N:o 31 - '910. KAIKU. Keskiviikkona Maaliskuun 16 päivänä. lupasimatkin taas, marsinkin sosialistit ja maalaisliittolaiset. Erittäinkin „maa- Naisliiton ratamestari" Leino käwi meille täällä syöttämässä oikein paksua pajnlöyttä ja eihän se aiman turhaan hänen saarnansa mennytkään, sillä hän sai kaksi Liitto-lehteä kaupaksi ja neljä ääntä liitolle. Mutta kylläpäs siinä saikin puuhata oikein hiki päässä ia haukkua herroja ja suometlarelmsta, marsinkin sotilasmiljoonien tähden, poista hän selitti, että jos wam katkrt olisimat yksimielisesti kteltaytyneet niitä maksamasta niin ei lnikaan mahti olisi moinut niitä saada. Wtr- kamiesten palkoista han fetitti otfem tarkkoja numeroita, hamasta kansa- koulunopettajain palkasta kaikkein kor- keimpain mirkamiesten palkkoihin asti sekä »vertaili niitä Ruotsin mirkamies- ien palkkoihin, kuinka siellä on paljo dalmemmat palkat: hymin hänellä tun- xui oleman tarkat tiedot niistä. Odo- un milloin hän rupeaa puhumaan oman ammattikuntansa palkoista, mutta niistä hän ei hiiskunut sanaakaan missä kai ei liene mitään korjaamista lai lieneekö häneltä unohtunut oma palkkansa, kun on tarminnut pitää niin tarkkaa kirjaa muiden palkoista. Pa- peistä hän sanoi, että ei niin tunno tonta pahantekijää ole kuin on pappi, sillä maikka kuinka raaka pahantekijä on, niin ei se mene sinne ryöstämään, missä ivasta on kuolema käynyt, pappi menee ja wie lehmän muun surun lisäksi. - Suomalaisesta puolueesta hän sanoi, että se on aitoon mahdo ton ajamaan maalaisten etuja, koska 'iihen kuuluu herroja, ja kuinka ne maanmiljelijät, jotka se on asettanut ehdokkaiksi, omat ainoastaan snöttinä, joiden läpimenoa ei kenenkään tar- mitse uskoa. Nyt kuitenkin nähdään, että hänen laskunsa eitoät pitäneet paikkaansa tässäkään asiassa ja sama on marmaan muidenkin hänen las- kuinsa laita. Sosialistein suussa oli taas näiden- fin maalien edellä sellainen huuto, että suomalaisen puolueen äänestäjät äänestämät ..herroja". Itse eimät ..tomeril" äänestä herroja — raat mitä ajattelette ehdokkaistanne, jotka omat melkein poikkeuksetta sanomaleh- nen toimittajia ja ammatti-akitaatto- veita, joilla taitaa olla hymin mähän kokemusta ruumiillisen työn teosta. Tästäkin Oulun läänin eteläisestä ^vaalipiiristä malitusta neljästä edus tajastanne on amoastaan yksi seppä, -oka elättänee ruumiillisen työn teolla itseään — simumennen sanoen tulee iamaan tulokseen, jos tarkastaa maa- laisliiton edustajia, niistäkin on aina kin kaksi neljästä ulkopuolella marsi- naisten maanmilj?lijäin. Tätä en iano siksi, että olisin sitä mieltä, että ei ..herroja" saisi malita, sillä mitä tulisi eduskuntatyöstä, jos siellä ei ^lisi ..kouluoppineilakin." Katsokaa ja merratkaa nyt malituiksi iulieita eri puolueiden edustajia, näh- däksenne kellä lieistä on enin koke- znusta. Wiinankauppiaat täällä omat olleet oikein maan maimana, sillä niitä on ^äynyt aina mätiä mäliä ja näkyy heiilä oleman täällä hymiä suosijoita, ;otta niitä on toaifca miranomaisenkin 'aada käsiinsä, marsinkin kun sellaiset asumat kirkonkylällä. - Olipa tässä auonnoin eräs isäntä saanut puukko- laamankin kasinoihinsa, jonka saa lu- tea miinankauppiasten ansioksi. Metsätöitä on ollut mähän ja palk- koja malittamat huonoiksi. j)ikku uutisia. .kihlauksensa omat julaisseet proku visU Olli W. Santa Holma ja neiti ^ n (\ a Wick stra nd kalajoella. Toppilan tilan ostoasia se taas oli toissailtana rahatoimikamarin herrain pään- naimana. Marsinkin herra Nordmallia se näyttää komin huolestuttaman, koskapa maa- li rahatoimikamarin heti peruuttamaan täs- fä asiassa maltuustolle lähettämänsä muka ryhmän kirjeen ja tekemään sum päin Top- vilan tilan kaupat. Parasta kai tuo olisi ollutkin seurata hänen neumojaan, sillä hän- hän on kai noita kuliin kaupungin mete- vaaneja, joilla „Kalewan" mukaan tässä taupunc^issa on parhaimmat kaupanteon ja ^tonttipolitiikan" edellytykset. kaupoista ei kuitenkaan tullut mielä mitään ja niin laisi taas säästyä herra Nordivallin ja „Ka- ?ewan" harmiksi Oulun kaupungille neljäs- osamiljoonan korot muutamiksi Miikoiksi. Mutta kyllä kai „Kalcma" pitää huolen sii- :ä, että Oulun kaupungin täytyy puristaa neljännesmiljoonaa kaupungin „pomojen" eläkkeeksi Toppilan tilasta, josta ei olla sel- millä, kenenkä se oikeastaan onkaan ja mitä ien mukaan saadaan. Riutta noiden etua malmoen „Kalema" laulaa: „m)t hyppään, nyt häärään, nyt kulutan kultakenkäni kan- ma." £. - Kuinka yleisöä Palmellaan. „5iale- ma" tekee sen paljastuksen, että Oulun te- lesooniyhtiö on jättänyt merstaaseensa ne '■<)0 kappaletta teleiooniosuuskunta Pohjo lan jo miime syksynä lähettämää puhelin- luetteloa, jotka oli pyydelty sidotta,vaksi i,h- teen Oulun relesooniyhtiön luettelon kanssa, '-'tc omat siis lemittämättä. 'Ainoa palmelus, nnnkä Oulun telesooniyhtiö kuuluu luman- neen tehdä, on se, että noita Pohjolan luet reloita ann?taan merstaasta niille, jotka täymät niitä siellä hakemassa. Ja se ei suinkaan ole paljon. Te näette, hyiväl lukijani, tästä yhden loistaman enmerkin siitä tamasta, jolla mie lä nykyaikana katsotaan moitcnvan yleisöä oalivella. Ja yleisö on niin erinomaisen tiltti. että se pitää kaikki kymänään, humisko» (5'rkki. Mtijcrikonsiiltiltti Z. W. Pllilsiivliliriiil klisioiivoi. Olojemme surkeutta. Meillä kaikilla on aiman tuoreessa muistissa mielä, miten suurella innol- la noin muosi tai puolentoista sitte kaikkialla ajettiin margariinin malmis- tuskiellon kumoamista ja margariin tullin alentamista. Tätä tarkoittamia anomuksia jätettiin m. m. erinäisten seurain ja yhdistysten puolesta senaat- tiinkin ja antoimat niistä tullihallitus, teollisuushallitus, maanmiljelyshallitus, y. m. lausuntoja. Erinomaista lämpöä margariiniasialle uhkuimat kaikkien lau- sunnot ja tässä, jos jossain, moi sa- noa, että yleinen mielipide oli mol- mistunut uutta margoriiuilokia mas toon ottamoon. Tätä kipeästi kaimat- tuo uudistusta emme kumminkaan mie- läkään ole saaneet, syistä, jotka omat kaikille tunnettuja. Moista saamme yhä edelleen maksaa kalliita hintoja, sensijaan että moisimme sen myydä ulkomaalaisille ja itse tyytyä paljon halmempaan keino- tekoiseen ivoihin: ellei kokonaan, niin ainakin paljoa suuremmassa määrässä kuin nyt. Mutta miten ollakaan. Margariini- lakia odotellessa on alkanut useamman laatuista keinotekoista moita..Pellerii- nm", Veqetaliinin" y. m. nimellä tul- mia maahamme ja myydään sitä tääl- lä 1: SO ä 2 mk. kilo. Ne omat ulko- maalla kokosrasmasta ivalmtstettuja keinotekoisia moilajeja. Kuinka on mah dollista, että niitä täällä moidaan myy dä niin huokealla, kuin jo tulli mar qariinille tekee 94 penniä kilolta, ky synee ehkä joku. Asianlaita on nyt kum- minkin yksinkertaisesti niin, että kun kerran kasmi- eli kokosrasma niissä on pääasiallisena osana, tullataan ne ai toan yksinkertaisesti kokosrasmana s. o. 11,8 pennin mukaan kilolta. Ulkomaa- laisia kasmimoilajeja ei siis maahan tuotaessa pidetä margariinina. Mutta annappas olla. Tuolla poh- janperillä onnistuu suomalaisen am mattimiehen pitkäaikaisen kokeilun pe rästä keksiä kokosmoille malmistusta- po, jota käyttäen saadaan syntymään merrattomasti paljon parempaa kasmi moita kuin nuo ulkomaalaiset kasmi- moit omat, mieläpä niin hymää, että sitä moidaan käyttää hymänä pöytä moinakin. Hänen patettianomuksensa hylätään. Eikä tässä kyllin. Maanmil jelyshallitus ilmoittaa hänet kmvernöö rille syytteeseen pantamaksi, hänen ase massaan olemalle miehelle sopimatto- man elinkeinon harjoittamisesta. Ku- mernööri*) näyttää kumminkin parem min käsittämän keksinnön suuren mer- kityksen kuin teollisuushallitus ja maan- miljelyshallitus ja hän antaa keksijän rauhassa jatkaa keksintönsä käuttämis- tä, johon on sitäkin suurempi syy, kun keksijä patenttihakemuksensa hylkäämi sestä on malittanut ja kun ulkomaista kasmimoita ei margariinina tullata. Seuraa sitte toinen näytös. Tampe- reellä keksitään, että herra Paasimaa ran kasmimoita lienee joku alkanu myydä oikeasta maitomaista, kiskoen ostajilta '2 mk. NO penniä kilolta, maik ka sitä keksijältä saa ostaa 2 mk.lla ki lolta ja jälleenmyyjiltä täällä Helsin- gissäkin 2:'i0 a 2:.T> kilolta. Ajatel kaa, mikä kauhea asia! Tampereen kau- poissa tamattu Suomessa malmistet- tua margariinia ja malmistajana suo- malainen meijerikonsulentti! Tällaisella otsikolla ja samansuuntaisella sisällöllä lähtee sitten huhu maata kiertämään, kulkien sanomalehdestä sanomalehteen ja kohta on tuo yleinen mielipide, joka äsken niin kiihkeästi toimoi tänne mar- gariinia, oikean margariinikauhun mal- lassa. Herra Paasimaaraa kiirelitimät miranomaiset kilman syytteeseen saat- tamaan ja ymmärtämättömät uutisten kirjoittajat tekemät parastansa saadak- seen yleisön käsittämään, että hän on ainakin yhtä suuri rikoksen tekijä kuin mikä pakkoluomuttoja hymänsä. Ja kumminkaan hän ei ole muuta tehnyt kuin malmistanut itse keksimäänsä, erinomaista kasmimoita, jonka hän mielä, erehdysten mälttämiseksi, on monistanut teollisuushallituksen hymäk- symällä registeröidyllä tamaramerkillä, jossa selmällä suomen- ja ruotsinkie- lellä on painettuna sana ..Kasmimoita" sekä hänen nimensä ja osoitteensa. — Woiko säälittämämpää kohtaloa innok kaan ja yrittelijään suomalaisen keksi- jän osaksi ajatella! Enemmän järkeä ja mähemmän kiihkoa siis, armoisat miranomaiset! Teidän mirkaintoanne käytettäköön kylläkin petoksen harjoit- ta;an syytteeseen saattamiseen, mutta niin kauman kuin senaatissa ei ole tul- lut ratkaistuksi, onko kokosmoi todella katsottama margariiniksi, ja niin kau- man kun tähän maahan tuodaan ulko- maalaista kokosmoita kokosrasmana, niin kauman sallittakoon herra Paasi- maaran olla rauhassa. Kotimaisen teollisuuden ystämä. (11. S:ssa). pitkä jäämätkö, joutui hän kamalan merityön uhriksi. Hänen kimppuunsa lyökkäsi kaksi Kiteen suomenmaalaiseen tarkfampujarykmenttiin kuulumaa so- tilosto Ristniemen sohon edustalla. Sotamiehet lämistimät pistimillään hänen rintansa sekä hoamottimat häntä päähän jo kosmoihin. Hetkistä aika- semmin oli häntä mastaan tullut muuan toinen työmies, joka oli marot- tanut häntä menemästä edemmäksi ja joka oli päässyt pakoon sotamiesten käsistä mieden toisen sotamiehen suksi- sauman, nämä kun olimat liikkeellä hiihtäen. Muurin löysimät jäältä hengettö- mänä hänen myöhemmin oluttehtaalta palaamat työtomerinsa. Hän oli noin 26 muoden ikäinen perheellinen mies sekä tunnettu siimaksi jo raittiiksi. Jäl keen häneltä jäi maimo jo 4 lasta. Topohtumosto pitää Wehkolohden piirin nimismies Wikberg poliisikuu- lusteluo. Sotamiehet on miety pää- mahtiin. — Lönnrot rahaston päättimät Kokkolan suomalaiset pitämässään ko- kouksessa t. k. 14 p:n illalla perustoo Kolemola-jublossa kertyneistä Maroista. Rahaston korkoja aletaan jakaa pie- ninä, tarkoitusta mastaamina apura- hoina Kokkolan suomalaisen yhteiskou- lun oppilaille, niin pian kuin rahasto on kasmanut 500 markan suuruiseksi. — Kokkola. — Mieltenkuohua polyteknik kojen keskuudessa. Teknillisen kor- keakoulun opettajakolleegio malitsi pros. Holmbergin uudelleen Polyteknikkojen yhdistyksen inspehtoriksi, huolimatta siitä, että hän, ollen yhdistyksen omai- suutta jakaman komitean puheenjohto- jana, toimii päinmastaisten periaat teitten mukaan, kuin yhdistyksen enem- mistö, ja muutenkin rajoittaa yhdis- tyksen toimintamapautta. Lauantaina pitämässään kokouksessa päätti sen- muoksi Polyteknikkojen yhdistys 85 äänellä 54 mastoon pyytää prosessori Holmbergia mapoaehtoisesti eroamoan toimestaan yhdistyksen inspehtorina. Kokous oli hymin kuhkeä. — O. D. Hansa konkurssiin Hangon raastumanoikeus julisti maa nantaina Osakeyhtiö Hansan konkurs sitilaan. Pesäluettelon mukaan omat yhtiön melat 878,094 mk. 01) p., mis tä määrästä hra Arthur H. Borg- strömillä on suoranaista saatamaa 172,l. >4 mk. 49 p. sekä erään lainan takausmiehsnä saatamaa 199,480 mk. 70 p. eli yhteensä 877,571 mk. 19 p.; yhtiön morat nousemat 817,801 mk:- aan O puin, josta summasta 40,174 mk. 5 p. on käteisrahoina yhtiön kas- sassa. — (*i»U Perttilän arlvopape- rit on Helsingin poliisi ottanut taka- marikkoon. — Kolmas torpparikokous. So sialistinen ..maanmuokraajain keskus- toimikunta" kutsuu maamme maan- muokraajia yleiseen edustajakokoukseen lmhtik. 18—20 p.nä Tampereelle. — Seinään kahlehdittu mie lenwikainen palanut. Lauioan- taita t. k. 5 päimää masten yöllä syt tyi Ruutalan talossa Konginkankaalla palamaan pienempi asuinrakennus, jossa asukkaana olema mielenmikainen Rasael Hakkarainen, joka oli kahleh- ditiu seinään, paloi. Tulipalo huo- mattiin niin myöhään, että onnetonta ei moitu enää pelastaa. Tulen sam- muttua löydettiin hänen inuodottomaksi käynyt ruumiinsa. Palon aiheutta- jaksi armellaan mainajata, joka oli edellisenä päimänä saanut käsiinsä tuli- tikkuja. Atuualta Suomesta. — Kamala miesmnrha Hami nassa. Kun Baskin oluttehtaalla Haminasja työskentelemä työmies Os- kar Muuri lauantai-iltana heti klo O jälkeen lähti tehtaalta kotiinsa Milnie- meen, jota marten hänen oli m. m. käytämä noin puolitoista kilometriä i kumernööri lienee kuitenkin, mikäli tie- dämme, määrännyt Alatornion nimismie hen yleisenä syyttäjänä ryhtymään oikeuden- käyntiin. Kirjallisuutta ja taidetta. — Kirjallisuutta. K. I. Gum- merus Osakeyhtiön kustannuksella, Iy- mäscylässä, on ilmestynyt: A m i o l i i t t o. Kirja nuorille ja manhoille amioouolisoille kirjoittanut Otto F u n e k e, jumaluusopin toh- tori, täysin palmellut pastori Breme- nissä. Suomeksi toimittanut Han- nes Leimiskä. Simuja Vili 812; hinta nid. 8 mk., sid. korukansiin 4 mk. Bremeniläinen pastori, ijältään kyllä monha, mutta ajatuksiltaan ja esitys- Lamaltaan nuori ja pirteä. Otto ,^unc- ke on maamme mokomissa ja kristil- lismielisis,ä kirjallisuutta miljelemissä piireissä jo kauman ollut tuttu ja ro- kostetlu, sillä monet hänen kirjoistansa omat olleet jo kauman suomennettuina ja saaneet paljon hartaita ja kiitollisia lukijoita. Sillä Otto Funeke puhuu aina marman kokemuksen perusteella ja käsittelee siten mokomalla tamalla asioita» jotka kohtaamat meitä kaikkia jokapäimäisessä elämässämme ja jotka siis omat yhtä lähellä meitä kaikkia. Ia sen tähden manhan kokeneen pas- torin sanat tekemätkin aina maikutuk- sensa ja jäämät lukijansa mieleen py sy mäisesti. — Kyläkirjaston Kntvalehden B:sarjan 2:n numero on ilmesty nyt sisältörikkaana ja runsaasti kutoi- lettuna. Lehdessä on ensimäisenä kirjoitukseno elämäkerrallinen kumaus Abraham Lin- eolnista, rehellisestä, tarmokkaasta ja isänmaataan lämpimästi rakastamasta amerikkalaisesta snurmiehestä. Edel- leen seuraa Anton Tshehomin symällä sieluntuntemuksella kirjoittama kertomus ..Kerjäläinen", joka on mieltäkiinnittä- mä siinä suhteessa, että tekijä siinä kumaa, millä taivalla nykyään niin polttamaksi käynyt työkysymys moidaan ratkaista. Suomen huomatuimman jalkinetehtaan. Korkeakosken kenkä- ja nahkatehtaan, perustomisesto jo ny kyisestä toiminnosta on lehdessä haus- ko kirjoitus, iota mielä lukuisat, teh taan eri työosastoilta otetut kumat malaisemat. Sitten on Pariisin äs- teisestä tuimasta useita kumia, joista saa elämän käsityksen tuosta paljon puhutusta tapahtumasta. Mielä on kumia Hypoteekkiyhdistyksen ajanmu- toisesta, taiteellisesti sisustetusta toi- mitussalista ja ilmapallosta otettu, karttaa muistuttama kuma Wersail- lesta. Knut Hamsunin jännittämä seikkailukertomus ..Pelon mallassa" ja H. Seidelin jutelma ..Lehmus" takaa- mat sen, että lehden tämä numero tu lee hutoittarnaan kaikkia oikakauskirjal- lisuuden ystämiä. Lehteen on mielä mahtunut runo ..Soittele elämä" y. m. Numeroa seuraa monisimuinen liite jatkumoo romaania „Paratiisi." Lehden huolellisesti malittu sisältö, hieno ulkoosu jo holpo hinta hankki- nemat sille yhä uusio tilaajia. Lehteä moidaan mielä tilata postisto toi suo- roon toimitukselta Helsingistä osoit teella Uudenmaan katu 3. Tilausmak- su on main 8 mk- muodelta. — Hermes n:o 2 on ilmestynyt ja sisältää: Toimituksen näköpiiristä. Suomalaista liikesanastoa. Amerikka laisia liikemiesperiootteito. Tahtoa. Kohteliaisuudesta. Muutamia ohjeita kauppatamaramaraston hoidossa. Rek- laamin asema yleisessä liikejärjestössä. .pinnoittamisen oikea perus. Hymät liikemetoodit ynnä reklaami. — Ilmestyneitä aikakausleh tiä: Pohjoismaiden matkailijan näytenumero, sisältäen matkailijoille y. m. lukemista. Jokamiehen m i i k k o l e h t i n:o !0 runsassisältöisenä ja -kumaisena. Venäjältä. Suomen kysymyksen järjes- tömistä koskeman ehdotuksen jättää ministerineumosto duumalle joko tä- män kuun lopulla tai huhtikmm alku- puolella. Tämä ehdotus tulee „St. Pet. ->eitungin" tietämän mukaan jä- tettämäksi myöskin Suomen eduskun- nalle. Jos eduskunta hylkää ehdotuk- sen, hajotetaan se, ja odotettamissa on sen jälkeen maalilain muutos. — Henkilääkäri tehnyt itse murhan. Politikenin kirjeenmoihtaja sähköttää lehdelleen: H. M. Keisarinnan henkilääkäri tri Botkin on myrkyttänyt itsensä. Syis- tä siihen kiertelee nyt kaikenlaisia Hu- huja. Kerrotaan, että tohtori Botkin aikoi- naan makuutti, että keisarinnan sairaus on maaratonta laatua, hän kun pelkäsi, että keisarinnan luokse kutsuttaisiin ul- komaalaisia spesialisteja. Kun tauti paheni, antoi Tsaari hänelle makamat nuhteet ja kun lisäksi sanottiin, että hän saisi eron, katsoi hän paraaksi tehdä itsemurhan. — Hylätty kuuuiawirka. Wenä- jän kansan liiton Odessan osaston kuulu johtaja, kreimi Konomnitsyn oli pyytännt Odessan sotilaspiirin uutta sotajoukkojen komentajaa, kenr. Saru- bajemia rupeamaan liiton kunnia- puheenjohtajaksi, samoin kuin hänen edeltäjänsä, kenr. parooni Kaulbarskin oli ollut. Kenr. Sarubajerv ilmoitti, etteimät sotilashenkilöt saa olla mis sään tekemisissä maltiollisten puoluei den kanssa, ja kieltäytyi jyrkästi tar- joiusta kunniamirasta, ilmoitetaan Pietarin lehdille. Uuden kirkon rakennushank- keet on pantu mireille Länsisiperian suomalaisessa Om siirtolassa. Kauniit piirustukset on tarkotusta marten lah^ joittanut arkkitehti Ilmari Launis, Helsingistä. — Ruhtinas Obolenski knol lut. Helsinki, 15 p. maalisk. Ruhti- nas Jman Obolenski on kuollut. Ruhtinas Obolenski oli Suomen kenraalikumernöörinä mm. 1904—05, m. m. suurlakkoajan ja osasi hän noina temmellysaikoina tyynellä käytöksellään moittaa suomalaisten luoton. Ulkomaalta. — Äänioikeuden uudistus Preussissa. Maapäimät omat ääni- oikeuslakiehdotuksen toisessa lukemises sa hymäksyneet koko masemmiston ää- niä mastaan keskustan ja manhoillis ten somittelnehdotnksen, jonka mukaan edusmiehet malitaan julkisella mutta ei mälittömällä äänestyksellä malitsija- miesten kautta, jotka sen sijaan mali- taan salaisella äänestyksellä. — Englannin ylähuoneen iiii distuö. Ylähuoneen istunnossa t. k. 9 p:nä on loordi Noosebery selittänyt, että jos ylähuone hymäksyy hänen ai- kaisemmin tekemänsä ehdotuksen, että asetetaan maliokunta harkitsemaan, mit- kä keinot omat parhaimmat ylähuoneen nykyisen järjestelmän uudistamiseksi, hän esittää seuraaman päätöslauselma- ehdotuksen: Woimakas toimintakyky toisessa ka- märissä ei ole ainoastaan maltiosään- nön olennainen tarkoitus maan myös- kin mälttämätön maltion menestykselle ja parlamentariselle tasapainolle. Tällainen kamari saadaan parhaiten ylähuoneen uudistuksen ja uuden iär- ! jestyksen kautta. Mälttämätön ehto tällaiselle uudis tukselle ja uudelle järjestykselle on sen periaatteen hymäksyminen, että päärin- armo ei enää onno sen omaajalle oi- kenttä olla äänioikeutettuna ylähuoneen jäsenenä. Lähetettyjä kirjoituksia. Iulaistamaksemme on lähetetty seu- raomo kirjoitus, jonka yksityiskohdista toimituksella ei moi olla tarkempia tie- toja, ja joka senmuoksi menee kirjoit tajan mastuulla: Vlirjllkkll-yhtiö jll kllilsllino- lmstl. Raskaita ja mieltäkiinnittämiä jut- tujo on oululaisen puutomara-yhtiö Marjakan jo kuusamolaisten kesken syntynyt. Suurin osa Kuusamon ti- Iällisten metsistä on joutunut riidan- alaisiksi. Kuusamon tilallisten kiusana on näet mainittu yhtiö ja heidän edel- täjänsä olleet jo parikymmentä muotto, kuusamolaisten metsät kun omot suu- rio kyläkuntometsiä. 9!iistä omot ou- tuloiset herrot ostaneet jonkun halpa hintaisen maatilan ja siten omat toiset talolliset estetyt kellekään muille met- siään myymästä, elleimät Marjatko- yhtiölle myy jostain mitättömästä hin- nasta. Maikka näistä kaikista on täällä Kuusamossa paljonkin juttuja mireillä, niin oli aikomukseni tällä kerralla tehdä selmää yhden senloatni- sen metsäpalstan asioitten kulusta. Warjakka-yhtiön edeltäjät I. )tord- blad y. m. olimat noin 18 tai 20 muotia sitten tehneet jonkunlaisia met- säkontrahtia Kuusamon pitäjän Ala kitkan kylän tilallisten metsistä. Mutta kun oli kulunut jo kymmenkunta muotta niitten teosta io nykyinen yhtiö tunsi nuo metsäkontrahdit syystä tai toisesta epämarmoiksi, niin kiiruhti Marjatko- yhtiö muonna 1900 tekemään uusio kauppoja ja soikin suurimman osan lahkolaisia suostumaan kauppoihin ja lupaamaan korot ennen annetuista en- nakkorahoista. Kun metsän osakkaissa oli kruununmaitten omistajia, niin kaupat piti tehdä sillä ehdolla, että jos hallitus ne hymäksyy. Kauppaa teh- dessä malittiin kauppias Ermasti lah- kon omistajain puolesta hakemaan hal- litukjen mahmistusta kaupalle. Multa Ermasti oli antanut asian Marjakka- yhtiön asiamiehelle Langille. Siten tilain omistajalle ei jäänvt mikään- laista kirjaa kaupasta. Tilanomista- iat odottimat neljä muotta eikä mitään mahmistusta kaupalle tullut eikä heillä ollut mitään keinoa asian malmistu miseen. Warjakka-yhtiö ei siis tahto- nut kauppaa loppuun tehdäkkään. Ti- lain omistajat huomasimat tulleensa petetniksi tuolla uudella kaupanteolla. Miimein rnhtyiivät he hakemaan halli- tukselta leimaus- ja hinttokaupalla myyntilupaa ja soimatkin sen. Kol- messa kruununmetsäin huutokaupoissa on jo tarjottu kaupaksi näitä metsiä, mutta Marjakko-yhtiö ei ole metsää ostanut, maikka tilain omistajat olisi mat metsän antaneet Marjakka yhtiölle sen ennen tarjoamasta hinnasta 2 mk. 25 p. kannolta. Ahtiö ei ole, silloin kun siihen oli laillinen lupa saatu, kat- sonul armonsa mukaiseksi metsästä tarjota mitään, maan on katsonut parhaaksi rumeta käräjöimään köyhäin talonpotkain kanssa. Kun talolliset näkimät, ettei entiselle ostajalle enää metsä kelmannut, niin hymäksyimät toisten ostajain huuto- kaupassa tehdyt tarjoukset ja tällä ta- moin tuli - ' s metsistä myydyksi. Mutta asiasta on main käräjäjutut mireillä ja kun talolliset eimät itse moi asioi taan ajaa, niin on heidänkin täytynyt turmautua kallispalkkaisiin lakimiehiin ja ottaa main lainoja entisten lainain päälle. Miime talmena hakattiin jo joku osa metsästä, josta ostajan piti miime marraskuulla maksaa rahat lääninra- hastoon. Mutta siihenkin puuttui Marjakka-yhtiö. Se haki kiellon ra hoille, eimätkä tilalliset senmuoksi saa neet rahoja pahimpaankaan nälkäänsä. Kuusamolaisten kiusaaminen ei mie- läkään ollut täysin kypsä. Kun tänä talmena taas pantiin hakkuu toimeen mainitussa metsässä ja töissä oli jo satoja hemosia ja miehiä, jotka olimat laittaneet talmi-asuntonsa metsiin ja kaataneet ja läjään koonneet puita suu- ret määrät, joista mahman lumen ai kana tarkoittimat metää ne mesiin, niin tuli taos kumma mastaan. Mar- jakka-yhtiö oli hakenut kiellon puitten kaatamiselle ja metämiselle. Sen oli, ihme kyllä, kumernöörinmirasto anta- nut. Siitäkös työmailla kauhea mel- lakka nousi, kuten helposti armoa, kun koko talmen hommat hukkaan menimät suurelta työmieslaumalta. Saapas nähdä, miksi nämä asiat lopulta ke hittymät. Kaikessa tapauksessa niistä tulee hirmittämämiä asioita. Laaja- kantainen on tuo Alakitkan metsäjuttu, missä on kysymys, noin puolentoista miljoonan armoisesta metsästä, jossa on satoja osakkaita ja tnuuten niihin sekaantuu tamalla ja toisella melkein koko Kuusamon kunnan mäki. Jos tuota käräjöimistä ja kiusantekoa mielä useita muosia jatkuu, kuten on luulta- maa, niin ei se Marjakka-yhtiön her- roillekaan lopulta hauskalta näyttäne, että useita tuhansia ihmisiä ioutuu pois asunnoistaan, ilman että olisi heidän itsensä syytä siihen. Omat talolliset tuumineet kääntyä maltion miranomaistenkin puoleen, etlä maltio antaisi heille asiamiehen, ettei «JMJJVAIMMUi Kotitaloutta ja pieniä kodin rikkaus-lähteitä koskevaa kirjallisuutta on viime aikoina kustannuksellamme il mestynyt runsas määrä hyviä kirjoja ja läheisessä tulevaisuu dessa tulee useita lisäksi. Huo mattavimmat ovat: Kotiruoka. Paras ja uusin kotimainen keittokirja. Toinen painos. 884 ruokare septiä. Hyvin sidottuna 4: 25. Ruokatavaraoppi, kir joittanut Helsingin kasvatusopil lisen keittokoulun opettajatar Amalia (jrönhe g. Kirja täyden tää Kotiruoka-teoksessa annetut tiedot. Nid. 2:75, vaatenkan- siin sidottuna 3:60. Pikkupuutarha, kir joittanut Rudolf Abelin. Suo men oloihin sovittanut B. V. Heikel ja Aug. Heliä. Kuvitettu. 1:75. Kirja sisältää neuvoja hedelmäpuiden, marjapensasten, keittiö- ja korislekasvien viljele miseen. Hedelmä- ja marja- viljelyn opas, kirjoittanut val tion pomoloogi B. V. Heikel, yksinomaan Suomen oloja sil mälläpitäen. Runsaasti kuvitettu. 1:50. Kananhoitokirja, kir joittanut Mikko Ilkka. Runsaasti kuvitettu. Välttämätön opas kanatarhan omistajalle. Hinta ainoastaan 1:25. Kevään kuluessa ilmestyy: Kotitalous ja keitto- opas kansamme tytöille, sisäl täen sekä talousopin, ruokata varaopin että keittokirjan yksin kertaista tarvetta varten. Toi mittajina ovat rouvat A. Grön berg ja neidit E. Reinilä, S. Calonius ja Valma Krank. IfSg?" Mehiläishoitoa kos keva runsaasti kuvitettu opas. kirjoittanut .Mikko likka. Kalkkunain ja helmi kanojen hoitoa koskeva opas kirjoittanut Mikko Ilkka. UtfT Ankkojen ja hanhien hoitoa koskeva opas, kirjoil- tanut Mikko likka. Huonekasvien hoitoa koskeva opas, kirjoittanut puu tarhuri L. Larsson. Tämä run saasti kuvitettu teos ilmestyy myös ruotsinkielellä. Kustannusosakeyhtiö OTAVA, Helsingissä. CE2 O 9 9 Q O O i TELLERVO j j Arvokas professori B. F. G o- d e n h j e 1 m i n 70 vuotisen syn tymäpäivän johdosta ilmestynyt juhlajulkaisu, johon yli 40 kir joittajaa ovat antaneet kirjoi tuksia. Julkaisu on runsaasti kuvi tettu, sisältää 2o2 sivua ja mak saa ainoastaan 2 mk. 50 p. Kustannuosakeyhtiö OTAVA, Helsingissä. F.llei teillä jo ole Anni Collanin teosta SUOMALAINEN KISAPIRTTI, jota on il mestynyt kolme osua. niin hankkikaa se. silla siitä saatte arvokkaita numeroita oh jelmaanne sekä kesäksi, että talveksi on siinä vara valita numeioita, jotka var maan huvittavat yleisöä. Teos maksaa: l 2:75, II 1:75 ja III 2:25. Saadaan kai kista kirjakaupoista. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. kaikki omaisuus kuluisi asiamiespalk- koihin. Mutta nut näyttää siltä, ettei maltion mirkamiesten apuun ole mi- tään turmaa, koskapa Warjakka-yh^ tiölle sieltäpäin myönnetään tuollaisia kielto oikeuksia, joista edellä on ker rottu. Vaikka maltion miranomais- ten toimesta on metsänhakkuulupakin ostajille myönnetty, niin kun työ pää- see hymään mauhtiin, niin annetaan samalta taholta kiettolupakin. Jos Warjakka-yhtiölle olisi mielä mä- hääkään sitä mieltä, että riidat ja asiat tulisi sominnossa loppuun miedä, niin minä syrjäisenä henkilönä antaisin sen neumon, että yhtiö ensi kesän huuto kaupassa ostaisi loppumetsän «yhden kolmannen osan) sillä hinnalla, jonka se m. 1 i)0(> oli niistä tarjonnut ja heittäisi pois kaikki riitelyt. Saapi olla mallan marmat siitä, että muuten näistä asioista ei enään moi kumpi- kaan puoli kunnialla selmitä. E. H. Pyydän tilaa seuraamalle:"» Koska lehtenne "Jb? 2K on ollut uutinen otsikolla „.<ivoulurettelöt Ali- mieskassa", jossa on kosketeltu minun- > Julkaisemme tämän meille lähetetyssä asussa.