Inisisin» toukokuun 31 p.nS »I:o SS ISI0 25 ja 77 H .-ien ja 28 p:nä toukok. IM) annetun arm. asetuksen mää. räyksiä juhlamenoista Suomen msk- tiopäimiä omattaessa ja päätettäessä, mitkä lainsäännökset määräämät, että maltiopäimäin päättäjäisissä puhemies H. Majesteetilleen tai Me henkilölle, jonka H. M. on määrännyt päättä mään maltiopäimiä, jättää maltiopäi- Väpäätöksen lopullisessa muodzSsaan sekä myötäliitetyn »venäjänkielisen käännöksen siitä. Puhemies ilmoitti pitämänsä määräystä maltiopäimä- päätöksen suhteen laittomana ja mah dottomana toteuttaa. Kun aika oli jo myöhälle kulunut ja edustajain oli kiirehdittämä kirk koon, ei puhemies sanonut moimansa asiassa enää myöntää keskustelua, maan oli tahtonut ilmoittaa sen edus kunnan tiedoksi. Istunto päättyi klo 11,47 ap. Lopettajaisjuhlallt- suudet. Täysi-istunnosta menimät edusta jat suoraan Nikolain kirkkoon lopet- tajaisjumalanpalmeluksem. Juhla- saarnan piti kirkkohra F. W. Sipilä Joh. emank. 11 lum. 3 märsyn sa nain johdosta. Akttaritoimituksen suo- rittimat Söörnäisten ruotsa'. seurok. kiekkohra I. Engström ja Tenholan past.apul. G. Nyman. Kirkosta si r- ryttiin keisarillisen linnan maktoistuin- saliin. Kun kaikki siellä oliivat ase:» tuneet paikoilleen, lausui eduskunnan puhemies: ..Eduskunnan puolesta lausun sen alamaisen kunnioituksen ja onnenioi- motuksen Hänen Majesteetinsa Kei sarille ja Suuriruhtinaalle". Sen jälkeen puhemies jätti ken- raalikumernöörille maltiopäimäpäatök- sen. Kenraalikumernööri mastasi: ..Eduskunnan alamaisen kunnioituk sen ja onnentoimotuksen olen toimit tama H. M. Keisarin armolliseen har kintaan. H. M. Keisarin armolZi- sesta käskystä ja hänen korkeassa ni messään julistan nykyiset lakimääräi- set maltiopäimät päättyneiksi". Maltaistuinsalista poistuttua ko? kc-ontui eduskunta takaisin istunto saliin, jolloin puhemies lausui, että eduskunta tyydyttämällä tamalla on ratkaissut monta kysymystä, jotko omat olleet päimäjärjestyksessä, huo mauttaen erittäin siitä yksimielisyy destä, joka on ilmennyt suuressa mal tiolliseSsa kysymyksessämme. Lopuksi puhemies kiitti eduskuntaa siitä hy» mäntahtoisuudesta, jota se aina on osottanut puhemiehelleen. Edustajain xuoleSta mastasi toinen »varapuhemies A. Listo. Lopuksi kohotettiin kolmenkertainev eläköön isänmaalle. » — V ^ k — EdnSknnnan huoueusto kysymys. Lauantaina allekirjoitet tiin muokrasopimus, jonka musaon eduskunta tulee siirtymään Palokun nantalolta Hallituskadun 15:ssa jaitsemaan uuteen suomalaista puo luetta marten rakennettuun taloon. Muokrasopimuksen allekirjoittivat eduskunnan kansliatoimikunnan puo lesta puhemies P. Sminhuf-oud ja toimikunnan sihteeri, maratuom. I. Fröjdman sekä o.-y. Hallituskatu 15:n puolesta isännöitsijä I. W. Hamu- linna. - Heukikirjoitukseu järjestä- miueu. Kahdelle sen komitean jä senistä, joka on asetettu henkikirjoi tuksen järjestämistä marten Helsin gissä ja maan suuremmissa kaupun geissa, maltioneumos A. W. Helan derille ja henkikirjuri, fik. maisteri Kristian Gustamssonille on senaatti myöntänyt kummallekin 800 m:'an matkastipendin asianomaisten tutki musten toimittamitta marten Skan- dinamian maissa. M j>, t Kansalaiskiikiillkjla nykyisen llllltiolliscn ast ma» jOista. Sunnuntai-iltana klo 7 pidettiin täällä KansalliSkodissa kansalaiskoko us, johon sanomalehti-ilmoituksin oli kutsuttu kansalaista lausumaan aja- tuksiansa nykyisen maltiollisen aseman johdosta. Kutsua oli noudattanut noin puolitoiStasataa henkeä. Kokouksen amast kauppias A. Aro nen seuraamin sanoin: «Pieni kansamme on saanut monta komaa kestää, monta raskasta kuor maa kantaa. Wiime muosisodan saadessaan elää omien lakiensa suo jassa, malistuneitten ja hymäntah- toisten hallitsijoin suojeluksen olla, on se kuitenkin paljon edistynyt ja se tietää, että se moi tehtämänsä on maailmankuulu lääkärien lämpimästi suosittama wahwistawa ramintoaine lap sille ja sairaille heakilöille. Myydään apteekeissa ja rohdoskaupoissa. kansojen joukossa täyttää ainoastaan jos sille ctsnkinpäin suodaan oik«u'> kehittyä onan lansaliife^ luonteensa mukaisesti, jes se saa iäutMä kal- Uimmat aarteensa us-onLonsa, kie lensä. omat lakinsa ^.' salliset tapansa häiriisemättöm'nä. Sentöh' den täyttää mielemme suru ja huoli kun mahtaman We^ij5i'. edu-- lajat tahtomat käyttää suarin 'val taansa meiltä riistääkseen kansaLisen. elämämme ehdi?l. Ms siltowssSti tunnustamme että n.-iamme -n suu resti ediStynvt sen jälkeen se suureen Menäjän mallakuntacnnhdis- lettiin. Mutta meille on täftttämZ- töntä minkä tähden meiltä nyt tah dotaan ottaa vmK tämän edistyksen»- me ehdot. Me iloinemme siitä, etiä Wsnäjälläl!in kansallinen tietoisuus on herännyt sumsmpclun u-oimaan. Matta me -mme moi käsittää muut^ kuin että W?näjän edistäjäin sitä enemmän myöskin pitäisi armonsa pitää toisen, i?s lohta pienemmän kansan oikeuksia ja tuntein. Me emme ole tähän saatti moineet uSkoa, että kansan sne-nmiStö tahtoisi niin mäkimaltaisesli ri'koa msilä nastaan tai että korkea hallitsijamme möisi rikkoa juhlallisen hallitsija-sanansa pitää perustuslakimme pyhinä ja koskemattomina. Mutta kun nyt yhä synkemmät viwet näyttämät kokoontuman kansallisen tuIewaisuL- temm». taimelle, emme woi olla ilmituomc-lta huoliamme pznemcitta mastalc-usetta laillisten oikeuistemmc lauttauksia mastoa?." Lausuttuaan osansttajcit termetul- leiksi, ehdotti puhuja kokounen pu heenjohtajaksi malittanalsi?uli.us.fpä Isak Sal'.?. Kob'u-> kymäksyi ehdo tuksen. Sihteeriksi malilt-in sittsn asioitsija D. Kirviniemi Alkoi sittei keskustelu nyryisestL ma'tioLises'a asemasta j? eduskun nan ?uhtavtum'.seZta siihen. Keskus telusta muodostui sangen asiallinen ja pitkä mielipiteiden maihto, jossa lausuttiin Menäjän taholta tehtyjen hyökkäyssuunnitelmien koskemcn mitä raskaimmin Suomen kansalaisia ja »vaikuttaman lamauttamasi' macn edistykseen kaikilla aloilla. Eduskun nan menettely asiansa katsottiin nike- akn. Maiittiin erityinen maliokunt..-, johon tulimct hrat D Kiminiemi, Isak Sah 'n. P, Solli; en, S. Sam- pola ja I A. Masara, laatim^.n keskustelun perusteella loxpulausel- maa. Maliokunuaa sittemmin csit ä- män seuraaman perustelun poh jalla hhymäklyttiin ollcolema loppu ponsi kokouksen lausunnoksi: Miikka kansan laillisesti malittv eduskunta onkin täydellisesti esiintuo nut kansassamme mallUsemen mieli alan, tahtoo kansalaiskokous huoles tuneena siitä että MenSjän minisle- rineumosto aikoo kansallamme riis tää maltiosaantomme eli keisarin ja suuriruhtinaan Aleksanteri I:len a kaikkien hänen korkeiden ssuraajainsa meille pyhZsti makuuttamat oueudet. joita nyt olemme jo toisia s-ta' muotta saaneet nauttia, julk'.lausua seuraamaa: Koska olemme nöhneet että ne perustuslakien loukkaukset, joita kan- samme jo ennen on 'aanut kärsiö, omat maikuttanee^ hym'.n turauolli- sesti kansassamme mallit'e^aa:: vire- uskäsityksee--, olemme mLkuuietut etiä ehdotettu perinpohjainen pe^uk- ct!Zla°.lN syrjäyttäminen tulisi mai- kutiamaan mielä turmiollisemmin kansamme koko simeelliseen ja mkeu- dslliseen elcmäön. Kun tansamm; t?HZn asti on rakastanut hallitsijaanpa ja luettanut h'.aeen, niin tulisi päinm.tStoin ehd/>. Lelujen toimenpiteiden tateultaminen synnyttämään yleisti pettymys j^ katkeruutta. Tällä paikkakunnalla ei huo mata mitään nurjamielisyyttä m:n> läisiä mastaan, mutta ehdotettujen toimenpiteiden turmiolliset seuraukset tulistivat epäile-näuä ja-^yttä-r.ään molempain kanft-in ks^k-^n miissis.-tnn mallinreita suhteita. Nykyisten lakien suo'a;sa on kan- samme maamme karusta luonnosta simislyskannan, mutta maamme olo jen määräämisen joutuminen mierai- siin käsiin maikuttaisi ettei kansamme simiötiMarpeet tulisi riittämäoii huo mioon otetuiksi, joSta olisi seurauksena 'ekä henkinen että aineellinen taantu mus. Nyt on jo näkynyt että epämarma moltiollinen Ltla on tuntumaSti ma- hingoitianut kansamme taloudellisia elämää. Jos nyt .vielä maatnme lain säädäntö siirretään mci^^me rajoje-t ulkopuolelle missä ei >o.:da tuntea kansamme luonne".! niasm- me erikoisia olojs, niin sen täytyy maikuttaa että yrittelisyys maass un- me lamautuu: niinmuodoin myös kansamme meronmaksukyky heikkenee. Jos maSta ehdotettu sotilasmero- tustapa pannaan täytäntöön, niin siitäkin täytyy olla seurauksena kan- samme taloudellisen elämän rappm- tuminen ja sen nääntyminen koh tuuttoman merotaakan clle. Nytkin jo on näillä seuduin maasta muutto yleinen, mutta taloudellisen elämän mielä enemmän rappeutuessa se luonnollisesti maan lisääntyy, mie- den maasta parhaan työmoiman ja aiheuttaen lopuksi taloudellisen peri kadon sekä meronmaksukymyn yhä suuremman heikkenemisen Mahdottomalta tuntuu että suuri Menäjän kansa tahtoasi näin saattaa perikatoon pienen Suomen kc.nkn, joka aina on täyttänyt melmolliiuu- tensa keisarikuntaa kohtaan, eikä mar- maan mastedeskään tahdo metäyiyä syrjään osallensa oikeuden ja kohtuu- den mukaan tulemri taakkoja kan!a- maZta, kunhan niistä maan saa laki ensa mukaisesti päättää. Mutta kansallisesta olemukseSWan Suomen kansa eii luonnollisestikaan moi luopua, maan sen täytyy mii- maiseen saakka puolustaa elämänsä Välttämättömiä ehtoja. Tässä puh teessa ci Suomen kansalaisten kes- kuudessa mitään erimielisyyttä löydy. Kun ehdotetut perustuslainivas- täiset toimenpiteet toteutettuina hämittäVät keskinäisen rakkauden ja luottamuksen hallitsijan ja kansan mäilllä, ma.knttaisimat mieroittamasti mo- le-rpain kansain mälisiin suhteisiin, turmelisimat kansan oikeuskäsityk- aikaansaisimat kansassamme simis- tystason alenemisen, yritteliäisyyden lamautumisen, meron maksukymyn heikkonemisen, joka kaikki perustuslaillista menekte- Iy'apc!!Z novdattaen moidaan mälttää ilman että maltakunnan tosiedut tuletvar kärsimään, niin kansalais kokous kaikista huolestuttamista en teistä huolim .tta ei moi uskoa, että mahtama Menäjä pelkästään eräiden mirkamaltaiSten mielipiteiden tai mal- uollisen turhamielisyyden tyydyttämi seksi poikkeisi siitä menettelytamasta, ista se menestyksellä on sata muotta noudattanut, musertaakseen mähäisen Suomen kansan, josta teosta se ei soi saamuttaa aineellista hyötyä eikä myös maltiokista kunniaa. Kansalaiskokous senmuoksi metoaa korkean hallitsijamme ja suuren Menäjän kansaa jalomielisyyteen ja oikeudozstuntoon makuutettuna si tä että lopullisesti on moittama". Kansalaiskokous, jossa niinikään lausuttiin mielipiteitä maltiollisen aseman johdosta, pidettiin eilis-iltana nuorsuomalaisten „P!r- tillä". Tässäkin kokouksessa hymäk- syttiin ponsilavselmia, joiden sisäl lössä meillä ei kumminkaan ole tar kempaa tietoa. ZlemvotLeklkokous Dorin—Tampereen rataosan takviaika- taulua warten. Porin kaupunginvaltuuston alot- teesta pidettiin täkäläisellä. Palokun nantalolla eilen neumottelukokous, johon oli kutsutta asianharrastajia maakuntamme eri kunnista lausu maan toimomuksia junaivkulkujärjes- tykscen nähden Porin—Tampereen rataosalla ensi talmiaikataulua mar ten. Rav .taiiehallituksen puolesta oli- m-t tilc-iiuudeSsa läsnä liikennetar- ka-t;ja O. Lller Tampereelta ja m. t. liikennetarkastaja Aksel Lindfors Helsingistä; Rauman kaupunkia edus- timat liikennepäällikkö Edm. H ui kari nen ja merikapteeni F. V. Laine. Seuraajista kunnista oli kokouk sessa saapumilla allamainittu määrä edustajia: Ahlaisista 1, Eurasta 2. Huittisista 4, Kaumatsalta 4. Kiu kaisista Kokemäeltä 2, Kullaalta 1, N kkilaöta 1, Noormarkusta 1, Me ri?, rmiolta ö, Pomarkusta 1, Porin maaseurakunnasta 5 ja Ulmilasta 7, joitapoitsi porilaisia oli saapumilla 15-20 henkeen. Kokouksen omasi »valtuuston pu heenjohtaja, kunnallisneumos O. Li lius, tehdm selmää rataosalla junain- kulkuun nähden toimeenpannuista muutoksista ja Porin kaupunginmal- tuuUon tolmenpiteiteistä liikenteen tyydyttämälle lannalle saamiseksi sekä lausui osanottajat termetulleiksi. Kun itse oli estetty kokouksen puheenjohta jana toimimasta, ehdotti hän tähän toimeen '.valittamaksi opettaja M. Latman, »varapuheenjohtajaksi por mestari H. von Hellens'm ja sihtee riksi homioik. auskultantti Wilho Reivellin. Ehdotus hymäksyttiin. Esiieltiin sitten maltuuston aikaisem min Porin radan liikenteen järjeste lyä marten asianomnsiin »virastoi hin lähettämät asiapaperit ja muuta mia asiaa koskemia maltuuston pöy täkirjoja, jonka jälkeen käytiin aika tauluun nähden lausumaan toimo muksia. Lähtemät junat. Porista lähtemiin juniin nähden päätti kokous ehdottaa: 1, eitä klo 8 aikaan a.p. lähtisi matkustajajuna, joka saapuisi Tampe reelle klo 1:n aikaan ja olist yhtey dessä sieltä sekä pohjoiseen että ete lään menemien junien kanssa ja johon säännöllinen postinkulku olisi järjeS- Metty, sekä että Mäntyluodolta tänne tulema juna asetettaisiin läh temään sieltä niin aikaisin, että mat kustajat moisimat jatkaa matkaansa klo 8 a.p. täältä lähtemällä junalla; 2) että postijuna lähtisi niinkuin nykyäänkin klo 12,50 ip. ja että Mäntyluodon päimSjuna saapuisi tänne niin aikaisin, että matkustajat moisimat ehtiä täältä lähtemään pos- tijnnaan, ja 3) että sekajuna, joka olisi yhtey dessä Rauman junan kanssa, lähtisi aikaimnmin klo 3,30 i.p., mutta moi- täisiin sen lähtöä kuitenkin siirtää mähän myöhemmäksikin, jopa klo 4,30 i.p. lähtemäksi. Saapumat junat. Poriin saapumien junien tuloaikaan nähden lausuttiin toimottamakst 1) että sekajvna mähää ennen klo 8, mikä aika olist toimottama siitäkin syystä, että koululaiset maalta ehtist- mät saapua junalla: 2) että postijuna saapuisi niin aikaisin kun mahdollista, ainakin aikaisemmin kuin nyt, mikäli juna- järjestys muilla rataosilla suinkin tekee sen mahdolliseksi, jotta posti moitaisiin mielä samana päimänä jakaa sekä Porissa että Raumalla. Kuitenkin olist Välttämätöntä että Pohjanmaalta saapuma juna oli Tampereella yhteydessä tämän junan kanssa, ja 3) että matkustajajuna, johon sään nöllinen postinkuljelus, myöskin kir joihin mietyä poStia marten, järjes tettäisiin, ja johon Toijalassa yhtyisi Turusta saapuma juna, saapuisi klo 12 jälkeen yöllä, sitä parempi mitä aikaisemmin. Tällä junalla moisimat matkustajat Peipohjalta jatkaa seu raamana aamuna matkaansa Rau malle. Mielä päätettiin toimomuksena lausuttamakfl, että Mäntyluodon ensi- mäisen sekajunan Porista lähtö, joka nykyisin on klo 9 a.p., siirrettäisiin tuntia myöhäisemmäksi. Tamarajunan lähtöajasta myös oli keskustelua, jonka kuluessa Rau man kaupunkilaisten taholta ehdotet tiin tamarajunan lähtöajon siirtä mistä aamupuoleen, jotta Rauman radan ensimSinen sekajuna möisi sii hen yhtyä. Toisaalta pidettiin taaS nykyistä lähtöaikaa sopimana ja läs- näolleiden Viranomaisten puolelta huomautettiin muutosta tässä kohden ei moitaman saada aikaan ainakaan ennenkuin Kristiinan^ Kaskisten kau pungin rata tulee käytäntöön. Mi tään toimomusta tässä suhteessa ei päätetty lausuttamakfl, maan pidettiin keskustelu maStauksena kysymykselle. Kokous kesti klo 10 a.p. 2:teen i.p. — Vliopisto Teoloogisen pre- liminääritutkinnon on suorittanut yli oppilas S. A. A. Karikoski. Palkinnon osoitetusta ahkeruudesta klassillisen filologian harjoituksissa on saanut yliopp. N. H. Lehmuskoski. Oikeustutkinnon on suorittanut yli opp. T. L. Eck. — Opettaja«wira« täyttä- m!«e« Pori» kauppakoulussa. Sen johdosta, että Porin kauppakou lun johtokunta kauppalaskennon y. m. opettajaksi on »valinnut teknikko T. Nordmanin, on teollisuushallitus päät tänyt maitia johtokunnan selmityStä sekä pyytää saada hakijain hakupape rit nähtämäkseen. — Mrjakauppaoikeudet Po rissa. Kustonnusliikkeiden toiseksi asiamieheksi Poriin on otettu kirja- kaupanhoitaja Paamo Sarasto (Ä- kersten) Mipurista. — Kaletvalaa lahjaksi kassa- kouluukäyueelle «uorisolle. — Kustannusosakeyhtiö Otama on näinä päiminä lähettänyt suomenkielisille kansakouluille kautta maamme rouma Ema Moltesenin Kalemalan ta rinat nimellistä lämminhenkistä kir jaa, jaettamaksi lahjana tänä kemännä päästötodistuksen saomille kansakou- lunoppilaille. Kun Otama tulee tänä muonna olleeksi toimessa 20 muotta, on yhtiö tahtonut tämän tapauksen johdosta lahjoittaa kirjallisuutta ni menomaan konsakoulunoppilaille, koska kansakoulunkäyneestä nuorisosta on kasmama taaja »valistunut kansa- laisjoukko, joka pitää elämäntehtämä- nään kartuttaa nuoruusmuosinaan saamaansa simistySpääomaa läpi elä mänsä, käyttäen tässä kansalaisten kotiopintotyössä hymäkseen kansallis» kirjallisuuden aarteita. Porissa jaettiin näitä teoksia 13 kappaletta. — Ulosottolaitos. Turun kau- punginlvouti N. Aschan o-» saanut 6 miikon ajaksi mirkaivarautta ensi ke sä?. 7 p.stä lukien. W. t. kaupun- ginmoutina toimii sinä aikana kau- punginmoudin apulainen, homioik. auskultantti I. Färling. — UloS«itta»Sw alituS. Tam pereen kaupunkikunnan laskettua Po rin kaupungissa asumalle talonomis taja E. I. Saloselle muodelta 1908 155 m:kan 50 p:in suuruiset kunnal- liSmerot ja Salosen kieltäydyttyä niitä suorittamasta, oli Porin kau- puuginmouti toimittanut Solosen luo na ulosoton merojen suoritukseksi. Salonen »valitti kuitenkin tuosta ulos mittauksesta Hämeen läänin kumer- nöörille, joka nyttemmin onkin rat kaissut asian ja kun ei oltu näytetty malittajan muonna 1908 asuneen Tampereen kaupungissa on kumer- nööri harkinnut oikeaksi kumota Va lituksenalaisen Verotuksen ja welwoit- taa kaupungin kormaamaan Valitta jan kulut asiassa. — Höyrykattiloiden hoito- tutkiuuou suoritti Helsingissä t. k. 25 p:nä NeStori Hulme Porista. ^ Joeusuuu hew»Shoitaja- koulusta on saanut pääStötodiSwk- sen m. m. Viktor Fabian Simula, Porista. — T«o«-« TaideyhdiStykseu arwo»»aSsa t. k. 25 p:nä sattui- mat m. m. seuraamat Voitot: W Blomstedt Talwikuwa Helsingin sa tamasta, arwo 500 mk., n.o 6930, Holmberg, Sofia, Pori; Ameli Lun> dahl: Riilahden tie, armo 175 mk., n:o 7225, Engdahl, Per Gustaf, Laut> takylö; W. Martin: Apina, pronssi, lvärinen kipsikuva, armo 75 mk., n:o 5689, Engdahl, Solmeid, Lauttakylä — Mararikkotuomiot. Eilen julistettiin womio W. Messmanin ja I. Galeniuksen mararikkoasioissa. — Pori» kaupuugi» laiuat. Perin ruotsal. yhteiskoulu o. y. on irtisanonut kaupungille myöntämänsä 50,000 mkan lainan maatien sen kor koa, joka tähän asti on ollut 5^ - o, korotettaivaksi 6 prosenttiin. Sama yhtiö on niinikään sanonut irti lai- noistaan erään 25,000 mkan ja erään 12,000 mkan summat, jotka myöskin omat olleet 5^, °« korkoa »vastaan kaupungilla lainassa. Ensinmainitun 50.000 mkan lai- nan, joka on 3 kuuk. irtisanomisella, päätti rahatoimikamari eilisessä ko kouksessaan edelleen pitää ja suorit taa siitä Vaaditun 6 prosenttia. Kah den jälkimäisen lainan suhteen ei mielä tehty päätöstä, ne kun omat 6 kuuk. irtisanomisella. — Satak. MaautviljelySseu- ra» SV vuotisjuhla. Meroka- mari päätti eilen, kuultuaan ensin kansakoulujohtokunnan mielipidettä, myöntyä Satak. MaanmiljelySseuran johto?, anomukseen saada seuran 50- muotisjuhlaa marten käyttää Sofia- gndenin kansakoulutaloa ja n. s. .Nyrkkilän" saha-aluetta, ehdolla, että juhlan jälkeen juhlapaikka taaskin saatetaan entiseen kuntoon. ^ Maistraatti ja raaStu- wa«oike»S. Maistraatin ja raas> tumanoikeuden enstmäisen osaston is- tunnot omat kesäk.—elokuun aikana joka maanantai ja raastumanoikeu- den toisen osaston joka tiistai. -Porin klaSfillise» lys-ou fifääupääsytutkiuuoSsa eilen pyrki kouluun 44 oppilasta, joista ilman ehtoja hymäksyttiin 30. — Eliukeiuoilmoitukset. Maistraatille ilmoittimat eilen I. K. Miljanen ja W. K. Lindeman ryh- tymänsä harjoittamaan sepänliikettä toiminimellä Miljanen ja Lindeman. Maramaanmittarin leski Emmi Cestlia Ilen ilmoitti ryhtymänsä harjoittamaan ruokatarjoilua. — Talo» kauppa. Eilen myy tiin pakkohuutokaupalla Milenin talo n:o 99, 6:Ssa kaup. osassa talolliselle Oskar Smensbergille Finbystä 4,000 mkasta. — Pori» Kauppa-apulaiS- HhdiStyIse» kokouksessa eilen »valittiin yhdistyksen edustajaksi Vii purissa heinäk. 8, 9 ja 10 p:nä pi- dettämään Suomen kauppa-apulais ten yleiseen kokoukseen yhdistyksen puheenjohtaja, kauppias A. Aronen ja maralle kauppa-apul. H. O. Laak konen. Keskusteltiin yhdistyksen kesätoi minnasta y. m. sisäisistä asioista. M. m. päätettiin Kauppayhtiöön aset taa lista, johon ne yhd. jäsenet, jotka haluamat yhteisesti muokrata kesäsiir- tolan, moimat merkitä nimensä. ^ Juoksukilpailuissa, 800 m mat'allo, jotka »viime sunnuntaina toimeenpantiin Helsingissä, saamutti ensimäisen palkinnon Porin Tarmon jäsen, hra A. Manninen ojalla 2 min. 4 sek., joka tulos on ainoastaan /- sek. huonompi hänen omistamaan sa suomalaista ennätystä. Toisen palkinnon sai L. Pihkala Helsingin Kisa-MeikoiSti, ojalla 2 m. 6, . sek. ja kolmannen ruotsalainen Hj. Palm- qmist. — Jalkapallo-otteluSsa Porin Tarmon ja lyseolaisten mälillä sun nuntaina pääsimät »voitolle lyseolaiset ainoalla ensimäisessä ottelussa teke mällään maalilla. — Puukotus. E len illalla klo 8 aikaan tapahtui talossa n:o 292 V :Ssä kauv- osassa puukotus, jolloin työmies Kalle Wilhelm Soininen löi poikapuolensa FranS Aleksander Ek manin oikean puolei een poskeen ison puukonhaaman, ulottuen silmän alta suuhun saakka. — Pori» »usi uimalaitos amatoan aikuisten käytettämäksi ensi keskimiikkona kesäk. 1 p:nä. — Pori» Zkarhu» sekakuoro» harjoitus on tänään klo 8 i.p. KansalliSkodissa. — Humpuuki» huippu. Hel- sinkiläinen valstamaakari Allin Artur ilmoittelee N. Pr.ssä Tuusulan poMe seuraamilla mieleen pantawilla sa noilla: ..ruotsalaiset miehet, velaStakaa Teidän ruotsa lainen maanne suomalai' siSta käsistä!» — PuukotuS tyStväeuyhdis- thkseu iltamassa. Sunnuntai- iltana Ruosniemen Palokunnan ta lossa pidetyssä työm.yhd. iltamassa syntyi puolenyön aikaan kylän nuor- tenmieSten kesken riita, jolloin sahan- työmieS Juho Koskinen päihtyneenä puukotti paria kyläläistä. Wähem- män haaman sai Kestin talon renki Eetu Nieminen, jotamastoin irtolai nen Antti Mäenrinta sai symän puu koniskun oikeaan vikaansa. Haamo, joka ulottuu keuhkoihin asti, on lää kärin lausunnon mukaan hengenmaa- rallinen. ^ Riidan aiheena lienee ollut entinen kauna. — Miten valjo» kerjäläi»e» woi «»saita? Eilen pidätti poliisi täällä kerjäilemisestä Karstulan pitä jästä kotoisin oleman torppari Matti Sirosen, ja kun Sirosella oli itsellä rahoja 60 markan Vaiheille, niin saa tettiin hän j -nalle ja ostettiin piletti kotipaikalle. Junasta pääsi Sironen kuitenkin pujahtamaan kaupungille, mutta pidätettiin uudelleen noin 3 tuntia myöhemmin. Tällä pienellä ajalla oli Sironen jo ehtinyt kerjätä lisäksi 5—7 markkaa rahaa 10 pen nin erissä ja hymät jalkineet. — Siis jotenkin tuottama ammatti. — Hei»ämatoja tulee taas tä näkin kesänä hymin runsaasti Poh janmaalle. Porin seuduilla on myöskin jo tamattu runsaasti heinämatoja. k!kM»N j, IM. - «aitiS Nuoriso III. Suo- men opiskeleman Nuorison Raittius liiton Vuosikirja 1909, on ilmesty nyt Raittiuden Mämien kustannuk sella. Tämä fiemä runsaasti kumi tettu, 102 simua laaja albumi maksaa ainoastaan 1 mk. — EttäkS ruolaaki» ..., 1- näytöksinen näytelmä, kirj. Ilo Waa- ra, hinta 50 p.. on ilmestynyt Rait tiuden DStämten kustannuksella näy telmien sarjassa l.nä. S IiNisi-Zuomssta. Matkia Sanomalehdistön merkityksestä on paljon puhuttu ja sen luulisi jo kai kille kansalaisille siksi selmillä oleman, ettei sitä yhä uudestaan ja taaS uu destaan tarmitsisi painostaa. Mutta kaikesta huolimatta kuitenkin tässä suhteessa on mielä sangen paljon toi- momisen waraa, on korjattamaa ja parannettamaa. Ei läheskään tyy dyttämässä määrässä mielä oimal- leta sanomalehtien kaSwattawaa ja nostattamaa merkitystä, Suuren suuri osa kansalaisista yhä edelleen on mälinpitämätön sanomalehtien ti laamisen suhteen, ei Välitetä mail- man menosta tuon taimaallista. Ei luulisi, että moinen »välinpitämättö myys möisi enään nykyaikana tulla kysymykseen, mutta kun sellaista kai kesta huolimatta löytyy niinkin tär keänä ajanjaksona kuin nykyinen aika Suomelle on, ei moi muuta kuin toi- moa, että kansalaiset, jotka omat ai kansa tasalla, tekemät jotain siitä jä- leSsäkin olemien suhteen. Tehtäköön heille tunnetuksi maamme nykyinen huolestuttama asema, saa tettakoon heidät innostumaan aikansa tasalla pysymään, sitä seuraamaan ja mikä tärkeintä, tämän päämäärän saamuttamiseksi sanomalehtiä tilaa maan. Kesäkuu alkaa jo huomenna. Kuukauden »vaihde on sopima tilaus aika. Silloin on sopima alkaa leh den tilaaminen. ..Satakunta" seuraa pirteästi tapahtumia koti- ja ulkc mailla, se on suurin ja laajin paikkakuntamme lehdistä ja myös eniten luettu, mitkä seikat todista mat, että „Sata kunta" on juuri se lehti, joka paraiten lukijansa tyy dyttää. Tilatkaa sentähden kesäkuun alusta ..Satakunta" muoden lop puun ja sitä ette kadu. Asiamiehiämme huomautamme koh teliaimmin kuukauden maihteeSta, s. t. s. entisten tilausten uudistamisesta ja uusien hankkimisesta. — Hiippak»»»»» »utifia. W iltakirjan antoi tuomiokapituli t. k. 26 p:nä Kankaanpään lukkari-urku- rinmirkaan Nuijamaan m. t. lukkari- urkurille Hj. A. Lemlinille. Mirkamapautta on myönnetty Jkoa- listen kirkkoherralle, romaSti K. O. Mannströmille termeyden hoitamista marten l5 p:Stä ensi kesäkuuta elo kuun 1 p:ään. Määrätty on Ikaalisten kappalai nen F. I. Muorio romaSti Mann- strömin yllämainitun mirkamapauden aikana omansa ohella hoitamaan myös Ikaalisten kirkkoherranmirkaa. — PaStoraalitutkiuuo» suo ritti Turun tuomiokapitulin edessä l. k. 26 p. Suomen Pipliaseuran mat kapappi Kaarlo Ristikankare, jonka taito ja tiedot kiitoksella hymäksyttiin. — Laiuoja tilatto«auwäeS- töu laiuarahaStoSta Senaatti on päättänyt tehdä alistuksen laino jen myöntämisestä tilattoman Väes tön lainarahastosta m. m. seuraa mille kunnille: Hinnerjoen kunnalle 8,000, Ulmilan kunnalle 25,000, Po markun kunnalle 20,000, SiikaiSten kunnalle 10,000, Ikaalisten kunnalle 35,000, Honkajoen kunnalle 15,000, Tyrmään kunnalle 18,000, Suoden niemen kunnalle 14,000 ja Harjaival- lan kunnalle 8,000 mk. Kaikkiaan on senaatti alistanut myönnettälväksi eri kunnille maassa 851,000 mk. Lainoja oli haettu 3,719.500 mk. M. m. Hämeenkyrön kunnalle ei senaatti proltanut lainaa, koSka kun nan lainakaSsaSta oli myönnetty lai noja mastoin sääntöjä. M. m. Rau man, Kullaan, Huittisten ja Kokemäen kunnille ei senaatti alistanut lainaa myönnettälväksi, koSka näinä kunnat aiman äskettäin oliivat saaneet suu ria lainoja. — ikhtztilaitokset. Keisarillinen senaatti on kuluman toukokuun 11 päiwänä antamallaan päätöksellä hyl jännyt ne Valitukset, jotka Kitkan ja Tyrmään kunnat yhteisesti sekä Jämi- järroen ja Parkanon kunnat niinikään yhteisesti omat tehneet läänin kumer- nöörin elokuun 11 päimänä 1909 an tamasta päätöksestä, koskema kyydin- pidon ja keStikiemaritalojen järjesti mistä Tyrmään ja Ikaalisten kihla kunnissa muofiksi 1911—1915. Kotimsinvn Icstlvi uutuuZ oa erittäin rsvitss- v«», tollolla toi-- voollktä, kslpss ja sivsa kämmäsht- tZvästl lcskvia ms- kuista. vstalcss! ^»istolkss! lukuttsm k. k. Helsinki. — ikokemäeu telefoouiosake- tzhtiS on anonut lupaa toisen tele foonijohdon asettamiseen Lauttakylän keskusasematta Kokemäen pitäjän Tulkkilan kylän keskusasemalle sekä siitä 44 km. pituisen johdon Porin keskusasemalle. — Kansakoulut. Noormarkun kunnan Lassilan piirin kansakoulun opettajaksi wal'tsi johtokunta kokouk sessaan toukok. 28 p:nä saman koulun Väliaikaisen opettajan Jussi Tammi lehdon kahdeksi koetosmuodekst. Haki joita ei muita ollut. — Virkatalot. Läänin kumer- nööri ja asianomainen mirkatalojen- tarkaStaja omat puoltaneet maanmil- >elijä FranS OZkar Dahlin, Kankaan, pään pitäjän Meneskosken kylästä, anomusta, että hänelle luomutettu Vuokraoikeus Söörmarkku-Tyylän Virkataloon Noormarkun pitäjän Söörmarkun kylässä, jälellä olemaksi Vuokrakaudeksi eli 14 päimään maa liskuuta 1928 hakijalle siirrettäisiin. — Maltiourautateide» wa. roiSta on myönnetty 2,870 mk. 45 p. eläkkeiksi ja 486 mk. 75 p. apura hoiksi tässä läänissä asumille eläkkeen nauttijoille tämän muoden toiselta neljännekseltä. — T»berk»linitarkaStnkfia. TehdyStä anomuksesta on läänin ku- mernööri määrännyt Ikaalisten pii rin piirieläinlääkäri K. O. Eräsen tuberkulinilla tutkimaan tilallisten NeStor Lähden, Heikki Keskisen ja Kalle Antinmaan nautakarjan Hä meenkyrön pitäjässä. — Ulosottomiehet. Kumernöö- rinmiraSto on Noormarkun piirin ni mismiehen A. M. Parmasen siitä te kemästä esityksestä oikeuttanut poliisi konstaapeli E. Lounaan sanotussa piirissä nimismies Parmasen mas- uulla toimittamaan pienempiä ulos ottoja. — Hiilihapposäiliiin tarkaS- tuSmiehekfi Rauma» kaupu»- giSsa on arkkitehti O. von Hansen määrätty. — Tilattoma» toSeStön lai narahaston ohjesäännöt. Se- naatti on mahmistanut Säkylän kun nan tilattoman »väestön lainarahas ton ohjesäännöt. Noormarkkn. Noormarkun nuorisoseuran avpa- iaisiSsa t. k. 15 p:nä oli Tuloja: Sisäänpääsylipuista. . . 14«- - Arpalipuista 404: Keräyslistoilla .... 126: 75 Ramintolasta 72: 50 Uht. Smk. 751: 25 Menoja: Kaikki menot yhteensä . . 420. 39 SääStö 330: 8K Yhr. Smk. 751: 25 Arpajaiset oliivat kaikin puolin onnistuneet ja meneSiyS »vastasi täy dellisesti ne toimeet kuin siihen pan tiin. Noormarkun, Ahlaisten a Pomarkun kuntain yh- teiseSsä kuntakokouksessa t. k. 23 p:nä hymäksyttiin teollisuus- manttaalirahaston tilit huomautuk sella. että seuraamaa tiliä tehtäessä on tilintarkastajain muistutukset huo mioon otettama. Ahteisen kunnan lääkärin palkka korotettiin 500 mkalla, joten kuntien lääkärille suorittama palkka, siihen luettuna A. Ahlström- osakeyhtiön suorittama 500 mkan suuruinen amuStus, nyt on 2,500 mkaa. Kun moltio maksaa lääkär lle palkkaa 1,500 mkaa ja kun on aiko mus hakea lisättyä maltioapua 1,000 mk, niin että maltion suorittama vaikka olisi yhtä suuri kuin kuntien suorittama palkka on. niin tekisi lää- ria palkka yhteensä 5,000 mk. Lää- käri melmoitetaon kävmään joka toi nen miikko AhlaisiSsa ja Pomar kussa. Muut lääkärille asetetut mel- mollisuudet pysytettiin entisellään. JoS nyt ei saataisikaan toimottua 1,000 mkan suuruista maltioamun lisäystä, on lääkärin palkka kuitenkin 4,000 mk. muodeSsa. Toimoa sopii, että tämän toimenpiteen kautta nyt »vihdoinkin saataisiin kunnanlääkäri. Kunnan tilattoman» ä- eStän lainarahastoon on nyt lopultakin saatu jo syksyllä myön- netty 20.000 mkan suuruinen «altto- laina. Tämä laina onkin tullut hy- mään tarpeeseen, sillä lainain kysvntä on ollut suuri. Niiden henkilöiden, jotka tämän rahaston maroilla halu- mat päästä omalla konnulla, asu maan, tulee siis laittaa kauppa- ja »velkakirjansa kuntoon ja kävdä pyy tämässä itselleen lainaa. Niinkuin tiedetään on lainauSkorkoa hiukan korotettu, mutta sittekin se on lainar- ottajalle niin edullinen, ettei bän sel laisilla ehdoilla mistään rahaa lai naksi saa. Muut lainauSehdot omat entisellään.