HIO 23 — I9IO K JLIKLTL Perjantaina Helmikuun 25 päivänä. Sähkömoottoreita, Lokomobiilejä, Turpiineja ja Petroleumimoottoreita myy OULUN UUSI SÄHKÖLIIKE. Kansallispankin talossa. Puhelin 3 58. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kaiisankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. rn. Oulu, Helmik. 25 p:nä. Mnntfi )i )(!iilitn johlioM. Eduskuntamaalit, neljännet lumul- taan, omat ohi kaikkine kiihkoineen ja parjauksineen, ja moitto on niillä, jotka omat sitä suurimmin halunneet; heillä kai nyt on syytä iloita, joka kohdak- koin, kun maalihuokaus ou ehditty huoata, pian säätänee nähdä julkisuu dessakin. Minkä tverran tosiaankin sitten lie nee syytä iloon moitosta, sen tarkem- min mastaisuus näyttää, mutta tosi- asiassa mähänkin tarkemmin ajateltuna on tuiki mähän syytä iloon maalin- tulosten johdosta. Jo yksistään sen seikan, millä kaikilla keinoilla on saatu medetyksi maaliuurnille — sanokaamme suoraan — mähän ajattelemat ja kyp- symättömät ainekset, pitäisi saattaa asiallisia makamaan ajatukseen. Sillä kai tunnustanee jo kuka tahansa, että »vanhempi mäki runsaslukuisemmin on kerta kerralta jäänyt pois maalitilai- suuksista, jättäen koko puuhan mähem- män kokeneitten käsiin. Nähdäänhän että äänestäjien määrä marsinkin ny näyttää maalaiskunnissa olleen kerras- saan mähäinen, joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta, ja että tästä on helppo metää johtopäätös, että ajatte- lemiin ja elämän koulua kokeneisiin eimät parjaukset maikuta mukaansa lempaamasti, maan ne kääntymät in- holla pois koko toiminnasta. Se koi- tuu malzingoksi heille itselleen ja koko kalliille isänmaalle, mutta minkäs sille ivoipi. Kohtaloaan kohti täytyy kan- samme kulkea. Omalla moimallaan ja kunnollaan ei se näytä haluaman uh- mailun seurauksia estää. Mutta mitäpä ammattipolitikoitsija siitä mälittämät, mitä makamat ainek set ajattelemat heidän toimistaan ja mitä tarkoituksia he tietämättään pal- melemat onnettoman isänmaamme ma- hingoksi. Heidän halunsa on main saada olla mukana suuria sanoja sa- nottaessa eduskunnassa ja sitten taas jos mallanpitäjillä mielä kärsimälli- syyttä riittää, seuraaman agitationin aikana poimiskella kuulijakunnalleen miisauden helmiä eduskunnan pöytä- kirjoista sekä samalla saada määristel- len esittää mastustajien lauseet hy- mäkseen. Sitäpaitsi onhan tyhjäntoi- mittajille taloudellinenkin puoli turmat- tu melko hymästi ja niille taas, joilla on maltion tuloista monenlaiset palk- kaedut, sopinee lisä, sillä eihän edus- kunnan jäsenen tarmitse sijaista pal- kata. Palkka silti juoksee ja eläke-edut kasmamat. Silloin sopii kyllä esim. hra Leinon puhua maltion syöttiläistä ja eläkemaareista yhtä loistamasti kuin joku aika sitten, jolloin hän rau- tatieläisten kokouksessa puhui rauta- tienmirkailijain palkka- ja eläke-etujen hymäksi. Paha main, että hra L. ei ^vaalipuheissaan..rchmereerannut" mai- nitun rautatieläisten kokouksen vöytä- kirjan lehdiltä niitä paikkoja, joissa hänellä silloin rautatieläisenä oli toiset käsitteet, kuin nyt eduskunnanjäsen-eh- dokkaana. Mutta nehän omatkin kai kaksi eri asiaa. Mutta maaliaika on, kuten sanottu, ohi ja meidän olisi katsominen tulok sista se, mikä niistä on näkösällä ja koettama sen nojalla harkita, olisiko mastaisuudessa, jos siihen tilaisuutta mielä on, jotain korjattamaa. Suo- malaisella puolneella mielestämme ei ole suuresti syytä surra niitä tappioi- ta, joita olemme saaneet, sillä olipa meikäläisiä eduskunnassa 10 mähem- män (nyt 6 mähemmän kuin m. 1909) mi enemmän, se ei suuria merkitse, sillä mähemmistönä me sittenkin olem- me ja maltiollisiin suurkysymyksiin näh- den tiedämme kyllä, millainen enem- mistö on, kun niistä taas päätetään. Mutta sitä täytyy surra, että meillä on päässyt maltaan, s. o. enemmistöksi aksi hurjinta ryhmää ja että tämän on saanut aikaan mälinpitämättömyys a melttous. Se tuopi meille sellaiset euraamukset, että saamme ehkä mielä katkerasti katua. Varsinainen kansa, jota suomalainen puolue edustaa, se se sittenkin saa kokea seuraukset. Että melttouteen oli maimuttu, sitä ei moitane kieltää. Eihän meillä juu- ri nimeksikään ollut maalikiihoitusta, ei yleistä eikä paikallista. Joku eh- dokkaista kämi puhumassa, kun kutsut- tiin, ja siellä, missä he pitimät pu- heitä, Harma miitsi tulla, ja tuskin kaikki tiesimätkääu puheista. Toisin toimimat esim. maalaisliitto- laiset. Kerrotaan hra Karhin pitäneen miisi (5) esitelmääkin päimässä kol- messa eri pitäjässä. Liiton ehdokkaat liikkuimat paljon enemmän kursaile- matta muutoinkaan, ja lukuisat olimat ne tilaisuudet, joissa sitä sananries- kaa oli saatamana. Ja heidän ohjel mansa on niin helppotajuista, ettei tarmitse puhujan eikä kuulijan jär- keään maimata. Ei muuta kuin hauk- kua muita ja kehua itseään. Sitä ta- juaa yksinkertaisempikin. Paikallinen toiminta on meillä muihin merraten tuiki lamassa. Siitähän nyt omat seuraukset nähtämissä. Täytyy tosin ihmetellä, että sellaisenkaan tuloksen moimme saamuttaa esim. täällä Oulun läänin eteläisessä maalipiirissä, maikka täällä jos missään nukuttiin meikäläi- sellä taholla sikeää unta. Tosin täällä numerot omat paikotellen paikallisia johtomiehiä mähemmän himelleet kun- nian paikalta, mutta kun siitä taas selmitään, niin uni muistuu. Armelen, että jos mastustajillamme olisi näytettämänä ne työntulokset ta- loudellisten uudistusten alalla, ne seik- kaperäiset selitykset maltiollisista kysy- myksistämme ja se suuri paljous asioi- ta, jotka omat johtuneet siitä maltiol- lisesta lyhytnäköisyydestä, johon tois- ten puolueitten yhteiset päätökset, joi- hin nähden meikäläiset omat olleet toisella kannalla, omat johtaneet, mihin meillä on ollut tilaisuutta, niin mon- takohan meikäläistä olisi tullut mali Luksi eduskuntaan. Mutta kun objel- mana on tyhjä suukopu, työsuunnitel- mat nollan armoista ja maltiollista neroa osoittaa se mararikko, josta esim. nuorsuomalaiset jo koettamat akordilla päästä läpi, s. o. omat kääntyneet hylkäämään oman kantansa ja hymäk- symään meikäläisten myöntymäisyys- suunnitelmat, eli kun koko toiminta yleensä on tyhjän säkin pystyssäpitä- mistä ja sittenkin sillä taholla ollaan nousemassa, niin se osoittaa toimeliai- suutta maalin aikana, josta meillä pitäisi olla jonkinmerran oppimista. Pitäisi meillä olla mähän muutakin oppimista näistä seikoista, ainakin allemerkinneen mielestä. Kun maali- puheita pidetään, on mastapuolueitten Laholta aina saapumilla suunpieksäjiä, jotka koettamat puheista hakea nenän- sijaa. Meidän pitäisi myöskin mennä muita armostelemaan sekä määristely- jä oikomaan, eikä jäädä »valheitten hiljaisiksi todistajiksi, jos joskus satu- taan mastustajia kuuntelemaan. Tosin malheella on lyhyet askeleet, mutta näin sekaannuksen aikana niittenkin amulla näytään mentämän melko pit källe, kun main on kyllin rohkeutta. Sanoohan sananlaskukin, että rohkea rokan syö, ujo nälkään nääntyy. P. Yleisiä uutisia. — Wäliaikainen hallinnolli nen yhdistyslaki. Senaatti on jät- tänyt maliokunnan käsiteltäväksi keisa rikunnan ministerineumoston maati- muksen mäliaikaisen hallinnollisen ase- tuksen antamisesta yhdistysten ja seu- rain perustamisesta. Maitokuntaan kuulumat senaattorit Markoff, Saari- koski ja Kraatz. — Uusi lvenäläinen postisään- nös. Menäjän posti- ja telegrasi- ylihallitus on menäläisten lehtien tie- tämän mukaan hymäksynyt uuden pos- tiosoituksia koskeman säännöksen, jonka mukaan: 1) postiosoituksien lähettämi- nen ja mastaanotto moi tapahtua Menäjän rahassa, jossa tapauksessa markka lasketaan 37 1 /:» kopeekaksi, 2) ja niiden, jotka tahtomat, että osoitus on suoritettama Menäjän rahassa, on merkittämä osoitukseen „maksettama Menäjän rahassa". — Senaatin kielenkääntäjät. Senaatin manhemmaksi menäjänkielen ylikielenkääntäjän apulaiseksi on se- naatti nimittänyt toisen kielenkääntä- jän Juho Koimistoisen. Senaatin ensimäiseksi menäjänkielen- kääntäjäksi on senaatti nimittänyt toi- sen kielenkääntäjän, alikapteeni Oskar von Shoultzin. — Koululaitos. Mirkamapautta 4 miikon ajaksi on myönnetty Oulun suomalaisen klassillisen lyseon opetta- jattarelle N. Liliukselle ja toimimat hänen sijaisinaan opettajatar A. Hägg ja kolleegineumos G. Englund. Tornion alkeiskoulun amoimeksi ju- listettua maantiedon ja luonnonhisto rian kolleganmirkaa ei ole kukaan ha- kenut. — Suostuntaselkkausten jälki- laskuja. Sen johdosta, että Turun homioikeuden kannemiskaali Gustas Schybergson oli miime tammik. 19 ja 21 p. ilmestyneissä Äbo Underrättel- sersin numeroissa julaissut kirjoituksen .,1909 w:n jouluk. 30 p:n julistuskirje", jossa syytettiin, että Helsingin yhdis- tetty raastumanoikeus olisi kantanut laittomasti leimameroa, josta rikoksesta seuraisi kuritushuonerangaistusta tamal- lisissä oloissa, ja mihin rikokseen sanottu raastumanoikeus olisi tehnyt itsensä syypääksi oman taloudellisen hymin- mointinsa takia, omat sanotun raastu- manoikeuden jäsenet prokuraattorilta anoneet, että kannemiskaali Schyberg- son ja Äbo Underrättelser asetettaisin syytteeseen herjauksesta. — Waasan howioikeus on mää- rännyt maratuomari Olami L. Helasen hoitamaan Oulun oikeuspormestarin tehtämiä, sillä aikaa, jolloin oikeuspor- mestari A. Castren eduskuntatöitten takia on estetty hoitamasta pormesta- rin mirkaa. Kajaanin tuomiokunnan tuomarille Serveri Holstille on myönnetty mirka- mapautta maalisk. 1 p:stä 2 miikon ajaksi ja on homioikeuden auskultantti Oskar Ramander määrätty sillä aikaa hoitamaan mainittua tuomarin mirkaa. Lapin tuomiokunnan tuomari Odo Sandelin on mapautettu toimittamasta talmikäräjät Sodankylän käräjäkunnas- sa ja on homioikeuden auskultantti Aarne Karikoski määrätty ne istumaan. — Kolehti „Walkonanhan" hymäksi. Suomen Naisten Kristilli- nen Raittius- ja Simeellisyysliitto „Walkonauha" on senaatilta anonut saada muosittain maan kaikissa kir- koissa työnsä edistämiseksi kerätä ko- lehtiä Mikonpäimänä, minkä sunnun- tain liitto on malinnut erityiseksi ru- kouspäimäkseen. — Laitisen juttu. Kouluylihalli tus on käsitellyt opettaja A. Laitisen jutussa tarkastaja Muorisalmen toi- mittamista tutkimuksista syntyneet pöy- täkirjat ja päättänyt niiden johdosta maatia selitystä opettaja Laitiselta ja asianomaisen kansakoulun johtokunnalta sekä ne saatuaan tarkastaja Muorisal- men mastaselitykset. — Kiertämän sairaanhoitajan palkkaamiseksi on Limingan kunta senaatilta anonut korotettua 250 mkn muotuista apurahaa ensi heinäk. 1 pstä lukien 5 muoden ajaksi. — Stipendejä nuorille amma- tinharjoittajille. Teollisuushallitus on m. m. myöntänyt ajoneumotyön- tekijälle K. I. Haapalaiselle Kestilästä löÖ nikan suuruisen apurahan. — AlamaisenMelMollisuuksista wapautettuja. Senaatti on päättä nyt korkeimpaan paikkaan esittää, että miinuri Jakob Johannes Alajoki Ka- lajoelta ja talotkaan poika Petter Au- gust Esko Turtolasta mapautettaisiin alamaisen melmollisuuksista. — Telefoonit. Telesooniosuus- kunta Pohjola on senaatilta anonut oikeutta telcsoonimerkkonsa laajentami seen. — Asejntut. Tullihallituksen kan nemiskaali E. Orell on nyttemmin toi- mittanut tutkimuksen kauppa-asioitsija Ossian Hansenin maahan tuomien asei- den ja ampumatamaroiden johdosta, jonka kautta hän on haastanut 43 henkeä Helsingistä, Miipurista, Tu- rusta, Hämeenlinnasta, Tampereelta, Lahdesta, Koumolasta, Sortamalasta, Joensuusta, Maasasta, Kristiinankau- pungista, Porista, Kokkolasta ja O u- l u s t a oikeuteen. Oulussa omat tulemat jutussa mas taamaan L. E. Fabritius, sekä toimi nimet H. M. Snellman, I. G. Hillilä ja Lundberg ja C. o.-y. — MyötätnnnonosotuksetSuo mea kohtaan. Lontoosta ilmoitaan Husmudstadsbladetille, että Englan- nissa on käynnissä yleinen liike Suo- men hymäksi sekä että siellä malmis- tellaan samallaista mastalausetta kuin Saksan tiedemiesten tekemä oikeisto- laisten toimia mastaan. &M\ „Review os Reviems" tohtori Dillonin Suomea koskemasta kirjoituksesta. Aikakauskirjansa t. k. 15pnäilmes lyneessä numerossa koskettelee mr Stead lyhyesti tri E. I. Dillonin äs- kettäin meidänkin selostamaamme kir- joitusta „Contemp. Reviemissä." Mr Stead kirjoittaa: „Tri Dillon, joka nyt on asettunut suomalaisia kokonaan mastustamalle kannalle, selittää että Suomen itsenäisyyden hämittäminen on pian odotettamissa. Tietenkin saat- taa hän olla oikeassa. Mutta minun on mahdoton uskoa että kukaan menä läinen maltiomies olisi niin sokea, että hän main poistaakseen eroamaisuuksia, joista kenellekään ei sadan muoden ai- lana ole ollut mitään haittaa, nostat- taisi sen suuttumuksen-myrskyn, joka noustsi jos se ainoa maltio Menäjän keisarikunnassa, joka nauttii itsenäi- syyttä, painettaisiin Puolan asemaan. Tri Dillon sanoo: „Ellei Suomen kansa nopeasti rauhoitu ja muuta me- nettelytapaansa, tulemat sen suhteet Menäjään pian muuttumaan. Suomi malloitetaan, kansa nujerretaan uudel- leen ja sen historia, joka alkoi 1809, kun tsaari Aleksanteri I mahmisti sen perustuslait Pormoossa, saa surullisen lopun." Tämmöinen rikos ei määräisi ainoas- taan Suomen tulemaisuutta. Menä- jällä on kylliksi huolta omista, mälit- tömän hallintonsa alaisista maakunnis- taan tarmitsematta pistää kättänsä Suomen ampiaispesään. Gulun kaupungista. — Oulun Nuija naisjärjestöt- neen kokoontuu tänään klo 7 ip. — Nuijan sekakuoron harjoitus ensi sunnuntaina täsmälleen klo 12 päimällä. — Kalemala-juhlaa mietetään täällä Oulun Nuijan toimesta klas- sillisen lyseon juhlasalissa ensi maa- nantai-iltana. Ohjelmasta tarkemmin ensi numerossa ja ilmoituksissa. Pää- sylippuja saatamana m. m. Oman Kannan kirjakaupasta. Toimottamasti sinimalkoiset liput ase- tetaan liehumaan ja illalla miritetään tulet asuntojen akkunoihin, jotta koko kaupunki esiintyisi juhla-asussa lähes- tymänä kansallisena juhlapäimänä. — Liiallisesta mäeuotosta näy- täntöhnoneeseen oli eilen syytettynä maistraatissa „Uuden elämien kumien näyttämön omistaja konttoristi Karl G. Burman. Toissa sunnuntai-iltana oli poliisi laskenut yleisöä olleen jon- kun hengen enemmän kuin lupa on. Koska sanotun näyttämön huoneusto on tarkoitukseen sopimaton, päätti maistraatti kieltää 100 markan sakon uhalla siinä enään ensi kesäkuun 1 p:stä näytäntöjä autamasta. Jos sitäkin ennen miranomaiset saamat tilaa muis- tutuksille, suletaan teatteri heti. — Murtovarkaus Oulun rau tatieasemalla. Tiistaina keskellä päi- mää katosi kolmannen luokan odotus- huoneessa olemasta sanomalehtimyy- mälästä 25 markkaa markan rahoissa. Myymälään on maras päässyt siten että on puukolla painanut lukon kielen alas. Markaus on tapahtunut siihen aikaan päimästä, jolloin odotushuo- neessa tamallisesti ei ole ketään, maikka odotushuone on amoinna. Markaasta ei toistaiseksi ole mitään tietoa. — Kal. — Luistinkilpailnt Oulussa. Oulun luistinseuran p a k a a l i k i l- pailut tulemat tapahtumaan täällä maalisk. 12 ja 13 päiminä. Kilpailu tapahtuu 500, 1,500 ja 5,000 met- rin matkoilla. — Miime muonna moitti pokaalin joensuulainen A. Lihr. Koululaisten luistinkil- p a i l u sekä pika- että kaunoluiste- lussa tapahtuu maalisk. 6 p:nä. Kaunoluistelukilpailu, jo- hon sekä naiset että hrat saamat ottaa osaa, tapahtuu t. k. 27 p:nä. — Kansantajuisitta luennoilla ensi sunnuntaina klassill. lyseolla luen- noi past. Megelius 4—5 ip. aineesta „Piirteitä Jesuksen elämästä" ja maist. Nylenius 5—6 „Suomen katolisesta kirkosta keskiajalla". K:lo 6:lta saa- daan toimottamasti kuulla orkesteri- soittoa. — Mapaa pääsy. — Dleisön huomattama! Lau- mantaina klo V28 ip. toimii täkäläisen jatko-opiston oppilaskunta juhlan ma- rattomien ylioppilaskokelaiden hymäksi Maneesissa. Jo juhlan tarkoituskin on omansa saattamaan kaikki juhlille. Kun siihen sitäpaitsi tulee hieno oh- jelma, niin uskomme, että jokainen kynnellekykenemä sinne menee. — Kansankonsertti on palokun nantalolla sunnuntaina klo 4 ip. — Cello-soolon esittää hra Becker. — Csitelmän aineesta „mapaa- rakkaus" pitää maist. T. Helo tänään klo V» 7 ip. klassill. lyseolla. — Omi- raha 25 p. — Oulun Kanppayhdistyksen Marsinainen kokous pidetään raa- tihuoneella huomenna klo 7 ip. — TLehnäjauhojeu hinta on Pietarissa sitten tammikuun kohonnut 1 markalla 35 pennillä 80 kilon säkki ja nisunleseet 50 penniä 82 kilon säkki. — Kalossien hinnan on menä- lä's-amerikalainen kummiyhtiö päättä- nyt korottaa 10 prosentilla. ^ — Kansantajuisten luentokurs sien amustamiuen. Kansanmalis- tusseuran Luentotoimikunta on lnento- toimintaa marten myöntänyt Pohjois- Pohjalaisen osakunnan kansanmalisius- komitealle 240 mk. — Pari huonoa hemosta otet- tiin poliisin toimesta omistajaltaan toissapäimänä ja eilen otettiin yksi. Hemoset laskettiin pois maailman mai- moista. — Tappelu kadulla. Eilen il- lalla kun poliisikonstaapeli Laine lähti Kirkkokadulta miemään putkaan muuatta juopunutta miestä, joka häiritsi kadulla kulkijoita, niin syntyi siinä tappelu sa- notun poliisin ja juopuneen mälillä. Juopunut pani komasti mastaan ja otti linkkumeitsen taskustaan sillä lyö- däkseen poliisia, maan poliisi sai eh- käistyksi lyönnin, mutta miilsi meitsel- lään oman sormensa. Poliisille tuli maan pieni merinaarmu kasmoihin. Juopunut kuitenkin toimitettiin putkaan ja saanee hän mastata teoistaan oi- keuden edessä. — Oppilaiksi Tampereen talous- kouluun on otettu m. m. Laina Lahti Simosta, Hilja Tarkiainen Romanie- meltä, Elisabeth Pohjola Oulusta ja Maikki Sandelin Sodankylästä. — Suomalaisen Työmäenlii- ton kokous on huomenna klo 7 ip. Nuijassa. — Perintökirjan on senaatti t. k. 16 p:nä antanut: talollisille Mikko Virkkuselle ja hä- nen lapsillensa, Juho, Antti, Matti, Anna Liisa, Kaisa Sofia. Elsa Reetu sekä Ada Mirkkuselle Sattulan 1 /vi manttaalin kruununtaloon n:o 36 Piip- polan pitäjän Tamastkengän kylässä; ja talolliselle Kustaa Huomiselle Kyn- tölän 1 ls manttaalin kruununtaloon n:o 5 Paltamon pitäjän Lehtomaaran kylässä. — Maantiet. T. k. 19 p:nä an- tamallaan päätöksellä on lääninhallitus määrännyt rakennettamaksi ja mastai- suudessa syynikelpoisessa kunnossa pi- dettämäksi seitsemän metriä lemeän yleisen maantien maramaanmittari Emil Muoren tangoittamaa suuntaa Kajaanin kaupungista Lahnasjärmelle menemästä tiestä Sotkamon kirkolta Laakajärmelle menemään tiehen. — Osuuskunnat. T. k. 24 p:nä on lääninhallitus mahmistanut sään- nöt „Temmes ylipään puimakoneosuus- kunta r. l." nimiselle osuuskunnalle, jonka kotipaikkana on Temmeksen kunta. — Maalaispoliisit. T. k. 18 p:nä on läänin kumernööri määrännyt ent. ylikonstaapeli Lauri Martikaisen poliisikonstaapeliksi Haapajärmen ni- mismiespiiriin. Eduskunta kokoontuu ensi tiistaina. Jokaisen kansalai- sen, joka tahtoo pysyä aikansa tasalla, tulee ainakin eduskunnan koossaoloaikana tilata sanomaleh- ti, joka kertoo eduskunnan työstä tarkoin ja nopeasti, jotta saa ko- tonaan lukea, m i t ä eduskunnas sa tehdään ja miten edustajat siellä kansan parasta malmomat ja edistämät. Tällöin ei tarmitse tnrmautua akutaattorien tamalli- sesti kieroihin esityksiin, maan moi itse muodostaa itselleen oman mannan tnielipiteen asioista. Uutisten, waltiopäiwäkir- jeitten ja sähkösanomien muo dossa tarjoaa Kaiku tuo- r e i m:n a t tiedot eduskunnan Uudistakaa kuutausitilaukset he- ti, että saatte lehden katkeamatta! Kysykää naapureiltanne, tuleeko heille Kaiku. JolTei, niin saakaa heidät tilaamaan Kaiku aina- kin ednsknunau koossaoloajaksi. Asiamiehet, innolla Kai- kua leivittämään! — Vararikkoon joutunut puu- tamarayhtiö. Kuten tunnettu on Bätskärsnäs sägmerksaktiebolag-nimi- nen ruotsalainen puutamarayhtiö mo- nena miime muonna harjoittanut puu- tamaraliikettä niin hymin Tornion- kuin Kemijoen mesistöissä ja on mai- nitulla yhtiöllä mieläkin keskeneräisiä tukkihnmmia kummallakin jokimarrella. Puheena olema ruotsalainen puutama- raliire, jonka kotipaikka on Alakainuu, on Ruotsista saapuneiden tietojen mu- kaan asetettu konkurssitilaan. Syynä yhtiön mararikkoon mainitaan oleman m. m. se, että miime kesänä Ruotsissa mallinnut suurlakko teki seisauksen puu- tamarain ulkomaille miennissä, joten yhtiö joutui tarpeellisen liikepääoman puutteeseen. Ihtiön marat on ilmoi- tettn nouseman 5,381,110 kr. ja me- lat paitsi osakepääomaa, 5,038,003 kruunuun. Miime elokuussa toimite- tussa mkkihuutokaupoissa osti yhtiö suurempia puumääriä Kolarin metsän- hoitoalueelta. Suomen maltiolle ei kumminkaan tämän puukaupan takia tule mitään mahinkoa, kun mainitusta tukkipuumäärästä on maltiolle annettu täysi takuu. — P.-P. — Hnomattama oikeusjuttu. Syyskuun 30 p. 1907 toimitetussa tukkihuutokaupassa huusi kauppias I. A. Hoikka Romaniemellä noin 11,000 puuta kruunun metsistä. Puiden hin- nasta olimat talokkaat Pekka Hoikka, Pekka Alikunnari, Heikki Ylipulli sekä M. E.' Rapakko menneet takaukseen. Kun Hoikka sittemmin kuoli ja kuolin pesä joutui konkurssitilaan, luomutel- tiin puut konknrssipesälle ja metsähal litus malmoi puiden binnan, 42,000 markkaa, konkurssipesästä, maan ei kum- minkään etuoikeutettuua saamisena, ku- ten metsähallitus konkurssiasetuksen 49 ijm mukaan olisi ollut oikeutettu teke- mään. Tätä ennen oli metsähallitus rumennut puiden hintaa maatimaan takausmiehiltä ja saikin kumernöörin- mirastosta sellaisen päätöksen, joka melmoitti takaajat maksamaan maadi- tun puiden hinnan. Kumernöörin päätöksessä kumminkin takaajille jätet- tiin oikeus asianomaisessa järjestykses- sä malmoa etuaan tai hakea hintaa takaisin, jos katsomat siihen syytä ole- man. Tämä päätös ei kumminkaan ollut maittanut lain moimaa ennen malmontaa. Kun metsähallitus ei ol- lut puheena olemaa puiden hintaa malmonut etuoikeutettuna saamisena^ nostimat takaussitoumukseen menneet oikeusjutun kihlakunnanoikeudessa me:- sähallitusta mastaan. Maanantaina päättyi juttu siten, että takaajat ma- pautettiin takaussitoumuksestaan tai kormaamasta kruunulle puheena ole- maa 42,000 markan summaa, jonka ohella metsähallitus melmoitettiin kan- tajille maksamaan oikeuskuluja 450 mkaa. — P.-P. — Raahen rautatie. Toukokuun 1 p:stä tulee junain kulkumuorot Raa- hen—Lapin radalla toistaiseksi muut- tumaan. Niinpä jää Raahesta Lap- piin klo 5,30 lähtemä juna kokonaan pois, joten Raahesta ei pohjoiseen päin pääse kuin kerran päimässä (klo 2,50 ip.). Junat l ä h t e m ä t Raahesta uuden aikataulun mukaan juna n:o 1 klo II,ap., saapuen Lappiin klo 12,30 p., josta etelään päin menemä juna lähtee klo 1,09 ip. Juna n:o 2 lähtee Raahesta klo 2,50 ip. saapuen Lappiin klo 4,00 ip., josta pohjoiseen menemä juna läh- tee klo 4,21 ip. — Oman kätilön päätti Oulu- joen kuntakokous t. k. 22 p. hankkia kunnalle. Kätilön palkaksi määrättiin 350 mk., jota paitsi hän saa synnytys- amustuksesta periä tilallisilta 6 mk. ja tilattomilta 3 nik. — Kunnankokouksessa Paawo- lassa t. k. 19 pnä päätettiin seuraa- mistä asioista: Ruukin kylän kansakoulun johtokun- taan malittiin paikkakunnalla pois muuttaneen hra A. A. Riekin sijaan hra A. Pennanen. Kunnallislautakunnan esimiehen pyyn tö saada palkankorotusta hyljättiin. Kunnan rahastonhoitajan pyyntö saada palkankorotusta entisen 80 mkn lisäksi, päätettiin korottaa palkkaa 45 mk., joten palkkaa tulee olemaan 125 mk. muodessa. Kunnan esimiehen pyyntöön saada palkkaa, suostuttiin, ja päätettiin mak- saa 30 mk. muodessa. Keskusteltiin siitä, mikä huone kirkonkylän koulun luona tulee mastaisuudessa kuulumaan kunnan tumaksi, ja muihin kunnallisiin tarpeisiin käytettämäksi. Päätettiin käyttää kunnan tupana ja muihin ..kunnallisiin" tarkoituksiin entistä kunnan tupaa, sekä lumottiin opettajattaren käyttää sitä ..mäliaikoi- na" (!) leipomahuoneena. Muuten tämä miimLksimainittu asia oli jo parikymmentä muotta sitten pää- tetty samalla taivalla, mutta olisima: sitä nyt jotkut „ei kunnalliset" mirke^ miehet tahtoneet toisin päättää. Siitä huolimatta näkymät he ybä edelleenkin omin lupinsa käyttämän kunnan tupaa ^,ei kunnallisiin" tarkoi- Luksiin. Tämän omamaltaisuuden pi tämät jotkut kuntalaiset syntinä. — Kestikicmari- ja kyytimel Mollisnus iimcsiksi 1911—1916 tar jottiin Paamolan kunnassa Kirkonky- län kiemarissa t. k. 21 p:nä toimite tussa huutokaupassa, ja tekimät siellä tarjouksiansa seuraamat: Lapinkylällä huoneista ja kyytim?l- ivallisuudesta talokas Matti Kokkc Smk. (>00: — muodessa. Kirkonky lällä samoin talokas Hannes Eskola 1,450 Smk. muodessa ja talonemäntä Maria Puotiniemi 1,460 Smk. muo^ dessa. Ruukinkylällä samoin torppari Jaako Arjänä 1,700 Smk. muodessa, I. Karppinen 2.450 Smk. muodessa ja entinen kiemari Sako Äijälä 2,500 Smk. muodessa. — Romaniemen käräjillä o:i syytteessä katuosansa puhdistamisen laiminlyömisestä entinen kauppias P. A. Kouri, mutta asiaa käsitellessä tuli selmille, että kadun laitosta muut perimät maksut, ©en marrella oleiva koppero on muokratm kauppiaille, eifä mastaajalle ole siitä mitään hyötuä. Siitä huolimatta mastaaja oli ilnu- annettuna aikana puhdistanut mainu- tua katua. Siitä syystä mastaoja pyysi kannetta kumottamaksi ja kuluja. Uieinen syyttäjä pyysi lykkäystä, että saisi haastattaa asian ilmiantajan I. E. Erlinin asiassa kuultamaksi, ja n an juttu lykättiin ensi tulemiin syyskärä- jiin. yhdyskunnan rakennussäännön rik komisesta oli haastettu kauppias Rantanen, mutta kun mas taaja ei tullut mastaamaan, niin langetettun hänet poissaolosta 20 markan sakkoon ja on tultama ensi käräjiin l00 mkan sakon uhalla. Talmikäräjät päättyimät t. k. 21 p. kestettyään kolme miikkoa. Asiain paljouden tähden täytyi käräjiä jatkaa yksi päimä sen lisäksi, mitä alussa luultiin aikaa kuluman. Moni mies sai näilläkin käräjillä töistään mastata, mikä isommasta, mikä pienemmästä asiasta. — Naisten työkoti Kolarissa. Naisasialiitto Unioni on senaatilta anonut .".,500 niarkan apurahaa muo- deksi 1911 liiton Kolariin perustaman naisten työkodin kannattamiseksi. — Perillisiä etsitään. Alatov- nion piirin nimismiehelle B. F. O. Möllerille on tullut Ameriikasta tieto siitä, että Pohjois-Ameriikan Yhdys- malloissa on Torniojokilaaksosta kotoi» sin olelva talollisen poika Mille Jär- mi miime lokak. li p. kuollut Markee- sessa, Mich., jättäen omaisuutta jä!- keensä 300 dollaria, nukä perintö on nminajan sukulaisen Juho Kalle ja Johanna Marajärmen saatamana An:<- rukasta, kun käymät nimismiehen luo- na kirjoittamassa nimensä ilinoitusla seuranneeseen kaamakkeeseen. P.-P. — Hewonen hukkui n. k. uhku- amantoon t. k. 17 vnä Romaniemellä.