N:o 295 (150) — 1910 KESKT-SUOMI Lauantaina joulukuun 24 pnä K. S. R. K.-S. Rohdoskaupan Mnnijlteljssä on runsas valikoima hyödyllisiä ja kaikilla so pivia joululahjoja. Taas vastataan voitonvarmuu- della: onlan meillä mahtavat »vesi- rikki.: kn:temme, joista i;!;i..*;ril= lijuui- tucrjuc, »E: ole Vuoksen voittanutta. ^Ukäynyttä Imatrani Aivan oikein, ^»utta missä omat ne lnkeoäöomat, jotka tehdasraken nukset ja koneet pystyttävät? Mihin oivat kadonneet kotimaisen teollisuus- tavaran kannattajat, mihin kansalli- neu, uskalias liike-yrinelläijy.»?. Jos tullit kotimaisen teollisuuden ulosviennille äkillisesti korotetaan, Riifti tulevaisuus silloin silmissäm me Tyhjä famaU.vn.icl;- ji;i;v' laniim maan kätevyyttä jc* ko- ;ei»:a i c.itiii mailla olema kansa lii» u>an fciufco wieraille maille Ln cri- kankuumeen houreissa. Ei! ^äin ei saa jatkua aatteet eikä teot maassa ja kansassa, joka kansal- lijuultaan on luomassa, jonka kanjal- lijuutta uhataan! Olkaamme kansallista, ei waan kansallismielisiä! Älkäämme halvek siko sitä suurta tai vähäistä, mikä on versoomassa kotoisen tuotantom- me alalla! Uhratkaamme lukin koh dastamme ei ainoastaan janoilla, vaan U)öllä kykyjemme ja varojem me mutaan edes hitunen lo:::uc.iien teollisuuden kannattamiseksi! Ia en- iten kaikkia, suojelkaamme kuin silmä- teräämme kotoisen käsiteollisuuden elpymä oraita! Samalla säilytämme Iaii)aiicinme ja jälkeenjääneille pol ville kaievyyoen ja työtaidon voi-> mattana itu^a sisältämät siemenet.! Sa.ualla tarjoamme ainakin osalle > maamme väestöä tilaisuuden rau- ^ .Li lunkilö- ja pnoluekokoon?a- nooiisa nähden muuttuneella ienaa- :i(Ia moi yön muuta ohjelma.'. t..i ti k.'astaan muuta tarkotnsperää kuin sillä nei»'.>v>-kunnalla, joka .£>. Ä. M.n marrask. maneesiin jäl keen, inni. laillisen järjestyksen pa- l.lutta.n!?i?n ja ylläpitäminen sekä meidän autonomiamme, meidän maamme historiallisesti vahviste- tun ajc/nan suojaaminen IJ-mäjän valtakunnassa. Ainoastaan ? a i I d peru st uksella nui se naatin mvötävaikutus Keisarikun- i.an j Suomen Malisten riidana laisien kysNmysten tasoittamisekj' fiiiDj mahdolliseksi. Tässä suhteeZ. sa tulee siis uuden hallituksen luon- nolliseet'. olla Manhan jatkoa. !•! i t o a u muuta ei moi tulla kysymykseen". 5-iin lumottiin. Waan juuri ...hen kilö- ja puoluekokoonpano" vaikntti sen, että moni epäillen pudisti pää- tään. onko laisinkaan luultavaa, cttd senaatti iässä ohjelmassa yksimielise' nä p-.syisi. Kokoomushallitus sai heti toimeen kinttuansa perintönä edeltäjältään i«l kaistavaksi vastaanottaa kysy- myksen. joka oli sen lujuutta koetta ma j^ siten antama vastauksen mi hin epäilyksiin, joittenka perusteella oli sen muodostumista vastustettu, epäilyksiin. tokkohan edes mahdollis- ta o!i. että suomettarelaiset ja perus- lastilliset saattaisivat yksimielisinä pysyä pystnssä Pietarin vaatimus- ten ahdistaessa. nisterin mainitun Maatimuksen joh- dosta otiimat kysymyksen esille ano muksen muodossa. Huhtik. 13 p. päi- mätyssä anomuksessaan säädyt kos kettelivat sekä yhdistysrata- ja yh- dysliikennelysymystä, että apuma!- sun suorittamista Nevansillan ra- lentämiseksi. Säädyt anoimat: »että. jos yhdistZsrata Suomen ja Wenäjän rantateiden Malilla raken- netaan, ei kauttakulkevaa yhdysliikennettä m i * ■ sään tapauksessa olisi toi- nieenpantav a". Mitä sitten N e v a n s i 11 a n ra- keittämiseksi aijotun apumaksun suo- rittamiseen tulee, esittivät malliosää- oyt ne perustuslailliset syyt, jotka tekivät v ä l t t äm ä t- t o m ä \ f i esityksen antami sen säädni 11 e. M. G. Oksalan Herrain pukimossa. »onko meno, soka on aiottu iuo;:ilct ta vaksi vultioral>aston varoista, maalle hyödyksi ja paraaksi". Uokoo mushalliruksen hyödyllisyyttä ja rar- peellisuntta kehuttiin, ja kun huo mauteniin. että, jollei vaadittuja miljooneja maksettu, niin olisi siltä kaisemiseen. Pietarissa taas oli sil- lä väiin muodostunut sa ohjeeksi o- tcttu päinvastainen käsitys ja oppi. että näet liallitsijalla oli oikeus Suo- r.icn vakinaisia valtionvaroja käyt tää millä tavalla hän vain suvaitsi. Siis oli syntynyt ihan vastakkainen käsitys perustuslain selittämisestä. Selvää cli, että Suomen sekä se- naatti että eduskunta oli sitä mieltä, ennenkuin^ hallitsija ei ollut pernstuslailli- maksu v o i t i i n v a 1 t i o v a - sesu oikeutettu yksin ratkaisemaan roista suorittaa. iniljoona-asiata, selvää oli myös W. 1906 maalisi. 3 p. päivätyssä ^tei uallttsijalla ollut oikeus r.ksin alistuksessa hallitsijalle, kun uudeö- ^ perustuslakia, ja selvää oli toan oli tiedusteltu, missä miljoonat: sekin, että, jos Pietarista tul- viipyvät, p e r u s t u s l a i 11 i n e n käskyn mukaan vaaditut mil- senaati (suurlakon jälkeen siis) joonat maksettiin, niin se oli vhtä antoi lausuntonsa 1905 v:n valtio- Pikarin tulkinnan oikeaksi tun- säätyjen anomuksesta. Senaatti vh- niistäminen, siis luopuminen kansan iyi kaikissa pääkohdissa valtiopäi- ltseveroiukoikeudesta. vien anomuksessa esittämään mie- Toiselta puolelta oli hallitsijan mel- lipiteeseen sekä esitti ne asianhaara:, kein mahdotonta Peräytyä hyljätty- tusti miljoonain maksamista, jotka oliioar yhteydessä asian kcms- änsä säätyjen anomuksen ja senaatin Nuorsuomalaiset nyt jakaantui. fäT^Lopullisesti senaatti ilmoitti lausunnon siitä. Meentörmäys vat lahtia. Suomettarelaisuuleen „7TTc i s e edellä esitetyn nojalla ja näytti siis välttämättömältä. | kallistuvan ryhmän jäseniä oli suo- ottaen huomioon heinäk. 21 v. anne- cIi kokoomushallitus as- - metiarelaisten mukana kirjoittamas> tun armollisen käskykirjeen jälkeen toimeensa, fun je jo sai ken- mallitsemaan päässeet olosuhteet, raalikuvernööri Böckmannilta kir- jeellisen muistutuksen mtlioonnin maksamisesta. Täytyy tunnustaa, että senaatti nyt oli varsin vaikeaS- .sa asemassa, eikä sovi liioin ihme- teliä, että se koetti keksiä keinon, zon-- !ka avulla kävisi mahdolliseksi non- Parhaat A tahdu-, teoiiUQ^u-, t&hkö-, mylly-, Iurpuni- ja m**nviljely»- MAtte Kooekauppa-Osake/iitii) AATRALTA. ti «un ui «.i. Tuupera. Vupori. Vu<i&. fiälT j Uiti hintiiUmoiiuksia! 18—0 seuraus, että kokoomushallitus'kaa tuisi jopa kenraalikuvernööriä muu- moskin tapahtuisi — ikäänkuin kaikki > läuia ei tapahtuisi sittenkin, niinkuin tapahtuitiu, vaikka miljoonat suo- ritertiui. Mutta niitenkä saada asia esille valtiopäivillä? Esitystä asiasta ei > ollut, anomusta ei enää voitu tchdä. tfetsiUim keino, että valtiovarain-" aliokunnan mietinnössä tulo^ ja uienoarvizsta kosketeltaisiin ajiata. Itse mietintö jätti qjmn auki, mut ta siihen liitettiin kaksi vastalause!- ta, joista toinen puolsi, toinen vas- jättänyt kauppiaskunnan toimomuk- >en mutaisesii anoniuksen, että Suc- lieu kotimaisen kirjevaihdo.i pos- tiniaksut alennettaisiin. Sen mu- kaan tuisi kotimaisessa kirjevaih- dossa tavallisen ja yksinkertaista pai- noa oleioan kirjeen postimaksu alen- nettaivaksi 2b pennistä 10 penniin, riksinkertaisten postikorttien posti- maksu 10—3 penniin ja vastaus- maksun sisältämät postikortit 20 — 10 penniin. Ristisidemaksut olisuvat aleniiettamat siten, että nyt voimas- sa oieva yksikköhinta laskettaisiin jokaiselta 100 grammalta sensijaan, että se tähän asti on laskettu jokai- seita 50 gr. Postipakettimatsu alen» mutaisin: 40 penniin kilolta ja L0 p. jokaisella lisäkilolta. Tätä ehdotusta pitää kestusvalio- kunta oikeaan osattuna sikäli, kuin se koskee kotimaisia postilähetyksiä ja o- tetaan käytäntöön tarpeellista varo- maisuutta noudattaen. tv oi ryhtyä toimiin 2 ja p n o l e n m i l j. r UP l a n suorit- tamiseksi Suomen valtio- varoisi a." | Samalla senaatti alamatsesn eh- Doiti: ..että Teidän K. M. suvaitseisi^ kaikkein armollisimniin ilmoittaa et» | tä kysymys Suomen ja Venäjän kysymys oli n.s. N e w a n- rautatieverkon yhdisiämisradan ra- sillan miljoonat. kentaiilisesta. mikäli sitä var- Malidotonta on tässä seikkapcrä.- .x„ 0 11fi avustusta Suo- ijaipija, fccijbia aloissa - ma.lla- ■ ^ Otella tämän kysymyksen kai k- nten v a! j i o v a r o i s t a an- loöivaiiivjtifin mökeissä — a»kar-! .. ,a toai ^ ei ^ puettava, saisi tällä kertaa Klla Jmi elannokseen. j.;a! ^,««1 jtoat seuraaman raueta-. ... . n. . | N»'tena pykälänä Bobrtkomn Euo»l omakii Uokieen. 3^ou ewa polvikin! .. ,.! . t . . n'i«t venalaistyttamisohielmasia o)t <m na.n edes jo»fu» moi vanhempamsa _ ' ?en tapauksen varalla, ettei tähän suostuisi ehdotti seaaatti . Suomen ja Venäjän rautatieverkon alamaisesti: »oarassa saada ^ ylistäminen toisiinsa sillalla .'teva-- ' „ et ta Teidän K. M. suvaitiisi jal- l.n ,n..icl,^a tapahtumaa ^ ^ - a fUen huomen rautateiden' i-g. että, sittenkuin sen toimesta to- avatusta. > daltaa hallitsijan vaatimusta sa- malla kuin se tarjosi hallitsijalle ti- laisuuden muodollisesti tunnustaa, ettei asia ollut kobonaan eduskunnan ^'erustuSlallisen valtapiirin ulkopno- lella. Kenraalikuvernöörin kirjelmän sa puoltavan vastalauseen alle, pe- rustuslaillisempi ryhmä laas mas- tn^ti. Asiata eduskunnassa käsiteltäessä pyysi kokoomushallituksen varavn- deenjohtaja Edv. Hjelt ensimäisinä puheenvuoroa puoltaaksensa miijoo- nain maksamista. Samaan suun- taan puhuivat fitte edusmiehet Se tälä. feiiihlterg. Grotenfelt, Ahma- maara. ^rander y.m. Maksamisia ivasiaan puhuivat edusm. Joonas (Ja*rr«: n, Homen, Ziosendvll, Vik man, Tella Hultin, Riihelä y.m. Äänestettäessä ei kumpikaan vas- l;uuiiuuthiia Helsingin Saaoniill:, ct- tä sen m.mcttelq on äärimmaisytilccn a-ti :a!oallisia oikeus-ja sopiivaisuu>- käsineitä loukkaava. ^.-tisimat n-iclcstämmc tällaisten ta- pausten jattuessa lvälilamal.ouiat sa- noitialehtlen keskcijet oniar inomio- lautakunnat, joissa puolueettoinat tuo.i>aiit ^atai>uval polje:uUe oiteut- ia. Silla joi- tällaista edellän jal- luu, iilui janomatehdel uje jc:lcwat ensiuiälset citeus- ja jopuvaiiuuska- n.ueec laniamme kcsluudcsia. Tasja lamalla huoniauiu* idällä olemille 'yytlaiillemme, Te olette yhä uujiintumasti tuoneet esiin AUi-fi» Suomcsia saman syytteen, jruta nu)i«£ t.k. 19 p:än kokouksenne kerto min iessa teette ja joka kuuluu: „Leh- deu cjvntymistä taniallijuus- ja c- dlstyst'.symyksissä pioeiliin epäsel- väna ja hapuilemana ja sai khn ien tuomion osakseen, enä se oli „paas- kotien'. Hrirat herrat ja naiset! Todic-ta- raa 'iloioasli väitteenne! Ia ^.eski- s uomi tcriiaasli, jos Te olleilla leh- desiämme moine »väitteenne todis- taa. jultaiiee todistuksenne. Me teemme sen juuri sif;i, ei.a nuorsuo'»a!ainen asia puh0ist!.:si täällä Äesli-Suomessa ja euä lcke- mainuie virheet ja kompasrukser — jos niitä on — voisimme vastedes tuä.:tä';. Äiienkä me täällä Kes ja moimme ojaltamme kannattaa ko- ■ koskemista pyrkimyksistä, toisen käsiteollisuuden aatetta? 3!äm; W. li>OC : jouluk. 21 p kysynee moni asiaa ennen ajattele ma:on. Vastaamme: siten että tu- tustumme siihen työhön, mitä paik- kakuunallamnie jo on tehty kotlleol- lisuuden hymäksi ja siten, että kanna- iaulme sen edelleen kehittymistä. Onhan sopima tilaisuus nyt — ja »uicia n> ,; llä hetkellä ennen jou- katsastamassa, mitä .otileollisuusväki kg- ^.tenjä töillä elamkjekjeen ja t0lieuune kaunistukseksi aikaan jaa- ii'aan, jos me vain kannattaisimme sitä estokiillamme. voimmehan tätä ajianharrastustamme osotlaa jiten, mii täymme täkäläijesjä Äotiteosaitassa ostamassa sellaiset kotimaiset — ioatkkapa mähäijetkin — joululahjat, joita emme muualla voi ostaa. Aa sellaista tavaraa siellä Korret notkuu, parret painuu". ^ilkääinme vanhan Väinämöisen lavoin kerskailko: „£ii noita itsellänikin Joka aitta ahtaeltu. Joka vakkanen varattu! L*. • w. Jiaan ciinacroiuiUdttomina nou- Jattafaamme Aino-tytin äidin l)ij* rciiä, kalevalaista neuvoa: »Ä»lu aittahan mäelle. Aukaise parahin aitta: Siell' on arkku arkun päällä, Liipas UppalMn lomassa; lukaise parahin arkku. Äiunsi kirjo kimmahuta: Siili* on kuusi kultamyötä, Seitsemän sinihamosta!" suometta- relamen senaatti laati Bobrikosnn noille annettaMaksi maikutuksesta alistuksen asiasta ha!- a r m e s i t y k s e k s i". litralle. ^ j Pjclarissa senaatin lausuntoa ei 3L. 1'JOl inaalisk. astui Pietarissa korkeimmassa paikassa esitetty en- konutea toimeen siltakysymyksen pch- neafuiu helmik. 11 p. IVOL. dintaa varten. Jäseniä komiteassa^ Hallitsija hylkäsi valtiopäiväin * i»iui, tietääksemme, viisi forfco» domuksen ja senaatin lausunnon. naatti laisi Teidän K. Sl. Ä. »fuiDailjifi määeätä, -hd°tu!s-l. waI."> loma "I" 1 ' 4 on »l"nmo.:..tuo .... irirkaista venäläistä ja taksi Suomen senaattia edustavaa suo- inalaista, senaattorit Vuorenheimo ja Neoloius. (W. 1U03 tammik. Suomen rauta tiehallitus Bobrikossin ja senaatin vaikutuksesta asetti komitean teke- itiään ehdotltsta ja kustannusarvio- ta löisiä. jotka olisivat tarpeen v e- n elä: sen liikkuvan kaius- ! o n lä yltämistä marten Suomen rautateillä). W. lt)04 huhtik. 25 p. (v.l.) h a 1- l i l s i j a hyväksyi erään kotije- Crään 1Wd» v:n enstmäisillä ivai- tilipäivillä tehdyn välikysymyjsen johdosta lausui perustuslakivalio- kunta m.m. «että kun on kyseessä rautatien rakentaminen Suomen rajojen j i j ä p u o l e l l a, on sii tä aina eduskunnalle arm. esitys. Sitä välttämättömäm- pää on, että eduskunnalle an- netaan arm esitys, joS Lito- men vaitiomarain käyttämistä vaa ditaan moan ulkopuolella rakennettavaa rautatietä varten". Vieläkin lausui perustuslakivalio- renssin pöytäkirjan, jossa e')- xunta että, kun hallitsija oli hyljän ~ nyt 1901—1905 vuosien valtiopäi- Mien tätä asiata kosköivan anoinuk- dvtettii», että Suomen tuli ottaa ojaa jillan y.m. rakennuskustan- nukjiin, ja jäljennös pöytälirjasta lä- hetettiin Suomen senaatille. Suo- men senaatille jätettiin ehdotuksen tekeniincn, millä summalla Suomen valtio oltaisi osaa kustannuksiin. 11)01 touiot. 25 p. senaatti eh dotti hallitsijalle, että Suomen mal- lion tulisi oiuutena Äiemansillan tn»- kannusten suorittamiseen maksaa taksi ja puoli miljoonaa ruplaa, huomauttamatta hallasi- Me, että tähän oli Suomen v a! t i o s ä ä t y j e n m y ö t ä u> a i- kutus tarpeellinen. W. l!J04 heinäk. 21 p. allekirjoitti hallitsija käskykirjeen rahojen suorittamisesta sen, niin tämä K. M:n hylkäävä päLlö^ soveltuu maassa vallitsevaan otleustäjitykseen ainoastaan siinä ta- pauksessa, että se merkitsee» ettei pu- heenaoluoaa apumakjua vaadita. Kan anomuksen hylkäämisen jäi- keen maaliSt. L p. muistutti venä jän raha-asiainministeri Suonien valtiosihteeriä miljoonain nopeasta moll. ejitytsen täydennykseksi pacai- laa koossa-olevalle edustunnalle an- nsttava". Joskaan tämä alistus ei ollui jyr- kimpien perustuslaillisten musten mutainen, tarjosi se tin seta senaatille että hallitsijalle ti- laisiUiden suoriutua pälkähäs:ä säi- lyttäniällä zonkinlaista perustustail- lisuuden varjoa. Ä^utta yollitsija ei siiheitkään suostunut. Pietarissa tahdottiin sei- iväslt saattaa voimaan >oppi halli.ii- aniiettava' jan loallasta yksin harkita ja päättää Suomen valtiovarojen käyttämises- tä. Suomalaisen perustuslaillisen käsityksen kannalta oli yhtä nia^do- tonta luin turmiollistakin tunnus- laa mainittu oppi oikeaksi, mikä ta- pahtuisi. ios nyt suostuttaisiin mil- joonain maksamiseen. Alistus hyljättiin, keskustelu oli loppunut, miljoonat oliivat maiset- txuat tah.i oli ilmoitcttaroa. ettei niitä makseta. Tienhaaralle oii jou duttu. Luonnollista kyllä oli, että kokoo- mussenaalti asiain näin ollen juu- ren vastuuiialaisuuden pakotlamana hallisi tuulla eduskunnan mieltä. Tä- tä ^alua ei vielä somi epaperustus- laiUiiciii moittia, pikemmin päinmas- toin. Z^aan ei tyydylty siihen. Äii- ltiaksam^esta, koska yhdistysradan toettiin vaituttelemaan fijJLjea suun lopulliset tutkimukjet olimat piori- - tc>an. että eduskunta antaisi laniun tetut. Sen johdosta kenraalikumer- neoli kirtclmässä maalisk. 28 p:l:ä käski senaatin mahdollisimman pian jnorittaa rahat Venäjän valtakun- nan rahastoon. Toukok. 16 p. hän ibk IV. ?.'cwa«silla» rniljdtf n at. «Id mut pian ( kysyt senaatilta, oliko jo käsky annet- tui:! Niuutamia walmistavia :ö:tä tu raljain siirrosta, eli suoritettu, ja senaatti ilmoitti^ Tämän jälkeen jeurasi hallituksen valtiokonttorin tiedoksi ja nouoatet tavaksi, että vastedes tulee annetta- vaksi määräyL janotun rahamäärän u-.aksamtsesta. W. l'J05 helmik. Venäjän kulku» laitosministeri vaati senaattia, kos- ka asianomaisiin toimenpiteisiin 1 hcnkilömuutos. Tällä kannalla oli siis z>!evansil- Ia:: miljoonakysymys kokoomushalli tuksen asluesfa toimeensa elaf. altä* sa v. 1908. Sekä Suomen valtiosäadyt iv. 190) että Suomen perustuslaillinen seiiaattl samoin kuin 1903 vuoden perustuslakiva- johdosta za hänen ehdotukiestaan talause saavuttanut enemmistöä, laati senaatti siis alistuksen elok. Hl waan io. alistien avulla hyväksyt- P.. jossa se K. M:lle ehdotti, että sii- iiin valiokunnan mietintö, j 'ka ei hen valitolaskelmaan, joka seurasi lausunut sitä eikä tätä. arnl. esitystä niitten varojen hank- Ä o ko m u s h a l l i t u ö m a k- kimiseUa, loihin valtion vakinaiset s v i m i l j o o n a t, <j milj. 0."i& tuh. ttilot eivät riitä, olisi ylimääräisten 1^5 mk. iHfia tuli jälleen esille 1910 muo- de 1 lt arslnaisilla valtiopäivillä, joi- loiu valtiomarain matiokunta sen johdosta, että hallituksen edustun- nalle aulamasla kertomuksesta val- txoiuavaiu tilasta näkyi, että lokoo- 'uushalliius oli inanauui .-»e- vansillan miljoonat, lausui, et- lä „sekä luontonsa että suu-' vaati- j ruutensa vuoksi olisi tämä me-^ kuiten- l.o tuiientin vaatinut edus-^ tu'.'.nan hyväksymistä, jotta sitoritus olisi ivoiiiui laillisesti tapahtua. Sii- hen suuntaan mvaltin sekä eduskun- nan, että senaatin aikaisemmal lau- ^ui.no? täyneet". ja »ainoastaan e- duskunnan nimenomainen myönny- lys ja suostumus siinä mielessä kuin la:i tarkoittaa, voi oikeuttaa Sno- men valt:ovarain käyttöä, johon, niinkuin puheena olevassa tapaukses- j j.i — luien kansaneduskunta ja se- ^ naatti aitaisemmin ovat huomautta neet — määrän suuruuden ja tar koituksen luonnon johdosta vaadi- taan sellainen suostumus. Waltio- varainvoliokunta ei sentähden oie moinut tulla muuhun Päätökseen, kuin että hallitus e i ole Oilut ilman eduskunnan suostumusta oikeutettu tekemään puheenaolevaa suoritusta. Tähän mietintöön liittivät va- liokunnail suomettarelaiset jäsenet vastalauseen. Asiata eduskunnassa käsiteliäessä jakaantuivat nuorjuo^ malaiset taasen kahtia. Edusm. Se- talä. kostelin y.m., ylipäänsä sama ryhmä, joka Hels. Sanomain kannat tamana oli p u o l t a n u t m i 11 o 0- n. a l n maksa mi s t a v. 190b, a- letiui nytkin suomettarelaisten kan nalle, vastustaen kokooniussenaatin moiltimista ja puoltaen vastalau- setla. Nuorsuomalaisten perustus- laillinen ryhmä taas hyväksyi mie- tiiutön moitelauseineen, joka äänes tettäessä saavuttikin suuren enem- mistnt. Joulunvietto. P 0 »111 o n t - lori on iänäan auti: iäi>'.e.i.-ä ^jas- U !> -1^ a p. ja lulcva osasto b--i2 a.p. ja 5—li i.p. Huomenua. jculu- inann pakkoluovutukseksi yhdysrataa >vur ii^en fokoomusf/.iUiii-kjcit varten oltiin ryhdytty, toimiin ryh-' ei:t. valtiopäivien varapuheeni. Edv. Hjelt elok.!^l"äun miljoonain suorittamiseksi.^liokunta olivat ehdottomasti ajettu UOt> piti iu). ohjelmapuheensa 1 Äoska yhdysradan suuntaa ei silloin neet sille kannalle, että tämä miljoo- no», joka oli ristiriidassa sen kannan kanssa, joka tähän saakka sekä senaat- lissa. että valtiopäivillä oli väliin- nut. Tolsin sanoen, ruvettiin muo- oostelemaan oMia hallitsijan iilää- räämisvallasta Suomen valtiova- rojeu käyttämisestä, joka ol: risi!- riidassa suomalaisen perustuslailla se»l käsilyksen kanssa, multa sopu- soinnussa Pietarin opin kanssa. Täs- sä hommassa olimat mukana ne nuorsuomalaisen edus- kuntar^män jäsenet, jotka olimat kokoomushallituksen muodos- iamista alusta alkaen puolustaneet, toisin sanoen Helsingin Sanomalai- set, joskin alussa pysyttiin kulissien takana. Eduskunnan jäsenille jaet- tiili konekirjoitettuja kirjoituksia, :uu.att;:n siinä senaatin puiksta ^ wielä oltu vahvistettu, ei senaatti ^ nakysymys oli sekä taloudellisessa et- joissa lausuttiin, että asiantuntijat valtioTlisii^a kysymyksissä ajoa si!ä>katsonut itseänsä oikeutetuksi maksa-^ä yleisperustuslaillisessa suhteessa olisivat tarkemmin tutkittuansa yal- »nftrtht+lirn nhi.mr.Ki,.-, I «ii t.^tT:+r;urr rt »i .irtitt I liKi-nti innärönmiöMdltaa tulleet fiU oi.jeltnaa, mitä edellinen perustus laillinen senaatti oli ajanut. Hän ;..-,et lausui m.m.: maan vaadittua apumaksua. W. 1905. keväällä Suomen sitä laatua, että hallitsijalla ei ollut oikeutta yksin, kansan edustuksen valtissa ädht kulkulaitosmi- i mieltä kuulematta, ryhtyä sen rat- litsijan tnääräämisvaltaa tulleet sii hcn päätökseen, että hallitsijalla on Jyväskylästä ja Keski-Saouiesta. Heisi gin caitouiain moraali. SI un Suuri joukko nuorsuomalai sia Jyväskylän kaupungissa ja maa- seudulla" julkaisi tuon tunnetun kie ron kirioituksensa Äeski-Tuomesia ja sen toimituksesta Helsingin Sano-! missä, niin 5leski-Suomen toimii.:s päivänä on lählevä osasio auki klo kirjoitti siihen asiallisen vastauksen a.p. ja tuleva osasto 9—10 a.p. ja näytti tosiseikoilla ja sitovilla to- j P u h e 1 in kes k us as c m a su- dislukjllla kirjoituksen perällömäksi. letaan länä illana klo d sa avalaan Ktttta Helsingin Sanomat eivät ole icuiupaivGiiu klo 12 päivällä, julkaisseet iätä Äeski-Suoinen vas-> — A.arriiuoilta. Siesti Suoiuen iau-v.a. Mitä tästä pitää ajatella? Elninsuojclusyhdistyksen toimesta o- Alkeellisin cikeuskäsite meidän maas- lettiin umme marllinoilla pois o- ja.mr.c m että joi jotakuta »!>»>'"«>» » hu°»°a **»». I-' 1 f tapanit 1 ammutuin omistaian ko taan, mm talle syytetylle annetaan t01icu tilaisuus itsepuolustuksen, ^a falita ^aiUilassa oli pidätettynä hen- suuremmalla syyllä, jos syytös on kiloa, joista 4 varkaudesta. tapailtuni! 1 , »vieraan, asioita tunte- — (ipaonuistunut karkaucyriiys. maitoman yleisön edessä. Helsingin Sleskiviittona pidäleniin taalla pik- Sanoniat siten tukkivat Äcski Suo- ^ kmoartaudcsta eräs Laukaasla totol- melta suun oman lukijakuntansa e- ^lema nuori tyttö, ^ölla torstai ta vasten hän aikoi karata ponini- vankilasta. Jollakin tavoin oli tyt- 10 saanut sisällepäin aukeamat sisä- akkunat auki ja alkanut iunke.itua tc.Itectcu välistä ulos. Saatuaan y- laos.in ruumistaan läpitse, e: Yan e- naä päässyt eteenpäin, niuna ei myöskään takaisin, vaan sai olla tuossa asennossa kunnes manainvar- tija aamulla saapui vankilaan. 5un- rella vaivalla saaliin lynö irro'.c:uk- si cvämukavasta asennostaan. — Tuiipalo oli eilen illalla klo 10 seutuvilla Rauhaniemen talon läl)ci- syydessä jossakin rakennuks>.ssa. Myöhäisen ajan vuoksi cmii>e tapah tumapaikalta puhelimen avulla c- nää ta oincet tietoja saada. dessä. £;siitta tuleepa vielä karkeam paa. Tämän jälkeen Helsingin Sa- nomain „Turkka" kirjoittaa Xieski- Suomesta tuon tunnetun harvinai- sen röyhkeän pätkänsä, joka jokaisen •puolueettoman ihmisen mieleen tekee pöyristyttävän vaikutuksen: voiko saman puolueen lehti — ia vielä pääleyti — noin esiintyä oman puo lueensa pientä maaseutulehteä koh taan? Tässä kirjoituksessa, ^oka e- päilemäiiä cn musta piltku nuorsuo- inalaise; 'a sanoinalchdislös^ämme. umpimähkään nuijitaan Äeski-Suo- mi maan alle. Ei mitään todistuk- sia oie luotu esiin, joilla kärjekkaäl iyylökset lodistetlaisiin. Ei niin mi- tään. Suuria sanoja vain. Mutta vaino ei lopu vielä tä^än. tfun taalla Jyväskylässä pidettiin „uu- oen lehden perustama kokous" t.k. iii p., pyystvät kotoutsen osanottajat ftautjcaa eläiuraättaysta. keskiviikkona oli muuan ^lorpi- lahden isäntä Jyväskylän marlli- ,aada .^esll-suomesja jultaiötufFt' noilta ostanut hemosen äO mcrtulla. Huijaa vauhtia hän sinen ajoi to- tnuja piesten hemostaan yerkeainäl- ta. öiotiin päästyään hän vei he- vojen talliin, jossa toyden a vulli !o- yolii sen tatapuolen ylös ja altoi tnsjä asennossa piestä hevosia t^ah- lahihi talla, joilta päassa oli soi ti. Tauai'.ecn raaitay^een vajyf.ya m isäntä vei hevosen pilaan ja toylli iotornien menosta ja päätotjisla ker- iOti>an lli)oi:ut>enia. M.ostu toious taues|a iuraut|c»iii oli oman puo- .ncciuiiic iuious, vaiioimme -,iteat>i caynaa zyyiaiain anomutien. Mut- -.a a>ian iuonloon nähden ^uttaiii.n- aie ]en ^esli-suomes>a Kiellon eias- ic-iia. At)i ^ei>iiigln iaiio.ua: otta- vat laman t:rj[oimt|äi, julkaisevat i«> C u|.™„o.a maa|eu&ua «litlilj, je „ „ eua ekmm ^ - . uuii|siia, jepmairat a l, 3 , fwMa u « .«...jota e, M.t.°.a o,« ^ " «tea iaciiutckiva ia |men -- itara-j lauil toilcUa> lau ° l oile tituii — merliticvät lirjoituk \m »iesti-Suomcsta lainatuksi, sa- nallataan maiNltiemana, *t:a se oli «tehdystä pyynnöstä" julkaistu Ues- ki-Suomen ^lleiiön. osastossa. j)iyj Helsingin Sanomat tahtovat antaa Snicn rääkkäöjä jälleen vei he.vo- sen talliin, missä jatfoi pietjeu!i-..a c^ella.uainitulla latvalla. Äsiasla on pidetty luikirno ja rääkätty hevonen eläinlääkärin mcä^ rayksestä tapettu. Isäntä joiuuu Virallisia y.m.yleisiä uutisia. UM MimksiM (Itoii* IliltSlJ. Waasan kaupptaskokouksel:a saa maansa tehtävää täyttääkseen on Suomen kauppavaltuuskunnan kes- lutikoilleen sen käsityksen tuin Äes- syytteeseen Korpilahden käräjillä. li-S'A>n.l i<se nöyränä katuvaisena^ omasta aloiteestaan kokousta selos- telisi za tekisi sen samalla tavalla Hautaus. Pastori Gr.ji-f täysi valta yksin tutkia ja ratkaistakustraliokunta senaattiin nyttemmin kuiu juoksupoika, joka tehdystä käs- T 0 r n q v i s t-vainajan hautaus «Mii litllo,!»» ifänlänfä i°app°at. ioulufmm 20 piti SJuu.it ^ 1 ranhalla hautausmaalla. ivmuii Mitä iodellakin pitää sanoa tästä ruumissaaton lähtöä surutalolta pi- Helsingin Sanomain moraalisia, jo- ti vaiimian vävy pastori I. ^el- ka on oikean sanomalehtimoraalinkin ^dnen ytimekkään jäähyvai-^.uyeeii. ulkopuolella? Keski-Suomi pyrk.es- kun ruumissaalto saapui tn ko-.. °i-.u.,« -i whd° dota painoasetukseen — se vielä ^ rumaresia kantoivat ruumi-.il kirk- 1 puuttiuft 1 — toctctn se vakavasti ( koon maanv. Santeri Herranen ia