Torstaina 6 p." Lokakuuta KARJ ALATAR CN:o 113 — 1910 SuomalainenTurnee (Oskar Rosqvist) Ilosaaren Teatteritalolla Lauan taina S p:nä Lokak. klo 8 ip. Vanha Heidelberg 6-näyt. näytelmä. Ktrj. Wilhelm Meyer-Förster. Sunnuntaina 9 p:nä Lokak. klo 8 ip. Puolan Juutalainen 3-näyt. näytelmä. Kirj. Erckmann-Chatrian. Pääsylippuja saadaan Rohdoskau pasta ja ovelta klo 6:sta sekä sun nuntaina klo 12—2 päiv. (K. 8 2 k.) Hyvä valikoima Koti- ja ulkomaalaisia Villalanhoja saapunut K. Sarolan Nenlomaliikkeeseen torikatu 28, toltf. 167. Kaikkia neuloma- alaan kuuluvia töitä tehdään huolellisesti ja joutuin omasta ja teettäjäin langoista. — Valmii ta töitä on varastossa. K. Sarola. Nuoriso, käy tarmok kaaseen yhteistoimin- taan! Ensimäisellä kehityskaudellaan on ihminen aina altis kaikenlai- sille maikutelmille. Nuo maikutel- mat usein myöskin aiman wälit- tömästi määräämät kunkin ihmi- sen elämän suunnan. Sanotaan- han sananlaskussakin: „Minkä nuorena oppii, sen manhana tai- taa". Tuohon sananlaskuun kät keytyy kouraantuntuma totuus, siihen löytyy mastine todellisesta elämästä. Ihmisen elämä on jatkumaa kehitystä kehdosta hautaan saakka, olkoon se sitten hymää tai huo- noa. Jos jo nuorena johdetaan kehitys siihen suuntaan, että nuo- riso haluaa omistaa korkeita ihan- teitä ja joS sillä on myöskin moi- makas halu taistella raakuutta ja pimeyttä ma»taan, silloin kulkee nuorison kehityS oikeaa uraansa. Jos taaS nuorisoa elähyttämät ainoastaan humittelut, nautinnon- halut ja kaikenlainen kemyt elämä, niin silloin on kehitys huonoa, silloin nuoriso kulkee pettymyksien kaltemaa pintaa; sen elämä rap- peutumistaan rappeutuu. Nuo risolla, kuten »vanhemmillakin ih- misillä, on elämässä malittama kaksi tietä. Toinen tie tuo todel lista iloa ja tyydytystä; toinen taas wie pettymyksien ja kätke- tuutsien sywään kuiluun. Jokai sen ihmisen olisi siiS jo nuorena malittama tie, miitoteltama polku, mitä pitkin aikoo elämässään ma- eltaa. Nuoruus on siis sangen tärkeä aika ihmisen kehityskaudessa, silloin kunkin ihmisen on laitetta- wa mankka pohja ja peruste tule- maisuudelleen, silloin on rakennet- tawa puitteet tulemaisuuden si- meelliselle elämälle ja sen suuri- «moiselle kehitykselle. Jos katselemme nykyistä kan- samme nuorisoa kokonaisuudessaan, sen elämää, sen kehityssuuntaa, niin näemme, että suuren suuri osa siitä on juuri parhaallaan majoamassa yhä symemmälle ja symemmälle paheiden kaltemalla pinnalla. Suuri on se nuoriso- parmi, jota, parhaallaan henkii kapakkaelämän myrkyttämääilmaa, kulkee rikoksista rikoksiin ja rypee simeettömän elämän ryöppyämässä aallokossa. Kuinka monen isän poskelle nousee häpeänpuna, kuinka moni äiti juuri parhaallaan ma- littaa, itkee, kun ajattelee pahei- den lokaisille, pimeille kujille eksy nyttä lastaan, rakkaimpaansa, josta toimoi niin paljon, toimoi hänestä kerran kasmaman kansal- leen kunniallisen yksilön, odotti it- selleen manhuuspäimien maraa ja tukea. Sinne kaiken maailman lokaan jokikinen hetki armaamat toman paljon kansamme lapsia sortuu. Juoppous, kortinpeluu ja kai- kenlainen kemyt elämä alkamat nuorison keskuudessa olla jokseen- kin yleisiä. Uutteruus on unoh- tunut ja todellinen työ on menet- tänyt melkein kaiken armonsa. Kaikkialla on huomattamissa ää- retöntä lamautumista, toimetto- muutta ja nahjusmaisuutta. U- seissa paikoissa alkaa nuorison elämä olla liian kemyttä, liian pintapuolista. Elämässä ja te- oissa alkaa olla äärimäisyyteen menemä mapauden leima. War sinkin tuo aikamme muotiliike, so- sialismi, on hymin suuressa mää- rässä johtanut nuorison elämää määrään suuntaan, se on sitä suo- rastaan rappeuttanut. Aiman yleisestihän tuon mainitun liik- keen edustajat sanomat, että itse- kullakin olkoon oma mapautensa, jota ei saa syrjäinen mennä ra- joittelemaan. Näin on jo nuori- son rinnassa saatu suureksi osaksi himmennetyksi sitä inhimmillisyy- den ja welwollisuuden tunnetta, joka yleensä pyrkii tätä elämää tasoittamaan. On syntynyt ke- ivytmielistä seurapiiriä, johon nno- risoa koetetaan wetää. Kiertelihän Tässä muutama »vuosi maamme sanomalehdissä uutinen, jossa ker rottiin, että Kuopion työm. yhdis tyksen talolla eräässä iltamassa näyteltiin alastonta naista. Eikö tällainen teko juuri osoita, että siinä ryhmässä omat simeellisyys- käsitteet jokseenkin selasin. Entäs sosialistinen sanomalehdistö! Se on aiman täynnä roskaa. Epäsimeellistä kirjallisuutta nuo- rison keskuuteen lemitetään, nau- retaan amioliiton pyhyydelle, ihail- laan ja puolletaan mapaata rak- kautta. Eikö tuo kaikki maikuta juuri parhaallaan kehittymään nuorisoon sangen turmiollisesti? Arvaa mattoman paljon onkin tuo sosia- listien opetus nuorison simeellistä kehittymistä ehkäissyt; se on mo nen nuorukaisen, monen neitosen kehityskulun johtanut aiman mää- rään suuntaan: se on monesta kunniallisestakin nuorukaisesta teh- nyt raukan, onnettoman ja kurjan olijan, joka kiroo kurjaa elämäänsä, kiroo koko yhteiskuntaa. Tuon muun hymän lisäksi on mielä rumettu mieromaan kaikkea omaa, kotoista ja kansallista, ihan- noidaan mierasta, ulkomaalaista. Nuorisoon on rumettu juurruttu- maan yleismaailmallisuutta, sillä lamalla koetetaan tukahduttaa o- man heimoushengen tunne, haroit tää kansallinen leima. Nuoriso tahdotaan ikäänkuin kaikkine juu rineen repiä tästä suomalaisesta maaperästä tuonne maailmalle kaikenlaisten mirmatulien mieritel- tämäksi. Mieläkö me main yhtä toimet- tomina, yhtä mälinpitämättöminä katselemme tuota nuorison keskus dessa riehumaa maaraa? Eikö meillä todellakaan ole tietoisuutta siitä, että me olemme mastuun- alaisia niistä kansamme lapsista, jotka joutumat meidän mälinpitä- mättömyytemme uhreiksi, niistä meljistämme ja sisaristamme, joita jokikinen hetki meidän toimetto- muutemme tähden sortuu paheiden pohjattomaan liejukkoon. Heistä me olemme täydellisestt mastuun- alaisia. Me emme saa sanoa: »olenkos minä meljeni mattia"? Meidän täytyy ryhtyä tarinokkaa- seen taisteluun. Meidän täytyy ryhtyä nuorisoa malistamaan; sen henkisiä kykyjä herättämään, maa- limaan ja kasmattamaan. Nuorison itsensä on käytämä tarmokkaaseen toimintaan. Emme me saa olla kaikenlaisten mirma- tulien mieriteltämiä. Me emme saa sumussa maeltaa. Meidän täytyy etsiä enempi maloa, tietoa ja taitoa. Simistyksemme ei saa olla pintapuolista, maan sen täy- tyy päästä maikuttamaan symem- mälle; sen täytyy päästä hiomaan sieluamme, puhdistamaan sydän- tämme. Meidän täytyy saada uutta innostusta, moimakasta mi- rikettä. Kouluissa kyllä paljon nuorison henkisiä kykyjä kehitetään, kasma- tetaan, mutta se ei mielä riitä. Eikä kaikilla ole myöskään tilai- suutta käydä koulussa. Monen ai- noana kouluna on mielä tuo oi- kukas »elämän koulu". Koulunuo- rison toimintaa ei saa rajoittaa koulun seinien sisäpuolelle, maan sen täytyy antaa paljon mapaam- min seurustella muun nuorison kanssa. Tuollaisella seurustelulla on äärettömän suuri kasmattama merkitys. Koulunuoriso moi kehit- tää n. k. työläisnuorisoa tiedoil- laan; työläisnuoriso koulunuorisoa kokemuksillaan. Tietoa ja kokemus- ta, molempia niitä elämässä tar- mitaan. Siksi onkin aiman mält- tämätöntä tuollainen meljellinen yhteistoiminta. Löytyy mielä muu- tamia oppikoulujen johtajia, jotka ankarasti kieltämät koulunuorisoa ryhtymästä minkäänlaiseen toimin- taan koulupiirin ulkopuolella ole- massa seurassa tai yhdistyksessä. Tuollainen kielto astuu suorastaan jarruttamaan nuorison monipuo- lisempaa kehittymistä. Kyllä joh- tajien melmollisuus tietenkin on jossakin määrin rajoittaa koulu- nuorison toimintaa koulupiirin ul- kopuolella, mutta ei niin suuressa määrässä, että siitä nuorison mält- tämätön kehitys kärsisi. Jos nuo- rison kehitys tahdotaan johtaa oi- keaan suuntaan, jos toimomme nousemasta nuorisosta kohoaman yksimielisen, meljellisen kansan, niin ehdottomasti on koulunuorison ja n. k. työläisnuorison käytämä kä- siksi tarmokkaaseen yhteistoimin- taan. „ Lyökäämme kädet käsihin, sormet sormihin lomahan" ja ru- metkaamme meljinä ja sisarina, tomerina ja ystäminä itseämme kehittämään. M. Yleisiä uutisia. Kenraalikuvernööri Stolypiniä tapaamaan. Pietarista, lokak. 3 pnä. Klo 3 aikaan aamulla saapui pääminis- teri Stolypin Pietariin. Tämän yhteydessä moimme mai- nita, että Suomen kenraalikumer- nööri Seyn matkusti sunnuntaina Helsingistä Pietariin. Wenäjän sotatväki ja kadetti- koulun sairaala. Senaatin tiedustelun johdosta siitä milloin suoritetaan Suomen kruunulle 5,000 mkan kormaus siitä, että 6:s suomenmaalainen rykmentti oli käyttänyt ent. Suo- men kadettikoulun sairaalaa, on kenraalikumernööri tiedusteltuaan asiaa asianomaisilta Wenäjän nn- ranomaisilta mastanut, että kor- maus suoritetaan sitten, kun teh- dään lopputilitys Wenäjän mal- tiorahaston ja Suomen kruunun mälillä. Joensuusta ja likitienoolta. Jlmapnrjehtijoita laskeutunut Öllölään. Tiistai-iltana klo 5 läksi Pieta- rista Wenäjän ilmapurjehdusklu- bin jäsenet emerstiluutnantti Ser- gei Odintsoss ja insinööri Rinin, jotka syyskuun alussa saapuimat »ilmojen kautta, lintujen teitä" Jakokoskelle, uudelle purjehdus- matkalle, aikoen nytkin suunnata ilmakulkunsa Ruotsiin, ja pääsi- mätkin yöllä jonkun matkaa Joen- suusta pohjoiseen. Mutta tuuli kääntyi ja alkoi kannattaa heitä ensin itään ja sitten etelään. Ei- lisaamuna kello 8,10 nähtiin il- mapallo Enon kirkolla, klo 8,45 Paiholassa, klo 9 Heinämaaralla, myöhemmin Kiihtelyksen kirkolla ja ja klo 11,20 laskeusimat he mai- hin Ollölässä Nikumaaralle. Maa- han laskiessa insinööri Rinin sa- tatti liemästi toisen jalkansa. Kui- tenkin mielä eilen illalla nämä pietarilaiset matkailijat läksimät he- moskyydillä Värtsilään, jatkaak seen tänään torstaina paluumat- kaa postijunassa Pietariin. Täl- lä ilmapurjehdusmatkalla he oli- mat nousseet maasta aina 0,300 metrin korkeuteen, joka lienee suu- rimpia ilmanousuja, rekordi alal- laan. Ollölässä he olimat utta- neet joukon malokumia kyläläisis- tä ja kansakoululapsista. Koulut. Joensuun suomalaisen tyttökou- lun uskonnon ja ruotsinkielen kol- leganmirka on julistettu haetta- maksi 56 päimän kuluessa syysk. 21 p:stä lukien. Uusia ylioppilaita. Mioppilastutkinnossa tk. 3 p:nä hymäksyttiin: Helsingin suomal. tyttökoulun jatkoluokilta Aili Kilpi Joensuusta; Nurmeksen yhteiskou- lusta Martta Hämäläinen; Kok- kolan suomal. yhteiskoulusta Meikko Ihalainen Polmijärmeltä. Lopullinen nimitys. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen Ilomantsin kihlakunnan henkikirjurin Teodor Wilhelm Broseldtin nimittä- misestä Raaseporin kihlakunnan henkikirjuriksi. Joensuun Musiikkiyhdistyksen konsertti on tänään klo V 2 8 lyseon juhla salissa. Ohjelmassa on paljon uusia ja armokkaita numeroita. Jouhiorkesteri ja tormisoittokunta esiintymät. Hra Hitzacker esittää miululla yksinsoittoa. Meritvahingossa turmeltuneita ruisjauhoza 313 säkkiä möi makuutusyhtiö „Sampo" tiistaina tk. 4 pnä tä- käläisellä rantamakasiinilla. »uomalainen Turnee (Oskar Rosgmist) näyttelee ensi lauantaina Ilosaaren teatterita- lolla Wilhelm Meyer-Försterin kauniin ja maailman kuuluksi tul- leen näytelmän W a n h a Hei- delberg, joka kaikkialla on saa- muttanut erittäin suuren suosion ja jota parhaillaan myöskin näy- tellään Kansallisteatterissa. Ken ei tahtoisi tutustua prinssi Karl Heinrichin ja nuoren, kauniin Kät- hien liikuttamaan lemmentaruun. Sunnuntaina esitetään jännittä- mä uninäytelmä »PuolanJuu- talainen". W.- ja Urheiluseura „Katajan" perhe-iltamaan toissa iltana Ilosaaren teatterita- lolle oli kokoontunut melkein sali täyteen »perheitä". Ohjelman alotti hra A. Harti- kainen puheella, jossa koetti mie- liin teroittaa moimistelun karaise- maa ja kasmattamaa merkitystä. Hän lausui m. m. toimomukse- naan, että Katajaan perustettaisiin „ukko"-osaston lisäksi mielä »mum- mo"-osasto,zoka pitäisi urheiluintoa mireillä kaupungin »mummojen" keskuudessa. Nti E. Jumonen lausui innostaman runon. Hra E. Tolmanen soitteli miululla joi- takin kappaleita hra Onni Warik- sen säestyksellä. Kun oltiin pidet- ty pieni kahmiloma, kertoili hra Armas Hirmonen hauskan sadun. Saatiinpa myös nähdä kumaelma »Koditon", jonka ketterät katajat- taret esittimät sangen onnistu neesti. Ohjelmassa oli mielä re- päsemä pukutanssi ja O. Sarolan monoloogi: »Huikentelemaisuus". Jaettiin myöskin palkinnot potat- tiretkellä suoritetuista kilpailuista. Lopuksi tietenkin mielä karkeloi- tiin. Mitä mielä ohjelmassa kaimat- tiin niin se oli moimistelu. Woimisteluseuran iltamissa täy- tyisi ennenkaikkea olla moimistelua. Tämän huomautuksen pyydämme tässä tehdä mastaisuuden maralta. Joensuu» käsityö- ja tehdas- yhdistyksen Valtuutettujen kokouksessa tiistaina oli käsiteltämänä malio- kunnan ehdotus kumitetun kerto- muksen toimittamisesta kaupungin käsityöliikkeestä sekä käsityö- ja tehdasyhdistyksen toiminnasta ja alistettiin yleisen kokouksen hymäk- syttämäksi. Kaupungin maltuus- kunnalta päätettiin anoa siihen tarkotukseen miinamoittomaroista 700 mk. Uusien taiturikirjojen kaamaeh- dotus hymäksyttiin ja päätettiin niitä painattaa 100 kpl. Käsityöläisten retkeä tai ilta- maan toimeenpanemaan asetettiin maliokunta, johon jäseniksi malit- tiin hrat A. I. Honkanen, K. W. Kolehmainen ja I. Wäistö. Kuritushuonetvankentta. Wiime tiistaina tk. 4 p:nä tuo- mitsi täkäl. raastumanoikeus Ran- tasalmen pitäjästä kotoisin oleman työmiehen Otto Liimataisen tois kertaisesta markaudesta pidettä- mäksi 1 muoden 6 kuukautta ku ritushuoneessa sekä menettämään kans alaisluottamuksensa kolmeksi muodeksi yli rangaistusajan. Tuomion torikauppias H. Turusen konkur- sissa julistaa Raastumanoikeus ensituleman marraskuun 28 päi- mänä. Sakotettu. Erästä Noljakkalaista sakoitti raastumanoikeus juopumisesta ja melnamisesta 40 markkaa. Joensuun kanatoan kääntösillan aukioloajasta on nyttemmin annettu tarkat mää- räykset. Näitten annettujien mää- räyksien mukaan on silta käännet- tämä maantieliikkeelle 15 min en- nen matkustajajunan tuloa ja myöskin 15 min. jälkeen junan lähtöä. Eikä muuna aikana saa siltaa pitää auki kauempaa kuin mitä mälttämätön kanamanliiken- ne maatii. Aukiolo aika ei saa missään tapauksessa kestää kau- empaa kuin 10 minuuttia. Muuten siinä taulussa, joka on kiinnitetty sillan lähellä olemaan paaluun, on tämä määräys niin hir- meen sekamasti ja mirheellisesti kirjoitettu, että siitä ei juuri tahdo tolkkaamallakaan päästä hullua hurskaammaksi. Siinä m. m. pu- hutaan k a n a l i i k e n teestä, (tark. tietenkin kanamaliikenettä). Kyllä tuollaisen julkisen kuuluutuksen täy- tyisi olla mirheettömän ja helpom- min tajuttaman. Karjautuotantokilpailun on, niinkuin tässä lehdessä aikui- semmin, numeroissa 104 ja 105 on lähemmin ilmoitettu, Maan- miljelysseura päättänyt panna toi- meen pohjoisessa piirissään nim. Waltimon, Nurmeksen, Pielisjär- men, Juuan, Enon, Polmijärmen, Kuusjärmen ja Liperin kunnissa. Ilmoittautumisaika tähän kilpai- luun loppuu 20 p. t. k. Tämän johdosta kehottamme karjanomis- tajia kiirehtimään, jotta ilmoituk- set ennättäisimät ajoissa saapua maanmiljelysseuran toimistoon. Ilmoittautuminen olisi tehtämä asianomaisen maalaisseuran esi- miehelle. Kehotamme heittämään kaikki armelut pois. Saattaa olla, että moni karjanomistaja luulee kilpailuun osanottamisesta johtu- man hänelle itselle hankaluuksia. Rehumarat ehkä eimät ole niin runsaat ja monipuoliset, että nii- den perusteella uskaltaisi kilpai- luun rumeta ja ehkäpä armellaan että pääseuran tarkastajat maati- mat lisärehuja erittäinkin mäkire- huja ostettamaksi. Mitään aihet- ta tällaiseen pelkoon ei kuitenkaan ole. Maanmiljelysseura menee kyllä takuuseen siitä, ettei mitään sellaista lisäkustannuksia kilpailus- ta johdu, joitten kautta kilpailijan karjanhoidon kannattamaisuus kil pailualana tulisi kärsimään. Luon- nollista kyllä on, että tarkastajain ohjeita pitäisi seurata, mutta kil- pailun tarkoitushan onkin, että kar- jäin tuotanto kilpailuaikana kas- maisi ja jos tarkastaja sellaisia epäkohtia huomaa, joita ilman eri- tyistä kustannuksia, moidaan pois- taa, niin hyötyähän siitä on kar- jatuotannolle. Oimallettakoon siis tämäkin kilpailun hymää tar- koittama merkitys. Joutamat epä- röimiset pois! Menetelkäämme niin, että kun maanmiljelysseuran muosikertomus tältä muodelta le- mitetään, siinä moidaan osoittaa pitkä luettelo yllämainittujen pi- täjien karjanomistajista ja sillä näyttää, että täälläkin mielä elää pyrkimys karjatalouden edistämi seksi. Nalvetan sisustus kurssit alkamat maanmilj. seuran raken- nusm. O. Samolmsen johdolla en- si maanantaina Liperin Ruokolah- della Mooses Kinnusen talossa, kuten toisessa paikassa olemassa ilmoituksessa mainitaan. Maapoliisit. Läänin kumernööri on pyynnös- tä antanut erokirjan ylimääräiselle poliisikonstaapelille Pielisjärmen ruununnimismiespiirissä F. Gyl- denille. Pakkolunastuksia. Läänin kumernööri on määrän- nyt komisionimaamittari Paul Ek- blomin pakkolunastuslain säätä- mässä järjestyksessä kedolla paa- luttamaan Nurmeksen kauppalan läntisellä rajalla oleman, Nurmek- sen seurakunnan kirkkoherran mir- kataloon kuuluni an alueen, yhdis- tämistä marten kunnallisessa ja hallinnollisessa suhteessa sanottuun kauppalaan. Maamiespäitvät ja Kalastnsnäyttely Sotknmassa 25 ja 26 p. syyskuuta. Osanottajia tähän tilaisuuteen oli kerääntynyt noin 100 henkeä. Kokouspaikkana oli Sotkuman uusi kans akoulurakennus. K a l a s t u s n ä y t t e l y y n tuo- dut esineet olimat jo edellisenä il- tana järjestetyt koulun käsityöhuo- neeseen. Kun tämä oli ilmoitettu pidet- tämäksi sunnuntaina ja se jo sa- man päimän iltana lopetettiin, teemme siitä tässä ensiksi selkoa. Näyttelyesineitä oli tuotu kaik- kiaan 29 numeroa, — tosin pieni määrä, maan ehkäpä tar- peeksi suuri näin ensialuksi. Näyt- telyesineet jakaantuimat seuraa- masti: Ryhmä I, kalastusmeneet, 8 me- nettä; ryhmä II, kalanpyydykset 11 numeroa, joissa kussakin oli useam- pia eri pyydyksiä (merkkoja, mer toja, rysiä ja nuotan hamaksia ja pitkäsiimalaatikoita) ;ryhmä III, säilöön otetut kalat; — 10 nume roa, joista useimmissa oli sekä suolattua, että samustettua kalaa. Palkintotuomareina toimimat, kalastusneumoja T. Hakala, maan- milj. Simo Jljoss (nuorempi) ja pehtoori Julius Martiainen. Pal kinnot jakautuimat seuraamasti: Ryhmässä I: III p. 10 mk. Pekka Rautiainen Sotkuma Pitkäsenlahti; IV p. 5 mk. S. Michailosf Sot kuma, Alex Homatofs Sotkuma, Samuli Saukkonen Liperi Honka- maara, Simo Jljoss (nuor.) Sot kuma. Kehoituspalkintoina annettiin 3 mk. seuraamille: Simo Jljoff (manh.) Sotkuma, I. Ratilainen Sotkuma ja Riko Homatofs Sotkuma. Rysmässä II: I p. 15 mk. Samuli Michailosf Sotkuma. II p. 10 mk. Simo Jljoff (manh.) Sotkuma, Kalle Hyttinen Liperi Honkamaara, Simo Jljoff (nuor.) notkuma. Jlcho Kontkanen Sot- kuma. III p. 5 mk. Juho Simonen Sotkuma Lapinmaara, Samuli Saukkonen Liperi Honkamaara, Antti Karttunen Sotkuma Waa ranlahti ja Rob. Pitkänen Sotku- ma Pitkäsenlahti. IV p. 3 mk. Riko Homatofs Sotkuma ja Alex Homatofs Sot- kuma. Ryhmässä III: Iii p. 5 mk. Simo Jljoff (nuor.) ja Kalle Hyttinen. IV p. 3 mk. Alex Homatofs, Samuli Saukkonen, Samuli Mi- chailoff, Sameli Jolkkonen ja Si mo Jljoff (manh.). Kehoituspalkintoina saimat 2 mk. Antti Karttunen, I. Ratilai nen ja Rob. Pitkänen. Palkintoja jakaessaan huomautti opettaja Hakala, että kaikki näyt- teille panijat tulimat saaneeksi pal- kinnon. Tämä oli kuitenkin ta- pahtunut ei niinkään paljon an- siosta, maan tunnustukseksi siitä harrastuksesta, mitä näytteillepä- nijat olimat osoittaneet kalastus- asiaa kohtaan. Maamiespäimät alotettiin klo 1 3 4 ip. jolloin maanmilj. seu- ran sihteeri lyhyessä puheessa lau- sui osanottajat termetulleiksi, tehden samalla selkoa tällaisten maamies- päimäin tarkoituksesta. Pellermonneumoja agronoomiO. Lönnberg piti senjälkeen esitel- mänsä osuuskassain tarkoi- t u k s e s t a. Hän huomautti että meillä Suomessa yleensä eletään yli marojen. Tuonti kasmaa yli miennin. Suomen kauppabalanssi on nykyään maalle huolestutta- massa määrässä epäedullinen. Kuitenkin on meillä mielä jossain määrin luonnorikkauksia, joiden amulla mielä moidaan toimoa aseman paraneman, kun maan osataan niitä hoitaa ja käyttää. Sellaisia omat esim. metsä-ja suo- maamme. Mutta mitenkä moitai- siin niitä rumeta rahaksi muutta- maan, jotta niiden armo ja tuot- tamaisuus samalla möisi kasmaa ja kehittyä? Dritteliäisyydellä Mutta se on meillä mielä hymin huonolla kannalla. Varsinaisella liikealalla kyllä hamaitaan ja on hamaittu yritteliäisyyttä, maan ei juuri maatalouden alalla. Tällä- kin alalla on kuitenkin sitä mält- tämättä saatama aikaan. Mutta moidakseen tuottaa hedelmiä, maa- ditaan tässä niin henkistä kuin aineellistakin pääomaa. Rahaakin on kylmettämä ennen kuin sitä moidaan niittää. Mistä siis rahaa moidaan saada? Rahakauppioilta Senjälkeen teki puhuja selkoa pank- kilaitosten toiminnasta, samaan tapaan kuin Lehmon maamies- päimilläkin. Johtuessaan osuus- kassoihin ja niiden myöntämien lainain käyttämiseen huomautti puhuja siitä tärkeästä seikasta, että osuuskassalainaa myöntäessään myös pitää huolta siitä mihinkä tarkoitukseen lainaa käytetään. Kor- komaksuun nähden on osuuskassa- laina maamiehelle kaikkein edulli- sin. Mitään takausmiehiäkään ei tarmita koska jäsenet takaamat kaikki toinen toisensa, Osuuskas- sasta moi lainanottaja nostaa rahoja sitä myöten kun työ maa- tii, joten on mähemmän maaraa siitä, että laina muihin tarkoituk- siin tulisi käytetyksi. A g r. R. R u h a s e n keskustelua johtaessa kohdistui keskusteluosuus- kassojen hoitotapaan. Mitään mar- sinaista loppupontta ei keskustelun johdosta kuitenkaan laadittu. Kes- kustelun kestäessä teki agr. Lönn- berg mielä erityisestä pyynnöstä selkoa niistä luottolaitoksista, jotka näihin asti omat lainoja myöntä- neet maanmiljelys tarkoituksiin, nim. hypoteekkiyhdistyksestä, sääs- töpankeista, kymmenmuotiset suo- milj. lainoista. Suomiljelysyhdis- tyksen lausuntojen perusteella, kun- tien miljelyslainarahastoista j. n. e. Kello 6 alkoi kalastusopas- taja T. Hakala esitelmän ,, sis ämaakalastuksemme merkityk- sestä". Kalastus järmirikkaassa maassamme on, huomautti pu- huja, joutunut sangen huonoon, tuottamattomaan tilaan". Jär- mien kalarikkaus on main muis- toa entisiltä ajoilta. Se ikämä seikka johtuu pääasiassa Malli- sesta pyynnistä kutuaikoina eli n. s. ryöstökalastuksesta. Pyynti- neumotkin omat parantuneet ja kalanpyytäjien lukumäärä lisään- tynyt. On laskettu, että sisämesi- kalastus tuottaa muosittain noin 6 miljoonan markan armosta ka- laa. Tämä määrä ei olisi komin- kaan suuri katsoen kalamesiemme paljouteen, mutta kun ei sanot- tamasti mitään tehdä, ainakaan kalamesien omistajain taholta ka- lansiitoksen edistämiseksi, niin tuo- takaan määrää ei ajan pitkään saada kootuksi. Meillä on kalas- tusoikeus ammoisista ajoista ol- lut yhdistettynä maanomistus- oikeuteen ja maamies on omissa kalamesissään kalastellut melkein yksinomaan omaa tarmettaan marten, eikä suinkaan muuta ulos- mientiä marten kuin mitä lähi- kaupungissa on myydyksi tullut. Kalan ulosmientiä marten olisi kalamesien omistajain kuitenkin jo tästä puoleen rumettama malmisi tautumaan. Mutta ennenkuin ulosmientiä moidaan ajatellakaan on ryhdyttämä kaikkia keinoja käyt- tämään kalain sikiämisen edistä- miseksi. Hallitus on tässäkin koh den pannut asian alulle toimitta- malla yleisen kalamesien jaon, jonka perusteella mesien omistajat moimat järjestää paikkakuntiensa kalastusolot käyttämällä yhteis- toimintaa apunaan. Mutta sen ohella on mälttämättä käytettämä tarjona olemia' keinoja mädin sikiämisen auttamiseksi. Kutu- aikoja on rumettama pitämään pyhinä ja erilaisilla keinoilla, jois- ta puhuja teki tarkkaa selkoa, kei- notekoisesti mätää hedelmöitettä- mä ja hoidettama. Esitelmän johdosta ei mitään keskustelua syntynyt. Sen sijaan jaettiin palkinnot kalastusnäytte- lystä, jonka jälleen sunnuntain ohjelma loppui. Maanantaina 26 p. kello 7 aamulla kerääntyi sekä lapio- miehiä että muita asianharras- tajia kokoushuoneen miereiselle pellolle. Sotkuman maalaisseu- ran järjestämää ojankaimokilpai- lua marten. Kun kaimajiksi oli ilmoittaunut 7 miestä, mitattiin kansakoulun tuleman puutarhan rajaa myöten 70 metrin matka, joten kullekin ojurille tuli 10 m. kaimettamaksi. Maanlaatu oli ai- man kimetöntä suurimmaksi osaksi samensekaista hiekkaa (ruskomul- taa). Joillekuille miehille sattui hyminkin jäykkää maata, niin että sai siinä hikoilla mies, kiire kun tietysti oli, ettei tomereista olisi komin jälelle jäänyt. Kai- mettaman ojan suuruus oli 90x 60x30 cm. Innokkaasti me pääl täkatsojatkin työnkulkua seurastm me, niin ettemme tahtoneet aa- miaistakakaan muistaa. Mainit- sen tässä heti sekä tulokset että myös palkinnot, jotka illalla jaet- tiin: I palk. 5 mk., Pekka Leski- nen. II palk. 4 mk., Paamo Saukka- nen ja August Rissanen. III palk. 3 mk., Rob. Laakko- nen, Pekka Michailosf ja Pekka Naumanen. Kehoituspalkintona sai 2 mk. Jimana Leskinen. Työaseet olimat miehillä osaksi hyminkin epäpätemät ja menette- lytapa erilainen. Sen maikutuk- sen tästä hommasta kumminkin saattoi saada, että ei se ojankai- maminen sentään aiman alku asteellaan enää ole paikkakunnalla, joskaan ei millään mainittamalla kehitysasteellakaan. Tämäntapai- sia kilpailuja sietäisi täällä kyl- lä mielä edelleenkin panna toi- meen. (Jatk.) Muualta Poh- jois-Karjalasta. Kuntien päätökset Muurumeden, Rautamaaran ja Nilsiän yhteisen kuntakokouksen päätöksestä miime kuluneen syysk. 3 p:ltä, jolla Nilsiän kunnan Sii- kajärmen kyläkuntalaisten anomus n. k. Siikajärmen kylätien saatta- misesta kuntien yhteisesti ylläpide tyksi, jätettiin sillensä, omat mai- nitut kyläkuntalaiset »valtuutta- mansa talollisen Adolf Keinäsen kautta läänin kumernöörille m. k. 30 p:nä jättäneet laajemman kir jallisen malituksen. Maanmittauks et. Läänin kumernööri on määrän- nyt komisionimaamittari Uuno Sumannon lainmukaisessa jär- jestyksessä toimittamaan tilusten- ohkomisen merotilalla n:o 3 Ke- älahden pitäjän Kesälahden kyläs- ä; maramaamittari Aaro H a k- a r a i s e n toimittamaan tilusten- ohkomisen merotilalla n:o.7 Lipe rin pitäjän Liperin kylässä; sekä maramaamittari Juho Eaare- laisen toimittamaan tilustenloh- komisen merotilalla n:o 97 Pielis- järmen pitäjän Lieksan kylässä. Rääkkylän Maamiesseura» 10-muotisjuhlaa mietetiin kunnan- huoneella t. k. 2 pnä. Juhlahuo- ne oli koristettu kuusilla ja kukka- silla. Alkajaisiksi laulettiin »Työ Suomen hymäks' uhratkaamme", jonka jälkeen opettaja H. Karppi piti termehdyspuheen kosketellen siinä Maamiesseuran maiheita 10-. ivuotisajalla. Nyt odotti jo Mart tayhdistyksen malmistama juhla- päimällinen, jota käytiin kilman maistelemaan. Kauniisti olikin pöytäkatettu ja paljon kasmisruo- kien laittamisesta huolta pidetty. Hymin tyytymäisiä myös tuntui- mat aterioitsijat hymään ja huo- keaan Marttojen laittamaan ate- riaan oleman. Ohjelmaa jatket- tiin laulamalla sekaköörillä muu- tamia lauluja ja roma Laineen pitämällä esitelmällä. Rouma. Laine oli pyydetty tilaisuuteen Marttojen aatteita esittämään. Pienellä loma-ajalla kahmin juotua laulettiin sekaköörillä taas muuta- mia lauluja, jonka jälkeen agro- noomi Reinola esitelmöi kesäisien tarkastusmatkojensa johdosta seu- ramme kilpailuihin osaaottajien luona, painostaen erittäin kannat- tamaisuutta maatalouden kaikilla aloilla, kuinka tärkeätä se on ottaa huomioon, ennenkuin jotakin ryh-, tyy tekemään. Sen jälkeen jaet- tiin palkinnot tämän kesäisistä rehu- ja juurikasmimiljelyskilpai- luista. l:sen palkinnon kunniakir- jan sai kirkkoherra E. Blomberg, ll:sen palkinnon kunniakirjan ja 5 mk, rahaa sai maanmilj. I. Rou- minen Oramilahdesta, lll:nen pal-' kinnon kunniakirjan ja 3 mk. ra- haa maanmilj. I. Turtiainen kir- konkylästä, ylimääräisen kehoitus- palkinnon 3 mk. torppari A. Mak- konen Oramilahden salokylästä, samoin 2 mk. maanmilj. Pekka Halonen Oramilahdesta. — Lo puksi kiitti rouma Emmi Pesonen muutamin sanoin rouma Lainetta Marttayhdistyksen puolesta malai- semasta esitelmästä sekä siitä, että oli uhrannut aikaansa ja maimo- jansa tilaisuuteen saapumalla. Sa- moin kiitti op. A. Pesonen Maa- miesseuran puolesta toisia puhujia ja Marttoja heidän armokkaasta amustuksestansa. Marttayhdistyk- sen amustamana muodostuikin tä- mä Maamiesseuran 10-muotinen juhla lopulla hauskaksi ja muisto- rikkaaksi juhlaksi, maikkakin ylei- söä oli saapunut Maisuuteen mä- hänpuoleisesti, armattamasti kyl- män ja myrskyisen sään tähden. — Toimomme nyt edelleen yhä enemmän innostusta ja menes- tystä maamiesseuralle 10 muotta täytettyään. Kowaa päätautia ilmotetaan oleman Rääkkylän pi- täjän Rääkkylän kylässä, talollisen Antti Hirmosen hemofissa. Joen- suun piirin piirieläinlääkäri H. W. Helander on määrätty ryhty- mään toimenpiteisiin taudin pa-' rantamiseksi. Haaksirikkoja. Miime päiminä raimonnut an- kara myrsky on aiheuttanut meri- onnettomuuksia Laatokalla. Niinpä sunnuntaina kärsi Saunaniemen luona Metsäpirtin edustalla täy- dellisen haaksirikon 88 tonnin me- toinen soima »Sergej", laimuri Jman Nikolajem. Soima oli halko- lastissa matkalla Sortamalasta Pietariin. Miehistö, 4 miestä, pe- lastui. Soima oli makuuttama- ton. Sunnuntaina kello 10 aikaan aamulla ryösti myrsky Jmpilah- della irti erään maltion omista- man suuren mutausproomun ja läksi kuljettamaan sitä Laatokalle. Proomun kohtalo on toistaiseseksi tuntematon. Ten armellaan ajau- tuman Käkisalmen seuduille. Toissa yönä upposi Sortanlah- den satamaan koman itäisen myrs- kyn mallitessa Haahti -yhtiön proo- mu »Panu". Proomu oli makuu- tettu. Kun suomal. kuunari »Lomisa" mk. 29 p:nä oli matkalla Pieta- rista Riigaan, sai se Lamansaaren luona komassa myrskyssä niin ko- man muodon, että sen oli pakko kääntyä takasin Kronstadtiin. Lai- man korjauksesta on tehty sopimus pelastuslaima »Heron" kanssa. Pakkol«ow»tusla»takuutaan rautatietä marten on Nurmeksen kauppalassa malittu tireht. Birger Stenius, maralle maanmittari Ju- hana Saarelainen ja metsäherra Hj. Kaarna. Rukoushuonepuuha Nurmek- sessa. Asiaa malmistelemaan ja mal- tiolainaa tiedustelemaan malittiin erityinen toimikunta. Jänisjärwen höyrywenhe-osa- keyhtiön osakkeenomistajat päättimät tk. 3 p. myydä entisen höyryivenheensä »Tapion" ja tilata sen siiaan uu- den ja suuremman höyrylain-an Markauden tehtaasta. CO CO CO o» CO I CO CD ST CU CO CO B a pj < -t VZ en r-f CO tn v- vo 53" < & et v» tS» m s ■ o 3" £ ST