Tiistaina 20 p. Maaliskuuta KARJALATAR N:o 34 — 1910 ostetaan (K. S. 1 k.) (K. S. 1 k. 4 s. 45 mm.) Heinävaaran N. S. viettää vaihtelevalla ohjelmalla^ Heinä vaaralla P. Vatasen perillisten talossa 3 p. huhtik. Alkaa klo 6 ip. Sisäänpääsy 40 p. ja 20 p, Tanssia. Toimikunta. Eduskunta. M a aliS k. 22 p. Esitettiin arm. esitys siitä »v e roSta, joka palonmnan malmis- tukseSta on suoritettarva, sekä sa- man iveron käyttämisestä w. 1911. Puhemiehistö ehdotti esityksen waltiowarain maliokuntaan. Esi- tyS lähetettiin waltiowarain wa- liokuntaan. Esitettiin arm. esitys mallas- juomain malmistuksesta suoritet- tamasta suostuntamerosta. Pu- hemieSneumosto ehdotti sen wal- tiowarainwaliokuntaan ja lähetet- tiin esttyS mainittuun rvaliokun- taan. Esitettiin arm. esitys suostunta- merosta pelikorteista. Esitys me- ni waltiowarainwaliokuntaan. Arm. esitys marain osoltamises- ta waltiopäiwäkustannusten suo- rittamiseen w. 1911 lähetettiin waltiowarain maliokunkaan kekus- telutta. Muut esityslistalla olemat ano- muS» ja esitysehdotukset lähetet- tettiin maliokuntiin, paitsi kaikki rautatieanomukset, jotka hylättiin. Valiokunnat. Talousmaliokunta on ensi lukemisessa käsitellyt arm. esi- tyksen johdosta tuulaalimaksun laskemisen perusteista annetta- nmn mietinnön perustelut. Valiokunta on ryhtynyt metsä- lain käsittelyyn asettaen käsitte- lynsä pohjaksi ed. Honkajuuren y. m. eduskuntaesttyksen. Perustuslakimaliokunta on mäliaikaiseksi sihteeriksi ottanut, edellisen tultua sairauden takia estetyksi, lakitieteen tohtori K. Ignatiuksen. Pankkimaliokunta on toisessa lukemisessa käsitellyt pankkimaltuusmiesten ehdotuksen Längmanin testamenttirahaston moittomarojen käyttämisestä. Wa- liokunta ehdottaa warat jaetta- waksi seuraamasti: Kansanmalistusseuralle 12,000 mk.. Suomen Naisyhdistykselle 2,000 mk., Martta-yhdistykselle 2,000 mk. ja Sosialidemokraatti- selle Naisliitolle 2,000 mk. (pank- kimaltuusmiehet olimat ehdotta neet suomalaisten kansakoulujen ySkäiville ja Suomen maantie- teelliselle seuralle kummallekin 2,000 mk., mutta on maliokunka ne hylännyt ja sensijaan lisännyt nmmeisen erän); kaunotaiteiden hyiväksi Suomen taideyhdistykselle sen kokoelmain enentämiseksi me- talli- ja kiwipiirroskuwilla y. m. 2,000 mk., Turun taideyhdistyk- selle 2,0000 mk.. Taideseuralle 1,000 mk. ja Musiikin 7>stäwille 2,000 mk. (miimemainitun erän on maliokunta lisännyt pankkimal- uusmiesten ehdotukseen); kirjalli- uutta warten Suomalaiselle kir- allisuusseuralle 8,000 mk.. Ruot- alaiselle kirjallisuusseuralle 3,000 mk., ja Manamo-yhdistykselle 1,000 mk. (pankkimaltuusnliesten ehdotus on sama tässä kohden): tieteellisiä tarkotuksta marten Suo- matoiselle Tiedeseuralle tieteellisiä palkintoja warten 3,000 mk.. Suo- matoiselle Tiedeakatemialle 3,000 mk.. Suomen Historialliselle seu- ralle 4,000 mk., Suomen Kirkko- historialliselle seuralle 1,000 mk.. Suomen muinaismuistoyhdistyk- selle 3,000 mk., maaseutumuseoille arkeologisen toimikunnan jaetta- maksi 7,000 mk., seuralle Societas pro fauna et slora sennica 2,000 mk.. Suomen Maantieteelliselle yhdistykselle 6,000 mk.. Maantie- teelliselle yhdistykselle 1,000 mk., Suomalais-ugrilaiselle seuralle 2,000 mk.. Uusfilologiselle yhdis- tykselle 1,000 mk. ja kyömäen arkistoille järjestämistä marten 3,000 mk. (pankkimaltuusmiesten ehdotus oli tässä kohden muuten sama, paitsi että siinä oli maa- seutuseuroille arkelogisen toimi- kunnan jaettamaksi 10,000 mk. ja rviimeinen erä puuttui). Woit- tomaroja on kertaa käytettämänä 73,388 mk. 4 p. josta main jaet- tamakst ehdotetaan 73,000 mark- kaa. Yleisiä uutisia. Wiikijuomain kuljetuskielto rau> tatiellä kumottu. Tk. 24 p. esitettiin senaatissa Helsingin miinikauppiaiden yhdis- tyksen anomus, että senaatin pää- tös tammik. 23 plrä 1909. jolla kiellettiin mäkijuomain ja wiinin kuljetus rautateillä rahti-, pika- tai pakettitaivarana, kumottaisiin. Senaatti kumosikin mainiuin kiel- lon. Samalla hylkäsi senaatti Rait- tiuden Istämäin anomuksen, että miiuien ja tislattujen mäkijuomain kuljetusta koskemat kieltomää- räykset ulotettaisiin myöskin mä- kemämpiä mallasjuomia koske- miksi. Tilusten ranhottaminen toti- eläinten tuottamilta »va hingoilta. Senaatissa käsiteltiin tk. 24 p. kenraalikumernöörin kirje ja minis- terimaltiosihteerin kirjelmä, jotka koskemat senaatille myönnettyä lupaa komitean asettamiseen laa timaan ehdotusta muutoksiksi sään- töihin, jotka koskemat tilusten rauhottamista kotieläinten tuotta- niiltä mahingoilta. Senaatti aset- ti komitean," jonka puheenjohto- jaksi tuli mapaahra O. Wrede ja jäseniksi esittelijäsiht. A. Listo, tilanomistaja O. E. Sandström, komissionimaanmittari I. O. Ham- maren, agron. F. Saalasti, maan- miljelijä O. Nir ja torppari H. Repo. Scnaatitt »virkanliehet. Senaatin waltiowarainivalio- kuntaan perustettuun ylimääräi seen niirkaan pankki- ja hypoteekki- tilastoa marten on senaatti mää- rännyt ylimääräisen apulaisesit- telijän Edw. I. ?!ordbergin. Postinhoitajat. Mikkelin postikonttorin amoim.a olemaan postinhoitajan mirkaan on senaatti nimittänyt Raahen postikonttorin hoitajan maratuo- mari I. W. Stenbergin. Wcnäjän historian profes- sorinwiran täyttäminen. Tk. 23 p. tapahtuneessa tarkis- tuksessa muutti konsistori aikai- semmin 20 äänellä 18 mastaan tekemänsä päätöksen Venäjän his- torian professorimviran täyttä mistä koskeman asian palautta- misesta historiallis-kielitieteelliseen. osastoon siten, että asiaa eipalau- tetakaan osastoon. Mi konststo- rin jäsen, joka äänestyksessä oli ollut palauttamisen puolella, muutti nim. mielipidettä, joten konsistori 19 äänellä 19 mastaan on päättänyt suorastaan jatkaa asian käsittelyä. Käsittelyn jatka- minen lykättiin toiseen istuntoon. MaantviljelySlyseon käyneit- ten oikeudet yliopistossa. Kysymykseen saamatko maan- miljelyslyseon läpikäyneet oppilaat tulla ylioppilaiksi, on konsistori äänestyksen jälkeen 18 äänellä 17 mastaan päättänyt lausua, että sanotuille oppilaille olisi myönnet- tämä oikeus maanmiljelystalou- dellisessa osastossa suorittaa mirka- tutkintoja heidän olematta yliop- pilaina yliopiston kirjoissa. Wä- hemmistö oli sitä mieltä, että he saisimat kirjoittautua ylioppilaiksi ja sanotun osaston jäseniksi, mutta ilman oikeutta siirtyä muihin tiede- kuntiin tai osastoihin. Waltion maanwiljelystilat. — Niitten talons ja kannatta- tvaisuus. Saadakseen mahdollisimmasti luotettamia tietoja maanmiljelys- tilojen kannattamaisuudesta, joihin maltion maanmiljelyskoululaitok- set omat sijotetut y. m., on maan- miljelystoimituskunta ryhtynyt toi- menpiteisiin siitä, että asianomais- ten on annettama erikoistietoja näitten tilusten armosta kuin myös- kin näillä kiinteimistöillä olemas- ta irtaimistosta siinä tilassa kuin ne olimat tammikuun 1 p. 1910. aadakseen marmemman perus- tan muostttain maanmiljelystoimi- tuskunnalle mahmistettamakfi lä- hetetyille erikoisehdotuksille, on maanmiljelystoimituskunta sitä- paitsi kehottanut asianomaista kir- janpäätöksen tapahduttua lähettä- mään toimituskunnalle seikkaperäi- sen selonteon siitä, missä määrin tiluksille mahmistettuja kulunkiar- mioita on moitu toteuttaa. Joensuusta ja likitienoolta, Pohjois-Karjalan Nuorisoseu rain wuosikokous. Pohj.-Karjalan Nuorisoseurain muosikokous pidettiin t. k. 23 p. Niittylahden kansanopistolla. Ko- kous alkoi klo 12 päimällä laula- malla „Wirsi kotimaan puolesta", jonka jälkeen seuran marapuheen- jo htaja opettajatar Helena Ollikai- nen lausui paikallisseurojen edus- tajat termetulleiksi seuraamin sa- noin: »Keskusseuran johtokunnan puo- lesta on armokas melmollisuuteni lausua Teidät termetulleiksi tähän muosikokoukseen ja yhteiseen neu- mottelutilaisuuteemme. Kulunut muosi on ollut hiljai- nen, mutta ei silti ilman kokemuk- sta. Seurojen merrattain hiljainen toiminta ei tarmitse ehdottomasti olla nukkumisen, tuon kuoleman kuman, merkki. Hiljaisuus on yhtä usein symentymisen ja lisäänty- mien moimien tunnus. Symentymistä ja toiminnan sel- menemistä onkin n.-seuratyöhön tullut kotiopintojen ja koti- s e u t u t k i m u k s e n kautta. Tus- kin kummallakaan alalla mieto lienee työtä järjestetty osastoissa. Mutta hymä, että kysymys on mi- ritetty. §)ksi ja toinenkin moi asioi- hin kiintyä, työhön käydä ja mui- takin mukanaan miedä. Ollappa nyt maltioapua, että luentokurssit moitaisiin järjestää. 'Niissä masto saataisiin oiwa alku. Pahahan se on aina, ja tässä ta- pauksessa erittäin, kun ei ole ra- haa. Waan on se niinkin, ettei miisas isä panekaan pääomia poi- kasen käsiin. Hän tietää: puute se on, mikä ihmistä eteenpäin hoput- taa. Eikä meidän auto kuin myön tää se todeksi. Hämmästys, joka käsitti meidät silloin, kun kansan manhemmat epäsimät meidän seu- roiltamme aivustuksen, on nyt hälivennyt. Armokkaampaa onkin maurastua itse uurastaen, kuin syrjäaivustuksilla. Käyhän edistys näin hitaammin, mutta marmeni- paa jälkeä tulee. Ia tulisi sitä jälkeäkin, jos kaikki olisimat työssä, jos eimoimianiin tuhoisasti hajoitettaisi, puolustau- dumme me mielellämme. On se niin, mutta on asialla toinenkin puoli. Meillä suomalaisilla on kotirak- kaus sangen maikuttama ominai- suus. Ihailemme sitä Kalemalas- sa, mutta heti tuskailemme, kun tuota kalemaista henkeä ilmenee meidän oloissamme. Hanakasti me nimittelemnie sitä kaikkein pa- himmasti. Se on »velttoutta, itse- rakkautta, — epä-isäninaallista— huh, mitä kaikkea! Kuinkas monena iltana oikea hommahenkilö saa kotona huoais- ta, iloita siinä mitä sanotaan iha- nimmaksi paikaksi maan päällä. Eikö siinä n. s. ..milkkaassa toi- minnassa" piile sisäinen tuhoisa maara. Te metää kodista pois, maikka ihanin symällisin pyrkimys on k o t i i n. Älkäämme närkästykö siis, jos kaikki eimät häärääkään meidän lippumme luona. Kotiliesi on malmottama. Mutta niitä ihmisiä ei jaksa ymmärtää, jotka hajoittamat ivoimia perusta- malla uusia nuorisoyhdistyksiä. Työtä hekin tahtomat tehdä. Mut- ta Pietarin lamoin me kysymme: mitästä tämä? Ia meistä tun- tuu kuiu he tekisiivät määrin yrit- täessään uutta uraa. Emmekä me tahtoisi myöntää että he tosissaan isänmaan parasta ajattelisimat- kaan. Se ei ole oikein! Nuo uudet seurat metämät työ- hön, malistukseen semmoisiakin ker- roksia, jotka tuskin koskaan olisi- mat nuorisoseuran »vaikutukseen yltäneet. Suomi-äiti tarmitsee kaikkien lastensa rakkauden. Tiedämme sen ja kuitenkin olem- me usein kuin se äiti, josta Selma Lagerlöf kertoo eräässä legendas- saan: Kristus kämeli taimaan puu- tarhassa. Ihanaa oli tietenkin kaikkialla. Mutta muurin mierestä kuului nyyhkettä. Pietari siellä itki. Mitä murehdit? kysyi Jeesus. Ah Herra, en moi iloita. Äitini on maan päällä. Masta sitten kun hänkin on täällä, on murheeni poissa. — Ja rakas Herra Jesus kutsui moimakkaan enkelinsä ja lähetti tämän noutamaan Pieta- rin äitiä. Ja enkeli meni ja otti äidin. Mutta toisetkin ottuvat kiin- ni. Ja moni, moni nousi enkelin moimakkaiden siipien marassa tai- masta kohti. Ja lujasti he riip- puimat. Kenpä ei taimaaseen toi- möisi. Mutta yksi ja toinen pn- toili. Sillä manhns repi heitä irti H ä n t ä y k s i n h ä n nondettiinkin. Mitä ne nuo muut toisen osalle! Ja enkelin nousu kämi yhä hanka- lammaksi, mitä enemmän manhus kiskoi ja huitoi. Minnein ei ollut kiinni kuin yksi main. Oltiin jo lähellä taimaan porttia. Manhus pani kaikki moimansa päästäkseen irti miimeisestä mukaan tulleesta. Ja siinä kamppaillessaan kirposi hän itsekin enkelin kädestä ja pu- tosi, putosi jälleen. Murheissaan astui enkeli Jeesuksen eteen ja lausui: Hän oli mahdoton. Hukkaammeko mekin onnemme itse? Lahkolaisuutta ei 'ole main us- konnollisella alalla. Myös muilla hengenmiljelyksen aloilla se sulkuja, aitoja asettaa. Eikö ennemmin, että ,.Se olko- hon riita ja kiistamme siitä. Ken Suomea parhaiten rakastanee". Me, entisten n-seurain jäsenet, olemme manhan majakan mahtia. Ei tämä tuli silti sammumaan jouda, jospa sieltä täältä uusia matoja milkuttaakin. Hymä on, että useampia merkkitulia sytyte- tään nuorten kulkijain ohjeeksi. Tot- tapa siinä on kari ollut, koska tor- ni on perustan saanut. Ja jos tämä meidän manha majakka mähän rupeisikin rapistu- maan, niin sehän on luonnonlaki. Älkäämme peittelemällä pettäkö itseämme ja muita. Pahempaa mälttääksemme korjatkaamme heik- ko kohta ja kiittäkäämme hymän- tekijää, joka sen meille osoitti. Työtä meillä on. Mutta siinä simussa: ..Armaa oma tilasi, Anna armo toisellekin." Dhteisesti laulettua: „Työ Suo- men hymäksi" luki seuran w. t. sihteeri Kalle Kortelainen P.-K:n N.-seuran muosikertomuksen. Tä män perästä alkoi edustajain wal- takirjain tarkastus. Edustettuina oli 29 seuraa, nimitt.: Märtsilän, Kiihtelysmaaran, Heinämaaran, Keskijärmen, Kesälahden, Matti- senlahden. Enon, Jakokosken, Pirt- timaaran, Ilomantsin, Hammas- lahden, Järmentaan, Pielisensuun, Lieksan, Liperin, Muonislahden, Muorikansan, Mulon, Pälkjärmen, Lehmon, Leppälahden, Reivonky- län. Kontiolahden, Niittylahden kansanopiston Tomeriliitto, Osko- lan, Rasimaaran, Onttolan, Sa- raition ja Kurikan nuorisoseurat. Luettiin keskusseuran kuluneen toimintamnoden tilit, jotka hymäk- syttiin tilintarkastajain ehdotuk sesta ja inyönnettiin johtokunnalle tilimapaus. Seurasi sitten johtoktuman :>:n mäkinaisen ja yhden mara- jäsenen maali eroamismuorossa olleiden tilalle. Eroamismuorossa olimat opett. A. Kärki, Helena Ollikainen, P. Puhakka ja mara- jäsen rma Liisi Mirtamo. Kaikki kolme malittiin uudelleen ja rma Mirtamon sijaan tuli hra Arjö Holopainen. Johtokuntaan kuulumat siis opett. A. Kärki, opett. Helena Ollikainen, johtaja I. H. Hakulinen, emäntä Lielko Hakulinen, .'opettajat P. Puhakka ja Rod. ^luutinen mäkinaisina ja opett. Ida Lappalainen ja hra Arjö Holopainen marajäseninä. Laulettiin „Jos sydän sulla puhdas on" ja ryhdyttiin nyt ma- litsemaan edustajakokouksen mirka- lijoita. Puheenjohtajiksi tulimat opett. Helena Ollikainen ja kansan- opiston johtaja I. H. Hakulinen, sihteeriksi hra Kalle Kortelainen. Otettiin sitte keskusteltamaksi sääntöjen 10 Z yhteisiin asioihin rahamarojen?.hankkimisesta ja käyt- tämisestä. Päätökseksi tuli, että merot pysytetään entisellään ja raha-astain hoito jää johtokunnan järjestettäiväkst.ja huolehdittamaksi. Samalla myös welwotettiin joh- tokunta kääntymään Joensuun maltuuskunnan puoleen anomuk- sella, että miinamoittomaroista myönnettäisiin 1,000 mk. P.-K:n Nuorisoseuran edistyspyrinnöihin. Otettiin keskustelun alaiseksi ..kilpailun jatkamisesta historial- listen kertomusten kirjoittamisessa paikallis-nuorisoseuroissa". Mitään erityistä päätöstä ei mainittuun kysymykseen nähden tehty. Johtaja I. H. Hakulinen poh- justi kysymyksen ..muosijuhlan toi- meenpanemisesta ja ehdotti, että mnosijuhla muodostettaisiin laulu-, soitto- ja urheilujuhlaksi ja mie- lettoisiin Niittylahoen kansanopis ton arpajaisten yhteydessä Niitty- lahden kansanopistolla. Juhlasta kertymät tulot jaettaisiin: S ', 0 Niit tylahden kansanopistolle, 1 sti pendirahastoon ja 1 10 Niittylah den kansanopiston Tomeriilon koti- opintorahastoon. Pääsylipuista kertymät marat nuorisoseuran kes- kusseuralle. Samalla ehdotti poh- justaja että mainittu juhla mie- tettäisiin Juhannuksen seutumissa, jonka ajan saisi johtokunta tärkein- min määrätä ja että laulujuhlan edellisenä päimänä urheilujuhlat tulisimat olemaan Joensuussa. Kokous yhtyi ehdotukseen ja toimoi samalla että juhlaan han- kittaisiin uusimpia sämellyksiä. ..Karjalaisten laulun" uusi sämel- lys päätettiin ottaa ohjelmaan. Soittolama päätettiin rakentaa pysymäinen, että paikkakunnalla moidaan juhlia tiheämpäänkin. Pidettiin pieni mäliaika ja lo- petettiin laulamalla ..Suomi ar- mas synnyinmaamme". Kokous päätti lausua toimomuksensa Kar- jalaiselle osakunnalle, että pitäisi kesäjuhlansa Pohjois-Karjalan puo- lella, kuitenkin sellaisena aikana, ettei yllämainitulle juhlalle koituisi hankaluuksia. Keskijärmen nuorisoseuran lä- hettämän keskustelukysymyksen kirjallisuuden yhteisostosta poh- justi edust. Pesonen ehdottaen ponneksi, että nuorisoseurat liittyi- simät yhteistoimintaan kirjallisuu- den ostossa, joka toimitettaisiin pääseuran mälityksellä. Kokous yhtyi pohjustajaan, jättäen asian harlittamaksi ja toimeenpantu- maksi keskusseuran johtokunnalle. Klo ', 3 käytiin yhteisille päi- mällisille. Päimällisloman jälkeen laulettiin ..Karjalaisten laulu", jonka jälkeen maisteri I. F. Blomqmist, joka raittiuspiirin toimikunnan edustajana oli tilai- suuteen saapunut, pohjusti kysy- myksen yhteisen kiertämän pu- hujan palkkaamisesta nuorisoseu- rojen. Joensuun raittiuspiirin ja P.-K:n urheilujärjestöjen palme- lukseen. Kokous kannatti esitystä tehden päätöksen: että ryhdytään toimintaan ja jätti asian johtokunnan toimeksi, joka toisten järjestöjen johtoknn- tain kanssa ryhtyy neumottele- maan, malmistelemaan ja mikäli mahdollista täytäntöön panemaan mainittua aijetta. Seurasi sitten keskustelukysymys: Kysymysten hankkimisesta osas- tojen kokouksiin, pohjusti K. Kor- telainen, esittäen ponneksi, „että Pohjois-Karjalan nuorisoseurat pyytäisimät muista osastois- ta ja yksityisiltä hymiä kes- kustelukysymyksiä, jotka moitai- siin sitte julkaista „ Nuoressa Kar- jalassa" joten moitaisiin niihin lameammalta tutustua". Muutamia puheenmuoroja käy- tettyä kokous yhtyi pohjustajan ehdotukseen, „ ettei keskusseura pyy tää kaikilta osastoilta ja myös yksityisiltä keskustelukysymyksiä ja, saatuaan niitä, sopimampia esit- tää „ Nuoressa Karjalassa" osas- tojen keskusteltamaksi". Hymäk- syttiin lausuttu toimomus että ..Nnoressa Kaijalassa" miitataan kysymystä koskemaan kirjallisuu- teen, jos missä kysymyksessä hno- mataan tarpeelliseksi. Tilintarkastajiksi malitttiin opett. Paamo Koljonen ja kaupp. Wer- ner Sopanen Enosta. Pöytäkir- jantarkastajikst inaanmilj. Arjö Holopainen ja Aittti Ryynänen Pielisjärmen Muonislahdelta. Illan knlnessa keskusteltiin ky- symyksestä, „eiko olisi aika lakata siitä tamasta, että nuorisoseurojen maksu-ittamiin lasketaan seuran jäsenet alennetulla pääsymaksulla ja joskus ilmankin". Milkkaassa keskustelussa tuli esille mielipiteitä myöskin jäsen- maksujen suoriitainisesto. Marsinaista päätöstä ei kysy- myksen johdosta tehly. Useat pu hujat lausunnat sen toimomnksei? ..että nuorisoseurojen jäseniltä maadittaisiin täydet pääsymaksut seurojen maksu-iltamiin, ja että nuorisoseurojen olisi lopetettama melkakauppa jäsenmaksujen, suh teen". Saatiin nähdä kansanopisto- laisten esittämät näytelmät ..Tiu- kalle otti" ja ..Inyannnsrnlilla". Opettajatar Hcleiia Ollikainen kiitti edustajia asiallisista ja sat- tumista lnusunnoistaan, kehoit- taeil alkaneena muotena toimi- maan entistä innokkaammin nuo- risoseurail aatteen cteenpäinmie- miseksi. Illan kuluessa kajahteli reipas laulu ja keskustelujen loinassa harjoiteltiin uusia ja leikittiin man- hoja ennen opittuja leikkejä. Joensuun kansakoulu» johto- kunta ja — „!aillisnus". Lukijat mielä muistanemat, että kaupunkimme kailsakoulun johto- kunta, ivalitessaan 31 p. elok. 1909 täksi lukurvuodeksi..etupäässä" lau- lun, tyttöjen käsitöiden ja moimis- telun mäliaikaista opettajatarta kahdeksasta hakijasta, syrjäytti äänten enemmistöllä kaikki semi- närin läpikäyneet hakijat ja malitsi neiti Maria Haltun, jolla oli näy- tettämänä todistus ainoastaan lau- lussa, ja asetti tälle ehdoksi, että hänen on suoritettama maamme seminarissa kelpoisrnisehdot käsitöi- den ja moimistelun opettajattaren mirkaan. Kun joulukuun lopussa ilmes- tyi ensin „N. Snoinettaressa" ja sitten ..Karjalattaressa" kirjoitus, nimeltä »Joensuun kaupungin kan- sakonlun johtokunta ja puoluepyy- teet", jossa tn. m. moitittiin maa lia laittomaksi ja ettei inainittua johtokunnan asettamaa ehtoa ollut täytetty, niin kansakoulun tarkas- kastaja, lehtori Äaro Maittanen lähetti tammik. 13 pnä Koulu toimen ylihallitukselle kirjelmän, jossa pyysi mirallisella tutkimuksel la selmitettämälsi, omatko sanotut syytökset ja missä määrin oikeutet- tuja, ja samalla ilmoitti eroaman- sa tarkastajan toimesta, jos ne hamaitaan oikeutetuiksi. Kouluylihallitus on, maadit- tuaan ja saatuaan selityksen joh- toknnnalta, maalisk. 4 pnä käsi- tellyt asian ja antanut siitä pää- töksen. Koska toimeen malittu henkilö, opettajatar Maria Halrtu, ei täy- tä toisessa kohdassa arm. julistus- la, 21 p:ltä heinäk. 1896, säädet- tyä pätemyysehtoa käsitöiden opet- tajattaren mirkaan kaupungin kan- sakoulnssa, sekä koska mainittu ju- listus ei myönnä mitään poikkeus- ta yleisistä kansakoulunopettajan pätemyyitä koskemista säänaöksis- tä moimistelun opetukseen nähden, pnhuinattakaan niistä ninista ope- tusaineista, joita kyseessäoleman mi- ran hakuilmoituksen sanamuodon, nojalla moitaisiin miranhoitajan opetnsmelivollisnuteen liittää, kat soi ylihallitus, että johtokunto ja tarkastaja, simuultaessaau täysin hakukelpoisia hakijoita ja malites- saan hakukelpoisuutta mailla ole- man henkilön, olkoonpa ctici mirka onkin luonteeltaan mäliaikain.en. omat toimineet mirheellisesti, jon- ka mnoksi ylihallitns on katsonut syytä oleman antaa sekä johtokun- nalle että tarkastajalle hnomau- tuksen ja kehottaa mastedes non- dattainaan moimassa olemain kansakouluasettiSten määräyksiä. Sainalla on ylihallitus, ilmoit- taessaan tämän päätöksensä tar- kastajalle myös johtokunnan tie- toon sadettamaksi, huomauttanut että puheenaolema sanomalehti- kirjoitns ei inuussa suhteessa ole antanut aihetta mihinkään toi- menpiteisiin ylihallituksen puo- kelta. Wirkawapa,ls. Pormestari W:m Mallenins on sairaudeu tähden hakenut mirka- mapautta ensi huhtik. 4 p:stä lu- kien puoleksitoista kuukaudeksi ja ehdottanut sijaisekseen oikensneu- mosmies Juho Saloheimon oman toimensa ohessa silloin p^rmesta- rinkin mirkaa hoitamaan. Maanwnokralautakuntien yh- teinen kokons tulee pidettämäksi Kuopion Rait- tiustalolla huhtik. 8 ja 9 p. Ko- kouksen amustajaksi on lupautu nut lakitieteentohtori, ent. senaat- tori K. I. Stahlberg. Vuokra- lautakunnat moimat tämän kuun ajalla lähettää haluamansa kes- kustelukysymykset osotteella agro- noomi E. A. Pehkonen, Kuopio. Rakennnsp iirustnkset Läänin kumernööri on tk. 21 pnä antamallaan päätöksellä mah- mistamnt rakennnsinestari Aaro Wilho Pitkäsen rakennuspiirustuk- set talolle n:o 3 korttelissa n:o 25 Joensuun kaupungissa. Hewos- ja nautakarjakaupan järjestäminen. Sen mietinnön johdosta, jonka on laatinut hemos- ja nautakarja- kaupan järjestämistä marten ase tettu komitea, on läänin kumer- nööri maatinut Kuopion ja Poh- jois-Karjalan maanmiljelysseurain johtokunnilla lausuntoa ennen tu- leman tonkok. 17. päimää. .^umottll raastttwanoikcnden päätös. Joensuunkaupungin raastaman- oikeuden päätöksen miiine kuluneen tammik. pltä, jolla Viipurin kaupungista kotoisin olema työ- mies Uuno Henrik Luukkonen luo- mittiin törkeästä ivarkaudesta pi- dettäivälsi I »vuoden >i kuuk man- keudessa, on keis. Miipnrin homi- oikeus k. 18 pnä antamallaan päätöksellä kumonnut. Luulkonen vu päästetty »vapaalle jalalle. Tuomittuja. Kuopion kaupungin raaslnivan- oikeuden 1! osaslossa tuomittiin t. k. 22 p. joensuun kaupungis ta kotoisin oleiva ent. pika-ajnrin- renkii» Juho Hyttinen toiskertai- sesta ivarkaudesta 1'. »vuodeksi kuritushuoneeseen, kansalaisillatta- mnksen »nenettämiSajan määrää Kuopion käräjäkniman kihlatun- nanoikeus, »nissä Hyttinen »iluös tulee syyteitämäksi ivarkaudesta. Asioitkija Pc-tttiiän w., litu o proknt-aattvriitt. Mastikääu kerrottiin sa»»omaleh- dissä asioitsija Heikki Penttilän prokuraattorimvirasloon jättämäs- tä »valituksesta, jossa hän ilmoit- ti Miipnrii» etsimä,» poliisin pidät täneen hänet ja pakottaneen hänet lyhentämään VJ.xo mailalle» erästä 2,ooo mkn suuruista melseliä, jonka eräs Höllilä oli antanut eräälle tilanomistaja Hirmoselle. ö. F:n Mlipurin etsimästä po- liisistä saamien tietojen mukaan on asian laita seuraama: Tami»»ikunn lopulla ilmestyi Viipuriin neljä »veijaria ja oli näitten jo»tkossa mainitut Pentti- !ä ja Höllilä sekä kaksi ntuuto. Nämä olimat Kiihtelysmaaran ja Joenstlun seuduilla teh»»eet talon- kauppoja, jotka taivallisesti oliivat tapahtuneet siten, että kauppaa päättäessä oli atmettu joku sata markkaa käsirahaa ja loppu mak- settn tu»»nnsteetta. Kun »vekseli lankesi »naksettaivaksi. ei ostajilla ollnt enää mitään »varoja, koska he olimat sitä emien myy»»eet os- tainaitsa tilan: »viljelysinaa oli »nyyty yhdelle, irtaimisto toiselle ja metsä kolmannelle. Senjalleen saapui iämä sii»vo seurue Wiipu- tiii» elämään siten a»»saitsen»illaan rahoilla. Talollinen Hirivonen oli kuiteit- kiu lähtenyt miehiä etsimään ja tapasi Penttilän ia Höllilän pidä- tettyinä Miipurnl etsiivässä osas- tossa. Kun Höllilä ei moinnt mak- saa »vekseliä, oli Penttilä »vapaa- ehtoisesti, ilmeisesti toiivoen siten pääseivänsä »vapaaksi, suostunut lyhentämään »vekseliä 9V>0 markal la ja ln»van>»nt »vielä kirjoittaa nintensä nndistnsivekseliin. Kun poliisi ei knitenkam» »vapantta:»nt häntä, oli hän tahtonut rahojaan takaisin. Hirmonen oli kuitenkii» mennyt rahoineen, jonka jälkeen Penttilä kyydittiin kotipaikoilleen. Mikäli kerrotaan on »nyös Kno- pioi» läänin kumeruööriä pyydetty pidättämään se»trne ja asetta- »naai» edes»vastu»tsee!» ..kaupois- taan". Palotviina-asetusten »val- »vonta. Kuopion läänin kuivernööri on senaatille ehdotta»»nt, että palo- »viina-asetnksen nondattainisen »val- »vomisesta krnunuu palivelijoille koiltnvien kulujen kormaukseksiinyöit- nettäisiin knluivaksi »vuodeksi Kuo- piou lääniä »varten 3,000 mk. Knopion lääninhallituksen wir- kmniehet. Sanomalehden toimittaja, lakit, yliopp. A. ,~y. Aira i» n e on pyy- tänyt lulla otetuksi ylimääräiseksi lääninkanslistiksi luopion lääni:»- hallitnkseeu. Äeen-Karjalan hcwo?ystäivä- seuran rnwikilpailut pidettii»» »viime lauantaina tk. 2ii pniä Joensuun kesäradalla. Kil- pailnihin otti osaa 31 hemosta, jois- ta palkim»ot jakaantniivat seuraa- »vasti: 4-m »lotisten sarjassa, 1:den kilom. »natkalla. I:n palk. 2~> mk. A. Aspelnndin, Polmijäriveltä tannna ..Leimu" eni»ätys 2,02,^. II :n p. 20 mk. Samuli Piiroi- sen, Polmijäriveltä ori..Esko" en- nätys 2,0«>. III:s p. I'» mf. Iisak Immonen, Hammaslahti, tamma ..Kirppa" e»u»ätys 2,10,,. IV:s p. 10 mf. A. Vartiaisen, oxi „Ri»»sse" ennätys 2 ,12,.,. V p. knniliakirja Heikki Kinnu- sei», taiiiina «Heila" e»»n. 2,1.>„. VI:s p. k»n»niak. Juho Monoin, tamma ..Sirkka" emi. 2,17. >i-»vnatisten ei kantakir- jaan merkittyjen sarjassa 2:den kiloin, matkalla: Im p. 25 nik. 'Albin Kokko, tam ilia „Aliks" emt. 3,39, B . II:n p. 20 mk. H. Pääkkösen, Joensttusto ori ..Joel" ennätys 3,40,.. III:s p. 13 n»k. Juho Puhakan, Kontilahti tamma ..Mmju" enn. 4,10,, IV:S p. 10 mk, Heikki Monosen, tamma. „Ester" enn. 4,11. V:s p. kunniakirja Ang. Puha- kan, Koiitiolahi tainma '..Saima" enn. 4,17. Maltion ajoissa palkitut, kantakirjaan »nerkityt 2^den kilon», matkalla: I:n p. 30 mk. Pekka Hirivoien ori „Utn" enn. 3,44,.. II:n p. 2~> mk. kauppias uUatti Partasen Joensuusta ori ..Ncipits", cm». 3,4'i„. ^ III:s p. 20 mk. metsähernr Väi- no Vallen Joeniuusla la.nina .Perho", enn. 3, )V:s p. lo ml. kaupp. Eino ^aka- viien, ooenfuiutit tautina .."^eiia" enn, VI,,. U:3 ib aition a j o i s f a p alli u s e m o 11 o m a t, fan t af tr- S?3 jaan »n e r t. n c ro o f c t. f53P l:n p. 30 ml. maamviij. V. - Wikderg'in Mnlo-ua ori .,-jtalii" enn. 3,.">4,.. Il:n p. 25 mk. kauppias Matti Partaset» Joensuusta ori ..ttlja-d" enn. : >,r>7, . lll:s p. 20 mk. maamvilj. I. V. Vikberg'!:» tamm.a ..L:ii'.a" enn. 4,0 ( s,.. !V:s p. 10 :nk. Pollvijärmen ori- yhdisknksett ori ..Veikko" cnn. 4,11. V:s p. kunniakirja asioitsi: a -0. Porthanin, Joensuusta ori ..Vesa" ei»n. 4,21,.. Vl:s p. kunniakirja Snno Ttto- nosen tamma ..Perho" enn. 4,:!:^. Hclvoskauppa. Maairivilj. I. W. Vlloerg^in- losta on myynyt kantalirjaori „ ^tallin" Enon oriyhdistykselle. Hinta 2,200 mk. Muualta Poh- jois-Karjalasia. Jouhkolan tila» jakaminen. Zenaatti on päättänyt, että maltiolle Jouhkolan kartanosta Tohmajärmen pitäjässä ostetusta alueesta muodostetaan 29 pienti laa. 'Ne saamat keskimäärin noin 42 ha maata, josta on lähes 3 ha peltoa, »vähän yli 3 ha niittyä ja 20 ha metsämaata. Mutta syystä että metsä ou niii» raiskat- tu, ettei siitä pitkiin aikoihin läh de mitään tnloa, päätti senaatti, ettei näille tiloille lohkaista »ni- tään yhteismetsä-aluelta. Näin ol le»» jää loppu, noin 3,000 ha, »valtiolle metsätaloutta »varten. Samalla päätti senaatti, että ko»nissio»»in ehdottamat henkilöt saamat tilat halttuunsa ehdolla, että omat 3t> »vuotta »vuoiramie- hinä. Ensilnäisten 10 mnoden ku- Inessa on heidäi» snoritettama 4 " „ tilan hinnasta «vuokramaksua ja seuramvina 2^? muouua mutta siihen sisältyy myös öin- nan kuoletus. 5iyinn'.enenmuoden kuluessa he oivat meUvottiset suo- rittaniaan yhden kymmeitemiei» osai» ositttskuslann»:ksista »vuosit tain. Tilojen hiitnan määrää se- »»aatti myöhemmin. — Ä!ain:tun maa-alueen osti »vallio lotijnc muouna 130,0oo ntuni kauppa hinnasta. Tilattoman wäc^tön iaz-rara- hastot. Antamallaan päätöksellä oi» lää-. nin kuiveriiööri nondaiettamaksi ^ mahmistannt Stoutaroaarat» kuu-' takokonksen päätöksen »uiiine killu- neeu jouluk. 2S pltä, jolla Rauta- maatat» kunta on päättänyt ottaa 50,000 mkii suuruisen pitempiaikai sen kuoletuslainan tilattoman maes- loii lainarahaston perustamiseksi kuntaan. Zeuaatti on hyläunyt :)iauta»vaaran kunnan anomukset:, elta sille erään tilan hinnan mak samiseksi myönnettäisiin yleisistä Maroista 05,000 inkan snnruaien laina. Enon kunnassa ON maimaishoitoasiat erotettu kun- nallislautakuiinan tehlämistä ja »valiltn erilaisen, maiivaishoito- hallituksen esimieheksi inaamvilje- lijä Eero Huttunen sekä »vara- esimieheksi talollinen Eero Pentti- nen. Wahwistettuja uzaanmittans toimituksia. Lääninknmernööri on mahiois- tanut seuraamat toimitukset: tilus- tenlohkominen Murtolan talolla n:o 12 Kiteen pit. Suorlahdeu ky- Iässä: Uusitalon talolla n:o 44 Ilomantsi»» pit. Sonkajan kylässä, 0,500 osalla Heikkilän taloa n:o 40 Junan pit. Juuan kylässä, 0,8714 osalla Murron taloa u:o 13, 0,2500 osalla Kurkelan taloa n:o O Liperin pit. Liperiiisalon ky- Iässä, 0,240 os. 'Nuppolan taloa n:o 08 Kiihtelysmaaran pit. Hani- »naslahden kylässä, 0,9107 osasta Jumolan taloa n:o 17 Kaamin pit. Vehkalahden kylässä, 0.500 osasta Mikkolan taloa n:o 5 Kon^ tiolahven pit. Pielisensnnukylässä, tiluslohkoniisen 'Nissilän' talolla n:o 32 Kaamin pit. Simakkamaa- ran kylässä. Tnberkuliinitarkastnkse^sa, ^ jonka läänineläinlääkäri ^lrel Sö- derman kmveruöörin niääräyksestä on toimittanut maamviljelijäin I. Käihkön, Pekka 'Nissisen ja Juho Sistosen karjoissa Märtsilän ky- Iässä, hamaittiin että karjat omat ivapaat tuberkuloosista ja hymin hoidetut. Ä3 CS3 GZS EL i m 555 «*eS St CiS 'k <1 ra s» ZA Vi VZ N S? f 4> SS < VS SS s» s. SS «s