Torstaina 6 p. Ujkakuuta K A R J ALATAR N:o 113 — 1910 Joensuun kaupungin Käsityö- ja Tehdas- yhdistyksen ylimääräinen yleinen kokous pi detään tämän kuun 14 päivänä kello 6 j. pp. kaupungin kokous huoneella. Kysymys yhdistyksen histo rian tekemisestä. J. Väistö. Elävien kuvien Teatteri „£oto" Näytäntöjä arkipäivisin klo 6, 7 ja 8 ip. ja sunnuntaisin klo 5, 6, 7 ja 8 ip. Tänään uusi suuremmoi- nen ohjelma. Matkustajahöyrylaiva „Koli" Lähtee pohjoiseen: Joensuusta Lieksaan, Juukaan Nurmekseen perjant. klo 2 p. Joensuusta Lieksaan ja Juukaan maanant. klo 6 ilt. Lähtee etelään: Nurmeksesta sunnuntaina klo 12 päiv. Juuasta sunnunt. klo 3 ilt. ja torst. klo 2 aam. Petter Parviainen & C:o. Tikkalan nuorisoseuran ilta miin wiime pyhänä Lahnalammin Sv moseen kokoontui kylmästä ilmas- ta ja parissa lähitalossa olemas- ta tanssista huolimatta yleisöä huoneet siemimmöilleen. Laulettua „Työ Suomen hymäks' uhratkaam- me" termehti talon isäntä yleisöä pikku puheellaan, runon lausui neiti M. Simonen. Kumaelma ja pu- kutanssi y. m. humia oli tässä en- simäisessä toimikauden iltamassa, joten yö luiskahti yli puolesta oi- kein rattoisasti. Opettajatarten vaihdos. Neiti Lyyli Laitinen Tikkalan kansakoulusta ja neiti Edit Pu5 sila Uskalin kansakoulusta omat keskenään maihtaneet sanottuja toi mipaikkojaan. Tukkikauppoja on osakeyhtiö Cederberg tehnyt Nurmeksessa miime numerossa mainittujen lisäksi m. m. seuraa- wien isäntien kanssa Kuhmontien puolella: Ronkelin Paamo Meri- Iäisen, Ronkelin Pekka Piiroisen (10,000 puuta ä 1: 95), Antti Mänskän, Risto Lasasen ja Antti Kotilaisen, Pitkänkosken Mille Saastamoisen ja Heikki Miiliäi- sen kanssa. Tekeillä on paraikaa useita muitakin. Hinnat omat ol- leet 1: 50 ja 2 markan mälillä. Selkien „Marttain" keittoko»- lnn oppilaat panimat toimeen keittokoulun lo- pettajais- iltaman t. k. 2 pnä Se lillä Kallion Eskelilässä. Päimällä klo 2 oli ensin juhla- päimällinen maukkaine paistineen ja monenlaisine herkkuineen. War- sinainen iltama alkoi klo 5 ip. Kun oltiin laulettu «Täällä poh- jantähden alla", lausui nti San- na Eskelinen pitämässä puhees- saan mieraat tervetulleiksi. Kun oltiin taas laulettu joitakin lau- luja sekä köörissä että yksiäänisesti, piti rwa Aliina Nuutinen laajan esitelmän Marttayhdistyksen syn- nystä ja sen tarkoituksesta. Esitel- män pitäjä tahtoi erikoisesti huo- miota kiinnittää siihen, että kun perheen emännät ja tyttäret ko- koontumat yhteen tuumimaan yh- destä ja toisesta asiasta, niin jo- takin tulosta siitä aina tulee. Tuollaisesta yhteisen tuumimisen tuloksista mainitsi puhuja esimerk- keinä nyt päättymän keittokoulun ja ne rehervät kyökki- ja kukkas- penkit, jotka nyt useampaa taloa somistamat ja hyödyttämät. Kun oltiin pidetty pieni loma, saatiin kuulla nti E. Meistolan sisältöri- kas esitelmä kasmitarhan tärkey- destä ja kodista. Muorokeskuste- lu, joka oli Martoille erinomaisen sopima, esitettiin sitten. Mäliajal- la saimme härppiä mirrvokkeita ja lukea humipostin tuomia kirjeitä. Kirjeet näyttimätkin monelle tuo- wan mienon hymyn huulille ja lisäksi wielä hilpeän mielen. Rwa Aliina Nuutinen lausui runon. Saatiin myöskin nähdä kumaelma: „Elämän tienhaarassa". Esitettiin mielä joku kansallistqnssi. Lopuksi tietenkin silitettiin lattialankkuja. Mainittu Marttayhdistyks en keit- tokoulu toimi täällä Selillä Kal- lion Eskelisessä parisen miiKoa. Oppilaita oli toistakymmentä. Opettajana toimi nti E. Meistola. Noita keittokursseja pidetään tääl- lä hymin onnistuneina ja ajan »vaatimina. Siitä main tuntu- wat emännät ja tyttäret oleman pahoillaan, kun kurssit kestimät niin komin mähän aikaa. Koulu alotti taas toimintansa t. k. 4 pnä Mönnissä H. Puha- kan talossa. Jussi. Muualta Suo mesta. Maakuntakokous Sawoulinnassa. Klo 1 i.fi lauantai-iltana alfot Samonlinnassa Matkailijahotel lissa Samonlinnan seudun en puolueitten toimeenpanema maa- kuntakokous. Kysymyksen niistä seikoista, jot- ka omat maltiollisen elämän ensi- mäistä ehtoja, alusti marat. Wäinö Woipio esitäen kokouksen hymäksyt- tämäksi seuraamat ponnet: Tuntien ja tunnustaen oikeiksi, että koossaolema Suomen kansan eduskunta ei ole moinut ryhtyc käsittelemään sille käsiteltämäksi aiottuja miime malnopäimäkutsu- muksessa mainittuja asioita, koos- saolema, eri puolueitten maakunta- kokous antaa tunnustuksensa edus- kunnan maltiopäimäjärjestykseen perustamalle menettelylle. Tämän lausuntonsa perusteeksi lausuu kokous: Suomen kansan oi- keutta itse yhdessä hallitsijan kans- sa säätää itselleen ne lait, jotka säännöittelemät Suomen kansan sisällisen itsenäisyyden, muodosta mat Suomen maltiosäännön, eimät Menäjän lainsäädäntölaitokset, ei sen itsemaltaisuus eikä kansanedus- kuntalaitos, moi laillisesti muut- taa. Senmuoksi mastoin Suomen perustuslakeja syntyneellä ja stsäl- löltäänkin näitten kanssa jyrkim- mässä ristiriidassa olemalla We ljällä .i0 p:n kesäkuuta löi# „ Suomea koskemien yleismalta- kunnallista laatua olemien lakien ja asetusten säätämisjärjestyksellä" annetulla lailla ei saata olla lain moimaa. Koska Suomen kansa tuntee, että se maltiollinen itsemäärää- misoikeus, joka sillä hallitsijainsa mahmistamien perustuslakien mu- kaan on, on ollut simistyksen ja henkisen edistyksen marsinainen ehto ja yhä edelleenkin on se pohja, jolle yksin moimme kansallisen simistystyömme, maailmanhisto- riallisen tehtämämme perustaa, lausuu kokous lopuksi, että kan- samme melmollisuus on kaikilla laillisilla keinoilla taistella mal- tiollisen elämänsä säilyttämiseksi. Kun kokous oli yksimielisesti hy- mäksynyt ylläolemat ponnet, lau lettiin yhteisesti törmien säestyk- sellä »Jumala ompi linnamme" Lopettajaiseksi puhui toimittaja Knut Sarlin, jonka jälkeen laulet- tiin yhteisesti ..Maamme". Kokouksessa oli läsnä runsaasti osanottajia, edustajia kaukaakin. Raittiuden Dstätväin toiwon liittotyönnenwojaksi on Toimonliiton komitea neljästä hakijasta malinnut kansakoulun- opettaja Arnold LVirtasen Wiro- ahdetta. Hän astuu toimeensa lokakuun puolimälissä. Eduskunnan puhemiehelle on useammalta eri paikkakunnalta saapunut sähkösanomia, joissa lau sutaan julli kansalaisten kiitos ja tunnustus stiitä kannasta, jolle eduskunta on asettunut maan pe- rustuslainmukaisten oikeukeuksien puolustamisessa. Suosiouilmans maallemme. Kuuluisa ranskalainen histo- rioitsija, l'Jnstitut de France'» jä- en Gabriel Monod on mas- aukseksi Suomen Tiedeseuran hä- nelle lähettämään julkaisulähetyk- een kirjoittanut seuraaman seu- ran kirjastonhoitajalle osotetun kir- een: ..Lähettäessäni Teille todistuksen iitä, että olen saanut miime lähe- tyksenne, tunnen tarmetta lausua symimmän myötätuntoni isän- maallenne sen nyt kestettämänä oleman traagillisen koettelemuksen johdosta. Koko ajattelemassa maa- ilmassa täyttää kaikkien sydämet uuttumuksen ja tuskan tunne näh- >essä sitä mäkimaltaa, jota teh- dään Suomea kohtaan huolimatta mitä juhlallisimmista sopimuksis- a ja maloista. Uskallan toimoa, että tämä Suomen oikeuksien ja mapauden loukkaus on ohimene- mää ja että maassanne kukoistuk- een kohonnut korkea kulttuuri saa riemukkaan moiton sen tukahdutta- miseksi tehdyistä ponnistuksista. Olkaa makuutetut suosiollisista Anteistani ja ihailustani kansaan- ne kohtaan, sekä kunnioituksestani itä seuraa kohtaan, joka on kun- nioittanut minua ottamalla minut äsenekseen". — Framt. Suomalainen lentokoneen kek sijä. Saksalaisissa ammattilehdissä lertelee uuttnen, että professori, insinööri Johannes Sohlman Hel- ingistä on Berlinissä perustanut yhtiön, jonka tarkoituksena on mal- mistaa ja myydä herra S:n keksi- män järjestelmän mukaan raken- nettuja lentokoneita. Ahtiö tulee toimimaan yhdessä E. Rumpler, Lustsahrtseugbau-Gesellschast m. b. H:n kanssa, joka on uudessa yh- tiössä ottanut osuuksia 10,000 Saksan markan edestä. Uhtiön koko pääoma on 20,000 Saksan mark kaa. Johtajia omat professori Sohl- man sekä herra Edmund Rumpler, prokuristi on herra Robert Harp- ner. Tämä uutinen on omiaan he- rättämään huomiota, sillä meillä ei mielä asiasta tiedetä mitään. Professori Sohlman, joka on säh köteknikon opettaja Teknillisessä korkeakoulussa, on kyllä aikaisem- min osoittanut olemansa humitettu lentoprobleemista, sillä hän on asiasta kirjoittanut Teknikern leh- teen, mutta että hän on keksinyt oman järjestelmän, se on täällä tuntematonta. Langaton puhelinlinja Hämeen linnan;a Helsingin »välillä. jia, jotka eimät ole asettuneet hal- meksimalle kannalle oikea uskoisiin nähden, maan sen sijaan näit- ten mirkameljet omat osottaneet olemansa täysin sumaitsemattomia, josta on ollut seurauksena se, että useat oikeauskoiset omat sitä miel- tä, että ensinmainitut omat todel- lisiä uskomaista kristityttä. Suo- men oikeauskoisen piispan mieles- Äskettäin malmistui uusi puhe- tä oikeauskoiset olisi erotettama lu- linlinja Hämeenlinna—Pälkäne— terilaisesta Suomesta jokaisesta Tampere, jonka on rakennuttanut suomalaisesta sekä liitettämä menä-j Etelä-Suomen kaupunkienmälinen jänkieleen ja menäläisiin. Sadom- telesooniyhtiö. Samaan aikaan nikomin mielestä tästä toimenpi-i malmistui myös kolmas uusi, äs- teestä ei ole mitään hyötyä. Pro- i kettäin maassamme käytäntöön otet- testanttisuudeu moimakasta mai- mittavat kuninkaallista linnaa, missä tasavaltalaisten llvvu lie- tu Drippen järjestelmää noudat- kutusta on mastustettama kansas- taen malmistettu langaton puhe- ta lähteneiden lähetyssaarnaajain huu. Runmgas lienee kapinallisten läjissä linlinja Hämeenlinnan ja Helsin- kautta ja näitten kasmattamista - gin mälillä. Linja toimii erin- marten tarmitaan kansankielisiä^ omaisesti, mutta kun se on saman- kansakouluja. Tähän sanoo Sa-. Helsinki, lokak. 5 p. suuntainen Helsingin—Tampereen domkom pyrkineensä toiminnassaan^ Helsinki, lokak. 5 p. 1910. Mallankumous Portugalissa. Mallankumous puhjennut Lissabonissa. Sota-alukset pom- alkaa maanvilj. senranrakennus* mestari O. Savolainen ensi maa nantaina t. k. 10 p:nä Liperin Ruokolahdella Mooses Kinnu sen talossa. — Toivotaan run sasta osanottoa. (K. S. 1 k. 4 s. 100 mm.) Torstaina 20 p:nä tätä kuuta kello 9 aamu päivällä kutsutaan allekirjoitta neen niitylle Ruohosuolle tilalle N:o 13 Lehmonahon kylässä, langattoman^puhe^ ja olemansa syytön siihen, että hä-' Lissabonissa on hallitusmieliuenkin sotaväki mennyt tasa- 'tekee punSfuSen'Kku-eUva" aikaansai |e pieniä häiriöitä, jo- nen toimintansa tarkastajana on ^valtalaisten puolelle. Laivasto ou Mllös niinikään tawalta tao i an kaivamisesta, seuraavat ten se nyt on suljettu, kunnes häi- loutunut yhteentörmäykseen me- . ' " ? ' " UölU un nU '°* «»«"««n ta ® flUa ' tilaosakkaat, jos luulevat etunsa CtÖ fCtdbClCUt fotjcttufft 'timrttfifn-HvMtort rthtoT*tt Att lAtitiiit ^ ^ • _ - - Räisälän seurakunta päättänyt rakentaa uuden kirkon. Räisälän seurakunta päätti kir- konkokouksessa syyskuun 27 p:nä näläistyttäjien ohjelman kanssa, lainen. Englantilaisia, espanjalaisia ja italialaisia sotalaivoja «itä vaativan, nimittäin : Juho läWe "9' tiebot Ns.imt.isi.: toifet aSKTÄ'1? aÄSS Helsingin kunnallis „ 1 politiikasta. tiedot kertovat rakentaa paikkakunnalla löytymäs- \ , u J l . k r.„ v .... lnbntnäkoina. on ^»elnnaissa nai- kapinallisten »siösi. Kapina alk°i »öllö tä punertamasta graniitista uu den kirkon, jossa olisi istumapai- kat 1,000 hengelle, laskettuna puoli metriä henkeä kohden. Kokous mah- misti ja hymäksyi luonnospiirus- tukset ja kustannusarmion, jotka oli laatinut arkkitehti I. Stenbäck Helsingistä, kustannusarmion suu- ruus 136,000 markkaa. Waral rakennustyötä marten päätettiin koota siten että siihen etupäässä käytetään ne 70,000 mkaa, mitkä paloapuyhtiö maksoi kormausta pa- laneesta kirkosta, sekä kirkonraken- nusrahasion marat 21 tuh. mk. Näitten marojen lisäksi päätettiin mainittuun tarkoitukseen käyttää mähintäin 40,000 mkaa pappilan rakennusrahaston ylijäämämaroja. Ivl wekselistä haastettu oi- keuteeu. Kansallis-Osake-Pankin Hami- nan haarakonttorin anomuksesta Haminan raastumanoikeus miral- lisessa lehdessä haastaa maasta poistuneen konekauppias Robert Luoman mainittuun oikeuteen 16 p:ksi tammik. 1911 mastaamaan, kun pankki aikoo maatia Luomaa maksamaan 101 kappaletta pro- testiin joutunutta mekseliä. Suuria kirjalahjoja kansako»- luilla Werner Söderström Osakeyhtiön johtokunta on päättänyt Cygnaeus- päimän johdosta mähämaraisille kansakouluille, jotka haluamat pe- rustaa lastenkirjastoja lahjoittaa 100 kpl. 50 mk. armoista lasten- kirjakokoelmaa. Isohko tulipalo Salossa. Lauantaita mastaan yöllä pa- oi Salossa Turun Osake-Pankin omistama talo. Rakennuksessa oli paitsi sanotun pankin haara- 'onttoria, myös kruununmouti Fa- gerlundin yksityisasunto sekä kaup- lias Ahon kangaskauppa. Puoti- >uoneusto, ullakko, ja niissä säi- ^ytetyt tamaramarastot paloimat. A!yös toisia huoneita turmeli tuli a mesi pahoin. Pankin ja ruu- nunmouti Fagerlundin irtaimisto aatiin pelastetuksi. Talon oli Turun Osake-Pankki äskettäin os- tanut 54,000 mkalla. Palanut rakennus oli makuu- ettu kaupunkien yleisessä paloapu- yhdistyksessä 34,000 markasta. Kauppias Ahon tamaramarasto Pohjolassa 16,000 markasta, kruu- nunmouti Fagerlundin irtaimisto 7,700 markasta kaupunkien ylei- essä paloapuyhdistyksessä irtai- mistoa marten sekä pankin kalusto 3,000 markasta Sampo-yhtiössä. Täydessä puulastissa olewa lotja palanut. Sunnuntain mastaisena yönä paloi Puumalansalmella täydessä zuulastissa olema kauppias W. Ollikaisen Anttolasta omistama otja ..Liisa". Lotjasta, jossa las- tina oli 11,000 koi. parruja, oli -oko miehistö mennyt maihin, joten yy tulen irtipääsyyn lienee tun- tematon, mutta on se joka tapauk- essa luettama huolimattomuu- denkin ansioksi. Tarkastaja Sadownikowin asia ja Pyhä synoodi. Sadomnikomin jutun johdosta, ertoo ..Rjetsh", on pyhä synoodi oonnut laajan aineiston, joka kos- ee oikeauskoista mäestöä Suo- messa ja piispa Sergein politiik- "aa. Huomattamin osa aineiston jou- ossa on Sadomnikomin pyhälle ynodille jättämä malituskirjelmä. Tässä hra Sadomnikom kertoo kah- desta mirtauksesta Suomen oikea- uskoisessa kirkossa. Toinen näis- tä on manhoillinen, joka pitää kiin-- ni kirkonmenoista, muinaisslaami- aisesta kielestä, mälittämättä kris- tinopin totuuksien symemmästä ajatuksesta? toinen taas, joka on 'aanut alkunsa protestantismin ja simistyksen maikutuksesta ja pyr- A kristinopin totuuksien selittämi- een ja kristillisten totuuksien tie- tämiseen sekä yleensä tietoisuuden lemittämiseen uskon elämästä,waa- tii jumalanpalmeluksen suoritta- mistä kansan kielellä. Miimemai- nittu mirtaus lisääntyi huomatta- massa määrässä sen jälkeen kuin uskonmapauden perusteella paljon oikeauskoista siirtyi luterilaisuuteen. Tästä lähtien kiihtyi myöskin tais- elu molempien mirtausten mälil- lä. Sitäpaitsi maalilain muutta- misen jälkeen mäestön keskuuteen alkoi lemitä sosialismia ja ateis- mia. Silloin luterilaiset lähettimät kansan keskuuteen lähetyssaarnaa- lyhytnäköisiä, on Helsingissä näi- tiistaita Vastaan, nä päiminä saatu elämästi ha-' maita tamalla, joka jotenkin tun- ; tumasti koskee meronmaksajain kukkaroa. | Siellä näet kunta nyt saa lu-, nastaa takaisin erään armokkaim- mistä tonteistaan, jonka se 17 ( muotta sitten maksutta luo- muttt Helsingin laimameistämö- Jstvolskin nimittäminen lähet- yhtiölle. Muoteen 1^93:een saak- tilääksi Pariisiin, ka oli näet tontti sanotulla yh- tiöllä muokralla, mutta kun kau- Pariisista, lokak. 1 pnä. Was- pungnl satamarataa marten tar- taukseksi Menäjän hallituksen tie- mtttnn mainitusta tontista maa- dusteluun on Ranskan hallitus ta, hankittim se siten että yhtiö antanut suostumuksensa Jsmolskin luomutti tontista tarmittaman nimittämisestä Menäjän lähetti- osan ja sai hymitykssksi menettä- lääksi Pariisin, mästään nautinto-oikeudesta mer- Myöhemmin Pietarista saapu rattain pieneen maa-alueeseen lo- neiden tietojen mukaan on Is- pun tonttia omakseen mman ih- molskin nimitys mirallisesti mah- kaisen ilmaiseksi. mistettu. Kaupunki pääsi sillä kerralla hymin mähällä; senhän ei tarmin- Minskm kmvernemeutiu »ussi- nut pidellä rahaa ensinkään. ' uööritöissä katvalluksia 2 mil- Mutta nyt 17 muoden kuluttua, joonaa ruplaa, kun kaupunki mälttämättä tarmit- Minskistä, lokak. 1 pnä. Tutkin- see tuon tontin raatihuoneen ra- totuomari erittäin tärkeitä juttuja keittämistä marten, maatii yhtiö marten on muassaan asiantuntijoita siitä miljoonan markkaa. Kunnan lähtenyt tarkastamaan erinäisiä puolesta esitetään maksettamaksi kulkulaitosalaan kuulumia infinöö- 800,000 mk., summa, joka tie- ritöitä läänissä, koska mikäli on tysti perältäkin otetaan meron- ilmotettu asianomaiset insinöörit maksajain kukkarosta. omat kamaltaneet lähes 2 miljoo- Tontti, josta nyt on kysymys, uaa ruplaa, oli 17 muotta sitten ehkä niin ar- moton, että se silloisen katsanto- taman mukaan suuremmitta ma- hingoitta moitiin lahjoittaakin. Mutta silloin ei älytty, että sa- malla myös lahjoitettiin pois „an- sioton armonnousu", tai jos älyt- tiinkin, ei mälitetty siitä. ! Marottama esimerkki muille kunnille! hänen Pelastuneen brasilialaiselle sotalaivalle, P eri ' lis0t N: <> 14 > Juho . ..... ' Jolkkonen N:o 14, Antti Kinnu- hirtti frttiiurtffiä+pn Frtttätä *itni ^:;ffx nen j^ ;0 Aatu Hyvärinen | N:o 14, Juho Varis N:o 15, Antti Gröhn N:o 15, Ville Burman N:o 12, Paavo Mutanen Nro 11, Uutistoimisto. Ulkomailta, Merinen mellakka. Uutta koulupoli- liikkaa. Poliisin ja kansajonkon yhteen^ j törmäys Berlinissä. — Sv j haawoitt«nntta. I 93crtinistä, 28 pnä. Myö hään eilen illalla täytyi poliisin Sitä nyt meille opettamat Poh- iätt een aseita hajoittaes- janlahden rannikolla Kokkolan l aa 'l uom ' J,J0 "ou emaa ruotsikot ja Laatokan rantamilla aukkoa. Knn taloista alettnn knvrianolaispt pommittaa poliisia pulloilla, kiwi- Kokkolan 'suomalaisen kansa- Men palasilla y. m alkoi po- koulmi opettajaksi on näet sikäläi- [ \f «mpua broromngeilla talojen nen rutiruotsikkoinen kansakoulun lkkunoita kohti. Myöhemmin kulki johtokunta malinnut henkilön, joka poluypaalllkko automo^llssaMoa- ruotsalaisista manhemmista ja estkaupungisja, Waldstra^e- ruotsinkielisellä paikkakunnalla syn- ^un marrella tunkeutm polun tyneenä, mieläpä ruotsinkielisen taloihin, mistä oli heitetty hetta seminaarin käyneenä ei taida mei- Evastaan esineitä. Kun poliipt dän kieltämme tunkeutuimat taloihin, heitti niuuan Mantsinsaarelle, Laatokan ran- mainen heitä mastaan palaman tamalla omat menäläiset homman- ^mpun, M kuitenkin onne si neet kansakouluja, joissa suomea- iawmm. Makizoukosta ^ ammut, puhumille lapsille opetetaan us- wn polnM wastaan u,eita lau- kontoakin — meiiäjäksi, maikka ^uksta. Unetta henkilöitä on raon- opettajatkaan eimät osaa menäjää P Kmkkman on 90 henkilöä kunnolleen haamotttunut, nusta 13 on laa- Näkemiä mittauksia siis sekä "ul maikeita mammoja. Kaksi idästä että lännestä. Kokkolan on haamotttunut. koulussa uudistumat taasen enti- ^ sen cjan laulunäytelmät, esim. Tuuri haaksirikko. seuraamanlaiset Opettaja kysäsee N e m - Y o r k i s t a, lokak. 3 p:nä. oppitunnilla. Laitaa jonka oli määrä tuoda rrl- 1 l" 1 "/' r - r maihin merimiehiä Hudson joella Luokalla mallitsee kuolon hil- anfturtSsa olemalta alukselta, kärsi jatsuus, jota ainoastaan ikkuna- matkalla haaksirikon, jolloin 12 karpaien surunmoittolnen hym.na henkeä hukkiii ja 60 saatiin pelas- ymriyee. tptuffi „Oletko sineko manhako?" ' Leutourheilu Ruotsissa. Tukholma, 2 p:nä lokak. Ällistys! ..Sineko oletko manhako?" „E—n, en minä manha ole". Pidätetty nauru purkautuu nyt Mapaahra Cederström lensi tä- takapeiikkien eloisista poikasista, nään 9 1 , minuutissa 2 peninkul- Opettaja suutahtaa ja kysyy tiu- maa pitkän radan lähtien lento- kasti: paikalta ja kiertäen Eläintarhan. ..Kuka siellä ääntä mie?" (Hmem Hän moitti Dagens Nyheterin för ljud der?) palkinnon 1,000 kruunua. — Len- Mutta riemullista historian tomiillo on nyt päättynyt, oppituntia poikaiset tulemat muis- telemaan kaiken ikänsä. ! Opettaja kertoo jostakin, joka Työusulku Englann.ssa. tapahtui siihen aikaan ..kun me- Lontoosta, lokak. 2 p.nä. neläiset saimat sianjalkaa Suo- Huomenna suletaan 700 puumilla- messa". Oli tarkoitus puhua kehrämöä, joista jää työttömiksi jalansijan saamisesta. 150,000 työntekijää. En osaa kumata sitä riemua, mikä luokalla syntyi kun opettaja ————— tahtoi lemäperäisyydestä nuhdella erästä poikasta ja mäitti että ..Kalle ole läksyissä aina niin le- meäperäiiien ..." Kokkolan suomalaisilla kansa- koulupojilla tulee epäilemättä ole- maan hymin „hauska" kouluaika. Mutta kun pojat kasmamat ai- kaisiksi, Olli Partanen N:o 31 ja Osake- , yhtiö Gust. Cederberg & C:o Pienoinen menonen liikkui maah- kaikki Lehmonahon ky- toamien aaltojen harjalla suun- poissaolevat^ saavat tyy- nattomalla ulapalla. Se laskeu- lasnaolleiäen päätökseen, tui aallon harjalta kohti ammot-' ^suussa 5 p:na Lokakuuta tamaa symyyttä ja näytti joka , hetki siltä kuin sen kohtalo olisi jo! '' ratkaistu. Mutta symyydestä se? toimeksi saanut, nousi uudelleen ja uudelleen, ja ——————— pyrki eteenpäin kohti päämäärään-! AIlanirriitp4w11f» sä. Zen haltuun oli uskottu kal- /wnimueiyne lisarmoinen arkki, joka sisälsi erään piiskuuseen jätettyjä nahkoja sorretun kansan liitonkirjat. Ja ssapi valmiina lunastaa kaup- tätä arkkia olimat tarjoutuneet ku- pias Matti Partaselta Joensuussa, lettamaan henkensä uhalla kautta Wchviläincn kaikkien myrskyjen ja salakarien tuon kansan uhkarohkeammat po- jat, joille kansansa liitonkirjain säi-' lyttäminen oli kaikki kaikessa. Nur- nerolla kirjoitettu teos, jonka teki- kumatta he menosessaan alistuimat jä oli Europan etemimpiä siloso- kaikkiin myrskyn tuottamiin mai- feja, oli naisasialle käänteentekemä; keuksiiii, ärjymien aaltojen työn- se korotti tämän liikkeen pelkän täessä mihaisesti heidän menostaan haameilun kannalta polttamaksi kohti tuntemattomia tulemaisuuden ajankysymykseksi. ^ Tekijän todis- päämääriä. He taistelimat oikean tustapa^tekee tämän teoksen malli- merimiehen uljuudella ei ainoas- näytteeksi yhteiskunnallisten kysy- taan oman henkensä, maan myös- mysten käsittelemisestä etiikan ma- kin tuon kallisarmoisen arkin puo- lossa. lesta. ^ Maikka he näkimät mihais- Edm.Vernsteinin teos S o- ten, arjymien aaltozen heitä kmk- sinlismin oboUninttot i* Kalla ympäröimän ja joka hetki / f???' faatt f wät on ilmestynyt A. ja T. Tar- mnMNnn- jänteen suomentamana. Hinta3:50. t«ö antaraa on W--n-r Söd-rst-°m heidät mallannut, ei tulisi ijän ikuisesti kestämään, antoi heille Historian oppikirjat, toimoa odottaa tymeneen ilman Tohtori K. O. Lindeqmis- tuloa. — Näin saimat he siis toi- ti n kirjoittama keskiajan hi s- mo sydämessä aalloilla ajelehtia torian oppikirja on ilmesty- useampia muorokausia ja kestää nyt. Sisältää 4 märillistä kart- samalla kaikki merimiehen kärsi- taa. Hinta 2: 25, Werner Söder- mykset, jotka heistä eimät kuiten- ström Osakeyhtiön kustantama, kaan siltä tuntuneet. Mutta myrskyä seuraa tymen. — Seminaarin oppikirjat. — Eräänä aamuna haihtuimat Lehtori Nestor Ojalan kir- pilmet synkältä tammatta ja rai- joittama Seminaarin lasku- moama myrsky, joka oli kuolemaa oppi on ilmestynyt Werner Sö- joka hetki uhannut onnettomille derström Osakeyhtiön kustannuk- menosessa olijoille, taantui, hämi- sella. Sisältää 214 fimua isoa ten tällä erää ijäisyyden amaruu- oktaamia. Hinta sid. 3:50. teen-^Wen°nen ajelehti myrskyn „»sia konlukirjapainoksia. oriuuttarotsta kahleista mapautu- Werner Söderström Osakeyhttö kohden ^^Mutta^ sawmaan^ pääs^ kustannuksellaan julaissut. tyään eimät olleetkaan rannalle Koulun lasituoppi, kokoontuneet kansalaiset, jotka oli- kirjoittanut normaalilyseon lehtori mat tuon piskuisen kansan jäseniä, tohtori K. E. Kimirikko.30mä- tyytymäisiä merimiestensä uljuu- rikumaa, 400 tekstikumaa. Toinen teen, maan syyttimät heitä miipy- painos. Hinta sid. 6:50. misestä tuon kallisarmoisen omai- .. , _... . suuden kanssa. He eimät syytte- Ranskankielen^opplklria, lemis-innossaan huomanneet ottaa kirjoittanut reaalilyseon lehtori toh- huomioon minkälaisten maikeuksien ^£el R o se n d a hl. Toinen, kautta arkki oli perille tullut. Ja laazennettu painos. Hmta sid. jos kohta merimiehek olimat mii- pyneetkin, niin oli heidän tyyty- Keskiajan historia, mättömyytensä aiheeton, sillä arkki, lukukirja, kirjoittanut rehtori B. jota he olimat lähteneet pelasta- Estlander. Kumilla marustet- maan, oli myöskin pelastettu, ja tu 4:s painos. Hinta sid. 2:25. silloin mitättömät simuseikat eimät ^ , i * r ■ olisi saaneet.maikuttaa pääasiaan. Koulun lurnttria, Arkin liitonkirjoineen merimiehet toimittaneet M t k a e l S o t n tn e n, rannalle kokoontuneen kansan maa- c 1 " a P m ? n .- '".'l, timuksesta jättimät „oikeille" hei- Rapola. Kolmas^osa. 4. s pai- dän malitsemilleen ..uljaille" me- • ^ rimiehille, joidenka uljuus ei enään Lasten lukukirja kuitenkaan tullut kysymykseen, he kodin ja koulun tarpeeksi, kirjoit- kun läksimät arkkia kulettamaan tanut Alli Nissinen. Run- tymeneemmän ilman mallitessa. saasti kumitettu. Hinta sid. 1:25. Mutta ne merimiehet, jotka myrs- kyn ja salakarien kautta olimat ar- B — kin eheänä ja loukkaamattomana! jättäneet toisiin käsiin, saimat pal-l .. .. , M , kinnoksi urheasta taistelustaan ja! V 0UÄJ Eli KlirSSl ponnistuksistaan ainoastaan omien' 0n tänfiin . 268: 60 S6K: 66«/« heimolaistensa kiittämättömyyden! " ja halmeksimisen. Waan jos hei-! dän aikalaisensa eimät kyenneet- antamaankaan tunnustusta meri-? S kk. — — 263: 60 Ulkomaan kurssit miestensä suorittamasta tehtämäs- tä, jotka kuitenkin onnistuimat kar- a < y koittamaan itä-tuulet pauhaamatta ^ g kk ulapalta, niin jälkimaailma on' ,, " kuitenkin armostelema ja punnitse-. * ^ ' Mk p. 25: 35 106: 50 ma totuuden maa an malossa, mi- Antverpen a/v. 100: 10 Itätuulet. (Kumaus menneisyydestä.) Kirj. Kyösti. Raimoama myrsky riehui. Tai- tulemat Kokkolan ruotsa- was oli peittynyt synkkiin pilmiin. laiset huomaamaan, että entisen lystin koulun oppilaat osottamat suurta halmeksimistaan ruotsalai- sia herrojaan kohtaan. Mieläpä mäittämät, että heille aikanaan suomalaisina lapsina tehtiin me- ristä määryyttä. Suomalaiset- han omat niin komin kiittämät- tömiä. „U. S:ssa" „Piste". jotka uhkasimat joka hetki pudottaa maahan raskaita mesipisaroita. Ei näyttäytynytkään siltä, että raimoamat elementit olisimat mai- mentuneet, maan päinmastoin yl- tymistään yltyimät. Onnettomat ne, joita melmollisuudet maattmat olemaan tällaisena rajuilmana taistelussa luonnon moimien kans- sa. kä tehtämä oli maikeampi suorit-^ g kk taa, sekö, joka maati taistelua ja Lybekki a/v itsensä uhraamista, maiko se, jofa ( 2 kk sai nauttia niitten hedelmiä, jotka ^ Hampuri a/v olimat päimän kuorman ja helteen^ g kantaneet. ! Berlin a /v' ■—■———— 8 kk. . . 123: 90 123: 90 123: 90 Kirjallista. Fraxikf. a.M. a/v 123: 90 8 kk. . . . — — Amsterdam a/v 210: — 3 kk. — Wien k. a. . 105: 60 . ais . Tukholma a/v . 139:30 Merkk.tcok,.a yhte .skunta-k.r- ^ xgp^am. a/v. 139:30 zallt,uuden alalta. j Kristiania a/v . 139: 30 I o h N S t u a r t M1 l l i N klas- (Zhisaxo a/v . b: 28 sillmen teos Naiden asema! (The Subjecktion os Momen) on ilmestynyt Werner Söderström Osakeyhtiön kustannaksella neiti Lyyli Wihermaaran suometamana. Hinta 2:75. — Tämä säihkymällä Hk. p 25: 10 25: 82 99: 30 99: 90 99: 50 98: 80 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 123: 40 122: 20 206: 40 104: 80 138: 80 138: 80 138: 80 6: 16