fti:o 61 !9IO. KAIKU. Maanantai a Toukokuun 30 ?ohjois -Siiomen Maanmittaus toimisto. 13 8 Ml. ,»« Kansankatu 21 Puhelin 533 Tenroia. Kiiateimistökauppoja Maanmittaustoimia y. n,. jen hankkimisesta niihin tarpeisiin, joi- hin mäkinaiset »valtion tulot eimätrii- tä, ynnä sitä seuraama laskelma wal- tion mäkinaisista Maroista ja tarpeis- ta omat annettamat eduskunnalle mar- sinaisten maltiopäimäin alussa, ei ole noudatettu muonna 1909, jolloin nämä tärkeät asiakirjat saapuimat eduskun- nalle masta sitten kuin kaksi kolman- nesta istuntokaudesta oli kulunut, eikä myöskään muonna 1910, jolloin ne niinikään omat eduskunnalle annetut masta istuntokauden loppupuolella; että maltiosäännöstä poikkeamaa kä- sitystä hallitsijan ja eduskunnan oi keuksien mäkisestä suhteesta maltioma- roja koskemissa asioissa on somellutettu armollisesti tutkittaessa muutamia ra- hamääräys- ja suostuntakysymyksiä, etupäässä niitä, jotka omat koskeneet apurahoja Venäjän maltakunnanra- hastoon; että muutamat eduskunnan muonna 1908 hymäksymistä erikoisista määrä- rahoista kansakoululaitoksen ja muiden simistystarkoitusten hymäksi on pois- tettu tulo- ja menoarmiosta; että muutamat kulkulaitosrahastoa ja rautatierakennuksia koskemat asiat on ratkaistu säännöllisestä järjestyk- sestä poikkeamalla tamalla; sekä että useat »näärärahat, joiden tar- peellisuus on senaatin alistuksissa to- distettu, omat emätyt, tulojen riittä- mättömyyden sitä »vaatimatta; josta on ollut seurauksena, ettei ole moitu olla uudistamatta alamaisia esityksiä sangen useista edellämainituista mää- rärahoista ja että nämä määrärahat, jotka silloin on armossa myönnetty, on täytynyt suorittaa tulo- ja meno- mion ulkopuolella. Ne lukuisat tosiasiat, joihin edellä on miitattu ja jotka tarpeellisine seli- tyksineen omat selostettuina mainituis- sa liitteissä, todistamat, että »niniste- rineumoston Suomen asiain käsittely on ollut ylen »vahingollinen Suomelle. Lain kunnioitus on ammoisista ajoista asti ollut juurtunut Suomen kansaan, luoden makamuutta ja jär- jestystä sen yhteiskuntaelämään. Sen- tähden maltaa lemottomuus kansan, kun hallitusmalta poikkeaa perustus- laeista ja siten amaa portin selälleen yhteiskuntajärjestyksen maarallisimmille »vihollisille: mielimallalle ja lakien hal- meksimiselle. Suomessa, samoin kuin muissakin maissa, täytyy uudistustyön nykyai- kaan ennen kaikkea tarkoittaa niiden oikeudellisten ja taloudellisten olojen perinpohjaista parantamista, jotka maikuttamat lukuisan työmäen luokan asemaan ja pyrintöihin. Että tähän kuuluma n. s. sosiaalinen eli yhteis- kunnallinen lainsäädäntö on tullut eh- käistyksi kehityksessään, on herättänyt suurta ja oikeutettua tyytymättömyyttä. Pitkät ajat olimat maltiotulot niin niukat, että tulo- ja menoarmio ai- noastaan »vaikeudella moitiin pitää tasapainossa. Kuluneen »vuosisadan miimeisellä neljänneksellä tapahtui tässä tuntuma muutos: maassa kehittyi tuot tama toiminta hallituksen ja maltio- päimäin yhteisivaikutuksen edistämänä ripeästi, lisäsi marallisuutta ja sai tä- ten myöskin mäkinaiset »valtiotulot nousemaan. Tämä nousu oli usein laskelmia suurempi: josta seikasta yhdessä sen järjestelmän kanssa, että otettiin lainoja rautatierakennuksia marten ja ainoastaan pienemmäksi osaksi niitä marten käytettiin maltio- rahaston kasmamia ylijäämiä, aikaa myöten oli seurauksena, että maltin- rahastoon kertyi merrattain suuripää- oma. Tätä pääomaa pidettiin maltio- luoton tukena ja maroina, joita tarpeen Mllen oli käytettämä maan hyödyksi ja parhaaksi silloin kun satunnaisia menoja tärkeihin tarkoituksiin ei moitaisi muotuisista luloista suorittaa. Nyt- temmin, kun kansaneduskunta kokoon- tuu muosittain, moidaan tulo- ja me- noarmiolaskelmat tarkemmin suunnitel- len Uhdä luotettamammat kuin siihen aikaan, jolloin ne käsittimät monimuo- tisia marainhoitokausia. Maltion tili- laskulaitoksessa edelleen noudatettamana olema järjestelmä, jonka mukaan mal- tiomaraston tulot ja menot tilitetään eri rahastoissa, ei estä eikä saa estää budjetin asiallisen yhtenäisyyden moi- maan panemista. Merosuostuntaa koskemien perustuslainsäännösten mu- kaan pitää suostuntain olla maltio- maraston mäkinaisten tulojen lisänä, jonka tähden myös on eduskunnan asia lutkia onko ja missä määrin sellaisia lisämaroja tarpeen. Periaate, että budjetin pitää olla yhtenäinen koko- naisuus, on täten tunnustettu. Nou dattamalla tätä periaatetta sekä toi mittamalla budjetin armioiminen suun- nitelmallisesti moitaisiin maltiorahas- lon käytettämissä olemat säästömarat useana muonna »vähitellen käyttää bud- jetinjärjestelyn hymäksi sekä siten osin »vähentää rautatietarkoituksiin käytettä- mäin lainain tarmotta ja osin tehdä mahdolliseksi että tarmitsisi ainoastaan »vähitellen toimeenpanna merokorotnk- sia, joita eri tarkoituksista johtuiva »valtiomenojen lisäännys aiheuttaa. — Mutta ministerineumoston on onnis tunut saattaa käytäntöön rahapolitiik ka, joka perustuu budjetin mielimaltai- seen jakamiseen kahleen toisistaan jyr kästi erotettu»»n osaan: hallituksen bud jettiin ja edusk»»nnan budjettiin. Mal- tiorahaston säästöjä on käytetty tar- koitukseen, joka, siihen katsomatta mitä rahastoja siihen käytetään, kuuluu nii- den asiain alaan, jotka laillisesti »voi- daan ratkaista ainoastaan hallitsijan ja eduskunnan yhtäpitämällä päätök sellä. Ei moi olla hyödyksi maalle, jos hallitsija, poiketen ennen noudatetuista periaatteista, asettuu epäämälle kan- nalle melkein kaikkiin ehdotuksiin näh- den uusista rahamääräyksistä tahi määrärahojen korottamisista yleisten simistystarkoitusten, kaunotaiteen, am- mattikoulujen, termeyden- ja sairaan- hoidon, maanmiljelyksen ja sen simu- elinkeinojen, tarpeellisten yleisten ra- kennusten y. m. sellaisten tarkoitusten hymäksi. Sekä eduskunnan että senaa tin muonna 1908 tekemät esitykset sel- laisista määrärahoista perustuimat tar- peiden tuntelnukseeu ja kykyyn armioi- da maltiomaraston marat. Kun mi- nisterineumosto sai sanotut esitykset emätyiksi, käytti neumosto määrin mai- kutusmaltaista ase»naansa »valmistaen »vaikeuksia Suomessa monille hyödylli- sille simistyspyrinnöille. Ilmeinen aihe tähän, nimittäin marojeu säästäminen »valtiorahaston siirtoa »var'.en Wenä- jän maltakunnanrahastoon, on sitä mä- hemmin hymäksyttmvä, kun sellaista siirtoa ei laillisesti moida suorittaa il- man eduskunnan suo-Ztumusta. — Waltiopäiwäin Päättäjät- set. Esittelyssä korkeimmassa paikas- sa on määrätty, että maltiopäimäin juhlalliset päättäjäiset tapahtuivat tä- nään. — Reservikasarmien maa alueet. Senaatti on hylännyt Ka- jaanin kaupunginmaltuuston anomuk- sen, että kaupungin aikoinaan käytettä- mäksi luomuttama maa-alue kohta jä- tettäisiin takaisin kaupungin »vapaaseen hallintoon. — Lisäpalkkio. Kolarin piirin nimismiehen »viran hoitajalle on se- naatti myöntänyt 125 mkn lisäpalk- kion kuussa kesäk. 1 p:stä litkien tois taiseksi. — Suomen asia duumassa Pää- tetty ottaa esille wielä tällä is- tnntokaudella. Pietarista ilmoite- taan, että duuman puhemiesncmvosto on päättänyt ottaa nykyisen istuuto- kauden ohjelmaan kysymyksen malta- kunnanlainsäädännön ulotta»nisesta Suomeen sekä muita mielä ratkaise- matta olemia kysymyksiä. — Kansalaiskokoukset Cnglan uissa Suomen kysymyksen jvh- dosta. Daily Cronicle kertoo, että eilen oli aikomus pitää kokouksia Tra- salgar Sqmarella, Leedsissä, Bradsor- lissa, Manchesterissa, Glasgomissa ja Burnleyssä Suomen kysymyksen joh- dosta. — Kuollut. Wiime maanantaina kuoli Helsingissä ent. ylioppilas sano- malehtimies Juho Hietanen 50 muoden ikäisenä. Wainaja tuli yliop- pilaaksi 1882, jonka jälkeen antautui teologiselle alalle suorittaen joitakin tutkintojakin. Sittemmin opinnot kes- keytyimät. Parinkymmenen »vuoden aikana amusteli mainaja maamme suo- malaisia sanomalehtiä ollen m. m. Kaleman, Suomalaisen ja Rauman Lehden toimittajana lyhempiä aikoja. Hän oli myöskin Suomen nuorisoseu- raliikkeen perustajia, oikeastaan sen syntysanojen lausuja. — Heltvetinkone Lahdessa. Wiime keskimiikko-iltana löydettiin Lahdessa A. Wirtamuorelle osotettu kääre. Hra W. epäili lähetyksessä piilemän jotain salaperäistä, jonka- muoksi kääre mietiin poliisikonttoriin, jossa se amattiin ja huomattiin pah- milaatikkoon asetetuksi helm^tinkoneeksi. Se sisälsi O pötkyä eli 190 gr. dyna miittia ja 42 remolmerinpatruunaa. Hymin helposti olisi se moinut räjäh- tää, jos käärettä olisi rumettu maro- mattomasti arvaamaan. Samana iltana mangittiin kauppias N. Rinne, jota epäillään tekoon syyl- liseksi. Hänet oli masta tuomittu 3 kuukaudeksi »vankeuteen tumattomalla tamalla sähkön anastamisesta. Kun hra Wirta»vuori, joka on sähkölaitot- sen monttööri, oli hänet syytteeseen saattanut, on R. ehkä sen johdosta kostopuuhin ryhtynyt. — Suomen Taideyhdistyksen artvonnassa miimme keskimiikkona lankesimat Ouluun seuraamat »voitot: Toni Alsthanin laulun: ..Talmihä- märä", sai rehtori S. A. Westerlund, O. Rappin taulun: ..Kemättutkielma", joutui Björn Meckmanille. Edellinen taulu on 30, jälkimmäinen 100 mkn hintainen. — Wääränrahau tekijä wan gittu. Äskettäin »vangitsi Kotkan et- simä poliisi sähkötehtaan apu»valurin Mihtori ^!eu»vosen epäilyksen alaisena määränrahan tekemisestä. Asia tuli ilmi siten, että N. oli eräälle naiselle antanut tekemänsä markan rahan. Hä- nen kotoaan Korkealvuorenkadun 12 löndetliinkin toimitetussa tarkastukses- kokonainen rahapaja mormuineen, työ- katuineen, keskentekoisille rahoineen sekä rahojen tekoon tarmittaivaa lyijyä, ti- naa ja sinkkiä, jota lienee »varastanut tehtaalta. Kaamoja oli yksi 50 p. ja useita 1 markan rahan »vormuja. — Juttu mielisairaalaan sulke misesta. Sairaanhoitajatar, neiti Thyra Strömbergin nostama juttu pros. E. Sibeliusta sekä tohtoreita E. Lömegreniä ja W. O. Silveniä mas- taan oli taasen esillä Helsingin raas- tumanoikeuden neljännessä osastossa miime torstaina. Nti Strömberg luopui kaikista edes- »vastausmaatimuksistaan, lausuen, että juttu on tullut jo siksi tunnetuksi ja yleinen mielipide siitä on makiintunut, joten ei tahdo edemmäs jatkaa kannet- taan. Sitäpaitsi tahtoi nti S. tämän tekonsa leimata todistukseksi siitä, ettei häntä maimaa mikään paranoia eikä mainoamistauti. Myöskin kaikista kor- mausmaatunuksistaan luopui nti S. Juttu jäi näin ollen yleisen syyttä- jän haltuun, joka maatii edesmastausta lääkäreille, nimit. pros. Sibeliukselle edesmastuuta taitamattomuudesta ja huolimattomuudesta Mirassaan, sekä tri Lömegrenille edesmastuuta huoli- matto»nuudesta. Tri Simenin syylli- syyden jätti yleinen syyttäjä oikeuden harkittarvaksi. Syyttäjä perusti rvaati- »nuksensa R. L. 40 lum. 21 pykälään. Oikeus lykkäsi päätöksen antamisen kesäk. 8 päimään. — Kreetan kysymys. Berlin, toukok. 20 p. „Vosk. Zeitungille" sähkötetään, että Kreetan asujamistoa marustetaan aseilla. Uusi hallitus on selittänyt aikomansa lähettää kymmen- henkisen lähetystön taimuttamaan mal- toja, ministerikuntia, sanomalehdistöä ja politisia johtomiehiä jättämään ta- pahtuneet tosiasiat sillensä. Hallitus aikoo rikkoa^ kaikki suhteet Turkkiin ja poistaa kaikki maakunat ja merkit, jot- ka muistuttamat saaren riippumaisuut- ta Turkista sekä muuttaa Kreetan pankki Kreikan kansallispankin haara- osastoksi. Eduskunta. Täyfi-istunto toukok. 25 P. klo 6 i.-P. Puhetta johti puhemies P. E. Smin- husmud. Ainoaan käsittelyyn otettiin simis- tysmaliokunnan mietintö maltioamun myöntämisestä kotiseutututkimuksen edis- tä»nistä tarkotta»van anomusehdotuksen johdosta. Mietintö hyväksyttiin keskustelutta ja myönnettiin siten Suomen kolise»»- tututkiiuuksen keskusvaliokunnalle 10 tuh. »nkn muotuinen »nääräraha 3 »vuoden aikana »vuodesta 1911 alkaen. Ainoaan käsittel»)yn esitettiin mal- tio»varainmaliokunnan mietintö mal- tio»varain tilasta m. 1908 annetun kertomuksen johdosta. Ed. Setälä lausui n. s. Neman- miljoonain suoritusta koskeman mie- tinnön osan johdosta, että on käsittä- mätöntä, miksi »valiokunta on uudelleen ryhtynyt penkomaan tätä manhaa asiaa, josta eduskunnan olisi ollut an- nettama lausuntonsa m. 1908, mutta joka lausunto silloin ristiriidan »vält- tämiseksi jätettiin antainatta. Ei suin- kaan ole ollut tarkotus tuhlata aikaa tämän asian uudelleen esilleottaiuiseen nyt kun olisi hetket käytettämät paljon tärkeämmän asian, maatamme uhkaa man »vaaran torjumiseksi. Eduskun- nan armo ja kunnia »vaatii, että lau- suntoa ei päätetä, jolloin sillä ei tulisi olemaan mitään merkitystä asian kul- kuun, koska se aikanaankin jäi teke mättä. Lisäksi huomautti puhuja, että nuorsuomalainen eduskuntaryhmä m. 1908 yksityisesti myönsi hallituksen jä senille kannattamansa »niljoonain myön- tä»nistä. Ehdotti, että eduskunta pois taisi mietinnöstä asiaa koskeman lau sunnon ja palauttaisi sen silä »varten takaisin maliokuntaan. Ed. Granfelt oli samaa »nieltä, kannattaen kohdan poistamista sekä selostaen asian »vaiheita. Valiokunta on ryhtynyt asiaan, jota se ei ole kyennyt käsittelemään sekä lisäksi käsi- tellyt sitä tarkotuksellisesti, yksipuoli- sesti, jollaista menettelyä ei ole ta^ mattamissa maltiopäimiemme asiakir- joissa. Ed. Renmall oli edellisistä puhujista eroamalla kannalla, lausuen olemansa kiitollinen siitä, että maltioivarainma- liokunta oli ottanut asian puheeksi nyt kun se mielä on mahdollista. Pahek- sui sitä, että eduskunnalta oli puuttu- nut rohkeutta lausua mielipiteensä silloin kuin se olisi ollut tehtämä. M tyi mietintöön. Ed. Hörhammer puolusti mietintöä arrvellen, että pormarilliset puolueet omat asiasta muuttaneet kantaansa. Miljoonan» suoritus on ollut laiton teko, johon eduskunta ei ollut antanut maltu»»tta. Ed. Neomius lausui tunteneensa it- sensä jossakin määrin yllätetyksi mar- sinkin ensimmäisien puhujien kinvaista lausunnoista. Mtyi ed. Remvallin lausuntoon, kannattaen »valiokunnan mietintöä tässä kohden. Ed. Bäck paheksui sitä, että »valio- kunta nyt taioallaan oli mietinnössään ryhtynyt puolustamaan 1908 »vuoden »valtiopäimain asiasta tekemää päätös- tä. Ehdotti sentahden »niettnuön pa lautta»»» sta takaisin »valiokuntaan. Ed. Nyfargh huomautti m. m. että hallitsijalla on oikeus käyttää maltion- »varoja harkintansa mukaan sellaisiin torkotuksiin, jotka hänen »nielestään tulemat nmalle hyödyksi. Ed. Kaasalainen ilmotti maliokun- nassu olleensa sillä kannalla, että lau sunto olisi mietintöön olettama. Puo lusti sitä 1904—05 sekä 1908 muoden maltiopäimien kannan perusteella. Ed. Kallio ehdotti mietinnön palaut- tamista »valiokuntaan pohjustelujen »nuuttamista marten. Ed. Paasikimi lausui, että parempi olisi ollut, ettei asiasta enää olisi synnytetty keskustelua. Ed. Snellman puolusti mietintöä. Puheenmuoroja asiasta käyttiivät mielä ed. Walpas, Neomius, Hultin, Mechelin ja Tokoi. Asian käsittely keskeytettiin hetkeksi ja otettiin käsiteltämäksi suuren malio- kunnan mietintö ulosottolain 4 lumun 5 ja 6 pykälän sekä moimaanpanoase- tuksen 27 pykälän muuttamisesta. Pykälät, joihin suuri maliokunta ei ollut tehnyt mitään muutoksia, hyrväk- syttiin eduskunnan edellisenä iltana hymäksymässä muodossa ja asian toi- nen käsittely julistettiin päättyneeksi. Tämän jälkeen jatkettiin edellisen asian käsittelyä. Puheenmuoroa käyt- tiivät mielä edustajat Pennanen, Ro- senqivist, Hörhammer, Homen, Joo- nas Castren, Schybergson ja Jng- man. Lopullisessa äänestyksessä hymäksyt- tiin mietintö 104 äänellä 80 »vastaan. Päätöstä mastaan panimat »vasta- lauseensa edustajat Talas, Wiljakai- nen, Kyander, Ketki ja Erkko. Ed. Aug. Hjelt ilmoitti, ettei ole ottanut osaa äänestyksiin. Istunto päättyi klo 2,20 yöllä. Täyfi-istunto toukok. 26 Pnä klo 11 ap. Puhetta johti puhemies P. P. Smin- husmud. Puhemiehistön ehdotuksesta hymäk- syttiin ne säännökset, joita on no»»da- tettu toimitus- ja tarkastusmaliokun- tien toiminnassa työjärjestykseen. Kertomus maltiomarain tilasta m. 1908. Jatkettiin mal- tiomarainmaliokunnan mietinnön käsit- telyä mainitun kertomuksen johdosta maltion tuloja koskemasta osasta. Ed. Pullinen huomautti, että mal- tion maaniviljelyskoulutilain hoito ei ole oikealla kannalla. Ne luottamat muosittain tappiota maltiolle ja tule- mat näillä tiloilla työskentelemä! oppi laat näkemään kannattamatonta maan- miljelystä. Maliokunta myöntää tä- män epäkohdan, mutta ei tee ehdotus- ta sen poistamiseksi. Maliokunta näyt- tää antaman kannatuksensa asiaa poh- tineen komitean ehdotukselle epäkohtain poistamiseksi. Näitä ko»nitean ehdo- tuksia puhuja piti sopimattomina, toi- moen maliokunnan kiinnittämän huo- miota Lepaan tilan järjestämiseen, pi- täen kerrassaan sopimattomana, että tilasta muodostetaan mallitalo. Pai- kallaan ei myöskään ole Kurkijoen ti lan jakaminen neljäksi. Tilalla oleivat miljoonarakennukset joutuisimat silloin tarpeettoiniksi. Ehdotti mietintöön n»ai- nitsemaansa suuntaan käymän muu toksen. Ed. J»»nnila urmosteli samoin »val- tion maanmiljelyskoulutilaiu hoitoa pitäen wälttämättö»»»änä, että ne jär- jesletään sillä tamalla, ettei niistä lule tappiota. Ed. Nylander oli mietinnön kannal- la, maikka ei kaikin puolin pitänytkään koulutiloin hoitoa tyydyttäioänä. Ed. Typpö moitti hallitusta maan- miljelyskoululilain järjestälnisestä suur- miljelyksen etuja silmälläpitäen, erit- täinkin Harjun maanmiljelyskoulua, pitäen sitä tarkotustaan mastaamatto- mana ja paikallisiin oloihin someltu- »nattolnana. Tonvoi, että maanwilie- lysoloja järjesteltäessä otettaisiin esi- »nertkejä Tanskasta. Äänestyksessä hymäksyttiin mietintö muuttamalta. Sen jälkeen siirryttiin käsittelemään maltion menoja koskemaa osaa. Ed. A. Hjelt ei pitänyt painoasiain ylihallitusta koskeivaa osaa, jossa eh- dotetaan, että se olisi latkautettama ja sille menemä määräraha lopeteltama, onnistuneena, eikä hymäksyttämänä. Ehdotti, että käytettäisiin tilaisuutta ja anottaisiin arin. esitystä painolaiksi. Tätä tarkottaivaa muutosta »varten olisi mietintö palaulettaiva »valiokun taan. Ed. Nuortema ihmetteli, että edus- kunnassa löytyy sellainen henkilö, joka ottaa painohallitusta puolustaatseen. Ed. Mirkkunen kannatt» ed. Hjelliä. Ed. Söderholm huomautti, että eduskunnassa ei liene ketään, joka ei olisi yhtä mieltä tämän laitoksen tar- peettomuudesla, mutta laitosta ei saa- da poistetuksi ilman lainsäädäntötoi- menpidettä. Mietimö olisi siis palau. tettama maliokuntaan inuutettalvaksi niin, että anottaisiin esteiden poista- mistä tällaisen lainsäädännön tieltä. Ed. Hämäläinen huomautti, että »v. 1908 on ollut toiminnassa muutamia maltion komiteoja, m. »n. agraarikomi- tea, jotka omat tuottaneet maltiolle suuria menoja ilinan mastaamaa tu losta ja hyötyä. Ed. Neoirnus kannatti mietintöä lausuen, että eduskunta jo monesti on anonut painolakiesitystä ilman tulosta. Painohallitus moitaisiin heti poistaa, sillä »lmolusten »vastaanoton möisi yksi ainoa henkilö toimittaa. Mietinlö hy»oäksyttiiu 11^ äänellä 00 mastaan. Siirryttiin sen jälkeen yliopistoa ja teknillistä korkeakoulua k o s k e iv a a n asiaan. Maliokunnan ponsilausel- massa oli toi-vomus, että yliopiston konsistori ryhtyisi asianmukaisiin loi »nenpiteisiin, joiden kautta opiskele malle nuorisolle turmattaisiin keskey lymatön ja täydellinen opetus eri ai- neissa, sen omalla äidinkielellä. Ed. Kairamo teki sangen laajasti selkoa yliopiston kielioloista, n»ikä ei hänen mielestään ole tyydyttämä suo menkielen asemaan nähden. Puheenmuoroa asiasta käytti ed. Lindelöf, joka myönsi kielioloissa mielä oleman korjaamisen maraa, mutta kui tenkin torjui ed. Kairamon lausunnos- saan esittämiä mäitteitä. Asian käsittely keskeytettiin tähän ja samoin istunto klo 4 ja jatkettiin is- tuntoa klo 6 illalla. Ainoaan käsittelyyn esitettiin perus- tuslakimaliokunnan mie- tintö Suomen perustusla- kien m o i m a s s a p i t ä m i s t ä tarkottamien anomusehdo- tusten johdosta. Ed. Mechelin huomautti, että maam- me asema on tullut entistään mai- keammaksi ja ettei duuman maliokunta ole kiinnittänyt huomiotaan eduskun- nan mastaukseeu maltakunnanlainsää- däntök»)symyksessä ja mietinnössään, maan muutamalla lauseella kuittaa kysymyksen, onko keisarikunnan miran- omaisilla oikeus laatia lakia Suomelle. Eduskunnan »vastauksessa on osotettu, että keisarikunnalla tätä oikeutta ei ole, mlttla duuman »valiokunta on kuitenkin lausunut, että se ei ole edus kunnan mustauksesta löytänyt mitään uutta. Ministerineumoston puheen- johtaja näyttää käyttämän kaiken mai- kutusmaltansa saadakseen Suvinen la- kien pakkoluomutuksen toteutetuksi. Täs- tä huolimatta perustuslakimaliokunta on tehnyt työtään. Niin kuin mietin- nöstä näkyy, on sangen laaja ainehis- to kerätty sitä marten. Ailvan täy- dellistä selmitystä asiasta ei malio kunta kuitenkaan ole moinut antaa sentähden, että aikaa olisi tarmittu paljon enemmän ja että eräs asiakirja oli saapunul liian myöhään. Tämä asiakirja on jaettu eduskuuualle. Pu- huja osotti perättömäksi ne mäitteet, jotka mainitussa asiakirjassa oli tehty siihen nähden, ettei senaatilla olisi aloteoikeutta lainsäädäntöasioissa. Mie- tintö on laaja syytöskirja, mutta muunlaiseksi sitä ei ole moitu saada. Siinä ei mielä ole osotettu mitä mai- kutuksia taloudellisen elämän alalla lä»nä hallitussuunla on saanut aikaan. Maliokunta on mietinnössään koetta- nut noudattaa maltillisuutta. Kukaan ei »voi sanoa mitä on seurauksena ano- muksesta, jonka eduskunta tulee hy- mäksymään, mutta anomus on joka tapauksessa tehtämä, eikä suinkaan toi- mottomuuden Lilassa. Ed. ^Nuortema huomautti aikaisem- mistä anomuksista sekä ettei niistä ole ollut maallemme hymiä seurauksia muista kuin yhdestä ainoasta ja tun nettua on, että marraskuun manifestin syynä oli suuremmaksi osaksi se »nah tama kansanliike, joka silloin nousi oi- keuttaan maatimaan. Masemmisto ei nytkään yhdy anomukseen toimossa, että se tulisi huomioon otetuksi, maan sentähden, että kansan edustajan mel- mollisuus aina ja joka paikassa on puolustaa maansa oikeutta. Kansan oikeus tulee masta silloin huomatuksi kun kansa suuremmalla moimalla kuin tähän asti nousee sitä itselleen maati- maan. Kun meillä on oikeutemme sel- millä on meidän kaikesta määrästä diplomatiasta ja »naltillisuudesta luo- pumalla sanottama sanottamamme oi- keuksiemme puolesta suoraan ja pelkää- mättä. Perustuslakimaliokunta on ol- lut liiaksi maromainen sanoissaan. Se ei ole nähtämästi tahtonut suututtaa hallitusmaltaa. Puhui sosialidemokra- tien mastalauseen sen kohdan puoles- ta ja siihen yhtyen, jossa ehdotetaan mietintöön otettamaksi huomautus edel- listen eduskuntain hajottamisesta, mikä ei ftlinkaan ole perustuslakien hengen mukaista ia jonka kautta eduskuntaa on estetty tärkeästä lainsäädäntötyöstä. Nhtyi myös muissa kohdin sosialistien mastalauseen. Huomalttti miime ai koina tapahtuneista sananmapanden sortamisista sekä ihmetteli, ettei perus tuslakimaliokunta ole koskenut näihin ilmeisiin perustuslain rikkomisiin. Kos- ketteli myöskin kenraalikumernöörin antamia määräyksiä arpajaislupa-ano musien suhteen sekä olisi tahtonut, että maliokunta olisi näistäkin huo- mauttanut. Ed. Koimisto kannatti mietintöä. yleiskeskustelu päättyi tähän. Msityiskobtaisessa keskustelussa eh- dotti ed. Malamaara hymäksyttämäksi sosialidemokratien »vastalauseen n e kohdat, mitkä kohdistu iv at mietinnön marsinaiseen ano- m u k s e e n eli simulle 10 asti. Ed. Mechelin »vastusti ehdotusta ja ed. Maiuio kannatti sitä. 101 äänellä 84 mastaan hylättiin mastalauseen maltiopäimien hajotuksia koskeiva kohta. Huutoäänestyksellä hylättiin »vasta- lauseen se kohta, joka koskee lisäystä mietinnön siihen osaan, missä puhu- taan »vuoden 1878 aseivelmollisuus- laista ja 94 äänellä 88 »vastaan hy- lättiin se »vastalauseen osa, joka kos- kee neumottelua esittelyjärjestyksen muuttamisesta. Kun eduskunta keskimiikkona oli tehnyt erinäisiä päätöksiä kysymyksistä, joita kosketellaan anomuksen liitteissä, keskeytettiin istunto puoleksi tunniksi, jotta ehdittäisiin tarkastaa missä mää' rin ne mouvat »vaikuttaa anoinuksen liitteisiin. Liitteeseen numero 1 ehdotti ed. To- koi, että hyiväksyttäisiin ^vastalauseessa sotilasiniljoonain suoritusta koskeiva osa. Mietintö hymäksyttiin 90 äänellä 71 mastaan. Mastalause on samassa liitteessä olema keisarikunnalle annettujen ase- tusten Suomen asetuskokoelmassa jul- kaisemista Suomen asukkaitten nouda- tettamaksi koskema kohta hylättiin 99 äänellä 85 ivastaan. Päätöölä mastaan panimat ed. Wuo- lijoki ja Malamaara mastalauseen si- täkin suuremmalla syyllä, koska se osot- taa, että eduskunnan perustuslailliset ryhmät omat hyväksyneet suomalaisen puolueen senaatin menettelyn soctomuo- sina. Liitteessä numero 2 olemaa muo- sien 1900—7 sotilasapumaksun suori tusta koskeman »vastalauseen kohtaa ei puhemies katsonut moimansa ottaa ää- nestyksen alaiseksi, koska eduskunta oli samasta asiasta edellisenä päimänä tehnyt päätöksensä toisessa yhteydessä. Mastalauseen Nemanmiljoonain suo- ritusta koskema osa hylättiin 103 äänellä 80 mastaan. Mastalauseen miimeistä »v. 1908 tapahtunutta sotilasmaksun suoritusta koskemaa osaa ei »nyöskäään otettu äänestettämäksi samasta syystä, kuin edellä ollutta. Mietinnössä »vielä jälellä olema luettelo Suomen raha asioita koske- mistä hallituksen toimenpiteistä »oar- sinkin mikäli koskee »vuotta 1908 hy- mäksyttiin keskustelutta. Ainoaan käsittelyyn esitettiin p e- rustuslakiivaltokuunan mietintö Suomen luotsilai- t o k s e n a i j o t u n u u d e s t. a jär- j e s l ä m i s e n sillensä j ä t t ä- mistä tarkoita »vien ano- musehdotusten johdosta. Ed. Sundlon» huomautti, että pe- rustuslakimaliokunta on mietinnössään osottanut, mikä kuulumaton oikeusrikos luotsilaitoksen menäläistyttäminen olisi, miitaten luotsiemme marinaan isän- maalliseen kantaa. Enemmittä keskusteluitta hymäksyt- tiin mietintö, jossa ehdotetaan anotta- maksi, että ehdotus Suomeu luotsilai- toksen muodosta»nisesta menäläiseksi laitokseksi saisi perustuslain mastaisena ja muutenkin turmiollisena raueta. Istunto loppui l /i 11 illalla. Yleisiä uutisia. — Oppitvellvollisuuskysymys. Eduskunnan jäsenille on jaettu minis- terineulvoston kirjelmä ministerimal- tiosihteerille oppimelmollisuusasiasta. Kirjelmässä esitetään ne muistutukset, joita misterineumosto on tehnyt se- naatin ehdotukseen armolliseksi esityk- seksi yleisestä oppimelmollisuudesta Suomessa. Aluksi ministerineumosto huomauttaa, ettei senaatilla ole ollut aloteoikeutta ryhtyä laatimaan esitystä asiasta. Toiseksi »väitetään, että senaatin laatimiin lakiehdotuksiin on sotkettu hallinnollista tietä ratkaistaivia asioita. Sellaisia omat ministerineumoston mielestä oppiaineita, opetuskieltä, kou- lujen luokkien lukumäärää, oppilaiden koulunkäyntiä, maltion osanottoa kan- sanopetuksen kustannuksiin, opetuksen »oalmonnan järjestämistä, ajankohtaa, jolloin laki astuu moimaau y. m. kos- kemat »nääräykset. Kolmanneksi tehdään „oikaisuja" useihin ehdotuksiin m. m. koulun ope- tuskieleen nähden se, että ..äidinkieli"- sanalls ymmärretään menäjän- suo- men- ja ruotsinkieltä. Edelleen huomautetaan, että oppi- melmollisuuden toteuttaminen tarkoite- tussa laajuudessa maalisi niin suuria kustannuksia, että maltiorahaslon ma rat siihen tuskin riittäisiroäU Sen- ivuoksi olisi »varat otettama niistä ma- roista, jotka eduskunta tarkoitukseen osottaa ja »oalliorahasto ottaisi osaa näihin menoihin samalla prosentilla kuin tähänkin asti. Näihin huomautuksiin nähden »»»»- nisterineumosto ehdottaa, että lakieh- dotus on palaulettaiva takaisin senaat- tiin uudelleen laadittmvaksi. Minis- lerineumosto ei ole hamainnut oleman esteitä sille, että ehdotukset halliitolli siksi asetuksiksi yleisestä oppuvelivolli- suudesta ja kansakoululaitoksen kusta»»- »»uksista jätetään eduskunnalle l a u- s u n n o n antamista »varten. — Keuraalikmvernövrin was taus prokuraattorille Muurin murhan johdosta. M. l. proku- raattorin kirjelmän johdosta, jossa pyydettiin kenraalikumeruööriä »vaikut- tanlaau Muurin murhaajan: edesivas- lu»»seen saattamiseksi, on tenraalikuiver- nööri lähettänyt m. l. prokuraattorille se»»raa»van sisältöisen »vastauksen: Miipnrin läänin knmernöörin 4 p. huhtikuuta lähettämä poliisitutkinnan pöytäkirja taloilpoika Oskar» Muurin »nurhasta jätettiin 12 p. huhtikuuta käskystäni 6 p. helmikuuta 1810 an- netun arm. asetuksen 5 i>:n mukaisesti 22:nnen armeijaknnnan esikunnalle asianomaista toimenpidettä »varten pyynnöllä että asian aiheuttamista toimenpiteistä annettaisiin ilmoitus, mikä pyyntö on nyt minun määräyk- sestöni uudistettu. Mainitun tiedjrt saamuttua Teille asiasta ilmoitetaan. Saattaen kirjelmänne johdosta 14 p:ltä toukok. tämän Teidän tietoonne ininä siimalla kehotan Teitä miipymänä lisäksi minulle selmittämään, iittUci pe rusteille» olette katsoneet mahdolliseksi kirjelmässänne 14 p.°ltä toukokuuta niin kategoorisesti mäittää, että soti- lasiviranomaiset muka tässä asiassa omat osottaneet toimin.ian puutetta. — Tulliraja. Senaatti päätti tiistaina Suomen asetuskokoelmassa julkaista keisarikunnassa lvaimassa ole man asetuksen meritullirajan ulottami- sesta 12 incripcrikulman päähän la- himmästä rannasta niin lna '.'teresla kuin sLareStalii» meden ollessa alh.ii- simmillaan. Tällä aineella omat sekä »venäläiset että ulko»naala»set laiivat niiden me-