N» 122 — 1910 KRSKI-SL &MI Keskiviikkona kesäkuun 1 pma mentti ja senaatti laujulvat luottamus lauseen mmisteristölle. TheotÄiS odsttamatto matkuKianat tä on Tolstoj wakuute4tu, -- tulee «n- Korjusta Ateenaan. Moner Pitämät Pitkää ratkeamaan lnijötäifcen juuri hanlä tailm-ino maitokunnan- luumtoan.^ Murroskauden ihmishen- h sitojana P ^etmiuudessa täyryy päättyä us» y^ana. ^konnolll>en perusteen ivoinoon. Sil- lom olkaa uusi. kirkas elämä ilman wätiZvaltaa: häwiäwät koitti iixrki^U — Turkki «i tule sallimaan Kreetan li>set reglementit jo ooUniffa-. Ihmiset yhdistämistä muuhun »valtioon. K o n- tulelvat elämään työssä, rakkoucxssa, Itantinopolist». touko?. 23 p: onnessa, rauhaKsa ja »oslh-enkijessii »,io- Suunvisiiri on sekä parlamentissa että lossa • • • 'senaatissa ilmoittanut, että ministeri» «KehitÄlen tähän suuntain perusajo- «kunta n tule lallimaan Kreetan yhdis- tustaa>n Tolstoj teki hyivin karakteris- tämislä johonkin muuhun waltioon, ^ ^sen hu>omaululkfen, joka sananmukai- tvaikkrkin tulisi ryhtyä sotaan. Parla- toistettuna kuuluu: —-- » iti - - —Mmä tiedän että moni luki es» saan teidän kirjoituksenne, sanoo: „No 1'ehän on utopiaa! Tolstoj on tunnettu optimisti. Hänen mielipidettään on mahdotonta toteuttaa". Mutta minä sanon teille, että ihmiset unhoittavat tärkeimmän seikan: ihmisestä wo. hel- posti tulla iosialisti, suomalainen Pat- riootri, muita tosiuskonnolliseksi tule- mrnon woatii PÄää aikaa; tvsiuskon- nollien henyen omaksuminen on i»it- tällistä ja tuskallista prosessia. Siksi meillä on niin wähän tosikristitlyjä. Käämäen sil te puheen Tuomen wal- tioyäiimien työhön, Tolstoj tyiyi mi- nukta, mitä Suomen kansoneduskunta ai>koo tehdä uhkamvan ivaaran torjumi- selst. Minä mastasin, eitä ivaltioväi- wäl. Suomen kansan yksimielisen >tah- don edustajana, e korit moi hywäk''hä laittomia tekoja. Tällainen menettelytapa oli Tolstojn mielestä uskallettua, syy on nimit- täin siinä, koska jokainen ihmisteko on rii>ppuwa lukemattomista suhteista, ei koskaan woida taata sen tukoksia. On peljäi>iä>wis^ä, että ivoltiopciimieu me- nettely wie surullisiin tuloksiin; cn mahdollista, että se johiaa sellaiseen Pääiöijsoen, jommoista »valtiopäimät einiält ole odolianeet; on mchdollista, Ätä halutun hallitusjärjestelmän muutoksen sijaan Suomesia cehdään tanialli^nen menäläinen lmvernementt-i. Jo tähälchän juuri Pyritään. Tolstojn mielestä on suomalaisten tällä tvaikealla ajalla ajattelemalta toi- minransa mahdollisia seurauksia itor- i3:i Leo Tolstoin mielipide Suomen kysymyksessä. (Aikakauskirjasta Finljandia.) MaumtuSsa aikakauskirjassa kertoo »venäläinen kirjaillija Morosom käyn- nistään Tolstoin luona. Matkan tar koituksena oli, saada keskustella »imen- omaan Suomen khsymykscsiä. Si- N>ulta-malla muut waikutelma: annam' me Morosotvin kertoa itse pääasiasta: Leo Nikola^emitsh istui nojatuolissa tl)öpöylänjä ääressä. T'e:äen edeltä käsin maitani tarkoituksen Tolstoi siir tyi het» xLiaon. On luonnollista, cnä Tolstot arvos telee kysiMysiä Suomen nykylsestä a- semasta omalta fiilojosisel:a näkökan- noitaan. Kysymys oikeudellisista suh- teista Menäjän ja Suomen Niilillä, viimeksimamitun kansallinen itsenäi- syys, waltiopäiwien toiminta, suoma- laisten chewelwollisuus, kaikki nämä Suomen kysymyksen yksityiskohdat — sanoi Tolstoi — voidaan oikein om in ärtää ja orwostella ainoastaan us- kennolliftlta näkökannalla kaisoen. In» ridisilla normeilla tai maliioväilricn toiminnalla ei Periaatteessa ole mi tään merkitystä Suomen kysymyksessä. ^ mitiatva uskonnollisen perusteen mw- Ottakaamme esim. juridinen riiia We- koon noudattaen omantunnon ääntä, näjän ja Suomen mälillä. Riitahan WÄttämätöntä on main se, ettei on siinä, että nykyään Suomelta ri:s- j omaatuntoa siba:toisi ulkoa käsin tule- tetään Äman sen suostumusta ne oi- willa monmeilla; niitten täyryy clla Zeuder, jotka Suomen kansalle noin sisäisen Makaumuksen tuloksena-. 100 wuoiia sitte annettiin, ja jo!kc! Minä huomautin, et:ä Suo>nen fy» tuon tuostakin sen jälkeen oma: tulleet - symys tällä 'hetkellä on — kiisymys mahmisietuilsi. Mallalla ole.vaa ju?i- Suomen olemassaolo-m trasiaisuudes- disia mielipidettä Suomen lysymyl- l'o i-rse-näisenä kulliluurisrna kanjallisui?- seslä Tolstoj pitää aiman perus:eetto- ^ena. Siien meidän keskustelumme mana. Miksi? Siksi, ettei oikeuksia .siirtyi konsalliiu-uskysymykscen, iolla Moiiia kellekään antoa yhtä mähä» kirin! tulee olemaan suuri merkitty Venäjän riistää. Sitä ei moi tehdä mikään 'kohetessa, ja humnau<MiinPana koh- maltias maailmassa. Aleensä, oikeudel- lrset normit ja malrioIIi"ct lait eimät ole, kuten luullaan, perustekijöitä kon- sonmassojen elämässä. On olemassa yksi laki., joka tekee mitättömäksi kaikki muut lait ja ukaasit. Uskonnollinen la* ki johtaa kansojen elämää. Tämän loin mukoan ihmiset teoissaan nou^ dattoavat puhtaan, uskonnolliiea oman- tunnon antamia ohjeita. Itämä kyllä, nykyinen poliittinen toiminta, ja eren- fin ivirallinen uskonto pimentämät masjojen toisi uskonnollisen tieioisuu- den. Lainsäädännöllisten ja muiiten poliiiltisten kongressien työskentely maikmtao aiman päinmostaisella ta- Malla rhmisten omaantuntoon, kuin oliisi >toiwoltawa. Tämä työskentely, poitse muita kielteisiä puolia, järjcs- tekmällisyy:ensä amulla es:ää ihiniset menettelemäsiä itsenäisesti, persoo- millisten uskonnollisten »vaikutusten mukaan. Ihmiskunta — sanoi Tolstoj — on nykyään 1'uuren henkisen pulan mallas- lsa. st?ys:ä ki»n siliä puultuu tosi us- konnollinen llietoisuns. TäZkä on to-- distuksena kaksi seikkaa: militarismi ja joukkoilsemurhat. Toinen :ekijä on ai m oi n soti>raskovwaukjen suorittamasta Menäjän Mariolle. Kysellen rajamaan Poliittisesta ase- mosta Tolstoj näytti eienkin oleMon halukas tietämään, missä Asemassa on juomalmnen sanomalehdistö. ^Kertoessani hänelle asiaintilasta Suomessa minä huomautin, että juo- malaiset, luonnollisesti, omat hymin huolisMn. »Tiedän, tiedän, — sanoi Tolstoj Dmästi huoaten. — Sanon main: tokko löytyy yhtään suomalaista, joka Suomen Puolesta surisi niin pal- jon kmn minä . . . Entä minä sure ainoaÄoan suomalaisten kohtalosta, maan myöskin puolalaisten, iieltua- laisten, juutalaisten y.m. Minä suren kaiken sen puolesta, jota saarnaa Men- shikom >ja tekemät toiset. Tuniuu siltä, niin kun it;se olisin osallinen näitten ihmisten »sanoihin ja tekoihin." Nämä isanat tekimät minuun suu» m\ maikutukselt. En koskaan unhoita^ sitä hetkeä, jona nämä lausuttiin. Si- ^ 'käK kun Tolstoj puhui, hänet maltasi yhä suurempi liikutus . . . Hänen ää- nensä »vapisi . . . hänen kalpeilla kas-' moillaan kullvaÄui. suru . . . Vihdoin kohosimat kiMeleet hänen stlmiinsä ja hän wa!keni. Maikka hailusiiikin suuresti puhua näisiä asioisi, minä luoivuin aikees- lani: Leo Nikolajcivitsh oli liikutettu.^ Sitä paitse hän oli ot:anut minut; >!vas:oan Mvallisuudesia poilkeamana aikana |/uuri silloin, uin hän työsken- telee. Sanoessoan minulle Wväs!it To!- stoj lausm: ,.En tiedä, iiiitm teistä luntuw: minä Pidän eritiäin tärkeänä h?n, mnä olen sanonut." ooooo«oooohttrton^ooooonff> Reski-Suornen Kirjapaino Jyväskylässä valmistaa nopeaan, huolellisesti ja kai kille edullisilla hinnoilla kaikellaisia kirjapainotöitä kuten: Tili-, vuosi-, y.m. kertomuksia ja julkaisuja. — Tilikirjoja ja verokuitteja. — Osake-ja kuonia- kirjoja. — Toiujinimipainoksia kirjepapereih n ja -kuoriin. — Lasku-, vekseli- y.m. lomakkeita. Ilmotus- y.m. reklaameja. — Päivätyö-, pääsy-, ravintola-, y.m. lippuja. — Shekki-, tukkimitta- y.m. kirjoja. — Keräyslistoja, ennakkoarpoja sekä arpalippuja. >. o««»oooooooooboooooooooooo Vanha herraskartano kaopaogin lähellä, rautatieaseman luona, maantien rarrella, liki laira- siltaa. Asuinhuoneita 10, närettä 20 lehmälle, tilavat tallit, 7 aittaa, kiri- kellari, y.m. tarp. rak. Kylretään 7 hl. rukiita, 30 hl. euritoukoa, 25 hL perunoita, heinäosiementi y.m. Pel lot airan sileät. On tilaiHUua ril- jeljsten lisäämiseen hyrilli suo maillakin. Myydään W.000 mar kalla, jos kauppa pian tehd&in. MW MjMiiMmM Tuohus VirtUliei. laiia Itinä on nykljään tapahtuma nä^ tös Suvinen klMmyk^ssä. Kansalli- suuslhsiimy5sen lchteydevsä me Puhuim- me mtMkin isäilinaallisiludeslo. Kes- kusiellessamme Suomen kansan suh- leesta näihin osioihin nykl)is^n pulan oikana Tolstojj huomauiti. että juoma- laisten on kokonaan luomutlama isän- maall^udesto. On '.chlä »vahingol- lista puolustaa suomalaista isänmaal- lisuutta kuin wenäläiÄä tai jo:a!in muuta, sillä lunkin kansallisuuden isän- maallisuuteen sisältyy jotakin kielieis- lä, josa uhka» muitten kansallisuuksien aineksia. Nkeisinhimillinen solidori- suus on koiken Mnmaollisiludcn vkk» puiolella. Sitsi Suomen kansan, kuten jokayon muunkin, on iyöskenneltämä lämän sollidarisuuden hveväksi eikä kul- jettama isänmaallisuuden lipun muka- tw. Konsollisuuskysymlilsen Venäjällä pviää 7chiltyä tätä yleisinaailinallista solidarisMta ja rakkautta kohti, ja se tirlee olemaan seurauksena us.'onnolli>- sen .ja ihmisarMon tietoisuuden laa- josta lchityksestä. Kun ihmiset täydel- kistyivät oikeNen uskonnollisten pe- rusteilten Pohjalla, silloin pikkumainen poluiilka ja ka »iällinen miha hämiä- neellinen, toinen — henkinen, muila!wät itsestään ihmiselmnäsiä. Silloin kumpikin niistä todistaa oikeaksi yh-! ei ole enää 'kansallisuuskysymysiä. eikä den mahdollisuui>en: ihininllä ci ole mitään isänmaalliiuutla koske- todellista uskonnollista uskoa, eikä tu-^wav ki)iymystä. kifoh:ao elämässä; tuloksena iäörä on Ku:e-n tiedämme, on soiilaskysyinys — järjettömästi lisääniymä kansojen ^ kardinaalikohtia wenäläissuomalaisessa tuhoaminen kymmenettuhannet it- l'konfliktissa. Tolstoj mastnSti, tunnet- semnrhar mu-osittain. ^ tujen mielipiteittensä perusteella, Suo- Kuitenkin ihmishengen Pula, — sii- men armeijan uudestiluoniisia ja ia- Huutokauppa. Pe ?jantaina ensitulevan kpsäk. 10 p. klo 4 i p tarjo*aan Pojcslahden kansakoulun vanhemman osan uu destaan rakentaminen urnkkahuu- lokaupalla. lähemmin määrättävillä ehdoilla tehtäväksi. Urakoitsijalta vaaditaan luotettavat kijalliset ta kaukset ennen huutokaupan alkua. Lähempiä tietoja sa* Emil Lintu lalta ennen huutokauppaa jolloin myös piirustukset ovat nähtävänä. Johtokunta pidättää itselleen oi keuden hyväksyä eli hyljätä anne tut tarjoukset. Keuruulla 30 p. toukok. 1910. Johtokunta. 1070 2—2 VBkselinlankeamis* irjoja myytävänä Keskl-Suomen konttorissa. a (kmlikarail) myytäränä Keskl-Suomei koittorlssi Kirjekuoria posfipaperia 1809 15—16 tSnifl lehden konttorissa. Ilmoituksia. Vuokrattavana sattuneesta svysta kesäk. 1 p. 2 ka maria ja keittiö. Joh- Tommila. J976 1—1 llmottajilk huomautamme, ettei „Keski-Suorneen" oteta julaistomaksi sellaisia ilmoituksia, joita ei maksu seuraa. Poikkexksla omat N»aan kunnalliset ja muut miras- tot sekä konttorimme kanssa erikois- sopimuksen tehneet ilmoittajat. Miimytyksen mälttämiseksi on siis tilapäis-ilmoitusten lähettäjille muka- tmnta liittää Nmvitusmaksu heti ilmoitusta lähetettäessä^ paUelusfyffS ruuanlaittoon pe rehtynyt aaapi palkan Raumalla pienessä perheessä kesäk. 15 p:vä(ttä. Vast. todist. ja palkkavaat. osoit teella rouva Ida Viinamäki, Rauma. 1 975 .1—1 Tampereen Kauppaopiston ensi- mäisen kurssin läpikäynyt nuori mies haluaa sopivaa tointa. Vas taus t.l. konttoriin nimimerkille .Nuori miea". 1978 i—i 1. Seuraklubin vuosijuhla. On syksyinen ilta. Hämärä hiiviskelee kuin sa laa, mutta ahnaasti sentään. Eikä ole pitkää aikaa, kun kaupunki on pilkkoisen pimeässä. Lyhdyn- sytyttäjä on kuitenkin sitä ennen merkinnyt joka iltaisen kiertokulkunsa pitkin kaupunkia aina katu- kulmissa himmeällä valosilmällä, jona on lyhdyssä palavan petroolilampun liinasydän. Se oli näet siihen aikaan, kun kaupunkiin ei vielä oltu saatu sähkövaloa. Seurahuoneen biljardipoika on keskipäivällä kul jettanut pitkin valtakaupunkia paperiarkkia, johon on kirjoitettu erityisiä valittuja nimiä. Sitten on paperi palautettu kirjoittajalleen Seura- klubin puheenjohtajalle valtioneuvos Mortimer Ni- canderille. Seuraklubi on kaupungin herrain yhdistys, joka on perustettu ruotsinkielen ja -mielen pönkäksi tähän vilkkaaseen merikaupunkiin. Nyt menee sen kymmenes vuosijuhla. Seuran on perustanut tämä kaupungin ainoa valtioneuvos ja hän on ollut puheenjohtaja sen koko elinajan. PSIvSI Isfa. Kirkkoherra» kanslia Pidetään auk» tn<ui< tiflrvtaina, 5e-skiwitkkzna ja lauan:a:nc flo O 11 QJp. Aoiikglljs-Osakc-Panki.l konttori cuti ' 'Äa ar?iPäiwä Ilo 10—2. 0unmen pankin kontto» i au!i zrka arki» ^ xöiwa ?U> 10—2. Z.tidliLpankin konttori cn! : jola arfipatujä | Ilo 10—2. Pvh-cismaiden C f afei)c;:fitt konttori | na.itnna joka «tMsaisoi klo 10—z p. oUiuäeffllän Säästöpnntki on a>vo..ino )ola arkipäilvä ilo !'^—2 Jyiväskylän yleinen sairaS- ja hautaus» ipurohasto puusoppä M. Äiimpuscn lu'.'na maanantaisin rfo 7—.) ,.p. Söhtvlennätinkonttori «uvoinna arkvxÄ- w'.n^ klo 8—2 ja 5— i jefä pyhinä Ilo 9—11 ja &—7. IiimSskylän Tullikamari o» auk'. ftllo 1C- ^äiw. Pa?kahuone tullaAsta viar:en ilo 10—1 paikällä. Jnvuikylän asema» kaikti tonnistot pi- tciään aMoinna arlipä''.v:nä l.o?—10 C4>., 11 «4).—2 i.v. ja 4—3 l p. j'kä z»ll,äpaiwinä No 8—O a p. gtvhatoimikamari pidetään «tvoinna joka ark>->äiwä k«Ho lv—11. Knupungin wouti tatvataon asunnossaan Ilo lv—11 aJp. Kösityöläisyhdistykse» kiriaSto auki sun- nur taqin Ko 1—2 päuvällä. Kanppalaisseura» kirjasto sunnuiuaiftn klo 12—1 päiwällä. Postikonttori pifetään auki toukok. 1 0:iti toistaiseksi. Lähtevä ja tuleva osasto sekä Posti- osoituS ja poStisäästöpankkitoimiSto: Sunnuntaina ja juhlaoäiwinä klo k —:0 aamupäuvällä. Arkipäivinä klo 8—12 >a 5—7 i.p. Posti lähtee: N>.'ka pöiwä Tlo 7.54 ajp. ja 8.55 ,s.. rau tateitse pochjoiseon ja ne!uän. ^oka päiwä klo S.V7 a«p. ja 9.o5 i.p. rau tateitse Lautaasee-n, Tuoia!>!ecn. Äänc- koskelle. Hietamaan, Parantalaan ja Saarijänvelle, joka pämiä 'lo 1) a.v. Haapakoskelle ja Salm>?.'aait> Sunnuntaina 5lo 2 a.p. Muurameen ja Korpvlahdelle, ?lo S.V5 i.p. Lanneioe- delle, Uuraisille, Mahlalle, Pylkönmäei- le. Kalmariin. Karstulaan, Wa»-t!n- Zim, Kiw»jär>welle, Pihiipuraalle, Wii- tasaa>rell«, Jlmol<chdeII« ja Tuoman» tähdelle. Kello 1V.S0 i.p. Orawa>'aa« »en, ToiioMaan, Rutalahdelle, Xii* teenmäelle, Joutsaan, Hartolaan, ^yt» mään ja Nuoramlxisiin. Naarmntaina Ko S.V5 i. Konginkantaal» le ja Smniaisiin sekä Mahlulle. Pyl^ könmäelle, Kalmariin ^a Karstulaan. Tiistaina klo 2 aP. Muucameen ja j»or« pilahdelle, tlo 11 a.p. Tit'aloskclle, klo Jlmolahdelle,, Miitasaarelle, P'.h::pu» taalle, Kslmariin, Karsteillaan, Wai- tinkien ja KiwizÄZwelle sekä ?l» .'O i.p. Uuraisille ja Lam»«ve)rlle. lKuusaaSta 6.40 KeskiwiAl>o>na klo 2 a.p. MuA>rameen ja Laukaasta 6M Korpilahdelle, klo 9.05 i. ^annciv.dclle, LcppÄvedeltä 7.17 Uuraisille, Mahlulle, Pylkonmäclle, ÄqwäSkylääa 7Lg Kalmariin, KarÄu^aan ja Wiirasaarel-' JywäskyläStS 7.54 Ie. Uo 10/30 i4>. Orawasaareen, Tvl- ^ Wc.sangaSta 8.22 UxrNacm. Rirtalahdelle, L-iwonmäelle, Äintau^elta 8.53 ja Petqjävedeliä 9.10 Siuntiolta 0.50 , Keuruulta 10.12 könmäelle, fialoutriin, StaxStMaas, SSaitinfiin. kiwizäav«!l«, SSiiiafaarel* !«, Huopanaan ja Seppälään ja Kin nulaan sekä klo 10.80 up. LraSxrsaa» cun, ToitvaLaan. Rutalahdelle. Lei- tromnäelle, Joutsaan. Harrolaaa, Ey s- mään ja Nuoramoisii». Lauantaina klo 2 af. SRuvuuntea {a Korpilahdelle, klo 11 ay. Tillakotkell», ilo 9,05 i. Eumiaisnn. Kcmgmlanlaalle. Jlmolahdelle, Mitasaarsll» ja cus» wanlahdell«, klo 10 Lp. Uuraisille ja Lannevedelle. Muistut»»: Sitäpaitji läheretääa Pihti- putaalle KeStiioiillona, Perjanttlina ja LaiUvantaina 8^5 i^>. 2i«wia kaut» ta. PoSti tulee: Jota päiwä rautateitse k!o 8.51 a^>. ja klo 8.49 i.p. etelästä ja pohjoisosia. Joka päiwä rautateitse klo 7^9 <up. ja klo KLO t4>. Laukaasta. Suolahdelta ja Äänekoskelta. Hietamaata, Parcmu»» lasta ja SaarMrtveltä. Joka päiwä ilo 7 ap. Haapakoskelta, Sal melasta klo 7Lv ap. Sunnuntaina klo 8.51 cup. NarSlulaSta, Kalmarista, Kiwi>järwettä, Vakdin- gista. Maatulta, Pylkönmäeltä, Huo- panasta, Kinnulasta ja LeppäläStä ja klo 8^0 i4>. Pihiiputaalta, viitasaa relta. JlmolahdeKa. Konginkankaalta ja TumlaislSta. Macmantaina klo 4.30 ap. Nu-zramoifiS» ta, Sysmästä, Hartolasta. Jouisasta. Leiovonmäeltä, RutalahdeSta, Toiwa« kasta ja Lran>as«»r«Sta. tlo 5 ip. Muuramesta ja KorPUahd«!ia. Tiislaina kello 8.51 a^>. K'.wijär»veltä, Aastingista, Karstulasta, Kalmari»- ta, Pylkönmäeltä, Mahlulta, Huopa- nasta, Kinnulasta ja Leppälästä, klo 9.30 aP. Tikkakoskelta ja No 5 i.p. Miiurame«ta ja Korpila^delti, Lanne» wedeltä ja Uuraifilta ja kio Z.Ä) i^>. Konginlanlaalta ja Sumiaisissa. Keskimiikkona klo 8.51 a^>. KarS:ul>»S^a, Kalmarista, Mahlul-la ja Pyllöimuäel» tä, klo 5 i4>. MuAramcsta ja K^rpi» lahdelta ja klo 8.30 r.p. Pihtiputaalta, Wiitasaarclta, Jlmola^hdelta, Kongin- kanlaalta ja Tumiaisista. Torstaina llo 7.39 ftar-JtiilaSta, jUi!» marsia, KuvijäaveLä ja WaSt'ngiSta, klo 4LV aP. Nuoramoiisista, Sysmäslä. Hartolasta, Joutsasta. Le:w«rmäeltä, Rutalahdesta, Tomxrkasta ja Lrawa« saaresta. ?lo 9.30 Tikkakoskelta ja li» 5 i.p. Muuramesta ja Korpilahdelta. Uuraisilta ja Lannetvcdeltä. Perjantaina klo 7>K ap. KarStulaSta, Kalmarilta, Mahlulta ja Pylkönmael» tä, llo S ip. Korpilahdella, Mu ura» mesta ja klo 8.30 lp. Pihtiputaalta. Wi.ua,saar«lta, Jlmolahdelta, Kongin- ka-nlaalta ja Sumiaisista. ^aintvantaina klo 4.30 ap. Nuoramoikista, sysmäslä, Hartolasta, Joutsasta, Au» talalhdelta, Touvakasta, Lramest^rei» ia ja klo 8.51 ap. Karstulasta, Kalma» rista, Kitoijättveltä ja WaS:ingista. 5lo 9^0 ap. Ti-kkaloSkelta ja tlo 5 ip. UuraisiLta, Korpllahdelta ja Muu- ramesta. Kirjelaatikot kaupungilla tyhjeunrtää»: Äello 7 a4>. ja '/, 8 ip. ^>sli'kontu>orin seinällä oletva laatikko »vielä wähää ennen postin lähtöä, ^iautatieasomalla olewa laatikko »vähää ennen junan lähtöä. Huom.! Frankkomerlkejä myydään poSti» koniiorissa arkipäiminä Uo 8 a.—3 ' p. ja 5—8 ip. sckä sunnuntaisin ja juh» lapa «vi n klo 8—10 a.p. ja 7—6 ip. Zuuain kulut 5v"»ä5kylä« radalla. Haapamäki—juolahti: Haapamaeltä 5.00 a4>. 12.00 P 6.10 i4> Keuruulla 5^0 12^0 m 6.SS • Asunnalta 6.17 IJO u>. 7.05 • Peiäjäw«d«ltä 7.05 . 8.12 . 7.40 • Kintauixlta 7.35 , LLO 8.02 Mesangasta 6^3 . 8.25 m 8.29 . Zywäskyläi« 8.49 » 8.50 , 8^1 . JyUiäskylästS 9.07 . 4.00 « 9.05 » Leppätvedeltä 9.35 . 4.31 , 0.29 m Laukaasta 10.03 4L» 9.55 Kuu^aaSta 10.20 . 5.17 10.03 „ Suolahtee» 10.46 » 5.45 10.30 Suolahti—Haapamäki: Suolahdesta 6.15 a4>. 11.55 a.p. 6.15 ip. 12L5 i^». 7.1'J . 12.41 1.06 1.30 1.47 2.20 3.00 3.35 4 .18 4 .55 5.30 7.37 8.05 8.3Ö S.53 •J.2S 10.05 10.30 11.12 U.39 1114 iuolahde»—fcSnckaSfe* radalla: Jcutsaan, Hartolaan. Sysmään Nuoramoisiin. Torstaina kello 2 a. p. Muurameen ja Korpilahdelle, kell» 11 a.p. Tik» ^ Haapamäelle 10.42 kaloskelle. klo 9.05 i.p. Rahlulle, Pyi» l komnäelle, Kadnariin, Karstulaan, Mastinkiin, Kävijärioelle, Tumiaiilin, iiänokoSkelta 5.20 a» 10.00 a. 5.00 i. S.30 i. KongmNankaalle. Jlmolahdelle, Wata- 1 Suolahteen 5L5 » 10.35 . 5.35 . lO.v^ » saarelle, Pihtiputaalle, Huopanaan, ^ SualochdeSta 6.15 . 11.00 „ 6.00 . 10 45 . Leppänään ja Kinnulaaa, klo 10 i.p. Äänekoskelle 6.50 . 11LS „ 635 ..«^0 « Uuraisille. Perjantaina kello 2 «4>. Muurameen ja »«Pilahdelle. klo S.« l Nahlulle, P^l- JyviakyläMi. KMki-Suomen klijaptlaos»! 1910.