Iiavkmtalva Luktikrmn 9 pmA I.ZSS'1'I 1910-N:o 41-3 Suomen Kultaseppä Osakeyhtiö. 1SLS1 Suurin varasto Suomessa alaan kuu» lmoia malmisteita. MyyntirvaraStoita AVösä ja Tehdas ja tulkukauppamyynti Turussa. » Aiao-Staaa knnnolllne» SPH ja kolenut KettofeppS « lovl hanuia teille w 17LSS oiketukäymS» A Kekton! ; OSlaiaa >ns nNtä ^ I . Iultniu Jalk:ltä, ^illnauiaiu vb ja Eeri.mi^m 7. Llttoislru PesolaitoS, omist. M. Hamp Waa teet l>ouau>«iaai. ja lähetetään. Huhetlii I^Ä?. — Ltttoiuen 7. Huhtikuun 9 p:nä. Kirje Helsingista. (Turun Lehdelle). Tavan?han on antaa suurina juh- lap iivinä lahjota tolsiueen. W na- jallä on ttnä lapaa, ertttäinkia mitä paasiäi'eea tu-ee, sangen runsaasti käy tetty. Ja Suomeakin on vyt sen omaksi paasiäytlsi mmslet>u »kalkkein- korkeimuialla lahjalla", josta me emme kalienkaan ole ollenkaan kn ollisio. Plä- siui elji saapui mm käskykirje laweine lakiehdolul/ineen, joiden sisältö on sa- lamaa nopeudella levinnyt jokaiseea S omen elachmpiänlm kolttaan. Tieco täsiä lahjaSka olemin vas taa-! »i»tysu mitä suurimmclla surulla. Stlla mllupä se muma voisi a« aan- saadakaan luin surua ja mielipahaa, Ma mo la kiehdo us on sisällöltään sellainen, euä se riistää meiltä oikeu den määrätä omia asioitamme ailvan kokonansa. Katki jää Wtaäjäu mt lMterien ja valtakunnaaneuiooston sekä duuman paäteltamulsi. Ja vna kau- wan kuin duuma on Munmmalfl ojatsi vanhoillinen ja maallemme enemmän tahi vähemmän vihamielinen, et meillä ole sieltäpäin muaan hyivaa odotetta- w«ssa. Oikeuksiemme puoltajat duu missa owa« harvalukuiset, mutta sitä kunmoitetiaivampaa onlin, että ne tui tenlm pienen kansan puo.esta rohkeasti esiintyvät, ia e>nnly.l»ät silla perus teellisuudella, että he eimvt wot olla vailutusta tekemättä vastustajiin. Menäjan duumassa kasiteltnn jo val- MlStamasti taiä lakiehdotusta ja jätet- tää se 21 miehiselle »valiokunnalle, >oka duu nalle valmistaa Mlelinuöa osiaSsa. Tnsicnna oli tämä kuulu tekele Suo mea eduskunnalla esillä. JSiUNloon olt soapunul 5 senaattoriakin — luulta- was!i katsomaan, silla eiwot he puhctsia vitaan ymmärtäneet. M^Ni» puijaa klliliöia n puolunsta esnn tyt ja kailk ea lausunnoissa tlmem su ma ajuus: luo u-eaatallien laliehdo tus vn alusta loppuun mat,do.on, että sila kukaan suomalainen vvi hymuksy^i. Jlahutla?aa vl», että sosialistein puyu jalle muutkin puolueet huusivat »hyvä" yuuioia kaliUtieliioat Alia men» pe- ruSiuölakiioaliolulltaau, joka ehdotuksien vastauksen laa:.i. Km muistamme n. s. helmikuun v:a iftstia w. 1899, min on je ainoas ta >n pienoiskuma tuhan umeen verru- ten. Tama valltvllisia olemustamme toisiaan tahd ity is'u pitäisi olla o -nai su m a. me eri ryhimä ja puo lueita tlZSsa osmSsa yhd.slamäan, ai» nakin jo.sllin «nk^a. Tall inen ääni o i kuulunut eri puolueiden paa-äanea- kannatlajl-sa, ja sosialistein lehdissä- k^an et enää huomua erityistä was- tenmielllhyttä olla tässä kysymyiiessä ^ekemlsissa .por,varillt«ten- lanZia. .Kotimainen hallituksemme" haäräi- lee lU.maisliillnullii ta valla kenraa.iku wec^ öori Seylun ju wtaalai<tta her ro^ea mielitsi. Ei mikuan osia ole ioi sl! mennyt kuin tdustap.m oa toi woitu za tuhdoitu »a muaräity. Dy dc-ia oUaSsa oli tayda tuisin tutn iea r^lttumeri.öör.Iiä oU k^Sky kaynyl, lnuit» Momeittirelaiiell senoalivrt S^a« ri!oskea ^saUtnnuL>e»»" poissaoloa auita osiz mem unnluin ok taydotiu sen weacwuk,i. — K jymys olt uim. silta, miien merieteliaisiln takaw rtkkoon olet» tujea ajnllea kans>a. KenraaUkumer voöri oli maannut, etia i>e het» luo- wuleltalsiln sot,lvs.v,ranoma,fiUe. A>ia aiheutit pltkan krs us lelun senoaltösä ja lopuksi illten aanrsteliiin. Nojalla äänellä neljää waS:at.u mhöunyitiin kenraulikumeraöörin maatimukscen. Paa tos mli myö.ue>!ekji sen kautta, elta »varapuheenjohtaja Markosfilla on ään- tea tasan mennessä wa>la maaräiä, kumpiko puoli voittaa, »a ha» tie ysn metnaili: kenraalttuloeruoöull puolelle wo>tlo! Kolme tvenöläistä senaattoria ja suo- meuarelaineo Rainesalo alettui ke! raali- kuiv-rnoorm wua>imul!cell nahd n mstamulle kannalle, »saatten etia ma s>a woimus^a vtewia asetuksia on noudu> tetiama ja takLv-sriitovN viet:u lamara jäUyiettkwä tuUtkamo^tn hscStu»j«. Toisellaisekst olisi päätö» tullut, joi ei suometiareloinca Saarikoski olisi ol lut istunnosta poissa. Ja pahat kielet kertomat, että asia oli edeltäkann niin läriestetiy, jottei kenraaukumernööcillä olisi Mitaäa muiStutetiawaa senaatttan- sa maslaan. No atm. tällainen senaatti meillä nyt oa. Ja vuo .isaninaataan pelaS taival" suozictlarelatset senaaliorti eiruät ole ollenkaan sen parempia kum itä- m,iset työkumppaninsa. Mieluköhäu liasi Aara. A.Mulehn y. m. suomet larelaisei lehdet vaatimat, että noita kotimaisia miehiä tveaäläiSmielisessa senaatissa on tuettama. » Mlutoffia virkamiehistössä taitaa tulli otkein tosolii Sllla mln on »pää telty". eitä wenuläliia wlckalUj0»ta pituisi aStua virkolhia Suomca r^uka reillä ,o t k. 14 p:Slä oltaea. On määrätty tirehiöörtt ja muut paällilöi Nilnkuin entiset jo olisimat krossi?. P r haimmallikuan tahdolla ci ymmacra, mitä P e-ariSsa olkein ajalelluan ja tzrkoite.aan Multa suuret viisaudet omat tyhmiltä salatut. Sitten on urhea luotsipäöllikkömme ero»nut. Hän on saanut kyllin ytzieen- törmaykitsta venäläisien kansia. Uuua pualli^köa haetaan paratllaan ja joku mcnuläinen „^fsi" taiwa jo olla löyiy- nytkin. Et lule sitten hymia pcunnä maamme luotieille, silla kyllä »ossu" osaamat uusia kuormia panna htidan puöllensä. J^ nyt on meillä sitten loppujen lopuksi uusi ke-iraulikumernöörin apu- lnnenkm Li^stij on nimensä. Hiv on ollut mukana tässä kirjeessä ma»ni- iun lalichdo uksea »pykuänusessa-. Sn- ta mieS tuaneiaan paryanen ja voi daan siis sanoa, etia kenraalikuver nööri Seyn on saanut itselleen sviigea soveliaaa ja .tarkoitusta vaStaav-a" vpulutsen. Kauhistuttavassa määrässä on siveel lisyysrikoSten luku vuosi vuodelta li saäaiyiiyt maassamme. Tuskm mon takaan sanomalehlinumeroa tarvitsee lukea, ennenkuin saa nähdä uuden ri koksen, emistä vielä kauheamman. Ja täällä paakaupungissa oa törkeiden siveellisyysrikosten lukumäärässä menty huimaamaa v-uht»a ylöspäin. Wuo sinä 1901—1903 ol> viita 2, 1W4 — 5, 1905 — 15. 1906 - 11. 1907 -19. 1903 —21 ja v. 1909 — 29. Tulee todellakin naiden nu merolietojea edessä lyiyneekst: mikä lienee syy tällaiseen kasvamiseen? .Työmies" näkee syyn — kapitalis mlssa ja porvareissa. Multa kyllä svyi omat muualta eifittämäl. Ja lä hln syy on se, että oa luomnttu wan- hmsia säännöistä ja olosuhteisia >a ruvettu elämään .vapaaSit". Alnou kt»no ktiiken hyv^n wo tolle saamiseen ja kaiken pahaa eStärmsetsi oa täydel linen .ymparikäämiös* >oia oa alo- te.tiva yksilöstä za aieitava perhei siin ja n»m lovulia koko kansaan. Suomen kausa kulkee fivisiy-kansan nimellä. Maita miSsähan tuo„siwiS tys" on huomaitamlssa? El se aina- kuaa juuri mnään hedelmää ole kyp syttänyt. Todellakin synkällä kalkki noyitaä, sekä sisalllieslt etta rlkonai- sesllkia. Ja joS koskaan, tvrwittaisi>n nyt työhalua, elonvoimaa ja hyvää tahtoa himo.ansa ivastaan taistelemaan. Koetet-akoon suä! Pekka. Mlllllltll KötiMllllltll. — WaMonr««tatelde» tukot tammi- ja helmikuun ajalla tekivät 6.152,245: 96 vaStaten 5.9ö6,175: 55 samaan aikaan viime vuonaa. — Z:a«e» kuokan makuuvaunu tulee tulemua toulok. 1 p:sta allaen Waasaa yöjuuiia. — Wer'ilrlnenr<,«g,kstus. Tuon- nottain leki lreltkutaislulotioea Pappi Ilomantsissa, wotllolti>e»llrin hymia tun ntt'i» khra J.buicff. Jtvmanlsin krett. kalais^alolt e» l>ertolviiiun opelta>arahas- t^on Mln ivaili m gin. Tilliä» uftaa jo dosia oa hra Jalub ff a ran gaislu silen, että hänet oa siirrelty pa- pitti Suojarmelle. — Faas suur! veRseN kadon nut. Jolll aika Iitten ha-visl Äjiipll» risia suurelle raha ummalle aseietiu pgsli- lahelysivekseli. Nyc on myös samoi» kaynyl^Hur,gossa. Kaupurg n poUlfllai^ tos on ilmoltaaut Wlipuri etsimälle osa-tolle, että siellä oU hamin^yt pos tista 100 puunaa (Smk. 2.500) posti läht.iyswek eli. Myö-lin paaklt o.vat saaneet tlidoa viljeli» katoamisesta. — Aonsertt! on huomenna forZsa- laisillu F^rsiaa yhtel»koutui!a a. et au ta- tlo 8 »Uaka t^ileltija Jussi Pukkila toaicrlln pia-usn Touvo Tulmcn alvustamuno. Paä ymak^ut S uk. 2: —, 1: 50, 1: — ja kouiunuorljvUa 50 p:lä. — Nunliakaitume» osuus»«vPan worR«»t««« syyllisenä vangittua t. k. 1 p. voslaisena yönä trhtaataisen poika Wille Malin Forssasta, joka oli renkinä Wiikin torpassa kojolla. MaUn. jo!a o» tunnustaa»», saavi torpan he^ojella kulkeneensa m,Uä retkillä ja ilmotti osa- lumppaaitfi Anselm Stöörin, jota ei vielä ole kiinni saatu. Myös on jouk koon kuuluant eräs Kalle Alea Kojolta Suuren osan varastetusta taivarasia oa poliisi löytänyt Wiikin, Atiain, sal min, Lchiimaea, Lylyaojan ja Nillty mäen torpista, kertoo T. S. — AyöivSys teskellS pSivZi Kun muuan naishenkilö leS!>w.iktooa klo ^1 päivällä kulki rodulla Fcedriks berg» ja Oulunkylän välillä Ukellä Helstakiä hyökkäsi hänen t»mppuua,a tuat >r »ton «ie», joka veitsellä «hakea pakolll naisen luoamttamaan mukanaan oieioat 70 martkva. As,a llmoitettim heti poliisille mutta roistoa ei vnelä ole saatu lituni. — Alt t «pst »«oli tulirok koon. Äölettäln sairastui koi assa Holstia huwilasia prvivisori Lauri Cc derivalfia 4 muolias Mailis-lyllö tuli rolkoon tuolleen toiiena pausiäi-puimana. Provlsori Ccdervalf. jola oli saafiunul sairasta lastuaa tallomaan, sai tarlan aaa ja kolmea panoäa kuluitua, eli wume l. uanlaiaa hankia kuoli. Pro misori C on syat. w. 1874 ja ja ialti jälkeeasa puolison ja kak,i pientä tyturtu. — Ihmispedon tekoja. Wiime viikolla eräaaa patmäna saapui Perä tuottajassa muuaa hymia tu..nettu ia loaisäntä totltnsa sikahumala^ia ja kim mastui jostakin jyystä perhcellemä mln, että ajoi taltkl käpälämäkeen sarkiea samalla huonekaluja ja mitä muuia eieen sattui. Uroiyoasä sisasia teh yc>äa hyökkäsi lsäatä ra>woiian unUiped^a ta ivoin talliin ja alkoi siellä hakata mu kanaan viemalläou kangella hemostaaa. Kukaan el luonaoUliestl uskatlaaul mennä ihmispetoa hillttiemään ja niinpä pieisi- kia ha» viattoman eläinparan mmaa kuolemankieliin, niin etta se oa sillä tahtien ollut kanttaaitaaa ajetuksiSsa ja täyaaä haaiooja sekä mäiapuiseita. Huoiennuksetsi ei etälaraukalle ole se, etta isäntä jä.tceupätn oa hankkinut siiä lääkitsemään erään layiseudun puoskarin, joka fttol hewosea köyftuä tattoon kiinni «li» ett-i se päässyt ollenkaan makaa vaan asentoon. — Jymispetoje» tuku N- siintyMLssi. OnluSta, Huhtik. 6 p. Ellen pidätettiin täällä 40 vuotias kulkuri Juho Alametsä, kotoisia Kesti lästä. Alametsä raiskasi maanantaina rank makasiinien välissä 9-ivuotiaan kansakoullltytSn. Mies kieltää, mutta todisteita on. Myöhemmin ilmoitetaan Onlusta: Alametsä on tunnustanut raiskaustyön. — Suuri tuNpaka JoSisiste» tehtaall». KeSkimiitkoa vastaan yöllä paloi Jokioisissa perustuksiaan myöten äskettäin rakennettu Fkrrarian päre naulatehdaS. Tulen irtipääsyn syytä ei vielä ole saatu selmille. Mahlako arvioidaan noin 35.000 markkaan. Fimiä tietoja. — Ilmapallo nähtiin Hangossa t. k. S plvöli mosiamna nönä kulkeman idästä län teen. Pallosia oli muikea, punonen ja wi!z- reS lyhty. Matkustajien lulua ei pimeyden muoksi moitu n^hdä. — Luvatonta lohenkalastusta on Lan kaan Kuhankoskilla harioiieitu jo parin Mii kan ailana Aamuin illoin on uisi imen jou- tajia natynyt. ivskus ujeampialin memkumia. — Harmaisten nnorisoseura Kuhmoi sissa oa rumennut entistä ripeämmin toimi maan. W t. Li» p nä toimeenpani se oauis- tuueen iltamaa Misalan pirtissä. — Holmen Heleniuksen Rantakaup- paliite ÄouioolaSja on tauautlauut mal- iuu>a. — kuristaja livistänyt Wiime Pal. musunnuntaita mastuijena liönä leipuri Uskin hemoien kuristulsen, jora täsiä lehdcSlä maiml- liiii. teki>ä, lanteeliuloinen heniilö on nyttem min tiivistänyt Ameillaan. — Hinkuyskä raiivoaa tätä nykyä Mus- tialassa. ll.eita lapsia on siihen jo tuollut. — Rik«sten ja padeitten pciäp«ikatft on muuuunut S^riantaustan kylä knulot- sesja, malittaa eras cirjoilraja ^Hämetta- resiä". — Seitsemän lahtelaista liikemiestä on päa lanqt peruslaa qhlicju, i-nka ».juie- pääoma tuire oienlaau ZO.txXt—l5 t.iXXi mk., harioitomaan laiivatiuetta W-siiärwellä. — Uudelle uralle. Jaakkiman lukkari- urkurin Mirasta ou ilmvUlaaut eroaw a >a laulaja Juyo Kaartane (Äcoger^ antautuen toiielle alalle. — Laatokka alkaa luoda jäitään, sillä »viime loniolla o imat Po!)jolS-Laalotaa jäät jo yleensä liitteellä. ^ Paintkilpailnissa Raahessa on eräältä painijatta I. Kuusiteydolta latkennut tasimarsi kolmesta loyti poilti. — Paksu pun kasrvaa eräässä Tammi- nimises?a >aaresia Mupurin täqellä, ollen >en ympäris 5 meir. ja 40 cm. Onpa suua toto „tain" wielä meidän m anamme. — Tulipalo Kauppias Nikulainen kar tano Huniaiutinella paloi iv t:u iiii p:waa ivasten yöllä. Tulen irtipääiy lunlemalun. Hqllcentxppo Waasan läänissä Wiime wu>.deii uiuessa ulaiiettii» Äzauiua läänissä tapporahoina hyireisia 2»,2 ö mk. kun tapporaha on s mk. tappaleelta on siis tapettu ta.ktiaaa 4.051 hyletlä. W. k. 29 pnä kuoli Paneliaa Kaba- lan kulmakunnalla halmanskohtauksen jälkeen seppä Inha KuStaa Nord lnnd 82 ikämucde^aan. Mainaja oli laajalti kotiseudullaan tunnettu harmi- a isen taitamaa metallityön tekijänä ja monesti hänen taitoaan kysyttiin konei den, pyssyjen, kellojen ja taikenlaiStea hienompien metalliosien korjaajana ja tekijänä. Hyivat lukot ja monenlaiset maluteokset, kahvimyllyt y. m. olimat niinikään hänen erikoisalanaan ja a. s »Nordlundia kranasangat" olivat var sin hyivässä maineessa. T. k. 4 pmä knoli Porvoossa kant tori, dircetor cantus August Etsa nnet Wadenström 70 vuoden ikäisenä. ZLaina.a oli syntynyt Tnkhol massa, tuli jo nuorena Suomeen ja on vuodesta 1853 asti ollut Porvoon maaseurakunnan kanttorina. SoriawalaSsa kuoli t. k. 4 p. laupp. Juho Ratinen 7O wuodea ikäisenä Haa oli syntynyt Impilahdella. Suutari I. W. Lehtinen kuoli t. k. 2 pmä Kosken T. l. MarmätaSsä 47 vuoden itäisenä. Läamnmaamittari Adolf Fredrik Borgenström tuoll Hamecalinnas sa tvlspaimänä 7tt:llä ikämuodellaa». «> Tampereella kuoli t. k. k p. parturi mestari Gabriel Pietiläiaen 26 vuoden ikäisenä. M T. k. 4 p:nä kuoli JorvelZssä Sau vo > aseman esimies Wilho Jaak kola, joka jo pitemän aikaa oli sai- rastaaut hiivuttavaa keuhkotautia. Mai naja oli syntynyt 1876. SllUMtatlukeMa. Vanhurskasten tvirst. Missä löytynee vanhurskaita? Ai noastaanko taivaan kunniassa? Ei, vaan myös tämän maan .majoissa" löytyy vanhurskaita. Raamattu kyllä todistaa, että «i löydy ainootakaun v »hurskasta ja että kaikki meidän vanhurskautemme oa niinkuin saastai nen vaate. Mutta sama muuttum.toa jana sanoo myöskin: Aizden vanhnrs- tauden kautta oa vanhurskaus elämäk tullut kaikkien ihmisten päälle. Ja vie lä: me olemme vanhurskaiksi tulleet J-esuksen veren kautta Jisehemme nähden me emme ole vanhurskaita, päinvastoin kirouksen ja kuolemaa alaisia, mutta »Herra oa meidäa vanhurskautemme" ja uskoa kautta häneea olemme jo täällä elämäs sä vanhurskasta kansaa. J-esuk,ea ar moon turioaama sielu, joka P mvalin kanssa oa löytänyt ainoaa toiivonia ia rauha sa häreSsä, joka jumalattoman vanhurskaaksi tekee, oa vanhurskas. Siis 5»». K»Uko. huono, kylmä ihmi nen, joka Golg taa sominnosta ja ris tin hedelmästä tahdot elää, kuulut Her ran waahurskaase:n kansaan, joka lau la, ilon ja voiton virsiä! Vanhurskasten virsi oa iloavirfi! Ei niin, elleivät he suruvirsiäkin jos kus luulaisi. Kyllä Herran omat usein valittaen vuodattavat sydämensä Her raa edcssä. Sillä tämä elämä oa niin rikas ivailsoista, kiusauksista ja taiste luista; syvamea jokapäiroäiaea pahuuS on Nila suur, ja jos he kat eensa luo mat tunteisiinsa unohiaea Herraa Jee suksen vyjy oäiiea armoioakuutnksea, aim Uonrvirji pianrm muuttuu surunl^u- luksi. Malta usein voimat Jama aa lapset silloinkin, kun kyynel silmästä muotaa ja suru iydäntä ahdistaa ilon- ja woilonwirtta yyraillä. Heidän tar- lvitsee maan muisraa että Jeesus on aina soma, että »Herra me daa wan- hurskauiemmi" on muuttumaton ja pian sitten kyynel on kuimettunut ja ilonivirfi kaikui: »Si^ä, Herra Jce>u« o.et minun, miaä fiaua. Syntini o.oot sinua, manhurskauresi miaua ja kailki oa täytetty auruudelserli." Wanhurska>dea ilomirfi o» myös wvitonwirsi. E»wät he taula o miSta voitoistaan, sillä sellaisia ei ole ole- masjataan. Heillä on parcmpi voitto, josta he ilolle» voimat kerskata — Jumalaa Karitsaa ihanasta voitosta. Karitsa oa tapeltu ja me olemme Ju malalle lunastetut — siinä ihanin ilo» ja voitcmvirsi! Tarmtset, armoitettu Jumalan lapsi, tällaista virttä laulaal>esi muukalai suuden maassa. Ehkä oa majasi pieni, sairaus kenties vieraana. Mulstaos silloin, että pienessä maja?sa, sa.rauden tin kesk:llä, asuu Jeesuksen meressä v nhurskautettu sielu Sinä juuri se olet ja saat laulaa ilon- ja voiton- Turun Siemenkauppa. virttSS, sillä Herran oikis käsi ou saa nut voiton, ijankailkijesti riittävän ja kestävän. Aukaiskoon Herra silmämme näke mään suurta autuuttamme, aukaiskooa sydämemme ja suumme kiitos-, ilon- ja voitonvirttä veisaamaan! L. I. R. M-nsMs. — «KSHes puoli miljoona «ufl» pistimien »tyUSjta vuojtttain. Pietarista, huyuk. S p. Malta kunnan puolustusvaliokunta o» antanut puoltavan lausuntonsa sotopalivelukseen v. 1910 kutsuttamien rekryitien luku määrästä, joka nousee 456.535 henkeen, jonka lisäksi tulee 100 relryyltiä Osse- teista. — N»««a Stössekiu tchmijutt» T. k. S p:aa otl Pietaria p>»rivikeu- dessa esillä kuuluisaksi tullut lehmäjuttu, >ossa rouma Ruiski vaatti rouma Siös seliltä L.oov rupian suuruista korma usta kahdesta lehmästä, jotta hän Port Arturista lähtiessuän oli jätraayt rva Siösselin huostaan mutta joka puoleS t^an oU ne myynyt. Oikeus tuomils, korvausta maksettamakfi 120 ruplaa. lllliomzslta. — V»vtstn mattiopZivirtä. Tuk- holmaSta, huhlik. 6 p.: Waltiopäi- vät omat tänään hylänneet sosialidemo kraattien valtiopäiväryhmän tekemän eh dotuksen, että Ruotsin laista poistettai siin hiljakkoin syntyneet rankaisumää- räykset thönhaluisten lako» aikana työ hön menemisen estämisen rankaisemi sesta. Samoin ovat valtiopäivät hylän neet samaa ryhmää ehdottamaa a. s. Staaf lakiea poistamisesta ja uudistus ten tekemisestä majesteettirikoslakiin. Toisen kamaria äänestysnumerot oli vat 127 94 vastaan, 153 56 vaStaan ja 138 57 vastaan. — ISttittlstyönsulku Nvrjassa. KriStianlaSta, huhtikuun b p.: Sittikuu SS rakcanustyöläiZammalttyh- diStystä oa irti saaoaut työjoplmutjen ensi toukokuun 1 pstä, ovat työuanta» jat irtisanoneet jälellä olevat siten pa- tottaolseeu rakennustyöläiset loppuyri- tykseen. Zyöläiset vaativat 10 prosen tin palkankorotusta, työnantajat taas tahtovat alentaa pelttiseppäin palkkoja. Riita koskee L.200 työläistä, mutta koska on vähän toiiveita sovinnon ai kaansaamisesta, on odotettaivissa jatti- läisiyönsultua samaan tapaan kuin Sak sassa ja Tanskussa. — 21 V, milj. siiASövoimil-ase mau rukentamtjeeu. 4utyvlmas ta, huhtik 6 p. Hallitus pyyiaa 21 V» miljoonaa kr. mäararahaa saykömoima asemaa raken'amiSta martcn erac>scen koskeen Lnlcäa eli Luulajan joessa Poh jois-RuotslSsa. — Zvetrijiirjestekmi Fausliass» otettiin viralllses^i käyianlöön ^ k. 2 pnä. Aleisön perehihmlien tähden uu sita mlltvlhia oa aaaettu kahden vuo den fiirtymisaika. — Monta kasta. Kahdeksaantois ta lap>en>a sai eräs tyomiesperhe Aar- hufisia Tanskassa muulama päivä ta kaperin. — Ankaria lumisateita oa vii me päiunna vallinnut etelä- ja keski- Euroopassa. Lumi oa monissa seuduis sa katkalsiut kaiken tilkkeen. Madridin lähellä vuorlseuduiSsa oa lunta satanut 5 metriä paksutta. Samoia oa etelä- Ranskassa saatu nähdä harvinai>en runsas lumipyry. Wienin kaupungissa seisahtui liike kokonaan melkein kolo tvuorokaudeksi. Talonpoikien lvankkurit jäimat seisomaan lumeen, ja eräästä ki- noljissa kuolleeSlaktn kerrotaan. — Tapaturmaisesti kuokat tiede mies. T. k. L p:na sai Si.eejlassa (Iia- PreuSsiSia) Brestaun «zliopiStoa profcs- jori R. A b e g g ilmapallolla alaslas- loskeudu»laes>a roaikeila loalaiaoja. joi den johdosta heitti henkensä. q>rvfcs- joriu puoti>o, eras totaea mukava ote- wa aa»sheokitö sekä inflaöorl Hertel jai- wat wohing^Ntumatlomiksi. Prosessori Alicgg oli waSta 41 vuo tias, mntta oU jo saarouttanut suuren maineen useitten syjikalista kemiaa ka- sitlelemien tulkimuslen>a lautta. Suori tettuaan tohtoria lulklnnon BerliNiSsä 1891, tyoslenteli hau Leipzigisiä ja TutyolmaSia pros. Arryeniukica tabora toriossa wuo>»ua 1891—93 seka Äöt- ttngeutSsä v. 1894. Muonaa 1899 nlmilettnn hän Breslaun yllvpiSton sy,i- talisen kemian proseSMltsl. Pri.ses!ori Abegg seurasi suurella mie lentilnaolla meldua kaulaisea maamme toyialvlta ja teki iehtaivansä sclivtltaa:- ieea oileata tasllysia maamme oivista nllSsa vaikuttaivissa pilrci-sa, joiSja haa luktlli. 5ci4l » psperoszejs! — Kuomista yerättävS itsemur» hi Azieritassa. Jatiilä,sliikkeen Jo nes A Laughli Steel Tixnpaaya omis» tasa Pilt^burg-ssa, N^dhSioalt»in presi dentin Tl.s in lank^, tera-kuningas Tho mas K. Laug^liii, jonka omaijuus ar» ivioidaan 1i)«i miljoonakil markaksi, ou teaay joku mla sitie itsemurhao. Häa ampui lu^dia otsaania. Sy^nä itsemur» haaa oli onneton perhe eläraä. Ei ne Miljoonat ihmistä onnelltsekA teel — ^ouva FoseZki jZttZnyt mie. Veasä. Saliin ent. kruununprinsessa, Louise, syntyään Tvstaaan prinseS» sa. joka. jäitllyääa puoli,ooja. nylyi ea Saksin kuniukuan, esiytyi Mont-gnosoa lrei-oinnan nimellä kunnes siltcmmiu meni naimisi.u italialatsen piunonjoit- taj. a Tosellin kanssa — niinkuin siit! tässäkin lehdessä aikoiaa^u oa ker« rotin. Nyt oa tämä nalikznen taasea lullut pu^eenaiueel^i suuressa maail massa. Haa on näet näinä päiivinä jot änyt miehensä ja kotinsa Atoreniissa Pohjois Italiassa ja aselluaet asumaan Sveitsiin. Hän valittaa, että miehelä Ti-selll tekee yhdyeelamän hänen kans saan fietämatlömaisl m. m. suuren luu» levaisuutensa tähden. — ZÄNUi» kulutetaan Nevyorkissa noin 28 milj. kappaletta joka lvuktq Mahan tnemlliän kuin punlet nitStä tu levat kaupungin ympärisioSlä ja Erelä» waltiv>deu juurista laniZlvisio, loput tuuda^n Euroopasta, etupäässä Jtäval» lasca ja SaksaSla. »xi ^WWZMöM «Laitos pekostumisia warte» tulipalovaarasta. Tämä on hyvin yksi »kertainen laktoZ. Siihen kuulua vaan tukeva löysi selä vyö» joka riippuu köyd-ssä olevasta ruZalaitok esta. Köysi kimititelaäa lu jasti sinne rakennuksen yläosaan, josta oa laskeuduticiiva alas, vyö pannaan myötäisten ymp rille ja sitten laskeudu taan hils lleen 'a marmasti pitkin köyttä alas. Rullassa oa jarrutusluttvS, jonka a vulla tuikua alaspäin voi hidastuttaa, jopa ko'onaan pysäyttää. Seltatamaraa. — Kräs ennustus. Ihmiset Sie- wissä trriomar er>iän rvanhair miehea ennustaneen aikoinaan, että bu wuode« kuluttua tulee Suomelle koioa aita ja sitten wäli2ä hieman parempi aika, multa sen jälestä «vielä ko.vcmpi aika ja lopuksi niin verinen sota, että lukit Seinäjoessa u>wat ivereSia. Tämä en» nuStus lausuttiin puoli vuosisatau en nen Bolirikossin atloja ja on se näinä rvuosina johtunut ihmisten mieleen ja herättänyt huomiota, kun se osaltaan on jo toteutunut. — Mitenkähän on lopun laita! Sama ennustus on ennen kuultu toi selta tuhotta. — Pädin rangaistus. Emma: MM pidät aies>vnsla? Amalia: Iaspa aaioistai>it, kuinka wHaa» Hälliä! Hauelle olisi viirin, että minä we>u- sia najMijiui hauen lanSioau.