N:o 05 — 1910. KJLI KU. Keskiviikkona Heinäkuun 27 r >älvarsö. sen toiminimi Lundberg & Kumpp. palmeluksessa ja jonka toiminimi omis taa, on tilattu Ameriikasta eräästä Chigakon automobiililiikkeestä, maksaa 8,500 mkaa ja kantaa 800 kgr. Sillä ajaa keskimäärin 30 km. tunnissa, onpa m. m. Kuusamossa käydessä ajettu hymin huonoakin tietä aina 20 km. tunnissa. Erittäinkin sopii automobiili liik- keille ja kauppamatkustajille: kone on helppo hoitaa, sen woi lapsikin tehdä. Pyörät omat automobiilissa isot ja umpinaisilla remmeillä marustetut, jo- ten se kulkee hiekkamaassakin helposti. Myyjinä Pohjois-Suomessa ylläker- rotunlaisia automobiilejä warten owat hrat Juho Piirainen ja Werner Lundberg. — Waralääninkamreerin wir- kaa Oulun läänissä omat t. k. 26 p:nä päättyneen määräajan kuluessa hakeneet ainoastaan lääninreistraattori, homioik. ausk. E. O. Thome ja Paa- molan piirin nimismies M. Perttunen. — Ulosottomiehet. Haapajärmen kihlakunnan kruununmouti on oikeutettu ulosottomiehenä Nimalan nimismies- piirissä ensi tuleman elok. 1 p:stä lu kien kuluman muoden loppuun saakka käyttämään myöskin poliisikonstaape- {eita Esko Käräjäojaa ja August Knuutia. — Kumottu kuntakokouksen Päätös. Kärsämäen kunnan kunta- kokouksessa wiime toukok. 23 p:na teh dyn päätöksen, jolla kunta oli myön- tcingt sanotun kunnan paloapuyhdis- tyksen kassasta paloivahingon kormaus- ia 1,000 markkaa torppari Eljas Oja- lchdolle, on lääninhallitus, mainitun yhdistyksen tekemän malituksenjohdosta, l. k. 25 p:nä antamallaan päätöksellä, tcska kuntakin antamassaan selityksessä oli myöntänyt malituksen oikeutetuksi, himonnut ja poistanut sekä melmoitta- nut kunnan kormaamaan paleapuyhdis- ii)isen kustannukset asiassa 15 markalla. Oulun Iä3nin laoinfiintfltilasto. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- „eet 0 p. heinäkuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat lannat, nimittäin: 2: 54 80 ast. moit. 2: 58 37 „ „ 2: 52 20 „ .. 2: 63 20 .. .. 2: 63 26 .. „ Meijeri nro 1 9 11 tt — .. 6 11 Mteensä 183 ast. moito Korkein hinta oli 2 mk. 63 p. tkokihinta 2 mk. 57 p., alin hinta 2 in k. 52 p. Inunelinksen musajuttu. Renki Johansson tuomittu lähes 4 muoden pakko- työhön. Smean homioikeus on miime per- iantaina julistanut päätöksen jutussa renki Johan Wilhelm Johanssonia ivastaan, joka oli mangittu pahoin- pitelystä hengenmaarallisella aseella suomalaista kirkkoherraa Gustas Jun neliusta mastaan. Alatornion kihla- kunnanoikeus tuomitsi Johanssonin yhden muoden kahdeksan kuukauden pakkotyöhön tahallisesta pahoinpite lystä hengenmaarallisella aseella, mis- lä oli seurauksena sairaus, sekä tois- keltaisesta markaudesta neljän kuu kauden pakkotyöhön, mikä rangaistus, yhdistettynä Ala-Kainuun kihlakunnan- oikeuden tuomitsemaan yhden kuukau^ dsn mankeusrangaistukseen, on muu- tettama kahden muoden pakkotyöhön. Homioikeus katsoo, kuten kihlakun- nanoikeuskin, ettei Johanssonia ole moitu pitää syyllisenä murhayritykseen, mutta koska Johansson, ennen reniol- merin laukaisemista kirkkoherra Jun- neliusta kohti, oli hiipinyt tämän asun- toon ja kätkeytynyt sinne tarkoituksessa murhata kirkkoherra, on homioikeus muihin asianhaaroihin nähden muut- tanut kihlakunnanoikeuden päätöstä sikäli, että Johansson pahoinpitelystä yhteydessä kotirauhanrikkomisen kanssa, rikoslain 14 lumun 12 ja 15 §, 11 lunmn 10 § 2 mom. sekä 4 lumun 3 mukaan tuomitaan kolmen muoden kuuden kuukauden pakkotyöhön, eli kaikista rikoksista 3 muoden 10 kuu- k uiden pakkotyöhön. —Ryöiväys Lapaluodon maan tiellä. Kuten jo lehtemme miime nu- merossa kerroimme, kuinka Raahessa lapaluodon maantiellä hyökkäsi t. k. 22 päimän illalla muuan mies kansa- koulunopettajatar Kerttu Kaukon kimp- puun, anastaen häneltä rahaa ja ar- mopapereita sisältämän käsilaukun. Nyttemmin on mies saatu mnrne lauantai-iltana kiinni Kalajoella. Mies kielsi tekonsa, eikä sanonut tunteman- sakaan neiti Kaukoa, mutta K:n pure- mat merkit ilkimyksen sormessa jaisku^ jen jäljet kasmoisja puhuimat selmää kieltä, joten ei malhe auttanut. Mie hen nimi on Miktor A. Puskala ja on hän kotoisin Ulmilasta. Asia oli esillä miime maanantaina Raahen raastumanoikeudessa, mutta lykkäys! tuleman elokuun I päuvään, joksi päimäksi syöttäjän on hankittama lisätodistajia. Vastaajaa säilytetään kaupungin mankilassa. — Sotalaivoja Raahessa. T. k. 25 p:nä saapui Raaheen kaksi me- näläistä torpeedonhämittäjää, niin. „Lopkij" ja ..Ispoluitelij". Eilen omat ne lähteneet pohjoiseen päin. — Ukkosen tuhoja. Raahen ym- päristöllä on lauantaina liikkunut ko- wa ukonilma. Paljon mahinkoa on sattunut. Kuollut. Miime lauantaina maipui Alatemmeksellä kuolonuneen ta lonemäntä Briita Kaisa Sal- mela 80:llä ikämuodellaan. — Kuusamo 17. 7. 1910. Heinänteko on alettu Kuusamossa t. k. alkupuolella; hankalalta se alku näyttää kun mettä sataa lakkaamatta. Pitäneekö paikkaansa manha sananlas ku, että „alku aina hankalaa, maan lopussa kiitos seisoo." Rukiista on katomuosi odotettamissa, mesisade pai noi kaikki lakoon ja särki oljen. Ohra ja peruna sitämastoin näyttämät lu paamalta jos ilma lämpeäisi. — Takawarikkoouottoja Tor niossa. Miime miikolla koetti hotel lin kellarimestarin rouma Torniossa tuoda maahan n. k. Näränperän tulli- tuman ohi Maunuissaan 80 kpl. säi- lykelaatikoita, mutta ei tuo salakulje- rus tällä kertaa onnistunut. Tulli- miehet ottimat laatikot takamarikkoon. Raastumanoikeus tuomitsi hänet maa- nantain istunnossaan ensikertaisesta tullikawalluksesta 40 mk. sakkoon. Samaan raastumanoikeuden istun- toon oli myös haastettu itsellisnainen Tekla Koimuniemi mastaamaan tulli kamalluksesta. Hän oli tuonut tullin ohi tullimiesten lumalla käytetyitä maatteitaan. Kaupungissa hänet ta pasi sitten pari Mojakkalan tullimies- ta, ja tekimät asianomaisen selityksistä huolimatta takamarikon. Raastuman- oikeus kumosi kanteen ja melmoitti nuo malppaat esimallan palmelijat maksamaan mijalle kuluja 25 mk. sekä erinäisiä todistajapalkkioita. — Siian salvustuslaitos Kuk kolan koskelle Tornionjoen war- rella. Perä-Pohjolan Maanmiesseu- ra on rakennuttanut Kukkolan koskelle uudenaikaisen siian samustuslaitoksen, jommoisia on jo pitemmän aikaa ollut käytännössä Lounais-Suomessa. Täl- lä laitoksella tahdotaan näyttää maan- miehelle Perä Pohjolassakin, kuinka ka laa moidaan paistaa ja syötämäksi malmistaa, menettämättä rasmaa ka- kasta, joka manhan menettelyn mukaan suurimmaksi osaksi joutuu hukkaan. Tuon laitoksen mihkiäisjuhlaa aijotaan miettää ensi sunnuntaina Kukkolan Nuorisoseuran muosijuhlan yhteydessä. — Kemin kaupungin tilitys- jupakka oli taasen miime torstaina käsiteltämänä Kemin maistraatissa. Asia lykättiin kokonaisuudessaan raas- tumanoikeuden tutkittamaksi. Dleisen syyttäjän on haastettama molemmat kaupunginmoudin miranhoitajat, her- rat L. Helle ja O. A. Holm asiasta mastaamaan. Mm iiifliiiiiiliit piiat- llllKf! killlllklIIIIIlIII»ikt!I- i>M. Kuten jo lehtemme 82 numerossa kerroimme, käsiteltiin Kuusamon mäli- käräjillä r. k. 18 pinä Marjakka Trä- maruaktiebolagin Alakitkan ja Törmä- sen lahkokunnan osakkaita mastaan nostamaa oikeusjuttua, jonka kautta mainittu yhtiö tahtoi saada pätemäksi manhat sopimukset Alakitkan ja Tor- mäsen lohkokuntien metsistä sekä myö hemmin kruunun tukkihuutokaupoissa tehdyt kaupat, joilla mainitut metsät olimat myydyt sahanomistaja Emil Granseltille ja toiminimi N. Rusanoss- sonille, mitättömiksi. Oikeuden pu- heenjohtajana oli homioikeuden ausk. Aarne Karikoski. Lohkokunnan puo- lesta oli marat. A. Seppänen. Allämainitun yhtiön kanne perustui maatimukseen, että kruunun, lohkotun- nan ja ostajien mälillä tehdyt metsä- kaupat julistettaisiin mitättömiksi, kos- ka osakeyhtiö mäitti ennen tekemiensä kauppojen nojalla joutuneensa saman omaisuuden omistajaksi, maatien yh- tiön ja lobkokuntalaisten mälisen kanp- pasopimuksen pysymäiseksi julistamista ja siinä tapauksessa, ettei kerrotulla kaupanteolla olisi laillista moimaa, ja kokunnan merotilain omistajien sekä konsuli L. Candelinin ja sahanomis- taja I. A. Nordbladin kesken tehdyt metsäkontrahdit julistettaisiin nouda- teltamiksi. Kun senaatti oli myöntynyt siihen, että lahkokuntiin kuulumilla osakkailla on lupa ilman julkista huutokauppaa myydä puita yhteismetsästä, kuitenkin ehdolla, että kauppa tulisi senaatin hymäksyttämäksi, useat lahkokuntaan kuulumat olimat tehneet Marjakka Trämaruaktiebolagin kanssa 1004 eh dotuksen, että osakeyhtiö lähemmin määrätyillä ehdoilla ostaisi jokaisen tukiksi sopiman kuusi- ja mäntypuun lahkokunnan metsämailta. Puiden tu- lee olla 7 metrin korkeudelta läpimi- täten 25 cm. ja siitä ylöspäin. Kauppaehdotuksen allekirjoittaneet lohkokuntalaiset olimat lähettäneet lää nin kumernöörille kirjeen, pyytäen siinä kauppaehdotulselle mahmistusta. Mut- ta kaikki osakkaat, myös sellaisetkin, jotka eimät olleet eydotuksen allekirjot- tajia, jättimät asianomaiseen paikkaan ^ toisen anomuksen ennenkuin senaatti kerkesi asiaa käsitelläkään, pyytäen kir- jelmässä, ettei edellämainittua kauppa sopimusta hymäksytä, syystä, että myydyn metsän hinta oli alhainen, maan että lohkokuntalaisilla olisi oi keus puitten uudestaan leimauttami- seen sekä myyntiin julkisessa huuto- kaupassa enemmän tarjoamalle. Metsähallituksen epäämän lausun- non johdosta, senaatin sitä kuulustel- tua, päätti senaatti olla hymäksymättä yllämainitun kauppaehdotuksen sen epä- edullisuuden tähden, myöntyen kuiten- kin lohkokuntalaisten pyyntöön, jotta he saisimat myydä samat puut Oulun kaupungissa 10 pinä elokuuta 1907 toimitettamassa yl. huutokaupassa. Marjakka Trämaruaktiebolag jätti en- nen huutokaupan pitämistä läänin ku- mernöörille hakemuksen, maatien siinä huutokaupassa kiellettamäksi puiden myynti lahkokunnan metsistä, syystä, että ne laillisen kaupan kautta kuului- mat Marjakka Trämaruaktiebolagille. Kumernöör'nmirasto kuitenkin hylkäsi lainmoiman moittaneella päätöksellään 1 p:ltä elok. 1907 ylläkerrotun hake- muksen sen johdosta, että Marjakka Trämaruaktiebolagin metsäkauppa ei ollut saanut senaatisla mahmistusta, eikä sillä siitä syystä olisi mitään merkitystä. Kun kysymyksessä olemat puut sit- ten Oulun kaupungissa 10 päimänä elokuuta 1907 tarjottiin kaupaksi, ei puista tehnyt tarjousta muut kuin homineumos Sohlberg Marjakka Trä maruaktiebolagin puolesta. Tämä tarjous alistettiin sitten Kei sarillisen senaatin harkittamaksi, joka kuitenkin, kuulusteltuaan Metsähalli- tusta, lokakuun 11 pmä 1907 jälleen hylkäsi Marjakka Trämaruaktiebolagin tarjouksen liian alhaisena sekä määräsi samalla, että nuo puut olimat mast- edes myötämät uudella huutokaupalla. Keisarillinen senaatti määräsi maa- liskuun 13 p:nä, että puut omat tar- jottamat kaupaksi seuraamana kesänä Oulun kaupungissa pidettämässä julki- sessa tukkihuutokaupassa. Leimattuja puita jälleen kaupaksi tarjottaessa Oulussa 11 pmä elokuuta 1908 toimitetussa huutokaupassa teki- mät jotkut henkilöt ja yhtiöt, m. m. Marjakka Trämaruaktiebolag tarjouksia yllämainituista puumääristä, mutta senaatti ei taaskaan hymäksynyt yhtiön tarjousta. Oikeuden asiasta antama päätös on lyhennettynä seuraama: Kihlakunnanoikeus katsoo selmille käyneen, että, sittenkun sahanomistaja Leon Candelin ja I. A. Nordbfod olimat erinäisiltä lahkolaisilta ostaneet lohkometsissä löytymät puut kontrah din määräämällä ehdolla sekä siten että puut saataisiin hakata masta sit- ten kun asianomainen lupa sen myön- tää, olimat lahkolaiset 12 p. huhti- kuuta 1904 tehdyllä kauppasopimuk sella ostaneet erinäisiltä lohkolaisilta metsät sopimuksen mukaisilla ehdoilla sekä niin, että edelliset sopimukset ka- dettaisimat moimansa, jos jälkimäisille saataisiin asianomainen mahmistus, että edelläolemat kauppasopimukset oli- mat alistetut keis. senaatin tutkittamiksi, joka kumminkaan ei ollut niitä hymäk- synyt, maan oli määrännvt, että puut olimat yleisellä huutokaupalla myytä- miksi tarjottamat, missä huutokaupas- sa erinäiset henkilöt ja toiminimet, niitten joukossa Marjakka Trämaruak- tiebolag, olimat tehneet tarjouksia, joita kumminkaan ei hymäksytty, minkä jälkeen sahanomist. Granselt oli tehnyt tarjouksia, jotka senaatti oli mabmis- tanut: jonka tähden ja kun lohkolais- ten ja Marjakka Trämaruaktiebolagin kauppasopimukset eimät olleet saamut- taneet asianomaista mahmistusta ja kun nämä kauppasopimukset sitä paitsi eimät olleet syntyneet metsälain 8 pykälän säätämässä järjestyksessä, kihlakunnan oikeus on kanteen kumon- nut. Kantaja melivoitettiin tämän ohes- sa suorittamaan kuluja noin 20,000 markkaa. j?ikku uutisia. — Hnltaako? Säämingin Pililajanlah- della Orilampea laskettaessa on huomattu taskujoen pohjassa jotakin kullannäköistä metallia. Se lienee nälitälvästi katinkultaa. * — Se wiina, fc wiina! Merkillinen tapaturma sattui Suistamalla joku päimä sitten. Työmies Timosejefs 5ioporan kotiin tuli pari miestä, joista toisella oli pari miinapulloa taskussa. Toinen miehistä otti sitten pullon hänen taskustaan, jolloin toi- nen pulloista meni rikki. Samaan aikaan sattui K. sytyttämään tupakkaansa tulen. Seurauksena oli, että miina leimahti pala- maan, jolloin K:lta paloi käfnvarsi ja muu- tamat muut ruumiinosat. Tapaturmainen on tuotu Sortcnvalan sai- rashuoneeseen hoidettcnvaksi. Tämän yhteydessä en malta olla huo- mauttamatta, että useat tonvomat Oulun kauppiaittenkin lopettaman maalaisille ryy- pyn annon. Junip, — Rhcinbotti» juttu. Nheinbott on ju- laissut 400 sim. kirjan, jossa hän puolustaa itseään tarkastaja-senaattorin syytöksiä mas- taan. Hän huomauttaa, että kun haureus- laitokset ja pelipaikat tulimat Moskomassa kysymykseen, silloin oli hän rajattomista maltuuksistaan huolimatta moimaton. Hä- nen määräyksiään ei toteltu. Samoin ei hän moinut apulaisensa määrinkäytöksille mitään. Kun ei maroja ollut kaikenlaisia salaisia tarkastuksia marten, niin käytti hän keskushallituksen suosittamana menoeriä »määrillä nimillä". — Zalmiu Uienliliiiötlittämiuen. Eräär Mrtelän talonpojat kirjoittamat Laatokka- lehdessä m. m.: „Suuri murheen huokaus painaa meitä rajalla asumia talonpoikia Salmissa ollei- den juhlallisuuksien tähden. Me rajalla ole- mat maanraatajat mapisemme siitä pelosta, että meidät mäkisin pakoitetaan menäläisiksi, maikka meillä ei ole semmoisia mielipiteitä. Miime muosina on meille asetettu paljon mieraskielisiä, meille outoja kouluja. Mei- dän papistomme on meille mitä makeimmin esittänyt, kuinka suloista meille olisi elää suuren Menäjän yhteydessä. Mutta meillä talonpojilla on tästä hymästä naapuri- maasta hymin surkeat kokemukset. Salmin menäläistyttäjät! Jos oikein tah- dotte Salmin kansalle tehdä, niin hankkikaa sille tilaisuutta sekä taloudelliseen että hen- kiseen kehittymiseen. Olkaa makuutettuja siitä, että Salmin kansan suuri enemmistö ei halua yhteyttä Menäjän maahan. Sal- min talonpoika ei menäläisiä oloja tahdo. Salmin kansa ei tahdo tarpeettomia tsa- somnia, se ei tahdo menäläisiä kouluja. Salmin talonpojat mälttämättä tahtoisimat ja tarmitseisimat suomalaisen yhteiskoulun, maanmiljelys- ja karjanhoitaja-opiston. Nii- tä laitoksia Salmin kansa kipeästi kaipaa. * — «Suonten naisten tooim.-liiton toi meenpanemiin nelimiikkoisiin moimistelu- kursseihin Maaralassa kesäk. 27 p:nä otti osaa m. m. seuraamat: S. Puntti, yhteis- koulunopett., Kajaani; H. Tiisniekka, yh- teiskoulunopett., Romaniemi; H. Tuominen, kansak.-opett., Muonio. * — voimistelutunteja lisätään Preus sin kansakouluissa. Preussin kulturimi- nisteri on määrännyt, että niinkuin ennen oppikoulut, seminaarit ja alkeiskoulut nyt- lemmin myös kansakoulujen tulee ottaa lu- kuohjelmaansa kolme tuntia moimistelua ja ruumiinharjoituksia marten miikotcain. Tä- ten määrätty lisätunti — ennen on kansa kouluissa ollut main kaksi moimistelutuntia — on käytettämä enimmäkseen ruumiinhar- joituksiin, leikkeihin j. n. e. ulkoilmassa ja on siihen luettama sellaiset urheilulajit kuin hiihto, uinti, lumenluominen tai puutarhatyö. 5tulturiministeri lausuu kirjelmässään m. m. että täten lisätty moimisteluaika moipi johtaa päämaaliin, kansan moiman ja ter- meyden enentämiseen, ainostaan kun sitä käytetään nuorisoa liiaksi rasittamatta. — Saksan kielen ja kaunokirjoituksen tunnit omat saaneet mäistyä lisätyn moimistelu- tunnin tieltä. Hymin luultamaa on, että Saksassa lä- himmässä tulemaisuudessa moimistelutunnit jaetaan kahtia, niin että oppilaille tulee miikottain 4—.') kertaa moimistelua, puoli tuntia kerrallaan. Meillä tahdotaan sen sijaan supistaa moimistelutuntien lukumäärää! — viallista lystiä. Tässä tuonnoin sat- tui Torniossa eräs paikkakuntalainen kau pungin alueella maisemaa kumatessaan saa- maan odottamatta myös erään rakasteleman parin kumaansa. Malokumaaja ei kuitenkaan moinut pitää työnsä tulosta salassa, maan joutui se po- liisinkin käsiin, seurauksella, että sulhanen ja morsian joutuimat putkaan, kunnes Tor- nion kaupungin raastumanoikeus heidät mapautti, tuomitsemalla molemmat 40 mar- kan sakkoon. Lainanottajia huomautetaan, että korot ovat viipymättä maksettavat :: :: Oulun Kaupungin Säästöpankki. Akuualta Suomesta. — Keisaritvicrailu. Keisarivie railusta saaristossamme on nyttemmin maikea saada tietoja kieltojen johdosta, joita paikkakuntalaisille on annettu. Mikäli tiedetään, on keisarillinen lai- masto edelleenkin Kamon selällä. H. M. on tehnyt kanoottimatkoja. Miime perjantaina kämilvät keisa- rilliset maissa Paasion saarella. — Toimittaja Santeri Nuor- tewa on ilmoittanut kirjeessä Helsin- gistä Kansan Lebden toimitukselle, että hän piakkoin jälleen ryhtyy toimitta- maan lehteänsä. — Taistelu Kansan Lehteä wastaan. Esimies Torsten Lind bergin puolustuskirjelmän johdosta, jossa hän mäittää, että koko Kansan Lehden painoylihallitusjupakka oli joh tunut tuomari Palanderin alotteesta ja muka ilman hänen suostumustansa, kääntyimät „Tamp. Sanomat" tuomari Palanderin puoleen tiedustelulla, kuin- ka asia oikeastaan on. Tuomari Palander kertoi kohta sen jälkeen kuin Lindbergin Kansan Lehteä mastaan nostama juttu oli esillä raas- tumanoikeudessa ja mastaajan poissa- olon tähden siirretty toistaiseksi, soitta- neensa puhelimella hra Lille, tiedustel- len häneltä tahtoiko L. ottaa osaa kan- telukirjelmään, jonka muutamat henki- löt aikomat lähettää painoylihallituk seen syystä, että Nuortemmi olinpaikka on tietymätön. Siihen oli hra L. mastannut myöntämästi, minkä jälkeen hän ja iuuri painoylihallitusta marten lähetti tuomari Pille maltakirjan, mut- ta P. oli jo sellaisen L:tä saanut raas- tumanoikeudessa esiintymistä marten. Muuten sanoi tuomari Palander jo aikoja sitten sopineensa L. kanssa siitä, että Kansan Lehteä mastaan nostettu painojuttu jätetään raastumanoikeudes- sa sillensä ja käännytään suorastaan painoylihallitukseen. Tuomari P. on sanonut sanomaleh tien mastalauseista mälittämättä kään- tymänsä painoylihallituksen puoleen ja ellei toimittaja Nuortema parin päi män tututtua saamu Tampereelle, lä hettää P. p. ylihallitukseen kirjelmän kolmen kantelijan puolesta, nimitt. ul- kotyömies K. Ojasen Tampereelta, pe- rämis Herman Mierikon Ruomedeltä ja työmies A. Mäkisen Ruomedeltä. — Hallan tuhotyöt. T. k. 20 p:n mastaisena yönä on halla turmel- lut Iisalmen Nunnilla perunan marsia ja rehukasmeja. Karstulassa, Kiwi- järmellä. Perhossa ja Saarijärmellä on myöskin ollut hallaöitä t. k. 18, 19 ja 20 p:n mastaisina öinä. T. k. 17 p:nä satoi lumensekaista mettä, muuttuen pohjatuulella hallaksi, kaa- taen arimmilta paikoin perunan war- ret, turmellen mielä ohraa ja ruista. Nämä perättäiset hallayöt näyttämät marmentaman osittaisen katomuoden kerrotuille paikkakunnille. Mikkelissä mikuutti halla perunan marsia t. k. 19 ja 20 p:n mälisenä yönä pahanlaisesti, samaa kuuluu Muo- lingon kylältä. Samoin oli hallaa Kuortaneella t. k. 17, 18 ja 18, 19 p:n mälisinä öinä, niin että perunoista marretkin katkeilimat, muuttuen aiman mustiksi. Hallasta kärsimät ruis, kaura, ohra ja muutkin miljakasmit jossain määrin. Halla liikkui t. k. 18 p.n illalla Maalahdellakin, mustuttaen perunan lehtiä, milja toki säilyi. Samaa ker- rotcian samoihin aikoihin Ialasjärmel- täkin sekä Iurmasta. Mirroilla oli liemänpuoleinen halla t. k. l7, 18 ja 18, 19 päimien mälisenä yönä. Kart- tulassa koski halla perunan marsiin pahastikin, satoipa t. k. 19 p:nä Teu- malla rakeitakin maan »valkoiseksi. Miime miikon alkupuolella liikuskeli halla laajoilla Etelä-Pohjanmaan alueilla, ulottuen sen maikutukset Suu pohjan eri pitäjiin, ollen tuhoisimmat Isojoella, Kurikan Mietaassa, Teu- malla sekä Karmialla. — Murtotvarkaus on tehty t. k. 22 päimää masten yöllä Nummelan aseman konttoriin. Mitään erityisem- pää eimät markaat saaneet, ainoastaan 80 kop. armosta postimerkkejä, yhden mähäarmoisen postipaketin sekä amasi- mat 12 yksityishenkilöille tullutta kir- jettä. Helsingin poliisit tutkimat asiaa. — Junaonnettomuus on taas tapahtunut Miipurin ja Malkeasaaren mälillä! Meturi näet rikkoutui t. k. 20 pnä Pietariin menemästä matkus- tajajunasta Uudenkirkon ja Mustan mäen asemien mälillä. — Kieltolaki. Raittiuden ystä- mät omat uudistaneet aikaisemmin te- kemänsä anomuksen, että hallitus jou duttaisi eduskunnan 15 p. marrask. 1909 hymäksymän uuden kieltolakieh- dotuksen käsittelyä sekä samalla mal- mistaakseen yleisen kieltolain toimeen- panoa käytännössä, ryhtyisi kaikkiin toimenpiteisiin, joilla juomutusjuoma- liikkeen tuottamia haittoja nykyisissä oloissa moitaisiin mahdollisuuden mu kaan ehkäistä. Anomukseen on liitetty tällä kertaa Nukuniemen, Kuoremeden, Vesilahden, Sysmän, Rauman maa- seurakunnan, Mietoisten, Rääkkylän, Nurmeksen, Keiteleen, Sortamalan maaseurakunnan, M irtain, Leimon- mäen, Pyhäjärmen U. l., Kirmun, Ruomeden, Kangasniemen, R a n t s i- l a n, Jämsän, Oripään, Pälkjärmen, Pieksämäen, Rautalammin, Huittisten, Alajärmen, Kurkijoen, S o d a n k y- l ä n. Kiteen, Kylmäkosken, Alamuden, Ylikiimingin, Lapin, Uuraisten, P a a m o l a n, Tohmajärmen, Saari- järmen, Karkun, P u d a s j ä r m e n, Kuolajärmen, R o m a n i e m en, Hollolan ja Kosken H. l. kuntain ano- mukseen yhtymät lausunnot. — Maisteri Megeliuksen wek selinwäärennysjuttu. Vekselin- määrennyksiä koskema juttu maisteri Henrik Megeliusta mastaan oli miime lauantaina käsittelynalaisena Helsingin raastumanoikeudessa. Raastumanoikeus katsoi, että mas- taaja maisteri Megelius on »vastuun alainen teoistaan sekä että mastaaja, ylläpitääkseen huonoa talouttaan, on tehnnt kysymyksessä olemat määren- nykset. minkä muoksi raastumanoikeus tuomitsi mastaajan jatkumista mää- rennysrikoksista pidettämäksi 1 muoden kuritushuoneessa ja olemaan kansalais- luottamusta mailla 4 muotta yli ran gaistusajan. Kun mastaaja ilman omaa syytään on ollut mangittuna 4 kuukauden ajan, on tämä lyhennettämä rangaistusajasta, jonka tähden ran gaistusalaa on jälellä 8 kuukautta. — Mailliuki Porin kruunun makasiinissa. Äskettäin on Porin kruununmakasiinissa toimitettu tarkas- tus, kun makasiinin hoito miran enti sen hoitajan E. Metterhosin jälkeen siirtyy uuden äskettäin toimeen nimi- tetyn henkilön kruununnimismies B. Färlingin käsiin. Miljamaraston mit- tausta toimitettiin miikon päimät ja työn loputtua saatiin selmille, että ma- kasiinin marastoissa oli olemassa mer- rattain suuri maillinki, joka oli synty- nyt miran edellisen hoitajan, nyttem- min kuolleen E. Metterhosin aikana. Sos.-dem. on kuullut mainittaman, että jymästöstä puuttuisi yhteensä noin 200 hehtolitraa miljaa: rukiita, ohria ja kauroja, joista m. m. rukiita olisi noin 90 hl. Kun miralliset tarkastus- pöytäkirjat eimät ole malmistuneet, ei »vajauksen suuruutta tarkoin tunneta. BB3EBB ! Luotettavin keino terveyden saavuttamiseksi ja säilyttä miseksi on järkevä ruumiinhoito. Erin omaiset ohjeet siihen antaa lehtori IVAR WILSKMAN'in kirjoittama teos Terveys ja tarmo, joka on saanut mahdollisimman päte vältä taholta täydellisen tunnustuksen. Niinpä on U. S:ssa nimimerkki K. T, (hieroma- ja sairasvoimistelulaitoksen johtaja, lääket. lis. K. Taskinen) anta nut siitä kauttaaltaan kiittävän arvos telun, sanoen sitä ,.Wilskmanin hy vistä ja hyödyllisistä kirjoista onnis- tuneimmaksi." Hinta 2: 75. „Etsi auringonvaloa" — niin kehoitta toht. FRODE SADO- LIN hermojemme hoitoa käsittelevässä kirjasessaan Hermoston terveys ei ainoastaan hermostuneita, vaan nii täkin, jotka luulevat hermojensa ole van täysin terveet. Kukin löytää siitä neuvoja, jotka ovat hänelle hyödyksi olemassaolon taistelussa. Hinta 1:75. Kaikkien täysikasvuis ten miesten ja naiste n tulee tietää niitä kuuluisa tanskalai nen, fyysillisen kasvatusjärjestelmän huomattavin edustaja J. P. MÖLLER sanoo teoksessaan Sukupuolimoraali ja elämänonni. „Oske:n luettuna se antaa monelle iloa ja siunausta. Hinta 5: 25. Tukastaan eivät useimmat pidä lukua, ennenkuin — sitä ei enää ole. Aikanaan on sen vuoksi ymmärtävän ihmisen hankittava itselleen ensimäinen suomenkielinen hiusten hoitoa käsittelevä teos Hiuslääkäri, jossa tekijä, maisteri A. SALAVA, an taa etevimpien ulkomaalaisten hius- lääkärien teosten mukaan neuvoja hiusten hoitoon ja reseptejä hiusvoi teiden ja -vesien valmistamiseen. Hinta 2: —. Yllämainitut teokset ovat saatavana kirjakaupoista, asiamiehiltämme ja suoraan meiltä. Huomautamme, että äsken ilmes tynyt Kirjaluettelomme on kirjakauppiailla ja asiamiehillämme ilmaiseksi jaettavana. YRJÖ WEILIN & KUMPP. Osakeyhtiö, Helsinki. Kirjallisuutta ja taidetta. — Käsityö ja Teollisuuslehti n:o 7 on ilmestynyt ja sisältää m. m.: Silmäys Suomen yl. teollisuudenhar- jottajain kokouksiin. Muutamia tieto- ja Oulun manhemmasta ja nyknisestä kaupasta ja teollisuudesta ^kumia). Ulkomaiset mieraat teoll. harj. kok. Oulussa m. 1910. Oulun yl. teoll. harj. kok. sekä oppil. ja nuorten teol- lisuustyöntekijäin teosten näyttelnn johtama toimikunta. Lasten suhde ammattikehitykseen. Venäjältä. — Netshissä kerrotaan, että useissa paikoissa Suomea pidetään ny- kyään poliittisia kokouksia, jotta saa taisiin selmille, mille kannalle maan on asetuttama yleismaltakunnalliseen lakiin nähden. — Protvokaattori Vrodki. Bur isemin luo on näinä päiminä saapu- nut tunnustuksille Brodki niminen hen- kilö, joka on kertonut toimineensa 13 muotta, aina näihin saakka poliisidt partementin palmeluksessa promokaat- torina. Hän on Burisemille tunnus tanut m. m., että Pietarin suojelus- osasto oli hänen alotteestaan ottanut osaa Kuokkalan dynamiittitehtaan laatimiseen ja tietysti myös hän saat- toi Neimannin ja hänen 12 tomeriaan mangituiksi tuossa laboratoriossa. Burtsem on ryhtynyt tutkimaan tä- män tunnustuksen todenperäisyyttä.