Hio 128 I9IQ KAIKU. Perjantaina Marraskuun 4 päivänä. Tuoreita Mignon ja Mixugen myy Oulun Uusi Sähköliike. Kansallispankin talossa, Kirkkokadun varrella. Puhelin 3 58. Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kansankatu 21 Puhelin 533 Kiinteimistökauppoja Maan mittaustoimia y. m. listoilleen asetettaiva, niin möisi nyt sittenkun kerran on ehdokkaista somittu jättää malisijayhdistysten perustajille mieläkin mapaammat kädet. Tämmöi nen toimenpide olisi ehkä hyminkin suotamaa malitsijoihin nähden. Luul- tamaahan nimittäin on ja toimotta- maakin, ettei sittenkään kukaan listoil- leen tahtoisi ainoastaan oman seu- tunsa ehdokkaiden nimiä, maan että malitsijat asettaisimat listoilleen niitä ehdokkaita, joiden luusimat seudullaan parahiten kannatusta saaman ja joi- den malituiksikin tultua tiedetään ole- wan kykenemiä ja tunnollisia kansan edustajia. Warmästi ei moi tieten- kään sanoa, olisiko hymä olla ilman yleisehdokasta, mutta tähän maalipii- riin (eteläiseen) nähden ainakin tällä kerralla, kun yllätyksenä saimme tiedon entisen yleisehdokkaamme kieltäytymi- sestä, ei luulisi sen hallaa tekemän. Kun toimottamasti aiman piakkoin pidetään yleinen kokous, jossa ehdok kaista y. m. neumotellaan, niin ei tätä kirjoitusta tahdota nyt sen enempi jatkaa. Toimottamaa kumminkin olisi, että sitä ennen tätä ehdotusta tarkasti harkittaisiin, jotta sitten yleisessä ko- kouksessa paremmin selmiydyttälsiin tässä tärkeässä ehdokkaiden asettelu- asiassa. Maalainen. Yleisiä uutisia. — Suomen senaatti kääntynyt ministerinenwoston Puoleen. Suomen senaatti ok ministerineuivos- tolle esittänyt, että yleisistä maroista myönnettäisiin Suomen meripelastus- seuralle 10,000 mk., menäläiselle meri pelastusseuralle 5,000 mk. sekä mää- räraha arkeologiselle toimikunnalle uuden museorakennuksen hoitokustannuksia marten. — Walitusasiain käsittely se naatissa. Kuten aikaisemmin on mainittu, on senaatti miime kemättal- mella asettanut keskuudestaan malio- kunnan sen johdosta, että siltä on maadittu lausuntoa maltiopäimäin ano- muksen johdosta korkeimman tuomio- istuimen perustamisesta. Sitten kun mainittu maliokunta on loppuunsuo- rittanut työnsä, tullee senaatti korkeim- paan paikkaan tekemään alistuksen, että senaatti oikeutettaisiin tekemään ehdo tus malitusasiain mastaisen käsittelyn järjestämisestä. — Tullihallituksen asessorit ehdotettu pidätettäwäksi tvirois taan <» kuukaudeksi. Kuten tun nettua, käsiteltiin senaatin talousosas- tossa miime miikon perjantaina salai sesti kaksi kenraalikumernöörin kirjel- mää, koskien tullihallituksen suhdetta aseitt ntuontikieltoon ja tullihallituksen jäsenten selitystä. Senaatti päätti tehdä kenraalikumernöörille esityksen, että tullihallituksen asessorit N. B. A. Grotenfelt ja G. E. L i n d- r o o s kuudeksi kuukaudeksi pidätettäi- siin mirantoimituksesta, jona aikana he eimät saisi nauttia mitään palkka- etuja. — Liikennetarkastaja K. I. ^llerin asia oli käsiteltämänä miime perjantain senaatin istunnossa ja pää tettiin hänelle antaa maroitus ja mää- rätä hänet siirrettämäksi johonkin toi- seen jaksoon. Päätös alistettiin ken- raalikumernöörin harkittamaksi. Päätös on johtunut siitä kirjeen- maihdosta, jota on käyty rautatiehal lituksen, liikennetarkastaja CUerin ja senaatin kulkulaitostoimituskunnan mä- lilla, koskien erään työjunan lähettä- mistä miime kesäk. 21 pnä Sockenba- ckan, Grankullan ja Espoon asemilta. — Kuluman wuoden meno- sääntö. Kuluman muoden menosään- töijrt on otettu seuraamat senaatin esit- tämät määrärahat: muokra-aivuksi Hy rynsalmen y. m. pitäjäin aluelääkärille 1,000 mk. ja muokra-amuksi Kuusa- mon piirin aluelääkärille 1,000 mk. muodeksi 1910. Samoin m. m. seuraamat määrära hat, jotka senaatti on ehdollisesti esit- tänyt myönnettämäksi tänä muonna kunnanlääkärin palkkaamiseksi Termo lan kunnalle 1,500 mk. tammik. p:ään 1915; amustusta Hyrynsalmen apteekinhaltialle E. A. Mestertonille haara-apteekin ylläpitämistä marten Suomussalmella 1,000 mk. muosittain 1 p:ään tammik. 1915: lisäystä senaa tin käytettämänä olemaan määrära haan lapsenpäästölaitosten ylläpitä mistä marten 20,000 mk. Seuraamat määrärahat, jotka se naatti aikaisemmin muosien 1908 ja 1909 lisäarmioiden yhteydessä oli päät tänyt alistaa myönnettämäksi oma jätetyt huomioonottamat- ta muoden 1910 menoarmioehdotusta laadittaessa: Suomen farmaseuttiselle yhdistykselle aikakakauslehden julkaise miseksi 1,000 mk. muosiksi 1909—1912 Raahen kaupungille 3,000 mk. sairaa- lan ylläpitämiseksi 10 muoden aikana ja samoin 3,000 mk. sairaalan yhtey teen perustettaman lapsenpäästölaitok- sen ylläpitämistä marten niinikään 10 muodeksi; Kalaisen naisyhdistykselle sairaskodin ylläpitämiseksi 4,100 mk, muodessa muosina 1910 ja 1911; tu berkuloosin mastustamisyhdistyks elle 500 mk. muodessa 3 muodeksi lukien heinäk. 1 pstä 1909; Suomen ter- meyshoitoyhdistykselle 5,000 mk. muodeksi lukien heinäk. 1 pstä 1909. — Lapinmaan lääkärit. Se naatti on päättänyt ensi muoden me- nosäännön yhteydessä esittää korkeim- paan paikkaan, että maltiomarain tilan sen salliessa myönnettäisiin 40,000 mkn määräraha Inarin ja Utsjoen pitäjäin yhteisen aluelääkärin mirkata- lon korjaamiseen. Senaatti on päättänyt esittää kor keimpaan paikkaan, että Inarin ja Utsjoen pitäjäin aluelääkärin palkkio korotettaisiin 5,000 markasta 6,000 markkaan. — Kaupunkien kansakoulun tarkastajain matka apurahat. Wii- me maaliskuun kuluessa anoi kansa- kouluntarkastaja Albin Järminen Suo- men kaupunkilais-kansakoulujentarkasta- jäin ensimäisen kokouksen maltuuttamana, että hallituksen käyttömaroista myönnet- täisiin muodesta 1910 alkaen muotuinen 2,000 mkan suuruinen määräraha jonka koulutoimen ylihallitus saisi jakaa harkintansa mukaan yhtenä tai useam- pana matkastipendinä kaupunkilaistan sakoulujen tarkastajille. Nyttemmin on koulutoimen ylihallitus antanut asiasta lausuntonsa, esittäen tähän tarkoitukseen 1,500 mkan suuruista muotuista määrä- rahaa. Tästä moitaisiin pienempi osa tarpeenmaatiessa käyttää stipendeiksi kotimaisiakin opintomatkoja marten, ehdolla, että asianomainen kaupunki- kunta myöntää matka-apurahain saa- jalle 50 % maltion matkastipendin määrästä. — Juttu PääPostitirehtööri Jumalaista y. m. rnaStaan. Tu run homioikeus on nyttemmin senaa» tin oikeusosastoon lähettänyt pääposti- tirehtööri Piet<?.ri Jamalaista y. m. mastaan nostetussa jutussa syntyneet asiakirjot ja esiteltänee ne lähimmässä tulemaisuudessa oikeusosastossa. — Tukiukuljetuslaitokset. Toi- Nlmimi K. E. Blomberg Aktiebolag, joka omalla kustannuksellaan on raken- tanut kuljetuslaitoksia puutamaran kul- jetusta marten Kuorikmselältä Kuori- kinjärmeen sekä sieltä Limojärmeen, on senaatilta anonut 175,000 mkan maltiolainaa, makuutena mainitut kul- jetuslaiteckset. — Lisämäärärahoja sairaaloita Marten. Lääkintöhallitus on lähet- änyt senaattiin anomuksen lisämäärä- rahojen myöntämisestä kulumaa muotta marten maamme eri sairashuoneille. Niiden summa on yht. 186,500 mkaa. — Luotsilaitoksen insinöörit. Luotsihallltus on senaatille ehdottanut, että luotsilaitoksen insinöörit aseteltai- siin samaan asemaan kuin mesi- ja tierakennuksen ylihallituksenkin alaiset insinöörit omat mitä tulee eläkkeisiin ja mirkamuosien laskemisperusteisiin. — Postisäästöpankki ja kan sakonlut. Postisäästöpankin hallitus on lähettänyt kaikille maamme kansa- koulujen opettajille ja opettajattarille seuraaman kirjeen: Muodesta 1902 on opettajia ja opettajattaria useassa oppilaitoksessa toiminut postisäästöpankin asiamiehinä kaupaksi pitäen koulun oppilaille sääs- tömerkkejä ja heiltä mastaanottaen säästöönpanoja mainittuun pankkiin. Näitten asiamiesten mälityksellä on postisäästöpankkiin muoden 1909 lop- puun asti säästöönpantu 152,000 markkaa. Tämä määrä ei kylläkään ole suuri merrattuna niihin tuloksiin, joita n. s. koulusäästökassat muissa maissa oivat saamuttaneet, multa sii- hen sisältyy kuitenkin koko joukko pik- kurahoja, joita on kerätty pääasialli- testi mähämaraisista kodeista lähtenei- den koululasten kesken: ja on toimot tamissa, että ne säästämäisyyden sie menet, mitkä mainitut asiamiehet oi keaan aikaan omat nuorten mieliin kylmäneet, mastaisuudessa tulema kantamaan runsaita hedelmiä. Koke mus on siis osoittanut, että koulusääs tökassat meidänkin maassamme moi mat tuottaa huomiota ansaitsemia tulok sia. Postisäästöpankinhallitus, joka on makuutettuna siitä, että jokainen nuo rison kasmattaja antaa täyden armonsa sille erinomaiselle moraaliselle maiku tukselle, minkä säästämäisyyshnmeen opetus tekee koulun oppilaisiin ja hei dän kauttansa kansaan kokonaisuudes saan, saa täten kunnian kääntyä kaik kien kansakoulunopettajien ja -opetta jattarien puoleen, jotka eimät mielä ole postisäästöpankin asiamiehiä, pyrin nolla että joku opettajahenkilökunnasta kussakin kansakoulussa Postisäästöpan kinhallitukselle ilmoittautuisi halukkaaksi mastaanottamaan kyseellisen asiamies toimen. — Hylätty wirkawapausano mus. Kuten ennen on kerrottu, on meijerikonsulentti S. W. Paasimaara anonut mirkamapautta saadakseen ulko mailla tutkia keinotekoisen moin mal mistamista. Asiasta kuultuna on maanmiljelyshallitus antanut anomuk sesta epäämän lausunnon, koska mei jerikonsulentti Paasimaara paraikaa on syytteessä keinotekoisen moin malmis tamisesta. Maanmiljelyshallituksen l^u sunnon mukaisesti on senaatti hylän nyt herra Paasimaaran mirkamapaus anomuksm. — Kainuun olot. Senaatissa esiteltiin mume tiistaina Kajaanin maanmiljelysseuran johtokunnan ano mus jatkumasta 15,500 mkn suurui sesta apurahasta yhden agronoomin ja mähintäin miiden työnjohtajan (maatalousneumojan) palkkaamista marten. Senaatti lykkäsi asian mal- tiomaraintoimituskuntaan sieltä uudel- leen esiteltämäksi. — Sairaanhoitajattarien oppi kurssit. Senaatti on suostunut lää- kintähallituksen esitykseen siitä, että ensi muoden kuluessa saataisiin edelleenkin ylläpitää maksuttomia oppikursseja sai- raanhoitajattanksi aikomille lääninsai- raaloissa. — Helsingin merikoulun tv. t. johtajana lokak. 15 ja marrask. 15 p:n mälisenä aikana toimii lakkautetun Oulun merikoulun ent. johtaja kaptee- ni Alsred Ekholm. — Ammatintvaaralta suojele minen. Senaatti pyysi miime maa liskuun 18 pnä lausuntoa teollisuus hallitukselta eduskunnan mustauksesta armolliseen esitykseen koskema asetus- ehdotusta ammatin maaralta suojele- misesta. Teollisuushallitus on senaat- tiin jättänyt asiasta näin kuuluman lausunnon: Monessa suhteessa on eduskunnan työ sangen ansiokas tätä asiaa koske- massa lakiehdotuksessa. Kuitenkin on siinä kohtia, joita teollisuushallitus ei katso moimansa jättää huomioon otta matta. Etupäässä tämä koskee 1 py- kälää, jossa luetellaan kaikki ne liike- yritykset, jotka tulisimat tämän lain alaisiksi. Eduskunta on katsonut, että armollisen esityksen rajoittaminen tä hän kuulumat yritykset sellaisiin, jotka käyttämät mähemmän kuin 5 työnte- kijää ja joissa moimakoneita ei käyte- tä, on liian mapaamielinen ja on sen- tähden asettanut rajan 3 työntekijään. Tähän on myös miety sellaiset yrityk- set kuin maantiesillat, joissa on 6 m. pitkä kaari, jotapaitsi myös 2 kohta on laajennettu. Tämän muoksi tulisi laki koskemaan erittäin suurta joukkoa yrityksiä, joilla on niin pieni merki tys, että niiden paneminen laillisen tarkastuksen alaiseksi ei ensinkään tulisi mastaamaan näin syntyneitä kustan- nuksia. Teollisuushallitus on myös aikaisemmin lausunut armeluita tästä kysymyksestä, samoin myöskin maan miljelyksen saattamisesta lain maiku- tuspiiriin. Myöskin 9 pykälän toisen kohdan katsoo teollisuushallitus oleman armeluttaman erehdyksen, koska juuri höyrykoneet ja moottorit yleensä eimät ole mitään erityisen määrällisiä lait- eita. Teollisuushallitukselle on sitä- zaitsi tunnettua, että useat tärkeät eollisuuslaitokset omat marustetut sen- aatuisella kalustolla, että työ' ja moi- makoneet omat sidotut yhteen ja että emmoinen määräys kuin 9 pykälän miimeisessä lauseessa ilmenee, tulisi erittäin mastenmieliseksi ja sitäpaitsi emmoisella määräyksellä ei ole mitään yytä. Näillä syillä ei teollisuushallitus 'atso moimansa puoltaa lakiehdotuksen mahmistamista. (Dutun kaupungista. YH » i f f 9 ff Attnstopmrva. Wiisi muotta sitten eli marraskuun 4 p:nä 1905 annettiin Suomen kan- salle ..Keisarillisen Majesteetin Armol- linen Julistuskirja toimenpiteistä lail- lisen järjestyksen palauttamisesti maa- han." Tässä asiakirjassa, joka päätti routamuosien onnettoman ajan, sano- taan m. m.: „Kun Meillä on ollut lopullisesti harkittamanamme Suomenmaan Wal- tiosäätyjen alamainen anomus 3l p:ltä joulukuuta 1904 toimenpiteistä lailli- sen järjestyksen palauttamiseksi maa- han, olemme Me hamainneet niiden ansaitseman huomiotamme sekä oleman täytäntöön pantamat. Sen ohessa Me Suomen kansan perustuslaeissa sää- dettyjen oikeuksien kehittämiseksi olemme Armossa käskeneet, että ehdotuksia tär- keiksi perustuslain uudistuksiksi on mal- mistettama, kansan edustajille esitettä- mäksi." Ilmoitettuaan, että joukko routa- muosina syntyneitä asetuksia (m. m. aservelmollisuuslaki) „moimastaan ja ja maikutuksestaan" kumotaan, lausu taan siinä edelleen: „Tämän ohessa Me käskemme Se- naattia miipymättä ryhtymään tarkas- tamaan muita anomuksessa mainittuja asetuksia, joihin muutoksia tarmitaan. Tähän katsomatta Me olemme Ar- mossa nähneet hymäksi antaa Senaatille toimeksi: l:ksi) tehdä ehdotuksen uudeksi Wal- tiopäimäiärjestykseksi, joka tarkoittaa Suomen kansaneduskunnan ajanmukais- ta uudestaan järjestämistä, somellut tamalla kansanedustajia malittaessa yleisen ja yhtäläsen maalioikeuden pe- riaatetta; 2:ksi) malmistaa ehdotuksen perus- tuslainsäännöksiksi, jotka antamat kan- saneduskunnalle oikeuden tarkastaa hal- lituksen jäsenten mirkatointen laillisuut- ta sekä turmaamat maan kansalaisille sanan-, kokoontumis- ja yhdistymisma- pauden: niin myös 3:ksi) tehdä ehdotuksen painomapaus laisi sekä heti antaa julistuksen ennak- kosensuurin toiminnan lakkauttamisesta. Ia odotamme Me, että Senaatti on ehtimä malmistaa nämä ehdotukset, joita marten esitöitä jo on olemassa, niin hymissä ajoin, että ehdotukset moidaan esittää Waltiosäädyille niillä mäliaikaisilla maltiopäimillä, jotka Me tänä päimänä olemme päättäneet ko- koonkutsua. Me toimomme marmasti, että nämä Meidän osottamamme toimenpiteet, jotka omat johtuneet huolenpidosta Suomen menestyksestä, tulemat mah» mistamaan niitä siteitä, jotka yhdistä- mät Suomen kansan Hallitsijaansa." Ilo täytti kansan mielen tämän Julistuskirjan luettuaan. Oli kuin raskas kuorma olisi sen hartioilta pois myörytetty. Hallitsija-sana sen aikaan- sai. Uusi päimä maallemme sarasti. Toimeita ja tulemaisuuden suunnitel mia oli kohta ilma täynnä. Innolla käytiin uudistustyöhön „uuden Suo men" rakentamiseksi. Ei aamistanut kansamme, että niin pian „päimä piili pilmihin" ja että monen kipeästi tarmitun uudistuksen toteutu minen siirtyi tulemaisuuden hämärään Lyhyt oli onnen päimä. Komin mähän ehdittiin „uutta Suomea" rakentaa. ■mi MUUSI»! — Culuu seudun opettaja yhdistyksen kokous oli täällä eilen Heinätorin koululla. Kokoukseen, joka alkoi klo 11 a. p. oli saapunut yli 50 opettajahenkilöä kaupungista ja maalta. Aluksi opettaja I. Jussila lausui osanottajat termetulleiksi malituin sa- noin. Hänet malittiin myös puheen johtajaksi. Kirjurina toimi op. M. Ikonen. Tohtori I. W. Snellman piti sen jäl- een hauskan ja laajan esitelmän poh- akouluasiasta. Periaatteessa omat aikki yksimielisiä meillä ja ulkomailla asiasta, lausui hän. Amerikassa on aate hymin maikuttanut ja toteutettu- in suuremmassa määrässä kuin Eu- roopassa. Euroopan suurimman aja- ustieteilijän professori Reinin, Je- nassa, käsitystä pohjakouluasiasta esi- elmän pitäjä sitten selosti. Dhteisen pohjakoulun hymäksi puhuu ensinnäkin osiaalispoliittinen kysymys, joka ny- 'yisin maatii ratkaisuansa. Ristiriita on nykyisin kehittynyt äärimmilleen. Ei ymmärretä toisten työtä, asemaa yhteiskunnassa. Tällaisten olojen ke- lityttyä edelleen, moi koko yhteiskunta- ärjestys hajota. Mutta koulun ei uinkaan pidä maikuttaa tällaisten ris- iriitojen kärjistymlseen. Kaikille kan- ankerroksille yhteinen pohjakoulu ei yllä moi kaikkia korjata, mutta on yllä suurena tekijänä. Kansojen simis- yslaitos on mankan haaraisen puun altainen. Tuo yhteinen runko on pohjakoulu. Siitä haaraantumat eri ipinnot yhteiskunnan tarpeitten mukaan, yhteiskunnan melmollisuus on eri teh^ ämiänsä marten hankkia kunnolliset yöntekijät. Tähän malintaan ei saa maikuttaa! se, mistä kansanluokasta he omat. Näin ristiriitaisuus hämiäisi, ansan parhaat simeelliset moimat pää- isimät nousemaan. Pohjakouluasian puolesta puhuu myös sielutieteellinen äsitys asiasta. Luonnotonta on pe- rustaa malmistamia kouluja erityistä ansanluokkaa marten. Ahteisessä kou- ussa menestymät lapset hymin, mal- ankin, jos koti auttaa koulua. Mhäi- empien piirien ennakkoluuloja on mai- ea kyllä poistaa, mutta koulu ei saa antaa erityistä tukea noille ennakko- uuloille. Wielä puhuu pohjakoulu- asian puolesta kansakoulun oma armo. Kansakoulu ei saa muodostua eritys eksi köyhälistön kouluksi. Sellainen ei moi olla yhteiskunnan armon ja edun mukaista. Koulu tästä autta- mattomasti kärsii. Pohjakoulua mastustamina mainitsi puhuja 1) sielutieteellis-opetusopillisen annan. Lapset tulemat eri kodeista ouluun, omat kehittyneet eri tamalla. Rikkaiden kotien lasten miellepiiri moi olla laajempi kuin köyhempien kotien lasten. Ja opetus tulee nojautua aina manhaan samallaiseen. Jos siis oppilaat omat kehitykseltään erilaisia, niin työ ei tule tasaista. Kehittyneem- mät kärsimär. Dhteiskunta moi torjua tällaista lastentarha-aatetta toteutta- malla. Tällöin moi ehkäistyä risti- riitojen puhkeaminen marsinaisessa kou- lussa. 2) Alempien säätyjen ennakko- luulot omat esteenä. Sanotaan, että lapset yhteisessä pohjakoulussa turmel- tumat ja tulemat kaikin tamoin paho- jen maikutusten alaiseksi. Rikas koti on näet hymä, mutta köi.hä koti huono. Todellisuudessa moi kyllä olla ihan päinmastoinki». Nykyisin, jolloin intohimot riehahta- mat yhteiskunnan pohjakerrosten kes- kuudessa korkealle, moimat parempi osaisten lapset, jos he parempia to- della omat, paremmuudellaan saada paljon hymää aikaan. Tällaista me- menettelyä puollustaa ulkomainen esi merkki. 3) Malmisiamien koulujen etemäm- mvys on myös esteenä. Ne omat mar- tamasten kasmattamia oppikouluja mar- ten. Mutta tämä saa mäistyä tuon ylei- sen periaatteen tieltä. Millä tamalla kansakoulu olisi jär- jestettämä tullakseen yhteiseksi pohja- kouluksi? Kansakoulujen ahtaat suojat ja liian suuri oppilasmäärä luokilla omat haittana. Kansakoulut omat saa- tamat ilmamiksi, uhkeiksi. Pois ahtaus! Aika, jonka kaikki lapset yhdessä työs- kentelisilvät, tulisi olla mahdollisimman pitkä. Tällöin olisi somittama maiku^ tus hymä. Pohjakoulun puolesta pu- huu kansallinen aate. 300 muotta sit- len elähytti tämä jo Comeniusta. Pestalozzi hänen atteensa oimalsi ja toteutti. Mutta sitä on seurannut ul- komailla takatalmi, reaktioni, muosikym- meninen. Meillä Suomessa on sitten U. Cygnaeusten aikojen yhä moimak- maammin rumenneet äänet soimaan tästä yhteiskunnan sydänjuuria koske massa asiassa. Meillä ei nykyisin mikään estä kan- sakoulun olemasta joko osittain tai ko- konaisuudessaan oppikoulun pohjokou- luna. Tullessaan oppikouluun kansa- koulusta on oppilaan tosin tutkinto suoritettama. Tilasto mm. 1891—96 osottaa kan sakoulusta tulleiden määrän 50° uusista oppilaista oppikouluun. Wm. 1901—06 oli suhde 61 %>. 46% oli koulun kaksi luokkaa suorittanut, 24 % kolme luokkaa ja 30 % koko oppimää rän. Iisalmella on oppikouluun kan- sakoulusta tulleiden suhde 94 %, Käki salmessa 92 <7o, Tampereella 89 % ja Helsingissä 79 %. Tullakseen koko määrältään oppi- koulun pohjakouluksi, tulisi kansakou- lun olla 6-muotinen ja oppikoulusta kaksi alinta luokkaa pois. Maaseudun kan- sakoulussa karmittaisiin siis myös re- sormia. Tulisi muodostaa alempi kan- sakoulu pitämään huolta alkuopetuk sesta. Näin asia kyllä saadaan hy- mällä tahdolla järjestymään. — Eri tyisellä mielenkiinnolla kuunneltu alus- tus jätettiin erityisen maliokunnan malmistettamaksi mielä. Kemian opetuksesta kuultiin sitten maliokunnan mietintö. Päätettiin, että op .-yhdistys kääntyy Oulun kaupun- gin opettajiston puoleen, jotta tämä ryhtyisi puuhiin laboratorion y. m. hankkimiseksi kansakouluoppilaita mar- ten. Samoin hymäksyttiin ehdotus, että käännytään maamme kustantajain puo- leen kehotuksella, että he kustantaisi- mat käsikirjan kemian opetusta mar- ten. Kirjan tekeminen tulisi erityisen toimituskunnan huoleksi. Opettajasimistyksen kohottamisesta oli myös erityinen maliokunta laati- nut mietinnön. Asiasta syntyi erit- täin milkas ja hauska ajatusten maih to. Lopullista muodostamista mar- ten asia lykättiin mielä maliokuntaan takaisin. Tähän loppui kokous. Kello 4 oli määrä alkaa yhteinen päimällinen. Hauskasti oli aika kulunutkin. Useita asioita jäi käsittelemättä. Suurin osa kokouksen osanottajia siirtyi päimälli- sille jatkamaan yhdessäoloa. — Ciilun Nuija kokoontuu t ä- n ä ä n klo 7 i.-p. Keskustelua edus- tajaehdokkaista, edustajain maali pii- rikokoukseen n. m. tärkeitä asioita. Naisissa ja miehissä kokoukseen! Naisjärjestön ompeluseu- kokoontuu tänään klo 6 i.-p. !! Opiskelevaa nuori- huomautetaan r soa Vakuutusyhtiö i jo toista vuotta käytännössä ollees ta suurta suosiota saavuttaneesta Opintovakuutuksesta johon kuuluu m. m. suurta huomiota herättäneet Keuhkotautiehdot. MUlPlPlJUMPj -1 ma fti ii ra — Sähkösanomia prosessori Soiniselle. Professori Soinisen täyt- täessä 50 muotta lähetettiin Oulusta hänelle seuraamat sähkösanomat: Kokoontuneina pyydämme saada lausua milpittömän onnittelumme Cyg' naeuksen työn innokkaalle ja etemälle edistäjälle. — Cygnaeuksen elinmoi- maiset aatteet moittoon miekää! Oulun seudun opettajayhdistys." ..Taistelurintamamme uskolliselle joh - tajalle lausuu sydämelliset onnentoi- meensa Oulun raittiuspiiritoimikunta." — Haudan hiljaiseen lepoon kätkettiin eilen täkäläisellä hautaus- maalla merikapteeni Otto Aler. Kaa kisen puolison Katariina Aleksandra Kaakisen maallinen maia. Haudan siunasi pastori O. I. Heikel puhuen lohdutuksen ja toimon sanoja läsnä- olemille mainajan omaisille, ystämille ja tuttamille, joita tilaisuuteen koleasta ilmasta huolimatta oli lukuisasti saa- punut. Kukkiin peittyi hautakumpu, jonka alla sisar Katariina Kaakinen nukkuu. Wakamina poistuimat omaiset, ystä^ mät ja Uittamat haudan äärestä. Syksyn yksitoikko.sta sämeltä soimaan jäimät haudan läheisyyteen main kal- miston puut. — Nudet kivirakennukset. Ter- meyshoitolautakunnan kokouksessa tois- ailtana oli esillä kysymys uusissa kiwi- rakennuksissa asumisesta ensi talmen 'uluessa niiden rakennuksen jälkeen. Ensiksi esitettiin tarkastuspöytäkirja lau- akunnan tarkastuksesta - s /io talonomis- aja I. Sarkkisen, kauppias A. Pakas- ahden ja ..Asunto-osakeyhtiö Kuusi"- nimisen uutisrakennuksen kimihuoneus- oissa. Koska kimihuoneet on huomattu ensi almena inuurauksen jälkeen oleman osteita ja sopimattomia asuinhuoneiksi, osta muosien kuluessa on ollut alituisia malituksia ja kun rakennusjärjestys ni menomaan kieltää, ettei sellaisissa huo- neissa saa asua ensi talmena, päätti autakunta pysyä mainitussa määräyk- sessä. Ettei mitään määrinkäsitystä syntyisi mastaisuudessa, päätettiin ylei sellä kuulutuksella sanomalehdissä antaa yleisölle asiasta tieto. ..Asunto-osakeyhtiö Kuusi" ei katsottu oleman siinä kunnossa, että sen huo- neustoihin nähden möisi tehdä poik- keusta ja sitäpaitsi talon rakentanut rakennusmestari on hymin tiennyt ra- kentamiseen ryhtyessään rakennusjär- jestyksen määräykset. Talonomistaja Sarkkisen talossa oli main yksi asuin huone, jonka suuren kosteuden tähden ei katsottu asunnoksi kelpaaman. Kaup- pias Pakaslahden talossa taas hymäk- syttiin yksi huoneusto asuttamaksi sillä ehdolla, ettei huoneita saa käyttää ma- kuuhuoneina. Wiimeksimainittuun näh den tulee lautakunta toimittamaan ensi tammikuussa uuden tarkastuksen ja päät- tämään, moiko sanotun huoneuston suhteen silloin toisin määrätä. Lautakunnan tiedossa oli mielä mui takin miime kesän kuluessa rakennettuja kimihuoneita, mutta kun niistä ei oltu tehty mitään anomusta, jätet- tiin asia toistaiseksi ja lautakunta noudattaa niidenkin suhteen rakennus järjestyksen määräyksiä. Kimestä tehtyihin asuinhuoneisiin annettuja määräyksiä päätti lautakunta somelluttaa myöskin myymälöihin ja työhuoneisiin. Asioitsija A. E. Hammar ja A. Pa- kaslahti olimat pyytäneet saada raken- mittaa asuntoihinsa mesiklosetteja. Asia jätettiin kaupungin insinöörin toimeksi. Lautakunta puolestaan tarkastaa, omat- ko ne hymäksyttämässä kunnossa. — Tulewa wäenlaskn kaupun- gissamme. Miime tiistai-iltana oli täällä kokous, johon oli saapunut Hel- singistä tilastollisen konttorin johtaja, senaattori Aug. Hjelt. Kokouksessa oli kaupungin mirkakunta, jolle hra Hjelt antoi neumoja tapahtuman mäenlaskun subteen. Laskutoimikunnan itseoikeu- tettuna puheenjohtajana tulee olemaan läänin kumernööri ja jäseninä kunnal- lispormestari, poliisimestari, henkikir- juri ja rakennuskonttorin jäseniä. Kau- punki jaetaan erityisiin osiin laskun toimittamista marten. Rakennusten- ja asuntojen laskemi- nen toimitetaan tämän kuun puolimä- lissä ja mäenlaskeminen joulukuun alku- vuolella. Rullakartiineja myytävänä B: : 9 : OS: II 5Z Oman Kannan Kirjapainossa teetätte kaikki kirjapainotyön- ne edullisimmin Kauppureink. 5 Puhelin 56 1=1^1=1 O a s a li s s a Ernst Ahlgren i s- t a. Pääsymaksu tähän tilaisuuteen on mk. Lippuja saadaan perjantaista alkaen Bergdahlin kirjakaupasta ia en- nen luentoa omella. Kirjallisuutta seuraamalle yleisölle omat nämä luennot marmaan terme- ulleet ja kehoitamme kaikkia pitämään ne muistossaan. — Kansantajuisen luennon pi- ää ensi sunnuntaina klassillisen lyseon moimistelusalissa klo 4—5 i.-p. mais en Hellström ilmastotieteen alalta. — R. y. Pohjan Leimussa on ensi sunnuntaina uusien jäsenten mas- aanotto-iltama. Seura näyttää ny- yään hymin milkastuman toiminnas- saan. Sopii yhtyä ioukkoon. — Cw. Lut. Nuorisoliiton il- tama on Pyhäinmiestenpäimänä klo V.» 7 i.-p. Heinätorin koululla. — Laulajatar Signe Liljeqwi- stin konsertista, joka on tänään klo l ;-> 8 ip. seurahuoneella, huomautamme mielä. — Lnistelitvat sulaan. Toissa päimänä klo 4 seuduissa luistelemassa olleet jarrumies Hymösen toisellakym- menellä olema poika Antti ja eräs Palomaan poika joutuimat sulaan Pi- kisaaren luona, kun eimät erottaneet hämärän ollessa jäätä medestä. Kum pikin olimat jo umpipäissä ja olisi- matkin hukkuneet, ellei Pikisaarelta olisi tullut miehiä oikealla ajalla apuun. - Olisipa poikasten marottama marsinkin tähän aikaan heikkoa jäätä, jolleimät kaikki sulaan luisteleisikaan. Eilenkin muuan poikanen Kuusiluo- don läheisyydessä luisteli sulaan, maan kun saapumilla oli suuri joukko poika- sia, saimat he hänet pelastetuksi. I' Zauhohuutokaupassa, joka pidettiin eilen ja to'ssapäimänä, meni- mät kaikki 200,000 kiloa jauhoja kuin kuumiille kiiville. Tarjoukset maihteli- mat 13—16 markkaan säkiltä. - Woita tvarasti toissa päimä- na Kauppahallista kaupustelija Anna Ojan myymästä toista kiloa painaman paketin muuan täältä kotoisin olema Juho Akseli Kinnunen. Mies saatiin kuitenkin kobta kiinni ia moi häneltä pois. Häntä säilytetään toistaiseksi kau- pungin mankilassa. Laiwaliike. Toissa päimänä saapui tänne kappaletamaralastissa Antwerpenistä, Rotterdamista ja Bre- menistä helsinkil. höyryl. „Orion". Tällä puriehduskaudella odotetaan tänne mielä saapumaksi muuan jauho- laima ja höyrylaima ..Lapponia", joka tulee kappaletamaralastissa. — Zkirjailijatar Helmi Setälän luennot. Kirjailijatar Helmi Setälän luennot, jotka pidetään työmäenopiston yhteydessä, omat ensimäinen lauman- taina klo puoli 8 klassill. lyseon moi- mistelusalissaJohannes Linnan- koskesta (..Ikuinen taistelu" ja „Kirot"). Toinen sunnuntaina klo 12 päimällä työmäentalon juhlasalissa Johannes Linnankoskesta (..Laulu tulipunaisesta kukasta" ja ..Pakolaiset"), kolmas maanantaina klo V2 8 työmäenopistolla hollantilaisesta kirjailijasta Fredrik van E e d e n. Aleisölläkin on tilaisuus seurata näi- tä mieltäkiinnittämiä luentoja ja mak saa sisäänpääsö niihin ainoastaan 50 penniä. Sitäpaitsi pitää kirjailijatar yhden yleisen luennon sunnuntaina klo 6 i. p. klassillisen lyseon j u h- — Wanha Heidelberg. Eilen illalla esitti Suomalainen Turnee Os- kar Rosqivist, Wilhelm Meyer-^ör- ster'kn kuuluisan 5 näytöksisen „Wan- han Heidelbergin." Kapvale on niitä jotka eimät marchene, maan kautta ai- kojen uhkuivat nuoruutta ja terioettä elämäniloa. Kappaleen armokkaisuu-- desta huolimatta olimat tuolirimit tyh- jinä. Esitys sujui aika ketterästi ja kap- pale teki katsojaan kokonaismaikutuk- sen. — Sairaussuhteet ^ulu^sa miime miikon ajalla: > Keuhkokatarria Watsa- ja suolikatarria . . . 12 Kurkkuröhkää 10 Keuhkokuumetta 1 Watsakuumetta 2 Wiburirokkoa m- . >.» tiliiofiiiitniiiiiiilit. Oulun läänin eteläisessä maalipiiri^sä moimat puolueeseemme kuulumat jär- jestöt, ryhmät ja yksityiset kääntyä maaleja koskemissa asioissa kauppias F. F. R u o t s a l o n puoleen, joka antaa tarmittamia tietoja, joko kirjeel- lisesti (osoite: Oulu» tai pubelimetla (n:o 74). — Kaupunkien lainat. Oulun kaupungin mastuusmiebet omat pyytä- neet mahmistusta miime syysk. 8 pnä tekemälleen päätökselle <2,300 markan suuruisen lainan ottamisesta kahta muotta pitemmäksi takaisinmaksuaiaksi uuden kansakoulutalon rakentamista marten kaupungin omistamalle Tuiran maalle. — Walitus. Ylikiimingin kunta on senaattiin malittanut Oulun läänin lääninhallituksen miime heinäk. 29 pnä kyytilaitosten järjestämisestä sanotus- sa kunnassa muosiksi 1911—1915 an- tamasta päätöksestä, mikäli se koskee Mannilan seudulle asetettamaksi mää- rätyn kestikiemaritalon pitoa sekä siitä tebtämää marsinaista kyyditystä. — Maalaispoliisit. Ahtä amoin- na olemaa poliisikonstaapelintointa Ke min nimismiespiirissä on läänin ku mernööri määrännyt talollisenpojan Ale R. Lukkarilan hoitamaan tolstai- seksi ja kunnes sanottu toimi ivakinai- sesti täytetään.