Nro 258 — 1910 KLESKI-SUOM1 Perjantaina marraskuun 11 pmä rcibcn lPiioficn »vaiheissa? Eikö l>ön päinmuetoin usein antanut tchokas- t .i ja uskaliasta apuaan Meikoilleen, fi .a tämä puolusti isänmaataan, ko tiaan ja »vapauttaan? ^iilottelil)cko nuinoii muiden seljan takana, kun l)är. m; kansansa tualtmitettuna tuli il maisia kantansa »valtiollisensa kysy- i»> ksc<sä»ime? Jokainen rehellinen, oikendentun- toinen ja ennakkoluuloton kansalai- nen myöntänee. että Suomen uaisel- la — ja juuri nyt — on ansaittu oi keus ja tinkimätön wdwollisuus oi- taa osaa siihen wartiopal»velukseen. jota kansaneduskunnan tulee suorit- taa. Aa toiseksi. Äuinka erebdyttämä on tr.o uskotteleminen, että sisäisestä uu- distui-kyöstäinine, lakieiiiine korjaa^ miscsia aineellisen ja simeellisen e!ä- i»ä>nme parantamiseksi muka nyt oli si luomuttama ja parempia aikoja o- dolettama — jolloin sitten naisetkin taa? Moisimat olla muassa. Mim- moisella on maamme ja kansamme simeellinen elämä, sen Moi.na. tar- mo. ja tnöfnfi) näyttämä, jos l,ei tämme sikseen kaikki yrityksetkin teli- dä hedelmällistä ja siunauksellista tHiita näitten sisällisten olojemme uittiötamifcffi? Jokainen »väsälitä- miis moidaan tulkita mälinviiämät- tomyydeksi, jokainen epäröiminen mahtitointen tunnustamiseksi. Alan sa. joka »vapaaehtoisesti luopuu luo- inisoikeudestaan, on kuolemaan tuo- »liitu. Ci, me em»le saa laimeta, tnnne luopua oloissamme esiintymien epä- kohtien koijaaniisyrityksistä lakeja ja laitoksia uudistamalla. Jospa ajaksi näyttääkin waikealta saada edusknn- tapääröksia liymäksytyiksi, emiiie sitä peläten ole oikeutetut omasta Melivol- lisnudestamme poikkeamaan. Ln Marsinkin muutamia lenveelle keliitnksellemme ylen tärkeitä eliiily- siimvksiä, joil>in ryhtymisen katsoin- me ennen kaikkea juuri naisten teh- tämäksi. Ajattelemme etupäässä fi- »veellijyys- ja rairtiusasiata, kansan-^ lvalisiustuötä sekä niiden kaltaisia^ yl/leisku»»allisia uudistuksia — poh- jiin iskeivää. perusteellista muok- kaus- ja >viljeluswötä. Että juuri tällainen fyivolletuit^ keurniva. lvanhoja »vääryyksiä karsi ma ja uusia eläinänarmoja laatima leikkaus- ja luomistnö on tarpeen, siitä ei Moiiane olla eri miellä, jien bicinatifaau on ottanut idroa siitä, mitä hänen ympärillään tapahtuu, ken on seurannut jokapäimäisrcn sa- nomalehtiemme uutis- ja rikoöasia- csastoa. tuntenee epätoimvista tus- kaa näliScssään kaiken sen simcellisen uiädännäisnriden. saastaisnnden jo kurjuuden, johon kansamme on »vai- puuut. Keskenkasmuisista lapsista alkaen aina harmaapäisiin tvanlv.-k- siili asti jatkuu rikosten ja synNen sarjo. Teko moiltoa toisen kauheu dessa. Rnöstöi. murhat, raiskav.k- set seuraamat toisiaan nlni lisäanti}- Mällä »opelidella. ^rostMiitsicmlai- tos kukoistaa edelleen k.iiles'a rel>e- Myndcssään muodostaen mustan hä peäpilkun maalle ja kansalle, joka moista ihmisarmoa alentairaa ja al- fccliisintakin silveys- ja oikeustajun taa loukkaamaa laitosta keskuudes- saan sallii. Wähät auttoi, maikka n!- mitqs miralliiesti haudatuin, kun use järjestelmä jätettiin ennalleen kaikkine laillistettuine puolueelli- suuksineen ja määryyksineen. *) vä kijuomien myrkkytulma »virtaa yhä esteittä yli maan. Tällaisen järjes- Nikien mallitessa tuhannet Tuomon pojista ja tyttäristä sortnmat rikoksiin, taittoihin ja ennenaikaiseen hautaan. Ia kansa kokonaisuuoes^ saan heikkenemistään heikkenee, lä- mä kansa, joka enemmän kuin mi- kaäti toinen tarmitsisi ruumiin ja luonteen teriveyttä ja moimaa. Ellei pikaiseen pelastustyöhön tar- tnokkaasti tartuta, ellei kaniamme Moi simeellisesti ja henkisesti kohota sarallisesta tilastaan, ellei rikolli- suutta entistä tarmokkaammin Mas- tusteta, elleimät oikeudenmukaiset, kohtuulliset ja raittiit elä»tänta'.vat keskuudessamme pääse »voitolle, niin ou tuleMaisuutemme syttä syukein- mäksi jääpä, olkoonpa, että ii aliiolli- nen kaimaamme kuinkakin seestyisi. Tässä on meillä naisilla suuri, Maatima ja kaumaskantoinen t.'htä- mä — ja se on nykyhetken tehtämä. 2itii ei saa siirtää epämääräiseen tulemaisuuteen. sillä marina on, että jos niin tehdään, ei mitään pysy- wää parannusta aikaansaada. Pi- täkäämine siis silmällä kaikkia niitä »välttämättömiä tehtämiä, jotka tat- koittamat kansamme elin- jr onnen- ehtojen edistämistä, oikeuden ja rak- kauden periaatteiden toteuttamisia laeissa ja laitoksissa, heikkozen ia tur» Mattom.ien tukemista, taia-arivoisun- den tunnustamista kodeissa, yhteis- kunnassa ja maltiossa. Muistetta k^c,n, että mielä on laeissa>!ime ja asetllksissaniine suuri määrä sellaisia oikendcnmastaisia kohtia, jotka »väli maltaisesti pidättämät naista erinäi sinä elatuskeinoista, toimista ja »vi roilta siten häntä ja hänen ih:nis- ja kansalaismapauttaan sortaen ja Helien »vapaata »vaikutustaan lain wäkiwoimalla rajoittaen. Maini^ tflkionnne tässä »vereksen esimerkin, palautamme lukijaimme mieliin kor keimpien olkeuslaitostemme »riirto^ julkaiieman, yleista huomiota lierot* tönccn kiellon, että nainen e! saa teh- dä tuomarinmalaa ja sen itoiaflc toi- mittaa tuomarintehtämiä, »vaikku hai: on kunnialla suorittanut kaikki laissa määrätyt kelpoisuusehdot. piitaten edelläesitettyihin »islii- kohtiin rohkenemme kehoittar kaikkia maamme äänioikeutettuja naisia ryh- tymään sellaisiin »valmistamin, ivaa- litoiiniiu, että he saamat sen naisen, jota he todella eduskuntaan halua- ivat. asetetuksi ehdokaslistoille ja si joitetuksi sillä taivain, että hänellä to- della on mahdollisuus tulla malitukji ituiGn erityisiä ponnistuksia nais- ma.itsijain puolelta itse Maalissa. ?lt nakin puolet äänestäjistä omat tni- sir., kaiken oikeuden ja kohtuuden nimessä tulee heidän saada ehdok- laalleen sellainen sija, että hän »voi tulla malituksi. Ia etsikää ehdokkaiksenne sellaisia naisia, joiden tiedätte omaaman tah- toa, tarmoa ja kykyä ajamaan kan- san tärkeimpiä elinkysymyksiä ineneö- Ukseen ja »voittoon. Älkää uskoko, että heikkous on mi- kääii turma — se on sitä >>htäwä- hän naisille kuin kansoille. Osoitta- kaa, että te olette woima, m.itta Moi- ma. joka ci raasta, Maan rakentaa, ei polje, Maan kohottaa, ei eroiia, maa» yhdistää. Helsingissä, marraskuulla 1 :J 10. Suomalaisen naisliiton keskushallinto. H. M. Keisari Pois- damissa. T.k. 1 p. klo 10 aaniupaimällä saa vi! i H. M. keisari lioivijnnalla Wild- patk-asemalle Potsdamissa. Asemalle oli kokoontunut paljon ylhäisiä hen kilöitä mastaanottamaan keisarilla ta »vierasta. Tiellä nähtiin joukko Hoyen.zollernin ja nutiocn saksalais ten ruhtinassukujen prinssejä. Ber linin ja Potsdamin korkeimmat soti- lashenkilöt. Venäjän lähettiläs Ber- linissä kreiivi v. der Lsien Tacken ja muut lähetystön jäsenet, Saksan maltakiiiinankansleci v. Bethmann- Hollmeli, ulkoasiainministeri v. derien-^aechter y.m. Eräs keisari Alelsanterinryfmentin komppania o^ li lippuineen ja soittoluuiilieeil aset tuiuit asemasillalle. Pitkin tietä a- icnialta linnaan nutodiiötiUHtt Pots damin ivarusiväen joukot kniiliiakn- jan. Mlo puoli 10 saapui nscnuille keisa ri Wilhelm, puettuna Friedrich Wil- hei m III:ii henkimartiorykmentin u- uimormuuu. Homijunaii tullesia esitti soitto- fimta Wenäjän k^isar-hyiuiii!!. >!ei sari Nikolai, puettuna Aleksauterin mfir.cntin unimornniun, astui saloa- kiivaunusta. hallitsijat syleilimat ja suntelimat toisiaan '.noneen kertaan, keisari Wilhelm esitti Wenäjän kei- sarille prinssit, Mattakunnaukausle- riii ja seurueen, keisari Nikolai oman seurueensa. Wenäjän keisari keskus- teli jokaisen kanssa mitä yetämälli- siNiinin. Ltnninkaalliseen linnaan ajoimat hallitsijat neljän he.vosen metämissa Maunuissa, joiden »vieressä ylitalli- i>?estari ja »vara-yl'.talli»>estari rat- sastimat. Soittokunnat soittimat ^e- näjän keisarihyrnniä. kokoontunut yleisö termehti hallitsijoita, ja nämä kiittimät kumpikin »nitä ystämälli- siminin. Keisarinna ja ku:nnkaallisen huo- ncen prinsessat obottiivat »vierasta linnan ..siinpukkasalissa", jossa oli suuri »vastaanotto. Saliin oli aset- tuniit juhlaivartios^o ja keisarinnan h.uikimartiokaarti. Saksan keisari j., keisarinna johtimat keisari Niko- U'iii ensimäisessä kerroksessa oleili in huoneisiin, suureen matmorisaliin a- settuiieen linuakaartikomppauian o- hi. keisari ja keisareina miipyimät jonkun aikaa Wenäjan keisarille Ma- takuissa huoneissa, iamoii prinssit, prr.ssessat ja perintörilhtinaan kol me lasta. ftlo 1 päimällä fiiciiiu Apollo-sa lissa perheateria. johon »vastaanotos- sa läsnäolleet prinssit ja prinsessat ottimat osaa. Venäjän keisarin huo- uuden edustalla seiioi aliupsecri-!un- ntamartioita, jotka knuluiivat Weuä- jan keisarillisten mukaan nimitettyi hin rykinentteihin. Aamiaisen jälkeen kämi H. M. kei- ii-rt Potsdamissa asuivien ruhtinaal listen luona. Lauantaina ilmoitettiin Berlinis- tä Nom. Wr:lle: ^änen Majesteet- tinsa teki tänään automobiilireiken. Illalla otti Keisari erityisessä au- d'eni-sissa Massaan Maltakunnan- kanslerin Bethmantt--Holl»v'!g>n ja ul- koasiainministerin & iderlen^aech- terin. Tainaan aikaan otti keisari Wilhhclm erityisessä audienssissa '.vastaan Venäjän ulkoasiainminis teriön päällikön «asonosfin. Siihen nähden, että päimälliset keisari Wil- helniin luona olimat luoitteeltaan perheelliset, ei pidetty »valtiollisia nialjapuheita. Hallitsijat »vain ko- hottiwat lasinsa ja maihtoimat muu' ta>nia ystämällisiä sanoja. Metsäs- tyksen aikana keskustat Hänen Ma- jtöieettinsa kauan »valtakunnankans- lerin kanssa. ..Berliner Neiieste Nachrichten" kertoe, että keisari Wilhelm kuule- n.an »liikaan pian aikoo lähteä ivas- takäynnille Hesseniiii. Tulipaloisto, palotoi- mesta ja sammutus- aseista. IV. L y h »t s e l o s t u s s a in »'.utu s- aseiden kehityksestä ia niiden hoidosta. Wanhaan aikaan olimat sammu- tuse.seet aiman yksinkertaisia, ni'.n- kuin muutkin ihntiskunnan lapsitus- aikaiset työkalut ja aseet. Luettelen tässä tunnetuimpia mistä. Ensiin>- möisinä alkuperäisimpiilä Medenkule- tus astioina »voinemme pi:ää i:ah- kasäkkiä, joita suonilla tai punotuilla eläimen suolilla oli kursittu kekoon tahi sitten tuppeensa iui!ettyien eläin- te.i nahat, joista reijat sitomalla ti:- kotriiu Etelämaissa. »vuoriseuduis- sa ja hieta-aamikoilla käytettäuee nii- tä mielä tänäkin päitvänä meden ja imuunkin knleitllseen. Sitin föic= ivyvs kehittyi tuli sälöiset kanto- ja fäficxtiat käytäntöön ja myöhcinniia pui ie', kormot, sctnflot, kiulut ja kau hat ynnä muut. Nykyaikana mitä tehdään myöskin inetallUemystä ja on niillä edeltäjäinsä kanssa se mer kille pantama yhteineii ominaisuus, että ne omat Mielä meidän ivalistuk- sen edistyksen ja laikenlaislen rien- tojeu aikanakin inonen maalais-asu- milstou. »vieläpä monen kaupunki- lais-asnnnonki», ainoat ja parhaat sainuuttuskalut. Tämä astioina ja iii>dei'. käytännöstä. Astioilla sammuttaminen huomat- ti in jo hymin aikaiseen perin punt- \ teelliseksi. Niillä esim. ei jaksanut j l)citiää katolle ja niillä kantaen Me- ! den sinne saaminen oli monien mut- tien takana. Tässä tuli nero ja kek- seiiäisyys amnksi ja niin keksittiin — vuisfu. Se tosin ei meidän siinnl- lämme nähden ollut mikään tändelli- syyden esiknma, n>utta ruisku se sit- ieniin oli ja »vieläpä aikansa paras. Se nimittäin oli nahkainen »vesisäk- li. johon oli tiinnitetiy ket f tt jcr. Let- knna köytettiin eläimen suolta. Sak- iiii puristelemalla tai polkenialla saa tiin mesi kohoamaan korkeammalle iiiin heittämällä. Tämä keksintö ker- rotaan tehdyn noin parituhaita M. takaperin manhassa Roomansa. Sii- tcni in in muodostui f iisir iti c. f 11, liuiU iaiuasti siten, että onteM >.an kasmin rungon esim. bamlm-ruomou kappa leeseen asetettiin sauma, jonka päässä oli kasmikuiduista tai millamanusta ninod^stcitu ontelon eli pniken täyt- tämä kerä. Kun umpinaisena ole iPoooerjoffpooBooof geski-Suomen Kirjapaino Jyväskylässä valmistaa nopeaan, huolellisesti ja kai kille edullisilla hinnoilla kaikellaisia kirjapainotöitä kuten: Tili-, vuosi-, y.m. kertomuksia ja julkaisuja. — Tilikirjoja ja verokuitteja. — Osake-ja kunnia kirjoja. — Toiaiinimipainoksia kirjepapereihin ja -kuoriin. — Lasku-, vekseli- y.m. lomakkeita. Ilmotus- y.m. reklaameja. — Päivätyö-, pääsy-, ravintola-, y.m. lippuja. — Shekki-, tukkimitta» y.m. kirjoja. — Keräyslistoja, ennakkoarpoip sekä arpalippuja. ■m* saatavana tSmStt lehde» tonttsrtLfa. [iiiteiiiMö-iiisiiiiliilB Taonu TirttaUo. tilit knulujen keksintöjen »vuosisata kaan siihen moinut mitään lisätä. — Muotoou ja tekotapaau naiden ruis- ku ou ollut kyllä monien muutosten ja Maihtelujen alainen, mutta perus- suunnitelmaan nähden on se tämä sama entinen, »vanha, mielä tä'>äpai- »vänäkin. Wiime aikoina o» tosin ollnt käy- tänuössä pnmppulaji, n.s. keskipai- koisuns-pumppti, jossa ei enempää ilinakunla kuiu Menttiilirföän dc ta.peen. Näitä on jonkun merrait fäiitctti) myöskin paloruiskulla, mut ta kun niiden käyttö semmoisella on ollut aiman mähainen. ne fiut maa- lii foneiuointaa, niin moumne r.e huoletta jättää inlemaisen anvoste- Iu:t »varaan. En myöskään pidä tarpeet! Maalimana tässä käydä se- locteleinaan niitä snuremmoisia Me- sijohto-laitoksia. kiinteitä ja kuletet- taloia höyryruiskusa y.m. laitteita, joilla isot liikekeskukset, kaupungit ja monet tehdaslaitokset omat i^en-' Sen» j »vähän! Psbzr.iimaUx» Tilipaperia (»«tn-my (uk-SooBBB kuttrlna Palvelusta haluaa. Kansakoulun käynyt tyttö halu aa Kauppapalvelusta. Lähemmin tä män lehden konttorissa. 4014 Maan pntlen pohjaan oli tehty reikä, ..... niin »voitiin senkani ta sauman ja ke- \ a . tli ' cn paralta tuuranneet cän, männän (itnulla imeä putki Met=; ai !on lfhnestt tassa tä täyteen ja samoin työntää se siel- tä ulos. niin kauaksi kuiu putken Itt- in ti- ja käyttäjän mcima sallimat.*) Zt»r??stzkrraa kanelia pidetään «r^Zt maa- !«skiwiil!zna ja Urucniaiitc! k!o 9 —11 04). I Kcn^atliS-Osake-Paakii» finttiri äifi' >>a «r!ipäiwä klo 10—2. Suomen vanki- batUrt öult jola arfi*' paiira flo 10—2. , I j^hdsSpsnkia konttori <ruf : jola arkipäuoi I flo 1C 2. I Osakepanki» konttori lähemmin kosketella käsi- eli mies-^ joZa <rrk^Slw-j No 10 — i p. Moimalla käytettämiä ruiskuia, iiii-! Js«äSkvlön CSSStöponM on awoinna S«Ppl»St» ja JtanslM* b U l|, Pnjtmtaina lei» I «O. Vtuwum*tu jt Kvrpllahdele. L» VM i. VlachlaL». Ptzl. UmnSelle. Kalmarit». Wa»tm5iÄ. Aiw^«we!le, kiitasaare^ le, Qmpanattn ja L-ppäliS» ja Jtta* «ulaan felä il» 10.80 Lp. OcatBasat* reen. Toivxckkaan. A«talahdell«, Lei- toonmSele. Joutsaan. Harw!««. Etz»« määa ja Nuo-ramoistin. Lasantaina ll» S <Lp. Murrameen |g Korpi lahdelle, E» 11 tiBa!o*Selc, klo 0,06 L Eamiaksiia. Kongrn kankaalle, Zlmolahdelle. Viitasaarelle t 9 La»- toanlahdelle. S» 10 M>. llur«ifille |< Saimefeefccllc. KulBhitnl: Sitäpaitst läheretää» Pihti- tu-taalle K«skiwiikk»ma. Periantaina ja Lauwantama klo SLS i.». Lieviä le*t» ia. »»»ti talee: Koka päilvS rautateitse N» 8.Z1 ap. j» klo S.4S ip. etelättä ja pohjoiselta. Z»?a päitvä rautateitse flo TSä )a klo SL0 i4). Laukaasta. Suolahdelta ja känckoSkelta. Hietasetta, Paransa» laita ja SaarijäNveltä. §o!a päiwä klo 7 ajp. Haapakoskelta, Sal melatta Co 7.80 a^. Sunnuntaina klo 8.bt a^>. iiaretalcsta. Kalrnarilta, tliimjärweltä. ZLaötin- gikta. Mahdelta. Pyllömnäelt!, Huo» paneSta. Kinnulatta ja LeppZiä?!ä ja klo 8LA ich. Pihiiputaalta, Aiitasaa» relta, Jlmolahdelta. konginkankaalta ja TumtalNSta. Dcaanan»nna klo 4.30 a4>. ShuramotstS* I ui, S«Smä«tZ, Harkvlatia. l L:'.wclunäctiä. Rutatahdilta, lokiva» ! 5aSta ja Orawasaare»t«. 1» b ! MuurameSta ja KorpUahdelta. TnStaina kello 8.51 a^>. Kiwijärweltä, SSasiingiSta, Liar«:u!a«ia. Kalmari»» ia, P^tlönmäeltä, V!ahlul^l, Huspa» nai!!a. Kinnulatta ja Leppilä»:ä. Hm ö.SO aTitkakoSkelta ja fl» 6 if. TiziiravMita ja ksrpilahdeUa. Lanne- »fithä ja Uuraisilta ja No A.S0 i^». Konginkankaalta ja Sirmiaisitu». Aes!iwiikZona klo 8L1 a^>. LarttulaSts, Kammarisia. MahUilta ja Pyllömnäel- tä, klo S i4>. MuuramiSU» ja korpi lahdella ja klo 8.30 Lp. Pihtiputaalta» LSiitasaarelta. Ilmo lahdelta, Longin» kanlaalta ja SumiaifiSia. .'^yöljelnmin nämä virskiu Ahtiin !'U'talli'eim}stä tai »valamalla. Ei ole aiman kauan siitä kuu tämänlai set vuicfnt yhdessä palohuiskan ja iialohaan, ketsin, kanssa muodosti- irat pltkukaupuuki-taloien saä.ttöien n-ukaisen palokaluston, lnii-r maavt=| niattamilla kojeilla sitä ennea ivan-! haan tulia sammutettiin. Siihen so-^ pi yksiupä hurstihousutkin, kuten > Jukolan »veljeksillä. ! NiUita palatkaamme ajassa takai- ^ iin. ^iika toi mukanaan parannuIsia ruisku n rakenteessa. Niiniä peitet- ^ tiin käsiruiskun toriven pohjassa ole- iva reikä sisäänpäin aukeamalla na- > han palasella. TorMen kylkeeii lifel-) le pohjaa tehtiin reikä, joka samoin, peitettiin ulospäin aukeaivalla na- hau palasella. Tämän ympärille kiinnitettiin johtoputki ja koko lai- ^ io-o asetettiin »vesiastiaan. Tämä oli ^ suuri edistysaskel, sillä nyt ei enäan larn-iiiiiut liikutella itic ruiskita, > »vaan ainoastaan sen mäntää, sota den kokoon, rakenteeseen, maikniuk- see.t ja hoitoon nähden. *) Katso lähemmin »Naisten Ää- nen" numeroa 20 tältä tvuodelta. Niitä näitä. — Autogrammeja ivaraStettu. koin tehtiin Berliinissä miirioivoitaus hra ?)i'ox vcn Hcrlicckin a>un:oc>n Ticltä w.^v>c-!ctliin, paitsi tnfjanficn marlkojcn annolta hopea- y. m. lolvaraei. suuri joukko kollisarlvoisio au!o>irammcja, nii- den joukossa kirjo::ä t5rn>i Akoriiz ?l>.-udlilta. Frans '^isziiltä. Richard! ÄNIucrilKt, Äsulbaclii!!-.-. y. m. — Talomonin tuomi». Salomonin uiomie langoieiiiin iilkcttii-n cröä-jsä Saksan kaiipiingiss.r. Muuan poiki-pyö- v."n'J ; i ajaja ajoi hanhen kuoliaaksi. Han- b:n omiotaia> tvaati häneltä lorivauska V >nk., muiia hän ei halunnut inaksaa enempää kuin 4 mk. Mentiin tuomarin j.aikki olilivat t>>>itl,wä'iia — ei wähim- mitt tuomari, joka iai halivalla hanhi pa isiin. Myytävänä. Vekselinlankeamisidrjsja myytävänä Ksskl-Suoaei konttorissa. paitu sen at£aait]aaina ivesisyokiy oli: < uc j n |t c nä scttviytyi asia hyivin. Tuo- enemmaii kuin kakft kertaa suuretnpi ^ gZjj 'hanhen 2 marlalla, polkupyö- cntistään. ScuraciMd iayDenny-? ril maksoi 4 mk. hanhenomistajalle, se, etta iiiantaa rnlvettil'. käytia- tfiinä tuli siis saamaan O markkaa. i»aan MiMun aivnlla. ;')ba sintrtim paan täydellisyyteen pyrtien aseiek- litu santaan astiaan kaksi läinmöis- tä vumppua ja nämä rhdi^tettiin yh- teiseen ulos-syöksy toriveen sekä män- tä itt käyttöön asetettiin kalioismiptt. Tämmöisenä oli ruisku jo aiman li kellä täysmaltnis, sillä sillä jo sem- moisenaan aikaansaatiin jotenkin yh» tämitkainen Mesisyöksy^ Aksi puut teellisuus sitä kuitenkin »vielä pc.i- nosti ja se oli se, että mesi siitä tuli tuikkimalla, tarkoin samasta suhteen sa kuin männätkin liikkuitvat, joka te- ki ruiskun käytön ja »vaikutuksen puutteelliseksi, ala-arwoiseksi. Aiiinkuin tiedämme, on mesi san- geu Mähäsen joustamaa. Ciitä joh. tui se. että kun männät rui-'luZ!a li.vat liikkeessä, niin syöksyi siitä »ve- s>, mutia kun männät palauskehdalle tultuaan joutuimat seisaukjiin, sei- sahilli suihkutin. Me tiedäm..te illyöskin, että ilma on sauqen suu- ressa määrässä joustaivaa. Nä.nä »'.-.eden ja ilman ominaisuudet oivat olleet jo kau'an tunnettuja, ja se joh» ti siihen että ruiskun ulossyöksy put- ken yhteyteen kiinnitettiin alassiiin käännetty ilniaa pitämä a^tia, ilma» kello el> kuula, johon työmyi se »vesi, jota mäntien liikkeessä ollessa ei eh» tinyl paeta putken kautta ia ntiin» tien seisauksissa ollen työnsi jousta. »va ilma kuulasta meden syöksnput- keen takaisin samalla Moimalla kuin millä se oli kelloonkin työnnetty, tä- ten saaden aikaan aimai» tasaisei» we- den kiilun letkussa. Tämän Miisaan, järkeivän keksin- iiön amulla sai paloruisku sen tc!»i- dellisyyden, että ci edes Miime kulu- arkixäiwä klo 10—2 JhwäSkylän yleinen sairas» ja ^purohaSt» puusevoä M. Kumpusen lvcua maanantaisin klo 7 —» j .p. Tniikdlennötinkonttort avoinna arkipäi- w::.ä klo S—2 ja 6—7 sekä ?,hinä kl» v—11 ja 5—7. Sx-ätkhlS» T»llika««rt on auV. ket» '.C--1 päi». l'a' ftusne tullausta tvarten klo 10—1 DirnaHÄ. asema» kaikki touniltvt v»« er.fi.in awoinna arkipVwinä k!»Z—10 f*., 11 «4>.—2 U>. ja 4—3 L*. s U vq',^?7äiwinä Ilo 8—0 a.p. S,«»atoimikamart pidetään atooinna joka ark?äiwä kello 10—li. Jfras>#*gtn tosoti tavataan asunnot saa» 5l? —11 c.J). K?htzölSiSyhdiSHkse» kirlatt» auki sun» ni.r-talsin klo 1—2 päUvällä. »«'»ppalaiSseura» kirj»«t» sunnuntaisin klo 12—1 päitvällä. P»»tik»»tt»ri Vlvetään auki toukok. 1 v:«tj toittaisekfi: LöbtemS ja tuleva »saöt, sekS Potti- »soita» fa poStlsSiStöpaakkitoimitt»: Sunnuntaina ja juhlapäivinä klo S—10 aamupa itoällä. Srkipäitoinä klo 8—12 ja S—7 i.p. Povti lähtee: i Tcrvtaina klo 7L9 a^>. Aarttulatta, 5ial» l niariöta, ksoijättveltä ja Dattinzitta, klo 4.30 a^>. Nuoramvrststa, Sffm&Stä, Hartolasi, Joutsatta, Leivonmäeltä. RutalahdeSta. ToiivakaSta ja Orawa- saaretia, klo 6.30 TikkaloSklta ja G» 6 ij). Nmrrametm ja Ko-q>ilahd«lla, Uuraisilta ja Lan««wedeltä. P^jantarna k!» 7.3S a^>. KarttRlatta, Kalmaritta, Nahlulta ja Pylköiunäel» tä. klo v i^>. K-rPilahdelta, v!u«a« metta ja klo 8 LO i^>. Pch tipu taalta. Miitasaarelta, Jlmolahdelta, K»ngi»» kankaalta ja SiuniaisiSta. Lautoamaina No 4L0 (Lp. Nuoramoifitta, Tyhmästä. Hartolasta. Joutsatta. R»- talahdelm. Toitoa^rtta. Ormoasaoret» ta ja klo 8^1 aJp. Karttulasta, Kalma ritta. Kiw'järweltä za DatringiZta. Ilo 9JG <Lp. ZiOaioiidta ja klo » iZ. Uuraisilta, KorPilahdelta ja Vhat» rämettä. Kirjelaatikot kaupongUl» t<hje»»etLt»: Kello •/• 7 ajf. ja */» « Po»tikonttol>rin seinällä olewa laatikk» Unelä wähää ennen pottin lähtöä. Raumtieasemalla olewa laattlk» wähää ennea junaa lähtiä. Hnom.l FrankkomerSejä »u?tzdääa potti- konttvritsa arkipäivinä kl» S a.—8 '•>. ja 6—8 i^. sekä sunnunlaisi» ja juh« lapä>win L» 6—10 a-p- ja 7—8 Lp. *) Tämmöisiä MalmistaMat poika set wie!ä meidänkin aikanamme. akulatuuria kanttori»»». Erlsauraltla l.NZlIl!WMltS myytävänä tiaii Iida» koBttortai. J,»ttk»lUt» 0.07 Leppävedeltä 9.S& Laukaatta 10.08 Kuusaatta 10J0 E»»lahtee« 10.40 Kirjekuoria J« postipaperia Keskl-Suomei konttorissa. Lasku- ja Vekselilomabkeita myydään Keskt-Suomep konttorissa Joi- päivä klo 7.54 «4». ]a 8.05 lp. rau- taöeitse pohjoiseen ja etelään. Icka päivä Ilo 9.07 ap. ja 9.«iS i.p. rau- tateuse Lau kaaseen. Suo lahteen, täne» koskelle. Hietamaan, Parantolaan ja Saarijärven jok» päivä *1» 10 a.p. Haapakoskelle ja Salmelaan ^ H»«»a«teltD 6.iO ©iinnuntflina II» 8 a.p. Muurame en >te»ruulla i.T0 , ja Kor?ilahdel!e. kls 9.R i.p. Lannuoe- ^ Asunnalta ».17 . delle. Uuraisille, Mohlulle. Ptzlkomnäel- ^ PetäjävedeUä 7.0b , le. Kalmariin, «artruiaan. Wat:i». «mtaudetta 7.32 . k-in. «Äijärvcll», Pihtiputaalle, «ii. ! Wesangatta 8LZ . wsocrelle. Ilmswhdelle ja Tuovan- J»witk»lit« 8.4» lahdelle. Kello 10.30 i.p. Orawasaa« reen. akkaan, Rutalahdelle, Lei» wc^mäelle. Foirtsaan. Hartolaan, Ly», mään ja Nuoramoifiin. x^lanantaina klo 9.VS i. Konginkankaal- y ja Sumiaisiin sekä Mahlulle. Pyl- kiinmäelle. Kalmariin ja Karstulaan. Tiistaina klo 2 cp. Muurameea ja «or. E»ol»hd«»t« pilahdelle. Ilo 11 a.p. Tikkakoskelle, klo ' KuusaaSta 6.40 0.05 Lp. Sumiaisiin, K>ngi»kankaal!«, ^ Laukaatta 8.VS Jlmolahdelle» Miitasaarelle, P-htipu- ^ Leppävedeltä 7.17 «aalle, Kalmariin. Karttulaan. 7.89 tinkiin ja «ivijärvelle setä H» to | J,»UktzlUt» TM v ura isille ja Lannevedelle AeetUoiiklona klo ii a^>. Nuurameen ja Ao-rpUahdelle. kl» 9.0» u lannevedelle. Uuraistlle. Mahlulle, Pylktnmäelle. Kalmariin. Karttulaaa ja Lntesaarel- U. klo 10,90 tH. c rahasaareen, T»i- «sakkaan, Rutalähde ^e, Leitvonmäelle, Aeutsaan, Hartolaan. Stztmää» ja Nuoramoifiin. Tt »rttaina kello > a. p. Kmrramee» ja tlorpilahdelle, kello 11 a.p. TiZ- Zakotkelle. kl» 9.0» Ui. Viahlulle. Ptzl- Vmväelle. Kalmarit», Karstulaa». Wati>in<ikl. KtotjkSxI». k»»iaiUi». RanginkanZaalle. Jlmolaidelle. Mitta- saare»,. Pihtiyvtatlt, t *•>«*•**. Zunam kulut Iywästyläa radalla. Haa»a«iM—G»»latzN: 18^Z0 ». S .1S Lp 18J8 . Ml * L» ip. f.88 • 8.18 . 7.40 ■ 190 . 8.08 • 8.26 . 8.28 ■ 550 . 8.31 . 4.00 . 8.0» m 4.31 . 9.89 m 459 . 9M m 8.17 . 10.08 m 8.4S . 10.80 « S»»lahti—Haapamikt: 6.15 op. lttt O. » tl tZ. 1125 Ml. 7.19 . 18.41 . 7.87 . 1D8 . 8.06 . 1J0 . 8J0 a 1.47 , B.&& . UO . 8.18 . 8.00 . 10.08 . UI , 10JO 4.18 . 11.11 4.M . HJB 1.80 . 1L14 Wesangatta 8.28 Kintaudelta 8A8 PetäjävedeLS 8.10 Asunnalta 830 Äfunmlta 10.18 Haapa«tele 10.48 v»»lahde«—UuMIti fikXti tän^otkelta 8.20 a. 10.00 a. 8.00 t B JO 1 Suolahteen . 1055 . 8JO . 10.08 , Suolahdesta 6.1B . 11.00 . 8.00 .10.» . «änekotklle 0JSO . 1U6 . BJI . il JO , JyrlsVyluei, Kuki-Suomen kiii«ptlnoua 1910