N:o 131 (67) — 1910 KESKI-SUOMI Lauantaina kesäknnn 11 pm? —- Vilppulan postitoimitus. Posti- päitä ulommaksi, ja jatkanut kulkuaan hallitus oli esiitänyt, etiä Vilppulan junaa wasiaan kunnes meturi iski >posliioimitusla Marten rakennettaisiin naisia orjaan, seurauksella, että hän aseman läheisyyteen eri rakennus. Nau- lensi tienoheen ja pääkallo halkesi. Ju- tatiehalliius on »vaaditussa lausunnos- na pysäyieuiin ja ruumis tuoliin ju- — nassa Tertvajoen asemalle. Nainen on nimellään Maria Hakala, kotoisin Napuen kyläsiä Isossakyrössä ja ijäl- tään on hän noin 80 muoiias. Onnettomuus on todennäköisesti johtunut »vaimosta itsestään, sillä wai- mo oli melkein kuuro ja sokea. Hän ei anvattamasti ollut o kutsunut junan o lehvän niin lähellä ja poistuessaan radckia luullut e^hkä olemansa tarpeel lisen maikan päässä uhkaamisia hir- wiösiä. — P:maa. Suuri tulipalo Pertjärnirllä. Tkn S p:nä iltapa iwäll« sytchi P?rkjärwellä •tirehtööri A. 3- S-uJurotrin hulvrtara- (icnnua pcrl«maan jo paloi IvÄhäSsi ajas sa poroksi. Palopaikalta lensi kipinöitä lähistöllä ol«wi'in talochin, jotka syttyi )aan ilmottanut woiwansa ryhtyä ra- kenlamaan saatuaan fitä marten mää- rärahan. — Kuntakokouksessa Korpilahdella t.k. 4 z>nä päätettiin seuraawista uji-iSia: Päätettiin oSlaa nimismics K. Liuk- koje n omistama HaittaUin talo Päiwä- kunnan tansacknrlua lvartcn. Zalon hinta on 18,000 mlk. Mainitun talon ostoasia !äwi kuitcMn niin tircälle, että tar- witsi toimeonpanna äänestys. ÄäncsU)k- sessa ilannaNr talon ostoa »13 ääntä ja lvasmsti lv?. Kauppakirjan allekirjoit» tajallsi valittiin maanto. K. Kuuisanmäki ja kunnallislautakunnan esumeS Herm. Niittynen. Päätettiin perustaa kansakoulu Hei- nosniemon piirrin. Koul?u toimii aluksi wuoir«huoneiSsa ja alkaa se toimintansa wät pa>la»naan. Mteensä paloi o talon syksyllä Sd. 1912. Äjiaimohoklsi antamaan selitystä kihla» kmman lautamiesten waiitu»seen siitä, ettei kuntatkakoid» suostunut korottamaan lautamiesten pv Maja 72 markasta ,50 mktn, »valittiin G. A. Lindgrin. Toimikuntaan, ostamaan kansakoulu jen oppilaille Dnaiseksi annettawat kou lukirjat, ttxrkittiin esimies H. Ni.ttynen, op. K. Tammitvuari ja urkuri I. E. Raitala. Kalle T vk alle. joncka asunto on mrdeZsa hautausmaassa, annettiin lupa »viedä pois huoneet Aman lorwausta, joiden omistusoikeudesta «i olla jolw:llä, mihin tshloo, wvan <i «nään kunnan maalle. Luettiin Raittiiden Ystmvien kierto- kirje, joSsa pyydetään lausuntoa kielto» lain jouduttamisesta y.m. jiaksulsen tci- lvomud- ali, että saataisiin niin pian!un mahdollista kieltolaki. — EräS ilmianto ja sen seuraukset. Jo?u aika takaperin ioiOetcitiin. Saari järven Hon-kolan kansakoulupiiristä eräs nimeiön ilmianto kansakoulujen tarkastajalle Jymäskylässä, jossa ai- heettomasii paneteltiin sekä opeitajis- toa eitä johtokunnan esimiestä. Ar- lvota olP sopinut, että tarkastaja tä män johdosta, jos sepustukselle jonkun moisia armoa tahioi antaa, olisi paw raikennullstt. Irtaimistoista saatiin hy- «oin tväham pelastettua. — suoni^. Merityö. Eilen tapahtui Matkun ja Humippi- lan asemien »vÄillä junaa seuranneessa wanki>waunusja hinveä werityö. Eräs wanki oli pääskyt irti ja ryösri japelik tvangimvavtialta, jonka haaivoitti puo- likuolleetsi. SenjMeen »vanki hyppäsi waunusta noin 5 km. Humppilan oje- malta ja pääsi karkuun. Haawoittu- nut, jonka nimeä ei meille mainittu, sai ensi hoidon Humppilan asemalla ja lähetetyin hänet samalla junalla Lci- maalle lääkärin apua jaanioan. Pikku-uutisia. — Patruunalöytö. Pietarin toi» ^ misto ilmoitiaa: Mitkelin käheijyy- nutmtkinnon a^sla^sosmeen^mVua be-Za on agronoomi Spären maaiiialla näin ei lvaliteitamasii kuimninkaan o- lioYdeiiykaVp^etuo, zo.oja ou ollut le käynyt, päinlvastoin lähetti hän kir- > sweuii>lai^mallista kuvaarinpat- jeen wirkaleitse johtokunnalle käskien Poiiiliiiurkimus ei ole »vielä .samalla jen sisällön oitamaan huo mioon! ötun johtokunnan cneinmisiö kuitenkin pivi itseänsä jääminä tuikin- non loimiilamijessa kirjeen johdosia, eikä myöskään »voinut juike-ta tvaihena' huomioon otiaa, kaijoi je ainzaksi rst- kaisutsi oman eronsa t0imes:ansa. Tä- hän enemmlistöön kuuluuvat paiisi esi- miesiä inf. I. E. Hammarcn,laloudeii-> hoilaja I. A. Järwenpää jelä emän- näl M. ^änvenpää ja A. Ahvla. ^lunnioslaan mähem.nän arkaan jä- lelle.jääneeseen wähemmlsiöön kuului- wat ijännäl I. Möitönen ja I. cköesie- rinen. kamalan sala-ampujan perillä ol- sckivitläM): lö^)Äön alkuperää. — Englanti ja Tuomi. „Rjctshin" Lomoon kirjeenivaihtaja kerwo il- meisiä o^wan, että En.qlann'Ssa kas- iva-inisiaan kajoaa lewo.tomuus Suo- men tvaliiosäännön HÄvill-iinisen joh» do»:a. »vallast letvoitoinuus la- it'imichet ija si^en kauppiait. Äiime- mainittujen ivasialauseiixn yksimieli- syys on kerrassaan hä:nmäsil)lläwä, kun otiaa hu>omwon, että monista inuis.a lMlmylsistä kauppiaa-l kauppa- kainalonsa >edus.ainina loivallisesli o- tvat kailkea muuia kuin yksimielisiä. Olvaiipa muutamat suurimmis:a lkaup- Msmlilmei ekslmliM j«kmi«isti eitK Niinkuin eilen *) kerroimme, on kaksitoista nuorsuomalaisen eduskunta, chhmän jäsentä :oissapäiwänä pidetys- sä vlHmän kokouksessa lausunut, että he. Edustaja Jonas Castrenin esiinty- inisen joihbosta erilyisesu eduskunnan täysistunnossa 28 pnä toukokuuta, ke- hotlltvat edustaja Castrenia eroamaan nuorsuomalaisesta eduskuntaryhmäs- tä, ilmoittaen etteiwät katso woiwansa toimia jamassa ryhmässä hänen kaits- isoan. Kun edustaja Jonas Castren lienee ilmoittanut, ettei hän fatjo itsellään oletvan aihetta erota ryhmästä, woi- daan »siis, jos hän tässä pääiöksessään Pysyy, katsoa nuorsuomalainen edus- kuniachhmä kahtia jakautuneeksi, llvaikka jako käyiäniMsä ei tule loteu- tumaan ennenkuin eduskunnan uudel- leen Lokoontuessa helmikuun alussa. Kun eilisessä uutijessa »vain jiM- esti ^viitattiin niihin ft)ihin,n, joika oivat aiheuttaneet mainitun ilmoituk- sen eduskuniavlHmän 12 jäsenen puo lelta, katsomme welwollisuudeksemme tässä tchdä niistä mähän seikka pe- räisemmin seAoa. Äsken päättyneiden 1valii0päiwäin täsiitelemistä äsioista oliwcit tärkeim- mät !perustuslakiwaliokunnan »valmis- teltätvina olleet suurpoliitistt chsymyk- set, imaltakunnanlainsäädäntöä koske- wa arm. eisilys ja laittomuuksien pois- tamista tarkoittmva anomus. Z)hte- naisen, yksimielisen Hinry:nis?n ai- kaansaamiuen näissä t ii ke isiä asioissa oli ääreitömän tävkeälä — siitä oltiin nuorsuomalaisessa eduskunta r>)h m ässä jo wältiopäiwäin alussa selwillä. Niin ollen ja tunrien edus:aja I. Castrenin, vastustettiin ryhmässä ivaltiopäimäin alussa hänen »valitsemistaan perustus» lakiivaliokunnan jäseneksi. Hänen kan- naiiajainsa taholla kuitenkin pid^liiin I. C:n »valiisemisia tähän walivkun- taan aiivan wälttämäitömänä ja mh- dotiiin sen sijaan syrjäyitää sieltä ^toko- naan pro f. Setälä. Lopputulokseksi 'kuitenkin jäi, että maliokuntaan tuli- wat Mi ed. SeiÄä eiiä I. Castren. Usear niisiäkin, jotka oli nm: iviiine- mainitun Valitsemista ivaslusianeet. loiwoiwat kuitenkin, etiä aseman wa- kawuus !waikut:aisi haneenkin siinä määrin, ettei hänen riiiaisuuoeSiaan ja juoniiteletvaisuudestaan olisi hait- taa izvaliokunnan yhie^s/yölle. Sen mukaan 'kuin eri puolueisiin kuulutvat perusiuslakiivaliokunnan jäsenet ker- iowat, oli hra I. C:n w.i'.kulus perus- tuddiniYiliofuiuuiÄia kuitenkin, kurr.» Ptiismkin suunvÄtiollista inietiiilöä sellaista, cnö se oli omi aan enemmän hajottamaan kuin yhdis- lämään. Nuorsuomalainen eduskunta- laan jo joliisellalkin warin^iudella ja iu- palamareisia, kuten estm. Glasgoirin lee hän, jos ei tarkastaja siuenkään a- \ kauppakamari, ellltäneet siaan richdy, was:aamaan parjauksis-, borkoilamaan teensä Me.iäjää, ios taan asianomaisessa paikassa. Paikka- ^ kunnalla paheksuiaan yleensä moisia tekoa. — Uusi käsityökoulu. J:ä-Hämeen ?oiileollisuuslHdisrt)s pääni t. k:n 8 P. Perustaa Päijänteen länsipuolen p:tä- jiä lvarien uuden kier:äioän käsityö- koulun miehille. Koulu aloltaa toi- miniänsä ensi Mynä. uomen nxrpautta loula:aan. ^ama kaiNi onkin ymmärre:tä!'vää, tun tie- iää. eiiä 20 pros. Suomen Iviennisiä ja tuonnista tckee Englannin osalle, sano-o kirjeemvaihiaja lopulsi. — »Sekaantuminen waltion sisäisiin asioihin." Wienistä, kesäk. " p: „Poiit. Äorr^sp." lvasvustaa englanti» itäisten isanomai<Htien, niiden jjnfo£>i<* — Maatilantauppa. v». ii P:nä Daily Miqin ja Morning Postin, lau- myt^iin huutolk<dulpalla c»grzn<zoini T. Sainion ««nerolta konkurssipesän >puo- lesta Tainiolle kimluneet osuudet jtönk- kölän ja Paattilan rälssitiloista Jämsän pitqjän E«vpolon K)iä»sä. Rorteiurman tar^uZsen 2^.0tv ma>rUaa »cft m?an>wilj. Aqjö ftöniiyMi, jonka tarjous ^yiväkjyt- tiin. IlilnilM» slimilliMijit» mnili Milelti. BudaPeslislä Helsinkiin saapuneen sähkSsianoman mukaan on unkarilais» ien ylioppilas-lauiajien malka tön- ne peruuteltu. Tämä peruuius on .nheutunut to- dennSköisesti nimisen tvaliiollisen ose- man muoksi. Alunalta Suomesta. Wat,g!tse«!ket Helsingissä. Helsingin ersiivä poliisi on nyltem- min kuulustellut kaikkia keskiiviikkona Holisingissä tvenÄäisien wiranomais- ien pyjnnöstä lvangiiiuja henkilöiiä ja passiitanut heidät läänin tvankiiaan Uudenmaan läänin kuivernöörin lä- hempia määräiMä Marten. istmtoja, jotka ko>ctlaivat ofottuct oikeute» luksi 2itcirW'N puolesta uh!t)i»i mieien- ojclulfia sillä pcrustcclla, cttciiuät ne niidon ■micki-ta luonteeltaan :oi;cn wc>llion siisäisiin asioihin sekaantumista. ®>e cmnne ale taipuwaisia, lausuu "lchti, tunm»slainaan tätä oik'iitt«!iiÄ)ri:ystä perustelluksi, »vaan piGommin li>u!emm-e, että tällailscsla sekaantmnisk-sia pidäily- misen periaate ei salli milä>än poitlkcuk- sia ija täikMinen asiain kaisantotanta on paljoa oikeampi, sillä tästä periaatteesta on pidettÄva lujasti kiinni kansainlvä- lisien etujen takia. — Huhut ministcrimaltiosihteeri Lcing- hossin erosta. Rufk. Acwo kerioo, Huhai>t kenraali Kovcwon niinitiämiscstä Lan^hosfin sigaan S-uomon >n!nisicrilval- tiosilhteoriM clvat tehneet Tukholmassa siuuren tvaikutuksen. Demokraattiset yh« disttKet moart päättäneet toimeenpanna suuria kvkvMm »vastalause?» laittamis» ta »varten. — Myrskylintuja palaa. (Entinen Hel singin iftfiivän osaston rikoSasiamkomi» sario Wii!ho PciZonen saapui t.k. H pnä Helsin5im höyN)laiwalla «von Tobeln." Tuo ifnLtlaibfcifsi tullut mks oli ollut maatnnaton tylläkin matckn-stamaan toi» >s<ssa lm>kas-sa. Hänen rouwansa oli saa» pimlut »viime «lauantaina llleädorg lai- «»alla. >'-ten mchttää siltä, hm Pekosen peche asettuisi Hclsmkiin asi.unaan. — Surullinen onnettoinuus. SI esti» Mii kko na klo 5—6 mälillä illalla ajoi jekajuna n:o 614 Tertvajoen ja Oris- malan asemien Mälillä erään manhem» manpuoleisen naishentilön knmoon, sillä surullisella seurauksella, ett kuole- Yleisön osasto. Äeski-Tuomen Toimitukselle! Lehdessäiine miime tiistaina olleen herra Jonas Castrenin allekirjoiiia- inan kirjoituksen- »Toimeenpannun »nielenösoitulsen johdosia" pyydän kohieliaasti, että tasapuolisuuden n.ihinä oli kuitenkin selmästi lauiu- nui toiwottM'«'lsi, että oli foetcitoma saada kaikki puolueet sa ryhmät suur- >'.valiiollisissa 'kysymyksinä yhtymään. Euä edustaja I. C:n menettely pe- rusius!akiwaliokunnassa näin ollen, iivaillkakin woi Möniää hänellä walio» kunnan käsiitelyssä olleen annoltakin, oli omiaan herättämään tyyiymättö- myytiä !ja ipaheksumista Nchmän jäse- nissä, lienee luonnollista. Mikä osa edustaja I. C:lla oli 25 pnä toukokuuta eduskunnassa keskus- telun alaisena olleessa Neivaa miljvo- na-asiassa ja siinä tehdyssä päätöksessä, IsiiiQ olemme ijo aikaisemmin tehneet selkoa ja lausuneet armostelumine täs- tä kclko nuorsuomalaisen puolueen kun niaa tahranneesta menettelystä, ^n itsestään selivää, etteÄät ryhmän >wa- kaivammal ainekset ole tvoinee: tällais- ta ke^r>l)tmielistä huijausvoliliikkaa harmitta ja suuttumukselta.nähdä. Muita mitan kukkuroilleen täytti hra I. C. eduskunnan lviime lauan taisessa istunnossa, läsuelläesiä wal- lioivarain »valiokunnan mietintöä wa- rain osottamisesta »vuodeksi 1910 so- tilasriilhaslon tulojen täydenläiniseksi. ti o'lva ra i nwal iokunnan enem mistö oli chdottanut, että eduskunta päättäisi mastauksessaan ilmoittaa, et- tei se ole woinut hymäksyä armollista chtt)stä sotilasmiljoonain maksamises- ia >waltakunnanrahastosn. Tällä e- nemmisiön kannalla oliivet myöskin Maliokunnan nuorsuomalaiset jäsenet, ed:t Koskelin j« Puhakka, joiden »oas- ialauseen ponisi on sama kuin fcalio- kunnan mietinnön. Ainoastaan pe- rusiellujen suhteen he ehdoilimat erään kshdan mietinnön loppuosaa muutet- lamaksi toisin kuulumaksi. Tämän Mastalauseen kimppuun hijMäsi edustaja I. C. mainiiussa täys-istunnossa sellaisella ttmalla kum olisi siinä joillakin aiman päremättö- millä perusteilla puolustettu »txilio» kunnan enemmistön ja nuors>tomalais» ien ryhmän kannasta poikkeamaa eh- 'dotusia. Hän käytti parhaan asian- chotaitonsa ja koko sabmartelukykynsä saadaikseen todisietuksi, eitä »vastalau- aseessa esitettiin m»)ö n tyw ä i syyt ka n laa, joka olisi kokonaan ristiriidassa edus» kunnan entisten Päätösten kanssa. Sa- »naan Maitokunnan mietintöön lliitetyt käeksi muuta wastalauseita, joista toi- sessa puolustettiin sotilasmiljoonain myöntämistä, toisessa taas sosialistien yltiöpäistä kantaa, kuittasi hra I. C. lMerrattain Byhyeen ja oh mennen, koh distaen koko järeän tykistönsä malio- kunnan nuorsuomalaisten Mastalausee- seen, joka kuitenkin, tulen sanottu, Päättyr samaan ponteen kum walio- kunnan mietintö, Maliokunnan mietinnön loppuosa 'kuuluu seuraamasti: Mun armollisessa esityksessä täten via seurasi heti. — Jkä.vän tapaiur- wuoksi mMkm julkaisette armoisassa lailliset oikeudet täydellisesti tyrjäyte» man uhriisi jouiunut nainen ali kulke- tchdeSsänne »Helsingin Sanomissa" jään, ja kun siis samat syyi, joiden ' ' imuolsi eduskunta Miime Ivaltiopäimil lä ei katsonut »voimansa hymäkfoa sil loin säsiteltämänä ollutta sotilasapu nut keskitä raiaa junaa mastaan. We» olleen tätä asiaa selmittämän seuraa turista ol!i kyllä ajoissa annettu wa- wan kirjoituksen. roiiusmeröki, jolloin nainen olikin as- mmlt ftmulle, — mutta ainoastaan kittyjen uslkspuolell^ ei ratapölkkyjen Kunnioituksella: K, W. K o s k e li n. Wi;m§ kuun 31 pna, maksuja koökewM arm. esitystä, nyt- kin owat olemassa, ei eduskunta »voine olla tälläkin kertaa sanottaa esitystä hylkäämättä. Suomen maltiopäimät omat eri ai- koina osoittaneet, ettei Suomen kansa ole pyrkinyt eikä Mi »vapautumaan laillisista lwelwollisuuksistaan maan puolustukseen nähden, ja aikaisemmin myöntämällä puheenaolevan laatuisia apumaksuja on se ojottanut olemansa taipuivainen imäliaikaisesii rahamak- suja suorittamallakin ottamaan osaa wal ia kunnan puolustukseen, toimossa saada sotilaschsymys laillista tietä lo» Pullisesli ratkaistuksi. Tämä plzrki- mys ei ole kumminkaan johtanut toi- >mottuun tulokseen, maan päinlvastoin on hallitus ryhtynyt tälläkin alalla jatkumasti laimvasiaisiin toimeirpi» \ teisiin ja wastaten eduskunnan nimen- omaista päätöstä, niinkuin edellä cn mainittu, siirtänyt 22,000,000 mark- 'kaa maltakunnanrahastoon, ilman et tä on annettu pienimpiäkään takeita asian laillisesta ratkaisusta. Armollisen esityksen hylväksyuiijeen on eduskunnalla »valiokunnan mielestä tällä kertaa sitä wähemmän syytä, los- ka iMiime aikoina tapahiuneet moni tuiset Suomen Maltiojäännön louk- kaukset ja »vireille pantu suomen oi- keudellisen aseman mullistamista tar- koittomat, waltakunnanlainsäädäntöä koskewa ehdotus osottckvat hallitukses- sa yhä pienempää tahtoa Suomen wal. tiosäännön kunnioittamiseen. lSen nojalla, mitä edellä on esiin- tuotu, lmaliokunta kunnioittaen ehdot taa, että eduskunta päättäisi alamai- sessa »vastauksessaan ilmoittaa, että e- duskunta ei ole moinut hymäkstjä ar mollista esitystä". Tämän kohdan ehdoilimat ivasta- lausujat muutettamaksi näin kuulu» maksi: »Sainar sWt, jotka saaitoimat edus» kunnan Miime tvaluopänvillä olemaan .h»Mälks»)mäitä silloin käsiteliyä arm. esitMä, oivat epäilemättä nytkin Moi» massa sitä enemmän koska hallitus miiölhemmÄä määräyksillä ja toimen piteillä, jotka omat ilmi ristiriidassa maan oikeusjärjesiyksen kanssa, louk- kaa edelleenkin Suomen »valtiosääntöä. Asiain näin ollen eduskunta tällä ker- laa ei lhaivainne mahdollisiasi hymäksyä armollista esitystä. Tämä ei kui.en- kaan osota sitä, että Suomen kansalta puuituisi tahtoa kantaa sille perustus- lakien mukaan kuulumaa osuutta wal» takunnan puolustuksessa. PäinMas- toin eduskunta, makaumuksensa mu» kaan, on edelleenkin malmts tunnusta maon Suomen kansan melivollisuudet »valtakunnan puolustukseen nähden ja on osotiautu»va auliitsi täytiämään siiliä kohtuuden mukaiset Maatimukset, kunhan »vaan eduskunnalle perustus- lain mukaan tämän asian raikaisemi- seen nähden kuulumaa oikeulta ei lou- kata. Sen nojalla miiä edellä on esiin- tuoiu, saaimiie kunnioittaen ehdottaa, että eduskunta Päättäisi alamaisessa »vastauksessaan ilmoitta», eitä edus- kunta ei ole moinnt hymäksyä armol lisia esitystä". Saattaa olla eri mieliä siitä, oliko stjytä tehdä »vastalauseita mietintöön, jonka ponnen kuitenkin ttiydellisesii hy- mäkD) ja jonka perustelutkin oikeas- taan sijäliämät samaa, mitä »vastalau- seessa tahdotaan sanoa — »vaikka mii» lmemainitussa selmemmin ja parein- min aseturaan eduskunnan aikaisem- »nalle kannalle. Eräässä suhieessa on wasialauseen kaisottama osuneen oi ke- ampaan 'kuin mierinnön. Mieiinnon lause: „Äun armollisessa esichksessä — lailliset oikeudet täydellisesti ftjrjäyte- tään", on^maltio-oikeudellisisti epäilyt- tämä! Eihän esitlM, ioka on Main eh- dolus, woi syrjä»)ttää Suomen laillisia vikeulsia, ja maikka esitys on laimvas- iaijella kannalla, niin ei je estä edus- kuntaa siiä oikaiseinasia ja tekemästä laillisia Pääiösiä. Tässä kohdin on mietinnön sanamuoto hi ukon erchdyr- iämä, ja on »vastalauseelle «>duk,i, että se on iämän sulkenut pois. Sittenkin on myönneiiÄvä, että mastalauseen sa namuoto ei ole kaikin patkoin onnis- tunut. Mutta jos tämän myöntääkin, niin on sittenkin kokonainen kuilu nii- hiit tuomitsemiin, ilkeämielisiin lau suntoihin, joika hra I. C. :v>as:aiau- seesta antoi. Niin kuin keskustelussa jo lausuttiin, eimät mastalansujat suinkaan esittäneet mitään uutta kan- taa asiassa. PäinMastoin climat he aie/.uneet siinä samalle kannalle kutn eduskunta edellisillä ivaltiopäiiMillä, käyttäen melkein samoja sanontainuo- tojakin. Niinpä sanotaan eduskunnan »vastauksessa sotilasmiljooma koske maan arm. esitykseen 1909 M. toisilla maliioPäilMillä m.m.: »Suomen eduskunia on aina tun- nusianut ne melmoitukset puolustus toimeen nähden, mitkä maamme ase- man perusiuksella Mältakunnassa sille kuulu»vat, ja on aina o!oi:autunui au- lii'isi täytiämään Keisarikunlt.in tahol- ta siinä kohisin esiteiyt Maaiiinukjel, iniknli ne omat someltuneet huolenpi» toon Iliaamme oikeusjärjeÄykjeu »voi- massa pitämisestä ja kansamme kykyyn !kantaa soiilasrasitusta. Tämän osot- limat Waltiosääd»)t 1-893 m. ylimää- iäisillä waltiopäimillä ilmoittaessaan olemansa mälmiit aseiiamaan maamme kannetia»vat'si sichenastisia tuntuvasti raskaamman sotilasiaakan, pannen aw noastaan sen e^hdon, että asian raikoi- sussa oietaan warteen Valtiosääiyjen perustuslainmukaiuen oikeus olla siinä osallisena. Niinikään tunnusti Edus- kunta 1904—05 ja 1907 w. Maltio» Päiwi'llä Suomen welmoll'suudep. puo- lustuslaitokseen nayden, samalla kuin p»>rki edistämään 1901 m:n hallinnoi- lisen ase »velMollisuusaseiukicn antami sen kautta synl»)neiden oloien lopullis ta lainmukaista järjestämistä. Edus» kunnalla on nytkin tämä aulius". Puolueettoman lukajaa lienee mah. Kakennuiichmn muistooa p»Isut»inwa että mviUK löytyy puuttum&ton T&nurto: StmtnftlS useammalla eri merkillä. Kilkki*, tiiliä ia savea. Kattotarpeifa huopaa, lakkaa monipuolinen Maalltarpeiden varasto y. m. O.Y. Keski-Suomen Bantakaupassa» 1-0 Juuri sisään tulleita: Naisten Leninkikankaita värillisiä ja mustia. Pumpulikankaita kotimaisia ja ulkolaisia. Pumpuli- ja villamusliineja. Tervevsliivejä — „Sirene" korsetteja. Liivin suojustimia. Sukkia pumpuli- ja villa- yksivärisiä sekä kiijavia. Vöitä, vyönauhaa ja vöysolkia. Silkki-, liina- ja pumpulikäsineitä. Eesäsähattuja ja saketteja. Alushameita jd puseroita. Ompelutarpeita ja koristenauhoja. Silkki ja pitsinauhoja y.m y.m. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. G. OKSALAN Herrain Pukimoliikkeessä suurin, parhaiden lajiteltu varasto miesten vaatetustarpeita kuten: Yö- Alas- Pibee- Urheila- Kirjavia- Valkosia- Panama- Olkl- Huopa- Kangas- Bosettia, K ravat ta, Boaettinaahoja, NcnUiiroja, Lakkia, Keppiä, Hansikkaita, HenskeliA, Vöitt, Sokki*, Jalkineita, Sukkia, Valmiita vaatteita, Helletakkia, Kirjavia liiviä, Mansettia, Kauluksia,, Etumuksia, I kirjavia ja f vakosia Harjoja, Kampoja, Nappia, Toaletti ) Parranajo f Vuorittomia hellepukuja, tarpeita, Sadetakkia ja -viittoja; Sateenvarjoja, myy M. 6, OKSALAN Herrain Pukimoliike. 2108 1—1 doton löi)tää mitään asiallista eroa- Torstaita tämän kuun 16 p. kello maisuutta tämän 1909 w. eduskunnan 1 10 a.p. tarjotaan huutokaupalla ja edustajain Äoskelinin ja Puhakan llkia vistaa kansakoululla vähimmän ivastalauseen wälillä. «Eikä wastalausujain kania asialli- s«sli eroa myöskään samain 1909 wai- liopäiiväin perustuslakimaliokunnan s o t i lasm i lj o ona lysym yst ä koske maa n mietintöön liiiettMä ed. Ä. G). Rosen- qioistin wastalauseesta, johon m.m. ed. I. C:n filloin yhtyi. Siinä lausutaan m.m.: „Olen myös samaten kuin Ivaliolun- takin nmjkuutettu sen seikan tärkei)destä että soiilasiyst/myksemme tulisi mah dollisimman pian lopullisesi: järsesic. iytsi. Mutia kun iämä käyiännöllisis- täkin fi)istä ei woi heti tapahtua, saan minä, lviitaten »valiokunnan esittä- mään kansan eduskunnan alttiuieen iunnustaa ne welwollisuude! puolus- iustoimeen nähden, jotka maamme ase- man perustuksella »valtakunnassa sille kuulumat, ehdottaa j.n.e. 'Sama „aulius", josta cd. C. nyt moitti wastalausuj!a, oii siis hänellä itselläänkin w. 1909. vaativain hankittavaksi aitausriu- kuja ja pylväitä mainitun koulu» aitaamista varten, kuin myöskin mainitun koulun aid.n teko taijo- taan samalla vähimmän vaativain tehtäväksi, josta lähemmin huuto kauppatilaisuudessa. Jämsä % 10. Rakennustoimikunta. 2112 Hyvää kärpäspaperia A. Blomqvistilla. Fiisti, kunnollinen ja ahkera nuorempi naishenkilö, joka omaa hyvän käsialan ja var man laskutaidon, saa paikan he- ; iniku silloin delmä- ja siirtomaatavaraliikkeessä. sopi Perustuslailliselle kannalle, ei so- ^ llmotua kernaammin henkilökoh- ^inui sille nyt enää. Ed. G. koetti to sin osottaa, että asema nyt muka olisi siinä määrin toinen kuin miime wuon- na, että eduskunnankin i?y'y'st asettui loiselle kannalle. Mutto tuskinpa ku- kaan muu eduskunnan jäsen käsitti wa. liokunnan enemmistön kantaa luopu- misena edusikunnan wiimewuotisesta kannasta. Valiokunta itse ainakin we. :oaa m,m. wiime wuoden eduskunnan päätökseen ja on siis samclla kannalla kuin toisen wastalauseen kirjoittajat. Edustaja I. C. esiiniyi iässä asias sa ilmeisesti prowoseeraun>asii omaan ryhmäänsä kuulumia rdusiasia lvas- i.ian, koettaen esittää näiden kannan ai- wan toiselksi kuin se oli poikkeamaksi puolueen yleisesti Hywäksymäs:ä tähän ostisesta kannasta. Kun tämä sini paitsi tehtiin sellaisella «alvalla, joka he. rätti koko eduskunnabsa yleisiä pahek. sumista, sa sai aikaan sulk aa ankaran kiisian nuorsuomalaisien lkesken koko eduskunnan edessä — eihän hra I. C:n lausciia tvoiiu jä^äa 'linan was- taus:a —, niin ei soivi ihmeiellci. soS nHmän omassa keskuudessa nyt katsot- tiin mitan oleman täyst ja tahdottiin n»astaisuudessa päästä lällaisista koh- tauksista. Tällaisista foistä on meidän tietääk semme johtunut edellämainittu, kah- dentoista nuorsuomalaisen edustajan kchoitus hra C:lle luopua ryhmästä ja tästä todennäköisesu johtuma ryh män jakautuminen. Todellisuudessa onkin nuorsuomalainen eduskuntan^- mä nyt pääityneen isiuutokauden alus- ta asti toiminut n.s. kahdessa jaostos- s<>. soM kumpainenkin owat pitäneet erikoiskokouksia, wain silloin tällöin ichteisnemvotteluihin kokoontuen. Ensi isiuntokauden alusta — sillä näyttää — zääneivät nämä Yh:e:öneuwottelut kohonaan pois. .. ^ t»wssti. 2115 A. Blomqvist i-i Appelsiineja, Omenia, Sitruuneja, Hedelmämehua monta eri ltiia. Sitronellea, Ksrpaleekstraktia, Pomrilia, Tuoreita marmeladia, Suklaa konvehteja, EngL bisquitiä monta eri lajia. Kuivia hedelmiä y m. y.m. 2117 A. Blomqvistilla. i-t Kuulutus. Ltuvantaina t.k. 18 p:nä kello 12 päivällä, myydään julkisella kon- k' rssihuutokaupalla Vuorelan ti lalla Karstulan kirkolla kultaseppä J. D. Aallon konkurssipesän omai suutta, kuten monenlaisia kellonpa» riä, tormuksit, huonekalup.y.m. y.m. sekalaiaia metalli y.m. tavaroita. Huudot ovat heti tilaisuudessa maksettavat. Karstulassa kesäk. 7 p. 1910. Aaro Jaskari, ackottamiM. l-l 2113 — ^läfe. Tenaaiti on myZntLnyt I!iM'äs5i)llän seminaarin lehtorille N. Ojalalle 1,200 mkn clinkautijea eläkkeen. , . .