•s:o 116 — lölO. KiLIKTJ. Perjantcair.a Lokakuun 7 'av.-"»". KySpysauna Kuusiluodossa (entisessä vär- järi Knoblockin talossa) avataan tänään arv. yleisön käytet täväksi. Sauna on avoinna joka arkipäivä klo 2:sta i. p. Kunnioituksella: Kuusiluodon Kyl pysauna. Suuri Karjan pidetäää Haapaveden torilla maa nantaina kuluvan lokakuun 17 päi vänä kello 11 e. pp., jolloin myy dään suurempi erä Mustikkamäen karjanjalostusyhdistykseen kuuluvia hyviä lypsylehmiä, osaksi varhaisia kin, sekä lahtieläimiä, nuortakarjaa, sonni- ja lehmä vasikoita Vilemonin iisiä. Haapavedellä 5 p. lokak. 1910. Abr. Erkkinen. Toimeksi saanut. Kristillisen T yööäenyhdistykfen kokous Aleksanterintorin koululla tä- nään perjantaina 7 päimä lokakuuta klo V2 S j. p. p. Ompeluseura alottaa myös toimin- tansa samaan aikaan. m K ti.) m ^■ro.tiiOTnii -a Elävien kovien teatteri n „Pallas"-yhtiön talossa Keskeytymättömät näytännöt joka arkipäivä kello G—9, sun nuntaina 4—9. I. ipli Ms. Huvittava. Soittoa: Slavischer Tanz ... A. Dvorak. F i Kl I 2. Robert hiljaisen surullinen seikkailu. Pariisin suuren oopperan tai teilijain esittämä. Soittoa: r l Husarenritt Spiiulier. 5 K t,. 3. Elävien kuvien sanomalehtin:oll Saneen sisältörikas. Soittoa: Paliniza Marsch . . Fr. Souppe. 4. Kuva otettu hiljakkoin Helsin gissä pidetyistä yleisistä pai- nikilpailuista. Sangen hyvin onnistunut, jossa tämän "urheilun ystävät ovat tilaisuudessa näkemään suosikkinsa Lurichin. Aberin y. m. kuuluisien painijain ot teluita. u *3 Soittoa: Bolnisches Ständchen P. Mania. j. Il iin vaino. Erinomainen salapoliisi. Soittoa: Unter dem Doppeladler Wagner. 6. Kymmenellä pen nillä perunoita. Pila. Soittoa: Ob ich dich liebe . Rosenzweig. saada, sillä pitkistä matkoista puhu- mattakaan, ei hän useinkaan olisi ajoissa moinut paikalle ehtiä huonon pääsyn tähden. Tietäisipä miranomaisten mähän ajatella yllämainittua epäkohtaa ja mitä sen poistamiseksi lvoitaisiin tehdä. — Worot tekimät ilkeyttä t. k. 3 päimän mastaisena yönä Haapajär- meltä Nimalaan kulkemalle postinkul jettajalle tunkeutumalla käsiksi häneen ja ryöstämällä kirjelaukun, jossa oli suurempi määrä kirjeitä. Kirjeet löy- dettiin seuraamana päimänä remittyinä tiepuolesta. Hymä kuitenkin, etteimät ,vorot huomanneet ryöstää sitä lauk- kua, jossa oli rahalähetykset, yhteensä useampia tuhansia markkoja. Samana yönä ivorot särkimät ikku- noita Jämsän talosta Haapajärvellä ja uhkasimat tehdä mäkimaltaa, mutta se ei onnistunut. Voroista on osa paikkakuntalaisia ja joitakin henkilöitä muualta. Niistä on saatu jo yksi kiinni ja piakkoin mahdollisesti säätänee toisiakin. — Maanwiljelysnäyttelyn pa ni Kaukosen maalaisyhdistys toimeen Kittilässä w. k. p:na ja siinä jaettiin seuraamia palkintoja: 1 palk. 4 mk. Sosia Kaukonen tur- nipsin siemenistä, Amanda Hyötylä leimästä, Susanna Kiminiemi soopasta, Aini Ranta turnipsista, Aapo Mäkelä perunoista, Maria Hietala sipuleista. 2 palk. 2 mk. 50 p. Elsa Aliranta sipuleista, Kalle Ald turnipsista, Amanda Hyötylä juustosta. Ales Kaukonen turnipsista, Tuomas Kauko- nen jymistä, Olga Kaukanen leimästä, Sandra Mäkelä leimästä, Susanna Kiminiemi leimästä. Mille Kiminiemi kylmöheinistä, Juho H. Aliranta nuo- rempi kylmöbeinistä. H palk. 1 mk. 75 p. I. H. Yli- ranta nuorempi perunoista, Hanna Mokko leimästä, Amanda Hyötylä moista, Hanna Mokko perunoista, I. E. Hakala moista, Kaisa Kaukonen leimästä, Aini Ranta ruokanauriista, Tuomas Kaukonen • kylmöheinistä ja perunoista, Sosia Kaukonen ruokanau- riin siemenistä ja leimästä, Aapo Mäkelä jymistä. Osanotto näyttelyyn oli laimeaa merrattuna Kaukosenkylän suuruuteen. Mutta olkoonpa innostusta lisäämänä tämäkin näyttely erittäinkin niille, jotka siihen osaa ottimat, ja lisääntykööt yhä heidän turnipsi' ja kylmöheinäsarkansa ja tuottakoot aina parempia satoja. Palkintotuomareina näyttelyssä toi- mimat: neumoja M. Luhtala, talokas I. E. Hakala ja neiti Kaisa Kauko- nen. — Päätetty lähettää mies Hel- sinkiin kiirehtimään Knolajärtven tieasiaa. Hätä näyttää tuleman kä- teen Kuolajärmellä, kun saatiin huono muosi ja elonkuljettaminenkin on li- säksi tänne syrjäkyliin komin maima- loista, kun ei ole maantietä ja kanta- malla on leipäainetta maikea kuljettaa pitkien matkojen takia. Tästä syystä olikin m. k. 2l> p:nä kokoontunut sekä miehiä että naisia monesta eri kylästä Hautajärmenkylään neumottelemaan siitä mihin toimenpiteeseen olisi nyt ryhdyttämä, kun hätä päälle pakkaa. Msimielisesti päätettiin laittaa mies Suomen senaatin herroja kumarta- maan ja koettamaan, jos mielä löy- tyisi armoa kaukaisen pohjolan asuk- kaille ja ymmärrettäisiin mihdoin siellä ylempänä, että saataisiin nuo kauman odotetut ja toimotut maantietekorayat myönnetyiksi. Niin päätettiin, mutta sitten tuli toinen kysymys eteen, nimit. mistä matka kustannukset saadaan Helsinkiin lähtemälle miestinmiejälle. Lopuksi huo- mattiin, että ainoa marojen hankkimis- keino on yleisen keräyksen toimeenpano, ja kokouksessa olikin 49 henkilöä, jotka ymmärsimat asian tärkeyden ja antoi- mat roponsa matkallelähtijän maralle. Moni uhrasi ainoat penninsä, mutta niin saatiinkin kokoon lähes sata mark- kaa. Kumartajaksi lupautui lähtemään Juho Hautajärmi. Toimotamme onnea yritykselle ja matkalle lähtijälle, että asia mihdoin- kin onnistuisi, sillä tämä on jo toinen yritys samasta asiasta. — Saapa nähdä onko matkasta mitään apua ja heräämötkö herrat tälläkään kertaa, maan saammeko jäädä yhtä toimotto- miksi kuin ennenkin. fonnufitii piirin opettajain kokous pidettiin Nimalan kirkonkylän kansa- koululla syyskuun 26—28 pnä. Paitsi piiritarkastaja Lähdettä roumineen oli kokoukseen saapunut noin 40 piirin opet- tajaa ja opettajatarta sekä paikkakunnan papisto. Kun oli hetkinen lemähdetty pitem- män maamatkan jälkeen, jonka toiset hemosilla, mutta suurin osa pyörillä olimat kulkeneet, ryhdyttiin kokouksen alkumalmistuksiin. Ensin meisattiin mirrestä 399: 23, jonka jälkeen romasti Jos. Cajan piti rukoukset. Tervehdyssanoissaan lausui opett. I. Laakso osanottajat termetul- leiksi huomauttaen samalla ajan syksyi- sestä synkkyydestä, joka on omiansa entistä enemmän kutsumaan opettajia koolle yhteisiin keskusteluihin. Puhetta johtamaan mäliaikaisesti ma- littiin romasti Jos. Cajan sekä kirju- riksi I. Laakso. Nyt malittiin kokouksen ohjelmaa jär- jestämään toimikunta, johon tulimat: opettajattaret rouma Aina Laakso, nei dit Mari Alsthan ja Aino Koskinen sekä opettajat I. Leppälä, I. K. Oksa, A. Hamulinna ja I. Laakso. Kun toimikunta oli saanut työnsä malmiiksi, ryhdyttiin heti keskusteluihin käsiksi. Tarkastaja Lähde amasi kokouksen huomauttaen, että niin kuin luonto niin myöskin ihmiset toisinaan mäsähtämät. He tarmitsemat mirkistystä ja lepoa. Opettajakokoukset käytettäköön mirkis- tykseen ja innostukseen. Sen jälkeen luki tarkastaja Lähde toimikunnan laatiman työ-ohjelman, joka hymäksyttiin sillä muutoksella, että humimatka Kalajokeen jätettiin pois. Pöytäkirjaa laatimaan malittiin opet- tajat M. Karhulahti sekä Aatto Hawu- linna. Keskustelukysymykseen: Olisiko toi- mottama, että kansamme pääelinkeino- ja (maanmiljelystä ja karjanhoitoa) kä- siteltäisim laiveammin kansakoulun op pikirjoissa, jonka kokoukselle alusti op. A. Poiminen. Vilkkaan keskustelun jälkeen hymäk- syttiin seuraamanlainen loppulauselma: „Kokous on yksimielisesti sitä mieltä, että jo kansakouluissa on enemmän kuin tähän asti tarmis herättää oppilaissa rakkautta ja harrastusta kansamme pääelinkeinoihin, marsinkin luonnontieteen, maantieteen sekä luke- misen oppikirjoihin liitettyjen lukukap- paleiden kautta. Mutta marsinkin jat- kokurssien kautta, joiden pitäminen on yhä yleisemmäksi tehtämä ja opetus muodostettama käytännöllisemmäksi, on sopima tilaisuus kansamme pääelinkei- noihin seikkaperäisemmin ja laajemmin oppilaita tutustuttaa, kuitenkin sitä silmällä pitäen, ettei kansakoulun jat- kokurssitkaan ammattikoulun luonnetta saisi." Tämän jälkeen otettiin työohjelman mukaan käsittelyn alaiseksi kysymys: „Miten olisi kasmitarhaopetus kansa kouluissa järjestettämä?" Alustaja Sa- ku Kanerma. Kysymys synnytti milkkaa keskuste- lun, joka lopuksi hymäksyttiin kysymyk- sen mastaukseksi. Nimikin tormisoittokunnan soittoa hetkinen kuunneltua alettiin taas kes- kustella kysymyksestä: Miten on oppi- laita saateitama kansakoulussa oikein- kirjoittamaan: lukemallako kielioppia erityisenä aineena, maiko pelkän har joituksen amulla kehittämällä kieliaistia ja -kormaa? Alusti I. Leppälä. Ponsilauselmaksi tuli: Äidinkielen opetus kansakouluissa olkoon yleensä käytännöllistä harjoitusta, jonka kautta oppilaat heidsn kotiseutumurrettaan kunnioittaen mähitellen nostetaan fir- jakieleen. Kieliopille main senmerran tilaa kuin kielen rakenteen ymmärtämi selle on mälttämätöntä. Klo 7 illalla alkoi Nimalan n.-seu- ran talolla iltama, jonka ohjelmaa ko- kouksen osanottajat esityksillään rikas- tuttimat. Puheen Kullermorunojen kas- matusopillisesta puolesta piti tarkastaja Lähde. Näin päättyi maanantaipäimän rikas ohjelma. Tiistaina käytiin klo 8 aamulla kes- kusteluihin käsiksi. Opettaja A. Mutto- nen alusti kysymyksen: Asioimiskirjoi- tuksen opetus kansakouluissa. Äänestyksen kautta päätettiin, että asioimiskirjoitusharjoituksiin on käytet- tämä 1 tunti miikossa 4 os. lukumuo- den kemätpuolella. Mähemmistön mie- lestä olisi 1 tunti miikossa koko luku- muoden ajan asioimiskirjoitukseeen käy- tettämä. Tämän jälkeen opettaja I. Laakso antoi näytetunnin „raittiusopissa", josta aiheutuneen keskustelun päätös- lauselmaksi tuli seuraama: ..Simeelli- selle puolelle on raittiusopetuksessa pääpaino pantama, mutta silti sopii ja on annettama teoreettista raittius- opetustakin." Pidettiin suotamana, että raittius- opetuskin jaetaan muorokursseihin. Toi- nen osa luetaan termeysopin, toinen pääasiassa kemian yhteydessä. Raittius- opetus-mälineistöjä olisi kouluille han- kittama. Laulettiin ..Jos sydän sulla puh- das on". Opettaja Aatto Hamulinna piti esitelmän aineesta: „Oikea henki kou- lussa." Neiti Natunen opetti opettajille leik- kejä ja sai tämä opettajien opettaja nuoret ja manhat innostumaan. Seuranneilla päimällisillä piti A. Muttonen puheen manhoille opettajille, ..kormenraatajille", kohottaen kolmiker- täisen eläköön-huudon heille. Ja niin innostuimat nuoret, että he käsillään kantoimat joukkonsa manhimpia. Opettaja Saku Kanerma esitti kysy myksen : moitaisiinko kansakouluissa ma- laista sukupuoliasiaa. Kysymyksen symempi, perinpohjai- sempi käsitteleminen päätettiin jättää ensi piirikokoukseen. Malittiin simeys- toimikunta, joka ensi piirikokoukselle laatii seikkaperäisemmän alustuksen. Tähän toimikuntaan tulimat opettajat Saku Kanerma ja I. K. Oksa sekä opettajattaret rouma Hanna Muttonen ja Maria Alsthan sekä maralle neiti Rosa Mesikallio ja Antti Muttonen. Tiistain iltapäimä käytettiin leikkicn opiskeluihin. Laulettiin ja leikittiin mie- läpä leikkimästä taattuakin. Keskimiikon aamuna oltiin koossa taasen klo 8. Opettaja Saraste alusti kysymyksen: Tulo- ja lähtökatselmuksien toimeenpanosta kansakouluissa". — Keskustelu kysymyksestä oli mitä milk- kain. Päätös: ..Kokous on sitämieltä, että tarkastaja käydessään koululla ja nähdessään epäkohtia oleman, melmoit- taisi johtokunnat epäkohtia korjaa- maan". Elna Natunen piti esitelmän lei- kistä. Tarkastaja Lähde lausui opettajille kiitokset ja toimoi, että intoa ja yhteis- henkeä heissä aina edelleen säilyisi. Opettaja Antti Polmisen kiitettyä tarkastaja Lähdettä kokouksen hymästä johdosta sekä opettaja I. Leppälän lausuttua muntamia innostuksen sano- ja nuorille, lisäten lämmennein sydä- min: ..Tulkaa perässä pitkä monimai- heinen taimal." Tarkastajan tarjoamat kahmit juo- tua sekä Nimalan opettajain puolesta tarjotut marjamehut nautittua lähti osa kokouksen jäseniä kotimatkalleen sy- dämessä kaunis muisto tästä Kannuk- sen piirin opettajain kokouksesta. Aatto H—a. pikku uutisia. — Kihlauksensa omat julaisseet Raahen seminaarin lehtori Matti Peksula ja opettajatar neiti Anna Sipilä Hailuo- dosta. * — 50 touotta täyttää huomenna maa- lari Heikki Mattila. * — Onnittelu sähkösanoman on Oulun suom. Lyseon opettajisto lähettänyt koulun entiselle oppilaalle, nuorelle säiveltäjälle, Leeivi Madetojalle onnistuneen konserttinsa johdosta Helsingissä. ♦ — Hra Koretvo mimsteritvaltiosih- teeriksi? Rjetsh armelee, että hra Kore- mosta moi mahdollisesti tulla ministerimal tiosihteeri Lancchofsin seuraaja. — 101 wekseliStä haastettu oikeu teen. Kansallis Osake-Pankin Haminan haarakonttorin anomuksesta Haminan raas- tumanoikeus lauantaillisessa mirallisessa leh- dessä haastaa maasta poistuneen kone- kauppias Robert kuoman mainittuun oi- keuteen Ui p:ksi tammik. 1911 mastaamaan, kun pankki aikoo maalia Luomaa maksa- maan 101 kappaletta protestiin joutunutta mekseliä. * — Puolukkain tvienti. Kuhmoisista on kesän kuluessa lähetetty puolukoita ulko- maille 75,000 markan armosta. * — Wnoden 1808 sodan muisto. Uni- mormulakin, joka aikoinaan on kuulunut Re- monlahdella m. 1808 kaatuneelle Samon kemeässa jalkamäkirykmentissä palmelleelle luutnantti Erik Alexander Tigerstedtille (.Suomen poika"), omat tri T. A. Tiger- sedtin jälkeläiset ömerstiluutnantti E. Ti gerstedtin kautta antaneet lahjaksi Helsingin museolle. Wanhoja unimormuja Ruotsin ajalta lienee Suomessa säilynyt ainoastaan miisi tai kuusi kappaletta. * — Znomen asioista ei saa Wirossa kirjoitaa. Virolainen sanomalehti „Päema- leht" on otettu takamarikkoon sen johdosta, että lehti on kertonut eduskunnan päätöksestä. * — Komeat rewontnlet leimnsitvat ei len illalla pohjoisella taimaalla. — »Maailman Ämpärissä" on uusi erittäin hauska ohjelma. Erittäinkin an saitsee katsomista kuma ranskalaisesta pai nista, joka on otettu äsken Helsingissä pi detyistä yleisistä painikilpailuista. Palokunnantalon elämissä kumissa on myöskin monipuolinen humittama ohjelma Muualta Suomesta. — Koko maata käsittävät pyö räkilpailut Helsingissä. M. & U.- seura Ponnistuksen pyöräkilpailut pi dettiin miime sunnuntaina Oulun- kylän radalla. Meisöä oli saapunut katsomaan näitä jännittämiä kilpailuj tuhansittain, sillä olimathan nyt ko- koontuneet kaikki Suomen parhaat pyöräilijät kilpailemaan keskenään. Ei missään pyöräkilpailuissa mielä ole ollut niin moni kaupunki ja paikkakunta edustettuna kuin tällä kertaa. Pyö räilijöitäZ oli nimittäin Helsingistä, Miipurista, Turusta, Kokkolasta, Ha- minaZta ja Oulusta sekä Kaarinasta ja Haapajärmeltä. Ilma oli kylmänpuoleinen ja kowa tuuli haittasi suuresti kilpailuja. Ra- takaan ei ollut pitkällisten sateitten ta- kia kunnossa, joten saamutettuja tulok- sia moi pitää erittäin hyminä ja saa- muttihan turkulainen K. Tanner 3 km. matkalla uuden suoma- laisen e n n ä t y k s e n't u l o k s e l- la 4,41/.. Entinen oli 4,42. 1 km. matka ajettiin yksi kerrallaan. Par- haimmat tulokset saamuttimat: 1. I. Jaakonaho Haapajärmi 1,26, g , 2. K. Tanner Kaarinan Kaiku 1,32,>., 3. W. Bergström Helsingin Ponnistus 1,34/!, 4. T. Haapala Oulun Sauma 1,34,?, 5. A. Mustonen Miipurin Reipas 1,35,7, 6. Hj. Märe Turun Urheilu- liitto 1,37,!.. 3 km. matkalle lähti aina 2 ylitäai- kaa. Ensinnä ajoimat kokkolalainen Björk ja turkulainen N. Tanner yh- dessä. Edellinen jätätti alussa noin 100 m. jälkimmäistä, mutta mähitel- tellen otti tämä kokkolalaista kiinni ja lopussa spurttasi edelle. Ajat: 5,23,4 ja 5,23 ,0. Toisena parina olimat turkulainen D. Roos ja helsinkiläinen O. Linno- nen. Edellinen moitti. Ajat 5,22,« 5,23. Sitten ajoimat turkulainen Märe ja miipurilainen Mustonen yhdessä. Edel- linen moitti helposti. Ajat 5,10 ja 5,22. Neljättä paria odotettiin jännityk- sellä, sillä tulisimathan nyt olemaan tulessa Suomen pyöräilymestari Jaa- konaho ja Turun paras lyhyitten mat- kain ajaja K. Tanner. Turkulainen, joka on erittäin etemä rata-ajaja, ei ota ollenkaan johtoa käsiinsä, maan täytyi Jaakonahon johtaa koko ajan. Hän piti mauhtia tamattoman komana Tannerin seuratessa aiman kintereillä. Ei ollut perille enään kuin noin 100 m. kun Tanner komalla spurtilla ajoi Jaakonahon simuitse ja saapui perille ensimäisenä. Ajat 4,41,» ja 4,41 ,5. Miimeisenä lähtimät Helsingin pa- ras ajaja Bergrström, haminalainen H. Riimari ja oululainen Haapala yhdessä. Ensi kierroksella johti Berg- ström, toisella Haapala. Kolmannella kierroksella mäistyi hän syrjään, an- taakseen taas muorostaan johdon Rii- märille, maan kun tämä ei rumennut johtamaan, täytyi Haapalan tehdä se. Miime simulla yritti Bergström hui- malla spurtilla ajaa Haapalan ohi, maan kumminkin tämä koman ottelun perästä pääsi tässä ..sakissa" ensimäi- seksi. Ajat 5,8,«, 5,9 ja 5,9,-». Parhaimmat olimat siis: I.K. Tan- net, 2. I. Jaakonaho, 3. T. Haapala, 4. W. Bergström, 5. H. Riimari Ha- minän Mesa. Kun alettiin malmistautua 20 km. matkalle, oli jo pilkkosen pimeä. Tä- män takia lähti matkalle ainoastaan 8 ajajaa. Kolme kierrosta ajoimat he kaikki yhdessä ..sakissa", maan sitten jäimät Linnonen ja Riimari. Samo- ten kämi jonkun kierroksen perästä Mustoselle ja N. Tannerille, jotka kaikki lopettimat, paitsi Linnonen. Enään olimat Märe, Tanner, Jaakon- aho ja Haapala yhdessä. Nämä ajoirvat komaa mauhtia muorotellen johtaen. Oli 9 km. jälellä kun Jaa- konaho ja Haapala ajoimat yhteen. Edellinen pääsi pelkällä säikähdyksellä, maan jälkimäinen kaatui ja loukkasi siksi pahoin itsensä, ettei moinut jatkaa. Muutamien kieroksien perästä ajoimat taas Märe ja Tanner yhteen, jolloin jälkimäinen kaatui ja kintereillä ajama Jaakonaho samoten. Pian olimat kumminkin molemmat pystyssä ja kierroksen perästä oli Jaakonaho saa- muttanut Märeen ja ajanut mielä ohi- kin. Ensimäisenä saapui hän perille raikumien hurraahuutojen kaikuessa, Märeen ja Tannerin ollessa pitkän matkaa jälessä. Ajat: 1. Jaakonaho 36,17,s, 2. Märe 36,34, 3. Tanner 37,27, 4. Linnonen 42,12. Palkintoina oli jokaisella matkalla 3:lle parhaalle hopeamitallit sekä sitä- paitsi kunniapalkintona parhaimman pistemäärän saamuttaneelle komea po- kaali, jonka sai I. Jaakonaho. — Uusi lahjoitus Suomalai selle Tiedeakatemialle. Hra Wer- ner Söderström on tehnyt Suomalai- selle Tiedeakatemialle huomattaman lahjoituksen seuraamalla kirjelmällä: Täyttäessäni tänään miisikymmentä muotia pyydän saada Suomalaiselle Tiedeakatemialle jättää kymmenen Wer- ner Söderström Osakeyhtiön osaketta siinä toimossa, että näistä osakkeista tulema »vuotuinen osinko maatimatto- mana aineellisena amustuksena edistäisi Akatemian suomalaiselle simistykselle tärkeäarmoista toimintaa. Jos akatemia moi näitä maroja käyttää etupäässä semmoiseen tieteelli- sen tutkimustyön kannattamiseen, joka on omiansa symentämään ja kirkasta- maan kristillistä elämänkatsomusta, kaiken henkisen kehityksen ja jokaisen kelpo työn lujaa perustusta, niin mi- nun käsitykseni mukaan tämä mähäinen lahja tulee paraiten käytetyksi. Pormoossa, lokak. 2 p. 1910. Werner Söderström. — „Kunnallispäiwiä" ehdotetaan „Karjala"-lehdessä järjestettämäksi poh- timaan ja selmittämään päimän polt- tamia yhteiskunnallisia kysymyksiä. Puhtaanapitolaitosta, »vesijohtoa, katu- järjestystä ja katumalaistusta, raitio- tielaitosta, asunto-oloja y. m. s. kos- kemat kysymykset maatisimat perinpoh- jaista selmittelyä. Niinikään kaupunki- kuntain suhde työmäenkysymykseen: työ- mäen asuntoihin, hätäaputöihin, kan- sanlasten leikkipaikkoihin, kansanpuis- töihin, ulkoilmakonsertteihin. Merotus- alalla ansaitsisi huomiota erittäinkin ky- synlys tonttiarmon kohoamisesta. Esi- kaupunkikys .)Mys lopuksi on yksi kau- punkikuntain polttamia kysymyksiä. Li- säksi ehdotetaan kirjoituksessa näillä päimillä pohdittamaksi kysymys kunnal- lisliittojen perustamisesta. — Hätvinnyt rautatietvaunu. Esimerkkinä siitä huolimattomuudesta, joka mallitsee rautateillämme, mainit- see „Työ" seuraamaa: Liikkeemme on tilannut Kymin pape- ritehtaalta suuremman määrän paino- paperia erästä teosta marten. Tilaus oli ajoissa lähetetty tehtaalle, josta, kuten meille on ilmoitettu, lähetys oli miety Kymin tehtaan asemalle, jossa se oli lastattu rautatiemaunuun miime kuun 17 päimänä. Tamallisen kuole- maisen järjen laskun mukaan olisi lä- hetyksen pitänyt saapua Miipuriin mii- meistään kdlmen päimän kuluttua. Mutta sitä ei kuulunut. Kyselimme asiaa täkäläiseltä rautatieasemalta, jos- ta mastattiin, ettei lähetystä ole saa- punut. Lumattiin ottaa sähkösanoma- teitse selmää Helsingistä, jos maunu lastineen oli sinne saapunut. Mutta nähtämästi niin ei ole käynyt, koska meille on ilmoitettu, että on täytynyt ryhtyä sanottua maunua etsimään ylt'ympäri Suomea, jolloin armaa, mitä kustannuksia sähkön, paperin, musteen, työajan y. m. muodossa me- nee maltiolta. Tapaus on mereksenä esimerkkinä siitä, miten maunut moimat hämitä Suomen rautateillä, kuten tapahtuu itäisessä naapurimaassammekin. Sen ohella saattaa kysyä, näinkö hnmää on se huolenpito, jota rautateittemme ta- holta osoitetaan liikkeenharjoittajille myöhästyttämällä ja miimyttämällä tärkeitä tamaralähetyksiä? Lopuksi, kuka maksaa ne mahingot, jotka tästä koitumat, kun teos, jonka piti malmis- tua määrättynä aikana ei malmistu- faan? Eimät ole asiat reilassa! — Murhaaja tuomittu. Juttu ulkotyömies M. E. Millgreniä mas- taan satulasepäntyöntekijä August Jul kusen murhasta oli esillä miime maa- nantaillisessa Helsingin raastumanoi- keudessa ja tuomitsi oikeus syytetyn Millgrenin tahallisesta miestaposta 10 muodeksi kuritushuoneeseen ja suoritta- maan 600 mkaa muodessa murhatun kolmen alaikäisen lapsen elättämiseksi. Sitäpaitsi tuomittiin samalla erää murhaajan tomeri I. E. Salonen määrästä malasta 1 muodeksi kuritus- huoneeseen ja olemaan 4 muotta kan salaisluottamusta mailla. — Taas miesmurha Helsingis sä. Muutamassa Helsingin Siltalaa- renkadun marrella olemassa merimies- kahmilassa syntyi miime sunnuntaina merinen tappelu, jossa muuan Miipu- rista kotoisin olema työmies Karl Os- kar Järminen menetti henkensä. Mainaja, joka oli humalassa, ryh tyi kahmilassa puheisiin muutaman tytön kanssa, jolloin syntyi sanasota ja siitä tappelu, jolloin muuan huli- kaaneista iski häntä puukolla — ar- mattamasti mustasukkaisuudesta. Järminen, joka on 25-muotias, on Helsingin poliisille hymin tunnettu ja on hän jo ollut taskumarkauksista man- keudessa. — Puukottajaa ei ole saatu kiinni. — Menäjän kruunun omai suutta Varastettu. Etsimä poliisi on saanut tietoonsa että kolme menä- läistä merisotamiestä maanantaina 5 pnä miime syyskuuta iltapäimällä toi meneellä Helsingin Eteläsatanmssa ole- maan mirolaisalukseen muutamia Me- näjän kruunulle kuulumia pakkoja pur- jekangasta ja köysitamaraa. Alilai- wuri Torhoss on mangittu, koska hän- tä epäillään yhdeksi yllämainituista merisotamiehistä ja luomutettiin hänet heti asnntolaima..Knjas Poscharskijn". Mielä ei ole moitu saada marmaa sel- myyttä asiaan. — Myrskyn tuhotöitä Laato- kalla. Miime lauantaina ja sunnun- taina mallinnut ankara myrsky on tehnyt paljon tuhoja laatokalla. Niin- pä kärsi sunnuntaina Saunaniemen Oppikirjoja ja Opetusvälineitä u sekä kaikenlaisia Koulutarpeita B. B. Bergdahlin Kirjakaupassa. Kirkkokatu 17. luona Metsäpirtin edustalla täpdelli- sen haaksirikon Sergei-niminen ^8 ton nin metoinen soima. Soima oli hal- kolastissa matkalla Sortamalasta Pie- tariin. Miehistö pelastui. Mahinko oli melkoinen etenkin kun soima oli makuuttamaton. Sunnuntaina riisti myrsky Impi- lahdella maltion ruoppauslotjan kiin- nikkeistään ajaen sen Laatokalle ajeleh- timaan. — Kaksi henkilöä hukkunut moottoriwenematkalla. Miime sun nuntaina klo 6 seuduissa illalla oli eräs tamperelainen seurue moottorime- neellä matkalla Dlöjärmeltä Teiskoon. Selällä oltaessa eritti eräs meneessä olijoista, isännöitsijä Smolander, siir- tyä meneen peräpuolelta keulaan, mut- ta putosikin järmeen. Tämän huomat- tuaan heittäytyi eräs toinen seurueen jäsenistä, konttoristi Paasimirta, jäv meen pelastamaan edellistä. Mootto- rimenettä ei kuitenkaan saatu kohta py- säytetyksi ja kun onnettomuuspaikalle päästiin, olimat molemmat jo majon- neet. Edellinen hukkuneista oli 31 muo- den ikäinen ja naimisissa, jälkimmäi- nen 29 muoden ja naimaton. — Maakuutakokous Samon- linnassa. T. k. 1 päimänä pidettiin yleinen eri pnolueiden mälinen maa- kuntakokous Samonlinnasja. Aksimieli- sesti hymäksyttiin ponnet, joissa ilmais- tiin Samonlinnan seudun mäestön mie- lipide nukyisistä maltiollisista olois- tamme. Kokouksessa oli runsaasti osanottajia Samonlinnasta ja sen ympä- ristöltä. Venäjältä. — Kansantvalistnsministerin ero. Kysymys kansanmalistusminis- teri Schmarzin erosta on nyttemmin selmiytynyt, kertomat Pietarin lehdet. Hän on päättänyt jättää erohakemuk- sensa huonontuneen termeytensä takia. — Salaperäinen luotitvarasto. Siitä salaperäisestä löydöstä, josta ennen olemme maininneet, kertomat we- näläiset lehdet seuraamaa: Moskoman rautatien sähköttäjät pyy- simät merkolla kaloja Moskoman joesta, lähellä Tshornaja Goraa. Merkkoon tarttui jotakin raskasta. Kämi selmille, että merkossa oli useita tykin luoteja. Sähköttäjät ilmoittimat tästä eräälle Moskoman rautatien aseman päälli- kölle. Alettiin laskea merkkoja ja saa- tiin useita granaatteja ja hsrapnelleja. Nämä luodit, kuten on syytä otaksua, omat hiljan marastetut Moskoman ty- kistömarastosta. Ne olimat noin puo- len arshinan symyydessä. Löydöstä ilmoitettiin sotilasmiranomaisille. Mer- kolla saatiin rilös 51 granaattia ja 26 shrapnellia. Suurin osa granaatteja jä shrapnelleja on mielä Moskoman joen pohjalla. Tutkittaessa paikkakun- taa löydettiin mankkurien jäljet lähellä Tshornoja Goraa. Miten luodit omat joutuneet Moskoman jokeen ja miten ne omat marastetut, ei mielä ole käy- nyt selmille. — Juhlapäilvien lukumäärän tvähentäminen. Juhlapäimien lu- kumäärän mähentämistä koskema laki- ehdotus on joutunut uuteen kääntee seen, kertoo Rjetsh. Osa duuman kauppa- ja teollisuusryhmän jäsenistä aikoo jättää sen maltakunnan duumalle istuntokauden alussa. Lakiehdotuksen perusteena tulee olemaan pörssikaupan ja maatalouskongressin neumoston edustajain laatima kirjelmä. Siinä huomautetaan, että paitsi „laissa mää- rättyjä 91 juhlapäimää", mäestö mar- sinkin maaseudulla, miettää mielä mui- takin juhlia. Muutamat näistä omat ..puolipyhiä" ja on niillä pakanallinen alkuperä. Juhlapäimien suuri luku- määrä on sitäkin turmiollisempaa, kun Menäjällä ilmastosuhteet jo ilmankin tekemät hymin lyhyeksi työkauden, niin että se muutamilla seuduilla supistuu 150—160 päimään. Kirjelmässä lue tellaan ne paikkakunnat, joissa juhla- päimien luku nousee 150:neen. Juhlien mietosta on suurta haittaa tehdasteollisuudelle ja kaupalle. Pörssi on toimettomana, postiluottolaitokset suljetut, tamaroita ei lastata j. n. e. Juhlapäimien runsaudesta saa kärsiä myöskin Menäjän ulkomaankauppa, koska määräaikaiset kaupat maikeutu- mat ja Menäjä jää siten heikoksi maail- man markkinoilla. Jäljennös kirjelmästä on lähetetty kauppaministerille. — Pietarista ilmojen halki Taganrogiin. Miime keskimiikkona palasimat Pietariin pääesikunnan ömers- ti Odintsom ja meteorologi Kusnet- sow, jotka kulkimat ilmapallolla „Treu- goljnik" Pietarista Taganrogiin. Ilmapallo ..Treugoljnik" on suuruu- deltaan 1,437 kuutiometriä. Tuon pitkän matkan olimat yllämai- nitut suorittaneet onnellisesti. Oli- matpa kulkeneet aiman 100 km. no- peudella tunnissa ja olleet 5,500 mtr. korkealla, jossa lämpömittari oli osoit- tanut — 28 Cels. — Kuten tiedäm me on Taganrog Etelä-Menäjällä Aso- min meren rannalla. ia ynnä Kirj. IIVO HÄRKÖNEN. 1: —. Teosta on ar vosteltu yksimielisesti ja ainoastaan kiitetty. »Karjalainen lyyrillinen tuoksu ne kau nistaa ja nykyisinä surun päivinä ne lääkit sevät kylläkin iltamissamme kansalaisten haavoitettuja sydämiä." (Keski-Suomi.) ^Nuorisoseurain luivitoimikunnat, tiank- kikaa varastoonne tämä vihkonen!" (Sata kunnan Sanomat.) YBJÖ Ulin 8 KOMPP. Osakeyhliö. Helsinki. Henkimaailman ilmiöitä tarkkuuudella todennettujen tapaus ten perusteella esittelee I. Kirj. tohtori EDMOND DUPOUY. Suom. Siimes Kanervio. Kolmas painos. 3: —. 2: —, 2:50, 3: — ja 3: 50, Mignon- lamppuja I 4: —. Mixugenpattereita 1:—. Mignonpattereita I 2:—, Heh kulamppuja —:50, 1:— ja 1:25, Mignon I 1:— ja 1:50. Paras hehkulamppu valasee hyvin heikommallakin patterilla. Jos pa rempi hehkulamppu, niin suhteelli nen korotus lampulle. LEO GUNNARI Kulta- ja Kelloseppä Rovaniemellä. Omassa talossa, Palokunnantaloa vastapääiä. Hintaluetteloja lähetetään pyynnöstä J ypp^unj Marttinen K:ni Kirjansitomo Kutas. Pekurin talossa. Hyvä työ. — Kohtuulliset hinnat. — Puhelin 3 82. Zstvolskin nimitys lähetti- lääksi Parisiin. Pietari, lokak. 3 pnä. Kaikkeinkorkeimmassa kirjeessä mastanimitetylle Ranskan lähettiläälle Jsmolskille lausutaan tunnustus ja kiitos Jsmolskin aikaisemmasta toimin- nasta lähettiläänä Vatikaanissa, Belg- radissa, Munchenissä, Tokiossa ja Kööpenhaminassa sekä erittäinkin hä- nen toimistaan Venäjän ulkoministe- rinä. Jälkimäisellä paikalla osotetusta toiminnasta huoniautetaan erittäinkin tähän aikaan aikaansaaduista sopimuk- sista Englannin ja Japanin kanssa. Samalla korotetaan lähettiläs malkean Kotkan ritarikunnan jäseneksi. Neskrip- tin on H. M. Keisari allekirjoittanut Friedbergissä sny?k. 14 pnä m. l. Ulkomaalta. — Keisarillisten oleskelu Aried bergissä. Saksalaiselle »Bossische Zeitungille" ilmoitetaan Pietarista: Kuuleman mukaan lähtemät keisarit- liset Frieddergistä lokak. 29 pnä. Tie- dot H. M. Keisarinnan terwe?identi- lasta omat suotuisat. H. M. Keisu- rin odotetaan palaaman Tsarskoje Se- loon n>.arrask. 8 pin tienoissa. Mäi- tetään, että H. M. Keisari ja keisari Wilhelm joka tapauksessa tulemat koh- taamaan toisensa lokakuun kuluessa. Viikon miipyy H. M. Keisari metsäs- tysretkellä Skernemi^essä. — Berliner Tageblattin ja Frankfurter ^eitungin tuonti- kielto. Kuten eilnen on kerrottu on painoylihallitus ilmoittanut m. m. tul- lihallitukselle, että painoylihallitus arm. asetuksen heinäk. 21 p:ltä 1904 8 mo- mentin nojalla on kieltänyt sanoma- lehtien ..Berliner Tageblatt" ja „^rank- surter Zeitung" maahan tuonnm. Koska eri mielipiteitä on ilmaantu- nut siitä, onko mainittu lampailta edelleen moimassa, on tullihallitus teh nyt esityksen selmyyden saamuttami- seksi mainitussa suhteessa. Kuitenkin on tullihallitus, maikka ei minkään- laista todennäköisyyttä ole olemassa, että näitä sanomalehtiä tuotaisiin maa- han^tullitoimistojen kautta, kehottanut näitä, jos tällaista tuontia mastoin luuloa tapahtuisi, olemaan toistaiseksi jakamatta tuotuja sanomalehtien nume- roja sekä ilmoittamaan asiasta tulli- hallitukselle. ennen Politikenille lennäte- tään: Cambridgessä pidetyssä kirkol- liskokouksessa teki piispa Ripon huo- miota herättämän ehdotuksen. Hän nim. ehdotti, että kaikki henkilöt olisi mat tutkittamat ennen amioliittoon menemistä, ja että amioliitot keuhko- tautisten, juomarien ja heikl 'ahjais- ten kanssa olisimat kiellettämät. Kaikki henkilöt, jotka eimät möisi siittää termeitä lapsia, olisimat eristet- tämä erityisiin siirtoloihin.