Tiistaina 22 p. Marraskuuta KARJALATAR Nro 133 — 1910 R a astutvaukokouks essa tänään klo 5 ip. rvalitaan lisä- rvaltuusmiehet päättämään warsi- naisten maltuusmiesten kanssa kaupungille tarjotun Siihtalan l. Paamolan tilan ostamisesta. K o n t i o l a hden »varsinaisilla syyskäräjillä, joita parhaallaan istutaan tuo- m a n Kroolin kaupunkitalossa, on tuomillu rahaiakkoja m. in. seu- raamille^ Työm. Antti Heiskaselle Kon- tiolahdelia 5U mk. ja palmelija Hilda Kerttulalle 1"> mk. sauna tiellä tappelemisesta. Taloll. Juvana Mutaselle Leh- niosta akkimain särkemisestä 50 mk. iflUiU. Heikki Nupposelle Kon tiolahdelta ensikertaisesta miinaa myynnistä l-> mk. Työm. Antti Romppaselle Pu- sosta samaten ensikertaisesta mii- nannn)ynnistä 75 mk. Taloll. maimolle Anna Kaisa Immoselle Zelkieltä myöskin ensi kertaisesta iviinanmyynnistä 7"> mk. Lihakauppias lalle juopumuksesta (>0 mk. 'kostettu juttu murhapoltosta räätäli Juho Leppästä mastaan jätettiin »vastaiseksi. Jaakko Lumme- Muualta Poh- jois-Karjalasta. Tehdaslaitosten wcrollcpano Pielisjärmen kuntakokouksessa iviime helmit. 14 pinä laaditun ehdotuksen kunnassa olemien myl lyjen ja tehdaslaitosten merolle panosta ja manttaaliksi armioimi- sesta osanottoa marten teiden ja sillain tekemiseen ja kunnossa pi- tämiseeu, on läänin kumernööri tk. 15 p:nä antamallaan päätök sellä noudatettamaksi wahwista. W a l t i o n maanostot tilatto- mille. Senaatti on päättänyt, ettei Lamminniemen kartanoa Liperissä osteta tilattomille, koska kartanos- ta maadittu hinta on liian kor- kea. Paloapuyhdistykset. Eilen antamallaan päätöksellä on läänin kumernööri noudatet tamaksi mahmistanut Liperin kunnan paloapuyhdistyksen sään- nöt. Waiwaistalot. Läänin kumernöörin päätöksen huhlik. 5 piltä 191)1), jolla Enon kunnan maiivaistalon johtajatar sanottiin irti toimestaan, on se- uaatti nyttemmin mahmistanut ja hylännyt talollisen Pentti Hir- mosen kumernöörin päätöksestä te- kemän ivalituksen. Maapoliisit. Läänin kumeruöörille osoitta- massaan anomuksessa on Kesä- lahden ruununnimismiespiirin Pek- ka Suomalainen anonut säädettyä palkkion korotusta kymmenen muo- den palmeluksesta. Siihen suureen hyötyyn näh- den joka tällä muodella on ollut ylimääräisistä poliisikonstaapeleis- ta Pielisjärmen piirissä mäkijuoma- asetusten malmomisessa, on Pie- lisjärmen kihlakunnan ruununmou- ti ehdottanut että tulemaksikin muodeksi piiriin asetettaisiin miisi ylimääräistä poliisikonstaapelia. Rääkkylän ruununnimismies piirin amoinna olemaa ylimääräi- sen poliisikonstaapelin tointa, ase- mapailkana Onkamon kylä, on hakenut kaikkiaan 9 henkilöä. Li perin kihlakunnan ruunumvouti on toimeen ehdottanut määrättä- maksi Helsingin poliisilaitoksella Palmelleen poliisikonstaapeli Simo Päimisen. 5T»tlkntaudit. Samoin ilmoitetaan läänin ku mernöörille että maikeaa rokkotau- tia on ilmaantunut useassa talos- sa Pälkjärmen pitäjän Pälksaaren kylässä. Taudin lemeuemistä mas- taan on ryhdytty tarpeellisiin toi- menpiteisiin. Jäihin Putosi Nurmeksen Salmen kylän nuoriso- seuran mapaamiikkoiltamista pa- latessaan Kuokkasensalmeen kaksi nikkari Moilasen tytärtä Aada ja Hilja. Edellinen sai uppuroida medessä kaulaansa myöten, jälki- mainen tamoitti pian jään reu- nasta kiinni, jottei niin symään ennättänyt majota, mutta uudet kalossinsa hänkin menetti ja on jälkeenpäin kärsinyt päänsärkyä ja kylkeenpistoa. Railo, johon he up- posimat, oli kaiman särkemä ja ollut jäätymässä masta muuta- man päimän. Toiset iltamista tu- lijat pelastimat nämä hädässä olijat. Kurkkumätää on edelleen Rikkeessä Nurmeksessa, josta siitä on lehdissämme jo pari uutista ollut. Tällä kertaa se riis- ti uhriltansa, maist. P. Saarelat- sen kolmannella muodella olemalta milkkaalta ja hymin kehittyneeltä pojalta Drjö Eliakselta t. k. 18 p:nä hengen. Määrällinen on se tauti pienokaistemme keskuudessa, jossa tänä syksynä eri tahoilta kuuluu komin runsaasti muitakin miksauksia. Tukkeja on ostanut sahanomistaja Toimo Tilander Nurmeksen Kymönran- nalla (Kymäläisen rannalla) ole- malle sahallensa Remonniemen P. Anttilaiselta. Talonkauppa Maanmiljelijä Irjö Samenius Valtimolta, joka möi tilansa Liu- hanniemen Nurmeksen Pohjois- pään Tuomas Kuittisen perillisille 19,000 mkasta, on ostanut sijaan asioitsija Ulrik Domstenilta Malti- mon Jokilammin tilan 20,000 mkalla. Jokilampi on Ristijäv meltä tulleen Juho Koistisen m. 1825» perustama talo. Juho Kois tinen oli kauppias Mikko Koisti- sen isoisä. Tämän perillisillä oli Jokilampi m:een 1857. Nurmeksen suomalaisen puo lueen järjestön edustajana suomalaisen puolueen talon mihkiäisissä Helsingissä mii- me sunnuntaiua oli yliopp. I. A Kärkkäinen. Metsäntnotteiden lauttaus. Sittenkun osakeyhtiö W. Gutzeit ja (5:o läänin kumernöörille osoit tamassaan anomuksessa oli pyy- tänyt sellaista muutosta metsän- tuotteiden lauttaamiseen Koita- joessa että Ala-Tolmanjärmen ja Paastojärmen laskut saataisiin sul kea padolla siihen määrään kun toimitetussa katselmuksessa on eh- dotettu, on läänin kumernööri ke hoitanut kaikkia niitä, jotka katso- mat etunsa ja oikeutensa sitä maa- timan, läänin kansliaan jättämään ne kirjalliset muistutuksensa laut- taussäännön muutoksen johdosta, joihin katsomat syytä oleman. Kunnallistaksoitus Komeron knunassa. Useiden kymmenien Komeron kuntalaisten läänin kumernöörille tekemän malituksen, että Komeron kunnan taksoituslautakunnan mii- me muodella toimitettu taksoitus malituskirjelmässä esiintuotujen perusteiden nojalla kokonaan ku- mättäisiin, on läänin kumernööri tk. 15 p:nä antamallaan päätök- sellä hylännyt, kosfei ole näytet ty, että taksoituksessa olisi niin suuria mirheitä tapahtunut, jotta syytä olisi koko toimituksen kuntoa- miseen. Maanmiljelysrahastot. Läänin kumernööri on nouda- tettamaksi mahmistanut Tohina- järmen kuntakokouksen miime syysk. 13 pnä tekemän päätöksen, jolla kunta päätti ottaa 50,000 mkn suuruisen pitempiaikaisen kuoletus lainan maanmiljelyksen paranta- miseksi kunnassa. Tilattoman iväestön lainara hastot. Läänin kumernööri on nouda- tettamaksi mahmistanut Tohma- järmen kuntakokouksen miime syysk. 13 pnä tekemän päätöksen, koske- ma 50,000 markan suuruisen pi- tempiaikaisen kuoletuslainan otta- mistä tilattoman mäestön laina- rahaston perustamista marten Toh- majärmen kuntaan. Muualta Suo mesta. Jytväskylän yliopistohanke. Jymäskylän opettajain kokouk- sessa tiistaina pohdittiin kysymys- tä, mihin toimenpiteisiin olisi ryh- dyttämä yliopiston perustamisen jouduttamiseksi Jymäskylääu. Ky- symyksen herättäjä, johtaja A. Kuha esitti mielipiteenään, että olisi ryhdyttämä keräämääit lisä- maroja tämän yrityksen toteutta- miseksi sekä tehtämä herätyslyötä ei ainoastaait Jymäskylässä ja en ympäristössä, maan myös ympäri koko suomalaisen Suomen. Ehdotusta kannatettiin ja jätet- tiin se malmistettarvaksi komiteaan, johon malitttiin ehdotuksen te- kijä johtaja A. Kuha, lehtorit A. Blomsted, W. T. Peltonen ja E. Wänttinen sekä opettajatar neiti Maiju Seppälä. Komitean erityi- fetsi tehtämäksi jätettiin jäsenten ehdottaminen siihen toimikuntaan, joka asetetaan asiaa edelleen aja- maan. seurakunta muuttaa nimeä. Kasurilan seurakunta on senaa- tilta anonut lupaa saada muut- taa seurakunta Siilinjärmi-nimi- seksi. Dynamiittia lähdetty Wiipu- rin asemalta. Torstai-aamuna löysi Wiipurin aseman maununsiimoojain esimies eräästä Walkeasaaresta klo 9,15 aamulla saapuneen matkustaja- junan mauuusta paketin, joka sisälsi 15 dynamiittipötköä, pai naen yhteensä 1 kg. Paketti oli jätetty istuimien yläpuolella ole- malle hyllylle. Löydöstään teki hän heti ilmotuksen. Myöhemmin löydettiin mielä kaksi samallaista pakettia asema- rakennuksesta, toinen matkatama- ratiskin alta hyllyltä ja toinen saapuneiden matkatamaroiden mä- listä lattialta. Avitetaan nostaa elossa olemien henkilöitten Makuutuksia. Wiime lokakuun 2 oli muuan tamperelainen metsästysseurue läh- tenyt moottorimeneellä Möjärmel- tä Ztäsijärmeä pitkin "Teiskoon. Seurueen jäsen, isännöitsijä Petter Molander, aikoessaan siirtyä me- neen peräpuolelta keulaan, kerrot- tiin pudonneen järmeen, minkä huomattuaan toinen matkueen jä- jenistä, konttoristi Topias Paasi- mirta oli muka heittäytynyt me- teen edellistä pelastaakseen sillä seurauksella, että molemmat jäi- mät Wellamon saaliiksi, menettä kun ei saatu kyllin nopeasti pysähdy- tetyksi. Naarausta kyllä toimitettiin mutta tuloksetta. Konttoristi Paasimirta oli ma kuutettu tapaturman maralta yh- tiössä Patria, Kullermo ja Sam- po yhteensä 65,000 mksta. Sitä- paitsi oli hän henkimakuutettu Suomi ja Kalema yhtiössä yh- teensä 25,000 mksta. Isännöitsijä Molander taasen oli henkimakuu- tettu 20 ä 30,000 markasta Suo mi-yhtiössä. Konttoristi Paasimirta makuutti itsensä Sammossa edel- lifen syyskuun aikana. Hänen kuo- lemansa herättimät yhtiössä epäi lyksiä kun kormausmaatimus esi reittiin. Sillä mälin oli Tuomi yhtiö kuitenkin isännöitsijä Toimo- selle, jolle isännöitsijä Molander oli testameiiteeraimnt omaisuuten sa, suorittanut 20,000 markkaa. Tutkimuksessa päästiin sitten sel- mille, ettei koko kysymyksessä ole- maa tapaturmaa ole tapahtunut- kaan, maan että konttoristi Paasi- mirta mielä on elossa ja että hän luultamasti rautateitse matkusti Kangasalan asemalta Ouluun sieltä Ruotsiin ja sitte Atlantin loiselle puolelle. Isännöitsijä Mo landerin hukkuminen on kaiketi yhtä todenperämen kuin konttoristi Paasimirrankin. mutta hänen pa- kopaikastaan ei ainakaan mielä ole päästy selmille. Sen perusteella, mitä näin on selmille käyuyt, mangittiin tk. 18 p. Tampereella isännöitsijä K. O. Toimonen ja Konttoristi Paasi- mirran meli rakennusmestari W. Hälström ja Forssassa kansakou- lunopettaja U. Toimonen, isännöit- sijä toimosen meli, jotka olimat kuuluneet »minttuun metsästys seurueeseen. Pyhä synoodi ja Leo Tolstoi Marraskuun 16 pnä ennen py- häit synoodin tamallista istuntoa keskusteltiin pyhän synoodin yli- prokuraattori S. M. Lukjanomin ehdotuksesta Optinon erämaaii luostarista saatujen tietojen joh- dosta Leo Tolstoista yhteydessä häntä kohdanneen sairauden kans- sa. Istunnossa, johon ottimat osaa pyhän synoodin hengelliset jäsenet, ei mielä tehty lopullista päätöstä, mutta arioellaan, että Leo Toistoissa tapahtuneen kään nekohdan takia hänen ottamisensa oikeauskoisen kirkon helmaan ei näytä mahdottomalta. Astapomosta, marrask. 18 pnä. Metropoliitta Antoniuksen Tolstoil- le lähettämä sähkösanoma kuuluu: Jo Teidän kirkosta eroamisenne ensi hetkestä asti olen taukoa- matta rukoillut ja rukoilen, että Herra ohjaisi Teidät takaisin kir- kon helmaan. Ehkä kutsuu Herra Teidät pian tuomioistuimensa eteen. Pyydän Teitä nyt, sairas mies, hakemaan somintoa oikea- uskoisen kirkon ja Wenäjän kan- san kanssa. Jumala Teitä siu- natkoon ja marjelkoon. Ulkomailta. Uhkaamat tulmat Ranskassa. Wahingot Pariisissa mallitse- masta medentulmasta, joka on jo kestänyt useita päimiä, nousemat tuntumiin määriin. Huolimatta hallituksen toimen- piteistä ja sotajoukko-osastojen asettamisesta antamaan apua mäestölle, pariisilaiset kuitenkin omat lemottomia. Seinen mesi nonsee nousemistaan. Useiden ta- lojen ensimäiset kerrokset omat meden mallassa. Rankkasateet jat- kumat. Seinen masemmalla puolella harjoitetaan liikettä muutamilla kaduilla yksinomaan meneillä. Maanalaiset Holmit Austerlitzin asemalla omat luhistuneet. Mat- kustajat kulkemat siltoja pitkin. amanlaisia tietoja tulee Bor- deaur'sta. Kaupungin alamim- mat osat omat meden mallassa. West peittää talojen ensikerrokset. Wesi on noussut samoin Mar- nessa. Tuimia ja rankkasateita Taksassakin. Suurimmat mahingot on me- dentulma tuottanut Saksassa Rei- uin maakunnille. Aineellinen tap- pio armioidaan miljoonaksi ntar- kaksi. Fanksurt am Mainissa kärsi tulmasta masta rakenteilla olema uusi satama. Kaupat ja marastohuoneet omat hämitetyt. Joki on mienyt mukanaan näissä säilytetyt koneet ja teknilliset lait- teet. Riita 900 miljoonasta fran gista. Berlinistä lennätetään „Jour- nal"-lehdelle: ..Amsterdamia uh- kaa maara kadottaa kokonaista 900 miljoonaa frangia, jonka ohella niiden perijäksi astuu Ham burg. 5tysymys koskee kenttämarsalkka Wirtsin jättämää 900 miljoonan frangin perintöä. Hamburgissa on keksitty että kenttämarsalkan testamentti, jonka mukaan koko hänen omaisuutensa oli määrä joutua Amsterdamin omaisuudeksi, oli määrennetty. Hamburgissa on jo muodostettu syndikaatti alotettaman oikeusjutun toimitta- mistä marten. Toisaalta Hallan- tilaisten mäilleen, että tämä juttu manhentuneena olisi perusteeton, saksalaiset lakimiehet kieltämät mitä jyrkimmin. Oikeusjuttu joka tapauksessa lupaa tulla hymin mieltäkiinnittämäksi. On haettu kenttämarsalkka Wirtsin laillisia perillisiä Hollannissa, Belgiassa, Jlämallassa ja etupäässä Sak- sasta Reinin marsilla olemissa Hollannin miereisissä maakun- nissa. Muistoja w:lta 1898. (Jatk.) M i k o n s a l m e n P i i r o k a s- s a, joka sai nimensä Nurmeksen e m a n k e l i s e n suunnan huomat- tamimmasta johtajasta Tuomas Piirosesta (synt. 1801, k. 1871) — tämä suku ei silloin mielä pai- kalla asunut—menäläiset taas leh män tappoimat ja söimät. Tämä Purolan talo on hämitetty, se kun ostettiin kauppalalle. Kuhmoon lähtemällä tiellä main on talon kohdalla pieni nyppylä. Salmen toisella puolella, nykyi- sellä kauppalan niemellä oli ennen kauppalan perustamista kaksi taloa, toinen toisella, toinen toisella puolen maantien. Toi- nen näistä taloista oli Lintula (nykyisellä Jakomlemin tontilla), jonka kaimo mieläkin on jälellä miereisellä poikkikadulla. Kun tu- li saita menäläisten lähettämises tä, niin talon emäntä Stiina Lintunen, synt. Lukkarinen Kar- hunpäästä, kätki talon rahamarat tyynyyn, otti lapset mukaansa ja läksi pakoon Mikonsalmen taakse metsäharjulle, jota yhteisellä ni mellä sanataan Lehtomaaraksi. Mutta rahatyyny unohtui häneltä tulisessa kiireessä pirtin kolpitsalle, joka oli hirsistä tehty ison arkun näköinen makuupaikka, sohiva", uunin kupeella, ja josta päästiin sillan alle ruokia pakkasten ajaksi tallettamaan. Emäntä ennätti par- haiksi sillan yli Mikonsalmen toi- selle puolelle, kun menäläiset jo lä- henimät Lieksasta päin tulemaa tietä. Armatenkin nämä pysäh- tyimät syömään likimpään taloon, yllämainittuun Purolaan, koska he Lintulaan tullessaan olimat aiman kylläsiä. Lintulasta oli isäntäkin Antti Lintunen koissa. Hän oli nykyisellä Porokylällä asioilla marsahemosella. Kuultu- aan sellaisia mieraita saapuneen kotiinsa hän ajoi marjallaan jää- tä mysten Nurmesjärmen poikki samalle Lehtovaaralle. Taloon oli jäänyt main manha sotamies Nikki Lintunen, joka otti menäläi- set mastaan kohteliaasti ja kestitsi heitä miinalla. Menäläisten pal- joutta, tuhatta miestä, muistel- laau siten, että heitä olimat täyn- nä ..pirtit ja patsaslaudat", s. o. ne laudat, jotka pankon vatsaan päästä orsien taivoin kulkemat peräseinään ja omiseinään. Mutta mitään pahaa menäläiset eimät talossa tehneet; Tiaista main he- kiit ankarasti kyselimät. Aikansa lemättyään ja lämmiteltyään he läksimät tiehensä. Löysipä talon- mäki kotiin palattuaan rahatyy- nynsäkiil kolpitsalta. Sitten jatkoi tämä mäen paljous matkaansa Karhtinpäähän ja Valtimolle. Muutamassa talossa he lämmittelimät siten, että ympäri pihaa laittoimat nuotioita talon haloista ja olkikumoista. He ei- mät kai huoneihin mahtuneet. Haa- pakylänpohjoispäässä on Polmi- järmen eteläpään kohdalla, tiel- tä syrjässä Aholan talo. Siinä asui silloin myöskin Lintusia. We- näläisen joukon kulkiessa, joulukuun ensi päiminä, oli ankara pakka- nen. Talossa lämpisi poraillaan pirtti, joka oli, niinkuin silloin ta- mallisia oli, sisäänlämpiämä. We- näläisillä oli huonot maatteet ja he olimat komin miluissaan. Mie- hiä ahtautui tupa ja muut huo- neet täyteen, mikä niihin suinkin sopi. Eräs heistä hyppäsi kolpit- salle ja siitä uunille ja asettui kuin mieletön suorastaan tuleen, liemuun, joka uunin suusta lie kehtii. Hän olisi kypsynyt siihen, elleimät toiset olisi metäisseet hän- tä alas. Tässäkin talossa menä- Iäiset söimät. He teurastimat ta- lou lehmistä erään, työnsimät siitä, niinkuin armattamasti edellisissä- kin paikoissa raman pois main käsillään, suoliakaan sm enempää puhdistelematta, ja sulloimat kaikki kodassa oleivaan muuripataan kie- humaan. Mutta tuskin se oli teh- ty, kun kaikki jo alkoimat pakkautua lihaa suuhunsa haromaan! Niin he olimat hätäisiä ja nälkäisiä. Tie- tääpä sen, kun mihollisena mie- raalla maalla ja sellainen joukko yhdessä! Menäläisten lukumäärää kumo taan Polmijärmellä seuraamalla ta- malla. Aholan talon kohdalla on tiessä Polmijärmelle laskeutuessa Lippolan rinne, joka näkyy kauas. iitä on kuusi Menäjän mirstaa Rumoniemen taloon, järmijonon pohjoiseen päähän. Kuu menäläi- set läksimät jatkamaan matkaansa, ennättimät heistä ensimäiset Ru- moniemen kohdalle, kun Lippolan rinteessä mielä näkyi miimeisiä las- keutumassa. Aholan ja Rumoniemen mälillä omat mesistön rannalla n. s. Räm- sän talot. Eräässä niistä, Nuoli- koskella, kaksi mirstaa pohjoiseen Lippolan rinteestä, asuu nyt Kris- liinasta tullut I. E. Lind. Sil- loin siinä asui Suhosia, neljä wel- jestä, pitkiä, mahmoja miehiä. We- näläiset, jotka ajoimat jäätä pitkin, menettimät sinne erään ratsunsa; se uupui. Muutamia heistä nousi taloon, miittilöi ja hoki: ..Loshadj, loshadj!" (hemonen, hemonen! Manhin meli Pekka Suhonen me- ni erään toisen meljensä kanssa jäälle ja näki siellä ison hemosen näännyksissä pitkällääil. Hän ru- pesi sitä miroittelemaan miinalla ja muilla rohdoilla, mitä hänellä oli, ja hemosesta tuli hymä, moi- pa hemonen. Se toimitti talossa koman hemosen tehtämiä. Aluksi haittasi sitä kuitenkin entinen rat- sun toimi, niin ettei se ymmärtä- nyt uusien omistajiensa ohjauksis- ta mitään, maan teki omia temp- pujaan. Rumoniemessä, jossa silloin asui Kilpeläinen, joka oli ollut Kustaa 3:nen sodassa Samossa ja jonka isä oli Ikaatunut Kärnäkoskella 21 p:nä heinäk. 1788, oli pellolla kat- sottu sellaisen suunnattoman sota- lauman tuloa, multa sotajoukko meni rauhallisesti ohi, niinkuin edellisistäkin paikoista. Miimeinen ruokailu silloisessa Nurmeksessa oli menäläisillä Elo- mäen kylän Rumolla, noin penninkulman päässä Rumonie- mestä pohjoiseen. Siinäkin he ta- pansa mukaan olimat tappaneet lehmän, keittäneet sen aiman sa- malla tamalla siimoamatta kuin Aholassa, ja syöneet puolikypsänä. Lampaat olimat olleet piilossa tu- man lattian alla. Ettei niiden märehtiminen kuuluisi, oli talon- mäki menäläisten ollessa talossa sormillaan naputellen ikkunan penk- kiin. Eimätkä lampaat olleet sat- tuneet määkimäänkään, joten ne säilyimät taloon. Näin olemme lyhyesti esittäneet, mikäli tietoomme on tullut, pienen Tiaista ajaneen menäläisparmen kulun Nurmeksessa sekä mähän myöhemmin marssineen suuren menäläisen armeijain matkan Pie- lisjärmellä Sotkamon rajalle. yksityisistä Tiaisen talonpoikai- sista sotamiehistä, joilla oli seläs sä kontit, jalassa kitkottimet eli mir- sut, ..Karjalan" albumissa mainit- tu eräs Gröhn, joka oli ..kopraali- na" Mönnin kahakassa ja maihtoi mirsunsa kaatuneen menäläisen nah- kasaappaihiu, Olli Kakkisen, joka oli Fiirstenbergin mangitsemisret- kellä mukana ja toi häntä Jiksen- suon halki lokakuun yönä Ahmeni- selle, sekä Juuan KukkoSteu esi-isä, jolla niinikään oli jalassa tuohiken- gät. Ztäihin moisimme lisätä erään Tahmo Saarelaisen Pielisjärmen Marpasenlahdesta, joka oli Tiaisen joukossa rumpalina m. m. Kel- män eli Turmakkojoen tappelussa, Iisakki Lohtanderin Nurmeksen Ali- kylästä, joka oli Mönnin tappe- lussa mukana, maikka olikin main 17-muotias, Alitti Polmisen Ali- kylästä ja Pekka Ullgrenin Nur- meskylästä (kuoli Remouojalle), Pekka Anttilaisen Nurmeskylästä, (s. 1785), joka oli mukana m. m. Ah- menisen tappelussa, ja erään Mii- liäisen, joka sodassa liikkui Tohma- järmellä asti. Jatk. Paras seura taltvi-illoiksi onhymäromaa- ' ' m. Lukekaa al- na parhaita kirjailijoita! Mimeksiilmestyneistä suosittelemme Maila Talmion etemintä romaania 'Täh- tien alla', Leo Tolstoin maailmankuulua 'Anna Kare- ninaa' ja Selma Lagerlöfin 'Antikristuksen ihmetöitä'. Jokaineit niistä on muosien päästä yhtä luettama kuin nyt ilmestyttyääii. Werner Söderström Osakeyhtiö. I p. SIDOROW SuomalainenKalustokauppaO.Y. Suomen vanhin ja suurin erikoisliike maan- viljelyskoneille, myllykoneille, meijerikoneille ja kaikille mitä maanviljelijä tarvitsee. Yli kolmen kymmenen vuoden kokemus tällä alalla. Vanhim mat ja parhaimmat sitoumukset suomalaisten ja ulkomaalaisten tehtaiden kanssa takaavat parhaat tavarat ja halvimmat hinnat. Toiminimi on ensi- mäisenä alottanut myymään suomalaisia maanvilje- lyskoneita ja kehoittanut ja tukenut kotimaisia teh taita valmistamaan maanviljelyskoneita, ja puolus taa toiminimi yhä vielä suomalaista tekoa, sillä se tuottaa työtä suomalaisille. Kysykää aina hintoja meiltä, sillä silloin olette varmat että saatte parhaat tavarat halvimmalla. Edustajat Joensuussa K3IiS3lliSl(0!lGk3IiPP3 0. Y. Lieksassa Herman Jolkkonen. Kysykää Suomat. TupakkatehdasO.-Y:u Oimalline» 30 pennin sawuke. Matras8i6n ja patjojen täytteeksi sopivaa Jokelan tehtaan Villan ukkaa (plokkia), joka ei pölyä eikä mu rene, sekä peittojen ja päällys takkien täytteeksi mustaa ja val koista puuvillaa. Yleisöltä. Lieksan nuorsuomalaisen kuo ron jäsenille. Mastatessani ..kuorou jäsenille" Karj. San. N:o 132 olleeseen kir- joitukseen minun ei tarmitse olla monisanainen, sillä heidän masta- kirjoituksensa maan täydentää sitä mistä minä jo aikaisemmin olen maininnut mm., että nuorsuoma laisten kuoro sangen ylimielisenä nuorisoseuran talossa tahtoi anas- taa isäntämallan itselleen. Muu- ten on tamattoman huwittawaa kuulla, että kuoron jäsenet lopulta- kin tulimat ajatelleeksi nuorisoseu- ran „arwoa ja kunniaa". Ja me olemme kaiketi melmolliset anta- maan armon myöskin nuorsuoma- laisen kuoron ..armolle ja kunnial- le" kun eimät sentään ryhtyneet julkitappeluun, silloin kuin nuori- seuran mirkailijat ilmoittimat nuo- risoseurau kokouksen alkaneeksi! Niin, niin kyllä se tiedetään, että oikeat nuorsuomalaiset eimät koskaan uh- maile, mutta heitä uhmaillaan sil- koiukin kun rauhallisesti keskeyte- tään heidän hommansa, jotta moi- täisiin aikaisemmin ilmoitettu ko- kous pitää. Kun herrat ja naiset kuoron jäsenet pyhän innostuksen mallassa tietysti mielä tulemat julkisuudessa miattomuuttaan ylis- telemään, niin sopisiko silloin noin niin kuin simumennen main mai- nita, miksi ette keskeyttäneet kuo- ron harjoituksia silloin kuin nuori- soseuran sihteeri kämi siitä puhu- massa? ja kenenkä himalla piditte harjoituksianne samalla aikaa kun tiesitte nuorisoseuran kokouksen il- moitetuksi? Kuoron jäsenet puhumat myös- kin että olen saattanut julkisuuteen totuudesta poikkeaman selostuksen. Immärrys hoi! Äly älä jätä! — Itse olette asian kertoneet samoin kuin minäkin. Mitä tulee pyyn- töönne, että masta jättäisin nuor suomalaisuuden teidän huoleksenne, niin siihen malitettamasti en moi suostua. Ei kyllä mastakin astun liikamarpaillenne jos maan tarmis maatii. — Mutta sen moin luma- ta, että annan fuomettarelaisille saman löylyn jos nämät jolloinkin erehtyisimät häiritsemään jonkin puolueettoman yhdistyksen koti- rauhaa. Lieksan nuorisoseuran jäsen. Kankureille tnirinavillalankoja, Villasia suk alankoja, Tampereen verkkorihmoja H. Surakalla. Huom.! Näytteitä maaseudulle lähetetään postissa. HUOM.! Ostan ajan korkeimmalla hinnalla: Lammas-, 3auko>, ITäätän-, Ketun-, Xär;än-, A 7 Oravan- Myyn Kankaita sekä kaikkea sekatavaraa kohtuullisilla hinnoilla Joen suussa & Nurmeksessa W. A. Ipatoff. Ulöskanto. Kontiolahden papit kantamat ko- tonaanjymäsaatamansa°/iz1l) Kon- tiolahden. Jakokosken, Mönnin ja Puson kylistä, 10 Paiholan, Pielisensuun, Lehmon ja Kunnas- niemen kylistä. Romastin jymä- saatamat kantaa Selkien kylästä tal. Bernh. Piipponen kotonaan. Saatamajymäin tulee olla hymästi puhdistettua miljaa; hinta ra- hassa 11 p. litralta kahtia ruista ja ohraa.s Kontiolahdella 21 / u 1910. P. Hyttinen. H. Piipponen. liliruktskaa tilaamaan! suomalainen joulutapa ilmestyy ensi jouluksi juuri joulu pöydälle. Se on tilattavana kirjakau poista ja lukuisilta asiamiehiltä. Uu sia asiamiehiä otetaan kun ilmoittau tuvat Suomalaisen Joulu- tuvan toimitukselle, Hel sinki. Kaikki, jotka tahtovat saada sisäl löltään todella arvokkaan joululeh- den^ rientäkööt tilaamaan ja levittä- l maan! Tanitol Tukanwirwoke ivahivistaa tukankasmua ja poistaa hilseen sekä maikuttaa mirkistämästi. Myydään pulloisja ä 2 mk. apte keissa, rohdoSkau- poissa y. m. ApteeKari F. B. Knissund, Saivonlinna. Vakuutus-vsalee^kUö KALEVA vastaanottaa: Henki-, ja myöntää: Pääoma-, Vaknn- Opinto-, taksia Elinkorko ja kansanvakuutuksia ilman lääkirin tutkimasta. Asiamiehet: Joensuussa Lauri Savolainen. » Olli Pitko. » Antti Kosunen. » Pekka Elsinen. Utrassa O. E. Heiskanen. » H. Vesterinen, lohmajärvellä O. L. Talina. Värtsilässä Kust H. Koskelo. Liperissä Kusti Koponen. Vaiviossa Heikki Elovaara. Ilomantsissa P. Meriläinen. » Juho Ikonen. » Elias Pikkarainen. Polvijärvellä O. Ahti. .«urmeksessa I. Lehto. » Sulo Elomaa. » Elis Palander. > M. Calonius. Juuassa Juho Kannas. Pielisj arvella Juho Kärki, esimies. > Juho Kärki, kauppias. Enossa kaupp. D. Keinänen. Uimaharjussa H. Väänänen. Korpiselällä F. Huurinainen. kiteellä V. Sutinen. Heinävaaralla opettaja Pekka Varis. Kiihtelysvaaralla Kusti Määttänen, tiammaalahdella J. Puustinen. > H. Wenäläinen. Uulossa F. Koponen. » Pekka Kervinen. Kuusjärvella kaupp. Juho Korhonen. Kontiolahdella Pekka Hiltunen. Rääkkylassä A. Saarelainen. Piiritarkastaja Äug. Kilpi. Telefooni N:o 140. IS* Joulu- ja Uudenvuoden y. m. postikorttia, joulukuusen koristeita, sähkötaskulamppuja, albumeja ja kaikenlaisia koti- ja ulkomaiden j>a- peri- ja kappaletavaroita myymään halutaan rajaton määrä asiamiehiä joka kylään 40 %—70 % palkkiota vastaan. Hinnat halvimmat kuin millään liikkeellä Suomessa. — Kii ruhtakaa asiamiehiksi, sillä tähän ai kaan mainittuja tavaroita kaikki paljo ostavat. — Uudet kuvalliset hinta luettelot ja asiamiesehdot lähetetään pyydettäessä ilmaiseksi. — Osote: E. Relander, Mikkeli. (I. 48638) Hahaa ansaitsee jokainen, oka heti pyytää alennushin- taluettelon (joka lähetetään il maiseksi) kaikille sopivista kir joista g. m. tavaroista, jotka menevät hyvin kaupaksi. Kau niita Jfouiu- ja Uudenvuoden kortteja 50 kpl. 1: 25 rapaasti lähetettynä. Andersinin kirjakauppa, Pori. (H. 4071) MÄTKUSTÄJÄKOTI H I TT TT I Joensuussa, Torika- KAUHA ^ 28. Tarjoomat- v A w ** kustavaisille siistiä huoneita ja ruokaa. Hevosille suoja. R. HORTTANAINEN. (K. S.) Ketunpyytäjät! Amerikalaista, heti tappavaa Ketun- myrkkyä (strykniniä) saatavana ai- noast. Uudenkaupungin Apteekista. (Uud. S. 6 k.)