ft:o 142 — 1910 KAIKU. Keskiviikkona Joulukuun 7 päivänä. Laurilan siltaan ja painoi hänet siitä alas. Aika 9,32 min. Oululaisel Tähtinen ja Inkala yrit- timät hurjasti 10 min.. Tähtinen sy- kertyi selälleen. Maasalainen Salo- maara ja Suonperä painimat ainoast. 1,17 min., jonka kuluttua Salomaara käsimarrenheitolla pani Suonperän se- lälleen. Oululaiset Puhakka ja Autere ottimat tuimasti kiini toisiinsa, mutta jo 3,20 min. kuluttua mursi edellinen jälkimmäisen sillan. Paikkakuntalaiset Mankinen ja Fors ottelimat myöskin oikein aika tamalla 14,6 min., jolloin miimeksimainittu sai käsimarrensimuhei- tolla edellisen hartioilleen. Tulista oli tämän jälkeen seurannut oululaisen Kandelbergin ja turkulaisen Samosen paini. maan K. moimakkaampana sai heti kynkkäotteen. jolla heitti mastus- tajansa suoraan hartioilleen. Sunnuntaina päimällä oli kemyen- sarjan painia, jolloin oululainen Haa- taja moitti torniolaisen Purran. Sunnuntai-iltana jatkuimat paini- kilpailut. Leimosen ja Haatajan ottelu ei ratkennut. Pikkarainen ja Lehtonen painimat kauniisti ja sulamasti, teh- den paljon erillaisia määntöjä ja sil- toja, 5 min. kuluttua sortui jälkimäi- nen. Tähtinen ja Oksa pukkimat toi- siaan 25 min. ilman tulosta. Saa- rela ja Suonperä tekimät aika siemiä heittoja 1,36 min., jolloin edellinen painoi jälkimäisen mattoon. Kandeb berg moitti Purran 4,42 min. kulut- ma. Mankinen moitti Laurilan. In- kala ja Kärsämänoja temppuilimat tu- loksetta. Kuusisto ja Salomaara ot- relimat tmmasti. Jälkimäinen teki hurjia otteita, ollen hymin mapaa mahman mastustajansa kanssa, mutta kaikista yrityksistä huolimatta jäi pai- ni ratkaisematta. Puhakan ja Leimo- sen painia miitsi katsoa. Siinä teh- tiin kaikki liikkeet, mitä painiin sisäl- tyy. Jäi ratkaisematta. Woipa sa- noa, että heidän paininsa oli kaunein- ta ja oterikkainta koko kilpailuissa. Pikkarainen ja Fors ottelimat tämän jäl- keen oikein painijoin tamalla 13,29 min., jolloin Fors sortui hartioilleen. Kai keksi ihmeeksi moitti Inkala turkulaisen Oksan, aika 4,37 min. Sitten moitti Purra Samosen. Pikkarainen ja Man- kinen leikittelimät mähän aikaa ja leikki päättyi Mankisen hämiöllä. Pu- hakan ja Haatajan paini jäi ratkaise- matta; Fors moitti näiden jälkeen Lehtosen, Kandelbergin ja Haatajan paini jäi ratkaisematta. Leimonen moitti Salosen aiman heti. Kandel- berg ja Puhakka ottelimat sitten oikein mihan mimmassa kummankaan pääse- mättä silti moittajaksi. Salomaara luomutti moiton Saarelalle, kun louk- kasi niskojaan painiessaan Kuusiston kanssa. Palkinnot jakautuivat seuraamasti: l sarja. Saarela, Oulunsuun „Pohjasta", Kuusisto, Ou- hm ..Heitto", Salomaara, Waasan ..Kiisto", Suonperä, Oulun ..Heitto". II sarja. Inkala, Oulun ..Moima", Tähtinen, Oulun „Woima\ Kärsä mänoja, Oulun „Woima", Oksa, Tu- run ..Urheiluliitto". III sarja. Pikka- rainen, Oulun ..Heitto", Fors, Oulun- suun ..Pohja", Mankinen, Oulun ..Heitto", Lehtonen, Oulun „Pyrintö". IV sarja. Kandelberg. Oulun „Woi- ma", Puhakka, Oulun „Woima", Leimonen, Pietarsaaren „Woima", Haataja, Oulun .,Moima". — Oulun Luistinseuran rata ivalmistuu taasen näinä päiminä. Tämä tieto lienee hauska uutinen kai- kille luistelun ystämille ja harrasta- jille. Mutta oletteko luistelun harras- mjat tietoisia siitä, kuinka maikeassa asemassa Oulun Luistinseura rataa puuhaa ja kuinka maikeata on rataa laitettaessa tietää että palkkana mai- ivoista ja uhrautumaisuudesta useim pina muosina on puhdas rahallinen tappio. Eipä sillä, että Luistinseuran jäsenet työstään mitään palkkaa ja tuloja itselleen toimoisimat, maan oli- sihan kuitenkin heille iloa siitä, että luistinradalla kämisi luistelijoita, sekä manhoja että nuoria, ja että nämät, samalla kun itse radalta mirkistystä hakemat, myös radan tulemaisuutta lukisimat. Jos kaiken tämän tunnette niin ei liene liikaa maadittu että kan- natatte luistinrataa ostamalla jäsen- merkin, sekä kehoitatte muitakin niitä ostamaan. Tänä luistelukautena säätänee sitä paitsi radalle sellaistakin näkemistä, että urheilun mihaajienkin luulisi rien- tämän silloin radalle katselemaan ja ihmettelemään. Täällä, niin juuri täällä, Oulun Luistinseuran radalla pidetään tänä luistelukautena Suomen kauno- eli taideluistelu mestaruuskilpailut — puhumattakaan monista pikaluistelu- kilpailuista. Iäsenmerkkejä saa ostaa kauppias W. Lagerbohm'm kaupasta ja Fabri- Uusen urheiluliikkeestä, sekä ratamar- ajalta entisillä ehdoilla. Radalla siis tamataan! — Myyjäiset Valkonauhan hywäksi pidetään N. M. K. D:n liuoneustossa huomenna klo 10 e. pp. klo 8 j. PP. — R. Y. Pohjan Leimun ko- kous on huomenna klo 8 illalla. — Oulun W. P K:n ylimää- räinen kokous on tänään klo 8 j. pp. kunnan talolla. — Kansankonsertti on palokun nantalolla tänään klo 8 ip. Hämeen läänin lääninhallituksessa, Molmar Jumelius, pyytäen tulla ase- tetuksi toiselle ehdokassijalle ja mirkaan nimitetyksi. Kuten aikanaan olemme kertoneet asetti kumernööri l:lle ehdo- kassijalle lääninnotario Ilmari Jalak- sen, 2:lle sijalle läämnkirjuri Ernst B. A. Wirtasen ja 3:lle sijalle läänin- reistraattori E. O. Thomen. — Wanginkuljettajaksi ja war tijaksi Oulun nimismiespiiriin kol- meksi muodeksi, tuleman 1911 alusta lukien, on läänin kumernööri t. k. 5 pnä määrännyt edelleenkin kartanon- omistajan Taametti Toimaisen. — Laibrnnmittarit. Tullihalli tuksen ilmoituksen johdosta, että m m. Raahen ja Tornion kaupunkeihin ei ole laimanmittaria asetettu sekä että laimanmittarin sijaista ei ole maini- tuissa paikoissa eikä Kemin kaupun gissa, josta seikasta on asianomaisille tullikamareille syntynyt maikeuksia nii- den nerenkulunmaksujen meloittami- sessa ja ylöskannossa, jotka suorite taan laiman mitatun nettokantamuu- den perustuksella, on senaatti käskenyt Oulun läänin kumernöörin antamaan Raahen, Kemin ja Tornion knupun- kien maistraateille käskyn miipymättä ryhtymään 6 §:n mukaan arm. ase tuksessa lokak. 4 p:ltä 1876 laiman- mittauksesta maistraatin asiana ole- maan toimenpiteeseen laimanmittarin tai sen sijaisen asettamiseksi sekä siitä sitten lähettämään ilmoituksen asian- omaiselle tullikamarille ja merenkulun- tarkastajalle, jonka malmonnan alai- sena laiman mittaustoimi on. — Vesilaitokset. Mkiimingin Aittokosken Tehdasosuuskunta r. l. on läänin kumernööriltä saanut luman Aittokosken rannalle Mesalan putaa seen Mkiimingin pitäjässä rakentaa kotitarmesahan ja myllyn. Samoin on Kolarin kunnan Kola- rin kylän johtokunta saanut luman Niesajoen Suukoskeen mainitussa kun- nassa rakentaa mylly- ja sahalaitoksen. — Maanmittaustoimituksia. Maramaanmittari I. E. Söderlund on määrätty toimittamaan osittaisen rajankäynnin Kurtin ja Koskelan tilo- jen n:o 14 ja 53 mälillä Haukiputaan pitäjän Kellon kylässä; kommissioonimaanmittari Artur Frö- man mäliaikaisen niittyjaon Toimolan perintötilalla n:o 3 Kuusamon pitäjän kirkonkylässä; ja maramaanmittari I. E. Söderlund paaluttamaan sen maa-alueen, joka on aijottu uutta maantietä marten Kihte- lysojan seudulla Iin pitäjän Kuimas- joen marrella sekä tekemään siitä kar- tan ja selitelmän. — Rakennustoimi Kajaanissa. T. k. 1 p:nä on läänin kumernööri mahmistanut piirustukset Asunto-osuus- kunta Uran omistamalla tontilla n:ro 60 Kajaanin kaupungin toisessa kau punginosassa tehtämää uutisrakennusta ja rakennusmuutosta marten. — Malitns. Oulun läänin ku mernöörin laatimasta ehdotuksesta ma ralääninkamreerinmiran täyttämiseksi läänissä on senaattiin tehnyt malituk- sen maratuomari, ylimäär. mirkailija A) a l i t syayhdistysten nsicnniehille! Kun nyt punainen yhdistelmä on ilmestynyt, keholtamme puolueemme »valitsijayhdistysten asiamiehiä heti ryhtymään toimiin maaliliiton perus- tamiseksi. Maaliliiton perustaman julkilausu- man pitää allekirjottaa mähintäin puolet marmuuden muoksi mielä useammankin niistä samoista henkilöistä, jotka malitsijayhdis- tyksen perustamiskirjan omat allekirjot- taneet. Tämä on päimättäma masta punaisen yhdistelmän ilmestymisen jälkeen. Keskuslautakunnalle osotettu hake- mus maaliliitosta, jossa asiamiehen nimi on todistettama aiman samoin kuin hakemuksessa malitsijayhdistyksen perustamisesta, ei saa olla päimättynä ennen punaisen yhdistelmän ilmesty mistä. W a l t a k i r j a n, jolla asiamies maltuuttaa jonkun henkilön miemään Keskuslautakunnalle ilmoituksen maali- liitosta, tulee olla todistettu sekä päi- mätty punaisen yhdistelmän jälkeen. Kaikki nämä paperit omat ehdotto- masti sisäänkirjoitetussa kirjeessä lähetettämät Ouluun yhteiselle asiamiehelle kauppias F. F. Ruot- salolle ennen joulukuun 12 p ä i m ä ä, jotta paperit moidaan täällä tarkastaa ja aikanaan Keskuslautakun- nalle toimittaa. Sulon läänin nMintatilM. Alempana mainitut meijerit omat oman ilmoituksensa mukaan saamutta- neet 16 pnä marrask. lähettämästään moista, mapaasti Hangossa, seuraamat hinnat, nimittäin: 2: 70 55 ast. moit. Meijeri n:o 1 n ti 2 .. 7 .. « .. 11 2:73 26 .. 2:73 16 „ 2:75 20 .. 2:68 5 „ 2:72 11 .. Dhteensä 133 ast. moita Korkein hinta oli 2 mk. 75 p. keskihinta 2 mk. 72 p., alin hinta 2 mk. 68 p. — Haapaweden kansanopiston oppilasliiton kokous oli kansanopis- tolla 3 pnä jouluk. Mäkeä oli run- saasti saapunut. Puheenjohtajaksi ma- Iittiin A. Jussila ja pöytäkirjureiksi Arjo Komu ja Kalle Keclman. Amauspuheen, lämpimän ja innok- kaan, piti Oskari Mattila. Sen jäl- keen käsiteltiin mirallisia asioita. Sään- nöt hymäksyttiin ja jäsenmaksuksi mää- rättiin 50 p. muodessa. Liiton joh- tokuntaan malittiin 8 henkilöä. Liiton toiminnan suunnasta oli myöskin kes- kustelua. Sen jälkeen piti pastori Janhonen laajan esitelmän muinais suomalaisten uskonnosta mertaileman uskontotieteen malossa. Illalla otettiin osaa opiston marat- tomien oppilaiden hymäksi pidettyihin myyjäisiin, jotka tuottimat kaikkine muine päimän tulvineen lähes 400 markkaa. Lopuksi oli nuorisoseuran talolla il- tama, jossa oli runsaasti mäkeä. — Haapatveden säästöpankin isännistön kokouksessa w. k. 28 pnä luettiin kertomus pankin tilasta ja malittiin eromuorossa olemien isän- täin sijalle: Olli Koskelan tilalle Juho Uusitalo, Ransa Uusitalo ja Iho Aak-- ko ja Heikki Ansala malittiin uudel- leen. Hallituksen jäsenistä oli eromuo- rossa M. Alatalo, I. Rautio ja Ran- sa Huikari, joista kaksi edellistä malit- tiin uudelleen ja Ransa Huikarin ti- lalle Miljam Kulju. Pankin isännis- tön puheenjohtajaksi malittiin Iisakki Mahe, marapuh. Juho Kangasaho. Tilintarkastajiksi malittiin opettaja A. Muttonen, kaupp. A. Kauppinen ja eläinlääkäri M. Kunnas. — Kemin toekselijutut. Toissa päimänä maati Kemin raastumanoi- keudessa Lehto & Nousiainen Simon Jokikylästä kokoisin olemaa maanmil- jelijä Emil A. Kalmakoskea melmstet tamaksi suorittamaan hänelle erään tämän tunnustaman 500 mkan mekse- lin, jossa Hugo Muolemi-mainaja oli hymäksujänä. Mekselin on kantaja suo- rittanut Kemin Kansallisosakepankin konttoriin. Mastaaja zunnusti H Muolemi-mainajalle tunnustaneensa joitakin mekseleitä, mutta ei kysymyk sessä olemaan ole nimeään kirjoitta nut. Mastaajan kirjotettua nimensä näytteeksi, hnomattiin se toisellaiseksi kuin mainitussa mekselissä. Juttu lykkäysi helmikuun 27 pai- mään, jolloin mastaajan on oltama saapumilla 50 mkan uhalla. — Oulaisista Merijärwelle meuewäu uuden maantien haki- joilla oli taaskin kokous miime kuun loppupuolella Uudenkankaan talossa tällä kertaa mastustajain keisarilliseen senaattiin tekemän malituskirjelmän johdosta. Tientahtojia oli saavunu kokoukseen noin 50 henkilöä. Sittenkun oli luetiu senaatista palautetut asia- kirjat, malittiin puheenjohtajaksi I Uusikangas. Tämän jälkeen keskustel- tiin mastustajain malituksen johdosta ja päätettiin yksimielisesti mastustajain selitykseen mastata. Sitämarten malit- tiin erityiset henkilöt pienen kiistan jälkeen. Malituiksi tulimat K. Salmela ja F. Hannus. Näiden käskettiin toi- mia niin, että asia hakijain hymäksi päättyy. — Oulaisten warsinaiset tal wikäräjät alettiin kunnanhuoneella marrask. 28 p. ja loppuimat jouluk. 3 p. Mitään isompia asioita ei näillä käräjillä ollut, suurimmaksi osaksi ai- man jonninjoutamia asioita, joista ei ole muuta kun kuluja molemmin puo- lin. Eräskin nainen oli haastanut muu- taman isännän 8 markan tienaamatta masta työpalkasta ja siihen tietenkin karmittiin todistajia molemmin puolin, ja sitten kun peninkulman päästä jou- kolla tulla rytyytettiin, niin asia oli jo huudettu esiin ennemmin ja niin se raukesi tällä kertaa, kun asialliset myö- hästyimät. Mutta kuluja siitä kum- minkin oli molemmin puolin enempi kuin se 8 markkaa. Mieläkö naikko- semme halunnee asian uusia ensi kärä- jissä? Tämänlaisia ja mielä wähä- vätöisempiäkin sanomat asiain tunti jat suurimman osan asioista näissä käräjissä olleen. — Painatuskustannnsriita. Kuten lehdessämme on kerrottu oli m. 1909 heinäkuussa Kemin raastuman- oikeudessa esillä saktori I. Heilalan mainitusta kaupungista, nostama juttu ..Pohjois-Suomen" osakeyhtiön johto- kunnan jäseniä Tiuraa, Kemppaista, Puuperää, Ulenia ja Jämseniä mas- taan edesmenneen „Pohjois-Suomen" painatuskustannuksista ja tuomitsi Ke min raastumanoikeus silloin mainitut henkilöt maksamaan laskun mukaan I. Heilalalle yht. 4.773 mkaa 3 p:niä ja oikeuskuluina 412 mkaa sekä korot sanotulle summalle heinäk. 5 p:stä 1909 lukien 5 % mukaan, kunnes koko summa on maksettu. Tästä päätöksestä metosimat homioikeuteen kaikki muut johtokunnan jäsenet paitsi hra Jämsen ja onkin homioikeus nyt mahmistanut raastumanoikeuden päätöksen, määrä- ten mielä malittajat maksamaan kan- tajan kulut homioikeudessa 50 mkalla. — Tulipalo. M. k. 30 päimän aamuna klo 6 syttyi palamaan So- dankylän kirkonkylässä sijaitsema kun- nantupa, jonka yhteydessä oli myös „putka" rakennus, palaen poroksi. Ra- kennuksessa asuman puuseppä H. Pit- kälahden työkalut paloimat samalla. Onneksi pelastui kaksi lasta, jotka oli- mat jääneet sisään, kun isä meni käy- mään naapurissa. Manhempi lapsista lähti ulos, kun huomasi tulen ja mei mennessään nuoremman. Tuli pääsi irti lasten kahden ollessa sisällä. Ra- kennus oli uusi ja makuuttamaton. — Pulkkilan karjantarkastns- Hhdistyksen kokouksessa, joka vi- dettiin marraskuun 27 pnä nuoriso seuran talolla, päätettiin, että koska yhdistyksen karjakko on poistunut paik- kakunnalta, ei enään oieta uutta r'ar- jakkoa, eikä niin ollen mainitlua tar- kastustyötä enään jatketa, koska nuo mirkailijat omat siksikin kallispalkkai sia, ja Talousseuran amustukser niin pieniä, että möisi niiden palkkaus tulla liian raskaaksi siihen hyötyyn katsoen mikä siitä olisi. Kumminkaan ei kar- janjalostustyötä mielä mallan loppuun saateta, maan päätettiin ottaa paikka- kunnalle n. s. kyläkarjakko, joka myös toimittaisi rasmakokeiden teon, jos maan riittämä amustus Talousseura!- ta saadaan. Anomusta tekemään ma- littiin esimies I. A. Muori. — Kirje Hailuodosta. Maikka täältä niin Harmoin näkyy kirjoituksia Kaikun palstoilla, uskallan kuitenkin katkaista nyt pitkän ajan perästä en- simaisena äänettömyyden, jotta joku toinenkin tarttuisi kynään. Hoosiannaa lauloi kööri paik- kakunnan kirkossa ensimäisenä adment- tisunnuntaina. Mäkeä oli kirkko täynnä. Ompeluseuran myyjäiset olimat 28 päimänä illalla Ojakylän koululla. Myyjäiset olimat luultamasti ensimäiset paikkakunnallamme. Meisöä oli tilaisuudessa harminaisen paljon. Työt olimat laitetut seinälle ja pöy- dälle nähtämiksi. Siellä oli monen- moisia koruompeluksilla kaunistettuja- y. m. töitä. Kilman menimät alussa työt kaupaksi, että ei jäänyt myymättä kuin joitakin kappaleita. Kirkkoherra E. Mirkkula puhui myy- jäisissä ompeluseuran tarkoituksesta ja lopuksi hymästä paimenesta. Aina mäliin lauloi laulukööri yleisön ratoksi. Ilta kului hupaisesti. Tulot myyjäisistä tulemat jaetta- maksi merimieslähetykselle, diekonaatti- kassaan ja marattomille kansakoulu- lapsille. — Ompeluseura alkaa taas työskentelemään entiseen tapaansa. Kynä. dosta maatinut tammisaaren maistraatin lausuntoa asiassa. Atuualta Suomesta. j?ikku uutisia. - Kihlauksensa omat julaisseet farma- seutti neiti Liisi Mennonen ja konttoripääl- likkö Ernst Boström Oulusta. Tamoin omat kihlauksensa julaisseet yli- oppilas neiti Katri Lang Jymäskylästä ja kirjakauppias Lauli Bergdahl Culustci. * — Uusi Tnometar ilmestyi sunnuntaina jättiläiskokoisena. Numero on painettu m dessa painokoneessa, jossa saadaan paine luksi 24-simumen lehti. Sunnuntain nume rossa on lisäksi -t-simuinen tekstiliite. joten se on 2>>-siwuinen. ftun joka suvulla on palstaa ja kukin palsta ."><3 cm. pituinen, karttuu lehden palstoista 107,S metrin pituu delta lukemista, ilmoitukset siihen luettuina On siinä lukemista. — «e Zuomiyhtiön »tasapuolisuus". Joku muosi takaperin kuoli Pohjanmaalla eräs kauppias, joka oli Suomiyhtiön asia miehenä. Paikkakunta on jokseenkin „suo- mettarelaista" ja senmuoksi useat paikkakun nan makuutetut katsoimat welwollisuudek seen esittää kuolleen nuorsuomalaisen asia miehen tilalle erästä toista kauppiasta, jo ka nautti yleistä luottamusta paikkakunnalla, mutta jolla oli tuo paha wika: hän kuului suomalaiseen puolueeseen, eikä senmuoksi leimannut. 'Asiamieheksi oteltiin kuolleen poika, jolla ei ollut muuta ansiota kuin että hän oli nuorsuomalainen. Kului joku wuosi, niin Suomiyhtiön oli pakko siirtää asioimis tonsa pois mainitun asiamiehen hoidosta. Tämä tapahtui siihen aikaan, jolloin uusi henkilv. yhtiö Salama oli jo perustettu ja jolloin, kuten muistamme, Suomiyhtiölle olisi kelmannut „suomettarelaisetkin" asia miehiksi. Suomiyhtiöu asioimistoa tarjot tiin nyt sille kauppiaalle, jota oli joku wuo- si sitten esitetty, mutta hän rupesi Salaman asiamieheksi ja on nyt muutaman iviikon ku luessa hankkinut useamman kymmenentu- haunen markan edestä Salamalle wakuu< luksia. Hylvää jatkoa maan! * — Tnuri kirjahuutokauppa pidetään perjantaina klo 5 i .-P. täkäisessä huutokaup pakamarissa. Myytämänä on yli M0 teos ta. suomen- ja ruotsinkielisiä, aiman uusia ja puhtaita^ * —- Waara tarjona oli eräällä lihamah- kolla naisella, joka sunnuntaina Limingan asemalla oli jäädä iltapostijunan alle. yrit- täessään liikkumaan junaan, mutta jäikin rappusilta riippumaan erään nuoren mie- hen kannattaessa maunun sillalta päin, kun- nes toinen nuori mies asemalaiturilta päin sai muijan nostetuksi ylös. Määrällisestä asemastaan päästyään lausui muija: „p u kun ne lähettämät tuota junaa niin aika- seen." — Anomus sekin. Tammisaaressa asu wa kauppias. Menäjän alamainen Iman Pestrikoff jätti miime kesänä senaattiin ano- muskirjeen, jossa hän malitti suurlakon jäl- keen joutuneensa tammisaarelaisten boikot- tauksen ja pilkan esineeksi, minkä muoksi hän on kärsinyt suuria aineellisia tappioita. Kir- jeen eräs kohta kuului: „Suuri Keisari, main Sinuun turmaan minä. 5käske heti kvrmaamaan minun tappioni, otka nousemat 10,000 markkaan. Minä. us- ollinen alamaisesi, olen aina palmellut us- ollisesti ja milpittömästi eikä Sinun Kor- ea Isäsi unohtumaton autuas Aleksander Aleksandromitsch ole mielä palkinnut mi- nua uskollisesta palmeluksesta. Kolme ker aa on hän sumainnut keskustella kanssani a armonsa osoitukseksi lahjoittanut minulle ellon." Senaatti on tämän anomuskirjelmän joh — Köyhäinhoitomiesten ko fouita pidettiin Tampereella t. k. 1 ja 2 päimänä. Kokoukseen otti osaa noin 50 henkilöä. Kokouksen tärkein kysymys koski köyhäinhoitolii- t o n perustamista. Kaksi jyrkästi mas- takkaista käsityskantaa ilmeni. Toiset tahtoimat perustettamaksi yhteisen lii ton, toiset puolsimat kahta liittoa, luomen- ja ruotsinkielistä. K i e l i k y- s y m y s siis. Äänestyksellä hylättiin jälkimäinen ehdotus ja päätettiin siis perustaa yksi liitto. Tämän päätöksen tehtyä poistui kokouksesta maimaishoi- dontarkastelija Helsingius ja osa ruot- salaisia osanottajia. Muut jäimät ko kousta jatkamaan, hymäksyimät liitolle säännöt ja watitsiwat sille hallituksen. —Lahjotus. Eräs roumashenkilö, joka haluaa pysyä tuntemattomana, on tuberkuloosin mastustamisyhdistyk- selle lahjottanut 12,000 mk., joittenka korot muosittain on annettama jollekin keuhkotautia sairastamalle mOhämarai- selle henkilölle oleskelua marten koti- maisissa keuhkotautiparantoloissa. — Kuollut. Sunnuntaina kuoli Porissa asemapäällikkö Jaakko Adam Ottelin 41 muoden ikäi- senä. Mainaja kämi 1880 kumulla Oulun yksityislyseota antautuen sit- temmin käytännöllisille aloille. Pal- meltuaan rautateillä nimitettiin hänet m. 1906 Nakkilan asemapäälliköksi. — Junawanuu paloi. Kun eräs tamarajuna lauantaita masten yöllä klo 3,15 saapui Homimaan asemalle matkalla Miipurista Pietariin, räjähti eräs petroleumilamppu konduklööri- maunussa, seurauksella, että maunu silmänräpäyksessä oli liekkien mallassa. Erään jarrumiehen maatteet syttyimät palamaan väällelentäneestä öljystä, miehen täytyi hypätä maunun ikku nasta kinokseen, jossa masta tuli maat- teista sammui. Ennenkun ruisku ehti paikalle, oli maunu palanut kokonaan, lukuunottamatta alaosaa. Maunussa olemat rahtisetelit joutuimat tulen uh- riksi. Juna myöhästyi. — Vesikauhuinen koira puri miime lauantaina Viipurissa useita henkilöitä ja kahta koiraa. Koira kui- tenkin saatiin tapetuksi. Tämän joh- dosta julistetaan Mnpurin kaupunki mesikauhun saastuttamaksi, sen sijaan, eitä se lauantaina olisi entisestä ju- listuksesta mapautunul. — Meistä koko maata käsittä- wää maauwiljelysnäyttelyä ja kokousta päätti Suomen maatalous- seurojen keskusliitto kokouksessaan mar- rask. 29 p:nä, pyydettynä mastauksena maanmiljelyshallitukselle, puollustaa pi- dettämäksi Tainpereella iv. 1914 tai 1915. Ellei teillä jo ole Anni Collanin teosta SUOMALAINEN SAP1 RTTI, jota on il mestynyt kolme osaa. niin hankkikaa se, sillä siitä saatte arvokkaita numeroita oh jelmaanne sekä kesäksi, että talveksi on siinä vara valita numeioita, jotka var maan huvittavat yleisöä. Teos maksaa: I 2:75, II 1:75 ja III 2:25. Saadaan kai kista kirjakaupoista. Yrjö Weilin & Kumpp. Osakeyhtiö, Helsinki. Kirjallisuutta ja taidetta. Joululehtenä tulee ilmestymään Nuorten N u i- j a n joulukuun numero. Koko tulee olemaan tamallista suu- rempi, tamalliseen merrattuna mähin- täin kaksinkertainen. Erityinen kansi- lehti hankitaan. Useita armokkaita kirjoituksia on lu- massa. Muiden muassa omat luman- neet kirjoituksia tohtori E. Kaila, pro- fessori E. G. Palmen, tohtori P. Mirkkunen, maisteri K. N. Rantakari (mahdollisesti), maisteri Martti Kimi- linna, op. P. Reima, tohtori Hj. Nord ling (Nortamo), tarkastaja Lauri Mä- kinen, toimittaja 9). Kataja y. m. Kaunokirjallista puolta on niinikään jo tiedossa. Mihon hinta yksitellen myyden tulee olemaan 50 p. Jälleenmyyjille anne taan alennusta, 15 "/<>, jos mähintäin 5 kpl. on myyty, 20 %, jos on myyty mähintäin 10 kpl. ja 25"/,', jos myy tyjä kappaleita on mähintäin 20. Si- täpaitsi annetaan yksityis-asiamiehille, jotka hankkimat tilauksia muodelle 191 l, ylimääräistä alennusta hankkimansa tilaajamäärän mukaan seuraamaan ta- paan. Joulunumerot saamat olla maksamatta maalisk. 1 päimään 1911. Silloin lasketaan ylimääräistä alen- nusta, jos tilaajien luku on mähintäin 10. 5 °/o joulunumerojen bruttohinnas ta, 10 %, jos tilaajia on mähintäin 20, ja 15%, jos tilaajia on mähin- täin 30. Tarmokas asiamies moi siis saada yhteensä 40 °/«> alennuksen, jos myy mähintäin 20 joululehteä ja hank- kii mähintäin '>i0 tilaajaa. Tamalli- nen asiamiesprosentti muoden 1911 lehdistä, 20"/«>, saadaan sitäpaitsi. — Liitoille myönnetään samat alennukset joululehdestä kuin yksityisille, lukuun- ottamatta ylimääräistä asiamiesalen- nusta. Suuremmin määrin tilatessa moimat liitot saada mielä erikoista alennusta sopimuksen mukaan. Odotamme, että paikallisyhdistyk- semme, kaikki kansallismieliset järjestöt ja lukuisat kansallismieliset yksityiset rupeamat Nuorten Nuijan jou- l u l e h t e ä lemittämään. Jotta pai- noksen suuruus moitaisiin ajoissa mää- rätä, olisi tilaukset tehtämä miimeis- tään joulukuun 10 päimään men- nessä. Nuorten Nuijan Toimitus. — Kalenteri »vuodelle 1911, — „Malohon" suomenkielellä; „Ljus" ruotsinkielellä. — Suomen nuort. naist. krist. yhdist. toimittama, olisi mält- tämätön jokaisessa perheessä. Nimet piispa Raberg, kirkkoh. U. Renmall, kirkkoh. Rich. Bonsdorf, toht. M. T. Rosenqmist, prosessori rma A.' Her- manson, semin. johtajatar H. Sohl berg, kalenterin sisältö armokkuuden ta- kaamat. Paitsi yllämainittujen runo, esitelmä, elämäkerta y. m. kirjoituksia on kalenterissa täydellinen almanakka sekä raamatullinen kalenteri, jossa muo- den jokaiselle päimälle on merkitty raa- matun luku ja päimän tunnuslause. Hinta nid. 1: 25 p., sid. 1:50 p. ko- rukansiin 1: 80 p. Myös saman yhd. kuukausilehti, suomalainen: „Kotia kohti", ruotsalainen: „Mot hemmet" olisi mitä ylentämintä lukemista per- hepiirissä. Hinta muosikerta l: 80. Olen tahtonut kiinnittää yleisön huomion yllämainittuihin kirjallisuus- tuotteisiin, jotta innostus ulko- ja sisä- lähetyksen työhön aina laajemmalle lemiäisi ja yhteisyystunne tällä alalla työskentelemiin heräisi. M. B—n. — „Joulu 1910". Ensi jouluksi ilmestymien joululehtien joukossa tulee olemaan tämänkin niminen joulu- lehti, joka ilmestyy Raumalla, eikä tämä „Joulu 1910" tuletkaan ole- maan mitätlömimpiä niistä. Päin- mastoin pitää se toisten samankaltais- ten joukossa hymin puolensa niin ko- konsa, kumituksensa kuin sisältönsäkin puolesta. Lehti näet sisältää 24 suur- ta siivua sekä sen lisäksi kumitetun kansilehden. Sisällyksenä on runoja sekä kirjotukna ja suuri joukko kuivia, joista useat omat hymin kauniita. Mainitsemme maan kokosimun kumat ..Talmisen jokimaiseman" ja „Wanhan mesimyllyn." Kirjotuslen joukosta mainittakoon ..Omatunto", ..Suoden maihde", ..Aössä", ..Omatko eläinsuo- jelusyhdistykset ylipäänsä tarpeelliset" ja ..Meripeikko" sekä uusi murrejuttu. Kannattaa tilata. — Pääskysen Joulukontti. Jou lulehtien kirjamassa joukossa tulee Pääskysen I o u l u k o n t i l l a. tunnetun lasten- ja nuorisonlehden „ Pääskysen" joulunumerolla, tänä muonna kuten useina edellisinä olemaan huomattama sija. ..Joulukontti". jonka toimittajina omat Helmi Setälä, A n n i S m a n ja A r m i d L y d e- c k e n, on harminaisen suuressa mää- rässä saanut osakseen nuoren mäen suosiota, ja muosi muodelta on sen ys- tämäpiiri yhä kasmanut. Julkaisun ko- koon ja armoon näbden halpa hinta, 50 penniä, tekee mahdolliseksi sen le- miämisen kaikkiin viirehin. Tänä muonna lehti ilmestyy entistä ehompana. Ulkoasukin on miellyttämäm- pi kuin koskaan ennen. Kansikumana on hieno »värillinen jäljennös eräästä suomalaisen taiteilijattaren, rouma H. ^ r o s t e r u s-S e g e r s t r a l e n tau- lusta, joka aiheensa puolesta on tar- koitukseen hymin sopima. Muuten tu- lee konttiin paljon kumia useilta eri taiteilijoilta. Sisällys tulee olemaan armokas ja maihteleiva. — Ilmestyneitä aikakauskir joja on toimitukselle saapunut: Helsingin Kaiku n:o 47. Kyläkirjaston Kllmalehti n:o 11. Käsityö- ja T e o l l i suusleh- t i n:o II. Työnantaja n:o 11. Siipikarjan- ja Mehiläis- hoitolehti n:o 11. Jokamiehen Miikkolehti n:o 47. Näyttämötaide n:ot H Sc 4. Joulurauha, Kyläkirjaston Ku- malehden B-sarjan n:o 12. Lukutupa n:o 14. Puutarha n:o 11. Maatalousosasto. LII«lI MlIMlSllSItliroit» Ji liiton uiääriiaifoinrn kokms Hill). lOmalta kirjeenmaihtajalta. > Täysistunto 29. II. klo 7 ip. Esitettiin maatalousmaliokunnan mie- tintö n:o 1, koskema yleistä koko maa- ta käsittämää maanmiljelysnäyttelyä. Valiokunta ehdotti, että yl. maanmil-