Nro 79 191© $anomia Oulun kaupungista ja läänistä, iwunii>jfe«g«Z Keskiviikkona Heinäkuun 13 päivänä. uwuuiwmaEa «gamBfl Tilaushinnat: Oulussa: Postissa: Ulkomailta Koko vuodelta 4: — 4: — 10: — Puolelta vuodelta 2: — 2: 20 5: — Neljännekseltä i: — Kuukaudelta —: 35 —: 40. Kaiku ilmaantuu maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina aamulla. Toimittajat: M. PALLARI. Tavataan toimistossa klo 10—12 päiv. E. A. OULA8VIRTA. Taloudenhoitaja. Toimisto j* konttori Kauppureinkatu 5. Kcnttori avo n- na klo 8:sta aamulla 7:ä£n illalit. Puhelinnumerot: toimitukseen ja lehden taloudenhoita jan asuntoon 56, lehden konttoriin ja kirjapainoon 400. Päätoi mittajan yksityispuhelin 273. IJ m o 11 u k s i a vastaanotetaan lehdea konttorissa ja on niidtn hinta l:llä, 2:lla ja 3:lla sivulla 8 penniä ja 4 siv. 6 penniä palstamillimetriltä. Raamilliset kuoleman-ilmoitukset vähiatäia 3 mi, ris tisiä ja värsyistä maksetaan erittäin. Kihlaus-, vihki- ja syntymä-ilmoitukset 1 mk. 50 p Ilmoitukset, joutuaksem »euraavan päivän aumeroo», ovat jätettävät lehden kontto riin edellisenä päivänä. Vaihtoilmoituksia rälitetäsn muihinkin sanomalehtiä palkkiotta. 3BE33EE23 O. y. Oman Kannan puhelimet: O.-y. Oman Kannan kirja- ja paperikauppa n:o 400; Kaiun toimitus n:o 56; Kaiun konttori n:o 400; O.-y. Oman Kannan (Kaiun) kirjapaino n:o 400; Kaiun päätoimittajan asuntoon n:o 273; Taloudenhoitajan asuntoon 56. Asianajajia, A lanaioa rahastoissa V- m. toim. J. Lakari. Varat. A. Seppäsen lakiasiaintoimisto Oulussa, toimittaa kaikkia lakiasioita rahain perimisiä ja maksuja, välittää kaupunki- ja maa tilojen sekä metsien myyntiä |a ostoa, toimittaa metsien leimauksia, lukemisia ja arvostelemisia y. m. niin hyviä lainopilliselta kuin ammatti kannalta. Matkustetaan maaseudulle. Posti- ja sähkö-osotc: Seppänen, Oulu. HUONL' HUORfl.! F 8 OLLILA toimittaa asioita virast ° i " a y. m. Osoite: OULU. V. M. Katajan Kansakouluasioimisto Oulussa, Kauppureinkatu 6 suorittaa kaikellaisetkansakouluasiat maam me virastoissa kohtuullisesta korvauksesta. Puhelin n:o 5 31. Avoinna 10—V2I2 a.-p. ja 3—5 i.-p. Ouliin läänin maanmittaus- ja st Omistaja Varamaanmlttarl J. H. LUOMA Oulu, Kirkkokatu 57. Puhelin 513. Kuollut. (li. S., H. S., K. ja L.) :BBZBSEE2B3S28Z8 WBÄ Surulla ilmoitamme, että rakas äitimme Kalina Helander (o. s. Petäjistö) rauhallisesti kuoli Oulussa 11 p:nä heinäkuuta 1910 kello IIV2 j. pp., 74 vuoden vanhana. Lä hinnä häntä surren kaipaavat kolme poikaa, kaksi tytärtä, yksi miniä, kaksi vävyä, kahdeksan toista lapsenlasta, ja yksi lap senlapsenlapsi ynnä muut su kulaiset ja ystävät. Lapset. •~T! ... Surulla ilmoitan, että rakas vaimoni laria Lampela kovan taudin kärsittyään nukkui hil jaisesti kuolonuneen Oulussa 4 päi vänä heinäkuuta 1910, elettyään täällä (',4 vuotta, 9 kuukautta ja '27 päivää; syväksi suruksi ja kaipaukseksi mi nulle, neljälle lapselle, kahdelle vä vylle. lastenlapsille sekä muille suku laisille ja tuttaville. Abel Lampela. Uusi Virsik. 498, 1 ja 2 värsy. Kauppaan olemme laskeneet Jäikiruokahyytelön (valmistettu he delmistä, ei essenseistä) josta saa vähällä vaivalla erittäin maukkaan ja halvan jälkiruuan. — Suosittelemme paljon pidettyjä pehmtnä karamel lejamme.' Sinetti, Suksilla, Ystävykset ja Tähti sekä suklaa -makeisiamme. AIRAKSINEN 5 K:NI O.-Y. Olavi L. Helanen varatuomari. Asianajaja Oulussa, Aleksanterink. 8. Toimittaa lakiasioita tuo mioistuimissa ja viras toissa. Matkustan maaseudulle Antti Karikoski * toimittaa kaikkia asianajoon kuuluvia tehtäviä, välittää kiin- teimistökauppoja. OULU, Torikatu 14, Alex Hägg f in talo. Matkustetaan maaseudulle. Varatuomari Kontoriaika 10—2. Puhelin 203. Vakuuttakaa itsenne tapaturman varalta ? iVakuuttakaa omaisuutenne] tulipalon »m sa varalta! ,Kullervon" ja „PohJolan" asiamies Oulussa W. Huhanantti. Tavat. Kansallispankissa. Puhelin 4 36. F" IBP maksaa korkoa talletuksille: 6 kuuk. irtisanomisella 6 °/o 3 „ „ 4 l /a „ 2 „ 4 i „ 3 1 /a „ vaadittaessa 3 Talletuskonttoku- ranttitilillä 5 8äästökassatililiä 6 Juoksevalla tUMä 3 Helsinki, 1 p. toukok. 1908 Johtokunta. Oulu, Heinäk. 13 p:nä. Liktlistumli u S? ON ainoa varma keino kär pästen hävittämisessä eikä aiheuta eläinrääkkäystä jaon myrkystä vapaata, saatavana 25 pennillä pussi OMAN KANNAN Kirja- ja Paperikaupassa, Oulussa, Kauppureinkatu 5. 5? f2 Valkosta Ilmoituksia. Rullakartiineja myytävänä 1 markka 50 penniä 500 arkkia Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa. Kiusallista huomiota on maassam me herättänyt talollisenpojan Oskari Muurin murhajuttu ja »venäläisten sotilasmiranomaisten suhtautuminen sii- hen. Mielten katkeruutta synnyttää sellainen oikeustunteen loukkaus, joka tässä on kysymyksessä. Suomalaisen miehen henki ei tosiaankaan näytä ole- wan suuriarmoinen ja komin turmat- tomalta tuntuu, kun julmat murhaa- jat julistetaan »vapaiksi rangaistut- sesta ja saamat siis jäädä keskuu- teemme »vapaalle jalalle. Kuten muistettanee löydettiin wiime maaliskuun 12 pinä työmies Oskari Muuri murhattuna jäältä Haminan kaupungin läheisyydestä. Selmitetyksi on tullut ja asianomaiset omat sen tunnustaneetkin, että murhatyön teki kaksi menäläistä sotilasta. Nämä mäittämät kuitenkin tekonsa tehneensä hätämarjeluksessa, kun muka useam- pia puukoilla marustettuja suomalaisia hyökkäsi heidän kimppuunsa. Tälle sotilasten mäitteelle, jota ei ole mil- lään lamalla todennettu, perustamat sotilasmiranomaiset »vapauttaman pää- töksensä. On nimittäin asianhaaroja ja il- menneitä tosi-asioita, jotka osoittamat, että sotilasten kertomus hyökkäyksestä on keksitty hätämalhe. Ensiksikin soti- laat eimät ole moineet esittää mitään todistuksia siitä, että heidän päälleen olisi hyökätty. Tapahtumapaikalta ei ole löydetty yhtään puukkoa eikä muu takaan asetta. Murhatun Muurin taskusta löydettiin amaamaton linkku- meitsi, jota siis ei oltu kahakassa käy- tetty. Jos useampia puukolla marus- lettuja miehiä olisi sotilasten kimp- puun hyökännyt, niin olisi kai ollut edes joku puukon jälki hamaittamissa sotilasten maatteissa tai ruumiissa ja kai joku muukin eikä ainoastaan mur- hattu olisi saanut pistimen merkkiä Sotilaat eimät kuitenkaan ole mitään merkkiä kertomassaan taistelussa saa- neet eikä muistakaan siinä haamoite- tuista ole tietoa. Pidetyssä tutkimuk- sessa huomattiin murhapaikalla johta man pois kahden miehen jälet. Ne olimat murhaajien jälkiä. Muita jäl- kiä ei hamaittu. Lisäksi antaa sitoman todistuksen ruumiin oikeuslääkintäopillinen tar- kastus. Se osottaa, että Muuria on mitä kamalimmin raadeltu. Päässä, kasmoissa ja kaulassa oli 14 isompaa ja pienempää hamuaa. Rintaan ja selkään oli pistimellä lyöty 6 haamaa, kaksi rintaan ja neljä selkään. Kaik- kiaan Ml pistoa tai iskua murhatun maatteissa ja ruumiissa oli huomatta- missä. Tällaisen julman petomaisuu- den on »venäläinen sotilasprokuraatto- rinmirasto katsonut tapahtuneen hätä- marjeluksessa! Syystä huomauttaa m. t. prokuraattori äskettäin antamas saan lausunnossa, että sotilasmiran- omaisten tässä asiassa osoittama me- nettely „on täydellinen armoitus". Ainoa selitys siihen moi olla siinä, että asian käsittelyssä ei mahdollisesti ole ollut nähtämänä poliisitutkintopöy- täkirja eikä ruumiinleikkuuspöytäkirja siihen liittymine lääkärinlausuntoineen. Joka tapauksessa asettaa tämä tapaus menäläisen oikeusjärjestyksen suoma- laisten silmissä mitä räikeimpään wa- loon. Maamme korkein lainmalmoja on ollut pakotettuna uudelleen maalimaan, että tämän jutun käsittelyssä nouda- tettaifiin moimassa olemaa asetusta, joka määrää, että menäläisiin sota- joukkoihin kuulumien sotilashenkilöitten Suomessa tekemät karkeammat rikokset omat sotaoikeuden tutkittamat ja tuo- mittamat. W. t. prokuraattorin kir jelmä päättyy toimomukseen: ..Pyydän ainoastaan mielä kerran nöyrästi saa- da lausua makaumukseni, että Teidän Dlhäisyytenne, jonka asia on huole- nansa pitää, että maan asukkaille tur- mataan laki, ei tule jättämään mi- tään keinoja käyttämättä asian saatta- miseksi sotaoikeuden käsiteltsmäksi, jota paitsi en moi olla Teidän Mhäisyy- dellenne ilmoittamatta, että sotilasmi- runomaisten Muurin tappoasian kä- sitteleminen on symästi loukannut yleistä oikeustajuntaa, se kun antaa tukea sille mäitteelle, etteimät tämän maan asukkaat nauti oikeusturmaa Wenäjän sotamiehistön loukkauksia mastaan". Tähän toimomukseen yhtyy marmaan koko kansa, jonka oikeustunnetta on mitä räikeimmin loukattu. %\m iMilujtifjliltfi. Kolmas juhlapäimä. Maanantai ei ohjelman mukaan enää oll«t marsinainen juhlapäimä. Kui- tenkin oli juhlien huippukohta maa nantainen kirkkokonsertti, jossa esitettiin Mozartin oratoorio Requiem erino- maisella menestyksellä. Solistit neidit Brehm ja Tiisik sekä herrat Sola ja G. Stahlberg eimät tosin miimeksi mai- nittua lukuunottamatta esiintyneet eduk- seen. Sitä ihnietyttäivämpää oli kuo- ron »vaikeimmissakin kohdissa täysipä- töinen laulu, johon ankarimmatkin läs- näolemat armostelijat olimat ihastu- neita. Urkuja soitti hra I. Rheinber- ger, paikoitellen hiukan liian komasti. Esitystä johti hra M. Ludig. Eri- tyisesti on kirkkokonsertin menestys kat- sottama huomattamaksi sentäkden, että oratooriotuoro oli tilapäinen, tätä ti- laisuutta marten koottu. Kaikkialla läsnäollut kumernööri kuu luu tässä konsertissa eräälle lähellään olemalle »virolaiselle lausuneen ihme- tyksensä siitä, että mirolaiset osaamat latinaa ..maikka hänkään ei osaa". Kumaama pikku piirre tämän herran simistyskannasta. Jltapäiivällä oli mielä sinsoniakon- sertti osittain samalla ohjelmalla kuin edellisenä päimänä. Solistina esiintyi hra Wäinö Sola saaden osakseen suur- ta suosiota. Meidän suomalaisten kannalta kat- soen kuului iltapäimän ohjelmaan myöskin se, että suurin osa suomalai sista osanottajista läksi Primulalla klo G kotimaahan. Kun laiman köydet oli irroitettu, lausui hra Wihtori Suoma- lainen laiman kannella seisoen suoma- laisten osanottajien lämpimät kiitokset saattamaan kokoontuneille lukuisille wi- rolaisille, kaikesta siitä mallan tulmeh- limasta ystämällisyydestä ja »vieraan- maraisuudesta, mikä suomalaisten osak si oli tullut. Mirolaiset mastasimat eläköönhuudolla ja kansanlaululla. Me jälelle jääneet saimme tilaisuuden mielä samana iltana eräässä suljetussa seu- rassa, jolloin ensi kerran koto juhla- päimien aikana ivoitiin puhella pitää, lausua suomalaisten kiitokset ja ter mehdykset mirolaisille »veljille. Sen teki puolestamme maisteri L. Kettunen mironkielisessä puheessa. Dleistvaikutus. Olematta ammattimies musiikin alal- la ei allekirjoittanut koetakaan musiik- kiarmostelijan kannalta lausua yleis- armostelua juhlien musikaalisista saa- mutuksista. Se ei sitäpaitsi olisi oi- keutettuakaan, kun kuorot eimät, niin- kuin meillä, esiintyneet kukin erikseen, maan antoimat ainoastaan yhteiskon- serttejä. Näistä päättäen moi kuiten- fin sanoa, että mirolaiset omat meistä edellä kansan laulutaidon yleisyyteen nähden. Harma kuuluukin oleman se mirolainen kansakoulu, jonka yhteydessä ei olisi laulukuoroa. Suurin merkitys oli tällä juhlalla, niinkuin Miron lau- lujuhlilla yleensäkin, suurena kansalli- sena juhlana. Nämähän omat ainoita tilaisuuksia, joissa Miron kansa saa kokoontua. Ja maikka se ei niissäkään tunteitaan, toimeitaan saa sanoiksi pu- kea, saa se ne kuitenkin sämeleissä ilmi laulaa. Ja että jokainen juhlien osan- ottaja hetken merkityksen tajusi, osotti m. m. se seikka, että koko ajan mallitsi juhlilla niin mallikelpoinen järjestys, että me suomalaiset olimme jokainen mallan ihmeissämme. Mieraaseen, joka ensi kertaa sai tu- tustua Miron kansaan sen omissa oloissa, teki tämä tutustuminen mitä miellyttämimmän maikutuksen. Me suomalaiset yleensä luulemme, että mi- rolaiset raatamat raskain mielin, mä- syneenä ja mähin toimein, malitellen kohtalonsa kommitta. Se käsitys on perin määrä. Mirolaiset tosin elämät maikeissa oloissa, joihin merraten mei- dän pahimmatkin päimät omat olleet ilonpitoa. Mutta he eimät elä toi- lvonsa kadottaneen raskasta elämää, maan iloitsemat jokaisesta askeleesta, minkä he omaa kansallisuuttaan saa- mat eteenpäin miedyksi, käyttämät pie- nintätin helpotusta oloissaan heti hy- mäkseen, rakentamat kouluja, kustanta- mat kirjallisuutta, uurastamat oman lieteen ja taiteen martuttamiseksi. Hei- dän innostuksensa, heidän kansallistun- tonsa, heidän luottamuksensa tulemai- suuteen tarmittaisiin meilläkin pahojen päimien päälle saadessa. Tähän asti me emme tätä oppia ole heiltä käy- neet hakemassa. Jokainen miron lau- lujuhlilla ensi kertaa ollut suomalainen on kuitenkin malmis makuuttamaan, ettei sitä turhaan tarmitse tehdä. Ja me moimme sen tehdä marmoina siitä, että mirolaiset siitä yhtä paljon itse iloitsemat. Sillä he omat saaneet elä- män komassa koulussa oppia tunte- maan paremmin kuin me, mikä merki- tys kansan olemassa ololle on lujalla heimotunteella kansan omien jäsenten kesken, ja siksi he meitä paremmin ym märtämät myöskin heimotunteen mer kityksen kahden läheisen sukulaiskansan mälillä. O. M. L. Yleisiä uutisia. — Sahkörautatie Pietarista Antreaan. Tie- ja mesirakennusten ylihallitus on nyttemmin antanut siitä maaditun lausunnon maltioneumos Alexis Egmanin anomuksen johdosta saada rakennuttaa normaaliraiteinen sahkörautatie Raasulin kylästä suoma- lais-menäläisellä rajalla Antrean ase- malle sekä saada tätä tarkotusta »var- ten sähkömoimaa jostakin Muoksenmir- ran koskesta. Rautatien rakentamisluman suhteen esittää ylihallitus, ensin tehtyään sel- koa anomuskirjelmässä esitetystä suun- nitelmasta, että maikka suunniteltu rautatie tulisi kulkemaan melkein yh densuuntaisesti »valtion rautatien kans- sa Miipurin—Terijoen linjalla ja ai- noastaan noin 30 ä 35 km. päässä siitä, niin tämän seikan ei kuitenkaan pitäisi olla esteenä sen rakentamiselle, koska Miipurin—Terijoen rataosa pääradan osana etupäässä palivelee Suomen ja Pietarin »välistä liikennettä. Tällä perusteella katsoo ylihallitus oleivan syytä puoltaa tehtyyn anomuk seen »nyönnyttälväksi, ehdolla, että ra- dan rakentamistyö on aloitettama mii- meistään 3 »vuoden kuluessa luivan myöntälnisestä. — RaittiuskurSsieu atvustami- neu. Senaatti on käyttöivaroistaan myöntänyt 2,000 mk. Suomen Opet- tajuin Raittiusliitolle t. k. 25—27 pnä Helsingissä pidettämien raittiuskurssien kustann«ksia marten. — MaanmiljelystieduStelu. Senaatti on oikeuttanut maan»viljelys- hallituksen ryhlymään tarpeellisiin toi- menpiteisiin sen maanmiljelyslieduste- lun toimeenpanemiseksi, joka kesäk. 20 p. 1907 annetun, maanivlljelystllaston järjestämistä koskeman arm. asetuksen mukaan on tehtämä joka kymmenes »vuosi maan »naanmiljelysolojen ma- laiseiniseksi. — Suomen rautateitten tar kastus. Senaatissa esiteltiin lauan- taina kenraalikumernöörin kirjelmä yn- nä Suomen rautateitten tarkastajan ohjesääntö. Senaatti päätti lähettää jäljennöksen ohjesäännöstä rautatie- hallitukseen ja tie- ja mesirakennusten ylihallitukseen. — Auttiu maantie. Täydennyk seksi miime numerossa olleeseen uuti- seen mainittakoon, että m. 1902 myönsi senaatti Romaniemen kunnalle 60,612 markan apurahan maantien rakenta- mistä marten Romanieinen kirkolta pilkin Kemijokea Auttinniemen talojen luo. Mutta tämä määräraha osottau- tui riittämättömäksi, minkä tähden se- naatti 3 päilvänä lokakuuta 1907 teki korkeimpaan paikkaan anomuksen, että myönnettäisiin tarkoitukseen lisämäärä- raha. Tähän ei saatu kaikkeinkorkeim- paa lupaa. Sen jälkeen m. 1909 toi- set »valtiopäimät »vastauksessaan arm. esitykseen marojen hankkimisesta niihin tarpeisiin, joihin mäkinaiset maltion tulot eimät riitä, painostimat tä»nän »naantienrakennustyön pikaisen jatkami- sen ja lopettamisen tähdellisyyttä. Oulun läänin kumernööri on senaat- tiin lähettämässään kirjelmässä ilmoit- tanut, että alkuperäisillä 00,000 mar- kalla suoritetut työt omat maarassa mennä kokonaan hukkaan. Kemättul- ivat ja sateet omat tuhonneet monin paikoin maantien perustan ja muu- tenkin on se kokonaan mallan rap- piolla. Tämän kirjelmän johdosta päätti senaatti alistaa korkeimpaan paikkaan, että myönnettäisiin 250,000 markan määräraha puheenaoleman maantien rakennustyön jatkamiseksi. Saapa nähdä, joko tämä kipeän tar- peen maatima tie nyt saadaan kuntoon laitetuksi. Toimottaivaa se main olisi. — Maltioapuanomns maan tien rakentamista warten. Pulk- kilan kunta on anonut Pulkkilan—Mi- hannin maantien rakentamista marten yhteensä 22,283 mkan apurahaa ylei sistä maroista. — Lastensuojeluslainsäädäntö. Suojeluskasmatuksen »väliaikainen tar kastaja, mapaahra A. v. Bonsdorss on jättänyt senaattiin häneltä maadi tun lausunnon muoden 1909 »valtio- päimäin anomuksen johdosta, että »val- tiopäimille jätettäisiin esitys yleiseksi lastensuojelulaiksi. Vapaaherra v. Bonsdorss ehdottaa, pitäen mainitun- laisen lainsäädännön aikaansaamista mälttmnättömänä, että kysymyksen ma!» mistelu annettaisiin erityiselle »valtion- komitealle. — Kansainvälinen kongressi yhteiskunnallista makuutusta Marten. Kansainmälisiä kongresseja yhteiskunnallista makuutusta marten on tähän saakka pidetty kahdeksan uv. 1889 Pariisissa pidetty oli ensimäinen >. Tänä muonna syyskuun —8 päiivinä pidetään yhdeksäs sellainen ja on Haag nyt kokouspaikkana. Suomen edustajaksi kokoukseen tulee maisteri Onni Hallsten. Myöskin se- naatlori Aug. Hjelt, joka kongresseja »varten asetetun pysymaisen kansainmä- lifen knmitean jäsenenä on saanut kut- sun, »nalkustaa kokoukseen ja pitää siellä esitelmä» »valtion toiminnasta työlväen eläkkeiden aikaansaamiseksi. — Uusi karjanhoitokoulu. Se naatti on myöntynyt Oulun läänin talousseuran anoinukseen karjanhoito koulun perustamisesta Lin»i:igan pitä jään. — Walti»apua kätilön kouluut tamiseksi on senaatti myöntänyt Enon- tekiön kunnalle 3.00 inkaa. — Apuraha. Senaatti on kou- luylihallituksen esityksestä myöntänyt lappalaisnuorukaiselle Jouni Guttor- milte 800 inkn muotuisen apurahan nautittaivaksi niin kauan kuin hän se- minaarissa harjoittaa opintoja malmis- tuakseen kansatoulunopettajaksi Lapin kunnissa. — Kenraalikumernöörin kans- lian menot. Senaatti on myöntä nyt kenraalikmvernöörin kanslialle 10,357 mk. 90 p., lisäksi kanslian määrärahaan kulunkeja marten sekä määrärahaan »vuokria ja puita »var- ten m. 1909. — Kunnanlääkärit. Lääkinlö hallitus on määrännyt lääketieteen!; sensiaatit Johan Mikael von Pfaler .n ja Johannes Immanuel Heikinheimon toistaiseksi hoitamaan kunnanlääkärin- ivirkaa, edellisen Oulaistcn kunnassa ja jälkimäisen Kemijärmen kunnassa. — Suomeen sijoitettujen sota- joukkosen ylipäällikön Mirka. Retsh ilmoittaa, että ..Kolokol" lehden tietämän mukaan perustetaan Suo- meen uudelleen sotajoukkojen ylipäälli- kön »virka, joka yhdistetään kenraali- kumernöorin »virkaan. ^)täitä yhdistet- tyjä mirkoja tulee siis hoitamaan ken- raaliluutnantti Seyn.