N:o 136 — 1910 KESKI-SUOMI Perjanta/na kesäkumi 1? pniE Jjrtslcylän kaupungin kansakouloa tarkastajan toimi joliiteU&n täten naett&Yakai 30 päi- Tän kuluasi* tästä pairasta luet tuna. Tointa; joka on vastaanotettava tulevan elokuun alussa, seur ta 3UU markan suuruinen vuotuineu palk kio. Johtokunnalle osoitetut Hake mukset jätettäköön Pormestari Tn. Liliukselle. Jjriakjluai, kasäk. 18 p. lyiO. Johtokunnan puolesta: Herm. Niemi. 8167 1-1 Sonr. V, SoomaL 1 k. 1 a. 80 mm. Y. P. K:n HftrjoitoaoMston harjoitus on aMhaonMlla yarjaaUina UM. 11 p. k»Uo i.p. HUOli! kukki mmm jtMut pyyde- Ula utpamua joaioli* tMcjoiHtMMiio. Osaston audeaia j&rjättiläinen. Uaaia j4Muia otetaan. H. 0. päällikkö. 2168 i 1 oikeuksien laajentamista ja ehdottaa ma taajentamtsta ghfceltä puolen Suomen eduskunnan otteuksien wehm- goksi, ja >loijeka puolen myöskin hattir- sijan oikeuteen wahingotsu (Naurua oikeakla). Stytyäön envät hollilsijamaltuudet ole rajoiemt, viatmudet suomen lain- säädännössä ulottumar aioille, jorka koskewat: Suomen kansalaisoikeuden jaamuttamischtoja, tamarotden tuon- na ja ivienliä jetä tullia. Tullilain- säädämö sekä kauppasuhteet siirretään latrchd-otukjesja duumalle. Kolmamlek- si. alotlle, jotta koskamal yleisoppäai- tcVsia, seminaareja kansakouluja', fitien tevmeysasioiia ja ruion ehkäise- miskysymyksiä; räjähdysaineidmMyrk- kyjen malmtStamista, sekä niioen kaup- paa muita samanlaisia poliisi- ja turnMi^uskysymytsvä. Äuudennetsi— somväen majoitusta ja kyyliwttN>olli- suulla fruunumarpeita Warren; oikea- uskoisten seurakuniaul yleisten asiain hoiloa; kruununmaiden hoitoa, posti- laitosia, rautateiden ja kanakin käytlöä. Luetelluista asioista njeai «vm lsiinä lueilelosso. joka nyt ny- kyään jäleiään «maltÄunnan duuman huostaan. Woiite korsoa, e::ä timä siiriSlninen on juotama, et:d je on hyödyilli-nen, että ise on mälttäinälön. mmia woiko «Pivää ehdottoman nor- maalina, eitä kirjelmässä ei puhuta Iästä mitään, että tässä on perinpoh- jaisesti muutettu halliistjan oikensaie maa, mutta että kirjelmä ei sanalla- kaan iästä mainitse. (Ääni wajem malta: oikein). Eirrryn nyt llMMtt tarkastamaa,n hra minrsterinemvosion pjihcenjohra- jan Puhella. Tämä Puhe koskellelee kysymystä siitä, euä hänen ehdolla- mansa toimenpide on ehoztlotnasti malliollisen wälttämättömy'.flen ivaa lima ^a tömön wäitteensä perustaa hän .tunnettuun teoriaan, ionka hän johtaa menäläissuomalaisten suhteiden historiasta. Tämä teoria on täysin yhtäpitSmä sen teorian kanssa, jcnka hän esittää puolustaessaan ehdotusiaan jemstmolai tosien iriMta-m^s.M Lou- naisalueelle. Tämä teoria on lyhyt ja ykslnsertainen: jos te olette suopeita ja oikeudenmukaisia, niin rajamaat tu lemat rankaisemaan ie!tä ja separalisti- set -tunteet niissä »voimis:uivat. To- »vellan tätä Suomeen: jos somellaile tarkasi» lakia Suomeen nähden, niin Suomi Heli pÄihistyy, näkee nisiä laillisuuden ml)önnytyk.siä itselleen ja rupeaa Pyrkimään separatismiin. Ar- melon, emä tätä teoriaa, jo.a wanyaan arkaan usein samelleniin herrasväen suhteessa palmelusmäleen. orja.nomis lajiin teoria orjia kohdellesiaan, eikä tätä teorico, loiselta puolen, tuskin lvchmisiamat oikeaksi historialliset :o siasiat. Ai'5akautta, jolloin Tuomessa lakeija noudaiemin mitä lunnollisim- mm, Aletlanieri 2:n aikaa, ei ivoida sanoa aikakaudeksi, jolloin separatisti set lumeet oliifltvat «riryisesil ivoimis> luneel. Tälä aikakaulla ivoioaaa pi kemmin samea ajaksi, jolloin erityisesti ivahmistUr tietoisuus laillisuuden mäll- tämällöml1l)destä. Meillä on sanoma- Murattiisi juilillt. T»ine« !»k»»spSin>S. (Omalta kirjeentvaihtajalta.) Tiistaina Ilo v alkoi Luomen konlu- nuorison Liiton »vuosikokous. Liiton johtokunnan puheenjohtaja tohtori O. Mantere «vasi Zokoukjen buomout- taen. että on Uxnkca sanoa, «ni:ä Liitto on aikaansaanut. Kassi seikkaa ivoi 5ui- teniin mainita. Kokousten osanottajille oivat maamme eri seudut ja niiden kan- sa tulleet tutummitlsi kuin ennen. .Toi- 'seksi Suomen loulunuoris» on Liiton iautta saanut o-man äänenkannattajan »Nuoren Moiman". — LLiime wuoden huomattmvin tapaus oli se, että .Äuori Wo»ma" joutui erityinen kuslanlajan. Wern«r Södersträm O. A:n haltuun, jel* loin se tuli taloudellisesti lurivatuH. — Tällatsen Liiton toiminta on tt«a^sin toai- kcata: ^rsenet tvaihtmvat joka tmicii, ja. miZä ikävämpää, myöstin johtokunnan tjäsenet ja toimihenkilöt lvaihtmvat. Täl- >lä taivalla ei luoda toiminnalle »varmoja muoto-ja. Mutta lsittenkin Liitto on saanut ai- Saan tvavsin palhon. Se on saanut kou- lunuorison maan eri Zaupungeissa koske- tttksiin toistensa kan-Ssa. — Me tartuit» Jeanne tässä maassa yhte«nkuulmvaisuu- den tunnetta. Suomen Koulunuorison Liitto on ja tahto» olla mukana luomaS» H täti Yhteknkuvlmaisvuden kmnetta. lehtiö, jotka jokaisessa suonlolaisten yrityksessä Puoluslaa lakejaan niinkuin he ne käsittätvät, nä?owät tvain todis tuksen separatististen ainesten „röyh- keistymiseslä" tällä alÄla. Niinpä ja- notoan Now. Mremjassa Mechelmin Rjetshille lähettämän sähkösanoman johdosta, jossa todistetaan tai selite- tään, miksi suomallaÄsn kannalta kat-1 soen ei woitu hylväksyä esirystä raho-1 jen Myöniämisesiä asewel!wollijuuden suorittamisen ko-vtvaamtseksi, lämän sähkösanoman johdosta sanotaan: kai- keksi onneltomuudeH sai mmisterineu- wosto w. 1908 mahdoMuuoen suojel- la H. Majesteettinsa^ etuoikeuksia ja Keisarikulnnan etltjo ^röyhkistyneiden separatistien anastuksilta, petoHlta ja wäärennyksiltä. Kun?oko kansa ymmärtää lainsää- däntön^'ä, «perustuslakinsa tieryllä ie? Wall a, fun tcmsa hallitsijaltaan on useampia kertoja saanut wa kuut uksen, että juuri siten perustuslait ^.wal kä- sitettäwät za kun tällainen makuutus ävälÄIisesti esiintyy myöskin laillisen järjestyksen Palauttamista koskewassa mani/eÄissa, niin minusta tuntuu, er» tä tällaisen kansan moittiminen jen johdosta, eitä je pysyy lujana waka-u- muksessaan ja katsantoka-nnaSsacin siitä, muä se pitää perustuslakeina, on pi- deilämä wähintämkin epäoikcudenmu- kaisena. Tätä nyNMän on Suomen lain- säädännön asema kuten 1899 Vuotena- tiu sangen epämääräinen, jhys ^en joukkueen leppiMättömiä mic hiä, joi7a mistään himtasia ciwät:ah- do kunnioittaa Snomen lakeja ja jotka nyt owa>t enommistönä Suoinen Poli- nikan jchdossa, etenkin n.s. Suomen asiain erittyi tien komitea, ja jotka koko naan oivat johtamat Piirit täyltcinect — erimielistHs tämän joukkueen ja Suomen fansafesien wälillä ei anna riittäivää syytä nuhdella Suomen kan- saneduskun:aa ja Suomen hallitusta määrennytststä, Petoises.a ja halusta -välltäniättömäsii i,rtautua Äenöjäs- iä. Mutta ne pijrfi,tm]fset, joita minis- icrineumosion Mhcenjohiaja kumailee Tuomen wieraan:umiselsi jossain määriin Venäjästä, sisäl.yivä! yksin- omaan siihen, jokaiselle ifymistfle täysin käsi ietlämään tunteeseen, e: iii he Pc!- :äawät yhä wa>in oikeuksiensa, niinkuin he ne käsitlcmiä:, lou!kaawisra. Aliiui- nen lain löukVa>.unisen pelko 1 S!>9 lv:n mouifestiil jälkeen on Suomen ylei- sössä muuttunut lroonilliscksi taudiksi, ja meidän täytyy tunnustaa, että tämä i!roon,ll>'nen.toitti, töinä pelko ci ele ilman foi)tci aöheutmiut. Todellakin, huolimaita liallitsijan lupauksilta, wieUijpä huo.iina:a wii- Yleisestä laillisen järjesöyksen palautia- mismanffesusta, o!wät woimat. jotka tahtomat hinnalla millä hytoänjä jäl- leen kumota, jälleen rikkoa^ ja jälleen^ Virallisia ^.w. yleisiä uutisia. Suomen rautatie hallitus. -j. i « * Suuria mullistuksia tulossa. EiliApciiwän „Retjh" kertoo, että Suomen.rau/tateit-ten halltnn-ossa ai- »van . kohdavkoin toimeenpantaisiin mullilstawia muutoksia. Uusi wenä- lainen -rautateiden ylipäällikkö on »ÄtetHin" tietämän mukaan jo mää- rätty. Waltionrautateiden muussakin henkäökunnassa 'tehdään symälle käy- Piä muutoksia. > «Li» tnflliifllTt Pltäjän Kukon kiLässä sijaiti<wa Rito- on säädetty, sentähden ia kun kante?lja a*l(l1UUIulUCU »luumut. niemen Porilntötaio n:ro 12 »valtion d ole edes tahtonut tehdä uskottawak^ H. M. on cstltilyZiä U. 14 ^ ^ p:nä s ulvoi nn ut armossa tvaltu-uttaa eikä sowellu maanmiljelystarkoi- ^ * senaatin edelleen iviiden lvuoden aika-! tuHin ja etlä sen maanlaatu kauttaal- jtstt/sessä koskuslautakunnalle lahetta» na, 5un ttlai-suulsta sattuu, ostamaan taan on niin sanottua varsinaista mi^en ljätteen, «i proturaatioria wi» yksiuMten omiÄomia metsämaita, etu- ipaäslsä Uudenmaan, Turun ja Porini, Hämeen, MikNm ja Maasan lääneis- sä ia.tätä iorfoitu&ta Marien ottamaan kruununpuistoksi Kukko-nimiseen kruu- menoamiota laatiessaan siihen 350 nunipuisloon yhdistettämäkll, min?ä metsämaata, on lenaatiti metiähaM- tuksen csichksestä määrännyt, ettämai. nitiu Ritoniemen tila on maakirjasta poisteuawa ja samalla julistanut sen tuhannen mkn muotuisen määrärahan, jos wMiorahaston tila sen sallii. MllkmmImMiiliOM. Waltakunnanneuwoston Tuomi-tyalio. kunnan wiime istunnosta, jocha, kuten lutmertua. Suomea kos- kewa lakiehdotus hi)wäkst)rtiin muu- tcilsitia duuman ehdottamassa muo- dossa, kertoo „R?jetjlh": ÄValiokunnan wii.me istunto oli hy- win myrskyisä ja siinä tapahtui joukko Erimieli- wälikohtauGa. Edelleen Puhuilvat melikein yksinomaan lakiehdotuksen »vastustsjat. Enemmistö Maikeni. Pääasiallisesti keskusteltiin julkisia kFouksia koslletvan 10: nnen pykälän ja paicnolakia koskewan 12:n>nen pMlän johdosta. S t a h o w i t s h koetti todistaa, että painotuotteiden «soman tulee riippua >maan yleiflstä ckostchteis-.a ja eritoten kansaiMalilstuksesta, joien oli miele- i^öntä soivittaa wenäläisiä näkökantoja ^Tuomen kansaan. Tästä huolimalta kumpikin kchta hMätMtiin duuman ehdotuksen mu- taisesti. Sen jKkeen M a n u h i n ilmotti, euä hän ailkoo esittää joukon korjauksia luettelon pykäkiin 14—19, koska ne NM erittäin huonosti ftiliseeratut. «owitteluwaliokuntaa ei luultawasti asetetakaan. Tämän yh!ei)dessä hän kysyi, muo- dcstetaanko Suomen kysymystä Ivar- ien sowitteluwaliokunia lvai ei. n uhmille itvastasi Ä a u f m a n ilmot- taen: — Meillä on puukko ?urkulla. lTmvittelultvaliokuntaa ei meille anne- ia. Ei aika -riiiiä ja silsi lakiehbctus on WMi>t)tläwä duuman sanamuodon mu>kaisesti. Tämä tieto herättää suurta h äin- liItiML H. M. Keisarii on alamaisessa esitte- li)ssä ti. 14 lp. sukvainnut armossa hy- wäkstzö senaatin ehdotuksen, että w:na 1910 saa:ai'sim köyttää 30,000 mk. ta- louskouilujen ylläpitoon sekä että se- Matti ilvattuutet.visiiin, jos »valtion ivarat sen sallilvat, tuiletvan »vuoden- kin tulo- ja meno-arNiioon otiamaan Main!»tu määräraha. o^ssa senaatti on määrännyt, eitä pa- pistolle ja muille tilalta palkkaa nau h- «tiimille meneivät palkkaedut oivat heille edelleenkin yleisistä waroista suoritet- tawat, kunnes he Miroistaan eroawot. ja Keski-Stromesta. rasto katso asiaan. olsvan syytä puuttua tsctiaa kystMysmerkin alle ien, inifii!^näsiyslä ja ^ t ah ow i.t! h ilmot^a aikaisemmin on myönnetty, nämä moi mat eiwät ole rauhoittuneet. Työsken- telavökkö ne Keisarikunnan edukn, se° Ilitiämätkö ne oikei>n suomalaisen yh- leiskunnan keskuudessa lvallitseman liikkeen? Artvelen, että niiden näkö- i'ohdat ottnat yksipuoliset; ne, ensinkään lMMänÄnäitä, kii^enemättä asettu- >naan niiden kannalle, jotka o'.vat lake- ia sotveltancet kokonaisen muosisadau, iotka omat omassa itsessään kokeneet ja tunteneet -nämä lait, jotka owat op- Aineet rakasmmaan näi:ä lakeja, ne, jotka imihaamat näitä lakeja, ne silmin- nähiäwä«.tt eiwöt woi käsittää sitä pe- lon tunnetta, joka walki:see suoinalai- 'essa iKieiskunnassa. Tämä tunne on .uonnollinen ja loogillinen. (Käitenta- ipmitksia wasemmak:a). Suomessa me olemme tekemisissä alueen kanssa, joka on eRnyt kiiiini määrättyihin hallitsi sin, joka on maapallon mah!<Mampia. auktoriteetin wah>wiistamiin käsityksiin ja nyt, sen nojalla että Mallanknmouk- sellinen kuohunta on siir.ynyt tällekin alueelle, jo että tälläsin alueella on puoleita, jotka kuten meilläkin was- tusialmat hallituksen toimia, ie pidätte :aiPeellisena murskata tämän oik^u- dcn. ja te luulette tefmä::nc faniafli» >n u ro lyön. Mmä en halua jakaa deÄvastuuta ms:ä kanjallisesia uro- yöstä. (Pitkällisiä kätteiuaputuksia vasemmalta, hyssyn^stä oikealta). että hän näin ollen katsoo mahdotto- nmisi ottaa osaa wa>li o kunnan töihin. — Minä en tkuittjt, sanoi hän, että samilitelu^liokuntaa koskema laki on kumottu ja öttci mastclku^niiaiinenmosto nxistaisnudessa tarkasta lakiehdotuksia, waan ainoastaan rckist^öi ne. StahocvitHiin tchchi S t i s h i n^s k i. Kotijausehdo:utsct päätettiin esittää neuvostossa was:a sitten kun yleiset ikcskusielut Kllä owat päälN>neet. Sen jälkeen stintyi Pitkä Keskustelu lhalliHjan aloteoikeudesia hallinnon perusteiden muuttamisen alalla ja yleismÄtakunnallisten asiain luettelon läydentamisessä. Wiimemainitiua koh- :aa ivackustl Stahomitfh 'sillä perus- veellä, että se on ristiriidassa perus- :u*foi'N kanina. Tälä kohiaa puolsi- '>vat Harito>now. Durnomo ja S u h o tt i n. Suhoun sanoi m. m., etiä jos kerran hallitus duumassa, oli selittänyt h^väkMvänsä tämän kor- jauksen, oCi se .siih-N aikaisemmin saa nut suostumuksen i:sewaltiaalta hallit- Isijalia, joten keskustelu tästä ei ollut paikallaan. Lo Pulisi valiokunta myönsi esitteli- jälle Muorokauden ajan Päätoslaujel- man la«imis^a warten. Eriämien mielipiteiden esille tuomista »varten millönnettiiin >wa-in 8 tutuia. Wa!iiakunnannemooston piireissä he» ränää suurta huomiota lakichdotulsen ivastuAajan S a b u re o w i n ntat- kiistäminen Ulkomaille. Suomen kMjmtyksen käsittely malta- kunnan neuvostossa alkaa t.k. 18 p. — Suomen luotsilaitoksen wenä- läistyttäminen. Luotsiloitotsemrne we- näläislyitämistä warten asetetun we- nälät^-suomalaisen komitean »viime ts- tunnossa ilmoitettiin, kuten on niai- nittu, että komitea ikutsuttaisiin jälleen koolle Wenäjän pääsiäisen jälkeen. ll>ii- fiiii S.:U. T. on saanut tietää, ei ko- miteaa enää kutsuttane koolle ja johtuu tämä siitä, että chslM>s luo:silailok- semme menoläistiitlÄnisestä nyt, tun duuma on lhl/mäksynyt tvaltaknnanlnin- säädäntöehdotuksen, tullaan lukeinaan merkityiltään yleiÄvaltakiinitallisten tysymysten joukkoon ja on se näin ol- len ratkaistava stinä järsesiyksesiä kuiit mainittu lakiehdotus säätää. — Stipendeihin jo opintoretkcilyi- hin Suomessa maatalousal illa on kor- teimtnassa Paikassa talsi muodeksi Miiönnettt) 8.200 mk. !Äat:oman »väes- tön lainarahaston tvaroja. — Tohtori Lybeckin sairaalan oSta- miskysymyS. Lääkmtähalliius on ania- nut tvaadit-un lausuntonsa rohiori E. V. Lybcctin anomuksen johdosta että lvaltio ostaisi hänen Ruotveden piläiä-Z'ä sisait- scwan mie?lsairasipärantotansa. Tohtori Lylicckm w. >1907 tarjottua laitoksensa waltion lunost«ttatvak>si, ehdotti läälin- ltlilhallitus jo 22 pnä jouluk. rS08 että tvaltio lunaÄaisi laito?scn l?!i,t!>t mtn 76 p:n.hinnasta, käytettälvätisi I;oi!oiai>ok- sona kaatumstautisia niarten, joif<i «i- .luöt ote heikkomielisiä. Lailotiscn muo- 'dostaminen tähän tarkoiinkscen olisi liuottanut menoja Ivaltiolle noin 100,000 mk. Ehdotusta ei korkcimma^sa ^ailaS- sa silloin ihyuiUsyttt). Tittcimnin tar- josi tohtori Lybcck uudelleen laitostaan »valtiolle samasta K9.4S1 min 76 pennin kaiiit^pvsiinnnasta, pyytäen kulienkin kor- tvausta miistä kuAa-nnuksisia. miiä hä- nelle >sem jälkeen oli laitoksen talia koi- tunut, pakotvaikiuutusmaksuja st.m. Lää- kintächallitus, jonka mielcsiä Ivaltiolla ei ote aiheita suorittaa tohtori Lydeckille näitä kus>iannuskorwauksia. toistaa ei» kaisemman chdotukffensa, että tvaltio lu- nostaisi >kys«eSsä o^ewan laitotsm 09.491 mkn 76 p:n kauppahinnasta. — Tapaturmainen kuolema. Eilen aamullt klo 7 aikana sattui kaupungin lanvarannassa surullinen tapaus. Työ-, . . , . miehen Poika Kalle Hakanen, joka oli > on saLtunut ma,inittua henktloa ms- odottamassa la ilman tuloa, sai kaatu- ^aan toinen ictkaän. — Varkaus ja murhayritys. Ji:u 6 Päimää Masien yöllä, kun torpparin waimo Maria Sallila, Kuortaneen ptt. Mijoen kylästä 'oll kotoansa poissa lä- hcllä oletvasisa naapuri torpassa yötä» tii sillä «aikaa yöllä menty mamitua torpan ikkunan iautta ja »varastetta torpan tmrassa olsmasta lujitusta pöytäkaapista 40 markkaa rahaa ja y ?st pullo, jossa oli itse lvalmistettua vii» naa ja saman pöytäkoapin!ukitsema^ lomasta laatikosta rahapussissa ole» Axu rahat 'ov mk. 50 p:niä sekä samaa luwan seinällä olsmalta hyllytä kulta, sormuksen ja »vinniltä waatteita« Samana yönä on laman torpan tä- heisytsixssä amimuttu kahdella laukaut» sello tmPpari Juho Mastoa Kurun Atamuden pitäjästä. 'Toinen laukaus mataudin kohtauksen ja putosi sillalta jänveen. Ennenkuin läsnäoletvai hen- kilöt ehtiwät saada hänet ^ös wedes- tc^ tvaikka siihen meni noin 5 minuut- tia, oli hän kuollut. Tohtori Warti»> ivo a ra. joka heti saapui onnenomuus- paifalle, koetti ^aada häntä mirkoa- maan, mutta kaiM ponnistukset oli- mat tu^chia. Kalle Hakonen oli ijäl- tään 17 »vuotias ja oli pari touotta potenut ankaraa kaatumatautia. — Hengemvaaraan joutui keski- ivirkko-i-ltana klo 11—12 mälillä renki W. Kolchmainen »veneellä lii>kkuessaan IWäsjä?ivellä. Tamalla tai toisella tompastui Kolehtnamen Meneessä ja suistui jäilmeen. Onneksi sattui kolme henkilöä huomaamaan onnettomuuden ja ehiiuväl niin hipvissä ajoin apuun, että mies tuli Pelastetuksi. — Ruis heUimöi t.k. 13 pnä Ora- wisaaren Orajärwen Pellolla. — „Mert« edemmäksi kalaan" lähti läkäl. suomettarelainen julsiaioimikun- ta, joka »Kailsclllismi^liscn Nuorisolii- ton" lesäjuhiliin täällä hankki totmi- joittokuinnan Tam>peree'.ta asti. maikka sellainen — kokonovsta 10 miestä kä- sutämä — on. niinikuin me kaikki lie» idämme, Jykväskylälssä. Ja oiivallinen onk^n, niin että suomettarelaislenkin muslikkimicstcn scipii sen soittoa kuun- nella. Nljt sanuu soi.to^unnan joh- taja ja ehkä joku sen jäsenkin olemaan nuorsuomalainen, mutta enväthän he lonvillaan olisi puolueohjel.naansa soi- lelleet näissä juhlissa. Tämäkin Pien» tapatis on puhuma jodislus juometla- relaisien pikkumaisesta puc-lueraimos- ta. Näin maphään tästä huomautam- me, kun emme ole tahtoneet häiritä „kansalllÄniölisicm suomenmieiisien" j uh latu nn.'limaa, joka nähtälvästi on sietäinätiömän arka vieraille lvaikuiuk- sille. EPäily5sa» alaisena mainiltpihin tekohin on mangittu konekauppias Juho Jitkinen Lapuan pitäjin kirkon- — Jftka. Kun monet paikallisyhd!st»)tset eimät olleet suorittaneet M«nmaSsujaan, kehoi- tettiin uutta johtokuntaa ryhtymään toi- m«npiteisiin niiden hanttim'.sebsi. Seuraatva »vuosikokous päätettiin pi- tää Helsingissä. Kokouksen ojan suhteen lausuttiin toiwomuksena, että se pidettäisiin heti koulujen päätylchä. Johtokunnan »vaalia tvartvn as-jcttiin walmistawa tvaZiokimta. joka iltapäiwän kokoukseen laatii ehdokaslistan. Tähän 'valittiin yliopp. Tvuvonen TuruSla, Het- singistä yliopp. Katri Andersin ia Wilho Tetälä, Kuopiosta yliopp. Urho Toimola. Z:kylästä lyseol. Wäinö Koi>wisiz. Wii- purista yticpp. Wäinö Tuuri. Helsingistä ylivpp. Wäinö Monismi ja Hanna Nord- ströi» ja Miipurista nti Kutilampi. ^chtckunnan kotipai>k^k-si määrättiin e- dellcen Helsinki. alaosastoitta määrältiin 16 pflsi ja paikallisliitolta 25 pksi jäseneltä. .Johtokunnan puolesta esitettiin keskus- teluki)1>mt)s .Nuoresta Voimasta". En- tisen »Nuoren Wounan" tilit jätettiin seuraanxian kokou^sc-cn. Nyk^scn s uh- teen lausuttiin toiwomus. että ien tilaus- maksna aVerdnettaiisiin melkoisesn ja leh- den koikoa supistettaisiin samassa mää rässä. Jotta lehteen saataisiin enemmän Zoulunuoriion kiqjvitnksia, päätettiin ke- Avittaa paikallisliittoja tvalitsemaan kes- kuudestaan ^Nuorelle Woi>malle" lkirjeen- tvaihtajia. joka myös toimittaisi lehdelle towerikuntien lehdistä paraat kirjoituk- sst. PöYtäklrjant<»?s?taW tvaiittiinHan« — Papisto. Ha ett «Kvaksi julistetaan -V° Jämsän kalpPalaijen wi.rka. — Wahwistetut säännöt. Senaatti W.t. prokuraattori on antanut pää- on imaHmistanut Jtä-H5meen Koti- tökscn>sä Äpmics Juho Kustaa Po h teMisuuskaupPa O. U:n säännöt. — Polttopuita kruunun metsistä. Senaatit on m»>öntänyt Laukaan kunnalle Ruuhimäen kansakoulua wer- ten muosiltain 10 w:n aikana enintäin 100 kuutilvmeiriä pinomiltaa Poltto- puita Kankaisten kruununpuistosta lmanihoisla ja muuhun tarkoitukseen kelpaamattomista maapuista ehdolla, että puut otetaan asianomaisen met- sänhoitajan määräämiltä Paikoilta ja l)änen antamansa osoituksen mukaan. — Perintötila kruununpuistoksi, enaatm stiyskuulla 1902 antamalla Sismici nktilnmi kuik». Asian käsittely duumassa. Kerromme tässä lähemmin kasarmi. kystMl>sen käsmelyslä duumassa. Tuuman maanantain salaisessa ilta- istunnossa, ajossa ptchetta johij Gulsh- kom, hymäksl^tiin kolmessa lukemisessa kolme Maitokunnan puolustusta koske- tma lakiehdotusta ja lähetettiin toimi, lusmai^iokuntaan. Kolmas niistä koski Marojen myön- tämisiä uusien kasarmien rakentami seen ja wan!hoj?n laajentamiseen Etelä- Suomessa. Bulai ilmoitti, että möryhmä tulee äänestämään la?iek^>otus:a Masiaan. koska >se näkee siinä konian Marojen ihnöträ tuottamatonta tuhlau-:a ja pi- tää sl.ä yleisvaltakunnallista laatua olemien lakien säatämisiärjestvstä Sucmesia koskeman lakiehdotuksen luonnollisena jaikona. Kusneriow teki samallaise^n i.^no^tukien scsialioemok- raatrien puolesta. Bajaniki huomaut- ti. ettei iässä ole niin läheisiä yhteyttä nä/dcn molempien laliehdaiasten wä- lillä. 'kuin edelliset Pu.hujat owat sa- noneet, mutta katsoi hän kuitenkin ole- jon inkiisen yhtcyden Maltakun- n<iitl'lioknstuksen ja siiäis.'n politiikan mäl illä, jcnka Muoksi puhujan mieles- tä „me olemme menossa siihen, että hantimme i.äisen ja Irnt : oi mihamie» lisen rintaman lijäiksi mietä kolman nenkin. Pohjonen". Waikt ltaaksvn si- säpc'kilii5an suu.ntacn lulemai kadetit ääiiestätnään lakiehdotusta nvs^aan. Sotaministerin apulainen selitti et- iä joiajot-lkkoien lisäämistä Suomessa on jo aikoja sit:en suunniteltu, multa että tvakto nlft rchly esitys lisämäärä- rahojen n^iön iämisestä kas.iruuja war- ten jcchiuu siilä, eitä kasarmien raken. taminen Muissa sorilaspureissä on niellyt kulumkialNvioon otetut määrä raha: ja pakottanut nyt anomaan lisä- määrärohoija. Tämän jAkeen hymäkstsitiin lakich- dotus kolmosia lukemisessa ja lähetet» tiin toimuusrrakiokuntaan. jolan tekemättä kantelusta Jämsän Sammallahden maallrettelöjen johdos- ta. Äntamassaan päätöksessä lausuu w.t. pirokuraattori. että koska ei pide- tyssä pc^iisitutkinnossa eikä Jämsän lkunnan Sammallahden äänestysalueen lMaalilautakuniKM jäsenten ja Jtcho Pohjcllan mälisessä Määrää ilmiantoa kosl«rassa hutussakaan ole esiintlMt ntin(ääulailöta sÄittMä siitä, e:tä jä- tetlyjcn ^vaailllippujen masiaanoliaini- sessa ja käsittelemi-sessä olisi menetelty suostumuksella oli Pylkönmäen muulla tamoin kuin mitä »vaalilaissa na Nordstrmn ja Salme SerRä. Kun entinen urlheitu-kiertopatimio cli Isäillynyt, aichönnettiin johto.'unnall« 2ö mk. uuden palkinnon ostaanisetsi. Kirjailija Helmi Setälälle ja tehtori Ape Rautaniemelte pääteltiin lähettää teuocchd^sähkäsanomat. Aamiaistaman jällen alkoi yleinen ko- fous. jonka ohjelmassa ensimäiscnä oli melodraama, jonka e-sitti r»va Poppius. Sä-estystä hoiti rwa Forsien. ?tamupR»vällä »valitut tiliniark^Ltnjal ol»vat tarkastaneet tilit ja ehdotlitt>at rahastonhoitajalle Minwapaut!a. ^jola nchönnettiinkin. iJohtv-kuntaan tvailittiin a«imii?äi^>ällä »valitun toimikunnan ehdottamat «henki- löt. nimittäin: tvavsinaisiini jäsenM roulva Helmi Setälä, lehtori Ape Rauta- niemi, johtajatar Mathilda von Troil, *>tiayip. Katri Andevsin, Wäinö Krohn, Into Auer. Wilho Setälä, Wäinö Elc- niemi, A^sc>!i Mäkelä ja Urho Toilvola, lyseol. Äomaa ja yhteiskoulul. Hanna Liisa Mordsdröm. s<kä ivaralte opeltajatar Hanna Granström, »HteiSkoulnl. Rainer Sopanen. Lilly Tudeer ja lys-eol. Liari. l Tilintaekastajivsi »valittiin iatko-opis- tol. H. Kutilanipi <ja chseol. Aulanko sekä »varalle ylhteiskoulul. Rainer Rainesalo ja Tatme Setälä. Seurasi sitten ohjelmassa tohtori O. 'Mantereen c,tttcöittä tysymyl^Stä, missä määrin opiÄeleivan nuorison o liisi syytä tutustua yhki-itunnalliiseen kysym>>!scen. I Tämä SWM>S on wiim« aikojen suurim- 'ipia UyyiySsia. Tosin se »n ollut hytpin- tin tärtficä ja hämärässä muinaisuudessa, mutta «vasta IS.-llä wuosvsadalla se äivtr- lsinaisesti astui etualalle. Sosialismi, jolct tahtoo perustua tieteelliselle poh- jalle, pyrkii ratkaisemaan kyst)»U,kftn. .ja on siitä lopulfi muodostunut maailman» >katsemus. Mitään ehdotonta '.atlaisua ifysyinyllisell? ei ole töa^bettij ja sentähden onkin tärifcätä, että kaikki perehtyivät sii- lhen. Sillä se koSkee ilaillia sekä talou- Edellisilta että moraaliselta kannalta. Ei ole ihcll^P-o päästä ' pätemään käsitykseen tästä, ja sontlHden ihmiset siihen näh- den asettuivat htMn isubjettiiiviselle kan» ^ nalle. Mutta tämä k)sym!>s on suuri oikeuskysymys, ja se :äy:,>t) sen- 'tähden rattaista oikeudimmulaise-Zti. Sculähdcn kunkin täylyyiin tutkia ii!ä ^ja -koettaa muodostaa itselleen oikeuden- ' mukainen käsitys siitä. Tämä tutkimus ' ivaat ii palhon tarimoa ja ahkeruutta, mutta mahdotonta >se ci koulunuorisolle- kaan ole. LöyttH paljon kirjallisuutla. jonka atvulla Iys>i-»«>!scen woi perehtyä. Tämän perehtymisen tulisi tapahiua jo nuorena, sillä nuorrso on mapaala ennak- kcluuloista. Olisi tärkeätä, että lvarttu- nein koulunuoriso »vapaahcttinäan oito.i- qi pcrchItM'ecn Marxin, Lasallen, Bcbc- lin, jj.n.e. teoksiin ^ja se on mi)ös tämän nuorisoon suoranainen w«lwoll!suus. Mutta tämä Itysyimtjs on m!)ös suuri itiokaswatuskhsym»)s. Luokkarajoja sy- wennetä»n nykyään turhanpäiden ulko< naisella esiintymisellä. Nuorison tulee esiintymisellään koettaa tvaikurtaa siihen suuntaan, että tämän chsymqksen ratlai» Navalta Luomesta. Kansan huoli. WenKjäa du»««» pSätökse» jshdset» Su»me» «fi»Ss« pideiiiin maanantai-iltana Pirilalaska Nokialla kansalaiskokous, jossa kaikkiin ivaltiollisiin puolueisiin lukeutuivat kan- «alaiiet pääitimät lausua seuraamaa: tsu «i fiit) yhä ttwtfe<wi»maf,fi. Nuoriion tulisi esim. kotipiirissä käynäyira niin, että juopa eri yhteiÄuntapiireihin kuulu- henkilöiden wä'lillä et jyivcntnisi. ^ Olisi otettmva huomioon, ei:ä kaikki o- »vat ihmisiä ja että työn laatu ei mää- <rää i'en anvoa. Kun näin menetellään, >käy (fofuiertifen kUymylscn raikaisu pal joa helpomntalksi. Aa täinä kysynuzZ :äy« ^ tyy tulla rattaistuffi ja meillä sen rat- I ka ii u n täytyisi tapahtua pian, kobka meiltä kysytään yUimielistä taistelua oi- ! tcus!t'eriaattciden puolesta ka<nsain>väli« isissä Isuhteissa. Me uÄomme, et:ä oi- i keus llrpulta tvoittaa. Mutta ..usko il» !man töitä on kuollut". Ja meiltä »naa» ditaan nitjösfin chölä isekä ulospäin eitä (sisäänpäin. Meidän tulee ratkaista anat onia^sa keskuudessamme oikeusveriaaitei» den mukaan. Silloin woimme toiwoa c* mille uMc-i,sille «sivillemme samallaic-ta ratkaisua. Pienen »väliajan jätteen riva PoppiuS kertoi hauskan sadun perhosen koiinnaS» ta. Ilmoitettiin, että huwimatkaS:a Koi» zvumäelle junalla ei tule mitään, koÄa ei ole saatu ylnnääräistä junaa, «en» spiaan lähdetään laimalla Haminalah» teen ja sioltä jalan ftctroitntdciU. Seurasi sitten ylicW. Wilho Setä- Cl ä n alustus koullunuorison siivuharraS- t uksi ota. Alustus päättyi ponteen että cppilaiden silvuharrastuiset o'.vat koulutöiden ohella erityisesti suosiitatoia, «vieläpä tvälttämättömiäkin. Sillä ne o* mar Parhaita tuntvmerKejS siitä, iiii meillä on nuori ja teNve sielu, ne anta- «vat meille llPoa ja »vaihtclclvaisuutta työssämme, ne kchittÄvät ja Malmista- Ivat meitä tulvivaa elämäntehtäväämme «vastaonottamoan. Keskustelussa painostettiin siwuhar« rastuksista erityisesti erlbsisopintoja, ja päätettiin kehoittaa paikallisliittoja ot« tamaan tä»nä asia keskustellakseen. Muu- ten h»)wäi!syttiin alustuksen ponsi. -Toisena t»,symyHsenä oli Luiun paikal- listiiton alustus «koulunuorison Liito» suhlcesta ivvistt^seen". Äun aluStu» o- li saapunut niin mt,Ähään. ei siitä wo,tu keskustella, maan jäi <»sia iziZtaisetsi a» >.'ai st uksen Maraan. Lopuksi tri Mantere kiitti kokouksen hommaajia ja objelmansnorittajia. Kiit- ti m<)ös Liiton jäseniä siitä aiaöta, jotut hän oli sen toimiSsia ollut j<» tonvoi Lii» tolle ja sc>n uusille toimihenkilöille cnnea ja menestystä. >Sen,iälkeen siirryttiin yhteisille päi- «vällisille Mäinötänniemelle. — J«« Tshotte Tämä« ?:n A pnä tuoli ÄaKIan kuritushuoneesi^ keuhiotcmitim ^an TshKke. Wain<qa kär- st elinkautista rangaistustaan osanotos- ta Wenqjän »valtakunnan pankin Heisin- gin ihaaraZonttorin ryöstöön, sekä T«n« pereella Siinniotettaissa tekemiensä tveri- töiden tähden. D?hok!ke ^li syntiMit Rii- kassa ja oii kuolleSisaan 32 «msdrn wan» ha. .... f*