1910 13O Qlzisivz MMm 8 M Alakerrassa, kolmas ovi Kristiinankadun tulmaSta lähtien Läntisellä Rantakadulla. KuheNmet: Ilmoitus- ja Tilauskoattori (S aH.—>7 i.p.) .... Toimisto (10—12 a.P. ja S—7 i.P.) 1441 KaSsakonttori. .... « 7 4S Kirjapaino ja faktori ... 23 Toinujohtaja...... S SI HLlaushmnat: Turussa PoStik. Loko wuod. . . . 3:— 4: — Puoli , ... 1:60 2: — Nelj —.90 1:20 Zrtonaisnumerot s p. HlmoitUKten hinnat: Tekstin edellä 9 p. millimetri. ^tekstin jäleStä 7 p. » Vähiä ilmoitushinta 60 p. NaStankjeSta: 20 p. Paitsi ilmoitushintaa Harras ilmaiseksi kuukausitta!» ^ S«smi kuvalehti kansalle. Hurnn Hshtt tkneSthy kolmesti MiikoSsa, «imit. M» tiistaisin, torstaisin jo lau« «»taisi» aamulla. Lehti kannetaan TuruSsa maksutta kunkin tilaajan kotiin. Ote almanakasta. Tiistai, marrask. S p.: AatoS. Keskiviikko, marraSk S p.: Teodor. Sää-olot Turussa. Wtime la«a«tai»a: Lämpömäärä: korkein -s- 1, ali» — 4. Ilman suhteellinen koSteuS: 77 "/»» Tuulen smmta: Koillinen. Lumen paljous klo 7 aamulla: k ew> Aurinko o» paistanut: — t. — m. Toispäiväua sunnuntaina: NmpSmäärä: lvrket» — S, alin --- ^ Almaa suhteellinen koSteuS: 72 V«» ZLuulen jullnta: Koillinen. Aurinko o» paistanut: — t. — m. Lumea paljiuis I lo 7 aamulla: 10 cm. Eilen maanantaina: Lämpömäärä: kortein -s- 2. ali» — 15. Ilman suhteellinen kosteus LI Tuulen suunta: Itäinen. Aurin! o» paistanut: 4 t. b m. Lurun Ledli tää tänään m. m. seuraavat kirjoi tukset: F?Sa merkitys. Johtama kirjoitu» Kieltolaki. Raittiuden ystävät Luhistaneet anomvtsen. Maasan syttemisjulun mainin git. Waasan v. t. pouiMeskari ero tettu Virasta. AetsariltoKtans. Silä pidetään tauyauenteenä. Suomi N»nsS«n sauomakehdis- Ussi. Suouien asiat al5a->.»et herättää huomiota Ran6ka?iaki5. Au» »eisari MMekn ytt; mur- hattaman. Hnneton SM. SurmnNut lsps-nf, ja pyytänyt tulla lvcmgilllk!'. Aissamiikot Kiri. Zo f finwe li. Meininkejä ?. ri. Zu'?a. Fiedemies. Ke?t?Au« wiiwan a!!» Airje Kirj. An, »o ne. Aumia Keis«nri?.i«» — Vugusl Rsdin. — Snt. »im<ten Fra«cs. AmoapatsaS sekin. A ? «. 1910 k^:o 120 curun Levli Hänttsen Kanta- ja Kristiinan- katujen kulmassa Hastaxäätä säästöpankkia S«t. ministeri Kranco. Olemme ennen kertoneet, että Por tugalin entineu diktaattori (ylinkäskyn- hallia) Franco oli «vangittu, mutta pian sen'älkeen laskettu taasen vapaalle jalalle 1 milj. markan taknuta vastaan. Uutisessa, jossa kerrottiin hänen va paaksi laskemisestaan — se oli lehtem- me Viime torstaisessa numerossa — kerrottiin myös, että vangitsemisen syy nä oli ollut se, että Franco diktatuu rinsa aikana oli käyttänyt maltaansa väärin. Nyttemmin kumminkin ulko maan lehdissä kerrotaan, miten asia oi keastaan oli ollut. Portugalia tasaval talainen hallitus oli saanut käsiinsä Francoa eräälle Englannissa olemalle ystävälle lähettämän kirjeen, ennenkuin se oli perille tullut» jossa kirjeessä Fran co makuutti ystävälleen, että kuningas- Malta saadaan Portugaliin takaisin muutaman viikon kuluttua, sillä kunsa Maltakunnan eteläosassa on kuningas mielistä ja oli Piaa nousema kapinaan tasamaltaista hallitusta vastaan. Tä män johdosta vangittiin Franco, koska hän oli knningasmallan puoltajien joh- tomiehii ja vaarallinen tasavaltaiselle hallitukselle. Mutta miksi laskettiin hän pin taaS vapaaksi? Se tapahtui Eng lannin vaatimuksesta. Englannin halli tuksen edustaja huomautti siitä häpeälli sestä teosta, johon Portugalin hallitus oli tehnyt itsensä syypääksi, kun se oli rikkonut kirjesalaisuutta vastaan. Aksi hyvä Francon kirjeen jontumi- sesta Portugalia hallituksen käsiin kui tenkin oli, se nimittäin, että hallitus sai tietää maan eteläoiaSsa wallit>eivaS- ta »kuningasmielisyydestä" ja voi ajois saan ryhtyä tehokkaisiin toimiin siiälli sen sodan syttymisen estämiseksi. Fran- con vangitsemisen jälkeen ovat sama» kohtaloa alaifilsi joutuneet kuningzz Mannelin vnmeiaen miniSleripreildentti Texeira de Souza ja entiset stsa- ja oi keusministerit. Heitä syytetään valtio» rahastoa »arojen lvittomaSta käyttämr seSta. Heidän moimaan saattamansa ra- yaiverot on väliaikainen hallitus ku monnnt. Wa «gi 'semisia pannaan toimeen myöskin entisten edustajain keskuude» sa. Portugalilaisessa rajakaupungissa Adahos,a oa vangittu Mer Santo», joka oli saapunut kiihottamaan paikal lista sotaväkeä kapinaan. >- i i > ! Suomi Ranskan saiiomaiehdiZsä. Snomen astat alkamat herättää huomiota Ranskassakin .Le TempS." Ranskan puoli virallinen lehn, julkaijee jeu aaioau sille Hetsi. gsta lähetetyn kirjatukien: Wultw on rakennutlouut juuren sairaalan Tampereelle, Saomen suu ruudeltaan kolmanteen kaupunkiin ja huomaUawaanteoUtsuus^sk-.-iekn. Sai raala on ollut wa'.miinc> jo 10 luit- kantta sille >a läSrintk5h<zl!t?AS ou ano- nut Mäar-irahaa zatraalsu jlsusiaim^ta Varten, muna Ben-iznn hellttus o!e myöntänyt msroza tarko!nkj''en. Wat t^on »verot, jotka joll?ivat senss;to?:en. ?akscrn^örlk^ ja p,t!;c<-nantl?s:w palt. koM Ujavkiecn, eilvät r?«ä u:n me-ac-l yleviä sairaala» ivartea ja Tsinvereca zvmu- wat e'y?a »nsjifaus'-? ?de'.tcmaan sai- ?sal.:N ars^auiLSta. kansoLt^nm seo vv asc-massa. puat!??sso s>-. ci moioa sisuSta.i svai hi«:sr,aZi'«t ja etnoF7a^.ftskt ko!s- s>z:??!e!yr laui^oihu- t'!ä Mi.'ö »o:ds kuN-taä opetmseeA j« tiNct »anrvss» jsu:ua hä-vliin seitit. loisessa paikassa lehtrömme krrrotakn, että keisarit Wilhelm ja Nikolai ovat olleet yhdessä metsästämässä. TS- Män johdosta otamme tähän erään Salsan keisarin metsästystä koskevan kuvan, joka esittää kohtausta, jolloin keisarinnan ja hänen tyttärensä läsnäollessa yksi hovinaisista jakelee metsästäjille oksia, joilla heidän tulee merkitä keisaria nähtämäksi ajetun eläimen, esim. hirven, kulkua metsässä. Kieltolaki. AaMiude» ystävät uudistaneet anomuksensa. Raittiuden AStätvät omat, liittäen «ukaau Korpilahden, Ahlaisten, Wii- tasaaren» Juuan, Kokemäen, Riutajär- weu, Karttulan, Mouhijärven, Multi an, Limingm ja Pornaisten kuntain kuntakokousten tai kuvnau valtuustojen lausuuuot ja anomukset osittain alko- holijuomain lähetyksen kieltämisestä yksityisille ostajille Maltionrautateitse, osittaiu juowntusjuomakieltoasiau rat kaisun kiirehtimisestä, uudistaueet enuen tekemäusä auomukseu, että hallitus jou duttaisi eduskuuuau 15 pnä marras kuuta 1909 hymäksymäu uudeu kielto- lakiehdotuksen käsittelyä sekä samalla »valmistaakseen yleisen kieltolain toi- meevpauoa käytännössä ryhtyisi kaik kiin uiihiu toimenpiteisiiu, joilla juo- tvutuSjuomaliikkeeu tuottamia haittoja nykyisissä oloissa voitaisiin mahdolli snndeu mukaau ehkäistä. AZaasan sylkemisjutun mainingit. Maasa» w. t. poltisimestark ero tettu wira»taa«. Perjantaina oli Maasan w. t. Poli fimeStoti, luntnantti F. H. Mick- strand kutsuttu läänin kuivernöörin luo, joka ilmotti hänelle tällöin, että hänet kenraalikuivernöörin käskystä oli eritettä w. t. pollisimestariu toimeSta. Erottamisen syyk^ mainitaan paStori PunshllNia jutt^. Massan w. t. poliisimestariksi on toiS^ tatjekst määrätty etsimän ososron komi sario I Raitanen. Luntnantti W ckstrand Py YY edelleenkin poliisilasta rin sthieerintoimessaan Ku.en ennen o» kerrottu, on luut nautti Alb. Malmgren nimitetty Äaajan potiisimestarikjl KeisarikohtauS on nyt jo ollnt ja mennyt. Potsdamista sähkötettiin sun nuntaina: Keisari Nikolai lähti eilen k:lo ^12 i.p. Potsdamista WolwSgar- teniin Hessenissä. Suurvaltain suuret valtiolliset leh det lausuvat julki mietteitään keisari- kohtauksen johdosta. Kaikki tervehtivät sitä huomattavana ranhanenteenä. XeÄrikMzuz. Keikari Nikolai saapui Po ^zzm i-i jo Perjantaina — ei Iau»n aina, niin kuin viime numerossa oiaknttuin ta pahtuvan — k:lo 10 c- p. Asemalla oli häntä vaStaanottaa-aösa ^ciari L^il> helm perheineen, zonka Kitken keii.ru ajoivat avonaisissa vannm.-sa ke>''!>rit - Useen palatsiin. ^'.-«.«tL-znono oli 'h- dämellinen Asemalla Vcn'i> kani^Hishymni^ K:lo 1 päiir-ullä tar:>.!,ui.i kclsariUi- jessa palatsissa per''? k:lo 8 illalla oli ,vh:asäin?z'.li->t. Pa'.i?cuisti>, otii osaa Lauantaina pui ?^Nan valtakunnan kansleri L?!r.mc>?i Hoiw'g Venäjän ulke- (.fimnVim^ter-ile Sasono,ville päi^all»» set. — Samoia päil?»nä s:lo S a. mulla lähtivät keilan ZZii^im ja ke s.ri N-- k?Iai Zeurueinccn Oranitkib^rgua mtt« ''ä?täm>i5il !»i>:vii. Paitkukaaniin w.ieF:ö te^vedti tzallitsiiyita darraa-huudoin. Pc-ttdamiSta sähkö:-ttti« t. k. S p:nä ila»»Ltaiaa^ ie.!»?? o» ios- «iZter-n Gasf.novis. -Zx xa^elu 'es:. «tnuulNa. — He:: zvstta.'a»«an- kanslerin väivällistxn zeitkeen länaäu «iko? S«s»»SV Reetoriin. August Vodi». Maailman tätä nykyä suurin kovaa veistäjä, ranskalainen AuguSt Ro- din, täytti t. k. 4 p:nä 70 vuotta. Eräs Ranskan taidem alari oli täksi merkkipZiväksi maalannut suuren taide- niekan muotokuvan ja piirtänyt sen alle: „Angn»t Rodin, Jumalan oppi t a S". Kun keisari BZilkelm pitl murh.tttaman. Määrällinen anarkisti. Brysselistä sähkötetään, että sitten pä leijan Wilyelnun vierailu Belgian pääktiupungiija on onnelliiesti ollut ja mennyi, ilmenee etta keisari Milhelmin henki sina torstaina, jolloin hän oles keli Brii ietis ä, o!i ollut juuressa wa«' ra» ia. Mainitun päivän aamuna saapui iiäct kunlnkaatU'een linnaan Brusielis- sa hi<de» lvoarolliiemmista anarllötei-?!<t ailkkirzoilt-ZAa kirje, josja .Imzileillili, eua ^k»s!a ei kellään tä- qän a?rl ole o^ul rohkeutta po staa Z>c!k>an keiiaria e^äDitlen joukosta"', atk»! sirn-en..it;e heittää 7 >7 m m i n ?7>>--ria :oa§ician. ??m>'>n jo^d???a ryqdyttli-? tarmok- ?ai >ek-?'>. c.1?» !'.'?r?va>'."u?:o,minpittisiin. Ky- o!ew^a ei kcisarilvtt- sik«."a »s'?atlu! Vru?>eliS!ä, st,.' kmttn vii han siellä Asiaa johdosta tarkemmin kuulustel taessa selitti BläS olevansa kotoisin Turusta, syntynyt 1833 ja muuttanut Tampereella viime keväänä, palvellen viimeksi toht. Freistadiuksella. Wiime huhtik. 4 pnä synnytti hän tytöu, jonka antoi johonkin perheeseen Nokiaan hoi dettavaksi. Toissailtana oli hän mat kustanut Nokiaan, miStä lapsi mukana palasi takaisin kaupunkiin klo 3 aikaan yöllä. Palveluspaikassaan surmasi hän sitten lapsensa kietomalla seu liinaan ja tukehuttamalla sen rintaansa vastaan puristaen. Sanoi tehneensä tekonsa rak kaudesta lapseen, jonka hän luuli, joS elämää» jäisi, saavaa paljoa kärsiä. Onneton äiti, joka parsillaan oa uudel leen raskaana, selvitti vielä, että hä nen mieltään erittäinkin oli katkeroitta nut lapsen isän tyly kohtelu, tämä kun oli kiroten ajanut hänet pois luotaan. Bläs pidätettiin ja passitettiin kaupun gin vankilaan, kunnes asia tulee raas tuvanoikeuden käsitettäväksi. Z 4 t^ s.« j- äiti. 5^'!>nsis j« t:!Z5 L-iunl>cii!»!lza aamulla Ns 6 sikaan iaupu- tin-vsn oius/oo» pat-- iveu.^toc O l g » Alina Bit» ja etta iiiis vn svimani.ut >u»je/.sa pl-y.i. -us y.inet sen ioyd-.s:« h-:i ^<!».>»a katt! h«>» Loon 7 luvlau?'!^ vanhan i.":i?!ap'en runmi-«, joka ou suuren liinaci» kit- kirjallisuutta. Kustannusosakeyhtiö Otavaa kustan nuksella Helsingissä ovat ilmestyneet seuraavat uudet kirjat: «Lyhyt kypsyitarjahoidon oppi kirja, kirjoittaneet Hannes Ny lander ja E. Cajander. Kuvi tettu 170 fiv. Hinta sidott. 2: 40. Tömä lypsykarjanhoidon oppikirja oa lyhennetty laitos samojen tekijäin at taisemmia julkaisemasta ^Lypsykarjan hoito".nimisestä teoklesta, joka on saa- murtanut suurta suosiota ja ammatti lehdissä tunnustett» urannurtamakfi merktiieoksekfi alallaan. Kirja oa toimi tettu karjanhoidon alkeisopetuksen tar mettä war»ea, yksivuotisten korjanhoi- tajakoulujen, isästä- emäntäkoulujen, kansanopistojen, maanviljekysosastojen sekä mc-amie-k^ulujen oppikirjaksi. Se on myöskin omansa käsikirjaksi niille käytännöllisille karjanhoitajille, joilta ei liikene varoja samojen tekijäin laajem maa lypjylarjanhoito-kirjan hankkimi seen. Elämäkerrallista tumia nuori solle, kirjoittanut Helmi Setälä, 179 siv. Kuvitettu. Hinta L mk. Kirjassa oa 10 elämäkerrallista ku vausta, nim Albert Edelfeltin, Iida Aalbergio, Jenny Lindin, B-rtel Thor- maldienin, Mmna Canthin, Fredrika Bremerin, Leo Toistoin, Guiseppe Ga nbu.din. Carl von Lin sa ja Th. Al va Edisonin elämäkerrat. Auringon mailta, kirjoittanut Ar vid Lyvecken SeiklaUuja ja sa tuja lapsille ja nuorelle väelle. Kuvi tettu runia-tti ja sisältää 148 siv. Hin ta 1: 75. Ar ^-ld Lydecken oa tunnettu sadun kirioittaja, jota varsinkin »Pääskysen" innokk ona toimittajana on pciassyt nuo ren väen monoon. Hänen saduistaan kertomuksistaan ci voikaan muuia 'u.n bonn--! :anoa. Ne ovat !'.>on«on» ccikkc.i:a. hiipecin hsus??;a. suju-vagti ^errctiii-a ja runi.-l.''>c-: kauniita. kirsnittamtt H an- n ee n a » n n a s. s?^'i!ja 74 jekä «h- "rjS, kirjvlttanui Annikki v s- : e » layti, sn»»ja 14S. Hinta 1: 7a. A »maikin kiri ä. na-.4te» kir.vitta»!- n«. ter kc> ^.i^on murj^m sta ivmi- s rakkcittd^a te-lla, jo'o taival la tai toisena jvuinn/ar lydamenöidän "..s-.: islLiKia »Ärm-.ou oma!»-. Aumapatsas sekin. Mnukit eivät ole keksineet ainoas taan täällä Suomessakin hyvin tun nettua munkki-likööriä — »re septiä" siiheu keksi eräs munkki v. 1510 — vaan „hengellisen miehen" keksintöä se on, se ma? ilmaa kuuluisin viini ».Samppanjakin." Samppanjan valmis tamisen keksi eräs munkki nimeltä Do m Perigaon Epernayssä Champagnen maakunnassa Ranskassa, josta maakua- naSta juoma ou saanut uimeasä. Dom Perigaon eli 1638—17lö. Näinä päi vinä oa tämän merkillisen munkin muis toa kunnioitettu suuremmoisella tavalla: hänen kuvapatsaansa, jonka kuvan tässä julkaisemme, oa pystytetty Epernoyhia, sille paikkakunnoille, jossa hän eli ja keksintönsä teki ja joSta suurin osa siitä maailmaukunlnSta, kalliista iloliemestä lähetetään ympäri maailmaa. — Samp panjaa juodaan, kuten tunnettu, paljon Suomessakin. Metsäkanppojen kultaisina aikoina, noia 30 tai 40 vaotta taka perin, Keski-Suomen talonisännät met- säkaupat tehtyään joivat .samppanjaa kuin kaljaa I" Tietosanakirja. Wihot 41—46 ja 11:s nide. Tietosauakirjdn toisen osan viimeistä edelliueu nide ja sitä vaSlaavat vihot 41—44 ovat ilmestyneet, joten kohdak koin koko toinen osa on tilaajien kä sissä. Pisimmistä kirjoituksista herät tävät huomiota kirjoitus Jaakko ForSmauiSta (Allan Serlachius), ForSsa (K. Soitteli), Fotogeeni- set eliöt (I. I. Liro), Fourier ^J. Forsman), Fraakkilaiset (G. Rein), Franklin (K. Blomstedt), Fredrik uimiset hallitsijat (A VZilsk- man), Fryxell (E. G. Palmen), Funktsioni, Funktsioniteo- ria (I. Lindeberg), Fysiikka (H. Koskinen), Gadolin-suku (ll. Soxäa, Edvard Hjelt), Galilei (U. ^uxei), Gallia-Kallela (F L. Lindström). Galvanismi (U. Suxen), G e »i er ^Th. Rein), Geologia ia Geologiset muodostumat (P. Eskola). Henry George (I. Fors man), Germaanit (K Grotenfelt). Paitsi lukutsia tekstikuvia jeuraa liit teinä kaksisivuinen Fär- s a aret ja Islanti, Hampuri (2 sinua) ielä Ecelä-Asrikan luonnonopillinen kartta. W:hot 45—46, jotka edustavat toi sen vjan vilmenen niteen ensi puo is- koa, sis.iltäioär piiimsina lirjolrukimaan: Gezeliusten elämäkerrat (Jaakko Äuinmcrus), Gilgames eepos (K. Tauqvisl), Gl.dstone (I. Fors man) Gluck Krohn), Goethe (K. S. Laurila), Gogol (I, A Mlk- kLla), Goottilainen tyyli (Usko Nyström). Llitetulvina seuraavat Euroopan luoanonopMneu kar<ta ja kaksisivuinen G stllen-Kallela n taldetta ejlttciva kuvasarja. Mieleen pantalvaa. — Manöa, kuima znusto saa tucreen ja miellyttämän maun, ntä Uotetaan hetken aikaa :norc??!a p liinasj ä. M.