N:o 142 — 1910 KESKI-SUOMI "^Perjantaina kesäkuun 24 pnä Kesäyöllä! Pari maisemakutvaa Keski-Suomesta. istun äärensä ikkunan js katselen kesäyötä, nZSn järven välkkyvän lahdelman, nään kaistaleen jokivyötä, ja kukkanurmet ja lehdot nuoret, ja kaukaa siintävät jylhät vuoret. Lomitse latvojen helottaa jo laella taivaan päivä, ja idän rannoilta raukeaa jo hohtava rusohäivä. Yön armaan loistossa luonto nukkuu, vain peippo valvoo ja käki kukkuu. — Ei nuku luonto, nyt sydän sen se sykkiipi lyönnin suurin, ei, työssä onpi se riemuiden nyt latvoin, runkoin ja juurin. Nyt sen on päivä, ja juhlamielin se työss' on laulaen tuhatkielin. Jos minne katson, niin elämää nään riemuista kaikkialla, nyt työtä, touhua hilpeää on pienimmän pensaan alla. Maa luomistyössä nyt unelmoipi, ja elon valtava laulu soipi — Irene Mendelin. v; VJ''" ' 4 : -A*A-y .fcv Päijätfalo. tefsinfelkä on Päiiänieeil suurin aufea. Lysniän h,iuöfin ja >viel'ättäwiu pf a on epäilemättä 3uopeUonlaHten ympäristö. ! 3c o» mantereen ja Päijätsalon muoboötaina lahti, jonka rannoille ja fauneille saarille mcitta sieivää buivilaa on rakennettu ja ^ vhä rakennetaan. Rännit oivat lchtoisct ja kauniit, puiden lomista piikistäivat somat hnivilat somine nimahuoneincen ja laiturei- i »ecu, joitten päässä kiikkuu pieniä purjeiveuheita. tämän Suopellon lahden suussa noin kaksi kilometriä majatalosta, josta saa- | daan roeiihe, kohoaa jyrkästi rannasta mahtawana, pyöreänä metsäkumpuna Päijätfalo n metsämuori, jolta on laaja ja kaunis näkö-ala. ?)t>dellä puolelta lewiää »iin pitkälle kuin silmä kantaa laaja !ehinselkä monine saarineen, lnotoinccn ja sen takana haäinöttaivät Asikkala», Padasjoen, ziubrnoisten ja Luhangan korkeat kuminut. loisella puolen ihan »vuoren juurella on 3uo- pellon lahti hutiloineen. Sen takana kirkonkylä ja »vielä taaempana, noin parin peninkulman päässä, ivaan aiivan selivästi näky- wänä Nnoramoinen. 'Jtäitsen »välissä walkkywät monet pienet jänvet ja »vesireitit hopeanhohtoisina »vöinä. Erittäinkin tyyninä kesäiltoina auringon laskiessa on tämä näköala »viehättämä. Paijatsalon korkeimmalle pakalle on matkailijayhdistyksen amustamana ytsityisten toimesta rakennettu näkötorni, jonne johtaa hywä metsäpolku. cne>mni-?iö. joka mainittuun puolueeseen kuuluu, ollut »vastahakoinen uhraamaan iniiään rukoushuoneen hymätsi. — Julma tappelu tapahtui Kiwijär- ii<c(lä -»uiime sununtaita ivaöien viillä Stoiitan talon lähellä. Parin kyläkunnan vo-at »Iiroa: kokoontuneet kai alunpitäin i^pelun aikeissa ja parhaat saiivat toi- >e »sa Merille. Kiiti Kemppainen, jonka >anoiaan olleen juowuksi-sa ja semmvi- 'rna itse alkaneen puukonherlutuksen,sai u>cita pahoja ha>awoja rintakehäänsä ja t.illvosen suonet poikki. Toista hän löi niin eitä kastvot menimät halki. — Pa kalla on pahan palkka, mikä tappelu- kimolla ya juoppoudellakin. Ätslllltll —Jiuopio. ltufi mulaiva matkailureitti. Muu Länsi- ja Gtetä=2uoincl:ö mot= {ucteiiian Zawoon, färjtetään nridä ny- :iKiänt;u useimmiten rau:a;eitö, waik- U-iftian iiire siihen pafotur.ji. Tämä |ot)iuu fai suurimmaksi osaksi sillä, et- l,". lunneta niitä mu kamani Pia k«järeit- tqu, jo; to imjötcn jaman maikan möi si ichdä. Eräs tällainen on otsikossa mauiiuu IipväÄylä—Äuovio Wiita- iiuireu ja äöejannon kauna. Tämä teini ei iylläkään ole uusi, multa var si» Vähän tunnettu se on. Lenivuoksi lienee lyhyt jelomeko siitä paikallaan. Jos mailatlija Mpuu Jylvästylään etelässä käsin laiwalla, on hänen wii- ivyttämä täällä iltajunan lähtöön asti. Tämän ajan lvoi kuluttaa ivarsin haus- lubii katselemalla kaunts:a ävarjoijaa kaupunkiamme. Äaupungin ivi^rellä 0tewasta Harjun näkötornista, joka on auki kolo päivän. on marsin kauniit näkö-alat jekä «telään että pohje ijeen. Verraton - lepopaikka on Ranta- puiston rcnvintola, jonka parwek- keelta marsinkin iltaisin on lumoaman launis näkö-ala yli peiliUMen Iy- lväsjäriven. MlMkin konnin- mäellä woi pistäytyä, eikä sinne meitoa kadu, Mä näkö-ala sieltä on aika juuremmoinen. — Jos woi uh rata päimän kaupungin ympäristöjen ka^lemijeen, woi käydä Haapa- koskella tai Rutalahdessa. Iliaiunalla on mentämä L u o lah- i e e ji. — Jos Jymäskylän ympäristöt oivat ennestään tuttuja, moi Suolah» teen matiusiaa jo klo 4 j.p. lähretvällä junalla ^a pitäytyä siellä .Kukku- lal la. suolahden Nuorisoseuran ko» mcalla, a.ivan aseman meressä ole- ivalla talolla, jonka näkötornista moi ihailla Ala-steileleen maijemia. Tääl- la on saatamlssa ruokaa ja mirmokkeita jckä huoneita lepäätntstä ivurten. — iliiauot „£)iä=Ateiiele" ja „Wtila>aari" iäy:ewä: suolahdesta klo '/zil illalla. (Zunnuntai-iltana ei Suolahdesta läh- de mitään lainaa). Matka Äetleieen täp. o.', ien arvoinen, että moi walwoa koko yön, maikkakin >laiWotlla on iaata- k>at'.z marsin mukamia hyttejä.' Oi- kealla eli etelärannalla kohoaa sarja kaunispttrtetsiä meljaisiä uiäktä, lvajen ran:a taas on enimmäkjeen Miljeltyä. Tuon tuostakin simuutenan joku hauskannäköinen saari, joita Keitelecs. iva „K a r l l u l a" joka aamu klo 4,15 Iisivcoen rautatieasemalle. Parasta on illalla mennä leivolle iaimaan, jot- ^ :a ei tarmitse aamulla nousta niin; ivarhain ylös.— Matka, käy kautta N:t- ; nuveden kapeiilen ja kauniitten-mesien, »tello 10 jeuduisja aamulla ollaan Jis-! meden rautatieasemalla, josta junalla jatketaan matkaa Kuopioon, minne saamutaan klo 12,17 pänvällä. | luopiosta pääsee junalla pohjoiseeni ja -etelään ja kaimalla Iisalmeen, Joen- ^ suuhun, Milkkeliin, Savonlinnaan,! Lappeenrantaan, Miipuriin ja Pieta- > riin. ! Jos tahdomme palata samaa tietä i lakaisin, on itu opi osta iHdclläivä ju= lialla klo 4,45 i4>. Jismedeltä pääs-, tään heti jatkamaan matkaa »Karttu-- la"-!aiwalla ja ollaan Niiniiveden- päässä n. klo 10 illalla. Tällöin on > malittaiva ylsi kobmesta niahdollisuu-! des;a: joko yöpyä laimassa ja lähteä! klo 4 aamulla jatkamaan matkaa hemo-' sella, tai mennä läheiseen majataloon ja jatkaa matkaa aamulla Hemosella taikka sinen jatkaa heti makkaa ja nuk- kua «vasta Harinkaan majatalossa. Lai:va lähiee näet Harinkaasta Suo- lah: een >wasia klo 11 li enoissa a^>. Suolahdessa ollaan n. klo 4 i .p. ja ^»»iväschläsiä klo V- 9 illalla. Matkailija. mäijenä tvuonna en>nät^lui!i walmiStaa alun kol-maltachmmentä urkuharmoonia. Ltikaa myöten ja menekin mukana kaswoi tvaLmistusmääräkin, niin et:ä wiime »vuonna jo walmistet:»»n 68 soittoko- netta. Heti alussa tu-luva: tehtaan urkuhar- moonit laajemnraltatin tunnetuiksi ja saainniltiivat hywän maineen. Tiihen »vaikutti osaltaan sekin erinomaisen kiit- iäwä -lausunto, jonka niistä antoimat sä- ireltäjä Oskari Merikanto ja soitto- taiteilija Äaarlo «aaa r i l a h t i. jotta kesällä 1903 tilasiwat »zhden harmoon'.n Ru«vet>elle ja siellä sitä koetteliwat. Aähäisillä monnilla «jot aiotertiin. ja asunnon ahtaus on waiku:tanut. ettei ole woitu pitää työmäkeä enempää iuin " miestä. — Kun kysyn:ä tas-woi paljon suitrenmmksi kuin wo:nin walmisiaa, tÄ)N)i ryht-yä ajatt«lemaa.n tehtaan laa- jcutamista. Titä Marten rakennettiin uusi komea tehdasrakennus 'kanrakadun »varrelle, >sen ja Wäinönkadi-n kulmaan. Rakennus »valmistuu nutulamnt pät enen kuluttua, jolloin ichdaS Mäkima- tinmäoltä muutetaan jinne. .'ludessa työpajassa lisätään tehtaan ty «väkeä melkoisesti ja otetaan tuyläntöon laati* ta, joita ei entiisessä tehtaassa ollut. Si» ten toilvvtaan saatawan tuaXtniiffi urku- harmooneja niin paljon, että woidaan tyl)dyitää -kysyntä. Tämänkin teollijuusyrit»)ls«n larloituk» sena on koettaa mallmttaa su»alt s u o» ma laiselle teollisuudelle. Nykyään tuodaan maahamme lvietä ^tjon urlu» harmooneja ulkoa. !äma tuonti olisi saatatva ^loppumaan ja päin»oastoin olisi täältä ruwettawa »iemään urkuHarmo» neja ulos. Mansinkin venäjälle mvat tehtaan perustajat ajatellee: ryhtyä wie« »nään urkuharmooneja, koska sieltä on tullut kehoituksia ja on sano:tu siellä ole- »van juuria menekkimahoolli 'UiUjia. ^oputsi jullaijenrme otteita c'.äistä teh- taan nxrlmisieiden saamisia lausun» noista. Sämeltqjä Oskari Merikanto lausuu: Olen ollut lilaisuudcsi.r tarkastauman jen ääniä. Aortekin on eri.yijea läyte» iäinen ja wahwa, oieul!.::a mitentäia räikeä. ÄZiritys on tartta ja intonaecaus hywin onnistunut. Uonueto :eUt Joikin puolin mainiosti u H :jjdj»u>: kosketti met, rekisterUaitos. polkuuct y.m. Sun jutciä äijää, että lyö, jcka toteen jijä- että ulkopuonnen, «n harw!iraljeil f ti»tiä. avu oi f aa, jopa aistijastaan, »n jetwä. eitä tämä kone on kaitisja juhtetSja ensi tuotan työtä. Utkoaju oa totin yksinker tainen, pähkinäpuusta, ilman joutavia toristuksia, mutta juuri senpä «ruoM se saattaakin olla taiteelliset aistita». Kun tutustuu näin erinomaisiin urku- harmooneiyin. täytyy tosiaankin ihme tellä, että «vielä ulkomaalausta harmoo neja tuodaan maahan, -ua kotimaassa on auixui yhtä hytviä, jopa parempiakin saatawana. ^oputsi on -mainittawa, eitä mainittu urkuharmovni on saanut näyttelyssä tn» s i palkinnon. Kanjak. tarkastaja Kaarlo Lk. Mäki- ne n Mikteiistä lausuu: Edellisen ohessa jaa alleltrjoitianut miclihymin lausua omasta puolestaan, että Teille on onnistunut kerrassaan, mikäili lähettämöstänne soittokonccLta saattaa päättää, tuotteillanne antaa rat- kaisetva wastaus kysymykseen, kumpiako. ulZotnaalaisia, wai kotimatsia harmooneja on meillä ostettatoa »parhaln-ääiusintä tahdoitaissa, kotimaiSun tuctreide» eduksi. Saan onnitella Teitä tämän johdosta. Pikku-uutisia. Bleistvaltalunualliue» laki ehdotus toaUafttttttatt- ne«woStossa. Rersh rauhottaa päakirjotubse»saan N. Wreuhaa, joka roalittelee sitä, «ttä »vai- tatunnanneuwosiosja on miehiä, jotka pari urkuharmooniota, jotka mvai raken»! hinnalla millä hylvänsä haluatvat kuki»- nelut Halonen ja Ämnpp:t.i darmooni-! jaa yleis«valt<^unnallis«n kakivhdotnlsen. Ziimis. Walon juhla on Tuomessa parhaal- laan. AnchannuÄokot roihua.oat kaunii- den »vesieinme rantamilla ja nuoriso tanosii niiden t)i»iPärillä yhden elämänsä kauneinimista tansseista. Mciä on kuk kaansa puhjeimut. Mn aurinko »viskaa »vesien tnminalle pinnalle hohdon, jonka lWnm,i »Ävässä »valossa lnonto näkee ik><'.naa jnhannusuntaan. Wiime yönä ivalivottiin ja juhannusta I vastaan otettiin. Ja se saapui meille kuin.moi» sian koslemattomaSsa suloudessaan. Tä- nään sitten on meillä se armas ja kaunis sydänkesän llvalkea juhla. Iuhannuskoi- »vut koristaivat talonpojankin pihamaat ja katipunkilainen on rientänyt oinaalle inonnon heilmaan. Me suomalaiset olemme hitaita ja kömpelöitä — kaikessa. Juhlamieli mei hin niin hitaasti pääsee. '.Muita onpa sentään Meilläkin kylmän Pohjolan wi- luisilla lapsilla pari nousukohtaa mata- joissa mielialoissamme muoden nxirrella. Toinen hyppäys ilon allikkoon ja ke»veään tunnelinaan sattuu weriimm« jouluna muoden pimeimpänä ai?ana keinotekoi- sen lampun »valossa, mutta toinen ju- Hannuksena, silloin kun luonto on omat merensä poskiinsa wetänyt ja kiharansa siistinyt Pohjolan -kesäisen luoirnon hch- laivan aurinkopeilin alla. ?d)t meillä on juhannus. Älkäämme päästäkö käsistämme tuokion nuorekasta riemuhetkeä. Ten nostamina kewentä- käänrme arkielämän huolia ja murheita. Meissä arkielämän ah e r talvissa lapsissa -> ^ ,4 v- \M ^ f v ■&* s ? > ^ Pyydysnicmi on nimenä fauniin Päijätsalon ihanalla hietarantapoukamalla, joka on hu»vila-aslikka!den ja seutulaisten suosima humimatkapaikka. Muualta iSuomesta. Vesikauhu Jtä-Snomessa. Wiipurin lääni edelleen mesikuuhun saastuttamaksi puoleksi muodcksi. Lääkiniähallilus on päättänyt esit- iää Viipurin lääni ii kulveriuiörille, et- ui uiitki ne osat lääniä, joika an julis- tenu mesilauhun saasiui:a:naksi, yhä edelleenki-n julistetta isiin vesikauhun saasiuilamaksi kuuden kuukauden ajaksi ensi heinäkuun 3 ptsiä lukien. on niin paljon paksua arkitomua. Anta- sa^än^nruns^ii'. ^ Ia llcUtT tääZ I Ku,nunc iuhannustuulen sen päällämme la pisiäyiyy pitkä kapea lahti jYMälle > puuhallaa >ja yhdestä suusta l.:usu- inaniereeseen. Wäl)lä on yleensä ka-!kaamme: ..Tänä päiwänä tahdomme iloita! sillä sinulle sydänkesän >sykähte- letvä luonto nyt kokonaan antaumme. Terwe, Juhannus, sinä tvalon »valkea juhla!" Naps. — Luotsilaitoskysymys. Tarkasta»- essaan iviime keskimiikkona Rauman lähellä olemaa Korkeakarin iuoisiase- maa lausui luotsipäällikkö, emersti Saiiiisonoff, että luoisilaitoksen suhteen e^t muita muutoksia tultaisi ioim:eiipa- ne maa n kuin että se alistetaan Wenä- jän meriminisleriön alaiseksi. Luot- sir puolestaan ilmoittimat kaikki eroa- w»nsa, jos laitosta yritettäisiin Menä- läistykiää. — B. T. — Pelkäämät kartotuslippujakin. Lap peenrannassa on nykyisin prosessori E. A. Piponius toimittamac-sa i>u:!au!sia täsmäkarttaa ivarten kaupungilta ja on hän sitä tvarten asettanut eri paikkoihin kaupungissa punaisia merkkilippitja, m. m. yhden sellaisen n.s. Nikolain wallille. Keskm>iikko-iltana näki pari loline wenä- Iäistä upseeria hylväk-si poistaa sanotun lipun mainitusta paikasta. Ko>wi»»pa nä- kW lippujen poistaminen käyneen soti- laSiviranoinaisten sydämenasiaksi, kun ei- suttaa ^leisutin ,j» ylläpitää pie nempää matkailijakotia kirkonky lässä. Rakennustyöt alotettiin heti ja jo viime elok. keskivaiheilla voi tiin uusi matkailijakoti luovuttaa tarkoitukseensa. Hukennus sisältää 14 tulisijalla vurustettua huonetta joista 10—11 voidaan luovuttaa kesävieraille tai matkustajille. Matkailijakoti, jota ympäröi suuri, mäntymetsää kasvava tontti, sijait see Haapasaarella, jota tavallisesti nimitetään Kirkkosaareksi, vasta päätä laivasiltaa, jonka maantie vain siitä eroittaa. Vähän matkan päässä vasemmalla rannalla on kunnan uusi sairashuone sekä oikealla kirkolle vievän tien vieressä apteekki. Kirk ko sijaitsee saaren korkeassa poh joisosassa. Koko saarta peittää tuu hea hyvinhoidettu metsä, etupäässä mäntyjä. Toisella puolen kääntö- siltaa, joka yhdistää Kirkkosaaren idässä mantereeseen, pitkään Haa paniemeen, sijaitsee yhteiskoulu- rakennus maantien oikealla ja Port hanin puisto, jossa on Porthanin muistomerkki, tien vasemmalla puo lella. Tästä eteenpäin on suurin osa kirkonkylää, jossa on molemmat pappilat, nuorisoseuran uusi, ko mea, kansakoulu, käräjätalo, maja talo y. m. sekä kauempana, 2 km. sillaltanäkötorni Savivuorella. Kirk kosaaresta länteen kulkee maantie pitkän kivisillan kautta 5 —6 km. pitkälle ja 3 km. leveälle, josta Jurvansalon saarelle, josta se sit ten 600 m. leveän lautalla kuljet tavan Ilyynilän salmen takana jat kuu mannermaalla. Kirkonkylä si jaitsee siis kahdella saarella ja pit— i källä niemellä keskellä Keitelettä. tehtaassa Iymäskylässä. Ilomielin on minun tunnustaminen, että kotimainen harmooniteollisuus hra .Halosen. luoltei- den kautta on ottanut kauniin aÄeleen eteenpäin, ja pidän nunnana, että tä- »nän nuoren tehtaan työ on p»an ottama woiton -kaikista kotimaisista hars^ooncis- la. Herra Halonen on ilse ujöst:miellyt lehtoni Mäkijen tunnetukia Harmooni- rehtaasja Sortawalasja, mutta työn ohessa on hän tuuminut ja k etsi nyt itusia parannuksia ammattialaansa, josta on ollut seurauksena, että, kuten joskus sat- luu, oppilas on mennyt oppimestarinsa edelle ja awat hra Halosen urtuharmoo- nit nyt asetettawat Mäkisen hurnrooneita paremmiHi. Paitsi lyön puhtautta ja lujuutta, ai nesten parasta lajia ja ulkomuodon si- routia, tvetää näisjä harmoone.ssa huo- miota puoleensa äänen miellyitÄoäisyys. tantalvuus zja taikuiisuus. «eka hiljaijet, erittäin suloääniset äänikerrat eitä täysi äänilvoima muistuttamat hyw:n paljon urkujen ääntä, jota juuri johtuu äänen kantamuudesta ja täyteläijyyoestä. Tä- hän ominaisuuteen taas waitutiaa aitvan uusi hra Halosen keksimä parannus har- moonin rakenteessa, nim. kielirmiien alle asetettu erityinen wäliresonatssi eli tai- futammio, jommoista laitosta en tiedä ulkomaalaisissakaan harmoonetssa koS- kaan käytetyn. Myöskin muissa suhteissa on hra Ha» lonen uusimpia parannutia tuonut näis- sä töissään esille. Lopuksi on minun mainitseminen, «ttä todella hämmästyin, halva itujani «ra S- taperustetun harmoonitehtaan työnnöin Retsh sanoo uvaten, ettei Tcnäjän lain- säädäniölaiioksen ylähuone tule pilaa- maan duuman jälkiä. Myöskin Birsh. Wjedomosti ianoo pää- kirjoitutsessaan. ettei Now. Areorjalla ole lainkaan aiheita käyttää lenkkiä wä- rejä, sillä yleiÄvaliakunnallinen lakieh- dotus tulee kulkemaan alusta loppuun wiilotetiua tietä. <Aolos Mosbvy kertoo, että »valtakun- nanncuivoston mähemmistö puolustaa lokakuulaisten yleiÄvaltakuTmalliseen la- kiehdotukseen tekemiä korjauksia, jotka, kuten muistamme, koskemat yhdistymis-, kokoontumis- >ja painomapautta sekä kan- samvalistusta. Tuomen ^symyksen kasit- tely lehden tietojen mukaan kestää 8 tai 4 päitväa. saatavissa kohtuulliseen hintaan pienempi höyrylaiva. Viitasaaren pitäjässä on useita kauniita koskia. Yksistään Kolima- ja Keitele-järvien välisellä 6 km. matkalla 2-6 pienempää koskea. Koko tämä matka on muuten Viita saaren kauneimpia seutuja. Pitäjän länsiosassa on n. 3 km. 1 oilvallisotsi ja yhä iuurempaan täydelli pitkä Hilmonkoski, Iluopanankoski,, stiyteen tähtäätväisi. Toimon tehtaalle ja joka on lähes 1 km. pitkä ja laajalti tunnettu lohi-rikkaudestaan, sekä Keihärinkoski siinä, missä Muurue-järvi laskee Keiteleeseen. Kalastusoikeudesta Huopanan- koskessa, joka kulkee suuren Huo- panan kylän läpi, maksetaan nyt 1,560 mk. vuodessa. Useissa muissa kin koskissa on kalastusoikeus vuokrattu urheilukalastajille maan eri osissa. Mutta lohi ei oleskele yksinomaan näissä koskissa: myös kin Keiteleen selillä on lohia var sin runsaasti. Kesä- ja heinäkuun öinä vilisevät järvet soutajia, jotka pyytävät lohia uistimella. Onni on tietysti hyvin epätasainen, mutta ammattikalastajat tulevat harvoin kotiin saamatta yhden tai useam man lohen yössä. Myöskin naiset huvittelevat joskus lohenkalastuk sella, ja sai eräs nuori rouva ke sällä 1908 yhdessä viikossa uisti mella 3 lohta. Ahvenen onginta ja pitkäsiimakalastus on usein myös hyvin tuottavaa. — Metsänriistasta Viitasaarella ei ole puutetta. Maa on pää-asiassa havumetsää. Tiet ovat yleensä hyviä. Kesäasuntoja voi saada, paitsi matkailijakodissa, useissa paikoin Sorr. V., SuomiL 1 k. 4 c. 85 mm. Liikkeen lopettamisen takia pidetään Suuri huutokauppa Haapamäellä. Keskiviikkona t.k. 29 p:nä alkaen kello 11 a.p. myydään huutokau palla loppuun kauppias S. Kauko niemen konkurssipesän koko jälellä oleva tav«ravarasto. Joukossa on hattuja, lakkia, urheilupaitoja, puse- rokankaita, mustia läninkikankaita villa- ja pumpulilankoja, rautatava raa sekä monen moista pientä ta varaa. Samalla myydään konkurssipe sän laskuun puodin tiskit ja hyllyt sekä yksi lasikaappi. 2254 l—i ien lahjattaalle isännälle menestystä. Toiwottawasti on yleisökin tälle nuore!» le tehtaalle antawa sen kannatuksen, minkä se on osoittanut täysin ansaitse» wan. Lehtori P. I. Hannikainen kir- joit taa: Teokset »vetitvät heti ?nsi katsannolla huomion puoleensa sirolla, taiteellisen aistikkaalla ulkomuodollaan, koeteltuani näiden soittokoneiden ääniivaroja. huo- mäsin että ne täysimmässä määrässä tvastaiiivat kaunista ulkoasua. Ääni on täyteläisen »voima ka s taikka wie>ton hil- jäinen, kuinka »vaan soittaja halusi. Mutta mikä erittäin pisti huomioon kai- ken tämän ohella oli säwelten omituinen sulosointuisuus. sittemmin on minulla ollut tilaisuutta itse tehtaassa lähemmin tarkastella heidän rakentamoissa har- moonioiden eri osia ja kokoonpanoa, sekä halivatta ne lujatekoisen näköiisikjsi, jota! paitsi siisti ja huolellinen lyö on paina- 5 hevosvoimaisella kunnossa ole- nut joka lohtaan leimansa. Suositan valla petroleumimoottorilla myy- mitä hartaimmin näitä oiwallisia soitti- diiän Smk. 650: — , lähemmin gorr. V., Suomii. 1 k. 4 a. 45 mm. Kuulutus. Hilmonkosken kalavesiosakkaat kutsutaan täten yhteiseen kokouk seen Vuoskosken Koivujarvelle heinäk. 2 p:nä klo 3 ip. päättä mään mainitun kosken lohi kalas tukselle vuokraamisesta. Viitasaarella kesäk l8p;nä 19ir A. Tikkanen, kont«ke)M-MmiM. 2249 1—1 Luja rakenteinen Moottorivene »vät tällaiset viattomat kartotuks>':n käy. ^ . tetyt kangaskappaleetkaan saa olla heiltä '. Sekä etelään ja pohjoiseen, että rauhassa, sanoivat I. S.-S. Viitasaari matkailu- paikkana. p.*jw, kunnes on kuljettu läpi Maiilan- lvirran ja tultu Mä-Äeueleelle, jol- loin lvedet laajenetvar. Harinkaan laavafillaan on Kuo- pioon aikowi«n jääiäwä. Siinä on parasia käydä leivolle rannalla ol«- ivaan majataloon, fillä laiwa lähtee )iiiniwedenpaäslä wMa jeuraawana aamuna. BZirkistyttyä ja:5eiaan matkaa he- wosella. Harinkaasta on n. 27 kmn ^ — Karjalan oikeauskoinen meljeSkunta ^ Xun 10—12 viime vuoden koke- maamaika Joensuun majataloon Nii- julkaisee — tietää Rjetsh — Viipurin MUS on näyttänyt, että kesämat- n l w e d e np ä ä^i ä, m:ätä Tnailoa n>alloiiuksen 2vv-wuotisjuhlalle kailijat mielellään pistäytyvät näillä i «M» jalteiaan laiwalla. Välillä on tun lentokirjasen, jossa muun Mitassa ' seuduilla, mutta sopivien asuntojen Ahivenijen ja Pajalan majatalot. Tie lausutaan toimomus, että Viipurin Iää- ^ puute on pannut esteitä matkailija an Verraten hymäsjä kunnossa. Pai- ni »Edistettäisiin keisarikuntaan. ! liikenteen nopeammalle kasvami- koin kiiletlÄvässäkin. Maa 0N ylä- !selle, muodostettiin täällä viime ivtiä. mutta ei kuitenkaan mäkistä. NiinimedelHpäästä lähtee hotzrylai ^ talven» osake-yhtiö, jonka tarkoi tuksena on tässä suhteessa vai- itään kirkonkylästä avautuu laajoja suurempia ja pienempiä saaria täyn nä olevia selkiä. Keitele on n. 9 penikulmaa pitkä ja sen eteläpäässä 6—7 pk. Viitasaaren kirkonkylästä sijaitsee Suolahden rautatie asema. Kesän aikana ovat kulkuneuvot Suolahden ja Viitasaaren välillä varsin mukavat. Jokapäiväistä höy- rylaivaliikettä näet välittävät muka vat ja siistit höyrylaivat „Ylä-Kei- tele" ja «Viitasaari", jotka vuoro tellen lähtevät Suolahdesta iltaju nan tultua ja Viitasaaren kirkolta klo '/z 9 a.-p. Matka kestää 6—7 tuntia, jolla aikaa matkailija on ti laisuudessa nauttimaan Keiteleen idyllisistä maisemista lukematto mine saarineen, niemineen ja lahti neen. Huvimatkoja varten järvelle on m ia sekä koteihin että kouluihin. Urkuri Joh. Tommila lausuu: Olen ollut useita kertoja tilaisuudessa ^ näkemään ja tutkimaan urkuharmooni- , tehtailijoin Herra Halosen ja Kumppa- kirkonkylässä sekä myöskin maa- .^n erisuuruisia teoksia, joista täytyy 2256 Einar Keilänln Kellokaupassa. i-i laistaloissa, paikoin täysihoidon ke- 1 ralla, paikoin ilman. Matkailijayhdistyksen vuosikir jassa: J. S-ck. KeSki-Suouien tehtaita. II. Halonen ja Kumpp. Harmooaitcolliiuuö- liike. Tämän liikkeen perusii>r-at kahdeksan »vuotta sitten, alkupuolella muotia 1SK)2 ln at Abel Halonen ja ^-,aa'ko R u s a- n e n. Käyntiin saatiin heinäkuun p:nä mainittuna tvuonna Jo ensi- mielihymällä sanoa, että niissä on erit- ( täin pehmonen, miellyttävä, sulosointui- \ nen ääni ja tarkka wirityS. Tekonsa puo-! lesta otvat hylvästi tehtyjä, lujannäköisiä j ja ulkomuoto tekee miellyttälvän ja yksin» kertaisen »vaikutuksen. ^ Halivan hintansa touoksi löytä.vät ne | tietysti tiensä jokaisen kotimai««t teol. > , . . .n. i= lisuutta suosiman ja musiikkia ulalta. 1 pehku-osuuskunnan tehtaalla Jam- tvan kansalaisen luokse. NinimerNi X (Aarne Aegeliu») kirjottaa Helsingin Sanomissa jouluk. 18 p. 1906 >seuraawaSti: »Urkuharmoonitehdas Lei». 8., II. k., Suomal. 2 k. 4 «. 40 mm. Rakentajat huomatkaa! Täydellisesti kuivaa paaliin pu ristettua turrepehkua rajattomat määrät saatavana Seppolan Turve- sassa. 2261 1—2 Halonen Nuori tyttö haluaisi palveluspaik kaa, kauppa-alalle tahi johonkin ja muuhun sopivaan toimeen. Vast. Äumpp. Jiztväskylästä on par'aikaa A te-' pyyd. lähett. os n Tode!la tarvit- neumissa oletvaan Käsityö- \c teollisuuö» \ seva" Vesangan^aseraa. näyttelyyn asettanut näytteille erään ur- . 2^62 l 1 kuharmoonin, joka on omiaan ivakaan nuttamaan sitä hywää mainetta, minkä mainittu tehdä? »verrattain lyhyellä toi» i minta-ajallaan jo on saaivunanur. ^ myytävänä za muistuttaa bassopuolelta paljon urku» ■ . i Ertaioruisia LsiskuloEiikkEiti tinii lebHea koittortm.