N:o 91 — 1910. KA IKtr. Keskiviikkoni Elokuun IO päivän». \J€it%\\€t kansakoulun käynyt maal le! V diili d ( a tullut tyttö haluaa pal velusta nyt heti, vastaukset t. 1. k. Hakemuskirjat omat mainitun ajan kuluessa jätettämät Limingan piirin nimismiehelle. Dlimäär. n. s. lauttauspoliisiksi Paamolan nimismiespiiriin Siikajoen jokilaaksoon kolmen muoden ajaksi on lääninhallitus t. k. 8 p:nä määrännyt talollisen Jaakko Pietilän. Lckii Im miMMM, Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 20 p. heinäkuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 2: 52 77 ast. moit. „ 2 2:57 30 .. .. .. 6 2:5019 „ „ .. 7 2:6019 „ .. .. 8 2:44 8 .. .. .. 11 2:60 ,3 20,, „ Hhteensä 178 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 60,a p. keskihinta 2 mk. 54,1 p., alin hinta mk. 44 p. — Papisto. Vaaliehdolle on asetettu Kannuksen kirkkoherranmirkaan 1) Möjarmen kirkkoherra F. G Salo- kas; 2) Tyrnämän kirkkoherra P. G. Korpi ja 3) Perniön 1:nen kappalainen, marapastori E. E. Erkkilä. — Kansakoulut. Kuusamon Paa najärmen Väliaikaiseksi opettajaksi on malittu Arjö Wilhelm Ailanko Kemi- järmeltä ja Limingan kirkonkylän tyt- tökansakoulun johtajattaren K. Tuorin sijaiseksi ensi lukumuoden ajaksi on otettu op. kokelas Aino Maria Jukola Limingasta. Käsityönohjaajaksi on otettu Kempe- leen Mkylän kouluun Aino Sillan- korma Paamolasta, sekä Pudasjärmen Jinattijärmen kouluun mäliaikaiseksi ohjaajaksi opettajatar Emma Suo- mela. Haapameden Kytökylän kansak. mä- liaik. opettajaksi on malittu Juho Kal- liokoski Tyrnämältä. Haapajärmen Autiorannaa uuteen kansakouluun mäliaikaiseksi opettajaksi on »valittu Saku Kanerma Pyhäjär- meltä. Siemin Kiiskilänkylän kansakoulun opettajaksi on malittu Juho Augus Marttila Kangasalalta. — Kortvaukset pernaruttoon kuolleista eläimistä. Senaatti on hylännyt erinäisten Termolan ja Ke- min pitäjäläisten anomuksen saado kor mausta yleisistä maroista pernaruttoon kuolleista eläimistä. — Nyötväys Lapaluodon tiellä Raahessa. Raastumanoikeus on t k. 8 p:nä antanut asiasta päätöksen Katsoen selmille käyneen, että mastaa- ja Puskala'oli illalla 22 p. heinäkuu- ta Lapaluodon maantiellä kaadettuaan nti Kaukon kumoon, ryöstänyt hän e ja harkitsi oikeaksi tuomita mastaajan Rikoslain 31 lumun 1 tz:n mukaan pidettämäksi 3 muotta kurilushuonees- sa ja olemaan senjälkeen 5 muotta kansalaisluottamusta mailla, jotapaitsi mastaaja melmoitettiin kormaamaan nti Kaukolle ryöstämäinsä esineiden armo 10 markalla ja maksamaan etu käteen suoritettuja todistajain palkkioi ta yhteensä 13: 50 mk. — Tuomio alistetaan Waasan homioikeuden tut kittamaksi ja passitettiin mastaaj Oulun läänin lääninmankilaan siksi kunnes homioikeus toisin määrää. — Seurakunnan !i«0-tvuoden juhla Hailuodossa. Hailuodon seu rakunnan 300-muoden juhlaa mietettiin miime sunnuntaina. Juhlajumalan palmelus pidettiin klo 5:ltä ip. seura- unnan kirkossa. Paikkakunnan seka- uoro esitti useita kappaleita, tämän älkeen puhui kirkkoherra E. Mirlkula eurakunnan historiasta ja muista sitä oskemista tapahtumista ja maiheista, oista m. m. kämi selmille, että Hai- uodon seurakunta oli eroitettu Sa- öisten seurakunnasta m. 1573 eli Oulusta 1593. Asiasta ei kuitenkaan ole marmoja tietoja. Kirkko itse erääs- siellä olemasta taulun numeroista päättäen olisi rakennettu 1620, maikka muuan ruotsalainen historiankirjoittaja anoo sen perustetun 1610. Nykyinen kirkkoherra on järjestyksessä 27; ensi- mäisen sanotaan olleen Tuomas Lau- rinpoika Paldaniuksen. — Alttariju- malanpalmeluksen toimitti lähetyssaar- naaja Lehto, juhlasaarnan taas piti Ukkoherra Virkkula. Lähetysjuhla sattui olemaan samaan aikaan ja sen kanssa yhtärintaa jat- 'ettiin muistojuhlaa kirkon mierustalla olemien mäntyjen juurella. Puheet a laulu maihtelimat pitkin iltaa. Run- aasti oli juhlilla paikkakuntalaisia, oista tietysti kaikki, jotka kynnelle ky- 'enimät, olimat niihin rientäneet. Ou- ulaisiakin oli paikalla kokonaista kaksi laimallista ja tyytymäisiä he olimatkin hauskaan merimatkaan ja mieltäylen- tämään juhlaan. — Uintimatkalla hukkui miime maanantai iltana Haukiputaan Mar- tinniemellä Antti Moisasen 11) muotias poika. Pian saatiin ruumis medestä ylös, mutta henki oli jo mennyt. — Kuolajärtvellä on kasmanut jo harminaisen pitkää olkea ohraan> nim. 130. — Manhat sanomat, että kun kasmaa pitkän oljen, tulee huono leipämuosi. — Kemijärweltä -k 10. Kun takokouksessa 78 10 käsiteltiin ja pää tettiin seuraamista asioista: Kulkutie laitetaan kunnan kustannuk- sella kirkonkylän lossituman läheisyy destä Kiminiemen laimarantaan. Tie tehdään 7 m. lemeä, 1 m. lemyisillä ja V-2 m. s, myisillä ojilla. Tie poh jaus annettiin tehtämäksi urakalla 50 p:n maksusta metri. Työn sai torp pari P. Perälä. Työn suoritusta malmomaan malittiin M. O. Lahtela. Talokkaitten A. Lampelan ja K. He listen kartanon ja riihirakennuksen li keinen yhteys riidasta Mkvlässä, mi käli se koskee kunnan Paloapuyhdis- tystä, päätettiin että Helisten, joka on jälemmin rakentanut kartanonsa en- nemmin rakennetun Lampelan riihen lähelle, saa omalla kustannuksellaan siirtää riihen Lampelan osottamaan toiseen paikkaan. Muuten Paloapu- yhdistys sanoo irti makuutuksen He listen kartanoon. Esitettiin toimikunnan laatima sään- töehdotus uusiksi säännöiksi Paloapu yhdistykselle ja maltuutettiin kunnan esimies K. A. Kerkelä ja kunnallislau takunnan puheenjohtaja M. U. Kul pakko hakemaan säännöille mchmis- tusta. Kysymyksessä oli myös kunnan mai- maistalon metsän myynti, josta saman jakokunnan muitten osakasten ja Puu tamara 0. y. Kemin mälinen hiljakkoin tehdyn kauppakirjan luonnos esitettiin. Maikka kauppa näytti hintansa y. m puolesta — pienempiä seikkoja lukuun ottamatta — edulliselta, ei se tyydyt- tänyt kokouksen enemmistöä. Kauppa jäi siis tekemättä, sillä ei suinkaan ole takeita siitä, että ostajakaan moi suos- tua kaikkiin yltiöpäiden maatimuksiin. Lopuksi esitettiin kumernöörimiraston päätös, millä kunta oli 100 mkn sa- kon uhalla melmoitettu jatkamaan kan- sakoulun toimintaa Jsonkylän piirissä Ja tuon sadan markan sakon uhka maikuttikin sanotun koulun täysin si- sukkaisiin mastustajiin niin, että ilman mastustusta tyydyttiin päätökseen ja heti muokrattiin Jsonkylän jakokunnan koulukartano kalustoineen ja opetus mälineinecn muoden ajaksi koulua mar- riistäjiä" ja ammattitarkastajia mas taan. ..Maalikaa ja hallitus on teitä kaikissa kohden amustama?" Moidak feen näyttää, mitä etuja uusi liike työ mäelle oikeastaan tuottaa, yllytettiin työmäki ihan ilman aiheettomastikin lakkoon. Mutta niinkauan kuin Klei gels oli kaupungin päällikkönä, tehtiin näistä lemottomuuksista tamallisesti nopea loppu: tehtaan johtokunta sai käskyn muitta mutkitta erottaa lakon tehneet. Ja v. Ungern-Sternberg mäittääkin, etteimät työmiehet subato milaisten toimeenpanemien lakkojen amulla Pietarissa saamuttaneet ..puolta palanutta puupenniäkään", paitsi ne yksityiset, joita poliisilaitoksesta pal kattiin. — Minkä käsityksen saattoi kaan yksityinen työmies saada ylimal taan hallituksesta, toisaalta maatuva häntä salapoliisiagentit ryhtymään lak koon, suorastaan pakottimat siihen toisaalta julkinen poliisi siitä ahdist heiiä. Työmiehet eimät luonnollisesi moineet nähdä sitö, että tässä kamp paili keskellään kaksi maltiollista mal la-asemaa: ..hymää tarkottama sisä asiainministeriö" (Plehme Subatom ja kaupungin päällikkö, jonka asiana oli mastata järjestyksestä ja joka ei ollenkaan ottanut nähdäkseen^sisäasiain ministeriön kauas tähtääiviä tuumia Kiusallisessa asemassa oli julkinen po liisi. Määräysten mukaan se wan- gitsi kaikki yllyttäjät, mitä kiinni sai, mutta se into ei maksanut maimaa, sillä suurin osa oli p-)liisiagentteja. jotka, asiain tultua lähinnä korkeam- man asteen ratkaistamaksi, laskettiin mapaiksi. — Kaikkea, millä main oli simistyksen hajuakin, mainosimat suba- tomilaiset eritoten. Sosialisteja oli nlyös ilmiannettama, niitä sitten man- ten 820 mkalla. Kun ottaa huomioon noin 220 mk. nousemat luonnontuot- eet koulun maalla, niin oli muokra- )inta uskomattoman halpa. Näin läättyi tämän jännittämän riidan en- 'imäinen aihe hämiöksi niskottelemille kuntalaisille. Liike-elämä täällä meidän hymässä 'auppalassamme on rumennut hieman murtumaan. Suuri liikemiehemme, roumari O. Paulu Kyyhkynen on hää- ynyt saamamiestensä pakotuksesta luo- muttamaan omaisuutensa suoritustilaan. Melkojain malitsemat toimimiehet K. A. Kerkelä, M. Kerkelä ja H. Mäli- kangas omat ottaneet omaisuuden hal- tuunsa ja ryhtyneet sitä selmittämään. Asiat eimät liene aiman hymin. Kaup- paliikkeen kaupanhoitaja ja kirjanpitäjä A. Kyyhkynen on kadonnut paikkakun- nalta, mennen luultamasti Menäjälle Koltan Lappiin. Hulikaanielämästä kirkonkylässä oli tässä hiljakkoin uutinen lehdessä, mutta on sitä samaa hulikaanielämää syrjä- kylissäkin. Täällä on eräs syrjäkylä, jonka nimen nyt jätän tällä ker- taa mainitsematta. Mainitun kylän nuoret miehet omat ottaneet ammatit- seen kortinpeluun, oikein uhkapelin. Seuraansa ottamat lapsiakin, jotka manhemmiltaan marastamatkin rahaa päästäkseen ..sutkien säkiin". Peli kes tää muorokausimitalla. Syömään ha^ kemat maimot saamat usein Merisillä kasmoilla lähteä pois. Saapa sanka- rit itsekin toisinaan aika ..kröökelin" pintaansa. — Komin surkeaa elämää! Kamahtakaa ennenkuin se on myö- häistä. Mäkijuomain kauppiaat omat aika omeloita. Nyt kuuluu posti kuletta- man mukanaan melkein säännöllisesti mäkijuomia ja sen kauppiaita. Jos posti 6 kertaa miikossa kulkien joka kerta tuo 10 l. spriitä, niin se on mii- kossa 60 l. Siihen KemijZrmen mettä lisää puolet, niin on 120 l. oimaa rohtoa, josta kauppiaat ottamat hy- mysuin 15 mk. litrasta. Jään nyt marttomaan, mitä tämä kirjotukseni rupeaa maikuttamaan asian- omaisiin. Tarmittaessa annan ras- kaammalla mitalla lisää. Tähystäjä. gittiin ja karkotettiin. — W. 1903 oli Subatomin määrä ryhtyä Pieta- rissa oikein suuriin toimenpiteisiin, sitä marten hän muuttikin sinne, ja nimi tettiin ..mirkamieheksi erityisiä toimia marten" Plehmen luo. Kleigels ja ammattitarkastajain manhin asettnima ehdottomasti sitä mastaan, että poliisi ryhtyisi johtamaan työmäenliikettä Myös teollisuusmiehet kääntyimät taa sen Mitten puoleen. Tämä päätti ny kun liike näytti uhkaaman Menäjän koko teollisuusmaailmaa, ryhtyä ratkai semaan taisteluun. Pobjedonostsemkin tuli makuutetuksi Subatomin puuhien maarallisuudesta. Ja Plehmeä oli itseäänkin jo rumennut pelottamaan sen jälkeen kuin Subatomin lähetti toht. Schajemits synnytti lakkoliikkeen Odessassa ja joka kasmoi yli alkuun panijan pään ja muuttui mallanku moukselliseksi kapinaksi. — Liikkeen joh to luisui näet Schajemitsin käsistä so siaalidemokraateille. — Subatom man gittiin ja lähetettiin Siperiaan tohtori Schaje.vitsin keralla. Sisäasiain mi nisteriö tiesi, että Subatom oli suun uitellut suuren yleislakon, joka oli puh keamassa juuri silloin kun Subatom kukistui. Maara oli siis ilmeinen ja Plehme mäisti sen sillä, että toimitutti kaikissa tehtaissa tarkastuksen. Tar- kastajille oli annettu käsky löytää joka tehtaasta muutama ..laittomuus", joka oli maadittama korjattamaksi 24 tun- nin kuluessa. Sillä tamalla Plehme luuli moimansa rauhoittaa kiihdytettyä työmäkeä. Kun liikkeen pää oli kukis- tunut, kadotti itse liikekin pian merki- tyksensä; sen jäljet hämisimät uusien liikkeiden tieltä tässä liejuisessa maa- perässä. Piffu uutisia. — Pekosen anomus. Kuten lukijat muistanemat, jätti miime kesäkuussa enti- nen rikosasiain komisario Pekonen kenraali- kumernöörille anomuksen, jossa hän pyysi itselleen myönnettämäksi helmikuun 7/20 pmä 1907 annetun määräyksen toisen koh- dan perusteella konttausta palmelnksistaan Helsingissä. Ansioina tähän anomukseen hän mainitsi, että hän oli tullut ylioppi- taaksi 1885, Helsingin rikosasiain komisarioksi 15 p:nä syyskuuta 1903 ja ollut tässä toi- messa siksi kuin »vallankumouksen jälkeen w. 1905 smedomaanit sauvat mallan kä- siinsä ja erottimat hänet sekä nostimat oi- keusjutun poliisilaitoksen tililaskujen mää- rennyksestä, jonka jutun Keisarillinen Ma- jesteetti kuitenkin M p:nä joulukuuta 1909 käski keskeyttää. Tämän jälkeen hän sanoi miettäneensä neljä raskasta muotta Pietarissa. Osoit- teekseen Pekonen oli ilmoittanut Pietari Wasili-Ostrowa 1^ linja, talo n:o 20 ja asunto 7. Asia esiteltiin eilen senaatissa ja myönsi tällöin entiselle komisario W. Pekoselle kor- mausta 16,000 mk. — ylimääräiset »valtiopäitvät. Golos Moskmyn mukaan jätetään Suomen edus- kunnan ratkaistamaksi tulemilla ylimääräi sillä maltiopäinnllä kaksi merkitykseltään yleismaltakunnallista asiaa, nimitt. 10 milj. markan maksamisesta sotilastarkoituksiin ja Suomessa asumain menäläisten saattami- sesta samoihin oikeuksiin suomalaisten kanssa * — Salanneet isorotkotapauksia. Jo hanneksen pitäjän Kaijalan kylässä omat asukkaat pitäneet siellä sattuneita isorokko tapauksia salassa ja onnistuneetkin siinä, sillä kokonaista kaksi kuukautta sai se lemitä ennenkuin saatiin yllämainitun pitäjän pap- pilan arentimiehen kautta tieto isonrokon paikkakunnalla olosta. — Koirat knwernöörin kimpussa. Smo lenskin kumernöörin kimppuun, kertomat Moskoman lehdet, hypänneen kuusi kahle koiraa tämän ratsastusmatkalla ollessa. Koirat raastoimat kumernöörin hemosen se- lästä. Talonmiesten ja ajurien amulla saa- tiin milliytyneet eläimet erotetuksi uhristaan. Poliisi toimittaa tutkimusta tapahtuman johdosta. * — Tynnyrissä maailman ympäri. Kaksi menetsialaista Zanardi Ottilia ja Pianella Engen aikomat 12 muodessa kul- kea maailman ympäri tynnyriä mieritellen. — Huivia kai se on sellainenkin oleminaan. * ~ Majakkatnli kirkontornissakin jo ilta sin silmäänsä milkuttaa ja syksyn tulosta muistuttaa. Muualta Suomesta. — Henkiwakuntusosakeyhtiö Salaman johtokunnan puheenjohto- jaksi on malittu senaattori G. E. Fell- man. — Muurin murha. T. k. 6 p:nä jätti ent. senaattori Kaarlo Castren talollisenpojan lesken Matilda Matin- tytär Muurin asiamiehenä kenraaliku- mernöörin kansliaan kirjelmän, jossa ensin tehdään selkoa Muuri mainajan murhasta pidetyn poliisitutkinnon sekä ruumiinamauksen tuloksista. Muurin leski sanoo pysymänsä yhä jo ennen tekemissään maatimuksissa surmaajiin nähden, nimitt. että heidän on saatama lainmukainen rangaistus sekä heidät on melmoitettama suoritta maan hänen neljän pienen lapsensa elatus- ja kasmatusapu, kunnes lapset kykenemät itseään elättämään, maatien että murhan olisi mitä pikimmin jou- duttama sotaoikeuden tutkittamaksi ja että hän asianomistajana sinne kutsu- taan. Mtelä maatii mainittu leski, että kenraalikumernöörin on melmolli- suus, jos ei moi suorastaan kutsua sotaoikeutta kokoon, jättää asia kaikkine asiakirjoineen Keisarillisen Majesteetin itsensä armollisesti harkittamaksi. — Kamala itsemurha. T. k. 7 pnä klo 8 ip. tapahtui Helsingissä Centraalipasaasissa surkuteltama ta- paus. Tehtaalaisnainen Aina Elmiira Malm heittäytyi näet tuon rakennuk- sen katolta alas katuun. Pää ja jalat pahoin runneltuimat. Malm oli 21 muotta manha, kotoisin Ahmenanmaal- ta. Syynä tekoon lie ollut uskonnol linen mietiskely. — Wekseliuwäärennys. Mii me lauantaina nosti Kansallis-Osake- Pankin Porin konttorista kauppias E. Helander-Anttila Eurajoelta määren- netyllä mekselillä 3,000 mkaa. Vää rentäjä H. kuitenkin saatiin seuraaman päimänä kiini ja rahat takaisin. — Kaksi ihmistä palanut. T. k. 8 päimän aamuna paloimat taloon- sa yömuoteelle lähellä Köklahtea Lill- kasin tilalla itsellinen Oskar Sund- ström ja hänen maimonsa. Puolisot olimat 65—70 muotiaita. — Paloa armeliaan murhapoltoksi. — Suomen kansakoulnnopet tajain leski- ja orpokassan tilien tarkastus, joka alkoi t. k. I p:nä, päättyi t. k. 6 p:nä. Tarkastajina omat olleet pankinjohtaja A. Miksten, maist. Onni Hallsten ja opettaja E. Kalkkinen. Kassan osakasten lukumäärä, joka muoden 1908 lopussa oli 1,944, ni- mittain 1,941 ensimäisessä ja 3 toi- sessa luokassa, on muoden 1909 ku- luessa lisääntynyt 115:lla. Kassasta ennen myönnettyjen 173:n eläkkeen li- säksi tuli muoden 1909 kuluessa 17 uutta. Tileistä on kumminkin jo pois- tettu 25 eläkettä. Kassalla oli tuloja: siirto muodelta 1908 2,686,322 mk. 83 p., eläkemak- suja muonna 1909 169,276 mk. 86 ja korkoja 164,674 mk. 31 p., yh- teensä 3,020,274 mk. 5 p. Menoja taas on ollut: suoritettuja eläkkeitä 65,334 mk. 69 p., palkkoja 7,020 mk. ja muita kulunkeja 805 mk. 66 p. Siirto muodelle 1910 on näin ollen 2,947,113 mk. 70 penniä. — Sitvuratoja. Senaatille tulee kuulemma pian anomus simuratojen rakentamisesta tekeillä olemien sotilas- kasarmien luo. Kenraalikumernööri kiirehtii jo asiaa. — DlioPPilaskirjoitukset tapah tumat % maanantaina 5, tiistaina 6, torstaina 8 ja perjantaina 9 pnä ensi syyskuuta. Suullisiin ylioppilastut- kinnoihin ilmoittaudutaan syysk. 20 ja 26 sekä jouluk. 7 p:nä klo 11 a. p. — Tulipalo Haminaholman lautatarhassa. Miime sunnuntai- päimänä syttyi Merikarmialla olema Haminaholman sahan lautatarha pala- maan, palaen melkein kokonaan. Tulen saaliiksi joutui pääasiallisesti päreitä ja steemejä, yhteensä 638 stan- derttia. — Palanut omaisuus, joka oli makuutettu Suomen Sahanomista- jäin Keskinäisessä Vakuutusyhtiössä, nousee yli 100,000 mkan. Samalla kertaa joutui tulen uhriksi kaksi työmäen asuntoa sekä palopaikan lähellä olema lautasuuli. Sahalaitok- sen omistaa o. y. A. Ahlström. — Helsingin kaupunkia koske Mia asiakirjoja hämiunyt. Hel siligin kaupungin palon jälkeen asetti hallitus m. 1811 komitean, jonka tuli laatia ehdotus kaupungin uudestaan rakentamiseksi. Komitean laatimia asia- kirjoja, karttoja y. m., jotka on jätetty silloisen intendenttikonttorin, nykyisen yleisten rakennusten ylihallituksen säi- lytettämäksi, on kuitenkin huomattu häminneen. Tosin on Helsingin lää- ninhallituksen arkistosta löydetty komi- tean diarioita sekä saapuneita ja lähe- tettyjä kirjelmiä. Mutta saapuneet kirjeet muosilta 1811—1814 ja 1825, kirjekonseptit mm. 1811—1814 ja 1824 —1825 sekä kaikki komitean konsepti- pöytäkirjat omat kaikki kadoksissa. Rahatoimikamari kehottaa niitä, joil- la kadonneista jotain tietoa on, siitä ilmoittamaan. — Palanutta postia on saapu- nut Amerikasta Suomeen. Useita kym- meniä kirjeitä ja ristisiteitä saapui aiman märkinä ja pahoin palaneena tänne. Mikäli olemme tietoomme saa- neet on tuli syttynyt Amerikasta tul- leella laimalla. — Suomen Karjanmakuutus- yhtiö on muoden toisella neljännet- sellä myöntänyt uusia makuutuksia 686,920 mkan ja pidennyksiä 1,382,800 mkan eli yht. 2,069,720 n,kan edestä. Mahingonkormauksina on saman ajan kuluessa suoritettu 24,036 mk. 82 p. Muoden ensimäisellä puoliskolla nou- semat myönnetyt makuutukset 3,526,272 mkaan ja suoritetut mahingonkormauk- set 46,147 mk. 27 penniin. — Kotimaisten henkimaku» tnsyhtiöitten toiminta. Keskinäi- nen Henkimakuutusyhtiö Suomi on muoden ensi puoliskolla myöntänyt henkimakuutuksia 21,709,950 mkan ar- mosta, josta ensi neljänneksen osalle m Laatii piirus tuksia ja kus tannusarvioita. K. K. & A. K. Myllylä Suoriitaa kaikenlaisia rakennustöitä urakalla ja laskuun. Oulu. :::::: Pallas. Puh. 526 & 527. Sähköos. Myllylät. Suorittaa rau- ta-betonni ra kenteita ja las kee kestävyydet □ □ O □ ö PYROFUGEENMattioita, joka on paras saumaton lattia, liike- & konttorihuoneisiin, kouluihin, sairaaloihin, keit tiöihin, kylpyhuoneisiin, V. C:in, eteisiin ja serv. huoneisiin y. m. HUOM.! Kaikin puolin käytännöllisin, tekee vanhat lattiat uusiksi, ja voi panna niin puulle kuin se mentillekin. Toimittaa huokealla K. K. & A. K, MYLLYLÄ. Pallastalo. Puhelin 5 26. Oulun kaupungin vanhan Säästöpankin OO GG ANNAT kutsutaan ylimääräiseen kokoukseen keski viikkona elokuun 17 päivänä kello 1 päivällä. HALLITUS. tulee 11,000730 ja toisen neljänneksen osalle 10,709,200. Makuutusyhtiö Kaleman mastaamat lumut omat 9,090,850; 4,532,500 ja 4,558,350. Henkimakuutusyhtiö Fennia on sa- maan aikaan myöntänyt henkimakuu- tuksia 12,112,220 mkan armosta, josta ensimäisenä neljänneksenä 5,775,236 mkan ja toisena neljänneksenä 6,336,984 mkan armosta. — Myrskyn tuhotöitä. Etelä- Suomessa äsken raimonnut myrsky ja ukonilma on rikkonut m. m. Helsingin —Turun, Hangon ja Orimattilan pu- helinjohdot sekä useimmat Turun seu- dun maaseutukeskusasemien johdot. — Painoylihallitus ja sanoma- lehtiuutiset. W. k. 29 p:än paino ylihallituksen kokouksessa otti hallituk- sen puheenjohtaja W. Kanninen esille kysymyksen painokanteen nostamisesta ..Björneborgs Tidningiä" mastaan sii- nä m. k. 26 pnä keisarimierailua Pit- käpaadella koskeman uutisen johdosta. Mutta koska uutinen ei koskenut suo- rastaan Keisarillista Majesteettia, niin päätti p. hallituksen puheenjohtaja alis- taa asian senaatin oikeusosaston har- kittamaksi. — Porin krunnunmakasiiuin waillinki. Nyttemniin on lopullisesti saatu selmille ent. kruununmakasiinin- hoitajan Metterhossin tekemän maillin- gin suuruus. Makasiinista on huo- mattu puuttuman: rukiita 64,893 hl., ohria 89.568 hl. ja kauroja 95.20 hehtolitraa. Maillingin suuruus on yhteensä 2.263 mk. 10 p. Keuhkotauti on siksi levinnyt maassamme, että sekä sairaiden että terveiden tulee tutustua teokseen: Henrik Berg: KEUHKOTAUTI. Hinta 4:50. Sitä paitsi jokaisen kirjaston pitävän kun- nianasianaan hankkia tämä tärkeä teos. Saatavana kaikista kirjakau poista. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. II Kirjallisuutta ja taidetta. — Kansan Kotiruoka ja Koti- talous. Edellinen osa: Kotitalous ja ruokatamaraoppi. Kirjoit- tanut Amalia Grönberg. 96 simua 11 kumaa ja »värillinen sieni- taulu. Hinta nid. 1 mk. Jälkimäinen osa: Kansan Koti- ruoka. Täydellinen keittokirja sisäl- tämä 312 ruokareseptiä sekä ruokajär- jestelmäehdotuksia. Kirjoittanut E d i t Reinilä ja Malma Krank. 145 simua. Hinta nid. 1:35. Mo- lemmat osat yhteensidottuina 2: 40. — Kustannusosakeyhtiö Otama. — Pieni sieniopas. Sienitaulun malmistanut Wäinö Blomstedt. Tekstin kirjoittanut John Linden. Hinta 30 p. — Kustannusosakeyhtiö Otama, Helsinki. — Kansakoulun mittausoppi. Kirjoittaneet A. A l h o—I. Jussila. 72 simua. 104 kumaa. Hinta 65 p. Tuloskirja maksaa 5 p. — Kustannus- osakeystiö Otaman kustantama. — Aikakauslehtiä on ilmestynyt m. m.: Kyläkirjaston Kumalehti B. N:o 7; Puutarha N:o 7; Sampo N:o 7: Kansakoululehti N:rot 13—14; Pellermo N:o 14; Jokamiehen miikkolehti N:ro 31; Helsingin Kaiku N:rot 30—31. Venäjältä. — Warkaudet rautateillä. Kul- kulaitosministeriössä on uudelleen nos- tettu kysymys toimenpiteistä rauta- teillä tapahtumien markauksien estä misestä. On saatu selmille, että rau- tatiehenkilökunnan keskuudessa mal- litsee helposti pilaantumien tamarain tahallinen pidättäminen. Kulkulaitos- ministeri on kehoittanut rautateitten- päällikköjä ottamaan selmän syyllisistä ja perimään heiltä kormauksen aika- naan saapumattomista tamaroista. — Ruhtinas D. N. Dolgoru- kow kuollut. T. k. 2 pnä kuoli maatilallaan Moskoman kumernemen- ellei Teillä ole matkassanne suomalais eng lantilainen tulkki ynnä Amerikan opas, se jonka kannella on Amerikan lippu. Siinä on tulkki ja paljon hyviä neuvoja. Hinta 1 mk. Saadaan kaikista kirjakaupoista sekä siirtolaisasiamiehiltä Hyvinkäällä ja Han gossa. Tulkki ilman opasta maksaa 60 p. Kannella Englannin lippu. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. tissa 84 muoden manha tallimestari ruht. Dimitri Nikolajemitsh Dolgoru- kom. Mainaja oli Semastopolin me- teraaneja. Hänen poikansa ruhtinas Pamel Dolgorukom on parhaillaan Tukholman rauhankongressissa. — Rankkasateita ja hirmu- myrskyjä. Miime päiminä on keski- ja lounais-Menäjällä riehunut kamalat hirmumyrskyt ankarain rankkasateiden seuraamina. Rankkasateiden takia on täytynyt peltotyöt keskeyttää. Sadon toimeet omat myskyjen jälkeen suuressa määrin huonontuneet. Ulkomaalta. — Jnnain yhteentörmäys Ka- nadassa. T. k. .7 p:nä on tapahtu- nut yhteentörmäys lähellä Minnipegin kaupunkia. Haamottnnut on Kanadan pääministeri ja kulkulaitosministeri, junan lämmittäjä kuoli. — Uusi keisari. Lontoosta len- nätetään, että on puuhia perustaa Englannin. Irlannin ja Skotlannin liittomaltio ja että kuningas Arjö kruunauksessaan ottaisi armonimen kei- sari. — Rauhaton Kreikka. Ateenas ta lennätetään, että upseerit omat ja- taantuneet kahteen mihamieliseen lei- riin. Jos toiset yrittämät mallanku- mousta, niin toiset uhkaaivat sen estää. — Sekasorto Persiassa. Tehs- ranin kaupunki on t. k. 7 pnä julis- tettu piiritystilaan. Mesijohto on hämitetty. Useiden kymmenien kylien miljamainioille ei saada kastelumettä. Bahtiaarit omat mallanneet medshi- liksen. Paikalle on lähetetty sotnia ratsumiehiä. — Tukholman rauhaukongres- si. Kokous lausui m. m. t. k. 5 p:nä toimomnksen, että Europan rauhanyh- distykset ensi muonna kääntyisimät hallitustensa puoleen maatien kokoon- kutsumaan mirallista kansainmälistä komiteaa, jonka tehtämänä olisi käsi- teliä kysymystä sotamarustusten rajot- tamisesta jo ennen kolmatta Haagin rauhankonferenssia. Rauhankongressi on päättänyt, että