2 - X:o 97 -191(1 Mstailla Nllokuun 23 xmä Parasta Nodeliu Petrolevmia halvalla Turun LamppumyymälässS. V36S Linnant. 1 ja Humalistonkatu 10. NaamalunjkUtj?! stS. LZähän HciMkän SriSt.Työw. i uoueuS- toSsa pidetään tähetysiltama eZNmiiikoaa 24 p:iiä t. k. No j8 i p. Puhumat pas torit Tiitola. K»reS j» läh.j. Alho. Ilmoituksia Turun suomalaiS-rnotsa- laiseu seurakuuuau paStoriu- kauSliaSta. (Wiime viikolla). Awi«Uitto«» kuulutettuj»: Elok- 21 p.: kultaseppä Zohau Wiktor Silioau ja ueiti Alexandra Gustava Alhola; merimies Gu° stsf Erik Sigfrid Nyroos ja ueiti Amanda Mlhelmina Johansson; loneenkäyttäiä Erik A>bert Lindström ja ueiti Jndiih Lundqvist; työmies Ar.yur Wilh?lm Johansson ja ueiti Tyyne Sofia Backhan; pika a.uri Zohau Wil helm Linden za les^ W>lhelmiaa Sofia Ny lund; »täinlääkäri Leopold Johannes Fabri tius ja ueilt Jaa I geborg Mellqvist. liuslleita. Elok. 12 p.: ueiti Rauha Emi lia Ahtola. 24 w. S l. —13 p.: sepänvaimo Alina Cecilia Malm, Hiittisistä, 35 v: lapsi Aimo Aatos Suominen, 1 r. 2 p. — 14 p.: asesorin c?!i Sofia Czarlotta Backuiansson, 86 iv. 3 k. Li) p.; lapsi Irja Miettinen, 10 k. 12 p.; wiilari J»hiin Aim, 70 w. 10 k. 13 p; lapsi Ture Torsten Mantere, 22 p. — IS p.: teht.:yöm.leski Fredrika Charlotta Rosenlöf, ö9 w. 5 k. 2t p.; insinööri Gustaf Wilhelm Sundblad, ö!) w. 2 k. 2/ p.; lapsi Oiavi Johannes Nummelin, 1t) k. 6p.; pika- ajurintytär Toini Maria Lenii-inen, 11 k. 27 t^öm vaimo Selma Emil'.e Gust.ssson, L6 N». 8 k. 11 p.; lapsi Erik Alr>d Holm berg, 7 k. 8 p.; neiti Lempi Irene «eihö, 20 w. 7 k. IS p. — 16 p.: lapsi Sylmi Irene ^llonqvist, a k. 24 p.; lapsi Wäinö Harste, 5 k. 7 p.; viilari Magnus Waldemar savd- berg, 20 w. 7 i. 2 p. — 17 p.: jalmumies Isa! Nilsson, 60 10. 10 k 23 p^ lapsi Wiljo Wieno Lu!db!vR, 6 l. 2 p.; lapsi Impi ta rumaa, 2 k. 6 p.; veneenrakenk.vaimo Jo hanna Erika A^deroion, 73 w. — 13 p.: ueiti Hulda Sofia Heininen, 23 v. 8 l. 6 p.; lapsi Wityo W ldemar Salonen, 1 w. 1 k. 7 p. — 19 p.: työm vaimo Sofia Wilh, l- rnioa Manne, 47 w. 7 I. 5 p. Rahakurssit. Svome» pantti elok. 15 p:«a. Myyuti- OSto- korssi. knrSsi, Pietari a/w ....... . 2S8: — 266: 66 Z 3 kk. —: — 363: 60 Lontoo a/w« 25: 3S 2S: 20 S kk. —i — 25: 05 PariS «/» 100: K0 100: — g —: — VS: 40 Antwerpen a/w 100: S0 9S: 70 A g —: — 98: SO Berliu a/« 123- 90 123: 40 g II —: — 122: 10 Hampuri a/w 123: S0 123: 4^ 3». —: — 122: 10 LLbeck a/w ....... 123- S0 123- 40 3 kk. »?»»..» —: — 122: 10 Frankfurt am Main a/w 123: S0 123. 40 3 »»>«»«» —: — 122: 10 Amsterdam a/w 210: — —> — 8 tr —! — 206 40 Tukholma o/v 139: 30 13V. 80 Kristiania a/w 138: 30 136, 8^ Köpenhamina a. io . . . . 130- 30 13!j 8^ Hsoiteita- Asianajajia: Hizo, Multavierukatu 1 Pnh. 10 04. !AWHol«stri>MZ»«! kin manhan ^ Mv, kitvirak. 2 ierr. Z34S5 Turku. klo v— Omistaja! Alfred H -lmftröm, w.tuom. I Työkumppani: Aminoff, m.tuom. g > Toimisio 7 72. I Puh - s Holmström ja Aminoff 10 4S. Hugo 'Tnruu Pankin uusi talo. freivi Lvrust. Tätä kirjoittaessani tömän vuoden Mätäkuu parastaikaa lvetää viimeisiä vetojaan ja näiden rivien saapuessa lukijoiden silmäin eteen eletään maail massa jälleen karvallista kuukautta. Eikä tämä ai?a tänä niuoana sen kommempi ole ollut kuin muukaan. Tietä jäin lupaamat ihmeet omat jääneet ta» pahtumatts. Merikäärmeet omat kuolleet sukupuuttoon ja muut eläioar omat käy neet toisissa painin. E.tväl ole jouta« neet „rajamaa?a" katsomaan — sillä kerrotaan niiden tiellä tänne (kulkivat »emämaan" kautta) saaneen koleeraa Pietarissa. Siellä se mätäkuu wasta elämää pitää, ja sieltä mätäkuu ei kos kaan taida loppua. Mädännaisyyttä on uäet siinä maassa kaillialla — ylhäällä ja alhaalla. Nyt mätäkuu on loppuun suoritettu, En tiedä minne mennyt on se kettu. Maan ensi kesän' jälleen lupas' tulla, Ke ikävässä lohdutus on mulla. (Ylläoleva veisun pätkän löysin 1882 vuoden allakasta.) »Rajamaan korkein pääsikö' -m vii- me aikoina ollut matkoilla - »viralli sella kielellä matkat nimitetään tarkas tusmatkoiksi — ja tällä viikolla saapu E«l»> AZarnamuoreurati Mll, Kirjansitoja: K. G. Kkölom, Eerikinkatu 28. Puhelin 6 Hotelli i Saimaa Siistiit huoneet ja hymää ruokaa. Puhelin 23. 13533 Turun Ruumisarkku- ^ 130 j3 ^ehiias Linnaukaw 27 Puh. II 95 on uusin, ja on sillä hienompia ja muodik- kaimpia arkkuja, ehdottomasti halrvimmai hinnat. Fagerlund k Andersson. Hurun Lehden Puhelias. Laatu ehdotuksia te hokkaaksi ilmoittamiseksi. Hankkii ilmoitus- kumia. Antaa !ai!!ia tätä koskemia tarvit tavia tietoja. nee hän Turkuun. Jos saisin sen her- ran viedä minne tahtoisin, saattaisin »rajamaan korkeimman päällikön" Tno- unol'.lkon lähettyvillä olemaan puistoon Suo »en ensimmäisen kenraalikuvernöörin Pehr Brahen muistopatsaan tykö. Se littäisin hänelle mitä palsaan etusivulla seisoo. Siellähän on nämät sanat kai verrettuna: »Minä oliu kansaan ja kansa minuun hyviä tyy tyi» ä i n e n". Pehr Brahe oli kenraa- likuivernööri, jonka sydän sykki yhtä Suomen kansan kanssa ja siksi hän saat toikin ne sanat lausua, jotka yllä ovat merttlyt. Eiköhän vaan ojatu» nousisi jokaisen kenraalikuvernöörin mieleen, joka tuoa paijaan ääressä seisoo: »sopiikohan ne janat nnnullelin?" Olisin minä jonkun rajamaan korkein päällikkö ja tietäisiä tehneeni kaikessa kansaa vastaan, enpä luule, että sieltä voisin mennä lupaa matta parannusta — . Mielipahalla on varmaankin jokainen huomannut, kuinka viimeisinä aikoina raakuus on saanut suurta jalansijaa mc:llä. Puukotpa, murhia, lastenrais- kauksia, warkauk>!a j. n. e. tapahtuu melkein jok i päiwä. Menäjän Suomi- viholliset lehdet kertoivat mielihyvällä lukijoilleen tcis:ä, näyttäen sormellaan muihin: raakalaljia te suomalaiset olet' tekin! Paljon sivistämistä ja valista- mistä tarwi!see vielä kansamme Ja kunhan ei iotikinen penni otettaisi Lääkärejä: V vonsdorff, Aura!. 1. S-11. iZ.jg. P.1094. Gruuer, silmät., Puolalaukatu 2. j 10—12, Hammareu, uaiStaut. ja synnyt. Ulkomailla v. Heiockcn, Carl. Linnank. 8. Poismatk. Horelli. Äristitnaukatu 6, 2—4. Puh. 729 Lindgren, sisätaut., Eerikinkatu S, 9-11,4-6. Mattsson, Ml. laSt.t., Kristiinauk. 1. PoiS- matkustanut. - Möller, Uudenmaan!. 1, S-11, S-S. P. 1084 j Noviloff, P., Koulukatu 10. Klo 1>2, k-7 Ringbom, L., Äaskenk 1, klo S-11. 5-6 StadtuS, W., Eerikinkaw 9. PoiSmatkuSt Strähle, haamalääkäri, poism. syhsk. 1 p. Sältiu, G-, Iso Hämeeuk. 22. 2-j4. P. 602. Tollet, G- A., Eskelinkatu 1. Po smattnSt. elok. 30 p.-ääll. Hammaslääkärejä: Andersson. Uudenmaan?. I, 10—12, S—«. Bahnc, Allan, Eerikinkatu 5. Klo 11—12 Blomberg, I. Häm.k. 30,11-12, P. 1352 Jiirgens^n, Maariauhamiuassa. Lukkarinen. Aino, Ärist.k. 5, Matkoilla. Schauman, G. <5-, Liuuantatu 10. 10—12 Puh. 10 42. Midenäs, W:m, Aurakatu 14, 11—12. «Eläinlääkärejä: Fabritius, L. ja L. I>, Eerikinkatu 1, j 10-12. Nyberg, Carl Alsr., W. Hämeeuk. 1^, 10-1 Kätil5itä: Teir, A., Muorikatu lv. Yhdistyksen hywiitckewäisyydeu järjestämiselfi toimisto, Käsityöläiskatu A:o 1, pidetään avoinna kesä- ja syhsk. ainoastaan torstaisin klo 11—2. Heinä- ja elok. suljet tuina. Puh. 6 44. Vakuutusyhtiöt Turussa: HenkitvakuntuSosakeyhtiö Li^^csäkrinlisaktiebolag v» »AG Pääkonttori Turussa, Aurakatu 1. Pnh. 43.13 Keskinäinen vakuutuslaitos, osote: Liouauk.10. P. 1345 ja 618 Tapaturmavakuutns-osasto (eot. Turuu Tpömäen Tavaturmamaknutusyhtiö). Kuljetusvakuutus-osasto makuuttaa rahti- wmm.a, lasteja, tamaroita, matkakaluia, puri - ja höyryhumimeneitä, moottorime- ueitä, pienempiä aluksia, höyrytveueitä, kalastaiameneitä v. m. Kaupunkien PaloapuOistys irtamistoa varten. Asiamies: E. Nylund, KSsityöläiskatu S. Suomen Merimie?ten Tapaturma. maUnutuslaitos, Wartiawuoreukatu 4 a. Vah. 13 44. Klo 10-1 meriwaluutusyhtio. Konttori: Läntisen Ra»ta-ja Kristiinaukatujeu kulmassa. Asiamiehiä: Hjalmar Carpelan C:sou, E. M. Sjöblom. Turun Klinkorkolaitos Eerikiuiatll 13, keSkimiikkona ja laumautaina klo ^ —6. Turun ^ewo8lvakuutu8iDiö. AstamieS: L. Fabritius, Eerikiul. 1. Puh. 5 38 Arkkitehtejä: Stmdell, »s Kxcsclli» wälittää kaupunki- ja Maatilo jen, huwiloiden, palstatilojen, tukkien, puiden, ofak. Hurun konttorl, keiden sekä liikeyrityksien Braahenkatu li Puh. 15 21. ostoa ja myyntiä. Tiedonanto. iirMltttppa. Täten saan kunnioittaen ilmoittaa, että minä, joka 11 vuoden ajan (1896 —1907) olen johtanut Suomen Wäri- ja MärniSsatchtaan Osakeyhtiön Tu russa olevaa haaramyyvälää, tästä päivästä alkaen olen avannut oman liik keen nimellä Kerndt Ktndströmin MKrikauppa talossa «:ro 17 Linuankadua »varrella ja toivon minä moniwuotisen koke mukseni kautta tässz liikehaaraSsa, hyivillä tavaroilla, kohtuullisilla hinnoilla ja hylvällä kohtelulla saavani nauttia samaa luottamusta, kuin edellämainitun toimintani aikana tuli osakseni. Kunnioittaen: 1S386 IZerndt Lundström. ZImviMzz ozotteeiiiie Raawa-paperia saatte Turun tehden konttorista tahi kaupungin kirja- ja paperikaupoista. V5vte o» ilASltettzvs ekicuv» ku!«?»zZ Kirjapaino. Turim KirDmnli p > INllllM! Läntisen Rauta- ja Kristiinankatujen kulmassa tmastapäätä Säästöpankkia). Puhelimet: ,. Konttori 7 45. Kirjapaino 29. Säntillinen työ. Kohtuulliset hinnat. Kywintunnettu Keittolaitos Reform, Reformi-Purkkeja, kaikensuurmsia, nyt taasen saapmtut. .-s?- Tmi Z«MWl>. Raulalle» Rahtikirjoja T»ru« Lehde» losttoriss».^ Läntinen Rantakatu 19. sperillMetts sopiwaa lattian ^nnä muiden täytteeksi, on jälleen saatarvana tämiin lehden painossa. Turun Kirjapaino ja Sanomalehti Osakeyht iö. Turun Säästövanlki. Linnankatu 18. Perustettu 1822. Aivoiana klo 10—12 a.p. ja 4—i.p. Tallettaja» rahasto mk. 83,732,628: 43. Wararahaslv ml. 4/i2ö,425: 40. Korioyylvi- tys ö°/„ koko- ja puolelta kuukaudella. Äorko lyätääii 2 terta muodossa pääomaau, nimit täin teiäkuun 30 ja joulukuuu 31 pmä. Puhelimet: Toim. 13 W, asiam. 3 80. venäläisten pyyleitten toteuttamiseksi, Pekosten palkkaamiseksi j. n. e., vaan annettaisiin „valtion varojen sallia" vähäsen myös fivislystarkoituksiin, niin lyllä muutotjia saataisiin c lkaan. Mutta niiakamvan tun meillä on „sapelise- naaui", jvka jakelee kymm:niä jä satoja tuhansia, vieläpä miljooniakin oman päänsä mulaan, mutta tieltää jopa kä tilöiden palkkaamisen, saatitka sitten muut tarpeelliset aivustulset, niin eilvät pahat lyöt lopu. Jättäkää meidät rau haan edes wuosikymmcr.ci>i, aatakaa meidän käyttää rahamme simistystarkoi- tui'iun, niin saatte Mä nähdä, miten simizitys ja hyivat tavat kasmavat. Muute» — kyllä voitte, orvon suo- mi-syöjälehdet käydä omia kynnyksiänne ensin pugdistamassa. Ja tvielä lisäisi hyvinkin korkeiden kynnyksillä. Tuon ylläolevan johdosta sopii ehkä antai pieni kuvaus siitä, kuinka „sivis- tynyt" venäläinen sanomalehlimies mellastaa omun maansa rajojen ulko puolella. Wilme viikolla saapui lautamies Hyy tiäinen todistaja ja tuitki mukanaan Muolan pitäjässä sijaitsemaan erään Ncrvoje Mremjan aputoimittajaa Nikv> lai Metsharoimn omistamaan huivihan haastaakseen Huttulan isännän käräjiin tämän eräälle työmiehelleen makjumatta jättämästä 8 rpln nousemasta työpal kasta. vaatimattomasti ja entuudestaan hy- viu tietäen millaisen ariron hcrran ligstuja. — Novaje Wremja kirjoittaa wenäläisen nuorison suomenopinnoista. Oikeistolaislehdet omat iloissaan ehdotukseu johdosta, sanoo lehti. Onhan tieto aina hyödyllistä ja aina tulee olemaan ihmisiä, jotka tutkimat, vaik kapa hottentottien kieltä, kun he saamat sti pendejä sitä warteu. Mutta eikö sittenkin olisi parempi, että suomalaiset oppisilvat we. uättä. — Ruoveden mielisairaSparantolaa ei senaatti halua valtiolle lunastaa. Luul' talvasti waltiowarat „eiwät riitä". Mutta — entäs joS se olisi tarjottu sotatväen tar peisiin, kyllä olisi .tjeukit" maltion kassakaa pista lähteneet. M — Venäläisiä hiojia liikkuu uykyääu suuret joukot Maasan seuduilla, tietää ,Wa- sabl." Niinpä saapui eräänä päimänä 25 semmoista keinottelijaa. Heidän työkalunsa näyttimät äsken maalatuilta ja tehdyt aiwan kuin tilaukseu mukaau teeskentelyn muoksi. Syntynee liian suuri kilpailu esiintyä näin suurissa joukoissa, jos todellakin aikomus an saita leipää hiomisella, artvelee mainittu lehti. poimintoja. — OttipaS se lujalle katsojaankin! Lappeenrannan W. P. K:n muosiiuhlassa toissa suiinuntaina oli ollut köydenivetokilpailusja niin ankara ottelu, että oli eräältä liipattua katselemalta herrasmieheltä katkennut — ham mas! Niin oli joutunut haltijoihinsa katsel lessaan, että oli purrut hampaansa yhteen silla hirmuisella «voimalla, euä ylsi hammas oli m nnyt poikki luin saivipiipuu lvarsi. Sillä taivalla sitä meillä urheillaan. ^ — IKZ S weturi valmistui viime vii kolla Tampereen Pellava- ja rautateollisuus- yhtiön ionepaiasja. Se tarkastettiin ia hy- mätettiin perjantaina, jonka jälkeen se ryhtyi ^toimeensa". kanssa oltiin tekemisissä meni Hyytiäi nen keittiöstä kysymään, cliko mahdollista ,aada tavata talon isäntää. Kun pal velija kuuli vierasten asian, kieltäytyi hän jyrkästi — hänkin nöhtämästi hy vin tuntien herransa — menemästä ilNcitlamaan siitä. Kun useampaan ker taan uudistetuista pyynnöistä ei näyt tänyt olevan mitään hyötyä, päätti lautamies Hyytiäinen uskaltaa pyrkiä sisään pääkäytäivästä. Kun oli useam man kerran soitettu, avautui vihdoin kin omi za miehei pääsirvät sisään. Jl- mvteituaan, että heidän matkansa koski talon herraa, vtetiin heidät hänea luok seen. Tämä otti vieraat armollisesti vastaan. Mutta kun hän sai tietää ai heen vieraslö^ntiin, niin jopa muuttui käytös: kohona ylös hypähti ja syytäen suustaan sanatulman, josta Hyytiäinen ei tietysti ymmärtänyt sanaakaan — tulkitkaan, niin menäjankielen taitoinen kuin olilin, tuskia puolia?aan — tart tui herrastuomarin niskaan. Ja niin mentiin pihulle tulkin seuratessa perä?» sä. Meläkääa ei ollut miehen mieli lauhtunut, vaan vaati hän sadatellen, että Hyytiäisen, joka matkalla pihalle — niin nopeasti kuin se oli käynytkin — oli ehunyt painaa lakia päähänsä, oli paljastettava päänsä, kun hän, Ment- sharem ja Nomoje Mremjan aputoimit taja sumai!>t häntä puhutella. Tämän ka:soi lautamies luiteuNn äskeisen koh telun jälkeen liiaksi kohteliaisuudeksi hä nen puoleltaan ja selitti, että kyllä lakki pysyy päässä niin kauan kuin pihallakin ollaan, ja uskollisena tehtämälleen, antoi — Oikeusistuin mätäkuulla. Maanan taina kun Kristiinan raastumanoikudevsa Piti olettaman käsitellä erästä »Hur^s a kapakas sa" tapahtunutta Ojalan murSajuttaa, sanvui istuntoon yleinen syyttäjä ja yksi neurvosuues, mutta ei puheenjohtajaa. Saapmville tulleet väyäu aikaa „oueudenväätä„ odotetiuaon muistimat, että hän onlin lomalla. Saapuville tulleille todistajille ilmoitettiin, ettei juttua «äin oven voitu ottaa käsiteltä väksi. — Aimo hauki. 107 sentim. pitkiin ja Kkgrn painoisen hauen sai hiljakkoin maan- vilj. Kustaa Kuivinen Ahvenjärioesrä Kau havalla. Perhe-umtsi a. — AlhlsihiN omat menneet i Opettajatar Anni Fredrika Konttinen ^!eppäwirralta ja opettaja A. I. Ronoi Nastolasta. —' Fit. kand. Onni E. Helkiv Salosta ja opettajatar ylioppilas Hilja Hätinen Kuopiosta. — Neiti Hilda Rantanen ja kauppias Edward Lund stedt Turusta. — Neiti Jeannette Äbzvrnson ja Maasan realilyseon venäjänkielen lehtori Hugo T. Salonen. — Vihittyjä. Avioliittoon on vihitty: Morsiamen kodissa Tuusulan Järvenpäässä t. k. 17 pmä Tuusulan kansanopiston johta jatar, neiti Impi Wil,atie ja jaman opiston Maja O. W. Sirkka. — Rautalammin pappilassa t. k. 15 pmä. kansa loulunovetra- jatar Aino Lohi Rautalammilta- ja pastori Wäinö Saurio Parkanosta. — T. k. 1 pnä Salmon Armissa Kanadassa ur.'nri neiti Alli Koski Turusta ja puutarhuri Kaarle Laitakari Turusta. — Wiime kesliiviilkona Euran kir kossa neiti Eemi Wahe Haapavedeltä ja kan sakoulunopettaja Kalle Tyrni. — Suiinuntaina morsiamen kodissa Hämeenkyrössä lääket. lis. Heikki Vuorinen ja neiti Lyyli Raipala. — T. k. 19 pmä morsiamen kodissa Kangasnie mellä neiti Elsa Ikonen ja insinööri Eusi 2o- mersalo Tampereelta. — Hopeahäitään viettivät lauantaina Iisalmella kihlakunnantuomari, hovioikeude?- neuivos I. B. Saraste ja hänen puolisonsa Selma, omaa sukua Lachteliu. — Syntymäpäiviä: 80 vuotta täytti lanantl-ina rovastinrouva Amanda Järrvinen Mikkelissä Juvan kirikoherran, rovasii Nes tor Järvisen leski. 6 5 vuotta täytti lauantaina työnjohtaja Karl G. Pettersson Tampereelta. 65 vuotta täytti lauantaina maanvil jelijä S N. Mauhalartano Porin maaseura kunnasta. 40 vuotta täytti sunnuntaina kanpp- W. Willberg Turusia. — 40 vuotta täytti suunuutaina sähkölennätinlaitoksen virkamies S. F. von Zansen. Wtä ja toista. — PöllönpaiStia isäntäväelleen aikoi eräs palvelustyttö „serweerata" päivällisiksi tässä tuounoin Tampereella. Talonisäntä oli väet ostanut pöllön aikomuksessa täyttää sen ja sillä koristaa huoueitaan, mutta palvelus tyttö, joka ei tällaisia herrasmeininkejä ym märtänyt ja jolle e: asiasta ilmoitettu, ym märsi asian omalla tavallaan: emännän kanssa neuvottelematta puhdisti pois höyhenet ja pisti linnun pataan. Kun sitten emäntä myö hemmin tuli palvelijan kanssa puhelemaan päivällisen laitosta eikä oikein tiennyt, mitä ruokaa olisi nyt tehdä, ilmoitti tyttö „onhan meillä se lintu, jonka herra osti, minä sen jo keitin". Ei tainnut lintu tulla syödyksi, mutta ei siitä myöskään enää ollut täytettäväksikään. Asia on tapahtunut mätäkuulla, mutta on kumminkin — totinen tosi. — „Tyyrihiksi tulee siviili, avioliitto". Wiime viikolla maanan taina saapui, kertoo W?a, junalla Maasaan Laihialta eräs näöltään 60 wnotias ukko, muka naan vähän nuorempi vaimo-ihminen. Aske' leensa suuntasivat he suoraapäätä poliisilai tokselle, jossa hoidat opastettiin poliisikomiia' riukseu puheille, koska heillä oli erittäin,täh. kellistä" asiaa. —„Täällä'ö niitä siviiliavio liittoja solmitahan?" — kysyi ukko. Heidät ohjattiin nyt kaupungintalon vahtimestarin puheille, joka tällaiset asiat alvlle panee. Vahti mestari selittää sitten, että heidän on alulsi annettava haaste toisillensa, jolloin naima haluiset vilkaisevat ymmällä toisiinsa ja vielä '.aavat he kuulla, että naiin.acauppa sillä ta, valla tehtäessä tulee maksamaan ainakin 10 mk. — »Tule pois!" — luistasi ukko arma- pihalla haasteen herra Metsharoville. Mutta tämä oli jo liikaa. Julmistunut hovia herra uhkaa ampua »suomalaiset kollot" siihen pa.kksan ja huuiaa A?d- rei-renkiääu panemaan portit luikoon ja toimiuamacm näille selkäsaunan. Sa mulla kun portteja lukitaan häviää Metsharotv rakennukseen sitä ennen liel- lettyään herrastuomari Hyytiäistä ja tämän tulkkia poistumasta, ennenkuin nimismies on saapunut paikalle tekc- mään »protokollan". Aikunsa odotettuaan ilman, että?lnd. reita enempää kuin hänen ankaraa her- raansakaau ilmestyy ncgailkoineen ja revollvereinecn, poistuma: oUeudenpal- lvelijot, portti lun oli lukossa, takapi haa kautta eräästä aidanraosta. Herrastuomari Hyyuäinen on ilmoit tanut asiasta Muolan purin nimismie helle syytteen nostamiseksi hra Metjha- rovia vastaan kruununpalmelijain häi ritsemisestä virantoimituksessa ja tä män vapauden riistämisestä. Pitäisipä todellakin tuon tapauksen tukkia suun pärjääjiltämme. Opettakoot ensin omille miehilleen iymistentapoja ja tulkoot sitten m-nile sitä puhumaan- hallensa sa niin sitä poistuttiin vähän sekavin tuntein. Portailla selitti ukko »kullalleen", että „se tuloo niin tyyrihiksi, ettei se kanna ta". — Luulisi eh?ä joku, että asia päättyi sl.rullisesti, mutta min ei se kuitenkaan tapah tunut. «Nuori pari" palasi kiireen kaupalla pikajunalla Laihialle, koska .Laihian pappj vihkii halvemmalla". — MaailmanlopnnenteinS ovat muutamat Tyrivään ZZzmmalan eukot pitä neet sitä jymyä ja jyskettä, joka viime päivinä on käynyt sikäläisellä kauppatorilla, missä ur heilukentän tasottamiseksi on louhittu kiviä dynamiitin moimalla. Samoin omat eukot ennustelleet suuren kilven putoamista »voimis teluseura „Woim :i" naisoiaston johtajan yli oppilas neiti Hilja Grönblomin päähän. Häll tun rn julennut toimittaa opetettawilleeu naisimmeisille hameitten asemasta hoosut, tuol- laijet puhivihoujut. — Waris ja kultasormus. Ant- reassa sattui tavaus tämän kuun 17 päivänä, kun vnris komeili kultasormuksella, luounon helmassa. Valtion pumzpukoneen käyttäjällä on elältiivaris kasvatettu pikku poikasesta saakka ja on ihmisille hyvin kesy ja ihmis- rakas, niin että ottaa ihmisea kädestä mikä hänelle on n:ie'uista, jonka vuo st Antrean ratamestarin -ivulainen rupesi narraamaan ja tarjoilemaan varikselle sormustaan irroitettua sen sormestaan. Mutta varis tekikin tästä leikistä lopun koppaamalla äkkiä sormuksen »ouaai.sa ja lentämällä metsään. Sormuksen omistajalla ei muuta neuvoa kuin ajaa len tävää perästä, mutia minkäs mahtoi kuin ei ollut pyssyä saivumilla, millä olisi rosvon aiNNlimr, Oli sentään onni onnettomuudessa se. että sanottu varis lensi samoille paikoille misiä sormuksen oli saanut ja nyt miettimään keinoja millä saada sormus pois variksen no kasta, mutta hätä keinon keisii. Kun varis ihaili l sineen kauneutta ja sitten laski sormuk» sen uiL^an ottaaiseen sen uudelleen niin sa massa kalsi lähellä olemaa työmiestä hätyyt tivät variksen ettei se jou.auut saalistansa enään ott-uiaan, joten sen sai oikea omistaja. Ohjeita maamviljeli- jckllemme. lN?rjalaisesta „Samwirke" lehdestä). Tee tarkkoza muistiinpanoja päivä- kirjaasi! Pysy kotona ja pidä tarkka huoli tehtävästäsi! Älä milloinkaan kirjoita nimeäsi ke nenkään vekseliin! Tee kukin työ mahdollisimman ajoissa! Työssä olknoil pääsi ja ajatuksesi sel vinä! Selvä pää ja uuras käsi harjoitta» vat aina muaniviljelystä voitolla! Mm^a, että jokame,, rikkaruoho on ryörväri! Wielä ei ole kenenkään maa«;ch»» tarivinnut katua sitä, että hän ou huo lellisesti milzelriisiään hoitanut. Ä.ä milloinkaan käy ä muuta kuin para?ta täysin virheelöntä siementä! Hankt maitlefi lannoittamiseen run saasti ja hyivää, mieluimmin luonnot, lista lantaa! Anna eläimillesi säännöllisesti suolaa! Pidä työkalusi ja koneesi katoksen alla! Ruoste ja lahominen turmelevat uäet niitä pahemmin kuin kuluminen. Laita nsellesi, väellesi ja eläimillesi tilava, valoisa ja kaikin puolin kun nollinen c-sumus! Laita puu- ja kasvitarha kotisi ym pärille! Istuta joka vuosi edes muutamia puual - Puhtaus on kumminkin kaiken alku ja loppu- Pidä työkalusi puhtaina! Uiouukoon puhtaus talosi joka pienim päänkin nur!!aan - ja soppeenl Pidä puhtaana eläimet, p:ltm>, puutarhasi y. m. — sanalla sano-n: koko taloutesi ja samoin pidä itsesikin niin sisäisesti kuiri ulkonaisesti puhtaana! Jss seuraat näitä ohjeita ja neuvoja^ koituu sinulle siitä lvarmasti hyötyä. Täällä Turussa on nyt valmiina eräs komea kivitalo, jossa asuu 12 sa' maan puolueeseen kuulumaa perhettä. Kaitilla on yhteinen ylinen, pesulvaja, sauna, kyökki j. n. e. Kaikki snnä ta lossa syöivät samia ruokua, jota kyö kiltä hissillä ivicdään jokaisen huoneus- ioon, on aita lystiä sellainen! Mutta mitenhän ,e ajan pitkään menee? Ajatellaan, että rou?ra A, ei pidä her» uerolaSla, )0'a taa en on rouva B:n lempiruoka, että rouma C. tahtoo pestä pyykkiä sumana päilvänä kuin rwa D. j. n. e. Pysoytöhän silloin kotirauha eheänä? Parasta oli, etlä kmkk', omat suoiueitarelpisia, sillä muuten ei sopu kauivankaan olisi kestänyt. Kun tämän lisäkji «ylimestari" on papp.'. taitaa asiat aluksi ainakin hyminkin luistaa. Taliatset „yhteispesat" owat hyvin kin ta.v^lttsia ulkvAailla ja Helsingis säkin. Ä^utta lylla „sovlntokäräjlä" kuuluu hyivinlin uscin tarwns.'vau pi teä, sillä solmukoila satiuu tuhkatlheään yhieisptsien elamänlankaan. Mitä jos Uusi Aura, Tur. San., Sosialisti ja Turun. Lehti rupeaisivat yhteiSpesään? Menisiköhän päivääkään, ennenkuin solmukka olisi katkaissut sen „SoiNtulan" eläm inlangan? Ehkä 100 vuoden perästä tällainen asiaiunla laa tuun käivisi? Nyt lirio.tamme vuosilu vun 1911); s, van mutden perästä siis 2l )1l). Lassemme lastenlapiet ehkä seu ojan nä?nv>;', :vaan ei U. A:n ^Wan- nas^, Tur. San°nTiituS", Sosialistia „Ptili Hermanni" eikä luoin Jukka.