Nro 244 — 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona lokakuun 26 pnä ,—I I— K. S. R. Tuoretta 2VH (Cocus rasp.) saatavana K.-S. Rohdoskaupassa Helsingfors Tournee KU N N ALLI8TAL0 LL A Keskiviikkona lokak 26 pnä klo 8 i .p. ensi kerran Suomessa Arsfcne Lupin Francis dc Oros*rt Q j» Maur c > LebUocui 4-OMiuen mi uiooi-kappalft. Torstaina lokak. 27 pna klo 8 i p Bröllopet pä Ulfäsa 4-04*1!)*'» hist^rikl'. näyt. kitj Fran* fietlberg. Korotetut pääaylippuje, hinnat Pilettejä naalavana iuunalUaulon ▼ahtimestsri Mannylti. 3111 1—1 Nyyntihuoneuston, »varaston ja luotonkin saaminen oivat ful)toclii- jcvti helppoja asioita. Vaikeus ja menestyksen salaisuus on Mliynins- sä. Liike, jonka menekki knsivau. Ma- kaivoituu joka hetki. Olkoon että aika on tiukka ja ansio minimaalisen pieni, kasmaiva afiariötäiuäin piiri fcn korivaa ehdottoman paljun »var- inemniin kuin satunnaiset „hymät kaupat". Mcikäläiueu yritteliäisyys sangen monasti lamaantuukin jo siihen, kun sc on saanut liikepääonian koloon ja myymälän olvet auki, muna siinä en ivasta alku, siitä »vasta »voi la!)- teakin koko työ. Menekin saamutta- inisessa kyllä yritetään yhtä ja tois- ta. mutta »vaikuttamin, iskemä rek- laaiui, jätetään aiivan harkinnatta, sattuman waraan. Mutta niiten sc fitie meillä ioni- teisiin järjestää? Liikemies joko '.valitsee apulaisi»- taan pystywinimältä näyttämän, te- hoittaa häntä parhaansa mukaan a- siaai» syiventyinään ja antaa sitte ko ko hoidon suuiiiitteiiluneen hänen suoritettawakseen, iai kääntyy ulko- puolella oleman puolueettoman il- moiiusmiehen apuun. Pari. kolme liikettä, jotka eimät iniilään taivalla kilpaile keskenään. moisimat sangen Kylvin käyttää yhteistäkin reilaa.ni- hoitajaa. Tällaisen palkkaaminen ei silloin tekisi osaakaan niistä ku- luista, jotka muuten aiheutuivat, ja nyt asia olisi tosiaannn puolueet.o- niissä käsissä, joioen toiminnan määräisi yksinomaan päämiesten c- dui. Liite tietäisi silloin tekemänsä rek- laamia meillä parhaalla mahdollisel- la. taivalla ja saamansa scn suor.te- tuksi myöskin kaikkein halmimmalla. Saamutettamista tuloksista nyt tosi aankin Moitaisiin tehdä laskelmia reklaamin kannattaivaisuudesta, e- dellyttäen tietysti, että reklaainihoi- tajalla on työssään ollut tarpeellista arMostelukykyä. Tämä on reklaamihoitvniuoto, jo- hon meilläkin tullaaii ennemmin tai myöhemmin. IS. St. V irallisiaymyleisui uutisia. Totilasmlljoonat. Senaatissa esiteltiin eilen kenraa- likumernöörin kirje ^ milj. nikn suo rittamisesta keisarikunnan sotilas tarpeisiin M. 1010. Senaatti päätti lähettää asiasta fujdmuu kenraali- kumernöörille. Kir.elmun sisällöstä ei toistaiseksi anneta niitääu tietoja, kuitenkin ci senaatti ainakaan »vielä ole antanut määräystä kyjeesjäl..le- wan rahamäärän snoritta.nisesta Wenäjän Maltakuniianrahastvou. Senaatissa esiteltiin eilen kenraa- likumernöörin kiri-.', missä pyydetään senaatin lausuntoa M. 1010 eduskun nan ivastauksesta ar:n. esitykseen iva- rojen osottamiseSta sen lainainääräii takaisin maksamiseksi, juta iv. 1 SiOl» on siirretty Maltionrahastosta suos- tuntarahastoon. Kuten muistuttanee kieltäytyi e- dnsknnta osottamasta Maroja tai kr l- tukseen. Senaatti päätti lausunnossaan e- sittää, että kysymys lainan takaisin maksamisesta saisi raueta. Asiaa on senaatissa ivalnnstele- ivasti käsitellyt ivaliv'iinta, johon o- mat kuuluneet 'enaaltmit Markoss, Wirenius, Hedlund, Betq ja Kraatz. Leimasuostunta w. Senaatissa esiteiitin eilen keinoa. likumeriiöörin kirje, missä Pyydetään senaatin lausuntoa iv. 1010 eduskun nan »vastauksesta arm. esitykseen »v. 1011 suoritettavasta leimaiveio^ia. Senaatti päälti lausunuossaLN puol- »aa eduskunnan ivasta» sm. Asiaa on icnaativia »valmistcle- masti käsitellyt maliokunta, o- ivat kuuluneet senaattorit Markoss, Virenins, Hedlund. Verg ja Kraatz. — Lskar Muurin murha. 5tuten ennen on mainittu, on keiiraalikn- meruöörin kansliasta ilmoiteltu les ki Matilda Munrin asiamiehelle, elti kenraaliklimeriiööri on lähettänyt Matilda Muurin puolesta tehdyn a nomuksen hänen miehen»ä Oskar Muurin murhaajien saattamisesta lailliseen edesivastau^seeu 22:fcn ar meijakunnan päällikölle. Sen olies- sa lienee kenraaliknivetnööri toiinil- tanut käännöksen leski Mnnrin ano- niuksesta sotilaspiirin esikn-umlle Pietarissa, joka nyt on määrännnt että asiasta on pidettäivä täydentä- mä tutkimus. Tämän määräyksen on 22:sen armeijakunnan päällikkö näinä päilvinä lähcttäniit edelleen toisen suomenmaalaisen tarkk'ampu- japrikaatin päällikölle toimeenpa!,ta- Maksi. Asian jättämisestä sotaoikeu- teen, jonka tutkittaM.iksi ja tuoniit- talvaksi se lain mukaan kuuluu, ei- mät asianomaiset kuitenkaan ole ai- nakaan toistaiseksi tehneet päätöstä. — Henkilökunnan uudestaan si- joittaminen rautateillä. Ziautaiei- den n. s. „Säästäwäisuyskomitean" ehdotuksen mukaan tulisi niiltä ase- Vierailuni Galitsiaösa. (Keski-S.ioinelle». M ö s l o m 11} c, 5/10, 10. Juna, jolla saatuuni Halitsiaan, o- li täynnä kesän ansioilta kotipuoleen palaamia galitsialutsia. Tällaisia ju- nia saapuu syksyisin Krakauhnn u- seampia päimässä joka suunnalta. Niitä tulee Berlinistä, 5)ampurista ja Etelä-Saksasta Paterin sisämaas- ta saakka. Siinä on ihmisiä, »vanho- ja ja nuoria, miehiä ja naisia ja myöskin alaikäisiä lapsin. Maikki ne civat raataneet kesänsä rahan edestä oman köykän kotimaansa iilkopuclel la. Iloisella tuulella ue taitki nyt palaamat. Kuka tietää, kninka mon- ta toimetta heillä jokaisella onkaan tulemaisuuden »varalta. Tuon pie- nen pääoman kautta, minkä he owat saaneet koko kesän työstä, pääsemät he taas askeleen lähemmäksi noita toimeitan^a. Siksipä kuuluukin lau lua ja soittoa jokaisesta Maunusta. Juopuneita junassamme ci ollut, enkä huomannut että olisi tapaktu- nut pienempääkään tappelua. Tä- mä kaikki herätti minussa kunnioi- tuksen tunteen iätä kansaa kohtaan, joka historian koman kohtalon suo- masta on joutunut niin monessa suh teessa tuuliajolle. Tahdon kertoa seuraamassa hiukan galitsialaisten kotoisesta elämästä Krakaussa, sillä tällä elämällä on monia ominaisia ja mielenkiintoisia piirteitä. Samalla tamalla kuin pitkällinen pouta saattaa kuoleman partaalle ko ko mihertämän luontomme, samalla »aivoin MaikuUaa galitsialaisten te- määllä tapahtmvr maasta muutto Ärakaun liike-ia koko taloudelliseen elämään. Kapakat, joita on melkein joka toisessa talossa, muuttamat ke- sän kuluessa hiljaisiksi ja autioiksi. Joku Amerikasta palaama siirtolai- nen Moi niissä kyllä kesälläkin tuhla ta suuren osan monimuotisten ahcr- rustensa ansioita, ivaan se ei sanot- tamaa »vilkastumista saa aikaan. Au- tiot oivat kadutli'1 ja iiirhaan kulke- ivat kerjäläiset niilä pitkin, sillä jo- täinen on kesän aikana itsekin köyhä. Kauppiaat kirjott-imat Mekselinsä ai- noastaan syksyllä maksettamiksi. Ne taas, jotka lähtetoät työmaille omat keMäällä niin köyhiä eitä, jolleimät saa matkarahoja edeltäpäin työnan tajilta, niin täytyy heidän lähteä ja!- taisin kaukaisille ansiopaikoilleen pa tikoimaan. Mutta syksyllä tämä elämä muut- hui ihan toisenlaisekii. Silloin Kra- kau Malmistautuu ihan kuin suuriin juhliin. Uusia liikkeitä perustetaan, kahmilat muutetaan miinikanpoiksi eli suoranaisiksi kapakoiksi. Juhla- tunnelma puhaltaa lävi koko köyhän kaupunkiyhteiskuulia'1. Vihdoin tulee väimä, jolloin ensi- mäisiä junia odotetaan kotia palaa- »vine siirtolaisineen, joilta toiivctaan miltä, jotka komitea on tähän asti käsitellyt, mähennettämätsi 10 abeina- päällikköä. 2 ensikirjuria, 11 roiSta- kirjuria, 2» sähköttäjää. 2 toista li- punmyyjää. 11 palkkioharjoittelijaa. 1 konduktööri. 5 jarrui:'iestä, ? e.se- mamiesten csi-miestä, »2 asema- ja lvaihdemiestä, 2 marrijamieStä, 1 maunnnsiimoojatar, 1 juoksupoika ja CO ylimäär. miestä. Uusia Mirkoja on komitea ehdotta- nut: 1 asemapäällikön, 1 eusikirju- rin, 1Z toisenkirjurin. 0 sähköttäjän, 3 Maihdemiesten esimiehen, 2 toisen- Maakamestarin, 13 asema- ja »vaih- demiehen ja 1 Martijamiehen. Poistettalvaksi ehdotettujen »vir- kailijain luku on siis 171 ja lisätpä- Mäksi ehdotettujen 45. Säästö näi*> tä toimenpiteistä tekee 12(j,5 l:t mk., josta 51,078 mk. syntyy asemain lak- kauttamisesta. — Routawuosien poiiisirit for- ivansanomukset. ^eiiuijait cniii^en nimismies K. N. W a h 1 li e c k on senaatilta anonut korlvausta 334 mk. määrän, minkä hän on suorittanut nimismiehen uniivorinustaan, joka hänen ent. kumernööri Kaiqorodosfin käskystä täytyi ostaa, mutta jota hän ei nyt enää ollenkaan Moi käyt- tää sittenkun häneltä suurlak.in aika na riistettiin nimismiehen »virka. Entinen kruununniiiiiömies E. Helenius ja entinen poliisikons taapeli H. K artrn n e -i omat se- naatilta anoneet korivausta siitä, et- tä heidät on erotettu »viroistaan. Senaatti on h >» l c n n Y t entisen poliisikomisaario ö. F reyberyi n anomuksen saada eläke jf aMustusia. — Tampereen yleinen sairaala. Senaatti päätti eilen lääkintähalli- tuksen kirjeen johdosta, Tampereen yleisen sairaalan sulkenniesta. maa- tia lääkintähallitnkseUa lisäselmitys- tä. ennenkuin se ryhtyy enempiin toi- menpiteisiin asiassa. — Wencriötcii tautien Uiastasta- »lincn. Senaatti on lääkintähalli- tuksen esityksestä innöntänyt tamal- lisittä ehdoitta 50.->0!» niku lisämää rärahan kulumaksi miuvreksi iveneris- ten tautien »vastustamiseksi. Wirkatalojen tilousjärjes- tclmä. UuÄenmaan läänin lääninhalliuis eh- dotlaa Ivi^ata^lojcn laionSjärjcsiclmän muuttamista k»Zke'.'.'aei:n csinsta aiita- iunc'iaon 1-nii'iiuiND-jni: cttii auivfauVioi fiiten tähänkin aöli nuäraujafu, ivähin- läin *24 ivuodelsi ei: niin 4jittaf.fi öjofu cuä wuokra-ajan kulncsja kolme Ivilje- lijsficvtof-antta chiii hiliui, ci fui:cn!<jan piicmmätsi fuin 30 lonobcn lä nnin kaulia urnJtioii tuiot warmaantin tac-UKiiifiaial. sillä !un :oiii - n ja tolinan- ncn .kicrtotaudcn fabot inivalli.j.-Sti tuot» laivat runsaan ituoiton, olisi ie ivuoiraa- jillc iafccna siilii, :t;ä hc samval palki- t suoriiiamansa f iiöki m; u l's c t ja iroisiivat he niin ollci! tehdä korkeampia iv u okra tarjouksia; että nc wirkatalot, ijtfa crva! siksi suu ret, että niistä tvoidaan liaitaita muo- dostaa uscanrpia >)!si.^s>naan inaaniviljc- !ykscllä kannatiaiv-a tiloja, jaetaan useampiin itsenäisiin wirlaia!o:hi>.i, ei kuitenkaan pienempiin kuin että niillä olisi 12 hehtaaria tvilje!»s.'elpvisia maa- ta ynnä osa yhteism^isään; mitkä 1 il-ct sitten itsenäilsinä tiloina annettaisiin wuo5ralle, sitä mastoin olisi kaikkia edel- lämainittua määrää pienempiä ivilje- Ifstiloja cli tovppia pi)e!:ä'.)ä ivir'ata- l>.>on kmilmvina ja niihin fciocltutctta-lvm lvirkatalojen alaisia torppia koSkeivaa 26 päilvänä tammikuilla ti>')2 annettua ase tusta; että -suure»npien kau,lunkien sekä Wiik- kaiden -liike- ja tehda-?paikke;cn läheisyy dessä »virkatalojen -nais:.: eroiteitaisiin pienempiä suorastaan kruunulle iveroa maksawia palstatiloja, joiden -kotitar- pee?si lvirkata>lGcn metsämaasta osa ero» tetaan wirkatalojentarkasiajan antamien määräyst-en mutaan hoidettavaksi ja käytettälvälsi yhteik-metsäksi; nestettä koko kuimuueeile Kmkauii elämälle. Äapakoiden omistajat laitiomut kuntoon jättiläi>?soittokoiieet, joiden ääni ilmaisee [o kymmenen kilomet rin päähän tulijoille, miten iloisella mielellä heidän kotiin tuloansa odo- tetaan. Asematori on täynnä ihini- siä. Toiset odottamat sukulaisia ja tuttamia, toiset t.ias oivat tykjäntvi- mittajia, jotka toiivomat hekin saa- mansa jonkin osan yhteisistä juhla- antimista. Kerjäläiset ilmestyivät koloistaan täysilukuisina ja Mähäi^ sen matkan päässä tallustelemat ka- tutytöt myöskin palaamia odotta- liiassa. Myös pyhä katolinen kirkko on odottajien joukossa cdusteltuna. Se tahtoo olla saal 1::; jaossa ensimäi- nen. Aseinasillan oiven luona koi- inannen luokan odotussalissa seisoo munkki jumaläidin kuivan kanssa ja ja sulkee tien jokaiselta ohikulkijalta Eikö se ole ollut näet ikuinen kirkko, joka on pitänyt rulouksia yöt ja päi inäi kansan hywin»voinni,t puolesta. £oS ei näitä esirukouksia olisi pidet ty, niin tuskinpa kukaan noista tuli- jp'sta olisi niin onnellisesti Mcinnt palata. — Näin ka, ajattelemat myöskin itse maikalta tulijat, sillä miltei jokainen muivta-t munkin fc- le',tia. «öyhii työ»!ies, joka kemäällä läh- lucsään matkalle ei mistään paikas- ta Moinut saadci laii.aksi edes matka- r-,hoja, on nyt kerrassaan tullut knn- rioitettaMaksi olennoksi. Jokainen pyrkii olemaan hänen tuttaivansa ja että n« metsä maat, jotka citoat ole tar peelliset wirkatalojen tvuoinisen puutar- peen rtjt>"bt)ttitniifcfft ja joita ei mollaisi täyttää edellisessä ko idassa esltetyllä ta- liralla, eroit-etaan iDiiniort suoranaisen bcibon alaisiksi; että tcollisuu<?yrit>>'jii» ji'iveliuw.it alueet eroitettaisiin c 1 • l j c r .1 ivnolralle annetta>ivak!si määräajoiksi; eitä kullakin ivirkat.Uoiia t oi ui i 111 tr f- laisiin tarkastus i--n ;o;fan jritn;llf j(rn- miseksi, mikä edellä cjiicIf;it;:tatui«- talvoista pa>raiten somc.liin wi, fciiofnl- le; sekä -että >näIitiPalais!«n elot lintixiltoi» iiin asetusten -kautta, joissa so>veliiiw>8? sa kolein noudatettaisi.n samoja peri- aatteita, mitkä lo»::>.vät 2C ättriiina tammikuuta 1892 micialalojen alaisten torppien arennciZta annetuAsa asetuk sessa sekä -että näidcn ivnotra-aika mää- lättäisiin yhtä pitkä.'s: kuin Ivirkaralcjen wuokra-aila. käillä tienoin saaivat kirjastoja: Karstula, Kangasahon koulu. — Kimijärmi. Leppälän koulu. — Petä- jämesi. Metsäkulman koulu ja Viita- saari. Wuorilahden koulu. — Läiikintälaitos. LäcifiiitähaUi- tus on asettanut ehdolle Jämsän pii- ^in alvonaiseen piirilääkäri,1 >bi'.'5aan ensiinäiselle chdokassijalle lyri.-ään piirin piirilääkärin, sil. maisteri, lääketiet. liscntsiaatti Otto M e 1: r- m a 11 i 11 puoltolanseella, toiselle ch- dokassijalle Heinolan piirin piirilää- kärin. sil. maisteri, Iääfct. liienlsi- aatti Carl Otto Höi; eriii ja kul- i!'.annelle ehdokassijalle lääk. lis. E. E. Bergrothin. Jyväskylästä ja Keski-Suoniesta. — Tyystarkastukseii uihciiitamia juttuja oli maauaiit. maistraatin is- tuiinossa useita, yhteensä 11! talon- omistajaa oli haasteltu ja >ve!'.voi- tettiin heidät 2—4 »viikon kulnessa 40—200 nikn sakon uhalla tekemään määrätyt korjaukset. Kaksi talonomistajaa tuomittiin 100 mkn sakkoon kumvikin. siitä et- tä oli>"at laiminlyö:iect tehdä seinät- tarkastuksessa määrätyt torja.itiet. Uksi juttu lykättiin ensi maanan taihin. johon mennessä termeyslau- takunnan on toimitettapa tarkastus kyseessäolemassa asunnossa, ja on snyttäjän ensi maanantaina cii:e'.lä- ivä terMeyslantakunnan lausunto. — Elinkciiioikmoitliksia. Tori» kauppalmvan sai maistraatilta iila.i- nantaina Aisatulla Ämuletdini'sf. Johannes Humppi ilmoitti an<aa= iransa Singerin ompelukoneiden kaupan. Kliorma-ajnrin tointa ilmoitti A- mauda Oksanen ryhtymällä ho.rjoit- tamaa». Munrarinliikkeciisä lopettaniisesta ilmoitti G. E. Forseiins. — Moottoriivene taivattiin eilen aamulla Peltoniemen lahsessa. Wc- nc oli pnnaseksi maalattu ja oli siinä lyhty sisällä. Lunltaivasti ^oikamii- karit oivat sen sinne kuljettaneet. — ItyflltAfMii-laStfHlirjllOtut. Cuv.v naeus-julilaii johdosta Äerner Sö- derström Osakeyhtiön lahjoit>ainia sataa 5l> mkn «rivoista lastenk>tu:S toa on 3l0 konina hakenut. Asian merlitys on siis tajuttu ja liuke-inx- ten lukuisuus ivoit.meen selittää niinkin, että »vaikea on nseimniilla sendnilla saada kunnalra apua täi- laisenkaan tärkeän malistusaatieen toteuttamiseksi. — Kirjastoista on yhtiö päättänyt antaa: Oulun l. 21. W a a s a n l. 10., Turun ja Porin l. !>, Hämeen l. 10. Nndennman 1. A, Mikkelin l. 7, Miipulin 1.24 ja Kuo pion l. 15. Ne kansakoulut, jotka jäimät ilman, moimat ostaa kirjas- ton puolesta hinnasta. Nuorsuomalaisen puolue- hallinnon toiouö. pit-ettiin sunnuntaina alkaen klo 1 Helsingissä Päilvölässä, ku- tn, »o euncii lyhyesti olemme kerto^ »ket. L<,£,i,ä oli keskudtmmikminan jä seniä ja piiritoimikuntien »valitse mia eoiik»Utjia, yhteensä :)S. Sitä paitsi oli saapumilla puolueen sano- malehlimiehia seka ivaltiopaiiväeduö- tajia, joilla ei kuitenkaan puoluehal- liuuosja ole ääuestysoikeutta. Ko- kouksen aivasi keskusioimikuiinan pu- heenjohtaja, senaattori Kaarlo C a } t r c n, joka myöstin toin-i tä- »iän kokouksen puheenjohtajana. Sih- teerinä toimi puoluesihteeri hra St. Kytömaa. Aluksi otettiin kesrustcltaivaksi kysymys kaikkien puolueitte.i yhtei- sestä ivaaliliitosta. Xleskustoimi- kunnan puolesta ehSotcltii-i kokouk- sen mielipiteeltä lausunaivaksi, että, koska kaksi puoluetta, mikäli sanoma- lehdissä on kerrottu, on asettunut tällaista yhteistä maalitoiiaintaa ivastustaivalle kannalle, kysymys kaikkien puolueitten yhteisestä Maa- liliitosta on katsoitama rauenneeksi. Tämä tulikin keskustelun ja äänes- tyksen jälkeen kokouksen päätökseksi. Wähem»tistö ehdotti, että nuor- snomalainen puoluehallinta päättäi- si kääntyä kirjelmällä muitten puo- lucittcn hallintojen puoleen yhteistä maaliliittoa kaikkien puolueiden kanssa ehdottaen, jotta täten moitai siin saada Marina, mirallinen lieto muitten puolueitten kannasta asias sa. Toisena asiana käsiteiilin kysymiis lraaliliiton solmiamisesta muuta mien puolueitten kesken. Keskustoi mikunta oli ehdottanut tehtäinäksi seuraaman päätöslauselma.'.: »Puoluehallinto, ollen sitä mieltä, että koska maamme Maltiollisen a- seman puolustaminen on olema iu- lemien ednsknnta-maalien tunnus- merkkinä, koko Maalitoiminnalle on annettama sellainen luonne että se, mikäli mahdollista, edistää eri puo lueiden yhteistoimintaa tässä puo- lustuksessa, lausuu ''uotamaksi, että Maalipiireissa, missä losuhteet sen suinkin sallimat, koetettaisiin aikaansaada yhtei- nen Maaliliitto niiden puoluei- den kesken, sotka eimät ole oset- tuncet yhteistoimintaa mastus. laivalle kanualle'. Asiasta suieusi pitkähkö keskuste- !>u. Äänestyksen jälkeen cii ehdotus ten mälillä 17 äänellä 12 mastaan hymäksyttiin seuraama jo eilen jul- kaisemamine ponsilauselma: ..Kaikkien puolueitten ul,teista Maaliliittoa tarkoittaman e^doinkse» rauettua puoluehallinto, pohtiessaan kysymystä Maaliliittojeu aikaansaa- misesta niitten pnoliieitten kanssa, jotka eimät ole asettuneet »>hteistoi- mintaa ivastustaivalle kannalle, on sitä mieltä että, katsoen olojen eri- Alaisuuteen eri Maaliviireissä, kysy- ^nms »vaaliliitosta on jätettäivä »oaa- lipunen itsensä ratkaista>vlksi'. Keskustoimikunnan ehdotus sai äänestyksessä Main kaksi ääniä. Hymäksytyn ehdouikse". jälkeen lä hinnä suurinta kannatusta sai mais- teri O. H. Moision tekemä pmisilau- se-ehdotus että, koskr ajatus kaikkien puolueitten yhteisestä maaliliito2-ta on katsottu rauenneeksi, nuorsuoma- laisen puolueen ci olisi telitämä Maa liliittoa minkään yksityisenkään pua luceit kanssa, maan käi.tämä itsenäi senä Maaleihin. Täm-l ehdotus saa- Mutti 12 ääntä. aitvan todelliset herrasmiehet sano- iv at häntä terlvetnlleelsi. Hän ei ooi saada selmille mistä sem.ii.'ii,cn iilnutos on saanut alkunsa, mutta iiii tuntee, ettei lian ole mikään ta- uuIMuen orja, jcimmoiseua nlu.maa* laiset työnantt.ja: t)ä;:ta oivat piiä- »ccl, Maan tunicc hän olemansa piitä liymä jokapäiväinen ihinincn kuten kaikki muutkin, öän <'N kärsinyt ko to kesän ja säästänyt rahoja krtun hi>oa Marten ;a r.yi hän on kotona. V>nn tahtoo olla kerran ihminen ih- m'Sten joukossa ja siitä sizysiä ci ole i.ntään kumma, jos hän ;>!s<äylyy hetkeksi katsomaan kapakkaakiii. Pian omatki:'. kaikki sen".!ioiset pai kat niin täynnä, etteiMit kaikki >:::- hin pääsekään. Naiset »ii0,;-at kil- 4. ca miesten !a,> .'a ja k,>ko perhe i:.:'uttaa muuiamaksi nuorokaudeksi lapakkaan asumoaa. Rntta sa::ni, myöskin semmoisia, että jo seurn» »^ana päimäiiä kotiin tulon jälkeen fua nähdä astumassa ^aliisiala si., sätki selässä mamttielä pitkin kylääa i!'enossa. Ahdessä ainoassa yössä o wat he tuhlanneet koko kesän a^sict j.l nyt jatkuu taas Iiälkätläiiiä, knn- nes kemät tulee ja tuo peloslulstu. Jos kapakasta jää »vielä jota'in jälelle, niin koittaa kirkko sen saada käsiinsä. Se panee toimeen kaiken laisia juhlakulkuja kansan keskuudes sa kaupungin kaduilla. Paitsi saar^ uao, koetetaan saada scmmiiseUe kulkueelle myöskin komea ja loisia- Ma näkö, mikä »vetää simistymattö- män kansan huomiota puoleensa. Ju malan ja jumala 1 äidin kumat ja iveistokumat ilmestyivät täyi'':.'uiji na. Toisia niisiä kannetaan kork.ol- la tangossa, toiset taas lepaämät ra»- l allisina paareille, joita enimmäkseen auoret naiset kattamat. Lippuja on lukemattomia ja monen »värisiä. Sunnuntaisessa kirkkojuhlassa näin erästä tämmöisen jonon etune- nässä kulkemaa nuorta naista pidet- tämän pyhimyksen arvoisena. Hän eli »valkoisessa pmvu-isa ja koristettu kukilla. Jokainen hänen laheisiiy- dcssään laskeutui Polivilleeit. Näinä juhlapäimina muuitui myöskin elämä tamallisesti puolta kalliimmaksi, sillä knn 0 .1 rahaa, saa mafiaa »vähäsen citenuuäiifin. On hymin »vaikeaa saada todellis ta käsitystä siitä, mistä tuommoi sen elämän alkujuuret periytyi',ät? Ouko siihen syynä simiötymättö- myys? Warmasti. Mutta minkä- tähden ei Galitsiasta ole tullut sivis tysmaata. Sillä on oma tävvelli- nen autonomia ia oma eduskunta maan pääkaupungissa Lembe.-gissä. Vapaus on täydellinen. Ei ole pu- hettakaan sorrosta, jota haritetaan Meuäjän Puolassa ja Saksan Pose- nissa. PäinMastoin galitsialainen on herra omassa maassaan ja saa suuttua jo siitäkin, jos joku koettaa puhua »vierasja kieltä. Waau sitten' kään ei simistys ole päässyt juurtu- maan ja syy siihen on bylvin yksin- kertainen. Puolalaisilla ei ole aikaa siwistyspyrkimyksiä Marten. Galit- sian suuri wapaus on tehnyt mahdol^ Wielä päätettiin, kertoo ^uo- malainen Kansa, antaa kcskustci- mikunnan toimeksi laatia ehdotuS puolueen Maalijulistukjeksi. Puoluekokouksen kokoonkutsumista c'. katsottu tarpeelliseksi. Keskustoimikunnan ilmoittamana aikana puoluehallinto uudelleen ko» koontuu tarkistamaan tvaa!ijuli?« tvsehdotusta sekä väättämään yleis» ehdokkaiden asettantiiesta. Mnnalt-a Suomesta. Kauppaneuvos A. Carlströuiin konkurssi. Tawarawarasto myyty. Kauppaneumos Alired Carlströ- min mararikkopesälle kuuluman taiva- ramaraston on ostanut tukkukaup- pias Frans Henrikson Kristiinasta 232,5:30 mkn kauppahinnasta. Va raston inlventaarioarmo nousce :;:47,000 nikaan. Nouma JuvneliuS uudelleen wangittu. Kemistä, lokak. 2 i p. ZtouMa Älnia Junnelius »vangittiin tänään uudelleen Alatorniou pappilassa Vaasan homioikeudei määränksertä. LScnäjSn kieli eusimäisetsi. -Kuien aikaisnnm-n on maininu, on Mikkelin -läänin !ii:vc'.'noö»i Ilmari Äuorinen kenraalikuvernöörin käskystä .ähettänyt T«voi'.?!nnan maistraaulle .'!7jelmän, jossa käsketään noudanainaan lammik. '29 p:nä «90'J annettua !övfi;ä, että latukiltvissä tuire olla famjer. ni met m»)öskin locnÄinnhciclIä. Tämii kirjelmän on sawonl!nnan mc.straatti :.k. 18 ju!ai4su: ja kaupunginpa!- melijan mälityksellä »ähcltänqt talon» omistajille määrä.)lsen eitä iatukilpiin on ennen marra-k. 6 p:ää merkittäipä latujen nimet ensin ircnäjän-, sitten suo- men- ,ja wiimc?si tiuj iiphctcn.i Tatvonlinnan ia.onomiSta.>ay^di§t:)^ aikoo kieltäytyä noudattamasta uur.f* rraatin määräystä sillä perusteella että talonomistajat owat w. ,S»03 lailatla» neet killoin maaditut kilivc: ja että nä« mä kildvet oivat suuriakon jälteen raba- toimikamarin määräl'!sc6:ä ja soitiveSta maalatut, jo-lloin w:näjänkielise: nimet niistä owat poistctu'. — 112. — Lipskiu suojatti. Joku aika sitten pyrki Pietanti asemalle barjot* fclijaksi erään fikäläifcit aseman fan- tariniivatitimestarln tytär. Asenian päällystö ei kummiukaan »voinut häntä Hajottelijaksi ottaa, koska Ha- fija ci osaa suomea eikä ruotsia ja koska hän päälle päätteeksi omaa hä din tuskin meikäläiien kansakoulun kurssia »vastaaivat alkeistiedot. Si täpaitsi 011 rautatiehallitus eritys sellä kiertokirjeellä kieltänyt ottamas- ta hajottelijoiksi naisia, Uitifka nä inä mi elä täyttäisiivätfin »vaaditut päteivimsehdot. «aifesta tästä Huolimatta ct mai nittu pyrkijä kumminkaan tyytynyt Pietarin aseman päällystön kieltoon, maan jätti asiasta anomuksen kcn- raaliknMernöörin apulaiselle Lip- stille. Ja katso, tie aivautui. Lip- ikiu toimesta otettiin pyrkijä Pie- tarin asemalle ja päälle päätteeksi pääsi hän aiman alusta palkkaa nauttimaksi, maikka tamallisissa olois- sa päkemyyschdot tämiäiväkin liar- jottelija saa Muosimääriä — usein kniisikin touotta — olla talmisajat il man palkkaa. Varmana Moinee pitää että tämä loistama menestys opastaa ennen liseksi, että Puolan kuningaskunnan uudestaan luomisen unelmat »voimat aiman puoli julkisesti esiintyä sen ra jojen sisäpuolella. Pääkysymyksenä m Puola eikä kansan hyminmointi. Kansallisuuskiihko ilmestyy jofifu sessä pikkuseikassa. Tämä toisien kansallisuuksien lcp- pymätön wihaaminen on ilaaivilais» heimojen melkein yleinen tunnus- merkki. Eikä se moi johtua muusta kuin siitä, että ne omat saaneet »vää rän käsityksen toisien kansain ed'sty» misestä. Unkarin slaamilaisilla rn se marma ajatus, että he oivat taka pajulla ainoastaan siitä syystä, että nnkarilaiset oivat »viisaampia. Sa- nauloista kaiisallishiilluutta pote- .vat myöskin tshekk'!äiiet. Ja ?^e- näjän taanwmuksell'set johtajat sc- littämät. kuten tietty, hymin n>i.t, :ttä muka suomalaiset, juutalaiset y. m. kansanainekset estämät suurta?5e- näjää kulkemasta edistustä koi.dcn. Nähdessään Galitsia.t oloja woi IcH- dä sen johtopäätöksen, että kansalli suusaate eli nationalismi on hmvä, mutta simistys kumminkin on aseiet- taiva koko joukon sitä korkeammalle. Olisin mielelläni tahtonut olla e- nemman aikaa ©alitfiassa ja tulla tuntemaan myöskin maaseudun elä- maä. Mutta Maliin sattui tulemaan, odottamattomia esteitä »viranomais ten puolelta. Galitsiassa oleskeluni aikana tapahtui näet lukuisia wan- gitsemisia Krakaussa. Vangittiin henkilöitä, jotka oli»vat yrittäneet lä- hettää räjähdySameitz Venäjälle ja