?iistsirm Nsinäkuun L6 DMZ 1910 - No SS-3 «S»«eS»GTSSV5 Ainoistaan kunnollinen ja koieullt Ketko feppsi Voi hankkia teille 17L32 oiieiukäymäu Kerron! OStakaa sns viita I. G. Julinin Zälk:lta, Linnankatu Sb ja Eerlcmksru 7. ' .<^'5 T) ti'! «K' v? zGGSSVSVSeSSSÄ Littoiste» Pesolaitos, omii t ^ s ? Maatteet noudatetaan ja lähetetään. Puhelin 12 27. — Littoinen 7. Heinäkuun Z6 p:nä. Tuskinpa ketään ihmisiä mm pal jon ^ueaesiä :ved?tä'«", kuin metsien omistajia musakauppoja tehdessä. EipZ sekiätzdea ole turhaa, että nyt, jolloin alkaa olla lisissä se vuodenaika, jol loin metsäkaupat owai käynissii, met> sien omistajille annetaan joitakuita tarpeellisia ja HYAiä neuvoja. Eräs kirjoittaja Kc-ki Suomessa, missä nämä kaupat vVat hywwkin suuressa käynnissä, lausuu m. m .' Summakaupalla ei pitäisi kenenkäiin metsäänsä myydä. Sellaisissa tau- poissa aina myyia ehdottomasti imee häviölle. Wähsn tosin enää mmma- kauppoja tehdäänksZn, muita wielä?in vähemmän metsän omistojain kcinnalia katsoen toivoisi mitä tehtävän- Os taja. joka lukee myytlVänä olaasta metsästä PM», tietää a>arm'-;ti metsän todellisen armon. Mutta jos myyjä ei ole metsäänsä lukenut on hänen metsänsä armon tietäminen su. laa tietämättömyyttä. Useimmiten tu lee myyjälle tällaisissa kaupoissa ar maamaton vahinko, joka ei ole enää katumallakaan korjattavissa. Pitkäai' kaiset metsäkaupat olisimat myslin metsänomistajille paremmat, kuu ne jäisivät tekemättä, ne owat aina kou raan tuntuvasti myyjille vahingollisia ja niitä enimmiten tullaan jälestäpäin tarumaan. Ileisemmin on tullni tawM etta metsää myydää nmkokaupalla. Tämä onkin jo myyiälle paljon edtiluscmpi myyntitapa. Wai'.ka ei häneltä iNel- tään tulisikaan melsää ! Letuksi, niin kuin useimmiten käykin, tietää runko kaupalla myötyään montako kappaleita hän on myvnvt ja minkälaisen hinnan kappaletta kohden saanut, joka jää snmmakaupalla myyjältä tietämättä. Sammakaupalla myyntitapa on sellai nen, että sorsitaan kauppahinnan aln eittoin, jokoiu myyjä ei ticdä suunil- leen'aan, j?s ei ole puita lukenut montako kappaletta hän paitaan myö. Sellaisissa kaupoissa sitä on erehdytty, ja erehdytään vielc-ttn, jos e: vaan sitä myyutitavasta luovuta. Parempi myyntitapa o! n s-Vainen, että myyjä lukisi itsekin merjz»'jä. Sil loin hän maSta tietäisi monta5o kap paletta hänellä oa minlin kokoisia puila myytämänä ja silloin sanUaisi parhaiten tehdä kaupan, jossa ei aina kaan tietämättään tuliji hä -mölle. Ma han enemmän tosin oa wiime in iui- tussa myyntitavassa puuhaa myyjälle ja vähän tulee lukujakin metsän Nie misessa. Muita niin paljon siinä ei mitenkään vaivaa ja kulunkia ole, ettei myytäväksi aijottua metsää kan nattaisi myyjänkin lukea, koska se kan nattaa ostajankin tehdä. Useinhan tehdään tuhansien ja kymmenien m- hansier'".n martojen metsokauppoja, nnn johan silloin kannftttsa myyjänkin kauppojen suhteen »vöh-zn vauva kis nähdä, jos mielii tvälMkÄn k-chtuulli sia hintoja melsäsiöän sa-ida. Ottskoon met^inmyyi^L va^rin, ettei kammuS ^-tMäpäiu lisi — liian wyöhäij<-:!ä ja ftnge:? karvasmakuisem. — Ssuaatis k!e!«nSSSntSjat Ken raalikuvernööri vn yhtvnyt senaatin päätökseen H. Majes'eeitinsz Suomen fansliza kitZeskääntäjan N 56. Äkcr- blomin nimittämisestä senaatin we:iä- jänkielen ylikielenkäämäjän vanhemman apulaisen vickaan. - Hluka ohxelsäntoia rautatie tsZrR^iki^oiKe K .'liraclik-uoernööri on aikaisemmin lähettämänsä kirjelmän li säykseksi lähetmnyt senaatille!ir;elmän, missä hän pyytää senaattia ryhiymZLn toimenpiteisiin, jolta rau^tien virkai- liioille laadittaisiin sellaiset palwel'^?<- ohjesLönnöt, jotka tekemät onnettomuu det rautateillä Vastaisuudessa mahdot- tomiksi. — FutFizkta on pidetty sen ryös tömurhan johdosta, jonka uliri si vilkto sitten joutui aiioitsija ZLe^alnnen Tai palsaarella. Siinä todistettiin, että ra hoja oli hänellä matkisin Zlio mark kaa, jotka hän oli saanut ersältä mie heltä tcimön kotoa. Silloiri oli o7ut huooeessa myös muuan Oi'k?nen-aimi- nen mies lähikylästä ja oli rämä teh nyt wc?hän ennen zLeszlaisia pois huo neesta. Sittemmin OUkcaen petasi il- jap.nwa?!z poj-.' jam'?tz meisZM jossa mur^a tapahtui, jo^sa ker-oi kyneeusä hetvosiaan taipui ^ ja. Lesal^inen oli saanut päMnsä 3 retooliveria tuvi.? -, ja ou uu-tä viua- km 2 kuolettamia. Sitte oli wielä h:iu-> tä wiille»ke!-.y puu'.o'.1a moma suur a hazmoja, jonka jätteen ruuunz oli taa nettu mel,ä.m ja pnt!'ty hc-ntn omalla ssdetakiLaan. Murtzac.jac>ta ei ole wi<> lä mitään tictcja. Epalvnloja stnt . kohdistetaan erää-een henkilön. Gasetassa" jvlkais:oan Biuolan pn ' . Tmrulan kyl^^sa a!uwaia kreiltata.-- katoli^ten ^uo-esra :e.!0laö ka^i^e krcik- ka!-?i?kotoli>i!e alustamaan seurakun taa u^den Urkon iaks/.!auii>ssa. Kcho- tulse^sa Kuomautetaan siiti, että Pa:kta- kuvta on jo to:Sta ^u'.t:.. saanut olla i-man lirttea, kuu n-aaya lirtto paloi. Lijäkjl sanotaan, e:t.z pieniiutai:ella ja köyhällä krr.ukcilais!ato.isc!!e ttäcZtöltä ei ole war^z rakentaa i."j!tssen uuua kirkua ja Ln:p''?bu. ä luterilaisuus ?n malmi» sulkemaan sytiinsL 18l) laajuiselle alveetle l,^j. antuncet luiökatoli-ea Nr.o» jäsenet, kun ei ole kirkkoa, joka heuä enaen yhdisti ja iäl- tylli irLit.alauiatoUiessa uskosjc.. keauskolaiset", sanotaan kehotuk>e-.sa, ^auttakaa «eitä rateatamaar. kirkko. Se on meille aitvan tvälttciunivn pet^sra- mana satamana umpäröimän lutherilai» suuden mahtamia aattzja :vc:?laan^ — Fukizmks ZA«.:töL» pkpsri- seAtasila. W.ane ptrjanraina pö^si tuli irti Mäntän paperi ahtaan tehdas- ratennuk-:» alla olcoaösa marastotzuo- nee-sa. Tuli, >?ka sai altu^a lai^ian samupnpui-ia lentäneiltä tMnöi^tä, sy» tytti siell-i olemat sell>ilo5sa» ja ma?sa- va^tut paiamac-n. Tulen waara duo- mattiin kuitennn heti ja paikalle häly tettiin tehoaan Mäkinainen palokunta. Tehtaan lMMrni-kun atvulla sam -nutti patotunta tulen enneruuin se ennätti ivätikaton kautta päöc-tä telaan sisulle. Ennenkuin tuli 'amiin lopullisesti sam- mukernkzi, ehti je poltra? ja tnrm:lla nois! paalua selluloosaa ja pienem män muär^a inacsaa. Äahinko nsusce noin 5,060 t-.artkaan. — Hjpska pet8.«li»ja on päimina eziuu!). yt ^i.pur>-.'!a. :^i:me mnkolla t -'li er^.seen y:-- n'-?ti pueit» nainen, joka r?t?t'ua:.,a eri-käiji-a wvu»ktopvslei^i> PM-st, rli-a t::l !«ss poika tnhet?.:^in!n tuc -maan ne hä- vea mulao.aaa ko»ii». pyy'i hän että pojalle annena i.n kuiia!:-! ionts yo» makiuisi kotcnuan. Pr>?ntöi!'i» suostuttiin ja wei na':-«n pojan kcm^alUspatikin talosn. soi^.i eräsiä o?t.-:ke'toa ilman, että omea iuit.;n kaan atoattiip. Slucin pvy^. h 'a v - i:nn pzja.ta ia sanoen men^äT-iä ?i> ^an sanita w.'aon»asn owea lätin etkä — WrkZijo'tato? Milvieskassa on w!!me aikoma liikuskellut mahan epäiltittviä hrnkilöitä ollen heillä kati^ t'an hengkllistä kirjallisuutta y. m, pientä tavaraa. Muutamat omat useam man kielen taitamia, toiset taasen :oät osaa suomea lainkaan", niintuin k>r!i?kin selitti toiveriksa kielitaidot, maikka selmään näkee heidäa ymmärtä män jmai>?n sa^an minkä luulemat. Mimtea omat »ömä ^kauppiaat" omi tuisia siinä, ettei heillä koslaan taloon tullessaan ole poistähtiiö". kiireitä, maan soat'a vat jutella väin»,kausia, kun Maan on kulnppania siiyc??. Puyei^tzzn tun tuu ta>?aran „ulas".käyminen wäbä!'ä. että ihm:'ellä iäa'>)y, t-nn?a nuor.'n miehen kannattaa -a/kku set.-?'ä k^tiä kierrellä, ilmaa muuta tulos. Olkoonpa kuinka tahansa, mutta waro!vaisuus naiden joksvaimzi-ik-! tulleiden „laukku- ryssie»" suhteen ei olisi haitaksi. — Kirtts^ty-syL k>?^Ao^eli-en T. k. IL p»ä d - .5-)nucS Taa weki Puukko ; .:-'jän Lin talan kylsStä hirttciylyneenä kytässä a'uwan torppari asunnon läheltä. Wainaja ol. j- v: remmiin a^an hei^komielijevä, jonka ir-u?^i häntä pidettiin ka>sannon alaisena. Maar. t. k. 6 PM'> pässi sairas keneniään hvo- «aamsita pMöqtymuäa metsään, jo«'a jarksi »vyönsä trirsa.-ta wäämamäl!ään lenki."ä, i:lo;n sen puun oksaan ja Pä5t- täen si:hen päimänsä. kadonnutta kalla e'sit'iin wira»0Äa:!?tenkin amslla, «utla ei onniöiultn loytämäiin, kunnes aiivan sattumalta sanoma torpan tytär wa;n - .'an löysi. Näin surkeasti Päivänsä l? p:ttann;ra jäi lähinnä »uremaen maimo. — M.,r!o»sr^«AS N'.'miekan asemakon-..^!.>ril.! ich!un mi.me perjan- t^.r- makaan yöllä, mutta tulcZ oli huono. 12 kirjeitä waroi aw5!l'-r»t ei.vi t xiitäön lö^.^neer. ^i!-Uixak:tin, jossa oli vähiin wäriä ja liikaa muonaan Ke°/?ä:. Zieniä tietoja. — Aikakauslehtien tvaltisamut Suv inen t^lieentäyiläiäytzdislylielle on senaatti myöntänyt wuodel>l 191i) 3U90 mkn wal- tioamun yhd!S!>it>en tustantaman »Äikakaus- leudeu loneeuiayttiijille ja meiurimiehille ÄuomeZsa" ianka^cmyeksi. — Tsnipcrceu kaupuugin obltgatftoni- laina, i^enaalri on mahivislauut Tampereen tai-pLuginiraltuuvton päatökjen täyttää lAZ tuh. m», ermäistcn ralennusyritysten inorit- iami!et>'i siuä S umjoonan suuruisesta obugU- sioinlninasta, joina sanottu kaupunki ^ pnä toulok. 19b9 olleutettttu ol'.auiaan. NlennySoikeuS. Riihimäen asema» ensimäistlle tiriu.Me E. A. Pertttlälle on se naatti myöntukör ylennysiiikeuden asema- paallt!önaplllai:en ja asemapäällikö» Virkoi hin toisen luokan asemilla. — Apteekit- Turtolan apteekin erioikeu det on lennätti luoivutlanut proiviisori E. Grästenille. — Wenätäiörä sotaväkeä on saapunut Helsinlu.i useita juilia. sekä wuoritylistöwä- t c:'.ä sapcöriraialjooma. ! — !Lc!sr.ilvääre!t'.!y'seStä tuomitsi i -,,'ti.ingU -!i.i!:si^:vi!«nvit-!-s uuisteri Henrik t 1 i.'l:.'S«! u-.rituc-yuoueeseell. ! — Eläke- Le-inatti on myöntänyt Jy- ? Mästylän seminaarin entiselle lehtorille N. Ojalalle I 2UU min ivuotlllien eläkteen. ^ Saanut kollehrilumaa. Senaatti o» puolestaan mv.utanyl ^utionauhayhdistyk- lelle iu^ran wu?s-!tain kantaa tollehua maam me lirtoissa tohena adivmttiZllnouataiua. Asia alistetaan mielä kenraalikuivernöörm yarlittaioaksi. ^ 87, oljrn kortta yhdestä fiemeneStä on Perk-ärwtUä iesivauut leoraalimeski Sew> telewin ruiSyellslla. Muutenkin on sanotussa oeUvsza ruis eniläiu wahwaa ja runsasta iatva lupaamaa. Pisimmät ol>en.orret oivat ^ u>. sm., pislnuiiat tähkät 18 sm. vitliä. iUzllä ;e peltoo lormaa ly^niäjän waiwat. Halla on käynvt. . j lmlillti! !lg 5>» ^»«>4 4 lst. ^ HdssSunna» kirza^to-i^tts jan Virka. EdaLk 'nnau »oimnu^' K^liokunta malitsi perjan'o-na e-ai - kunnan kirjaston hzitajalsi 25 har jasta wir.-n ent-stn hoitajan, sil. ^ht. A. H. Bergholmia 5 äänelle Nou»'a Heliä Muslizoki sai 4 ääut.'. — A e» ra «lis.«ser«e^rI;.i.-55K korjaustöitä mar-eii on jeneatu myön tänyt 6,000 mkn Ujä-ttäur-iirah^n. ole icv koommin naynayiynyt. Sama vcmen on moöslin jouakm lailla on- »istunut petkuttamaan itselleen pari hienoa sateenvarjoa eräästä teisestä liik keestä. — AäisLksn Kir5o«psk5sta ker- rotazn tulien li^t i: Wiime torstaina t. k. 2t pais?ä?.z raiwv>l Ääts^lasjä harmincisen kocia uklosttma, Pannen l.r»oa-y;ässä ka-.tti ikiunal bel.ieAii^n ja s^Uiv.i :xi-.fooui- 'd.'t. ^t0»n »e"s 4 päi lski s>l- iuma k-rkkoon, ^tyti-.^-j. ien silm:!:>rä» pclumaa.-. hi.iä. teileien pa'.k--Ue lu:smi^.. mäen pal-.su- om ko--iis!a po«m^ll»^i?ta paloi s!rk'o kclmess^ w,!»issa peru-'.-iiaa «iMea porotit. Paikalla oli lyllä 5«t,i zuurt- pvtorui^.is, jotka ls.mt:oat vimaLlsesti, mutia enl-eatun ieriltiin saada rnkä- mciSti mettä — siti p.ti hokea läbes nt^den kilomerin väusiä — oli tuli zaanut jo niin suuren w'.lla?, että kir^ !un pela?:amäten näytti mcl>dozt?^.alsz ;a jea m av! i tuylyi ja-f-nu-uelhö tvh- o^taa latelen k?^.rtap'UiN pcla-;aitt>,- !een. joka sanriua psr.n'-t,!'i>:la o'.nis- tuil-i. ^?:i?sla tl !«a:u pe la-m uksi muma taiii icuuaur ja eUwr»5aa»n !etä ja!ariSto»ta tuikki armoltosezpi irni- Mt .-:o. Aol>. pa oaian zotoi »uin ,aa^iots kaataen. jUrtto ou p>!i^cn ja t 76.) sela pec: :P?^z!n korjauu 1881. t!vatua- rctiu oli tirkio uii.-^ a. Ä^uu- tama muosi s.itca p >ioi nyt pelaSte- tukji sa:m lcllotapuli. Zi'.<'ime viikon alkupuolella on liikku nut halla laatua alueilla CvPohjan- maalla ja omat sen Na!'utu?sei ulottv - r.eer myöskin Suupohjan eri nitäjiin. Tuhoisimmat owat sen waiknt«tset ol-- !?et J,i,-jc:ll>?, P.uriian Mietaan kylä?- -ä, Tuumalla ja Karvialla. Muissa pi- mMä on ?e ollut jznkun^erraa Zi:- wem.ii, mikuu:raen kuitentin useammassa pa-.kussa peru«anw<!?sla. Hallan tekemtä luhcja ilmoitetaan sitäpaitsi Äarstnia°ta, Kimijärmcttä, Perhosta, Uuraijuta, Saarijärveltä, Mitalin MSutta, Äuortaneelta, Maa- kahdelta, Jala-Aj. reeltä, Jsrvakta, K^ritulasta ja Ter.-zolt'!. — Toisin paltain on satanut rakeita, toisin lu- nnn'ekai>?La mettä. ^uode»j»lotoiiveet känmät s-uonon- laisiksi. Paikoin omat hallan tuhot niin tun:un?at, että on katomuosi odotetta- i?i>>sa. Wl?l?mycn orjlik-iuppa ^hrisa. Psktvelijatar Selma Karolina Alo nen oli Mähän jälkeen .-viime Juhan nuksen tullut mailta tervehtimään sisar taan, joka on neilmsi'5sa Helnngissä. Hän saapui sinne rtp--.!^.u!«a käymään ja asettui ammaan si-ckmfa luokse. Siellä a ui :!'/>c-!ui u le- - ''."iics Frcd- rit etonen. Qll«>>a? sisk->n''z luona k?l:r.e tai 'etjä plnvcl- <?yr»ii Aaltonen SelTna Alo,ea m-^-nia er>a'ei:i: Etä» tL:inku!?:enteatl'!?n«, ta-k/r.-cZylte. Sisko nn-oi tl! - n I-.I -» n. rnvna w^r?itn ote- inssiä ? u^tona. Zctn:^ -.iilone!'. ci > .isi iin-??ni' 7" ! ' :>: rnntia !.'uu tämä -:'can lerrau, lab:i Van - i:ta^..: luli.oat he jalkaisin Hat..ni^.-aen torille, jossa mies otti !v'iia'', k^t.en ajamaan Uuden? rlaankad^lle. i^-^.ä py-.^iyi:v.:7 he erä iin tali??: !i-!dalla ia ^.e..lv"? p- ..'-: ui. jyän ajan lulultua t-il- joilla oli aj.:pe teissään h:rr?j.:. Äc-l onen pakotti her» rojen kanssa wahön puhuttuaan tytön uhkauksilla menemään ascptleihin herro jen mukaan, joitte.? ka--.ssa hän sitten ajoi Töölön sokriteciaa': toisella puolen olevaan metsään. Pariteltuaan täällä heiden kausiaan ajoiu'at he takaisin Uiide:.m7 .'m'^:d ?lAaltonen odotti is otn ty ^ -l ri'".än herroilia saamat 6 m?. A-chsa ajan perästä pa ioiti ? ? än roas laörcmään c.^neu^oissa er._n l,:r.aii luokse, jol:a !>'i l Z!!5ij^!'c^n tä-. -o-li tyckö Aa: - en ta.issa loppuyön ja seuraamana p^jsoana menilvät he Äar- k-asaarecn, jo».',-a miipltilrär koko piiimau iltaan aÄ:. ^^rkea-a^reöta tultuaan meniirät he taa» Uudenmaankadulle eräaieeu toiseen porillkäyiävaän,jo?ta hän te as lt-hti sainLlia taialla Aattssen pa- kotuk;>öta vjele:o:en herrojen nataan, soad.-n n iillä rahaa, jcnka oli suurim- t-.atji oiak i pako'.el>u antamaan Aalto' 'clle. Tätä menoa t-^ti noin !c:kn w:ik- ioa säa-.nv:l:j0:ii jeka yö. T. k. 14 pa- oa-'istui po.-:,in loputta pidiuii-ä sei.! Äau. e» et!ä A^-ien, joista edelli nen on pariteltu Uudenmaan läänin w--.«'i'.ac:n. A'cn!>n on syniynyt Lempää- lav ä ja on i.nt Ävilkonauhan tuv-.,, Aaltonen ?a j?^'..)i>y! t?. 1L--9 4'^rissa. ^7 Hämeen Tatakunnan maauvilje- lySs«'.ra»t sih.ecritsi ja maatalvudamemoo» I-iisi on ivalitiu il hakijasta agronoomi, fil. uill>st. Ä. Nitiuilieu Äiustlaiasta. — Tulipalo. Koiioiasta, heinäk. 22 pnä. Zalaman sytyttämilnä paloi veljekset Friisin löysiteydas tänään. — Ruista jo leikataan. Harminaisua- tena inaiiiittaloon. citä rukiinleikkuu jo on nll?nut ^äicäil^cUä. — IlASpurjkhdNS. Kiemin ilma- purjehdusseura on kirjelmällä kääntynyt Uudenmaan läänin kuvernöörin puo leen ilmoittaen, että insinööri F. Heine aikoo kesällä ja syliyllä eri kaupungeis sa pääsymatsua wc?taan näyttää ja se littää ilmapurjchdusta Bleriot-aerop- laanilla, sekä pyytää seura kuvernöörin suosiollista myötävaikutusta yrityksen toteuttamiselle ensin Helsingissä. — S«r»lrineA onrettoumvs Fie« lsrZssu. — Suom^isiites uhrina. Wiime tiistaina sangen varhain aa mulla, kun työmies Paavo Olkkonen kulki talon n:o 17 pihalla Neishlodskin kadun varrella, horjahti hän vahin gossa pihalla olevaan kuoppaan, jossa o!i sammuttamatonta kalkkia. T.' !'ea ti palaneena vedettiin hänet velta pois za saateltiin sairashuonee seen. S.-ct.s jäänee tuskin eloon. ff.- Lauav^aina kuoli ^sa!!iossa neiti Ce cilia Charlotta Grundström 81 w. lvvnhana. Hän eli aiman yksi näistä elämää suurc^sa talossaan. Wuo- sikymmeniin häri ei ollut porttien »lko- puolclli, !äunyt, eikä HLnen luonaaa kciyi!yr montaskaan henkilöä. Warakas kuia otl antoi hän jo eläessääk m. M. L«,h. (5-vank. I^distykselle S,(ZOO mk. ja on nyt lk^tameniannut talonsa sai- ra-liuor .eei -i, Msa varattomat sairaat ja t^ip^vat saamat vapaan hoidon, si käli kun varoja riittää. Porin kau pungille on hän myös määrännyt 40,0()0 mk., josta korot jaetaan kaupungin apua tarvitseville vanhuksille ennen joulua. Turun Siemenkauppa. - välipaloja. Lotoista keskustelua- Isä pojalleen: Se tvoi kyllä mennä mukiin että käytät ham- mcsharjaa lynsiharjalsi ja hiusharjaksi, sillä niin teen minä ii.ctin, mutta että käytät sitä myöskin kenkäharjatsi, je on sikamaista. — Missä Mika -li? ..Wille", sanoi äiti pSättäivästi, uyt tämä on miimeinen lauta sellinen omenasoppaa, minkä saat. Wille nurisi tyytymättömänä. Hänen syö dessään kertoi äiti seuraaman kasivatvsopilli- sen sadun: »Oli kerran pieni, pieni poika, joka söi omenasoppaa. söi syömästä päästyäkin, kun nes vihdoin halkesi! Mille, kuuletko, hä» tuoli siitä syystä, että hän söi liian paljo omenasoppaa I' „Ei koskaan ole liiaksi omenasoppaa", tväitti Wille kiinteästi. „No. mutta", kysyi äiti. „nnlsi se poika sitten halkesi?" „Se oli liian pieni!" vastasi Mille, ojen taen taa» tyhjän lautasen täytettäväksi. Venäjältä. — ArvokSaita kiistkirj»it«»fi« palanut Pietarista ilmoitetaan, että kreimi Leo Tolstoin ketona Talassa on raivonnut tulipalo, ja on tuli hävit tänyt 50 arvokasta Tolstoin tekemää käsikirjoitusta, joita eräs Tolstoin hyvä ystävätär luki ja tarkasteli ennen kuin »e vietiin kustantajalle. — LaHjUSte» otto. Seurauksena oikeustaitokin tarkastuksesta Kiovassa on ollut kaikkien oikeuspristavie» erot taminen virastaan. Syynä ou lahjus ten otto, jota he ovat harjoittaneet monta vuotta. He ovat ilmoittaneet prokuraattorille, että kahden miime vuo den kuluessa he eivät ole saaneet palk kaansa. Mihinkä heille palkaksi määrä tyt rahat ovat joutuneet, siitä ei ole mitään tietoa. Pristavien menettelystä on monasti valitettu, mutta oikeuden puheenjohtaja on aina jättänyt valituk set huomioon ottamatta, lennätetään Rjetshille. — Sxytteesee» pvHeestaz», joka on pidetty viisi vuotta sitten, on ase tettu Odessan yliopistoa ent. dosentti, nykyinen Jaroslavin yliopiston profes sori Orshentski. llltzomssltg. — Tulipalot Amerikassa. Win» nivegistä, heinäk. 23 p. Ontarion poh« joispuolelella ja Brittiläisessä Colum- biassa palavat metsät. Mahingot ovat suunnattomat. Tuhansia ihmisiä koet taa sammuttaa paloa pelastaakseen kau pungin ja talot. — SähkSwsima» KSylintSZ» ot tamisen ra»tateillä. Munchenistä, heinäk. 21 p. Maapäivät myönsivät 3 miljoonaa Rmk. sähkövoiman ottami- seisi käytäntöön Baijerin rautateillä. Kaikkiaan tarumaan sitä varten 32 miljoonaa Rmk. — AaksaintvLlinen mekselisi- Keus Haagista, heinäk. 21 p. Wek- selioikeutta käsittelevän kansainvälisen kongressin osastotyöt ovat päättyneet. Maanantaina on lopettajaisistunto. Kongressi on laatinut kaikkia valtioita tvarte. yhtäläisen wetselioikeussuunni^ telman. — Fapqturma yitfikis»«ife2« r«- Juira Baxtonin ja Cityn wäli« sellä ykiitiskoliella radalla on, New- Dorkista saapuneen sähkösanoman mu kaan, pudonnut pois kiskoilta. 100 mat kustajaa haamottui. Syynä onnetto muuteen ilmotetaan oleman kaabel n katkeamisen, mutta lienee todellisuudessa se, että vaunuun oli otettu n. 100 matkustajaa, vaikku vaunussa oli tilaa ainoastaan 49 hengelle. Unöen Panimon Osakeyhtiön Pilsncr- ja Laaleri-Olvtta '/» ja V, pulloissa meillä ja tilaukset maa seuduilla tehtaan hinnoilla ja senlisäkst toimi tetaan wielä lähetykset SSS5 » Rudolf Gardberg, Linnankatu IS b. — Hnglaunitt Kuningaspari» kruunaus. Lontoosta, heinäk. 21 p. Tänään tlmotettiin St. Jamesia Palat sin edustalla y. m. paikoissa Cityssä tavallisilla juhlamenoilla, että kunin kaan ja kuningattaren kruunaus tapah tuu kesäkuussa 1S11. — Tapaturma ampumaharjok- tukfissa. Monroesta, Virginiassa Ame rikassa heinäk. 22 p:nä. Ampumahar- jotuksiSsa linnoituspattereilla surmasi irti lennähtänyt tykin lukko 10 tykkimiestä ja haavoitti 7. — Mäjihdys Milanossa. Cag- liarista, heinäk. 22 p. Muutamien dy namiitti- ja rnntisentneriea räjähtäessä tuhoutui Milanon rnntitehtaan maka siinit. Ympäristössä vikaantui paljo- taloja. Ihmisille ei sattunut ounetto- muuksia. — Kapinaliike Indiassa. Kal- kuttassa, heinäk. 22 p:nä. Poliisi etlii aseita. Eräässä talossa löydettiin re volvereita ja kiväärin patrooneja laa tikko. Kaksi bengaalilaista pakeni. Eri tyisen oikeuden käsiteltäväksi on jätetty 13 ylhäisen bengalilaisen juttu, joita syytetään kapinaan kiihottamisesta ku- »ingasta vastaan. Sitä paitsi on vielä edessä juttu 45 muuta bengalilaista vastaa». Englannin kuninkaallisen perheen siwiililista. Lontoosta, heinäk. 23 pmä. Alahuo neessa käsiteltiin siviililistaehdotusta, jonka mokaan kuningas saa 470,000 puntaa (11,750,000 Smk.) kuninkaalli sen huoneen ylläpitoon, jokainen poika täyttäessään 21 vuotta 10,000 pun taa (paitsi Malesia prinssi) ja sitäpaitsi naimisiin mennessään 15,000 pantaa ja jokainen Prinsessa 6,000 puntaa. Malefin prinssi ei saa erityisiä ylläpito rahoja, sillä hän saa tulot Törnvalli si» ja Lancasterin kreivikunnista. — Siviililista hyväksyttiin 197 äänellä IS vastaan. Työläispuolueen edustajaa Barnesin ehdotus listan vähentämisestä 385,000 puntaa» hylättiin 207 äänel lä 26 vastaan. Harvinainen avio liitto. Eräs Amerikan suomalainen lehti kertoo, että Coloradossa Floreucessa elää eräs pariskunta, joka on ollut jo kokonaista 90 vuotta naimisissa. Tämä parikuuta Francisco Esper ja vaimonsa Rafael on vanhin pariskunta Amerikas sa — ehkä koko maailmassa. Esper sn ranskalaista snkna, matto syntynyt Mexicossa eräässä kaupungissa, jonka uimeä hän ei enään mnista ja jota kau punkia ei ole enää olemassakaan. Hän muistaa kaikki muut vanhat tapahtu mat paremmin kuin nykyajan tapahtu mat. Hänen vaimonsa on syntynyt myös Mexion valtiossa, vuonna 180Z ja on siis 107 vuotta vanha. Esper itse on syntynyt vuonna 1300, joten hän on 110 vuotias. Heillä on ainoastaan yksi »lapsi" hengissä, se on 85 vnotias poika, toi set ovat kuolleet ehkä vanhuuttaan niinkuin Esper arvelee, sillä hä» luu lee, että nykyajan ihmiset eivät elä niinkanan kuin hänen aikuisensa ja oi keassa hän siinä onkin. Pariskunnalla on ollnt lv lasta, mutta nykyään o» heillä hengissä »ainoastaan" 30 laSten lasta, 60 lastenlasten lasta ja 2 las- ten-lasten-lasten lasta. Esper sanoo, että heidän avioliit tonsa on ollut onnellinen, ainoastaan hyvin harvoja suruupilviä on sen tai vaalla leijaillnt. z Z40 „Niin, se on niin, kuin sitä ajattelinkin", iloitsi KLairon. »Kreivi lähtee matkalle kans sani! Lähdemme häämatkallemme! Hänen si- viydentunteer.sa soni sitä vastaan, että täällä linnana, jossa hänen puolisonsa ruumis äskettäin on maannut koruvuoteella, vietettäisiin nyt toisia häitä. Li, hiir-ellä on jalo ja ylevä sydönl Hän ansaitsee Klaironin rakkauden! Kuule! Nyt työ cello kahdeksan! Ratkaiseva hetki lähestyy. Ay, se tapaa minut miehukkaana, se tapaa minut le vollisena!" Samassa kolkutettiin oville. Klairon istui hitaisesti erääseen nojatuoliin ja huusi käskeväisesti: »astukaa sisälle!" Kohta auleni ovi ja kreivin hovimestari tuli sisälle. Juhlallisella hiljaisuudella lähestyi hän Klai- ronia za antoi hänelle hopeaisen korin koristukfi- nensa, joiden keskellä oli myös kirje ja sinetillä varustettu käärö. „Hänen Korkeutensa, herra maakreivi on käs kenyt minun tuomaan tämän teidän armollenne", sanoi hovimestari. »Hänen Korkeutensa käskee Ntyös ilmoittaa, että kirje ja käärö sisältävät herr^ m?akrei!vin vastauksen teidän armollenne". »Hynä! Saatte mennä", sanoi Ktairon ja viitsii kuuliaisuutta vaativalla käden käännök sellä ovea kshti. »Anteeisi, teidän armonne! Hänen Korkeu tensa toivoo teidän armoltanne vähäisen kir- SS7 tuska. Sydämeni yhtä rakastavainen, kuin muut tumatonkin, vie mukanansa hautaan sen tunteen, jonka se on pyhittänyt teille. Minä valitan teitä; minä säälin teitä ja annan teille anteeksi. Niin, minä toivon, että olette yhtä onnellinen ja autuas, kuin minna kuluttava murhe ja kai paus ovat minnlle raskaat." „ Sanomattomalla surulla lasken minä jalkoi hinne ne muistot, joita minä ajan mittaan olen teiltä saanut. En voi salata itseltäni sitä, että te pidätte tämän tekoni arvoanne alentavaisena; mutta kaikki loukkaava ajatus on kaukana mi nusta. Ah, teidän käytöksenne on pakoittanut minua tekemään siten. Muistakaa, etten minä koskaan ole pyytänyt itselleni mitään, enkä kos- kaan koettanut koota itselleni rikkauksia. Ah, tei dän onnenne oli miuun ainoa huoleni! Muis takaa, että ette ole minua hallitsijani, ja että jos minä olen sallinut teidän olevaa hyväntekijäni, niin olisi teidänkin pitänyt osoittaa itsenne minna uskolliseksi ystäväkseni. Minä en ole mitään, armollinen herra! Minä olen sen aina salaa matta ja kainostelematta tunnustanut. Mutta minun sieluni on jotakin ja viimeisellä huokauk sellani tahdon minä pakoittaa teitä kuitenkin kun nioittamaan minua. Jääkää hyvästi! Jjäksi hy västi!" ') *) Tämä Klaironin kirje on alkuperäinen. Nti Krä nien, sitten Ausbachin maakreivitär, kertoo itse sen muistiinpanoissaan. Neiti Klairon. L5. »