lorstsins maaliskuun 24 p:n3 :o 34 — !in5tllll5en Ispsuuävn sika, elämä, Icsi-sim>8, iiuolvms j» ylösnousomu» vi-i leuvsvlmssss, näytellään myös pitkSnänäpvi-jantsina ' 2 Z—' II. ?ääsiä!späiväoä viimeinen kerta, juklapäivä uusia kuvia. Laittoa mukana. VW uusi oHelms liuoin,! 5 muutaarvokasta kuvaa. »Oi, rauhanmaa! Ken meidät sinne »vienee? Jo iltataimas pilmis lienee Ia meri yhä pauhaa komastt. Ken weisi tuonne hennosti, Ken meisi tuonn', miss'lhaamoittaa? Oi, rauhanmaa Oi, rauhanmaa!" Maunuun astumat tämän jälkeen niainajan työtomerit, lehtorit K. A. Dunckers ja E. Nyberg, kolleegat M. Calerus, E. Granit-Jlmoniemi, F. A. Lönnmark. A. Söderholm sekä opettajat N. Böök ja I. N. Mainio. Kantajiin lähdettyä liikkeelle Porin Soitannollisen seuran torrvisoittokunta alotti Chopinin surumarssin, jonka soidessa ruumis kannettiin Suoma laisen Nuijan jäsenten muodostamaa kunniakujaa myöten kadulla olemaan ruumismaunuun. Maunun eteen asettuimat lyseon oppilaat Tomeri- kunnan suruharsoinen lippu etunenäs sä, sen jälessä ajoiivat hemosin wai- najan puoliso, lapset ja lähimmät omaiset. Heitä seurasi 4-henkisiin rimeihin järjestyneenä tuhansiin nou» sewa mäkijoukko etupäässä Porin Suomalaisen Nuijan, Naisjärjestön ja Karhun jäsenet sekä mainajan ystämät ja tuttamat. Niin suuri oli osanotto, että sellaista surusaattoa ei täällä tähän aSti ole ollut. Tämän juhlallisen maltaman saattueen lähes tyessä kalmiston porttia, soittokunta alotti Beethomenin surumarssin. Kap pelin edustalla lyseon oppilaat muo- dostimat orvelle asti ulottuman kun niakujan, jota myöten edellä mainitut henkilöt kantoimat ruumiin. Kun arkku oli asetettu tilalleen ja sitä Helsingistä seuranneet Suomen edus kunnan, Suomalaisen puolueen edus kuntaryhmän, Hämäläisen osakunnan, waltiowarain maitokunnan jäsenten y.m. seppeleet järjestetyt sille, laulet tiin yksiäänisesti viinestä n:o 498 ensimäinen ja kolmas wärsy, jonka jälkeen saattue hiljalleen hajaantui. Ilta-auriako painui pilmeen. — Oli kuin luontokin olisi tahtonut suremien itkuun yhtyä. Lehtori Z. S. Rmla» hautaus tapahtuu Porin Uudella hautausmaalla laumantaina t. k. 26 p:nä. Suru saatto lähtee niainajan asunnolta kello 4 i.-p. Kun saatto kappelista kulkee hau dalle soittaa soittokunta surumarssia. Arkkua hautaan laskettaissa ja ruu mista siunattaissa laulamat lyseon oppilaat. Hautaa umpeen luotaessa ja seppeleitä laskettaissa laulaa Suo malaisen Nuijan sekakööri. Maaseutulaiset hautajaistilaisuuteen saapumat suomalaisten järjestöjen edustajat y. m. mainajan yStämät kokoontumat Kansalliskaliin kello 1 i.p. Surujuhlaa miettämät Porin Suomalainen Nuija, Naisjärjestö ja Karhu lehtori Frans Oskar Rapolan hautauspäimänä Kan- salliskodissa. Illan ohjelma on kaut taaltaan makarva, käsittäen soittoa, yhteis- ja kuorolaulua, hartauspu heen, runon ja mapaita puheita. Juh la alkaa hautausmenojen päätyttyä. Kohteliaimmin pyydetään, että tun goksen Välttämiseksi ei lapsia tuotaisi tähän tilaisuuteen. Maalta saapu mille ja yllä mainittujen suomenmie listen järjestöjen jäsenille marataan ennen muita juhlaan pääsy. — Waalipiiri««e keskuslau takunta kokoontuu tänään antaa!- sensa maltakirjan lehtori Rapola-mai- najan maramiehelle, tohtori Hj. Nord lingille. Varaedustajaksi tulee tämän jälkeen lääninromasti Reinh. Grön- wall. — Pori» alueeu laajeuuuS. Senaatti on suostunut Porin kau- punginmaltuuSton anomukseen, että maa- ja mestalue, johon kuulumat Uniluoto, Kimikallo ja Mäntykallo sekä osaksi Vasikkaluoto ja Mänty- luoto niitä ympäröimme mesi-aluei- n?en, yhdistettäisiin hallinnollisessa suhteessa Porin kaupunkiin. Aikaisemmin on suostuttu saman alueen siirtoon kirkollisessa suhteessa. — Erikoisoikeus. Oikeus awio- liittoon menon jälkeen hoitaa Mir kaansa on myönnetty ylimääräiselle kirjanpitäjälle täkäl. postikonttorissa neiti Anna Strömmerille. — Malitukfia kuuualliStak- sottukseSta on Porissa jätetty kaik- kiaan 271. W. 1909 oli malituSten luku 222 ja m. 1908 254. porin tuonti ja mienti w. l9V9. Äskettäin ilmestyneen Porin kaup payhdistyksen ruotsinkielisen muosiker- muksen mukaan oli Porin kaupungin tuonti ja miime muonna seuraama: Miime muoden tuonnin armo teki 7,520,033 mk. ja »viennin 10,353,100 mk. Mienti on siis ollut 2,838,062 mk. tuontia suurempi. Edellisen wuo- den tuonti teki 7,099,940 mk. ja mienti 9,852,377 mk. Muoteen 1908 mer- raten osottaa muosi 1909 siis lisäyö tä tuonnissa 420,098 mk. ja mien- niSsä 505,723 mk. Miime muoden huomattamimmat tuontimarat olimat mehnäjauhot, ruis jauhot, kahmi, raakasokeri, puumilla ja petroleumi. Vehnäjauhoja tuotet tiin 2,631,028 kg., armo 803,897 mk.; ruisjauhoja 3,756,413 kg., armo 724.579 mk; kahmia 589,017 kg., armo 786,271 mk.; raakasokuria 460,428 kg., armo 211,797 mk.; raa kaa puumillaa 598,019 kg, armo 897,029 mk. ja petroleumi 1,095,769 kg., armo 204,366 mk. Metalleja ja metallitöitä on tuotettu 815,768 mkan armosta. Juomatamaroita on tuo tettu 194,301 mkan armosta. Suurimmat wientitawarat omat olleet lankut, soirot, laudat, lehterit, rappauspäreet ja koimuhalot sekä muut puutamarat. Lankkuja, soiroja ja lau toja lähetettiin kaikkiaan 8,643,830 mkan armosta; kimpiä 456,383 mkan armosta; lehtereitä ja rappauspäreitä 819,619 mkan sekä koimuhalkoja y. m. puutamaroita 176,051 mkan ar mosta. Paikkakunnan suurimmat mientiliik- keet omat olleet: W. Rosenlew 6 C:o O. I, A. Ahlström O. D., Reposaa ren Höyrysaha O. I. ja I. M. Norrgärd. — Laiwaliike Porin sata missa. Muonna 1909 käwi lav, pungin satamissa 519 lamaa, tehden niiden registeritonniluku yhteensä 214,529,42. NiiStä oli 340 höyrylai- maa 176,863 ,95 reg.tonnilla ja 179 purjelaimaa 37,665,«7 reg.tonnilla. Edellisenä muotena käwi kaikkiaan 539 laimaa, tehden niiden registeri tonniluku yhteensä 224,863,ss. — Pori» liikeapulaiset päät- timät toissa iltaisessa kokouksessaan kääntyä Kauppayhdistyksen puoleen kirjelmällä, joSsa pyydetään työaika pysytettämäksi kesäaikana samana kuin talmisaikanakin eli klo VKSta a.p. klo 7:mään i.p. Lähemmät toimen piteet jätettiin Kauppa-apulaisyhdis tyksen johtokunnalle. — Ahlaisteu-Pori» moot- toriweue-osu«sk«»ua» «uofi- kokouksessa eilen malMiin johto kuntaan mäkinaiseksi jäseneksi eromuo- rossa ollut P. Sallinen uudelleen sekä marajäseniksi täksi muodeksi ogronoo- mi I. Laitinen ja maratuomari M. Armekari. M. 1909 tilientarkasta jiksi malittiin hrat M. Armekari ja M. Latma ja m. 1910 tilientarkas tajiksi hrat K. G. Ollonqmist ja M. Latma. Näiden maramiehiksi kum paakin muotia marten malittiin neiti Ilma Wahlroos ja hra A. Almqrvist. — Kuuromykkäin auttajatzhl disttzkseu kokous pidettiin eilen il lalla kello 8 rukoushuoneella. Pas tori Nyman piti esitelmän kristilli sestä rakkauden työstä kuuromykkäin hymäksi. Johtokuntaan malittiin pas tori Vartio (puheenjoht.), past. Häg- ström (marap.), kontt. K. Lindroos (siht.), neiti Irene Nordlund (rahas- tonhoit.), neiti Naimi Ottelin ja rou- ma Olga Rosenberg, sekä maralle maisteri Ewa Heikinheimo ja toimit taja Carl von Diederichs. ^ Wa»ha»sahau soittokuu- «a» toiminta on päätetty lakkauttaa kesäkuun 1 päimästä. Soittokuntoa on, kuten tunnettu, herra A. I. Tuukkanen 14 muotia johtanut. — Rapola» rahaSto. Porin lyseon Tamerikunnan perustaman »Rapolan rahaston" hymäksi moi yleisö merkitä maroja sitä marten Satakunnan ja Satakunnan Sano main konttoreissa esillä olemiin lis toihin. Listoja on myöskin lehtori Rapolan entisillä oppilailla. — Mpaiuos »«atakuuuau" »viime »««eroSta. Kun lehtem me miime numero ylipainoksesta huo limatta loppui kesken, aiomme ensi tilassa suomalaisia seuroja y. m. marten ottaa saman numeron etusi- musta uudelleen ylipainoksen. Jotta painoksen suuruus voitaisiin likipitäin määrätä, pyydämme kutakin ennakolta konttoriimme ilmoittamaan halua- mansa kappalemäärän. Tämä painos otetaan malkealle kiiltopaperille, jol loin lehtori Rapola-mainajan kuma onnistuu paremmin kuin tamalliselle sanomalehtipaperille otettuna. — Laulu-illau antaa I. Alsr. Tanner täällä, lähemmin ilmoituksessa joka kokonaan on etusimulla julkaStu. LiltMlltP» «tömsekji PitkMpttMtllitt jll PlilijiSistt pyhisli ei FMuick" ilzuesth esji lllMutaisa eikä PWise« jiilkeisesS tiistaiss. ^ LVeuäläis-suomalaiueu ky symys mi«istcri«e»W ostossa. Retsh kertoa huhuttaman, että minis- terineumosto on näinä päiminä tar kastanut Haritonomiiaislen eizdotuk- sen ja hymäksynyt sen perusmääräyk set. Ainoastaan muutamia korjauksia on tehtv, jotka koskemat Suomen se naatin pätemyyden laajentamista, mi käli se koskee paikallisten miranomais- ten toimenpiteiden laillisuuden ylintä malmontaa. Huhu kertoo, että näitä korjauksia oli tehty raha-asiainminis- term Kokomtsemin ehdotuksesta. — Wallonk»mous-oireita »uorsuomalaiseSsa puolueessa. Täkäläiset nuorsuomalaiset omat mii me maanantaina P rtillä pitämässään kokouksessa pitäneet — Satak. Sano main mukaan — kerrassaan moititta malla, ettei puolueen lisätty puolue hallinto ole puoluekokouksessa sallinut ottaa julkisen pohdinnan alaiseksi eri mielisyyttä suuntakysymyksestä nuor suomalaisen puolueen keskuudessa sa moin kuin siitä, että puoluekokous on määrätty pidettämäksi syrjäisessä Viipurissa. Kokous teki seuraaman päätöksen: »Porin nuorsuomalainen yhdistys panee »vastalauseensa sitä Nuorsuo malaisen puolueen lisätyn puoluehal linnon tekemää päätöstä mestaan, jonka mukaan ei tulemassa puolueko kouksessa tule keskusteltamaksi kysy. mys erimielisyyksistä puolueessa." — Perheuutisia. Amioliittoon mihittiin eilen Ulmilan Ramaninky- lässä neiti Sandra Perttula, Kul laalta, ja maanmiljelijä Ilmari Sip pola. — W. P. Lk:u lauluseura kä- wi eilm, Akselin päimänä, johtajaansa A. I. Tuukkasta laululla terweh'i- mässä. — Kausaukousertiu antaa Soi tannollisen seuraa orkesteri toisena pääsiäispäimänä klo 5 i.p. Työmäen- yhdistyksen talolla seuraamalla ohjek in olio: Umertyyri ..Josevh Egyptissä", Mehul; Pohjolassa, Behrens; Bolera, Berd'; Helena Poloneesi, Leander. Umertyyri «Kotiintulo", Mendels- sohn; Viimeinen termehdys, Eich- barn, (solo tormelle, esitt. hra An dersson); Lieden ääressä, Schumann, ja Muistoja tuhatjärmien maasta, Lumbue. — Uutta kirjallisuutta. Kus. tannus-osakeyhtiö Ota ma n kustan nuksella omat ilmestyneet seuraamat teokset: Sunnuntairatsastaja, ru nokokoelma, kirj. Arjö Veijola. 113 simua, hinta 2 mk. Teller m o, pros. B. F. G.den- hjelmille omistettu Suomalaisen jatko- opiston entisen ja nykyisen oppilas ia opettajakunnan julkaisu. Simuja 232, hinta 2 mk. 50 p:iä. Termeysopin pääpiirteet, oppikirja koulua ja kotia morien, kir joittanut Max Oker-Blom. 112 simua, 56 kumaa, joista 2 märillistä. Hinta nid. 1: 50, sid. I: 75. Tämä terireySopin esitys kääntyy etupäässä nuorten puoleen tarjou tuen olemaan heille oppaana heidän pyrkimyksessään järjestää elämänsä niin, että moisimat sen nauttia hymän ja turmeltumattoman termeyden mä rässä. Teos someltuu, kuten se on tarkoi tettukin, sekä koulujen cppikirjaksi että kotien teriveydenhoidon oppaaksi, ja sen yksinkertaisten neumojen seuraa minen on omansa kohottamaan ter- meyden yleistä kantaa sekä nuorison että »vanhempien keskuudessa. Oppi koulujen keskiluokille, kansanopistoihin, kansakoulujen jatkokursseihin ja usean- laisiin taloudellistin kouluihin somel tuu tämä kirja oppikirjaksi ja paistaa alallaan tuntuman puutteen. K. I. Gummerus Osakeyh- tiön kustannuksella JymäskylLSsS on ilmestynyt: Teosofia liikkeenä, oppi na, uskontona, kirjoittanut Antti I. Pietilä, jumaluusopin tohtori. Simuja 52; hinta 85 p. Kustannusliike Armi A. Karis- t o Hämeenlinnassa on julkaissut seu raamat kirjat: Alaston, armostelema tutkiel ma, kirjoittanut Rikhard Un g e mit- ter, suomeksi toimittanut Emo Ha- mas. 90 kumua, niistä puolet koti maisia. — 221 sim., hinta 2: 50. Mustapukuisen naisen hajumettS, toinen osa reportteri Josef Rouletabillen ihmeellisiä seikkai luja, kirjoittanut Gaston Leroux, rans kankielestä suoment. O. H. 302 sim., hinta 3 mk. — Lerovx on Ranskan enimmin pidettyjä jännityskirjailijoita; hänen miime muonna ilmestynyt ro maaninsa ..Keltaisen huoneen salai suus" on hymin pidetty. — Tämä nyt ilmestynyt on nerokas ja mielen kiintoa herättämä romaani, joka pitää lukijansa keskeytymättömässä jänni tyksessä, mutta joka silti tyydyttää taiteellisiakin »vaatimuksia. — Uusia seurauäytelmiä .Kus tannuslii?e Armi A. Kariston kus- tannuksella on ilmestynyt seuraamat uudet seuranäytelmät: Osuuspäimillä, yksinäytöksi nen huivinäytelmä, kirjoittanut K. Halonen. Hinta 75 penniä. Salapolttajat, kolmenäytök sinen näytelmä, kirjoittanut Esa Mus- tamaa. Hinta 75 penniä. Molemmat kuulumat sarjaan »Seu ranäytelmiä", jota tähän asti on il mestynyt 107 numeroa, kaikki koti maisia aiheeltaan. - Jatkotoihkoja on ilmestynyt A. I. Gummerus 0. y.n kustam.vk- sella Jymäskylässä: Nykyajan Tanska, 4—5, hinta 2: 20 ja 6, hinta 1: 10. KustannuS-o.y. Otaman kustannuk sella: Maahenki, 31 mihko, hinta 60 pnä. Vchko liittyy 17 mihkona tä män suurisuuntaisen teoksen jälkimäi seen osaan. Suomen kirkon paimen- muisto, 15 »vihko, hinta 1: 25. Otaman romaanilehteä on ilmestynyt 4, 5 ja 6 mihko, jat koa Gustam Frenssenin romaaniin Klaus Hinrich Bacs. AmMzM hsomstsUm, ettli mksVL tulee aisa seimLz ilmitusta, mutes se ei tule humiimotttukii. Ai- llSllstllliu tllllltettlljen heklMjes ilmitulset julllistlm laZluus. Postiu kautta liihettiiessii sö- B suoritus lähettää zostmer- keissii. ZlAljitusteu hiuset ou-at 7 xeuuiS MmtrM takasiivullll ja 1 siniullil 3 mm. — Lehtori Rapola» kuolema on synnyttänyt suuren surun kaut taaltaan maalipiirimme suomenmie listen keskuudessa. Hänen aikaista poismenoaan »valitetaan yleensä sa malla kun tunnustetaan korw.?amat- maamattoman »vahingon täten syn tyneen. Useat suomalaiset järjestöt owai kokoontuneet surujuhlia miettä- määti ja päättäneet lähettää kukka laitteen mainajälle miimeiseksi tunnus- teeksi. Surujunan tiistaina simuut- tae^sa Koke »näe n, oli sikäläisen Suomalaisen seuran talolla lippu puolitangossa. Suomalainen seura ja Kokemäen Karhu kokoontuimat il lalla ja päättiivät lähettää edustajiksi hautajaistilaisuuteen opettaja O. Wuo- rion, rouma L. Saurion ja emäntä E. Rauhamaan; Karhun puolesta A. Ketolan. Kukkalaitteen laskijaksi ma littiin op. Vuorio. Rauman Suoma l. yhdis- distyk s e n puolesta saapuu rehtori I. S. Suomalainen laskemaan hau dalle yhdistyksen seppeleen. — Kausakouluje» rakeuuus- laiuat. Senaatti on myöntänyt m. m. Rauman maaseurakunnalle ja Huittisten kunnalle kumpaisellekin 8,000 mkan kansakoulujen rakennus lainan. — Nämä lainat suoritetaan tämän wuvd?n kuluessa. — Alistars» k»u»aulääkä- ri»fi on malittu Ikaalisten kunnan lääkäri I. Oksala. — - Meijerilaiua. Senaatti on myöntänyt Kullaan Osuusmeijerille 20,000 mkan lainan. — Matkustajahöyrylailooje» tarkastusmiehekfi w:na 1910, 11 ja 12 Ikaalisten ja Tyrmään kihla kuntaan on määrätty insinööri C. E. Kjäldman. — Rauiuau kuuuallise» säh kölaitoksen on sanotun kaupungin maltuusto päättänyt uudelleen raken nuttaa. Kustannusarvio tekce noin 90,000 mkaa. — Urkuri TValliuheimo tuo mittu 2 touodekfi kuritushuo neeseen. Urkuri A, Vallinheimon juttua käsiteltiin t. k. 21 p:nä jälleen Turun raastumanoikeuden toisessa osastossa. Vastaaja, joka tunnusti itsensä syypääksi niihin rikoksiin, mistä häntä syytetään, tuomittiin rikoslain 36 lumun 5 tz ja 7 lumun 2 § mu kaan jatkumasta määrennysrikoksesta 2 muoden kuritushuonerangaistukseen ja menettämään kansalaisluottamuk sensa 5 muodeksi »vankeusrangaistuk sen päätyttyä. — PäästSkirjau tvääreuuys. Entinen palmelijatar Edla Maria Wiik, syntynyt 1881 Porissa ja ny kyisin Turun kirjoissa, on Turun raastumanoikeudessa asetettu syyttee seen siitä, että hän miime marras kuussa markkinain aikana oli erään sikäläisen paikanmälitystoimiston kaut ta itse malmistamallaan päästökir- jolla ottanut pestiä 20 mk. mennäk seen muosipalmelukseen erään kemiö läisen maanmiljelijän luo, johon pal- melukseen hän ei kuitenkaan sitte men nyt. Hän on tunnustanut syyllisyy tensä. - U. A. WarsiuaiseSsa kruuuuu- weroje« koouuiSsa on Ikaalisten kihlakunnassa karttunut tänä muonna Ikaalisten pitäjästä 9,825 mk. 91 p., Hämeenkyrön pit. 6,046 mk. 32 p., Viljakkalan kapp. 10,444 mk. 32 p, Kankaanpään pit. ja Jämijärmen kapp. 14,045 mk. 55 p., Parkanon pit. 6,106 mk. 63 p., Karmian ja Honkajoen pitäjistä 13,266 mk. 67 p Nakkila. Soitannollisia harras tuksia Nakkilassa. Nakkilaan on perustettu tormisoittokunnan kan nattajayhdistys, jonka tarkoituksena yksinomaan tukea ja kannattaa Nak- kiian tormisoittokuntaa. Ahdistus on jo niin pitkälle toiminut, eltä sään nöille on haettu kumernöörin mah mistus ja arpajaispyyntö lähetelty asianomaiseen mirastoon. Tormisoit- tokunta on seitsikko ja on soittajia siihen jo muoden ajan harjoitetm, mutta soiton esittämiseen ei »varsinai sesti moida ryhtyä ennen kun saa- daon uudet tormet, jonka tarkoituk seen arpajaisilla maroja uritetään hankkia. Ensi tiistai-iltana klo 6 on seurahuoneella yhdistyksen »vuosiko kous, jolloin uusia jäseniä otetaan. Kansalaiset kaikista kansankerrok sista rientäkööt silloin kokoukseen liit tymään jäiemkst kannattamaan tätä hymää ja kauman kipeästi kaimattua yritystä. Soiton harrastaja. Huittiueu. Suomalainen teatteriseu- r u«, johtaja K. Kari, esiintyi Huit tista ' k. 19, 20 ja 21 p:nä. Esi- ettiin »Ch .rleyn täti", »Työlakko" ja »Luulosairas". Meisöä oli mar- sinkm kahtena edellisenä iltana tuman täydeltä — noin 400—500 henkeä. Suuren ystämäpiirin moitti seurue tällä käynnillä itselleen. Jättäen seik. kaperäisen armoStelun, vyydän kum minkin huomauttaa erääsrä seikasta niiden paikkakuntain maralta, joihin seurue tämän jälkeen menee. Seu rueella on ohjelmassaan kappale, jonka nimeä syyttä pelätään, nim. »Työ lakko". Kun täällä ennakolta myi pilettejä, sai myöskin kuulla ennakko- armosteluja kavpaleesta. Mutta kun on kappaleen nähnyt, ei mci olla kuin yksi mielipide siitä, että sen sopimam- paa kappaletta, ainakin maaseutua marten, saa seurue pitkän aikaa ha- kea. Kappale käsittelee nykyajan suu ria kysymyksiä, naisasiaa ja työmäen- asiaa tarvalla, jota maau mestarit kykenemät tekemään. Kappale on niin mukaansa mieivä, ettei siinä tarkoi- tusperä ollenkaan häiritse. Niin mai- kuttama on kappale, että seuraamana iltana on melkein »vaikea katsella hu- minäotelmää, maikka se olisikin sellai sen kuuluisuuden kirjoittama kuin »Luulosairas" on. Onnittelemme länsi-Suomea, joka tästä lähtien saa lukea seurueen ikäänkuin omakseen, sillä herra Kari asettuu, kuten tun nettua, Tyrmäälle asumaan ja että sen seurueella on johtajana sellainen monivuolinen taiteilija kuin herra todella on! Kiitollisessa muistissa miime käyn nillä pidämme muiden edellä herra ja rouma Karin, neiti Fägettn, her rat Raimon ja Kantolan sekä neiti Kylmäsen. Kiukaiueu. Kiukaisten raittiusseu- ralla oli kokous t. k. 21 p. Haro tan Äärilässä. Kun aluksi oli lau lettu, seurasi kanttori K. Paasion amauspuhe. Sitten lausui neiti Alma Liimatainen runon. Pastori Edm. Vare viti raittiusesitelmän, kosketel len siinä raittiusliikkeen alkuvaiheita maassamme. Jatkumaa innostusta tarmitaan nyt rakentamaan sille poh jalle, joka »vaimaloisen työn kautta on saamutettu. Neiti Impi Suomela luki kertomuksen. Oli myöskin kes- kustelua seuran toiminnasta ja pää tettiin m. m. ostaa seuralle Kyläläis ten kirjasissa julkaistuja laulumihkoja sekä raittiuSkirjallisuutta. Kuwa-ar- moitukseSsa selmitettiin sananlaskua: ..ylpeys käy lankeemuksen edellä". Muun ohjelmin lomassa laulettiin raittius- ja isänmaallisia lauluja. Wo'.miensa mukaan koettaa rait- tiuSscura paikkakunnalla toimia rait- tiusaotteen hymäksi. Olisi suotamaa, että yh^i laajemmissa piireissä seuran harrastukset ja siis raittiusaate saisi tunnustusta ja osanottoa ja että seu ran jäsenluku yhä lisääntyisi. SMllNNllll arw. kuukausi- ja nel- jänneswuostkerran ti laajia kehoitetaan a- joissa uudistamaan ti- tauksensa, ettei synny keskeytystä lehden kä- hetyksessä. Perttilä taas kaMsa. Toissapäimänä oli Helsingin raas- tumanoikeuden käsiceltämänä Suomen sosialidemokraattisen puolueen rahas tonhoitajan, puuseppä Emil Perttilän tilien tarkastamisesta ja hänen Suo meen tuomisestaan johtuneiden kus tannuksien kormaaminen. Perttilää ei ollut moitu haastaa oikeuteen ja ilmoitettiin hänen pois tuneen uudelleen maasto. Oikeus lykkäsi jutun käsittelyn mar raskuun 1 päimäksi, johon mennessä Perttilää on yleisesti kuulutettavia etsittämäksi. Kolvioikeiläen päätös Nuo tion murhajutussa. Toissapäimänä antoi Turun homi- oikeus Jglön murhajutussa lopullisen päätöksen, jossa se katsoo käyneen selmille, että Valter Vilhelm Sund holm ja Karl Julius Lindström omat tehneet kysymyksenalaisen mau gin- martija Oskar Nuotion ja hänen maimonsa Maria Nuotion murhan, minkä muoksi he, R. L. 21 lumun 1 Hm nojalla, omat tuomitut eliniäksi kuritushuoneeseen ja ainaiseksi menet tämään kansalaisluottamuksensa. Li säksi omat he melmoitetut kullekin lap sista »vuosittain maksamaan 100 mk. kunneS he moimat itse itsensä elättää, sekä kormaamaan Nuotion isän, itsel lismies K. V. Suomen kulut asiaSsa 400 markalla ynnä erinäisiä korma uksia kruunulle. — Sanomalehdet. Aamuleh den toimituksesta eroaa tuleman huh tikuun 1 p. toimittaja Onni Hamara siirtyen Kuopiossa ilmestymän Sa> motar-lehden päätoimittajaksi. Herra H. on kuulunut Aamulehden toimi- tukseen syksystä 1903 hoitaen tällä ajalla toimitussihteerin tehtSmiä. — Aamul. — Määriä rahoja liikkeellä Turussa. Maanantai-aamulla jä tettiin Turun etsimälle poliisille mää rennetty 20 mkan seteli, jonka muuan henkilö oli jättänyt erääseen kaupun gin myymälään maksuksi ostamaS taan tupakkalaatikoSta. Seteli, joSsa oli »vuosiluku 1903, on erittäin hy min tehty, niin että siitä marsin hel posti erehtyy. MäärentSjSStä ei pc- liiftlla ole mitään tietoa. — Oskari Muuri» «»rhaa- jat tvapaalle jalalle? Mikäli Haminan Sanomain toimitus on saa nut tietää, onnt ne kaksi »venäläistä sotilasta, jotka pidätettiin päämahtiin Haminassa O. Muurin murhasta, päästetyt miime sunnuntaina »vapaalle jalalle kasarmiinsa. Juttu tuntuu uskomattomalta. — KolmaS kaupuugiutoiS- kaali Helsinkiin. M. t. proku raattori on kirjelmässään raastuman- oikeudelle huomauttanut, että olisi tarpeellista perustaa kolmas kaupun- ginmiskaalinmirka Helsinkiin, sekä ano nut, että raastumanoikeus antaisi lau suntonsa asiassa. Ihdistetty raastu manoikeus kokoontui tämän johdosta miime perjantaina ja päätti m. t. pro kuraattorin esityksen mukaisesti, että kolmas kaupunginmiskaalin mirka on lähimmässä tulemaisuudessal julistet tavia haettamaksi. —Gutshkoto duuma» puheeu- johtajaksi. Lokakuulaisten johtaja Gutshkom on tullut malituksi duuman puheenjohtajaksi 221 äänellä. — Hallitfijawierail»t. Nord- deutsche Zeitung lausuu Bulgarian tsaarin ja Serbian kuninkaan matko jen johdosta Konstantinopoliin, että ne osoittamat Bulgarian ja Serbian liittyneen suurmaltain politiikkaan, joka tahtoo Turkin alueitten koske- mottomuutta Balkanilla ja sen muoksi tulee mitä ilolla tkrmehtiä. Uudesti- muodostuneessa ottomanien malta- kunnaSsa otetaan nämä mierailut, jotka tapahtumat Bulgarian ja Ser bian omasta alotteesta, sydämellisesti ivastaan ja omat ne tunnustus Tur kin makaivuudesta ja lujuudesta rat kaistessaan muutamia sen osalle sat tuneita kysymyksiä. Kuningas Pietari matkusti t. k. 20 p.nä klo 9,M i.p. Belgiasta Pieta riin. Häntä seurasimat miniSteripre- sidentti Pashitss, ulkoasiain ministeri Milomanomitsh ja seurue. Kansa ter- mehti juhlallisesti kuningasta. Itä- malta-Unkarin läpi kulkee kuningas mitä tarkimmin tuntemattomana. — Euglauuiu raha-asiat. Mi- rallisesti ilmoitetaan, että Lontoossa oa liikkeeseen laskettu maltionrahas- ton seteleitä, jotka juoksemat 3 pro sentin mukaan ja omat summaltaan 21 miljoonaa puntaa. Kurssi on määrätty 99 Vi prosentiksi. — Uukariu edustajakamariu hajoituS. T. k. 20 p:nä ilmoite taan Budapestista, että edustajaka- märissä pääministerin lukiessa hallit sijan julistusta istuntojen siirtämi sestä on pääministeri Hedemarya haa- moitettu kasmoihin ja maanmiljelyS- ministeriä, kreimi Szerenyä otsaan. Seuraamana eli t. k. 21 p:nä on edustajakamari suurella enemmistöllä hymäksynyt Bathyanin ehdotuksen, jonka mukaan edustajakamarin ha joittaminen julistetaau laittomaksi, perustuslain mastaiseksi teoksi. — Italia» «iuiSteristS jät- täuht erokemukseu. Rooma, maa- lisk. 20 p:nä. Vallitseman parla- menttaarisen aseman tähden on mi- nisteripresidentti Sonnina jättänyt kuninkaalle erohakemuksensa. Kunin gas ei ole mielä päättänyt asiaa. Edustajakamari, sen johdosta, että hallitus on maatinut sen hajoitta mista, on keskeyttänyt istuntonsa. lZrittner-Mzzii ..VslZvs" on oliilottomsst- paras. LS un Upeita MUNll P»I- palkinnon ^>5 m-nlm»»- n5ivttklv^-^ä. „V»t'ii?Z'!t" i»vv tllsll tzrmslM Xonvlcsupps poriss». Luomen V. Lillol-ovvjll ZikIzpZMzi. Zlimeellinen jana. Jeesuksen kuudes sana ristillä on hymin lyhyt; alkukielessä on main yksi ainoa sanoa: »Se on täytetty". Kai kessa lyhykäisyydessään on tämä lause mitä sisällysrikkain. Siihen sisältyy koko Jeesuksen elämä ja ihmiskunnan historia alusta alkaen aina täydelli syyteensä saakka. Siihen yhtyy aika ja ijankaikisuus. Tämän lauseen selittämiseksi olisi tarpeen kirjoittaa iso kirja. Eimäthän Harmat riivit moi selittää suurinta, tärkeintä ja ihmeellisintä sanaa, joka ihmishisto rian kuluessa on lausuttu. KriStin- uskosta mälinpitämätönkm seisahw- koon ja malttakoon hetkeksi mielensä. Juuri silloin kun »Galilean suuri prosetta" antaa henkensä kuolema» n, hän huudahtaa: »Se en täytetty". Se työ, jonka Isä oli antanut Jee suksen toimitettamaksi, oli silloin toi mitettu. Jeesus lausui nämä sanat juuri siinä silmänräpäyksessä, jolloin ulko naisesti katsoen Jeesuksen Vihollisilla näytti oleman täysi syy riemuito; heidänhän pyrkimisensä oli onnistu nut ja aikeensa täytetty. Jeesuksen asia sitä maStaan näytti oleman aiman hukassa. Maailmassahan sen miehen asia on tappiolle joutunut, jonka hänen mastustajansa omat onnistuneet kuolettaa. Toisin on laita Jeesuksen. Hiljaa ja »valitta matta hän »vuodattaa »verensä ja miimeisessä hengenmedossa lausuu: „Se on täytetty!" Jumalan ajatukset omat toiset kuin ihmisten. Jo kolmantena päimänä, ylösnousemis-aamuna, Jeesuksen sa nat osottautumat tosiksi. Enemmän kuin 1900 »vuotta on sen jälkeen kulunut, mutta mielä tänäkin päimä nä kajahtelee kautta maailman jälki- kaiku Golgatan suuresta sanasta: „se on täytetty". Ken main aivoimin silmin katselee ympärilleen ja tasa puolisesti punnitsee asioita, se on pa kostakin tunnustama, että JeesuS kuollessaan on »voittanut suuren »voi ton ja perustanut suuren maitokun nan. Tänäkin päimänä »voidaan kristityttä mihata samoin kuin mui noin; tosiasia, josta ei mihinkään päästä, on kuitenkin se, että Jeesuk sella on tänä päimänä suuri seura kunta. Jeesusta Hänen seurakuntansa rakastaa ja notkistaa polmensa Hä nen nimeensä; Hänessä yksin moimme saamuttaa omantunnon rauhan. »Nnn paljon korkeampi kuin taimas on maasta, niin omat myös minun tieni korkeammat teidän teitänne". (Ies. 35,9). Väkimallalla maan moi mäkimaltaa mastustaa, niin luulemat ihmiset. Jeesus puolestaan ei käyt tänyt mäkimaltaa »vihollisiaan nas taan. Pitkämielisesti hän kärsi ihmi siä. Ja hän moitti kuitenkin. Kaikki paha rientää kohti perikatoansa; se kantaa itsessään kuoleman siemenen ja siksi se kuimettuu ja kuihtuu. Kai kella hymällä on puolellaan totuuden moima. Se tulee moittimaan. Sen tähden on »kärsimällisyys teille tar peen, tehdäksenne Jumalan tahtoa, että te lupauksen saisitte" lHebr. 10, 36). Historian suurena hetkenä Golga talla ei ollut esillä nuo niin taimc:a!- liset kysymykset, tokko ja mitä muu toksia on tehtämä »valtakunnan lain säädännössä ja ulkonaisissa lamoissa. Se kysymys, joka Golgatalla oli esillä, oli paljon tärkeämpi ja ainoa laatuaan. Siitä kysymyksestä riippui koko maailman elämä ja kuolema. KysymyS oli siitä, pitikö ihmiskunnan maipua syntiin ja kuolemaan, rv ai mieläkö tuo muosituhansia kestänyt kirous tulisi poisotetuksi ja elämän maltakunta perustetuksi kuoleman ja pimeyden maltakunnan sijaan. Elä män »valtakunnan perustamisen oli Jeesus saanut toimekseen. Jos kat selet Juudan kansaa Jeesuksen ristin ympärillä, niin moi tulla pian epä- toimoon semmoisen kansan pelastuk- sesta. Ja kuitenkin Jesus, ennenkuin antaa ylön henkensä, huutaa ristillä: „se on täytetty". Somitustyö on kuin onkin täytetty, ja miljoonien suusta kajahtaa »vastaan: »se on täytetty!" IStämäni, sinunkin syntiesi tähden on JeesuS kuollut ja sinun manhurs- kautesi tähden on herätetty ylös. Sy dämesi symyydeSsä huokailet odottaen mapahtajaa sinun omaksi personalli- seksi »vapahtajaksi synnistä. Jesus on todellakin siksi tullut. Hän on somituStyönsä kautta amannut meille tien armollisen Isän luo. Kun Isän Henki yhdessä meidän henkemme kanssa todistaa, että me olemme Jumalan lapset, silloin on meidän pelastukselle hetki tullut. Mstetty oikoo JeesuS, joka on somitustyön täyttänyt ja lausunut nuo ihmeelliset sanat: »Se on täytetty!" MM t»W jl!!M»iI. M Min MUU MMU «« KM ZA M» M MeiethjZ IckMKV. Nöyrä liitos Seikun sahan hoitajalle herra R, Rosengrenille ja kaikille i-.uile, j-itka omat vääsiäislahjoilla mui^.ci:-? '. sa- hatyöläisten leskiä. Lahjan sa.uo. —^ Mailmau suuri» petvelaiu. New Dorkin eläintieteelliseen museoon on äskettäin tuotu suurimman tähän- asti tunnetun petoeläimen, Tyranno sauruksen, luuranko, joka on löydetty Glasgomista etelään Montanassa. Tämä jättiläiseläin kuuluu oleman 40 jalkaa pitkä, pääkallo äärettömän suuri, leuivat 4 jalan pituisec ja suu ret terämäkärkiset hampaat 2-0 tur- maa pitkät. Sitä paitsi on hlriv-ö erilainen kuin mitkään muut ennen tunnetut petoeläimet. Luuranko löydettiin hiekkäunisestä kalliosta suurimmaksi osaksi piikimen tapaiseen kerrokseen peitettynä. Pit källisen maikean työn jälkeen imuis- tuttiin saamaan se eheänä esiinkaime tuksi. — Samasta paikasta löydettiin pari toista saman eläimen luurankoa. Leikkaus käär«et«rhassa. Äskettäin tehtiin Bror Parkissa Nem.Zorkin eläintarhassa mitä mää rällisin leikkaus, jonka alaisena oli myrkyllinen kobrakäärme. Leikkaus kesti 20 minuuttia ja tävtyi mateli jain osastoa ivcrtij-n t'bdä s? kyw:n »viekkaalla tulvalla. Suurin iasin^-ä- käärme oli saanut ka'.'U6nsci ojolsen, joka oli poiStettZiva. Warnj.i ct.l mukaansa kolme jalka? pilkan mesi- käärmeen, aStian lämminiä meitä ja antiseptistä liuosta. Hätiin meno tapahtui juuri siihen aikaan, jolloin tuolla mahtamalla, yksitoista jalkaa pitkällä kuningaskobralla oli ruokailu- aika. Tuskin oli martija cmaniiut häkin, ennenkuin kobra pureutui knnni »vesi- käärmeeseen, jota martija pi!i kiinni niin, että sen pyrstö oli myrkknkäär- mettä kohti. Ensia yritti tuikata kiemurtelema ja määntelehtimä mesi- käärme päästä »vartijan känsiä, mutta sai hän sen kuiteitiin kiinni pidetyksi kobron koettaessa suonen- medont-ipaisesti niellä sitä. Ny' masta oli leikkauksen hetki tullut. Martija seurasi tarkkaan suuren käärmeen pienintäkin liikettä tehden wncssa ensimmsen leikkauksen ajokseen. Kobra heittäytyi tuskasta kaksi metriä kor kealle ilmaan, niin että häkin >. I!o- puolella olemat katselijat perävtiiimät kauhistuneina taaksepäin. martija piti edelleenkin kiinni mesi- käärmeestä komasti ja kun kodra piti siitä yhä kiinni, moi martija tehdä mielä kaksi leikkausta. Vain kerran näytti sil!ä. kuin kobra tahtoisi päästää saaliinsa, jol loin käärmeenmahti heti bypoäsi te kaisin. Mutta seuraamassa hetke?sä amasi kuningaskobra kitansa animolleen nielläkseen kokonaan pienen käärmeen, jotta leikkausta maitiin j-'tkaa. Pyrs töllään pieksi kobra huristi maato. niin että biekka rapisi häkin lasiseimä mastaan kuin haulisade. Mielä teh tiin pari leikkausta ja kaSmannamen oli poistettu. Haamaan vantiin anti septistä liuoSta, jonka jälkeen martija poistui häkistä mitä kiiruimmin. Se tapahtuikin juuri parhaaseen aikaan, sillä kobra oli nyt niellyt me'«käär meen kokonaan ja olisi seuraamassa hetkessä syöksynyt martijan kimppuun, joka huomautti, ettei hän suuresta rahasummastakaan tahtoisi tehdä uu destaan sellaista leikkausta. Komin määrällinen teko vlläkerrottu onkin, sillä jos kobra olisi saanut purruksi martijaa, olisi sen myrkky saattanut hänet kymmenessä minuutissa henget tömäksi.