N:o 62 - IQIO KAIKU. Keskiviikkopa Kesäkuun i p&l\rr\ä> P C RETTIG i C? Ka TURKU Pohjois-Suomen Maanmittaus toimisto. Kiiateimistökauppoja Maanmittaustoimia v. m. min kuin Venäjälläkin lakien kunnioi- tuksen tulee olla ohjeena kaikille julki- sen toimimallan käyttämiselle. Mutta tämä suuri maltakunnanetu tulee lou- katuisi, jos Suomelle lakeja annetaan tai siellä ryhdytään hallitustoimiin muussa kuin perustuslakien määrää mässä järjestyksessä. Tästäkin syystä näyttää mälttämät- tömältä että Suomen asiain käsittelys- lä jälleen ryhdytään noudattamaan toista politiikkaa kuin mitä kahden mii- me muoden kuluessa on Teidän Keisa- rilliselle Majesteetillenne puollettu. Tä män politiikan lähtökohtana oli, niin- kuin edellä on huomautettu, 20 päi- wänä toukokuuta (2 päimänä kesäkuu ta) 1908 annettu määräys Menäjän etuja koskemain Suomen asiain käsit- telyjärjestyksestä. On ilmeistä, että se, joka tällä määräyksellä on ilmoi tettu oleman tarkoituksena, on täydelli sesti saamutettamissa esimerkiksi siten, että menäläiset ja suomalaiset mirka- miehet. Suomen ministerimaltiosihteeri puheenjohtajana, tarkastamat maltio- sihteerinmirastoon saapuneet asiat saa- dakseen yhdessä selmille, mitkä niistä koskemat Keisarikunnan etuja ja sen- tähden omat ilmoitettamat ministeri- neumostolle lausunnon antamista mar ten. Sen suuntainen asianmukaisessa järjestyksessä toimeenpantu muutos meisi siihen että säännölliset olot jäl leen pääsisimät moimaan sillä edelly tyksellä ettei ministerineumoston teke- mää useinmainittua uuden lainsäädän töjärjestyksen ehdotusta toteuteta sekä että Teidän Keisarillisen Majesteettin- ne muutoinkin sumaitsee armollisim- masti ottaa huomioonsa, mitä tässä alamaisessa kirjelmässä on esitetty. Nykyajan pimeyden halki luo Suo- men kansa katseensa menneisiin maloi- sampiin aikoihin. Lähtemättömästi tä män kansan mieleen painuneena elää Keisari Aleksanteri lifen antama ja kaikkien hänen korkeain jälkeläistensä uudistama makuutus, että tämän maan perustuslait omat ivoimassa pidettä- wät. Ja kun Suomen valloittaja ja ensimäinen menäläinen hallitsija selitti tämän makuutuksen merkityksen sanoes saan että Suomen kansa oli korotettu kansakuntien joukkoon, että se oli ole ma mapaa omissa sisäisissä asioissaan, elämä omien lakiensa mallan alaisena, oman ikuisiksi ajoiksi mahmistetun mal- tiosääntönsä turmissa, niin kaikumat nämät sanat halki mierineen muosisa- dan epäämättömän selmästi niitä la- kien ja historian määristelyä mastaan, jolle ahdasmielinen maltiollinen kiiho- tus on rakentanut sen opin, että Suo- mella ei ole mitään muita oikeuksia kuio ne, mitkä Menäjä kulloinkin poli- tiikan maihtelujen mukaan tahtoo myöntää. Jokaisesta, jonka katse on eksymätön, täytyy tuollaisen opin sen lisäksi näyttää Menäjän armoon so- iveltumattomalta ja yhtä paljon niiden hallitustehtämien syrjäyttämiseltä, jotka kuulumat Teidän Keisarilliselle Majes- teerillenne Suomen Suuriruhtinaana. Teidän Keisarillisella Majesteetillan- ne on malta estää niiden suunnitel- mien toteutuminen, jotka uhkaamat tu- hota Suomen oikeudellisen turmallisuu- den ja elinmoiman tärkeimmät ehdot. Siinä makaumuksessa, että hallitsijan mallan käyttämistä lain ja oikeuden turmaamiseksi tullaan mielihymällä ter- mehtimään kautta Menäjänkin amarain alojen, saa eduskunta sen nojalla, mitä tässä kirjelmässä on esitetty, alamai- suudessa anoa, että Teidän Keisarillinen Ma- jesteettinne armossa tahtoisi moi- massapitää Suomen perustus- lat sekä määrätä että ne näistä laeista poikkeamat toimenpiteet, joihin miime muosina on ryh dytty, omat aikai stamat tahi pe- ruutettamat. Anomusta seuraa kaksi liitettä, jois- ta toinen sisältää esityksen toimenpi- teistä, jotka omat Suomen perustus- lakien kanssa ristiriidassa, tahi jotka muuten omat olleet maallemme mahin- goksi, toinen esityksen toimenpiteistä, jotka omat mahingollisesti maikuttaneet Suomen talouteen. Useita mietinnön ja liitteiden kohtia mastaan omat perustuslakimaliokunnan sosialidemokraattiset jäsenet panneet mastalauseen. Eduskunta. Täysi-istunto toukok. 27 p. klo 7 i.-p. Puhetta johti puhemies P. E. Smin- husmud. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin eh- dotus asetukseksi leimasuostunnasta suuren maliokunnan mietinnön pohjalla. Kun suostunta tulee entisestään koro- tettamaksi, maadittiin sen hymäksymi- seen ~k annetuista äänistä.' Ed. Kellosalmi ehdotti ed. Airolan kannattamana koko suostuntaa hylättä- mäksi. Suostunta hymäksyttiin 147 äänellä 38 mastaan, mutta sen lopullinen myöntäminen jäi siksi, että jos tulo- ja menoarmiota käsiteltäessä se hamai- taan tarpeelliseksi. Maliokunta ehdotti suostunnasta saataman meron armioitamaksi 3 milj. 200,000 markaksi. Ed. Arajärmi ehdotti, että suostun- ta armioitaisiin 2,500,000 markaksi ja että perustelussa olemat numerot sen mukaan muutettaisiin. Ed. Kairamo kannatti ed. Arajär- men ehdotusta. Huutoäänestyksellä hymäksyttiin ed. Arajärmen ehdotus. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin mal- tiomarainmaliokunnan mietintö kulku- laitosrahastosta m. 1011. Ensin hymäksyttiin toisen lukemisen mukaisesti ponsi, jonka mukaan edus- kunta hylkäsi arm. esityksen kuoletus- lainan ottamisesta kulkulaitosrahaston mahmistamiseksi. Sen jälkeen ryhdyttiin käsittelemään itse mietintöä. Ensin suoritettiin yleiskeskustelu kul kulaitosrahaston menopuolesta. Ed. Simenius huomautti, että mal- tionrautateiden talous ei tehdyistä huomautuksista huolimatta ole näyttä- nyt rupeaman tulemaan paremmalle kannalle. Huomautteli mielä erinäi- sistä epäkohdista, marsinkin mitä pal- melijakuntaan tulee. Ed. Paasikimi lausui, että ed. Si- meniuksen esittämät tiedot ja mäitteet omat osaksi määriä ja ne osottamat, että hän ei asioita tunne. Hänen olisi pitänyt käyttää tämän puhemuoronsa eilen, jolloin oli esillä mietintö mal- tiomarain tilakertomuksen johdosta m. 1908, jonka piiriin hänen lausuntonsa kuuluu. Kumosi sen jälkeen ed. Sime- niuksen esittämät mäitteet. Ed. Nordlund yhtyi Paasikimeen lausuen lisäksi, että hra Simenius nähtämästi on aikonut pitää puheensa toisen asian yhteydessä, mutta silloin sen laiminlyönyt ja koettanut laimin- lyöntiänsä parantaa. Ed. Kirmes moitti pitkässä lausun- nossaan rautatieloitoksen johtoa ja pormareita yleensä. Kun ed. Simenius mielä oli käyt- tänyt toisen puheenmuoron, puolusteli ed. Leino rautatiehallitusta ja sen me- nettelyä. Kun edelliset sosialistipuhu- jat olimat mäittäneet, että ylimääräi- siä rautatieläisiä moitaisiin entistä enemmän kiinnittää mäkinaisiksi, huo- mautti puhuja, että päinmastoin olisi rautateillä mäkeä mähennettämä aina- kin noin 500 henkeä. Jos ylimääräi- set otettaisiin mäkinaisiksi, nousisimat rautatiehallituksen menot 3,000,000 markalla. Ehdotti ramintolamaunuja marten ehdotetun 90,000 markan mää- rärahan poistettamaksi. Ed. Kurkinen ehdotti sosialidemo- kratien mastalausen hymäksymistä. Naiskeskustelun loputtua käytiin menopuolen yksityiskohtaiseen käsitte- lyyn ja hymäksyttiin keskustelutta osat, jotka koskemat maltionrautateitten ma- kinaista menosääntöä, eläkkeitä ja eri näisiä määrärahoja sekä korkoja ja lainain mähennysmaksuja. Ramintolamaunujen määräraha 90 tuh. mk. päätettiin poistaa 115 äänellä 72 mastaan. päätösten aiheuttamassa muutetussa muodossa. Asian käsittely jätettiin myöhemmälle. Ainoaan käsittelyyn esitettiin m a l- tiomarainmaliokunnan mi e- tintö esityksen johdosta ma- rainosottamisestam. 1910 sotilasrahaston tulojen täydentämiseksi. Maliokunta esitti ehdotuksen hyljättamäksi. Ed. Ingman huomautti asian oi- keudellisesta puolesta, että sotilasasia on ratkaistama hallitsijan ja edustun- nan yhteisen päätkösen mukaan. Asiaa onkin käsiteltämä poliittisena kysymyk- sena ja silloin joudutaan koskettele- maan yleismaltakunnallista lainsää- däntöä, sillä ne omat mälittömässä yhteydessä keskenään. Niin läheisessä yhteydessä ne eimät kuitenkaan ole enään, kuin m. 1890. Maitokunnan- lainsäädäntökysymys on nyt jo teo- reettinen kysymys ja käytetään sitä Menäjällä agitatsioonin mälineenä. Piti aiman mälttämättömänä, että huolimatta meitä mastaan tähdätyistä iskuista ja juonitteluista, selmästi oso- tamme, että olemme malmiit ottamaan osaa maltakunnan puolustuskustannuk- siin. 'Ihtyi ed. Arajärmen ja Kaira- mon mastalauseeseen, jossa ehdotetaan, että sotilasasiain mäliaikaiseksi järjes- tämiseksi on m. 1910 Menäjän malta- kunnan rahastoon suoriteltama 11 milj. mk. ja jossa selmitetään, mistä Maroista summa on otettama. Ed. Jonas Castren kohdisti lausun- tonsa mastalauseen ja siinä esitettyjen näkökohtien kumoamiseen sekä hallitut- sen omamaltaiseen menettelyyn sotilas- apumaksujen suorittamisessa. Ihmetteli nuorsuomalaisten edustajain Koske- linin ja Puhakan allekirjoittamaa tois- ta Vastalausetta, jossa ehdotetaan eri- Mielipiteitään esittimät asiasta mie- lä ed. Estlander, Ojanen, Ingman, Kairamo, Manner ja Danielson-Kal- mari. Istunto lopetettiin klo 4,20 i. p. Iltaistunnossa klo 6 alkaen jatket tiin yhä saman asian käsittelyä muu- taman ilmotusasian jälkeen. Keskuste- lujen alkupuolella ilmestyimät halli tuksen penkeille senaattorit Markoss, Berg ja Hosiainoss. Keskustelu päättyi klo 7,15 illalla. Äänestyksessä hylättiin ensin sosiali- demokratien mastalause 111 äänellä 82 mastaan. Huutoäänestyksellä hy- mäksyttiin ed. Mechelinin muutoseh dotus mietinnön perusteluihin. Näin muutetun mietinnön ja toisen masta- lauseen mälillä äänestettäessä hylättiin mastalause 140 äänellä 49 mastaan. Sen jälkeen hylättiin 133 äänellä 40 mastaan suomalaisen puolueen malio- kunnan jäsenten mastalause. Hymäksytyksi tuli siis mietintö, jon- ka mukaan eduskunta väätti, ettei esitystä marain odottami sesta muode k si 1910 soti lasrahaston tulojen täy dentämiseksi ole moitu hy- m ä k s y ä. Mietinnön perusteluihin, kuten edellä jo mainittiin, liitettiin ed. Mechelinin tekemä muutosehdotus. Kolmanteen käsittelyyn esitettiin maltiomarainmaliokunnan mietintö ar m. esityksen joh dosta erityisestä m. 1911 suoritettamasta sotilas- merosta. Ed. Kairamo huomautti mietintöön liitetystä suomalaisen puolueen malio- kunnan jäsenten allekirjoittamasta mas- talauseesta, jossa ehdotetaan, että so- tilasasian mäliaikaiseksi järjestämiseksi id . 1911 suoritettaisiin Menäjän mal- 1.600 ra myydään vielä alenne tulla hinnalla Oman Kannan Kirja- ja Paperikaupassa, « ^ Oulussa, Kauppureinkatu N:o 5. 1 mm äysi-istunto toukok. 28 pnä klo 12 Päitvällä. Puhetta johti puhemies P. P. Smin- husmud. Maltiomarainmaliokunnan puheen- johtaja, ed. A. H. Mirkkunen esitti kulkulaitosrahastoa koskeman mietin nön edellisenä iltana hymäksyttyjen näisten mietinnön lausuntojen liemen- tömistä. Piti päinmastoin lausuntoja muutamin kohdin liiankin mietoina ja maromaisina. Ahtyi maliokunnan hyl- käämään ehdotukseen. Ed. L. Mechelin lausui ensimäisen mastalauseen suhteen, että ei moi hy- mäksyä sitä lopputulosta, johon siinä tullaan. Jos niin tehtäisiin, myön- nettäisiin 7 päimältä lokakuuta 1909 oleman manisestin moimassaolo. Toi- sen mastalauseen epäonnistuneitten lausuntojen puhuja armelee johtuneen stilistisistä syistä. Kolmannen masta lauseen suhteen, jossa esitetään sosia- listien periaatteen mukaan koko sota- laitoksen hylkäämistuomio, huomautti puhuja, että tällä katsantokannalla on marsinkin ulkomailla paljon kannatta- jia, mutta että mastalausujat eimät ole ottaneet huomioonsa nykyaikaisia poliittisia oloja, jotka tekemät sotalai toksen poistamisen mahdottomaksi. Ah- tyi mietintöön, ehdottaen sen lopussa ennen pontta oleman kappaleen muo- dostettamaksi niin, että siitä selmästi käy ilmi, että hallituksella, joka osottaa yhä pienempää tahtoa Suomen mal- tiosäännön kunnioittamiseen, tarkote- taan Menäjän hallitusta. Ed. Saarikimi ehdotti mietinnön palautettamaksi maliokuntaan muutet- tamaksi sosialistien mastalauseen inu- kaan. Ed. Snellman lausui toimomansa, että maliokunta olisi yksimielisesti esi- tyksen hylännyt. Zhtyi ed. Meche- linin tekemään perustelujen muutos- ehdotukseen. Ed. Kallio huomautti siitä seikasta, että asiaa koskemat mietinnöt aina tu- lemat maliokunnasta repaleisina, maik- ka lokakuun manifesti jokaisen mielestä onkin laiton. Oli kuten maliokunnas- sakin mietinnön kannalla, yhtyen ed. Mechelinin ehdotukseen. Ed. Rannikko kannatti mietintöön liitettyä ensimäistä mastalausetta; ed. Kopila ed. Saarikimeä sosialidemokra- tien mastalauseen suhteen. Ed. von Born kannatti mietintöä. Hymaksyi ed. Mechelinin muutosehdo- tukien. tvkunnan rahastoon 12,000,000 mk. että menoerä otettaisiin Huomioon 1911 rvuoden tulo- ja menoarmiota järjesteltäessä. Kun mielipiteet kni tenkin edellisen asian yhteydessä olimat selmästi tulleet näkymiin, ei tahtonut äänestystä. Ed. Saaritimi buomautti niinikään sosialidemokratien mastalauseesta, mut ta luopui ajan moittamiseksi myöskin äänestyksen maatimisesta. Enemmittä keskusteluitta hymäksyt- tiin sen jälkeen mietintö, jonka mukaan eduskunta ei ole m o i n u t sa nottua iv eroa koskemaa esi- t y s t ä hymäk syä. Kulkulaitos rahasto. Ed. Mirkkusen aamupäimällä ehdottama laskelmamuutos hymäksyttiin keskus- telutta. Ainoaan käsittelyyn esitettiin m a l- tiomarainmaliokunnan m ie- tintö arm. esityksen johdos- ta marain hankkimisesta iv u o d e k s i 19 11 niihin t a x- p e i s i i n, joihin m altio n m a- kinaiset tulot eimät riitä. Ensiksi suoritettiin yleiskeskustelu. Ed. Murros huomautti siitä, että näin tärkeä asia tulee esille masta is- tuntokauden miimeisen päimän iltana. .Kosketteli eduskunnan budjettioikeutta ja miittasi siihen tosiasiaan, että edus kunnan päätöksiä ei ole tässä suhteessa aina otettu huomioon. Ed. Hörhammer myönsi ed. Mur roksen huomautuksen oikeaksi. Huo mautti eduskunnan budjettioikeuden mitättömyydestä. Oli maliokunnassa kuitenkin koettanut siitä saada poiste- tuksi eräitä turmiollisia rahamääriä, mutta ei ollut siinä onnistunut. Lau- sui tekemänsä ehdotuksensa uudelleen eduskunnassa. Ed. Mechelin lausui, ettei ole ollut maltiomarainmaliokunnan syy, että mietintö tulee näin myöhään, sillä hallituksen esitys tuli eduskunnalle 0 ii 7 miikkoa myöhästyneenä. Sanoi palaamansa yksityiskohtaisessa keskus- telussa erinäisiin kohtiin. Naiskeskustelun loputtua alettiin asiasta yksityiskohtainen keskustelu. Ensin esitettiin maltion mäkinaisten > ehdotuksen koskema muutosta 20 pmä menojen ofa. Ed. Hörhammer ehdotti kenraaliku- mernöörin kanslian määrärahaa mä- hennettämäksi 41,000 markalla ja että poliisien määrärahaa mähitellen pienen- nettäisiin sekä painoylihallituksen, koska eduskunta on sen tarpeettomana päät- tänyt lakkauttaa, määrärahan poistet tamaksi. Ed. Kallio ehdotti mietinnön pa lauttamista maitokuntaan muodostet- tamaksi 3 mastalauseen mukaan. Ed. T. Hultin puhui naisopettajain palkoista. Tahtoi ne samoiksi, kuin miesopettajilla on. Laajensi maati- muksensa lopuksi siten, että palkkoja järjestettäessä ei ole tehtämä erotusta mies- ja naismirkamiesten palkoissa, kun kelpoisuusmaatimukset omat samat. Ei tahtonut muutosehdotusta mietin- töön. Ed. M. Hjelt ehdotti ammattitar- kastuksen määrärahan korotettamaksi. Ed. Mirkkunen puhui laajalti al- keisoppilaitosten ja seminaarien opet- tojain taloudellisen aseman parantami- sen puolesta, toimoen, että eduskunta Hymäksyisi mietinnön tässä kohdin. Ed. Nylander ehdotti mietintöön otettamaksi maanmiljelyshallituksen eh- dottaman 76,000 markan määrärahan sianhoidon edistämiseksi, minkä malio- kunta oli pyyhkinyt. Ed. Mechelin huomautti, ettei edus- kunta saata mennä alentamaan ed. Hörhammerin ehdottamalla taivalla jonkun miraston, tässä tapauksessa kenraalikumernöörin kanslian määrä- rahaa, koska se on hallitsijan määrät- tämissä. Oppikoulujen opettajain palk- kojen korottaminen kuuluu myöskin hallitsijalle. Eduskunnan olisi parasta lausua main toimomuksia. Lausui muuten, että eduskunnan olisi paras hymä^syä mietintö sellaisenaan. Teatterin maltioamun 15,000 > muodeksi. Smenska inbemska- Yleisiä uutisia. — Waltiopäiwäin juhlalliset päättäjäiset alkoimat toissa päimänä klo 12 päimällä jumalanpalveluksella Nikolain kirkossa. Maltiopäimäedustajat lähtimät Pa- lokunnantalolta hiukan ennen klo 12 kulkueessa, puhemies ja molemmat ma- rapuhemiehet etunenässä, pitkin Alek santerinkatua kirkkoon, jonne saamut- tiin urkujen soidessa. Edustajat asettuimat heille marat- tuihin paikkoihin mastapäätä alttaria molemmin puolin pääkäytämää. En nen edustajain saapumista oli kirkkoon lukuisasti kerääntynet yleisöä. Kenraalikuvernööri ja senaatin jä senet eimät olleet läsnä lopettajaisju- malanpalmeluksessa. „Suomen Laulun" sekakuoro mais teri Heikki Klemetin johdolla lauloi nyt I. Brahmsin motetin „Kun synkin meidät saartaa yö . .", minkä jälkeen alkoi alttarijumalanpalmelus. Sen toimittimat kirkkoherrat G. )!yman ja I. Engström. Alttarijumalanpalme- luksen aikana lauloi sekakuoro Faltinin Hilariuksen kiitosmirren, Klemetin „Py- hä"n sekä Krohnin „Amen"en. Kun sitten alttarijumalanpalmelus oli päättynyt, ja seurakunta ja seka kuoro yhteisesti olimat meisanneet mir- resta n:o 100 kolme märssyä, astui saarnastuolille edustaja, lääninromasti F. M. Sipilä, pitäen suomen- ja ruot sinkielellä saarnan Job. 11—3 lumun 3 märsyn johdosta. Saarnan jälkeen lauloi maltiopäimäkööri mielä I. S. Bachin loppukoraalin „Mä, Jeesus, olen sun ..." Edustajat ja yleisö poistuimat sen jälkeen kirkosta, edus- rajat lähteäkseen Keisarilliseen malta- istuinsaliin, jossa juhlalliset päättäjäi- set tapahtuiivat. Kun edustajat kulkueessa senaatin- torin poikki ia pitkin Aleksanterin ja Marian katuja sitten olimat saapuneet maltaistuinsaliin, osotti juhlamenojen ohjaaja heille paikat pitkin salin simus- toja mastapäätä maltaistuinta. Pu- bemies ja marapuheniiehet asettuiivat oikealle mastapäätä maltaistuinta. Edustajain saapumisesta ilmoitettiin kenraalikumernöörille. Maltaistuinsa- liin astunnat nyt senaatin jäsenet sekä m. t. prokuraattori sekä näiden jäles- sä kenraalikumernööri seurueineen. Kenraalikumernööri asettui maltaistui- men eteen, senaatin jäsenet ja m. t. prokuraattori sen oikealle, kenraaliku- mernöörtn seurue sen masemmalle puo- lelle. Puhemies astui nyt esiin ja lausui: Eduskunnan puolesta lausun sen alamaisen kunnioituksen ia onnentoi motuksen Hänen Majesteetilleen Keisa- rille ja Suuriruhtinaalle. Puhemies antoi lausuttuaan yllä oleman ivaltiopäimäpäätöksen kenraali- kumernöörille. Puhemiehen puhe tul kittiin menäjäntielellä kenraalikuiver- nöörille. Kenraalikumernööri Seyn lausui tä- mäii jälkeen »venäjänkielellä seuraa- maa: Eduskunnan alamaisen kunnioituk- sen ja onnentoimotuksen olen toimitta ma Hänen Majesteettinsa Keisarin ar molliseen barkintaan. Hänen Majes teettinsa Keisarin armollisesta käskystä ja hänen korkeassa nimessään julistan minä nykyiset lakimääräiset maltiopäi- lvät päättyneiksi. Kenraalikumernöörin sanat tulkitsi senaattori Markoss suomeksi ja ruot- sitsi. — MirkamieSasia. Eduskunta on hymäksynyt maliokunnan mietinnön mirkamiesasiasta. — Metsästyslaki. Hänen Ma jesteettinsa on toukok. 12/25 p:nä ta pahtuneessa esittelyssä hylännyt Suo- men maltiopäimäin hymäksymän laki- lokakuuta 1898 annetun metsästystä koskeman asetuksen 13 ja 31 pykäliin, sekä samalla käskenyt Suomen senaatin laatia ehdotuksen asiassa eduskunnalle jätettämälsi esitykseksi, huomioonottaen Suomen kenraalikumernöörin esittämän ehdotuksen hirmenmetsästystä koskeman oikeuden laajentamisesta, jotta metsäs- Läjäin kaatamain hirmien lukumäärän kasmaessa se kormausmäärä alentuisi, joka yleisistä maroista jaetaan mäes- tölle hirmien tuottamasta mahingosta. — Suomen ja Menäjän rau- tatieliikenteen yhdistäminen. Mii- meksi tapahtuneessa esittelyssä on Hä- nen Majesteettinsa armossa sumainnut sallia, että Suomen maltiomaroista käytetään ennakkomaksuna 453,877 mk., jotta miipämättä moitaisiin alottaa ne muutostyöt Suomen maltionrautateil- lä, jotka omat tarpeelliset keisarikunnan rautateitten liikkuman kaluston estee- töntä käyttämistä marten niillä eh doilla, että mainittu ennakkomakui kor- mataan kulkulaitosrahaston muroista m. 1911. — Suostuntarahaston meno- sääntö 1910. Armollinen asetus suostuntarahaston menosäannöstä 11)1*' on mahmistettu korkeimmassa paitasia. — Teatterien waltivawut. Suo- ! mal. Maaseututeatterin muotuisen mal- tioamun on senaatti korottanut 1^,000 mkaan ivuosiksi 1911, 12 ja 13, Tain- pereen ~ mkaan teatterin 12,000 mkaan muodetsi ja Folkteatterin 12,000 mkaan 3 :vuodeksi. 11!ämä erät riippilivat kuitenkin nv.ltio- marain riittäiväisyydestä kuntin muo- den menosääntöehdotus:a laadittaessa^ — Magnetinen obserwatorio Sodankylään. Senaatti on myön tänyt Suomen Tiedeakatemialle erään maa-alueen Sodankulässä magnetisen obsermatorion perustaniista marten seka myöntänyt sitä marten rakennus- aineita kruununmetsistä. — Henkikirjoituksen järjestä minen. Kahdelle sen komirean jäse- nistä, joka on asetettu henkikirjoituksen järjestämistä marten Helsingissä ja maan suuremmissa kaupungeissa, mal- tioneumos A. M. Helanderille ja hen- klkirjuri, sil. maist. Kristian Gustams sonille on senaatti myöntänyt kuuimal- lekin 800 mk:n matkastipendin asian- omaisten tutkimusten loiniitlamista marten Skandinamian maissa. — Nantatiehallintojen kokous Budapestissa. Nautatieballilus on senaanlta pyytänyt oikeutta saada lähettää liikennetarkastaja (5. Luchoun Budapestissa kesäkuun 8 päimänä pi- dettämään rautatiehallintojen kokouk- seen, jossa lullaan käsittelemään hen- kilöliikennettä koskemia asioita. — Metsänhoitajat. Valtakirja Meltaulsen hoitoalueen metsänboitajan mirkaan on anneltu metsänhoitaja Leo Björkmanille, Puolangan hoitoalueen metsänhoitajan mirkaan metsäkonduk- töäri L. L. Mahlbergille ja Siikajoen hoitoalueen metsänhoitajanmirkaan Ro- maniemen metsänmartijakoulun opetta- ian Topi Hakalalle. — Tilattoman tväeston laina rahasto. Senaatti on päällänyt tehdä alistuksen lainojen myöntämises- tä tilattoman mäestön lainarahastosta m. m. seuraamille kunnille Oulun läänissä: P^hajärnien kulmalle 15,000 mk., Utajärmen 20,000 mk. ja Enontekiön kunnalle 8,000 mk. Kaikkiaan on senaatti alistanut mnönnettäiväksi 851,000 mk. Lainoja oli baetlu 3,719,500 mk. Reisjärmen kunnalle ei senaatli alis- tanut lainaa myönnettämäksi, koska kunta aiman äskettäin oli saanut suu- ren lainan. — Maanhankinta tilattomille. Senaatti on bylännyt useiden iilatto- main anomuksen, että maltio heitä marten ostaisi 10'>,000 mkn kinnasta Ylitornion pitäjässä oleioan Kristine- ströinin talon. — Mirkatalot. Senaatti on by- lännyt Kajaanin kiblakunnan kuntien anomuksen, että Kajaanin maakaptee- nin mirtataloksi ennen käytetty Sute- lan lila Paltamon pitäjässä luomulet- täisiin bakijain käytäntöön. — Kätilöt. Romaniemen kunta on anonut 2 kätilön palkkaamiseksi yhteensä 000 mk. muotuista malmio- apua lukien tammik. 1 p:stä 19 ll. — Ziirjailija apuraha. Suo:na- laisen kirjallisuuden edistänlic-rahasion toimikunta on humanistisen osastonsa ebdotuksesta myöntänyt 2,000 mk. apurahaksi tri S. Jmalolle lutkimuk- siin hänen suunnittelemaansa uutta historiallista romaania marten. — Maisteriwihkiäiset ta; ali ui ivat tiistaina yliopistossa. Promool- lorina oli prosessori F. Elsminq. Wi- bittäminä oli kaikkiaan 121 silos. kan- didaattia ja 10 lisensiaattia. Wum- tämien joukossa olimat m. m. B. A. Koskennienii. K. D. Mannermaa, Aili Niffo, S. I. Pentti, B. I. Tuomi' koski, Kaarlo Aulis, Hilja Metsäpolku, L. Aström, kolme miime maiuitliia poissa olemana. R i e n, u iii a i s t e r e i k s i ivihitiini lääkärit Arel Hjalmar Ilmoni, Lo- rent>o Runeberg ja Mathias Magnus Wilhelm Calonius, ent. rebtori ^eai:s August Cainb. pros. ^lre! Olos ^reu- denthal, yliopettaja, maltioiieuivos Karl Synnerberg, yliopiston m. t. mora kansleri, tod. maltioneuivos Th. Rein, ent. kolleega Blktor Emil Linderoo-'>. lehtori Jaakko Länkelä, ent. re!,t. Emert Winter, senaattoni Leo M.'cbe- lin, pros. Konrad (Gabriel Hällstö i ja tri Peter Adols Karsten.