N:o 31 1910 Keskiviikkona Maaliskuun 16 päivänä. SBSBBBB MMMMJI Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailla Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — huolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä 1: — Kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. Tavataan toimistossa klo 1C—12 päiv, E. A. OU LAS VI RT A. Taloudenhoitaja. Toimisto f a konttori Aleksanterinkatu 17 (Kauppnrem kadu» puolella). Konttori avoinna klo 8:sta aamulla 7:ääi illalla. Puhelin 56, toimistoon ja kirjapainon konttoriin sekä leh den ilmoituskonttoriin 400. Ilmoituksia vastaanotetaan lehden konttorissa ja on niiden hinta l:llä, 2:11a ja 3:11a sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähintäin 3 mk., ris tistä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p. Ilmoitukset, joutuakseen seuraavan päivän numeroon, ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia välitetään muihinkin sanomalehtiin palkkiotta. SBE39E umam mmm Kirkollisia tietoja. Ruotsalainen banaushetki pidetään tänään keskiwiikkona kello < i.-p. rukoushuoneella, puhuu merimieslähetnssaarnaaja Hemming Sjögren Kolkasta. Torstaina raamatunselitys rukoushuo neella kello 1 8 illalla Asianajajia* Asianajoa rahastoissa v. m. toim. J. Lakan, f g Jji jjjj toimittaa asioita virastoissa y. m. Osoite: OULU. Rihloissa. Antti Karikoski toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg'in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Koutoriaika 10—2. Puhelin 203. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä ;a ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvosfdeirisia y. f», niin hyviu lainopilliselta kuia ammattikannulta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osotc Seppänen, Oulu. huom. HUOfi .I (l". >, ! .sti.) Inga Wickstrand Olli V. Santaholma Kuollut. Neiti [IVIRA LilHDML svniynvt IS 3!, vaipui rauhallisesti kuolonuntcii täkäläisessä Diakonissa- kodissa Maaliskuun 13 p:nä kello 7 a. p. 1910. Rakkaudella muistelevat häntä 1 veli, 3 sisarta sekä lukuisat sisarusten lapset ja tuttavat. Sisarukset. Joli. 11: 25. 26. 522351 Kauppaan olemme laskeneet Jälkiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmeitä karamel lejamme: Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa-makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterin!*. S. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustaa maaseudulle. Kauniita Pääsiäis-Postlkorttia OMAN KANNAN Kirjakaupassa. Oulu, Maalisk. 16 p:nä. Ilmoituksia. maksaa korkoa talletuksille: f> kuuk. irtisanomisella 6 °/o 3 .. .. 41/ 2 2 4 1 3V» 1 «• »• | / f n vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitilillä 6 Säästökassatilillä 5 Juoksevalla tilillä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908. Johtokunta. 2 ta* Vakuuttakaa itsenne tapaturman yaralta! ■Vakuuttakaa omaisuutenne! i tulipalon s j iii varalta! ,,Kullervon" ja »Pohjolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. «MHJHUIUU e® S o s o Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Palokunnantalolla tänään keskiviikkona kello 8 i.-p. Pääsy 25 penniä. Solistit: Herrat Baltoort „Yiulu" ja Stahl ..Pasuuna". Hallituskysymys. ©cnjälfeen, tun kaksi suomalaista miestä nimitettiin senaatin talousosas ton jäseniksi, on hallituskysymys taas joutunut päiväjärjestykseen. On poh- bittu kysymystä, mihin suhteeseen suo- > malainen puolue, johon senaattiin men- neet suomalaiset miehet tukeutumat, asettuu näihin miehiin nähden selä yleensä hallitukseen menoon nähden. Jotkut kirjoittajat näyttämät asettuneen sille kannalle, jota presidentti Akerman edusti joulukuussa pidetyssä puolueko- kouksessa, että suomalaiseen puoluee seen kuulumien miesten welwollisuus on, millaisissa oloissa tahansa, mennä hallitukseen ja puolueen melmollisuus on heitä kannattaa. Tämän käsityskan- nan tulkkeina omat esiintyneet jotkut kirjoittajat ..Aamulehdessä" ja ..Uudes- sa Aurassa". Mastapuolueitten sanomalehdet omat tämän johdosta rientäneet toitottamaan, että suomalaisessa puolueessa on muka hajaannusta syntymässä, puolue on taas kuten sortomuosinakin kallistu- massa ..pelastamaan" maata hallituk- seen menemällä, hallitusta tukemalla j. n. e. Lieneepä näin ollen taas syytä tä- män kysymyksen lähempään koskettele- miseen. ..Aamulehti", joka asiasta ensin kir- joitti, sanoi kyllä kunnioittamansa sitä senaattiin menneitten suomalaisten miesten makaumusta, että he nykyisis- sä oloissa woiwat kotimaisessa hallituk- sessa kansamme etua malmoa, mutta lehti epäili, tokko he siellä sentään moi- nemat sanottamaa toimittaa. Se leh- den loppuhuomautus, että herrat Saa- rikoski ja Nainesalo omat menneet se- naattiin yksityisinä suomalaiseen puo- lueeseen tukeutumina henkilöinä eimät- kä suinkaan puolueen tahdosta tai sen mastuulla, sai mapaaherra E. S. Dr- jö-Koskisen tarttumaan kynään. Iul- kaisemassaan kirjoituksessa mapaahra H.-K. huomauttaa, ettei nykyoloissa moida suuriakaan perustaa eduskunnan maltiolliseen toimintaan ja ettei edus- kunnan ja kotimaisen hallituksen yhteis- toiminnasta tällä hetkellä tule mitään. Lopuksi lausui mphra: ..Kysymys on nyt ivain siitä, tuottaako maalle ja sen kansalle etua, että suomalaiset miehet yksipintaisesti pysyttelemät poissa wir- kapaikoilta, joilla moisimat, ei tosin saada aikaan suunnan muutosta We- näjän »valtiomiesten taitamattomassa politiikassa, mutta monella tamoin lie- mentää niitä seurauksia, joita se luot- taa meidän kansallemme. Tätähän kos- ti kysymys miimeinkin, kun suomalai- set hallitusmiehet, panettelun ja par- jaukftn mustaamina, tyynesti täyttimät ijänznaallisen melmollisuutensa. Suo- malainen puolue tuskin moinee häpeän tunteitta muistella, miten yksinään nuo miehet silloin aluksi sauvat seisoa. Pi tääkö nyt samanlaisen arkamielisyyden saada uudistua.^ Muutamat merkit sin- ne päin jo miittaamat. Mutta masta- lauseitta Suom. puolueen rimeistä se ei tule tapahtumaan." Tämän jälkeen kirjoitti asiasta I. W. Hawu Uuteen Auraan. Hän teki suoran maatimuksen: ..Suomalaisen puolueen täytyy entisyytensä ja tule- maisuutensa nimessä rumeta heitä lSaa- riloskea ja Nainesaloa) julkisesti ja rohkeasti tukemaan." Mäitteeseen, että ..Puolueemme johto näyttää hetkeksi jou- tuneen ymmälle ja ikäänkuin tuperruk- siin", tuntui kirjoittaja tahtoneen sisäl- lyttää moitteen sen johdosta, että suo- malaisen puolueen miehet miime syk- synä jättimät paikkansa senaatin talous- osastossa. Tohtori L. Ingman kirjoitti sitten ..Uuteen Suomettareen" asettuen puol- tamaan sitä kantaa, että ne syyt, jotka aiheuttimat suomalaisen puolueen jä- senten pyynnön, ettei heitä uudestaan nimitettäisi senaatin talousosaston jä- seniksi lokak. 1 p:stä 1999, omat tun- nustettamat pätemiksi, ja että heidän eronsa jälkeen ei ole tapahtunut mi- tään, mikä kkisi senaattiin menon puo lueemme jäsenille nyt mahdollisemmaksi, kuin se silloin oli. „Uuteen Auraan" kirjoitti nimimerk- ki ,.Wanha suomalainen" tämän joh- dosta mastauksen, jossa kirjoittaja puoltaa herrojen E. S. Arjö-Koskisen ja Haivun kantaa sekä tekee huomau- tuksia ei ainoastaan L. I:n kirjoitut- sen, mutta myöskin suomenmielisten senaattorien senaatista luopumisen joh- dosta. „Wanha suomalainen" pitää sitä, että suomenmieliset senaattorit aset- timat senaattiin jäämisensä siitä riip pumaksi, mille kannalle Wenäjän hal litus ja eduskunnan enemmistö soti lasasiain mäliaikaiseen järjestämiseen nähden asettui, aiman samanlaisena kuin mastapuolueisiin kuulumain se naattorien menettely on ollut heidän luopuessaan senaatista. Kirjoittaja ei jaksa käsittää sitä, miksi suomenmieliset senaatista luopuimat. Hän sanoo, ..et tei asiatamme enää ajeta tarpeellisella tarmolla, ettei osoiteta tarpeellista roh keutta ja uskoa asiamme oikeuteen, maan häilytään sinne tänne, luottaen ja pan nen armoa melkein enemmän mastus- tajain, kuin oman puolueen jäsenten mielipiteisiin." Tämä sai tohtori L. Ingmanin uudelleen kynään tarttumaan. Hän puoltaa edelleen sitä puoluekokouksen yksimielisesti hymäksymää kantaa, että suomalaisen puolueen senaatoreilla oli riittämä syy eroamiseen miime syksynä ja on edelleen sitä mieltä, että mal- tiollinen asemamme on yhäkin sellai- nen, ettei suomalainen puolue, jos se tahtoo olla ja pysyä puolueena, joka tamoittelee maikutusta maamme lailli sessa eduskunnassa ja eduskunnan kautta, saa tällä hetkellä ryhtyä, aset- tumalla senaatin talousosastoon men- neiden tai menemien suomenmielisten taakse, taistelemaan eduskunnan enem- mistöä mastaan, koska puolue ei moi lumata johtaa nykyisiä suurmaltiollisia ristiriitoja onnelliseen loppuun, maikka se saisikin yrittää. Lisäksi oli toht. Ingman jo edelli- sessä kirjoituksessaan huomauttanut, että suomalaisten miesten senaattiin meno tulisi särkemään ..perustuslail- listen" taistelusuunnitelman, joka tosin kirjoittajan mielestä wie kansamme armeluttamiin maaroihin, mutta kun kansan suuret joukot näyttämät so- keasti luottaman siihen, että siliä tiellä moitto saamutetaan, niin annettakoon olojen kehittyä siihen suuntaan, jotta kansamme saa kokea mihin ..perustus- laillisuus" johtaa. Suomalainen puo- lue ei kuitenkaan yksinään möisi, kah- den tulen mälissä kun saisi taistella, ja masten kansan suuren enemmistön tahtoa, pelastaa tätä kansaa onnetto- muuksista, joihin se tahtoo heittäytyä. Alltllill DflloGDlltil)i!i6tl)6tcii tottui*. Useassa maalaiskunnassa on oma paloapuyhdistyksensä. Niitä omat näi- hin asti hoitaneet omat maalaismiehet. Ne on hoidettu merrattain hymästi ja tilitetty selmästi. Kuntain paloapu- yhdistyksissä ei ole ollut paha tule- maan mahingoita, ja kun niitä on hoitanut joku maalaismies muutaman sadan markan palkalla, niin niiden rahastot omat karttuneet melko mar- maiksi. Ei ole siis kumma, jos kun talaiset omat niitä suosineet ja omas- taan pitäneet paremmin, kuin laajem- mistä ja suurista maknutusyhtiöistä. Vuosimaksutkin omat halmimmat pie- nissä kuntain paloapuyhdistyksissä. Näin ollen luulisi, että ne olisimat saaneet rauhassa omain miesten ka- sissä olla ja elää. Uusi laki paloapuyhdistyksistä, joka astuu moimaan ensi huhtikuussa, koet- taa mointinsa mukaan hämittää noita pieniä, mutta samalla hymiä kuntain paloapuyhdistyksiä. Se tahtoo, ettei saisi olla kuin hymin pieniä makuutuk- sia silloin, kun niitä on, niinkun maa- laiskunnissa usein on ylisumma kai- kista makuutuksista pieni. Uusi laki määrää. mahdollisimman mutkikkaan kirjanpitotaman ja järjestyksen palo- apuyhdistykiille. Se määrää semmoi- sen toiminnan yleensä, että kouluja käymätön maalaismies ei pysty sitä täyttämään. Tekee mieli sanoa, että se kai on tarkoituskin. Toinen asia on, mitä hyötyä siitä on. Sanalla sanoen 1 ei mitään hyötyä. Päin mastoin mahinkoa kunnille. Pienim- mät knntain paloapuyhdistykset moi- mat loppua kokonaan, kun makuutus ehdot ahdistumat uuden lain ja sen selitysten mukaan komin tiukoiksi. Mää- räykset ja kaikenlaiset käsittämättömät kaamakkeet, joita nyt jo tulmimalla tulee täytettämiksi, menemät yli maa- laisen ymmärryksen. Siitä päättäen täytyy maalaispalo- apuyhdistysten hoitajiksikin, ainakin kirjanpitoon ja kassanhoitoon, ottaa tästä lähtien lukeneita miehiä, jotka kyllä osaamat kaikki nuot maatimukset täyttää, mutta tilit ja yleensä marain hoito eimät ole sen selmemmät. Mut- kikkaammaksi se kyllä tulee. Mutta miksi juuri pitää olla mutkikkaampi, maikka se ei olisi sen selmempi? Siksi, että maalaiskuntalaisten omissa hoi- doissa niistä tulee niin komin halpoja! Ne pitää maksaa enempi ja kouluja käyneiden miestenkin täytyy saada työtä. Jos joku pieni yhdistys ei sitten jaksa elää niin kuolkoon: mutta tehdä pitää, niinkuin määrätään. Olen tässä ylimalkaisesti, mutta tosi-asioihin perustuen puhunut tuosta ikämästä seikasta. Lienee enään mah- doton tehdä muutoksia noihin kaiken- laisiin säännöksiin ja määräyksiin, mutta kun ei ole ennen näkynyt leh- dissä mitään asiasta, niin täytyy myöhäänkin siitä puhua. Makuutustarkastajakin maatii nyt jo käsittämättömiä tietoja ja kaamak- keiden täyttämistä. Miksikä ei riitä se, että semmoisen tiliotteen lähettää kuin tilitystäpä on ollut kullakin yh- tiöllä^ Miksi ei saa muoden ajalla sattuneista tapahtumista lähettää sem- moisia oikeita tietoja, jotka lähettäjä itsekin ymmärtää.'' Miksi laaditaan kaamakkeita ja maaditaan tiedonantoja, jotka eimät ole kansantajuisia / Jos paloapuyhdistysasiat kehittyivät uuden asetuksen maalimaan suuntaan, niin niissä tarmitaan oppinutta mäkeä ja se maksaa paljo, mutta se maikut- taa samalla sen, että maalaiskuntain paloapuyhdistysten päimät omat lue- tut. Paloapuyhdistyksen kassamies. Gdnskunta. Alotekirjelmiin nähden tultanee edus- kunnassa tästä lähin noudattamaan sellaista menettelyä, että ne jaetaan heti seuraamassa istunnossa painet tuina. Täten moimat edustajat jo ennen kirjelmien esittämistä istunnois sa tutustua niihin, ja omat maliokun- nat heti tilaisuudessa ryhtymään mal- mistelemasti käsitteleniään asioita, jotka tulemat niihin lähetettämiisi seiä moi mat rumeta lopullisesti käsittelemään niitä samana päimänä tuin ne oivat eduskunnasta sinne lähetetyt tarmitse- matta odottaa niiden painosta mal- mistumista iuten aikaisempina istunto- kausina. Yleisiä uutisia. lllkmckistk» ottaminen sumu 1. Kenraalikumernööri on senaatille il- ntoittanut Hänen Majesteettinsa Kei- sarin nähneen hymäksi määrätä, että ulkomaalaisten ottamista Menäjän ala- maisiksi Suomessa ja Suomen kansa- laisoikeutta nauttimien henkilöiden ma- pauttamista Menäjän alamaisuudesta koskemat asiat omat ratkaistamat siinä järjestyksessä, joka yleensä on mah- mistettu henkilöiden ottamista marten Menäjän alamasiksi ja mapauttamista marten Menäjän alamaisuudesta, mm. siten, että siihen hankitaan ministeri- neumoston kautta Hänen Majesteet- tinsa suostumus. yllämainitut asiat, jos hakemukset jätetään keisarikunnan laitoksiin, sisä- ministeri, ennenkuin ne jätetään mi- nisterineumoston harkittamiksi, lähet tää Suomen kenraalikumernöörille se- naatin lausunnon saamiseksi siitä, jou- tumatko kuntien tai yksityisten henki- löiden edut sen kautta kärsimään. Ulkomaalaisten hakemukset päästä Menäjän alamaisiksi Suomessa tai Suomen kansalaisoikeutta nauttimien Hentilöiden Suomen laitoksiin jättämät hakemukset tulla mapautetuiksi siitä, lähettää kenraalikumernööri aikaiseni- min mainitun senaatin lausunnon ohes- sa sisäasiainministerille jatkumaa käsit- telyä marten edellämainitussa järjes- tyksessä. Kenraalikumernööri maatii asetusta julkaistamaksi asetuskokoelmassa. — Nnotsalais norjalainen po rolaidnnkysymys. Perjantaina esi tettiin senaatissa mirallinen kutsumus kirje, joka koskee suomalaisten asian- tuntijain kutsumista ruotsalais-norja- laiseen porolaiduntoimikuntaan. Asian- tuntijoiksi on, kuten tunnettua, malittu seuraamat henkilöt: asiantuntijakomi tean puheenjohlajaksi geologisen toimi- kunnan sihteeri, insinööri Wäinö Tan- ner, yliopiston amanuenssi sis. lis. B. B. Poppius maraniiehenään, sekä jäfe- niksi Nomaniemen piirin kruunuuni- mismies Johan Rossander, Lapinmaan kihlakunnan kruununmouti Arel Hugo Sandström maramiehenä, ja Enonte- kiön kunnan kanttori, entinen maltio- päimämies Irjö Halonen, kunnallis- lautakunnan puheenjohtaja Niilo Holm- berg maramiehenä. Senaatti päätti kirjelmällä ilmoittaa yllämainituille henkilöille sekä niille laitoksille ja mirastoille, joiden alaisia he omat, mainittujen henkilöiden kut- sumisesta sanottuun asiantuntijakomi- teaan. — Suomen asiat ministerinen- ivostos^a. Ministerineumosto on käsitellyt seuraamat Suomen asiat, jotka koskemat! 1) palomiinameroa^ lii mallasjuo- masuostuntaa m. 1911: .'ij maan hank kimista uuden tuomiokirkon rakenta mista marten Miipuriin: 4. arm. reskriptiä elok. -4 pltä 1i)l)9, joka koskee hallinnollisen lainsäädännön alaan kuulumia asioita ja ehdotuksen laatimista eduskunnalle jätettämäkst arm. esitykseksi kunnallishallinnosta: "m margariinitullin alentamista sekä pientilojen muodostaniista ja maan hankinnan helpottamista tilattomalle mäestölle. Ministerineuivostolta ei ole ollut mitään muistuttamista ensimäiseen ja toiseen asiaan, mutta kolmanteen asiaan nähden on se sotaministerin ja ken- raalikumernöörin lausuntojen mukai- sesti katsonut sopimaksi pyytää armol lista käskyä maa-alueen luomuttami seksi heti uuden tuomiokirkon rakenta- mistä marten Miipuriin. Neljännestä asiasta on ministerineumosto yhtäpi- tämästi kenraalikumernöörin kanssa antannt hylkäämän lausunnon, samoin miidennestä asiasta kauppaministerin ehdotuksesta, ja kuudenteen asiaan nähden on ministevineumosto ollut sitä mieltä, että se on palautettama takaisin senaatille uudestaan malmisteltaivaksi. Perintöwero. Senaatissa on ollut käsiteltämänä sen tekemä ehdotus eduskuntaesitykseksi perintömerosta. Esi- tysehdotuksen mukaan nousee kokonais tulo perintömerosta m. 1911 800,000 mkaan, josta noin 540,000 mk. lan keaa kaupunkien ja 200,000 mk. maa seudun osalle. Kuntien osalle tulee näin ollen olemaan: kaupunkikuntien 27,000 mk. ja maalaiskuntien i?(>,00(» mk. Knn maltion menot pesäluettelon tarkastamisesta kaupungeissa armioi daan -°><>,()(!() mkaan, nousisi ivaltiou puhdas tulo perintömerosta 717,000 mkaan, josta 45,000 mkaa lankeaa maltiorahastoon ja 07 J.000 mk. snos- tuntarahastoon. Hemoshoidon edistäminen. Senaatti on päättänyt korkeimpaan paikkaan esittää, että myönnettäisiin, jos marat sallimat, '>0,000 mkn muo tuin e n lisä hemoshoidon edistämis määrärahaan, joka nyt on ir>0,00u markkaa. - yksityisten metsämaiden »valtiolle ostaminen. Senaatti on päättänyt korkeimpaan paikkaan alis- taa. että saataisiin käyttää korkeintaan :'.50,000 mk. muodessa yksityisten met sämaiden maltiolle ostamista marten. Ziäsityötaidon edistäminen maalaiskansakonluissa. Senaatti on kouluylihallituksen esityksestä päät- tänyt tehdä alistuksen 20,000 mkn ti- lapäisestä lisäyksestä muoden 1909 määrärahaan käsityötaidon edistämi- seksi maalaiskansakouluissa sekä ottaa tämän muoden menosääntöelidotukseen puheenalaiken määrärahan :'.:i,0<>0 mkn suuruisena. — Mikkelin ent. knwernöörin lvirkasyytejnttn. Kuten on aikoi naan kerrottu, nosteltiin prokuraatto- rin käskystä Mikkelin läänin erotettua kumernööriä von Knorringia ivastaan syyte sen johdosta, että hän oli kiel täytynyt antamasta kenraalikumernöö rille maadittua selitystä eräässä mali tusasiassa ja sen lisäksi käyttänyt ivas lauskirjelmässään sopimatonta kirjoi tnstapaa. — Miipurin homioiteus tuomitsi asiassa kumernööri von Knorringin 80 mkn ja maraläänin sihteeri Hagmanin, joka edellämainitun kirjelmän oli marmentannt, 40 mkn sakkoihin. Koska m. t. prokuraattori A.(5hav- pentier on hamainnut, että hoivioikeus on määrännyt kumernööri von Knor ringille liian liemän rangaistuksen sopi-