N:o 110 - 1910. KAIKU. Perjantaina Syyskuun 23 oälvdnA. Tuoreita Mignon i a Mixugen I myy Oulun Uusi Sähköliike. Kansallispankin talossa, Kirkkokadun varrella. Puhelin 3 58. > PCROTIGlC? TURKU Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. rn. % * % xy Luukkoselle, of. Oulu, puhelin 458, >olle niinikään moi ilmoittautua osan- ottajaksi yhteisillallisille ä 2:50. Jl- motus asunnosta ja osanotosta illalli iin on tehtämä ennen lokak. 5 p:ää — Rahatoimikamarin kokouk essa tiistai-iltana käsiteltiin seuraa- wia asioita: Sanqinjoen metsästä leimatuista puista oli O. y. Puuseppä 2 nn? elok. pidetyssä huutokaupassa tehnyt orkeimman tarjouksen 4:50 p. run qolta. Rahatoimikamari päätti esit- ? ää maltuustolle, että tarjousta ei hy- mäksyttäisi, ellei puista makseta 5 mk. Sarkkisen perilliset olimat pyytäneet Tuiran maalla sijaitseman mökkinsä kaupalle hymäksymistä. Rahatoimika- mari hylkäsi anomuksen. Maistraatti oli pyytänyt rahatoimi- amarin lausuntoa ja ehdotusta tont- tien hinnasta sen johdosta, että ra- ennusmestari R. Lyly oli pyytänyt aada ostaa kaupungilta tontit nume- rot 61 ja 62 kaupungin 3:ssa osassa. Rahatoimikamari ehdotti ensimmäisen tontin hinnaksi 8 mk. ja jälkimmäisen 7:50 p. neliömetriltä. Wankil oissa on pakko teljetä tällaiset lemottomat, »väkivaltaiset ja kamalat sekä useinkin epätoimoiset henkilöt mar- muuskoppeihin. kun sitä mastoin mieli sairaalassa asiantuntija sopimalla hoi- dolla saisi heidät pakkokeinoitta tyyn- tymään. Oli suuri helpotus mankein hoidolle, kun mihdoinkin tehtiin pää tös, että Turun kuritushuoneen yhtey- teen perustettaisiin mielisairashoitola, jossa kämisi mahdolliseksi tarkotuksen mukaisemmin ja inhimillisemmin hoitaa miclisairaita mankeja kuin tähän asti on tapahtunut. Tämä mielisairaala malmistui syksyllä m. 1908, mutta malitettamasli täytyi sitä heti ruiveia käyttämään rangaistuslaitoksena, kun mäntien lukumäärä oli nopeasti lisään tynyt. Sitä käytetään mieläkin tähän tarkotukseen odoteltaessa kuritushuo neen uuden, 200 koppia sisältämän siipirakennuksen malmistumista. Wan keinhoitohallitus armelee rakennuksen malmistuman kuluman muoden lopus sa, jolloin mainittua mielisairaalaa moi daan rumeta käyttämään marsinaiseen karkotukseensa, ellei mankien lukumäärä mielä tamattomasti lisäänny. Komi tean ehdotuksen mukaan olisi tämä lai tos jätettämä lääkintöhallitukselle ylei sen mielisairashoidon tarpeeksi. Kun tämä laitos on merrattain pieni (aiot tu noin 70 hohdokkaalle), niin se mer rattain mähän lisäisi paikkoja yleiselle mielisairashoidolle, ja mankeinhoitolai toksen olisi yhtä maikeata kuin nykyään kin saada mielisairaille mangeille paik koja mielisairaslaitoksissa. On näet patitama merkille, etteimät ehdotukset sisällä mitään miittausta siitä, että mielisairaille mangeille annettaisiin etu sija muitten ilmoitettujen mielisairai den rinnalla, maan olimat kaikki mer kittämät n. s. odottamain luetteloon ja otettamat sairaalaan muoronsa pe rään, paitsi tutkintomankeja, jotka tuo daan tarkastettamaksi. Jos ehdotus hyiväksyttäisiin, niin mankeinhoitolai toksen olisi jälleen pakko pitkät ajat säilyttää mielisairaita »vankiloissa ja tämä surkuteltama asiaintila kestäi niin kauman kuin yleisissä mielisairaa loissa »vallitsisi paikkain puute, mikä ivarmaankin tulisi »vallitsemaan armaa mattoman kauman. se kun ei ole luon teeltaan niin satunnainen, kuin komi tean lausunnoista möisi päättää. Wan keinhoitohallitus mastustaa sen muok mitä jyrkimmin sitä, että mainittu »nielisairaslaitos luomutettaisiin lääkin tölaitokselle ja toimoo, että sitä toistai seksi yksinomaan käytetään mankeinhoi don tarpeeksi ja aikoo mankeinhoitoha litus jättää senaattiin ehdotuksen ky seessäolervan laitoksen järjestämisestä Mitä tulee komitean ehdotukseen tai toksen perustamisesta sielullisesti ala mittaisia henkilöitä marten, jotka on tuomittu rikoksista sekä sielullisesti sai raille mangeille on mankeinhoitohalli tuskin yhtä mieltä tällaisen laitoksen arpeellijnudesta. Mikään ei estäen ottamasta niihin työsiirtoloihin, joita on aiottu perustaa mainittujen laitos ten yhteyteen, myöskin kronillisia alko holisteja sekä muita sielullisesti ala- mittaisia henkilöitä, jotka omaamat ybteiskunnall. määrällisiä taipumuksia näiden ilmenemättä rikollisissa teoissa, jotka olisimat aiheuttaneet tutkimuksen tuomioistuimessa. Tästä ei mankein- hoitohollitus lausu lähemmin mielipi- dettään. mutta katsoo kysymystä muu- ten niin laajankantoiseksi ja monimut kaiseksi, että sitä olisi asiantuntijain erityisesti selmitettämä. Mankeinhoi- tohalliluksen mielestä olisi sopiminta, että tarkoitusta marten asetettaisiin eri- tyinen komitea. .. i? jokaiselle »valitellut, ettei ole loliiseja saatamilla ja miten hän nyt melkansa maksaa kun rahat mieliin. — Kummallinen markausilmoitus, mutta mitenhän sitten lienee. Eilen illalla painikilpailujen aikana marastettiin työmäentalolla Kemijär- meltä kotoisin olemalta Pekka Marti- kaiselta rahakukkaro, sisältämä 125 markkaa rahaa. — Mylläkkä Maneesin luona. Wnme keskimiikko-iltana snntyi myl- läkkä Maneesin luona, mutta kuitenkin sai eräs poliisi hänen kippuunsa re- hennelleen, pahimman pukarin kiinni. Mies, jonka nimi on Hymärinen, jou- tuu oikeuden tutkittamaksi. — Waltion kilpa ajojen koe ajot. Eilen tapahtuneissa koeajoissa hymäksyttiin tänään tapahtumiin kil- pa-ajoihin 34 hemosta, joista 16 kuu- lui nuorempaan sarjaan. Muute» tarkastuksessakin oli hymäksytty kaikki yllämainitut. Koeajoissa sai maanmilj. Laukan tamma ..Toimo" Pulkkilasta ennätyk- sen l,cy sek. Ehtona kilpa-ajoihin pää- semiseen pitää niihin pyrkimän saada koeajossa ennät. 2,& sek. Muuten ei ilma koeajoja oikein suo- sinut, sillä niitä toimitettaessa oli ko ma länsimyrsky. Rata on nyt kuiten- kin jokseenkin hymässä kunnossa. — Syysmarkkinoille, jotka al koimat tänään, näyttää maalaismäkeä saapuneen melkoisesti ja lisää saapuu yhä. Hemosia ja lehmiä kuulostaa tuleman kaupan tamallisen paljon. Ruokatamaraa, kuten tuoretta ja pal- mattua lihaa, suolasia silakoita ja pe- runcita on kauppatorilla runsaasti kaupan. Rihkamatamaran kauppiaita on kerääntynyt runsaasti. Mustalai set omat, kuten tamallista, markkinoilla edustettuna. utuksia. joita teollisuushallituksen aset- ama telefoonien tarkastaja määrää. Wiime tiistaina pitämässään kokouk- essa päätti rahatoimikamari puoltaa anomusta sähkölaitoksen johtokunnan a rakennuskonttorin esittämillä ehdoil- a. Rakennuskonttori oli uudessa siltä »vaaditussa lausunnossa ehdottanut, että telesooniosuuskunta ..Pohjolan" tulisi luomuUaa kaupungin käytettä- mäksi mirastojaan ja mirkailijoitaan marten 75"/» alennuksella niin monta elesoonia, että niiden luku mastaa 5 prosenttia yhtiön kaikista kaupungissa olemista tilaajista eli mastaten 3,75 kaupunkitilaajien tetesoonimaksuista. Alin kormaus pitäisi joka tapauk- essa olla 1,000 mk. Gulun kaupungista. - Hiippakunnan uutisia. «Kuo pion.» Pudasjärmellä t. k. 11 p:nä pidetyssä kappalaisen maalikysymystoi- miiuksessa ilmoitti osa seurakuntalaisia haluamansa 4.nneksi maalisaarnaajaksi Enontekiön nim. kappalaisen H. A. Iärmentaulsen, joka tapahtuneessa äänestyksessä sai l.4!>4 ääntä. Waan kun seurakunnan koko äänimäärä on 1J.20!) ääntä eikä kappalaisen Järmen- tauksen saamat äänet tee osaa mai nitusta seurakunnan yhteenlasketusta äänimäärästä, ilmoitettiin, eitä ehdolla olema, Kuopion maaseurakunnan toi nen kappalainen A. E. Ruuskanen, pidetään malittuna. — Oulun Nuijan Naisjärjes tön wnosikokoukseSsa keskimiikko- iltana «valittiin johtokunnan marsinai- siksi jäseniksi roumat S. Rauhamaa, T. Mataja ja W. Hakasalo, marajä- seniksi rouma A. Pallari ja neiti L. Nikkinen. Tilintarkastajiksi tulimat rou- ma Maikki S. Santaholma ja neiti A- Tuomikoski. Ompeluseuran johto kuntaan malittiin roumat N. Helanen ja A. Helaakoski sekä «eidit I. Hah- tola. S. Okkonen ja H. Oulasmirta. — (5ygnaeuS juhlat. Koska useista kaupungin lähettymillä työs- kentelemistä kouluista on tiedusteltu, moisimatko sikäläiset koulujen oppilaat myöskin saapua lokak. 12 pnä pidettä' mään lasten juhlaan kirkossa, niin on toimikunnan täten pakko ilmoittaa sen oleman tilan ahtauden takia mahdo- tonta. Kuten jo on aikaisemmin huomau tettu, toimoo täkäläinen Cygnaeus- juhlatoimikunta, että täällä mietettä- mien juhlien osanottajiksi saapuisi myös- kin maaseutulaisia, joille toimikunta mielellään mälittää asunnon hankkimi- sen, kunhan ilmoitus tehdään neiti F. — Waltion orinäyttelhhn, joka oli miime keskimiikkona täkäläiselläpä- lokunnantalolla, oli ilmoittautunut yht. 39 oritta, joista 19 ensiluokkaan, 11 seuraamaan ja 9 miimeiseen. Kantakirjaan merkittiin ainoastaan kaksi orilta, nimit. kauppias I. Rud bäckin Kokkolasta ..Ilo Blirt" ja sai se ensi palkinnon. Toinen kantakir- jaan otetuista oli maanmiljelijä I. F. Lanton Pulkkilasta »Pamauksen poika". Toisessa luokassa, johon otettiin 4—7 muotiaat kantakirjaoriit, jaettiin seuraamia palkintoja, mmitt. 1 palk. Kimijäriven oriyhdistyksen ori „Simo", palk. Oulun kaupungin ja Oulujoen kunnan oriyhdistykselle kuuluma „Wal- pas", Muhoksen oriyhdistyksen „Lei- mu„ sekä Tornion heivosjalostusyh- distyksen „Elo"; 3 palk. samassa luo- kassa sai Puolangan oriyhdistyksen ..Pöllö" ja Metelin oriyhdistyksen ..Ylkä". Kolmannessa luokassa, jossa kilpai- lee 7 seitsemää muotta manhempaa oritta palkittujen jälkeläistensä perus- teellä ja palkintoina jaettiin ä 150 mkaa Ilimieskan oriyhdistyksen »Pekka ll":sta, Rantsilan oriyhdistyksen oriista »Markku" ja maanmilj. Mihtori Mak- kurin Alahärmästä oriista »Mirkku". Palkintotuomareina olimat Oulun piirin hemossiitosliiton puolesta eläin- lääkäri I. Smanljung, maanmilj Kiiskinen sekä Perä Pohjolan hemos- siitosliiton malitsemana maanmilj. A Iunes. Maltion puolesta taas he- moshoidonneumojan apulainen Schro- derus ja hemoshoidon konsulentti I A. H. Wahren. —Oulun merimieskonlun huo ueusto. Senaatti on läänin kuiver nöörin kautta pyytänyt tietoa kaupun- kimme maltuustolta, antaisiko kau- punki mapaan huoneuston tänne pe- rustettamaa merimieskoulua marten. — Painikilpailut jatkuimat mii me keskimiikko-iltana, jolloin ottelimat eniimäisenä parina hra Olin ja Mas set, joista jälkimäinen 19 minuutin kuluttua painoi simumäänteellä edelli- sen tantereeseen. Toisena parina kamp- pailimat hrat Tuomisto ja le Collas- sen. Iännittamää oli katsella noiden harjaantuneiden painijain otteita ja etenkin Tuomiston ketteriä liikkeitä. Vopulta näytti kookas tomerinsa mä- symän. mutta Tuomistosta ei sitä huomannut. Miimein määnsi hän mastustajansa ranskalaisen hartiat mattoa masten. Ottelu kesti 27,15 minuuttia. Dleisö seurasi kaiken aikaa innostu- neena painijoiden kiistaa ja tuontuos takin kaikuimat kättenpaukutukset, kun toinen tai toinen mapautui pulmalli- sesta asemastaan, johon painin kulues- sa oli joutunut. Painikilpailut jatkuimat eilen illalla Ensimäisenä parina astuimat näyttä mölle italialainen Masset ja ranska lainen le Collassen. Melttoa ja ras- kaannäköistä oli heidän kiistetönsä, jossa edellinen kukisti jälkimmäisen 12,53 minut, kuluttua syliotteella. Tämän jälkeen esiintyimät hrat Olin ja Tuomisto. Heidän kamppailussaan oli eloa ja mikkeiynttä ja yleisön suo sionosoitukset puhkesimat usein kesken paininkin »vilkkaisiin kätten taputuksiin. Jo 5,30 minut, kuluttua lannistikin Tuo misto painitorverinsa määntöotteella, jonka hän tietysti olisi moinut hetikin tehdä, jos main olisi tahtonut. Uusintapaini oli sitten herrojen Massettin ja Tuomiston kesken ja sitä kannattikin katsoa, sillä muoroon toi- nen tai loinen oli määrällisessä asen- nossa ja siitä pelastunut sai yleisön suosionosoitukset osakseen. Monta on- nistunutta olkamarsiheittoa teki ketterä Tuomisto, kunnes miimein sai maini- tulla otteella italialaisesta moiton ja niin täydellisesti yhtyimät hartiat mattoon, ettei enään ollut tinkimisen maraa, maikka Masset oli ensipaini- iltana siihen halukas. Ottelu kesti yht. 13,50 minnt. Dleisön, jota olikin sali aiman tä- pösen täynnä, suosionoitukset eimät tahtoneet Tuoulistolle tauotakkaan. Ensimäiseksi painissa tuli luonnolli sesti hra Tuomisto, joka oli moitta- nut kaikki tomerinsa, toiseksi hra Mas- set, joka kukisti muut paitsi Tuomis- toa. sitten hra le Collassen ja Olin Olipa painit sitten leikkiä tai totta olleet, niin marmaankin ainakin Tuo mistosta on ollut paljon oppimista täkäläisille paininharrastajille. — Varkauksia ja »varkauShri tyksiä. Wiime keskimiikkona marasti eräs I. Pirttikoski niminen mies Alakii mingistä täältä Ramanderin pirtistä erään maalaisen matkalaukun. Poi- kanen saatiin kuitenkin samana päi mänä kiinni. Eilen marastettiin eräältä Alalaa nilasta olemalta eukolta rahakukkaro jossa oli yksi 20 mkan seteli ja 5(1 p:n kolikka. Samana päimänä pidättimät poliisit erään mykän miehen, joka oli pitkin mainittua päimää yritellyt taskumar kauksia Maneesin luona oleman Kiwi miesten ammattiosaston humitoimikun nan nurkkatanssiteltan luona, kuitenkaan onnistumatta, mikäli tiedetään. Mies on tunkeillut marsinkin naismäen lä hetlymille. Muuten on hän ennenkin jo lehnyt pienemmän näpistyksen, — ehkä useampiakin, mutta on silloin tui- lenkin saanut anteeksi. Samoin ilmoitti eilen eräs tori- kauppias-eukko, että häneltä olisi ma- rastettu joku määrä rahaa, jota ei muistanut, mutta jälkeenpäin oli hän sanonut marastetun summan nousseen aina 200 mkaan. Olipa mielä malit- tanut samaa markautta usealle polii- — Kristillisiä nuoriso- ja mart kinajuhlia jatkuu tänään klo l !z"t i.-p. rukoushuoneessa. Puhumat opet taja Paasonen, kirkkoherra B o r c ja kapteeni Kaakinen. Huomenna (lauantaina) tapahtumat juhlain päättäjäiset t u o m i o k i r- k o s s a klo V-2 7 i. p., jolloin puhuu tuomioromasti Lönnrot. Senjäl- keen klo V>8 i.-p. on rippisaarna ja yhteinen ehtoollisellakäyntt. Kansantajuisen luennon pi ää lehtori I. Ka h il us klassillisen yseon moimistelusalissa ensi sunnun aina klo 4 i.-p. Aine: Jlmapal- ot ja lentokoneet. Luentoon on mapaa pääsy. — Täkäläisen W. & U:senra Lanwan edustajana matkusti eilen >ra Toimo Haapala, ottaakseen osaa k. 25 p:nä Tampereella »Pyrinnön" toimesta pidettämiin polkupyöräkilpai uihin. Sieltä menee hän Helsinkiin, ossa on ensi kuun 2 p:nä samallaiset kilpailut „Ponnistus"-seuran toimesta — Jälkimmäisiin kilpailuihin ottaa mielä osaa tunnettu siemiläinen mes ariajaja Jaakon-aho. — Kansanlaulu- ja kanteleko» sertistä, jonka antaa ensi sunnuntai- na työmäentalolla taiteilija Olli Suo ahti, huomautamme mielä yleisöä. — Laitvaliike. Miime keskimiik kona saapui ruotsal. höyryl. »Orion" lastatakseen Haukiputaalta ja Mar- tinniemestä sahattua tamaraa. Samana päimänä saapui myös maasalainen höyrylaima »Frej", tuo den kappaletamaraa Pietarista. Eilen saapuimat seuraamat laimat tanskalainen höyrylaima »Guldborg" ottaakseen Iin röytästä Santaholmab ta paperipuita: ruotsalainen hinaaja alus ..Jggesund", tuoden mukanaan kaksi roomua, joihin ottaa sysiä Paten niemestä sekä norjalainen parlkilaima »Mansbeck", lastatakseen Marjakasta jalkalautoja ja menäläinen kaljaasi »Elisabet", tuoden tiilejä, samea ja rautaputkia. Murhaaja wangittu. Miime keskimiikkona mangitsi Piippolan Ta mastkengän kylässä poliisikonstaapeli Otto Romo Kotkasta, siellä poliisi konstaapeli Heikki Turusen surman neen Matti Eerikinp. Mannisen, joka on kulkenut myöskin nimellä Miinikai nen. Murhaaja on ollut Oulun poliisi laitoksen huostassa ja passitetttiin ei len lääninmankilaan, josta mies wie tänee edelleen Kotkaan. - W. P. K:n »vahtimestariksi malitlu 43 hakijasta ent. aseines A. Juntunen täältä. ne on tari — Uusi puuseppätehdas. Ta lonomistoja K. H. Kyllönen on äsket täin rakennuttanut kaupunkiimme uuden puuseppätehtaan omistamalleen tontille Uudenkadun marrella. Tehdas on kiminen ja sisustukseltaan aiman uuden aikainen. Koneista, jotka omat tulleet maksamaan kokonaista 10.000 mkaa on osa niinkuin laanihöylä, mannesaha ja jyrsikone marustettu kuulalaake reillä, joten ne omat kemeäkulkuiset muissa omat tamalliset rengaslaakerit Koneista on 6 suurempaa ja on kaikki malmistanut yhtä lukuunotta matta o. y. Jensered Ruotsissa. Tällainen tehdas uudenaikuisine ko neineen on ollut melkeimpä ajanmaa tima ja toimoaksemme se pystyy ny täyttämään suuren yleisön pienemmätkin toimomulset puuteollisuuteen nähden. — R. B. Pohjan Leimun kirje iltama on seuran huoneustossa tänään klo 8 illalla. — Warokaa taskuwarkaita Tietoomme on tullut, että kaupungis samme nykyään oleksii » henkinen ma rasjoukkue, joilla kuuluu oleman mork kinatoimena tyhjennellä ihmisten tas kuja. Huomautamme siis markkina- yleisöä olemaan maruillaan tällaisten suhteen. — Hopeahäitäusä miettimät Iissä eilen Kemin tuomiokunnan tuo- mari Ungme Winter ja puoli- sonsa Ellen, syntyisin Lagerlös. Elämien tuttien teatterissa Palokunnantalolla on mitä hauskin ja markkinayleisölle sopimin ohjelma. IcttfoonioiBusfanltt mms. — Lääninttirkamiehet. kiima an piirin nimismies I. E. Petterson on yksityisten asiain takia saanut mir- ^amapautta kuluman syysk. 25 p:stä euraaman lokak. 14 p:mään saakka, ona aikana poliisikonstaapeli Esko ^äräjäoja on määrätty hoitamaan ni- mismiehen mirkaa mainitussa piirissä. Samoin on poiisikonstaapeli So- >ankylän itäpiirissä Solmu Palo yksi- tyisten asiain muoksi saanut mirkama- jautta kuukauden ajaksi, t. k. 15 pistä ukien, ja on hänen poliisitointansa »ll'aikaa määrätty hoitamaan kansa- :oulunopettaja Kaarlo Hile. — Waralääninkamreerinwir- kaa Onlun läänissä, joka riittä- >vän hakijamäärän puutteessa on ollut toistamiseen haettaman», omat t. k. 21 p:nä päättyneen määräajan kuuessa hakeneet lääninnotaario, ylimäär. esit- telijä Ilmari- Jalas, lääninreistraat- tori, ylimäär. esittelijä K. G. Molin, läänin kirjanpitäjä Ernst B. A. Mir- tanen ja maratuomari Molmar Jume- lius. Ensi kerralla hakimat mirkaa lääninreistraattori E. O. Thome ja Paamolan piirin nimismies M. Pert- tunen. - Hyljätty ttalitns. Jarrumies Juho Ala-ahon malituksen Oulun kau- pungin maistraatin miime kesäk. 22 p:nä tekemästä päätöksestä, jolla maist- raatti kaupunginmiskaalin syytöksestä oli, nojautuen kaupungin rakennusjär- tyksen 50 §:ään, melmoittanut malit- tajan 100 markan sakon uhalla ennen seuraaman syysk. 1 p:mää purkamaan kaupungin alueeseen kuulumalle n. k. »Sakarituomaan" pellolle ilman asian- omaista lupaa tehdyt rakennukset, on läänin kumernööri t. k. 21 p:nä anta mallaan päätöksellä^ hyljännyt, koska marrask. 21 p:nä 1882 mahmistetussa Oulun kaupungin rakennusjärjestyk- sessä, joka oli moimassa silloin kun kyseessäolemat huoneet rakennettiin, ja sen 50 ^:ssä kielletään rakentamasta kaupungin pyykitetylle alueelle, johon lahjoitusmaatkin kuulumat, ellei tehdä ilmoitusta rakennushankkeesta maist raattiin ja odoteta sen määräyksiä ja kun asiakirjoista selmille kämi, että purettamiksi määrätyt rakennukset to dellisuudessa omat uutisrakennuksia, maikkapa osaksi manhoista puuaineista tehdyt, ja ettei malittaja ennen raken- tamista ollut maistraatille mitään il moitusta tehnyt. — Osuuskunnat. T. k. 21 p:nä on läänin kumernööri mahmistanut säännöt »Mieslahden osuuskauppa r. l."-nimiselle osuuskunnalle, jonka koti- paikkana on Paltamon pitäjän Mies- lahden kylä. — Kestikietoarit ja kyyditys. T. k. 17 p:nä antamallaan päätöksellä on läänin kumernööri uskonut 1911 muoden alusta alkamaksi miisimuotis- kaudeksi Taimalkosken kunnassa sijait- semissa kyytilaitoksissa: Määtäjän seu- duilla kestikiemaritalonpidon ja marsi- naisen kyydityksen kahdella hemosella talolliselle Lauri Määtäjälle, kirkonky lässä kestikiemaritalonpidon ja marsi- naisen kyydityksen yhdellä hemosella koko muoden ja toisella hemosella jouluk. 1 p:stä toukok. 1 p:mään lukkari E. Partaselle, Rintelän tienoilla kestikie- maritalonpidon ja marsinaisen kyydi' tyksen kahdella hemosella jouluk. 1 p:stä toukok. 1 p:mään talolliselle Juho Rin- telälle. In keen seuduilla kestikiemarita lonpidon ja marsinaisen kyydityksen kah- della hemosella talolliselle Heikki Jnge- tille, Kaitilan tienoilla kestikiemarita lonpidon ja marsinaisen kyydityksen kahdella hemosella toukok. 1 p:stä jou- luk. I p:mään talolliselle Juho Käs- mä-Koitilalle, Kariniemen seuduilla kestikiemaritalonpidon ja marsinaisen kyydityksen yhdellä hemosella ympäri muoden ja toisella toukok. l p:stä jou- luk. 1 p:mään talolliselle Jaakko Ka- riniemelle. Loukusan tienoilla resermi- kestikiemarinpidon ynnä kyydityksen yhdellä hemosella kruununtorppari Alek- sander Granlundille ja Sirniön seu- duilla resermikestikiemarinpidon ynnä kyydityksen yhdellä hemosella talolli- selle Juho Hämeenniemelle. Sano- tuista toimista tulee muotuisena kor- maulsena suorittaa Määtäjälle Tai- malkosken kunnan 1,500 mk.. Parta- selle Limingan kunnan 1,089 mk. 52 p. ja Taimalkosken kunnan 55 mk. 48 p., Rmtelälle Limingan kunnan 275 mk. 46 p. ja Muhoksen kunnan 194 mk. 54 p., Ingetille Haukiputaan kunnan 1,454 mk. 80 p., Muhoksen kunnan 4 mk. Il) p. ja Kempeleen kunnan 41 mk. 10 p., Käsmä-Koiti- lalle Oulun maaseurakunnan 1,064 mk. 1 p. ja Oulunsalon kunnan 85 mk. 99 p.. Kariniemelle Oulun maa- seurakunnan 180 mk. 31 p. ja Lumi- joen kunnan 1,619 mk. 69 p., Gan- lundille Taimalkosken kunnan 700 mk. ja Hämeenniemelle saman kunnan 500 mk. Samalla on kumernööri määrän- nyt ylimääräisen kyydityksen toimitta- mistä marten seuraamat talot aputa- loitsi, nim.: Määtäjän kestiemariin: n:o 5 Juusola ja n:o 1 Kupsu, omis- tajat Sakari ja Matti Kupsu; kirkon- kylän kestikiemariin: n:o 4 Jussila, omistajat Taneli Jussila ja Heikki Taimalkoski sekä n:o 3 Jakkila, omis- tajat Kalle Korento ja Juho Säkki- nen; Koitilan kestikiemariin: n:o 1 Koitila Lassi ja n:o 2 Jokela; Jnkeen kestikiemariin: n:o 15 Tyni ja n:o 16 Kantoniemi; Rintelän kestikiemariin: n:o 3 Rintelä-Piippola ja n:o 5 Nis- kamaara; sekä Kariniemen kestik>ema- riin: n:o 2 Virkkunen ja n:o 3 Säk- kilä. Tämä mertailu on tehty seuraamilla otaksumilla. Hehkulammppu ^ kuluttaa 3,5 mattia normaalikynttilää kohti, osramlamppu 1,2 mattia. Lamppujen kestämyys on yli 1,000 palotuntia. Mielä on huomattama, että kun hehkulamppu on palanut noin 500 tuntia, se kuluttaa enemmän mirtaa normaalikynttilää kohti kuin uusi, mikä kuitenkaan ei ole niin huomattamissa Osramlampuilla. Osramlamput särkymät usein mää- rin hoitamisesta. Ne omat aina pyy- hittämät märällä liinalla, koska kuimia liinoja käytettäessä syntyy hankaus- sähkö, jolloin lampun lasi metää me- tallilangat luoksensa ja ne menemät siten poikki. Puhdistettaessa huoneita on marot- tama, ett'ei armatuuria, joka kannat taa lamppua, hangata tomuharjalla. Siinä missä sarjalämppuja käytetään, on huomattama, että ne lamput, jotka otetaan irti puhdistusta marten, omat pantamat takaisin samoille paikoille, koska niitten mollit eimät ole aina samat. Jos esimerkiksi 75 mollin lamppu asetetaan 110 maltin lampun sijaan, niin lamppua sytytettäessä sen metallilangat palamat poikki. Oulun kaupungin Sähkölaitos. Mtra läänin «iMMsli. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 31 pnä elokuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 2: 70 66 ast. moit. .. 2 2:66 26 .. .. „ .. 6 2:68 8 .. .. .. .. ? 2:6517 .. .. .. 8 2:57 7 .. .. .. 11 2:63 19 „ .. Dhteensä 143 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 70 p. keskihinta 2 mk. 67 p., alin hinta 2 mk. 57 p. Kuten muistettanee jätti telesooni- osuuskunta »Pohjola" miime kemännä Oulun kaupungin malluustolle ano- muksen saada asettaa telefoonijohtoja sekä keskusaseman Ouluun. Maltuus- to pyysi maistraatin ja rahatoimika- marin lausuntoa anomuksen johdosta. Kaupungin rakennuskonttori oli tou- kokuussa antamassaan lausunnossa mastustanut osuuskunnan anomusta m. m. sillä syyllä, että telefoonijohto- jen lumun lisääntymisestä syntyisi hait- taa sekä sähkö- että telesoonimerkolle, jonka lisäksi kaupunkilaiset uuden tele- foonin takia olisimat pakoitetut käyttä mään kahta keskusasemaa. Sähkölaitoksen johtokunta oli lau sunnossaan ehdottanut anomukseen suostuttamaksi seuraamilla ehdoilla: että johtoja asetettaessa niin paljon kuin mahdollista »vältetään johtoja asettamasta katuja pitkin, eikä missään tapauksessa lähemmäksi 5 metriä säh- köjohdoista silloin kun moleinmat joh- dot kulkemat yhdensuuntaisina; että sähkölaitoksen johtokunnalla on oikeus »nilloin tahansa osuuskunta »Pohjolan" kustannuksella tarkastaa pylmäitten ja johtojen kestämyyttä sii- nä, missä telefooni- ja sähköjohdot käymät ristiin, jolloin telefoonijohtojen pitää olla 3 metriä sähköjohtojen ylä- puolella; että pylmäät oivat tehtämät mm mahmat, että 10 kertainen marmuus pyliväilten murtumista mastaan on olemassa; että osuuskunta ..Pohjola" noudat- taa kaikkia niitä määräyksiä ja muis- Gsram lainppu. Osramlampun korkeasta hinnasta huolimatta moidaan melkoinen säästö hehkulamppuihin »verraten tehdä näitä käytettäessä. Usein malitetaan, että »vaikka Osramlamppuja käytetään, sähkömirran maksut nousemat yhtä kalliiksi kuin hehkulamppujen. Tämä riippuu siitä, että kun maihdetaan lamppuja, tamallisesti asetetaan 10 ja 16 n. kl. hehkulampun sijaan 40 ja 50 n. kl. Osramlamppu, joka ei tie tysti »vaikuta sähkömirran säästämi seen. Päätettäessä millaisia lamppuja käytettäisiin, on otettama huomioon l:ksi lainpun sähkömirran kuluttaminen. 2:ksi lamppujen maihdon kustannus. Sentähden on edullisinta saada aikaan mähennys mirran kuluttamisessa käyt tämällä sopimia lamppuja, maikkakin lamppujen maihdon kustannus nonsisi Mikä säästö tässä suhteessa on mah dollista. käy selmille seuraamasta mer- tailusta: H e h k u l a m p p u. 25 n. kl. x 3,5 mattia = 87,5 mattia. Kulutus 1,000 tunnissa - - 1,000 X 87,5 = 87,5 kmtt. 87,5 X 0,70 — Smk. 61 25. Lampun hinta —: 70. Ihteensä Smk. 61: 95. Osramlamppu. 25 n. tl. x 1,2 mattia — 30 mattia. Kulutus 1,000 tunnissa — 1,000 X 30 30 kmtt. 30 X 0,70 — Smk. 21: — Lampun hinta 4: —. Uhteensä Smk 25; . Siis säästö Smk. 36: 95 eli noin 60 "/o. — Oulun maalaiskunnan kun takokous on ensi tiistaina t. k. 27 p:nä klo 3 i.-p. Oulunsuun Pirtillä. — Kansakoulut. Kirkonkylän kan- sakoulun opettajaksi Sodankylän kun nassa on malittu kansakoulunopettaja Matti E. Laamanen. Kirkonkylän kan- sakoulun käsityönopettajaksi Inarin kun- nassa on »valittu Jaakko Ekorre. — Oulunsalon osuusmeijeri on päätettty lakkauttaa 1 p:stä ensi loka kuuta. Tämmöisen päälökseu tekimät osuusmeijerin osakkaat kokouksessaan kuluman syyskuun 18 p:nä. Osuus- meijerin osakkaat omat muosi muo- delta mähentyneet ja meijerin koneet omat jo niin manhentuneet, että mei- jerin lakkauttaminen näihin syihin kat* soen tuli yksimieliseksi päätökseksi. — Kätilöksi ja rokottajaksi O« luusalon kuntaan malitsi Oulunsa- lon kunnallislautakunta kokouksessaan kuluman syysk. 19 pnä kolmesta haki jasta kätilö Mari Heinosen Rantsilas ta ja hänen kieltäytymisensä maralta kätilö Jenny Lydia Kalliokosken Kii mingistä. Toimeensa on malitun ryh dyttämä ensi lokak. 1 pnä. — Merijärtven kunnan warsi naisessa kuntakokouksessa syys- kuun 19 päimänä malittiin kunnolliset mirkailijat tulemaksi kolmimuotiskau deksi 1911—1913. Valituksi tulimat: kunnallislautakunnan esimieheksi edel leen torppari Kustaa Huhtala ja ma- raesimieheksi talokas K. S. Salmela, rahastonhoitajaksi edelleen talokas M A. Pahkala; kuntakokouksen puheen- johtajaksi malittiin kauppias Matti Niemelä ja Varapuheenjohtajaksi talo kas August Kalapudas. Palkaksi mää- rättiin kunnallislautakunnan esimiehelle 50 mk., rahastonhoitajalle 75 mk. ja kuntakokouksen puheenjohtajalle 1 hehto miljaa; lautakunnan jäsenille ei mak seta palkkaa. Kunnallislautakuntaan malittiin ta- lokkaat Matti Pahkala. Tuomas Tanska ja.' Heikki Miirelä sekä »varajäseniksi talottaat Tuomas Tyyskä, Herman Salmela ja Emert Tanska. Kansakoulunjohtokuntaan malittiin kirkkoherra Juho Kipinä. Holhouslautakuntaan edelleen tal. August Kalapudas ja Juho Saari, Ponnikas. Ehdolle kihlakunnan lautamiehen mirkaan asetettiin herrastuomari Ro- bert Kukka, puustellinmuokraaja Antti Tynkilä ja talokas Juho Salmela. Esitettiin Oulaisten kunnanlääkärin irjelmä, jolla hän pyytää korottamaan palkkionsa mastaaonottomatkoistaan en- isestä 200 mk:sta 300 m:ksi, pyyntö lyljättiin. Lisäjäseniksi takseerauslautakuntaan malittiin talokkaat Juho Neman- zerä, Efraim Elsilä, Antti Rytimaa, Juho Saukko, Antti Pajander, Juho Mikonp. Hiitola, Matti Miirelä, manhempi ja August Kalapudas. torp parit Matti Maijala, Frans Niemelä ja Juho Gummerus, poliisi I. Her netaho ja tehtailija Karl Haglund. Lainamakasiinin lainoista päätettiin periä kasmujymät ja pääomia maksa an mapaan tahdon mukaan. Lopuksi keskusteltiin muodentulosta ia ilmoitettiin saaduksi, siemenjymää lukuunottamatta, rukiista 5, ohrasta 6 ja kaurasta 3 jymää; perunoista keskinkertainen ja muista juurikas meistä keskinkertaista parempi tulo heinistä keskinkertainen, hainpuista hymä tulo, humalat eimät ehtinee malmistua, joten niistä tuli täydelli nen kato. Maikka kokouksessa oli monet tärkeä asiat käsiteltämänä. mallitsi siinä kii teltämän hymä sopu ja yksimielisyys joka teki hyivän mielialan kokouksen pitäjään ja kokouksessa olleisiin. - AlawieSkan kunnan kokouk- sessa t. k. 20 p:nä käsiteltiin seuraa mat asiat: Meroäyrin perus- teeksi asetettiin 100 markan tulo muoden ajaksi. Kun nallislautakuntaan malittiin Jaakko Pyy, Heikki Kerttula; »varajäseniksi Juho Jaakonp. Hautala ja Juho Eskola; taksoitustau- takunkaan lisäjäseniksi taas:Heikki Miljamaa, Jaakko Kimihaka, Johan Niklas Hautala, Niku Stenholma, Heikki Juoppokangas, Jaakko Raja- niemi, Konrad Kääriälä, torpp. Matti Hannula, tutkijalautakuntaan malittiin A. Kimimaa, Johan Niklas Hautala, L. Koskela, E. Haapakoski. A. Teräs, I. Eskola. M. Jutila. I. Kiivimäki T. Nisula, I. Hautala, M. Isotalus, M. Krapu, A. Ticklen, I. Luomala, I. Kähtämä L. Niskala; kunnan tilientarkastajiksi malittiin Mikko Koutanen; maralta I. Kähtämä ja H. Hannula; kansa- koulun johtokuntaan »välit- tiin Matti Eskola ja Matti Kerttula; holhouslautakuntaan kaupp. Joensuu; kihlakunnan lauta- miesehdokkaiksi: ent. Juho Mikkola, Antti Kimimaa, Leander Koskela; pohjapuolen piiriin: M. Hie tala, Juho Esraiminp. Isotalus, Juho Kerttula. Palkaksi määrättiin 40 mark kaa. Uusi paloapuyhdistyksen säntö esitettiin kokoukselle ja siihen toimihenkilöiksi otettiin kunnallislauta kunta, josta esimies saa palkkaa 80 mk. »suodessa ja jäsenet 3 mk. toimv päimältä. Kokoukseen osanottajia oli mähän- puoleisesti. — Iin kuntakokouksessa t. k. 19 p. malittiin muoden lopussa amo naisiksi joutumiin kunnan Mirkoihin seuraamat: Kunnallislautakuntaan Olhaman ky: lästä talok. Kalle Meijolan tilalle ta lok. Jaakko Kallenp. Kyröläinen, Jak kuk. Kalle Jakun tilalle talok. Heikki laukka, Etelä-Jin k. talok. H. Kaleman tilalle talok. Erkki Pernu. Taksoituslautakuntaan lisäjäseniksi malittiin Etelä-Jin kylästä talokkaat: Frans Paaso, Kalle Wiik, Juho So- ronen, Kalle Liedes, Frans Wiik, Aug. Koskela, Pekka Kurttila, Heikki Hii- mala (Tapio) ja asioitsija I. Päkkilä, itsell. Juho ja Kaakko Palukka ja Heikki Puuperä. Pohjois-Jink. talok- aat Kustaa Paaso ja Juho Mäki- laaso, Kustaa Käyrä, Sakari Kropsu ja Juho Jaakonp. Hiimala, itsell. Aug. Pitsinki ja ratamart. Matti Joki, Ol- haman kylästä talokkaat Heikki Piuk- ala ja itsell. Jaakko Aatenp. Lassi. Dijärmenk. talokas Juho Haapaniemi. Karjalank. talokkaat Aappo Kaarlinki, Jaakko Kortti, Simuna Kokko ja itsell. Jaakko Huomi. Pirttitörmänk. talok. .peitti Niska-Maalismaa ja itsell. Juho Purtinen. Äyrilistaa tarkastamaan malittiin ^uten ennenkin erityinen tutkijalauta- unta ja tuli siihen malituiksi seuraa- mat: talokkaat A. Hiimala, Juho Mä- ipaaso, kunn. laut. esimies H. Wei- ola, K. Liedes ja Erkki Pernu, sekä taks. lautak. ulkopuolelta talokk. Kalle Järmenpää, Pekka Käyrä, Heikki Sää- mälä, K. Hiimala, liikeni. Adolf Koi- misto, K. G. Meijola, Kustaa Puo- 'akka, Antti Paaso, Erkki Tolonen, Jaako Kurtti, Matti Hirmasniemi, lZrkki Kuninkaanniemi, Juho Tiri ja itsell. Juho Saarela ja Heikki Timo- nen. Lainakirjaston johtokuntaan ma- ittiin opettajat Heikki Kanerma, Liina Ahmamaara ja Hanna Kokko sekä asioitsija K. Päkkilä ja talokas Kalle Järmenpää, jotka pitämät huolen kir- aston hoidosta, uusien kirjojen hank- imisesta sekä malitsemat kirjaston hoi- tajan. Kunnassa olemaan maanmilj. lai- narahastoon malittiin esimieh. edus taja P. Ahmmvaara sekä muita jäse- niä talokkaat Juho Piukkala, Jaakko Eerola, Kalle Heikinp. Meijola ja Matti Liedes. Kunnan tilattoinsn mäestön lainakassan hoitokunnasta tuli arman kautta eroamaan Pekka Käyrä, Kustaa Mirkkula ja Osk. Puolakka, oista kaksi edellistä malittiin uudel- een ja Puolakan tilalle its. Juho Saa- rela. Holhouslautakuntaan malittiin K. H. Kurttila. Lainamakasiinin johtokuntaan edel- een talokkaat Matti Liedes ja Heikki Säämälä-Pernu. Kunnan tilien tarkastajiksi eroamis- muorossa oleman ogron. I. A. Tuo misen tilalle talok. Kalle Järmenpää. Kansakoulujen johtokuntiin: Oijär- men koululla eroamismuorossa olemat Aug. Hyry ja Pekka Höyhtyä uudel- een. Tannilan koululle, eroamismuorolla: alok. Jaakko Haapaniemi ja Anna M. Mursu uudelleen edellisen ja jäl- immäisen tilalle neiti Ella ^Nordberg, karjalan koululle eroamismuorolla ta- ok. M. Hökkä ja neiti Fanni Manni nen, molemmat edelleen, Pirttitörmän oululle eroamismuorolla talok. Juho Tiri ja Antti Pori uudelleen. Etelä- Iin koululle eroamismuorolla H. Sää- mälä ja K. Päkkilä uudelleen, Poh- ^ois-Jin koukulle eroamismuorossa tä- ok. Antti Pokso ja Kalle Heikinp. Meijola, edellinen uudelleen, jälkimäi- en tilalle Juho Mäkipaaso. Olhaman koululle eroamismuorossa talok Erkki Tolonen ja emäntä Anna Piukkala edellisen tilalle Jaakko Tolonen-Penjala. Alirannalle päätetyn uuden koulun >ohtokuntaan malittiin talok. Aug. Raa- sakka, Frans Paaso, Matti Pakanen, Kustaa Paaso, Heikki Kalema ja K. Pernu-Kipinä. Kirkkoherran mirkatalojen arenlikas- saan päätettiin kantaa samansuuruinen summa kuin miime muonnakin ja sa- moilla perusteilla. — L:o. — Kurkkumätää liikkuu armelut- tamassa määrässä Siemin Sikalan- kylässä. Nykyään on miisi lapsukais- ta sairastunut, niistä yksi kuollut sa- nottuun tautiin. Muuten näyttää sil- tä, että tauti möisi tehdä suuriakin tuhoja, jollei maan ajoissa rumeta pontemiin estämistoimenpiteisiin. Kun nallis- ja termeyslautakuntien »yelmol- lisuus olisi ennen kaikkea ryhtyä asiaan käsiksi. Toistaiseksi ainakaan eimät he ole ryhtyneet mihinkään toimenpitei- siin. — Puukotus. T. k. 18 päimää masten yöllä puukotettiin talonpoika Kujalaa Sodankylän Pelkosenniemessä. Puukkosankari on talollinen Anselmi Salmela, joka mainitun Kujalan ker- tomuksen mukaan oli häneltä metänyt ensin takin selän halki puukolla, yl- häältä alas asti. Kun hän oli ru mennut maatimaan takistaan puukot- tajalta maksua, oli urho silloin innos- tunut ja antanut oikein »Pormoon mitalla" puukoniskuja, kaikkiaan toista kymmentä, joista 5 on ihoon asti ulottunutta. Kaksi näistä on masem- malla puolella pitkin kasmoja ja 3 masemmassa kädessä. Puukotettu tuo tiin hetimiten laimalla Kemijärmelle lääkärin luo. Haaivat lienemät hen- genmaarallisia. Puukottaja sekä puu- kotettu olimat suomuksissa. Näin surullisesti päättyi kirkkoretki, jolle kamerukset olimat lähteneet. — Täysi talwi Perä-Pohjo lassa. T. k. 21 p. aamulla klo 6 aikaan oli Romaniemen Sinetässä 14 asteen pakkanen. Tuuli oli pohjaisessa. Satanut lumi on jäätynyt hangeksi. Järmet omat suurimmaksi osaksi jään peittämät. — Piippolan y. m. pitäjien syyskäräjillä oli esillä m. m. sen raattat asiat: Kauppias Anttilaa sakotettiin kunnianloukkauksesta 50 mk. Hirmen ampumisesta tuomittiin Eemeli Turunen Piippolasta 100 mk., meljek- set Kalle ja Kusto Nimala Leskelästä 75 mk. kumpikin, Heikki Terska Pulk- kilasta 100 mk. sakkoihin. Juttu sa- masta asiasta Jaako Lämsää, Mikko Kaarlelaa, Meeti Leimiskää y. m. mas taan lykättiin ensi käräjiin. Meeti Koimukangasta Pulkkilasta sakotettiin puukotuksesta 200 mk. ja Joonas Saarelaa samasta k kylästä ampuma aseen käytöstä ja pahoinpite- lystä yleisellä tiellä 100 mk. »Urhot" olimat eräästä iltamasta kotia »nen- nessään joutuneet riitaan ja oli Saa- rela siinä saanut hengenmaarallisen haaman kaulaansa. Samoin puuko- tusjuttu Niko Nordlundia, Kestilästä, mastaan jäi ensi käräjiin. Erästä Laati-nimistä miestä Py hännän Ahokylästä syytettiin »väkisin makaamisesta. Raskauttamia todistuk- sia löytyi ja oli hän eräälle jo tekonsa tunnustanutkin, mutta koska ei mas- taaja ollut tullut saapumille lykkäytyi asia toistaiseksi. Pulkkilan kirkollistiliasiassa tuomit- tiin mastaaja Kemppainen suorittamaan jo erään 700 mk. suuruisen maillingin; muuten jäi sekin asia mielä amonaiseksi. Melkomisjuttuja oli useita ja oli eräällä kauppiaalla sellainenkin, että sai hymäSti kestitä mastaajaa, ennen- kuin tämä suostui asian »hiljaisuu dessa" sopimaan. Nurkkasihteeri. — Kuolajärven SaijankyläStä. Taaskin on kesän kauneus kadonnut ja syksy jälleen alkaa saapua. Joku aika sitten niin miheriäinen metsä on muuttunut. Kellertämän ruskeat lehti- puut pilkistelemät syksystä muistut- taen kuusien ja mäntyjen seurassa. Saapunut on siis syksy, joka tuopi maamiehelle muassaan main surua, sillä pakkanen, tuo pohjolan ikuinen asukas, on koprinut miljamainiomme. Jokunen hallayö on tehnyt tyhjäksi ke- sän toimon. Riihityö on toimitettu, mutta oh- rasta ei tullut muuta kuin kuoria, (ruiskylmöä ei paikkakunnallamme olek- kaan sanottamasti) maan sittenkin »li- sänä on rikka rokassa, hämähäkki tai- kinassa", sanotaan. Täytyy omistaa Saarijärmen Paamon sanat: Maikka oettaa, eipä hylkää Herra." Heinänsato kumminkin on saatu ta- mallisen hymä ja korjuuaikakin on ollut jokseenkin suotuisa. Syksy on kaihon aika ja kaihoisa on »nyöskin kansalaistemine mieli. Hhä m» maan uusia miestiä saapuu tännekin meidän rauhaisiin koteihimme siitä, uinka meidän lakejamme ja oikeuk- "iamme mieras tahtoo sortaa ja polkea, Nä lakiemme turmissa mekin tunturi- asukkaat olemme rauhassa eläneet ja ne omat olleet meille rakkaat ja kaikki aikessa. Niitä tahdomme puolustaa ja niille tahdomme kuuliaiset olla. Tah- domme lyödä kädet käsihin ja sormet ormien lomihin ja niin taistella tois- ten kansalaistemme keralla marmassa makaumuksessa, että mielä kerran oi; eus maittaa. Mielä kerran maloisampi aika tulee ja kesä jälleen kerkiää. Kaihoisa on myöskin monen nuoru- aisen mieli. Monen sellaisen nuoru- aisen, jonka sydän sykkii elämän ha- usta ja innostuksesta, »nutta jonka uitenkin täytyy jäädä kurjan ympä- ristön kasmatiksi ja niin paheiden myr- yllä myrkyttää elämänsä nuori innos- tus. Miten tämä olisi autettama? Tä- mä onkin kysymys, jota ei monikaan manhollisuuden mallassa olema ihmi- nen moi, tai ei tahdokkaan käsittää. Ja kuitenkin se on maan tässä kaikki: antakaamme nuorisollemme ja erittäin- in lapsille ei huonoa eikä hymää, maan kaikkein parasta. Man- lemmat kotona kyllä lapsilleen opetta- mat niin hymää kun kukin moi, mutta bti ei moi täysin tyydyttää lasten ja nuorison suurta ja monipuolista opin- zalua. Eikä manhemmilla monesti jo- dpäimäisten töidensä ja huoliensa täh- den ole tilaisuuttakaan perinpohjaiseen astensa opetukseen. Sen moimat ai- noastaan koulut tehdä. — Jos Sai- ankylänkin puoleensataan nousema lap- siliuta olisi tilaisuudessa käymään kan- akoulua sensijaan kuin juoksentelee suu- rissa joukoissa katselemassa korttisak- eja ja nurkkatansseja, niin silloin he marmaankin oppisimat hymää ja mie- äpä parastakin. — Koko Kuolajärmen Annassa ei ole kun yksi ainoa kansa- koulu, johon on pitkien taimalten ta- 'aa mahdoton tuoda lapsia ja kuiten- 'in koko kunta sanalla sanottuna kou- ua kannattaa. Eikö siis olisi oikeus ja kohtuus, että syrjäkyläläisetkin sai- imat kouluja. Ottakaapa Saijankylän manhemmat huoleksenne ja hommatkaa kyläänne kansakoulu. Sitä maatii las- l enne tulemaisuus ja sitä maatii myös oko kansamme tulemaisuus. Koulujen ystämä. — Kuolajärtten eteläisistä ky- listä syyskuulla ZSKU. Ison- a o n t y ö on meilläkin täällä tekeillä, maan se näyttää kytemän kuin märkä :wu tulessa, sillä täällä Kallungin, Hautajärmen ja Aholan kylissä ei ole ollut kuin yksi maanmittari ja sekään ei kuulu oleman oikein »sriski termey- destään". Rohtokauppias on nykyisin liikkeellä Niemelänkylän pohjoisella kulmalla ja muutamat nuoret miehet käyttämätkin mainitun kauppiaan roh- toja tautinsa limittämiseksi ilman lää kärin »reseptiä". Lääkkeitten sanotaan maikuttaman ensin äärettömän ihas- kuksen ja senjälkeen koman pään poro- tuksen. Siitäpä syystä lieneekin epä- termeellistä tietämättömän nauttia niitä ilman lääkärin apua. Lääkkeitä piti oikein yöllä kulettaa, ettei päimänmalo turmelisi niitä. Päiivällä säilytettiin- kin ilolientä rikkatunkioissa ja suibin omat sieltä tietysti lopuksi soluneet. Metsähallituksen mirkai lijat omat täällä ahkerasti toimi- neet. Kruununmetsiä on leimattu pit- kin kesää paikasta ja toisesta. Ompa Saminanjoen kahden puolen miime elokuun ajalla leimattu aina 50 tu hatta puuta ja lisäksi aika kiireellä, sillä pyhiäkään ei joudettu pitämään. Peltomies. - Merijärtven seurakunnan kirkonkokouksessa syyskuun 18 p:nä päätettiin hakea myytämäksi seurakun nan Keltala-niminen Lukkarin mirka- salo, koska se on etäällä, 3,5 kilomet- rin matkan päässä kirkolta, huonon tien takana ja syksyin kemäisin sattu mien tulivien tähden on kuukausia pe- rin hankala kulku ja niin muodoin tuottaa lukkarille suurta hankaluutta. Jos mirkatalo saadaan myydyksi, käy- tetään sen hinta erityisenä rahastona, jonka korot lyhentämättä käytetään lukkarinpalkan lisänä puuttuman puus teliin kormaukseksi. Seurakunta sitou tui mastaamaan, että lukkarin palkka tulisi kohoamaan mähintäänkin 300 markalla. Myyntianomuksen tekemään maltuutettiin kirkonisäntä I. P. Ala- ranta ja talokas M. A. Pahkala. - Muodentulosta Kuusamos sa kirjoitetaan: Sitte elokuun hallain on ollut herttaisen hymiä ilmoja. Niis tä ei kuitenkaan ole ollut juuri muuta apua kuin että on ollut mukamampi korjata hallan turmelemia miljoja ja kenellä on sattunut perunamaa jota kuinkin säilymään hallalta, niin peru nat oivat moineet mielä kasivaa. Useat omat kuitenkin jo kaimaneet perunansa pois, mikä olikin paras, kun kerran marret halla poltti. Turnipsit ja nau- riit omat mielä hallan jälkeenkin ke- hittyneet, maikka kuimuus on niitten kasmua ehkäissyt. Marstankalke on kuulunut muuta- mien miikkojen ajan. Niukaksi malite taan jymäin lähtöä. Jyivä on pien- tä ja hallan turmelemaa. Puolityh jiksi jymälaarit taas jääioät ja sekin, mikä niihin kerääntyy, on ala-arivois- ta. Tulee siis taas kysymys, miten »vuoden leipämarat saadaan, sillä ra haa on niukalta. — Puimakone Kuusamon Po sioon. Eräs Posion isäntä on hake nut puimakoneen Oulusta, käsin mään nettämän, joten silläkin maan kulmalla alkaa uusi puintitapa. Eteenpäin me noa se on sekin. Hymää jatkoa maan eläköön edistys, kasmakoon kehitys loimottaa kirjeenmaihtajamme. — Thrnättällä mietettiin elo- ja diakonaattijuhlaa t. k. 21 pnä. Juhla alkoi Jumalanpalmeluksella kirkossa klo 11 ap., jolloin saarnasi kkhra E. Borg Jltapäimällä jatkui juhla kirkossa, pu hujina esiintyilvät kkhra Korpi, op Paasonen ja klhra Borg. Juhlapäi mäksi sattunut kaunis ilma ja tietysti myöskin juhlan tarkoitus oli houku tellut runsaasti kansaa kirkolle, joten tämä juhla oli kaikin puolin hymin onnistunut. Kotimaisia asiantuntijain erittäin edullisia lausuntoja saaneita Hellas o. y:n Pianiinoja ja Flyygeleitä P. KESÄNIEMI Konsuli FleisdiiTiilä. Oulussa, Puhelin 4 44. ia — Arpajaiset toimeenpanee Ou laisten työmäenyhdiötys ensi sunnun taina t. k. 2.") pnä klo 2 ip. omalla talollaan. Ohjelma on luettaivana toisessa paikassa lehteäinme. — Kokkolan raittinSPiirin syys juhla» mietetään Haapajärmen k. k. tämän kuun 25 p:nä. Kauniin päilvän mallitessa alotetaan kokous )!uoriso- seuran pihalla ulkoilma juhlalla kello 2 päimällä. Ohjelmassa termehdyssanat, juhlapuhe (pitää tarkastaja Mihtori Lähde) runo, esitelmä, laulua, ja kil- pailuja runonlausunnossa ja sadun- kerronnassa. Iltama Nuorisoseuran talolla alkaa kello 7 illalla. Ohjelmassa laulua, maisteri W. lähteen puhe, neiti Elna Natusen esitelmä, runo, satu ja ku- maelma, joista erikoisesti »nainittakoon »Pohjolan häät". Lopuksi karkeloa. Maanantaina alkamat neiti Natusen johtamat 2:si päimäiset l e i k k i k u rs- s i t. Kursseihin toimotaan runsasta osanottoa, etenkin nuorison olisi niille riennettämä oppiakseen teriveellisempää ja kauniimpaa karkeloa kuluneen tanssin sijaan. Leikkikursseille haluamat ilmoit- tautukoot ennen kokouksen alkua rouma Kaisa Eerolalle Haapajärmellä. 2<ukistunut suur- liuinpuukiyritys. Noin puolimuosikymmentä sitten, tuo na merkillisenä aikana, joka seurasi kuu luisaa lakkomiikkoa. hamailtiin kaikkialla oleman uudistuksille tilaa ja riennettiin laatimaan suunnitelmia, miten niitä uudistuksia pantaisiin toimeen lähim- mässä tulemaisuudessa. Pormarilliset rnhmät laittoimat ohjel- mansa hekin, sillä olimathan sosialistit jo Turun, Forssan y. m. puoluekokouk- sissaan tehneet suuntansa tunnetuiksi, mitä heillä oli tehdastyöläisiin nähden nykyiseltä yhteiskunnalta maadittama- na. Maalaistomeriensa hymäksi ei silloin mielä paljon muuta kuulunut kuin suurta meljeysemankeliumia ja merojen maksumaatimuksia puolueen lukematko- miin kassoihin. Masta sitten, kun pormarit, etenkin suomalainen puolue toi esille julkisuu- teen kauastähtäämän ja perinpohjaisen uudistussuunnitelmansa maalaisirto- laisten ja torpparimäestön hy- mäksi, sosiaalidemokraatitkin heräsimät ja heillä kun on erityinen matkimisen- taito, julistimat maanriistämis- ja mil- jelyspakko-ohjelmansa. Samalla kun suomalaisen puolueen miesten suunni- telma palstatiloin hankinnasta ja asu- tuskysymyksestä tuli julkisuuteen api- noimat sosialistitkin profeettansa Matti Kurikan ihanneyhteiskuntia pienois koossa ja sen tuloksia oli se suuria puu- haama lähellä Oulua oleiva »Pohjan- Pelto"-osuuskunta, joka nyt on men- nyt mararikkoon. Tällä yrityksellä tah- toimat s. d. näyttää ei ainoastaan por- mareille omain suunnitelmainsa etemäm- myyttä maan etenkin lukuisille maalais- mäestössä löytymille epäilijöille, että ainoastaan sitä tietä, jonka miittojina omat sosialistit, saadaan maata maat- tomille j. n. e. Ja myöntää täytyykin, että moni tarttui heidän syöttiinsä ja enrasi tahdottomana heidän talutus- nuorassaan. Innostus saatiin näihin uusiin ihanne- yhteiskuntamuodostuksiin jotenkin suuri maattomien kesken, kokouksia pitämällä Oulun ympäristön kunnissa. Tunne- ut henkilöt kyyneleihin saakka innos- uneina makuuttimat puheissaan kuuli- loilleen, että tästä se nyt paratiisi muodostuu tähän kärsiivään maail- maan. itiinpä esi»n. Limingassa pidet- iin useita kokouksia tätä edelläkerrottua arkoitusta marten ja herra W. Helin- Lehtomaara kumasi asian niin hymin, että sai kuuliansa uskomaan, että Li- minkaankin tuossa paikassa saadaan »nuodostetuksi senlainen tulemaisuuden Sointula", johon ei riitä Limingan 'eskikylän llaitakylän taloresuja ei näet aiottu ostaa) talojen suuret tilat koko naisuudessakaan, maan ostetaan Ala- Temmeksen ja Angeslemän suuret äkämä- talot ja sitten höyrykoneitten moimalla ja rautaheposilla «vedetään lannat raja- orpien mehkamaillekin y. m. Tiituksen moittomaille, jotka nyt mähänlaisen lei män kasmamat, maan joista sitten ruista jos kauraakin heinärehusta pu humattakaan junalla kotia porhalletaan. Niin aiman tosissaan makuutettiin olisi ollutkin merkillistä, että esitys olisi tuulioihin mennyt, uskottiinhan illoin mitä tahansa. Silloin puhujat eimät uskaltaneet tuoda esiin maitten ryöstöä nykyisiltä omistajiltaan, kuten myöhemmin, mutta maat aiottiin ostaa armatkaa mistä rahat, sillä porma- rien kirotutta kolikoita ei saisi käyttää, nehän olisimat pilanneet koko asian. Niin mistä muualta olisimat rahat tulleet kuin tuolta mahtamalla Oulun lärjestyneeltä työmäestöltä, jolle yksin Suomi yhtiönkin kassaholmit omat amoi- met. — Sieltä odotettiin niitä miljoo- nia, joita sitten nuo yhteisihantolaksi muodostuneet 3—4 suurta kylää mak- aisimat takaisin, olisipa mielä asian auttamiseksi moineet uuteen »Sointu- aan liittyneet torpparitkin panna 100- Markkasensa likoon itsekukin kohdastaan, "illä niillähän on niitä »viljalti mihin kokeiluihin tahansa, — niin suuri oli innostus silloin. Mutta noista muista >uurista ihantoloiden muodostuspuu- hista ei ole sen perästä mitään kuu- unut paitsi tuosta surullisen kuului- asta. Suomessa ainoasta laatuaan. „Pohjan-Pelto"-nimisestä osuuskun- nasta, johon Limingastastakin muuan wmeri saatiin uhraamaan siemoisen omaisuutensa nimit. 5,000 mkaa ja ! uultamasti mieläkin saa uhrata mara- rikkoisen pesän suoritukseen sitoumus- maksua, joka ei pieni ollutkaan, olipa- iän main mitätön 1,000 markkaa. Tässä simumennen kysäseisin, eiköhän Teillä herrat johtohenkilöt, jotka satun- naisen maikutusmaltanne nojalla saatte okemattomia uskotetuiksi kaikkeen löy zähtämään humpuukiin ja sen johdosta miette heiltä kymmenien muosien ahke ruutensa tulokset ja miattomien las tensa toimeentulon, olisi mähän mel- mollisuutta korjata ja auttaa, että Teidän uhrinne eimät joutuisi toistainiseen puille paljaille. Mutta Te marinaan in sanotte: minkä sille moipi, se on en kirotun pormallisen yhteiskunnan yy, kun ei muka Teidän humpuukinne menestynyt, niin ei Teillä ole mitään melmollisuutta uhrejanne kohtaan? Kyllä tosiasiassa hullutusten hullutus oli samanen »Pohjan-Pelto homina, jossa pienoiskoossa tulee näkymiin, »ni ten sosialistien suunnitelinat käytännössä osoittautuivat kelpaamattomiksi ja mah- dottomiksi »vaikka puheissa ja kirjoituk sissa ne kumataan ainoiksi oikeiksi tä män tai »vaan kannen alla. Osteltaessa tuota tilan-osaa, josta sitten muodostettiin osuuskunta, ei ole paljon ollut ajatusta niukana, sillä itse tila oli osa keskinäisellä jaolla jaetusta tilasta, jolle niinollen ei moinut saada laillistuttainista, eikä siis lainaa yksi lyisiltä, mielä mähemmän tilattoman »väestön lainarahastosta ja ei sitten muuta ollut kuin rahapula heti edessä Sitäpaitsi tilan tuotantoisuus nyky oloissa oli tuiki pieni, moidalseen elättää kaikki tnöttömät suuret ja pienet sedät, joita sinne tuli ka salta. Senkin olisi pitänyt suunnitel man laatijain tietää, että yhdessä rän sistyneessä talorähjässä ei moi knmme niä perheitä asua. Kumminkin kaikkine puutoksineen. joita tässä yrityksessä oli alusta alkaen, uskottiin mahdottomia luultiin näet, että ^tokelankankaan hie kamäet saadaan miljelyskelpoisiksi. kun tuodaan Lielahden kartanosta tarpeet- tomaksi tullut 72.000 mkan hönryaura sinne mullistamaan. Toimottiin kait lopuksi moitaman miedä omalla laimalla omasta satamasta maatuotteita maail- man markkinoille ja näutettämän por- mareille, miten se metelee. Tosiaankin kuulutaan höyryaurain hintoja kysellyn ja eräs helsinkiläinen johtomies kertoi, kuinka Nokelan ran- nassa on maailman parhain satama ja »niten siitä »vastaisuudessa »Pohjan- Pellon" laimat miemät osuuskunnan tuotteita, klinhan alkuun päästään. Ei tarminnut olla kominkaan hnivä ennustaja tietämään, miten yrilyksen kämisi, mutta silloin sosialistit epäili- jöilä piliivät panettelijoina ja tuskinpa ne uskoivat nytkään niistä muuta. Se- hän on maan porivarien syy kun yritys ei onnistunut. Tässäkin on muuten elämä todistus siitä, kuinka heidän suunnitelmansa ei kestä todellisuutta ja marmasti kerran tulee se aika, jolloin maalaismäestökin näkee, että sosialistien maltiolliset, kun- nalliset ja taloudelliset puuhat osottau- tuivat ..Pohjan-Pellon" osuuskunnan armoisiksi, maan sitä odotellessa saamat yksityisetkin pieneläjät kärsiä maurioita samoin kuin yllämainitun humpuukinkin takia useat omat kärsiä saaneet, mutta Markkinoille tulleet! Ainahan Teillä on Kulta sepällekin asiaa! Tietäkää siis, että Pohjan maan vanhin ia parhai ten varustettu kultasc pänliike on J.H. Pekuri jolta saatte hyvin tehdyt ja mallikkaat Kihlasormukset, Kihlakellot, Hopealusikat y. m. a'aan kulta ja hopeasepän kuuluvat esineet %*. Huonosiäistt ja Likinäköiset! Jos tahdotte nähdä hy vin, niin ostakaa Euro- pan etevimmässä tehtaassa hiotut Silmälasit J. H. Pekurilta. Sähkötaskulamppuja ja tuoreita pattereita on monenhintaisia ja nä köisiä J. H. Pekurilla Kirkkokatu 21. »lä ei »voi mikään ennen aikaansa auttaa. Jos joku näitten houreitten takia, joita sosialismi meille tarjoaa.joutuukin laaksirikkoon, niin kyllä johtotoiverit leidän kustannuksellaan oivatkin kii- menneet korkealle ja sehän onkin ainoa ohdutus karille joutuneille, että saamat anoa, kuten kuulin iviime maalin aikana erään tomerin sanoman: mehän näytämme p o r »v ari herroil le. että näin sitä niekin tehdään lerroja. Laiha lohdutus, maan meneehän tuo paremman puutteessa. Voipaperia myytävänä OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. Te, jotka ette ennestään ole tilannut KflJKUH, ette voi sen teroetulleempaa ja hyödylli sempää markkinalahjaa ko tiinne uiedä, kuin KAIUN, joka Teille tuopi nopeimmc* tiedot kaikista tapahtumista Siis tilatkaa Kaiku, joka loki - kuun I p:stä tämän ouod( ' loppuun maksaa ainoastaan 1 markan. — Sotilasilmapalloja Wiapo riin. Wiime »viikolla saapui Wladi- mostokista Viaporiin siperialainen 3:s ilmapallokomppania mukanaan useam pia ilmapalloja. Tällä miikolla tul- laan tekemään kokeita ilmapalloilla. Pallopurjehdus marsinaisesti alkaa masta ensi kesänä. — Uusi sanomalehti rajaseu- dulle. Ensi muoden alusta alkaa toimittaja Mikko Uotinen julaista sa. nomalehteä Rajaseudun S»nomat. Leh- ti tulee ilmestymään 2 kertaa miikossa ja tulee se olemaan samansuuntainen kuin ennen Terijoella ilmestynyt »Te- rijoki"-lehti. — Tarkastaja Sadownikow pyytänyt eroa papintoimeStaan. ..Laatokka" kertoo, että tarkastaja Sa- donikom ei tule muuttamaan Wenä- jälle papin-mirkaan, maan on hän pyytänyt eroa papillisista tehtämistään. Edelleen tulee tarkastaja Sadomnikom hoitamaan kansakoulujen tarkastajan mirkaa.