lorstains syyskuun 22 p:nS LK7Ai!Uki7A wo >07 — Iglv L N <Z . -5fk « Ä « N M L 6 « T - Z S s -« .5 « Z L «»» « « « «!? ? «»» « « »> « ^ »» .»» « «. « « -Z»- " «» Z. ^ L « 3 ^ ^ .Ä ^ '»-» 7S S »«»» «»« » « ^ L u- ^ 'S »> » S ^z ^ L « « « « <2 « w L « 2 — « « ^ « -L « « — 2 «»» » 2 « « » Z '? S .S S « « « >— S « .2 « k? Q> -« « S S ^ 'S ZZ « «- S -« —- » -« s ^ «» « .^Z S -—< « « »2 « ^ « «s s «»» »» « » -« s. -z !^ ^ L -»» « ^ ^ s »« K s -« Ä » jossa on enemmän kuin 16 pros. mettä. Seurauksena on rangaistus, eikä suinkaan lievä. Englannin markkinoilla ei nimittäin saa kaupi tella mesirikkaampaa moita kuin ylem pänä mainittua. Ja tähän asti on meilläkin päästäviä lainlaadinnan amulla. Asta on kyllä hywä ja lain aikaan saaminen Välttämätön, mutta sen toimeenpano jokapäiväisessä kaupas samme kohtaa Voittamattomia esteitä, kuulee sanottaman. Onkohan todellakin niin, kun ker ran muuallakin, kuten esim. Englan nissa asia on vioitu järjestää. Päin- mastoin luulisi meillä, jossa kauppa on pienen pieni murto-osa Englannin ivilkkaaSta kaupasta, oleman merrat» tain helppo saoda asia oikealle tolalle, marsinkin kaupungeissa, joissa ei tar- uuttaman moin tarkastusaseman ai kaansaanti luulisi kominkaan suuria Vastuksia kohtaaman. Ja kun täl laisia tarkastusasemia saataisiin kau punkeihin, ei olisi mikään mahdotto muus lähettää epäiltäivää moita maa seudulta kaupunkeihin tarkastella- maksi. Jo tieto siitä, että yksityinen ostaja, puhumattakaan Viranomai sista, moi lähettää näytteen kaupitta- masta moista tarkastettavaksi, olisi sellainen maikutin, että luonnoton mesimäärä alkaisi moista mähetä. Mutta asialla on mielä eräs toi nenkin puolensa. Useilla PohjoiS-Satakunnan tori päivillä kaupittama maatiaismoi on nykyään ollut 60—70 penniä kilolta helpompaa kuin ulosmientiä morten malmistettu meijerimoi. Eikä ihme. kään, kun edellisessä koko tuntuma hinnan osa lankeaa moissa oleman runsaan meden kormaukseksi. Mutta niinpian kun tuo maatiaismoi mesi. pitoisuuteensa nähden saadaan saman, laisten »vaatimusten alaiseksi kuin meijerimoimme on Englannissa, töy tyy tuon tuntuman eroituksen him nassa mähetä,! sillä tuskinpa maati> aismoinkaan Valmistaja myisi kiinte ämpää maitansa samasta hinnasta kuin sitä moita, jossa enemmän kuin kolmasosa on mettä. Ja kun maati aismoi ei kuitenkaan laatuunsa näh den möisi kilpailla meijerimoin kanssa ja kun hinnoissa ei suurempaa eroa- maisuutta enää olisi täytyisi maati> aismoin kotimaisessakin kaupassa jou tua yhä enemmän syrjään ja siihen käytetyn maidon siirtyä ajanmukaisiin meijereihin lisäämään monella paik kakunnalla kituman meijerin toimin, taa, johon kitumiseen maikuttaa — mieläpä sangm tuntumasti — juur liian mesirikkaan moin salliminen moikaupassamme. Juho T—nen. Eduskunta. Edusknuna» valio kunnat. Eduskunnan Valitsijamiehet kokoon tuimat tiistaina klo 6 i.p. Säätyta lolle toimittamaan jäsenten maalin maltiomarain, toimitus- ja tarkastus, maliokuntiin. Listat maalia Varten oliwat jäte tyt Valitsijamiesten puheenjohtajalle jo ennen klo 12 p:llä. Maalissa annettiin kaikkiaan 44 äänestyslippua. Poissa oli 1 sos.dem. Valitsijamies. Matemaatikkona oli amustamassa pros. E. Lindelöf. Listan n:o 1 (suomal. p.) hymäksi annettiin 10 äänestyslippua ja tuli wat siltä valituiksi: maltioma- rainmaliokuntaan: Grönmall, Kairamo, Rannikko ja Mirkkunen sekä maralle Laine ja Linne; toi. mitusmaliokuntaan: Jng man ja Rautapää sekä maralle Ne mcmlinna, Laine, Käkikoski ja Y. K. Irjö-KoSkinen; tarkastuSma- li ok: Listo ja Mirkkunen; maralle Paasikimi, Ojanen, Soininen ja Kai ramo. Listan n.o 2 (ruotsal. p.) hymäksi annettiin 6 ääntä ja tulimat siitä Valituiksi: m altiowarain m., von Born ja Nordlund; m. Bäck; toi mitus m.: Mechelin, w. Wrede ja Estlander; tarkastus».: Ceder holm; m. I. Grotenfelt ja A. Neo- mius. Listan n:o 3 (sos.) hymäksi annet tiin 19 ääntä ja tuliwat Valituiksi: Valtio marainm.: Mäkelä. W. Perttilä, Tanner, Komu, M. Lund- ström, Saarnikimi, Lumio ja Aakula; m. Törmä, Palo ja Kellosalmi; t o i- mitusV.: S. Muolijoki, Tanner, Tokoi ja H. Pärssinen; w. Paasi- muori, Lundström. Perttilä. Sillan- pää, Boman ja Maljakko; tarkaS- tusmaliok.: Hulda Salmi. Aa. kula. Airola. Sainio; m. Mäki. Lu. mio, Herrala, Tainio. KimikoSki, Poh- jola, E. Eloranta ja W. Eloranta. Listan n.o 4 (ns. ja ml. yhteinen) hymäksi annettiin 9 äänestyslippua, Malituksi tulimat: maltioma rain w.: Hultin, Kallio ja Ahma. maara, w. KoSkelm ja Pietinen; t o i- mitus m.: Setälä ja Alkio, m. Kaa- salainen, Erkko, Lahdensuo ja Tanttu; tarkastus m.: Renmall ja Han» nulo; m. Nylander, Miljsckainen. Rii helä ja Relander. pautuSta kuluwan päiVän iSwnnoSta ed:t Sohlberg, Kaarne ja Laine sekä Viikon ajaksi Sundblom. Tämän jälkeen ilmoitettiin edelli senä päimänä toimitetut maltioma- rainmaliokunnan ja toimitus- ja tar- kastusmaliokuntain maalien tulokset. Istunto päättyi klo 2 .3» i .p. Seu- raama istunto on ensi perjantaina Ilo 12 p. Wali »k »»tai« wirkailijat. Eduskunnan maltiomarainmalio» kunnan ja toimitusmaliokunnan jäse net toimittimat eilen täysi-istunnon päätyttyä puheenjohtajain maalit. Waltiowarainmaliokunnanpuheenjoh> tajan maalista selmiydyttiin yhdellä äänestyksellä ja lankesimat äänet: Tanner 11. Kairamo 3. Mirkkunen 2 ja Sillanpää 1. Puheenjohtajaksi tuli siis Valituksi sosialistiedustaja Tanner. Marapuheenjohtajan Vaa lissa toimitettiin 3 äänestystä, päät tyen siten, että ed. Mirkkunen tuli Valittua. Toimitusmaliokunnan puheenjohta jan maalista selmiydyttiin niinikään yhdellä äänestyksellä. Malituksi tuli ed. Mechelin, joka sai 4 ääntä. Ed. Muolijoki sai 2 ääntä ja Setälä 1- Tyhjiä lippuja jätettiin 2. Marapu- heenjohtajan maalissa suoritettiin 3 äänestystä sillä tuloksella, että edus taja Ingman lopullisesti arman kautta tuli «alittua. Tarkastuswaliokunnan puheenjoh tajan waali toimitetaan tänään klo 10 a.p. Säätytalolla. 7IMZMÄS. Kansakonlujen raken- ««Satmrahat. Kuten tunettua, on eduskunnan anomus, että kansakoulujen rakennus- amuksi myönnettäisiin 800 000 mkaa suoStuntarahaStosta, hylätty. Hy lätty on myöskin senaatin esitys, että maltiorahaStosta tänä muonna käy tettäisiin 230,000 mkaa kansakoulujen rakennuSamuksi. Tämän muoden me- nosääntöehdotukseen on otettu 250,000 mkan määräraha maltiorahaston ma rsista kansakoulujen rakennusrahas ton amuksi. Hymin epätietoista on hymäksytäänkö tämä menosäännön kohta Pietarissa. Senaatissa on tätä nykyä ratkais- tamana noin 150 anomusta rakennus- amuiksi kansakouluille. JoS yllämai nittu 250,000 mkan määräraha hy- mäksytään Pietarissa, niin moidaan myöntää apurahoja noin 50 kansa koululle. Mainittakoon mielä, että edellisinä muofina on noihin raken nusapuihin käytetty noin 700,000 mk. Tähän asti jätetyt kouluylihalli tuksen harkitsemat esitykset esiteltänee senaatissa ensi kuun alussa. Kuten ylläolemasta selmiää, ei lä himmässä tulemaisuudessa ole mitään toimetta siitä, että uusia anomuksia kansakoulurakennusten amuiksi moi> taisi hymäksyä. on il. PiimiimMe jiktlimt kirjmiututtttt. Senaatin similitoimituskunta antanut kumernöörien tehtämäksi maittaa kirjapainojen omistajille, että senaatin tietoon on tullut, etteimät Viimemainitut enää suurlakon jälkeen ole painoasiamiehille lähettäneet kap paleita kutakin painotuotetta. Tämän Vuoksi on senaatti asiaa käsitellessään päättänyt ilmoittaa kirjapainojen omistajille, että kesäk. 18 p. 1891 annetun arm. asetuksen 18 §:ää. joka sisältää muutoksen ja lisäyksen toukok. 31 p. 1867 annettuun asetukseen, tu lee seurata sikäli tuin se melmoittaa kirjapainojen omistajia painoasianne hille toimittamaan kaksi kappaletta kutakin painotuotetta ja tulee nämä kappaleet miipymättä lähettää paino ylihallitukselle, koska painoasiamiehiä ei nykyään ole. M-Umti tilt» ll» ? Puhetta johti puh«Mies Smin- hufmud. Msityisasiain muoksi saimat ma- — Tek»illi«e« korkeako»!». Kenraalikumernööri on yhtynyt senaa- in päätökseen insinööri H. Kolsterin j nimittämisestä sähkötekniikan proses- oriksi teknilliseen korkeakouluun. — Mikkeli» laä«i« läö«i»- ihteerikfi on senaatti puolestaan I nimittänyt koulutoimen ylihallituksen ansakouluosaston sihteerin, lakit, kan didaatti Samuli Malee Kosken. Asia j alistetaan!mraalikuwemöörin harkit- tamaksi. — We«äjä»kiele» opi»«ot. Naantalin neumosmies Josef Palm gren on uudistanut aikaisemmin teke mänsä anomuksen saada 2,000 mkn stipendi 6 kuukauden oleskelua Mar ten keisarikunnassa menäjänkielen opintojen harjoittamiseksi. Hra Palm grenin aikaisempi anomus hylättiin sen muoksi, ettei hän ollut liittänyt anomukseensa selmityStä nykyisestä menäjänkielentaidostaan. Tällaisen selmityksen on hän liittänyt uudistet tuun anomukseensa. —Tuomittu irtolais«»desta. Kumernöörinmirasto on tuominnut kultasepänsällin Anton Mikael Tuuk kasen, Porista, ensikertaisesta irtolai- suudesta pidettämäksi kuusi kuukautta yleisessä työssä. — Pori» KaupPiaSyhdisttzk se» koko»ksessa tiistai-iltana pää. tettiin myöntää kauppakoulun rahas tojen tilimelmollisille mastuumapaus toimintamuodelta 1908—09. Kaup pakoulun johtokunnan ehdotus kou. lun sääntöjen muutoksiksi hymäksyt, tiin. Kauppakoulun johtokuntaan Valittiin eromuorossa olleet hrat A. Hammarström ja F. E. Köhler uu delleen. Kauppa-apulaisten iltakurs sien järjestämistä pohtimaan malit tiin hrat G. E. Ramberg ja I. Ro sengren. Ensi kesänä täällä pidettä, män kauppiaskokouksen ajaksi ehdotet tiin elokuun 3, 4 ja 5 päiivä. Warka»desta t»o«itt». Eilen tuomitsi raastumanoikeuden toi nen osasto rantatyömies Juhannes Tuorin neljäskertaisesta markaudesta 6 muodeksi kuriwshuoneeseen ja me nettämään kansaisluottamuksensa 12 muodelsi. Tuori, joka t. k. 17 p:nä oli Varastanut 5 asfalttirullaa G E. Rambergiu makasiinista, kielsi te koansa miimeiseen asti. — Kaivall»kseSta tuomittiin raastumanoikeudessa eilen työmies Juho Kustaa Frigren Porista 75 mkn sakkoon. F. oli ottanut Vie däkseen eräälle Noormarkun Lassi, lan miehelle 15 mkn mäkijuomat, mutta oli pistänyt aineet »parempiin suihin". — Kuollut. Maanantai-iltapäi mänä kuoli kunnallissairaalassa maa lari Karl Oskar Salonen 42 m. manhana. Mainaja sairasti kurk. kutubekkuloosia. Hän harjoitti täällä lyhyen ajan omaa maalarin liikettä. Syntyisin oli Salonen Kullaalta, ja suremaan jät puoliso ja tytär. — Talo»ka»ppa. Eilen tehdyllä kauppakirjalla on kauppias K. A. Mirtanen ostanut prokuristi Fr. Mälkösen omistaman talon ja puoli tonttia n:o 161 kaupungin 4:ssä osas sa. Talon mastaanotto tapahtuu ke säk. 1 p:nä 1911. — HSyrtzlaiwa» hi »aa «a «e»e »po»»»t. Eilen iltapäimällä klo 2:n aikaan otti höyryl. Mars simukulkiessaan Kalasornian kohdalta kaupunkiin hinatakseen perunalastissa olleen kauppias K. W Jalaman me- neen. Tätä ennen oli Marsilla 2 proomua ja eräs kutteri hinattamana. Kauppias Jalaman mene sidottiin en simaiseen proomuun ja niin tultiin kaupunkiin päin. Kauppias Jalaman apulaisena oli iäkäs työmies Elias Eiiasson, joka piti käsin ruoria, ruori- pinna kun oli poissa. Mene kun muosi, oli hra Jalama kaiken aikaa ajamassa mettä meneestä. Toiminimi Masara K K :nin lautatarhan koh dalle tultua pääsi mene mastamir- raSsa äkisti kääntymään simulle eikä ruorinpitäjä Voinut enää paljainkäsin palauttaa isoa Venettä takaisin oi keaan suuntaansa, maan pääsi aalto lyömään meneen Vesilastiin. Mene lasteineen alkoi heti painua ja irroi- tettiin proomusta. Tällöin se miehi neen joutui jälessä tuleman proomun keulaan ja painui sen alle. Kulkien sitten koko proomun mitan sen alitse, kaatui mene ja lastina olleet 60 pe- runanelikkoa y. m. tawarat painui- mat pohjaan. Kauppias I., joka koko ajan oli pitänyt meneestä kiinni, sai hinattua toisen hätään joutuneen sittemmin myös meneen kölille, josta laimamiehet sitten heidät pelastimat. Kaikkiaan saimat miehet olla meden morassa n. 10 minuuttia. —Kolmipäiwäi»e» ttzS»s»lk» Pori» t»litilk»tehtaalla. Sen johdosta, että muutamat työmiehet olimat lumatta poistuneet markki noille, asetettiin Porin tulitikkutehdas siitä kaikille työläisille rangaistukseksi seisomaan. Tänään kumminkin kuu luu ..sulku" loppuman. kirjapainossa (omistaja A. E. Col lins), Malaja Dmorjanskaja 19. w. 1910; 3) Rajamaanpolitiikasta ja erittäinkin Suomen kysymyksestä. Puhe, jonka on tammik. 14 p:nä 1907 pitänyt prof. Eduard Berendts. Hinta 50 kop. Puhdas tulo käyte tään nälkääkärsimäin hymäksi. Pie tarissa. Nicolai Uhlin kirjapainossa, Kasanskaja 46, m. 1907; 4) Suomen kysymyksen selmittämijeksi. Komitea, joka on kaikkeinkorkeimmasti asetettu laatimaan ehdotusta säännöiksi yleis- maltakunnallista merkitystä olemien, Suomea koskemain lakien säätämisen järjestyksestä. Toinen osa. Komi tean suomalaisten jäsenten ehdotuk. set. Komiteon toinen istunto. Ko mitean Venäläisten jäsenten lausun not. Komitean menäläisten jäsenten ehdotus. Pietarissa 1910; 5) Me näjä ja Suomi. Bornhakin maltio oikeudellista suhdetta koskeman raken. nelman ermostelua, kirj. tri Wolf, mapaahra von Osten-Sachen. Pieta, rissa 1910. — E»gla»tilai»e» p»h»i s»omea, f»o«alai»e» — »»ot sia. Miime kuussa matkusti Ou< lusta kaksi englantilaista, hra E. Ia- melt ja W. Sl. Merymeaiher, Oulun- jokea Lemvi-laimalla Muhokseen ja sieltä edelleen Kajaniin. Samassa laimassa matkusti useita suomalaisia m. m. eräs oululainen lääkäri ja maisteri. Englantilaiset käyttiirä: aina suomalaisten kanssa puhelles- saan suomenkieltä ja käyttimät sitä aika hymin. Toinen englantilaisista kääntyi suomenkielisellä kysymyksel lään oululaisten herrojen puoleen, mutta nämätpä herrat smvaitsimat käyttää — ruotsinkieltä. Englanti lainen sen enempää ivaimaamatta näitä herroja ..suomalaisia" suomen, kielellä, käänsi heille selkänsä ja pois tui tomerinsa kanssa salongista kai man peräkannelle, jonne hetken kulut tua meni myöskin eräs suomalainen maisteri. Suomalaiselta tiedusteli sitten englantilainen selmällä suomen kielellä Pohjolan merkillisyyksiä jo kun suomalainen lausui ihmettelynsä siitä, että englantilainen niin hymin osaa suomea, mastasi englantilainen, etteihän siinä mitään merkillistä ole, että hän Suomessa käyttää suomen- kieltä. Jos te joskus soamutte Eng lantiin niin — lisäsi hän — ette suinkaan tekään maadi, että englanti laisten omassa Miassaan vitäisi Teitä puhutella suomenkielellä, maan opette lette ennen matkalle lähtöänne eng lanninkieltä. Samoin on ollut mi nun melmollisuuteni ovpia kaunista suomenkieltänne Voidakseni keskustella Suomessa suomalaisten kanssa. Kaik kialla matkan marrellakin kirjoittimat sanotut herrat majatalojen päimäkir- joihin suomeksi. — GitveellishySrikoSte» ai kana» Kumaamana seikkana siitä kuinka pääkaupungissa sattuneet si- meellisyysrikokset omat kiihdyttäneet mieliä, on ..Hulmudstadsbladetille" kerrottu seuraamanlaatuinen tapaus, joka sattui Helsingissä miime keski- miikkona. Helsingin manhain kodin edustalla saapui junailija Plathanin nelimuotias tyttö isäänsä mastaan tämän palatessa työstään. Isä oiti tyttärensä suliinsä, mutta se herätti parissa lähellä seisomassa ylioppilas- neidissä epäluuloja. He kertoimat luuloistaan muutamille työmiehille, jotka muorostaan kutsuimat paikalle j kaksi ratsastamaa poliisia. Herro Plathanin valmelijatcr, joka sillä wä- lin oli ennättänyt paikalle, ei moinut I saoda poliisimiehiä makuutetuksi siitä, että kysymyksessä oli isä ja tytär, maan mietiin isä poliisien, työmiesten ja suuren kansanjoukon saattamana Sörnäisten poliisiasemat. Siellä asiasta lopulta saatiin selmä ja ju nailija laskettiin mapaaksi. Sörnäisissä kuuluu miime aikoina tuon tuostakin sattuneen samallaisia tasauksia. Monet isät, jotka omat olleet pikku tyttäriensä kanssa käme- lyllä, omat epäluuloisten naisten ilmiannoista joutuneet poliisin kanssa tekemisiin. — Rakkaude» afioissaki» on monta mutkaa. Eräillä juuri päättäneillä käräjillä joutui eräs neitonen sulholleen mak- samaan 1,000 mk. kihlauksen purka- jaisia. Nuoret olimat menneet joku aika sitten kihloihin, mutta morsian tuli kaupasta katumapäälle ja tahtoi kihlauksen purkaa, mutta tähänpäs ei sulho suostunutkaan, maon haas toi lemmittynsä käräjiin. Neitonen ei kumminkaan halunnut mennä oi- keusherrain pideltämäksi. maan luo. pui ennen rahoistaan ja niin asic- somittiin. — Nyt ei ole kultaa kum. Mallakaan, mutta onpa sulhasella ra haa. — Waasa. —T»o«alaiseu kauppaosake- yhtiö» p««ha KriStiixaSsa. T k. 11 p:nä Kristiinassa pidetyssä ko kouksessa, johon otti osaa asianhar rastajia Kristiinasta, Jsoltajoelta, Karijoelta, Teumalta ja Maasasta, päätettiin perustaa suomalainen kaup- vaosakeyhtiö Kristiinaan mähintään 200,000 mkan osakepääomalla. Osak keen suuruus on 100 mkaa. Listoja osakkeiden merkitsemistä martcn on m. m. Satakunnan kont torissa. Listat palautetaan miimeis- tään lokak. 15 p.lsi Kristiinaan. silloinkin kun hänen nuori Vaimonsa eräänä päimänä on ollut nuoren krei- mi Franz Manin kanssa rakkaussuh teissa ja tulipalon sattuessa pelastuu yönutussaan kreimin kanSsa kreimin asunnon yläkerran ikkunasta 200 bayerilaisen tätä katsellessa. Mestari ei raimostu Kemille, maikka tämä tulee heti tapahtuman hänelle kerto maan, eipä maikka kunniakas mel- jensä, lääkintäneumos Duhr saa siitä oiman taisteluaseen mestaria mes taan ja maikka meljensä innokkaana rientää tapahtuman mestarille ker!o- maan. Mestari kyllä osottaa Vel jellensä omea, mutta sitä ennen on hän huomauttanut: „jos minä, minun maimoni ja kreimi tapauksen hy«äk symme, mitä se sinulle kuuluu, mitä se muille kuuluu?" Toisinaan, tai oikeastaan usein tuodaan näytelmässä estin ihmeteltä viä mäitteitä, jyrkkiä mäitteitä ja syytöksiä etenkin naista kohtaan. Mutta eipä se silti mapauta niistä miestäkään. „Me olemme eläimiä", makuuttaa kirjoittaja useampaan ker taan. — Näytelmä ei pääty, kuten manhan ajan kappaleet, ..suloiseen sopuun", jolloin «kaikki saamat toi sensa". Ei, maan rikkinäiseksi jäte tään siinä amioliitto ja meljesten rvä- lit y. m. Mestari on taistelussa hä- minnyt; ainoa, minkä hän montaa, on — nykyajan anarkistinen nuoriso. Kappale on siis uudemman ajan kirjallisen suunnan tuotetta. Sitä katsellessa ja kuunnellessa sen monia syytöksiä, tulee itseltään kysyneeksi, onkohan asia todellisuudessa niin, olemmekohan ansainneet nuo syytök set? ..Mestari" on symä näytelmä ja kyllin moimakaS jännittämään kat sojan. Axel Ahlberg MeStarisa. Lähtiessä kirjoittamaan arvostelua Axel Ahlbergista Mestarina, tuntee itsensä mitättömän pieneksi. Tahtois kerätä kaikki taiteilijan Mestarista saamat kiitokset yhteen ji tarjota ne hänelle uudelleen kiitollisuuden osoit. teeksi tiistai-illan nautinnosta. Axe Ahlb-rg on suuri taiteilija. Hänen esityksensä oli miimeisteltyä, hiottua taidetta. Kun harmistuneena edot. taa 40 minuuttia muutenkin myöhään alkamaksi ilmoitetun näytelmän alka. mistä ja kaiken sen aikaa huolestu neena ihmettelee Porin yleisöä, joka loistaa poissa-olollaan (teatteri oli ai noastaan puolillaan), katselee toisia odotukseen harmistuneita kasmoja muutamia, jotka odotusaikaonsa ly hentäen lukemat päimän sanomia, ja k sn sitten »viimeinkin saa nähdä esi. ripun nouseman, asettuu siinä pakoS. takin armostelijan asemaan; ottaa pintapuolisesti kaikki mastaan, muik taa aina näkemänsä teatteria, jota tahtoo katsella kylmästi armostelijan silmällä. Ja kun sitten Vielä useam man kerran päättää, jouduttuaan tah lomattaan näytelmän juonta seuraa maan, palata armoStelema^n, eikä sittenkään moi: näyttelijä ottaa, mie mukanansa, se se on taidetta, todel. lista taidttta. Sellaista oli tiistai iltana. Mestari otti allekirjoittaneen hänen Vastustuksistaan huolimatta mukaansa ja piti koko näytelmän ajan. Täytyy todella ihailla sitä saamutusta mikä Axel Ahlbsrgilla on ihailla ja ihmetellä. Meillä suomalaisilla on täysi syy ylpeillä samalla kun me kunnioittaen muistelemme tohtori Kaarlo Berg bom-mainajaa ja hänen aikaansa, että meillä mielä on Axel Ahlberg ja muu tamia muita suuria näyttelijöitä jä lellä. PääkaupunNlaiset, jotka useim min omat tilaisuudessa nauttimaan heidän taiteestaan, omat meihin maa seutulaisiin nähden paljon onnellisen, massa asemassa. Toisinaan, niinkuin nyt esim., tarjoutuu meille maaseutu loisillekin tähän tilaisuus, ja tästä omistettakoon kunnioittama kiitos etu. Mi Hlmnijoki. AMnHoLoimisto Uurussa Eerikinkatu S. Puh. 4S4. Omistajat: Homioikeudennotarto Wäinö Kiwi ja Hon>ioikeuden- kanslisti Santer? Saarnijoki. Else Manamo Juliana ja Aat to Raintopalwelijana,tekiwätosis- taan mitä tehdä woi. B», »k. — Metsä»h»itolait»S. Nk karilan metsänwartijakoulun johtajalle I. Oskari PeurakoSkelle on eduS mieStoimen takia myönnetty Virka. Vapautta enintään 2 kuukauden ojaisi ja on saman koulun opettaja Jussi Rautajärmi määrätty oman Virkansa ohella hoitamaan myöskin johtajan Virkatehtämät. — Arwotzle»»tzs. Kronstadtin linnotuSmäen luutnantti Aarno Alm- qmist on korotettu alikapteeniksi. — We»aja» hallit»? ja T»o- me» afia. Saksan ja Jlämallan Valtio -oikeuden ja kansainmälisen oi- keuden professoreille on toimitettu rviisi saksankielistä lentokirjasta Suo men kysymyksestä, ja mikäli nimim. I. C. armelee Suomal. Kansassa, on tämä tapahtunut Menäjän hallituksen toimenpiteestä. Nämä lentokirjaset omat (nimet suomennettuina) seuraa mat: 1) Suomen kysymyksen malaisemi- seksi, kirj. G. von Eivreinom, Wenä- jän keisarillisen hallitseman senaatin senaattori. Pietarissa, I. Ehrlichin kirjapainossa (omistaja A. Collins), Sadomaja 9, w. 1910; 2) P. Su- morom: ZhdenmertaisuuSkysymyksen selmittämiseksi. Menäläisten asema Suomessa ja suomalaisten asema Menäjän Valtakunnassa. M. 1907 ilmestyneen alkuteoksen mukaan tehty käännös. Pietarissa, I. Ehrlichin XliMn»» I» IM. iTmtt Ani Ahlberg ^Aarsc Orjlltsalo. Mestari. Herman Bahrin ..Mestari", jonka I turnee tiistai-iltana esitti Porin teat terissa, on luonteenkumaus. Se on samalla jännittämS taistelu elämän lakien ja järjen «välillä. Cajus Duhr, mestari, kappaleen päähenkilö, on moimakas, rautainen luonne, joka ei mälitä siitä, mitä ihmiset puhumat, hän toimii yksinomaan omien suunnitelmiensa mukaan. Hän elää korkealla, ylempänä muita ihmistä; toiset omat pieniä ..pikkuihmistä" hä nen rinnallaan. Mestari luottaa it- seensä kaikessa, itseensä ja järkeen. Hän nojautuu yksinomaan järkeensä! päässä Axel Ahlbergille. Aarne Orjatsalo lääkintä neumos Duhrina ei herättänyt mitään erityistä huomiota. Kun hra Orjat salon esiintymisestä miime aikoina on paljon puhuttu, olisin odottanut hänen esiintymän huomattamammin Osa on kyllä simurolli, jollaisessa tietystikin on maikea loistaa, ja moi. pa olla, että Duhrin osa ei ollut hä. nen marsinaiseen alaansa kuulumia, mutta etemä näyttelijä esiintyy eduk. seen pienemmässäkin tehtämässä Mahdollisesti oli laimeuteen syynä myös juuri suoritettu pitkä juna. motka. Maikki Ruoppila oli saanut suoritettamakseen Ida MesseUn epä. kiitollisen rollin. Niin raskas ja wä. syttämä kuin osa onkin, näytteli tai. teilijatar sen kumminkin kiitettämästi. Selmästi huomasi Maikki Ruoppilan kehittymän nopein askelin monipuoli siin tehtäviin. Olisi ollut erittäin hauskaa saada nähdä hänet jossakin Julian (Romeo ja Julia) tapaisessa osassa ja Verrata sitä miime talmi- seen näkemiseen, mutta kun Ida Messelin rolli lienee tällä kertaa hä nen ainoa huomotumpi tehtämänsS, täytyy tyytyä Valitteluun. Aino Manner Molet-rouman osassa sai osastaan esiin tyydyttämän kokonaisuuden. Arjö Saarnio oli rehtori Si riuksena erittäin hymä. Vieckinä hän sitävastoin ei oikein onnistunut. K o k oro, jaappanilainen tohtori, oli Kaarlo Aarni. Hän sai osastaan lopulta ilmi koko hymän tyypin, maikka näytteleminen alussa tuntui perin omituiselta. Alarik Sandelin Balsamma, On hauskaa tietää, että turneella muualla kuten Massassa, Kemissä ja Oulussa, missä omat esittäne? koko ohjelmistonsa, on ollut täyde huoneet. Porissa maan ei näy to dellinen näytelmätaide metämän kat somoa täyteen. Tiistai-iltana kyllä oli konsertti ja olipa Suomalaisen Nuijan seurustelu-iltakin, mutta olisi silti luullut teatterinkin oleman ylei söä täynnä. Niinkuin olen kuullut, aikoo turnee jo tänään jättää Porin ja siitä syystä, ettei täällä ole saatu toimottua kannatusta. On sangen ikämää, jos niin tapahtuisi. A-o. H- Tänä iltana esittää turnee Alex Dumasin kirjoittaman 5>näytökstsen 6 kumaelmaisen Edmund Kean. Kun seurue esitti saman näytelmän Man sassa, kirjoitti ..Maasa" siitä m. m. seuraamaa: ..Lauantaina oli Aarne Orjatsa- lon ilta, Edmund Keanin ilta. Täl lä kappaleella on hra Orjatsalo woit. toja niittänyt ja hänen tähtensä lie neekin se seurueen ohjelmaan otettu. Kun herra Orjatsalo astuu näyttä mölle komeine martaloineen, päättä, mäisine liikkeineen, rakastajan mas. tuStamattomine katseineen ja tulisine temperamenttineen käytellen kaunista, »voimakasta ääntään sen koko laajuu dessa, esittäen tuota muoroin häikäi lemättömän marmaa, muoroin lapsen tamoin naimia sankarilla», salonki- miestä ja demokratia, on menestys marma. Meisö osottikin moimakkailla suosionosotuksillansa ja kukillansa kra O:n mallanneen katsomon yhtä hel posti kuin hän VZltasi Lontoon nais. maailman. — Herra Ahlberg krei wi C'eseltinä oli sellainen hieno, hil litty maailmanmies, joksi kirjailija tyyppinsä on ajatellutkin." Niinkuin ilmoituksesta näkyy, esite tään Edmund Kean ylimääräisenä näytäntönä yleisön pyynnöstä. Po rilaisen teatteriyleisön kunnia-asiana on siis tänä iltona täyttää teatteri salin kaikki paikat. A-o. Kuningas Hibipus. Eilen illalla esitti Turnee helleeni- läisen kirjallisuuden merkkiteoksen, So fokleen kirjoittaman murhenäytelmän ..Kuningas OidipuS", Axel Ahlberg pääosassa. Suuren taiteili jan korkea ja henkemä näytteleminen haltioitti yleisön ja kohotti innostu neet suosionosotukset harvinaisen moi- makkaiksi. Axel Ahlbergin oli joka näytöksen jälkeen niiden johdosta mo net kerrat saamuttama esille. Palaan iltaan mielä. On kuulunut huhuja, ettei Turnee esittäisikään. niinkuin aijemmin oli määrä, ..Maunu Tam astia" Tämä on synnyttänyt yleisön keskuu dessa pettymyksen tunteen, sillä näy- telmätaitcen ystävät olisivat har taasti toimoneet saavansa nähdä Axel Ahlbergin Maunu Tavaslina Eikö sen vuoksi mitenkään kämisi laatuun, että Turnee sittenkin toteut. taisi aikaisemman suunnitelmansa esittäisi mainitun näytelmän täällä. Tätä hartaasti toimotaan. S. S. taan. Matkeuden ja pimeyden voi mat ovat versonoidut hengetärten ryhminä. Kumaelma on neliosainen ja tulee siinä esitettäväksi muorvkes- kustelua, lausuntoa ja laulua. Loppu- kööriin on lehtori P. Hannikainen laatinut erittäin kauniin sävellyksen, jonka kuvaelmassa esittää monikym. men-henkinen kööri. Rikcsaiheisena ja runolliseen puoleen nähden m ai- kutiamana tulee kuvaelma kaikesta päättäen muodostamaan orvotkaan osan Cygnaeus-juhlassa. !äULi»ZLSWSZtA. — T«o«a»it. Tyrmään tuo miokunnan tuomari E. Rotshild on vapautettu toimittamasta lokak. 7 p.nä alkavat Huittisten u. m. pitä jäin Varsinaiset syyskäräjät. Howi- oikeus on määräunyt käräjät toimit tamaan homioik. auskultantti G. A. Mallenin. — M»«tett» ohjefää»tS. Ku vernööri on siitä tehdystä anomuk sesta muuttanut Ulvilan kunnan lai- najyvästön 16 p:nä jnulukuuta 1905 mahmistettujen sääntöjen 1 tz:n toisin kuulumaksi. — Wa»gi»k»ljet»Sk»Sta»- »»kfia tässä läänissä on tämän muoden edellisellä puoliskolla suori tettu 2,192 mk. 36 p., josta Ulmilan kihlakunnan osalle tulee 666 mk. 90 p., Ikaalisten 325 20 p. mk. 40 p., Tyr- ja Loimaan 575 ia — Hjal«ar Fretz» ja Wil lia« Hammari» kossertti mii me tiistaina oli koonnut Porin kon serttioloihin katsoen suurilukuisen kuu. lijakunnan Palokunnantalon uuteen kuntoon laitettuun juhlasaliin. Hjalmar Freyn laulusta ei enään saata puhua konserttilaulun täysiä maatimuksia silmällä pitäen. Taitei. lijan ääni on nim. jo kulunut ja särähtelee pahoin. Täyteläistä ja soimaa laulua ei hänen esityksensä siten enään ole. Mutta tottuneen oopperalaulajan yksi pääamuista, selvä tutkinta osottautuu edelleen hä. nen laulussaan korvaten koko lailla itse äänen kärsimiä Vaurioita. Meisö palkitsi vilkkain suosionoso tuksin hänen esityksensä, joita oli toistettavakin. William Hammar kuuluu taide laulajaimme nuorempaan polmeen. Kuulin hänen ensi kerran laulavan ja täytyy minun tunnustaa, että hä. nen laulunsa ei mastannut odotuksi. ani. Ääni kyllä Voimakkaassa lau lussa kuului moimakkaalta ja kome alta, mutta muissa kohdin tuntui se mähäpätöiseltä ja köyhältä. Olinpa huomaaminani joskus puutteellisuutta äänen hallitsemisessakin. Mälitöntä Vaikutusta et hänen laulunsa tehnyt. Yleisö joka tapauksessa oli suuresti kiitollinen ja osotti Voimakkaasti suo- kotaan. Säestyksen suoritti Ed. Meiden- bruck »varmasti ja muutenkin ansiok kaasti. Ohjelmassa oli myös hänen Siveltämänsä laulu, joka, aiman pintapuolisesti armosteltuna, kuului koko soinnukkaalta. Konsertin loppupuolen ohjelmaa en kuullut. S. S. - <5yg«ae»S-j«hlaKsa Po rissa ensi lokak. 12 p:nä tulee esi- ettämäksi Hj. Nortamon tilai llutta marten kirjoittama suuremmoi- nen kumaelma, jossa tekijä käsittelee Cygnceus -aiheeseen yhdistymän ma on ja Valistuksen Voittokulkua pi meyden ja pahuuden Voimia mas- mään 93 mk. mk. 40 p. — KStzhäiutalot. Läänin ku° mernööri on määrännyt opettajatta ren Elli Lyydia Janssonin, Ahlais ten kappelista, toistaiseksi sanotun kunnan mäliaikaisen waiwaistalon johtajattareksi. — Aa»sako«l«t. ; Lahden kansa kouluun on Valittu 27 hakijasta väli aikaiseksi opettajattareksi rva Helmi Lahti Ahlaisten pitäjästä sekä opet taja L. Loukolan sisäiseksi täksi luku- muodeksi opettaja Kössi Lahti myös kin Ahlaisten pitäjästä. Tyrvään pitäjän Rauhalan kansa koulun apuopettajattareksi on t. k. 17 p:nä malittu rma Fanni Nokkala Tyrväältä. — Tila»ka«ppa. Tilanomistaja Jussi Ollari on t. k. 19 päimänä tehdyllä kauppakirjalla myynyt omis tamansa Hannulan ratsutilan Helsin gin pitäjässä maanmiljelijä Frans Vasaralle Nakkilasta. Kaupan Vä itti Juho Nikkilä Jokelasta. — Ki»kaiSte»—Ka»tt»a» ra- tahauke. Kiukaisten—Kauttucn rau- atielle päätti Euran kunta miime maanantaina pitämässään kokouksessa luomuttaa ilmaiseksi sen maan, jonka rata tarvitsee kunnan omistamaan Kaupin talon maihin koskiessaan. — G»«ri tulipalo Hiuuer- joella. Hinnerjoen Kirkonkylässä paloi maanantaita vastaan yöllä kirkonkyläläisten talollisten omistama mylly- ja mesisahalaitos sekä niiden yhteyteen rakennettu höyläyslaitos ko konaan poroksi. Syy tulen irtipääsyyn on toistai seksi tuntematon. Laitokset olivat yöllä käynnissä ja miehet ruokailu- lomalla myllykamarissa. Jotkut luu lemat lampun pudonneen katosta, toiset taas mäittävät tulen irtipää syyn syypäiksi sivullista, jotka yöllä olivat siellä juoksennelleet ja wc!> dollisesti varomattomasti tulta tai paperossia pidelleet. Laitokset olimat Kiukaisten apuyhtiössä makuutetut 24 tuhannes ta markasta, mutta noin l 000 mar kan loutamaraSto, joka sahassa ja höylälaitoksessa oli, on Vakuuttama ton. Myllyssä ollut vilja oli mrös osaksi vakuutettua, osaksi makuutta- matonta. — Lapseus» «urhaSta van gitsi LaSsilzn poliisi I. Lounas t. k. 20 p.nä itsellisnaisen Lydia Lahtisen Noormarkun pitäjän Kairilan kyläs tä. Lydia Lahtinen oli t. k. 11 päi- wZä vastaan yöllä yksinäisyydessä synnyttänyt poikalapsen, jonka kohta tukeuttt laskemalla kätensä lapsen suulle. Miime pyhänä toimitetussa poliisitutkinnossa ei hän tunnustanut tekoansa, mutta t. k. 19 pmä hän sen jo tunnusti. Murhaaja Lyydia Lah tinen tuotiin Finpyyn manginvarti- an hoitoon ja lapsen ruumis Noor markun leikkauShuoneeseen. — Miele»tvikaiue» wiettä- »yt kaksi yötä taiwaSalla al«S W aatteilla a». Karkun pitäjän Kiu- ralan kylästä pääsi miime perjan- taina klo 1 aikaan päimällä karkaa maan mielenmikainen torpparinmaimo Josefiina Haapala. Heti ryhtyivät omaiset kadonnutta etsimään, mutta kun eivät löytäneet, ilmoittivat asias ta Viranomaisillekin. Hakijajoukkoa uurennettiin ja sunnuntaina klo li aikaan löydettiin kadonnut Nohkuan ylän läheltä erään ladon vierestä. Haapala, joka oli pelkissä alus vaatteissaan, oli perin avuttomassa ilaSsa, nälän ja kylmyyden nään- nyttämänä. Tällaisessa asussa oli hän miettanyt ulkona m. m. yön aumantaita mastaan, jolloin malliisi ankara sade ja rajuilma. — Aamul. palo-