liiskins elokuun 2 p:nä N:s SS — lgio Kansallisuus kysymiksemme. Satakunnan Sanomat wal- heellisnntee» ja filmänkää»- täjätemppuihi» t«rwant«- maSsa. Satakunnan Sanomat on pitänyt tarpeellisena omasta puolestaan puut tua kirjotuksiini, jotka täSsä lehdessä, Uuden Suomettaren ja Eino Leinon mölisen, kansallisuuskysymyStSmme käsittelemän sananmaihdon johdosta, julkaisin. KirjotuksiSsani eräässä kohdassa simumennen koskettelin myös nuorsuomalaisen puolueen kieliohjel- maa lausuen sen yleisestä suunnasta muutaman sanan. Näiden parin kolmen rimin katsoi Satakunnan Sa nomat sisältämän aiheen kokonaisen eri kirjotuksen kyhäämiseen, jonka toiseksi otsikoksi oli asetettu sanat: »Suoranaisia «aiheita." Tuo lehden kirjotuS on sopusoin tuinen nimensä kanssa. Siinä yrite tään osaksi salata nuorsuomalaisten ohjelmaa, osaksi antaa tuolle ohjel malle sellainen leima, niinkuin se tärkeissä kohdissa sisältäisi suomiisi sen puolueen ohjelman mukaiset waa- timukset. On selmää, että noiden yritysten perusteena on täytynyt käyt tää Valheellisuuden oheSsa silmän kääntäjätemppuja, asiallista pohjaa kun kokonaan on puuttunut. Niinkuin nuorsuomalaiset ja heidän lehtensä yleensä, on Satakunnan Sa nomatkin asiallisuuden puutetta peit- tänyt höystäen kirjoitustaan minuun kohdistetuin moimasanoin ja häpeä- mättömin syytöksin. Ne käsittämät huomattaman osan tuoSta kyhäyk sestä ollen näin ollen todistuksena siitä, että lehden puheenalaisen kirjo tuksen tarkotuksena on ollut purkaa sisuaan minun Vaatimatonta henki- lääni kohtaan. Maikka häpeämättö- myyS minusta aina tuntuu Vasten mieliseltä, niin saatan sentäänkin toiselta puolen olla hymilläni lehden sisunpurkauksista, koskapa ne, todis taen, että „se koira kiljahtaa, johon kalikka kalahtaa", osottamat minun kosketelleen kohtiin, joiden peitossa pitämistä nuorsuomalaiset kaikin woi- min yrittämät ja joita he eiwät mi> tenkään soisi kansan oikein tietämän ja ymmärtämän. Satakunnan Sanomain yrityksen, selittää ohjelmaansa ja tehdä se pa remmaksi kuin se on, saattaisi oikeu tetulla syyllä torjua kehottamalla ku takin mertailemalla toisiinsa lukemaan suomalaisen puolueen ja nuorsuoma laisten kieliohjelmat sekä Satakun nassa julkaisemani kansallisuuskysy mistämme koskemat kirjotukset. Muu ta nyt ei ollenkaan tarmittaisi osotta- maan, että Satakunnan Sanomain alhaismieliset sisunpurkaukset omat mailla kaikkea asiallista aihetta ja pohjaa, joten näiden enempään tor jumiseen ei pitäisi makaman sanoma lehden palstoja käyttää. Mutta kos kapa Satakunnan Sanomat ilkeämie- lisyyden kannustamana ja moimatta kohota käsittämään makaman ja asi allisen sanomalehtimäittelyn peruseh toa, maatimusta asiallisen perusteen ja asiallisen esiintymisen Välttämättö myydestä, aiman marmaSti selittäisi lukijoilleen Vaikenemiseni siten, että muka olen jäänyt Vastauksen Velkaa, niin, riistääkseni lehdeltä tuon ilon, mastaan sille parilla sanalla, aiwan lyhyesti waan. Kirjotukseni se kohta, joka Sata kunnan Sanomat ensiksi saattoi ky nään tarttumaan oli seuraama. Tämän ruotsinmielistemme yhteis kuntaelämämme eri puolilla omaa man malta-aseman kukistaminen on ollut suomaisuuden liikkeen toisena suurena tarkotusperänä (toisena..suo malaisuuden symentäminen"), edelly tyksenä, jota ilman ei suomalaisuu den lopulliseen Voittoon saattaminen ole mahdollinen. Edellisen kanssa ei sopeudu tuo tunnettu nuorsuomalaisten kanta: ..suomi ylös, mutta ruotsi ei alaS!" Sen kanssa ei niinikään sopeudu nuorsuomalaisten kieliohjelma, jossa suomenkielen ja suomalaisen kulttuu rin edistäminen lainsäädäntö jz wal- tiotoimin hylätään ja joSsa pitkin matkaa puhutaan ruotsinmielistemme kieli- ja kulttuurioikeuksista hallinnon ja koulun aloilla sekä Valtion Varoja niiden turmaamiseksi myönnetään. Tämän kohdan johdosta sumaitsee Satakunnan Sanomat ensiksi Väittää, että olisin Valehdellut, kun lausuin että nuorsuomalaisten ohjelmassa hylätään suomenkielen ja suomalai sen kulttuurin edistäminen lainsää däntö- ja maltiotoimin. Mainitussa ohjelmassa sanotaan kumminkin otsakkeen »Puolueen ylei. nen kanta kieliasiassa", kohdalla seu raamasti: *) »Malli tse waksi simis- tysk teleksi suomen kieli ei moi päästä lainsäädäntö- ja maltiotoi min". Armostelkoon nyt lukin, olenko minä Valehdellut, kun simumennen mainitsin, että nuorsuomalaisten oh jelmassa hylätään suomenkielen ja suomalaisen kulttuurin edistäminen lainsäädäntö- ja hallinto-toimin K an kerran puolueen yleinen kanta sisältää yllä esitetyn periaatteen, niin ei kai ole mahdollista eikä oikeutettu akaan olettaa, että ohjelman yksityis kohdissa tahdottaisiin saamutettamaksi jotain sellaista, joka periaatteessa kat sotaan mahdottomaksi. Satakunnan Sanomain syytös Valehtelemisesta kumaa sekin näin ollen mainiosti sitä totuuden mitta puuta, jonka surullisesta käyttämisestä tuon lehden toimitus on riittämäSti tunnettu. Enemmän kuin naurettawan wai kutuksen tekee, kun lehti yrittää tuon puolueensa yleisessä ohjelmassa lau- sutun periaattem sotkea saman ohjel man toisessa kohdassa esiintymään Vaatimukseen suomenkielen saattami sesta «duSkunnallisen lainsäädännön kautta Viralliseksi pääkie leksi. Sellaisen Vaatimuksen tuo ohjelma kyllä sisältää. Mutta hy- mällä syyllä saattaa kysyä: mikä armo oikeastaan on käsitteellä Virallinen pääkieli? Sisältääkö se nyt jon kun sellaisen yleispäteivän oikean, jonka ulkopuolella ei enään mitään parempaa ole? Ei ainakaan minus ta. Toiseksi minä en tuossa koh dassa, joSsa ohimennen nuorsuoma laisten ohjelmaa koskettelin, mainin nut mitään sen Vaatimuksista tuo hon Viralliseen pääkie leen nähden. Minä en siis siihen nähden puhu nut totta enkä «aletta. Satakunnan Sanomat mainitsee minun tehneen jälkimäistä. Armostelkoon nyt taaS kukin, onko Satakunnan Sanomat, sanoessaan minun Valehdelleen, itse Valehdellut, maiko e». Kuinka heikko tämä Virallisen pää kielen Vaatimus muuten on, seliviää jo niiStä monista myönnytyksistä, joita heidän ohjelmassaan ruotsin mielisille tehdään. Niistä ei nyt kumminkaan tällä kertaa. Tämän jälkeen lehti Väittää, että olen esittänyt suomalaisen puolueen ohjelman Vastakohtana nuorsuoma laisten ohjelmalle. Sitäkään en kir- Lotuksessani tehnyt. Sanoin maan suomalaisen puolueen ohjelman kieli asiassa selmäksi ja Varmoihin käy tännöllisiin päämääriin tähtSSmäksi. Aiman Vastakohdaksi tälle en olisi Voinutkaan nuorsuomalaisten kieli ohjelmaa asettaa, sillä maaditaanhan siinäkin jotain. Mutta kuinka pal jon, se on eri asia. Satakunnan Sanomat Vetää esiin osan näistä Vaatimuksista samalla kuin syyttää minua. Kuullun toöktsjs Kirjoittanut Felir Lilla. (Suomennos »Satakunnalle"). I. Lontoo on aina ollut helmi- ja jalokimikaupan pääpaikkoja. Niin on nyt, ja niin oli muonna 1789, joSsa ajankohdassa tämä kertomus liikkuu. Tuon englantilaisen pääkaupungin kaikkein huomatuimpia jalokimikaup- piaita oli silloin jumeliseppä Richard Willis, joka asui upeassa talossa erään kaupungin Vilkkaimman liike kadun Varrella. Hymän ymmärryk sensä ja liikeneronsa kautta oli hän tullut hymin rikkaaksi mieheksi. Ker rottiin Cityssä, että hänellä oli Va roja satatuhatta puntaa, jos ei enem mänkin. Hän oli noin ViifikymmenmuotiaS mies, onnellisissa naimisissa ja oli hänellä kaksi tytärtä, joista toinen jo oli rikkaan asianajajan puolisona, mutta nuorempi, Beatrice, eleli Vielä wanhempainsa kodissa. Tähän mal keatukkaiseen, sinisilmäiseen kannotta reen oli isää kirjanpitäjä, nuori mies, nimeltään Olimer Roberts, kuoletta maSti rakastunut. Ja Beatrice waS- Harmennus nuorsuomalaisten ohjel massa. Maikka nuorsuomalaisten yliopis ton suomalaistuttamisohjelmaSta en kirjotuksiSsani halaistua sanaa mai ninnut, Väittää Satakunnan Sano mat yhtä kaikki minun esittäneen asi oita siten, niinkuin nuorsuomalaiset eimät ollenkaan Vaatisi yli opiston suomalaistuttamiSta. KoSka siitä kerran en mitään maininnut, en luonnollisestikaan Voinut edellämai- nitulla tamalla asioita esittää. Paitsi yliopistoon nähden, puolus taa ja kaunistelee Satakunnan Sa nomat samassa yhteydessä puolueensa kantaa ruotsalaisten koulujen ylläpi tämiseen ja maltionamnstukseen näh den suomalaisilla paikkakunnilla. Kaiken mahdollisen Väärinkäsityksen ja epäselmyyden poistamiseksi, esitän täSsä perätysten suomalaisen puolu een ja nuorsuomalaisten ohjelmoin Vaatimukset näihin yliopiston suoma- laiStuttamiseen ja ruotsalaisten kou lujen ylläpitämiseen nähden suoma laisilla paikkakunnilla. Nämä maatimukset omat: Suomalaisen puolueen: yliopis toon nähden: »Maan yliopistossa ja muissa korkeakouluissa suomenkielellä". Ruotsalaisiin koului hin nähden suomalaisilla paikkakun nilla: »Suomenkielisillä paikkakunnilla ei maltio saa Voimassa pitää eikä kan nattaa muita kuin suomenkielisiä oppilaitoksia". Nuorsuomalaisen puolueen: yli opistoon nähden: »Yliopistossa, polyteknillisessa opis tossa ja muissa korkeakouluissa omat kieliolot järjeStettäVät sille kannalle, että suomenkielisen simiStyksen oikeus ja suomenkielisten opiskelijain tarrve tulee täydellisesti tyydytetyksi, ja on siis suomi niissä tulema opetuksen pääkieleksi. Kaikissa Vakinai sesti edustetuissa aineissa on ehdot tomasti annettama suomenkielistä opetusta". Kouluihin nähden: »Suo menkielisillä lapsilla tulee olla tilai suus, milloin riittämä määrä oppi laita ilmottautuu, sellaisissa kunnissa, missä ruotsi on enemmistön kielenä, saada kansakouluopetuSta äidinkielel lään ja päinmaStoin. (Siis ruotsin kielisiksi ilmottautuneiden lasten suo- menkielisillä paikkakunnilla ruotsiksi.) Oppikouluille annetaan Valtionapua ainoastaan siinä tapauksessa, että niissä on riittämä määrä koulun luonnolliselta alueelta kotoisin olemia oppilaita, joiden äidinkielenä on kou- lunopetuskieli". Täten olen nyt asettanut kysymyk- senalaiset ohjelmain kohdat mastak- kain. Niinkuin jokainen huomaa, Vaatii suomalainen puolue, että yliopistossa ja muissa korkeakouluissa tulee kaiken julkisen opetuksen tapahtua suomeksi. Nuorsuomalainen puolue maatii, että kaikissa Vakinaisesti edustetuissa aineissa on annettama suomenkielis tä opetusta jz että suomi on tulema opetuksen pääkieleksi. Matta tämän mukaan tulee ruotsi säilymään opetuksen toisena kielenä (kolmatta kieltä ei kai tarkotettane). Montako luentoa pidetään suomeksi ja montako ruotsiksi, siitä ei ohjel- massa määrätä eikä muutenkaan tar kemmin selitetä, minkäläisen pääkie len aseman suomi tulisi saamaan. Kouluihin nähden maatii suoma lainen puolue, että Valtio ei saa ylläpitää eikä kannattaa muita kuin suomenkielisiä kouluja. Nuorsuomalainen puolue on mal- mis ojentamaan maltion auttaman käden ruotsinkielisille kouluille missä tahansa, kunhan niissä maan on koulun luonnolliselta alueelta riittä- mäkst määräksi katsot!u luku oppilai ta, jotka omat ilmottaneet äidinkie lekseen ruotsin. (Muun kieliset kou lut eimät kai tulle kysymykseen, maikka heidän ohjelmansa niinkin saattaisi ymmärtää). Siis esim. Porin ruotsinkielisen yhteiskoulun tulee aina saada maltion kannatusta niin kauan, kuin sen tuon tasi kaikesta sydämestään hänen tun teisiinsa. Mutta onnettomuudeksi hänellä ei ollut mitään omaisuutta eikä toimoa sellaista saadakaan, ei perinnön kautta eikä milläkään muullakaan tamalla, ja tämä näytti muodostuman ylipää semättömäksi esteeksi nuorten touveille. Hän rohkeni kuitenkin puhua rakkau destaan esimiehellensä, mutta tämä oli hetkisen ajateltuaan pudistanut päätään ja sanonut: rakaS Roberts, sekä maimoni että minä olemme kyllä huomanneet sen, joSta nyt kerrotte, mutta huolimatta siitä, että olette hymin kelmollinen apulainen, en woi kuitenkaan kehottaa teitä pitämään niin korkealentoisia toimomuksia. En nenkuin moin suostua tekemään teidät mämykseni ja samalla tietysti liike kumppanikseni, täytyy minun saada nähdä joku näyte siitä, että te Voitte toimittaa jotakin erikoisen kelmollista liikkeemme hymäksi. Jos Voitte pon nistamalla aimojanne löytää oikein tuottamaa tai edullista liikkeellemme, — niin niin, silloin Voimme ehkä keskustella asiasta. Kaikesta toi- mosta ei teidän tarmitse silti luopua, kuka tietää — se joka Voittaa aikaa, Voittaa kaikki, niinkuin sanotaan. Tämä hymäntahtoinen ja kaikissa tapauksissa ystämällinen neuivo Vai kutti kaikkea muuta kuin rohkaisemasi! nuoreen mieheen. Mistä hän saisi tuottaman aatteen, ja kuka tietää, miellyttäisikö se jalokimikauppiasta? Hänestä tuntui, että jalokimikaup- piaan ehdotus oli main lempeässä muodossa annettu kielto, mutta hän ei kuitenkaan tahtonut luopua kai kesta toimosta. »Mr Willis on ehkä oikeassa", ajat teli hän, „se joka moittaa aikaa, moit- taa kaikki. Kunhan se maan sopisi rakkaalle Beatricelleni ja minulle!" Mr Miliisin kallisarvoinen jalo kiwi- ja helmimaraSto oli hymin ja kaikesta päättäen Varmasti talletet tuna rautakaapiSsa. Rautakiskot ikku noin edessä ja rautaomet näyttimät woiwan uhmata jokaista yöllistä murto maraSta. Mutta kuitenkin oli murtauduttu sisään yöllä heti sen päimän jälkeen kun Olimer Robertsilla oli ollut tuo tärkeä keskustelu esimiehensä kanSsa, ja Varkaus huomattiin maSta seuraa mana aamuna. Onneksi olimat Viekkaat Varkaat saaneet wain yhden noista kolmesta jalokimikaapiSta auki, toiset lukot oli mat olleet heille liian Vaikeita, ja taaS onneksi, tuossa kaapissa oli ollut wain Vähemmän armokkaita kimiä. Mutta kuitenkin nousi «arastettujen kimien armo noin kolmeen tuhanteen sterlingipuntaan, siis noin seitsemään- kymmeneenmiiteentuhanteen markkaan. Asta ilmotettiin poliisille, ja po liisipäällikkö, JameS Ferguson, riensi kiireisesti paikalle kahden poliisimie nollisella alueella, Porissa ja sen ympäristöllä, on siksi monta sellaista «anhinta, jotka haluamat kasmattaa lapsensa ruotsinkielisen simistyksen omistamiseen, että oppilaiden luku täyttää ainakin alimman hymäksyt- tämän määrän. Muuta ruotsinmie liset, nuo useassa tapauksessa parem min suomea kuin ruotsia taitamat kansallisuutensa luopiot, eimät pyydä- kään. Hymät nuorsuomalaiset! Sellai nen on ohjelmanne. Enpä olisi luul lut teidän miitsimän itse metää sitä esille. Nuorsuomalaisten ohjelmassa tun tuu muuten se sama puolinaisuus, kaksimielisyys ja ristiriitaisuus, jotka kaikissa asioissa omat leimanneet sa man puolueen esiintymisen. Tuo hämäryys ja kaksimielisyys Vaikutta mat, että ei ole helppoa aiman tar kalleen heidän Vaatimuksiaan määri tellä. Toiselta puolen auttaa se nuorsuomalaisia kokoomaan yhtey teensä mitä kirjaminta joukkoa: suo malaisia talonpoikia, ruotsia puhu maa herrasmäkeä, «Suomalaisen Kansan" pääskysiä y. m. Siihen nähden on puolue lukumääränsä kasmattamiseksi osannut kylläkin eduk seen käyttää tunnuslausettaan ja johtamaa periaatettaan »suomi ylös, mutta ruotsi ei alas!" Tämän tunnustuksen moi puolu eelle lausua. Mutta kohtuutonta on Vaatia, että sellaisella puolueella tun nustettaisiin oleman selmät ja Var mat periaatteet kansamme suuressa elinkysymyksessä, kansallisuuskysy- myksessämme. Satakunnan Sanomain asiaa kos- kettelema perjantaillinen kirjotuS on suorastaan järjetöntä sekamelskaa. Muulla tamalla ei saata sitä armos- tella, kun ottaa huomioon, että se lienee tarkotettu edustamaan nuorsuo malaisten kantaa kansallisuuSkysy- mykseSsämme, sananmaihdossa, joka on käsitellyt suomalaisen puolueen ja nuorsuomalaisten mainitussa asiassa omaamaa erilaista pohjaa ja lähtö kohtaa ja niistä johtumia erilaisia maatimuksia. Mitä sisältää tämä Satakunnan Sanomain toinen kirjotuS! Siinä puhutaan Shakespeareen werrattawista näytelmänkirjottajista, lääkäreistä, joiden kuolemanrangais tuksen uhalla tulee kelsiä lääkkeitä, maista, jotka kasmamat ilman lan taa, keinosta, jolla saadaan kuiman aikana maat ilman taimaan sadetta helposti kastelluksi, senaatin määrä yksistä linjaalirattaiden Valmistumi sesta tunnissa y. m. s., lehden mu- kaan, ..kulttuuriennätykststS". Edellisen tapaisilla järjetlömyyk- sillä lehti innostuneena yrittää to distaa, että kulttuuria ei ivoida lain säädäntö- ja maltiotoimin edistää! Ja kumminkin ilkeää se samassa kirjotuksessa, joSsa se voin käsittelee lannattomien peltojen ja livjaali- rataskulttuurio, puolen palstan pi tuudelta sättiä minua typeryydestä!! Tämmöinen lehden kyky on mar- mastilin linjaalirataskulttuurin yksi ennätys. Edellämiittaamani järjettömyydet on lehti kirjotuksessaan merkinnyt mastaukseksi minulle tekemäänsä ky symykseen, millä tamalla suomalaista kulttuuria lainsäädäntö- jz maltiotoi min edistetään? Maikka kysymys onkin tehty noin perin koomillisessa yhteydessä, mastaan siihen sentään. Suomenkielistä ja samalla tieten kin suomalaista kulttuuria, esim. edistettäisiin marmimmin siten, eitä maamme ainoa yliopisto muutetaan suomenkieliseksi jz siis täysin suoma laiseksi. Sen toimenpiteen moikutus suomenkielisen kulttuurin kohottami seksi olisi mitä suuriarmoisin. Ajan Vieriessä kasmattaisi yliopistomme silloin nykyistä paljon suuremman määrän kulttuurityön tekijöitä, joiden toimintaa kansalliset periaatteet in nostaisi ja ohjaisi. Ennen pitkää koituisi täStä merraton etu suomalai selle kulttuuritoiminnalle yhteiskunta elämämme eri puolilla. hen kera, mutta huolimatta kaikesta tarkkuudestaan, eimät he moineet kek siä mitään jälkiä. Oli selmää, että oltiin tekemisissä hymin järjestetyn maraSjoukkueen kanssa. Poliisipäällikkö kohautti olkapäi tään. — TäStä näyttää tuleman hymin »vaikeasti selmitettämä asia, sanoi hän, — me teemme tietysti parhaam me, mutta en tahdo salata teiltä, että se näyttää hymin toimottomalta. — Mutta Varkaat koettamat luon nollisesti myydä saaliinsa, sanoi Mll S, — sillä tamalla ehkä saisi heidät kiinni. — Meidän lontoolaiset «arkaam me omat hymin «aromaisia, sanoi poliisipäällikkö, — heillä on tamalli- sesti hymin taitamia kauppiaita Vä littäjinä. MaraStettuja helmiä ja ja- lokimiä ei tamallisesti myydä täällä Lontoossa ja tuskinpa koko Englan nissakaan. Niitä koetetaan luulta- masti saada kuljetetuiksi ulkomaille ja myydyiksi Amsterdamissa. Pariisissa tai Hamburgissa. Olimer Roberts sekaantui nyt kes kusteluun. — Minä luulen tietämäni erään keinon, sir. Maltaisiin julaiSta luet telo kadotetuista helmistä ja jalo- kimiStä enimmän luetuissa sanoma lehdissä. Moitaisiin ilmottaa kalleuk sien armo ja lumata palkinto sille, joka woi antaa tietoja niistä. Toimon, että herrat Satakunnan Sanomain kirjottajat edeS suunnil leen tämän ymmärtämät, niin «ähän edellytyksiä kuin heillä siihen kaikesta päättäen onkin. Mitä tulee kulttuuriennätyksiin taloudellisen elämän aloilla, niin kyllä niiden saamuttamista niinikään Voidaan lainsäädäntö- ja maltiotoi min edistää. Esimerkiksi: myöntä mällä aineellista amustusta ja eri koisia helpotuksia ja etuja teollisuus- liikkeen ja teknillisen toiminnan har- jottajille. Sillä, hymät Satakunnan Sanomain kirjottajat, kyllä esim. mainitsemanne maltion kirjallisuuden, taiteen ja työtaidon kehittämiseen nähden harjottama apurahoin jako on maltiotoimintaa. Sitä ei Sata kunnan Sanomainkean tarivitse epäillä. Muuten lehti koko ajan puhuu kulttuurin luomisesta, kun minä taas olen puhunut kulttuurin edis tämisestä. KoSka lehti siinäkin siis Valehtelee, oikaisen sen täten. Satakunnan Sanomat on näissä kummassakin kyhäyksessään puhunut ainoastaan kirlotusteni jostain yksi tyiskohdista, toisessa nimenomattain yhden ainoan käyttämäni sanan, kulttuuri-sanan perustuksella, ladellen sen johdosta, niinkuin olen osoitan»?, harminaisen kömpelöä hassutusta. Lehti ei ole siis yrittänytkään koskea puheenaolleen kysymyksen yti- meen. Sekin on omansa osottamaan nuorsuomalaisten heikkoa kantaa kan- sallisuuskysymyksessämme ja samalla myös sitä, että lehti ei minun kirjoi tuksissani ole moinut löytää mitään sellaista, jota se olisi moinut asialli sesti käydä Vastustamaan. Tästä kai saaneekin selityksensä se harminaisen sättimä kirjotustapa, jota mainittu lehti minun kirjotuksiini ja minuun nähden on käyttänyt. H. P. MiZMÄs. KenraalikuVernööri ja raulatietvirkamiesten wiranhakuketpoisuus. Kenraalikumernööri on lähettänyt senaatille seuraaman kirjelmän: Tarkastaessani senaatin huhtik. 19 p:nä 1909 antamaa Suomen rauta- tiehallinnon ohjesääntöä en ole moi nut olla kiinnittämättä huomiotani siihen seikkaan, e.tä tämän ohjesään nön 59 §:ään on somitettu koko jouk ko maatimuksia niiden henkilöiden pätemyyden suhteen, jotka pyrkimät w!rkaan maltion rautateillä. Ottaen huomioon, että nämät hen- löt moimassa olemien asetusten mu kaan nimittää mirkaan senaatti Suo men kenraalikumernöörin suostumuk sella, minä omasta puolestani en moi tunnustaa oikeaksi, että itsemääräyk- siä mainittujen henkilöiden pätemyy- destä möisi senaatti yksin antaa ilman maan y'immän hallintomiehen ennak kosuostumusta. Tähän katsoen pyydän senaattia ottamaan uudelleen tarkaskettamakseen yllämainittujen henkilöiden pätemyyttä kcskemat määräykset sekä sitten ilmot- tamaan minulle tuloksesta. — H. M. Keisari palannut Pietarhvtviin. Pietari, elok. 1 p:nä. H. M. Keisari ja Keisarinna omat korkeine lapsineen humilanva Aleksandrialla palanneet Pietarhc- miin. — MiniSteri«e«w»sto ja Snomen asiat. Kenraalikumer nööri on jättänyt ministerineumoStolle Suomen smiotln esitykset 34,500 mkan myöntämisestä Arljärmen kun nalle tilattoman mäestön lainarahas tosta: marojen myöntämisestä Heino lan naisseminaaria marten; marojen — Se on hymin käytetty keino, joka tässä tapauksessa ei auttaisi Vä hääkään, sanoi poliisipäällikkö — ja sitäpaitsi hintaluettelo olla Varkaille apuna heidän määrätessään, mitä ottamat »välittäjiltä, ja he saisimat senkautta suuremman moiton kuin moisimat muuten odottaakaan. — Mutta minä tarkotin jotain muuta hintaluettelolla, sir. Te tie dätte, että on olemassa laki, joka suo jelee, mieläpä palkitseekin sitä maras- tai ryömärijoukkueen jäseniä, joka esiintyy kruununtodiStajana tomerei- tansa ja kanSsarikoksellisiansa mas taan ja auttaa heidän kiinnisaamis tansa. Löytyi todellakin sellainen laki ja se oli annettu siihen aikaan, kun mar- kaudet ja ryömäykset kuuluimat päi- mäjärjeStykseen. Sitä oli käytetty noita n. k. ..maantieritareita" maS- taan, ja se oli aikojen kuluessa mai- kuttanut, että ryömärijoukkojen jäse net tunsimat itsensä epämarmoiksi. Jos saaliinjaossa syntyi eripurai- suutta, tai tomerit riitaantuimat, niin että heikompi tunsi itsensä syrjäyte- tyksi, moi hän kostaa ilmottautumalla kruununtodistajaksi. Mutta usein se ei tapahtunut. — Moihan sitä koettaa, mutta pal joa minä en siitä toimo, tuumi Fer guson. — Te ette ole ymmärtänyt minua oikein, herra poliisipäällikkö, sanoi Mm k 8«>iM AlmmMoimisio Turusf:'. Eerikinkatu S. Puh, 484, Omistajat-. Homioileudennotario Wäinö Kiwi ja Homioikeuden- i Taarnijoki. kanslisti Santeri myöntämisestä teknillisen korkeakoulun laboratorion tarpeisiin, ja esityksen marojen myöntämisestä Tampereen uutta yleistä sairaalaa marten. Samoin on jätetty ministerineu mostolle senaatin lunsunto eduskun nan mostaukseSta arm. esitykseen yksityispankkien, säästöpankkien, palo- makuutus- ja keskinäisten paloapuyh- tiöiden ajoittaisesta merottamisesto sekä kirjemaihto keisarikunnan säästö kassojen ja Suomen postisähkölennä- tinsäästökassojen mälillä säästöön- panoja koskemasta kysymyksestä. — Uudenmaanläänin k«wer- »SSri «imitetty. Uudenmaanlää nin kumernööriksi on nimitetty maltio- neumos Eugras Nyman. - Rajankätznti Gnome» ja Olonetsin k»«ernemeutin wä- lilla. Senaatin m. 1340 antaman ohjeen mukaan on m. m. raja Suo men ja Olonetsin (Aunuksen) kumer- nementin mälillä joka kymmenes muosi uudelleen amattama. Miimeinen ra jankäynti, jonka piti tapahtua m. 1900, siirtyi muoteen 1901. Tämän muoden rajakäynti aletaan elokuun 1 päimänä rajan eteläisestä päästä Laatokan rannalta. Rajan käynnin toimittamat maanmittarit P. Ekblom Kuopion läZnin ja Jemremom Olonetsin kumernementin puolesta. Tulkkina toimii Miipurin lääninhal lituksen ylim. kanslisti Pekka Inki nen. M? >>, M, Pori» radon jSrjestcht. Rautatiehallitnkse» määrää- isät snnret mnntokset. — Henkilbknntaa tnutnloaSti vähennetään. Kuten muistettanee asetti Rauta tiehallitus miime talmena komiteon tark,§tomaan Valtionrautateiden ase ma- ja junahenkilötuntain työtä tri asemilla sekä määrittelemään asemilla esiintymien töiden suorittamiseen tar- mittinvan henkilökunnan lukumäärän. Komitea alkoi tarkastustyönsä miime joulukuussa Porin radalla ja tarkas tuksen päätyttyä jätti lausunnon tu loksista Rautatiehallitukselle. Tämän lau'unron perusteella on Rautatie- hallitus nyttemmin määrännyt seu- rc awat muutokset Vähennykset teh- tärviksi Porin radan asemien henkilö kuntain suhteen: Mäntyluoto. TelegrostStin »virka muutetaan toisen kirjurin Miraksi, 2 ylimääräistä asemamiestä ja asemalla aikaisemmin 8 kuukauden aikana toi minut telegrofisti poistetaan. Piblama. Asema on esitetty ko konaan lokkautettamaksi. Kun esityk seen saadaan asianmukainen suostu mus, t>Uee asemalta mopaaksi asema päällikkö, telegrafisti ja asemamies. Pori. Henkilökunnasta mähenne- tään 2 maihds- ja 2 asemamiestä. Haistila. Vähennetään telegrafisti ja csemamieS. Nakkila. Toinen kirjuri ja asema mies. Harjavalta. Toinen kirjuri ja asemamies. Peipohja. Asenamies sekä ase malla aikaisemmin 7 kk. aikcna ollut teleqrafiSttn toimi. Kokemäki. T?legr.nis!i, Riste. Esiietty lakkautettamaksn mapaaksi jäämät asemapäällikkö, töi ne, kirjuri ja astmamies. Kyttälä. Asema on jo miime muo den lopussa määrätty lakkautettamalsi ja pidettämäkst liikenteelle amoinna tähdellisenä asemana ainoastaan 7 kuukauden aikana. Liikennettä ase malla mainittuina 7 kuukautena hoi- nuori mies innokkaasti. Kolmentuhan nen punnan asemasta möisi kalleuk sien armoksi merkitä kolmekymmentä tuhatta puntaa ja mainita erityisesti, että kaimakaan sangen armokkaita safiireja, rubiineja ja smaragdeja. Seurauksena siitä olisi, että markaot alkamat epäillä toisiansa ja luulemat tulleensa hämiölle saaliinjaossa. Moi- sihan silloin sattua, että joku heistä raimoissaan ilmottautuisi kruunun- todistajaksi. Mutta joS ei näinkään tapahtuisi moisimat he kuitenkin rii dellessään unohtaa maromaisuutensa ja puhua liian komaa asiasta, ja silloin möisi joku palkintoa haluama tai malepukuinen poliisi kuulla kes kustelun ja siten saataisiin sama tulos. — Sepä oli erinomaisen terämästi keksitty, sanoi poliisipäällikkö, — sii täpä moi sanoa, että miehellä on pää oikealla paikalla! ^ Niin minustakin, sanoi jalo- kimikauppias. — Rakas Roberts, jos tämä onnistuu, olen minä pitämä sitä todistuksena siitä erinomaisesta taitamuudesta, jota eilen Vaadin teiltä. Silloin ei ehkä tarmitse mii- pyä niin kauan, ennenkuin saatte nähdä, että joka moittaa aikaa Voit taa kaikki. — Miipymättä tehtiin sellainen luet telo jalvkimistä, ja seuraamana päi mänä se oli nöhtämZnä kaikissa Lon toon enimmän leminneissä sanoma lehdissä. taa siksi ajaksi otettu asemapäällikkö ja asemamies. Muoden ympäri on täällä palmeluksessa ainoastaan yksi Vaihdemies. Kaumatsa. Mähennetään toinen kirjuri. Kiikka. Toinen kirjurin mirka muu tetaan telegraMin miraksi. Heinoo. Esitetty lakkautettamalsi ja vapaaksi jäämät asemapäällikkö, telegrafisti ja asemamies. Siuro. Asemalla on jo pitemmän ajan ollut erityinen päimystyskone suorittamassa «aununmaihtoa muo den ympäri. Mutta kun maunun- lastillikenne Siurosta talmisaikaan on pienempi kuin kesällä, on komitea pitänyt mahdollisena, että maihtotyöt tällöin Voidaan suorittaa pitämättä asemalla erityistä päimystyskonetta. Ehdotuksen on Rautatiehallitus hy- mäksynyt ja pidetään Siurossa maSi - edes päimystyskonetta ynnä Vaihto töihin tarpeellista miehistöä (l kon duktööri ja 2 jarrumiestä> ainoas taan 7 kk. aikana. Muotuinen säästö, mikä yllämaini tuista henkilökunnan »vähennyksestä Porin radalla aiheutuu, on laskettu nouseman Smk. 45,666. Tämä määrä mähenee kuitenkin kahden linjatelegra- nStin palkalla, joika komitea on eh dottanut asetettamuksi asemapäälliköi- den yhteiseksi apulaiseksi Haistila», Nakkilun ja Harjamallan selä Kau- matsan ja Kokemäen asemilla. Mämainitun henkilökunnan Vä hentämisen on tehnyt mahdolliseksi pääasiallisesti se seikka, että Porin radalta äskettäin mähennettiin yksi matkustajajuna kumpaankaan suun taan Tampereen ja Porin mäliltä. MZHentäminen pannaan toimeen mä- hitellen, sikäli kuin Vastaamia paik koja ilmaantuu muilla asemilla. Laskelmat henkilökunnan mähentä miscstä omat tehdyt sillä edellytyk sellä, että Porin radan aikataulu mast edeskin pysyy jokseenkin saman laisena kuin se nykyään on, sillä myö hemmin ja aikaisemmin kulkemat ju nat tietysti aiheuttamat henkilökun nalle pitempiä palmelusmuoroja ja siis maatisi sen lukumäärän entiselleen asettamista. Lääkärit. Prosessori I. W. Hjelmman ja Hammo-Mäkän Ä. Sandlund omat kotiutuneet sekä alka-eet sairaiden Vastaanoton. — Rantatiet. Lukuisat Koke mäen kuntalaiset omat anoneet senaa. tilta, että rautatiehallituksen esitys Risteen aseman lakkauttamisesta hy lättäisiin. — Pori» tnllita«ari on lää- ninkonttoriin heinäkuun kuluessa lä hettänyt 106,000 mk. yleisiä maltio- maroja, tehden mastaama summa miime muonna l0l,000 mk. Muoden alusta ho'näkuun loppuun on lähetetty 530,500 mk.: miime muonna samaan aikaan 447,-'>00 mk. — Konsnlit. Täkäläisen Saksan konsulin F. (5. Köhlerin tehtämiä on hm en 6 miikon loma-ajallaan mää rätty ho'tamaan hva R> Kolhaase. — ZVarariktoafioita. Toinen esiinhuuto oli eilen kirjakauppias G. Roneliuksen mararikossa. Tuomio julistetaan syysk. 19 p:nä. — Elinkeino-oilendet. Kala kauppias I. H. Hanelius ilmoitti ei len luopumansa kauppa-oikeuksistaan, — Lahjvitnkfia rnotsalaisen kansanfitoisttzksen ylläpitämi seksi. Rouma Alionsine R-senIe>v on lad,'ittanut Seinäjoen Ruotsalai- elle yhdistyk-elle 1,22«> mkkaa paik- akunnan ruotsalaisen kansakoulun ylläpitämiseksi. Kaksi Nosenlem-mel- jelsistä omat summaan antaneet lum- pikin 100 mlkaa ja rouiva Rosenl»»' lopun. Lappmäärlin kansanopistolle sn rouma Rosenlew lahjoittanut IMI mkkaa. — T. Kuouml mstmilskil- Milli lliitstiiljiilik- sllSsll. Kaikki «estarnndet Poriin. Laumantaina alettiin kilpailut klo ' A mitä herttaisemman ilman mal- liteSsa. Rata oli hymässä kunnossa ja yleisöä kohtalaisen paljon. Ensin nä oli naisten miestinjuoks» 400 m. matkalla. Osanottajina oli kaksi joukkuetta Porin Tarmosta, Vhtäaikaa läksimät kumpaisenkin jouk kueen edustajat liikkeelle. KomaSti ottelimat mutta marmana moittajana suoriutui l joukkue, saaden ajakseen 61,s sek,, joka tulos on uusi suoma lainen ennätys, «ent. oli 6l,- sek.l. Juoksijat olimat: E. Hakaniemi, S. Heimomuori, L. Aaltonen ja K, Ta kala. Toisen joukkueen aika ei myös kään huono ollut, 62. sek. Sitten seurasi kolmiotteluun kuu luma keihäänheitto. Tulokset olimat: O. Linturi (Rauman Urh) 41.1^ -s- 80,mtr: At. Megelius (Tarmo) 28,65 -s- 39,o 67,d» mtr.: