Lauantaina 22 p. Lokakuuta karj alat;ar N:o 120 — 1910 Surumielin ilmoitan että rakas pikku poikani cSorsii iilnio kuoli t. k. 19 p:nä Joensuussa 3:nella ikävuodellaan, suruksi äidille, kahdella siskolle ja vel jelle. Hilda Korhonen. Poissa poissa Torsti on, Hän ainiaaksi poissa on — Tuoni otti Unton' . . . Yötä mulle päivän koi, Mä Unton äänt' en kuulla voi, Kaihon kellot yksin soi. Kihloissa: Edla Päivinen Jaakko Silfsten (K. S. 1 k.) Liperi. pidetään yleisön nähtävinä Raa tihuoneella Tiistaina ja Keski viikkona tämän kuun 25 ja 23 p:nä kello 8—5 päivällä, josta täten ilmoitetaan. Joensuussa, Lokakuun 21 p. 1910. Kaupungintalo-valiokunta. Pelastusarmeijassa, Nikolainkatu 9, tänä iltana klo8joh : taa suuren pelastuskokouksen majuri Forsblom adjt. Lundin avustamana, sekä sunnuntaina klo 9 ap. suuren kokouksen nuorisolle ja lapsille. — Kaikki tervetulleita! A. Gisselbergr. (K. S. 1 k.) Talven varalle! loinen ii Gramteinsr OMENIA tjnnörelsiS ä 19 mrk.—22 mrk. Almeria rypäleitä ä 10 kg. tynnörissä 16 mrk. Suolakurkkuja ä 50 kpl. ja 100 astioissa suo8itt«l«e Ä. Heinonen. Telef. 36. Uusi tilaisuus MM ff v , ff »»»f saastamaan. WakuutuSyhtiö Salaman toimintaa edistämään! Mieraan malta-asemansa kukis- tammen myöskin taloudellisen elä- män alalla on ollut kansallisen liikkeen yksi tarkoitusperä. Työs- lentely tämän päämäärän hymäksi on ollut maikeata ja hitaasti edis- tymää. Tämä työ ennen kaik- kea kysyy pääomia ja niitä ei kan sallismielisten käytettämissä ole miljalti koskaan ollut. Mutta se kysyy myöskin runsaasti tottunut- ta liikekykyä ja sitäkin on suomen- mielisillä ollut niukasti, liiketoi- mintaa maassamme kun ruotsin- mieliset, ikäänkuin heille kuuluma na yksinoikeutena, omat aina har- joittaneet. Täytyypä lisäksi tun- nustaa, että harrastustakin kan- salliselle pohjalle perustumaa liike- toimintaa kohtaan on suomenmie- lisiltä yleensä puuttunut. Jos mii- meksimainittua olisi enemmän ol- lut, olisi suomalainen liike-elämä kaikista esteistä ja suurien pää- omien puutteesta huolimatta sit- tenkin nykyistä paljon paremmal- la kannalla ja kansallismielisten käytettämiksi enemmän pääomia. On olemassa kumminkin poik- keustapauksia, joissa on esiintynyt yksimielinen harrastus ja suuri rakkaus kansallisen liike-eläinän hymäksi. Erikoisella mielihymällä moi mainita kaksi rahalaitosta esi- merkkinä siitä. Kansallis-Osake- Pankki ja henkimakuutusyhtiö Suo- men. Ne ensinnäkin omat kansalli- sen innostuksen elähdyttäminä pe- rustetut ja jatkunut moimakas harrastus on ne myöskin suuriksi liikelaitoksiksi kohottanut. Kymme- net tuhannet suomalaiset, osaksi hyminkin mähämaraiset, omat kannatuksellaan näiden suuruuden luoneet. Näistä kahdesta laitoksesta on ainoastaan Kansallis-O sake-P ankki säilynyt puhtaasti kansallisena lai- toksena. Sen sijaan on Suomi- yhtiö kansallisen innostuksen nojalla mahtamaksi paisuttuaan nyttem- min luiskahtanut pois alkuperäi- sen tarkotuksensa, suomenmielisten taloudellisten pyrkimysten tukemi- sesta, tuottaen sen sijaan hyötyä ruotsinmielisten pankkilaitoksille. Tämän surullisen asiaintilan me jo pitkän aikaa kaikki olemme tunteneet, joten siitä ei tämän enempää. Kun kansalliselle pohjalle perus- tettua henkimakuutuslaitosta ru mettiin näin johtamaan mieraiden näkökantain mukaan, oli luonnol- lista, että uuden suomalaisen hen- makuutus-yhtiön perustamis-aja- tus syntyi kansallismielisten kes- kuudessa. Monta muotta kummin- kin kului, ennenkuin aietta ryhdyt- tiin toteuttamaan. Olihan Suo- mi-yhtiö ollut suomenmielisten niin lämpöisen harrastuksen esi- neenä. Ja toimottiin ehkä, että yhtiön johtajat muuttaisimat me- nettelyään. Kuinka olikaan, niin lopulta uuden henkimakuutusyh- tiön perustamispuuhaan toden- teolla käytiin ja nyt näin synty- nyt uusi Salama-yhtiö mihdoin kansallismielisten yleiseksi tyyty- mäisyydeksi on päässyt tänä syk- synä toimintansa alkamaan. Suomenmielisillä on nyt siis taaskin tilaisuus osottaa, omatko heitä elähytttämät aatteet elin- moimaisia ja, ennen kaikkea, käsit- tämätkö he kansallisen liike- ja la- loudellisen elämän edistämisen suuren merkityksen ja onko heillä kylliksi tarmoa ryhtyä tämän hy- mäksi työskentelemään. Tietäköön Suomen suomalainen kansa, että se moi siinä suhteessa paljon, jos se uneliaisuuden karistaen, wir- keänä ja sydämen halulla toimeen käy. Olkoon sen muoksi Salama sille yhtä rakas kuin aikoinaan Suomi-yhtiö! Kootkoon jokainen suomenmielinen kortensa tämän uuden yhtiön menestyksen hymäksi. Jokainen, ken näin tekee, on työs- sä mukana taloudellisen elämäm- me kansallistuttamisessa. Pitäköön jokainen suomalainen aina tämän työn merkityksen niin korkeana kuin se todellisesti on! Silloin on intoa ja rooimia riittämästi olema. ij ZjMutta toisestakin syystä ansait- see uusi henkimakuutusyhtiö tar- mokkaan kannatuksemme. Tiedämme, että yksityisten ja kansojen marallisuuden kulmakime- nä on säästämäisyys: ivakamaan harkintaan perustuma marojen käyttäminen ja sellaisten menojen karttaminen, jotka eimät ole ruu- miillisen tai henkisen elämämme säännölliseksi ylläpitämiseksi mält- tämätlömiä. Tiedämme myös, että meidän kansaltamme mitäsuurim- massa määrässä puuttuu tämä marallisuuden perusehto: säästä- mäisyyden harrastus. Meille ol- laan aiman mälinpitämättömiä mastaisten päimien ja muosien toimeentuloon nähden. Kun hy- mät ajat omat ja ansaitaan run- saasti, käytetään suuri osa ansiois- ta tarpeettomiin menoihin, nau- tintoaineisiin ja kaikenlaisella ulko- maalaisella tamaralla ja rihka- malla koreilemiseen. Kaikki tämä maksaa. Aksityisten ansiot kulu- mat ja suuret rahamäärät mirtaa- mat tällaisten hyödyttomäin ta- roarain maksuna ulkomaille. Kun sitten pahat päirvät tulemat, kun tulee huono raha-aika ja ansaitse- mismahdollisuudet omat pienet on puute yksityisten kesken ja raha- pula maassa suuri. Paljon paremmin olisi ja pal- jon tasaisemmin sujuisi elämä, jos jokainen kohdastansa pyrkisi maro- jaan harkitusti käyttäen mälttä- mään tarpeettomia menoja ja näin syntyneen säästön tallettamaan mastaisia aikoja marten suoma- laisiin rahalaitoksiin. Näin mene- tellen kukin turmaisi sekä itsensä että omaisensa huonojen aikojen ja onnettomuuden tapausten tuot- tamilta puutteilta sekä samalla toimittaisi osaltaan pääomaa ta- loudellisten yritysten tukemiseksi ja sen kautta ansaitsemismahdolli- suuksien ja kansallismarallisuuden suurentamiseksi. Säästämisharrastuksen elmyttä- minen on siis mitä tärkein tehtä- mä. Se on sitäkin suuriarmoi- sempi, kun meillä ilmeisesti hie nosteleminen ja kaikenlainen tuh- laaminen omat lisääntyneet pal- jon suuremmassa määrässä kuin ansaitsemiskeinot ja maan tuotan- tokyky. Kohottakaamme siis moimak- kaasti ilmoille kehotus: ryhtykää säästämään! Kaikukoon mukaan- sa tempaamana tämä kehoitus juu- ri näinä aikoina, kun seisomme maltiollisesti ja kansallisesti syn- keän tulemaisuuden kynnyksellä, ajan, joka kenties hyminkin anka- rasti on koettelema kansallista, simeellistä ja taloudellista selkä- rankaamme. Parhain säästämiskeino on hen- kimakuutus. Tämä tie on hymä nimenomaan sen kautta, että se melmottaa muotuisena makuutus- maksuna jokaisen makuutetun teke- mään määrätyn säästön. Tätä säästämiskeinoa kukin käyt- täkoön! Ken ei mielä ole henkeään makuuttanut, tehköön sen heti ja ken jo on, miettiköön makamasti, eikö hän möisi lisätä makuutus- määrää. Ja kenen ei enää kum- paistakaan tarmitse tehdä, hän ke- hotuksillaan ja neumoillaan autta- koon niitä makuutukseen, jotka omat sen tarpeessa. Muistakoon kukin myös, että makuutukset omat tehtämät uudes- sa S a l a m a-yhtiössä. Siinä on edullista makuuttaa sen muoksi, että siinä on huokeimmat makuu- tusmaksut. Mutta tärkeintä on, että se on ja tulee pysymään kan- sallisena laitoksena. Siksi ansait- see se meidän kaikkien tarmokkaan toiminnan ja lämpimän harras- tuksen. Suuri postitvekseli kadonnut. Postimekseli, suuruudeltaan 23,000 mk. on E.-S:lle saapuneen tiedon mukaan häminnyt postista Helsingin—Sortamalan mälillä. Yleisiä uutisia. Hämeenlääni» kutvernööri erversti Jimar Gordie on anonut mirkaeroa ja asetuksen mukaan eläkettä. Painotuotteiden lähettäminen painoylihallitukselle. Senaatin elokuussa kumernöö- rille lähettämistä painoylihallituk- selle koskema kiertokirje kuuluu: Koska keisarillisen senaatin tie- toon on tullut, etteimät kirjanpai- najat sen jälkeen kuin ennakko- sensuuri maassa lakkautettiin, ole painoasiain malmomista marten asetetuillemirkamiehilletoimittaneet kappaleita painattamistaan tuot- teista, niin on keisarillinen se- naatti tätä asiaa tänään käsitel- lessään käskenyt antamaan kai- kille kirjanpainajille tiedon siitä, että 19 pykälä arm. asetuksessa kesäk. 18 pltä 1891 sisältämä muutoksia ja lisäyksiä arm. ase- tukseen toukok. 31 pltä 1867 pai- notoimen asioista Suomessa on edelleen noudatettama, sikäli kun se melmottaa kirjanpainajia toi- mittamaan asianomaisille mirka- miehille kaksi kappaletta kutakin painotuotetta ja omat mainitut kappaleet painotuotteen ilmestyes- sä miipymättä lähetettämät paino- ylihallitukseen, koska painoasia- miehiä nykyään ei ole olemassa. Ilmoittaen tästä saa simiilitoimi- tuskunta pyytää herra kumernöö- riä antamaan teille armossa us- kotussa läänissä olemille kirjan- painajille tiedon keisarillisen se- naatin mainitusta päätöksestä ja todistuksen siitä niin pian kuin mahdollista heti toimituskuntaan lähettämään. Määrärahat käsityötaidon ja teollisuuden edistämiseksi korotettu. Kuten muistettane?, on senaatti ai- koinaan korkeimpaan paikkaan esittä nyt, että määräraha käsityötaidon edistämiseksi korotettaisiin 220,000 markasta 280,000 markkaan. Tä- män muoden menosääntöä mah- mistettaessa onkin tämä senaatin esitys hymäksytty, paitsi mitä tu- lee kulumaan muoteen, jolloin on määrätty suoritettamaksi tätä määrärahaa 245,000 markkaa ja on nyttemmin päättänyt, että yllämainitusta määrärahasta on muosina 1910, 1911 ja 1912 käy- tettämä muosittain 3,000 mark- kaa stipendeiksi käsityön opetta- jille. Wahwistettaessa kuluman wuo- den menosääntöä on määräraha käsityön ja teollisuuden kohottami- seksi korotettu 20,000 markasta 30,000 markkaan. Teollisuushallitukseu määrä- rahat. Mahmistettaessa kuluman muo- den menosääntöä, on korkeim- massa paikassa hylätty teollisuus- hallituksen anomus, että teollisuus- hallituksen määräraha kirjastoa, kokoelmia, painatuskustaunuksia ja kulunkeja marten korotettaisiin 3,000 markalla. Senaatti on myöntynyt teolli- suushallituksen anomukseen, että teollisuushallituksen apulaistilasto- tieteilijän palkkio tästä muodesta lukien korotettaisiin 3,000 markas- ta 4,800 markkaan. Maanmittaushallitus. Senaatti on myöntänyt maan- mittaushallituksen maantieteellisen osaston karttatöitä marten 4,000 markan määrärahan 3 muodeksi ensi muoden alusta olettamaksi menosääntöön, jos maltiomaras- ton tila sen sallii. Luomen maanmittansyhdis- tykselle on senaatti myöntänyt 2,000 mar- kan apurahan 3 muodeksi ensi muoden alusta otettamaksi meno- sääntöön, jos maltiomarain tila sen sallii. Taideteollisuuskeskuskoulu. Senaatti on puolestaan myön- tänyt keskuskoululle taideteollisuut- ta marten 25,950 mkn maltio- amun lukumuosiksi 1910 ja 1911. Koululaitos. Jumaluusopin kanditaatti M. O. von Bonsdorff on nimitetty Miipurin ruotsalaisen klassillisen lyseon uskonnon ja historian leh- toriksi. Miipurin kauppa-apulaiskoululle on kulumaksi muodeksi myönnetty 3,712 markan 50 pennin maltio- apu. Miopisto. T. k. 10 p. astuimat Mirkaansa äskennimitetyt professorit, koti- eläinopissa G. von Wend ja maatalousopissa K. Enckell. Tohtori W. Wahl on peruut- tanut hakemuksensa kemian pro- sessorin mirkaan, joten miran ai- noana hakijana on nykyään enää apulainen M. H. Palomaa. Teknillinen korkeakoulu. Senaatti on tulemaksi lukumuo- deksi myöntänyt 1,000 mkn apu- rahan teknillisen korkeakoulun kone- insinööriosastolle toisen assistentin palkkaamiseksi. Senaatti on täksi muodeksi myöntänyt 3,000 mkn lisäyksen korkeakoulun määrärahan sekalai- sia menoja marten sekä päättänyt samalla ensimuoden menosäännön yhteydessä alistaa korkeimpaan paikkaan, että kysymyksessä olema määräraha korotettaisiin 11,220 markkaan. Teknilliselle korkeakoululle on kerta kaikkiaan myönnetty 16,500 markan määräraha koneitten ja laitteitten hankkimiseksi koulun koneaineitten koelaitokselle. Joensuusta ja likitienoolta. Kansallisen waali- liiton puolesta. Jo kahdestikin on Karjalatar hymäntahtoisesti suonut minulle tilaisuuden esittää mielipiteitäni suomalaisten puolueitten yhteises- tä maaliliitosta ja senjälkeen kuin miimeksi asiasta puhuin on Hel- singin Sanomissa tri Zachris Castren kirjoittanut asiasta sellai- sella taidolla ja lämmöllä, johon main hänen kaltaisensa luonteet pystymät. Tri Castren on täydel- leen osannut tulkita kansan maka- minten ainesten mielipiteet, nii- denkin, jotka eimät yleensä lukeu- du minnekään puolueisiin, ja nii- tä on enemmän kuin olemme ha- lukkaita luulemaan. Olisi siis ol- lut toimottama, ettei tri Castren'in lämminhenkistä ajatusta mastaan olisi noussut ainoatakaan sora- ääntä. Nii» ei nyt kuitenkaan ole käynyt. Vastustamalle kannalle julkisuudessa omat asettuneet jo ainakin Karjala ja Suomalainen Kansa syillä jotka omat enemmän hakemalla haettuja. Suomalainen Kansa m. m. sanoo: ..Tuollainen ehdotus toteutettuna määntäisi koko poliitisen puolueryhmityksen kie- roon." Mutta olisiko sitten niin kormaamaton mahinko, maikka suu- rimmat puoluesärmäkkäisyydet hiot- täisiinkin kokonaan pois. Eikö päinmastoin olisi toimottama että kansalliset moimat moisimat pie- nistä eri aatemimahduksista huo- limatta suurimmissa kysymyksissä esiintyä yksimielisinä. Meillä omat kansalliset moimat mielä siksi hei- kot, että niiden hajoittaminen toi- siaan mastaan tietää täydellistä saamattomuutta. Suomalainen Kansa ja Karjala saamat antaa meille maalaisille anteeksi, jos me emme ollenkaan ymmärrä niitä syitä joihin he mastustaessaan yh- teenliittymistä metoamat, ja niitä emme me tosiaankaan ymmärrä. Ei suinkaan moida pitää minään loukkauksena ruotsalaista puoluet- ta mastaan kansallisten puolueit- ten yhteenliittymistä, jota maini- tut lehdet wäittäwät. Päinivas- loin täytyy sielläkin niiden, joita sokea kielikiihko ei hallitse, tuntea samaa tyydydystä samoilla syillä kuin kansallista kokoumusta har- rastaneet suomalaisetkin. Kokoo muksen mastustajat eimät ehkä mieläkään tajua niitä syitä, jotka meitä omat kehoittamassa suoma- laisten puolueitten yhteenliittymis- tä puoltamaan ja siksi ne mielä kerran lyhyesti mainittakoon. 1) On aiman marmaa, että olipa puolueryhmitys tulemassa eduskunnassamme se tai tämä niin eduskuntamme on aina pitämä kiinni oikeuksistamme ja yhtenä miehenä seisoma ulkoapäin täh- dättyjä iskuja mastaan. 2) On olemassa maara, että jatkumme hajoitusten ja yhä uusiintumien maalien takia taajat malitsijajoukot alkamat tuntea mas- tenmielisyyttä koko maaleihin ja sen- takia maaleihin osanotto tamatto- masti laimenee, jota seikkaa mas- tustajamme rajan takana tieten- kin odottamat moidakseen sen selit- tää omaksi edukseen. 3) Ei tarmita muuta kuin pik kuisen mäsähtämistä pormarillis- ten puolueiden maalimalmistuksis- sa niin on sosialisteilla eduskun- nassa enemmistö, ja rajantakai- sella byrokratialla oima syy ryhtyä yhä suuremmalla tarmolla täällä hämitystyöhön. 4) Jos olosuhteet muuttumat niin, että moimme ryhtyä yhteis- kunnalliseen uudistustyöhön, ja sitähän me kaikki toimomme, niin niistäkään ei mitään tulee, ellei eduskunnassamme ole siksi moima- kasta yksimielistä keskustaa, että se kykenee hallitsemaan sekä äärim- mäistä oikeistoa että masemmis- toa. 5) Jos kautta maan saadaan aikaan kaikissa maanpiireissä suo malaisen puolueen, nuorsuomalai sen puolueen, maalaisliiton ja kristillisen työmäen kesken yhteinen maaliliitto niin sillä liitolla on hymät edellytykset mallata itselleen yli puolet edustajapaikoista. Jo yksinomaan toimo siitä olisi omiaan miemään äänestysuurnille kymme- niä tuhansia kansalaisia. Siinä siis lyhyesti ne syyt, jot- ka meissä eimät ainoastaan puhu yhteen liittymisen puolesta, maan mieläpä siihen ankarasti melmoit- tamat. Olisi siis enemmän kuin toi- mottama, että ..kansallisen kokoo- muksen" mastustajat, olkootpa sitte missä puolueessa tahansa ajatteli- simat kymmenesti ennenkuin julki- suudessa ryhtyivät sitä mastusta- maan. Nyt ei tosiaan ole sopima aika tehdä luonnottomia puolue- jaoituksia ja niitä ylläpitää. Marsinkin Suomalaisen Kansan kirjoitus tästä asiasta on sellainen, että se kyllä osaltaan laimentaa yhteenliittymistä niissäkin, joissa tuo ajatus on syntynyt, mutta toiselta puolen asia on sen armoi- nen, muutamien Harmojen äänille emme saa antaa sanottamaa mer- kitystä ja toiselta puolen tähän asti esitetyt syyt yhteenliittymistä mastaan omat siksi mähän perus- teltuja etteimät tyynimielistä ar- mostelua kestä. Maalainen malitsija. Kenraalikuwernööri ja irto naiset tukit. Kuten muistettanee ilmoitti ken- raalikumernööri miime elokuussa senaatille tamanneensa höyrylaima- matkalla Samonlinnasta Joensuu- hun irtanaisia tukkeja, joista ai- noastaan toinen pää oli näky- missä sekä pyysi senaattia tämän laimaliikkeelle haitallisen ja maa- rallisen epäkohtan poistamiseksi ottamaan kysymyksen harkintansa alaiseksi koko laajuudessaan, kun hänen mielestään mesioikeuslain määräykset (18 pykälä) eimät ol- leet tyhjentämiä. Kirjelmän johdosta on senaatti pyytänyt tie- ja mesirakennusten ylihallituksen lausuntoa ja katsoo mainittu ylihallitus nyttemmin antamassaan lausunnossa, että mesioikeuslain eri pykälissä on mahdollisimman suuressa määräs- sä turmattu laimaliikenteen etuja ja huomauttaen, että uponneitten tukkien pois pitäminen laimamäy- lältä nykyistä suuremmassa mää- rässä aiheuttaisi liikanaisia ja hyö- tyä mastaamattomia kustannuksia puutamaraliikkeen harjottajille sekä että maili poikkeustapauksissa on kuulunut malituksia liikenteen mai- keuttamisesta uponneitten tukkien takia, lausuu, etteimät sen mieles- tä enemmät toimenpiteet kirjel- mässä mainitussa tarkotuksessa ole tarpeen maatimat. Koululapsia on nyt jo rumettama kylmettymi- sen maralta suojaamaan lämpö- sillä maatteilla ja eheillä kengillä. Kun katselee kouluun kiiruhtamia ja sieltä palaamia lapsia, niin usein näkee heidän joukossaan kyl- myyden märisyttämiä pienokaisia, joilla mielä on perin ohkainen maatetus ja risaiset kengät. Tuo- hon tietenkin on usein syynä man- hempien köyhyys, mutta monta kertaa myöskin huolimattomuus. Tuollainen on aiman anteeksian- tamatonta huolimattomuutta. Mo- nellakin manhemmalla olisi kyllä sen merran marallisuutta että saisi lapsilleen kunnollisen maatekerran, mutta monikin on jo majonnut niin siihen ainaiseen huolimatto- niuuteen ja saamattomuuteen, ettei main tule hommattua ennen kuin maatetus on aiman siekaleina. Tuollaisesta huolimattomuudesta täytyy irtaantua. Manhempien täytyy mahdollisimman suuressa määrässä kiinnittää huomiotaan lastensa pukimiin. Rakkaudella, huolellisuudella ja huomaaivaisuu- della on noita amuttomia pieno- laisia kohdeltama ja kasmatetta- ma. Täytyy ennen supistaa omia menojaan, ennenkuin antaa las- tensa kärsiä milua ja nälkää. EH- kä joku ^tullee sanomaan, että on aiman tarpeetonta puhetta. Mutta ken on main hiukankin raottanut silmiään ja katsellut elä- mää, niin hän marmasti tietää, että paljon tässä kohden laimin- lyödään. Näin tautisena syksynä marsinkin on manhempien suurimmalla huo- lellisuudella hoidettama lapsukai- siaan. Kylmyydestähän juuri sai- rastumat nuo pienokaiset. Siksi oitkin manhempien ehdoton mel- mollisuus suojella heitä ehjillä ja lämpöstllä maatteilla kylmettymi- sen maralta. Parempiosaisten mel- mollisuus on myöskin köyhempiä manhempia auttaa lasten maate- tuksien hankkimisessa. Useammas- sa marakkaammassa perheessä mie listelee minttilöillä ja muiden säi- lytyspaikkojen nurkissa mielä ai- man käyttökuntoisia pukimia ja kenkiä. Maatetuksia, joita ette enää itse tarmitse, antakaa köy- hien manhempien märisemille pie- nokaisille! Auttakaa noita lai- takaupungin köyhiä, amuttomia pienokaisia. Tuo työ on jaloa: se työ on siunausta tuottamaa. Että kaikenlainen pahennusta herättämä kulkukerjääminen jäisi mähitellen pois, niin olisi suota- maa, että köyhille lapsille aiotut amustukset annettaisiin jonkun hy- mäntekemäisyysyhdistyksen jaetta- miksi. Lasten työhuoneella esim. otetaan kiitollisuudella mastaan maatetus- ja kenkäamustuksia. Joensuun yhteiskoulun rakennustoimikunta hymäksyi eilen arkkitehti neiti Viivi Lönnin kou- lutaloa marten tekemän suunnit- telun ja päätti tilata häneltä piirustukset. Koulun johtajatar rouma R. Elo kämi tarkastamassa yhteis- koulujen taloja muualla ja toimi- kunnasta omat nyt neiti Lönnin malmistamat suunnitelmat näyt- täneet sekä käytännölliseltä kan- nalta että rakennuskustannuksil- taan miellyttämimmiltä. Hän on tehnyt piirustukset Mikkelin ja Turun yhteiskouluille sekä Tam- pereen kansakoululle ja tyttökou- lulle. Toimikunta päätti kutsua hänet Joensuuhun tutustumaan yhteiskoulun rakennuspaikkaan ja lähemmin sopimaan piirustusten malmistamisesta. Kerjäämisen ehkäisemistoimen- piteet. Raatihuoneelle oli eilen illalla kokoontunut pienempi joukko paik- kakuntalaisia tuumimaan niistä keinoista, joilla moitaisiin mähen- tää tuota tamaksi tullutta kerjää- mistä paikkakunnalla. Kun oltiin kokoukselle malittu puheenjohtaja ja pöytäkirjuri, ryh- dyttiin heti keskusteluun. Pitem män keskustelun tulokseksi saatiin seuraama päätös: Kokous katsoo, että kaikenlaisen kerjuun suosiminen ja tarpeeton amustaminen edistää laiskuutta, johtaa lasten kehityksen määrään suuntaan ja tuo yleensä muka- naan kaikenlaisia paheita, jonka muoksi olisi tuon yleistä pahen- nusta ja ikämää tuottaman ker- juun poistamiseksi ryhdyttämä an- kariin toimenpiteisiin. Laadittiin seuraamat ponnet: 1) Sanomalehdistön kaut- ta maikutettaisiin yleiseen mielipiteeseen: 2) poliisimiranomaisia ke- hoitetaan ryhtymään tarmok- kaimpiin toimenpiteisiin lais- sa kielletyn ammattikerjuun poistamiseksi; 3) yleisöä pyydetään ole- maan edellämainitussa työs- sä poliisimiranomaisten apu- na; 4) että kunnat perustaisi- wat paikkakunnilleen erityisiä työhuoneita, joihin koetettai- siin irtolaismäestöä kiinnit tää. Tehtaankauppa Kauppatoimi Petter Parmiainen & C:o möi eilen Niemisen tiiliteh- taan Rääkkylästä kauppias Olli Pitkolle ja rakennusmestari A. W. Pitkäselle. Kauppasumma tun tematon. Tukinuitto Pielisjoess Tämän kesän kuluessa Pielisjoessa sahatukkeja: W. Gutzeit & G:o . . G. Cederberg & C:o . T. & I. Salmesen . . Halla osakeyhtiö . . . O. y. Tornator . . . Hackman & C:o . . . Enson puuhiomo. . . Kaltimon a, laskimat 700,210 550,586 2,368 46,721 161,196 61,083 49,268 697 Summa 1,572,129 Karjalan »anomain toimi tus on meitä huomauttanut siitä, että lainaamastaan Karjalattaren uutisesta »Kamalia kuulumisia Kiteeltä" käy kyllä selmille maini- tun uutisen lähde. Merkitsemi nen on todellakin tapahtunut, maikkakin somitettuna tekstin kes- kelle, joten tietenkin miime Karja- lattaressa ollut huomautus oli tähän uutiseen nähden aihee- ton. Muualta Poh- jois-Karjalasta. ^yöwoimain wahwistaminen Kuopion lääninhallituksessa. Koska työt lääninhallituksessa omat siihen määrin asti enenty- neet ettei ensi tulemanakaan muon- na tulla toimeen mähemmillä tt)ö- moimilla kuin nykyäänkään, on läänin kumernööri tehnyt keisaril- liseen senaattiin esityksen yhtäläisen määrärahan myöntämiseksi niai nittuun tarkoitukseen kuin edellisi- näkin muosina. Kuntain luottamusmiehet. Läänin kumernöörille ilmoite- taan että Rääkkylän kunnallislau- takunnan puheenjohtajaksi muoiiksi 1911—12 on malittu maanmilje- lijä Onni Hirmonen. Nurmeksen kuntakokouksen pu- heenjohtajaksi on malittu kansakou lunopettaja Erkki Peltonen ja kun- nallislautakunnan puheenjohtajaksi meijerin isänn. Antti Korhonen. Kaamin kuntakokouksen puheen- johtajaksi muosiksi 1911—13 on malittu herrastuomari Juho Ris- sanen ja marapuheenjohtajaksi ta- lollinen Paamo Hakkarainen sekä kunnallislautakunnan puheenjohta- jaksi yksimielisesti entinen pu- heenjohtaja, maanmiljelijä Paamo Tirkkonen ja marapuheenjohtajaksi nahkuri Juho Hakkarainen. Varsinaisessa kuutakokonkses- sa Rautawaaralla miime syysk. 26 p:nä m. m. ma Iittiin kunnallislautakunnan pu heenjohtajaksi m. 1911 ja 1914 sen nykyinen esimies talollisen poika Johan Korhonen ja kunnallislau- takunnan jäseneksi Suojärmen pii- riin talollinen Erik Wille Korho- nen Suojärmi. Maali oli yksi mielinen. Liperin tuomiokunnan taltvi käräjät. Liperin tuomiokunnan tuomari K. G. Krook on määrännyt laki- määräiset talmikäräjät toimitetta- maksi seuraamasti: helmik. 1 pnä Kaamin pitäjän käräjäkunnassa talollisen Paamo Hakkaraisen tr lalla n:o 6 Kaamin kylässä; maa- lisk. 1 pnä Liperin ja Kuusjär men pitäjien käräjäkunnassa kaup- pias Aleksi Mornasen tilalla n:o 34 Taipaleen kylässä; huhtik. 3 pnä Kontiolahden pitäjän käräjä- kunnassa mastedes määrättömällä paikalla; ja toukok. 3 pnä Polmi- järmen pitäjän käräiäkunnassa kauppias Antti Koistisen tilalla n:o 99 Sotkuman tylässä. »oanlahden maantviljelyskou- luun oppilaaksi on otettu m. m. Otto Simonen ja Mikko Kettunen Ham maslahdelta. Tuomariniemen metsämvarti- jakoulusta on saanut päästötodistuksen m. m. August Keinänen Käämiltä. Raja Karjalan kiertäwät maan- tviljelyskoulut. Jtä-Karjalan maanmiljelysseu- ran asiasta tekemän anomuksen hohdosta on senaatti myöntänyt Suojärmen, Salmin ja Suista man kuntiin perustettujen 3 kier' tämän maanmiljelyskoulun ylläpi tämiseksi 7,200 mkn muotuisen maltioamun kullekin. Pastori Pantsun pois siirtä- minen. Pari Tampereen kreikkalaista- toolisen seurakunnan jäsentä on matkustanut Miipuriin piispa Ser- geille miemään seurakuntalaisten puolesta kirjallista pyyntöä, ettei pastori Pantsua siirrettäisi pois sieltä. Ainakin toistaiseksi pastori P. hoitaa Mirkaansa Tampereella. Valtionrautatiet. Toinen linjakirjuri C -F. Kirvi nen on määrätty hoitamaan ase- mapäällikön miransijaisuutta ^ha- lan asemalla. Varkauden lennätinkouttoriu päälliköksi Julius Siikasen jälkeen, joka muut- taa Nurmekseen, on nimitettyä oi- miston konttorin päällikkö Aleksei Bordokom. Apteekin kauppa. Apteekkari Meikko Mallien on ostanut Jmpilahden apteekin ap- teekkari Huttuselta. Kauppahiitta tuntematon. To rt a malan kanppa-apulais- koulun. muotuinen maltioapu on korotettu 900 markasta 1,300 markkaan. Taltvi tekee tuloansa Rautamaarallekin aiman ripein askelin. Sillä lunta on sadellut kuluman lokakuun 10 p:stä 14 päimään mennessä siinä määrin että maa on ollut ja on parhaallaan aiman malkea ja ma- talampia lampia saloseuduilla on pannut jääpeitteesen. Karjat omat täytyneet kytkeä kiinni pakostakin ja jos lumi nyt tuonaan maassa pysyy, niin onpa huononlainen talmen pohja; pituutta taimelle paisuu hyminkin, jo aikaisemman kesän tullessa, lähes 8 kuukautta. Niinpä taas kysytään millä neu- moin talmen yli pälmiin päästä- nee niin ihmiset kuin eläimetkin, sillä muodentulo yli malkain tuli seutukunnalle huono. Varkaudesta tuomittu. Työmies N. M. Huohmanaisen Ilomantsista tuomitsi Helsingin raastumanoikeuden miides osasto toiskertaisesta markaudesta 9 kk. kuritushuonerangaistukseen sekä r> muodeksi kansalaisluottamusta maille. H. oli manhasta klinikas- ta marastanut erään mieshenkilön kellon. Rääkkylän Oriyhdistyksen toimeenpanemassa marsanäytte- lyssä t. k. 17 p:nä oli ilmoitettu- ja marsoja kaikkiaan 24, joista seuraamat saimat palkintoja ja kunniakirjoja: 1 m. orimarsoista sai 2 palk. maanmiljelijä Pekka Hirrvosen „Ki- pinä", isä Jalo N:o 8, ja 3 palk. maanmilj. Juho Pakarisen „Ris- se", isä Niemisen Meikki. 1 m. tammamarsoista sai 2 palk. maanmilj. Toimo Hirivosen ..Myrkky", isä Jalo Sk:o 8, 2 palk. maanmilj. Juho Hirmosen..Liisa", isä Jalon poika „Tuima", 2 palk. maanmilj. Pekka Pakarisen „Lei- mu", isä Jalo, 3 palk. maanmilj. Mikko Martikaisen ..Pirkko", isä Lurjus N.°o 12, 3 palk. maanmilj. Heikki Mutasen ..Piirto-tähti", isä Lurjus N:« 12, 3 palk. maanmilj., Heikki Puustisen „Maija",isäLur jus, kunniakirjan maanmilj. Heikki' Rautiaisen ..Hauska", isä Jalo,ja k:kirjan maanmilj. Timo Hirmo- sen ..Tähti" isä Meikko Niemisen. 2 m. tammoista sai 1 palk. maanmilj. Pekka Roumisen „Per- ho", isä Jalo, ja 3 palk. maanmilj. Mikko Menäläisen ..Tähti", isä Hukan ori. 3 m. tammoista 3 palk. maan- milj. Kusti Kotilaisen ..Piiju",:sä Jalo, k:kirjan maanmilj. OttoLap- palaisen „Lento", isä Pujo Pääk- kösen, ja k:kirjan maanmilj. Eljas Laakkosen „Tähti", isä ReipaS N:o 9. Marsat yleensä olimat hymän- laisia ja jokseenkin hymin hoidet- dettujakin. Kinnusen Jalon jälke- läiset erittäinkin olimat tyypillisiä, mahmajalkaisia ja tanakka tekoisia, jos kohta ne jonkunmerran suu- rempia olisi saaneet olla. — Täs- tä nyttelystä tuli siihen käsitykseen, että Jalolla on hymänlainen pe- rinnöllisyys kyky sillä saattaa astuttaa jokseenkin minkä rakeiltei- sen tamman tahansa, sillä mitään erityistä heikkoa paikkaa siinä ei ole, kun maan katsoo, että tamma ei ole liian pieni. Se mika mikä Jalolla on kamiossa ei luonnolli- sesti maikuta mitään jälkeläisiin, sillä se on loukkaantumisen kautta jälkeenpäin tullut, eikä siis moi kulkea perintönä. Lmituista »varkautta on harjoitettu Loitimojärmen mal- mirutnikoissa. Kun miime talme- na ei malmia medetty, on niistä rutnikoista otettu malmit ja sijaan pantuna hiekkaa, turmetta ja ki- miä, ja päälle main ohut kerros puhdasta malmia. Näin saadut malmit omat sitten tietysti saatu miedä mittaan ja petosta ei huo- mattu pitkään aikaan tältäkään kesänä. Mutta myöskin täitä ke- sänä nostetuihin paikkoihin on saatu sekotetuksi samaisi roskia, luultamasti yöllä on malmit ku- letettu takaisin lautalle ja niin mitattu toisen kerran ja ettei läjä pieneneisi huomattamasti, pantu hiekkaa sijalle. Malmien mas- SS M S& 5SS aa' c« CQ CU m Q3 sa eo B VS M' 0 SS < to -4 01 Oi sS Ui V- S. S" < S SS ■ O 3" g. ST s 89