lorstsim tiolmikuui: 24 p:ns S. « . ?L! >- «a> Ä L T N M « -«» » L S « S « « L « -»-> « « « » -t « « °a» » .^: » ^ S.^s --'s ZA»>» « » »-» « I» O ?« « « t? »» s « « «-» » ^ « « s Z ^ « r« S.» « «s.»»«- »> s L.^Z 8 «« '» Z -« !^5 -«» 55. S^ ^ «s x» « «.» Z » » « -^-» Qt »», 'L « « LiS «- »W» .»M ^>» e> L K L s L ^ « v»» « s « « S 8 S56 tava epäkohta, joko, erittäinkin kulku' tautien aikana, uhkaa suurella onnet tomuudella kaupungin asujamia, mei dän on kumminkin olettama huomi oon kaupungin verrattain niukka kukkaro. Onhan tunnettu tosiasia, että kaupunki tänäkin muonna mak saa »velkojensa kuoletusta ja korkoja yhteensä 130,976 m?. 72 p:iä, wero- äyrin suuruus nousee 20 mkaan, ellei yli, ja uusi miljoonalaina on päätetty ottaa 200,000 mk. Valtio- lainan lisäksi. Jos nyt käytettäisiin 5,000 mk. aluStamiin ja noin 30,000 mkaa perus teellisiin pohjalvesitutkimukfiin*), olisi taas pakko turmautua uusiin lainoi hin itse Vesijohtolaitoksen rakenta mista marten, mikä seikka taas ei möisi olla aiheuttamatta veroäyrin korottamista — ties kuinka korkealle. Eikä, sitäpaitsi, mikäli olemme astan- tuntemalta taholta saaneet kuulla, suurempaa lainaa ole toiivoa saada mistään. Mutta olettakaamme, että kaikki käy niin kuin on suunniteltu, oletta kaamme, että Porin kaupunki kykenee ra imaami an tieltään kaikki »vaikeudet ja rakennuttamaan itselleen pohjave sijohtolaitoksen, mikä esim. Viipu rissa on tullut maksamaan 1,460,000 mk. ja jollaisen pystyttämiseen Turku aikoo uhrata 1,076,877 mk. 42 p:iä, — ken uskaltaa mennä takaamaan, että laitoS kannattaa itsensä. Kaiken tämän ohella on kaupungin ensi tilassa pidettävä huolta sellai sista päimän polttamista kysymyksistä kuin sillan rakennuttamisesta Koke mäenjoen yli nykyisen hätävarasillan tilalle y. m. menoista. Sen vuoksi olisi, mielestämme, mesijohtokysymys tällä kertaa jätettä- wä, ja pohjamesitutkimusten kustan tamiseksi aiotut ivarat hetimiten käy- tettämä kaimojen symentämiseen ja puhdistamiseen. Pohjamesitutkimukset moitaisiin kyllä toimittaa aikanaan, kun katsottaisiin kaupungin marojen jo riittämän myöskin mesijohtolaitoksen rakentami seen. slMnM, Sotilasapumaksun suo rittaminen ja minis- terineutvssto. Ministerineumosto on käsitellyt Suomen senaatin esityksen, joka kos kee osan Suomen kruunun sotilas- makuista maksamista sotilasrahas- tosta v:lta 1910 ja joka osa tekee 2 mi!j. markkaa sekä samassa yhtey dessä esityttänyt esityksen mainitun summan toistaiseksi lainaamisesta wal- tiorahastosta. Näi^ä senaatin esityksiä mastaan ei ministerineuvostolla ole ollut mi tään muistuttamista. Tenaatin talousosasto. Senaatissa esitettiin miime tiistaina arm. avoimet kirjeet kollegineuvos Aleksei Hosjainoffin ja esittelijäsihteeri E. R. Roinesalon nimittämisestä se naattoriksi ja senaatin talousosaston jäseniksi sekä arm. omoin kirje kontre- amiraali Teodor Sillmanin vapaut tamisesta senaattorimirastaan. Senaattori Rainesalo teki myöhem min säädetyn malan. Hallitus ja ednskunnan päätökset. Senaatti on päättänyt korkeimpaan paiktaan esittää, että se naatin laatima ehdotus kertomukseksi hallitulsen toimista 1ul>8 vuoden edel lisien valuopäiväin malticpäimä- päätösten johdosta mahmistettaisiin. — Teksillise» korkeakoulu. 6,000 mkan suuruista stipendiä, joka on osotettu opettajan ^valmistamista marten lämmityksessä ja tuuletuksessa teknilliseen korkeakouluun, omat h. ke neet insinöörit Johannes Ollus ja Emil Keso sekä hakemusajan päätyt> tyä insinööri K. W. Lindholm. Kov keakoulun opettajaneumosto on puol< tanut stipendiä annettamaksi insinööri Kesolle. Postietuantiliike Tuome» ja We»äjä» wälillä. Pietarin lehdet kertomat: Tätä nykyä tapah tuu postietuantimarojen Vastaanotto ja suoritus osotteenomistajille Suo messa yksinomaan Suomen rahassa. Katsoen siihen, että tällainen järjes> tys tuottaa suuriakin maikeuksia lä hettäjille, joilla on Menäjän rahaa ja jotka näin ollen omat pakotetut maihtamaan Menäjän rahaa yksityi sissä pankeissa tahi kauppalaitoksissa Suomen rahaksi, menettäen tällöin mielimaltaisen kurssitaksoituksen kautta !! kopekkaa, jopa enemmänkin mark kaa kohden, on posti- ja lennätinlai- tosten ylihallitus ehdottanut Suo men suuriruhtinaskunnassa moimaSsa olemia postiasetuksia täydennettämiksi seuraamilla uusilla säännöksillä: 1) postieluantien lähettäjät ja maS- taanottajat Suomessa sekä myöskin Suomen ja Valtakunnan muiden osien Välisessä liikkeessä woiwat Suomessa suorittaa ja Vastaanottaa postietu- anttsummia myöskin Menäjän ra hassa, jolloin 1 markka lasketaan 37' s kopeekaksi; sekä 2) postieluantien lähettäjäin, jotka tahtomat, että summa on Suomessa suoritettavia Menäjän rahassa, tulee merkitä kaamioon postietuantisumman alle: suoritettapa Menäjän rahassa. — Ueuaati» kielenkääntäjät. Senaatin manhemmaksi Venäjänkie len ylikielenkääntäjän apulaiseksi on senaatti nimittänyt toisen kielenkään täjän Juho Koimistoisen. Senaatin ensimäiseksi menäjänkie- len kääntäjäksi on nimitetty toinen kielenkääntäjä, merikapteeni Oscar von Schoultz. — T«r«« howioike»S. Aus kultantiksi homioikeuteen on otettu lakit, ylioppilas Aarne Inha. — S«ome« waltio«rautatei- de« liikenne- ja sähkSlennätin- tnlot nousimat miime Vuonna 41,571,507 mk. 9 p:iin, ollen siis 1,125,501 mk. 73 p. enemmän kuin Vastaamat tulot muonna 1908. JoS mielä sekalaiset tulot, joiden suuruudesta ei ole tätä kirjoitettaessa tietoa, nousevat edes yhtä suureen määrään kuin w. 1908, olisi tulojen lisäys suurempi kuin mitä näyttää oleman menojen lisäys, s. 0. puhdas tulo miime vuodelta tulisi olemaan suurempi kuin m:l?a 1908. — Tokerijnnrikasviljelyksen tutkimiseksi pohjois-ZaksaZ-a ja Tan5- kassa 4Vz kuukauden aikana ensi ke sänä on wiljelysneuwoja F. B. Wal linheimo senaatilta anonut 1,350 mkan apurahaa. »I 1 Termeyshoitolautakunta on insin. (5aqneurin kirjelmästä saanut sen käsi tyksen, että mainittu M,M mk. riittäisi wesijohtokaiworakenvuksen rakennuttami seksi kaikkine tarpeineen ainoastaan we- sijohtoputkien kaupungin eri osiin aset taminen tulisi niaatinman lisäknstannuk- fi., — Gofialide«okraati» was- taawatoimittaja tnomittn Svv «k» sakkoon. Kuten ehkä muiste taan, pantiin täällä ilmestymän »So sialidemokraatti" lehden wastaawa- toimittaja Frans Koskinen painoyli hallituksen määräyksestä syytteeseen senaatin simiititoimituskunnan tämän läänin kuwernööriwirastolle lähettä män salaisen kirjelmän julkaisemisesta, jo?a kirjelmä julkaistiin lehden 46 numerossa w. 19» »!. Kun asia syys kuun 23 p:nä sanottuna muonna oli Porin raastumanoikeuden käsitrltä- mänä, Vapautettiin Koskinm kaikesta edesmastuusta, koska raastumanoike uden mielestä elok. 20 pmä 1906 an nettu laki oli kumonnut ne säädökset, joihin syytös perustui. Tästä pää töksestä ivalitti Porin kaupungin Vis kaali Turun homioikeuteen, joka toik- sapäimänä antamallaan päätöksellä, katsoen ettei toukok. 31 p:nä 1867 annettua asetusta ole nimenomaan kumonnut elok. 20 p:nä 1906 annettu laki, on harkinnut oikeatsi kumola raastumanoikeuden päätöksen ja tuc- mita Koskisen 5<X1 mkn sakkihin tai ivarojen puutteessa 60 wuorokavl'en ivänkeuteen. — Toriohjesääut». Läänin ku- mernööri on wahwistanut Porin kau pungin Valtuuston esityksen torikaup paa koskeman ohjesäännön 2 pykälän muuttamisesta. — HliopiSto. Julkisen lääketie teen lisensiaattitutkinnon suoritti t. k. 19 p.nä m. m. lääket. kand. L. I. Ollonqwist. — Malitns. (5. F. Bäckmanin olutpanimo 0. y:n toimitusjohtaja, Varakonsuli Nils Bäckman, on se naattiin Valittanut Tunni homizikeu- den miime marrasluun 30 p :uä an tamasta päätöksestä, j?lla hovioikeus, mahmiStaen Porin raastumanoikeuden päätöksen, tuomitsi Nils Bäckmanin ensikertaisesta lumattomaSta oluen- myynnistä 75 mk.an sakkoon. Se naatti on maatinut ilmiantajain, her rojen Wilho Laineen, Artturi Wan- talan ja Frans Härmän sekä Porin kaupungin yleisen syyttäjän se .itykset asiassa. Kunnallismeroitus Porissa w:lta 1S«S. l«,vvo markan ja sitä sun- remmiSta wnofit«loiSta taksoitettnja. I. E. Lindqvist 20,000, M. Gran felt 23,375, A. Ahlström o.-y. 42,000, A. Öberg 14,200, Th. ASp, 13,000, H. Lagus 12,300, Suomen Thdys- pankki 106,000, T. Grotenfelt 10,000, Porin polttimo o.-y. 19,40V, O. Lilius 32,400, Reposaaren sahayhtiö 332,800, Kansallis -Osake-Pankki 101,600. Wilhelm Rosenlew, 29,500, RosenlewK.ni o.-y. 596,600, Georg Rosenlemin kuolinpesä 16,009, E. Mellin 19,000. I. Rosengren 10,300. I. Juselius 37,500, Juseliuksen roh- doSkauppa 10,000, Gunnar Lindroos 25,000, Wäri- ja märnissakaappa 15,000. F. M. Petrell 237,450, Mer- ner Petrell K!,000. Robert Petrell 16,000, A. Holmström 17.200, O. Kirsner 12,000, Tulitikkntehdas o.-y. 12,000, Bäckmanin lapset 25,000, Porin Telefooni o .-y. 20.000, F. E. Fagerström 40.000, F. A. Juselius 166,000. B. Juselius 36.900, A. Pik- varainen 12,600, Satakunnan, kirja- 'auppa 24,<>0s>, I. Nygren 12,400, G. E. Ramberg 161,100 Pohjois maiden Osake-Pankki l00,000, Nils Bäckman 19,000. Th. Lärn 11,779, Hj. Idman 26,000, Alfonsine Rosen lew 32,633, Työmäen Osuuskauppa 28,000, Hugo Rosenlew 36,000, E. Junelius 19,200, Erik Rosenlew 30,000, L. W. Häggström 10,800, Kauppayhtiö 46,000. V. Bergström 16,000, Hj. Midbom 55,000, Hj. Nordling 15,000, G. Midbom 47,000, Väkijuomayhtiö 100.000. Maasan Pankki 59.000. A. Hammarström, 10,400, I. M. Hjelmman 15,200, Josefina Midbom 25,200, Th. Ström- lund 24,000, Anniskeluyhtiö 250,000, K. M. Mikki 19,400, A. Pettersson 19,200, V. Rosendahl 13,102, F. E. Köhler 28,560, Osuuskunta Kehitys 10,000, H. Lucander 21,269, Isak Saha 13,800, F. Arifullen 12.000. K. Aleijeff 15.000, O. Heine 22,296, T. L. Eck 24,400, E. Karlsson 10,000, Bäckmanin olutpanimo o.y i32,924, A. Lundqvist 12,000, Petrellin spriiteh- das 25,000, S. E. Lundsten 10,000, Blenda Juselius 12,000, F. From- holtz 10,400. A. F. Timgren 14,200. A. Pippingsköld 12,030, O. Nyqmist 20,000, Masara ^ K.ni 15.000, Saima Grönmall 22,800, Ida Grön- wall 12,000, K. F. Grönmall 17,600, E. A. Lydecken 13.400, Jwar Sjö blom 12.700. H. von Hellens 28,689, F. I. Lindström 16,100, B. Sund- blom 20,718, B. H. IZgerroos 10,0"0, E. G. Nyberg 11.6>A), Iida Sepvä 12,000, B. Fär'ing 10,000, G. V. Rönnholm 10,000, Sjömanin polttimo 35,000, Puuvillatehdas 760,000, (5. G. Sundell 130.000, I. Aspden 11,500, Hj. Lindeberg 20.000, C. Rosenlew 12,000, R. Wahlroos 21,400, K. Wahlroos 20,400, A. Häggström20,000, Porin Höyrylaima O. A. 30,000, Porin Tiilitehdas (Anton Liinaharja) 10,000, Porin- Osuusmeijeri 10,000, Vakuu tusyhtiö Pohjola 12,000, Porin kone paja o,-y. 75,000. — TaksoitnSlnettelo on ensi maanantaista a'ckaen kahden viikon ajan nähtämänä verokamarissa. Esityslista Ponn Kaiipun- gimvcilluusmieslm kokouksessa tors taina, helmikuun päiivänä kello «i i ,-p, 1) Maistraalin kirjelmä ilinoiNlk- sella Helmikuun I" päiivanä II'N» pidelyssä raaslu>vankotoukse?sa »vali tuista malluusmiehistä. Rahatoimikamari» kirjelmä lau suntoineen Porin työttömain komitean ja Reposaaren työttömän: anomuksen johdosta hätäaputöiden toimeenpane misesta. .">) 5taupumun kiinteän omaisuuden tarkastajani kertomus ivnodelta!!>'>!». 4) Maliokunuan ehdorus alamai seksi lausunnoksi Eduskunnan ano muksesta. joka koskee eräitä työttö myyden aiheuttamia loimenpileitä. ^änsi-Tuomen kansanopiston johtokunnan ja ^atakmman Nuoriv> seurojen liiton loimikuniian anoniul- set apurahan saamisesia ivätijuoina ivoittoivaroisia, —Knlk» Neposaare» ja Mä» tylnodo» Välillä. Sen jchdzsta. että Mäntyluodon ja Reposaaren sa taman edustalta jäät, leutojen ilmo jen ja tuulen vaikutuksesta, omat loitonneet ulapat, on satamahallitus päättänyt asettaa höyryl. „Uhon" alkamaan kulkuvuoronsa Mäntyluo don ja Reposaaren Välillä. „Urho" alottaa kulkuvuoronsa jo ensi sunnuntaina tai maanantaina. — Rahankeräys Ranskan hä dänalaisille on Porissa luottanut 912 m:?ai. — Denaturoidun paloioiiisau nauttimisesta kuoli täällä t. k. 21 p:nä sydänhalvaukseen suutarintyön- tekijätär Amanda Dahlström 33 v. ikäisenä ja 22 p:nä ent. proomumies Karl Helander 71 m. vanhana. Pienen ajan kuluessa on Porissa denaturoidun viinan väärinkäytön tähden kuollut 5 henkilöä. Raastuvanoikeudessa ei len sakotettiin 4 henkilöä järjestys rikoksista 20 60 mkan sakkoihin. Kaksi alaikäistä poikaa määrättiin kuritettavaksi, syystä, että olimat sär> keneet Petrellin vanhan polttimon akkunoita. Tukki putosi työmies FranS Laurellin päälle miime tiistaina HS nen työskennellessään Seiknn sahan tukkiteloilla. Onneksi eimät miehen saamat vammat liene hengenvaa rallista. — HenkilSmaksu waiwais- hoitoon, kor«ans katnofien knnnossapidoSta ja koiraverot w:lta ISVS kootaan merokamarissa kello 12-2 ja 4-6 kaupungin 1 ja 2 osasta maalisk. 7 p.nä, 3 ja 4 osasta 8 p:nä, 5 osasta n:ot 179—254 9 p.nä, n:ot 255-326 10pmä.6osa n:ot 1—126 12 p:nä, 127-280 14 p:nä ja 7 ja 8 kaup. osa 16 pmä. Reposaarella Satamakonttorissa kello 10—2 ja 4—6 satamasta maalisk. 15 p:nä ja sahalta sekä luodoista maalisk. 16 p:nä. — KaloSfien hinta nonsee. Wenäläis<lmer:kalainen gummiyhtiö Trengoljnik, Pietarista, on korottanut kaikkien gummitavarainsa m. m. ka lossien hintaa 5 10 " «.lla. Htteita kaupungin kiinteän omaisuuden iarkastusmiesten kat- sekmuskirjoista. Kaupungin kiinteän omaisuuden iar kastusmiesten hrojen G. Ranckenin ja Isak Kalssonin miime joulukuun 24 ja 30 p:nä päivätyistä katselmus kirjoista otamme seuraamat kohdat, jotka antamat Valaiseman kuwan kau> pungin asiain hoidosta viime 5 muo- tisajan kuluessa. Kaupungin istutut sista sanovat tarkastusmiehet: ..Tosin omat kaupungin Vanhem mat, ei juuri laveat eSplanaadit ja muutamat keskikaupungilla olemat puistot sungen kauniit ja hyvin hoi< detut, mutta pitkälle ei tarvitse men nä kaupungin keskustasta, ennenkuin kohtaa mitä suurimmassa määrin huonosti hoidetun erämään. Esimerk kinä tästä moi mainita kalalaiturin läheisen tarhanteen. Tuo tarhanne on muodesta 1902 saakka osotettu lä hellä sijaitseman n. s. rantakansakou lun koululasten leikkipaikaksi sillä seu rauksella, että tarhanne on jätetty mitä huonoimpaan hoitoon tallattuine nurmineen, kuoppaisin?, sannoittcmat tomine käytämineen sekä katkaistuine pensaiden ja puiden oksineen, joten se enemmän muistuttaa vasikkc -hakaa maalla kuin kaupungin istutusta. Saman hoidon puuie kohtaa käme^ KM melkein kaikkialla, niinkuin El sab-tintorilla. Maantie- ja Isolla Linnankadulla sekä muilla puu-istu tuksilla varustetuilla 'aduiLa ja teillä joilla suuri joukko (Maantiekadulla lähes puolet) kuimuneito, kitumia tai silmoluita puita olisi poistettava ja uusia hankittava sijaan. Kirjurin luodolla oivat käytämät saaneet ruo hottua umpeen sekä useita jäiden tahi ilkivaltaisten ihmisten maasta repi miä puita ja pensaita jätetty oman onnensa nojaan. Softegartenin kan sakoulun luona oleva, kauppias Blom'in aikanaan perustama ja hy min hoidettu puisto eli tarhanne, on jätetty hoitamatta ja käytetään ny temmin niityksi. Vanhalla hautaus maalla tosin viime vuosina on pen saikkoja ja varvikkoja harvennettu, jota mastoin vanhat, rikkiraoStuneet ja vinoon väännetyt tai vääntyneet peltiset hautaristit ichä edelleen ru- mentawot paikkaa, lukuunvttan^a ta sitä, että kapeat käytämät rn jätetty reunoittamatta ja sannoittc ,m2tta v. m. Kun siis jo olemassa olevien istu tusten ja puiden hoito jättää yhtä ja toista toivomisen varaa, ei o'e ih mettelemistö, että vielä vähemmin on mietitty niiden hyvin tarpeellista laajzntami-la ja uusien sellaisten is- tuttc-mist^. Siihkn on hra Söder- bcrgm aikuna^n laadma ehdotus avoimen, rikkaruohoa kasvavan, !cn- sipuclella rautaliensiltai sij^it>e!ran pmkc-n järjestämiseksi ja sen kanssa yhteyd.ssä olevan vanhan dau'aus- maan uudestaan järMämiiiksi yhä cdeilceu jätetty toteuttamatta, toimeen vanematto. Samoin on asian laita mikäli kosk<e tarhanteen aikaansaa- m>sta Kirkkokadun, Teollisuuskadun ja Tehdaikujan mälille, -amoinkuin puiston istuttamasta Siltaesplanc^a din eteläosaan, puukujien istutuspa Riutat en ja Tnlitehtaankaduille, Itäiselle, Läntiselle ja Eteläiselle lm jakadulle kuudennessa sekä Pohjoiselle rantakadulle kahdeksannessa kaupun ginosassa j. n. e. Kuten tästä selmiää, on mielä pai jon tehtämää, jotta kaupungin istu tulset jmsimat siistimmän ja miellyt- tämäm'nän ulkonaisen leiman, mutia tätä ei moida saavuttaa muulla ta voin kuin korotetuilla määrärahoilla ja siten että nykyinen huoncSU pal> kattu puutarharenii erotetaan toimes taan ja hänen sijaansa otetaan kou luutettu ja perehtynyt puutarhuri". Katselmuskirjasta näkyy v:e!ä että kaupungin omistamissa taloissa y. m. on yhteensä 12 limestä ja 31 puusta tehtyä asuinrakennusta sekä 5 kivistä ja 55 puista ulkohuone- ja tavara suojusrakennusta, joitten yhteenlaskettu palovakuutus-arvo on Smk. 1,336,400: —. Vakuuttamattomia on 1 kivi- ja 11 puurakennusta. Sittenkuin, Vastapuolelta valitusta tekemättä, maarekisteriin on helmi kuun 2 p. 1909 merkitty Yyterin yk- sinäisestä rustitilasta erotettu Män tyluodon satamaa marten ostettu maa- ja vesialue, on tämän kautta kau pungin omaisuuteen liitetty tontteja ja peltoa 17,iso ha, marsinaista met sämaata 26,^o ha ja vesialuetta 418,sn ha eli kaikkiaan armollista maa- ja vesialuetta 462,770 ha ja sen lisäksi arvottomaksi maaksi lasketut 0,s»o ha teitä. Manttaaliltaan on erotettu ala 0,0-07. Kaupungin maaomaisuuden arvo on kaupungin ogronoomin w. 1909 tekemän ja tarkastusmieSten hymäk- symän armioimisen mukaan 1,790,874: markkaa. Siihen ei ole otettu mitään kaupungin omaisuutta mahmistetun asemakaaman sisältä eikä myöskään niiden maa-alojen armoa, jotka omat Vuokratut saha- ja muille teollisuus, laitoksille. ZZ IM Alkusoitto, yhteislaulua iSuomen laulu), Esitelmä « maisteri Eema Hei kinheimo), Kuorolaulua lNuijan ja Karhun yhdistetyt sekakuorot), „Lönn- rot runolähteellä", Mteislaulua (Väi nölän lapset), Muorolausuntoa, Kuo rolaulua, »Kilpakosijat", Maamme. Pilettejä, jotka maksavat 1 mar kan ja 50 p:iä, saa estaa kultaseppä I, Sahan puodista ja Lindroosin Kansalliskaupasta. Kaletvala-jnhlaSsa, jonka Suomalainen Nuija, Karhu ja Naisjärjestö yhdessä järjestämät Kan- salliskodissa maanantaina t. k. 28 pinä klo h illalla, on seuraama oh jelma: Kaletvala-jnhlakoörin har- joitns on Kansalliskodissa tänään täsmälleen klo 8 i p. — Pori» Karhnn kokous on huomenna perjantaina klo 8 i.p. Kan salliskodissa. Paitsi mirallisia tehtä viä suoritetaan hilpeä ohjelma. Kar hukaiset, saapukaa joukolla! Kertomus Porin Diakonaattiyhdistyksen toi Minnasta w. lK09. Ihd'stys on edelleen sääntöjensä mukaisesti koittanut Vaikuttaa piiris sään löyiyvan ruumiillisen ja hengel- lisen kurjuuden lieventämiseksi. Palveluksessaan on sillä ollut paitsi entisiä diakonissoja, sisar Hilda Sum masta ja Anna Saavalaista, sisar L?lli KuusiVuori, joka astui yhdistyk sen palvelukseen syyskaun 1 p:nä. Nä-den kesken on kaupunki ynnä Toejoen ja Uudenkoiviston esikau pungit jaettu kolmeen eri piiriin. Paljon löytyy paikkakunnalla kur juutta, secä ruumiillista että hengel listä. Paljon on huutavaa hätää, mutta ehkä vielä enemmän äänetöntä hätää. Tätä viimemainittua on etu päässä tahdottu etsiä ja auttaa. Lä hes 800 köyhää ja sairasta omat dia konissojen kautta saaneet hoitoa ja nousevat näiden luona käynnit ei mahempään kuin 3,077:äan. Mitä monipuolisinta apua ovat nämä kär sivät köyhät, sairaat, vanhukset ja hyljä yt sisarilta saaneet. Milloin ovat he itse hoitaneet ja maalineet sair..sta, milloin lähimpää ympäris töä siihen opastaneet, ovatpa toisi naan öitäkin valvoneet heikon sai raan vuoteen ääressä. M.lloin cn hankittu potilaalle lääkkeitä ja vai keammissa tapauksissa lääkärin apua «214 '.apaus !a>. 2? sairasia on toi- irnteNu siair^aiaan ja henulää köyhämialoon. Moidakseen kipeim- mäsiä tarpeessa oleville antaa ivält- rä-nättö-nintä ruoka- tai vaate-apua, on yhd!s:yksen kassasta annettu kul lekin diakonissalle käyttövaroja 15 mk. kuukautta kohti. Sitäpaitsi ovat he välittäneet parempiosaisien lahjain jakamista. Niin varsinkin jouluksi. Suurempi kuin ruumiillinen höta on hengellinen. Se on kaiken tuskan ja kärst.myt-ten perimmäisenä syynä. Sen vuzlsi onkin ennen kaikkea koi- tetiu siihen apua tuoda. Sairaille ja v.i hoille on säännöllisesti käyty lukemassa Jumalan sanaa tai on w:r^is!ykse?si laulettu hengellisiä lau luja. Poislähtiessä on heille jätetty hengellisiä lehnsiä. Raamattu puuttuu vielä monesta perheestä. Sen suoksi on diakonissoin välityksellä ja seura kunnan raamattukassan varoilla han kittu kirjojen kirja sinne missä se on tahdottu vastaan ottaa. Eivät ainoastaan aikuiset, vaan myös ja ennen kaikkea lapset ovat hengellisen hoidon ja kasvatuksen tar peessa. Innolla ovat diakonissat ot taneet osaa pyhäkoulutyöhön, jota yhdistys on kannattanut vuok raamalla eri osissa kaupunkia pyhä- kouluhu-zneita. Useita lapsia on myös toimiiettu n. s, lastentarhoi hin. Sitäpaitsi on ylsi sis^risla edelleen johtanut n. s. rukoushuoneen nuoriso-osastoa, mihin etu- pääsjä kuuluu tehtaantyttöjä ja pal velijoita. Useimmittn on kurjuutta lisäAmäs- sä perheenäidin tietämättömyys ja taitamattomuus. Sen vuoksi oivat diakonissat edelleen kerran viikossa pitäneet työläisvcimojen kanssa om peluseuraa, missä nämä ovat yhdis ty'sen hankkimista aineista saaneet malmistaa itselleen ja lapsilleen maat teitä joko ilmaiseksi tai pientä maksua mastaan. Tällöin on luettu heille Jumalan sanaa ja laulettu. Joskus on joku papeista käynyt puhumassa heille. Monipuolinen, laaja ja voimia ky syvä on seurakunta-diakonittaren toi> mi, senpä vuoksi onkin heillä kum mallakin Vanhemmalla ollut kuukau den kesäloma, ja sisar Summasella sitäpaitsi heikontuneen termeytensä ta kia yhden kuukauden ylimääräinen lo ma-aika, jolla aikaa hänen sijaisenaan toimi neiti Alma Koskenpaasi Sorta valan diakonissalaitoksesta. AhdiStyksen taloudellinen tila on rahastonhoitajan antamien tietojen mukaan seuraava: Tuloja 6,953 mk. 31 p. Menoja 3,253 mk. W p. SääStS 3,699 mk. 46 p. Kiitollisuudella on mainittama, että kaupungin »valtuusto on yhdistyksen työn kannatukseksi antanut anniskelu- yhtiön moittowaroiSta 4,000 mk. Si täpaitsi on Aittaluodolla toimineelta ompeluseuralta saatu avustusta Vaat teissa ja rahassa yhteensä 61 mk. 50 p:in armosta. yhdistyksen jäsenluku on sama !uin ennenkin, nim. parisenkymmentä. Johtokuntaan owat kuuluneet: reh- ori L. H.Sandelin, puheenjohtajana, paStori L. W. Häggström, marapu- Milli lt' HMilijlcki, AltUnHotöiUvsiv A -,>.sL5i':>. Eerikinkin 8. Pui,. 484. Zriivi ja Hoivibike-.lden- s^.:>!er- »a^nisoki. heenjohtoja, rouvat Hilda Ollonqvist ja Sel-ra of Forselles, neiti A. Palm- roaS, diakooni M. Huttunen, kanttori K. F. Hedberg ja pastori W. War- tio sihteerinä, sekä toukok. 1 p:väan pastori K. M. Simenius, senjälkeen pastori F. Kotiranta, Pslämienl Tatakunnan Ka- nomain ja BvjiLlitlemokraiit» raimgkolitaustett jolttlostu Kovin ovat rakkaat ystäväni, ..Satakunnan Sanomain" ja »Sosi alidemokraatin" kirjoittajat saaneet an karan hermokohtauk'en viime kirjeeni johdosta. Hermotärähdysten run- mista paistellessa ovat he sen joh dosta kyhänneet lehtiinsä ankaran juhlalliset sopiskat. Kylläpä niissä ruikutellaan ja sa datellaan. Kovin ovat ystävykset arloja, kun viittaukseni sosialidemokraattien ja ..verustuslaillisten" tekemiin vaali petoksiin saa ne noin perinpohjaiselle judiatuulelle. Mikähän mahtanee tuon arkuuden synnyttää Sa.nvtoan: „se koira kiljahtaa, jo hon ka!nka kalahtaa", eikä „Sata'iiu- nan Sanomain" ja „Sosialidemolra- tin" kiljahtaminen tee tästä poikke usta. 'Istävykset kyllä tieiävät, että heidän zoukkonsa eivät muodostu kaikkein luctettavimmaSta väestä. Tokkohan kaikilla siihen väkeen kuu luvilla on edes papinkirjan takaamaa kansalaisluottamusta, muusta luotta muksesta puhumatakaan. Ei näin ollen mielesiäni ollenkaa'.! ole mahdotonta, että tuollainen väri on valmis tekemään vaalipetoksia varsinkin kun sitä herkeämättä kiiho tetaan häikäilemättömään taisteluun Suomalaista puolueita vastaan. Enhän minä m-ihda silte asialle mitään, että mainittu väki on noin alhaisella kannalla. Ea näin ollen myöskään voi olla ihmettelemättä, että sen äänenkannattajat ilkeämät ruikata, jos tuon väen epärehelli syyttä ja luattamattomuutta hieman paljastetaankin. Niin, että — pitäkää hyvänänne. Lopuksi. ^Vaalipetosten jurndiLinen todistaminen on hymin ivaikeota. Nähkääs, kun kaksi nuorsuomalaisia tai sosialistia amaa ivaoiiuurnon ja vaihtaa vaalilipvuja, eivät he sitä toimita todistajain läsnäollessa, joten valollisia todistajia ei ole. Ea voi näin ollen osoittaa yksi tyisiä syyllisiä, niin suotavsa kuin heidän edesvastuuseen saattamisensa olisikin, Jussi. — Eduskunnan puhemies- tvaalista on Sosialidemokraatin ms. tai-numerossa ihmeteltävän asiallinen »sananen", niin asiallinen, että minä- kin jaksoin sen lukea loppuun. S> nasen alla on —s—n, joka merkitsee sitä, että se on puolueen pääkorttee- riSsa Helsingissä koottu. <Walpa»s- >Hänmnew, mai kuka lienee, tuomit see tylzjiilä lipuilla äänestämisen, jota sosialistit ovat kahdella edellisellä ..vaalikaudella" puhemiehen iraalissa kirjoittaneet, kelpaamattomaksi. T^h- lälippupolitiikla ei tunnu yhtään var malta, sanoo hän, sillä tyhjä lirsu ei ilmaise mitään mielipidettä", Vii sastuvat ne vähittäin, nuo sosialiSti- herratkin, mutta kovapä^siä ovat. kun nyt vasta noinkin yksinkertaisen asian „väälle" tulevat. Niinkuin jo sanoin, minä luin „sa- nasen" päähän asti, multa sittenkin se — lopvui kesken. Siinä kyllä pu huttiin sellaisistakin „edesottcimisista". että „toverien" täy!yy asiain enti- sellään ollen cuol"Staa sitäkin mod< dollisuulta, että puhemies wa!tn'vä!> väin avajaisissa imartelisi dc:llilsij.!o tai kippaisi kenraaakuvernöorin pu heilla, ynnä montaa muuta saman- Inistä, mutta ei vaan tulla ilse asiaon. Kirjoittaja — viiiaasti kyllä—kiersi sen. Nyt ovat asiat, katsokaas, autta mattomasti siten, että sosialistit ovat eduskunnan enemmistönä. MaaiuiS- liittolaiset cvat tietenkin kalkki sosia listia ja hra Kaarne myöskin. Sen tähven minä olisin odottanut - s sanovan, että „me, herrat iov^r.t, me emme millään ehdolla pane edes vastuulliseen puheenjohtajan toim.en omaa miestämme Vieläkään, ft.'n sälytämme mahdollisen syyn edelleen km porvaripuolueiden niskoille", lai sitten: „nyt toverit, me emme a na eduskunnan puheenjohtajan paikcaa enää porvareille". Jotain sellaisia minä odotin, mutta sitä „sananen" ei sisältänyt, jonka tähden jään ute liaana odottamaan, mitä tuleman pi tää. HuVittaisi, näettekös, jo enna kolta tietää, kuka ..toveri" tuohon toimeen köntZttäisiin nyt kun melkein kaikki heidän etevimpänsä ovat syr- Mä. Esa. — Seuaattoriedustajia. Uu- teen eduskuntaan on Valittu koko naista 11 ent. senaattoria ja yksi ent. prokuraattori. Senaattoriedustajia ovat: ruotsalaisesta puolueesta: Leo Mechelin, R. A. Wrede ja Aug. Ny- bergh, nuorsuomalaisesta puolueesta: Hugo Lilius, ja suomalaisesta puo lueesta. I. R. Danielson-Kalmari, Aug. Hjelt, A. Osw. Kairamo, E, Nevanlinna, I. K. Paasikivi, H Rautapää ja A. K. Arjö Koskinen. Ruotsalainen puolue on valinnut näille senaattoreille prokuraattorin, -nt, prokuraattori I. Groter seitin. Myöskin edusmies, senaattori H. Rautapää voisi tarvittaessa proku raattorista käydä, sillä hän oli vähä ennen v>rotenseltiä w. t. prokuraatto rina ja toimi sellaisella tarmolla, että kagaalitkin pyrkivät maaseuduilla häntä puoluemiehekseen omistelemaan. Omituinen ja kuvaama on sattuma, että kaikki ruotsalaisen ja nuorsuoma laisen puolueen eduskuntaan Valitse- mat ent. senaattorit nauttivat valtion- i e-äketiä, jota va-Uoin suomalaisen i puolueen maiitsemksta enl. senaatt» ! reistä e; yksinä» ale vsltiou elul- ' keeile cntautunut. — L:ti. — Aikaise» kettäään enteitä. Monm pmkoin P^rin seutuvilla on syreeni puhjennut urvulle. - - Elätvät kuwat. Puistoteat- terin »jättiläisohjelma" sisältää mm- semakuvia, värittttylä kuivajarjoja, leibllifiä kuvia y. m. Lsistvnume. rono on ^.murhenäytelmä", jonka si- sällöä ei saada mainita. — Neiti Karin Böökin sertissa ci!en illalla o!i runsaasti väkeä, runsaammin kuin konsertein, samme yleensä. Neiu Boökillä tuntuu olevan ääni- ainesw, varsinkin ke^kialuee?. ylem missä äänistä päättäen. Aävel- laatu ei r,!uö?iään cle hullumpi. Äänen oikeaan 'uunnu^u kehitys saattaa su.- tuottaa hyvän lopputuloksen. Toistaseksi ovat puutteellisuudet vielä turtuvat, Ä '.:ä ei luonnolli sestikaan kokonaisuudessaan ole tasai nen, sZmelet usein epävakaisi?, joh- t-»en hengityksen puutteellisuudesta. Aanen tapcami^en ma^t i varmista missa. S tten on konsertinl-ntajaon kiintynyt tapa lalkaamatta liukumalla siirtyä säveleestä teiseen. Se kyllä kenties helpottaa äänen tapaamista, multa muodostaa samalla sävelsuh- teet hämäriisi, seikka, joka ei voi olla painc^ava^ti vaikMamaita lauluun. Sa?'.aneista puhtauskonipasui! sista ei ma"sa vaimoa puhua, ^lnhinhän tekevät vanhemmatkin taneilijet usein itsemä syyinstksi. Ä!uuten osoit-.i esiintyminen, että neiti BZSt omaa taipumukftll eloisaan ja henkevään tulkitsemiseen, joka edel lytys on edistävä laulaj naren on nistumista taiteellisessa työ.^entelys- Aleisö osoitu vilkkuasti suosiotaan, joka aii,eutn ujeain laulujen toista- miscn. Säestyksen suoritti nerti L-Uy N,a', ^ Kalevalan 7»-w«i>ti«e» «uiöto. Tämä on nimenä sillä komealla Kalevala-viholla, jonta „Walvojan" toimitus t. k. 2"? p:ksi la?kee julkisuuteen ja jonka monipnc- lisesta sisällyksestälin jo on sanoma lehdissä yhtä ja toista näkynyt. Niinkuin myös on ollut mainittuna, liittyy tämä juhlajulkaisu läheisisti siihen laajaan Kalevala-vihkoon, jonka »Valvoja" viime vuonna toimitti ja jonka yhtenä tarkoituksena oli tiituslutiaa yleisäii taiteilisi Aksel, Gallen-Nallelan suurenmoiseen Kale- valan-kuvitussuunnitelmaan. MdeS!ä näm^ Kalevala-ioihot iiyt tulevat muodostamaan monipuolisim min Kalevala-julkaisun, mitä meillä ja muuallakaan on olemassa. Tämän vuotinen Kalevala-vihko jaetaan „Walvojan" tämänvuotisille tilaajille ilmaiseksi. Ne jotka halua- vat jaada viimevuotisenkin Kalevala- vihon, voivat sen bankkia osta malla „WaIwojan" viimevuotisen vuosikerran. Mainittu, suorastaan jättiläiskokoinen vuosikerta ^ lähes l.tX)0 sivua tekstiä ja yli 70 kuivaa^ maksat», mikäli painosta imelä riittänee. „WaI-,r!ojan" uusille tilaa jille voin 7 markkaa. Kumpikin wihko tn^ee olemaan saaw:e>isst^ erik een. Karjalan kirja. J^ulu: edellä alkoi Werner Söderström Osa keyhtiön kustannuksella ilmesiyä laniä laaja j: Karjalan tunSeinukselle tär keä merkkiteos, jonka tarkciuiksena on luoda ehyt ja monipuolinen kuva Suomen. Menan ja Aunuksen Kar jalasta. Tätä silmällä pitäen teos on snunnitellu seuraavan sisäliöiselsi^ Ensi os 1 sisältää Karjalan maantie teen ja hislorian, toinen csa Karja lan kansantieteen, edistys- ja valis tui li-kkeet Karjalassa ja ylipäätään Karilan merkityksen suomalaiselle sivistykselle. Kultakin alalta kirjoit tavat asiaan perehtyneet henkilö?, jo- ten tästä teoksesta nähtävästi tulee tähdellisin ja monipuolisin esitys, min- kä mikään Suomenmaan osa tähän aSti on saanut. Nyt on ilmestynyt tämän teoksen ensi osa, loppupuoli, joka on kokonaan omistettu Karjalan menneisyyden ku- vaamiselle. Ensiksi jatkuu siinä Val tion arkeologi I. R. Aspelinin,.mui- naishistorialleen suunnittelu" Per- man kauppamallasta ja karjalaisista. Sitä seuraa maisteri E. Ahtian kir- joittama laaja ja erittäin perusteelli nen esitys Aunuksen ja Mienan kar jalan historiasta. Suomen Karjalan historia esitetään kolmessa eri kirjoi- tuksessa: lehtori I. H. Salenins ku- waa etelä-Karjalan historiaa, mais terit Akseli Rauanheimo ja Olli Kois- tinen Pohjois-Karjalan vaiheita ja tohtori O. Relander kuivailee Raja- Karjalan historiaa. Erikoispiirteitä Karjalan historiasta tarjoavat seu raavat kirjoitukset. Kreikannsko Kar jalassa, kirjoittanut I. M. Salenius, Taistelu Käkisalmesta, kirjoittanut prosessori Kustavi Grotenselt. ja Si- mo Affleck, kirjoittanut maisteri A. R. ^ederlierg. - ^käitä kiivaulsia