Lauantaina 29 p. Lokakuuta KARJALA Tj[A R N:o 123 — 19 10 toimeenpanee J. T. Y:n talolla 30 p. lokak. OHJELMA: 1) Torvisoittoa 2) Puhe 3) Laulua 4) Murrejuttu 5) Viulun- ja kanteleen- soittoa 6) Pilaesltelmä L oki 7) Soittoa 8) NägtelmMkappale: »Hupsuja" 9) Pukutanssi 10) Yleinen tanssi Ovet avataan klo 1 j-i 7 ja alkaa täsmälleen klo 7 ip. Pääsymaksut: 1:50, 1: — 75 p., seisomapaikat 50 p. Huvitoimikunta. ja Pelastusarmeija. Lauvantaina kello 8 Kahvijuhla, Sunnuntaina klo 11 Pyhityskokous kello i/»4 esitelmä Slummityöstä. Kallo 7 suuri Peltstuskokous. Kaikki kokoukset johtaa ajutantti Kärlund Tarvttuloa! A. Gisselberg. (K. S. 1 k.) N. H. K. Y:n ensi sunnuntaiksi ilmoitettu Per heiltä siirretään toistaiseksi. (K. 8 1 k.) (K. S. 1 k. 1 s. 25 mmi. Kontiolahden syyskäräjät 1910 toimitetaan Joensuun kaupungis sa allekirjoittaneen tuomarin ta lossa. K. G. Krook. (K. S. 1 k. 4 a. 50 mm.) • • Ainoastaan muutamana päi- vfinä myydään täällä Seurahuoneella Miesten-, Naisten ja Lasten Nahkahattuja, Puuhkeja ja Muhveja sekä kaikenlaisia Nahkoja. Hinnat kohtuulliset! Sottmmosta. Loppuman muosikymmenen ku- luessa omat puoluetaistelujemme kiimaimmillaankin riehuessa monet ajattelemat henkilöt, kuuluimatpa mihin puolueesen hymänsä, yksi- tyisesti tunnustaneet, että puolueet hyökätessään toisiansa mastaan me- nemät liiallisuuksiin, ja että noissa hyökkäyksissä ilmenee oikeastaan enemmän porsoonallista itsekkyyttä kuin pyrkimystä järkemällä tamalla toimimaan isänmaan ja kansan par- haaksi. Sillä tamalla on yksityisesti armosteltu etenkin niitä hyökkäyk- siä, joita suomalainen puolue on saanut mastustajiltaan kestää. Mutta nämä tunnustukset ja tuo armostelu on näihin asti jäänyt main yksityisiksi ja häipyneet siihen meluun, mitä sanomalehdissä ja yhä uudistuneiden edustajamaalien ÄZellä omat pitäneet toiset henkilöt, jotka «taktillisista" tai muista syistä eimät ole tahtoneet mastustajis- taan löytää mitään hymää. Aleista mielipidettä on hallinnut sentapais- ten sanankäyttäjäin joukko, jotka ainoaksi pyrintöperäkseen omat aset- taneet »puolueen edun" s. o. sen äänestäjäin lukumäärän maaleissa. Nöt näyttämät mihdoin puolue- sopua edustamat ääneet alkaman päästä julkisuuteenkin. Se on ta- pahtunut, paitsi suomalaisen puo lueen lehdissä, joissa niitä ei ole ennenkään estetty, ainakin nuorsuo- malaisessa sanomalehdistössä. Se seikka, että juuri nuorsuomalaiselta taholta nyt ollaan niin ..mapaa- mielisiä", lienee sitä enemmän mer- kille pantamaa, kun muistamme, että siltä taholta riidat suomalais- ten kesken alkuunkin pantiin, maik- kakin riitojen marsinainen alku ja johto on ruotsikkojemme ansiota. Ei tosin se, että nuorsuomalais- ten Helsingissä ilmestymä iltalehti alotti äskettäin maltiopäimäin ha- joituksen jälkeen keskustelun kaik- Ken puolueittemme yhteisestä maa- liliitosta, jossa ehdokkaiksi asetettai- fiin kaikki entiset edustajat, ollut mielestämme mikään puoluesopua tarkoittama alote. Siihen antoi pikemmin aihetta sen ryhmän, jota lehti edustaa, itsensäsäilytysmaisto. On nimittäin todennäköistä, että se ryhmä, eronsa jälkeen yhteisestä nuorsuomalaisesta pesästä, ei enää ,saa kansasta sitä kannatusta, jota se liitossä on tähän asti saamut- tanut ryhmälle edullisilla ehdokas- ten maalilistoihin sijoittamisilla. Johtomiehien täytyy sentähden koet- taa ehdotella keinoja mahdollisen maalitappionsa peittämiseksi. Niin epäkäytännöllinen ja mahdoton on kuitenkin ajatus kaikkien puolueitten yhteisestä maaliliitosta toteuttaa, ettei se näytä saaman miltään muulta ryhmältä lainkaan kanna- tusta jo yksistään käytännöllisistä syistä. Niinpä suomalaisen puolueen li- sätyn maltuuskunnan kokouksessa miime laumantaina päätettiin peri- aatteellisista syistä hyljätä ehdotus kaikkien puolueitten mäkisestä maali- liitosta, samalla kuin siellä peri- aatteellisista syistä päätettiin hyl- jätä ehdotus maaliliitosta kaikkien n. s. pormarillisten puolueitten kes- ken. Nuorsuomalaisen puolueen puo- luehallinnon kokouksessa taas Hel singissä miime sunnuntaina päätet tiin, puolueen keskustoimikunnan esityksen mukaan, että, koska kaksi puoluetta, mikäli sanomalehdissä on kerrottu, on asettunut tällaista yhteistä maalitoimintaa mastusta- malle kannalle, kysymys kaikkien puolueitten yhteisestä maalilii- tosia on katsottama rauenneeksi. Vähemmistö oli ehdottanut, että nuorsuomalainen puoluehallinto päättäisi kääntyä kirjelmällä muit- ten puolueitten hallintojen puoleen yhteistä maaliliittoa kaikkien puo- lueitten kanssa ehdottaen, jotta tä- ten moitaisiin saada marma,miral linen tieto muitten puolueitten Ean nasta asiassa. Mutta se, mitä marsinaisten nuorsuomalaisten pää-äänenkan- nattajassa Helsingin Sanomissa on asian puolesta puhuttu, ansaitsee mielestämme huomiota ja myöskin luottamusta. Meitä suomalaisia on syystä sanottu epäluuloisiksi toi- siamme kohtaan; nyt ivaisimme ker ran koettaa päästä siitä ja liittyä kaikki suomalaiset yhteen torjuak- semme kansaamme uhkaamia maa roja, mikäli ne meidän keinoillam- me torjuttamissa omat. Sen olisi kyllä jo pitänyt aikaisemmin tapah- tua; mutta parempi myöhään kuin ei milloinkaan. Sominnon ehdot suomalaisten puolueitten kesken pi- täisi olla helpot tyydyttää, sillä ymmärtääksemme ei nuorsuomalai- sia eikä maalaisliittolaisia ole mei käläisistä milloinkaan eroittanut ni- menomaan periaatteet, maan pikem- min juuri epäluulot ja persoonalli- nen eripuraisuus. Jos tätä seik- kaa maltilla harkitaan ja kerrankin annetaan maltaa järjelle niiden mo nastikin katkerain tunteitten yli, joita äskeisten riitojen jälkimainin keinä mieläkin ehkä mielissämme liikkuu, niin ei pitäisi olla mikään mahdottomuus päästä sopuun. Pi- täisihän kelpo kansalaisille aina olla mahdollista silloin, kun ei ole kysy- myksessä periaatteistaan luopumi- nen, maan ainoastaan kiihtyneitten tunteittensa hallitseminen, moittaa itsensä. Suomalaisen puolueen lisätty maltuuskunta miime laumantaina päättikin periaatteessa hymäksyä ajatuksen suomalaisen puolueen, nuorsuomalaisen puolueen ja maa- laisliiton maaliliitosta suomalai- suuden aatteen pohjalla, ja päätti jättää maaliliittojen muodostami- sen edellämainitulla perusteella eri maalipiirien puoluejärjestöjen asiaksi. Samoin nuorsuomalaisen puolueen puoluehahinto päätti mii- nie sunnutaina, että kaikkien puo- lueitten yhteistä maaliliittoa tar- koittaman ehdotuksen rauettua puo- luehallinto, pohtiessaan kysymystä maaliliittojen aikaansaamisesta niit- ten puolueitten kanssa, jotka ei- mät ole asettuneet yhteistoimintaa mastustamalle kannalle, on st- tä mieltä että, katsoen olojen erilaisuuteen eri maalipiireissä, ky- symys maaliliitosta on jätettämä maalipiirien itsensä ratkaistamaksi. — Vähemmistö kannatti ehdotus ta, että, koska ajatus kaikkien puo- lueitten yhteisestä maaliliitosta on katsottu rauenneeksi, nuorsuomalai- sen puolueen ei olisi tehtämä maa- liliittoa minkään yksityisenkään puolueen kanssa, maan käytämä itsenäisenä maaleihin. Useissa paikoissa on ryhdytty jo käytännöllisiin toimenpiteihinkin asiassa. Mitä ruotsalaiseen puolueeseen ja sosialidemokrateihin tulee, niin niiden ja suomalaisten kannan mälillä on tunnettu jyrkkä peri- aatteellinen eroamaisuus. Sentäh- den ei ole nytkään mahdollista, tuskinpa toimottamaakaan että näi- den ja suomalaisten kesken tehdään maaliliittoja; näiden periaattelliset mastakohdat omat siksi somittamat- tomia. Ja maikka tällä hetkellä olisikin etupäässä kysymys esiinty- misestä yksimielisinä ulospäin, ei sen seikan tarmitse aiheuttaa maa- leissa liittoutumista. Eduskunta moi ilman sitäkin yksimielisenä ulospäin esiintyä: se on ainakin yhtä mahdollista kuin maaliliiton tekeminen. Mutta suurin osa sitäkin joukkoa, joka näinä muosina on sosialistista johtoa seurannut, on rmzns war- masti sielultaan ja mieleltään suo- maloista. Mitä se muuta möisi olla? Nämä muutamat rouobet ei mät sen..maailmankatsomusta" ole moineet muuttaa. Sitäkään ei siis eroita muista suomalaisista muu kuin keinotekoisesti lietsottu miha ja kateus. Näitä tunteita koettamat heidän johtajansa tietysti pitää edelleen moimassa niin paljon kuin mahdollista. Sentähden he eimät suopeilla silmillä katsele suoma- laisten puolueitten somintopuuhia- kaan, maan koettamat siitä päin mastoin saada uusia sytykkeitä leiskumien mihantunteittensa tuleen. Tätä seikkaa silmällä pitäen olisi mielestämme suomalaisten puo- lueitten jo ensi maaleihin mennes- sä yhteisesti tehtämä moitamansa niin monen suomalaisen kuin mah- dollista pelastamiseksi sosialistiem- me harhateiltä. Sikäli kun siinä onnistutaan, sikäli epäilemättä ko- hoaa eduskuntamme armo myös itäisen naapurimme silmissä. Yleisiä uutisia. Menäjän alamaisen äänioikeus Suomen kunnassa. Lainmalmistelukunnan ehdotus. Arm. kirjeessä syyskuun 6 pltä 1909 käskettiin senaattia kohta malmistamaan ehdotuksen edus- kunnalle annettamaksi arm. esi- tykseksi sellaisista muutoksista kun- nallishallinnosta moimassa ole- miin asetuksiin, että keisarikunnan alamaiset, jotka asumat Suomes- sa taikka siellä omistamat kiin- teistöjä, asetettaisiin Suomen kan- salaisten meroisiksi, mikäli koskee osallisuutta kunnalliseen itsehallin- toon. Maaliskuun 4 pnä 1910 antoi senaatti lainmalmistelukun- nan toisen osaston toimeksi ottaa harkittamakst, millä edellytyksillä syntyperäiset menäläiset moidaan asettaa yhdenmertaisiksi Suomen kansalaisten kanssa kunnallishal- linnon osallisuuteen nähden sekä malmistaa ehdotuksen arm. esi- tykseksi asiasta. Tämän sille an- netun tehtämän on lainmalmis- telukunta nyttemmin suorittanut, ehdottaen laajan perustelun jäl- keen, että eduskunnan myötämai- kutuksella säädettäisiin seuraamat muutokset ja lisäykset kunnallis- asetuksiin: 1§- Menäjän alamainen, joka on Suomen kaupunki- tai maalais- kunnassa makinaisesti asuma taik- ka omistaa täällä kiinteismistöä kaupungissa tahi maalla mant taaliin pantua maata, on oikeu-' tettu ilmoituksesta siinä kunnassa^ käyttämään äänioikeutta niillä ' ehdoilla ja rajoituksilla, jotka! Suomen kansalaisiin nähden omat' moimassa. Sellainen ilmoitus kuin 1 §:äfä sanotaan on tehtämä kaupungissa maistraatille ja maalla kunnallis- lautakunnalle, joiden tulee, jos' hakijalla näytetään tai hamaitaan oleman sanotussa pykälässä mai- nitut edellytykset, merkitä hakija erityiseen luetteloon, joka on ole- ma ohjauksena ääniluetteloa teh- täessä. j Siten asianmukaisesti ilmoit- tautuneen henkilön merkitsemiseen nähden ääniluetteloon on moi- massa mitä Suomen kansalai- sista siinä suhteessa on säädetty. . 3§. Menäjän alamainen, joka on asian mukaisesti ilmoittautunut käyttä- mään äänioikeutta Suomen kunnas- sa on melmollinen sille suorittamaan meroa samojen perusteiden mu- kaan kuin Suomen kansalaiset ja olkoon hän muutenkin samo- jen säännösten alainen kuin nä- mät, mitä koskee oikeuksia ja mel- mollisuuksia, jotka perustumat ase- tuksiin kunnallishallinnosta. Tämän »vuoden sotilas- miljoonat. Senaatissa esiteltiin tiistaina kenraalikumernöörin kirje, koskema 9 miljooonan markan suorittamis- ta keisarikunnan sotilastarpeisiin muodelta 1910. Senaatti päätti lähettää asiasta kirjelmän kenraali- kumernöörille. Kirjelmän sisällös- tä ei toistaiseksi anneta tietoa. Kuitenkaan ei senaatti ainakaan mielä ole antanut määräystä ky- myksessa oleman rahamäärän suo- rittamisesta Menäjän maltakun- nan rahastoon. Muoden 1911 leima- suostunta. Senaatissa esiteltiin tiistaina kenraalikumernöörin kirje missä pyydetään lausuntoa muoden 1910 eduskunnan mastauksesta arm. esi- tykseen muonna 1911 sooritetta- ; ivasta leimasuostunnasta. Se-! naatti päätti puoltaa eduskunnan^ mastausta. Asiaa oli senaatissa malmistamasti käsitellyt malio-! kunta, johon kuuluimat senaatto- rit Markosf, Mirenius, Hedlund,! Berg ja Kraatz. Waltionrahastosta snostnnta- rahastoon otetun lainan takaisinmaksaminen. Senaatissa esiteltiin tiistaina kenraalikumernöörin kirje, missä pyydettiin senaatin lausuntoa muo- deksi 1910 eduskunnan mastauk- . sesta arm. esitykseen marojen osot-' tamisesta sen lainamäärän takai- sinmaksamisekst, joka muonna 1910 oli annettu maltiorahastosta suos- ^ tuntarahastoon. Kuten muistet-' tanee, kieltäytyi eduskunta osot- tamasta maroja tarkotukseen. ; Senaatti päätti lausunnossaan esittää, että kysymys lainan ta- kaisin maksamisesta saisi raueta. Asiaa on senaatissa Malmista- masti käsitellyt maliokunta, johon omat kuuluneet senaattorit Mar- kosf, Mirenius, Hedlund, Berg ja Kraatz. Wiipurin lääninsairaalan tvastaanottola itos. Senaatissa esiteltiin tiistaina lääninhallituksen esitys 21,770 markan 35 pennin suuruisen mää- rärahan myöntämisestä muodeksi 1911 kaluston ja tarmekalujen hankkimiseksi Viipurin lääninsai- raalan uuteen mastaanottolaitok- seen. Senaatti päätti alistaa korkeimpaan paikkaan, että se saisi ottaa huomioonsa mainitun määrärahan laatiessa muoden 1911 menosääntöä, jos maltio- marain tila sen sallii. Ehdollisesti myönnetyt määrärahat. Senaatti on korkeimpaan paik- kaan päättänyt alistaa, että sille myönnettäisiin armollinen lupa ottaa maltiomara-armiolaskelmia ja m aition tulo- ja menoarmioita laadittaessa ottaa huomioon eh- dollisesti myönnetyt määrära- Hat. Meneristen tautien »vastus- taminen. Senaatti on lääkintöhallituksen esityksestä myöntänyt tumallisilla ehdoilla 50,000 markan lisämää rärahan täksi muodeksi meneristen tautien mastustamisekfi. Valtionrautateitten meno- sääntö w. 1911. Rautatiehallitus on nyttemmin mahmistanut ehdotuksensa maltion rautateitten muoden 1911 meno- säännöksi. Ehdotuksesta käy ilmi, että menot päähallintoa ja linja- hallinnon neljää osastoa marten omat yhteensä lasketut 37,500,000 markaksi. Kuluman muoden me- nojen mastaama rahamäärä on 39,500,000 markkaa, joten ensi muonna jää 2 miljoonan markan säästö. Kuluman muoden menosääntö- ehdotuksessa on yleisten menojen lisäksi mielä seuraamat menoerät: Kustannukset santarmimartiostos- ta 20,000 markkaa, eläkkeet, ma- hingonkormaukset ja eläkelaitoksen apumaksut sekä lakkautusluokka 514,000 markkaa ynnä hautaus- amuksi eläkkeiksi »virkamiesten kuo- linpesille 6,000 markkaa. Sotilasmiljoonain suoritus. Kenraalikumernöörin senaatille lähettämän kirjelmän johdosta, jossa, kuten olemme maininneet, maadittiin 9 miljoonaa sotilasra- hastoon heti suoritettamaksi, päätti senaatti tk. 26 p. että maksu saisi ta- pahtua masta marrask. 28 p., s. o. sinä päimänä, joka minis- terineumoston lakitekeleessä oli maklupäimäksi määrätty. Nykyinen senaatti ei ole siis kat- sonut asiakseen huomauttaa mak- sun lainmastaisuutta. Sätveltäjäpalkkiot. Siihen lautakuntaan, jonka tulee tehdä ehdotus sen määrärahansa kamisesta, joka on määrätty palk- kioksi kotimaisille sämeltäjille, on senaatin kirkollisasiain toimitus- kunta malinnut puheenjohtajaksi prosessori R. Kajanuksen sekä jä- niksi dosentti Ilmari Krohnin, mu- siikkiopiston johtaja K. Ekmanin, filosofian maisteri H. Klemetin ja . sanomalehdentoimittaja E. Kati- ' lan. Lautakunnan on annettama lausuntonsa ennen ensi joulukuun '■ 15 päimää. Lopullisia nimityksiä. ! Kenraalikumernööri on yhtynyt 'senaatin päätökseen Suomen mal- tionrautateiden Pietarin aseman asemapäällikön B. F. Lohmanin nimittämisestä enstmäisen luokan liikennetarkastajaksi maltionrauta- teiden seitsemänteen piiriin. Joensuusta ja likitienoolta. Kaupungin kialtnus- miesten kokons. Miime torstaina pidettiin ensin lisätyn maltuuskunnan kokous uutta kansakoulutaloa marten pi- tempiaikaisen lainan ottamisesta ja sitten marsinaisten maltuus- miesten kokous useista muista esityslistalle otetuista asioista. Lisätyn maltuuskunnan kokouksessa luettiin aluksi ai- kaisemmat päätökset mainitusta lainakqsymyks estä. Maaliskuussa 1908 päätti lisätty maltuuskunta, että kqseessäolema laina otetaan ainoastaan kahdeksi muodeksi ja jätti marsinaisten maltuusmiesten päätettämäksi lainan lopullisen ottamisen, sekä lainasumman ja koron määräämisen. Nämä sit- teit päättimät ottaa kaupun- gintalorahastosta 85,000 mar- kan lainan, josta suoritetaan korkoa 5 1 /, prosenttia, sekä antoi- mat sitten rahatoimikamarille toi- meksi tiedustella kaupungille pi- tempiaikaista 75,000 g 100,000 markan lainaa ja henkimakuutus- yhtiö Suomi olikin miime kemäänä tarjonnut miimeksimainitun sum man 5 l ,., pros. korolle. Rahatoi mikamari' puolestaan kuitenkin nyt ehdotti, ettei Suomelta lainaa otettaisi, maan myytäisiin puita kaupungin metsästä ja myynti- hinnalla maksettaisiin tuo mäli- aikaisesti tehty laina kaupungin- talorahastoon. Mutta tämä eh- dotus puiden myymisestä ei saa- muttanut kannatusta, maan pää- tettiin hakea senaatilta lupa kor- keintaan 100,000 markan lainan ottamiseen kahta muotta pitem- mäksi ajaksi ja jätettiin rahatoi- mikamarille malta ottaa sellainen laina, jonka sekä lainan suuruu- teen että maksutapaan nähden harkitsee kaupungille edullisim- maksi. Sitten marsinaisten mal- tuusmiesten kokouksessa tarkastettiin, hymäksyttiin ja julki- luettiin edellisen kokouksen pöytä- kirja. Kuopion kaupungin maltuus- kunnan puheenjohtajan sähkö sa- nomalla tekemään kysymykseen, ketä on malittama keskuslautakun- taan jäseniksi, kertoi lehtori Mark- kanen, tiedusteltuaan muiden maltuusmiesten mielipidettä, säh- köteitse mustanneensa: maltuusto yksimielisesti ehdottaa keskus- lautakuntaan kassööri I. Uimo- sen ja pankinjohtaja T. Tu- rusen. Pielisjoen lauttausyhtiön ano- musta, saada Pielisjokeen, Pent- tilän sahan ja kaupungin mälillä olemalle luodolle rakentaa kiinteän pohja-arkun, ei hymäksytty. Ei myöskään Joensuun Mu- siikkiyhdistyksen anomukseen M. P. K:n musiikkikaluston siirtämi- sestä ilman rahallista kormausta yhdistykselle katsottu antaman aihetta mihinkään toimenpitee- seen. Joensuun telesooniosakeyhtiö oli anonut maistraatilta lupaa saada uudesta sentraalitalostaan pitkin Raatihuonekatua Niskakatuun asti jalkakäytämän mieressä kulkeman mesiojan kohdalle maahan upot- taa metrin symyyteen telefooni- kaakelin ja tarpeen mukaan muik lekin suunnille mainitusta sentraa- litalosta. Maistraatti oli mäli- päätöksellä maatinut asiasta ra hatoimikamarin ja maltuuskun- nan lausuntoa. Rahatoimikamari oli kannattanut anomusta ehdolla, että kaabeli niissä kohden, missä talonomistajilla on mesijohtonsa jalkakäytämän mieressä, asetetaan niiden simulle; että kaabeli joh- detaan aiman samaa puolta ka- dusta, ettei se tule haittaamaan sähköjohtojen asettamista: että ha kija melmoitetaan omalla kusten* nuksellaan korjuuttamaan kaduis sa kaabelin upottamisesta ehkä koitumat mauriot: sekä että haki jalle myönnetään oikeus puheena- olemaa kaabeliaan pitää niin kauan kuin kaupunki syystä tai toisesta katsoo tarpeelliseksi sen poistamisen. Nämä ehdot myös- kin maltuuskunta hymäksyi sillä lisäyksellä että telesooniyhtiön on omalla kustannuksellaan korjata tama ne mahingot, joita mahdol- lisesti moi kaakelille sattua silloin kuin talonomistajien tai kaupun- gin lokajohtoja rakennetaan tai korjataan. Pohjois-Karjalan moimistelu- ja urheilupiiri malitti, että kau- pungin urheilukenttä on täynnä kuoppia ja sepelikimiä, salaojat sortuneet ja kenttää ympäröimä juoksu- ja polkupyörärata hymin mallimaisessa kunnossa, ja anoi toimenpiteitä, että ensi kemäästä alkaen moitaisiin kenttää käyttää myöskin juoksu- ja polkupyöräily- harjoituksiin ja kilpailuihin. Ano- mus lykättiin malmistamaan ma- liokuntaan. Lausunnoksi maistraatille siitä, onko ja miten monet oikeudet juo- matehtaan ulkopuolella noudetta- maksi myydä mallasjuomia tässä kaupungissa myönnettämä ensitu- leman kahden muoden ajaksi, kesät 1 p:stä 1911 lukien, sekä missä seuduin kaupunkia myyntipaikkoja ei saa olla, päätettiin ilmoittaa, ettei sen yhden »vähittäiskaupan lisäksi, jonka mallasjuomatehdas on asetuksen mukaan oikeutettu kaupungissa pitämään, ole muita oikeuksia sanotuiksi kahdeksi muo deksi myönnettämä ja ettei tehtaan mähittäiskauppaa saa sijoittaa kau pungin syrjäosiin eikä koulujen lä- heisyyteen. Maltuusmiesten miime kesäkuun kokouksessa tekemän päätöksen joh- dosta oli rahatoimikamarilta saa- punut pohjapiirros- ja rakennus- armioehdotus kaupungin menesata- maan, uuden pakkahuoneen luo, Rantakadun marrelle aiottua tulli- kammari- ja satamakonttoria mar ten, joka rakennusarmio päättyi summaan 18,900 mk. Ehdotukset lähetettiin malm. maliokuntaan, jonka on olettama selkoa, onko tä hän tarkotukseen pakkahuoneen lä- hitienoolta saatamana yksityistä tonttia. Jäseneksi kansakoulunjohtokun- taan tarkastajaksi malitun maist. I. Laineen sijaan ensi elok. I päi- mään asti malittiin toht. O. I. Brummer. Palotornimartijoiden I. Kaarti sen, P. I. Kastikaisen ja K. Lauk- sasen palkankorotusanomus lykät- tiin malm. maliokuntaan. Kaupungintalon rakennusmalio- kunta oli lähettänyt maltuusmies- ten nähtämäksi arkkitehti Eliel Saarisen malmistamat uudet luon- nospiirustukset, jotka olimat laa ditut huomioonottaen ne muutot- set, joita maltuusmiehet olimat päättäneet alkuperäisiin kilpailu- luonnoksiin. Rakennuksen kustan- nusarmio näiden muutosten joh- dosta tulee huomattamasti kohoo- maan ja maliokunta ei senmuoksi ollut katsonut moimansa tilata lo- pullista rakennuspiirustuksia, en- nenkuin maltuusmiehet omat nä- mä luonnokset nähtyään siitä erik- seen päättäneet. Tehtyjen muu- tosien johdosta oli rakennuksen pin- ta-ala kohonnut 1,130 neliömetris- tä 1,345 neliömetriin, sekä tila- muus 13,900 kuutiometristä 18,400 kuutiometriin ja siten myös ra- kennusarmio 417,000 markasta 552,000 markkaan. Näyttämö on suurennettu 10 metriä symäksi ja riittämän korkeaksi, sen alle suun- niteltu matala alanäyttämö sekä näyttämön yhteyteen riittämästi pukuhuoneita, kulissi- ja kalusto- huoneita ja rekmistittahuone. Kir- jasto-ja kokoushuoneustoihin pää- see eri portaiston kautta, maikka- kin samasta omesta kuin raati- huone- ja maistraattiosastoon. Raatihuoneen ja maistraatin mes- tibyyli ja portaista on tehty riit- tämän suureksi ja juhlalliseksi. Pankkihuoneusto on tehty Suo- men Pankin johtokunnan toimo- musien mukaan ja johtokunnan hymäksymä. Palokalustohuoneet omat melkoisesti symemmät. Mah- timestarin asunto on suunniteltu teatterin puku- ja marastohuoneiden alapuolelle. Torni on tehty kor keammaksi, jotta siihen saa riittä- mästi tilaa paloletkujen kuimaus- ta marten. Rakennuksen ulkonä- kö on tehty monumenttaalisem- maksi, ja saa se kokonaisemman leiman myöskin kosken puolelta katsottuna, sillä piha tulee ehdo- tuksen mukaan kokonaan ympäri- rakennetuksi. Tornin korottaminen antaa myöskin talolle kokonaisem- man leiman. Piirustuksen laatijan kehotuksen johdosta oli maliokunta pyytänyt rakennusmestari A. M. Pitkästä toimittamaa» rakennus- tontilla perusmittauksen ja maa- perän kuormituslaskun. Näiden ilmoitusten tehtyä ja asiasta kes- kusteltuaan maltuusmiehet päät- timät, että maliokunnan on edel- leen jatkettama tehtämäänsä esil- läolemien luonnospiirustusten mu- kaan. Termeyspoliisi P. I. Kastikai- sen ostotarjous 1,000 mk. karta- nomaasta n:o 3—18 kortt. hymäk syttiin. Läänin kumernöörin miime syysk. 29 p. mahmistamat Joensuun kau- pungin maimaishoidon ja mai- maistalon ohjesäännöt lähetettiin rahatoimikamarin painatettamiksi. Myrkky- ja rohdoskauppaa kos- kemista mietinnöistä lausuntoa an- tamaan maltuutettiin toht. O. A. Kosonen ja S. F. Parmiainen sekä maist. I. Laine. Maltuskunnan toukokuussa 1903 asettama puistomaliokunta, johon silloin jäseniksi malittiin pankinko- misarius Ernst Broms, lehtori I. M. Ronimus, kultaseppä A. M. Koimula, pormestari W:nt Mallenius ja kaupunginlääkäri, antoi nyt maltuuskunnalle ehdo tuksensa piirustuskilpailua marten, jonka tuli käsittää kaupungin kaikki puistoalueet. Palkintotuomarien lukumäärän oli maliokunta ajatel- lut miideksi, joiksi asiantuntijoina ehdotti malittamaksi Helsingin kau- pungin puutarhurin Nils Olssonin ja rautateiden puutarhatirehtöörin Nykopin ja muiksi jäseniksi kau- punkikuitnan jäseniä. Palkinnoiksi ehdotti maliokunta 500, 300 ja 200 mk., jota paitsi muut kil- pailukustannukset oli laskettu kor keintaan 1,000 mk.ksi. Ehdotus lykättiin malm. maliokuntaan. Maistraatille päätettiin ilmoit- taa, että maltuusmiehistä omat tämän muoden lopussa eromuo- rossa hrut M. Cederberg, P. Ko tilainen, I. Laine, A. MarKanen, S. F. Parmiainen ja I. Uimo- nen. Piispantarkastus Joensuussa. Torstaina toimitettiin kirkossa yleinen jumalanpalmelus. Alttari- toimituksen suorittimat romasti S. Manninen ja asessori A. Nopo nen. Päimäsaarnan saamasi ro masti H. Piipponen, käyttäen teks tinä Mat. 13: 14—17. Sen päätyttyä astui piispa O. I. Colliander alttarille ja piti laa- jan piispallisen alttaripuheensa Joh. Jlm. 3: 7—13 johdolla. Kutsuttiin tutkittamaksi ne kan- sakoulun entiset oppilaat, jotka ei- mät käy muissa kouluissa, mutta sellaisia lapsia ei ollut yhtään saa- pumilla. Herra piispa alkoi sitten tarkas- tuksen ja kuulustelun, terottaen mieliin etupäässä lastenkasmatuk- sen merkitystä ja tärkeyttä ja ma- littaen että kodit siinä suhteessa hymin paljon laiminlyömät. Ko tien ja koulujen tulee työskennellä käsi kädessä ja sitä ahkerammin kuin nykyään liikkuu seurakuntaa hajottamia mirtauksia. Kouluista sanoi huomanneensa, että uskon- nosopetus on ylimalkaan hymällä kannalla ja opettajat tehtämänsä tasalla. Oppikouluissa ei ehditä kylliksi tutustua katkismukseen ja kansakouluissakaan ei jää riittä- mästi aikaa uskonnonopetukseen. Piispa piti mälttämättömänä, että katkismus opitaan kokonaan sa- nasta sanaan ulkoa, sillä se on yhtäpitämä raamatun kanssa. Myöskin katsoi hän tarpeelliseksi, että papisto ja kansakoulun opet- taja neumottelemat uskonnonope- tuksesta. Seurakunnalle oli piispalla lau- suttama muutamia kehotuksia. Mi- rallinen papistonapulainen olisi nyt aiman heti palkattama ja sit- ten ryhdyttämä aikanaan muo- dostamaan kaupunkiseurakuntaa erinäiseksi emäseurakunnaksi, johon liitettäisiin läheisiä kyläkuntia Kon- tiolahden ja Kiihtelysmaaran seu- rakunnista. Kirkkoon pitäisi raken taa uudet uunit. Ja arkkitehti Launiin alttaritaulua hän piti ai- heeltaan ja tekotamaltaan ehdotto- masti mitä sopimimpana. Kysyttäessä myönnettiin, että jumalanpalmelukset omat sääde- tyssä järjestyksessä toimitetut. Kol- lehtien haamikannon hän maati jälleen käytäntöön ja kirkkomeisua ja marsinkin meisua lyseolla moitti liian pitkätahtiseksi. Lukkarin 'on muodostettama yksiääninen kirkko- kuoro. Seurakunnalla ei ollut muistu- tuksia papistoa mastaan eikä pa- pistolla seurakuntaa mastaan. Ai- noastaan lemyseppä H. Mononen huomautti, ettei kansakoulussa his- torian oppikirja ollut raamatun ker- tomuksen mukainen ja että saar- nassa on jolloinkin sanottu Lute- ruksella olleen paamillista hapa- tusta taimaan maltakunnan amai- mistä. Edellisen johdosta piispa mastasi, ettei historian opetuksen malmonta kuulu papistolle, ja jäl-' kimäisen huomautuksen johdosta että opillisista kysymyksistä on huomautus tehtämä kolmen todis- tajan tukemana. Eilisaamuna oli kirkkoneumos- tolla neumottelu piispan kanssa ja katsottiin suotamaksi että piis- pantarkastuksessa tehty pöytäkirja julkaistaisiin painosta, että seura- kuntalaiset moisimat lähemmin tu- tustua piispan alttaripuheeseen ja hänen toimomuksiinsa marsinkin seurakunnan muodostelukysymyk-' seen nähden. Postijunassa eilen matkusti piis- pa täältä Samonlinnaan. Wesiwoimau käyttäminen Pun- tarikoskessa. Joensuun rahatoimikamari on senaatilta anonut saada 50 muo- deksi muokrata 4,38 ha:n suuruisen alueen Puntarikosken marrella Li perissä moima-aseman perusta- < mistä marten kaupungin sähkö- malaistukselle sekä saada siihen tarkoitukseen käyttää kysymyksessä oleman kosken moimaa. — Insi nööri Plathanin tekemän kustan- nusehdotuksen mukaan tulisi moi- ma-aseman perustaminen Joen- _ suuhun miemine johtoineen maksa-' maan 317,000 mk. Muotuisen yl- läpidon on laskettu maksaman 38,300 mk. Ehdotus merimiessääunöiksi. Kuopion läänin kumernööri on senaattiin lähettänyt Joensuun ja Kuopion merimieshuoneiden lau- sunnot, jotka koskemat ehdotusta merimiessäännöiksi ja asetukseksi suomalaisten kauppalaimain mel- maittamisesta tuomaan kotimaa han merimiehiä. Joensuun meri- mieshuoneella ei ole ehdotusta mastaan mitään muistuttamista, Kuopion merimieshuone taas huo- mauttaa, että ehdotukset eimät koske sisäjärmien laimoja, joten se ei anna minkäänlaista lausuntoa. Omasta puolestaan Kuopion läänin kumernööri kannattaa eh- dotuksia. Kailppaliikkeet. Läänin kumernööri on t. k. 24 pnä antamallaan päätöksellä oi- keuttanut Menäjän alamaisen Asa- nasi Basanin Joensuun kaupun- gissa amaamaan kaupan amonai- sessa puodissa ja harjoittamaan siinä kauppaliikettä koti- ja siirto- maan tamaroilla. Joensuun Kirjaltajayhdistyk- sen iltama huomenna työmäen talolla ansait- see muutaman lämpimän sanan' suositukseksi. Niinkuin ohjelmasta ■ näkyy, on se maimoja säästämättä koetettu saada niin monipuoliseksi, armokkaaksi ja humittamaksi kuin mahdollista. Ja yhdistyksen simeel- liset, kauniit harrastukset orvat kyl- läkin kannatettamia. Siten yleisöä on odotettama aiman tuman tay- deltä. Rahoja kirjeistä kadonnut. Miime lauantaina lähetettiin Polmijärmeltä, 40 mk. rahaa sisältämä sisäänkirjoitettu kirje Ki- teelle, mutta kun se mastaanotta- jalle saapui, sisälsi se ainoastaan 20 mk. Tänä syksynä oli niinikään Pol- mijärmeltä tänne Joensuuhun Agrosyhtiölle lähetetystä sisään- kirjoitetusta kirjeestä, joka sisälsi 70 mk., mälillä kadonnut 20 markkaa. Samoin kolmannesta kirjeestä, joka äskettäin lähetettiin täältä Joensuusta Polmijärmelle ma- kuuttamatta ja sisäänkirjoittamat- ta, oli siihen suljettu 5 markan seteli häminnyt. Junat myöhässä. Etelästä tulema juna myöhäs tyi eilen illalla 15 min. syystä, että Onkamon asemalla täytyi odottaa Joensuusta tulemaa ta- marajunaa, joka oli myöskin jok- seenkin saman määrän myöhässä. »s CO C/9 CO I CO C/3 e/s B E2. 3" p < v» 03 c/2 ST C/3 v» S? < v» s v» Muualta Poh- jois-Karjalasta. SortaMalan kaupungin asema» kaatoa. Sortamalan kaupungin anottua mahmistusta uudelle asemakaama- ehdotukselleen on senaatti pyytänyt siitä yleisten rakennusten ylihalli- tuksen lausuntoa. Alihallitus on päättänyt antaa ehdotuksesta hyl- käämän lausunnon, ylihallitus ei m. m. ole moinut hymäksyä 2-ker-