/ «'.IS4 Lanomia l.snsi-8uomssts 117^1 Ä^s!!2.5.Q.1:s. i ?«it!l^«llttorl»»»i vuosik, Ä-^ 5: M I l!nuk»u6slt» 3: 7L I '/« . . 1: K i/, . , 2: 95 > SU penniä. l>ekti llm«st)7 jok» tiist»i. torst»i j» I»uv»iit»i kello s »»Mllll». >,l vuos^, — > V vnosik. «P! 2: 5ti °/« . - " ' porissa liistaina Llokuun 23 p:nä. ?oimituks«u telek, el. V»st»»v» toimitt»j» I. Zs. X»skis»»° kvllttorill t«l»k. 224. 1'oimitusp»ikk», tii»as-/j»k»mjs- j» ilmoituskovttori ?rjönk. b. L!nsi siviili» 3 j» viima sivnll» 7 penniä miiiimstriitä. — Väkin ilmoitus 5t> p:iä. Ilmoitukset ovat jätettävät vumeistään iimsstvnuspäivän «cisllisenä päivän» «Ullan KUo L i.p. iskäen konttoriin. M»ik»isist» ilmoitnksist» bl> "/, korotus. Leisovist» ilmoitnksist» m^önustään aisnonst» sopunnksven mnk»»ll. V»iktoillnoituksi» välitetään. Ne- jz MAgzMx I-ää^aroits- tavataan 9—II j» b—6 ^Viäbomill ran- takaupan raloss» ^sisäänkäytävä kaäun puolelta!, Xaistaut, tiist. j» psr>»nt. 11— leikkauksia jok» päivä sair»al»ss». Mri S.!!. ensimmäinen kimpunHinIää^äii, L«p?A n»»Äi»i>t»aku» vi«r»u» S—11 j» b—S. k^vdäpäivmä 11—12. ^»nvnll«m »zur»»» »»,» 1—2. MW V. t»v»t»»ll v»raiilkumo S—II »,p., 1—2 ia b—ö i.p. »rkipälviuä »«kä 1—2 päivällä «llllvriot»jsiu j» jnki»päivinä. ^mnto «vt. k»nppia» öokmin, nz^k. ??övävll osnuik»Qp»n t»ioo vlä^»rr»»«». »i»ä^n- «äxi^ävi pik»n pnol«lt». ^siau3>z^jis: tt. I loderz k'»» ?rjönk»tn 5 L»t»knnn»n kirj»k»np»n 5iäk«rr»«s»>, ?«!«!. 175, »j»» laki- ?. «. »sivit». ?owutt»» r»danperimi«ä. l^»a- «ii k»npp»kirjoj», t«r»L>»llit»ji 7. «. V»r»Ull»»il»Itt»rl j» L»vI»1K»»t«»- »»»k»it»«tÄ ?»rl, Xo»8t«UtUIlljvk. 19, ?»t»Il» R78 toiautt»» vop»»sti k»ikki» laki- ja uiaan- mittansai»»» knuluvi» tektivii. l,»L»ZiMviiN8ta: Mmö fsrlmg. I^ääninrsistr»»ttori. Islmsn färling, llov. Xllskllit»vtti. 0». lurku. KSMzo tÄZv^ii- jz L«lt»j»ti Sovioik«nä«n»nskriit»ntjt liisto k^ti j» L. >1. L»koi». ?lid«llll 170. L»»r»k,»tt»r1 ^»utt^Iäss». Soi- t»j»: Qukemiv» vstc»ri 1-»uril». 1'oiillitt»» k»ikki» I»ici»I»»ii kullluvi» tvdtäviä, välittää kiilltoistöjä, k»ukkjj l»ill»j», pvrii r»koj» m. iMM i>i°z W Lkiis: Asullto R.ÄUlQ2lls lÄäaoistöll talosss Imellä r-mtaLe^euaaA. I^ö^iulle illll^Isetcsi. Asianajajia ttvisingissi: esM» L 8iie!Imsn 735 j»:227S. W s Ä2ÄLK. !«»Irioiet, 40. WW«lNl>MMö K.»lÄ«LjvlsiD!st» l»o-Iivod»?t1i>ir»tn 7 k^id»!uz ZUlkkoitö: MZU^lAieKtZKZTS ^rris«^»t, X:« 15. 4W MiKNI is MM K»t»ri1»»»k»t» 10. I^ädsII» r»llt»ti»»»»m»». 1,I«koc>m 4 20 Lslls NiQQS. Lvvd!.! l>ll m^ö» >v»k»»ijiu j» t»Ui. (Z^zanin I^akkLtolitasssa Nattr^a, I^g^sis ll»i«iU«, I» I»vsiU« tv- kritt»ui j» viditiäio ll»lv»ll». LM!» r»at»ti«»s«m»U», t»v»r»- w»K»sijmjll /. m. MMssiiilÄ» korl» Zsom»IsjÄ«» ^ässtivZUlLU It»plli»tok»tll k, »vmllll» VUst»!»?» j» I v»5 l. , ?—II »-?> Mois. kuoreita muaia mz^täväaä leipuri X. g. kainolla. viilaus- ja sspän- ^ ammattiin kuulu vat t^öt suorittaa D täslQaUlL^^ellä vslc. Uolm8ton'in Xonopajaiiilco ?oriss» Xirickoll. k, 3 k. os. ?ut>. 114. k. VädS Uusilcatu 7. V»Iwist»» ll^kv»j»Q w»Ui»j» kllvQv- >l»Iiij». V»1miit» t >l>oQ «k»1iij» v »r»stoss». S»Iv»t iuim»t. m^öslcm m^vät L r » ?ori, Vi»äiillirillk»tr> 7. — 1'ölskovlli 2 73. Mmimtmimio. vruuno V. ^els ?ori. ?oo^oki I^:o 17. II. Ilevoseokenxlt^»- j» ««pSsIUK» 12 ?r«i» ^Virtsssn ^lssuMMu 3»k»riiQist» v»p»»t» virvotus- juow»». Moliittsoz lmlikikjz pok»i«»», ^läliitup^I., Isslllilljss Lmi! Rilikarä ^VU6ii ill^s. js neito lÄiia Loki» Luk- ks>up. I.vvm. poikii Ilivii^n seur»I:un!i»Zt» .lulio ^Vilno VVirtansll j» lisito listol» k»up. '^orpsrill poika Xoormsrkua ssurakun- N!ist» Viktori >Viit»vsii j» nviio 1'z.llllv 1>v«Ii^ ^.«.kcienpskä KZ.ätäU Xusts» Xoskiosv j» neito LI- leu II^n, mol. iv^»s. 1: Ksito ."Vuxusts, X»ew^ ?ricllur>(t Iisi- silikiill. ?uusspiio oppillut ^ioosss ^äppilleo Z»Iooo> Vg,ktimest»i-ill t^tär Liijs. .^mallii» Kivisalo Lklovv. XirilMzi» ilssitiltzj». L«or»»v»li» Sllllllllllt. soo- m»I.K»up ^eur»tcriim»ll rippi j» L. ?. Lkt., jodori kirjvit«t»»ll i»vv»ll- t»>r>» 27 pm» klo II «.pp. kiriioss». Lvzlliceliiimijllliizt Viik in t^6väsiitaloll» cvsi sunuullt^iii» A pm5 koiio L j pp. !?^»^il^»j» l'. L^Iivi v. m. - > W»," - .AM ?orls«» Ullcomssa msllm mulcssa on I»»äiilt»»o «llsuväillvo Lriomvsk» ioss» toimit«t»»ll k»ikki ii»iit»llks«»ll rvlilllv»t toimst. Länilismt» 01» kovls» w»o t»p»list«l kodcl»toss» »iv» «usill kääntyä k»ikiss» »sioiss» ?»r1» L»» i»»it»im1»t»«» joko t«io!ooiull» I2ö t»tu kirj««IIä vii kävin ällä «rmllisssti putin- in»ss». L»»wlj» »rktiI» on »in» v»- r»8toss» v»wuin» joko v»»tt«ili» t»iu ilin»il (ö oik:st» isoj» j» 2 mk:st» pisniä). k»pp»I,Iti «iävist» knkist», k«inot«koi- «st» j» m«t»IllÄ» snnrin v»r»sto p»ik- k»kQnu»11». K»pp»I»»»»k»H» 1—4 mk. metriltä, kilkki» »»k »^» monsn värilli- »iä j» Isvuisi». ?tt»I», X»kkl» j» «»». snlln v»likoun» rnllmiiilv»»t«tlis- näitil»isnnksi» v»rt«n v»rsin d»lv»ll». t»rl»t»»nj», v»pööriä, min- not», vvrk»», »»mvtti», ««rtvnkiä, pikviti 7- m. 8»r»k»r,»» d»Iv»U». 4rk»» k» kutvn plootnj», ristiä, täti ti ä. v»Iwrw oksi» m. IL»rr«,r»»». I» x-j. K»r»»»k»i>», joU» d»Iv»st» kum»st» pik«r»t»»o «Ii lovit«t»»n k»ik«nmoisi» k»nk»it» monvll» «ri t»v»U». ristii, Vvljvksvt l^riissin d/viksi tnnnvt- tn^». S»o»w»!»kti-Ilw»it»k,I» välit»- tä»ll m»»s«nr»klmniLt» tvl«tooninkin k»lltt», ilm»n «ri m»ksv», «»moin k»t- >»w»i- j» llw«!t»,p1l«M» s»»<I»»n joo- tnis»sti p»in«tnksj. dl»»s«llcklult» t«l«- toonill» til»tt»vss» «i vtvt» mitään v»i- v»np»lkkiot». llinL»t v»k»v»t jok«us«U» viot»: ?»r1. Xuolleit». ?or!«»! >'.Iok. 16 p. 'l'vöm. >iikotit!lou? Li»N(I- 100S 7-l v . UI k/7 p. — 'l^voi. leski ili-it» .^la>i» L»Ärio> n 51 v.. 1 k. l') p> - Iv p. 'svöm, tvt!ii llilj» L»om» llslill Ä) Z k. 1!» p. Zztuliims s^lkAL. t5v5u.li Kello 5 i p. vä^tuntök^v- ilsn SLUiÄ^vslla loistÄVÄll» okjolmalla: I. Zlonte ( srlvll -iskelset moottori» vvnvktlpililvt. K^tsozien zoukoss» n^em- ms muiäsll muasKg, liuotsin kunivk^^ri Xustsg> V jg, Uons> on rlldrillsan. Itarl»erli»e. lsilisiilmi.^lkrs-i.»us- set in muk»an. 3. Rooseveltin senrass» ^frlksss». V»in ms osilämms 8uoinWS^ t-imän eri- koissn j^Qllittäv^n, tiisnoa kuvs.saij»n> 4. Onnen pun. Latu, loistavasti väritetty. 5. Asx I^inäer etsliniissii Lckel» elss- knkka». Otsksumms. k-ttä, vlsisö misli- lievällä uii<iist»g> tuttavuuäsu >Iax-vstä- vämmo kanss». <>, kuuri parkvrre-inetSÄStxs. Ku- vass» on junvittävä kirveumetsäst^s, jotilpaitsi sauiAssa näsmms sarjan k»u- niimpia maissmia. Ilnomss! Olijelmat tulevat olsmaan parasta laatua mitä voi saali» ja tules kotimaisia kuvia tästälädin lövtvmään melkein joka olijslm»ssa. suoritetaan viululla j» IiuiluIIa. karpun säes- tvkseilä esitettävä taitavilta musiikin- kanastsjilta. ?ilettien kinuat ovat samat kuin en- nenkin paitsi että 17, penniu pilettejä ei mvvclä IU vuotta vanksminillv. kremleeri eckelleeokln Lok» n>»»n2n» t»! torstai. Mäkten ti. 5. Snllrl Vuosijutilz piilotään ^lilaisteii I'. Xm talolla vlok, -Z p^nä alkaen klo j pp. .»oui- puolisosta okjelmasta mainittakoon nä^- tslmäkappale ».>lustalaissll kosto». Fuklstoimikunts. ksltivniuröja ja. ^nnä kaikki» muita kupari- a peltitöitä tekes koktuul- isillä tiionoilla. Iluoni.! Valmiina mvvtä- vänä paistinuunej» ja seinä- venttiilejä, kuparisia kellan vesisäiliöitä ja paloruiskuja m. Klikonkatu 13. ?nk. 1W. fr. koinv. Memeii alkaa ji^Ileen toimintansa stulevana luku- vuonna 4 luokkaisena) s>vskuun 1 p:nä kello 1!^ päivällä. i'usia oppilait» vastaanotetaan oi»- knun viimeisenä päivänä klo i^! ^!. - ?^ktolaisia kuulustellaan saman» päivänä alkaen klo lie, pp. I.äkvmpiä tietoja antavat A. Kinnunen, I. k. lla», joktajatar. jol>taja. Kokeiuäki L> > p, elok, Kokemäki 23 p, elok. v»imiit» j» tilattaessa AillvinIjSvUM. porissa, >l»»ntiskatu W, 6 os». IsMnrmsvaklliitll^ozatkMö Skl8MS!88Z. ant»» vakuutuksia tapaturmilta, joita vakuutstulls sattuu joko känvn ammatti- toimissa»n, matkoilla tatu muissa tiloissa. IVöväkoä vakuutsta»n joko vksitvisosti t»i joukott»in. Vskai- l.IIius. vscai- ttoinv. ^ L. Xöklsr L:o. AlcsvI Almqvist Lawlll» ll»ako llelnol» Llämeelllina» Iisalmi 5 vensuu F^väskxlii ^ämsä Xa^sani Xvml liokkol» Xotk» Xonvol» Xuoplo XäklsalmI I.»pp«enr-ants livlm»» Nikkeli >urmes Oulu ?orl ?orvoo k»»kv Rsuma Rovaniemi 8al» 8i»sonllnns Sortavala lampere lurkll vustk»»punkt Vammala ^Ilpnrl 0»»k«ps»«s>» Iv,vva,v0vi —. s»r»r»k»it« ll,15v,v<t0, —. ?anlclci ottaa vastaan rakoja Icorlcoa kuvamaan: lallstustilillo määrätyllä Icorolla. tallvtu8tiliils muuttuvalla korolla, tallstuslconttolturantillo(Korko muuttuva), säästölcassatilills M juolissvsllo tilillo. postilätivt>svol(8olvitä, ulkomaalla maksettavia voksoloitä ia osoituksia, matkakrvliitiivojä ja kivrtomatkakrvklitiivvjä. ?an!clci diskonttaa koti- ja ulkomaalla maksettavia voksoloitä. ?ankki ostaa ja m^ obligatsioonoja ja ulkomaan ra llaa sekä ostaa kuponkeja. ?ankki myöntää lainoja, kassakreöitiivojä ja remburssi- krocliittojä. ?ankki toimittaa ralianporimisiä, maksuja rakaläks- tyksiä koti- ja ulkomaalla. ?ankki välittää arvopaperien ostoa ja mäntiä. loimia voi pankille antaa m^ös kirjeellisesti. Konttori porissa ^loksanllrankatu HI:o 3. Avoinna kello 111—2 päivällä. 336 useampaa eri mallia. Kiväärikotvloita ja kantoliilmoja. patruunavöitä, Metsästys- ja svlkälaukkuja. IVIotsästystorvia ja kulivrruspillejä. I^vtsästysruutia, monta eri laatua. ttaulvja, Mrvsnkuulia, ^tulatvnksjs ja latauskonvita >. m. ZMMi! MZ-S«MI. Vlllllt vllkllt ZI MlljllMll. IlxvlttLU talletuksista: lallvtustilillä Karttuvalla talletustilillä juoksevalla tilillä 5 <V° 5 °/o 3 °/° LrMsii! kSvllivkll oo p3Mv..karttava MktMIi". Is88ä tlli88Z 1i8ätM limsa tsIIsttaM dlllzlgvpitgz Kos ^Mö8ti VML88Z psälimzzo. loks 8ii8 ^S8?2ä ^oli. HsI(Ilzr2i§kn ^äätäliliilie. 4i,t!iilt»t» ?ji« 17. — pudvlio ZiU. saapunut suuri varasto Iioti- nlkoingÄH nvituuicsia. »M liijilöltii vi>M 1. kirjansitomo ja kaperikaupp». Vrjönkatu 14. itäpoistokatu l. 3>c)VAl(uutul(8i2 ss^ä killltoällo ott» trtsiinoUs om^isundollo m^ölltä» suullisilla sk6otlla ?alovakuutu» Osakoxktlö ^sl»m1okot?ortos»: ^ ^xs^ke»' «L e?.o o»/?»»' ?»inokiiv» on maamme p»rk»imm»ksi tunnettu», UI I TVUTklUt kiitävänä p»ljott»in j» väkittäin I.eiMi X. S. IMM. ttsmmazlssksn. Vastaanotan jälleen aikoisin 1U—12, «7uliii3 R0K60. Onko sosialismi simistyksellinen liike? Tämä kysymys on antanut aihetta merrattain laajoihin mielipiteitten »vaihtoon, marsinkin kehittynelmisjä sivistysmaissa ja eritoten siellä, missä sosialismin juuret omat jo ehtineet syöpyä symälle, kuten kieltämättä on asianlaita nykyisen sosialidemokratian kotimaassa Saksassa. On selmää, että kysymykseen on annettu useam man laatuisia mastauksia. Kun toi set pitämät sosialismia perusytimil- tään puhtaasti yhteiskunta-poliittise» no, pitämät toiset sitä yksinomaan simistyksellisenä liikkeenä. Kumpikin katsantokanta on lamal laan oikeassa riippuen tietysti koko naan siitä, missä malassa asiaa ar- mostellaan.! Jos sosialismia tarkastellaan yksin omaan marxilaisuuden kannalta, joka suunta mäitetään oleman Suomen sosiaalidemokraattisessa liikkeessä Val litsemana, niin ei moi muuta kuin yhtyä niihin, jotka tätä liikettä pitä mät yksinomaan poliittisena liikkeenä, sillä siksi silmiinpistämiä omat liikkeen poliittiset — maltiolliset pyrkimykset, jos kohta nuo pyrkimykset lepäämät- kin kielteisen menettelytaman, passii- misen Vastarinnan luisumalla poh jalla. Koetetaan kyllä anastaa mal taa eduskunnassa ja kaikkialla, missä sen saamuttaminen näyttää maan mahdolliselta, mutta samalla metäy- dytään, niinpian kun maan itsenäi nen, mastuunalainen toiminta tulisi kysymykseen, ..porvarien" selän taakse sillä merukkeella, että ratkaisema toi minta on liian aikaista, kun kaikki alla mielä rehoittaa pormarillinen yhteiskunta täydessä kukassaan. Ja äärimmäisyyteensä kehittyy tuo kiel- teinen kanta silloin kun kieltäydytään yhteistyöstä toisin ajattelemain ai nesten s. 0. pormarillisten kanssa useasti silloinkin kun koko maan ja kansan onni tai onnettomuus on ky symyksessä. MielSpä koetetaan jar rutuksella ehkäistä olemien olojen asteettaista kehittymistä. Ei tahdota tietää mistään..pikkuparannuksista". Km ki on saatama yhdellä kertaa romahtamaan alas ja sitten samassa silmänräpäyksessä kohoamaan aiman uutena yhteiskuntana ylös! Ja tä hän päästään malilaisten oppikap- palten mukaan ainoastaan siten, että kärjistetään kurjuus ja tyytymättö myys Vallitsemiin oloihin äärimmäi- syyteensä saakka. Jos siis asiaa katsellaan tuon äärimmäisen manilaisuuden kannalta, niin on liike poliittinen, jossa siwis- tykselliset pyrkimykset saamat tois- armoisen aseman. Tämä tässä lyhyesti kuivaamamme äärimmäisyys sosialismissa on kui tenkin miime Vuosikymmenien aikana saanut kokea monta komaa kolausta uudemman, sumaitsemamman Virta uksen puolelta. Tätä Virtausta kut sutaan rewisioniSmiksi, joka esim. Saksassa ja Ranskassa alkaa olla tasamäkinen marxilaisuuden kanssa. Tämä uusi suunta ei kam moksu antautua yhteistyöhön porma- rillisten ainesten kanssa, silloin kun sitä pidetään hyödyllisenä koko maalle ja kansalle. Tämä suunta antaa myöskin täyden merkityksen kansalli suusaatteelle, joka marxilaisten kes kuudessa, ainakin meillä täällä Suo messa, on nollan arvioinen asia. RemisioniStisten sosialistein yksilölli nen itsenäisyys on marxilaisille kau histus. Heidän mielestään saa aino astaan ..joukko" puhua, mutta sa malla Vaatimat he, että ..joukon" on toteltama päälliköitä, jotka kuitenkin — usein yksi ainoa mies — määrää ..taktiikan", jota on noudatettava, Vaikkei mitään „ auktoriteettiuskoa" saakaan olla! Hedelmällinen yksilöllinen itsenäi syys kulkee käsikädessä sivistyksen kanssa. Kun kerran tuo itsenäisyys on äärimmäisille sosialisteille kauhis tus, lankeaa itsestään, että sivistyk sellisetkin pyrkimykset saamat jäädä syrjään. JoS taas siirrymme Englantiin, niin kohtaa meitä kokonaan toisenlai nen kuva sosialismista. Englanti laiseen työmieheen ei nimittäin marxi laisuus ole pystynyt, huolimatta siitä, että itse Karl Marx vietti ken ties elämänsä tuotteliaimman osan juuri Englannissa. Siellä on val tiollinen sosialismi jäänyt koko lailla syrjään ja ammatillinen kohonnut määrääväksi, maatien jokaiselta jäse neltään mahdollisimman suurta kehi tystä. Mutta jättäkäämme ulkomaat ja siirtykäämme omiin oloihimme, kat- sellaksemme kysymystä niiden pl- ruSteella. Kuten sanottu, Väittää suomalai nen sosialldcmokrc-tia kulkevansa puhtaasti marxilaisessa hengessä. Eikä sitä kukaan epäilekään, Mäsiksi äärimmäisiä omat sosialistiemme Väitteet ja menettelytapa. Samalla kuitenkin Vaatimat sosialistimme por- mareita myöntämään, että he — sosialistit — omat ainoita edistys- ihmisiä tässä maassa, kun taaS kaikki muut omat taantumuksellista sanan korkeimmassa merkityksessä. Tarkastelkaamme hieman asiata. Jos meillä asiaa arvostellessa käyttää mittapuuna niitä sivistyksel lisiä pyrkimyksiä, jotka kuluneen vuo sikymmenen aikana ovat esiintyneet sosialistiemme keskuudessa maamme pääkaupungissa ja muutamissa maa- seutukaupungeissammekin, niin ei woi muuta kuin vastata kysymykseen myöntämäSti s. 0. että sosialismi meillä an Verrattain Voimakas sivis tyksellinen liike. Kokemus on nimit täin — ainakin miime Vuosikymme nen alkuajoilta — osoittanut, että järjestynyt työmäki se luentosalit täytti ääriään myöten, kun oli kan santajuisista esitelmistä kysymys. Mutta tuo kaupunkilais-sosialistien joukko on mitätön murto-osa koko maan sosialisteista, joS esim. eduS- kuntawaaleissa saawutettuja ääni määriä pidetään silmällä. Ne omat kin siis maalais-sosialiStit, jotka an tavat varsinaisen värin sosiaalide mokraattisesta liikkeestä meillä. Mutta niinpian kun siirrymme kaupungeista maalle, muuttuu myös kin kysymyksemme vastaus myöntä mästä kieltäväksi, sillä maalais-sosia- listimme — aniharvoja poikkeuksia lukuunottamatta -» eivät ole valis tuksen Virittäjiä, waan sen täydelli siä Vastakohtia. N'empänä mainitsimme kansanta juisista luennoista kaupungeissa ja millä innolla työväestö niitä hyväk seen käytti muutamia vuosia sitten. Tällaisia luentoja on m. m. Kansan valistusseuran avustamana pidetty myöskin maaseudulla. Mutta osan otto näihin ei maalais-sosialistein taholta olekaan ollut samanlainen kuin kaupungeissa. On lukemattomia esimerkkejä tullut julkisuuteen, että paikkakunnan työväenyhdistys on toiminut tanssit ilman sisäänpääsy maksua juuri luentojen ajaksi. Wie- läpä omat muutamat yksityiset jäse net käyneet talosta taloon kieltele- mässä hengenheimolaistaan mene mästä porvarien ..pimityspuheita" kuulemaan, vaikka esitelmän aiheena onkin saattanut olla esim. pyrstötäh det, sähkö, tuhohyönteiset, kirjallisuu den viljeleminen t. m. s. Ja sama ilmiö uusiintuu w!elä nytkin milt'ei joka päivä ja joka paikassa, missä vaan joku porvarillinen edistysseura toimeenpanee jonkunkinlaisen illanmie- ton, vaikka kuinkin tärkeän ja yh teistä hyvää tarkoittavan asian hy- mäksi. Marmaa on nimittäin, että sosialistimme hommaamat samoiksi tunneiksi iltaman monipuolisella oh jelmalla", joka ohjelma lopulta kui tenkin supistuu hanurin säestämään ja äärimmäisten rimouksten höystä mään tanssiin. JoS sosialismia meillä arvostelee sen mukaan minkälaisena se maalais oloissamme ilmenee, niin ei moi muuta kuin yhtyä erään tanskalai- sen sosialistin muutamalle suomalai selle pari muotta sitten tekemään huomautukseen, että Suomi on ainoa sivistysmaa, joSsa sosialismi ja raa kuus ovat sukulaisia keskenään, „waikka kansa kuuluukin oleman maailman lukutaitoisimpia". Lukutaito ei kuitenkaan kelpaa yk sinomaiseksi sivistyksen mittaajaksi. On otettava myöskin huomioon, mi tä luetaan ja missä määrin tuota lukemista harjoitetaan. Ja näin