;f> 60 — DiQ. KAIKU. Perjantai-ta Toukokuun 27 &ä>v&rt 'ohjois-Saomen Maaniniliaus- toimisto. iin Ä 5 ' Teivela. KiiHteinjistökauppoja Maanmittanstoimia y. m. % % % Ib. B3ZS sa, jotka hän lausui, amatessaan Hel- singin maltiopäimät w. 1616. „Minä olen", hän silloin sanoi suomalaisille alamaisilleen, „niinä neljänä muotena, joina minä Kaikkimaltiaan sallimuksesta olen hoitanut tätä kuninkaallista teh- tämääni, marsin mielelläni etsinyt ti- laisuutta saadakseni tietää tämän ra- jamaan tilan ja teidän kaikkien olonne, jotta ajoissa moisin niin toimittaa ja järjestää sen, mikä on tarpeen teidän kaikkien hymäksi, että minun hallituk- seni turmissa, mikäli näinä maiteina aikoina on mahdollista, nauttisitte la- kia ja laillisia oikeuksia, ja jotta minä itse, niinkuin Jumalan minulle uskoma toimi maatii, moisin kuulla teidän tar peitanne ja malituksianne ja niihin sit ten hankkia apua." Tällaisia omat olleet ne maltaistui- men korkeudesta lähteneet ajatukset, jotka jo etäisinä muosisatoina omat Suomen kansassc kasmattaneet horju- mattoman uskon hallitsijasanan pyhyy- teen. Ja niissä uusissa oloissa, joihin Suomen kansa joutui tultuaan yhdis tetyksi Menäjän maltakuntaan, on tämä käsitys maan mahmemmaksi marttunut. Toisin ei ole moinut olla, sillä saman käsityksen omat Menäjänkin mahtamat hallitsijat suhteessaan Suomen kansaan täydellisesti omistaneet. Sen osotti Keisari Aleksanteri I:n ymmärtämänsä, kun hän Pormoon maltiopäimien päät- täjäispuheessaan lausui mielihymänsä siitä keskinäisestä luottamuksesta, jota asiain käsittely maltiopäimillä oli to- distanut, lisäten sitten kuuluisat sa- nansa: „ Säilyttäkää sama mielenlaatu ja makuutus maltiollisen tilanne tär- keimmistä eduista, lakienne rikkomat- tomuudestu, persoonallisesta turmalli- suudesta ja häiritsemättömästä omis- tusoikeudesta. Tämä jalo ja rehel- linen kansa on sitten siunaama sitä Jumalansuomaa, joka on asettanut asiain nykyisen järjestyksen." Ja suu- ren Keisarin omaa mielialaa ja hänen tarkoitusperänsä jaloutta kumastamat hänen samassa tilaisuudessa lausu- mansa keisarisanat: „Ja minä, minäpä olen saamuttanut huolenpitoni para- himman hedelmän, kun saan nähdä tämän kansan, onnellisena, mieraalta ryntäykseltä suojeltuna, omassa kes- ruudessaan mapaana, ryhtymän lakien ja tapain turmissa maanmiljelykseen ja muihin lumallisiin elinkeinoihin, sekä saaivutetulls todellisella onnella todis- taman minun aikomusteni milpittö- myyttä ja siunaaman kohtaloansa." Ne sisältämät nämä Suomen mal- tion perustajan ylemämieliset sanat koko sen hallitsijatehtämän ohjeen, jota hänen korkeat jälkeläisensä sittemmin omat noudattaneet. Samaa, maikka mähän toiselta kannalta, tarkoitti Kei- sari Nikolai I:n, lausuessaan m. 1833: „Kun jumalallinen Kaitselmus on aset- tanut miehen kuudenkymmenen miljoo- nan kanssaihmisen etupäähän, on se tapahtunut tarkoituksessa, että ylhäi- simmästä paikasta annettaisiin esimerkki uskollisesta sanassaan pysymisestä ja tunnollisimmasta lupaustensa täyttä misestä." Ja Aleksanteri l:n jo mai nituissa sanoissaan lausuma suuri periaate, että kansan onni ja menes- tys, sen oikeuksien ja elämänehtojen suojeleminen on hallitsijan korkea teh- tämä ja samalla hänen jalo tyydytyt- sensä. Lamataan kuudetta muosikym- mentä myöhemmin Suomen maltiolli- sen ja kaikenpuolisen muunkin elämän eloonherättäjän Toisen Aleksanterin ihanissa sanoissa: „Ei yksikään minun toimistani ole saattanut häiritä sitä luottamusta, jonka tulee mallita hal litsijan ja kansan mälillä. Olkoon yhä edelleen niin kuin tähänkin asti tämä luottamus sen lujan sowun takeena, joka minut yhdistää Suomen rehelli- seen ja uskolliseen kansaan." Tällaiset sanat ja makuutukset, eiyk- sin Menäjän, maan koko ihmiskunnan historian paraimpirn hallitsijoin lausu- mina, yhdessä sen sinmmlsen kanssa, joka kansan kaikenpuolisessa elämässä kantaa todistusta halkiisijam lupausten täyttymisestä, oioat kaikiksi ajuiffi pai nuneet Suomen fs.iiivm iybomcen ja yhä mahmistaneet ju lujtttum^t sitä rakkaalta, miniä täuiä kunsa luifnnu aikoina on hallitsijallensa omistanut. Ei olekaan Suomen lankilla sydämes- sään eitä historiassaan rakkaampia nimiä kuin omat Aleksanterien, joiden ikisiuuatut kumat, ainoina elemien hal- litsijoitlensa pitkästä «arjasta, tämä kansa on maskeen malanut. Suonien säätytalon otsikossa ou Aleksantereista Ensimäisellä 'aru?oisin paikka. Siellä hän, niin on sanottu, ojentaa suojele- mat kätensä sen pienen kansan yli, ^onka hän korotti kansakuntien jouk koon, ja tarjoo Suomen perustuslait korkeille jälkeläisilleen, joiden puolesta )än Kaiklimalliaan kasmojen edessä ja Herran temppelin pyhyydessä lupasi, että ne omat pyhinä pidettämäk kaikki- na aikoina. Ja isänmaansa juhlalli siin malle paikalle on Suomen kansa asettanut Toisen Aleksanterin kaukai- sille sukupolmille todistamaan, minkä lainen oli maallinen maja sen jalon ruhtinashengen, joka ymmärsi Suomen kansan sydämentykytyksen ja kansan ja kallisti kormansa sen äänelle, joka keisarisanallaan jälleen kutsui kokonai- sen kansakunnan maltiollisen elämän, isänmaallisen työn ja ihmisonnen osal- lisuuteen, antoi oikeudet kansan kie- lelle ja aikaansai edistyksen, jonka mertaista ei tämän maan historia tunne. Keisarikunnan korkeat miranomaiset omat nähneet sopimaksi, pyrkiessään hämittämään pieneii Suomen kansan elämänehtoja, lausua ajatuksia, jotka alentamat niidenkin hallitsijoin armoa, joista yhtä Menäjän kansa kunnioit- taa Siunatun, toista Mapauttaja- Aleksanterin nimellä, ja joille ihmis- kunnan historia on antanut paraim- piensä kunniapaikan. Suomen kansan keskuudessa eimät tällaiset yritykset saamuta minkäänlaista »vastakaikua. Pienessä Suomessa on näillä hallitsi- joilla, sekä historiassa että kansan sydämensä, se sija, mihin heidän ja- lot työnsä oikeuttamat. Täällä sätei- lee heidän muistonsa kirkkautta, jota ei mikään tahra himmennä, ja heidän keisarisanansa turmaa pyhyys, joka on aiman läheistä sukua kansan uskon- nolliselle hartaudelle. Samoissa kir- koissaan, joissa tämä kansa rukoilee Jumalaansa auttamaan Esimaltaa lail- la turmaamaan kansaa, on sillä edes- sään myöskin miisikertainen keisarisana, osottamassa, missä on olemassa tämän turman maallinen perustus ja sen to- teuttamisen mahdollisuus. Sen muoksi onkin jokainen yritys, tulkoon se mistä päin tahansa, joka yrittää riistämään Suomen kansalta uskon hallitsijasanan pettämättömyyteen, ei yksin kansan oi- keuksia ja sen tunteita ivastaan täh dätty loukkaus, maan se kohdistuu myöskin niihin hallitsijoihin, joiden teot ja lupaukset koetetaan saattaa merki- tystä ma'lle. Historiastaan on Suomen kansa oppinut, että se järjestetty yhteiskun nallinen elämä, mikä tässä maassa on muosisatojen työllä aikaansaatu, se kan- san onni ja menestys, mikä tämän elämän turmissa on kehittynyt, se hen- kinen miljelys, mikä maassa on ole- massa, mihdoin ne maltiolliset oikeu- det, joita maan asujamisto nauttii, ne oivat käyneet mahdollisiksi ainoastaan sen kautta, että hallitsijat mahtamalla sanallaan omat asettuneet näideu etu- jen suojelijoiksi. Tätä tietoisuutta ei mikään mahti maailmassa pysty meiltä riistämään, ja jokainen yritys, joka jollakin oikeuden marjolla tähtää tä- män käsityksen muuttamiseen, on Suo- men kansaan juurtuneen ajatuksen mu- kaan maan mäkimallan teon peil telemistä. Sitä tietä toimeenpannut muutokset eimät tule luottamaan mi- tään etuja Menäjälle. Suomessa ne aikaansaamat määrätöntä onnettomuut- ta. Sillä sen luottamuksen horjutta minen, minkä Suomen kansa ikimuis- tosista ajoista on tottunut panemaan hallitsijainsa makuutuksiin, ei merkitse yksin hallitsijanarmon alentamista kan- san käsityksessä, maan se tietää sa- malla koko sen lainturmaaman yhteis- kuntalaitoksen rikkirepimistä, jonka mankimpana perustuksena tämä suos- tumus on ollut. Eduskunta. Täysi-istunto toukok. 34 pnä klo 11 ap. Puhetta johti puhemies P. E. Smin- husmud. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin eh- dotus asetukseksi suostuntaluontoisen pääoma- ja kuponkimeron suorittami- sesta ja hymäksyttiin maliokunnan hyl- käämä mietintö keskustelutta. Toiseen käsittelyyn esitettiin arm. esitys erityisen sotilasmeron suoritta- misesta m. 1911 suuren maliokunnan mietinnön pohjalla ja hymäksyttiin mie- tintö keskustelutta. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus asetukseksi leimasuostunnasta suuren maliokunnan mietinnön pohjalla. Ed. Komu ehdotti asetusehdotuksen ensimmäisen pykälän miimeisen kohdan muutettamaksi sosialidemokratien mas- talauseen mukaan siten, että muut toi- mituskirjat, tuomiot, päätökset y. m. olisimat leimauksista mapaat. Ehdotusta kannatettiin. Mietintö hymäksyttiin 103 äänellä 86 mastaan. Ensimmäinen pykälä siis tuli hy- mäksytyksi sellaisenaan. Toisessa pykälässä pyysi puheen- ivuoroa ensin ed. Arajärmi, joka lei- masuostuntaa käsitelleen maltiomarain- »valiokunnan osaston puheenjohtajana huomautti, että syynä siihen mitsi lei- maUiostuutamietintö näin myöhään tu- ke esille on eduskunnalle jätetty arm. esitys jaämistömerosta. Armeli, ettei suurella ivaliokunnalla myöskään ole ollut tarpeeksi aikaa ryhtyessään muut- teleinään maltiomarainmaliokuunan mietintöä. Mastusti suuren malio- kunnan ehdottamaa muutosta, että kauppakirja, lahjakirja, maihtokirja tai muu luomuluslirja kiinteästä omai- suudesta kun lainhuudatusta haetaan, olisi lennättämä V* % omaisuuden armosta, jo§ se on korkeintaan 25,(JOO mk. ja 1 % jos omaisuuden armo on yli 25,090 mk. ja tahtoi hymäksyttä- mäksi maltiomarainmaliokunnan mie- tinnön, jossa mainitut omaisuusmää- rät omat 19,000 mk. Mastusti myös kin suuren maliokunnan ehdotusta, että osakekirjat olisimat leimaverosta ma paat. Ed. Schybergson oli ed. Arajärmen kannalla kauppakirjan y. m. leimaami- sessa ja yhtyi suuren maliokunnan eh- dotukseen osakekirjoihin nähden. Ed. Ahmamaara kannatti suurta maliokuntaa ensi kohdassa ja oli Ara- järmen kannalla jälkimäiseen kohtaan nähden. Ed. Jonas Castren ja Listo piti- mät oikeuskirjojen leimaamisehdotusta kypsymättömänä ja ehdottimat sen poistamista suuren maliokunnan ehdo tuksen mukaisesti. Kun mielä joku puheenmuoro oli käytetty ryhdyttiin äänestämään. Huu- toäänestyksellä hymäksyttiin suuren ma liokunnan ehdotus kauppa- y. m. kir joihin nähden, joten niitä siis ei tule leimata. Pykälät 3, 4, 5 ja 6 hymäksyttiin keskustelutta semmoisenaan. 7 pykälä oli uusi, jonka suuri ma- liokunta oli ehdottanut. Ed. Schybergson ehdotti sen pois- tettamaksi, koska se ei ollenkaan kuulu leima-asetukseen sen nykyisessä muo- dossa. Ed. Söderholm puolusteli pykälän säilyttämistä. Pykälä hymäksyttiin. Samoin lop- pupykälätkin keskustelutta ja asian toi- nen käsittely julistettiin päättyneeksi. Toiseen käsittelyyn esitettiin maltio- marainmaliokunnan mietintö arm. esi- tyksen johdosta kulkulaitosrahastosta muodeksi 1911, sikäli kuin se koskee arm. esityksessä tehtyä esitystä kuole- tuslainan ottamisesta kulkulaitosrahas- ton mahmistamiseksi ja hymäksyttiin kohtaa tarkottama hylkäämä mietintö. Ainoaan käsittelyyn esitettiin maltio- marainmaliokunnan mietintö arm. esi- tyksen johdosta marain osottamisesta kansakoululaitosta ynnä erinäisiä simis- tystarkotuksia marten muonna 1911. Valiokunta ehdotti seuraamat mää- rärahat: Apumaksu kaupunkien kansa- koululaitokselle 1,420,000 mk. hymäk- syttiin keskustelutta, apumaksu maa- laiskansakoulujen marsinaisen opettajis- ton palkkaamiseen 3,700,000 mk. sa- moin, apumaksu opettajain ja opetta- jatarten palkkaamiseen mies- ja nais- käsityön opetusta marten 150,000 mk. samoin, määräraha palkankorotuksiin maalaiskansakoulujen marsinaiselle opet- tajistolle 980,000 mk. samoin, määrä- raha saman opettajiston eläkkeisiin 206,000 mk. samoin, apumaksu kau- punkien kansakoulujen eläkkeiksi 52,000 mk. samoin, määräraha sairasten kan- sakoulunopettajain ja opettajatarten amustamiseen 86,000 mk. samoin, apu maksu kansakoulutalojen ja käsityöhuo- neustojen rakentamiseen 1,000,000 mk. samoin, määräraha kansanopistojen ra- kennusamuksi 120,000 mk. samoin, mää- räraha kirjastoja marten maalaiskan- sakoulujen sekä pikku- ja kiertokoulujen opettajille ja ovettajattarille 30,000 mk. samoin, määräraha maalaiskansa- koulujen jatkokursseja marten 110,000 mk. samoin, määräraha stipendeiksi kuuntelua ja opintomatkoja marten 30,000 mk. saiiioin, määräraha ha- mainkomalineiden y. m. opetusmäli- neiden hanlkimiseksi maalaiskansakou- luihin ja kansanopistoihin 135,000 mk. samoin, määräraha yliopistollisten jat- kokurssien toimeenpanemiseksi kansakou- lunopettajille ja opettajattarille 50,000 mk. samoin, apumaksu koulutarpeiden ostoon maalaiskansakoulujen oppilaille 300,000' mk. samoin, määräraha kan- sanopislojen amustamiseksi ja apura- hoiksi näiden opistojen mahämaraisille oppilaille 360,000 mk. samoin, määrä- raha raittiustyön kannattamiseksi 70,000 mk. samoin, määräraha luentokurssien kannattamiseksi 50,000 mk. Ed. Hörhammer ehdotti, että ruot- salaiselle työmäenliitolle myönnettäisiin 2,000 mk. samanlaiseen tarkoitukseen. Ed. Nuortema kannatti tehtyä eh dotusta. Ed. Sundblom mastusti ehdotusta kannattaen mietintöä. Samoin ed. Sohlberg ja Kirmes. Mietintö hymäksyttiin 106 äänellä 86 mastaan. Määräraha maalais- ja kaupunki» laiskirjastojen amustamiseksi 60,000 mk. hymäksyttiin keskustelutta, määrä- raha kesämirkistyksen toimittamiseksi, marsinkin kesäsiirtoloissa marattomille, etupäässä sairaille ja heikoille kansa- koulukipsille 50,000 mk. samoin, mää räraha kansakoululastentarhain kannat- tamiseksi 100,000 mk. samoin, määrä- raha maalaiskansakoulujen marattomien lasten raminto- ja maatetusamuksi 150,000 mk. samoin, määräraha työ- mäenopistojen amustamiseksi 30,000 mk. samoin ja määräraha kuntien yllä- pitämiä pienten lasten kouluja marten 100,000 mk. Määrärahat yhteensä 9,349.000 mk. hymäksyttiin siis maliokunnan ehdo- tuksen mukaan. Toiseen jatkokäsittelyyn esitettiin op- pimelmollisuusasetukset suuren malio kunnan eduskunnan tekemistä päätök sistä antaman mietinnön pohjalla. 13 pykälän, joka tartottaa koulu- lasten saattamista ja majoitusta ja jonka suuri maliokunta oli muuttanut samaksi kuin se oli simistysmaliokun- nan mietinnössä, ehdotti ed. Salmi hymäksyttämäksi eduskunnan toisessa ! käsittely M hymäksymässä muodossa, j Ed. Simenius kannatti ehdotusta. Huutoäänestyksellä se hylättiin. 14 pykälässä, joka tartottaa koulu laisten aivastamista, puolusti ed. Jär- minen eduskunnan toisessa käsittelyssä tekemän simistysmaliokunnan mietin nössä oleman sosialidemokratien mas- talauseen mukaista päätöstä ehdottaen ne hymäksyttämäksi. Ed. Sundblom kannatti suuren ma- liokunnan ehdotusta lausuen, eitä koko lain hymäksyminen suureksi osaksi riip- puu juuri 14 pykälästä. Ed. Kaarne oli sosialidemokratien mastalauseen kannalla. Ed. A. K. Arjö Koskinen kannatti suuren maliokunnan ehdotusta sekä ar- mosteli ed. Järmisen lausuntoa pa- heksuen sitä, että niin ala-armoisia lausuntoja saa puhujalamalta kuulla. Pykälä hymäksyttiin simistysmalio- kuunan ehdottamassa muodossa 107 äänellä 83 mastaan. Pykälän kreikkalaiskatoliseen uskon- tunnustukseen kasmatettamien lasten oikeudesta olla mapaina uskonnonope- tuksesta oli suuri maliokunta hymäksy- nyt sellaisena, kuin eduskunta, joten se nytkin pysyi sellaisena. Istunto keskeytettiin klo 3 päi- mällä. Istuntoa jatkettiin klo 6 illalla. Ainoaan käsittelyyn esitettiin simis- tysmaliokunnan mietintö määrärahan myöntämistä pelastamaa simeellisyys- työtä marten tarkottaman anomuseh- dotuklen johdosta. Maliokunta ehdotti, että muodeksi 1911 myönnettäisiin tarkotusta mar- ten pääkaupungissa ja muissa suurem- missä kaupungeissa 50,000 markan määräraha jaettamaksi yksityisille tur- ma- ja suojakodeille. Mietintö hymäksyttiin keskustelutta. Ainoaan käsittelyyn esitettiin maltio- marainmaliokunnan mietintö maltio- marain tilasta m. 1908 annetun ker- tomuksen johdosta. Ed. Jonas Castren pyysi asian pöy- dälle torstain istuntoon. Cd. Mirkkunen huomautti malio- kunnan puheenjohtajana, että mietin- nössä on useita hallituksen laittomia toimenpiteitä koskemia ponsilauselmia. Ei ollut sitä itse tahtonut, maan olisi puolestaan jättänyt sen perustuslaki- maliokunnan tehtämäksi, koska pelkäsi syntymän hajanaisuutta siitä, että eri maliokunnat rupeamat tällaisia ponsi- lauselmia mietintöihinsä laatimaan. Puhui lisäksi allekirjoittamansa masta- lauseen puolesta, jossa ehdottaa mie- tinnön palauttamista maliokuntaan sen muuttamiseksi siinä kohdassa, jossa ma- liokunta käsittelee kysymystä apumak- sun suorittamista Menäjän mnltakun- nanrahastoon Menäjän rautatiemerkou ja Suomen rautateiden mälisen yhdys- radan rakentamisesta, koska malmkuu- nan esitys tässä kohden monessakin suhteessa on yksipuolinen ja harhaan mieivä. Oli sitä mieltä, että yhdys- radasta olisi maallemme hyötyä ja että hallituksella olisi täysi oikeus apu- maksun suorittamiseen. Ed. Renmall kannatti Castrenin te- keniää pöydällepanopyyntöä. Ed. Nyberg!) ehdotti pöydällepanoa keskimiikolsi ja ed. Pennanen yhtyi ehdotusta kannattamaan. Ed. Jonas Castren sanoi pyytä- neensä asiaa pöydälle toistaiseksi sen- tähden, että olisi ehditty käsitellä sitä ennen laillisuusanomusteu johdosta tu- lemaa mietintöä. Huutoäänestyksellä asia pantiin pöy' dälle seuraamaan päimään. Esitettiin kertomiis hallituksen toi- menpiteistä m. 1907 maltiopäimäpää- tösten johdosta. Puhemiesneumosto ehdotti kertomuksen lähetettämäksi pe- rustuslakimaliokuntaan. Muutaman puheenmuoron jälkeen menikin asia perustuslaki-valiokuntaan. Samaan maliokuntaan meni keskus telutta kertomus hallituksen toimenpi- teistä muodeu 1908 edellisillä maltio päimillä tehtyjen päätösten johdosta. Toiseen käsittelyyn esitettiin ehdotus ulosottolain 4 lumun 5, 6 ja 7 py kälien sekä sanotun lain moimaaiipa- noasetuksen 27 pykälän muuttamisesta suuren maliokunnan lakimaliokunnan mietintöä kannattaman inietinnön poh- jalla. Ed. Rautapää lausui, että ehdotetut muutokset omat liian pitkälle menemiä, eikä niillä kuitenkaan saamuteta tarko- tettua tulosta. Mielä muutaman puheenmuoron jäl- keen väättyi yleiskeskustelu asiasta ja ryhdyttiin sitä yksityiskohtaisesti tar- kastamaan. Ed. Hämäläinen ehdotti 5 pykälän hymäksyttämäksi sos. dem. mastalau- seen mukaan. Ed. Talas puhui allekirjoittamansa ensimmäisen mastalauseen puolesta. Useita puheenmuoroja mielä käytet- tyä hymäksyttiin pykälä useitten äänes- tysten jälkeen mietinnön mukaan. 6 pykälässä ehdotti ed. Rautapää mastalauseen mukaan, että palkasta tai eläkkeestä ulosmittaamatta jätettä- män osan tulisi olla, jos melallisella on perhe elätettämänä, mähintään 3 mk. päimältä. Maliokunta oli ehdot- tanut 4 mk. Ed. Talas kannatti ed. Rautapäätä. 100 äänellä 87 mastaan hymäksyt tiin ed. Rautapään ehdotus. Muu- toin pykälä hymäksyttiin mietinnön mukaan. 7 pykälä hymäksyttiin ed. Nyberghm mastalauseen mukaan 96 äänellä 94 mastaan. Kun mietintöön näin oli tullut muu- toksia, meni se takaisin suureen malio- kuntaan. Eduskunnan perustuslakimaliokunta on saanut malmiiksi mietintönsä edus- kunnalle jätettyjen laillisuusanomusten johdosta. Mietintö, jossa on 2 liitettä, jae- taan tänään eduskunnalle. Maliokun nan sojialidemokraliset jäsenet omat mietintöön liittäneet mastalauseen. Kun :oielä oli suoritettu pöydällepä- noja, päättyi istunto klo 1.25 yöllä. Seuraama täysi-istunto oli keskimiik- kona klo 6 i.-p. Walis ?unuat. T y ö m ä e n a s i a i n m a l i o k u n- t a on saanut malmiiksi mietintönsä anomusehdotuksen johdosta, joka kos- kee toimenpiteitä työriitojen soioittami- seksi. Maliokunta ehdottaa anottamaksi: että hallitus, jos mahdollista, te- keillä olemaa ammattimaltuustoa kos- keman arm. esityksen yhteydessä, tah- toisi eduskunnalle antaa lakiehdotuksen myöskin somintomiehistä tai sominto- lautakunnista, joiden toimialaan kuu luisi mälittää työriidoissa ei ainoas- taan yksityisellä paikkakunnalla puh- jenneissa, maan myöskin laajempia aloja tai koko maata käsittämissä työ- riitaisuuksissa; sekä että hallitus sen ohessa tutkituttaisi, moitaisiinko erityinen ammattituomio- istuin työriitain yhteydessä olemain oikeuskysymysten sekä joukko- eli ta- rissisopimusta koskemain asiain rat- kaisua marten ottaa maassamme käy- täntöön, ja sittemmin aikanaan antaisi eduskunnalle lakiehdotuksen asiasta. Mietintöön omat maliokunnan so- sialidemokraattiset jäsenet liittäneet mastalauseen, jossa ehdottamat, että hallitus asettaisi komitean laatimaan ehdotusta laiksi työriitojen somittami- sesta, ja että tässä komiteassa olisi Suomen ammattijärjestön ja Suomen 'Aleisen Työnantajaliiton malitsemat edustajat tasamäkisinä. Laki maliokunta on saanut malmiiksi mietintönsä anomusehdotuk- sen johdosta, joka koskee maltiorahas- ton saattamista mastuunalaiseksi mir- kamiesten mirheellisestä menettelystä yksityisille aiheutuneesta mahingosta. Maliokunta on päättänyt ehdottaa, että eduskunta anoisi, että Keis. Ma- jesteetti sumaitsisi tutkituttaa, millä lainkäytön ja hallinnon aloilla sekä millä edellytyksin maltion olisi mas- tatt.iwa mahingosta, joka mirkamiehen mirkatoimen johdosta on aiheutunut yksityiselle henkilölle, kunnalle, yhtiölle tai muulle kansalaiselle, sekä sen jäl- keen antaisi eduskunnalle asiasta esi tyksen. Simistysmaliokunta on saanut malmiiksi mietintönsä anomus- ehdotuksen johdosta, joka koskee mal- tioamun myöntämistä kotiseutututki- muksen edistämiseksi. Maliokunta eh' dottaa eduskunnan anottamaksi, että Suomen kotiseutututkimuksen keskus- maliokunnalle myönnettäisiin 10,000 mkn muotuinen määräraha kolmen mnoden aikana muodesta 1911 alkaen kotiseutututkimuksen edistämiseksi. heissä uutisia. — Suomen Pankin täyttämät tömät woittowarat. Eduskunnan pantkimaliokunta on malmistanut mie- tintönsa Suomen Pankin käyttämättö mistä ivoittomaroista ja ehdottaa, että mainitut marat 5,915,456 mk. 32 pen niä siirrettäisiin pankin mararahas- toon. — Pääoma ja kupvnkiivero. Eduskunnan täysistunnossa tiistaina otettiin kolmannen käsittelyn alaisetsi ehdotus asetukseksi suostunnanluomo:- sen pääoma- ja kuponkimeron suoritta misesta. Eduskunta pysyi asetusehdotuksen toisessa käsittelyssä tekemässään pää- töksessä, si'.s hylkäsi asiaa koskeman arm. esityksen. — Kieltolakikysyuiys senaatis sa. Senaatti on, kute-i ennemmin on kerrottu, asettanut maliokunnan tval- misteleinään kieltolakikysymystä. Kun kristillisen työmäenliuon lähetystö pari päimää sitten kämi tiedustelemassa, mitä toimeita on kysymyksen pikaisesta ratkaisusta, ilmoitti kauppa- ja teolli- suustoimituskunnan protokollasihteeri, tri Leo Ehrnrooth että maliokunta ei mielä ole ennättänyt käydä asiaan kä- siksi. Hän oli kyllä huomauttaiiut asian kiireellisyydestä toimituskunnan päällikölle. On tuskin mitään toimeita siitä, että senaatti ennen ensi syksyä moi ottaa asiaa käsileltämäkseen, kun kesälomat juuri alkamat. — Maltiosihteerintviraston asiapaperit. Maanantaina saapui Helsinkiin H. Majesteettinsa Suomen kanslian manhempi apulaistoimitussih- teeri, maltioneuivos R. M. Ursin ja maltiosihteerinmiraston arkistonhoitaja, maist. K. Mönen ministerimaltiosih- teerin määräyksestä maltioarkistosta ottamaan ja maltiosihteerinmiraston arkistoon Pietarissa imemään kaikki maltiosihteerlnmirastolle kuuluivat asia- paperit, jotka aikaisemmin oli jätetty Suomen maltioarkistoon. Nämä asia paperit omat muusilta 1808—1840. — Painoylihallitus ja sano malehtien julkaiseminen. Paino ylihallitus on jättänyt huomioonotta matta toimittaja O. Orasmaan, Mik kelistä, ilmoituksen, että hänen aiko^ muksensa on julaista „Sana"-nimistä aikakauslehteä, ja ou painoylihallitus maatinut, että hra Orasmaan on haet- ta:va oileus mainitun aikakauslehdeli julkaisemiseen. — Oulun teollisnuskoulu. Se naatti on päättänyt tehdä alistuksen Oulun teollisuuskoulun muokramäärä- rahan lorottamisesta 2,000 markalla. — TÄaltakunnanlainsäädäntö kysymys. Maltakuun.aiiiieuivostoii eri- tyinen maliokunta on lopettanut yleis tä laatua olemat keskustelut Suomea koskeman lakiehdotuksen johdosta. Tois taiseksi ei mielä mitään päätöksiä ole tehty. Saapuneen sähkösanoman mukaan huomautti pros. Komaleivski edelleen, että Menöjän ja Suomen perustuslait omat toisiltaan riippumattomat ja että erittäinkin keisari Aleksanteri 2 oli mahmistanut Suomen maltiosäännon. Sumereenisena maltiona tulee Mena- jän noudattaa perustuslakeja ja aset tua oikeudelliselle pohjalle. Semerem selitti, ettei ole ole-nassa mitään kerta kaikkiaan mahmistettua Suomen maltiosääntöä. Stisehinski katsoi etupäässä käytännöllisten syiden määränneen kaikki Suomea koskemat toimenpiteet. — Kuntien jakaminen eri kä- räjäknntiin. Koska hallituksessa on malmislellamana uusi oikeudenkäynti- järjestys, on senaatti hylännyt Hyryn- salmen. Suomussalmen ja Puolangan pitäjäin sekä Ristijärmen kappelin ano- muksen kuntien jakamisesta kahdeksi eri käräjäkunnaksi. — Eduskunnan taloudenhoi- tajaksi on otettu toimm ainoa hakija silos. maisteri M. E. Liuksiala. Vulun kaupungistcu — Kauppakoulun wnofitnt- kinto oli eilen klo 10 ap. Muositutkinnossa annettiin päästö- todistukset seuraamille II luokan oppi- laille: Askonen, Juho Mihkori, Utaiär- mettä; Backman, Jenni Sofia, Iistä; Ermasti, Alise Jenny Erika, Oulu; Halonen, Naima Maria, Haukipudas; Hyry, Matti Emil, Kuimaniemi: Jnge- rö, Wäinö Waldemar, Kemijärmi; Juhola, Matti Kaarlo, Kärsämäki; Juntunen, Onnia Jhanelma, Oulu: Kangas, Signe Maria Sofia, Oulu; Kolehmainen, Frans Mikael, Dlimies- ka; Koponen, Yrjö Henrik, Haapamesi; Lehtomaara, Hilja, Oulu; Leinonen, Drjö Armid, Kestilä; Marttila, Aino Anna, Dlikiiminki; Marttila, Salli Katariina, Dlikiiminki; Mikkola, Sel- ma, Oulu; Nyländen, Emil, Roma- niemi; Ollakka, Antti Edward, Oulu: Ollilainen, Antti Israel, Oulu; Ouk- ka, Juho Wilho, Alatornio: Palo, Ester Sofia, Oulu; Prokkola, Jaakko, Lumijoki: Rautiainen, Kaarlo H?m- ming, Haukipudas; Riippa, Richard, Kälmiä; Rosenberg, Karl Armid Jaak- ko, Kemi: Tornio, Matilda Elisabet, Lumijoki; Wuorinen. Fredrik Aleksis, Karinainen; Ahman. Nciima Matilda, Oulu. Toiselle luokalle jäi 2 oppilasta, joista toinen saa päästötodisti.tsen, kun parantaa tietojaan eräässä ai- neessa. Ensiluokalta siirrettiin koiselle 16 oppilasta. Samalle luokalle jää 14 oppilasta, itäistä siirretään töille 10 oppilasta, kun parantamat litto jansa joissakin aineissa. — Oulun suomalaisessa yh- teisioulussa päättyy lukumuosi huo- mennä klo 11 a. p., jolloin koulusta lasketaan ensimäiset ylioppilaskokelaat. — Jatko opiston wuofitutkin to pidettiin eilen illalla kko 5:ttä. Päästötodistuksia koulusta saiivat ieu- raamat oppilaat: Simi Maria Aarto- la Tampereelta: Toini Hellin Heiskari Limingasta: Julia Maria Iär.vinen Oulusta: Aina Maria Lampa Oulas ta: Martta Marga.eeta 'Niemelä Paa- mokasta: Aili Rnotsalo Oulusta: Leeni Maria Tenhomaara Oulusta. Maturiteettitodistukjeu otti Anna ^tikkinen Oulusta, muut, jotka syksyllä kirjoituksensa, eimät ottaneet todistuksia. Toiselta luokalta siirrettiin 11 opvi- lasta kolmannelle ja ensimäisestä 6 op pilasta toiselle. Uusia oppilaita otetaan syksyllä. — Kuuromykkäinkoulussa pi detään konsirmationi huomenna lau- mantaina k:lo 9 e. p. — Meitä on pyydetty huomauttamaan, että yleisö on toimitukseen termetullut. — Kaupungin kansakouluissa päättyy lukumuosi huomenna ja maa nantaina. Huomenna omat päättä- jäiset Tuiran koulussa klo 8 aamulla. Ruotsalaisessa kansak. klo 10 aam., Aleksanterintorin kansak. klo 12 päim. ja Kajaanintullin kansak. (alemmat luokat) klo 2 p. Maanantaina omat päättäjäiset Kirkkotorin kansak. klo 8 aam., Heinätorin kansak. klo 9 aam. ja Kajaanintullin kansak. «ylemmät luokat) klo 12 päimällä. Poikaoppilasten käsityönäyttely on amoinna Kajaanintullin kansakoulussa tänään ja huomenna klo 3 —6 i. p. — Oulun suomalaisessa Wnl- mistawassa koulussa oli tutkinto k. k. 2«> pnä. Koulusta sai 20 oppi lasta päästötodistuksen. Koulu alkaa jälleen toimintansa 2 pnä syysk. klo 4 ip. — Nais Käsityökoulua wu?n näyttely pidetään koulun huoneus- tolia Talousseuran talossa liuoniemia llo 11—5. — Oulun koulut. Oopilouluihiu ilmoittautui eilen seuraama määrä uusia oppilaita: klassilliseen lyseomi 3:5 (25) I ja 4 II 1.), realily». oon 28, suomalaiseen yhteiskouluun <>!> «64 I ia 5 II, III ja IV U, suomat, tyttö kouluun 32 (31 I ja 1 II luokalle. — K?rksu?o u ksess a t. k. 25 p:»iä kko 7 !. p. oki esillä „Keskus- os'.ul?liike Hankkijan" '.valitusasia. Mainittu osuusliike oli nimil. moit tanut tuytyi.iättö :'.yyttäan nlo> .ttauc- sesta, joka oli toimitettu lakolle tule- i)>asta !u ero s ta iii mk:asta iS; > p:stä, jota osuusliike oli kieltäytynyt mak samasta.