Tiistaina 3 p. Toukokuuta KARJALATAR N:o 49 — 1910 (K. S. 1 k. 1 s. niin.) llolhoiistilit vuodelta 1909, mi käli niitä ei olo vielä jätetty tai kastettaviksi, ovat lain säätä- inGliä uhalla toimitettavat alle- l'irj()ittar;Oöl!e, tämän kaupungin lI<>lhoiislaut8kunnan puheenjoh- tujnlle, viimeistään t. k. 7 päi- värii. Joensuussa, 2 p:nä Tou kokuuta 1910. Jalmari J. Leskinen. Joensuun kaupungin Maistraa tin 2 p:nä Toukokuuta 1904 an taman päätöksen mukaan on kaikilla kaupungin puistoissa ja kaduiila löytyvillä jalkakäytä villä polkupyörällä ajaminen sa kon uhalla kielletty, josta pää- tökfostii täten yleisön tiedoksi ja noudatettavaksi ilmoitetaan. Joensuun kaupungin poliisilai toksella 2 p:nä Toukokuuta 1910. V. t. Kaupunginviskaali. eduskunta. Huhtik. 29 p. Hallituksen jäsenistä oli saapu milla ainoastaan kreimi Bergh. Edustaja Kaarne sai »vapau tusta istunnoista miikon ajaksi, ja koko joukko edustajia lyhyem mäksi ajaksi. Edustaja T a n i e l s o n-K a U ma vt mapautettiin suuresta wa- kiokunnasta, koska perustuslakima- liokunta ivaatii kaiken ajan, aina- kin toistaiseksi. Ilmotettiin maltiomarain wa- liokunnan 17 äänellä 4 »vastaan päättäneen töitten jouduttamisen takia jakaantua kahteen osastoon. sotilastverokysymys. Esiteltiin maliokuntaan lähettä- mistä marten arm. esitys erityi- sestä m. 1911 suoritettarvasta so- tilasmerosta. Puhemiesneumosto ehdotti sen maltiomarainmaliokun- taan. Edustaja A h m a w a a r a huo- mäntti, että esitettämänä on useita arm. esityksiä, jotka osottamat, että hallitus ei ollenkaan mälitä maan tarpeista ja hymästä, mutta että tämä ei nykyisen hallituksen puo- lelta ole ihmeteltäivää. Teki selkoa ehdotuksen tuottamista rasituk- sista, joita maalaiskunnat eimät marinaankaan monin paikoin kyke- nisi kantamaan. Lausui lopuksi, että wa!tiowarainwal:okunta asiaa harkitessaan tulee ehdottomasti huomaamaan, että wero on kai- kinpuolin mahdoton. Edustaja Aiurros lausui,että kun Puolan suhteen käytettyä me- netkelyä ei meitä mastaan ole saatu somelletuksi, näyttää siltä, luin että Menäjän hallitus aikoo alottaa sodan talouttamme ivas- taan. Huomautti ylimääräisten merojen suunnattomasta kasmami- festa ja miljoonien lviennistä We- najälle. On uskottu lapsellisesti perustuslakiemme pyhyyteen ja että niiden turmissa tällaiset ano- mukset eiivät olisi mahdollisia. Puhui lisäksi ehdotuksesta sosialis- tien kannalta sotalaitokseen näh- den. Edustaja Torppa lausui, että kyseenalaiset esitykset omat omian- sa herättämään makaivaa huo- irtiota. Uhdellä kertaa maaditaan yhteensä 1 .">,74(1,000 mk. uusia we- roja, ikäänkuin olisi sota käymäs- sä. Kuitenkin on meillä rauha ja sen takia tuntuu siltä, että halli- tus ei kykene tehtämäänsä täyttä- mään. Selmää on, että maamme oli otettama osaa maltakunnan puolustamiseen, mutta tämä esi- tys enemmän kuin niuutkaan esi- tettämät eimät ole laillisia. Edustaja Riihelä huomautti aseman sotilasapumaksua 1905 pyydettäessä olleen suotuisamman kuin nyt. Luultiin saataman esitys asiassa, joka olisi sopusoinnussa maan maksukymyn ja perustus- lakien kanssa. Mutta niin ei käy- nyt. Selosti sotilasmaksujen seu- raamia maiheita ja miime edus- kunnan hajotusta sekä siirtyi sen jälteen selostamaan ehdotuksen suunnitteluja. Ei moi olla, lausui puhuja, muuta kuin yksi epäämä mielipide asiassa. Ei moida kan- samme kannettamaksi, jolla jo on runsaasti meroja, hyiväksyä täl- laista iveroa, jolloin sen siivistys- tarpeet ehdottomasti jäämät tyy- dyttämättä. Waltiomarainwalio- kunta tulee toiivottamasti anta- maan yksimielisen m as tauksen esi- tykseen. Edustaja Alkio pani masta- lauseen sitä mastaan, että halli- tus uskaltaa tällaisen esityksen eduskunnalle lähettää, huomaut- taen samalla, että pakkotoimenpi- teet merotuksen alalla eimät tule onnistumaan. Edustaja Snellman puhui samoin esitystä mastaan. Edustaja Nuortema lausui, että esitys sisältää loukkauksen kan- saamme kohtaan. Merkitsi sen, että porvarilliset omat asettuneet kiel teiselle kannalle, pitäen sitä ilah- duttamana. Tällaista esityksiä estt- täessään tulee hallitus itsemaltiu den tukien parhaaksi perustajaksi. Tällaiset esitykset tulemat aikaan- saamaan sen, että kansamme ei tulemaisuudessa tarmitse nähdä hallituksessaan onnenonkijoita. Puhemies huomautti puhujan lv- petettua, että hänen käyttämänsä puhetapa ei ollut maltiopäiiväjär- jestyksen mukainen. Edustaja E. S. Zrjö-Koski- n e n lausui paheksumisensa edus taja Morteman lausunnon joh- dosta, joka pakotti saapumilla ol- leen hallituksen jäsenen poistu- maan. Eduskunnan tällainen käyt- täytyminen ei maikuta eduksemme Länsi-Euroopassa. Itse asiassa lau- sm puhuja, että sotilasmaksua on suoritettama eduskunnan myötä- maikutuksella, mutta jätti san» matta, onko esityksessä ehdotettu tapa oikea. Edustaja Muorimirta lau- sui, että on maltama hetki, mutta eduskunnassa on semmoisia, jotka lausunnoillaan pahentamat asiaa. Pani jyrkän mastalauseen sellaisia lausuntoja mastaan. Edustaja Estlander miittasi siihen, että yksimielisesti puhujat omat pitäneet esitystä mahdotto- mana ja maliokunnassa tulee käy mään samoin. S Näiu ollen, kun maan oikeuksia on loukattu, pani puhuja kysymyksenalaiseksi, eikö maltiomarainmaliokunnan olisi jä- tettämä esitys perusteellisentmin käsittelemättä. Asia meni maltiomarainmalio- kuntaan. (Esiteltiin arm. esitys lvarojcu hankkimisesta niihin tarpeisiin, joihin wakinaiset »valtion tnlot eiwät riitä, maitokuntaan lähettämistä marten. Puhemiesneumosto esitti asian mal- tiomarainmaliokuntaan. Edustaja Jonas Castren huomautti siitä laittomuudesta, johon hallitus taaskin on tehnyt itsensä syylliseksi, jättämällä esityk- sen nyt masta, maikka sen olisi tullut tapahtua jo istuntokauden alussa. Ja tästä on seurauksena jälleen olema samallainen sekama tila kuin nytkin on mallitsemassa maltiotaloudessa. Ehdotti yhtyen edellisestä asiasta lausuntonsa an- taneisiin, että maliokunta pyyhkisi sotilastarpeisiin merkityn 12 mil joonan summan. Maltiorahastos- ta olisi suoritettama 1 miljoona postikuljetuksesta kulkulaitosrahas- toon. Pyyhittämä olisi se summa, mikä on lainattu m. 1909 maltio- rahastosta suostuntarahastoon sen menojen peittämiseksi Oikeuslai- toksemme olisi uudistettama ja se maatist miljoonan. Toinen tärkeä uudistus on oppimelmollisuuden toimeenpaneminen, joka laskujen mukaan meisi 7 l 2 miljoonaa. Li säksi oh työkymyttömyys- ja man- huudenmakuutus, joka meisi 4 mil- joonaa ja tärkein kaikista uudis- tuksista on maan hankinta tilatto- malle »väestölle, joka maatii suu- ria summia sekin. Lisäksi on mie- lenmikaisten hoitolan uudistus j. n. e. Jos kaikki tarmittamat uudistukset pantaisiin toimeen, meisi se aluksi mähän yli 32 miljoonaa. Mutta se ei olisi ollut mahdotonta, jos maltiorahastomme olisi saa- nut olla »venäläisten taholta kos- kematta. Nykyisten olojen malli- tessa on kansamme kuitenkin mah- doton tyydyttää edes alkeellisim- piakaan siivistysivaatimuksia. Edustaja Tokoi huomautti esi- tyksestä käymän selmille, ettei hal- litus aijattaan noudattaa edus- kunnan tätä muotia marten laati- maa tulo- ja menoarmiota, jota ei mielä ole edes mahmistettu. Puhumattakaan tästä uhkaamaa- ta tulemana muonna 17 1 mil joonaa markkaa raskaampi mero. Hallitus hoitaa maan maroja niin huonosti, että miisainta olisi, ettei penniäkään sille myönnettäisi. Edustaja Snellman huo- mautti, ettei hallitus ehdota ma- roja Juojärmen mesistön kana- moimiseen, maikka edellinen se- naatti ja eduskunta olimat pitä- neet sitä tarpeellisena ja ehdotta- neet 000,000 mk. tarkotukseen. Asia meni maltiomarainmalio- kuntaan. Marojen osottaminen kansa- koululaitosta ja erinäisiä silvistystarkotuksia warteu. Tämän jälkeen esitettiin arm. esitys marojen osottamisesta kansa- koululaitosta ja erinäisiä simistys- tarkotuksia marten. Ed. A. K. Arjö-Koskinen toimoi m. m. maliokunnan harkit- seman eikö maalaiskansakoulujen rakentamiseen ehdotettu 800tuhan- nen markan summaa mottaisi ko rottaa sekä että kansakouluopetta- jäin palkkausjärjestelmä olisi jär- jesiettämä niin, että opettajat mai- keudetta moisimat siirtyä maalta kaupunkeihin. Ed. Sohlberg huomautti että useilta hyödyllisiltä karkotuksitta on rahoja emätty. Toimoi, että aina- kin raittiustyötä marten myönnet- täisiin sama määräraha kuin en- nen. Ed. Löthman yhtyi raittius- kysymyksessä ed. Sohlbergiin. Toi- moi lisäksi, että kansantajuisten luentojen pitämiseen myönnettäi- siin maroja sekä niinikään marat- tomille kansanopiston oppilaille. Asta meni maltiomarainmalio- kuntaan. Kulkulaitosrahasto. Esiteltiin arm. esitys kulkulai- tosrahastosta m. 1911 maltioma- rain maliokuntaan lähettämistä marten. Ed. Jonas Castren kiin- nitti eduskunnan ja maliokunnan huomiota 899,354 summaan, joka on ehdotettu käytettämäksi ivenä läisten rautateitten liikkuman ka luston kuljetuksen toteuttamiseksi Suomessa. Ehdotti, että edusknnta ehdottaisi maitokunnalle summan poistettamaksi m. 1911 tulo- ja menosäännöstä. Puhui mielä me- näläisestä tarkastuksesta Suomen maltionrautateillä koskeman ase tuksen julkaisemisesta ja menäläis- ten sotajoukkojen kuljetuspäällikön kreimi Kamenskin maatimuksesta tulkin asettamisesta häntä marten rautatiehallitukselle. Ed. Paasi kiwi lausui että meillä on yleensä osotettu Suo men ja Menäjän rautateiden yh- distämisaikeita kohtaan liiaksi epää- mää kantaa. Asia meni maltiomarainmalio kuntaan. Pääoma- ja kuponkimeroa kos- kema armollinen esitys lähetettiin ilman keskustelua maltiomarain- malinkuntaan. Marojen o s ottamista muonna 1 909 m a l t i o n ra- hastosta suostuntarahas- toon annetun lainantakaisinmak- samisekst koskema arni. esitys lä- hetettiin ilman keskustelua maltio- marainmaliokuntaan. Perintökaaren N lutvun I, 2, 4, 5 ja 7 An muuttaminen. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin ehdotus perintökaaren 9 lumun 1, 2, 4, 5 ja 7 pykälien muutta misesta ja päätti eduskunta pysyä asiassa ennen tekemässään pää- töksessä. Edustaja 9? yli er ci H i n ehdotuksesta päätettiin mietinnön perusteluihin tehdä muuan pie- nempiainuutos. luotsilaitoksen loeuäläistyttä- minen. Esitettiin edustajien Wreden ja Liliuksen y. m. anomus- ehdotukset Suomen luotsilaitoksen aijotun uudistamisen silleen jättä- misestä. Edust. Wrede lausui, ettei ole mieluista tehdä tällaisia anomuk- sia hallituksen laittomien toimen- piteitten johdosta. Mutta kun ei ole muutakaan keinoa, niin täytyy turmautua tällaiseen. Edust. A r a j ä r m i lausui ma- litsijainsa puolesta, joista suuri osa on lukseja, etteimät he puo- lestaan tiedä antaneensa aihetta tällaiseen kuulumattomaan toimen- piteeseen. Keskustelu tästä asiasta jatkui myöhäiseen yöhön. Yleisiä uutisia. Pääsi iiisarmonosotuksia. Korkeimmassa paikassa omat m. m. seuraamat henkilöt saaneet armonosotuksia: Todellisen waltio n eu- m o k s e n armonimen kenraaliku- mernöörin kanslian tirehtööri I. Jivanom. Maltio n eumoksen armo- nimen maltiosihterinmiraston apu- laissihteeri R. Ursin ja professori E. G. Palmen. Professorin armonimen maisteri Ernst Nordström ja pas- sitoimiston lääkäri, kolleegineumos Jmersen. N l i m ä ä r ä i s e n p r o f e s s o- rin armonimen geologisen komis- sionintirehtööri I. I. Sederholm. H o m i n e u m o k s e n armoni- men tullihallituksen sihteeri A. Perret. K a m a r i n e u m o k s e n armo- nimen tehtailija F. Klingendal. Mieskohtaisen kun niapor- marin armonimen kauppias Jefimoff Hangosta. Ritarimerkkejä: Mladimirin ritarikunnan 4:nnen luokan ritarimerkin senaatin oikeus- osaston esittelijä Bärlund ja mirka- mies erityisiä toimenpiteitä marten kenraalikumernöörin luona Semja- nom, senaattorit Malin, Saari- nen ja Rainesalo ja esittelijäsih- teeri Rosendahl sekä kenraaliku- mernöörin adjutantti Timirjasem Annan ritarikunnan toisen luokan ritarimerkin, Mikkelin läänin lää- ninsihteeri Ilmari Wuorinen ja luotsilaitoksen emerstiluutnantti kummelin, ^lnnan ritarikunnan 3:nnen luokan ritarimerkin yli- opiston professorit A. Krogerus, T. Laitinen, Allan Serlachius, Ernst Lindelöf, Hj. Grönroos sekä teknillisen korkeakoulun professorit Holmberg ja Tarjanne kamari- toimituskunnan sihteeri von Pfa- ler ja arkitehti Schjerfbeck, yli- remisori G. Neslander, Mikkelin läänin maralääninsihteeri Hag- man, Jaakkiman asemapäällikkö Westerling. Stanislain ritarikun- n an toisen luokan ritarimerkin rautatiehallituksen ylitirehtööri Ahonen, kansakoulujen tarkastaja kouluylihallituksessa G. Lönnbeck, ylitarkastaja L. Nemanlinna, tulli- laitoksen kontrollööri R. ^Nyinan ja kollegiasessori Melartin. Stanislain Uninen luokan ritarimerkin ruotsalaisen normaali- lyseon yliopettaja R. E. Saxen, rata- insinööri SK. Rissanen ja F. A. Gru- ner, koneinsinööri A. E. v. Meissen- berg, tullihallituksen tilastollisen konttorin johtaja, sil. maist. Samuli Sario, Uudenmaanläänin läänin- kirjanpitäjä A. W. Holmström, kauppaneumos Aladdin Hami- nasta, kauppaneumos Sergejeff Miipurista, kauppiaat Aiarkeloff Miipurista ja mankilansaarnaaja E. Lundell. Maltakunnan lainlaadinta- kysymys perustuslakimalio- kunnassa. Perustuslakimaliokunta käsitte- lee parhoillaan uutterasti arm. esitystä N:o 8, johon liittyy mi- nisterineumoston puheenjohtaja Stolypinin ehdotus laiksi niiden Suomea koskemain lakien ja ase- tusten säätämisestä, joilla on yleis- maltakunnallinen luonne. Maikka esitys esittääkin, että ..lausunto" olisi annettama 30 päimän kulues- sa siitä kun esitys saapui, jaettiin perustelut sisältämä selityskirjelmä, jota ilman menäläistä lakiehdo- tusta on mahdoton ymmärtää, masta 2 miikkoa myöhemmin. Tämä seikka on suuresti myöhäs tyttänyt maliokunnan työtä, senaatti ja „Turwa"-yhdistyk- sen apuraha. Senaatti on nyttemmin päät- tänyt kuluman muoden sekä muo- sien 1911—12 menoarmioehdotus- ten yhteydessä alistaa, että jnop- poparantola „Turwa"-yhdistykselle myönnetään kulumana muonna 15,0<>0 mk. laitoksen ylläpitämi seksi muosina 1908—09—10 sekä 5,000 >nk. muodessa laitoksen kan- nattamiseksi muosina 1911—12, mutta tämä kaikki yhä maan sillä ehdolla, että apurahan ottaminen muosimenoarmioon jää riippu- maksi maltiorahaston tilasta siihen aikaan, jolloin kunkin muoden me- noarmioehdotus lopullisesti esite- tään maltioivarain toimikun- nassa. Pairollisolot ja eduskunta. 'Ainoassa käsittelyssä päätti eduskunta anoa: että työsopimusta koskema uusi lakiehdotus, joka käsittäisi myös- kin palkollissopimuksen yhteensä työsopimuksen erikoislajina ja siten tarkoittaisi asiasta nykyään moi- massa oleman lainsäädännön ku- moamista, mitä joutuisimmin malmistettaisiin ja armollinen esi- tys eduskunnalle annettaisiin ja toimitettaisiin yleinen maain- me palkollisten oloja koskema ti- lastollis-taloudellinen tutkimus marsinkin sen seikan selmittämi- seksi, onko erityinen palmelusmäen suojeluslaki katsottama tarpeelli- seksi. Kolmannessa käsittelyssä päatet- tiin hylätä palkkaussäännön ku- moamista tarkottamat eduskunta- esitykset. a u p « n k i e n kansakoulttjen waltioawut. Kuten tunnettu on eduskunnan hymäksymä kansakoulumenosääntö yhä mielä mahmistamatta. Täs- tä ou ollut seurauksena muun muassa se, ettei senaatti nyttem- min ole katsonut moimansa rat- kaista kaupunkien kansakoulujen määrärahojen korotusanomuksia, joita korotettuja määrärahoja myönnetään eduskunnan ja hallit- sijan hymäksymän asetuksen mää- räämillä perusteilla. Viimeksi kami näin Hangon kaupungin »valtuusmiesten tekemälle ano- mukselle. Nykyisin on senaatissa ratkaisuaan odottamassa useita sellaisia anomuksia eri kaupun- geista. yliopisto. Kaksi Rosenbergin stipendiä on annettu eilen toinen dosentti Gun- nar Landtmanille ja toinen toh- tori H. Fabrittukselle. Hallon- bladin stipendin saimat dosentit I. G. Ramstedt ja O. W. Jo hansson. Aleksanderin stipendin sai dosentti Heikki Ojansuu ja yliopiston matkastipendin dosentti U. T. Sirelius. julkisen lääketieteen kaditaatti- tutkinnon suorittimat t. k. 27 pnä lääket. ylioppilaat Magda E. von Born ja E. H. Nyyssölä. Tri K. S. Laurila on ehdotettu taidefilosofian dosentiksi. Uusien kielten matkastipendejä ä 500 m. omat saaneet yliopp. A. Langenfkjöld, A. S. Amela, A. M. Fosnian, A. Paasio, W. M. Mesterinen ja E. Mäkikangas, »uomen waltiokonttori. Laamanni L. Pryt.sin eroami- sen kautta amoimeksi joutunutta maltiokonttorin lainopillisen tireh- töörin mirkaa hoitamaan kunnes mirka makinaisesti täytetään, on senaatti, maltiokonttorin esityksestä, määrännyt lakkautuspalkalla ole- man Porin kaupungin entisen pormestarin. 'Albin Rautamon. Mikkelinlääni» kmoernöörin wirka. Huhujen johdosta, että Mikkelin läänin kumernöörin mirka miime päiminä olisi täytetty, on N. Pr. tiedustellut asiaa senaatista ja saanut tietää, että senaatti ei ole asiaan nähden ryhtynyt muihin toimenpiteisiin kuin ilmoittanut korkeimpaan paikkaan, että mirka on amoinna. Uusien »vartiolaitoojen hankki- minen tullilaitokseen. Kuten on mainittu, on korkeim- massa paikassa myönnytty senaa- tin esitykseen 150,000 mkn määrä- rahan myöntämisestä kuuden uu- den martiolaiman hankkimisesta tullilaitokseen. Määräraha myön- nettiin kuitenkin edellytyksellä että maltiorahaston tila kuluman muo- den menoarmiota laadittaissa sen sallii. Kun määrärahan käyttämi- nen näin ollen on riippuma ku- luntiarmioehdotuksesta eikä tätä mielä ole tehty — mahdollisesti malmistuu se masta syksyllä — ei kysymyksessä olemia kaimoja mielä »voidakaan tilata. Kansaintoälinen kouluhygie- niakongressi. Senaatti on myöntänyt 2, ooo mk. Suomen kouluhygienisia oloja malaisemien esineiden näytteillepä- noa marten Pariisissa ensi elo- kuussa pidettämässä kansainmäli- sessä kongressissa ehdolla kuitenkin, että määräraha myönnetään, jos Meuäjäkin ottaa osaa kongressiin ja näyttelyyn. .koululaitos. Maltakirja on annettu lakkau- tuspalkalla olemalle kollega Hj. O. M. Sahlanille Mikkelin suomalai sen klassillisen lyseon menäjänkie- len lehtorinmirkaan. Duuman waliokuuta «»«omen asiassa. Tuuman päiiväjärjestyksessä toukok. 9 p. on jäsenen malitsemi- nen Suomen asiaa koskemaan iva- liokuntaan edust. Rud'.offin ti- lalle. Japanilainen näyttely sa käsketty su!jcttawaksi. Turun läänin kumernööri ken- raali Borgenströn: sai minne mii- kolla maanantaina luisun saapua seuraamana päimänä kenraaliku- mernöörin luo Helsinkiin. Tiis- taina lienee kenraalikumernööri lausunut symän paheksumisensa sen johdosta, että Turun miran- omaiset olimat sallineet taiteilija Sigurd Wetterhoff-Aspin toimeen- panna n. k. japanilaisen näyt- telyn, jota paitsi kenraalikumernöö- ri käski Turun kaupungin poliisi- mestarin R. Westmannin miikon kuluessa jättämään erohakemuk- sensa. Lopuksi melmotti kenraali- kumernööri Borgenströmiä heti ryh- tymään toinienpiteisiin näyttelyn sulkemiseksi. Taiteilija Wetterhoff- Asp, joka oli saanut tietää niistä selkkauksista, joihin miranomaiset olimat joutuneet hänen näyttelyn- sä johdosta, on päättänyt toissa- päimänä mapaaehtoisesti sulkea näyttelyn enempien selkkausten mälttämisekst. Herra Wetterhoff- Asp sulki näyttelynsä torstaina. 5iotie!äinopin prosessoriksi ^ on nimitetty tohtori Georg von Wendt. Tertvaniemen alueen pakkoluo- »vutiis Wiipurissa. Kenraalikumernööri on ilmotta- nut senaatille, että korkeimmassa paikassa on määrätty, että se alue Termaniemellä Wiipurissa, jolle korkeimman käskyn mukaan menä- läiiien kadetraalikirkko ja Pietarin patsas on rakennettaiva, on pakko- luomutettama Menäjän kruunun lastuun, sekä samalla pyytänyt se- naatin ryhtymään toimenpiteisiin, että lyut kinon ja palsaan raken tamiseksi lieti '.voitaisiin alottaa. Tämän ohella on kenraalikmver- nööri senaatille lähettänyt 22 ar- meijakunnan päällikön pyynnön, että yllämainitulle alueelle raken- nettu keilarata ja ramintolaraken- nns pikemmiten sieltä poistettai- siin, jotta paikka »voitaisiin jättää sotilasmiranomaisten haltuun. Kenraalikumernööri pyytää se- naatin ryhtymään toimenpiteisiin pyynnön täyttämiseksi. Joensuusta ja likitienoolta. Miopisto. Kirjallisissa kokeissa ylioppilas- tutkintoa marten on Joensuun ly- seosta hymäksytty: J.W. Broholm, O. A. Heikkinen, E. E. Kankaan rinta, A. Kokkonen, A. Kukkonen, (A. B. Laukkanen, E. Pärssinen ja S. Suomalainen. Suulliseen tutkintoon on heidän ilmoittaudut- lama kefäk. 2 p. >Tucllmatiin Päimänä aiottanee toimeenpanna juhla Ilo- saaren kentällä klo 7 ip. Zlrmonosotuksia. Pielisjärmen seurakunnan kap- palainen maisteri E. Kyander on saanut Stanislain ritarikunnan, kolmannen luokan ritarimerkin ja nuorempi luotsi Joensuun luotsi- asemalla K. E. Litmanen hopea- mitalin. 5lalewau Wesa» hmvitoimi- kunnan kokous pidettiin miime laumantai-iltana kaupungintalolla. Puheenjohta- jaksi malittiin maisteri Ä!. Kiwi- linna ja kirjuriksi neiti 'Aino Laa- manen. Ryhdyttiin keskustelemaan isomman näytelmäillan toimeen- panemisesta tämän kuun ajalla. Näytelmätoimikunta kokouksessaan mastusti useimmistakin syistä suu- rempaa näytelmäkappaletta otta- masta tänä kemänä, yhtyi humi- toimikunta samaan mielipiteeseenja joten isompien kappaleiden esiltami- nen jätettiin ensi syksyyn. Sen sijaan päätettiin miikko jälkeen hel- luntain panna toimeen hauska ohjelmallinen iltama, johon mal- mistetaan näytelmä ..Aiustalai- nen", .^Arabialainen huutokaup- pa", puhe, soittoa, lausuntoa, kup- lettiä y. m. Toimotaan kaikkien kansallismielisten niin manhain kuin nuortenkin painaman mieleen- sä ja ottaman osaa kansallisniie- lifen nuorison pyrkimyksiin ja nii- den eteenpäin miemiseen. Muut asiat joita käsiteltiin, jätettiin joh- tokunnan kokoukselle ratkaista- maksi. Äalossieu hinta kohoaa. Menäläis-amerikalaisen yhtiön kumitamarain hintoja on näinä päiminä kohotettu 10—35 prosen- tilla ja kalossien hinnat 8—14 prof. Miesten kalossien hinnat omat siten kohonneet yhdellä markalla. Korottamisen aiheena on yhäti hinnassa nousema raaka-aine. Lakotettuja. Kaupungille kuulumilla Pielis- joensilloilla juosten ajamisesta sa- kotti inaistraatti eilen kahdeksaa pikaajuria kymmenen niarkkaa ku- lakin. Elinkeinot. Talonomistaja Iisakki Pnhakka sai eilen maistraatilla luman täs- sä kaupungissa harjoittaa mat- kustaja- ja kahmilaliikettä. Toiseksi naispuutarhuriksi on Jtä-Karjalan maanmiljelys- seura malinnul mi Anna Stiina Partasen Joensuusta. Mappuna. Herttaisena nousi aurinko kesä- juhlan aamuna, luoden lämpimät termehdyksensä koko heräämän luo- makunnan ylitse. Ilman pienet asujamet ivisertelimät suloisia rie- niulaulnjaan ja koko luonto, ilma ja laineet soittelimat korkeata juhla- hymniä: Ivalon, lämmön, kesän, auringon mirtta. Suuresti odo- tettuna kesäisen kauniina mappn- aamuna tuntui siltä, kuin olisi herännyt ylös kuoleman yöstä elämän suudelmaan. On kuin sydän, suloisia, iväreilisi ijan- kaikkisuuden tunteita, joita ei yk sikään kuolemaincn moi tulkita. Tuollainen kesän kaunis tuulahdus se huokui myöskin täällä yli Kar- jalan korkeimpienkin maarojen. Täällä, missä karu maa mastaan sotiivasti kalskahtaa auran ja luo- kan kärkeen, niin täälläkin mieli mirkistyy, sydän sytahtelee iloisten keijukaisten tamoin, kun saa nähdä kuinka tummat tunnelmaiset pirtu saamat kylpeä kesäpäimän kullassa ja itse kerjurin riepalepukua käy aurinko hohlamine sädelankoineen kultaan iverhoomassa. Silloin tuu- tuu kuin pomessa asuisi ijäisyys: ylhäältä säteilee päimä, alhaalla rauha leijaa. Tuollainen suloinen tunnelma rinnassa kiiti yksi ryhmä sinne toinen tänne, ympäri kau- punkiamme kesäiseen kuoreen iver hottnina. Niinpä klo K;n sentu- missa aamulla alkoi Ilosaarelle- kin kertyä kesäaamun ihailijoita. Teatteritalon tornista kuului mies- kuoron mahtamat isänmaallisten laulujen sämeleet, yhtä juhlalli- sesti ympärillä kuohuman kosken niitä säestäessä. Suurkaupungin jylhät musiikit ja tuhansiin nousemat ihnusruhkat eimät häirinneet sitä tyyntäja hiivelemän snloista rauhal- lisuutta, joka täällä malliisi ja joka pikku kaupuukinime siten kohottaa- kin ihailujen ylimmälle kukkulalle. Wapauteen, rajattomaan mapan- teen pyrkii suurkaupungin melusta ja sen tuskastuttamasta surinasta jokainen, joka suinkin kynnelle ky- kenee: pienkaupungissa asumille se se on ainainen nautinto ja siitä emme milloinkaan luopuisi. Kun tuo kesän mastaanotto oti Ilosaa rella suoritettu, hajaantui jokainen oniille suunnilleen juhlimaan Wap- pua parhaansa mukaan. Kello 12:n jakesta alkoi samai nen saari taas täyttyä ihmisjon- koista. Tällä kertaa täytyi se suu- ruumaksi osaksi paikkakunnan ja sen ympäristön sosialisteista, jotka ympäri kaupunkia kulkien soitto- kuntineen ja tippuineen keräsimät lukuisan joukon uteliasta yleisöä seuraansa. Tilaisuutta marten oli- mat sosialistit hommanneet matta- saarnaajansa Watasen Helsingista, joka puhui päimän merkityksestä työmäesiölle. Pitkän saarnansa toi hän esiin tamallista enemmän kar sirussa muodossa, sillä kumernöö- riltä oli saapunut kielto loukkaa- mien puheiden pitämisestä, jotka koskisimat Menäjän hallitusta. Äiahtaivan juhlallisena huusi pu- huja kesäiseen ilmaan seuraamat sanat: ^teidän on malloitettama koko eduskunta sosialidemokraattien haltuun, se täytyy tulla sosialide- mokraattisetsi ! ! ! Ohjelmassa heikäläisillä oli mielä laulua ja eräs luki pitkän runon. 'Alettiin taas kiiruhtaa sinne mihin kunkin mieli paloi. Illalla oli suuri kansanryhmä kertynyt Viikolainkadulle katsomaan täkäläisten pelastllsarmeijalaisten kulkuetta, jotta myöskin olimat lähteneet kesää mastaanottamaan laululla. §)hta herttaisena kun tämä ensi- mainen kesäpäiivä koitti ja ihniis- rintaa riemastutti, samalla ta ivalla ja ivieläpä enemmänkin kir- kastukoon se kansallisella taimaal- lamme. Sulattakoon nyt saapunut kesä kylmän jään ja hallaisen rou dan kansamme sydämestäkin. Käy- koöt lämpimät tuulahdukset kaik- kialle. ^Nouskoon aurinko Suomen taimaalle kirkkaana ja lämmittä mältä, että kerrankin Suomen kes kenään kylmennyt kansa sulaisi yh deksi yksimieliseksi kansaksi, tunte- maan ja rakastamaan toinen tois- taan. Sillä juuri sitä meiltä maa- ditaan tänä aikana, jolloin yhtä- mittainen syksy kolkkoine tuulineen asustaa sisäisellä taiivaallamme. Sen syksyn täytyy kirkastua, nii- den tuulieu lämmitä, muuten ei kesä tunnu todelliselta kesältä, maan Suomen kansa saa miettää ai- naista harinaausivaista syksyä. Nimet suomalaisiksi! I. W. Snellmanin satamuotis- päimän muistoista kohoaa usein maltaivana mieleen silloinen ni- menmuuttoinnostus. Lioin sata- tuhatta kansalaista sinä päimänä maihloi mieraskielisen nimensä suomalaiseen. Mukatta olimat sil- loin mauhat ja nuoret, miehet ja naiset. Epäilykset karkotettiin mie- listä ja esteet tieltä raimattiin. 3'mton siihen antoi milpitön halu tehdä jotakin pysytvää suuren kan M a '-■H sa S3 sallisen herättäjän pyhän muiston kuimioittamisetsi. Silloin toimottiin myös. että in- nostus maihtaa muukalaiset niinet suomalaisiin moimakkaana joka ke- mät, kun I. W. Snellmanin muo- tuista juhlapäimää ivalmistaudu- taan »viettämään, uudistuisi niin kauivan kuin suomalaisten joukos- sa on sellaisia, joilla niieraskieli- nen sukunimi on. Tämä toiivo on kumminkin ai- noastaan hymin mähässä mää- rässä toteutunut. Sataivuotispäi- »vän innostuksesta ei tätä seuran- »eina »vuosina ole sadatta osaa jäljellä ollut. Uneliaisuus ja »välinpitämältii- myys omat päässeet uudelleen »vallitsemaan tähän suuriarivoi- seen suomalaisuuden työhaaraan nähden. Mäsymys siinä asiassa on ma!- lannut liekin kansalaiset, jotka muuten _ suomalaisuuden liilkeen työnteknöiiiä eturinilassa kiille- mat. Uneliaisuus, mälinpitämättö-- myys ja mäsymys olisimat kuin- rniiitin pois karistettamat ja jäl- leen olisi herätettäivä eloon edes pieni osa neljä »vuotta sitten ival- lumeesta »iiineniiiuuttoin.iosiill- sesta. Se saadaan aiivan mar inaan syntymään, kun maan ku- kin kohdastansa toimimaan ryh- tyy. Tähän toimintaan sen »vuoksi ku kin miipymättä ryhtyköön. Puhnteltakooii niitä, joilla inim- kalainen nimi on ja huomatuet- takoon heille, että suuren herättä- ' jänime »nuisto ivelmottaa heitä myöskin nimeltään olemaan suo- malaisia. Huomautettakoon heille myös, että nimemnuutoii käytännöllises sä suorittamisessa amustaa Tuo- malaisen 'Nuijan nimenmuuttotoi- mikunta. Okkoon lukuisa niiden kansa- laisten joukko, joka toukokuun 12 p:uä niinen suonmlaistuttajma pysymäisesti juhlii Juhana Wil-> helm Snellmanin pyhää muistoa. Aiuuttamisessa ei ole käytän- nöllisiä »vaikeuksia. Tällä paikka- kunnalla »välittää niitä asioita ..Karjalattaren" konttoon. 1 mk. 50 p:n maksusta julkaistaan iii- meninuutos kolme kertaa Wiralli-^ sessa lehdessä ja Snellmanin päi-' mänä ..Karjalattaressa". Zttmeii- muuttaja saa itselleen Wirallisen lehden sen numeron, jossa ilinotus on kolmannen kerran ollut ja joka hänen on näytettämä kotiseura- kuntansa papinkansliassa. A!aa- seuduilta moidaan nimenmuutta- minen toimittaa yhtäläisesti, kun maili lähetetään maksu ilmoituk- sen mukana ja lisäksi 10 penniä postimaksuksi Virallisen lehden lä hettämisestä. Entinen ja uusi nimi on selmästi ja täydellisesti lirjoitettama. Urheilun alalta. 3. V. !t:ii ensi sunnuntaisissa iltamissa on korkeushyppykilpailu. Kilpailuun saamat ottaa osaa muutkin kuin seuran jäsenet. Täällä ei ole koskaan ennen kilpailtu sisässä korkeushypyissä. Saa nähdä pi- täivälkö kenttäsankarir puolensa ko rvalla permannolla. Kesäurheilu näyttää jo kaupungissainme ole- man täydessä käynnissään. Iii ok- sijat puhdistelemat talmen pölyjä keuhkoistaan hemosradalla, hyp- pääjät, heittäjät ja potkupallon- pelaajat tunnustelemat urheilu- kentän tuttua kamaraa. Miina- »voittomaroista myönnettiin 3,0ou mk. kaupunkimme puistojen kau- nistamiseen. Olisi suotaivaa ja aiman tarpeellista, että urheilu- kentän kaunistamiseenkin siitä jo- fuueit osa uhrattaisiin, sillä komin rehjallaan siellä moni paikka on ja yhä huonommaksi marmasti käymät ellei ajoissa rakennuspuu- hiin ryhdytä. Luistinseuran koju, joka on ollut urheilijain pukuhuo neena, on kuin mariksieu pelätti. Pikkupalkeroistlle ei näytä mielä tänäkään kesänä tuleman piirus- tusten lupaamia leikkitantereita kentän nurkkauksiin. Kuu olisi hiukankin harrastusta »»iin aina- fin yksi nurkkaus »verrattain pie- »iillä kustaiinufsilla saataisiin jo täksi kesäksi käyttökuntoon. Muis- takaapas pienokaistenkin muka- muuksia!. Monen palleroisen täy- tyy jäädä kesäksi kaupunkiin, maik- ka kuinkakin haluttaisi maalle mal- kohiekkaisille lahdille pulikoimaan ja metsiä samoilemaan. Woimistel»iltamat päätti täkäläinen S. L. U. panna toimeen ensi sunnuntaina. Seu- ralla oli aikomus ne toimia jo heti joutuu jälkeen, mutta yhteen- sattnmisien ehkäisemiseksi omat ne tänne asti siirtyneet. Ohjelma on monipuolinen ja arivokas. Pää- sylippuja saa seuranjäseniltä. Lä- hemmin ensi numerossa. Muualta Poh- m jois-Karjalasta, g. Wuokralautakuuuat. Sen johdosta että Kontiolahden kuntalaiset kuntakokouksessaan m. $**** k. 29 pnä kiektäytyimät niaksamasta sitä palkkiolaskuu sisältöä, joka p" Pieliseusuuu muokralautakunnalle täynnistään mttokralautakuunaii puheenjohtajan ja marapuheenjoh- tajau maalissa Lehmonahou ky- lässä marrask. 12 pnä 1909 ase- tuksen mukaan ilman muuta olisi SS £3 sgr ssa f 3 & -s! P3 •-S S- Crt & Ui m Ui VS v» SS < SS S S»