-f lorstsins joululculli'. I p:nä zzizxliniA »i:o IZ7 — ISI0 — Sakotett»ja. E-liseSsä raaS- tuwanoikeuden iSmnnossa sai ent. renki Tatto Mallin Tuorsniemen ky lästä 150 mkaa sakkoa sillä, että hän oli kaupungin 5:ssä osassa heittänyt kahdessa palkassa kiven akkunasta sisään. Ent. talonomistaja FcanS NeLtor Uusitalo tuomittiin eläinten lääkitse misestä 40 mkan sakkoon. Uusitalo oli oikeuteen tuonut 20 todistajaa, joista osa todisti hänen parantaneen sellaistakin hevosia, jo:ka eläinlääkäri oli tuominnut kuolemaan. Kavalluksesta tuomittiin suutarin- poika Kustaa Fredrik Gumberg kau pungista M mkan sakkoon. Hän oli »ryypännyt" köyhäinh zitohallttukselta saamansa vaatteet. JärjeStysrikoksista tuomittiin 6 henkilöä 40-100 sakkoihin. — Alpha» »äyttämii estttää lauantaina joulukuun 10 pmä 3-näy- töksiseNz 4-kuvealmaisen operetin ..Pikku Pyhimys". OpereM esitetään erään toiteenh ^rrastajattaren ja Soitannollisen seuran orkesterin avustuksella. Näyttämö -varustukset ^ ja puvut omat M varten hankitut. Lippuja saa maanantaista saakka os taa kultaseppä V. Tannerin myy- mäläslä. — Reposaare» laitvaxtäytta- jä- ja purkajaammaMyhdis- tykse» vuosikokous on sunnuntaina juolukuun 11 p:nä klo 2 i. p. Kaikki äänivaltaiset Vaaliin puoluekantaan katsomatta. Jokainen, joka ei mene äänestämään, tekee huonon palveluk- sen yhteiskunnalle. — Lauluterivehdylfellä kämi joukko ulmilnla sia eilen aamun» rowasti K. E. S enbäckm luona hänen täyttäes sään 76 muotia. — Amioliittoon mihittiin ei len Jlä-JndiaLsa Ch colissa lähetyZsaar- naaml insinööri Ole Andersin, kotoisin He singistä, 'a neiti Lvdia Ollonqmiit. maisien K. G. Ollonqmist n ia puoli>onsa Hildan, omaa snkua Nordgren, tytär Po rista. ^ — »Kansakoulumuistelmia" nimistä kirjasta, käsittämä selonteon Ba rin kansakoululaitoksen toiminnasta kulu neena bll-ivuotiSaikajaksona y. m., on wielä saatamana Satakunnan kirjakau pasta. — Miinaryyppy armokkaam- pi kuin ihmisen henki. Wast'ikään päättyneillä Merik irmian käräjillä todis tajia eräässä miinanmyyvtijutussa kuul taessa ilmeni, että eräs Halilaani oli .ko titekoista" ha'emaan tullessaan ärjäissyt torpan owelli: .ryyppy miinaa, markka rahaa tai benki"! Torpan maorin »vas taukseen: „kaikkia kolmea minulla on, minkä viistä h-iluat", oli mies mestan nut, että ryyppy on paras. Ja se hä nelle annettiin. — Suomalaiset painijat mait taneet Kristtanian kansain- wä lisiSsä patnikilp ai luissa. Wi'me lauantaina ja sunnuntaini Kris- tianiassa tapahtuneisiin painikilpailmhin otti m. m. kakfi suomalaista painijaa, nim. A Järminea Jyrystä ja Wester lund Ponnistuksesta osaa. Molemmat omat päässeet sarjassaan enstmäikeksi. Suomen painiurheil.u oli nyt erisi kerran edustettuna Norjassa ja loistamasti oli kin. Enfi lauantaina ja sunnuntaina toimi taan Köpenhaminas>a ruotsalais tan«ka- lais-suomalaiset painiottelut, joihin Jär minen ja Wsster'und ja myö-lin N. Tuo minen He.singia Wesa-seurasta ottamat osaa. P kuumatkalla painimat he wielä Malmössä. - Sieltä täältä. Kihlauksensa omat julaisseet sanoin'lehdentoimittaja Lennu W herjuuri Helsingistä ja neiti Kaisu Aarnio Tampereelta. Painimestari Lurich oli asettanut kaikki kunniamerkkinsä. kultai en pikarin ja myön Tallinnassa E. Bsrggriinin kirjakauppaan näytteille, W»ime perjantai iltana omat markaat mieneet kaikki nuo 90 palkintoa, yhteensä 7.000 ruplan arrvoiset. Miipuriin saapui miime perjantaina Bieriol-mallinen lentokone, jossa on 3 fil^nterinen, 2?> hemosmoimainen moottori. Jos jääsuhlcet läbipäimiuä tulemat edul lisiisi, aijathan Miivurin edustalla tällä miitolla tebdä lentokokeitä. E'st miikon alkupäiminä tuotanee kone Helsinkiin. Laihialla on talollinen Juho Matilo pysryttänyt demosensa haudalle uhkean hiotun kimiristin. Se kuuluu maksaneen AX) mk. Lahden kauvmigintalon piirustuskilpai luun on kutsuttu osaaottamaan ar'kiteh- dit Jung ck Fabritius, Armas Lindgren. Selim Lmdqmist, E Saarinen jaL. So^ck. Talon rakent-iMsta marten on kaupunki myöntänyt 350,000 mk. L aululla ilahduttamassa käw! kaupun gin Nuorisoseuran laulukunta miime sun nuntaina Mikkelin lääninmankilan asuk kaita Liikuttaman kauniilta kuuluimat laulukunuan esittämät hengelliset sä«el- mät »vankilan tilam:ssa läytämässä, ja hartaudella näkyi useampi talon asuzen niitä kuunnelleen. K-uvpiaS Joha Linsen Helsingistä on senaatilta anonut lupaa saada miahan tuoda korkeintaan 30,000 kiloa muosttraia Saksassa nyitemmin huomattaman käy tännön saamuttanutta marmuusräjähdys- ainetta Ammoncahncit. W->UiM8 js tsicke. — «alku on julka's- sut tilauSilmoituksensa ensi vuodelle, lehden yhdeksännelle ilmeSlymiSvuo- delle. Lehti ilmestyy, luten ennenkin, jokaisena lauvantaina, entiseen tavaan toimitettuna. Sen siivuja tullaan Vähäsen laijentamaan kumien wuo!si. Tästä huolimatta tilaushinta alenne, taan 6 markkaan (tähän asti on se ollut 7 mk 50 p.), ja muitakin uudis- tuksia lumataan. DlausilmoituSta seuraa kokonaisen sillmn täyttämä luettelo lehteä amus- taneiSta kirjiilijoiSta ja taitelijoista, ja näkyy tästä luettelosta, jotakin poikkeusta lukuunottamatta, että maan kaikki huomatu mmat kirjailijat ja tai teil jit omat lehteä awuStaneet. T lauSilmoltuksensa julkaisee myös Heistngin Kaiun kuukauSpoinos. ni- mel-ään KuukauSkuma lehti. Tämä Ieh'i, joka on pääledden eri nume- roista muodostettu iälkipainoS, ilmeS- tyy kerran kuukaudessa ja maksaa Vuosikerralta ainoastaan 2 mk 50 p. —Alli KiSfiue», Pentti-Mylläri kuninkaan hovissa. Satunäytelmä kolmessa näytö sessä. 1 mk. Kustan nusosakeyhtiö Orama. Satunäytelmiä, jotka sopisivat esi tettäviksi koulujen ja lastenjuhlissa, on hyvin niukasti. Sentähden on Alli Nissisen ..Penttt-Mvlläri" terve- tullut lahja nuorille. Se on «orsin hauska ja humittama näytelmä, jonka ..tapauS tapahtuu ivonhana hyvänä aikana", kun mielä kaikki oli mahdol lista. Niinpä kerrotaan siinä maan tietä kiertämästä kuninkaasta, joka oudostelee Pentti-Myllärin kome>le» maa kylttiä: .Mä olen Pentti-Mylläri. ja huoletoiu ou eloni". Pentti raukka joutuu klikkiin, h'rst- puukin häntä jo uhkaa, mutta uSkol- lmen ja rohke, P ,awo renki saa asiat näppärästi läriestykseen. Kirja on lapsille mieluinen joulu» lahja za näytelmää tullaan warma-ti usein esittämään. ^ Musta Zalerilaiw<», histo riallinen kertomus, kirjoittanut Wil helm Raabe. 32 siw. Hinta 25 penniä. (Mailta ja meriltä N:o 8 ) Kirjakauppaan omat ilmestyneet yllämainitut kirjaset, jotka kuulumat Teuwo Pakkalan toimittamaan, »Mailta ja meriltä" nimiseen nu^ri- sonkirjasarjaan. Ne omat kumpikin, kuten sarjan kaikkikin Arjat, jännit- tämiä, nuorison mielenkiintoa herät tämiä ja kaSmaman polmen lukemi seksi someliaita. Sarjaa on kaikin puolin suositettavia, etenkin kun sii hen kuulumat kirjat omat meikäläisiin oloihin katsoen tamattoman halpoja. — KiriaSifimtta. K. I. Gum merus Osakeyhtiön kustantamana, Jyväskylässä, on ilmeZtynyt: Luonnontutkijain uskon to. kirj. fil. tohtori E. Dennert. Seitsemännen saksalaisen painoksen mukaan suomeksi toimittanut M. A. Lennnder. 83 sim.? hinta 1: 10. Kukapa ei olisi kuullut sekä oppi- mattomain että oppineempienkin, sekä yksttyisissä keskusteluissa että julki sissakin esityksissään, aikanamme wäit- tämän, että luonnontutkimus ehdotto masti jchtaa uskottomuuteen ja ju- malankicltämykseen ja että luonnon tutkijat eimät moi olla kristittyjä, koSka muka tieteen tulo set kumoamat kristinuskon. On senrähden marsin mieltäkiinnittSmää lukea, mitä sakm- lainen tohtori Dmnert, joka on erit- täin syventynyt luonnontutkimuisen h storiaan ja tunnettu loajasta, or- mokkaasta kirjailijatoimestaan, tietäs tosiasioiden perusteella tästä asiast' sanoa. On syytä uSkoa, että ilmoi tettaviimme kirjanen, johon professori Jahn Sahlb rg on kirjoittanut alku- lauseen, saa hymin monille suomalai- -Illekin lukijoille antaa todenmukaista tietoja siitä, millä kannalla suuret luonnontutkijat omat olleet kristin uskoon nähden; sillä kirjasessa eite tään useamman kuin puolen neljättä sadan tunnetun luonnontutkijan mieli piteet tä»sä asiassa. — K. A. Järvi: Harry. Ro- msani kansallisen herätyksen ajoilta. KaStantaja Sonomalehtiosakeyhtiö Keski-Suomi Jymäskylässä. Simuja 25Z. H nta 3 mk. Kirjan kansileh- den on piirtänyt taiteilija Antti Ha lonen. Suomalaisuuden moitto on tähän aSti meidän suurin kulttuurimoittom- me. Sentään tätä on merrattain mä dän käsitelty kaunokirjallisuudessamme. TämZn romaanin aihe on iiitä saatu. ..Harrqssa" ei esitetä mitään joukko- taistelua kielikysymyksen aikoinaan hyminkin kuumalla arenalla. Tekijä on keskittänyt aiheensa yhteen ainoaan perheeseen ja näyttää, mitä uurio mullistuksia fennomama sen p irissä aikaansaa. Siten on syntynyt psy kologinen romaani, jonka tekijä on kielikysymys. Kaupungin ensimäisen johtaman ruotsalaisen perheen ainoo poika ,,Harry" ankarien fisälliste? taistelujen perästä kääntyy suomen mieliseksi — siinä lyhyesti sanottuna romaanin sisällys. Tällaiset käänty- miset aikoinaan eimät olleet niinkään harminaisia, joten kirjalla on täten historiallistakin mrrkitystä. Luulisi sen siis herättämän mielenkiintoa lu kemassa yleisössä. — Carl Blink, Sten Sture «vanhempi ja hänen aikalaisensa. I osa. ^Lappalaisten kuningatar. Suo- mentar.M Juho Ahama. 403 siw. Hinta 1:90. Otaman kustantama. (Otaman Helppohintainen Kirjasto N:o 169) Jännittämä ja manimaiheinen ker tomus ritari Knut Possen meronkan- tomatkasta Lapin erämaihin, hänen rakkaudestaan ja amioliitoZtaan nuo- ren, kauniin ja jalon lappalaisruhti- nzttaren kanssa, jonka lopulta huo mataan olemankin suurta ruotsalaista ylimyssukua, — sitten toiselta puolen Sten Sturen taistelut tanskalaista maStaan Ruotstn mapauden puolesta, TanSkan kuninkaan kätyrien mehkei- lyt, nuoren arkkipiispan lemmenta rina y. m. y. m. — siinä jokusta miittauksia tämän romaanin sisällyk sestä, missä milisee historiallista hen- kilSitä ja tapahtumia kumitettujen rinnalla. Esitystapa on rvilkaS ja jännittämä, sisällys raitishenkistö, jo- ten kirja hymin someltuu nuorison luettamaksi. Hinnan halpuudesta on erityisesti huomautettama. Kustantajalla on tarkoituksena jul kaista suomennettuna koko Carl Blinkin historiallinen romaanisarja, jo'a kä sittää 14 nidosta. Sampo, Joululehti Suomen kansalle. Edellisiltä vuosilta jo hymin tun nettu joulujulkaisu ..Sampo", ainoa suuri joululehti Suomen kansalle, il- meSlyy jälleen täksi jouluksi. Mikäli meille siapuneeSta näytearkista moim- me nähdä, pysyy julkaisu traditsio- neilleen ja ihanteilleen edellisiltä wuo- iilta uskollisena. Erityisesti ansaitsee huomiota muoden 1910 Sampo-leh- dessä alkuveräinen Axel GMn-Kalle- lan lehdelle antama amuStuS, kumaus taideniekan matkoilta Sisä-AfrikaSsa 29 kumopiirroksella, joista yhden on tehnyt hänen 10-muotias potkansa Jarma, jonka taiteelliset taipumukset siten ensikerran ilmenemät yleisölle. Kumien joukossa huomataan suuri t"ideliite, monimärinen jSljenr-ö^ I. Rissalen taulusta Pawari«la ja isoh kot märilliset jäljennökset W Blom. st dtin tauluSta ..Kemätaurinko" ja W. Thomen taulusta ..Rintamat- s sema", kuin myös jäljennöksiä S. A. Keinäsen ja E. Muutan tauluista. Sen lisäksi tulemat taiteilijain R. Ung-rnin. I. Kaijalan. H.Aspelinin. I. Ekelundin, S. Salokimen, E. Ly- denin y. m piirtämät hauskat ku- wat. Taiteilija Axel Haartman on antanut lehdelle armottaan sarjan kumia tekStineen Granad.Sta. Si> sältöluetteloSsa huomataan kirjailija nimet Joel Lehtonen, Maria Jotuni, Eino Leino, Aarni Kouta, Helmi Setälä, Alpo Noponen y. m., kuten näkyy, armokaS joukko kotimaisia kir- jailtjo kykyjä. Sitäpaitsi seuraa mak suttomina liitteinä O. Merikannon, lehteä marten sepittämä sämellyS ja lapsille aiottu rakennuSarkki, josta moi panna kokoon pienen nukenhu- milan. Julkaisu, joka ansaitsee yleisön huo miota, on painettu Turun Kirjapaino ja Sanomalehti Osakeyhtiön Kirja painossa Turussa. IMMMtä. Mclissirashoitolsmi- tea« mietintö. Missä «ääri» «altis» »« »tettaloa «ielisairaSte» hoito h«oleksee»? Köqhäinhoitomiranomaisten lau sunnonantajat selostamat komitean käsitystä ylläolemaan kysymykseen nähden seuraamaSti: Jo katsauksessaan mielisairashoi don kehitykseen Suomessa on komi- teä kiinnittänyt huomiota kunnalliseen mielisaireshoitoon, esittäen „ei aino astaan missä määrin se on itsestään kehittynyt, maan myös mitä ponnis tuksia on tehty sen elähyttämiseksi". Mainitulla seikalla on komitean mie lestä »ratkaisema merkitys maan mie- lisairashsidon mastaisen kehityksen yleiseen suuntaan ja laatuun nähden". Kieltämättä on komitea näillä sanoil laan osannut oikeaan; mutta onko se myöskin oikein arrvoStellut kunnalli sen mielisairaöhsidon mahdollisuudet arivokkaona lisänä maltion järjestä män hoidon rinnalla — se antoinen kysymys. Mietinnön neljännessä luivussa on komitea tullut siihen jo mainittuun loppuoäätöiseen, että yksin maltio moi järjestää mielisairashoi- don tarkoitustaan mastaarvaksi. Komi!e.in kannalta saattaa oletta mus ollu oikea. JoS kaiken kunnolli sen mielisairashoidon ehdottomana edellytyksenä pidetään, kuten komitea, sellaista elimellistä kokonaisuutta, janka jokinen haara, kerran kaikkiaan määrätyn suunnitelman mukaan, kes- ttttyy saman poikkeuksettoman johdon alle, ja sellaisia parannuStoimenpitei- lä, joiden kustannukset omat lasketta- mcit kymmenmiljaonissa, niin olemme komitean kanssa täysin yhtä mieltä iiitä, että ainoastaan maltio — jos sekään — moi sellaista järjestää. Rohkenemme kuitenkin mälttää. että pienemmilläkin kustannuksilla ja ma- oaammankin johdon alaisuudessa moi- daan saomuttoa tarkoitustaan mas- taamia tuloksia. Ja menemmepä niinkin pitkälle, että uskomme juuri siten nopeammin päästämän ainakin ftedettämiin oloihin. DksttyiskohtaiseSti lausunnonantajat senjälkeen tekemät selkoa mielisairas- hoidon kehityksestä useissa Europan maissa mopaiden hoitomuojen alalla ja tukemat siihen tulokseen, että kehi tys ulkomailla ei ainakaan kaikkialla ale käynyt siihen suuntaan, että mie- ijsairaShoito lopulta olisi siirtynyt yksinomaan maltion järjestettäväksi. Toisen perusteen ehdotuksilleen, riittämän mielisairaShoidon toteutta miseksi maltion maroilla, on komitea luullut löytäneensä kuntain halutto muudesta ryhtyä toimenpiteisiin jär jestetyn mielisairashoidon aikaansaa miseksi. Lausunnonantajat osottcivat, että komitea on tässä erehtynyt. Kun nat omat päinmastoin 1890-lumulta lähtien olleet hyminkin halukkaita, ja omasta alotteestoan, ryhtymään kun nallisia viirimie'isairaaloita perusta- maan. Tämän harrastuksen heissä on kuitenkin lomauttanut hallitus määräämällä maltioamun saannin ehdoiksi niin komia ja epämääräisiä määräyksiä, etteimät kunnat ole us- koUaneet ryhtyä aikeitaan sellaisilla ehdoilla toteuttamaan. Joissakin koh din omat nämä määräykset, joista lausunnonantajat tekemät yksityiskoh taisesti selkoa, komempia kuin maltion mielisairaaloissa. Komitea olettaa, että ainoastaan huomattamcsn koro tettu maltioapu möisi saattaa kunnat ryhmittäin perustamaan mielisairaa loita, epäillen kuitenkin, antaisiko tä mäkään toimenpide takeita niiden syntymisestä runsaamassa määrin. Lausunnonantajat omat puolestaan makuutetut siitä, että nämä takeet antaisi maltioopuehtojen liementämi- nen, jopa Varmemminkin kuin apu- eräin korottaminen. Lain pakkoa ei missään tapauksessa tarmita, sillä köyhäinh?ito-olojen pakkotila on jo olemassa ja tulee päimä päimältä ankarammaksi, kun mielisairaille saa daan odottaa piikkaa maltion sairaa laan useampia kuukausia. Niin kauan kuin köyhäinhoitoasi tus melmoittaa kuntia toimittamaan tarpeenmukaista hoitoa mielisairail- leen, on samoin aiheetonta mäittää, että yritteliäät ja uhrauksiin taipu mat kunnat piirimielisairaaloita pe rustaen epäsuorasti hyödyttäistmät lemäperäisempiä kuntia, mähentäen näiltä kilpailua maltion laitosten sai» rasstjoista. Onhan hoito esimerkiksi maltion kannattamassa Harjamallan piirimielisairaalassa tullut huomatta- maSti halmemmaksi kuin maltion sai raaloissa. Mastoin komitean olettamuksia mätttämät lausunnonantajat, ainoan toimessa oleman piirimielisairaalan, Harjamallan, perustamiskustannuksiin miitaten, että näiden kunnallisten mielisairaalain perustamiskustannuk set moimat tulla 100:kin dros. hal- memmiksi kuin maltion sairaalain. Viimemainittujen perustamiskustan nukset nousemat komitean laskelmien mukaan 6,000 mkaan sairassijaa koh- ti, Harjamallan sairaalan main 3,000 mkaan sairassijaa kohti. Hoitokus- tannukset maltion sairaaloissa omat nousseet 2-3 mkaan päimää ja voti- laSta kohti, Harjamallaösa main 76 ^ 91 p:niin. Komitea mäittää. että kustannukset sairasta kohti pienissä sairaaloissa tulifimat korkeammiksi kuin suurissa sairaaloissa. Tämän »väitteen kumoamat komitean itsensä julkaisemat numerot maltion sairaa loista: isoista omat kustannukset nousseet miltei kaksikin kertaa suurem miksi kuin pienemmissä maltion sai raatoiSsa. Komitea itse myöskin todistaa, että ..Harjamallan kunnal> linen mielisairaala näyttää onnistu neen sangen tyydyttävästi". Emme siis mitenkään moi käsittää, mihin komitea perustaa ..oikeutetun epäilyksensä, olisiko molttolle edes taloudellisesti edullista suosia kunnal listen mielisairaalain syntymistä maaseudulla". Harjamallan sairaala on saanut rakennusapua kerran kaik kiaan Smk. 600: — sairassijaa kohti, samoin ensimäisen kaluston hankki miSapua Smk. 150: — ja ylläpito apua niinikään main Smk. 150: — sairassijalta. — Mitä merkitsemät- kään nämät numerot merkattuina maltiolaitoSten perustamis- ja kun» no? sapitokuStann uksiin. Perusteeton on lausunnonantajain mielestä sekin komitean mäite, että maltion laitokset tasoittaisimat kuntien mielisairaShoitokustannuksia. Päin mastoin, tasoituksen tekisimät juuri kunnalliset laitokset, sillä kunnille it selleen tulee potilaStensa hoito, kuten jo on osotettu. kunnallisissa laitoksissa halvemmaksi kuin maltion laitoksissa, joihin ne saamat suorittaa kalliit päi> mämaksut. (Jatketaan). Nuden maanwuokrl!lain walwonta. Kuten sanomalehdissä aikaisemmin on kerrottu on senaatin talousosas ton oikeustoimituskuntaan nyttemmin otettu ylimääräiseksi esittelijäksi maan- muokra-asioita marten lakitiedetten- kandidaatti Kyösti Haataja, joka sa malla tulee toimimaan muokraolojen malmojana ja muokraneumojana. Jotta tämä Viranomainen muokra- asioita seuratessaan saisi apua kc-ke- neilta asiantuntijoilta on senaatti päättänyt asettaa hänen omukseen neumottelukunnan, johon kuuluu koksi wuolranantajaa ja kaksi muokramies- tä ja jotka oikeustoimituSkunnan pääl likkö kutsuu kolmeksi muodeksi kerral laan. Walwontatöistä mainittakoon seu raamaa: Ensi työksi tulee Vuokralautakun nille lähetettämäksi kiertokirje, jossa selcstetaan muokraneumojan toimin, nan tarkoitusta. Samalla lähetetään vuokralautakunnille kaamakkeita tilas tollisten tietojen antamista marten. Kaamakkeita on kolmea eri laatua. Ensimäinen koskee tämän muoden kuluessa mahivistettuja uusia muokra- sopimuksia. Tässä kaamakkeessa on eri laatuisia sarakkeita, joissa pyyde tään tietoa muokra-alueen laadusta, onko se torppa, lampuotitila ma'.ko mäkiwpa-a ue, onko muokrasopimu» tehty manhasta muokra-alueesta ja onko se tehty siinä tapauksessa enti sen Vuokramiehen tai hänen oikeu- denomiStajc-nsa kanssa korvauksen välttämiseksi maiko muutoin kuin kormauksen välttämiseksi mai onko se tehty uuden muokramiehen kanssa, tai onko muokrasopimuS tehty ennen muokraamattomosta raimatuLta alu eesta maiko raimzomattomasta alu eesta, pukäkö on muokca-aika, monta ko hehtaaria muokra-alueeöta on met sämaata, minkälainen metsänkäyttö- oikeus muokramiehellä on muokra-c lu- eella, onko mu.ckr^miehellä melsän- käyUöoikeuS muokra-alueen ulkopuo- lella tilan maalla, onko Vuokramie hellä laidunoikeus, metsästysoikeus jo kalastusoikeus, omatko r^ker.nukse Vuokranantajan maiko muokramieken, vuokramaksun suuruus, onko vuok ramiehelle myönnetty siirto-oikeuS y. m. Toiseen kaamakkeeseen merkitään tilastolliset tiedot vuokrasopimuksissa tänä muonna tapah uneet muutokset sekä ilmoitukset minkälaawisia asioita on ollut Vuokralautakunnan käsiteltä- wL?S. Kolmanteen kaamakkeeseen merki tään tilastolliset tiedot muokralauta- kunnan puheenjohtajasta marapuheen- johtajasta ja jäsenistä, mitä muokra- lautakunta on kantanut palkkiota kun nalta etukäteen, maltiolta tai yksityi siltä j. n. e. Perehtyäkseen muokralÄUtakuntien toimintaan oikoo lakitiedeitevkard'» daatti Haataja ensi tilassa käydä muutamien muokralautakuntien pu- heenjohtajien luona tarkastamassa heidän arkistojaan ja neumottele- massa mihin kokemuksiin on tultu muokralautakuntien toiminnasta. Näi den neumottelujen perusteella on aiko mus julkaista laamoja, molleja ja odjeita sellaisia toimituskirjoja mar ten, joita muokralautalunnat toimin nossaan tarvitsemat. Kokoomalla oikeustapauksia hovioikeuksista on aikomus maikuttaa maanmuokralain säännösten yhtenäiseen juurruttami seen ja somelluttamiseen käytännössä. Uutta maanmuokralakia on laajoissa viireissä katsottu suurella epäilyksellä Määriä selityksiä ja määriä käsi'yk siä on tuon tuostakin ilmennyt. Nii den torjuminen saattaa tehokkaasti tavahtua masta kun järjestelmällinen, säännöllinen ja asiantuntevia mal- monta, tarkastus ja ohjaus maan- muokriSsa nyt toimottamasti on saatu aikaan. — HuittiSte» Zkarhulla on il- tama ensi sunnuntaina t. k:n 4 p:nä k:lo 5 i. p. Karhulassa. Ohjelmassa on puhe, runo, esitelmä, murrejuttu, näytelmäkappale, pukutanSsia, kuma- elma ja lopuksi yleinen karkelo. Ku ten näkyy, tarjoaa ohjelma monipuo lista hauskuutta. — ZkiikoiSte» k»»»ak»ko «r- se sa miime kuun 28 pnä tarjottiin huutokaupalla yleisten maanteidkn kunnossapito sumiaikana puolen kilo metrin osissa kolmen muoden ajaksi, ja saimat niitä seuraamat henkilöt: N. Lehtinen. N. Rautamo, W Ali- jaara, I. Alakiikonen, T Lahtinen, W. Keskikiikonen, F. Huikka, H. Kii- konen, F. Reunamäk', E. Ilola, E. Lehtinen, W. Jokimaa, H. Koim», M Laitila. E. Kankaanduhta, N Ojala, K. Rautamo, E. Majamaa, M. Uusimäkioää, I. Heikkilä, A. Mattila, F. Eerala, K. Lemola, H Heikkinen. W. Lehtinen, W. Kuu sisto ja E. Myöntee. Halmin huuto oli 13 mk. ja kallein 69 mkaa. I Samoin tarjottiin huutokaupalla teiden aukipito talviaikana 18 k«ppa- leessa ja saivat niitä seuraamat: K. Santala, N. Lehtinen, E. Seppä lä, I. Miljetty, W. Alaruka, W. Mjaara, M. Keskikiikonen kaksi kap paletta, M. Alajärmenpää kaksi kop- paletta, W. Manlzamäkipää, E. Ma- jamaa, A. Mattila, I. Heikkilä, F. Eerola, K. Lemola, W. llusimäkipaä ja I. Uusijoara. Halmin huuto oli 14 mk ja kallein 70 mk. — Ka»watsa» kirko»ko?o»k sessa m. k. 29 pnä malittiin kirkon^ isännö tsijälsi maanmiljelijä Nikolai Pli-Reikko ja määrättiin muosipalkak- seen 225 markkaa. Sama malittiin papiston palkan ja kirkollisten mak sujen kerääjäksi. Kirkollinen ääntö liSta, minkä maanviljelijä M.Reikko ja kanttori Oskari Metsola olimat laatineet, hyväksyttiin ja ruvetaan sttä käyttämään tammik. 1 ps!ä al kaen. Kirkollismaksujen ja papiston valkan rästiluettelo luettiin ja ma- pautettiin Varattomat maksumelmolli suudesta. Seurakunta jaeltiin kuuteen piiriin ja valittiin kuhunkin niihin kirkko- neumoston jäsen. — Ultvila» telefoo»iyhtiSa kokouksessa miime maanantaina malittiin yhtiön isännöitsijäksi edel leen Vääpeli I. H. Talvitie? kulu van Vuoden tilejä tarkastamaan opet taja H. E. Pajunen ja maanwilje> lijä A. Alestalo sekä hoitokunnan jä seniksi maanmiljelijät G. M. Klee mola ja Wilho Manhatalo. Älläpä tomaksua päätettiin koota tulemana muotena 20 markkaa kultakin osak- kaalia. — L«Wia» sääSttpa»k°« isä»- »MS» warfi»aiseSsa syysko kouksessa malittiin isännisiöön ero- muormSten tilalle maanv ljelijät K. Pohjola, N. Löy'ty ja W. Stenmall- Joopi, zoista kaksi edellistä uudelleen. Pankm isännistöön kuulumat nyt maanmiljeliiät N. UusiseppS, N. Jaakkola, F. W. Lain?, I. SaSsila, K. P hjola, K. Esko. N. Löytty. W Stenmall-Joopi ja torpoori K. Ro- stedt, joista esimiehenä N Jaakkola ja wara»esimiehevä K. Pohjola. Säästöpankin hallitukseen malittiin eromuorossa olemat A. Hannus ja I. Tomm la uudelleen sekä erovuo rossa olevat varamiehet opettaja E. Muosio ja tilallinen K. Holmberg nuorempi samoin uudelleen. Hallitukseen kuulumat nyt kirkko herra H. H-rmonen, maanmiljelijät A. HannuS, N. Löytty, I. Tommit, K. Tommila ja kirkonmartija M. Mäkinen. Tilintarkastajiksi malittiin kapteenit I. N. Suominen ja A. HaneliuS sekä nl^llinen S. Heinilä, varalle kap teeni I. Mäntyvaara ja tilailin: n I. Rannikko. Karot määrättiin tumallisista lai noista 5^ "/o, ktinteimistölainoista 5Vs °/„ ja talletuksista 5°/„. Määrättiin hallituksen esimiehen, hallituksen jäsenten sekä tilintarkasta jain palkkio. Säästöpankki pidetään amoinna jo kaisen kuukauden ensimäisenä lauan taina kello 10—12 päivällä. — Kylie» siirto. Ipäjän kun nan anomuksesta on senaatti mää rännyt, että Apäjän ja ManniSkylät, jotka hallinnollisessa suhteessa kuulu mat Turun ja Porin läänin Lo'maan kihlakuntaan sekä Loimaan ja Metsä maan nilnismiespiiriin, edellyttäen että se myöskin oikeudellisessa suh teessa tulisi bymäkiytyksi, hallinnolli sessa suhteessa siirrettäisiin Hämeen läänin Tammelan kihlakunnan Joki- oiSten, Humppilan ja Pert ulan ni- mismiespiiriin. — Mararikkoafioita. Melko- jäin kuulustelu oli Mer karvian kä räjillä miime moanantaina liikemies FranS Ahlströmin marorikoZsa. Pesä luettelo osotti metkoja oleman noin 21.000 mkaa ia omaisuutta noin — 368 mkaa! Uskotnksim eheksi mää rät iin nimismies M. M. Selander ia nnlmontopäimäkfi v. 19l1 pidet täväin talvikäräjäin ensimäinen is tuntopäivä. — Maa»tie?o?o»S. Lum-alta Korvenkylän ja Punopakan kautta Nakkilaan menevä macntie, jonka laat-amiscsta yleiseksi tieksi jo pitem män aikaa on olZut kysymys Eura joen kunnan ja Lumian keSken, saa daan lopultakin yleiseksi maantieksi. Mainittu maantie on noin 14 km pituinen ja on se varsinkin Luvian vuotisesta päästä ollut kovin huo nossa kunnossa. Kuvernöörin mää räämä maantiekokous pidettiin tämän johdosta eilen Luvian nuorisoseuran talolla. Kokouksessa, joSsa puhetta johti varamaamittari I. N. Lauri, päätettiin kysymyksessä olema maan tie mitata ja arvioida Vielä tänä syksynä, jos lumi sulaa, vastakkai sessa tapauksessa jää tarkastus ensi kevääseen. Uskotuiksi miehiksi valit tiin itsellinen G. Lehtonen ja laivuri O. Suominen ja arviomiehikst maan- miljklijät W. Lahdenranta Eurajoelta ja K. Pohjala Lumialta, joille annet tiin Valta ottaa apumieh ä tarpeen mukaan. Kulut kuitattiin Luvian ja Eurajoen kuntain kesken. — L»«ia» kalast«Sse»ra» koko»S pidettiin viime tiistaina Niemenkylän Joopin talossa. Koko ukseen oli saapunut verrattain run saasti osanottajia, kaikkiaan noin 25 henkeä. Kokouksen puheenjohtajana toimi seuran puheenjohtaja maanmil jelijä W. Stenmall. Aluksi kalastuk- senneumoja I. Sylvänne piti esitel män kalaStusmeneiden rakennuskurS- seista. Keskustelun jälkeen päätettiin Satakunnan maanmiljelySseuran an tavan 150 mkn avustusmäärän li säksi antaa seuran kassasta 125 mkaa jonkun kalastajan amustamiseksi Hel- sing'ssä ensi tammikuussa alkamiin 4 kuukautta kestämiin veneenrakennuS- kursseihin. Näille kursseille päätettiin sitten lädettöä kalastaja Isak Sten- rooS LuodonkyMtä. Seuran r hastonh?itajaksi valit tiin maanviljelijä W. Stenvall ja sihteeriksi ennen valitun kieltäydyttyä kalastaja I. K. Kivinen Niemenky lästä. Seuran sisään kirjoituSmaksuksi mää rättiin 50 p:iä ja jäsenmaksuksi 1 mk. Seuraama kokous päätettiin pitää ensi tammikuun 8 pnä samassa pai kassa. Silloin päätetään tässäkin kokouksessa keskustelun alaisena ol leesta ensi muonna karmittavien ka lanpyydysten yhteisostosta. — Papisto. Määrätty on Hiit tiSten v. t. kirkkoherra I. Saren tästä päivästä alkaen toi täiseksi olemaan virallisena kirkkoherran apulaisena Merikc rvialla ja Merikarvian miral linen kirkkoherran apulainen K. I Haunio samasta päivästä alku en Karjalan w. t. kappalaiseksi. — Mallikelpoiue» k»»»allis- hoito on Raumalla siitä päättäen, että Verotuksella kerättävä summa, joka kaupungissa tänä muonna oli 54,345 mk. 48 p:iä, on ensi muon na Vähemmän eli 53,898 mk. 39 p:iä Meroäyrin suuruus on tänä Vuonna ollut 7 mk. ja tullee se armatenkin ensi muonna tuostakin määrästä wie> lä laskemaan. — H»ittiSte« telefoo»iyhtiS» kokouksessa w. k. 29 pnä päätet> tiin kaksi uutta keskusasemaa Huitti siin peruStettamaksi heti ensi Vuoden alusta, toinen Suttilanloukolle ja toi nen Keikyään. Tarpeellinen määrä jäseniä kuuluu jo oleman kummassa kin. — PeukitoakuutustzhtiS laMau" asiamiehenä Karvialla toi> mii kanttori Heikki Korhonen. Nuo> rukaiset, neitoset ja vanhempikin wäki, painakaapa mieleenne, ettS„Salama" on nyt juuri se, jonka tuleman piti. Näillä syrjäisillä seuduilla ei muuten tarjoudu tilaisuutta saada kantaa kor tensa yhteiseen kekoon, mutta liitty mällä ..Salamaan" moi sen jokainen tehdä ja samalla voi päästä osalli> seksi tämän suuren, kansallisen raha< laitoksen waurastuttawasta ja siuna< usta tuottamasta toiminnasta. Tur- matkaa omaa ja omaistenne talou dellista asemca henkimakuuttamalla itsenne. — Kylätiet. Eilen Lumialla pidetyssä maantiekokoukseSsa päätet tiin MäioäreenkyläStZ Murronkylöän jodtaman ky ätien kunnossapito jakaa hyödyn ja manttaalin mukaan. Niinikään jaetaan HanninkyläStä Niemenkylän kautta Lankooriin kulke van ky ätien kunnossapito hyödyn ja manttaalin mukaan. — Lyttyla» kalaivefi myytiin miime lcumantaina huutokaupalla wä- hissä osissa ensi Vuoden ajaksi. Mä keä oli huutokauppapaikalle saapunut koko paljon; Vasta tullut jääkin uh kaili toisinaan lakata kantamasta kaik kia ylidsssä kasassa. Kun säännöt ja mäöräykset oli aluksi luettu, esiin tyi pari ..Matti myöhäisiä" esittäen mielipiteitään, mutta heidän huomau tuksiltaan buolimatta alettiin huuto kauppa. Kaikki lotit nousivat kohta- laiseen hintaan ja jäivät lyttyläisille. Lotteja oli läheS parikymmentä. Sen jälkeen myytiin talvinuotan weto- oikeuS samassa Vesistössä, joka myös- kin nousi hymää' hintaan. Lytty'än kalastajille sekin jäi. Lyttylän kalamed-n omistajiin näh den oli tämä huutokcuppa merkki tapaus, sentähden, että nyt saavu tettiin mitä kymmenenä edellisenä vuonna ei ole onnistuttu aikaansaa maan. Ennen on main määrättv, että se ja se summa sinun on makset tava, joS haluat tämän tai tvon lo- tin pitää. Tämä nyt käytäntöön tul lut menettelytapa on monessa suh- tekssa parempi, eikä se ainakaan ke hitä tähän asti riittänyt'ä ainaista riitaa. Eiköhän riita päinvastoin mahda hälventyä, toimoo ainakin Mukana oleva. — Metsaukaupva. Osakeyhtiö Pohja myi miime tiistaina omista miltaan Söörmarkun Kuur n ja Möen tiloilta kaikki kuusi- ia mäntymetsän 14 jalan korkeudelta 8 tuumaan osa keyhtiö A. Ahlströmille 1: 90 p:n hinnasta puulta. Hakkuuaika kestää toukok. 1 pMn 1912. Ratsutilallinen S. Uotila on Dlä- neen Pramil Sta myynyt metsää toi- minimi A. Ahlströmille 65,000 mar- kan edestä. — Kullaa» Palukse» koululle tuotavat halot sai tiistaina toimite tussa huutokaupassa hankkiakseen teu rastaja A Grönroos, joka sekahalot otti tuodakseen 6: 50 p:stä svli ja mäntyhalot 7: 50 v:slä K"imuha'ot suostui maanviljelijä K. Malli tno- maan 8 mkasta syli. Halujen pie nentämisen otti itselleen I. Järvinen 1: 05 p:stä syli. — Tulipalo. M. k. 27 mas- taan yöllä pääst tuli irli tolokas Kus taa Lammisen saunarakennuksessa Lu vian Peränkylässä, polttaen saunan porstuan, mutta saunasta ainoastaan mestkaton ja eteistä vastassa olevan seinän, jolloin tulen valta saatiin sammutetuksi. Tuli on tuntematto malla tavalla päässyt irti porstuasta. Rakennus oli vakuutettu Kiukaisten y. m. kuntain paloapuybtiössä 100 mk. Mitättömän pieni summa va hinkoon nähden. ^ Telesovuit. Senoatti on myöntänyt Kyröskoski -Miljakkalan telefooni-osakeyhtiölle oikeuden kchd?n telefoonijohdon rakentamiseen. — Keikyä» zsaamieSseura toi mii iltaman jouluk. 4 pnä Saappa- lan Jaatsilla, kuten ilmoituksesta nä kyy. Luulen että sinne sopii mennä, stllä ohjelmaakin on juuri niin paljon kuin kohtuudella pitääkin. Tarpee tonta on sitä luetella, sillä sitä on marottu main niitä varten, jotka sinne tulevat. Jos sentään niinkuin arvokkaammassa ijässä olemille mai nitsen, jotta hekin saapuisimat parem malla mielet'ä, että neuvoja, herra E- Koljonen tulee puhumaan tässä juhlassa. Ennestään tiedämme, että hänen puheensa ovat kuulemisen ar voista. — Toiminimi Alfred Carl- stritmi» toarariko» pesäluettelon mukaan on pesässä maroja 2,421,229 mk ja Velkoja 3,106,368 mk. Suu rimmat saamamiehet omat Maasan pankki 2.244,028 mk 73 v. puhtaita saatamia ja 240,059 mk 18 p. liike- mekseleitä, Pahjoispankki 111,132 mk 78 p. ja Dhdyspankki 52,650 mk 69 p. Suurimpia pesän saatavia ovat ulkona olemat saatamat 601,094 mk 56 p.. osakkeita 545.3 l 5 mk, kiinteis töjä MaasaSia ja Kristiinassa 382,000 mk, tuontiliikkeen tamarovaraSto 210,065 mk ja muut maraStot Kris tiinansa 188,964 mk 78 p. ja Mas sassa 82,813 mk 5 p. — Laululla herättelemässä kävi K^uvatsan sekakuoro v. k. 29 pnä paikkakunnalta poiSmuuttavia pastorinrouva Saima Hauniota ja hänen miestään pastori K. Hauniota, jotka samana päimänä matkustivat uutta kotia n kohden Karjalan kap peliin. — Merikarwiau Lauttijär- tve» ratttiuSseurau iltama pl- dettiin miime sunnuntaina kansakou lulla. Ohjelma alotettiin opettajatar A. Martin antin johtaman laukuköörin Hostanna-laululla. Termebdyspuheen piti talollisenpoika Friiti Hamppula, kertomuksen luki netti S. R>idiaho, runoja lausuivat neidet Idi Pelto mäki ja Aati Marjamäki. Vuoro keskustelua ja lausuntoa esittivät jatkokurSsilaiset. Laulua oli väli ajoilla. Tupakankäytlöä ja pikkurähinää on poikasilla tapana pitää kokc uksis samme ..miesmäisyyden" osotteena, kun polvenkorkuiset eivät muuten mieheltä näytä. Manhemmat ottakaa tarkka selvä poikastenne käytöksestä, muistakaamme aikanansa kurittaa lapsia. — Merikarvia» telesooui- yhtiö» kokvuksessa, joka pidettiin Ahlströmin koululla Merikarvialla v. k. 28 pnä, päätettiin entinen telefoonin hoitajan, rouva Hilma Laine-Joutse nen kuoleman johdoZta keskusasema muuttaa kanttori F. N. Santavuo ren luo, joka stn otti hoitaakseen 5 muoden ajaksi 250 m'n muosimak- suZta. — Iltama» toimeenpani Meri karvian voimisteluseura miime sun nuntaina palokunnantalolla. Ohjel maan kuului m. m. puhe, jonka piti opettaja A. M. Hakosalo, runo, jon ka lausui neiti Katri Santavuori, sekä mies- että naisvoimistelua, jota edellistä johti opettaja A. Hakosalo ja jälkimäistä neiti H lma Pihlaja mäki. Sen ohessa jakeli joulupukin poika lahjoia nuorille y. m. yStämille. MSlipalojssi «siintyi urkuri H. Wai- hisen johtama mieskööri, kaiutellen uleoita laulukoppcleito, jotka kuten mySs näytelmökopvole „Kewään oik- kuia", soamutti yleisön suosionosoi tukset. Mäkeä oli iltamaan kokoon tunut runsaasti, eikä suinkaan suotta, sillä olihan ohjelma kaikin puolin hy- wä ja suoritettiin hymin arivokkaaSti, jota siis sieti kuulla ja nähdä. — Keikyä» maamiesseura toimeenpanee iltaman sunnuntaina t. k:n 4 pmä klo 6 i. Saappolan Jaat silla. — Kokemäe» y. m. kuutai» valoovuyddtStykse» muoNmak- suja kannetaan Kau-ratsalla joulu kuun 8 pnä. — Kelirikon sai eilinen icd» Po rin ympäristöllä aikaan. Reki täy dyttiin vaihtaa raitaisiin ja Vilkas talViliike keskeytyi. — Siikaiste» wae«kirjoit»S toimitetaan seuraamaSti: t. k. 7 pnä kello puoli-10 Otamon kylän Irakko- Mikkolassa, samana räimänä kello 3 i.v. N uriSkosken Manhassatalosso; torstaina 8 pnä kello 10 a p. Leppi- järven Starkilla. samana päimänä kello 3 i.p. PyntäiSten JsossataloSso: perjantaina 9 pnä kello 10 a p. Hir- «'järven Uudkssatalossa ja samana päimänä kello 4 i.p. kirkonkylässä zappilaSsa. — Palsta» kauvva. Torpvari Frans Mäkelä. Nakkilasta, on osa keyhtiö Posjalta ostanut Nakkilan Heinilän tilasta Nittyvainio-nimisen pa'stan. Kauppahinta tuntematon. — Ankara lumimyrsky on vallinnut pari päivää Suomenlah- della. — Ju«a» alle jäi eilen ivalla Vz8 aikaan Moscb^ckan aseman lä hellä työmies Mohell. — Lahjoituksia. Äsken TurnSsa kuollut lasimestorinltski Mimmi Mkst- on jälkecniältämässään lestamkn- tissa. paitsi sukulaisille mäcräityjä eri ruruisia eriä, kbioittanut Turun käsityöläisseuran Eläke- ja Apu'os alle 15,000 mk., jonka korot, iotka teStan-entissa määrätyt kaksi henkilöä elinaikanaan sa<!v^t nostaa, heidän uoltuaon jaetaan kcs an joh'okunnan määräyksen mukaan köudive käsityö- äisiile, heidän lestilleen ja lapsilleen. Edelleen on vainaj? Hemmet yhdis- ykselle lahioittanut 3,000 mk ia R. A. Hoppetille 500 mk. — U. A. — A vou Nurmia syyietää» ko»?«rsfipesä» selvittämättä jättämisestS. Kenraali?uwcrnö?- r!n'ansiian sihteerin apulainen A. von Ksr.n, jonka senaatti äsken puo lesi run nimitti Helsirg'n tullinhoita- ,an virkaan, tulee haaUettc vaksi Miipurin raoStuvanoikeutecn voS- tcamaan siitä, eitä hän oikevdm aset tamana kelloseppä W. Palmulan ja zänen vaimonsa konkursstoesän toi- mitsijamiehenä o'i laiminly?nyt sel vittää konkurssipesän tilit. V öväMtä. — Lu»ta ia pakkaSta Kau kaasiassa. TisliS, marraSk. 30 Lumimyrsky on haudannut lu men alle asemarakennukset. Karssin tiellä on satanut tavattoman paljon lunta. Aakara pakkanen vallitsee. Vuoriteillä on liike keskeytynyt. — Katumeielit We»äjällä. Katurauhaitomuuksien tähden on Kio van poli simestari von Lang erotettu miristaun. Hänen ja kuvernööri Giersin välillä on ollut erimielisyyttä siitä, millä taivalla rauhattomuuksista on tehtämä loppu. Moskovan lähellä olevan maan- v.ljeiysopiston oppilaat olivat vuok ranneet erityisen junan, jolla aikoivat matkustaa kaupunkiin. Kun kaikki oli valmista lähtöön, irroitti poliisi ju nasta Veturin, jolla ajoi tiehensä, jättäen ylioppilaat asemalle.