?4:o 82 — I9IO KAIKU. Keskiviikkona Heinäkuun 20 pcfvärtä. ^ohjois-Suomen .Maanmittaus toimisto. toola. Kiinteimistökauppoja iViaanmittaustoimia y. m. paamattomuuden kun heitä ei ole oi- keudenpäätöksellä syyttömiksi julistettu, maikkakin he, tuomitsemisen jälkeen omat mapautuneet rangaistuksesta wan- bentumisen takia taikka armollisen ju- listuskirjan tai erityisen armollisen käskyn nojalla; 2) henkilöt, jotka Suu riruhtinaanmaan tuomioistuimen pää- töksellä omat eroitetut mirantoimituk- lestu kolmen muoden aikana erottami- sesta, maikkakin he omat mapautuneet tästä rangaistuksesta manhentumisen takia taikka armollisen julistuskirjan erityisen armollisen käskyn nojalla; sekä 3) henkilöt, jotka omat syytteessä rämän artiklan 1 kohdassa mainituista rikollisista teoista taikka sellaisista, jotka tuottamat mirantoimituksesta erot- tamisen. 4. Maltakunnanduuman jäseniksi ei moi malita henkilöitä, jotka eimät osaa menäjänkieltä. 5. Eduskunnan toimittaman maa- Iin asiakirjat (2 art.) ja samaten ma- liiukset maaleista tapahtuneista mir- beellisyyksistä, sekä eduskunnan puhe- miehen selitykset näiden malitusten johdosta menäjänkielisinä yhden kuu- kauden kuluessa maalien toimittami sesta Suomen kenraalikumernöörille, joka antaa luettelon maltakunnanduu- man jäseniksi malituista henkilöistä hallitsemalle senaatille yleisön tietoon saatettamaksi, mutta toimittaa maali- asiakirjat, »valitukset ja selitykset mal- takunnanduumaan. III. Menot, jotca johtumat sääde- tyn ylläpidon suorittamisesta ja mat- kakuluien törmäämisestä Suuriruhti- naanmaan mäestön keskuudesta mali- tuille maltakunnanneumoston ja mal- takunnanduuman jäsenille (maltakun- nanneumoston ohjes., 1906 muoden pain., 28 art.: maltakunnanduuman ohjes., 1908 muoden pain., 23 art.) pannaan maltakunnanrahaston tiliin ja korniakaan sille mastaamalla raha- määrällä Suomen kruunun maroista .. Allekirjoitti: maltakunnanneumos- ton pubeenjohtaja M. A k i m o m." Vleisiä uutisia. — Keisarittnerailn. Jo useana päimänä on tehty malmistuksia keisa rimierailua marten Pitkäpaadella. Luot silaimat ..Millmanstrand" ja ..Mareo gras" omat paroillaan trallaamassa »väylää Kamon selällä ja lähimesillä Keisarijahti ..Pohjantähti" saapui lauantaina marhain aamulla Kamon selälle ja ankkuroi tamalliselle paikal leen. Klo V-.>9 aamulla saapui ris teilijä ..Okean" ja kuljetuslaima „Asia" „Okean" lähti kuitenkin tunnin kulut tua takaisin merelle. Kaikesta päät täen tulee hallitsija näinä päiminä Pitkäpaadelle. — Kirkkolain johdanto. Kor- keimmassa paikassa heinäk. 1 p. mah- mistettu Arm. asetus erinäisistä muu- toksista Suomen emankelisluterilaisen kirkon Kirkkolakiin 6 p:ltä joulukuuta 1869 on saanut toisellaisen johdannon kuin senaatin laatima asetusehdotuksen johdanto oli. Nyt mahmistetun johdannon sana- muoto on seuraama: ..Hänen Majesteettinsa Keisari on Suomen kuudennen yleisen kirkollisko- kouksen ja Suomen eduskunnan ala- maisesta esityksestä nähnyt bymäksi armossa kumota Suomen emankelis- luterilaisen kirkon Kirkkolain 0 p:ltä joulukuuta 1869 88 § sekä määrätä että sanotun lain 39, 73, 82, 83, 84 ja 418 §§ tulemat kuulumaan seuraa- masti." Senaatin ehdotus oli näin kuuluma: „Hänen Majesteettinsa Keisari on nähnyt hymäksi mahmistaa Suomen kuudennen yleisen kirkolliskokouksen esit- tämän ja Suomen eduskunnan hymäk-- symän ehdotuksen muutoksiksi Suomen emankelis-luterilaisen kirkon moimassa- oleman Kirkkolain 6 p:ltä joulukuuta 1869 .'>9, 73, 82—84 ja 418 §§:iin sekä 88 §:n kumoamiseksi, sekä sen- muoksi määrätä, että sanotur pykälät tulemat kuulumaan seuraamasti." Korkeimmassa paikassa mahmistet- tua johdantoa ehdotti senaatissa mä- hemmistö senaatin jäsenistä. Asialla ei ole suurempaa periaatteellista mer- kitystä. — Aseiden ja ampumatarpei den luownttaminen ^venäläiselle sotalväelle. Hänen Majesteettinsa Keisari on alamaisesti esiteltäessä se- naatin ehdotusta, 1 pnä kulumaa hei- näkuuta hymäksynyt senaatin toimen- piteen Suomessa takamarikkoon otettu- jen aseiden ja ampumatarpeiden jättä- misestä menäläisen soiamäen huos- taan. Kenraalikumernööri on senaatille il- moittanut H. Majesteettinsa korkean tahdon senaatin tiedoksi ja tarpeellisia toimenpiteitä marten. — W t. Prokuraattori Char- pentierin erottaminen. Senaatin talousosaston oikeustoimituskunnalle on nyttemmin saapunut lyhyt oikeus- osaston pöytäkirjan ote m. t. proku- raattori Charpentierin erottamisesta esittelijäsihteerin toimesta. Kirjelmäs- sä ei mainita mitään prokuraattorin tehtämäin hoidosta. Samanlainen pöytäkirjan ote on myös lähetetty maltiomaraintoimitus- kunnalle. * W. t. prokuraattori otti jo toissa lauantaina jäähymäiset mirkamiehiltä prokuraattorin toimituskunnassa eikä hän ole sen jälkeen tointa hoitanut. Suomi on siis jo toista miikkoa mailla lain ylintä martijaa. — Uusia kanteita majesteetti rikoksista. Painoasiain ylihallitus on tehnyt senaatin oikeusosastolle esi- tyksen kanteen nostamisesta ..Rauman Lehteä" mastaan mainitun lehden 72:ssa numerossa olleen „Kirje Rau- malta "-nimisen kirjoituksen johdosta sekä pilalehti ..Fyreniä" mastaan mai- nitun lehden kaksoisnumerossa 26—2t olleen Hjalmar Procopen ..Trots allt"- nimisen runon johdosta. — Lahkouskolaisteu koulut. Kaikille kumernööreille lähettämällään kiertokirjelmällä miime toukokuun 19 päimältä on Wenäjän sisäasiain mi- nisteristön kirkollisasiain osasto pyy- tänyt tarkat tiedot ..lahkolaisten" kou- luista, niiden lukumäärästä ja sijait- semispaikoista. Sanottu kiertokirjelmä saapui pari päimää sitten kenraaliku- mernöörin kanslian mälityksellä myös- kin Oulun läänin kumernöörille. Kir- jelmässä pyydetään kumernööriä anta- maan sanotut tiedot Oulun läänistä mahdollisimman lyhyessä ajassa, ja on kenraalikumernöörin kansliakin lä- hetekirjelmässään huomauttanut ha luttujen tietojen kiireellisyydestä. — Postilaitos. Waasan posti konttorin hoitajan mirkaa on m. m. hakenut postinhoitaja E. E. Reuter. — Matka apurahaa, joka on julistettu haettamaksi kuuromykkäin-, sokeain- ja tylsämielisten kouluissa palmelemille johtajille, opettajille ja opettajattarille omat hakeneet m. m. Oulun kuuromykkäkoulun opettaja I. W. Lehto ja saman koulun opettaja- tar Stella Teresia Hertzberg. — Epäonnistunut määräys rautatiellä. U. S. kirjoittaa eräs ..Matkustaja: Äskettäin on Oulun ra- dalta etelääu tulemille III luotan (mut- ta ei II l.) matkustajille säädetty, että he saamat makuumaunun piletit tilata ja lunastaa masta Seinäjoen aseman konttorista, iekä siis junassa konduk- tööriltä, kuten tähän asti. Tästä on se surkea seuraus, että matkustajat saa- mat konttorin luukulla seistä muuta liikettä estämässä pitkät ajat, sillä kont- torimäellä näkyy oleman muutakin työ- tä. Sitä paitsi menee matkustajilta tuossa odottaissa ruoka-ajasta suuri osa, eimätkä he saa makuutilaa klo 7:ltä, niinkuin muuten ohjesääntö mää- rää. Olisikohan tuosta kellekän haittaa, jos Pohjanmaan junassa konduktööri möisi makuumaunupiletit III luokan mat- kustajille niinkuin II:kin? Asian pyytää täten saada sulkea ariv. miranomaisten huomioon, toimottua muutosta odot- tain. Minkämuoksi III luokan matkustajia marten on annettu moisia pohjoisesta matkustajille kiusallisia määräyksiä, on maikea ymmärtää. Joka tapauksessa on toimottama, että ne mitä pikimmin kumottaisiin. Gulun kaupungista. — Hiippakunnan uutisia. (Kuo pion). Tämän kuun 19 pnä päätty- neen hakuajan kuluessa omat Muonio- niskan amoinna ollutta kirkkoherran- mirkaa hakeneet: Limingan kappalai- nen Paamo Hyttinen, Dlimieskan kirk koherran apulainen Otto Kolehmainen ja Temmeksen m. t. kappalainen Niilo Holmström. — Kutvernööri (yadolin mat kusti eilen mieltämään Mikkelin lää- nissä sijaitsemalle maatilalleen kesälo- maansa, joka päättyy ensi elokuun 15 pnä. — Elinkeinoilmoituksia. Eili sessä maistraatin istunnossa ilmoitti seppä August Hyrynkangas alkamansa täällä harjoittamaan seppä- ja hemo- senkengitysliikettä toiminimellä ,.Wäi- sänen & Hyrynkangas". — Rakennuslautakunnan pöy täkirja, jonka se oli laatinut kemät- tarkastuksensa johdosta, esitettiin eili- sessä maistraatissa. Oikeus päätti kutsuttaa talonomistajat tai heidän asiamiehensä ensimäisestä kaupungin- osasta tuleman miikon tiistain maist- raatin istuntoon kuulusteltamiksi ra- kennuslautakunnan tekemien muistu- tuksien johdosta. Muistutuksen saaneita on yllämai- nitussa kaupunginosassa 26 talonomis- tajaa. — Laitvaliike. Wiime lauantaina aapui tänne englantilainen höyrylai- ma ..Highgade", lastatakseen Iin Röy- ästä paperipuita. Maanantaina saapui kreikkalainen löyrylaima ..Zarisis", mennen Iin Näyttään ottamaan puutamaraa Bild- iltä. Samana päimänä tulimat tänne amallisilla muoroillaan höyrylaimat ..Storsorsten" ja „Jris." — Warkaus. Wiime miikon lau- mantaina marasti muuan poikanen eräästä suutarinliikkeestä yhden kengän ja puunaulapussin. Poika tunnetaan ja tulee saamaan rangaistuksensa. — Kadottanut rahansa. Kul- kukauppias Kaisa Erkkilä on ilmoitta- nut poliisille, että häneltä on kadon- nut kukkaro, jossa oli 164 markkaa rahaa. — Eronnut liikkeestä. Jnsi- nööri L. Hilden, joka on ollut täkäläi sen o. y. Ferrumin toimeenpanemana johtajana, on eronnut, muuttaakseen pääkaupunkiin ..Jakobsen & Söner" nimisen liikkeen palmelukseen. BgaraiaTHH — Lääninlvirkamiehet. Kemi järmen piirin nimismies John Sjö berg on yksityisten asiain takia saanu mirkamapautta ensituleman el ok. p:stä seuraaman syysk. 15 p:mäan saakka ja on hänen sijaisekseen siksi ai kaa määrätty poliisikonstaapeli Mikko Turunen. — Ulosottomiehet. Kajaanin kihlakunnan kruununmouti on oikeu- tettu ulosottonliehenä Kuhmoniemen nimismiespiirissä t. k. 13 p:stä kulu- man muoden loppuun saakka köyttä- mään myöskin poliisikonstaapeli I Kilposta. — Knnta welwoitettn sakon uhalla perustamaan kansakoulun T. k. 18 pnä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus melmoittanut Mu hoksen kunnan 106 markan sakon uhalla syyslukukauden alusta m. 1911 Sanginjoen kylän koulupiirissä amaa maan ylemmän kansakoulun piirijaossa ennemmin mahmistetulle paikalle. — Kestikiewarit ja kyyditys T. k. 9 pnä antamallaan päätöksellä on lääninhallitus uskonut kestikiemari talonpidon sekä marsinaisen ja ylimää räisen kyydityksen toimittamisen Kär sämäen kunnassa sijaitsemissa kyytilai toksissa 1911 muoden alusta alkamaksi miisimuotiskaudeksi: kirkonkylässä ta lolliselle Herman Pappilalle, Mäen pään talojen seuduilla talolliselle Her man Tulpolle, Menetpalon kylässä talolliselle Manna Lystilälle ja Sami selän kylässä talolliselle Juho Kerä lälle. Mainituista toimista tulee muo- sittain kormauksena suorittaa Pappi lalle Kärsämäen kunnan 596 mk. 44 p. ja Pulkkilan kunnan 103 mk. 56 p., Tulpolle Haapameden kunnan 600 mk., Lystilälle Kärsämäen kunnan 300 mk., Piippolan kunnan 290 mk. 11 p. Pulkkilan kunnan 9 mk. 89 p. sekä Kerälälle Kärsämäen kunnan 400 mk. T. k. 16 pnä antamallaan päätök- sellä on lääninhallitus, samalla kuin talonemäntä Anna Greeta Puiraman tekemää tarjousta kestikiemaritalon pi dosta ja kyydityksen toimittamisesta Kiimingin kunnassa ensi kyydityskau tena e: ole moitu hymäksyä, koska Puiraman talo paikkansa suhteen sekä siihen nähden mitä Kiimingin piirin nimismies asiassa antamassaan lau- sunnossaan oli esiintuonut, on aiman sopimaton sanottuun kuntaan Ukkolan seuduille asetettamaksi määrätyksi kesti- kiemarltaloksi, katsonut oikeaksi, asian- omaiset kunnat kun eimät olleet hy- mäksyneet nykyisen kestikiemarin hoita- jan Paamo Leppälä-Ukkolan tarjousta, maikkakin hän oli sen alentanut 1,50t mkaan, maan ilmoittaneet ryhtymänsä pitämään hollihemoset manttaalin pe- rusteella, melmoittaa Kiimingin ja Kempeleen kunnat hankkimaan hymäk- syttämän kestikiemaritalon hoitajineen Ukkolan seuduille. — Wahwistettuja sääntöjä. T. k. 18 pnä on lääninhallitus mah- mistanut sääntöehdotuksen Siemin kun- nan ja Sodankylän pitäjäin paloapu- yhdistyksille. Iisakki hoikka <()-Wuotias. Huomenna täyttää ent. maltiopäi mämies Iisakki Hoikka 70 muotta. Syntyneenä 21 p. heinäk. 1840 Kemissä tuli H. 23 muotiaana isänsä jälkeen Muurolan sotilasmirka- talon muokraajaksi Romaniemellä ollen yhä samassa asemassa. H. ei kuiten- kaan tyytynyt tamallisen maanmiljeli- jän tamoin ahertelemaan jokapäimäi- sissä askareissa, maan hankki itselleen kirjallisuuden amulla tietoja eri aloilta. Ennen pitkää tuli hän huomatuksi ja moniin luottamustoimiin on häntä pitkän ajan kuluessa käytetty sekä omassa kunnassa että laajemmillakin aloilla. Milloin tuli kysymys jostain lähetystöstä, joka kämi miranomaisten luona puhumassa Perä-Pohjolan tar- peistä, silloin sai Iisakki Hoikka astua esiin. Kuudessa kotikuntansa eri lä- hetystössä on hän puheenjohtajana ollut. Amarammalta tuli H. tunnetuksi, kun hänet m. 1882 ensi kerran malit- tiin maltiopäimille, joilla hän sittem- min oli muosina 1885, 1888, 1891, 1894 ja 1899 sekä yksikamarisessa eduskunnassa muosina 1907, 1908 ja 1909. Monia alotteita on H. mal- tiopäimillä tehnyt ja huoleti saattaa sanoa, että Perä-Pohjolan mäestöllä on hänessä ollut pontema etujensa puoltaja. Kemin—Romaniemen radan historiaan liittyy hänen nimensä. Hänpä teki tästä radasta ensimäisen anomuksen w:n 1891 maltiopäimillä. Moneen muuhun toimenpiteeseen laa- jan Perä -Pohjolan hymäksi on hänellä ansioita. Iisakki Hoikka oli m. 1886 Kemin romastikunnan maallikkoedustajana ylei- sessä kirkolliskokouksessa. | Toimotamme paljon puuhanneelle manhukselle rauhallista elämän iltaa. —i. Aunsamon metsäjutut päättyneet kihlakunnanoi keudessa. Maanantaina Kuusamossa pidetyissä mälikäräjissä käsiteltiin Marjatta Trä- maruaktiebolagiu Alakitkan ja Törmä- sen lohkokunnan osakkaita mastaan nostamaa oikeusjuttua, jonka kautta kuten muistettanee mainittu yhtiö tah- toi saada pätemiksi manhat sopimukset Alakitkan ja Törmäsen lahkokuntien metsistä sekä myöhemmin kruunun tukkihuutokaupoisja tehdyt kaupat, joilla mainitut metsät olimat myydyt sahan- omistaja Emil Granseltille ja toimi nimi N. Rusanoffsonille, mitättömiksi Oikeus ratkaisi molemmat jutu hyläten Marjakka Trämaruaktiebo lagin nostamat kanteet. Kerromme ensi numerossa tarkem min jutun käsittelystä. Syyttäjä: Miksi mastaaja ei seurannut maimoaan sairaalaan. Mastaaja: Kun maimonsa oli sanonut, että hänelle olisi parempi, että jäisi lasten luo. Mielä sanoi mastaaja hänelle ilmoi- tetun, ettei saisi tamata roumaansa sairashuoneessa, mutta kun sai luman sinne mennä, niin meni. Syyttäjä: Oliko mastaajalla tapana useasti olla poissa kotoaan. Mastaaja: Oli ollut kuukausia, ettei ollut sieltä liikkunut, mutta aina kun matkoiltaan tuli kotiaan, oli maina- ja häntä hellästi kohdellut. Onnettoman tapauksen edellä oli mai- naja ollut erittäin iloinen. „elä Todistajain kuulustelu. 3223 tmm Wn Ptiitziui» klio- kiiiiiiniHii! iiitfimiitcH tapahtui miime lauantaina Limingassa Heiskarin talossa, Limingan y. m pitäjien käräjäkunnan kihlakunnanoi keuden mälikäräjissä. Oikeuden pu heenjohtajana oli hom. ausk. Mille Rahkonen, yleisenä syyttäjänä Kii min gin nimismies E m. M o b e r g Saapumilla oli paitsi mastaajaa Emil Pe ntziniä myöskin rouma Elin Pentzin-mainajan manhemmatse kä mastaajan äiti ja 2 meljeä. Aluksi lausui Pentzinin asiamies maratuomari I. Termonen, että mälikäräjät pidetään mastaajan kus- tannuksella, jotta ne poistaisimat kaikki pahat huhut, joita on liikkeellä rouma Pentzinin kuoleman johdosta. 'Ileinen syyttäjä Em. M o d e r g pyysi saada oikeuden istunnon kuluessa tehdä mastaajalle joitakin kysymyksiä ja että mastaajaa kuulusteltaisiin po- liisitntkintopöytäkirjaa ensin lukematta Asia m. Termonen pyysi saada oikaista joitakin poliisitutkintopöytäkir- jaan tulleita erehdyksiä. Tämän jälkeen seurasi Emil Pentzinin kertomus onnettomuus tapauksesta, joka, kuten muistetaan, sattui kesäk. 3 pnä. Mainitsemme kertomuksesta m. m. seuraamaa: On- nettomuuden edellisenä päimänä oli mastaaja aikonut ottaa sänkykamarissa kotelossa oleman promningin ja panna sen talteen, jotta se ei joutuisi lasten käsiin. Senmuoksi päätti hän puhdis- taa remolmerin, koska sitä ei ollut teh nyt pittään aikaan ja ottikin siitä pois 7 patruunaa sisältämän makasiinin, amaten kahdesti sulkuosaston, mutta kun piipusta ei lähtenyt patruunaa, luuli hän, ettei sitä siellä ollutkaan ja kun lisäksi puhdistus keskeytyi mäliin- tulleiden asioiden muoksi, laski hän aseen kaapin päälle. Hiukan ennen ta- pausta onnettomuuspäimänä oli mast lukenut sanomalehteä sänkykamarissa, mennen senjälkeen peilin luo, jossa ol- lessaan huomasi kaapin päällä oleman remolmerin. Alkoi pistää sen pöytälaa- tikkoon. Amasi laatikon oikealla kädel- lään ja cllen kumarassa pisti aseen ma- semmalla kädellä sinne, mutta kun re- molmeri yritti putoamaan laatikon poh jaan, tarttui P. siihen kiinni. Remol- meri laukesi sillein mast. tietämättä, kä- mikö siihen käsi tai mikä sen aiheutti. Mastaajalla oli silloin ollut päällä le- meähihainen pusero. Pöytä on matalanpuoleinen, naisen kirjoituspöytä, jonka mieressä rouman- sa istui remolmerin lauetessa. Laukauk- sen jälkeen istui rouma P. mielä pa- risen minuuttia pöydän ääressä. Hänen lähtiessään siitä, kysyi miehensä, oliko laukaus sattunut häneen. P. muisti maimonsa mastanneen: „ei sattunut". Sänkykamarista, jossa he olimat, meni maimonsa ruokasalin läpi kyök- kiin, P:n seuratessa häntä. Kyökissä pyörtyi P., nähdessään roumansa ole- man kalpean. Mirottuaan kysyi hän maimoaan, jonka sanottiin menneen minttikamariin. Kun hän meni sinne, luomasi hän roumansa tuleman Mas aan maatteet oikealta puolen meressä. Minniltä alas tultua meni P. heti te- esooniin, soittaen tohtori Liljeblomille a pyytäen häntä tulemaan Liminkaan. Telefoonissa olonsa aikana oli rouman- a mennyt P:n meljen saattamana sän- 'ykamariin. Mastaaja ei sanonut hänellä ja mai- mollaan olleen koskaan pitempiaikaista riitaa ja jos sanallistaa oli ollut, so- mittiin siitä aina pian. Muuten oli so- minto ollut hymä tapauksen edellisinä päiminä. Oikeuspaikalle oli tuotu reivolmeri a pöytälaatikko. Laatikko, jonka simu- einän läpi luoti oli kulkenut, oli noin cm mahmuinen. Yleinen syyttäjä teki mielä kysymyk- iä mastaajalle erinäisistä seikoista. Mastaaja ei sanonut promnin- gilla pariin kolmeen muoteeu ampu- neensa kuin jonkun laukauksen. Ei muistanut, milloin patruuna olisi jou- unut piippuun. Syyttäjä: Mistä moi johtua, että mastaaja pyörtyi, kuullessaan roumaan sattuneen. Mastaaja: Säikäyksestä ja kun maimonsa oli lumimalkea. Ensiksi kuulusteltiin mastaajan äitiä, rouma Justiina Pentziniä, joka kertoi, että sopu amiopuolisoiden kesken oli ollut erittäin hymä. Mitään erityisiä riitoja ei ollut tapahtunut. Lääketieteen yliopp. Aarno Pent- z i n samaa kuin edellinen, lisäten, että mainaja, joka oli tullut tapauksen jäl- keen minttikamariin hänen luokseen, oli sanonut, että Emil oli ampunut häntä, mutta ei ollut tiennyt, oliko se häneen sattunut. Mainaja oli minttikamariin tullessaan ollut komasti säikähdyksissä ja kalpeannäköinen. Todistaja oli saat- tanut hänet säntykamariin. Lääketieteen yliopp. Drjö Pent- z i n sanoi olleensa ulkosalla tapauksen sattuessa. Oli kuullut sinne telefoonin soiman ja puhuttaman komaäänisesti. Tultuaan sen johdosta sisälle ja men- Lyään säntykamariin, näki hän maina- jan makaaman sängyssä. Mainaja ei ollut puhunut mitään. Huomasi remol- merin oleman pöytälaatikossa ja pat- ruunan irrallaan sen mieressä. Rouma Juselius kertoi, että mast. tullessaan tapauksen jälkeisenä päimänä sairaalaan, oli siellä sanonut, ettei totta tosiaan ollut tahallisesti am- punut maimoaan. Todistajan sitten ky- syttyä haamoittuneelta, oliko mast. ampunut häntä, oli hän mastannut, että hän uskoo, ettei miehensä ole häntä ampunut. Tätä sanoessaan oli maina- ja ollut jo hymin huono. Kapteeni Juseliuksella ei ollut mitään »vaatimuksia mastaajan suhteen, kun hän oli makuutettuna hä- nen miattomuudestaan, koska mainaja oli sen itse kuollessaan näyttänyt to- teen. Itse tapauksen sattuessa oli kap- teeni ollut matkoilla. Lääninsairaalan ylihoitajatar N a e- ma K u r m i n e n pyysi mapautusta malanteosta, koska oli uskonnollisilta mielipiteiltään teosoosi, mutta sellaista ei oikeus luonnollisesti moinut myön- tää. Tämän jälkeen mannoi hänkin malansa. Hän kertoi, että mainaja oli ollut sairaalaan tuotaessa täydellä ymmär ryksellä, mutta heikkous. Mastaaja ei ollut silloin mukana. Tapausta seu- raaman päimän iltana klo 6 oli mas taaja tullut, kun oli ensin telefoonissa todistajalta kysynyt siihen lupaa. Muu ten ihmetteli todistaja, miksi mastaaja silloin masta tuli maimonsa luo. Mastaaja oli tilaisuudessa ollut kyy- nelissä. Paitsi häntä olimat silloin saapumilla mainajan omaiset. Todis- taja ei ollut kuullut mitään puhuttaman. Palmelijatar Jenny Pyykkö oli kuullut laukauksen ja samalla par- tauksen ollessaan kyökkipuuhissa. Mä- hän ajan perästä oli rouma tullut kyökkiin ja herra hänen perässään. Rouma oli sanonut, että herra ampui häntä, herra taas, ettei hänellä ollut tarkoituksena, maan, että rumetessaan laskemaan remolmeria laatikkoon, oli se lauennut. Rouma oli kyökkiin tul- lessaan ollut kalpea ja totinen. Herra oli pyörtynyt heti, kun rouma sanoi, että hän oli roumaa ampunut. Pyör- tyessään oli herra huutanut, että Eli- niin kämi. Tämän jälkeen oli rouma mennyt kyökistä pois. Herra oli mirottuaan juossut maimonsa jälkeen minnille, mut- ta tämä tuli jo häntä mastaan. Minttikamarista meni rouma ensin saliin, yrittäen telefooniin, johon herra ei kumminkaan häntä päästänyt. Sit- ten meni rouma säntykamariin, pannen heti maata. Maata pantuaan pyysi rourva palmelijat säntykamariin, jos- sa hän hymästeli keitä ja sanoi, että hän kuolee. Herran yrittäessä sinne, oli rouma oikaissut kättään sanoen: tule, mene pois". Riitaa ei todistaja ollut huoman- nut amiopuolisoiden kesken, maikka oli palmeluksessa ollut miime syksystä asti. Mielä kertoi todistaja, että herra oli tullut kotiinsa maanantaipäimänä aiman selmänä (tapaus sattui saman miikon perjantaina». Kotona ei hän ol- lut koskaan juonut. Ei tiennyt, oliko remolmeri ollut koskaan käsillä, sillä hän oli samana päimänä, kun onnettomuus sattui, pyyh- kinyt tomua sänkykamarista, mutta re- molmeria ei ollut missään nähnyt. Olga P i l t o oli kuullut laukauk- sen ja rouman sanoman, että herra ampui häntä, mutta ei tiedä, onko ma- hingossa tai muuten. Rouma oli jo silloin ollut manna kuolemastaan. To distaja, joka oli ollut talossa 10 muot- ta, ei ollut huomannut erityistä epä- fopua. Matti Jääskeläinen oli ol- lut tallimiehenä Pemzinillä miime syk- systä saakka, mutta el ollut liuoman- nut riitaa amiopuolisoiden kesken. Tohtori Liljeblom kertoi, että hänelle oli soitettu kesäk 3 pinä Limingan Marttilasta noin 10 minuut- tia ennen postijunan lähtöä, että siellä oli tapahtunut onnettomuus ja että häntä pyydettiin sinne. Tutkittuaan haaman jasidottuaan sen, oli todistaja kysynyt, miten onnettomuus oli tapahtunut, jolloin rouma P. oli mastannut, että miehensä piti puhdis- taa promninkiaan ja että hän oli ot tanut siinä tarkoituksessa makasiirun siitä, mutta tuntemattomasta syystä heittänyt puhdistuksen toiseen kerimän ja että remolmeri laukesi miehensä sitä laatikkoon pannessa. Todistaja kummasteli, ettei mastaa- ja ollut haamoittuneen luona, eikä hä- nen kehoituksestaan lähtenyt asemalle mainajaa saattamaan. Tohtorin sitten konduttöörimaunussa kysyttyä maina- jalta, miksikä miehensä ei tullut mu- kaan, oli hän mastannut, että parasta oli, kun hän jäi kotiin, lisäten siinen, että hän tahtoo selittää tohtorille to- tuuden. Mainaja kertoi mielä todista jalle mastaajan olleen useita päimiä poissa kotoaan ja että sinne tullessaan oli näyttänyt enempi äreältä. Olipa mielä mainaja epäillyt, onko miehensä täydellisesti normaalikaan, sanoen lo- puksi, ettei laukaus olisikaan tapatur ma, selittämäträ kumminkaan lähempää syytä epäilykseensä. Onnettoman kuulan sanoi tohtori kulkeneen oikealta puolelta naman, rik- koen suolia 10 kohden. Yleinen syyttäjä: mastaa- jan omasta kertomuksesta on käynyt selmille, että hän on käsitellyt prom- ninkia maromattomasti, maitta oli lot- runut sitä käyttämään. Samoin on läy- nyt todistaja Pyykön kertomuksesta sel- Mllle seikkoja, joista näyttää, että asia saa toisen käänteen. Pyysi lykkäystä asialle, koska oli ilmoitettu uusia todis- tajia. Marat. Termonen pyysi mir- kaatekemältä nimismieheltä, Leimiskäl- tä, todistajia nimitettämäksi ja tietoa siitä, mitä heidän pitäisi tietää. M. t. nimismies L e i m i s k ä sa- noi oleman 9 todistajaa, joita ei tui- tenkaan ollut ehtinyt mielä kuulustella. Sanoi todistajain mahdollisesti tietä- män tapahtuman edellisiä asioita. Marat. Termonen: nimismies Mirzenius oli koettanut ottaa huhuista selmää, mutta mitään marmuutta ei ollut niissä huomannut. Pyytää, että oikeus melmoittaisi tekemään suoran syytöksen, minkä hän katsoisi asiassa tarpeelliseksi, huomauttaen käyneen sel- mille, että amiopuolisoiden sopu oli ollut hymä ja että mainajakin oli myön- tänyt onnettomuuden tapaturmaksi, sillä mastaaja ei marinaankaan olisi malinnut sellaista muotoa ampumiset- leen, jos se olisi tarkoituksella tapabtu- nut. Välipäätöksellään me!- moitti oikeus syyttäjän tekemään syy- töksensä ja tuomaan esille maatumiksensa asiaan nähden. Tämän jälkeen maati yl. s y y t t ä- j ä mastaajalle edesmastuuta 21 lu- mun 10 pykälän mukaan ampuma aseen huolimattomasta käsittelystä, pyyteen asialle lisäselivitysten tähden lykkäystä marsinaisiin käräjiin. Marat. Termonen mastusti asian KJUIUUUVHl» HMirTummni r -.ftiufflfidai mrrniiniinf •1 y ii Liikemiehille, jotka tahtovat liikkeensä tun netuksi sekä maaseutulai sille että kaupunkilaisille, on varmasti edullisin ilmoittaa joka nykyään leviää 6,000:teen ostokykyiseen perheeseen. e V** ***» mi] WMI Kv; pj Tfai ifiraai tatt* ram j