N:o 272 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina marraskuun 27 pma J~L K. S. R. 2R01 Paikkoja avoinna. Siivo ja säännöllinen hyvän käsi alan omaava Naishenkilö, joU* on hain» j» taipamnara kaappaan, m » paikan. llmoiUad tttov» kernaimmin persoonalliteiti A. Blomqvistin Hedelmä-, Siirtomaa- ja H 'rikutavara- kaopaasa. 1-2 Paras ja kaikenlaiseen pesuun sopiva saippua — on — Casforia soap. Ilinta 60 p. pala, 2: 40 aski. saatavana K,-S. Rohdoskaupasta V irallismy .m.y leisia uutisia. Nuorimies, joka omaa j nJtun verran koke musta kauppa alalla saa paikan ▼arastcapulaisena nyt heti. A. Fredrikson Osakeyhtiö Jyväskylä. antaminen on perin MälttämätCntä. koska Suotuen lainsäädäntö asettaa «välttämättömäksi ehdoksi eri nnrkoi- l>in pääsemiseksi sen, että asianomai- ».en on suorittanut oppikurssin suo- malaisessa oppilaitoksessa tai mää rattojen sääntöjen mukaisen tutkin non. Tämän kysymyksen tarkalleen määritteleminen samaten kuin luette lon laatiminen siitä, mitkä keisari- kunnan oppilaitokset mast.raivat Suo- n.en oppilaitoksia, on tarpeetonta, koska tällaisen yksityiskohtaisen luet- telon liittäminen lakiin tekisi sen Irarsin mutkikkaaksi ja lain käytän- nö'!isen toteuttamisen wa>kea!si. Samalla kun julaistaan laki suo- ».»alaisten ja Menäläisten oikeuksien yhtäläistyttämisestä, on pidettämä l>uolta siitä, ettei tämä laki jäisi kuol- lccffi kirjaimeksi ja että Tuomessa a= sumat Venäjän alamaiset esteettö mäsi! woiwat käyttää tämän lain mnöntämiä oikeuksia. Mieliala maas sa ci ole sensuuntainen, että Hurisi o- dottaa uuden lain esteetöntä saatta- niistä käytäntöön. Eimät ainoas taan »vasemmistopuolueet, »vaan ime läpä seudun wäestön rauhallisemmat- tm viirit nykyisen kiihkeän kiihotuk- sen ivaikutuksesta, joka ivaat ii kai k- tien suomalaisten ybmmk-m ja »val mistautumista passiiiviseen wasl?- riniaan, omat nykyään sotajalalla ja useissa tekemissään päätöksissi owat panneet »vastalauseen yleismaltakun- nallista lakia Mastaan, joka heidän mielestään esiintyy maan paikallis- ten perusluslakien rikkomuksena. Tä- mau lisäksi suomalaiset sanomalehdet sekä naulittujen kokouksien päätökset lausumat jyrkän Makaumukiensa, et- tei Tuomen kansa milloinkaan alistu noudattamaan lakeja, jotka orvat saa teta uutta järjestelmää noudatta malla ja oivat letvitelleet tulisia ke hoituksia olla tottelematta ja noudat- tumatta niitä. Nelkein sama Maaiimns on liitet- ly alamaiseen 1910 w:n »valtivpäi- Mäin anomukseen, jossa sanotaan: Uutta lakiasäätämää järjestystä ci »voida totella maikkapa se olisi duu- man ja neumoston hymäksyma se^ä keisarin mahlvistama, koska Suo- tuen kansa ci woi pitää oikeina lake ja, joita muuttamat Suomen perus tuslakeja ilman paikallisen eduskun nan suostumusta. Että lakiehdotus näin ollen woi- täisiin panna täytäntöön Suomessa ja että suomalaiset wiranomaiiet saa taisiin käytännössä tottelemaan lakia, olisi ennen kaikkea paikallisten oi-^ keuslaitosten käsittelyn piiristä pois-' tettama näitten asiain käsittely ja kä- sitdtäroä niitä keisarikunnan ran-' xaistuslakien mukaan keisarikunnan oikeuslaitoksissa. ^ yksinkertaisinta olisi somelluttaa suomalaisiin Viranomaisiin ei eri- tyisiä. waan yleismaltakuunallista oikeudellista syytejärjestelmää. i koskei Suomessa ole keisarikun- nan oikeuslaitoksia, olisi lakiehdotnk- sen mutaan sellaisista syytteistä tuo- »uittama Pietarin oikeuspiirin oi-. Painohallitutsen asiamiehet. ^»!liohallims on eilen ottanut a- siamiehikseen seuraamat henkilöt: Helsinkiin: kolleg.registtc.atto- ri H. L i n d g r e n i n ja en^. poliisi- komisarius O. Lyytisen mkn sekä ent. resermilvänrikin X. Ä i 1 k a n ja ent. nimismiehen T. Kunnin 4,000 ,nkn palkalla. Turkuu n: senaatin ylun. ko listin T. L i n d b o m i n; 5L-: t p u r i i n: ent. nimismiehen P. Martikaisen; Tampereelle: kotrollööri E. A. Sjöström in; au saa n: kollegin reistraatto- rin, ent, nimismiehen A. Ruot- z in; Ouluun: konttoristi W. Wää- n ä)' e ii ; stuopio o n: ent. niniuinichen I. Lindin; P oriin: ent. poliisikomisariuk- sc-: C. Malmbergin; Sortama!aan: ent. nimis- miehen K. R. W a h 1 b ä c f i n. senaatin kirkollisasiaintoimitliskun- taan. Uuden Nrirkailijan tehtämiui tulisi kuulumaan etupäässä meno- sääntöjen »valmistaminen kirkollis toimituskunnan alaisia hallinnon haaroja Marten. — Sodankylän magneettinen ob- serwatorio. Senaatti on myöntänyt. Suomalaisen tiedeakatemian esityk- sestä. 10,000 mk. Sodankylän mag- neetliscn obsermatorion ylläpitärni- seksi sekä 11,t!00 mk. »vuotuista »val- tivapua painatuskustannusten kor- »vaamiseksi. — Kotiseutututkimus. Muinaib- tieteellinen toimikunta on puolianul editskunnan w. 1910 tekemää ano musta 10,000 mkn »vuotuisen apura han myöntämisestä kotiseutututki muksen edistämiseksi. — Uusi stipendimiiäräraha tcollisnns- >1>U!ltukiclle. Teollismishallitukscn mcno-- iaanru)3jä on määräraha stipendejä Ivar- ren lnuoremmiille amintrUni^ijoiitajlUe, alnnpien teknillisten o>ppilai>tl)s:cn opet< teille, nuorille liikemiehille kuin mhös ituorille 'teknikoille, ijo-tfa omal läpikäyneet tekiiiihiin korkeakoulun, minkä ohessa tcvllisuu^hallitus on raoinut jakaa m<\i» ka-apur-ahoja Jäsiityöfouhijcn opettajille. Määrärahoja on li>sätty k^rra ^oisen'a perällä. Kuitenkin on hakijain luku n»uösu: Yhä enemmän. W. 1R)7, jolloin ensi kerran aplurahosa jaettiin, oli haki» jäin luku 93, w. 1908 oli se tvt. seuraa- mana truonna 122 ja tänä ivuonna II,3. iVlitra Marsinkin miime aitoina on ha- tijoiksi ilmestynyt yhä enemmän fellalfia henkilöitä, joilla on suurempaa iieromää- riä ja jotka >saawuitettuaan t-eknilltien si- MiZtyksen oivat asettuneet teollisuuden palwclulseen. Jakaminen on tämän talia tullut notkeammaksi. Tämän lähden on t:ollisui!shalli>tuS ehdottanut senaatille, ctiä »raitin ryhtyisi iMcMi-ttämnä.t pu!aa t>ifcir.l<imalla .tcollisuiishallituksen o:ta« Jyväskylästä ja Keski-Suomesta. — jiaupungin Niesijohtoiaitt'? tav- taitettiin eilen lopulliseen ja luomn- teitiin senjälkeen faupuitgiue. Tar kastuksen tuloksista kerromme tar- lel.liuui ensi numerossa. — viaittiuSkurssit alfoiluat eilen seminaarin juhlasalissa kello 7 illalla. ISilen luennoimat tohtorit O. Heikin heimo ja Matti HeleniusSeppälä, jiursseja jatkuu tänään ja huomen- na. Tarlempi ohjelma oli julaistuna eilisessä lehdessämme. Tänä iltana klo (i i.p. on ^iunnallistalolla ilta ma. Lähemmin selostamme luentoja seuraajissa numeroissa. — Nuorsuomalaisten Nuorten pikkujoulujuhlasta huomauttetaan »vielä. Toiwottawasii „nuoret'' jou- kclla saapumat, kun ensi kerran „o- massa tumassa" kokoonnutaan. — Joulupukille pyydetään jokaista »va raamaan antimia. — Jyiväskylän yleisen sairas- ja bautliuoapurahaston wuosikokous on tänään klo 12 päilvällä Santalan kahivtlassa. TotilasmUjoouaitt suoritus tn:lip 1910. Senaatti antanut määräyksen nul- joonain maksamisena. Lutten tunnettua, ^.n sotilasapu- natsuja määrätty tältä »vuodelta niffjcttaivafji kaikkiaan 11 nulj. mk. kiistä suoritettiin jo kemäällä, eri- tuiseii määräyksen mukaan, 2 mil joonaa, sitä Marten täydennetystä so- tilasrahastosta. Jälellä olelvan 9 maksamiseen toimittamien Ma rojen hankkimisesta annettiin arm. efttrjs, jonka eduskunta hijlfdsi. Tämän muoden tulo- ja mciio- armiota esiteltäessä korkeunmassa paikassa pantiin menoartvioon 11 inilj. markan menoerä Maltaknnnan sorilastarpeita »varten ja, jotta tämä luodtu* saattaisi tapahtua, merkit tiin menoarivioon 9 milj. siirrettä- maksi Malliorahastosta sotilasraha-ö- toon. Senaatin laatimaan meno- arivioehdotukseen ei sanottua meno- erää ollut lainkaan merkitty eikä mi- l>:^:eriivaltiosihteerin kirjelmässä, jo- ka seurasi wah»vistettua menoar»vio- ta. myöskään mainittu mitään näis- tä siirroista. Venäjän rahaministeriön huo- mautnksen johdosta pyysi kenraaliku- »vernäöri syksymmällä senaatna ryh- tijiiuiän toimenpiteisiin mainittujen 9 milj. markan suorittamiseksi venä jän »valtaknnnanrahastoon. Tähän asti ei suoritusta kuitenkaan »vielä ole tapahtunut, ja on kenraalikmver- — Waaliwalmistuksct. Hankasal- n.elle on perustettu malitsijayhdis- tys: Snellman, Juho, maanMilieln.ä. Homkn, Th., professori. Nylander, H., ylitarkastaja. — Keiteleen—Iismeden kanaivoi- ntishanke. Täydennyksetsi herjan- tain numerossamme olleeseen nuti- see:i lisäämme, että »viime maanan taina koossa ollut suuri toimikunta ma^n iiicn?sääntöön'sä csim. 3/K)0 mar kan menoerän sdipendion jakami-Zia war- ten hen?:Iöille, jotka, hankittuaan teknil- li-en siipistttksen. maassa civ.-b otianect periaatteessa pienen komi- johtaman a>emam teollisuuden alalla. j j-ckemän anomusehdotuksen ia — Kuopion läänin fuiucmööri. »valtuutettiin pieni komitea toimii- on senaatille antamassaan lausun- ^ tamaan _ asia perille sekä annetttin nossa puoltanut eduskunnan ano- ^ sille täysi toimintamaita kyiymnksez- inusta 50,000 mkn määrärahan sä olemaan kanawahankkee'een näh- myöntämisestä silveellisyystyön a- mustamiieksi pääkaupungissa ja muissa suuremmissa kaupungeissa se- kä samalla esittänyt että Luiopion Valkonauhalle annettaisiin walt!o- ivaroista riittämää amustusta työs sään simeettömyyden »vastusrainisek- si, kun yhdistys tästä läheisessä tule- maisuudessa tulee anoinnlsen tele- inään. KuMernöörin saamien tieto- Zen mukaan tanvitsee yhdistys ensi '.vuodeksi 5,000 mk. perustan:aansa tur»vakotia sekä 1,500 nik. liöniajan ylläpitämiseksi kansannaisia ynnä muuta toimintaansa »värien. — Hirmicn salametsästys. -Uun ny kyinen järjestelmä on o<scit ta iin:nur jan- iicii tctlvccUiscffi, on Hämeen läänin lu> ivernööri anonut senaatilta enii >oi:o- dctiiliu dv0 mkn inäärära>hl?a päiwä- ja >ua:ta'u-lannustcn ksrwaamisc!>i niille pänlccnlinnair lisättyyn poliisikuntaan .'uululville konstaapeleille, jotka lähe:c- lään paikallisten pol>iiftwiranomaiSicn awulsi läänissä harjoitetun lulvaitoman y:rwien sa>la>metsästy?sen ehkäisemisessä za iyyllisten rangaistukseen iaaliamiscsa. — Hcnioshoidonnemvojan apulaiötoi' nti. sihen ncrhöfrn ctiä hcwosyoido>>- aeuiuvjuu apulaisioimi, huol maiia fitta .Mä jc en kahdesvi haettawakji julistettu, .oielätin on tälyttamätta. on httvoshoi- oenncnmoja A. Älsihan arionu: niaan- niiöri äsken, senaatille lähcttämäs- .ovljcly'>halli!tukscn t>oimenpidcni s''h^- sään lirjelniässä huomauttanut, että «lZccnooini Ä. LLahren nuiärätm ^un mainitut sotilaSmilsoonat, miljöön. '.ruoden alusta >tolmiinaa.n kantakir- markkaa, omat Miipymättä snorilet- jalautakunnan warapuheenjohtajana t.nval. I 2ämän johdosta on maanlviijelyShalli- tus senaatille «sitiänyt. ot ii agronomi • Ä. hr en määräilmsim ensi lvuodcn ^alusta kuitenkin wain siksi, Lunncs he- Torstaina tekemällään päätöksellä woshoidonneuwojan apulaisioi.ni ehtii on senaatti antanut Maltiokonttorille iäytelyksi. toimimaan kan:akiria.au- n>ää'.äyksen suorittaa mainitut 9 ^»kunnan warapuhoonjohtajana oikeudet- Milj. markkaa. ^ ^ 'täc-xti roimcslaan nauÄi-naan lö mk. ! toimitus» ja maikaPäuviltä setä saa- ' Mt.au kortvausta matkoilta ivoinias>a- . . . ... ... l olelvan matkasäännön 7 luokan mukaan. — Mäararaha kansakoululattvkselle ja erinäisiin simistystarkuitukjiiu. ^ Anaalissa esiteltiin torstailta Hänen' ——— den. yliopistokysymys Lahdessa. Uuden yliopiston perustainiskysy- iuy^, firjoittarnat Lahd. Sn, heraa Muualta Suomesta, Nlloppilaskunuau uuden ttlon mlijriöifct .sUtikti erityisellä kutsukirjeellä kut sutut henkilöt ja edustajat kokooi.tui- »vat ylioppilaskuuuan uudelle talolle 'eilen kello 12 päilvällä ottaen sen fatjeliamakscen. j Äarj-iiaiucn »vihkiäisjuhl: alkoi eilen kello 1 i.p. Slun juhlay'cisö oli kokoontunut, astuimat sisään silhar- moonisen orkesterin esittämän juhla- marssin soidessa yliopiston koiieat »viranomaiset sekä heidän perässään kutsuim.eraat ja edustajat. Marssin tauot'ua lausuttiin juhlaruno, jonka ou kirjoittanut ruuoilija V. ^!. Äos- kenuiemi. Sitten esitettiin juon.a- lainen juhlakautaatti, jonka on sä- meltänyt Toimo Kuula runoilija Ei- no Leinon sepittäiniin sanoihin, sä- »pettäjän itsensä johtaessa. Soolo-o- san lauloi hra Eino Nauta»vaara. Tämän jälkeen rakennustollnituunan puheenjohtaja, eteläpohjalaisen osa- tnniian kuraattori ötaarlo Koskimies rokei-.nustoimikuunan puolesta luo- »?iit!i talon ylioppilaskunnalle, jon- ka puheenjohtaja maisteri £er;nuu S:enverg otti talon Mastaan yliop- pilaskuuuan puolesta, yliopiston rehtori- prof. Jwar Heikel lausui sen jälteen päimän merkityksen johdosta muutamia sanoja minkä jälkeen esi tettiin juhlaan saapuneet :er»vehvyk- set ia onnittelut. Sitten oli ruotsa- lainen juhlakautaatti, jonka prof. Ro- bert Llajanus oli sämeltäny» lehtori Arivid Moinen sanoihin. Wiimelji piti ylioppilas E. A. £l)man ruSt. sinlielisen puheen, Miitaten päimän merkitykseen Manhan ylioppilastalon 40 ivuotisnluistojuhlaua samalla haa- maa, kun se on uuden talon Mihkiäis- päilväkin. Illalla pidettiin Seurahuoneella suuret akateemiset juhlapäimäliijet. Maisteri Einar Heikel piti lati- nank>elisen puheen, kosketellen eri maiden ylioppilasten yhteisiä har- rastulsia. Tänään, sunnuntaina klo 3 i.p. c.a BIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIB HARRY romaani kansallisen herä tyksen ajoilta on K. A. JÄRVEN kirjoittaman uusimman kirjan nimi. Se on il- mestynyt Sanomalehti-osakeyhtiö Kcski-Suomen kustannuksella ja jaetaan sita parhaillaan kirjakaup poihin. Sivuluku on 253. Siron kansilehden on piirtänyt taiteilija Antti Halonen. Suomalaisuuden voitto on tä- A hän asti meidän suurin kulttuu- JL nvoittomme. Sentään tätä on ver- rattain vähän käsitelty kaunokir- 3 J. jallisuudessamme. Vaikka siinä ^ pitäisi olla aihetta moniinkin teok- J ^ siin ja useammallekin kirjailijal- ? E le. »Harryssa* ei esitetä mi- Sg (/) * ' — — <0 tään joukkotaistelua kielikysy- w myksen aikoinaan hyvinkin kuu- SI £ maila arcnalla. Tekijä on keskit- •5* täayt aiheensa yhteen ainoaan perheeseen ja näyttää, mitä suu- ® ria mullistuksia fennomania sen S. piirissä aikaansaa. Siten ou syn- p> tynyt psykologinen romaani, jon ka tekijä on kielikysymys. Kau pungin ensimäisen johtavan ruot- ralaisen perheen ainoa poika »Harry« ankarien sielullisten tais telujen perästä kääntyy suomen mieliseksi — siinä lyhyesti sanot tuna romaanin sisällys. Tällaiset kääntymiset aikoinaan eivät olleet niinkään harvinaisia, joten kirjal la täten on historiallistakin mer kitystä. Luulisi sen siis herättä vän mielenkiintoa lukevassa ylei sössä :—: :—: :—: :—: :—: *IEIIIIIIIIIIIICBEIIIIBDKI meillä tuomuostafin, ^ywä.-c»Ia!i n- Iranhan ylioppilastalon juhlasalissa liopvtoit peruötami-öfnromtjs on jo mai:hem;-ia, ja onpa I>;n!äsk'.>jässä Schildtin rahastokin mainitun hank- keen edistämistä kiihottamassa. Sit- temmin on ehdotettu uuden yliopis- toti paikaksi Kuopiota, ja ehkä monia muitakin kaupunkeja. Ruotsalaisilla lause» 011 harra* halu 'a ida Turkuun paiu-tetuksi yliopivio, iori olisi vel- tä-:tään ruotsalainen yliopisto !ie- iceiikin nähden. Toi ota muotia '"itien »i ireille he rännyt Lahden yliopi->lofysynN!s on uudeiilpia, ja on tämä hanke synty net täytäuuöllisiä näkökohtia silmäl- lä pitäen. Hanke lienee ensin herännyt Suo ma!. tiedeakatemian jäsenten ieskuu- dessa, ja on asian johdosta ollut muutamia yksityisiä keskusteluja se- kä mainitun tiedeakatemian jäsenien että useain lahtelaisten kanssa. Nä- mät neulvottelut olvat olleet tietysti alustalvia, ja kuluneekin »vielä pitkät ajat ennenkuin hanke »voidaan saada kehitetyksi lähemmäksi tulemaisuut- taan, mutta kaikesta päättäen cn Lahdella olemassa suuret edellytykset muotiostua toiseksi yliopistokaupun giksi. iUm kysymyksessä olema yliepislo- hanke syntyi, niin ajateltiin sen pai kaksi myöskin Tamperetta ja Turkua, mutla käytännöllisemmät näkokan- nat pnhnimat enemmän Lahden puo- lesta. ja siksi alettiin keskustella yli- opiston perustamisesta täune. Tä- s.tuc^ ylioppilastanssiaiset soitto- ja liutiuchjclniineen. Snnit laulan £ttltnis(a Sti-ciffai»fa101.i-ji-cn papisto ja opet- iaji-.-io cn »vilkkaassa N)öss-ä Taimissa. <ämä ivUkkaus ja in>to «m jotain :.uval« iisnudesta polkea ivaa. Te panee tnskal- liscc-ti ajaticlemaan, mitähän läösä on liiloc-sa. Lpc:tajisw kootlaa saada 5rcikka!ais» kaicliiiin koulu>:hin oppilaita kaikella in- »olla, tarjoten jos jonkinlaisia etuja. Z?iaini!?aamme, että eräässä koulussa opettaja', antamat oppilailleen ruuan, kirjat, owa>t wielä amaneet rahaa k markkaa kullekin ja limvannect joulmah- joiHi tchiä jee toista. Näin oroat kouiui- liinsa saaneet oppilaita, ni>.n että siellä on niitä noin 12 —30 tvälillä eri kou- iuiosa. Äumnvallista on, että sosialistit, jctla aina sanojensa mukaan fcltiumät iien 11'äärä yksinkertaisia kirjeitä. Niaifri sanomalehdet siiäu?astcin oli- mat paikoillaan. Stuka tämän konnanttion on teh nyt, on toistaiseksi aiman epätietois- ia, sillä »vaikka paikkakunnan poliisi- miehet koko torslai-päimiä p>:t»vät lutkinineta asiassa, ei siihen mi:.- täanlaista selmyyttä saatu. Tämä Markans on sitä nterkilliseM' pi. knn postinkuljettaja main ly»via :uuhän aikaa miipyi Länkipohjan pos- liioimistossa, ja hänen hemosensa seisoi koko sen ajan niin, että »valo postitoimiston akkunoista koh:usi raitaita. Sitä paitsi oli pihassa pal jon postiansa odottamaa mäkeä, joi« 5en joukossa ci tiettämästi ollut ke tään pitkäkyntistä. Varas on siis -lllit talrallista taitamampi amma- ie saan ja erinomaisen nopsa toimis» 'ania, kun 11 in Inhnellä ajalla monien henkilöiden liikkuessa lähistöllä sai avatuksi lukitun postisäkin ja siitä malikoidukn sen, mikä maydolliscsti iaattoi olla armokasta. — T. S. -- Majcstcettirikosjllttu Zvilpltriu »-ctiäläiseu kirjakaupau ouii.-lajaa »vastaan. Joulukuusia »viime »vuon- i>a ol' poliisi ottanut Viipurin Menä- läiiestä kirjakaupasta takamaiikkoon pan menäjänkielislä tirsaa, loiiteu sisallnc oli hallitsijaa loukkaamaa laatua. Asian sohjosta nesteitä syyte majesteettirikoksesta ifouiitua kirjakaupan omistaiaa A. 2 T iart:>iiia »vasiaan oli tiistaina esillä Viivurin hcMtcikeudessa. yleinen n,t,:tajä loaciti mastaajalle edesmastuuta. kos ka tämä oli myynyt kirjcifl, jciöexi sisällys loukkasi H. M. \leiscrnt per- iconaa. Vastaaja liuon;cnt:i, että (irsal olitnat hänelle lähetetyt ta hänen tilaamattaan niitä. Saa tuaan kirjat oli M. patiinit » e lan- Äajesteettiiiia armollinen määräys seuraaivien määrärahojen suoritta-' — Postilaitos. Llonginlankaan misesia suostuntarahasiosta »vuoden poslitoimituksen hoitajaksi on nimi-Entisissä toistensa kanssa ja toistensa hin '.venäläisiin kouluihin. Mistä se jch- iuu? Äa: se ivaan paljastaa sanojen ja .ekc^en ristirirlMr. Dicnäläinen papisto on nykyään lamat» :oman sontctvasja -työssä. Pappeja iiik- kuu lattialla ja hoille näky) iuh?ati- heaän saapuman I iqjci ta Mtlikuiusmal- iitäti ajatcltalnan_ yliopiston titlifi ni-j tcistlia Ivirasioilta venäjällä. He in- mittäin sijaita niin lähellä Helsinkiä/uottaa^ii selinäivät, eitä suomalaiset lösjttöa iouiut Taimissa suljetaan cnsi ivuoden myöskin sikäläisiä kokoelmia sekä alussa, ja että on Ais aiivan turhaa olisiloat tilaisuttdessa käy- mitä täi) itää. M m la ei liihän pyjähdy lliöäit luennointassa Lahdessa. Ali- ^ ht-idan sclilylsensa. Jlsiiclä suuremmalla Oivat läheisissä teke- 1 Innclta ja wielä useanrmin i)t sctmnie» ct:5 invarit °>vat niin herkk.a Yhl?:S- takahuoneeseen sekä Iicltämit mi toimintaan maamme wihill-.sien kansia ^ ,,.yymästä. Jonkun »öiu-rin fi: ja aincaölaan sosialiÄit fti,o^-a« .u,'na lähetettiin kirjat t.,fa,".,! ja ..aa «oastoott, onxjt in.e Tainns.a fa-f- ^ itselleen yhden kappaleen kn- kein herkimpinä panemaan lapsiaan näi..j^:„ kirjaa, jotka sitten oli o:.'t!u ta- kalvarikkoon. Kielsi jntkästi linjoja i'i'1'meensä. yleinen snnnajä »vautj l.ilkäystä todistusten liafkkirnisla »rarten. Juttu lykättiin jouluk. d päiivään. — jtiukaisteu—Äauttucn rata. Jliattniati kaupungin lisätyt »valtuus' miehet päättiivät kokouksessaan uus- taina rnhtyä, fittenkun pari kohtaa Llhlsitötnin toiminimen kanssa teh- dyssä sopimuksessa on lopullisesti mahmistettu, Kiukaisten—Äautiuau radan rakentamiseen. Ratkaisematta olemat sopimuksen kohdat koskeu.at 1!/11 aikana kansakoululaitokselle ja tetty harjoittelija Greta »it> erinäisiin simistystarkoituksiin: m a sti. keusla-tokiisia. Alustaman tutkinnon'. Apuraha kaupunkien kansakoulu-.^ __ Tullilaitos. Yhtä tullilaitoksen aiu»iaTO.t luinniuii | CII0l . cU£ 7iy i( xjO mt; mar|nia»t» 1 fmiitaiifirinittaiinm ifaa iDeimoUi- loimittaiii PMarm pum, lullinu» palilaauufttsi val>°-ua Suoni-n mllnui muuten tules, niin ci ole a. uoman, mutta o,(euqutun 5 .700,000 ml; ueuU; ZSnuT J n nU ,' > olcKu ' °«° i« h°" mu°d°»tuiji sen loimiilaiit Pietarin otkeuvhoivm ^ lojityiopettajien palffaamijctji ! {aiiiortViriotttaia ilK S> 3!atn ' UcUtfctfi fitcn, etta fiinö foifn tieteen frafutaattra. Saman lt|at;t oli|t ^ a(inU ,; j( ,, "'•'oimtiotttaja M. » J.at 9 . h„«at olifimat ebustdtuin., ja ct:ä guamen lentaaljtumetnoot.Uc m 5 an. mtj „ toiite „' ofiettQiie „ nettaraa mteuäi^nnata^uf|c8ifc n. ^ u80 ,ooo ml; famojeu iläftei. ta juttu no»tettai|im Malm =«<>' ((;„ 2.^,000 mf; (aupuntiopettaiien men tpitanomaista toastaan lufuuil^ cliifteijiin 52,000 mf; (anfuMun-1 "* ottamatta tuomaie ta, «liatfaiiati ^ ,airasawulji 70.100 n,a°lai»kntttain op°ttaj-kit,aÄo-»e 25,000 mf; maan kaiisakoulnjatko- ciuat, «tta enn jduoöcn a^u«u tuiee ria» «fi,;ftröntiri toiminimen »vuosittain taan, kuitenkin jos on kysy»n?s hen (ilöivtä, jotta « « on ..umttärn,., w^U^,o!7ntt;^p^«ne!! croittammeii alistetaan h.iiiitiii.in . . . >. r tarkastuksen alaiseksi. sangen hymiä kokemuksia. Mitä Lahteen pernstettamaan yli 1 uux>iu;x>ia on Hakenut kar.iarifirjoittaj[a iDi. H — HirmenmetsiiStys lnänivsä. 1 sg käsittäisi useampia tiedekuntia. Viimesytiyisenä hirmenpyynli^aute- Päinlvastoin on aluksi ajateliu ai- na on Waa^an läänissä asianomaiset- ^noasiaan fysismatematisia tiedekun- la tulvalta kaadettu yhteensä 'M u- taa. jonka sijoittamiseksi tänne Lahti !»voi nyt jo tarjota — ja ..'astaisuu- Lukkari-urknrin palkfiiiiksct. dessa mielä enemmän Koska Hankasalmen seuratuunan ctnja. kirkonkokous »viime lokak. 2'<i pnä Hyi- Muoroivaikutuksessa on olemassa uU (in ä osai 'UueMaroatsi ^najaan ja ta * ee inpaamaa liifennctafuuta sekä satu- komatlla, ja natsca on iaa»rnitet,u taalla »vaikuttamaan mcnata-sci iatt. J ll;nliaif{aa PyhäjärMen rannalla - monenlaisia Mitä lahjoituksiin tänne pernstet- hallitsijait fg„^,topistoissa ja kansatvuluis- ^ käsi Leppälvirran seurakunnan uykyi- talvaa yliopistoa Marten tulee^ niin sa £5,000 mf; yliopistollisten jatko- sen lukkari-urkuri E. I. Leuvon ano- nuta amafm luwa»>a, ia jos kou- Tasa-°rwoisuutta ci, sanotaan edel-' kurssien" töweenpan7mise'ksi" känsä- > muksen "saaVa ^luksar^urkurin"Mk- pungin kannatus tulisi kysymykseen, ^?/.^ ^eta^limtalaiilin elka musta. ^ koulunopettajille 30,000 mk. ja kan- kausrahastosta takaisin 220 mk. bO ntm ei siitäkään puutetta tulisi ole- ^ - - kannatukseen 210,000 v., jonta summan hra Leimo oli mak- , „ ... . jamit urkujen polkijalle uuden Palk-> Talla kannalla on ^ahden yUoPts- . kauSsäännön aikana, on urkuri Lei- to ysymys ioka ,erystt ».tela maat,t x 1 mo tästä kirkonkokouksen päätöksestä aitansa kehittyäkseen, olvat hakeneet kansakoulun önovion läänin ku.veruöor'.! laisiin. Cn olemassa koko joukko syi- sanopistojen tä. joitten tähden nämä kansallisnu- n,f. det sekä keisarikunnassa että Suo-! ' , . „ messa omat erikoisten määräysten a-^ Äouluylthallttuksee»! perustet lliiina Näitten määräten tarkat tua nel ättä kan akouluniarkastajan lasta rtrronrolourien puu.»., lauma. Näitten maaray.,.en tarkan > hakeneet kaniakoulnn.! Kuopion laamn fumeuioor; tammen on Maikea ja montmutkat» " a oivat päteneet taniatouatn-1 f - ncn työ. ja tässä työssä on oteitama i»tajat stlos. maist. K. G.Ui»:- lähtokohdaksi se periaate, joka tulee -Llbm JarMmen, O. ^auha- somelletiamaksi koko keisarikunnan a- ^ KaarloLemonseka se- alueelle, siihen Suomi luettuna. Si- w,naami°htaia stlos. ma.öt. Konr. tapaitji juutalaisia koskemat rajoitut- v»lve»». set Suomessa omat peräisin Nnotsin — Kamreeriuwirka kirkollistoimi- ojoilta eimätkä ne suuntaudu keisari- ^ tuskitntaa». Mikäli U. S. oi» saanut kunnan asukkaita, waan juutalaisia tietää, on senaatissa nostettu kysy- ^ztaan. I na ) § kamreerinmiran perustamisesta laai,u 16:110 liötaIIa — Sanomalehdet. Huhun mukaan rmmuicUa tvarmuludella he tasta iai-l A^ten tunnettua ottaa tciminimi t«ta tmmat ja saagat mon.sia paa- ?{l)lf)röm fl | aa taban kustannuksiin 4 «n bcrttäuskoisen kansan ufikomaan. 200>(RK) markalla ja Rauman kan- ,i>e Pitämät suur.a juhkaan t««aUttfta j pungin rakentamiskustannuksiin io:»(ii«arnmin. «ihtiwat kouluaan h.)- nm ^ C( , 24Q & { f _ u £ n IN upeasti. Erääseen koulunlvihk'.äis» zuhloan tuutuu tuleman kaikkiaan 00 pappia. Maikeat ajat omat 'Lalmicsa. Hy'.vin rastasia on se työ, mi>iä suomalaisella — Äiiuteimistö- ja asnutolaSka Waasatsa on nyt loppuunsuoritetiu. Tulokset omat seuraamat: Itse kaupungissa, Palosaari ja a.nc!s«lla, joka koettaa suomaia-suuden ^ ^^kiluoto mukaanluettuna, loyi,N» nmnctta ylläpitää rajalla, on Taimissa Nk,ikerrok„sta Puurale.t.t.ts a, lchiäivänä. M Ulfa ennen kai.lea suoma.' ^ f-ferrof ,i^ta puutaloa, yk.t- laisella opettajistolla on siellä iuZkallis.n > ^'.-uklt-ta kiMilaloa, <i.. tak,.kerro!- raskas «yotaakka. - Tuoln.Ä. ^ k.m.taloa, l i folm.kerrok..s>a kitvitaloa, 8 nelikerroksista liitutaloa ja l Miisikerroksinen fimitalo. ?t'ämä „ «« . talot sisältämät yhteensä 9,527 huo- — PostimarkauS LLugelmäcllä. netta, joista laskun ajalla oli asutti» Kun Längelmäen postinkuljettaja 0,327 ja 200 oli mapaana. Itse f au- kcsfimiikko-iltaua klo S ja 10:n N^ä-. pungissa löytyy 572 yhden huoneen Iillä oli ehtinyt Länkipohjan kylään. > huvneustoa 2,019 asukkaalla ja 130 jossa hänen sikäläiseen postitoiinis- ^ liidän luonaan asumalla, kaupungin toon oli jätettämä sinne jää^ä posti- ullopuolella 29 yhden huoneen huo- pussi, marastettiin, hänen postitoi- neustoja 30 Mäkinaisella asukkaalla, mistcssa sisällä ollessaan, Längel-.Vaskiluodolla 03 yhden huonecit mäen kirkolle menemä posti lukitus- huoneustoa 283 asukkaalla sa 7 hei- ta postisäkistä, joka oli häneltä jää- foän luonaan asumalla sekä Palosaa- aikonelvat ruotsinkieliset kirjaltajat nyt rattaille. Myöhemmin näet huo - relfa 372 yhden huoneen huoneustoa uudestamuodesta antaa ulos jokapäi- .mattiin, että pussi oli amattu ja !aif- mo mäkinaisella asukkaalla ja 30 het- — Viipurin läänin läntiscsjii w-a-^»väisen sanomalehden, jonka ltimeksi ki kirjeet miety. Niitä ei kuuleman dän luonaan asumalla. ^ lipiiriSsä on chra Jonas Castren ehdot- tulisi »Helsingfors Notis- och An- mukaan ollut muuta kuin yksi 100:nj ^a^den huoneen huoneusioia löy. nonsblad". — Gutenberg. . . | irifi* arMolähetys ja lisäksi talvalli-, tyy 1,190 varsinaisessa kaupungissa