t.suvsnkina joulukuun >7 p:nZ «:o 144 ISIS V/ernsr LöäerMm lZz^^Iitiö. V ovltt o5ki^si erittäin Arvolclvkiita. I'^ voitte seui a^ AN luettelon rnul< t^n valita itsellenne kokoelman, ^ tule v5ll',cnem:i,:m. l.ll>ivIlSL SINki psnlisits Ili^jailijoits. viittä Vä!i8ll!8!!irjzIIi8iiiitlä. V.«li'»?!!»ri!>. Omau I»»»u ja luonnon I I ä> i osat. Xarj»l»i» kirja. «Vuoä» v suuii 1-i: - I.»lii«»pj» alkeet: .Viis.» Lcr- li^liius. 6. 7'>. Zl»»I im aa uzkoauot: >»»n ^l<n?.i>?s. ^>: 7->. ?llv«oliaa »Ikvet: ^Villi. >eni- !!l«lvi.l»i» alkeet: Kail peliu. ^uvaR. ?ullet»lto: VVitiiori ^olioneii. 3: 75. Xasvatus: 1tl'i!>irt ^p<ucei. 2 : 7 >n. Vsaiijäo dis<«ria: V. l^lut- Xi-il-iis.iuiii eäellztxkset: L. l!^m-r>'iiu 3: 1>!IVUIMS nämä icertomulis^t tärkoimpiia millä vuoäsn kir- jsiiiÄiiliN^ >>il iilia^tutstttll iiimv ll» ajattelevaa ) Iei- »>ii» erikoiseen «ir»si»oi». Weits ils^asvätii^eeil >^ko»iivl!i?ssn elämään: l asi restameutti: uusi suo- menuos. 3: W. ^esus ja kev^t«I>lmk: ?a»vo Virkkunsa esittämää kristilli- -v^ttä nuolille. H 73. Lrliitus ja I>^»va mielliäiiu: Oltert sii> aräiu kiiunis toos. 0: 2-i. Valmaa »algisuns: L. tliitvu eIämänvalÄistusl<iij.i. l: — I^iiimäa odjeit»: ?r. >V. k°oer- -;tsr. 1: 8>i. Xuorlso» klrja: .^lcovgarä ?>>- isrseii. 7b. Siveellisz xttii imurllle: ?-<»vo Virkkunen. 3 l>irj»s 2 —: 77>. ?äwän iti»» I<iH.iIIisuu? on li-ääonovt pt-Ikilis v»lim?ok- xillg, 'tuksnlikt misket i-r u»i- »<zt Luomen -aloillaliin i<aip»a- v»t »vliväun tilllsisi» «liimii» oppaita. ksMzz kirjilkMxizzs. Uv8i-8iiMe8lA. -z k Mäolema kuma esittää Satakun- nan lukiiakunnalle Lumian seurakun nan uuden kirkon, joka huomennc tulee juhlallisesti tarkoitukseensa mi- hittämäksi. Piirustukset tätä kirkkoa marten on tehnyt arkkitehti Jisef Stenbäck Helsing ölä ja urakalla ^.wol sen rakentaneet rakennuSmeSt. Samuli ja Aattoni Hakola Kurikan pitäjästä Katsomme sopimaksi antaa tämän yhteydessä lyhyen selwity'sen tästä uuveSta kirkosta, joka ivarmaan on kauneimpia maalaiskirkkojamme. Kirkko sijaitsee Porista Raumalle Viemän maantien fiwussa korkealla kummulla mänty melsän sisässä noin 300 metrin pässiä luoteeseen Lumian Vanhasta kirkosta. Se on rakennettu paikkakunnalla runsaasti löytymästä santciklmeStä, jo'a on märiltään Vaa lean punerramaa. AmoaStaan kiwi» jalka (sokkeli) onsimltämänharmaata graniiltm. W elä on samaa gra- nitttilajia somnetlu koriStelukappalema myös kirkon ja kellotapulin ulkosei nille antamaan rakennukselle miehät- tämämpää näköisyyttä. Niitä on asetettu esim. kirkossa seinätuktjaiSten päällyStölkst, kilpipohjaksi maantien puoleiseen keskuseinään, johon kilpeen on hakattu rakennuSaikaa osoittama' muosilumut 1903—1910. Kellotapu lissa muodostamat kelloluukkujen ylä puolella yhtenäisen wyön tapulin ympäri suuret hzrmaakimilohkareek. jotka omat tehdyt itse seinämuurisla ulkonemiksi. Mitä kirkon rakennustyyliin tulee, niin on se muodosteltu yhdistys ikl» manhaSta ja nykyisyyden uusimmasta rakennuSiamaSla. Seinien ja tapu lin ulkopuoli on tasakrroille asti kokoonpantu säänvöHisestt suurem. mistä ji pienemmistä santaki-vistS, jotka omat kalkki suorakulmaisiksi muokatut. Kiioten rvälisaumat owol muurin tasalle täytetyt noin kolmen sentin lemeydeltä kalkkllaasttlla. Pää dyt taas, joita on kirkon kaikilla nel jällä puolella, omat muuratut siihen tapaan kuin näemme maamme wan- bimmiSsa kir'oissa ennen käytetyn. Ne omat tehdyt osaksi sementtitiilistä ja osakst sinne tänne asetetuista pyö- rehköistS luonnonkimislä, joista likai nen ulkokuori ainoastaan on pois tettu. Päädyissä omat kaikki tuliosat rapatut kolkkilaastilla kellertämään märiin ja tasapinnaSta ulkonee val jaina w?in jo mainitut pyöreäh'öt luonnonkimet punertamina ja muu tamia koristeeksi somiteltuja listoja, jotka taas omat sementin harmaita. Kattoaineena kir'ossa on käyietty mustaa rautalemyZ, joka rautamön» Mä on maalattu punertamaksi. Ta pulin ylimmäinen osa, joka on puusta tehty, ja tasanko, jossa tapuli käy kapeommakst. omat peitetyt kupori- lemyillä. M>uten on kirkko myös maruStettu ukkosen johdattimella, joka läh ee kellotapulin ylimmästä kär- jesiä, m hm ristin ylävuolelle on asetettu kukko tuulimiirinS toimimaan. Pohjaltaan on tämä kirkko tamal- laan suorakulmaisen kaiteen muotoi nen ja asetettu niin, että pituussuunta on kaakosta luoteeseen. Kuitenkin on maantien puoleiselle simalle siihen lii tetty kuorin ja tapulin puoleiseen päZhän myöskin katteen muotoinen porstuan osa. K>rkon pituus on 26 me r ä, lemeyS 17 ja korkeus maaSta harjalle 16 meiriä. Kellotapuli on sijoitettu kir'on sisälle, sen eteläisen, kulmaan ja on tapulin korke»S 32 metr>ä riitin päästä maahan. Nämät mitat omat kaikki ulkopuolelta las ketut. Jo» mielä käymme kirkkoa sisäpuo lelta katsomaan, niin pääsemme stnne kolmea tietä, luoteisen puoleisesta päästä ja keskikohdalta molempia si- museiniä. Jokaiselle omelle johtaa hakatusta kimeStä tehdyt portaat. Kaikki ulko-omet omat pariom.a jo omat ne päällystetyt sekä u!ko- että sisäpuolelta kuparilemy'llä. Jokaisen omen sisäpuolella on »vähäinen eleht ii en. PäätyomeSta, joS menemme si- iälle, nim pääsemme siitä etehisestä joko ales kirkkoon, käymällä snoraan eteenpäin, taikka parvelle kahta por- raskäytämää myöten, kääntymällä oikealle taikka «asemmalle puolelle. Kirkkoon sisälle tultuamme näemme sen seiniltään oleman sileäksi rapatun maaleanharmaaseen märiiin. Per monto on kiminen; käytämät ja kaksi askeletta ylenemä kuoriosa omat tehdyt sinertämistä ja punertamista sementtilaatoista. penlkienaluewt taas asfaltista. Mäukatto taikka laipio on raudalla jäykistetystä sementti- betonista. Rakenteeltaan jakaantuu kirkko sisältä kahteen osastoon elt loi- maan, isompaan ja mähempSän. Kumpaakin näitä eri osastoja kaar- caa laipiona mahtama holmirakenne. muodostaen isommassa osaStoSso wnsi kaunista kuboolia ja mähem- mässä osassa kolme. Laipiossa, joko muuten on sileäksi rapattu kellertä- vään märiin, omat kaikki suuret holmikaaret ja kupooleihin nousemat reunapalmot maalatut taiteellistll korlstemaalauksilla sekä reunamiimat missä laipioholmit eroomat seinistä. Tätä holmikattolaitetta on kannatta- maan rakennettu paitsi seiniä aino aStansa kaksi rauv.betonista tehtyä patsasta. Sanankuulijoja marten on kirk- koon marartu istumatiloja alaosaan 438 hengelle ja parmelle, joka kiertää kirkossa kolmea seinämyitä, 324 el' yhteensä 812. Saarnatuoli kirkoSso on sijoitettu pääomelta katsotluno masemmalle puolelle itse kirkon ja kuorin rajalle. Mainitsemista ansaitsee mielä kuinka kellotapulin alaosat omat käytäntöön otetut. Jzs maantien puoleisesta si- «vuomeSta menemme kirkkoon, tullaan ensin pitkähköön etehiseen, josta ensi mäinen omi masemmalla puolella mie kirkon alaosaan, edemmäksi eteh'sessä mentäessä löydämme samalla puo lella omen, joSta pääsemme sakaris- toon. Se on sijoitettu kellotapuli? jalkaan. Sakariston omea m?Sta> oäätä on toinen omi, joSta päästää!» kirkonkellariin sakariston alle. Sa- masta e.ehisestä johtamat MZNkot lementtiportaat ylös kellotapuliin jo samalla myös parmirakenteelle. Par- melle tultuamme huomaamme ser oleman kuorin kohdalla jossakin mää rässä medelyn pidemmälle kirkkoon sisälle. Tähän näin ulkonemaan par- miosaan ja tapulin sisustaan mene wään h olmiko meroon tulemat mait^i <e?ti rakennettamat urut sijoitettamiksi Urkukammio on siis sakariston päällä NSin omat uuteen tapaan saarna, ruoli, alttari ja urut asetetut aiman mistensa läheisyyteen ylös kuoriin. Alttari kirkonperällä on sementtimuu- rauklella tehty ja sen eteen rakennettu puuSta suorakaiteen muotoon alttari- kehystä. Maalaustensa puolesta omat kirkon kaikki puuosat maalean Vihe riään märiin maalatut. Ainoastaan saarnatuoli, alttarikehyZ ja mirsinu merotaulut joita on kolme kappaletta, omat malkeaksi maalatut ja koriStel lut kullalla. Walai<tuSwälineikfi tulee kirkon kattoon asetettamaksi kah dekson kynttiläkruunua ja sewill' joukko kynttilän kannattimm. Altta ripöytää marten on hankittu kaksi kappaletta seitsemän haaraiSta kynttt. läjalkaa ja saarnatuoliin samaten kaksi kappaletta kolmehaaraisia kynttilä- jalkoja. Muuten kovstomat kirkossa alttaripöytää ja saarnatuolin kirja- lautaa koruompeluilla kirjaillut pääl- lysmerat. Kirkon lämmityslaitoS on sijoitettu permannon alle m?akerrok!esn, johan käytämä wie kirkon ulkovuolelta. Lämmintä Valmistaa malurautainen 39 neliömetrin lämmitySpinnalla Va rustettu kalorifeeriuuni. Jlmatormio myöten johdetaan lämmin sitten kirk- koon permantoon asetettujen malu- rautariSttkkojen kautta. Puuttumaan jää kirkko toistaiseksi mielä alttaritaulua ja urkuja. Näistä ensimainittu kuitenkin jo on tekeillä ja saa seurakunta sen lahjana was taanottaa Juhannuksen aikaan ensi kesänä. Kuten »Satakunnassa" jo on kerrottu, tulee alttaritaulu maksa maan noin 2 ö00 mk ja lahjoittamat sen seurakunnalle kapteeni I. G Stenroos ja hänen puolisonsa H>ld >. Ajan kanSsa hankitaan tietysti myö? urut täbän uuteen kirkkoon. JiS kämisitte itse vaikulla nyt tätä miime marraskuun 24 päimänä mal- mistunutta ja silloin urakkamiehiltä Lumian seurakunnalle Vastaanotettua kirkkoa sekä ulko- että sisäpuolelta katsomaan, silloin Varmaan saisitte siitä itsellenne erittäin miellyttämän Vaikutuksen. Sillä piirustusten tekijä on osannut antaa tälle maalaiskir- kolle kauniin, kotimaiseSti omaisen leiman. Madtanee siellä Vastaisesti puhuttama Jumalan sana tehdä sa nankuulijoihin yhtä miellyttämän ja rauhoittamin Vaikutuksen! JoS niin tapahtuu, silloin ei tämän Herran huoneen rakentamiseen käytetyt marat ole turhzan kulutetut. Toimokaamme, e'tä kaikkimaltiaS Jumala tässä kir kossa runsaasti jakoa aina armolah jojansa kaikille, jotka sen omien sisä puolella käymät! Tuuret arpajaiset toimii Kokemäen Suomalainen Seura ensi tammikuun 8 pnä. Ennen oli päätetty pitää ne 7 pnä, mutta mii- me keskiviikkoisessa kokouksessa pää tettiin ne siirtää seuraamaan päimään syystä, että Porin Nuijan jäsenet omat lupautuneet silloin tulla awus tamaan meidän ohjelmaamme. He näyttelemä! lehtori F. O. Rapola- mainajan k rjoittaman ..Kilpakosijat". Urkuri Alho soittaa y. m. Ohjelma siis tulee mallan suurem- moiseksi. Senkin muoksi jo kannat taa etempääNn lähteä liikkeelle. Matta moittokokoelma se se Vasta on jotakin. O .i js valmiina kol mattasataa hienoa Suomalaisen Seu ran naisten «valmistamaa käsityötä. Paraikaa tehdään arkki! ehti I. Kek» kosen piirustusten mukaan 100 mkn maksamaa kirjoituspöytää päämoitoksi. Toiseksi päämoitoksi tulee Porin Nui jan arpajaisista Voitettu armokaS kattokruunu. Lisäksi on lumottu mah doton määrä Viljaa y. m. Muuten arpalippuja ei juuri näytä suurestikaan jäämän arpajaistilai- suuteen, koSka ennakkoarmat menemät kaupaksi tamattomalla mauhdilla. Jo kainen pitää suurena kunniana sacda niitä myydZ. Kaikki p:i ! .?uanan suomenmieliset siis sun7 u ta'.na ensi tammikuun 8 vnä KokemZea Suomalaisen Seuran talolle juhlimaan! Euran tausallismielisteu Nuorisoliiton tvuosi- tokous »idettiin Myllymäessä maanantai- iltana t. k. 12 pnä. Sihteerin luke masta Vuosikertomuksesta kämi sel- mille, että Liitossa on jäseniä 52. Wuodsn mitalla on kuukausikokouksia oidetty 7, iltamia 4, kesäjuhlia 1, Kalemalajuhlia 1 ja kansanjuhlia 1. Johtokuntaan ensi Vuodeksi n alit- tiin: neidit Elli Seikkula, Lyyli Sa- lokaS, hrat KoSti Lähteenoja, Wäinö Lähteenoja ja KuStaa Midgren. Joh tokunta keskuudestaan valusi puheen johtajaksi Elli Seikkulan, sihteeriksi Loyli Salakkaan ja rahastonhoita jaksi Kustaa W dgrenin. Kokouksen loputtua alkoi N. Liiton perheiltama, johon oli mieraiksi kutsuttu Euran KansalliSm!el,set-seu- ran jäsenet. Kutsua oli kuitenkin maan Harmat noudzttaneet — kai keti pakkasen tähden. Koko ill.n ohje'ma oli omistettu Irjö Koskisen muistolle. „T«rwe liittehomme! Ter- me yStämät"-laulun jälkeen luki neiti Saima Kallio erään kansallisuutta uhkuman puheen suurmiehislämme kansallisuusasian keräämisen alku ajoilta ja Acjö 'Kos?isen toiminnasta. Samaa henkeä uhkuman runon lau sui opettajatar Ellen Grönlund. Pie ni näytelmäkapralekin esitti kansallis- oukuisten nuorten kansallisia pyrin töjä harrastamia mielipneitä. „Hon- käen keskellä" y. m. isänmaalliset 'aulut, jotka illan kuluessa laulettiin, olimat omiaan herättämään isän maallisia tunteita Vierasten rinnoissa. Kaipauksella jäi muistamaan suuren «vainajan Irjö-KoSkisen poismenoa. Mäkisinkin tulee mieleen, että se oli ennen aikainen ja meidän kansallis mielisen mLeSiön Välinpitämättömän toiminnan aiheuttama. JoS Suomen kansallismieliset olisimat silloin olleet malmeilla, niinkuin nyt! Ja jos oli simat silloin ymmärtäneet melmolli- suutensa, niinkuin nyt, niin ei ikinä ,/agaali" olisi Irjö-Kosklsen omia päässyt „kraap simaan", eikä hänen sielusnsa musertamaan, niinkuin kämi kymmenen muotta takaisin, kun me — nukuimme, emmekä wartioinnee> johtajaamme; emme ymmärtäneet eh dotonta welwollisuuttamme, niinkuin nyt. Nyt — niin, nyt sen marmasti ymmärrämme. TehköönpäS ..kagaali" nyt niinkuin teki Arjö-Koskselle, niin saamat nähdä ainakin sen, että suo malainen kansa kautta maan on sil loin Vaimeilla. Tämmöisillä tunteilla lähdin kutsu- Vieraana Euran kansallismielisten perhe-iltamaSta, nuorten jäädessä karkeloimaan. — Artsokkaa» iltama» toimii Lamian Suomalainen seura joulun jälkipyhinä, luultamasti laStenpäi- mänä, talollaan Lamian kirkonkylässä. Puhujiksi on pyydetty eduStaja-ehdok- kaita tohtori Lauri Ingmania, maan- Viljelijä T. Junnilaa ja rowaSti R. Grönmallia. Illan ohjelmaa hom- maamat neiti M. Heiniö, A. Rim- pelä, roumi A. Masara, ylioppilas Ilmari Mallinko-ki, opettaja M. Luoma, maanmiljelijät Aorne Antila, Jalmari Martta y. m. Runo, näy- telmäkoppale, kumaelma, pukutanSsi, laulua ja tormisoittoa tulee ohjel maan myöskin. Tämä ilta on aijottu paikkakunnan suomenmielisten yhteiseksi juhlaksi ja toiwottawaSti se muodostuukin suu- rellaiseksi, sillä nyt ollessamme maa lien kynnyksellä, tällaiset wirkiStäwät juhlat meitä Voimakkaina pitämät. Koolle siis kaikki! — Eursjoe» Sssmalaise» tzhdtStykse» «»fi johtokunta on seuran mlrkailijoiksi malinnut puheen johtajaksi ja rahastonhoitajaksi maan. Viljelijä FranS Paloheimo, marapu- hee johtajaksi ja kirjuriksi opettaja Lauri Rantasen ja marak rjuriksi neiti Hilja Milpolan. — s«»malaise» puo- l«ee» jäke»iS kokoonwi t. k:n 11 pnä mylläri Jnbergin csuntoon Kan kaanpään MeneskoSken kylässä. Kes kusteltiin Wlewien eduStajamaalien osanoton johdosta y. m. juoksemista asioista, yksimielisesti päätettiin käy dä kansallismieliseen työhön käsiksi, jotta Suomalaisen puolueen lista en tistä enemmin MeneSkoSken äänes tysalueella tulisi punamiimoilla täy tetyksi. Kehoitettiin jokaista kansal lismielistä toimimaan siihen suuntaan, ettei yksikään puolueen jäsen jäisi maalista pois. Ken ei itse kykene, sitä hemosella maalipaikalle kyyditään, J?S naapuri on epävarma mitä puoluetta ensi maalissa äänestää, sille tarkoin Suomalaisen puolueen toi minta selitetään, niin perinpohjin, ettei yksinkertaisinkaan jää Suoma laisen puolueen ohjelmasta epätietoi seksi. Kehoitettiin jokaista sellaista puolueen jäsentä, joka maalipäimivS joutuu oleskelemaan muualla kuin omassa ääneStyZalueessa, hankkimaan Vaalipöytäkirjasta itsellensä otteen, joita antaa Meneskosken äänestys alueella maalilautc. kunnan puheenjoh taja OSk. Kaappa. «Satakunnan" tilausaika on juuri parhaillaan käsissä. MeneSkoSkella ottamat tilauksia msStaan mylläri Oskori Jnberg. talokkaat Smen Dli- paattikoSkt ja O. Kaappa. — Harjaloalla» Karh» ponee toimeen joulupukkijuhlan Suomalai sen seuran talossa Honkalassa ensi tiistaina t. k:n 20 pnä kello 7 illalla Vaihtelemalla ja humittamalla ohjel malla. Wapaa pääsy. MaamicSPäitM pidettiin Karmian kansakoululla t. k:n 2—3 päiminä. Ensimäisenä päimänä luevnnlsi maomiehenneumoja Radola «vihanta- rehu-miijelykiestä. Kehotti miljele- mään armokaSta rehua karjan ruo kinnan paremmalle kannolle saatta mista morien. N?umoja Sipilä puheessaan suo- miljelykseSlä muistutti, ettet byw'ä mutasoita polttamisella pilattaisi mi tättömiksi. Metiänhoidonneumoja Kimalo lu ennoi metsänhoidosta, neumoen miiä seitkoja on olettama huomioon, että se tuottaisi parh at tulot. Toisena päimänä lvennoiisi Peller von neumoja Timonen osuu«to'min- nasta ja erittäinkin osuusmeijeriä ke hotti perustamaan tänne. Se on tarpeellinen näin syrjätiellä paikka kunnalla, joSta on pitkät matkat maidon myyntipaikkoihin. Tämän johdosta hetken keskusteltua jä'ettiin asia maam>eSseuran haltuun, ioka sit ten pitämässään kokouksessa malisi toimi'unnan osuuSmeijeri-ifiaa tun» netuksi tekemään ja merkitsemään jä seniä osui-skuntaan. Neumoja Sipilä puhui mielä kar janhoidosta ja sen jalostamisesta. Tämän alustuksen johdosta alettiin milkkaosti keskustella ja päätettiin veruStaa sonniyhdistys, luettiin sään- nö', jotka beti allekirjoitettiin ja hy- mälsyttiin K^rmian sonniyhdistyksen säännöiksi. Neumoja Kimalo jatkoi edellisenä päimänä pitämäänsä luentosarjaa metsänhoidosta. Mzamiedenneumoja R bola jutteli mielä mihontarehumiljelykseStä ja «uoromiljelyksen hyödystä. Sitten lopetettiin nämä ensimäiset maamleSpäimät toimoen että ni 'Stä olisi todellista hyötyä jäänyt pailka- kunnalle. —Salakanpa» järjestäminen. T. Im 14 pnä Merikarmialla pie tyssä kalastajiin kokouksessa alus.i kalanho donneumoja Sylmänne kysy. myksen silakkakaupan järieSkämisestä Merikarmion satomaSsa kesän aikana. AluSwksen johdosta seuranneen kes kustelun tuloksena päätettiin eddottoo seuraaman kokouksen horkittamaksi, että kalastajat palkkaisimat jonkun henkilön mälittämään kalakauppaa Mrikarmian satamassa ja että kala kauppa pienempiä poikkeuksia lukuun ottamatta tulisi tapahtumaan tämän oman mälittäjän kautta ja että mää rättäisiin kaloille kulloinkin seisoma hinta. Osanottajina kokouksessa oli pari kymmentä kalastajaa. Puhetta koko uksessa johti kalastaja A. Österman. — W»i>r«hdl« kor»t»»ha«t- keet rantatiellä. Rautatiehalli tuksen ehdotuksen johdosta moin rah ti n korottani seSta rautateillä malitsi Huittisten meijeriosuuskunta Viime kokouksessaan maanmiljel'jä K. A. Härkälän ja isännöitsijä K Ihamuo tilan laatimaan anomuSkirjelmää se naattiin ja siinä pyytämään että se naatti jättäisi mainitun rahdin koro» tuSehdotuksen huomioon ottamatta, koSka moin rahti nyt jo on suhteelli sesti korkeampi kuin mmden tama- roiden. —HnittUt-n rans««»Pistolla tapahtumat syyslukukauden päättäjäi set suununtaina, joulukuun 18 pnä klo 6 i .p. Yleisö on tilaisuuteen ter vetullut. — Maanjako-oikendet. Wa- ratuomari Einar R^tkirch on mää rätty maanjako-oikeuden puheenjohta jana käsittelemään eräitä jsonjann täydennyksestä johtuneita riitaisuuksia Huittisten pitäjässä. — Lääni» «aann»ittari« »vir ka. Kenraalikuvernööri on yhtynyt senaatin päätökseen Kuopion läänin manhemman maanmittarin P. A. Ek blomin nimittämisestä Turun ja Po rin läänin komifioonimaanmittartksi — »Tataknnnan" tila«?fi« ottaa Tyrmäällä VaStaan Wer ner Miikan. Alamies myöntää leh det erittäin edullisilla ehdoilla. Kii ruhtakaa tyrmääläiset tekemään jo ajoissa tilauksenne. — Kiukaisten «eijeriosnn»- kunta päät 'i kokouksessaan t k. Ib pnä tilata enl Vuodeksi Pellermo- lehden ka >kille jäsenilleen. Osuuskun nan edustajaksi Peura-liiton kokouk. siin Valittiin Erland Suusisto ja »aralle Nest. Isotalot Meijerille ostetut halot ajamat meijerille ma paasti osuuskunnan jäsenet. —Kanfakoulujeu walti»a«»t. Apuopettajattaren palkkaamiseksi on myönnetty lvaltioapua Euran kunnan Kirkonkylän koululle 900 m?., Tyr mään kunnan Tyrmään kylän kou lulle samoin, ehdslla, että käsilyöbuo- neeSsa yhtaikaa opetetaan enintään 36 oppilasta, sekä Ulmilan kunnan Harjunpään koululle samoin, ehd, lla että koululle Valmistetaan toinen luokkahuone ja apuopettajattarenasun. to tarpeellisine ulkohu?neween Koulu toimen Ylihallituksen hymäksymäm piirustusten mukaan elokuun 1 päi- möän 1911. — Maata tilattomille. Ylä- neen Uudenkartanon tilan on senaa tin asettama komissioni nyt paistoit tanut ja on siitä muodostettu 124 pikku- ja 16 palstatilaa. Niistä vn uctaan 74 edellisiä ja kaitki palöts- tilat kartanon torppareille j- entisille haltijoille. L0:iä mapaaksijääwää pik kutilaa haki 322 henkeS! Suuri o^ siis maansaantidalu. Uusista tilalli sista on 84 Mäneeltä, 2 Säkvlästä. 6 Huittisista, 2 Eurasta, 2 Eura joelta, 2 Kokemäeltä ja Hinnerjoelta Niinkuin muistetaan jakaa sanotun tilan Valtio, joka sen nykyään omis- taa. — Metsänkauppoja. T. k.n 13 pnä teddyllä kauvvaktrjalla my' talollinen W h tori Kylä Junnila Eu- rajoen pitäjän Kaukomäen kylästä 1,000 tukkipuuta 6 mkn hinnost puulta tilalliselle F Rinne-Mesalle samasta kylästä. — Lohkotilain kauppoja. T k. 14 pnä myi maaniviljelilä E. Mal nio-Mlkola Eurassa Wucrenm--a-- nimisen lohkon torpparintyttärille Amc ja Moria Muorenmc-alle 2.100 mkr kauppahinnasta. Mastaanotto tapoh mu 1 pnä tammikuuta. Herra K?ut Eriksson Aläneeltä or tämän joulukuun aikana myynyt omis- tamasta,n Alatalon tilasta Oripään knppelissa erinäisiä lshkotiloia poliisi Matti Uusimaalle y. m. 24,000 mkn armosta. — Päitvänsä paatti talollisen- poika Juho Antton Alikar tano mi me keSkimiikkoiltana ampu- malla kuulan ohimoonsa kotonaan P r n maose rakunnan Pietniemer- kylässä. Mainaja, joka on sairasta nut keuhkotautia, oli jonkun aikoo ollut synk ämielinen. Jjältään ol> hän 2? umotiaS. — Menäläinen kulknkanp- Pia» pnnkotettn hengenwaa rolltsesti. Miime loretai-iltano olimat Huittisten Karhiniemen kv- läsiä kow»sin olema työm>eS NeStor Holmi ja eräs Menijän KorjaloSt- olema kulkukauppias juopotelleet keS kenään Keikyän MeskaloSsa ja rii- taantuneet. Mikäli meille on ke;rottv oli kulkukauppias ensin tarttunut sei- pääseen ja sillä lyönyt Holmia, jok» sen jälkeen oli iskenyt kulkukauppiaa seen 4 puukonhaamaa, jo!sta 3 c-r lääkärin lausunnon mukaan erittäin hengenmaarallisra. Puuko taja aiot tiin mang'ta mutta pääst hän pake nemaan. Puukotettu on keski-iköinen perheellinen m'es ja on hänellä 3 ol - ikäiStä lasta. Wnme syyskuussa alet- lui hän perheineen asumaon MeSka lankylän Iil-Miikarin taloon, jonkn talon luona tappelukin tapalnui. E len toimitettiin puukotettu Huittisten sairaalaan. — Kansakonln» oppilaid»» ka^ttänitne» rnnmiillisee» ttzS hiin. Tällä otsakkeella lehtemim miime l>issa kerrotun asian johdosia on asianomainen opettaja pyy äny medZn Väärinkäsitysten Välttämi seksi huomauttamaan ettei lapsia Lot to meren koululla ole köyietty muuhun ruumiilliseen työhön kum toulup hon puhdistamiseen ja luokkahuoneiden Mmoomiseen ja sekin on tapohmnm johtokunnan määräyksestä. — Korwia« Ämmälänktzlä» raitti««yhdtSttz» „Aiku" mieti' ensimäisen iltamansa sunnuntoina t. k:n 4 pnä. Mäkeä oli kokooutunut tähän iltamaan runsaasti ja tarkkao- maisena seurasi se iUaman hymin suo ritettua ohjelmaa. Ensiksi lausui Ju ho Tomeri runon »Juomarin lapsi". Sitte saatiin kuulla hymin suoritetiu muorokeskustelu „Walkeus moittaa". Lausuttiin runo. Sitä seurasi kuma- elmat „P lmenmeikon" loppukchtc>uS ja ..Kortmlliöiäin kauhistus". Sitte lausuttiin mie ä useampia runoja ja tulipa loouksi posteljooni, joka jakoi kirjeitä. Näin ilta kului rattoisasti. Toimottamaa olisi, että raitliusyh- distyksen alkanut Virkeä toiminta yhä edelleen jatkuisi. Kuten jo ylempänä on mainittu, oli iltamassa mäkeä runsaasti ja sen käytös fiimoa lu kuunottamatta neljän nuoren miehen kujeilua, jolla häwästwät itsensä. — Ulvilan «aaSmarln» W. P. R:» johto- ja päällikkökunnan yhteisessä kokouksessa t. k. 15 p:nä päätettiin m. m. jakaa palkinnot puu seppä P. Pekosen asuinrakennuksen tulipalopaikalle tuoduista sammutus- aseiSta v m. seuraomaSti: I palkinto 5 mk FranS Ranta y. m. ruisku n:o 1, II p. 4 mk Osk ri E'lund kalust^reki ja ruisku n:o 2, III p. 3 mk Petteri F^St tehtaan ru'Sku, IV p. 2 mk Jussi H ntsala Kokemäen palomak.yht. ruisku, ja V p. 1 mk Kalle Horju y. m. Suoliston ruiSkv; sekä kellonioitosta 1 mk Riku Lehti nen. Mesiammeiden tuonnista ei tällä kertaa palkintoja jee tu, koska ammeet joen läheisyyden takia eim5t ollenkaan olleet kävtä"nö»lä. Palo» p ikalle jääneille wahtin>iehil?e pää tettiin palokunnan »aroista suorittaa 25 p:niä tunnilta. - MmSSräisekfi poliisi- lonStaapeltkk Kankaanpään nimiö- mieSpiiriin, palowitna-asetusten nou dattamisen malmomiSta marten Me neskoSken kulmakunnalla Kankann- pään pitäjässä Vuonna 1911, on yli määräinen poliisikonstaapeli F O. Karlsson määrätty. — Hinkuyskä on leminnyt Kan kaanpään MeneSkoSkella suuresti pien ten laSten keskuuteen. Onpa taudin «vaikutLksestn muutama jo kuollutkin ja miltei kaikki eloSsz olemat makaa- «vat Vuoteen omana. — „Tikari«ta saat", huusi muu an pieni poika Tyrmään Mamma- laSsa joku päimä sitte eräälle ohikul- kisalle, heiluttaen jotain aseentapaista kädessään. Kenenkähän tuokin poika rukka mahtoi olla? „Mitä emo lau laa, sitä poika misertää". sanotaan, ja niin se on, että mitä lapset koto naan kuulemat, sitä he maantiellä matkimat. — W«r?aita on liikuskellut Pre'- miikin ja Kuuminaisten kylissä. Enim mäkseen omat he saaneet nahkoja Viedyksi. Markaiden jäljillä kuuluu oltaman. — Lyseo Lahteen. Huomen» a sunnuntaina pidetään Lahdessa ylei nen asianharrastajain kokous, josla keskustellaan »valtion lyseon perusta- mismohdollisuukjista Lahteen. — Eritvapa«sa»o»»S. Fl. maist. Antto Laiho on anonut, että hän oikeutettaisiin lukemaan hyväk seen aikaisemmat toimintamustensa maatalouden opettajana, nim. palkan- korotukseen ia eläkkeeseen nähden sen kahden muoden 11 kuukaud?n ojan, jonka hän on toiminut Tuorlan maanmiljelySkoulun johtajana ja ensi mäisenä opettajana sekä palkankoro tukseen nähden sen yhden muoden ajan, jonka hän on toiminut Merhon maaniviljelySkoulun ensimäisenä opet tajana ja yhden lukuwuoden, jolloin dän on ollut Lahden kansanopiston maanmiljeluSaineiden opettajana. MaanmiljelyShallituZ on alistanut, että maisteri Laiho soisi eläk'eer iaamileen nähden hymäkseen lukea ylläolemat 2 muotta 11 kuukautta, j"tka hän on ollut Tuorlan maamil- jely§kou'un johtajana. — Ki?jaltojatariffisowittelut raueaneet. Graofiaijen teollisuu den horioittajain liiton sekä Suomen Kirjaltojl'l>iwn Valitsemalla tavffi- neumottelulautakunnalla oli keSkimiik- '»na mi!me!nen kokous He!fing!«kä. ?un ei palkanmaksunperu«te!sw, la ajasta, konelatojain t?r ff ssa, scmit. relulautakunnan ohjesäännöissä ynnä monisla muissa kohdissa saowuteitu yksimielisyyttä raukesimat neumottelut ja somittelulaukunta lopetti työnsä, kun työnantajat olimat määränneet t. k:n 14 p:n miimeiseksi, jolloin neu- «otteluja Voidaan pitää. — Suomalaisten woi«a li- kaäutHy sielläkin. Eilen illalla toimitettiin Lappeenrannesia nuorem man kunnallisneumosmiehen Vaali, jolloin wol'wksi tnli suomalaisen Nui nn ehdokaS, rakennusmestari Pekka Roiha 1590 äänellä 135 äänestäjältä. Niorsvom''l"i8'en ehdoktiS. kontio- riSt, R. B. Hackz ll, s i 1,170 ääntä 84 äänestäjältä, roittiuöwieliSten eh dokas, kauppias Antti Matikainen 655 öäntä 60 äänestäjältä ia ruot- 5nmiel'Steii ehdokas, iniiiööri Hj. Äberg 50 ääntä 2 äänestäjältä. — Eiwät halna knnlla „päas kh«ten" »oiserrtzstä talmtpakka- sella. Nuoruomoli-.is!en yleis^ddc» k.s Mikaelin läänin maalipiirissä lerra Hnkki R^nirai oli miime tiis taina puhumossa Mitkelissä ma ^i- lij ibotellin salissa. Ku U joita oli mähän. maikka niitä koetettiin torwi- soiton sämelilläkin sinne houkutella. V vväMtä. - HlioppilaSinielenosoit»?. sia PietortSsa jatkuu Ti stain: '"koontm Pietarin yliooiömon noin l 500 ylioppilasta keskustelemaan Piehmen murhaajan Sasonomin kuo leman johdosta. Kokouksevpitocn ei "ltu saatu miranomaisten lupaa ja 'entähden yliopistoon tuotiin su> r^ wu!ko kiw?6reillä moruStettuja polii seja. Poliisit hajottimat ylioppilas- fokouksen. käyttäytyen samalla niin raakamaisesti, että useita haamoitlui. Mooisti, oii tiistaina sulettuna. Samasta syyStä oli naiskurSseille kokoontunut suuri määrä nmsylioppi- laila. KeSkimiikkona opiston edustalla tungeskeli joukottain naiSylioppilalta, Pietarista, jouluk. 14 p. Ylempien na skursjien toiminta on lakkautettu sikii kun osiaSta myöhemmin tarkem min ilmoitetaan. Sanomalehdet eimät saa antaa täuttä selkoa tapahtumista. Pietari, jouluk. 16 pnä. Yli opiston juhlasalissa panimat ylioppi laat tänään toimeen lumattoman ko- kouksen, johon otti osaa yli 2,000 yli oppilasta. — Ase«a Harbluitka waa- rallinen» Mladi-mstokista sähköte tään Rjetlhille, että Harbinin ympä rille 14 mirStan päähän kaupungista on sijoitettu sotomäkeä Eurovpoloiset ja japanilaiset pääsemät eSteetiömäStj kaupunkiin, mutta kiinalaiset tarkas tetaan huolellisesti. Kaupungissa on muodostettu eriwisiä osastoja, sotka ottamat kiinni työttömiä kiinalaisia. — G«eitsin liittonen«o»t»n pre?dentti. Bern, 15 p. jouluk. Sme'isin liittoneumoSto on malinnut rresiden'ikleen Vuodeksi 1911 sisääsi- ainminister^ön osastopäällikkö Mor- cuS R"sbeiin ja Varapresidentiksi Louis Forrerin. — E«gla«nin wa»l<t. Lon- tooSta, jouluk. 16 p. Kello 4.,o i p. a»ti on malittu 259 mava'mie'iStä, 264 unionistia, 42 työwäenvuol„e- laiSta, 67 Redmondin ja 9 O Brie- nin kannattajaa. vtsvsn ZoMirjsIIiM! on tänä muznna runsain, sisältäen useita muiden parhaimmista ja huomatuimmiSta kirjoista. Se käsittää m. m. 3 armokaSta suur teosta, yli 30 tänä muonna ilmestynyttä kotimaista kaunokirjallista teoZta, 10 teoSta suomenrettua kcu.iokirjallisuutto, 19 nuorisonkirjaa, yli 10 käytännön kirjaa ja suuren määrän tietokirjoja. Tässä alem pana pieni muistilista, mutta pyydämme kaikkia jouluostoksia teh dessään hankkimaan täydellisen joululuettelomme, joka on ilmaiseksi säätämissä. Hilja Haahti. MalkeueNa tie. 3: 50; sid. 4: 25. Kotkat. 1: 50; sid. 2: 25. Ilmari Kianto, Pyhä rakkouS. 3: 50. Toinen painos wolmis. Jalmari Finne, Hämäläisiä. 3: 50, f>d 4: 25. Anni Kaste, Häsen aimossa kasto«tti. 3 mk ; sid. 3: 75. Katri Kortesuo, Sirkka. Toinen painos. 2: 75; sid. 3: 50. Wäinö Kataja, Nriinsuutorppari. 2: 75. B, H. Päimä n salo, Wa«Man selleiltä ja sydämen kome roista. 1 mk. Carl Blink, LappslsiSten kuningatar. Romaani. 1: 90; sid. 2: 65. R. L. Steve n s o n, RtzSstölapsi. Seikkailuromaani. 1: 90: sid. 2: 65. Rudyard Kipling, Jsdian wiida?oiS-'a. Kumitettu. 2 sarjaa ä 2 m?,; std. ä 2: 50. I. H. Erkon kootut Teokset. Kolme osaa. Kansallistcos. L. Onermo, Särjetyt Jumalat. Runoja. 2 mk. GäkenistS, kokoelma suomalaista laulurunoutta. Runsaasti muoto- kumia. 7-Z p.; korukans. 1: 25. Kaunis joululahja! Elämäkerrallisia kuvia uuorisoLe, kirj. Helmi Setälä. Kumitettu. 2 mk. Avriugvn mailta. Uusia satuja ja seikkailuja, kirj. Armid Lydecken. 68 kumaa. Sid 1: 75. Suur^ ZauuiS maailma. Satuja ja seikkailuja, kirj. Armid Lydecken. Noin 70 kumia. Sid. 1: 75. Jlvola» Juttuja. Eläinsatuja, toimittanut Joel Lehtonen. Sid. 1: 75. UutiSas^kkaat Kanadassa. Seikkailukertomus, kirj. Kap teeni Marrnat. Kumitettu. 333 sim. Sid. 1: 95. Mailta ja mer-ltä. Teumo Pakkalan toimittama sarja jännittämiä seikkailukirjoja. 11 kirjaa a 25 p. Pääskysen Jonlnkoutti. LaSten eniten leminnut joululehti. Hinta ainoastaan 50 p. AalaZtaja ja hänen maimonsa. Taiteilija Eric Ehr- strömin laatima moniwärinen kumakirja. Sid. 3: 25. Tutustukaa näihin kirjoihin kirjakaupoissa sekä Oleman maa seutuasiamiehen luona. KuMrnmsiisilktyhtiö Gtam, Selliiigissll. — Poika«ieSwakn»tuS. Eng lantilainen henkimakuutuSyhi'ö „L>?goI and General L'fe" on perustanut naimattomille erityisen henkimakvu- tukfen, joka käsittää muöskin „noimi- siinjoutumismaaran". Se on poika- mieSaikana puhdaS pääomamakuuius. jossa muosimaksut kuoleman satlueSsa m kseiaan takaisin, mutta muuttuu 'tleSiään makuutetun mennessä nai misiin tamallisetsi sekalaiseksi henki- ja vääomamakuutukseksi. Muosimaksu on ensi aikoina huokea, mutta korote taan hääpäivänä siihen määrään, minkä makuutettu olisi suorittanut, jos hän alun alkaen oi>si ottanut 'ekaloilen henki- ja pääom-imakuutuk- sen. JoS niinmuodoin 25 Vuotinen micL oi,aa poikamieswak>iu'«ksen 55 ikään, niin hän ma!saa 2667 tuhan nella, mutta Heli kun häa mene.' nai misiin nousee muosimaksu 32 64:ään, KZSMM l!EZNW. Tiitktl llmoitttN!!. ett'i ensilukeman tammikuun ^ pmä alkaa P.rin kaupurgln työomälitystoimisto tci!ninli ;usa talossa n:o 18 Antinloduu mnrvella. Toimisto ou amoinna mieS- puo'.sille työntekijöille llo S—10 a. p, ja naispuolisille tlo 5—6 i. p,> paitsi julzla- räimäin aattoina ja lauwantaifta aivoc s taan aamupäimällä, »välittää toimisto tniiivoimira kailille tvöaloille. Mälitqs on kaupungin hen!i!lrjoissa olemille työn antajille ja työntekijöille maksuion. Ulko puolelta kaupunkia olemain on toimistolle fuoritettama M peunin fisäänkirjoituS- MZksu. Työvoiman hakija woi joko versoonallisesti, kirisellä tai telesoonitse kääntyä toimiston puoleen, Kchoiletaas työnantazia niin laajaZti kuin mahdollista ottamaan afian suosiolliseen huomioonsa ja käyttämään toimiston mälitystä n?ä- hemmiLsäkiN työmoiman tarpeissa. Telefooni 431. Johtoknnta. XnlskZlliZ. Tämän kmm:»1 p:nä klo to—2 kootaan Noormarkun kuvaan maanmiljelyslatnarahnsion korot ja pää omat tältä rvuodelta kunnanhuoncella Noormarkku, Fianpyq, Il p:nä joulu kuuta 19l0. T. W. Rikkone». Sat. San., Sos dem. 3 k. Torstaina joulukuun 22 p:rä kuntakokouksen loputtua myydään Ulmilan tunnantumalla wähim- män waatiwaia tuotawak>i Manhnnkolän ja Koivistoa kansakoululle suurempi määrä koinm- ja sekahalkoja. Ulmila, lg p:oä loulukuura 1910. Wilho Wa»hata!o. Eat. San. Ulvilan y. m. kuntain PaloapuqbdiStyksen wuofima?sujen rästit koc>taan RuoSniemesiä allekirjoittaneen luona ver>antatna t. k. M p:nä. RuosniemeSsu joulukaun 15 pmi 1910. Inho A. Jaakola. 5» SSelkojain ja Keikyä» Työväen Osuuskaupan r. l. eli muuiettuaa kuuluma Keikyän Aseisen Osuuskaupa» r. l. jäsenten kesken ldmän joulukuun 29 p nä llo 4 i. p Huittisien puajän Hellilän kvlSn Hlihellän talossa vidertämSan kokcu?seen utsutoan täten sanotun Osuuskunnan jäsenet ia kookursfi- peiä-l melkojat, jossa esitetään konkurssi hallinnon laatimat osttussuunnitelmat lisämaksuluettelo sekä keskustellaan päätetään muista pesää koskemista a oista ja huomautetaan, että poissaolewi»t saamat tyytyä läsnSolenz en päätölsiin. Keikyä, joulukuun 4 pmä ISlv. Konkursfihalliuuon puolesta: Wlad. Sofronoff. K. Aalto. Sat. San. Ahlaisten knnnan tutkija lautakunta, johon kuulumat F. T. Lönnqivist, I. Sil lanpää ja Mille Homi takfoiluSlauiakun- u sla s>kä lisalst lyömieS Fr -ns Lmdsors ia salolli>-eu Ja> kkc Granqmist ZllakoiäSS, kevpä Lsknri Nurmi ja iiselli en Viktor (I sierd > hl H Uyläöitä. torppari Kalle Gran fors Pi hiaioeita, raäräli Mäkima ra ja lselliuen P !'or Laine Lämpiötä, torpvari Viktor Hannula Kellabdplta ja kalastaja KuStaa Westerlund Talloora Luodoista, rokoontuu kunnantalossa tuleman tammi kuun 9 pmä k>o ^ av. mcilitsemaan pu- hkenjohtaj-ia ia päättämään muista lauta kuntaa koskemista asioista. Ahlauieu joulukuun 13 p:nä 1910. I. Eillanvää. Ulmilau y. m. kuntain Paloapnyhdistyksen wäli- aikäinen kokous pidetään keskinnikkona t. k. 21 p:nä kello iu a. p. Porissa Nikolainkatu 12 seuraa mista asioista: i. Käsitellään kauppias i^nii! Oinosen P>hlawasta valokormaus-ailaa. L. M^litaan asiamiehiä tarpeen mukaan. 3. PSSletSSn unSsä yhdislvztä koske mat iimoitukset er.si muonna julaistaan. HddiZtlzksea kokouksen jälkeen pidetään johtokunnan kokou». Otetaan nyöslm mastaan uufia makuutuksia ia huomaute taan että ensi Uudestamuooesta alkaen ou muosimaksu 1 mk. Kg p:iä tuhannelta markalta. Illmila joulukuun 10 p:aä 1010. A. «. Spinkkilä. Sat. San. Ahlaisten kunnan taksoitns- lantaknnta kokoontuu kunnantalossa tuleman tammi' kuun 9. 10 ia tarpeen maatiessa seuraa mina päiminä klo 9 ap. Kunnallislauta kunnan lisänä kuulumat taksoituslauta kuntaan Alakylästä F. W. Ollonqmist ja Frans T. Lönnqmist. ZMytästä Viktor Mirtanen ja I. Sillanpää, Pohjaisella Fraus Gr.ibalka ja FranS Jsomiita. Lampista Jaak o Koimuren ja Frans S nnela, Kellahdclta W>lle Homi >a Ii- sulki Koimi to, Luodoista Anshelm Wak- kärä ja Erkki KuSt L-htinieini — Mora- jäseniä omat: Aksel Södcrgärd Alakyläsiä. Oskari Mäntylä H »kylästä, Juho F. Stenroos Koiw>sto Pohja,oella, Filippus Pihl Lampista, Oskari Iltanen Kellah dclta ja K. Korpinen Luodoista - Kun nallislautakunnan uudet jäsenet omat: talollinen Tuomo Granqwist-Vusö Ala kylästä. torppnri Enok Jo!ela Kellahdella ja kalasta>a FranS K. E. Merinen Luo doista. Takso>tusluettelo pidetään tammikuun 12—.5 pä»wään klo 9 a p —g i.p. kunnan talossa asianomaisten nähtämänä. Ahlaiven 13. 12. 1910. Puheenjohtaja. Porin maaseurakunnan lainamakasiini ylimääräisenä kertana amoinna t. k. 17 p:nä llo 1U a.p. ja on silloin kaikki ulkona olemat lainat puhtaassa ja riihtkuimaSsa Millassa nmraStoon tuotama, uhalla, että sen iäiestä malsämattomat tulemat lail lisesti uloshaettamiksi. Porin maaseurak. 10 pmi jouluk. 1910. Makasiinin johtoknnta.