N:o 150 - 1910 KESKI-SUOMI Keskiviikkona heinäktmn 6 pnä Seppälä, rwa Alli Trygg-HeleniuZ ja pastori H. Valkama. Opettajatar Pau- la af Heurlin antaa ohjauöta laulun- vpemkses-so, opettajatar Teija Siimes johtaa piirusmsharjoitulsia ja opetta jattaret Maiju ja Iida Seppälä ohjaa-. wat tvoimisielu- ja leikkiharjoituksm. Kurssien johtajana toimi: johtaja K. Verkko. Osanottajia on tähän saakka ilmoittautunut 40. Innostus ja har- rastus on suuri. Osanottajat owat enimmäkseen Pohjan.naalt» inutta on- pa niitä aina Karjalakiakin saakka. Pikkii-untisia. Herra Kotshkarewin wirta- «ra. Re.?h kertoo: Aiwan äskettäin ferroimme siitä, miten yleiÄvalrakunnallisen lakiehdo- tukien sanamuoto walmis:e:riin duu- massc». jossa tilaisuudessa «siantunti- jai^l j» korkeimpana auktori:eellin>a Luomen tNiymyksessä esiintyi mähäpä- töinen minisrerineunioslon -kanslian virkamies N. ^otshkareiv, joka sai oh- jeer «välittömästi ipäälli)s:öliöm Ku ten runneltua, buumc ja iieumosio hy- roäfiijlipöt Äo.shkmcivin esityksen ja hänen ^laatimansa la!kiehoo:uksen >sana- muodon. Titsi lienee Paikallaan tehdä Hiukan selkoa tämän Virkamiehen per- soonollisuudesia ja tämän miehen elä- män utan «historiasta, miehen, joka suoritti niin tuhoisan osan kokonaisen iansan elämässä. Äo:shkorew on nykyään 30 wucden ikäinen. Hän opiskeli aikoinaan luon> nontieteilä. «ikä pitkään aikaan ivoinut saada minkäänlaista paikkaa. Syksyllä w. 1906 hän ilmestyi erään tvasem- misiolaislehden toumtukseen. Tuntien hymin Suomen, sM m i taen ruotsin- ja suomenkieltä, hän alkoi Jirfiiofun» nalle tehdä 'selkoa Viaporin kapinassa, joka tapahtui kohdakkoin ensimmäisen duuman 'hajoinamisen jälkeen. On mieliäkii.nnilläwää huomauitaia. että kokonaisessa sarjassa alakcrtojzan, joi- ta hän tirjouti tämän lehden seiise- mään numeroon (»Käynti Viaporissa -kapinan aikana") ja joissa on nimikir- jouus N. Koljhkarem, on kirjoittajan mlMätunto kokonaan kapinoitsijain ja etenkin kaipieeni Coynin pu.'l:lla, jon- ka oikeana kätenä Ä0ijhkarew sanoo olleensa, »vaikka samalla huomautetaan, euä nämä kirjoitukset omat ollee» ^hek- simliläisessä lch)essä »)!l>a Pressen". Sam-a-sia lehdessä on Äotshkarelv jultaissur koko joukon muita Suomea kostemia alakertoja («Miten Mlllanku- mouksellisei hankksvar itselleen aseita", „^ohn Grasronin historia"), tällä fer Rouwa Anna Rorrie. Kuuluisa ruotsalainen laulajatar rtva Anna Norrie täytti heinäkuun 8 pnä 50 »vuotta. kaAvaa Suomen sitvistyZIsen hämittmni» sen »vastustajain lukumäärä. Eama kir- jeen»vaihta.ja mainitsee syyn siihen, ettei hallitsija tänä kesänä saapunut Suomen saaristoon, oletvan sm, ettei ollut tvenä» täisistä amiraaleista ketään, joka ilman suomalaisten luotsien apua olisi ottanut edeÄvastuulleen kuljettaa ttisarillista alusta näillä «vqsillä. Luotettaw:a m«ri» tarttojakin puuttuu^ Silsi ei myöskään uskalleta asettaa menäläisiä luotseja suomalaisten «tilalle. Hlchujen kenraali La-nghosfin erosta suomen ministeiiwaltiosihteerinwirasta ei kirjeentvaihtaja avmele totcututvan, waiRa Tyllä hanMeita siihen suuntaan ei ole puuttunut. — Sorrettujen kansojen kongressi. Lontoosta >slähkötetään w.t. 30 päimänä Russk. Et«wolle: Kongressin kukku on hiljaisi.r. Kuun- telij«kunta on ainoastaan sosialisteja, sali tekee atrtion waikutu!tsen, ei ole ke« tään huomattavia puhujia, ei englanti» loisiakaan, ei edes John ÄmnZ, joka ai- noastaan on llähettänyt myötätuntoisen kipjeen. Kokouksm puheenjohtajina on toiminut useampia henkilöitä, m.m. ala» huoneen jäisenet Artur Ponsonbt? ja Charles Dilke. Puhujain johtomotiiivina on kansaimvällisen oikeuden wälttä.mättö» iMHs. Suomea on eduZtainit roucva Malmberg, joka «sitti Suomr.r lveljcstor- tvchdyksen Menqjän kansalle, joka ci suinkaan ote syypää hallitustien toimen piteisiin. Aleisenä «vaikutuksenaan lausuu !ir- jeenmaihtaija, «ttä MouAscen ottaa osaa idealisteja, .jotfa tuskin saaava! myötä tuntoista wasta!kaikua laaj'minissa pii- reissä. — Pitkää ruista kaAvaa Laukaassa Finnin talon pellossa. Meille on lähe tetty nähtämäkji useita koalia, joista eräät owat aina 2 m. dv sm. pituisia. — Suomen paperiteollisuus ja NoS- fija. Aossdjassa alkaa kirj»!tussarja Suo- »icn pt?iperitcollisnut>en ^tuoikculisista. Zu-omen paperiteollisuus on »vallannut Wen^jän ma^ttinat — sanoo kirjoittaja — ja war»m?in Pikarissa tunkeilut' syr-j niin, että >hän saisi asua Jetaterinbur jään kai'kki »venäläiset toiinininiet. suo» mcn paperiteollisuuden sa<rwuttama woit- dään »odennäköiscsti wäl:kysymt)s Un- gorn-Ttcrnbergln jutusta. Pet«rt». Gaseta kertoo pavoonin Brys- selissä o'l»Zkcll>e«<saan olleen tekemisissä scikä anarkistien että suojoluÄpoliisin kan-ssa. Lokaikuussa 1893 tuomittiin pa» rooni Brysselissä Prowo?at»sionista 10 lvuvdeksi pa>!lk>työhön. Puolentoista tvuo» den p<iästä onnistui hänen hiiUnfin Paeta Espanjaan. Netisih kertoo: Roi-n 15 wuotta taikaperin huomattiin eräällä >JaHo<Uoiwstilla, joka oli Hartin» gin käytettämisisä, olcavan hallusp.an pa» rooni Ungern^ternbergin nimelle as«» tetwja papereita. Uhdesisä suojelijansa ja ystätvänisä tansija pani JakslZotaski Brys- sylissä toimeen anavtistisen teon, wiska» ten pmnmin erästä oikcuZrakninusta KakennuMMM muistoou vttä msilli löytyy puuttam&ton varaa to: ScmtnftiS useammalla eri merkillä. Kllkklt, tiiliä ja savea. KattoUrpeiU huopaa, lakkaa monipuolinen Mlilltarpcidcn varasto y. m. O.Y. Keski-Suomen Rantabanpassa* Aksi ihmiskunnan hhwSntekijS, professori Erlirh. ÄÄen piti Berlinin lääketieteellisessä seurassa professori Mechselman W!r« chow institutin dermatologiselia osaStol» ta esitcl-män, joka tieteellisessä maail» maAsa on herättänyt mitä suurinta huo» miota. Professori Mechselman puhui nimittäin niistä loistawiSta tuloksista, joihin on päästy käsittelemällä kuppatau» ti-sairaita p-rofessori Paul Erlich:n uu- della, tätä tautia parantawalla seintmn» la. Tuo uusi lää?e. jvka on saanut ai» men „Hata" on eräs arsenikkimalmiste yhdestsä erään aromalisen aineen kanssa. >En^innäkin on maimttatva, ettei mitään tvachingolliisia se» ra Mia ole potilaissa huomattu ruiskeiden jälkeen tällä alneel- la ja että parannusmenettelyn tuloksia on sanottaiva loistamiisi. Tarw,iaan 'tvain yPsi ainoa puolen gramman ruiske IhÄvittämään hytvinkin pahzja kuppatau- din symptoomeja, mistä seikasta läSnä» olemat itse woiwat tulla tvakuutetuilst { professorin esittäissa muutamia potilai» taan. lEsitelmänpitäjä ja muuan toinen lvastaan. Tavkoitus oli solivä. Aiottiin lääkäri, joka myöÄin oli käyttänyt tätä saada Bcl<zian hallitus tarkoittamaan ParannuAnienettclyä. saattoiwat yhdessä Hyvin lajiteltu varasto | Hienoja villa-, alpakka-, mualiini-kankaita. 0Bla l Pique & hamppukankaita. Moraiustarpeita: huntuja, kukkia, sukkia. Hienoja Valkosia silkkinenäliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pobjoiamaiden pankin talo. Puhelin 65. jelitn, euä tvaikka hän ei tiedä millai- nen hra Purilhjk-Viis.) on yksilyisc-sä elämässä, hän tua:ee kuitenkin: Pu- richkSViljihin hylvm jtilkijen loimia- nan miehenä, ja arivelee jenivuoksi, e:-- tä semmoisen jaicaon tulo aiheuttaa tvasiailaujeua toiste.i jairaiden puolel» ta. ^Äuäpaitsi on par^n:clal'. tääkä» rinä juutalainen." PuriMemujchin wasttus kuului: »Juumlaijello eire säikäytä. Jos lah kon, min tulen, koettelen tulla :vi- meen tu-lematia". Purifhlemitjih e! saapunut parant» laa n. tvenäläiset »vallankunrouliscllisct. ^!agol« koioslki »vangittiin ja suomittiin pakkotyö- hön. Jo «nnen tuttcUvuuttaan Hartingin kanssa oli Jagolkvtoski jostain ivallancku- nroukse-lliseSta teosta tuomittu lar^koitet» tawat>si. Harting lupasi nyt toimittaa to -Menäjällä ei johdu siitä, että Euoinel- la olrsi eneanmän luonnollisia rikkauksia iässä suhteessa tai että suomalaiset oli' suvat taitlNvampia kuin Menäläiset, ivaan yksinomaan Tuomen nauttimista etuoikeuksista. — Oluen hinta. Mallasiveron kvronil- sen johdosta oivat Helsin>zin oluttohtai- lisät, !wan«k>qjcn tvaraSloj.'!rsa loputtua, t.k. I p:s»tä lähtien korottaneet olu-cr^hin- taa, niin että 24 Pokopulloa nmksaa w)t 7:7>v ja L4 puolipulloa 4:ZZ sekä koko- pullot »xihintäin 35 ja 4'uolipullot -20 v. Hänen ,ja JtÄvalta-Unkarin Pietarissa Hinnat otvat kuitenkin halmenRnat mo- ^ oloivan lähettilään, lsotilas-at!asaen ikrei- t<>.> NUStä huomautetaan, ?tlä ne oivatmuissa kaupungci-zsa. Ainakaan wi >^pannocchin >tvälillä ci ole oliirt mui- wei»ota noin 20(1 :sta taudintavaukscsta saamaansa kokem»!ks-een. Jopa tästä iau» dista sohtulvaa mielentvikainiiittakin po» tetvissa on huomattu selviä paranemisen merkkejä, kun heissä on käytetty tätä uutta parannuAkeinoa. lääkettä ci tietysti ole imelä ehditty käyttää 'kyllin kautvan, joi t i olisi woitu giSsa. jos hän »vain rupeaisi Hartingin selmtHs siitä, uudistuu?» tauti asiamiohetsi. Jagolckotvifki suostui. Sama .Zagolklcsuffi vli aikaiscmmin ka ra imut! -Krksijä itse, jota läsnäoleioat terweh- Aigicrin mieraspataljoonasta ja sittem- timät innMain snosion«so't!!lsin. kiitH inin ollut »vakoilijana Espanjansa. KoÄa ^lääkäreitä hcid^in auli»dc?-aan ottaa hän on jonkun aidaa toiminut Ungern- ^^si lääke käytäntöön. Useat lääkäiit Tternbergm nimisenä, on waik«a päät- puhuisi sen perästä innostuneesti „ha- tiiä, mi ttä on >luettawa hänen tcvikjeen, tan" erinomaiscsta ir^ikutukseSra sa prof. mitä oikean paroonin. >Lconor Michaelis hiiomautt!, et ä tä- Corr. Bureau ilmoittaa, että toimis- lääkkeen?eWminen oli yliiä tärkeä- ton hipvästä lähteestä saamien tietojen arlvoinen tapabtuma. kuin kiinakuoren- mukaan Pietarissa tvangittu parorni lii, icftimincn. Eroitus oli Iva in siinZ. llngorn-Atcrmbcrg on tunnettu asian- että kiniittn keMminen johtui iattumas- omaisissa paikoissa ainoastaan Wienin ta, unitta tämä oli tulos j^hdonmtikai- säykösanomatoimiston kirjeemvaihtajana. srsti suoritetusta metoi>illis.'vta ajatus- täännö.siä ruo?slnkiele--tä. Sen jälkeen KoMarem iaaipuu Tuk- hoi-maan wenäjänk:elen opettajaksi, Nobelin luolse. Tääl'ä souiuu hän Helsinkiin kenraalikmoernöörin kai.s- Ito^an, jossa hän ryhiyy tutkimaan Suomen oloja tvsin fljtlä jo »toisella kannalta". Aiuila kun korkeimmissa piireissä alkoi kypsyä Suomen ^ysyn-ys ja ministerineuwoston kanslia kutuusi miehiä, joilla oli edes jonkunmoinen kasiiys Suomesia, niin Äoichkarttv kutsumin Pietariin. Täällä hänestä tuli „walkea waris", sillä hallitu?jella ei ollut Suomen kysymyks.'n tuntijoita, joien Kotshkarcw oli oinoa. ällien on -huomautettu, hän komen- netrfin duumaan, sossa hän, paitsi la- ti^hdoiuksen sanamuotca, valmisti esi- inksen hra Bennigsenille ja puheen hra Kru>pechulle ja odo::a« nykliään wirka» Mennnstä. Tietäen, että sellaisia mie- hiä kuin hän tattvitaan suuresti, Kot- ihkarem on wakuure:tu siitä, että, paitsi .i<iurallisia lahjapckkkiot», hänelle on oöotetMvisja nopea vleneini.ien wir- 'kouralla. Niinpä äskettäin, kun Ko:shkarewia Zic-iäivöpiirissä onniteltiin „häuen Ia- kiehdotuksensa hllflväksymijen johdos, la", was:asi hän iiseluotta<waö:i: LdouQkaa, pian minusta tulee suo» molamen jenaalrori! ew'i-luokan raw im olvissa ci oluea hintaa silti ole korotettu. — Warjclewa silmä poissa. On Hei- ta lsuhteita. Tämän wuoksi on kokonaan Määrin etsiä >ja löt)tää minkäänlaista yh- tei)ttä 1'ngern-Tternbergin a>sian ja krei- wi 'Dpannoechin nylyisen Pietarista chöStä. KuMamme esittää prof. Erliihin. singissä »virasto, tai oikeastaan Sviraston poisiaolon »välillä. Moidaan iviralliscS- osasto, ei suirri, mutta :uommoinc>. hy- ivän koridoorin mit.ainen, '.^-henkinen. Asiaan 'kuuluu »viclä, että -.viraston osas- tollakin on päällikkö. iPäällikkö lältsi tviime kuun alkupi.olis- kolla kaksipäiwäiselle matkalle. Palat- tuaan sai hän e-nsi terw:hd!>kse.lsi kuulla, »ttä yftsi kiojirreista oli kuollut, ylsi kont^ toriapu la isistä saanut kunnon kolauksen ti todistaa, että majuri Tpanno>'ehi jeka Umosi -tähän aikaan ottaa lainaa. Ä'iun- tamia kuukausia sitten py>)si hän taival- lista lomaa kvsÄkuun alusta, mikä ha- nelle annettiinkin. rssimoffin traiiqilsemista, koska he muka ovvat osallisia Asesfut rikoksiin. Burtsess sanoo olemansa ^kuuteltu, eriä Stolypin, Gcrastuiofs ja Aseff muoden, 'korkeintaan kahden kuluttua koh:aawaj toisensa ft>ytettyjen penkillä. Asiakirjat, soista käy salmille heidän rikollisuutensa, lupaa Buriseff julkais- ta. Muutamat wenäläiset lehdet käsit- teleivät tätä uutista. . — Puritshkcmitih lepää»,assä laa- - Paammlster. Stolyp.ntn loma. teillään. Rjeish ker.oo seuraas., jnnaonncttomuudcÄsa ja toi.ien sii!vvo>is-! Pieiarisia, heinak. 2 P: »t-aik.ein kor- hullunkurisen jutun', ta lö »?detty halvattuna tuosta piifäviii | fcinrmaQa lulvolla lahti lnuustenneu-! Toihtori S>, joka o» muutaman ZoridooriÄa. ! puheenjohtaja, sisäministeri, Samaran—TaHkent.a rad. aseman lä- Ja iäittä lkaMi rauhallisia siiviililvi- ^alliojihleer ^L -iolypin l.u 2^pna jok- thxslli sjsaitsolvan kumic-siparantolan joh- ra-tossa, jossa kolmattakaan esaa tuosta tapahtu»nain määrästä ci ollitt ainakaan tvuosikymmenen aikaan sortunut. Samainen päälMkö joutui juuri kesä kuun >lopussa N)ielä tekcniä.m matkan, ci mitkään knvin pitkää. Zcuraus: pala- tessaan saa hän kl)nnykseä kuulla «vcn- IvartiMta. että kuolema oli iaaS tvic- railliet ja wi«M)t yhden. Jälelle jääneet mvat pyytäneet päällik- köä htpvin pitkän ajan taakse ttikkääinään seuraaman mattansa. — H.3. sikin aikaa Pietarista säilyttäen kui- näinä päiiv.na ic:lraa'van säh tenkin asiain yleisen johdon. .Ninis- fö san o ma n: »Pyydän »varaamaan kaksi terinemvoston Puheenjohiai-m seuraa Koneita, erismiyjä: nimestä päät- ma:'kalla sihteerin tehtamia mimsienn ^en luulen sopiman. Puritshkemitsh". luona toimitrajlva mirkamies -rilyiim lMs^ukseksi tähän sähkötti herra S. toimia Marten Jablonski. !!Puritshkewitshille: ^Sähkösanomasta — Burtseff maatii stolypinin ja Päätiäen on klisyinyS awus:a hermo- Gerasimoffin »vangitsemista. Parisista sairaille. Sellaiset sairaat häiritsevät Berliner Tageblattille tulleen sähkosa- toisia". n-oman mukaan sisältää Parisissa il- \ Tähän PuritshkMttfb lvuoroslaan mestlpvä menäjänkielinen lehti „Pa- kasiasi sähköieitse: Äiisymys on le- rishkis Lisiok" Burisefsin kirjoituksen, wosta. En ole hullu. Tyydyn kahteen jossa hän tvaatii Pääministeri Stoly- erityiseen huoneeseen'', pinin ja suojelusosaston päällikön G e-1 S. tvasiasi nyt kirjeellä, jossa hän — Professori Eucke» Snomcn kysy» mykse»tä. -tstra Finlandin kirjeemvaih- tasa im fäynyt professori «fmfenm pu» heillä. Tuomen ?yfymyl^sestä oli prof. Eucken maininnut, että se on sangen lvaiatva, mutta -doiivonut, että. Europan yleinen mielipide, joka on niin monena waStal«»useena ilmaantunut eri maissa, t >ll «e wai kutiamaa n YleismaUakimnaliZ- ta lakia käytäntöön sowitcttaeSsa. Mi-kään epätoimo ei sentään saa tval- lata suomalaisten mieliä, sillä se ei ole itse Denqjän kansa, waan taantmnuksel» liset byrokraattiset piirit, jotka tabtotvai ttchota Luomen autonomian. Ettei koko- naista lansaa woida pyyhläistä, siitä oivat -Taksan puolalaiset esimerkkinä. Muutoin lisäsi profcSsori Euckea, että tulee antaa lsuviSchneen Turopan tietää perinnöistä, tulee huolchtia siitä, että on asiantuntcivia kirjeenmaihtajia. ei ai- noastaan poliittisen, »vaan myöskin intti» ben asiain, kuten kaupan, teollisuuden, kulttuurin Y. m., niin ett:i siivisttmyt maailma unohda Tuomen olemassaoloa. Marsinkin owat tärkeät en,Raatilaisien sanomalchnien tiedonannot, koska ne tu- lcwat useamipien maiden tienoon. K»»l>misia Pietarista. Daltakun» nanllainsäädännön toteuttamisesta ollaan kertoo N. Pr:n 7irjeenwaihtasa. Picta» rissa sitä mieltä, «ttä siinä suhteessa ituifeudct owat sangen suuret. Ciellä muistetaan wielä. kuinka Maikka oli ai- koinaan paSsiMista tvastarintaa lraZ- taan totcatttaa ascMelmollisuuSkutsunnat -uomeSsa. Kuta anvokkaammin ja sit- Icämmin. suomalaiset l^intyvät, fita sL»reaunarst Kirjallisnutta ja taidetta. — Aikakauslehtiä on ilmeötytiyi: P<l?ertvo n:o> 12. sisältäen: Julian Terlachlus: Osuustoiminnan paämää» rä. — B. ©.: Heinänteosta. — Slt.seli TanjafoSki: Rahastojen keräämisestä ja sijoittamisesta osuusmeijereissä. — Ko timaan lkuulumisiia. — Lukijain osasto. — Pellevtvvn toimiiston osaSto. — Pel« kettoon tvoinhintatilaSto. — ^Imotulsia. Ulkomailta Huipp«wuorten kysymys. Winne aikoihin saakka eimät Huip- puivuorei ole tiinniliäneel puoleensa suurempaa huomiota. Muna muuta- mic imuosia takaperin löyocitiin Huip- PuMuorilia runsaasti kiMlh^il.kerrok- sta ja yhl'äkkiä jai tämä saaristo lär- keän menuylsen. Lrilteliä.il amerita- laiset. englantilaiset ja sat salaiset lä hemmät sinne to^eneiia wuor>:nsinöö- rejä. joifa toaiiiniiuat luilimulsia HuPpu.vuorien saarisiossa. Mltäti 6ijeish on saanut iie:ä>i, olo- teiaan lahdentoisia paimön Eräsiä Äristianiasja »valm^stanx»: »eumoiielul Venäjän ja RuoHn lät)elulmi)en fcfä Norjan ulkoministerin kes .cn Huip- puivuorten kyjymykseslä. Eoessä cn juuri työ, sillä jelmiteliäioä aineiSlo on hyivin laaja. Basia täiiiän Zvalmis- taivan neuw0!lc'lun perästä seiiviää kysymys konferenssin kokoonkulsumijes- ta, johon tulelvar ottamaan ssaa paitsi Wenäjää, Ziuoisia ja Norjaa, imiöskin Englanti. Saksa, Hollanti ja Tanska. *khii on saanut tietoja yenkilöiliä, joika tuniemal hymin Huippuivuunen kysymyksen. Norjan t^lliiutjen ?an- nan lumija on l-chdelle kerlonui jcu- raamaa: Tämä kysymys on saanut wiime muosina äärettömän suuren käytännöl- liscn mev.iiyksen. Niin pian kuu tuli tunnetuksi, euä HuiPpmvuorilla oli löiidctiy tim)hiilikerroksia, rupesi sinne niiriaamaan maailman kaikilla puolil- ta tutkijoita ja yrittelijöiiä. .^oska seu- dulla ei ollui olemassa mintääulaisia hallinnollisia järjesiysiä. syntyy siellä wiime muosina alituiseen riitaisuuksia yritielvjöiden kesken. Jokainen paikalle saapuma yhtiö merkiisee itselleen alueen, sossa se toimittaa nukiiuuk- siaan. Muita niin Pian kun yhtiö poistuu sonnekin muuanne, lvaltaa- wat pakkan toiset henkilöt. >Edellisien >palanua jkiniyy tie.ysti riitoja, jotka jätetään ralkaistÄvilst Norjassa, koska se on HuiPPuwuorten lähin naapuri ja koska kaikki Huippmvuorille läheleitä- Kansanjuhlat, Urheilukilpailutta iltaman toimeanpMiM Petäjäveden Metsästysseura sunnuntaina heinäkuun 10 p:ni. Kilpa-ampuminen aikaa kello 11 a.p. Kansanjuhla ja Uuma klo 4 Lp. Työväenyhdistyksen talolla, monipuolisella ja hauskalla ohjel malla. Toimikunta. 2361 1—1 >wä: retkikunnat »varustetaan NorjaS- sa. Tämän muotsi juuri Ztorja ontin nostanul chsynuzkjen Huippuwuor:ea kanjaiiuvätijen aseman järjesielyslä. Sllapail.si ilmesryy Hutppuivuortlle usein ytsiiytstä metjäsiäjiä, jotka uh» kaaivai häivittää >sieltä jääkarhut, hir» »vei za teiul jutuPuulloon. Wätllämä- löniä on, että luietva konferenssi ra» joiitaa in<ijäs:l)soikeuden. Nuotsin hallttukjen mielestä «imät HuisPmvuorei ole kenenkään maa ja se iom'oo, että tulema konscrenssi ju» iivtoifsi saariston puolueenomatsi. viimeisinä 4^1—öO »vuotena on Nuoisi ujeiia kertoja lähettä.iyr Huip» pumuoriUe reikikuntta geologisia lutki- i»ul.sia warien. Muutamia reikiä owar .eyneet myöstin ruotjalaijel ajtronoo- mit. Nuo.sin hallitus ei halua mitään aluena Huippmvuoril:a. Genäjän diplomatian mielestä ei- wä: Huippumuorer im>öskään ole ke- nentään maa ja on se epäilelvällä kan- nolla saariston huhuttuihin rikfairtsiiu nälMn. — Professori ?chiapar>.lli kuollut. M i l a n o, heinäk. 4 p: Ajtronoomi Zchiaparelli on kuollur. — 100,000 mk. — nältääfärfiaitte kis soille. Dulitinin oikeudessa oli aökettäin tvalzavistcttaivana miss Zmiiten ieöta» mentiilat>soilus, missä hän mäirää käy» tciiälvÄfi 1<X),000 niik. nätläisten ja kc>« dincmi^-n tie>sain kotia Marien sekä 2,500 mk. annet janaksi 50 ntfn suuruisina valk- kioina niille bankUöille, sotka saattamat kitsain räällääjiä syytteeseen. — Ryypytnieme» moottoruveae. jlui» ivatan Kustaa: Olerko tyytymäinen tnocttoruvenceseosi? Vihtori Rl)t)pytnicmi: kiillä. 3c saivi -hmvin, crta Hanvasaloon p.ia:- tc»'ä ollut sentään tvertaa benziniä lu» luttanul kuin minä punssia. V enäjältä. Parooni Uugern-Stern» bergln juttu. A { Pietarln lehdille kerrotaan luoteita- »valta tacholta, ct>tä UnKern-stenberain jnttuun on sekaantunut ei ainvastaain .erään ulkomaiisen tvallan", Maan myös ««rään toisen waltion" fotilas-asiamieS. Uttomaisen sanomalehdistön cdustaM otvat ipitäneot Pietarissa kokouksen, jossa he otvat neidMotellixt sen ikäwän aseman johdosta, jothonka he rtixtt ljoutuneet tlngern-Zternbergin jutun touoksi. ! Ruotsin llehdet wakui»ttatvat, että Hu» hut »vangitun paroonin ja Ruotsin soti» laSpiirien »välillä muka »vallinneista suhteista otvat Zokonaan perää ivailla. Duuman syysistuntokauden alussa teh» - S6 - kuugvuotisen avioelämän jälkeen kääntää sinulle selkänsä.. I Mamma painaa kätensä ristiin rinnalleen, py sähtyy kävelyssään keskellä huoneenlattiaa kuin jonkun näkymättömän käden pidättämänä, kuun telee kuin kaukaisia ääniä ja lausuu profeetalli sesi : — Nyt meni minulta poikakin. Pappa ... mies meni jo kymmeniä vuosia sitten ... sinne ... sinne pahaan maailmaan. Mamma oli kuullut eteisestä Harryn poistuvat askeleet ja hänen hyräilevän laulunsa, kun hän ulos laskeutui. Ja silloin lensi palia aavistus hänen sieluunsa. Se aavistus pureutuu lujasti mieleen. Ja tärvelee kaikki runolliset Trotorp-muistelut. Nyt se monien vuosien ikävä ja katkeruus kuin yhfäkkiä syök syy hänen päälleen, kokonaisena vuorena hautaa hänet allensa. Hän vaipuu tuon pahan aavistuk sen rusikoimana nojatuoliin. — Onneton ... onneton I He hänet minulta vie vät ja silloin ... olen taas yksin kalvavan koti- maanikäväni kanssa. Yhfäkkiä hän ponnahtaa ylös ja puhuu kiilu vin silmin: — Mutta minä pidän Harryn omanani I Koetta koon pappa häntä itselleen vallata. Sittenkin hän on minun. Minun vereni hänessä liikkuu ... eikä papan. - 93 - tapatsaana turvekattoisen mökin sivulla ja käärme- koristeissaan kertoi Rangvaldista ja hänen taiste luistaan kaukana idässä. Tuo Rangvald lie ollut sukumme ensimäinen ja kaatui täällä idässä. Minä olen sukumme viimeinen ja kaadun myöskin idässä barbarien sekaan. Nyt tänä kesänä sinä kaikki sait omin silmin nähdä. Mutta jo pienenä poikana tämän kaiken tunsit. — Tunsin tavallaan. Tuota riimukiveä ja sen tarinoita pelkäsin tänne Suomeen asti, kun siitä kerroit. Mutta nyt kun sen näin, loppui se pelko peräti, jos sitä enää olikaan. Kaikki olin kuvitel lut toisin, mamma, kuin mitä se todellisuudessa oli. Kun nuo kaukaisesta lapsuudesta tutut, muttakuitenkin oudot maat ja mannut nyt näin silmästä silmään, niin minä pienenin ja ne kas voivat. Minä vain upposin niihin tunnelmiin. Ja sen riimukiven edessä nöyränä paljastin pääni ja sen turvekattoisen tuvan seinään leik kasin omatekoisen runon veitselläni. Minut val tasi sielullinen hurmaus ja aina ... aina ajattelin silloin sinua mamma, että kun sinäkin olisit mu kana ... Mamma etsii nenäliinansa ja se kulkee kuin itsestään silmien eteen. — Ja kuitenkin kaikki tuo vanha rakas moni satavuotinen kalleus vieraan käsissä, joka sen kon kurssihuutokaupasta osti. Silloin juuri minä pyy sin pappaa muuttamaan Ruotsiin ja ostamaan Trotorpin, kun se huutokauppaan joutui. Hän olisi