«:o 124 IOIO KAIKU. Keskiviikkona Lokakuun 26 päivänä, työmies Augusti Niilonp. Huttunen: intettynä raiskauksesta ja kotirauhan rikkomisesta, oli poissa ja määrättiin mangittamaksi ja tuotamaksi ensi tal- mikäräjim eli sitä ennen pidettämiin mälikäräjiin: työmies Adolf Kopra Rautamaaralta, syytettynä miinan- myynnistä, poissaolosta 200 mkan sak- koon, tultama ensi käräjiin 300 mkan sakon uhalla; työmies Iisakki Lippo- nen Tyrnämältä, toiskertaisesta mii- nanmyynnistä 250 mkan sakkoon sekä maksamaan Romaniemen kunnalle 40 mkaa. Muutamat poissaolleet todista- jat 20 mkan sakkoon; työmies Pekka Kallunki Kemijärmeltä, syytettynä mii- nanmyynnistä, tultama ensi käräjiin 100 mkan sakon uhalla; rautatien pumppumies Aksel Aleksander Lippo- nen Oulun kaupungista, ensikertaisesta miinanmyynnistä 75 mkan sakkoon ja maksamaan Romaniemen kunnalle 80 mkaa; työmies Juho Saaranen Roma- niemeltä, ensikertaisesta miinanmyyn nistä 75 mkan sakkoon ja maksamaan Romaniemen kunnalle 80 mkaa; Frans Oskar Näätäsaari eli Niemi Alator- niolta, ensikertaisesta miinanmyynnistä 75 mkan sakkoon ja maksamaan Ro- maniemen kunnalle 80 mkaa; työmies Mikko Edwin Halmari Romaniemeltä ensikertaisesta miinanmyynnistä 75 mkan sakkoon ja maksamaan Romanie- men kunnalle 80 mkaa: työmies Armid Mehtälä Nimalasta, ensikertaisesta miinanmyynnistä 75 mkaa sakkoa ja maksamaan Romaniemen kunnalle 80 mkaa: torppari Juho Karrvonen Ro- maniemen OunasjoenkMstä, ensikertai- sesta miinanmyynnistä 75 mkaa sak- koa ja maksamaan Romaniemen kun- nalle 80 mkaa: työmies Inho Einar Hiltunen Romaniemeltä, ensikertaises- ta miinanmyynnistä 75 mkaa sakkoa ja maksamaan Romaniemen kunnalle 80 mkaa: itsellinen Aapeli Aleksanteri Heikkinen Romaniemelsä, syytettynä miinanmyynnistä, poissaolosta 20 mkan sakkoon, tultama ensi käräjiin 100 mkan sakon uhalla: talonp. Motti Maunu Romaniemeltä ja Juho Pih- lainen Kiurumedeltä, sytettyinä juopu- misesta ja poliisin »vastustamisesta, olimat poissa ja:velwoitettiin tulemaan ensi talmikäräjiin 40 mkan sakon uhalla; entinen ramintoloitsija Lennart Lind qmist Romaniemeltä, syytettynä mii- nanmyynnistä, tultama ensi käräjiin 50 mkan sakon uhalla ja eräs todis- tajaksi haastettu poissaolosta 20 mkan sakkoon ja tultama ensi käräjiin 40 mkan sakon uhalla: talokas Matti Tör- mänen Romaniemeltä, juopumisesta 20 mkan sakkoon: talokas Matti Ali lalo Romaniemeltä oli näihin käräjiin haastattanut ylim. komisariuksen I E. Erlinin ja poliisi Salmo Schrode- ruksen laittoman takamarikon teosta. Mastaajain pyynnöstä lykättiin juttu kuitenkin ensi talmikäräjiin, jolloin hei dän on oltama saapumilla 40 mkan sakon uhalla. — Dlitvieskan Niemelänkhläs ta 20 p:nä lokakuuta m. 1010. Kou- luharrastus on täälläkin yhä enemmän ja enemmän moittanut alaa. Kansakoulussa on nykyään 50 oppi- lasta. Enemmänkin olisi tullut, mutta ei mahtunut. Kiertokoulussa kuuluu oleman kuudettakymmentä lasta. Kaikki niemelänkyläläisiä. Ia mielä niitä nä- kyy paitaressuja riittämän kotipihoil lekin. Mutta suuri tämä on kyläkin ja tiheään asuttu. Sen moi jo päättää koululasten lukumäärästä. Kahden puo ien Kalajokea on taloja ja torppia. Vie omat rakennetut ryhmiin, joita ni- mitetään ..puhdoiksi". Suurimmissa ..puhdoissa" on kymmenenkin taloa Puhtojen ympärillä on laajoja pelto- maita. Niiden lomitse koukertelee maan- tie Korteperän kylällä kirkonkylään. Tässä kylämme ulkonaiset äärimii ivat. Palaan mielä sen sisäiseen elä mään. Paitsi kouluharrastusta on täällä muitakin henkisiä harrastuksia. Niinpä on kylässä oma erikoinen kirjasto, jo- ta tietääkseni ahkerasti käytetään. Kir jastossa on jo toistasataa nidosta ar- mokasta kirjallisuutta. Ja toimottamasti se kasmaa samassa määrässä kuin lu kuhalukin. Niin — sehän on luonnol listakin kylässä, josta on tuskin miisi kilometriä Pietari P ä i m ä r i n- n a n kotiin. Raittiusseurakin kylässäm- me on. Mutta se on ikämää, että sen toiminta on nykyään lamautuneena. Ja mielä ikärvämpää se, kun on kuu- lunut kuiskeita, että se tulisi kuolemaan. Ei saisi kaunista yritystä kesken heit- tää. Aikana tällaisena, jolloin juoppous sekä muut paheet ja kaikenlainen raa kuus pyrkii lisääntymään, pitäisi kaikin yhtyä kannattamaan sellaisia seuroja ja harrastuksia, joiden tarkoituksena on paheiden mastustaminen. Pois siis pu- heet raittiusseuran kuolemisesta! Elä- mään, toimintaanhan se on synty- nytkin! Wai eikö se muka ole tarpeellinen? En tiedä, kuinka paljon täällä juodaan, mutta ainakin tupakoiminen on sangen yleistä. Pienet piimäsuupojatkin täällä lupakkamehkeitä kantamat. Ja tupakoi minenkin on pahe. Se on nykyajan käsitys. Ja nykyajan käsitys on sekin, että raittiusseunojen tarkoituksena on mastustaa paitsi juoppoutta myöskin tupakanpolttoa ja yleensä kaikkia pahei- ta. Yksistään siis tämänkin syyn muoksi on raittiusseura kylässämme tarpeen. On muuten ihmeteltärvää, että tu- pakoiminen on täällä niin komin yleis- lä. Tämähän on Pietari Päimärinnan kotiseutua, miehen, joka kirjoissaan an- karasti tuomitsee tupakanpolton. Eikä ainoastaan kirjoissaan, maan puheis- säänkin. Kyllä on kilvistöön kylmänyt sekin mies, koska satoa on näin mähän nähtämänä. Mutta ehkäpä muualla on enemmän. Täälläkin siis pitänee pait- ansa manha sananlasku: „Ei proseet- ta ole isänsä maalla minkään armoi- nen." Kun henkisistä harrastuksista on pu- he, on mielä mainittama, että manhem- pi mäki ja tietysti osa nuoriakin käy ahkerasti ..seuroissa" y. m. hartausti- laisuuksissa tutkimassa sanaa sielujensa rakennukseksi. Tämä on ilahduttama asia aikana, jolloin uskonnon haltveksi- minen ja Jumalan pilkkaaminen yhä julkeammaksi käy. Tähän lopetan nyt tällä kertaa Toiste ehkä lisään. E. T. Hm Iiinio smMtilM. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 5 pnä lokakuuta lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: Meijeri n:o 1 2: 72 55 ast. moit „ 2 2:70 20 „ „ „ 6 2:73 16 „ „ .. 7 2:78 19 .. „ .. 8 2:65 6 „ „ Korkein keskihinta 2 mk. 65 p. Dhteensä 116 ast. moita hinta oli 2 mk. 73 p mk. 71,; p., alin hinta 2 j?ikku uutisia. — lv kappaletta waskiplootuja löy dctty suomaalta. Miime miikon tiistaina löysi Mikiimingissä maanrviljelijä Pekka Jo- kikokon työmies Matti Parkkinen, ollessaan kuokkimassa mainitun maanmiljelijän suo maata, 16 kappaletta maskiplootuja. Pie nemmät näistä (11 kappaletta >, oivat wuo- delta 1722 ja painamat 1 1 2 kiloa kappale, suuremmat (5 kappaletta), muodelta 1720, owat erikseen 3 kilon painoisia. Edellise! omat 2 ja jälkimäiset 4 taalerin rahoja Parisen kappaletta näitä rahoja 0N ollut toimistossamme nähtämänä. Olisipa hyivä, jos ne saataisiin liitetyiksi Oulun museon kokoelmiin. * — Kiertokoulnnopettajain lomakurs sit. Aakkosyhdistys on anonut 1,CKX) mkn apurahaa pikku- ja kiertokoulun opettajien lomakurssien järjestämiseksi ensi kesänä Fors sassa. * — „Kolmen filomctriir makuutusyh tiötä" Oulusta eteläänpäm wiewää maan trdä marten, ehdottaa perustettavaksi eräs täkäläinen kauppias, perustellen ehdotus- taan sillä, että sanotulla tiellä marsinkin näin syyskausina »kulkee hengen ja omai suuden hämiön uhalla". — Pankaapa kor wan taa olletikin knviniemeläiset, sillä moi- sihan hanketta koettaakin näin makuutusyh tiöitten aikakaudella. — Nainen tvirka alalla. Senaatti on myöntänyt homioikeuden auskultantti neiti Agnes Sundellille oikeuden harjoittaa asian ajotointa maan tuomioistuimissa. Sitä- mastoin senaatti ei ole katsonut moimansa myöntää neiti Lundellille oikeutta sukupuo lestaan huolimatta päästä maan hallinnoi- lisiin ja tuomarimirkoihin. * — Dli 1,000 «mpisuolcnleikkausta. Suomen lääkäriseuran julkaisuissa on pros. Zlli Krogius tehnyt selmää kirurgisessa sai- kaalassa muosina 1901—08 hoidetuista um pisuolentulehdustapauksista. Tämän ajan ku luessa on mainitussa sairaalassa käsitelty 2,283 sanottua tautia sairastanutta potilas- ta. Heistä on 1,038 leikattu, joista 931 on parantunut ja 102 kuollut. Useimmat kuol- leista, eli 39%, olimat leikattuja, joiden tauti oli ollut pitempiaikainen. 18 ".o iviimei- simmäksi leikatuista on kuollut, mutta ai. noastaan 5 0 o ajoissa leikatuista ja 3 (l ,'o niistä, jolka on leikattu taudista »vapaana mäliaikana. — 5lieltäytywiä ednstajachdokkaita. Seuraamat entiset edustajat omat kieltäy- tyneet ehdokkaiksi rupeamasta: professori E. N. Setälä, sosialistit 28. Vuolijoki, Oskari Orasmaa, Seth Heikkilä. Santeri Nuortema ja Arjö Mäkelin. — Uusi moottorilailva Suomeen. Moot- torilaima „Taurus", jonka Suomen Höyry- laimaosakeyhtiö on ostanut Ruotsista, saapui Helsinkiin lauantaina aamupänvällä. Lai- ma, joka on keskikokoinen ja jonka päällik- könä tulee toimimoan „Ursus"-nimisen moottoriproomun entinen päällikkö, kapteeni H. E. Frietsch, tulee kulettamaan lastia uomen rannikkokaupunkien mälillä. * — Weuiiläisteu maunnjeu käyttö Luo- men waltiourautateillä. Tampereen- Toijalan rataosalla on jo saatu »valmiiksi kaikki ne työt, jotka omat asianomaisten »venäläisten miranomaisten maatimuksesta tehdyt, jotta menäläiset maunut moimat nlkea Suomen »valtionrautateillä. Maini- tulla rataosalla suoritetut muutostyöt omat tulleet maksamaan noin 8,000 markkaa. Turun—Toijalan rataosalla suoritettamat työt kuulumat myös oleman malmiit. Sa- moin Toijalan—Helsingin ja Tampereen— Maasan rataosilla. liksllismilcii Mii. Kuten tiettyä, on eräältä taholta koitettu kansamme keskuuteen lemittää meljesmihaa ja erimielisyyttä aiman ihmeteltämällä kiihkeydellä. Tässä työs- sä on, ikämä kyllä, suuremmassa mää- rässa onnistuttukin. Ennen rauhallisen, lainkuuliaisen ja oikeudentuntoisen Suo- men kansan keskuudessa on miime ai- koina tuhkatiheään ilmestynyt mitä raaimpia rikollisuuksia. Ei ole enää täysin turmattu ihmisten omaisuus eikä henkikään. Sieltä täältä, maalta ja kaupungeista näkee kertomuksia mar- tauksista ja toisen omaisuuden anasta- misista. Eipä ole ollenkaan harminai- sia kamalat merityöt, ei murhatkaan. Ja mitkä syyt omat tähän maikut- tamassa? Jokaisen mieleen, joka tätä asiaa uskaltaa puolueettomasti katsella, tulee ehdottomasti ajatus, että eiköhän yh- tenä ja kaikkein suurimpana syynä sii- hen ole se katkera luokka- ja meljes- mihan kiihoitus, jota lukusat sanoma- lehtemme ja sadat puoluejärjestöt omat jo useita muosia harjoittaneet. Onhan aiman julkisesti sanottu, että omaisuus, jonka omistaa toisinajattelemat ihmi- set, olkootpa ne kuulumia mihin ihmis- luokkaan tahansa, on kokoonsaatu mää- rällä ja oikeudettomalla tamalla, on riistetty ja ryöstetty toisten ihmisten ..hiestä ja merestä". Ei ole kumma jos tietämättömän työmäestön keskuu- dessa, jolle tällaista on lakkaamatta on mieliin teroitettu, ilmeneekin yhä lisääntymää rikollisuutta. Hulikaani- työt kumataan ..äärimmäiseen kurjuu teen joutuneen, tyyten ryöstetyn köy- hälistön" raimoisiksi itsepuolustustöiksi ja niille koetetaan saada yhteiskunnat- Itien marttyyriyden leima. Onhan, ku- ten edellä sanoin, selitetty, että kaikki rikollisuus ja konnantyöt omat „kur jan yhteiskunta ja tuotantojärjestel- män" aikaansaattama, eikä suinkaan mälittömiä seurauksia yksilöllisen ma- pauden määrinkäylöstä sekä ihmisyy- den ja simistyksen puutteesta. Poliisin- ja kaiken järjestyksen häi- ritseminen ja mastustaminen on tais- telua maan nykyistä yhteikuntalaitos ta mastaan ja johdonmukaisuutta nou- dattaen on siis näitä tekoja paremmin kiitettämä ja puollustettama kuin moi- tittama ja rangaistukseen saatettama. Juoppouskaan ei muka ole mikään moitittarva eikä raaka raaka tapa sille, joka juopottelee, maan ..jokainen juo- muspäinen on elämä todistaja porma- rien miekkaudesta ja kieltolain tappa- misesta." Sanalla sanoen: Kaikki hal pamaisuus ja kurjat hulikaanityöt oma johtuneita nykyisistä yhteiskuntaoloista, josta ei asianomaisia yksilöitä moi syyttää. Nain opetetaan ja se ei moi olla kiihoittamatta yhä uusiin ja entis- tä törkeimpiin roistotekoihin. Raaka, rikollisuutta peittelemä, jopa suorastaan hymäksymä, uusien yhteis kuntaoppien kiihkomielinen ja seurauk- sista piittaamaton saarnamies saa ai- kaan alhaisella simistysasteella ole- massa työmäestössä hirmittämiä mäki- maltaisuuksia, kun siihen mielä liittyy maltiollisen mihamielisyyden herättämi- nen kansalaisten keskuuteen. Nyt juuri, kun kansallista olemassa- oloamme hämitys uhkaa, karmittaisiin yksimielisyyttä ja toisten mielipiteitten kunnioittamista, mutta sensijaan, että tähän olisi pyrittämä, koettamat mää- rätyt sanomalehtiryhmät ja lukematta mat agittaattorit maan erimielisyyden ja meljesmihan juopaa repiä entistä suuremmaksi. Maalainen. Muualta Suomesta. — Nhteistoiminta raukeaa. Tri Zach Castrenin ehdotuksen maaliliiton laatimisesta nuorsuomalaisten, maa laisliittolaisten ja suomalaisen puolueen kesken tulemissa edustajamaaleissa on maalaisliiton Maasan piiritoimikunta yksimielisesti hylännyt. — Raittiustyö. Raittiuden As- tämäin keskushallitus on päättänyt joulukuun miimeisinä päiminä järjes- tää Helsinkiin raittiuskurssit ja piirien edustajain neumottelukokouksen. Piirejä ja paikallisyhdistyksiä on keskushallitus päättänyt kiertokirjeellä kehottaa ryhtymään moimakkaan kun- nallisen raittiuspolitiikan ajamiseen. Mäkijuomaliikkeen tilasta eri kau pungeissa on keskushallitus päättänyt toimituttaa lyhyen tilastollisen selmi- tyksen, jonka laatijaksi on päätetty pyytää toht. L. Harmajata. — Tnletva yleinen maanlvil- jelyskokous ja -näyttely. Keski- Suomen Maanmiljelysseuran johto kunnan t. k. 19 p. kokouksessa keskus- teltiin ehdotuksesta yleisen koko maan käsittämän maanmiljelyskokouksen ja näyttelyn järjestämiseksi Tampereelle 'esällä 1012. Kaikki johtokunnan jäse- net, paria lukuunottamatta, olimat sitä mieltä, että kokous olisi siirrettämä »vuoteen 1015. Mitään päätöstä ei asiasta tehiy, maan annettiin keskus- telun olla emästyksenä Maatalousseu- rojen edustajakokoukseen menemille seu- ran edustajille. — Kurkijoen maamiesopiston alonmieheksi on otettu NO hakijasta urkuri Lauri Niemelä H^apamedeltä. — U. S. — Sawonlinnan katukilwet. Mikkelin läänin kumernööri on mää- rännyt, että Samonlinnan katukilpiin ulee maalata ensin menäläinen, sitten uomalainen ja ruotsalainen kadun ni- mi. Talonomistajayhdistys kuuluu kieltäytymän menäläistä nimeä pane- masta, koska m. 1008 asetetut menä- äiset nimet omat rahatoimikamarin määräyksestä ja toimesta poistetut. Mjois-Älmn mÄ „The Ec m o inisi "-lehden miime nu- merossa käsitellään myöskin Pohjois- Suomen metsämaroja. Siitä kirjoit- taa lehden kirjeenivaihlaja (sen päätöin mittaja Hirsi) Oulusta m. k. 4 pnä. Kirjoittaja lähtee siitä, että maikka- kin puuta eri tarkoituksissa moidaan kormata eri aineilla, kuten kimihiilillä, raudalla y. m., sittenkin on puutama ran kulutus kasmanut niin, että en- nustetaan sen loppuman merrattain lä- heisessä tulemaisuudessa. On ainoas- taan 7 maata, joista enää puutama- raa moidaan suuremmassa määrässä myydä muuanne: Jtämalta-Unkari, Ruotsi, Norja, Menäjä, Suomi, Dh- mallat ja Canada. Metsäpinta-ala koko maapallolla lasketaan 2,200 mil- joonaksi akreksi, mutka läheskään koko tältä alueelta ei saada rakennustyöhön kelmollista puutcmaraa. Päinmastoin tähän sopiman hamupuun alue on merrattain pieni ja supistuu käytän- nöllisesti ainoastaan Europaan ja Pohj. Amerikaan. Europan metsä-ala on laskettu 760 milj. akreksi, joista 516 milj. Venäjällä ja Suomessa. Niissä maissa, jotka tuomat puutama- roitaan muualta, tarmitaan etupäässä petäjiä ja kuusia. Näitä tarmepuita moidaan pääasiassa saada Europan tuontimaihin main Suomesta, Wenä- jältä, Norjasta ja Ruotsista. Näistä maista on tätä puutamaraa kuletettu jo 60 muoden ajan siinä määrässä, että ainoastaan Venäjältä ja Suo- mesta moidaan sitä enää pitempiä ai- koja saada. Norja ja Ruotsi omat jo suurimmat puunsa myyneet. Poh- jois-Suomessa on mielä suuria puu- marastoja. Kirj. sanoo hämmästy- neensä nähdessään niitä tukkimääriä, joita oli jokien suilla lautattuina. Puu- tamaran nousema armo ja ajanmukai semmat menettelytamat, joita on otet- tu käytäntöön, saattamat sikäläiset puutamaraliikkeet merkitsemään ase- maan. Kirjoittaja tekee sitte selkoa Suo men puutamaraliikkeestä, miennin suu- ruudesra ja tuleivaisuuden mahdolli suuksista. Lähteinä hän käyttää kon- suli Cooken kertomuksia, Mercator-leh- den tiedonantoja ja mirallista tilas- toamme. Puutamaraliike tulee kau- man olemaan Suomen pääasiallisin rahan lähde. Metsät omat Suomelle yhtä tärkeät kuin hiilikaimannot Suur- Britannialle. Hän armelee, että puu- tamaramarastojen mähetessä Ruotsista ja Norjasta tulee johtama asema Suo- melle Englannin ja Saksan puutama- ramarkkinoilla. Puutamaraliikkeiden useimmat joh tamat mieh»t Suomessa osaamat eng- lanninkieltä ja omat milkkaassa yhtey- dessä Lontoon ja Hullin kanssa. Pää- omiakin puutamaraliikkeitä marten tie- tää hän yksityisesti saadun tuntumasti Englannista ja yhä enemmän pää- omia otetaan mielellään mastaan. Suomen pankkien korkokanta on kor- kea osittain sen muoksi, että nämä pan- kit omat suoraan tai mälillisesti kiin nittäneet suuria summia metsiin ja muibin kiinteimistöihin. Suuremmista puutamaraliikkeistä mainitsee kirjoittaja Kemin puutama- rayhtiön, Ahlströmin liikkeen sekä Gut- zeit yhtiön. Ahlströmin liike on suu- rin (muotuinen tuotanto 62,000 stan- dartia ja metsää yli 400,000 hehtaa- ria). Gutzeitilla on maltion jälkeen laajimmat metsämaat (maltiolla on 18 milj., josta 500,000 parasta kuimaa metsämaata). Kirjoituksessa tehdään sitten selkoa maltion metsäin tuotta mistä tuloista y. m. Kirjallisuutta ja taidetta. — Ollin Mikko, Aapon Ulla ja Ullan-Eino. Wäinö Kataja on entisten monien kansanelämän kumaus- tensa lisäksi laskenut taaskin julkisuu- teen yllämainitun nimisen kumauksen Perä-Pohjolan oloista. ^Kirjansa ai- heena on erään köyhissä oloissa elä- män perheen elämä ja siinä sattumat ristiriidat, jotka lopulta johtamat so- mintoon. Ollin-Mikko, mnlläri, on mennyt omituiseen amioliitoon Aapon- Ullan kanssa, kumpikin ausaitsemat itselleen ja elämät omistaan, mälittä- mättä toisen puutteista. Aapon-Ullalla on lisäksi elätettämänä täysi-ikäinen poikansa, joka ei ole juuri niitä kai k- kein mirkeimpiä. Eipä isänsä Ollin- Mikkokaan isosti töihin rupea muul- loin kun myllyjen käymisen aikana, jo- hon asti muiden töihin antautumatta puoleksi nälissään laiskottelee. Mutta kun kemät tulee, silloin on hänelläkin työtä, jota itsetietoisesti toimittaa, lie- täen ainakin siihen pystyinänsä. Sit loin saa llllan-Einokm isältään ruuan- apua, kun myllytöissä auttelee. Rii- henpuinnin aikana omat kuitenkin kaikki perheenjäsenet sen pään ruokit- tamina. Näin elämä menee entistä latuaan, kunnes Halleyn pyrstötähden ilmestyi misestä on sanomalehdissä lieto Repo- maaran rinteellekin ehtinyt. Pian on e suukapulana kriläläisten kesken, ja Ollin -Mikossakin se herättää monen laisia mietteitä ja hänen mielentilansa muuttuu lopulta miltei uskonnolliseksi, kun kylän opettajalta on saanut ma- kuutuksen tähden olemassaolosta. Ta- ollisen Ojalaisen, joka Ollin Mikon .äydellisesti tuntee, lisäksi kiihdyttäessä länen pelkoaan, että pyrstötähti möisi Repomaarallekin ehtiä, Mikko mal- mistautuu odottamaan maailman lop- pua ja siinä tekee lupauksen elämisen muutoksesta, aikoen maimonsa ja po- jan hoitoonsa täydellisesti ottaa. Tä män hän pitääkin huomatessaan, että pyrstötähti ei hänen näkemästään pa- hasta unesta ja yleisestä makuutuk sesta huolimatta mielä sillä kertaa hä mitystyötään tehnys. Nim on muut- lunut perheen elämä, jotta syrjäisetkin l sitä ihmettelemä!. Siinä kirjan aihe. Se on pieni, koruton kumaus Lapin kansan elämästä. Kirjoitustapa on lyhyttä, kielenkäyttö sujumaan, usein hyminkin luistamaa Muuten moi kirjan onnistuneimpina paikkoina pitää kumaukset kemään tu- losta, jolloin ..myllyt käymät, sauma- kat hyppimät, mesi pauhaa ja wah- toaa, ja ylpeänä myllärinä pyörähte- lee Mikko Repo-ojan marrella". Eten- kin Ollin-Mikon luonteenkumauksessa on kirjailija onnistunut ja' tekeekin Mikko kumauksen päähenkilönä todelli- sen maikutuksen. Muut henkilöt omat heikonlaisesti kumottuja ja — henkilöiden sielullisen puolen esittäminen onkin Wäinö Kata- jan heikoin puoli. Emme tällä tahdo sanoa, ettei hän siinä olisi useasti on- nistunutkln. Kertomus kaikesta lyhykäisyydestään huolimatta on useissa paikoin liian pitkäpiimäistä, jota Wäinö Katajan miimeisissä teoksissa ei ole ollut huo- mattamissa. Kirjon kustantaja on Otama ja hinta 2 mkaa. — Saksanmaa. Kansanmalistus- seuran muosikymmenien kuluessa julkai- semain ..Maantieteellisten knmaelmain" miimeisenä osana on juuri malmistunut suuremmoinen Saksanmaan ku- maus. Teoksen on kirjoittanut tunnettu maantieteellinen kirjailijamme I. K. Inha. Laajalti matkusteltuaan eri osissa Saksaa hän on perinpohjin tutustunut sen luontoon, kansaan, tapoihin ja elä- mään. Erityisesti on Inhan kumauksilla suuret ansiot sisällyksen runsaudessa ja kielellisessä suhteessa. Malmistunut Saksanmaa-teos antaa tutkimuksen kirkastaman yleiskuman sii- tä maasta ja kansasta, jonka kanssa Suomella on niin manha ja makaan- tunut ajatusten maihto ja kauppayh- teys ja jonne ensi sijassa suuntaamat matkansa nekin, jotka meiltä lähtemät ulos opinnoitaan täydentämään. Esi- tys koettaa kunnitta antamansa tiedot lukijan mieleen ilman erikoista muiste- lemista, esitys kun on pääasiassa ker- tomaa. Monenkertaiset omatkin ne syyt, jotka kehottamat meitä Saksaan tutus- tumaan. Teos käsittää kaikkiaan 276 suurta 2 palstaista simua. Sen kumitukseen on kiinnitetty aiman erikoista huolta: pait- si tekijän itse ottamia kumia, on teosta marten käytetty suurempien saksalaisten maantieteellisten ja taideteosten kuma- aartehistot. Siinä onkin 252 kumaa, toiset näistä hyminkin isoja. Teos on säätämissä neljänä osana ä 2 mk., uh- teen loistositeeseen sidottuna 10 mk. Toimomme tälle suuria kustannuksia kysymälle ensi luokan maantieteelliselle koruteokselle mitä runsainta lukijakun- taa. — Gustaf F. Lönnbeck, Uno Cygnaeus, ..Suomen kansakoulun isä". Kumitettu juhlajulkaisu. 200 simua. Hinta 2:50. Kustannusosakeyhtiö Ota- man kustantama. Uno Cygnaeus oli niitä suuria mie- hiä. jotka omat tehneet kansamme his- torian miime muosisadan jälkipuolis- kolla niin merkilliseksi ja monipuoli- seksi, jotka omat raimanneet ihan uusia uria isänmaamme kehitykselle. Hänen elämäntyönsä on monessa suhteessa erittäin mieltäkiinnittämä ja siihen tu- tustuminen maksaa kyllä maiman. Allämainittua, juuri ilmestynyttä elä- mäkertaa suosittelemme senmuoksi läm pimästi jokaiselle, joka nyt haluaa tie- toa hänen elämänsä maiheista, hänen aatteistaan ja taisteluistaan. Kirjan esitys on mieltäkiinnittämä ja malai- sema: sen tekijä, kansakoulujen ylitar- kastaja, tohtori Gustas F. Lönnbeck, on Uno Cygnaeuksen sukulaisena kuu- lunut hänen lähimpään tnttamapiiriin- sä ja siis perinpohjin tuntee kumatta- mansa. Julkaisu on runsaasti kumi- tettu, painoasultaan armokas ja miel- lyttämä. — Artvokas opetusopilliuen teos. Fanny Stenroth, Kansakoulun moimistelukaamoja. 226 sim. Hinta nid. 3: 25, kangaskansissa 8: 75. Kustannusosakeyhtiö Otaman kustan- tama. Nämä useita muosia tekeillä olleet moimistelukaamat, joiden ilmestymistä on kauan odotettu, liittymät rouma E. Kallion oimalliseksi tunnettuun ,.Woi- mistelun käsikirjaan". Tämä tunnetun ja kokeneen moimis- telunopettajan teos on aiman marmasti miemä kansakoulujemme moimistelun- opetusta melkoisen askeleen eteenpäin helpottamalla niiden opettajien työtä, jotka maikeuksista lannistumatta pyr- kimät uskollisesti täyttämään tehtä- mänsä myöskin ruumiillisen kasivatuk- sen alalla. — Wirolaisia kansansatuja. Kansanmalistnssenran Nuorisonkirja- sarjassa, jossa pääasiassa on tarkoitus julaista eri maiden kansansatuja, mut- ta myös muutakin lapsille ja nuori solle sopimaa kehittämää lukemista, on sarjan 7 n:ona ilmestynyt Virolais ten kansansatujen kokoelma, jonka sisäl- tämät 20 eri saiua on asiantuntemuk- sella Miron parhaista satukokoelmista malinnut ja suomentanut kirjailija Ai- no Kallas. Kirjaa sirostaa mirolaisen taiteilijan K. A. Hindreyn piirtämät kumat. Simuja 14L Hinta sid. 1 mk. 50 p. — Lyhyt kirjastojen kuntoon panon opas on ilmestynyt Kansan- malistusseuran kustannuksella. Tämä jokaiselle kirjastonhoitajalle ja järjes- täjälle tärkeä käsikirja sisältää yksityis- Keuhkotauti on siksi levinnyt maassamme, että sekä sairaiden ett i terveiden tulee tutustua teokseen: Henrik Berg: KEUHKOTAUTI. Hinta 4:50. Sitä paitsi jokaisen kirjaston pitävän kun- nianasianaan hankkia tämä tärkeä teos. Saatavana kaikista kirjakau poista. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. kohtaisia selostuksia kirjain hoidosta, numeroimisesta, luetteloimisesta y. m. sekä tyhjentämän kumilla malaistun esityksen yleiseen käytäntöön otetusta ..Nemarkin" lainausjärjestelmästä. Lop- puun on liitetty malaisemia näytteitä ja laskelmia erisuuruisten kirjastojen lainausmälineistöistä hinnoitelmineen. Oppaan hinta 25 p. — Kirjastolehden 4 n:o on il mestynyt. — Lehteä ilmestyy 6 suur ta numeroa muodessa. Hinta 1 mk. 25 p. muosik. Julkaisija Kansanmalis- tusseura. — Pääskynen. Uno Cygnaeuk sen syntymän satamuotismuistopäi- mäksi on myös Pääskysen lokakuun numero malmistunut ja sisältää m. m. Helmi Setälän pirteän ja lämmöllä kirjoitetun kumauksen suurmiehemme elämästä, eritoten hänen lapsuudestaan ja nuoruudestaan. — Helsingin Knwalehti n:o 18 on ilmestynyt. tvenäjältä. — Muromtsetvin hautauksen jälkilaskuja. Kaupunginpäällikkö on tuominnut ..Ruskoje Slomon" toimit- tajan kolmeksi kuukaudeksi mankeuteen malheellisten tietojen lemittämisestä poliisin toiminnasta Muromtsemia hau- taan saatettaessa. — Tarkastusten tuloksia. Tom- skista ilmoitetaan, että senaattori Me- dem on Siperian ralitatiehallitukselta maatinut asiakirjoja, jotka koskemat tamaran markauksia ..Innokenljemska- jan" asemalla Aleksandromin ollessa asemapäällikkönä. Marastetun tama- ran armo on laskettu seitsemäksi ja puoleksi miljonaksi rup- läksi. Warkaud^.t paljasti rautatien tarkastaja Gorshakom kaksi muotta sit- ten, mutta asia jätettiin sillensä. Se- naattori Medem on nyt asettanut eri- tyisen komitean asiaa tutkimaan. Ulkomaalta. — Potsdamin keisarikohtans. »Berliner Lokalanzeigerin" Pietarin kirjeenmaihtajan tietämän mukaan tulee Stolypin olemaan läsnä Menäjän ja Saksan keisarien kohtauksessa Potsda- missä. Kirjeenmaihtaja kertoo samas- sa yhteydessä, että täydellistä suun- nanmuutosta Menäjän politiikassa pi- detään marmana. Keisariperheen oli määrä maanan- taina muuttaa ^riedbergistä erääseen toiseen linnaan Hessenissä. Keisarikohtans tapahtunee ensi sun- nuntaina, jonka jälkeen keisariperhe lähtee kotimatkalle. — Crippen tuomittu kuole maan. Lontoo, lokak. 22 pmä. Ma- lamiehistö on julistanut tohtori Crip- penin syylliseksi maimonsa murhaan. Syytetty on tämän johdosta tuomittu kuolemaan ja tuomari selitti, että hän ei moi antaa toimoa rangaistuksen lie- mentämisestä. — Kreikan olot käymät taas se- kamiksi, kuten seuraama sähkösanoma kertoo. 5^un pitkien, kinnasten keskustelujen jälkeen heräsi kysymys luottamu^lau- seen antamisesta hallitukselle, jättimät R<>lliksen ja Mauromikailotsen kannat- tajat istuntosalin, niin että jälelle ei jäänyt enempää kuin 160 edustaj ia. Iötunto keskeytettiin. Veniselos il- moitti ystäivilleen, että hän pitää edustajain poistumista epaluoltamuk- sen ilmaisuna ja aikoo semvuoksi erota. — CSpanjassa kuohun. Wal- lankumoukselliset ia tasaivallan harras- tajat omat milkkaassa toimessa. Pää- ministerin lainahanketta uhataan «oas- tustaa. — Siamin knningas kuollut. Banghohisla, lokak. 2:i p:nä. Siamin kuningas Paramindr Muha Kuia- longhorn on kuollut. Hänen poikansa Muha Majiraivudh, joka nyt tulee Siamin kuninkaaksi, on syntynyt m. 1881. — Zlsuntohätä Tukholmassa. Tukholmasta kerrotaan, että kaupun- gin maltuuston sosialidemokraattinen ryhmä on laatinut ehdotuksen asunto- hädän poistamiseksi. Ehdotuksessa anotaan, että kunta