SM o 76 IKU, Keskiviikkona Heinäkuun 6 päivänä, Hämmästyttävä vaikutus! Kärpäspulveri on ainoa varma keino kärpästen hävittä misessä eikä aiheuta eläinrääkkäystä ja on myrkystä vapaata, saatavana 25 pennillä pussi Oman Kannan :: Kirja- ja Paperikaupassa Oulussa. :: Kansakoulunopettajat. Mu- 5,000 markkaa ennen päätetyn 4,000 hoksen Huomilan kansakoulun opetta- iattareksi on malittu neiti Kaisa Lydia Hirmelä Temmeksen kirkonkylän kansa- koulusta. — Säästätvaisyyspalkintoja. Wiime sunnuntaina jaettiin Limingan lunnanhuoneella n. s. säästäiväisyys- toimikunnan määräämät kehoituspal- kinnor kunnan säästöpankin asettamas- ia säästämäisyysrahastosta. Palkin- roja saimat seuraamat: 1 palk. 15 mk. palw. Maria Sofia Riikola, Maria Kiivistä, renki Juho Kimiranta, its. Brita Pilto, palm. Liisa Soini ja Liisa Karppinen. 2 palk. 10 mk. torpanp. Lauri Rii kola, renki Juho Kekki, palw. Maria Korhonen, Sosia Pehkonen, Anna Pie- nlä, Sosia Tuokkola, makit. Matti Rauno, Iikka Kallinen wanh. ja palw. Manda Järmenpää. 3 palk. 6 mk. renki Urho I. Pyl- läs, Antti Piipari, palw. Aina Hack, Wendla Granat, Stiina Lappalainen, neuloja Jaakko Heiskari, palw. Hilja Paldanius, Anna Maria Keränen, mökkil. maimo Matleena Wähä, renki Juho Kärnä, its. Priita Minselld ja valm. Aina Emilia Soini. 4 palk. 4 mk. renki Heikki Korho- -en, palw. Hilma Pehkonen, Lydia Äsnanbrygg, Sosia Pikkarainen, tor- vanp. Antti Määnänen, palm. Katri Kytökorpi ja torpp. Antti Hyrynkan- aas. Tämä toisen kerran tapahtunut toi- '.nenpide lienee harminainen, sillä ol- leeko montakaan kunnan säästöpankkia, ioka olisi ryhtynyt tällaiseen kiitettä- wään puuhaan. Ilahuttamaa olikin tämän kertojalle kuulla säästöpankin hallinnolta se tieto, että palkintojen ufo oli tehnyt palmelusmäkeen, jonka '.väestön kesken palkinnot kunnassamme jaetaan, hymän maikutuksen, s. o. sääs- iöönpanojen luku oli huomattamasti kohonnut kuntamme palmelusmäen kes- ^>n, maikka tunnettua onkin, että mas- ^^kiihotus on suuri siihen piiriin. Ajattelemiin työntekijöihin ja kunnolli- fiin kansalaisiin ei sittenkään kaikki uusien johtajien saarnaama oppi pys- Toimokaamme, että muuallakin ( della kerrottua toimintaa seurattaisiin. Siitä olisi kauas kantamaa hyötyä. Palkintoja saimat henkilöt, joilla oli mähintäin 2 muotta ollut tehtynä sääs- töönpanoja säästöpankkiin tai 2 muotta manna henkimakuutus. — Svwinto-oikeus metsänrais- kauksesta. Metsänraiskauksen ja ala- niittaisten puiden hakkaamisen johdosta oli koolla sominto-oikeus t. k. 1 p:nä Puolangalla. Kantajana oli talok- kaan leski Anna Holavpa, mastaajana kauppias Räsänen ja kaupanhoitaja Leskelä. A. Holappa oli nimit. myynyt vastaajille noin 10 muotta sitten metsäpalstan, jossa oli 52,700 puuta, loista kantaja mäitti 4:osan tulleen raiskatuksi. Sominto-oikeus, josla oli puheen johtajana metsänhoitaja Hj. Ehnroth, tuomitsi mastaajat maksamaan ala mittaisten puiden hakkuusta 192 mkaa, Vastaajain kulut nousemat n. 500 mk. Somintooikeus oli ennenkin pohti- rau samaa asiaa. — Kuntakokouksessa Rotvanie rnetfä*) w. k. 27 pnä käsiteltiin m. m. seuraamin asioita: Valittiin talokas P. W. Ruokanen ia poliisi O. Poikela antamaan kun- n an puolesta selitystä siiben malituk- seen, jonka talokas A. Autti y. m. olircat tehneet sen johdosta, että kun- takokous oli määrännyt 400 mk. tien rakentamiseen uudelta sahalta Kittilän maantielle. Perä Pohjolan Kotiteollisuusnhdis- tyksen tarjoamalle kiertowälle käsityö markan asemesta Muurolan kansakoululle päätettiin erottaa maimaistalon maasta puutar- hamaa. Lapin piirin kansakoulujen tarkastaja oli ehdottanut, että kirkonkylän wal- mistamaan kansakouluun perustettai siin koulukanslia perustellen esitystään sillä, että kun kirkonkylän koulun joh- tajana on naishenkilö ja hänellä ei ole kuin kaksi huonetta, jota mastoin apuopettajana olemalla mieshenkilöllä on kolme huonetta, saataisiin kanslian perustamisen kautta 1 huone johtajana olemalle opettajalle lisää. Kokous hylkäsi ehdotuksen. — Notvaniemen Sinetästä kir- joitetaan: Pohjolan halliparta kämi juhannusta rvasten mieraanamme jättäen mustan jälkeensä mastikään pinnalle kohonnei- siin perunantaimiin. Tuho olisi ollut mieläkin suurempi, mutta onneksi eh- dittiin perunmaat mullata ennen pak- kasta, joten osa taimista säilyi mul- lan alla mahingoittumatta. Muitakaan kemätmiljoja ei näytä halla suurem- massa määrässä mahingoittaneen, sillä nyt kun on saatu runsaasti sadetta ja ilmakin on lämminnyt, omat ne, eten- kin ohrapellot, hnmin rehcmän näköiset, maikka kyllä pitkällisen kuimuuden ja kylmyyden jälkiä näkyy kaikkialla kas- mullisuudessa. Mutta jos ilmat nyt- kään alkaisimat pysymään suotuisina, niin moitaisiin mielä toimoa tyydyttä- mää satoa sekä milja- että juurikas- meistä ja heinistä. Kylässämme on muuan epäkohta, jota en saata maiti ollen simuuttaa. Se on se, että joittenkin koirat saamat kesäkauden mapaana mellastaa, met sissä juosten linnun- ja jänistenpoi- kain perässä sekä mainioilla sotkien ih- misten kylmöpellot ja niityt. Käymätpä nämä piskit mielä kiinni olemien koi rien kimppuunkin repien ja raadellen niitä, etenkin yön aitaan klm ihmiset nukkumat. Tämä, jos mikään, on sel- mää moimassa oleman lain rikkomista ja ikäänkuiu uhmaa niitä mastaan, jotka senmerran kunnioittamat lakia, ettäpi- tämät koiransa kiinni kesän aikana. Mutta te, jotka annatte koiranne ma- paana juoksennella, pankaa nytkään jo kiinni, pahempia seurauksia mälttääk- seen, sillä jos koiranne mielä peltoja ja niittyjä tallaamat sekä käymät min- guttamassa, niin saatte tuta miltä laki käytännössä tuntuu. Näre. — Wirwoittawaa sadetta saa tiin Kittilässä 28 p:nä kesäkuuta. — Pudasjärtvcn Sarakylästä kesäk. 25 p:nä 1010. Airaan meni toimottomaksi tämäkin kesä; tänään satelee koko päimän lunta ja lämpö- mittari osoittaa 2 astetta lämmintä. Olipa t. k. 20 päimää masten niin koma pakkanenkin, että mesi astioissa jääty: ja perunantaimet menimät ai- man puhtaaksi. Paikoin emät ohran laihotkin aiman maantasolla. — Al kaa näyttää, että huononemat maan- miehillä toimeet muodentulosta. oli niin mattama, ettei hänen heitto sydä- mensä moinut sitä kestää. Muualta Suomesta. INNlUll? katsottu moitamau antaa huonetta, maloa ja lä:npöä. Päätettiin Raittiuden Ystämien Kes- lashallitus maltuuttaa kunnan puoles- ra tausu'.naan paheksuminen r^ätijuo- main tuljetuskiellon lakkauttamisesta. kansakoulun perustamista Jääskön kylään tarkoittama esitys annettiin tällä kertaa raueia. Kirkon-- ja Meitikanojain silloille päätettiin jäiden lähdettyä asetta.i mii tat, jotta hemosella kulkijat osaisimat pysytellä tulman peittämillä silloilla. Päätettiin kääntyä läänin kuver nöörin puoleen pyynnöllä, että Auttiin johtama maantie maltion maroilla lai- tettaisiin '.valmiiksi. Kirkonkylän Jaatilan kansakoulujen rakennuksia marten päätettiin pyytää Tilan puutteessa myöhästynyt. pikku uutisia. — Topografit löytäneet falatviinapolt- timon. 'Atalvuudella kerrotaan, että wenä- laiset ..topografit" omat siellä rakentamis- taan tähystystorneista kiikaroidessaan teksi- neet salannmapotttimon ja löydöstään teh- neet ilmotuksen poliisille. Ei muuta moi kun loimoa lisää samallaisia onnenpottauksia, lausuu Pohjanmaa. — Hirttolcilki. „:>:v.skija Mjedomostille" kirjoitetaan, että 5?urs:issa äsken muutouiuvi pojat omat rinvenneet leitfimäon „fotaci= feittta" ja hirttäneet Minnillä 5i-wuotiaan tomerinsa. Siihen joudutaan w'-l;npunat:o- myyden kautta f dia iii.-ta asioissa, armelec kirjoittaja. Ensi alussa liic-leniaan tuomitse minen oli jotakin kaunnottaa, mutta nyt toimittamat miranomaiset aiman lemolliseSti tehtämänsä, ikä mkuin olisi kysymys kaikkein mähäpätöisimznistä asioisla. Sellainen henki tarttuu miedoin lapsiinkin. Äiti kuollut iloe-ta, kun poika sno- ritti ylioppilastutkittnon. Kun eräs les- kiivaimo Uumajassa joku aika sitte palasi poikansa kansaa kotiinsa yleisestä oppilai- toksesta, jossa poika oli suorittanut yliop- pilastutklnnon, sai hän sydänhalmaukseu ja kuoli heti. Hän oli potenut sydäntautia jo pitemmän ajan, ja ilo siitä, että hänen poi- l kansa oli läpäissyt ylioppilastutkinnossa. — Kansallismielinen nuoriso liitto on julaissut kertomuksen toimin- nastaan muonna 1909. Liittoon kuului muoden kuluessa 106 paikallisyhdis- tystä, joissa jäseniä sli kaikkiaan noin 5,550. W:na 1910 perustetuissa yh- distyksisjä on noin 1,350 jäsentä ja liittoon kuulumattomissa yhdistyksissä noin 1,000, joten kansallismielisten nuorisoyhdistysten jäsenluku nykyisin yhteensä on noin 7,900. Liiton keskushallituksen puolesta on kuluneena muonna pidetty noin 400 esitelmää, joita kuulemassa on ollut noin 57,000 henkeä. Paitsi puheiden ja esitelmien kautta on liiton aatetta lemitetty julkaisemalla asiaa käsittele- mää kirjallisuutta. Kuluman muoden alusta on liiton aatteita ajamaan ryh- tynyt oma äänenkannattaja „Nuorten Nuija." Lisäksi on kansallismielinen Nuoriso- liitto kiinnittänyt paljon huomiota ko- tiopintoihin. Omien liittojen keskuu- dessa onkin jo useissa paikoin saatu järjestetty työ alkuun. — Ensimäiset lomakurssit kier- tokoulunopettajille alkoimat Seinä joen kirkonkylän kansakoululla kesak. 28 p:nä ja jatkuivat aina heinäk. 9 p:ään. Kursseilla luennoimat johtajat K. Werkko ja R. Kojonen, tohtori Matti Helenius-Seppälä, rouma Alli Trygg-Helenius ja pastori H. Malka- ma. Opettajatar Paula as Heurlin antaa ohjausta laulunopetuksessa, opet- tajatar Selja Siimes johtaa piirustus- harjoituksia ja opettajattaret Maiju ja Iida Seppälä ohjaamat moimistelu- ja leikkiharjoituksia. Kurssien johtajana toimii johtaja K. Werkko. Osanotta- jia on tähän saakka ilmoittautunut neljäkymmentä. Innostus ja harras- tus on suuri. Osanottajat omat enim- mäkseen Pohjanmaalta, mutta onpa niitä aina Karjalastakin saakka. — Orijärtven kaiwoksista on „Waasan" toimituksella ollut tilaisuus keskustella Amerikasta niitä katsomaan tulleen yhtiön asiamiehen mr Leemi Janssonin kanssa. Kaimoksesta mie hän nyt Amerikkaan palatessaan mu- kanaan joukon kupari-, sinkki- ja kulta- pitoisia kimiä. Hänen mielestään koi- tuu Orijärmen kaimoksista Suomelle mielä mahdoton aarreaitta. Esim. sinkkipitoisuuden on huomattu nouse man aina 20—33 pros., jota mastoin Amerikassa pidetään tuottamana jo 7 pros. sinicimalmia. On huomattu, että jota symemmälle maan sisään päästään, sitä runsaammaksi alkaa käydä rikas malmi. Nykyään on kaimoksessa työ- zniehiä ainoastaan n. 40, mutta ehkä jo kuukauden kuluttua moidaan niitä lisätä muutamilla sadoilla. On nimit- täin tehty suuria tilauksia kaimantoko- neista, jotka ehtimäi paikalle jonkun miikon perästä, jolloin aletaan masta oikein ..runnaamaan". Ahtiön johtaja mr. I. Daniel, syntyään amertkkalai- nen, on saapunut perheineen Suomeen ja asettunut asumaan Helsinkiin. Osak- keiden hinta on Amerikassa suuresti kohonnut. — Muistomerkki. Suomen nuo risoliiton muosikokouksen jälkeen Eu- rassa pidetyssä yksityisessä nuorisoseu- ralaisten kokouksessa päätettiin pys- tyttöä muistomerkki nuorisoseuraliik keen syntysanojen lausujan, ylioppilas Juho Hietasen haudalle. — Artvokas muinaislöytö Us kelassa. — 1,200 w. lvanha asuinpaikka tawattu. Juhannuksen jälkeisenä päimänä oli tohtori A. Hack- man maisteri G. Topeliuksen amusta- mana johtamassa kaimaustöitä Uske- lan Jsonkylän Puontiin talon maalla Palomäen rinteellä. Paikka sijaitsee kaakkoon ja etelään mieltämällä töy räällä, jonka alapuolelta Uskelan ta- sanko alkaa. Ainoastaan muutaman neliömetrin alalta löydettiin sangen armokas kokoelma esineitä aikaisemmat- ta rautakaudelta. Niistä mainitta- mimmat olimat sangen kaunis ja har- minainen solki, rannerengas ja ketjut, useat neulat, helmikoristeet, kilmen ku pura, kädensija ja suuri joukko kupu- rankaltaisia kilpinauhoja. Lisäksi löy- dettiin meitsiä, keihään kärkiä, kierre- sormuksia y. m. Kun paikalta löytyi myös paljon luun palasia, on siinä ollut joku hautauspaikka. — Synkkiä tviestejä. Koko Ra- ja-Karjalassa Soanlahdelle ja Korpi- selälle saakka satoi miime miikolla lunta. Lumi oli raskasta ja kaatoi se maa- han ruislaihot. Armeluttama on josko ne enään kaikit-paikoin kykenemät nou semaan. — Helsingissä tvangitut wenä- iäiset lähetettiin 23npuruu miime tors taina. Sieltä lähetettänee ^vangitut yhdessä Miipurissa .vangittujen kanssa Wtipurin läänin kumernöörin toimesta Pietariin. — Gpäilty koleeratapaus H el singisfä. Wirolaineu opettaja Johan- nes Löster, jonka epäiltiin koleeraan sairastunee:'., on tapahtuneessa bakteo- rologisessa tutkimuksessa huomattu ma- paaksi ruttotaudista. ilahduttamana, suurisuuntaisena kan- sallisteoksena. Teoksen alkuosan esitet- tyä Karjalan maantieteen ja historia jatketaan nyt kuivaamalla Karjalan kansaa, edistysnentoja ja merkkihenki löitä. Näytteenä siitä, mitä kaikkea teos käsittää ja mitä moimia siihen on käy- tettn, mainittakoon seuraamat Karjalan kansaa koskemat esitykset: Karjalan kielimurteet (K. F. Karjalainen ja Heikki Ojansuu), Karjalaisten asunmk- sista ja purnuista (U. T. Sirelius), Suomen ja Wenäjän Karjalan el:n- keinoista (E. Ahtia, I. W. Jumelius, I. R. Aspelin, I. Kurikka, L. W. Pääkkönen), Karjalaisista kansanta- moista (E. Ahtia, I. K. Inha, Jimo Härkönen), Karjalaisten mainajainpal- meluksesta (Matti Maronen), Karja- laisten luonteesta (Jimo Härkönen, Paamo Ahama), Runoalueet (Wäinö Salminen), Karjalaisten osuus Kale- malan runoissa (Kaarle Krohn) Kar- jalaisten asema rajan takana (E. Ah- tia), Sisä-Wenäjän karjalaisista (E. Ahtia), Inkerinmaan muinais- ja kan- santiedettä (K. Soikkeli), Lyydiläisistä ja heidän kielestään (Joh. Kujola). Sama nide sisältää kokonaisuudes- saan ^ monen tunnetun henkilön yhteis- työllä laaditun esityksen Karjalan edis- tysriennoista. Lopuksi alkaa niteessä elämäkerrat- lisiä kumauksia etemistä karjalaisista, ennenkaikkia runolaulajista. Wienan läänin suuret runolaulajat esittelee tohtori A. R. Niemi, Suomen Karja- lan laulajat Jimo Härkönen, Inkerin runolaulajat Wäinö Salminen. Koko tämä runsas sisältö on maati- nut 320 kookasta simua. Kun nide on malaistu 150 kuivalla, joista enin osa on aiman uusia, mieläpä harmi- naisia, on nide siinäkin suhteessa tut- kimisen armoinen. Hinta on 5: —. Kustantaja Wer ner Söderström Osakeyhtiö. Karjalain ystämäin on syytä mie- lenkiinnolla seurata tämän teoksen ilmestymistä. — Tietosanakirja. Wihot 37 ja 38 omat ilmestyneet (hakusanat: von Essen—Faraday). Pisimmistä kirjoi tuksista herättämät huomiota I. E. Rosbergin Etelä-Ameriikka (6 palstaa), Eurooppa (12 palstaa), E. E. Kailan Etelä-Austraalia ja Etu-Jntia (5 palstaa). Muista kirjoituksista mainit- takoon: Etruskit (K. I. Hiden), Euri- pides (O. E. Tudeer), Eyck (E. Rich- ter). Estetiikka (I. Hahl), Eucken (Z. Castren) sekä kotoisia asioita käsittele- mät: Etelätär (Kaarle Krohn), Etsik- kokäräjät (K. R. Melander), Eura, Eurajoki, Euran kappeli, (K. Soikkeli), Eurooppalainen adressi (K. Groten- selt), Europaeus (A. Kannisto), Emo (A. Cajander), Fagermik (K. Soikkeli), Falkman (E. Richter). Tekstiin liittyy 4l kumaa ja liitu- paperille painettuna liitteenä seuraa kaksisimuinen Firenze li ja II). Sarjasta ..Merkkiteoksia maailman kirjallisuudesta" on ilmestynyt 15 mihko. — Sarja sisältää Topeliuksen Talmi-iltain Tarinoita, Tolstoin Anna Karenina, Mangonin Kihlautuneet. Ulkomaalta. Vahvin ja Pohjanmaalla käytän nöllisin niittokone on Vuodesta 1906 on Suomessa myyty 18,2 4 kp DEERINGIN konetta. Vaikkakin kokemus on osoittanut, että takuu koneiden kes tävyydestä on tarpeeton, myönnämme kuitenkin, jos niin vaaditaan, viiden vuoden takuun joka koneelle. DEERING-koneita Amerikasta suoraan sisään tuotu ja varaosia myy varastosta LUNDBERG * K:NI O. Y. Rautakauppa Oulussa. 5- i : , , :« L Paras lattia liike-, keittiö- ja kylpyhuoneisiin! Jos tilauksia heti tehdään, voin toimittaa huokealla Pyrosuge eni lattioita joka on paras lattia liikkeisiin, kouluihin, keittiöihin, kylpyhuoneisiin ja kloseteihin. Tekee vanhat lattiat uusiksi ja voidaan panna niin hyvin puulle kuin semetillekin. Mvllvlii Oulussa, Pallas-vhtiön • IV my ny id. talossa, pukelin 5 26. trjisv, Kirjallisuutta ja taidetta. Karjalait kirja. Uusi nide on näinä päiminä »val mistunut tästä teoksesta, joka nyt lä- hetessään malmistumistaan esiintyy — Burtsetv syyttää Stolypi- nia prowokaattoriksi. Berliner Ta- getblatt'ille sähkötetään Parisista: Parisissa ilmestymä menäläinen leh- ti ..Parishki Listok" kertoo, että Burt- sem aikoo maatia mangittamaksi pää- ministeri Stolypinia ja suojelusosas- ton päällikköä Gerasimomia, koska hä- nellä on todisteita siihen, että nämä piiloittamat suuriruhtinas Sergein mur haajaa Asessia. Burtsemin sanotaan lausuneen: Olen makuutettu siitä, että Stolypin, Gerasimom ja Aseff ennen muoden tai korkeintaan kahden kuluttua tapaamat toisensa syytettyjen penkillä. ?iiitä asiakirjoja, jotka Burtsemilla on hallussaan, ei moida mielä julaista, mutta tulemot ne julaistamiksi piakkoin ..Parishki Listokissa". Moskomalaiselle „Utro Rossii" lei;- delle on lähetetty Parisista samanlai- nen sähkösanoma. Tämän johdosta ky- syy Golos Moskmy imallisesti, että mikähän malta se on, joka moi asettaa syytteeseen Stolypinin. Golos Moskmy pitää uutista tyhmyyden ja tietämät- tömyijden tuotteena ja R. Mremja ..julkeutena". — Lewottontu,tksia Lembergin yliopistossa. Wienistä, heinäk. 1 ja 2 pnä. Corr. Bureaulle ilmci- tetaan Lenckergistä: Tänään rutheni- laiset ylioppilaat, yli 'M)Q, menimät ilman rehtorin lupaa yliopiston saliin. Tällöin tapahtui kahakka puolalaisten ylioppilaitten kanssa. Ammuttiin re- molmereitla. Muutamia ylioppilaita ja palmelijoita haamottui. Poliisi on miehittänyt yliopiston. Ratsastama poliisi ylläpitää järjestystä. Tutkin- toa jatketaan. t> ylioppilasta ja yliopiston palmelijaa haamoittui. L)li- oppilaita martioimat poliisit toistai- seksi luentosaleissa. Ruthenitaiset edusmiehet omat teh- neet mälikysymyksen, huomauttaen että puolalaiset ylioppilaat ampuimat re- molmereillaan kaksi yhteislaukausta rut- henilaisia ylioppilaita mastaan ja että miranomaiset, maikka tiesimätkin puo lalaisten ylioppilaiden uhkaamista n>al- inistuksista, eimät ryhtyneet mihinkään toimenpiteisiin merenmuodatuksen estä- miseksi. Välikysymyksen tekijät maa- timat itsenäisen ruthenilaisen yliopis- ton perustamista Lembergiin. Lähetettyjä kirjoituksia. ^ fr »* »fj Saannot Oulun seudun Nuorisoseurojen Liiton woimistelu- ja urheilu- kilwille. 1 §. Kilpien tarkoituksena on pi- tää mireillä moimistelu- ja urheiluhar- rastusta Liittoon kuuluman nuorison keskuudessa. 2 §. Kilmistä saamat kilpailla ai- noastaan ne m. ja u. seurat, jotka eri- tyisinä osastoina toimimat Oulun seu- dun Nuorisoseurojen Liittoon kuulu- mien n:seurojen keskuudessa ja kilp»:i- luoikeus on ainoastaan niillä nuoriso- seuroilla, jotka samana muonna eimät ole edustaneet muita seuroja kuin sitä, mitä ilmoittamat edustamansa ja jot- ka samana kalenterimuonna eimät ole kuuluneet muihin moim. ja u-seuroi- hin. 'A §. Kilmistä kilpaillaan joka kesä, laulu- y. m. juhlien yhteydessä. Kil- pailuja omat oikeutetut toimeenpane- maan liittoon kuulumat moimistelu- ja urheiluseurat ja on toimeenpano-oikeus pyydettämä kirjallisesti liitolta. Jos pyyntöjä ei tehdä, järjestää Liiton johtokunta kilpailut. 4 §. Kilpailuissa noudatetaan Suo men moimistelu- ja urheiluliiton sään- töjä. 5> §. Se seura, joka moittaa kil- men kolme kertaa peräkkäin, tahi 4 ker- taa ennen kuin muut moimisteluseurat, saa kilmen omakseen. G H. Kilpailtaessa mieskilmestä pi tää kuulua ohjelmaan urheilussa: heit- toliikkeet, korkeus- ja pituushypyt ja pikajuoksu. Moim.istelussa: mapaa- liikkeet tahi sanmaliikkeet. Rekillä: yksi pakollinen ja kaksi mapaaehtoista lii- kettä. 9!ojapuissa sama järjestys kuin edel- lifessä. — Urheilussa ei saa olla kuin kolme lajia. — Naiskilmestä kilpaile mat seurat omat pakolliset suorittamaan mapaa- taikka saumaliikkeet ja mähin- täin yhden sellaisen urheilulajin, joka on kilpailtamaksi malittu. 7 Niiden jäsenien, jotka kilpailemat rekillä ja nojapuissa, pitää kilpailla myöskin mapaa- tahi saumaliikkeissä. Urheiluun moi malita eri henkilöt, jot- ka omat ottaneet osaa yhteismoimiste- luun. Urheilussa sopii olla eniten miisi henkilöä, joista kolmen parhaan tulos otetaan huomioon, samoin rekillä ja nojapuissa. — Mapaa- ja saumaliik keissä pitää olla mähintään kahdeksan henkilöä ja laskecaan pisteet joka liike- sarjan perästä. Sekä moimistelusta että urheilusta kuin mnöskin rekillä ynnä nojapuissa suoritetuista liikkeistä lasketaan pisteet yhteen ja enimmän pisteitä saanut seura on moittaja. & Kilpailussa käytettäköön puo lueettomia, asianynmlärtämiä palkinto- tuomareita. Toimeenpanemalla seuralla on oi keus jakaa erityisiä kunniapalkintoja parhaimpien tuloksien saamuttaneille yksilöille kuin myös koko seuroille. 5^ilpiä on kaksi yksi nais- ja yksi miesseuroja marien. Jommankumman tullessa lopullisesti moitetuksi päättää Liiton johtokunta uuden hankkimisesta. Kilpailuohjelmat omat julaistamat kiertokirjeillä tahi sanomalehdissä mii- meistään kuukautta ennen kilpailuja. Kilpiä hallussaan pitämä seura on mastuunalainen niiden armosta. Oulun seudun Nuorisoseurojen Liiton Johtokunta. Tämän kesän heinän kasvu sekä rukiin- laihot tarjotaan huutokaupalla maanantaina heinäkuun 11 p:nä Säräisniemen pitäjän Venetheiton kylässä olevilta Raahen Puutavara o.-yhtiön omista milta Pulkkisten tiloilta huutokau passa ilmoitettavilla ehdoilla. Kokoonnutaan Pulkkiseen kello 9 e. pp. Raahen Puutavara o.-yhtiö. Suuri Heinä- huutokauppa Vapaehtoisella huutokaupalla myy dään Leppäluodon tilalla Pyhä joella löytyvät heinänviljelykset, 19 p:nä kuluvaa heinäkuuta, alkaen kello 9 e. pp. Maksu- ynnä muista ehdoista il moitetaan tarkemmin huutokauppa tilaisuudessa. Raahe, 1 p. heinäk. 1910. Raahen Puutavaraosakeyhtiö. <» "H * yi PCR£TrT»(? vturku. Oilta lilth. NlkKShSSIittll tsilliikA- nan touot! iCtiCiSK I. "). 1.5.1910. 1909- Oulun emankelis-lutherilaisen ru koushuone on sääntöjensä mukaan ku- luneenkin muoden ajalla tarjonnut so- pimaa huoneustoa Jumalan palm»'luk- sia, hartaus- ja rukoushetkiä, pyhäkou- luja ja sellaisia kokouksia marten, jotka tarkoittamat kirkollisen ja uskonnollisen elämän edistämistä. Kesäkokouksia eri tarkoituksia marten on kaikkiaan i llut :?(>(>, myyjäisiä ( ? >, useainpia kesäjuhlia ja rippikoulua 3 miikkoa. Rukoushuoneen toimikuntaan on tuu- luuut: nimineumos E. Villgren pu- heenjohtajana, pastori U. Megelius marapuheenjohtajana, mahtimestari A. Nyrlund talouden- ja rahastonhoito- jana ja rakennusm. I. Fahler sihtee- rinä. Muut jäsenet omat olleet tuo- miororoasti E. Lönnrot, asessori I. A. Mannermaa, pastori G. Ermast, opettaja I. Lakari, leipuri I. Lähte- mänoja ja nahkuri S. Moritonen. Edelleen on mahtimeslarina ollut I. Mämmi. Tilit omat tarkastaneet ja oikeiksi hamainneet maimaist. isän- nöitsiä H. Hämälä ja tirehtööri O. T.