N;© 138 IQIO. KAIKU. Maana itaira ftflarraskUitr 28 pä vt r.ä t 9 hjois-Suomen Maanmittaus- toimisto. finJu Kansankatu 2i yyil! Puhelin 533 Kiintfimistökauppoja Maanmitiaustoirnia y. >il. Yleisiä aistissa. — Kulkulaitosrahasto, jonka H. M. Keisari on mahmistanut wuo- deksi 1911, on seuraama: Tulot: Säästö muodolta 1910 Smk. 4,758,740, maltionrautateiden kokonaistulo Smk. 44.000,000, osuus-- 'vähittäismyynti ja anniskeluyhtiöiden nettomoitosta sekä palomiinarahoista Smk 12,870,000, korkoja Smk 200,000. Summa Smk. 61,828,740. Menot: Valtionrautateiden mäkinainen meno- sääntö Smk. 37,500,000, eläkkeet ja erinäiset määrärahat Smk. 520,000, maltiolainain ivuotuismaksut sekä pro- misioni ja kulut Smk. 8,484,000, kor- ko laamannin käräjajymärahastolle Smk. 154,160, korko maltionrahastolle Smarkkaa 105,000. Summa Smk. 48,743,160. Määrärahat: Uutis* rakennustöihin malmiilla radoilla, ar- miolta Smk. 3,969,464, liikkuman ka- luston lisäämiseen, armiolta Smk. 325,000, maltionrautateiden hallinto- talon »valmiiksi rakentamiseen maltion- rahastosta annetun etumaksun kormaa- mikeen Smk. 267,600, lisää Samon- linna—Elisenmaaran radan malmiiksi rakentamiseen Smk. 130,000, Joen- suun—Nurmeksen radan rakennukseen Smk. 1,760,000, Seinäjoen—Kristii- nan—Kaskisen radan rakennustöihin Smk. 7,000,000, rautatientutkimuksiin Smk. 50,000, ylijäämä Suom.-mkaa I,563,516, Summa Smk. 61,828,740. — Anomus uusista rautatie rakennuksista. Suomen kenraaliku- mernööri on esittänyt ministevneu- mastolle lausunnon antamista marten omansa ja senaatin lausunnon ohella 3 pltä lokak. Suomen 1909 muoden loisten maltiopäimien alam. anomuk- sen uusien rautateiden rakentamisesta sekä uusien rautatielinjojen tutkisesta. — Eduskunnan anomus siweel lisyystyön atvustamisekfi. Kuten tunnettuy anoi eduskunta 50,000 mkn suuruista määrärahaa simeellisyystyön amustamiseksi pääkaupungissa ja muis- sa maamme suurimmissa kaupungeissa. Lääkintöhallitus on siltä maaditussa lausunnossa anomusta lämpimästi puolustanut, samoin Kuopion läänin kumernööri senaatille asiasta antamas- saan lausunnossa. — Lopullisia nimityksiä. Ken raalikuvernööri on yhtynyt senaatin päätökseen, että Haapajärmen piirin kruununnimismies Frans Wilho Lei- no nimitetään Haapajärmen kihlakun- nan henkikirjuriksi. — Woirahtia uhkaawa koro tus. Iisalmen osuusmeijerin jäsenten puolesta on senaattiin jätetty malitus, koska on saatu tietää, että rautatie- hallitus, korjatakseen huonoa talouttaan, ivalmistelee ehdotusta w o i r a h d i n korottamiseksi 4:n n e s t ä t a- niaraluokasta ^:nteen tai 2:s e e n. Korotuksen käytäntööntulo olisi sano- mattakin ankara isku sisämaan alka malle meijeritaloudelle. Ia käsittämä- töntä on, miksi juuri meijeritalouden kustannuksella törmättäisiin rautateitten luottamia tappioita. — Lahden kaupunki maksa- maan tveuälaisen fotatväeu ma- joitnskustannukset. Senaatista tul leen määräyksen mukaan on Lahden kaupunki määrätly maksamaan menä- laisen sotamäen majoituskustannukset, j^lka nousemat 4,000 mkaan kuukau- dessa. — joen Perkkaus. Utsjoen kunta on senaatilta anonut että Uls- juen kosket Mieras järmestä joen suu- ivin saakka lutvtttaisiin ja sitten perat taisiin roaUton kustannuksella meneku- ? in helyrltainifeffi mainitussa joessa. Oulun läänin ltunernööri on lampi- mästi vuottanut anomusta, jota mas- toin Oulun piirin piiri-insinööci ja HL- i;cn lausuntonsa perusteella myöskin tie- ja mesirakennusten ylihallitus omat ehdottaneet anomusta hylättämäksi suystä että liike jokea pitkin on mallan u;ähäpäiöinen )a että lulmamesiä sääs- tämien järmien pinnat perkauksien joh- d usta laskeutui simat eimätkä järmet enää samassa määrässä säästäisi mettä tuiman muodenajan tarpeisiin, jotenka lulkumäylä entisestään huononisi. — Ntakosken »väylän Perkaa »uinen Oulujoessa. Kun on huo mattu, että Utakosken mäylällä ei ma- kalan meden aikana mo:da kulkea osaksi siitä syystä, että meden symyys ei ole riittämä, ja osaksi siitä syystä, että jääsohju on kulettanut mäylälle kimiä, an matkailijayhdistys pyytänyt Oulun viiri-insinööriä K. Nordmallia toimit- - amaan sanotun mäylän perkauksen. >kun tänä ivnonna tällaisia pienempiä perkaustöitä marten kä^tettämissä ole- >l,a määräraha on loppunut, ei ky- seessäolemaa perkaustyötä moida suo- littaa tänä trmonno, mutta on piiri- insinööri Nordmall ilmoittanut mat- tailijaybdistnkselle, että se suoritetaan ensi muonna. Utakosken mäylän per- taus tulisi luottamaan hyötyä terma- meneliilkeelle ja yhä enemmän lisään- iymälle malkailijaliikkeelle. — Metsänhoitolaitos. Metsän- taksoittaja T. Hj. Rosenbröijer on se naattiin jättänyt »valituksen metsähal- lituksen ehdollepanosta Sotkamon hoi- toalueen metsänhoitajanmirkaan sekä pyytänyt, että hänet ei ainoastaan asetettaisi ensi sijalle ivaan myöskin mirkaan nimitettäisiin. — Kruununtsrpparit. Senaatti on myöntynyt Petäjämaan, Sulansal- men, Salmelan, Takalan, Mäkelän ja Pekkalan kruununtorpparien anomuk- seen että heidän Sodankylän pitäjässä Kucsku—Nousun jakokunnassa sijait semat torppansa isonjaon yhteydessä muodostettaisiin itsenäisiksi tiloiksi. — Määrärahat kansakoululai- tosta warten. Senaatti on päättä- nyt korkeimpaan paikkaan rvahmistetta- maksi alistaa alempana oleman ehdo- tuksen asetukseksi suostuntarahastosta w. 1912 suoritettamista määrärahois ta kansakoululaitosta ja erinäisiä si- mistyslaitoksia marten. Apuraha kaupunkien kansakoululai- tokselle 710,000 mk, marsinaisten kan- sakouluopettajain palkkaamiseksi maa- seudulle 3,700.000 mk., meiston- ja käsityönopettajien palkkaam. 150,000 mk., maan kansakoulujen marsinaisten opettajien palkankorotukseen 980,000 mk., samojen eläkkeisiin 606,000 mk. kaupunkien opettajien eläkkeisiin 52,000 mk., kansakoulunopettajien sairasamuksi 70,100 mk., maalaiskuntain opettaja- kirjastoille 25,000 mk., maan kansa- koulun jatkokursseille 60,000 mk., ope- tusmälineisiin kansanopistoissa ja kan- sakouluissa 65,000 mk., yliopistollisien jatkokurssien toimeenpanemiseksi kansa- koulunopettajille 30,000 mk., kansan- opistojen kannatukseksi 240,000 mk. — Mteensä 6,288,100 mk. — Puiden myynti waltion metsistä. Senaatti on myöntänyt Romaniemen Höyrysaha Osakeyhtiölle oikeuden saada Muurolan, Meltauksen ja Romaniemen hoitoalueilta ostaa kruununmetsästä yhteensä 58,725 tuk- kipuuta l mk. 76 p:stä—8 mk. 50 p:iin rungolta. Senaatti on hylännyt Halonen Ang- sägs Aktiebolagin anomuksen saada Meltauksen ja Simon hoitoalueitten kruununmetsistä ostaa tukkipuita. — Maksun siirto. Sahanomis- taja Emil Granselt on senaatilta ano- nut, ?ttä hänet »vapautettaisiin suorit tamasta kruununtukkihuutokaupassaOu- lussa w. 1909 Lehto- ja Autiomaa- ralta ostamainsa 24,495 tukin hinta ja se melmollisuus siirrettäisiin K. E. Blomberg osakeyhtiölle, jolle hra Gran- selt on myynyt koko puutamaraliik- keensä. — Mirkatalojen metsät. Se naatti on antanut Taimalkosken seu- rakunnalle luman saada kirkkoherran- mirkatalonsa metsästä myydä puita ra- kennusrahaston hymäksi. — Kouluylihallitukseen perus- tettua neljättä kansakouluntarkastajan- mirkaa on hakenut m. m. kansakoulun- tarkastaja, maisteri O. Rauhamaa. — Papisto. Senaatti on nimit- länyt Juuan kirkkoherran mirkaan Kestilän kirkkoherran S. G. Särmi- linnan, joka maalissa oli saanut enim mät äänet. — Postilaitos. Nimalan posti- toimiston hoitajaksi on nimitetty pos- titoimitukscn hoitaja Maria Pietarila, Pudasjärmen postitoimituksen hoita- jaksi postitoimituksen hoitaja Maria HuHteta. — Poliisikunta. Senaatti on myöntänyt 300 mkan suuruisen määrä- rahan ylimääräisen konstaapelin palk kaamiseksi Snomussalmen piiriin mal- momaan palomiina-asetusten noudatta mistä. — Hallinto oikeudellisen tuo- mioistuimen perustaminen. Se- naatti on molempien osastojen yhteis- istunnossa päättänyt puoltaa edus- kunnan anomusta tuomioistuimen pe- rustamisesta, jolle ylin hallinto-oileu dellinen lainkäyttö senaatin talousosas- totta siirrettäisiin. — Jokien perkaus. Senaatti on hylännyt Oulun läänin kumernöö- rin esityksen Utsjoen perkaamisesta. — Senaatin lausuntoja. Se naatti ou päättänyt puoltaa eduskun nan anomusta ehdollisten ra n- gaistnstuomioiden käytän- i ö ö n ottamisesta. Samo'.n on senaatti päättänyt puol- taa eduskunnan mustauksia arm. esi- tyksiin eräitten e l i n k e i n o n h a r- soittajain oikeuden rajoit tamisesta hankkia k i i n t e i- m i s t ö ä maalla ja erillis- t e n m e sijä11öje n muodosta- misesta itsenäisiksi tiloiksi. — Sodankylän magneettinen obsertvatoorio Senaatti on myön- tänyt Suomalaisen Tiedeakatemian esi tnksestä 10,000 mk. Sodankylän ma g n eettisen observatorion ylläpitämiseksi se'ä 11,000 mk. muotuista maltio- apua painatuskustannusten kormaa- luiseksi. — Rautatiehallituksen ueuwot teletvat jäsenet. Senaatti on kut- sunut rautatiehallituksen neumottele miksi jäsenilsi 3 muodeksi ensi »vuoden alusta lukien kauvpaneumos Hj. Sehild- tin, insinöörit Adols Engströmin ja B. von Haartmanin, tilanomistajat H. G. Paloheimon ja Edm. Björken- heimin ja kauppaneumos I. Lallukan. — Uudet paiuoasiamiehet. Pai noylihallitus on ottanut asiamiehikieen seuraamat henkilöt: Helsinkiin kollegin- registraatlori E. Linqreuin ja ent. poliisikomisarius O. Lyytisen (Lind strömin) 5,000 »narkan palkalla sekä ent. reiermimänrikki A. Ilkan ja ent. nimismies D. Kammin 4,000 markan palkalla; Turkuun senaatin ylimäär. kopistin A. Lindbomin: Miipuriin ent. nimismies P. Martikainen; Tampe- reelle kontrollööri E. A. Sjöströmin; Vaasaan ent. nimismies A. Ruotsin, Ouluun konttoristi W. Väänäsen, Kuopioon ent. nimismies I. Lind'in, Poriin ent. poliisikomisarius E. Malm- bergin ja Sortamakaan ent. nimis- mies K. Wahlbäck'in. — Kajaanin meijerirettelöt. Se komitea, jonka senaatti äsket- tain asetti tutkimaan Kajaanin mei- jeriasioita, on nyt tehtäivänsä suorit- tanut ja jättänyt lausuntonsa senaat- tiin. Lausunnon sisältö ei ole mielä tedossa. mam Gulun kaupungista. kiniskliiitMaalit. Oulun läänin eteläisessä »vaalipiirissä »voimat puolueeseemme kuulumat jär- jestöt, ryhmät ja yksityiset kääntyä maaleja koskemissa asioissa kauppias F. F. Ruotsalon puoleen, joka antaa tarmittamia tietoja, joko kirjeel- lisesti (osoite: Oulu) tai puhelunella (n:o 74). — Oulun Nuijan kokouksessa perjantaina Nuijan marapuheenjohtaja kauppias R u o t s a l o aluksi lausui joitakin sanoja Leo Tolstoin kuoleman johdosta. Seisomaan nousemalla nui- jalaiset osoittimat kunnioitustaan suu- ren »venäläisen kirjailijan muistolle. Oulun raittiuspiirin toimikunnalta oli Nuijalle saapunut kirjelmä, missä kehoitettiin Nuijaa ottamaan huomioon raittiusasia ensi »valtuusmiesmaaleissa. Nuija päätti piiritonnikunnalle masta- ta, että jos piiritoimikunta ryhtyv toi- miin yhteisten neumottelujen aikaan- saamiseksi eri ryhmien kesken tätä mar- ten, on se halukas niissä mukana ole- n^.aan sekä muutoinkin malmis kannat- tainaan raittiusmielistä katsantokantaa. Kultaseppä I. H. Pekuri kertoi muistelmia ..Heunolan" mihkijäisistä, jossa hän oli Nuijan edustajana ollut. — Eteläisen waalipiirin kes- kuslautakunnatte on jätetty seuraa- mat ehdokaslistat. Maalaisliito t o l a i s t e n P a a m o l a s t a, eh- dok. Antti Linna, maanmilj. Rantsila, Saalasti. Kallio ja maralta Karhi; P a l t a »n o s t a Heikkinen, Pulkkinen ja Karhi, maralta maamvilj. Oskari Partanen; Limingasta Saalasti, F. I. Ollakka, maanmilj. Oulujoki, Kallio, maralta Pulkkinen; Kala- joelta Kallio, Saalasti ja Leino sekä maralta Karhi, tunnuslauseena: „Oikeutta ja melmollisuutta kaikille". SuomenmielistenAlimies- kasta, ehdok. Typpö, Wilkuna ja Man- nermaa. — Pohjoisen tvaalipiirin kes kuslautakunnalle on jätetty uusia listoja, nimit. maalaisliitto- laisten Alatorniolta, ehdok. Junes, Filpus ja Lohi: n u o r s u o- malaisten Pudasjärmeltä. ehdok. Thaumon, P. Ahmamaara ja Liina Ahmamaara. — Oulun kansakoulunopetta- jäin kokouksessa perjantai-iltana käsiteltiin seuraamia asioita: Luettiin Oulun seudun opettajayh distykseltä saapunut kirjelinä, jossa ehdotetaan luonnontieteellisen labora- torion perustamista kaupungin kansa- kouluja marten. Walittiin opettajat Hyhkö, Kataja, Luukkonen, Mattila ja Hilja Pohjola harkitsemaan ehdo- tusta ja siitä aikanaan opettajakun^ nalle lausuntonsa antamaan. Opettaja Hieta selosteli Rousseaun kasmatusopilllsia periaatteita. Nykyi nen kansakoulu ei puhujan mielestä mielä ole kyennyt niitä toteuttamaan; opetuksen tulokset sitä osoittamat. Oli sitä mieltä, että jokaisen aineen opet tajaksi olisi saataiva henkilö, joka täy- dellisesti hallitsisi ainettaan. Tämä taas maatii opettajasimistyksen korot lamista. Maitokuntaan, joka »valitsee opetta- jakirjastoon osteltamia kirjoja, malit- tiin opettajat Lilli Holmström, Huh- kö, Luukkonen, Rome ja Wahlgren. Lastenkirjastoon sopimia kirjoja »va litsemaan '.valittiin opettajat Hieta, Hyhkö, Lyydi Mannermaa, Nokela, Taskinen, Tilmis ja Mainio. Opettajiston edustajaksi johtokun taan ensi »vuodeksi »valittiin opett. M. Pallari uudelleen. Päätettiin pyytää »valtuustolta jou- lukausijuhlien toimeenpanoa marten '250 mk. — Oulun kunnalliset maalit. Maltuusmiesmaalit toimitetaan täällä ensi joulukuun l4 p:nä. Tokseeraus' ja tarkastajalautakunnan jäsenten sekä tilintarkastajain »vaalit tapahtumat sa:nan kuun 21 p:nä. — Uusi pika ajuriohjesääutö on parhaillaan tekeillä ja koetetaan se saada moimaansa tammikuun 1 päi^ mästä w. l911. — Halkojuttu Päättynyt. Mii- »ne perjantaina oli jälleen esillä (5a- janderm halkojuttu, jossa annettiin päätös. Oikeus tuomitsi Petter Ju- hoiip. Cajanderin petoksesta 100 mkn sakkoon, melmoittaen hänet maksamaan suutari Pyhäniskalle tältä haloista saamansa 15 mkaa ja kormaamaan kulut 20 mklla. — Eläinrääkkäysjutussa, jossa on mastaajana Äströmin tehtaan mes- tari Ernst Neuberg, oli perjantaina todistajain kuulustelua täkäläisessä raastumanoikeudessa. Kuten muistanemme, tuomitsi Ou- kun raastumanoikeus mainitun mesta rin miime helmikuun 25 pnä 250 mkn sakkoon erään Äströmin tehtaalle kuu luman hetvosen rääkkäyksestä, jonka mastaaja oli ottanut hoitaakseen, maik ka hemosen oli eläinlääkäri tuominnut lopetettamaksi. Juttu on sitten ollut homioikeudessa, joka kumminkin on an- tanut Neubergille tilaisuuden kuuluste- luttaa täällä uusia todistajia, joita oli haastettukin oikeuteen suuri joukko. Nämä kertoimat kaikki järjestään, että Neuberg oli hoitanut hemosta hymin ja pitänyt sitä hellästi ja ettei hän ollut harjoittanut rääkkäystä, maikka ehkä se simullisesta olisi siltä näyttä- nyt, kun hemosta hoitaessa oli sille pitänyt tehdä joskus mäkimaltaakin. Näyttää, että todisteet saisimat jutun kääntymään Neubergille edulliseen suun- taan. — Ei anteeksianto auttanut. Äskettäin huomasi tehtailija Johans- son, että uuden märjäysliikkeensä myy- jätär Alma Nurmela, kotosin Wiipu- rista, oli epärehellinen myymäläapulai- nen. Kuukauden kuluessa oli hän pienissä erin anastanut liikkeen rahoja tuntu- man määrän, neljättä sataa markkaa. Tyttö tunnusti tekonsa ja ilmoitti käyt- täneensä rahat omiin tarpeisiinsa. Asia annettiin silloin anteeksi, mutta nyt on hän jälleen joutunut kiikkiin monellaisista muistakin kolttosista. Asia tulee raastuivanoikeuden käsi- teltämäksi. — Waimo karkasi muutamalta täkäläiseltä maalarimestarilta joitakin päimiä sitten. Syy karkaamiseen kuu- luu oleman miehensä koma juopottelu ja paha elämä. Amioparilla on 5 alaikäistä lasta. m — Tuomarit. Samalla kun Maa- san homioikeus on »vapauttanut Ka- jaanin tuomiokunnan tuomarin Seme- rin Holstin pitämästä kuluman muo- den marsinaiset syyskäräjät Paltamon pitäjän ja Kajaanin »naaseurakunnan käräjäkunnassa, on homioikeus mää rännyt hoivioik. ausk. Weli Eino Ki- misen kihlakunnanoikeuden puheenjoh- tajana toimittamaan mainitut käräjät. — Osuuskunnat. T. k. 26 pnä on läänin kumernööri mahmistanut säännöt ..Säräisniemen meijeri- ja myllyostiuskunta i. l."' nimiselle osuus- kunnalle, jonka kotipaikkana on Säräis- niemi. — Osuuskunnan nimeumuu tos. Asianomaisten tekemästä pyyn- nöstä on läänin kumernööri t. k. 25 pnä antamallaan päätöksellä mahmis- tanut »Raahen työmäen osuuskauppa r. l."-nimisen osuuskunnan sääntöjen 1 §:ään tehdyn muutosehdotuksen osuus kunnan niinen muuttamisesta „ Raahen osuuskauppa r. l."-nimiseksi. — Kestikiewarit ja kyyditys. Kun talollinen K. W. Alitalo, jolle läänin kumernööri miime toukok. 18 pnä antamansa päätöksen mukaan on uskonut kestikiemaritalonpidon ja mar- sinaisen kyydityksen Alirvieskan kirkon- kylässä kyydityskaudeksi 1911—1915, on tehnyt »vararikon ja siitä syystä on estetty sanottuja tehtämiä täyttämäs- tä, on kuvernööri asianomaisen kruu- nunmoudin ja nimismiehen ehdotuksen mukaan siirtänyt mielämainitut tehtä- mät Alimieskan kirkonkylän kestikie- märissä sanotuksi ajaksi talolliselle Leo- nard Jaakolalle, hänen toimitettamak- seen samaa maksua ja muuten samoilla melmollisuuksilla kuin ne K. W. Alita- lolle oli uskottu, paitsi että Jaakola mapautetaan pitänlästä hemosia mat kustajajunilla matkustamaisten saata- mana, koska bänen talonsa on aiman aseman läheisyydessä: ja on Jaako- lalle »vnvsittain kormaukselta suoritet- tama 1,800 mk., joista Alamieskan kunta maksaa 920 mk. 9*> p.. Kala joen kunta 782 mk. 88 p. ja Aliivies- kan kunta 96 ink. 16 p. Alimääräi- sen kyydityksen suhteen on sanotulle kestikiemarille määrätty aputaloiksi ta- lolliset Wille ja Kustu Mattila sekä Mikko Alitalo. Sainoin on kuniernööri siirtänyt tä- män muoden loppuun Oulunsalon kun- nassa talolliselle I. Pelttarille uskotun resermitalonhoidon maanmiljelijä Pek ka Kandelbergille, hänen hoidettamak seen Filppula nimiiessä sotilasmirkata- lossa, jonka Pelttari nyttelnmin on luomuttanut Kandelbergille, samoilla ehdoilla ja melmollisuuksilla kuin sano- tut tehtäivät omat olleet Pelttarille uskotut. — Wahwistettuja ohjesääntö ehdotntsia yhteismetsien käyttöä Marten. Senaatti on mahmistanut ohjesääntöehdotukset yhteismetsäiii käyt- töä marten Kolarin, Kurtakon, Siep- pijärmen, Maattojärmen ja Pasma- järmei» jakokunnille Kolarin kunnassa sekä Juoksengin, Turtolan, Pellon ja Matinlompolon jakokunnille Turtolan kappelissa. — Wahwistettuja sääntöjä. T. k. 22 p:nä on läänin kumernööri mahmistanut ..Säännöt lihan myyn nistä ja tarkastuksesta Kemin kaupun- gissa". Samoin on kumernööri muhivista- nut Reisjäriven kunnan säästöpankin jääntöihin tehdyn niuutosehdotuksen. — Perintökirjan on senaatti t. k. 18 pnä antanut talollisille Juho Aappo, Aukusti, Matti Miktor ja Aaro Matti-Robertinpojat Takkiselle puoleen Perälän Vo manttaalin kruu- nuntaloa n:o 50 Kuusamon pitäjän Posisn kylässä sekä talolliselle August Perälälle toiseen puoleen samaa taloa. — Maanmittaustoimituksia. W. t. kommissioonimaanmittari Ernst Tidström on määrätty toimittamaan isonjaon Välitalon ja Häikämaaran mäliaikaisilla kruununuutistiioilla n:o 19 ja 24 Sodankylän pitäjän kirkon kylässä, Kokon ja Järmelän mäliaik. kr.-uutistil. n:o 27 ja 30 saman pit. Waalajärwen kyl., Mukkalan mäliaik. kr. uutistil. n:o 22 saman pit. Mais- kojärmen kyl. ja Saukkolan mäliaik. kr.-uutistil. n:o 28 saman pit. Symä- järmen kyl.; maramaanmittari E. Wuopio samoin toimittamaan isonjaon Järmelän, Poi kolan ja Almasumannon mäliaik. kr. uutistil. n:o 22, 24 ja 27 Sodankylän pit. Madetkosken kyl.; maramaanmittari Elis Raimio sa- moin toimittamaan isonjaon Mattilan ja Pääkkölän mäliaik. kr.-uutistil. n:o 6 ja 7 Sodankylän pit. Tanhuan kyl. ja Kaartolan mäliaik. kr.-uutistil. n:o 5 saman pit. Lokan kyl.: kommissioonimaanmittari B. E. Butzom samoin toimittamaan isonjaon Sotataipaleen mäliaik. kr.-uutistil. n:o 19 Sodankylän pit. Martin kyl. ja Tartkalan mäliaik. kr.-uutistil. n:o 24 saman pit. Kemin kyl.: maramaanmittari Armid Andersson samoin toimittamaan isonjaon Peura- lan mäliaik. kr.-uutistil. n:o 14 So- dankylän pit. Rieston kyl. ja Käyrä män mäliaik. kr.-uutistil. n:o 31 saman pit. Sompion kyl.; maramaanmittari Einar Bäckström samoin toimittamaan isonjaon Maggan mäliaik. kr.-uutistil. n:o 29 Sodanky- län pit. Sompion kyl.; sekä maramaanmittari Ossi Teräs samoin toimittamaan isonjaon Kartion, Jänes- maaran ja Kallilan mäliaik. kr.-uutis- ttl. n:o 38, 40 ja 42 Kittilän pit. Kuimasalmen kyl. — Romaniemen kauppala asiasta. Kuten jo lehdessämme on mainittu kämimät metsänhoitaja P. A. Normasalo ja kauppias E. Tuisku Romaniemeltä kunnan »valitsemina Romaniemen kauppalakysymyksen joh- dosta Helsingissä. Senaattorit oliivat olleet ylimalkaan myönteisellä kannalla kysyniykseen nähden, samoin Oulun läänin kumernöörikin, jonka puheilla lähetystö palatessaan käivi, oli kan nattanut lämpimästi hanketta Roma- niemen kauppalaksi saamiseksi. — Paljon lunta on nykysin jo Kemijärmellä ja Romaniemellä, sano- taampo, että muina muosina ei sellai- sia kinoksia ole ollut maaliskuussakaan. Armeliaan tamattoman lumentulon aiheutuman kesän kuimuudesta ja kun ei syksylläkään ollut sateita, tulee il- massa ollut kosteus lumena alas. — Kauppias Hugo Wuolewiu kuolemansyyn tutkiminen oli mii me keskimiikkona esillä Kemin, Simon ja Termolan pitäjäin käräjäkunnan kihlakunnan oikeudessa. Tilaisuudessa luettiin kuoleman johdosta pidetyn poliisitutkinnon pöytäkirjat ja lääkärin toimittamassa ruumiinamauksessa teh ty pöytäkirja sekä kuulusteltiin useita todistajia. Oikeus antoi sellaisen lau- sunnon. ettei tutkinnossa ole käynyt selmille, että H. Muolemi olisi tois- ten käden kautta menettänyt henkensä. — Oikeus ei näe! onanut tässä yh teydessä tutkiakseen sitä, onko tässä sitten kysymyksessä tapaturma maiko mahdollisesti itsemurha. Se mahdol- lisuus tulee tutkittaivaksi siinä oikeu- denkäynnissä, ionka »vainajan kuolin pesän konkurssipesä ou nostaiiitt tapa- turmamakuutusyhtiö Sampoa ivastaan sen joddosta, ettei tämä ole rumennut suosiolla maksamaan mainajan tapa- turmarvakuutussummaa. — P.-P. — Telesooni Kajaanista Ou luun. Kaikuja Kajaanista kertoo, että sähkölennätinlaitoksella on aikomus la: tattaa telesoonilaitos Kajaanin kontto riinsa, niin että moidaan pubella Ka jaanin sähkölennätinasemalta Oulun asemalle, jota puhelinlinjaa saa yleisö- kin käyttää. On kysytty Kajaanin tele sooniosakeyhtiöltä, silostuuko se laitta- maan johdon keskusasemaltaan säh?ö- leimätiukonttoriin. Tähän onkin yhtiön johtokunta suostunut ja telefoonia par haillaan laitetaan kuntoon. Kun eri tyistä johtoa Kajaanista Ouluun ei tarmitse asettaa, sillä puhelu tapahtuu sähkölaukaa pitkin, joutuu laitos pian käytäntöön. Ouluun puhellessa ei Ka- jaanissa tarmitse niinollen muuta fnn ilmoittaa sähkölennätinkonttoriin, joka yhdistää, jotta puhelu moi tapahtua. — Poliisikomennuskuuta Ke mijärtvelle. Kemijärmen kunta on päättänyt ryhtyä toimenpiieisiin. että kuntaan saataisiin entisten lisäksi 5 miehinen makituinen poliisikommen- nuskunta ioista ylsi tulisi sen päälli köksi, järjestyksen ylläpitoa marten. Aika onkin näyttänyt, että poliisimoi- man lisäys kuntaamme on tarpeen- maatima, jopa kiireellinenkin nykyisissä oloissa. — KemijärMen kunnan kuuta kokouksessa -Vn 10 päätettiin seu raamista asioista: Lainamakasiinin johtokunnan kirju riksi aikaisemmin ehdollisesti malitnn A. Mikkolan hankkima takanskirja un- ransaantia marten esitettiin, jonka pe- rusteella Mikkola sai iviran lopnlli sesti. Esitettiin aikanaan liiiitanirne sai- rashoidon huostassa olleen Kalle Las- sila-mainajan perikunnaii tekemä tili GGG Giileo lllm maanmittaus- ja § o hiinttp välitjsioiiiiislo o Omistaja Varamaanmittari J, H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 513. SuosittHee välityksellään myytäviä maatiloja, palstatiloja, vuokramaita, kauppak.-irtanoita varastoineen ja ilman, kaupunkilaistalojajm. #HUOM.I Erikoisala maatilojen palstottaln myynti. — Pyviäkää luetteloita. — HUOM.I Anunatti- Q miehiä käytettävänä eri aloili.?. ^ oooo 0©QQ Leimasimia saa tilata OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupasta :: Oulussa. Vuoden 1911 myytävänä sadoitain ja kappaleittain Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. mainajan omaisuudesta. Omaisuuden jäännös pää-ettiin ottaa maimaishoi- don huostaan. — Kuihtikontrahtia ioskewat asiakirjat on Kemijärmen fimta päät tänyt lunastaa arkistoonsa. Tarmit- taissa on aiottu känttää näitä aikanaan luurta huomiota herättäneitä ja nykyi sin päimän polttaman tarpeen maati- maksi tulleita Kemijärmen, Kuolajär- men ja Kuusamon kuntia' koskemia knihtikontrahtia koskemia asiakirjoja. Kunnallemme on tarjoutunut oimalli- nen tilaisuus siihen, sillä maisteri A s s a r i M. Heikinheimo on mailvoisla ja '.vastuksista huolimatta antautunut sanottua historiaa tutki- maan ja kokoamaan, ja on hän jo jonkinmoisen aineiston jättänyt kun tamme käytettämäksi. Piffu uutisia. 00 tvnotta tantti eilen metsänhoitaja William 3 a 11 Mi e r ii täällä. — Tarkempia tietoja, kaikille kumer nööreille lähettämässään kiertokirjeessä on kenraatikumernööri inäärännyi, että kumer nöörien on mastaisnudessa lähetettämä hä- nelle ykntyislohtaisemmat tiedot hnomiora ansaitsemisia tapauksista läänissään annel^ tujen ohjesääntöjen mukaan. — ^oppcrahnnkkcct. Herra (5. ^>aze- rin y. m. pnyntöön, saada ensi «vuodesta alkaen muokraia Äansallisteaileri kahdeksi illaksi miikossa kotimaisia oopperanäytäniö^ jä marten, on Kansallisteatterin johtokunta antanut kieltämän mastauksen. — Lurunwalitussälikösanomia on Suo mesta lähetetty Tolstoin perheelle yliopis- tosta. Suomalaisen Kirjallisuuden Zeuralta. suomalaiselta Tieteakatemialta. Taiteilija seuralta, ylioppilaskunnalta. Taiteilijaseuran sähkösanoma oli ranska lainen, toiset menäläisiä. — ^lmailunäytöksiä Luomeen, ^enio taituri Alfred ?!crmö Kööpenhaminasta, aikoo tehdä ^teriöt mallisella koneellaan lentoretkiä Suomessa. Ensiksi pitää Iira Nerivo pari kansantajuista luentoa lento tekniikasta Hetsiiuiissä ja sitten esittää siellä joulukuun alku,viikolla ilmalentoja. Tainan jätteen tekee hän retken Suomen I>alki, kuu- den Viipurissa, Turussa, Tampereella ia mahdollisesti Kuopionsa tai Vaasansa, mat tiiott>e» sitten Venäjälle. — Plioppitaotnnnln» taidcrahasito. ylioppilaskunnan hallitukselle on sen jäsen, hra Kaarlo Kostnnies tehnrit kirjallisen eh dorutsen, että baiiitus päättäisi ylioppilas' kunnalle esittää uuden taiderahaston perus tamista, jonka maroja käytettäisiin ylioppi - laskunnan rakennusten kaunistamiseksi tai deteoksilta. Perustetuissaan huomauttaa eh- dottaja, mitenkä meillä uhrataan wähän ra- hoja taideharrastuksen elmyttämiseksi ja mitenkä marsinkin kmvanmeistotaide tässä kohden on lapsipuolen asemassa. Sicfii ou mielii (*tdiv2uotuc<?ta, maa on aiman puhdas lumesta ja laiiva liike täydellinen Helsingin satamassa -1 p:nä marraskuuta. Amsa mmi tiimi nnng armo (oiufkfiii. Esi isämme opettimat ennen i Arnxia oma liiasi, anna armo toisellekin' Iliain opetiii^ot be aifalatfiauti. "JJiht opettamat he loieläkin, lapsiaan, joille he omat op.'t'.!f»ensa periniiölsi jätiä- neet sananlaskujen muodossa. Sana:,- laskujen muotoon esi isämme somilli- tr-at kailki parhaimmat opetuksensa. Niinpä siis tämäkin: Armaa oma ti- losi, anna armo toisellekin, on heidän parhaimpia opetuksiaan.