Tonttini 27 fr Tammtauta KARJALATAR dto 10 WQ silloin moitte äänestää ainoas- taan Suomalaisen puolueen eh- dokkaita! Tuomas. H Peijon- I Vilkas- t»W, Radii- RivikylvyhsnBita, Max- Juurikasvikylvyhoneita, Parifa- PerunanistattamiskonBita. I 11. Edustaja Joensuussa: OSKAR HAARANEN. Minkä NIITTOKONEEN Te ostatte? Luonnollisesti parhaimman, nimittäin ?' jonka myy Osakeyhtiö Agros, Helsinki. Edustaja Joensuussa: Oskar Haaranen. Oskolasta. Talmitieniot omat täällä tänä taimena hymin mähäisiä. Sa- mottatöitä ei paikkakunnalla ole, ei edes nyt malminkaan metoa Loitimalta, eikä muilta likijärmil- tä, kuten useaim muuna taimena. Senpätähden onkin hemosmiesten ollut pakko etsiä töitä etäämmältä, minkä mistäkin ympäristöstä. Sanon pakko, sillä siksi käsittämä! he tuon asian. Harma talollinen- kaan ottaa huomioonsa että mil- jelysmaatkin ja suot tarmitseisi- wat taimellakin hemosmiehä ja että sieltäkin olisi tuloja, ainakin ajan kanssa. Mutta samottajär- jestelmä pakottaa kunakin aikana seuraamaan sitä, olipa aika pa- rempi tai huonompi. Maalit lähestyivät. Mutta sitä kiihkoisuutta, joka edellisillä ker- roilla sai näilläkin syrjäseuduilla mielet maltaansa, ei ole nyt huo- mattamissa. Sillä mitään en- koisia maalimalmistuksia ei mi- kään puolue ole sanottamasti pi- tänyt. Esitelmiäkään ei ole koko maaliaikana ollut kuin yksi sosia- listinen ja sekin joulukuun alku- puolella. Olisi kyllä ollut suota- maa että ainakin Suomalaisen puolueen ehdokkaat, tai muut pu- hujat olisimat käyneet asiallisella tamalla selmittelemassä nykyistä asemaa, erittäin miljoona- ja hal- lituskysymystä. Sillä tämä tun- tuu oleman hämärä kohta monel- lekin, kuka ei lähemmin tunne asiaa ja eritäin niille, jotka omat luulleet itseään nuorsuomalaisiksi. Wähän on heillä tukea siitäkään, että Karjalakan Sanomat koetti- wat selittää että „suomettarelai- set" tahtomat myöntää miljoonat „ilman mitään ehtoja" ja että ..suomettarelaisten" pelastuspoli- tiikka hallituskysymyksessä on teh- nyt konkurssin, sillä tämä on niin paksua malhetta etteimät itsekään moi sitä uskoa. Päinmastoin kuuluu täälläkin heidän puolel- taan ääniä, jotka tunnustamat oikeaksi juuri Suomalaisen puo- lueen kannan niin miljoona- kuin hallituskysymyksessäkin. Ennen omat he tunnustaneet että möisi- wat kyllä yhtyä kannattelinaati Suomalaista puoluetta sen edis- tysohjelmassa, mutta ei maltiolli- sessa kannassa. Nyt tunnusta- wat he yhtymänsä maltiollisen erimielisyyden kärjessä, miljoona- kysymyksessä. Uskaltamatko he panna itsenäisyytensä alttiiksi ja ääneskää makaumuksensa mukaan, eikä totuttuun tapaan, maikkapa ..laillisuudella" koetetaankin mielä narrata se on toinen asia. Eräs maalaisliittolaisten ehdo- kas kämeli täällä akiteeraamassa. Ei tosin pitänyt kokousta, mutta muuten puhellen asiansa puolesta. Selitti että . altiollisista kysymyk- ststä ei meidän maalaisten tar- nntse huolehtia, niistä kyllä her- rat Helsingissä keskenään riitele- wät ja sotkemat kansaa. Tämän johdosta sopii kysyä: onko malitstjat tosiaankin niin luokkamihan ja epä- luulon sokaisemia, etteimät ym- märrä että kun täältä lähetämme edustajan, on hänen kumminkin maltiopäimillä otettama osaa mal- tiellistenkin kysymysten ratkaisuun ja onhan selmää että jos hän niissä toimii taitamattomasti, menetämme jo ennen saatuja etu- jamme ja oikeuksia, puhumatta- kaan muista suurista parannuk- ststa. Ajatelkaa ja ottakaa huo- mioonne kunkin puolueen toimin- nat ja teot ja mikä puolue on tehnyt moitamansa ja tahtoo edel- leen tehdä koko kansan hymäksi ja «uomalainen Työmäenliitto. Nykyisen aseman johdosta. Kun kohta taas on se aika kä- sissä, jolloin Suomen kansan sekä köyhien että rikkaiden, sekä mies- ten että naisten täytyy eduskunta- maalien kautta lausua käsityksensä nykyisestä asemastamme, niin ol- koon sen johdosta lausuttu muuta- ma sana kansallisen ja samalla suo- menmielisen työmäenkin kannalta. Tämän kirjoittaja uskoo täydestä makaumuksestaan, että suuri osa marsinkin juuri meidän mähempi- maraisesta kansanluokastamme ei mieläkään oletehnytitselleen selmäksi meidän nykyistä maltiollista ase- maamme, mutta marma kaikissa tapauksissa on, että n. s. maltiol- lisen pulman meillä on aikaan- saanut jo toistakymmentä muotta esillä ollut sotilaskysymyksemme, ristiriita Venäjän ja Suomen mälillä. Sen ratkaisusta koko- naan riippuu, moimmeko jatkaa hyödyllistä eduskuntatyötämme, omien taloudellisten olojemme parantamiseksi, mai onko kehitys kokonaan pysähtymä tähän, missä nyt ollaan. Jos Suomen mä- hempimarainen kansanluokka aset- tuu sille kannalle, että se yhä edelleenkin lähettää eduskuntaan niin suuren joukon sosial. demok- raattisen puolueen jäseniä niin on maamme maltiollinen asema ja taloudellinen kehitys jokaiselle selmä. He, nimittäin sos. demok- raatit, eimät tahdo pyrkiä soivit- tamaan meidän maltiollista ase- maamme, maan yhä edelleen jat- kamat maltiollista hurjistelua. Mtfä on seuraus siitä? Sitä ei tarmitse tässä sanoa, sillä jokai- selle se on selmä. Mutta sen kaut- ta estetään »varmaankin eduskun- ta edelleen työskentelemästä kan- samme hyödyllisten taloudellisten parannusten saamuttamiseksi. Ia miljoonat, kuten jo olemine näh- neet miime muonna, mastaisuu- dessakin kumminkin yleisistä wal- tionmaroista otetaan meille itsel- lemme ja juuri etupäässä mähä- maraiselle kansanluokallemme suu- reksi taloudelliseksi häiriöksi, joka kansanluokka useinkin maltioma- rojamme taloudellistin yrityksiin juuri kipeimmin tarmitseisi. Me pyydämme sentähden jokaiselle Suomen kansalaiselle, mutta erit- täinkin sen mähempimaraisille mel- jillemme ja sisarillemme täydellä sydämen makamuudella sanoa: Silmät nyt jo auki. mät. Isännän mieli alkoi käydä apeaksi. Hän tirkisti salaa omen raosta. Woi kauheata —naapurin elukat tumassa. Ne olimat, ei ai- noastaan syöneet juhlaherkut, maan myös särkeneet talon astiat. Talonmäki kykeni ajamaan epä- mieluisat naapurit ulos tumasta, ettei ne kauemmin saaneet siellä herrastella. Mutta kykenemätkö perustuslailliset ajamaan Suomen kansan tumasta muukalaiset, jotka he itse omat sinne laskeneet? — Sitä jää epäilemään Maalainen. Oma Maa. QQ ¥7 " O O Teoksen miidennen nidoksen 4:s | E3 E2 ^ ^ ^ • H3 LJ mihko (55:8) on ilmestynyt. Se ... ^ , ,, ^ t , . ( Maailman parhaita venemoottoria (Amerikkalaisia) saadaan halvim- sijaltaa ensiksi pwfesson SlJllhelin | m?na kun mistäs» mullalta Europasta. >Tintävät kaikki ne vaatimukset Wieläkin uusi Pyrstötähti. Wuost 191(1 näyttää oleman pyrstötähtien muosi. Eteläisellä pallopuoliskolla on nyttemmin äk- kiä ilmaantunut uusi pyrstötähti, jonka olemassaolosta tähtientut- kijat ennen eimät ole tietäneet mi- tään. Tämä taimaan kiertolai- iten on keksitty Transivaalissa. Tukholman tähtitorniin Kielistä saapuneen sähkösanoman mukaan hamaitsi tähtientutkija Drakes Johannisburgissa tk. 16 pnä aa- mulla '>,10 asteella etelälounaa- seen auringosta pyrstötähden, jon- ka olemassaolo ennen ei ollut tun- nettu ja jonka esiintymistä siis ei moitu odottaa. Tähti on nyt Joursimiehen tähtisikermässä ja liikkuu nopeasti koilliseen suuntaan. Sen liikunto pohjoiseen on, sen mukaan mitä prosessori Bohlin on ilmoittanut „Dagens Nyhete- rille", '> astetta muorokaudessa. On siis luultama, että pyrstötähti tulee ilmestymään pohjoisella pal- lonpuoliskolla jo tässä kuussa. Että sitä on moitu huomata, maik- ka se on niin lähellä aurinkoa, ilmaisee sillä oleman sangen mah- wan malon. Lähemmin ei professori Bohlin ivoinut nyt lausua tästä huo- miota herättämästä ilmiöstä. Marma on kumminkin, että muosi 1910 on olema tähtitie- teellisille tutkimuksille hymin edul- ! Unen. Chydeniuksen esityksen Mattias Caloniuksesta, suuresta laki- miehestä ja maamme oikeuksien puoltajasta. Gust. Ad. Helsingius tekee selkoa Maimaishoidos- t a. Maisteri Th. Becker kirjoittaa Suomen hypoteekkiyhdis- t y k s e n monimaiheisista kohta- loista. Kalastustenkaitsija I. Alb. Sandman antaa tarkan ja miel- täkiinnittämän esityksen K alas- tuksesta ja sen hoidosta. Professori I. A. Palmen kumaa malaisemalla tamallaan Suo- Jrnen sisämesistöjä. — Päi- . mämnistoista on moni erittäin ; huomattama. Juhani Ahon ' „Panun" kahdeksas, yhdeksäs ja ! kymmenes mihko omat ilmesty- ' neet. Teos on nyt malmis, mak- saen sekä mihkoina että kahtena nidoksena 3 mk. 50 p. Waate- kansissa on hinta 5 mk. Karl kerokin ..Paimenenäänien" kymmenes mih- ko on ilmestynyt. Hinta 60 p. Siinä sitä nyt ollaan. Routamuosina perustustuslail- liset opettimat kansalle: „Wenäläi- set eimät kykene johtamaan maam- me hallitusta, jos suomalaiset mie- het siitä luopumat." Tämä oppi jäi silloin koettelematta, kun suo- malaiset, käsittäen moisen opin maallemme turmiolliseksi, pitimät läpi koko onnettoman ajan halli- tuksen suomalaisten käsissä. Nyt on päässyt perustuslaillis- ten oppi käytännössä toteutumaan. Heidän juonittelunsa feurauksena on, että ivenäläistyneet ruolsalai- set nyt istuivat maamme halli- tuksessa. Mutta eimätkö tosiaan, nämä ntuukalaiset ole osotrautu- neet kykenemänsä toimimaan hal- lituksessa? Kyllä tamallaan. Maikka he omat masta muutamia kuukausia olleet hallituksessa, omat he ehtineet saada yhtä paljo ai- kaan kuin Bobrikoff koko hallitus- kautenaan. He omat mastoin edus- kunnan kieltoa maksaneet sotilas- miljoonat Venäjälle, hommanneet Suomelle lain sotatilaan julista- misesta, jonka mukaan hallitsija moi maikka millä hetkellä julistaa Suomen tahi osan siitä sotatilaan; saaneet aikaan poikkeuslain suos- tuntameroista, joka laki uhkasi iviedä turmioon maamme raha- asiat ja mirastot »virkamiehineen' samoin poikkeussäännöksen senaa- tin ohjesääntöön, joka säännös oi- keuttaa maamme ylimpänä tuo- marina istumaan miehen, joka laista ei mitään tiedä. Siis omat menäläis-ruotsalaiset hallitusmie- het lyhytaikaisella toiminnallaan perinpohjaisesti kumonneet perus- tuslaillisten opin, jota he omat muosikymmenen ajan mäsymättö- mällä uutteruudella kansalle syöt täneet ja yhä kehtaamat syöttää, j Perustuslaillisten oppi ja sen j noudattaminen on imenyt Suo- men kansan samallaiseen tulokseen kuin taikatemput muinaisina ai- koina. Taru kertoo, että Suomen kan- j falla oli muinoin tapana miettää : keyriä erittäin juhlallisesti. Keyri- 'iltana pantiin parasta pöytään. .Mutta ennenkuin käytiin aterialle, mentiin kylpemään ja uskottiin ja toimottiin, että keyrittäret käy- mät sillä aikaa aterioimassa ja tuomat siunauksen taloon tulemal- le muodelle. Kerran tapahtui erääs- sä talossa, että talonmäen kylpy- ! aikana joku ohitsekulkija (lienee > hänkin ollut perustuslaillinen) laski ^naapurin elukat tupaan. Kun mäki palasi saunasta, kuulimat he tu- ! masta kolinaa ja syönnin napu- Utusta. Porstuaan saamuttua sa- !,mi isäntä: ,, ollaan hiljaa, keyrit- ( tärct syömät! nyt onni koittaa", j Mutta kolina komeni tumassa, as- tiat putoilimat lattialle ja särkyi- Kirjallista, Hnomattalvia tilaus tarjouksia. Santeri Jwalon Erämaan taistelu on alkanut ilmestyä mihkottain. Suosittelemme tämän merkkiteok- sen tilaamista. Ennen kaikkea se on hankittama koteihin, joissa on kasmamaa nuorisoa. ..Erämaan taistelu" ei näet ole pelkkä kauno- kirjallinen teon, maan sen ohella oman maamme menneisyyden mer- raton malaisija. Mihkoja on 5, hinta ä 1: 25. Kustantaja on Wer ner Söderström Osakeyhtiö. Kansantajuinen lakiasiain käsi- kirja on alkanut ilmestyä Werner Sö- derström Osakeyhtiön kustannuk- sella. Kun tietää kuinka paljon Suo- messa käräjöidään, saattaa heti ymmärtää, että tällaisesta teok- sesta moi olla rajattoman monille henkilöille hyötyä. Käräjänkäyn- nin liioittelut eimät näet johdu muusta kuin siitä ettei lakia riit- tämästi tunneta. Kuka tahansa moi ilman laintuntemusta silloin tällöin joutua epämarmaan ase- maan. Esim. nykyaikana on as- tunut moimaan uusia lakeja ja asetuksia, jotka suuressa määrin muuttamat olemia oloja. Mainit- takoon main ne uudet asetukset, jotka koskemat m a a n o m i s t a- jan oikeuksia ja melmollisuuksia, ne asetukset, jotka koskemat me- rotuslaitosta, kirkollisia laitoksia y. m., ne mielä määrit- telemättömät lainkohdat, jotka kos- kemat kauppaliikettä. Ja kaikki nämä omat main simuseik- koja merrattuina yleiseen simiili- ja rikoslakiin, jotka koskemat jokaiseen. Lainopillinen kansanta- juinen käsikirja on senmuokst mar- maan olema haluttu teos. Lakiasiain käsikirjan kirjoittaja on Iisalmen tuomiokunnan tuo- mari Julius Saraste. Hä- nen apunaan sekä sisällyksen että kielenkäytön tarkastajana on eräs maamme etemimpiä tieteellisiä la- kimiehiä. Lakiasiain käsikirja on hakemis- ton muodossa. Kaikki samaa asiaa koskemat tiedot omat siis kootut saman hakusanan kohdalle. Tämä on tällaisessa teoksessa käytännöl- lisin tapa. Lakiasiain käsikirja on k a n s a n- tajuin en. Asiat esitetään siinä selmällä suomenkielellä, eikä lain- opillisia termejä käyttäen. Jokai- sesta hakusanasta ensin selitetään sen käsite ja sen jälkeen annetaan tarkka selostus mitä laki siitä sa- noo. Lakiain käsikirja on helppo- hintainen. Sen jokainen mihko sisältää 64 suurta palstaa ja mak- saa main 5 0 pnä. I Mihkoja tulee enintäin 30, joten teoksen laajuus on lähes 1,000 simua. Teos moidaan tilata myös enintäin kuutena niteenä ä 2: 50. Ennen helmikuun loppua ilmoit- tautuneet tilaajat saamat korukan- net ilmaiseksi. Wald. Mallin ja Artvid Wal- leniuksen toimittaman lastensaarnalehden Pyhäkoulun kolmas mihko on ilmestynyt. Hinta on 25 p. Kus- tantaja Wemer Söderström Osake- yhtiö. Venäjän kurssi on tänäSn . 268 50 266*. 66*/b 8 kk. . . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk p. Mk. p Lontoo a/v. . . 3 kk. ... Pariisi a/v . . 3 kk. . . . Antverpen a /v . 3 kk. . . . Itariin a/v . . 3 kk. ... Lybekki a/v . : 2 kk. . . . Hampuri a/v . 3 kk. . . . Frankf. a.M. a/v 3 kk. . . . Amsterdam a/v 3 kk. ... Wien k. s. . . Kristiania a/v . Tukholma a/v . Köpenham. a/v. Chigago a/v . 25: 39 100: 90 100: 60 124: — 124: 10 124: 10 124: 10 209: 70 105: 50 139: 30 139: 30 139: 30 5: 23 25: 23 25: 04 100:10 99: 60 99: 80 99: 20 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 mitä renemoottori-alslla on voitu keksiä. Kysykää hintoja! V. O. Palomaa. V g gq o Joensuu—Vflpori 1 £. a a f e S B 9 irjap. Ui Kirj 206: 80 B 104: 80 138: 80 138: 80 138: 80 5: 16 Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U tr a s s a : Hra Heikki Ikonen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Polvijärvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Mönnissä: Maanvilj. Heikki Puhakka. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Paiholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Pielisjirvell S: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Viski. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen, Saario. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Lehtoi: Maanvilj. Simo Hirvonen. R o mp palassa : Hra J. V. Pälli. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. TalolL J. Hyvärinen, Kaatamo. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- nleml. I KÖULI1TA1PEITA is®® IrirjSji. B.-Y.I ?W>!iWM. Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 prstä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jtmain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Joensuu . läht. Hammaslahti Onkamo . „ Tohmajärvi „ Kaarila . „ Värtsilä . tul. , läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaalamo . _ Helylä . . „ Sortavkla toi. , läht. Kuokkani emi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elisenvaara tul. „ läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea iiijoot ;ii.4oi ; 12.19! i 12.41' i i.Olj | 1.13 j 1.23 1.4 I 2.13 2.31 3.16 5.4"! 6.191 6.581 7.20j 7.4d 7m 8.021 8.17; 8.48. 9.05! 9.49 2.3(J 3.21 4,'J 4.53 b.lJ 3.26 10 OU 3.36; 10.10 4.10 10.44 Hannila Kavan tsaari Karisai mi Tali . . Tammisuo Viipuri tai. läht. ». . tul. 4.24 4.52* 507 5.34 5.52 6.n qM 7 Jf! 7 .55 7.4T 8Ö4 8.15 8M 8." 9.ÖI 9.n 9.~ 9 .41 9~ LO 58 11.27 11.42 12.08 12 18 12.36 12.55, 2.55 — 1.271 — 1.50! 2.01 224 2.39 2.50 3.09 3.21 3.33 3.44 3.56 4.04 Viip. Pietr. läht. Viip. Hels. läht. Viipuri—J oensuu 7.15! 9.51 5.57 10.45 5.02 1120 1.15 ►0 o 10.2.^ S 8- pr t p Hels. Viip. tul. n Pietr. n 71 H n n ti 71 71 1I n ti ti Viipuri . läht. Tammisuo „ Tali . . , Karisalmi n Kavantsaari » Hannila Antrea tul. as Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Linkku. V ärtsilässä : Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen, Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Juvassa: Kauppias J. Huttunen. Kuulutuksia. Kutilutiis. Enon funnanturoalle tammi kuun 22 päiroäksi ilmoitettu Enon kunnan marsinainen kuntakokous siirretään helmikuun 5 päimäksi kello 10 a. p., jossa päätetään seu- raamista asioista: ; 1) Malilaan kunnan puolesta alamaisen selityksen antaja Gutzeit ja Kumppanin Keisarilliseen Se- naattiin tekemän malitukseen mii- me muoden kunnallistaksoituksesta. 2) Luetaan Kuopion läänin kumernöörin päätös n:o 923 Mat- ti Hassisen malituksesta lautakun- nan esimiehen maalistc», jossa määrätään, että uusi kunnallislau- takunnan esimiehen maali Enon kunnassa on toimitettama ja sa- maila malitaan lautakunnan esi mies. ' 3) Tohtori Lackström käivisi täällä kerran kuukaudessa tämän muoden ajan, jos kunta palkitsee hänelle maaditun palkkion. 4) Päätetään mäliaikaisen lai- nan hankkimisesta Kuisman kansa- koulun rakentamiseksi ja ketä wal- wutetaan lainan ottajaksi. ; 5) Pastori I. Puustinen pyy- tää wapauwsta Kuisman kansa» koulurakennustoimikunnasta. 6) Kunnallislautakunta pyytää rahastonhoitajan palkan lisäksi 100 mk. Enossa tammikuun 22 päilvä- nä 1910. Inho Nuutinen, kokouksen esimies. !J£»rj. S. 1 fr. 4 s 85 mm. Kuulutus. Rääkkylän kunnan takseeraus- ja ääniluettelo sekä ehdotus manttaalin raha-arvosta 3 vuoden ajaksi teitten ja siltain tekemistä ja kunnossa pitoa varten on kunnanhuoneella vahtimestarin luona kuntalaisten tar kastettavana tämän tammikuun 23 päivästä aikain neljäntoista päivän ajan eli helmikuun 7 päivään asti ia ovat niitä vastaan muistutukset teh tävät tutkijalautakunnan kokouk sessa, joka pidetään kunnanhuo neella helmikuun 7 päivänä kello 10 a. p. Tutkijalautakunta, johon kuulu vat : suutari Matti Kurki Oravilahti, talolliset Heikki Sallinen Hernevaa ra, Pekka Hirvonen Rasivaara n:o6, kauppias P. Kankaanrinta, tai. Juho Pippuri Liperin-Oravisalo n:o_ 15, Tuomas Kinnunen Haapasalmi ja Mikko Kervinen Onkamo N:o 13 yn nä allekirjoittanut, kutsutaan kokoon sanottuun tilaisuuteen. Rääkkylässä 23 päivänä tammikuuta 1910. K. Ä. Lauri. , läht. Koljola . „ Saima . „ Inkilä . „ Ojajärvi . , Hiitola . „ Alho . . „ Elisenvaara toi. , läht. Ihala . . „ Jaakkima „ Niva . . p Kuokkani »m Sortavala tul. , läht. Helylä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Hammaslahti Joensuu. tul. 7.03 506 1.03 11.08 6.40 6.50 7.02 7.13 7.26 7.37 7.54 8.09 8.26 8.48 9.00 9.27 9.55 10.16 10.35 10.45 11.13 11.33 11.58 12.12 12.45 12.55 1.07 1.55 2.18 2.46 3.00 3.10 3.24 3.44 4.07 4.45 5.23 4.34 10.12 3.54 7.54 11 .35 1.30 1.40 1.53 2.06 2.18 2.31 2.60 3.06 3.21 3.42 3.53 4.18 4.46 5.05 5.24 5.34 6.02 6.57 6*3 7 .55 7.3 o 745 75 S.?! 9.U6 9I 9.3^ 9.55 10.04 10.53 10.4o 11 .55 12 .55 600 6.2 i- 6.^5 6.49 7.03- 7.16' 7 25' Pika- juna 6.10 2.41 7.oÖ ►ti I g B.5 hfj 2.27 Seka- juna 4.16 4.27 4.44 6.00J 5.32 6.48 6.09 6 .53 6.4"i 7.T3 7.55 8 .53 8 4o 9." 9.ö5 6.35 6.53 7.19 7.49 8.33 9.1$ Ilmoituksia. Enon kirkonkylän Osuus meijerissä julistetaan Meijerskan paikka haettavaksi helmikuun 10 p:ään mennessä. Hakijan tu lee liittää asianomaiset todistuk sensa ja palkkavaatimuksensa kuukautta kohti, osotteella : ffleijcrihallitus, Eno. Viulunkieliä, äänirautoja viulu* ja soitin- tarpeita Joensuun J^rjap. O^T:n Paperikaupassa. Käärepaperia (makulatur) saatavana tfimän lehden kirjapainosta. Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1909 toistaiseksi. ►3 3 £ sr* Asema o et- l V- •o F T3 V Joensuu . . . 5.50 Lehmo . . . 6.02 2 6.04 Kontiolahti . . 6.24 10 6.34 Jakokoski . . 6.50 6 6.55 Kaltimo 7.19 10 7.29 Paukkaja . . 7.45 2 7.47 Uimaharju 7.B9 10 8.00 Haapalahti 8.31 2 8.33 Kelvä . . . 8.53 2 8.55 Vuonislahti . . 9.15 10 9.26 Tiensuu . . 10.00 1 10.01 Liikaa .... 10.20 — — H e B\ sr Asema % $ © ? g. pr •o V 9 V Lieksa .... 6X» Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislaliti . . 6.56 10 7.05! Kelvä . . . 7.26 2 7.2? Haapalahti * 7.47 2 7.49; Uimaharju . . 8.11 10 &2l| Paukkaja . . 8.33 2 «L35, Kaltimo . . . 8.51 10 9.01 Jakokoski . . 9.25 5 9.3ffl Kontiolahti . . 9.46 10 9.5^ Lehmo . . . 10.16 2 10.1Ä Joensuu . . . 10.30 — — i Bautatien tavara- sekä pikat*- varatoimistofc pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 J. pp.— , 6 j. pp. Sunnuntai- ^a juhlapäivinä pid®- tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Jaenaaan Kirfcpt 1910