HIO 96 — 1910. KIIKU, Maanantai rt.» Elokuun 22 päivänä; rohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Mi S W IlliUIIIjll M lulUil» (Mls" a ^ 21 TnA. Kiimteimistökauppoia Maasmittaustoimia y. m. gmewB»MB———na tus samalla katsonut tarpeelliseksi antaa kolmannen liikennejakson liikennetarkas- tajalle K. I. Ollerille muistutuksen siitä, ettei hän ole tarkoin pitänyt sil- mällä, että hänen käskyn alaisensa täyt- tämät tehtämänsä. Samalla kertaa on rautatiehallitus kirjelmässä kaikille liikennetarkastajille katsonut tarpeelliseksi huomauttaa heitä welwollisuudesta tarkoin pitää silmällä, että heidän käskynalaisensa täyttämät tehtämänsä eimätkä tee itseänsä syy- päisi huolimattomuuteen mirantoimi- tuksessa. — Perä-Pohj»lan puheliujoh dot. Tuonnottain anoi Telefooni- osuuskunta Pohjola r. l. Kemistä wal- tioapua erinäisiä puhelinjohtoja war- ten Perä-Pohiolassa. Anomuksen joh- dosta maatii senaatti m. m. tullihalli- tuksen lausuntoa siitä, olisiko tullilai toksella mahdollisesti hyötyä näistä puhelinjohdoista. Tullihallitus on nyttemmin antanut lausuntonsa ano- muksesta ja puoltaa se waltioawun antamista katsoen suunnitelluista joh- doista koituman suurta hyötyä tulli- laitokselle. — Aikaisemmin on Oulun läänin kumernööri antanut anomuksesta lausuntonsa, josia maltioamun myön- tämistä erinäisillä ehdoilla puollettiin. — Koululaitos. Historian ja ruotsinkielen lehtorin mirkaa Pormoon ruotsalaisessa klassillisessa lyseossa on m. m. hakenut lehtori G. Dahl ja kolleega I. H. Nylenius ja saksankie- len opettajattaren mirkaa Helsingin manhassa suomalaisessa tyttökoulussa m. m. neiti I. M. Hägg. Tornion alkeiskoulun amointa maan- tieteen ja luonnonhistorian kolleegan mirkaa ei ole kukaan hakenut. Mirkamapautta on tulemaksi lukumuo- deksi myönnetty Tornion alkeiskoulun kolleegalle W. M. Repposelle kolmeksi miikoksi, syysk. 1 päimästä lukien sekä toistaiseksi Raahen alkeiskoulun lehto- rille H. A. Ingmanille (sijaisena G. A. Wangel. — Kansainvälisessä kouluhy- gienisessä näyttelyssä PariifiSfa oli Suomen näyttelyn toimeenpannut kansainmälisen kouluhygienisen komi- tean paikallisosasto Suomessa, joka oli saanut tarkoitukseen pienen maltio amun. Professori Taaw. Laitinen, joka näyttelyesineet oli Pariisiin toi- mittanut, edusti kongressissa yliopis- toa, tiedeakatemiaa ja mainittua kan- sainmälistä komiteaa. Läsnä oli myös tarkastaja Hjalmar Basilier, joka muo- rotellen professori Laitisen kanssa oli näyttelyä yleisölle selittämässä. — Asemain lakkauttaminen Porin radalla. Kuten tunnettua, on Kokemäen kuntalaisia ynnä useita muita henkilöitä senaatille jättämäs- sään kirjelmässä pyytänyt, että rauta- tiehallituksen esitys Risteen ja Heinoon asemien lakkauttamisesta hyljättäisiin. Rautatiehallitus on kuitenkin ehdotta- nut, että yllämainittua anomusta ei otettaisi ollenkaan huomioon. — Venäjänkielen taidon tvaa- timinen rautatietvirkamiehiltä. Rautatiehallituksen päätirehtöörille osoi- tetussa kirjelmässä on sotamäenkulje- tusten johtaja, kreimi Kamenski pyy- tänyt sellaiseen toimenpiteeseen ryhty- mistä, että asemapäälliköiltä Korian, Lahden Tammisaareen, Vaasan ja Hämeenlinnan asemilla maadittaisiin menäjänkielen taitoa. Macnliike Rciliijiillii ja sikklöiitti! poliisilaitos. R. von Ungern-Sternbergin mukaan. II. G. Gapon. Jo niihin aikoihin kuin Subatom oli mielä onnensa kukkuloilla tiedettiin mainita eräästä merkillisestä papista, joka oudoksuttaman paljon liikkui sa- tama-alueella olemien työttömäin (ho- lingans) parissa. Hänet kutsuttiin yhtäkkiä kaupungin päällikön luo, jolle hän sai tehdä tiliä toimistaan. Hän esitti aatteensa rääsyköyhälistön ase- man varantamisesta ja tarjoutui laa timaan jonkun kirjallisenkin esityksen. Kaupungin päällikön mieltä asia kiin- nitti ja pappi sai mennä, koska hänen ei huomattu tähtäämän mihinkään po- liittiseen tarkotusperään. Tämä pappi oli Gapon. Lupauksensa mukaan hän laittoikin kirjallisen suunnitelman eh dottaen työhuoneiden ja työsiirtoloin uudelleen järjestämistä ja antaen sa malla murhaaman armostelun Wenä- jän sen aikaisista työmäenhoitolaitok- sista. Ehdotuksensa moitti suosiota sekä homi- että byrokraattisissa piireis- sä. Gapon joutui sen jälkeen tekemi- siin ylhäisten piirien kanssa, joiden myötätunnon hän osasi saamuttaa har- minaisen etemällä keskustelutaidollaan, suurella lahjakkaisuudellaan ja seura- miesominaisuuksillaan. Kun hän lisäksi oli harminaisen kaunis mies, ihastui- mat marsinkin aristokratian naiset hä- .ieen. Tämä rakastettama pappi osasi Rautatiehallitus on jättänyt asian senaatin ratkaistamaksi, esittäen, että Waasan ja Hämeenlinnan asemilla, paitsi asemapäällikköä, mielä yhdeltä Virkamieheltä maadittaisiin taitoa osata puhua Venäjänkieltä. Mitä taas mai- nittuihin asemiin tulee on esitetty, että kahdelta mirkamieheltä on maadittama samallaista taitoa. — Läätintälaitss. Lääket. lis. G. E. Smanljung on määrätty syyskuun 15 pistä joulukuun 15 p:ään hoita- maan Kittilän piirilääkärin mirkaa mi- ranhoitajan lääket lis. F. K. Dick- strömin nauttiessa mirkamapautta. Wirkamapautta on myönnetty Pu- dasjärmen piirin piirieläinlääkärille O. H. Lautelalle elokuun 26 pistä syys- kuun 10 p:ään, jonka ajan kuluessa hänen mirkaansa hoitaa laillistettu eläinlääkäri, jonka kumernööri tarmit- taessa toimeen määrää. — Kätilöitte» Palkkaus. Se naatti on myöntänyt tammikuun 1 päimään 1915 Kolarin kunnalle 300 mk kätilön palkkaamiseksi. — Rautatieliikenne. Maalis kuulla 1910 oli kokonaistulo Suo men maltionrautateiden liikenteestä 3,727,754 mk. 35 p. ja oli 232,000 mk. suurempi kuin tulo samalta kuu kaudelta 1909. Kun takasinmaksut kumpaiseltakin kuukaudelta mähenne- tään, tekee tämän muoden maaliskuun tulojen enennys 235,000 mk. Henki- löliikenteeseen kuulumista tuloeristä osottamat seuraamat lisäystä: matkus- tajain kuljetus 2:ssa luokassa 7,000 mk., matkustajain kuljetus 3:ssa luo- kassa 222,000 mk. sekä matkatamaran- kuljetus 2,000 mk., jotamastoin sota- mäenkuljetusosottaamähennystä70,000 mk. Matkustajain lukumäärä on 2:ssa luokassa enentynyt 17,000:lla ja 3:nessa luokassa 230,000:lla. Mitä tamara- liikenteeseen tulee, on se kokonaisuu- dessaan mähentynyt 10,000 mk. Seu- raamat eri tuloerät osottamat lisäystä: rahtitamaran kuljetus 29 tuh. nik., pikatamaran kuljetus 2 tuh. mk., mai- don kuljetus pileteillä 3,000 mk.; pa kettien kuljetus 1,000 mk. sekä elämien eläinten kuljetus 1,500 mk. Kuljete- tun kamaran paljous on mähentynyt 11,000 tonnia. Jos liikennetuloja tammi—maalis kuulla 191C merrataan tuloihin samalta ajalta 1909, myönnetyt takaisinmaksut kuitenkin mähennettyinä, osottaa liiken- netulo Suomen maltionrautateillä kol- melta ensimäiseltä kuukaudelta 1910 lisäystä 391,000 mk. — Kärsämäen Postitoimiston hoitajaksi on määrätty harjoittelija K. M. Haikonen. — Uusi poliisimestari Tur kuun nimitetty. Esikuntaupseerin erityisiä toimenpiteitä marten kenraali- kumernöörin kansliassa emersti H. B. Walmqmistin on H. 2). kenraalikuiver- nööri nimittänyt Turun m. t. poliisi- mestariksi. Gulun kaupungista. — Hiippakunnan uutisia. Val takirjan Kemin romastikunnan läänin- romastinmirkaan on tuomiokapituli 1S /«10 antanut Kemin maaseurakunnan kirkkoherralle, m. t. lääninromasti Joh. B. Lagukselle, joka maalissa on saa- nut enimmät äänet. Tehdystä pyynnöstä on tuomio kapituli 1H /s 10 myöntänyt Kittilän seurakunnan 2:lle katekeetalle I. A. Miettuselle yksityisten asiain tähden mirkamapautta yhdeksitoista miikoksi, syysk. 20 p:stä 1910 lukien ja neljäksi miikoksi, tammik. 1 p:stä 1911 lukien ja määrännyt kiertok. opettajattaren Hilda Emeliina Miettunen sijaiseksi. Tuomiokapituli on |C 7* 10 määrän nyt lakkautettamaksi määrätyn Kuo- pian maaseurakunnan m. t. toisen taimuttaa hymäntekemäisyyspuuhiin auliit naiset kokonaan puolelleen. — Työmiesten kautta hän masta tuli tuntemaan ammattiyhdistysliikettä ja sai heiltä kuulla lähemmin mallanku- mouksellisista puolueista. ..Isä Ga- pon" liikkui siis muoroon yhteiskunnan ylempien hengellisten ja maallisten parissa, muoroin sukeltain Pietarin kurjaliston sekaan, jonka pahamainei- sissa yökodeissa hän monet yöt mal moi. Mutta hän moitti kaikki puhe- lahjallaan ja esiintymisellään. — Näi- hin aikoihin hän joutui myös ensi ker- ran tekemisiin salapoliisin, nimenomaan Subatomin kanssa. Hän kertoo itse, että hänen luokseen saapui eräänä päi- mänä korkea poliisimirkamies, joka sa- noi tahtomansa kuulustella häntä, koska hänet muka on annettu ilmi mallan- kumouksellisena. Gapon oli kertonut elämäkertansa ja ilmaissut aatteensa, joihin poliisimirkailija oli ihastunut. Jlmiantojuttu lienee ollut main teko- jyy, jolla subatomilaiset moimat pääs- tä yhteyteen hänen kanssaan. Eräänä päimänä istuikin Gapon Subatomin kabinetissa keskustelemassa Wenäjän maltiomuodosta ja siitä johtumasta työmäenpolitiikasta. Gapon oli kyl- läksi maromainen mies, niin ettei hän oikopäätä mennyt poliisin pauloihin. Hän matkusti Moskomaan nähdäkseen itse paikalla, mitä tuloksia subatomi- lainen työmäenliike oli tuottanut. Hän kertoo: „Minä aloin selmästi huoma- ta, että yhdistyksen ainoa tarkolus oli kaiken termeellisen kehityksen estäminen työmäenliikkeessä, ja sen johdosta minä tulin siihen lopputulokseen, että suba- tomilaiseen työmäenliikkeeseen liittymi- nen ei olisi ainoastaan epäsimeellistä, maan suorastaan rikollista". — Ga pon saapui takaisin Pietariin siinä kappalaisen A. E. Ruuskasen syysk. 1 p:stä 1910 lähtien toistaiseksi kirk- koherran apulaiseksi Kuopioon ja sa- malla määrännyt Kuopion papiston omien mirkatointensa ohella huolehti- maan ensinmainitun miran hoidosta. — Wapaalippu Ruotsin maltio- rautatiellä on asetettu ..Kaiun" samoin kuin eräitten muittenkin Suomen sa- nomalehtien käytettämäksi; lippu oikeut taa yhden toimituksemme jäsenen mak- suttomiin matkoihin kaikilla Ruotsin rautateillä joko matkailu- tai mirkis- tyspaikkoihin tai muuten näkemään eri osia maasta. Tästä huomaamaisuudesta sanoma- lehtiämme kohtaan, lausumme, erittäin- kin omasta puolestamme. Ruotsin pää- konsulille, toht. D. Bergströmille Hel- singissä kunnioittamimman kiitoksemme. — Oulun kaupuuginMnsaksu- lujen tarkastajanwirkaa omat per- jantaina umpeen kuluneen hakemusajan kuluessa hakeneet romasti W. G. Au- lis ja sil. maist. W. I. Laine, mo- lemmat Oulusta. — Oulun kaupungin satama- maksuriita. Nyttemmin omat täkä- Iäiselle maistraatille jättäneet Oulun maalaiskunnan puolesta maanmiljeli- jät I. Pikkarainen, I. Kauppila ja H. Ermasti anomuksen, jossa uudis- tamat läänin kumernöörille ennen jät- tämänsä hakemuksen ja pyytämät maistraattia ryhtymään toimenpitei- siin, joilla Oulun kaupunki estettäisiin ottamasta satama- ja mutausmaksuja siksi, kunnes lopullisesti omat tulleet ratkaistuiksi mesialueita koskemat rii- dat ja lisäksi, että kaupunki kiellettäi- siin harjoittamasta ruoppausta Top- pilansalmessa, sillä se estää lohennou- sua Oulujokeen. — Kuten ennen jo olemme maininneet asiasta, ei läänin kumernööri ryhtynyt anomusta, joka ei kuulunut hänen toimialaansa, pohti- maan. — Maito osuuskunta. Kimi- niemen karjanomistajat omat liittyneet osuuskunnaksi, joka perustaa maitokau- pan Pehkosen taloon Isolla kadulla. Karjanomistajat lakkauttamat yksityisen maidon tuontinsa erityisille kaupunki- tilaajille syyskuun 1 päimästä, jolloin heidän maitokauppansa amataan. — Koko maata käsittäwät ur- heilukilpailut on täkäläinen urheilu- seura ..Pyrintö" päättänyt panna toi- meen syyskuun 10 ja 11 pnä. Kil- pailuihin on jo lupautunut osanottajiksi Helsingin ..Kisa-Veikot" ja Tampereen ..Pyrintö". Iksityisesti omat jo edel- liseen seuraan kuulumat maamme par- haat urheilijat Niklander ja Koleh- mainen sanoneet kunnioittamansa ur- heilujuhlia niihin saapumalla. Kilpailut jakantumat seuraamasti: Heittosarjaan tulemat kuulumaan: kuu- la, kiekko ja keihäs: hyppysarjaan pi- tuus- ja korkeushyppy sekä kolmiloik- kaus; juoksusarjaan taasen 100, 400 ja 1500 mtr juoksu. Kilpailuissa tu- lee yksityisysti olemaan 5 km. kestä- myysjuoku ja taas seurojen kesken I,600 mtr miestinjuoksu. Palkintoja tulee runsaasti. Joka sarjassa jaetaan pokaali ja mitalleja ja aina sarjassa on 9 mitalli- ja yksi pokaalipalkinto. 9:ssä liikkeessä par- haimman pistemäärän saamuttanut saa kunniapalkinnon. Kestämyysjuoksussa jaetaan 2 po- kaalia ja mitalleja, «viestinjuoksussa samoin pokaali ja mitalleja. Mäolemasta moi nähdä, että pal- kintoihinkin nähden omat kilpailut suu- resti erilaiset entisiä, puhumattakaan siitä, että niihin tulee tunnetuista seu- roista etemiä osanottajia. — Seuraintväliset polkupyö räkilpailut, jotka eilen toimeenpan- tiin Kajaanin maantiellä n. s. Mus- tosen pokaalista, muodostui nytkin polkupyöräurheiluun innostuttamaksi hetkeksi. — Paraimmat tulokset saa- muttimat seuraamat: mielessä, että hän ryhtyy taisteluun ja mehkeisiin Subatomia mastaan. Han kirjoittikin ja osotti, että Suba- tomin menettely tärmelee työmäen si- meellisesti ja todisti, että ainoa keino työmäen kohottamiseksi on se, jota Englannissa noudatetaan: täydellisesti riippumattomien ammattiyhdistysten perustaminen. Hän jätti mietintönsä kenraali Kleigelsille ja »vanhalle suoje- Ojalleen Pietarin metropoliitalle. Hän tiesi musertamalla armostelulls saa- mansa Kleigelsin puolelleen, joka tä- män mietinnön kautta möisi saada myös jotain positiimista, mitä hän saattoi esittää subatomilaisuutta mas- taan. Saatuaan tietää tästä mietin- nöstä Subatom teki kaksinkertaisia pon- nistuksia saadakseen Gaponin puolel- leen. — Kemäällä 1903 pääsi Gapon hengellisestä akatemiasta ja häntä olisi siis odottanut loistama tulemaisuus kirkollisella alalla. Mutta hän luopui kaikesta siinä kohden, sillä hän tahtoi saamuttaa nopeammin maikutusta ja toisenmoista työalaa. Hän jäi Pieta- riin, muokrasi siellä köyhän kodin ja jatkoi yhteyttään työmäen kanssa. Tällä ajalla hänessä kypsyi myös pää- tös kukistaa Subatom. Salatakseen aikeensa hän oli käyminään yhä myön- tymäisemmäksi Subatomia kohtaan, otlipa häneltä mastaan rahojakin ja kirjotti Wittelle muka syrjäisenä hymin myötätuntoisen armostelun Subatomin suunnitelmista. Mutta yhtaikaa hän houkutteli puolelleen Subatomin agent- teja. Gapon oli sitä mieltä, niinkuin hän on eräässä tuttamallisessa keskus- telussaan ilmaissut, että ..tamallisilla, s. o. rehellisillä keinoilla ei ole mitään moitettamissa. Moimat omat liiaksi erilaiset, ne omat siis saatamo tasame- roisiksi." Hallituksella on siksi paljoa 1 km. matkalla: Jaakonaho 1 m. 18 3 / ö s., Inkala 1 m. 20 ,8 s. ja T. Haapala 1 m. 23 ,2 s. 5 km. matkalla: Jaakonaho 7 m. 14 ,8 s., M. Haapala 7 m. 50,5 s. ja F. Rahkolin 8 m. 8,ö s. Pistemäärä jakaantui seuraamasti eri seurain kesken: Siemin U:seura23, Sauma 30 ja Woima 38 pistettä. Palkintoina jaettiin kummallakin matkalla kolmelle parhaimmalle mita- lit sekä Siemin U.-s:n haltuun joutui Mustosen pokaali jo toisen kerran, joka on kolmasti moitettama, ennen- kuin sen saa omaksensa. — Tuuli oli jonkunmerran myötäinen, joka tietysti maikutti loistamiin tuloksiin. — Moottorijupakka. Maistraa tissa oli jälleen miime lauantaina sin- ne ylioikeudesta käsiteltämäksi uudel- leen lykätty moottorijupakka. Was- taajana oli asianajaja S. Haapala ja kantajana kaupustelija Wilho Kemp- painen, joka oli makkarantekijä Ram- linin konkkurssipesän huutokaupasta ostanut sille kuuluman moottorin 60 markan kauppahinnasta, mutta sitä ei ollut kantaja saanut haltuunsa, maikka oli huutonsakin maksanut. Kantajan asiamies maati maksetta- maksi takaisin 60 markkaa ja 6% korkoineen, luettuna helmik. 13 päi- mästä 1909 sekä oikeuskuluja. Wastaaja sanoi toimineensa pesän- hoitajana parhaan ymmärryksensä mu- kaan. Oikeus melmoitti päätöksellään mas- taajan S. Haapalan suorittamaan ky- seenalaisen konkkurssipesän marsista kantajalle 60 markkaa 6 % korkoineen, luettuna helmik. 13 päimästä 1909 sekä oikeuskuluja edellisestä oikeuden istunnosta 76 mk. 80 penniä ja mii- me oikeuden istunnosta 40 mkaa. — Hartikaisen juttu oli lauan- taina klo 12:sta esillä kihlakunnan oi keuden mälikäräjillä, jotka pidettiin asioitsija Haapalan talossa. Oikeuden puheenjohtajana oli homioikeuden aus- kultantti W. Rahkonen. Aluksi Leena Pekuri tahtoi edes- mastuuta Armas Jukurille, Juho H. Hekkalalle ja Otto I. Siklanderille yörauhan häiritsemisestä. Välipäätöksellä oikeus päätti, ettei tätä juttua oteta esille pääjutun yh- teydessä, maan saa Pekuri nostaa eri oikeuden käynnin, jos tahtoo. Meinen syyttäjä iätti oikeudelle mas- taaja P. Hartikaisen mainetodistuksen, josta kämi selmille, että H. on synty nyt u h 1863. Ensi kerran on hän tuomittu 1887 markaudesta; 1891 on hän tuomittu kolmaskertaisesta murto- markaudesta ja irtolaisuudesta 9 kuuk. mankeuteen: 1899 on Viipurin ho- mioikeus tuominnut neljäskertaisesta markaudesta 3 muodeksi kuritushuonee- seen ja olemaan 10 muotta mailla kansalaisluottamusta, juopumisesta 20 mk. sakkoon sekä poliisin mastustami sesta 3 kuuk. »vankeuteen eli yhteensä kuritushuoneeseen 3 muodeksi, 1 kuuk. 15 päimäksi ja olemaan sen jälkeen kansalaisluottamusta mailla 10 muotta. Kuritushuoneesta on hän päässyt V-i 1902, mutta tuomittu samana muonna jo 75 markan sakkoon miinan myön- nistä. Tämän jälkeen molemmin puolin uudistettiin ennen tehdyt maatimukset. Armas Jukurille anottiin korotetta- maksi kipurahoja 18 mkalla. Kymmenkunta uutta todistajaa il- motettiin, niistä pari poikain puolesta. Todistajista ei kolme tiennyt mi- tään asiasta. Todistajat Sakari Vähäkuopus ja Armas Tammisalo kertoimet Jukurin ja Hekkalan pilkallisen uhkaamasti 28 p:nä kesäk. poistuessaan raastumanoi- keuden istunnosta puhuneen Hartikai- selle, että tänä iltana tullaan kipura hojen maksuun ja ettei ole kauan kun ollaan uudestaan oikeudessa. Todistaja Kustaa Joutsen kertoi myös samaan suuntaan, mitään eri tyistä ei sanonut tietämänsä. tehokkaammat keinot käytettäminään, että se moi ruhjoa maltankumoukselli- set. Näiden oppi ja taktiikka ulottuu main pieneen osaan työmäkeä. On saatama järjestetyksi koko työmäki,köy- hälistön kaikki lukemattomat joukot. Ja jotta se möisi tapahtua, täytyy toimia salaa, kääntää ennen kaikkea poliisin huomio pois asiasta. Ja se moi tapahtua parhaiteu siten, että on antaminaan poliisin jossain määrin ..märmätä" itsensä, ja koko asia on esitettämä hallitukselle edulliseksi, on oltama kannattaminaan suorastaan itse- maltiutta. — Gapon suostui siis Su- batomia amustamaan sillä ehdolla, ettei heikäläisiä jäseniä möngittäisi. Muodostettiin komitea, ..esikunta", jo- hon kuului tottuneita, työmäenliikkee- seen täysin perehtyneitä henkilöitä. Nämä tajusimat täydelleen Gaponin, joka ei johtanut heitä, maan toimi usein itse ..taapinsa" johtamana. — Vihdoin kukistui Subatom, niinkuin on kerrottu. Gaponilaiset olimat sii- hen asti olleet ..puoleksi sumaittc.ja". Nyt täytyi saada mirallinen lupa mar- sinaisen yhdistyksen perustamiseen. Kleigels oli hankkeen puolella, ja hänen kauttaan jätettiin pyyntökirja Pleh- melle. Mutta tämä oli saanut jo subatomilaisista tarpeekseen, eikä siis aluksi tahtonut tietää mitään tästä uudesta hankkeesta. Mutta Gapon oli sellainen mies, joka osasi hankkia puoltajia asialleen. Metropoliitat, pro- tohierei Ornatsky y. m. manhoillisuu- den tukipylmäät olimat pian esirukouk- sineen ajamassa Gaponin asiaa. Ta- mataanpa näiden puoltajien joukossa tuo meilläkin surullisesti tunnettu Mos- komskija Vjedomostin toimittaja Gring- muth. Ja lupa tietysti lopuksi saatiin, ajajat, kaikki toimeenpanimat juhlia ja Todistaja Väinö Oikarinen kertoi saaneensa sen käsityksen, ettei pojilla olisi ollut tapahtumapäimänä rahoja, millä Hartikaiselle maksaa. Todistaja Emil Tiihonen kertoi muutama miikko ennen tapausta men- neensä Pekurin mökiltä kutsumaan erästä Hekkalaa ja oli Hartikainen no- putuksen lukitulta omelta kuultuaan tullut amaamaan ja uhannut kirmeellä, mutta Leena Pekuri oli saanut lyönnin estetyksi. Klo oli ollut silloin 8 il- lalla, joten ei ollut makuuaika. Ker- toi Pekurin Leenan omen oleman aina haassa. Todistaja Iida Holappa kertoi Har tikaisen tulleen häntä mastaan ken jäl- keen kuin edellä mainitut pojat olimat Hartikaista pieksäneet, Hartikainen oli uhannut ..nukuttaa" ne, jotka masta hänen päällensä hyökkäämät. Dleinen syyttäjä maati tämän jäl- keen Hartikaiselle edesmastuuta siitä, että oli ilman aiheetta haamottanut Hekkalaa, lyöden useammasti kuin itse- puolustukseksikaan oli tarpeen sekä pahoin pitelystä edesmastuuta. Vastaajan puolesta pyydettiin lyk- käystä marsinaisiin käräjiin ja mas- taajan mapaalle jalalle laskemista, koska on kysymyksessä ainoastaan pa- hoin pitely, joka ei ole hengenmaaral- linen. Poikain puolelta mastustettiin lyk- käystä ja pyydettiin heidän mapautta- mistään kaikesta edesmastuusta, mutta Hartikaiselle sen sijaan edesmastuuta. Dleinen syyttäjä mastusti lykkäystä. Neumoteltuaan julisti oikeus seu raaman päätöksen: Juttu lykätään marsinaisiin käräjiin, jotka pidetään syyskuun 6 p:nä Laanilan mirkatalol- la. Silloin otetaan asia päätettämäksi. Vastaaja Hartikainen passitettiin man- kilaan. Poikain on oltama myös saapumilla 50 mkan sakon uhalla. — Edward Tnowilan welko misasia. Edmard Tuomila oli haas- tanut miime lauantailliseen maistraa- tin istuntoon asianajaja Kaarlo Salon, melkoen häneltä 1,508 mkaa 56 pen- niä, joka korkoineen tekisi 2,609 mkaa 25 penniä. Tuomila kertoi antaneensa mastaa- jalle muosina 1900—1901 joukon ta- maraa sekä tunnustaneensa joitakin mekseleitä, josta melka muka johtui. Todistukseksi esitti Tuomila manhoja papereita m. m. pari laskua, jotka hra Salo oli asettanut Tuomilalle ja T. maksanut, mutta T. sanoi tarkoitta- neensa päinmastoin. T. käyttäytyi kaiken aikaa oikeudessa kuin sellainen ainakin, joka ei ole nor- maalitilassa. Hra Salo pyysi päästä jutusta eril- leen ja Tuomila asetettamaksi holhouk- sen alle, koska hän ei ole normaali- tilassa ja esitti oikeudelle erään posti- kortin, joka malaisi Tuomilan saira- loista mielentilaa. Kortin sisältö on seuraama: ..Valapatto Ent. ..pormestari". Milloin sinä maksat „rotta"-pääll. F:än kanssa melkasi? Kun olen luke- nut määrät malasi asioissani, omat ne mähintään 15, joten sinä perkeleen herra olisit tapettama, mutta ehkä kakpoliisi yhä paheksuen erästä koh- tuusajoa patto P:tä edustaa myöskin. Koko ..politiikka" puolue minua kam- moksuttaa. Minä en tottcle sinua, mutta kiellän sinua »varastelemasta j. n. e. Oulu 18. 8. 1910. Vapaa- herra Edmard Tuomila". Oikeus kumosi luonnollisesti kan- teen. Tuomila sanoi malittamansa ho- mioikeuteen. — Kauppias Isak Rawaude- rin ja O. ?)- Puusepän ivälinen uittoriita oli jälleen esillä miime lauantaillisessa maistraatissa. Asiassa kuulusteltiin suuri joukko todistajia. — Juttu lykättiin kantajan pyynnöstä ensi syyskunn 3 päimäksi. — Cläkejuttu, josta jo olemme kertoneet ennen lehdessämme, oli jäl- kokouksia, joissa yhteiskunnallinen ky- symys oli polttamana puheenaiheena. Adresseja sateli joka taholta, niissä pyydettiin konstitutsionia. Tällaisessa Pleh me kun ei keksinyt muutakaan kei- noa, jolla hän olisi katsonut moimansa ehkäistä yltymän sosialidemokratian le- menemistä. — Sääntöjen mukaan tuli yhdistyksen sekä sen haara- ja paikal- lisosastojen ..tuottaa työmäelle tilai- suutta mapaa-aikansa järjelliseen ja hyödylliseen käyttämiseen niin simcel- lisuskonnollisessa kuin aineellisessa suh teessa." Lisäksi tuli yhdistyksen ..he- rättää ja mahmistaa kansallismenäläis- tä itsetuntoa." Sen tuli istuttaa työ- miehiin ..järjellisiä ajatuksia työmäen oikeuksista ja melmollisuuksista" ja lo puksi sen tuli edistää ..työmäen itse- toimintaa" asemansa parantamiseksi. — Meensä on tästä ohjelmasta sanot- tama, että se on paras, mitä työmäki niissä oloissa saattoi saada. Uusi yh- distys sai perustaa haaraosastoja niin paljon kuin sitä halutti, tarmitsematta hakea erityistä lupaa — joka oli mal- lan tamatonta Venäjällä. Tokokuussa 1904 perustettiin Putilomin tehtaalle haaraosasto. Amajaisissa oli läsnä m. m. uusi kaupungin päällikkö, ken raali Foulon. Gaponin oli onnistu- nut moittaa omalle ja yhdistyksensä puolelle tämä manha, hymäntahtoinen herra. — Jäsenluku oli alussa pieni, toista tuhatta. Dhdistyksen elämä oli muutoinkin hiljaista. Mutta heinä- kuun 15 inä sattui tapaus, joka antoi ihmeteltän m sysäyksen elämälle menä- läisen yht istunnan kaikissa piireissä. Se oli ^.lehmen murha. Kun mää- räämässä paikassa oli hetken oltukah- den maihe'lla, nimitettiin ruhtinas Smjätopolk-Mirski sisäasiain ministe- riksi. Se merkitsi sitä, että repressii- leen miime lauantaillisessa raasiuman- oikeudessa esillä. Saapumilla oli kan- taja Anna Raudasoja ja makkarante> kijä H. Hinberg. Kuten muistamme waatn kantaja Himbergiltä elatusta alaikäisille kakso- sille 50 mkaa kuukaudessa, kunnes lap- set omat 15 muoden manhoja. Saapumilla oli mastaaja, joka kiel täytyi olemansa lasten isä. Oikeus ei kuitenkaan katsonut moimansa mel- moittaa mastaajaa malalle, maan tah- toi mielä kuulustella lisätodisteita. Asia lykättiin sentähen ensi syyskuun 29 päimään, jolloin mastaajan on ol- tama saapumilla 100 markan sakon uhalla. — Lääuiukamreeri Oskar Si- leuiu alaikäisten lasten oikeu- deuwalwojaksi pesänjaossa, määräsi miime laumantaillinen maistraatti sii- hen ehdotetun lääninsihteeri A. V. Lindholmin. — Laiwaliike. Perjantaina saa pui ruotsalainen höyryl. ..Stella" las- tatakseen puutamaraa Snellmanr ilta. Laumantaina saapui ..Seadun" ot- taakseen pnutamaraa Pateniemestä. Sunnuntaina saapui ..Constansia" kappaletamaraa lastissa Lybeckistä. Tänä amuna saapui ahmenenmaa- lainen, „Stamanger" ottaakseen pienem- pää puutamaraa. — Nleiset kilpapurjehdukset Oulun Purjehdusseuran toimesta oli- mat eilen, mutta ei näy oleman aiko- musta antaa niistä lukijoillemme mitään tietoa, koska ei lehdessämme siitä mi- tään ilmoitettu.. — R.-y. Pohjan Leimun arpa- jäiset, jotka pidettiin eilen illalla Hu- pisaarilla, onnistuimat hymin. Väkeä oli paljon ja armat menimät kaikki kaupaksi. — Raittiusrawiutolan emän nöitsijäksi on täkäl. anniskeluyhtiön johtokunta malinnut rouma Karin Graben. — Menäläisten kulkukauppa Oulun läänissä. Arkangelin ka- mernööri on aikaisemmin ilmoittaniit kenraalikumernööri Seynille, että lun läänissä asetetaan kaikenlaisia es- teitä Arkangelin kumernementin talon- pojille, jotka haluamat harjoittaa kul- kukauppaa Oulun läänissä. Oulun läänin kumernöörille kem- kuussa tekemään tiedusteluunsa siikä, mitenkä läänissä menetellään annet taessa Venäjän karjalaisille kulku- kuuppalupakirjoja, sai kenraalikumer- nöörinkanslia Oulun lääninhallituk- selta heinäkuun alussa lääninhallituksen puolesta m. t. lääninsihteeri Ilmari Jalaksen ja m. t. maralääninsihteeri M. Perttusen allekirjoittaman mad- tauksen, jossa ilmotetaan, elia kumer nööri oli ennen kenraa!:kuwlii'öör:n- kanslian kirjelmän saapumista lähte- nyt mirkamatkoille läänin etäisimpiin osiin, m. m. Utsjoelle, että lääninsih teeri silloin nautti kesälomaa ja ettei kumernöörin nimessä asioita hoitamilla henkilöillä omassa mäkinaisessa toi- messaan ole ollut mitään tekemistä tällaisten asiain kanssa, jonka muokst he eimät moi antaa tietoja tätä asiaa koskemista määräyksistä eikä sen pe- rusteiSta, ja kun Kuusamon piirin nimismies samaan aikaan nautti kab- den kuukauden mirkamapautta, ei lää- ninhallitus myöskään moinut ryhtyä toimenpiteisiin eikä tehdä tiedusteluja, jotka olisimat olleet tarpeellisia asian täydelliseksi selmittämiseksi, maan täy tyi näin ollen jäädä odottamaan ku- mernöörin paluuta. Tämän mastauksen on nyt kenraali- kumernööri lähettänyt senaattiin oman kirjelmänjä ohella, jos?a hän Oulun lääninhallituksen mastauksesra »anoo näkemänsä, että mastoin m. 1894 annetun arm. ohjesäännön 45 tarkkoja iiiääräyksiä Oulun lääninhal- misten toimenpiteitten politiikka sai mäistyä uuden, lempeämmän tieltä. Kaikkialla ivirkosi elämä. Kaikissa uhteiskuntaluokissa tapahtui liikkeitä. Kirjailijat, lääkärit, tiedemiehet, asian- ilmavia rupesi gaponilainen yhdistys ..käymään" yli reuuojensa. Gaponin suhde salapoliisiin alkoi tuntua rasitta malta kahleelta ja Gapon joutui luon tuostakin esikuntansa kanssa ankaroi- hin riitoihin. Politiikka astui nhdis- tyksessä asioiden etualaan. Vaadit- tiin yhtymistä radikaaleihin, (''iapon koetti pidättää, selittäen yriinstä en- nenaikaiseksi, ja maati, että olisi odo- tettama kunnes Venäjän laiioasto hä mitetään ja Port Artur antautuu. Mutta tottumattomana maltiolliseen elämään kun hän oli ja luonteeltaan tulinen, intohimoinen hetken lapsi, niin hän piaii joutui aikansa pyörteiden nieluun. Silloin tuli tieto, että Puti- lomin tehtaalta oli erotettu 4 lyö- miestä muka sentähden, että he luu- luimat gaponilaiseen yhdistykseen, v. Uiigern-Sternberg todistaa ilmotuksen olleen määrän. Mutta se ehti tchdä tehtämänsä. Pantiin liikkeelle moimat, joita ei enää jaksettu hillitä. Zhdis- tyksen täytyi saamuttaa armoa ja mer- kitystä. Tehtaan hallinnolle lähetet- tiin ulttimaattumi, joss« maadittiin noiden 4 työmiehen takaisin ottamista ja erään mestarin erottamista. Kau- punginpäällikkö foulon taimutettiin puolittain kannattamaan näitä työ mäen maatimuksia. Tehtaan johto kunta lupasi suostua kaikkeen, jos maa- timusten oikeutus osotetaan. Se lu- pasi erottaa mestarinkin, jos main to- distetaan, mitä niääryytlä tän-a on tehnyt. Mutta sitä ei moitu. Kun gaponilaiset näin ollen eimät moineet lannistaa tehtaan hallintoa.