Nro 147 — I9IO KAIKU. Maanamaira Joulukuun 19 päivänä temattomatta taivalla irti matkatama- ramaunussa, jossa se oli turmellut muutamia Volttiin menemiä tamara- ralähetykfiä. Tuli saatiin pian sammu- ketuksi. Tapahtuman johdosta myöhäs tyi juna kolmisenkymmentä minuuttia. — S. K. - Lapsenmyrkytysjuttu. Sie- lvin mälikäräjillä oli t. k. 16 pnä kä- siteltämänä erään Ewa Maria Jout senen lapsenmyrkytysjuttu. Mainittu nainen, ameriikanleski, oli t. k. 0 pmä nametassa antanut kolmimuotiaalle po- jälleen russakanmyrkkyä, sillä lopet- taakseen lapsensa elämän. ^Tapaus huomattiin kuitenkin niin ajoissa, että lääkärin amulla moitiin poikanen wie- lä pelastaa henkiin. Oikeus tuomitsi kuitenkin äidin 4 muodeksi kuritushno- neeseen lapsensa surmaamisaikeesta. Samoilla käräjillä käsiteltiin mielä inuustta Siemin Kiiskilänkylässä ta- pahtunutta pyssyn lvarkausjuttua ja tuomittiin maras <> kuukaudeksi Van keuteen. — Ryöwäyksestä ja pahoinpi telystä syytettiin Tornion raastuman- oikeudessa miime tiistaina kulkumies Piiraista. Mies oli joku aika sitten Torniossa n. k. Handolinin sillalla yrittänyt ryömätä erästä naista. Usei ta todistajia kuulusteltiin. Mastaaja kielsi syyllisyytensä. Oikeus tuomitsi kuitenkin Piiraisen 3 kk. mankeuteen pahoinpitelystä. Mastaaja joka il- moitti tyytymättömyyttä päätökseen, määrättiin laskettamaksi mapaalle ja- lalle. — Tapaturma. T. k. 13 p:na sattui Romaniemen Sinetässä ikämä tapaturma. Kun Koimurannan myllyn mylläri Heikki Hiltunen myllyn pyö- rissä meni panemaan n. k. kuorima parin remmiä paikoilleen, käwi hänelle niin onnettomasti, että tarttui maat- teistään kiinni pyörimään isoon akse liin, joka ruhjoi hänen masemman jalkansa nilkasta hymin pahoin sekä myöskin kylkeä ja kasmoja. Ennenkuin mylly ehdittiin sulkea, oli hän jo ak- selista irtautuneena myllyn lattialla tiedottomassa tilassa, josta mietiin pirttiin. Hiukan toinnuttuaan lähdet- tiin loukkaantunutta heti miemään, kirkonkylään lääkärin apua saamaan. Epätietoista on, tuleeko miehestä enään eläjää. Sietäisipä olla maruil- laan myllyssäkin. — Waihtelewia säitä. Komia pakkasia on miime päiminä ollut Ro- maninmellä sillä t. k. 12 p. oli 38 asteen pakkanen. — Mime miikolla sitämastoin oli hymin lauhkeaa useana päimänä oli ainoastaan 1 asteen kyl- mä. Vaihtelemia oivat siis ilma! nykyään. -- Pakkanen. T. k. 12 p:nä lämpömittari Pulkkilassa aa- 31, illalla 33 Cels. astetta pak- ofoittt muUa kasta. lisuuksia, joita meillä ihmisinä ja kris- tittyinä olisi kanssaihmisiä ja marsinkin kärsimiä ja yhteiskunnan komaosatsia kohtaan. Kirkkoherra Kipinä piti esi- telmän aikakautemme turmeltuneista tamoista ja erilaisista maailmankatso- muksista, keinoista, joilla maailmaa koitetaan turhaan parantaa sekä niistä keinoista, joista todellinen parannus tulisi, teroittaen samalla mieliin tär- keimpänä asiana, niinkuin se todella onkin, lasten kasmatusta hymeisiin ja Jumalan tuntemiseen. Hengellisiä lauluja ja mirsiä kajaut- teli paikkakunnan kööri kanttori Päi- mäsalon johdolla. Nuorukainen Matti Nemanperä soitteli manhaa kansallista soittokonettamme kanteletta, jonka sä- melet muutoin meidän paikkakunnalla ainakin on kokonaan unhotuksiin jou- tuneet. Neidit A. Törmi, H. Knuu- tila ja Anni Eilola lausuimat runoja ja kertomuksia. Eräs kumaelma myös- kin esitettiin. Kansaa saapui jotakuinkin runsaasti, mutta maan nuorta mäkeä; aiman hurmat manhemmista ihmisistä oli miitsinyt saapua. Kun nyt masta ompeluseura panee toimeen tuollaisia iltamia, niin muistetaan silloin mekin manhemmat ihmiset mennä mukaan. Siitä on meillekin siunausta ja haus- kuutta, moimmepa osaltamme amus- taa sairaanhoitajattaren saamisen to- teuttamista paikkakunnallamme, jonka tarkoituksen hymäksi ompeluseura työs- kentelee. A—a—a—a. — Limingan kuntakokouksessa t. k. 15 päimänä hymäksyttiin kun- nallislautakunnan tekemä kunnan tulo- ja menoarmio m. 1911. Kulunkiar- mio päättyi Smk. 26,443: 85. Sie- monen summa kunnalle, jonka asukas- luku on maan 3,400 henkeä ja josta mielä sen lisäksi Alatemmeksen koulu- menot omat poissa. Kärsämän kylässä Liminkalaisten mailla olemien torpparien pyyntö saa- da sieltä kansakoulua käymille lapsil- leen samat mapaudet koulutarpeista kuin Limingan kouluissakin on. hy- mäksyttiin yksimielisesti. Temmesjokitörmälle tulemaa las- tausmaihdetta. marten päätti kunta luomuttaa siellä oleman yhteismaan ehdolla, että muut kunnat hankkimat lisämaan. Ensi tammikuun 10 päimänä pidet- tämään kuntien yhteiseen kokoukseen malittiin edustajiksi maanmiljelijät I ja A. Iuustila, I. Sohlo, A. Ala- elsilä, A. Jukola, I. Heikkinen ja maralta H. Heikkinen sekä A. Lampi. Kunnallislautakunnan esityksestä pää- tettiin pyytää läänin kumernööriltä luman saada myydä kunnan hymäksi eräs torppa, josta isäntä on kunnan kustannuksella mielisairaalassa ja mai- mokin kuuluu jättäneen lapsetkin xfo- teiskunnan huostaan. Lautakunta mal- tuutettiin hakemaan asianomainen lu- pa. — Kuntakokouksessa Merijär hiettä joulut. 12 pnä päätettiin seu raamat asiat: Kunnallisiin kassoihin kannetaan ensi suomalaisia heidän maalitoimissaan, enkä myöskään moittia heidän edus- tajaehdokastaan. On hymä, että heillä on mielestään kykenemä edustaja. Mutta sanon mielä kerta kaikkiaan, että »varokoot lvain, ettei heille käy niinkuin on käynyt monelle semmoi- selle kauppiaalle tai liikemiehelle, joka on alkanut asäärinsä ilman pääomaa ja on liikkeensä laajentanut moneen eri suuntaan eikä niinmuodoin ole ol- lut lopulta muuta neumoa kuin laskea kinttuansa naulaan ja käpälänsä pöy- tään. Sitä osoittaa Lapin nuorsuo- malaisten johtamien miesten toiminta. Sitä ei tarmitse nuorsuomalaisten unissaankaan Haameilla, että he suo malaisuuden täällä Lapissa tekisimät olemattomaksi, sillä sen juuret omat juurtuneet jo niin symälle osassa La- pin kansaa, että niitä ei mahtamat akitatsioonitkaan enään mie sinne ja tänne. Tunnustettama on kyllä, että löytyy Lapissakin mielä heikkoakin kan- saa ja näillä ne nuorsuomalaiset koit- tamatkin nyt tänä hymänä aikana maaliin ratsastaa. Mutta tätä ei ole luettama heille miksikään kunnia- tai ansioteoksi. Ehkä tätä taas tällä kerralla riittää- kin ja omathan maalitkin jo kohta kä- sissä ja niin ollen akiteeraus>aika lo- pussa. Mutta muistakaa te Lapin malitsi- jat, joille kansamme onni ja etu on kalliimpi kuin jonkun yksityisen pyyteet, että piirrätte maalilippuunne näin: Matti Terlvaniemi, Kittilä. Muuta ehdokasta ei meillä tule ole- maan, sillä lukkari Arjö Halonen oiz kieltäytynyt edustajatolmesta. Niin ollen hänelle ei pidä kenenkään antaa ääntään. Kittiläläinen. — Thrnätväu nuorisoseuran miime sunnuntaina pidetyssä muosi- kokouksessa Mäinölässä malittiin mir- kailijat ensi muodeksi seuraamaisesti: Seuran puheenjohtajaksi Iikka Siira, l niuonna: manttaalimenoja marten 1800 »varapuheenjohtajaksi Helmi Kokko: kir- m f . ivaimaiskassaan 2500 mk. sekä juriksi Anna Tiikkaja, marakirjuriksi 199 hehtol. :viljaa, kansakoulukassaan Anna Heikkilä: rahastonhoitajaksi Esa 500 mk. Merohinnaksi määrättiin ru- Keränen: sanomalehden ..Sirun" toi- kiille 11, ohrille 9 ja kauroille 8 mk. uuttajiksi Olli Kauppi ja Wäinö Siira; hehdolle; tulo lypsylehmästä 75 m:ksi emännöitsijäksi Anna Pirkola, talou- miehen ansio 300 ja naisen ansio 200 denhoitajaksi Eino Päätkö, nämät toi- m:ksi muodelta mimat samalla seuran johtokuntana. Sattuneesta syystä malittiin kun- Humitoimikuntaa: tytöistä Aina Jaak- nallistilein tarkastajat ja niiksi tulimat kola. Helmi Bäckman, Aura Kauppi, ylioppilas I. Haglund, talokkaat Kalle Siiri Salmenhaara ja Hilda Mäläskä | Salmela ja Emald Penttilä sekä ma sekä pojista Weikko Sipola, Iikka Kauppi, Juho Kokko, Jaakko Keränen ja Kalle Bäckman. Kirjastonhoita- jaksi Anna Lithomius. Tilien tarkas tajaksi Antti Kauppi ja Meikko Si- pola. Toimotan onnea ja menestystä uu- sille mirkaili joille, jotka tulimatkin mel- kein järjestään »vaihtumaan, sekä in- nostuksellista ja tarmokasta toimin taa nyt alkaneena toimintakautena, sillä sitä todella ivaatii ei main nuo risoseurojen oikein ymmärretty jalo aate, ivaan myöskin puheena oleman nuorisoseuran nykyinen taloudellinen ula. Tila ralta herrastuomari R. Kukka ja ta- lokas Aug. Kalapudas. Edustajiksi ensi muoden alussa pi- dettämään Pyhäjoen, Merijärmen ja Oulaisten kuntain yhteiseen kokoukseen malittiin talokk. M. A. Pahkala ja Tuomas Tanska sekä maralta tal. K. Salmela. Päätettiin edelleen anoa 150 mkan apurahaa kätilön palkkaamiseksi. Ano musta tekemään malittiin postinhoi- taja I. P. Alaranta. Ensimmäiset edustajanmaalit maa rättiin toimitetta miksi eteläisellä ään. alueella kansakoululla ja pohjoisella ään.-alueella Jaakko Piilolan talossa Muokrattiin kunnanhuone ja tuli se Naisten osasto. I Luetteko te »Oikeus- ja poliisiasioi- ta?" Oletteko lukeneet oikeusjuttuja mäkimallan teoista ja yrityksistä ala- ikäisiä kohtaan? Tyydyttämättä teitä näissä asioissa langenneet tuomiot tai oikeammin tyydyttääkö teitä laki, joka i äästää pienten lasten raiskaajan jon kun kuukauden mankeudella, mutta esim. tuomitsee miehen, joka on rikkonut kon- kurssilakia mastaan monen muoden kuritushuonemankeuteen? Minun mie- leeni johdattimat nämä tämmöiset mer- tailut ja seikat Minna Canthin sanat «Työmiehen maimossa": „teidän la kinne ja oikeutenne, niitä minun olisi pitänyt ampua." En tiedä onko ole- massa mitään „opinionia" äitien jou- kossa tässä kamalassa asiassa, sillä Harma on siinä päästänyt äänensä kuulumille, ja parhaiten niistä on ehkä kirjoittanut nimimerkki ..Ryssinna" Nya Pressenissä. Ä'dit? muistakaa, että te olette ti- laisuudessa «ampumaan" ala-armoista lakia, sillä te olette nyt myös kansan eduskunnan malitsijoita maikka ette itse edustajiksi tulekaan. Älkää malitko edustajiksi maltiopäimille mie- hiä tai naisia, joille pienten lasten raiskaus on mähäpätöinen asia. Ellei- mät äidit edes tämmöisessä asiassa kykene „opinionia" aikaan saamaan, niin eimät he ansaitse äänioikeutta, mielä mähemmin maalikelpoisuutta. Herätkää siis äidit, kautta Suomen- maan ja maatikaa kansan edustajilta että lain kautta paremmin suojellaan pienokaisia. Onhan maadittu pikkulin nuillekin suojelusta, eimätkö lapsenne ole samanarmoisia? Elisabeth Lounasmaa mapistuksella tuollaista uutta korotusta, joka yksipuolisesti hyödyttää talonomistajia ja me niinollen jäämme katujen parantajiksi ja mainitsemani 10,000 markan kokoojiksi, talonomistajien partaansa nauraessa, kun kaupunki huolehtii tonttimerojen korotuksella heidän muokrarahojensa noususta, »vuokralla asumien malmistellessa suolimöidensä kiris- tystä. Toimomme, että rakennuskonttorin ehdo- tus jää main ehdotukseksi, jos sen tarkoitus ei ole muuta kuin talonomistajien etua malrvoa ja niiden »vuokrarahoja parantaa Muokralainen. Muualta Suomesta. — Kirjaltajalakko. Kirjaltajani yhdistys käsitteli miime sunnutaina kuukausikokouksessaan työnantajain len- tokirjasta „Suomen kirjaltajille". Keskustelun alkoimat somittelukomi- tean jäsenet. Useimmat esiintymistä puhujista puhuimat sen puolesta, ettei somittelukomitea hymäksyisi työnanta- jien ehtoja. Kokous päätti panna mas talauseen työnantajain lentokirjasta ja taktiikkaa mastaan sekä antoi kolmi- miehisen komitean tehtämäksi laatia se. Edelleen otettiin keskusteltamaksi hu hu uuden kirjaltajaliiton perustami- sesta. Henkilö, jonka huhu oli mainin- nut alotteentekijäksi, sai puoltaa kan taansa ja asiallisen keskustelun jälkeen päätti kokous jättää asian luottamus- miesten huoleksi. Sitäpaitsi toimitettiin liiton luotta- musmiesten maali. — Julma ryöstömurha. Miime tiistaita masten yöllä huomattiin Kos- ken kappeliseurakunnan (Turun l.) kan- sakoulusta, että lähellä koulua olema itsellisen lesken Josefina Nikanderin rakennus olt ilmitulessa. Kun riennet- tiin apuun, niin huomattiin, että Jo- sesina Nikander oli kamalalla tamalla murhattu. Kädet ja jalat olimat sidotut nuoralla yhteen. Kun les- ki Nikanderia oli pidetty marakkaa- na, on luultamaa, että on tapahtunut ryöstömurha, jonka peittämiseksi raken- nus oli sytytetty tuleen. Kun paikkakunnan nimismies ta- pauksen sattuessa oli matkalla, on Tu- rusta pyydetty etsimiä poliiseja aja maan rikoksellista takaa. M-rijärlve» ompeluseura ! '< muoden ajaksi olemaan entisessä viineen l> °uskan iltaman kansa- pailassa Elsilän talossa.' i'ani toimeen h koululla sunnuntaina 11 p:n iltana. Arvanspuheen piti kauppias M. Nie- melä, teroittaen mieliin niitä melmol- Esimerkkejä „Liiton" moraalista moi- si jatkaa, mutta riittäköön tällä kertaa. Sanomalehtimoraali ei yleensä ole hymässä huudossa. Eikä se pääse pa- rempaan maineeseen, niinkauan kuin inoisia sanomalehtiä on. Sanomaleh tien kannattajain ja lukijain mietittä- n äffi jätän, mikä heidän melmolli- suutensa tällaisissa tapauksissa on. Lopuksi lyhennettiin melkoinen mää- rä »vanhoja merorästejä. Köyhäiuhoitolaisten sijoit tamiuen Merijärmellä toimitetaan joulukuun 27 päimänä. Sllomlaisen nimluffii lvlilit- sijoislt LDissa. Miime kirjoitukseni otsikoksi panm ..Malitsijoille Lapissa". Mutta tämä näkyi ..Perä-Pohjolaiselle" ja hänen nimiperustuslaillisille kirjeenmaihtajil- leen tekemän niin koman kormapiston, että täällä Lapissa ei taida löytyä Maalit omat omen edessä. Mutta malitsijat päättämättöminä, tarmotto- niinä. Uskallan asettaa uneliain mie- nttämäksi seuraaman otteen suomalai-1 niin hymää lääkäriä, joka möisi sen sen puolueen maalijulistuksesta: parantaa. Maikka, kuten lukijatkin ..Mihamiehemme omat koko maail. muistamat, en sanallakaan maininnut malle esittäneet, että Suomen marsi- Lapin nuorsuomalaisista »valitsijoista nainen kansa ei mälitä maamme mal- enkä nimiperustuslaillisista ja sitä wä- tiollisesta asemasta. Olojamme tunte- hemmän ..Perä-Pohjolaisesta", niin mat tietämät tämän kyllä perättömäksi siitä huolimatta tämä lehti melkeinpä syytökseksi. Mutta mihamiehemme saa- joka toisessa numerossaan puhuu ivat näille syytöksilleen näennäistä tu- ..Kaiku-Suometarlaisista". Tästäpä koa, jos kansalaiset mäsyneinä yhä huomaakin, kuinka jaloja nimiä nuo uudistumiin maaleihin jäämät niistä kumpanenkin omat, koska ei ..Perä- pois. Kaikkien Suomen äänimaltaisten Pohjolaisen" kirjeenmaihtajat saata kansalaisten isänmaallinen melmollisuus niitä kirjoituksissaan simuuttaa, hääty- on jo näiden mäitteiden torjumiseksi | mät main mainitsemaan maikka se hy saapua maaliuurnille ensi 2:na ja 3:na päimänä". Lisään main: on aina rikos laimin- lyödä melmollisuutensa. Mutta kaksin- kertainen rikos on isänmaan ollessa tammikuun l min kirmentelee heidän pahaa sisuaan, että nuo kummatkin nimet täällä La- pissakin tunnetaan. No niin, ei sentähden tarmitse suu ria kykyjä toisten panetteleminen ja Oikku uutisia. - Aleksis Kiweu ..Seitsemän weljes tä »väitöskirjan aiheena. T. k. 22 pma tarkastetaan sil. kand. W. Tarkiaisen julkai- sema mäitöskirja: .Aleksis Kilven Seitse mään »veljestä". Kirjallinen tutkimus, Por- moossa 1910. S:o. (H), 1(54 s. »vaarassa aiminlyödä melmollisuutensa parjaamiseen, sillä sehän on tyhmäin sitä kohtaan. ^ ämmäin tapoja, meikäläisten puolesta Sipo. I jääköön tästä lähtienkin „Perä-Pohjo- laisen" ja sen kirjeenmaihtajain toi- meksi. Lyhyesti mainitsen tässä, etten mä- hintäkään tahdo häiritä Lapin nuor- Kuka hyötyy tonttilverojeu korotuksesta? Kuten joku aika sitten lehdessämme mai> nitsimme on rakennuskonttori ehdottanut tonttimeron korotettamaksi kaupungissamme, koska tonttien armo on miimeisenä kymme nenä muotena melkoisesti muuttunut. Mm nittua meroa on kaupunki perinyt tähän asti yht. 25,274 mkaa ja nyt tulisi se uuden, rakennuskonttorin ehdottaman järjestyksen mukaan nousemaan 36,701 mkaan lohdutuk- sella kuitenkin, että kaupunki korotuksen tultua moimaansa moi myöntää 10,000 mkaa wuo- sittain enempi kuin ennen katujen ylläpitä- miseen. Tämä nyt on main, kuten mainitsimme rakennuskonttorin ehdotus. Mutta toinen asia on, jos uusi merotusjärjcstelmä pan- naai» käytäntöön, kuka siitä kärsii ja kuka lyötyy. Talonomistajat eimät ainakaan tappion puolelle jää, heillä on näet taaskin ilaisuus korottaa muokriaan moninkertai- esti meroituksen lisään nähden. Muokra- aiset saamat siis entistä enemmän puristaa ukkaroaan ja marsinkin köyhälistö, johon orotus luonnollisesti enin koskee. Jos silmäämine kymmenen muotta taakse pain, jolloin samallainen korotus tapahttli, onka muistanemat hymin kaupunkimme ta- onomistajat ja muokralaiset »varsinkin, ei tarmitse ottaa kuin yhden esimerkin, okaj näyttää, että talonomistajat osaamat tontti- meron korotessa selmitä pulmastaan. Eräässäkin suuressa talossa kohosimat tonttimerot entisten lisäksi toistakymmenellä markalla, mutta talonomistaja kohotti muok- ria koko talossaan hymään määrään kol- mattasadalla markalla. Tämä tapahtui sit- ten luonnollisesti joka talossa, epäilen poikkeuksia, sillä en usko niin tyhmää talon- omistajaa löytyneen, joka ei olisi parantanut takojaan silloin kuin moi ja itse kaupunki siihen hymän tilaisuuden antoi. Me muokralaiset mastustamine pelolla ja Kirjallisuutta ja taidetta. Suomalainen, Suomalaisen Sanomalehtimies- liiton albumi I, on ilmestynyt kirjakauppoihin. Hienon taiteellisen ulkoasun on sommitellut taiteilija K. En^mist-Atra; mignettejä ja tekstikumia omat piirtäneet Ilona Jalama, Antti Famen ja A. Kanqas maa, jotapaitsi albumissa on runsaasti autotypia-kumia, kuten muotokumia ja kymmenkunta jäljennöstä syyskauden taidenäyttelyistä. Sisällystä on ollu tarjolla niin runsaasti, että osa albu miin aijottuja kirjoituksia on täytyny jättää ensi muoteen. Albumissa on seuraamat kirjoitukset Alpo Noponen: Muisto (runo). — A. M. Koskimies: Meurman, Lounas maa, Jalama. Mietteitä ja hajanaisia muistopiirteitä. — E. S. D.-K.: Muu tamia muistelmia Agathon Meurma- nista. — Eliel Aspelin-Haapkylä Antti Jalama puhujana. — A. M Koskimies: Antti Jalaman muislolle (runo). — E. Nemanlinna: Dhteis- työstäni Miktor Lounasmaan kanssa. — A. M. Koskimies: Mihtori Lou- nasmaan hautauspäimänä (runo). - Säätytalon otsikkoryhmän paljastus. Aqathon Meurmauin muistelmista. — Erkki Almberq: Muistelmia. — Alek sandra Gripenberg: Muuan sosialisti- nen puhuja. — Th. Drjö-Koskinen: Apu ajallaan. — Eino Moionmaa: Kaksi Runebergin mirttä. — Sikermä Oskari Uotilan runoja. — Mihtori Simonen: Silmänräpäyskumia saksa- laisista puoluekanslioista. — Heikki Lehmus: Sykkiös, syömmeni! (Runo). — Reinh. Grönmall: Suomenkielisen sanomakirjallisuuden alkuajoilta Po- rissa. — Konr. Reijo Maara: Mistä syystä kynä käteeni joutui. — K. Emil Jaakkola: Käynti Egerissä. — M. Wuorinen: Maalaiskirjeenmaihtajaksi. — Pertti Uotila: Bertel Gripenbergin runoja. — A. Alho muori: Sosialisti nen puhuja. — A. M. Koskimies: Kutsumus Meurman-juhlaan 1896 (runo). — I. K. Inha: Syksyllä. — Maila Talmio: Aatu Niemelä. — Hj. Nortamo: Priki Esrosiina. Aksel Töniuddin sämeltämänä. — Kasimir Leino: Murroskausi maalaustaitees- samme. — Mehka-Heikki: faktori Fe- liini. — Kaarlo Hemmo: Suoinalai- selle (runo). Albumi on 25,5 isoa siivua laaja ja maksaa kirjakaupoissa ainoastaan 3 mk. 50 p. Jokaisen tulisi jouluksi hank kia tämä armokas muistojulkaisu. Siis luettama kirjo, johon kannat- taa tutustua. Hengellisten runojen joukossa on pari sellaista, joille tekijä on osoittanut sopiman sämelenkin. — Uutta kirjallisuutta. Gus tas Janson, Paratisi. Romaa- ni. Suomentanut Drjö Karilas. 178 simua, hinta 1:50. Kyläkirjaston Ku- malehdcn B sarjan kustannuksella. Mestarillisen ruotsalaisen kirjailijan G. Janson'in teos ..Paratiisi" on suo- menkielisessä asussa ilmestynyt tämän muoden joulumarkkinoille. Tällä ro maanilla on kaikki taiteellisesti eheän ja samalla jännittämän kertomuksen hymät puolet. Sellaiset kohdat kuin esim. makuuttamasti ja rikkein märein kumattu haakfirikko-kohtaus ei ikinä haidu mielestä. Kirjan lukemat yhtä suurella mielenkiinnolla niin manhat kuin nuoretkin. — Uutta alkuperäistä kauno kirjallisuutta. Suoinalaisen kustan- nus-o.-y. Kansan kustannuksella on ilmestynyt: Maiju Lassila: Tulitikkuja lainaa- massa, hinta 3 mk. — Tämä muosi on ollut uusien kirjailijanimien muosi. Monestakin syystä M(rijit Lassilan romaani epäilemättä kuuluu huomat- tamimpiin tämänmuotisiin uutuuksiin, mieläpä herättänee eniten puheenai- hetta. Naturalistisena kansan elämän kumauksena ja meillä harminaista huu moria pulppuamana seikkailukertomuk sena se osottaa terämää hamaintokykyä, täydellistä perehtymistä symien rimien oloihin ja merratonta kansankielen käyttöä. Toiminta liikkuu Pohjois- Karjalassa. Martti Muori: Mallanperillinen, 5-näytöksinen historiallinen näytelmä, hinta 2 mk. 50 p. — Silosäkeillä pu noo tekijä näytelmässään kumauksen Pietari Suuren homista, väähenkilönä onneton kruununperillinen Aleksei. Aiisstal0U80SÄ8t0. llufta rmtlm. H. W. Marjamaan kustannuksella täällä on ilmestynyt Niilo Man- ereen uusi runokokoelma Lauluja Matkalta. Tämä 1l0 simun laajui nen teos sisältää yhteensä 3fi runoel maa, jotka tekijä on jakanut kahteen ryhmään. Edellinen sisältää 28 eri aiheita käsittelemää runoelmaa, jälki mäinen 8 hengellistä runoa. Edellis- en joukossa on muutamia runoilijan eri tilaisuuksia marten sepittämiä juh- arunoja, joilla aina on pysymäinen armonsa. Nautinnolla näitä Niilo Mantereen uusia runoja lukee. N? eimät miehätä ainoastaan sujumalla ulkonaisella asul- aan, maan ennenkaikkea ylentämällä isällöllään. Dlös, korkeuteen, kirkkau- een runoilija pyytää lukijon mieltä nostaa silloinkin, kun hän käsittelee ajallisen elämän pikku asioita. Luomen Ma atalou skeu- rojen 1 V:s edustajiston kokous. (Omalta kirjeenmaihtajalta.) Istunto joulukuun klo 0 i p. o pna l:si käsiteltiin maatalousmaliokun- nan mietintö n:o 4, kysymys: Onko nykyinen maanmiljelysseu- rojen kannattama palkinto- ja kilpailujärjestelmä kyl- Iin tehokas maanmilielyk sen edistämiseksi, maanmoi täisiinkö kenties samoilla uhrauksilla, mutta jotakin toista tietä, päästä parem piin tuloksiin? Maliokunta perustelujensa tuloksina ehdotti: että keskusliitto maatalouskil- pailuihin nähden Pysyy entisissä päätöksissään: että neumojatoimintaa lisättäi- siin kilpailumarojen kustannuk sella siinä määrässä kuin kilpai- lujen tarkastuksen tehokkaisuus sitä maatii. 2:si käsiteltiin raha-asiain maliokun- nan mietintö n:o 1 a, koskema ani- muksen tekemistä maanmil- jelysseurojen karjanhoito- ja puutarhahoitomäärära- hojen lisäämiseksi. Maliokunta perusteluissaan huo- mautti, miten nykyiset määrärahat kar- janhoidon ja puutarhahoidon (bedel- mäpmtten ja keittiökasmien miljelyksen) edistämisessä omat käyneet riittämät- tömiksi, marsinkin kuin uusia maan miljelysseuroja entisten lisäksi on pe- rustettu. Maliokunta ehdotti: on tänä vuonna run8ain. 8»8ä!täen useita vuoden pÄl-tiaimmi'8tu js kuomatuimmists kirjoista, käsittää m. m. 3 arvokasta suurteosta, yli 30 tänä vuonna ilmestynyttä kotimaista kaunokirjallista teosta, 10 teosta suomennettua kaunokirjallisuutta, 19 nuorisokirjaa, yli 10 käytännön kirjaa ja suuren määrän tietokirjoja. Tässä alempana pieni muistilista, mutta pyydämme kaikkia jouluostoksia tehdessään hank kimaan täydellisen joululuettelomme, joka on ilmaiseksi saatavissa. Hilja Haahti, Valkeneva tie. 3: 50, sid. 4:25. Kotkat. 1:50, sid. 2:25. Ilmari Kianto, Pyhä rakkaus. 3: 50. Toinen painos valmis. Jalmari Finne, Hämäläisiä. 3: 50, sid. 4: 25. Anni Kaste, Hänen armonsa kasvatti, 3 mk., sid. 3:75. Katri Kortesuo, Sirkka. Toinen painos. 2:75, sid. 3:50 Väinö Kataja, Kruununtorppari. 2:75. B. H. Päivänsalo, Vankilan selleistä ja sydämen kome roista. 1 mk. Carl Blink, Lappalaisten kuningatar. Romaani. 1:90, sid. 2: 65. R. L. S te v e n s o n, sid. 2: 65. Rudyard Kipling, jaa ä 2 mk., sid. Ryöstölapsi. Seikkailuromaani. 1:90, Indian viidakoista. ä 2: 50. Kuviteltu. 2 sar- J. H. Erkon Kootut teokset. Knlme osaa. Kansallisteos. L. Onerva, Särjetyt Jumalat. Runoja. 2 mk. Säkenlstö, kokoelma suomalaista laulurunoutta. Runsaasti muo tokuvia. 75 p, korukans. 1:25. Kaunis joululahja! Elämäkerrallisia kuvia nuorisolle, kirj. Helmi Setälä. Kuvitettu. 2 mk. Auringon mailta. Uusia satuja ja seikkailuja, kirj. Arvid Lydecken. 68 kuvaa. Sid. 1:75. Suuri, kaunis maailma. Satuja ja seikkailuja, kirj. Arvid Lydecken. Noin 70 kuvaa. Sd. 1:75. Ivolan juttuja. Eläinsatuja, toimittanut Joel Lehtonen. Sid. 1:75. Uutisasukkaat Kanadassa. Seikkailukertomus, kirj. Kap teeni Marryat. Kuvitettu. 338 siv. Sid. 1:95. sarja SIV. Mailta ja meriltä. Teuvo Pakkalan toimittama jännittäviä seikkailukirjoja. 11 kirjaa ä 25 p. Pääskysen Joulukontti. Lasten eniten levinnyt joululehti. Hinta atnoastaan 50 penniä. Kalastaja ja hänen vaimonsa. Taiteilija Eric Ehrströ- m i n laatima monivärinen kuvakirja. Sid. 3: 25. Tutustukaa näihin seutuasiamiesten luona. kirjoihin kirjakaupoissa sekä Otavan maa- Kustannusosakeyhtiö OTAVA, Helsingissä. että edustajisto päättäisi anot- tamaksi karjanhoidon edistämi- seksi 60,000 markan ja puutar- hanhoidon edistämiseksi 30,000 markan lisämäärärahan. Kokous yksimielisesti hymäksyi nämä maliokunnan ehdotukset. 3 :si käsiteltiin seurojen maliokunnan mietintö n:o 5, koskema kysymystä: Mihin toimenpiteisiin oli- si ryhdyttämä keskuslii- ton säännöissä oleman, oman aikakauslehden jul- kaisemista koskeman, mää- räyksen toteuttamiseksi? Maliokunta tunnustaa, että oman aikakauslehden tarme maatalousseura- asiain ja keskusliiton kysymysten käsit- elyjä marten on olemassa, mutta ettei aika sellaisen toimeenpanoa marten ole mielä käsissä, syystä ettei se möisi tulla itseään kannattamaan eikä muutoin- aan möisi sen toimitukseen liittää riit- ämiä moimia. Sen sijaan moisimat »Maatalous" ja „Pellermo'' täyttää anottuja tehtämiä, kunhan maan nii- den sisällöstä näillä aloilla, etupäässä maatalousseurojen toimihenkilöiden amustuksella, entistä enemmän huolta pidettäisiin ja ryhdyttäisin yhteistoi- mintaan .Maatalous"- ja ..Pellermo"- lehtien kanssa. Maliokunta ehdotti: että keskusliiton edustajisto maltuuttaisi maltuuskunnan ryh tymään niihin toimenpiteisiin, mit- kä alustajan ponsissa esitetään. Kokous, sittenkuin asiasta olimat puheenmuoroja käyttäneet m. m. agro- noomi Teräksinen, senaattori Kairamo y. m., hymäksyi ehdotuksen. -Esi käsiteltiin seurojen maliokunnan mietintö n:o 4, kysymyksestä: Miten olisi sopimimmin järjestet- tämä maanmiljelysseu ro jen ja kalastusten tarkas tajan mälinen suhde? Maliokunta huomautti, että koska nyt on ryhdytty toimenpiteisiin Suo- men Kalastusyhdistyksen iärjestämi- sestä koko maata käsittämäksi, kalas- tuselinkeinon kohottamista edistämäksi seuraksi, niin asia järjestyy sitä tietä ja niin ollen maliokunta ehdotti, että kysymys saisi tällä kertaa raueta. Kokous yksimielisesti hymäksyi ma- liokunnan esityksen. 5:si käsiteltiin mirkailijamaliolunnan mietintö n:o 3: M a a n m i! j e l y s- ja talousseurojen neumo- jäin eläkelaitoksesta. Maliokunta, yhtnen täydellisesti ky- symyksen alustajan herra W. Axelso- nin kannalle, puollusti erityisen eläke- laitoksen perustamista maatalousieu- rojen mirkailijoita marten, jos kohra- kin maliokunta ei taas moinut olla alustajan kannalla siinä, että eläke- maksujen suoritus eläkekassaan tulisi olla seuran puolelta palkan lisäksi tule- ma etuus mirkailijoille. Maliokunta ehdotti: että keskusliitto lausuisi suota- maksi että maataloustoimimie- hille saataisiin aikaan manhuus- sekä leski ja orpoeläkelaitos: että keskusliitto asettaisi alus- tajan ehdottamalla tamalla ko mitean ja jen käytettämäksi ma- raisi korkeintaan 600 markan suuruisen määrärahan sillä eh dolla, että ehdotetut mirkailija- yhdistykset myöntämät samaan tarkoitukseen yhteensä saman mää- rärahan: sekä että keskusliitto lausuisi mieli- piteenään, että eläkelaitos olisi perusteltama oman amun peri- aatteelle, mutta että seurain tu Iisi asia niin järjestää, että nii den kaikki »virkailijat tulemat laitoksen osakkaiksi. Kysymys synnytti laajan keskuste- lun, missä asian käytännöllistä järjes tämistä epäilimät »vaikeaksi ja niin ollen kysymyksen ratkaisemista mas- tustimat m. m. senaattori Kairamo ja agronoomit Hahl, Reuter y. m. Wa- liokuntaa puollustimat agronoomit Axelson, Lehtonen y. m. Asia rat- kaistiin äänestyksellä, missä maliokun- nan mietintöä puollusti 24 ja mas- tusti ainoastaan 5 edustajaa. Pon- sien toisessa kohdassa määrättyyn ko- miteaan malittiin maanmiljelijä I. Torppa ja agronoomi Eero Hahl setä maralta maanmiljelijä Oskari Laine. Puhetta edellämainitussa jouluk. 5 pmän iltaistunnossa johti kokouksen »varapuheenjohtaja, maanmiljel. Kaar lo Ojanen. Istunto j o u l it k. 6 pnä. 1:si käsiteltiin kotieläin- ja meijeri- maliokunnan mietintö n:o 5, koskema kysymistä: M i t k ä s e i k a t o m a t olleet m a i k u t t a m a s s a s i i- he n, että muutamat osuus- meijerit omat tehneet mara- rikon sekä miten sellaiset mastaisuudessa moitaisiin saada ivältetyksi? Tämä Kuopion maaniviljelysseuran lähettämä ja altistama kysymys oli maliokunnassa ollut monipuolisen kä- sitlelyn alaisena, mikäli maliokunta lyhyellä ajallaan oli moinut kysymyk- sen eri puolia perustella: maliokun- nan mietmtö sisälsi 12 simua, joihin sisältymät uksiluiskohtaiset ponsilauseet. Asia iunnym, kuuni sovi odottaakin, laajan keskustelun, jossa vuheenivuo- roja käuttimät senaattori Kairamo, maanmiljeliiät Koskinen. Tanttu,Torp- pa. Hiidenheimo, agronoomit Pelto- muoma. Teräksinen n. m. Lopuksi hnmäksyttiin maliokuiman ehdottamat ponnet. Kaikkia osuusmeijerialalla toi- mimia neumontajärjestöjä vn kehoitet- tama tuöskentelemään siihen suuntaan: että ennenkuin osuusmeijeriä ryhdytään rakentamavn, on paik- kakunnan karjanomistajien kes- kuudessa paljon ene'.'.iinä>> kuin tähän asti tehtämä taloudellista malisluslyötä ja osanotto yri- tykseen alunpitäen saatama kyllin Joululukemisto riston kustannuksia ja pnytäkää niitä kiriä- kaupoissa nähdäksenne. Tänä muonna ilmes iynyt yli puolisataa uutta teosta, joista tässä muutamia mainitsemme, ^arin K yö s- tin „5latnpcilin kuwia" <2: r>0) fifält eri koisen hienoja tertom. Wäinö Katajan „(<ri isää" ,2:--, ja ^Toisen oma- (1: owat kumpikin suurta huomiota heräi- 7>0) täneet. Samoin U. W. Wala k orwe n teokset »Anja ro»»wa" fi: 50), ...Harmaat marjot" ">0) ja runokokoelma ..Metsän poika" il: 75). O Humoristisen kirjall. ys tämät hankkineivat Sigurdin kuuluisan kumitetun teoksen ..Patruuna Iön ^sonin muistelinat" (1:75) ja unkarilaisen A. Ron a in hupaisan maalipilailun ..Tais- tel» edustajapaikasta" (1:50). Jlm. jou luksi. O Jännittämän kirjallisuuden harras- tajat: Maurice L e b l a n q'i n ..^ l » ' «N: >. E. W. H o r n u n c\ i n „Warastai- tcilija" (2:50), Lerourin ..Musta pukuiscn naisen hajumettä" -■) tai von Bl.» n k e n s e e n „5tun kuolleet Pu- huwat" <1: TiOl. O Kaikille, niin nuorille kuin »vanhoille tarjoo ..Kirjallista Pikku heliniä" sarja oirvallista ja hal paa lukemista. Kukin numero maksaa waiu 75 penniä «noin 80 150 siw > ^)!yt ilmest. m. »n. Andrejem Juudas Iskariot. Koro- lenko Huonossa seurassa. Noseqger Had- rian raukka. London Uusi Qdysscns, Hey se Kleopatra, .iola Neljä päiwää. Tur- genjem Mumu. Pourqet Toinen rakkaus Y m, y. m. Pyytäkää kirjakaupoissa näh- däksenne sarjan eri numeroita! O Kaikista kirjakaupoista saatte ilinaiseksi ..Kariston Kirja opas". 1*0 siro. kirja, jossa tarkoin selostetaan liikkeen kirjal. Pnytäkää sitä! 5kirjatilauksenne lähettäkää lähimmälle kirjakaupalle tai os.: Kustannusliike Arwi A. 5iaristo, Häineenlinna.