l^uvsntsina kvinSlcuui: 3 p:nS «o 7S — lSia »ööri käskenyt nimismiehen hankkia näille sotilaille asuntoja siksi aikaa kun he majailemat Tyrmäällä. Ni- miSmies on käskyn mukaan jakanut tulossa oleman sotamäen majoituksen kolmen sikäläisen talon kesken, ilmoit taen niiden haltioille ainoastaan kuinka monta miestä ja hemosta ku hunkin taloon sijoitetaan. Tämä ratsumäenjoukkue kuuluu oleman matkalla Lahdesta käsin. Aikooko se asettua Poriin tai jatkuu ko sen matka täältä edelleen, siitä ineillä ei toistaiseksi ole tietoa. Myöhemmin saimme kuulla, että että Ulmilau piirin nimismiehelle on niinikään saapunut samallainen il- motus. Sen mukaan pitäisi 22 p. p kesäk. 7 p. heinäk. (m. l.) »väli senä aikana tänne saapua yleisesikun nan upseereja esikuntapäällikön joh dolla. Tarkemmin määritellen kuu luu komennuskuntaan 2 upseeria, zoista toinen kenraali ja 5 sotamiestä sekä lv ratsuhemosta. Komennus- kunnan päämääränä on tämän ilmoi tuksen mukaan Kull aa, jossa se tulee pitämään »kenttäratsas tuksia." Määräyksessä sanotaan edelleen, että yleisön tulee antaa heille ei ainoastaan huoneita ja ruo kaa, maan myöskin maksusta kyyti ja hemosen ajokaluja. -i- Eilinen „Uusi Aura" kertoo: „Wenäläisiä sotilashenkilöttä, ni mittäin 1 upseeri, 1 santarmi ja 3 rakuunaa saapui alkurviikosta Pai mioon, joSta he keskimiikko-aamuna Nhtimät Kyröön saapuen sinne saman piimän illalla. Kyröstä jatkoimathe matkaansa eilen aamulla Oripään kautta ja scapuimat illalla Mampu- laan ja lienemät he matkalla Poriin". Torstaina klo 3 aikaan i .p. saa pui Urjalasta Punkalaitumel- I e 4 kasakkaa ja päällikkö. Joukku- etta seurasi kuormamaunu erään Urjalan miehen kyyditsemänä. Oltu aan yötä Punkalaitumella, lähtimät he aamulla edelleen matkalle ja kul umat Eurajoelle päin. » Raumalle saapui eilen klo 12 a p. neljä kasakkaa niiden joukossa yksi upseeri. Kaupungin tullissa oli heitä maStaanottamassa suuri joukko pik kupoikio, jotka kaiken päimää pitimät kasakoille seuraa. Klo 4—5:n tie noissa i.p. lähtimät he Raumalta suunnaten matkansa Poriin. Näistä tiedoista päättäen saamme siiS jo tänään nähdä täällä harmi naisia mieraita, jotka kuten ylempänä on mainittu, luultamasti pysähtymät Kullaalle. Maalaisten samoin kuin kaupunkilaistenkin on heidän suh teensä ottama lemollisia ja m aro- maisia, koska, sen mukaan kuin kerrotaan, komennuskuntaan kuuluma santarmi ja yksi sotamies taitamat suomenkieltä. Huittisten keskipitäjän metsänhoi toyhdistyksen säännöt hymäksyttiin. Villilän sonniyhdistykselle Keiky- äSsä päätettiin antaa puolet hankitun sonnin hinnasta amustukseksi. Pori» kruuuuumatasiiui» tarkastus. Edellisen kruununma- kasiininhoitajan kuoleman johdosta ulotettiin täkäläisessä kruununmaka siinissa t. k. 4 p.nä lainajymäStön tarkastus ja päättyi se eilen. Mika siinissa huomattiin oleman rukiita 1,803 hl., ohria 1,358 hl. ja kauroja !j98,l, hl. Kruununasiamiehenä oli tilaisuudessa Ulmilan kihlakunnan kruununmouti F. F. Frostell, luomut tijana Ernst Vetterh off-mainajan perikunta ja mastaanottajana Ulmilan piirin nimismies Berndt Färling. — Pori»—HuittiSte» toiue» telesovllilinja malmistuu pianmi- ten. Huittisten—Kokemäen mäli on »o noin puolimatkaan malmis ja Ko kemäeltä lähdettiin miime keSkimiikko- »,a tuomaan johwa Poriin. Uleise» palok»utaliitou keSkushalliutoou malittiin tors taina Helsingissä alkaneessa 7:Ssä yleisessä palokuntalaiskokoukseSsa m. u>. pormestari H. von Hellens Po rista. — Satakuu»a» Maa»wilje- ltzSse»ra» johtok»»»a» koko uksessa miime keskimiikkona päätet tiin m. m. seuraamista asioista: Malittiin seuran konehoidonopas- tajaksi konekaupp. Aug. Laaksonen sekä maralle monttööri H. W. Niemi, molemmat Porista. Luettiin Porin kaupungin maltuus- miesten kirjelmä, jossa ilmoitetaan, että seura saa ent. Nyrkkilän sahan alueen ja Sofiegartenin kansakoulu- alueen rakennuksineen ensi muonna pidettämän maatalousnäyttelyn pai kaksi. Silakkanäyttelyitä päätettiin jär jestää ensi syksynä Merikarmian kunnantalolla, Ahlaisten kunnanta lolla, Reposaaren palokunnantalolla, Lumian Niemenkylässä ja Rauman maaseurak. Voiluodolla maSt'edeS tarkemmin määrättäminä päiminä syysk. lopussa tai lokak. alussa. Näyttelyissä saa näytteille asettaa yksinomaan silakkaa suolattuna, sokeri- suolattuna tai maustettuna. Kutakin lajia tulee kunkin näytteillepanijan tuoda kaksi astiaa. Maustetut ja sokerisuolatut silakat ladotaan mähin- täin litranmetoisiin lemy- tai puuas- tioihin. Kutakin näytettä tulee aset- laa jokaiselta kesäkuukaudelta, joten suolauStaman pitämäisyys käy sel- «äksi. Palkintoina jaetaan kussakin näyttelyssä noin 80 mrkkaa ja on 1 palk. 15 mk, Ii palk. 10 mk. ja HI putkints ö mk. Tapaturma aiheutta- uut kuoleman. Eilen illalla klo 6:n aikaan kun Vanhassa sahassa olimat työt yö- muoroa marten keskeytetyt, meni lämmittäjä Oskar Eurvn taman mukaan rasmaamaan raameja. Saa- tuaan kahden raamin laakerit raS- mattua, aikoi hän kuten monasti en nenkin pujahtaa mapaana käymän metohihnan mälistä kolmanteen raa miin. Tällöin hän onnettomasti takertui remmiin, joka silmänräpäyk- sessä meti hänet raamia masten. Kireälle jännitetty remmi osui mene mään miilten keskiruumiin yli ja mei miehen kauheaan kiristykseen. Kii reesti riennettiin kyllä hätään ja pa rinkymmenen miehen amulla saatiin Euren irroitetuksi, mutta kumminkin ehti hän jo kuolettamat mammat saada. Ruumiin ulkopuolella ei kyllä näkynyt mitään huomattamampia mammoja, mutta sisälliset mammat olimat sitä suuremmat, koska Euren kauheat tuskat kärsittyään sairaalaan tuotaessa kuoli. Jiältään oli Euren noin 50:n muotias. Jälkeensä jätti hän puoli son ja 2 lasta, joista toinen on Amerikassa. — Lapse»murhaSta, jonka tiis- tai-lehdeSsä mainitsimme tapahtuneen Toejoella, olemme tilaisuudessa poliisi- pöytäkirjan mukaan kertomaan seu raamaa: JuhannuSpäimänä synnytti työ- miehenlytär Aleksandra Maria Ran tanen Toejoen yhdyskunnasta täysi- ikäisen termeen poikalapsen Porin lapsenpäästölaitoksessa, jossa häntä hoidettiin t. k. 1 p:wään. 2 p:nä tätä kuuta klo 8-9 aikaan aamulla kuoli sikiö ilman tiettömiä taudinoi reita. Tämän johdosta ja kun todis> tajainkuulustelussa esiintyi raskautta mia asianhaaroja siihen, että Ranta nen itse olisi syypää lapsensa kuole maan, otettiin sikiö talteen. T. k. 6 p:nä toimitti piirilääkäri Hj. Nordling ruumiinleikkauksen, jossa hamaittiin, että Aleksandra Rantonen, koskei ke!ääu muita sikiön luona ollut ollut, oli tukehuttamalla murhannut sikiönsä Tämän muoksi ja huolimatta syylli sen kielloista, möngittiin Rintanen t. k. 7 p:nä ja passitettiin läänin mankilaan. — H»wimatka» tekee Suomen maltiorautateiden konduktööriyhdistys huomenna Poriin käyden samalla Mäntyluodossa ja Lampaluodossa. Viimemainitussa paikassa pidetään klo 10 a.p. yhdistyksen kesäkokous. Otaksutaan noin 50 konduktöörin, maaka- ja pakkameStarin ottaman osaa retkeen. — B. T. — Uimako»!»»» oli eilen iltcan mennessä pyrkinyt 410 oppilasta, niistä 257 miehiä ja 153 naisia. — Per»»a on alkanut kukkia. Uusia perunoita on Porin torilla jo parina päimänä ollut kau pan. Hintana on pidetty markka lit raita. — Miime päiwie» ru»saat sateet omat Virkistäneet kasmikuntaa suuressa määrin. Satakunnassa oli matkin enemmän kuin ehta muualla, kasmit kuimuuden näännyttämiä, mut ta nyt omat ne taas hymää mauhtia kaSmamassa, onpa hallan panema perunakin eloon herännyt. — Ne kausaloulujeu tyttö oppilaat, jotka omat hymäksytyt kesäsiirtoloihin kesän jälkipuoliskon ajaksi, kokoontumat: Lampaluotoon sijoitetut Rantakansakouluun lauman taina t. k. 16 p:nä kello Vi-11 a.p. ja Karkkuun menemät Gladen kou luun samana päimänä kello V^7 aa mulla. — West oli eilen Uimaseuran ui< mahuoneella 19° lämmintä. — We»äjä» hallitus ja ul komaalaiset kirjee»waihtajat Pietarissa. Pietarista ilmoitetaan Tukholman lehdille, että Menäjän sisäministeriössä Valmistellaan kai keSsa hiljaisuudessa ankaraa ajojahtia kaikkia Menäjän pääkaupungissa oles kelemia ulkomaalaisten sanomalehtien kirjeenmaihtajia mastaan. Meistä kar- koituSta pidetään mahdollisena. Mikäli kerrotaan, tahdotaan estää tietojen lemittämistä siitä, mitä ta pahtuu duuman ja maltakunnanneu- moston kulissien takana. Ja erittäin tarkoin pidetään silmällä niitä henki löitä, joiden luullaan maikuttaneen ulkomaalaisten lausuntojen esiintymi seen Suomen kysymyksen johdosta. — Kotimaisen teollis»»de» s«osijoita. Miipurissa pidettiin äskettäin urheilukilpailuja Suomen mestaruudesta. Palkintoina oli pyö- reitä mitaleja, jotensakin yksinkertais- ta tekoa. Ne omat malm stetut — Saksassa! Tuollaista mita eita mal- mistaistmat kyllä useat kotimaiset se- pät kohtuhinnoilla, mutta mitäpä jnu- tamia heidän puoleensa kääntyä. Ul- komaalaiStohan se kaikki olla pitää. Ostammehan me suomalaiset ulkomail ta hammastikut ja tynnyrinmanteet- kin, miksipäS ei sittten tällaisia lelu ja... — Miip. — HS» aikoi ostoksille. Sa toi kuin saamista kaatain. Silmäni menimät polkupyörällä-ajajaan, joka iiti minkä ennätti. Pöyrä kierteli a kaarteli tältä puolelta tuolle puo- elle ja tuolta puolelta tälle puolelle katua. Ajoja rientää edelleen. Lois- is! pyörä kaatuu ja mie miehen mesi- ojaan. Molemmat kätensä hän pai- naa ojan pohjan,, koettaa nelinryö- min maromaSti ylös, pää painaa ja >än on — uudelleen ojassa. Mesi huuhtelee rapaa tokista, lakista, kas- moilta . Uusi yritys. Kello yö 6. Kaikki moimat koottuaan hän pääsee ylös ja rientää pyörineen mää räpaikkaan. Omi on kiinni! Hän uijottaa. Seinässä seisoo: ..Annis- eluyhtiön Miinamyymälä". Nolona hän tuokion kuluttua pyörtää pyö ränsä ja katoaa. — Hän aikoi ostok sille. Kalle. — JäuiS juoksi silmä»sä sa- tee»warjoou Kun pari naishen kilöä miime sunnuntaina olimat mat kalla Heinosniemeltä Korpilahden kir kolle, niin tuli heitä mastaan, heidän rinnakkain käydessään maantietä, ison- kokoinen jänis hurjaa mauhtia. Jä nis tuli siksi hurjasti, ettei joutanut atsomaan eteensä, maan juoksi toisen silmänsä Ema Järmisen sateensuojan rautaiseen kärkeen. Jänis kuoli pai kalla. — Mikähän mahtoi olla pu pulla mielessä, kun noin hurjasti oli lähtenyt harppaamaan? Jotkut ar- melemat, ettei se noille naisille hymää tiedä, kun ..metsän elämä" moiselle ..»visiitille" tuli. Saa nähdä pitääkö nyt manhain ennustukset kutiaan. — Tu»fi tyttSusä tämä» häiSsä ja siirtyi as»maa» wai° «o»sa l»okse muudan Rautalam min mieS joku aika takaperin. Tytär mietti Miipurissa sulhonsa kanssa häitä, joihin monia mvosia maimonsa luota poissa ollut isä sattumalla tuli muiden miesten kanssa..kuokkimaan". Mihdoin sai isä tietää, että morsian oli hänen oma tyttönsä, joka hänen pitkällisenä «aimostaan erossaolon aikana oli kasmanut aikaihmiseksi sekä muuten tullut hänelle kokonaan tun temattomaksi, samoin kuin hänkin tuolle tytölleen. Nyt kun hän tuli tunte maan tyttönsä ja samoin tyttö isänsä, niin lämpeni miehen mieli, muistelles saan onnellista amioliiton aikaansa. Kiireen kaupalla matkusti hän mai monsa luokse, jonka kanssa ryhtyi jatkamaan monen monien pitkien muosien keskeyttämää yhdyselämää, jota eimät sitte enään ole millään tamalla pah otelleet, maan miettäneet yhdenjaksoisesti. — S:tar. — Muistolahja. Kaupanhoi taja Kalle Mirtanen, joka 10 ivuotta on hoitanut nahkatehtailija Arthur Hellmanin myymälää Porissa, sai nyt toimesta erotessaan isännältänsä kiitollisuuden osotteeksi komean kanta- sormuksen, — Perheuutisia. Amioliittoon mihittiin toissaväimäimönä Huittisten kirkossa neiti Anna Saarnio ja sar- maseutti Tyyko Koski Porista. XlkMn»! I» — Jlmestyueitä jatkowihkoja. Oma Älaa. Oman maan 62 mihko on ilmestynyt sisällöltään run saana ja monipuolisena Werner Sö derström Osakeyhtiön kustannuksella Pormoossa. Se sisältää ensiksi K. H. Hällströmin malaiseman ja mieltäkiin nittämän kirjoituksen ..Suomalaisten luonnontieteilijäin rajantakaiset tutki- musretket." — Laajassa, seikkaperäi sessä kirjoituksessa tekeee tohtori A. W. Koskimies selmää Suomalaisesta runoudesta Ruotsinmallau loppuai koina mm. 1721—1809. — Maisteri E. Nermanderilta on asiallinen, mo nilla kumilla malaistu esityS: „Pyhi myskumat ja keskiaikainen taideteolla suuS." — Mielä on O. K. Kilmeltä kirjoitus Suomen siirtolaisuudesta, jossa on paljon arvokkaita numero y. m. tietoja tältä alalta. — Päimä muistoista on moni erittäin huomat tama. Mihon hinta on 1 markka. Lakiasiain käsikirja. Kan santajuisen lakiasiain käsikirjan 3 mih ka on ilmestynyt. Tämän kansanta juisen, luotettaman ja monipuolisen lain selitysteoksen »vastailmestynyt mihko sisältää hakusanat Homioikeu desta Kalameteen asti. Mihon hin ta 50 penniä. Kustantaja Mnrner Söderström Osakeöhtiö Pormoossa. Luonto tieteen malossa Tämän helppotajuis-tieteellisen teoksen 30 ja 31 mihko äskettäin ilmestyneet kirjakauppoihin. Teoksen suuresta av moSta antaa tämänkin mihon sisällys todistuksen. Toimittaja I. K. Inha kertoo tunnetulla taidollaan Eteläna- pamaasta, jään, milun ja myrskyn maanosasta. Verrattoman hauska ja mielenkiintoinen on saman miehen kynästä lähtenyt kirjoitus: „ Etelänä man kynnyksellä. E. Shaclletonin Etelänaparetki." Tämä malaisema ja runsailla kumilla malaistu kirjoitus on omiaan antamaan meille selmän käsityksen ympäri maailmaa huomio ta herättäneestä ja tieteellisistä tulok sista rikkaasta retkestä. — Kirjoituk set »Maapallo puntarissa" ja..Mi ten kiwi putoo" omat molemmat ma- laisemasti ja hauskasti esitetyt. KuS> tantaja on Werner Söderström Osa keyhtiö Pormoossa. Pyhäkoulu. Pyhäkoulu, laS» ten saarnoja sisältämä mihkoteos, aseS, sori A. M. Mallin ja paStori Armid Malleniuksen toimittama 3:S mihko on ilmestynyt Werner Söderström Osakeyhtiön kustannuksella. Mihon hinta 25 penniä. I-svsi-Zvsmgsts,. 5tousulit. Herra Henrik Seth on nimitetty Italian ylimääräiseksi konsuliksi Turun ja Porin lääniä marten. — Htzlätty auomuS. Tyr mään yhteiskoulun kannatuSyhdiStyk- en anomuksen, että kruunu lahjott aisi sanotulle yhteiskoululle tontti maan Mammalan kauppalassa, on enaatti hylännyt. — Pytzdetttz lisäap»rahaa. Kun Ahlaisten, Noormarkun ja Po markun kuntain yhteisen kunnanlää- ärin mirkaa ei kukaan ole hakenut, maikka se jo useasti on julistettu haetta- maksi,omat mainitut kunnat päättäneet orottaa lääkärin palkkaa ja sen muok- , anoneet, että lääkärin palkkaami- een niille ennen myönnetyn 1,500 mkn muotuisen maltioamun lisäksi myön nettäisiin mielä 1,000 mkn muotuinen maltioapu eli yhteensä 2,500 mk. — Kansakoulut. Ikaalisten pi täjän Jyllin ylemmän kansakoulun miesopettajan mirkaan on koulun joh- okunta malinnut opettaja Matti Sal melan Vehmaisista. — kkokemäe» tietop»olisille meijeri-isä»«Sitfijäk»rSseille on hakuajan kuluessa pyrkinyt 8 henkilöä. — MeijerSkat. Meijerskaksi Jl- majoen Lahtelan osuusmeijeriin on malittu Laina Kokko, A li härmän Iso» Ahin Osuusmeijeriin Hilja Luoti, Pi- äjämeden Koskeenpään Osuusmeije riin Iida Hellekoski ja Koumolan meijeriin Mandi Keinilä, jotka kaikki pääfimät miime kemännä Kokemäen tietopuolisilta meijerikursseilta. Pie tariin asti pyydettiin miime kuussa Kokemäen tietopuolisilta meijerikurs seilta päässyttä meijerSkaa, mutta sinne ei tehnyt kenenkään mieli läh- keä. — Wii«a» mytzjiä sakotettu. Maanantaina tuomittiin Kristiinan raaStumanoikeudeSsa itsellisen maimo Hilma Blomberg Merikarmialta 75 markan ja itsellinen Antti Kangas Honkajoelta niinikään 75 markan sak koihin miinan myymisestä. Sitäpait si tuomittiin kumpanenkin maksamaan oikeuSkuluja 20. — Tulipalo. Eilen aamulla klo 4 aikaan syttyi lautamies Jaakko Mattilan omistaman Ahlaisissa Kel- lahden tienhaarassa oleman Kaapulan yksinäistilan makasiinirakennus pala maan ja paloi lyhyessä ojassa pe rustuksiaan myöten poroksi. Edelli senä iltana klo 8 oli makasiinissä iviimeksi käyty miemässä rakenteella oleman asuinrakennuksen rakennus tarpeita talteen ja luullaan, että jon kun piipusta tai paperossista olisi silloin pudonnut kipinä, josta tuli olisi alkunsa saanut. Rakennuksen ohella paloi suuri joukko miljaa, nel> jän uunin kaakelit ja pellit, asuinra kennusta marten malmistetut ikkunat ja omet y. m. Myöhemmin ilmoitetaan meille, että tuli ei ole ylempänä kerrotulla tamalla syttynyt, maan kysymyksessä luultamaSti on murhapoltto. Pilanut rakennus oli makuutettu Turun läänin Palomakuutusyhtiössä 400 markasta. — Gi ollutkaau »oarkaau stztz. Torppari Frans Heikkilä, jon ka hemosen miime numerossa kerroim me markaan mieneen, saikin sen tors tai-aamuna takaisin. Hemonen oli laitumella ollessaan mennyt naapuri' torpan kauramaahan ja tästä ran gaistukseksi pistetty torpan talliin arestiin. Naapurin mäki ei ilmoitta nut asiasta ja siitä syystä joutui uk> ko kääntymään Porin etsimän polii sin puoleen sittenkun 0 henkeä ensin kaiken päimää oli hemoSta etsinyt. — Merikartvialta kirjoittaa eräs työmiehenmaimo meille seuraamaa- „Kauh e a lasten isä on Wih tori Heinonen Pohjan sahalta. W. k. 30 p:mää maSten yöllä heitteli hän pienemmät nukkumista lapsistaan ikkunoista ulos, manhempain pääs tessä pakoon. Sitten hän meni naa puriin ja runteli siellä 8» muotiaan manhuksen H. Miitalan, laahaten hänet ensin ulos ja hakaten sitten ki iviin ja aitoihin lääkärin lausunnon mukaan hengenmaarallisesti. Heidän mälillään on ollut oikeudenkäynti, jonka ..pormarillinen" oikeus on wan huksen hymäksi päättänyt. V^an häminnyt ei tyytynyt siihen, sillä hän tahtoi näyttää sosialistista lakiaan, — Turhaan olen etsinyt tätä tapa usta ..Sosialidemokratin" palstoilta. Ehkä ei Sosialidemokratilla ole mi tään puhumista täStä, sillä jutun sankari on sosialisti. Niin: pois sor to, huomenna meljet ollaan." A. PalletmuorilTyrmäältä. Juhlaa jatketaan iltapäimällä kirkon edustalla. Juhlan omauspuhe videtään lauman- taina klo 6 i. p. Aineellista amus- tuSta kiitollisuudella mastaanotetaan Tulkkilan kansakoulussa ja Aristalon Piitarilla. E»ra. Euran rautatiekokous pidettiin Eu ran kunnanhuoneella t. k. 7 p:nä. kokouksessa keskusteltiin Kiukaisten- Kauttuan ehkä rakennettamaSta rau- atieStä. Puheenjohtajaksi malittiin maanmiljelijä K. Kunnas ja pöytä- irjanpitäjäksi pastori K. E. Salokas. Ensin keskusteltiin yleisestä mieli piteestä radan saamiseen nähden )aikkakunnalle. Sitten lausuttiin yksimielisesti toimomuS, että radan ianke toteutuisi. Toiseksi keskusteltiin radan alueen uomutuksesta ilman pakkolunastusta. Kokouksessa olleet runsaslukuiset miespuoliset maanomistajat kahta ukuunottamatta olimat hankkeelle erittäin myötätuntoisia ja suostumat !ohtuushinnasta, jopa siitä allekin antamaan maata ilman pakkolunas- usta. Asema-alueen ilmaseksi tarjo- imat: Sarkkisissa: Mallimäki, Katila a Kunnas ja Kirkonkylässä: Soupas, Lukkala ja Eskola. Kokoukseen oli aapunut isännän keralla myöskin yksi naispuolinen maanomistaja, joka oko rautatiehanketta ankarasti ma?» usti ja tuomitsi. Tämä kuitenkaan ei ollut kokoukselle muuta kuin maih- elua makaman keskustelun mälillä. Rauman ratakomiteaa kokouksessa edustimat insinööri E. Huikannen a kauppias F. Lehtinen. Parka»». Parkanon Suomal. seuran talille äikki t. k. 17 p:nä. Sillä kuten etu- imulla olemasta ilmotuksesta näkyy, oimii Laopajäriven Nuijalaiset siellä illoin iltaman. Ja ohjelma on kaikki näkemisen ja kuulemisen armoista. Ultvila. Maalaisseuran kokouk sessa t. k. 3 päimänä päätettiin seuraamista asioista: OjituS- ja kyntökilpailu toimitetaan tänä kesänä siten, että palkintotuoma- rit käymät pelloilla armoStelemassa koko kesäisen kyntämisen ja ojittami sen, jonka mukaan sitten jaetaan pai kinnot. Palkintotuomareiksi yllämai nittuihin kilpailuihin malittiin: neu- moja A. Salo, työnjohtaja R. For ström ja moanmilz. F. Spinkkilä sekä maralle A. Alestalo. Kilpailijain on ilmoitettama osanowStaan joillekin yllämainituista palkintotuomareista ennen tämän kuun 12 päimää. Kesäjuhlat päätettiin panna toimeen sunnuntaina t. k. 24 p:nä Ramanin kylän Mäki-Sippolassa, jota marten malittiin erityinen toimikunta. MaamieS- ja metsäpäimät päätet tiin toimeenpanna myöskin syksyin mällä. Kokemäki. JaapanilähetySjuhlaa pidetään tääl, lä ensi sunnuntaina t. k. 10 p:nä Kirkossa pitää juhlasaaravu pastor k. Toht. M. Heleaius-Seppiilän edustajaksi walitseminen. Kuten muistettanee, käski proku- raattorinmir^Sto kirjelmällä Turun homioikeuden kannemiskaalia nosta maan syytteen mirkamirheestä Turun läänin kumernööriä, kenraalimajuri Nikolai Bcrgenströmiä ja lääninsih- teeri R. L. Migreniä mastaan Hu- dän menettelynsä johdosta käsitelles- sään lasimestari K. Mirtasen ja suu tari F. Kuusisen malitusta, jossa mainitut henkilöt malittimat siitä Turun läänin eteläisen maalipiirin keskuslautokunnan päätöksestä, jolla tohtori Matti Helenius-Seppälä ju listettiin malituksi mainitun maali- piirin edustajaksi maltiopäimille sekä toimittaja Oskari Vihantola hänen maramiehekseen. Valituksen johdosta antamassaan päätöksessä kumernööri näet kumosi keskuslautakunnan toi menpiteen. katsoen että koska tohtori Helenius-Seppälä, senaatin 5 p:nä huhtikuuta 1909 antaman päätöksen mukaan, ei ollut »vaalikelpoinen, ei hänelle annettuja ääniä olisi pitänyt ottaa lukuun eikä julistaa häntä edusmieheksi samoin kuin ei Wihan> tolaakaan taas hänen maramiehek seen. Samalla julisti kumernööri lakit. kand. Antti Mikkolan Turun läänin eteläisen maalipiirin edusta jaksi, määräten samalla keskuslauta kunnan ryhtymään, vääiöksen ivoitet, tua lain moiman, asianmukaisiin toi, menpiteisiin. Tästä kuivernöörin päätöksestä malittimat sitten kirjanpiläjä K. A, Gustafsson y. m. senaattiin. Kun »valittajat eimät olleet maolikelpoisia, ei senaatti moinut ottaa asiaa tutkit karvakseen, maan määräsi asiakirjat jätettämiksi prokuraattorille asian ehkä aiheuttamia toimenpiteitä mar ten, Homioikeuden kanneiviskaalille lä hettämässää kirjelmässä »nainitsi pro, kuraattori, eltä kun puheenaoleivissa edustajamaaleissa keskuslautakunnan toimittaman laskun mukaan kristilli nen työmäki oli saanut 5.741 ääntä, eikä se seikka, että tri Helenius-Sep pälä ei ollut maalikelvoinen moinut riistää kristilliseltä työrväeltä järjes tyssijao, joka heille mertauSlukunsa mukaan oli tulema, olisi Vihanto- lalla ollut oikeus astua edustajaksi tri HeleniuS-Seppälän sijaan. Turun homioikeuden kannemiskaa linmirasto maatikin sitten homioikeu teen jättäinässään syytekirjelmässä, »viitaten prokuraattorinmiraston kir jelmään, kumernööri Borqenströmille ja lääninsihteeri Migrenille, joka oli kyseessä oleman päätöksen marmenta nut, rangaistusta maalilain järjeS telmän ja säännösten simuuttami sesta. Astan johdosta eilen antamallaan päätöksellä on Turun homioikeus tuo minnut kumernööri Borgenströmin ja lääninsihteerin Vigrenin taitamatto> muudesta mirantoimitukseSsa metä mään sakkoa 50 mk. kumpaisenkin tai marain puutteessa pidettämäksi 10 muorokautta mankeudessa. mauhtia, mutta samassa oli maimo heittäytynyt koneen alle. Muutkin asianhaarat miittaamat siihen, ettei kysymyksessä olisi tamallinen tapatur- ma. Maimo oli jo iltapäimällä ai- asin lähtenyt kotoaan, käynyt useam massa paikassa ja näyttänyt hymin ummalliselta. Kasöörijunan saamut- ua Kirkkonummelle lähetettiin sieltä heti miehiä resinalla onnettomuuSpai- alle, joSta ruumis mietiin sikäläiseen eikkaushuoneeseen. Paikalle saapunut ääkäri, tohtori Linden, todisti kuole man tapahtuneen silmänräpäyksessä. Astasta annettiin sähköteitse heti tieto rautateiden päätirehtöörille, liikenne- tirehtöörille, piirin liikenne tarkaSta- alle, rataininsinöörille y. m. — Neiti TtrSmbergi» j»t»S- a julisti Helsingin raastumanoikeuS eilen päätöksensä ja tuomitsi tri Lös- megrenin 150 mkn ja professori Si- zeniuksen 300 mk. sakkoon. Neiti Strömbergin oikeudenkäyntiapulainen, homioik. auskult. neiti Agnes Lundell uomittiin tohtori Simeniuksen ja pros. Sibeniuksen loukkaamisesta 300 mkn sakkoon. T:ri SimeniuZ mapa- utettiin kaikesta edesmastuusta asi asiassa. Sekä prof. SibeniuS että ohtori Lösmegren kuin myös neiti Lundell ilmoittimat tyytymättömyyttä päätökseen. — KasAVrij»na aja»»t erää» waimo» tzlitse Käla» ja Kirk koamme» wälillä. T. k. 5 päi mänä noin klo - 7 i.p. ojoi Perni östä Helsinkiin palaama kasöörijuna Kälan ja Kirkkonummen asemien mä lillä noin 1 km. merran Kirkkonum melta, 39 km. matkan päässä Heisin gistä erään manhanpuoleisen maimon ylitse sillä seuranksella, että ruumis meni kokonaan poikki keskeltä, jotenka kuolema seurasi silmänräpäyksessä Toimeenpannussa poliisitutkinnoSsa on ilmikäynyt, että mainaja oli työmie henmaimo Ida Wikström, kotoisin MeStergärdiSta, Kuusasta, Kirkkonum men pitäjää, Kasöörijunan kuljettaja nähdessään maimon koneen edessä, oli »varoittanut häntä ja hiljentänyt MMu »«llmdiisi. i Lue 1 Joh. b—2, 2). Jumala on malkeus, ja ei hänessä ole yhtään pime- yttä. Nämä sanat apostoli tahtoo eroittaa mieleemme, että selmään äsittäisimme Jumalan olennon. Hän ahtoo poistaa sen määrän Jumalan rakkauteen turvautumisen, joka mie iihen luuloon, ettei Jumala ole niin aiman tarkka synnin suhteen. Jumala on tosin rakkaus, mutta rakkaus, joka ynnistä tahtoo eroittaa. Että siinä uuri on armo, joSta symimmin lan gennutkin moi tulla osalliseksi, se on meidän kaikkien lohdutus ja ainoa pelastus. Mutta käytätkö sinä, lukijani, Kristuksesta ilmestyneen armon pe- lastukseksesi, ja mitä sinusta sen kautta on tullut / Oletko tu!lut »val keuteen ja Jumalan armon osalli- uuteen, tahi maellatko mielä pimey dessä/ Kolmatta muotoa ei löydy. JoS me sanomme, että meillä on osallisuus hänen kanssansa, ja mäel lämme pimeydessä, niin me malehte- lemme ja emme tee totuutta. Apos toli opettaa selmään, että tässä kysy- ään maellusta. Tässä ei ole puhetta yksityisistä, ehkä kominkin pimeistä marjoista, joita molkeudenkin lasten elämässä ilmaantuu ja joihin teks timme miittaa, maan kokonansa pime ydessä »vaeltamisesta. Mutta niinkin käsitettynä, kuinka tärkeä onkaan jo kaiselle kysymys: miten sinä maellat / Jos Herra, sydänten tutkija, astuisi keskuuteemme ja kysyisi jokaiselta: ..miten sinä maellat/", minkä maSta- uksen hän saisi? Toinen ehkä tuomit sisi itsensä eikä »vastaisi mitään. Toinen taas metoaisi nuhteettomaan elämäänsä ja lausuisi toimomansa Jumalan edessä pysymänsä. Mutta Jumala ei jätä ihmistä semmoiseen tilaan. Hänen henkensä tekee työtä saattaakseen ihmisen malkeuteen. Ja silloin masta malkeus alkaa sielussa koittaa, kun omanmanhurskauden »valot sammumat, kun toinen unho tettu synti toisen perästä muistuu mieleen ja tuomitsee ihmisen synti seksi. Siinä tulee esiiin »vihamielisyys »veljeä mastaan, itsekkäisyys monessa muodossa, Jumalan äänen ylenkat sominen, armomälikappalten halpana pitäminen, uskon ja rakkauden puute, turhamaisuus y. m. Silloin selivenee, että »valkeudessa »vaeltaminen on jo tain enempää, kuin ihmisten edessä rehellisenä eläminen: se edellyttää ennen kaikkea kääntymystä, sillä luon nosta me olemme pimeydessä emmekä »valkeudessa. Ainoastaan kääntyneenä ihminen moi maeltaa ivalkeudessa s. o. kuulla Jumalan ääntä ja tehdä hä nen tahtoansa ja hänen armonsa kautta yhä sotia pimeyttä mastaan. Onko sinun tie st semmoinen ? „Mutta", sanonee joku, ..onhan meillä Mapahtaja, onhan meille annettu ehtoollinen, jossa Jesuksen meri puhdistaa meidät synnin saas tasta, onhan meillä armo, johon saamme tnrmata". Näihin turmaten moni tahtoisikin elää synnissä, olla sopimatta riitameljensä kanssa, olla luopumatta simeettömyydestään, elää juopumisessa, elää ylpeydessä ja armottomuudessa lähimmäistä koh taan y. m. syntiä harjoittaa, ja sit ten tulla Herran pöytään, tunnustaa syntinsä ja omistaa itselleen Kristuk sen ansion. Multa mitä tämä on muuta kuin ulkokullaisuutta? Eikö Jumala näe kailkia teitäsi? Älkää eksykö, ei Jumala anna itseänsä pilkata; sillä mitä ihminen kylmää, sitä hän myös niittää. Jos et tahdo synnistäsi luopua niin asetut Herraa, kaikkimaltiasta Jumalaa maStaan. Sinä ylenkatso hänen sanansa: rakaStakaat mihollisi anne, etsikäät rauhaa, anteeksi anta kaat toinen toisellenne y. m. Aino astaan se moi turmautua Kristuksen ansioon, joka tahtoo erota pimeydestä ja peljäten ja »vapisten luopua syn »iistä. Jo» me »valkeudessa »vael lamme, niinkuin hänkin malkeudessa on, niin meillä on osallisuus keske nämme, ja Jesuksen Kristuksen, hä nen Poikansa meri puhdistaa meilä aikesta synnistä. — Omakohtaiue» arwo «t -lu. Anttisen Mikko matkustaa ensi kcr'cw paikkakuntansa komeassa uudessa loi- massa. Hän käy salamihkaa katjo- massa salonkiakin, jossa on I.miasto Ottoon saakka ulottuma seinäpnli Mikko astuu peilin luokse, luullen itä omiaukoksi, mutta huomaa la massa, että häntä mastaan tulee l>ä- nen oma kumansa. Hän hämmästys, mutta koettaa pelastaa aseman ja kl>- yy kuivaltaan, jota luulee joksitin mieroaksi: „Woitteko te sanoa minulle, milloin ämä höyry saapuu Anttisen rantaan " Hän ei saa »vastausta kysymyksee»- ä maikka hän uusii sen kolmeen ler- aan. Hän suuttuu ja päättää antaa miehelle aimo läksytyksen: »Oletpa siliä eirämöhlö mieheksi, multa sen sinä olet näköinenkin. Kai hilta tyhmeliineiltä sitä mielä pitää ysyäkin! MekthjZ kikjsitlllalz. „Term sielil temeesjii M- Uimalaitokse» hoitajille huv- mattatoaa? Kun palatessaan uimaretkeitä. uultuaan siellä toistakymmentä tiro^ anaa y. m. raakuutta, johtuu tuu mimaan kumpaa tuosta muuten niin >auskastu ja tarpeellisesta laitoksesta näin ollen oikeastaan enemmän on. »yötyä mai mahinkoa, niin ei ole oikeus maijeta. Eimäthän esim useimmat laSten mistä manhemm dä ole a parasta tarkoMa- stakaan muuten ti»'- mitään tästä epäkohdasta, kuitenkaan arkoituS ainoastaan moittia ja sentähden tahdon heti epä kohdan korjaamiseksi laatia seuraa man ehdotuksen: Eiköhän olisi sopimin toimittaa uimalaitoksen miesosaston seinälle uurilla kirjaimilla maalattu taulu, isällöltääntämän tapeille?: iro »- eminen y. m, raakojen sa nojen lausuminen uloSaja- misen uhalla kielletty'" Kiellon noudattamisesta pitäisi tie- ySti huolta osaksi uimataidon opet taja, jolle tehtämä olisi paljon hel pompi, kun tuo kielto olisi näkii- missä. Mutta tietysti ei hän yksi- nään moi uimarien paljoutta mal moa ja määrin olisi häneltä sitä maaliakin. Sentähden on kiello:> noudattaminen saatama mqöS voikiei. omaksi kunnian asiaksi. Vedottama iiS itsekuriin tai tomerikuriin ja luuri siihen etupäässä. Sitä ajatel- en olisi paikallaan ehkä tämäntapai nen alimääräys: ..Mtssä main luksi in huomaamat itai ehkä: „ sotukin huomaa") rikottaman tätä määräystä mastaan omat he ivelmollisel >on iän melmollmen» nostamaan tomeri- ziirissä kysymyksen asiasta". Heti kun joku erehtyisi ..»vanhoille toivoil leen". kajahtaisi kysymys: „H!it>,'i ellaiselle on tehtämä, joka niin niin on rikkonut sääntöä mastaan " Vastaukseksi saisi toiveripiiri itse koiahuttaa yhteen äälleen tuomionsa llloS!" Sellainen tai sentapainen tomerikasmatus on monin paikoii! ulkomailla hamaittu erittäin tehvk> kaaksi. Tulisiko tällainen alimäöräyö pie nillä kirjaimilla pääsäännön alle mn- kityksi tai ainoastaan suullisesti ui- malaitoksessa kälvijöille tiedc>?siann<- tuksi, se on mähäpätöilempi asia Pääasia saada ainakin itse kielto Ia: tokseen näkymälle paikalle, jotta !>> helposti unohtamalle nuorisopurille»>- me olisi pysymäisempänä muistutiil. sena säädyllisyyden ensi alknsw. Äjlläesitelty ehdotus äkkiä smlin- neenä kaimannee korjausta ja täyde». nuStä. mutta joka tapaulsrsla o» asia sitä laatua, ettei se sirdä myttelyä, maan on kvr>attau.c> niin totta kuin on puhe yleisestä, etu- päässä nuorisolle aiictusto, osittain koulunkin nimeä kantaivaZlu laitoksesta. H.'s> monrsia. Hhlättäwä tapa. Toisinaan huomaa inaanmil^li^ harmilseen, kuinka ru^liostaja!> on katkaissut paitsi moauticn non ruohoja myös hänen peltosml.i jensa päistä isot alueet ja mil, omituisinta — hän näkee, että kaa dettu heinä on hyivin tarkoin korjattu pois, Ruohostajain tulisi lyhentää sirppejänsä, jotta toisen oma säästy n koska ei mielä eletä siinä sosialisti»'!! ihannemaltiossa. Harmistunut Itsiliönlsista. Nimeumuutto-aikakaudella Herrasmies kyydillä ajaessaan kuse- lee kyytimieheltä: — Mikä teidän romaStinne nsuu on? — RomaStin köttti on „KaIsonki", maikka ..kylän pyömeli" sillä aputal- sena on. — Mai niin! No miksi teidän kappalaistanne nimitetään? — Kyllä sitä nimitetään ..Seimäs- parikst". — Mai Seiwäspariksi' Na nitäs tuomarinne, miksi sitä sanotaan ' — Kyllä se oikeastaan on „Nul^ kalieru" maikka ..Rankkihousu" on sen mirkaa pitänyt. Mai niin! No miksis sitä ni mismiestänne kutsutaan? — No ..Saksan pässi" se o», Nämät nimet omat perättäm ole mat: Karlsson, Gullent»ögel, ^.e^er- sparre. iliaukler, ^rankenhuuse» ja Soxbäck.