k:Q 103 — 1910 KAIKU. Keskiviikkona Syys ku m ti 7 päJvänö tamuotispäimä, armokkaasti mietetään Oulun seudun jokaisessa kansa- koulussa, ja samalla lausumme seudun malistuksen harrastajat myös terme- tulleiksi Oulussa samana päimänä pi- dettämiin Cygnaeusjuhliin. Oulussa 6 pnä syysk. 1910. Oulun seudun opettajayh distyksen walitse m a toimi- kunta Oulussa pidettämiä Cygnaeus-juhlia marten. — Raahen kaupungin pormes- tarinwirka. Kun Oulun kaupungin kunnallispormestari Pekka Turpeinen, jonka Maasan homioikeus w. k. 26 pnä on määrännyt Raahen kaupungin maistraatin esimiehenä toimittamaan t. k. 20 p:nä pidettämäksi määrätyn miimemainitun kaupungin pormestarin maalin, on ilmoittanut olemansa por- mestarinmiraltaan estetty toimittamas- ka sanottua maalia, on homioikeus pe- ruuttamalla kunnallispormestari Tur peiselle annetun määräyksen, määrännyt maratuomari Torsten Grönroosinmaist- raatin puheenjohtajana toimittamaan mainitun maalin ja ryhtymään siitä johtumiin toimenpiteisiin. — Maanmittaustoimituksia. Maramaanmittari H. G. Thome on määrätty toimittamaan halkomisen Pik- karaisen perintötilalla n:o 14 Oulun pi- täjän Pikkaralan kylässä; maramaanmittari M. Sylmin sa- moin toimittamaan halkomisen Miina- lan perintötilalla n:o 19 Suomussal- men pitäjän Mnäljängän kylässä; w. t. kommissioonimaanmittari Paa- wo Gestrin samoin toimittamaan hal- komisen Riitamäen perintötilalla n:o 41 Pyhäjärmen pitäjän Mäkiöiskylässä. — Wahwistetut säännöt. T. k 5 p:nä on läänin kumernööri mahmis tanut sääntöehdotuksen Vihannin kun- nan paloapuyhdistykselle. — Jrtolaisuudesta tuomittu. T. k. 6 p:nä tuomitsi läänin kumer- nööri Oulun kaupungista kotoisin ole- wan työmiehen Wäinö Antti Junde- nin ensikertaisesta irtolaisuudesta pidet- tämäksi kolme kuukautta yleisessä työssä. Am luin uMmtMMo. Alempana mainitut meijerit oma oman ilmoituksensa mukaan saamutta neet 17 pnä elokuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraama hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 9 ff ff — .. 6 .. 7 n ^ .. 11 2: 64 63 ast. moit 2: 63 27 .. .. 2:63 8 „ .. 2: 63 15 .. .. 2:54 6 „ „ 2: 60,317 „ „ Ahteensä 136 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 64 p keskihinta 2 mk. 62,7 p., alin hinta 2 n:k. 54 p. — Tornion uusi kansakoulu talo mihittiin tänään klo 10 a. p. tarkoitukseensa. Täältä lähetettiin ti- laisuuteen näin kuuluma sähkösanoma: „ Tornion kansakoulun armoisalle opettajistolle. Uusi koulunne työn tyyssijaksi, tie- don kodiksi koitukoon! Kiitos saa- mastani sanasta? O. Rauhamaa. — Kansalaiskokouksia pidettiin sunnuntaina Muhoksella ja Dli- mieskassa. Edellisessä bymäksyt- tiin ..Liiton" mukaan seuraama ponsi- lauselma: Koska Suomen Suuriruhtinaan maan Asetuskokoelmassa 21 päimänä miime kesäkuuta julkaistu Waltakun- nanneumdston ja Valtakunnan duuman hymäksymä laki, niiden Suomea koske- main lakien ja asetuksien säätämisen järjestyksestä, ..joilla on yleismalta- kunnallinen merkitys", kumoaa Suo- melle mahmistetun Valtiosäännön il- man Eduskunnan suostumusta ja tay- dellisesti riistää meillä sisäisen itsenäi- syytemme niin tahtoo kokous, johon eri maltiolliset puolueet Muhoksella ot- tamat osaa, yksimielisesti lausua: että Suomen kansa ei moi koskaan tunnustaa lain melmoit- tamaa moimaa tälle perustusta- kiemme mastaisessa järjestyksessä syntyneelle asetukselle, maan jo- kainen kansalainen on pitämä melrvollisuutenaan kaikilla lailli- silla ja simeellisillä keinoilla es- tää sen käytännössä toteutumista. — Hartikaisen juttu oli lolman- nen kerran esillä eilen Oulun y. m. pitäjien käräjäkunnan kihlakunnan oikeu- dessa Laanilan mirkatalolla. Saapu- millä oli mastaaja Hartikainen asia- miehinensä ja Armas Jukuri, Otto Siklander ja Juho Hekkala, joiden asiamiehenä oli poliisi Jukuri. Ensin luettiin Hekkalan oikeudelle jättämä lääkärintodistus, josta kämi selmille, että Hartikaisen miime kesäk. 28 p:nä lyömä haama ulottui keuhko- pussiin ja oli hengenmaarallinen. Useita todistajia ilmoitettiin kuulta- miksi. Todist. Emil Karlsson kertoi kuul- leensa, että tapauspäimänä olisi A. Ju- kuri pyytänyt äidiltään 35 mkaa ja että pojilla oli aikomus mennä sopi- maan. Todist. Jaakko Puhakka kertoi, että kun tuomio siitä, kun pojat olimat löy- lyyttäneet Hartikaista, oli julistettu Oulun raastumanoikeudessa ia pojat olimat ilmoittaneet tyytymättömyyttä päätökseen, lausui Hekkala istues- saan raastumanoikeuden odotushuo- neessa penkillä Hartikaisen mieressä. että „ mielä sitä käydään oikeudessa ja ettei se tähän lopu ja että tänä iltana tullaan maksamaan 100 mkaa". Sik- lander oli silloin hypännyt seisoalleen penkiltä, jossa istui ja sanonut: ..niin tänä iltana sitä tullaan". Todistaja sanoi luulleensa puhetta uhkaukseksi. Todist. Vilhelmiina Jäntti kertoi suunnilleen samaa kuin edellinenkin ja että kun tuomista odotettiin raastu- manoikeudessa, oli eräs pojista kysy- nyt Hartikaiselta: ..jatketaanko asiaa" H. oli mastannut: „ei hänen puoles- taan". Tuomion jälestä oli Hekkala lausunut katsoen mastaajaan ja pää- tään nyökäyttäen: »kyllä muistetaan tätä iltaa". Hartikainen oli silloin ollut kiihtyneessä tilassa. Todist. Ida Partanen sanoi yllä- mainitussa tilaisuudessa kuulleensa erään pojista lausuman: „kyllä me maksamme sinulle paremmasti". Todist. Wäinö Djärf kertoi olleensa myöskin jo kerrotussa tilaisuudessa ja kuulleensa Hekkalan sanoman: ..sitten sitä masta koetellaan, kun ensin Heik- kilässä käydään". Meinen syyttäjä maati tämän jäl keen Hartikaiselle edesmastuuta tör- keästä teosta. Poliisi Jukuri sanoi, että pojat oli mat tapaus-iltana siemästi pyytäneet sisälle Hartikaisen luokse somitteluille ja kieltää, että pojilla olisi ollut aseita sanotussa tilaisuudessa. Waatii Har tikaiselle törkeästä rikoksesta edesmas- tuuta sekä kuluja ja pojille mapautusta asiasta. Hartikainen kertoi kuin ennenkin, mäittäen yhä poikien tulleen mäkisellä sisälle ja että lyöntinsä oli itsepuolus- tusta. Asiamiehensä asianajaja Haapala sa- noi selkään tulleen haaman mahingon iskusta syntyneen ja että itsepuolustus oli kysymyksessä, pyytäen yhä lykkäystä poissaolemien todistajien kuulustelua marten ja Hartikaisen päästettämäksi mapaalle jalalle. Kihlakunnanoikeus lykkäsi asian lo- pullisen käsittelyn mastaajan asiamiehen pyynnöstä ensi lauantaiksi eli t. k. 10 päimäksi, jolloin asianomistajani on oi tama samoilla määräyksillä saapumilla kuin Viimekerrallakin. Meisen syyttä jän on tuotama poissaolemat todista- jat Hanna Pelkosen ja Lauri Nyfors- sin heidän omalla kustannuksellaan oi- keuteen ja Hekkalan on jätettämä tar- kempi lääkärintodistus oikeudelle siitä, onko hamasta syntynyt tauti ollut hen- genmaarallinen. Wastaaja sekä pojat tuomittiin mo- lemmat maksamaan todistajainsa päi- mäpalkat. Wastaaja Hartikainen pas- sitettiin lääninmankilaan. — Kuollut. Maanantaina t. k. 5 pnä aamulla kuoli Rantsilassa maan- miljelijä Aaro Haapala 63 ikämuo- dellaan. Wainaja oli syntynyt Tem- meksellä. Oltuaan Koimikon maan- miljelysopistossa meni hän pehtooriksi Jokisaaren opistoon. Sittemmin on hän ollut kauppamiehenä Muhoksella, maanmiljelijänä Siemissä ja nyt mii- meksi Rantsilassa. Luonteeltaan oli mainaja ystämälli- nen, rauhaa ja järjestystä rakastama. Tunnollisuudellaan toimissaan ja mil- pittömällä elämällään saamutti hän kunnioitusta ja luottamusta joka pai- kassa missä hän oli, hoitaen moitteet- tomasti useita kunnallisia y. m. luot- tamustoimia. Wainajaa jäi suremaan suuri suku- lais- ja ystämäpiiri, lähinnä puoliso ja lapset. — Kuollut. Wiime sunnuntaina iltapäimällä kuoli Kemin maaseura- kunnassa talokas Pekka Jämsä yli puolen muotta kestäneen sairauden jälkeen. Mainaja oli syntynyt Hau- kiputaalla m. 1852, muutti Kemiin 1888 ja toimi aluksi noin 5 muoden ajan sahanpäällikkönä ja taloudenhoi- tajana Karihaaran sahalla sekä har- joitti siitä toimesta luomuttuaan etu- pääslä asioimisliikettä. Rakastettaman, kristillisyyden läpitunkeman luonteensa amulla oli Pekka Jämsä hankkinut itselleen laajan ystämäpiirin; senlisäksi oli hän marsinkin Pohjois-Pohjan- maalla ja Pohjois Ruotsissa tunnettu laestadiolaisen liikkeen puhujana. Lä- hinnä häntä kaipaamat puoliso ja kolme poikaa. — Kuntakokouksessa Oulai sissa t. k. 5 p:nä keskusteltiin ja pää- tettiin seuraamista asioista: Kunnan lainakirjastolle myönnettiin 250 mkan muotuinen kannatusapu kunnan yhteisestä kassasta. Kunnan koiramerorahat edellisessä kokouksessa päätettiin siirtää petolin- tujen tapporahastoon ja päätöksestä oli malitettu kumernöörin mirsstoon? Maanmiljelyshallitutsen määräyk- sestä kunta jaettiin tilastonkeräystä marten neljään piiriin ja niihin olisi ollut malittama tilastonkerääjät, mutta toimeen ei kukaan rumennut, sillä palkka, minkä maltio siitä maksaa, on 6 pen- niä miljelmältä eli ruokakunnalta ja tilasto maaditaan siksi tarkka, että harmemmin asutuilla seuduilla ei en- nätä päimässä monessa talossa käydä. Niin ollen olisi hymä, jos keskimäärin ansaitseisi miisi- tai kuusikymmentä penniä päimässä, joka ei riittäisi edes ruokaankaan. — Maanmiljelyshallituk- selle päätettiinkin ilmoittaa, että sillä palkalla ei saada tilastotietojenkerää- ää. Kirkonkylän eteläpiirin kansakoulun polttopuista maati piiritarkastaja kir jelmässään kunnalta selitystä. Jos puut nimit. kunnan puolesta pilkotaan malmiiksi, päätettiin ne luokka- ja kä- sityöhuoneeseen pilkkoa. Opettajalle tuodaan halot metrin pituisina ja saa hän ne omaa tarmetta marten itse pieniä. Kihlakunnan lautamiesehdokkaiksi ma- Iittiin Matkaniman ja Piipsijärmen kyliin herrastuomari Taneli Jaakola, talokas Mikko Lehtola ja talonp. Mikko Rautioaho, kirkonkylään herrast. Kalle Sallmen, tal. Juho Olkkonen ja tal. Heikki Heikkilä, Petäjäskosken kylään lautamies Drjö Poutiainen, tal. Juho Uusikangas ja Matti Laulumaa. Kunnan lainamakasiinin tikapuiden laittaminen tekijän omista aineista an- nettiin talokas Kustaa Pyylle 14 mar- kan 25 pennin hinnasta. — Kaunis teko. Haapameden nuorisoseura päätti 4 p:nä t. k. esi- miehensä ehdotuksesta myöntää marat- tomille Haapameden kansanopistoon aikomille oppilaille kaksi 50 mkan suu- ruista apurahaa. Apurahat julistetaan haettamiksi ja on etuoikeus seuran jä- senillä niiden saantiin, mutta jollei heidän joukossaan ole halukasta, jae- taan ne muille. Tämä nuorisoseuran päätös on to- dellakin ilahuttama. Se osottaa, että seura toimien oikeassa hengessä antaa armoa fimistykselle. Marmaan man- hempikin mäki entistä enemmän ru- peaa antamaan armoa nuorisoseura- liikkeelle, jos tällaisia päätöksiä enem mältäkin kuuluu. — Sopiipa muidenkin seurojen ottaa esimerkkiä. — Rovaniemen hukuttamis juttu oikeudessa. Lehdessämme on jo ennen kerrottu, kuinka Romaniemellä miime heinäk. 31 päimänä illalla Hu- kutettiin neljä henkilöä siten, että muu- tamat ilkiöt heittelimät kimiä maalta meteen, saattaen siten meneen kaatu maan. Tekoon syyllisinä mangittiin kulkumiehet Johan Emil Laurila Mäntsälästä ja Kalle Nurminen Luo- pioisista, mutta parhain urhoista Sa- muli Samulinpocka Heinonen, joka on ollut kirjoilla Oulussa, limahti tiehensä ja ei ole mielä Lamattu. Mies tunne taan myös «Helsingin Heinon" nimellä. Romaniemen mälikäräjillä oli juttu esillä miime miikon torstaina ja per- jantaina. Oikeudessa kämikin selmille, että Lanrila oli miskellyt meneessä- olijoita kohti. Lisäksi ilmeni mielä joukko muitakin raskauttamia seikkoja sekä yllämainittua että Nurmista mas- taan. Molemmat passitettiin läänin mankilaan. ..Helsingin Heinokin" on ollut jon- kun aikaa kiinni Haaparannalla, mutta todistusten puutteessa laskettu ma- paalle jalalle. — Wesi on ollut niin wähänä tänä syksynä Pyhäjoessa, ettei sellais- ta ole tapahtunut sitten muoden 1901. — Niin runsaasti silakoita omat luotolaiset kuluman kesän aikana saaneet, ettei muisteta ahtolanantimien 50 muoteen moisia olleen. — Luuli- sipa sitten kalaa Ouluunkin asti riit- tämän. — Tulipalo Puolangalla. M. k. 29 pnä paloi Puolangan Lylyky- lässä Hiltula-nimisen talon uudet ra- kennukset mukana suuri määrä irtai- mistoakin. Talon omisti neljä eri henkilöä, nimitt. Lauri ja I. Oikari- nen, P. Mäkeläinen sekä M. Hiltu- nen. Lauri Oikarinen irtaimistoaan tulipalosta pelastaessaan sai maaralli- sia palohaamoja. Hänet oli mietämä Kajaanin sairaalaan. — Talon omai suus oli osaksi makuutettu Suomen maalaisyhtiössä. — Sama talo on ennenkin palanut, nimittäin kemäällä 1907. — Niwalasta. Ei täällä Niiralassakaan ole asiat marsin niin hymin, ettei täältäkin olisi aina jotain pakisemista Kaiku-lehdessä. Syy maitioloon on main enempi ai- kaansaamattomuutemme ja ryhtymät- tömyytemme asiaan. Toimotaan nyt kuitenkin masta parempaa, kun kesäkii- ruut omat menneet ohi. Heinän saimme tehdyksi jotenkin myö- täisissä olosuhteissa, joten eimät nuo .,15 markan miehet" tarminneet olla komin pitkältä maamiehen rasituksena ja niin säästyi joitakin kolikkoja mui- hinkin tarpeisiin. Halla on tarjonnellut mieraaksemme, mutta näyttää kuitenkin siltä, että se tyytyi main perunanmarsiin, kosketel len niitäkin jotenkin hellämaroin. Kui- tenkin näyttäen tälläkertaa, että Hälli kin on omat tiensä, koska manhat pu- heet eimät pitäneet nyt yhtään paik- kansa. Halla kämi kirkonkylän isäin sei- nänmierustoillakin, mutta jätti Heiskat, Miirelät ynnä muut manhat polkunsa rauhaan. Elonkorjuu on sujunut hymin. Ru- kiista säätänee keskinkertainen sato ja alle siitäkin. Omat enimmiten perin Harmoja ja jymä pehmeä leikatessa, joten ne kuimumat pieniksi. Ohrista moi tulla hymäkin sato, mika main, ettei tahtonut malmistua. Näkee usein Kaiku -lehdessäkin maa- seutukirjoituksissa malituksia nuorison elämästä. Minulla ei nyt ollut tarkoi- tus puhua siitä yleisemmin. On kui- tenkin yksi ikämä epäkohta, joka on meille kirkonseutulaisille käynyt lähes sietämättömäksi. ..Ojalan silta" on tul- lut nuorison joka pyhäiltaiseksi tem- mellyskentäksi. Elämä on siellä käy- nyt sietämättömäksi. Monen kainompi- luontosen ihmisen on pakko kiertää mo- komaa rähinäjoukkoa ja kulkea simu- polkuja ohitse. Puhumattakaan Juma- lan ja simeyden laista, joita täällä mitä törkeimmin rikotaan, main kun maallinen laki ja järjestys turmellaan, kun ihmisten turmallisuus ja mapaus yleisellä maantiellä tehdään epämar- maksi tämän rähisemän joukon takia, niin se olisi asia, johon tulisi panna enemmän huomiota paikkakunnan isäin, ja Mirankin puolesta herra nimismie- hen. Siitä muistaakseni nimismies kuu lutti kesällä, ettei mainittuun paikkaan saa edesmastuun uhalla kerääntyä rä- hisijöitä. Main mitäpä siitä. Se on jäänyt, niinkuin moni muukin asia main niihin mahtipontisiin sanoihin, joihin meidän nimalaisten on täytynyt totutella tyytymään melkein kaikissa asioissa. Arvatkaa, hymät herrat, sil- männe muissakin asioissa. Katsokaa esi- merkiksi noita paikkakuntamme lukuisia kyläteitä, miten epämarmassa kunnossa ne omat. Miljelkää enemmän ankaruut- ta lemäperäisiä kohtaan, niin teette yh teiskunnalle suuren palmeluksen. Me pääsemme tällä tapaa irti tuosta pai- nostamasta ..ulkopolitiikasta", kun omistamme aikamme ja kykymme lä- himpien melmollisuuksiemme hymäksi Postitoimiston aukioloajossa olisi hiukantehtämä muutoksia, jos se main olisi jollain tapaa mahdollista, eikä tuot taisi ..postineidille" mitään moittamat- tomia maikeuksia. Meillä nykyisin ama- taan postitoimisto yleisön käytettä- mäksi kello 9 e. pp. ja on se sitten auki klo 12 p:llä. Miksei jo klo 8 aamulla, heti Mimieskan postin lähdettyä, niin- kuin edellisenkin postinhoitajan (Han- na Petterssonin) aikana? Tästä nyt möisi olla postineidin yksityiselle elä- mälle mähän haittaa, mutta yleisölle sitä enemmän käytännöllistä hyötyä. Usein käypi niin, että kun tuopi lähe tystä Mimieskaan lähtemälle postille (joka, kuten sanoin, lähtee klo 8 a.), saapi sitte ododella tunnin saadakseen edellispäimän postia ulos. Ja me maan- miehet pidämme muutoin tiimoistamme, marsinkin niistä, mitkä tulemat aamu- päimän osalle, ettemme niitä niin seisos- kelemiseen luomuta, ainakaan emme na- pisematta. Niin, eikö arm. neidin so pisi koettaa aikaa järjestää niin, että sulkisi toimiston tuntia ennen kun mi- tä tähän asti on ollut tapana eli klo 11 e. pp. Luulisin tämän parhaiten tyydyttämän käyttämän yleisön tar- mettä ja ajan hukkaa. Muutoin on ja- loa uhrata oma mukamuutensa yhtei- seksi hymäksi. Se on sitä oikeaa käy- tännöllistä isänmaallisuutta. A. W. — Kirje Kolarin Ruokojär- we!tä, Heinänteko on täälläkin loppu- nul. Heiniä tuli tänä muonna mähän, mutta olkia runsaasti. Halla leimästä haukkasi tuntuman palan. Miljankor- juuilmat omat olleet mainion hymiä, ei ole..rokulia" tarminnut sanattomasti pitää. Kruununtorppari H. Piironen lähti täältä 14 päimänä elokuuta käymään naapurikylässä, aikoen heti tulla ko- tiaan, mutta pälkähtikin päähän mennä Ruotsiin, josta laatiin senmerran tie- toja, että hän oli siellä tiedustellut Ki- runan työpalkkoja. Niin jätti hän kun- nan hoidettamaksi 6 lasta (seitsemäs tulee pian). Torpan tulot ja muut ta- marat on meloista ulosotettu. Ei ole suurta turmaa siitä, mitä jälelle jää. Lautamies on tätä nykyä ollut ho- pussa, kun paikkakuntamme käräjät al- kamat 13 päimänä syyskuuta. Tuntuu, että kansassa on käräjäkiihkoa, kun kah- den ja kolmenkymmenen markan mel- kaa ei muuten käydä kysymässä, maan annetaan lautamiehen haltuun, jonka palkka lisää kulua. Oikku uutisia. — Kotimaisia pianiinoja ja ftyyge- leitä, malmistettuja Hellas o. y:n tehtaassa, myy täällä maisteri % Kesäniemi. Hellas o. y:n soittokoneista omat useat ko- timaiset asiantuntijat antaneet erittäin edul- lisiä lausuntoja. * — Waltionwarat sallimat. Senaatti on arm. asetuksen nojalla 20 p:ltä helmik. 1909 myöntänyt Viipurin entiselle poliisi- mestarille Leo Aristides Sireliukselle 11,000 mkn muotuisen kormauksen 2 »vuodelta lu kien elok. 1 p:stä 190» ja sen jälkeiseltä ajalta puoli eläkettä, eli 3.5(10 muodessa. Kormauksesta on kuitenkiu wähennettäwä ne 7.000 mk., jolla Sirelius on jo nostanut, hänelle kun jo maremmin on myönnetty 3,500 mkn eläke. Sirelius oli anonut 7,000 mkn muotuista eläkettä, mutta hylkäsi se- naatti tämän kohdan hänen anomuksestaan. * — Olemmeko Tukholmassa? Eräs norjalainen kapteeni tuli joku aika sitten aiwa -asiamiehen seurassa Miipurin tulli- kamariin. Kuultuaan kaikkien mirkailijain puhuman keskenään pelkkää ruotsia, kääntyi hän suomalaisen seuralaisensa puoleen ja selmä halmeksumisen ilme huulillaa kysyy: Olemmeko Tukholmassa? — Saman kysy myksen saisi tehdä Oulussakin ja hyminkin usein ruotsinkieleen innostuneille suomalai- sillekin mirkamiehille. — Tunnustus sekin. Jnon rantamilla löydettiin äskettäin mereen heittäytyneen nuoren tytön ruumis. Pienessä, hymin säilyneessä kukkarossa oli seuraamasisältöi- nen paperilappu: „Me 20:nnen muosisadan lapset olemme ilman uskontoa, ilman toi- meitä ja ilman halua elää. Meitä marten ei ole olemassa Kristusta, ei sosialismia, ei ihmistä, meillä on ainoastaan jäljellä järki, joka mie itsemurhaan". Kun ihmisiltä tahdotaan riistää kaikki se, mikä elämälle moi antaa marmaa pohjaa, joudutaan siihen mielentilaan, josta tämä tunnustus puhuu. * — Nobelin rauhanpalkinto. Venä läinen sanomalehtimies Trotski on eräässä Mosk man lehdessä julkaissut hymin anka- ran kirjoituksen Norjan ^cobel-komiteaa mas- taan. Ensi sijassa suuntautuu hyökkäys Löv- landia mastaan, jonka syy muka on, että Leo Tolstoi simuutettiin miime muonna rau hanpalkintoa jaettaessa. Norjan entinen ulkoministeri ei nähtä- mästikään ole tahtonut „loukata" tsaarin hallitusta. Ja Nobelin rauhanpalkintoa käytetään näköjään diplomaattisiin tarkoi- tuksiin, koska se tarjotaan ulkomaltojen hallitsijoille, kun taas marsinaiset rauhan- aatteen esitaistelijat, jotka omat omistaneet koko elämänsä suuren aatteeu palmclukseen, siwuutetac :n puoleksi walittawalla olkapäir- ten kohauksella. ft — Micniläiuen lentokirjanen Suo mesta. „Now Mremjan" kertoman mukaan on Ileismenälämen kansallisklubi julkaissut 48-simuisen lentokirjasen nimellä „Totuus Suomesta". Suomen maatimusten sano- taan kyhäyksessä oleman liian suuret ja maltiollisten etuoikeuksien mahdottomat. Kun mainittu lehti on tyytymäinen kirjaan, niin sen sisällys moitanee katsoa tunnetuksi. * — Jrtonaisuumeroideu myynti Ruot sissa. Miten ajanmukaisesti ja tarmok- kaasti johdettu toimi moi lisätä lehtien ir- tonaisnumeroitten myyntiä osottaa Ruotsin „Pressbyrän" menestys. Muonna 1899, jolloin irtonaisnumeroiden myyntiä etu- päässä hoiti „Smenska Telegrambyrän", myytiin irtonaisnumeroita toimiston kautta 1,319,364 kappaletta. Kymmenen muotta myöhemmin myi ..Pressbyrän" 10,078,344 kappaletta ja nousi myynnin bruttoarmo yli miljoonan kruunua. * — Nyt se taas alkoi. Tällä otsakkeella kirjoittaa meille eräs hirmensyöjä kirjeen- maihtajanune seuraamaa: Ne taas lähtimät pyydysretkilleen nuo hirmenhiihtäjät t. k. 1 p:nä. Ei ole enää sitä innostusta, mikä oli miime syksynä, maikka on sitä mieläkin tarpeeksi asti. Pa- rasta pyytäjää ei enää ole joukossa, hän on mennyt toisille markkinoille. Meren ran- nalle on mennyt pyytäjämme asumaan ja siellä merestä tyhjää koukkuaa. Nahkan- muokkaaja on sillä tilalla hirmijahdissa. Se onkin tarpeellisempi kuin seppä, sillä pyssyt ja kimäärit omat kyllä kunnossa, mutta nahkuri tarmitaan, sillä nyt onkin aikomus saada joku, eikä maan härnätä. Neljä mii- mesyksyistä hirmimiestämme on laittanut nuotan, sillä ne aikomat saada nyt enem- mältäkin hirmiä. Mutta Harma kuuluu oleman nuotassa perä, saa nähdä pysyykö elukka siinä, mutta luulishan pysymän sen- tään, kun sen on „Aaro" masta korjannut. — Ensi kerta lienee muuten, että metsässä nuottaa medetään, mutta se on mälttämä- töntä, koska miime syksynä saadut hirmen- lihat alkamat olla mähissä. siksipä onkin erinomainen asia, että pojat menemät taas pyyntiin. Komin maistui hirmipaisti hy- mältä ja hm kerran on makuun pÄässyt, niin ei muu paisti enää alas menisikään. Metsästä on jo paukauksia kuulunut joten on hymin hymät toimeet, sillä sanotaanhan ettei tyhjä paukaha. Terme menoa siis, urheat miehet, ja sa» malla terme takaisin, jos sattuisi nimittäin etten enää Teitä muistaisikaan odottaa. Termehdykset lähettää Hirmensyöjä. Muualta Suomesta. — Kirkkokomitea. Perjantaina kokoontui Helsingissä kirkkokomitea tuo- mioromasti A. Aumisen johtaessa pu- hetta. Komitean sihteerinä toimii esit- telijäsih teeri, romasti N. Karilas. Pa- piston edustajat omat asessori I. M. Tallgren ja romasti I. F. Hellman, lainoppineina jäseninä senaattorit A. Käpy ja B. Anneberg sekä maallikko- jäseninä lehtori E. Jalama Turusta ja tirehtööri' A. Tuomikoski Li- mingasta sekä esittelijäsihteeri Hj. Ka- Helin marajäsenenä. — Surullinen tapans. 1 l k* wnotias lapsi juonut rikkihappoa ja kuollut, ftun Tampereen menä- läisen kansakoulunopettajan asunnossa miime maanantaina asetettiin paikoil- leen sisäakkunoita, sattui niin ikämäs- ti, että opettajan 1:n muoden 4:n kuu- kauden manha tyttö sai käsiinsä akku- noiden mätiin pantamaksi aijotun rik- kihappopullon ja joi siitä. Tästä oli seurauksena, että lapsi hirmeitä tuskia kärsittyään kuoli seuraamana päimänä. — Axelinin tvääreunysjnttn oikeudessa. Kun ei ole todistettu, että Axelinin määrentämät mekselimää- rät olisimat tulleet kaupungin bymäksi, luopui raastumanoikeuden maanantai!- lisessa istunnossa Maasan-Osakepankki maatimuksestaan kaupunkia mastaan, jonka muoksi juttu raukesi. 5^auppaseura melmoitettiin jo etu- kätern suorittamaan 12,500 markan mekselin. Arelinin konkurssipesän tila osottaa maroja 236,151 mk. 82 pen- niä ja metkoja 325,645 mk. 17 pen niä. Meisen syyttäjän jäämimuistutuksen johdosta lykättiin jutun rikoskäsittely klo 4 i. p. — Aijottu naisalkoholistien ja -morsinistien hoitola. Uuden- kaupungin kaupunginmaltuusto on ko- kouksessaan t. k. 1 pnä päättänyt mitä lämpimimmin puoltaa leskirouma Mi- mi )tordbergin anomusta, että hänen käytettämäkseen, perustettamaksi aijot- tua naisalkoholistien ja -morfinistien hoitolaa marten luomutettaisiin entisen Uudenkaupungin resermikomppanian ka- sarmirakennukset. — Kuten muistetta- nee anoi rouma Nordberg mainitun anomuksen lisäksi senaatilta 4,000 mkn muotuista apurahaa tarkotukseen. — Suomalainen kansako»!»» sulettu. Marianhaminan suomalai- selta kansakoululta on kaupunki emän- nyt amustuksen, jonka muoksi koulun on täytynyt lakkauttaa työnsä. Suo- malaiset lapset jäämät siten ilman al- keisopetusta. — Soiviuto-oikeudet rakennus- työalalla. Rakennustyöläisten palk- kaussopimuksia laatimien sominto-oi- keuksien kolmanneksi puheenjohtajaksi on suostunut rupeamaan senaattori Kaarlo Castren. Kuten muistettanee, omat toiset puheenjohtajat lakit. kand. Heikki Ritamuori ja senaattori K. I. Stählberg. — Turun kaupungintviskaali ei nosta kannetta H. Rautiota ja K. Murrosta mastaan. Turun kaupunginmiskaali Haarald Nordfors ei nosta kannetta miime MappujuH- lilla Kupittaalla kirmesmies Heikki Raution ja Kaapo Murroksen pnä- mäin puheiden johdosta, maan on ilmoittanut Turun läänin kumernöö- rille, pyytäen hänen ilmoittamaan edelleen kenraalikumernöörille, että hän ei moi kenraalikumernöörin käskyä noudattaa siinä, että mainitut henkilöt asetettaisiin syytteeseen rikoslain 10 lumun mukaan, koska pitämässään tutkinnossa ei ole huomannut sellaiseen oleman aihetta. — Everstiluutnantti Gruse- witsh Netshain murhajuttu. Jut- tu Hämeenlinnaan sijoitetun 4:nnen suomenmaalaisen tarkka-ampujarnkmen- tin päällikön emerstiluutnantti Gruse- mitsh-Netshain murhasta, joka tapah- tui syysmanömerien aikana m. 1908, on määrätty käsiteltämäksi Pietarin so- tilaspiirituomioistuimessa ensi lokakuun alussa. Jutun tutkimukset omat kes- täneet kaksi muotta. — Toimestaan pidätetty. Kol- me miikkoa sitten ilmoitettiin Wiipu- rin kaupunginmoudin kansliasta etsi- mälle poliisille, että ulosottoapulai- sella Heikki Halisella oli konttoriin ti- liitämättä 5,800 mk. hänen kanta- miaan ulosottomaroja. Halinen on erotettu toimestaan ja asia otetaan käsiteltämäksi Miipurin raastumanoi- keudessa tällä miikolla. — Sanduddin tapettitehtaan Palo Helsingissä. Kuten jo miime numerossa mainitsimme on palomahin- kojen armioitu nouseman 400,000 markkaan. Palaneitten rakennusten armo oli noin 70,000 ä 80,000 mk., koneitten armo noin 200,000 mk. ja marastojen armo noin 120,000 ä 130,000 mk. Tulen saaliiksi joutui 9 painokonetta, 3 pohjauskonetta, 2 gaurerkonetta, 1 lakerauskone, 1 kiil- loituskone ja 1 leikkauskone. Sanduddin tapettitehdasosakenhtiön myynti oli m. 1907 noin 700,000 mk. ja nyttemmin on se n. 1,750,000 mk. Suurimmat ostajat on Menäjällä, jonne myydään muosittain noin 600,000 mk. armosta, senjälkeen on suurin ostaja Englanti. Suomi on masta kolmannella sijalla. Tehtaalla on nykyään työssä noin 80 työmiestä. Tulipalon kautta joutui työttömäksi noin 60 henkilöä, miehiä ja naisia. — Palaneitten rakennusten uudestaan rakentamiseen ryhdytään piakkoin. — Suuria lahjoituksia Turus sa. Turussa äskettäin kuollut neiti Josesina Grönroos on testamentissaan tehnyt jälkeensä jättämästään omai- suudesta m. M- seuraamat lahjoitukset: Turun Ukkokoti-yhdistukselle 10,000 mk.; Turun Manhain ^)taistenkoti-yh' distykselle 5,000 mk.; Turun käsilyö- läisyhdistykselle 10,000 mk.; Suoma laiselle Kirjallisuudenseuralle Helsin- gissä 500 mk.; Kansanmalistusseuralle Helsingissä 1,000 mk.: Raittiuden Us- tämille Helsingissä 500 mk.; Kristilli selle raittiusseuralle Turussa 300 mk.: Turun kaupunkilähetykselle 500 mk.: sekä Turun luterilaisen hautausmaan kaunistuskomitean käytettämäksi 400 mk. Kolmen ensiksi mainitun lahjoituksen korot lankeamat kuitenkin eräille wai- najan omaisille näiden elinajan. — Päitväusä päättänyt kaup pias. 5lauppias Gustaf Parman Porista tamattiin lauantaina otsa kuu- lan lämistämänä läheltä Porin kau- punkia. Edellisenä päimänä oli bän jo kadonnut. P. oli aikanaan kuulun Porin asejutun päähenkilöitä. Huhuil- laan, että P. olisi surman suuhun men- nyt Kristiinan tapausten muoksi. — Petkuttajako? Miime lauan tain Retsh kertoo seuraamaa: Pari päimää sitten kiintyi santar- mien huomio Valkeasaarella erääseen matkustajaan, joka, hänen matkatama- roitaan tarkastettaessa, esitti laukun, jossa oli 40,000 rnplaa rahaa. Mie- heltä löydettiin chekkikirjoja muutamiin menälälsiin pankkeihin ja Suomen ala- maisen Kuitusen nimelle annettu mää- rennetty passi. Kysyttäessä, mistä oli saanut niin suuren summan rahaa, mies selitti, että hän on erään suoma- laisen toiminimen uskottu mies, mutta sotkeutui puheissaan kun tuli kysymyk-