loiÄsills mANÄSllUlln Iv p:nZ ki:o IZS — ISI0 — Kun kaikki kokee. Sunnuntai na esitelmöi Turussa pastori Juho Uoti, Onhan hän ennenkin puhunut jos mitä, mutta ei sitä lasta kuin nyt. Hän näet „oli tor astanut puolueiden ohjelmia" ja mielistynyt sosialistien lupauksiin. Tekeekö Uodin mieli eduskuntaan tai pannna paikalleko wai onko mielessä ebkä molemmat, sitä hän ei ole sanonut, yhtä mädän kuin sitäkään, että hän ei enää näy oleman „oma>nsakaan" suosiossa. Tuulimyllyjen keksiminen ja lääkitsijänä kulkeminen ei enää lySne leiiville. — Nuorsuomalaiset keske n ä ä n. Uudenmaan nuorsuomalaisen pii ritoimikunnan kokoulsessa lauantaina ker too Helsingin suomenkielinen iltalehti insinööri Backbergin tehneen ehdotuksen, että Hels. Sanomain ryhmän olisi tehtämä maaliliitto suomalaisen puolueen kanssa sulkemalla sen ulkopuolelle mainitun ilta lehden ryhmän. Maikka ehdotus on hy lätty kokouksessa, on iltalehti asiasta hy min ärtynyt ja maalaa ehdotuksen teki jän min vahanpäirväiseksi kuin suinkin osaa. — Niin. kuinka on saatettukaan ajatella ryhmän erottamista Hels. Sano main ryhmästä, jota edellinen niin läm pimästi rakastaa. — Suojelkaa hedelmäpuunne hiiriltä. Useana taimena, erittäin lu men tullessa sulaan maahan, nakertamat Peltohiiret pahoin nuorien hedelmäpuit- temme kuorta. Äskettäin julkaisi Hus-vustadsbladetissa nimimerkki Ä. S. (Älelsavdra SnnrnoM) aiwan yksinkertaisen keinon peltohiirten pitämiseksi etäällä hedim°ipuistamme, mainiten keinon luotettamaksi. Koska se o» äimän halpahintainenkin ja helvpo- tö.nen, niin ansaitsee ss tulla tämäniin lehden lukijain tietoon. Ja se on puu tarhan ympärillä olemain o jäin täyttä minen pajunoksilla. Pajuahan meillä kyllä on ja aikaakin sen merran. — Sieltä täältä. Suomea Höy- rylaima osakeyhtiön muorit Turun — Tukholman linja ia on miime sunnnn- taista olkain ottanut hoyrylaima Li homia. Tampereen mähittäismyyuti- ja annis- keluosateyh:iön kunnalle tulema moitto- osuuZ tältä mu-,delta tulee, mikä!i se »voi daan laskea, olemaan yli M.' M mkaa. Äskettäin päättyneen henkikirjoituksen mukaan on Salon kauppalan mZkiluku l henkeä, joista miehiä SS3 ja naisia Sokea laulajatar Esteri Hymönen on anonut lauluopintojen jatkamista »varten 2,lX V mkan matka apurahaa. Helsingin henkikirjolettu mäkiluku on nyttemmin «valmistuneiden henknuetteloi- den mukaan 113,736 henkeä. Mäestön lisäos on siten t!,VS2 henkeä, joka lisäys on suurempi kuin ennen koskaan yhden ivuooen kuluessa. Rajaseudulla huhu tietää kertoa joiden kuiden henkilöiden aikoman ensi tilassa hommata Terijoelle kaupunginoikeudet, kertoo Miipuri. Aftrömin MeljeZten nahkatehtaasta lie nee näinä päirrnnä tilattu 12.0U0 satulaa. Täm^in tilauksen rahallinen armo on yh teensä 2,300.000 mk. Turun lehdet kertomat, että rma Jär- nefelt-Palmgrenin wiime konsertissa jouk ko rnotsalmsta koulunuorisoa poiStui — suomalaisten laulujen ajaksi. Md «luotta on ensi tammik. 31 pnä kulunut päiiväM, jona Maasan kaupunki sai kuningas Kaarle Smneltä kaupunkioi keutensa. Jublamalmistuksiin ryhtyminen on kaupungissa jo otettu pukesksi. Suomea naiswoimisleluliit'o on Tam pereen rahatoimikamarilta pyytänyt saada käyttää Aleksan terin torin uutta urheilu kenttää ensi kesäkuun 2—4 pnä siellä pi- detiärväkki aijottua yleistä koko maata käsiltämää naisten «oimistelujuhlaa warten. Rahatoimikamari on suostunut anomukseen. Kirja'lijatar Maila Talivio on lahjoit tanut näytelmäk^ppaleensa Anna Sarkoi- lan näytlelemisoikeudeu lunastamisesta koituivat marat Hartol m kansanop s o'le armokkaan kirjallisuuden hankkimiseksi opiston oppilaiden lainakirjastoon. Il moituksen tästä ladjasta otti opiston kol mannen lukumuoden oppilaskunta suu rella kiitollisuudella mastaan. Suomalainen kauppias Haapa, joka Saksassa on petkuttanut 10^,000 mk, on lääkärien antamain todistusten perus teella julistettu syyntakeettomaksi ja sul jettu parannuslaitokseen. Kuopio» manhain ystämäin yhdistyk selle on veumosmies E. Enberg lahjoitta nut 2,257 mk. Ouiunjoen kuuluisan Merikosken vlitse on näinä päiminä moitu meden wähyy- den tähden kämellä jalkaisin. 11-muotias koulutyttö Alshild Holm- gren Tikkurilasta putosi keskiviikkona Helsingissä junaa alle ja kuoli. Senaatti on mahmistanut maan kaik kien kumein öörien ehdotukset merohinnan taksoilsi m lle 19 0. Koleratnrkastuksen on lääkintähallitus mesien jäädyttyä päättänyt lopettaa. Suomen eläinsuojelusyhdistys on ano nut että sille edelleen myönnettäisiin 10,000 mkan suuruinen muotuiaeumaltio- apu toimintansa edistämiseksi. Senaatti on päättänyt että kruunun- werol ensiiulemassa kannossa saadaan kuten tähänkin asti suorittaa korkeintaan - z luonnossa ia mähintäin V-, rahassa. Kauppias G. Parman mainajan kon kurssipesän tawarow arastan Porissa on ostanut kauppias Hj, Idman. Sortamaton owuskauvan konkurssissa on melkoja 133,551 mk 74 p. Karkussa maipui t. k. <> pnä kuoleman uneen kauppias Kalle Koskinen 42 muo- den ikäisenä. Lähinnä imivät mainajaa suremaan puoliso, kaksi sisarta, sisaren lapset ja äitipuoli. Ulnnlan kihlakunnan henkikirjoittaan Jlion Olson-mainajan kuolinpesän osak kaille on myönnetty 1,259 mkn lahjapalk- kio mainitun mainajan palmelusajasta. Punkalaitumen kunta on anonut mal- tiomaroista 24,01.0 mkn kuoletuslainaa 30 muodeisi kansakoulujensa rakennuksia marten. Kurkijoen korkeamman maanmiljelys- koulun metsävhoidonopettaja, metsänhoi taja, filos. maist. Bertel Fabrilius toimii t. k. I p stä lähtien toiminimi A. Ahl ström O. An palmeluksessa metsänhoita jana. Melkojain kuulustelu toimitettiin Käki salmea raastumanoikeudessa m. k. 29 pnä pormestari A. Grönlundin konkurs sissa. Pesäluettelo osotti maroja 4» > mk ja melkoja yli A),(XX) mk. kirMklluz jz Me. . ^Tuomalaiueu" Tuoma- laisc» SauomalehtimieSIiito» albumi I, lähenee Valmistumistan sa. Kirjotuksi!, on albumiin edelleen ladottu: A. V. KoSkimieS: Meurmsn, Lou» nasmaa, Jakama; Heikki Lehmus: Sykkiös, syömmeni! (runo); Mehkacheikki: Faktori Feliini (A. Kangasmaan tekstipiirroksella); R—r: Särkynyt (runo); Viktor Lounasmaa: Schiller-suo- mennoksto; Maila Talmio: Aatu Niemelä. Albami on saanut niin runsaasti kannatusta kynäniekka!» taholta, että monia amustuksia on jätettäwä seu raamaan kertaan. ToimottamaSti on tämän ensimäisen yrityksen menekki niin hymä, että albumista koituukin muotuinen julkaisu. Asiamiehiä kehotetaan ilmoittautu maan joka paikkakunnalle; tilauslis toja lähettää Suomalainen KuStan- nus-o .y. Kania. Tilaukset omat teh- tämät kiireellisesti! — Tietosaxakirja. Tietosana kirjan toisen osan Viimeistä edellinen nide ja sitä wastaawat rvihot 41—44 omat ilmestyneet, joten kohdakkoin ko ko toinen osa on tilaajien käsissä. Paitsi lukuisia tekStikumia seuraa l.it> teinä kaksisivuinen Fär saaret ja Is lanti, Hampuri (2 siivua) sekä Etelä Afrikan luonnonopillinen kartta. W'.hot 45—46, edustamat toisen osan miimeisen niteen ensi puoliskoa. Liitekumina seuraamat Euroopan luon nonopillinen kartta ja kaksisimuinen Galien-Kallelan tadetia esittämä ku- masarj?. Ka»»okirjalli»e» «utuuS. Maila Talmiolta on ilmes tynyt uusi romaani nimeltä Täh tien alla. Simuja 400. Hinta 5: 59. Kustantaja on Werner Sö derström Osakeyhtiö Porvoossa. Helmi Setälä, Elämä kerrallisia kumia nuorisolle. 149 sim. 28 kumaa. Hinta 2 mk. Otaman kustantama. Kirjassa on 11) elämäkerrallista kumausta, nim. Albsrt Edelfeltin, Ida Aaibergin, Jenny Lindin, B-rtel Thor-vaidseniff, Minna Canthin. Fredrika Bremerin, Leo Tolstoin, Guisevpe Garibaldin, Carl van Lin nea ja Th. Alma Edisonin elämä kerrat. Pellamanmiljelyksen ja pellawanwalmistnksen kohottaminen. Joku muosi sitten asetti Suomen Alemen Käsiteollisuus-yhdistys komi tean tutkimaan pellamanmiljelyksen taantumisen syitä maassamme sekä mahdollisuuksia tämän elinkeinon ko hottamiseksi ja ottamaan selkoa tar koituksenmukaisimmasta ja käytän- nöllisimmästä pellaman Valmistus- tamaSta kankaaksi ja malitsi johto kunta jäseniksi tällöin komiteaan insi nööri I. T. Durchmanin, prsf. Gösta Grotenfeltin se?ä kauppaneumoksetar Hilma Schildtin. Komitea, joka puheenjohtajaksi ja sihteerikseen malitsi prof. Gösta Gro tenfeltin, lopetti työnsä miime syksynä ja esitti sen tulokset laajassa, run- saasu kumitetussa mietin?öSiä, joka Suomen Aleisen Käsitellisuus-yhd!s- tyksen johtokunnan pyynnöscä jul kaistiin maan kummallakin kielellä te- ollisuushallituksen tiedonannoissa. Mietinnössä ehdotetut toimenpiteet pellawanwiljelyksen ja pellamanmal- mistuksen kohottamiseksi olimat kösit. telyn alaisina t. !. 4 pnä käsiteolli- kuuSyhdistyksen johtokunnassa, johon tilaisuutta warten oli kutsuttu lisäksi ammattimiehiä maanmiljelyksen ja käsiteollisuuden alalta, nim. prof. Gösta Grotenfelt ja ogronoomi S'x- tus Lindholm Uudenmaan ja Hämeen läänin maanmiljelysseuran Valitse mina, sekä käsiteollisuustarkastaja Lauri Mäkinen. Kysymyksen suhteen, olisiko meillä koetettama sacda aikaan järkiperäistä kokeita pellaman miljelyksessä, oli ko- mitea puoltanut toimeenpantairakst tarkkoja miljelys-, liotus- ja malmis» tuskokeita sekä määriteltämäkfi niin suuruuden kuin laadun puolesta sekä meidän maassamme että muualla käy- tettyjä menettelytapoja noudattamalla saamutetut liotus- ja malmistustulok- set ja sen muoksi ehdottanut, että Suomen Yleinen KSsiteollisuus-yhd s- tyS tekisi hallitukselle esityksen kysy- myksenalaista laatua olemien järki- perä.Sten kokeilujen toimeenpanemi sesta. Johtokunta, joka yksimielisesti hy- mäksyi ehdotuksen, yhtyi komitean lausumaan käsitykseen, että nämä ko keilut sopimimmin moitaisiin panna toimeen Malmin maanmtljelyskemi- allisen koelaitoksen mäkinaisella haara osastolla, joka sijoitettaisiin johonkin sopimaan paikkaan maan paraimmalla pellamanmi!jelysseudulla, sekä päätti anoa hallitukselta tarkoitukseen tar peellista amustusta. Tällaisen koeaseman perustaminen möisi usealla muullakin tamalla edis tää asiaa. On näet käynyt selmille, että nykyiset maanmiljelyksen alalla tySskentelervät opettajat ja neumojat omat olleet sangen penseitä pellaman- miljelykselle, omatpa he mielä marot- taneetkin pellamanwiljely'.sestä. Tämä on epäilemättä aiheutunut siitä, että näillä henkilöillä ei ole tarpeellisia tietoja pellamanmiljelyksessä, sillä tä män kasmin Viljeleminen, korjuu ja malmistuS kauppatamaraksi omat siksi poikkeamia muista peltokaSmeisto, että ne Vaatimat erityisiä tutkimuksia. Tähän nZhden ja kun toimenpiteitä karmittaisiin passiimisen mastustuksen poistamiseksi eräästä maanmiljelijäin osasta, joka maStustus maikuttaa la- mauttomasti pellamaa raaka-aineena käyttämään käsiteollisuuteen, katsoi johtokunta komitean laatimat ehdotuk set hynin harkituiksi. Ne tarkoitta mat: että komitean suunnittelemille koemaille järjestettäisiin muosittain lyhytaikaisia kursseja maanmiljelyksen opettajille, konsulenteille ja neumojille; että näille henkilöille kursseihin osan ottoa marten jaettaisiin pienehköjä sti pendejä; että lyhytaikaista pellaman- miljelyskursseja, n. k. pellamanmilje- lysväimiä, Vuosittain järjestettäisiin edellämainituille pellamanmiljelyspai- koille ja että näiden kurssien yhtey teen järjestettäisiin käsiteollisuuskurS- seja ja käsiteollisuus tuotte iden sekä niiden malmistuksen näyttelyjä. Tiedon lemittämiseksi pellamaa mil- jelemille talonpojille parannetuista miljelyStamoiSta, joiden edut kokemuk- sen kautta jo on todettu, oli komitea puoltanut kahden kiertämän opettajan asettamista, jotka erityisesti opettaisi- mat pellamanmiljelyä ensi aluksi n. k. pellamanmiljelyspiireissä Hämeessä; myöhemmin moisimat he ulottaa toi mintansa lähipitäjiin. Heidän 0N myöskin työskenneltämä pellamanmil- jelySyhdistySten perustamiseksi maan- miljelijäin keskuuieen. Nämä kiertä- mät opettajat olisi asetettapa maan- miljelySseurojen tai Suomen kvlmö- siemen yhdistyksen johdon alaiseksi. Lisäksi on komitea ehdottanut, että näille kiertämille opetajille määrättäi- Nin pcri pienehköä matka-opurabaa, jotta he Ruotsissa esim. tohtori Are- nanderin johdolla saisimat perehiyZ järkip eräisiin pellamanmiljelystapoi- hin. ' Johtokunta on sitä mieltä, että kiertämät opettajat sopimimmin moi taisiin asettaa maanmiljelysseurojen alaisiksi jz päätti tehdä hallilukselle esitylsen, että myönnettäisiin kaksi 400 mkan suuruista stipendiä heidän ke hittämistään marten komitean puolta malla tamalla. Tiedon leivittämistä morien mah dollisimman laajalle ja järkiperäisen pellamanmiljelyksen eduista ol: komi tea ehdzttonm, että helppotajuisesi! kirjoitettu esitys järkiperäisestä, maam me olojen mukaan somiletusta pella manmiljelykjestä olisi kaikkein ensiksi julkaistama. Tämän johdosta päätti johtokunta tehdä Kansanmalistusseuralle ehdotuk- sen, että se toimittaisi tällaisen jul kaisun, jonka pohjana moitaisiin käyt tää pellamanmiljelyskomitean runsas sisällöistä mietintöä. Mielä o!i komitea ehdottanut kei. nona harrastuksen herättämiseksi pel lamanmilj-lykseen, että olisi saatama aikaon käytännöllinen pellamanmilje lyksen palkitseminen ja sen Vuoksi teh nyt Suomen Yleiselle Käsiteollisuus yhd stykselle esityksen, että se tällaisen palkitsemisen johdosta neuvottelisi ei ainoastaan hallituksen kanssa maan myöskin Hämeenläänin maanmiljely?- seuran, Suomen kylmöftemenyhdiö- tyksen ja Tampereen Pellama- ja Rautateollisuus osake-yhtiön kanssa. Näiden ehdotusten suhteen johto kunta päätti kääntyä Hämeen läänin miarmiljelysseuran ja Tampereen Pellama- ja Rautateollisuus osakeyh tiön puoleen anoen, että nämZ ottui- siwat hoitaakseen kysymyksen ja myön- täisimät palkitsemiseen tcrmittaman rchllmäärän. Jotta vlkomcilta moi taisiin hankkia selmitustä uusimmista pellamanmiljelyksen ja malmismksen tuloksista, katsoi johtokunta, yhtyen komitean lausuntoon, että joku suo malaiseen menettelyyn perehtynyt ja ogronoomisesti simistyvyt henkilö olisi lähetettämä eiemimpiin pellamanmilje- lySmaihin, sekä päätti tehdä hallituk selle esityksen, että myönnettäisiin tar koitukseen 3.000 markan suuru'nen matka-vpuraha annettamaksi jollekin sopimalle cgronoomille. Muiden komitean tekemien ehdotuk sien ei johtokunta katsonut nykyään tormitseman johtaa mihinkään toimen piteisiin. — Esra» Ka«selliömiel?ste»« ks?o«kseSs», joka pidettiin My^y- mäessä miime tiistain», keskusteltiin laajalti tukemien edustcjamaalien eh dokkaista. Kokous yksimielisesti päätti puoltaa lehtori F. O. Ropol-maina jan tilalle eduskuntaan roolittomaksi tohtori K. A. F^anSsilan Raumalta. Euran listan ensi sijalle päätettiinkin asettaa tohtori Frarssila. Seuran edustajiksi Psrin kokouk seen malitt in neiti Elli Seikkula ja maanmiljelijät Nestori Ollila ja Kus taa Kunnas. Suomalaisen puolueen oman talon Vihkiäisjuhlassa seuraa edustamaan malittiin farmaseutti Meikko Seikkula. — Täkhlä» G«o«alawe» seura kokouksessaan tiistaina t. k. 8 p:nä malitsi edustajakseen Porissa ensi laumantaina ja sunnuntaina pi- dettämään suomalaisten järjestöjen edustajakokoukseen maanwilj. Frans Jaakkolan. Iltaman toimeenpani Säkylän Suomalainen seura omalla talollaan tiistaina t. k. 8 p:nä. Ohjelmaan kuului opettajar Hi! da Auromon pi tämä puhe, laulua, runo, kertomus ja väytelmäkappale ..Hardangerin harjulla". Iltama oli kaikin puolin hywin onniswnut. Mäkeä oli kohta- laiseZti. — Parkano» Txomolaiue» seura kokoontui miime sunnuntaina omaan taloonsa ..Päimölään" keskus telemaan tulemista edustajamaaleista ja osanotosta Porissa t. k. 12-13 p.nä pidettämään suomalaisten seu rojen edustajakokoukseen y. m. asi oista. Useammasta syystä ei seura katsonut moimansa lähettää tällä kertaa edustajaansa Porin kokoukseen, jota mastoin päätettiin asettaa Par kanon malitsijoyhdistykselle ehdokkaat ja lähettää tästä tieto edustajakoko» ukselle. Muodostettiin sitten Parka non malitsij-yhdistyksen lista, johon ehdokkaiksi asetettiin yksimielisesi!: R. Grönmall, lääninromasti, Lamia. I. K. Paasikin», ylitirehtööri, Helsinki Lauri Ingman, jumal.op.toht., „ Pöytäkirjanotteella saatetaan pää tös edustajakokouksen tietoon. — Meri!-»rwiau Suomala!- «e» seura on malinnut edustajik seen Porin kokoukseen 12 p.t. k. kant tori F. N. Santamuoren, rouma E. Lindqmistin ja opettaja A. Hako salon. Seuran kokouksessa hymäksyttiin yksimielisesti yleisehdokkaikst senaat tori K. I. Paasikimi ja tohtori L. Ingman sekä ajateltiin paikalliseksi eydokkaaksi maanmiljelijä Taame Junnilaa. — Rau«an Karhu» ilta maa» laumantaina seuratalolla oli kokoontunut yleisöä lähemmäs täysi huone. Ohjelman alotti soitannollisen seuran tormisoittokunta esityksillään. Seurasi sitten neiti Mia Ranckenin lämmöllä pidetty puhe nuorison mel- mollisuuksista ja ihanteista. Karhun sekakuoro lauloi sitten 3 laulua. Ly hyen mäliajan jälkeen esitti hra Luuri Lundelin pianonsoittoa. ..Niittotanssia" senrannut numero sai sitten yleisön ko konaan mukaansa. Se oli Nortamon kuulu ..Priki Esrosiina", johon lehtori Törnudd on hauskan sämellyksen luo nut. Laulun esitti hra G. Maltonen. Esitys oli hymä ja laulusta olikin osa toistettama. Toisen Väliajan jäl keen seurasi tormisoittoa sekä sitten Tyko Hagmanin mukailema ilmeily »Pormestarin maali". Lopuksi ol sitten yleinen karkelo, jota kesti „pik kutunneille". — KokemSe» Karhu» ilta massa huomenna perjantaina on erittäin runsas ja maihtelema ohjel> ma, josta mainittakoon tormisoitto puke, kunnanlääkäri I. W. Mannerin mtämä esitelmä, laulua, kuwae'ma näytelmZkappale ..Porrassalmella" ja lopuksi tanssia. Nucret ja wanh Kokemäellä ja naapureistakin kiiruh takoot tähän mirkistämSän tilaisuu teen. — Mo»hijärwe» suvmslai- se» Nuija» iltamassa miime maa nantaina oli runsaasti yleisöä ja mallitfi tilaisuudessa mirkeä mieliala. Alussa ja lopussa ja loma-ajoilla soitteli Mouhijärven W P. K :n tormisoittokunta. Moanmiljeljä O. Teeri piti puheen, neiti Elli Hannus lausui runon, esitelmän piti kanttori Kalle Rytkönen, kertomuksen luki opei> taja Ilmari Manner. Miime arpa> jälsistä jääneet msittotamarain loput myy - iin ja menimät ne hy mäöti kau paist. JllciN runsaat tulot cnnetaan Turun ja Porin läänin pohjoisen Vaalipiirin suomalaisen puolueen pii ritoimikunnalle maalimenoih n. — K«llaa» Tuomalaiue» seura kokoontui miime sunnuntaina Sippolan koululla ja mu.den asiain ohella melusi edustajikseen Porissa pidcttämäSn suomalaisten seurojen edustajakokoukseen maanmiljelijä I. O. WWstn ja opet-aja Toimo Hcl> pin. Suomalaisen puolueen talon mih kiäisjuhlaan Helsinkiin päätettiin seu< ran edustajana läheitää opettaja E S. Niiles. Z!esW» xmstetltas kollsss VM Vick. Ikaalisten miime kirkonkokouksessa luettiin kolmannen papinmiran perus tamisesta marten asetetun maliokun nan mietintö. Mietinnössään komitea ehdottaa, että seurakuntaan olifi saa tama kclmas pi p n wirw, joka tulisi sijoitettamaksi koilliselle puolelle Ky- rgzjärtreä joko Luizal chden, Helteen lc-i Jsoröyhiön kylään. Pappien palkkaus tulisi järj-stettämZksi silloin seuraamalla tamolla: kirkkoherra saisi 60V0 mk, ja mirkatalon tulot, ensi- mäinen kappalainen 30V0 mk sekä Virkatalon tulot ja toinen kappalai nen 3,W0 mk. Wir?c talon rakenta misen suhteen kolmatta pappia »ver ien ehdottaa komitea, että nykyisestä kirkkoherran mirkatalosta myytäisiin Kurrin ja P-linperZn ulkopalstat ja niistä saaduilla rahoilla ostettaisiin koilliselle puolelle tarmittama maa-alue kappalaismirkataloa ja houtausmsata marten sekä rakennettaisiin mirkatalv. Jos e: tuo rahasumma rnt ä si, niin otettaisiin pappismirkatalojen raken nusrahastosta puuttuma määrä. Kirkon eli rukoushuoneen rakentomi- !e-ta on komitea sitä mieltä, että kaikki koilliselle puolelle jäämät seura kuntalaiset rakentaisimat itselleen ru koushuoneen, koSka he alusta alkaen omat sichen suostuneet. Kokous päätti, koska maliokunta seurakuntalaisten mielestä ehdotusta laatiessaan on pi tänyt silmällä koko seurakunnan etua, hymäksyä ebdtuksen. Kokoukselle esi tettiin myös keikkien kirkollisten ra hastojen blit. Ja kun tilintarkasta, jat olimat ne ilman muistutusta hy> mäksyneet, hymäksyi kokouskin ne il man muuta. — HuittiSteu kauskuvpiSio» aisa jäiset tapahtuivat marraskuun 1 pnä klo 1 päimällä. Juhlatilaisuus alettiin laulamalla mirsi 152, jonka jälkeen pastori G. Stenroos piti har tauspuheen 111 psalmin johdolla. Avajaispuheen piti opiston johtaja maisteri S. Loimvranta, joka puhees saan lausui ajatuksia kansanopiston työstä yleensä, ksimaellen sitä kuinka kansanopisto työskentelee kristillisellä ja kansallisella pohjilla, kuinka siellä tahdotaan oppilaille antaa tietoa ja käytännöllistä taitoa hengen kehittä- misen alalla ja tehden selkoa niistä edellytyksistä, jotka omat mälttämät. tomiä menestykselliselle kansanopisto- iuölle. Kun oli yhteisesti laulettu „Olet maamme armahin Suomen maa", selitti kansanopistoon äsken liittynyt uusi opettaja, egronoomi K. A. Raunio laajahkossa esitelmässä Suomen karjanjalostuksen historialli sia maiheita. Tyttöoppilaista muo dostettu kuoro esitti kolme laulua joh tajatar, maisteri Aino Moipion joh dolla, jonka jälkeen johtajatar Woi- pio piti esitelmän Uno Cygnaeuksesta erityisesti esittäen hänen ajatuksiaan kasmatuksen ja opetuksen alalla. Juh lallisuus, johon oli kertynyt kansan- opistoa suosimaa yleisöä 100 henkeä, päätettiin Maamme-laululla. Ahieislen päimällisten jälkeen alkoi klo Vz6 i p. kansanopistoyhdistyksen kokous, jonka menoSta on tehty selkoa ..Satakunnan" Viime numerossa. Klo 7 i p. täyttyi juhlasali toista miseen: alkoi yhteinen tomeri-iltama, johon entisiä oppilaita oli saapunut sangen runsaasti. Puheineen, laului neen, leikkeineen kului ilta reippaasti ja jätti «armaan monen mieleen py symän muiston. Oppilaita on 44. —Rehunmytzuti virkatalo»» ku»luwa»ta torpaSta. Läänin kumernööri ja asianomainen Virkata- lojentarkastoja omat puoltaneet ja asianomaiseen paikkaan läkettäneet Lumian kappelissa olemaan Norrbgn eli Kartanon sotilasmirkataloon kuu luman Käenpään torpan haltijan Gustaf Nordlundin anomuksen saoda torpasta ensi talmen kuluessa myydä 50 krinniä kauranpahnoja, 20 krtn- niä rukiinpahnoja ja lv krinniä hei niä, jokainen krinni metämä noin 30 leimiskää, kormaukseksi rukiista, joista torpassa tänä syksynä on tullut kato. — MahviStettu tuomio. Ul- milan kihlakunnanoikeuden antaman tuomion, jolla irtolainen Drjö Mc- sander Nakkilasta tuomittiin mäki- maltaiststa raiskaukse-ta 6 m. kuri- tushuoneeseen, on Turun homloikeus mahmistanut. — MaamittauSmäarayksiä. Läänin kumernööri on määrännyt marama? mittari Kristian Norden- smanin h lkomaan Joukssen talon Kankaanpään pitäjässä ja kylässä, sekä maramaamittari M. Stenrocsni halkomalla erottamaan Nestori Myl> lyluomalle kuuluman osan Mylly'uo man perintötaloa Honkajoen pitäjän L^uhalen kylässä. — Tilnslshksmiset. Läänin kumernööri on mahmistanut tilusloh komisen Luukaslampi-nimisellä osalla samannimistä perintötaloa K:rmian pitäjän Skausin kylässä, määräien siten muodostuneelle Salon lohkoi tilalle 0,0121 manttaalia ja tilv.s!oh> komisen Mar.hatalo-nimisellä 0,3 Kor> teiston perintötaloa Kankaanpään pi täjän Alahonkajoen kylässä, määräten siten muodostuneelle Luomasuun ti lalle 0,0338 manttaalia. ^ Palstotulset. Läänin ku mernööri on mahmistanut Heinolal ja Setälä-nimisten palstatilatn erot tamisen Markkula-nimiseltä osalta Markkulan perintötaloa Nakkilan pi> täjän Leistilän kylässä sekä määrän nyt palstatiloilta emätilalle makset taman palkintomeron Heinolan pals talta 19 markaksi ja Setälän pals talta 14 markaksi. — Merikarvia»Kasala» äs- keu perustettu raittiusseura -vietti ensimmäisen iltamansa sunnun taina marras!. 6 p:nä. Mäkeä oli kokoontunut tähän iltamaan ihan tupa täyteen ja tarkkuudella se seurasi iltaman sekä runsasta että hymin suoritettua ohjelmaa. Ikstäänisesti kun oli alu'si laulettu piti opettaja A. Hakosalo raittiuspuheen, teroittaen raittiustyön merkitystä nykyaikaan nähden ja samalla lausuen suunnitte luja nuorelle raittiusseuralle, kun se latuansa rupeaa kulkemaan. Saatiin sttte kuulla kaksikin hämmästyttämän hymin esitettyä Vuorokeskustelua ..Lukkari ja lautamies" sekä „Rak kaus ja raittius". Esittäjien niin naisten kuin miestenkin äänen pai nosta jo wci päättöä että nuoret esittäjät itsekin olimat lämmenneet railtiusasiasta, jota esittämät. Mu?» rokeskustelujen lomassa laulettiin y5 siäänisesti moniaita lauluja. Jlmes> tyipä mielä posteljoonikin, joka jakoi kirjeitä. Näin ilta kului rattoisasti ja tyytymäistS olimat kaikki. Sangen toirvottamaa olisi että seuran alkanut mirkeä toiminta edelleen jatkuisi ja että seura selmiyty si onnellisesti alku taipaleen maikeukfiSto. Kasalan raittiusseura perustettiin miime loka?. 16 p. ia liittyi se Rait tiuden Mtämiin. Mdistyksen johto kuntaan kuulumat: esimiehenä Fc<ms Tuominen, maraesimiehenä Mille Vuorenmaa, kirjurina Frans Ämt- töö, ja johtokunnan muina jäseninä neidit Tiida Aa ka, Aino Kyläkoski. Hanna Norrgärd, AgneZ Muoren- maa ja hra Juho Miikilä. — Satakuuua» HeivoSjalos- tusyhdiSttzste» liiton edusta jisto» kokouksessa, joka pidettiin eilen Kokemäen maamieskoululla, oli aapumilla useampien yhdistysten kdustajat. Kokouksen puheenjohtajaksi malittiin eläinlääkäri I. Engdahl. Eroamismuorossa olleet johtokunnan iäienet, Engdahl ja agronoomi Arth Grönholm malittiin uudelleen sekä marajäsenelsi S. Siopola.mainajan tilalle maanmiljelijä A. Alestalo Ul- milaSta. Liiton konsulentin sekä sihteerin mi- rat päätettiin julistaa haettamiksi uukaudcn kuluessa »vaihtoehtoisesti joko yhteisenä tai erikseen. Konsulen- in Vuosipalkaksi määrättiin 1,000 mk ja sihteerin 800 mk tai 1,800, jos Virat tulemat yhdelle. Edusta» iiSton kokous, jossa mirat täytetään, päätettiin pitää Kokemäen maamies koululla jouluk. 19 pnä klo 3 i.p. Satakunnan maanmiljelysseuran 50 muotisjuhlan yhteyteen järjestettä- mää hemosnäyttelyä Valmistamaan malittiin maanmiijeliiät A. Alestalo ja F. Harmaalinna UlmilaSta, isän nöitsijä E. Mallenius Porista, liiton konsulentti ja puheenjohtaja sekä M i ralle maanmiljelijät K. Pohjala ja K. Kyöstilä. Suomen hemosliiton liittojen ko koukseen, joka pidetään Helsingissä t. 14 pnä, päätettiin lähettää edus- ajana maisteri A. Saurio. Kesäkilpa-ojoradan perustamisesta !eSkusteltua päätettiin asettaa b-mie- zinen maliokunta, jonka tulee Val mistaa liiton edustajiston joulukuun ^okoukselle selmittelyt siitä, onko rata tarpeellinen, millä tamalla hankitaan itä marten tarmittamat marat ja onko P^rin kaupunki sopima paikka ille. Wali>?kuntaan tulimat I. Eng dahl. A. Sauri". F Harmaalinna, 5. Tornb^rg ja M. Pohjala. — MetsiinhoitokurSsit alkoi- mat maanantaina t. k. 7 p:nä Huit- isten Kylälischslassa. Kursseille on os nottajiksi ilmoittautunut toistakym mentä henkilöä. Luentoja pitämät ja äytänr-öllisissä metsätöissä chjauSta antamat metsänboidonneumojot N. Kimalo ja E. Koljonen. Seuraa malla rviikolla jatketaan kursseja Mommolan Heikkilässä. — Kristiiua«?aup«ukia puh disteta»». Kristiinankaupungin raaStumanoikeudelle on tehty ilmoitus Kristiinan Saunoyhtiön luomuttami- esta konkurssiin. Oikeudelle jätetyn uettelon mukaan on yhtiöllä omai suutta 26,185 mkn 55 p. armosta ja melkoja 34,346 mk 25 piä. Suurim mat melkojat omat Kristiinan Sääs töpankki 14,707 mk. Axelinin kon kurssipesä 13,947: 35 ja Kauppias- ylidistyksen eläkerahasto 6.300 mk. Pesän selmittäjäksi määräsi oikeus Varatuomari I. G. R. Lindin. — KausalliS-Kauppa BhtiS Tammo» Kristiinan Väliaikainen !onttori on jo omattu ja sijaitsee se »ra W. Parmasen kkskitaloSsa Kou- ukatu 5. Konttoria hoitaa mäliai- aisesti hra N. Nelimarkka. Varsi nainen johtaja DuSsi Suomalainen astuu toimeensa joulukuun alussa. — Suljemme liikkeen Suupohjan ja Pohjois-Satakunnan suomalaisen Vä estön muistoon. Helposti kaupaksi käytöille Kansan- walist«sseuran Kalenterille 1911 ja Tietokalenterille 1911 otetaan innokkaita asiamiehiä kaikkialle, missä niitä ei ennalta ole. Kansantvalistusseura» Kalenteri on 30 ilmestymismuotenaan kohonnut kaikkien kalenterien ja joulualbumien kuninkaaksi manhimpana. laajimpana, monipuolisimpana ja sisällysriklaim- pava perhekalenterina. Lemiääjoka jou lu kymmentuh insiin Suomen koteihin. Kansanmalistusseuran Tietokalen teri taas on loppumaton tiet? lähde kansalais- ja koti-elämästä. Sisällyk- sensä turvattomaan monipuolisuuteen, tietojensa runsauteen ja orivoonsa näh den on Tietokalenteri kormaamaton tevs jokaiselle. Pyytäkää tilauslistoja ja asiamieZ- ohjeita Toiset yleiset Mrjallisunsarpajaiset mapaan kansanm-ilistustyön tukemi- selsi omat nyt alkaneet. Moittoina armokkaita tietokirjoja, suuria koru- teoksia, taiteellisia kumatauluja, suuria seinäkarttoja y. m. 550 eri laatua. Päämoittoina 2 taidemaalausta (7öv mk), 2 taikalyhtyä kumineen (4L0 mk.), 2 kirjakaappia (M mk), 2 Tietosana kirjaa mk.), 3 Omaa Maata (240 mk.), 10 Eurooppa-loistoteosta (5.6» mk.), 17 suurempaa (200—59 mk.) kir jastoa y. m. Arman hinta 25 penniä, silti joka 3:s moitto. Arpoja myymät kiriakauppiaat, kus tantajien maaseutu asiamiehct, kirjas- tojenhoitajat q. m. Arpoja saa myös lähettämällä mastaaman rahamäärän fiS p. arpaa kohti) suoraan Kansan- walistusseuran toimistoon, jonne myös tarmokkaat arpojen myyjät woi- mat ilmoittautua. Pyytäkää painettua moittojenluetteloa Kansanmalistnsseuralta, Helsinki, Cerikinkatn 3. — Maaumittauslaitos. Val takirjan Turun ja Porin läänin maanmittaustö den tarkastojanmir- käen on senaatti antanut Hämeen läänin manhemmalle komissionimaa- mittar-lle F. L. Mchlbergille. — Varjauhoitokurssit olkoim t Pomarkun Markkulassa maanantaina t. k. 7 p:nä. Oppilaita on 11 nei tosta Pomarkusta. Käytännöllistä ja tietopuolista opetusta kursseilla antaa karjataloudenneumoja Edla Saikko nen. Kurssit kestämät 2 miikkoa. — Hiuuerjre» kuuta?oks»k- seSsa t. k. 7 pnä esitettiin läänin kumernöörin päätös kunnanhaoneen ulosmittcusasiassa, jonka johdosta päätettiin pyytää lisäselitystä kun ei kuntakokous moinut saada selmää mitä päätöksellä tarkotetaan. Kysymys Kulman sillan käsikaiteesta ja Mähäsuon ojan laittamisesta jäi osanottajien möbölukuisuuden takia seuraamaan kokoukseen. Miime mai- nittua asiaa Valmistelemaan malit- tiin postinboitaja Tuominen ja työ- m'es Isak Mäkinen. — Eura» kuutakokoukfessa Viime maanantaina Valittiin lauta miesehdokkaiksi Naarjoen ja Tura- järmen piirin lautamies Juho Mäki talo, maanmiljelijä Emil Mainio- Mikkola ja entinen tilallinen Juho Kunnas, kaikki TurajärmenkulästS. Vuokralautakuntaan malittiin maan miljelijä Kaarlo Junnilan sijaan, joka sairauden tähden on pyytänyt päästä siitä mapaaksi, Varajäsen Oskar Mäntysaari. Hänen tilalleeen wara- iäsenekfl tuli maanmiljelijä Waldemar Jso-Mahe. — Pomarlu» nuorisoseura» iltamassa miime maanantaina oli mäkeä kohtuullisesti. Ohjelmassa oli runo ja näqtelrnäkoppnle ..Aökcusi Lahdella". Lopuksi tanssia. — Maatilankauppoja. Maan miljelijä Kalle Einola ja hänen mai- monsa Amarda Einola omat myy neet omistamansa Einolan tilan Punkalaitumen pitäjässä maanmilje lijä Kalle Hietarannalle Ruomeden pitäjästä. Kauppaa seurasi höyry- aha ja myllylaitteet sekä talon irtai misto. Mastaanotto tapohtuu tule man joulukuun 1 p:nä. Maanmiljelijä Aapo Perttunen on myynyt omistamansa Haapala-nimi- sen tilan Mihannin pitäjän Mihan- nin kylässä kauppias I. Leppä-Aholle Loimaalta. Huutokaupalla myytiin t. k. 2 p:nä Hinnerjoen pitäjän Maaljoen kylässä Fr. Heikkilän perillisten omistama Heikkilän perintötalo. Talosta tar- osi ent. talollinen Kustaa Ojala Maaljoelta 7,900 mk sekä eläkkeen eskiemännälle. Talollinen Fredrik Perkiö Laitilasta tarjosi 8,300 mk ilman eläkeUä. Kun perilliset eimät ulleet yksimielisiksi siitä, mikä tarjous olisi ollut hymäksyttämä, jäi kauppa holhouslautakunnan ratkaistamaksi. — Merikarvia» sääStöPan- ki» isännistollä oli marsinainen kokous t. k. 4 p.nä, jossa isännistösiä arman kautta eraamaan joutuneet A. Muorelo, A. Tommila ji M. Mello- noura Valittiin uudelleen sekä W Öeikkilän dl lle M Salin ja A. Huhtisen iilalle S. Uusitalo. Halli- uksen jäsenistä erzmuoreon joutunut H. E. Megelius malittiin uudelleen ja I. O. Rtkalaisen tikille W Laiho ekä M. E. Mäkelän tilalle I. A. Lithen, maralle H. Mirtapuro. — HnittiSten tz. m. kuutaiu VäliZäräjillä t. k. 4 p:nä tuomit tiin K. A en Forssasta Varkaudesta 1 w. 6 kuuk. mankeuieen, H. Miedan- 'oski Mampulasta kolmesta eri mar- audesta 9 kuuk. mankeuteen, suutari ?alle Peltola Huittisista juopumuk sesta ja rähinästä 120 mkn sakkoon ja samoista rikoksista räätäli M. Sundell Huittisista 140 mkn sakkoon. — Säkylä» telefoouitzhtiSu kokouksessa eilen Suomalaisen seu- ran talolla pöätettiin m. m. ryblyä ärjestämään ydtiöiä. Kun yhiiön äannöillä ei mielä ole mahmiStusta, yhtiöllä on ainoastaan lupa puhelin johtojen asettamiseen, päätettiin hank ia säännöille senaatin mahmiStus. Osakemaksu väätettiin korottaa 100 markkaan. Mähään Säkylään johta mat puhelinjohdot päätettiin järjestöä uudelleen ja muutenkin korjauttaa. Säkylän telesoon yhtiön osuuS kesällä Valmistuneeseen Kokemäen—Porin toiseen telefoonijohtoon, joka tekee 135: 36 p:iä, päätettiin suorittaa. - Kokemäen välikäräjillä . k. 5 p:nä käsiteltiin 3:nnen kerran torpanpoika Mastamäkeä mastaan pahoinpitelystä nostettua oikeusjuttua, mutta lykättiin se mielä jouluk. 3 p:nä pidettämiin Välikäräjiin siitä yystä, että lääkäri ei osaa mielä sa ma jääkö pahoinpidelty Nordlund henkiin. — Suomalaisen puolueen jä senet Satakunnan muutamissa pitä jissä omat nousseet toimintaan, kuten ..Satakunnan" miime numeroista on näkynyt. Se on ilahduttamaa kuulla ja kiitos siitä noiden seutujen Valis tuneille kansalaisille, jotka omat työt alulle panneet. Mutta paljon on tässä maakun nassa mielä kokonaisia pitäjiä, kylistä ja äänestysalueista puhumattakaan, joista ei näy eikä kuulu hiiskvhdus- takaan. Kenen syy? Juuri sinun. Jokaisen suomenmielisen. Jokaisen tämänkin lukijan. Elä odota ja mii- Vyttele, että se seura itsesiänsä he räisi. Sehän sellaisenaan on kuollut, hengetön, tyhjä nimi main. ellei sen jäsenet itsekukin täytä tehtämäänsä. E'ä Valittele, päim!ttele eläkä maili ..toimihenkilöitä" laiminlyönneistä, maan lähde nyt h?ti itse muutamain naapuriesi luo ja yhdessä siiten .toi mihenkilöiden" kanssa järjestäkää ko kous, suorittakaa sen ohjelma ja ke rätkää kokoukseen yleisö. Ja tämz on sinun pantama alulle. S:llä jos jokainen istuu toimettoman a samalla tamalla, niin kyllä kylänne saa nö köttää takapajulla tuomiopäimään saakka. — Toijala» tietop»oliseeu karjandoitokouluuu tuleman tam- mikuun 9 pnä alkamalle karjakkokurs- sille on t. k. 5 pnä hakuajan umpeen mentyä 31 hakijasta hymäksytty op pilaiksi m. m. seuraamat: Kollin Selma, Tyrmäältö; Kulkki Olga, Loimaalta; Lähdetniemi Maria, Jämijärmeltä; Mäkelä O'g,, Kiikoi- sista; Reunanen Hulda, Punkalaitu mella; Salo Katri, Tyrmäältö; Ma'- leniuS Fanny, Kiikasta. Oppilaiksi moimat mieläkin ilmoit tautua säädetyn karjanhoitobarjoitte- lun suorittaneet naiset jz miehet sekä käytännöllis-tietopuolisen karjakkokou lun käyneet karjakot. — Outo matkustaja on miime päiminä liikuskellut Hmnerjoella. Hän on menäläisen talonpojan pukuun pu ettu mies, joka näyttelee paperi?, mi. hin suomenkielellä on ki,jaitet!u, että hän on kotoisin keskin?enäjältä Per- n'sin kumernementistä sekä tullut työn etsintään Suomeen, mutta ei ole saa nut täZllä työtä, jonka tähden pyytää armeliaitten ihmisten apua itselleen ja perheelleen, jotka kotona kärsimät puutetta. Anomuksen olla on nimi Jermulai Risoff. M'es puhuu wc- nättä, eikä sano suomenkieltä ymmär- tLmänsä, kertoo Rauman Lehti. — Kurajoeu p. m. kuutaiu mälikäräjillä t. k. 5 pnä tuomittiin palstatilLllisen poika Hjalmar KoSki- nen Rauman maaseurakunnan Uoti- lankylästS. puukotuksista pidettämäksi 2 m. ja 7 päimää kurituShuoneman- keudessa. — PalStatiloje» kauppoja. Ellen tehdyillä kauppakirjoilla on talollinen Viktor Hermonmaa myy nyt omistamastaan Hermonmaon tilasta Kullaan Ahmauksenkylässä mäkitupalaiselle N-htori Mäkiselle 3,000 mkn palstan ja mäkitupalaiselle Enok Hakolalle 1,500 mkn palstan. — BbteenttrmätzS rauta tiellä. K :n tamarajuna n:o 1361, jossa seuraa myös matkustajamounu, eilen klo 6,25 a.p. saapui Pöljän py säkille Kiilijärmen ja Alapitkän ase- mien mälillä Samon radalla, oli maihde käännetty simuraiteelle, jossa seisoi 6 tyhjää ja 10 kuormits!ti:a maunua. Seurasi yhteentörmäys, jos sa tyhjät maunut mikaantuimat. Myös kin yksi tyhjä maunu ja Veturi sai- wat Vaurioita. Matkustajat pääsi- mät säikähdyksellä. — Helsiugi» tullikamari» hoitajaksi kuuluu seiaa-illa oleman aikomus saoda kenraalikumerröörin kanslian sihteerinapulainen A. van Karm. — Deuaturoidu» paloviiuan kaupat Tampereella asetettu samojeu rajoitusten alaisikfi kuin muuukiu palsviiuan. Sit- tekun Hämeen läänin kumernööri jou- !uk. 31 pnä 1908 antamallaan pää- tötsellä oli määrännyt, että miinan ja muitten poltettujen ja tislattujen näkijuomain mähittäismyynti Tam pereella oli kielletty klo 9:stä perjan tai- ja juhlopäimäaattojen edellisestä illasta maanantai, tai juhlapäimien jälkeisen päimän aamuun klo 9:cän ja sitäpaitsi tamanmukaisina markki- napäiminä, kahtena joulun edellisenä päimänä, marraSk. 7:nä ensi päimänä sekä muina päiminä, jolloin kansaa runsaammin kokoontuu kaupunkiin, on Tampereen poliisimestari ehdotta- nut, että koska denaturoidun palo- miinan nauttiminen juomutusjuomana oli senjälkeen kuin juomutusjuomain mähittäismyynti oli kaupungissa lo- petettu, huomattawasti enentyvyt erit täinkin niinä päiminä, jolloin mäki- juomain anniskelu oli kokonaan lope- tettu, denaturoidun palomiinvn myy jät määrättäisiin noudattamaan vllä- mainittua kumernöörin päätöstä. Nyt temmin onkin Hämeen läänin kumer- nööri antamallaan päätöksellä hymäk- synyt Tampereen poliisimestarin eh- dotuksen ja asettanut denaturoidun palomiinan kaupat samojen rajoitus ten alaisiksi kuin muunkin palomii- nan.