% Nro 40 - 1910 KHSfCI-SUOMI Perjantaina helmflnron 18 paii lc%tvuta pahaZsi ja. mutta tvaZ- j sellä wahwisti Turun howto:keus Tu- taajaa kchuen WoAsi. Palkkaa oli J:llä run raastuwätwikeuden syysk. 17 pnä 75 vtL luussa, jcfti maksetaan aina Suv- ^ 1907 antaman päätöksen, jolla „Abo mit rahassa, muitta näli todistaja , Underrättelserien" MistaMa julkaisija RuotsiM» rahaa esim. 20 krmmuaku, M. V. Wondt M:n 27 luw. 2 §:n 2 j. n. e. ... I nojalla tuomittiinherjauksesta Haudan?. I Pietilä Zerioi Johan»- 400 mkn sakkoon ja maksamaan kanta- Jonm larran hautaa kaiivacSso sanoneen. jolle ent. senaattorille Hj. Langinkos- kelle mkeuskuluja 400 mk. Ä. U:Ksä oli maalisk. 10 pnä 1907 otsakkeella "En uppskjuten medborger- >lig hyllning" (Lykätty kunniatettveh- dys) tvarustettu kirjoitus, j.ossa sanot- tiin syynä siihen, ettei Turun hotvioi- keuden laittomasti erotetuille jäsenille jätetty ajatelma kanlsall sadressia, olleen sen, »eitä senaattori Langinkoski. joka silloin oli Turun ja Porin läänin kutveriuiörinä, oli uhannut laittomilla toimenpiteillä estää adressin mvhdol- lifen jättämisen mainituille henkilöil le. että «outoa muuttaa Helsinkiin ja ihan Luulajaan fclä että ka:kk'. palwe!ijat lähtcivät talosta. W^ä oli I. sanonut, kim oli puhe kirSkoherraSra. Mä ei se ole Kirkkoherra «itä pappi, wa<m p—tel Ewa Pietilä, edellisen ivainrz ker- toi samaa Huin imiehcnsäkin. *2cn lisäksi fertoi -todistaja, että kun Johansson ker ran oli ollut routvan teniin ajr.'cma?''a ja hänen piti lahteä fontajaa kyytiin sa noi hän. että kun hän saa sen riLoihin. nbin hän ajaa kumvon. niin eitä kuolee. Anna H a l i otv a a r a, tullut marras- kuun 7 p:vä pappilan ptlmciuffcen. Kertoi samoin luin muutSn murhayri tyksestä. Todistaja Beitwi samoin f utu Sosia Länttäkin siiitv tilaisuudelta, jolloin 3- uhkasi lyödä «kirkkoherra l!; hanipaat si- sään. Helsingin matkalle lähdön edellisenä il» tana nÄi ltodista^a waZt. ukcmän Iimxlt hänen walöttaN>.in onnetonta ?oh- taloaan. L<chtiessä kirkkoherra saatte'! hänet SyöQiin. jossa hän lähtiessään lii- deS^i pitäm hyrvästeN paltoelijat ja suu- teli Verran kantajaa. Kun I. jo Kari- haarassa ollessaan kerran eräänä sun- nuntavna oleskeli paljon pavpUan työ- kiSsä. lutsui tvastaaja hänet useat kerrat sinä päitvänä pimeään sertvocraushuo- neesevn, jossa »lavat aina jonkun pie» nemmän ajan. RiiMa Wasserman on heinäkuun alusta palwellut pappilassa. Johansson oli kantajalle totoin wihanen ja uhkaa» wa. Kun lantqja nuhteli häntä zuupot- telusta ja uhkasi panna vois. niin routvo tahtoi hänen jäämään taloon ja piti. että tuo fuopott«la «s haittaa. Z. oli huon» mies, juovusi ja kanteli piennnmiStäkin asioista roMvalle. Muita kohtaan hän — Kieltolain kynnyksellä. Viinateh- basosakeyhtiö hälvitetty Ristiinassa seen Zvhdosta me .yleiAvenäläisen?an- sanliiton Menet jkmoitcmrme olttvam» me tvaVmiit puolustamaan We-näjän keisarin ja Menäjän keisarikunnan »valtaoikeuLsia ja arivoa tapahtukoon- pa hyökkÄ>s miltä taholta hytväniä ja avaatikoonlpa se minkälaisia uhrauksia tahansa. ^ ^ . kikku-llutisia. Ulioppilastilastoa. Tämän lvuodcn ketvAlukukaiitden yli- oppi>lasln«tte>lo »limeStyi tviime liiittan- taina. Luettelon mu?aan oli heTmik. 6 pnä Yliopistossa opis!elvwia ylioppilaita 2,723. SBifcme wuanna oli 2,471. NiiStä Viime perjantaina klo 12 p:llä löO ®°? T T** wu»nna 440). Risliitian pitäjän nimismies J? nluP " on Broms pollistkonstaaipelinsa kera suu- 2o2 J* ^ta S4 na.Aa. ren, upean ja tädyessä käynnissä ole- Untaan kuuluu 394 toon wiinatehtaan Ristiina pitnifiitl®, f 38 ', 58 'imolan kylän .maalta, läheltä Män-!^'^'^' tyharjun pitäjän rajaa. Tchtaan ..toi- m ' 38 ^ ,n,jl ' UK ' cn meenpansma tirchtööri" — muuan mäkitupalainen Jeremia Kurlolnen — tamattttn Paikalla. Hän ei kuitenkaan ilmoittanut »osakeyhtiöön" kuulumien «henkilöiden nimiä, toaifTdfin samoin tehtaan niillä perusteilla toimineen. Luonnollisesti' tehdas huvitettiin pe- rustuksiaan myöten ja tuotteet: wal- mis ja puolitvalnvis Miina maahan kaaivettun. — SuurG. Suomalainen kansantieteel- llnen retkikunta Papuain maahan. Englantilainen aikakauskirja .,??a- ture" ilmoittaa: Helmik. puoliivälisiä käyttäytyi huonosti, mutta romvan kans- \ ■, , ■ m * 0 \ j. , t,n,}.» <"koo tri Gunnar Landtm a n, o- \c baneUa ali rotvm hywu7 tpaltr. ^v^s- ~ k L Li. n!.n Mrti »Äf , , . r ^ opistossa, lahtea lLont«>sta kamanlle- koko talosia, kaski rakastamaan ja !au» m • ' ^ teelliselle retkelle briltMst>en Papuain luo. W. 1904 tri L. kuunteli Prof. niisti ckatsomaan ja ^anoi itsekin niin tc 'ewänsä J:a lohtaan. Kummapa olisi, ellei taJa4t«rifi, Johan on hänelle aina niin lkohteiias. Rouwa piti joka päiirä pahaa «ilämää siitä, etteimc^^ muut ral- weli ^at muka kylliffi hy>vin passaa Jo- hania. tvaiSka hänelle k^erertUn olla ikyl- läkin kohteliaita^. Eräänä iltana klo 9, kun laiffi .muut asettu>wat llcwolle, meni waStaaja ulos kirlonmäell: J:>n kanssa etsimään koiraa, joZa cli kadonnut, ja wiipt>i siellä tumvkaude!i de»omatu- lrassa ali kantaja fatflen keSken J.n kanssa useita tunteja ja kun todis-taja käw! heitä katsomassa, iSi>u.i?at he rin- ncckkain hywin lähellä toisiaan. Een illan metakasi" jolloin Mi.na Takanen tapasi loasta.'la>t ja wäii- käytatväSsä »nokitustin", kerrat todistaja samalla taivalla <kum Aliinakin. S»tä ennen oli todis^ja heidät myös pimeässä n?ieraz',uon'.'?sak:n kahden kc-- tn.. Pois aj:'taeifn nakt todisiaja tyvkkiniän ja potkivan Z>^'.»nc>a >e.'ä lyö- »rän nyrkillään hartioihin, waikka Ä^iina ei sitä ivje hno.ncnnut. kun 'iV.fat:i n..n i< jiitaanvkii Tatvalli>s«sti asiinU» tvaStaaja arkana ja pelkäätvänä. Mutta kerran, kun kirk- kcherra oli Kemissä, eyoo-.ti Miina, että todistaja menisi nupuinaan sisälle, cttci iiunxm taUDrjsisi niin pcläi.i, niin hv- päbl-i routva iloiset! sisäll.' lyö.'i»ti ja s--noi. lkhllä hän nilte toimeen yksinkin eikä tanvitise ketää.» smne c: hän leikai Mvehcstaän puhui nxiStaaja p!lk?amie- ,'sesti ja haLweksi?n. mutta kantaja keh- teli hizsvin wastaaja-» joka taas bärnäji kantaijaa päiioäkaudc'. Aastaaja kchiii I:a q'iisti.k>si ja hy'.?'.n»äkö'.sck>i ja si>i,.3. puolella käloiaväi loii - : lukiäkln i'ari:n- miiksi. Kulki ms.in aamusilla siaknkama- r^ssa 6—8 tväliLä, luu ipnstaaja iricIä o'u »vuoteessa ja kaniaja jo tL?sc-?sa rn-- Zennuk!s«ssa olemassa 5anSlmhucrl«e-?sa. 3eCä »vastaaja että jZ. moi:'i>0!N kan:^- jaa hulluksi, huo.iol^i ja pahakii ycpik'. Kerran oluvat saunassakin <fi:hbcn Icäfen tunti kauna. jsllo!n Johanssonin piti lairclla siellä lylpylvesiä. Ainoastasn näm2 todistajat ennälct- t'il> jänä päimänä tuutus:cll<?. Mestermarckin luentoja sosialogiasta ja tri HaÄdonin luentoja kansantieteestä Lontoo» yliopistossa. W. 1905 hän julkaisi vohwriwältöMrjansa ..Pappiu 387. 76 naista; tultkulaiisie«n 18*, 40 nais- te; tvarsi nai s-is-uoma la rs« e n ISO. 28 naista; fataSuntökmifeen 142, 34 naista; avripurilaiis««n 213, 70 naista; etslä-poh- ialaiis«>en 142, 27 naista; tvaasataiscen 159, 20 naista; poihj.-pohjalaiseen 237, B7 naiSta. Rehtovm erityisen waÄvonnan alaisia on 2. Juma»l.-»opilli,s«en tiedekuntaan kuulun 113, nii-iStä Mi nainen; lainopilliseen S47, 69 naista; IMfeiicteeflifcen 211, 23 naista; filosoofiisen «tiedekunnan hi?to- riallisNolitvete«lliiseen osastoon 845, 308 ,naista; frloisoofiisen tiedekunnan fys.-inat. osastvan 626, 177 naista; filosoosisen tiedekunnan maainlwilj«^staloud?lliscen osastoon 222, 7 naista sekä tootmtsMu* '0petta>jakurSs>eille 32, 15 naista. ^kyisin on läsnä juimal.-opilliscssa >ti«dekunnassa 99, ilainopillisessa 51», lää- ketieteelli«s«ssä 205, filvs. ti«dek. hist.--kie- litietbell.is«ssä osastossa 707, syysls-ma- temaattisessa 575, maanSvilj.-ialloudelli- s«ssa 190 sskä tooimii s<te lukur? s e: ll a 32. Teknillisen korkeakoulun »virallista den alkeista" ja w. 1909 tulkunuksen suomenkieltä. KorZealoulun ttmvUus- ..Tosialisen epätasa-armoisuuden alku- kululla on paraikaa seuraatva tiedon- syistä". Tri Laniitman aikoo pääkort. teerikseen »valita Bavun saaren, joka ^ .^M^kun useat yliM-ilaat Lp-ttaia- on Törrösin salmessa. Sieltä hän ai- 'luona -avat pyytäneet .vaM.- koo edelleen kulkea Saibain saarelle, tusta tämän luiskauden lu-kukausimalsun joka on lchellä Uutta Guineaa, ja suorittamisesta, on Opettajakollcgi hy- myöhemmin Uuden Guinean maalle ^vä?sy"yt mainit>tua ta r k,: itu s- Taudain aleueseen, joka kuuluu liritti- ta tekemät anomukset: (mak- läiseen waikutuspiiriin. Retkeillen sit- '»ista wap<mitett.rjen ylÄ>ppila.den ni- ten tverkallem itää kohti hän aikoo tut- 2Jiui,t anomukset owa: hyl kiä alkuasukkaita Marsinkin suuren lätty; ja tulee niitten ■ - Pavmassa, Bolognassa, Pisassa ja Fi- renzeSsä. MarnitsemiAa ansaitssee myös» Iin. että hra v. Z. S p. huhtik. tulee esiin» chnlään Mstina suuressa sinfoniakon- sovtiDsa Parisissa, johon tilaisuuteen hä- n«t on «tilannut kapellimestari Sechiari. Italialaisten lehtien arwostelui?ta päättäon, zvtka ia Aki otvat harvinaisen suosiollisia, nAiyy sellonsoittajamme siellä heräittän«n lmel^oista huomiota. Niin» Pä Virjoittawa>b5 ..Gazetta di Ven«z!a" (15 t — 1910): Molemmat taiteilijat saiwat osakseen suunnatonta suosiota Vcahinsin sonaatin sellolle ja pianolle, cp. 38, ja Be-nedetto Marcellon soolo-sellolle sÄvbl- letyn sonaatin suo>rMamis«ssa. Wiim>:» mainitussa sonaatissa oli L. v. Ziveyg- bergillä, Ma soittaa erinmnaista Stra- diwiarus-«selloa. jossa on harwinais:n tvaltalva ääni, tillaisums näyttää koko tarturiuiutettsa, tähdellisen tekniikkansa, letvcän ja wannan jousleMiyMönsä. „Corri«re della Sera" (17 — 1 — 1910): Herra v. Aveygbergillä, suomalaisella taiteilijalla, jolla Pohjois- Europassa on kaunis maine scllotaUu- rina, oli täälläikin huv-muttaiva mencö- tys. Hän soitti ellen erään Jacobin ja kahsi Avenskhn Sappaletta, joista toiimei-- nen, .Humoreski", saatvutti erityistä suo-- siota. Uhdessä rwa Carr«rasin kanssa soitti hän >erään Brahmisin ja erään Marcellion sonaatin, jotika saavat osak- seen ylhtäpalgon suosiota. Hämn »elsonia on puna lakkain en St-raditvarius, jonr- moisia ihylvin säilyneitä löytyy enää »vain ftdlme kappaletta. Kuulijat saitvat ihailla äänen i!hmetol>täwää puhtautta ja kaiun iharkvi»«lisia ominaislUuLsia, joilla taiteitaan onnistui llo-ihtia esiin miltci uskomattomia pianissimoess«ikt«jä. ..Unione' (17 — 1 — 1910): K,'n- sertvatoarion pieneen saliin oli kokoontn- nut TaimarÄnusiikin lämpimät ihailijat, jot>ta hytvin runffaaSti osoittiwat suosio- taan sellotaiteilija L. von Zweygbergille Brahmsin sonaatin op. 38 ja tvielä encur- män Marcellon sonaatin esittämisestä, jonka tviimemainitun sonaatin molem- mat inrelo dia diskaat largo-osat mainion Straditoiavus-sellon hurmaawassa ää- nessä ja taiteilijan loiStailoassa soi-toSsa ilmaisistvat ?auniit, synikät ja liiikuttatvat ääriwiiwanisa, joille »vastakohtana oK allegro- ja presto-qsien Hetterä wvllkaus ja wiilpitön tuoreus. ^Gazette del Popolo" (13 — 1 — 1910): Molemmat äavteilijat owat todellakin nrestareita soittokopeillaan. Vaihteleva varasto Miesten poka- ja palttookankaita, englantilaisia ja kotimaisia Kaulaliinoja, Rokkasia Sarkoja, Doffelia ja Tuorisatenkeja myydään alennetuilla hinnoilla. Wilh. Höglundin Kangaskaupassa Polyoismaiden Pankin talo. Puhelin 65. Venäjältä. — 90,000 saapasparia. Tiittanen sotilaskontitea on tarkastanut Kije- wissä 90,000 intendenttien hankkimaa saapasparia ja hatvainnilt ne kelwotto. miksi. Kuwaawaa on, että saappaat o- liwat olleet tudkittalvina eri ivastaan, vttokomiteoissa. Kanne tulee nostet- tawaksi »vastaanottokomitean jäseniä »vastaan. — 40 henkllöä tvangittu. T. k: n 13 pnä »vangjttiiir Moskovassa 40 teknillisiä retkeilyjä toimeenpaneman W>istyffen jäsentä, epäiltynä kuulu- misesta sosialidemokraattiseen puoluee. seen. Eräs yhdistyksen jäsenistä, kre:- witär Bobrinski pelastui. Muutamia wa>rgituista päästettiin samana pai- wänä mapaaksi. Kanne tulee nostetta- waksi tvangittuja ivastaan »nainitusta »rikoksesta". Liemenksurojs RUKIITA tiedustelkaa 296 Keskusliito Hankki alta Torko. 4-0 Fly-jioen (Äärpässoon) suistamosaa rilla. Näistä seuduista toistaiseksi lie- detään Hlzlwin wähän ja tär5.'ätä on. että ne tulevat tutkituiksi, ennenkuin alkuasukkaat ennältäwäl w!elä eneni!- män muuttua seurustelun kautta wal- koisien kanssa. — Wahwlstettu raastmvanoikeuden päätös. Eilen julistamallaan pciälök- Wielä ulkomaalaisten oppi- neitien lausunto. AleiÄvenaläisen kansallisliiton ivasta- lause. «Golos Prawdi" 'kertoo, eitä yleis- »venäläinen kansallisliitto on Jviime kokoutlscssaan hywäi!^>iyl s^uraalvan masialauseen satksalaisten Professorien lausuinoon Suomen puolesta: „Ryh>lmi!saks<Älaisia professoreja on suomalaisien agi:aailorien lvaikutuk- sesia laimin li>ölN)t kaikki kaniainuväii- sen soveliaisuuden ja hywän naapu» ruuden säännöt ja sotkeu>tumul Wcnä- jän sisäisiin Hoihin. Aie ?mme iätä jiekaaiuumista lue Saksan kansan em° mM sahalaisien iprofcsscricn syyksi, emmekä edes Tuomon kansan syyksi, tkokonaisuudcs^aan, Iwaan yksityisten henkilöiden syylsi, jMa cwat wiha>nie- lisiä Menäjää kohtaan ja oivat Suo- m en Patiana henkenä sekä johtatvat sen liellr, .sola saat:aa wiedä onnettomuu- icen täm-än maakunnan, joka tähän saakka on saanut fchiifää henkista ja aineellista htDiMointiaan VenÄjän keisarikunnan suojaAsa ja sivulla. Lau- suen mielipahamime tämän ivastalau- Hän huiski 10,000 markalla hallinto- aikeud:n erääseen walti >in maalla olc- «vaan uudistaloon. Karjasi ivähin tuen urdistalon rakennuksia ja wilje- lykitä ^uällisln Puolin — lila on muu ten huonoimpia wilje.'ys'iloia - kw luticc-.! ehkä noihin töihin kolmien tuhina markkaa. Ha?t:uansa tilan perinnöksi, mii hän lnetsäsiä ja- rcimpiä «ukkipuiia noin ^.000 runkoa! Vilielykset aijoman räCtör i iilal:e luowunaa palsialiloiksi. Owai jo sitä waricn eroiteiur. Mu^lomai yksiiyiset maanlviljelijät owcr wälislä hakeneet p^rintöliloiksi trelt>on mailla oleivia uudistalcja i'elsiueen. mmta hanvoi.r s.) liene heille onnistunut. Woi teitä yksin- kertaistti Cliekö tiedä. e:re: wal:'ion waro:lla lutica? ne >väwl't. ne ?väwyt en jano cnenipaä! Oikea liike nies e>. aikei- tania ree kaikille tunneiulsi. Toimittuaimne ajamme edellä esi- tettMM 1'uuntaan. saattaa kyllä lopulta käydä siten, eitä tuonne vowelle ilmes- \\f[) jotakin, joka niin ilkeesti kol-kuttaa. tekee lcwottomaksi. Silloin olemme chkä pakotetut lähettämä.i.i^muutamia nuorukaisia " Muistosanan ivoida kerään qtsuyisiä rikas-kansalaisen ja isämnaan ystä.van Teillähän Puut ua siuipaiisi haudalle!" ' '' > ' -?-> mikä m, onnistunut muille, ei Se mikä on onnistunut woi olla onnistumatta minulle! Elä- köön yhtiöitten ja liikemiesten wa- Paus! . ^ Tulotva milioonamiee. Todistaa: M. E. Laurila ipjft konstaap Pohjamnaa. .^Wiime yönä meille saapuneen säh- kösanoman mukaan on Y.si etewi:npiä liikemiehistämme »Suomen Metsäi>h- tiön" lperusiaja ja johtaja. Kauppa- neumos Petkutus HäMilemätön tvai-^ ^ punut kuolon uneen Italiassa R:n tonstaapeli. «kylpylaitoklsessa, jonne tvainasa oli Bobiamnaa. matkustanut heikontunutta tettveyt- tään hoitamaan. Mainajan harwinai- sen etewän^ liikeiveron annoksi on tun- nustettama. niilchyivin Suonien Mensälihtiön" vlKnassaolo, kuin nlyös- kin se loistaii>a taloudellinen as^na. jonka chliö saawntti hänen johtama- nansa. Viimeaikoina oli mainaja laa- jalti tunnettu kauas tÄhtäätvislä edis- w>spiiriNiNöisiään. ÄÄveät mullat kel- offirio: HanneS Snellman." — Kansallisteatterin johtaiakvsn»U>3, näyttää nyt, johtaja Adolf L:nds^>rs'in ilmoitcttua eroawansa sanotuZi-i toimoö- ta, M/>vän sangen P-olttawak>i. ..Helsin gin Sanomissa" Tivjaillija Eino Lcino esittää zohtqjoM tohtori Jalmari Hahl'ia, «Suomail. Kansasia" esittää kirjailija Jalmari Finne, cttä herra Lindfors olisi saatawa ipysym^Zu paikoit- laan ja eräs toitun kirjoittaja taas liv- jailija Eino Lcinoa. „U. Suomciiare^sn" ehdotetaan johtajak-si »vapaaherratar Ida Aalberg'ia. — Ruma juttu. Tammikuun i p:slä on Kauhaivan kunnallislaucalunnan esi- mvohcnä ollnt talvlkas M. W. Antila. Nykyiifcm hall-itllssliunnan ei suinkaan tartDttjie olla huolissaan siitä, eitä Kau- batvan?iinnallislaut>ak. esimies asettuisi laittomuusia wasO»stamaali. sillä hänen onm tulpauÄvorjansa warhaisemmilta ajoilta löytiyt) tvielä Maasan läänin lu- ltvernöörintviraAossa. Olemme saaneet siitä jäh'ennöiksen .ja kuuluu se sanaöta sanaan seuraatoasta: „Waasan Läänin Herra Kuwernöörill?. minlia lpid^tiään rikokielliscna ase- Iveltvollisnusasiassa. 1un:a?okvllkscn .'si- miichenä ja kunnan jäftne.ia, niin pyy- dän nöyrunmästi, «ttä Hcrr.r 5tuwer- nöör-i antaisi sen minulle anteeksi, kuin mlMkin luipaan, etten koskaan tule halii- tirksen tvimenlpiteitä missään suhteessa wastustaima<m. Kauha iva. joulukuun 2i ip:nä 1903, Kovkeunmalla «kunnioituksella M. W. Antila Kuntakokouksen esimi«s. lllkomailts. Kreikan sekasorto. 10,000 aliupseeria ja sotamiestä aitoo marssia Taioin linnaan. Kreikan santarmiupseerien ja dän kamennettamiensa sotainiesten wä- lillä on sattunut wakawia kohtauksia. SanlannMoon kuulutvat aliupsee- rii ja svtamichet oivat jo monta kuu- kauna sitten ^Perustaneet salaisen liiton taloudellisen alsemansa parantamiseksi. Liitto oli äskettäin saanut lvalmiitsi lakichdotuksen, joka oli jätettäivä halli- tukselle ja siltelnmin edustajakamaril- le. Kun santanniupseer^it sauvat tiedon tästä, tvaatitvar he liittoa tilille, jol- lointa sattui kihvaita kohtauksia. Liit- Lcnnavt v. Zwchgbergm. joka et ti<dä vljhiyi neutvotdelemaan kaikkien oli- mistään te?n>illi<sistä waikou>?sista, onnisi xrpjcerieu ja sotamiesten kanssa keko tui taiteensa jaloudella >ja wäWtä !Nt)t >del- lä, milkä -vunismssa määrin tl meni San- niissä isonaatisfa, sellaisessa kuin B. Aiarc-ellon. osttykseonsä painaa karncu- den lemna, jota täytyi ihailla. Ulcisö. osotettnaan runsaasti suosiotaan, wouti toistamiseen A-renjlkyn hmnorsskin.jvnka jälteen taiteilla tvielä soitti t?hdcn ly- hi>en kaipipaleen. MoMlle pantawa on tämän taiteilijan pianissi^no, jonka hän woi «saada osille EtradiwiariuZi:Siaan, joka ääneltään on wahwa<kaikuincn, inchc- wä ja komea. Mcilemstnat vunsasia suo- siota osaksoen >saanseit taiteilijat tulevat pian jälleen ja me toiltvomme, ot!ä silloin heille mi>eltymystään osoittaa ritnsac-lti- kuinen yleisö. Stampa" (18 1 1010"» maassa, ja Mt odotetaan, että he — s.o. noin 10,000 miestä — marssimat Tatöin linnaan, missä kuningas oles- kelee. Tyylymälröinär aikomat tvaluuitaa kuninikaa'lle uskolliisuutiaan ja asettua hänen käytettÄväkseen. Heiiiän suunnitelmansa on herätiä- nyt talvaionta hämmästystä. Ateenan lehdet julkaisemat sotilas- liigan kirjelmän upseereille. iossa nä.-- tä kchoiietaan täyil.iinä.i:? ivelw?Ili- juutensa ja otemoan sekaantumatta ak- «tinviseen p.uit'ik5aa.i. tetaan kumitkaan wahwistuS Lowthe- rin »vaaliin. Maltaistuinpuhetta ei lueta ennen t.?:n 21 p. Sisäasiain »valtiosihteeri Gladstone on saanut päärin arvon. — Myrkytys Tukholmassa. T u k- Holmasta, helmik. 16 pnä. Wal- takunnanmarsalkka Essen on jo useam- man ipäimän sairastanut lvarsatautia» jonka sedvästi on aiheuttanur ru^ka- myrkytys. 9!yt on tunnettua että myöskin isämä ja emämä, joiden luo- na päi!vällisellä myrkytetty ruoka tar- soitiin, entinen ylikäsktiichaltija ja rtva Tamm oivat tvaikeasli sairaslunect. Sairastuneilten wieraitten joukossa on myös leskiroutva Wallenberg, jonka li» la oii sangen artveluttaitva. — Löytynyt etelänaparetkikunta. Tri Charcot, joka katsi wuotta sitten läht-i «telänaparetkelleen, oii lähties- sään lausunut, että hän olisi awusius- retkikunnan tarpeessa, ellei hänellä nmaliskuuhun 1910 anennessä ollur saapunur mitään tietoja. Charcotin ystämät alkoiivat jo olla huolisjaan hänen kohtalostaaiu Mutia Pariisiin on nyt Buenos Airesista saapunut säh kösanoma, jossa ilmoitetaan että ar- geniinalainen höyr>>lai>va „Sud" on kohdannut Charcotin laiwan ..Pour- quoi-Pas'n" Magechaensin salmessa. ..Sud" oli antanut Charcolin relkikun- »alle uusia elintavpeita. Mutta lä- lKHiipiä lieiosa puuttuu, rerkikuiuania menesnLsesiä ei Charcot ole mitään ilmoittanut. — „General (5hanzyn" haaksirikko. Ciudade lasta tMajorca) helmik. I.i pnä. Ranskalaiset torpeedowen» heei owar nostaneet 40 ruumista u» poniioesla fjöi)T\)lahvc ..General Chan- zystä". Musta kasi. Kertomus Atittrikasla. (ÄUMNCNNOs). — ■* — Kapina kiinan sotaiväen leskuu- dessa. — Werisiä yhteentörmäyksiä. Tiunnustan. «ttä usein olen pulassa, kun ^ B e r l i ti i s t ä. !>elm'k. 1ö p:nä. minun on arwosteltawa taiteilijoita. \ ^antoitista sähkö^tiiin. että kapinalli- jer rtikif häivittäneel kasarmin ralen' E. K. Kowanen Pölisi ?onst." Lennart v. Zivel)gbergin puhteen se tui- tenjkaan ei ol>e »vaikeata. Hän osaa saada esiin pellostaan (punaisesta Sdradiiva- riivkseAa) syvällisiä »väritys-, iaitutuus- ja isnlouÄvaitutelinia, saatvuttaen erä:S> sä pia nissi mokoihdiö/sa sellaisen äänen- puhtauden, sellailsen lhoekullisuuden ja hienouden sä»v>c'lecn ssÄittälinisessä, joille sortekichdissa on »vastakohtana ihriutel- täwä woima. jouseiÄäyttämrisessä. Ansait- see »vielä mainiäa huomattaiva yleiviniS csittämistmdoSsa, rnilfä erittäinkin ilmc- ni Marcellon hienon hienossa soilaatiSsa. Hänelle «osoitettiin toÄaÄa suosiota. nusaiiveet ja tauixmivi Hirvosia sekä paenneet Masia tyfkitaisielni: jälkeen, jättäen jälkeensi' 300 kuollulta. Lontoosta, helinik. 1^ pnä. Zieuterin toimiston tietämän mukaan cn Äantonin warakun:nqas ilmoilla- nut ei woiwansl'. taata iilko-naalaisien turwallisuutia kapina-alueella. Lä- heti>ssaarilaajal ja Kanton'.»—Kaulu- nin radan palmeluskunia owai puen- neet. — Englannin parlamentti omattu. Lontoosta, helmik. 15 ptr.ii. Parlamentt on atvattu. Lotviher on ivatitm tMmielisesti puheenjohtajakii. Suuri osa »vrikosta kuluu edusmies'.en tvannottamiseen. Huomenna :lmoi — Sinun ei> olleiiikaan tarwi:se ol- la Pesoissasi, sanoi mieheni minulle. Jos jotain tapochiuisi niin oichan si- nulla puhelin käy:etläwänä. Tämä oli ensi kerran kun mieheni itfiti minut yksiffeni, muita hän nau-, roi hilpeästi rauhoillaaksoen uiinua. antoi minulle suudelmau ja h»ppasi sinen maunuihin, ; joifa odoiliivat. Menin tvierashuoneescen, suljin ik- kiinat kunmuudesia huolimatta, niut- la jätin aUYit Äuki kuullrffjciii jos pik kuinen rupeaisi huilunaan. Sitl«en ori,, iltalehden lukea>tseni kunneS sai- sin unia. >Eräs kirjoitus spiritismis- tä huivini minua, mutta ei iuinkaan tuMtur unia siiHiiiiti. Laskin lehden kädestäni ja 'nenin kirjahnllyn luo ollakseni sieltä kirjan. Päällinl.mäisenä kivjarimisiä o'.\ pieni ivihkoilcn «Pe^ler Tohlemihl". iutu jonka lakena vllcAsani olin iukenu:, ja jossa licrroiaan miehestä, joka myi haamunsa paholaiselle. Käännrllessä- Kirjallisuutta ja taidetta. — Suomen rannikon wartlo»mlsta on talwikuukau.si.na tiukennettu, kerto- opintomatkoille, mutta' mat wenäläiset lehdet. Pilkin ran- mitäpä siitä! WoimM?hcn uhrata ro-Unikkoa -lvartiordaan ankarasti, ettei a- posen miljoonistamme sen luokan hy- j seita tai muuta sotakieltotawaraa saa- »oatfi. jolta olsmime ne saaneet. I da kuljettaa. . A , ... Sellonsoittaja Leunard vö« Zweygberg Italiassa. JyiväMsiälÄnen s-llonsoitiaia '.»ennart ton Zlvchgberg, j.»ka iv.ime s.)ksynä yh- dessä itoilia^laiiftn pianotaitc'.lijat?aren nva Maria Cacr'ra>'en kanssa teli pit kän lkottserttimatka.l Ruot/issa ja Nor- jassa, faaevuttaen kai?.'ia Ii a runsaasti suosiota, on sen jäÄeen tammikuu» alus- sa mt)ös menestyksellä esiintynyt Frank- furt am Mainivssa ja kiertäi paraikaa Jtal>iaa aina Pailennoon saatka. Här on antanut tähänasti konsertteja ainakin Venetsiassa, Milanossa. Torinossa. - M — ollut niin ylpeä saadessaan pojalleen edulli sen paikan, oli hän menehtyä 6uruun ja tuskaan. Unetonna heittelehti hän vielä vuo teellaan, kun hänen japanilainen palveli jansa tuli huoneeseen. Ensiksi luuli Mc Evoy, että kauan pelätty kapina oli nyt puhjennut ja tarttui revolveriinsa. Mutta sydän kurkussa kuunteli hän sitten, mitä asiaa palvelijalla oli. Jelland odotti alhaalla ja tahtoi puhu tella häntä. Mitä maailmassa tahtoi hän hä neltä näin keskellä yötä? Mc Evoy vetäsi sukkelasti vaatteet päälleen ja juoksi alas rappusia. Vastaanottohuoneessa, yhden ai noan kynttilän heikossa valossa istui hä nen ystävänsä pitäen kirjettä kädessään. Jäykkä hymy ja hänen tavattoman kalpeat kasvonsa eivät sopineet oikein yhteen. »Ikävää, että minun täytyi häiritä sinua, Willy!" sanoi hän. „Ei kai täällä ole ke tään kuuntelijoita?" Mc Evoy pudisti päätään. »Pieni huvittelumme näyttää nyt olevan lopussa. Tullessani kotiin, odotti minua siellä tämä kirje. Se on Moorelta, joka ilmoittaa saapuvansa tänne maanantai-iltana tarkasta maan kirjoja. Juttu on hiukan kiusallinen, poikani! - 61 - Tämä «liikekumppani" oli kirjanpitäjänä samassa liikkeessä, jossa Jellandkin pal veli, pitkä vaaleaverinen englantilainen ni meltä Mc Evoy. Poika oli siivo ja rehelli nen, mutta Jellandin käsissä taipui hän kuin vaha, ja pian oli konttoripäällikkö muo vaillut hänestä huonon jäljennöksen itses- <5ä-a He liikkuivat aina yhdessä, mutta Jel land johti ja Mc Evoy seurasi perässä. Lynch ja minä ja pari muuta koetimme selittää poika-h uitti olle, että hänelle käy hullusti tällä tiellä, ja hän kuuntelikin neuvojamme ja myönti meidän olevan oikeassa. Mutta niin pian kuin hän oli ollut hetkisenkään •Jellandin seurassa, oli kaikki, mitä olimme «anoneet, kuin pois puhallettu. Liekö se sitten ottut jonkunlaista magnetismia vai mitä, mutta pääasia oli kuitenkin se, että tn» pieni lurjus veti suurta poikaa muka naan aivan kuin kuudenkymmenen jalan hinaajahöyry kiskoo perässään täysin ri- kattua laivaa. Vielä sittenkin, kun he oli vat menettäneet kaikki rahansa oli heillä tapana Utua pelipyödän ympärillä ja hi mokkain katsein .seurata, kuinka joku toi- non Jketäsi rahat taskuunsa. Mutta «Eäänä iltana eivät he enää voi neet hillitä itseään. Punainen oli voittanut kuusitoista kertaa perätysten ja sitä ei Jel-