KARJALATAR N:o 75 — 1910 Karjanomistajille huomioon- otettawaa karjan kesähoidon suhteen. Kun karja taasen on päässyt pitkän taliven perästä »vapauteensa, siihen oikeaan luonnon wapau- teen, johon se on alkujaan luotu- lm, niin tulisi karjan omistajain koettaa laittaa niille sellainen ai- taus, missä lehmät woisiwatwiet- tää yönsäkin täydessä »vapaudessa saaden hengittää raitista ilmaa täysin siemauksin. Sillä kun ilma on lämmin kuten kesällä tamalli- sesli, ja karja suljetaan yöksi na- ivettaan, niin on siellä siksi paha ilma, että tuskinpa siellä ihminen olisi paljon mistään hinnasta yötä, ivaan lehmän, kun se on kaulas- tacut kiinni, täytyy siellä olla. Mutta tästä on se luonnollinen seuraus, että karja siitä kärsii. Sitäpaitsi on nametassa wielä useimissa tapauksissa tamattoman paljon kärpäsiä, jotka yhä lisää- ivät karjan kärsimyksiä mähentäen samalla tuotantoa. Siis: jos tahdotte ja pidätte ivelmollisuutenanne huolehtia kar- jänne termeydestä ja hywinwoin- nista, niin antakaa ennen kaikkea niiden nauttia raittiista ilmasta yötä. pänvää, silloin kun siihen on tilaisuus ja ilmat sen sallimat; sitä ette tule koskaan katumaan. Karjan omistajain tulisi myös- iin kemäisin katsoa tarkasti min kalaiset sorkat lehmillä on, war- sinkin tulisi, tämän ottaa huo mioonsa niiden, joiden karja kul kee pitempiä matkoja laitumella, maan hywä olisi, ettei kukaan sitä laiminlöisi. Sillä kun sorkat omat pitkät, niin ne marmasti kämel- lessä wääntäwät jalkanimeliä ja jalat saamat aina huonon asen- non. Usein käy myöskin, että kun sorkka on kasmanut tamattoman pitkäksi, se kämellessä murtuu poikki. Harmoin murtuu se kuitenkaan siitä paikasta, josta sen tulisi mur- tna, maan se taittuu liian kor- kealta, joten murtuminen tapahtuu lihalle asti. Ja jos hymin käy, on se sitten liian arka, että lehmä ei saada kämellä, nurmikollakaan, maan tulisi sille laittaa jonkunlai- n en tallukka suojelemaan sitä siksi kun se paranee. Lehmäin ontumiset useimmassa tapauksessa aiheutumat huonon sorkkain hoidon tähden, joka on aiman yleistä. Sorkkain lyhentä- miseen käytetään sitä marten mal- mistettuja pihtejä ja omat ne kyllä käytännölliset, maan syystä, että nekin pitäisi oikein laittaa, ja että ne myöskin maksamat jonkun mer- ran, ei niiden käyttö ole tullut mielä niin huomatuksi, että niitä paljonkaan näkisi. Kmvin yksinkertainen ja samalla käytännöllinen on tumallinen kir- mes, joka asetetaan puulattialla seisoman sorkan päälle, sille koh- taa, mistä aijotaan sorkka lyödä poikki ja lyödään isolla masaralla eli tumallisella moukarilla päälle. Tietääkseen mistä sen tulee kat- kaista, on tottumattoman tarpeel- lista silmätä säännöllistä sorkkaa ja leikata sitten sellaiseksi. Jos sor- kassa on kääntynyt kärki pystyyn, kuten tamallisesti käy pitkän sor- kan, tulisi sen alle laittaa sopima puukappale, että sorkka ei siitä poikki lyötäessä määntyisi ja tä- räyttäsi jalkaan. Ehkäistäkseen leh- mää potkimasta, olisi marminta pitää sitä sierannsta kiinni silloin kun työ tapahtuu. Kun näm menetellään, on työ mitättömän pieni, maan siitä koi- M Kaikilla on, paitsi suuri pienois- elimistöjä tuhoama maikutus, myöskin ominaisuus huomatta- masti malaista meidän yleisesti liiankin pimeitä karjasuojiamme. Mistä nyt seinien kalkitsemisen edullinen maikutus johtuneekin, ko- kemus osoittaa kumminkin, että kalkitsemisella aina on ollut edul- linen maikutus niin eläimien hy- minmointiin kuin taloudelliseen tuo- tantoon ja että siihen mennyt pieni työ ja rahallinen uhraus monen- kertaisesti tulee palkituksi. Mainitsemme erään saksalaisen eläinlääkärin kertoman esimerkin, miten 6 koelehmän maidonanti ko- hosi 1—IVo—2 litr. päimässä, kun manha huono ja pimeä na- mettä oli puhdistettu ja kalkittu. Tamaksi olisi saatama, että kal- kitseminen toimitetaan kerta muo- dessa, eli siis joka kesä, jolloin sii- hen niin oimallista tilaisuutta on. Kun nykyään löytyy kaupassa erityisiä ruiskujakin, joilla kalkitus tapahtuu marsin hymin ja no- peaan ja joilla työ myöskin tulee haimaksi, marsinkin jos useampia karjanomistajia yhtyy yhteiseen ruiskuun, ei maikeuksia kohdanne kalkituksen aikaansaamiseksi. Niin suuria etuja kun siitä to- dellisuudessa on, kehottamme kar- janomistajia yleisesti ryhtymään karjasuojiensa seiniä kalkitsemaan. W. S. s savukkeet ovat ehdotto masti parhaita. P. C. Rettig S C :0 Turku. P. Katolilaisen huonekalu- ja Joensuun keinu* tuoli-liike Joonsuussa Puh. 66. Ruumiinarkkuja sekä nyt tul- 5 leita erittäin somia ruumiin- pukuja, aivan halpahintaisiakin. P. Kainulainen, Joensuussa - Puh. 66. Rifyiavana Lieksassa myypi samoja ruumisarkkuja ja pukuja Liek- * gan a8em an luona Ä. Saarelainen. Huom.! Hinnat halvat. Puh. 35. Kirjallista. Uutta kirjallisuutta. Werner Söderström Osakeyhtiö Pormoossa on kustannuksellaan julaissut seuraamat teokset: Elämäkerrallista kir- jallisuutta: Wiktor Lounasmaa: Elämäni taipaleelta. Muis- telmiä. Liitekumilla kaunistettu. 285 simua. Hinta 3: 50. Uuden Suomettaren perustaja ja monikymmenmuotinen johtaja jätti jälkeensä muistelmia, jotka nyt on koottu yllämainittuun kir- jaan. On luonnollista, että täl- lainen teos suomalaisuuden liik- keen taisteluista on harmi- naisessa määrässä mielenkiintoi- nen. Monipuolisesti simistyneenä kumaa tekijä siinä 60- ja 70-luku- jen simistysoloja, Snellmanin mai- kutusta silloiseen nuorisoon, sano- malehtitaisteluja, jotka herättimät yhä laajempia ja laajempia pii=! rejä kansalliseen tietoisuuteen, ja silä uutta kulttuurityötä, jota suo-' malaisuuden herättyä ryhdyttiin innolla tekemään. Kirjoittaja itse oli melkein kaikessa mukana, suu- reksi osaksi johtaen sitä sanoma- lehtimiehenä, joka osasi metää ky- kenemiä moimia työhön. Tällai- sen miehen muistelmat ansaitse- mat saada suuren yleisön. Filosofista kirjaili- suutta: Harald Höfsding: Sie- lutieteen pääpiirteet: Te-! kijän lumalla Tanskasta suomen- tanut Anto Söderman. 1 osa,' 112 kookasta simua, hinta 2: 25. Koko teos neljässä osassa. Professori Hössdingin maail- mankuulun teoksen suomentami- _ nen on tuntumasti rikastuttama! suomenkielistä tieteellistä kirjalli-! suutta. Nykyaikainen sielutiede. tarjoaa lujan pohjan kaikille aja-s ■ _ tustieteille. Ennen muita omat' tuma hyöty ck ^ kormaus on suu- ^ kasmattajat Suomessa sellaista remp: kum sita ujem luullaan- sielutieteellistä opastusta tarmin- neet . . . Maanmittarit! Alanlaaku-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta selitys-, SiaäUys- y. m. lomakkeita 8888888888 Näitä kaikkia saatavana 0.-Y:i gagerikiBgaita. liikkeen yhä lisääntyessä nyttemmin olen ollut pakotettu laajen tamaan ltikehuonenstoanl sekä samalla suurentamaan tavara- varastoani, niin olen nyt vielä enemmän kun tähän asti tilai suudessa tyydyttämään arvoisain ostajaini tarpeita sekä myymään tunnetusti halvimmilla hinnoilla kaikkia Karjalan radan AIKATAOLO Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jun&in läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. kuuluvia tavaroita, kuten: Kaikenlaista. I Kuulutus. Jtsekasmatus-kirjalli- suutta: kaan Kesällä laitumella olon aikana tulisi ottaa huomioon, että karjalla on siellä riittämästi ruokaa; jos. ^ ^ p , „ sitä ei siellä ole, olisi silloin an- x - Foerster: Ela- nettama lisärehuksi peluskia, mik-. m a n o h, e, ta. Kirja nuorille lerikauraa tai juhannusruista sit-> Suomennos. 2/9 sim. ten kun niitä ehtii, eli mitä kul- Hlnta 3: . lakin on antaa. Enempi lypsännlle Tohtori Foerster on kaiketi ny- lehmille, jos laitumet eimät ole ky ajan nerokkain kasmatusajatte- kyllin hymät, olisi erinomaisen hy- lija. Hän luo nimittäin perin- mä antaa myöskin mahan mäki- ^ tönä kulkeneeseen kasmatustietee- rehuja, jos tahdotaan saada kyllin ^seen kokonaan uutta mireyttä, an- hymät tulokset. tamalla pääpainon luonteenkas- Myöskin tulisi karjanomistajain ^ matukselle. Nyt ilmestynyt kirja katsoa, että lehmillä on riittämästi^ on nuorille ihmisille kirjoitettu, mettä, sillä sitä ne mälttämättö- Se tahtoo ohjata meidän päimiem- mästi tarmitsemat. ime neumotonta ja epäilemäänuo- Suoloja ei tulisi myöskään leh- risoa tuntemaan elämää ja ih- mäin laitumella olon aikana u- misluontoa niin hymin, että se nohtaa, sillä ne olisimat komin ter-! epäilyttämimmissäkin elämänkoh- meellisiä. Tätä marten olisi hymä dissa osaa itsestään menetellä oi- laittaa siihen aitaukseen, jossa leh-^ kein. Tutustukaa teokseen, niin nmt yötä pidittäisi, sitä marten huomaatte mitä tekijä tällä tar- kaukalo, jossa möisi pitää suoloja,! koittaa. Se on erittäin miellyt- josta lehmät tarpeen mukaan sai-'.tämä kirja. nuoleksia. ! Uskonnollista kirjalli- Alla olemat ohzeet omat kylla-^^^jj^. kin yksinkertaisia, maan silti pal-, ^.. . ° „, „., A jon laiminlyötyjä. Kuitenkin käy-! , 1 n yohymälset pte- tännössä toteutettuna tuottamat'""Elsilleen. Elisabeth Lus- marmasti kormauksen isännän kuk-' comben k,r,asesta mukaillen suo- karoon. jmentanut Hilja Haahti. 100 Siis karjanomistajat: ottakaa simua. Hinta 75 p. ajasta rvaari! t Pyhä muisto Suomen rip- O. R—o. j ptfouIunuorifoUe elämänsä ratkai- ' j kerta. Pohjanmaan Papiston Wel- Kalkitkaa karjasuojat. jesliiton toimittama. Hinta wä- hintäin 20 kpl. ostettaessa 25 Persialainen kasku. _ Eräs oppinut mies istui ja kir- joitti kirjettä hymälle ystämälleen. Häntä kiusasi suuresti se, että eräs julkea mieras, joka istui hänen mieressään, nojasi hänen olkapään- sä yli ja katseli, mitä hän kirjoitti. — Lopulta kirjoitti hän: »Kirjoittaisin sinulle myös erääs- tä suuresta salaisuudesta, ellei eräs julkea maras istuisi mieres- säni ja lukisi kirjettä olkani yli." Silloin mieras huudahti: ..Allahin nimessä, se on male! Minä en ole heittänyt ainoata sil- mäystäkään sinun miheliäiseen kir- jeeseesi!" Tepsiwä keino. Rouma A: Mutta mikä suuri paketti teillä nyt on mukananne? Luulisipa sen sisältämän mähin- tään aarteen, kun niin tarkasti pi- dätte sitä silmällä. Rouma B: Siinä on main mie- hen päällystakki ja hänen kenkän- sä. Nyt hän ainakaan ei moi mennä pois kotoa, maan hänen täytyy olla kotona lapsia katso- massa, tahtokoon tai ei. Suuri tyhmyys. Talonpika: Ensin menin partu- rin luo, mutta hän sanoi Lääkäri: Lyönpä motoa siitä että hän sanoi tyhmyyden, sillä hän an- taa aina tyhmiä neumoja. Talonpoika: Hän käski tulemaan teidän luoksenne, herra tohtori. Ryyppyniemen moottorUvene Kulmalan Kustaa: Oletko tyy- tymäinen moottorimeneeseesi? Mihtori Ryyppyniemi: Olen kyllä. Se kämi hymin, eikä Harmasaloon päästessä ollut senkään mertaa iienziniä kuluttanut, kun minä punssia. Maanantaina t. k. 18 p:nä klo 6 j. pp. kutsutaan entisen talolli sen Heikki Kinnusen ja talollisen Juho Hirvosen perill. molemmat Liperin pit. Ristin kylästä kon kurssipesäin velkojat Taipaleen majataloon keskustelemaan ja päättämään konkurssipesiin kuu luvista asioista ja muistutetaan konkurssisäännön määräyksistä että poissa olevat velkojat saa vat tyytyä läsnäolleiden päätök siin. Liperi 7. 7. 1910. E. Kroger ja A. V. Pitkänen toimitsijamiehet. Kuulutus. Talollisen Mikko Hirvosen Li perin pit. Liperin kylästä kuo- iinpesän osakkaat kutsutaan ko koontumaan Nivalle torstaina t. 14 p:nä klo 4 j. pp. lopputilin saamista varten. Liperissä 7. 7. 1910. A. Nissinen ja A. V. Pitkänen. Pitkän taimen kuluessa kokoon- tuu karjasuojien seiniin suuret määrät tomua ja kaikenlaista li- kaa, tauteja aikaansaattamia bak- teereja ja yleensä paljon sellaista. Mihkoteoksia Oman Maan 59 mihko sisäl- tää seuraamaa: Häme, 13kumalla jonka tulisi olla kaukana maata- malaistu, kirjoittanut tohtori Ju- londesta. j iius Ailio; Suomen osuustoimin- Onhan tosin paikoittain tullut taliike ja Pellermoseura, kirj. rwa tamaksi hutiloimalla mähän puh- Hedmig Gebhard? Vuoritoimi Suo- distaa suojaa ennenkuin karja syk-' messa (tilastollisella kartalla ma- syttä sisään lasketaan, mutta mer-, rustettu), kirjoittanut intendentti rattain Harmoja poikkeuksia lukuun-, C. P. Solitander; Suomen miral- ottamatta ei tämä puhdistustyö linen tilasto, kirj. senaattori Aug. suinkaan ole tyydyttämä. Tuleman Hjelt; Mesikasmeista, kirj. Ernst taimen karja- ja maatalouden Häyren. eduksi on kuitenkin »välttämätöntä, j Luonto tieteen matossa- että tämä puhdistus tapahtuu tar- ^ teoksen 28 mihko sisältää seuraa- peellisella huolella. ' maa: Kotieläintemme alkuperä (11 Paitsi äsken mainittua, tahdom- tumaa); Siemenen ikä (10 kumaa); me tällä kertaa erikoisesti huomaut- Eläinten märit (6 kumaa); Nykyi- taa, että karjasuojat ensin puhdis- siä suuntia polmeutumisopin alalla; tettua, omat mielä kalkittamat. l Ankeriaan lemeneminen. Kuulutuksia. Pielisjärven kunnan lainajyvästöstä annetaan lainoiksi rukiinsiemeniä ja syönti- eloja tämän heinäkuun: 20 p:nä Kylänlahden, Lieksan, Varpasen ja Viensuun kyläläi sille ja 21 p:nä kaikille muille tähän jyvästöön kuuluville kylä läisille ja kruununmetsä piiri Iäisille. Pielisjärvellä 2 p:nä heinäk. 1910. H. Nuutinen. (K. S. 2 k. 4 s. 30 mm.) Keskiviikkona t. k. 13 p. klo 10 a. p. myydään Hammaslahden Saarella tilan N:o 51 tämän kesän kerran-hei- nätysoikeus. Kaatamo 8. 7. 1910. Ä. F. Sir6n. Kuulutus. Perjantaina t. k. 15 päivänä myydään rouva R. Karjalaisen omistamilla nurmilla tämän ke säinen heinätysoikeus Heinäsuol- la tilalla N:o 13 Liperin kylässä klo 10 e. pp. ja Luotoperällä n:o 22 klo 6 iltasella. Liperi 7. 7. 1910. A. V. Pitkänen. Huutokauppoja. Heinätysoikeus omistamillamme vuokraamatto- milla nurmilla myydään huuto kaupalla maanantaina t.k. 11 p:nä klo 11 ap. pihassa ja klo 1 päi vällä Haapajoella. Joensuussa, 4. 7. 1910. Joensuun Ymp. Osuus meijeri. (K. S. 2 k. (»/?, 16 /i) 4 s. 50 mm.) rouva Rosa Väyrysen omista millä niityillä Konttiniemessä ta pahtuu tämän heinäkuun 19 päi vänä ja Teyrisaaressa seuraa vana eli 20 p:nä, alkaen huuto kaupat kumpanakin päivänä klo 9 e. pp. I. Väyrynen. Lauantaina kuluvan kuun 15 p:nä klo 11 e pp. myydään paikan päällä Ni van kansakoulutilan heinämaita, myyntitilaisuudesa ilmoitettavil la ehdoilla. (K. S. 2 k.) Huutokaupalla myydään Edvard Vänskän peril listen yhden kerran tämän ke säinen heinätysoikeus Kiiessa- lossa Sysmänjoen nurmipalsta Heinäk. 16 pv. klo 10 pv. 1910 Maria Vänskä. fyinämalcUii myyntuj Tiistaina 12 p. tk. klo 10 ap myydään huutokaupalla tämän kesän heinätys Ojalan tilalta n:o 46 Hammaslahden kylässä. Joensuussa 6. 7. 1910. Emil Olenius. (K. S. 2 k.) Sementtiä, Kalkkia, Tujenkest. Tiiliä ja Savea y. m. Rakennustarpeita. ia Tapetteja ja Linoleumimattoja, Pinkopahvia ja konepaperia, Rautasänkyjä ja patjoja, Emaljiastioita Kochumin ja Westfalin. y. m. y. m. Samalla saan huomauttaa että tavarat eivät ole vuosikausia varastossa seisoneita, oten ne ovat kunnollisia ajanmukaisia. Kunnioituksella « J oensuu—Viipuri Joensuu . läht. Hammaslahti Tikkala . „ Onkamo . „ Tohmajärvi „ Kauriia . „ Värtsilä . tul. m läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Eaalamo . „ Helylä . . „ Sortavala tul. „ läht. Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elisa kaan toi. „ läht. Alho . . „ Hiitola . „ 0 J a j är vi . * Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea n tul. läht. Hannila .Kavantsaari ^ Karisaluu . Tali . . . Tammiauo Viipuri n . tul. Viip. Pietr. läht. »xx Viip. Hels. läht. H. J. Lammi. Viipuri—Joensuu 5 6 a a n K s° £■ 10.45 11.25 11.49 12.04 12.26 12.4(3 12.58 1.10 1.27 2.01 2.19 3.03 3.14 3.24 3.58 4.12 4.40 4.55 5.22 5.37 5.56 6.20 6.55 7.18 7 .29 7.52 8.5! 8.2Ö 8.S5 8.52 9.05 9.7? 9 .29 9.38 i».l< 9.4»; 10.0C' 10.2 10.44 111.11 11.26 11.44 12.05 12.39 1.02 1.13 1.36 1.51 2.06 2.27 2.39 2.51 3.02 3.14 3.22 cc a er £. p o 2.4C 3.43 4.IE 4.35 b.Yi 5.4b 6.£2 6.00 5.25 6.U. 7.oe 8.23 8.38 9.53 10.50 11.18 11.50 12.53 1.31 2.01 2.34 3.17 4.25 5.07 5-55 6.22 6 .50 7." 7 .54 8~ 9.LU 9 .29 9~ 9 .57 7.15 5.31 7%) 11 .35 1.20 11.23 2.2o 4.50 10.29 •-ö O Viipuri . läht. Tammisuo , Tali . . , Karisalmi x Kavantsaari . Ilmoituksia. Myytävänä talo ja tsntli Nurmeksen kauppalassa, kauppa torin varrella, aseman lähellä. Tarkempia tietoja antaa nahkuri E. Olkkonen Nurmeksessa. (K. S. 2 k.) Hyyrättckväna 1 kamari ja osa keittiöön nyt heti Wilho Kerwinen. S m » Yleisen KsstallisiiBS- sMMm-tmMMm sii ammatti- ja opettajaosastoille otetaan uusia oppilaita 1 p:nä syys kuuta. Lähempiä tietoja pääsyvaati muksista y. m. antaa pyydettäessä olitaja arkkitehti Max Frelander, os. Lastenkodinkatu n:o 5, Helsinki. JOENSUUSSA suosittelea arv. yleisölle tuot teistaan Soda, Apollinaris ja Vischy Puhelin N:o 15. Myytävänä. Kalaverkkoja, Rys, ? ä a ia 8, P a äi- kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. ■ ■■■■■■■■■■ Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosla, Rysiä, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydvsliike Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. II . Maakauppiaat huom.! Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopetta misen vuoksi loppuunmyydään — joko yhdessä eli itsekukin tavaralaji erikseen —suuri varasto: JSasten hiMifialuja, IQrjoitastarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m., Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m., Valokuva» albumeja, Valokuva-%e!iyJ(sia, JZ[erli%uii~ ja s%itsi%irjoja, PHasäilyltimiä, Kiiltokuvia, Imufäeita, Peilej'ä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessämme. Sa massa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa Hannila Antrea tul. läht. Koljola . „ Sairala . „ Inkilä . „ Ojajärvi . „ Hiitola . , Alho . . „ Elisenvaara tul. , läht. Ihala . . , Jaakkima , Niva . . p Kuokkaniemi Sortavala tul. , läht. Heljiä . „ Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi Värtsilä . , läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Tikkala . „ Hammaslahti Niittylahti . . Joensuu. tul. n tul. 6.50 7.00 7.13 7.25 7.38 7.51 8.10 8.29 8.46 9.08 9.20 9.47 10.15 10.36 10.55 11.10 11.38 11.58 12.23 12.37 1.10 1.20 1.32 2.20 2.43 3.1 i 3.25 3.35 3.49 4.09 4.32 4.50 5.10 5.29 5.48 6 P ff 1.30 1.39 1.51 2.02 2.14 2.26 2.45 2.55 3.11 3.32 3.43 4.08 4.35 4.55 5.14 5.30 6.02 6.51 6.55 7.53 Pika juna 6.25 2.tf) 8.01 6.00 6.17 6.34 6.58 7.48 8.31 854 9.19 9.42 10.19 10.4C 11.22 12.22 12.55 1.18 2.08 2.56 3.30 4.22 5.00 5.47 7.47 8.12 9.41 10.34 11.55 11.25 5.ÖI 5.Z5 6.03 6.34 6.59 7.32 -8.01 8.26 Jokainen polttaja tietää, että BEIRDTSSI savukkeet ovat erittäin hyviä. A & cfäeftig S @:o Tarfa. Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. ►3 c E n® A s o m a Z s a> ? g cv T3 Sr T3 V 8> V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti ' 7.43 1 744 Uimaharju . . 8.06 8 au Paukkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 1 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — H3 >■0 g ST Z K S" Asema <9 3B % T> «a • e. g" Joensuu . . . _ 6.15 .Lehmo . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.56 Jakokoski . . 7.12 3 7.16 Kaltimo . . . 7 .39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti . 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa.... 10.30 — — Rautatien tavara- aekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 J. pp.— » 6 ). pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ]a ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joensuun Kirjap. 0;-Y. 1910