H:o II — 1910 K JL IKTJ. Perjantaina Tammikuun 28 päivänä. C- <>miesehdokas Antti Puntia- l ; piti silloin siellä makaman ja sel- w piirteisen esitelmän. Eräs maalais- ilmojenennustaja luuli sopimaksi r.'?eta myös tässä toisen puolueen esitelmäkokouksessa luennoimaan. Mutta hukkaan menimät hymät humalat. Nau- rajat ivaan saimat mettä myllyynsä. Maalista puhuessa huomautan mielä Siikajoen suomenmielisille, että me äänestämme nyt niinkuin ennenkin Pa a m ola n listalla, joka on N.o 12. Siinä on kaksi tunnettua maalaismiestä Punttala ja Eskola, jotka tuntemat maalaiskansan tarpeet ja kolmantena on etemä lakimies A. Lagerlöf. Parhaansa kukin puolue eduskuntaan lähettää. Parasta laki- miestä on meidänkin lakia laatimaan lähetettämä. Siis punainen miima listalle N:o 12. Miime torstaina oli täällä iso mei- jerikokous nuorisoseuran talolla, jossa Pellermon neumoja piti esitelmän osuus- meijereistä ja kehoitti Siikajoellekin uutta meijeriä rakentamaan. Asia sai sen merran kannatusta, että päätettiin panna osakasten koemerkintä toimeen ja pitää kohta uusi kokous. — Hymä tämä homma olisi kaikkienkin mielestä, maan kun meillä ennestään on useita jotensakin tyydyttämässä kunnossa ole- wia meijereitä, niin ei taida mielä tällä kertaa uuden rakentamisesta mitään tulla. Taksoituslautakunta toimitti maikean tehtämänsä t. k. 14 ja 15 päiminä. Anteliaita kuulumat taas joidenkin mie- lestä taksoitusmiehet olleet. Kukaan ei äyriensä mähyyttä malita. Tarkas- tuslautakuntakin taitaa taksoitustyöstä mielä osansa saada. Ihmeellinen epä- toimo tapaa ihmiset aina näin tammi- kuulla, kun silloin ei ihmisillä ole mi- tään tulojo, eikä entistä marallisuutta. Rikkaimmat silloin omat kaikkein sur- leimmassa köyhyydessä. ^ Mutta kun han tämä talmisydän päästään, kyllä sitten asiat muuttuu. — Olkaa tvaruillanne! Miime lauantaina postijunan tullessa pohjoi- sesta Kempeleen ja Limingan mälillä tuli toisesta maunun osasta eräs epäi- lyttämän näköinen mies maunuun, jossa jo ennestään oli 7 tai 8 miestä. Tulija meti kortit taskustaan ja tah- toi pelaamaan, mutta kun ei kukaan alkanut, siirtyi mies toiselle penkille, jossa ei ollut muita kun erään oulu laisen matkustajan matkaemäät. Pen- kille istuttuaan mies pisti kätensä emäskoriin ja sieppasi sieltä pullon, jonka samalla kätki takkinsa sisään. Onnettomuudeksi miehelle se kuitenkin hamaittiin ja otettiin pullo pois eikä laskettu enään miestä menemään, maan lumattiin antaa poliisin hoitoon. Mies rukoili anteeksi, ja kun asia oli niin mähäpätöinen sekä toisten matkusta- jäin pyynnöstä sai meijari miimein luman mennä. Hauska oli nähdä, kuinka hän Ruukin medenottopaikalle tullessa hyppäsi junasta sen mielä ku- lussa ollessa ja monta pyöräystä teh- tyään katosi reppuineen. Asemalla kerrottiin miehen olleen miinankaup- piaan. Aikoi kai lisätä marastoansa. — Sauna palanut. Ruukissa alkoi lauantai iltapäimällä palamaan kauppias Grönblomin sauna. Jokuset työmiehet olimat pyytäneet saada läm mittää saunaa. Grönblomin tamara makasiini, joka oli samassa rakennuk sessa, saatiin marjelluksi, kun remittiin eräs mälissä olema suojus. Luulta- masti ei Grönblomille tulle isoa ma- hinkoa, sillä huoneet olimat makuute- nit. Kaikki miehet, jotka ottimat osaa sammutukseen, sauvat laatikon Fennia- paperosseja ja olimat hymin tyyty väisiä. Ahtä tyytymäinen ei ollut se manha mummoriepu, joka oli haettu sinne kuppaamaan. Mummo oli ehti- nyt jo miedä siihen ammattiin kuulu- mat työkalunsa saunaan, eikä enään ehtinyt niitä pelastamaan, josta syys tä mummo päimittrli, ettei enään muuallakaan saa mitään ansaituksi, kun työkapineet paloimat. Surkuteltama tulipalo ta rab-ai Nimalan Sarjankyläsiä miime sunnuntaita masten yöllä, kun näet paloi talollisen Esraim Maliniemen suuremmoinen tallirakennus perustuk siaan myöten poroksi, ja mikä pahinta, mielä kaksi hymänpuoleista hemosta sai palossa surmansa. Toinen niistä oli pian marsoma tamma. Myös paljo armokasta irtainta paloi. m. m. uusi niittokone, keesit, ajoreet, silat y. m. Tulen luullaan päässeen irti siten, että palmelijatar oli myöhään lau- mantai illalla mienyt tulisen tuhan ka marinsa pesästä puulaatikolla sanotussa tallirakennuksessa sijaitsemaan liiteriin heittäen sen mastoin talon tapaa laa- tikkoon, josta se armattamasti rupesi kytemään ja ihmisten maatessa pääsi niin suureen mauhtiin, että ei moitu mitään pelastaa. Onni onnettomuu- dessa oli, että oli niin tymen ilma, että apuun rientämien ihmisten amulla saatiin likellä olemat suuret asuinra kennukset marjelluksi. Palanutta omaisuutta on jonkun merran makuutettu, mmta sittenkin tuli omistajalle suuri mahmko. Otta- kaamme tästäkin tapauksesta opiksi, ettemme olisi huolettomia, sillä maara uhkaa mritä maatessamme ja mal- moissamme. Kyllä on syytä tarkastaa tuhkasmliöt ja muurien samupiiput. marsinkin mälikaton seudut y. m. tulen arat paikat. . , . . • 1 G — Kirkkoherra G. Junnelius päästettiin miime sunnuntaina Tornion sairaalasta täydellisesti parantuneena murhayritystilaisuudessa saamastaan ja remolmerinkuulan aiheuttamasta haa- mastaan. — P.-P. — Oulaisten raittiusyhdistys Soihtu 4:nen wuofikokouS pidet tlin miime sunnuntaina. Aluksi lau- lettiin. Kokouksen amasi muutamin sa noin esimies, opettaja Oksa, jonka jäl- keen alkoi miralliset toimet. Kuluneena muonna on yhdistyksen johtokuntaan kuulunut esimies ja miisi jäsentä. Täl- lä kertaa malittiin johtokuntaan yksi- toista jäsentä, etteimät seuran asiat olisi yksien niskoilla. Esimieheksi ma- littiin edelleen opettaja I. K. Oksa. Johtokuntaan malittiin neidit Lmda Martikainen, Helmi Huotari, Elmiira Björklund, kauppiaat F. O. Penttilä, I. A. Niemelä, nahkuri Frans Kerä- nen, maanmiljelijä Jalmari Engberg, talollisenpojat Jalmari Anttila, Toimo Paamola ja Jaakko Eskola. Tilintar- kastajiksi tulimat kauppias Kalle Huo tari ja karjakko Aino Lanne, maralta Walter Lahti ja H. Huotari. Päätet- tiin pitää arpajaiset ensi kesänä. Lu- paa hakemaan maltuutettiin op. Oksa ja kauppias Huotari. Seuran edusta jiksi Oulun raittiuspiirin ja Raittiu- den Mtämäin muosikokouksiin op. Ok- sa, maralta maanm. I. Engberg. Lo puksi oli keskusteltamana n. k. tanssi- kysymys. Nuoremmat seuran jäsenet tahtoimat saada joskus hiukan tanssia iltamissa, maan muutamat jäsenet tah toimat jyrkästi, ettei ollenkaan. Aksi- mielisyyteen ei päästy, maan jäi asia johtokunnan ratkaistamaksi. Nyt on Soihdulla oma tupa ja oma lupa. Jokaisen soihtulaisen mel mollisuus on siis nyt rumeta innok kaasti toimimaan Soihdun ja Soihtu- lan hymäksi. Pura. — Kemijärlveu hewosjalostus yhdistyksen esimieheksi on toimikunta malinnut entisen esimiehen K. A. Ker kelän, joka samalla myös on yhdistyt sen rahastonhoitaja. — Kemijärtveu Jsonkyläu maatalousseuran esimieheksi on ma littu entinen esimies mm. M. A. Ker kelä, maralta mm. I. A. Kerkelä sekä sihteeriksi ja rahastonhoitajaksi entinen K. A. Kerkelä. — Osakeyhtiöt. Senaatti on mahmistanut ..Kemijoensuu Aktiebo laget" nimisen yhtiön yhtiöjärjestyksen eli säännöt. Mikäli kerrotaan aikoo puheenaolema yhtiö perustaa sahaliik keen Alatornion alueella, jossa tarkoi- tuksessa jo muuan Alatornion Laima- niemen edustalla olema saari on jo yhtiötä marten ostettukin. — P.-P. — Wuofikokoukseufa piti Kär sämäen Maalaisseura kunnanhuoneella t. k. 23 p. Sihteeri luki laatimansa muosikerto muksen seuran miime muoden toimin nasta. Suurta ei seuramme toiminta ole mielä ollut. Jäseniä on ollui mähän. Harmat omat oimaltaneel seuran tarkotuksen. Talousseuralta saatiin 100 mk. apuraha, joka käytettiin panemalla toi meen juurikasmi- ja mihantarehumil jelyskilpailu. Osanottajia oli kilpai lussa main 4. Palkinnotta saimat Talousseuran neumoja A. Karjalaisen tarkastuksen mukaan: Iisak Perälä, 41,5 pistettä, Juho Kosii, 36,3 pis teitä, Samuli Lapiolahti, 32,r pistettä ja Heikki Kyllönen, 16 ,2 pistettä. Roba jaettiin kilpailijoin kesken. Maalaisseurojen keskinäisessä kil pailussa on seuramme saanut II! palk. 50 mk. Palkintotuomareina omat seuramme puolesta olleet maanmiljelijät Oskari Koponen ja Leonard Myllylä. Esimieheksi kulumalle iouodelle ma littiin maanmiljelijä Ii ak Perälä ja muiksi johtokunnan jäseniksi Heikki Kyllönen, Samuli Lapiolahti (rahas ton hoitajaksi), Oskari Koponen ja Leon. Myllylä (kirjuriksi) sekä mara- jäseniksi Tapani Saarikoski ja Heikki Jokitalo. Tilintarkastajiksi tulimat opettaja Hj. Wirokannas ja Mikko Saarikoski. Edustajaksi Talousseuran kokouksiin maliltiin Leonard Myllylä. Maatalouskirjasto päätettiin perus taa. Rahojen hankkimiseksi päätettiin pitää iltama, johon toimikunta malit tiin. — Kuntakokouksessa Alatvies kassa t. k. 25 p:nä käsiteltiin seuraa mat asiat: Luettiin sääntöehdotus kunnan pa- loapuyhdistystä marten, joka pienillä muutoksilla hymäksyttiin. Kunnan kokoushuoneeksi äänestyksen kautta hymäksyttiin L. Koskelan talo. Kunnallislautakunnan esimiehen pal- kanparantamiseen ei kokous suostunut, maan kokouksen puheenjohtaja myönsi omasta palkastaan hänelle 2 hehtoa Miljaa, jonka lisäksi kokous myönsi lautakunnan esimiehelle tele^onin mak sun kementämiseksi 30 markkaa muo dessa. Koiramerorahoista päätettiin panna kunnan tassaan 1 mk. koiralta. Wuokralautakunnan palkaksi ehdo tettiin 3 markkaa päimältä ja asiakir- jäin lunastukseksi 50 p:iä arkilta. Kunnan rästit luettiin ulosottoon panoa marten ja lyhennettiin niistä erihenkilöiltä 22:10. — Alatvieska - 5 A 10. Edus- miesehdokas O. Rauhamaa piti täällä maltiollisen esitelmän t. k. 23 p.nä. Tarkkaamaisia kuulijoita oli tuman täydeltä. Olipa ..tomerit" ma rustaneet itsensä oikein sihteerin kanssa tekemään muistutuksia, maan puhe teki niin symän maikutuksen, että jär- kemimmät katsoimat miisaimmaksi hil jaisuudessa poistua. Pari mähemmän käsittänyttä teki keskusteluun pyydet- täissä muutamia kysymyksiä ja mäit- teitä, jotka joutuimat naurun asiaksi. Esitelmä oli kauttaaltaan selmää ja perusteellista, niin että monet mui hinkin puolueisiin kuulumat omat tun- nustaneet sen pitämän paikkansa. Mutta onhan niitä täällä mielä niin yksin- kertaisia, jotka eimät ymmärrä muusta yhteiskunnan korjauksesta kuin Karhin ja Leinon, jotka lupaamat merot mak- sattaa, tien teettää sekä majatalot yllä- pidättää herroilla. Se se metää. Lu- pauksen täyttämisestä ei ole mäliä. Nehän eimät ole herroja, jotka lupaa- mat sitä, jota eimät pysty täyttä- mään. — Kuntakokouksessa Hyrynsal mella t. k. 17 pmä pääteltiin m. m. seuraamat asiat: Maanteiden tarkas- tusmiehiksi kunnan puolesta kolmeksi muodeksi maliltiin talokkaat Aate Nau- risaho ja Lauri Komula 50 mkn muo- sipalkalla. Kunnan tilintarkastajiksi malittiin talokas Antti Putkola Risti- järmeltä, kanttori E. Pääkkönen ja talokas Antti Kokkola. Hymäksyttiin kunnan menoarmio m. 1910 Smk. 10,566:97, josta taksotuksen perus- teellä on kaanettama 7,254:—. Kun nan ilmoitukset päätettiin julaista en- tiseen tapaan, siis ei lehdissä. — Lukukinkerit Kalajoella. Ka- lajoen papisto lähtee tamanmukaiselle lukukinkerimatkalle Helmikuun 7 päi- mänä. Käännän kylästä altain. — Kilpa ajot Kalajoella. Kala joen Hemosyhdistyksen toimesta pidet tiin kilpa-ajot Kalajoen markkinapaikan jäällä t. k. 24 päimänä. Ajettaman matkan pituus oli 2 kilometriä. Kil- pailuun otettiin osaa 11:sta hemosella; tulokset olimat seuraamat: I:sen palkinnon 40 mk. ja kunnia- kirjan Wille Säilyn, Mimieskasta ori „Juppe" ennätys 3 min. 49 sek.; II:sen palkinnon 30 mk. ja kunnia- kirjan Kalajoen Oriyhdistyksen ori „Weikko", ennätys 4 min. 1 Vs sek.; III:nen palkinnon 20 mk. ja kunnia- kirjan Matti Kärjän, Kalajoelta tamma ..Tippa", ennätys 3 min. 56 sek.; IV.nen palktnnon 15 mk. ja kunnia- kirjan Jaakko Kontion, Dlimieskasta tamma ..Nello", ennätys 3 min 58 */•> sek.; V:nen palkinnon 10 mk. ja kunnia kirjan Walter Mehkalahdsn, Haapa- järmeltä ori ..Pilkku", ennätys 4 min.; Vl:nen palkinnon 5 mk. ja kunnia- kirjan Eemertti Säilyn, Dlimieskasta ori „Weitikka", ennätys 4 min. 1 sek. Kunniakirjoja saimat seuraamat: I:sen kunniakirjan Feeliks Eskolan, Siemistä >ri ..Hilpuri", ennätys 4 min. 13 sek.: ll:sen kunniakirjan Kalle Klindin, Ka- lajoelta ori „Urho", ennätys 4 min. l7 sek.; 11I:nen kunniakirjan Leander Jaakolan, Kalajoelta, ruuna „Wirkku", ennätys 4 min. 45 sek.; sekä IV:nen kunniakirjan Janne Heikkisen, Kala- joelta ruuna ..Pekka" ennätys 4 min. 46 sek. — Wäkijuomajutut. Kemijär- iveltä kotoisin olemat Elis Salmela ja Janne Ketola tuomittiin maanan- laina Tornion raastumanoikeudessa tumattomasta miinankuljetuksesta 50 markan sakkoon kumpikin ja heiltä rakamarikkoon otetut miinakset kruu- nulle menetetyiksi. — P.-P. — Tuntematonta hewostantia yritti äskettäin Merijärmellä kahden talon hemosiin, niinpä talokkaalta M. Suomelalta kuoli hemonen muorokau- den kuluessa. Hemonen, joka oli noin 500 mkn armoinen, oli miime muon- na makuutuksessa, maan nyt sanottu irti. joten omistajalle tuli melko-ma- hinko. Samoin sairastui hemonen ta- lokas Antti Rytimaalta. Hän lähti jo ku aika sitten heinään ja ajoi erään talon kartanolle, johon päästyään he- -vosensa heti kaatui. Sitä ei saatu mi- hinkään huoneisiin, maan täytyi se sii hen peitellä ja hoitaa toista miikkoa. Nyt kuuluu hemonen paraneman ja tullenee entiselleen. I Majaa miikko on enää edustaja- maaleihin, joissa teidän kestämyyt- tänne maltiollisessa taistelurintamas- sa koetellaan. Ahkerasti kuuluu käy- neen luonanne muiden puolueiden kahvittajia „maalikarjaansa lisäämäs- sä" kuten sanomat, paitsi Suomalaisen puolueen taholla, johon meillä, har- moilla poikkeuksilla, on kunnia kuulua. Suomalaisen puolueen jäsenet kaiketi luottamat siihen, että heidän riminsä kestämät, mutta siinä he marmaan erehtymät. Miime muonna ei tehty mitään maalien hymäksi ja menetettiin useita ääniä maalaisliittolaisille. Nyt on simumennen ainoastaan yksi esitel- mä pidetty eikä toisista ole tietoa. Ei siis mitään toimittu. Näinkö rau- hallisesti te todella katselette, kuinka rimimme kerta kerralta murtumat. Niinkö luulette, ettei sellaiset malheen knlivöt ja häpeämättömät parjaukset, joita muiden puolueiden tahoilta tie- tämättömille Suomalaisesta puolueesta ja sen edustajista alituiseen syötetään, möisi yhden ja toisen heikkouskoisen rimistä tarkoittaa. Ei. Kyllä meidän täytyy ryhtyä järjestykselliseen toimintaan mastaisuu den maralta asemamme puolustami- seksi. Näitä maaleja marten ei ole enään aikaa sanottamiin toi miin ryhlyä. Älkää, hymät ihmiset, antako niin komin tärkeän, tulemaisuu- teemme maikuttaman asian, kuin mal- tiopäimämiesmaali, huolettomuutemme tähden jäädä sattuman maraan sillä luulolla, että asiat menemät itsestään niinkuin Jumala on aikonut. Jos kristinuskoon perustuma yhteiskunta- järjestys on meille kallis, niin tulee meidän sitä parhaamme mukaan suo- jella kristinopin kiimailta mastustajil- ta, jollaiseksi suurin osa sosialisteista jo tunnetaan ja joiden kanssa maa- laisliittolaiset monessa asiassa omaksi mahingokseen näkymät yhtyneen. „Ei ole Jumalaa, ei Mapahtajaa, ei syn- tiä, eikä anteeksi-antamusta, kaikki on turhaa lorua, kirkon ja pappien jul- keata malhetta." Tällaista oppia sv- sialistit lemittämät eduskunnassa ja sen ulkopuolella. Tällaisen opin kan- nattajilleko lain säädännön uskoisitte? Jo kauan sitte on lausuttu totuus: „Jos Jumalan ystämät metäytymät pois maltiota palmelemasta, silloin he omat syypäät siihen, että Jumalan miholliset saamat maassa mallan." Jos me jokainen pidämme huolen sii- tä, että itse menemme ja jokaisen ääni- maltaisen henkilön miemme maaliuur- nalle ensi tiistaina ja keskimiikkona äänestämään Suomalaisen puolueen ehdokkaita, teemme isänmaallemme ja itsellemme suuremman palmeluksen kuin osaamme armatakaan. 9) f sikin ääni moi maikuttaa säädettämiin lakeihin mälillisesti ratkaisemasti. Dhdellä ää- nen enemmistöllä moi nim. jonkun puolueen edustaja päästä lakia säätä- mään ja hänen äänensä puoleen tai toiseen moi eduskunnassa asian rat- kaista, jos se niin tarkalle käy. Meillä oulaislaisilla on Suomalai- sen puolueen maaliliitossa oma ehdo kaslista n:o 52, äärimmäinen alhaalla oikealla, jonka ehdokkaat omat jo siksi hymiksi tunnetut, ettei ole katsottu tarpeelliseksi mieläkään niistä luopua. Tosin muiden puolueiden taholta näi- tä ehdokkaita on parjattu jos jonkin- laisiksi kelmottomiksi, mutta malheita ja kateudesta annettuja soimauksia älkäämme uskoko. Metäkää piirunne ehdokaslistaan 52. Jokaisen tosi-suomalaisen on nämä päimät ilman erityisiä agitaattoreita itse pidettämä huolta siitä, että kaikin menemme äänestämään omaa listaam- me. Älkää antako riminne harmeta, oulaislaiset. I. K. O. Olnnaa- laiset! J i eillä on suuri äänimäärä käytet- tämänä! Muistakaa ensimäistä edus- kuntamaaleja, jolloin saitte kolme Dli- maan miestä malituksi. Miksikä se nyt olisi teille mahdottomampi? Muis- takaa siis nyt että ylimaan edun har- rastajia omat Maarala. Rnntti ja Jussila! Puolueisiin katsomatta ää nestäkää heitä? Siis ruutuun n:o 13 tai n:o 15 on punainen miima medet- tämä oikeaan yläkulmaan, niin ettei miima koske ruudun reunamiimoihin eikä kirjaimiin. Äänestäkää seuraamilla listoilla: 13. Kuusamo. Suomalaisuus woittoou. — Maarala, Juho, maan miljelijä, Kuusamo. — Runtti, Juuso, maanmil jelijä, Kiiminki. — Jussila, Aukusti, maan miljelijä, Pudasjärmi. 15. Pudasjiirwi. Ulimaau etu. Suomalaisuus woittoou. Maarala, Juho, maan- miljelijä, Kuusamo. Runtti, Juuso, maanmil- jelijä, Kiiminki. Jussila, Aukusti, maan- miljelijä, Pudasjärmi. Taimalkoskelaisten tulee äänestää jommalla kummalla näistä listoista. ..Milliksi" jääneellä Tai- malkosken listalla ei saa missään ta- pauksessa äänestää. NsllillMtMllliistt. Olettehan huomanneet, että sekä maa- laisliitto ja nuorsuomalaiset haluamat teidän ääniänne sitä marten, että sai- simat eduskuntaan Lohen ja Ahmamaa- ran. Omasta kunnastanne ne eimät ole löytäneet muita ehdokkaita kuin Koimurannan Jannen, joka sekin jäi ..millille" listalle. Tahdotteko antaa äänenne toisten paikkakuntain hymäksi? Ette kai. Eikä siihen ole syytäkään. Siinä maaliliitossa (se on maalilipun masemmassa alakulmassa), jolle keskus- lautakunta antoi nimen ..Manhan suo- malaisen puolueen maaliliitto", on lista n:o 1 2, jossa on nimet: Hoikka, Iisakki, Kulpakko, M. U. Runtti, Juuso. Siinähän se teidän oma listanne on, ja ensimäisenä siinä teille kaikille tutun miehen nimi. Tätä nimeä muis- Uittamat teille ja teidän lapsillenne mielä kaukaisessa tulemaisuudessakin rautatie, Romaniemen sairaala, lääkä- rit, apteekit ynnä monet muut toimen- piteet, joitten tuottamia etuja saatte joka päimä nauttia. Mies, jolla on ollut kunnia olla mukana, mieläpä mai- kutiamalla tamallakin, tällaisten asiain toteuttamisessa, ei enempiä puollustuk- sia kaipaa. »Teoista miestä tutkitaan, ei suurista sanoista". Olen marma siitä, ettette hetkeäkään epäröi, maan medätte sen punaisen mi-- man Romaniemen listan oikeaan ylä- kulmaan. Antakaa Lohta ja Ahma- maaraa äänestää niiden, jotka näitä miehiä teille tyrkyttelemät ja himoitse- mat ääniänne omiin tarkoituksiinsa. Romaniemiläinen. Naisten osasto. Suonialaisen puo- lueen naiset ja natsjavjcstot! Taasen on maaliaika käsissä. Maam- me tulemat kohtalot omat meille pelot- taman epätietoisia. Paljo riippuu nyt malittaman eduskunnan kokoonpanosta. Kolmasti on eduskunta jo lyhyenä ole- massaoloaikanansa hajoitettu. Kuinka käy jos ei nytkään malittama saa teh- dä työtä isänmaan hymäksi! Isku toi- sensa jälkeen kohtaa kansaamme, riko- taan ja remitään, maan ei mitään ra- kenneta. Suomen Naiset! Suuri on edes- mastuumme näissä maaleissa, kentiesi suurempi kuin koskaan ennen. Kuka meistä^ uskaltaa tällä hetkellä ottaa mälinpitämättömyyden synnin omalle- tunnolleen? Uurnalle joka Suomen maalioikeutettu nainen? Sitä ennen sy- mentykäämme tällä hetkellä maallemme tärkeisiin kysymyksiin, jotta marmalla makaumuksella annamme äänemme sille puolueelle, joka marmimmin johtaa maltiolaimamme salakarien mälistä. Asemelmollisuus-asia on se kysymys, joka ensi sijassa kansalaisten on tehtä mä itselleen selmäksi. Äsken hajotetun eduskunnan enemmistö päätti, kuten tunnettu, olla suostumatta Menäjän hallituksen maatimaan mäliaikaiseen jär- jestelyyn. Suomalaisen puolueen edus- tajat — ja heihin yhtyi muutamia nuorsuomalaisia — tahtoimat että »vaa dittuun järjestelyyn olisi suostuttama, koska perustuslaki ei si'.ä estänyt, maan salli samanlaisen menettelyn tässä asias sa kuin 1905 ja 1907 muosien mal tiopäimillä ja koska maadittuja mak- suja ei moida pitää kohtuuttomia mui den kansojen asemelmollisuusrasituksiin merrattuina. Heidän mielestään on Suomen kansan Menäjän malistuneen mielipiteen ja koko simistyneen maail maan edessä osotettama että se tah too täyttää melmollisuutensa malrakun- nan puolustuksessa muiden Menäjän maltikan alaisten kansojen rinnalla Ja luulisi kaikkien jo tajunneen, että meidän on tehtämä minkä moimme, jot- tei Suomen kansaa mastaan saateta tehdä asiallisia syytöksiä, jotka main kärjistäisimät ristiriitaa sen ja Menä- jän hallituksen mälillä. Kuten sanottu, enemmistö päätti olla sanottuun järjestelyyn suostu- matta. Tämän päätöksen seurauksia on jo nähty. Eduskunta on hajotettu, soti- lasmiljoonat on meiltä oteltu ja koti- mainen hallitus on menetetty. Sotilasasia on uudelleen tulema edus- kunnan käsittelyn alaiseksi. Ja mar malta tuntuu että me todenteolla syök- semme itsemme perikatoon, jos edelleen menettelymme maltiollisessa kysymykses sä määräämät edesmastuun tunnetta mailla olema sosialistinen ja siihen liittymä maalaisliittolainen ryhmä se- kä äärimmäiset n. s. perustuslailli- set. Marma makaumuksemme on, että yk- sinomaan suomalaiset puolueen kanta möisi johtaa nykyisten onnettomien ris- tiriitojen selmittelyyn. Moimakkaaksi olisi tämä ajatussuunta saatama edus- kunnassa. Mutta Suomen eduskunnan kokoonvano riippuu Suomen äänimal- täisistä kansalaisista. Heihin siis isän- maa metoaa. Naiset, isänmaa metoaa meihin? Mäsymys on miime aikoina mallan- nut mielet. Ja tuntuupa sillä kuin Koko kutsutaan harjoituksiin kunnan ta lolle sunnuntaina kello 10 a. p. Kunnan päällikkö. LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä & Silmälasikauppa Rovaniemellä Omassa talossa Palokunnan taloa vastapäätä. Myyn ainoastaan täysi-ar voista tavaraa. Työ tehdään ehdottomasti hyvää ja takauksella. Hinnat vakavat ja halvat. Surtiin innunuma unohduksiin olisi jäänyt entinen tun- nuslauseemmekin: ..oikeudet asettamat meille melmollisuuksia". — Jos puo lueemme naiset nyt main laimeasti ot- tamat osaa tulemiin maaleihin, osot- tamat he sillä huonosti tajuamansa isänmaan aseman ja oman melmolli- suutensa. Mutta tällaista ei saa ta- pahtua. Senluontoisen laiminlyömisen seurauksia emme jaksaisi kantaa. Pon- nistakaamme sen muoksi kaikki moimam- me jotta Suomalaisen puolueen nai- set taajoin joukoin menemät maaliuur- nalle! Suom. p u o l. Nais- maliokunta. j)ikku uutisia. — Lapin edustajia Ruotsin waltio- Päiwillä. Sodankylän kirkon arkistossa säilyneen tiedon mukaan oli talokas Mat- ti Riipi Sodankylän Unarista Ruotsin waltiopäiwillä Tukholmassa wuosina 17C>2 ja 17GG. — Eläwiösä tulvissa Palokunnantalolla NN uusi loisto-ohjelma. Erittäin huomat' tawa on kumasarja Julius Caessar. Uusi hieno ohjelma on myös Pallastalon elämissä". Myöskin Kansallispankin näyttämöllä on erittäin hywä ohjelma. Muualta Suomesta. — Zllatoruiou murhayritys- juttu. Alatornion piirin nimismies O. Möller on käynyt Helsingissä tut- kimassa siellä asumia erinäisiä todis- tasia Alatornion murhayritysjutussa. Nimismies Möller on yhdessä rorvasti Junneliuksen asianajajan kanssa käy- nyt poliisin etsimässä osastossa saa- dakseen kuulustelluksi niitä henkilöitä, joiden kanssa rouma Junnelius siellä ollessaan on ollut tekemisissä. Etsi- mässä osastossa onkin kuulusteltu eri- näisiä Hospiz Belaniassa palmelemia henkilöitä. Rouma Junnelius asui näet siellä. Kuulustelussa on ilmen- nyt. että rouma Junnelius oli näyt- tänyt jonkin merran hermostuneelta, kun oli saanut sanoman murhayrityk- sestä, puolustanut murhanyrittäjä Johanssonia ja sanonut, että romasti Junnelius oli kauan ärsyttänyt Jo- Hanssonia, niin että tämä oli perin kiukustunut romastiin. Kuulustelussa ei ole ilmennyt mitään sellaista, joka osottaisi rouma Junneliuksen tietäneen murhanyrittäjän aikeista. — A. Liudfelt Lehtisen Tamv Kaswatusopillineu käsityökoulu — maltion kannattamana — alkaa 22:sen käsityöopettajattariksi malmista- man oppijaksonsa 15 pnä helmikuuta 'S kk:sina. Opetusta annetaan liinamaate-, pu- ku-, taide-, silkki-, korko-, pujotus- ja applikatsiooniompeluksissa, parsimisissa, paikkaamisissa, nimeilyssä, erilaisten maatteiden mallipiirustuksissa, kaiken- laisten käsi- ja koristetöiden mallipii- rustuksissa, kirjainten piirtämisissä, tyyli- ja märisointuopissa taytännölli- sillä harjoituksilla ja maalauksilla. Opetuksen ohella annetaan käsityöhön somitettnja käytännössä kokeiltuja ope- tusopillisia ohjeita ja neumoja. Opetus on mapaa, työaineet hankkii koulu 75 mklla. Työt jääivät oppi- laiden omiksi. Muitakin kuin opetta- jattariksi aikomia otetaan kouluun. Hakemuksiin on liitettämä mähintäin maine- ja kansakoulutodistusten jäl- jennös. Koulu alkaa 12:ta opetuskautensa. Tähän asti on koulun käyneitä lähes 1,500. Miime aikoina on ollut noin 150 oppil. kaksilla kursseilla muodessa. Koulussa toimii 4 opettajaa. Lähem- piä tietoja saad.mn johtajattarelta A. Lindfelt Lehtiseltä, os. Tampere. — Tuomittu lverityöntekijä. Helsingin raastumanoikeus tuomiisi tllstaina joutomies Dumaldt-Fnskin sen johdosta, että hän lumattomasti oli tunkeutunut Durchmannin perheen asuntoon aikoen murhata neiti D:n, 10 muoden kuritushuoneranqaistukseen, rma D:n pahoinpitelemiseltä 4 muo- den kuritushuonerangaistukseen, kaupp. D:n pahoinpitelemisestä, mistä kuole- ma oli ollut seurauksena, 12 muoden kuritushuonerangaistukseen sekä meka- nikko Henrikssonin pahoinpitelemisestä