Tiistaina 15 p. Marraskuuta KARJALATAR Nro 130 — 1910 Maalaiskuntien waro jen määrä 1904 ivuoden päät- tyessä oli suoritetun tutkimuksen mukaan 60,483,696 mk. Asukasta kohti tuli kaikissa maalaiskunnissa rvaroja keskimäärin 24 mk. 73 p. Kuntien omaisuudesta tuli suurin osa (47,'» pros.) rakennusten osalle. Omat rahastot muodostimat ^4,.^ SAMPO Joululehti Suomen kansalle | kaikinpuolin saavuttamaton kotimainen joulu julkaisu ei saa puuttua yhdestäkään kodista. Avustajina ovat maamme tunnetuimmat kirjailijat ja taiteilijat, kuten R. Ungern, J. Kaijala, H. Aspelin, J. Ekelund, S. Salokivi, E. Lyden, Axel Haartman, S. A. Keinänen, E. Muukka, Joel Lehtonen, Maria Jotuni, Eino Leino, Aarni Kouta, Helmi Setälä, Alpo Noponen y. m. Ensisijassa huomattava on Axel Gallen-Kallelan laatuaan ainoa ominaisavustus, Tilastoa maalaiskunnista. Painosta on ilmestynyt senaa- tin waltiowaraintoimituskunnan toimittamana tilastollinen tutki- mus Suomen maalaiskun- tien taloudesta w. 190 4. Tilastotyön johtajana on ollut ja esityksen laatinut maisteri O. Au- . , . . tere proj., lamajyiväslöt 13,4 pros. ja kertomus taiteilijan matkustuksista sisä-Afrikassa 29 kuvalla, joista yksi 3ultaifu8[a tuobaa,, afh, M, ^ ^ faus maalaiskuntiemme talouden UNUiSla, Muuluoioia, lUN lUUNN poviiNKKg. MusiiKkilii te: O. Merikanto. Lastenliite: Rakennusarkki, huvila, kehitykseen ja tuodaan esiin ma- °t a waiwalstalojen ja sen jälkeen Kaksi suurta jäljennöstä: V. IJlomstedtilta ia V. Thomclta. Suuri pai- laiiemia numeroita kuntien talou- kansakoulujen maitten osalle. Ra- . . . ...kintokilpailu useilla .suurilla rahapalkinnoilla v. »f numerona rumien laiou i t färfpimmrit C7«) •> Asiamielua otetaan kaikkialle maassamme ja saavat he korkean palkkion, desta mkmsemman tilaston no- tennulNSla olimat lartennmat ((•»,- Pyytäkää osotteella: ,,Joululehti Sampo", 23 Turku, malliarkit ja asia- jalla. pros.) kansakoulut. miesehdot. Tutkimuksen mukaan nousimat M a^a I.a i^slku n Uen «elät Z ^ maksaa ainoastaan 1 markka 25 penniä, maalaiskuntain menot koko tenmal yy:een)a 1»,/ mE. ( *- maassa yhteensä 22,304,366mark- Kutakin maalaiskuntain asukasta tina. k.» Tähän määrään sisältyy kohti tuli melkoja keskimäärin S kaan. Tähän määrään sisältyy wyn run wetto,a tesnmaarin i kuitenkin paljon sellaisia menoja, A. 68 p. Melattomia kuntia oli yhdessä ia sikii olemme kenties j°.I- eiwät Äta^lun,^ ^ >°«° « 9M «. 'tola™ taito fcnan, kuten waltwawulla suorite- ms^a me kaikkien ihmisten oleman kin- tut menot y. m. Menoista suori- , Meloista tuli suurat o)a kan>a- tereillämme." — Sitä teidän ei lettiin rahassa 15,805,990 mk. eli kouluia marten otettujen lainain tarroitfe velätä" "sanoi tuomari 70,9 pros. ja luonnossa 6,498,3 <6 osalle (39,4 pros.) Miljelyslainojen na ^ an teidät niin ettei si- mk eli 29,1 pros Kutakin asukas- ^yhäinhoi- fuu(e muut x^in'kaksi todista- ta tohtt maalaiskunnas! a tuli me- roarten 14,0 pros. ja hataapu- - ^ ^ suostui täbän ia beis- noja keskimäärin 9 mk.' 12 p. j lamoien o.alle 9 6 pros. Lainoista Eri menoryhnnä koht, zakaan- on suurin °sa (<-.1 pro,-) otettu ^sla ei mennyt niin nopeasti kuin tuimat maalmSkuntmn menot seu- maltiolta, rahastoista za pankeista mat f a finne " raaroalla taroaUa; kunnallishallin- Pr °'' ^ £,itl?i= j ..Ruth Harting Bogalulassa on to kotkista menoista 2,3 pros., oi-; •- P 1 a - nuorempia morsiamia, mitä maan historia tuntee. Hän on rvain 11 rvuotias, meni nziime tiistaina manhempiensa suostumuksella nai- keus- ja poliisilaitos 1,3 pros. yleis- »valtiolliset menot 0,2 pros., tiet, kyyditys ja posti 34,4 pros., kou- lut ja kirjastot 27.5 pros., köyhäin- hoito 20 pros., termeydenhoito 3 pros., omaisuuden hoitokustannuk- set 1,9 pros., melkain tuottamat mmot 9,1 pros. sekä muut seka- laiset menot 0,3 pros. Tielaitos, koulu- ja köyhäinhoitomenot omat siis yhteensä lähes 82 prosenttia kaikista menoista. Tielaitosmenoja oli kaikkiaan 7,669,744 mk., josta maanomista jat suorittimat teiden ylläpitoa ja uusien teiden tekoa marten luon nossa 5,560,961 mk., eli 72,5 pros. Asukasta kohti tekimät tielaitosme- not kaikissa maalaiskunnissa 3 mk 14 p. Koulu- ja kirjastomenoja oli maalaiskunnilla mainittuna wuon- na kaikkiaan 6,142,925 mk., josta suoritettiin rahassa 5,932,293 mk. Näistä menoista tuli kansakoulu- jen osalle 98,2 pros., muille kou luille 1 pros. ja kirjastoille 0,8 pros. Kutakin maalaiskuntain asu- kasta kohti tuli näitä menoja kes kimäärin 2 mk. 51 p. Köyhäinhoitomenojen kokonais- määrä oli 4,450,257 mk. Näistä menoista suoritettiin rahassa 87 pros. ja luonnossa 13 pros. Kuta- kin maalaiskuntain asukasta kohti tuli köyhäinhoitomenoja keskimaa- rin 1 mk. 82 p. Suurin keskimää- rä oli Mikkelin läänillä (2:38). Kunnallishallinnon tuottamista menoista (506,526 mk.) kului suu rin osa, 65,8 pros., mirkailijain palkkoihin. Oikeus- ja poliisilai- tosmenoista (289,908 mk.) kului 25,5 pros. käräjähuoneita marten, 29,8 pros. lautamiesten palkkoi- hin ja 26,1 pros. manginmartijain palkkoihin sekä 13 pros. (37,813 mk.) petoeläin tapporahoiksi. N. s. „yleiswaltiolliset menot" tekimät kaikkiaan 43,043 mk. Termeyden hoidon tuottamia menoja oli yh teensä 668,581 mk., josta mää- rästä kului lääkärien palkkoihin 52 pros. sekä kätilöiden ja rokottajain palkkoihin 29,7 pros. Kuntain omai- suuden hoitokustannukset olimat kaikkiaan 425,075 mk. Marsin huomattaman menoryh- män muodostamat kunnille mel- kain tuottamat menot. Näistä oli kuoletuslainoin muotuismaksuja 395,025 mk. (19,4 pros.), muiden melkain korkoja 317,780 mk. (15,6 pros.) sekä lyhennyksiä 1,319,879 mk. (64,9 pros.). Maalaiskuntien tulot nousimat maimittuna muonna 24,276,774 mkaan. Asukasta kohti olimat tulot 9 mk. 93 p. Tuloista oli 38,7 pros. rahassa suoritettuja meroja, 26,3 pros. luonnossa suo- ritettuja meroja ja 10,3 pros. sään- nöllisiä maltioapuja. Omaisuus- tuloja oli ainoasjaan 4,3 pros. Werotulot tekimät yhteensä lähes kaksi kolmasosaa tuloista. Werojen yhteinen määrä oli 15,774,126 mk. Asukasta kohti tuli kaikissa maalaiskunnissa kunnal- lismeroja krskimäärin 6 mk. 45 p. Tärkeimmän merolajin muodosti- wat manttaalimerot (yht. 48 pros. kaikista meroista). Tulomeroa oli rahassa makset- tama yhteensä 6,400,589 mk. Ku- takin maalaiskuntain asukasta kohti teki tämä suoritettama mero keski- määrin 2:62. Jokaista tulomeron alaista kohti taas teki mero 15:06. Wertaus maalaiskuntien taksoitet- tuihin tuloihin osottaa, että niistä keskimäärin oli maksettama 1,9 pros. tulomerona rahassa. Kun- kin henkilön joka oli tulomeron alainen, oli suoritettama meroa Mikkelin läänissä keskimäärin 15: 06. Manttaalin perusteella suoritet- tiin meroja yhteensä 7,570,639 mk., josta luonnossa (etupäässä tielaitosta marten) 5,689,744 mk. Keskimäärin maatilamanttaalia kohti tekimät maanomistajien luon- nossa suoritukset teiden ylläpitoa ja uusien teiden tekoa marten maa- seudulla 288 mk Mikkelin läänissä oli keskimäärä 290. Kunkalliset henkimerot tekimät mainittuna muotena 1,358,870 mk., joka pääasiassa kannettiin köyhäinhoitoa marten. Asukasta koti suoritettiin näitä meroja keski- määrin 56 penniä. Perintömero tuotti 58,275 mk. ja koimero 79,912 mk. Maltioamuista tuli 75,5 pros. kansakouluja marten, 13,5 pros. miinameroja, 6,7 kunnanlääkärien palkkaamiseksi ja 2,7 kätilöiden ja rokottajien palkkaamista marten. Pikku tietoja. (K. S. 1 k. 4 s. 55 mm.) Liperinsalon älnestysilnesn vaaliluettelo vuoden 1911 edus- tajavaaleja varten on yleisön nähtävänä allekirjoittaneen asun nossa t. k. 9 päivästä alkaen sa man kaun 18 päivään asti. Liperissä 8 p. marrask. 1910. Vaalilautakunnan puolesta : K. E. Saarenpää. Puheenjohtaja. I I Parasta tekoa Puuvilla- ja Meriheinä Patjoja. Höyheniä. O I I Suuri valikoima Olli Pitkon talossa. Jouhi- ja Resoari- Patjoja. misiin William Brelandin, 90 muotta täyttäneen manhuksen kans- sa. Viimemainitun täytyi myös- Mistä johtuu työn tehoisuus kin saada manhempainsa suostu- Amerikassa. imus ennenkuin amioliitto solmit-. Eräs ulkomainen sanomalehden tiin." Kiihtelysvaaran kunnan Iiskolan äänestysalueen kirjeenmaihtaja raastaa tähän' ky- Davenportissa Jovassa ilmotet- 19U edUS " symykjeen seuraamasti: tiin torstaina, että mrs i on yleisön 1. Se johtuu paremmasta työn- Prenery, erään sikäläisen tehtaan- ^^anSsn" talossa^Oskolgu^kv- is,,,,,.;,, : joutaneen laiossa uaKoian Ky- _ « «.ajavaaleja Frank nä J htäväk ii tekijäaineistosta. Suurin piirtein työmiehen maimo, on muutamilta 0 i«vfln Marraskuun i2näi- latfoen on Amerikan työmäestö asianajajilta saanut tiedon, että 23 päivään, jolloin on vaali- toaltfottua löatea, mlka on muut= hänen ensimäinen miehensä Wil- lautalcunnall lcok0U3, jossa on tanut sinne maapallon kaikista liam Leighton, josta hän erosi tehtävä ne nmistutukset, ennen maista. kuusi muotta sitten, äskettäin on kello 2. Se johtuu paremmista elan- kuollut Lontoossa ja testamentan- to-, ennen muuta asuntosuhteista, nut hänelle koko omaisuutensa, joissa amerikkalainen työmies elää. noin 2 miljoonaa dollaria. Leigh- Ei ole harminaista, että työmie- ton oli perinyt tämän omaiiuuten- hellä on 4—6 huonetta semmoi- sa mähää eniien kuolemaansa." sessakin tapauksessa, että hänen työpalkkansa on noin 10 dollaria miikossa, maikkapa 3—4 huoneen muokra on noin 15 dollaria kuu- kaudessa. 3. Se johtuu myöskin teknilli- sistä oloista. Tuskin missään käy tetään koneita siinä määriii apuna kuin Amerikassa. 4. Se johtuu myöskin hymin suureksi osaksi erittäin pitkälle ke- hittyneestä työnjaosta. Jokainen Venäjän kurssi on tänään 3 k tr . 2«8: — 2fiG- «<»' 2 /^ - 283 j 60 Ulkomaan kurdit 100: 40 100: 10 Lontoo a /v. . 3 kk. . . työmies tekee tamallisesti sellaista Pariisi a/v . erikoista työtä, jossa hän moi saa- S kk. . . muttaa mahdollisimman suuren tai-! Antverpen a/v tamuuden. j 3 kk. . . 5. Se johtuu ennen kaikkea erin-' L^dokkt a/v . erinomaisesta järjestyksestä, ival- 2 kk. monnasta ja johdosta työnjohta- Hampuri a/v jäin puolelta, joilla on rajoitta-! 8 • • maton oikeus maatia niin paljon B^lin a/v . työtä kuin on mahdollista. j 3 kk. . . . — 6. Se johtuu lopuksi suuressa a ^ v 12 ^ : määrässä yhteishengestä, joka mal- litsee kaikkialla työhön, työnjohtoon ja työnsuoritukseen nähden, ja sen kirjoittamattoman, kaikkialla kun- «k p. 2ö: 40 124: 124: 124: — 3 kk. Amsterdam a/v 3 kk. ... Wien k. s. . . moitetun lmn mmkutukMa, jota Köpenham L Y määrää, että se, joka ei täytä mel- Kristiania 'a/v ' mollisuuttaan, ei myöskään saa pi- chi ^asro a/v tää paikkaansa. I Edison ja asuutokysymys. > Walter Thomas Mills, joiika! Milmaukeen kaupunki lähetti tut- j kimaan asuntokysymystä koti- iefäi ulkomaissa, kertoo Chicago Daily' Socialistissa, käynnistään Ediso nin luona. Hän asettaa suurkek- sijä Edisonin maailman hyödylli- simpien ihmisten eturintamaan sillä Edison ei käytä keksijäkykyjään yk- sinomaan rahaii hankkimiseen it- selleen, maan haluaa hyödyttää keksinnöillään maailman työmäes- töä. Kuten tiedetään, on Edison kek- sinyt sementtitalojen rakentamis- systeemin, jonka amulla moidaan rakentaa hämmästyttämän huokeal- la mitä parhaimpia ja termeelli- sempiä asuinrakennuksia. Edison näytti Mills'ille sement- titalonsa piirustukset ja esitti las-. kut. 37 miestä moi E:n laskujen' mukaan malmistaa muodessa 225 tuollaista sementtitaloa, ja tulee ^ tuollainen talo maksamaan 800; dollaria (noin 4,000 mk.). Raken- j nusmälineet, malumormut y. m. s. maksamat 185 dollaria. Lopuksi sanoi Edison: „Minun! termehdykseni Milmaukeelle on se, että tässä on oimallinen tilaisuus. \ Milmaukee moi moi kokonaisuudes- saan uudelleen rakentaa kotinsa, ja \ se ei tule suuriakaan maksamaan kaupungille ja sen asukkaille. 210: — —: — —: — 206 80 105: 50 104: 80 139: 40 138: 80 139: 40 138: 80 139: 40 138: 80 b: 23 S: 16 Mk. p 25: 22 24 96 99: 80 99: 10 99: 40 98 50 123: 40 122: — 123: 40 122: — 123: 40 122: — 123: 40 nahkoja vastaanottaa kaupp. 122: 20 M. Partanen Joensuussa. T. Vehviläinen. Kuulutuksia. JdammaS' naRSoja ostamme korkeimpiin hintoihin A.-B. Merkator O. Y. Turku. Asiamiehiä ovat: Joensuussa: K. Kainulainen. Kuopiossa: O. W. Gröndahl. Lappeenrannassa: K. Mikon- ! saari. (K. S. 2 k. 4 s. 55 mm.) kuulutus. Sahanomistajan Olli Turusen, Pielisjärmen pitäjän Miekin ky- T - iime lokakuun , lla 13 lasta,_ konkurssia on lopullinen V detty soutuvenhe tuuliajol- jako-olnus aNanommsten Kaatama- ta > j on k a omistaja saapi tunto- na seka tili nahtaroana pesän toi- merkillään periä allekirjoitta- mlt>ljamiehen, kauppias ng^lta. joensuussa I^arras^uuQ Ahosen luona Lieksassa ensitnleman ig p. 1910. päimästä alkaen. Marraskuun 12 joulukuun 3 Pielisjarmellä, pnä 1910. Toimitsijamiehet. /uho 8uutsr!nen. ?IUUt0l<SUpp()M. nen kaikkea, minä en tahdo dol- lorinkaan moittoa keksinnöstäni." Sitte hän.ryhtyi selittämään, kuinka kaupunki moi asettaa tont- teja, rakennuttaa taloja ja myydä ne asukkailleen mahittäismaksuilla, ;a että ostajat eimät tulisi maksa maan kuukausittain enempi kuin yhden neljännen osan siitä, minkä he nyt maksamat asunnostaan muokrana, ja että kaikki tämä tu- lisi tapahtumaan kymmenen muo- den ajalla. Amerikalaiset naimiskaupat ja awioerot. Tässä muutamia hauskoja pa- lasia eräästä amerikalaisesta leh- destä: »Clarence Stone ja neiti Carrie Baden tekimät perjantaina auto- mobiilimatkan Evenstonissa. Mut- ta he ajoimat liian komasti, joten poliisi kämi heihin käsiksi ja man- zitsi parin. Poliisituomari kysyi jeiltä minkämuoksi he olimat aja- neet niin lujaa. „Nähkääs", ivas tasi Stone, „asia on niin, että tyt- tö ja minä aijomme mennä nai- misiin, mutta manhemmat omat sitä mastaan. Olemme karanneet 'K. S. 2 k 4 s. 50 mm). orstaina ensitulevan Joulu kuun 1 päivänä klo 11 päi vällä myydään julkisella, Pie lisjärven kunnantuvalla toi mitettavalla konkurssihuuto- g n ,! kaupalla Sahanomistajan Olli III 0 Turusen konkurssipesälle kuulu vat Henkivakuutusyhtiö Suo men Olli Turuselle antam9a kaksi henkivakuutuskirjaa, molemmat yhdelle tuhannelle markalle. Pielisjärvellä Marraskuun 12 p:nä 1910. Toimitsijamiehet. Ilmoituksia. (Rajav. 1 k. 4 s. 55 mm.) Kiihtelysvaaran kunnallislautakunnan jäsenet pyydän kokoontumaan kunnan talolle kirkolla maanantaina tk. 28 p:nä klo 10 e. pp. Samulla ilmoitetaan että kun taverojen rästsä kantaa kunta- varainhoitaja edellämainittuna aikana ja paikassa, jonka jäl keen ne annetaan ulosoton kaut ta perittäväksi. Heinävaara, 12 /n 1910. Olli Koljonen# Myytävänä. Soivia kaloja Isoseytä ja Skrulänga myypi J. Hakkarainen. Metsästäjät! raudat saapuneet ja myydään: 3: 50, 6: 50, 8: 50, 11: —, 25: 30: — ja 35: —. Abram A. Raivio, Hämeenlinna, liuoin.! Ketunpyyntikirja raudoil la, saadaan 1 markalla. (H. 3998) Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lannaa, Väriä, Kohoja, Kopkkifeaarnaa y. m. y. m. sekä Kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n k. uistimia, siimoja, koukkuja, va noja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Käärepaperia (makulatnr) saatavana lehden kirjapainosta. tämän 12 eli sitä ennen puheen- i johtajalle. Oskolassa 10 p:nä Marraskuuta 1910. Simo Kärnä, vaslilautak. puheenjohtaja. (K. S. 1 k.) Rääkkylän kunnan Sääs öpankia j isännät kutsutaan varsinaiseen kokoukseen kuntahuoneelle Lau- vantaina kuluvan kuun 26 p:nä kello 11 päivällä päättämään pankin sääntöjen 8 §:ssä maini tuista asioista. Hääkkyläs^ä Marraskuun 8 p:nä 1910. Säästöpankin Hallitus, j (K. S. 2 k. 4 s. 20 mm.) Valmisteltavakseni Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopettamisen vuoksi loppuunmyydään ■—■ joko yh dessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: Lasten leiritaloja, IQrjoitustarpeitä, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m. Postikortteja : maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m. Valokuva^ alba me ja, Yo lojuva-%eliyksiä, H{erkkua- ja skltsilprjoja, Pikasäilyttimiä, Kiiltokuvia, Imukk^Ha, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessäm me. Samassa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa soa savukkeet ovat erittäin hyviä. «A (&. dftetfig S Q:o Turku. 00 QH B O Joensuun Kirjapaino- O.-Y. Kirjansitomossa. Erittäin käytännöllisiä Maksypäuä- - kirjoja - (Vekselin lankee- miskirjoja) Saatavana 0,Yltä. Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. jokainen polttaja tietää, että BEIRUT *0 O g 9 J oenean—Viipuri A' G* S 9 i e Joensuu . läht. 10.45 _ 2.40 Hammaslahti 11.25 — 3.43 Tikkala . „ 11.49 — 4.15 Onkamo . „ 12.04 — 4.35 Tohmajärvi „ 12.^6 — 5.12 Kaurila . „ 1'2.46 5.46 Värtsilä . tul. 12.58 6.C2 „ läht. 1.10 5.00 Pälkjärvi „ 1.27 5.23 Matkaselkä „ 2.01 ! 6.3Ö Kaalamo . „ 2.19 — 7.08 Helylä . . „ 3.03 — 8.23 Sortavala tul. 3.14 — 8.38 „ läht. 3.24 9.10 9.1,3 Kuokkaniemi 3.58 9.46 10.50 Niva . . „ 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.2H 11.50 Ihala . . „ 4.55 10.44 12.53 Eliss-i ~aan tri. 5.^2 11.10 1.31 „ läht. 5.37 11.25 2.01 Alho . . „ 6.56 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7.18 1.02 5.07 Sairala . „ 7.29 1.13 5.55 Koljola . „ 7.52 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6.50 „ . läht. 8.20 2.06 7." Hannila . „ 8.S9 2.27 7.54 K a van tsaari „ 8.52 2.39 8." Karisalmi „ 9.05 2.51 9.15 Tali . . , 9.Tr 3.»-2 9.2? Tammi suo „ 9 .29 3.14 9 .7? Viipuri . tul. 9.H8 3.22 9.57 Pika juna Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 6.25 5~ 2.25 — n f> w 7.A> 4.50 — Viip. Hels. läht. 1140 10.® 2 40 lO.Ti * H * 1.2v • — >v o K 00 Viipuri—Joensuu c 3 93 k. juna &. a a 9 Viipuri . luht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo , 7.00 1.39 6.17 Tali . . „ 7.13 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.58 Kavantsaari „ 7.38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.51 2.26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.45 854 „ läht. 8.29 2.55 9.19 Koljola . „ 8.46 3.11 9.42 Sairala . „ 9.08 3.32 10.19 Inkilä . „ 9.2i.> 3.43 10.40 Vjajärvi . B 9.47 4.08 11.22 Hiitola . „ 10.15 4.35 12.22 Alho . . „ 10.36 4.55 12.55 Elisenvaart; tul. 10.55 5.14 1.18 * läht. 11.10 5.30 2.08 Ihala . . „ 11.38 6.02 2.56 Jaakkima . 11.58 6.21 3.30 Niva . . ? 12.23 6> 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7.ÖÖ 5.00 Sortavala tul. 1.10 7 5o 5.47 „ läht. 1.20 7 .47 Helylä . , 1.32 — 8.12 Kaalamo „ 2.20 J 9." Matkaselkä „ 2.43 — io;~ Pälk|ärvi B 3.11 — 11 .22 Värtsilä . tul. 3.25 — 11.40 „ läht. 3.35 — 5.oi Kaurila . „ 3.49 — 5.22 Tohmajärvi „ 4.0'- — 6.01 Onkamo. „ 4.32 — 6.34 Tikkala . „ 4.50 — 6.59 Hammaslahti 5.10 — 7.32 Niittylahti . . 5.29 — 8.01 Joensuu. tul. 5.48 — 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU. Sekajuna N:o 831. H f Asema c „ a: 3 * '■ © 3 p ? g ? Er T3 T3 5> T3 Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 10 7.03 Kelvä . . . 7.23 2 7.25 Haapalahti ' 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 8.09 10 8.19 Paukkaja . . 8.31 2 8.33 Kaltimo . . . 8.49 5 8.54 Jakokoski . . 9.18 5 9.23 Kontiolahti . . 9.39 10 9.49 Lehmo . . . 10.09 2 10.11 Joensuu . . . 10.23 — — Sekajuna N:o 832. H -0 £7 1K S* z £ ffl A s 6 m t v* ? ^ pr •O V » Joensuu . . . 615 Lehrao . . . 6.27 2 H.53 Kontiolahti . . 6.4S 10 Jakokoski . . 7.15 5 7.20 Kaltimo . . . 7.44 5 7.49 Paukkaja . . 8.05 2 8.Ö7 Uimaharju . . 81? 10 8.?J Haapalahti . 8.51 2 8M KelvÄ . , . H.13 2 9.1a Vuonislahti . . 9.~ 10 9.45 Tiensuu . . 10.18 1 10.T3 Litkiä .... li 138 Kantatien tavara- sekä pikata- v&ratoimistot pidetään avoin na arkipäivinä : kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. , 4 J- PP- ~ » 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo S— 9 e. pp., joll .in vastaanotetaan Ja ulosannetaaa ainoastaan sel laista pa .kcvu-, pika- ja rahti» tavaraa, joka helposti piiaan- tnu. Joannan Kirlap. 0*-Y. 1910