N:o 155 (79) - 1910 KESKI-SUOMI Tiistaina heinäkuun 12 pna tyksm wastMN MlZtuAtaa muhamettl. laiAen edusmiesten pääsyä Kreikan kansalliskokoukseen Äman että he wan. nÄvat walcm Kreikan kuninkaalle. Jos eduAkunnan enemmistö alistuu tvalto. jen toiwomuMn, ei opposttftoni ota osaa ränään ikokoonkutsuttuun kansal liskokoukseen. Menilzelos :oiwoo, eitä kokous tulee riittämän lukuisaksi llmlli- sen päätövson -tekoon. T.k. 9 p. oli. kansalliskokouksen julki» ne n istunto. Hallituksen onnlsiui koo- ta Puolelleen 29 kristillistä edusmies- tä. 114:sta äänesti muhameitilaiste>n pääsiämistä kokoukseen 55. Kokous LeskeytHi istuntonsa 4 kuulaudeksi. — Rautatieonnettomuus. Firus a, heinäk. 4 p. Eilistä masten yöllä tapahtui, ramattieonneitomuus, jossa surmansa sai 19 henkilöä ja 31 haa- wo>inui. Niistä 9 pahasti. Tanskan uusi minlsterlstö. Vasemmalla oikealle näbdääii Appcl, Klauö L e r n t s e «, Muus, Jensen S?nterup, Bulow, Neerzciarv, ^bs Larsen, Anders Nilscn, Ahlefeldt-^aunvizen. Näistä on Klaus Bernisen pääministeri ftehvi Ahlieldt i!aurivi^ ulkoministeri; folketingin edus mies Neergaard rahaministeri, eduömies Anders Nilsen maamviljelysminiöteri, edusmies Temas Larsen yleisten teiden, hypoteekkipankin johtaja Jensen-sönderup sisä- ja yli- oikeuden asianajaja Pulvw oikeus-, kauppias Muus kauppa- ja laiwaliikeministeri sekä Apxel epetusasiain ministeri. — Sanomalehdet. Pohjaumaan j kauaksi «merelle- näkyy Aalamon >tc«iinitukseSla on eronnut maisl. Eem lsynktä metsäinen, kalliorantain-n saar:s Ilvisva ossstv. Aaltio. Lehden pätuoimlllajaksi hänen jäl- kecirsä on »valitlu toimitta ja O. N. jkyrö Orimattilasta ja .istuu hän jakamaan. Luostariin saawutluamute 1aiunn« oppaaksemme, saariston Poliisin, joka 'hankki meille mukaan suomen kieli» taitoisen munkin jonka ohjaamana kat selimme pääsaarella kaikki merkillisi)y- ^ l dx,, nuo kullassa uiivat kirkot.maanalai- >1 luutnantti. Marcien inaa.iuo.a pi.- jjolautr y.m. sekä „iaIon" tasivitarhat fin miehet Icir.ronMt ! ia wiljc( tf6t teflit ■ ^ ofcfc ^ cmofta Konolan torille, uitit atlaa kun Maunt „„ K „ ;M v toiiineensa tämän kuun loppupuolella. — Venäläisen sotamäen icttcitijt maaseudulla. Torstaina tltopäiuniflä sa»pu» Toiialaan Alalioola^a 50 inss iä wenÄäi»tä jotanxikeä, iiiufoinian iik to jylhänä, mahtaMxxna, ja kullatut Iiri* fojen kupukatot kiiltÄvät iirltama katso jan silmään. Mahtawien, jyrkkien kal» liorotkojen lomitse pujotteli laUvamme Kiitos. > Nouwa Mathilda Österlundeille py>>- tä>wäir Saariljäriiveit Kunnantalon hoi» dokkaa't lausua hartaat kiiioksel siitä hanvinaisesta kestili)l>ses:ä, mila he saiivat Osakseen t.k. 3 p., joikui mw Österlund piti heille mies-woinajanlsa, tuomari Österlundin hautajaisia. Ja tähän «kiuollisuuden ilmaisiuun war- maan yhtyivät .sodat muut köyhät tässä pitäjässä, joiden -monilvuonnen ystä- wä ja auttaja rouwa Österlund on Ä- lut. Todellinen hiDäntekijä ei kiitoksia kaipaa, ei'fä itse hyivicn töiden anvo kohoa sen kautta, elrä niistä julkisuu- dessa maiiriiaan, muna tällä mainitse misella ei Äe sirä tarkoteitutiian, waan on ainoastaan tahdot m kiinnittää huomiota jaloon csimerkkii-n, joia sie- täisi teisemmin >seura/i,a. Kuntalal.ien. stltä Walrkauteen so?htawaa haararataa Marten. Piiri-instnööriksi tutkimus- töissä on määrätty nuoreinpi insinööri F. Toffer. — Kansakoulut. Jämsän kunnan Mccherm kansakoulun opeitazaksi on tvalittu kansakoulunopottajatar Ellen Viktoriina Aamikko. Oinasmäen kansakoulun opettajaksi Wes<mnon kunnassa M lvaiittit kansa- 'koulunopettaja Elias W. Halonen. Ki,wijäNven> kunncvn Haapajärwen kansakoulun opettajaksi on ttmlittu kan- sakoulunopettajatar Toilvo W. Nytö- korpi. Tampereen kauppaoppilaitos. Tampereen kaupunki on yleisistä Maroista saanut 130,000 mkn lainan oman talon rakentamista ivailen Tam pereen kauppaoppilaitokselle. Kait- putsginwalluuHmi,shet Siimat pyytäneet 200,000 mkn lainaa. H. M. Keisari Suomen saaristossa. Ba'ltischport, heinäk. 9 ipnä. Tänä aamuna nousi H. M. Keisari iseu- rueineen erääseen sotalaiwaan, joka pisiäyihi Suomen saarisia on ja heti palasi takaisin. — Maanmiljclystilasto. Senaatti on oikeuttanut 'niaanmiljely^halluuksen ryhlyinään toimenpiteisiin, scn maan- m^jelystiedustolun toimeenpanemiseksi^ joka kesäk. 26 p. lv. 1907 annetun maattmil-jelysi ilaston järjestyin istä koskcivan, arm. asetwkson nuk.ian on tchtäivä joko 10:s wu>osi maan maan» miLjÄysolojen w a la i semiseksi. Hyvin lajiteltu varasto { Hienoja villa-, alpakka-, maaliini-kankaita. Piqae & hamppukankaita. Morsitutarpeita: huntuja, kukkia, sukkia. Hienoja Valkosia silkkinenäliinoja. Wilh Höglundin Kangaskauppa Pohjoismaiden pankin talo. Puhelin 65. ijalan torille, uitit heille honkuulsi yölnajat kylän taloieia. >»löiMiriin kuulema pääsilvat. seiniä- harjloirutsiin muuten kuuluivat lulleen. Kylmäkostella on nähty kasakkaa ral'asiaivaii Urjalan Taipaleelle päin. ^tunnncksuen ka:s<'lee k-i»a :uo:a ouioa luofeii, joka ni>t kertaa ta tkt iäl lä. — Tamp.S. on heillä V7. Rotu on sekottunutia p^iä- asiallilscstl wcnäläisisiä ja suomalaisista. Eräs 'suomalainen ori, ..Letuna', joka on loisiackymmentä wuotta sitten ruotu Kuo pion martkino'i:a, on jatturUjt erittäin hywää jällcä, paljon puhdisianu: ja pa- ranianut saaren hcwoskani>?a. Nykyjään on saarella useita sellaisia oriita, joika «varmasti meniisnvät mc:uä!'ii kaniakir» jaan. Heloosct hoidetaan y!cc>isa hiivin. Lpastajamme toimesta saimme luos tarin pienen lainoan, joita ajelimme kauna kauniiden saarien, salmien, puj.'i- idimme lomic-sa jyrkkien kalliokuilujen ja warjossa puhtaiden jä:t'iäispUiS!ojcn, lairoksen karjakartanolle. Lohmiä on 100. Tuuria, mahtavaa on karja, eniinmäkscen muör^n tirjaw>ia. .... .... . ,, r - Ruolinia on runsas ja hsiio huolellinen, lurrynnme lähellä oleille E..,emoa.-1 ^ m llxUmic . IC ,t a an l«h.n-ll- u.s. paino, ra n Turmepehku-^iuusiunnan tch:aalle. Karjala» matkalta. Markoa.) EliseiNvaa ran maan.v^j-uiZkoululla Osuuskunta on oslanut juuren, aukean rahkasuon jonka .'aitaan miehiään" raken» nukset ja koneisto on sijoitetut. Höyry- kone, joka käyttää rouhi-na» ja puristus konetta on ollut lv heivosivoimainen, muita nyt sitä juuri aMihb.Tti;.! isom paan, jonka muoksi emme n!>hnccr kcncita käynnissä, jioneisio maljaa noin <uh. mk. Wal>tion apua tx ole saatu »vaikka on anottu. Suo on ojimalla pinnana kunvaitu. Nosiaminen käy siten cttä noSlaja lulfcc takaperin ja pistäi lapiopiiioa Icr» rosra pinnasia, kaivaen siten piikää le< »veää ojaa ja nollaa pis:.».nan>ä rahia .tiilet" penkoille säännölliseen, taltcwaan asemaa>n. Tiinä saaivat nc kuiivahiaa onkun aikaa, josta ne nozteiaa r l-aaiioil- le taikka kolmijalkaisillc, pyrumiidin muoloi.sille ^.Zekatooreille", joita kehut- liin erinomaisiksi kuiavauö tcii ictksi, ja siilä näyltikin. Äuiwanu>t rahka ajetaan terämäharjaisiin tunkioihin. Latoja e: km)teiä. Tuolla kulkee r:»ii>n pienet rautatiet joita myöten kunvtt aine le- weillä »vaunuilla lykätään rouhimako- neeseen, josta hienonnettu aine wa» mm- see puristuskoneeseen, jossa sammal pu- ristetään 60 kg painoisiin paanuihin, joissa se sitten myydään maai^niait mark- kinoille ä «mk. 2:2ö, Katimme nyt ttlisetv.ikta.vmt ja läk simme liukumaan Laatokan rantamille. Cortatvalan asemalta otti meidät !vas» taan ^tä«Aarjalan MaantviljelySseuran sihteeri agr. I. Kurikka. Hänen opaöta» manaan katselimme mainitun seuran kan»liaa, kokoelmia y.m. siellä. Samana iltana näytteli oppaamme wiela huoma- tuimmat paikat kaupungista, illasti mei« dät ilmaiseksi ja cPasti asunnon. -Tunntintai-aamu. 3 anä heinäk. oli kaunis. Lauhkeana .o:).') jalta Litatjfal:a. La!.' laineet kccfc-.rc kol!-..: Laiwa .Piikalaina" moon tviemaan huw-!»z:?c- . simme motin mukaan. .. . alaamme häiritsi kuitcitk n lohtauS", joka maalasi m>-:k non kmvan ainakin ta mi n welijoiöta, .emiinuäjta". rehua ..ivihancksista" suurissa n taan si- sään semenrin kanssa muuratuissa Hirn kaloissa. Rehut, kuten kaalikic! Y. m. sellaiset pakataan lujaan ja suolataan tiliviisii näihin allaisiin, josta ne tal- >wcn kuluessa mieluisempana lypsäliäivä- nä rehuna syöivtään. Lehmät astutc- taan ensimäiscn kerran n:in, että nc poi- kilvat »vasta ncijänne.lä ikämuodella. kaikki maito >a !voi jnösäta kot.'ua. tään ruc-katavaraa ci myydä. Aakinaiö- ta syömäiväkeä on noin 1,200 herkeä paitsi tvieranla, joiden luku woi nousta uscinPiin tuhansiin toisin ajoin ja jotka kaikii ilinaiseksi ruokitaan 'S ivuorokaut- ta. — 1'inita kottcläimta kuin lehmiä ja hctvc.sia, ei ole. Pai/on näimine Malamossa, palhon se!» laista, jota ci meikäläinen mies usein elämässään näe. suurem»w'Sta, omi- tuista jychää ja samalla .votttainattoinaii k»unista on luonto Malamossa. «ala- pcräislä. omituis!» ihmiselämä siellä. — Tuuri ihana oli se sunnunta?, jonka Malamcssa lvietiinme. — tti ihme jos maailmaan kyllästyneet, maailman mur- jomat miehet sinne jää.vät. hiellä iha- nassa luonnon paratiisissa, ersssa muus- ta maailmasta on rukouskin miolestäni suurin, puhtain, siellä uskonnollisilla mi:« tiskelyillä rauha. Kaunista kuivaa himtncnitä Min se seikka että Venäjän ival^o on ivaQannui tuon Luomen rajojen /isässä c»lewait ot« kca-^laan Suomelle kuuimvan launtin saariston. " W l: Uiuh laa» > l n!!ylwät ,a .vait^a n. I i.\ : .o» 3e(fatt§ limtMi fötftinpi »Ml Rautateiden wenäläisen tarkastajan ohjesääntö. Smaaussa eftteltiiti lauani. kenraali- kulvernöörin kirjelmä ynnä Suomen rauiateiden tarkastajan ohjcsääntö. 'Senaatti päätti lähettää jäljennöksen ohMännösiä rauiaiiehalliiufseen ja tie- ja tvesirakennusten ylihalli.ulseen nähden tarpeen lullen iioudakeiialvalsi. Uusia rahoja. Poitllf?>valtuusmiesteii ehdoiiiksesta on.sonaatti pääliänyr lyöimoäksi uusia 50 spomun rahoja 3O0,V0V inkn ar» iv osia. Waltakunnanlain soivelluttaminen. Bitsch. Wjäd. ilmoittaa, eitä ken- raali Seynin palattua Hlesinkiin hei» nakuun ipuolitvälissä wälit:ö na»li ru. melaan tvaliniSiamaan Suonien edus- lajien Maalia wailiakunnaiiduu!naan ja neuivosioon. Maalit piiäisi tapahtua ytsyllä, jolloin ylimääräiset waltio» päilvät kuisutaan kokoon. Jos edus- kunto kieliäypi wali^seiiias:a o» n e ta an lohia lakiehdotus uudesia >vaali!aista uomessa. Maalit toimitdiaair ken-- >raalikuwernöörin apulaisen "ipskijn wäilit!öman huolenpidon alaisena. — Mopisto. Mao>nviljelys:alou- den prosessoriksi on kansleriivirasto nimiltänyt fil. toht Karl Enckel- i i n. — Raittiustyön edistäminen. Se naatti on käyltöivaroisiaan mijirniattyt •2,000 'nif Su oin on o'pcttajain raitiius- lutolle tämän k:n 25—27 pnä Hel- siiigksä pideltäivien raiuiusk.lrsslen kustannulsia warten. Tmvonlinnan—Pieksämäen rata. Senaatti on oikeuttanut tie- ja ?oefi- rakennusten, ylihalliltu^en toimitta maan lopullisen tutkimuksen Eamon- linnan—^Pieksämäen rautatietä ja Keisarillisen Senaatin määräyk sestä tullaan julkisella huutokau palla, joka toimitetaan samaan ai kaan Vaasan lääninkonttorissa ja Viitasaaren piirin kruununnimis- miehen konttorissa keskiviikkona 10 päivänä tulevaa elokuuta klo 12 päivällä, myydään enimmän tarjoa ville vastamaimtussa pitäjässä si jaitsevasta Ilmolahti-Kinnulan so tilasvirkatalosta 968 sahapuuta, par haastaan mäntyjä, jotka rinnan kor keudelta täyttävät 30 senttimetriä ja sen yli. Puut myydään kappa leelta yhdessä tarjouksessa sellai silla ehdoilla ja määräyksillä, joista tarkempi selko on saatavissa yllä mainituissa huutokaupan toimitus paikoissa. Vaasan Lääninkontto rissa 8 päivänä heinäkuuta 1910. Kasten de Pont. Muuramen Nuorisoseura toimeenpanee CT" Suuret Arpajaiset ja Iltaman Heinäkuun 31 pnä omalla talollaan. Lähemmin vast'edes. Arpajaistoimikunta. Heinä- huutokauppa. pidetään Keuruulla Kiesilän tilalla tämän heinäkuun 15 pnä kello 12 a.p. Lähemmin maksuehdoista y.m. huutokauppapaikalla. Omistajat 2487 1—l 2438 Osk. E Hellemaa. mtty. 1—2 Keski-Suomen Kansanopiston Kannatusyhdistyksen jäseniä pyydetään kokoontumaan tämän kuun 26 p. klo 5 i.p. Jyväskylän kaupungin Kunnallistalon N:o 5 valtuuttamaan jonkun henkilön yh distyksen puolesta allekiijoittamsan valtiokonttorilla saatavan rakennus lainan velkakirjaa ja nostamaan ra hat sekä päättämään ehkä muita kansanopistoa koskevia asioita. Suolahti, heinäkuun 8 p. 1910. Johtokunnan puolesta: J. Länkelä. 2435 1-2 Voitto on ainoa kauluaaeutalla varustetta Viskuukone. Pyy tikli bintalehtit ja lausuntoja! O. Y. AGROS, Helsinki. *9'j6 1—1 Tilipaperia Otntibmi) tertl-Sooaei koittorttti Ilmoitus. Viimekann 11 p&ivln& unhotettu naisten kes&palttoo Jyvftskylfcn torilla erUn ton- neton maalaisen kärryihin. Tuokoon «en takaisin Vaiston puoti n, jos ta k tao rilttU iklvltnpil seurauksia. Iida Kolo. 2436 1—1 Halutaan vuokrata nyt heti kamari Ja keittiö. Ilmoitet tava t. L kontt. nimim. ..Vuokralainen". 2141 1-1 Kuulutus. Vaivaisjyväin rästi-ylöskanto Keuruulla pidetään kunnan maka siinilla tämän kuun 16 päivänä. Keuru 8. 7. 10. Vaivaishoitohallituksen puolesta: Juho Honkala. 2440 l-l Kuulutus. Karstulan kunnan vaivaisjyvä- rästejä vuodelta 1909 kannan asun nossani lauvantaina t k. 16 ja 23 p.nä, jonka jälestä maksamattomat rästit jäävät ulosottomiehen huos taan. Karstula 7. 7. 10. J. V. Kinnunen. 2439 1—1 Vuokrattavana nyt heti talossa Nro 17 kolme ka maria, keittiö ja leipomatuvan osuus eekä 20 metriä pitkä ja 4 27 metriä leveä sali, semminkin sopiva am mattimiehelle. Sali sopii saad* yk sinäänkin. J. linkelä. 2484 1—2 Kauppa-apulainen (nainen) saa paikan nyt heti myymäläs sämme vuokrataan Ilolan talossa Viitasaarella maa nantaina heinäkuun 18 p. Tuomas Vartiainen. 2482 1 — 1 2430 A. Fredrikson O.Y. i-i Iltaman toimeenpanee VabangankyläD Ralttlusseura SÄDE Vahan gan kansakoululla t. k. 17 pnä klo 5 i p. Ohjelmassa: Puheita, näytös kappale y.m. Sisäänpääsy 50 pniä ittumapai kat ja 25 p. seisomaan. Terve tu loa. Toimikunta. 245» 1—1 Suolahti—ICuhjonlahti—Keit8lepoh]a. Hövrylaiva „KÖMI" Lihtee toistaiseksi Maanantaina Suolahdesta klo 11 aamup Konginkankaan, Pyhä- lahden, Iisakkilan ja Ternin kaut ta Kuhjonlahteen. Tiistaita klo 2 a.p. KuhjonUh- desfa edellä mainittujen siltojen kautta Suolahteen. Tiistaina Suolahdesta klo U i.p. Kong nkankaan, Pyhälahden, Ha nakaan, Ilmolahden, Suovanlah- den ja Viitasaaren kautta Kei'e- lepohjaao. Torstaina klo 2 aamulla Keitele- pohjasta edellämaioittujen siltojen kautta Suolahteen. Torstaina 5uo'ahdes f * klo 11 il lalla Konginkankaan, Pyhälah den, Iisakkilan. Ternin, Ilarin kaan, Suovanlahder ja Viitasaa ren kautta Keitelepohjaan. Lauantaina klo 4 aamulla KeffC- lepchjasta Suolahteen poike ten edollämainituissa silloissa, paitsi ei lisakkilass t eikä Kongin kankaalla. Lauvantaina klo 11 iltapäivällä Suo lahdesta ja vie tal:ä matkalla kirk koväkeä Viitasaaren kirkolle ja lähtee t-kaisin sunnuntaina klo V* 1 päivällä. Suolahteen saapuu laiva päivsja- nalle paitsi ei lauvantaisin. Viitasaaren kirkolta lähtee laiva torstaisin klo 4 aamulla ja lau- \ antaisin klo 7 aamulla. Ersi lauvanteina heinäk. 16 p. kul jettaa laiva arpajaiaväkeä Viita saarelle eikä siis käy Suolahdessa silloin. 2131 i—o Pikku-uutisia, — Muuan Umflyurjeöbuffcn harras- tajo. Mcrtoimmc aikommn. euä laittein fiufcirmnavti •afctcitr. fomitcit ilmalai» maston uifcntamivta ivarien sotilas!ar« .. : ' foiiuffiin »li rai.laiichaliitiiksen tocitittjf* .' ry .t, ; ?clla tiedustellut n>«J.u»itc5)to :}ia, «suomen Ivnltionrautatcillä paUvcic.vl.t Hentilöitä, J 11 ottiii|hpat tsuiiirtaakjcnsa W«'.rojen tilaisi lasin limunaalia , n kcr.iyoiä mainiituun wr^i>u.'ieen. m»»tla tämä s^rpeni h»)wiwvo>puu ..c»u,n- ^ ^yt onkin ilmcsi.)>il)t ainakin yksi täi* tää" kun näin suuri mics salli niin hal- Lainen il>naPu.'jcii»uöraidon harrastaja pa<Z ja raitista juomaa juo. Llutta l^^n on jiyt:.i!än ascmapä!ill:ltij A l> taikka ehkä ^votkaa" olisi hän micluim- bert Zridolf 7j'o. min antanut. Hän osoitti meille a!>m- maSsa luokassa >paikan mihin pileitimme osoitti ja haukkui meitä .puhivallel tu^-t- ,si>!si. Luuli tvarmsankin citcmnie vm- märrä. ^iinä h.in kuitenkin erehtyi sillä meidän joukkucomme kielitaito oli inel- kein niin monipuolinen kuin Pääpelin tornissa. Emme senijälkccn sillä la.walla mitään Pyytäneet ja tuskinpa tulemme pyytjNägnkiiiin. ^ Ulkomailta. ~ Kreetan kysymys. K a nca, he:- nak. 10 p: LPposipsioni jiuostuen toi- men^ttei^in ryhdyttmäks; epäjörM, - 112 - siksi, että siellä on hänen syntymäpaikkansa ... siellähän jossain tervamännyn juurella on tämän suurmiehen kätkyt heilahtanut... — Juuri parhaallaan matkaa »Salama" arkulli- sittain ylös koskia. — Se on harmillinen juttu. Tervo ymmärtää, että siellä on meidän kultakaivomme. Hän aikoo nostaa siellä mielet yrrpeiksi meitä vastaan. Ym märrän ... ymmärrän. — Ja minä tein lujan päätöksen ... — Minkä sitten? — Ruveta sinun luvallasi »Österbottenin" toi mittajaksi. Se vanha Heideman ei enää jaksa jousta jännittää tarpeeksi kireälle eikä osaa myrk kynuolilla ampua niinkuin Tervo. Mutta vihollista vastaan on taisteltava vihollisen omilla aseilla. Heideman itse kehuu kynäni terävyyttä ja tyylini lennokasta kärjekästä sattuvaisuutta ... Anna lupa, pappa, ja minä ammun Tervoon kuolettavan nuo len ... I Valtioneuvoksen rivon ruskeissa silmissä taas leimahti ja hän sanoi: — Mutta entä juridiikka? Mitä? Ethäu sentään aikone publisistiksi jäädä... sinä ... ethän? — En iäksi, jos niin vaadit. Mutta ainakin alulle järjestää hyvä taistelu. — Jätä se minun huolekseni I Heidemanin ni messä minä kyllä suolaan Tervon kuin silakan nelikkoon. Jos Tervossa on pirua, niin on sitä minussakin. Hän alotti persoonatähtäyksellä. Ja 109 noiden toisten olisipitänyt huomata, että olet nuori tulevaisuuden mies, joka astut heidän päittensä päällä. Mutta nyt. Hyi! Sinä jäit huvittelemaan kuten hekin. Aivan puustavillisesti samoin kuin hekin ... Minun sydämeni hyppäsi. Ja minä olin raivostua. Sillä minä luin noiden toisten silmistä: „Ei ole poikasi parempi kuin mekään." Ja siitä minä syvästi kärsin. Mutta entä sitten? Istuit aamuun asti, nukuit lattialla ja tulet sitten jatka maan seuraavaksi päiväksi kaupungin huonemai- neisimpaan paikkaan ... Silloin en enää jaksanut itseäni hillitä. Nuo toiset jo pitivät sinua aivan vertaisenaan. — Enhän minä ..yrittää Harry. — Petyin ... verisesti petyin. Kuljet jo silmis säni hyvin matalalla. — Enhän minä sitä varten ... — Me vanhat herrat olemme ivallisia ja katke ria. Ja kun me panemme toimeen tuollaisia hullu tuksia kuin viimeyöllinenkin, niin me samalla ivaamme itseämme. Siltä kannalta minä ne olen ottanut. Se vapaa ohjelma ei kuulunut enää si nulle. Mutta kaikista karvainta oli nähdä sinut vielä .Promenadissa". — Enhän tullut sinne muuta varten kuin teke mään sinulle hyvin tärkeän ehdotuksen ja juuri... niin juuri... uskallanko sanoa? — Uskallat. — Moittimaan ... nuhtelemaan ... varoittamaan teitä!