IiÄUkMtsiva IlsaUskunu 19 p:ns IiDSri rsiv—mo vo —s « « « « » » » v « « « >l» » Ainoastaan kuunolliae» ja ko tenut Ket5o seppä »oi haalija teille 17232 oikeinkähväa Aerro»! Osrataa siis niitä I. G. Iulini» Jälk:ltä» Linnauiaiu öb ja ^eri.iniatu^?. Littoistcu Ptsolaitos, omist. M. Hamps Waaueer vouvaielaaa ja lähetetään. Puhelin 12 27. — Littoinen 7. Maaliskuun IS p:nä. tbc' linei! Z5ema jz eösckllnta. Se anomusehdotus, jonka nuor suomalaisen, maalaisliiton ja ruotsalaisen puolueen edus- kuntaryhmnn kuulumat edustajat omat yuttiscsli aUekirjoiitöiiket ja eduskun nalle antaneet, on näin kuuluma: Suomen Eduskunnalle. Kun Sucmen kansan eduskunta Susien maalien tapahduttua jälleen ko koontuu, oa sen ensimaisenä ja tär keimpänä huolena olema, eitä se Kei sarilltseUe Majesteetille suoraen ja peit' tclemättä esiinluo, kuinka maan moltio säaniöä on momnaiftlla tavalla lou kattu ja luir.ka vuneiiomaan tilaan maamme on sen johdolta joutunut. Jokaiselle on tunnettua, tutai se W- muvlinea ajanjako, jo/-ka kuluessa mizanme oli saanut etua juhlallisesti ÄuhVisiettujen pkr.!s!Usl!:ic-!sa suo jassa, keskcyiy! helmil. 15 p:nä 18^3 annetun keisarillisen juliSinslirjau kautta ja kuinka silloin aloiettnn uust järjes telmä, jouka tunnusmerkkinä oli maan toaltiosäöuuön ja sen oikeusjärjesiykscn syrjäyttäminen kuik'ine siitä johtuville tuhoisine seurauksineen. Me-dän ei myöskään tarvitse muis tuttaa, mitenkä armollinen julistusfirja marrask. 4 p:ltä 1905, joka määräsi, että laillinen järjestys oli palautettama, edusiuölaitov uudisletiama yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden perustalle seka lausunto-, kokoontumis- ja yhdistymis vapaus lailla turmatiama, herätti sen toimeen, että maamme oli saama rau hassa uuden kansaneduskuntansa amulla koettaa sekä poistaa laittomuuden ajan tuomia maurioita että suorittaa kipeästi kaimattua sosiaalista ja siwi»ty?jcuistä uudistu-iyötä. Nyt on kuitenkin jälleen aso'ettu järjestelmä, joka uhkaa perinpohjin lu mota maan oikmd.ll.sell azcman. Tä män järjestelmän saatetaun ssnoa al kaneen orm. maäraylseltä kcsuk. 2 p:ltä 1908, joka koskee eräiden Suomen asiain kusiuelyä. EdMjct malnopäi- Mät omat jo, mailkakm tulokset a, ala maisissa esi!y!sisjä Keisarilliselle Ma jesteenlle osononeet, että se Suomen tärkeimpaiu asiain kesittelyjärjeStys, joka täten on maarätiy r.ouda!e:tawaksi, on selmästi risliriidsssa Suomen perustus lakien kanssa ja on myöskin sitä so- mellutettaessa tuottanut maallemme mi!ä armeluttamimpiz häiriöllä. To dellisuudessa on sen jälkeen ja erittäin kin wnme aikoina ryhdytty lukuisiin toimenpiteisiin, joideu lautta Suomeu perustuslakeja on loukattu. Sm lisuksi on maan täytynyt kokea, mitä esteitä lakien uudistukset omat kohdanneet, joista etenkin sosiaaliselle alalle luulu^ mai olistmat järjestelmLllisesii miimyt- telemattä aikaansaatamat. Wakawm huolia ou myöskin herät tänyt se, etta useita raha-asioita kos kevia kysymyksiä on raikaistu tamalla semmoisella, joka ci ainosstLan ole risnrlidsssa maan oikeuksien ja eiujen kanssa, maan myöskin uhkaa saattaa häiriöön koko sen maltiomarain hallin non. Lemottomuuden mittaamana kZäniyy kysymään, mitkä siitä omat seuraukset, eitei korkeimman hallttuslattokjen teh täivia tue maan lakien ja olojen tar- peellinen tuntemus. Me razolumme jo tunnettuihin tosiasioihin nähden näi hin miittauksiin, odottaen niiden saa man tarkan selmittelyn siltä maitokun nalta, johon anomuSehdotuksemme lä- hetetään. Mieläkin suurempi merkitys kuin tä hän osti tapahtuneilla Suomen »val tiollisen autonomian loukkauksilla olisi kuitenkin sillä asetusehdotuksella, jonka tuon äsken Päättyneen menaluis suoma laisen komi-ean nimessä sen menuläiset jäsenet omat tehneet, jos se toteutuisi. Tämä ehdotus sisältää m, m. eitä Suo men oikeu» omaan lainsäädäntöön la» kuisissa asioissa, joista useat omat erit täin tärkeitä ja kansan elämään sh- mästi maikuttamia, lumottaisiin sekä että sekin, mitä sanotusta oikeudesta sen perästä mielä jäisi jälelle, milloin tahansa Voitaisiin ottaa maalta pois keisarikunnan lainsäädäntölaitosten pää töSten kautta. Me emme moi olla johtumatta sii hen käsitykseen, että yllämiitatut toi> menpiteet ja ehdotukset omat sellaisen Valtiollisen suunuanailmauksena, jonka tarkotuksena on täysin kumota se oikeu dellinen asema, joka Suomelle tulee sen perustuslakien mukaan. Sen suun nan puoltajat omat koettaneet tehdä uskottomaksi, että Menäjän maltiomal lalla on asiakirjoihin perustuma oikeus mielensä mukaan rajottaa Suomen sisäl liStä itsenäisyyttä. Niiden selmien ja marmojen perusteiden esittäminen, joi hin maan oikeus nojautuu, ei kuulu tämän anomusehdotukzen tehtämiin, maan se on, samoin kuin muiden tässä kosketeltujen asianhaarain selmiiys, tu lema itse anomukseen. Edellä oleman perusteella pyydämme kunnioittaen saada ehdottaa, että eduskunta päättäisi ala maisella anomuksella kääntyä Kei sarin ja Suuriruhtinaan puoleen esittäen Nykyisen huolestuttaman asiaintilan sekä anoen, että Kei sarillinen Majesteetti armollisia, masti suVaitsisi ryhtyä sellaisiin toimenpiteisiin, jotka palauttama! yleisien asiain hoidon sopusoin tuun maan mallisäännön kanssa Voimintoja. — Lvatpa hikoilleet kaup-mgin psl- tvclulsesja Helsingin koupuilgin wlraU>!>'ii lilaSrml mukaan toimitti kat>elinusmies E Jerman w. 19u7 2!) vöö taiselmusta ja kat- seimusmies I. Ha-iel samana muonaa 5,6,?Oi katselmusta. Jos lasketaan, eitä kukin katjsl- mus testi 10 minuuttia, sei edellinen hiko>lla kaupungin palveluksessa syömättä ja juomat ta 16 luntia vuorokaudessa ja jälkimäinen 15 tuntia. Ahkeria miehiä. — Onpahan anottu. Torpparit A. I. Mikko, David, Maiti, Antti ja Heikki jtoiit- tiset y Heinämrdea pitäjän ZLihtarin ky Iästä omat senaatilta anoneet „etlä Hemälve- den pi'äjäa Mihtarin lyläsjä olemat tilat nnmero 15, 16 ol-ttaisiin tilojen nykyiseltä omistajalta P. Grönroosilta 22,(100 markal la, millä hinnalla G. on ne itsellensä osta nut ja tuomittaisiin ano^lle kantatitaksi, kosta heidän est-isansä jo m. nta sataa ivuotta sitten, Ruotsinmallan aikana oivat nuo tilat mus tasta korivesta pello-si perkanneet ja asutia- miisi laitianeet, tvoikia marailaammat omat ne sitten löyhiltä miehiltä itsellensä anasta neet". Anomuksesta ei käy selmille mistä varois ta nuo mainitut 22,000 mk. tilanomistaialle suoritettaisiin enempi kuin sitäkään, onko omistaj-i halukas myymään tilojansa ja mis tä hmnasta. — Tieft «iin kähkiän. Sahtitvaaran Elln on loutm ut tiittiln jiitä, etta hän, ter- we nuori mies, rerjailee apua jollelin on- nettomolle perheelle. Potlistlamarisja kysyy hänellä lonusarlus: — Kuinla teht at sinä rumeta kokoomaan apua lviiyuile p ryeelle, kun sinulla ei kum minkaan ole mitään perhettä. — korkeasti tunnioitetiu herra komisar- jus asia on nähkaäs >emmoinen että miuä meinaan ensi paäsiaiienä mennä naimisiin >a iuu minä olen ihan lvarma että siiiä tulee lapsia, niin tahdoin minä io etukäteen panna mahän ko»oon niille pikku raukotllc. Missä on Kairot Tästä tunnetusta Egyptin kaupungista ei kenraalikumernöörin kansliassa näy tiedettä vän mitään, päättäen seuraamasta Hbln „Sa min" kertomasta lastusta: Kuten tiedetään halusi kenraalikuvernööri jo ennakolta maltiopäimäsaaruau moidakseen kirkossa sitä hartaammin seurata sitä. Past.' Nordlund ci kuitenkaan antanut. Miten sitten saada se? Kenraatilumernöörin kanslian pää hän pisti oirva ajatus. Jutellaan asiasta saarnaajan esimiehelle, arkkipiispalle, joka sit ten w.lwottaa saaruaajan antamaan saar nansa täsilirjotutsen hartausiutkistelua Marten» Soitetliiu tetefoonilla Turuu tuomiokapi tuliin : — Saisiko puhutella arkkipiispaa? — Ei, uyt ei se lvoi tapahtua. Hän ei ole nyt kotona. — Saapuuko hän pian? — Kyllä siihen aikaa menee. Hän on mat kalla. Missä hän on? — Kairossa. — Tiedetäänkö hänen telefooninumeronsa Kairossa, jotta möisi hänelle sinne soittaa ? Tuomiokapitulin herrat ilmoittimat kenraa- likumeruöörin kanslian herroille, ettei Helsin gin ja Kairon mälillä ole telesooniyhteyttä.. MmiM kgtinmltii. — Zlimktys Kenraali?umernööri on yhtynyt senaatin päätölleen, että Turun kuuromykkakoulun opettaja, si los. maist Edm^rd Erland Luck ui niitettäisiin Oulun kuuromykkakoulun johtamaksi opettajaksi. — Kiippak. (Porvoon.) Mäkinaisiin Mirkoihin astu mat toukokuun 1 päivästä 1910 Kok kolan yhteiskoulun johtoja, filos. kand. F. O Lampola Kuoretvedea kirkkoher raa, Taiivassalon khra P. A. Carlsedt Wirtain khra», Wlrtain kappal, Simo Korpela Toitvakan khran, P. I. Paunu Kuhmoisten kappalaisen ja Tottijäriven M. t. kappalaisen Hj. A. Paunu Poy, jan kappalaisen Mirkaan. — Kamala Hyppäys. Wi,'me tiis taina imeliin prof. Laitisen tutkitt» maksi talonpoika K. Lvyttymäki Loi maalta sillä hän sairasti mielcnwikai> suutta lahenteleivää hermotautia. Tut tittuaan häntä määräsi prof. Laitinen hänet lepokotiin, jonne häntä heti läh dettiin iviemäan. Prof. Laitinen asun iätön kolmannessa kerroksessa, ja kun tutkintohuonecsta oli pa^siy käytämään, heiltaytyi sairas heti käytäioän akkunaa maöten silla seuranksella, että kahdenker taiset lasit pirstoutuiivat ja mie- sa malla horjahti alaspäin. Hänen saat tajansa sai tyllä miehen jaloista kiinni, multa ei jakanut häntä kannattaa tun nes apua olisi saapunut, maan mies putosi k-iwalle pihamaalle 3:cn kerroksen keskuudelta. Tällöin olisi luullut mie hen menneen ainakin mäsäksi, mutta niin ei sattunut. Tainnoksiin haa kyllä meni ja sai naarmuja kä>linjä ja kas-ooi- hinsa, mutta kun hän heti mieliin ki rurgiin ja alettiin tutkia häntä, ei mie hesi» täytynyt mitään wikaa, maan wir- iosi hett tajuihinsa ja moi nykyisin le- pokodis>a jo.enkin t,y.oin. Olisipa sellaisesta itmaheitosta woi- nut seurata mitä tahansa. Kaikkein en sin otisi »voinut odoitaa kuotemaa. — AikiZuokema. Rekeensä kuoli t. k. 9 p:nä talonisäntä Ilkka Keskitalo Pyhäjoen Pirttikoskea kytässä. Wai- naja oti edclliienä yönä ollut huonoa woianissa, maan kuitenkin mainitun päiivän aamuna lähtenyt Kirkonlylalle iveron maljuun tuumien, „elta han it- jeäan si.Uä lääkitsee apteekin tä>tkkelllä". vainaja oli royliij, ottanutkin niin ett: on tullut humataun ja niin lc-tztenHt lv.verinsa kans a ajelemaan kotia kohu, maan cnnenkun ehti kolia olikin kuoton- enketi tehm t tth?äwanjä. Nain äkisti poistemm^ttu watnaia oli lähes 70 w. »kaii.cn ja zMi jätkeeusa surullista muut- ivansa suremaan pu^»l>on, 4 poikaa ja tyttären. — Suomalaine» koiraiymine». Mikkelin asten pidetyille marttlaollle toi muuan Joroisista kotoisin olema torp pari 9-wuoliaan poikaasi, jonka ka-tvot — samoinkuin muuten kolo ruumis — oli tiheän maltoin Millan peittämä, ^ojan pää oa enemmän koiraa- kuin ihmeenpää» näköinen, kertoo Äi. San. Jos tiem on oikea, oa poika n. s. koira ihminen ja erittaia harvinainen il«mö. — Aulma iiti oli se talollisen A. Tilkkasen Palmella, Alma Hermannin tytär Ranta, Ku^moijtssa, loka tämän luun 9 päimää masten yöllä yksinänsä synnytti täysin tertveen tyttölapsen, jonka litteä kääri sätkiin ja heitti hemo- >en lantatnnkioon. Potiisitulktnaossa ei taynyt selmille, oliko lapsi syatyeSsäan elossa. Synnyttäjä itse mattiaä sen o^eea kuolleena lyntycSsaän. Lääkäri» tuikimus asian mataisee, janoo L:i. — Hläimen räitksyKsestS tuo mittu g^Sataa ka risilla tuomittlia toiSpaiw»na nimis mies H. Hayryvn ollessa syyttäjänä työ miehet J^ho Malakias Jurioinen Suo niemen pitäjän Pohjaa kylästä ja Os kari Lehtonen Messukylän Järmensi- ivulta lumpikin pidettämatsi kuukauden m^nkeudessa. Miehet omimat pitemmän aikaa Järivensimnlla raulaivitjvilla ku^ rittaneet maassa makaamaa he.voöta. — - ^uimaSoneea vyr!. Ranta salmella Parkunmäen kylässä joutui ta iotas Strengin palivemlsesia olema 65:llä ikämuodellaan olema nainen maat- leistaan kiinni puimakoneen akseliin. Ennenkuin konetta samiin pysäytetyksi joutui o-meron kieppumaan ujeita ker^ lv.a y pcri, saaden >tinä marsia vai keita mammoja. Kua sitie vihdoin nai nen, mautleet riltileikkaamalla, saatiin pois koneesta ja mirriin Saioonlinnan airaalaan, todistetuin siellä, että hä nen tilansa oa aivan toimoion. — Lapk Hukkunut. — Äitikin mikhällä hakkua. Sellainen surulli nen tapaus sattui toisivukolla perjan- iaina iltapäimallä Meykalahden Sum massa n k. Wätijoella. Kansakoulun oppilas Arvo Sakki meni näet heikolle ciälle, jossa vaipui veden valtaan. Ä ti huomasi poikansa v. aran ensiksi, rientäen armelemattomalla rohkeudella apuun, heittäytyen samaan kuolonkamp- pailuun. Onnettomuudeksi ei kuitenkaan äiti jaksanutkaan lastansa rannalle kul jettaa, maikkakin oti hywä uimari, maan alkoi painua veden alle. Eras mies henkilö ehti kuitenkin viime tingassa pääseemään menheellä ja pilasti izäoet. Poika saaliin ylö-masta noin puolen toista tunnin kuluttua, joten henki ei ollut enää palautettavissa, kertoo K:la. — Hsuvsiavppa kärsinyt suuria tappiotta. W irtain o unsltike r. l:n tilin rarkastuk essa on huomattu, että viime vuoden aikana on liike kärsinyt 10,200 markan Muiheilla tappioita. Puydas tappio tekee Muodin ympäri 850 mk. kuussa ja yli 28 mk. eli 23 mk. 33Vg päimässä. Osuusliike on ol lut soMistien käsissä. Maltion kirjallisuus palkinnot. ?att!»totautal«n«a» jakoehdstus. Maltion kirjallisuu?pal'intolautakunta on ehdottanut että käytettävänä oleva määräraha 5,000 markkaa tällä kertaa jaettaisiin 5:tenä 1,000 markaa suu ruisen palkintona seuraamille kirjaili joille, nimittäin Santeri Iva lolle, B. Gripenbergill e, ni mim. L Onervalle, Ilmari Kiannolle ja Maria Jotu nille. Sitäpaitsi päätettiin pöytäkir jassa erityisesti mainita Hj. Proeope, I. K. Inha, Larin Kyösti, nimimerkki Parus Ater, Kaarlo Aatra ja Eino Leino, jotka määrärahaa »vähyyden touoksi eivöt voisi tulla palkinnosta osallisiksi. Menäläisten aliup seerien verityö. Oskar Muuri-vainajaa ruumiintar kastnksen toimitti piirilääkäri, toht. A. Ehrström Haminassa majailevan venäläisen rykmentin vanhemman lää kärin ja nimismies F W ibergin läs näollessa. Tarkastuksessa käwi selmille, että vainajaa oli lyöty kasmoihin ja päähän 14 haaivaa jollakin teräajeella. Nämä haaivat eiivät kuitenkaan olleet htngenivaarallisia. Selkään ja rintaän oli lyöty 6 haaivaa pistimellä ja oli- wc.t nämä haaivat kuolettamia, sillä niistä oli vuotanut paljoa verta. Var masti on tuottanut kuoleman 1 pisti men isku, joka on lävistänyt toisen keuhkon. « Murhaaiat ovat nyttemmin tunnus taneet rikoksensa, mutta sanoneet teh neenpä sen itsepuolustukseksi, koska muka kahdeksan suomalaista oli hyökännyt heidän kimppuunsa. Sen jutun ovat he keksineet toivossa snea päästä kai kesta edesvastuusta. I Salakuljetuksia. T. k. 11 p:aä pidätettiin Malkeasaa r:a, Saomea ja Menäjän raja-asemalla, tuntematon mieshenkilö, jonka ruumiin ympärille oli kääritty monta sataa ar- shinaa sy yslankaa. Hän sainoi itsensä Tiverin läänin talonpojaksi Kusaetsovikfi. Erään junaa tarkastnkjessa Valkea saarella ovat vartiomiehet o.taaeet ta kavarikkoon paljoa aseita, jotka oli sa laa kuljettiin yli rajaa. Mangittiin talonpoika Almasov, Englannin alamai set Norman Metlita ja Louis Joros, jotka olivat kätkeneet ladatut bromnin- git saappaisiinsa. Maunua uunin takaa töydettiia muutzuli» patruuna- ja revol- verikääröjä. Uutiset kertoo , No ivoja Mremja". 5:wuottas tyttö salaperäisellä tmvalla tuollut. Ruumis löydetty jäältä. Torstaina aamulla kello 6 ilmotti kuorma-ajuria vaimo Faany Matilda Lindgren Helsingin poliisilaitokseen, että hänen 5-vuoiias tyttärensä Hjördis Elvira oli edellisenä iltana kadonnut. Tyttö oli lähtenyt asunnostaan Ratak. 13 meanälseea kansankirjastoon, jossa hänellä oli tapana käydä tumia katsele massa ja jäänyt sille tielle. Torstaina kello 7 ajoissa aamulla löysi eräs kalastaja k^doaneea tytöa ruumiin Kaiivopuistvn rannasta jäältä. Häa makasi vatsallaan kädet leivällään. Ruumiissa ei huomattu mitääa waki mallaa merkkejä. Kuinka lapsi on eksynyt niin kanaksi kodistaan, sitä eimät tapien »vanhemmat woi selittää. Kerrotaan, että paikalla, josta ruumis lcydettiia, oli joukko pa pcrossia pätkiä. Tämä tviittau siihen, että tytöa seurassa olifi ollut joku tu pakkaa polttava mies? Äimiä tietoja. — ttaup^ascura on perustettu Ouluun. — Saha seisomaan. Alholma» höyrysa ha Pi.tariaares>a ou lutlien puutteen nmolsi pantu seisomaan. Työmäestö oa irtisanottu. — Sanomalehdet- Puolueeton viikko lehti »Helsingin Utuset" on oSton lautta muuttunut lluor>uom. miilkolehdelsi »Päätan- pungin Sanomat". — Hangon satamahallttuS puoltaa sa- tamakapteealulvlrtaaa luoisilaitoksen luutnant tia A. L. Laureuia. — Lauvpapankti awaa hallintoneuvos ton päätöksen mukaan pialtoin haarakonttoria Iisalmella. — Tavonlinnan sostalidemokr nuo- rtsolittta on ilmoitiauul latkauilaneen toi- miulan>a jatetiyääu joukon sellvittämattömiä lastuja. — «unnallisnenvosmiehekft Miipuriu maistraattiin oa täänin luioeruööri nimittä nyt emerstiluuluautli O. W. Lucauderin. — AonturSst. Tilanomistaja K. Brander Orimedettä jälti tolspäimänä konkurssiano- muk>en Ruoivrden tuomiviunua» tnomarille. Turun -Siemenkauppa. — Jnoksija» kauppa. Maanmiljelijä Aug. Raistita Petä,awedeltä oa myynyt kantakirjaan otetun juoksijaoriinsa „Ellupoi» ka" rakennusmestari I. Soimiolle, Kiikasta. Hinta L,5(X) martkaa. ^ Wiinat takavarikko»» otti Korpi lahden tirtvnlyläu poliisitoustaapeli T. Hof-> dahl kaqdelta iämiäiäi>eliä, >otka hymillä mielin painaltimat kelkkoiueen JymäskyläSrä Jämsää kohti. Moinen onnettomuus tyhjeuti kuormat. Mä ja toista. — Kunaia miehelle! Tämän ke väisiin ylioppilaskirjoitu-siin ottaa eräässä Helsingin koulussa osaa eräs itsekseen opis kellut 26-wuotias mies, joka harviaaisen pie. nesjä määrässä on saanut osakseen kouluope tusta. Koulua on hän, kuten Hels. S. ker too, käynyt ainoastaan lyhyen ajaa kansa koulua ja teollis.mSkoulun. Jtselseeu oa hän lnkennt täydellisen laulukurssin, samalla ailaa kun hän ruumiillisella työllä ou ansainnut toimeentulonsa. Tällaisiin ponnistuksiin ou häntä lauuustanllt toivo päästä jatkamaan opinnoitava tetnillisessä korkeatoulussa. — Kaikki varkaalle kelpaa. Wii- me perjantama maalisi. 11 pnä palasi Noor markun Rudanmaan talollinen Kallio Poris ta. Lättinen miinaleiti oli sijoitettuna la- milsloilla isäoiiäa setjän takana. Sattuipa häntä ivastaan tulemaan talsi Ruosuiemeu mieStä ajaeu puuluormia. Kallio latsoi siwu päästyäajä taalseosa ja woi turkin tupakli! leili vii reestä pyyhkäisty. Häir lähti aja maan miehiä takaa, mutta heiltä ei mitään löhtynyt. Suurella joukolla atjettiin etsiä jo ka puolelta ja mihdoin löytyi astia luuieen kätkettynä. Sinne hangen alle oli ovela ot taja sen pistänyt, aitoen palata sitten kuin tilaisuus sattuu, sea korjaamaan. — JlveS ahdistanut kissaa. Eräänä yönä viime vMolla ilmaantui ilves Noormarkun Rudanmaan Järvensivun torpan luoise. Kissa sattui istumaan torpaa por tailla, missä ilves alkoi sitä ahdistella, mui ta tissapa kapusi tuvan vinmlle ulkopuolelta johtavia tikapuita pitkin ja pelasti siten nahkansa ahnaan pedon kynsistä. Ilves ka tosi saaliita metsää». » 0» G Keskiviikkoa vastaan höllä kuoli Hel singissä Porvoon postimestari Karl Adolf Flander 68 vuoden ikäi- senä. Keskiviikkona aamulla kuoli Num melaa parantolassa Kemijärven kun nanlääkäri, lääket. lis. Gösta Hi manen 30 vuoden ikäisenä. Tiistaina kuoli Kiukaisten Laukolan kylässä tiertokouluaopettajan leski Eeva Loviisa Tea» K8llla ikavuodel- laaa. Maiaajaa lähinnä jäivät kaipaa maan kolme poikaa, miisi tyiartä ja meli. Nauhan liitto. Uskollisuuttaan Makuuttaa Herra meille lukemattomat kerrat. Mi ihanimpia oa Ies. 54: 10 löytyvä: „Waoret pi tää välttämän ja kukkulat lankeeman, mutt^ minun armoni ei pidä sinusta poikkeemaa, ja minua rauhaai liitto ei pidä lankeeman pois, sanoo Herra si nua armahtajasi." Kyllä olemme heik kouskoisia, kuin sellaisten vakuutusten kin jälkeen mielä tvoimme epäillä. Pi- dammehän muoria ja kukkuloita hyvin kin vahvoina. Me menemme pois, mutta ne jäävät paikoilleen. Nyt sa noo Herra, että paljoa vahvempi on vielä hänen armonsa ia rauhansa liitto. Muoret voimat mäistyä ja kukkulat langeta, mutta Herran armo ei moi meistä pois poiketa. Jos siis pidämme muoria vahvoina, niin muistakaamme, että paljoa vahvempi on Herraa rau haa liitto. Se ei koskaan kukistu, eikä tuomion tulessakaan pala. Oaaellijet olemme, kuin mekin saam me olla taisä liitossa. Kyllä tnnnem- me itsemme tähän kokona, n kelvotto miksi ja ajattelemme miten se voi oll^ mahdollista. Mutta Herra puhuukin tässä häaen armostansa eikä mei dän ansiostamme. Jos oikeudea jälkeen tehtäisiin, niin hukkuisimme kaikki, sillä kaikki olemme syntiä tehneet. Siinä ei ole olemassa mitään eroitnsta. Sellai nen tulee kysymykseen vasta siinä, mis sä suhteessa tukia oa Jumalaa armoon. Olemmeko vastahakoisia, vai tahdoin meko armossa elää ja kuolla? Kua oma huonous, hedelmättömyys ja synti alkavat peljättää, että Herra on hyl jännyt meitä, niin maistakaamme, että Herra on luvannut: »Miaun armoni ei pidä sinusta poikkeemaa ja minun rauhani liitto ei pidä lankeeman." Herra 534 l»! paperosseja! pitää liittonsa lujana niillekin, jotka' syntiä tekemät. Mitsoilla häa heitä ku rittaa, mutta liittoansa ei häa riko. Herra ei lupauksiansa kadu. Tuhlaaja pojan tavoin saamme palata takaisin Isän kotiin. Jumalaa rauhan liitto Pysyy. Se on koko rauhamme ja autuutemme perus tus. Tzstä rauhan liitosta muotaa koko meidän jumalanpelkomme ja rak kautemme. Se on elamänmeden lähde» joka kuohuu ijaakaikkiseen elämään. Tuli tämä lähde, niin kaikki elämä jumali suudessa ja pyhyydessä kuihtua. Ehkäpä sieluparka valittca: minulla puuttuu elämää, olen main kuin kuivet tunut puu. Hywä on että ihminen tun tee hedelmättömyytensä. Sillä se pa- koittaa pitämään yhteyttä Jeesuksen kans sa hedelmälliseksi tullaksensa. Herra ou. meidän armahtajamme. Eikä meillä ole sellainen ylimmäinen pappi, joka er^ voisi meidän heikkouttamme armahtaa. Hän oa meidän apumme, turvamme» toivomme ja autuutemme. Lukija! Herraa armoliittooa olet otettu. Hänen rauhansa liitto on py syväinen ijankaikkisesti. Herra on juuri sinun armahtajasi. Hänehen luota ja turvaa elämässä ja kuolemassa! L. I. R. VensMts. Petomainen murha. Murhaaja 70 »nstias pappi. GliaskiSsä Poltavaa läänissä Menäs jällä oa t. k. 3 pnä tehty petomainen murha. Saman päivän aamuna murhasi eräs pappi naapurinsa, iskien hänee.". 35 haa vaa. Ea..ea rikoksen tekoa, kohta kir kosta tultuaan, kirjoitti pappi kirjeen, jossa m. m. saaotaaa, etta häa oli mur hatun kanssa luvattomissa suhteissa ja huomasi tämän uskottomaksi. Useampia kertoja häa oli varoittanut häntä mutta tämä ei välittänyt siitä. Häa aikoi murhata naisen jo t. k. 1 puiä, mutta tuli estetyksi. »Tänä päivänä", saao taaa kirjeeessä, »minä varmasti päätin lopettaa tilini hänen kanssaan." Kua murhaajalta kysyttiin, miksi häa teki verityön, vastasi haa: „minä tein sen, mikä piti tehdä". Murhaaja on 70 vuotias, mutta terve ja hyvissä voimissa. „Tolstaiftksi!" Äsken suljetun Klinovskiu tehtaan työ väestö oa lähettänyt lähetystön Stolypima luo pyytämään, että 3,(XX) työmiehelle jaet taisiin maata elättääkseen itseänsä. Stolypin lupasi. Sitten sanoi lähetystön johtaja Kond» radjev: -- Nähkääs, kansa vielä toistaiseksi luot» taa teihin. — ToiStaiseksiko vaan, kysyi Stolypin. — Niin, toistaiseksi! vastasi Koudradjetv. lllhomzslls. — Sastalistit ja Areusfi» «ust waakita»i. Berlin, maalisk. 16 p. Kaikkiaan on pidetty 48 sosialistista kokousta Preussia uutta vaalilakia vas taan — AaHweli«n!el!ji. Eräs lSS- käri Ranskassa oa hiljattain ottanut erään miehen vatjasta 23 kahmelia. Mies, eräs marevilleläiaen kokki, oli tullut lääkäriin ja matittaant kipuja Maisassaan. Hänet otettiin sairaalaan ja siellä mihdoia häa tunnusti, että hä nellä oli tapana uielekstä kahmeleita ja että häa sairaalassakin jo oli kerinnyt nauttia muutamia. Röntgensäteiden avul la nähtiin miehen valjussa täydellinen kahvelivarasto, ja kua vatsa avattiin, poimi lääkäri sieltä, kuten sanottu, 23 kappaletta mitä.