KESKISUOMI Torstaina huhtikuun 23 pmS M 9 ParisiSi», huhrik. 27 p :nä. Björnstjerne SBjörnjcn kuoli täällä ei len Ko 3,45 i.p. , —<H3jdl 3.Ä. Björnstjerne Maninius Vjörnson «ti syntynyt joulu?. 8 pnä i832 Äfjuif nessä Lsterdalissa. ,§cincn isänsä oli pappi. ficpjuuteiiia ja nuoruutenia hän eli Norjaa luoiinoitihani-tii.-.assa seudussa Romsdaliösa eiöijtijcn. ficflu lähelle kanittansa. Alciijuitdäiiui ja eräät fotiii-an^iäuiaä fuuMniKct firjaU lijai oilimariin hänen nuoruuienja ycn- ki >sen elämän ra!vu:.cl:-> ja iinvuäjanä jamalla kuin 13IS nntoöcii nuhicflu ne n innLSlus tuiu-ti Ijäacu intcuiiän. Vlioppiiaatsi tulituilla joiuin hän nuo- «iffpiiriin ja via:: kypsyui huncn in^ nac-iuTfenia Häti€c-:ä riiviö lijiin. iticjoitdriMuti c ii fin jiiuo.iuil^fiiiiit kerioounia ie'ä I:rjj= ja ;MiK'n.:rin^ klw;o, hän .u.iiiit^ti li-^> <,.sj,i.uijcn julli iuuteca tulleen teofjenji!, m*. ?<« j ennen. sai ra ci uni isiaan juitaisi Hän kaansa isekä suutariin työntekijä Kaleb Siiskonen, Isoista wiimemainitt!u yZtä- »vällisesti kysyi sotamiehillä, montako „ tupakkaa" he hÄusMat. SToin toi- nen sotamiehistä muitta mubkitta iski Siiskosia jollain teräaseella (mahdol lisesti pistimellä) hartiain wälim haa- wan, joka ullottui keuhkopussiin saakka. Haawoitsttu- sai ensi awun Mikkiin läänin sairashuoneella, jossa häntä.sen jälkeen on hoidettu. Eilen laskettiin hänet sieltä pois ja toiwoa on hänen täydellisestä parantumisestaan. — Suur-Sawo. — Laimaliike Laatokalla alkanut. «Lauantaina saayui höyrylaima „3Sii° -Puri" sMtalvaralaÄissa Pietarista Soirianlahteen, jossa osa lastisia pu- retkiin. LaiwaAa oli tarvotus sakkaa matkaa Sortawa1aian, miuirra Pohjoisemmat fo ltamat eno alt tviiela jäässä. — Odote taan näinä patoina hölMkaima- ..So fiaa" atvaamaoti wäylää Sortalva- loan. - Näinä päitvmö >odoteiaan useampia faitvaja saapulvaiksi Sortanlahtcen. — K:la. — Wanha hautausmaa löydetty. Kun kaupp. Hotakan Metsäpirtin Mar- tinkorholan kylässä Metsäpirtin--Pie- tarin wimellä Äewassa pellossa t .k. 23 pnä kaiweitiin kuoMaa aidan patsaan pystyttämistä tvarten, löydettiin kuo- pasta noin puolen metrin sywyydeltä ihmisen lpääkalllo ynnä sääri- ja muita luita. Ainakin 3 ihmisen luita tuli ihmisten Ämoille. Lieneeköhän pai kalla ollut entinm hautausmaa. — Asiasta on tehty ÄmoituS Muinais- muistoylhdistykselle. — K: la. — Tampereen teatteri. Nakennus- niestari Kaar?o Lindroosin laatiman lskandinawistina, sitten yhtä iunoklaa- ^ustamiMewio^uunnitÄman mukaan ' :'■ . > tulee Talinspereelle aimttu uu>>i teatteri na ia inno>»tawana Norian ?anjalli>en ^ fisuswPneen maksannaan 468/ j OO & t- Ä £ Björnstjerne Björnson. wiin kyftMksiin, aluksi intoilelvana asian Puvkus.ajana. — Myöskin teat- ^ terinjochtaijana Bjövnson toimi täfia ai* kaa Bergenissä kahteen eri otteeseen- ?in. W. 1370 ja sen jälkeisten wuosien seuduilla alkoi Vjörnsonissa tapahtua Inkinen käänne, hänen henkiseen nä- töpiiriinsä alkoinat tulla Darwin, ^ Spencer y.m. nyl^aikaisien ajatus-^ suunlien cbiu^iajai ja w:s:a 1873 jätti hiin 1 cp uill i jv öii i-a ivn poila'sk mv >1 u k se t ja lviikingit ja siirtyi nylyailaisen si- wis:^e.äuiän iu.rau.seen. Hän jul- laisi nyi ip;:lä;t -sarja n luiijtc-Muiii, jo is» >a j;t«i !0iii ;jeik i^e;jolle a;wt .nnnet- uija itu.m. „,AU-'iilUTvsi", iicoiKtrba''', „2)ii ivoiinain", „Mnait;iei)etiä ja rakkau:ia" y.m. seui roiiunutep ja no- sellejä luteti ^ManghiÄ", »Jumalan teillä", «lUiavi)" y.m. äsJidä »vähää mk. — Meroäyrin suuruuS Tampereella tulee t^män w:n kannossa olemaan Ib ml. 60 lp. Mivme w:na oli »veroäyrin suuruus 15 m'k. 40 P. — T. S. mäkc?ppaieen .,T,'.iö:e.'.l>e:i la". Tämä kappole miinanaan '^icrn- [ ihi utu;fiiiti yvi)openhaur.iio..in, j.i täällä, uudeösa. henfij.^u h^iuituiM^ #ii Yitrpiirii'j-5 ä här. :ve.s:a täysin Ic-yu irsensä saaden s.'ii!anwllifw e;:.: hen kisesti sy!ve<n:ä:viä nMiftuutju silloisil ta merlkimieh.siä. Nyt aitoi Björn- sonin kchit^ffesja kausi, joia te^ti noin 1870 luwulle osti, ja jona hän firjo:= ii woimalkana kansanelii»:än kiitvauk- sia ja historiallisia näytelit-.älappaleita. Tällä ajalta o>wat m.m. iuo»ii.'nkielelle- kin kaannelyc kattsane>lämän.'uwaul'set „Päiwärinteen Synnöcve", „Aarne", .Iloinen poika", „Äcrlaiyl'.ö" y.m. 'e- kä näytelmäkappaleet ..Mari i Ttuar: Skotlannissa", '„Kong Twerre" y.m. Ml)öskin kokoamaa runoja hän jullat. si, joiden joukossa norjalaisten kausäl- liÄaÄu, 1364 .sepitetty ,.Ia wi elsker deite landet". Vjörnlsmim Ulospäin kääniynyt, toi- minnanlhaluinen luonne on koko hänen clämättsä ajan weiänyt häntä politiik- kaan, ja tälläkin alalla hän otti sekä hucimiota Ijcräiitinceu ivy.-yaifaijeit initjulituiit „Muu uusi uunit tukkii". Nii;*jii kailissa on hän 'läsitelly^ nyki)- aila^en jilivistyö.hmijen proliieeineja. Hänen luomissaan tuntee omituista wauci>lvaa, tu^.v.ivaa elonrunsautta, niissä on joiatin ^ytyitÄvää, elämään u*ftiit>a«, lvauhdikcsta, hän on etu- pääc,'ä herätiäjä ja teräsiaiä. Sama inahdil.uiiden ja sytyitäiimy- den 'leima, 'mitä on henkenä Pjörnso- nin tirjallilMia mo^annos-sa, on .inyos- Iin ollut hänen ivcktiollisen toimintan- ja lunnuLinerkkinä. No>rjcssa hän on ollut n>a!selinmistopuolueen ja Norjan iljenäisyy-asian itmoslalviinpia sohia- jia. yiecn.jä Björnsoni» sytn/:vä liir. = rilli nen Luonne on saanut hänet, missä itföin. yleisitchimilliM näkötohita cn '.•i^Y.nryij^ljä ollm, pelotta ja palaivas- :i astumaan sorretun oikeuden puolus tajaksi. Nimpä kirjoitti hän Treysus- asiana säkenöiviä artikkeleita, ja mci- dänkin maamme saa kiittää häniä mo- nesta leimuaivasta kirjoituksesta, joi- ia hän on Eurcpan edessä puolusta- Nauhan asian in Pik ku-uu tisi a. — Suomalainen tied.'inies kutsuttu luennoimaan Norjaan Pohjoisina!- den ylx^istoien ivAiStä. yhteisioimin- jaa 'w»rtwi aljeteturi komitean norjalai nen tfsöisto on Mlämu pr of. W. To- berhjekmiä ensi syksynä luennoimaan Kr ist i a n ia n tzl i op is i o l sa. — „Woima"-juttu, joka oli läheiet- ty Turun howioikeuteen, on ny! palan- teitu senaatin oikeusosastoon honiioi- kcudesta, «joka on antanut siitä lausun- tonsa. Haisten kesähattuja. Naisten SAKETTEJA myydään helppoihin hintoihin suurestavarastosta. i. N i e m e 1 ä i s e n kangaskanpassa. 1555 1-8 Mälikysymys Suursaaren ja Tytärsaa- ren »vaalilippujen ajoissa lähct- tämättä jättämisestä päätettiin ilman keskustelua huu!to>- ääneschksellä jättää hallituksen asian- omaisen jäsenen »vastattawaksi. 50,000 mkn rahasto suomalaisen kir- jallisuuden edistämiseksi Esitettiin keotvmus suomalaisen kir- jMsuuden edistämiseksi myvnnechn 50,000 ^Mi määrämhan käyttämistä lwarten asetetun toimikunnan toimin- nasta w. 1909. Asia lähetettiin ltvakiÄvarain walio- kuntaan. Miljelyspakkokysymys. Juuri sisään saapunut Naisten kesSsaketteja ja sadekepse sekä Miesten sadetakkeja Wilh. Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. 1553 1561 13 eduskunta. Istun 1 o tiistaina huh- tik. 2 G lpnä lllo 6 i.p. Uusia arm. esityksiä. TenMtlvri N aineko saapui edus- kuntaan esiiiclijästhte^ri Degerholmin snimainaina ja jätti eduskunnalle arm. esi Hilset n:t 10 'sotilas-iverosta, 11 iva- roijen hankkimisesta niihin tarpeisiin, joihin watinaiset wa^tion tulot eiiväi riitä, 12 wavoijen ojottamiiesta kansa- kouluilaitosta ynnä erinäisiä siwisti)s- tarkoituksia warten w:Lsi 1912,13 kul- kulaiilosrahMosta, 14 suostunnan- luonioiisen Pääoma- ja kuponkimcron suorittaimises:a, 15 warain osoitami- sesta w:n 1910 sotilasralhaston tulo- jen tälichMiämiseksi ja 16 ivaroijeu osot- tamiscsta lsen läinaniäärän takaisin sanomok »'ehtrmi«hg.iä että wa!tiollisena nut oikeutta.mne. Nauhan asian tn- M w. 1909 on siirretch puhujana h artaasti ojaa ajan pol::a° !>n»kas c silais ielija^Ä^io rnson »»)"*• V ^ e J 01 j cn ^oriltvmisecsi jille ynnä -muita kustannuksia nf);ceit|.i 3?3 nrf, eli kaittiaan maksa-naan 926 mk. kamana Päi^ä.iä ja sama.s-i oi ken- desiä tuomittiin samallaiiec^a ritok- ,'es:a eim kertaa tai. Mustu .\iiipi;iä ji Jcsua Ptruitcski '.'«<0 m.n imtoon knmipiun. kov^>.vaa>aait hir'.ven anvon ikiuitnuUe luu uit,j.Lv ;-ji iiuiii^jiio.ou io!)isuv;apo;ta v!):eeu:ä noin lui) mi. Ä-y:e<!i'a si ö liuu mk. — Maiti: luoiniuu oivat Pcthoö-.-t. Cifei-.ix^ta yleinen «ytutiijä huo- »mtulti, kuinka lällaisei riko>se: owa- dcioaineet yleisiR, Muaiäyocn ljiin eh- >doui että ramvihMu» lieii jo eusilenci» fifftfin ■tooteiMisi.-ii. CvEe.ts :uo!u:;= sikin "-H)0 tn'ui jiufo;l) ; .n -'.tiiauiav a. £lisi isuola^vaa, et ta yli [oio :naan :ä- mä karsanickair.a tulisi waZi-.^'.vci!si. — Varhainen lcsäntulo »n '^ir.oi^a fin .mieliä iUijiMtuixut. 'ii tavuunne iarjan rehitc-ta puutetta niillä iöijfttm- pientään. Hanvinaisen aif jiue.i meni- toät jaat iiiurcnvnia-Mc iäv.ucvr.imntc ToiKlvcdcc-tä. -nimittäin huh:'!. Ji pnä. «Biiiinc ivuonna nc mcni.val waS:a ?:ia* fuun 1 Pnä, iorcn txo ci oic pienempi tun 5 pitkää w!ikkoa. Muualta Suomesta. — Siuotlut. ^iiir.ivulinituqa kuoli l. k:n '21 pna oin-x"«ho;i l »vouiiec»t rehtori, l^stori il. I. iiiclKvg. Wnuija oli | jiiutuut): ilucpic-5-sa 1620. — j!amala iiuirha Mäntyhariulla. ©iititc laua>.itaina itira.r.tiiu Ääniy- harjtMi Tiilikiaiassa :al. Honkasen e- liitintä 'kotoaan asuiiirateiiiiuksen etei- jcstii kuolleena. Äi itOti-tna a mattiin iv ti iV'iifin-0'Xiaifei'si iu inulhaajaksi e- päiliynä on ivunfliitu hä:t'.'rt miehensä \ck. Ho-ntaiien. Mamaie työ on tehiy jo.o ^!.'öii'all.i päähän ta! kuriAamal- la. "iv cm n i; t it kieitäi ole>va>n>a mur haa a s>Mii'.en. Lliviopuolisol oivot riidassa ja hanlkliiec: pesäeroa. 2Meitui«U ocuat jo !va>ihemma:ip>io- leisia, lapsia ei o>ie. — 'V!. Z. Termehdyssanomia oli eduiskunnalle jälleen saapunu: Haa- pasänvÄlä, Kurkijoelta ja Wesannolta. -- Tettvehdi/!!set oivat kauls.iiaiskokous- ten lähei.ämiä. Leimasuostunta. Waliokun!aan läheitämisli iraricn esitettiin arm. esitlB n:o 9 leimasuo:-- lunnasta w. 1911 ja lähdettiin Parin Puheemvuoron jälkeen mallicMtroin >>valic>kunlaan. Maanwuokra-asetus. Ainoaan MtteMn esitettiin maa- tÄouÄvaiiokunnan mietintö n:o 2 ed. Hutiiuisen »M. anomusehdotuksen mu» kaan, joka laskee NludiswiljMiksen edis- rämistä wi^jlellMpak?oiperiaatteen mu- kaan. E. von T x o i I huomautti tvalio- kunnan puheenjohtajana, että sosialide- mokraattien ilvasiallanseen ensimäistä pontta ei oliiu näyteUy Malioknnnalle eikä esitetty fiellä, jonka kuitenkin iah- toi merkitä livaistÄauseen tekijäin tai- ;anrMi,'tcciuuii)cn ja asianymmärtämäi!- töM^den tilille, niin moitittatvaa kuin sellainen menettely onkin. Ed. Paasi kiwi huomauit!, mi- tenkä lsoi-demcikrca^jien tarkotuksena näyttää ckeivan sa<i!)a kansaa maan- wuokralai,si!Isi ci ka oman kodin omista- siksi, »vaikka eilvät -woi tämän periaat- tee Iisa iparemmuuilai todistaa. — Pu hujan miehistä Pitäisi kohdistaa toi- ,'ninla undiÄviljeltyilien edistämiseen ja maanlhankiniaan ti>lait^malle wäestöl- le, jolloin obligaisioneja antamalla N'oilaisiin ipuhtaan rahan firtiiton wä- heutää ja reformi ^oiu:eeitl>ai'.tta. — ObligaLmnien rahalsimuuito tosin kohtaisi meidän oloissamme maikenk- sia, mutta jos sitä rauhassa saataisiin koettaa, niin ehiÄpä sillä jotain aikaan- saataisiin. Senaatissa cki täsia yri- tyks<s;ä Ollut wuosi sinen pulleita, mutta tämäkin yrit>i)s o»Ii jäänyt niiden esteiden laa, joiden taa moni muukin yriilijs näinä wuosina. — Mutia onko m>t sitten maaichankiniian ehdotiomasti käytälivä juuri »voiltion >oä!i»,kiellä? — Nlsityinen toiminta ja iäästöpank- kiemme apu merkitiseisimät myöskin paljon. Aiwan keinoja wa,lli ei meil- >lä olla, jos saataisiin rauhallisesti ja johdonmukaisesti niihin rt>hlyä. Mut- ta sellainen refoirmi kuin maanhankin- <ta tilattomille Ivaat ii säännöllisiä olo- ja. Tällä hetkellä nyt e:wäi toiiveet tässä asiassa ole kutienkaan Iva loi sai. — Puhuja ihmetteli, että ivastalausu- jat silti ehdoitmvat mMiseiiä hallituk- joelta jo eM eduskunnalle 'ukiehdoius- ta uudiÄviljelyffen edistämiseksi wilje- ilyspaKoperiaatteen mukaan. Totta ei puhuja silisi uskonutkaan ivasialausu- jain tahkot t« e e n. Omin rouuin ja ,os mahdollista säästöpankkien awulla riisi nyt aijeitäwa tämän pääkysymyk- emme ratkaisua. Cd. Tanttu puhui Mitjelyspaksn mahdottomuudesta ja ris.iriiiaisuu- tesla vikeuskäsilykscmme kanssa sekä siitä mitenkä ^voimaperäisen maan.vil- jelyksen ipäächlona täytyy olla omistus- oikeuden 'ja- mieti sen onnisiUti». Mietinnön puvlesta ia wiljel>ispak- koa lastaan pnhuiwat wieli ed. N e n- 'v all Y.M. ja was!a>lauftm sekä wilje- tyspakon puolesta esiintyi ed. Saa-- r i, P oh j o k a, y.m., kunnes puhemies llo 12,50 yöllä keskeytti islunnvn täs sä asiassa, jjääden HviÄä 6 Mfdetiyä pu- helvuoroa asiaZsa läiitiämättä. Tämä asia >sekä muu. esityslistat- ^ Ia o>lewat asiat jäitvät täten seuraa- ,waan istuntoon, joka on huomenna kello 6 iJp. Naisten liinavaatteita sekä kauniita englantilaisia ja suomalaisia Puuvillakankaita sekä lasten AINO-pukuja saapunut T. E. SPETSIN kangaskauppaan. 1-2 Velkojien kokous edesmenneen talollisen Oskari Pa tajoen, Jämsästä konkurssiin luovu tetussa pesässä pidetään Patajoen talossa Jämsäseä toukokuun 19 pnä 1910 kello 12 päivällä, jossa pää tetään pesän irtaimen ja kiinteän omaisuuden myymisestä sekä kiia- teimietön asumisesta siksi kun myy minen tapahtuu ja velallisen per heen ylläpidosta sekä muista pesän asioista, ja huomautetaan Konk. as. säännöstä, että poisjääneet saa vat tyytyä siihen mitä saapuville tulleet päättää. Jämsä huhtikuun 25 p. 1910. Hugo Palmroth, pesän uskottu mies. Kamari ja kyökki vuokrattavan* T. E 155* Spemilft 1-1 Mafcörilrao mMt 2 a ostetaan liiuluullAdu beti hinnaltaan noin 10 — 30,000 mk. Vastaus lähe tettävä „Ostaja L S." Kolhon posti. 1661 1—8 Leipuri Aleniuksella. 1507 l_2 1—1 Yleiset tiet Jämsässä tarkastetaan seuraavina päivinä toukok. 1910. 12 pnä Petäjäveden rajasta—Sep- pakalla makseltavat, polaan. myydään huutokaupalla toukokuun 4 pnä klo 11 a.p. Saarijärven kun nan lainamakasiinilla. Huudot ovat Luotsit Waasnn (äfjcietöllä ciroät ^l 1 knnon kesök. 30 p. mene fcknäjän palmelukjeen. Mikäli ke et oUetuetaait saamaan ÄÄmanteen käsitielWn oiettiin cd. E. El omima n eduskuiniaesiiys maaiv tvuokrapchomksen 32 ja 31 muut- ta nii scsta. Irinan äännstysiä päätettiin jnzsnä — Tuomen kaupunkien hypoteekki- ^ lvyullisestikin tvjjessa käsiti-tyss i teh- kassan ylimääräise-iä v!)'iötokouli<esa Mkääkvächä Päätöksessä, t.k. 23 Mä päätettiin korottaa i)htiön^ o s a'. ä äcn 11 a 5 miljoonas ui O miljcc», Palkkaussäänlö. noo ti nidrtknaii ontarnaUa 2,000 uutto , . ckixttö, joiden nim<'llisari'.'0 on 500 j Toiseen käsittelyyn otet.tin val^kaui?- mk. Osakkeet tarjetaan merkittälväksi .säännön knmoamista tarkot'aivuk ed. 750 markasta kappale, hinta maksetta- Sillanpään ija Kaarneen eduskuntaeii- Uud?t osat- ^ tykset. puolen wuo- ©M. on saanut tietää, «vai iuoisii den osingmi tätiä wuodelia. tliinimäkeen. Parkkulaan, Jämälle sekä Elimäestä Hopsun kautta Leppoisan menevät kylätiet. Korpilahden rajasta Seppo- laan sekä Juokslahden ky lätie. kylätie Sammallahteen ja Vaherille. Kuhmoisten rajasta Seppo han sekä Arvajalle ja Lal- mijärvelle menevät kylätiet. S ppolasta Kuoreveden ra jaan ja Kollinmäeltä Par- t»>l»n kautta Längelmäen rajaan. Kylätiellä Alhon koululta Oksjärvelle. ja tulee tiet silloin olla hyvään kan toon laitetut myöskin rumppujen ja k&iteitten puolesta, ojat ollakfive- tut ja o,ien ulkosyrjät vesoista puh distetut sekä haitalliset kivet pois tetut tieltä. Jämsän nimismies. 1565 1—1 1557 Toimeksi saanut Kaarlo Hurme. i—i 18 19 20 23 24 Lii ikeeni lopettamisen tähden myyn sisäänostohintaan koko varas toni, jossa löytyy valmiita vaatteita miehille, naisille ja lapsilta, sekä lankoja ja kankaita y. m. 1559 K. Tarvonen. i-i SuMam ismi leipari MmWi. 15(56 1—1 Vuokrattavana, Lahtisen talosta Nikolainkadun varrella vuokrataan kaksi kamaria ja keittiö sekä yksi kamari eri si- — Tampereen markkinoilla. Miina» trokari (nmalaispulvussa o!cwa>lc sala» poliisille): OZtaks miinaa? Polliiisi (saaliiichimoiscna): sitä saa? Mii »a trokari (wirnis!rAcn): Hänveen- linnaSta. 1569 Anton Lahtinen. i-i Pyytlisin Tikkamannilan patroonsn li I kiv&n kuluessa lähett&m&än palkkani j% työpaperini, etUL ei tarvitseisi vaivata viranomaisia. J kyla Taulumati 26. 4. 10. Uuurari Herman Hokkanen. 1570 1-1 Kuulutus. Kultaseppä J. P. Aallon kon kurssipesät velkojain kokous on ensi toukokuun 28 pnä bOlo lOa.p. Konkurssipesän tilalla Karstulan kirkolla, jolloin keskustellaan ja päätetään: ^esäa rahaksi muuttamisesta. Epävaimain säätäväin uloshake- misesta. Pesän hoitajan palkasta y.m. mahdollisesti esille tulevista asioista. Poissa olevat velkojat saavat tyy tyä läsnäolevain päätöksiin. Karstulassa huhtikuun 25 p:nä 1910. 1562 Aaro Jaskari. Pesän hoitaja. i—i Kuulutus. Multian Lainajyvästöstä annetaan lainaksi ohria ja pienempi määrä siemenkauroja maanantaina tulevan toukokoon 9 päivänä aamupäivällä. Multia 23. 4. 10. 15G4 K. V. Pajula. i—i Suitti »valli»kunta ifiito'ti 'nieiin- ... nisään <n:o 4 ljhlYneeniä^AÄvä^a- ^vi.ia11 lu0rsauspi^rissä luoisilaitoki.".'. — Venäläisen sotamäen wäkiwal- ^ siain walwkunnmi ii^m'iÄnispuuhien tak!a erittäin lantyöt Mikkelissä. Minne Perjantai- >ol>ewaan chdotukieen.,^^ ^^^ lausuneet jen i tiun tai sia -iltana Ao 8 ajoissa tuli kaksi wenä- duskuntaelsinsifet ^a/ta^ta. iÄ m"l«im:nin eroa- Iäistä ihmeitä UvpÄan myllylle. Asiasta Pitkä keSÄl^u, M. mielipiiel - > ^xiialäislyttäinis- josta pMwät mylläriltä Ewe>rt Pu- «ka ipää?i)tcha ebuskunta wat wiroi -taan. >os> w tupakkaa. Paikalla saitui ole- Astaan!hltMiyi luuren valiokunnan Än^än pawe!utieen. - maan^ paich mylläriä, hänen kaksi pci- hylkäÄvän chdobuksen. ggtslls Viim IKtv tartcimpiiB imliiiiö. Tuomen luotsilaitoksen wenäläisti)ttä- minen ja eduskunta. EduUutnnan konÄiaan owa1 ed. i>i. A. Wrede YM. jättäneet anomussh- d otuksen Suomen luotsi la i^oksenatc- tun uudestamuodoAtamiisen «silleiiisä jät- tämilsesiä. Anomusehdotus kiitettiin Sliioamtllslcii tekijät ehdottavat, että e-! —Senaatti. Tenaano-ri Hosiainoff duskmna Keisarillisetta Majcsteciilta on määrätty kamaruomiimsLtuman »v. aiamaijsumdesisa anoisi, että tyscessäi.1e-! t. päällikölsi. waan Sironen fuccftloitoficii uuDc»-- taanjärjes'lä!tiii>smn ci ryhdyttäisi, maan että >se edelleen saisi pysyä sifoaia- laisena laitoina. — Uudet armolliset esitykset. Arm. esmLseir, jo.ika t.k. 22 pnä hymäksyttuii 'korkeiMnassa pail!aL>ja, esilettiin senaa- tissa eilen. E-duÄmr.nalle ne jätti ci- Ien illalla senaattori Namesalo. — Uskonnonwapaus. 3eiwati:i mo lempien osoMo^n täysi-istuitnossc csi- ieltiin tiistaina Ärkollisrvimit.-kunnan ehdotus Faim. alistuffeksi uskonnon- wapau>tta koAeavassa kyiymykiessä. Kcskusteku M witkas. nuuta tuiokse. lcn. Asia Äottanee kok?naisuudess«ian senaatissa on wiM esittely tänään, mutta siuon Wonäjän pääsiäisen täh- den ei ticine esitdMsä eimm toukok. 10 p:äö, ellei eridyisia asioita satu. eduÄkulnnalle >se>n eilisessä istirntrossa. ^ uudelleen kä>iteÄäwäkii. — Kunnanlääkärien palkkaus. Se- naatissa kälsitÄiiin tiistaina criiuiieten kuntain tekemiä anonruksia walt:o «vun ntyönimni^csiä ^uitnanlaakärfn va.t- ^ac-miscs-ta. Käsu el.) oli pilkallinen, mutta päätoöjeon ei tultu. — ^Z!atkarahoja Zöenäjänkiclen o« pettäjille. Ko^keimmass.: paikassa on r.iyönnetly Suomen ma.tiolvarotsta 3,000 mk. iae.iotvalsi s'."wa:tn mää.