M:o 97 — I9IO. HL JL X HL U. Keskiviikkona Elo ^uur-, 24 — Konkurssianomuksen on jät tänyt Oulun kihlakunnanoikeuden pu heenjohtajalle asiamiehen kautta kau- pustelia Ida Leinonen Paamolasta. Pesän tila osoittaa maroja 10,880 mkaa 95 pniä ja ja melkoja 19,166 mkaa 6 pniä. Melat siis nousemat yli omaisuuden 8,785 mkalla 11 pnillä. Velkojain kuulustelu tapahtuu kih- lakunnanoikeuden mälikäräjillä t. k. 81 pnä Ruukissa. — Kuntakokouksessa Kuolajär- lvellä kuluman elokuun 14 p:nä käsi- teltiin seuraamia asioita: l.si Luettiin Kuolajärmen kunnassa toimitettujen kestikiemarien pitoa, »var sinaista ja ylimäärästä kyyditystä kos- kema huutokauppapöytäkirja miime syys- kuun 80 päimältä muosille 1911— 1915. Senjohdosta kuntakokous antoi puoltolauseensa Oulun läänin herra ku- mernöörille seuraamille kestikiemarin- pito, mäkinaisen ja ylimääräisen kyy- dityksen ja reserivipaikkojen pitomaati- musten tekijöille, nim.: Kirkon ky- lässä: kauppias Jaakko Kimelälle, jonka alin maatimus muodelta kiema- rin pidon marsinaisen ja ylimääräisen kyydityksen kanssa oli l,COO mk; K el- lonkylässä: metsänmartija Juho Frans Tapiolle, jonka alin maatimus samoista melmollisuuksista oli muo- delta l, 900 mk.; Märkäjärmen- kylässä: talokas Olli Isolalle, jonka kuntakokoukselle alentamansa maatimus oli 1,500 mk.; Salmijärmenky- lässä: talokas Eemeli Kujalalle, jonka muosimaatimus oli 1,190 mk.; Kur- sunkylässä: mikäli se koskeeKvo- lajärmen kunnan osuutta kestikiemarin- pidosta, marsinaisesta ja ylimääräi- sestä kyydityksestä 34 muorokauden osuudella, talokas Olli August Wuon- nalalle, jonka alin maatimus mainit- tujen melmollisuuksien täyttämisestä muodelta teki 1,180 mkaa; Saijan ja Mukkalan resermitalojeu pidosta niihin kuuluman kyyditysmelmollisuuden kans- sa, antoi kuntakokous puoltolauseensa kauppias Olli Särkelälle, jonka alin muosimaatimus oli 75 mk. eli yhteensä 150 mk. 2:si päätettiin aiman ensi tilassa muurauttaa lukkarin asunnon muuri, johon jo miime taliven aikana medä- tettiin muurauskimet sekä panna toi- meen muitakin mähempiä tarpeenmaa- timia korjaustöitä. Töiden toimeen- pano ja johto uskottiin talokas Olli Virkkulalle, joka ottaa työntekijät urak- ka- tai päimäpalkalla, kumman huomaa oleman kunnalle edullisemman. 3:si kunnan »vanhain rästiluettelo!- den tutkiminen ja niiden johdosta lä- hemmän päätöksen tekeminen jätettiin mastaisiin kuntakokouksiin. — Heinänteko, joka on sujunut aika hymin ilmoihinkin nähden, alkaa olla jo lopulla Kuolajärmelläkin. Hei- niä näyttääkin tuleman melko run- saasti, kun niityt omat kasmaneet tyy- dyttämästi ja ne omat teoltaankin ta- mallisen hymiä. Pitkälliset pohjoistuu- let omat mähin hidastuttanest luomon- kuimausta, maan manhattamallakin sii- täkin pulasta on seliviydytty. — Pe runa ja miljamuosi näyttää lupaa- malta, jos nyt maan Jumala muuta- mankaan miikon miljoja pakkaselta marjelee. — Metsäpalonalku. Miime per- jantaina yllättimät eräs yhteiskoulu- lainen ja lyseolainen noin 4 km. Paa- molasta Mihantiinpäin n. k. Mihannin- maantien marrella metsäpalonalun. Aika suurelta alalta oli jo palanut kannokkoa ja sammalikkokin hehkui ja ja samusi. Pojat eimät kuitenkaan olleet toimettomia, maan ryhtyiivät sammutuspuuhiin, eimätkä ennen heit täneet kuin luutimat palonalun tulleen määrättömäksi. Jos eimät pojat olisi sattuneet oikealla ajalla paikalle, niin olisi alusta moinut suurempikin met- säpalo syttyä, sillä silloin oli aikamoi nen tuuli ja muutenkin kuima ilma. — Sellaisia poikia pitäisi olla enem- mältäkin. — Puukotus. T. k. 16 päimän iltana lyötiin Haapajärmen Autioran nalla erääseen Heikki Rintala nimiseen mieheen useita puukonhaamoja, että henki on ollut maarassa, maikka mies on nyt kumminkin jo niistä toipumaan päin. — Talonkauppa. Talokas Matti Tornikoski on myynyt omistamansa : ' 288 osaan manttaalia oleman Partti- maan perintötilan n:o 11 Haapajär- men pitäjän Kuusaankylässä liikkeen- harjoittaja Kusti Korkalalle 2,000 mar- kan kauppahinnasta. Mastaanotto ta pahtui heti. — Warkaus Haapatvedellä. Maanantaita masten yöllä klo 2 tie- noilla tunkeutui Mieluskoskella kaup- pias Heikkilän puotiin martaita ja meiivät postitoimiston postimerkkilip- paan, jossa oli noin 25 mk. rahaa ja merkkejä 100 mk. sekä kuponkeja 400 mk. armosta. Lisäksi katosi Heikkilän oma rahalaatikko, jossa oli 15 < mk. Warkaat oliroat kaimertaneet ikkuna puitteisiin reijät ja siten saaneet ikku- nan auki. Markoista ei ole tietoa saatu. — Rantsilan osuusmeijerissä maksettiin heinäk. nettohintana 4,1 °/o maidosta 10 p:iä kg. — Meijerskaksi Rantsilan osuus- meijeriin malittiin kolmesta hakijasta Alma Kauppi Tyrnämältä. — Tulipalo sattui miime lauan- taita masten yöllä Rantalan talossa Kuimaniemellä. Paloi Pekka Ranta an koko asuinrakennus poroksi sekä enin osa irtaimistoa. Onni oli, että oli tyyni ilma, sillä muutoin olisi mennyt toistenkin asukasten rakennuk- set. Tuli on nähtämästi lähtenyt me- sikatosta, maikka tulta ei liene pidetty kuin keskipäimällä! Rakennus oli ma- kuutettu Maalaisten paloapuyhtiössä, kuulon mukaan 500 markasta. Siis tuntuma mahinko. — Ei Päässyt kotimaahan. Ameriikasta Liimerpoliin tulemalla Gunard-linjan Jvernia-nimisellä höy- rylaimalla palasi joukko siirtolaisia Suomeen, joiden joukossa oli keuhko- tautia sairastama August Röök kotoi- fin Oulunläänistä Haapajärmen pitä- jästä. Matkan kuluessa huononi kui- tenkin sairaan tila ja hän kuolikin t. k. 12 pnä laiman Limerpoliin päästyä. Mainaja oli ollut Amerikassa 3 muotta ja jätti jälkeensä 135 mkaa rahaa y. m. omaisuutta. Omaisuus on Gunard-yhtiön hallussa, joka huo- lehtii hautauksesta. Mainitulta yh- tiöltä saamat perilliset sitä tiedustella. Matkan oli mainaja alottanut Fitsh- burgin kaupungista Mass maltiossa. — Hewonen Pillastunut. Kun kaksi R. Oraman, Satoisista, poikaa t. k. 22 p. aamulla klo 9 seudulla ajoimat hemosella Raaheen, säikähti hemonen Lapaluodon uuden kaup. osan läpi menemän rautatien ylimenopai- kalla junan mihellystä ja lähti lauk- kaamaan eteenpäin sillä seurauksella, että kärryt äkkinäisessä tienmutkassa kaatuimat. Kärryillä olleet poikaset paiskautuimat tien mieressä olemaan kimiläjään, jolloin toiselta pojista kat- kesi masen solisluu ja päähän tuli reikä. Toinen pojista ei sensijaan saanut mitään pahempaa mammaa. — Loukkaantuneen haama sidottiin mäliaikaisesti Lapaluodossa ja tuotiin hän sitten tohtori Boströmin tuokse, joka lopullisesti sitoi haamat. Louk- taantunutta hoidetaan Gellmanin sai raalassa, eimätkä hänen saamansa mammat kuulu oleman hengenmaaral- lisiä. Onnettomuus ei kuitenkaan päätty- nyt tähän, sillä myöskin hemonen sai kaatuessaan sellaisen mamman, että masen etujalka katkesi ja murtui, joten se oli heti ampumalla tapettama. Hemonen oli mielä aiman nuori. — Kerrankin onni potkasi. Potkasipa kerrankin onni kolmea Py- häjoen Appärinkylän kalameneen mie- histöä, sillä he saimat miime maanan taina kokonaista 110 tynnöriä silakoi ta. — Olipa siinä yhdeksi kerraksi me- denantimia. — Uusi aika uusiue tapoineen. Paamolan Luohuan kylältä kuuluu äskettäin kadonneen muuan torpanmies, mieden muassaan meljensä maimon. Niin se jo uudenaikanen simeysopp^ kantaa runsaita hedelmiään. Uusi aika uusine tapoineen uhä kehittyy kehitty- mistäään. — Saattaapa lopulta käydä niinkin, että nuo kaiku manhanaikaiset pormarilliset säännöt kokonaan jouta- mat unholaan ja sijaan astuu se kauan toimottu ja odotettu kultainen mapaus, jota jo hätäsemmät alkamat toteutta- maan. — Alawieskan Talnskhlästä elokuun 22 P :nä 1910. Elon leikkuu aika on kiireimmillään tätä nykyä. Maamiehen pahimpia miholli- sia, nimittäin halla kämi täälläkin miime miikolla, mustaten perunamaat ja heittäen jälkensä muihinkin milja- kasmeihin. Heinätyöt tehtiin pian hymäin säitten mallitessa, maikka niityt omat luonnostaan kasmamia hakaniittyjä Ei niihin somi koneet, mutta pyrkimys on kuitenkin siihen suuntaan. Kylääm me on tilattu uudenaikaisia maanmil jelyskoneita. Kun niitä main liikkeellä pidetään, niin kyllä jälkeäkin tulee. Meto-ojista tahtoisin mielä huomauttaa, että sellaisten amaaminen olisi mitä tärkein toimenpide, jotta saataisiin pellot ja niityt muoromilje lykseen. Äänestysalueemme maali luettelo on nähtämänä maanmiljelijä Mikko Koutosen luona 15 päimää t. k. 22 p:stä lukien. Kiertokoulu alkaa Alamieskan Taluskylässä t. k. 29 p:nä opettaja I. Kaunismaan johdolla. — Kaksintaistelua kai lienee ol lut niillä sankareilla, jotka miime sun nuntaita masten yöllä olimat Alator- niolla Raumonkylässä koetelleet reivol- meriensä hymyyttä ia kenties omaa taitamuuttansakin seurauksella, että toista sattui kuula silmän lähelle niin että on näkö maarassa, toista taasen oli sattunut käteen, josta kuitenkin tul- lenee mielä eheä. Molempien täytyi turmautua lääkärin hoitoon ehkä pi- temmäksikin aikaa. Väkijuomalla on tässäkin surkuteltamassa jutussa suurin ansio. — Atviorikosjuttu, josta on ai- kaisemmin kerrottu, ja oli lykätty Tor- nion raastumanoikeuden miime maa- nantain istuntoon, oli silloin päätöksen antoa marten esillä, jolloin oli saapu millä kantaja Ema Mäntylä itse ja mastaaja Juho Mäntylä myöskin itse entisen asiamiehensä ylioppilas Pert- tulan amustamana. Vastaaja pyysi mielä malallisesti asiassa kuulustelta- miksi kolmea todistajaa, joita »vastaan »vastaaja teki jäämimuistutuksensa, jotka muistutukset oikeus mälipäätök sellään hylkäsi ja kuulusteli todistajia, jonka jälkeen kantaja pyysi asiaa mielä lykättämäksi, saadakseen toteuttaa jää mimuistutuksensa, mutta kun oikeus ei katsonut todistusten maikuttaman asian päätökseen, antoi se päätöksen asiassa, tuomitsemalla mastaajan syytetystä herjauksesta 50 markan sakkoon tahi suorittamaan sen 10 muorok. mankeu- della ja kormaamaan kantajan oikeu- denkäyntikulut asiassa 150 markalla. — Arpajaiset olimat Torniossa miiine sunnuntaina työmäenyhdistyk- sen toimesta. Lupakirjan mukaan ei tilaisuudessa saanut pitää puheita. Kuitenkin oli piirisihteeri Laakkonen saapunut puhumaan ja saikin jonkun aikaa puhua, mutta sitten paikalle saa- punut poliisimestari Melart kielti pu- peenpidon jyrkästi. Laakkonen aikoo kuulemma nostaa oikeusjutun lausuntomapauden häirit- semisestä. Haisten osasto. Onko opinhalu kokonaan häiviämäsfä pohjanmaan maalaisnaisten keskuu desta? Tämän kysymyksen tekee ehdotto- masti jokainen itselleen ken mähänkin on seurannut Kotiteollisuusyhdistyksen naiskäsityökoulujen toimintaa ja niiden oppilasmäärää. Kun muosi takaperin oli sijoitettamana kaksi kiertämää nais- käsityökoulua, niin ei ollut yhtään ai- noaa kuntaa koko laajassa Oulun lää- nin Talousseuran piirissä, joka olisi halunnut tuon mainitun koulun ja järjestänyt koululle ja opettajattarelle asunnon malon ja lämmön. Monien pyyntöjen ja rukousten kautta ne mii- meinkin saatiin sijoitetuksi. Saman- laista mälinpitämättömyyttä on myös- kin osoitettu Oulun naiskäsityökoulua kohtaan. Maltio uhraa monta tuhat ta markkaa opettajattarien palkkoihin ja koulun ylläpitoon, toimolla, että maalaiset käyttäisimat näitä hymäkseen, mutta miimekin muonna koko laaja maaseutu lähetti kaksi ainutta tyttöä »nainitun koulun kutomaosastolle, om- peluosastolle melkein saman »verran Ajatelkaapa mähän tätä suhdetta! Ei- kö ne oioita opinhaluttomuutta? Mutta jos onkin näin ollut ennen niin korjatkaamme se nyt tänä muo»»- na. Nyt on koetettu järjestää mai nittu koulu mielä enemmän maalais- ten etua silmällä pitäen. Koulu on jaettu 3:meen osastoon. Ken haluaa liinaompelua, koruompelua, y. m. sii- hen alaan kuulumaa oppia, hän hake- koon liinaompeluosastolle. Ken taas sukkulan suihketta, pirran helskettä rakkaana pitää, häntä siihen ammatil- lisesti kutomaosastolla opastetaan. Ken taas tahtoo käytännölliset, kestä- mät pumut itselleen, omaisilleen ja naapureilleen oppia malmistamaan, sii- hen hän opetuksen naispukuompelu- osastolla saapi. Varsinkin kehoittai- simme maalaisia hakemaan naispuku- ompeluosastolle, joka nyt »vasta tänä syksynä alkaa ensimäisen toimintamuo- tensa. Jo senkin tähden, koska maa- seudulla useissa paikoin on puute nais- pukujen ompelijoista. Kaikilla näillä osastoilla on kymykkäät, etemät opet- tajattaret. Lukukausimaksu on 20 mk., mutta marattomat saamat marattomuustodis tuksen amulla hakea »vapaaoppilaspaik- koja. Niinkuin sanomalehti-ilmoituksista on näkynyt päättyy hakuaika t. k. 2 pnä. Hiukan myöhemminkin tulleita hakemuksia moidaan huomioon ottaa, mikäli tilaa riittää. pikku uutisia. — Pertienutisia. Amioliittoon mihittiin t k. 11 p:nä Euran kirkossa neiti E e iv i W a h e, Haapamedeltä ja kansakoulunopet taja Kalle Tyrni. Maanantaina mihittiin täällä ylioppilas neiti Lyydia Maria Lahdenperä ja Inarin piirin nimismies Tuomas Pärssinen. * — Kansan Tahdon toimittajille on kai lehden taloudenhoitaja hankkinut uudet sak- sei, joilla he näinä päiminä omat komasti kokeilleet, nähdäkseen pystymätkö ne tarmit taessa Kaiunkin paperiin. Hymin omat kokeiluissaan suoriutuneetkin, sillä miime maanantain Kaiusta saimat he eiliseen Kansan Tahtoon ilman lähdettä mainitse- matta leikatuksi seuraamat uutiset: „Kaksi ilmestä", »Kumoon purjehti", „Suurmaras Hänninen", „Kumottu kansakoulunopettajan maali" ja »Mielipuoli äiti yrittänyt tap- paa kaksi lastansa ja hukuttaa itsensä". * — Mätäkuu loppuu tänään. * — Qpett. W. Neima Helsingistä mat- kustelee nykyisin Mdysmalloissa Ameri- kassa, raittiuspuheita pitäen. * — Noald Amundscn lähti toissa tiis- taina Kristiansandista uudelle tutkimusmat- kalle ,^ram laimalla. ,,^-ram" menee en sinnä Madeiraan, sieltä Etetä-Amerikaan, ympäri Kap Hornin San Franciscoon, josta inatka suunnataan napainerelle. 4- — Tanncri walis!tustyössii. Luukissa miipyi tuo kuuluisa simeystohtori kolme päimää, pitäen esitelmiä t. k. i:>, 20 ja 21 pn»ä paikkakunnan työlväentalolla ja saar- nat kuulumat olleen erittäin »vaikuttamia, koskapa sosialistit kuulumat ihastuneen iki hymäksi. Nyt masta heidän mielestään saatiin kuulla oikea totuus, jota herrat ja pormarit omat kansalta salassa pitäneet tähän päimään asti. Ei ole monta muotta siitä, kun sama tohtori esitelmöi Oulussa ja silloin nähtiin m. m. Kansan Tahdossakin imallisia ar- mosteluja saman herran opetuksista, mutta sittenkin puhllu tohtori paikkakunnan työ- mäen mielestä parasta malkeutta auringon alla. * Miime sunnuntaina ja maanantaina piti Uuluisa tohtori »esitelmiään" Limingassa. Hän kehotti ihmisiä tulemaan kuulemaan tärkeitä tietoja naisesta. — Kumma, että moinen herra saa puheitaan pitää! Muualta Suomesta. Uuknmofinläanin j» M-Hmccii jklyschttch Wcch I!) 20 ja 21 >. (Omalta kertojalta.) Ei ole kauman mielä siitä, kun Sal- pausselän rinteellä oli maan tamalli- nen maalaiskylä, jota paikkakunnalla kutsuttiin «Hollolan Lahdeksi". Nyt yhden miespolmen ajalla on tästä «Hollolan Lahdesta" kehittynyt siemä nykyaikainen kaupunki, jonka suuruu- desta mainittakoon, pinta-ala on 977 hehtaaria, mäkiluku yli 5,000 henkeä ja kunnallisomaisuus yli 2 milj. mar- kan. — Useat koulut, yleiset laitokset, sekä yksityisten muhkeat rakennukset antamat kaupungille komean, samalla siistin ulkoasun. Samantapaisen muhkean, ehkä hiu- kan markkinamaisen maikutuksen katso- jaan teki näytelykin katoksineen, konei- neen, myllyineen ja liehmvine lippui- neen. Suurimman osan näyttely- aluetta täyttimät koneet, joita oli käynnissäkin kymmenkunta. Verrattu »neidän maatimattomiin näyttelyihim- me oli tällä näyttelyllä melkolailla arnerikalaisleima. Näytteille asetettuja numeroita oli yhteensä 1631. Niistä lehmiä 310, hemosia 105, muita koti- eläimiä 83. Rahavalkintoja jaettiin noin 5000 markkaa. Meensä teki näyttely sen »vaikutut- sen, että maanmiljelys ja sen simu- elinkeinot Uudenmaan- ja Jtä-Hämeen maaniviljelysseurain alueella on pit- källe kehittynyttä ja että se käyttää »varmasti laajentunut ympäri Suomea. Syksystä m. 1907 altain on se laa- jentanut toimintaansa maaseudulle palk- kaamalla itselleen erityisen puhujan. Sen ohella iv. 1908 ensimäisten edus- kuntaivaalien aikana oli Liitolla 16 puhujaa eri puolilla maatamme. Ää nimäärä minkä Liitto maaleissa kokosi nousee noin 6,000:teen. Liiton toi- mesta on kaikkiaan pidetty noin 750 esitelmää eli puhetta. Kirjallisuutta painattamalla ja le- mittämällä on Liitto aatettaan lemit- tänyt. Liittoon kuuluu nykyään 30 paikal- lisosastoa, joiden jäsenluku on noin 2,120. Ammattiosastoja on perustettu Hel- singin, Turun ja Tampereen Työmäen- liitoissa. Nuoriso-osastoja on Helsingin, Tu- run ja Kotkan Liitoissa. Toimonliitto löytyy ainoastaan Helsingissä. Laulu-, ompelu- ja puhujaseuroja on useimmilla Liitoilla ja soittokunta Helsingin ja Kotkan haara-osastoilla ja jousiorkesteri Turun osastolla. Oma talo on jo Säräisniemen Työ- mäenliitolla, maikka sen jäsenluku on ainoastaan 10. Oma lehti on S. T. L. ollut sen alusta alkaen, ensin yksipäimäisenä ja tämän muoden alusta kolmipäimäi- senä. Kokous myönsi tilintarkastajien la»»- sunnon nojalla keskushallitukselle yksi- mielisesti tilimapauden. Keskushallin- non puheenjohtajaksi malittiin yksimie lisesti A. L. Laine sekä 12 »nuuta jä- sentä. Seuraama edustajakokous päätettiin pitää Tampereella. Perjantaina jatkettiin kokousta klo 8 aamulla. Alkoi lähetekeskustelu kysymyksistä ja niiden maliokuntiin lähettäminen. Klo 6 illalla alettiin käsitellä ma- liokunnilta palautuneita kysymyksiä. Talousmaliokunnan mietintö kysy mykseen : „Mihin toimenpiteisiin olisi ryhdyttämä suojelustilan korottami- seksi malmiiden maatteiden tuontiin pai ' rt •TT" nähden esitettiin kokoukselle ja kohdis olosuhteita ,a Milkasta yritteliäisyyttä f ,-V iin myöskin paraimpia teknillisiä apukei- noja; siitä oli kone- ja työkaluosasto selmänä todisteena. Näyttelyn merkitystä ja opettama» suutta lisäsi suuressa määrässä am mattimiesten esitykset eri osastoista sekä ammattiesitelmät, joita pitimät: maisteri V. Arelson kylmösiemen asias ta, agronoomi E. F. Simola heinä kasmien lannoituksesta, kalastusyhdis tyksen sihteeri I. M. Vallenius kalas tusasiasta, agronoomi E. I. Fabritsius sonnien kantakirjaan merkitsemisestä, tarkastaja Lauri Mäkinen kotiteolli- suudesta, agronoomi A. Kiianlinna L. S. K:o karjasta, tohtori I. E. Sunila maataloudesta, sekä maisteri Arjö Rainio metsänhoidosta. Kotiteollisuusosasto 1500—2000 nu merollaan oli erikoisen hymästi edus- tettu, etupäässä naisten työt. — Näyt- telynarmoa lisäsi mielä Kotiteollisuus- tarkastaja, Lauri Mäkisen armokas esitelmä. Kotiteollisuudesta, sen kannat- tamaisuudesta sekä maanmiljelijän si- mutulona että »varsinaisena kauppa- teollisuutena esitteli puhuja esirnerkkiä, huomautti tehdastyön turmiollisuutta tilastollisten numeroidenkin »valaise- mana, kertoen kuinka Jtä-Hämeenalue, joka Kuopion näyttelyssä oli huonoiin- min edustettuna, oli nyt pystynyt näin huoinattaman ja armotkaan näyt- telyn aikaan saamaan. Nyt, kun Suoinen kansa, jos koskaan, tarmitsee selkärankaa, tahtoo kotiteollisuus olla yhtenä tekijänä itsenäisyyttä kasrvatta- massa, tarmoa tuomassa. Kuten tamallista, oli näyttelyn yh- teyteen järjestetty kilpa-ajoja, konsert- teja, arpajaisia, humimatkoja y. m. Lopuksi „Venezialainen ilta" ja suu- ret kansanjuhlat sunnuntai-iltana, lo- pettimat täinän kaikinpuolin onnistu- neen näyttelyn. Harminaisen hymä menestys oli näyttelyllä. Kolmena päimänä kämi yhteensä noin 10,000 katsojaa, tehden tuloja pääsymaksuina noin 20,000 mk. Muutenkin oli koko kaupunki tul- »villaan »vieraita. Junat ja lailvat eimät moineet täydellisesti »natkustaja- liikettä mälittää. Smmlliiseil lijöiDrtfiiliiton iifiiiin ijlcincn (Mm kokous liirtiöin. (lt. Auran mukaan.) Suomalaisen Työmäenliiton edusta- jakokous alkoi Turun haaraosaston huoneustossa torstaina t. k. 18 p. klo 3 ip. Kokouksen amasi lyhyellä puheella Keskushallituksen puheenjohtaja A. L. Laine, huomauttaen niistä tärkeistä asioista jotka tulemat tämän kokouksen harkittamiksi. Kokouksen puheenjohtajaksi malittiin A. L. Laine ja moralle opettaja I. O. Oksanen ja Wäinö Malkama. Sih- teereiksi malittiin ylioppilaat Ape Lai- tio ja Wäinö Musikka. Muosikertomuksesta kämi selmille, että S. T. L. aate oli hiljaa, mutta tui se seuraamiin ponsiin: 1) että Suomalaisen Työlväenliiton tulisi koettaa moimiensa mukaan edis- tää kotimaisten tuotteiden menekkiä; 2) että tulisi saada kansalaisia käyt- tämään ainoastaan kotimaista maate- teollisuutta: 3) että lainlaadinnan kautta, jos siitä on maallemme etua, koetetaan saada korotetuksi ulkomaisten tuottei- den tullia. Nämä ponnet lyhyen keskustelun jälkeen yksimielisesti hymäksyttiin. Sen jälkeen esitettiin saman malio- kunnan laatimat ponnet kysymykseen: .Mitenkä saataisiin kotiteollisuuden suu- ri merkitys työmäestön keskuudessa enemmän timnetnksi? Ponnet, jotka hymäksyttiin yksimieli- sesti keskustelutta, oli»vat seuraamat: 1) että esitelmien ja sanomalehtikir- jotusten kautta olisi ryhdyttämä sel- mittämään ja herättäinään yleistä huo miota mahdollisimman laajalti kotiteol- lisuuden suureen merkitykseen; 2) että olisi kaikella taivoin lemitet- tämä S. T. L:n jäsenissä harrastusta ja innostusta kotiteollisuustuotteiden malmistamiseen ja etenkin tulisi heitä saada mäliaikoina tekemään kaikenlai- sia käsitöitä; 3) että olisi muodostettaiva S. T. L:n haaraosastojen keskuuteen käsityö- seuroja: 4) että S. T. L. haaraosastojen tu- lisi aina kullakin paikkakunnalla hank- kia näille esineille sopimia myymävaik koja ja jos suinkin mahdollista, olisi pääkaupunkiin perustettaiva — maik kapa työn »välitystoimiston oheen — kotiteollisuus-osuuskauppa, johon moi täisiin lähettää maaseudultakin esinei- neitä myytämäksi; 5) että S. T. L:n keskushallinnon tulisi nilnenomaan huomauttaa tästä haaraosastoille ja samalla myös tehdä alottamat toimenpiteet kotiteollisuuden elmyttämiseksi; 6) koetettaisiin saada ihmisissä juur tumaan kansalliseksi »velmollisuudeksi kotiteollisuustuotteiden yleisempi käyttö. Jatk. Kolera. Taipaleen tullimarti- ja-asemalla pidätetty Läskelän tehtaan Urho^proomu on saanut luman mie histöineen nyt jatkaa matkaa, sa»noin Maldhos-yhtiön Salmissa pidätetty proomu. Molemmat o»vat kolerasta mapaat. Urhosta Pietariin jäänyt mies on kuollut siellä koleraan. Turussa on nostettu kanne ..Desen- der" aluksen omistajaa mastaan, koska alusta ei ole pidetty Turussa kolera- tarkastuksen alaisena, maikka alus on käynyt Pietarissa. Lahjotus. Kirjanpainaja G. W. Milen on 76:nen syntymäpäimän sa johdosta lahjoittaut kirjaltajain eläkelaitokselle Turussa 5,000 mk. — Wirkatvapautta on myön netty Suomen luterilaisen emankeliu- miyhdistyksen lähetyssaarnaajalle Ja- panissa pastori A. E. Koskenniemelle elok. 14 p:stä lukien 2 »vuodeksi eteen päin. - Soekenbaekan (Pitäjämäen) rautatieonnettomuus oli t. k. 19 pnä käsiteltämänä Helsingin pitäjän kihlakunnsn oikeuden mälikäräjillä Malmilla. Oikeuden puheenjohtajana toimi ma- ratuomari A. Hj. Längström ja ylei- senä syyttäjänä Helsingin pitäjän ni- mismies maisteri Holmström. Rau- tatiehallitusta edusti asessori A. Pa- lander, konduktööri H. Länsimaaraa lakit. kand. Sourander, Pttäjänmäen aseman henkilökuntaa lakit. kand. L. Hjelt ja Fredrisbergin aseman har- soittelijaa Eriksonia hoivik. ausk. M. Eklund sekä Huopalahden ase»namiestä Ekinania lakit. kand. A. Frey. Syytekirjelmä ja tutkimuksista syn- tyneet pöytäkirjat käytiin tarkoin läpi. Oikeudessa kuulusteltiin harjoittelija Drejmania, kirjuri Kahlströmiä, kon- duktööri Länsiivaaraa, harjoittelija Eriksonia, Pitäjämäen asemapäällikköä Lindrothia, sähköttäjä 9!ysteniä ja Huopalahden maihdemiestä Ekmania. Kuulustelu kohdistui pääasiassa ju- nien lähettämisen ja siinä käytettyihin sanamuotoihin. Senjälkeen luki lakit. kand. Sou- rander konduktööri Länsimaani»» puo lesta pitkähkön kertomuksen yhteentör- mäyksestä, jonka jälkeen muut asia- iniehet esittimät sitä mastaan huomau- tuksensa. Juttua jatkui mielä seuraamana päimänä, jolloin oikeus »välipäätöksellä lykkäsi sen käsittelyn ensi lokakuun 10 päimään. -- Suuri warkaus. Sunnun taita masten yöllä on Kimennaman ni- mismieheltä Emil Saleniukselta ma- rastettu rahoja noin 10 tuh. mk. Pu- helinlangat oli katkottu kaikille suun- nille. Varkaasta ei ole mielä tietoa. — 87 wuotias nainen hukut tautunut. Viime laumantaina ilta- päimällä hukutti itsensä Missarin ky- län läpi kulkemaan ojaan 87 muotias ilsellisnainen Katariina Hanssintytär Nissant. Vettä oli ojassa ollut noin 1 V-_> jalkaa. Vanhuuden heikkouden jonkunlaiseksi mielenhäiriöksi muuttu- neena arivellaan olleen syynä manhuk- sen päilviinsä näin kolkolla tamalla lopettamiseen. — Naastnwanoikendessa maa nantaina Kokkolassa oli uudelleen esillä neiti Alma Vargin nostaina edesivas- tuumaatimus Vaasan osakepankkia »vas- taan. Kuten aikaisemmin on kerrottu, on neiti Varg sanottuun pankkiin tal- lentanut jok»» muosi sitten 700 mk., mutta joka sumina sittemmin neiti Vargin tietämättä on pankista nos- tettu. Asian ollessa oikeudessa esillä, tuli toteennäytetyksi, että ne »valtakir- jat, joilla rahat omat pankista nostet- tu, omat olleet määrennetvt. Antamal- laan päätöksellä »velmoitti oikeus Vaa- san pankin maksainaau kantajalle sekä 700 mk. pääoinaa että korkoa 5 pro- senttiä, mutta oikeusk»l!ut kuitattiin asianomaisten kesken. Maatalo»8osasto. Lal»'» raafltali)u§fcurfl!i «ti nifliinmiljflD-jiiiiD Zillilissli. 4: Ijlci- 03 Tulemiin syyskuun 16—17 p:nä on Lapin maatalousseuran yleinen maan- »viljelysnäyttely Inarissa. Näyttelypdfä» on Inarin kirkonky- iässä olema kunnan huone. Näytte- lyssä tullaan palkitseinaan maanivilje- lystuotteita, kuten jymiä, perunoita, nauriita, turnipsia y. m. juurikasmia, karjantuotteita, kuten moita, juustoa, palmattua lihaa y. m., käsiteollisuu- den alalta sekä naisten että miesten teoksia, kuten kaikenlaisia puutöitä, rau- tatöitä ja nahkatöitä, kankaita ja om- melutöitä j. n. e. Sopinee erityisesti toimoa, että p»»h- taasti Lcipin malliset käsityöt oivat hymin lukusasti edustettuina. Tuokaa lappalaismallisia »vaatteita, luutöitä ja puutmtä. Kalastustuotteita on »nyös nähtä- mäksi tuotama, sillä niitä niinikään palkitaan. Samoin kalastuneuivoja palkitaan. Karjaa myös on näyttelyyn tuota- ma, sillä sitä palkitaan. Tässä nyt on ainoastaan nimel- tään mainittuna ne yleisimmät lajit, joita on näyttelyyn tuotama. Mutt joskaan ei olisi tässä mainittu sen esi- neen nimeä, jonka joku on aikonut näyt- telyyn tuoda, niin siitä huolimatta on se tuotama. Lienee tarpeen muutama huomautus näyttelyyn aijotuista tamaroista nii-