IlLuvsntsins liuktikuun 3ll p:aS k«.o 4S — lSlg Uilltiopijmäkirje. Helsingissä -/, 1910. Huimaamia numeroita. Pokkorviljclys ^ppiwelwol- lisuus. Uufia esityksiä y. m. Useita huimaamia rahakysymyksiä on »viime päiminä ollut käsiteltämänä eduskunnassa: Vanhuus- ja inmalidi- teetti-makuutus, kansakoulupakkokysy- mys, pakkomiljelys y. m. ja toisia yhtä huimaawia on tulossa: sotilas- miljoonat, leimasuostunta, ehdotus niitten marojen hankkimisesta, joihin »valtion wa!inaiset tulot eimät riitä y. m. Ensinmainitun kysymyksen omat nostaneet sosialistit, kuten jo »viimein mainitsin. Kysymyksessä oli tuo tun> nettu 330 mkcm eläke 55 muotia täyt- täneille. T. k. 19 p:nä oli kysymys esillä eduskunnassa. Edusmies A. Hjelt erittäin tyhjentämässä puheessa huomautti, mitenkä tuon homman täytäntöönpano meisi muosittain yli 100 miljoanan markan. Olisipa iuul lut, että tämä ..fakkimiehen" lahjoma ton todistelu olisi jotain Vaikuttanut itse ..tomereihinkin". Mutta ken sitä luuli, erehtyi suuresti. Oikeilla „to< mereilla" omat huimaamatkin nume rot pelkkää ilmaa. Eduskunnan pul peteillä oli samalla kertaa esityksiä joiden toimeenpano maaksi noin 200 miljoonaa Suomen kansan »varoja muodessa. Tällaiset menopostit omat tomerien mielestä perin helpot pusev taa „por Aarien" taskuista. Manhuusmakuutusta 6 tuntia jau hettaessa Jonas Castren murhaa, maSti nujersi sosialistien suuret tuu> mivgit, jon'a puheen kestäessä^ma semmiston oli niin maikea pysyä na hoissaan, että puheenjohtajan täytyi tuin tuostakin koputtaa hiljaa nui jaansa pöytään. Joonaksen kurituk sen ja murhaamat numerolaskut kuit tasi „toweri" Nuortema mostanume roilla, mäittäen että Joonaksen cg raarikomitean laskelmain toimeenpano erään asiantuntijan mukaan, maksaisi yli miljaardin markkoja. Sanoi että kyllä ne ., porvaritkin" osaamat nu merailla leikkiä. Se oli siis maksettu ja kuitattu. Maitokunnan mietintö hyrväksyb tiin lopulta ja päätettiin lähettää Hallitukselle anomus, että se toimit ta si asiasta tutkinnon ja esityksen. Nykyisiin Valtiollisiin oloihin nähden merkitsee se Varmaan samaa kuin mitä ymmärretään »hiljaisella hau tauksella". Enimmin mieltäkiinnittZmä kysy mys on t. ?. 26 p:nä sosialistien myös mireille panema anomusehdatus „Uud'.swiljelyksen edistämisestä nnl- jelyspakko-periaatteen mukaan". Tä tä kn csiaa pohdittiin neljättä tuntia ji epälukuisia puhemuoro-a käyte.tiin. Edusmies Paasikin?: tacs puoleStcan todisti tämän ehdotuksen kcte^ttcmi- sen mahdottomuuden ja järjettömyy den sen nc-stamisessa. „Ryhmä Kaar ne" ttetySti esiintyi tässäkin kysymyk sessä kokonaisuudessaan. TZmä esiin tyminen oli tamallisuuden mukaan mielä räikeämpi kuin ..tomerien". Tästä sai ed. Ahmamaara aihetta ottaa ..kristillinen" Kaarne isällisen kurituksen alaiseksi. Hän sanoi jo kauman aikaa tunteneensa sääliä siitä tamaStc, millä täällä ..kristillisyyttä" edustetaan ja kristillisyys on soanut Kaarr.essa edustajan, joka on kaikkea muut? iuin ..kristillinen". Hän syy tää eduskunnan ..pormarill.sia" mas ton törceyksiä, jotka omat perin kau kana kristillisestä hergeölä. Siitä huolimatta Ka-rne yhä edelleen sätki pormarillisia tunnettuun malliin. W!ljely?palkokysymyM kesti yli puoliyön ja pantiin mielä pöydälle. Kvrm KLrjv. 15. Nimet suomalaisiksi! Nykyi nen senaatti ja sanomalehti miesten stipendit. Miiden- loista nuorsuomalaisen yhteis- koulupuuhat. Terme. kemät! karhun mappu-iltaan jokai nen! I. W. Snellmanin satamuotispäi- ivän muistoista kohoaa usein malta- mana mieleen silloinen nimenmuutto- innostus. Noin satatuhatta kansa laista sinä päimänä maihtoi Vieras kielisen nimensä suomalaiseen. Mu kana viimat silloin manhat ja nuo ret, miehet ja naiset. Epäilykset karkotettiin mielistä ja esteet tieltä raimattiin. Innon siihen antoi wil- pitön halu tehdä jotakin pysymää suuren kansallisen herättäjän pyhän muiston kunnioittamiseksi. Silloin toimottiin myös, että innos tus waihtaa muukalaiset nimet suo malaisiin Voimakkaana joka leivät, kun I. W. Snellman'in muotuista juhlapäimää malmistaudutaan wiet- tämään, uudistuisi niin kauman kuin suomalaisten joukossa on sellaisia, joilla mieraSkielinen sukunimi on. Tämä toimo on kumminkin aino astaan hymin Vähässä määrässä toteutunut. Satamuotispäiwän in nostuksesta ei tätä seuranneina wuo- sina ole sadatta osaa jäljellä ollut. Epäilemättä tules se ensi perjantaina Vielä synnyttämään Valtaaman sana- tulman, joka kaikki on ..hukkaan men tyjä humalia". Sancltulmat eiwät tee yhtään „uut!a juutalaista", maan menee esitys aiman marmaan kaiken mailman tien. NZmä pilmentakaiset wumat eimät totta tarkoittanekaan. Ne omat tie tysti nostetut ..taktillisista" syistä. Sosialistit tulemat niitä käyttämään agitatioonimatkoillaan, wdiStaaksensa mitenkä kaikki pahuus tässä ja tule massa mailmassa on ..pormarien" syy. Ja niinkauman kuin suuri osa meidän kansaamme, marsinkin maa seuduilla, on siinä pimeyden tilassa, jossa se tätä nykyä Vielä on, tulee paljon mettä Valumaan, ennenkuin kansa rupeaa oiwaltamaan Kaarneit- ten ja hänen tapaistensa miesten to> dellista karmaa. Tärkeimpiä kysymyksiä, jotka lä himmässä tulemaisuudessa tulemat käsittelynalaisiksi, on oppim-lmollisuus pakko. Niin tärkeä iuin tämä kyiy> mys onkin, tulee siitäkään tuskin mi tään. Nykyoloissa ei Suomen kansa sitä jaksaisi kantaakaan. On ehdo> tettu kunnilta menemäksi 15 muod?n aikana yli 23 miljoonaa perustamis kustannuksiin, joka erä ei kuitenkaan läheskään riitä. Ehdotus sisältää sitäpaitsi sen, että köyhille lapsille kus tannetaan ru.ka, maatetus ja matkat kouluun. Tämä erä epäilemättä meisi kunnilta Vuosittain yhteensä kvmme niä miljooneja sekin. Tähän tulee lisäksi muut muotuiset menot. Niin että jos kysymys menisikin läpi edus< kunnassa, uppoaa sekin Hallituksen amaraan paperikoriin, kun sekin Vaa tii Valtiolta kymmeniä miljoonia. Huomannet hymä lukija, että kyllä täällä numeroita löytyy. Entinen papsi sanoi katsellessaan uutta tilas töllistä tauluc, joka oli täytettämä: „jos teillä herrat on kolummeja, kyllä minulla on numeroita". Näin kai armeliaan täälläkin muutamissa pii reissä. Hallituksen esitys leimasuostunnaksi Veisi sekin kansan Varoja noin 4 mil> joonaa. Tämäkään esitys ollen suos> kuntaa koskema tuskin tulee siinä muodossa hymäksytyksi. Samoin käy nee monen muunkin suostuntaa kos keman esityksen. Muutm tuskin maltiomarain Va liokunta ebtii käsitellä tällä istunta kaud -lla kaikkia esityksiä, joita sille Viime tiistaina jaettiin 7 kappaletta, moni hyminkin lyötä antama. Siir.ä tapauksena täytyy istuntoja jatkaa kesäkuulla tai ylimääräisillä malli > päimillä — ellei tule sekaista, joka äkkiä käskee panemaan piiut pussiin. Ilmoitettiin maltiomarainmaliokun- nan 17 äänellä 4 maötaan päättä neen töiden jouduttamiseksi jakaantua kahteen osastoon. Esitettiin Valiokuntaan lähettä mistä Varten arm. esitys erityisestä w. 1911 suotitettamasta sotilasme- rosta. PuhemiesneuwoSW ehdotti sm mattiomarain maliokuntaan. Keskustelu asiasta päättyi klo 8M) ja asia meni rvaltiomarain malio kuntaan. j Esitettiin arm. esityö marojen hank kimisesta niihin tarpeisiin, joihin Vakinaiset Valtion tulot eimät riitä Valiokuntaan lähettämistä Varten. PuhemiesneumoSto ehdotti asian wal- tiomarain maliokuntaan. Kuuden puhemuoron jälkeen meni asia mai nittuun maliokuntaan. Esitettiin arm. esitys kulkulaitos- rahastosta w. 1911 Valiokuntaan lähettämistä marten. MiZ »Mä. — Guome» Maltiokonttori. Laamanni L. Pry z'in eroamisen kautta amoimeksi joutunutta maltio konttorin lainopillisen tirehiörin Vir kaa hoitamaan kunnes mirka tulee makinaisesti täytetyksi, on senaatti, Valtiokonttorin esityksestä, määrännyt lakkautuspalkalla oleman Porin kau pungin entisen pormestarin Albin Routamon. Kysymys yleisestä lainsäädännöstä lähenee ratkaisuaan. Ei mie!ä tiedetä tarkkaan päimää, milloin se rvlee eduskuntaan, mutta pitkälle sitä ei enä5 ivoida lykätä. Epäilemättä ei tässä asiazsa löllökään kertaa synny erimielisyynä — ja se olisikin toi» VZttamaa. Kirjeenmaih!aja. Gnskulltk. TöW-istll«to hllhtik. Zg Viila klo K i.V. Puhetta johti puhemies Sminhus- wud. Hallituksen edustajista oli wa- pumilla senaattori kreimi Berg. Ed. Kacrne sai mapautusta istun noista miikon ojaksi ja koko joukko edustajia lyhemmäksi ajaksi. Ed. Danielsson-Kalmari Vapautet tiin suuresta Valiokunnasta, koska periZstuslakimaliokunta maatii häneltä ^ kaiken ajan ainakin toistaiseksi. Uneliaisuus ja »välinpitämättömyys omat päässeet uudelleen Vallitsemaan tähän suurialaiseen suomalaisuvden työhaaraan nähden. Mäsymys siinä asiassa on mallan- nut nekin kansalaiset, jotka muuten suomalaisuuden liikkeen työntekijöinä eturinnassa kulkemat. Uneliaisuus, Välinpitämättömyys ja VisymyS olisiivat kumminkin pnis karistettamat ja jälleen olisi herätet- tämä eloon edeS pieni osa neljä Vuotta sitten Vallinneesta nimen- muuttoinnostuksesta. Se saadaan aiman marmaan syntymään, kun maan kukin kohdastansa toimimaan ryhtyy. Tähän toimintaan sen muoksi kukin »viipymättä ryhtyköön. Puhuteltakoon niitä, joilla muuka- lainen nimi on ja huomautettakoon heille, että suuren herättäjämme muisto melmottaa heitä myöskin nimeltään olemaan suomalaista. Huomautettakoon heille myös, että nimenmuutosten käytännöllisessä suo rittamisessa awustaa Suomalaisen Nuijan nimenmuuttotoimikunta. Olkoon lukuisa niiden kansalaisten joukko, joka toukokuun 12 p:nä nimen suomalaistuttajina pysyVäisesti juhlii Juhana Wilhelm Snellmanin pyhää muistoa. Meillä Suomessakin ollaan jo hy- wää Vauhtia menossa siihen, mihin niissä maissa jo on menty, joissa ..aika on rahaa", se on siihen, että suurin osa simistynyttäkin yleisöä — — U«fle» sotilaskasar«ie« rake»tami«e» Suomee». Hel sinkiin on S. U T:n tietämän mu kaan saapunut muutamia menäläisen kaartinrykmentin upseereja Pietarista ja tulemat he ottamaan osaa erään täällä kenraali Polsikomin puheenjoh dolla kokoontuman komitean töihin. Komitea on asetettu kasarmien raken nussuunnitelmien johdosta menäläisen sotamäen tarpeeksi Riihimäelle, Lah teen. KouVolaan, Lapuinkin y. m. paikkoihin. — Majesteettirikokset. Se naatti on Hänen Majesteettinsa rat- kaistamaksi alistanut, nostetaanko kanne majesteettirikoksesta kustannus yhtiö Tarmon johtajaa A. Sarlinia Vastaan erään kirja'eoksen julkaise- misesto. — YliopiSto. T. k. 27 p:nä toimitettiin yliopiston konsistorissa stioendien jakc. Antellin stipendit. Her man Rosenbergin (Antellin) stipepdin ä 8,000 mk., saimat läSket. tri Ha rald Fabritius ja dosentti Gunnar Landtmann, edellinen 28 ja jälkimäi nen 23 äänellä. — Tri H.'.-.ry Biau» det sai 13 öär.t?. Hallonbladin stipendit. : ä 6 000 m?., saimat dzsenNi G. I. j Ramstedt ja Osc. JohanSsor!, edklli- i nen 33 ja jälkimäinen 23 äZiieuä. Dosentti Gunnar Suolahti sai tl ääntä. ^Aleksanterin stipendir, suuruudeltaan 5,140 mk., >ai donsentti Hzitk» O^ansua. Matka -apurahan nuoria kirjailijoita Varten, suuruu deltaan 4,500 mk., sai dosentti U. T. Sirelius. — Teknillisen korkeakoulim rehtorikfi ja wararehtorikfi on korkeakoulun opettajareumosto eh- doll' asettanut: 1:lle sijalle marareh- tori, prcs. A. U. Aibrechtin, 2:lle si jalle pr^s. C. E. Himbergin ja 3:lle sijalle pr.s. Hirnin. Ehdotus on jä tetty ssnaattUN. TurZva-para-tola» »val- tioap». S.na^tti on päättänyt kuluman irucden sekä ww. 1911 ja 12 menoarmioehdotutsen yhteydessä tehdä alistukien, euä Turivayhdis- ja jv^uri sitä — on pakotettu tyydyt tämään henkiset tarpeensa pääasi allisesti sanomalehdistön kautta. Kansa ja ennen kaikkea simistynyt yleisö köyhtyy yhdessä maansa sano malehdistön kanssa ja rikastuu myös sen kanssa. Stksi myöskin on jo ai koja sitte simislysmaiSsa tultu sel- mille, etlä yksi kansakunnan henkisen elämän ja kaikkien harrastusten pää- ehtcja on sanomalehtimiesten simis- tyttämisessä, heidän tietojensa ja ko kemustensa kartuttamisessa. Tämän tarkotuksen saamuttamiseksi onkin useissa maissa tehty suuria uh rauksia sanomalehtimiesten simiStys- kannan ja ammattitiewjen kohottami seksi. Niissä on m. m. perustettu erityisiä sanomalehtiyliopistoja ja Var sinaisten yliopistojen yhteyteen sano- malehtikursseja. Mitä meillä on tehty sanomaleh distön hymSksi? Ei kerrassaan mi tään. Meillä ensinnäkin on yleensä sa nomalehtimiehen asema sekä palkkauk seen että ennen kaikkea Varmuuteen nähden perin epäedullinen, yksityis ten ei sen Vuoksi kannata erityisen huolellisesti toimeen Valmistua eikä tehdä uhrauksia siinä tarkotuksessa. Siten on sanomalehtiemme toimitta minen yleensä joutunut sellaisten teh- täwäksi, jotka alkuaan omat työsken» nelleet Valmistuakseen aiman toista tehtämiä marten, mutta sitten joista kin syistä keskeytyneet siinä ja sitten joutuneet sanomalehden palrvelukseen. Wiime Vuosina on meidän sosiali- tyksellä parantolan ylläpitämisestä V.w. 1908, 9 ja 10, aiheutuneiden kulujen kormauksekst myönnettäisiin 15,000 sekä 5,000 mk. muodessa lai toksen kunnossapitämiseksi mm. 1911 ja 12. Mutta tämä kuitenkin sillä ehdolla, että apurahoin ottaminen muosimenoarmioon jää riippumaksi maltiorahaston tilasta sinä aikana, jolloin ne ehdotetaan esiteltämäksi waltiowarain toimituskunnassa. — - «r«» hovioikeus. Howi- oikeudenneumos A. Liuksialan tultua nimitetyksi senaattoriksi on homioikeus päättänyt senaatille ilmoittaa asessori R. W. Montinin oleman Vuorossa päästä neumokseksi homioikeuteen. Homioikeus on päättänyt pyytää senaatilta lupaa saada apujäseneksi ottaa »varatuomari K. Eriksonin. Tms veliijilllestllri erotetta VttllstilSS. Turun ja Porin läänin kumernööri, kenraali N. Borgenström sai maanan taina kutsun saapua seuraamana päi mänä kenraalikuivernöörin pakeille Helsinkiin. Kohdatessa tiistaina lie nee kenraalikumerrööri lausunut sy- wän tyytymättömyytensä sen johdosta, että Turun »viranomaiset omat salli neet taiteilija Sigurd Wetterhoff. Aspin järjestää siellä n. s. japanilai sen näyttelynsä, jotapaitsi kenraali- kumtrnööri antoi määräylsen, että Turun poliisimestarin, emersti R W. Westmanin on miikon kuluessa olet tama ero Virastaan. Lopuksi määräsi kenraalikumerrööri, että kumernööri Borgenströmin on heti ryhdyttäviä toimenpiteisiin näyt telyn sulkemiseksi. Taiteilija W.-A. on, saatuaan tie don selkkauksista, joihin »viranomaiset olimat hänen tähtensä joutuneet, Va paaehtoisesti sulkenut näyttelynsä mii- me tiistaina. Illäkerrottu kenraalikumernöörin toimenpide johtunee siitä, että muuta mat Turussa majaileman menäläisen sotamäen upseerit omat olleet tyyty mättömiä eräisiin näyttelyssä esillä olleisiin W.-A:n tauluihin, joista N. Wr:n Helsingin kirjeenmaihtaj'. kiuk- kuisasti joku aika sitte sähkötti leh delleen. Muukalais- nimisille! Tänä miionna on taaskin järjes tetty su!iri nimienmuutto Snellmanin päiiväksi. Suomalaisuuden Liitto on asiasia toimittanut sonoma'eht>?!rioi- tuksia, kehoituksia y. saadakseen runwc.n määrän nimenmuuttoja syn tymään. Malitettama asia on, että moni suomalainen m i e l ä pi 'ää muukalais- nimeä, kun hän jo aikoja sitten olisi »voinut siitä luopua. Uisteltakoon mitä muuta kansallisuutta, mitä muuta maata tahansa, missään ei tule kysymykseenkään, että joku roh kenisi kantoa muuta ku n kansallisuu tensa mukaista nimeä. Hänellä on se jo lapsesta alkaen, hänen isällään samoin. Toisin meillä. Ja sentään me kaikki toimomme, että kansallisuu temme säilyisi, kestäisi nykyisetkin koettelemukset, maikka se lepää näin heikoilla rerustuksilla. „Woidakseen säilyä kansakuntana, tulee kansalla olla »voimakas kansallistunto", sm on suuri I. W. Snellman sanonut. Ja kumminkin, kuinka Vähäinen meidän kansallistuntomme on, se sel- wiää jo siitä, että suomalaisia t ä y- demokraattinen sanomalehdistömme mitä suurimmassa määrässä alenta nut sanomalehdistön teh ?äwää ja ar moa. Sosialidemokraattisten lehtien palmeluksessa on miltei poikkeuksetta henkilöitä, joilta puuttumat kaikki muut kymyt, paitsi kyky kirjoittaa raakuuksia, ilkeämielisesti ja julkeasti sättiä yksityisiä kansalaisia sekä Va rustaa kaikki asiat mielimaltaisilla, törkeillä ja enemmän tai Vähemmän kömpelillä otsikoilla. Ei näin ollen ole muuta kuin tar peen Vaatimaa, että meilläkin on ryh dytty ajattelemaan sanomalehtimie- histön sicvistyskannan lisäämisen Vält tämättömyyttä. Eduskunnassa tehtiin siitä syystä miime »vuonna esitys, että Vuosittain yleisistä Varoista kol men Vuoden aikana myönnettäisiin 6,000 mk. nuorien ja kymykkäiden sanomalehtimiesten apurahoiksi alaa koskemien opintojen harjoittamiseksi ulkomailla. Eduskunta oli esitykselle suosiollinen ja hymäksyi sen. Asta joutui sitten Menäjän ministerineu- mostoon, joka pyysi senaatin lausun toa sen johdosta. Nyttemmin on se naatti, suomalaisia senaattoreja lu kuunottamatta, antanut hylkäämän lausunnon siitä. Ministerineumostossa niin hymin kuin korkeimmasta paikassa tullee esi tys näin ollen myöS hyljättälväkst. Maikka ei nykyisin senaatin enem mistöllä juuri saata toiwoa apua si miStys- ja edistyspyrkimyksissä, niin olisi sittenkin luullut, että eduskunnan tätä asiaa koskema myönnytys olist tyy kehoittaa jättämään Vieras kielisen nimensä. Pitäisi todellakin käydä jokaisen muukalaisnimeä kantaman suomalai sen kunniantunnolle jo sen, että hän Suomessa syntyneenä, kasmaneena ja suomalaista syntyperää olemana käyttää Vierasta nimeä, nimeä, jota tomerinsa, naapurinsa ja muut eimät osaa edes oikein lausua, tuskin itsekään osaa. Antakaa siis ruotsalaisten olla ruot salaisia, Venäläisten Venäläisiä, mutta pitäkää huoli siitä, että edes nimem me on suomalainen. Väitteet sellai set kuin: „olen liian Vanha", ..kyllä tämä nimi minulle kelpaa, onhan se isällenikin kelmannut ', eimät ole pä- teiviä. Liian Vanha ei kukaan ole nimeänsä suomalaistuttamaan. Entä isän nimi sitten? Teidin isällänne, ellei hänellä niin hänen isällään on ollut suomalainen nimi, mutta wie- rashenkiset Viranomaiset omat sen — monasti ilman asianomaisen suostu musta -- mieleisekseen muuttaneet. Ja mahdotontahan olisi, että esi-isil- lämme olisi ollut muun kuin suomen kielistä nimiä. Emmehän me siinä tapauksessa suomalaisia olisikaan. Kuten sanottu, malitettama asia on, että suomalaisia täytyy kehoittaa suomalaistuttamaan nimensä. Mutta me toimomme, että tällaiset Valituk- senaiheet loppuista?at mnä pikemmin. Nncä lopettamaan nyt siis jokainen muukalaisniminen! Kerääntyköön ni- menmauttoja Porista ja ympäristöltä runscat määrät ensi Snellmanin päirväksi! Porin Suomalaisen Nuijan Valit seman nimenmuuttotoimikunnan puo lesta otetaan kultaseppä Isak S ihan myymälässä nimenmuuttoja Vastaan. Viralliseen lehteen toimitettama il- moitus maksaa 50 p:iä, muuta mak sua e: nimenmuutosta tule. Olkoon kunkin suomenmielisen:vel- mollisuus kehoittaa jokaista muuka- laisnimistä nimeänsä muuttamaan. Porin Suomalainen Säästöpankki. Säästöpankin isännät pitimät eilis iltana pankin huoneustossa Varsinai sen kemätkokouksen. Kokouksen pu- deenjoktajana toimi »varatuomari K. I. Jnberg ja sihteerinä pankin kam- reeri, maisteri I. A. Masara. Esi tettiin tilintarkastajien antama kerto mus ja myönnettiin hallitukselle tili- mapaus. Tilintarkastajina omat toi mineet hrat Kalle Ritala, T. A. Tuh- kanen ja W. Liukkonen. Pankin tähänastisesta saamutul- seSta olemme tälläkertaa tilaisuudessa mainitsemaan seuraamat ilchuttamat numerot: Talletuksia on pankin perustami sesta aikeen eli miime heinäk. 6 p :-tä tähän asii jätetty rankkiin kaikkiaan Smk. 5 8,925: 23. Ulos on otet tu Smk. 15 296: 06. Säästöönpa- nijain saamiset tekemät siis nykyään Snit. 43,629: 1?. Lainoina on ulo?- annettu Smk. 43,900: —. Kun muistamme, millä mielin pan kin perustamista tervehdittiin eräällä taholla ja kun tiedämme rahamaail massa miime muonna mallmneen ahdingon olleen tuntuman, on meillä täyst syy iloita pankin tähänastisesta saamuluksesto. Sitä suurempi on ilomme kun tiedämme, että säästöt omat enimmäkseen pikkusäästäjäin tekemiä. Pankki on todellakin ole massaolonsa aikana todennut sen, että tämänkaltainen suomalainen ra- halailos oli tarpeen maalima Porissa. Pankin ensi saamutus t^kaa sille mar-nan tu'ema:suuden. Suomalaisen tyttökoulun 11 oinasta oppilaasta on 9 hyVäksytty ja 2 hy lätty matematiikassa, yksityisoppi laista on toinen HyVäksytty, toinen hylätty matematiikassa. Porin ruotsalaisen yhteiskoulun 8 oppilaasta on HyVäksytty s; sekä hy lätty 1 suomenkielessä ja 1 matema tiikassa. ^ Valtionrautatiet. Porin aseman toisenkirjurin Viransijaisuutta hoitamaan toukokuun 1 p.stä lukien toistaiseksi on määrätty w. t. toinen- kirjuri W. Mennerstrand Urjalasta. Vuosihaaste. Leskirouma Ida Grönlvall otti t. k. W p. muo> sthaasteen mieswainajansa, oluttehtain lija Hugo Grönwall'in Velkojilta. Malmonta määrättiin tapahtumaksi toukokuun ensimäisenä arkimaanan. taina w. 1911. — Mararikkoafioita. Ensi. mZinen esiinhuuto toimitettiin t. k. 28 p.nä muslikaupp.as Alma An> derssonin Vararikossa. Toinen esiin> huuto tapahtuu ensi kuun 12 p.nä. Eli»kei»oil«oit«s. TySm. Frans Rafael Holmroos ilmoitti maistraatille t. k. 28 p:nä «lotto jansa täällä torikaupan. Ne»wottel«koko»s Pori» roda» talwi»ikata»l«» joh dosta. Kaupungin ma'tuuSlon asettama liikennemaliokunta kokoontui toissa-iltana ja päätti »valtuustolle ehdottaa, että ensi kesäkuun 10 o:nä klo 10 o.p. pidettäisiin täällä Palo kunnan talolla kokous, jehon sanoma- lehti-ilmoituksilla ja kiertolirjeillä kut suttaisiin lähipitäjien edustajia neu- motteleman Porin radan talmiaika- taulusta. Eerilinlölu Z. ^lnistajttt: Honnoilcudennolariv , ja Hmvioikeuden- ansust: Sanler, ^^nrinsoli. — B!ioPpilaSt»tki»»ot. Kir- joituskokeissa on Porin lyseon 14 kokelaa ta hymäksytty 12 sekä hylätty 1 matematiikassa ja 1 ruotsissa. saanut senaatin hymäksym>sen, mar sinkin kun kysymyksessä olema mää räraha on niin pieni. Sitä enemmän täytyy tätä sen yli mielistä ja pikkumaista hylkäämää päätöstä paheksua, kun se Suomen Vakion Varoista on ollut malmis myöntämääu kaikennäköisiä apma- hoji ja eläkkeitä entisille santarmeille, maamme menäläisen »virallisen lehden jollekin entiselle toimittajalle, Vapaa lippuja rautateillä menäläisille sano- malehtimiehille y. m. s. Kyllä me sekä pienessä että suu ressa saamme tuntea, että meillä on »kotimainen hallitus", joka ei ole ko koonpantu kotimaisista miehistä. Mahtamat nyt olla iloista ne, joi den puoluejuonittelu ostat tälle kan nalle suomenmielisten ponnistuksista huolimatta wei. Meidän hywät Porin nuorsuoma laiset omat taaskin äkänneet sen, etteimät he ole kyllin uutterasti aja neet yhtä tärkeätä aatetta, nim. kan- sanmalistusaatetta. He omat nyt äkänneet, etteimät he ole huomanneet toteuttaa käytännössä aikansa uuden aikaisia kasmatusteorioja. Mutta nyt he omat jo hoksanneet sen, etteimät Porin kaupungin hymin stmistyneet asukkaat ole täyttäneet melmollisuuttaan Vähemmän malis- tunutta maaseutuyleisöä kohtaan siinä suhteessa, etleimät ole toimittaneet tänne meidän hymään Poriimme suo malaista - yhteiskoulua. ^ Posti»k»lk« kesäaikana. Senaatti on hymäksynyt pvSuhalli- tuksen esityksen, joka koskee erinäisiä poStinkuletuksen muutoksia «aition- rautateiden kesäaika.aulun jcchdosta. Sen mukaan vo tinku!etus Karjan^- Hyminkään—Helsingin mälillä jär jestetään siten, että 1 ylim. postil jooni matkustaa joka päimä main Karjan -Hyminkään rataosilla. Posti Helsingistä lähetetään klo 2 40 i.p. junassa n:o 302. Helsingistä lähete tään posti Poriin posliljoonimau- nussa junassa n:o 362 Se saepuu Tampereelle klo 8,08 i.p. ja sieltä juna »>:o 504 jatkaa matkaa Tr>r- määlle ja seuraamana aamuna Po riin. Tästä junasta lähetetään Rau man posti Peipohjasta kovdultöörin mukana. Porista lähetetään posti postiljoonin saattamana tamaraju- nassa n:o 1221 Tyrmäälle ja siellä seuraamana aamuna klo 7»,21 mat- kustajunaZsa n:o 565 Tampereellz ja edelleen junassa n:o 361 Helsinkiin. Junassa n:o 1221 moi lähettää pos tin Piristä Raumalle. — Ka«PP»lii!keitte» axZivlo» aika. Seuraamat kauppal::kke?t omat apulai:-tensa toivomuksesta päättäneet toukok. 1 p:^!ä etcenkin- päin suikea muymälänsä klo 7 illalla: E. Ramberg, Sat-ikuvnan kan sallismielisten Kauppa-Osakeqht.ö, Mattsson ^ MichelSsvi?, F. E. Fager ström, Aki Holmström, Kieri Lip sanen, (5, I. Leineberg, D. W. Wid- bom, Gustas Parman. Hjalmar Id man, Erik Mellinin jälkeläiset. Gun nar Lindroos. K. W. Mikki, F. W. Lindrooö m Kansalliskauppa, K. W. Liljeberg, Aksel Ekblom, Tarkiainen, Enlund ^ Giers ja Sundelin ^ Portin. - 5läfity»läis- ja tehtailija- yhdisttzkse» w»ofiueljL«ues- kokouksessa eilen vaalettiin m. m. jul:S?aa nuorien työntekijä»! ha?!:a- maksi kaksi 400 mkn suuruista iz.a!- kostipend!ä. Ehtojen y. m. määrää- m nen jätettiin johtokunnan huoleksi. ^ Porin Metsästysseuran miime sunnuntaisissa kilpailuissa sai: I palkinnon 300 metrin matkalla W. Niin, juuri yhteiskoulua. Kainka typeriä olemmekaan olleet! Kuinka Voikaan niin olla, ettemme ole tyydyttäneet suuren »iaaseudun suuraa haiua lähettää lapset juuri yhteiskouluun Poriin tiedon siemeniä etsimään! Kuinka me hymät porilaiset olem mekaan antaneet hymän kaupunkimme tässäkin suhteessa keikahtaa paljon merkitsemästi painopisteestään! Niin, miksi? Mastaus on löydetty seuraamaksi: Siksi, etteimät meidän täkäläiset nuorsuomalaisemme ole ennen tätä puutteellisuutta hoksanneet. Mutta nyt se on hoksattu, seliville saatu! Siis iloiltaamme suuresti! No, mutta miksette minun kanssa- ni riemuitsekaan? Miksette tyyty- mäisyyttänne lausu? Joko taaskin luulette, ettei tämä kään hanke niin maan ole putkahta nut pussista säkkiin! Joko taaskin esitätte sitä, että tä mäkin soppa on ..Pirtillä" tai parem min sanoen sen edelläkäwijän suojien sisällä keitetty! Joko taaskin Väitätte, ettei tämä kään nuorsuomalaisten tuuma ole mailla siumtarkoituksia sen paremmin kuin eräät ..Vieraissa" käynnitkään, ilman aiman erikoiseen suuntaan kal listumaa hellää huolenpitoa nouse man nuorison kaSmattamiseksi! Katsotteko todella sen seikan, että täkäläisiin suomalaisiin kouluihin kyllä mielä oppilaita mahtuu, enem- W. Lunden 89 pist., II palkinnon K. Törmä 80 pist., III palkinnon R. Fsrsell 78 pist. ja lll palkinnon N. Salminen 64 pist. Samikiekkojen ammunnassa: > pal kinnon M. Megelius, ll palkinnon I. Elo. lii palkinnon R. Forsberg ja I V palkinnon W. W. Lunden. Ensi sunnuntaina ammutaan 100 metrin maljasta sekä liikkumaan tau luun. ^ Tämän tvnode» henkikir- joitns toimitetaan Porissa ensi maa nantaina, tiistaina, keskimiikkona ja torstaina. ..Satakunnan" 44 nume rossa on asiasta lähemmin mainit tuna. ^ Palotarkastukset alkamat maanantaina ja kestämät toukokuun 24:teen päimään. Iltama» toimiwat Porin W. P. K:n laulajat tänään klo 8 i p. Reposaaren palokunnantalossa. Paitsi laulu- ja soittoesityksiä pidetään tilai suudessa puhe, lausutaan runo. esite, tään sotu ja kupletti sekä Aleksis Ki- men ..Kihlaus". Tanssia on lopuksi. — Porin ka«ppa-ap»IaiShh. distys lähtee Mappuna klo >! o.p. Luotsinmäelle. — T»ellma»j«hlak»»rien harjoitnkfet omat ensi maanan taina toukokuun 2 päimänä: miesköö- rin klo 7 i.p. ja sekaköörin klo 8 i.p. — Mitä Heikki toimii ed»s- k««»assa? Rikoslain 45 lumun 1 >?:n 1 momentti kuuluu: „JoS joku panee toimeen arpajaiset, joissa on moitcona rahaa, taikka rahan ohessa muuta tamaraa, taikka myy tahi pi tää kaupan niiden arpoja; rangaista koon sakolla. Jos asianhaarat omat erittäin raskauttamat, olkoon rangais tus sakkoa enintään kaksituhatta mark kaa." Tällaista huijausarpajaisten kiel toa ei Heikin siw siedä. Hän tahtoo — juv!alaisystäwäll'.nen kun on — siirtää juutalaisten huijausarpajaiset ulkomailla tänne Suomeen. Ja tä män ..jalon" päämäärän saamutta miseksi on hän tehnyt esitysehd otuk sen (n:o 25) — sen ainoan, minkä on tehnyt näillä maltiopäimillä —, j->5sa pyydetään saada muuttaa tuo rikoslain ankara ..hymien tapojen" määräys toisin kuulumaksi! Jaloa ja isänmaamme parata tar- kottamaa touhao! Eikö olekin? Ahdeltä puolen jaetaan manlzuu- deneläkkeitä, toiselta — Heikki täy- dentelee ..läheisen sukulaisensa" hy mien tapcjen katkismusta. Mitä se herroja liikuttaa, jo§ kansa saa maksaa kaikesta tästä heille sie maiset päimäpalkat, muusta puhu- mattokaan. Meidänhän tulisi, heidän mielestään, sulaa pelkästä ihastuk sesta omatessamme — ensimäisen maailman kansanmaltaisimman edus» kunnan. — Wiime edusk«»tawaalit. Wira?tiseSsa lehdessä on toissapäi- mänä julaistuna oikeustoimituslun- nan laatima tilastollinen selonteko tä män muoden eduskuntamaaleista. N<ihin otti koko maasta osaa: miehiä 409,900 (m. IM» 439 296 i eli 64,9 vros. maalioikeutetuista sw. 1909 70,5 sekä naista 386,682 (412,755) eli 55 8 «60,5) pros., yhteensä 796.582 «852,051) henkilöä eli 60 1 «65.3 > pros. maalioikeutetuiSta. — JäähywäiSten »viettoo» märilyhdqillä Valaistuun Kansallis- kotiin olimat Porin suomenmieliset järjestöt keskimiikko -iltana kutsuneet rautatien^rjuri A. Wa ntala n rou- minesn. Kunniamieraat lettiin maS-z taan yhteislaululla. W>rwo^keita nauttiessa aloit; puheitten sorjan kul taseppä Isak Saha, joka tulkttsi kun- niamieraule Suomalainen Nuijan kii tollisuuden kaikesta siitä hyvästä, mitä iliuija heidän nuoleltaan on saa nut nauttia. Rma Fanni Mantelalle puhui opettaja S. Sampola, esittäen män huomioon olettamaksi sen suuren halun rinnalla, joka meidän nuorsuo malaisia kannustaa uuden uusilla kasmatusperusteilla lepäämän laitok sen hommaamiseen! Tai luuletteko todellakin, että mei dän koululaiset jo koulun ulkopuolel lakin saamat toistensa kanssa riitlä- mästi seurustella, yhdessä kasrvaa tarm.tsematta nähdä toisiansa joka päimä luokkatunneilla! Tai ettekö löydä muita syitä kuin tutustuttamiShalun ja ehkä mahdollis ten Vapaaoppilaspaikkojen tarjoomi- sen, joka jälkimäinen seikka ainakin pitää kutinsa täkäläiseen ruotsalaiseen yhteiskouluun oppilaita hankittaessa, oleman edistämässä uuden koulun oppilassaantia. Taikka pidättekö todellakin sitä rahan tuhlaamisena, että meillä perus tetaan ja kannatetaan koulua, joka on, ainakin toistaiseksi, tarpeeton? Kemät, malon, Vapautuksen ja toi- rveiden aika, sinua olemme me odot taneet! Kun kolea syystuuli ja taimen Vi hurit omat riehuneet, olemme eläneet kadonneen kemään muistoissa ja uu den kemään toimeissa. Matalissa majoissa, joissa toimi nen kylmyys ja puute pitkän talmen aikana nim usein omat »vierailleet, niissä sinua, kemät, on odotettu kuin mavautuksen kultaista päimää. Sinua, kemät, owat muuttolinnut kaukana etelässä niin hymin kuin tirs- 3-kertaisen eläköön, johon moimak- kaasti yhdyttiin. Suomalaisen vuo- lueen naisjärjestö:! puolesta kiltt, rwa F. Mantalaa opettajatar S- Polm». niemi, ja Raittiusliiton kiitollisuuden hra Marttalalle tulkitsi opettaja M. Lahtinen. Sen jälkeen toimittaja Jussi Tiinus esiintoi Porin Karhun kiitollisuuden tunteet hra Marttalalle ja ilmoitti, että Karhu oli päättänyt antaa jäsen merkin muistoksi ent. pu- heenjohtajalleen. Sitäpaitsi puhui N, M. K. A:n puolesta kauppias A. Aarnisalo, ja leikillisen puheen suur lakon aikalaiselle piti kauppi?« A, Aronen. Hra Mantala mottasi pu- heiliin, kuhunkin erikseen. Opettajatar M. K-nnon esittämän pianonsoiton, kuoro- ja yhteislaulun kementämänä kului aika tuota pikaa pikkutunneille. — Karhu» »eitoste» järjes tämästä wapP «-illaSta Kansal- liskodissa, huomenna, alkaen kello ^ i.p., huomautamme yleisöä. Niinkuin ilmoituksista ja selostuksista on käy- nyt seinille, lupaa illasta koitua mitä herttaisinta hauskuutta uhkuta tilai suus. Pääsymaksu Karhun jäseniltä ja koululaisilta on 1 m?., muilta l mk. 50 p. — Harwi»aise» lapsirikas Perhe asuu Ähtärin pitäjän P^rän- teen kylän Jokelan talon Muohioho- mmisessä torpassa. Mdellä isällä ja yhdellä äidillä on 18 lasta ja mr- lemmat manhuksista on mielä tor passa, toinen isäntänä ja toinen emän tänä sekä hymissä moimissa. Eikä lapsistakaan ole tuonen saaliiksi jou tunut kuin kolme, toiset omat termeitä ja riskiä. — R. K:la. — Wappnkukkaifta - tänä ke- mZänä sinimalkeita — myydään huo menna sekä kaupungissa kaduilla ja Ablbergin kahmilassa että Reposac- rella. Kukat maksamat ainoLstaan 10 p:iä ia käytetään niisiä tulewa moitto Maitopisara-ybdiStyksen raosaston perustamiseksi Poriin. XlsjMtti» sz — Uutta kirjallissutta. K I Gummerus Osakeyhtiön kustannuk sella, Jymäskylässä, on ilmestynyt. Jeesuksen Alös n ous e mi- N e n. Kirjoittanut Eduard Rig- ge nbach, jumaluusopin prosessoit Baselissa. Asianomaisella lumcllc, suomentanut D. M. Peltonen. Hinta 75 penniä. !«Wsi.ZvSWssts. ^ Htzlätttz walitus. Turun tuomiokapituli on nyttemmin hylän nyt kelloseppä Munckm valituksen Merikarivian kirkonkokouksen päätök sestä miime tammikuun 2 päimältö. jolla seurakunta päättt, etlä seurakun nan kirkonisännöitsijän F. E. Rok- nellin tu'ce hoitaa Mirkaansa niin kauan tuin se aika, joksi hän on ma- littu, kestää, eli toukokuun 1 päimään 1911. — LotilaStvirkatalot. Senaatti on hymäksynyt muokraajanpojan Martti Wilhelm Markkulan anomuk sen saada muokrata Miikalan Mark- kulan sotilasmirkatalon Nakkilan pi täjän Lattomerellä mcalisk. I4p:ääii 1927, muotuiseStc: vuokrasta 81 h! 34,3 l. Oiljaa. Maanmittauvmääräykfiä. Läänin kumernööri on tehdystä hake misesta määrännyt maramaamitton K. F. Holmbergin halkomaan Pauk- kion perintötalon n:o 5 Mampulan pitöjän Ätotkusjoen kylässä. — 5»a»sako«l«t. Opettajaksi Tampereen alempaan kansakouluun on »valittu Lahja Simiä Liimatainen. Kiukaisina. kuttama marpukin täällä hankien maaZsa, malronn^er. Kaikki sinua toimomat, kailki siima rakastamat. Tnolhan mukanasi pohjolaa hsnnon nurnier. kukkineen ja hiirenkormat koi- muihin. Kohta soi lehdoissa, laaksoiöso, hov- gistoissa siimekästen tuhatääninen kuoro. UKohta kolkkaa laitumilla karjan- kellot. Kohta ripottaa kylmömieS toimo- rikkaana siemenen makoon. Kohta rientämät ihmislasten suu ret parmet tuoksuamain lehtojen ja lemuomien nurmien aina rikasnau- tintoiseen helmaan. Kemät, kuinka me sinusta iloitsem- mekaan! Mappua, ensimäistä kewät-ilojen päiVää »viettää Karhu Kansallisko- dissa huomenna alkaen kello 5 i. Ti laisuudesta muodostuu kaikesta päät täen aiman erikoisen hauska, niin hauska, että »vuosien kuluessa emme ole toista sellaista mappu-iltaa miettä- neet. Sinne siis kaikin joukossa rien nämme. nuoret ja manhat! Siellä lupaan minäkin olla ja hauskuutta lisätä niin totia kuin nimeni on Jussi.