1 N :o 27 — I9IO. HU JL I EL H. Maanantaina Maaliskuun 7 päivänä. Pakkahuoneenkatu 16, . . . Hammarin talo.. Joh. Wasaia. Suosittelee ensiluokan Jalkineita. Gummikalossia. Kahdet parihuoneet vuokrattavana, toiset 1 p:stä toukokuuta ja toiset 1 p :stä kesäkuuta. Kauuppureink. 3o. A. Juntunen. Sihteerin maali. poismuuton tähden tämän viikon ajalla. K. A. Kalaja. Kapteeni Braxenin talo. (K., L. ja K. T. 2 :sti v. v.J Ajuri Herman Hyvärisen pidetään velallisen asunnossa Hin tan maalla perjantaina kuluvan maaliskuun 18 p:nä kello 2 j. pp., jossa päätetään hyväksytäänkö pe sän omaisuudesta tehdyt tarjoomuk set samana päivänä pidetyssä huu tokaupassa. Oulussa 4 p:nä maalisk. 1910. Uskottumies. Pohjan Leimun IKokous huomen illalla kello 8:lta. HELPPOTAJUINEN KONSERTTI SEURAHUONEELLA huomenna tiistaina klo V28 ip. Pääsy 1 mk., koulunuorisolta 50 p:iä. Solisti: Herra Hinrichs „Huilu". Eduskunnan sihteerin lvirkaa oli ha- kenut ainoastaan entinen sihteeri, ho- mioik. notaari Jimar A h awa, jota kansliatoimikunta mirkaan puolsi ja joka yksimielisesti malittiin. Esityksiä. Esitettiin pöydällepanoa marten arm. esityiset perintökaaren 9 lurtmn 1, 2, 4, 5 ja 7 §:n muuttamisesta tuulaaki- maksun laskemisen perusteista ja kyy- titoimesta ja pantiin ne pöydälle ensi tiistain istuntoon. Painatustöiden walwoja. Kansliatoimikunnan ehdotuksesta pää- tettiin näilläkin maltiopäimillä asettaa erityinen painatustöiden malmoja. Istunto päättyi klo 12,30. Seuraama istunto on lauantaina klo 12 p:llä. Mä jättämään ehdotuksensa kirjallisesti, muuten ei ehdotusta oteta äänestettä- mäksi. Kun ed. Pykälä ei pyydettyä kirjallista ehdotusta esittänyt, raukesi hänen tekemänsä ehdotus ja eduskunta päätti pysyttää eri ryhmät manhoilla paikoillaan. Keskimiikko-illan salaisen istunnon pöytäkirja. Ed. S ö d e r h o l m pyysi senjälkeen vuheenmuoron huomauttaen että on ollut tapana että istunto, jossa neu- motellaan puhemiehen maltaistuinsalis- -a pidettämästä puheesta, omat tapah- :uneet suljetussa istunnossa. Esitti nyt <; ttä eduskunta päättäisi julkaista edel- lifen illan salaisen istunnon pöytäkir jan, koska syytä sen salaamiseen ei enää ole olemassa. ^ Ehdotusta kannatti ed. Setälä ja l".nväksyi sen eduskunta. Valitsijamiehet. Valitsijamiesten lukumäärän ehdotti puhemiehistö samaksi kuin ennen, eli 45:ksi, mikä hnmäksyttiin. Malitsijamiehiksi tulimat malituiksi: Suo m a l. puolueesta: A. ^isto, I. Torppa, O. A. Kairamo, T. Junnila, M. Honkajuuri, H. Käki- koski, O. Peurakoski, H. Repo ja I. Maarata. N u o r s u o m a l a i s i s t a i P. Pennanen, T. Riihelä, Edw. Hannula, H. Miljakainen. I. Snellman ja I. Astala. R u o t s a l. kansanpuolueet i a: Julius Sunddlom, Uno Linde löf S. W. Roos, Aug. ')!ybergh, Dagmar Neomius ja I. Jnborr. Maalaisliittolaisista: I. A. Heikkinen, M. Poutiainen, L. Re- tander ja F. Saalasti. Sosialisteista: W. Annala. T. Typpö, W. Aro, E. Eloranta M. Hoikka, I. Kirmes, K. Murros, K. Hämäläinen, H. Häyrynen. A. Siwe- nius, A. Kiiskinen, Jy. Koskinen, A. Kotonen, F. Lehtonen, E. Aromaa, W. Lundström, I. Mäki, I. Järmi- nen, S. Mäkelä ja M. Ronkainen. Eduskunnan tulkit. Kansliatoimikunta ehdotti että näil- !äkin waltiopäiwillä asetettaisiin yleinen tulkki, joka tulkitsisi ruotsalaiset lausun- not suomeksi ja suomalaisten lausun- :ojen ponnet ruotsiksi sekä samoin yksi- tyinen tulkki ruotsalaisen kansanpuo- iueen edustajia marten. Ehdotus hy- mäksyttiin. Armollisia esityksiä. .Istunnon kestäessä jaettiin eduskun- nalle armolliset esitykset kyytitoimesta, perintökaaren 9 lumun 1, 2, 4, 5 ja ~i pykälän muuttamisesta sekä tuulaa- kimaksun laskemisen perusteista. Istunto päätyi klo >{,20 i.-p. Seuraama istunto on perjantaina klo 32 päimällä. Täys-istunto maalisk. 4 P. klo 12 päitvällä. Puhetta johti puhemies P. E. Swin- busmud. Ed. Halonen (sos.) oli sairauden ta- kia istunnosta poissa. — Teknillinen Korkeakoulu. Lakit, tri Leo Ehrnrooth ja sil. tri R. Thesleff omat peruuttaneet hake- muksensa kansantaloustieteen prosesso- rin mirkaan. — Lääkärien wirkawuodet. Se- naatti on hylännyt Oulun kaupungin maltuusmiesten anomuksen, että kau- pungin kunnallissairaalan hermotau- tisten osaston lääkärille myönnettäisiin oikeus mirkamuosien lukemiseen, koska hän jo ennestään nauttii sellaista oi- keutta. — Metsänhoitaja!» asunnot. Senaatti on metsähallituksen esityksestä myöntänyt 4,000 mkn määrärahan mirka-asunnon rakentamista marten Utsjoen hoitoalueen metsänhoitajalle. — Poroaidat. Senaatti on edel- leen kahdella muodella pitentänyt sitä aikaa, jonka kuluessa Inarin pitäjän Kyrön poropaliskunnalle poroaidan ra kentamista marten aikaisemmin kruu- nunmetsästä myönnetyt puut on pois mietämä. — Mimetsänhoitajien kanslia- apula»set. Senaatti on hylännyt metsähallituksen esityksen määrärahan myöntämisestä kanslia-apulaisten palk kaamiseksi ylimetsänhoitajille. — Oulun raittiuspiirin wnosi- kokous pidettiin täällä laumantaina ja eilen. Kokouksen osanottajat terme- tulleiksi lausui nti ^anny Luukkonen, mainiten samalla siitä mäsähdystilas- ta, missä raittiustyö nykyään on, sekä mastustajain kasmaneesta innosta, sa- malla huomauttaen, että tässä piirissä kuitenkin näyttää raittiustyö oleman nousun puolella. — Edustajia oli lä hettänyt kahdeksan seuraa yhteensä 13 henkilöä. Luettiin piirin muosikertomus ja ti- lit, jotka päättyimät 1,167: '»2. Piiri- toimikunnalle myönnettiin tilimapaus ja lausuttiin kiitos ahkerasta työstä. Jäseniksi piiritoimikuntaan malittiin hra Huhtala ja nti Mutanen, molem mat uudelleen. — Tilintarkastajiksi malittiin hrat Ruotsalo ja Korkala. Seuraaman muosikokouksen paikan määrääminen jätettiin piiritoimikunnan huoleksi. Esitettiin työsuunnitelma, jossa m. m. päätettiin pyytää maalaiskuntain kannatusta raittiustyölle miinamoitto- maroista. Paikallisyhdistysten piiritoimikun- nan hymäksi pitämäin iltamain tulok set päätettiin julaista sanomalehdissä. Kesäjuhlia päätettiin pitää Kiimin gissä ja Hailuodossa. Senaatille lähetettiin sähkösanoma kieltolain kiirehtämiseksi ja samalla pii ritoimikunnan tehtämäksi annettiin ke- hoittaa paikallisjärjestöjä myös puo- lestaan asiaa kiirehtimään. Puoluemaalitapa muutettiin „Kyl- mäjässä" olleen ehdotuksen mukaiseksi, s. o. suhteelliseksi. ..Kyliväjää" päätettiin kannattaa markalla kutakin seurain keskuuteen le- minnyttä muosikertaa kohti. Päätettiin rumeta hommaamaan moittoja ensi kesänä Helsingissä pidet- tämiin jättiläis arpajaisiin. Alustettiin ja keskusteltiin sitäpaitsi useita kysymyksiä. Kokouksen lopussa puhuimat nti Luukkonen, loht. Helenius -Seppälä y. m. edustajat. — Tampereen Teatteri esitti laumantaina täydelle huoneelle Shakes- pearin murhenäytelmän „O t h e l l o" sekä sunnuntaina miimeisinä näytän- töinä ..Tukkijoella" ja „Nuken". Kiitämme Tampereen Teatteria mie- railustaan. — Painokannejnttn Kaletvaa wastaan, jonka oli nostanut puuseppä I. Jauhiainen, päättyi raast. oikeu- dessa laumantaina. Toimittaja I. Termo tuomittiin soimauksesta 30 mkn sakkoon sekä maksamaan Jauhiaiselle kuluja 5)0 mk. kuin myöskin todistaja- palkkioita. Kuten uutisena on kerrottu, paloi Jauhiaiselta mökki Portartturis- sa, josta Kaleman n:rossa 2SS wiime jouluk. 14 pnä oli uutinen otsakkeella ..Tulipalo", missä uutisessa kerrottiin Jauhiaisen suomuksissa tuhertaneen tu len kanssa sekä lehden n:rossa 293 ot- sakkeella ..Painokanne sekin", joissa oi- keus katsoi Jauhiaista soimatun. — Lapsensa isäksi tuomittiin laumantaina täkäl. raastumanoikeudes- sa Kalle Pelkonen sekä melmoitettiin maksamaan lapsen äidille Maria Liisa Laukalle 15:na lapsen elinmuotena ela- tusapua 150 mk. muodelta ja 100 mk. synnytys- ja oikeuskuluja. — Oulun kansakoulujen oppi lasten kilpahiihto kiertopalkinnosta tapahtui lauantaina. Paraimpia ennä- tyksiä saimat: 5 kilometrin matkalla: VI l. Heinätorin kansakoulussa: Hie- tikko 20 min. 22 sek. (sai I mitalin), Hautajärmi 20 min. 29 sek. (Il mita- li), Simonen 20 min. 42 sek., Järme- lin 21 min54sek. Keskiennätys 20 min. 51 :5 /4 sek. Moitti VI:nnen luokan (hra ^abritiuksen lahjoittaman) kilmen. VI l. Tuiran kansak.: Greus 21 min. 3 sek., Rantala 22 mm. G sek., Mannila 22 min. 7 sek., Pirnes 22 min. 1!) sek. Kes- kiennä tys 21 min. ."">3 :i t sek. VI l. Kirkkotorin kansak.: Still 21 min. 35 sek., Uksila 21 min. 4(> sek., Heinonen 21 min. 55 sek., Miilumäki 22 min. 50 sek. Keskiennätys 22 min. 1 set. 4 kilometrin matkalla: V l Heinätorin kansak.: Pehkonen 17 min. 23 sek. «I mitali), Muona 18 min. IS sek., Snellman 18 min. 29 sek., Kinnunen 18 min. 41. Keski ennätys 18 min 12 : ' t sek. Moitti V:nnen luokan kilmen. V 1. Heinätorin kansak.: Lehtonen 17 min. .">0 sek. (11 mitali), Liikanen IS min. 37 sek.. Kemppainen 11» min. 34 set, Aman 20 min. 7 sek. Keskiennätys 1!» min. 2 sek. 3 kilometrin in a t k a l l a i IV l. Heinätorin kansak.: Lahdenpe- rä 13 min 47 sek. <11 mitali», Takalo 13 min 51 sek., Haataja 14 min 26 sek. Alatalo 14 min 28 sek. Keski- ennätys 14 min 8 sek. MoittiV:n luokan kilmen. IV I. Kajaanintullin kansak.: Hämätä 13 min. <1 mitali». Palomäki 14 min. 0 sek., Eskuri 14 min. 31 sek., Myllylä 15 min. 1 sek., Keskiennätys 14 min. !> 1 u sek. IV I. Kajaanintullin kansak.: Matinlassi 13 min. '»K sek., Mellenius 13 min. 57 sek.. Sankari 14 min. 20 sek., L. Mellenius 15 min. 15 sek. K e s kie n nätn s 14 min. 22 sek. IV 1. Heinätorin kansak.: Kreut',er 14 min., Kauppila 14 min 42 sek., Vartiainen 14 min. 43 sek., Tirkkonen 15 min. 24 sek. K e s- kiennätys 14 min. 42 Vi sek. IV l. Tuiran kansak.: Juntunen 13 min. 55 sek., Nordman 15 min. 13 sek., Keränen 15 min. 14 sek., Prusila 15 min. 2!) sek. Keskiennätys 14 min. 57 :: 4 sek. 2 kilometrin matkalla: III l. Heinätorin kansak.: Kinnunen 9 min. 9 sek. <1 mitali), Hymärinen 9 min. 15 sek. (Il mitali), Hyrkäs 9 min. 40 sek., Hiltunen, 9 min. 45 sek. Keskiennätys 9 min. 27 Vt sek. Moitti Illmnen luokan kilmen. III l. Kajaanintullin kansak.: Rusanen!> min. 24 sek., Kiiskinen !> min. 31 sek. Lii- kanen !> min. 32 sek., Pehkonen 0 min. 34 sek. Keskiennätys !» min. 30 > 1 sek. 111 l. Heinätorin kansak : Takalo 9 min. 24 sek. Keskiennätys 0 min. 30 1 1 sek. III l. Heinätorin kansak.: Takalo !> min. 24 sek., Kallinen 0 min. 25 sek., Torminen 0 min. 43 sek., Paamonperä !> min. 43 sek. Keskiennätys min. 33 ' , sek. III l. Heinätorin kansat. Hentilä 10 min. 25 sek., Kiwi 10 min. 30 sek , Riekki lOmin. 33 set , Haataja 10 min. 37 sek. K e s k i ennätys 10 min. 31 > 1 sek. Tulokset olimat huomattamasti pa- remmat kuin miime muotena. Se lie- nee luettama hylvän kelin ansioksi. — Hiihtokilpailussa, joka oli Oulun klassillisen lyseon toisen luokan oppilaitten kesken eilen 4 kilometrin matkalla, hiihtimät matkan: <>iutzen 17 min. 40 sek., Timonen 17 m. 49 s., M. Tenien 18 m. 5 s.. Alikoski 18 m. 7 s.. Hyttinen 18 m. 10 s., Ram- berg 18 m. 11 s., Rautio 18 m. 15 s.. A. Tenlen 19 m. 25 s., Smed 19 m. 40 s., Termo 10 m. 50 s.. Uitto 19 m. 54 s., Saarela 20 m. 5 s.. Polo- mäki 20 m. 2t» s., Haapala 20 m. 29 s., Dahlström 29 m. 30 s., Hiltu nen 20 m. 32 s.. Passi 21 m. 25 s. — Kirjaltajaiu hiihtokilpai lussa eilen sai 1 palkinnon mitallin ja pokaalin muodeksi A. Elo «Oman Kannan kirjapainosta», 2 palk. K. ^ors < Kaleman kirjap.), 3 I. Karmonen ^Liitto», 4 F. Pirkola «Liitto), 5 I. Mattila «Littto» ja «'» E. Ohenoja «Liitto,. Hiihdettämä matka oli 10 kilom. ja hiihti sen Elo 38 min. 3;> sek. Paiuikilpailut Oulun mes- tarnudesta pidettiin eilen Oulun- suun Pirtillä. Painit tapahtuimat kah dessa sarjassa C>C> l /-> kiloa painora jana. Raskaassa sarjassa otti osaa neljä miestä ja tuli mestariksi I. PikkarainenOulunsuun „Poh- jasta" kolmella moitolla, saaden myön muodeksi ja mitallin; toisen palkinnon sai E. Forss..Pohjasta" 2:lla moitolla ja l:llä hämiöllä. Lähinnä oli I. Puhakka ..Moimasta^, joka sai yhden moiton ja kaksi hämiötä. Kemyessä sarjas s a otti pai- niin osaa kuusi miestä, joista kaksi heitti kesken ja kolmannen käsi sattui. Lopuksi jäi paintmaan Kandelberg, Haataja ja Karhunsaari, mutta olimat he niin yksimäkisiä, ettei mestaruutta sarjassa moitu ratkaista, joten painit kemyen sarjan mestaruudesta tapahtu- mat uudestaan torstaina klo 8 i. p. Pirtillä. — Merinen kahakka. Saloni kista, maalisk. 4 p. T. k. 3 p:nä tapahtui Djakomossa merinen yhteen- törmäys aldanilaisten ja sotamäen mälillä. 6 sotamiestä ja 1 upseeri sai surinansa. j?ikku uutisia. — Niemumaistereiksi tulemat ensi ke- wään maisterin mihkiäisissä, jos sellaiset aikaansaadaan, mhittämiksi seuraamat wm 1800 maisterinmihkiäisissä seppeleensä saa neet elossa olemat henkilöt: ent piirilääkäri Mathias Magnus Wilhelm Calonius, yli- määr. professori Aksel Olof Freudenthal, täysin palmellut professori waltioneuwos Konrad Gabriel Hällsten, ent. piirilääkäri Zlksel Hjalmar Ilmoni, ylimäär. prosessori Peter Adolf Karsten, ent. piirilääkäri Alek- sander Krogius, ent. seminaarinlehtori Jaak- ko Länkelä, ent. senaattori Leopold Henrik Stanislaus Mechelin, yliopiston sijaiskans- leri, todellinen waltioneuwos Karl Gabriel Thiodols Rein, jolla promotsionissa toukok. 31 p nä 1800 historiall.-filologisessa tiede kunnassa oli ensimäinen kunniasija, sekä ent. piirilääkäri Lorenzo Runeberq, kanslianeu- mos Carl Synnerberg ja lehtori Ewert Winter. Tohtoreiksi w. 18(>0 nnhityistä on enään elossa main waltioneuwos C. Eltlan der. Kun „paremman kansan" pnolne Pitää kokousta» niin eduskuntakin saa odot- taa. ?!äin tapahtui tiistaina. Edus- kunta oli kutsuttu täysistuntoon kello 9:ksi illalla. Mutta kuinka olikaan istunnon al- kamista ei kuulunut. Mihdoin ilmestyy puhemies tuossa lähempänä 210 ilmoitta- maan, ettei ehkä mielä puoleen tuntiin woi- dakaan täysistuntoa alottaa. Mikä oli sit- ten sen odotuksen syy, johon edustajat tällä tamoin ilman muuta pakotettiin? Se oli hymin „nätisti" se mikä näiden rimien alussa on ilmoitettu. Eduskunnan ruotsalainen ryhmä piti ryhmäkokousta, suurka^aalit ja maltin herrat siellä eiwät nähtäivästi tah- toneet päästä helposti yksimielisyyteen ja - tämän wuokfi sai eduskunta hywin kau niisti istua odottamassa. Herrat omat herroja ja suomalaiset omat niin hirmittämän kilttejä. * — Kuka on »agiteerannut?" — „Pe- rä-Pohjolaisessa" kerrottiin, että muka main „suomettarelaiset" ja sosialistit owar Lapin ivaalipiirissä äskeisissä edustajaivaaleissa aqiteeranneei. Tuo on kuitenkin pelkkää lorua, mikäli se koskee suomalaista puo- luetta. Suomalaisen puolueen eduisi ei ole nyt eikä ennen sanottamasti aqiteerattu muuten kuin mitä jossakin kirjotuksessa „Kaiussa". Mutta kyllä nuorsuomalais- ruotsalaisen puolueen konttoon on epätoi- mon mimmalla nytkin aqiteerattu. Sitä aqiteerausta on mireillä pitäneet monet sa nomalehdet, sitä harjottamat herrat mirka- miehet mirkamatkoillaan. Sillä onhan La- pin mirkamiehel, pieniä poikkeuksia lukuun- ottamatta, perustuslaillisia. 'Ahkeraan on taaskin nuorsuomalaisten pääaqitaattori, eläinlääkäri Wäinö Wirtanen ollut „wirta- matkoilla" maalien aikoina. 5!uwaawana nuorsuomalaisten asiiteerauskiihkolle mai- nittakoon, että kun suomalaisen puolueen edustajaehdokas miime tammikuun 24 p:nä matkusti Kittilän Alakylän fiwu etelään, niin seuraamana päimänä pani Lapin maatalousseuran esimies Aleksanteri Fränti agitaattorinsa maamviljelysneumoja :V!atti Luhtalan maatalousseuran kustannuksella agitatsuunimatkalle Muonioon ja Enonte kiöön. Pidettiin kai hetki sopimana. Että Luhtalan matka oli pelkkä agitatsuunikier^ ros, sitä osottaa sekin seikka, ettei Luhtalan tulosta maatalousseuran asioille ollut:V!uo niossa eikä Enontekiöllä aamistustakaan. Tictystikinhän hra L. loki näön »vuoksi muisti mirkatoimiaankin tuolla matkalla! — Onhan se kai jokseenkin mukamaa kulkea agiteeraamassa, kun maltio palkan mak- saa! Tunturi. Akuualta Suomesta. Koiwiston murhaaja wau- gittu. Tehnyt itsemurhan. Per- jantai'aamuna klo 4 mangitsi poliisi Helsingissä Feodor Mihailomin, joka tunnusti olemansa Koimistolla tapah- tuneen murhatyön tekijäksi. Kertoi ensin paenneensa murhatun Piispan hemosella pitkin jäätä, kunnes hemo- nen nääntyneenä kaatui. Jatkoi mat- kaansa suksilla Inkerinmaalle kotipai kalleen. Ei uskaltanut mennä man- hempiensa luo, maan matkusti Pieta- riin, jossa aikansa harhaili. Astui keskimiikkona junaan ja tuli seuraa- mana päimänä Helsinkiin, missä hä- net tunnettiin ja ilmoitettiin poliisille, joka yön etsiskelyjen perästä löysi hä- net nukkumassa erään menäläisen asun- nosta. Aamulla kuulusteltiin murhaajaa, joka lopulta tunnusti tekonsa. Mutta kun hänet sitten ilman käsirautoja mie- tiin erääseen kuusikerroksiseen taloon, jossa murhaaja oli aikaisemmin pal- mellut, pääsi hän heittäytymään särke- mästään ikkunasta ulos pudoten ylim- mästä kerroksesta alas pihan jää- tikköön, mistä hänet saatiin kuolleena pois kantaa. U. S:n kertojalla oli mainitun talon mies kertonut, että Mihailom oli yrittänyt minnin ja toi- sen täytämän kautta paeta, mutta kun huomasi sielläkin poliiseja, ei hänellä ollut muuta keinoa kuin heittäytyä käy- tämän akkunasta ulos. Räin surullisen lopun saanut mur- haaja oli 27-muotias mies. 1 □ n 6* f n ki rs Tämän suurta huomiota herättäneen teoksen toimitukseen kuulumat nykyään seuraamat: tuomari Julius Saraste, se- naattori I. K. Paasikiwi, tohtori F. O. Lilius ja proses- sori Ltllau Serlachius, kolme miimemainittua tarkastajana. Teos ilmestyy 50 pennin hintaisina mihkoina, joita tulee enintään 30, tai kuutena niteenä u 2: 50. Toimittajien, samoin kuin kustantajankin tartoi- tuksena on tehdä tämä tärkeä teos mahdollisimman suuressa määrässä tarkoitustaan mastaamaksi. Kun nyt yllämainittu toimitus on esittänyt joitakuita pa- rannuksia teoksen jo ilmestyneeseen alkumihkoon. painatamme mainitun mihon uudelleen. Se ilmestyy piakkoin yhtaikaa teoksen toisen mihon kanssa ja maihdetaan silloin jo myytyyn ensi mihkoon. Tämän johdosta on myöskin se aika, jonka kuluessa ilmoit- tautuneet tilaajat saamat kannet ilmaiseksi, päätetty pitentää maaliskuun loppnnn. Asiamiehiä otamme edelleenkin kaikkialle ja myönnämme heille hymät ehdot. %mm MtlBiii Lsllkeiiljtiö. Pomoo. h.J ^ h.J tuJ — Oululainen saanut Palkin- non. Miipurin suksimiesten toimeen- panemassa urheilunäyttelrissä sai m. m. suutari A. Kosunen Oulusta kun- niakirjan näytteillepanemistaan hiihto- kengistä. — Kamala tappelu Lopella. Eräällä halonhakkuupaikalla Lopen pi- täjän Matsian talossa, missä noin 30 nnestä on työssä, tiistai-aamuna kello 10 tienoissa syntyi muutamien miesten kesken tappelu, jossa kirmesmies Au- gust Hokkanen Hausjärmeltä iski kir- meellä Hausjärmen Ridasjärmeltä ko- toisin olemaa Björkiä selän puolelle kupeeseen niin pahoin, että tämän henki on maarassa, ynnä Tammelan Por taan knlästä kotoisin olemaa Albin Lindgmistiä pakaroihin kyllä pahasti, mutta ei kuitenkaan hengenmaarallisesti. Björk on miety sairaalaan ja Lindqmist on sidottu Hyminkäällä. — U. S. — Raittinstväen lausunto kiel tolaista. Turun raittinspiirin muo- sikokoukseen 27 p. helmik. kokoontuneet edustajat omat Marsinais-Suomen raittiusmäen puolesta lausuneet sen makaman toimomuksen, että eduskun- nan 15 pnä marraskuuta 1909 hymäk- symän kieltolakiehdotuksen lopullista käsittelyä mahdollisimman suuressa määrin joudutettaisiin, ja että senaatti puolustamalla sitä korkeimmassa pai- kassa mahmistettamaksi asettuisi kan- nattamaan Suomen kansan suuren enemmistön hartainta toimomusta. Keski-öMMt» Viotilfosflitan illflltall!. Tämä koulu, ainoa laatuaan maail- massa, sijaitsee Jnmäskylän kaupungin laidassa kaupungin omistamassa maa- talossa. Kuten nimi osoittaa opete- taan koulussa suksityön tekoa. Se on ollut toiminnassa kolmisen muotta, saaden maltionapua 4,000 mk. muo- dessa ja malmistaen puolisen sataa suksiseppää. Nykyään on koulussa lähes pari- kymmentä oppilasta, kaikki kotoisin Keski-Suomesta. Kurssi alkoi mar- raskuun alussa ja loppuu t. k. keski- maiheilla. Oppilaat tekemät suksensa Keski-Suomen Kotiteosaitalle ja saa- mat he niistä jonkunlaisen kormauksen, jotapaitsi kullekin oppilaalle annetaan koulun puolesta mapaa asunto ja 00 penniä päilvässä ruokarahaksi. «Mai- nittakoon, että koulun oppilailla on oma osuusruokalansa, josta he saamat ruuan noin 35 mk:lla kuukaudelta). Koulussa saamat oppilaat tehdä kym- menkuntaa eri mallia suksia, joiden malmistuksessa, paitsi ulkomuodolle, pannaan erittäin suuri paino suhteelli- suudelle. Käytännössä on nimitt. huo- mattu, että määrätyn suhteen mukaan tehty pienempikin suksi moi kannattaa paljoa enempi ja käytännössä olla paljoa kemyempi kuin suhteet syrjäyt tämällä tehty isompi suksi. Koulussa toimii, paitsi johtajaa hra I. Uusitupaa Mimpelislä, jokunen suksiseppä oppilasten kanssa yhdeösä esimerkkityössä. Että tämä koulu on saanut jotain aikaan, todistaa parhaiten se, että melkein kaikki ensi-palkinnot Oulun tämän-talmisessa suksinäyttelyssä jou- tuimat Keski-Suomeen ja tämän kou- lun ..kasmattamille" suksisepille. Sa- malla on koulu mirkistänyt jo melkein unhoon joutunutta hiihtourheilua ym- päristöllään, niin että sukset taas Jymäskylän seutumilla omat tulleet melko yleisiksi. Mitä taas tulee suksiseppäin tar- peellisuuteen ja ansiomahdollisuuksiin, niin siitä olkson esimerkkinä kerrottu, että mainitulta koululta tänä syksynä on yksistään Tampereelle tilattu 2,000 paria suksia hinnaltaan keskimäärin 10 mk., joten seudulle, jos tilaus olisi moitu täyttää, joka kuitenkin oli mah- dotonta, olisi tullut tässäkin tilauksesta rahaa 20,000 mk. Mikä merkitys tällaisella koululla olisi täällä Perä-Pohjolassa, ymmär- rämme jokainen. Ensiksikin saataisiin sen amulla täytetyksi paikallinen suksi- tarme, se kun malmistaisi näihin suk- sien marsinaisiin tarmeseutuihin omia suksiseppiä, ettei tarmitseisi, kuten ny- kyään, tuoda tänne niitä etelä- ja keski-Suomesta. Aiman pohjoisessa. Lapin raukoilla rajoilla, ei tosin saada suksiin tarmittamia tarmepuita, mutta suurimmassa osassa lääniä kasmaa kyllin koimuja, joten täälläkin kyllä möisi syntyä suksiteollisuus, joka möisi, paitsi Pohjois-Suomen tarpeen tyydy- tystä, työskennellä ulosmientiäkin mar- ten. Oulun l. Kotiteollisuusyhdistnksen pitäisi rumeta hommiin tällaisen kou- lun saamiseksi esim. Ouluun tai Ka- jaaniin. Amustukseksi moitaisiin pyy- tää maltioapua, joka moitaisiin kyllä saada, kuten yllämainittu koulukin on saanut. Suomalais-amerikkalaisen kaivosyhtiön wuosi- kokons oli m. k. 1 p:nä Tuluthissa, Minneso- tassa. Kokous oli lykkäntlmnt tuohon päimään erityisten käytännöllisten es- teitten muoksi. Kokouksessa, jonka pu- heenjohtajana toimi lakimies O. I. Lar- son, oli edustettuna 225,000 osaketta 402,515 osakkeesta, joka osakemäärä on yhtiön 750,000 osakkeesta myytynä. Johtokunnan kertomus yhtiön asioi- den hoidosta sekä muut yhtiösäännöissä mainitut selonteot esitettiin kokoukselle ja hymäksyttiin. yhtiön sääntöihin tehtiin tarpeen maa- tima korjaus, joka oikeuttaa johtokun- nan malitsemaan yhtiölle apulaiskirju- rin toimimaan Suomessa yhliön joh- tokunnan pääkirjurin malmonnan alai- sena. Jotta yhtiön ivuosikokoukseen kerkiäisi ajoissa Suomesta muositilit ja selon- teot, päätti kokous muuttaa muosiko- kouksen päimämäärän siten, että ko- kous mastedes pidetään kunakin muo- tena esiinäisenä tiistaina maaliskuus- sa. Kokouksessa keskusteltiin Suomessa olemain kaimantotöiden nopeasta edis tämisestä ja väätettiin, että töitä teh- dään tarmokkaasti, jotta kaimannon tuo- tannosta moitaisiin maksaa osinkoa mah- dollisimman pian. Kokouksessa olleet yhtiön osakkaat oli mat tyytymäisiä tähän astisiin töiden ja toimien tuloksiin ia he innostunees ti luottamat sen maslaiseen inenesty- miseen. yhtiön johtokuntaan malittiin muo deksi insinööri John Daniell «Calume- tista), pankkiiri ja kiinteimistöjen omis taja Edmard Ulseth «Ealumetista», yh tiön toimitusjohtaja Suomessa Jaakko E. Saari «Helsingistä', lakimies Oskar I. Larson «Tulmhista), tuomari Char- les O. Jackola «Calumctista), kauppias ja postimestari Charles I. Miekström ^Caliimetista), liikemies I. H. Jasberg «^Haneockista), lakimies, ent. lainlaatija- kunnan jäsen Joh Saari «^Gilbertistä, Minnesotasta) ja toimittaja Akseli Rauanheimo «^Helsingistä). Kaikki muut omat suomalaisia paitsi hrat Taniell ja Ulseth, joista miimemainittu on syn- tyään norjalainen. Hrat John Saari ja Rauanheimo omat ensi kertaa nyt malitut johtokuntaan. Johtokunnan tehtämänä on »valita keskuudestaan toimihenkilöt sekä järjes- tää yhtiön mastainen toiminta niiden suunnittelujen mukaan, joita muosiko- kouksessa on tuotu esille.