loi lÄln. KAIKU. Pe.jantaina Syyskuun 2 päivänä. Tuoreita Mignon ja Mixugen myy Oulun Uusi Sähköliike. Kansallispankin talossa, Kirkkokadun varrella. Puhelin 3 58. ohjois-Suömen Maanmittaus toimisto. Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Yleisiä uutisia. — Kuluwan wuoden waltion kulunkiarwioehdotns lähetettiin w. k. 31 p:nä Pietariin esittelyä marten. Ehdotus oli kuukausi sitten malmiiksi laadittu senaatin waltiowaraintoimi- tuskunnassa. Siitä asti on se, ku- ten tunnettu, ollut kenraalikumernöö- rinkansliassa. Kenraalikumenrnöörin lausunto ehdotuksesta saatiin masta w. k. 30 p:nä malmiiksi sanotussa kans- liassa. — Koululaitos. Neiti E. Pa- lander on määrätty toistaiseksi olemaan maantiedon ja luonnonhistorian w. t. kollegana Tornion alkeiskoulussa. — Postilaitos. Raahen posti- toimituksen hoitajan mirkaan on ehdolle asetettu: 1) ekspeditööri E. I. Kar- hunen puoltolauseella, 2) ekspeditööri M. Mehkoo ja 3) ekspeditööri M. Alapoti. — Meijerilainan siirto. Ag- ronoomi H. I. Linna y. m. omat anoneet, että »Kajaanin osuusmeije- ri"-nimiselle osuuskunnalle myönnetty <>0,000 mkan suuruinen maltiolaina siirrettäisiin „ Kajaanin meijeri- ja mylly-osuuskunnalle r. l." alkuperäi- sillä ehdoilla, s. o. neljän muoden kor- komapaudella. Mcanmiljelyshallitus on anomusta puoltanut. — Mikkelin läänin lääninsih teerin wiran täyttäminen. Kuten ennen on mainittu, on Mikkelin läänin kumernööri Ilmari Wuorinen mami tun läänin läänin sihteerin mirkaan puoltanut lakit. kand. Samuli Koskea. Kumernööri Wuorinen perustelee puol- toaan sillä, että lakit. kand. Koski on suorittanut korkeaniman lainopillisen tutkinnon kuin hänen kanssahakijansa, lääninnotaario Ilmari Jalas, sekä lää- ninsihteerinmirkaa hoitaessaan on osoit tautunut täysin kykenemäksi sitä hoita maan ja sitä paitsi omaa perus- reellisen menäjänkielen taidon. — Kysymys eläwien kuwieu teatterien ohjelmain tarkastuk- seSta. Kuten muistetaan, esitettiin Uudenmaan lääninhallitukselle, eitä ase- lettoisiin koko maata marten komitea, jonka asemapaikkana olisi Helsinki ja larkotuksena simeellisessä ja esteetilli- sessä suhteessa tarkastaa ja hymäksyä filmit, jotka näytetään elämien kumien teattereissa. Tämän johdosta oivat Helsingissä olemat elämien kumien teatterit jättäneet asianomaiseen paik kaan kirjelmän, jossa he huomautta- mat oleman päimän selmää, että sen- suurikomitean tulisi tarkastaa ja lei- mata kaikki filmit ennenkuin ne saa- daan elämien kumien teattereissa esit- tää. Kirjelmässä huomautetaan, että tämä tuottaisi suuria maikeuksia, kun leimamerkki moitaisiin silmistä leikata ja määräyksiä moitaisiin helposti kier- tää. Sen lisäksi tulisi sensuurikomitealle paljon työtä, kun Helsingissä joka miikko tarkastetaan noin 18,000 sil- miä, mihin kuluu 24 tuntia eli 4 tun- iia joka päimä. Tähän tulee mielä ne suunnattomat silmimarastot, jotka Hel singistä muokrataan maaseuduille. Sen suurikomitean jäsenet eimät näin ollen ehtisi muuhun kuin semmoiseen ja lak kaisimat olemasta koulun, kirkon ja tai teen edustajia, kuten tarkotettu on Mielä huomautetaan, että Helsingin elämäin kumain teatterit aina oma noudattaneet poliisin määräyksiä, jos jokin filmi on käsketty poistaa ja mai nitsemat, että Skandinamiassa näiden malmominen on jätetty poliisin toi- meksi. Kirjelmän laatijat näin ollen anomat, että esitys ei antaisi aihetta mihinkään toimenpiteisiin. — Santarmialinpseeri Sardin murha. Kenraalikumernöörin kans- lia on kenraalikumernöörin käskystä kääntynyt senaatin puoleen ja pyytä- nyt tietoja siitä, millä kannalla on m 1905 murhatun santarmialiupseeri Sar- din juttu. Pyydetyt tiedot sanoo kans- lia tarmitsemanssa esittelyä marten kenraalikumernöörille. liiMloin tötnälnilcöf fortelle. H. M. Keisari on sotaministerin esityksestä katsonut heinäkuun 20 päi- mänä hymäksi käskeä pakkoluomutuk sella ottamaan Suomesta keisarikunnan kruunun laskuun maa-a!ueita rakennet tamia kasarmeja marten niissä paikoin, missä ei onnistuta saamaan maata suoranaisella ostolla. Samalla on H. M. Keisari oikeuttanut Suomen ken- raalikumernöörin pyytämään kaikkein korkeinta suostumusta pakkoluomutuk- sella otettujen maiden luomuttamiseen heti sotalaitoksen käytettämäksi. Täl- laisia pakkoluomutuksella otettamaksi mälttämättömäksi käyneitä maita omat: Uudenmaanläänissä Tammisaaren kaupungin lähellä Ladagurd-niminen Tammisaaren kaupungille kuuluma 34 hehtaarin suuruinen maa-alue ja Drags- mik-niminen Suomen maltiolle kuulu wa 16 hehtaarin suuruinen maa-alue sekä teitä marten tarmittama Tammi- saaren kaupungille kuuluma 600 neliö- sylen suuruinen maa-alue; Hämeenläänissa tilanomistaja Tor- sten Nordensmanille Hausjärmen pitä- jässä kuuluma 15 hehtaarin suuruinen maa-alue, ja Miipurin läänissä 13 maanomista- jalle kuuluma 22,^ desjatiinan suurui- nen maa-alue läheltä Koumolan ase- maa sekä 3 omistajalle kuuluma 16 ,5 desjatiinan suuruinen maa-alue läheltä Korian asemaa. Ilmottaen senaatille ministerimal- tiosihteerin kautta pyytäneensä kaikkein korkeinta suostumusta siihen että nämä maat saataisiin heti ja ennen pakkoluo- mutuksen lopullista suoritusta jättää sotilasmiranomaisten käytettämäksi sekä että H. M. Keisari on elokuun 25 päimänä antanut tällaisen luman Tam- misaaren lähellä olemiin maa-alueisiin nähden, pyytää kenraalikumernööri se- naattia ryhtymään toimenpiteisiin ky- symylsessä olemien maa-alueitten pak- koluomuttamiseksi laillisessa järjestyk- sessä sekä ilmoittamaan asianomaisille kumernööreille, että heidän tästä asias- ta lähempien tietojen saamiseksi on käännyttämä erityisillä käskykirjeillä asetettujen Tammisaaren, Riihimäen ja Koumolan sotilasrakennuskomiteain puoleen. Gulun kaupungista. KaiMncms Kcmiiig Htlöm- mainnian ftrikmM Ishjakirjli luettiin eilisessä maltuustossa ja on se kokonaisuudessaan seuraama: „Osotuksena meille kalliista muis- tosia, puolisostani ja isästämme, kaup- paneumos Hemming Aströmistä, luo- mutamme täten lahjana Oulun kau- pungille omistamamme Hanhisaari- puutarha nimisen saaren sekä siinä oleman Ainolan humilan ja omista- mamme osan Sahasaaren saarelta sii- nä olemine rakennuksineen seuraamilla ehdoilla: 1). Ainolan humila käytetään ylei- sölle amoinna olemana kaupunkikirjas- tona sekä lukusaleina, kotiseutumuseo- na ja maihtoehtoisesti taidemuseona. joitten laitosten hoidossa, kuten luet- teloihin, ilmoituksiin y. m. nähden molempien kotimaisten kielten tulee olla tasa-armoisia, eikä saa tilaa käyt- tää minkäänlaisiin puoluetarkoituksiin, maan ainoastaan simistystarkoituksiin. 2). Sahasaarelle järjestetään lap sille, jotka käymät tai omat käyneet kaupungin kansakoulua, tarkoitettu lu- kutupa työpajoineen ja koulupuutar- homeen ja on työtupa järjestettämä siten, että lapset saamat hymää ope- tusta muutamissa käytännöllisissä am- mateissa, talousaskareissa ja puutar- hahoidossa, että työ työpajoissa on käynnissä myöskin kesällä sekä että johtaja tai johtajatar asuu paikalla. Muutoin lausumme toimomuksenam- me: 1) Hanhisaareen ja Ainolaan näh- den: että kirjastossa teknillinen kirjal- lisuus erityisesti huomioon otetaan, että yksi huoneista järjestetään lukusa liksi lapsille ja nuorisolle sekä ettei puutarhaa yhdistetä kaupungin lähellä olemiin puistoihin, eikä sitä käytetä kansanjuhliin eikä urheiluun, maan jää rauhoitetuksi yleisölle amoinna olemaksi paikaksi, joka öiksi suletaan. 2). Työtupaan nähden Sahasaa- rella: että kunnes joku tarkoituksenmu kaisempi järjestys keksitään Ruotsissa tamallinen järjestys otetaan käytän- töön. Liittäen tähän lahjakirjaan omistus- oikeusasiapaperimme, selitämme me, että omistusoikeus yllämainittuihin ti- loihin siirtyy Oulun kaupungille 1 p syyskuuta 1910, mutta pidätämme oi- keuden käyttää kaksi asuinhuonetta, ul- lakkohuoneen ia kaksi kellaria päära- kennuksessa kahden muoden aikana sekä koneenkäyttäjän huoneen marraskuun 1 päimään 1910. Kullo, Pormoon pitäjä 15 päimänä elokuuta 1910. Maria Äström, Hanna Frankenhaeuser, C. Frankenhaeuser. — Oulun Nuija Naisjärjestöi lleen kokoontuu tänään klo 7 i.-p. lo pullisesti päättämään puolueitten yhteis- toiminnasta. Kaikkien läsnäolo mält- tämätön! — Kansakouluihin on ilmoittau- tunut oppilaita seuraaw.it määrät: I luokalle 334, II l. 294, III l. 319, IV 272, V l. 177, VI l. 90 eli yhteensä 1486 oppilasta, jotka omat jaetut 48 eri luokkaan. — Oulun oppikoulut. Suo malaiseen klassilliseen ly- s e o o n on hymäksytty kaikkiaan 45 uutta oppilasta, joista I luokalle 40, II luokalle 5. Näistä hymäksyttiin I luokalle 39 ja II luokalle 1 (II luokalle pyrkimistä hymäksyttiin 3 I luokalle). Reaalilyseon ensi luokalle on hymäksytty 29 uutta oppilasta, muille luokille yht. 6. Suomalaiseen tyttöko u- luun on hymäksytty 43 uutta oppi- lasta. Kauppakouluun hymäksyttiin sisäänotettamiksi 39 uutta oppilasta. Koulun ensi luokalla tulee olemaan yht. 42 oppilasta ja toisella 52. Suomalaiseen yhteiskou luun on otettu seuraamat määrät uusia oppilaita, nimit. I luokalle 73 pyrkijästä 46, II luokalle 8 pyrkijästä 6, III luokalle 2, IV oli 1 pyrkijä, jota ei hymäksytty, VI luokalle kaikki 8 pyrkijää. — Kirkollinen toimisto Ouluun fin. Kaupungissamme on nyt amattu kirkollinen toimisto, joka toimii asioita tuomiokapitulissa, hankkii kirkkoihin kir- kollisiin toimiin tarmittamia esineitä, muuttokirjoja, passeja, ja toimittaa taik- kia hautaukseen tarmittamiatehtämiä. — Lähemmin ilmoituksesta. — Lohipato poistettu Meri koskesta. Miime keskimiikkona saa- iin Raatin lohipadon purkamistyö oppumaan. Lohia on mainitusta pa« dosta saatu kuluneena lohikalastuskau- ena ainoastaan 19,200 mkan edestä, ota mastoin miime muonna 35,000 mkan armosta. — Huono on siis ol- ut tämän kesän lohensaalis. Samoin on jo purettu Merikosken- !in lohipato. Lohensaalis lienee siellä kuitenkin ollut rapiampi. — Polkupyörä häwisi miime orstai-iltana tehtailija I. Mustosen Isonkadun marrella oleman pyöräliik- een luota. Martaasta ei ole mielä ietoa. — Tappeluumytäkkä, joka hil- attain tapahtui Edward Tuomilan kartanolla, tuleekin oikeuden käsitellä- maksi ensi tiistaina. — Kuten muis tamme sai siinä poskeensa haaman erään työmies Oksan maimo, joka edel- leenkin mäittää Tuomilan häntä lyö- neen, maikka pidetyssä poliisikuuluste- lussa maimon puhe on näyttäytynyt perättömäksi. — Tukinlasku Oulujoessa al- koi eilen, jolloin klo 12 yöllä löysät tiin puomit Uta- ja Sotkajärmellä. Jokisuulle lasketaan tänä syksynä noin 200,000 tukkipuuta sekä niitten jälkeen noin 3,000 syltä Raahen puutamara- yhtiön paperipuita ja tuhatkunta syltä Oulun lauttausyhtiön paperipuita. — K:ma. — Laiwaliike. Miime keskimiik kona toi maasalainen höyrylaima „Frej" Pietarista kappaletamaraa. Samana iltana saapui englantil. höyryl. „Moudlands" lastatakseen Pateniemestä sahattua tamaraa. Eilen saapui ruotsal. hinaaja „Ofe- lia" noutamaan sysiproomuja Pate^ niemestä. — Ryöstö Limingan maan tiellä. Miime maanantaina tapahtu- neen H. Perttusen ryömääjän jälillä ollaan jo. — Sairaussnhteet Oulussa miime miikon ajalla: Matsa- ja suolikatarria ... 16 Kurkkuröhkää 2 Keuhkokatarria ? Keuhkopussintulehdusta.... 1 Ruusua 1 Punatautia 1 Matsakuumetta 1 Kuppatautia 1 Yht. 30 Alun hmm miiltiiiioiiiifotfii mrsmi- eilen illalla oli saapumilla 22 mal- tuusmiestä ja päätettiin seuraamista asioista: Elinkeinoa koskema hake- m u s, jonka oli tehnyt kaupanhoitaja Iman Dubatschoff, hymäksyttiin puol- tamalla lausunnolla. Rahatoimikamarin kir- j e l m ä Hollihaan muokraamisesta muoden ajaksi sitä pyytäneelle kauppa- neumos F. A. Riekille, joka oli siitä suostunut maksamaan 350 mkaa muo- sittain, luettuna muodesta 1911, luet- tiin ja suostui rahatoimikamari pyyn- töön ehdolla, että jos kaupunki muok- ra-ajan kuluessa tarmitsee yllämainit- tua tonttimaiksi merkittyä aluetta, on se sille luomutettama. Kimenhakkaaja W. Tuo- maisen anomus, että eräs Ka- jaanintullissa sijaitsema 1,230 m- suu- ruinen maa-alue muokrattaisiin hänelle kimenhakkaustyöhuoneen rakentamista marten 25 muoden ajaksi 6 pennin muosimuokralla neliömetrillä, hymäk- syttiin rahatoimikamarin laatimilla eh- doilla ja että Tuomaisen on kormauk- setta luomutettama mainittu maa-alue, jos kaupunki sitä tarmitsee. Mermiehenleski Sofia Littomin anomukseen, että hänen omistamaa tonttia n:o 128 II kaupunginosassa koskema mirhe oikais- täisiin asemakaamassa, suostuttiin, kum- minkin ehdolla, että hänen on tule masta muutoksesta kustannukset suo- ritettama. Kauppaneumos Hemming Aström-mainajan perikun nan lahjakirjasta ehdotti osa maltuusmiehiä, että lahjakirja heti kohta otettaisiin mastaan siinä maini tuilla ehdoilla, osa, että asia lykättäi- siin toistaiseksi ja ajettaisiin toimikunta pohtimaan kirjassa lausutuita ehtoja. Waltuusto hymäksyikin 11 äänellä 10 mastaan jälkimmäisen ehdotuksen. Wa- liokuntaan tulimat malituiksi insinööri Holming, arkitehdit Sucksdorff, San- delin, pormestari Castren, rehtori Westerlund, kauppaneumos Sohlderg ja insinööri m. Haartman. Walio- kunnan on annettama miikon kuluessa lousunto asiasta eli t. k. 8 päimän maltuuston kokoukseen. Rahatoimiko- märille annettiin toimeksi martijan hankkiminen Ainolan humila alueelle toistaiseksi, koska oli kuultu, että siellä on harjoitettu istutusten repimistä y. m. Maistraatin lähetepää- tös ja Oulun maalaiskun- nan anomus, että kaupungin n. k. satama- ja mutausmaksnt pantaisiin takamarikkoon, ja että kaupunki kiellet- täisiin toimittamasta ruoppaustöitä Toppilansalmessa, olimat jälleen esillä maltuustossa, joka uskoi sihteerilleen selityksen antamisen asiassa samoinkuin ennenkin. Päätös tarkistettiin. Lyötynsuon makasiinirai- teiden kunnossapitoa marten rahatoimikamarin kirjelmässään lausu- ma ehdotus marojen myöntämisestä, hymäksyttiin kamarin määräämillä eh- doilla, nimitt. että myönnettäisiin 4,930 mkaa etukäteen yllämainittuun tarkoi- tukseen käytettämäksi ja niiden käyttö- misestä on kamarin sitten selitys an- nettama. Kaupungin kansakoulujen tarkastajan malitseminen. Kansakoulujohtokunnalta saapunut kir- jelmä luettiin ja huomattiin siinä yksi- mielisesti puolletun tarkastajan mir- kaan entistä tarkaslastajaa, romasti W. G. Aulista, joka on sitä 15 muot- ta hoitanut. Mirkaa oli hakenut ainoas taan romasti M. G. Aulis ja silos. maist. W. I. Laine. Seurasi äänes tys, jossa edellinen sai 12 ääntä, jäl- kimäinen ainoastaan 6. Kaupungin eläinläärin L. G. R e i n i l ä n pyyntöön, että hän saisi mirkalomaaa t. k. 1 päi mästä ensi lokakuun 1 päimään suos tuttiin ja hymäksyttiin hänen ehdotta- mansa eläinlääkäri kand. Ukko Lind- qmist hänen sijaisekseen. Päätös tar- kis lettiin. rColme virkaa 5 [Konsuli E. Minckelmanin ja A. Jaakolan anomukset Alalaanilan maalla sijaitsemien torpan rakennus- ten kiinnittämisestä, hymäksyttiin. Pää- tös tarkistettiin ja tulee se lähetettä- mäksi rahatoimikamarille. Maliokunnan kirjelmä täällä toimitettamasta mäenlaskusta luettiin ja katsoi »valiokunta mäenlas- kun toimeenpanemisen suotamaksi ja että Alalaanilakin, koska se ensi muo- den alusta tulee kuulumaan kaupun gille, otettaisiin myös mäenlaskussa huomioon, esittäen sanottua tarkoitusta marten myönnettämäksi 5,000 markkaa. Mäenlaskun tulisi alkaa 5 p:nä jou lukuuta. Maltuusto hymäksyi maliokunnan esityksen 14 äänellä 7 mastaan, ehdolla, että tarkoitukseen myönnetty summa saa olla korkeintaan 5,000 mkaa. Asia päätettiin antaa malmistettamaksi en- tiselle maliokunnalle ja tarkistettiin. Warat päätettiin ottaa tuleman muo den tulo- ja menoarmioon. Kysymyksestä työsuunni- telman mahmistamisesta puutarhalautakunnalle, pää- tettiin yhtyä kauppias Pentzinin ehdo- tukseen, että mainitun lautakunnan on laadittama muosittain työsuunnitelma, joka on jätettämä maltuuston mahmis- tettamaksi. Reimani» muvlm. Poliisikuulustelua Reimanin mur han johdosta on edelleen jatkunut. Kuulusteltamaksi oli miimeinkin saatu työmies Emil Toimonen, joka kertoi nähneensä murhapäimän edellisenä il- tana Reimanin Iin asemalla Ouluun lähdössä. O. Pnrala oli mainitulla asemalla kysynyt Reimanilta, mihin hänellä on piletti ja siihen oli R. mastannut ostaneensa sen Ouluun. P. meni silloin myöskin ostamaan itsel- leen sellaisen. Kertoja sanoi sitten menneen Reimanin kanssa asemahuo- neen nurkan taa ja kysyneensä siellä R:ltä, tunteeko tämä Pnralaa. R. oli sanonut joskus Piiralan Lamanneensa. Wielä oli todistaja kysynyt R:ltä, jos hänellä on kelloa, mutta oli saanut epäämän mustauksen. Reiman oli todistajalta kysynyt syytä kellon tie- dusteluun ja tämä mastasi, että hän olisi maihtanut kelloja, koska hänellä oli Reimanilta ennen maihtamansa kello mielä tallessa. R. oli silloin katsonut todistajan kelloa ja sanonut, että hän ostaa uuden kellon itselleen Oulun matkalla. Todistajan kysyessä, jos Reimanilla on rahoja kellon ja pumunkin ostoon, oli R. silloin näyt- tänyt hänelle mustanahkaista ja pu- namuorista lompakkoaan, jossa oli keskellä säpillä kimnipantaiva osa, missä oli 123 mkaa 5 pniä. Mielä muisti todistaja, että Piirala sittenkun he kolmisin olimat aseman portaille tulleet, oli kysynyt Reima- nilta: „miten kämikään siinä korttipe- lissä" ja R. oli mastannut: „Ei siinä minulle kummia tullut, sillä minä läh- din kesken pelin pois." R. taas ky- syttyä Piirakalta, miten kerrotussa pelissä oli hänen käynyt, oli P. sano- nut häminneensä kaikki rahansa. Kä- dessään oli silloin ollut Piirakilla puukko, jolla tämä oli raapinut pape- rossin hölkkiä: tuppi oli roikkunut edessä. Piiralan poistuttua oli to distaja maroittanut Reimania Piira- lan suhteen, kysyen mielä, jos P. oli nähnyt heidän kortilla ollessaan Rei- manin rahoja, johon R. oli mastan- nut: „En ole marma siitä." Asema- puiston käytämällä oli Piirala jutellut erään junasta tulleen miehen kanssa ja samalla silmännyt taakseen Reima niin, joka ensin oli aikonut nousta postimaunusta laskien kolmunteen maunuun, mutta huomatessaan Pura- lan, joka oli jo eronnut puhutteleuias- taan miehestä, astuman samaa mau- nua kohti, oli R. noussutkin toiseen maunuun. Sinne tuli Piimiäkin Rei manin perässä. Todistaja näki sitten miesten istuman mastakkain maunun lyhyillä penkeillä ja junan lähtiessä olimat nämä rumenneet keskustelemaan. Todistaja, työmies Björn kertoi myöskin nähneensä ylläkerrottuna iltana Reimanin ja Piiralan Iin asemalla ja että he olimat tulleet junaan. P. oli kysynyt Björn^äkin, minkälaisissa ma- roissa tämä o ■, rahaa ei kuitenkaan ollut tahtonut 'lainaksi. Todistaja muuten luuli P iralan silloin olleen huonoissa rahavaroissa. Sitten oli todistaja nähnyt murhapäimänä mo- lemmat sekä R:n että P:n yksissä Oulussa Narikan luona. Todistaja Hjalmar Määnänen: asu- ma Toppilansalmessa, sanoi tunte- neensa P:n jo lapsuudestaan asti ja oli nähnyt tämän miimeksi tiistaina m. k. 2 p:nä klo 11 tienoissa eräässä höyrymenheessä Toppilansalmen ja kaupungin mälillä. P. oli tullut siinä kaupunkiin päin, mutta seuralaisia ei sanonut Piiralalla huomanneensa. Todistaja torppari Kalle Junnila kertoi poliisikuulustelussa, että hän oli nähnyt Piiralalla murhan jälkeisenä keskimiikkoväimänä samallaisen lompa kon kuin Reimanilla oli ollut maanan- taipäimänä. — Mangittaessa oli Pii ralalla kuitenkin toisellainen lompakko ja rahat olimat johonkin punamäriin rymettyneet. Oulun kaupungin alemmassa kansa koulussa lukuvuodeksi 1910—1911 julistetaan täten johtokunnalta haet tavaksi ennen tämän kuun 8 päivää. Palkka 1,500 mk. Hakemukset jä tettäköön kansakoulujen tarkastajalle rovasti V. G. Aulikselle. Oulussa, 1 p. s^ysk. 1910. Johtokunta. — Maalaispoliisit. M. k. 31 pnä on läänin kumernööri määrännyt manhemman poliisikonstaapelin Oulun kaupungin poliisilaitoksessa, Heikki Här- män poliisikonstaapeliksi Limingan ni- mismiespiiriin. — Passeja on täkäläisestä läänin- hallituksesta mastakuluneen elokuun ajalla otettu ulkomaamatkaa marten 125 ja matkaa marten Menäjälle 9, jota paitsi 3:lle ulkomaalaiselle on an- nettu ololippu Suomenmaassa oleske- mistä marten. — Manginknljettajaksi ja var tijaksi Kuusamon kuntaan kolmen muo- den ajaksi, 1911 mnoden alusta lukien, on läänin kumernööri määrännyt torp- pari Abram Lohilahden. — Teollisnuslainan pyyntö. Toiminimi Oulun Kirjapaino-, kirjan- sitomo- ja kirjakauppa-osakeyhtiö on pyytänyt 10,000 markan suuruista teollisuuslainaa kirjansitomoliikkeensä laajentamista ja uusien koneitten osta- mistä marten. — Tullituloja on miime elo- kuulla täkäläiseen lääninrahastoon ker- tynyt: Oulun tullikamarista . 130,000: — Raahen 44,000: — Kemin 55,000: — Tornion 30,000: — Yhteensä 259,000: — Piirala kuitenkin mäittää olleensa murhapäimänä toisella paikkakunnalla, mutta todistukset omat aiman selmät, että hän oli silloin Oulussa. Murhajuttu on tänään esillä täkä- läisessä raastumanoikeudessa. — Kuollut. Sunnuntaina kuoli pitemmän sairauden perästä kotonaan Kimijärmen pappilassa kirkkoherra Frans Peter Krank 66 muoden ikäisenä. Mainaja on synlrinyt Ou- lussa 1844, tullut yliopptlaaksi 1803, mihittiin papiksi 1867, oltuaan apu laispappina Längelmäellä, Huittisissa ja Kuopiossa tuli ensimäiseksi kappa- laiseksi Kuopioon 1880, sekä kirkkoher- raksi Kimijärmelle 1882. Sai mara- pastorin armonimen 1880 ja nimitet- tiin romastiksi 1899. Näihin ulkonaisiin puitteisiin sisältyy pitkä, kokemuksista rikas ja hedelmälli- nen, maikka ulkonaisesti mähemmän huomattu elämäntyö. Romasti Krank on niitä miehiä, jotka omat ottaneet tärkeän papin toiinensa symästä ma- kaumuksesta, ollen malmis sen puolesta kärsimäänkin. Aikaisemmin lukeutui romasti Krank Pohjaninaan herännei- siin, mutta myöhemmin liitin hän les tadiolaisen suunnan kannattajiin. Mainajaa jäi suremaan puoliso, o. s. Turchman setä 2 poikaa, O tytärtä ja 4 mämyä ynnä laaja sukulais- ja ystämäpiiri. — Kuollut. Miime tiistaina mai- pui Raahessa kuolon uneen leskirouma Sofia Margaretha L a c k- s t r ö m o. s. Toppelius 74 ikämuo- dellaan. Mainajaa jäi suremaan paitsi lapsia, 2 sisarta, sukulaiset ja ystämät. — Meijerskaksi Limingan Osuus meijeriin on 15 hakijasta malittu mei- jerska Elsa Aaltonen Luhangon pitä- jästä ja hänen kieltäytymisensä mä rältä meijerska Iida Lehtonen Uudel- takirkolta. — Tapaturmainen kuolema. Kemin lähettymillä olemalla Karjalah- della sattui miime maanantai iltana ikämä onnettomuus, josta oli kuolema seurauksena. Tavaus on seuraama: Talokas I. Ruonalan manhin poika, joka ou 14 muotias. oli saanut man- bemmiltaan minchester-kimäärin lab- jaksi ja aikoessaan sillä lähteä uvins- jahtiin, panikin sen latinkiin, heittäen sen kuitenkin mädäksi aikaa oiripieleen, josta sen koppasi talon 11-muotias Eino-niminen poika, tietämättä että se oli latingissa. Kimääri laukesikin ja kuula sattui !> muotiaan Paulin otsaan seurauksella, että hän silmänräpänlsessä kuoli. Muuten olimat meljekset Pauli ja Eino erittäin toisiinsa kiintyneitä ja harminaisen hymäsopuiset. — Suomalainen petkuttaja Saksassa. Miime numerossa asiasta olleeseen uutiseen kerromme lauden- nykseksi: Mangittu Haapa saapui .»^".läin Suomesta Lnnpektiin. tosia Imu r.iturn h ci t" i n i 11 a n uni n i r a 1;! u T o m • i \ i. i c : a y a a •:< - jä sitonuilaisilla uuneilla, ^inivefisui ja Hailipilil>.> la tian osteli lainaroita 100,000 mavlan armosta, etiipaässä aseita ('> seka uki mekseleitä, joita ei moinut tuiiastaa. Tamarat hän lähetti Suomeen. Oulusta sai liän myös liikerahoja, jotka takaajat, muutamat maanmiljelijät Tenuneksellä o:oat nyt saaneet maksaa. Miime kesäkuussa oli hän Oulussa ja esiintyi kaikin puolin yrittelijäanä ja rehellisenä liikemiehenä. Haapa makuuttaa, että hänellä oli 35,000 mk., jotka häneltä marastettiin