Lauantaina 16 p. Heinäkuuta KARJ AL ATAR hfco 78 — 1910 Wähän pankkitilastoa. Dkfityispankkien keskeinen kilpailu etusijasta. ..Kauppalehdessä" esittää muuan «Tilastomies" numeroita, jotka selmästi näyttämät, miten huoma- tussa asemassa suurin suomenkie- lisenä toimima yksityispankkimme, Kansallis-Osake-Pankki on. On sanottu, kirjoittaa ..Tilasto- mies", että Kansallis-Osake-Pankki lopulta mielä tulee menemään muiden yksityispankkiemme edelle. Monen manhemman pankin sen kehitys onkin jo simuuttanut. Ny- kyään se maamme suurten pank- kien joukossa on toinen järjestyk sessä; ainoastaan manhin yksityis^ pankkimme. Suomen Yhdyspankki, on enää suuruudellaan sitä edellä. Silloin tällöin kohoaa kuitenkin jo nyt erinäisiin kehityksen puoliin nähden Kansallispankki muita pank- keja huomattamammaksi. Sen nä kee tänäkin muonna eri pankkien julkaisemia bilansseja 31 v 1910 ja 31/XII 1909 sekä 31/V 1909 toisiinsa merratessa. Niinpä olimat ultimo toukokuu- ta 1910 Kansallispankin käteiset ja helposti rahaksi muutettaioat marat suuremmat kuin muiden pankkien. Kassa oli silloin kaikilla Suomen yhdyspankeilla yhteensä Suomen markkaa 10,696,920: 01, josta Kansallispankilla yhdyspankilla Pohjoispankilla ALaasan pankilla Kauppapankilla Primatpankilla Turun pankilla Tampereen pankilla Uudenmaan pankilla Nykarlebyn pankilla 2,692,720:33 2,502,109:21 2,144:409:20 1,234,159: 73 700,037: 93 695,230:17 385,811: 83 174,060: 99 111,969:50 56,411:12 Ulkomaiset malutat, kaikkiaan 19,385,304:37, jakautuimat eri yk- sityispankeille seuraamasti: Kansallispankilla Yhdyspankilla AZaasan pankilla Pohjoispankilla Primatpankilla Turun pankilla Tampereen pankilla Kauppapankilla Uudmmaan pankilla Nykarlebyn pankilla 8,559.766:16 3,319,058:85 2,409,454:02 2,296,743:85 1,379,798:83 716,359:26 209,903:19 181,371:45 104,255:54 8,593:22 Edellä olemat kaksi erää yhteen- laskettuina tekimät: Kansallispankilla Ahdyspankilla Pohjoispankilla Waasan pankilla Primatpankilla Turun pankilla Kauppapankilla Tampereen pankilla 11.252,486:49 6,021,168:06 4,441,153:05 3,643,613: 75 2,075,029: — 1,102,171:09 881,409: 38 383,964:18 Uudenmaan pankilla 216,225:04 Nykarlebyn pankilla 65,004:34 Obligatsionit, joiden yhteenlas- kettu määrä teki Smk. 26,848,033: 86, jakautuimat eri pankkien kes- ken seuraamasti: Pohjoispankilla Ahdyspankilla Primatpankilla Kansallispankilla Waasan pankilla Tampereen pankilla Turun pankilla Uudenmaan pankilla Nykarlebyn pankilla Kauppapankilla 8,855,905:81 6,993,992:49 3,446,216:69 2,454,643:32 1,667,008:82 1,532,457:48 1,007,609:25 849,975: — 40,225: — Obligatsionit kyllä myöskin ta- mallisesti luetaan pankkien wara» rahastomaroiksi, mutta kun niiden joukossa saattaa olla esim. koti- maisia tehdasobligatsioneja, joita on hyminkin maikea saada myy- dyksi, eimät ne aina marattuina maroina medä ulkomaiselle malu- talle mertoja. Dleisön sijoitukset yksityispank- keihin talletus- ja säästökassa- tilille eimät ole suuren suu- resti lisääntyneet tämän kalenteri- muoden miiden ensi kuukauden ajalla. Kolmessa pankissa ne omat suorastaan mähenneetkin yhteensä Smk. 2,007,674:28. Toisten pank- kien yhteisen talletusmarain lisäyk- sen samaan aikaan ollessa 5 milj. 929,061: 89 Smk. omat siis to- dellisuudessa yleisön talletukset yk- sityispankeissamme lisääntyneet yh- teensä 3,921,387:61 Smk. Tässä lisäyksessä on Kansallispankilla ol- lut huomattamin sija. Talletus- ja säästökassatilien kehitys 31/XII 1909—31/V 1910 on näet ollut seuraama: Kansallispankki Ahdyspankki Pohjoispankki Primatpankki Tampereen pankki Nykarlebyn pankki Maasan pankki Uudenmaan pankki Turun pankki Kauppapankki + 2,110,789:92 +1,985,091: 63 951,709:01 510,540:64 165,832:22 139,573: 70 65,524:77 351,468:63 664,092:41 992,113:24 Kastelkaa hedelmäpuita ja pensaita. Noin kolme muotta peräkkäin on meillä yleensä satanut mähän mettä ja miime taimikin oli mähä- luminen. Sen takia on maan ka- mara symälti pakkasen ja meden puutteen »vaikutuksesta kuimunut. Useissa puutarhoissa etenkin kui- memmilla maalaaduilla alkamat hedelmäpuut ja marjapensaat sur- kastua. Ellei asianomainen riennä «oukft, niin seuraa monimuotisen työn tuloksen hämiö ja tämä tie- tysti ei olisi kenellekään toimotta- maa, mutta niin moi käydä, jos emme ryhdy jo heti kastelemaan omena- y. m. hedelmäpuitamme seuraaman ohjelman mukaisesti: 1:ksi. Wesi olisi aamusella nos- tettama saameihin tai tiinuihin lämpiämään ja sillä medellä masta iltapuolella kasteltama, mutta jos olisi joki-, puro- tai järmimettä säätämissä, niin olisi se marsin kel- paamata käyttää ilman että sitä tarmitseisi saameihin nostaa läm- piämään. 2:ksi. Ennenkuin kastelu aljetaan, tehdään kuokalla tai lapiolla mesi- mako ympäri puun tai pensaan, jotta mesi ei juokse laajemmalta kuin puun tai pensaan juuret ulottumat, sillä jos mesi juoksee kuiman maan pintaa ympäristölle ja maan pintaa maan mähän kastuisi, niin puun juuret ei siitä kastelusta hyötyisi mitään. Sen- tähden: 3:ksi. Kun kerran kastelet puita, niin kastele ne perinpohjaisesti, taikka ei ensinkään, mutta muista myös, mitä siitä seuraa, jos et kastele. Siitä seuraa, että puusi kuolee, jos ei heti tänä kesänä, niin se komettuu ja nestesolut kui- mettumat ja niin alkaa seuraami- na muosina ilmestyä kuimia oksia ja kuolaimia ja hymäkin puu kan- taa maan pieniä huononpäimäisiä hedelmiä ja mihdoin kuihtuu koko- naan 4:ksi. Miten paljon tulee antaa mettä hedelmä- tai omenapuulle, marjapensaalle? Masta istutetuille puille, jotka eimät hedelmiä kanna, kerrallaan 2—3 ämpärillistä, 5— 7—10 muoden »vanhoille omena- hedelmiä kantamille puille 1 saa- millinen tai 5—7 ämpärillistä, 15—25 muoden »vanhoille 3—5 saarvillista j. n. e. Marjapensaille, pensaitten suuruuden mukaan, noin 1—2—3—4 ämpärillistä, katsoen maan laatuun ja pohjakosteu- teen. Kastelun tulee uudistaa yhden, puolentoista, kahden mii- kon perästä, jos ei sateita tulisi. Etenkin ne puut tarmitsemat pal- jon nestettä, jotka kantamat he- delmiä. 5:ksi. Kun kastelu on toimitettu, niin ennen kastelua tehty mesi- mako on tasotettama mähän, siten säilyy kosteus paremmin ja hy- min tehdään, jos hymin kuimilla paikoilla lemittää sammalia kas- telun jälkeen puun juurelle noin 2 tuuman paksuudelta kosteutta säilyttämään. „Se oli liian pieni!" mastasi Wille, ojentaen taas tyhjän lauta- sensa täytettämäksi. Kaikenlaista. „Tärkeä ostos". Muuan koiranleuka ylioppilas tuli postikonttoriin ja kysyi sangen makamana postineidiltä, onko täällä posttmerkkejä. Neiti mastasi hymyillen myön- tämästi, maikka hämmästyi hie- man seuraamaa kysymystä: ..Minkälaisia merkkejä teillä on?" „Kaiken armoista, kahden pen- nm ja 5 pennin merkistä aina 10 markan merkkiin asti." Jolloin ostaja pelonsekaisesti pyysi nähdä muutamia 5 pennin merkkejä. Neiti antoi luukusta ar- kin, jossa on 5 markan edestä merkkejä. „Nämä omat 5 pennin merkkejä, jos niitä haluatte", hän sanoi. Ostaja näytti oleman hy- min ihmeissään ja ei näyttänyt moiman kyllikseen ihailla ja kat- sella merkkejä. Hän tutki ja tar- kasteli, ja mihdoin, hymin tarkkaan läpikäytyään koko arkin, hän mih- doin osoitti yhtä arkin keskellä olemaa merkkiä ja sanoi neidille: „Minä luulen, että otan tuon." Opettaja oppilaalle: Edessäsi on pohjoinen, masemmalle länsi ja toisella puo- len itä. Mikä on sinulla takanasi? Poika: Suokaa anteeksi, opettaja, siellä on paikka, minä armasin, että opettaja sen näkisi, ja sanoi ten äidilleenkin. Omakohtainen artvostelu. Anttisen Mikko matkustaa ensi kertaa paikkakuntansa komeassa uudessa laimassa. Hän käy sala- mihkaa katsomassa salonkiakin, jos- sa on lattiasta kattoon saakka ulot- tuma seinäpeili. Mikko astuu pei- lin luokse, luullen sitä omiaukoksi, mutta huomaa samassa, että häntä mastaan tulee hänen oma ku- mansa. Hän hämmästyy, mutta koettaa pelastaa aseman ja kysyy kumaltaan, jota luulee joksikin mie- raaksi: „Woitteko te sanoa minulle, mil- loin tämä höyry saapuu Anttisen rantaan?" Hän ei saa mastausta kysymyk- seensä, maikka hän uusii sen kol- meen kertaan. Hän suuttuu ja päättää antaa miehelle aimo läk- sytyksen: ..Oletpa sinä emämölhö mieheksi, mutta sen sinä olet näköinenkin. Kaikilta tyhmeliiniltä sitä mielä pitää kysyäkin!" Missä wika oli? ..Wille", sanoi äiti päättömästi, „nyt tämä on miimeinen lauta- sellinen omenasoppaa, minkä saat." Wille nurisi tyytymättömänä. Hänen syödessään kertoi äiti seu- raaman kasmatusopillisen sadun: „Oli kerran pieni, pieni poika, joka söi omenasoppaa, söi syömästä päästyäänkin, kunnes mihdoin hal- kesi! Mille, kuuletko, hän kuoli siitä syystä, että hän söi liian paljo omenasoppaa!" „Ei koskaan ole liiaksi omena- soppaa", mäitti Wille kiinteästi. „No, mutta", kysyi äiti, „miksi se poika sitten halkesi?" Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Romppalassa: Hra J. V. Pälli. Folvljärvellä: Kauppias A. Koistinen. Hra P. Räsänen, Saarivaara Pielisjärvell ä: Herra E. G. Kuusela. » H. Ikonen. Matti Härkönen. Paavo Turunen, Kontiovaara. Opettaja K. Hietala, Koriseva. Hra M. Kärki, Vieki. » M. Nevalainen, Kylän- lähti. Harnrnaslahdella: Kauppias J. Holopainen. > E. Tolvanen. Nnrrnekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. U tr a s s a : Hra Heikki Ikonen. Juuassa: Kauppias J. Huttunen. Palholassa: Maanvilj. Mikko Rissanen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Onkamossa: Maanvilj. Juho Laasonen. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen Öllölä. Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Monnissa: Maanvilj. Heikki Puhakka. Kuulutuksia. Maanviljelijä Emil Relander- vainajan, Rääkkylän pitäjän On- kamon kylästä, jälkeen jäänees tä omaisuudesta ja veloista toi mittaa allekirjoittanut arvio- miesten kanssa, vainajan lähem pien sukulaisten pyynnöstä ja valtuuttamana perunkirjoituksen maanantaina tämän kuun 25 p:nä vainajan ennen omista malla tilalla N:o 37 sanotussa kylässä, johon tilaisuuteen saa pukoot niin hyvin velkojat kuin maksajatkin oikeuksiansa val vomaan. Samalla ilmoitan, ett'ei Juho Laakkosella, joka myöskin on ilmoittanut perunkirjoituksen samassa pesässä toimittavansa, ole siihen minkäänlaista laillista oikeutta Ja valtuutta, vielä vä hemmin ilmoittamansa huuto kaupan pitoon. Kiihtelysvaaralla, Heinäkuun 13 p:nä 1910. Ernst Zimmermann. Laillinen huoltaja. (K. S 2 k) pidetään mieheni talollisen Otto Romppasen kuoleman johdosta Ilomantsin Mekrijärven kylässä tilalla n:o 8 Elokuun 22 p:nä 1910, klo 10 ap, johon tilaisuu teen kehoitetaan kaikkia asial lisia saapumaan. Ilomantsin Mek- rijärvellä heinäkuun 13 p:nä 1910. Hanna Romppanen. (K. 8. 3 k.) Velkojat Nahkuri T. Vehviläisen konkurs sissa pyydetään kokoontumaan T. Vehviläisen kauppatalolle Joensuussa 29 p:nä Heinäkuuta kello 4 j. pp. 1910 keskustele maan ja päättämään: 1) pesän omaisuuden rahaksi muuttamisesta; 2) velallisen perheen elatuk sesta; 3) uskottuin miesten palkasta, ynnä muista pesää koskevista asioista; ja muistutetaan, että poissa olevat saavat tyytyä läsnä olevien päätöksiin. Joensuussa 11 p. Heinäkuuta 1910. Uskotut miehet. Huutokauppoja. (K. 8. 1 k. 4 b . 55 mm.) Heinämaiden huutokauppa. Torstaina tämän kuun 28 p:nä myydään tämänkesäinen yhden kerran heinätys Värtsilän ruu kin tilalla Hammaslahden ky lässä N:o 15 Suhmuran palstal la, huutokaupassa ilmoitetulla ehdolla. P. Kämäräinen. Toimeksi saanut. Ellei laillista estettä ilmaannu, tulee talollisen Paavo Pari kan omistama B /\o osaa pe rintötilasta N:o 2 Kiihtelys vaaran pitäjän Uskaljärven kylässä ensitulevan Elokuun 16 päivänä kello 12 päivällä pai kan päällä pidettävällä pakko huutokaupalla myytäväksi kaup pias H. Pääkkösen, talokas Antti Erosen ja Huhtilammin osuuskassan ulosoton alaisten saamisten maksuksi. Asianomis tajat saapukoot huutokauppaan oikeuksiaan valvomaan ja ovat saatavat, joiden ottaminen vel kojain luetteloon riippuu niiden ilmoittamisesta huutokaupan toi mittajalle, ilmoitettavat viimeis tään siinä keskustelussa, joka tilalla pidetään ennen huutokau pan alkamista. Ilomantsin kihla kunnan kruununvoudin kontto rissa heinäkuun 11 p. 1910. L. Thuring. (K. S. 1 k.) rouva Rosa Väyrysen omista milla niityillä Konttiniemessä ta pahtua tämän heinäkuun 19 päi vänä ja Teyrisaaressa seuraa- Vana eli 20 p:nä, alkaen huuto kaupat kumpanakin päivänä klo 9 e. pp. I. Väyrynen. Keskiviikkona tämän kuun 20 p:nä kello 6 il tasella myydään huutokaupalla paikan päällä Puntarikoskella järvenpohjaniityllä vähissä erin tämän kesänen kerran heinätys- oikeus. Joensuussa 13. 7. 1910. J. Pitko. Ilmoituksia. (K. S. 2 k. 4 s. 50 mm.) Lehmon ja Onttolan osuuskassan hallinnon ja osakas ten kokous, jossa kannetaan osuusmaksuja ja päätetään kuin ka paljon pyydetään osuuskas sojen keskuslainarahastolta lai naa, pidetään kuluvan heinäkuun 27 p. kello 5 j. pp. Joensuun kaupungintalolla pienemmässä kokoushuoneessa. J. P. Kyllönen. JOENSUUSSA suosittelee arv. yleisölle tuot teistaan - Limonaadeja - Soda, Apollinaris ja Vischy Puhelin N;o 15. •M Myytävänä. ■ ■ B ■ ■ ■ ■ Kalaverkkoja, R N y u 8 ?f"r P a äi- kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rjrsi&, Pauloja sisäänkudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. m. sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va- *)oia y. m. Tavara parasta. Hinnat tai vimmat. Helsingin Kalanpyydysluke, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Käärepaperia (makulatur) saatavana lehden kirjapainosta. tämftn Ruumiinarkkuja aina saatavana Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. Ylviin tupakan tuntijat polttamat Suomalaisen Tupakkatehdas H.-Nn (H. 1156) Suomi, ^anu, Kantele >. Miku savukkeita » I Maakauppiaat huom.! Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopetta misen vuoksi loppuunmyydään — joko yhdessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: £asfen leiMiRaluja, IQirjoitnstarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gummeja y. m. y. m., Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m., Valokuva- albumeja, Valokuva*%efiyl{siä, H/terfänu» ja s%itsi$irjoja, PiXasäilyftimiä, Kiiltokuvia, Imufäeita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessämme. Sa massa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa Kainulaiseni huonekalu- ja Joensuun keinu- tuoli-liike Joensuussa Puh. 66. Myytävänä Ruumiinarkkuja sekä nyt tul leita erittäin somia ruumiin- pukuja, aivan halpahintaisiakin. P. Kainulainen, Joensuussa - Puh. 66. Lieksassa myypi samoja ruumisarkkuja ja pukuja Liek san aseman luona A. Saarelainen. Huom.! Hinnat halvat. Puh. 35. E3 13 Lähettäkää 2:25 p. postimerkeissä eli postiosotuksena saatte 100 kappl. maisema-, fanta sia- ja kukkapos- tihortteja lajitel tuina, rahtivapaasti. 1110- Q SEPPELEEN NAUHOJA Joensuun K. 0.-Y:n Paperik. Karjalan radan ÄIKATAULD Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa jonain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. ►d O K S» 00 o J oensuu—Viipuri & a a f K. juna £. a 3 9 Joensuu . läht. 10.46 2.40 Hammaslahti 11.25 — 3.43 Tikkala . „ 11.49 — 4.16 Onkamo . , 12.04 — 4.35 Tohmajärvi . 12.26 — 5.12 Kattrila . „ 12.46 — 6.46 Värtsilä . tul. 12.58 6.C2 , läht. 1.10 6.00 Pälkjärvi „ 1.27 5.23 Matkaselkä „ 2.01 6.30 Kaalamo . „ 2.19 7.08 Helylä . . „ 3.03 8.23 Sortavala tul. 3.14 8.38 . läht. Kuokkaniemi 3.24 9.10 9.53 3.58 9.46 10.50 Niva . . „ 4.12 10.00 11.18 Jaakkima „ 4.40 10.29 11.60 Ihala . . „ 4.55 10.44 12.53 Elis9nvaara tul. 5.22 11.10 1.31 „ läht. 5.37 11.25 2.01 Alho . . „ 6.56 11.44 2.34 Hiitola . „ 6.20 12.05 3.17 Ojajärvi . „ 6.55 12.39 4.25 Inkilä . . „ 7.T5 1.02 5.07 Sairaia . „ 7 .29 1.13 5.55 Koljola . „ 7.53 1.36 6.32 Antrea . tul. 8.07 1.51 6.50 „ . läht. 8.20 2.06 7 .25 Hannila . „ 8.39 2.27 7 .54 Kavantsaari „ 8.52 2.39 8.18 Karisalmi _ 9.05 2.51 9.io Tali . . , 9 .17 3.02 9.33 Tamm isuo „ 9.2y 3.14 9.57 Viipuri . tul. 9.§8 3.22 9 .5? Pika- Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 625 n 5.31 2 .25 n n n 7.35 4.50 — Viip. Hels. läht. 11.25 10.29 2.40 n n n 1.20 — 8.00 ►t) O K P a? Viipuri—Joensuu C p' 0 P k. juna £. a a 9 Viipuri . läht. 6.50 1.30 6.00 Tammisuo , 7.00 1.39 6.17 Tali . . , 7.13 1.51 6.34 Karisalmi „ 7.25 2.02 6.58 Kavantsaari „ 7,38 2.14 7.48 Hannila . „ 7.51 2 .26 8.31 Antrea . tul. 8.10 2.46 8.54 , läht. 8.29 2.55 9.19 Koljola . „ 8.46 3.11 9.42 Sairaia „ 9.08 3.32 10.19 Inkilä . „ 9.20 3.43 10.40 Ojajärvi . „ Hiitola . „ 9.47 4.08 11.22 10.15 4.35 12.22 Alho . . , 10.36 4.55 12.55 Elisenvaara tul. 10.55 5.14 1.18 . läht. 11.10 5.30 2.08 Ihala . . „ 11.38 6.02 2.56 Jaakkima „ 11.58 6.21 3.30 Niva . . p 12.23 6.R 4.22 Kuokkaniemi 12.37 7.55 5.00 Sortavala tul. 1.10 7.3O 5.47 » läht. Helylä . „ 1.20 7.47 1.32 — 8.12 Kaalamo „ 2.20 — 9.*i Matkaselkä „ 2.43 — 10M Pälkjärvi „ 3.11 — 11.25 Värtsilä . tul. 3.25 — 11.35 „ läht. 3.35 5.ÖI Kaurila . „ 3.49 — 5.55 Tohmajärvi „ 4.09 — 6.01 Onkamo. „ 4.32 — 6.34 Tikkala . „ 4.50 — 6.59 Hammaslahti 5.10 — 7.32 Niittylahti . . 5.29 — 38.01 Joensuu. tul. 5.48 — 8.26 Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi ►3 -P" s* Asema ST <9 §.!= et* O <D 9 T3 □ a • e. © TZ S» ? Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti ' 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Pankkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 3 9.18 Kontiolahti . . 9.34 8 9.42 Lehmo . . . 10.02 i 10.03 Joensuu . . . 10.15 — — H S" g.»- Sf A s e m a t2. 0 m (S ■o •o • e. pr t» •o V Joensuu . . . 6.15 Lehmo . . . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.56 Jakokoski . . 7.12 3 7.15 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti . 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa.... 10.30 — — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 1- PP — , 6 j. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan Ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joennu Kirjap. 0;-Y. 1910