n:o 149 — I9IO. KAIKU. Perjantain» Joulukuun 23 päivänä. V//////A.4pM>///////lty , wv/Zm. zzazMza Tzyzv//.^ P C RETTIGiC* ■TURRU Tuoreita TH Mignon ja Mixugen myy Oulun Uusi Sähköliike. Kansallispankin talossa, Kirkkokadun varrella. Puhelin 3 58. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maacinittaustoimia y. m. Niinikään on senaatti myöntänyt näyttelijä Aarne Orjatsalolle 2,000 markan apurahan ulkomaista opinto- matkaa marten. pahasti ja kaatuessaan satutti nainen kasmonsa katuun niin pahoin, että nenä ajettui muodottomaksi muotaen paljon merta sekä sisä- että ulkopuo lelta. Naisesta mähääkään mälittä- mättä ajoi ..maalaisserkku" maan me- noaan. Näin markkinain aikana olisi war- sinkin manhojen ihmisten hymin ma- roen kuljettama kaduilla ja katuristeyk- sissä, etteimät joutuisi hurjasti ajamien markkinamiesten hemosten jalkoihin, jotka monista ankarista kielloista ja maroituksista huolimatta jatkamat maan hurjaa ajoaan pitkin kaupunkimme katuja. Itsemurhayritys. Keskimiik- A» Mi! Jos asutte muualla kuin missä olet- te ääniluetteloon merkitty niin pitäkää huoli siitä, että jo hymissä ajoin tu lette itsellenne hankkineeksi otteen sen äänestysalueen ääniluettelosta, johon nimenne on merkitty sillä ilman tätä otetta Te ette saa äänes- tää muilla paikkakunnilla Otteen moitte hankkia siten, että kirjotat- te jollekin tuttamallenne ja pyydätte hänen sen asianomaiselta maalilauta- kunnan puheenjohtajalta hankkimaan. W a l t a k i r j a n, jonka sanottua tar- koitusta marten lähetätte, moitte laa- tia esim. seuramaan tapaan: Valtakirja. Täten maltuutan (tuttamanne nimi) puolestani ottamaan kunnan äänestysalueen ääniluettelosta sellai sen otteen kuin moimassaoleman maa tilain 46 § edellyttää. ssa kuun pnä 1910. (nimi) (ammatti) Todistamat: dollista olisi toimeenpantama jo 1911 «todistajaa kuultamaksi, mutta joitakin muoden alusta, sekä että maltio ottaisi näistä ei oltu tamattu ja pari kuuluu osaa sanottujen hemosten ja tarpeellis- oleman Amerikassa, ten ratsastusneumojen ostamiseen ja Aliupseeri Mikael Gudrasoss niitten muotuiseen ylläpitoon samassa katsottiin mainekirjan puutteessa todis- suhteessa kuin maltio amustaa Ou-1 tajaksi kelpaamattomaksi — Oikaisuvaatimukset vaali luetteloja ivastaan. Työmies Juho Konstantin Tormelan ja Anna Maria — Luotfituwat. Sittenkun senaat- ko-iltana yritti muuan kultaseppä Pe- Ikisen maattmukst tulla ^otetuiksi ti maalisk. 28 p:nä 1908 oli maltuut- kurin työmiehistä päättää päimänsä Alatormonl kunnan Sellon^ äänestys tanut luotsiylihallituksen laatimansa Cyankalilla, jota oli kehmeltänyt itsel- ^ueen ensi edustaianmaalla marten piirustuksen ja kustannusarmion mu- leen pienen palasen. Onneksi huomat- laadittuun maaliluetteloon onsenaattt kaan, joka päättyi 5,360 mkaan, ra- titn yritys ajoissa ja lääkäri sai mas- Dannyt, koske: edellinen ollut näyt. kennuttamaan uuden luotsituman Iso- tamyrkyllä pelastetuksi miehen kuole-1 olleensa vuonna 1909 bengille kraaselin luotsipaikalle Oulun luotsaus- masta. Miestä hoidetaan sairaalassa, pantuna mainitussa kunnassa tahi et- kraaselin luotsipaikalle Oulun luotsaus piirissä, niin kuulutti luotsihallitus hankintahuutokaupan, jossa ei kuiten- kaan kukaan tarjoutunut tupaa raken tamaan kustannusarmion hinnalla, maan oli tarjouksista alin 7,560 mk. Tämän muoksi pyysi ylihallitus 2,200 mk. lisäksi mainittuun tarkoitukseen, jolloin senaatti tarmittamat marat myöntäessään kehotti ylihallitusta an- tamaan selityksensä, minkä muoksi sen masta. Miestä hoidetaan sairaalassa..^ ^ „ Uonna 0 , ifi rteU5 — Automobiiliretki talwella. hengille kirjotettama eikä jälkimäisen Wiime keskimiikkona porhalsi Lund- oikaisumaatimusta oltu asianmukaises- bergin automobiili paksusta lumesta ^ järjestyksessä annettu maalilauta- huolimatta Haukiputaan kärajiltä hake-1 kunnalle, maan eräitä siellä, Sardin-jutussa ol — Oikaisuwaatimukset tvaali» luetteloja wastaau. Asianomais ten tekemäin oikaisumaatimusten joh- dosta on senaatti määrännyt, cttä mä- kitupalainen Joel Miitakangas ja hä- nen maimonsa Iida Matilda Miita» kangas omat merkittömät Niroalan teitä todistajia. Matka onnistui hy- min, maikka autobiili hieman eksyi pi- meän tähden oikealta tieltä loppumat- kallaan, joutuen kulkemaan aiman pa- laatima mastannut todellisia kustannuksia. — Mustalaiset sopineet rtt Lnotsihallitus on nyttemmin lähet- tansa. Mustalainen Kustu Schwartz. I kunnan Nimalankylän Ylipään äänes- tänyt senaattiin selityksen, jossa huo- joka tiistai-iltana haamoittuneena tuo- tysalueen ensitulemaa edustajanmaalia mauttaa, eltä se oli samoihin aikoihin tiin kaupunkiin jouduttuaan oman ker- varten laadittuun maallluetteloon sekä ja samojen piirustusten mukaan ra- tomuksensa mukaan tomeriensa ryöstet- mäkitupalainen Wihtori Rissanen Ke kennuttanut Kotkaluotoon, Tuppuran- tämäksi maantiellä lähellä Hintan maata, ^in maalaiskunnan Karjalahden äänes saaren sekä Marjaniemeen luotsitumat on nyt poliisikuulustelussa melkolailla I^Zalueen maallluetteloon, jota mas eikä niitten rakentaminen noussut kal- oikaissut kertomustaan. Mitään ryös- ^in miimemainitun maimon Anna leimmankaan kuin 4,812 mk., joten töä ei kuulu tapahtuneenkaan. Kamerit Rissasen oikaisumaatimus, sitä kun ei kustannusarvio näyttää oleman oikein olimat main joutuneet keskenään tap- 0 j{ U asianomaisessa järjestyksessä maa tehty, maan kysymyksessä olemassa ta- peluun, mikä moi tapahtua muillekin lilautakunnalle annettu, on jätetty huo pauksessa lienee kilpailun puute mai- kuin mustalaisille. Asianomaiset ma- nuoonottamatta. kuuttomat jo keskenään sopineensakin. « hhS Wha Miten sitten asian todellinen laita lie- nee. Oudolta kumminkin tuntuu, että Mapaute tuaan talolleen ^oh ^atko mustalaiset, jotka oikeastaan kulkemat I lan kuvulmsuuden takia hänelle wume samoilla asioilla, rupeaifirvat toistensa rahoja ryöstämään — Hulikaanielämää. Pikkulvar kauksia on edelleen täällä sattunut joka päimä. Toissa päuvänä mietiin kaupp Tuomaalan pihalta erään maalaisen reestä kaksi säkkiä, sisältämä ruokama-1 nzuokraaja Janne Söderlundille toimi roja y. m. K upp. Niskasaaren vir- tettamaksi hänen muokraamallaan Wäi- tistä mietiin taskukello, jonka toden- sMn sotilasmirkatalolla edellämaini- näköinen anastaja jo on pidätettykin, tussa kirkonkylässä säädettyä kyyNpalk- | Kons. Otto Ramanderin pirtistä ma- kaa ja Pyhäjärmen kunnan muosittain rastettiin erään maalaisen turkit. suoritettamaa 600 mkn suuruista kor Miime päiminä on poliisi korjannut mausta mastaan. huostaansa puolikymmentä hemoskaak- t kia, Pikkutappeluja an siellä täällä i ^ Z. f. 21 p.na an lun kaupungin poliisilaitoksen yllä- pitoa. — Wahwistettu maistraatin Päätös. Läänin kumernööri on mah- mistanut Kemin kaupungin maistraa- tin miime heinäk. 18 p:nä julistaman päätöksen, jolla Helsingin kaupungista kotoisin olema kauppias Julius Tall- berg on saanut luman muuttaa Kemin kaupungissa oleman dynamiittikaup- pansa asioitsija Juho Tiuran talolta kauppias Onni Kemppaisen taloon n:o 67 Pakkahuoneen- ja Pohjoispuisto- kadun kulmassa ja sinne myös sijoit- taa käsikauppamarastonsakin sekä kaup- pias Onni Kemppaisen kautta harjoit- taa dynamiittikauppaa. — Maanmittaustoimituksia. Pormestari Antti Karikoski kertoi, että akkuna ennen ampumista luultamasti lienee ollut eheä, että to- distaja ei tarkastanut asiaa, mutta huomasi aamulla, että ainakin toinen akkuna kaidepuineen oli maassa ja rikki. Lemyseppä Heikki Kuosmo- n e n ei tarkastanut akkunaa, mutta oli kuitenkin hamainnut, että se oli auki; ei nähnyt olimatko ruudut rikki, maan että poroat olimat poissa, huo maamatta edes, olimatko molemmat maan ainoastaan toinen. Urakoitsija Johan FredrikEr- m a s t kertoi, että hän itse pukkasi toisen puolen akkunasta pois mennäk seen siitä ulos, maan ei tiedä, menikö ikkuna rikki, selittäen, että oli nähnyt Muistakaa käydä Komissioonimaanmittari B. E. Butzom Sardin sen ikkunan mieressä, joka oli on määrätty toimittamaan halkomisen lähinnä santarmien muodetta ja että Pehkosen perintötilalla n:o 5 Paamo- itse oli nukkunut lattialla lähellä sitä lan pitäjän Pehkolan kylässä; ikkunaa, jonka miereen Sard oli ilmoi maramaanmittari E. Sandström sa- tuksensa mukaan maipunut. Sanoi moin toimittamaan halkomisen Hymä- pyörähtäneensä ikkunasta ulos, kun hän risen perintötilalla n:o 7 Pulkkilan pi- heräsi ja ampuminen alkoi ja että hän täjän Launolan kylässä; ja oli ennen uloshyppäämistään laskenu kommissioonimaanmittari Artur Frö- ikkunan seinän miereen. Todistaja man toimittamaan maanpalstoittamisen sanoi, että hänellä oli ollut remolmeri Oraman perintötilalla n:o 6 Pyhäjär- päänsä alla ja että se oli jäänyt sinne men pitäjän Hiidenniemen kylässä. ulosmennessään. Ei muista kuka hä Kun maramaanmittari A. A. Gu- nelle remolmerin antoi, ei ollut lauais stassson on määrätty kommissiooni- sut sitä koko matkallaan maanmittariksi Maasan lääniin, on Yö oli ollut pimeä ja todistaja oli hänen tehtämäkseen aikanaan uskotut nähnyt silloin erään miehen milauk- seuraamat isojakotoimitukset Sodanky- selta kuumottaman pimeässä ja kuul- län pitäjässä siirretty Hietalan ja Pon-j lut askeleita. Ei sanonut kuulleensa ö Q, La joten pirtti on alempana karta gun kruunun-uutisloilla n:o 27 ja 28 Sompion kylässä maramaanmittari Elis Raimion, Purnumukan uutisti- lalla n:o 26 samassa kylässä mara- maanmittari Armid Anderssonin ja Kuontalon uutistilalla n.o 25 Madet- kosken kylässä maramaanmittari E. Muopion loppuunsaatettamaksi. Santarmi Sariiin juttu ulkoa ampumista, maikka oli pysähty- nyt joksikin ajaksi pellolle sanoen lisäk- si akkunan mökissä oleman niin mata- lalla, että siitä moi nähdä sisälle. Wie lä todistaja kertoi, että hemosmies E. Siltalä oli myöhemmin kertonut, että hänkin oli tullut ulos todistajan mai- nitsemasta ikkunasta. Tunnin perästä oli sitten todistaja tullut pirttiin ta- kaisin. Dleinen syyttäjä huomautti, että mastaaja ei mahdu ikkunasta. Kauppias Emil Skogstedt, että hän muistaa akkunan lähellä ol oli homioikeudesta palautettuna käsi-1 leen santarmin, mutta ei enään muis teltämänä taaskin miime keskimiikkona la. oliko akkuna eheä, nkkt tai edes Haukiputaan mälikäräjillä. Oikeuden aukikaan. Perästäpäm olt kuullut, että puheenjohtajana toimi tuomari Angve Ermasti olisi ikkunasta hypännyt ulos Winter, syyttäjänä Iin nimismies Ku- Emäntä Maria Siipola, että lomaara, kielenkääntäjänä hra Mladi- bän tapahtuman jälkeen käydessään mir Sotikoff; myöskin oli saapumilla ulkona yöllä, oh hamamnut, että mo- kreikkalaiskatolinen kirkkoherra Lebe lemmat akkunan pomat olimat maassa deff, santarmiemersti Duntzelman ja päällekkäin pantuna ja että joku ruutu santarmihallituksen klelenkääntäjä Hei- oli kumpaisestakin särkynyt, sanoen kel. Sard-^vainajan leski oli itse pai- lisäksi että pirtin seinässä on 8 luo kalla ja mastaajat Salmi, Soini, Paa- dinreikää sekä 1 katossa, eikä nntä ole mola ja Pasanen, jotka kuten muista-!sen enempää löydetty. Santarmien kuttanut kustannuksien lisääntymiseen. — Waasan howioikeus on an- tanut maratuomarin armonimen howi- oikeudenauskultanteille F. O. Rawan- derille ja E. Löivenmarkilte. — Yliopisto. Kaksi Baettin fti pendiä on annettu yliopp. Ilmari Jt- koselle ja O. I. Piiparille. Vulun kaupungista. elok. 16 pnä kyydityskaudeksi 1911 1915 uskotusta Pyhäjärmen pitäjän kirkonkylään siioitettamaksi määrätyn kestikiemaritalon pidosta ja siinä teh- tämästä kyydistä, on lääninhallitus k. 17 pnä antamallaan päätöksellä us- konut sanotut toimet samaksi ajaksi — Hiippakunnan uutisia. «Ou lun). Romastin nimen ja armon omat 19.12 saaneet: Tyrnämän kkh. P. G. Korpi, Kestilän kkh. S. G. Särmi- linna, Kärsämäen kkh. I. F. Alcenius ja Nilsiän kkh. H. Miettinen. —TakseerauSlautakunta. Toissa iltana tapahtuimat takseerauslautakun- nan maalit ja niissä saimat suomalai- sen klubin ehdokkaat 1W ääntä; seura- klubin ehdokkaat tulimat malituiksi puolentuhannen äänen enemmistöllä. Näin ollen tulimat takseeraus- lautakuntaan: kaupp. H. An Pikkutappeluja on la tapahtui luku on ollut runsaanlainen. Toissa yönä esim, majaili poliisiputkassa yli>Ke-"n..w'°°".w'°wan nam 3,0 met- 20 juopunutta. Mutia runsas'°likin ,p"k°n <}■ r. satamamaanNen ra -n miinan .enekki miinamyymälöissä 'am.sezta aikanaan annetun paa.o en. toissa päimänä. jolloin nämä paikat wapauttanut Hailuodon kunnan tien. olima. miimeistä päiwää ennen joulua ^wew°°.w amomna, nyttemmin on käynyt tarpeettomaksi I a U1UIU III U UII. ».ff V "" I ° ja sen alue olisi muuhun tarkoitukseen dersson. kaup»'. W. Armola, loimttus | päiroäna maiättoctisia lesNrouma El- tat p ec j, ncn . M ®. F Astron. kaupp P. Ho Z°rsin w.s.sw kaupun^ Hailuodon kunuan uudelle lappa. teht. W. ^unnelms.^kaupp. I ^ ^ z,^a Höglund: kansakoulupiirijakoehdotuks-ll- wupp F W P-N.zw. kau?pan?uwo-! kauppasumma 10.2.-.0 mkaa. I °n pyydelty. kumernoorm mahm.stus- F. A. Riekki. kaupp. Aug. Snellman, kaupp. Mallin ja kaupp. Einar | saatanana. Kuuluksi tullutta „Hata Äström. konttorikirj. A. Henricson. ' ' ' " talonom. K. G. Hytinkoski, teht. K. H. Kyllönen, asioits. I. Kyllönen, moud. opul. I. I. Laaninen, moud.apul. H E. Lindgren, teht. I. Mustonen, työn- joht. I apt. M. kauppasumma ^ Ehdotuksen mukaan tulisi kunta Hata-laaketta OulussaktN ^e^amaksi kuten ennenkin, kahteen n:o 606" on nyt saatamana Oulussa- fin ja moi sitä tarmitsema ostaa kol- mannesta apteekista nimellä..Salmar- san". Kuten on tunnettua, on lääke saksalaisen prosessori Ehrlichin keksimää Polo, kultas. E. Pettersson, I fysilislääkettä. ^oppelius, kaupp. H. Toikka | __ Helppotajuinen konsertti on , \ rak.mest. K. A. Wiklund, kirjanplt. seurahuoneella Tapaninpäimänä klo (n>. Burman, fonttor. A. Ensio, pan- [ ^ illalla finjoht. Ernst Ek, metsänhoit. K. A. Hellman, palomest. Th. ^linkman. nim. Kirkon- ja Ojakylän kansakoulu- piiriin, mutta siten että nykyinen pii- riraja tulisi kulkemaan Askeleen talon nio .» Ojakyläs,ä eteläpuolitse kohti- suoraan poikki maltamaantien. Reserlvitalot. T. k. 22 p:nä antamallaan päätölsellä on läänin ku- mernööri uskonut ensituleman muoden alusta alkamaksi miisimuotiskaudeksi re- kor- . ... ....... a ,sermitalonpidon kyydityksineen Hosion »ltama on takal. Työ- Kuduilla Simon pitäjän Dlisimon ky- kavt £> 'vren konttorivääll A. Iärn I Näyttämön^ toimesta^ Tyomaen talolliselle Antti Hosiolle ja Nuo- blt fpht m kirianoit @. i° Tapanlnpanvana klo ^ i ,p. ^^kosken eli Romastinahon tienoilla Koski konttor £~) m' Matinlassi Lähemmm llmoltuksessa toisessa pai- Omassa kylässä kruununmetsätorppari om! xToL > " ^rl: kassa lehteämme. Erkki Romastinaholle säädettyä kyyti- Molin; tarkastuslautakun- — Sairaussuhteet OuluSsa jpalkkaa sekäSimon^kunnM kumpal taani konsuli Hj. Hägg, pormest. O. miime miikon aialla: Helanen, räät. I. Kemppainen, homi' Keuhkokatarria M neum. K. Th. Sohlberg, teht. W. Tuo- Watsa- ja suolikatarria ... 7 'Kurkkuröhkää 14 Tuhkarokkoa Il Keuhkokuumetta 1 Jnsluenssaa 5 Nimelleiniä 2 Watsakuumetta 2 Kuppatautia 1 mainen ja kaupp. Herm. Aström; tilintarkastajiksi: konttor. Bror Hägg, kirjanpit. N- R. Manner- maa. kirjanpit. W. O. Snellman ja tonttoripääll. A. Streng. ynnä heidän '.varamiehikseen konttor. A. Kokkare ja raatiinies O. Laurin. — Oulun merimieskoulun joh tajanwirkaa omat hakeneet umpeen menneen hakuajan kuluessa merikap teenit G. A. Louekari täältä ja Wil- liam Söderman Raumalta. HraLoue- kari on toiminut sanotun koulun m. t. johtajana. — Dliajo. Eilen aamulla klo 10 aikaan 'ajoi eräs kuusamolainen mark- tinamies Tori- ja ')tummikatujen kul- massa erään manhan naisen kumoon sillä seurauksella, että reki meni naisen loisen jalan yli määntäen sitä samalla M. ™ Joulunpyhien muoksi ilmestyy Kaiun seuraa ma numero raasta ensi keskimiikkona. sellekin muosittain suoritettamaa mausta mastaan. Maalaispoliisit. Sittenkun senaatti edelleenkin on myöntänyt 1,800 markan suuruisen määrärahan muodeksi 1911 kahden ylimäär. polii- konstaapelin palkkaamiseksi Kurtakon kylään Kolarin nimismiespiirissä etu- päässä malmomaan palomiina asetus- ten noudattamista, on läänin kumer- nääri t. k. 21 p:nä sanottuihin toi- miin määrännyt ylimäär poliisikontaa- pelit Simo Waattomaaran ja Juho Palomaan. — Oulun poliisilaitos Oulun läänin kumernööri on tehnyt esityksen, että Ouluu kaupungin poliisilaitoksen, jolle nykyään käy mahdottomaksi il- nmn ratsuhemosia ylläpitää järjestystä siinä laajassa esikaupungissa, joka on syntynyt Oulujoen pohjoispuolelle, tar- metta marten hankittaisiin aluksi kolme ratsuhemosta, mikä muutos mikäli mah' nemme tuomitsi Haukiputaan kihlatun- nan oikeus tuonnottain itsekunkin 150 mkan sakkoon ampuma aseen maromat- tomasta käyttämisestä, olimat oikeus- muoteen yläpuolella ei löydy yhtään luodinreikää. Kauppias Anton Wilander, että hän oli kuullut niin kuin olisi paikalla, amustajanaan mankilanjohtaja lyödy ikkunaan, oli kuulunut laukauk- Jumelius. siakin, mahdollisesti useampiakin. Tuli Dleinen syyttäjä kertoi edesmastuu- pirttiin eikä poistunut kauas omelta, maatimuksensa, medoten 21 lum. 9 pyk. mutta kun kuuli omen suulla, että yksi ja 25 lum. 9 pykäliin ja maatien lau- santarmeista oli haaiooittunut, tuli suntoa lääkärin, kielenkääntäjän, papin Heli pahoin moimaksi, eikä ehtinyt mi- ja todistajain palkkioista. 9)1. syyt- tään hamainnoita tehdä, maan metäy- täjä lausui, että asiakirjoista näkyy \ tyi lakaisin toiseen rakennukseen. Pirtti m. m. että mastaajat omat uhanneet ampua, jos pakoyritus tehtäisiin ja että ammutuista luodeista päättäen aikomus mahingoittaa käy selmille m. m. siitä, että kaksi luotia on käynyt Sardiin, yksi seinään 1 metr. 48 cm., toinen 2 mtr. ia kolmas 2 mtr. 54 oli ollut hämärän puoleinen huonon malaistuksen ja ruudin saivun tähden. Znsinööri GunnarLindvn.'ist ei tiennyt mitään asiaa malaisemaa. Dlioppilas Georg S.Englund oli ollut mukana kyseessäolemassa ti- laisuudessa ja maannut toisessa raken- cm. lattiasta. Sitäpaitsi on Sardiin l nuksessa, ollut Haukiputaan asemalla käynyt luoti pienempi kuin muut tilai- ja seurannut muita Siipolaankin. San- suudessa käytetyt ja mastaajilla on tarmeja sanoi kohdellun hymästi mat- moinut olla toinenkin remolmeri käy- kalla ja että heille oli tarjottu m. m tännössä, johon sopii pienempi kuul^ paperosseja ja makeisia, kun näyttimät ja jolleimat mastaajat olisikaan ampu- komin pelästyneiltä. Pirttiin tultuaan neet luotia, joka osui mainajaan, niin oli nähnyt Wilanderinkin ja yhden pitää syyttäjä mastaajat kummin syyl- santarmin seisomassa, muut olimat lisinä, koska he ampumisensa kautta olleet pitkällään eli istullaan. Wielä siinä tapauksessa olisimat aiheuttaneet hän oli huomannut Sardin ikkunan sen, että oikeaa syyllistä ei ole saatu läheisyydessä makaamassa ja pitämäs- ilmi. Se seikka, että mastaajat omat sä toisella kädellä ikkunasta kiinni, ampuneet jo itsessään näyttää, että Toisen käden sormet olimat olleet me Sard-mainajaa oli pidettä mankina ja rissä. Kohta sen jälkeen alettiin tar- lisäksi olisi mastaajain pitänyt tarkoin kastaa Sardin haamaa ja huomottiin- punnita, mitkä miranomaiset olimat fin hänellä mennen pillku reidessä, heidät lähettäneet Sardia ja hänen kuitenkin luultiin Sardin ainoastaan tomereitaan kiinniottamaan. Lisäksi säikähtyneen. Sard kuoli sitten lyhyen ei sääntöjä toisen pitätlämisestä ole ajan perästä. Wielä kertoi todistaja, mähintäkään noudatettu, koska ei mi-1 että ainakin toinen puoli ikkunasta oli tään tutkimuksia oltu pantu toimeen Iissä eikä Haukiputaalla, samoin ei Oulussa eikä Kokkolassa Sardin ja hänen tomeriensa suhteen. Rouma Sard maati kulujensa kor- mausta 4:stä matkasta oikeuspaikalle sekä mahingonkormausta miehensX me- neträmisestä. Mastaajain asiamies sanoi, että kun auki. Ei tiedä mitään ikkunan alta löydetystä remolmerista, eikä sano j muistamansa, että sautarmeja olisi maroitettu eli pakotettu ampumisen uhalla pysymään paikoillaan. Poliisikonstaapeli H e i k i K o m u- lainen, että ollessaan kauppa-apu- laisena Lundbergilla, oli »vastaaja Pa- sanen asunut samassa huoneessa kuin rouma Sard on mennyt uusiin naimi-1 todistajakin ja että hänellä ja Pasa- 'iin, ei hänellä ole mitään oikeutta sella ei ollut Haukiputaalle lähtiessä luolestaan puhumiseen, maan ainoas- kuin yksi remolmeri mukanaan. Was- aan hänen nykyisellä miehellään, pyy- taajilla Paamolalla ja Pasasella ei äen mälipäätöstä. Välipäätöksellään Haukiputaallakaan ollut toista remol- okeus kuitenkin hymäksyi rouma Sar- meriä, koska todistaja oli heiltä sel- din tällä kertaa oikeudessa esiinty- laista pyytänyt, kun hänellä oli aikai- mään. semmin aikomuksena ollut lähteä Ou- Wastaajain asiamies huomautti, että luun maihtamaan parempaa remol me mastaajat eimät ole sellaisia aseita,I ria, maan nämä eimät suostuneet an- öihin surmantuottama luoti olisi sopi- nut, käyttäneet. Remolmeri on myös- in moinut laueta aikaisemmin kuin arkoitus on ollut ja siten luoti men- tamaan remolmeria, sillä eimät sano- neet tahtoneet ainoastaan luopua. Li- säksi sanoi todistaja, että patruuna n:ro U20 menee läpi, eikä pysy sellai- nyt alemmaksi, pitäen mahdottomana sessa remolmerissä kuin Paamolalla ja otaksumista, että mastaajilla olisi ollut Pasasella oli. Ei sanonut koko mat öinenkin remolmeri. Mitään maltio- mahtia ei todellisuudessa silloin ollut missään koko maassa toiminnassa.' yhteiskunta oli pakoitettu itse otta- maan järjestyksen ylläpidon sillä haa- maa omiin käsiinsä. Mastaajat tiet ämät laittoman mangitsemisen tapah- uneen ja ettei se missään tapauksessa ole tapahtunut heidän toimestaan. Näin ollen pyytämät mastaajat kan teen kumoamista, ja kuluja. Sardin leski ilmoitti, että oli saa- nut eläkkeen, mutta että se lakkaa kun on mennyt naimisiin. Aleinen syyttäjä tämän jälkeen lau- m, että kuula, joka löydettiin Sardin ukkarosta on painoltaan melkein sa- mallainen kuin seinästä löydetty. Syyttäjä esitti kolmattakymmentä kallaan ampuneensa ainoatakaan lau- kausta omalla remolmerillaan. Sanoi käyttämäänsä remolmeriin sopiman pat- ruunan n:ro :!20. Ei nähnyt muilla sellaista, eikä nähnyt remolmeria, jonka sanotaan löytyneen ikkunan alta. Poliisi Jaakko Siipola oli ottanut osaa pohjapiirustuksen mal- mistamiseen, kertoen lisäksi, että kuu- lia ei todellisuudessa oltu saatu esiin kuin kolme. Tarkastuksessa oli jäänyt epäluulon- alaiseksi, oliko neljäs reikä kuulan te- kemä. Reikä on aiman katon rajassa. Porstuaanpäin ammuttua luotia, joka on pöytään tehnyt naarmuja, ei ole ensinkään löydetty. Uusia kuulanreikiä ei ole enään löydetty. Sanoi talossa oleman kartanon mieltämän pirttiin pam noa. Kalle Kurttila kertoi samaa kuin edellinenkin piirustuksista ja kuu- lanreijistä. Muurari Miktor Rautio sa- noi täyttäneensä Salmen remolmerin maan ei muista, oliko siitä ammuttu yksi tai kaksi patruunaa, mutta että hän oli täyttänyt remolmerin niin, että se oli täydellisesti ladingissa ja että remolmerinsa luodit olimat olleet Oulun poliisikamarista ja että ne oli- mat manttelilla monistettuja. Poliisikomisarius A nttiS alme- l a ei tiennyt ikkunasta muuta kuin, että se oli o>l'ut auki ja joko poistettu tai säretty. Sanoi kohta tapauksen jälkeen tulleensa Ouluun poliisilaitot- sen palmelukseen ja tullut tarkoin huo- maamaan, että siellä on käytännössä ainoastaan sellaisia remolmereita kuin oikeudelle on jätetty ja että niissä käytetään ainoastaan manttelikuulia. Todistaja kertoi itse tapauksesta, että santarmi Sard oli lähtenyt makuul- taan ikäänkuin kontaten lattian poikki ja akkunan luo tultuaan tarttunut käsillään akkunan lautaan, maan siitä lyykistynyt uuniin päin. Todistajan kuulon mukaan Sard oli jo haamoitettu lattialle lähties- sään. Mastaaja Pasanen huomautti, että oli nähnyt Sardin tulleen pystyssä keskilattialle, josta tämä sitten oli kääntynyt akkunaan päin kumarruksissa ollen. Kapteeeni I. A. K o c k kertoi, että oikeudessa nähtämänä olema remolme ri oli samanlainen kuin oli poliisilai- toksessa käytännössä kyseenä olemana aikana; muullaisia remolmereja ei löy tynyt. Muistelee luotien olleen mant- telipäällyksisiä, mii'ta ei ole asiusta ai- man marma, mutta että mainitun re- molmerin tapaisissa remolmereissa käy- tetään tamallisesti manttelikuulia. Maratuomari T. Lundberg ei anonut tietämänsä mastaajain Paa- molan ja Pasasen remolmereista, maan että liikkeensä marastossa kyllä löytyy latruunia n:o 380. Ei luule n:ron 320 patruunia moitaman käyttää 38 !aliberisessa remolmerissä. Ei kuiten- 'aan ollut sitä koettanut. Syyttäjä pyysi lykkäystä lisätodis- eiden hankkimisen tähden, ilmoittaen m. m. että Amerikasta olisi saatama laastetuksi eräs Julkunen niminen to- distaja. Todistaja Kurttila kertoi, etlä Julkusen maimo oli sanonut, kun pyydet- iin miehensä osotetta, eltä rämä oli nukkunut kyseessä olemassa talossa kiu kaalla tapauksen sattuessa siellä ja sai- raana ollen ei moinut seurata tapaus- ten kulkua. Aleinen syyttäjä ilmoitti, että ei ol- lut saanut talossa onnettomuuden ai- kana olleista Venäjän karjalaisista mitään selmyyttä. Oikeudessa oli nähtämä pirtin sei- nästä otetut kuulat. Syyttäjä jätti oikeudelle hänelle pro- kuraattorilta tulleen sähkösanoman, jossa ennen päätöksen tekoa maadittiin oikeuden pöytäkirjat nähtämiksi. Oikeus lykkäsi hetken päätöstä har- kittuaan asian enemmän käsittelyn ensi helmikuun 20 päimälsi. Mastaajain on silloin oltama ehdottomasti itse saa pumilla ja asianomistajan, jos katsoo etunsa sitä maatiman. Syyttäjän on silloin tuotama täysi todistus siitä, että ei ole saatu haas tetuksi todistajiksi herroja Korhosta ja Lindsorssia ja on hänen todistajiksi haastettama Julkunen. Andersson, Muona, Mallin sekä muut. joita kat- soo tarpeelliseksi sekä sitäpaitsi tuotama selmitys santarmi Borotkinin todelli- sesta mielentilasta. Noudon uhalla on silloin oltama saapumilla Gutra- soffin ja K. Jordanin. Todistajapalkoista annetaan lau- sunto asian päättyessä. Kahdelle hen- kilölle määrättiin kruununmaroista maksettamaksi kummallekin 18 mkaa 40 pniä. Micsmurha Oulujoella. Kut»n osassa miime numeron painosta kerroimme tapahtui Oulujoella Liten- daalin maalla miesmurha. Kerromme siitä poliisikuulustelun mukaan seuraa- raamaa: Miime tiistaina oli torppari Jaakko Pelkonen juonut ensin miinaa Holmbergin asunnossa, josta menimät sitten Pelkosen luo lisää maistelemaan, jolloin molemmät miehet juopuimat. Holmbergin tyttö tuli sitten isäänsä kotiin hakemaan, joka lähtikin, mutta juomuksissa ollen ei luonnollisesti jak sanut seurata tyttöään. Illalla sitten lähempänä 11:sta löydettiin mainittu Holmberg Pelkosen mökin ja kotinsa mäliltä merissään, oikeanpuoleinen ohi- mo rikki, silmä ajetuksen peitossa, naarmuja posket täynnä, käsiselät aje luksissa ja aiman kamalan näköi- senä. Aamulla asiasta tiedon saatuaan meni poliisi Pelkosen asunnolle, epäillen hän- tä syypääksi kamalaan tekoon ja todis- tuksia pian löytyikin, sillä mennen ma- sara lamattiin Pelkosen mökistä. P. kielsi tekonta, sanoen kyllä mähämieli- sen poikansa menneen Holmbergin jäl- keen, mutta ei tiedä sitten mitään. Ruumiin tykö mietynä sanoi mähä- mielinen poika isänsä yhä kieltäessä, että löithän sinä sitä masaralla. Tämä lyönti oli rikkonut pääkallon. Poika sanoi sitten lopettaneensa ukon, koska se ei olisi enään saattanut syödäkään. Aseenaan käytti mielenmikainen ympy- näistä kahdella naulalla Varustettua aidanseipään paksuista puuta, jolla peittosi niin etlä henki lähti. Pelkonen tunnustikin lopulla tekonsa, sanoen Holmberg mainajan häntä ensinnä lyö- neen. Mielipuoli poika ei luonnollisesti joudu teostaan mastaamaan. Mainaja oli 53 ja murhaaja '»•'» sekä poikansa 34 muoden manha. — Pääsi istumaan Keskimiik kona oli Haukiputaan mälttaräjillä mastaamassa eräs Kalle Nisfanen* niminen työmies, joka m. k. 17 p:nä oli päässyt rangaistustaan kärsimästä, mutta samana päimänä oli juomuksissa ollessaan yrittänyt murtautua Kellon osuuskauppaan, särkien siitä ja lisäksi kolmesta, neljästä talosta suuren jou kon ikkunoita säpäleiksi. Oikeus tuomitsi mastaajan 11 kuu- audeksi 29 päimäksi kuritushuoneeseen, ottaen tuomiossaan lukuun erään jo mastaajan suorittaman rangaistuksen ekä olemaan 4 muotta kansalaisluot- amusta mailla yli rangaistusajan ekä kormaamaan t» mkalla 4:jän mai- nitun osuuskaupan ikkunan särkemisen: muut kormausmaatimukset hylättiin ja melmoitettiin mastaaja kruunulle kor- maamaan sen etukäteen maksamat to- distajapalkkiot 9 mkalla sekä yleisen syyttäjän suorittamaan kruununma- roista kuudelle todistajalle, kullekin 1 mk. 50 piniä. Mastaaja passitettiin läänin mankilaan, kunnes homioikeus toisin määrää. — Sopiwaa ja hytvää työan- siota saamat tämän talmen aikana lapsukaiset ja manhukset, jotka eimät kykene raskaaseen työhön, keräämällä ja myymällä männyn käpyjä. Sellai- sia, marsinkin Perä-Pohjolasta koot- tuja, ostaa nimittäin Romaniemen metsänmartijakoulu, kuten tämän päi- män lehdessä etusimulla olemasta il- moituksesta lähemmin näkyy. Käyt- täkööt siis kaikki, joille se suinkin on mahdollista, hymäksensä tätä tilai- suutta nyt, kun käpyjä runsaasti on puissa: Perä-Pohjolankin mäestön tutisi huomata, etteiwät satunnaiset simuansiot ole halweksittawia. — Kunnanvaltuusto ftcila jvelle päätettiin tiistaina pidetyssä kuntakokouksessa asettaa. — Apnopettajattareksi Oulais- ten kirkonkylän Jauhinkankaan kansa- kouluun päätettiin t. k. 20 p. ottaa kemätlukukaudeksi rouma Elli Hamu- linna. Niin ne asiat muuttuu. Muosi sitten oli aika jupakat apuopettajan ot- tamisesta manhaan kouluun. 9h)t on jo uusi koulu toimessa ylimääräisellä oppilasjoukolla, jotta apuopettaia kar mittiin. — Kuusijuhlaa imetettiin Oulais ten kirkonkylän kansakoululla t. k. 20 p.n illalla. Tilaisuudessa lahjoittimal oppilaat opettajalleen muistoksi hopei^ sen sylttilusikan. Koulun 3:lle oppi laalle jaettiin Thit^in rahaston koroista 12 mk. 50 p. kullekin koulun käynnin amuksi. — Kestilän osuusmeijeristä maksettiin marraskuulla tuodun mai- tokilon kermasta keskihinta 11.-» p., korkein hinta oli yli 14 penniä. — Kiertokoululasten joulujuh- laa mietettiin Alamieskan Taluskyläs- sä t. k. 20 p. opettaja I. Kaunismaan johdolla. Tilaisuuteen oli saapunut manhempaakin mäkeä, etupäässä lasten manhempia. Hupanen näytti lasten oleman leikkiä kauniiksi koristetun jou- lukuusen ympärillä, jossa juhlan ku luessa saimat makeisia y. m. Suju- maste luistimat laulut ja runot, mut- ta sittenpä ilo iloksi rupesi kun tonttu tuli sisälle pitkine piippalakkineen. Lap set is tuimat kukin paikoilleen ja kertoimat muorotellen hymin sujumasti mistä milloinkin. Tästä kai- kesta huomasi, ettei opettajan sekä o;'- pilaslen työ ole hukkaan mennyt. Sitsi lausummekin opeuajalle kiitokset lutun maimannäöstään tämän tärkeän asian eteenpäin «viemisestä. Jaska. — Kuntakokouksessa Oulaisis sa t. k. 20 p. keskusteltiin ja päätet tiin seuraamista asioista: Päätettiin apuopettajattaren ottami- sesta kirkonkylän eleläpiiriin Jauhin kankaan kansakoululle kemätlukukau deksi. Kiinnan omistamasta Kankaa tilas- ta suostuttiin myömään palstatila Mille Jsojärmelle 400 mkan kauppa summasta, samoin annettiin mäkitupa- palsta Matti Matcaseljälle 8 mkn :vuo- tuista muokraa mastaan. Kunnan puolesta kauppaktljaa ja ivuokrakontrahtia allekirjoittamaan ma- Iittiin kuntakokouksen puheenjohtaja A. Takalojuntti ja lautakunnan esimies Aksel Huhtelin. Jauhinkankaan koulun opettajalle tulemat heinät tältä muodelta suos tuttiin maksamaan rahassa 150 mkatb. Myötiin halkojen laittaminen ensi muodeksi kunnanhuoneelle ja kansakou^ luille. Halkojen hinta keskimäärin oli