tuo 109 — ISIÄ KAIKU. Keskiviikkona Syyskuun 21 päivänä. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maanmittaustoimia y. m. Aro, Aromaa, Eloranta E., Helle, Hoikka, Hämäläinen, Häyrynen, Jär- minen, Kiiskinen, Kirmes, Koskinen, Kotonen, Lehtonen. Loukainen, Lund ström, Murros, Mäkelä, Mäki ja Typ- pö: sekä moralle: Aakula. Komu, Ko- pila. Salmi ja Salo. Listaa n:o 2, suomalainen puo- lue oli äänestänyt 40 äänestäjää ja tulimat siltä malituiksi edusta- jat: Kairamo, Koimisto, Ojanen, Paa- sikimi, Peurakoski, Rannikko, Repo, Torppa, Wirkkunen ja Haapanen; sekä maralle: Warwikko, Muorimirta ja Grönmall. Listaa n:o 3, maalaisliittolaiset, oli äänestänyt 16 äänestäjää ja tuli mat siltä malituksi: Saalasti, Pykälä ja Hahl; sekä maralle Lahdensuo. Listaa n:o 4, nuorsuomalainen puo- lue, oli äänestänyt 27 äänestäjää ja tulimat siltä malituksi: Astala, Han- nula, Fränti, Riihelä, Snellman ja Puhakka; sekä maralle: Homen ja Löth- man. Listaa n:o 5 ruotsalainen kansan- puolue, oli äänestänyt 26 äänestäjää ja tulimat siltä malituksi: Sundblom, Lindelöf, Neomius, Grotenfelt, Roos ja Sohlberg; sekä maralle: Björk ja Estlander. Istunto päättyi klo 6,30 illalla. Seuraama istunto on tänään klo 2 päimällä, jolloin ilmoitetaan malio- kuntamaalien tulokset. Yleisiä uutisia. Senniin mistcckcmostm Da tnfiri ttasfmflc. Ne Menäjän ministerinemvoston kaksi »ehdotusta", jotka senaatin mahtiniestari toi eduskunnan kansliaan, owat käännöksinä seuraamat: Ministerineuvoston ehdotus muiden Menäjän alamaisten saattamisesta oikeuksien puo lesta yhdenmertaisiksi Suomen kansalaisten kanssa. I. Menäjän alamaisille, jotka eheät ole Suomen kansalaisia, annetaan Suomessa samat oikeudet kuin paikallisilla kansalaisi! la «n. II. Henkilöille, jotka omat saaneet simis tyksensä Keisarikunnan oppilaitoksissa tai suorittaneet Keisarikunnassa säädetyt tutkin not, annetaan Suomessa samat oikeude kuin niillä henkilöillä on, jotka omat saa neet simistyksensä mastaamissa Suomen op pilaitoksissa tahi suorittaneet mastaama! tutkinnot paikallisten säännösten perusteella tässä kohden ehkä syntymäin epäilysten rat kaiseminen uskotaan Suomen kenraalikumer nöörin tehtämäksi yksissä neumoin asian omaisten ministerien ja erillisten mirasto jen päällikköjen kanssa. III. Oikeus olla historian opettajanmi- roissa kaikissa Suomen oppilaitoksissa an netaan, samoilla perusteilla, kaikille Menä- jän alamaisille, jotka tunnustautumat kris tinuskoon. IV. Suomen mirkamiehet, sekä maltion palmeluksessa olemat että maalin tai ma paan sopimuksen perusteella palmelemat, jotka tekemät itsensä syypääksi I—III osaston somelluttamisen tahalliseen estämiseen, saa- tetaan siitä edesmastaukseen Keisarikunnan yleisten lakien mukaan ottamalla huomioon seuraamat säännöt: l) oikeudellinen syyte sanotuita henkilöitä ivastaan nostetaan Suo- m en kenraalikumernööriltä P,etarin oikeus- homin prokuraattorille tulleiden ilmoitusten perusteella; 2) kenraalikumernööri oikeute- taan. jos nostetaan oikeudellinen syyte mai- nimitä henkilöitä, paitsi tuomareita, mas- taan. mäliaikaisesti mirasta erillääu pitä mään tai siitä heidät kokonaan erottamaan, jolloin kysymykset niiden henkilöiden miras- ia erottamisesta, jotka Korkein malta nimit tää. alistetaan Kaikkeinkorkeimpaan härkin- taan; 3) alustaman tutkimuksen toimittamat Pietarin piirioikeuden tutkijatuomarit; sekä 4> syytetyt tuomitaan Pietarin oikeuspiirin tuomioistuimissa yleisessä rikosprosessille säädetyssä järjestyksessä. V. Rikos- ja ojennusranqastuksia koske- n uinr Painomapautemme mää rässä. Ne ponnet. — Mielisairaalaa marten aiot- tu alue. - Ne markkinat; Nykyisin on kenraalikumernööri ollut hymin tiedustelunhaluinen, milloin ky- sellen oikeus- tai kunnallispormestarin -viroista, milloin taas, onko ryhdytty mihinkään toimiin sanomalehdistön es- tämiseksi puhumasta menäläisestä sota- mäestä ja sen toimista. Hänen ylhäisyydellään näyttää ole- man erityinen halu tukkia sanoma!eh- tiemme suu, maikka elok. 20 pnä muon- na 1906 annetun lain mukaan „Suo- men kansalaisella on sananmapaus sekä oikeus kirjoituksen ja tumallisen esityk- sen painosta julkaisemiseen" ja lisäksi ylläolemasta lausutaan „älköön niille ennakolta estettä pantako." Tiettämästi ei sanomalehdistömme ole mitään sellaista julkaissut, joka ilmaisisi miholliselle sotamoiman ase maa tahi sm liikkeitä eikähän sitäpaitsi nyt ole sodan aika. Niissähän on näet main yksinkertaisesti kerrottu so- tamäen majoituksista y. m. miattomis- la selkoista, joiden ei mielestämme pi- täisi olla määrällistä laatua, maan luettaneenko solamäen toimien julkai- suun sellaistenkin tekojen julkisuuteen saattaminen kuin Haminassa tapahtu maa lakia (Lakikokoelma XV nid. 1885 muo den painos) täydennetään seuraamalla ar tiklalla: Art. 1423*. Suomen mirkamiehet, sekä maltion palmeluksessa olemat että maalin tai mapaan sopimuksen perusteella palmele mat, jotka tekemät itsensä syypääksi Menä jän alamaisten saattamista oikeuksien puo lesta yhdenmertaisiksi Suomen kansalaisten kanssa koskeman lain I—III osastojen so melluttamisen tahalliseen estämiseen, tuomi taan: roähtntain sadan ja enintään nnidensa- dan ruplan rahasakkoon, tai mähintään yh den ja enintään kolmen kuukauden arestiin tai mähintään kahden kuukauden ja enin tään yhden muoden ja neljän kuukauden mankeuteen, tai mähintäin kahdeksan kuu kauden ja enintään kahden muoden mankeu teen ynnä menettämään joitakuita asian- omaisella mieskohtaisesti tahi säädyn mu- kaan olemia oikeuksia ja etuuksia. Sitäpaitsi on tuomioistuin oikeutettu erot tamaan syyllisen mirasta sekä ottamaan hä neltä mähintään yhden ja enintään kymme- nen muoden ajaksi tahi ainiaaksi pois oikeu den Palmella maltion mirassa ja maalin tai mapaan sopimuksen perusteella olla »vai tion ja yhteiskunnan, laitosten toimissa koko Keisarikunnassa, Suomi siihen luettuna. VI. Ne erityiset Suomen lainsäännökset, jotka koskemat juutalaisia ja mustalaisia, pysytetään mäliaikaisesti moimassaan fim nes ne on tarkastettu. VII. Tämä laki astuu »voimaan taiiiini kuun 1/14 p:stä 1911 allaen. Alkuperäisen omat aUeluioittanect: P Stolypin, W Kokomtsoff. S. Wojen'odski, S. Timascheff, Al. Polimanoff. A. ^likolajesf. B. Jmanitski, Biakaroff. A Mercivkin. P Dumitraschko, G. Utjanoff, Sasonom. Warmentanut: Ministerineuivoston toi- mituspäällikönapulainen I. Lodyschenski. Jäljennöksen todistaa oikeaksi: Ministeri neumoston toimituspäällikönapulainen I Lodyschenski. Mertonut: Ministerinemvoston kanslian osastonpäällikkö K. Mirkau. Ministerineuvoston ehdotus mastikkeesta, joka Suomen mal- tiomaraston on maltakunnan- rahastoon rahana maksettama. Suomen kansalaisten suoritet- tama mieskohtaisen asemel- mollisuuden sijasta. I. Sen sijaan kuin Suomen kansalaisia kutsuttaisiin suorittamaan mieskohtaista ase melmollisuutta melmoitetaan Suomen mal tio alempana mainituilla perusteilla malta- kunnanrahastoon suorittamaan rahamak- suja: 1) Näiden maksujen määrä mahmistetaan muodelta 1911 12,000,000 markaksi, mutta siihen lisätään sitten joka muosi 1,000,000 markkaa kunnes määrä on noussut 20,000,000 markaksi. 2) 1 artiklassa mainitussa maksut suorite- taan muosittain kahtena yhtä suurena erä nä, nimittäin 15 is p:nä toukokuuta ja i:, 2s pnä marraskuuta, jonka ohessa seikkaperäi- set määräykset maksujen suorittamisesta mah mistetaan Rahaministerin ja Suomen Ken- raalikumernöörin keskinäisen sopimuksen mu kaan. 3) Jos Suomen kansalaisia kutsutaan suo rittamaan mieskohtaista asemelmollisuutta, niin lakkaa, heti kun sellainen asemelmolli suus otetaan käytäntöön, 1 ja 2 artiklassa edellytettyjen maksujen suoritus. II. Marat 1 osastossa mainittujen maksu jen suorittamiseen osotetaan paikallisessa suomalaisessa järjestyksessä. Alkuperäisen omat allekirjoittaneet: P. Stolypin, M. Kokomtsoff. S. Mojemodski. S. Timascheff. Al. Polimanoff. A. Nikolajeff. B. Jmanitski, Makaroff. A. Meremkin, P. Dumitraschko, G. Uljanoff, Sasonoff. Varmentanut: Ministerineumoston toi- mituspäällikönapulainen I. Lodyschentki. Jäljennöksen todistaa oikeaksi: Ministeri neumoston toimituspäällikönapulainen I. Lodyschenski. Mertonut: Ministerineumoston kanslian osastonpäällikkö K. Mirkau. — Esittelijäin varmennnskiel to senaatissa. Senaatti on tammik. 25 pnä 1902 annetun arm. asetuksen nojalla, jolla senaatille myönnettiin oi- keus langettaa senaatin mirkamiehiä kurinpitorangaistuksiin, maatinut pro- tokollasihteeri Björn Masastjernalta ja määrätyltä esittelijältä Jmar Montel lilta 8 päimän kuluessa selityksen kiel- tämisestään marmentaa senaatin wn- nettua kirjelmää tullihallitukselle asei- den tuontikiellon johdosta. Mainitussa asetuksessa säädetään, että mirheestä ja huolimattomuudesta mirassa sekä mirka-asemaan ja mirka- melmollisuuteen sopimattomasta käy- töksestä moi osasto asianomaisen osas- ton marapuheenjohtajan ilmoituksesta rangaista senaatin mirkamiehiä maroi tuksella, sakoilla, mastaama 1 kuuk. palkkaa, tai mirasta pidätyksellä kor- keintaan 6 kuukaudeksi joko koko tai osapalkan menettämisellä. Rangaistus nut Muurin murha ja simiilihenkilön aiheeton mangitseminen Lahdessa. Sitä emme kuitenkaan saata uskoa. Mutta olipa miten oli, on sanoma- lehdistön melmollisuus, jos se tahtoo rehellinen olla, yleisön palmelijana paljastaa kaikki epäkohdat, koskimatpa ne sitten maikka Muurin murhaa. Onneton se sanomalehdistö joka täl- laisissa tapauksissa maikenee. Ne ponnet, jotka prof. E. N. Se- tälä esitti hymäksyttämiksi miime ke- määnä Viipurissa pidetyssä puolueko kouksessa ja joista kenraalikumernööri nyl ahdistelee häntä, omat seuraamat: „että kokouksen makaumuksen mukaan !oko Suomen kansa on selmillä siitä, että eduskunnalle lausunnon antamista marten jätetty ehdotus n. s. maltakun- nanlainsäädännöstä on ehdotus Suo- melle makuutetun maltiosäännön ku- moamisesta, ja että, kun se on aiottu oimeenpantamaksi ilman Suomen edus- unnan suostumusta, se on leimattama maltiokaappausyritykseksi; ettei Suomen kansa moi tunnustaa itselleen sitomaksi eikä ottaa noudatet- tamaksi mitään lainsäädäntöä näissä asioissa, joka syrjäyttää Suomen edus- kunnan perustuslaissa makuutetun lain- säädänlöoikeuden; sekä että jokaisen Suomen kansalaisen melmollisuus on koettaa kaikin laillisin keinoin tarmokkaasti estää sekä täm- möisen oikeuden loukkauksen toimeen- määrätään sen jälkeen kun syytettyä on asiassa kuultu. — Kenraalikuvernööri ja rau tatieläisten liitto. Kenraalikumer- nöörinkanslia on kenraalikumernöörin käskystä kehottanut senaattia kiirehti mään heinät. 10/23 pnä lähettämäs- sään kirjelmässä koskemaa kyselyä, jo- ka koskee erinäisiä tiedusteluja Suo- men rautatieläisten liitosta, sen sään töjen mahmistamisesla, toiminnasta y. m. Kuten muistettanee, maali senaatin kulkulaitostoimituskunta rautatiehalli- tuksen lausuntoa. Rautatiehallitus an- toi lausuntonsa jo m. k. 13 pnä. — Androsovin eläkejnttn. Ken raalikumernöörinkanslia on tiedustellut senaatilta, millä kannalla on ent. po- liisikomisarius Androsomin anomus, joka koskee elinkautis-eläkettä hänelle itsellensä ja hänen perheellensä. — Kanslisti H. Aejmelaeuk sen vastalause ja senaatin pöy täkirja. Pöytäkirjassa senaatin ta- lousosaston yleisestä istunnosta, jossa käsiteltiin ministerineumoston kaikkein- korkeimman mahmistuksen saanut pää- tös aseiden tuontikiellosta Suomeen, on kanslisti H. Aejmelaeuksen lausun- to ilmaistu siten, että koska senaatin päätös kyseessä olemassa asiassa jo oli malmis, hänen puoleltaan ei lau- sunto asiassa enää moinut tulla kysy- mykseen, ja että hän senaatin moimas- sa oleman ohjesäännön 72 §:n mukaan katsoi olemansa melmollinen noudatta- maan senaatin hänelle ilmoitettua mää- räystä. Senaatin päätöstä mastaan pane- maansa mastalausetta, joka julaistiin sanomalehdissä, ei hra Aejmelaeus esittänyt senaatin yleisessä istunnossa, maan laati hän sen masta jälkeenpäin, jonka tähden sitä ei otettu senaatin pöytäkirjaan. — Vlikontrollöörit. Sittenkun Uudenmaan läänin kumernööri on se- naatille ilmoittanut, että sanotun lää- nin ylikontrollööri A. E. Mallen on kuollut, on senaatti lauantaina tapah- tuneessa esittelyssä, kun aikaisemmin on herätetty kysymys ylikontrollöörien lukumäärän mähentämisestä siten, että, kuten on asianlaita Oulun ja Maasan lääneissä, perustettaisiin yksi ylikont- rollöörinmirka kahta lääniä marten, päättänyt julistaa Miipurin ja Uuden- maan läänien ylikontrollöörinmiran haettamiksi. — Eläkerahastot. Kenraaliku mernööri on yhtynyt senaatin päätöt seen Suomen maalaisten palomakuu- tusyhtiön eläkerahaston sääntöjen mah mistamisesta. — Vakuutusyhtiöt. Saksalai sen makuutusyhtiön Allianzin anomuk seen, että Bayerische Lloyd nimiselle yhtiölle myönnetty oikeus Suomessa harjoittaa kuljetusmakuutusliikettä siir- rettäisiin sille, on senaatti myöntynyt. — Myönnettyjä rautatiemak sujen alennuksia. Senaatti on myöntänyt Lahdessa pidettämän kan- sanmalistuskokouksen osanottajille 50 prosentin alennuksen rautatielippujen hinnasta. Suomen Nuorten Miesten Kristil- listen yhdistysten liiton toiselle mat- kasihteerille on senaatti myöntänyt muosimapaalipun mallionrautareillä toi sessa luokassa. Waasan talousnäyttelyyn mietämien näyttelyesineitten rautatierahtimaksuista on senaatti myöntänyt 50 prosentin alennuksen. Pietarin k.msainmäliseen gynegolo- gikongressim osaaottamille suomalaisille lääkäreille on senaatti myöntänyt 50 prosentin alennuksen rautatielippujen hinnasta. — Taistelu weuerisiä tauteja wastaan. Armiomääräraha mene- risten tautien mastustamiseksi oli muo den 1909 menosäännössä 115,000 mk. edellyttäen tämän määrärahan oleman kuluman muoden menosäännössä yhtä suuren on lääkintöhallitus ilmoittanut senaatille, että tämä määräraha on riittämätön. Tämän johdosta esittää lääkintöhallitus, että yleisistä maroista panoa että kaikkia niitä toimenpiteitä, joita sen perusteella yritetään." Kuten kaikki tietänemät sisältämät yllämainitut ponnet aiman samaa kuin miime eduskunnan päätöskin puheena- olemassa asiassa ja sitäpaitsi omat samaan suuntaan käymät ponnet hy mäksytty sitte miime kemään lukemat tomissa, eri osissa maata pidetyissä kansalaiskokouksissa. — Jos kenraali kumernööri olisi johdonmukainen, nos- taisi hän kanteen jokaista 200 kansan edustajaa ja noiden lukuisten kansa- laiskokouksien kaikkia alkuunpanijoita mastaan. Olisipa siinä sitten käräjänkäymistä! Kuten tiedämme, pitäisi Kontinkan- 'aalle kaupungin alueelle tulla suuri mielisairaala, jota, kunhan maroja saa- daan, ruettaneen hetimiten rakenta- maan. Mutta senaatin talousosaston marapuheenjohtaja Markoff ja senaat- eri Rainesalo, joilla oli erityinen määräys tarkastaa sairaalan paikkaa, !uulumat täällä käydessään pitäneen aupungin mainitusta alueestaan tah- lomaa summaa liian suurena, koska airaalalle sitäpaitsi on ehdotettu useita muitakin sille sopimia paikkoja. Olisi mahinko paikkakunnalle ja etenkin sen työttömälle mäestölle, jos maa-alueesta maaditun summan muoksi sairaala ra- kennettaisiin jonnekin muualle kuin kau- pungin alueelle. Sairaalan pitäisi tulla maksamaan 6—7 miljoonaa. Ker- myönnettäisiin täksi muodeksi 145,000 mkn lisämääräraha. — Nahkoista ja nahkavalmis teiSta maksettawa tulli. Komitea, jonka teollisuushallitus oli asettanut antamaan lausuntoa ja tekemään eh- dotuksia nahkuri K. E. Stenmallin y. m. anomuksesta nahkoien ja nahka- malmisteiden tullin korottamisesta, ja johon komiteaan omat kuuluneet insi- nöörit B. von Haartman ja Hugo Aström sekä pakkahuoneinspehtori Os- sian Häggman, on nyt teollisuushalli- tukseen jättänyt laajan mietinnön, jos- sa komitea ehdottaa useita muutoksia moimassa olemaan tullitaksaan. Ko- mitean mietinnön laatimiseen omat ottaneet osaa myöskin kauppias R. E. Nikander ja tehtailija C. Fr. Spen- n ett. Mietintö on hymäksytty yksi- mielisesti. — Oulujärwen mittaustyöt. Senaatti on myöntänyt luotsihallituk- selle 2,200 mkn määrärahan hiljattain loppuunsaatettujen Oulujärmen mit- taustöitten tulosten puhtaaksi piirus- tämiseksi. — Siltoja Sotkamoon. Se naatti on myöntynyt Sotkamon kun- nan anomukseen, että maltion kustan- nuksella laadittaisiin piirustukset ja kustannusarmiot uusia maantiesiltoja marten Tikasen ojan, Kirkkopuron, Sy- mäsalmen ja Ristipuron ylitse. — Tullihenkilökunnan hau- tansapnrahasto. Senaatin päätök- seen hymäksyä Suomen tullihenktlökun- nan yhdistyksen hautausapurahaston sääntöjen muutoksen on kenraalikumer- nööri yhtynyt. — Pitennettyjä lauttausaikoja. Senaatti on myöntynyt Oulun saha- osakeyhtiön y. m. anomukseen että laut- tausaikaa Oulujoessa nitennettäisiin lokak. 15 p:ään; sahanomistaja I. W. Haganin anomukseen että Pyhä- joen lauttausaikaa pitennettäisiin 1 kuukausi syysk. 20 p:stä. — Pakkoluowutus. Senaatti on myöntynyt luotsihallituksen esitykseen erään maa-alueen pakkoluomuttamises- ta luotsilaitoksen tarpeeksi Hailuodolla Oulun luotsauspiirissä. — Hylätty apuraha anomus. Senaatti on hylännyt Suomen Kris- tillisen raittiusliiton anomuksen saada 5,000 mkn muotuinen maltioapu. — Teknillinen korkeakoulu. Kenraalikumernööri on yhtynyt senaa- tin päätökseen insinööri H. Kolsterin nimittämisestä sähkötekniikan prosesso- riksi teknilliseen korkeakouluun. — Metsänhoitolaitos. Sitten kun Etelä Kemijärmen hoitoalueen met sänhoitajalle M. von Haartmanille on myönnetty ero mirastaan, on metsä- konduktööri T.^ Gottleben määrätty makanssiajan kuluessa hoitamaan sano- tun hoitoalueen metsänhoitajanmirkaa. — Seminaarit. Senaatti on täksi muodeksi myöntänyt 1,745 mkn lisäyksen Raahen seminaarin määrä- rahaan polttopuita ja malaistusta marten. Metallilankasähkölamppujen hankkimiseksi samaan seminaariin on senaatti myöntänyt 645 mk. aam. ja saapuu Jihin 7,20 aam. Iistä lähtee sama juna takaisin klo 7,45 aam. ja saapuu Ouluun klo 8,45 aam. Sa- mana päimänä lähtee toinen juna Oulusta pohjoiseen klo 5,20 i. p. ja saapuu Jihin klo 6,20 sekä lähtee ta- kaisin Iistä klo 7,50 ill. ja saapuu Ouluun klo 8,50 ill. Lauantaina t. k. 24 p:nä läh- tee Oulusta pohjoiseen ylimääräinen juna klo 5,20 iltap. saapuen Jihin klo 6,20 i. p. sekä Iistä takaisin klo 7,50 ill. saapuen Ouluun klo 8,50 ill. Eteläänpäin ei tule ylimääräisiä markkinajunia, mutta tamallisilla muo- roilla kulkemiin juniin marataan riit- tämästi maunuja. — Työväenopisto. Ikämän ereh dyksen kautta Työmäenyhdistyksen juh^ lasalin »vuokrauksessa on työmäenopis- ton amaustilasuus täytynyt siirtää ensi miikon maanantai- h i n, mutta työ opistossa alkoi jo ei- len ja jatkuu tällä miikolla mikäli se markkinamiikon takia moi jatkua. — Elinkeinoilmoituksia. Satu- lasepäntyöntekijä Juho Heikki Piippo ilmoitti eilisessä maistraatissa alka- mansa täällä harjoittamaan satula- sepänliikettä. Samoin ilmoitti kirjaltaja Lauri Keränen omaamansa täällä ruokatama- rakaupan. (Dulun kaupungista. — Oulun Nuijan Naisjärjes tön vuosikokous on tänään klo 6 i. p. Nuijan huoneuslossa. — Nuija kokoontuu tänään klo 7 i. p. huoneustossaan. — Vlimääräisiä junia markki na aikana tähtee Oulusta ja saapuu Ouluun seuraamina aikoina: Torstaina t. k. 22 p:nä lähtee juna Oulusta klo 6,20 aam. pohjoiseen saapuen Jihin klo 7,20 aam. Iistä lähtee sama juna takaisin klo 7,45 aam. ja saapuu Ouluun klo 8,45 aam. Perjantaina t. k. 23 pnä läh- tee juna Oulusta pohjoiseen klo 6,20 rotusta summasta riittäisi työtä mo- nelle leimänsyöjälle pitkiksi ajoiksi ja puute ja kurjuus marinaankin tuntu- masti mähentyisi, kun tuollaisesta ra- hastosta sairaalan rakennusaikana muo- tama pennitulma jäisi paikkakunnalle, kasmaisihan siitä myöskin hieman kaup piastenkin kukkaro. Entäs sitten se etu, mikä kaupun- gille koituisi, jos se saisi antaa laitok- lelle mettä ja sähköä, siinähän olisi sillekin kestämä tulolähde, sillä tuollai- nen jättiläislaitos, jollainen sairaa lasta pitäisi tulla, tarmitseisi marmaan- kin runsaassa määrässä noita molem- pia. Nyt olisi siis kaupungin isien ajaleltama, mitä heidän rauhaansa so- pii, ettei main oululaiselle tuttu katu mus saisi jalansijaa sitten, kun on myöhäistä hiiren haukotella. Olisiko ehkä syytä helpottaa Kontinkankaasta maadittua hintaa, ettei main meiltä menisi ylläkerrotut edut simu suun? Ne markkinat, joita ennen niin har- aasti odotettiin omat jo aiman kyn- nyksellä, mutta karusellia, sirkusta, ma )akabinettia y. m. ei ole oululaisille enään uskottu, koska niin pienet kuin uuretkin omat kantaneet nnhin rahan- a, mieläpä moni ainoansakin. Sillä ainahan on ollut tapana pistäytyä ohonkin noista kommermenkeista, jos ei markkinoista olisi suurta iloa ollut- 'aan ja niin omat nuo monesti hymin ala-armoiset näytelmät appaneet täältä — Ajurijuttu. Maisteri R. Ter- maskannon ja ajuri K. Stillin mälinen juttu oli toisen kerran esillä eilisessä maistraatissa. Kuten muistanemme oli mainittu ajuri ottanut maksua kyy- ditsemisestä asemalta kantajan asuntoon mkan, koska mäitteensä mukaan oli saanut odottaa 15 minuuttia, jotamas- toin kantaja ja hänen todistajansa, joita nyt kuulusteltiin, sanoimat odo- tusajan olleen korkeintaan 3—5 mi nuuttia. Maistraatti katsoi, että kantajan to- distajain todistuksista oli käynyt sel- mille, että ajurin ei ollut tarminnut odottaa kuin korkeintaan 4 a 5 mi nuuttia, jota mastoin mastaaja Stillin todistajat, joista eräskin sanoi katso- neensa kelloa, olimat mäittäneet odo- tusajan olleen 15 minuuttia. Niin ollen mapautettiin mastaaja syytöksestä. Kulut asiallisten kesken kuitattiin, paitsi, että mastaaja melmoitettiin maksamaan todistajainsa palkat. — Pahoinpitelystä oli haastet tuna mastaamaan eiliseen raastuman- oikeuden istuntoon eräs Juho K. Suorsa niminen mies, joka oli Urheilukentän laidassa lyönyt ilman syytä muuatta Raatikaista silmäkulmaan. Mastaaja myönsi tekonsa, mutta kielsi, ettei hä- nellä lyödessään ollut mitään asetta. Sanoi kysyttäessä olleensa mielä mä- hän hiprakassakin. Raastumanoikeus katsoi mastaajan omasta tunnustuksesta käyneen selmille, että hän on ollut sanotussa tilaisuu- dessa juomuksissa ja ilman aiheetta lyönyt kantajaa, tuomiten niin ollen hänet juopumisesta 20 mkan, pahoin- pitelystä julkisella paikalla 150 mkan sakkoon ja kipurahoina maksamaan kan- tajalle 5 mkaa ja todistajain palkkioina yht. 4 mkaa. — Juopumisesta y. m. tuo- mitsi eilinen raastumanoikeus 16 eri henkilöä 20—40 mkan sakkoin. — Kortinpeluusta rahan edes ta tumattomalla paikalla oli haastettu eiliseen maistraattiin mastaamaan eräs Alitalo-niminen mies, joka oli sitäpaitsi mielä ollut juomuksissa. Koska mas- taaja ei ollut saapumilla, lykättiin juttu ensi kuun 21 p:ksi, jolloin hänen on oltama oikeudessa 30 mkan sakon uhalla. — Luvattomalla paikalla teu rastamisesta oli eilisessä maistraa- tissa syytettynä hemosmies Pekka Hei- kura, joka oli teurastanut sianporsaan asumassaan Malkonauhoyhdistyksen kartanossa, maikka asetus sellaisen kieltää. Useita todistajia kuulusteltiin ja kämi ilmi, että mastaaja oli teuras- rahaa pohjattomaan kukkaroonsa, oulu- laisten, joita aina on helppo nenästä metää, maksaa killittäessä karusellin tai jonkun muun humpuukilaitoksen isän- nän partaansa nauraessa. Kaikesta tästä on kyllä se seuraus, että mähemmän kaupungin maalais kansaa tulee, moni Jussi ja Maija jättää kihlat ostamatta, sillä markkina- reissut omat aina olleet maalaisilla otollisia kihlausretkiä. Mutta sen kor- maukseksi pysyy järjestyskin parempa na ja monet tuppikaupat, joita karu- sellin ja miinan maikutuksesta on teh- ty, jäämät tekemättä, joskin manha markkinamatkatapa saa suuren kolauk- sen, sillä kuka nyt asiatta Ouluun läh- tisi, kun ei siellä hoijakkaakaan ole. Hymäpä oli, että mihdoinkin jär- jestysmalta huomasi tässä suhteessa panna oululaiset holhouksen alle, sillä todella on noista rahanhoukuttelijoista ollut enemmän pahaa kuin hywää, joskin kaupunki on mähän telttapai- koilla ansainnut, omat kaupunkilaiset toiselta puolen enemmän menettäneet. Täällä näet oululaisen tamanmukaan pidetään sirkustaiteilijaa ja hypnoti seeraajaa enemmän katsomisen ja kuu- lemisen armoisena kuin jotakin etemää konsertinantajaa tai teatterinäytäntöjä. joita katsotaan liian kalliiksi, kun sen edestä humpuukista maksettaisiin mitä tahansa. Markkinajussi. tanut ennenkin samassa paikassa sikoja. Mastaajan asiamies, samoinkuin eräs todistajakin sanoi kyseenalaisen sianporsaan olleen sairaan ja että eläinlääkäriä ei oltu moitu saada kä- siin, joten teurastus oli ollut pakolli- nen. Asia lykkäysi t. k. 27 päimäksi, jol- loin mastaajan on oltama saapumilla 20 mkan sakon uhalla. — „Ci »le taltfi truutvii pai* koillaan." Etisessä raasturvanoikeu- dessa oli mastaamassa täällä jo mo- nesti ennen sakoitettu ja poliisin kir- joissa tunnettu Kalle Piirala siitä, että oli purrut poliisia peukaloon, re- pinyt hänen maatteensa juomuspäis- sään ja mielä lisäksi mastustellut. Miehen mäittäessä, ettei hänellä ole kaikki ..kruumit paikallaan," lykkäsi oi- keus asian enemmän käsittelyn mar- raskuun 11 päimäksi, jolloin mastaa- jan on noudon uhalla oltama oikeu dessa ja hankittama siksi lääkärinkö- distus syyntakeisuudestaan. — Hevospäivät. Tänään klo 11 a. p. alkoi yhteinen orinäyttely Polo- kunnantalolla. Samassa tilaisuudessa on neljä muotta ja sitä manhempien oriitten kantakirjaan merkitseminen. Huomenna klo 9 a. p. on hemosten ilmoittautuminen, tarkaskus ja ennen palkitsemattomien hemnsten koeajo. Per- jantaina klo 11:sta omat marsinaiset kilpa-ajot Hemossiitosliiton kesäradalla Äimäraution perällä. — Oulun läänin Keskinäisen Eläinvakuutusyhtiöu siirretty yhtiökokous pidetään yhtiön kontto- rihuoneustossa Kansallis-Osakepankin talossa huomenna klo 5 i. p. — Silakkanäyttelyyn, joka oli eilen täkäläisen Talousseuran talolla, oli lähetetty main 9 astiaa silakoita. Niistä oli 2 sokerisuolatuita ja 7 ta- mallisesti. Mielä oli Maasan puu millatebdas ottanut osaa näyttelyyn tunnetuilla tuotteillaan, kuten purje^ kankailla, merkkolangoilla ja merkoilla. Näyttelyssä annettiin seuraamia palkinnoita: I palk. 15 mkaa kalastaja Juho Pitsingille Iistä: II palk. 10 mkaa talonpojalle Jaakko Pirkolalle Pyhäjoen Appärin kylästä. Edellinen palkinto oli suolatuista, jälkimäinen maustetuista silakoista. Muuten olisi näyttelystä toimonut suuremmoisempaa, sillä siitä oli fikfi laajasti sanomalehdissäkin ilmoitettu. Tämä kaikki todistaa laimeaa harras- tusta meidän kalastajiemme puolelta, jotka eimät näy suuresti mälittämän elinkeinonsa kohottamisesta. — Tulipalon yrityksiä. Miime maanantai-iltana klo 7 tienoissa alet- tiin antaa palomerkkejä ja ihnt.siä ko- koontui Isolla kadulla oleman Fei- ring'in talon luo, sillä mainitussa ta- lossa asuman malokumaaja Östman'in atelieri oli samun mallassa. Mitättö- mäksi supistui kuitenkin tällä kertaa paloyritys. Atelierissä oleman kamii- nin taakse unohtuneet riemut näet oli- mat jotenkin rumenneet kytemään, mutta ilmiliekkiin eimät liene päässeet. Isompaa mahinkoa ei tullut, ainoas- taan huoneessa olemat esineet ja seinä mähän mustuimat. Palokuntaakaan ei tarmittu, sillä muutamalla mesisankolla paloyritys tu- kehtui. Eilen oli myöskin klo 5 j. pp. tuli- palonyritys toimittaja K. Hautamäen asunnossa Rautatienkadulla Poikolii- nin talossa. Tuli oli joteiikin kyökin hellasta päässyt malloilleen Hauta mäen mainion pistäytyessä toisissa huoneissa ja se ehti turmella pahoin huonekaluja, polttaa seiniltä tapeelit ja mustuttaa hirsiä, ennenkuin ehdit- tiin samniutustoimiin. Hautamäen omaisuus on makuutettu makuutusyhliö Pohjolassa parista tu- Hannesta markasta. — Muuan ryöväyshistoria. Miime perjantai-iltana ilmoitti kaup pamatkustaja M. Komala Oulusta Raahen poliisille, että hän iviiine perjantaina klo 9—10 matilla illatta oli ryömätty siellä Kartundin tal.n luona Rantakadulla, jolloin hänellä oli miety polkupyörä, tilauskirja, remol- meri y. m. Ryömäykseen syylliseksi epäili hän työmies Juho Marjelundia, jonka sekä "muutamien muiden kanssa Komala oli ent. konttoristi Kartundin tuona nauttinut miiniä ja olutta, ollen kaikki juomuksissa. Potiisi pidättilin Juho Marjelundin ja oli hän miime maanantaina epäluulonalaisena syy- tettynä sanotun kaupungin raastuman- oikeudessa mainitusta ryöstöstä, muita kun syytöstä ei moitu toteen näyttää, raukesi asia. — Palokuntalaisen vormntakin marasti M. P. K:n talolta miime maanantaina klo 5 tienoilla i. p. muuan tuntematon mies. Sanotun talon m. t. mahtimestari Hemmilä lähtikin miestä polkupyörällä takaa ajamaan ja tapa- sikin miehen Uudeltakadulta, jossa otti häneltä takin pois. Sitten mies lähti tiivistämään pakoon, mutta saatiin kiinni kapteeni O. Kaakisen talosta, jossa oli piiloutunut kellariin. Mies mieliin poliisilaitokseen, jossa sanoi nimensä oleman Anselm Sainio ja ko- toisin Turusta. Mies saanee oikeuden edessä mastata teostaan. — Kotirauhan häiritsijöitä. Miime maanantai-iltana klo to tie- noissa tunkeutui pari bulikaania ase man luona olemaan Härösen taloon, lukiten omen sisältäpäin. Asukkaat pakenimat säikähtyneinä ikkunasta ulos, kun omen kautta eimät miesten estäessä päässeet. Poliisi sai kaupungin ulko- puolella kiinni toisen huUkaaneista, nimit. Iistä kotoisin oleman Kustaa Kimijärmen, toinen I. Miinikanoja on mielä kateissa.