tiistaina Zlarraskiiun 3 pms rvNiFZs r,Zsri 1910 - 130 - 3 Turun SiemtnkanM. PalStoit^amiStoimiSto. Maanm.iosioööri «onra» Söderholm 1SS2 Tartu H-maliStolatu 8. Pud. 10 43 Marraskuun 8 p:nä. Rehellisellä työllä on mitä suurin fiwcellmen waikatus. Se onkia oi vallettu kaikkina aikoina. Ken ei waan ole asettanut elämälleen mitään varsinaista päämäärää eikä ole to tuttanut itseänsä säännöllisen työhön, tvoi hynnnkin pian joutua simeellijeen rappiotilaan Usein woikin, erittäin koupunkipai koissa, huomata, miten suuri .tyhjän toimittajien" lukumäärä on. Aamusta iltaan vSti kuljetaan katuja pitkin tie- tämättä minne mennä — ja useinkin loppuu sellainen kulku huonosti. Ehkä wäUslä tällainen tyhjäntoimitus alkaa toasy.mä, mutia silloin on jo niin to tuttu laiskuuieen, ettei enää wiilfitä käydä työhön käsiksi. Siksipä sattuukin tuhkatiheään, että .tyhjäntoimittaja" kyllästyneenä elamääu toimittaa itsensä elämien mailta. Toiset ^tyhjäntoimittajat" antau tumat taasen seuraelämän huiveihin ja uautintolzin, jotka, hänen ilsenjä huomaamatta, hänet mähitellen orjuut tamat ja turmelemat. Nain on käy nyt monen hyvänluonlol'en »a lahja- rikkaan ihmljeci, jota ei työ ole pääs syt innostut.amaan. Mieluisa lyö onkia sentähden ihmi selle kaikkein p.;ras ojanivimo. Ahke ralla työnteolla ei ole aikaa ajatella joutumia eikä halua toimia paheuten harjoittamisessa. Raamattu, joka sisältää opetuksia ja veumoja kaikissa asioissa, antaa tässä kin kohden vseita opetuksia. Poimin »iistä tm utamia. 2 Tess, 3:11: Me kuulemme, että muutamat teidän seas. sanne towattomc.sli Vaeltamat, ja ei- wät tee työtä, waaa jomilasna omat. Senkaltaisia me käskemme ja neuvom me, että he hiljaisuudessa työtä tekisi- wät, ja omaa leipäänsä sö.simät. — Sal. Sa^rn. 11: 6: Kylmä siemenes huomeneltain, ja älä pidä käyttäs ylös ehtoona; sillä et sinä ticdä. kumpi paremmin menestyy. — Sal. Saarn. 3: 12: Sentähden ymmärsin minä ettei mitään parempata ole, kuin iloita ja hycoaä tehdä elinaikauasa. — Sa nani. 12: 11: Joka peltonsa »viljelee. He saa leipää yltinsesu; maan joka turhia ajelee takaa, se on tyhmä. — 14: 23: Jossa työtä tehdään, siinä kyllä on; woan joka tyhjiin puheisiin tylyy, siinä on köyh YZ. — 20: 4: Kylmän tähden ei lahdo laiska kyn tää; sentähden hän elonaikana kerjää, ja ei saa mitään. — Es. 4: 28: Joka varastanut on, älköön enää varas tako, vaon paremmin tehköön työtä ja toimittakoon käsillänsä jotakin hy vää, että hänellä olisi tarwitsewalle jakamista. M Jotta työ myös mieluisalta tuntuisi, on ammkuitailo tarpeen. Sillä lau suu eräs kicjoitlcja seuraawas>i: „Kaus l<us:en ja erittäinkin nuori- sonkasvkitäminen ammattilai-oiscksi on yhteiskunnallisen opetuksen tärkeimpiä tehtärviä, sillä sen kauita simeellijet voimat yhteiskunnassa kasvavat ja varttuvat. Ammattitaito, joka tekee työntekemi- sen hclpolsi ja hauskaksi, synnyttää siten halua ja ahkeruutta sekä kestä vyyttä työssä, jota vastoin ammatti taidon puute telee työntekijän halutto maksi, laiskaksi ja muuttelemaiseksi. Ammattitaito kiihottaa vielä senkin tähden voiliucn ponnistamiseen työssä, kun tekijällä on toivoa työnsä tuloksen onnistumisesta, ja kun hän on tietoi uen siitä, etlä se tuottaa hänelle ar voa, etuja ja hyvinvointia. Kaikki tämä kehittää ihmisluonnetta siveelli seksi ja paheita hylkäämäksi.- Olkoon ylläolevat rimit osaltansa selvittämässä rehellisen työn suurta simeellistä merkitystä ja kehoitiamassa jokaista kaikenpuoliseen työhön kodin ia isänmaan hyväksi. L I R. Auran Ktlvyt Olut ei saa puuttua yhdestäkään kodista. «400 UMm Milirjoja Tvrn» Lehde» loyttortts». Läntinen Rantakatu 19. „Kissa-wiikot". Niin sanowt .kissa-viikot" eli »va paa miikot" omat paroillaan päällä ja sangen toivotut ne marmaankia ovet olleet »iin isäntäväelle kuin palmeli- joillekin, joihin nämä „kissawiikot" enim män juuri koskematkin. Ensinnäkin läm pöisellekin luokalle siitä syystä, että tietämät olevan sen ojaa käsissä, jolloin pääsemät selvään eroon pahoista isän nistä ja huonoista palloilijoista, ja milmek,^ mainitulle wielä fiuäkm syystä, että he tietämät heillä oleman käsissä lyhyen mapoa hetken hieman lemähtöäk- seen ja sitten taas ryhtyäkseen mucden ponnistuksiin. Se syy, josta ensiksi mainittiin ja jonka sanottiin olemaa niin isäntien kuin vatmeltjainkin mie les >ä, — on maikeampi tyydyttävästi selittää, nimit täin mistä se kaikista johtuu, kuin pal velijain ja isäntien mätit tulevat niin kireäksi, että eroon pääsy tulee toivo tuksi kuin korkein juhlapäivä! Pi'ä- mättä suden tai lampaan puolta, tuytyy tunnustaa, etlä syylä Moi töytyä niin sysiislä kuin sepissäkin, s. o niin palve- lijvissa kuin ljäanissäUn. Tiedämme, että löy yy suuret joukot palmelijona, joille on oi ein ominaisia sellvlnea lorskea töykeilemoisyy;. I äntien ja emäntien määräämät työt te?daän silmiä palvellen, ja jos täs'ä uskaltaa huoma- utiaa, niin kyllä kuutlimenia kuulee. Myöskään ruuar eimät ole heidän mie lestaan tarkoilustaaa mastaamia eli kel nollista, ja paljon olisi tehtävä muu toisia parempaan päin — ties nuhin saakka ne vaaiimukiet nousisikaan, ea neukuin ne kaikkia Palmet joita tyydyt tälft! — Moi myöskin töyryä isäalä- wa-«ä, jotka pitämät tiian lemeäa juo paa iisensä ja patmetijain matilla, jot.a inkaa ankaruutta >a tiiaksi komentavaa kasiytopaa käyttämällä katkervittamat paimeUjainsa etamaä. Nämät yllämainitutkin syyt woiwat olla aiheut ajava siihen kipeään eron toivoon, jvla ntin moni isäntä ja pal- melija näiden ^kisja-miikkojen" lähes- »yeSja tuntee. Pieni silmäys myöskin siihen, mitenkä suuri osa palvelijoista viettää nämät hariaasti toivoman a mapaa miikot. Sen sijaan että niitä käytettäisiin levähtäneen, mirlislyaiseen ja wo mis- tuatjeen; — kayteläänkm tätä kallista vapaa aikaa tarloluksiin, jotka vaikut tamat aivan päinvastaisesli. Mies pä! ivelijat, jotka saamat ojan palkastaan myöskin jyivis ä, laittamat tästä saa mastaan tai suorastaan rahall,. tia oste lusta m ljasta micsiä wä!evämpää ai neita, sita niin janottua „maorinkajaa". Tuoie^aanpa kaupungista oikein „fabrii- kia" valmisteitakin. Näitä nauttimalla sitten kulutetaan „vopaa viikot" kaiken laisessa remtuilemisesia hurjistelussa ja irsiailussa. Si'.en näistä toivotuissa ,tlssa-miikois:a" niiden loputtua ei monellakaan ole muuta muistoa kuin otsassa korkea kluhmu, ruhjomunut jä >en tai verinen haava ruumiissaan! Kysyn - eikö vyikaäa aijota tehdä mitään muutosta parempaan päin näi den esisiä oleivain viitkvin täyttämi sessä? Oliko niin, etlä nyi! in mielii ivitletään nämat vapaa viikot vanhoja huonoja tapoja nondattamalla! — Ei! — nyt tehdään siinä käännös, suuri käännös! Ne jyvät, jotka o.emme edes- menneinä vuosina ..kissa Miikoiksi keittä neet turmiota tuottavalsi juomaksi, ne me viemme köyhille wanheminill:mm- parempiin tarkolu!sim käytettäväksi. Jl>e t^yiamme myöskin tämän mapaa ajan kai'cs>a hyödyUiessä ja virk>stawässä puuhassa ja toiminnassa. Rayat, joika mcitiä „wapaa wiit.'vin" aikana ennen luluiivat kaikessa hurjistelu-ja, käy tumme nyt tietoja k^rtattaa?aa ja mie- liä jalostavan kirjall.su^dtll hanlkimi- seca, illaammkpa it>ellsmme vielä omin lanoma-ehdcnUn joutoyeitlemme ratvi,. Kua me ti-llaiset mautol-et teemme, ni>n ivarmaoniin silta kouuu paljon h^vlu iisellemme sumalla lain sitä ilolla t-r mchiaä myöslin lähimmäijemme ja ys lä.vämme. Ny yinen tunnuslause Malistusta kani alle! on myö-kin palmelijoillekin kuuluva ja tälen he.dunkin keskuudessaan enempi varteen otctlava. Sossia veli. Hurun kanp. ja F»»» MK » „ laamsta. — Fuamarit. Hovioikeus oa va pauttanut Hollolan tuomiokunnan tuo marin K. R. Helasen toimittamasta t. k. S Päiväksi määrättyjä Asikkalan pi täjän käräjäkunnan välikarajiä sekä mää rännyt maratuomari Atvar Robert Alösen sanotut käräjät toimittamaan. Hovioikeus on vapauttanut Lohjan tuomiokunnan tuomarin Bernhard Ant- honin pitämästä Wlhdin ja Pyhäjär ven t. k. 9 pnä atkavi. takimaaraisiä syyskäräjiä sekä määrännyt nimismies, hoioioikeudeaauskultantti Gustaf Hjal mar Honkasen ne toimittamaan. — Martaudesta wa«git!«. Lau antaina pasiitetttin laänlnvantilaan jou tomies Kustaa Aadolf Rantanen, kotoi sin Loimaan Äejikoslelta. Haa oli mii- me elok. 17 p:nä eräästä talosta täällä Turussa varastanut tavaraa yhteensä 147 markan arvosta ja oa ollut pako salla siitä aSti, kunti?s pari päimaä sitten joutui kunni Tampereella. Ran tanen on myös tehnyt »varkauksia Hel singissä ja Forssassa. — AaXola» Suritushuove. Se naatti on päättänyt alistaa korkeimpaan paikkaan, että mqönnettäifin 25L91 mk. 80 pennin määrärahaa erinäisien työ kalujen ja muun kalustoa hankkimiseen Turun kuritushuoneen uuteen koppira kennukseen. — FakouSavppoj». Kauppias G. Suvdtvall oa myynnyr ostamansa talon Käsityöläiskadua varrella n:o 9 kaup pias K. E. Laineelle ja hänen vaimol leen 74,0()0 markan hinnasta. Talon vastaanotto tapahtuu 1. p. joulukuuta Kesäk 1 p. 1911 muutetaan ostajain omistama mcukustajakoti „Leposuoja" mainittuun taloon. Talonomistaja I. Wberg on myyn nyt omistamansa talon n:ro 32 Puu tarhakadun varrella maanvilj. A. An derssonille Karunasta. — Aesti»ii«ea Valautuslaltos Sampo on päättänyt laajentaa vatuulus- alaan>a siten, että sen meri ja ma-kuljetus osa-to tulee ottamaan» s.ca-ce ^aluu uk sia ja eitä laitos lähimmässä tulevaiiuu dessa myös tulee ottamaan sairausva kuutuksia. — Suomalaisea yhteiskoulu» arpajetjet, jotka pldettiin Palokunnan Lalosia laaivaatsiaa, onnistmvat kaikin puolin t,yo>a. Juhlasali oli täynnä yleijöä ja ohjelman suoritus kävi hy» via. Arpajaisliput olivat loppuun myydy' lyhyessä ajassa. -— Teatteri. »Ruotsalaisessa koti maisessa teatterissa' oa huomenna kes- kiviilkoaa ta vallista huomaitawampi en sti:ta. Silloin menee näet ensi err^n ruol inkieiellä Armid J-irnefcltla ly-vä- sisältöinen historiallinen näytet-nä „Tl i- t u s", jota täällä oa suomenkieliselle yleisölle yyrvin tunnettu nimellä „Jcru salemin hamittoja". T^man lotimaisen näyietmän näyttämöllepanoon on uh- r ttu paljon työtä ja rahaa ja toimoa siis voi, että se ..Ruotsalaisen kotimai sen tea term" vähävaraisuuteen verra ten, tulee ulkonaisessakin suhteessa, ni mittäin korisieihin, paluihin y. m näh den, jotakuinkin hyvin esitetyksi. Nimt- rsassa esiylyy t:ri Anders Wikman. Kirjailija Arvid Järnefelt oa näy telmänsä huomista riittämistä varten saapunut kaupunkiimme. — Pieniä harmillista painovirheitä on päasiyi pujahtamaan lviime nuuierooll. Niistä oikaismtooii täs>ä pari. Elisisimulla, tirioitukjeSia „Prvfesiori Westla>e Suomen tyiymyisestä". «anotaan, että „Times" muta olisi .Englannia suurin vLltakuunan le.jtl", tun piti olla »valtiollinen lehii". »Pienien tietojen" ivukosja kolman- neUa sivulla mnotaan, että »Hvtelli Andrea" Miipurisja on myyty koniuli Eugen Wo fftlle 28.0(10 markasia, tun piti olla 2!» 0,000 markasta! — Jotenkin wahwaa jääpeitteen oli Aurajot, iaanut viiule manunt^uouorokauden aikana. Eilen aamulla laiioat ivaan vaimoin paäiiivät kulkemaan syntyneen jään läpi Joen rannoilla olemille hal:o> y. m. kaljaaieille tuli aamulla kiire pyrkimään toliakohti niin- lauman luin isommat medet mielä omat auki. Ailileaitll kohtasi heitä Mastus päästä ulos rannasta ja joesta. Niinpä eräs.in kallaasi näki hyivälsi aamulla pyinhtyä pariisi tun- nii>i yliiea yöqrylautan tielle Lauita >ai lil- tisti odottaa laiiurilia si si. errä taljaasi ih- mis- ja höyryvoimalla saatiin siirtyinääa eteenpäin. Jaa oli sunnuntaina ja siksi v-hivaa Ison Hettulan lähden rantamilla >a muis>a tam- niiioisia, etlä ^oitaiet >elkkoineea j» luisli- miueen jo usnisimat jäällä luistella. ^ Tithiparmi mieraili viime lauantaina erään talon puutarhasi laupungis^aime; pi^lajamarioia ne aynaasti piSiimar luuiiua ja. Jotenlin varhain jiiS nuo kaulana Poq^ ,olas>a teiä>sin oleslel.mat linnut ovat läh teneet niuutioreUclle eteläänpäin. — HarjanuoStaiatsia vietettiin lauon- t-iina avleeliari I Äirandellin uutisrakennur. jella Linnankadun marrolla. — Jokeen Wien toispäimänä aamupäi vällä eras pona. >ota hiihteli pitiin joliran- taa. Hänen ivanhempi weljen>ä^ ioka >attu> olemaan läiMtyioillä, pelasti hänet lylmaSiä kylivy?tä. — Askaisten rettekSt. Maanvilj. I. W. Autanen ja hra Kustaa K ama- nea ovat valittaneet Turun ja Porin läänin kuivcrnöörtlle sen johdosta, että Askaisten kirjon omaisuus viime kuun 19 pnä siirrettiin kirkkohra E. Antilan haltuun. — Ilntta piirimielisairaalaa puu hataan Sataluiitaan. Asiaa harrasta via kuntia oli ku'suttu viime perjan taina yhteiseen kokoukseen Huittisiin. Edustetiuina kokonksesia olivat Hnitti nen, Kauvatsa, Kiitka, K^ikziuen, Wam> Pula, Punkala dun ja Tyrmää. Koko- ul>elle ehdotettiin, että ehdotetun sai raalaa Piiriin vielä voisivat kuulua Karkla, Lavia ja Suodinn cmi. Koko uksessa kannatettiin sairaalaa perusta mista ja valittua väliaikainen toimi kunta huolehtimaan atluvalmisluksista, m m. pyytämään valtion kaanamsta hankkeelle. Sa.ra. laa paikaksi ehdotet tiin Huittista ja Tyrmää, kertoo Sat. S. — Hlinkaudetst kuritushuonee seen luomiitiia Ulnilaa välikäräjillä viime lauvan?a.na renki Kalle Haapa- sea NMtan Taltaran kylästä. Haapa nen oli mainuusia kyläsjä svy-k. 17 p:aä, ku:en olcAM: kertoneet, surmannut lapse na, joka hänellä oli itseltisnaisen Ananda Erlingin kanssa, iskemällä puu.konsa läpi lapsen ruumiin. Sitä paitsi tuomittiin H. menettämään kansa laisluottamuksensa ainiaatsi. — Lamvaanlvarkaita liikkuu Siikaisissa, päättäin siitä, että uieiden talvien lamm.s- jaumasta on mäaumiä iadvnnut. Seululai>et otalsumat, iäliien nojalla „lammasMen" olevan laksijal.aisia. Tolovkauppa Salossa Leipuri K. Muori oa ostanut maamoilieliiä FranS Hu multa hänen omistamansa taloa Salon kaup palan !:SjS kauppalanosasja. ^ Watta-Tuome» maamieskoulun uuden talon wihliäi>et Wehmaalla toimitetaan tänään tlo 11 al-aen a.p. Tilaisuudessa pu huu m. m. ylitarkastaja U. Brauder Helsiu- gistä. Kaakfiritko. Suomalainen kuu- narilaiva ^Elb:", kapteeni Johansson, on matkalla Mupurista Odenseea lauta- lastissa ajautunut karille Gästenia lois' toa utkopnolella Öresundin jaaristossa Miehistö on pelastettu. Laimaa riki on katkaistu. E.be oa kotoisia Korppoosta, missä se myös on rakennettu m. 1902. Sea nettokantavuus oa 290,54 rek. tonnia. poimintoja. — Suomen raha. 45 vuotta oli t. k. 4 pnä kulunut oaiivasia jolloin Aleksanteri toi- n n teki päätvlieniä iauan valmisteltavana olleessa kyiymyllesjä Suomen rahasta, joien markkaa ja penni lopulta pääsivät armoonsa. — Millainen talvi talossa? .Kaleva- kertoo erään iimaproseelan, ivnka jääennus- tutjet eouen omat iqmeellijellä lamalla toieu- :uneet. ennusloneeu, että tämä taimi tulee olemaan hi»wiu anlara. Sumi-ilmoia satiuu tuskin ollenkaan. Muita leivät tulee olemaan lyhyt ja tou.otoihin päästään verraten ai- laijm." — Ken elää, se nateel — 400 sikaa on nykyään Kullaalta Lei- ncbergia kartanoa miime leiänä uuteen tun tuun iaitetuSia siiatasja. On siinä .possu" polkilleen. — Surullista tilastoa. Oulussa tapah tui wilme IvlaiuuUa markautta, loista on tieto laatu. Puukotuksia ja tappeluin oa sa- uolus>a taupuugisia muiuituu kiiutaudeu tu» luesja sattunut tymmen unta. MnisgeitZ. Minun meininkini on, että maahan pudonnut l^ mi tulee pysymään. En tiedä Pysyykö tämä meininkini. Ainakin niia kaumcn kuin lumi on pois sula nut. Onhaa se hyvä, että se edes niia kauvan Pysyy. Kuinka teidän meinin- kieane laita on, arvoisat lukijat? « Tuntuu mähän siltä, niinkuin Turun Sanomilla ei olisi mitään vakaantu nutta meininkiä. Se iskee yhtäälle ja toisaalle — useimmiten kuiteakin ki veen. Ja joka kiveen iskee, sillä mi nun mielestäni ei ole meininkiä laisin kaan. Turun Lehteä koettaa T:n S:t iskeä kaikella mahdollisella tavalla. Tuntuu vähän siltä, että Sanomilla tässä asias- ia tod.-llakin oa joku hämärä meininki. Ja kun tätä hämäryyttä suurennusla silla koettaa laisella, niin selviää Sa nomien meininki. Katsokaas, se oa täl lainen: .Jospa saisin nuo Turna Leh den lukijat »Sanomien" puo.elle, sil loinpa kelpaisikin minun herrastellu-- Mutta siitä meiningistä, Sanoma-kulta, ei mitään tule. Sillä Turun Lehden lukijoilla oa omat meininkinsä; ne ovat tällaiset: „Enpä maan Lehteä jätä, sillä !iitä on minulla monipuolista hyötyä ja hauskuutta; se asiat selvittää „just jcim tiin", niin että kaikesta tiedon saan ja vieläpä enemmänkin." Turun Sa nomien lukijoilla oa tielysti myös omat meininkinsä lehdistään. Millaiset ne ovat, tietävät lyllä muutkin kuin minä. Niin, kiveen iskeminen tylsistyttää. Äahinkoa sellaisesta ei koidu kilvelle vaan iskijälle. Se on minun meinia- tini — eikös vaan teidänkin? Totuus kaikessa — se on hyvä mei ninki. Erittäinkin sitä vaatii niiltä, jotka kulkevat kristillisyyden leimalla. „Tahti", kristillisen työväenliikkeen lehti» tahtoo hyvin kernaasti kulkea kristilli syyden etupäässä. Ja se tietysti ei suinkaan pahaa ole. Mutta — kuka erehdykset ymmärtää? „Tchti" oa eräässä sanomalehtien yh teisessä iimoilustehdessä makuuttanut p.iuoksensa oleioan 13,500 kapp; ja kuitenkin oa 3,5v0:ssakia liikaa. Mo nen on tullut ihmeellisen „erehdyk>en" kautta tuoa 3,500 eteen. „Tahteä" lukee, sea oman ilmonuksen mukaan, 60,000 henkilöä — mutta eiköhän vaan yksi .nolla" ole liikaa? Se on kyllä yleinen meininki. Niin, erehdykset kuka ymmärtää? Mutta — koetetaan kääntää kaikki asiat parhain päin. Silloin pääsee hyvin vähällä kaikellaisista turista meinin geistä. Miime sunnuntaina oli ruotsinmieli sillä oma juhlapäivänsä. Jhm.slen mei ningit siitä olivat monellaiset. Mutta — miksei heillä saa olla oma juhla päivä niinkuin muillaiin? Annetaan jokaisen hymieil aatleilteasa hyväksi tehdä työtä. TeMän me muutkin vaan lamalla tavalla! Tähän meininkiin lo petan. Jukka. Vyylököä Tmagm-MM 1 mk. putto Rudolf Ardbergin MMMsta Linnar.katn 15 b. 8WZ iiuuliltli kotilimlta. — ?SZlMS»w»sydos tapahtx tullihallituksessa viime perjantaina. Klo 2 päimällä luettiin entiselle päällikölle, laamanni Voismanille H. M. Keisarin käskykirje, että haa oa erotettu Mirastaan. Mielä samana päivänä jätti hän paikansa tullihallituksessa ja uusi päällikkö, kenraalikuvernöörin kanslian virkamies eruyisiä toimia Marten översti af Eaehjelm ryhtyi hoita maan hänelle määrättyä tullipäällikön Mirkaa. — A«n«eSoske» Kiritkoherran- maalissa miime iunauntaina sai Usella maalisijalla ollut Ämekosken m. t. kirk koherra, kansanopiston.ohtaja F Niemi 1,888 ääntä 221 äänestäjältä, 2: ello vaalisijalla ollut rautatieajaarnaaja F A. VZaiarna 2 ääntä 1 äänest>iMlä ja 3:nella vaalisijalla ollut Oriw:deii kappalainen I. G. Kostia 911 ääntä 80 äänestäjältä. — Ferijstt LaupsugiRK. Raja seudulla huhu tietää kcrtoa joidenkuiden henkilöiden aikoman enst tilassa hom mata Terijolle kau^unginoikeudet, kertoo Wlipuri. — Kywi« snrsMa »kestejä on vierinyt niiden Saimin tyttöj-n kohtalossa, joita Kypriaano kahd?n vuo den aikana on kuljettanut Wenäjälle Krasnostokin luostariin. Jo karsi vuot ta sitten meni sinne Orusjärven kyläs tä nuori keskenkasvuinen tyttö, joka kuoli sinne heti mentyään. Nyt tänä syksynä taaskin kuolo oa riistänyt omik seen kaksi Salmin neitoa. Vieraalla maalla oa siis ikuisen uneea ummista neet silmänsä kolvtt Salmin neitosta. — Kamala itsemurhayritys Mii me per.antaina päivällä löysivät Hel singissä Sörnäisten poliisit koirien amulla Kumtähdcn metsästä erään ladon vie restä mieshenkilön, jonka pää oli sil- rvottu melkein kappaleilsi. Mies oli kuitenkin vielä hengissä. Lähemmin tarkastettaessa huomattiin, että'mies oli yrittänyt ottaa itsensä hengiltä räjäyt tämällä dynamiittipatruunan suussaan. Arilys ei kuitenkaan ollut täysin onnis tunut, mutta oli dynamiitti tehnyt kau heaa hävitystä miehen naamaosissa. Häntä ei enää ulkonäöltään voituu tuntea, ei edes niia paljoa, oliko hän vanha vai nuori. Haavoltunut, joka puvustaan päättäen oli työmies, vie tiin ensin kirurgiseen sairala^n, mutta siirreltiin sieltä sitten Maarian sairaa laan, missä suoriiettiin leikkaus. Hä nen tilansa on toimoton. — Aaimshnlltt VaiNaishailolai- nen syunyttäayt lapsen. Wiime kuun 27 p:nä synnytti Hämeenkyrön »vai vaistalossa eras raivohullu nainen tyt tölapsen. Hän oli aikaisemmin ollut hoidettavana Pitkäniemen houriiinhoito- lassa, muita toista vuolta sitten pa rantumattomana lähetetty sieltä pois. Aaivaistalossa oli tämä nainen elellyt aivan alastomana kopissaan ja ruokaa oli hänelle pitänyt antaa väkisin. T:e oa ei o>e siitä. kuw naiien on saattanu: raskaat/i. 5tuitcn!iu oi: paik kakunnalla mieltenkuohuitta suuri kerro tun tapaukjen johdosta ivai-wa;sia!on johtajaa nastaan, lua ei ho,do!kais- taan pidä parempaa huolta. — Kaamea itsemurha. M. k. 31 p. vastaisena yönä te-Mn Kristiinassa noin 4 kilometriä kaupungista Närpi öön päin olevassa Strandlrookissa kaa mea it emurha, jota ensin luultiin mur haksi. Eräässä mainitun kaupungin alu eella oleman mökkiryhmän mokina oa aiunut eluhuoneesia muuan pariskunta ja takimaiiessa noin 74 vuotias van hus, räatälinleski Maria Elisabet M-srerberg. Kun ^aimo mainitun päivän aa mulla meni takimaiseen huoneeseen, ta pasi hän leski Mesterbergin kuolleena sängyssään, haava kurkussa ja suuri verilaiäklö syllyastiassa. Merijälistä näkyi, että vanhus oli pistettyään ensia pieaenpaoUsclla kyökki- puukolla haavan kurkkuuu>a, kayny hakemassa uunia vieressä olevan sylki- aStian sängyn viereen ja huomattuaan lattialle veritahroja käynyt hakemcssa huoneen toiselta seinustalla pyy^.nrie- puja, jonka jälkeen oli asettunut sän kyyn odottamaan kuolemaa veren tip puessa haavasta sylkiaStiaan. Syynä tekoon on mielerchäiriö. Puu tetta peläten oli hän jo ennen uhkaillut lopetraa Päivänsä hukuttaumalla tai muuten sekä viittaillut päässään olevan jotain vilaa, kertoo S. K. — Kemosen potkaisusta »uolt M. k. 23 p. Milor-i'.oa Raunujärvella Fredrik L maagia vaimo Susanna Lii- nanki. Waimo oli mennnyt Jola^gin niemelle kyläilemään ja siellä ollessaan hevonen häntä potkasi sillä icuraukjella, että 2 viikkoa sairastettuasi! vaimo kuoli. Alitiim vms!a N, Pilsncr- ja Laiikcri-Olutta ja V- pulloissa meillä ja tilaukset maa- j-uduilla tehtaan hinnoilla ;a seulisäisi toimi tetaan mieia lo^etyhet 3öl?S x Raöols «^arSberg, Lmuanlatn 15 b. ^ Meljeyspelastus Laukaassa Leppäveden Miytalahdea jäälle meni erään torpan kaksi potkaa, toinen 9, toinen 11 vuotias, maleita kolkkaamaan. Mutta eräässä kohden jää petti ja nuo rin veli putosi veteen. Malta vanhin veli oli siksi neuvokas, et-S haki puun, jonka kurotti avannossa olemalle vel jelleen ja wetl hänet jään päälle. II. man sita olisi pikku veli kuollut, kun ei edes ihmisasunnolla ollut lähettyvillä. Marokaa päästämästä lapsianne hei> koille jäille! — FörLeä raakalaistkio. Wiime lauantaina joutui erään Skutnc,si?jä Pietarsaaren pitäjässä asuvan perheen 14-vuotias palvelustyttö, olles aan il lalla kaupungissa, jonne oli noin 4 kilo» metrin m>nku, ostamassa lääkkeitä, tvr» kean raakalaisteon uhrini. Kaksi miestä yllätti hänet tiellä. He r^asioivat hä net meisään ja raiskasivat hänet siellä. — Pari tuntia lähtönsä jälestä saa-> pui tyttö kauhusta, ponnistuksista ja kylmästä kangistuneena kotia, saatta matta pitkään aikaan puhua sanaaka-n. Äasta pitlähkön ajan kuluttaa saaliin hänet sen lverran tajuihinja, eitä saat toi ktrtoa tapahtumasta. RoiStoisea ei ole mitään tietoa. — Kuhjoi isäpuolensa Kun työ mies I. Koskinen Luopioisten pitäjän Wahtcrmetsän lyläsjä oli poismuutto- hommissa isäpuolensa, mökkiläisen I. Turhalan tyköä, riitaantuivat he kes kenään joidenkin tavarain omistami sesta. Koskinen ruhjoi isäpuoltaan ha lolle niin pahoin, että toinen jalkakin oa melkein masanä, luut poikki ja halli. Pälkäneen kunnan lääkäri Huovinen haettiin sitomaan vammoja. Teko osoittaa suurta raakuutta. Maa- hus oa jo iältään yli 70 vuotias ja poikapuoli 30—35 vuotias. K. oa jo ennenkin o^ottanut raakuutta isäpuoltaan kohtaan, kertoo K. L. — Itsemurhako? T. k. 1 p:nä katosi palveluspaikastaan Forssan ho tellista palvelijatar Martta Wirta, eikä ole häntä tavattu sen jälkeen. Wii- meksi oli hänet nähty kävelyllä urheilu- puistooa ja siitä oa ruvettu epäilemään, että hän olisi hukuttautunut puistoa si vuitse juohevan jokeen. Naarausta on jo toimitetta sanotulla paikalla, mutta ei aiaakaaa mielä ole mitään löydetty. — Hunettomuus tiipaturmalait- Rckuksea johdosta. Kun torppari T. Kaustlla viime sannun'ai aamuna oli hevosineen matkalla Takalan torppaan Selänpäässä, tapasi hän tiellä erään linnustajaa, joka pyysi päästä rekeen, mihin Kaustila suoslulkin. Matkustaja pani ladatun pyssynsä poikittain rekeen. Kua Kaustilaa piti matkan varrella poiketa erääseen torppaan ja aikoi nousta reestä, tarttuivat ohjakset pys syn hanaan, jolloin pyssy laukesi ja luoti lävisti Kaustilan vasemman sää riluun. Huonossa tilassa vietnn häret Kouvolaan, missä rautatielääkari Kos- kenhovi ja sottlaslääkäri Nikolai las- totuvat ja sitoivat murtuneen sääri luun. Kaustila lähetettiin sinen seu raavalla junalla Wiipuriia. — paiskaaja saanut tuomionsa. Miitasaaren va.ikärajiliä t. k. 2 pnä tuomittu» W utasaaren Kaliman kylästä kotoisin oleva lruununtorpparinpoila, yli 19 vuoden vanha I. E. Puranen, joka eräänä junnuniaina kesullä kotttai- jena ollessaan oli raiskannut seppä H. Mariksen L vuotiaan tylön, 3 vusdeisi kurilusyuoncejeen sekä suorittamaan eri- aäijia kuluja ja korvauksia. Wieniä tietoja. — Toisen yleinen köyhäinhoitoko» - reSst pioelaan Tampereella jouluiuuii 1 a 2 puä. Kurkijoen meijerikonlnsta omat päästölodiSiuilen m. m. ^aneel Maitia Saa riapa Loimaalta. >ai pailan NiSjiian oiuus- meiiertSia Iisalmella ia Eema suvupää HiiM! piiasta, >01 paikan Kaiijalmen yyiiö- meijerisjä. — Lahjoitus. Leskirouva Augusta Durch- man on 7ö->o^.oti>eu iyaty>iiciua.i0un>ä >o^- dos a layivttaniit ml. Raahen iasien- lodille. — Sortavalan osuuskauppa on tehnyt lvarariivi! Tappio oli mt. — Pyörimään taitaa uudella vuodella rumeta taus S-ari^-riven cnrinea oiuusuiei- jeri. Kun vMSiieuli ojoiilaului pai.l>>lunn-:l- la lomin hermoll0in>nii >>la pyöriliäm^äi!, oa aikomus tvittaa, uiilema !e tciivlji vjaie- yhiivn maaijanai udella voiuiuila. — Lurkkumäiää on ilmestyliyt mäelle Ou«lce«t »yialle. iicaasiaiiu tvr.>us.a oa liihea jo luoUul ialji t^sta. Asiasia vii ilmoitetiu piirUaa:aiiile. — Mrtöin kuuta on anonut 150,ovi) markan maitioiaiuaa maivaistalvii raie»ia- miielji kuntaan. — Tulirokkoa on ilmestynyt ÄlMN '?- valle, ,os >a maaumilj. Matti Ha-nnlet.ä on lyyyen ajun iuluesja ^ laora mullin. — Koululaitos. F.l. mai^t. Ä. P ki tara Tiir>väalia on liiiiiilcliy Iv.'iimu>i malai^n ilaS^. ly.eoii ^itian liel-- ten tollegaisi, joyon ivir^a^n iuuliiu ulyosiiu womeni>eien ooeiusiveliv^lliiuiiS.