1910 19 Likkins ItlMsil IS M 1910 tt:o 19 OkkillZ llelÄmiii IS B curun Levli L^»V»«» Kanka- ja printtinä»» tzatuj»» kulmassa ^ (VaakapSStS TZSstSpa»kk!a) toimitus: LlakerraSsa, kolmas ovi SriStttaaakab»» kul' maSta lähtien LSntiseltä Rantakadulla. Puhelimat: AlmoitnS» ja TilanSkonttori (S a.p^-7 Tonnisto (1—8 i .p.) . 1441 JaSsalouttori . . . ^7 4S Kirjapaino ja kaktori "x. S» l«i«.johtaja ... ^.SS1 7i1uashinnait TnrnSsa PoStik. Kbko »»od. . . . .S:— 4: — V»oli . — V«lj. „ . . . . » 7^»0 1.Z0 / JrtoiaiSinmerot 5 p. ' ' Zlmoitusisn hinnai» Hi?.' AieVtin edellä S p. millimdtrLSti» . TekSti» jäl-Sti 7 p. . Vähin ilmoituShtnta «S p.' Sat tavata- 20 p. Paitsi UmoitllShintoa. 7urun Lshisä >»r«a ilmaiseksi kunkausittai» Luomi , knvalehti kansalle. ?urun Lehti UmeStyy kolmeSti viikossa, ni- mtttäi» tiistaisin, t»or«tai- sin ja lanantaisi» aamulla. - Lehti kannetaan TnrnSsa maksatta kanki» Utaaja» kotiin. Ote alMMMa. tiistai, helmi!. IS p.: Sipri. Keskiviikko, helmik. IS p.: Julio. Hää-olot Turussa. Wiime laaantai»»: LSmpömäirS: korkein 1, ali» — ?. Ilma» suhteellinen kosteus: bl luulen suunta: Läntinen. Larinko o» paistanut: — t. — m. Lume» paksuus: S cm. Toispäitoäuii su«»u»tai«a. LSmpSmiärS: korkei» -j- S, ali» — 1. Ilma» suhteellinen koSteuS: 63 Tuulen suunta: Lounainen. Larinko on paistanut: 1 t. SS «. Lv«e» paksuus: 8 cm. Eile» maanautaiua: LSmpSmäiri: korkei» -j- 1, ali» — 1. Ilman suhteelliaen koSteuS: VV "/»- Tuule» suunta: EtelÄne». . Aurinko o» paistanut: — t. »» «. Lumen paksuuS: 8 cm. Lurun Leftl! stsältää tällää» m. «. feurtavat kirjoi- tvkset: Maakie» tuloiset I. Johtava tirjoituS. Ke»aati» ttPsiistUNts. Lassu»toa Vaaditaan. AaMu» ha»i»ite«de« Pilttiä festi. Suome» »alttourautateitte» »e- «iliii»e» tarkastaja »tmitetty. Mttryysliö t«Patzt»»»t s Alatoruio» Pappila» ««rs» . S» »e« «eria»»ett»«»»,. Laiva ja 170 heskeä hukkunut. S-»ria te»ta«e»Wrahja!t»»ft«. Lahjoitettu summa 1,305,000 sukaa. Maatie» t»l„ ?»r»« tti»i» eteltisestt »aalt»!irt»Ui. Hfreisi Ssrast. «irj. Jukta. AH»is: Saraevaali AijzaSsa. A. y. «. Senaatin täysi- istunto. <5a«l»»toa «aaditaa». Perjantaina olleessa senaatm täysi- iSwanoSsa esitettiin armollinen käsky kirje, jossa senaattia kehoitetaau anta> maan lausnntua seuraavista asioista: Eduskunnas anomuksesta, joka koZkee tuomioistuimen perustamista, jolle siir rettäisiin senaatin talousosastolle kuu» luwa hallinto oikeudellisten juttujen kor kein oikeudenkäyttö, eduskunnan »vastauk sesta arm esitykseen, joka koSkce erillis te.i vesijättömaittea muodostamista it senäisiksi tiloiksi, eduskunnan anomuk sesta, joka koskee vesioikeuslain 3 lu isua osittaista muuttamista, eduskusnaa vastauksesta arm. esitykseen, joka koskee erinäisten elinkeinonharjottajain oikeu den rajottamiSta kiinteimistöjen hankki miseen maalla, eduskunnan anomuksesta, joka koskee ehdollisen rangaistustuomion käytäntöön ottamista sekä cduZkunn a anomuksetta, joka koskee rikoslain 20 luvu» 7 Z:n »uuttamista, missä pykä lässä on puhe alaikäisiä vastaan teh dyistä siveellisyysrikoksista. Senaatti lykkäsi lausuntojen valmis tamisen keskuudessaan valiokuntaan. Tämän lisäksi käsitteli senaatti vielä «seita asioita, joista tärkeimpiä mainit semme Maltiosihteerinviraston kirjelmä, että H. Majesteettinsa on jättänyt huo mioonottamatta eduskunnan hyväksymän lakiehdotuksen rikoslain 13 luvun eri näisten kohtien muuttamisesta, jotka koskevat majesteettirikoksesta nostetta- vien juttujen käsittelyä. Kirjelmä ei antanut senaatille aihetta mihinkään toi miin. Armollinen käSky että senaatin on laadittava uusi esitysehdotus kulkukau- pasta. Senaatti päätti asian jvhdoSta tehdä alistuksen korkeimpaan paikkaan. Ar«. käSky, että senaatin on laadit tava uusi esitySehdotuS elinkeinoista. Senaatti päätti asian johdosta tehdä alistuksen korkeimpaan paikkaan. Sen- lisäksi päätti senaatti tehdä korkeimpaan paikkaan esityksen, että se saisi luvan laatia esitysehdotuksen seuraavista asi oista, nim.: elinkeinonharjottaniSoikeu- desta; ammattiwaltuuStr>iSta; työiöan- nöiStä; ja erinäisistä määräyksistä, jot ka koskevat alaikäisten elinkeinotoimin taa ja ammattityötä. Myönnettiin tie» ja vesirakennusten ylihallituksen käytettäväksi 2 miljoonaa mk. Seinäjoen—Kristiinankaupungin— Kaskisten rautatierakennusta varten HevoShoidonnevvvjan apulaiscnvir kaa, joka on, avoin oli senaatissa hake nut 4 henkilöä ja yhdelle heiStä oli «a^nviljelyKhallitu» antanut puoltolau- seen. Eenaatti ei sentään hymäksyayt ketään vaan julisti viran uudelleen avoimeksi. Ensi vuonna suoritettavan mallas- jnomasuoStuntaveroSta tehtämää esitys- ehdotusta laatimaan valittiin komitea, johon tulivat senaattorit Markon?, Wi- reniuS, Berg ja Kraatz. Senaatti päätti eduskunnalle jättiä arm. vahsiStetun eduskuntaesityksen pe rintökaaren 9 luvun 1, 2, 4, S ja 7 Z:ien muuttamisesta. Esitettiin valtiosihteerinviraSton kir jelmä, että H- K. Majesteettinsa on jättänyt huomioonottamatta senaatin eh» dotuksen eduSkuntuesityksekfi korkeimman tuomioistuimen perustamisesta. Kirjelmä ei antanut aihetta toimenpiteeseen. Lainvalmistelukunnan toisen osaston käsiteltäväksi on senaatti jättänyt kyiy- «yksen jakolaitosta koskevan esityschdo- tuksen muodostamisesta uudestaan. Malitus hovioikeuden päätöksestä. Joku aika fitte» tuomitsi Turus ho vioikeus pääpoStitirehtööri Isoalaisen rangaistukseen Bobrikosfin ajoilta tun- «ets» poStttaitvksea »«vsta» kabineti»* heistä joukko hyppäsi yli laidan mereea. Laiva upposi perä edellä «»y tmnas miuustis kuluttua. Hukkuneidea jou» kossa oli paljon ranskalaisia upseereita sekä eräs kokonainea ranskalainen teat teriseurue, joka matkusti Algieriia an tamaa» näytäntöjä. Karnevaali Nizzassa. Kuhamme taSsä esittää karnevaalikulkuetta Nizzan kadulla. Karnevaalissa on tapana esittää joitakin merkkita pauksia. jotka maailman huomiota kiinnittävät, hauSkas a muodossa ja niin on laita tämänkin kohdan, joka kuvassamme näkyy. Siinä neet on mahdottoman suuri kukko laitettuna liikkuvaan kuntoon. Tämä kukko esittää erästä, nykyisin Parisia mielenkiinnossa pitävää »äytelmäkappaletta .Chantecleria", jonka näytelmän aihe on otettu — kanatarhasta, jota eräs kunnianhimoinen kukko hallitsee. pitämisestä, jossa yleisön kirjntä mieli valtaisesti aukaistiin ja luettiin. Ran gaistuksen alaiseksi joutui myös postin- hoitaja, hovineuvoS GamMt-l. Rangaistusta, joka heille tuomittiin, pitää Turun hovioikeuden kanneviSkaali Schybergson liian vähäpätöisenä ja kat scen, sekä Jamalaisen että GammUin rikoksen raskauttavaa laatuun ja kan sainvälistä väärinymmärrystä aiheut tavana, oa Schybergson valittanut ho vioikeuden päätöksestä senaattiin, ke- hoittaen tätä ryhtymään sellaisiin toi menpiteisiin, että pääpostitirehlööri Ie- malainen erotettaisiin virastaan ja että postinhoitaja Gamma! saisi somit ta» rangaistuksensa vankeudessa. Homioikeuden päätöksestä oz myöZkin Jaalalainen itse ja H:lsicgia kaupun gin viskaan Albrecht valittaneet se naattiin. Valtionrautateiden we- näläinen tarkastaja nimitetty. Suomen lvalnonrautaiciden tarkaS- tajakji on nimitetty todclliuen valtio- neutvoS David Andrejev Krii ger, jota sunnuntaina saapui Pieta ritta Helsinkiin. M-TMM mrhchttll. TuorStaina alettiin tämän mieliä jännittämän rikosjutun käsittely Tornion kihlak. oikeudessa. Ruustinna Junne linS oli tuotu sinne Oulun läänmvan kilaSta. Ensi» luettiin poliisitutkintopöytäkirja, jotta mainitsemme seuraavaa: Murhayrityksen tetijä Johansson kcr toi että rouva JunneliuS kerran oli kysynyt häneltä, utkattalsiko hän ampua ihmistä, ja oli hän ymmärtänyt, että rouva JunneliuS oli tällä tarkottanut, et'ä hänen pitäisi murhata ro vasti Jun neltnS, koSka hän ennen oli kuullut rouva Junneliuksen ilmaiseva» tyyty mättömyyttänsä miestään kohtaan. Joku mka tämä» jälkeen oli ronma Janne liuS lähennellyt häntä vinnillä ja ha laillut ja suudellut häntä. Poistues saan »inttikamariSta oli rouva I. sa nonut, että ukoSta olisi päästävä. Vä hitellen oli rouva I. houkutellut Jo hanssonin lnroatiomaan yhteyteen, sekä kotonaan roivaSti» poissaollessa, että mnnallakin. Rouva JunneliuS oli sit temmin alkanut houkutella häntä rovas tia murhaamaan luvaten hänele suuria etuja. Itse murhayrityksestä ja paos taan kertoi Johansson samoin kuin aikai semmin lehdissä jo o» kerrottn. Palvelijatar Miina Tikkanen, joka Z5 vuotta oli palvellut pappilassa, ker toi, että rouva Junneliuksen ja renki Johanssonin välillä oli ollut olemassa luvaton suhde ja että rouva JunneliuS oli ai?a puolustellut Johg,»sy«o, vsikla tämä esiintyi juopuneena ja laiminlöi tehtävänsä. JoS joku valitti Johans sonin käytöksestä, suuttui rouva Junne^ liuS, ja kun todistaja kerran oli men nyt itse rovastille valittamaan, olivat ronva JuuneliuS ja renki Johansson »ii» raivonneet, että todistajan oli täy tynyt p^eta naapnritaloos. Rouva JunneliuS ja Johansson olivat aina olleet yhdessä ja oli Johansson rovas tin poissaollessa usein käynyt rovvan sänkykamariSsa ja viipynyt siellä tunti kausia. Rouva Alma JunneliuS kertoi, että hän oli oppinut tuntemaan Johanssonin hienona ja luotettavana henkilönä. Ro vasti I. oli aina kohdellut Johanssonia huonosti ja oli hän tästä kohtelusta tullut katkeraksi, niin että rouma Jun nenus pelkäsi hänellä oleman murha aikeita romastia kohtaan. Rourva I. oli kuitenkin aina pyytänyt Johanssonia luopumaan moisista aikeista. Suhde rowa-:in ja rouma J:n «välillä oli ol- lut huono, koska roioasti oli aina koh- dkllut häntä pahasn ja ollut kiukkuinen. Kyiymys oli ollut awioeroSta, mutta kun roivasti lupasi antaa ainoastaan 40.000 markkaa, oli asia jäänyt sikseen. Hän kielii kehottaneensa Johanssonia ampu maan rovastia, samoinkuin jenkin, etlä hän on ollut tumattomassa suhteessa Johanssoniin. Oikeudelle jätti rovasti J:n asiamies rovastin kirjallisen lausunnon, jonka mukaan JohanSion oli kurjassa ja köy hässä tilaSia kun kyra toisten kehoituk sesta otti hänet väliaikaisesti palveluk seensa. Johansson oli ollut uppiniskai nen ja vnnaan menevä. Rva Junne liuS oli kiihkeästi vaatinut, että Jo hansson otettaisiin vakinaiseksi rengiksi pappilaan, mutta siihen ei klhra tahto nut suostua ennen tuin rnan kehoituk- iesta varsinainen renki erotettiin toi mestaan ja Johansson oiettua hänen tilalleen seuraavaan pesiauspäiväan aSti. Sekin tapahtui rouvan vaikutuk sesta, varsinkin kun Johansson oli tkralle .vakuuttanut olevansa aivan raitis. Ly hyt aika sen jälkeen havaittiin renki lumminkin juovuksissa, ivnka tähden klhra aikoi panna hänet pois palivelulsesta, multa r>va taaS sai asian siten järjes tetyksi, että JohouSson sai jäädä toi- meensä. Sentin jälkeen oti Johansion viettänyt juopottelevaa elamaa, muttu rva I. oli koettanut kailin tavoin seli tellä kertomuksia siitä perättömiksi. Kun renki vihdoin erotettiin toimestaan, oli hän kumminkin palannut takaisia aivan juovuksissa muka tervehtimään vanhoja luttaviaan. Kyra oli silloin käskenyt häntä poiS, mutta oli han kuitenkin jää nyt pappilaan, vaikka rouva oli va kuutta» >t khralle Johanssonin jo lähte neen. Silloin oli Johanssonilla ollut taskussaan revolveri, iota hän kopeloi, kun kkyra uudelleen käski häntä pois. Johansson oli silloin uhannut kkhraa. Rouva I:» luonnetta kuvaavana piir teenä khra m. m. kertoo, että rva Jun neliuS erään kerran oli hänelle sanonut, että jo» khra antaa pojalleen omaisuu tensa, niin ei po'ka tule kauan sen jäl keen elämään. Wielä oli rva JunneliuS kerron sanonut, että häntä vaivaavat pahat ajatukset nim. murha ajatukset. Kirkkoherra vaati eroa vaimostaan klä rauzaiStvSta «erhayritykjeStii. Tähäs loppui ensi päiväs kuuluste lut. Perjantaina asiaa jatkettiin. Rouva JunneliuS selitti S tunnin aja» suhdet taan Johanssoniin ja mieheensä. On nettomassa avioliitossa eläea ei hän saanut myötätuntoisuutta muilta kuin Johanssonilta, joka ruotsia puhuvana oli ainoa, jonka kvsSsa saattoi puhua ja puolesteli häntä, koska hän »äki kuinka Johanssonia vainottu». Missään lä hemmässä yhteydessä ei hän ollut Jo- haassonii». Kaikki olivat vehkeilleet häntä vastaan. Kun Johanssonin Haa parannalla tekemä tunnustus sitten luet tiin väitti hän sen perättömäksi joka suhteessa. Todistajien kuulustelu alkoi laua» taina. Todistajia oli haastettu 36, joista koko päivänä ehdittiin kuulustella ainoastaan S. Näillä ei ollut mitään erikoista kerrottavana; todistivat vaan pöytäkirjan oikeaksi. Rouva JunneliuS pui taaS pitkän puheen, jossa toisteli edellisenä päivänä lausumisen sanoja. Todistajain kuulustelua jatkettiin vielä koko eilinen päivä. Surkea merioni.ettomuus. cLaiwa ja 170 he»Z!ei hvtkn»»t. MarseilleSta, helmik. 12 P. Höyrylaiva .General Chanzya", joka oa kulkenut Mujeille» ja A gierin vä» lillä, heitti toiefa iliana kello S Cindad del Minorcan luona ankara myrsky ka rille ja rikkoi laivaa. Laivassa oli 87 matkustajaa ja 47 miehistöön kuu luvaa henkeä. Kerrotaan, että vain 2 henkilöä on pelastunut. Ruumiitten pelastamiseen ei myrskyn ja ankaraa aallokon takia ote voitu ryhiyä. Toinen laivasta pelastunut on erSS tulliivirkamies. Hän vietiin sairaalaan Aigierisia. Hän sanoi olevansa niin kauhistu.sissaan tapauksesta ettei voi untaan kertoa. Kuitenkin tiedetaan, että laiva» kap teeni Cayol, joka on lnnnettu pelkää mättömäksi ja taitavaksi mer.mieheksi, on tehnyt voitavansa. Mutta myrsky, joka silloin raivosi ÄZälimerellä, oli nil» ankara, kutea joukko eri laivai» kaptee neja ovat kuulusteltaessa kertoneet, etteivät he muista 40:een vuo»een ol leen niin kovaa merenkäyntiä. Syy. että laiva o» joutunut PoiS rediltä, o» nähtävästi se, että myrsky oa siltS sS»- kenyt, joko pro ellin tai peräsimen. Palmasta saapunut sähkösanoma ker too, että meri Minorcan lähettyvillä »» täynnä kuolleita. Kun myrsky ytza rat. woo ei ruumiita voi saada ylös Me destä, vaan hatkautuvat ne rantakal lioihin. Wirallinen ilmoitus haaksirikossa kuol leista on 164 henkeä ja kaksi henkeä on pelastunut. Toinen pelastetuista o» kertonut, että kamala sckasori» syntyi laivalla kun se kovalla vauhdilla len nähti karille ja myrskyn luvaSti pai naessa nähtävästi repefl pohjasta, koska heti vesi tohisten syökiyi kaikkiin ruuma- osastoihin. Han ja muutamat muut saivat käsiinsä pelaStuSvöytä jolloi» Uus?a tultvia. JuvisyStä saapunut sähkösanoma kr» too, että Seine» vesi o» taaS pelotta, vaSti noussut, joten uusi tulva o» odo tettavissa. Norjalais-Suomalai nen luistiukilpailu. Wiime lauastaiua ja sunnuntaina suorettii» NorjaSsä, KriStianiaSsa, luis- tinkilpaiiu norjalais suomalaisesta pokaa lista. Suomea edustivat hrat I. Wi« kander, W. Mickskröm, G. Strömsten ja veteraani Mathvn Helsingistä. — Nor jalaisia taaS m. m. tunnetut veljekset O. ja S. Mathiesen. Kaikilla kolmella matkalla tuli taaS ensimäiseksi Euroopaa mestari O. Mat hiesen. Kuitenkin pysyttelivät suoma- saiset joka matkalla tasaisesti toisesa ja kolmantena. Pokuali» voittivat »orjalaiset LS pisteellä, suomalaiSte» saadessa 38 pis tettä. Maalin tuloö Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä. Tämä» vaalipiiri» keskuslautakunta oa nyt saattanut aasien laskuuisen lop puu» vaalipiirissään ja o» julaiSsut vaaliu tulok>en. Ääuiä ovat saaneet: nuorsuomalaiset 8,218; suometarlaiset 21,763; sosialistit 22,777; ruotsalaiset 21,418; kristilliset 4,644. Lippuja hy lättiin 449 kpp. Kaikkiaan annettiin tässä vaalipiirissä, kun kirjoitetut lis tat ja villiä listaa äänestävät otetaan lukuun, 79,371 vaalilippua. Edustajia tulevat vaalipiiristä saa maan nuorsuomalaiset 1, suometarlaiset 5, sosialistit 5, ruotsalaiset 5 ja kris tilliset yhden. Seuraavat edustajat tulevat vaali piiristä menemään eduskuntaan: Nuorsuomalaisista: Lilius, Hugo, senaattori, Turku. Maralla: Lindholm, LLalma, rouva^ Turku. Suome tällaisista: Irjö-Koskinen, Ida, rouva, Tampere. Sipilä, Wilho, rovasti, Mynä mäki. Hjelt, AuguSt, senaattori, Hel- siNlt. Rannikko, Juho, torppari, Tai vassalo. Lt nuutila. Karl, maanvilj., Pai» mi o. karalla: Hirvikanto, Valde, proku» raattori, Turku. Sosialisteista: Nuorten? a, Santeri, toimittaja» Turku. Eloranta, Evert, torpp. poika, Karjala. Annala, Valentin, ratavartija, Maaria. A oll e, Ida, neiti, Helsinki. Heikkilä, Seth, toimittaja, Turku. Maralla: Hiit, S. H tvi»ittaza, Hel sinki. Iluotsaksifista: von Born, MagnnH. vapaabr^ Perniö. AooS, S. W. kirkkoherra. Helsinki, Sundblom, Iulins» u>u»Nlaj^ Maarianhamina. NeomiuS, Dagmar, opettajat-», Helsinki. Asehan, Ossian, professori, Het- finki. Varalla: Hedberg. John, toimittaja Helsinki, ja Londeitam, Äustaj, Helsinki. Aristillifistii: Kaarne, Antti, koaeenkiihttKA Turtu. Maralla: Walu, Kalle, Paauism,