z - N-o 100 - 1S10 Liistalns Mokuun 30 p:uä <v> » » WM AlisiMimaloiicitll, montaa eri suuruutta. 1S843 Heebnerin alkuperäistä ame rikkalaista Puimakoneita. Meyhtiö Johannes PreetMavu. Kuvlutuksla. 7unln kaupungin Xsnzskoulut 'alkavat toimintansa lukuvuonna 1S10—1911 torstaina tulemaa syyskuun 1 pnä. ^ SaM varfiuaiseen kansalauluun si- -iiäukirjotetut lapset tulemat saapumille kello a .p. N« lapset, jotka eimät emien ole ol- 5det kaupungin varsinaisessa kansakoulussa, sovat tlmotettawat eri kansakonluhnoueustoiSsa ^psiäukirjotuSta Marten klo 10—IL a.p. ' Pääsyä varten eusimäiselle alkeisluokalle Ä vaadita mitään allutietoja. ainoastaan »Nti lapsi o« täyttänyt tahi ennen seuraaman btammikunu 1 päimää täyttää seitsemän vuot- Ala. Päästäkseen ensimäiselle reaaliluokalle tulee iLapsella olla ne tiedot, jotka annetaan alkeis- Hsnkils», kuiu myös täytetty 10 muoden ikä. Kaikilla uusilla oppilailla tulee olla papin- iLrja sekä selmitys siitä että vanhemmat kun- sblvat Turun kaupungin kuntaan. AlkeiSlnokkia lcytyy seuraamissa konluhuo- «euStoiSsa: Pakkariukatu nro 4 (suomenkieli» -»e»), Eerikmkaiu «ro 42 (suomenkielinen ja »ruotsinkielinen), Kouluk. nro 16 (suomen- ja ruotsinkielinen), Puutarha?, nro 8 a (suomen- A ruotsink.), Venäjän kirkkok. nro I? (suo menk.), Kerttnlink. nro 3 (suomenk.), Kur- ^jenkaimokeuttä nro 4 (suomenk.), Arsenink- -pro Sv (suomenkielinen), Tähtitornik. nro S /(ruotsinkielinen), Muorikalu nro 4 (suomeu- Mtlw«u) ja Arseninkatn nro 40 (suomenkieli- M«). ^ Reaaliluokkia poikia Marten: Konlnkaw »rv S (somenkielinen), Venäjän kirkkokatu nro ^17 (ruotsiukielineu) ja Arseninkatu nro 4V ' ^nomeukieliuen). ^ Reaaliluokkia tyttöjä Marten: Koulukatu '«ro 8 (suomea- ja ruotsinkielinen), Koulukatu »ro IS (suomenkielinen) ja Arseninkatu uro -L0 (suomeukielinen). < Pojat ja tytöt, jotka omat suorittaneet täy- ' dellisen kausakonluknrssin ja haluamat päästä .jatkokauluu». omat ilmoitettavat SI pnä fokusta kello S i.p.: suomalaiset pojat sekä .ruotsalaiset pojat za tytöt Koulutalossa Kou- ^lvkata »ro L; suomalaiset tytöt koulutalossa l Koulukatu uro 16. c Wiime torstaina kuoli kodissaan Hel singissä vapaaherratar Emilia Pal- ,« e n, o. s. Salmen, likemmä 89 muo den vanhana, vainaja oli Senaatin -varapuheenjohtajan, vapaahra I. Ph. ^Palmsn-vainajan leski. Häntä suremat ykfi poikapuoli (ent. professori I. A. ! Palmea) sekä kolme omaa poikaa — Ajoista ykfi on tunnettu polttikoitfija, prof. E. G. Palmia — sekä yksi tytär. ^ Perjantaina kuoli yksi Kristiinankau- Jungia huomatuimpia henkilöitä, kaup paneuvos Alfred Carlström SS vuoden ikäisenä. Torstai-aamuna kuoli Hangossa oivo- Halvaukseen merikapteni Axel Adolf W aldemarTengström 55 rouv ien ikäisenä. Maiuaja oli syntynyt Tu russa ja toimi viimeksi Suomea Höy- rylatvaosakeyhtiön palveluksessa, kun- »eS sairauden takia erost toimestaan 1V07. Lähinnä surevat häntä leski ja S laSta. «stoitsZja I. A. I. Kokka la kuoli H. l. 15 p. Jaalaa MäkeläSsä 59 vuo- den ikäisenä. Jätti jälkeensä vaimoa ja 3 lasta. Wil«e smlnvuntaina — kultahääpäi- Muään — kuoli Helsingissä ent. pro fessori C. G. Estlander 76 vuo den ikäisenä. Maiuaja, joka kauvan toimi yliopistossa estetiikan (kauneus- opin) professorina, on sekä yliopiston- opettajana että kansalaisena ollut huo- «attuimpia henkilöitämme. Lähinnä su revat häntä puoliso ja lapset. Proviisori Axel Strömberg, apteekkari Strömberg-vaiuajan poika, kuoli täällä Turussa sunnuntaina 27 vuode» ikäisenä. Äiti ja siskot suremat häntä. » Merikapteni Gustaf Adolf Vvanström kuoli sunnuntaina li kemmä 60 vuoden ikäisenä. Miimekfi oli hän höyrylaiva »Ebba Munckin" päällikkönä, kunnes vaipui sairasvuo teelle. Leski ja viisi lasta vainajata jvrevat. Suomalaiset pojat, joilla et ole esitietoja pääsyä varten eusimäiselle reaaliluokalle ja omat liian vauhat vastaanotettaviksi alkeiS- luokille, omat ilmotettavat 1 P. syyskuuta klo S a.p. laiminlyötyjen lasten kouluun, Venäjän kirkkokatu »ro 17. Henkisesti takapajulle jääneitä ja heikkoja lapsia varteu, jotla eivät voi seurata ope tusta tavallisella kansakoulnluokalla, löytyy apukoulu (suomen- ja ruotsinkielinen) talossa nro 2 Linnankadun varrella ja ovat sinue määrätyt oppilaat ilmotettavat 1 p. syysk. klo 9 a.p. Pojat ja tytöt, jotka kaksitoista vuotta täyttäneinä jostakin pätevästä syystä eimät ole tilaisuudessa tavallisilla tunneilla käymää» varsinaisessa kansakoulussa ja joiden, kansa- kouluasetuksen 109 Zm mukaan, tulee saada säännöllistä kouluopetusta muina sopi vina aikoina, ilmottautumat syyskuun 1 pnä klo S i.p.: ruotsia ja suomea puhumat tytöt kansakoulutalossa Menäjäu lirklok 17, suomea puhuvat pojat koulutalossa Arsenin katu uro 40 sekä ruotsia puhumat pojat kan sakoulutalossa Menäjän kirkkokatu nro 17; ja tulee käsityö- tai tehdastyössä toimimilla lap silla olla todistus käsityö- tai tehtaanjohta- jalta, osottava ne ajat päivässä, jolloin lap set voivat lägdä koulussa. Muista kunnista kotoisin olevain henkilöjen, jotka oleskelevat Turussa ja tahtovat saada lapsensa kaupungin kansakou- luihin, tulee siitä edeltäpäin tässä allamai- nittuina aikoina kansakoulujen kansliassa il moitan. Kansakoulujen kanslia, sijaitseva kaupun gintalon kivirakennuksessa, pidetään amoinna elokuun 29 p:stä alkaen maanantaisin, kes- kimiilkoisin ja perjantaisin klo 5—6 i.p. sekä tiistaisiin, torstaisin ja laumantaisin llo 1,30 —2.30 i.p. Turussa, elokuulla 1310. SausakoulujentarkaStaja. Ruissalon korkeampi sno- Mnliclmcil kansakoulu ynnä siihen yhdi tetty pikkulastenkonlu alkaa toimintansa lukuvuonna 1910—1911 tors taina syyskuun 1 p. klo 9 a. p., jolloin myös uusia oppilaita Mänkirjoitetaan. Pääsyä Marten pikkulastenkoulun alemmalle osastolle vaaditaan 7 muoden ikä sekä pää!yä M-rten korkeampaan kansakouluun ne tiedot, oita saadaan pikkulastenkoulussa, kuin myös 9 muoden ikä. Kaikki kouluun Pyrkijät olkoot marustetut papintodistuksella. Turussa, elokuulla 1910. jisoi2 SansakonlujentarkaStaj». Kun hytviiii saada taidatte huomauiia I. E. Kamandec niille, jotka limo- naatia tarmitsemat. Tehtaita Turussa, Nou siaisten Nummella ja Loimaalla. Puh. 6 80. Nn huonon hyljiiii mahdatte 13S46 ÄZälipaloja. — Paremman puoliskon huomautus. Rouva: — ^teidän täytyy koettaa saada tyt täremme naitetuksi mitä pikimmin. Herra: — Eii>än sillä ni,n kiirettä ole... Parempi on odottaa, iunnes oikea tulee. Rouma: — Enpäs minä saanut sitä odot taa. — Vähennyslaskua. Pikku-Jussi seisoo liitupala lädro>ä ja aikoo vähentää 6 pois 6, mutta ei pääse tulokseen. Opettaja koettaa silloin selittää asiata hänelle esimerkillä: — Jos sinulla on lautasellasi kuusi pais tettua läskinpalasta ja syöt kaikki luusi, mitä sinulla silloin on jälellä? Pikku-Jussi (riemastuneena:) Potaatit- — Ka»fat»w«Mne>» sosialisti kongresst «mattiin Kööpenhaminassa sunnuatama. Osanottajia siinä on noin 700. — Aa»sai«wSli«e» geologinen kongresst Kvtholmassa päättyi k-ski- viitkona hauskalla juhlalla Skausenissa. yksimielinen näkyy mielipide oleva» siitä, että tämä kongressi on ollut tähän- asti pidetyistä geologisista kongresseista onnistunein, niinkuin se oli suurinkin. Tuleva kongressi pidetään Kanadassa Pohjois Amerikassa. — 15 kertaa sulhasena, 14 ker taa leskenä. Eräs Kansasin mies, nimeltä Ruvers, on kai hyvin tutus tunut »aisafiaau, kun hän on ollut 15 kertaa rakkauden pöllytyksessä. Kun hän teki ensi kerran avioliitoa umpiiolmun, oli hän 14 vuoden ikäinen. Wielä 15 kertaa sulhasena ollessaan, vaikka 77 vuoden vanhana, tunfi Ruvers omi tuista tunnetta sydänsopukassaan mieli- tiettyään kohtaan. Hyvin kehui Ruvers edistyneensä tässä omituisessa kokemuk sessa. Mutta haikein aika hänellä oli aina kuu Piti ottaa eroa armastaan ja kun se vielä tapahtui 14 kertaa. Enim mät uaimiskaupat hän vahvistutti pa peilla, mutta oli joskus tuomarikin sol mua sitojana. Se mies tiefi mitä aviosääty mer kitsee; me muut kuolevaiset olemme op pipoikia. — Koleraa on nyt jo ilmaantunut myö» sekä Unkarissa että Itävallassa. Hankkikaa itsellenne warma ja kestävä kello! Älkää tavotclko muita, halvempia kelloja! Hy' »ällä kellolla on aina arvonsa. Wiimeinen Pariisin- uutuus. LVO ruplaa matsamau kultakello» sijaau tur- joomme sirou 3 kuorisen herroSkellou „SezeSsia", 3-ker- täisillä kuorilla, joka ou ulkomuodoltaan aimau samallai ueu kuiu kama »vieressä osottaa, varmalla käynnillä ja säh kön avulla päällystetty paksulla 14 karstin kultalerroksella. Näite» kellojen koneisto on oikeata sveitsiläistä tekoa, kuu lova käynti, 15 livellä, vedettämä unpiSta kerrau 4V tuu- uiSsa. Nämä kellot, puhtaasta uudestakullasta, ovat pal kitut kelpoisoudeStaa» kultamitallilla ja kunniamerkillä. Hinta S r. SS k., S kapp. lv r., 4 k. 19 ?. S» k. Jola waau saa näitä lelloza nähdä, uskoo, että »e mak savat 250 ruplaa. Muulilleen tarkistettu kello, vakuu della metallin vöriopitotsuudeSta ja makuutettu käynti 10 vuotta, lähetetään jälkimaatimotsella ilmaa etumaksua. Lähetys tullin kanssa 60 kop. (Siperiaan »0 kop.) Ojote voidau täStä leikata irti ja vah vasti liimata kirjelorti» tai kirjekuoren päälle: Karis 144 S. Strnmfeld Rve de Piirbel 2 blS Maksutta myötäliitetaän hienot kelloovitjat uuttatultaa >a tellutt, millä, sekä kiZmi- nahkakotelo kellon säilytystä varten. Ailanlsessa voidaan käyttää kaikkia kieliä. Suletun kirjeen päälle liimattakoon 10 kopelaa ja avonaisen kirieeu päälle 4 kopekau postimerkki. özzkevliiiö gzur Mk Eerikinkatu 9 — Turku — H»uh. S 89 suosittelee hynnntunnettuja ensiluokkaisia tavaroitaan, kuten: Rommia s Konjakkia Liköörejä Miiniä ja Punssia Pyydämme yleisön kiinnittämään hnomioonia siihen, että hinnat omat samat lai'illa Wiim-ja Mäkijuomakanppiailla tässä kaupuugissa; yhden liikkeen etemyys toisen rinnilla rippnu siis maan tamoraia laadusta. Lentolehtisten kautta lemitettyjä hintailmoituisia on otettava mastaan suurimmalla varomaisuudella. Koetelkaa, mertailkaa ja arwostel?aa. sinnm ^ ^ saatuna: Kauniita matkavaippoja ^UttUvzUjUt, Turun Wanukaupp«, Aurakatu 12 13347 Kultaseppäyhtlöu talo, Kauypato in laidassa. Mini-, lviikilviiua- ja ruoka-etilkaa kurkkujen H ^ säilöönp-noa wor'cn y. m. Alb. SchalieNi» Etilkatehtaassa, Liuiiankatu 45. Puh. 97. Ruumisarkkuja ja Metalliseppeleitä myy halvimmalla A !!A. Lindqvist, W. kirkkok. 34 Holmalla, hyviä lajeja, myöskin paah deltuna ja jauhettuna myy 801 c. §r. Linaverg'm jällc. tulisijalla marustettn, hirsistä raken- nettu rakennus, on poismuuton takia myytämänä. Kellereita on. WSkS-Heiklilän paiamäki N o 5. Aiunbcrg- 15844 k »m r- V» 11 »Vt W -M»» — Tulivuori Sohjoisessa meressä. Norjan lehti „Aftonposten" ilmoittaa että ratsumestari Jsach enin retkikunta on töytanyt tulivuoren ja kuuman lähteen Huippmvuorilla. — Saavi» pnolustazat Espan jassa. Madridista sähkötetään, että siellä on ilmestynyt lentolehtmen, jos^a karlistit (kruununlavottelija Carlos'in puoluelaiset) selittämät olevansa val miita puolustamaan uskontoa tikareilla ja rewolwtreilla. Tämän jalon taiste lun uhrit päasewät suoraa tielä taivaa seen. Eri aloilta. Rilcktieil Mhtilirjojll Tnrnn Lehden konttorissa. Läntinen Rantakatu 19. Kriitäin ' »» «»« VUNIZ Mzgs ä 1: 2S, 1: 50, 2 mk. ja 2: so pullo myydä» Harald Färdigin Wiini- ja LLäkijuomakanpasfa, 13951 Eerikinratn 5. SSänkivistyS. Päänkimistystä wastaan ovat keinot erilaiset aina päankimun syiden mukaan. Tamallisesti johtuu päänliivistys kni- teakia etupäässä joko väsymyksestä, ve ren nousemisesta päähän tm hermoheik- koudesta. Wäsymyk,essä omat lepo ja uni parhaat lääkkeet. Mutta tilapäistä apua ja lemennystä voidaan saada juomalla kupillinen väkevää teetä tai kahmia. Weren uoustessa päähän koete taan päivittäin johtaa verta kylmillä jalkakylvyillä, istumalylmyillä ja peh- mityslääkkeillä. Kylmät pääkääreet tuot tamat lievennystä kivun aikana. N. k. hermostuneessa eli toispuolisessa pään- kivistykiessä saadaan lievennystä otta malla heti kivun tunnettua autipyriniä, antifebriniä tai fenoccetinia. Ohimoideu hierominen mentholilla tuottaa myös lievennystä. Muuren on paikoillaan olo tarpeen fiksi kuuues kipu on mennyt ohi. Mieleen pantavaa. — Feräskyniin, joita ei käytetä joka päivä, eikä kyllin hymin kuivata käyttämisen jälkeen, kovettuu piankin muste paksuksi kuoreksi, joka taas vä, hässä ajassa turmelee kynän, niin että se täytyy pois heittää. Tämä haitta vältetään pistämällä kynä muutamia kertoja raakaan potaattiin, joka on han kittu tätä varten. Täten kynänkärki puhdistuu ja kiiltää melkein kuin uufi kynäaterä. Jälki. Pienen kanpniijiin lähetiymillä olemasta metsästä Saksessa oli löydetty murhatun metsönmahdin ruumis. Päätettiin, että mur han olisi tehnyt jokin salametsästäjä ja mur haajaa etsittiin innokkaasti. Heti toimitet tiin tutkimus ja tutkintatuomari matkusti paikalle. Pitkien etsimisien perästä päästiin mihdoin jälille. Löydettiin nimittäin koulu vihkosta reivitty paperinpala, jota aiman äs kettäin oli käytetty kääreenä voipaperin ym pärillä. Kaikki seudun opettajat tutkimat pa peria ja L n opettaia tunsi käsialan. Eräs pieni tyttö hänen koulustaan oli kirjoittanut paperilla olevat sanat. Häntä lähetettiin hakemaan ja kysyttiin: Oletko kirjoittanut tämän? — Oleu. — Kenelle olet antanut täniän vihkosi lehden? — Sisarelleni. Sisar kutsuttiin tuomarin luo, joka yhä enemmän tuli lvakuutcliiksi luulossaan, että tyttöjen isä olisi harjoittanut salametsäStystä. Kysyttiin tunsiko tyttö paperin, johon hän heti mastasi myöntämästi. — Mihin sitä käytit? — Kääriäkseni siihen isäni aamiaisen. Nyt oli tuomari jo jätillä ja katsoi ole va» syytä käydä murhaajaa kuumottamaan. Sisarnste» isä kutsuttiin kuulusteltavaksi. Häneltä kysyttiin, tunsiko hän myös paperin. — Kyllä, sehän oli minun aamiaiseui ym pärillä. — Missä olitte silloin, kuu teidän aami aisenne oli kääritty tähän paperiiu? — Lm metsässä. — Mistä johtui, että juuri sinä päivänä olitte siellä? Kaikki läsnäolijat katsoivat jännitettynä murhaajaan. Mutta hän vastasi rauhal lisesti: — Minähän juuri kyyditsin sivne herra tuomarin. Sillä aikaa, luu herrat tarkasti vat paikkaa, söin minä aamiaiseni ja heitin käärepaperia metsään. Tuomarin täytyi, uiiu vasteumieliStä kuin se olikin, etsiä muita jälkiä. Sitä ja Mii. — Montenegro» »uningaskrun- NN, jonka ruhtinas Nikolai ou saauut nyt, kun hän kuninkaaksi korotettiin, ou laitettu Menäjällä suunniteltujen piirus tusten mukaan. Sen kulut ovat suo rittaneet Menäjän keisari ja Italian kuningatar Helena, joka viimeksimainittu on kuningas Nikolauksen tytär. Nobelin Petroleumia Newskyn ja Waafan Steariinikynttilöitä myy paljottam ja vähittäin 15008 Harald Färdig, Eerikinkatu S. N Hansikkaita ja WaMita ^ ^ Turun H«ujittotchtaa» ^ N 13032 myymälässä. Aurakatu 1. ^ Maikki nahkatavarat loppimumyydääu si- säiuostohintoihill. Morsiamen runnuja, seppeleitä ja laahusteita. MuotivaatetuSta vastaanotetaan. Muotimakasitlli Liooau- kadulla, kauppahallin miereSsä. Puh. 2 09. 1KS7 HM VM» lMxreitZ myytämänä TimlZ Lchdcn Kirjapainossa, Läntinen Rantakatu 19. Kalutaan ostacl. Huom.: juolukoita laatikoissa ja cistu-issa o?tetaan joko suoranaiselle t'i iral: dsi.-s'ulla päi vän korkeimpiin t-intochm. Puolukat soa Lubcckiin jiilkllvaatimutlclla. Lähemmin kauppias Moritz Erikssonin kanssa, Lubcck. 15735 Beckergrube 80. Suurin walikoima Pallveluksttn halutaan. Luotetta va, ahkera ia kyke nevä talondenhoitajatar sekä metjerska, loka osaa malmiStaa 1:»» lvokan voita sekä tehdä Berberi» bnty« rometrillä maido» raSwapitoiso »Skokt«t saavat paika» KeSkt-Peraiö» jnuSto- meijerissä. WaSt-»kset todiStutstuee» sekä palkkavaatimutsinee» lähetettä vät enne» IS p. syySluuta osoitl »»sl ,. (H.S.S.30) 15733 «. Stauffer. s°uw °la'. WähS» vaativa vanhempi pal velijatar saa heti paikan hoit», maa» vanhaa leske» taloutta maalle. Lä hemmin Matiaksin 4, 3.» rappu. 1574S 16 eli 17 muoden tyttö, mieluumia maalta, saapi palveluspaikan T »r»Ssa. Kaskenkatu N :o S. 1S839 M. Järvinen. Kakvelusmäki kaikkialle ja kaikealaisiiu toimiiu saavat palk« koja h ti kua ilmoittaodutaa» Lehtisen konttoriin, 1382Z iiSpa»kat» 17. Seka-ilmoiluksia. ostetaan korkeimpaan hintaan talossamme Kauppatorin var rella Aurakatu 12 b. A.B. Mnlckr N.Y. z — Roosevelt paiSanyanssa Nh- dyslvaltain entinen prej dentti Th. Roo sevelt on The Worid's Wosv lehden kautta kysynyt, mihin hän kelpaisi. Ky symykseen on tullut 420 vastausta. On joukossa niitäkin, jolka haluaisivat häntä cdcileen prchdentlkfi. Toiset eh^ dottaivat häntä senaattoriksi, muutamat yliopiston opettajalsi, muutamat saar> naajalsi. Toijet — ja ne kenties tun tevat hänen luonteensa parhaiten — neuvovat häntä pysymään hiljaisuu dessa. Roosevcl han on kovia hallitus- mielinen, poliisivoiman ihailija ja pa kanain käänliyttäjä. Kolme ohjesääntöä. 1. Wihaa vastaan: Mene niia Piaa kuin mahdollista ulos raittiiseen ilmaan — jotenkin etäälle muista ihmisistä — ja huuda vlos tuuleen, mikä narri sinä olet. — Mihasi haihtuu heti Pois! 2. Tyytymättömyyttä vastaan: Mene köyhäin asuntoihin. Katsele hei dän ahtaita asuinsuojiaau, heidän kur jia vuoteitaan, vaatteitaan ja kenkiään. Katso, mitä ruokaa he saavat pöydäl leen. Kysy, kuinka paljon he ansaitse vat, ja mieti, kuinka finä fillä tulisit aikaan. — Kotiiatultuafi on tyytymät tömyytesi kadonnut! 3. Kunnianhimoa vastaan: Meue ulos hautausmaalle ja lue hautapatsaiden nimikirjoitukset. Ne osat tavat sinulle kaikkien maallisten suun nitelmien ja pyrkimysten lopun. Ne näyttävät, kuinka sinä itse — lyhem män tai pitemmän ajan jälkeen — saat levätä siellä turpeen alla ja ruveta muuttumaan mullaksi! — kuivaa ja märkää. Eräs herras mies ky,yy neidiltä, ioka o» sattunut ilma» sateenmarjoa rankkasateeseen ja ou aivan läpimärkänä, saako hän tarjota sateenmar jouja. — Ei. vaStaa »eiti hyvi» lyhyesti. — Anteeksi, s-noo herra hienolla ivalla, eu olisi voinut uskoa, että te. ueitiseui, ,oka olette uoiu märkä, olisitte voineet antaa niin kuivan vastauksen. Jurun yksityinen Kauppakoulu, 2029 kaskenkatu X:» V, alottaa uudella kolmen kuukauden oppilnku- kaudella syyskuun 1 p.nä- Op tnSaineet ovat kaksin ertainen italialainen kirianpito eri järjeSlelm^io iiiulaou, ameritalainen- ja maan- vilie!v§>lr au-"ro Icslciuo, kauvpalaSkeato, tawaraalatkl,i-,i'onl ?li hinnoiti-lu velieli- oppi, kauopuUt^tiiivliiljio, .'aupva-oppi, kaup pa ma2>!!!?!z, !ie!ct j., karitäu^öll iet kauppa la toano ! nöt. ^Iksjitiiiiä korsi ja aanelaa» kirjan? )o?sa er> --ivilla, konttoritöissä ja koiickitloitiilsecsa Y. m aiaeisia — varioituckiiullori — Pyytäkää koulun ohjelma! Ilmoiuautua m^i lir>?elliseStl :asi luull-esli zota vuimä krllo 9 — 2 ja 4— 9. Patkaniviiiitystä kjll lii?eall.ille. L tar Zilterblom. Kaskenkatu 6. Wi!lat ja Lumput ovat, kute» tähäuli» asti, edulli simmat tuoda Antskogin Myymälään, Anralatu 12 a, Kauppatoriu laidassa, siellä ne ostetaan tai vaihdetaan parhaan laatuisin lankoihin, kan kaisiin. Viltteihin ja saaleihiu. Walmistetta«ia tawaroita, kute» kaukaideu värjäystä, prSS- säystä ja valkaisemista sekä vilt tien pesoa ja uudistamista vaS- laanotetaan. 83SS Työ ensilnolkaista ja hinta halpa! Ammatti-ilmoituksia. A G. Nmim, 4673 Parturi ja Peruukiutektjä, Liunaukaw 15 b. Aäilipmiitolli ja lairastalli. 6423 L. FabritinS. K.E.Ll-drWsÄ^!:!^°!.'': katu 2 b, puh. 805. mälittää taloukauppoja. Junain kulut. Junat läktewät Turusta: Aamupäimällä. 5,00 Paimioon. 7,3» Saloon, Karjalle, Helsinkiin, Porvoo», Tammisaareen ja Hankoon. 9,LI Toijalaan, Tampereelle, Poriin, Rau malle, Jyväskylään, Suolahteen ja Maasaan. 12,09 Forssaan, Toijalaan, Tampereelle, Hä meenlinnaan, Helsinkiin ja Loviisaa». 12,55 Saloon, KarMe, Helsinkiin ja Por voon. Iltapäivällä 3,10 Toijalaan, Tampereelle, Helsinkiin, Jy- mäskyliiäu, Suolahteeu, Maasaan, Uusi» kaarlepyyhyn,Pietarsaareen, Kokkolaan, Raaheen. Ouluun. Kemiin. Romanie- meeu, Toruioon, sekä Hämeeulmnaau, Lomiisaan, Rotkaan, Haulinaan, Mik- keliiu. »uovioon, Iiialm-en. Kajauiiu, Lappeenrantaa!'., Wiipilriin. Imat ralle, Samoulinuaaa. Sortamalaau, Joensuuhuu ja Pietariin. Z.2V Saloon. b,0v Saloon, KarMe, Helsinkiin, Tammi saareen, Hankoon, Mipuriiu, Jmat- ralle, Sivonlinnaau. Sortavalaa^ Joensuuhun >a Pietariin. S,20 Humppilaa» ja Forssaan. 8 05 Saloon. Junat tulewat Turkuun: Aamupäivällä. 7 sv Humppilasta. 7 30 Paimiosta. 9.'4K PerniöStä ja Salosta. 12^09 Pietarista, Nupurista, Joensuusta, Sortavalasta, Savoalmnasta, Imat ralta Lappeenrannasta, Kaisuista, Iisalmelta, Kuopiosta, Mikkelistä, Hammasta, Kotkasta, Hämeenlinnasta, Torniosta, Kemiötä, Oulusta, Raa hesta, Kokkolasta, Pietarsaaresta, Uusi- kaarlepyystä, WaasaSta, Suolahdesta, Jymästylästä, Taaipereelta. Lovii sasta, Toijalasta za Forssasta. Iltapäivällä. I,47 Helsingistä, Hangosta, Tammisaaresta Karialta ja «avSta. Z,47 Helsingistä, Kidalta ja SaloSta. 4,40 tzelstugistä. Riihimäeltä, Tampereelta, Hameenlinnasta, Porvoosta. Lovii sasta, Toijalasta ja Forssasta. 7,14 salosta. 10,40 Helsingistä, Mipurista, Lappeenran nasta, Porvoosta, Loviisasta. Lah desta, Hameenlinnasta, Porista, Rau malta, Tampereelta, Toijalasta ja Forsiasta. II,45 Helsingistä, HangoSta, Tammisaaresta, Karjatta >a Salosta. Turku 1910. Tarua Kirzap. ja Sasomalehti O. A