Tiistaina 23 p. Elokuuta KARJ AL ATAR N:o 94 — 1910 Mieliin painettattma näinä aikoina. Kansalla on toiminnalleen wain yksi maikutin ja yksi tarkoitus: omituisuuksiensa mukaan onnstaa paikkansa ihmiskunnan historiassa. Suomella ei ole politillisille oi- keuksilleen muita asiakirjallisia ta- keitä, kuin hallitsijan makuutuksia. Että kuitenkin sanat ja makuutuk- set owat oikeudellisesti, ja maltio- oikeudellisestikin sitomia sopimuk- sia, joita oikeudenmukaisesti ei ivoida yksipuolisesti peruuttaa, näyttää oleman asianomaisille ou- toa. Mutta hallitsijan ma kuutus noudattaa maltiomuotoa on oikeudellisesti yhtä sitoma! se- kin on sopimuksen armoinen. Tulemaisuuden toime ylläpitää yksilöitä yhtä hymin kuin kansoja. Mutta hymä on, jollei toiiveita rakenneta niin kolealle, että pet- tymys masentaa rohkeuden. Kan- sojen tulee komien taistelujen kaut ta saamuttaa politillinen asema. Ei mikään kansa ole suuritta uh- rauksitta päässyt nauttimaan tyy nesti ja siunausta tuottaivasti wa- paan maltiomuodon etuja. Jotka jumalisuus tahtoo turmiolle saattaa, ne hän sokaisee. Ja so- keutta on kansassa se maatelias ylimielisyys, joka unhottaa, että kansojen oikeus on malta. I. W. Snellman. Kirjallista. Kansakoulun mittausoppi. Kirjoittaneet A. A l h o — I. Jussila. 72 siro. 104 kuivaa. Hinta 05 p. Tuloskirja maksaa 5 p. Kustannusosakeyhtiö Ota- man kustantama. Tämä uusi kansakoulun mittaus- oppi, joka käsittää 28 tuntioppi- määrää, toistasataa kumaa ja kol- mattasataa harjoitusesimerkkiä, pe- rustuu lasten itsetoimintaan ja sen kautta saamutettuun hamain- toon. Itse askartamalla, mittaa- maila, laskemalla ja suorittaen käytöllisiä tehtämiä oppii lapsi mit- tausopilliset seikat käytöllisesti eikä kirjasta lukemalla. Tällainen op- piminen herättää oppilaissa moni- puolista harrastusta ja palroelee niinmuodoin kasmattaman opetuk- sen yleistä tarkoitusta. Pääskysen elokuun numero on ilmestynyt ja jakaa kesämyöhällä paljon haus- kaa lukemista tilaajilleen. Carl Maria von Meberin seikkailurik- kaita elämänmaiheita käsitellään helppotajuisessa kertomuksessa. Ar- mily julkaisee runon marjamet- sästä. Satu siitä ..Kuinka suuret puut saimat juurensa" painuu mieleen, Armid Lydeckenin pitkä kertomus »Tähtien tarhoissa" jat- kuu. Siihen liittymät kumat omat onnistuneet. Juttu Bushmanneista on humittama, samoin lukuisat toiset tarinat ja sadut, jotka täyt- tämät tämän maihteleman ja si- sältörikkaan numeron. Pikku tietoja. Maan sisustan laatu. Useat maanjäristykset luonnol- lisesttkin johtaa ihmisten ajatuk- set maan rakenteeseen yleensä, m. m. olettamuksiin sen sisäosien kokoonpanosta. Maa on sisältä hehkuma, juoksemassa tilassa ole- ma aines. Niin kuuluu nykyisin tunnetuin ja enin leminnyt olet- tamus maan sisuksen luonteesta. Toista mieltä oli lordi Kelmin- mainaja. Hänen päätelmiään johdatti hiljan muistiin Rans- kan tiedeakatemian puheenjohtaja Bouchard. Jos nimittäin maan sisusta suurimmaksi osaksi olisi sula, nou- dattaisi tämä juoksema aines luo- teen ja muoksen lakeja eikä silloin 100 kilometrin paksuinen kuori pystyisi sitä ehkäisemään läpi- puhkeamasta, maan särkyisi se joka päimä. Maan sisustan täy- tyy sen muoksi olla kiinteä. Tois- ten laskelmain nojalla on lordi Kelmin myöskin mäittänyt, että maan täytyy olla mähintäin 20 milj. muotta manha. Maanjä- ristyksiin nojaten on Pierre Pui- seaur mahmistanut nämät laskel- mat ja päätelmät. On moitu saa- da selmille, että maantärähdykset hämmästyttämällä nopeudella siir- tymät jostakin kohdasta maapal- lolla antipodiinsa, mastaamaan pisteeseen päinmastaisella puolella. Muutamissa minuuteissa ennät- tämät ne maanhalkaistjan kautta ja liikkumat 15 kilometrin nopeu- della sekunnissa, ja masta mer- rattain kauan sen jälkeen tuntuu toinen, heikompi tärähdys, jonka main hymin herkät seismograafit huomaamat. Tämän uuden tä- rähdyksen on antipodiin tullak- seen, täytynyt kiertää puolen maa- pallon pinnan kautta. Nämät toisiseikat ansaitsemat huomiota, sillä 15 kilometrin nopeus sekun- nissa on paljon suurempi liikettä kaasussa tai nesteessä eikä tätä suurta maantärähdysten siirtymi- sen nopeutta maapallon halki moi käsittää muuten kuin että se ta pahtuu hymin kiinteän massan kautta. Tiettyä sitäpaitsi on, että esineen kiinteys ilmenee siinä no- peudessa millä »värähdykset kulke- mat sen läpi. Siitä katsoi siis Bouchard moitaman päättää, että maan sisustan täytyy olla hymin märähdyskykyinen, joustama ja kiinteä aines, kiinteämpi kuin paras teräs. Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Romp palassa : Hra J. V. Pälli. Polvijärvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Pielisjärvell ä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lahti. Hammaslahdella: Kauppias J. Holopainen. » E. Tolvanen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Liperissä: Kauppias J. Kuokkanen. Maanvilj. P. Hirvonen, Tutjun- niemi. » K. Parkkinen, Lep pälahti. Poliisi A. V. Pitkänen. Kiihtelysvaaralla: Hra Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen Mutalassa: Emäntä Anna Mutanen. Tohmajärvellä: Maanvilj. P. Eronen, Järven taus. Kauppias Juho Hakkarainen Saario. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Ahmovaaralla: P. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Kalti- mon tehdas. Taipaleella: Kauppias J. Liimatainen. Kauppias J. Reijonen. Taloll. J. Hyvärinen, Kaatamo. Ilomantsissa: Kauppias M. Piiroinen. Kirjeenkantaja P. Volotinen. Hömötti. Kesälahdella: Hra Heikki Liukku. Heinävaaralla: Opettaja P. Varis. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. Utrass a: Hra Heikki Ikonen. Junassa: Kauppias J. Huttunen. Palholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Karsikossa! Leski Ida Hämäläinen. L e h t oi: Maanvilj. Simo Hirvonen. V ärtsilässä : Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Mönnisafi : Maanvilj. Heikki Puhakka. Venäjän kurssi on tänään . 8 kk. . 268: - 2SV: 66 2 /» — 263i 60 Ulkomaan kurssit Uk. p. Mk. p Lontoo a/v. . . 26: 35 25: 19 3 kk. . . . 25: 03 Pariisi a/v . . 106» 60 100: — g gg. jg Antverpen a/v . 100: 30 99: 70 S kk. ... 98:80 Berlin a/v . . 123: 90 123: 40 8 kk. ... 122: 20 Lybekki a/v . . 123: 90 123: 40 2 kk. . . 122: 20 Hampuri a/v . 123: 90 123: 40 Frankf. a.M. ä/v 123: 80 123: 40 8 kk. ... 122: 20 Sanitol on erittäin micUyttaiuä, luoimafa* ja so pimin rcäferoöitn fuuiuefi. MmMän lipu- tuÄpuUoieja ä 2 nif. ia »mikapuUoiSsa ä CO p,> apteekeissa, rohdoskaupoissa i|. m. Apteekkari Jy. B. Knissund, Satvonlinna. Kuulutuksia. (K. S. ja Rajav. 1 k. 4 s. 70 mm.) Pielisjärven kunnan kuntakokouksessa kun- nanhuoneessa tulevan Syyskuun 5 p:nä klo 11 päivällä valitaan lautamiesehdokkaat kihlakun nanoikeuteen seuraavaksi kol meksi vuodeksi sekä esitetään Koulutoimen Ylihall. ja kansak. tarkastajain kirjelmät Ikolan- niemen—Märäjälahden kansa koulua koskevassa asiassa ja päätetään siitä mihin nämä ai hetta antavat. Pielisjärvellä, Elok. 20 p. 1910. Juho Kärki. Kuulutus. Enon kunnan väliaikainen kuntakokous pidetään Elokuun 27 päivänä kello 4 j. pp. kansa koulun tuvassa, jossa päätetään seuraavat asiat: l:ksi. Haapalahden kansakou lun rakennuksen arviomiesten tekemäin ehdotusten johdosta y. m. 2:ksi. Lisäjäsenten valitsemi sesta ja niistä asioista mitkä viime kokouksessa siirrettiin nyt päätettäväksi. Enossa Elokuun 13 p:nä 1910. J. Nuutinen. (K. S. 1 k., S. V. L. 3 k.) Täten kiellämme kenenkään ryhtymästä mihinkään kaup poihin talollisen Antti Pel tosen kanssa Lieksan Hat tuvaarasta, kun perintöjuttu tulee nostettavaksi. Joensuussa 22 p. elok. 1910. Sukulaiset. Huutokauppoja. Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee talollisen Mikko Raati kaisen omistama 0,0653 osa perintötilasta N :o 6 Tohma järven pitäjän Kutsunvaaran kylässä ensitulevan Syyskuun 28 päivänä kello 3 päivällä pai kan päällä pidettävällä pakko huutokaupalla myytäväksi talo- kas Albert Pirhosen kaupp. Tau no Haaraselle ulosoton alaisten saamisten maksuksi. Asianomis tajat saapukoot huutokauppaan oikeuksiaan valvomaan ja ovat saatavat, joiden ottaminen vel kojain luetteloon riippuu niiden ilmoittamisesta huutokaupan toi mittajalle, ilmoitettavat viimeis tään siinä keskustelussa, joka tilalla pidetään ennen huutokau pan alkamista. Ilomantsin kihla kunnan kruununvoudin kontto rissa elokuun 19 p. 1910. L. Thuring. (K. 8. 1 k.) Ilmoituksia. (K. S. 1 k. 4 s. 24 mm.) Pohjois-Karjalan Palovakuutus yhtiön vuosimaksuja Kontiolahden poh- joispiirissä kantaa allekirjoitta nut Romppalassa kaupp. H. Romppasessa Syysk. 5 p:nä klo 4 j. pp. ja 6 p:nä kotonaan Kon tiolahdella. Juho Puhakka. Matkustajakoti „SAM1®0" (Ahokkaan talossa) Nikolainkatu N:o 28 tarjoaa siistiä huoneita ja ruokaa matkustavaisille, sekä koululaisille kortteeria sopi muksen mukaan. Helena Brgdenberg. Taitava keittäjätär saapi paikan nyt heti Esplanaadi-hoteilissa. Huokamiehiä ottaa ja asuntoa koululaisille y. m. täysihoidossa antaa Hilda Korhonen. Moottorivenheen ostajia pyydetään tekemään joko suullisia tai kirjallisia tarjouk sia O. Paidan-vainajan konkurssi pesän omistamasta 1 1 /a hevos voimaisesta Du Bric moottorista venheineen täydessä kunnossa, allekirjoittaneelle Syyskuun 7 päivään mennessä. — Velkojain kokous silloin joko hyväksyy tai hylkää tarjoukset. Nurmes, 18 p nä Elok. 1910. Matti Timonen. Uskottu mies. (K. S. 2 k.) Pohjois-Karjalan Palovakuutusyhtiön vakuutusmaksuja vuodelta 1909 kantaa allekirjoittanut kotonaan Lieksassa Maanantaina ensitule van Syyskuun 5 p:nä. Kanto- kirja on sitä ennen samassa pai kassa asianomaisten nähtävänä. Pielisjärvellä Elok. 17 p. 1910. Juho Kärki. JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - Soda, ) iv ••• Apollinaris ja > IlBIISI Vischy 1 IUUIU Puhelin N:o 15. Myytävänä. ■■■&■■■■■■■■■ Kalaverkkoja, kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. ■ ■■■■■■■■■■■ YKSITYINEN KAUPPAKOULU, Helsinki, Pohjois-Espla*aadinkatu N:o 37. Turku, Kaskenkatu N:o 6, perustettu v. 1898, alottaa uuden kolme kuukautta kestävän oppilukukautensa Helsingis sä syyskuun 5 p:nä ja Turussa syyskuun 1 p:nä. Opetusaineet: kaksinkert. 1 > .... . laskento, ta kauppainaantieto tyisiä kursseja annetaan kirjanpidossa, kauppakirjeenvaihdossä. kont toritöissä ja konekirjoituksessa. fcy* Harjoituskonttori oppilaita var ten. Pyytäkää koulun ohjelma! Ilmoittautua voi suullisesti tai kirjeel lisesti. Paikanvälitystä kaikille liikealoille. Liikkeenharjoittajat voivat koulun välityksellä saada kelvollisia apulaisia. (i. 47035) Oskar Zetterblom. K ysykäii Tuomat. Tupakkatehdas O.-U:u Oilvallinen 30 pennin salvuke. i Erittäin käytännöllisiä □ Maksupäivä ni • kichja - fl (Vekselin lankee- ^ miskirjoja) Q|Q □ □ □ ! Saatavana Joensuun Kirjapaino- O.-YItl. Käärepaperia (makulatur) saatavana tämän lehden kirjapainosta. Halutaan ostaa. Puolukoita rajattomat määrät ostaa A. B. Merkator O. Y. Edustaja K. Kainulainen Joensuussa, Torikatu 28. (Karj. San.) ostaa lialmar Karlström. Turussa. Heti po ikivan Lehmän ostaa T. Könönen. Halutaan vuokrata. Kamari ja keittiö halutaan ottaa vuokralle syysk. 1 p:stä. Lähemmin toimittaja Könönen. Vuokrattavana. Syyskuun 1 päivästä vuokra taan 2:si eli 3:me kamaria, keittiö ja yksi salihuone eri si- säänkäyt&vällä. Valokuvaaja Ahokkaalla. Valoisa huone vuokrattavana koululaisille tai yksityisille Torikatu 28 Sinkkosella. Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopettamisen vuoksi loppuunmyydään — joko yh dessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: Lasten leiritaloja, ltfrjoitastarpeita, kuten: kirjitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m. J*osti]{ortteja : maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m. Valokuva* albumeja, Valokuva-feliyXsiä, fl[erfäun- ja sfifsifirjoja, PHasailyitimiä, Kiiltokuvia, Imufäeita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessäm me. Samassa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa P. Kainulaisen huonekalu- ja Joensuun keinu- tuoli-liike Joensuussa Puh. 66. Myytävänä Ruumiinarkkuja sekä nyt tul leita erittäin somia ruumiin- pukuja, aivan halpahintaisiakin. P. Kainulainen, Joensuussa - Puh. 66. Lieksassa myypi samoja ruumisarkkuja ja pukuja Liek san aseman luona A. Saarelainen. Huom.! Hinnat halvat. Puh. 35. Maanmittarit! AI an laa ka-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta- selitys-, Sisällys- y. in. lomakkeita - «UUttUUttMM Näitä kaikkia aaatavana Jatisui Kirfipaiai- 0.-1] MjirikiijutL Karjalan radan AIKÄTAOLU Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. O K & 00 J oensuu—Viipuri S S-. e a s» tk. jana vr £. 0 3 9 Joensuu . läht. 10.46 2.40 Hammaslahti 11.25 3.43 Tikkala . „ 11.49 4.16 Onk&mo . „ 12.04 4.35 Tohmajärvi „ 12.26 — 6.12 Kaurila . „ 12.46 6.46 Värtsilä . tul. 12.68 6.C2 , läht. 1.10 5.00 Pälkjärvi „ 1.27 5.53 Matkaselkä „ 2.01 6.30 Kaalamo . „ 2.1V» 7.08 Helylä . . . 3.03 8.23 Sortavala tul. 3.14 8.38 » läht. 3.24 9.10 9.53 Kuokkaniemi 3.68 9.46 10.60 Niva . . , 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.29 11.60 Ihala . . „ 4.65 10.44 12.53 Elisenvaaritul. 5.22 11.10 1.31 , läht. 5.37 11.25 2.01 Alho . . „ 6.56 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.06 3.17 Ojajärvi . „ 6.35 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7.13 1.02 5.07 Sairala . „ 7.23 1.13 6.55 Koljola . „ 7.53 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.5- 1.51 6.55 „ . läht 8.S5 2.06 7.55 Hannila . „ 8.35 2.27 7.5? Kavantsaari „ 8.52 2.39 8.T3 Karisalmi , 9.5o 2.51 9.iö Tali . . . 9.T7 3.02 9.55 Tamro isuo „ 9.55 3.14 9.7? Viipuri . tul. 9.53 3.22 9.5? Pika juna Viip. Pietr. läht. 7.16 11.23 6.26 n n * 6.51 2 .5b — B H H 7.30 4.50 — Viip. Hels. läht. 11.40 10.29 240 i» * * i.5ö - _ 8.CÖ m 9 00 o Viipuri—Joensuu n 3: ff l a "o' g s> D EP f Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo » 7.00 1.39 6.17 Tali . . . 7.13 1.61 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.58 Kavantsaari „ 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.61 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.45 8.54 , läht. 8.29 2.55 9.19 Koljola „ 8.46 3.11 9.42 Sairala . „ 9.08 3.32 10.19 Inkilä n 9.20 3.43 10.40 Ojajärvi . , 9.47 4.08 11.22 Hiitola . „ 10.15 4.35 12.22 Alho . . „ 10.36 4.56 12.65 Elisenvaar» tai. 10.55 5.14 1.18 _ lfiht. 11.10 5.30 2.08 Ihala . . , 11.38 6.02 2.66 Jaakkima „ 11.68 6 .51 3.30 Niva . . f 12.23 6.35 4.22 Kuokkaniemi 12.37 785 6.00 Sortavala tul. 1.10 7.35 5.47 , läht. 1.20 7.47 Helylä . , 1.32 8.i3 Kaalamo „ 2.20 — 9 .5 Matkaselkä „ 2.43 10 .ä Pälkjärvi „ 3.11 — 11.55 Värtsilä . tul. 3.25 11.25 „ läht. 3.35 6.51 Kaurila . „ 3.49 — 5.55 Tohmajärvi „ 4.09 — 6.01 Onkamo. „ 4.32 — 6.34 Tikkala . „ 4.50 — 6.59 Hammaslahti 5.10 7.32 Niittylahti . . 5.29 — 78.01 Joensuu. tul. 5.48 — 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi H c f vi E ▲ ■ e m a °,S t ? T3 e 9 V 9 Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Paukkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.16 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 1 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — H c M g Asema lee j. pp. 6.Jf '% 9 S •o V Joensuu . . . 6.16 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.66 Jakokoski . . 7.12 3 7.16 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . Haapalahti 8.16 8 8.24 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa .... 10.30 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 J. pp.— , 6 s. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., jolloin vastaanotetaan !a ulosannetaan ainoastaan sel- aista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joannin Kirjap, 0;-Y. 1910