nro us — i9io. KAIKU. Keskiviikkoja Lokakuun 12 päivitä. ROVANIEMELLÄ. . Limingan kirkonkylän tyttökansakoulun opetussali oppilaineen. Kaikille Kulta» ja Kollossppää Wrvit8eville ilmvittan täten, että olen avannut kaara- liikkeen oma88a talo88ani Rovaniemellä. Tässä liikkeessä tullaan kaupaksi pitämään kaikkia Kulta- ja Kellosepän alaan kuuluvia teoksia ja esineitä, kuten: Kihla-ja Muistosormuksia. Ta sku- ja|Seinäkell oja. Lusikoita. Kellonperiä. Silmälaseja sekä Uusihopea- ja NiktaliteoksiaT Tavara on samaa,"jota myydään liikkeessäni Oulussa, ja on sen hyvyys siis vanhastaan" koettu ja tunnettu. Kulta- ja Kellosepän alaan kuuluvia tilauksia vastaanotetaan ja suoritetaan ne — samoinkuin kai kenlaiset korjaustyöt — huolellisesti, nopeaan ja kohtullisella maksulla. Kun varastoni on epäilemättä monipuolisin, ja tavaran hyvyyden takaa liikkeeni ikä sekä vuotuinen kasvaminen, niin toivon kaikkien Kulta- ja Kelloseppää tarvitsevin Lapin ja Perä-Pohjolan asukasten luottamuksella kääntyvän tämän uuden haaraliikkeen puoleen, jossa asioita hoitaa monivuotinen ja kokenut apulainen sekä ammattitaitoiset työntekijät. J. H. PEKURI. Kulta- ja Kellosepänliike Rovaniemellä. Ponjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Iiii«Teräs. fliilo K ' h s ä 21 Tervola. Kiin teimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. ylen,millä luokilla käytännössä muitakin kä- fitöitä, esim. puu- ja rautasormausta, käsi sahan käyttämistä ohuita lautoja piirrosten mukaan sahatessa, puuleikkausta meisselillä j. n. e. Tytöt saamat oppia leikkaamaan kaikellaisia liina- ja werkawaatteita ja jat- kamat lastentarhassa alotettua palmikoi- mistä ja nurkkausta käytännölliseen suun- taan, n. k. hienompina naiskäsitöinä. Ku- ivaaminen, mallitseminen ja puutarhantyöt omat koko kansakoulussa, sekä pojille että tytöille, tärkeimpinä muodollisina simistys- Leinoina". Ei moi torjua sitä ajatusta, että * työjärjestelmä on ollut Cyg- -flrna hänen laatiessaan ~ - seminaareillemme ?, joka tehtämä ^ ••• .nmen saamuttuansa fotimau ^v. Saatuansa valmiiksi ehdotuksensa kansakoulutoimen järjestämisestä w:n 1861 alussa nimitettiin Cygnaeus kansakoulujen ylitarkastajaksi welwoi- tuksella rupeamaan perustettamaksi aijotun seminaarin johtajaksikin. Mutta kansakouluasian lopullinen järjestely lykkäytyi. Asetettiin näet suuri komi- tea tarkastamaan Cygnaeuksen eh- dotuksia. Tämä rupesi erinäisissä suhteissa Cygnaeusta mastustamalle kannalle, eritoten Cygnaeuksen lau- suman aatteen suhteen, että kansa koulun piti olla kansalaisten yleisenä pohjakouluna ja että käytöllisiä käsitöitä tuli käyttää kasmatuksel- lisinä oppiaineina sekä että alueellinen oppimelmollisuus oli toimeen- pantama. Päätettiin kuitenkin amata Jyrväskylässä elokuussa w. 1863 kak- soisseminaari miehiä ja naisia marten, joka amattiinkin sanotun kuun 13 pinä. Täällä toimi Cygnaeus lukumuoden 1868—6!» loppuun, jolloin siirtyi Hel- sinkiin jäseneksi kouluylihallitukseen, jota niinä aikoina ryhdyttiin järjestä- mään. Sillä mälin olimat Cygnaeuk- sen ehdotukset sanotun maliokunnan muodostamina ja karsimina tulleet laiksi toukokuun 11 p:nä w. 1866 ilmestyneessä kansakouluasetuksessam- me. Eltä Cygnaeus ei onnistunut huolimalta vontemasta taistelusta sa- nomalebdissä ja aikakauskirjoissa sekä tilapääjulkaisuissa saada kantaansa kai kissa asioissa moimaan, sen tiedämme, kun mertaamme nykyisiä oloja Cyg- naeuksen edellä esitettyihin aatteisiin. Mutta lujan ja laajan pohjan laski hän sittenkin kansakouluillemme huolimatta tuomiokapitulien lukkarikouluhankkeista ja tiedemiesten jarrutuksista, ja se pohja on pysymä. Se ihanne, minkä hän asetti kansakoulun saamutettamaksi, mm. pyrkimisen kansassa uinumien henkisten ja ruu- miillisten moi m ien herät- tämiseen ja jalostamiseen ja opetuksen someltamisen kansan elintarpeiden mu- ka an, on aina pysymä kansakoulum- me ihanteena. Kun Uno Cygnaeus 2 p:nä tammi kuuta 1888 päätti pitkän työpäimänsä, jonka loppuosa oli kulunut tyynessä ja uskollisessa mirkamelmollisuuksien täyt- tämvessä, yhtyimät kaikki puolueet ja aatesuunnat kauniilla tamalla tunnus- tamaan hänen työnsä suuren merkityk sen. Ia laajakantoinen onkin Cyg naeuksen järjestämän kansakoulun mer kitys. Minkä merran meillä olisi koti- maista kirjallisuutta, miten mahtama meidän sanomalehdistömme olisi, ell'ei kansakoulu olisi niille lukijakuntaa kas- ivattanut? Missä määrässä oliftnm: monenlaiset uudistuspyrintömme, ell'ei Cygnaeus kylmöänsä olisi kylmänyt? Miten paljon meillä olisi suomalaisia kansanopistoja ja oppikouluja ilman sitä? Miten paljon onkaan kansakoulu johtanut tuoreita moimia kansan ter- meistä ytimistä kansallisen simistyk- semme etumartiastoon? Onpa tosiaan- kin syystä sanottu, että useimmat niistä moitoista, joitten johdosta me suomalaiset olemme moineet miettää elonkorjuujuhlia oivat juurtaneet itunsa Cygnaeuksen kylmöstä. Cygnaeus oli todenteolla oikeassa, kun hän käsitti yleisen kansansimistyksen mahtamaksi moimamimuksi koko kansan kohottami seksi henkisesti ja aineellisesti. Mutta oikeassa oli hän siinäkin, että yleinen kansansimistys on ?ansal- lisen olemassaolomme ja kansallisen simistyksemme lujin tuki ja turma ul- konaisiakin maaroja ivastaan. Tämän kantansa on Cygnaeus tuonut julki kirjeessä, jonka hän kansakouluasiain johdosta kirjoitti aikaisemmin maini- tulle kirlollistoimikunnan esittelijäsih- teerille tohtori Maenerbergille: „Jos saataisiin asia toimeen ja meidän kansamme »viimeinkin saisi tarkoituksenmu- kaisesti järjestetyn kansakoulun, niin toi- »vonsäde taas pilkistäisi uhkaamien piimien mälistä: sillä minun makaumukseni on, että ainoastaan itse kansan eikä main sen muutamien jäsenten korkeampi simistys saattaa kenties pelastaa kansamme joutu- masta niellyksi niinkuin monet muutkin kan- sat ja säilyttää sille aseman kansakuntien joukossa. Ken on, niinkuin allekirjoittanut, kahden muosilyinmenen aikana seisonut etu- martijain rimissä ja amoimin silmin näh- nyt uhkaaman maaran, hän ei enää saata maipua haameilujen suloiseen uneen, niin- kuin ehken monikin lämmin isänmaanystä- mä nyt tekee rauhaisesja kodissaan. Suo- men kansalta maaditaan suurimpia ponnis- tuksia, työtä ja taistelua henkisellä alalla, jotta se saisi mastakin nauttia ole- massa olon onnea". Niinpä niin! Koko kansa on koho- tettama, eikä ainoastaan niin, että kukin työläinen on samalla ajattelija, maan myöskin päinmastoin, jotta ku- kin ajattelija on samalla ruumiillisen työn tekijä, sillä ainoastaan siten saam- »ne henkisesti ja ruumiillisesti termeen kansan, jonka eri osat ymmärtämät toi- sensa ja jotka tukemat toisiansa niin myötätuulen tuudittaessa kuin koivan onnen myrskysäällä. Tämä oli Cyg- naeuksen simistysihanne ja sen ihanteen merkeissä olemme pelastumat. Aristo- teles kohosi aikoinaan kyllä orjien ja arki-ihmisten yli mahtamana henkisenä ilmiönä, mutta ei hän silti moinutes- tää kokonaista kulttuuria hämiämästä ihmiskunnan keskuudesta. Semmoisesta kohtalosta kykenee, Cygnaeuksen aja- tusta toistaakseni, ainoastaan koko kansakunnan korkeampi si mistys meidät pelastamaan. Työ Suomen kansan kaikinpuoliseksi kohot- tamiseksi ja jalostamiseksi on lopulta- kin se, joka tämän kansan ylläpitää. Niin, jos kansanmalistustyö on ma- oisina aikoina ollut se ankkuri, johon olemme yhdistäneet toimeemme kan- amme makoisasta tulemaisuudesta, niin unnemme näinä synkkinä päiminä mielä elämämmin, että ainoa, mikä moi mei- )ät kansana säilyttää, on yleinen ja orkea kansallinen, cygnaeukselainen !ansalaissimistys. Eläköön sen takia Cygnaeuksen wa- oifa satamuotismuisto ja elähyttäköön se meidät uhrauwwaiseen, uupumatto- inaan työhön sopusointuisan, hengen ja ruumiin moimia jalostaman kansa- laissimistyksen aikaansaamiseksi? Elä- köön? Eduskunta. Täysistunto lokak. 8 p:nä klo 8 ip. Puhetta johti puhemies P. E. Smin- husmud. Nimenhuudon jälkeen ilmotti puhe- mies, että edustajat Aug. Hjelt ja A. Eronen olimat esittäneet hymäksytyt maltakirjansa ja olimat niinmuodoin oikeutetut ottamaan osaa eduskunnan työhön, jälkimäinen senaattori B. An- nebergin sijasta. Tämän jälkeen luettiin H. M. Kei- sarin arm. amoin kirje ja käsky mäli- aikaisten maltiopäimien hajottamisesta ja arm. asetus uusien edustajamaalien toimittamisesta. Tämän jälkeen ilmotti puhemies täysistunnon oleman lopussa. Istunto päättyi klo 8,40 ip. Poissa oli 89 edustajaa, joista 23 ilmottautuneena. Vleisiä uutisia. — Waltiopäiwäin hajoitus. Senaattiin saapui miime lauantaina seuraama H. M. Keisarin allekirjoit- tama ja m. t. ministerimaltiosihteerin marmentama käskykirje: Me Nikolai II, koko Venäjänmaan Keisari ja Jtsemaltias, Puolanmaan Tsaari, Suomen Suuriruhtinas, y. m., y. m., y. m., teemme kaikille us kollisille alamaisillemme Suomen Suu- riruhtinaanmaassa täten tiettömäksi: Määrättyämme tänään uudet edus- tajamaalit toimitettamiksi olemme Me nähneet hymäksi, että nykyisille yli- määräisille Maltiopäimille kokoontu- neen Eduskunnan on hajaannuttama syysk. 25 «lokak. 8) päimänä kulumaa muotta sekä että uuden Eduskunnan, heinäkuun 7/20 päimänä 1906 mah- mistamamme Maltiopäimäjärjestyksen 17 §:n mukaan, on kokoonnuttama Helsingin kaupunkiin helmikuun 1 päi- mänä uutta lukua 1911; ja tulee siis kaikkien niiden, jotka omat edustajiksi malitut, sanottuna aikana saapua Hel- sinkiin edustajatointansa suorittamaan. Nikolai. Friedbergissä, 24 päimänä syyskuuta (7 päimänä lokakuuta) 1910. Mäliaikainen mirkaatoimittama Minis- terimaltiosihteeri P. von Etter. W. t. ministerimaltiosihteerin kirje, jossa ilmoitetaan uusien maalien toi- mittamisesta annetusta asetuksesta, kuuluu: V; • , Hänen Majesteettinsa Keisari on Friedbergissä ollessaan 24 p. syyskuu- ta, 7 p. lokakuuta 1910 sumainnut armossa määrätä: että uudet edustajamaalit omat toi- mitettamat heinäkuun 7/20 päimänä 1906 Armossa mahmistetun Suomen Suuriruhtinaanmaan maalilain 37 §:n nojalla ja että niihin on ryhdyttämä tammikuun 2 päimänä uutta lukua 1911. Wäliaik. m. t. Ministerimaltiosihteeri P. von Etter. — Kanne prosessori gctälää mastaan. Prokuraattori on kenraa- likumernöörin puoleen kääntynyt kir- jelmällä prosessori Setälän kannetta koskemassa asiassa. W. t. prokuraattori ei katso moi- mansa ryhtyä mihinkään toimenpitei- siin kanteennostamiseksi pros. Setälää mastaan. — Tämän muoden kulunkiar- wio, joka äskettäin mahmistettiin kor- keimmassa paikassa, esiteltiin senaa- tissa lauantaina. Senaatti päätti sen julaista asetuskokoelmassa. Menoar- mioon liittyy 3 luetteloa eri ryhmissä ehdotetuista ja hymäksytyistä eristä. — Mesiperäisten maitten Per- kaus. Senaatti on mesiperäisten maitten kuimaamiseksi myöntänyt m. m. seuraamat maltioamut: Kuusamon pitäjässä oleman Mau- nujärmen tuimiin laskemiseksi 17,750 mk.; Oulaisten pitäjässä oleman We- siheinkin suon kuimattamiseksi 12,000 mk.: Oulaisten pitäjässä olemien Wä- hä-, Iso-, Paratiisin- ja Surakkone- mojen kuimattamista marten 35,600 mk.; Oulunsalon ja Kempeleen kunnis- sa oleman Peräojan perkaamista mar- ten 7,870 mk.; Sälöisten kappelissa oleman Hurnasen ojan perkaamiseksi 5,860 mk.; Taimalkosken pitäjässä olemien Toljajärmien kuimattamiseksi 3,000 mk.; Ylitornion pitäjässä ole man Haapaniemenluoma-nimisen suon kuimattamlseen 3,460 mk.; Mmieskan pitäjässä oleman Sormojan eli Sor- wiston ojan perkaamiseen 37,500 mk. " Hylännyt on senaatti m. m. seuraa- mat anomukset maltioamun myöntämi- sestä mesiperäisten maitten kuimaami- seksi: Metsänmartija W. Kauhasen ano- muksen maltioamusta Kemijärmen pi- täjässä olemien Haapakaarteen ja Myl- lykormen soiden kuimattamiseksi, uutis- asukas Juho Askan anomuksen maltio- amusta Kuolajärmen pitäjässä sijaitse- man Hangasuon kuimattamiseksi; asian- omaisten maanomistajien anomuksen maltioamusta Temmeksen kappelissa ja Limingan pitäjässä juoksemani Pihlaja- ja Haapapurojen perkaamiseksi. — Aikataulukokous Wiesba- denissa. Senaatilta on rautatiehal- litus pyytänyt oikeutta saada lähettää m. t. liikennetarkastaja A. M. Lind- fors aikataulukokoukseen Miesbadenis- sa marrask. 30 pnä, jolloin tuleman muoden kesäaikatauluehdotuksia otetaan käsiteltämiksi. — Tukinkuljetuslaitosteu osto waltiolle. Osakeyhtiö K. E. Blom- bergin tarjouksen johdosta myydä mal- tiolle yhtiön Kuusamossa omistama tu- kinkuljetuslaitos sekä osakeyhtiö War- jakka trämaruaktiebolag tarjouksen joh- dosta myydä maltiolle Kuusamon ja Taimalkosken pitäjissä omistamansa tukinkuljetuslaitokset, on senaatti päät- tänyt asettaa armioimislautakunnan armioimaan laitoksista pyydettyä hin taa ja niitten tarkoituksenmukaisuutta. Lautakunnan puheenjohtajaksi on se- naatti määrännyt metsäneumos T. Hei- kelin ja jäseniksi koneinsinööri I. Alm- bergin, ylimetsänhoitaja I. Juseliuk- sen ja piiri-insinööri Konrad Nord- mallin. — Asemakaamat. Senaatti on päättänyt alistaa korkeimpaan paik- kaan, että Raahen kaupungin maltuus- ton anomukseen sanotun kaupungin asemakaaman laajentamisesta myönnet- täisiin. — Mitali ihmishengen pelas tamisesta. Rautatiehallitus on kir- jelmässä senaatin kulkulaitostoimitus- kunnalle esittänyt, että meturinlämmit- täjä K. A'- Kilpualle Oulusta myön nettäisiin mitali ihmishengen pelasta- misesta sen johdosta, että hän oman henkensä uhalla kuluneen syysk. 14 pnä pelasti erään kahden muoden manhan lapsen marmasta kuolemasta. — Itä Pohjanmaan kansan- opistolle Kuusamossa, jolle se- naatti huhtikuun 14 päimänä tänä muonna on järjestämiskustannusten kormaamiseksi myöntänyt marrask.— joulukuun ajalta 1909 500 markan amustuksen ja 3,000 markan muotuisen kannatusamun, luettuna 1 päimästä tammikuuta 1910 marraskuun 1 päi- mään 1911, joka summa määrä- tään puolimuosittain maalis- ja mar- raskuun ajalla maksettamaksi. Mainittu apuraha on myönnetty 1910 muoden jälkeiseltä ajalta edellytyksellä että maan kansanopistojen kannattamiseksi edelleen myönnetään tarpeellinen mää- räraha, ja ehdolla, että puheenalaista opistoa tyydyttämästi moimassa pide- tään, niiden määräysten mukaisesti, jotka apurahojen nauttimiseen sekä opis- ton malmontaan nähden on annettu tai mast'edes annetaan. — Uusia tarkastuskaamakkeita kansakoulujen Piiritarkastajille on kouluylihallituksen toimesta lähetetty. Kaamakkeet on laadittu miime piiri- tarkastajakokouksen lausuman toimo- muksen mukaan yksikieliseksi ja on nii- hin samalla tehty muutamia muitakin pieniä muutoksia. — Kuusamon Postimarkaus. Senaatti on myöntynyt kouluylihalli- tuksen esitykseen, että Oulun läänin lääninrahasto, joka ylihallituksen mää- räyksestä oli Kuusamon kunnallislau- takunnalle lähettänyt 2,195 mk. käy- tettämäksi opettajain palkkaamiseen mai- nitussa kunnassa, mitkä rahat olimat postilähetyksestä marastetut, mutta sittemmin takaisin saadut, maikkei näi- tä oikeudenkäynnin kestäessä mielä moida lääninrahastolle luomuttaa, sai- si etukäteen suorittaa mainitun raha summan Kuusamon kunnallislautakun- nalle. (Dulun kaupungista. — Cygnaeus juhlat. Tänään klo 10 a.-p. kokoontuimat kansakoulu- jen ja muitten koulujen oppilaat opet- tajineen tuomiokirkkoon, jossa juhlalli- suudet alkoimat. Illalla klo 7 on juhlailtama Klassillisella Lyseolla. Kunniamieraiksi juhliin oli kutsuttu tämän seudun entiset Cygnaeus'en oppilaat: neiti Olga Slottsberg ja ent. opettaja I. Lakari Oulusta sekä opet- taja Matti Tuomikoski Pulkkilasta. — Valtuusmiesten kokoukses sa huomenillalla on esillä seuraamat asiat: Kysymys määrärahan myöntämises- tä Työnmälitystoimistolle. Malmistusmaliokunnan lausunto kaupunginlääkärien palkankorotusta kos- kemasta anomuksesta. Palotoimikunnan esitys tulipalohä- lyytyssireenin hankkimisesta. Telefooniosuuskunta Pohjolan ano- mus johtojen asettamisesta y. m. Wäenlaskukomitean kirjelmä lasku- piirien päällikköjen ^ malitsemisesta. Kauppaneumos Äström-mainajan pe- rillisten kirjelmä Ainolaa y. m. koske- masta lahjoituksesta. Rahatoimikamarin kirjelmä ent. kau- punginmiskaali A. Lundahl'in perilli- sille myönnetyn eläkkeen maksamisesta. Saman kirjelmä Lyötynsuon raitei- den kunnossapitoa marten myönnetty- jen marojen takaisin hakemisesta. Rakennusmestari Mikkulan anomus Lyötynsuolla sijaitseman marastopai- kan ivuokraamisesta. — Kaupunkimme ulkomalais- tns on tänä syksynä synnyttänyt yleis- tä nurinaa. Lamput nim sytytetään iltasin masta sitten, kun on saatu tuntikausia pimeässä hapuroida. Mistä tämä epä- kohta johtuneekin, niin korjattama se ioka tapauksessa on. Kiusaa ja harmia on jo kestetty tarpeeksi. Marsinkin ne, joilla on ulkona joitakin askareita toi- mitettamana, usein sellaisia, jota ei moi huomiseen siirtää, omat nykyisestä sytyttämistamasta kärsineet. Paljon tarpeellisempaa olisi sytyttää ulkolamput aikaisemmin kuin polttaa niitä puolelle öin, jolloin niiden ma- loa tarmitsee merrattain harmalukuinen yleisö. — Palmelijat rettelöimässä. Maanantaina kämi täkäläisen Uuden Hotellin palmelija Jenny Järmelä toi- sen palmelijan kehotuksesta, kuten hän itse on sanonut, ilmoittamassa poliisi- laitokselle ja sanomalehtien toimituksille, että hänen emäntänsä, neiti Karjalai- nen, olisi häneen sanotun päimän aa- muna käynyt käsiksi kolhien aiman mustelmiin saakka. Hän kertoi myös- kin saaneensa toiselta palmelijalta 5 mk. lääkäriin menoa marten. Ilmi- annon johdosta kutsuttiin poliisilaitok- seen kuulusteltamiksi paitsi neiti Kar- jalainen, kaikki hänen palmelijansa, mutta eimät he tienneet sanottuun asiaan mitään. "Neiti Karjalainen kielsi tutkinnossa, ettei ole palmeli- jaansa käsiksi käynyt, ainoastaan moit- tinut häntä tehtämiensä laiminlyömi- sestä ja kehottanut jättämään palme- luspaikkansa. Eilen tuli yllämainittu palmelija pyytämään emännältään an- teeksi ryhtyen kiellosta huolimatta työ- hönsä. — Konkurssiasioita. Toissa päi mänä julistettiin raastumanoikeudessa tuomio metalli-osuuskunta „Pajau" konkkurssissa. — Korjauksen laiminlyönnistä talossaan sakotettiin eilisessä mais- traatissa erästä talonomistajaa 20 mkaa ja hänet melmoitettiin miikon ku- luessa eilisestä lukien 50 mkan sakon uhalla suorittamaan sanottu korjaus. — Petoksesta ja »väärennyk sestä oli eilisessä raastumanoikeudessa mustaamassa maalarintyöntekijä Ab- ram Pelkonen, joka oli miime heinäk. 25 pnä nostanut kuittia mastaan rou- ma Olga Haaraselta 50 mkaa, sanoen isäntänsä maalarimestari Matti Wälin lähettäneen hänet. Mäli oli nimit. tehnyt työtä mainitulle roumalle ja oli häneltä siksi saaliissa. Pelkonen, joka on ennenkin tuomittu näpistelystä, on hymin omituinen käy- tökseltään ja on hcin ollut m. m. Pit- känniemen mielimikaisten parannuslai- toksessakin, maikka hänen omituisuu- tensa näyttää enemmän tehdyltä kuin todelliselta. Näyttääpä melkein siltä kuin hän käyttäisi omituisuuttaan kei- nona, jonka marjossa olisi helpompi hairahduksista päästä. Muuten kielsi Pelkonen rikoksensa, maikka selmiä todistuksia esitettiin. Jutun enempi käsittely lykättiin ensi joulukuun 16 päimäksi, jolloin mas- taajan on oltama saapumilla uhalla, että hänet muuten omalla kustannuk- seilaan tuodaan paikalle. Dllämainit- tuun päimään mennessä tulee oikeus pitämään huolta siitä, että mastaajan mielentila tulee lääkärin kautta todis- tetuksi. — Äiti poikaansa mastaan. Eilisessä raastumanoikeudessa oli äiti poikaansa mastassa. Työmiehen maimo Maria Äström syytti nimit. poikaansa Otto Äströmiä siitä, että hän m. k. 20 p:nä yhdessä työmies Aappo Mää tän kanssa oli anastanut hänen asun- nostaan omaisuutta yht. 51 mkan 60 pennin armosta, josta kuitenkin poika oli tuonut 24 mkan edestä takaisin. Osan tamaroista olimat syytetyt myö- neet narikkaan eräälle kaupustelijalle. Poika mäitti, että äiti muosi sitten, kun hän oli mennyt naimisiin, oli lu- mannut hänelle osan tamaroistaan. Äiti sanoi poikansa ennenkin käyt- täneen samaa oman käden oikeutta ja kerran ennenkin mieneen huoneen puh- taaksi ja että poika oli aina ollut hä- nelle hämitön ja haukkunut ja uhkaillut häntä rumasti. Äitiä ja poikaa kehoitettiin sopimaan, mutta äiti sanoi jo pojastaan saaneensa kylliksi, eikä suostunut somintoon, maikka poika näytti oleman siihen malmis. Asia lykättiin t. k. 28 päimään lisä- todisteiden hankkimista marten. Mai- nittuna päimänä on mastaajain Otto Äströmin ja A. Määtän oltama mo- lempien oikeudessa uhalla, että heidät muuten tuodaan sinne omalla kustan- nuksellaan. — Lauttanspäällikkö, metsänhoi- taja E. L. Sandman on t. k. 1 päi- mänä eronnut toimestaan ja on hänen sijaisekseen tullut apulaisensa, metsän- hoitaja K. A. Fellman. Hra Sandman asettunee Helsinkiin asumaan. — Toiselle kuuluman lankun- Päälastin myymisestä oli eilisessä raastumanoikeudessa mastaamassa työ- mies Pekka Juhonpoika Kajander ko- toisin Joensuusta. Hän oli nimit. m. k. 27 p:nä myynyt erään Juho Mus- toselle kuuluman lankunpäälastin Juho Pyhäniskalle ollessaan lastia purka- massa, saaden siitä yllämainitulta 15 mkaa, jota tämä nyt maatii takaisin sekä kuluja. Aleinen syyttäjä maati edesmastuuta petoksesta. Kajander tunnusti tekonsa, jonka sanoi johtuneen rahanpuutteesta. Juttu lykkäysi t. k. 21 päimään, jolloin mastaajan on oltama oikeu- dessa saapumilla noudon uhalla ja yleisen syyttäjän on hankittama mai- nituksi päimäksi mastaajan mainekirja. — Juopnmisesta y. m. sakotet- tiin eilisessä raastumanoikeudessa 8 eri henkilöä, niistä neljää 20 mk., kolmea 30 mk. ja yhtä 50 markkaa. — Hukkuneita ei ole Mielä löydetty. Hukkuneita oulunsalolaisia on oltu etsimässä, mutta tuloksetta. Rommakon länsipuolelta on kuitenkin löytynyt purjemeneen ankkuri ja keula- purje. Etsintää yhä jatketaan ja niille paikoille, mistä yllämainitut purteen kuulumat tarpeet on löydetty, on ase- tettu merkkejä, joita on pyydetty ylei- sön säilyttämään. — Pahempaan kun pnlaan joutui muuan maalainen eilen iltapäi- mällä kauppias Kanasen kartanolla. Sinne tuli nim. eräs kaupunkimme „ehta-meijareita" ja sanoi olemansa eräs uusi kaupunkimme termeyspoliisi, jonka tehtämäksi oli uskottu kaikkien manhojen hemoskaakkien miimciselle le- molle toimittaminen. Huolimattomuut- ta mirkatehtämissään ei hän näyttä- nytkään osoittaman, koskapa hetimi- ten kiinnitti terämän huomionsa erääseen maalaisen hemoseen, joka to- dellakin oli laihanlainen, maan muu- ten terme ja kaikin puolin ajokelpoinen, ja alkoi maatia sitä hänelle luomutet- tamaksi. Hemosen omistaja koitti kyllä selittää, että hemonen on terme, eikä mielä komin manhakaaan maikkakin on hiukan alakunnossa, maan se ei ollenkaan tuntunut kuuluman asiaan, pois, pois maan — tottapa ajatteli, että pa- rempihan on hemosparankin mielä nuorena ja termeenä ollessa, tap- potantereelle mennä, kuin man- hana ja maimaisena sinne laahata. — Hetken näin ilman tuloksia mäitettyään, täytyi kuitenkin „mirkamiehen" rumeta antamaan perään ja esittelemään hiu- kan liemempiä puolia asiasta. Alkoi nim. ehdottaa, että hän moipi sentään jättää hemosen omistajalleen, jos tämä suostuu maksamaan hänelle 20 mark- kaa maimainsa palkkioksi. Tähänkään ehdotukseen ei hemosen omistaja ollut oikeen tyytymäinen, maan koitti tinkiä siitä alennusta. Mihdoin alentikin „mirkamies" maatimuksensa yhteen mii- naryyppyyn, johon hemosenom. suos- tui ja antoi sen hänelle. Asiasta kyllä ilmoitettiin poliisiasemalle heti sen ta- pahduttua, maan ennenkuin sieltä lä- hetetyt konstaapelit ehtimät tapahtu- mapaikalle, oli „meijari" ryyppyneen, joka kuuluu olleen tamallista parempi, pötkinyt paremmille markkinoille. — Ruisjauhot maksamat tätä nykyä Liibaun ja Räämelin myllyissä 13 Saksan markkaa eli Ouluun tuo- tuna 16 mk. 50 penniä sata kiloa. Saksalaiset myllyt eimät kauppaa ruisjauhojaan Suomeen, maan myö- mät ne Ranskaan, johon kuluneena kesänä tuli huono sato. — Lailvaliike. Eilen aamulla saa- pui tänne saksalainen höyrylaima „Her- nösand" tuoden Hamburgista kappale- tamaraa. Samana päimänä saapui- mat mielä maasalainen höyrylaima „Frej" ja helsinkiläinen höyrylaima „Sisilia". Edellinen toi Pietarista kappaletamaraa, jälkimmäinen Libausta jauhoja noin 8,000 säkkiä. Juhlaruno Uno Cygnaeuksen synnyinpäimän satamuo- tismuistojuhlaan kulussa m 1910. I Niin kaurvan Suomi surren sai yössä tai- maltaa, Muossadat kestää aikaa niin ahdast', anka- raa. Ja mienosti jos joskus myös päimyt pil- ^ kahti. Se pilke piimiin öisiin taas sammui, hämisi. Uutt' ahta'utta, tuskaa muossadat uudet toi. Ja Suomi kärsimysten main kalkist' yhä joi: Sodassa miehet sormi, löi tou'ot halla-yö. Ja lapset nälkään nääntyi tai surmas ilkityö. Ja pellot, mitk' on kansa tää korpiin per- kannut. Ne tantereeks' on kerroin tuhansin tallatut. Ja kotiliedet, jotka mieskunto kohotti, ?lin' uudet ajan myrskyt hajoitti tuhkaksi. Näin aikakirjat kertoo tiin kalliin synnyin maan. Näin sankar'isäin polku ol' ahdas aikanaan. Ja kolkommaksi mielä sai Suomen kohtalon. Se hengen yö niin synkkä, miss' ollut kansa on. Malatta Suomen lapset sai yössä mai'ertaa, Malotta suomalainen tää olla Suomenmaa. Ja kansa henkist' untaan se nukkui, nukkui maan. Kuin hamahtaa ei möisi unestaan milloin- kaan. Mut mihdoin yöhön synkkään jo koitti aamunkoi. Ja herätyksen huuto tän kansan kormun soi. Sen huudon kajahutti mies uljas Suonien- maan. Ja Suomen kansa mihdoin hamakiti un es- taan. Hän, Snellman, sankar-äänin sen aamu- huudon huus. Ja hänen elontyöstään maass' alkaa aika uus. Ja Lönnrot muinaislaulut salasta ilmi toi. Ja Runeberg'in kannet jo tenhoten myös soi. Waan lapset. Suomen lapset, ken heidät maloon meis? Ja malon kirkkaat lähteet ken heille aukai- seis? Miss' on hän, joka alkais sen malistuksen työn. Mi hälmentää mois maasta muossatain hengen-yön? Hän astumi jo esiin, mies kau okatseinen. Mies Luojan lemmityinen, mies suurten aatteiden, A!ies, jolla pomi lämmin ja sydän laaja on. Hän astumi jo esiin, käy työhön jalohon! Hän, Cygnaeus, käy esiin, on aika suo- luisin, On aika armas Toisen se Aleksanterin. On aika, jolloin tuulet kemäiset maassa soi. Ja jot' ei koskaan, koskaan unohtaa Suomi moi. Niin lauman. Suomen »vuoret kuin seisoo juurillaan. Ja Pohjanlahden aallot nuo huuhtoo ran- tojaan. Ja sydän suomalainen tääll' nkskään sykäh- tää. Ei Aleksanter' Toisen tääll'aika unhoon jää! II Uno Cygnaeus. tää nimi kallis Suo menmaassa on, Kallisna on säilymäkin kautta aikain maih- telon. Nimen tään nyt ympärillä kiitollisna juh- litaan. Muistoseppeltään nyt solmii hallen kansa Suomenmaan. Uno Cygnaeus, sa Suomen kansakoulun kauniin loit. Aattehia PeStalo^zin nuorna sa jo ihannoit. Silloin jo sa sydänjuurin kiinnyit maasi luontohon. Silloin mähämäkisillen lempi rinnassas jo on. Sitkan saarella sa sitten Tyynen-meren ran- noilla Mielin herkin raakalaisten symintä näit kurjuutta. Siellä aatteet suuret: meljeys, mapaus, yh- denmertaisuus Jalon rintas täytti, maltas, siellä syttyi aate uus. Amerikan aarnimetsiss' yksinäsi kulkien Muistit kaukaist' isänmaatas, honkain hll- minata sen. Tyynen-meren aaltoin loiske kun sun kor- missasi soi. Suomen järmet. Suomen kansan se sun mielehesi toi. Muistit, kuinka pimeys synkkä peittää mielä Suomenmaan, Kuinka Suomen lapset mielä öisiä käy pol- kujaan. Suurin aattein täyttyy silloin sulla sydän sekä pää. Tuntein suurin, hehkumaisin lämmin rintas sykähtää. Kypsyy suuri suunnitelnlas, ihanteeksi muo dostuu. Kokonaisuudeksi aattees suuret, jalot sula'uu. Kokemukses kasmaa, karttuu. — mihdoin suuri hetki lyö. Jolloin jaloist' aikehistas puhkeaapi suuri työ. Niinkuin kypsyy taideluoma aatoksissa mes- tarin. Kypsyy kaunis aatekuma näken,yksin sisäisin. Sitten taito, nero sillen ilmimuodon muo- moaa. Niin se kypsyi, niin se työksi kaunis aattees puhkeaa. Täyttynyt kun on jo aika, oikea kun hetki saa. Silloin sormi suuren Luojan esihin sun joh- dattaa. Suureen työhös, malontyöhös hiljaa mal- misti hän sun. Aseekseen nyt kutsuu sinut, aseet," enne» m alitun. Syntyy Suomen kansakoulu. Henkes siihen leiman lyö. Alkaa Suomen salomailla uusi malon tyl mötyö. Suomen lapset »valistusta hengelleen nyl saada moi. Opinkielenä nyt heillen armas äidinkieli soi. 5talliollen loit sa koulus. sillä opetith^ln niin: Kirjainkirja mastaukset sydänten suo kysel- miin. Mutta kaikki Luojan suomat luonnonlahjat nuorison Kasmatuksen kauniin, huusit. Suomenmaassa saakohon! Kansallisehen maaperään, suomalaiseen elä mään Tahdoit myös sa sylvään liittää suuren laitoksesi tään: Isänmaa, sen luonto, maiheet, kieli, laulu sointuma. Käytölliset askareetkin olkohot siin'armossa! Eikä malo, lausuit, paistaa saa main mies- ten parmehen! Loistakohon naisillekin tiedonmalo lämpöinen' Valtakirjaa maloon maadit heille sanoin tarmokkain, Hellijöinä, maalijoina „sumun tainten hen- noimpain". Näin sa maadit, malonurho, poika suuri Suomenmaan. Näin sa saatoit salomaille tiedonmalon lois tamaan. Näin sa siemenen sen kylmit. josta kasmoi kaunis puu, Pu»t, min oksat heelmärikkaat uli Suomen ulottuu. Lempes tähden behkumaisen tnön sa suuren maalles teit. Vastuksia säikkymältä oiman aattees moit toon meit. Korkealle, kanmas katsoit, kansan tahdoit herättää. Ettei sortuis, suistuis Suoiui. kun fif uhkaa myrskysää. „Valistus, niin huusit. Suomen ensi elin ehto on. Varmin turma torjumahan maasta kaiken turmion, Varmin turma »vaurastuksen, kaiken edis tyksen lyön. Varmin turiva ulospäinkin, saapuessa hai layön". „Mutta ponnistusta, työtä, hengen työlä maaditaan, Kansana etl' aikain halki säilyis kansa Suo menmaan. Haameiluiden sulouneen maipua me emme saa. Työ ja taisto uupumaton meidät main moi pelastaa". Näin sä huusit, näin sä neumoit, malon etu martija! Kaikukoon tää huutos mielä kauman Suo men saloilla! Vaikka itse poistuit, suuren tehtyäsi päimä ^ tnön, säilykööt ain' esimerkkis. neumos alta unheen yön! Kauman. kauman on jo siitä, kun sun huutos maassa soi. Jalon työsi siuna'ukset isämnaas jo nähdä moi. Tuhannet jo malonliedet Suonien kansaa »valistaa. Valoon korpienkin kansa kohosi ja kohoaa. Virinnyt on elo uusi, ennen aamistainaton. Viljelnstä. ,vaura'ttlta maassa kartutettu ou. Mutta ponteminta työtä, taisteloa karmitaan, Jott'ei pyörteet ajanaaltoin nielis kansaa Suomenmaan! Työhön siis sa. Suomen kansa, malontyöhvn suurehen! Kaikki kilivan jaloon työhön malonlimin juurehen! Kuolla ei, ei sortua saa tämci kansa, tämä maa! Hämitä ei Pohjolasta Suoini, Suvinen ninn saa. Eikä sallia, ei suoda Luoja sitä koskaan mois. Että le»npens', maimoje»»sa lapsi Suomi, ^ sortuis pois. Jos ei Suomi hylkää Häntä, Hän ei hylkää Suoineaai», Vaan miel' antaa uuden päimän nousta meille paistainaan! Mutta kuinka ivaihtukootkin »vaiheet armaan isäininaan.