Dlorstsins lokslcuun 13 p:nZ U:o Ilö — >810 .^ksel ileinei. l ^ ' '' ^ S ^»s (X Ilvnninen. 0?kgr'läaus. IV I. l-'ärlinc ^». I^. ^v. l!u".dt.röm. ?. ?eli^lin. k^oi'!» lcansakoulujen tsi-lcs8tsjat. telusalia, jolla irtiotettaman seinän siirtämällä «oidaan yhdistää yhdeksi suureksi juhlasaliksi. Sen lisäksi tu lee tähän kerrokseen opettajahuone, pukuhuone, suihkuhuone, käymälä ja arestihuone. Kolmannessa kerroksessa sijaitsemat luokkahuoneet samoin kuin enfimäi- sessä ja toisessakin kerroksessa. Muut huoneet omat: piirustussali, useita huoneita malli- ja luonnonhistoriani- sia -kokoelmia marten, kaksi opettajain huoneita, arestihuone ja luonnonhis torian opetussali. Rakennus tulee sisältämään 24 luokkahuonetta, joista 13 huonetta 40 ja 6 noin 30—33 oppilasta mar- ten. Koulukeittiöön mahtuu 4 hellaa ja 1 leiminuuni. Kello 1 päimällä alkoi kansakoulu jen kolmen ylimpäin luokkain oppi laiden juhla samoin Teatterissa. Or kesterin soitettua, astui puhujanpai- kalle tarkastaja Z. Schalin pitäen juhlapuheen esittäen siinä piirteitä Uno Cygnaeuksen elämästä ja toi minnasta sekä kosketellen hänen työnsä merkitystä. Suurilukuinen lasten kööri lauloi sitten opettajatar Hilja LönrqDist'in johtaessa kolme laulua. Opettaja G. M. Lehtonen kertoi mu kaansa tempaamasti Segerstedtin sadun „Kolme toimomusta". Kuuli- jäin yhtämittaiset naurunhelähdykset viimat todistuksena, että kertomista tarkkaamaisina kuunneltiin. Opetta jatar Julia MuoloS lausui jo aikai semmassa juhlassa esittämänsä juhla runon. Tonttujen tanssi ja kumael- ma synnyttimät tälläkin kertaa suuren ilon ja mieltymyksen. Mteisesti laulettu Maamme-laulu lopetti ohjel man. Muistolehtinen ja makeistötterö annettiin nytkin kullekin. S«o«alaise» Itzseo» ja tytt» koulu» tzhteiueu juhla Vietettiin lyseolla kello 9 ap. Tilai suudeSsa maisteri A. Söderholm pu hui päimäa merkityksestä ja neiti Saida Polminiemi piti esitelmän Cygnaeuksesta. Lyseolaisten ja tyttö koululaisten yhteinen laulukuoro lau loi lyseon orkesterin säestyksellä. 5 Reposaarella alotettiin juhla jumalanpalmeluksella kirkossa, jossa saarnasi pastori O Rindell. Kello 2 päimällä pidettiin kansa koululasten juhla Palokunnan talolla, HchMzjsn mii. Kuvaelma l v^nai-iis-jiililaa vaiti-u. sepittänet Iii. Xortaino. k?vsi-.>lcl.tti. 'l^elkkälän ^loopi. l'netar. Valon Iien-istär. I skoniion lienllet^är. lien^eiär, I.uo»»oiiti<-teen Iien^etäl. ltunoinle» lien^etär. l'iml-vileu kem/etär. klpajlvksen lien-lötäi. Vili.,» lieiiuetär. 'I'vvtvinättön>vvci«-n Iikii>.'etäi. Kevvtmiolisvviien I>vNK>>-tär. Kansaa iiapsia jit aikuisia). I V8!l. Mv,' » ' ///'////>-</'///// .s',//,,/,/ Ilvvää illaa! .lumal antakoon! —^lvöliään- päs sinäkin ^>let liikkeellä. loopi, Xo. iiii» olen. »iin olen. .Vkka- väen asiiulla liikun ja tivilätliän sen. ettei »iistä äkkipikaa selvitä. Vaikka oliliaii se asia väliä» niinkuin minun omaaniki». Len meiilän tvtön, .Annikin. naot sen. k-ävin ku>llutlll<sella laitattamassa. se Opettaja I. K. Eloranta puhui Uno Cygnaeuksesta ja neiti Aina Wahl- roos lausui neiti H. Jakomaaran sepit tämän juhlarunon. Esitettiin neljä kumaelmaa, joista kaksi kumasi man- haa koulua, kolmas lapsia kunnioit tamassa Uno Cygnaeuksen mu>Stoa ja neljäs, miten kehrätään onnen- lankoja Suomelle. Neiti Helmi Hägg siröm lausui runon. Juhla päättyi Maamme lauluun, jonka jälkeen lap sille tarjottiin mirmotkeita. J»hlailta«aa« Teatteritalolle oli saapunut yleisöä aiman huoneiden täydeltä. Orkeste rin soitettua piti kunnallisneumoS O. LiliuS seuraaman puheen: „Arwoisat kansalaiset! Kautta koko Suomenmaan miettää sen kansa tänään kiitollisuuden muis tojuhlaa erään sen merkkimiehen, Suo men kansakoulun isän Uno Cygnaeuk sen syntymän johdosta sata muotta sitten. Nyt umpeen kulunut muosisata on kansamme merkillisin, monimaiheisin ja sen kohtaloa ratkaisemin. Sen alku näki tämän maan pitkän, Me risen sodan tuhoamana, palamia ro- mioita täynnä, riistettynä erilleen sii tä Valtakunnasta, mihin se oli ollut yli 600 muoden yhdistettynä, joka oli sille tuonut kristinuskon, antanut sille lait ja yhteiskuntajärjestyksen sekä kultturinsa, näki sen heitetyn sen mal lan suojaan, joka kautta muosisatojen oli ollut sen katkerin Vihollinen ja alituinen rauhanhäiritsijä. Saman muosisadan loppu, nä mä päimät, jotka nyt kulumat, näkee taaS tämän kansan yhdistymässä hor jumattomaan mastarintaan samaa malloittojaa mastaan kalliimman omaisuutensa: satamuotisperintönsä, lakiin ja oikeuteen perustuman ma- vautensa pelastamiseksi. — Edellinen oli pienen kansan toimoton fyysil- linen moimanmittailu yl moiman kanssa, joSsa heikomman lopuksi täy tyi joutua tappioon; jälkimäinen, tä mä nykyinen, on henkinen moi- main mittailu, joSsa tämä pieni kansa on, Jumalan amulla, puolustama asemaansa lujassa makaumuksessa, että se on Vihdoin Voittama ylimoi- man. Mille perustukselle rakennamme tä män toimon? Mikä on se moima, joka on ylläpitämä meitä tässä epä tasaisessa taistelussa, Damidin tais telu Golialhin kanssa? Kim, >1mu>i!u Iiuiilo"»",», 5>il<>»> n-tiini^uil Xii», niin, v»oin>>uin n<> »m»<^ toimii, ,»^ .1/»//// .Xivun ^Ici^Iun <>n iukg. i-t mic-ttiii inilu »Icm- »«> > s eiilnulu s>o!I<u>> !i?- — V-ii soiunini.<ill^ u^ioill^ 8ii>ii liiilM, >itt< ii ollut, >>u valittu nu,än- ,v5>Hai voiil sitä niinkuin tieäät ivkiiliin iiiikolts. kuljetu,!) M paljon -itä niin ollen Icsrtvv toimitus- ts, 8il!s. joka sinus ksivillo joutuu. Li ollut sinoÄStsk»i ss kuulutus lärjljstottä- vänäni — Oe si, kslivit s>iti ostsa. kali- vit, sokerit, tiipa-k-tt ja nuuskat, neulat ia naulat, suutaria piti kävtlä puliiiinassa ineillv s>vl>äi» mioteu päiväksi ja — »«> sun palikalla, nvt miiia kuitenkin unlio- tin sen kuppariii tilata I<äiuäräi> lliu>>- iille ensi lauantaiksi, l^vllä niinä nvt aika pvllkeet I.iisalta saan! Le kun on niin livvissä väleissä sen muorin kanssa. Kvlläpä jouäatkin saaila, kun niin keiiiivsti asiainielil>n virkaa olet lioitanut. Oletpa sinä ^oopi sentään oikein aika l>util»s. Kas niin, i»k« se nvt alkaa! -Illlitas sentään! Kuinkas ininä sen asian unliotinkaan? .»litta sv ineiila» nivasti siilien oikeastaan oli svvpää.'^e on niin livvä jlittl lemaan. että sitä kuun- ueliessa i i tule enä.:! inuuta ajatelleeksi- kaaii kliiil liänen sanoNaviaan. — -Iliu. j»». peri» m> I>vvä»Iaitane» se meillä» rovasti, oikea kansa» mies, eikä siitä ju llit kesken lopu — —. Xo, mutta vii' slin — — jollan olin uliliottaa senkin, että rovasti antoi minulle kirjeen sinulle tuotavaksi. .1/»///. »inulleko kirjeen! I.asket leik- !iiä. ./«o/,?, Lnkä ^laskekaan ikopeloi tas- Kujaan.» Xatsoppas. tllossa se on. .1 Se on kansansimistys, kan samme kaikki kerrokset käsittämä ja jalostama simistys. Simistys on moima, se on mähämäkisten turma ja luja linna alhaisella simistysasteella olemaa ylimoimaista ahdiStojaa mas taan. Tätä kansan simistämistä, kansal listunteen herättämistä ja lujittamista onktn tarkoittanut menneen muosisa dan s^vrmiestemme työ, ensin Vais tomaisesti, mutta sitten yhä selmä- piirteisemmin. Lönnroth haki kan samme sisimmästä pomesta esille sen ikimanhan kulkurin symät syntysanat, Runebergin ikimuistettamat laulut lumosivat hereille sen uinuman isän maanrakkauden ja Snellmanin moh- tama sotahuuto kutsui silloisen simis- tyneen luokan työhön suomalaisen mäeStön henkiseen ja aineelliseen wau- rastuttamiseen, Suomen kielen korot tamiseen simistyskieleksi, joka on ollut Välttämätön ehto koko kansan tur- mallisuudelle, mutta ivasta Uno Cyg naeuksen kaukonäköinen henki maati kansan symille rimeille osallisuutta «alistukseen, mahdollisuutta kehittyä itsetietoiseen elämään ja aineelliseen riippumattomuuteen. Selivin piirtein hän tästä lausuu: (kirjeessään G. M. Maenerb ergille) ..mielipiteeni on, että korkeampi simistys itse kansan, ei main muutamien sen yksityisten jäsenten omaisuutena saattaa mahdollisesti pelastaa kansamme maarasta että se ei tulisi niinkuin monet muut niellyksi ja säilyttää sille aseman kansakuntien joukossa. Joka, niinkuin allekirjoit tanut, on kaksi Vuosikymmentä seiso nut etumartijain rimissä ja on amoi- min silmin nähnyt uhkaamaa maaraa, hän ei enää saata suloisesti nukkua kumittelujen uneen niinkuin ehkä mo nikin hywä isänmaan ystämä rau hallisessa kodissaan nyt tekee. Mitä suurinta ponnistusta, työtä, taistelua henkisellä alalla maaditaan Suomen kansalta, jos sen on mieli nauttia olemaSsa-olon onnea." Kansan simistäminen ja kasmatta- minen Wiikin Cygnaeuksen eläman- lehtämäksi. Hän laski siue uuden pohjan, kansakoulun, loi sen, manhoillaolijain Vastarinnasta huo limatta, täydellisemmäksi ja omintakei- semmaksi kuin muä siihen aikaan oli missään muussa maassa. Pääpiirre hänen ohjelmassaan oli mitä kansan- maltaisin: kansakoulu oli olema kaik kien kansankerrosten, niin ylhäisten kuin alhaisten, yhteisenä pohjakoulu- na, se oli käsittämä yleiselle kansan- simistykselle tärkeimmät opetusaineet ja käytännöllisen työn alkuharjoituk set; naisille oli ei ainoastaan annet- tama sama tilaisuus oppia kuin mie hillekin, waan oli hänen, nouseman sukupolmen kasmattajan ja kotilieden maalijan, sivistyksestään mielä Hel lempi huoli pidsttä-vS. Kun kansa koulunopettaja tulisi toimimaan sekä tietojen Välittäjänä että lasten simeel- liseuä kasmuttajana, olisi opettajan malmistamista tähän tärkeään tehtä- mään mitä huolellisemmin hoidettama erityisissä oppilaitoksissa. Tälle pohjalle perustettuna on sit temmin kansamme symien rimien si mistys kehittynyt ja sen luoma tasa- arvoisuus miehen ja naisen Välillä on nykymaailman simistyskansoissa mer killisin ilmiö, poliitiseSsa suhteessa ai noa laatuaan. Mutta maikka tätä Cygnaeuksen laajakantoista ohjelmaa on jo Vuosi kymmeniä noudatettu, niin se ei ole Vielä läheskään lopputulosta saamut- tanut. Kansakoulun luoma simistys on Vielä liian nuori, liian heikko. Se ei ole jaksanut poisjuurruttaa Vuosisatoja kestäneitä epäkohtia. Sen ihanne- päämäärä: kaikkien kansalaisten tasa- armo, Veljeys ja Vapaus, häämöit- tää Vielä kaukana. Näyttääpä Viime muosien kokemus Vähäväkisten kan sankerrosten pyrkimyksestä päästä pa rempaan asemaan siltä, kuin se olisi omansa järkähdyttämään koko kristin uskon perussäännön: rakkauden lä himmäistä kohtaan, ja hämittää koko yhteiskuntajärjestyksemme, uhaten sillä tamoin tuottaa kansalliselle itsenäisyy dellemme tuhoisan sisällisen Vaaran ulkoa uhkaaman lisäksi. kaukaa »> <>u tu!>m. .Vni>'i ii^a>ta asii. sanoi rovasti. >-en maan puumerkin -a- iioi tuon tuossa olevan. .1/,////.' sanoiko to>!e>!akin sen. Ettäkö .^meiiikalta asti! - 'I'ie<!ä!kö. tiiluä kiij>' on vaiiliaai! tvttä»'!täni. ^iitä ou io klllnies Vliosi kii>uiiiass>>, kuu iläneslä tietoja s,uli. >>>ell luullut lläuoii klio>- leluksi ja oleil lliiil nioiita kvvneltä liäiilä ajatellessa ja liäntä octottacssa viio>lat- tanut. Kenties turilaan tai elikäpä täv- <lsllä svvllä. — Xiin. miten lienee, sitä en tiötlä, mutta tämä pieni pansrimvttv voisi -uitaa. minulle vastauksen livsvinvk- seeni, jos vaan osaisin sen saläisuiiliet ! selvittää. — Alutta iniiiä en osaa, e» ^ osaa minä. etkä sinä. I Xo. se on varma se, etten minä osaa, etkä sinäkään. .Ia jopa se nvt jotain olisikin. Ku» me vanliat korpikai- !i»t taitaisimme pränttiä ja kiljot>!st!> lukea. Oikein minua naurattaa Ku» sei- laista nialxlollisuutta ajattelenkin. .V»///.' .»itä naurettavaa siiuä on. .^jatteles vaau. kiliiika tuo kirje livt täällä povessa»! polttaa sunnuntailiin saakka, jolloin vasta pääsen lukkanu luoksi! sen sisä!!ö.->tä selvää 'saamaan. Vminäriätliäii että nämät nniiitamat epä- varinuilllen päivät tulevat tuntumaa» minusta pitemmi»ä kuin ne vu>»!et, joilla tliiliaa» olen tietoja tvttäreltäni olotta- iilit. >>a ajatteleppas, kiiinl.a paljon va- loisampi, lilipaiseiiiju ja kev>> liipi > >ä- mämine olisi, jos liiki^a taitaisimnle. Ia, liiiitta joliaii >inä pu>,ut ni>'IK<'in sanloiii salloill kilin se Nl>'i(!äu iovasti. — Xäes, Ku» liiiiiä sen kuulutus- iutun olin selville saaiiiit, niin rovasti käski minun istua ja pistää, tupakkaa piippuun — oikein Piilolasta liettinuin xasakkaa sillä oli kokonainen kartunsj siinä pövdällä. - Xo mitäs Niililtä, iiimä tei» tvötä käskettvä ja sila teluiessäui ajattelill itsekselii. että kuli se» lupakan Kun Vielä marmat merkit jo en nustamat, että tätä kansamme simis- tyttämistyötä rumetaan Vainoamaan, että siltä aiotaan riistää aineellinen kannatus maltion puolelta, maikka eduskunta on semmoista sille auliisti Varannut, niin on meillä todellakin wakama työ edessämme, työ, joka maatii Mllisten riitojen lakkautta mista ja jokaisen kansalaisen myötä- Vaikutusta ja uhrautumista isänmaan pelastamiseen. Ja ainoa varma keino tässä on kansanflmistyksen kohotta minen. Uno Cygnaeuksen kansan- simistySohjelma on, katsomatta mitä kustannuksia ja aineellisia uhrauksia se VLatineekaan, ulotettoma joka maamme osaan ja kansamme köyhim piä kuntia amustettama yleisen kou lunkäynnin toteuttamiseen. Kansakou lun ohjelma on, missä waan olosuh teet Vaatimat, laajennettama niin että se tarjoo yhä uusia muotoja kan salaisten makamalle pyrkimiselle simis- tykseen ja hyödylliseen itsetoimintaan. Tämä on meidän tehtämämme! Innostuttakoon, lämmittäköön Uno Cygnaeuksen ylemä ihanne: ..Suome» kansanmapaina, Veljellisinä, tasa-arwoisi- na kansalaisina" meitä kaikkia yhteiseen tarmokkaaseen työhön sen toteuttamiseksi. Siten kansamme ei sorru! Siten mietämme parhaiten Uno Cygnaeuksen satawuot!smuistoa hänen omassa hengessään. Mieskuoro.opettaja I, Tarpilan johdslla lauloi kolme laulua. Laajan esitelmän Uno Cygnaeuksesta ja hä nen työstään piti opettaja M. Kaup pinen. Sen jälkeen lauloi sekakööri opettaja I. W. Mainion johtaessa kolme laulua, joista Viimeinen eräs heng?llwm sämellys laulettiin orkes terin säestyksellä ja jossa oleman soolc-oim- lauloi rouma K. Mietti nen. SemttämänsS juhlarunon esitti opetteI. Liine. Runo on julkais tuna MsZ samassa numerossa. Eft- tettii.u siUen tohtori Hz. Nordlingin juhlaa marien kirjoittama kumaelma „Sy s ip n l ; taja n un i", joka ko konaisuudessaan on toisessa paikassa luettaman». Kumaelman osaksi runo- muotoinen, osaksi suorasanainen si sällys, ja sen onnistunut näyttämölle aselus tekimät symän maikutuksen. Sen loppurunoon oli lehtori P. I. Hannikainen kirjoittanut kauniin sä- melmän. Aleisön suosionosotukset vii mat moimakkaat ja kauman kestämät. Juhla loppui Maamme-lauluun. Juhlaan saapui seuraamat sähkö sanomat: Kouluylihallitukselta »Kiitos kutsusta juhlaanne. Toi- momme jatkumaa, siunauksellista toi mintaa Parin kansakoululaitokselle. T ähyttäköön Uno Cygnaeuksen henki yhä edelleen Suomen kansakoulua. Nrjö-Koslinen, Lönnbeck, Jemre- mom, Haapanen, Aminoff, Tamast- stjerna, W rkkunen, Bonsdorff, Tar janne, Castren". sekä Pirin kansakoulun entisiltä opet tajilta Helsingistä: ..PuoUmuosilataisjuhlaanne lähe tämme kunnioittaman ter-vehdyksem- me. Eläköön Suomen kansakoulu laitos! Eläköön Uno Cygnaeuksen muistc! Emä Lindström, Linda Kunnas". Arin Kiiusakoillillaitos 50-i»»itias. Helm kuun 1 p:nä tänä muonna täytti Porin kansakoulalaitos 50 muoita. Tämän puolimuosisatais- muiston .Liettäminen päätettiin silloin siirtää töhän syksyyn Uno Cygnaeuk sen 100-muotisjuhlan yhteyteen sekä julaisra siksi kertomus kaupunkimme kansakoulun Vaiheista. Tuo kerto mus onkin nyt painosta Valmistunut kansakoulunopettaja Juho Laineen kirjottamana nimellä ..Muistelmia Porin kansakoululaitoksen 50-wuoti- selta mc»itvtusajalta". Kun ..Satakunnan" 12 n:ssa tä män muoden helmikuun 1 p:nä laa jasti tehtiin selkoa kcupunkimme kan- sakoululi^itoksezta sen M-wuotisella »vt >,u>i piiikkaai! sullotiiksi. ii!utta - p> ttil^ill aIiii>'US viisau>i>'li. .!/„//// .^ivaalian seli. !^ait >,'N l>ii>! pinkkaail, ettei lleiiki kul- l>iU. -/,-////. !^>Ijon pa!i> !liiii!i! kävi. I'iipun -i pa!!>ius. Ivaittia lept-si liioiu ja iiulilia llarniitti iliill tliikasesti. Viuinäitää sen, kun sait jäällä vetelemättä niitä silloisia liaikuja. sitäpä jo siinä pelkäsinkiil. Alutta s>^ meidän rovasti — se on sen- tään livvä mies — sanoi «'lelkkälälle ' taisi tlilla pieni vallinko», ja tuli sen tu- pakkapövilä» liio, käänteli sitä vmpäri j - .«> oli näes sellaiue» klimiualliiie» t v>'li etlä sitä voi pvöiitkää Viiipäij ja ! sen pä.illä oli jonkinlainen teline j^> siillä j piippua jos j>»,ki»k,»koisin ja näköisiä, l/',//// lvvll ipä olikiil koko laitos. li>i. oli ja sitä SO rovasti siinä silte pv>nitt>'li, valikoi ja valikoi ja pistää viiiiieili käteeni ninlen piippujen paljoli- il>'Sta vlnle» noin pitkän, jossa oli visasta telitv koppa, ja pesä siiliä niin avara, eitä » v^!,'l>t>'lelnatta veti aillio koural- lisi-n tupakkaa. > Xoetetaaupas tuota» salioi rovasti. 'la, iiilitta »vt s<', l>>- vasti vallali pilojnan pulniu». sanoi» mi»ä. la sovi iliiilliilkaltaisl'» inielieii tuonnnoi<>'!la kaliilla tujiakoida». hiillä klln oli n.ietkös Iloill pitkä varsi, iuävt- tää käsiii >en pitll!itta ja tekee sell äs- lo ista pUennnäl^ii lieliliillä koristi'ttll jn lnisionieloilla varnstettu ja Pl'sä Illi» >nori. >e veti väliiutäili kaksi kou- Iällistä tlljiakkaa. Olioli. olipas siiuä kokoa konnulta. !^a»>>.- niuuta, >>ikei» silmiä Iiäi- lvä i knii silä kats>'li. Xiiii että. vustusteli» mi»ä. knu se rovasti ininulle sellaista tvrkvttiii. Alutta kun loioinasi», >'ttä lian tävltä toNa talkotti. Nlill otili kun , otililiin piipun ja koetin oliko siiliä livvä sen l>ul>»ossa olnaisnnti' seii mie. Ii». !ääl>än luin vu!>>.,i .ai»-, koi, iu >> N>N!N>!vi>> > a j.oio-ni^- . l" .la lienki. X». oli >iinä ia ti>' elia se i»ei>lä>> iov^>ti. joka tupakkaluies on. pitää Kliiinossa. .!/„///,- Vmniällää Kunlui! Kail pitävän. < li kuuluu oleva» .länltti nli>-s se on Kaik Alutta inissäs minä nvl olinl.aan. — — 'I'uota »oi» — — »iin. In vä livvä siiuä oli lienki ja pian sain se» >iil>e.n Kuntoon, ettei muuta Kim ala vetämään liaikuja, ^a kvlläpä niitä siiliä veilettiinkin. Luvilja veäeltii» ja pakistiin ja pantiin tämän maailman pitimet kaiki» nno!in Iivvää» kulitoo» - si- kuii o>l »iin pnln'Ii,is, Ilvväilluliutoinon mies, se i»> nti» ioxu-ki. .Ia kun siiuä sitten istutaan ja pulintaaii ' vlltä ja toista, uiili rup>-e s>> rovasti pn- I liumaan kansa» lukutanlostakin ja sanoo - melkoi» juuri kniu sinäkin, ( tlä «ajaiel- kaapas t'e>kkälä — sanoo - - kuinka ^ paljo» Iiuokeanuuaksi kansamme eläinä kävisi, kuinka paljon valoisammaksi ja täv<lellisen>inäksi. jos se olisi lukulniloi- ueu ja voisi Iiaukkia itselloen tieloi >». .Ia sitte» kertoi rovasti aviisei-t,, l>il(e »eeii.sa, <-ttä pia» ruvetaan oikein koi- kean kruuiiun toimesta liankkiinaan kon luja joka pitäjääll ja että mnuaii nnoii pappisiuies. joka kuuluu matkustan,->-n Pietarit ja .>illl-liikat. on ^aatn se» i>o»>- »iaii etu»e»ää» ja i^ttä Kvllä siitä to<i tul»',-. «>Ii»ä tunnen seli inioln-n.» >n!>oi rovasti «ja tiellä», ettei se loimi ki-.-ken jää. kun Iiäii kerran »iln-u käniksi käv. - lvvllä iovasti seii nnoion pappisniie- l>e» liimenkin inainitsi »>oin-e» keitaan, iiilitta pois mielest/ini s,- <>n m,-iinvt .1/,,///. s^opä oli palla. >Iikset <ilä palemmi» mieleesi paiiiaunl. I-allä» sitä siinä elitinvl s>-in- inoisia iuuistiiiisa paiiiainaa». knn so tii^iakka lemusi iiii» suloiselta ja pii>>pu oli »iiii koniea. elinajalla, emme nyt enään to'?^a samoja asioita. Nyt ilmestyneessä juhlajulkaisussa tekijä selostaa aluksi oloja ennen kansakoululaitoksemme syntyä ja la»' suu m. m. „Mna isonttihan ajoista asti oli kansansimistämistyö maassamme jää nyt rappiolle. Oli kuitenkin yksityisiä henkilöitä, jotka harrastimat sen kohot tamista jo edistämistä, marsinkin tunnettu koululahjoittaja asessori G.,b- riel Ahlman, joka oli testamentissaan 1798 määrännyt suuren rahasumman ..rahmaan ja marsinkin lasten opetta miseksi" Tampereen ympärillä ole missa pitäjissä, joissa sitten 1811 ..Ahlmanin koulut" alkoiivat mailu- tuksenso. Näillä kouluilla ei sellaise naan ollut sanottamaa menestystä, mutta niistä aiheutui julkinen, milkas keskustelu kansanflmistyksen kohotta miseksi maassamme ja n. s. lancas- terikouluja alkoi syntyä. Bell'-lan- casteriliike s.apui meille Menäjän kautta, jonka sotajoukot sijoitettuina 1818 Ranskan rajalle, olimat siellä tutustuneet lancasterikouluihin. Eri tyinen keisarin suojeluksen alainen seura tällaisten koulujen perustamista marten Menäjällä asettui yhteyteen Suomessa 1814 perustetun kculukc- mitean kanssa. Komitea julkaisi tä män johdosta kehoituksen yleisölle, tehden selkoa larcisterikoulujen luon teesta ja antaen muita asiaan kuulu mia tietoja. Ajanhengen kannattamana ryhdyt tiin Porissakin hankkimaan koulu opetusta Varsinaiselle kan'alle. Jou lukuun 4 päiVänä 1825 yhiyimäl näet kaupungin asukkaat yksimielisesti perustamaan larcasterikoulua, ja säädettiin tarkoitusta marten kootta- maksi kaksi kirkonkolehtia Vuosittain. W. 1829 määräsi läänin ma-cherra kaupungin torikassan rahastoksi perus- tettamolle oppilaitokselle. Mainitun kassan marat olimat kuitenkin tulleet käytetyiksi toiseen tarkoitukseen, jon?a muoksi koulun perustaminen jäi tällä kertaa sikseen. Kumminkin päätti kirkkoneumosto, että torirahasto ma?- taisuudessa oli siihen tarkoitukseen käytettämä. Koska tästä larcasterikoulumuo- dosta silloin toimottiin marsin suuria tuloisia kansansimistykselle meidänkin maassamme, niin otamme sen tässö lähemmin puheeksi. Englantilaisten koulumieslen Bellin ja Larcistenn keksimä ja heistä nimensä saanut opetusjärjestelmä tuli näet miime muosisadan alkuvuolella aiman yleiseksi monien Europon maiden kansakouluissa, se kyn teki suurien lapsijoukkojen opettamisen mähillä opettajamoimilla mahdolli seksi. Tälle opetustamalle omituista oli se, että etemimmät oppilaat wun- roonsa pantiin opettajalle apulaisiksi opetustoimessa. Sitämarten olimat oppilaat jaetut pieniin osaStochir. eli ryhmiin, ja jokaista ryhmää opetti joku näppärimmistä oppilaista, jsic sanottiin monitöör.ksi. Kullaki»'. uw.> nitöörillä oli apu?pettaja, ja m ni' töörten päällyZmiehenä oli p.:ä:nol i- tööri, jonka tuli ensi kädessä mestata oppilasten hymästä järjesiylsesiä ja mälittää opettajan käslyt muille mo nttööreille. Opettajalle kuului Varsi nainen opettaminen; harjoitukseen luettamat toimet annettiin monttöö reille. Ainoastaan oppineimmat sai- mat lukea kirjasta. Alemmilla osas toilla olevat opettelimat seinätauluista kirjaimia tuntemaan, tamaamaan, sisältä lukemaan, kirjoittamaan, laske maan j. n. e. Jokaisen opetus :mmin kuluttua teki opettaja muietiinp^nojc- oppilasten edistyksestä, !L!'id2kseen siirtää heitä uusiin osastoihin ja ma- lita heistä monttöörejä. Järjestyksen helpoittamiseksi sai jokainen oppilas kouluun tullessaan järjestysnume ronsa, joka samoin kuin hänen ni mensä merkittiin oppilasluetteloon, ja jolla hänet esiinhuudettiin osas toonsa. Numero cli (ainakin ulko mailla) aina näkymissä kouIoSsa riip pumassa läkkilemnssä. Monttööreillä oli mallanmerkkinä monitöörisouma. Muuan senaikainen suomalainen koulumies antaa ulkomaan lanosieri- koulusta seuraaman kumaukser: A:'.- karaa järjestystä ja hiljaisuutta maa- . j -- k ' : S * H S S ?- 7 -1 ?vi-in lcesIcuLlcsnssIcouIu, sonica poi-ustuskivi eilen laskettiin. bittiin. Marsiiikin oli puhuminen opetuksen k?5tä?W rajoitettu mahdol <-ttä valla» tuli lisinimon mähöän. Op ttuja '.rallvoi kcrkealla lamalla seison opetusta. Tietoja antaessaan hun köytti pientä pilliä, j?lla aino sen mukaan kuinka kauman opetuS oli kcstär.yt, oli eri- lainzn merkityksensä. Kun pilli äkkiä kesken lukemista s?i, se sitä^ että opettsja oli kuomannitt jonkun monitöörin laiminlyömän melrvollt- suuttansa. Silloin jakoinen yritti entistä a-^evzmuiin, etlci menettäisi luottamustansa, jopa ehkä Mirkaansa- kin, tai saisi jota'in r^giis- tusta. Toifivson -nerkiisi pillin sointi main lukemis!-'. ke^k«)t:ämiSt5, jc-lloin opettajalla oli joiokin ylsiseSli ilmci- lettamana. Eue; v.Uöän sellaista ollut kysymyksessä, merkitsi pillin sointi maan wapaahct!en alkamista, eitvällä oppilcist koZkacn erehiyueet näiden soittojen meMylsestä Tällaisi-sa kouluissa työskenteli joskus 300 oppilasia yhden opettajan johdolla. Marsinkin ke-^u'.tiin niissä saamutetia^ran kuuni? käsi.la. K r- joii^st.z hurjoitetnia alu?ft n. s. „h-ek- kapöydillä". Tammalle kohosyrjäi- selle lemylle lewitettiii: ohuelu hienoa hiekkaa ja siihen piirrettiin kirjaimia puikoilla. Suomessa pcraSu apteekkari I. Julin ensimäisen lancaSierikoulun 1823 ti?noi!la Turkuun ja samoid'n aikoihin m-M FÄa .sin tehtaalle. Halkaistu miMenuniii pecuste:t'.in sellainen myös Wak-sson. Helsingissä asetetuin 1833 l2.'ca?tcrikau!un pe rustamista warte-.t toimikunta, joka ryhtyi marojen kokoamiseen. Tanssi seura lahioitti jalomielisesti yritykselle muosisääsiönsä osc.lleissa 5,500 rup laa. ja muutenlin sai koulu siellä paljon suosiota ja suuria rahalahjoja osakseen. Samaan aikaan ehdotettiin Ahlmanin keulatkin muutettam.ksi lancasterikouluiksi laajenneltuine op- pisuunnitelmineen, johon kuului maan- ttetoa, historiaa, luounavtietoa ja piiruSluöta. Ksak-Mynti kestäisi 6 mickko.! !niuk-.'.?idessa nuor?ma«ille ia 3 w:ikk-.-a ijäkkääm-nills oppilaille. PyhSkou ujen pe::u-!'-mi/-ta myöskin harrasteium. 5! tteu edellä o>>. kerrotin, olimat porUciset siiZ ensimä:>'-ten joukossa yriltämäs^ä lare^.^enloulua kaupuTtkiinsa, maitta sen perustami nen olemaisten olojen muoksi uzii- mästyi. W. 1854 oli torirahasto kasmanut 950 rupla-.si, ja myZ--.net- tiin siitä silloin 50 raplaa Vuosittain kädettömäksi pyhacouliln kannattami seksi, joka laitos jo 1840-luMilla oli perustettu kauxunliin, j.: jossa mar sinkin käsi-yöläisten oppipojat sauvat opinalkeita. Maamme papisioSs^kin cli näinä aikoina Ahlm .n'n koulujen johdisra heräanyl wi<kas kazisansimiLlyksen harrastus. Näihin kansan Valic -tus- miehiin kuului myös silloinen Ulmi- la^ ja Parin jumaluusopin tohtori Herman Helle-i, joka yhdessä muiden asiaa harrastamien kanssa peru?ti Parissa k-.'nsankou!un 185ö. Kiulussa mainitaan olleen oppilaita 150 paikkeilla ja noudatettiin siinä laricabterilaista opetustapaa. Luku kausi tös-äkin kesti 6 Viikkoa. Raa matunhistoriaa luettu^: KrUu^n Bart- hin oppikirjasta, luonncnliedon oppi kirjana oli „Hy-ädy^'en humitus luomisen töiSlä". Ta^a>^- ja sisS- -.l ,'l^ I 1' lukukirjana oli ..Lukemisen alku-oppi tahi AapiS-kirja" painettu Heisin- gissä 1850. Uudesta testamentista myös Lamattiin ja luettiin sisältä. Walitettawasti emme muuten likem- mältä tunne tämän porilaisen ensim mäisen «kansan koulun" toimintaa muosina 1356—1859, mutta kailissa tapauksissa se Valmisti pohjaa uudelle täydellisemmälle laitokselle. 1860'lumulla Vallitsi kaupungissa mirkeä edistys kaikilla aloilla, jo sil- loin ryhtyimät kaupungin Viranomai set pontemampiin toimiin kansan- simiStyksenkin korottamiseksi. Niinpä amattiin ryi Porissa nykyisen „Wan- han kansakoulun" huoneustoZsa hel mikuun 1 p:nä 1860 Vakinainen kansakoulu, toimien sekin Vielä lan- casterikoulun muodossa. Sisäänkir- joitus toimitettiin kaupungin Väliä».- kaisessa kirkossa Johanneslehdon pik- kupuistossa. Romasti Herman Hel ien piti innostuttaman puheen. Van hemmat iloitsimat, kun saimat lapsil leen koulusimislystä. Kaupungin alkeiskoulussa sekä yksityisessä tyttö- koulussa oli näet wain rajoitettu määrä Varakkaimpien lapsia Voinut saada tilaa, josta syystä kansakou luun saapui paljo ylempisäätyisteniin lapsia. Koulun ohjesäännön wahwiSti se naatti kesäkuun 7 päimänä samana muonna." Tämän jälkeen seuraa julkaisussa tietoja kaupunkimme kansakoululaitok sen maiheista aina nykypäimiin saakka, sen taloudesta, johtokunnista, luettelo opettajista, numeroita oppilasmää ristä ja lahjotusrahastoiSta, kesäsiir- toloista, rakennuksista y. m. Nyky ään on Porin kansakouluissa 52 luokkaa, joista 6 ruotsinkielisiä; opet tajia 52, joista 34 naisia ja 18 mie- hiö; oppilaita 1,485 suomenkielisiä ja 58 ruotsinkielisiä, yhteensä 1543. Reposaarella on 14 luokkaa, joista 6 ruotsalnsto; 10 opettajaa, joista 1 mies, ja 280 oppilasta niistä 42 ruotsinkielistä. Kaikkiaan on oppi laita 1,823. Julkaisua koristaa kaupunkimme kansakoululaitoksen hymäksi toiminei den henkilöiden kumat sekä ryhmä- kumia opettajista y. m. Toimotam. me teokselle runsasta menekkiä kau punkimme kehitystä harrastaman ylei sön keskuudessa. Tulot kirjasta käytetään kansakou lun oppilaSkirjaSton hymäksi. Mjz llMjz. — Määrärahat raitt!«Styii» edistämiseksi. Kuten äskettäin ker- rc-ttim, pyyhittiin korkeimmassa pai kassa kuluman muoden menoormiota mahmistettaessa siitä pois senaatin ehdattama 20,000 mkn määräraha raittiustyön edistämistä marten. Paitsi tätä määrää esitti senaatti, e tä maltiorahastosta myönnettäisiin maksettamaksi samaan tarkoitukseen, kuten muoteen 1909 asti on tchty, 35,000 mk. Tätä määrää ei ole pyy hitty menoarmiosta pois, jonkatähden raittiustyötä marten on käytettämissä mainittu summa. Eduskunta esitti, kuten tunnettua, myönuettämäksi suostuntarahastosta 70,000 mk. reinnnn Voi-nenn- leivi-kä iinine lioikaa. nn-ilki o!i-i In-Ioi.e l'i. nmlui >in."s^l- l)>iikä.. , . , - - , siiliä ^m»n aii.iräliiän pääliän luommoi ^on pa..-...'? I<orv..s..a la K..II-.,ia ia^ sil'-!',..' j.." ii.äksi i -><-'7'.t ja sunlilnma» ..s-.l. .ia >ip-m »ii»ä !-> i-. .il-.>',,k.->!i!>i>>'i pian koinn !^onlaIIi<la tlipakkaa. .lvvlla^.i oii iin!!--l>!In>> niippli >o. o!i oli. .V',kun mvötään-ä ka>vaa ia kolnistuu. a'»-/»,.- »il^i taik,-lat? i?i>!ä et n<i«. otlä ininä sellaista piippiia poirin. I'!>!.oi s>> l.iisakaan »sko. I N^K"U nnn.'!vin. .>ln!ia l<!inl>-ppa-^ - oikeink" IoN^> s>. lo^^li s.>noi. ollä ,-»v,-I.-i.-„, i.ol!>nia s>e- l >>^t Ulnaal! loka pitäjään? X>in s.lnoi. lli. i-^ lilin.i ^-nkin ui.ni ^i> lä saisi» »äleiä. Xo. .-i>iä>>!i v.-i -t .i k!>ln>n^l!il!>-ll. .>li!ä t k<->.u ln>-i^än!ai' >-t KaiKl-nniioisill! tic-äoill^. l'> kai in-ä-tä i,.>ii,ii,pi>l^i lullu i, -!>'!>< >äkeä. I'jpä -Ia kun k. >>->!> »ii» Oli. lnill >-i la>-i>!.iN < .u ^ li I >l ! >ä <>'N '-»«-iiiiiäs, kliin lii-ilä>»»!.-: ,'itä vk'i "II änlna >a. jok.i lni!!ii ii "!>>>a in.! !l>>ian IN! UO.I i.I l-Ilä N!> ^!iä ,-I-!->I.!.»--.-I nn!.'la-,n Nii>!v.' -n >»>»-„ .likana >>i,- iei» i'!. -.!>!>»>e uol i.!!e > !. !^>-n knn I N'>I,!N>na' > en initli N>NUN,>",I on > .i N > >,inät"N! li i nn> ^ l> Kin in>-i!>.i i.l >-l-l l>-. ,->>ni. n o!i in tallien,l> I>e ,l.- n!!ol,in >v!!N i >!N >iinll Inl>>l>ll Ilu!->v. ,>.,ki-i. »i»IIa >'» I/i.// Nli^ll SlII»»!»> ,I,j,I oli>i lllin o >oNliNllt sinilllo, knink.» plllion p^t- >lxllpll lväis^n olliei.lnnne I > ... . , 7, s, "N NINlNN l>I.>Ill!< tlilillli liiniliainiaii aaii ^^.i - ju kaiplilit lieloja. Xii», onlilin se kuniinallisl.i. .^Iiittli elikäpä alinomaineii vksi»äisvv> onki» juuri minussa seu kaipuun sviuivl- tänvl. lili miten oli. unitta iäll! ^ina luoll.iisl^ Nlielijollteet. l—Ko iioi-. >-i »leiliä liikuiilieliiksi ole. .Ili ties li.intä. niitä alkuperää luonuuoinen k>iinii>.illnu-i> tlNlo lieneekään, kaitaa olla pl>liollii->-I> >i>-!v-iinä koko konsti. Syillä initlipli INNU- tli kili» tliikaa ili noill.in peliä sollainen on. kun >liaillilin p.ilia p.ip>-iinpala ik.uin- lvnin piiliiiinalin ia iln>liis>-inaliii milloin olliat. milloin inunleu liilitnlv>et. I.i ole l iila räliiikiä s>- »-innioiin-n. läp.i Vlli- n>-n. Xlili. niullli täliäi, minä nvt. jäin ^uusiani kiiiuil. Vliikkli Oll vielä pitkä tl,ix.il >',i,'<l-äni. > ln varmaa» pnolivö. ,-nin nkn» kotio elnli». lli>i>li iniiikill. I'imeä>sä saat lilinaionl.l. jos »vt matkaasi lälnlet jat- i.liin illn. Uil!<liviiiiisilili sinun o» vöpxä i.ililll,. I^ i>m>>än -aiit Sliiuninlv iioIe>-n -iiloi.es-lli lämpimässä Iiiliiliauila» ää- I >-s-.li. l-.tl.lko »nnli jäisin tänne x ök<i. maikka iiiitä »,l>k^ai-ä». läo- joklliln-» »äille» seiitujen li-nkli>. ^-tlli tlililla Ikiltijli -vuoreu jnnri-llli knm- iiiilti-leo. Käniäiäii muori sanoo txltönä ojle^.iliu liäliNei.-iisä inet>än sinipiikojoii laallii Iiuriliss.i taii^sis^.i pvöiivän jli ^ilii iliNläi-n Xiil-äaa kertoo, että kuu >>än Kelien nn-tson soitiini -llli ollesslian vik-Ni >>-n-ä täällli. uiin >>li kääpiökliiisli tuolla xnoi,-n sisiist.issa takoa kalskut.>-llut. — Senaattorien, kaloeruS»- rie» ja Walti»»oarai«toi«it«s- k»»«a» kamreeri» korotetut pa!kst tulemat Voimaan kuluman muoden alusta, mutta toimituskuntain päälliköille tulema 200 mkn lisäpalkka kuukaudelta on sensijaan lakkaama lokak. 1 päimästä. Tähän asti omat senaattorien Vuosipalkat olleet seuraa mat: marapuheenjohtajan 27,400 mk., muiden 22,400 mk. W:n 1903 ase tuksen mukaan, joka taas tulee Voi maan, on »varapuheenjohtajan palkka 30,000 mk. ja muiden senaattorien 26,000 mk. Paikat omat tönä muon na sentään toisille mielä melkoisesti suurimmat, koZka tuo 200 mkn polkka on tullut loke k. alkuun asti toimitus kuntain päälliköille. Ia tämäkin on jo melkoinen lisämeno maltiolle. — Uufia tt»z»o?t«Zfla Tus- mevlahteeu. Lontoolainen „Tuily Express" kertoo, etlä keisarikunnan puolustuskomissioni on päättänyt Viipymättä rakentaa Suomenlahden kaksi linnoitusta, toisen Tallinnan lähelle ja toisen jollekin saarelle Suo men saaristossa. Tallinnan lähelle rakennettama linnoitus Varustetaan 170 kanuunalla, joista 20 tulee ole maan 12-tuumaisia ja pannaan pans- saritvrneihin. Linnoitusten tulisi Val mistua kolmessa Vuodessa ja tulist ivat ne maksamaan kaikkiaan 250 milj. mk. Nämä puolustuslaitokset raken netaan Pie.arin suojaksi ja estämään Vihollisia pääsemästä Suomenlahdelle. Myöskin Lontoolainen ..Standard" kertoo saman uutisen. Suomi ulkomaa» sano malehdissä. Useissa Emännin lehdissä, kuten Standardissa, Morning Postissa, Morning Lsoderissa ja Daily Nem- sissa, on julkaistu Reuterin toimiston helsinkiläisen edustajan lähettämä säh kösanoma, jossa kosketellaan Suomen eduskunnan tulemaisuutta. Päämi nisteri Stolypinillä ja kenraali Sey- nillä oli muka keSkustelunalaisena Suomen Valtiopäivien hämittäminen ja niiden sijalle semstmolaitosten pe rustaminen Suomen eri osiin. Suomen luotsilaitoksen alistaminen Menäjän amiraliteetin alaiseksi kuu luu tapahtuman tämän purjehdus kauden loputtua. ..Standardin" pietarilainen kirjeeu- maihtaja kertoo Menäjän sotaminis terin esittämästä meroSta, mikä on jokaisen sellaisen maksettama, joka Va pautuu sotapalmeluksesta. Wero olisi 5 ruplaa hengeltä ja tulisi se kan- nettamaksi jokaiselta, joka mähänkään ansiotyöhön pyslyq. Näin aijotaan koota noin 10 miljoonaa ruplaa yli määräistä meroa. „Rust. Mjedomostin" Pietarin- k^rj ^enma h !aja ilmoittaa m. m., että ministerimaltiosihteeri Langhofsin ero pidetään päätettynä asiana. Hänen seuraajakseen tulee joku hallitu-sen Suomenpolitiikan kannattaja, mah dollisesti Koremo. Sitten ryhdytään asteettain Vaihtamaan suomalaiset Virkamiehet Venäläisiin. ..Semshtshina" taas makuuttaa, että ministerimaltiosihtcerin mirka lakkau tetaan kokonaan. etiej liän' IllVl llll l! il!ll.> .jilnUIl>li ^>1.1- »ia:»». Xiin, e- a..->!»!>.' räsi iiän sn >»'». >>I! ä pie !,l > !' n-liNll! laiin-n kääpl>- -i>..-!, !>ä!»-» —- -a>- k»iv,i„v!,,-v»li.-i >'.il!>ki >nn .l i^klkin livvän tvä» Ivu- II! ill.v ^ll! ! ,>i5 kipinä lentäin I l>än,-n v .l.ll I, >-in>-.> il> plilioin liän>-n oN<i x>>u>lii k.ivli.i. >i!>ä lninlä oli<i ln- i lii, !>v. I .l- >-n. t.inno en ininä >ä >-l >i! >.>>lv!^a inii l>ä^-ä Kinilnii i.i-lilelnsl llnli. nukä^ ääni <e o!i> .i/,l liisi siellä px > vookslill,- pv lälitää. I->vv. sanot. Kliuniita p>vitä äaa-a. el. ineae, ininä jli läisa Iniuitli k-rtaa iiiineli-Ili-et, että 'sinä uskalllU täällä lklltijavucueii jiiinellli. pinn-inli ->vsäinäki,i oli-k^ili. vaikkli täällä nnn liliuliea^ti Kuuiiuitti-lei-. l i<»I, joiitli v il» jluiijiiilvsili. äontavia jaarituk>ia. Vai »un l-.utäs se Keiiolau vaarin inttu <illi jonluu jiNlt.avliko <>>kin ini. Iläillt>i!> lialtija vi ti»»»ie xnoren .-jsi,.».,.,,, inii-lipnolonli mio^ silitä pliki-i. llxi^ l'lilis siellä in>-i^li"ä rlisliliti. la nxi Niinä lälnlen. llvxä<ti >l.ltli. ln^l-n. Ivyllä minä aikli pvlikeet l.n^ l> > s.,i>„ Iviin niinä son kuppliiili nni>! 'in n!lil.! lnn-ino ia Iliullili vii»ainnoiIia li>- nn > >ääiN. Xiiu. taitallp,, -nuill.l iivr inl.i "NO eäe-^li. Illkliilli. .lninlil.lii lialtiiuu -loopi! il.a-kentn>i x >!>>!>', ll> !> > II D.s^. .l/,Kl-ii ol^-l l-