liistsms tammikuun 18 p:nZ ko k — isioZ toista Vaikutusta kuin mitä on tar- kotettu. Jos Viimemainittu tapahtuu, ei maailmankirjallisuuden merkkinäy- telmäin sisällön armokaan enää moi pelastaa Vaikutusta. Tämän kirjoittaja on katsonut tar peelliseksi tehdä ylläolemat huomau tukset, koskapa useat omat olleet sitä mieltä, että Alphan näyttämön ei olisi pitänyt ottaa ohjelmistoonsa „Oche!- loa". Kuten edellisistä sanoista jo on selminnyt, ei tämän kirjoitte jz ilman muuta ole samaa mieltä, Samalla löytyy kumminkin tunnustaa, eitä n'- menoinaan juuri „Ochello" monesta^! kin syystä ja erityisesti sen muolsil on Vaikeimpia näytelmiä, että jiinä nimiosan ympärille kaikki niin tiimnöti kiertyy, ja sen suorittamisen laadusta siten miltei yksinomaan koko kappa leen menestys riippuu. Alphan näyttämön Vahingoksi oli osa joutunut bsnkilölle, jonka persoo nallinen olemus muuten, paitsi ruu miillisen mitan puolesta, ja, ennen kaikkea, puhetapa oli tädän osaan so- pimoton. Miksi osa esittäjälleen oli joutunut, siihen lienemät monsilaiset sirvuseikat maikuttaneet. Seuraus joka tapauksessa oli. että näytelmän nai. kutus sen »vuoksi särkyi. Näyttämön johtaja kyllä DsSdemonan, Othellon pnol.son, osaSta loi kauniin ja myö- tätunroa herättämän taidsluoman, mutta sekään ei msinut dälmentää nimiosan esittäjän synnyttämää epä mieluista Vaikutusta. MmSta näyttelijöistä suorittimat useat tehtämZnsä Verrattain ty-zdyt- tämästi, erityisesti ansaitse; tulla mai nituksi Jagon osan esittäjä, joten yh- teisnäyttelemmen ei olisi maitutusta häwittänyt. IiSusi-ZusssZtz. — Hyljätty anomus. L ian n kuwernööri on lääkintähallitukien lait- sunnon mukaisesti hyljännyt Hämeen kyrön kunnan anomuksen, että Ikaa listen piirin piirieläinlääkäri määrät täisiin toistaiseksi maltion kustannuk- sella käymään kahdesti kuukc-udeSsa Hämeenkyrön, kirkonkylässä eläinlää- kärinamun antamilta marten. — Palkankorotus. Senaatti on muöntänyt Kokemäen piirin ni mismiehelle Karl Reinhold Rzsen- lindille 15 muodsn valmeluksesta 400 mkan muotuisen palkankorotuksen, lu- rien Viime muoden jouluk. 1 p:stä. — Tampere» osakepankki on anonut lupaa saada perustaa kaara- konttorin Ikaalisten kauppalaan. — Atä-Satakuunan keski näisessä eläi«wakuutustzhtiös- sä oli miime muodm lopvlla makuu- tektuna 972 homosta noin 400.000 Smkn armosta ja 76 lehmää n. 10800 Smkn armosta. Mahivg^n kormaukkna myönnettiin Smk. 4,798: 83. Omat marat muoden lopulla olimat Smk. 7,553: 64 ia miime wuc>den Voitto Smk. 884: 98. — Satakunnan Hewosjalos- tusliito» johtokaunan kokonk sessa t. k. 16 v:nä Valittiin puheen- jc >h 'ajaksi eläinlääkäri I. Engdahl, hemsshoidonneumojaksi maiZieri A. Saurio sekä sihteeriksi uudelleen agro- noomi A. Grönholm. — Merikarvia» käräMä lau mantaina t. k. 15 p:aä tuomittiin nM-itupalaisenpoika Isak Efraim Kos kinen, Kankaanpään Niinisalon ky lästä, ensikertaises a Varkaudesta 6 kuukaude-si Vankeuteen ja olemaan 3 muotta kansalaisluottamusta mailla. Tirvparin 14muotias poikapuoli S. Lehtomaa, Mkylästä, tuomittiin kahdesta lukonmurrosta ja näpiste lystä yleiseen kasmatuslaitokseen. —Hättzyttämisestä tuomittu. Wiime laumantaina oli Merikarvian wälikärij>llä esillä oikeusjuttu mäki- tupalciisenyc>ikaa Vihtori Santala maStaan, siitä eitä hän Mättäin oli silaa ampunut nimismies Aimo W, P irmasta ja rehtori Otto L^inea kohden kun näm! hemasehz ajaen kuk kimat maantiellä. O keus r-ntoi asi assa seuraamanlaisen pMökien: Kos?a selmille on kännyt, että Vih tori Santala oli tahallaan ampunut nimismies Aimo W. P irmasta i? rehtori Otto Lainea kohden yleisellä maantiellä, maan kun ei o'e toteen saatettu, että »vastaaja olisi tabtovut heidät murhata, niin syyte täZsä koh den raukeaa, mutta tuomitaan mas- taaja menettelystään! metämään sak- koa 200 mk. tai pidettämäksi M päi- wää wankeudessa sekä korwaama?n nimismies Purmosen kulut 32 mkalla 52 pennillä. Kuollut S4 «notias. Kuo leman uneen Vaipui Eurassa t. k. 11 p:nä pitäjän manhin asukas ent. emäntä Fredrika Kr oumi la 95:lla ikSmuodelloan. Mainaja oli syntynyt 1815 Krouwi'aa tilalla Eur^Ss-'. Meni naimisiin 1833 ja jäi leskeksi 1869. Oli koko ikänsä aiivan terme. Manhuutensa päimiksi oli hänellä säisynyt täysi ymmärräys, näkö ja kuulo. Mainaja sai jälkeenjäänyttä sukuaan näkdä Viidenteen polmeen. - L. S. — Lakannut oluttehdas. O lutpavimon omistaja Bäge on ilmoit tanut lakkauttaneensa oluen Valmis tuksen Turha-nimiseM panimossaan Kristiinassa. — E.-P. Tehkäö sclMji... Mälinpitämättömämpänä ei Suo men kansa tuskin koskaan ole ottanut Valtiollisia maaleja viastaan kuin nyt. Eikähän olekaan ihme. Kun maalien mäliä ei ole Vuottakaan, niin tympeäkst käy mieli. Kun ei ole edus- kunnan työstä mitään kouraan tun tumia tuloksia, niin laimenee har rastus Mutta sittekin »vaaditaan ensi edus kunnalta enemmän taitoa ja asiain tuntemusta, kuin miltään edelliseltä. Sillä siitä, miten eduskunta kykenee Valtiollisessa ristiriidassaan selmiy- tymään, siitä riippuu tulemat kohta- lomme. Tehkää, suomalaiseen puolueeseen kuulumat henkilöt, tämä selmälsi itsel lenne ja naapurillenne! Ja jokainen, joka sen kerran kasit- tää, se ei woi olla Välinpitämätön lähestymistä maaleista. Nyt täytyy jokaisen toimia! Harjawalta. Sananen Suomalaisen Seuran ja Kansallismieli sen Nuorisoliitontalohom- ma sta. Tämän lehden miime tus- tain mssa jo kerrottun, että täällä on ryhdytty suuriin puuhiin, rakenta maan omca taloa tyyssijaksi niille aatteille, joita Suomalainen Seura ja Kansallismielinen Nuorisoliitto aja mat ja kansallismielistä mkesiöä kaik kialla elähyttämät. Ja jos oikein kä sitämme ajan makamuuden ja ne toi menpiteet, jotta kansallista olemus tamme ja sisällistä itsenäisyyttämme tänä a.kana uhkaamat, emme su nkaan sazta mälinoitämättöminä silmiämme ummistaa niiliä simeellisiltä keinoilla, mitkä suinkin mahdollisiksi ajatelta- mma omat ja tulemat olemaan. Se elämä tietoisuus, etcä olemme suoma laisia, ja että semmoisina meidän on edelleenkin oleminen, ei saa sammua yhd-nkään losisuomalaisen rmnasta, eikä höuyä ne ylemät krist>llissiweelli- set käsitteet, joilla kansamme kohta- loita kaikkina aikoina komimpier.km costuStea sattuessa on onnellisesti ohjattu. Siksi on makamalla ohzel- molla suomalaisuuden asia ja simeelli- set pyrkimykset päämääränä kasma- tettama myöskin sitä nuorisoa, jonka käsiin Vastaisuus uskotaan. Aikam me milli-ntynyttä mielipidettä, joko häikäilemättömällä tamalla tekee tu hoaan nuorisonkin rimeissä. mastus- tettakoon kaikin moimin simeellisen kaSmatuksen kautta täysi-ikäisten puo- lelta. Mutta toisaalta ollakseen tämä kaikki mahdollista, tarmitsemm» juuri sitä marten erityissä huoneuston, jo^sc sitten samanmieliset „yhtehen yhnm- me" lietsomaan, ei mchaa eikä kätke- ruutta toisin ajattelemia kohtaan, maan palomaa isänmaallista ja tosi- suomalaista mieltä manhempien sekö nuorten rintoihin. Ne aatteet, joiden täbden suurmiehemme cmat moim^nsa uhranneet, ne aatteet tinkimätiömäSti Mhrittäkööt myös meitä jatkumaan työhön kansamme onneksi, sillä kan san. joka tahtoo elää, tulee elinmc"- mansa kehittää omasta usestäav. E 'tään eikä länteen, „maan eteen eestö Suomenmaan". Suvistaaksecn puhtaasti rahallisia menoja, on yhdistys päättänyt kään- tyä kaiikien asiaa harrastamien kun talaisten puoleen saadakseen mapaa» ehtoista amustusta joko rakennus- aineiden tadi työn muodossa. Snö marten on päätetty pitää vh teiset talkoot laumantaina t. k. 22 p.-nä, jolloin meikissä meikäläiset iimav poikkeusta lähtekäämme liikkeelle mie- mäan hirsiä ynnä muita rakennu», vuita sen ikihongan juurille Hellin ja Simulan ta!oj?n mälille. joka talim me paikaksi on malittu. J!tapäiwällö kokoonnutaan SimulaSsa, jossa mier^s- maraiset en-ännät tulemat kohteliai suuttaan osoittamaan kahmin ynnä mu'dsn mirVokke'den tarjoamisella. Drsinlielisyodessä on meidän Vii mamme, samoin kuin sillä kaikkialla on saatu suuria aikaan. Niin tässäkin. Juurtukoon suomalaisuus kaikkialla, juurtukoon se marsinkin tänä aikana entistään moimakkaimmin tähän maa- veräan, joka on meidän ja jota isäim- me hiki niin monasti on kostuttanut! Kaikki mukaan, ja näyttäkäämme, mi hin pystymme. Sakari Topeliuksen juh laa mietettiin Seurahuoneella t. k. 14 v:nä Valamalla ja monipuolisella ohjelmalla. Mäkeä oli runsaasti. Kokemäki. Huomisesta puoluekokouksesta huo mautetaan mielä kokemäkeläisiä. Jou kolla siis kuulemaan armokaSta esi telmää! Mznhat ja nuoret mukaan! Kuolleita. Useita laajempien toimiensa kautta tunnetutta henkilöitä on kuolon Viikatemies Kokemäellä miime aikoina majoihinsa korjannut. Paitsi tässä lehdessä hiljattain mai nittuja kuoli t. k. 14 p. ehtoolla mu- konpäimät ankarata keuhkokuumetta sairastettuaan maanmilj. ja entinen kauppias Frans Jaakola- Vuo! t e e 64-.nnellä ikämuodellaan. Wainaja oli syntynyt Nakkilassa. Nuorempina muosinaan muutti hän Kokemäelle, missä useat muodet har joitti aikoinaan paikkakunnan enin käytettyä kauppaa, jesta kuitenkin lähes parikymmentä muotta sitten luopui ostettuaan Maolteen yksi- naisen säterin päätilan. Kauppiaana -lless^en oli Vainaja ahkera, etenkin vaikkakunnan sanomalehtien innokas lemittäjä ja asiamies. Hänen keho tuksestaan myös moni muukin kirja!- linen tuote, esim. Kyläkirjasto ja Kyläkirjaston Kumalehti y. m. s., sai lukijansa ja tilaajansa silloin kun ei mielä ollut kuin postiasemapa hänen ja posti lämäsi kerran tai kahdesti läpi pitäjän. Palmelemaisena ja hymäntahtoisena tehtämissään oli ma'na;a yleensä suosittu muun perhe- mäkensä ohessa. Suomalaisuuden asian muutama muosi sitten innok kaampana ja toimintaa maatimara taas herättyä oli mainaja m. m. innokkaimpia Suomal. seuran jäseniä. Rauha mainajan tomulle! Samana päimänä kuoli niin ,?ään paikkakunnan Vanhimpia ja tunre- tumpia puusepänliikkeen harjoittajia I. N. Bra nder 57 w. ijässä pitkällisen keuhkowaiwan murtamana. Hänkin muualta muuttaneena oli j ' „wanha kokemäkiläinen" ja sekä ammatin harjoittajana että ihmisenä armossa pidetty. Kätkeköön maa rauhaansa kunnon kansalaiset! Hautaus. Miime tuorStaina t. k 13 p. kätkettiin maan pomeen Kokemäen uudella hautausmaalla kansakoulunopettaja Frans M. Lem- paisen maallinen tomu. Saattueesen olimat omaisten kanssa liittyneet lukuisat yslämät ja tuttamat, koulu piirin johtokunta ja opettajisto. Muistosanojen ohessa laskettiin hau dalle seppeleitä mainajan omaisten, koulun johtokunnan ja lasten Van hempain sekä kunnan opettajiston puolesta. »Jotka toimellisesti mael- taivat, tulemat rauhaan". H uitti» e». Kunnallinen taksoitus toimitettiin täällä tämän kuun 10,11 ja 12 p:nä kunnan huoneella Karhu lassa. Satunnaisista tuloista, niin kuin metsän myynnistä, perinnöstä, kcmppamoitosta y. m. talsoittenin nyt useampia ja isommilla summilla kuin edellisenä muonna, jotenka maksetta- w.en »veroäyrien luku, joka näinä muosina on ollut 10,000 tienoilla, nyt luit jonkun merran »sommaksi. Kun ivahmistetun tulo- ja menoormion mukaan tulee tänä muanna kunnan turpeisiin taksoituksella kerättämäksi 32,160 mk. rahaa setä 400 deht. ru mina ja 100 hehtolitraa ohria, min tulee kunnallismeroäyriltä keränä- mäksi, jollei enään isompia muutoksia maltuuston kokouksessa taksoitusluet- teloon tekdä, 3 mk. 25 p. rahaa, 4 ltr. rukiita ja 1 ltr. ohria. Seuraamat henkilöt taksoiteitiin suuremmista summista: Felir Ran- deliN 18,900 markan tuloista, John Engdahl 9,800 mkan, Rich. Räihä 7,000 mkan, Adolf Mechelin 7,000 mkan, FranS Ku>mala 5,000 mkan, Huittisten osuuskauppa r. I. 6.000 mkan, Berndt Mattmen 11.700 mkan, Eemsrt Sakari 12,500 mkan, Nestor Uotila 6,000 mkan, M. Kiwi 8,000 mkan, Huittisten osuusmeijeri 10,000 mkan, August Hurri 6,700 mkon, El len Neuman 10,100 mkon. Kustaa Jo hari 6,100 mkan, Ferd. Maantie- lauola 6,7«>0 mk^n, Wille Hynninen 5,000 mkan, M. Johanssonin peri kunta 6,200 mk^n, Karl Lyden 6,500 mkan, Oskari Broms 10,000 mkan, Uudenmaan Osakepankin hacrakont- ^ri 5,000 mkan, FranS Miiaakknla 5,400 mkan, Fredrik Al jaattola 5,500 -n?an, Kalle Alamauri>>la 7,300 mkan, Mikko MfärMä 7,400 mkan, Kus- raa Härkälä 8,500 mkan, Heikki Wi- naatula 9,000 mkon, Matilda Olli 6,000 mkan. Wilh. Lindstedt 14.500 mkan, Kalle MäMen perikunta 10,000 mkan, Gurnar Milen 8,000 mkan, Kolle Erkkilä 6,200 mkan, Kat riinn Isoinäki 8.(>00 mkon, Aadolf Keino nen 21,800 mkan. Äetsän Will-.keh- ri nteddc-s o. y. Priwz ja kumi'v. !5,000 mkan, Allan Timm 6,300 markan tuloista. Wa alilauta k n n n at. Kun nallislautakunta kokouksessaan t. k. l4 p:nä malitsi kunnan äänestysalu eisiin Vaalilautakunnat seuraamaisesti: 1:ksi> Keikyän eteläisen äänestys alueen puheenjohtajaksi opettaia Os kari Salonen ja jäseniksi ent. tal ll. ooika K. H. Honko (ivarap. joht.), työmies Kalle Heinonen, ent. taloll. Fr :ns Kärki-Oittinen ja taloll. Wilho Oittinen, setä marajäseniksi kaupp B ri dt Markkula ja räätäli Heikki Heinoi e": järjestysmiehiksi lohkat,lal- i set Kalle Markula ja Frans Järä. M^Iihuoneustona on Keikyän kansa koulu. 2:ksi) Keikyän pohjoisen äänestys alueen puheenjoht. tedt. Alfred Wil- janen ja jäseniisi tilc-ll. Johannes Ranta (ivarap, j«ht), opett. Lyydici Rau ra, työm. Kalle Jokinen ja Frans We.inonen, sekä maramiehiksi Mennu KyliikoSki ja Matti Intonen. Jär- eZlyZinieinksi Jalmori Jsohonko ja K^lle Lehtinen. Wa-lihuoneustona on Honkohan kansakoulu. 3:ksi) Sammun äänestusaliieen pu heenjohtajaksi tilall. F. O. Jiiusela ja jäseniksi V'ktori N emi «.marap. joht.), opett. Iida Mirtanen, sepoä Anihelm Heinonen ja Juho Fred. Rosnell, sekä m-raMenilsi Frans Pitkänen ja työmies Jiiho Mertanen. Iärikstysmiehiksi K^lle Ky'ä-Liuriw ja Jalmari Norri. Wa lihuoneus- iona on Sammun kunsakou?u. 4:?sij Rekikosken äänestpsalueen ouheenjohtajaksi Kustaa Ahonen ja j^eniksi Vihtori Rnnta^a lmar^p. j). Mcmdi Sip iä, Oskari Suonvää j > Aleksandra Ko^ki sekä morajä^eniksi A^ron Kalin ;a R iuha Lehtilä. Jär- jes'ysm'eh'ksi MUti Tuomenoja ja Frans Lindgren. Waal'huoneustona on Rekikosken kan'akoulu. 5:ksi) Suttilan äänestysalueen pu heenjohtajaksi til ll. Anshelm Mattila ja jäseniksi Frans Mäkelä HurulMa (rvar^p. johl,), Maria Alanaatula. Frans Kangasliudala ja Adolf Kei- >'onen sekä marajäseniksi KuStaa Erk kilä ja Ferdinand Heikinpoika R eso- lasta. Järjes'vSmiehiksi Oskari Ha kuni ja Wäinö Naatula. Maalihuo- neustona on Suttilan kansakoulu. 6:ksi) Huhtamin äänestysalueen puheenjohtajaksi K>lle Kalliakorpi ja jäseniksi opetta'a Fr»ns Punomuori (marop. joht ), Kalle Kormenvää, Os kari KangoSverko ja Erkki Oj^la sekä marajäseniksi Amanda Kulju ja Nes tori Riuttamäki. Järjestusmiehisi Vihtori Leino ja Jalmari Kankaan ranta. Waa!>huoneustona on Jyl- hänmaan kansakou u. 7:ksi» Kirkonkylän äänestusalueen pudemjohtojaksi pastori G. M. Sten roos ja jäseniksi ovett. Werner Wäi- nölä (marop. joht ), Oskori Hannula, Samuel Filen ja A. Semon sekä marajäsemlsi Er'ki Känni ja Au g. Mihlman. JärjeStvsmiehiksi Frans Keinonen ja Erland Mäki. Waali- huoneustona on kunnanhuone Kar hulassa. 8:ksi) Lauttakylän äänestysalueen puheenjohtajiksi Motti Olli ja jäse niksi Juho R"ssi (marap. joht.), Kus- taa Sahko, Fredrik T»omi ja Erl. Reunanen sekä mcrajäjeniksi Kalle Junttila ja Kustaa Laaksonen. Jär> iestysm ehiksi Kalle Leino ja August Liukas. Maalihuoneustona on Palo kunnan talo. 9:ksi) Mommolan äänestysalueen puheenjohtajaksi tilill. Kustaa Häv kälä ja iäseniksi John Sundström imarap. joht.», Kalle Kuiko, Frans Sundell ia Kalle Lintula sekä mara jäseniksi maalin E. Rosnell ja Mikko Mfärkkilä. JäriestvSmiediksi Matti Alosärkkilä ja Erland Heikkilä. Waa lihuoneusto on Msärkkilän talossa MommolaSsa. 10.ksi> Loiman äänestysalueen pu> heenjohtajaksi Erland Mauriala ja jäseniksi Juho Alajaakko!a lmarap. joht.), Heikki Praadi, Kustaa Tam minen ja Kustaa Elonen sekä mara jäseniksi Kustaa Ilomäki ja Juho Koskinen. Järjestysmieh ksi Kustaa Sundell ja mylläri Kalle Aaltonen. Maalihuoneustona on Loiman kansa koulu. Kiikoiue». Äsken päättyneessä taksoituksessa omat korkeimmilla äänimäärillä tak- soitetuiksi kunnassamme tulleet seu raamat: taloll. E. Seppälä 68 ääntä, Mihtori Lehtinen 65, talolliset E. Pohjala 54, E. Ulmen 50, Alisen Kiikosjärmen kuiwausyhtiö 50, T. Nuto 46, pastori I. T. Tarmo 45, pappilan Vuokraajat 45. M. A i- jaara 43, I. Riuttala 38, E. Kan- kaanhuhta ja E. Mikkola 37, I. Uusijaara, I. Alakiikonen, M. Kor- menperä ja F Listenmaa 36, K, Kallio ja N. Merkkilä 35, K. Koi- muniemi 34, W. Tuomola ja K. Jaakola 30 ääntä. Tutkijalautakunta kokoontuu helmi kuun 4 p:nä ottamaan mastaan niitä muistutuksia, joita taksoitusta mas toon mahdollisesti tehdään. Vapaaehtoisen palokuntamme S komppania poni toimeen hiihtokilpai lun tämän kuun 12 päimänä MeneS- mLek talon luona, sekä sen päätyttyä iitaman talon amarassa tumassa. Abuksi laulettiin „suksimiesten laulu", jonka jälkeen maanmilj. E. Pohjala lausui Vieraat terivetulleiksi. pastori I T. Tarmo piti hymin onnistuneen esitelmän ruumiin ja sielun tasapuo lisesta kehittämisestä ja tahdonmoi- man kasmatuksesta, Josep Kallio luki kertomuksen mäkijuomain ja tupakan ehkäisemästä Vaikutuksesta urheilussa N P. T^rmo piti esitelmän kemiasta Palkintoja väimän kilpailusta saimat Huugo Kallio, Joosep Kallio, Paamo Tirmo ja Set Mäkipää sekä pikku, voikain kilpailussa Lauri MeneSmäki, Wilho Uusimäkivaä ja Niilo Kan- kaanhuhta. Palkintojen jaettua pu hui mielä opettaja E. Mehmas ur heilun merkityksestä termeySopilliselta kannalta ja kolminkertainen eläköön- huuto kajahutettiin urheilijain kun niaksi. Toimotaan, että useita samanlaisia tilaisuuksia saadaan Vielä tämän tai men ajalla. Karkku. Karkun Suomalainen seura toi meenpanee ensi sunnuntaina t. k. 23 p:nä yleisen esitelmätilaisuuden Pal- mialan Kyläntumassa. Tilaisuuteen tarvotaan yleisön puolelta runsasta osanottoa marsinkin koska saadaan kuulla etemäin puhujien^ esityksiä. M. m. tulemat lehtori F. O. Rapola ja tohtori K. A. Franssila silloin te kemään selkoa päimän kysymyksistä. Tyrmää. Kansallismielisen Nuo risoliiton järjestämiä kansan tajuisia luentokursseja on pidetty Tyrmään yhteiskoululla t. k. 7, 10, 11 ja 12 p:nä alkaen klo 6 iltasin, pari luentoa kunakin iltana. Luennoineet omat näillä kursseilla maisteri M. A. Heikinheimo, yhteis koulun opettajatar, neiti Hilja Grön blom; ylioppilas, neiti Aino Harma jan luennon naisen asemasta mui naissuomalaisten keskuudessa esitti yl. kok. Mäirö Kaukoranta; maisteri Armo Martia seka ylioppilas Toimo Kaukoranta. Luentokurssit, jatka omat olleet laa tuaan ensimäiset paikkakunnalla, omat yleensä hymin onnistuneet. Aleisöä on ollut merraten runsaasti niitä kuu lemassa. Tyrmään Kansallismielinen Nuo risoliitto moi tyytymäisyydellä mer kitä tulospuolelleen näitten luentojen toimeenpanon ja Velmottaa se yhdis tystä yhä lujemmin ponnistelemaan päämääränsä saomuttamiseksi. satakunnan afla- miehet! Wielä o» tilaisuus haukkia paljon uufia tilaajia S a t a- ku « » alle t. k. 1» p:stä edel« leeu. Kelfingm kaupungin poliisi- mestari jättänet oroliake- muksensa. Helsingin kaupungin poliisimestari, emerstiluutnantti K. E. Berg on miime perjantaina Uudenmaan läänin kumernöörinmirastoon jättänyt ken- raalikumernöörille osotetun kirjelmän, jossa hän pyytää eroa Virastaan Helsingin kaupungin poliisimestarina sekä myöskin eroa sotapalmelukseSta emerstin armolla ja oikeudella kantaa sotilaSmirkapukua. Lähimpänä syynä poliisimestari Bergin eronpyyntiin lienee se kirjel mä, jonka kenraalikumernööri Seyn äskettäin hänelle lähetti ja jossa h. ylh.nsä ankarin sanoin armosteli Bergin toimintaa poliisimestarina. — U. S. — Kaupuukieu ja maalais- kuutieu keSkuSlaiuorahasto. Olemassa olonsa aikana on kaupun kien ja maalaiskuntain keskuslaina- rahasta myöntänyt yhteensä 2,130,000 mk. lainoina Oulun, Lahden, Lomii- san, Hangon, Mikkelin, Uudenkau pungin ja Tammisaaren kaupungeille. Suomen kaupunki- ja maalaiskun tain keskuslainakassa osakeyhtiö on päättänyt ottaa kotimaisen 4 miljoo nan markan suuruisen 5 ^:n ob!i- gationilainan, joka jätetään merkittä- mäksi luultamasti ensi maaliskuun alussa. — Raittiuden Astämäiu kes- kushallitukseu ensimäisessä kokouk sessa on puheenjohtajaksi malittu opett. Kunnas ja marapuheenjoht. maist. A. Kuusi sekä rahastonhoita jaksi opett, M. Sippola. —Woi«wieutiosuusliikeWa- lio saamutti miime muonna tähän "-"ti suurimman moimääränsä nim. 87,719 astiaa maStaten 84 375 as tiaa m. 1908 Moimäärä on siis lisääntynyt 3.344 astialla. Samaan aid an maan koko mienti Hangan kautta on mähentunvt 212,692 as tiasta m. 1908 206,749 astiaan mii me muonna eli siis 5,943 astialla. — O.-D. HällapySrä Tampe reella on amannut äskettäin kaupun gin keskustaan Puutarhakadun mar- relle marsin siistin ja hauskan mat- kamjakodin, ruokatarjoilun ja kahmi- laliikkeen. Matkailijakodin kalustus on kauttaaltaan aistikas ja siro ja raminto maukasta ja halpaa. Mat- kustamaisten, jotka Tampereelle osu- mat, on pideltämä talo muistissaan. Saman yhtiön hallussa on sitä paitsi iso konsertti- ja juhlasali, joka akustiikkansa ja muiden ominaisuuk sissa puolesta on paras Tampereella. Saliin on hankittu Bechstein-firman suuri konsertusiyvgeli. Sali on näyt tämöllä Varustettu. Kokonaisuudessaan tekee H!illäpyö- rän huoneusto aiman edullisen mai- kutuksen. — Laimaliike Hulliiu. Suo- men höyrylaimaosakeuhtiön Hullin linjan laimoista jää Titania tämän kuun lopulla muutamiksi kuukausiksi Hulliin ja muorot ottaa hoidettavak seen Polaris, joka lähtee Hullista helmik. 19 p:nä. Ensimäisenä saa- vuu t. k. 24 p:nä Hankoniemeen Ar- eturus, poikkeamatta Helsinkiin. — Menäjänkielen opintojen har- jottamista marten keisarikunnassa on esittelijäsihteeri R. Roinesalolle myön netty 4,800 mkn apuraha. — Kauppa-asiamies on senaatille ilmoittanut, että hänelle on »valitettu erinäisissä teollisuusmalmisteissa ta pahtuneen tamaramerkkien, nimilippu jen ja kääreiden jäljittelyä, minkä muoksi hän anoo että senaatti jou duttaisi 1907 muoden maltiopäimäin päättämän mallien ja kuosien suoje lusta koskeman lain mahmistamista. — Miipurin homioikeuden Viides ja kuudes osasto, joiden ylläpitämi seen hallitsija on suostunut, eimät ole Voineet alkaa toimintaansa kun asiaa oikeustoimituskunnan päällikön puutteen takia ei ole moitu senaatissa esittää eikä tarmittamia määrärahoja myöntää. — Tampereen työttömäin kokouk selle on ilmoitettu, että Oskari Tuo mi on juonut keräämänsä amustus- rahat. Tämän asian ratkaiseminen on päätetty jättää Viranomaisten huoleksi. Amustuskomitea on mel- Voitettu ajamaan mainittua juttua. — Landtmannc bankenin osakeyh tiön perustama kokous pidetään hel mik. 15 p:nä, koska pankin osakepää oma on nyt melkein kokonaan mer kitty. — Seinäjoen, Kristiinan ja Kas kisten rata. Insinööri I. R. Ahl fors on määrätty omaamaan, kar toittamaan ja pyykittämään Seinä joen ja Kauhajoen mölisen rataosan. — Seiskari ja Lamansaari omat nykyisten Vaikeitten ilmasuhteitten johdosta jo useita päimiä olleet eris tettyinä muun maailman yhteydestä. — Lounais-Suomen puutarhamil- jelijät omat Turussa pitämässään kokouksessa päättäneet perustaa „Lou- nais Suomen puutarhayhdistyksen". — Suunnitellun Perälän—Taa- lintehtaan kapearaiteisen radan wal- mistuStöitä j suoritetaan jo minkä ennätetään. Lmja-Perälä—Saumo on jo käyty ja näinä päiminä toimo taan moitaman käydä linjat Saumo— Halslahti ja Saumo—Rajalahti. Kemiön rautatiekomitea on myös alottanut työnsä, käyden Kemiössä linjat Pungböle—Taalintehdas ja Lappdal—Taalintehdas. — Kuopion kauppakoulun johtajaksi ensi lukumuoden alusta lukien on 7 hakijasta malittu maisteri Hrjö Tuo mikoski Helsingistä. — Kansainmäliset painikilpailut alkoimat lauantaina Helsingissä poly teknikkojen huoneustossa, joka oli ai man miimeistä sijaa myöten täynnä innostunutta yleisöä. ..Ensimäinen yleismenäläinen rait- tiuskongressi termehtii teitä, suuri kas- mattaja ja raittiuden opettaja, Venä jän kansan ylpeys ja kunnia." Kttmi L^TolitoiKkirjelillS raittiilskgygresUe. Kreimi Tolstoi on lähettänyt yleis- menäläiselle raittiuskongressille seuraa man kirjelmän, joka on osoitettu hr^ Borodmille: „Olen iloinen saadessani amustaa moimieni mukaan teidän kaunista ai- ettanne. Mitä enemmän minä näen, kuinka paljo pahaa juoppous saa ai kaan (tätä: pahaa olen minä nähnyt kauheassa! määrässä) ja mitä useam min minäZtulenhkeskustelleetsi niitten kanssa, jotka kärsimät täStä paheesta, sitä enemmän minä tulen makuutetuksi siitä, että pelastus, pääasiallisesti, jollei yksinomaan, riippuu siitä, tietä mätkö ihmiset, miten mahing^llinen tämä pahe on sielulle eikä ainoastaan ruumiille. Ihminen ei moi siitä ma- poutua silloin, kun hänellä ei ole ti laisuutta juomiseen, maan silloin kun hän lakkaa juomasta mäkijmmia. maikka niitä olisi hänen hioneessaan ja hän tuntisi niitten hajun, eikä tar- mitsisi muuta kuin hän ojentaisi kä tensä. Mutta tämä on mahdollista masta silloin, kun ihminen rupeaa pi tämään henkiStä onneaan roumiilliStc, onneaan korkeampana. Mutta aino astaan uskonnollinen ihminen asettaa henkensä ruumiinsa yläpuolelle. SiiS, minun mielipiteeni mukaan, juoppous johtuu uskonnollisen tietoi suuden puutteesta ja pelastaa moi ai noastaan tämän tietoisuuden herää minen. Kunnioituksella Leo Tolstoj." Kongressissa otettiin kirjelmä maS. taan käsientaputuksella ja päätettiin lähettää seuraama Vastaus: — Waltakuu«a« ue»wosto. Maltakunnanneumoston puheenjohta jaksi m:ksi 1910 on armollisesti mää rätty Akimom ja Varapuheenjohta jaksi Golubjem. Hallituksen Sanansaattajassa on julaistuna luettelo waltak. neumos- ton jäseniksi w:ksi 1910 nimitetyistä henkilöistä. Luettelossa tapaamme m. m. nimet Mitte. Togantsem. Sa- burom. Aleksejem. Durnowo, Duba- sow, Roediger, Bulygin ja Deutrich. — Teuaatti tuolemauran- gaiStukfista. Pitkien keskustelujen jälkeen on hallitsema senaatti julkais sut päätöksensä, jossa se lausuu, että se ei ole oikeutettu sekaantumaan ken- raalikumernöSrien määräyksiin niiden kuolemanrangaistusten somelluttami- sesto, jotka omat julistetut ilman oi keudenkäyntiä. —Pietarin raittiuskougreSfi. Pietarin koupunginpäällikkS on kieltä nyt kongressia käsittelemästä kysymystä maltion miinamonopoolista. Tämän johdosta jäi keskilviikon iltaistunnossa useita esitelmiä pitämättä. — Suuria ka«a«oimiSsuuu- »itelmio. Menäjän Vesiteiden Vir kamiesten ensimäisessä yleismenäläi- seSsä kokouksessa Moskomessa on hra Beklemitshem tehnyt selkoa Itä- ja Mustanmeren yhdistämissuunni telmista. On rakennettama Mitebskin ja Orsban Välille kanama, joka yh- diStää Mäinäjoen Dnepriin. Uudella mesitiellä olisi suuri merkitys sekä kaupan että sotilaalliseltakin kannalta. Kanama on rakennettama niin sy- mäksi, että merialukset Voimat sen kautta kulkea. Molga on sekin kana- malla yhdistettämä Doniin, jotta Molgan ja Kaspian seudut tulisimat yhteyteen meren kanssa. Kanamoissa saisimat kulkea main Venäläiset aluk set. Molgan laiVainomistojot armeli- mat, että turha on puhua merien yhdistämisestä, niin kauman kun ei ole mielä jokienkaan kulkureittejä kun toon asetettu. Kokous kuitenkin mih- doin yksimielisesti tuli päätökseen, että Itä- ja Mustanmeren mälisen kanaman pikainen aikaansaaminen olisi toimottamaa. — Uukariu miuiSteripula. Budapestista ilmoitetaan: Kansan puolue on ryhtynyt toimenpiteisiin yhd'stääkseen kaikki puolueet kotoo- mukseksi Hederivaryn kabinetin muo dostamista mastaan. Perustuslailli nen puolue, jota johtoa kreimi An- drassy, on hylännyt ehdotuksen osan otosta koalitsioniin. Kossuthin ja Justhin puolueet sekä kansanpuolue omat malinneet edustajia komiteaan, joka tulee harkitsemaan oppositioni» yhteisen toiminnan ehtoja. — Salaliitto kuningas Ma nuelia MaStaan. Englantilainen lehti Central NemS ilmoittaa, että Lissabonissa on paljastettu salaliitto kuningas Manuelia mastaan. Neljä kymmentä tasamaltalaista on Van gittu, joista useat jo olimat sekaan tuneina salaliittoon kuningas Carlosia mastaan. Uusia mangitsennfia on odotettamissa. Döllä Vasten maa nantaita, kertoo lehti, olimat Neces- sidodesin linnan martiat ampuneet useita epäilyttämiä henkilöitä. Ku ninkaallisen linnan marliojoukkoa on lisätty ja pääkaupungissa mallitsee ankara mieltenkuohu. — KuuingaS Pietari mat kustaa Pietariin. Mieniläisen Obzorin kirjeenmaihtaja ilmoittaa dip lomaattiselta taholta saaneensa kuulla kuningas Pietarin aikoman matkustaa Pietariin. Keisari on selittänyt otta mansa hänet mastaan. Perintövonssi Aleksanteri seuraa mukana. Mutta ennen Pietarissa käyntiään tahtoisi kuningas Pietari käydä Wienissä ta paamassa keisari Frans I sena. Hän on pyytänyt tsaaria Välittämään, jotta hänet otettaisiin mastaan Wie nissä. Setlran maltiomiesten ehdot tamaan matkaan Rumanian poikki ei kuningas Pietari ole suostunut. Hän on selittänyt tahtomansa tehdä ensi- mäisen ulkomaanmatkansa ainoastaan Wienin kautta. — I^c> — vastaan, a»utta kak^li-icLan vuotta sitten tarvitsi rakat ja riimut määrättiin maksamaan ne. Liiloin mi nulla ei oli-i ollut rakoja, niillä olisin maksanut, ellen olisi karjaa, luutta sitten tulitte te ja tsrjositte minulle tuon Lummsn. A/litään velkakirjaa ette t?!ito- neet. ?>'^s!tte minut pitämään nuo rakat lakjaaa. Iin silloin enkä nytkään ole voinut sitä teli ci». Nivusta IZlack Oornslin karja on aina ollut te!6än ja olen pitänet itseäni vaan sen lioirajana. Kun karja n^t on ni^t/, tsl»6on maksaa teille rakat takaism viiclen prosentin korkoineen ja sitten on välimme selvä. Näitten naa- purien läsnäollessa kiitän teitä li^v^clestä, jonka olette osoittaneet minulle ennen muinoin. Korkein, jonka kä- 6essä oa rikkaus ja kö^k/^s, siunatkoon ja auttakoon teitä.» Valter ^lac Valter oli vaistoinaisesti vetänet pois kätensä, kun Nattke^ /Vrmnur ojensi liänelle uuclet kakisevat setelit. Hän aikoi kieltäjä niitä vastaan- ottamasta, sillä kän ei ollut kokonaan vailla inliimiUi siä tunteita. Lllei Iiänen mielensä olisi katkeroittunut villasta Kit Kennecl/ä kolitaan, liän ei varmaankaan olisi ottanut rakoja. Uutta känen neuvonantajansa kuiskasi jotakin kä- nen korvaansa. Lamassa näki kän Kit Kenne6/'n, joka äskettäin oli tullut pikalle taluttaen pientä karit- saansa Donaldia. Kokta vika ja mustasukkaisuus kä- nessä keräsivät ja kuolettivat kaikki jalommat tunteet. Ilän ojensi kätsnsä ja otti setelitukun. »La milloinkaan luullut saavani näkää rakoja», sanoi kän raa asti, »mutta en voi kieltää, että teidän käsitiksenne asiasta oa teille kunniaksi. I^akimiekeni KMä antaa teille kuitin näistä.» »Lentälnlen ei känen tarvitse itseään vaivata,» sa- ^ l^7 - »^litä tukmuuksia? > kutisi kän. »Vasaramies, jatkakaa liuutokauppaa taikka julistakaa se lopetetuksi.» Lillä liän oli näkn/t, että joukossa pakeksuttiin käntä ja karmikseen kuomasi käa, että kun kän läkes- t/i jotakuta, oli se mies tai nainen, sillä kenkilöllä aina oli jotain tekemistä muualla ja vetä^t^i pois känen luotaan. ZVlsL Valteria, joka oli kovin arka ikmisten suosiolle, tämä suuresti karmitti. Alutta Nackle /ock Mennet ei pitänet Kirkosvval- clin omistajasta. »Ninä olen saanut toimeksi m/öclä täällä kaikki sekä elukat että irtaimiston milloin ja millä tavalla itse pidän sopivampana. Viimeksi seisoo luettelossa »pientä tavaraa», ^a siiken kuuluvat nä- mätkin kapineet, huutokauppa siis ei ole lopussa, en- nenkuin nekin ovat m/z^d/t enimmän tarjoavalle. ?al- jonko tarjotaan vaunuista?» tarjouksia kuului, toiset esitettiin reippaasti, toi set ujosti. Muutamat kuiskivat: »Ostetaan kaikki ja annetaan ne pojalle takaisin!» »?uoli kruunua!» »Kolme skilliv^iä!>> »^a kolme penceä!» »/a kuusi!» »1'uoli puntaa I» sanoi ^lenr/ klarckbanks. Vasara lyötiin pöytään, ja kän sai vaunut. !^t oli merkki annettu, ^larmorip^llot nousivat kakteentoista skil- lm ^ iin ja pappi kuusi ne. Hyrrästä tarjottiin kakdek- san »killinkiä. »Lekän on erinomaista!» sanoi vasara mies eräälle naimattomalle maanviljelijälle, joka oli sen kuutanut. »Nxt. ti>'vä Driock, pitää teillä olla lapsia, jotka leikkivät sillä.» Kansa nauroi, mutta Kit, joka ei oikein pitänet vasaramieken tavasta kiittää känen leikkikalujaan, nousi /l-is lavalle ja vastaanotettiin riumukuudolla. »tämä oa komea kevonen,» sanoi kän. »Leo niini on Oapple <^re^, ja takdon siitä paljoa raksa. Itit g5