N:o 129 (66) — 1910 KESKI-SUOMI Torstaina kesäkumi 9~pmK pitoni tietämään mihin luo taisielu non tahi kappalelutvun mu5aan sen mu- wh:ää: raulMU. war:nilUle,'N, kirk- taan miten on Suomen Siipikirjan» ja kauiten. — i!cpoon pihK" : ii::ä '.vanhus- Mchiläishoitoyhdisch^sen hanktinian vs- la sureva: lähinnä Nll .trui, 1 poika, lajan kanssa ja yleisessä paikallisyhdis- 20 la?:c >'..ac <a ja 10 n i L i - ö . cu las-' n ,t>e.n »ctZouLscZsa ijotoifchi. Jos ««Asa la. | lapahtuu kcuppalelutvun mukaan, ei iaa - Naisten tösi,vök..cosien pitStmjSi. ^ Painatvat 45 gr. ensio* se» c-Vnvu: ^trvntui *( 4 p-nä. Hurtit' fjan wonktpaikka<m lähettää, »oonettot «itfloiuMt lvliiit-c * itmrvcc-iuim aiuoia ^ , sonmmiset mm«t,ayt«dtawat «^»«deSsa. oivat tco-äneet tädän a-ti. ^e-taktn ta n- j Pa 'kallisy-hdiSIy«s«n siihan laita on »vielä ».'pettämättä, joka todis taa, että työtä on nuiiy tekemään w:i- mctjccn £v-;uv:a 'urc-jcilla en antanut neiti ^'».'.ria 2ai'ala, jonka '!?h- tajafiifij u.uj::.u c.cnuti ciincnuiincn, kosla cvV"- ; -- :i ' n työ:!in iuii;;uiä hy»»in nwUniv :.'tui .M, »uaitla pnfjvia oli u . qU Iciiaiiix iet>:.;uua. ^aivtm ja inn^tcn puiucunlaa:, liiuuuoevijo-t, fcinir.ucihr.ati?: ii.m. näyttivät iinuän- ,nallisi..a ja h:>:vin tc->d^>:.:ä. Aaliniit ty« fou>.-»,uo>-.cca in- nille nucli: secn, jo:.n itU:-xiv. ii ut.ua lu':i iisä.iii as- uu*<a o.i ir'.....u:.nvä. U-.tjt .i.o ivaan, että D.ciscd {u.' r - mu.". liian wabän. ji.ia iitctfar.icn näntteii) on jo einians.i l)!.'.'ätti'mään .'.iii- töihin, ja k'.!n ^'.u r.:; -^;ni= seen Herää, c:t ;t ....:'.n > , ^ .n i!?>.".:e::u. Ttictaieaa c-1:fi. c::.i t .ill.i:m .'ur-:-it ;a pideltäisitn ujc.unpana ta'..» »u pcra.'- läin, kun :'i :,:.iim :nc on ;c:;i"*.;t uiajn ja fa.jiice I0'.v.!c.".:;i sen :vi ','c:.n'>!iin:lla toimeen .;>.ntr .a >.'.»< t:u.'a im-.-icja, niin keslipitäj.issä n: c-.ii'. "a: «;.'.':nwa ter ran pctä.J-iin tr.x o n ;a c;':>:.a :ta tulisi niihin joka puo.e.t .i ?;:.v.u. ^o-:-!in suurin r'.i iit;.!..:n !i:.'vk;.i vaille, niin jicll.i oUcct vxmmiu : f)£i\ittonuän Halua, ja antamaan nc::.v-'a :ä:i:u:c[ä. £.tav.:va r-v-v...'.a:': - .n n '. .n määrin iuicin 1 n":-."!' i ,, t ' | o;:aM»'Ui-y.'i, emi immMDUi n:: ;; i:u;: •alla ! hänet utt-n-'. la»:vic::.'.".i. ;.:'a --r. ra n ni:.'- jaiar :V,'at:a i.auc se: i'cn lcstänccc.i jäinen, in s.'.: ''.a ia'.ua on sn-vi;:..m:: lonta aiv.":l : e.' »Vi:;':Ile cl' 'i ii'' ^ • 'n pcvit, c::ci ni'.d.'n'ä.'.n Hivrcv:.i:r..-.:.v.'i:n uu; — tiansstvniut. cv::--v::i utiec-j.pt'ri: "i cit uviiur.r.t !.:r. : .-...n waiÄ iVii.t. saman:on m:*.' :aia':i e 1 » i.r.-.:::it jvSi:c'i:;t:.t nntlinr.ut ju. a it äin i.i.i ^'ii" >cit= \: : i-:::In cpi*.'.j» .v :a.:a. 2:u'= e::.i nciit j.ikauva- ;u'.-.llo. — i:r : ; i :ar- 'Mtto j:.. : i : n. n 1 ra vib- ■i;i •i.';;;.i! , .:iirä. :n :.;'i;y.?vil .V.tui.ux '.ItUN •i'lrtoia 4 ha::a ne::: ^iu.:;a::a. '.'tina !da :a:e.an Kanavhvtt^j^e ! -toimeen walii .jema -henkilö tilittää onnen kiiukau- den ViMmenettä päiwää jäsenten edclli- scn kuulauden 'lähetykset siicn, «tlä jä- fenille malHsotaan munista s«n jakkeen, kuin kunlkin llÄhettmnät muinat painon mukaan näyttämzät ololvan arwoisia, ja kukin lähettäjä svis saa suhteellisen ma?- juu sc<ii mnkaan olifo lä >h 't!<Zmänsä mu- na: isoja ja siis kalliimpia, tahi pieniä i-a ha!'ioompia. ^<j §. Jo» paikallisyhdistytse,n jäs«n vifto-o näitä ohjosäÄntöjä ivastaan tuo- »talla »vanhoja >t>chi pilaantuneita iniu- nia lo ^ntipaivkaari, wedetkWön häncn i tidii-kauskrilistanisä wasta«va muniqn > anv» pois, jvs hän t>odiötct!alvas!i myy ^ munia ^moraan muille ostajille ilman ! p^ikalli^jhdistyikscn snostu.nusia tahi vt» ' raa inunallta munia ja tuo m leimallaan i ivaruslettiuna lbonti}wifIa <jn tahi 'jos I hän muuten rikkoo näitä sääntöjä Iva s- ! iaan, annettakoon kysym!)kseÄsä olemalle ^äsenclle rnsi ?«vralla Iva ro tus, toisella >eircilla sa?otettakoan S mlk:lla, mutta ii* .ci sekään auta. erotettakoon hänet yh« dis!yl!!sc.?.tä. ^otia ck -oma paMaikunta «Tipusen" poiminnan kautta jäisi tärsiniään <mu- nicn piAitckta, pidätetään joku osa läihe- ty!scstä -kotona ja saaivat paikka?unta- laiset joka päiwä os-taa mun'a klo S—4 i.p. ÄcMltä 11 p:stä kesäkuuta asti. 'UiyöSkin >telefoonis,sa ivoi i-lnroittaa ha- iuamawsa määrän. Hinnat c'<oat samat kuin samaan aikaan mullalla. ^uirvta t>r«iföä pyyd:tään «kannaita- ntium Tipntsen -ptjointöä cstanalla talau- teen lanvittmvat munat fifrei. Saanoin (iniu ka M ia kananhoitajia plHdetään yh- tyinä^m Tipuseen. ÄZiolä huomau-tetaan kananhoitajille ctiä he ^aSnxvttaisisvat hy.vin paljon wi« Hanneksia Zanmlloen. Warsiir!in jaali ja turnipsi -oivat ,s-ap-iwat tähän. Paljaalla Miljalla tiul-ce kanojen ruokinta liika -lal» li:. h ji ja mimat tukivat pieniä. Myös- fin -tulee ,koota noklvosia. Kuiwata ne tvarjIsaösa paikassa ja ahtaa ne häkkiin taliven ivara-k >si. Apilas-ape tallvella on iverraton kan-ojem ruoka. Kootkaa tal- !vc>.'si pientareiltanne kisäruolaa kanoil- lenne. Siitä >ne teille monta markkaa pijöräyitöl eivät. Jämsän Naisyhdistys. Pyydetään hyiväntahtoiscsti sano-nia- icftri: kurinalaisia, Sorretun Moimaa ia kansan Lehteä paina-ltanman «della oleiva. kik^u-uutisig. — JunneliuS-juttu. SirBoHirtä Jun- neliius on Kmoiittamtt Hbl:lle, että uu- tinen siitä, että hänen asianajajansa. wara t u-qmari Htvar Tevtvon-en olisi Haas- tamit kirkkrihevra JamnotiuZs-en oikeuteen maiösamattomiSta asiami^SpaUkioista. on perätön. Totta on s«n sijaan se. «ita rwa JunnMus. joll-e lirMoherra J:S on tarjo-nn-u-t iistmlais-en kuukautisen awuS- tulksien, on haastattanut miehensä oickeu» teen w»ati«n pesäeroa». — MattakunnlmlainsSiidäntökysvmh!- fen käsittelyn aikana duumassa isen niaa» nantais«s>sa ^istunn. pavoon-i M-ey«n- do.rsfwn lausittnmon kestäessä jaMi Krup eniski, laki-ehdotusta pohtineen ludlioilliinnan puheenjohtaja, oikeistolai sille lipPuja, joihin oli painetru: »^Y- detään ikesssust-elemaan jvieruslo-werin kanssa" — ferhoo R-etsh. Tarkotus oli nähtÄrxisti aikaansa-ada melua ja il'äi- riötä. ^c>:u maa.» o to.:a seUä i.:i fiur.a. viirua hetUea ja a u'ny.n : cl c- Oikomailta Mmm topin. „Lewollisuus" wallitsee. lPrisrenbistä, kesäk. b pnä. Mteys Djokowon kanssa on mäliaikai- Mi keskeytynyt. Kaupunkiin pääsy ja siellä lähiö on kielletty. Huomatta» iva lewdlli>iuus wallitjee nykl>aäa koko kapinallisella alueella. StrateegiZet pai- kat oivat jotawäen miehiitämät ja tei. tä suojelemat wähä>s.'t lvartioStot. Tjhernoiletvskin tapahtumain jälkeen ei Äe ollut »Hteeniörmäylsiä, ainoastaan wähäisiä kahakoita. Suurin osa kapi- nallisisia on palannut koleihiirsa. No- hoeviciin keskitetyt sotajoukot marssi» wat t.k. 2 pnä sotaministerin johia- mana ija »vastusta kohtaamatta Tjako- woon, jossa on noin 34 pataljoonaa ja Uipekisja 13. Tänään lähil jotaminis. leri sotajoukkoineen Upekiin. Äiaho- wicisja on muutamia taloja tuhottu. Aseiden Poisottaminen jatkuu esleet- tömästi. ........... :.x .1 vi .:u :v i!: i \\ cuiu:'- i;oia 20 ;v:: oiiu^u. t:td i ... n. u:ln .-.io. : :: j .iin. ,t. v > iiiiii. .u;; ii 'l:t- — Jlmapurjehdus. Lontoosta, kesäk. 4 Pnä. -Lhjaltaiva soiilaSilina- laiiva nousi eilen kowan tuulen tvalli- lesja Siversli Copperin johdolla ^-arn- boroughis:a klo 11,30 i.p. juunnaien kulkunsa Lontooseen, jossa se purjehti St, Paulin kaiodraalin ympäri 300^ metrin korkeudessa, minkä jälkeen se klo 3 i^p. Masi Farnboraughiin las- keutuen onnellisesti maahan. . ;-:u iiu .;n.u. r i;i: ( i \\w liiti; L\i' x & ia -.v: iauu.::. fä;i::.'.u'ä->. i samalla :.i ajan o.ualla •.uunien uv* l'.::..: le.':n u.. joi::t'.ui.'...!i >v. ia::de:i f n: i:::.t jen ta jaloin in.;:; iva us iiLniirr.n 1;. osuu^..!i;!i.;a f .. . lv;., a oUi:-; :i.i ni 11 na i; n;;: n Hcitujat iv.; v ia, ]Ci:cc:::n peru. ;a;!;;>:cn to:«:a;s.^i ;a .;...>:;::ii -i ui-dcksi loucSc.si 2. 's. ja 'ii. y-^ic-iyUrcn. X'i::.. - ;iiär. c:i „i' f '.uii:i.'' ..Tipu nen a.Laa :o:i.u:/a iait.in:a:.M ' safiam p. 2c o i.rnc-.i: iii- ii ;iv..ui :n: , ;):ä- .ia u;:i:;;a ic;:".i-.t iictih ;.!.i ja silicin- nm'.: Ii;l- !i ia ia h- ;.:i:i :i!U- ;n, -.iiii»ra rt :-:x- a. ii \;e:::iit UjiKi •:-:..-.n;;-:.i, mu.i.t Suu ci u:o..i.u.v.;-:ti !. !.ii..ic!a i:u!t:;;n.;-:a ja t.rian- u o:;.k; .»i-.iitii» Munalta Suomesta. 3) V!Sylville PLno-Nmos- t u s >on tehtÄvä ennen elokuun 15 päi» wää Maanltviljelyskokouksen Toimi- kunnalle" Keuruulla. 4) Näyttelyesineiden pe- rillehättäminen. Eläinten tu« -lee olla paValla perjantaina -syyskuun 2 pnä ffo 9 a.p. Muiden esineiden on olktasva n-äyttechpajkalla mikäli mahdos. lista TeÄiSviiKima, waan wiimeistään torstaina klo 12 päiwällä. 5)Esine^täeijoapoiswte. d ä ennen näyttelyn loppua, ellei toi» miikunta anna -siihen erityistä lupaa. 6) Vahingosta, joka näyttely- esinettä woi kohdata sartulvan tulipa- lm tahi muua tapaturman johdosta, ei toi-mitkunta tvastaa. 7) Polki unon saamiseen waaÄi ta a n, eitä esine on -jekä muita näytteillä olvivia paremp:, että MeHäänkin omallinen. 6) Kilpailemilla e l ä i m i l. ! ä tullee «olla tettve ruumiinraken-nus -ja yyvä tevlveys sekä näyueillepanian omima lwähintäänk'n puoli wuotta en. nen näyttelyä. 9) Ärwosteltaessa eläi- m i ä ja wa-ljsinkin urospuolista ote- taan srikäin huomioon jukuperä, sii- toskunHoisuus, ja ulkomuodon kau» neuA. >10) lJlllmoitulksessa 1:n, 2:n ja 3:n luoMaan tuiee olla kilpailemien elkäinten-ikä, synnyinpaikka, suku- Perä ja sukupuoli, eläinten lukumäärä ftkä nautaeläimistä luokka, missä tu- iewat kisailemaan, ynnä nimi ja wä- ri sekä omistajan nimi ja Postiosoite. JVmoituTomalllkeita on saa laivana seu- ra n ikaMichoitok-onsulentnta ja kunkin Maalaisseuran ejstmieheltä. 11) Heiniä eläimille vn näyttÄYPaikalla maksusta saa lamana. i1l2) Maantviljelystuo t te:- t a on näytteille pantawa määrältään tässä mainitut erät: mi^aa, herneitä ja »virnaa 25 litraa; heinäiiisiemeniä 10 fifca ja jumilkasimien siemeniä 2 kiloa, kukin näyte siistissä kangas- PuWsa. Miljaa ja muita siememiäytieitä- si- säänzÄletiäessä Pitää seurata -Pätewä kichallinen todistus siitä kuinka pai- jon >hamallaista Miljaa, heinän- y.m. siomvniä, joista näyte on otettu, näyt- leillchanijälla on olemassa ja että se on näytteillepanian kasvattama -sekä ettei näytettä -ale ennen palkitti». -13) K äsi t eoll i su u st u o teitä, ilva-rsmaisien ammaitrkäsilyn, läisren ja tchtaiden teoksia otetaan näytteille, lwaa,n rahapalkinioja ei niistä anneta. Rahapalkinnot anne» saan MMniMislcsti anvokkais:a ja hyödiMsistä kotiteoksisia. >14) Myy t än> ä. Jos iiäytleillepa- nia Halsuaa saada esineeiisä myiMlsi, on cssineeseen selw5s:i merkittävä „Myylätvä" ja esineen hinta. Sorr. V., SaornfcL 8 k. 4 i. 80 mm. Maäpalsfoja myyfävänä. Ylistön tilalta myydään erittäin kauniita ja sekä asemaansa että m&aDlaatuunsa nähden hyviä maa palstoja sellaisella maksuehdolla että vähävaraisetkin henkilöt heti ovat tilaisuudessa niitä itselleen hankkimaan. Lähempiä tietoja saa daan allekiigoittaneelta Laukaan kihlakunnan Kruununvoudinkont- tori8aa Jyväskylässä. Volter Lindroth. 2085 1-8 SM »iiieMi iickiM nöjitt .5äf^ LMmMlMMsM iuutisfi. k, . ^ Pertantaw iStm»ts. ^a PSSmiuiStert Ttilypiuia puhe. Ilmoitus. lorppari Juho Rossin el! Pohjois- ahon konkurssipesän saamamiehet kokoontukoot lauvant&ina tk. 11 p:nä klo 4 i .p. V esiahon taloon kes kustelemaan kaikista pesään kuu luvista asioista. Poissaolevat saa vat tyytyä läsnäolevain päätöksiin. Mahlu V, 1910. Taavi Yeslabo, uskottumies. 2087 1-1 Suuret ARPAJAISET - ja - Kansanhuvit pannaan toimeen Kivijärven kirkon kylässä heinäk. 16 p:nä vaihtele valla ohjelmalla. Lähemmin vasfedes. 2086 Toimikunta. i—i . a t.n idin ri.;re:aan wä>'i :ä?e:.-:r; 2mol.r.^.'v : .'.i min j:fa •ma-;-m +>ei::a:-\ iu ly i i k.:y::.:;ii.r::i u. :a H:".i>a.'".en tuore;: samalta ji:." :d.:::a>.v.i wi:i...u.rr: lana. Ci e.e nat ivieiä i.o.-.t ir.i. tääll.ruan, nm:;a ;e.:;;a tua ircida.ni tac:.-a -iira ja -ctwev.au e::.i ;e r./i.n ar.ia.i ja- ;.i :i.;, ;a . m.;;;: . ;'.t .: .i ;i : .i. ;a :ajia 'iin;- .r:c;enm on r::i j^'a '.:oden ai- imut Hin- u.;ila ti:'in .a fuint- munille an lor- feani^i, :i;in ..' laa .'ai;,.ra tehdään iu;e:..:i karjan- ja v .V;. Hiiennauierrra 1 z. Pci:a.. »PviivcU:::: ui-.? Jcäfji K.-.je:;..;'.. ku-ict saa du: ; 'iät):e:.".:i:i sr:; l.'u::a wai:en. a l>:. r.eii !rci- i paikaosa 2.ieineil s:ipi» j>iannöis:ä. scuraaivaa: .-'..ri oivat !.r.r.;.i ui;>i>:ä- lana» f-• •:ii, j\-:*a -n ;.>.aa !a- . .n . aan .' c u a. ::r.u ;a i.;i.. . .1 ! .t e'n '- .i v:e::a- iv. a»:; ja ii:>-er.i- '>t saa:ai- a peiioiä, .:>!>->-!. iec.- i:r: n>cii- '••n:!u:i ja sii- r-:;vii crlalta - s- ivat iic:ä rairiicsa niinen :a'.'.. siin in ai-f takit ;'.".r ti p;de::.:. poi^keu-s ja l.i:a»;.!.. h e n lar.'i.-!:ilk-ccn fcfi>ttfitua Ivcn.i. 2e!l.r;et munat, «olka e::vät ole p;;b:.r:a, :.'l>i i;:;a jo Hdcn ^aiiv.in e:'.'a: .'lleet . .e'ra kanan alla. o:vat el'>e':r.'in.-. :i t cci :.:;.o.r ja ju:cl- läivä: 5oc!i.t?a:.'..'.i!i ..rr':;a'!!.r:ä. S §. i'.r:ac-'a re.i: >.n;!nai tar- ka-..'.':ta:i'a: niunairuirrala >.i w:rhec!ii« siksi huesmaiill muaia! ^a.aii-.r.a.vat lä- henäjälle takaisin. J |. Maksu suoritetaan muntSra Z?ai« — Lahden helmetinkonejutt». -Maanan taina 4>li La-hden. raastmvanoiieudessa esillä kanppi-aS Neötor Rinnettä was- :aan NÄS-tc -ltu juttu siitä, että hän olisi iva uni ^tanut Lahden sähkölaitoksen inonitöörille I. A. Mirtalvuorelle lähet tämänisä helwetin!kvneen. P^liisitnttlintoa asian jvhdoZta on pi» tanyt Lachden pvkisiipäällikkö, komisario t»aarl>o Reimilä. Poliisitulkinnossa ei Uiuenuyl mitäiin mainittawaanpaa uutta. ^uitim käsiltölt) raastuwanoikcudcSsa a.'.'oi klo puirfi 7 iltap. Cifeuöen puhe e n- i.hiajana toimii pormestari Otto Lyyti- iäinen. -Eyt)techn, kaqippiaS Rimcen -.'ivuotajana e-sii-ntyi lakit. kand. K. vx lima. M -o -ni >tööri Mirta-nen ot.i vikeu» dccsa läsnä asianajaja E. G. Mesterto- uin mvustamcrna. Uleinen syyttäjä I. «.>). Tilja -nder jätti o>ik e udelle syi)tetyn ma -inetodisiu^sen, rewolwerin ipatruiinia ja rikospaikalta otettuja ivälo kuivia. Tä- mä n jälkeen luiki oikeuden puhee-njohtaja p.' l ii sini tkintclpöt )täkirjan. Jjl. syttäjä waa-ti Rinteelle edeStvas- lunta muiihayrikMs-eStä seka mnrhapoli- toyrtiyklsestä. asianajaja- Meste-ckon waat>i -edeswcs- luuta mn-chayritykscAlä päämiehensä Äiiiamnvren puvlesta. !itinn-c kielsi otteensa missään tekcmi- hc.!wctinLon-oen kanssa. Tämän jälkeen kuulusteltiin 12 syyttä- ; in kutsumaa todistajaa. He puhiuwat ^ää .'siassa sa-maa kuin psliisitutkimios- 'akin. .v.iiiiliustcieun jöllfccn asianajaja Me- hertan pi>y>i Mkäystä lisäiovistusten hai»l!5.-iiiiöta Marten ja ivaStaajan osia- nii.ö PWsi nÄ)ös k)I!kä>ystä. MaNaajcr pyysi.päästä tvaipaalle jalalle. Oi.keu» -Mkäsi jutun t.k:n 20 p. Rin nettä säilytekään siiklsi kaupungin poliisi» ManZilassa. — SimeettömyyS huipussaan. Kun iviime kuun 2ö p:n illalla e-rÄ nainen rn .: i Pielatixden Pajusilta napiniinsa, kmili hän Inl'ticssaa>n läh«s«sta metsiis» lä jotakin outoa «Mettä, joka tuotti bä» nelle pe-ilk-oa. Naapuriinsa päästyä -kcrtai hän Hr ai asian, joka siellÄin herätti hix>- miota siinä mi-ärin, etkä asiasta lahdet- uin ottamaan sellixiä. Metsävsä hus- lu.uuinlkin erään.miehen i>leivan epäilyt- :.i '.;i-i«.jä homaiöissa lohmikarjan seassa. -S\i:n katsojat o?iwat nassia, eilvät he i:s« kalianeet m-c^nä 'tuota ku.rja.1 olentoa a'eilamaan, ivaan näkÄvät kauhukseen miehen teke-ivän siliaeottöinän tekonsa. — Eiköhän Miran-omaisilla olisi syytä ru- wet >a asiaa tutkimaan. — S.T. Yleisön osasto. Keuruu» MaanwiljelySkokouk- Un ja Mäyttelyn sekä Itä. Suomen karjanjalostusyh- distyksen kantakirjanäyttelyn Ohjelma (JaÄoa). Näyttely. (Jatkoa). 7 osasto. Kalastusapuncnivot. '1 luotta. Kaikellaiset kalastuslve» n-eet. Q luoffö. Kaikellaiset kalanpyydl)?- set ja Mastustarpeei. -3 tuoikka. Kalanhoito ja siitos. Ka- lastitoÄlvitolsien mallia ja piirustuksia, hauiomiisl-oneita ja munia kalasiitos- kalnStoa. 4 luokka. Tietopuoliset uirkimuk-- lset. Kokoelmat, ?alas!>uskirjallisuus, kalastuÄairtat, Piirustukse: y.in. 5 luotta. Kaila-säikykkeet. Pa!lkinwoi>llsi on osastoon ivarattu 125 maMaa. 8 osasto. Kotiteollisuus. 1 luokka. Naisten käsityöt. i2 luBka. Miesten käsityöt. Z luMa. KäsitySkoulitjen ryhmät. 4 >luMa. Maalaisseurojen ryhinät. PaMinnoiLsi osastoon on tvarattu 500 ma-Maa. 8 osasto. Tekataivarat. Ilmoituksia. W!aai>Ilvil,je>lilMeuran johtokunta on kää-n>lynyt Raulatiehalliiuksen ja ',oi- denkuiden Iaiwainomistajain -puoleen pitäen rchdiichelpoitusta näyitely. eftneille. Asunnoita näytte-lyajaksi saa tilata majvitustoi-milkunnalta, osori:,, Maan» »vÄjÄysnäylteilyn majoitusroiinikunla, Keuruu". KaAellaisia kokousta ja näyttelyä koiskciwia i-lmoituksia saadaan Äaan- wi-Helysseman sihteeriltä, os. Jyiväs- ky/ä, ftffä Mouiffen aikana näyttelyn kanÄiasta Kemuckla. kuulutus. Karstulaa kunnoan kunnallisve roja v:lta 1909 kannetaan Karstu lan kuvnuntuvalla torstaina tk. 23 pnä, sekä lauVantaina t.k. 25 p:nä ja ilmoitetaan, että silloin toimite taan viimeiset ylös kannot tänä vuo tena, jonka jälestä maksamatta ole vat maksut joutuvat uloshaetta- vaksi. Karotulassa, kesäk. 6 pnä 1910. Aaro Jaskari. 2089 1—1 „>K -e s ki - Suo m e n Toi mitukselle: MaaiSviljelyskoneet. Meijer:kalut. Ammattilaisten wal-mis» — Wuode» 1911 viralliseen almanal- fonn, johon yli-opiston puole-sta -tatvan- inulaqsim kirjoitirks-en hankkii Sivamen taioussrura, on kotibeollisuuSiarkaZlaja Lauri MÄisellä teetetty ko.titeollisir .idon kannattaeva-isuutta ZoSkzttteleivq kirjoi» iu3, 1 1 luokka. 2 luokka. 3 luMa. teet. 4 luMa. Esineet jotka eiwät ole ed-ellisi-ssä luokissa mainitut. Pallffinnoilsi iässä ojaSiossa jaetaan ainoastaan 'kunniakirjoja. Näyttelyä koskevia määräyksiä. .1) Oikeus näytteille pane» m i^een on maanviljelijöillä, sen si» kvuÄin-keiinojen ja kotiteollisuuden har- joittajilla sekä tehtailla ja :oiminimil- Lä. Rachaipalkinto-ja janaan o'noas» taan KeÄi"Suomen Maanmilselysseu- -ra>n alueella ioimmille näyt'.eillepani» jo Me. 2) Näyt!ieillepanijoiden tulee noudattaa alempana mai- nituita määräyksiä sekä toimikunnan -Lchtenne numerossa 3 P:ltä kesä- kuula olette kirjoituksessa „Hajaan- nusta nuorsuomalaisen eduskuntaryh- män keskuudessa", ilMiesti tehneet sel» koa minua »vastaan toimeenpannun mielenosotuksen esihistoriasta. Wali» tettalvasii Mä on toimituksen esitys tästä «ischistoriasta kauttaaltaan yksi» ipuolinen ija wäärää. Jolta Keski- Suomen lukijakunta möisi muodostaa itselleen käsichksen sekä edusia-sien -Kos- Minin ja Puyakan wastalauseesta, et» tä minun esiintymisestäni mainittua ^vastalausetta wastaan, pitäisi kai K«s- ki-iSuomen toimituksen julkaista sekä ne waltioiwaliokunnan perustelmak, jotka edusiaijat Koskekin ja Puhakka tchtoiwat poisteitawaksi ja ne iperus- telmat, jjotka Ihe tahtoivat sijalle >pan- tawaksi, että asiassa eduskunnassa ta- PÄhiunut keskustelu kokonaisuudessaan Sitä Paiisi minun täytyy olla sitä miel- tä, että tasapuolisuuden nimessä Kes- ki-Suomen toimituksen dm myöskin kokonaisuudesjsaan. painatettawa mi- nun .Muomalaisen Kansan" 125 nu- merosfa julkaisema ivastine Heisin» gin Sanomille, jossa juurta jaksain se. litän kuinka perustuslaimvastiiuen ija waarallisia Nakuuiuksia Suomen kan san alttiudesta s-otilasmiljoona suori- tuksiin mainittu wastalause sisälsi ija mitkä ne Wt oliwat, jotka waa:i-wat minua Eduskunnassa esiiniytnään ar» iwostelemaan tuota .wastalause:ra, jo» ta !sen tekijät eilvät lainkaan olleet ryh- m ässä lMäkftMÄväksi esittäneet, waan omin lpäinsä tehneet. Uskallan toiwoa, että Keski-Suom-en toimitus kiiruhtaa julkaisemalla kaikkia ennen mainittuja <HäkirIjoja asettamaan lukijakuntansa tilaisuuteen omintakeisesti asia ta har- kita ja artoostella. Toimitus -lausuu mielihyivänsä siitä että asia on ilmoitettu Puolueen kes- kustoimikunnalle ja toiwoo sen löytä- 'wän Vyjymykselle ratkaisun joka tyydyt- tää kumpaakin Puolta. Minulla ei ole aihetta himaan uskoon ja toimoon, kun toi>mituHella jo siitäkin sljysiä, että useat niistä 12-toista, jotka katsoilvat sopiwaksi ryhtyä mielenosolukseen mi- nua »vastaan, owat itfc jäseniä keskus toimikunnaslsa, muista syistä puhu Zluuluius. Maanantaina tämän kesäkuun 20 pnä klo 11 päivällä pidetään kun takokous Korpilahden kunnanhuo- neella jossa esitetään tämän kuun 14 pnä toimitettavan urakkahuuto- kaupan pöytäkirja kyydinpido- ja kestikievaritalojen pitämisestä tässä kunnassa vuosiksi 1911—1915 teh tyjen tarjousten tutkimista varten tahi, jos mainittuja tarjouksia ei hyväksyttäisi, suostumuksen tekoa varten siitä miten kyyditys asian omaisten kyyditysvelvollisten kes ken on jaettava sekä päätetään ve- nekyydityspalkafta. Korpilahdella kesäkuun 4 p:nä 1910. 2088 Kalle Kuusanmäki. i—i CAvJAiihAt,tAi.u>Ao<kMLU.lL Riippumattoja A. NIEMELAISEN Rautakaupassa. 2090 1—1 Kadonnut! Ottakaa kiinni 2 J. M. Y:n koira tarhasta poiskarannutta tummaa jä- niskoiraa, toinen koiras, toinen naa ras. Edellisen nimi «kippo-, jäl kimmäisen B Heimo". Palkintoa vas taan ilmoitettava Keijon Huvilaan: Rikalalle. 2098 1—1 ohMsia, muussa ^pauMsa jääwät matta. Helsingissä 6 pnä kesäk. 1910. Voi» tichailu»ts, 1 Aona» Taftrt?. SaomaL 1 k. 4 a. 50 mm. huom.! Jyväskylän ja sen lähemmän ym päristön hevosmiehiä pyydetään ko~ koontumaan t.k. 17 p. kello 7 i .p. YllS* tÖB kahvllaaa keskustelemaan ja päät tämään kilpa-ajojen toimeenpane misesta kuluvan kesän aikana Kei jon kankaalla. Joukko asianharrastaja^ Luotuaan katsaulsen tctnaläiS-suoBUJ» a.Sten sicht«idea hiSioriaan, loettaa vslolypin todistaa, ette.iväi ne atlatau» der, löllöin Suomen itsr.,äi>yy» jaawut:i korkeimman määränsä, ole hanULaeet B-näjälle suomalaisien suuna, eivätkä niin muodoin tuottaneet siivcelliöiä voittoa» erioätk» myöskään »le wcm«.i saada -snomalaisia sitomaan lu- jetnui-n ta-l-o-udelli^ia euizansa kutsait kanssa, joka on saman lain alainen, «i- wä:kä niin o-llen antanett sille mtiääa aineellisia etuja. Suomen evuilunm»» tsenätnin työ on luonut sellaisen ktn* säädäntctaman, joia pääministerin mie« icJtä ei voi o-lla edullinen Lcnä^äLr. Mainiten joukon lainsäädlinlöxkoja '.o.-:taa päämimÄeri todistaa c:tä suo» «nalaisit>en yviityÄset kieltää Aenäjän woi« masisao>llewat löit ja ase-tura Suomi it« fenaijccn asemaan kansaimvätiseSsä iii< toosa 5 m. samanlaista. Pecinpohjatsesti käsitel-tyään kysymystä mitenkä «uomea tvaltiollin-en its«määrääuit»oi!euS aineel- lisessa suhteessa «vaikuttaa tLenäjään, lausuu hän «tteiwät suomalaiset ejim. ota osaa korkeimpien k:isari!unnan lai« toAen ylläpitoon, sillä he voi-vat sanoa, eitä muuta kuin vahinkoa nämä laitol- set «iwät »le juomalasille tuzlianeet. (kättentaputusta vasemniatta). Ttoly» pin lask«e että problemacuiiiesta oikcu- dcsta Suomen hallitsem?js«n jokaisenve« näläisen, olipa sitten vanhui tai nuoru- täinen, vaimo tai mieS. täytyy maksaa 6 kopeekkaa vuodessa, jo ta »asioin jo kainen suomalainen saa keisarikunnalta lakjaksi 3 ruplaa IS iop.'ckkaa. Tästäiäy selmille minkä vuoksi Suomi silv.StyS» tcrloitivtsiin woi köyttää kaisi kertaa enemmän varoja kuin Mcnäjä. Siveelli» siä. valtiollisia ja aineellisia tappioita, jotka johtuvat siitä, että Yleisvattakun» nallisia asioita ratkaistaan Suomen eduskunnan yksipuolisilla paäiökjillä, et ivoi verrata siihen oikeu-teen. joka mei- dän hallitsijoillamm-e on hallinnolliseen lainsäädäntöön. Lapsellista olisi ajatella, että hallinnollisen lainsäädännön avulla voitaisiin suojella ei ainoastaan yk«iS» valtakunnallisia etuja, vaan vitiäpä Suomessa olevien Menäjän kansalais» lenkin etuja. KaS siinä minkä vuolst Menäjän eduista vastaavat henkilöt «iwat voi olla tunt-ematra ja haov»aa« matta oliä Tuomen asiain ottama suun» ta yhä enemmän ja enemmin aiheuttaa Ncnäjälle -tappioita. Is keisari Al:k- santevi 2:n teÄ ankaratta suullisia huo- mauiuksia eduÄunnalle ja Aleksanteri 3, huomattuaan sanan voimattomuuden, määräsi w. 1891 jätettämäksi valtakun- nanneuvostolle Tuomen senaatin laati- »ian hallintomuotosiiunnitzlman ja käski v. 1893 valmistaa lakieddotuksen ylci» sestä »valtakunnan lainsäädännöstä ja jättää sen he-ti tvaltakunnann-umoStolle, Alcksanlderi 3:n ajatuksen toteutn nykyi» nen hallirsi-ja. Nyt kun yicizivaltaku-n- nallifct edu-t eiroiit mitenkään o-le turva tut ja iva>l>takunnan voimattomuuden ku« -wa näyttää täydelliseltä, sanotaan meille että on wäMamätöntä odottaa, aikana» jolloin varustaja ei odota. Muita odot- tamin-en merkitsee häviämistä pelissä ja hätvittää ehkä isien perinnön. Esiiniäcn yl«iswa'ltakunnallisen lainsää- däntökysiMyöksen historiaa pääministeri ojittaa, että molemminpuolin on se» »vä!ilö>mät.timihys tunnustettu ja voi- daan <ririvastaan kysyä, minkä laitoksen tulee määrältä yleisten valtalnnnanlysy- mysten kulun jrrunta. Todellisuudessa nsjautiavat suomalaiset kaikissa näisiä ^symiMsiSsä MeZksanteri ktn sanoihin ja hänen antamaansa perustuslakiin sekä varchentuneiden perustuslakien muiithi* mattv-muiiteen ja lauseeseen, että näitä tateja »voidaan «numiaa ainoastaan h<rl» lnsijan ja eduskimnan molcmminpuo-li- sclla sqpimu?sella. On tultu siihen lop- pviulciiem, että Mcnäjällä on oikcuB päättää a-i-noastaan ulkonaisia kansain» välisiä suhteista koskevissa kysymykji»» -sä. mutta että ka Mi sisäiset ki)sylw)kiet. »vaikkapa n« kvskisiviat tvaltatunnan etu- jakin, »voidaan ratkaista ainoastaan suonien eduAunnan kautta taikka hal- li n nallista tiotä. Siten levitetään cp- pia pclffonaali» tai realiliitosra. Loo- gillinen lvppupää-tös tästä on, että muu- t»kset Wenäjän ja Suomen välisissä lsuhtci-Äja kuluneella vuoiisaÄalla ovat Ytjinomaan riiippuneet valtiopäivistä; Venäjällä -sen hallitsijan perisoonassa on ainrostaan veto -oikcuS, jok» alentaa Wcnä>jän passiiviseen vastarintaan va- -hi :i ^'llis >a päätöksiä vaZtaan ja riiölää siltä anohdollisuuden antaa kysymyksille suotuisa päätös. Pääministeri !anoo «oielä ettei hän tahdo salat-i ainoatakaan sei k taa, jota puhuu Suomen puole-sta ja ellei hän tahdo ottaa niskoilleen hisio» riällisen riidan ratZaiisemiZta asianajo, -l-ii^pu-jcn kautta taikka sovittelemalla jo aikoja sitten kuolleiden henkilöiden sa- noja, mutta hän s-ellittää samalla että hävitit toSi tunnustaa suomen nautti- «van laajaa paikallista itsehallintoa, *nuMa että hallitus saunalla on vakuu» Lettu siitä, että chsymykse:, jotka koske- ivat k-ffo va-ltakunäaa tai että laikli Tuomen lait, jotika koskevat valtakun- nan etuja, ovat kokonaan ulkopuolella eduskunnan päätäntö»r>allan. Jokainen muu kqsrtys johtaisi luonnottu-muuksiin. Ln kaikelle s-eUvää, ett«imä>: oikeuencr- mit voi kangiÄua vaan kehittyvä! yk- isityisten ja kansvjen kehityksen mukaan, ja samoin ictykyy myöskin Wenäjän ja Suomen sisäisen suhteen muuttua. Täy- tyq kuitiniin löyttzä joi m lopullinen oi«