nl:o 18 — 1910. KAISU. Maanantaina Helmikuun 14 päivänä. Arvoisat Naiset Huotn.! Allekirjoittanut myy perjantaina IS ja lauantaina 19 p:nä helmik. Seurahuoneella suuren varaston plyy si ja dof f elikappoja, nahkatavaroita, h?meitä ja puseroita y. m. Alma Andersson, Turusta. R. y. Pohjan Leimun keskiviikkona t. k. 16 p:nä kello 8 ill. Johtokunnan jä senen vaali, edustajain valitseminen R. Y. vuosikoukseen Helsinkiin, tolokysymys y. m. hyvin tärkeitä asioita. Saapukaa kaikki! Esimies. Asiapoika Kultaseppä J. H. Pekurilla, -.aj ettei ivastaaja moi aamistaa, kuinka ilkeä hän moi olla ja pyysi mastaaja miestään ryhtymään asiaan, mutta tämä sanoi, ettei moi siihen sekaantua. Ia kun kirjoituksessa oli myös suoraan puhuttu ennenmainitusta murtomar- kaudesta, puhui mastaaja tyttärelleen, että tämä kehoittaisi Johanssonia tu- lemaan ja ottamaan kirjoituksesta sel koa ja että Johansson oli siihen was- rannut. Samoin puhui hän myös asiasta taloudenhoitajatar nti Numme linillekin. Niinpä tulikin Johansson eräänä laumantai-iltana pappilaan ja häntä oltiin asenialta hakemassa. Nti N. oli luomuttanut Johanssonille huo- ncensa, mastaajan ollessa silloin nuk- tumassa, eikä hän siitä syystä tiedä, unten kauan nti Nummelin oli huo- neessa ollut Johanssonin kanssa. Wus* taaja oli seuraamana aamuna täysin puettuna, mutta ehkä löyhemmässä vumussa mennyt minttikamariin Jo hanssonin pakeille. Kansan Tahdon kirjoituksesta oli puhuttu ja aijottu mastata siihen, olipa Johansson sano- nut, että pitäisi panna sekin, kuinka pappismies oli häntä huonosti kohdel- lut. Kun kysyttiin, miksi amain oli ollut minttikamarin omelta poissa, ei mastaaja tahtonut osata asiaa selmit- tää, lopuksi sanoi hän, että Johans- sonin käyntiä tahdottiin pitää kirkko- herralta salassa. Silloin ei oltu mielä kirjoitettu mastausta Kansan Tahdon kirjeeseen, oli ainoastaan tehty suun- nitteluja. Tämän jälkeen oli mastaaja sellaisen kirjoittanut ja oli nti Num- m elinkin ollut hänellä apunaan. Toi- sen kerran kun I. tuli taloon, ei rou- iva ollut kyökissä kahdenkesken Jo- Hanssonin kanssa, maan oli siellä ollut paitsi nti N.ää, myöskin palmelijoita. Jobansson oli mastannut rouman ky- symykseen: .Mitä Karihaaraan kuu- luu^", että „on ikäivää täällä maail massa". Sanoi Johanssonin olleen silloin juomuksissa nun, että oli kaa tunut lattialle. Vastaaja kaski rengtn miedä Im nukkumaan kamariin. Mas kuja sanoi nti Nummelinin olleen aina erittäin ystämällisen Johanssonin kanssa. Oli kuullut Johanssonilla ol leen remolmerin ja että hänen olisi itänyt tulla ampumaan kirkkoherraa. Vastaaja oli tullut tuosta puheesta emottomaksi, mennyt rengin huonee seen, jossa Johansson oli ollut siko- numalassa, mastaaja oli käskenyt ot- laa miinapullon pois J:n taskusta, inennen mähän ajan perästä pois. Huoneessa oli ollut useita henkilöitä, ^un mastaaja oli seuraamana päimä- nä mennyt kyökkiin aamupäimällä, o'.iwat siellä renki Ström, Luntta, Halkomaara ja Kuure sekä Johansson juoneet kahmia, tullen sinne melkem yhtä aikaa nti e'i ) tumin elinin kanssa, huomannut neidillä ilkeän Uineen rammoillaan. Nti kääntyi heti kyökis sä pois ja rouma meni hänen jälkemsä, otaksuen hänen menneen klh-.ran luo, -.vastaaja jäi sankykamariin kuuntele- maan, kuinka nti N. juorusi bänestä ja Johanssonista kirkkoherralle. Vas taaja jatkoi mielä, kuinka hän oli jou tunut Im kanssa pimeään tarjoilu huoneeseen kahdenkesken. Johanssonilta oli nimitt. edellisenä iltana otettu -viinipullo pois, kun tul: huoneeseen ja kun rouma kysyi »nitä asiaa hänellä .--n, oli sanonut tulemansa main pyy- hämään miinipulloaan, käskien J:n silloin kertoa tyttärelleen Karihaarasia, ruinka hän nyt oli joutunut epäsopuun nti Nummelinin kanssa. Tämän jäl- kcen oli mastaaja tullut hymin pelok- kaaksi seurauksista. Vastaajalla oli kuulemma hymin velokas luonne ja hän oli aina pel- iännyt kerään suututtaa. Niinpä oli, kun kerrankin kuuli nimismieheltä, että poliisi Kuure oli ollut suomuksissa, pelännyt, että ainoakin turma häneltä otettaisiin pois, pyytäen nimismieheltä, että Kuuretta main toruttaisiin, sillä muussa tasauksessa saisi kirkkoherra hänestäkin mihamiehen. Kun mastaaja oli saanut kuulla ty- töiltä remolmerista, jonka Johanssonin olisi pitänyt Kuurelta marastaa, oli hän hymin lemoton. Tamattuaan sit- um Johanssonin jouluaattoiltana toh tori Hartmanin kyökissä Karihaarassa, kutsui hän Johanssonin toiseen huo- neeseen, jossa sanoi Iille, että remol- merijutm oli hymin tyhmää ja mitä hän sillä tarkoitti. Silloin sanoi Jo- Hansson Kuuren olleen suomuksissa ja remolmerilla ampuneen. Sentähden oli sen ottanut hänen taskustaan, ettei sillä K. olisi ketään häirinnyt, joten rouma luuli, että remolmerijuttu oli ollut Johanssonin leikkiä. Johansson oli mainitun kohtausillan jälkeen jon- kun ajan perästä kirjoittanut, kuinka hänellä kotiintullessaan oli ollut sisäl- lista taistelua, jota ei kukaan arman- nut: silloin oli Johansson mannonut kostamansa. Rouma ei ollut puhunut kirkkoherralle mitään kirjeestä, mutta oli maroittanut häntä, että minne koh- tauksen johdosta jotakin tapahtuisi. Kantaja oli silloin mastannut loukkaa- millä sanoilla ja oli mastaaja silloin pyytänyt kantajaa lähtemään pois koko seudulta. Oli kirjoittanut senjälkeen Johanssonille, ettei hänen pitäisi uh- rata nuorta elämäänsä koston muoksi, rukoillen että: „Ennen moit itse kuolla ja ottaa minunkin hengen, mutta kirk- koherralle et saa mitään pahaa tehdä". Muuta hän ei ollut osannut. Sitten oli hän uudenmuoden yönä rukoillut Helsingin Medotisti-kirkossa, ettei hä nen miehelleen mitään pahaa iapah- tuisi. Mastaaja sanoi, ettei hän olisi mi- tenkään jättänyt melmollisuuksiaan ko- tona, mutta kun kuuli alituiseen mie- hensä loukkauspuheita, ei moinutmuu- ta tehdä. Samoin oli nti Nummelin- kin sanonut mastaajalle, että toimoi hänen menemän poijes kotoaan. Ei sanonut saaneensa rahaa joulumalmis- luksiinkaan. Kun tyttärensä kehoitti tulemaan Karihaaraan, niin meni sinne «rouma puhui tässä kohden kyynelsil- min) aattopäimänä, palaten joulupäi- mänä takaisin. Kun mastaaja oli joulun tienoissa kerrankin maininnut miehelleen eräästä tilauksesta, oli tämä main irmistellyt ja hyökännyt nyrkit sojona mastaajan päälle. Joulupäimänä matkusti hän Helsin- kiin, kun oli lumannut tyytyä kirkko- herran tarjoomiin 40,000 mk. Silloin nimitt. oli syntynyt ajatus mirallisesta erosta. Helsingissä oli hänellä aiko- mus hankkia itselleen jotakin tointa. Helsinkiin matkalla oli mastaaja mielä Lamannut Johanssonin. Hän oli miemässä erästä Hartmannill? osoitettua pakettia toisen luokan odo- tussaliin, kun Johansson tuli äkkiä junamaunuun, kysyen mustaajalta, kuinka aikoi kkh:ra uuttamuotta miet- tää. Mastaaja oli sanonut hänen matkustaman Kemiin tai odottaman mieraita. Kun mastaajan mieleen oli tullut Johanssonin ennen lausumat uhkaukset, oli mastaaja yhä marotellut J:tä mihinkään kostotuumaan ryhty- mästä. Kun mastaaja uhkauksia pelä ten oli tahtonut saada sanotuksi, ettei kantaja ollut kotona, oli jo juna liik- keellä. Kesällä oli mastaaja jo kuullut pal- melustytöltä, kuinka hänen olisi pitä- nyt ottaa Johanssonia käsimarresta ja mieneen J:n kansliaan ja oli siellä kutsunut häntä „omaksi rakkaaksi ystä- mäkseen". Mastaaja selitti sen olleen leikkipuhetta: hän oli kutsunut sillä ni- mellä pientä koiraansa. Mutta kun mastaaja kuuli myös samaa Haapa- rannalla, pyysi hän, että otettaisiin selmää oikeuden kautta. Kantata ei ollut siihen halukas, maikka mastaaja oli pyytänyt useamman kerran syksyn tullessa ottamaan selmää huhuista. Kello .'!—5 oli ruoka-aika. Sen mentyä alkoi oikeus istuntonsa k:lo .'»:ltä. Päimallisloman jälkeen jatkoi mas taaja kertomusta omasta elämästään, ollen usein aina kyyneliinkin asti lii- kutettuna. Mastaaja oli Bobrikossin aikana ollut Helsingin lääninhallituksessa ja sitäpaitsi pitänyt kahmilaa, sanoen hä- nelle silloin tulleen hankaluuksia eräi- den henkilöiden muoksi, jotka olimat asuneet hänen luonansa. Päästäkseen niistä lähti hän pääkaupungista erään sukulaisen neumon ja toimituksen mu- kaan Pälkäneen pappilaan, jossa mas- taaja sai taloudenhoitajattaren paikan, kantajan ollessa silloin termeyttään hoitamassa Enköpingissä. Samassa pappilassa oli hänen sisarensa Sofia ja '.veljentyttärensä. Hänen olonsa pappilassa oli herättänyt sisaressa, entisessä taloudenhoitaiattaresja, tatke- ruutta, koska hän pelkäsi menettämän- sä paikkansa hänen tähtensä. Sisar oli silloin kirjoittanut kantajan pojalle sekä muille sukulaisille, että he koettai- silvat maikuttaa mastaajaan ettei hän antautuisi lähempiin tekemisiin kanta jan kanssa. Mutta kaikesta tästä huolimatta olimat he kantajan kanssa tulleet hymiksi ystämiksi, ni:n että lo- pulia menimät kihloihin, jolloin mas- taaja matkusti Helsinkiin, jossa heidät sittemmin mihittlin. Hänen sisarensa oli tämän jälkeen lemilellyt kaikenlaisia huhuja mastaa jan entisestä elämästä, maikka hänen oniat kertomuksensa hänelle eimät ol- leet sisältäneet mitään pahaa. Sisa- rensa oli kirjoitellut sukulaisille sekä kantajalle, jotka kirjeet olimat kanta- jassa herättäneet mustasukkaisuutta, niin ettei kantaja ollut sallinut mas taajan mennä edes pappilan tontin ulkopuolelle. Mastaaja oli matkustanut seuraa- mana syksynä Helsinkiin erästä tilaa- maansa kappaa koettamaan. Sieltä kotia tultua huomasi hän, että kanta- jan tytär oli hymin synkkänä. Tytär sanoi kantajan saaneen mastaajan si- sarelta Oulusta kummallisia kirjeitä. Huomasi sittenkin mielä miehensä pitä- män hänestä. Mutta ennenpitkää ru- pesi kantaja epäilemään, ettei mastaaja käyttänyt saamiaan rahoja talouteen ja oli haukuskellut mastaajaa siitä. Kerrankin erään riidan jälkeen olisi kantajan pitänyt sanoa mastaajalle: „ei ole mitään oikeutta, kun ei ole ra- haa". Tämä oli roumaa loukannut niin, että oli mennyt erääseen pappilan lä- hellä olemaan latoon, ollen siellä sii- hen asti, kunnes 10 seuduissa illalla ihmiset tulimat, huomattuaan hänet, hakemaan häntä. Mielä kantaja oli monesti soimannut köyhyydestä mas- taajaa. Sitten oli syksyllä 190(> muu tettu Helsinkiin asumaan. Kertoi mie- hensä kitsaudesta mieläkin, kuinka hä- nen kerrankin oli Helsingissä ollessaan pitänyt kantaa ostoksilta palattuaan koria, maikka ei olisi jaksanut, kun miehensä kitsaudesta ei ollut raskinut kantajalle uhrata edes 25 p:niä. Näi- den kaikkien kärsimysten johdosta oli mastaaja sairastunut, ollen 6—7 miik- koa Helsingin diakonissakodissa, lamau- tuneena mielenliikutuksesta ja maaten 4 kuukautta. Niihin aikoihin oli kantaja kuitenkin tahtonut saada mastaajaa termeeksi ja sairaalasta palattua häntä kotonakin hoidettiin. Näihin aikoihin oli kantaja tapattanut mastaajan bernhardilaisen koiran, kostoksi mastaajan tyttärelle, joka oli saanut hänelle kuuluneita, jaettuja huonekaluja. Kantaja ei sitten Tornioon muuton jälkeen ollut puhu- nut mastaajan kanssa muuten kuin tiuskuen. Kantaja oli syyttänyt mustaajaa jo silloinkin, että aina oli jotain maras- tanut. Tämäkin oli johtunut eräistä mastaajan pienistä lahjoituksista tyt- tärelleen. Näin jatkuimat epäystämälliset suh- teet aina edelleenkin, olipa kerrankin kantaja syyttänyt häntä pöydän ja tuolin markaudesta. Mkstaaja oli tä- hän asti saanut olla yksin suruineen ja itkuineen, kunnes sitten Johansson tuli, joka ymmärsi häntä lohduttaa! Tuollaisista osanotoista tuli heidän mälinsä ystämällisiksi. Mielä muisteli mastaaja, että kan- taja oli häntä kaksikin kertaa miime kesänä kurittanut nyrkillään sekä kans- lia- että ruokahuoneessa. P r o c o p e lisäsi mastaajan saa- neen tiedon murhayrityksestä tohtori Hartmannin kautta, joka sen ensin oli saanut. 4 p:nä tammik. oli mastaaja lähtenyt sitten miestään hoitamaan, mutta kuultuaan rumia huhuja, jotka koskimat häntä, luopui hän aikeestaan, jääden Hartmannin luokse. Mastaajan asiamies jätti oikeudelle erään kirjeen, josta kämi selmille, ettei mastaajalla ollut mitään aihetta tuo- hon rumaan tekoon, josta häntä syy- tettiin. Mastaaja oli nimittäin mal- tuuttanut tohtori Hartmannin laske- maan maatimukset aina 60,000, joka sitten laskettiin 50,000 ja niin edes- päin, että mastaaja oli jo puolittain lupautunut eroon 40,000 markasta, johonka kantajakin näytti jo suostu- man. Hymin omituiselta tuntuu se- kin, että kantajan olisi pitänyt käydä Tampereella erään lakimiehen luona kysymässä, onko maimolla oikeutta saada talousrahoja, amaimia, hopeoi ta y. m. Mielä kämi uudenmuoden aattona mastaajan tyttärelleen kirjoit- tamasta kirjeestä selmille, että epäso- pua oli amiopuolisoiden kesken. Mastaaja kertoi sitten yrittäneensä l, p:nä tammik. pappilaan, mutta mar tioimat poliisit olimat estäneet häntä sisään pääsemästä. Seurasi sitten Johanssonin tunnustus. Haaparannan mankilassa cli kau pungin miskaali Migart tammik. !> p:nä kuulustellut Johanssonia. Kuu- lustelussa tehty pöytäkirja luettiin. Siitä kämi ilmi, että Johansson oli kaikki tunnustanut katumuksen pakot- tamana. Tämä tunnustus on monin kohdin sellainen, ettemme moi siitä tarkemmin tehdä selkoa. Siinä m. m. mainittiin, että ..pruusttnna" oli ky- synyt J:ltä, oliko hänellä rohkeutta ampua ihmistä, jonka kysymyksen I. oli ymmärtänyt niin, että hänen piti ampua romasti, johon roumansa oli tyytymätön. Ei sanonut I. huoman- neensa puolisoiden mälillä olemaa eri- puraisuutta. Edelleen sanottiin, että rouma I. oli houkutellut Johanssonin tumattomaan yhteyteen kanssaan sa noen, kun J:!in oli siihen tottunut, että hänellä on aina siihen tilaisuutta, etenkin sitten, jos kirkkoherraa ei tiellä olisi. Rouma oli itse lähennellyt hän- tä, syleillyt ja suud?llut häntä useasti: aina olimat nämä tumattomat suhteet sattuneet marsinkin kirkkoherran kir- tee Suomen lääkintähallituksen ja keisa- rikunnan lääkintätarkastajan ylihalli tuksen mälistä kirjeenmaihtoa. Asia on ollut senaatissa maliokunnan käsiteltämänä, johon omat kuuluneet se- naattorit Mirenius, Hedlund ja kreimi Berg. — Kenraalikmvernöörin kans lia ja waltiopäiwöwaa!it. Miipu- rin läänin kummankin maalipiirin kes kuslautakunnalle on Miipurin läänin kumernöörinmirastosta saapunut pyyn tö, että nämä mitä pikimmin toimit- taisimat mainittuun mirastoon kum mastakin maalipiiristä toimitettujen eduskuntamaalien tarkistetut tulokset kumernöörinmirastosta edelleen lähe- tettämiksi kenraalikumernöörin kans liaan. Samallainen pyyntö lienee myös maan muiden maalipiirien keskuslau takunnille. — Puutalvaran uitto Ruotsin wastaisissa rajoissa. Senaatti on määrännyt ylimetsänhoitaja I. G. Snellmanin kolmanneksi asiantuntijaksi siihen kansainmäliseen komiteaan, jonka käsiteltämä on kysymys puutamaranui- tosta Ruotsin mastaisissa rajoissa. — Pniden myynti untistalo- jen metsistä. Senaatti on määrän- nyt, että allamainittujen uutistalojen metsistä ensi kesän aikana on myytä- mä huutokaupalla maltion laskuun seuraamat puumäärät, mitkä on kruu- nulle pidätetty, nim. Honkaselän uutis- talolta Kittilässä 3,848 puuta. Palo- rannan uutistalolta Kittilässä 1,814 puuta, Paikalselän uutistalolta Kuola- järmellä 9,602 puuta ja Kaaretselän uutistalolta Sodankylässä 10,641 puuta. — Lapin maatalousseura. La pin maatalousseuran puolesta on seu- ran puheenjohtaja A. Fränti anonut että seuran kesällä 1910 toimeenpan- taman maanmiljelys- ja karjanhoito- retkikunnan osanottajia marten myön- nettäisiin 50 % alennus rautateillä ja oikeus poiketa junasta useampia kertoja kahteenkymmeneen rautatiepilettiin edes takaiselle matkalle Romaniemen ase malta Koumolan asemalle. — Maan- miljelyshallitus on ehdottanut ano- muksen tässä muodossa hylättämäksi, mutta esittänyt että seuralle myönnet- täisiin tarkatusta marten .'W0 mkn suuruinen amustus. — Kolerasairaalat. Senaatti on hylännkt Kajaanin kaupunginmaltuus- ton anomuksen saada käyttää Kajaa- nin ent. resermikomppanian lasarettira- kennusta kolerasairaalana, koskei kole- raa ole liikkeessä. — Lopullisia nimityksiä. Ken- raalikumernööri on yhtynyt senaatin päätökseen metsäkonduktööri A. Eriks- sonin nimittämisestä Turtolan hoito- alueen metsänhoitajaksi, metsäkonduk- tööri M. Lindholmin nimittämisestä Mi-Simon hoitoalueen metsänhoitajaksi ja Perä-Pohjolan maatalousseuran metsänhoidonneumojan, metsäkonduk- tööri E. Reuterin nimittämisestä Tai- malkosken hoitoalueen metsänhoitajaksi. — ^Valtionrautatiet. Asema päälliköksi Kuimaniemen asemalle on nimitetty Kaakamon aseman asemap. N. Hj. Dickström. — Seminaarit. Senaatti on myöntänyt 253 mkn ylim. määrära han 4 kuukauden ajaksi sijaisen palk kaamiseksi Kajaanin seminaarin amoin- n a olemaan uskonnon ja historian leh- torinmirkaa. kosia, kaupungissa y. m. ollessa. Mastaaja kielsi tämän kaiken. Todistajain kuulustelu siirrettiin laumantaihin. Alläolemusta käy selmille, että rou- iva I. on koettanut suhteet maalata miattomiksi ja paljaasta säälistä ja myötätunnosta J:tä kohtaan synty- neiksi. Usein oli mastaajan asianajajan auttaminen roumaa ja usein teli hän muistutuksia, kun rouman muisti petti. Oikeuden istunto päättyi klo 9 il- lalla. Sitä oli mielenkiinnolla tun- gokseen asti huoneet täyttämä yleisö seurannut. — Suomen suhde Wenä;ään. Ministerineumosto on käsitellyt menä- läis-suomalaisen sekakonserenssin ehdo tusta ja hymäksynyt sen periaatteelli- sesti muutamilla mähemmän tärkeillä liemennyksillä. Asia tulee mielä käsitellämäksi duu- massa ja maitokunnan neumostossa. Luultamasti asia maaliskuulla lähete- tään duumaan, mutta ratkaistuksi siellä se ei moi tulla ennenkuin toukokuulla. — Kirjewaihto Suomen ja Weuäjän wiranomaisten kesken. Senaatti on päättänyt asetuskokoel- massa julaista keisarikunnan hallituksen laki- ja määräyskokoelman 216 N:on marrask. 7 p:ltä 1909, mikäli se kos- maaliliput ja leimasin on toistaiseksi pidettämä saarella. Enempien mää- räyksien antaminen tässä asiassa ei kuulu keskuslautakunnan tehtämiin, jo ten se ei ole moinut tehdä päätöstä siitä, saamatko saarelaiset äänestää mai ei. — H. M. Keisari tarkasta- massa kadettikoulua. Pietarista, helmik. 10 p:nä. K:lo 10 a.-p. saa- pui H. M. Keisari tänne sekä läksi heti I:seen kadettikouluun, jossa Hänen Majesteettinsa tarkasti sekä huoneustot että seurasi kadettien harjoituksia eri aineissa. Läsnä olimat suuriruhtinas Konstantin ja sotaministeri sekä kor- keimpia sotilashenkilöitä. Poistuessaan antoi H. M. Keisari kolmen päimän loman kadeteille. Sitten kämi H. M. Keisari Anitshkomin palatsissa, jossa Leskikeisarinna nykyisin asuu. K:ls 2,13 palasi H. M. Keisari Tsarskoje Seloon. —Matkustajahöyrylaiwa upou- nut. Palmasta, helmik. 11 p:nä. Ranskalainen höyrylaima „ General Chanzy" on uponnut. Ainoastaan yksi matkustajista on pelastunut. — Diskonttokoron laskeminen. Perjantaina päimättyjen lennätintieto- jen mukaan on Englannin pankki alen- tanut diskonttokoron 3 V^sta 3:een ja Saksan maltiopankki diskonttokoron 4 V ->:sta 4:ään ja lombardikorou 5:een prosenttiin. ru i Culnn läänin Polijoisess»L ja Lapin waalipiirissä. Kuten toisessa paikassa olemasta il- moiluksesta näkyy omat pohjoisesta maalipiiristä tulleet malituiksi: Maanmiljelijä Antti Junes, nuo- rempi, Alatorniolta: Seppä FranS Led- tonen, Kemin kaupungista: Maanmil jelijä I:: h o M a a r a l a, 5iuusa- mosta: Maanmiljelijä Pekka Ahma- maara. Iistä: Maanmiljelijä Kalle Lohi, Pudasjärmeltä ja Neulcjatar Hilda Herrala, Kemin kaupungista. Mertauslumut näkymät ilmoituk- sesla. Lapin edustajaksi oit tullut Opettaja A. Fränti, 687 äänellä. .Kanttori Halonen sai 508 ääntä ja Työmies Kiminiemi 122 ääntä. Miime muotena sai Fränti 84!), Halonen 679 ja Kiminiemi 239 ääntä, joten mähennys on melkoisen suuri. Inarissa sai Fränti 74 «mii- mein 111), Halonen 10 (12) ja Kimi niemi 4 (0). — Suursaaren maaliliput. Maalilippuja ei ole mielä saatu Suur- saarelta, joten maalin toimittamisesta siellä ei ole mielä tietoa. Pääsy saa- relle on nykyään miltei mahdoton. Postinkuljettajan, joka jäänsärkijä Tar- mon mukana saapui Helsingin kautta Kotkaan, on ollut pakko jäädä Haapa- saareen. Perjantai-iltana saapui Miipurin läänin läntisen maalipiirin keskuslau- kukunnalle Tytärsaarelta sähkösanoma, jossa ilmotettiin, että maaliliput omat sinne saapuneet ja pyydetään tietoa siitä, onko maaliliput ja maalileimasin lähetettämä takaisin. Keskuslautakunta ilmotti mastaussähkösanomassaan, että — Kansakoulunopettajat. Ku luneen tammikuun 5 p:nä päimätyn kirjelmän mukaan on senaatin maltio- maraintoimituskunta Kouluylihallituk- sen esityksestä myöntänyt Taimalkos- ken kunnan Kirkonkylän kansakoulun opettajalle E. Hentilälle palkankoro- tusta 10 m. palmeluksesta 180 mk. muodessa laskettamaksi elok. 1 p:sta 1909 ja Lumijoen Dlipään kansakoulun opettajattarelle E. M. Tuskalle 5 muoden palmeluksesta 180 mk. muo- dessa lukien tammik. 1 p:stä 1909. — Viinaksia takatvarikkoon- Romaniemen poliisit ottimat perjan taina eräältä mieheltä takamarikkoon 13 litraa mäkijuomia, jotka siis meni- mär „simu suun". — Hinku -Yskää on ollut Ruukissa lapsissa koko talmen. 'Ahden on tauti mienyt kuolemaan. — Höyrymyllyn on talokas I. Pietarila laittanut puimakoneen yhtey- teen omistamalleen Mäkelän maalle Paamolan kunnan Saarikosken kylässä. - Oulun l. Talousseuran wirkailijat pitämät esitelmiä maan- »viljelyksen, metsänhoidon ja kotiteolli suuden aloilta seuraamissa paikoissa: 16» p. helmik. Zli-Kiimingillä Hol- min talossa. 17 p. helmik. Pudasjärmen Kolla- jank. Panumassa. 18 p. helmik. Pudasjärmcn Hete- järmen kansakoululla. 19 p. helmik. Pudasjärmen Padas- järmenkyl. Onnelassa. 20 p. helmik. Pudasjö"N'e:i Jo.i- gunkylän Siirassa. 21 p. helmik. Pudasjärmen kylän Manhalassa. 22 p. helmik. Pudasjärven Limon- kylän Pertussa. 2'! p. helmik. Pudasjärmen Sara- järmen Rytingissä. 24 p. helmik. Pudasjärmen Sara- järmen Ihmeessä. — Pyhäjärwen kuntakokous sessa t. k. 7 p:nä päätettiin seuraa- mia asioita: Sitten kun kunnallislautakunta oli te?n>yt sopimuksen piirilääkäri Lemo- uiuksen kanssa käydä Pyhäjärmellä sairaita ottamassa mastaan kerta knukaildessa 50 markan pallkioia mas- taan kuukaitdella, maikka Kii!rltn'cd?n kunnanlääkäri H. Hakulinen oli tar- joutunut täyttämään saman tarkoituk sen 25 manalla, niin kuntakokous yk simielisesti — lukuunottamatta lauta kunnan esimiestä — hymäkiyi tohtori Lemoniuksen tarjouksen, joten hän tulee käymään Pyhäjärmellä kerta kuukan- dessa sairaita mastaan ottamassa. Talollisille Julius ja Juho Pu- rolle päätettiin myöntää lormausta someromaasta sen arminn mukaan, joka ensi kesänä toimitettamassa tar kastuksessa katsotaan kohtuulliseksi. — (Esitelmiä raittiusasiasta kris- tillissimeelliseltä ja yhteiskunnalliselta alalta aikoo matka-asioitsija A. Muori Helsingistä pitää edelleen seuraamissa paikoissa: Kiurumeden knnnassa helmik. l 2 p:stä 26 p:n asti. Pyhäjärmen O. l. eri kylissä hel^ mik. 27 ja 2>! p. iltasin. Pyhäjärmen Mesikoskella ja Ruh- kalassa tiist. ja kesk. maalisk. 1 ja 2 p. klo 6 jälestä ip. Kärsämäen kunnassa maalisk..!—l0 p:n asti iltaisin. ^)!iwalan Karsikkaassa perjantaina maalisk. 11 p. klo 1 lapsille, klo < yleisölle. Nimalan Maliskylässä lauantaina maalisk. 12 p. klo 7 yleisölle, päimällä lapsille. Nimalan Sarjakylässä sunnuntaina maalisk. 13 p. klo 4 sekä klo 6 ip. eri aloilta. ^kimakan kirkonkylässä tiistaina maa- lisk. 15 p. klo 1 lapsille, klo 7 nlei- sölle. Niiualan Jokikylässä keskimiikkona maalisk. 1<> P. klo 1 lapsille, klo 6. yleisölle. Nimalan Mälikylässä perjantaina maalisk. 18 p. klo 1 sekä 6 jälestä. Matkan tarkoituksena on herättää kansassa, marsinkin nuorisossa harras- alvat eli n. k. kruununkirjat ovat naapurimaassamme Ruotsissa saavuttaneet vailan suunnat toman suosion. is että suomeksikin on kruunukirjastoa vas taava „puolentolstamarkan" kirjasto, jossa on ilmestynyt joukko arvokkaita teok sia niin huokeaan hintaan kuin 1:50. Sii; d on jo seuraavat 20 numeroa: N:o 1. August Strindberg, Unelmia. — N:o 2. Gustaf at' Geijerstam, Aviolir.on il veily. — N:o 3. Knut Hamsun, Pari. — N:o 4. Alvilda Pxydz. Härön kartanon lapset. — N:o 5. Hilda Tihlä, Leeni. — N:o 6. Gustai af Geijerstam, Pikku-\Veikon kirja. — N:o 7. Venäläisiä kertomuksia (M. Lermontov/, Bela ja A. Kuprin, Kadulta). N:o 8. L. Andreje\v, Kertomuksia. — N:o 9. Olga von Baumgarten, Miten Port Artur kukistui — N:o 10. Leafcadio Hearn, Idän ääreltä (ja panilaisia kertomuksia). — N:o 11. Verner Htimble, Ennen Mukdenia. — N:o 12. Ver ner Humble, Mukdenin taistelu. — N:o 13. Pietari Päivärinta, Pikku Mari. — N:o 14. Emil Strauss, Tuonen turviin. — N:o 15. Elvira \Villman, Lyyli. — Nro 15. Vuorit- salo, Humoreskeja. — N:o 17. Henrich Heine, Vaiikoima Runoelmia. — N:o 18. Annie Quiding, Pisara meressä. — N:o 19. K. A. Tavaststjerna, Valikoima runoelmia. — N:o 20. A. \V. Forsman, Suomalaista runoutta (Aineenmukainen antologia suo malaisten runoilijain runoista). Saatavana kaikista kirjakaupoista. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. III uitti iiiiii; ellei Teillä ole matkassanne suomalais eng lantilainen tulkki ynnä Amerikan opas, se jonka kannella on Amerikan lippu. Siinä on tulkki ja paljon hyviä neuvoja. Hinta 1 mk. Saadaan kaikista kirjakaupoista sekä siirtolaisasiamiehiltä Hyvinkäällä ja Han gossa. Tu'kki ilman opasta maksaa 60 p. Kannella Englannin lippu. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. tusta kirjallisuuden tviljelemiseen sekä samalla ralttiusasiaan. Pyydetään armoisia opettajia y. m. johtamia hymäntahtoisesti määräämään kokoushuone ja ilmoittamaan asiasta koulussa oppilaiden kautta tai mah- dollisesti muuten mäen koossa ollessa. j?ikku uutisia. - (vijbothT, että ei puheita tai csitel- miii pidetä. 5ienraalikmvernööri on suos- tunut oopperanaamiaislen johtokunnan ano- mukseen saada toimeenpanna arvajaiser naamiaisien yyteydessä. jotta toimeenpan naan teatterin eläkekassan hnmäksi. ehdolla ettei tässä tilaisuudessa sallita mitään p:t- heitten tai esirelmien pitämistä. ^lntsota. Helsmain ivaltuustolte on. jäteiiy 110-^ henkilön allekirjoittama ad- rccu ien johdosta, että fe on päättäimt sai lia olutanniskelnn awattawakii 5ialli?n kai: punftinosassa. Tämä ivastalauie fifättä koko arkin suuruista lehteä. Muualta Suomesta. — Laiton Wa!itsijayhd:^ty6 Viipurin !. läntisessä waa!ipii- rissä? Mlipuri kertoo, että ..perus- tnslaillisten" Viipurin läänin länti- sessä maalipiirisiä verustaman malit sijayhdistyksen nm '29, jossa ehdokkaina omar Niibelä, Caitren jr Hultin, ana- mies insinööri E. Söderman Koumo- lasta ei olisikaan maalio'keutettu tässä maalipiirissä. ^)!äin ollen olisi tietysti mainittu maiitnjayl)distys laiton, kosta se ei täntä maalilain malitsijayhdi^-- tyksilie asettamia ektoia. Vaalilain mnkaan on malitsijayhdistpksen asiu mies täydellisesti yhdistyksensä mni: ten perustajien asemassa ja on siis malitsija main oman viirinsä ehdotkai siin nähden. Jos ilmoitettu tieto on tosi, ottaa tietysti asianomainen keskuslautakunta asian käsitellätseen ja ryhtyy tarpeen- mukaisiin toimenpiteisiin laittoman ia kelpaamattoman listan suhteen. „Wil'. Nyheter" kertoo, ettei asiasta keskuslautakunnan puheenjohtajalle ule muodollista ilmoitusta tehty, muna asia on kllitenkul otettu lautakunnassa puheeksi, ^aumfuiita ei ole kuitenkaan mielä ehtinyt tuttia, onko insinööri Söderman maalioikeutettu tahi ei. Venäjältä. VZurhenäytelmä Kaspian merellä. U. S:lle kirjoitetaan Bakusta: Pyhäsaari sijaitsee parin tunnin matkan päässä Bakitn kaupungista. Apsheronin niemen kärjessä ja oli muinaisten tulenpalmelijain pyhä paik- ka: paikkakunnalla alituisestt maasta mirtaama kaasu oli sytytetty ja tätä ikuisesti palamaa tulta palmeltiin. 9!yt- temmin omat pyhät tulet sammutetut ja Pyhäsaarella porataan maan po- mesta esiin nastaa. Veljekset Nobel yhtiöllä on nasta- alue saarella ja siellä oli yhtiön pai- meluksessa muun muassa suoma- lainen koneenkäyttäjä Ju- l i u s Peräkylä. Laumantaina tammikuun 29 p:nä aamupäimällä tulj Peräkylä aluekonttoriin, jossa silloin