HIO 129 — I9IO. KAIKU. !Waanar>t&if a Marraskuun 7 tjä väryf tuista miinanmyöjislä y. m. rikolli- sista, joiden joukossa omat kauheim mat ne murhan tekijät, jotka miime kesänä mitä raaimmalla taivalla Hu- kuttimat neljä henkeä. Minkä tuomion siis saimat nämä^ Ei muuta kuin 3 muotta ivankeutta Oikein hämmästyy, että näinkö »vä hällä nykyisin murhista päästään' Eipä kumma, että niitä siis jos missä muodossa uudistuu. Näinkö mähän ihmishengelle enään annetaa armoa? !Toiwottawa olisi että tämä rangais- tus moninkerroin lisättäisiin. J Dleinen tapojen turmelus ja juop- ovat yleisön nähtävänä kuluvan jpoug omat marsinkin tukki- ja muiden marraskuun 10 oc n ö; v öö n | Rikkeiden kautta päässeet komin wal- " 4 taan, jotta paikkakuntaa nykyisin mai- pp. seuraavissa | nilaan ..Roimaniemeksi". — Kyllä olisi syytä lain kouran komasti kopristella ja puhdistella seutua paheista. Lemit- köön simistys ja hymät tamat. Sitä edistäköön esimerkillään ja toimellaan, niin ylhäiset kuin alhaiset. Muualta Suomesta. Luomslsison Työväenliiton ynnä kello 6—8 paikoissa: Laanilan ja Hintan seppä M. Hoikan luona; Oulunsuun maanvilj. J. Pik karaisen luona; Ylikylän maanvilj. J. Markuk- selän luona; L ~ S°n°mal°hi>-«t°imi«t°i° Onni W. Ztrlman ruumis kat- Kiviniemen ja Korvenkylän kettiin miimeiseen lepoon miime keski- , , miikkona Helsingin uudelle hautaus- maanvilj. J. Ollakan luona. maalle. Haudansiunauksen toimitti Oulun maalaiskunnassa Mar- tohtori B. H. Päimänsalo. Tilaisuu- den tunnelmaa kohottimat laulukunnan raskuun 4 p:nä 1910. | esittämät kauniit laulelmat. Hauta kummulle laskettiin useita seppeleitä Vaalilautakunnat. > °maisl-n ja Mäw-m puol-ma m m Uuden Suomettaren ja sen toimitus' kunnan seppeleen laski toimittaja I. W. Miesmaa, tulkiten samalla sitä kiitollisuutta, jota Uusi Suometar tunsi entistä lahjakasta aputoimittajaansa ^ , , kohtaan ja toimittaja Eemil Forsgren OtnpGIUSGUrcin Miipuri-lehden puolesta. — Julma itsemurhayritys. Mii PJT „ H p. mp perjantaina päiivällä löysimät Hel- 1#%. O MD 1 H singin poliisit koirien amustamina Kum- » ^tähden metsästä erään ladon mierestä on tänään kello 7 illalla Nui- mieshenkilön, jonka pää oli silmottu . melkem kappaleikst. Tarkastettaessa iän huoneustossa. | huomattiin, että mies oli yrittänyt ot- taa itsensä hengiltä, räjähdyttämällä dynamiittipatruunan suussaan. Mies oli kamalan näköinen. Alaleuka oli kokonaan irtaantunut ja kasmot sil- poutuneet muodottomiksi. Mies eli mielä perjantai-iltana. Rewolwerinrho junassa ^ Miime torstaina iltapäimällä oli Hel- singistä Tampereelle menemässä ju- nassa Parolaan tullessa 8:nen luokan ivaunussa muuan humalainen mies Ijoka konduktöörin maatiessa lippua käyttäytyi uhkaamasti, joten hänet oli > pakko panna junasta pois Parolassa _ Silloin tämä ampui konduktööriä ja maksetaan sille, joka voi ilmi saattaa Kuitenkaan osaa varkaan tai varkaat, jotka lauantaita ma ^ a- > 5 alk»mma»sta yritti humaltu lokak. 29 p. vasten yöllä veivät ai- nut ampua toistammeen epaonnis- lekirjoittaneen makasiinista 8ievin ^^n nytkm, mutta sensijaan sattui Jvringinkyl. seur. kauppatavaroita: fuufo sattumalta junassa olleen ase ' 3 tai 4 kpl. mustia päällisnahkoja, mannes Rantamuoren malempaan ka merk B ja C- simarteen. 5 kpl. mustia suitsia kelt. nast. ja Remolmeriurho on fiini ja saanee solj., puikko- ja rengaskuolaimilla; wastata teostaan. 10 kpl. must. riimuja, 20 m/m — Kolme miestä joutunut ju remmeistä, kelt. soljella ja renkaalla; ttttil alle. Miime torstai iltana klo 50 kpl. must. remmejä N:o 15; 6 aikaan iltapäimällä ajoi tamarajuna 25 par. rahkeita N:o 1 leimalla Mosabackan pysäkin luona kolmen hen ^unkliolms I^adriker; kilön, ompelukoneasiamiehen Antti Hie 1 x r> tuh. Pohjola papeross.; talan, työmies Adam Karhusen ja me 6 pakt. Kruunukynttilöitä, Vaasan, turinkuljettaja Heikki Sumannon päälle Joka yllämainituista tavaroista tie- feutxiuffella, että ensinmainitut menet tää, pyydetään ilmoittamaan paikka- tiirat henkensä ja Sumanto mahingoit arestissa, jopa pimeässä huoneessakin, olipa raakamainen rääkkäys mennyt niinkin pitkälle, että äitipuolen kiinni litäessä isä oli palamalla sokerilla zolttanut tyttärensä suuta ja huulia un tämä muka oli marastanut soke- ria. Kun mastaaja ei ollut saapunut oi- 'euteen ei oikeus mielä moinut mää- rälä lapsia poistettamaksi isän luota, maan lykkäsi jutun enemmän käsitte- yn t. k. 14 päimänä alkamien syys- äräjien kolmanteen istuntopäimään, olloin mastaajan on 100 sakon uhalla oltama läsnä ja todistettama nyt ol- eensa »virkamatkoilla, kuten oli ilmoit- anut. — Siirtolaisuus, lokakuun ku- uessa on Hangon kautta matkusta- nut 1,339 siirtolaista, joista 1,321) suomalaista ja 10 menäläistä. Suo malaisista oli 631 miestä, 530 naista ja 108 lasta sekä menäläisistä 3 miestä, 4 naista ja 3 lasta. Käsityöillat Pohjan Leimussa ovat keskiviikkoisin kello V28 illalla, alkaen ensi keskiviikosta. 50 markan palkinto kuntansa poliisille tai kauppias Emil Alajoelle, Sievissä. — Maantviljelysscttroillc myönnct tyjä apurahoja armelee Now. Mremja täytettämän tarkotuksiin. jotka yhtä »vähän koskemat maataloutta kuin Woima-Iiiton toiminta tarkoitti urheilun edistämistä. Myöskin muita samanlaisia seuroja epäilee lehti maltakunnamvastaisesta rikollisesta toiminnasta. Wanhaa jatkutusta, johon Nom Mremja on tottunut, maikka hymin tietää, että sen jutut oivat perättömiä. Unkarilaisten ystätvyyttä. Puda- pestin yliopistossa on masta amattu ma- paapaikka «mapaa asunto-, elanto- ja opin- tokustannuksed suomalaisen ylioppilaan käy- lettämäksi, joka haluaa tutkia Unkarin kieltä. JiomöBifrai." Se nimi sointui ennen hymältä. Seutu on luonnonihanuudestaan luu- lu. Kauniisti siintämien maarojen suo- justamina laskee maltama joki, milja- ivan laaksonsa läpi. Rantoja somis lamat kauniit, hymin rakennetut talot. Asukkaat elämät hiljaista maalais-elä- määnsä. Omatpa mielä mainitut si- mistyksestään, siimasta käytöksestään, siisteydestään, reippaasta ja mieläpä komeasta ulkomuodostaankin. Luonto on mielä sama, maan enti- set ajat ja tamat omat olleet ja men- neet, niin Romaniemellä, kuin muual- lakin. — Kammolla ja kauhistuksella lukee esim. miime käräjien pitkän luet- telon loppumattomista sakkoon tuomi- tui pahoin. Miehet, jotka olimat juo »vuksissa. olimat rataa pitkin menossa erään tomerinsa luo. — Onnettomuu den uhreista oli Karhunen naimaton Sumanto ja Hietanen perheellisiä mie hiä. (<läwio>sä tumissa »Maailmani — Längelmäen postikatvallus Pmpäri" Pallasyhtiön talossa käynee jo- juttu. Längelmäen postikontorin hoi kainen, joka tahtoo kerrankin nähdä oiman taja Ida Johanna Jumelius on tuo ohjelman. I mittu toiskertaisesta rikoksesta pidettä mäksi 3 muotta kuritushuoneessa ja Musta kettu, tuo metsän kallisar. I olemaan 4 muotta kansalaisluottamusta moinen ja muutoin harminainen otus, näh- Ivailla. Lisäksi on mastaajan makset l«n Kittilän 'Alakylän seuduilla lokak. lop- tama takaisin kamaktamansa summa vupäiminä, mutta otus meni menojaan, 11 001 m ka a 54 pniä kun oli lumeton maa, mieden armottaan " » . 0 . . , ... turttinfa «ulanaan - Suomala, s, en ryhmäin Hhly minen Porissa. Por»n vculzan ia nuorsuomalaisen yhdistyksen asettama maliokunta on yksimielisesi' ehdottanut yhteistoimintaa ensi mal tuumiesmaalissa suomalaisen puolueen ja nuorsuomalaisten kesken. Niin siellä. Milä Oulussa tuumi taan? — Jkkunansärkemisjuttu Waa- sassa. Jkkunansärkemisjuttu Waa- sassa oli miime keskkimiikkona sikäläi- sen raastumanoikeuden käsiteltämänä. Kuten muistetaan särettiin m. m. kau- pungin »venäläisen papin ikkunat. Oi keus katsoi selmille käyneen, että eräs m^kasiinimies nimeltään Salomon Kriikku oli tehnyt itsensä syypääksi te- koon sekä tuomitsi hänet l; kuukauden mankeusrangaistnkseen. — Julmaa lapsen rääkkäystä. Huomiota herättämä oikeusjuttu oli miime maanantaina käsiteltämänä Jäm- sän mälikäräjillä. Eläinlääkäri E. M. P. Zillacuksen ent. amiopuoliso Gerd- rud ^illaeus syytti nykyään toisen kanssa naimisissa olemaa entistä mies- tään heidän yhteisen kahden alle 10 muoden manhan lapsensa tytön ja po- jan luonnottomasta kohtelemisesta sekä maati lapset heti luomutettamiksi hä- nen huostaansa. Myöskin Jämsän holhouslautakunta jätti maatimuksen lasten ottamisesta pois isänsä hoi- dosta. Todistajien kuulustelussa kämi sel- mille, että lapsia oli kautsupampulla usein kuritettu meriin saakka ja niin, että joutuimat useiksi päimiksi muo teen omaksi, pidetty muorokausimäärin Kirjallisuutta ja taidetta. Ionlukirjallisuus. Werner Söderström Osakeyhtiön jou- lukirjallisuudesta on meillä tilaisuus antaa seuraamat tiedot. Kaunokirjallisuutta. — Muoden huo- mattamin romaani on Maila Talmion teos „Tähtien alla", joka marmaankin on hänen parhaansa. Kyösti Wilkuna julkaisee nomellikokoelman, jonka kaikki aiheet omat historiallisia; selmemmin kuin kumpikaan tekijän edellisistä teok- sista ilmaisee tämä hänen kertojalah- jansa. Eino Kaliman näytelmäteos ..Maalla" on jo ilmestynyt ja osoitta- mat mitä toimeita tähän kirjailijaan on kiinnitettämä. Marja Salmela jul- kaisee nomellikokoelman, joka yhtaikaa ilmestynee myös Ruotsissa. Lyyrillisen esikoisteoksen julkaisee Juhani Siljo. Kotimainen uutuus on edelleen John Bergin romaani ..Piilopirtissä", ker- tomus isonmihan jälkeiseltä ajalta. Käännöskirjallisuutta. — Huomatta- mm käännösleos on Leo Tolstoin suu remmoinen ..Anna Karenina", jonka ensi nidos jo on kirjakaupoissa. Sek ma Lagerlöfin kuuluisa sisilialainen ro- maani ..Antikristuksen ihmetyöt" ilmes- tyy maisteri Jaakko Suomalaisen kään- tämänä. M. A. Koskenniemi julkaisee suomennoksen Franz Grillparzerin an- tiikkisaiheisesta ..Sappho" draamasta. Arjö Koskelainen on suomentanut Hen rik Ibsenin ..Meren neidon". Rouma Katri Kalmari-Lehtonen on suomenta- nut norjalaisen Peter Eggen elemän romaanin ..Sydän" ja rouma Helmi Setälä saksalaisen Otto Ernstin humo- ristisen romaanin ..Asmus Semperin lapsuusmaailma". Runebergin „Wän- rikki Stoolin tärinäin" uusi suomennos on jo kirjakaupoissa: Topeliuksen „Tal- mi iltain tarinoista, ilmestyy uusi ni- dos. Tietokirjoja. — ..Karjalan kirja" kokonaisuudessaan. ..Oman Maan" miides nidos ja ..Luonnon" kolmas nidos sekä ..Kansantajuisen lakiasiain käsikirjan" toinen nide maimistumat piakkoin. — Tieteiden alkeiskirjoista, joita kustantaja on ryhtynyt julkaise- maan, ilmestymät Allan Serlachiuksen teos ..Lainopin alkeet" ja Allan Men- ziesin teos ..Maailman uskonnot": Karl Kraepelinin teos ..Biologian alkeet" on jo ilmestynyt: Harald Höffdingin ..Sie lutieteen pääpiirteiöen" kolmas nide on odotettamissa. — Useita erikoisteoksia on malmistumaisillaan tai jo malmii- na: puolalaisen maltiomiehen N. Tmov skin malaisema, meille tärkeä teos „Puo lan kysymys", Herbert Spencerin „Kas- matus", W. Kljutshemskijn ..Menäjän historia", Mihtori Peltosen ..Puhetai- don" uusi, tarkastettu painos, Kyösti Järmisen ..Liikenneoppi", M. Tarkiai sen tutkielma „Aino ja muut Kalema- lan naiset", F. A. Hästeskon toimitta- ma kokoomajutkaisu..Kalemala-kirjasia", Gunnar Suolahden toimittama kokoo- majulkaisu ..Suomen historia aikakau- siltain" «malmistuu nyl>, John Sluart Millin ..Naisen asema", Edw. Bern- steinin ..Sosialismin edellntykset" y m. — Juhlajulkaisuna on jo ilmesty- nyt ..Uno Cngnaeuksen Muisto". Uskonnollisia kirjallisuutta. — Pait si Uuden Testamentin uutta suonien nosta, joka jo on ilmestynyt, julais- taan Paamo Mirkkujen suurehko teos ..Jeesus ja kemäteläniä", tanskalaisen Olsert Ricardin teos ..Kristus ja hä- nen miehiään" ja smeilsiläisen C. Hil- dyn kirjanen ..Moiman salaisuus". Lyseonkolleega Edmin Snellman jul- kaisee lyhyen katsausteoksen..Kirkkohis- toriaan". Kokoomajulkaisuja. — Johannes Linnankosken, Maila Talmion, M. A. Koskenniemen, Kyösti Milkunan, Emo Kaliman, Toiroo Kailan. T. Schali- nin y. m. yhteisjulkaisu Sydän-talmi ilmestyy kookkaana, ku-vallisena joulu- lehtenä. Kotiaskartelu-oppaita. — Ilona Ja- lama julkaisee .'>0 mallipiirustusta si- sältämän teoksen ..Kodin käsityöt", jos ta tulee muoden hauskimpia jul- kaisuja. Anna Olsonin ..Keittokirja" ilmestyy paljon sisällörikkaampana kuin ennen. Lauri Kr. Relanderin kirjanen ..Kaniininhoidosta" on jo malmis. Nuorta lukijakuntaa marten ilmes- tyy runsas ja monipuolinen kirjalli- suus. — Tunnettu lastenkirjailija Ty- ko Hagman julkaisee lapsuusmuistel- mansa, hauskoja hamaintoja Pohjan- maalta puoli muosisataa sitten. Jimo Härkönen kumailee kirjassaan ..Kultai- silta päimiltä" karjalaisen elämän ku- mastelua lapsen mielessä. — Tunnet tu nimimerkki W. S.-B. on julaissut kirjan ..Kuinka on opittu lentämään", ja amerikkalaiselta Jane Andremsilta on suomennettu samalla tamalla haus kasti opettama teos ..Seitsemän pientä sisarusta". — Warttunutta nuorisoa marten julaistaan W. Haatajan toi- mittama ..Kemiallinen kokeilukirja", joka tarjoaa erinomaista kotityöskentelyä. — Mark Tmainilta on suomennettu merkille pantama historiallinen kerto- mus ..Johannes d'Arc" ja Jules Wer- neltä opettama seikkailuromaani „Kap- teeni Grantia etsimässä". — Lasten satuja julkaisemat Jalmari Finne uuden nidoksen kokoelmaa ..Satujen maa- ilma", joka sisältää suomalaisia kansan- satuja, ja Selma Anttila kokoelman ..Aasialaisia saukarisatuja", jotka omat tiedemiesten kokoomia muinaisten Dshin- giskaanin kansalta. — Lapsille kirjoi tettu romaani on Amy le Feumren ..Lillin punanen laukku", jonka on suo- mentanut Th. Arjö-Koskinen. — Sel ma Lagerlösiltä suomennetaan kertomus „Kulta-sydän", joka alkaa uuden sar- jan pieniä kumitettuja lastenkirjoja. - Joulusanoma lapsille ilmestyy 21:ttä kertaa. — Suomen nuorison laulukir jasta ilmestyy uusi suuremmoisesti li- sätty painos, ja Nuori Woima julkai- see marttunutta nuorisoa marten eri koisen monipuolisen joulunumeron. — Fr. W. Foersterin tunnetusta teoksesta ..Osaatko elää" on malmistunut kolmas painos. Tässä ei ole lueteltu miime kemönnä ilmestyneitä kirjoja, joista monet sekä laadultaan että amoltaan kuulumat parhaisiin ..joulukirjoihin". Snottlalaineli, Suomalaisen Sanomalehtimies- liiton albumi I, ilmestyy t. k. 1.', p:n seuduissa, kuten jo ennen on mainittu. Taiteilija Kaarlo Atra laatii päällyslehti- piirroksen. Ennen lueteltujen kirjoi- tusten lisäksi on ladottu: Reinhold Grönmallin kir- jotus ..Suomenkielisen sanomakirjalli- suuden alkuajoilta Porissa": A. B. Koskimiehen runo „Pih- tori Lounasmaan hautauspäimänä": A. M e u r m a n i n muistelmien julkaisemattomasta osasta: ..Säätyta- lon otsikkoryhmän paljastus": Eino W o i o n m a a n suomenta- mat kaksi Runebergin mirttä; Konr. ReijoMaaran kirjo- telma ..Mistä syystä kynä käteeni jou- tui". Asiamiehiä julkaisun lemittäjiksi ote- taan kaikkialle. Tilauksia otetaan myöskin mastaan Oman Kannan Kirjakaupas- s a Oulussa. — Ilmestyneitä aikakanskirjo ja on toimitukselle saapunut: Sampo n:o 10. Käsityö- ja T e o l l i s uusleh- ti n:o 10. Puutarha n:o 10. Venäjältä. Airje Pietarista. Pietarissa 11 1910. «Omalta kirjeenmaihtajalta.» Kysymys yleisestä oppiwelwolli- suudesta Meuäjällä. ^teljännen istuntokautensa alotti maltakunnanduuma ryhtymällä pohti- maan lakiehdotusta kansakouluista. Pyydämme tehdä alempana ly- hyesti selkoa ivaliokunnan asiassa malmistamasta ehdotuksesta sekä sen- jälkeen esittää kysymyksen käsittelyn yhteydessä duumassa ne pääkohdat, joissa hallituksen ja kansanedustuksen kannat tässä k?ko maalle niin armaa- mattoman tärkeässä asiassa periaat- teellisesti toisistaan eroamat. Lopuksi koetamme kysymyksen tähänastisen poh- dinnan nojalla duumassa ennustaa sen uran laatua, jonka miittojen suuntaa- mana kansakouluasian kehitys Menä- jällä lähimmässä tulemaisuudessa näh tämästi ohjataan. Kysymys yleisestä oppimelmollisuu- desta nostettiin duumassa ehdotusten muodossa jo m:na 1007 ja 1908. Erityinen maliokunta oli näiden ehdo- tusten nojalla ehtinyt saada mietin- tönsä malmiiksi, kun hallitus maalis- kuussa 1900 jätti duumalle ehdotuk- sensa kansakouluista. Tästä oli seu- rauksena, että maliokunnan jo malmis mietintö vhteensomittelun tarkoituksessa hallituksen ehdotuksen kanssa erinäisiä maihteita läpikäntyään useampaan ker- taan uudelleen tarkistettiin. Täten näki päimän malon miime kemäänä se uusi maliokunnan asiasta malmistama ehdotus, jota pohtimaan duuma nyt on ryhtynyt, ja josta tässä lyhyesti teemme selkoa. Kansakouluja, joissa annetaan us- konnollis simeellistä kasmatusta, kehi tetään rakkautta Menäjään sekä opetc- taan tarpeellisimmissa alkeistiedoissa, moidaan perustaa joko hallituksen, paikallisten itsehallitusten eli yksityisten henkilöiden ulotteesta: ne kuulumat kansanmalistusministeristön hallinto- piirin alle, mutta hoitamat niitä pai' kalliset kihlakuntakouluneumostot. Opetuskieli kansakouluissa on olema menäjänkieli, mutta on paikkakunnissa, joissa lapset kouluun saapuessaan ei- mät taida menäjän kieltä, opetuskielenä kahden ensimäisen muoden kuluessa paikalliskieli sallittuna; jatknma, laa- jempi paikalliskielen käyttö tehdään jokaiseen eri kansallisuuteen nähden riippumaksi erityisestä lainsäädännölli- sestä toimenpiteestä. Uskonnonopettajat hymäksyy kihla- kunnan kouluneumosto — vikeauskoi- sia oppilaita marten, paikallisen hiip- pakunnan ja mierasuskolaisia marten paikallisen kumernementtipäällikön suos- tumuksella. Opettajina ja opettajattarina kansa- kouluissa moimat olla main menäläiset oikeauskoiset alamaiset, jonka ohessa mierasuskoisia lapsia marten peruste- tuissa kouluissa opetusta moimat antaa lasten uskoa tunnustamat henkilöt; opettajat ja opettajattaret mahmistaa Mirkoihinsa kihlakunta-kouluneumosto. Kansakoulutirehtöri, jonka nimittää kansanmalistusministeristö, ja jonka tarkastuksen alaisia omat kansakoulut koko mississä kumernementissa eli määrätyssä alueessa siitä, kuuluu itse- maltuutettuna jäsenenä kihlakuntakou- lnneumostoon, ja moi hän miimeksi- mainitun päätöksistä tehdä malituksia, jotka lopullisesti ratkaisee senaati eli ministeri. Kansakouluinspehtori, jonka nimittää tirehtörin esityksestä oppipiirin hol- hooja, ja jonka tehtämiin kuuluu mal- moa lain ja oppisuunnitelmien tarkkaa noudattamista sekä malmoa opet- tajien ja kouluneumostojen toimintaa, kuulumat niinikään itseoikeutettuina jäseninä kihlakunta-kouluueumostoihin, joidenka päätöksistä myöskin he moi- mat malittaa. Inspehtori moi erinäi- sissä tapauksissa keskeyttää opetuksen koulussa sekä eroittaa opettajan toi mestaan. Muita kihlakunta-kouluneumoston jäseniä omat: kihlakunnan semstmon- proman esimies, kaksi jäsentä, jotka malitsee kihlakunnan semstmokokous, henkilö, jonka malitsee kihlakunta kau- pungin kaupunkiduuma, lääkäri sekä opettaja, jotka malitsee kihlakunnan semstmokokous, hiippakuntaisttmnon malitsema oikeauskoisen papiston edus- taja sekä lopuksi opettajaseminaarin tirehtöri. Neumoston esimiehen ja puo- let sen jäsenistä täytyy olla oikeausko- laisia. Koulunenmoston, jonka hoitoon kuu- lumat taloudelliset seikat ja opetus, jäseniä omat: uskonnonopettaja, muut opettajat, kaksi lasten manhempain malitsemaa jäsentä. Oikeus tehdä esitys yleisestä oppi- melmollisuudesta marataan kihlakunta- semslmoille ja kaupungeille, jolloin tällaiset esitykset mahmistaa' kansan- malistusministeri sisäasiainministerin suostumuksella, päätös tästä on pan- tawa täytäntöön miimeistään muoden kuluttua sen julkaisemisesta. Wan- hemmat, jotka kieltäytyivät tottelemasta yleisen oppimelmollisunden määräyksiä, sakoitetaan korkeintaan ruplaa. Luettelo kouluikäisistä lapsista on pa- piston annettama kouluneumostoille. Kansanmalistusministeristön hoitoon siirtyivät kaikki kirkollis-seurakunta-kou- lut, jonka ohessa näihin nähden kaikki kansakouluja koskemat määräykset omat somitettamat. Tähänastiset keskustelut duumassa omat koko lailla ehtineet paljastamaan eri puolueiden kannan yllämainittuun ehdotukseen nähden. Masemmistolais taholta koitetaan pääasiallisesti näyt- tää toteen, etlä ehdotuksen tarkoitus on itse asiassa muuttaa tähänastinen yhteiskunnallinen semstmo-kansakoulu hallinnolliseksi laitokseksi, että yhteis- kunnallisen itsetoiminnan lipun suo- jassa on aikomus toteuttaa kansakou- luun nähden kansanmalistusministe- ristön ja sen »virkamiesten turmiota tuottama holhous. Mitä natsionalisteihin tulee, on toistaiseksi tietämätöntä mille kannalle he tulemat asettumaan kysymyksessä, koskema kirkollis seurakunnallisia kou- luja. Kuinka pitkälle he aikomat käydä käsi kädessä papiston ja synodin kanssa, on toistaiseksi mahdoton sanoa. Nal) ; tämästi ei heidän keskuudessansa kui tenkaan tule saamaan kannatusta herra W. N. Ljmomin puhtaasti klerikaali- nen mielipide, jonka hän duuman ensi istunnossa suurella paatoksella pitkässä puheessaan toi esiin. Oppositsionin puolelta on huomau- tettu, että kihlakunta-kouluneumosto, kuten sen ehdotuksen laatijat omat ajatelleet, sisältää itsessään kieltäyty- misen siitä tehtämästä, jota semstlvo tähän saakka on harrastanut kysymyk sessä, koskema alkeisopetusta. Maik- kakin tässä »nuodossa »vaaleihin perus- tuma ainehisto on enemmistössä, niin ilmenee se sittenkin keskusmallan hal linnollisena »välikappaleena. Huoli matta siitä, että inspehtori lain kir- jaimen mukaan kyllä on olema tois- asteinen suuruus, niin on marsin luul- tama, että hän käytännössä siirtyy ensi sijalle ja syrjäyttää neumoston siitä johtamasta asemasta, nlikä sillä ehdotuksen mukaan nyt on. Täten on siis syytä kyllä olettaa, että ehdotus, maikkakin se on laadittu paikallisten henkisten »voimain muka moitoksi, sit- tenkin lopulta malmistaa niiden hä- »viön. Tässä semstmon ja hallituksen eriä- mässä suhteessa kysymykseen nähden on asian rahallisella puolella marsin suuri merkitys. Mutta tämän asian malaiseminen on — kuten mähemmis- tön puolelta huomautettiin — malio- kunnan ehdotuksessa aikomuksellisesti eli aikomuksetta kokonaan syrjäytetty. Keskustellaan main kansakoulun järjes- telyä ja hallintoa koskemasta laista, mutta miten on asian rahallinen puoli ;ärjestettämä, siitä ei ole duuman mie- lipidettä kysytty — ainakaan toistai seksi. Asia on näet se, että kysymys ylei- sestä oppimelmollisuudesta kysyy semst- moilta suuria lisämenoja, samalla kun niille samassa suhteessa ei näytä amau- tuman uusia tulolähteitä. Herra Tschi- schemskin laskelmien mukaan tulisi ylei- nen oppimelmollisuus Menäjällä mak samaan 119 miljoonaa ruplaa »vuosit tain, joista lähes kaksi kolmannesta — 75,4 milj. — lankeaisi semstmojen ja loput — 43,0 milj. — hallituksen osalle. Kykeneekö semstmo ottamaan hartioilleen tällaisen menon ja jos ky- keneekin, niin suostuuko se siihen ma- paaehtoisesti, ne o»vat kysymyksiä, joi hin tällä haamaa on mahdoton mar- muudella mastata. Tämän tähden huomautettiinkin mä- hemmistön taholta, että, ennenkuin teh- dään päätös esilläolemasta ehdotukses ta, olisi pitänyt ratkaista kysymys asian rahallisesta puolesta, sillä muus- sa tapauksessa hallitukselle aina jää »nahdollisuus riistää uudistukselta se, mikä sille on tarpeen s. 0. silmälläpito sekä kieltäytyä toteuttamasta sitä, mikä on yhteiskunnalle tarpeen s. 0. yleinen oppimelmollisuus. Mitä mihdoin kysymyksen kolman teen polttamaan kohtaan tulee s. 0. kansallisuuskysymykseen, niin tuntuu siltä, että erlkoiskohtaisen ehdotuksen keskustelun yhteydessä tullaan tekemään enemmistön puolelta mastaehdotuksia niiden kohtien korjaamiseksi, jossa ma- liokunnan ehdotuksessa on mieraille kansanaineksille tehty erinäisiä myönny- tyksiä. Odottaa sanotussa suhteessa duuman enemmistöltä termettä järkeä, on turhaa, sillä kysymyksissä, joihin, kuten tässä, perustuu enemmistöher- rain marsinaisen nationalismin polii- tinen uskontunnustus, omat he tamal- lista enemmän kuurot oikeuden ja koh- tuuden pienimmillekin »vaatimuksille. — Poliisit Nturomtsewin hau dan raastajina. Kun huomattiin, että Moskomassa oli Muromtsemin haudalta kadonnut joukko seppeleitä, ryhtyi »vainajan uskottumies ottamaan asiasta selkoa ja hän on saanut tietää, että »nyöhään eräänä iltana oli joukko poliiseja tullut haudalle ja nämä oli- ivat tulen malossa leikanneet '->9:stä seppeleestä nauhat, koska niissä ole- »vat kirjoitukset olimat muka mallan- kumouksellisia. Tämän johdosta kämi uskottumies »viranomaisten puheella, maatien n^ithoja takaisin, kosla ne olimat mainajan yksityistä omaisuutta. Kaikki muut on annettu takaisin paitsi yhtä, joka on suojelusosaSton hallussa. Siinä oleivan kirjoituksen johdosta tulee näet kanne nostettamaksi. Ulkomaalta. — Entinen pääministeri Tei- xeira Mangittn. Lissabonista mar- ra s k. - p. Oikeusministeri on ollut läsnä kalunkirjoituksessa Netessidades palatsissa, jolloin tarkastettiin myös erään tulenkestäivän kaapin sisällys. Siellä olleet asiakirjat on sinetillä iva- rustettuina »viety »»»inisteriöön. Enti- nen ministeripresidentti Te-reira sekä kaksi Francon kapinekin jäsentä on 'vangittu syytettynä mallan »väärin-- käytlämiseslä. — Lakko Walesissa laajenee. Cardiffilta, marrask. 2 p. Lalko Wa- lesin kimihiilialueella laajenee. Pelä- tään että lakkoon yhtyy työ- miestä. On sattunut lemottomuuksia. Puhelin ja sähkölennätiniohdot on ri- kottu. Poliisiosasto on palauttanut järjestyksen. — Kiina tekee täyttä totta päästäkseen opiumikirouksesta. Miran- omaiset omat taistelussaan tätä kan- sansa päämihollista »vastaan menneet niin pitkälle, että maanmiehiä, joitten on huomattu masten keisarillista mää- räystä »viljeleivän opiuniia, yksinker- taisesti on ammuttu kuoliaaksi. Sel lainen päättämä menetteli) mastoin saaliinhhnoista ..kristillistä" Englan nin hallitusta on saanut aikaan sen, että esim. alueet, joilla »vielä minne »vuosina miljeltiin opiumia, tänä muon- na kaslvamat mehnää, papuja, hernei tä, juurikkaita, rapsia (öljyä marten) ja perunoita. Suuria opiumi-milje- lyksiä on lopetettu. On main toimot- tama, että kehotus Iso-Britannian 30,000 papille järjestää suuria mas