Ia 'iksipä ei kemät kaunoinen tuo. nyt rintaamme paljon riemuja luv! Ja siksipä on, kuni syksy nyt oisi, ja syksyiset myrskyt ne korioissa soi,> kun ivuos'sadan onni jv särkyi ja «vaipui, Z ja ivapautes aurinko pilmihin haipm, Ä oi kallis, vi sureiva Suome»i»iaa! A Zuru miehuuton kuitenkin kaikolkol>on! Wiel' aumankin aika moi lulla! Tie isäimme ahtaampi ollut rviel' on. kuin onkaan nyt, kansani, sulla! Ken kertoakaan surut, taistelet, ken mois isäin ja aikojen entisien^ Sota. rutto ja nälkä kun Suomeni mailla Tuhos kansaa ja maa oli maloa mailla, sen lapsoset suljetut pois opin tieltä, ja mieras kun hallitsi kansasi kiellä. Oi, sorrettu, suruinen Suomemmaa! Ajat ahtohuumatkin vn kestetty nuo! Läp' on soudettu turllien ja tyrskyin! Alös toimoen katseesi nytkin siis lno fa kansani, keskeltä myrskyin! Al' unhoita: pitkä jos lieneekin yö. niin -vihdoin ain' aamunkin hetki se lyö! Äl' unhoita- isäin ei Jumala nnclä ole kuollut. hän tahtoo sua autella tiellä! Hän taimesta-kemään ivoi kau nihin luoda! Wiel' uuden hän keivääii moi sullekin suoda, —! oi, suruinen. suloinen Suomenimaa! Oi, nää Ivalon moima ja moitto ja työ nyt avaltmva luonnossa Suomen! Näe mällkylvät meet, näe kukkien myö, näe sumrsen Suomesi huomen! Niiir piti' oli talmi, ja kylmät sen säät, kinokset oli korkeat, mahmoja jäät, maan missä on nyt talmii Ja missä on! hankis Ja nneläkö aalto on kahlittu manki? Ei! Wapaa on nxinki jo kahleiden alta, I ja talmen on suistanut pois malon malta, näe tää malon moitto, oi, Suomenimaa! j Malon moitosta nyt joka kukka ja puu, joka korsikin kertoa woipi. Malon moitosta. ivoimasta kaikt ihastuu, I joka kolkassa siit' ilo soipi. Oi, kuule: se kuMen kuiskeessa soi, ja laineiden lauluista kuulla se» moi. sitä ivirkkami »vihannat niityt ja pellot, sitä kaikumi saloilla karjainkin kellot, sitä meisami humina metsien puiden, sitä helisten soi säivel lintujen suiden, ^ malon ivoittohon luottaos, Suomenimaa Walo ivoimiSta mahtamin, ivaltaivin on^ Malon ivalta on ivoittoisin malta! ^umi kukkaset ajaksi haudatkohon. ivalo nostami taas ne sen alta' Walo »öhönkin synkkähän huomenen luo rvalo häntäinkin ylitse kulkea luo. luo kukkia uusia, luo elon uuden, luo kahleiden leskelle myiis ivapauden. ja ivapaana manki taas liikkuu ja elää. ja ivapanden ivirret ne nudet taas he laa, ivaloss' eestyös ivain yli^, Suoineniiiiaa! Malon lippua eespäin maaZsasi ivie sinä, nuoriso, nouseiva suku! Malon puhiahan tie on onnesi tie. malon kansana kansas ei hulu! Malon suureksi maaksi sa Suomesi luo! Malon taimaisen teillesi säikkyä suo! Niin, tulkoonkin myrskyt ja tulkoonkin yötä, sa kestät, sa jatkat sun isiesi työtä! Ja uusien, parempain aikojen tullen taas henkimi lempeemmät tuuletkin sullen. oi, suloinen, surema Suomenimaa! 11. Muoskymmeniä taaksepäin soi maassa sana sankarin, soi, kaikui kautta Suomenmaan tääll' ääni uljas Snellman'»». Kuin sotatorivi mahtamin, niin kaikui, raikui ääni tuo. Se ivaltamana pauhasi, luin suurten tulmaivetten muo. „Sa. suomalainen, herää jo, oi, herää". — sankarimme huus, ,ja suonien kielin, mielin luo sa synnyin- maalles aita uus! Ja ivieraan hengen, kielen ies pois luo jo yltä Suomenmaan! Ja kansallinen lippusi jo nosta ylös lie humaan !" Samalla päätettiin maanmiljelys- seuran johtokunnan tietoon saattaa maltuustossa lausutut toimomukset. että maanmiljelysnäyttely pidettäisiin elokuussa, jolloin Porissa pidetään yleinen kauppiaskokous ja että, joS paikallinen teollisuusnäyttely aikaan saadaan, sen käytettämäkst Varattai siin osa koulutalon huoneista. 7:nnen kaup. osau kanavoiminen. Kaupungin insinööri oli laatinut eh dotuksen, että 7:ssä kaup. osassa pää- lokamiemäri johdettaisiin Seikun juo man ja Kokemäenjoen rantaan ja että siihen johdettaisiin kaikki simu- miemärit Aittaluodolta. Miemärin suu tulisi asetettamaksi Herrantähden juoman suuhun. Ehdotus jätettiin kuitenkin toistaiseksi, kunnes mopaat asuntotontit Aittaluodolla omat asu tut. Sensijaan päätettiin Sauna- yhtiön johto, joka nykyisin laskee ui mahuoneen altaaseen, kaupungin kus tannuksella johtaa Aittaluodon luo- teisnokkaan ja melmoittaa ne Aitta luodon talonomistajat, joiden raken tamat johdot nyt laskemat jokeen heti ne sulkemaan. Aittaluodon sillan ja rakennettaman huuhtomalaitoksen »välinen tie päätettiin laskea kimillä Katujen kimeämistyöt. Maltuus tolle olimat saapuneet kaupungin in< sinöörin, rahatoimikamarin ja ma miStusmaliokunnan eri ehdotukset ka tujen kimeämisestä. Ehdotukset lähe tettiin lausunnon antamista marten maltuuston m. 1907 asettamaan katu jen kimeämiskomiteaan, johon kuulu mat hrtt O. Lilius, G. E. Ramberg H. Elomaa, Fr. Laaksonen jz E Jakobsson. Keuhkotautisairaala. Kysymys keuhkotautisairaalan rakentamisesta siihen liittymine piirustuksineen ja kustannusarmio neen lähetettiin sai raalan johtokuntaan lausunnon anta mistä marten. Tofiegartenin rantatie. Kauvun gininfinööri oli 107 mkan kustannu sella korjauttanut Sofiegartenin ran tatietä mastoin kaupungin moltuus miesten toukok. 4 p:nä 1905 tekemää nimenomaista päätöstä, että tie on ajc liikkeeltä sulettama. Asta lähete! tiin rahatoimikamariin, jonka tulee »vaatia insinööriltä selitys. Waiwaistaloon päätettiin kaikille osastoille kustantaa sähkömalaistus Poikien »valmistaman aminatti koulun johtokuntaan malittiin era »vuorossa olema räätäli A. Rinne uudelleen ja tri Th. Aspin tilalle maist. E. Granit-Jlmoniemi. Pöydälle pantiin Porin ylemmän käsityöläiskoulun ja maimai-hoitohal lituksen kertomukset, sen jälkeen kun nalliskerlomukseen liitettämäksi. VZalmiStusmaliokuntaan kolman neksi muosineljännekselsi mollttiin ma kinaisiksi jäseniksi krat I. Soh), E Päivinen, W. Rosenlem, K. I Ol n ja G. Manninen; marcslle hrat H W:dl^m ja C. G. Sundell. Järjestyksen malmominen Kir jurinluodolla. Kuten aikanaan olem me maininneet, on anniskelu o.-y:n jshtokunta palkannut yhden makinai sea »vartijan malmomaan järzeslystä Kirjurinluodolla sekä ehdotti, että maltuusto puolella palkalla amuslaist yhtiötä palkkaamaan yhden ylimää räisen poliisin pyhä- ja juhlapäiviksi jolloin nykyään yhtiön talonmies amustaa »vartijaa. Maltuusto päätti tyytyä johtokunnan toimenpiteisiin. LauttauSsäännön muutokset. Ko kemäen lauttausyhdistys oli aikaisen» min kumernööriltä anonut, että sille m. 1879 mahmistetun lauttaussään nön 2 K poistettaisiin, koska se on ristiriidassa mesioikeuslain määräyk sien kanssa. Kumernööri cl> mäli päätöksellä maatinut asiasta maltuus ton lausuntoa, joka puolestaan oli lähettänyt kysymyksen erinäisille yh tiöille ja satamahallitukseen lausuntoa marten. Ihtyen satamahallituksen mietintöön maltuusto päätti puoltaa sanotun §:n poistamista sekä samalla yhtyä Suomen Metsähallituksen mie lipiteeseen, että saman lauttaussään- nön muutkin tz:t, jotka omat ristirii dassa mesioikeuslain säädösten kanssa, muutettaisiin siten, että ristiriita pois tuu. ZohanneSlehdon kesäratvintola. Maltuusto myöntyi ramintoloitsija Th. Strömlundin anomukseen, että hän suuremmissa juhlatilaisuuksissa ja soitto-iltoina saisi pitää naistav joilijoita miestarjoilijoiden apuna Jo hanneslehdon kesäramintolassa. Uimaseuran pyyntö että höyry laima Urho tunnin ojaksi luomutet täisiin yleisen uimako? gressin oson ottajien käytettä»väksi kaupungin sa> tamain näyttelemistä marten, hymät syttiin. Se onnettuus, vi. Zuomellein, on ollut suuri, suunnaton, siivistys kielin mierahin kun puhununna täällä on. e raskain osuus hinnast' on joll' osta nut on isäimnaa ne lait, ne jalot laitokset, jotk' o» sen suotu omistaa "' „Mnt ylös, suomalainen, »yt! Sun aikasi jo tullohon! Sun täytyy, täytyy nousta nyt. se maasi onnen cdto on! un lmiliiy luoda siivist»?, nii henkeäsi heijastaa. »n munkalaizten inatkintaa ja lainaa ivain ci olla saa. Wain kansallinen pohja se nyt po!,j i olkoon kaiken työs! Ja suomalainen mieleltäs sa ollos, — kieleltäsi myös.' Maan, kansan kieli ylinnä se täällä la- jahdelkohon! Se soikoon oppisaleiSsa ja huipuilla myöS hienoston?" „Näät, aineellinen moima ei, ei paljous myös suurinkaan käsmartten taistokuntoisten tee mahmaks' kansaa minkään maan, Maan missä kaiken pontena on kansan- henki eloisin ja simistys o» kukkimin, - se kansa mahm' on, nljahin". Se kansa lestää, säilymi, jos koivuttakin kokenee, ja alla ivaikeuksien jos maikeimpainkin taistellee. Sen maillakin ivoi taimuttaa, »iin mur taa ei, ei konsanaan, jos uslotonna itselleen se itseään ei murra ivaan!" Hent' ilmestyksen llailla se, jos myrsly- säätkin tulkohon, Kohooiva alla ilehen ja ahdingon ja sor ron on, — Waalisaar»a»sa Uudenkir kon (m. l.) kappalaisen mirkaan on Reposaaren komministeri O. Rinde määrätty pitämään heinäk. 3 p:nä. ArpajaiSl«wa» on Porin (nuorsuomalaisten) Suomalainen Ah distys svanut ehdolla ettei arpajaik tilaisuudessa pidetä puheita eikä esi telmiä. KlUlinsmim pMstt. Syytetttz t«o«itt« S w. 4 kk. kuritushuoueesee». Porin raastumanoikeuden toinen osasto käsitteli miime tiistaina lop puun koneasioitsija Kalle Kaunismaa, ta mastaan petoksista ja määrennyt sistä nostetun syytteen. Konekaup pias Allan Aarnisalo malmoi nytkin omaansa ja o. y. P. S doromin etuo yleisenä syyttäjänä toimi »viskaali I E. Lir.dqmist ollen samalla o. y Agros m asiamiehenä. Aleisen syyd täjän toimesta oli kuultamiksi Haas tettu talollinen Kalle Koskinen Kar kun Heinoosta, torpparit Kalle Mä kelä Loimaan Orisuorikylästä ja Fred rik Kaunismaa Huittisten ^tanhian kylästä, mylläri August Johansson Huittisten Mommolasta, maalari Viktor Tobias Leino Huittisten Huh tamonmaalta ja kauppias Arthur Helle Porista. Kaikki muut olimat kin mieskohtaisesti saapumilla paitsi maalari Leino. Kuultiin ensin Kalle Koskilta, joka kertoi ostaneensa Kaunismaalta 295 mkolla koneen ja kirjoittaneensa ni mensa kolmeen eri tilauslistaan, jois sa kaikissa oli tuo summa, mutta ei »vekseliin, jollaista papecia ei ollu mielä silloin tuntenutkaan. Syytetty selitti ostajan suostumuksella tirjot jar.cen »vekselin summan ^20 mkaksi lumzten itse suorittaa eron, ja »väitti Koskisen hymäksyncen mekselin kaup paa tehläessä. Koskinen kielsi seli tyksen. Kalle Mäkelä oli ostanut syytetyl tä jousiäkeen 15 mkasta rohtimapaa^ na 8 kk. maksuajalla. Rahdin oli hän kumminkin joutunut maksamaan Melseliin sanoi tyttönsä kirjoittaneen hänen nimensä. Ei tullut tarkasta nceksi »vekseliin pantuja numeroita Ilmoitti tehneensä kaupat Leino-nimi sen miehen kanssa, mutta tunsi syy tetyn samaksi henkilöksi. Syytetty kertoi toisinaan käyttäneensä Leino nimeä. Aarnisalo taas sanoi, ettei hän sitä ole miime aikana käyttänyt Syytetty omisti rahat tuhlanneensa Syytteen 9:nn,ssä kohdassa moi nitun mekselin ja tilauslistat myZnsi syytetty tekaisseensa samoin myös ni>h n todistajain nimet. Syytetyn isälle Fredrik Kaunis maalle lähetetyn keneen suhteen il moitti kauppias Aarnisalo, ettei hän Km t 8«»iM ManAMoimisio Turussn. Eerikinkatu S. Puh. 484. Omistajat: Homioikeudennotario Kiwi ja Homiotkeuden- kausnstl Santeri saarniioki. ja häinmästye» maailmz sen näkee »ous seen uudestas», lvll' chlä muodsss' uudessa, ivaa» hcn- ^eltänsä ennalliian! „Miesp>.ilir>i uus siis kohotkoon, joss asuu lempi hehkuille» ain' niineen suomalaisehen ja suoinalai- seen kielehen! ill ylsin tällä pohjalla ivoi mahiva olla Suomenmaa, tLil ole illloin mahtia, mi ivoisi inaaiii masentaa! its' aalto suomalaisuuden se ivoillain nier lvön eteenpäin! Ja luvlkohol pois hourehet taikk' irokeesi ystämäin! Ia kaiisallincil innostus niin liekkiin lei- mahtakohon. wiel' ellä polivein tulemain se ruttaa läminittäivä on!" Ja, nuoret, Suomea nuoret, te, ^ oi, korkealle määränpää! Ja aatolsia suuria te Jumalalta pyytä kää! Mit' ohjaamina aatosten te suurten ivoitte suorittaa. ci luole se, ivaan hedelmää se kantaa kau- mas aikain taa!" ->!äin kaikui sana sankarin, tuon suuren, uljaan, urhokkaan, mi nerollaan ja lemmellään mei eloon uuteen Suomenmaan, 5>än oli Herran ivoideltu elonsa suureen tehtäivään. ja aattehensa mieläkin tien miittaa meille elämään! WiloSl>>minenet ehk' ajoista on «vierinyt tään tietäjän, ja moittaen on liehunut se lippu, minkä nosti hän. j iviel' yhä siintää loitolla se suomalainen Suomenmaa se ehjä mahiva, onnekas, jot' eloiityömnie tarkoittaa! ! moi marmuudella sanoa onko kone tilattu liikkeestä tilauslistalla, kirjeellä tai puhelimen kautta. Fredrik Kau nismaan nimeen se kumminkin oli lähetetty. Fredr. Kaunismaa selitti, ettei hän ole tietänyt kaupasta mi tään ennenkuin maaliskuussa sai ib moituksen, että »vekseli lankeaa mak settamaksi. Agros-yhtiön ompelukoneista ei Fredr. Kaunismaa enempää kuin mylläri Johanssonkaan tienneet mi tään. Kauppias Helle selitti syytetyn tilauksesta antaneensa Agroksen kont toriin Helsinkiin kahden 225 mkan ompelukoneen tilauksen toisen Fredr. Kaunismaalle ja toisen Johanssonille Kyttälän asemalle sekä itse suoritta neensa syytetylle kummastakin konees ta 31 mk. 19 p:iä myyntipalkkiota. Mtio oli koneet lähettänyt. Kuul> tuina Fredr. Kaunismaa ja Johans son eimät tienneet mitään tamaroista tai niiden kaupoista. Syytetty myönsi perineensä koneet, itse tehneensä mek> selit ja tekaisseensa niihin kaikki ni met. Leinon tilauslistat ja mekselin sa noi syytetty oleman oikeita. Meinen syyttäjä maati edesmas t^iuta 12 eri rikoksesta, osaksi mää rennyksistä osaksi petoksista. Agros yhtiön puolesta »vaadittiin K. tuo mittamaksi kormaamaan mekselien määrän 155 mkalla kummastakin. Aarnisalo maati kormausta niistä petoksista, joita ei Huittisissa mielä tuomittu ja edesmastuuta. Päätös astassa annettiin eilen ja tuomittiin Kaunismaa RikoSl. 36 lum. 1 ja 5 tziien sekä 7 lum. 2 §:n nojalla pidet- tämäksi kuritushuoneessa jatketusta petoksesta Aarnisalon liikkeessä 6 kuu> kautta ja jatketusta Väärennyksestä 2 »vuotta sekä Agros'>lle tekemistään jatketuista petoksista 6 kuuk. tai kun nälhin rangaistuksiin yhdistetään Huittisten y. m. pitäjien kihlakunnan oikeudessa miime helmi?. 12 p:nä tuo mittu 6 kuuk. kuritushuoneran gaistus ja saman kuun 18 p:nä tuomittu poissaolosakko 150 mk., ynnä huhtik. -!0 p:nä jatketusta kamaltamisesta tuomittu 1 m. 5 kk. »vankeusrangais tus tulee Kaunismaa Rikoslain 7 lum. 5 H mukaan kerrassaan pidettä- mäksi kuritushuoneessa 3 muotta ja 4 kuuk. sekä menettämään kansalais- kuottamuksensa 8 »vuodeksi päälle ram gaistusajan. Sen lisäksi tulee syyte tyn suorittaa mahingonkormausta Al lan Aarnisalolle 749 mk. ja Agros- yhtiölle 310 mk. sekä tcdiStajapalk- kiota Ruohoselle 12 mk., Mäkelälle 2g mk. ja Koskiselle 12 mk. Tuomittu passitetaan lääninmankilaan. Juttua käsiteltäessä on Kaunismaa kaiken aikaa esiintynyt kylmämerisesti aiman kuin asia ei olisi häneen suu rin »vaikuttanut. Mastaukset omat tulleet kemyesti. Omistaessoan „te- kaisseensa" sen tai tämän ormopape- rin, käwi se aiman kuin simumennen. Juttu kun kaksi kertaa lykättiin kah> deksi miikokst kummallakin kerrall?, ei lykkäys näyttänyt häneen mitään mai- kuttaman ja samoin hän esiintyi ei lenkin kun lopullinen päätös julis tettiin. — MaraStetu» tatvara» sa laamisesta tuomittiin raastuman- oikeudcssa eilen sahantyömies Herman Johansson Uudelta Koimistolta 50 mkan sakkoon. Jutun oli Ulmilan kihlakunnanoikeus lykännyt Porin raastumanoikeuteen, jossa tuli toteen näy.etykst, että I. oli kätkenyt mai> monsa maistaman rahakukkaron erään riihen alle kaupungin alueella. JutuSsa kuulluille todistajille tulee Johanssonin suorittaa 7 mkaa. — JärjeStySrikoSj»tt«ja oli raastumanoikeudessa käsiteltämänä ei- len kaikkiaan 9. Kolme niistä lykät tiin ja kuudessa jutussa annettiin päätös. Rtkokselliset tuomittiin 20— 100 mkan sakkoihin. Mut luleivz se lerraii on, - se tulematt ei jäädä moi. joS luiiila synkät pilmetkin meit' uhkaa. ^ meille salamo» jos elouivoimaa termettä main uhkuaapi! kansa tää. ja kansallinen innostus joS liekkiin syli»», ^ leiviää. Se sytlnlöö». se lemitköön. se laajetkohon ^ yli maa»! «e sydämistä sydämiin taaS tehköön! ivoittokulkuaan! Kuin rvalon liekki keiväinen. mi nutta! elämätä luo, niin sntiiltäin. niin ivalaisten mnös le- ^ lvitköhöu liekki tuo! t^i. innon liekki pyhä, sä taas korkeaksi ^ leimahda! henki suomalainen, taas kuin kemät-^ tuuli puhalla! Kuin kemättuuli maltaiva käy kautta I nuorten, kautta maan, ja kansalliset ihanteet taas nosta maassa ^ kunniaan! työtö.' lyötä, tekoja taas suuria sä j ilmituo, ja ivoimaklaaksi, mahmaksi tää pieni, heikko ^ kansa luo. niin, ivailla elontaistelo meill' onkin I ahdast'. ankaraa, tää maani Herran turmissa moi säilyä,! moi kukoistaa! III. ..Puiset muurit": sotalaimat turivrs muinen Ateenan. Pienen Hellaan sorronmaimat saiiv.it lopun loistaman. Meill on parhain muuri mainen pyhä, kansallinen työ. Kiel>. henki suomalainen, niil' ei mikään mahti lyö! — Kuollut. Miime tiistaina kuoli Reposaarella seppä Frans Fredrik Stenroos 49 m. manhana. Mainajassa kadottimat reposaarelaiset hymäsydämisen kansalaisen, zonka hymät neumot olimat aina paikallaan ja jonka edistysmielinen työ ulottui ulkopuolelle oman perheensä piirin. Kaimaten hänen poismenoansa omais ten kanssa suremat paikkakunnan edistysmieliset asukkaat. Mainaja piti Reposaarella yli 20 muoden saaren ainoata sepänliikettä. — Ka»sako«l»t. Porin kansa koulujen johtokunta on Reposaaren suomenkielisen kansakoulun alkeisluo- kille mäkinaiseksi opettajaksi ma linnut neiti Helmi Tammisen Porista ja apuopettojaksi samoille luokille neiti Lahja Liedon Helsinkistä Hakijoita oli 14. — KolmaSki» hewo»en sa maa» ojaan kuolemaifillaau. Jo toissa-iltana oli samaan ojaan ja samalle kohdin kuin miime leh dessä kertoinamme hemosetkin painu nut teurastaja Messlanderin hemo- nen, joka »varsansa kanssa on ollut metsässä. Wasta eilen aamupäi- mällä se siellä huomattiin aiman sivuttomana selkäkin jo painuneena sameen, pää ainoastaan ylhäällä. Taas haettiin kaupungista miehiä ja apumehkeitS, joiden amulla se mihdoin pelastettiin. Hemosen moimat olimat niin uupuneet, ettei se itse pienim- mälläkään taivalla koettanut auttaa itseään ylös. Oja, johon hemoset omat joutuneet kuuluu olemankin kaupungin metsässä, siis laidunmaalla, eikä suollo, kuten meille maanantaina ilmoitettiin. Olisi kiireimmiten sellainen kohta aidattama ennenkuin sinne kuolee jonkun hewo- nen. — Tappelu» ja puukotulse» suorittimat toissayönä Mähältä Rau malta kotoisin olemat työmiehet Juho Frangen, Anshelm Lehti ja Alfred Grönroos joen rannassa Liinaharjan humilan luona. Tappelu päättyi sit- tekun miimemainittu oli saanut haa- man selkäänsä, toisen ja hymin mää rällisen kainalokuoppaansa ja useita haamoja päähänsä. Grönroosin oli kello 2 aikaan kaytämä kaupurgissa lääkärin sidottamana. Tappelutome- rit sopimat kai riitansa ja kärsimät kipunsa ilman pitempiä juttuja, koska poliisille ei ole asiasta ilmoiteltu. Lipu»»ostajaiS- ja wih!i> «ätilaisuuS Poriu Saaristolais- purjehdusseuran uudella pamiljon- gilla toimitetaan juhannuspäimänä klo 10 a.p. Sen jälkeen alkaa siellä suuren suuret arpajaiset, kansanjuhla ja kilpapurjehdus, joista on ilmoitus tämän päimän lehdessä. — Woittoje» kerääjät. Niitä I henkilöitä, jotka omat keränneet moit- toja Porin Saaristolaispurjehdus- seuran arpajaisiin, kehoitetaan tuo maan moittonsa miimeistään maa nantaina t. k. 20 p. klo 10 alkaen Palokunnantalolle. W aittojen näyt- l tely tulee järjestettämäksi seurau pa- miljongille Lyttylään, jonka muoksi moitot tulisi tuoda niin aikaisin kuin mahdollista. Temistolles Hellaan kansa» sorron alta pelasti. Neuivon tiesi, miten ansan, sorron anjan murtaisi, Meill' on Snellman »cuwo>>i»i'. ollut, olemakin on! Meillä olkoon lunuussann! Suomalaisuus ivoittohmi! Häipyi sitten Hellahalla onnen kulia-aika pois. Mutta ivoima, iväliivalla senkö rii-Nänniinä vis. Ei! Se ilse iiscns' syolsi kulkuloilta kunnian. ^tse, raukka, maihtoi »ölii onnenväimävs' ihanan! Riidan riehut, tapain saasla, hylkä ys myös jumalten, ne ne ivoiman ryösti maasla kansan jalokuntoisen: kansan uljaan, urhoisimman, maailma min nähnyt on, kansan kauniin, kukkimimman Feidiuksen, Homeeron! Siis, jos Temosteneen suotu sananmahti mullen ois jos ois mullen ääni luotu, joka ivaltamana soiS. Mahtaman ma innostuksen sanoin loisin säihkymin, maani teiltä hajaannuksen piihääu taistoon kutsuisin! Mös, nuoret! Mös, kansa! äänen' yli Suomen sois! Moimat öiset tuhojansa tekemästä maasta pois! Suomalainen henki, lieli. Suomenmaassa moiltoho»' itorkealle määrä, mieli! Luojall' onnenohjat on'