N:o 37 <9IO KAIKU. Perjantaina Huhtikuun I päivä r.ä. Sähkökruunuja suurella alennuksella. Oulun Uusi Sähköliike. Puhelin 358. Kansallispankin talossa. Puhelin 3 58. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanniiitaustoimia y. m. armossa suostuttu siihen, että ne wa- hingot, jotka Suomessa w. 1995 sat- tuneiden epäjärjestysten aikana koitui- ivat erinäisille santarmikunnan palwe- luksessa olleille henkilöille, on yleisistä marsista täydelleen kormattama asian- omaisten henkilöiden esittämien maati- musten mukaisesti. Korkeimmassa paikassa on pyyn- nöstä myönnetty mirkaero luotsilai- toksen emerstiluutnantille Edward Bruunille. Mirkamiehelle erityisiä asioita mar- ten kenraalikumernöörin luona Jakob Ludmerille on korkeimmassa paikassa pyynnöstä myönnetty mirkaero sairau- den takia. — Ministerineuwoston laki ehdotus Suomea koskemien luonteel- taan „yleiswaltakunnallisten" lakien ja asetusten julkaisennsjärjestyksestä saapui tiistaina kenraalikumernöörin kansliaan, josta se heti toimitettiin senaattiin. Senaatissa se esitettiin keskimiikkona ja jätettiin samana iltana eduskunnalle, joka sen pani pöydälle. Menäjän duumassa oli ehdotus sa- maan aikaan esillä ja on se siellä lä- hetetty maliokuntaan. — Waltiopäiwien umliokuu- nat. Simistysmaliokunta on suorit- tanut loppuun oppimelmollisuuslain ensi lukemisen sekä ryhtynyt ensi luke- misessa käsittelemään lakiehdotusta kan- sakoululailoksen kustannuksista. Talousrvaliokunta on toisessa luke- misessa käynyt läpi tuulaakimaksun laskemisen perusteista annettaman mie- tintönsä perustelut sekä jatkanut met- säläin käsittelyä ensi lukemisessa. Lakuvaliokunta on malmistanut työ- ohjelmansa. — Kuuromykkäiukoulut. Wal- takirja Oulun kuuromykkäinkoulun joh- tajan mirkaan on annettu sil. maiste- ri E. E. Luckille. — Ruotsin Norjau walinen poroulaiduukomissioni, joka ko- koontui Kirunassa (Ruotsissa) maalisk. 21 pnä ja johon kuulumat: insinööri Wäinö Tanner Helsingistä (puheen- johtajana), nimismies I. Rossander Romaniemeltä, lukkari Yrjö Halonen Enontekiöltä, metsäherra Armid Mon- tell Luulajasta ja kirkkoherra Kristian Nissan Norjan. Kaarasjoesta, on puo- litoista miikkoa koossa oltuaan Kiru- nassa, saanut malmiiksi matkasuunni- telmansa pääpiirteissään. Sen mu kaan tapahtuu komissionin lähtö Kiru- nasta maalisk. 30 pnä ja kestämät matkustukset keskeytymättä myöhäiseen syksyyn, aina lokakuuhun asti ja jat- kumat jälleen kesällä 1911.. Tämän- kemäiset matkat suunnataan Kirunasta Jukkasjärmelle, Sopperoon, Kaaresu- mantoon, Naimakkaan, Kuttaseen, Sai- woon, Muonionalustaan, Junosuan- toon. Mttarkiin ja aijotaan olla jäl- leen Kirunassa toukok. 8 pnä, jonka jälkeen kelirikon aikana tutkitaan seu- tuja Kiruncm—Narmiikin rautatien »varrella ja käydään ivasomapaikoilla. Kesätyöt kohdistetaan Pajalan pitä- jään länsionsaan setä Iukkasjärmen ja Gellimaaran rajamaille. Syyskesällä tutkitaan seudut Könkämäenon ja Lai nisenon mälillä, alkaen Kilpisjärmeltä. Lainisenon ja Norjan rajan mölisen osan tutkiminen jääpi muoteen 1911. — Komissionin järjestämissä kokouk sissa Kirunassa omat olleet saapumilla myöskin marapnheenjohtaja tri B. A. Poppius Helsingistä sekä marajäsenet kruununmouti Smanström Haaparan- nalta ja postimestari Utme Wesisaa- resta. Kaksi miime mainittua omat jo Kirunasta matkustaneet kotiinsa, jota ivastaan tohtori Poppius seuraa jonkun matkaa komissionin mukana. Komissionin kokouksissa käytetään kol- mea eri kieltä. Lukkari Halonen pu- huu suomea, kkhra Nissen norjaa ja muut ruotsia. Muuta ei tulkita kuin että lukkari Halosen lausunnot käänne- tään ruotsiksi, sillä kkhra Nissen ei ymmärrä suomea. — Komissionin anniksi on käytännöllisen poronhoidon tuntijoiksi kutsuttu talolliset Antti Ai- kio ja Samuli Walle Inarista. — Komissionin matkoja raanen on tilattu kuusi hemosta. — Tuota laidunkysy mystä pilämät sekä ruotsalaiset että norjalaiset hymin tärkeänä ja odote- taan komissionilta asiaan paljon ma- laistusta. Kuten tunnettu, ratkaisee tuon pulmallisen kysymyksen lopulli- sesti sominto-oikeus, johon kuulumat prosessori Martan Köpenhaminasta puheenjohtajana sekä oikeusneumos As- zelius Tukholmasta ja amtmanni Gram Norjasta jäseninä. — Postinhoitajat. Mikkelin pos tikonttorin amoinna olemaan postin- hoitajan mirkaan on senaatti nimittä- nyt Raahen postikonttorin hoitajan maratuomari I. W. Stenbergin. Eduskunta. Täysistunto maalisk. 30 p. klo « ip. Puhetta johti puhemies Sminhus- mud. Senaattori Saarikoski toi eduskun- nalle armollisen esityksen ynnä ehdotuk- sen laiksi niiden suomenmaata koske- mien lakien ja asetusten säätämisjär- jestyksestä, joilla on yleismaltakunnal- linen merkitys. Puhemies mastasi ottaessaan esityk- sen mastaan, että eduskunta on sen käsittelemä perustuslakien mukaisessa järjestyksessä. Esitys kuuluu: 14 päimänä maaliskuuta tänä muon- na annetun armollisen julistuskirjan mukaisesti H. M. Keisari esittää, että Suomen eduskunta kuukauden kuluessa antaisi lausuntonsa lakiehdotuksen sisäl- lyksestä niiden suomenmaata koskemien lakien ja asetusten ^äätämisjärjestyk- iestä, joilla on yleismaltakunnallinen merkitys. Esityslistalla olemat asiat lähetettiin maliokuntiin, enimmät ilman lähete- keskustelua. Laajempi keskustelu syn- tyi ed. Jonas Castrenin y. m. edus- kuntaesityksestä, joka sisältää ehdotuk sen laiksi maan hankinnasta tilatto malle maalaismäestölle. Sosialidemokrateista käyttimät ensi- mäisinä puheenmuoroa ed. E. Eloran- ta ja Lautasalo, jotka etupäässä ar- mostelimat agraarikomiteaa pitäen sitä sellaisena laitoksena, josta on hyötyä main sen jäsenille. Tilattoman mäes- tön alakomitean ehdotuksilla ei myös kään moida tilattoman mäestön ase- maa korjata. Wiljelyspakkoperiaate on ainoa oikea ja ainoastaan sen mukai- sella järjestelyllä on toimottuja tulok- sia säätämissä. Asia olisi maatalous- maliokunnassa käsiteltämä ensimmäi- senä. Ed. Jonas Castren huomautti so- sialidemokratien miljelyspakkoa koske- man ohjelman ristiriidoista sekä lau sui sen eräässä kohdin jyrkästi eroa- man esimerkiksi Saksan sosialidemokra- tien ohjelmasta. Puhuja puolusti eduskuntaesitystään mainiten sen pe- rustuman nykyajan etemimpien agraa riolojen tuntijain kantaan. Toimoi, että maatalousmaliokunta käsittelisi eduskuntaesityksen ensimmäisenä ja kii- reellisenä. Ed. Tokoi mäitteli pitemmässä lau sunnossaan ed. Jonas Castrenin lau sunnossaan esittämiä mielipiteitä mas- taan sekä kaikkia pormarien maatalous- olojen parantamisyrityksiä mastaan. Pankkimaliokunta on käsitellessään pankkimaltuusmiesten ehdotusta Läng manin rahastosta asettanut numeroi- den y. m. seikkojen tarkastamista mar- ten jaoston, johon tulimat ed. Paasi- kiwi, Nordlund, Honmn ja Kellosalmi. Maliokunta on ensi lukemisessa ryhtynyt käsittelemään pankkimaltuus miesten kertomusta Suomen Pankin tilasta sekä lähettänyt sen jaostoon, johon kuuluivat edustajat Sehyberg- son, Homen, Nordlund, Kellosalmi ja Paasikimi. Maatalousmaliokunta on päättänyt ryhtyä käsittelemään eduskuntaesitystä maanmuokralain 32 ja '54 pykälien muuttamisesta. Työiväenasiainmaliokunta on ensi lukemisessa jatkanut manhuuden ma- kuutuskysymyksen käsittelyä. Walio- kunta on päättänyt, että kysymys työ' kymyttömyydestä on otettama manhuu- denmakuutuksen yhteyteen sekä 8 ää- nellä 7 mastaan. että manhuudenma- kuutusta ei ole kokonaan suoritettama maltiou maroista. Eläkkeen suuruutta ei maliokunta ole tahtonut määrätä. Ikäraja on päätetty 65 muodeksi. Sosialidemokratiset maliokunnan jäse- net kannattimat 55 muoden ikärajaa. Edelleen on maliokunta päättänyt, että laissa tulee olla alin muosieläke määrättynä, mutta ken tahtoo sen ko- rottaa, saa sen tehdä suorittamalla li- sämaksua. Puhemuoroja käyttimät asiasta mie- lä edustajat Alkio, Vuolijoki, Ren- mall ja 'Sehybergson, joka huomautti asian nykyisessä eduskunnassa oleman samalla kannalla kuin eduskunnan ensi aikanakin. Samat kiistat ja samat puhujat. Sosialidemokrateista puut' tuu main Tainio, joka kumminkin oli primus interpares. Piti sosialidemo- kratien maanmiljelyspakkohommaa yh tä mahdottomana kuin maalaisliitto- laisten obligatsionipuuhaa. Asia lähetettiin maatalousmaliokun- taan. Prokuraattorin kertomus lainkäy- töstä ja lakien' moimassa pitämisestä maassa m. 1908 pantiin pöydälle per- jantain istuntoon. Istunto päättyi klo 10.80 illalla. Seuraama istunto on tänään. Gulun kaupungista. — Oulun Nuijan keskustelu- kokous on tänään klo 7 ip. Naisjärjestö kokoontuu klo 5 ip. — Konsertti. Voittamattomien esteitten takia on hra E. Rauta- maar an konsertti lykkäytynyt täksi illaksi, jolloin se pidetään seurahuo- neella klo 8. — Kuollut. Eilen illalla kuoli täällä konttoristi Gust. Smarin lähes 70 muotiaana. Wainaja pal- weli täällä useissa suuremmissa kaup- paliikkeissä ja tunnettiin hän siimo- luontoiseksi ja säännölliseksi mieheksi. Lähinnä jäi häntä suremaan puoliso ja useita aikaisia lapsia. — Kansantajuiset luennot. En- si sunnuntaina klo 4 i. p. luennoi klassillisen lyseon moimistelusalissa rehtori S. A. Westerlund simis- tyshistorian alalta. Luennon jälkeen mahdollisesti kuorolaulua. — Oulun osuuskaupan kokouk sessa toissa iltana päätettiin kaupalle henkimakuutusyhtiö Suomelta ottaa 80,000 mkn laina, jonka makuudeksi myönnetään kiinnitys kaupan täällä omistamaan kiinteimistöön. — Terveydenhoitolautakunnan kokouksessa m. k. 29 p:nä päätettiin seuraamat asiat: Mielisairasten hoitokomitean laa- jasta mietinnöstä päätettiin lausun- noksi ilmoittaa, että lautakunnalla ei ole mitään muistuttamista mietintöä mastaan. Lääkintöhallitus oli pyytänyt lau suntoa Oulussa oleman kaatumatau- tisten yhdistyksen maltionamun ano- muksesta. Anomusta päätettiin puol- taa. Kansakouluniohtokunta oli pyytänvt tietoja lääkärintarkastuksen toimeen- panemisesta kansakoululasten keskuu- dessa. Erikoisista syistä jätettiin täy- dellisemmän lausunnon antaminen syk- syyn. Loukkola & Armola niminen kaup- payhtiö malitti, ettei yhtiön kartanolle huolimatta pyynnöistä rakenneta loka- miemärijohtoa. Päätettiin puoltaa lo- kamiemärin laittoa tähän taloon ennen muita. — Taloa tarjotaan kaupungin ostettawaksi. Talonomist. A. Lam- pela on rahztoimikamariin eilen jättä- nyt kirjelmän, missä hän tarjoo ta- loansa ja tontiia n:o 114 IV kaup. osasia kaupungille 6,000 markan hin- nasta. — Raamattu-kurssit toimeenpan- naan Oulussa U U— ir 'U 1910. Puhu jina tulee esiintymään parooni Wrede ja past. Lindbom '74— lr 'U ja past. Malin ja Louhimuori 1:l /4— ir 'U. Lau= mantai-iltana U U aletaan hartaushet- kellä kirkossa, jossa esiintymät Wrede ja Lindbom, jotka myös esiintymät sunnuntaina kirkossa. Arkipäiminä pi- detään klo 10 a. p. hengellisiä e s i- telmiä ja klo 11 raamattutun- t e j a ja keskustelua N. M. K. 2):n huoneustossa ja klo 7 j. pp. joka päi- mä hartaushetkiä yleisölle tuo- miokirkossa. Esitelmien aiheina omat m. m.: „Kuinka maitamme sieluja Jeesukselle", »Pietarin ensimmäinen saarna Apostolein Teoissa", „Nyky- ajan emankelisesta toimesta", jotka pitää parooni Wrede, ja raamattutun- tien aiheina m. m.: «Jeesus Jumalan maltakunnan työntekijänä", esittää past. Malm. Rautatieläisille järjestetään kokous sunnuntaina 10 /-i klo 1 Tuomiyh- tiön talossa ja tilaisuutta myöten jo- nakin muunakin väimänä. Toimomme runsasta osanottoa, myös kin maaseudulta. Hartaushetket illoilla omat suurta yleisöä marten ja esitel- mät ja raamattukurssit pääasiassa niille, jotka omat tamalla tahi toisella mukana Jumalan maltakunnan työssä, nk. puhujina hartaushetkissä, opetta- jina pyhäkoulutyössä, toimihenkilöinä kristillisissä yhdistyksissä y. m. tahi haluaisimat siksi tulla. Pyytäkäämme Jumalalta siunausta talle kokous- ajalle. Työttöminä knlkewain nuo- rukaisteu suhteen on yhdistys „Nuor- ten Dstämät" ryhtynyt amustustoi- menpiteisiin. Kuten toisessa paikassa olemasta ilmoituksesta näkyy, on yh- distys perustanut työnmälitystoimis- ton, jonka kautta työttömille nuorukai- sille koetetaan hankkia sopimaa työtä. Toimomme yritykselle menestystä ja kehoitamme yleisöä ottamaan huomioon sa tämän toimenpiteen. — Muositutkiuto Oulun teolli- suuskoulussa pidetään tänään klo 12 päimällä muilla osastoilla, paitsi ko- neenkäytläjäosastolla klo 5 iltap. Op- pilasten piirustukset omat nähtäminä klo 9—-12 ap. koulun huoneistossa. — 5tansankonsertti on palokun nantalolla sunnuntaina klo 4 ip. — Smraussuhteet Oulussa miime miikon ajalla: Keuhkokatarria 10 Watsa- ja suolikatarria ... li l^urkkuröhkää Tuhkarokkoa 4 Vihurirokkoa ^ Vesirokkoa 1 Hinkuyskää 1 Keuhkokuumetta 1 Lamantautia 1 Kuten sanomalehdissä jo aikaisem min on näkynyt, esitetään täällä ensi kuun alussa Werdin ooppera „Truba- duuri" kokonaisuudessaan. Jo toissa ja miime muonna esitettiin nim. osia samasta oopperasta ja herättimäl ne silloin suurta mieltymystä. Sen eri osissa tulee esiintymään parhaasta päästä oululaisia taiteen- harrastajia; pääosissa samat henkilöt kuin ennenkin, nim. roumat Clopatt ja Ida Lagus sekä herrat maisteri Wichmann ja taiteilija Wallenius. Paljon on tietenkin maimaa nähty harjoitusten y. m. muodossa, jotta tällaisia näytäntöjä on moitu aikaan saada täällä. Erinomaiseen tarkoituk- seen tulemat näytännöistä kertymät moratkin joutumaan. Kuten ehkä yleensä tiedetään, on Oulun soitannol- lisella seuralla aikomus saada tänne ensi muonna niin suomalainen orkes teri kuin suinkin mahdollista meiräläi sissä oloissa. Johtajaksikin on jo lu pautunut suomalainen mies, sämeltäjä Toimo Kuula. Tämän orkesterin ylläpitämiseksi ai jataan näytännöistä kertymät marat käyttää. Olkoon siis jokaisen oululaisen sydä men asiana puolestaan tehdä moita mansa hymän tuloksen saamuttamiseksi se tahtoo sanoa, käyköön jokainen kat somaan ja kuulemaan miten hymää ja kaunista täälläkin moidaan maimoja kysymättömällä työllä aikaansaada. Kun mielä mainitsemme, että esitnkset tapahtumat suomen kielellä, niin ei moine kukaan metää edes kielen ou- toutta poisjäämisensä syyksi. 1KS1 Mm foupiip lvllltlillsmlkstt» ssli Yht. eilen illalla oli esillä seuraamat asiat: Senaatin päätös Hermotau- tisairaalan lääkärin oikeudesta lukea mirkamuosia luettiin. Lahjoitusmaakysymyksen käsittelystä ei nytkään jäämittö- mien jäsenten mähälukuisuuden tähden tullut mitään. Hra Louekari ehdotti, että tätä asiaa käsittelemään hankittaisiin lisämaltuus- miehet, jota hra Astren kannatti. W. t. kunnallispormestari katsoi, ettei täl- laisen kysymyksen ratkaisuun moida lisämaltuusmiehiä malita maan jos kysymys nostetaan siinä muodossa, että kaupunkia pyydettäisiin lunasta- maan nuo lahjoitusmaat, moidaan asia jättää lisämaltuuston päätettä- mäksi. — Näin ollen jätettiin asia toiseen kertaan. Tuiran ja Skrööderin torp- pari kontrahtien tarkasta- miskysymys ei myöskään moinut tulla esille kysymyksen esittäjän hra Pentzinin ollessa poissa kokouksesta. Toppilan tilan ostoasiaa- ka a n ei moitu käsitellä jäämittömien maltuusmiesten mähälukuisuuden täh- den, maan päätettiin sitä marten pi- tää mäliaikainen kokous ensi miikolla. Poltettujen mäkijuomain myyntioikeuksia myyntikaudek- si V»;1910—^ >1912 päätettiin myön tää, kuten tähänkin asti, yhdet koti- maisten mäkijuomain myyntioikeudet, yhdet ulkolaisten jnomain myyntioi- keudet, kahdet anniskeluoikeudet ja kaksi klubioikeutta. Hra Korhonen ehdotti, että ei myön- nettäisi ollenkaan koko oikeuksia, mutta kukaan ei häntä kannattanut ja pani hän mastalauseen päätöstä mastaan. Kauppaneumos Snellman ehdotti, että Seurahuoneelle järjestettäisiin halmem- malle puolelle oma sisäänkäytämä, kos- ka ei tahdo nähdä, et?ä „kaikenlaiset kulkijat" kulkemat samasta omesta. A n n i s k e l u y h t i ö n m o i t t o- marat Smk. .">2,124: 4.'> jaettiin seu- raamasti: Rouivasm.-yhd. lastens. mart. 1,000: Pohjois Pohjanmaan Kansanopistolle l,.">00: Oulun ?teulomayhdistykselle 400: Kansakoulu-j^htokunnalle: köyhien oppilasten maatetusamustukseksi 2.000: suomenkieliselle lastenkirjastolle 400: ruotsinkieliselle s:n 100; matkarahoiksi opettajille opetuksen kuuntelua marten seminaareissa ja kaupunkien kansakou- luissa 800; matkarahoiksi opettajille ulkomaisia opintoretkiä marlen 5i00: opettajakirjastolle 2<>0: kansakoulun käyneiden tyttöjen käsityötaidon edis- tämiseksi .'>00; opettajain palkkaami- seksi Alalaanilan maalla asumia lapsia marten 2,100; Kansankirjaston ja luku- sali» johtokunnalle (>,000; Oulun Hiih toseuralle .">00; Oulun Luistinseuralle ">00; Oulun Uimaseuralle uimataidon opetusta marten 1,00<>; Oulun histo riallisen museon johtokunnalle 1,000; Oulun Soitannolliselle seuralle 0,000: Oulun Vapaaehtoiselle Palosammutus^ kunnalle muotuisiin menoihin 2,.'>00; rakennusten korjauksiin ja palokaluston lisäämiseen 1M0; Oulun W. P. K:n soittokunnalle^) 800: yhdistykselle hy- mäntekemäisyyden järjestämiseksi 2,000; Raittiusyhdistys »Pohjan Leimulle" nuoriso-osasto „Toimon Liiton" työtä marten ">00; Talouskoulun johtokun- >> ehdolla että soiltajaisic. on ulkona pi- bettäivä ainakin i'0 kertaa ilman maksua, puolet pyhäpäiivinä. nalle-) 2,500; Oulun läänin Kotiteol- lisuusyhdistykselle naiskäsityökoulua marten 300; Työmäenopistolle: muo tuisiin menoihin 5,400; Lasten työko- din johtokunnalle-^) 8,000; Kansanta juisiin luennoihin 4 ) 1,000: Yhdistyk selle ..Nuorten Ystämät" ') simeellisesti harhaantuneen nuorison kasmattami- seksi ja harhaantumisen maarassa ole- mien marjelemiseksi 1,000; Hymänt. yhd. maitopisaraa marten oOO; Kirjo jen ostamista marten kauppakoulun marattomille oppilaille 300; Valtuus- ton käyttömaroiksi 1,824:43. Woitto olut- ja miiniiliikkeestä Smk. 18,295: 61 ehdotetaan siirrettämäksi mielisairasten rakennusrahastoon. Teollisuuskoulun ent. huo- n e u s t o n kaupungintalolla, joka tu lee kaupungin huostaan 1 p. syysk., ehdotti rahatoimikamari käytettämäksi siten, että raastumanoikeudelle istunto- huoneistoksi järjestettäisiin nykyinen piirustussali ja kanslia sekä rakennus- konttorille laboratorio, tehden tarmit- tamain korjausten kustannusarmio yh teensä 3,600 mk. Waltuusto päätti sijoittaa rakennuskonttorin sinne yllä- esitetyllä tamalla, tehden sen osan lai- toksen kustannusarmio 1,670 mk., jota marten on jo marattu 500 mk. ja lo put 1,170 mk. otetaan ensi muoden menoarmioon. Raastumanoikeutta ei sinne sensijaan sijoiteta, maan lopuista huoneista kysytään kansakoulun johto- kunnan mielipidettä, tarmitseeko kansa- koululaitos niitä. Kaupungin k i i n t e i m i s t ö t. Rahatoimikamari ehdotti, että Loppu- lan metsänmartija-asunnon Sangin- joella ja Alalaanilan rakennusten kor- jaukseen myönnettäisiin 1,000 mk., joka otetaan ensi muoden menoarmioon, sekä että Toppilan tilan muut raken- nukset, paitsi yksi heinäsuoja myydään. Linnansaaren tähtitornia jota on eh- dotettu kahmilaksi muutettamaksi, eh dotti se jätettämäksi entiselleen siksi, kunnes saadaan tietää, tarmitaanko sitä mielä. Waltuusto hymäksyi eh- dotukset. R a k e n n u s m e s t. A. K. M y l- lylä pyysi saada lunastaa omista- mansa tontin alueeseen kuuluman kau- pungin omistaman 286,64 m' suurui sen alan, jolle t.-om. A. Lampela miran- omaisten m. 1905 antamalla lumalla on rakentanut. Rahatoimikamari eh- dotti sen Myllylälle luomutettamaksi 3 inkan 50 pennin hinnasta neliömet riltä ja talonom. Lampelan rakennuk- set siltä kaupungin kustannuksella 900 mkn kustannusarmion mukaan siirret- tämäksi Lampelan omalle tontille. Ra* hatoimikamarin ehdotus hymäksytriin ja lisättiin sitäpaitsi päätökseen muis tutus, ettei kaupunki katso olemansa melmollinen mastaamaan mirkamies- tensä erehdyksiä, maikka se nyt tällä kertaa ottaa maistraatin m. 1905 te- kemän erehdyksen kormatakseen. Seurahuone-osakeyhtiö oli anonut mesijohtoa rakennettamaksi pää- johdosta Kansallispankin kulmasta Kirk- kokatua ylöspäin Hallituskadulle asti, päättyen kustannusarmio 2,400 mkaan, jolloin seurahuone omalla kustannuk sellaan laittaa tarmittaman lisäjohdon. Waltuusto päätti suostua johdon lait- toon ehdolla, että Seurahuone käyttää mähintäin 200 mkn edestä mettä muo- dessa ja että tuo rakennettamaksi ehdo- tettu osa kuuluu kaupungin suunnitel- tuun mesijohtomerkkoon sekä että Seu- rahuoneen maanalainen kaimo suletaan. Alalaanilan t y ö m ä e n s i i r- tola-asukkaat pyysimät kaupun- gilta jo ennen lumattuja kuoletuslai- noja asuin- y. m. rakennuksia marten. Maltuusto päätti siirtola-asukkaille huo mauttaa, että kaupunki on pyytänyt maltiolta tuollaista lainaa saamatta mielä mastausta. Selonteon maalisk. 2 p. päättyneestä mesirajain käynnistä Oulun kaup. ja £ulun emäseurakunnan sekä Oulunsalon kap pelin mälillä, esitti rajankäynnissä kau- pungin edustajana ollut komisionimaan- mittari O. Pajari ivaltuusiolle, esit- täen toimituksesta malitettamalsi. Wal- tuusto päätti asiasta malittaa ja an nettiin usian ajaminen rahatoimikama- rille joka saa ottaa pätemän anamie- h en. Kauppahalliin rakennettamaksi ehdotettua mesijohtoa, joka rakennus- konttorin tekemän kustannusarmion mukaan Kauppureinkatua myöten me- dettynä tulisi maksamaan 7.700 mk. ja Urheilukentän mesipostista johdettuna 3,200 mk., mutta ehdottaa rakennus- -onttori koko ehdotuksen hylättämäksi. koska halliin ei mesijohtoa mälttainättä armita. Asian alkuunpanija toht. (Granberg pysyi kuiteukin termeyshoi- don kannalta entisessä lausunnossaan, että mesijohto olisi sinne mälttämätön heti saada ja esitti hän sen johdetta- ivaksi Urheilukentän postista. Asia ätettiin pöydälle ja pyydetään siitä rahatoimikamarin lausuntoa. I n s i n. I. H a l l e n i n pyyntö saada laittaa rautainen petrolisäiliö Toppilaan, jätettiin ratkaisematta siksi kunnes Toppilan ostokysymys on lo- pullisesti ratkaistu. Sanioin Lehtiin kaupp. Montinin samanlaisen anomuk- sen. K u n n a l l i s p o r m e s t. P e k- ka Turpeinen pyysi maltuustolta muuttoajaksi 15 p:ään toukokuuta mir^ kamapautta ja sijaisekseen siksi aikaa -) ehdolla että kouluun etupäässä otetaan kaupungin kansakouluista päässeitä tmtöjä. ■■) summasta on wähennettäwä Valtuus- ton 10 'i: 10 myöntämät Smk. 'J,500: ') Ehdolla että Valtuustolle on annet- tawa kertomus ja seikkaperäinen tili ivavo- ien käyttämisestä. m. t. kunnallispormest. P. W. Snell mania, johon maltuusto suostui. Kirjastotalon rakenta mis a s i a a ehdotti kansankirjasto- johtokunta taas otettamaksi esille, kos- ka maroja tuohon tarkoitukseen on jo koossa noin 200,000 mk. ja tarme on hymin kipeä. Maltuusto päätti jät tää asian mielä toistaiseksi. Termey den hoit o lau takun- ta esitti lausuntonsa maltion mielen- mikaistenhoitokomitean esityksestä ja päätti maltuusto yhtyä siihen, että ni-- mitt. sillä ei ole mitään muistuttu- mistä komitean esityksestä. Kertomus työmäenlauta- kunnan toiminnasta m. 1909 luettiin sekä ilmoitus siitä, että lauta- kunta on täksi muodeksi puheenjohta- jakseen malinnut reht. S. Dahlströmin ja marapuheenjohtajakseen opettaja M. Pallarin. 3lrwoisia neljännes- wuosikerran ja knukausitilaa- jia pyydämme ajoissa uudis tamaan tilauksensa, jottei keskeytystä lehden jakami- sessa syntyisi. — Ztumottu kuntakokouksen päätös. Suomussalmen kunnan kun takokouksessa miime tammik. 15 pnä tehdyn päätöksen, jolla kuntakokous oli päättänyt, että kirkonkylän tilallisten tuli talojensa kohdalla itse pitää kujat, joissa talmitie kulkee, kunnossa, on nin kumernööri, kauppias Lassi Lassi- lan tekemän malituksen johdosta m. k. 30 pnä antamallaan päätöksellä ku^ monnut, koska tammik. 15 pnä 1883 teistä ja silloista annetun asetuksen 4 sim. 13 §§:ien mukaan maantiet omat talmisaikaan kaikkien tientekomelmol- listen yhteisesti aukipidettämä lumireen medättämisellä tahi lumen luomisella. — Kruuuuntverojen rästikan not. Mapautettuaau Kemin lihlakun- nan kruununmoudin I. Leistenin toi- mittamasta ensituleman huhtik. N päimäksi kuulutettua köuununmerojen rästikantoa Kemijärmen kunnassa, on läänin kumernööri määrännyt Kemi- järmen piirin nimismiehen John Sjö- bergin sanotun rästikannon toimitta- maan. — Ulosottomiehet. Kemin kih lakunnan kruununmouti on oikeutettu ulosottomiehenä Romaniemen nimis- miespiirissä ensituleman kesäkuun lop puun saakka käyttämään myöskin po- liisikonstaapeli Antti Kerästä. — Passeja on täkäläisestä läänin- hallituksesta mastakuluneen maaliskuun ajalla otettu ulkomaamatkaa marten 188 ja matkaa marten Venäjälle 8, jota paitsi 9:lle ulkomaalaiselle on an- nettu ololippu Suomenmaassa oiesle- lemista marten. — Maalaispoliisit. Sittenlun senaatti Oulun läänin kumcrnöörin esityksen johdosta on määrännyt, että Kuusiluodon saarelle Alatornion ni- mismiespiirissä on asetettama tammik. 1 p:mään 1912 saakka ylimäär. kons- taapeli 500 mkn muosipalkkiolta. eh dolla että puutamaraosakeyhtiö And. Kurt & C:o Aktiebolag, joka siihen on sitoutunut, puolestaan antaa ase- tettamalle konstaapelille mapaan asun- non sekä muosittain 300 mkaa palk- kioulisäystä, on kumernööri w. k. 26 pinä julistanut sanotun konstaapelin- toimen halukkaitteu hakukelpoisten hen kilöitten baettamaksi 14 päimän ku- luessa senjälkeen kuin kuulutus siitä on Alatornion seurakunnan kirkossa julkaistu. Hakemuskirjat omat mal nitun ajan kuluessa jäiettämät Alator^ nion piirin nimismiehelle. — Myönnettyjä arpajaislnpia. Luman arpajaisten pitämiseen oma' kenraalikumernööriltä saaneet, ehdolla ettei niiden yhteydessä toimeenpanna mitään yleistä kokousta ja ettei niissä saa pitää puheita, esitelmiä, y. m. sellaista: kaupunginlääkärit S. A. (^raiiderg. G. Borg y. m. keuhkotautisten sai- raalan rakentamista marten Oulun kaupunkiin: Keski Pohjanmaan kanjanopiston johtokunta rakennusrahastonsa by- mäksi: Sodankylän 0'uuskauppa r. !. ra kennusrahaston?a bymäksi: — Maanmittaustoimitulsia. Koirnii. maanmttari A. Fröman on mää- rätty taugoittamaau ja kartalle pane- maan Täbkijärmen alapuolella olen^n oitoliei! Äierijärmcn pitäjän Merijäv- men kylässä setä laatimaan knStannuS- armion sen rakentamisesta. — Kestikielvarit ja kyydittis. W. k. 29 pnä on antamaltaan paä töksellä on läänin kumernööri u^toimt kestikiemaritalonpidon, marsinaisen ja menekyydityksen Siikajoelle 'an'omcden aikana Hailuodon kirkonkylässä sija::- semassa kyytilaitolsessa miidetsi nuo- detsi, 1911 alusta alkaen, talolliselle Juho Lepistölle säädettyä kyytipalkkaa ja menekyydlsta erityisen, mahmistetun taksan mukaan kaimettamaa sekä !<>4 mkn suuruista Hailuodon kunnan muo- sittain suoritettaivaa kormausta mas taan sekä ylimääräisen kyydityksen ta- lollisille ^rans Lepistölle ja Wilho Hahdolle korotettua eli 19 p.nin for- mausta mastaan kilometriltä. — Perintökirjan on senaatti i. t. 22 p:nä antanut: talolliselle Matti ^tiilonp. Piipo'.»-