N:o 20 — 1910 KBSK1-SUOMI Keskiviikkona tammikuun 26 pml Kissa tietää kokemuksesta «ttä «ro an- niskeluyhtiön ravintolain ja samcl- laisten yksityisten anniskelujen välillä on huutavan juuri. Usein olen näk- nyi. että henkilöt, joille anniskeluyh- tiön huoneustoissa on kieltäydytty tar joilemasta, koska he ovat olleet Hu- malassa, owat suoraan ohjanneet kul kunsa lähimpään yksityiseen ravinto» laan ja isiellä saaneet mitä ovat tilaa- «eei. »Tama on laita vähittäismyyn- tiliiköeiden. josta Puhuja «silti luvaa- »van esimerkin. Ia kuitenkaan ei cv» niskeluyhtiöllä näin ollen wielä ole mitään varsinaista monopolia, joka panisi sen tilaisuuteen järjestämään tväkiijuomamyyntiä koko laajuudessaan. Anniskelu, ja vähitkäismyyntiyhtiöi- den on asian nykyisellä kannalla ollen suuremmassa tai vähemmässä mää- Tässä kilpailtava yksityisten liikkeiden kanssa. Miten paljon teoveeAisempt olisi' kaan monopoliyhtiön vaikutus koko väkijuoma kauppaan, jos se yksinään saksi sitä Hallila ja jos sitä siinä yksin- omaan ohjaiisi yhteiskunnan etu. M., nlln mielestäni siis täydellinen WZk'- juomakaupan monopoliseeraaminen o» l'si suurin edistysaskel mitä raittius- ölinsäädäntömme on tehnyt aina siitä asti. kun kotipoltto poistettiin. Nykyinen lainsäädäntömme ei ikä- wä kyllä, anna viranomaisille täyttä valtuutta «väkijuomakaupan mono-- Poli seuraamiseen. Mäkijuomain val mistus on kokonaan yksityistien hallus sa ja melkoinen osa kaupastakin on ul- Yöpuolella kaupunginvaltuusmiesten määräämisvallan. Hyvällä tahdolla saataisiin jo nytkin paljon aikaan. Ei vle «vain pidettävä rakasia kieltolaki- ihannetta ainoana autuaaksitekevänä keinona. Mitä hyödyttää Hm. kuten usein toipahtuu ainoastaan periaatteen vuoksi kieltää väkevämpien juomien kauppaa, jos ei samalla halua tai voi kieltää miedompien kauppaa? Ja raittiuden nimessä rajotettaessa an- niskelujen lukumäärä yhteen voi olla positiivisesti vahingollisempaa. jos sitä harjoitetaan yksityisenä elinkeinona. Ja ailvan «epämoraaliseksi vn koisotta- va silä tapaa, mikä monessa kaupun- gissa on otettu käytäntöön, nim. ana- malla »viinikauppa monopoliksi jolle kin yksityiselle osakeyhtiölle, joka siten tulee tilaisuuteen saamaan aivan koh- tuutonta voinva. Minun mielestäni clisi punssi ja viinikauppa, mutta ei sitävastoin anniskelu monopoliseerat- tava. Ja olisi kaupunginvaltuusto- jen kunnia-asianaan pidettävä tässä suhteessa mennä niin'Pilkalle kuin laki suinkin myöntää. Puhuja huomautti ettei pääkaupunki suinkaan ole käynm tässä suhteen hyvää esimerkkiä ania- wana. Kaikkialla olisi sekä wäkeväm- pien eilä miedompien väkijuomain tvähittäiskanppa todellisesti nionopo- liseerattava. Nyt kun palmuna h>?- roa on korotettu olisi lämä erittäin •taipeen kotimaisen h»oflijuuiv:tt lin nalta, koska inonopofii;if):iö olisi tila:- suutuessa pitämään ulkomaisien iawa- rain hinnat niin korkealla etrii 'oli mainen tavara veronkorotuksista fiuv.= limatta möisi kestää kilpailun. Mi-- sään kaipauksessa ei niyöstään yh iö saisi luovnnca o keukstaan yisityisille kenkilöille. Monopoliyhtiölle olisi luovutetut- wa anniskelu kaikissa toisen ja kol- mannen luokan ralointoloissei kun sitä- lvastvin ensi luokan rawint»lar lois- täiseksi saisaoat iäcfcä y':nti);jllle. U::ii mallasvero asct:aa tämän wirano- maisien pakotlavaksi velvollisutidelsi, koska vain sjien kotimaista olaita voidaan suojolla venäläisellä ja ulko- maisella kilipailulia. 3. 11. X. Korkeimmassa paikassa vahvistetut sl«ostunta-asetukset aioat näin kuu.tuuri: Armollinen asetus fiitä «erosta» joka palowiinan walmiS- timisesta Suomeösa on suoritetta- wa» sekä tämän weron käyttä misestä w. 1910. Annettu D'arskoje -salossa 21 (8) pnä tammikuuta 1910. Hänen Majesteettimsa Keisari on. Suomen Eduskunnan alamaisesta csiiyk- sestä, Tsarskoje Telo-Zsa ollessaan 8 (25) pnä Tammikuuta 1910 sutvainnut ?iv» mossa ivahmiStaa seuraavan asetuksen ^iitä verosta, joka paloviinan valmis tuksesta Tuomessa on suoritettava, sckä tämän weron käyttämisestä vuonna 1910. 1 §. Weroa •Tuomessa tvalmistetusia palowiinasta on wuonna 1910 makietla- wa telpi iincrfraa kultakin litralta s.iän- nölliÄväkcavyyitä, jolla tarkoitetaan 'cl- laista palomiinaa, mikä sisältää v:'.si- Zl>mmentä »volyymiiprosenttia alkohvna olles>saan -I- iö asteista Celsiuksen läm pömittarin mukaan. TiÄn^i wero suori tetaan fcio n>ai[,mistctt<rtwfii otetulta määrältä ja maksetaan ltääninralias- toon. kuitenkin joka kcrta vähintään tn- hannelta kolmeltasadalta litralta, M vero niin suuresta vaSniistusm.iäiäs:ä on vielä makaamatta. 2 §. PalÄviinalvcrosta on v:na 1910 suoritettaava: Paloviinan valmistuksen silinillävi- toa «varten sekä syyttäjän palkit siniseksi odottamastaan erityisestä ahkerouniicZ- ta pa-lotviina-a''etuk>'en >rivkomisia syyt- teeseen jaatettaessa, anviolta Zmk. 235,000: —. Hyödyllisiin kunnallisiin tarpeisiin kai- Me kunnille jaettmvatsi niiden hengille kirjoitettujen WÄilmvun anukaan !aik- kiaan E?n!k. 400,000: yhteensä Sm?. 635,000: —, Mitä tämän lisäffi saadaan puheena- laisesta »verosta, menee kMulaitosra- hastoon. Ministerivxtltissihteeri A. Langhoff. Armollinen asetus suostuntawerosw mallasjuomain wal- mistamisesta w:na 1S10. Annettu Tsachkoje Selossa 21 (8) pnä tammikuuta 1910. Hänen Majesteettinsa Keisari on, Suomen Eduskunnan alamaisesta csity?- sestä, Tscmskoje Selossa ollesisaan 3 (21) p:nä Tammikuuta 1910 suwainnut Ar mossa tvahtvistaa seuraatvan asitukscn mallaSKuomain tvalmistamissesta touon- na 1910. 1 § . Meranalaisia tämän as-tuklsen mu/aan oavat ne juomatehtaat. joissa Ivä?ewiä mallasjuomia ^valmistetaan. Mallasjuomain Ivalmistamisesta ivc- ronalarseSsa juomatohtaassa on 11HU vuoden aikana suoritettaiva -suvstliiita- woroa kahdeksan markkaa kultakin kym- menolta?i>logramm«lta siihen käytettyjä maltaita. Jos wer>o-nalaisessa juomatchtaassa wuoden kuluessa mallasjuomain loalmiS- tuikseen käytetään maltaita enemmän kuin 50,000 kg., kannetaan tviidcntoista poimin kisämalfful Suttakin kiviinnencllä kilogrammalta maltaita, .joka Äinä ikäy- tctään yli sanotun määrän ja aina 150,000 kilogrammaan asti, sekä neljä- kymmentä penniä ljokarselta kymmeneltä kilogrammalta maltaita, ^joka lvuodcn kuluessa ikä«)tetään päälle 150,000 kilo- gramman. 2 §. Jos Meronalaisessa juomateh- taassa wuoden ku1u«ösa ei ole käytetty mallasjuomain tvalmistami^een niin pal- jsn maltaita, että suostuntamaksu 1 §:n mukaan nousisi 10,000 maikkaan, on tämä määrä kuitenkin lsuoritettaiva. Helpo- tusta tässä kohden woipi asianomainen Senaatin toimituskunta nchöntää. jos Ivalmistaja kesken wuotta on alkanut tai lopettanut liikkeonsä tai tehdas muuten, ivahingontvallkean tai muun tapatur- man tähden, on pitemmän ajan muotia ollu-t toimettomana. Suostuntaweroa on aiaksettama. kun- nes <!valmistaja on wä>k«wän mall.isjuo- man walmistuksen llakkaamisesta tehnyt ilmoitu?sen ?uwernöorille. 3 §. Suoritettu suostuntawero a:me- taan takaisin mallasjuomasta, joka a) »viedään maasta; b) Nxvlmistaessa tai sen jäCfeon on niin pilaanwnut. että sitä, -luotcttaivan selmitiMsen mukaan, ei sowi nautitta-lvak- si käyttää. 4 §. I-u oma tehdas ja wal.mistet:u ia- lvara olvat panttina suostuntatvcron maksamisesta. 5 §. Siitä, mitä wäkewillä mallas- jucmitta tarkoitetaan, sekä mallasjuo main tvalmistamiscsta ja sUmälläpidoÄ- ta wevonalaiseAsa tehtaassa, on woiinas- sa mitä niistä on erittäin säädetty. 6 §. Senaatin asiana on antaa niitä tarlkemPia määräyksiä, jotka suostuntalvc- ron maksuunpanoon ja kantamiseen sekä tämän asetlsksen käyttämiseen nähden muuten haivaitaan tanpeellise'!si. --TrrvvQ Ministeri-lvaltiosihteeri A. Langhosi. Virallisia y m. y I eisi ä uutisia. P-Inoyllh-MiuS. „Tarpoellisten" lisäapulaisten palkkaa- miseen 16,0lX) markkaa. ^naatti on ml)öntänyt 16,000 mk. määrärahan tarpeellisien lisäapulais- ten 'Palkkaamiseilsi!painoylihalli:ukscen w. 1910. Wiime mucdeksi myönnet- tiin sanottuun tarkoitukseen 10,000 markkaa. — Senaatti. Mirkaivalan teki se naatin talousosaston istunnossa eilen äsken nimitetty senaattori F. F- Sa«- rikoski, joka jo eilen otti osaa senaatin istuntoon. Samalla määräsi senaatti varapu- heenjchiaja Markoss'in suvi il i- sa se- naaitori Saarikosken oikeusloimitus- kunnan päälliköksi. Muiden toimitus kuntien päällikköinä tuleivat Pysymään entiset. ^ — Wenäjän alamaisien anomukset Tuomen kdnsalaisoikeillsie» saainises ta. Pi«iaris:a on Pcri.v.KQUM lahe- tetch jeuraam jHkösanoma, >>oka kui- lenkin on n-'n selava. c:te: liitä saa oifoa.a jdnnä mi.'i on mab^tst^llu ja mitä määrätty, 'sähkösanoma on näin kuuluva: Liaitlcittkorkeimmasti on wah:vis- lellu j>cur^a'.vat ministerineuu^slon lausunnot: W<.iärinkäsin>s'.?:l wä!llä- misefsi siiäa"^'iu iniiiist-eviöii ja mi- ni^rinxtttioitljticn x :väl sisiä suh- ttissa epiiinKsia inniyi^iä ft:i i jäiics- lyksestä, iitio'1 Benäjän al^nmistcu (.pailsl aatelis. ja nnrkamiestnt) ano- mutset saada Tuoinen kanmlains-ci- keus on mpzhi>''vc>. on iiuärätn) e.ni anomukset kesäk. 1/11 pnä 190C an netun ar.t:. jul-stuskirian m »'kaan owat hyljältämät. Jos erittäin p?i- naivia ftiitä on ol^.nasia, on sisäasiain ministeriöllä oi.^us läheiiää anaku- jat s«naat'n >a kenraalikuvtrnöörin lausunnon ohella m:nisrerineuwrs- toon. lausunnon sa.imis'a ivacteli. ja on tällä oikeus telpi sellaisisra ano- muMta, jotka ansailseivat hucmicta, esitys korkeimpaan Paikkaan. — Kanteita Nlajesteettuikoksesta. Hänen Majesteettinsa on käskenyt nostaa kanteen »Suomalaisen Kan san" Päätoimittajaa sil. tri Antti Kaa- satoista vastaan lehden tviime vuo den lokakuun 22 päivän numerossa olleen ,LNieletöntä"°nimisen kirjo:- tuksen johdosta sekä toimittaja Ale- xander Halosta vastaan hänen erääs- sä kokouksessa Turussa pitämänsä pu heen johdosta. — Pekosen juttu. Maltiosihteerin- viraston kirjelmä sa armollinen käsly jättää sikseen eniistä poliisikomisa- riusta Pekosta wastaan nostettu kan- ne ovat nyttemmin saapuneet senaaun oikeusosastoon. — Mopista. Maltio-oikeuden pro fessoriksi on nimitetty lakit, tohtori Rafael Valdemar Erich. — Apurahoja aistimialliskoulujen o- pettajille. E-lokuun 20 p:nä 1900 anne- ann. mäarÄ)k!scllä on wnosiksi 1907— 1911 myönnetty: . 1) »vno-tuinen 3,000 mkn määräraha anncttawakjsi auskultecrausapurahoina isellaisille henlnlöille, jotka säädetyssä jär- sestykse-sä olivat suorittaneet tietopuoli- tset päte>vyl)Swaatimu?set kunrcmykkä-, sokeain- tahi tylsämielisten koulujen joh- tajan, cpettajan tahi opettajattaren 'vir koihin; sekä 2) samoin 3,000 mk. määräraha an- nettatvaijsi matkkarah-o-ina kuuromykkäin-, sokeain- ja tylsämielisten kouluissa pal- we>lewille johtajille, opettajille ja opetia- jattarille, jotka haluawat >vastaawissa laitosissa koti- tahi ulkomailla han>klia lisää tietqja ja kokemusta opetuksesta ja kaswatuh'esta sellaisissa laitoksissa. Tämän johdosta kehottaa ikouluylihalll^ tus mitä, jotka haluawat tänä tvuonna päästä mainituista rahoista osallisiksi, kirjallisesti ilmoittautumaan yilihallituk- selle ennen ensi helmikuun loppua ja sa- maÄa oheenliittämään paitsi opinto- ja matikasuunnitelmaa l!>)hyen selonteon cn- tisistä opinTioista ja toimista. — Konkmssilaki. Mercatorin tietä män mukaan on lainvalmistelukunta nykyisin ryhtynyt walmistamaan uut- ta konkurssi- ja akoröilokia sekä lakia kirjanpidosta. Ehdotuksen valmista- mi n en on jätetch senaattori Aug. Ny- berqh'ille joka Kauppavoltuuskunnan keskuswaliokunnan toimesta muutama wuojsi sitten senaattori Julian Serla- cihiuksen kanssa teki chZ>otuksen ko-n- kurssilaiksi. Nelisenkymmentä ivuotta on maam- me liikemiessäätt) vaainnut konkurssi- lain uudistamista ja on sen vuoksi toivottakaa, että asia nyt saatetaan suotuisaan loppuun. — Kasvatuslaitokset. Senaatti on päättänyt, että tänäkin muonna Koti niemen kaÄvatuslaiiotsen palmelukses- sa pysytetään ylimääräinen opettaja ja 2 katsaniomiestä. — Tilusten lohkomiset. Läänin ku- livernööri on irahmistanut seuraavat tilain 'lohkomiset: Paljjakan 0,1141 inank. verotilasta n:o H* Keuruun pitäjän Suolahden kylässä lchkaisiun Töykäri nimisen o>san itseuäiselsr tilalsi. jonka omista- jilsi olvat tulleet työmies Vihtori Pa- lomäki ja hänen >waimonsa Hilda Ie- remiaantytär. Manttaali on inäärälty olemaan 0,0058 !ja pohjavero 27.1 kop. Maa nt! e-Paaw olan 0,0435 ma n rt. meroiitasla n:o 15'^ Wirtain pitäjän JähdiMchsan 'kylässä lohkaistun Kartiu'lahti nimisen osan iiscnäisetsi lilalsi. so-ltka omistaiallsi ovat tulleet lalokas Nikolai Kaltti ja hänen !rai- monsa Lydia Äaltli. Tilan manttaali on määrätiy Ä e maa n 0,0074, pohja- wero 27 kc»p. ja metsävero 3 p. J y ä> k I fi s f ;i ja Keski-Snomesta. Päättynyt wäärennysjuttu. Maanantaina tämän kuun 24 p:nä julistamallaan Päätöksellä langetti Jy- Tväslylän kaupungin Naastulvanoikeus rakennusmeslari A. E. Henriksonin, tästä kaupungista, kanteen johdosta pvÄviisori Aug. Th. Lauren'!», yel- singin kaupungista, väärennyksestä Rikoslain 36 luvun 5 §:n nojalla, lieventäväin asianhaarain lvallitessa 6 kuukauden vankeusrangaistukseen ja n>elwoitri vastaajan samalla ILO markalla kormaainaan kaniaja Hen- rikson'in kulut asiassa. Proviisori Lauren oli Pari vuotta takaperin Jyväskylän posiitoimistes- ta nostanut Henrikson'ille tulevia ra- ho.ja b,:iOO markkaa, täydentäen val takirjaksi Henrikson'in hänelle muita tarkoituPa varten antaman nimikir- coituksen, sekä käyllänyt melkein koko summan omiin asioihinsa. Kantaja Henriksonia avusti jutitssa hovioikeuden auskultantti Artturi Hakkola ja vastaaja Lauren'ia vara tuomari Lauri Castren. — Nuorsuomalaisten Nuorten ko- kous on Kttnnallistalolla tdrstaina j.k. 27 p:nä !le 7 >.P. Ohjelmassa on m. m. laulua, esi- telinä. „Soihtu" ja keskustelua. — Konsertteja tulossa. Laulaja Wäinö Sola antaa täällä konser- tin maaliskuun 7 P :na. Kansanlanlukonser!'^ antaa täällä helmik. 10 p:nä kansanlaulaja Matti Koskinen. — Uusia tulirokkotapauksia. Tuli rokkoon ovat entisten lisäksi sairastu- neet kaupungissamme ihovineuvos v. Jvet)gbergin luona asuvat tuomari Miehmannin lapsi ja palvelija, jotka toissapäivänä on visty sairaalaan. — Eläinrääkkäyksestä tuomiisi raas tuvanoikeus maanantaina itselliset Kalle Heikkisen Jämsänkoskelta 25 mkn sakkoon, joka yhdistettynä vas- taajalle oikeudesta poisjäämisestä ju tun viime kerralla esillä ollessa tuo mittuun 40 mkn sakkoon, tekee yht. 65 mk. sakkoa tai 13 päivää vankeut- ta, sekä korvaamaan todistajain kulut 25 markalla. — Kiitos. Ecäill.' kaupunki ta-selle on Tampereen 5kut'.nalllsklubi!i laula- jilta saapunut "ififöiaitoitm, jossa lau lajat lausuvat iiuolifi heidän osakseen täällä tulleesta ysiävälliiestä ivas- taanotosta. — Petoksesta tuomittu. Kongin- kankaan käräjillä t.k:n 24 p:nä tuo- mirtiin kauppias Matti P a s a- n en Konginkankaalta petoksesta 4 kuuk. vankeusrangaistukseen, joka lch- distettiin useista pienemmistä rikok- sista tuomittuihin sakkoihin, joten rangaistus on kaikkiaan 6 kuukautta vankeutta. Sitäpaitsi tuomittiin vas- taaja korvaamaan nimismies Kuulan kulut asiassa 200 markalla ja suorit- ta maa n kaikki todistajain palkat. — Urkkijoitako? Lehtimäellä on nai- nä päilvinä kuloskcllut parikin kulku- miestä muka sahanterotushommissa. Toinen osasi mun. «emäpitäjään" kieltä. Toinen -joka oli nuoromman näköinen ali pitkähkö mies, kulki Pari päitvää sä- lestä >kuin toinen. »viimeksi mai- nittu oli Lehtimäen kirlkonilylässäkin vö- tä ja »vaM^kin hän pciisvällä kuuli yhtä selmästi, eh?ä „selwomanin>kin" kuin muut oli miesparka yökorttecri^saan Ollut ai- »van umpikuivlo. Sääli mickiparkaa kun niin ä ; !lMä fuulbraa menetti. -Mutta kyl lähän se tällaisina tovina aikoina monoc kuulc!!in, amviirJrin tuollaisilta lfitlcf.fi- tv il ta saHantct'!?ttajilta. T allanille a>in- incttvt-aisillc voipi örnan olla se vaara ^ lkunlm^a menettämiscsiä että ei näe kos- ia s<cha tulee tcräsvälisi, joutuu pian iyyt- tä siilotta teroutamaan scrhaa liian fan» wan. ftchoitr.OTme kansalaisia olomaan wa- ruillaan jos tällainen ..tuv.xo" sahante- rottaja jonnekin ilmestt)y. Konsa^oulunopcttaja wäa- rennetyillä papereilla virassa. Lap>pajii'.>>ven Finnilän kansakoulun opettajan wirlaa haki .ia sai — milsi ci, kun seminaarin tcldistusjätjennök- set oliiN'oi mitä palhaav. eräs Karja- 'lan Puolen mies. Seminaaritodistuk- set piti olla Äiauman seminaarista, tl vaan miläs ollakaan, kailki tcdisiul- set Äii-var alusta loppuun määre n- netyt, ivieläpä o'aksi hakijan n mi- kin. Slisiancmaisten oiettua sekvää mishestä, saatiin tietää, ettei kystimyk- sessä oleiralla nimellä waru-stettua cipetiajaa ole kasiaan cÄut edes oppi- laana Rauman seminaarissa, vielä vähemmin siellä opettajatuikinto-z suorittanut. Tämä valeopettaja saa- pui virkaansa tämän tammikuun alussa. Kansakoulujentarlastaja kävi asiaan käsiksi. Saapuen mainitulle koululle ei ylsin »vaan piirin niiniä- tn ies ja vanginkuljettaja mokanaan. Opetiiaja on tunnustanut väärentä- neensä paperitt;<i; hän lienee täynyt jonkun ilverran kansakoulua. Nimestä, enemmän oikeasta kuin tväärennetys- iäkäätt, emme ole saaneet tarkkaa sc5- koa. Balecpetiaja 'vangittiin t.k. 20 p:nä. — P tinaa. Mauhltii Suomelta. — Kaksi salaperäistä kuoleman tapausta. Keskimiikon iltapäivällä 3 aikaan tuotiin Fabianinkadun 30:sta HePngissä ensimäiselle poliisiasemalle ent. aliupseerin vaimo Jenny Mar^ Ailhonen, jonka poliisi ensin luuli ole- Iran kovasti humalassa, siitä fin näytti, muita kun lähemmin sitten tarkastellun, huomattiinkin, että hän pai tiiliisi ai ti oli kovasti sairas. Pai- kalle kutsuttiin lääiäri, jonka neuvos ta sairas vietiin Maran sairaalaan. SieÄä hän kolmisen tunliv myökiom- min kuoili. Samana iltapäivänä oli itse aliup- seeri Kaarle Alhonen myöskin vietä- ivä sairaalaan. Hänet ivietiin kirur- giin ja siellä hänkin myöhemmin yöllä kuoli. Molempain ruumiit on viety pato logiseen laitokseen, jossa ruumiit tule- -lvat tarkastettaviksi kuoleman syyn sMoille saamiseksi. Toistaiseksi Jtita vielä ollaan epätietoisia. Lieneekö ta- pahtunut kaksoisitsemurha vaiko ehkä murha ja itsemurha waiko joNn on- nettomuus? Alviopuoklsok Alhontt, vsulvat Ramatie 1, ja Alhonen vietiin sai- vaalaan asunnostaan. — Oluen hintaa korotettu. Kaikissa Miipurin olutpanimoissa on oluen hi»- taa korotettu 1 im?, korilta. Korotus kos kee sekä foto* että puolipalloja sisältäwiä koreja. Ääniä Suomen puolesta. Berliniläisissä sanomalehdissä „Täg- liche Rundschau", »Berliner Tage- blatt" ja »Vossische Zeitung" on ei- len julaistu kirjoitus Suomen oikeus- järjestyksen säilyttämisen puolesta ja on sen allekirjoittanut yli 60 Saksan ja Itävallan etevimpiä oikeus-oppi- neita, joiden nimiin on liittynyt eu rooppalainen maine. Pikku-untisia. Siili slllMisM .HMmli I-itlllMi" joka kävi kenraalikuvernööriltä ano- massa awustusta ja saikin 1,000 mk. juomarahoja, on työmies" julai4sut seuraawan haastattelukertomuks«n: Menimme kolme henikilöä ottamaan selwää asiasta itseltään kenraalikuver- nöörin iluona kätvijöiltä. silittäjä Hilda KaavosenojÄlta. Päästyämme sisälle ja Estyttyämme, oniko hän sama henkilö, joka vn ollut työttömäin naisten lähetystönä kenraali Seynin luona, saimme »vas- tauksen: Keilläl Olkaa hyivät ja istu- kaa. Istuimme. Kysyttyämme, olivatko naiset »valinneet lähetystön kenraaliku- wernöörin luo, Karwosenoja wastasi, et- tei hän ole käynyt siellä kenenkään lähet- tämänä eikä minään naislähctysiönä. Maan yksityisenä henkilönä hän oli kään. tynyt kenraali Tcynin purjeen. Ano- mnskirje-lmän oli hän jättänyt kolme pä:- »vää ennen kenraali'uwernöröin w>raS- toon. Kohtaus tapahtui sitte lauantaina t.k. i5 p:nä klo 3 i>p. Ta^putvilla oli ollut <n'»ös Uudenmaan läänin ku-ver- nööri Alstban sa Helsingin poliinmesia- ri Berg. Ticn hänelle sinne oli aukais- snt otvcröti, jonka nimen hän niihtä- wästi muisti »väärin. KaiAiosenoja oli pmiänyt 1,000 rnerf- ?aa, i ori ka •Selin hänelle oli «iqönt!innf-= tkin Iliidcnnxian läänin kanslian ka«lta „iaettatva>!lsi 200 turvattomalle nai>elle, joista sotainen saa 5 mk. osakseen'. Nainen kehui myös ..tvimineensvi" k Bolnikosfin aikoina jossain maaseudulla, jolloin a!lempien tvir!amie>?ten oli olln! 2)iiutii totoltava. Ia °hän ylisteli B .^ni- kosfin ht«viä tekoja. Böckmannin ei sa- nonut olleen jalon miehen maan varti- jaksi eikä ottaneen oilkein nöyrästi was- taan kaikkia tällaisia »lähetystöjä". — Mutta kenraali Teyn on jalo'vdä- minen ja täyttää Jaiklfi toilvomukset, jo ien ^virkamiehet tulcivat lujille. Poliisimcs:ari Bcrg jo sai erota Mi rastaan muka hänen iMtöksicnsä perikö- teellä. Ja samoin käy meidän snve.ittä harrastamain roumain ..Valkonauhalle" Äavivcsenejan ajatusten mukaan. Wiclä- pä nainen uhkasi antaa „h:perifr.!an" ..Työmics^-lchdellekin, jos uskaltaa ar- lvostclla hänen toimiaan". » Tästä Hilda ÄantvosenojaiH käynnistä >Teynin luona kertoo tvi^lä trirkulainen „Arl'etct"-^lvhti seuraairaa: ..Eräänä pämänä tawattiin eräZ tun- nettu, alkuaan rikas, sittemmin rappio:- le joutunut herra nimeltä Walm>iwist, joka on kotoisin Tmnanisaaresta. l'obci- kcssilaisaikana kuului Hangon poliisi- laitteen (oli myös samoina aikoina Ponvoon ponnestarina, kun tv<ii sinainen oli laittomasti erotettu), Ikadnlla Heisin^ gissä crään tummapukuisen naisen kanS- sa. Titulus W. kuuiltiin lausuivan: ..Mutta tuopa täytyy teidän kertoa ken- raÄikulvernöörille. Teidän täytyy ker toa hänelle, miten teitä on kohdeltu. Hetkisen kuluttua näkikin pari pistä»-- twvän Scynin luo." •Siis Juo bobrikosfilainen Walma.vii: on nähtÄvästi se „ewersti", joka oi?asii muijan kenraalikutvernöörin rapuille ja ..aukaisi tien". — Tenaatin talousosaston tävdentä- minen. Paitsi jo nimitettyjä as.'ssori «aarikoÄea kuuluu pianoin joku toinen- kin suomettarslainen mies niinitettälviin ta!l>m>soisaston jäseneksi, tietää „3. S\." — Taitoaan merkit. Hämeenlinnasta ilmoitettiin louantai-iltana seur.io.ma •omituiselta tuntutva uutinen: Illalla 'fk> pusli 7—6:n »välillä ftiDTi Hämeen linnan ohiise i>lmapallo tai ilmalaiva. Cen suunta cli laaltiosta luoxaseen. Zc oli siiijji km Lealla, ettei siitä näklinnt kuin punanen tehden kaltainen iralo, joka ma- jatkan malon tapaan tvuoroin sanv-nui ja loisti. Jotkut alimat kuuleminaan tai- ivasta sc«i-allaiÄa ääntä kuin lähtee rau- tatiejunasta vllmajarrua kmitettäessä. — Raporttien aikakaudella. Kouvo lan aseman komentantti on tehnyt tui- man raportin asemapäällikkö A. Nylan- deria «vastaan. Tyytälset vtvat epäkvh- teliaisuuidesta, politikoimisesta ja huo- nosta virantoimituksesta. Wiimeinen st^tös on osia johon ei iski irn&Iä ole ko- mentantilla sormensijaa, vaikkapa siivZ oiisi perääkin ja molemmat edelliset o» vat aiwan aiheettomia suomalaisen kan, nalta katsottuna. Sillä asemapäällikkö Nylander ei enstnkään politiiFoi, m:tö meillä sillä ymmärretään, eikä myöskään »le heille ollut epädchtelias, kun on asiol- linen asia lysymykscSsä ollut. Raportti meni ensiimä kreivi Gamen» skille, sitte rautatiehallitukselle ja ii^ä syytetylle selitysroaa-timuksinensa. ?&aS« touft'cn on hrz Nylander pannutk n sa moilla perust-illa tuin yllä on maimitu fiiraftfsfttiS' ii fmMmliillZ» järifSltlmÖB jMj» tuoliL Kun 1865 tvuoden asetus kunnallis. hallinnosta maalla sisälsi, että siinä kuntakokouksessa, jossa voidaan ottaa päätettäväksi kysymys kunnallisval- luuston asetlamisesia, tulee kummin kin puolen koko kunnan äänimäärästä olla edustettuna sekä vähintään kaksi kolmannesta näin edustetuista ääni- luvun mukaan puolustaa tvoltuusion asettamista, arveli moni, että ne suu- vei vaikeudet, jotka tämä laki täten asetti kunnanvaltuustojen syntymi selle, olivat pääsyynä siihen, et:<?i tätä järjestelmää kunnissa saatu käytän- töön. Sitten soimme, vieläkin voi- massa olehan maalaiskuntien kunnas- lishallintoa koskewan lain vuodelta 1898. Tässä säädetään, että kuniian- ivaliuusio voidaan aseltaa, jos kah- dessa voistaan seuraavassa varsinai- sessa kuntakokouksessa »vähintään kaksi kolmannesta läsnäolemista ääniluvun mukaan niin päättää. Valtuustojen asettamista estävät vaikeudet täten vähennettiin. Mutta tästä huolinialta on sangen vähä kunnattvaliuustcja syntynyt maalaiskuntiin. Ainoastaan muutamat, 'enimmäkseen suuret kun- nai ovat otlaneel lvallnusmiesjärjes. telmän käytäntöön. Suurimmassa osasia kuntia ei ole yritettykään sitä tehdä, vaan tlDyuy vatchaan kokous- liarjestelmään. Tästä tosiasiasta huolimatta oivat kaikli va!t'-cllis<l Puolueemme otta- neet lii el maa n ia kunnanvaltuusjär- ; 5-:elträii pakolltsen käytäntöön otta misen maalaiskuntiin. Tänä oli icu- raulseita, että siinä lakehdolukie-^, jonka eduskunta bnvälsni. Zvain joka ci vielä ole saavuttanut hallitsijan vah- viotusia, tehtiin valtuu^^ot pako'l> iiifi, joka kuntaan asetettaviksi la^tok- silst. Varsinaisena inrnä tähän esille- tuodacn kunnallisvalioktinnan mietin nössä selä eduekttnitait iaf c'fpnuf'c:i perue::iue ; a, eitä !un 'anta.i lakiehd:'- .ukirn mukaan kunnallinen äänioikeus masennettiin, kävisi muutetnisia .^i?ia kuntakokouksien Pito hankalaksi sianc.:ta-jiv'n luluiiuuden lähden. Älvtla aja:ollessa siiä tosiasiaa, et» .eituät maalaiskunnat yleiseminitt, •viikkokin niillä olisi siihen oikeus, ole rfuetree: fiujtöntöön oi taa valtnusto- iärjcs elmää niinkaulvan kuin sithen ei ole palloa. tun'ee m eleen fi'N>mys, tiritkäyän mahtoivat olla perimmätier Myt teihän kuntien vastahakoisuuteen ja vasten»,ieliirnueen järjestelmää 'oy:can. jonka kämäniöön ottamisen .'uitonkin pitäisi olla edi^msaskeiecn kunnallisen itiehallinn?n kehityksessä. Lnkc>han sinutä vaan Tuomen kansan aipumus nxznÄotlliiuuieen >ja epälttu- loinen luonne, joka ei iall^ toiselle sitr- ää päättämisvaltaa asioissa, joissa tse N'?i päättää. Sitä me epäilemme. Me luulemme päinvastoin perimmäi- sen siyit täyän olevan sen, että kania Mtcmtnön tahi vähemmän selväsii ja lietoisesti ;aj*u:a r.-r.11ui:i-:iitcvir;• S- teimäit ylin allaan ol.van puuf.c-ta, ia ien tvotle.van hailt.ja. jolka sangen - aslaina vaa'as'a painavat niitä pun- nitessa sen ciuja ivastaan. M^tkä nämät puutveet owai? LLal.uustot knnnall se-^sa elämäeiä '.vastaavat eduskuntia n^ltiollisesja elämässä. Molemp'a vaivaa samat puutteet. Edistyneimmissä kultuurikansotLsa, joissa kansaneduskunnat jo vuosisatoja ovat muodostaneet toisen tvaltio.nah- l>in. alkaa :usi.: hitaasti n;ui:a irar- uwsti kansalaiseen mielissä keh>. yä epäilys fi t.i, ova ko ne tarkoitukse t- in.iuvsi!itp;a ka, ia:t tahdon ilmit'to."a. On ai'f.u tt.ictliä <>!fö löytyisi keinozet, joiden kautta kansan tahto välittömäs- ii voimisiin julkilausua ci ainoastaan vaaleissa vaan myöskin juoranaisestj lainsäädäntön>össä. Tähänastisena tu- loisena tästä on ollur. että estin. Sveitsissä on eduskunnalleen la in ia.t- däntöil)ön rinnalle aseieilu kansan- äänestys. Eräässä 1908 vuoden luunallisva- liokunnan mietinnön jälkeen liitetyssä tvastalanseesia ehdotetaan kansan-ää- ncstyksen käytäntöön ottamista kun- nallisesia elämässä. Tämä on criiiaiit mieltäkiinnittävä •ehdctu». ?!ähtäväs- li ch)oiuksen tekijät oivat käslitäiteel, eitä valtuustojärjestelmää l)aiitaa puutteita, jotka vaalivat landentä- uiistä kansanäänesiyljellä. Cltsi lvnaii ollut suotavaa, että ehdotuksen tekijät olisivat perin-pohjaisemmin perustel- leet ehdotustaan. Äaikkia edustavia laiialsia «haittaa etupäässä seuraavat 'puutteet: ajatusvirtauksei ja mielip'.- teet, M ka eiivät ole saavuttaneet riit- täivän määrän kannattajia kait sala: s- ten joukossa, eiwät pääse kuuluviin niiden kautta', ne edistävät liiallisia valtiollisten ja lchteiskunnallisten puolueiden syntymistä ja kehittymtsta opäterlveelliseen suuntaan toariinkln siinä suhteessa, et:ä puolueiden edut asetetaan yli koko l /hteisknnnan etu- jen; ne siinnyttävät suurimmalla osassa kansalaisia välinpitamalio- mlMtä yhteiskunnallisista ja JvalttoUt. sista asioista syystä että heidän osan-