N:o 92 — 1910 KESKI-SUOMI Sunnuntaina huhtikuun 24 pmä Ilmoitus. Velkojain kokous Velkojat kauppias K. G. Ahosen konkurssiin luovutetussa pesässä kutsutaan täten kokoontumaan tiis taina ensi toukokuun 10 päivänä IQAQ kio 6 i.-p. Jyväskylän kau pattiin allekirjoittaneen pesän toi- mitsijamiehen luo neuvottelemaan lumon maksavaa vetoa Jyväsky län kaupungin Raastuvanoikeuden antamaa päätöstä vastaan takaisi' - voittoa konkurssipesää koskevassa Eitajutuaaa jatkettava hovioikeu dessa. Ja muistutetaan konkurssi»ään- 8fi® määräyksestä, että poisjääneet velkojat saavat tyytyä saapuville tullvidqp päätöksiin. Jyvankyiä^ iuifctikuun 23 päivänä 1483 i 8 furito&ja ilman Iino.fiut, sitä eitoatl — Rautatielaäkarit. Nifolatnfau- mitenkaan woi muut suoritta kuin Pungin—Tettvajoen asemain mittotoat muuMäifet, tttttt je ircif= ttuian j>olh toisi lukuisiin merionnetto» muuffiin ja, tufift tuhoksi ei ainoastaan Suomen rannikoilla käytville kauppa- laiwoille. wacm myös ÄLenäjän laiwas- tolle. Menäläiseltakin taholta tinijtiittt mielellään myimnettämän. että jos wain uudistui,et johtaisiavat suoma- laisten luotsien joukkoeroon. niin kä- toisi sangen waikeaksi pitää yllfi meren- kulkua Suomen wesillä. seudulla, kaÄvaneet luot-sit, sottka lap- rataosan rautatieläMärin wirkaa on 1 uu^stoan laatta tuntemat joka kuren. hakenut Caäfet lff. K. G. W. Hedman, loka karin omassa piirissään. Mutta! ja Haapamäen—Mawuden lääfet. li s. 1 lOs luotjauTien ja miiiottamisen toi- E. S. Kaila, joita rautatiehallitus on Puoltanut virkoihin nimitettäwäkst. — Osuuskassat. Hankasalmen kun nan Sa,uwomäen osuuskassan jäännöil- le. on anottu Kuopion läänin kutver- nöörin wahwisiuista. — Maanmittaustoimitukset. Ko- Misioonimaanmittari Matti Nälki on määrätty lohkomalla, itsenäiseksi tilaksi eroittamaan lauppios Bernhard F. Grothille Heinosniemeksi kulsurtu o>- suuden Abrckham Heikkilän omista- masta osuudesta Heikkilän taloa n:o 4 Keuruun Pitäjän Pohjoslahdcn ky- Nuualta Laomosta. silaitoZ, kuten yleisesti tunnustetuin, on toiminut maMslpoisesti, niin ei kai ollm -mitään fyytä ryhlyä sitä uu> kastelemaan, W<näläinen »vaiko suomalaiuea tnomioistmn? Komitealle jäteissä chd otuksessa on M.M. määräys» eriä luoiftheukilöt on vzirkolwirheeKlä tuaumtatva wenäläi- jeZjä «tuomioi^tuimesja. Tätä ivas- tuön ömersu Filenius esittäen, -että kyseenalaisessa tapauksessa kuulun tuo- «iHeminen yksinomaan suomalaiselle tU0MU>iAtuimeÄe, ja että on suoras- jaan oiteudelUvaAtaiAia. että suomalai- Ha Luvlssja tuomutaisiin mönkiäisissä iuomwislUMijSsa ja »venäläisten lakien multaan. joiden sisältöä he eiwät ollm- taan tunne. — Tästä asiasta keskustel taessa huomauteltiin wenäläiseltä ta- holta, että Suvmen lakien rankaisu- määräykser luoiseihin nähden olitvai melkoisia lieivemmäi kuin was :aawat wenäläiset mäaräylju, ja ömersti Ni- we »viilaisi orilyiscnä >luonnoitomuute- na siihen, että se luotsi, joka Riihilah den luona oli ohjannut karille ketsarilli- sen laiavan Slandariim, oli kokollaan päässyi vamgaisrutse^la. Kokouksesisa toimeenpantu suoma- laisten ja wenäläisten rankaisnmää- läysion weriailu osolii kuitenkin, että Viimemainitut Päi>nwastoin oiilvat lmoemmät luin wasta<Mat suomalai-- se» määräykset ja mitä Stanbcxt* jupakkaan tuli, niin ölversli Filenius »vastasi, etm 'N?i'ee itälänsiä wÄ)liä Ivanen oli morikonit laatinut w e° näläinert merenmiliausreikikunta, sekä että se «kari, jolle Slandari tör- anäsi. ei ollut mertitN). jonka lähden luolJmailjkaiseminen ei luomiollisesii «voinur tulla kl )syiM )kseen. Lakkautuspalkalle. Keskuöieltaessa huomautettiin sno- ma laiselta lahöita. •etcä jollei haluttu toteuttaa ehdoteltuja uudistuksia Suo men eduskunnan myötäivaikuiulsella, niinkuin Suomen perustnslakt maali si. niinMoiiasiin Tu>oinen sesta luoda Puchtaasii ^venäläinen lai- tos. jonka Palmeilleen kuitenkin myös suomailaisel moiisuvar Päästä. cli esim. Suomen sähkötemlälinla.tvksen iaira. Mutta jos niin kähisi olisi ch- dotromasti niLyinm luoisihenkilökunta asstettalva lattautuZpalkalle. Tuink o- lisi laillinen uudistus. iwaikkuki:: se ja a: toisi »vaaranalaijekst meriso:ala!wk- sen jeÄ merenkulun ja kaupan edu:. Vaikeuksia uudistuksen totentta- misessa. SnomalaisÄia taholta huomautet tiin myös niistä suurista waikeuksis!^, jh>t£a liiirynvät ehdotettujen uudistus ten toteuttamiseen. Tosin ei olisi pc- lai>:äwissä mitään lottoa ia; muuia semmoisia suomalaisten luoin-.ii puc- lelta, muita!scs Suomen li:otsila::oZ laittomin tein alisdetiaisiin 'Venäjin meriministerin alaiseksi, niin olisi eh- d«tomas:i tuMse.na se, että suurin o- sa luotseisia eroaisi p uusien >aa:ni- nen olisi mahdotonta. Väylien tark- kaa wiiro'.tamista. s»ka nM tcfce jopa tvenAäisille sotalailvoillekin mahdolli seksi kullea muuten kylläkin mer^ukul- Iijoille eriiläin määrällisessä Tnvmen Viri>lUsmy.lll.yloiLiS uutisia. Palowiinawero w« 1SU. Waltic«warakn valiokunta on wal- mistanut mietintönsä arm. esityksen jahdoS:a palowiinawerosta w. 1911. Valiokunta ehdottaa tulon mainitusta »verosta arwioitawa?si 3.670.000 lnar- kaksi ja »veron pyfytettÄväksi edelleen- 7in 2:na markkana litralta. Wali>okunnan ruotsalaiset jäsenet von Born, Hallberg ja A. Neoevius ehdottamat wastalauseessa »veron hy- mäksyttÄvälsi arm. esityksen niukaan 1 mk. 40 p. litralta. — Pelikorttisuostunta »o. 1911. Waltio«warain »valiokunta on Malinis- tanut mietintönsä arm. esityksen joh- oosta, joka koskee pelikoritisuosiuntaa w. 1911. Tul>on suostunnasia tvalio- kunta arMioi 50,000 markaksi armoll. esityksen mukaan. — Eduskunnan anomus apurahain myöntämisestä sanomalehtiiniehille. Kuien tunnettua, on seiiaalin lausun- toa >ivaadiilu eduskunnan anomuksen johdosta m arka-apu ra Hu: n inyöniämi- sesiä sanomalchtimiehille. Asia esiieiliin senaatissa t. k:n VI p. ja pääni senaatti anma anomuksen johdosta epäämän lausunnon. Senaauorit Saarikosn ja Nainesa- lo lienemät äänestäneet puoltaman lausunnon puolesta, johttiuu>.-uu uufli muut olimat sitä mieliä, eriä aiioiiius on ihyläiläivä. — «iwistys>valiokunta on ensi luk?- misessa cd. Torpan y.in. anoinusehdo- lutsen johdosta, lvaitka siitä poiketen, pääitänyl ehooitaa 100.0N0 mkn mää- rärahan kunnallisille pienlenlasien kouluille Muopetutsen kehillämlst.? Marten. Koulut tulisiioa: olemaan wäliasteena Dsi kunnes oppinielivolli- juuden wot.maan astuttua saadaan sen multainen «lempi tansanopcuts aikaan. Koulut tmMva: chöskenlelemääit joko tiinieinä tai stirrettämlnä, kiinteinä 36 wiikkoa wnodessa ja siirrelläminä kenessä padasta 12 wiikkoa Paikas- jaan. Opettajan ^palkaksi on «valioknn- ia chdottanul 400 mk. ehdolla, eitä kunta samalla suorittaa mähinlään 200 mk. Opettajan päteivyyseh.ona Äisi wähintään iylsimuotinen Pikku- koulujeminaarin kurssi. — Kalastuksentarkastajan manhem- man apulaisen wirkaa on hakenur f'.i. kandidaatti T. H. I ä r w i. — Sääntöjen lvahmistnkset. Se- naaA on puÄesiaan mah'oista- nut Suomen raulati^.äisyhoistylscn .hautausapurahaston sääntöjen muu- tokset. — Kansakoulujen oppikirjat. Kou luylihallitus on antanut luman käyt- tää kansäkoulunopertaja A. Kaniiisen toimittamaa »Äidinkielen Samaten on waramaanmittari A. E. Ahlbäck määräily halkomalla, torp- parinpojalle Janne Aatunpoika Kase AlatorilioumurhHritys- juttu. <Oinalta kirjeemvaihtajalia). tymaan chatsl antautmnall, hänen kanssaan luwattomaan yh eyleen/oiak- si lahjoilla ja lupauksilla cnaa'hänet jXiliiVfiut muutettuaan rakasiojaksren. Syi,nä imihaan ja murhaan oli »vastaa- jdla ije, että hän pelkäsi fantijaa, jcn- ka elämän oli torin ka.kevoutanut lahjoittamaan pois omaisuutensa, joten bön ei tulisi saamaankaan siitä loimo- maansa oisaa. Ja tätä estääkseen ryh' :y, hän muchasuunnineluihin. Näin ollen ja lmiitiaamalli mitä ennen on laannut ja miiä kantajun Pu.'»elia on esille tuotu, katsoo joteennäyie:yln, cttä »vastaaja on sekä u>e-'n ollu: lihal- lijcssa yhtcr/dessä Johanöscnin kanssa eitä mtyöskin boukutellur Hänet mur« haan, jonka Muoksi maatll ^vastaajalle ede?wastausta awi ori kone »ia ja mur- haan yllyttämisestä N-koslain 1!) luw. \ ? n, 5 Turoun 2 §:n ja 21 luxin 1 8: -t nmkaan, taikka, ellei oikeus irnS- ten luujloa wo'si häntö näiden lain Ahtain mukaan lanqeitaa, niin kuiten- fin 16 iutvun 19 §:n mukaan, keska llvasta^ja on myöntäntit t:e:än?en!ä J->banss'0nin mnrhahankk''s!a eikä <le nnslä ilmoittanut. Kontajan asiamies herra T e r >v c- n < n huomautettuaan kuinka wastaa- jan seliNjkset omat wärittttyjä ja patk- konsa pilÄmättömiä ja wii!a:tuaan en- !'siin lausuntoihinsa yhtln lyyaäjääii. ji jätti cfian lopullises'i tlllkiuaivaksi päätettÄväG. Vastaajan asiamies h^rra L r o c o- „ ! p e, kun ei ollut saanut iila>sun:i r tar. helmikuun 3 p:na Pideiys ,a polii,itut-!^,^--, Erehtyä laajoihin pönnikinoi- ^ kmnossa, jo-isa kuulusteltiin mastaa-^s,!^ ^ ^kkÄ>stä seuraa,va,n täi- ?oukiesia7o^sltan7'^ *"?♦ pöyMiyan oifeofn: to&in. -joMin hän ani-iisi lopuv,^» tout)e&)o wt^a-tiwna pitt |enttnaar. ifum myös. ettei <wasiaaja, zolle tutkin- w^ta!Äitinl!>en. ^ lainen E. Sawy eslltcilman suoietu- ^ sopussa se luettiin, tehnyt ,sitä ^^än pyyntöön oikeus .'uosiu.k.n. ivastaan mitään muistutukfla. XX ]Cita 'ieifkcisa, jotta, wastaasa ensin kielsi, hän I . Alatornion muchayritlHuttu dli 3:nnen 'ferrait tÄsiieltmvänä Alator nion käväisillä tlk. 21 p:nä. Aluksi kuuilusleltiin Wttäiän puo- scsta seiiseinää uuna todistajaa, jotka kumminiaan eimät tienneet mitään eri- iyijcsti me^illiseniyää. Mainittakoon ivaan, eitä To>dist. Hulda L i n d s t e n, Ka- rihaavon poslitouniston hoitaja, kertoi Johansisonin saaneen kirjeitä hynnn useiin, ainakin joka klLmas jopa j<lka j toinenkin Päilvä. ja oliwat u-seat nä walle ja hänen ^vaimollensa Ida Au->mä kajeet sainallaisella »vastaajan käsi- gusta Ka s ew ali e eroittamaan heidän illalla, j c'fa todistajalle oikeudessa viy, ostamionio maa-alueen Alieli ia Jda^wtriin. >/> nTinn^ n-> .m/i-ritÄtetmv ,rnnf. ostamansa maa-alueen Akseli ja Ida Salon omistamasta osuudesta Atau- nun taloa n:o 4 Hauhun kylässä Wir- tain pitäjässä. Jyväskylästä ja Keski-Snomesta. —• Nuorsuomalaisten Nuorten ka tettiin, ja olinvat ne »varustetut -ruot^ salaisella PMimerkillä. Todist. T. I e r n s t e d t ollut Pöy- täkirjurina tc>m>mikuun 6 p:nä pide- Msä lpckiisuu-tkinnossa, jossa kuulus- tebtiin lMasiaajaa. Vastaaja oli silloin hlymin hapuileima ja späwarma, muut teli sanojaan ja Peruutteli niitä war- sinkin heti kun hivomalsi, että hänen pu- hei taa n rmvetaan panemaan pöytäkir- jaan. Todist.. H. Malti n ollut pöylä- kirjurina Oulun läänin tvankilässa jculukuun 31 p:n illalla. Murhahank» leski- ja orpo kassa n johtokuntaan n el» keeieen sai was:aaja Johanssonin ryh- ^ jatsi muodeksi ensi toukokuun 1 p:slä watuksesta. Puoluekokousta yhdistyksen edustaja kokouksessa. v ^ijijsfiti »Soihtu oli runjassijällöi- tutTinnon kestäessä tunntls- jena ilmestynyt. Paitsi juoksemista asioista keskusteltiin »Hämäläisyydes- iä" tohlori Jalmari Finnen alusiuk- sen perusteella ja hymäksytttin alustus sellaisenaan. — Jäseniä oli kckoulsessa merraten runsaasti. »Nuorten" ^vappujuhla on eim sun- nuntaina. Lähemmin ensi numerossa. Suuri järlvenlaskuhanke. Castren Se Snellinanin Asianajotoi miston kautta owat insinööri Georg Holm Ää ne askella ja lilanoinisiaja Aksel Mollihan Laukaasta, Laukaan kunnan siihen wältuuliamiila, jättänee! keis. jenaatiiin anomuksen, että se määräisi Tie- 'ja Ivcsirakennusien yli- hallituksen toimittamaan täydellisen ti, kuten esim. hänen ja Johanssonin nmli!son ki rjci>vaihd.'n. Todisi. A. >W. Mel a r t kertoi ol- leensa nimisinies Möllerin kan^a pap- pilassa ja silloin loyiäne^nsä sieltä «sein koneellisen iuMmulsen siinä wesistös- vastaajalle eduVsi sä, johon 'kuutevot Liemestuore.! encir.»piiä fitia wahwgc>Nkaan. Mitään Kullsivesi, Saraamesi, Kuhna.no, Lep-! saiwtta!vaa umta eimät he tietäneet, pämesi y.m. nimiset jättvet, aina Päi-^iMasii La^ni'selle oli waan wa»iaaja jänteeseen asti. Sekä, jos hankkeesta Päätös jutussa. — Romva Jnnnclius vapautettu. K emistä, huhtik. 23 p:nä: Vii- kykamarista uunin 'luoia 'samallaisen inc yönä julistamassaan päätöksessään iihiettiorcn jKnfa Jcha»SM ritofunnonoitenS, rtlti ote oli fcttonnt fmt n . ä |clt t .. ä r0U . M wa?iaaian ouituifien mukaan peiukaa- 1 l pistä rahaa friiiiiffivän kirjeen ime n- >>uniuj.ius olit>» tehnyt itienm sWpaakzl tyään sinne muichayrityslä toimeenpa- ^aMtorikolscen. Myö-kään ei oireus meinaan. Nohanpuute!ta ci lvastaaja.katsonut murhayritykseen yllyitamlsiä todisia-an tänfi-kjcn mukaan cle N !'.e -!to :cennäytet »ilsi. Routva Junneiius heUi^äiin ^iVuiN, 1>llä kctitafaisft.^.a mapaalle jalalle. Etu- 0):öcunc*?v:t löytyi piirongin laatikosta. . .... . .. .... . johon waslaa.jalt^ M'«i an-aimct. se -/ween mat,elut to.d.sta,apalkar latmal telirahoja ja piirongin päältä askista Kruunun cvchingotiu hopearahoja. Tämän jäl.'teen knulusteliiin wa.s- taajan Pi?i)ii»östä wiiitä ennen kuul- tua todistajaa. Näitten todisttBsesia ei lÄjityt kumminkaan ielmille mitään, Ittä KM simMMikis. 15=H)uotio§ poika yrittänyt raiskata 5-wuotisen tytön. on uudelleen waliilu jäseniksi eroamis. muovissa olnvai jäsenet tuoiniokapitu» linasessori I. M. Tallgren yksimieli» iesti 271 äänellä, warapast?ri I. Hauwonen 243 ja warapastori St., 8. Hytönen 238 äänellä sekä tvarajäse» nekisi niinikään uudelleen «roamiswui^ ros?a> oleava johtokunnan toinen tvarS» jäsen, marapasiori K. E. Pettersson 233^ äänellä. Samana päiniänä toimitetussa ^as« san tiliniarkastajain tvaaiissa n> alit» liin tilin.arkaslasiksi Turun arkkihiip- Pakunnasia Huittisten kirkkoherra, läa- ninrmvasll Vilh. Lindstedt, Pottvooa hitppakunnasia Tampereen kirkkohev» ra, tuomiorovasti Wald. Valli js Kuopion hiippakunnasta Zkarttulat kirkkoherra lääninromasti Eero frip märinen sekä ZvaramieheM Turun ark» kihiippakunnasta Uudenkariebyn kitk» koherra K. W. Petrell. Ponvoon hiip» pakunnasia Helsingin pohjoisen ruo.^t, laisen seurakunnan kirkkcherra. ro- waslj Ludw. Bengelsdorss ja Kuopion hiippakunnasta Raahen ja Sälöisten kirkkoherra. tuomiokapituiinasessori Knut Durchman. Trlintarkaslus al- kaa tvasta ensi marraskuun 4 p:nä. T. t:n 19 p:nä tchtiin Porin maa- seurcktunnan Ruosniemen fr,lasia iur- ltuieltmva >siwcellij>t>ysrlkos. Mai.ritus- ja kylässä asmva muuan ti>ölnies — nimeä emme tahdo mainita — oh aa« muiella lähetiänys 5-wuotiaan pikku tyttösensä itsellisen Robert Sundszrenin aiunnosta ilainaamaan iyöniökärrnsä. Siellä 'kotona ollut poika, Bruno Vik- eron aiiaan'aaintsta ,varten, «un to- tällöin houkutellut hutösen .. . ..j,. .... ... > dietaja oli hitoinautianut, eitei kaiken huoneeseen luwaten hänelle knmakortie- on, eitä kaihien naiden zanvien ^ ior n>itfc lulla lysymyksecn mikään lau- ^ menirtjt ja tällöin iui atvtoero, kun molein>nat ?o oivat ^ - tulee kannattama, näiden järmien las- 'keminen eli tulmatveden pinnan alenta- minen suoritettaisiin lvaltion lustan- nuksella. lanonnt pyytäessään tämän kon,'rahti» romastina tulemaan pa.ppilaaa Piia- inään tuikintra, että siinä lutkiiucii» laisuudeöia ainoastaan hän saisi pn- hnt?, uintia ei kantaja, ja hän puhui- sitin niin, että kantaja saisi hälvetä. Kysymyksessä ckava hanke iönttäS ihania tmkmto pui p>deiiäm in amio- " ' ' ' ' ' ' i».:n V!NN tii = kaikkiaan 12 eri jänveä, ja tarkoiiuki na lutivamedenpintaa saatailsi alenne:u5si' ltnen luonnottoman tekonsa. ollut »vireillä jo useampia kymmeniä muosia, mutta syistä ja toisesta, on se jäänyt aina tähän asti. Toimottamas- ti hankkeesta nyt lopultakin tulee täy si tosi, sillä sen toteuttaminen on paik- kakunnan maanmtlselyksei elinehtoja, kysymyksessä ckemat meden niaimaamat rairtamaat, joita on yhteensä tuhansia hchtaaria, kun omat koko Keski-Tuo- men paraita viljelysmaita. syyttäjä Möller esini iii ten lääkä,rtn tcldistukM. josta kämi selmil- Poliistmtkinnossa ilmoitti voiko, le. että kaniajaii laama haaMa on nyt- Wilhelm lsynti>neensä 1695. temmin-parantunut, ettei ole ai- on käynyt kansäkoulua kolme luok- heulunut mitään termeydelle haitat:- iaa ^ o[Iut j fl)liem mi.n kotonaan p<Ä- sia seurauGa. sekä antoi ,itten nieluspaikan puutteessa. Kotonaan hän mäiitää saaneensa huonoa esimerk- l o P P n l a u, u n t o n i a. L-z manhemmal^a iMjeltään, minkä jossa hän katsoi todistajain kertomus wuoksi hän jo ^^me"nyt haluaa Päl sinä Mille kSyn-m. että wastaajan t.nS ,i ZL, Hewosivakuutus»ihtiön fin, e.iei häneltä ole pmmum;: til.ii- lui>kuulustclu^sa haluamansa Päästä - 'kasw-aiuslatlc)kieen. — Nuori rtkclli- on passitettu lääninivaiikilaan. — toimikunta anonut niille, sotka nuori soseurajärjestöjen edustajina ottamat osaa tuleivan kesäkuun 23—29 p::nä Eurassa pidettämään Suomen Nuori- son Liiton yleiseen kokoukseen. Hänen rikoksensa. Jatkoa. Hinen piirteensä olivat hyvin väsähtäneet, j« hän käänsi kas vonsa vaimoonsa päin, joka suru mielisellä katsoi häntä. — L&hemmistä seikoista en tah do puhua, sanoi hän sitten. — Olin Jumalan bylkäätnänä, kun suuren rikokset i tein. Sitten kun olan kärsinyt rangaistukseni, pää sen ehkä taasen rauhaani ja vai moni onneensa, sillä minä en tahdo hänen niin paljoa kärs.vän julman rikokseni takia. — Konsta: tiu! Kuinka paljon syvää surua ja epätoivoa piil kään tuossa huudah duksessa! Hänen miehensä tuli liikutetuksi ja hänen ajatuksensa tuntuivat hetkisekai saavan toisen muonan. LspsiparkaJ mumisi hän ja ojgngL kätensä häntä kohden. Mutta sitten mputiui hän t&asaD arkaraksi ja päättäväiseksi itsensä Viettekö minut nyt viran omauteo etoen? kysyi hän. — Joi — Sanomalehdet ti set" niminen lehli a>?laa toukok missä. «Pohjolan Hu Karihaaraan. Waitka mas eaja ties Johanssonin uhanneen tappaa kanta jan. ci hän kuiiewlaan ilmoitianui sitä k.^n.a'ialle eikä Zvtranomainile. päin- uusi isuomettarelainen nadoin kchoitii häntä yhen ja suun- Wii if. 1 p. ilmestyä Ke- at.teli ja jäljesti mwrhan. jonka yri- jyissä :yksen I. nilen loime.nvant iv:ime h-rn m KlrkoMswlraston leski- ja orpokassa. Wiime maaliskuun 30 p:nä Pide- Maaleissa kolmen jäsenen ja lch- sitten loime.npa'.'.: iv ii me den warajäsenen tvälitsemista warten niin teette, niin on vainulla vielä yhtä ja toista huolehdittavaa, jo hon mielelläni otan teidät todista jaksi. — Minull* ei ole valtakirjaa tei dän vangitsemiseksenne, — enkä uskalla ottaa sellaista vastuunulai- suutta itselleni. Mutta jos te kai kesta huolimatta pidätte kiinni väitteestänne, voin puhua asiasta esimiesteni kanssa. — Sen parempi, sanoi hän; — sillä vaikka jo useasti olen ajatel lut jättää itseni tuomioistuimelle, niin on minulla kuitenkin vielä paljon huolehtimista, ennenkuin jätän taloni ja ammattini toisia va hingoittamatta. Näkemiin! Silloin kun tarvitsette minua, olen käy tettävänänne. . Hän meni, ja nuori touva jäi edel leenkin polvistuneeseen asentoonsa lattialle. Täynnä osanottoa häntä kohtaan, huomautin hänelle, että ibmiset useinkin tunnustivat teh neensä rikoksia, joita eivät kuiten kaan milloinkaan olleet tehneet, ja että evsin toimitettaisiin perinpoh jainen tarkastus, ennenkuin hänet vangittaisiin. Hän kiitti minua, ja nousten verkkaan ylös lattialta, koetti hän rauhoittaa itseään sa noilla: — Olen jo kauan tuota odotta nut. — Jo useita kuukausia on mi nua kiusannut se »jatus, että hän tekisi tuollaisen hullun tunnustuk sen. En ole uskaltanut kysyä neu voa keneltäkään toiselta lääkäriltä, koska mieheni muuten on käyt täytynyt niinkuin pitääkin. Tur haan olen odottanut, että sika ja jokapäiväinen työ vaikuttaisi hi- neen parantavasti; hän on yhä vaan huonontunut, ja minä pelkään, ettei mikään voi häntä enää järkyttää siitä uskosta että hän on murhaaja — Minä luulen, että on viisainta antaa hänen edelleenkin pitää kiinni luulostaan. Jos hän on luulosairas, niin voi olla vaarallista, että tuo luulo häneltä riistetään. — Jos? toisti hän äänellä, jossa piili ihmettelyä ja pelkoa. — Voit teko siis silmänräpäystäkään olla siinä uskossa, että nän puhunut totta? — Hyvä rouva, vastasin minä sillä itsekkäisyydellä, jonka myö hemmin kokonaan omaksuin, —- mikä sai teidät parahtamaan tuolla tavalla, vähän sitä ennen kuin murha tuli tunnetuksi naapuria- tOBSft* Hän tuijotti minua, kalpeni ja alkoi Tapista, ei kuten nyt uskon, sen viittauksen vuoksi, joka sa noissani piili, vaan senvuoksi, että kz symykseni herätti hänessä uusia epäilyt siä. — Teinkö niin? kysyi hän, ja jatkoi sitten hänelle ominaisella avomielisyydellä: --_ Mitävarton koettaisin pettää teitä ja itseäni kin? Tosin parkasin, ennenkuin murha tuli tunnetuksi; mutta en senvuoksi, että olisin siitä mitään tietänyt, vaan senvuoksi, että äk kiä ja odottamatta näin mieheni edessäni, mieheni, jonka luulin ole van matkalla Pougukeepsi<}'en. Hän näytti niin kalpealta ja kummalli selta, että luulin ensin näkeväni edessäni vain hänen haamunpa. Multa hän solitti kohta tuionsi ai heutuneen siitä, etta hän oli pu donnut rautatievaunusta ja aivan- kuin ihmeen kautta pelastunut ju nan alta. Koetin juuri rauhoittaa häntä ja it r eäni, kun äkkiä kuu limme viereisestä talosta huudon: Murha! Murha! Säikähdys pilasi hänen hermonsa ja teki hänestä mielisairaan. Ensin syytti hän it seään murhasta vain unissaan, mut ta nyt hän tekee sen jo valveilla kin ollessaan. — Tapaako tohtori Zabitz tulla useinkin kotiinsa niin myöhäisellä — Wii ,purin Hotvioikeuden presiden« tivmirka. Finland" keno» hu« huna "saaneensa tietää, että. Buptum hotvioikeuden presidentiksi Kumlin» »vainajan jälkeen olisi ajateltu ent. jo» naatioria Julian Serlachiusta. Toinen huhn mamusee tälle fijalle tuleivan ent. lprokmaatiori B. §. Gr» tenfeltin. — Laiwaliike Phhäjänvcllä «Ifamit HöynMiva „Mallasn>esi 1" saapui torstaina Pälkäneellä Tampereelle tarkasi et:awaksi. Jäät ei'vä: enää teh» neet janotramaa haittaa. — T. T. — Vaasan laiivaliike «vattu. Maa» naifta i--.il:flnji saapui jäänmurtoja „?anl'.'o" Vaskiiuodon «ctatnaan sen jälkeen kun se enemmittä 'v^tmanpon» iiisiuksiiia oli murtautunut sen jäälau tan läpi. jcÄ wtelä sijaitsee paikal.oan ^ic'nhci.von luolla Puol-.'n maata was» taan. La!walitke Waaia.!a alkoi näin eli-ett siis p a? jo n ivarhatsemmin kuii» ed.llsiitä w.iosinz. Ktnnmenenä e- d'll'Ävuetcna cn laitvait^k-.' alkanut 'ef>ra.'tvina pä^v^nä: 1900 uufof. o p. 1901 toufef. p.. 1902 toufof. lö p.. 1903 huhtif. 23 p.. 19'M tot fof. 1 P.. 190.) toufof. 12 P.. 1001 ioufof. 1 p.. 1907 terfof. 3 p., 1903 toufof. 2 p. ia 1909 r:ufo'f. I^ptnä. — Äolrne haaksirikkoa. Haminaan saapuneen ivtrolatsen pernnajahdin miehet kertoivat, etlä jäät wiime päi- winä o'.vat puristaneet rilki kolme wi» rolaisia perunajahiia. jotka clvat PNr- kineet Tuomen rannikolle. Mden To» merin luona ja kaksi Suursaaren luo» na. Jahdit oivat painuneet perunalaZ- luteen pohjaan. Miehistöt oivat pelaK- tuneet. Toinen Euursaaren luona uponneista jahdeista oli niin suuri, eitä siinä oli 500 hl perunoita. — „The Nation" ja Englannin ul- koasiain ministeri sir Vdward ötei). T. f:it 16 p:nä ilme^tynees-sä ..The Nationin" numerossa cn julfa'5iuna otieita eräästä Suomesta Enffianttin saapuneesta y5sin>iskirje>eskä, iosia kir» joitla^a. „erns huomattawa natshenki» lö" itkee.selÄea Suomen nl/yiseslä vo» liiitisesta asemasta. Lchden toimitus cm liiaiänyt näin kunluwan huomau» luksen: »Suomesta saapuneet uu:is.'l eiwät ole htmiä'. me sanomme nr Ed» >warÄ Gre^le atwan suoraan, että tM« paamielinen Puofiue ei tule koskaaa an- tamaan hänelle anteeLsi, ellei hän puu» tn tähän europalaisten »vapautta uh» kaawaan »vaaraan". — Uusi puhelinjohto Kuopiosta Mikkeliin. Äsketläin owar rantalam» pilaiset tehneet Kuopion Teleioontyh- dis.lykselle ehdotuksen, että yhdistys myöntäisi muutamia ertkotlia etuja te» lejl-onilinjan rakentamiseksi Kuopiosta alkaen Suonenjoen kautta Pieksämäel» le. Tarkotus on saada telesooniyhteyl Mittelin kanssa, joka on sitäkin h el» pompi toteuttaa, 'kun Pieksämäeltä jo on puhelinlinja Mil?eltin. Kuop.on Telef. lchd. johtokunta Päättikin wiime maanantaina piiämässään kckonkiesia myöntyä rauialampilaisten anomuk- seen. Huomat:awa on. että linja lulce^ra» kennteiawatsi Kuopiosta saakka, nlla Suonenjoen nykvinen linja on si!st ficlson tftiylcifi), että puheleminen Mik- hetkellä? — Yöllä on sokealla vähemmän vaaroja kuin päivällä, vastasi hän. — Mieheni on monta kertaa yksin keskiyöllä löytänyt sairaansa, mutta nyt hänellä oli kuskinsa, Harry, mukanaan. — No, sittehän voimme kysyä Harrylta, menikö hänen herransa vieraiseen taloon vai ei. — Harry on jättänyt palveluk semme; miehelläni oa nyt toinen kuski. Muuten ei Harry — minun han ei tarvitse salata teiltä mitään ollut mieheni mukana kun hän tuli kotiin tuon» iltana. Jokin, josta en ole vielä selvää saanut, sai hei dät eroamaan toisistaan. — Milloin jätti Harry palvelut- 66HS& ? — En muista sitä enää tarkal leen; muutamia viikkoja tai ehkä *ain muutamia päiviä tuon kau hean yön jälkeen. — Ja missä on hän nyt? — En tiedä. Mutta mitä to hä nestä tahdotte? Kun ei hän kerran seurannut miestäni kotiin, ei hän myöskään voi kertoa mitään, jolla voisimme todistaa, että mieheni po tee vain sairaloista luulottelua. — Mutta hän voisi kuitenkin ehkft todistaa, että tohtori Zabitz lciiin jämän linjan kautta tuottat>l hankaluuksia. Samoin on päätetty ra» p-itoaorsensa jälkeen ollut täysin itsetietoinen; että hän — Vaiti 1 huusi hän k&skevästi. — Minä en usko, että hän ampui herra Hosbrouckin, en, vaikkapa näytettäisiin toteen, että hän on*aen tehnyt mielenhäiriössä. Kuinka oli»! hän Voinut tehdä mitään sellaista? Vain sellainen ihminen, jolla on hyvät silmät, voisi tunkeutua sul jettuun taloon ja ampua toisen pi meässä. — Vain sokea voi sen tehdä, huusi ääni avoimella ovelta. — Niiden, jotka luottavat näköönsä, pitää ennen kaikkea nähdä esi neensä, jos tahtovat saada sattu maan. Sokeat sitävastoin luottavat kuuloonsa, ja kun herra Hasbrouck puhui — — Oi! Eikö sitten kukaan voi estää häntä puhumasta tuolla ta valla! huudahti hänen vaimonsa täynnään epätoivoa. Jatk.