>.suvsntsinz ksZ-iliuu!'. ll p:nZi R:o 64 IZill Hjlllmar Nordlitig Amotias. Miisikymmentä Vuolta täyttää ensi maanantaina Porin piirin piirilääkäri Hjalmar No rd lin g. Suotakoon meille tämän johdosta oikeus lausua parisen sanaa. Hjalmar Nordling piirilääkärinä on laajalti tunnettu ja suosittu. HS nen monimuotinen kokemuksensa ja kansanomainen esiintymisensä lää kär.ntointaan harjoittaessaan omat hankkineet hänelle suuren luottamus sen kansan keskuudessa. Hjalmar Nordlingin omassa piirissä ja sen ulkopuolellakin on paikkakuntia, joi den asukkaat omat aiman erikoisen huomattamasti kiintyneet häneen lää kärinä ja tarmittaissa matkan Vai moista huolimatta hänen luoksensa saapumat heikontuneelle terveydelleen apua saamaan. Hjalmar Nordlingin kaltainen laa jakatseinen ja monipuolisesti sivisty nyt mies on kumminkin ehdottoman VälttämättömäSti Mirkansa harjoitta misen ohella joutunut, on hän sitie tahtonut tai ei, työskentelemään yh teisten asiain hymäksi ja edistämään mitä erilaisimpien hymien harrastus ten toteuttamista. Niin Raumalla kuin täällä Porissa ollessaan on hän pitkät ajat ollut m. m. kaupungin maltuuston jäsenenä. Valtuusmiesten päätettämiksi kuulu mien asiain käsittelyssä on hän osoit- tanut harvinaisen suurta tietoa, asiain ymmärtämistä ja terämää armostelu- kykyä. Monta suuriarrvoista aja- tusta ja etemää neumoa on hän kun nallisten asiain hoitoon nähden lau sunut ja siten edullisesti maikuttanut syntymiin päätöksiin. Nykyään ei Hjalmar Nordling Porin maltuustoon kuulu, sillä joita kuita Vuosia sitten nuorsuomalaiset ja ruotsinmieliset hänet puoluesyistä sieltä syrjäyttimät. Sittemmin hän ei enään itse halunnut tulla uudelleen Valituksi. Niiden lukuisien johto- ja toimikun tien, komiteain ja seurojen luettelemi nen, joiden toimintaan Hjalmar Nordling niiden jäsenenä on elämöit- täväSti maikuttanut, ei tZSsä yhtey dessä ole tarpeellista eikä Välttämä töntä. Manhassa säätyeduskunnassa kuu lui Hjalmar Nordling kerran Rau man edustajana pormarissäätyyn. Nykyisen eduskuntalaitoksen toimin nan alkaessa olisi hän heti eduskun nan jäseneksi malittu, mutta hän kieltäytyi jyrkästi kolmella ensi ker ralla ehdokkuudesta. Wiime maa leissa hän mihdoin monien innokkai den pyyntöjen johdosta suostui eh dokkaaksi rupeamaan ja olisikin hän lehtori F, O. Rapolan kuoleman jälkeen joutunut edustajana toimi maan, ellei eduskunta olisi myöntä nyt hänelle pyytämänsä Vapautusta. Hjalmar Nordling omaa harmi- naisen huomiokymyn ja tarkan silmän hamaitsemaav, mitä hänen ympäril- jZ«rm kirje. 20. »Kulttuurin harrastuksia". — Erään puheen johdosta. — Her rojen tietoon. — Maaseuluafe mapäälliköille ja sosialistien juh latoimikunnille. Poliifiput- laan meno. On merkillistä, että aina kun täällä alkaa koma aika niin ilmestyy heti henkilöitä, jotka syystä tai toisesta katsomat miltei isänmaalliseksi wel- mollisuudekseen lähetellä ulkomaisiin lehtiin mietelmiään täkäläisistä puo- lue-oloista ja eri puolueiden suhtau tumisesta päimän kysymyksiin. TäStä nyt ei olisi muuta kuin hymää sa nottama, jos maan kumaukset olisi- mat edes likimainkaan oikeaan osattuja. Mutta Harmoin niin tapahtuu. Päin- mastoin muistuttamat useat niistä tunnetun..päimän sankarin" ja „mart- tyrin" surullisen kuuluisaa Danne- brug-juttua. Niinpä on taas muuan Rurik Sa- molox kirjoittanut seuraamanlaisen kyhäyksen berliniläiseen Deutsche Ta- qnzeitung-lehteen: ..Bcbrikomin salainen kiihotuspoli- tiikka on suunnattomassa määrässä mahingoittanut Menäjän sisimpiä elin ehtoja. Sillä Menäjälle ei ole mi kään »vaarallisempaa kuin »vallanku mouspuolueen moitto. Ja juuri kan- saamaltaisuuden moitto on se, jota Bobrikom Suomessa on edistänyt. Hän toimi niin hämittääksensä ruot- stnmieliset. Mutta ruotsinmieliset lään on ja tapahtuu. Erikoisesti on hän elämästi tajunnut ympärillänsä asuman kansan omituisuudet sekä hauskat ja koomilliset luonnepiirteet. Mertarillisesti on hän myös osannut huomionsa esittää sekä suullisesti että kirjallisesti. Pitkät ajat oli hän tilapäisesti runonmuotoisesti ja suo rasanaisesti erinäisissä sanomaleh dissä julkaissut Rauman-murteisia runoja ja kertomuksia, kunneS hän pari muotia sitten kirjailijanimellä Hj. Nortamo julkaisi Varsinaisen murrekertomuskokoelman »M nää, Ta sala Wilkk' ja Hakri Iiro", joka herätti harminaisen suurta ja yksi mielistä mieltymystä ja huomiota. Kirjoittaja saikin siitä maltion kirjai- lijapalkinnon. Uusia murrekertomuksia on Hjal mar Nordling kokoelmansa ilmesty misen jälkeen antanut painettamaksi erinäisiin julkaisuihin, ja yleensä odo telaankin, että hän pian Valmistaisi painoon uuden kokoelman näitä kaik kialla maassamme suosittuja kerto muksia. Juhlatilaisuuksia marten on Hjalmar Nordling silloin tällöin laatinut Ka- lemala- y. m. aiheisia näyttämöösi- tyksiä, jotka todistamat hänen omaa man huomattamasti näytelmäkirjaili jan edellytyksiä. Ja, mikäli olemme tietoomme saaneet, malmisteleekin hän muiden kirjallisten töiden ohella mar sinaista näytelmää. Näytelmäsuomennoksia on hän myös joitakuita aiman hiljattain suo rittanut. Näistä mainitsemme aino astaan »Vermlantilaisten" ja »Appi ukon" suomennokset. Sanomalehtikirjoittajana on Hjal mar Nordling jo kauman esiintynyt kirjoitellen useaan lehteen. Wiime muosina on hän erityisen runsaasti amustanut tämän lehden toimitusta kirjoituksin ja neumoin. Hjalmar Nordling on saamastaan ruotsinkielisestä koulusimistykseStä huolimatta kansallisen liikkeen ja suo- malaisuuden asian harras yStämä. Semmoisena hän luonnollisesti lukeu- wu Suomalaiseen puolueeseen, jonka todellisuuden ja järjellisten syiden pettämättömälle pohjalle perustuman maltiollisen toimintaohjelman hän alusta alkaen on hymäksynyt. Hän onkin miime aikojen Vaihtelemien tuulien Vallitessa horjumattomasti, monen muun huojuessa ja luopuessa, työskennellyt suomalaisten suurmies ten Valtiollisten ja yhteiskunnallisten katsantokantain ohjaamana. Hjalmar Nordling onkin tunnus tettu tämän Vaalipiirin Suomalaisen puolueen johtajaksi. Porin Suoma laisen Nuijan suosittuna puheenjohta jana on hän monet muodet yhden jaksoisesti toiminut saamuttaen Nui jan jäsenten ja täkäläisten suomenmie listen yksimielisen tunnustuksen ja kiitollisuuden. Nuijan toiminnassa on Hjalmar Nordling suorittanut muutenkin suu ren osuuden. Hänen apuansa on kar mittu kaikissa asioissa, pienissä niin kuin suurissakin. Rehellisesti täy tyykin tunnustaa, että 'Nuijan jäse net omat puheenjohtajansa kannetta, maksi sälyttäneet liian paljon tehtä- wiä. Mutta nuijalaiset omat olleet tietoisia siitä, että puheenjohtaja se on se, joka parhaiten ymmärtää ja parhaiten tekee ja siksi he häneen niin paljossa omat Vedonneet. Ja iloista ja luottamusta herättämää on ollut, että Hjalmar Nordling aina on nurkumatta lukemattomat tehtämät Nuijan ja Suomalaisen puolueen hymäksi täyttänyt. Se on ollut omansa toisissakin Velmollisuuden- tuntoa ja toimintahalua terästämään. Vilpitöntä onkin kiitollisuus, jota tämän paikkakunnan suomenmieliset Hjalmar Nordlingia kohtaan tunte mat. Tähän kiitollisuuteen yhtyy harras toimo, että he Vielä kauman saisimat nauttia Hjalmar Nordlingin taitamaa ja innostamaa johtoa. merkitsivät Suomelle järjestystä. Ruotsinmieliset olimat keisarille uskol liset. Suomenmieliset olimat Vallan kumouksellisia, suomenmieliset olimat ja osottoutuiwat olemansa Menäjän Vaarallisimmat miholliset ollen nihi- listien intohimoisia liittolaisia! Ruot sinmieliset olimat ritarillisia, awomie- lisiä laillisen ja Menäjälle määrättö män järjestyksen puolustajia Suo messa joka hetki Valmiita uhraamaan henkensä ja omaisuutensa suuriruhti naan-tsaarin eteen. Suomenmieliset olimat koko oleman yhteiskuntalaitok- sen salaisen omelaat miholliset, wal< miit millä hetkellä hyVänsä lennättä mään ilmaan kaiken menäläisen Ja kuinka suhtautumat Ruotsinruot salaiset tähän. Ruotsalaisen sanoma lehdistön tietämättömyyden takia he eimät tunne ollenkaan mitä kuluSsien takana tapahtuu. Tässäkin kohden peittää distoriallinen kehitys näkö alan. Aärimäinen sanomalehdistö sekottaa kortit hukkaan. Lyhvesti ja selmään sanottuna: Ruotsin, Suomen ruotsalaisten ja Menäjän hallituksen pitää olemaan yksimielisiä maStuSta- maan kopinaa — sitä kolmipäistä kapinaa, jonka nimi on: menäläiset nihilistit, suomenmielinen laittomuus ja sosialidemokratia. Nämä lienemät katkeria sanoja ja useimmille mahdottomia ymmärtää. Mutta on niin onnetonta, että ne omat tosia! Menäjän harrastukset Suomessa omat myöskin ruotsinmie listen. Sen ohella ne myöskin ovat kulttuurin harrastuksia." Niin selmäSti ruotsalaiS-ystämän kynästä kuin ylläolema „totuuS" on kin lähtenyt, ei se näytä tyydyttämän edes Hbl:iakaan, saatikka sitte muita. Ja katkeria pillereitä siinä ruotsalai sille tarjotaankin. Miisikymmen-muotiaalle johtajalleen he samoinkuin tämän maalipiirin kaikks suomenmieliset sydämmelliset onnentoimotuksensa lausumat. Niihin onnentoimotuksiin tämän lehden toimituskin pyytää kunnioit taen saada yhtyä. Suomen asm Ivalta- kulllmdulllmssa. TiiStaipäiwä» iltaiStmuto. (Jatk.) Bobja n s ki osoittaa, että Suo men kansa lojaalisen esiintymisensä takia aina on nauttinut Menäjän hallitsijoin suosiota, mutta 1880-lu- mulla alkoi Menäjän hallitus antaa Suomea ivastaan joukon asetuksia, jotka rajoittivat Suomen oikeuksia. Tästä ajasta lähtien on maan asema yhtämittaa huonontunut. Nyt on ky symys lainsäädännöstä, joka synnyt- tää kuilun hallitsijan ja maan Välille. Järjen ääni maatii kysymyksen rat- kaisua yleistä lainsäädäntötietä, siis toisin sanoen, että se ratkaistaan Suo men waltiopäiwien kautta. Tätä lail lista tietä ei ole käyty ja ainoa keino tästä pulasta pääsemiseen on ehdo tuksen hylkääminen, se kun loukkaa Suomen kansan pyhimpiä oikeuksia. (Kättentaputuksia masemmalta, sihinää oikealto). M ark o m 2 miittaa siihen, että jo 10:nnellä muosisadalla suuri osa Suomea kuului Suur-Nomgorodille ja seuraamien 6 Vuosisadan kuluessa oli suurin osa maata oikeaoppinen, mutta nyt kärsii sortoa sekä suoma laisten että ruotsalaisten puolelta. Tässä ei niinmuodoin ole kysymys mistään Valloitetusta, waan ainoas taan uudelleen yhdistetystä alueesta. Mitä tulee Porvoon aktiin, katsoi puhuja, että ne suomalaiset, jotka ot- tiwat Pormoon maltiotekoon osaa, olimat pettureita ruotsalaista kumn- gastaan kohtaan. Järjetöntä koko naan on perustaa mitään oikeuksia sellaisiin päätöksiin, jc,ita joukko pet tureita on tehnyt. Suomalaiset, jotka ennen pettimät Ruotsia, pettämät nyt Menäjää. Todistukseksi tähän esittää puhuja erinäistä miime vuosisodallo sattuneita tapahtumia. Lukien sitten erään Bobrikomin kirjelmän sanoo Markom, että kaikki ulkomaalaisten Vastalauseet omat ostetut suomalais ten rahoilla ja että niitten oikea paikka senmuoksi on paperikorissa. Markom tulee siihen loppupäätökseen, että teh täisiin parhaiten, jos heitettäisiin koko Suomen paperiroju Menäjän kan sallisen tyytymättömyyden palamaan uuniin ja pakotettaisiin Vähäinen aasialainen kansa Menäjän lakien alaiseksi. Lutshitski lausuu, että ehdotus Viittaa sederatiimiiseil liittomaltion lainsäädäntö järjestelmään sekä katsoo, etteimät nämä Viittaukset oikeuta laki ehdotusta. Kääntyen oikeistoon Va rottaa Lutshitski sitä sen pakkopolitii- kasta, joka ei tule luomaan mitään hymää Suomelle. Bokromski 2 katsoo Välttämät tömäksi kysymyksen Viemisen takaisin oikeuden kentälle. On mahdotonta kulkea lokakuulaisten tietä, sillä he omat jo uhranneet Menäjän konfti- tutsionin orjamaisen epäoikeudellisen ja halmeksuttaman politiikkansa kautto ja he omat nyt malmiit syöksymään Suomen konstitutsionin kimppuun. Ei moida antautua tälle tielle, maik kakin yksinmaltainen hallitus maatii silä uhaten hajottaa duuman. Tämä häpeälyö on tuhatmuotisen orja kult tuurin ja lakeijavallan hedelmä. Mut ta älkää herättäkö Menäjän kansaa, sillä jos se herää, niin ramiStaa se hartioiltaan sen raskaan taakan, jonka te nyt tc.hdotle laskea mapaan Suo men kansan niskoille. Sosialidemo- Jkämintä jutussa on se, että ulko maiden yleisö tällaisten maamme olo jen kumausten nojalla saa kokonaan kieron käsityksen asiasta, — joS nim. se näihin kumauksiin enää luottaa. Miime päiminä on maan pääkau pungissa Vieraillut ruotsinmaalaista ylioppilasnuorisoa. He omat saapu neet tänne Suomen ruotsiapuhumien ylioppilaiden kutsua seuraten Vierai lulle. Heidän isäntänsä, nämä mei dän maan hienoston lapset omat tie tysti heitä kestinneet ja heille juhli neet, niinkuin hywä tapa maatii. Juhlatilaisuuksissa on myös pidetty puheita, kuinkas muuten. Mutta mi tä omat nämä puheet sisältäneet? Niissä on tehty selmää Suomen »ruotsalaisten" täällä osakseen saa masta suomenmielisten ..sorrosta" j. n. e. On sanottu m. m. tähän ta paan: Suomen ruotsalainen mäestö on miime aikoina käynyt symentämään ruotsalaisuus-tunnettansa. Se on tul lut symemmin tietoiseksi asemastaan germanilaisen simistyksen etumartija- na täällä. Se on toinen tunne ja toinen ihanne kuin Runebergin ja Topeliuksen ja heidän aikalaistensa. Ruotsalaisten tässä maassa on ollut pakko oikaista selkäänsä, asettua Vas tarintaan suomalaiselta taholta tule mia häikäilemättömiä hyökkäyksiä maStaan, samoin kuin Välttää niitä polyyppi-kouristuksia, jotka uhkaamat kuristaa ruotsalaisen kulttuurin. Hei- kraatit äänestämät ehdotuksen poista mista päimäjärjestyksestä, sillä se loukkaa Menäjän ja Suomen perus tuslakeja. Maslennikom pitää lakiehdo tusta Suomen kansanedustuksen pe rusteitten murtamisena, jota ei mi kään Välttämättömyys maadi. Aksi- tyisten seikkain perusteella ei saa riis tää kokonaiselta kansalta oikeuksia, jotka sille keisarit owat lahjoittaneet ja jotka Vuosisatain historia on py hittänyt. Parooni Meyendorss maStaa Markon? 2:lle erääseen persoonalliseen kysymykseen. Esittelijä, kreimi Bennigsen te kee yhteenmedon keskustelusta ja kan nattaa Valiokunnan mietintöä. yleiskeskustelu päättyi tähän. 199 keskustan ja oikeiston äänellä 116 oppositsionin ääntä Vastaan hy lätään sosialidemokraattien ehdotus lakiehdotuksen poistamisesta päimäjär jestyksestä perustuslain Vastaisena ja menemänä yli duuman toimimallan rajojen. Äänestyksen suhteen lausuu parooni Fölkersahm, että ehdotuksen hymäksy- misellä rajoitetaan hallitsijan oikeuksia ja muutetaan perustuslakia. Makuu tettuna monarkistina ja Vanhoillisena parooni Vastustaa hallitsijan oikeuk sien rajoittamista ja duuman oikeuk sien laajentamista, jonka muoksi ei pidä myöskään lakiehdotusta loimot tamalla. «Meistä liikettä salissa). Guljkin maitokunnan talonpoi kain nimessä ei pidä mahdollisena äänestää pykälittäiseen keskusteluun siirtymistä mastaan. R o s a n o m lukee, että hän tulee äänestämään lakiehdotusta mastaan, joka ei ole lain mukainen. Miljukom ilmoittaa, että kade tit, progressistit, puolalainen ryhmä ja muhamettilainen ryhmä katsoen, että lakiehdotus on selmästi mastoin perustuslakeja, on juhlallisten sitou musten rikkominen ja mastoin suo malaisten kansallista oikeustuntoa sekä tuottaa Vahinkoa Menäjän kansan oikeustunnolle, pitämät lakiehdotusta sellaisena, jota ei moida hyväksyä, katsomat mahdottomaksi sen paranta misen osittaisilla korjauksilla ja äänes tämät yksityiskohtaiseen käsittelyyn siirtymistä mastaan, mutta asettuen ehdottomasi! kielteiselle kannalle omaa matta mitään toimoa lakiehdotuksen parantamisesta ottamat osaa yksityis kohtaiseen käsittelyyn selmittääkseen edelleenkin poliittisten suunnitelmain täydellisen konkurssin. (Kättentapu tusta Vasemmalta), Lja h nits ki ilmoittaa, että työ- läisryhmä äänestää yksityiskohtaiseen käsittelyyn siirtymistä mastaan ja haluamatta olla osallisena rikokseen Suomea mastaan ei tule ottamaan osaa yksityiskohtaiseen käsittelyyn. Famorski ei pidä mahdollisena laskea kättänsä perustuslain rikkomi seen, olipa se sitten kenen tahonsa. Ba siljevits h lausuu, että Me näjän talonpojille on häpeällistä ää nestää lakiehdotusta ivastaan, joka on tarkoitettu suon.alaisten ja »venä läisten oikeuksien tasottamiseksi. Fomkin talonpoikaisnaisionalis- tien nimessä puoltaa lakiehdotuksen hymäksymistä ja lausuu, että vasem- mistolaisille on häpeällistä puolustaa suomalaisia. Kreimi Um aro m termehtii duu- man oikeuksien laajentamista, mutta ei halua olla tekemisessä niitten kans sa, jotka miemät kokonaisen kansan hirsipuuhun. Markom 2 näkee esilläolemassa ehdotuksessa ei duuman oikeuksien maan welwollisuulsien laajentamisen, ei hallitsijan oikeuksien rajoittamisen, maan lisäämisen. Puhuja tulee ää nestämään ehdotuksen hyväksymisen puolesta. (Kättentaputuksia oike»lto), Purishkemitsh lausuu, että tämä historiallinen yö osottaa, että duuman paras osa on kansallisen yl peyden ja kansallisen oikeudentunnon dän on ollut pakko yhdistyä ja tun kea syvemmälle omaan perustukseensa. Tämä mieliala ja kehitys se myös on saanut heidät pyrkimään kiinteäm- pään yhteyteen Ruotsissa asumain heimolaistensa kanssa. Noin häikäilemättömän parjaustul- man saattaa ainoastaan täkä läiseen ruotsalaisuustunieeseen symen- tynyt „siwistyksen edustaja" julkisessa puheessaan, ja mielä enempi — Vie raan maan ylioppilasnuorisolle o- masta kansastaan lausua. Sitä ei totta totisesti, olkoonpa että olot olisimat kuinkakin kärjistyneet, tee minkään muun maan mies. Mut ta Suomen ruotsalainen tekee! Tuo ylistetty germaanilainen simistyS on etumartijansa siihen määrään ..simis- tänyt!" On todella onni maalle, että sama simistyS ei ole laajemmalle le- minnyt. Ja keitä omat nämä tämän maan ruotsalaiset, jotka omat olleet pakoite- tut oikaisemaan selkänsä suomalaisia mastaan? He omat, se on tuhan nesti sanottu, kansastaan Vieraantu neita, läheS järjestään saman suoma laisen kansan lapsia, jota maStaan taistelemat. He tietämät, mutta ei mät tahdo tietää, että heidän esiman- hempansa omat suomalaisia. He ei mät moi tunnustaa tätä, eimät keh taa. He häpeämät sukuansa ja kote jansa ja siksi he saattamat Vieraan tua tälle kansalle, jota heidän, joS tässä maassa tahtomat elää, tulee Palmella ja jonka simistämiseksi hei dän yksissä neumoin suomalaisen yli- läpitunkema sekä lausuu lopuksi: Ter- me itsemaltainen tsaari ja menäläinen Menäjä! Alistukoot toisrotuiset sen alle! (Kättentaputuksia oikealta). Kropotom ilmoittaa, että ma- semmistolaistalonpojat tulemat äänes tämään lakiehdotusta mastaan. Gegetshkori lausuu, että aino astaan loogillisesti kokonainen poliit tinen akti moi tehdä maikutuksen ja tunnustaen, ettei sosialidemokraattien osanotolla yksityiskohtaiseen käsitte lyyn moi olla käytännöllistä merki tystä, ilmoittaa, että tänä historialli sena hetkenä, jolloin mäkimaltaa teh tiin Suomen kansalle, sosialidemo kraattinen ryhmä ei woi jäädä istun tosaliin. Sosialistit lähtemät istuntosalista. Klo 1 yöllä hymäksyttiin esitys yk sityiskohtaiseen käsittelyyn siirtymi sestä 196 keskustan ja oikeiston ää nellä 105 oppositsionin sekä Jtäme- renmaakuntain edustajain, Homja komin, Shidlomskin ja Famorskin ää niä mastaan. Keslitoiiko» päitväiStxnto. Päiväjärjestyksessä on Suomea koskeman lakiehdotuksen yksityiskoh tainen käsittely. Sosialidemokraatit ja työläisryhmään kuulumat omat poissa istunnosta. Lakiehdotuksen ensimäisen osan suh teen ilmoittaa Miljukom, että yksityiskohtaisessa käsittelyssä tulemat kadetit jatkamaan lakiehdotuksen mah dottomuuden toistamista. Maliokun- nan mietinnön lähtökohdan, ettei laki ehdotus sisällä mitään uutta, kumoaa ensi osan ensimäiset sanat. Selitys- kirjelmä kohtelee kysymystä toisin osottaen muutosten mälttämättömyyt- tä ja selittäen, että Suomen lakeja maimaa epätäydellisyys ja senmuoksi omat vastaamat muutokset Välttä mättömät, mikä tunnustetaan suoma laiseltakin taholta. Miljukom todis taa suunnitellun muutosjärjestelmässä kun on täydelleen syrjäytetty yritys löytää järjellinen keskitie ja ehdotus on tähdätty Suomen autonomian tuhoamiseksi. Kuitenkin omat toiset ratkaisutamat mahdollista, jos otetaan huomioon Suomen senaatin 1907 esittämä hallitusmuoto ja lopuksi Haritonomin komitealle esitetty mas- taehdotus, jossa myönnytykset suoma laisten taholta on ulotettu äärimmäi syyksiin. Mutta tämä lakiehdotus ei ole maltiomiisauden muistomerkki eikä se ole määrällinen teidän mzs- tustajillennekaan, sillä se ei tule elä mään. (Kättentaputuksia masem malta). Hymäksytään ehdotus puheajan rajottamisesta 10 minuutiksi. Rodits h eV ei näe siinä kiireel lisyydessä, jolla lakiehdotusta aje taan, urhoollisten typeryyttä, vaan sellaisten typerien urhoollisuutta, jotka omat Valmiit 10 minuutissa hämittämään Suomen Valtiosään nön. (Kättentaputuksia masemmalta). S h ets h k ov mustaten parooni Fölkersahmin eiliseen puheeseen katsoo, että se suuri asia, jonka duuma täytti eilisenä historiallisena, rv^lkeanpuh- taana yönä, ei anna duumalle min käänlaisia perusta:vw tehtäviä. Duu ma täytti vain velvollisuuten'a, jonka hallitsija sille oli antanut ja joka poisti Suomelta sen onnetto muuden, joka uhkasi sitä yleisvalta- kunnallisen lainsäädännön järjestyi- sessä mallineen epäselmyyden takia. (Kättentaputuksia oikealta). Esittelijä tekee yhteenmedon keskusteluista. Ensimäinen osa hymäksytään kes kustan ja oikeiston äänten enemmis töllä. Ensimäisessä pykälässä lakien sää tämisjärjestyksestä Suomen kysymyk sissä, jotka eivät koske ainoastaan maan sisäistä asioita, vaan myöskin erityistä lainsäädäntöjärjestelmää sisäisiä asioita marten, osottaa Mil jukom, että tämä lakiehdotuksen pykä lä on mastoin perustuslakien 2 §:ää ja erittelemällä 1 tz.n sanamuodon oppilasnuorison kanssa tulisi työtä tehdä. Suunnaton onnettomuus on maalle, että sen omat kp set taistelemat kan saansa mastaan siinä määrin, että moimat sitä mastaan kantaa määrää todistusta. Siihen Viisaaseen mietelmään joka sanoo: ..ellei joku edisty, niin se taan tuu, kohdallaan ei mikään moi pysyä", pyytäisin tällä kertaa kiinnittää pori laisten mieliä. Täytyy näet myön tää, niin malitettamaa kuin se onkin, että kaupunkimme ei edisty, ei aina kaan siinä määrin kuin olisi suota- maa, maan tahtoopa tuo taantua useallakin eri alalla. Mistä se joh tuu ja on johtunut, sitä kaikkea olisi mahdoton näin yht'äkkiä sanoa, niin, ja onhan niitä syitä aikojen kuluessa esiin tuotu. On paljokin. Epäile mättä on yhtenä nurjana puolena sekin, että täälläpäin on suoraan sa noen itsepintaisesti Vastustettu maa laisten toimomuksia ja tarpeita. Tun nustetaan tämä maan suoraan ja peittelemättä, sillä sitä on tapahtunut monella tamalla. On kyllä toimittu »parhaan ymmärryksen mukaan", mutta tuo paras ymmärrys on ajan pitkään maikuttanut epäedullisesti kau pungin liike-elämään. Muistetaan esim. niitä monia tieriitoja, joita on käyty. Juuri tällaiset ja monet muut seikat omat Vieroittaneet maalaiset meistä niin tyyten, että liike-elämä Porissa näyttää kuihtumistaan kuih- tulee hän siihen loppupäätökseen, että siltä puuttuu juridinen ajatus, että sillä ei ole lain luonnetta ja ettei se sisällä minkäänlaisia normeja, jonka Vuoksi se on poistettama. Esittelijä mastaten Miljukomille kannattaa lakiehdotuksen sanamuotoa ja pykälä myöskin hymäksytään sel- laisenaan. Mäliajan jälkeen ryhdytään 2 :sen tz.n käsittelyyn. Ennen sitä hylätään 2 oppositsioonin tekemää ehdotusta, jonka jälkeen oppositsiooni poistuu salista. Useat natsionalistit ja oikeistoksi- set asettumat oppositsionin paikalle. Guljkin termehtii koko pykälää wa- liokunnan esittämässä muodossa, joka asettaa suomalaiset tasa-armoisiksi kaikkien muitten kansalaisten kanssa yleismaltakunnallisiin melmollisuuksiin nähden. Esittelijä, mastustaen Ler- chen, Kapustinin ja Anrepin keskus, telun kuluessa tekemiä ehdotuksia, puolustaa toista pykälää maitokun nan ehdottamassa muodossa. Ilman keskustelua hyväksytään 2 §:n yleinen osa. Sen eri kohdista äänestettiin erikseen, jolloin keskuste- luSsa tehdyt ehdotukset tulimat hylä tyiksi. Koko luettelo yleismaltakunnallisen lainsäädännön alaisista asioista hy mäksytään maliokunnan ehdotuksen mukaisesti. 3 tz:n suhteen, jossa säädetään, että luettelon 2 H:ssä mainittujen lakien ja asetusten muuttaminen ja täyden täminen toimitetaan yleiSmaltakun- nallisessa lainsäädäntöjärjestyksessä, ehdottaa Anrep täydennettämäksi siten, että luettelon muuttaminen ja täydentäminen moi tapahtua yksin- omaan hallitsijan alotteesta. 3 8 hymäksytään Anrepin ehdottamalla oikaisulla. Sen jälkeen hymäksytään keskuste lutta maliokunnan ehdotuksen mukai sesti ensimäisen osan muut jälellä olemat pykälät. Kello ö iltapäivällä lopetetaan Suomea koskeman lakiehdotuksen kä sittely ja duuma siirtyy muihin päi- mäjärjestyksessä oleviin asioihin. Oppositsiooni palaa takaisin istun tosaliin. Miljukofs jättää kadettien, progressistien, muhamettilaisten ja puolalaisten puolesta duumalle eri tyisen selityksen syistä oppositsioonin poissaoloon ja sen kieltäytymiseen ottaa osaa Suomea koskeman lakieh dotuksen yksityiskohtaiseen käsittelyyn. Selityksessä tehdään yksityiskohtaisesti selkoa lakiehdotukjen käsittelyn kulusta maliokunnaSsa ja sitten duumassa. Puhuja syyttää Valiokuntaa ja duu maa kiirehtimisestä ja niistä puhu- jain oikeuksien loukkaamisista, jotka tekemät ehdotuksen asiallisen käsittelyn mahdottomaksi. Tällaiseen kansan eduskunnalle arvottomaan tekoon ei oppositsiooni ole moinut ottoa osaa, jonka muoksi se jättää enemmistön kannettomaksi koko edesvastuun, jonka se sellaisella amuliaisuudella on otta nut päälleen. Oppositsiooni on täyt tänyt velvollisuutensa, ainoa moite, joka sitä mastaan moidaan tehdä, on se, että se on odottanut liian kauan ja sumainnut liian paljon. Mutta oppositsioonin omatunto on puhdas, se ei moi estää tekeillä olemaa lait tomuutta, mutta se on tehnyt kaiken kiinnittääkseen yleisen huomion siihen ja leimaukseen sen alkuunpanijat ansionsa mukaan. — Jos ei olisi hyvää imraStoa huhuja, puolelsi tosia ja puoleksi vääriä, mitä silloin kielilakkarit teki sivät. — Haliburton. — Olkaamme siinä uskossa, että oikeus antaa voimaa, ja tässä us kossa uskaltakaamme tehdä melvolli- suutemme sikäli kuin ymmärrämme. — Lincoln. tuman ja siirtyvän naapurikaupun- keihin. Täällä omat asioissa kohta ainoostaan ne, jotka eimät moi men nä »Tampereelle suurukselle" sentäh- den, että matka maksaisi enemmän kuin siitä syntyvä hyöty tekisi. Ma- littaa täytyy tcdellakin että liike kuih tuu. Olisi siis sen estämiseksi kaikin mokomin luovuttava jarrutuksesta ja rynnistäen työnnettämä liike-elämää eteenpäin. Että sitä ei edes mielä nyt tehdä, sitä osottaa osaltaan seu raama Kiukaisissa asuman kaimani minulle lähettämä pistopuhe. Suu resti kyllä epäilin sen julkisuuteen tuomista, mutta päätin lopulta pai nattaa tuon, että herrat saamat näh dä mitä maalla heidän töistään tuu mitaan. Kirje kuuluu kuin seuraa: »Herra Jussi Porilainen, Pori. Kiukaisten puhelin on jo aikoja sit ten tehnyt lakon Poriin päin. Tämä senmuoksi, ettei ole sitouduttu niihin suuriin maatimuksiin, joita sähkö maatii kiukaiSlaisilta, ennenkuin kul jettaa puheluja Poriin. Ja osaahan sähkökin tehdä lakon, joS ei sen maa- timuksia tyydytetä. Uhkaapa mielä lakata lennättämästä puheluja Rau mallekin. Ja kun näin käy, niin sil loin, kaima-kulta, saamat kiukaislaiset maan keskenään jutella omia asioi taan. Raumalle toki päästänee Vä hemmillä maatimuksilla ja halmem- millä kustannuksilla. Ja tuntuupa siltä kuin olisi paras jättää rauhaan porilaiset ystämämme, liikemiehet ja muut, ja suunnata liikeyhteys Rau malle, sillä onhan sielläkin kaikkia, mitä tarvitaan jokapäiväisen elämän tarpeiksi. Kun porilaisten ei kerran Mm ^ ZiimNi, Ali?^aiawi5to Tun'ch-'. Eerikinkatu 8. Puh. 464. Omistajat: Honnoileudennotario Wan',v !iiwl ja Hvivioikeuden- laususn -Äanter- >s>aarinjoki. slSÄ «M. Suomen loppu". Duuma hymäksynyt kolmannessa luke misessa laki- ehdotuksen. Kuomen eäuskunta määrätty malitsemaan Z jäsentä waltakum!anllkuw08loon ja 4 jäsentä »tuumaan. Maltakunnanduuman eilisessä päi- mä-istunnossa jatkettiin Suomea kos keman lakiehdotuksen yksityiskohtaista lukemista. Aluksi oli saapumilla ai noastaan 160 duuman jäsentä. Lakiehdotuksen toinen osa hyväk syttiin keskustelutta maliokunnan mie tinnön mukaisesti. Siinä määrätään Suomen eduskunnan toimitettavaksi kahden jäsenen maali maltakunnan- neumostoon kolmeksi muodeksi ja nel jän jäsenen maali duumaan. Lakiehdotuksen kolmas osa, jossa puhutaan näistä maaleista johtumien menojen kormaamisesta Suomen mol- tiomaroilla sekä näiden jäsenten elan to- ja matkakulujen kormaamisesta, hymäksytään niiinikään keskustelutta. Sen jälkeen päättää duuma kiireel lisenä käsitellä lakiehdotuksen kolman nessa lukemisessa. Sitten hyväksy tään lakiehdotus pykälä pykälältä. Mäliajan jälkeen äänestetään laki ehdotuksesta kokonaisuudessaan. Sitä ennen ilmoittaa 12 lokakuulaista pi dättyvänsä äänestyksestä, jonka jäl keen lakiehdotus hyväksytään kokonai suudessaan 164 äänellä 23 vastaan. Kun päätös on julistettu, huutaa Puritshkemitch paikaltaan lati naksi : Luomen loppu!" Uurjehdusseumin ti- put menäläismalli- M H. M. Keisari on Menäjän meri ministerin esittelyn johdosta suvain nut käskeä, että kaikkien mmdsn pur- jehduSklvbien ja purjehdusseurain paitsi Keis. Pietarin purjehduskin bin ja Neman pursikluliin aluksille on, nykyisten perälippujen sijaan, mah- mistettama sen perälipun mallin mu kaiset liput, jota käyttää Nevan pur- siklubi, jolloin viimemainittujen lip pujen yläkulmassa lipputangon mie lessä pitää olla kumattuna Menäjän kansallislippu sekä sen alla alakul massa sen kaupungin tahi sen läänin maakuna, missä minkin pursiklubln tai purjehdusseuran kotipaikka on, taikka mihin se aiotaan perustaa. Käsky tultanee piammiten julkaise maan Suomen asetuskokoelmassa. — Rautatieanomxkset. Edus kunnan anomuksista uusien rauta- teitten rakentamisesta on maadittu se naatin lausuntoa. kannata kuunnella puhelujamme muu ten kuin hyvästä maksusta, niin ajat telemme antaa heidän olla rauhassa, miksipä heitä tahdomme maimata. Suuntaamme Raumalle, tuonne yhä edistymään liikekaupunkiin asiomme, koska raumalaiset suopeammin otta- mat sanottamamme mastaan. Tai, jos mieli Poriin päästä, niin olisi aika nyt jo kaikkien maalaisten, joi den puhelinjohdot menemät Poriin, liittyä yhteistoimintaan ja perustaa oma telefooni-keskusasema Poriin, Eiköhän näin päästäisi halvemmalla. Tässä maan tarmitaan hyvää tah toa ja vksimielisyyttä maalaisten puo lelta. Asia olisi pantama alulle ja johdonmukaisesti saatettava hyvään loppuun. Jonkun ..tilastomiehen" olisi numeroilla osotettama, mitä täl lainen oma keskusasema tulisi maksa maan ja millä summalla maalaisia, joilla on oma johto Poriin, olisi ra sitettava. Ehkä moisit Sinäkin, Jussi, jota kin tehdä asian eduksi? Meljeydellä: Kiukaisten Jussi." Katkeraa hapatusta uhkuu kirje koko naisuudessaan, eikö totta? Ei mikään ihme silti, maikka tuntuukin karvaalta, kun täälläpäin asetetaan niin suuret maatimukset, ettei niiden suorittami nen käy laatuun ja sen muoksi on luomuttama niinkin tärkeästä yhtey- destä, kuin puhelimesta. Porin tele- sooniyhtiö möisi tietysti tässä saoda parannuksen aikaan, joS se tahtoisi. Hhtiölle, joka muistaakseni jakaa Vuo sittain tuntumat Voitot, ei syntyisi isoakaan maikeutta, maikka se koit- taisikin mukautua edes pahimmissa tapauksissa. — M««toSehdot»kfia posti- osot»Sliikkeesee» G«o«essa. Keisarikunnan sisäasiainministeri on ehdottanut, että Suomen postioso- tuksia koskemat määräykset muutet taisiin siten, että Suomessa maitoisiin postiosotusmaksut suorittaa, samoin kuin Suomen ja keisarikunnan mäki sessä poStiosotusliikkeeZsä, myöskin Menäjän rahassa sekä periä joko Suomen tahi Menäjän rahassa. Tämän ehdotuksen johdosta on ken- raalikumernööri pyytänyt senaatin lausuntoa. Senaatti ei ole puolta nut ehdotusta kokonaisuudessaan, sillä kurssin muutokset tulisivat vai^ keuttamacn sen toteuttamista. — Ka«»e majestettiriZvk seSta on määrätty nostettavaksi Jyväskylässä ilmestyvää sosialide mokraattista sanomalehteä »Sorretun Moimaa" mastaan lehdessä 30 p:»ä maalisk. tänä vuonna olleen mal- lankaappausta koskeman uutisen joli- dosts. — T«ome» waltioko»ttoriu ylitirehtöSrille, senaattori I. K. Paasikivelle on senaatti myöntänyt kesälomaa elokuun ajaksi. M 11 !>, — Walt«»sto« koko»sta mii- me torstaina ei voitu pitää kun saa pumilla oli ainoastaan 18 valtuuS- miestä. Esityslistalla olleen 10:nne?' asian, joka koski m. k. 30 p:nä tääUu pidetyssä kokouksessa junain kiilkujär. jestyksestä Porin radalla lausuttujen toivomusten hyväksymistä ja perille saattamista, katsoivat saapuvilla olleet valtuusmiehet kumminkin kii reelliseksi, koska tiedettiin että rauta tiehallitus ratkaisee asian t. k. alku päivänä. Tämän muoksi päätettiin asia saattaa iista-ääneityksen avulla päätölseen. Äänestettäessä läsnäolleet valtuusmiehet hyväksyivät toivo mukset sellaisinaan j2 päättivät viit taamalla valtuuston aikaisemmin asiassa esittämiin näkökohtiin lähet- tää toivomukset rautatiehallitukselle. Jotta päätös olisi täydellinen, pää tettiin äänestyslistaan merkityttää tarpeellinen määrä maltuusmiesten ääniä. Päätöksen tarkistaminen pää- tettiin toimittaa ensi kokouksessa, jvka sopimuksen makaan pidetään ensi tiistaina t. k. 14 p:nä. — Eläke. Ratamestarinleskelle Emma Böljalle Porista on myön^ netty 200 markan vuotuinen eläke, lukien tammik. 1 p:stä 1910, niin kauvaksi kun hän leskenä elää. - Pori» Käsithtläis- ja teh tailijayhdiStyksev koZo»tsessa eilen illalla »valittiin johtokuntaan, paikkakunnalta poismuuttaneen Ver hoilija O. A!. Sevin tilalle, seppä W. Broselt. Teollisuudenharjoittajain kokoulscen, joka pidetään Oulussa 25, 26 ja ^7 p:nä heinäkuuta, valittiin edustajiksi kultaseppä Isak Saha ja kirjansitoja I. Honkanen sekä voralle puuseppä E Malm ja maaleri E- E'ff. Teollisuuskoulun iohtotuntacni va littiin hra Isak Saha ja varalle teh tailija K. F. Jakcdsson, mo!?mm^t uu delleen. sekä eronneen rakennusmes tari A. Fagerholmin tilalle kirjan- sitoja I, Honkanen. — Kaksi 4VV «kun suuruis ta ulkomaamatkastipesdiä päätn Porin Käsityöläis- ja tehtail.jayhdis- tyksen johtokunta eilen iltana pitä mässään kokouksessa julistaa nuorien kyvykkäiden sällien haettavuksi. S'i- pendin saajan tulee opiskella amma- Toivottavasti yhtiö ottaakin asian mielä harkittavaksensa ja koettaa saa da sopimuksen aikaan kaupurqin cdu?!- kin tähden. Sillä, niinkuin a!u?sa jo miittasin. ei Porin lnkc-elämä to dellakaan saisi enää laantua. Ilolla sopii tervehtiä sitä toimen- pidetiä, joka suuren maailman tapaan Porin rautatienasemallakin on otettu käytäntöön, että nim. »kansanmaelluS- päivinä" ei asemahuoneeseen lasketa joutilasta mäkeä. Sama tapa pitäisi kiireesti tulla käytäntöön myös maa- seutuasemilla. Siellä joutomäki on ainoastaan matkustajain maimana. Kun esim. tulee asemalle, ovat siellä istuimet ahdinkoon asti »ylösotetut" ja matkustajat, jona marten niitä kai on tehty, saavzt seistä. Asian pyydän pitemmittä puheitta sulkea asemapäällikköjen huomioon. Sosialistijärjestöjen, heidän ihan ne-, nuoriso- y. m. liittojensa huo- mioon taas sulkisin kaikki renkipojat y. m., jotka etenkin pyhäpäivinä maalaisasemilla oleilemat. Pitäisi maikka kauhan kanssa ajaa heihin sen Verran simiStyStä, että jättäisivät ilmoille tuomatta epäsiveelliset loilo- tuksensa, viliellyksensä y. m. sillä ase- mahuoneita ei ole kaiketikaan tarkoi tettu heidän konserttisaleikseen. Mielä sopisi iltamissa ottaa sen merran tanssin lomaa, että möisi heille luen noida asemahuoneiden pöydillä islu- misesta. Se olisi hymin termeellistä ja tarpeellista. Ehkä painatte tämän