Lauantaina 7 p. Toukokuuta KARJALATAR N:o 50 — 1915 &idU'!nfiaitumu$ puoliwuosi- sataa sitten. 1 sr>7 sm Waasan läänin (r.iuccnöövi umstaaitottaa seuraa- ivan tioltoiat'ifmomul ; |cn: St uit 1'cvfca esiivallc» tänä »vai- Cciv.m »nuotata niin monella ta ivalla on tuhlannut meille isällis tä Iniolenpitoaaii, moi mannasti loiiuort, että sama esimalta mielä coellecntin osoittaa meitä kohtaan lu!'.ui)i)ttä ja armoa. Semtmofjt, ^alo ,: ulninen Herra Kuivenioöri ja Mitaii, toimittakaa hyiväntah- toifc-öii talle seudulle mälttämättä l.utnoUineit kielto kaikkea miinan maimiötuSta ivastaan, jonka kaut- ta tuo ruvmioUinen juoma, joka jii".■;aäd iihtei§funnan ytimiä ja u.M:tiv.uvia, joka tekee heikon ih- i:r. ; on hulluksi, rikolliseksi ja kado- i.i!'"eu omaksi, ainaiseksi snljettai- iii;: o.ineetfun. — Sellainen kiel- r.'. lK-iaUan makuuttaa sen, otet- laifiiit ainakin tässä seurakunnas pa uv.vtaan siunauksin ja ilokyy- r.clin: niin paljon hymää on muu- ioiii ijunnavtämätön talonpoikatä- iui juiionna kokenut, kun ei ole coluanur miinaa. — Tähän toi- :.-.cupit >.'cseen ei tarmita pitäjän- lountfia eifä muita kokouksia, sillä lalo!'.poita on tyhmä ja usein itse- :>"!nett yleisten asiain neumotte- kv>'ka hän odottaa sellaisia f. (ioi! a. «vmoUifetta hallitukselta. ,\a foslct on täydellinen n>a= l.-.innnUejii, ctta miinajipottonfieU io täällä aiiteclIifcSsnfin suhteessa u-aiiintatfi paljon enemmän hy- nää luin »vuosittain tänne läht ien,i iviisituhatta jauhomattoa, vauen läntäu teriveelliscn tointen- ••■ I uyii läpiajamisen jalosukuisen .vvr;a fiumevnööiin ja kiikarin ir/iintclle samalla kun sydämestä ni inuiban, ettei sitä yhteiskunnan m*'ue-ött)fsca, sirneyden edistämisen ja ihnusarmonune säilyttämisen läi.Ovnt tule, eitä saa laiminlyödä. Tietysti olisi maan Kunnia- a-moifaila Hallituksella malta mii- n aiuciL'.cii sijasta, jolta silloin mySs poistuisimat, yhteiseltä kan- sal:a kantaa joku muu mero, esim. „ Uitollmmeiocvo hallituksen amus- :a i)ä:äaifana". iaarijävun, us pmä huhtikuuta 1 - (5. 4>. Stenius. Pastori. j "'irauii anomuksen lähetti fu=' i' Cu;oud senaatille, joka sen jätti ja ctfcUc mitta mäkijuomalain- i.iuonutöä harkitsemalle maliokuu- nailcett; sinne se sitten hautaan-' tui. Äiutia ajan tumana on tuo anomus mieltäkiinnittäivä. Te ;uTc! hymin ilmaisee, mitä tuona! c>!'.aua mielissä liikkui. Kieltolaki-' ajaiulset olisiivat silloin näet ta- ^ luallliia. Sanomalehdissä tulee] se h;;min näkymiin. hanskaa, opettamaa ja moittoa tuottamaa, eikä maadi alottelijal- taan suuria pääomia. Kanan- hoidon amulla moist köyhempikm kuleu esiin, torppari, pientilalli- »ien t. m. s. hankkia marsin pie- neliä pääomalla huolettoman toi- meentulon itselleen. Meillä kuulee niin usein sanot- latvan ettei kananhoito kannata. Wäite on kuitenkin aimau iväärä ja harhaan miepä. Wiime aikoi- ua on sentään alkauut löytyä meilläkin henkilöitä, jotka omat kokeilleet ja samalla todista- neet, että kananhoito järkipe- räisesti hoidettuna kannattaa. Outpa tultu huomaamaan, kuin ka suuri erehdys ou se, että meil- tä mielä noin lähes kolme mil- joonaa maikkaa lähetetään ulko- maille ivuosittain kananmunis ta, kun oma mähämaraisin iväestömme möisi nämä rahat ansaita, jos sille maan rutvellai- siin »vähänkin antamaan opetusta ja ohjausta kananhoidon järkipe- iäiselle kannalle saamuttainiseksi. Meidän maassamme on las- kettu löytymän noin 118 tuhatta talonpoikaistaloa, _ 100 tuhatta pieniviljelijää ja 73 tuhatta torp paria. Jos nyt otaksumme, että puolet näistä hoitaisi kanoja, ja että jokaista ruokakuntaa kohden tulisi noin ">0 siiivekästä, josta olisi 10 ° „ kukkoja, olisi silloin mnnirvien kanojen luku maas- samine noin 6, miljoonaa kap patetta. Jos jokaisen kanan hin- nakst laälcmme maikkapa ivaan :> mk. olisi silloin kanakarjamme oima, suunnilleen noin 20 mil- joonaa mk. Jos näistä jokainen kana munisi, maikkapa maan 100 munaa muodessa, niin olisi silloin muotuinen munantuotantomme noin 0<r> miljoonaa kp. ja raha- määrä mikä siitä saataisiin, maik- kemme laske kitin 7 penniä keski hinnaksi, olisi 47 ' miljoonaa markkaa. Meidän mesistä rikkaan maam- me ei tarmitsisi kananhoitoa ra- joittaa yksistään munien tuotan- iooit, ivaan me moisimme mielä kasivattaa suuren määrän teuras- tussiipikarjaa, kuten ankkoja, han- hia y. m. Meidän monet pikku- järmemme ja jokemme olisimat näille hymin sopimat, ja jotka omat marsinkin Englannissa hymin haluttua kamaraa. Siis kaikki, lyökäämme käsi kä- tehen, sormet sormien lomahan ja alkakaamme yhteismoimin kohot- taataan maamme siipikarjan hoi toa, sillä siitä möisi koitua hymä- kin mientihaara. Pieni Tanska sai m. 1908 yksistään kananmu- nien myynnillä yli 41 miljoonaa markkaa. A. T. Awvin kirje eduskuntamme jäsenille. Mirsi köyhdymme? Älaalminne sanotaan köyhäksi, .a totia kulia on, että maamme ii! monc-s a suhteessa jäänyt ikään-! Utin lapsipuolen aseinaan muihinj inaibin mcrrattuua. (5'mmehän; mc täällä kylmässä ja karussa! -.-.ohjolasiamme moi kerskailla mil- i.vl!! suurilla luonnon rikkauksilla, emme kulta- tai hopeakaimoksil- lamme. Multa sittenkin herää niin usein mielessä kysymys, että olentiuekohan me sitte todellakin !!!!!! epäedullisessa asemassa, et- nun.ne edes hiukan möisi paran taa olojamme, jos maan oikein loduueolla tahdomme. Eiköhän sentään ole suurin syy meissä itsessämme'/ Olemmeko me sitte oklai.rct jo kaikki mahdolliset tulo- lähi,- n;i;io huomioon ja koittaneet ki)hw.ä mahdollisimman hymälle ktu;i.i-ilc. Jos mähänkin seuraa mc; ..n kauppalilastoamme uiko- i;v.kanssa, niin jopa totta tc.iifccti täytyy suuresti hämmäs tyä r.iita numeroita mitä sieltä ,vas>.ian tulee. Suuret omat ne iuinv.uit mitkä saamme lähettää taalta ..köyhästä" maastamme ulkomaisiin kamaroihin, kun taa- sen niiden mastapaino oma mien- tiun-!? on merrattain pieni, -.vietä lisäksi on näiden ulkoa tuo- urat tamarain joukossa äärettö- n:;n paljon sellaisiakin, joita me :"oiunmte saada yllin kyllin omas- !' maastammekin mieläpä yli n-.v.n larpeemtnekin. Diatta kat- is,:,-fa herää mäkisin mielessä ky- ' n,v.: mitä on se, joka pelastaa iv-tu uhkaamasta taloudellisesta i^.itr.^os!a^ on täällä yleensä liian • ja nekin liimt yksipuolisia ,.a tulolähteitä. Jos sitte 'nompinakin raha-aikoina - määrin ehtymät, -* : ' f (oin mitään ,j~. o ; "oa mah- v.. : .. on - tiv-: an muo V : ',,.t ;;r.. 'v . . 'sekin -'.;oii: ' ' ' aa ai- iv-..u 1': . a v«;uni - v:'fnun= pcmc.Uut'- ;a ^at meillä jäu.«r-uiu. r. jeftjf*c i ja Uu-ual.■ ■ sirn uu loit 'ah;cet, joihii". r-;-. > a ol lut hymää tilaru -: - . lu ihan ma; olisi ollut i.u .mär yrit- Jofi-;. ijijttd ja as.. >t harras- luulisi sentään jo iii ja miimeinkin oleman a;--m näidenkin pikkusimutulon läh ! e iden kohottamiseen ja heruttele- iitifeen. "JJiciDätt maalaismäestöllämme ■ :iji tässä suuri työmaa edessään, .^iaalaismäestömme olisi aletta- ■v.i oikein todenteolla kohottamaan meidän niin alkuperäisellä asteella > ieiuaa kananhoitoa, josta maalaismäestöllemme möisi koitua hymiä simululoja, ja sitte samalla olin sillä meidän maassamme marsin suuri kansantaloudellinen merkitys. Itse kananhoito on män »vastauksen. Suomen puo-, lella on muodollinen laillinen oi-! keus. Mutta moraalinen oikeus ■ olisi myös mahmistettama, olisi ^ annettama hymitys sellaisista louk-! kailksista kuin oli suomalaisten! turmautuminen »venäläisiin »val- 1 lanknmouksellisiiu j. n, e. Suo- malaisten olisi nöyryttämä ja tun- »mstettaiva katumuksensa. Was-! tans olisi tehtämä lämpimään, mel- jelliseen muotoon, olisi metoudut- taiva menäläiseen sydämeen. Suo- malaisten olisi jätettäivä pois yi-! peä ylenkatseensa »venäläisiä koh-z taan. Tunnustakoon Suoini, että | se »vapaana tahtoo rehellisesti kul-! kea Menäjän kansan rinnalla, ja) tahtoo omasta halustaan antaa,! mitä maltakunnan yhteiseksi hy-! mäksi tarivitaan, että se ottaa osaa! kaikkiin oikeutettuihin yhteisiin rasi-' tnksiin ja on uskollinen osa We-) näjän maltakuutaa. Kernaasti sanokoon Suonti, että Wenäjällä ei ole mitään oikeutta ottaa Suo- mea holhottaivakseen, sanokoon, että tämä ei ole tarpeellistakaan edes Menäjän etujen muoksi, mut- la osottakoon samalla iveljellisyyt- tä ja mapaata uhraamaisuutta. j Ainoastaan näin »voi »venäläinen j sydän lämmitä, ainoastaan tämä tuiman musteen siitä kynästä, jonka hallitsija on kastanut kirjoit- taakseen sen päätöksen alle, jonka duuma tekee. Tällä menettelyllään »vastauksessaan Suomi ei pelasta ainoastaan itseään, se pelastaa myös Wenäjän kunnian ja armon, jotka oivat polkeutumassa sen in-' tohiinon kuohuissa, minkä suoma- laiset ärsyttelyllään oivat Venä jällä synnyttäneet. Pikku tietoja. Karsikossa: Leski Ida Hämäläinen. Nurmekses sa: Telcgr. reviisori R. Talola. U t r a s s a : Hra Heikki Ikonen. P i e 1 i s j ä r v e 11 ä: Herra E. G. Kuusela. » II. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Konliovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- labti. Paiholassa: Maanviij. Mikko Rissanen. R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Taipaleella : Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Onkamossa: Manuvilj. Juho Laasonen. Monnissa: Maanvilj. Heikki Puhakka. L e h t o i: Maanvilj. Siuio Hirvonen. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkenen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. M ö h k o s s ä : Hra Pekka Pesonen. Kuusjärvellä: Kauppias J, Kuokkanen. Polvi järvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Smk. 6: 5intka knntvimmitt cSatuät? Ihmisen, joka tahtoo elää jata; mitoita, tulee, erään saksalaisen tiedemiehen lausunnon mukaan,' työskennellä ulkoilmassa. i ...... Epäilijöille aittaa häu hyminkin! ^Kannastsve-lettavvn hyvakayn- tarlat selostukset. Hän on neljän^ tisen iniehcn aiikkuntasKukellon kymmenenkolmcn muoden ojctitj^yy l !l ^^ettaa 6 markalla tarkoin merkinnyt kirjoihinsa kaik- XelloseppL ]. E. JUVENIUS, kien niiden henkilöiden ammatin Tampereella, ja kuolinmuodeu, jotka omat elä- Huom.! Suuri kuvallinen hin- neet hänen kanssaan samassa lää- talnettelo kelloista, kultasormuk- nissä. 9täiden malppaiden huo- j sista, kellonosista y. m. y. m. la ntioiden tuloksena oli se, että hän' hetetään ilmaiseksi, asiamieheksi huomasi kuolleiden keski-ijän pi-/ ryhtyville. (H. 806) tuubat olleen miisikymmentäyksi muotta. Maanmiljelijät, jotka työs- ^ kentelemät raittiissa ulkoilmassa,! saamuttamat keskimäärin seitsemän ^ »vuosikymmenen ijäu. Tehdastyö-! Iäisten ja puuseppäin elämän pi-^ tuus on keskimäärin miisikymmentä- j neljä »vuotta. Mirkamiehet pääse-. »vät suututilleen neljänkymmenen- ( yhdeksän rouotiaiksi, istumatyötä; harjoittamat Henkilöt, kuten suuta-' R UV aslahden kylässä asuvan ta llit, räätälit j. n. e. neljäkymmentä- lollisen Simo Piiroisen konkurs- luiili rouotiaiksi. Ja lopuksi faci^sissa pyydetään kokoontumaan Kuulutuksia. (K. S. 2 k. 4 s. 90 mm ) Velkojat ivuttcnvat naispuoliset mirkailijat, allekirjoittaneen asuntoon Maa- palmelijattaret, tehdastyöläiset, te^nantaina kuluvan Toukokuun lefoonineitofet ja sähköttäjät, keski- p:nä klo 10 e. pp. keskuste- määrin kolmekymmentäyhdeksän leinaan ja päättämään: Niitotta. ! l:ksi. Pesälle kuuluvan tilan Hlläolemat numerot todistamat täinän^ kosäsestä viljelemisestä, hänen »väitteensä oikeaksi. Kaikkien ! 2:ksi. Toimitsijamiehen pai- niidet», jotka tahtomat saamuttaa kasta. ^ korkean ijän, täytyy siis antautua ->:ksi. Muista ^mahdollisesti sellaisille toimiuta-aloille, jotka esiintyvistä pesaa koskevista pääasiallisesti omat yhdistetyt rait- tiiieeit ulkoilmaan: ja kukapa ei tahtoisi pysyä teiroeenä ja elää fauroan. Waromatvi» lahja. ^apsenpäästöopiston prosessori T. oli marakas mutta samalla pe- rin säästämäinen mies. Kun hän Wenäjällä ei ole ainoastaan ivapaantielisten keskuudessa niitä, jotka omat tyytymättömiä siihen sorto- ja hämityssuunnitelmaan, joka Menäjän taholta on maatam me ivastaan malmisteltu. Suo- mea kohtaan suopeita on manhol- listenkin joukossa. Sellainen on »t. m. hra Sergei S hara- po m, joka usein on asettunut »vastustamaan sitä sortojärjestel- mää, jota Wenäjän mallanpitäjät omat pyrkineet tvoimaansaatta- maan. Hän on katsonut asioita omalta kannaltaan, menäläisen patriiotin kannalta. Hänen ma- kauinnksensa mukaan Menäjän oma etu ja kuuuia on jyrkässä ristiriidassa hämitysohjelman kanssa. j kerran katsoi melmollisuudekseeu Täntän käsityksensä johtamana antaa eräälle nuorelle tytölle kuu- i)an ou nyt julkaissut Suomen ^lutuslahjan, ei hän raskinut ostaa eduskunnan jäsenille amoimen kir- uutta lahjaa, maan »valitsi hopea- jeen, jossa hän ajaa yksinmaltiu-' tamarainsa joukosta kauhan, jonka den asiaa, mutta samalla ilmei- ^ hän lähetti tytölle, sesti hymässä tarkoituksessa puhuu' Tyttö lienee ollut lahjasta hy- puolestamme. j minkin hämillään, sillä sen mar- Hän sanoo, että syy ristiriitaan teen oli kaimerreltu: »Kiitollisilta uomen ja Menäjän mälillä ei ^kätilöiltä." ole ainoastaan menäläisissä,maaii' suureksi osaksi myös suomalaisissa.; Oikeudellisesti katsoen suomalais- ? ten katsantokanta on ehdottomasti) oikea. Mutta asialla on myös moraalinen puoli. Suomi on ai-. taittunut jyrkästi syrjään perus-! tuslaillisuutensa suojaan. Se on! mieronut Meuäjää eikä ole halu-! vuoclslie 1910 vastaanottavat seu- nut siitä tietää mitää»», ei olla^^^^ dsnkilöt: missään yhteydessä sen kanssa. ? Tämä ou loukannut meuäläisteii! tunteita. Syntyi katkera mieliala' ja Suomeen suuttuneet saimat hal-' litsijan toimenpiteisiin, jotka koski-! mat Suomen oikeuksia. Syntyi! ristiriita, jossa suomalaiset eimät! turmautuneek ainoaan turmaansa,! Menäjän itsemaltiaaseen, maan j heittäytyimät mallankumouksellis- - ten puolelle. Hra S. sanoo, että Menäjän sisäisessä riidassa ei! itsemaltius suinkaan kaimannut tai! tarminnut Suotnen apua. Mutta asioista. Muistutetaan konkurssi säännön mukaan, että poissa olevat velkojat saavat tyytyä läsnäolleiden päätöksiin. ! Polvijärveltä Toukokuun 4 p. 1910. Ä. Koistinen. Toiniitsijamies. Karjalattaren tilauksia Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- ■ mon tehdas. suomalaisten olisi pitänyt pysyä' koko tuosta riidasta erillään, ei'' heidän aikanaan olisi pitänyt suo-! sia mallankumouksellisia. Kumous-1 hankkeet kukistumat ja niin suo-' malaisetkin laskelmissaan pettyi-, K i i h t e 1 y s v a a r ajl 1 a : Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Värtsilässä: roät. Sen jälkeen asettiroat he i Maanvilj. A. V. Koskinen, Husi- toi»vonsa Menäjän duumaan. ikylä. Se oli taaskin juuri ciehbijs.' Opettajatar Hanna Karttunen, Tuuma ei Suomea auta, maan:^^. päinmastoin toimii sitä ivastaan.', Maanvilj. Juho Laukkanen. Hallitsija ainoastaan moi edelleen Kliulutll3. Urakkahuutokaupalla tarjotaan paikanpäällä Liporin kunnan vaivastalolla tämän toukokuun 14 päivänä kello 12 päivällä vä himmän vaativalle tehtäväksi sanotun vaivcstalon suurenpuo leisen kivinavettarakennuksen teko, kunnan hankkimista tar peista. Urakoitsijalta vaaditaan työn kelvollisesta täyttä»nisestä sekä mahdollisesti etukäteen an netuista rahoista luotettava ta kaus. Huutokaupan päättyessä pidättää toimikunta itselleen tun nin mietintö-ajan, joko hyväksyä tahi hyljätä tehdyt tarjoukset. Lähempiä tietoja saapi sanotulta vaivastalolta, jossa myös kirjeel- lisiin kyselyihin vastataan. Liperissä, 2 p:nä toukokuuta 1910. Rakennustoimikunta. (K. S. 1 k.' FENNIA, n ii m i JOENSUUSSÄ j i suosittelee ai v. yleisölle tuot-' teistään i - Limonaadeja - Soda, ) ii Apollin aris ia j VBSI Puhelin N:o 15. ••s K. S. 1 k i s. 53 mu'. Enon kirkonkylän Osuusmeijerin vuosikokous pidetään meijerillä torstaina 12 p. toukokuuta 1910 klo 11 päivällä. Siinä luetaan tilit viime vuodelta ja tilintar kastajain lausnnto niistä, pääte tään tilivapauden myöntämisestä tilintekijälle sekä keskustellaan ja päätetään muistakin mahdol lisesti esille tulevista asioista. Eno, % 1910. Meijerihallitus. Puusepät husni.! 2:si ammatissaan taitavaa puu seppää saapi pitempiaikaista työ- tä, kun ilmoittautuu minulle. M. Pennanen. Pielisjärvi, Vieki. Asuntoni olen muuttanut muu rari Kären taloon Venäjää kirkon luona. H. Hyttinen. Luterilaisten hauturi. Kontiolahden kunnallisveroja kannetaan kuntahuoneella henkikirjoitus- aikana joka päivä klo 9—11 sa massa kyläjärjestyksessä kuin henkikirjoitusta pidetään. Kontiolahdella a / 5 1910. Rahastonhoitaja. (K. S. 2 k.) Ksntislaliden seurakunnan viinikassan, lähes 10 vuotta vanhat velat ja rästi- korot on velallisten maksetta vat kuluvan Toukokuun 20 päi vään, lain kautta perimisen uhalla. Kontiolahdella Toukok. 2 p:nä 1910. T. Sinkkonen. (K. S. I k.) Huom.! Työtä pelkäämätön kauppa-apulainen haluaisi paikan muutosta joko kaupun kiin eli maalle. Vastaukset pyydetään lähettämään Savonrannan postitoimis toon nimim. 17 vuotta. muuttuva vähitellen keskinäiseksi, solmii henki- ja pääomavakuuluksia y imääräi- sen työkyvyttömyysvakuutuksen ja työ kyvyttömyyseläkkeen yhteydessä. Kan sanvakuutuksia myönnetään viikkornak- sulla aina 10 penniin viikkomaksusta. Yhtiön tarjoomat suuret edut vakuu tuksen ottajille saavuttaneet yleisen tun nustuksen! Vakuutusmaksut halvimmat! Toimeliaita asimiehiä otetaan. Lähempiä tietoja antaa Joensuussa FENNIAN Piirikonttori, Koulumestarink. 14. i Kirisi B.-Y:s liriä Karjalan radan AIKATAULU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. m®u®nm®m®m®mmm £ *3 7 * * N | fZ-i .*} ; ' > ? ' £j !» t Ji f 15 V ' 1 ^ * a ^ f A ■ a i ■! s -e k V; sfliy ? .^1 r. - - - - kai ia «aa'»vana J ssjsse : Kifispsiso- ö.-?iä pajäriläspasfä. Ilmoituksia. auttaa. Olisi jaataroa asiat sille] kannalle, että hallitsija ei mahmis- taisi duuman Suomelle mahtn-; gollista päätöstä. Hallitsija olisi saatama Suomelle suopeaksi. Hel- mikuun manifesti oli erehdys ja kun hallitsija huomasi sen ereh- dykseksi, hän poisti sen. Hän olisi ^ sen poistanut ilman suurlakon ta- pahtumiakin, »vaikka muutos ehkä' olisi tullut hiukan myöhempään, i Selmä asia on, että tehtyyn eh- j dotukseen uudesta maltakunnan-; säädännöstä Suomi aittaa kieltä-' Kauppias Ida Siitonen. Ilomantsissa.- Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahde 11a : Hra Heikki Linkku. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemJ. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. (K. S. 1 k. 4 s. 25 mm.) Uskonto (rippi) koulu tyttöjä varten alkaa Joensuun kreik. kat. seurakunnassa 16 p. Toukok. 1910. N. Solovjew. Hammaslahden Maalaisseura toimeenpanee kilpailuja ku luvan vuoden aikana seuraavissa maatal. erihaaroissa: suovilje lyksessä, rehu- ja juurikasvi- viljelyksessä, kesannonhoidossa, metsänhoidossa ja pienvilj. ko- komaatalondessa. Kilpailuihin on ilmoittauduttava ennen ke- säk. 15 p:vää. Johtokunta. (K 8. 1 k.) Löydetty vene tuuliajolta. Omis taja käyköön perimässä tä män ilmoituksen maksamalla K. Turuselta, V. Hämäläisen myllyltä Joensuussa. Vakuutus-Osakeyhtiö KALEVA vastaanottaa: Henki-, ] ja myöntää : Pääoma-, < Vakuu- Opinto-, I tuk8la Elinkorko-) ja kansanvakuutuksia ilman lääkärin tutkimusta. Asiamiehet: Joensuussa Lauri Savolainen. » Olli Pitko. , Antti Kosunen. Toivo Jalkanen. Utrassa O. E. Heiskanen. H. Vesterinen. j.ohmajärvellä O. L. Tallus. Värtsilässä Knst H. Koskelo. Liperissä Kusti Koponen. Vaiviossa Heikki Elovaara. Ilomantsissa P. Meriläinen. » Juho Ikonen. » Elias Pikkarainen. Polvijärvellä O. Ahti. Nurmeksessa I. Lehto. > Sulo Elomaa. » Elis Palander. » M. Calonius. Juuassa Juho Kannas. Pielisjärvellä Juho Kärki, esimies. » Juho Kärki, kauppias. Enossa kaupp. D. Keinänen. Uimaharjussa H. Väänänen. Korpiselällä F. Huurinainen. kiteellä V. Sutinen. Heinävaaralla opettaja Pekka Varis. Kiihtelysvaaralla Kusti Määttänen. Hammaslahdella J. Puustinen. » H. Wenäläinen. Mulossa F. Koponen. » Pekka Kervinen. Kuusjärvellä kaupp. Juho Korhonen. Kontiolahdella Pekka Hiltunen. Rääkkylässä A. Saarelainen. Piiritarkastaja Aug. Kilpi. Telefooni N:o 140. Myytävinä. (K. S. 1 k. 4 s. 100 mm.) Tila W» Heikon terveyteni t: hdon myyn omistamani tilan N:o 37 Rääk- | kylän pitäjän Onkamon kyläsi, veroltansa 0,ui9o osaa manttaalia, tila sijaitsee kaloista kuulun pienen Onkamojärven rannalla, asuinkartano kookas, jotenkin uusi sekä kaikki tarpeelliset ui kohuoneet, tilalla voipi tänä ke sänä kylvää 3 hehtoa ruista ja viime syksynä vältättyyn kaura maahan noin 10 hehtoa kauraa sekä peltoon otraa ja potaattia. Tilalla voi heti siltään elättää ; 10 lehmää y. m. Karjanlaidun ! hyvä, äärellään puita rakennus tarpeeksikin. Luotetuille maksu- aikaa miten kaupassa sovitaan. Matkaa Hammaslahden asemalle kärritietä 15 kilometriä ja Tik- . kalan pysäkille 12 kilom. Ostaja saa edullisen kaupan. Emil Relander. (!f. 8. 2 k 4 s. ?0 mm.) Poismuuton vuoksi myydään suuri, hyvässä kunnossa ole va veivimankeli ja hyvä- ääninen soittokone (flyygeli.) Elin Nohrström. Kirjakanppatalo. ►0 O S g. cc J oensnn—Viipuri c* a 9 w § 9 w £ ~5' 3 se Joensuu . läht. 1 10.45! — Hammaslahti 11.25 3.43 Tikkala . „ 11.49 4.15 Onkamo . „ 12.04 5.1? Tohmajärvi „ 12.26 5.4*i Kauriia . „ •2.4»; 6.C2 Värtsilä . tul. 12.58 5 .00 „ läht. 1.10 5Z Pälkjärvi „ 1.27 t j.ctL) Matkaselkä „ 201 T .Ob Kaalamo . „ 2.19 — 8.23 Helylä . . „ 303 - 8.38 Sortavala tul. 3.14 — _ iäht. 3.24 9.K. Kuokkaniemi 3.58 9.4 e, — Niva . . „ 4.12 10 a — Jaakkima „ 4.40 10.2: — Ihala . . „ 4.55 10 4 -1 — Elisenvaara tul. 5 22 ll.lt — „ läht. 5.37 11 25 — Alho . . „ 6.56 11.44 — Hiitola „ 6.20 12.0" — Ojajärvi . „ 6.55 12 .3! — Inkilä . . „ 7.18 1.0: —> Sairala . „ 7211 1 .1a — Koljola . „ 752 1 .3c — Antrea . tul. 8.05 1.51 — „ . läht. 8.20 2.06 6.1C' Hannila . „ 8B 2.27 6.3- Kavantsaari „ 8.52 2.39 6.45 Earisalmi , 9.5S 2.51 6.5^ Tali 9 .T7 3.'>2 7.1S Tarnmisuo , 9 .29 3.1" 7.2L Viipuri .tul. 9.38 322 7 3 4 Pika juna Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 6.2c JI n n 5.3T 2.25 — u n » 7.;T) 4.50 — Viip. Hels. läht. 11 40 10.29 2.40 FK* 1.2U — 8.0C *-d g rji 0 Viipuri—Joensuu S TT jo c* s 9 juna a 9 Viipuri . läht. 6.50 1.30 5.30 Tammisuo , 7.00 1.39 5.41 Tali . . , 7.13 1.51 5.57 Karisalmi n 7.25 2.02 6.11 Kavantsaari „ 7.38 2.14 6.57 Hannila . „ 7.51 2.26 6.4? Antrea . tul. 8.10 2.45 7.U2 „ läht. 8.29 2.55 — Koljola . „ 8.46 3.11 — Sairala . „ 9.08 3.32 — Inkilä . „ 9.20 3.43 — Ojajärvi . „ 9.47 4.08 — Hiitola . „ 10.15 4.35 — Alho . . „ 10.36 4.55 — Elisenvaara tul. 10.55 5.14 — ! „ läht. 11.10 5.30 — Ihala . . „ 11.38 6.02 — Jaakkima „ 11.58 6.§i — Niva . . „ 12.23 6.43 — Kuokkaniemi 12.37 7.ro — Sortavala tul. 1.10 7 .35 — „ läht. 1.20 — 7 .47 Helyiä . „ 1.32 — 8.12 Kaalamo „ 2.20 — 9.4T Matkasolkä „ 2.43 — 10." Pälkjärvi „ 3.11 11.22 Värtsilä . tul. 3.25 — 11.45 „ läht. 3.35 5.öi Kauriia . „ 3.49 — 5.2i Tohmajärvi „ 4.0^ — 6.Ö1 Onkamo. „ 4.32 — 6.34 Tikkala . „ 4.50 — 6.59 Hammaslahti 5.10 — 7.32 Joensuu. tul. 5.48 — 8.26 Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia. Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Suuri valikoima kauniita, kestäviä, eriomaisen hyvistä tarpeista, hienosti val mistettuja : Naisten ja miesten Renkiä, saapunut entiseen Riikosen kenkäkauppaan, joita arvoi salle yleisölle suosittelen ja hal valla myön K. H. Lundholm. » EINO LOUHIVUORI VAASA Potaattia myypi useita lajia talollinen Otto Tuppurai nen Liperin Mattisenlahdella. Kantakirjaan merkitty ori „<3ytny" on astutukseen saatavana hohtik. 15 päivästä alkaen Koveron kes tikievarissa. E. Kontturi. (K. S. 3 k.) IBBIIIIBIIHB Kalaverkkoja, ZÄN^i- kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. ■ ■■■■■&■■■■■ (Blliia, paaleissa ja kuvoissa, vaunut- tain ja vähittäin, myy K a 11 i- mon asemalla E. Zimmermann. äänirautoja Joensuun IQirjap, 0.-Y:a PajoffrfXaasassa • SUIIEIA SUSRCIA SURIEL4 7n kaikille selviäisi, että Suk- JUtlM kela polkupyörät ja Tar- ===== mo ompelukoneet ovat maailman parhaat, jonka on todis tanut koneinsinööri sekä käyttäjät, on teidän heti pyydettävä kuudetta- sataa n:oa käsittävä tavaraluetteloni. Jälleenmyyjille edulliset ehdot m. m. 300 mk. kultakello palkkiona. Luettelo lähetetään maksutta. Eino Louhivuori, Vaasa, kone-, kello- ja korutavarain kauppa. Halutaan Yiiokrata. A huoneen asunto kaupungissa O eli lähettyvillä halutaan vuok rata 1 p:stä kesäk. Vast. hintailmoi tuksiueen t, 1. k. Wickstrand. Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAUL U 1 päivästä Toukokauta 1910 toistaiseksi. Asema Lieksa . . . Tiensuu . Vuonislahti . Kelvä . . Haapalahti Uimaharju . Pankkaja . Kaltimo . . Jakokoski Kontiolahti . Lehrno . . Joensuu . . Asema Joensuu . . Lehmo . . Kontiolahti . Jakokoski Kaltimo . . Paukkaja . Uimaharju . Haapalahti Kelvä . . Vuonislahti . Tiensuu Lieksa . . . T3 6.19 6.53 7.21 7.43 8.06 8.26 8.43 9.15 9.34 10.02 10.15 H e 6.27 6.48 7.12 7.39 8.03 8.16 8.46 9.07 9.29 10.10 10.30 V) 3 » £.<< S m ' S. pr 5 cr <s 3 B * S .V4 6.00 6.20 7.01 7.23 7.44 8.14 8.27 8.51 9.18 9.42 10.03 £ tr T3 T3 6.15 6.28 6.56 7.15 7.47 8.04 8.24 8.47 9.09 9.37 10.11 Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. . 4 j. pp.— „ 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8 — 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ja nlosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Joensuun Kirjap. O-Y. 1910