lilst-ms kelmikuui! I p:nZ 8^KUkiI^ tt:o 12 1310 z^- i-LK. 8zrjz Mkils Villin MMM, Iv.» vil. i^nn:t>?.v>. Iks öllls öirtli <8i»i- Imtsvei!). Ix istuva, x/tttteltv, Icuva. Mrli!si8Sll kiklstlll. l^rittäiT! «nrricturiu!'. I<2'mis c>LA?n?a VlimäärÄiieaL: 8der !»eil Kvl«ie8 M ii-lffle; tsi8teI«88Z. Ic>l-:a ina^n^ntai uu!>i, 2-t^n^m ?nj8tl>tezUem8s. L lr.uo.t^ kausea Keskusteltiin kansantajuisten luen tojen järjestämisestä jälleen paikka- kunnalle. Asian lähempi pohtiminen jätettiin siksi kun soodaan Helsingin pääseuralta tieto tästä johtumista ra- hamoroja koskemisia seikoista. — Raittiusseura Alpha» vuosikokous pidettiin w!i>ne sun nuntaina. Seuran sihteeri, hra S Oksanen luki laatimansa Vuosikerto muksen, josta ilmeni m. m., että seu raan on Vuoden kuluessa liittynyt 41 jäsentä ja eronnut 33: jäsenluku on nykyisin 179. Seuran kokouksia on miime muoden aikana pidetty 6, johtokunnan 40 - ..Alphan näyt tämö", s:uran jäsenistä mucdosteltu näyttelijäkunta on Viime muonna, samoin kuin edellisenäkin, toiminut innokkaasti rouma Arli Stenmanin johdolla. — Oman t:rw'.soittokunNan toiminnan cn johtokunta lopettanut laimean toiminnan tähden. — An- niskeluyhtiön moittomaroiSta myönsi kaupungin maltuusto seuralle miime muonna amustuS-a 1.000 mk. ja A phan näyttämölle 800 mk. — Ra hastonhoitajan esittämä tilikertomus osotti seuralla olleen uiuoden kuluessa tuloja 7,942 mk. 66 p:iä ja menoja 7,409 mk. 73 pnä, joten mojausta jää 367 mk. 07 penniä. Johtokuntaan malittiin talonomis taja O. Anttila, kauppa-apulainen S. Oksanen, työnjohtaja F. Kiminiemi, maalari A. Salmi, kultaseppä F, M. Tanner, postivirkamies W. Pohjan oksa, työnjohtaja K. G. Laaksonen, kauppa-apulainen S. Sumanto ju puuseppä I. Lahtinen. Sekä ennen että jälkeen lvaalin ilmoittivat muutamat nyt johtokun taan malituista jäsenistä, etteimäl tule ottamaan ivastaan johtokunnan jäsenen tointa. Kuluneen muodsn tilejä tarkasta maan Valittiin hrat S. Sumonto ja Mäki, moralle I, Salomaara. Humitoimikuntaan malittiin 10 li säjäsentä. - Suomen Kouee«täyträjä liito» Porin osaston w'-osikc-to- uksessa wnmz sunnuntaina luettiin muosi- ja tilrkertomutset. Johtokun nalle myönnettiin tilimapaus. O>a?- ton puheenjohtajaksi täksi muodeksi Valittiin koneen'äyt>Zjä I. Rosenberg ja johtokuntaan koneenkäyttäjät E Berlin rvarap j., K. A. Rchikainen sihteeriksi, I. He"mcn rahasi. hoit., <H. Söderlund taloud. httt., A Sten bäck ja K. L ndgren. Paikallisosia- mieheksi Valittiin hra E. Berlin. Huiv.to:mi!untaan malittim 7 jäsentä. — Eli»keiuoilmoituksia. Nah kuri I. W. Suominen, Nakkilasta, ilmoitti euen maistraatille harjoitta mansa täällä nahka- ja lalkinekaup» paa ja leski Einma Milhelinina^tord- lund hemosenlchaSta Valmistetun mak karan kauppaa. — Wäkijuomavoittowarat. Porin Anniskeluyhtiön puhdas woi:to miime Vuodelta tekee 133,000 mk., josta kaupungin osalle tulee 82.800 mk. ja Valtion osalle 53.200 mk. Porin Mäkijuonaosakeyhtiön moitto samalta ajalta tekre 65 000 mk., josta kaupungin osalle tulee 48,000 mk. ja Valtion osolle 17,000 mk. — Talonhuutokauppoja. W. k. 27 p:nä maistraatissa toimitetulla huurokaup^lla myytiin teurastaja Isak Viktor Lahtisen omistama talo jo puoli tonttia n:o 135 tämän kaupun gin Vl:Ssa osassa Porin säästöpan kille 3,000 mkan hinnasta. Samaten myytiin kaupp. Hj Mess- manin konkurssipesän omistama talo ja tontti »>.o 13 lämän kaupungin Vilissä osassa Satakunnan Kanlal- l .smielisten Kauppaosakeyhtiölle 9.985 mkan hinnasta. — Huutokaupalla myytiin ei- len I, Galeniuksen mararikkopesän U adellakoiwistolla omistama palsta, tila kauppias M. H. Taimelle 760 mkan hinnasta. — Kruunuurahat, jotka tänä muonna kannetaan Porin kaupun gissa, nousemat 13,571 mk. 36 p., Raumalla 3 953 mk. 55 p. ja U- d,-.§saka«pur?gissa 2,906 mk. 85 p. Luistelu- ja juoksukilpai lut täkälä.sellä luistinradalla järjesti Porin Tormo miime sunnuntaina ja olimat ne laatuaan ensimäiset Po rissa. Palkinnot 100 mtr matkalla tulimat jakautumaan luistelijoille seu- raamasti: I palk. A. Kyykoski, aika 11 /, sek., Il palk. A Andersin, 12 ' ; sek , lll palk. M. Salokannel, 13 sek. se'ä juoksiioille: l palk. A. Manninen, mka 13 V5 sek, II palk. N. Tuominen 13 sek., Ill p.lk. U. Hamu 14 sek. 1,500 ja 1,^00 mtr kilpailuissa kilpailimat, ensimäisellä luistelijat ja jälkimäisellä juoksijot. Luistelijain tulokset olimat seuraajat: 1 palk. A. KyykoSki, aika 2 min. 45 ' 5 se?., Il pnlk. A. An- d.rstn, 2 min. 48 sek., III polk. N. Mantcr?, 3 min. 20 . sek. Juoksi jain tulokset olimat: I pa'k. A. Man ninen, aika 2 min. 54 sek., Il palk. W. Ahlgren, 3 min. 10 -/^ sek., III palk. G. Maltonen, 3 min. 15 sek. Huono sää maikutti suuresti tulok siin ja ehkä myöskin etupäässä juok sijain tottumattomuus juoksemaan liulkaalla jäällä. - Teli«ewoiWistel»kilpail«t oli järjestänyt W. P. K:n Tarmo sunnuntaina Palokunnontatolla. Oh jelmasta mainittakoon moimisielu, joka sujui noin keskinkertaisesi, ter- Vekdy^ipuhe ja runonlausunta seka hra Tannerin humoristiset laulut. Palkinnot telinemoimistelukilpai- lu'sta jakautuimat seuraomas.i: I v. A. I. Lehto, Pyrintö, 257,1 pistettä, >l v. A. Tamminen, W. P. K:n Tanno. 233.^ p>?l., III p. R. Roine, W. Pv K.n Tarmo, 233,> p'sr.. IV p. W. Himmelroos, Pyrin'ö, 232,? pist., V p. N. Mantere, Porin Tarmo, 226,«; pist., VI p. O. Lind berg, Rauman seminaarin m. y., 220,z pist. ja VII p. L. Sundblom, Porin Tarmo, 218 ,4 pist. Kehotus- palkinto annettiin W. Arolle, W. P. K:n Tarmo, 215,? pist. Korkein pistemäärä oli 300. Seuran hinktima komea kunnia palkinto tuli korkeimmin pistemäön slllouttaja A. I. Lehto saamaan. Mäkeä oli kilpailuja katsomaan saapunut tuman täydeltä. ^ Warain keräHs Ze«h?o- taudia wast«stamisekfi. Por n Raittiusliitto on n»!tiopäimämies- manli-n ajoksi järjes:änyt Varojen keräyksen maalipaikoilla keuhkotaudin Vastustamiseksi. NlMlaisett Mluttsttil lskelltll- Via kaWll!llilaist!l kutsuu »Suomalainen Nuija" täksi illaksi yhteiseen iltamaan Kansallis kaliin. Illan ohjelmassa on keskus telua, nais- ja sekakuoron kulua, huilun soittoa pianon säestyksellä, Vapaita puheita y. m. Iltama al kaa klo 8 i.p. Mennään siis Vanhat ja nuoret joukolla tähän rattoisaan iltamaan. — „Tuomalaisen Nuijan" sekakuoro ja «aiSkSöri kokoon- turvat tänään klo 8 i.p. Kansallis- kodissa. — Puistoteatteri» ohjel-sa rn julkLiStcna tämän päiivän nume rossa. Missä owat? Missä owat sosialistipuolueen joh- tomieh-i? Emme t>zhdo olla ilkeitä ja kysyä, missä omat tämän puolueen entiset johtomiehet, Perit,iät, Mutto- >et, Serveri Alanteet j. n. e. Snä emme tahdo, sillä senhän jokainen neislä tietää. Me taddomme maan kysyä, missä omat sosialistien n y - kyiset johtomiehet, jotka alus ta alkaen omat liikettä johtaneet jo jotka omat Vieneet tämän puolueen -valtiollisessa kysymyksessä sellaiseen umoikujaan, ettei ole Valittamana enää muuta kuin Valtiollinen iise- murha tai „suom?ttarelainen" myön. täiniSpoUtnkka. Missä on sosialisti- «valtiopäimämieS Irjö Sirola, joka lädän osti on ollut kaikilla yksikamo- risilla maltiopäimillä? MiSsä owal samin kunnian saaneet molemmat Muolijoen meljekset, Wäinö Miioli- joklkin? Missä on sosialistien maa- lallmsohjelman luoja, maisteri Gyl ling? Missä sitten „waltiomieS", mcii^terl O. W. Kuusinen, sosialistien ttseniä tunnustama etemin teoreelikko, jota itle kiitellen omat sanoneet „tule- maisuuden mieheksi, joka omaa terä- wää silosoofista ajatuskykyä"? Jo entä missä on sosialistiemme suureen saksalaiseen sosialistiin Lassolleen mertaama mies Eetu Salin? J„ mi?sä useat muut sitten? Missä, mi^sä? Edusmiesehdokkoitten joukosta ei lieitä kukaan lövdä? Heitä ei ol? m?ös kansanmaltaisuudestaan kers 'uwan sosiolistiputtueen milkään rajattomalla itsevaltiudella toimimat 5«omslainen puolue kutsuu kaikkia kansalaisia, sukuun ja säätyyn, rikkauteen ja köyhyyteen katsomatta welwollisuuttaau täyttä mään ja suomalaista isänmaataan tnrlvaamaau. Malitsijat, yhtykää Zuomslzkeen puolueezeen! piiritoimikunnat masten kansan tah- :oa ..huonoma syötteinä kuseer^nneet" niinkum Tamiolle Turussa tehtiin. E', maan köyhälistö on nytkin keille luottamuksensa tarjonnut. Muita johtajat eiivät ole sinä huolineet Ja miknkä ei sitten? Sttsi, että he jo velkäämät tekojensa seurauksia. He 0Dat sotilasmilioonakysymylsesiä joht neet heitä kellokkaina eddotto- maSti seuraamat edusmies?omerinsa aina maan jyrkästi kielrämään, »oi- moen pormcirien pitämän huolta siitä, et'ei maalle hullusti käy. ja että he edelleenkin saisimat yksinkertaisen kan san edessä näytellä „rod,keriten poi kien" osaa. Mutta nyt kun edus kunta harotettiin juuri sotiiasmiljoo- nien kieltämisen muoksi ja nyt malit- tamalla eduskunnalla on ensimäisenä teh ämänä antaa uusi Vastaus asias- a, niin nuo tähän asti ..rohkeat po jat" omat ajoissa älynneet toden oleazan edessä. Walittawana ei ole kuin jompi kumpi kahdesta, joko kiel tämisen Vuoksi saattaa menetetyksi Valtiolliset oikeutemme tai myöntää „pistinm«ljoonat". He omat olleet myöntämisiä Vastaan ja heillä ei ole siksi suurta totuuden rttkautta, että erehdyksensä tunnustaisimat. Siksi annetaon nyt mallltamien pttkukykyien menetellä asiassa niinkum ainakin „pää ön lauma". Johtomiehet eimät ratkaisemalla hetkellä ole eduskunnassa asiaa päättämässä. He omat luiker relleet pois edesmastuusta. Ja m?o rauk-tt johdetut saamat syyt niskaansa, myöntäkööt tai olkoot myöntämättä! Ja että tosiaan pelko on pannut johtomiehet edusmieZehdokkuudesta kiel äysymään, siitä me-llä on todis tus Työm ehessä joulun edellä olleessa kokousreseraatissa. Snnä, näet, ker- rottiin, eitä MalpaSkrn oli kieltäyty nyt. Muita kun kokous aiman oikein tietäen iyyn suormn kri yi häneltä: J^ko pelkäät seurauksia? n'in tuo mallantamottelija raukka maSten tah toaan sanoo: ei. Mutta se, jnka luntee Malppaan, osaa jo edeltäpäin wnoa, että kyllä se mi?s osaa aikoi naan oman ..nabkansa" pelastaa ja itse olla tomeriensa pihin syyttäjä. N>in, tällä kannalla omat asiat sosialistivuolueessa ja siitä sitä eimät auta mitkään tukuttain jaettomot lentolehtiset eimätkä akitaattorien saar nat. — Missä on se nuorsuoma laisten uskonnollisuus? Sata kunnan Sanomat tiima.Iee miime nu merossaan sen johdosta, että Sato- kunta m. m. julkaisee sunnuntai-luke- nrSta. Kyselcepä Vieläi ..missä on se suomettorelaisten uskonnollisuus?" Entä missä on sitte se nuorsuoma laisten uskonnollisuus? KaS tässä. Otamme tähän näytteeksi nuorsuoma- laislen Nuori Suomi-albumista <m. 1906» seuraamaa: „M.kä opetus cn kouluissamme humbuug>opetuSta « net- kutusta!? Se on ..uskonnoni-petus". — «J^Spa nuo nuorukaiset edeS tie- täisimät kuinka puhtaasti pakanalli nen koko luo opvi kadotuksesta ja taimaasta on, niin eimät sillä mvr- kyttäisi ja häpäisisi itseään". — „Us- sontotunnkilla opetetaan jyrkintä tai- ka-uskoa. Jumalasta kerrotaan jul mia, mielettömiä rikoksia; moraalin tunnetta kehitetään ijankaikkisen pal kinnon perustuksella, joka mielestäm me ei ole moraalia za joka pä'nwas- toin kasmattaa raakuutta ja törkeyttä, mihaa ja Vainoa, riitaa ja sotaa, niinkuin kristikunnan historia sel- mästi osottaa". — ..Uskontoa on kar- tettama kuin merihylkvä, jotta demo- kratiian, yhteiskunnallisen reformin ja inhimillisen mapoutumisen alukselle turmattaisiin mapaus ja Vaaraton kulku". Onko sitten enää ihmekään, että he neumomat laittomuuksiinkin, Värimal lilla ajamaan papit pois. Näinkin näet sanomat: ..Seuratkaa mimveli- Iäisten esimerkkiä, tehkää ensin tässä suhteessa puhdasta. Me kohtaamme mielä kerta toisemme taimaassa, sil loin ei pelästytä piispojakaan". Semmoinen kanta on siis noilla nuorsuomalaisilla ja heidän joukko- kunnallaan uskonnon osioissa. Mikä on iljettamintä petkuttamista, ellei moinen peli? - Waltiopäiwa«iehiä ne» tin« Ab, Underrättelser kertoo seu raaman jutun: Tämä tapahtui Helsingissä. Muuan maaseudulta tullut naltio- väimämies ajeli kaupungilla hakien halpaa asuntoa ja jomm muutamaan voitkaan, jossa oli yksinäinen huone mopaona. Muokrosta somittiin, mut ka mattiopmmämies tohtoi kalustoa lisättämäksi pöydällä, jolla hän möisi kirjoittaa. Huoneessa oli, näet, main yksi hymin rieni pöytä. Isäntä: Oletteko te siis joku kir jailija? Mieras: Minä olen maltiopäimä- mies. Isäntä: Wai maltiopäimämies. Multa mitä herra sitte aikoo pöydäl lään kirjoittaa. Tässä huoneessa asui miime muonna kolme maltiopäimä- miestä eikä niillä ollut muuta pöytää kuin tämä. Mieras: M ssä ne sirte kirjoitteli, mat ja lukimat lausuntoja, missä he ylimalkaan walmistautniwat tehtä- Viiniä? Isäntä: Jaa mitä kirioitri- wal! — lukimat! — tehtämiinsö! E'- hän ne muuta kuin pelasimat korttia ja joimat olutta niin pitkät kuin päi- mät olimat ja tämä pöytä oli siihen juuri omiaan. Mieras: Saanko kysyä, mihin puo lueeseen semmoiset maltiopäimämiehet kuuluimat? J'äntä: Mihinkäs muuhun kuin sosialidemokraattiseen puolueeseen ... ^ Avioliittoon wih?ttiiu Tampereella m. k. 28 p:nä nein Ell Mirtanen ja ratamestari A. Saira nen. ^ „Tiamilaiset kaksoiset" kuolleet. Syksyllä kerrottiin sano- malehd ssä erään maimon Ikaalisissa synnyttäneen vhteenkosmanket kaksoi set. Nyt on Tamp. S:lle ilmoiteltu, että lapsukaiset omat kuolleet. Ensin kuoli toinen ja mähäisiä myöhemmin toinen. Entise» „tMm" lllietteitö. Mähää ennen miime maltiopäimäin alkamista luin sosialistisesta sanoma lehdestä tähän tapaan: „Ne suomet- tarelaiset aikomat taas eduskunnassa tehdä pieniä parannusehdotuksia, mut- ta sosialismin tulee niitä masrustaa. sillä ptkku parannukset maan estämät me dän suuren suunnitelmamme to teutumista". Sosialismin johtomies näin neumoi sitä rähmää, joka mal- tiopäimillä tuli edustamaan ..iärjes tynyttä itsetietoista työmäkeä". Näitä jahlvntisliiä on sosialistisessa pvolu eessa uieita, he nauttimat monen sa d n markan kuuk ufuulot, heidän toi menaan on neumoa ..itsetietoista työ- mäkeä" panemaan toimeen järjenömiä lakkoja ja muita rettelöltä. Ziämä johtajat elämät hienosti kuin herrat ainakin, istumat hotelleissa malmis- tamassa kieltolakia. Nämä herrat elämät yksinomaan ..järjestyneen itse tietoisen työmuen" kustannuksella, jotka pienis'ä, lomalla työllä onsai- tuista palkoistaan johtajilleen maksa mat siemät summat. Osa näitä „jär jes yneitä itsetietoisia" on johtajainsa suunnitelmain kautta joutunut työt- tömänä seisoskelemaan katujen kul missa ja hymin „irsetieto's?sli" näl kää ja milua kärsimään. Märjötellen he odottamat sitä sosialistien lupaa maa suurta romahdusta. Mieläkö kansa äänestää järjettö män romohduSopin edustajia, wai suomalaisen puolueen miebiäkö, jotka mahdollista parannuksia koittamat? Entinen..tomeri". «UMn» I» IM. — Ilmestynyttä aikakaus- kirjallisuutta. Väinämöisen, Suomen Rau hanliiton äänenkannattajan 1:nen numero on ilmestynyt isona 8:n si- muisena ja nelioalstaisena. Lehti on Varustettu uudella Kaarlo Wuo« ren viirtämättä nimikumalla. Lehti ilmestyy Tampereella kerran kuussa ja maksaa Smk. 80 p:iä. Käsiteollisuus, kotiteollisuu den ja käsityönopetuksen edistystä pohtima taideteollinen aikokauslehtem» Mi, on tammikuun numerona ilmes tynyt rikas sisältöisenä kuten aina. Tänä Käsiteollisuuden neljäntenä ilmesiymismuotena tulee lehti joka- kuukautisena toimitettamaksi. Toi- moSsa, että lehden tilaajamäärä pysyy Vähintään entisellään, ei lehden Vuosi hintaa ole korotetu enempään kuin 3 markkaan. Lehti ilmestyy Helsingissä tarkastaja Lauri Mäkisen Vastuulla. Helsingin Kunialehti r.:o 1 on ilmestynyt ja sisältää useita kirjoituksia ja kumia. Kyläkirjaston Kumaleh- de n B-sarja n tammikuun numero on ilmestynyt. Lehden tilaushinta on ainoastaan 3 mk, mikä hinta on erittäin ha!pa katsottuna lehden armokkaaseen sisäl lykseen ja rikkaaseen kumitukseen. Sitä vaitsi jaetaan lehden mukaan tänä muonna tunnetun ruotsalaisen kirjai lijan Gustaf Janssonin alkukielellä paljon huomiota herättänyt teos: Paratiisi. Työnantajan, Suomen ylei sen työnantajaliiton kuukauslehden 4:nnen Vuosikerran 1:nen n:ro on ilmestynyt. Spiritistin 1:nen numero tälle muodslls on ilmestynyt. Tila ushinta edelleenkin 5 mk. koko ja 2: 60 puolelta muodelta. Lehti ilmestyy Tampereella kerran kuussa. Nuori Woim a, Suomen kou- lunuorisLliiton äänenkannattajan ensi- mäinen n:ro on ilmestynyt. Lehden marsin a seen toimitukseen kuulumat tohtori Oskari Mantere, kansanopis- tonjohtaja Juho Tormelainen ja kir jailija Jalmari Finne. — Huomattavia tilaustar jouksia. Santeri Jmalon Erämaan taistelu on alkanut ilmestyä mihkottain. Suosittelemme tämän merkkiteoksen tilaamista. En nen kaikkea se on hankittc.ma kotei hin, joissa on kasmamaa nuorisoa. Mihkoja on 5, hinta ä 1: 25. Kus tantaja on Werner Söderström Osa keyhtiö. Kansantajuinen laki asiain käsikirja on mihkoissa alkanut i'me5tyZ Werner Söderström Osakeyhtiön kustannuksella. Lakiasiain käsikirjan kirjoittaja on Iisalmen tuomiokunnan tuomari I u- liuS Saraste. Lakiasiain käsikirja on hakemiston muodossa. Kaikki samaa osiaa kos kemat tiedot omat siis kootut saman hakusanan kohdalle. W'hkoja tulee enintäin 30, joten teoksen laajuus on lähes 1000 siivua. Teos moidaan tilata myös enintäin kuutena niteenä ä 2: 50. Ennen helmikuun loppua ilmoittau- neet tilaajat saamat korukannet ilmai seksi. Oma Maa. Teoksen Viidennen nidoksen 4:s mihko (55:S) on ilmesty nyt. Juhani Ahon Panun' kah deksas, yhdeksäs ja kymmenes mihko omat ilmestyneet. Karl Gerokin Paimen- äänien' kymmenes mihko on ilmes tynyt. Hinta 60 p. Wald. Mallin ja Arniid Malleniuksen toimittaman las» tensaarnalehden Pyhäkoulun kolmas mihko on ilmestynyt. Hinta on 25 p. Kustantaja Werner Söderström Osakeyhtiö. IiSQs!»ZaomsstA. Nakkilan ja Luvian Sänilvaltaiset äänestämät listaa mo s. KllMisinitliselle mio- risollk. Suomen kansan elämässä symälle ulottuma merkitys on tänään ja huvi mennä suoritettamilla Vaaleilla. Mo> nien suurten ja tärkeäin asiain kohi talo ja ratkaisu riippuu nyt säätä mistä Vaalituloksista. Maallemme suotuisaan asiain kehitykseen ja rat kaisuun moi johtaa ainoastaan Suo malaisen puolueen kasmaminen ja moimistumien. Jos tämä puolue maaleissa saa enimmät äänet, moim- me me taas nykyistä turmallisem- malla mielellä tulemaisuuteen katsoa. Onko Suomalainen puolue maa leissa kasmama, riippuu siitä, täyt tömätkö melmollisuutensa kaikki ne kansalaiset, miehet ja naiset, Vanhat ja nuoret, jotka tä män puolueen aatteita ja ihanteita kannattamat. Nämä Velmollisuudet omat: ensiksi, että kukin, jolla on äänioi keus, menee maaliin, toiseksi, että kukin kohdastansa huo lehtii mälinpitämättömäin maaliin imemisestä. Tämän toisen melmollisuuden täyt tämisessä moimme me nuoretkin mu kana olla. Me moimme manhempaa mäkeä kehottaa maaliin menemään. Me moimme tarkata ja ottaa selon niistä, jotka tahtomat metäytyä syr jään ääneZtyZmelmollisuutensa täyt tämisestä. Ja milloin emme omilla kehotuksillamme saa heitä maaliin me nemään, on meidän heistä puhuttama Suomalaisen puolueen maalitoimi- henkilöille. Muistakaamme, että juuri siitä, saammeko Välinpitämättömät maaliin menemään, riippuu Suomalaisen puo- luee?. kasmaminen ja moimistumiren. Siitä siis myös riippuu maamme asiain mastainen onnellinen kehitys. Älkäämme siis kukaan maiivannä- köä näinä waalipäiwinä pelätkö. Ponnistuksemme tulemat ormokkaasti ja runsaasti kormatuiksi sen kautta, että ne, johtamat Suomalaisen puolu een kasmamikeen maaleissa. Kansallismieliset nuoret! Jokainen liikkeelle tänään ja huomenna etsi mään niitä, jotka eimät äänioikeut tansa haluaisi käyttää! Näyttä käämme, että me työssä ja toimessa haluamme marttua kansallisen lipun luotettamikst kantajiksi! Kansallismielinen nuori. — Wohwistettuja palstati- laiu erottamisia. Läänin kumer- nööri on mahmistanut Uusikoimisto- nimisestä osasta Ladugärdin perintö taloa n:o 1 Ulmilan pitäjän Koimis- ton kylässä eroitetut Leppäsen Koi- musan, Haapalan, Osuran, Kiminie- men, Kallion, Kulmalan, Tuomelan, Ruohosen, Karhulan, ZVilmeriäruu- sun ja Perustusmuoren palstatilat kukin 1 mkan palkintomerolla. Valtionrautatiet. Kaumat- san aseman asemapäSllikönmirkca o- mat hakeneet ensimäinen kirjuri I. A. Pietilä, toinen linjakirjuri K. E. Anpelberg, toiset kirjurit I. A. Tam- menkonto, S. A. Gyllenbögel, A. M. Mäkiö ja E. L. M gren, lennätin- reiviisori G. F. Burkart, sekä kaksi henkilöä, jotka eimät halua tulla mainituilsi. — Lainamakasiinit. Läänin kumer nööri on oikeuttanut Säkylän kunnan myymään lainajymästön bä> täapumaroista 60 hl. ruk ita, ehdolla että siten saatu pääoma käytetään mahdollisesti tormittamiin rukiin os toihin ja ainoastaan korko lainajy mästön rahamenoja marten. — Toimiutausa lopettava oluttehdaZ. Kormen oluttehdas Huittisissa on lääninhallitukselle il moittanut toistaiseksi lopettamansa mäkemämpäin mallasjuomiin 'valmis tuksen. — Srunuuutverokanto Nlmi- lan kihlakunnassa toimitetaan tänä Vuonna seuraamina päiminä alkaen klo 9 aamulla: Helmikuun 21 p:nä Noormarkussa, 22 p. Pomarkussa, 23 p. Siikaisissa, 24 ja 25 p. Merikarmialla, 26 p. Ah- laisissa, 23 Kullaalla, maalisk. 1 ja 2 p:nä UlmilaSsa, 4 ja 5 p. Porin maaseurakunnassa, 3 p. Nakkilassa, 9 p. Lumialla, 12 p. Rauman maa seurakunnassa, 10 ja 11 p. Eura joella, 14 p. Lapissa, 1ö p. Hinner- joella, 16 p. Honkilahdella, 17 p. Eurassa ja 18 p. Kiukaisissa. ..Kristillinen" Kaarne SSntealerSysmat- kalla. Ken näin Vaalien edellä on tullut olleeksi eri karmaisten ja nä'ö!sten esity'siä kuulemassa, on usein saanui ikämän maikutuksen fiitS kierosta ja- tahallaan määrässä malossa esittä mästä tamasta, millä puhuja on asi oita kuulijoilleen tahtonut kuivailla. Kenpä ei niin ollen totuutta kuullak seen rientäisi eduskunta-asioitakin kuu- lemaan, kun kuulee, että kristilliseksi" itseään nimittämä näitä lupaa esittää. Sillä kristillisen nimen takana odot- taamsni mielä löytäivän 1 övrän to tuutta etsimän heng?n. Matta kris tillisyyskin näytään jo Voitaman Ve tää Vääristelyn ja kieron esityksen Verhoksi ja palrvelukseen. Sen osotti ..kristillinen" hra Kaarne miime lau- mantai-illalla Kokemäellä. Tässä muu tamia räikeimpiä tämän ..kristityn" totuuden rakkauden osotuksio. Puhuja malitti sitä, että löytyy eduskunnassa mohma puolue, joka tahtoo poistaa uskonnon opetuksen kouluista, ja tässä se on saanut opetusta „ suomalaisen puolueen pe rustajan I. W. Snellmanin maltio- opiSta". Sanoi että suomalaisen puo lueen perusoppeihin kuuluisi ..meidän sosialistiemme uskottomuus", maikka hra Kaarne tietää, että sosialistien uskottomuus johtuu heidän oman op pinsa aineellisesta mailman katsomuk sestaan, eikä suinkaan suomalaisen puolueen simeelliseStä ja Jumalan johdatuksen alaisesta mailman järjes tyksen katsantokannasta. Siis mos- ten parempaa tietoaan koetti Kaarne malheellisella taivalla panna suoma- laisen puolueen perusoppien ansioksi sosialistien Jumalan kieltämisen. Similiamioliittoa sanoi hra Kaarne ..porttolaiksi", jota kirkkomme ja sen miehet kirkolliskokouksessa omat mal- mistelleet kirkon suojaa ja helmian. „J i tätä kannattaa suomalainen puo lue", sanoi hän. Detysti tarkoituk sella jätti puhuja asiallisen selmitte- lyn ja asetti suomalaisen puolueen maan ..porttoloin" kannattajaksi. Kuulostaako ..kristityn" esitykseltä. ..Kieltolaki-ehdotuS jätett in kristil listen edustajain puolesta eduskun nalle ja juuri minun (hra Kaarncen» laatimana, kun herrat meimät Heleniuk- selta äänioikeuden ja meinasimat mi nunkin (hra Kaarneen) suun tukk>a"l!). Sotilasmiljoonat alkoimat sillä, että Satakunta-lehti cli muka hiljat tain esittänyt kuinka näiden maksomi- nen tuntuu helpolta mielä silloinkin kun niitä menee 20 milj. Ainoastaan 6 mk. henkilöä kohti, rintalapsetkin lukuun otettuna. Ja kun Satakunta sitten julkee mielä esittää semmoisen meron kaikille köyhillekin, niin kelpasi- pa siinä huudahtaa kuulijoille: „tei- dän joukossanne saattaa olla perheitä, jotka saisimat maksaa 66 mk. muo- dessa tätä sotilasmeroa". Moidaanko enää julkeampaa mää- ristelyä lausua ..kristityn" suusta. J-sensä esitti puhuja Lutheruksen roh- keudella esiintyneen sotilasasiassa: ..tässä seison minä, enkä muuta moi j. n. e." Esitti sitten rauhan asiaa ja sanoi kristityn työmäen edustajain wastustawan kaikkia keisarin esityk- siä sotilasasioisso, olimat ne sitten asemelmollisuutta tai sen rahallista konvausta koskemia, mutta suoma lainen puolue nämät kaikki tohtoo kristityn kansan rasitukseksi sen harti oille sälyttää". Sillä tamzlla se oikea maltiomies esiintyy! ..Suomalainen puolue kyllä oli tehnyt esityksen mirkamiescisiin jär jestelystä, mutta se on j>? aik^a hau dattu. Sen sijaan s^oin ttamen puo lue tahtoo palkkoja ja eläkkeitä koro- tettamaksi". Tämmöistä saattaa ..kristitty" Kaarne esittää, maikka itse on ollut mnkana kuulemassa kuinka suomalaisen puolueen taholta on jo kaisessa eduskunnasta tehty esitys Virkamiesasiassa. Minkä suomalai nen puolue sille moi, että eduskun nassa istuu semmoisia lamsäätämis- työhön pystymättömiä edustajia kuin juuri hra Kaarnekin on osottautunut olemansa, ja Virkamies- y. m. lain säädäntö sentähden käy Vitkaan ja miimästyy. Somalla pohjalla sopii antaa mitä mustin kuma nimellä mainituista suomalaisen puolueen parhaista mie histä. Niinpä prokuraattori Hirvi kanta, joka on suomalaisen puolueen ehdokas, on ollut 2 kuuk. Valtion oalmelukseSsa mutta nauttii siitä elä kettä, pitää lakiasiain toimistoa Tu russa ja miinakauppaa talossaan, sanoi Kaarne. Tosiasiana nyt kum minkin on että prokuraattori Hirmi- kanta on ollut kumminkin 20 muotia maltion palmsluksessa ja mitz miina- kauppaan tulee, on se toisen henki lön, joka sitä kontrahtinsa nojalla pitää hra Hirmikannan hiljattain ostamassa talossa. Saipa siinä m. m. Mehmaan ^kirkkoherra ro- masti Bergroth myös semmoisen maalauksen, että se riitti yksistään siitä syystä, ettei ollut seurannut ..kristillistä" Kaarnetta hänen tarkoi tuksissaan. Riittää ehkä tässäkin osotteeksi minkälaisen ..kristityn" kanssa tässä ollaan tekemisissä. Kuulemamme mu kaan on hra Kaarne pitänyt samal- laisia ..kristillisiä" puheita muillakin paikkakunnilla. Saa nähdä montako ääntä hän määr stelyillään on jaksanut itselleen haalia. Harjavalta. Kuntakokouksessa t. k. 24 p:nä käsiteltiin seuraamat asiat: Kansakoulujen johtokunnan muotia 1910 marten tekru-.ässä tulo- ja me' noarwiossci olema mencerä 2M) markkaa, jonka täyttäiaisetN waunn> set koulurahcston tu'ot eimät n:tö, päätettiin ottaa koulurohaston sääsiö- »aroista. Kunnallisista tileinä päa- ieniin poistaa joku määrä maisamct- tomilst jääneitä saatavia Vuodes:^ 1904 -1909. Kunnallisien m^roj-.n koontiajan ja paikan mäcräämin?u läteNlin, kuten ennenkin, kunna!!isl<-u- tokunr-an esimichen asiaksi. Kunnan waiwaistalon ralentami-l? «varten as?tetun komitean pi'.?vslu>-- ehdotus uudelleen tehtumää pääraken- nuSta marten hymSiiyttiin nacrn. Puht?' cti fnslsn- nuSarmion mähentcinnseksi väätettim rakennusatiieikst käyttää lou teella olewa kurnan omktama--. Ho- kunin talon riihi, sekä ksälsi?"o-> doll suuden mukaan lckc:'. n ^säc-. Muutoin r kmt!'.!«töiden nen jäi NuiUa kohdiltaan ennen ted- d:»n päätöksen moraan p.-n.si s, im n «Shdov, että rakennustcu päc- tAksea mukoan tulee oli: iralnnina asuttamassa kunnossa kolmen k-uoden kutunsa luetiuna täm^n lvucdcn -rlusta eli 1913 mucdsn alruun. tur taa edustamaan Tampereella pid»ttc- vään rautotiekokoukseen Valittiin tc- täläinen (.ssmapäälliklö l^err.^ K. Su» melius. Pöytäkirjaa tarkustomean m^littiin saapumilla olleista momi- mllj. 3!. Laurila, seppä M. W sala ja nahkuri K. E. Nurmi. Kokemäki. ..Karhun" ensimäinen ko kous oli sunnuntaina t. k. 23 p:nä Suomalc.isen Seuran talolla ja o'i siihen kylmästä ilmasta huolimatta saapunut paikkakuntalaisia, n'aisiniin nuonsoa, metkolai^a. Kokouksen akus sa keskusteltiin yhd^ySiä koSle-oista osioista, joista mainns^mista 0.5sait- semat seuraamat: Wirkail:joi!si tule maa toimintakautta Varten oli jchto- kunta keskuudestaan malinnut seu raamat hentiiö:: marcpuh^njobtaiaksi yli^xpil^s Toimo Horelli!?, sih eerilsi j? päyräkiriuriksi neiti Inkeri Selinin, «aralle neici H lja Horell'n seka ra hastonhoitajaksi ja kc-n'cnucbeksi hra Frans Äimälän. Porn Karhulta Mapuneen krrjilmän jchdzsta, jiSsa keh-^iettiin Valitsemaa", ja iöhenä- mään edustajia Porissa videttömään Satakunnan „K rtzui?.i" yh!e!se?^ kokoutseen, iulmot täältä Vci:i'uitsi yhdistyksen sih:e?ri sekä k^-ppics F. Futtari ynnä Varalis k^.si jäsentä. Aietettiin myZS nel henkinen toin-u- tunta helnuk. lrpusia pidet!äirLSiä Kalemala-jubiasta huolehlimacn. Toi- Domuksina juhlan suhteen lausuttiin, «>ttä se pidettäisiin ylnsenä, ilman sisäänpäLsymoksuja sekä yhdessä Suo malaisen Seuran k^nSso. Tämän ..mircllisen" puolen perästä seurasi hauska illan!?ieno. Kun ur kuri A. Ketcla ok aluksi smttonut pianolla muutamia koppaleita, piii rautatienkirjuri A. Wo?-rala. Poris-s. lämminhenkisen ja mieliä innostutta man esitelmän K. N. L:n tehtämistä nur>r somme suhieen nämä maatamme kohdanneina maikeina aikoina. Ar- mo^as esi'elmä, jota kuitenkin silloin tällöin häiritsi muutamien äänelä? puhelu, palkittiin Vilkkailla suosion- osotuklitla, Wie!ä oli oojel-nossa ru no, ker omu; ja kumae'ma sekä kes kustelukysymys kotiopintojm järjestä misestä. Miimenr-)init!u, jonka joh dosta syntyi joltinenkin keZku§!elu, annettiin johtokunnan haliuun ja on sen laodittama siitä tarkempi esitys jodonkin seuraarrm n kokouksien. Lo puksi mentiin innokkaasti nuorisoleik- kejä kello 11:teen, jolloin illanmietto loprui. Mäliajoilla oli uusia jäseniä ilmoit tautunut 38 kappaletta, mikä ou iiab- duttammia merkk'nä si -.:ä. että pu-> jäSsäm-ne se-it^än lordin» nuorisoa, joka mielä antaa ka^s> llisi!i> aaUeiLi' ja pyvniiölle lnerki>ys:ä. JoSpa nämätkin uudet jäsenet alkaisiivat innolla tehdä työtä kansallisten rbc-.n teid?mme dyVäksi, niin wosi>nn-!> mielibymällä ajatella, ettei Kokemäen ..Karhukaan" ole turhaan mailinaan syntynyt. Noormarkku. Tapaturma. W. k. 17 rmä kaatui kauppias Juho ^r berqin i^ä min pahoin, että kyikiluu katkoi. Pomarkku. Kuntakokouksessa w. I. p.nä cli paljo asioita esit>ä. s^nsinvä tarkostetliin meroäyril-sta, joka hr- mäkiyttiiii muutamilla pjenitl-i >: !!' - totsitla. - Myönnettiin kailr!!? !.ur- sa^u!iln oppilaille k-rjtt j^i u >'.' t kunnan puolesta. Päätös t^lzi-.i-i äänellä 51 Vastaan. ci myöntänyt maimoiStalclle puh^intc, jota maiwaishoitshall'.:nksen cs-iiikS cnoi. Sen sijaan päätettiin linne ostaa omoelukone. — KrnnaU^ia^c- kunna'.'. esimies Valtuutettiin nosta maan ja kuittaamaan lvalti?!m tiilc- wat iviinamerorahat. j-ttla xätttttiin käut'ää siten, että kunnan lairkir jasto saa niistä 30 Pomarkun M. P. K 30 °/g, D akoniSsaradaSio 20 " Ti?öwäen sairaskassa 1l> '^0 ja Maimaistalon!asmirah?-tto l0 "/>>. — Kunnan käteisten rvar.'!c'n niuk kuuden takia Valtuutettiin luitnolli^- lautak. esimies ottainaan t'!>r''ä'nkn laina kunnan vankista. E lätettiin kunnan Varoilla tilata l kpl. „5kun- nallislehteä", joka on main?aiSH?idon esimiehen arkistossa säili)?et>ön'ä. - N^ s. ..torikomitean" esitnkseStä hy- Väksyttiln uusi toritakia, jonta mu kaan ne omankuntalaiset. j.tt'a rnnn- wät ostettua tamoraa, mak!awat 2n p. kerralta tai 5 mk. Vuodelta. Ulko kuntalaiset maksamat: ruokataroara- kauppiaat 50 p. kerralta tai lii mk. muodelta ja rihkama-, kangas- n. m. kauppiaat 1 mk. kerralta tai 20 m?. ! muodeltq. Toria päätettiin l-isj??- taa. joka toimi jätettiin tori'om!t-.ill?. Pöytäkirjan tarkastajiksi ivaiittiin Miro. A"ton Markkula ja Otto RamstadiuS.