Lauantaina 23 p. Huhtikuuta KARJALATAR N:o 45 — 1910 KfrUoll. i Syntynyt: Tms Heikki Pitkäselle tr Ilel vi Maria. Tms Juho Silvennoi selle p. Viljo Armas. Postivir kamies Toivo Ja!kasol!o tr Irja Annikki. Tms Job. Kauhaselle tr Hilja Maria. Vetarinlämaiit täjä Kalle Viljakaisella tr Auno Irene. Mamviij. Juho Turusell tr Elsa Maria. Kauppa-apul. Juho Leskiselle tr Aili. Asema mies Fr. Mannerille tr Saimi Inkeri. Levyseppä Emil Kyllö selle tr Elna Inkeri. Räätäli Antti Lievoselle tr Mari. La m p. Antti Vataselle tr Ida. Posti virkamies J. V. Riikos-vainajalle tr Armi Ilona. Tai. Niilo Ivar hullo p. Matti Olavi. Suollat: Peltiseppä Otto Vartiaisen p. Otto 10 kk. Levyseppä Heikki Makkonen 25 v. j-Iaurari Antti Leppäsen p. Paavo Johannes 5 kuuk. Avioliittoon kuulutettu: Leipoja Otto Leskinen ja neiti Hilda Karttunen. (K. 3. I k. 1 s. 30 min.) nuti W Esitelmä huomenna stinnun- Iiii 1 taina klo 12 päivällä Työväen talolla. — Huom.! VapaaelitoLiivji kolehti kannetaan erSän keuhko tautia potevan työ-niehen per heen avustamiseksi. Yleisölle pitää hartaushetkiä N. N. K. y :n huoneustossa tänulu 23 p. 'xl' 1 7 j. pi>. ja '24 p. klo 11 o. pp. sekä V j G j. pp. lähetyssaarnaaja j. Huyiirien. Kolehti Kiinanlähetykselle. SOBTAV&LÄN iiii ki ri ot9tcan enr^i lukuvuoden alkaes sa uusia oppilaita sekä miss- että naisosaston I luokalle. Pääsyehtoina on että hakija on täyttänyt 18 vuotta, on Her ran Ehtoolliselle laskettu, että hänellä on terve ruuiriiinrnken- nu=, nuhteeton käytön sekä sem moiset tiedot ja taidot, j "Ka vastaavat ylemmän kansakoulun oppimäärää. Omakätisesti kirjoitetut hake mukset ovat raaksctui .-i.su kirjeis sä lähetettävä 1 ; seminaarin joh tajalle ennen ensi kesäkuun U< päivää. Hakemukseen on iiiut tävä: 1) maine-ja kastetodistus (van hempain nimet ja nnmiatti ov i! todistuksessa mainittavat), 2) lääkärin todistus 27 p. iiuli- tik. 1909 vahvistetun kaavan mu kaan, 3) todistus hakijnn ja h£nen vanhempainsi varalliouuden li lasta, 4) oikeiksi todistetut jäljen nökset opinto-todistuksista. Niille, joiden hakemukset hy väksytään, lähetetään kutsumus pääsytutkintoon, jonka aika sa malla ilmoitetaan. Sisäoppilaitoksissa, joissa vuo simaksu täysihoidosta on 120 markkaa, on I luokalle paise viile vaan muutamia paikkoja varattu. Sortavalassa 7 d. huhtikuuta 1910. K. Ä. O. Relander, johtaja. ■ "■ " 1 » ygF^iTiiirit c i^~Tnr ; f7^ :cea ^'' J = v '-' öisellä paikinnolla palkittu omistamani kantakirja-ori n € 2ff@sa" on tämän ja toukokuun ajalla astutukseen käytettävänä Koiitio- lahdolla, Ronip;>aias:a ja Pahka vaaralla. Oriin pääkortieeri Kontiolah della Herman Bärlundin luuna. (K. S. 4 k.) H. Porthan. Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö SUOMI myöniuä henkivakuutuksia ja karenssi vakuutuksia, myötäjäisvakuutuksia, elinkorko vakuutuksia, Iapscnvakuutuksia ja jälkeenelokorkoja. Vuodon 190U lopussa oli henkivakuutettujen luku noin 7 4,000 h e n k i 1 u ;i, henkivakuutussumma noin 235 miljoonaa ja rahastot yli 7 2 milj. markkaa. Asiamiehiä: Enossa: P. Koljonen. Enonkoskella: I Ali>ks Hakala. » II John Koek. Haiumaslalnlella: P. Kontkanen. llii;neki>.-kella: B. Löfberg. Ilomantsissa: V. Hassinen. Joensuussa: I Juho Seppälä. » II V. Tahvanainen. Juurissa i J. Säämänen. Kangasjärvi : Juho Taskinen. Kesälahdella : E. Jääskeläinen. Kiteellä: E. Olin ja M. Pennanen. Kiihtelysvaaralla: P. Martikainen. Koverossa: J. Laukkanen. Kaalamossa: Matti Kallio. Kontiolahdella: J. A. Räsänen. ICorpiselällä : S. Seppänen. » Yrjö Laine. Kuusjärvellä : M. Koistinen. Lieksassa : A. Rummukainen. ettei itsefrmfin, jota tulee eläkkees tä osalliseksi, on suoritettama mak su. Kannatti asian tualiok. pa lauttamista. Edust. Joonas Castren mainitsi maliokumiaii ottaiteeit eh dotuksen pohjaksi Taksan lainsää- dännön tällä alalla. Huomautti, että mietinnössä ei ole pantu tav- peeksi painoa leskien ja orpojen makuutukselle. Toimoi, että »va liokunnan ponteen lisättäisiin lau- se. Että samalla otettaisiin har- kittamaksi. eikö työkymyttömyys- ja manhuustvakuuttiksen yhteyteen mottaisi ottaa leskieit ja orpojen makuutusta torkottaivaa ehdotus- ta. Ruoskiisi lopuksi sosiaalide- mokraatteja. Edust. Pärs sin e n ptthui laajalti mastalauseeit puolesta, pokemiseeraten samalla pormari puolueita. Edust. Erkko, työmäenasiain makiokumian puheenjohtaja, huo- mautti että suurien kansalaispii rien mielet on saatu tässä asiassa toimomaan sellaista, jota ei aina- kaan maamme nykyisillä talondel- lisillä apulähleillä tuoiöa toteuttaa. Asiaa olisi pitänyt tyynesti ja asiallisesti tutkia ja sitten ivasta käydä ehdotusta tekemään eikä käyttää sitä kiihotuskeinona. Huo- mautti makuutuksen tilasta ja jär- jestyksestä Saksassa ja Cnglan nissa sekä selosti asiaa mastaillen samalla edustajien von Troilin ja Meehelinin lausuntoihin. Vas- tusti asian lykkäämistä takasin maitokuntaan. Crmsiaja 2 e hyver g son ivas- tosi eduSt. Hjoltiit lausuntoon ma- kuutulsen kasmattaivasta. säästä- mäiiyyleen totuttamasta merkityt- 'estä. ettei se pidä paulaansa ja mainitsi esimerttinä leski- ja orpo- kassan. Huomautti niistä suuris- ta kustannuksista, jotka mietinnön ehdotuksen toteuttaminen aiheut- toisi. Mnroja ivntn.uluksen toi- meenvanemiseen olisi hankitkaiva erityisellä »vcrolutseUa. Ei yhnz- nyt mietinnön ponteen eikä ivas- lalauseeseen. jota piti kerrassaan mahdottomana. Ehdotti, että asian tällä kertaa amicttaisiiu raueta. Edustaja St a o r n e yhtyi mas- ifilattjecfcen, huomauttaen, että les kistä ja orivoisto on myöskin httol- la pidettarvä. Ednst. M ec h eli n ivastasi erinäisille pnhnjille. Eno,lännissä täytämtössä olemasta makuutus- lajista poikkeaa hänen ehdotuksen- sa ainoastaan siinä, että maltio ei suorita kaikkia mäkinaisia mak- suja. (S d . O.ii. Pietinen kannatti ämpimästi sekä työkymyltömyys- että manhuusivakuutulsen toittieen- panentiSta siinä muodossa kuin '.valiokunta oli ehdottanut. 'Asiaa ci pitäisi miimyttää, eikä tehdä inahöottomaksi liikanaisilla maali- muuksiika tahi uusilla kisäehdo- luksilla. Ed. N n o r t e m a anveli, että loslaan ivastalauseessa ei moida numeroida esittää, eikä esitetä las- tcluiia, on siinä ofotettu keinoja halliuttjelle. Vastalausetta ci pu huja sentään pitänyt niin hata- rana kuin hra Äcccholinin ehdo- lusla ja hta Jonas Castrenin eh- dotusta maanhankinnasta tilalto- mille. — Vakuutteli, etteimät so- sialideinokraatit ole -ivaalilupauk- silla Iciäcin kjoukuteUeet, kuten por- roarit — 'Ariveii portvariston maslustaman rnastolauselta main siksi, että eiwät tahdo työ-väelle elätkeiiä: sen kohtuuttomuutta ei puhuja armellut moitaman todis- taa. — Työmäestön armeli puhuja tiukait tiilien moiivan jonkun mer ta n itärajaa kohottaa, mutta :;">0 mkn elätetta ei moitane pitää lii lalta. — Puhujan mielestä eimät vormarit ole Iätä kysymystä ol lenkaan kypsyttäneet; sitä osottaa heidän sentin seitsemät eri muu- tosehooluksensa. Ed. A r o k a l l i o kannatti ed. I. Castrenin ehdotusta. Ed. P a a s i iv u o r i yhtyi pää- asiassa ed. Pärssisen lausuntoon setä esitti lisäksi muitakin seikkoja sosialidemokraattien kannan pito- kesta, huomauttaen erityisesti, ettei työmies moi maksaa niin suuria maksuja, että möisi saada riittä män eläkkeen. Työmiehen pitäisi maitta manhoilla päimillään ivai- maistalolla asunto ja jättää eläke saadakseen asunnon ja raminnon; maksunsa makuutukseen olisiivak olleet main pakollista päiiväpal- kan pidätystä kymmenien mnosien kuluessa. Ainoa rehellinen ja sa- malta halpa sekä työmiestä ryös- tämätön järjestelmä on masta- lauseessa ehdotettu. Ed. Lindelöf kannatti eng- kantilaista järjestelmää ja antoipa osaksi tunnustusta ivasemmistokle anneutille periaatteille, mutta ei rnoiuut yhtyä ivastakauseeseeu, jonka hataruudesta huomautti. Ei pitänyt mahdottomana englanti- laisen järjestelmän täällä sornet- luttamista siinä laajuudessa kuin mastalauseessa. Sehän, korottaisi mctutott menosääntöä äkkiä yli 40 prosenttia. Englannissa et radi kaalisinkaan työiväen edustaja par lamentissa sellaisia möisi ehdottaa. — Asettui useista syistä malio- kunnan mietinnön kannalle. Ed. Ang Hjelt ja I. E a- [tr e n oioittimat miclä laajasti ja seikkaperäisesti sosiaiidemokraat- tie» ehdotuksen heikkoja puolia, jota ivastaan ed. u o r t e m a ja ii i r- mes mäittelimät yhtä laajasti. Ed. Lohi kannatti ed. Akkion ehdotusta. Huutoäänestyksellä hylättiin en- sin ed. ^Alkion ehdotus ja hymäk- syttiin ivastalause. 10(i äänellä 93 ääntä Ivastaan hymäksyttiin ivastalause ja hylät- tiin ed. Castrenin ehdotus. 101 äänellä ääntä ivastaan hylättiin mastalause ja hymäksyttiin mietintö Liperin Taipal. : J. Liimatainen. » A. Raussi. Mnikaselällä : S. Paavilainen. Nurmeksessa: M. Koistinen. 11. Talola. Pielisjärvellä : Ivar Grönliolm. » J. Ahonen. Polviiärvellä : Uuno Varis. Simo Iljotf. Rääkkylässä : Onni Hirvonen. » P. Vitikka. Savonrannalla: T. Tolvanen. Suojärvellä: Antero Lötjönen. » A. Lasare\v. Selillä: R. Nuutinen. Tohmajärvellä : A. Zimmerman. Valtimo : J. Turunen. Väri-iiässä : P. Nissinen. Vuiinislahdella : A. Ryynänen. Viekissä : J. O. Aliola. j ja päätettiin siis Keisari!!. Majes- teerittä anoa, että hallitus ensi t i 1 a s- s a malmistuttaisi ehdotuksen laiksi t y ö k t, m y 11 ö m t) y s, ja m a n- h u u s tv a k u n t u k s e s t a, joka olisi rakennettu pääasiallisesti in- ivalideettilvakuuluskomiteait 5 p. touko». 1908 päimättm ehdotuksen pohjalle, huomioon ottaen mitä mietinnön perusteluissa on lau suttu toimomnksina. Seujälteeu i:>2 äänellä 32 ääntä luaStaait päätti ebttshtnta hotli- tuksen asianomaisen säsenen ivas- lottolvaksi esittää tysymnlscn: „ini t n senaatti o n tehnyt tahi aikoo tehdä e d u s k u n n a n mm 1 9 o S toisilla m a 11 i o= päimi 11 ä h ym ci k sy m i e n kunnallisasetusten m o i- maan saattamiseksi?" sekä huutoäänestyksellä myöskin kysy- myksen: 1) millä perusteilla iväkijuo- main kuljettamisen kielto ranta- teillä on kumottu? ja 2) mitä keinoja senaatti aikoo käyttää mäkijnomaturmckuksen eh- käisemiseksi? Panvaja rjestykseen tulleista siweettisistä rikoksista. Kaiken miiiai surkeuden on kansamme miime aikoina saa nut mieiikarivaudekseen hamaita, että sen keskuudessa aaivistamal- toman suuressa määrässä rehottaa ilkeitä, salaisia paheita, joitten kantta marinaan sanoin kuivaa- matoitta turmelusta keiviää kas- maman poliven joukkoon. Alkuna niille paljastuksille, jotka nyt täyttämät maan sanomaleh distön, oli surullisen kuuluisan kansanedustajan ja kansak. opetla- jan "Artturi Laitisen juttu, jossa rikoksen suuruus ei kuitenkaan lie- ne ollut niin suuri kuin miksi se ensin ehkä puoluesyiskätin maalat- tiin. varsinaisen sysäyksen yleiselle mielipiteelle kiintyä tähän aikam- me marjopuoleen antoi kamala lapsenmurha Helsingissä. Tuskan kiljahdus ja sunttumuk- sen raimo kämi kautta maamme, kun tämä kauhistuttama rikos tuli tunnetuksi. Jos rikollinen silloin jossain olisi saatu kiinni, hänrnai- ivoin olisi ivälttänyt kansan mäli- töutä tuomiota. Siksi kipeästi.koski tuo maassamme ennen kuuluma- ton rikos sydämiin. Lähin seuraus tuosta murha- tapauksesta oli, että kaikkialla maassa rumettiin tarkemmin pitä- ntääit silmällä tätärikoksellisuuden puolta, joka näyttä tähän asti saaneen rehottaa jotenkin koskema tonna ja siitä syystä nopeasti ki- sääntyneen. Onpa jo rohjettu an- taa rikokseltisia ilmi yleisille syyt täjille, jotka melmollisuutensa mu kaisesti tutkimustensa perusteella omat moitteet pidättää joitakuita rikoksellisia ja jättää heidät oikeu- deu käsiin. Marmin keino tämän nyt pu- heeksi tulleen simeetlömyyden lajin torjumiseksi onkin sen julkisuuteen metäminen ja rikoksellisten ilmi antaminen yleisille syyttäjille. Em- me käsitä, miksi tässä olisi aihetta arkailemiseen, kunhan sanomaleh det tarpeellisella maromaisnudella kertoivat itse rikoksista ja oikeuden- mukaisuutta noudattaen mainitse- ivat ainoastaan rikoksen tekijäin nimet maan ei iviattomasti kärsi- neitten. Dn surullista huomata ja tmi- nnstaa, että ulkonaisten koettele musta uhatessa meidän keskitti- Destamme paljastuu niitä itetta mimpiä paheita ja sisällisen mä- dännäisyyden merkkejä. Paras kui lenkin on, että me ne itse paljas^ tamme ja moimaimme mukaan parannamme, ennenkuin ehkä mi- hamiehemme ehtimät niistä huo mauttaa. Ja yhtä masentamaa kuin on tällaisia paheita todeta, yhtä ylen- täivää on heittäytyä taisteluun niitä ivastaan ensiksikin metämällä ne säälimättä päimän maloon ja samalla ryhtymällä tutkimaan, mistä moiset suoeelliset sairaudet moimat johtua, ja millaisissa olois sa ne parhaiten kehittymät. U. A. Yleisiä uutisia. Maltakunnanlainsiiädiintö- kysymys waltakunnan- neuwoötossa. Päätetty asettaa walio- kunta lakichdotllsta tarkastamaan. Pietarista huhtik. 20 päimänä. Maltakunnanneumosto on käsitel- lyt esitystä, jonka mukaan neu- moston keskuudessa miipymättä olisi asetettama erityinen 20-mie- hinen maliokunta tarkastamaan ministerineuivoston lakiehdotusta Suomea koskemien yleismaltakun- nallista laatua olemien lakien julkaisujärjestykseksi. Shebekoun lyhyen esitystä puol- taman puheen jälkeen ja professori Grimmin muodollisista syistä eh- dotusta ivastaan puhuman lau- sunnon jälkeen, jossa ehdotti laki- ehdotuksen käsittelyn lykättämäksi siksi kunnes se duumasta oli saa- punut maltakunnanneumostoon, lausui «eumosto äänten enem- mistöllä oleman mälttäniätöntä heti muodostaa maliokunta, ja määräsi sen jäsenten malitsemisen toimitettamaksi ensi lauantaina. Luomen luotsilaitoksen wenä- läistyttäminen. Tietoja asetetun komitea» istunnoista. Sitomen luotsilaitoksen uudelleen järjestämistä marten asetetullako- mitealla oli maanantaina toinen ja tällä erää miimeinen istuntonsa, mutta kokoontunee komitea uudel- leen muutamien Miikkojen kulut tua. Käsittelyt pidetään puheen- johtajan kenraali Milkidskyn ehdo- tuksesta sakassa, mutta S. N. T. on tilaisuudessa kuitenkin kerto- maan muutamia yksityiskohtia is- tunnoista. Suomen oikeudellisia näkökohtia on käsittelyissä pääastallisti esittä- nyt kenraali Sjömanin maramies komitea, emerstiluutnantti Robert Vilenius, mutta myöskin amiraali Andrei Mirenius lienee tarmolla kumonnut menäläisten taholta teh- dyt kumoamissuunnitelmat epäoi- keutettuina ja aiheettomina. Jo heti keskustelujen alussa se- Iitti emersti Filenius, että ensi- mäiset kohdat menäläiseltä tahok- ta annetussa ehdotuksessa, uunit- täin, että luotsilaitos saatettaisiin Venäjän meriministeriön alaiseksi ja että sen omaisuus siirrettäisiin sanotun ministeriön haltuun, soti- ivat Suomen perustuslakeja mas- taan ja että jos sellaisiin toimen- piteisiin ryhdytään, moi se tapah- tna ainoastaan Suomen eduskun- nait suostumuksella. Samoin mastusti emersti File- nius sitäkin, että luotsipäälliköksi moitaisiin nimittää ei-suomalainen mies, pidättäen itselleen oikeuden maska antaa kirjallisesti pernstek- kun mastakauseen näitä ehdotuksen kohtia mastaan. Edelleen on emersti Filenius maskustanut ehdotuksen erinäisiä kohtia käytännölliseltä näkökan- naita ja omat nämä hänen huo- mautuksensa aiheuttaneet komitean asettamaan alakomitean, jonka teh- tämänä tulee olemaan tarkastaa emersti Fileniuksen tekemät muis- tulukset. Sanomalehdistössä näkyneet tie- dot siitä, että menäläisen ehdotuk- sen mukaan meriministeri tulisi nimittämään luotsipäällikön, eimät ole totuuden mukaiset, maan lie- nee ehdotus siihen tapaan, että luotsipäällikkö nimitetään merimi- liisterin ehdotuksesta kenraaliku- mernöörin suostumuksella. Maanantain istunnossa oli myöskin läsnä luotsihallituksen sih- teeri A. Perret. Komitean käsittelyt omat olleet mapaat kaikista intohimoista ja on kenraali Milkidsky johtanut niitä etemästi ja puolueettomasti. Suomen asiat ministeri neuvostossa. Menäläisten lehtien mukaan on ministerineumostolle saapunut lau- sunnon antamista marten: 1909 muoden maltiopäimäin alaniainen mastaus esitykseen mak- snjen suorittamisesta Suomen maktiomaroista sotikastarpeisiin muodelta 1908 ja seuraamilta muosilta. Seuraamat maktiopäimäesitykset: a) marojeu myöntämisestä sotilas- rahaston tutojen taydentäniiseksi muonita 1910; b) erityisestä soti- lassuostunnasta muonna 1911; c) määrärahasta kansakoululaitos ta ja erinäisiä stmistystarkotuksia marten; sekä d) mäliaikaisesta pääoma- ja kuponkimerosta. Suonien senaatin alam. ehdo- tus määrärahan myöntämisestä senaatin käytettämäksi mäen- ja asuutokaskun toimittamisesta maan suurimmissa kaupungeissa aiheu- tumiin menoihin kulumana muon- na, nim. korkeintaan 20,000 mk. m. 1910 ja täydennysmaroina 20,000 mk. m. 1911. Ehdotus korkeintaan 878,847 mk. määrärahan myöntämisestä mnostna 1910 ja 1911 museon pe- rustamiseksi maktion arkiokogisten, historiallisten ja etnografisten ko- koelmain säilyttämistä marten Helsingissä sekä 45,000 markan myöntämisestä kokoelman siirtä- mistä marten sanottuun mu- seoon. Ehdotus 232,000 markan myön- tämisestä aallonmurtajan raken- tautiseksi Sortcmkahden satamaan Laatokan rannalle. ltutta konkurssi- ja aksrdilakia kiirehditään. Suomen kauppamaltuuskunnan keskusmaliokunta on senaattiin jät- tämässään kirjelmässä anonut, että armolliset esitykset ehdotuksi- neen uudeksi koukussikaiksi jämää- räyksiksi akordista ilinan konkurs- sia niin pian kuin mahdollista malinistetaanjaeduskunnanhymäk- syttäiväksi jätetään. Wirkaeroja ja eläkeikä. Waltiokonttorin tirehtöörille, laa- mamii L. K. Prntsille on senaatti pyynnöstä myöntänyt mirkaeron ja <,000 mk. ivuotuisen eläkkeen. Helsingin ttilliuhoitajnlle A. E. Maconille on senaatti niinikään myöntänyt pyytämänsä ivirkaeron ja 0,000 mk. eläkkeen. Turun homioikeuden ivarapresi- denttlle on hänen erotessaan myön- nettti S,00(► mkan suuruinen eläke. 5ienraalikuivernöörin kanslian mirkamiehille Arlisheiville on, sa- maila kun hänelle on myönnetty ero, makuutettu 4,000 inkan eläke Suomen ivaltiornaroista. Dhdysliikemic. Senaatti on tehnyt korkeimpaan paikkaan alistuksen, että maltio- rahastosta anneltaisiin etukäteen määräraha niitten ntuutostöilken suorittamiseksi, jotka katsotaan tar- peekliseksi, jotta Venäjiin ranta- teitten liikkumaa kalustoa moitai siin käyttää Suomen maltionran- tateillä. Kilst^ttiiii^set tcls.ikk.Li-» ti-vn- niSta Sienvaaltfuroeinäoii on kirjel mässä senaatille '.vaatinut, että Suomen maliionrnaroista makset- täisiin ne kustannukset, jotka Ata- manikasakkarykmenkin mäliaikainen muuttaminen Suomeen on aiheut- tanut. Kirjelmässä, jota seuraa laskelma rykmentille koituneista kuluista, ilmoitetaan tämän suin- man nouseman .'3,404 ruplaan 41 kopekkaan. Laskelmassa on menoja, jotka omat johtuneet akknnapuitteitten, akkunakasien, kamiinojen, saivnpiip- pujen, maneesin lattian, mahti- mestarmasnnnon y. m. korjauk sista. 5torwausta maadittanee majotuk- seSta moimassaolemain määräys ten perusteella. Senaatti on päät- tänyt asian johdosta lähettää kir- jelniän keitraalikumratöoriUe. Senaatti? iaufutt-oa on maadittu eDustunuau esityk sistä muutoksiksi rikoslain 4-! lu- mun 5?:aäix sekä eduskunnan "oastaukselsi armolliseen esitykseen yksityispaiikin, säästöpankin ja lvaknttlusykttiön suoriteltamasta suosluniiasia. senaatti. 5iorkeimmassa paikassa on se- namin esityksestä määrätty, että talousosaston senaattoriksi i:i'ni- tetty esiltekijäsihteeri Rainesalo, jääden miimemainittuun '.virkaan, nauttii palkan muodossa, joka ei oikeuta eläkkeeseen, senaattorille menosäännön mnkaan tuleman palkkion ja palkan. Joensuusta ja likitienooita. Mueta siipi", ff Kaarlo Airan näytelmä, mi laa- tttaan muoden httoinattaivimpia ja oniiistuneimpia uutuulsia. Sitä on kuluneena talivikautena hyivällä menestyksellä esitetty Helsingissä, kurussa, Äiipurissa ynnä muual la ja arivostelnista päättäen kap- pake on kaikkialla ivoittanul suurta mieltymystä. „Musta siipi" on symäaattei- iten, nykyajan aivioliittoelämän murrosaikaa käsittelemä näytelmä, tietääksemme tekijänsä esikoinen. Ruori perheeneutäntä, joka har rastaa taidemaalausta, on luon- teeltaan ja tunteiltaan sellainen ettei moi jakaa rakkautta, ei moi ymmärtää eikä anteeksiantoa sitä että hänen entinen ysmivättären- sä, jonka on kutsunut luolseen maalle ja joka on Helsingissä tottunut ..mapaaseen taiteilijaelämään", ke- meällä iloisuudellaan ja kuuma- meri|yydellääit huumaa -miehensä, joka sisimmässään myöskin kaipaa jotakin enempää kuin mitä hänen ivaimonsa moi hänelle antoa. Hän et salli tätinsä sekaantua perhe asioihin, maan mastoin kokeneen ja lempeän anoppinsa somitteluja ajaa ensin miehelle rakastajatta- reksi muuttuneen ystämättärensä pois kotoaan ja karkottaa sitten miehensäkin pois luotaan. Räin yksinkertaisen juonen puittei siin sisältyy sanomattoman paljon ytimekästä ja jämiiktäivää muoro- puhelua, näytelmän aatteellinen puoli, joka siinä onkin pääasiallisin. Luonteetkin omat taitamasti ja yleensä jokseenkin johdonmukaisesti piirretyt. Esittäjiltään kappale rnaatii näyt- tamöllistä taipumusta ja tottu- mästa sekä symää harkintaa ja sielullista moimia. Ionkimmoisella epäilyksellä mastaanotimmekin tie- don, etkä täällä Joensuussa tämän näytelmän harjoittamiseen oli ryh- dytty. Atutta omasta näkemästäm- me toisiltaisessa harjoituksessa on nyt sitä mieluisempaa amonaisesti tunnustaa, että „Musta siipi" on- nistui yli kaikkien odotusten. En- siksi näyttämöllepanossa ei suin- kaan ole säästetty tarpeellista huolta, sillä niin pienimpiä yksi- tyiskohtiaan myöten kaikki oli hy- min ^ maritstettu ja järjestetty. Marsinkin atelieeri sisustuksineen teki kerrassa iniellyttäivän maiku- tuksen. Eri osiin oli etsitty niihin sopiiviinmat moimat, mitä täällä on säätämissä. Ia esitys alusta loppuun osotti, että jokainen oli aikaaiisa ja ivaiivaansa säästä mättä koettanut parhaiten mal misina. Tahtoisimme sanoa, että ainakin toiset oliivak osiinsa erityi- sesti symentynect ja suorittamat tehtäivänsä oimallisesti. Vaikka toimintaa kappaleessa, marsinkin ensiinäisessä näytöksessä, on tuiki ivähän, ei juonen kehitys eikä näy- telmän esityskään tunnu pitkäive- teiseltä. Tänään ja huomenna siis tar- tolaan Ilosaaren näyttämöltä tai- denantintoa, jota ei kenenkään teatteriystämäu ole suinkaan toi- miitlyötäivä. Pääsyliput tämän.- päiiväiseen näytäntöön olimat ei- len myydyt jo melkein loppuun ja suuri osa huomisenkin illan li- puista. IoeufiN!» ))ittsiiitiy!)diStyksett tsnviseitsikZ!» soittajain maali toimitettiin johtokunnan ko- kouksessa eilen illalla. ^ähes 40:stä hakijasta htjmäipytiiin ja malittiin seuraamat: • tto (Suuiiig, Cu- Soittaja r 1) luSta, Ess-kornetti, toimien samab ta tormisoittotunnan ivneajohta- jana ja solistina: Ut Soittaja P. Asikainen, Hei- singisto, f B-kovnetri; :>) toimittaja A. Ajuvmeviuta, Joensnnsta, Il B-kornettu 4) '))iekanikko Joel Tolmanen. Joensuusta, Baritonitormi: ö) Koneenkäyttäjä Antti Juuti nen, Joensnnsta, Alttotormi; (>) Soittaja Julius Paasiola, Joensuusta, Bassotormi, ja 7) Soittaja Ctto Schuehardt, Oulusta, Tenoritormi. Orkesterissa soittamat edellä mainituista: Schuehardt, joka ou täysin rutineerattu orkesterisoittaja, ja toiminut sellaisena Oulussa, Turussa. Tukholmassa ja Leip- sigissä, I ja II Viulua tai Altto- miulua; Asikainen, joka on toimi- nut soittajana Hannoiverissa, Sa- monlinnassa ja ^Apostolin tormi- soittokunnassa Helsingissä: Klari- nettiä, Trumpetia tai 11 Viulua: Erming, joka on oikut soittajana ja kornettisolistina Vaasan ja On- luu orkestereissa sekä torivisoitto kuntien johtajana, I Trumpetia, ja Hurmerinta Klarinettia tai Venttiilipasuunaa. — Ermingin Sehneharol in ja Asikaisen ivelivol- lislluksiiu tulee täällä kuulumaan myöskin opettaa 2 orkesteri- tai torivisoittokuntaoppilasta maksut tomasti. Kaikkien malittttjcit ou toimeen astuttaiva ivälikirjan allekirjoitet tua r> p. tulemaa toukokuuta, jolloin torivisoittokunnan harjoituk set alkamat. Koululaitos. Viipurin suomal. klassill. ly- seon latinan ja kreikan kielen keh- torimuirkaa omat hakeneet m. tn. silos. maist. V. Pakarinen ja toht. lvi. Varonen. Joensuun reaaliyhteiskouluun ivenäjän ja saksan kielten opetta- jaksi malitsi johtokunta eilen ~> ha kijasta silos. kand. I. Kujokan Salmista: Uskonnon opettajaksi neiti G. Ranekenin, laulun opettajaksi rou- rna H. ^iymanin, piirustuksen opet- tajaksi neiti Helmi ökiemelän, ja tyttöjen moimistelun opettajaksi neiti Saimi Timkelon. Iseusuun suomalaisen klassilli sen lyseon maantieteen, luonnonhistorian ja kaiinokirjotukseu koilcegan mirka on julistettu haettamaksi '>(> päimän knluesia t. k. 19 p:skä lukien. Pielicjvki loi jääpcitteensä toissa yönä. Ioensmm 5!auPpaaPul.tiSyi) diSrylse» kokouS pidettiin torstaina t. k. 21 p:nä kaupungin talolla. Ensiksi luettiin kiertokirje, joka oli saapunut Liike- apulaisyhdistyksen liittohallinnolta. Siiliä käsiteltämäksi jätetyt asiat jätettiin pöydälle seuraamaan ko- koukseen. Toiseksi luettiin Mikke- Iin kauppaapnl. yhdistyksen lähet tämä kiertokirje, jossa kehotettiin osanottoon Saimaan ympäristön liikeapulaisten kesäjuhlaan, joka pidetään tuleman kesäkuun 2ö ja 2G p:ivinä. Zlsian tarkempi käsit- teki) jäi seuraamaan kokoukseen. Vielä oli saapunut kolmaskin kirje, jonka oli lähettänyt Viipurin Mer- kur-liiito ja kehotettiin siinä laati- maan keskustelukysymyksiä Liike- apulais-liiton 12:n yleiseen kokouk seen, joka tulee pidettäivaksi Wii- purissa heiuäk. S—lo punä. Tä mäkin kysymys jätettiin pöydälle ensi kokoukseen. Teososinen esitelmätilaisuus on huomenna sunnuntaina t. k. 24 pnä klo 12 päimällä työiväen- talolto. Tilaisuudessa kannetaan mapaehtoiuen kolehti erään keuhko tautia poteman työmiehen perheen hymäksi. Saapukaa kuulemaan ja samalla myöskin amustomaan sitä, joka on todellisessa aivtin tarpeessa. 5iiurun liiverryksia on kuulunut kaupun- gissamme. Huonosti oli käyvä sille manhalle mummolle, joka as- tuskellessaan eilen aamulla pit- fin Rantakatua, kaatui pitkää pi- tuuttaan jokseenkin hermottomasti katukäytäivän mieree». Oli kuiten kin onni, eitä rnanhus et taitta nut jalkaansa tahi lasimailtaan, maan pääsipä melkein paljaalla säikähdyksellä. Taas julmuria hemose» rääk- kääjinä. Toissa iltana ajoi pari huma- laista maalaista kaupungista ko tiinsa, pitäen mennessään mörkö- meteliä lyöden hemosta ja repien sitä suupielistä minkä ennättiivät. Kyllä kurjat sietäisitte joutua ti- lille julmuudestanne aroutonta elänua kohtaan. <s: 5" Ui ! äCK kuolemantapaus. jarrumiehen poi ki^ Väinö Hullko, joka miime aikoma näytti jossakin määrin raskasmieliseltä za heikolla, kotoaan ■Jiiinitrsaaiaita asialle -\Uutatcian. Siellä hän olikin asiansa toimitta- nut, mutta paluumatkalle lähdet- iyä ei häntä sitten kuultu eikä maan luultiin hukkuneen sjokeen. Vasta miinie tors- taina joku hänen tomereislaan lövsi hänet sattumalta metsästä, Riinimaaran talojen ja Vo.ras- lammin iväliliä, kuoliaaksi ripus- taittuneena puuhun. »Räin surul- lisella taivalla poistunut mainaja oli syntynyt 2'i v. jouluk. 189:-$ ja kämi kolme luottaa lyseossa. <?!syttciwiä painotvirhsitä oli suureksi mielipahaksemme pääs- syt miime lauantain numerossa ..Tapani Lvfivingin retkeilyihin Karjalassa" vujahtamaan koko joukko. Äiimi Sarmikylä pitää tietysti oltn 2 n iv i h)Ui; ^notayti: SUOrlahti: Äontold: Vartold; Stieivnsehants: S t i e r sehant> maaliskuu: m a r r a s nm; kolme renkiä: kolme ro a itki a: päästä misestä: päättä mijestä: harjot- taminen: Hajottaminen: Liivakka:, Sim a k k a; toikasamva: taika- sauna. Neljännellä palstalla ..Välijoelle" nimen perästä omat jääneet pois sanat: ..kiinniotto- nähty, LÄS I f/ä ■t; ^ E5* D3 23 2SS 7» M?" ST maan 'Aflaekia", ja leuraarnasja lauseessa sanat „muut omia" pi tää kuulua ..muutamia". Muualta Poh- ois-Karjalasta. C3 SZS S-S m' m I 5?uo!i«t. "Jhtotena nukahti, iveremänä ivie- rähti Helsingissä t. t. 20 p:ää ivasten ylioppilas T o i n i P i 1- kaiten, pankinjohtaja Juho Pit- kastit tytär Rurmeksesto. Vai naja pääsi ylioppilaaksi Rurmek- sen yhteiskoulusta seit ensiinäisessä oppilassarjassa keiväällä iv. 1907, harjoitti jonkun lukukauden opin- toja yliopistossa, mutta meni sit- ten kirjuriksi metsähallitukseen. An kara keuhkokuume katkaisi nyt ma- jaassa ivitkossa nuoren neitosen ekä- män lääkärien ja äidin ponnis- luksista huolimatta. ylimääräiscksi kopisjiksi seuaatiu simiilitoimituskuntaan on otettu m. m. konttoristi v!. K. Timonen. > esi E3 St ansa nwa!istu.-se!uan kirja- aivustukfet. Otto A. Malmin lahjoitusta- hastosta saamista matoista on miime ivnotisten maltioapuano- inusten perustalla myönnetty .">0 markan kirja-amustus in. m. Ilo- mantsin Kirnilahden, Juuan Kuh- nustan. Kontiolahden Pielisensuun, Komeron, Nurmeksen, 5lnohatin, Pielisjariven Kolin ja Valtimon nuorisoseuroille. Piirilääkärit. Tohmajärmen piirin piirilääkä- rin Omii Osmald 'lluuthin naut- tiessä sairauden tähden mirkaiva- patitta yhden kuukauden ajan t. k. I.} pstä lukien on lääkintähallitus määrännyt tehtaan lääkärin lää- ket. lisensiaatin Hugo Wilhelm Palmgrenin mainittuna aikana oman toimensa ohella hoitamaan ohmajärmen piirin piirilääkärin mirkaa. Ehyskänijät w. alkamat Pielisjariven tuomiokuu- nassa: syyskuun 1 p:nä Jnn'an pit. karäjäknnnassa kunnan huoneella Juu'an kylässä. syyskuun 20 p:nä Pielisjärmen pit. käräjäknnnassa käräjälakolla Lieksan kylässä _ marraskuun - p:nä Nurmeksen ja Rautamaahan pit. käräjäkim- nassa kauppalan talolta Nurmek sen kauppalassa. (<iäil,tautia. Tohmajärmen kuunallislauta- kunnan esimiehen ilmoituksen joh- dosta, että Uudessa kylässä n:o 4 asuman taloll. Matti Varosen lehmiin on ilmaantunut tuntema- tointa tautia ott piirieläinlääkäri Arel Söderman määrätty paikak- le matkustamaan tautia paranta maan ja sen keivenemistä ehkäise- maän' Karrilla ajettiin Nurmeksessa ensi kerran miime lauantaina tk. 10 pmä. Tiistai na 19 pmä putosi hemonen jäihin ^Nurmesjärmeen, mutta saatiin kauan puuhaamalla ylös. Hemonen ruhjoi t. k. 17 p:nä ^Nurmeksen 5ioi.uu sillassa pari kylkiluuta isännältään rautatien työssä olemalta Okkosel- ta. Mammat paranemat eheiksi. CD o" J3" ms &3i vej B s—«■ S- <s kv -t sz Zfi & Ui 5?" Ui sa S» < vs Ö s» O 3' 33