N:o 297 (151) — 1910 KE6KI-SUOMI Torstaina joulukuun 29 pma tämämvuotisella joulukirjallisuu- della on ollut h,.rwinaisen hywä mencstP, ja omat allamaimtut kirjat kuk.- naan loppuunmyydyt paäivaras- toStamme. Näitä tirjoja on tai tentin roieti säätämissä useiZia kirjakaupoissa ja asiamiestemme luona, jotka omat itselleen wa- ranneet riittämät määräl niitä. Ilmari Kianto, Pyhä ruk kaus soinenkin paino» on nyt loppunut). Hilja Haahti, Waltenewa tie. (4,lUJ kpl.) Auni Kaste, Hänen armonsa kasivatti. (i,Li O tpl.) ittuuiltt ttosteiulahti, Ral- kautmsa uhreja. Kotiruoka, laajempi painoS. (Kaikkiaan 8,u0 f tpl.. Kolbot för hem och skola.) Allemainittuja kirjoja on jal' jellä ainoaswan pieni määrä: Katri Kortesuo, Sirkla. Tois- ta painosta. Jalmari Finne, Hämäläisiä. Pääskysen joulutoutti, (PainoS 27,U00 kpl.) tcin.a No 11 a.p. kokouS, johon kaikki asiaa k.arrastawat owat teaoetulleita. Samassa tilaisuudessa woi kirjoit- taulua seuran jäseneksi. KeSlt-Suomea asiamie- hillc ia tilaajille. Siirjallajalakosta huolimatta ilmes tyy Keski-Luomi wuoden alusia ^ Äiianuehiä pyydämme kiiruhtamaan iilauljtann, jotta lehti hyn?is>ä ajoin woita.>liu tilaajille lähettää. ootaiucii entinen lukija )a 'ilaaja gaturiioon uuden )ainauatjen itsensä itjat|t lehdellemme! Cairasniajan toimikuntaan tule- jaakka, iskisi haalvan niin sywän^ et- ivaksi lvuvdeksi tuli puheenjohtajaksi! lei se koslaan parantuisi, kirkkoherra O. Mesamaa, talouden- Tuoden täten ilmi mielihy- mämme siitä suosiosta, jota yleisö on kirjoillemme osoittanut ja jo- ta on ilahottamana todlSleeua siitä, että kirjallisuuden menekkl maassamme on laSmamassa, il- moitamme kaikille, jotka nyt omat jääneet ilman niitä kirjoja, mitä olisivat jouluksi halunneet, että mastedes tulemme lorottamaan tirjojemme painosmäärät, mm että tälläulen kesteuloppaminen välttyy. Helsinlissä, p. joulu*. Ma KuStannllsosaicyhtiö Otama. — Laukka» kuntakokouksessa joulu kuun 27 p:na fäfitcltiin seuraawia ajio;ta; ^ytoatjyttiin tulo- ia ineno- anuio touodelle 11)11. Se päättyy Siuk. luy,249;—. Tästä summasta on lninioii tautia koot kuva: äyritläin noin 7,000 mk. ia mantiaaiittain n. 12,00u mk.; sitäpaitsi kannetaan 2 kg rufiila luevoätjrittä. Huoma:tawim- mat menoerät omat: kansakoulut (iö.000 mk.. tvailvashoito 22.000 mk., maantiet 7,000 mk., holli 5,500 mk. j. n. e. Tilattoman wäen lainarahaston lisäämiseksi päätettiin ottaa, jos saa- daan, 50.000 mkn tvaltiolaina. Lai- naa hakemaan waltuutettiin Nestori Tammenoksa. Liemestuoreen lainakiriastoa a- muoletaan 25 markalla. — Jaiuioscu koulutilalla päätettiin järjestää asu- ti:*iitmuiitclma. Ehdotusta laati» maan määrättiin sanotun tilan hoi tokunta. — Suolahden kansakoulun johtokuntaan walittiin Paawo .Siai» lan tilalle Matti Kankainen. — Kun- nalliset kuulutukset päätettiin nil- kaista Keski-Suomessa, Sorretun ZLoimassa ja Suomalaisessa samoilla ehdoilla kuin kulumanakin lvnonna. — Torpanpoika Diljain Kumpulai nen pcätctviin lähettää kunnan Ma rcilla niieliiairashoitolaan. - kan sakoulut * t a muut kunnan yhteiset ra kennukset päätettiin palowalnuttaa kuiu:an omassa yhtiössä. Wai'.vasta- lo edelleenkin Makuutetaan maalais ten paloapuyhtiössä. — K mi san kou lun laventamiseen päätettiin anoa icatiicpita 4000 markkaa. — tfcttäjomcbcn aiioaloiJfearuiU t-li laman iuiuiuan pulufuiin ib ^>na löijiaa tclcsfa, jo »ja pää:o:>;iiii ölcski- iucmen 2)ta»nuoilietij»jcuran :arjsu.:iwl !y!alo!ou!i'c: pitää tomen Uubm !>>ä.han !0 j!umPiParwen tyiä^jz. ic.nen 1'>:i«l!näen ui.ccsa Äuuvasmaca fg.io';i hoitajaksi agronoomi E. Mekara ja lisäksi kirkonisäntä H. Poikola. Wiinawerorahat w:lta löi)!) käyte- tään seuraamasti: Kirkonkylän laina* kirjastolle 100 mk., Wahangan tirj. 50 mk. ia Kimingin kirj. 50 mk. Lop- pusumma jaetaan oppilasten kirjoi- h in käyieitämäksi kunnan kansakoulu- jeu kesken. 5iunnallislautakuunan ehdotukses- ta päätettiin korottaa koiraivero 3 mkn. Siemenkaurain l>oppuwelan mak- suun käytetään edelleen w. 190!) ja 1910 lainajyivästön tvoittoja. Esitettiin tulo- sa menoarivio tule- waa lvuotta Marten ja hyväksyttiin kannctlamaksi: Manttaalirahastoou 9,739: —, talonsamuttain 412: H), yleiseen kansakoulurahastoou 12,975 mk., tveroäyrirahastoon 6,2S0: —, paloapurahastoon 5,600 mk., koira» mcvovaliastoon 200 mk., lvanvaishoi- dolle rahassa 19,095 mk., waiwais- hoidolle jnmissä 4,315 mk., maan- muokralain aiheuttamia menoja 400 mk. Fhteensä 59,046:80. — i/itntuuuut jumuumnans*. Siiio.» .a;n +ia;u|UA>UBiaaip-ci'U Zp. Matilainen jtu ci.-ane Suninen hawiuuvar joulukuun _j jiu ia»ai]en nmnapoU-nunon. Tämä .ayuunua eiint^n luuuiuiaum iP.olliiuui» |Ljtau|i amaaölaan noin vuoli pe« ^uii.uiuiaa Jaiuiam futoltu ^c:jä» f.auiuo»;n 4'.;la»ja. CienumejiO itinen Ux» am uuUa jeuöuiua oiiji imvaicn uH.nuuuiiiU) ivueaaa, ja utu ichdasiu ,|iirmta;iun ii]ein. ilitoitmmcit ojotuiu» luubuaiin nyt wdelji. «ilta !c.Uei;c y.;.matn oli «iunanuiftcu l)ar;uit-e/4. u- iW!nuuuiu jukoiPia. Amatin jaiucr.tua» »aja &i)tjä|cn asunnossa ja niu-a.uo. jtau:«lialj£icn cju'itru>»i<i ÄaiUjan kaarne* iciv iaiO£-|<i, tllslupa ^oydvriiin iu taunna tuaiutistaniaioiua luiina-aU iK'i:a J^ciutfian to£ii>w ägqijen »a« iioöia i;o;:;cu n>nu joipujj-iuualmiöra uni- nitu ja muuliontin merttr n>iitiaiiiwat iii- HmuoluMl ochixrt la»i:n t»rn >.u>trja ja näylluvm Syrjäsellä sin- n< ls»nrelyn. Jos itchlaan hä-oinäjät e* .ijuua; ^iuifaniaan flu;o^act;;ncs.r, a:li;i» avu >ho i-aiixintKcj tcfyiuun; fvignniöji, sil iä i>u::r y. m. lvalmiSicvt otiiva: inu- iioc-ja si;u;nami»ta ivailla. 2&qh:n ml: iuu uöuadmaton häamvys, rantt: anäken e:ta parvmmin taynyt yuolimalniiittc ivunaueicöii. Astiat ja Scttiofoject ha jalle. jotteiroät aina taan f) e n. jaa uutta HiiU)«:a tuota tuliiuwmaa tott :.iua. 2a» paus cn siksi edot tamman, ettei p.ii!.':» IiiuncUa iahtonu-t kukaan alui.i u*fra si- •i.i .'tdeisl. Nyt se on Iu>itenf- .i 'i"ivma, filiä olen saanut tietoni häw!U)ksen :o'.« •muurilta Äs«Uvän. i\ci'to;.Dat ti':cla Suurta surua ja wakawata huolta on kaikkialla läänissämme saanu: ni laan se sonolvallan uusi woitto-askel, jota usluttliu läänimme asukkaiden latamatloman rallaudeu »voittaneen luivernööri, mapaaherra B. von Trot- im erottamisen kautta. Odottamatta tuo Miesti tuli ja hämmästytjellä je laitti lci. Jos olisi erotettu maaherra ollut enttSaikojen kiukkuinen, mirkamaltai- neu herra, jota olisi asiaansa ajaman laionpojan pitänyt pelivolla ja wa- pistutjella, lakki kourassa nöyrästi pokkuroiden lähestyä, niin eipä hä- ncn erottamisensa olisi katkeralta tuntunutkaan. Mutta kun oi: mies IcUainen, johon koko Witpurin laäui oii eritta.n tyytymäinen, niin ei de ihme, että hänen erottamisensa on herättänyt Wiipuriu läänin talon- pojankin karkean sarkatakin alla kat- tsrata kaipausta ja haikeata mieli- harmia, zo'.a mielä on tuntuwasii li- sännyl 'e, ettei tiedetä ololvan mi- tään pätemätä syytä hänen erottami- seensa. Erotetussa kmvernöörissä tapasi- wat ^'viipurin läänin talonpojat sel- luisen mirtamiehen, joka ystäivälli- senä ja kohteliaana otti heioät aina u.astaan ja oli malmis tyynesti heil- le asioita selittelemään. Kaikilla niillä, jotka erotetun maa- herran kanssa tekemisiin joutuimai, on hänestä kaunis, Maloisa ja kauan säilylvä muisto. Kaikki odottamat hartaasti sitä aikaa, jolloin saisuvat nähdä hänet jälleen maaherranaan. Parhaimpana todistuksena siitä, että kumernööri von Troilista on täällä suuresti pidetty, omat ue lu- tuijat juhlat, joita hänen kunniakseen »viime pöiminä on täällä toimeenpan- tu ja ne monen monet myötätuntoi- set kirjelmät, ja sähkösanomat, joita eri haaroilta lääniä on hänelle lähe tetty. Paljon, paljon me Miipurin lää- uin asukkaat kumernööri von Troi- IUja kadotimme. Hänen erottamisen sa on täällä otettu mastaan alka- n^eii maltiollisen myrskyn yltynusen pettämättömänä merkkinä. 4Vtö 1 l Muualta Suomesta. — Äirjaltajai» lakonuhka. T gö- mies tulee lakosta huolimatta il- luestymään ensi Muoden alusta sääuuöllisesti. Työw. san. 0 .9. johto- kunta on hymäksynyt kirjaltajaliiton uuden tarkistetun tariffin, joten lak- ko ei tule painoa koskemaan. Samalla taivalla suhtautunevat taisteluun muutkin sosialidemokratisel lehdet ja ehkä jotkut muutkin työnantajain liiton ulkopuolella olemat kn japainot. — Työm. — Epäkohtia sokeriktuonmösa öcuöjälia. Turun kauppiasyhdiStyk- sen lvaltuutetut omat lähettäneet tuL ^hallitukselle kirjelmän, jossa yhdis tys huomauttaa, että ne lisämääräyk jet. jotka koskemat »venäläisen soke riu tullietuudella maahantuontia ja jot?a sisältyivät senaatin päätökseen heinäkuun 14 p :ltä 1909, owat, sillä '.amalla kuin maamme tullikamarit näitä määräyksiä somelluttamat, tuottaneet »venäläisen sokerin myyn- nille maassa melkoisia Matteuksia. Krityisesti on sokerintuottajien ta- holta kuulunut tytymättömyyttä sii- tä. että mainituissa lisämääräyksisiä sääoetty »vientitodistus asettaa »oat- keuksia kuljetettaessa osia tuotetusta tamaramäärästä ilman edellä käypää tullikäsittelyä kauttakulkutamarana toiseen paikkaan. Äskettäin on Turun tukkukauppiasyhdistys kauppias-yy- tistykselle lähettämässään kirjelmäs- sä kosketellut, paitsi muita, myöskin miitattua seikkaa ja pyytänyt kaup- piasyhdistyksen »välitystä korjauksen aikaansaamiseksi asiassa. Valtuutetut anomat sen tähden, et- ta tullihallitus määräisi sellaisen meneiteit)tawan Menäläistä alkupe rää oleman jokerin tullikäsittelyssä, että maan sokerintuottajille laillises- ti Makuutettua oikeutta lähettää wa- paasti kamaroita kauttakulkutamara na toisi tn paikkaan ei rajoitettaisi. Ualkealuomen, Wiekansalmen, ZLiia- lan. ^ierelän, Witikkalan ja ^jiMn kZlät. Kunnallislautakunnan lisälj; on Malittu merotuslautakuntaan» joiden tulee Merotuksesja olla jcapumilla, jeMcuvat henkilöt: kirjuri Kustaa Lftberg. Maluri Kalle Seppänen, tehl. Juho Blad, muurari Juho Leh- to, talonomist. A. Tamminen, taloll. Cmert Simola, apteekkari L. Spolan- der, taloll. I. A. Färlin, t^rpp. Au- ljust palojoki, torpanpoika Euok Sil- man, taloll. August Jaatila, ialoll. Emil Hassi, taloll. Kustaa Laakso- neu (Z.urmela), torpp. Pietari Sam- malhar^u. taloll. Onni Hyppola, puu- seppä Kalle Koskinen, lampuoti Emil Mäkinen, taloll. Juho Pohjcismirta (Änkkä) ,taloll. Kalle Riihijärmi. ia loll. Walde Pohjoismirta (Ala-Nou >iala), taloll. Kalle Ala-Niiuimäki, torpp. Lvihlori Hymämaa ja kauppias Artturi Armio. Marajäsenet omat: työmies Aleksi Laaksonen, torp. Kalle Hienola, taloll. Herman Kytölä ja taloll. Verner Porkkala. Jämsässä jouluk. 22 p:nä 1910. Armas Raitio. 4650 1— 1 Kuulufus .H Viljanukasiinin rästilainatgisään- kanneUaa tammikuun) 6 pnä al kaen kello l pliy&Uä myy dian vil jamakasiinilla makasiinin rahallisiin menoihin joka määri nljaa aekä makasiiniin tuotavaksi ne laina määrät, jotka reiällisiltä itseltään jäävät mahdollisesti maksamatta. Jyväskylässä, jouluk. 27 p. 1910. Oskar Laukkanen. 4669 1-1 — verotuksella kannetaan ensi Muonaa kaupungissamme kunnallis- maksuja 78,279 mk. — Kaupungin meno» ja tuloarvio, joka jo ennen on ollut lehdessämme rahatoimikamarin laatimana julkais» tu, hymäksyttiin eilen maltuuston ivarsinaisesja kokouksessa muutamil la pienemmillä muutoksilla. Niinpä rahatoimikamarin mahtimestarin palkka korotettiin 1C>0 markasta i:40 markkaan muodessa. (Aiahatoiunka- mari elidotii 000 markkaan), lisäksi maksetaan sähkölaskujen kantamises- ta kuukaudessa 7 mk. Menojen puo- lelta paisietliin ^>00 markan erä kau- puiijiin uusien tonttien mittauksesta ja paaluiutsesia. — kaupuukimme oikeusnemvos- mithta Mirka. Eilisessä maltuuston kokouksessa, kun oli esillä kaupungin ensi mnoden meno- sa tuloarmio, jessa oikeusneumosmiehen palkaksi tatvallisuuden mukaan on merkiily 1,000 mk., huomautettiin, että kun tästä Mirasta palkka maksetaan, niin olisi se myös läyteitämä Miransijai- sella, kunnes Mäkinainen "virkaansa astuu. Asia ltavattiin ottaa esille waltuustossa eri kysymyksenä. — «ähköjohtow«rko» uudistami feen on ensi muoden tulo- ja meno- armioon merkitty 10.000 mk. Naha toimikamari ehdotti maltuustolle. et tä uudistaminen suoritettaisiin nh. tenä muotena, mutta menot jaettai- siin kahden muoden ajalle. Valtuus- to. joka oli myös sitä mielipidettä, että uudistaminen on toimeenpanta wa. lmmäksyi rahatoimikamarin el^ dotukscn. — Waltuust0u tilijeu warsinaistv kokouksen lopullinen selostus jaa ensi numeroon kokouksen myöhäiseei. jat- kumisen muoksi. — Tormisoittokuuua» (oiicttnofli ntn iltama, joka oli ilmoitettu piöel tämäkii uudenmuodenpäimänä, on soittajien sairastumisen tähden tay- irvitif peruuttaa. KeSti-Tuomev Taideseura perustc.tim, kuten aikoinaai? ker- rcimme. wiime kemännä pidetyssä csianharrastajain kokouksessa. Kui tenkaan s- mielä ei ole mitään toinii- n:i:. Mutta nyt on seura päätetty saat- taa toimintaan. Siinä tarkoituksessa pidetään Kunnallistalolla ensi lauan vuonna VääteSmn filpa.lU i'.i;raii laicnie.i Jcilcu .ieiiraamxivn: !> Na.l- !.v;i .'cA-j;fi).n)öjen kunrroll>.sc::a taam:ic:-ic. '^nitmvil^^.ykieSli. Jai-iuiiui- >u.:dc».:a t. m. Tähän sisäl!'.)i faiMt !c> [iinjiroiuiia, wihaniarc!u i;sinän!>tiov, ja jinirifa&ioir. — Hiri e.! viiomatru, «tä feuc.n a.iic:»!? paljon pui:a nunä-nee huoneen heitc- •u.via iaitanoiosa, ihm katot unia: uwn» ^nr.incit ja tuoneet fa.jn.ee; rauo:aro ?fi ic!a !,livncn nmtjertan takia huoncct p, - r.ir.tc:; n. 2^. n sijaan, joka on >uur:a pul« »-n luh ^misla niin päärnlrin Iilptnl- ia n::Pui tuntocn lavttamijcäta. — 3:fjt. Äcifukfirkje^c toimeeapaniut.! ?äj,:,zo« \a luii.u ! aylikly. icljiii;. tulo- ja menoarreio ru.^.valle aucPci.e. luioja on: jaäo!ö .'uuiaulii wuod..:a ncin B1: 50; jäjeninaliuja 35: —; *9iiä>'Att)a apuraha U«Ski»su«nen i , u-.u.m>:ii<.U)---;cutai.ta 450:—; >;ht:cnsä >' >: llj. jrtu irunoja: jäijcnnufiua i:»?»w.nen MamuvittelySsruraUe no.n —; jassuMn Z)t«.sarchc>i>:s^hdi»' >4 ,-ioll: 5:—; fi.'paftu*sa 4wiiinro:i:a 4^0: —; h.juvtn pallia 25:—; inuua mcno-- .a ja liirjvidlil W:—, eli yhtccnji -»*G: 50. Seura;; «diis:ajat maanmiljcliliir F. j iluUpp ja ti mii Hyyiia for •-u vavat ^Ttcainnottcan &e*ä«3u<»uen Maa»>wi!»: .at.ijcuian jyl)stotouijcsja laijnuioiaan aant't'»!tlla, joisia ke»lusie.:nn, ivai» ;i;vi;n f-iiroiijclQfjen lanna^;cmat|uu- jo:a piteniin olojut>tci;iin wci.a» ;cu oarcmmin fannaaTaicana tuin suur- .i.il]clyl';ft. Hyivin wilk!aasti ie-:-iuvtd« .iin n>i)cs mttjämaibcn o»:amije-;ta lun« .iän i;t>tcijcf|i ©maijuuöelji, toaijini : n icflcäiia taicja ,ji>tfa «oat jiourumaijil» .aan fuuyhnöidcn haltu-un, jolloin hy- w:i uscasii metsä jatmiu surkean raiö- lUufsen aiaijoiiji seka maamvtlj^lys taia- >>Oiiulle. PÄetlim hywi.n suotaavana, <U :a niaalciöjeura sellaisen {attucSja ejit« .aä ajiau fiitTOialU ja roakuntaa sithcn ■uumaan, että jettar.jet macr joutuisinxll i;i>tciijuinnan onvatsi. Wie.ä tiitu&uU " n jumeniDiljan tarfactjmif^ata. Huo- Uilaötauuijtijjnan iicnvciuoiljan ta- »:a lui jaa.ru u>;cin ifyuonaja iulötjia, pi- öcit:;n iiinä erittäin hylvänä ejittj-J, että .a :f.': iumcuet oli.fi niaula,isseu<aar n.ä- .'.ujficUa yhteisesti iarfa«iitctt'iiua. >i.u:iiuc ifofouä pää »cm ii n pitää 2ika- »an talossa jiutnpujärwcn kylässä iam- 1l> pnä. — Äoretulan kunnan kunlakokonk- «c-sa jouluk. 27 p. oli esillä seuraa- mia asioita: Waiwaishoitohallituksesta ivapau- lettiin taloll. Ä. Mäkelä ja sijaan malittiin taloll. Wihtori Jstola. jiunnan lainamakasiinin tontti päätettiin ostaa palstatilaksi 1,300 markalla ö mk. tvuokuista meroa »vastaan. Tontin rajana on yhdellä puolen maantie. Kauppakirjaa teke» mään tilan omistajan kanssa »valit uin maanmilj. Albert Rosenlund, joka myf.s hankkii sMe laillisen wah- ivlStuksen, Asunio-olot. elämä ja tamat omat täällä Viipurin ympäristöllä mones- sa suhteessa aiman erilaiset kuin slel- lä Keski-^uomessa. Asnntnnsa rakentaa karjalainen yleensä, jos se suinkin on mahdollis- !ta, aiiran kiinni maantiehen, >oita c;u So.nin kylän takaliötoll-.'. Wir:a-.N maantiellä mierimäin kärryjen köhi- s>uolciia cm 2Uaa>uben polii : uniehet bd< i;a tciriiytiflC rakennusta aiman pc- lviitäncct lamattavien tehlaa-t. ^fcinc» r.istuksiiian myöten ja jotta kesäisin ;.Ua 'äyryy. ortä rahan himo cn Iv.nä maantiellä leijailema pöln tunkeutuu määl.n mielet punittänyt. ctiä se :u!a- -w'ikisinkin kaikkiin paikkoihin, ruoka- l".?t.'aa 'a!ken oi.i«uskäsittcen ja kunnian- tunnen, eitä sen edessä on o:na maine läimäisen onni ja 'Iainp:)hl:l;6 a: iva n cr> tuoton. Kirje Wiipuriöta. StsitllyS: Huhitt "4i 'ä inl 1 crotiaffll (c-.ta — A.irocruijcr.n Av» Src.lin ctoltunujen jo ^Ö js U. — Ahtä toistu.. yfäiita ailrina oivat kaameat ^ii» purin lä-uvn erottamishuhu- ollee: jcitleen liisteellä. Mutta maitta nc oivat olleetkin ilkeän itscpiii'a'i'.a ja mc.itla huhut omat tienneet kettoa, etiä Viipurin lääni on jo eroteltu- f 11:, ei näitä huhuja fuiieiifu.i tii l iä ainataau Viipurin seuduilla i-Ic ;a:tu todeksi liskoa. Pahasti on tusn sydäiilä mihlaissut, että jos . . . :V.uUa toisella puolen tuon litluui tctcutiiiniiicn cn tuntunut niin te täti mahdottomalta ja sen iäqesuv- nmys on uiir. komin kouraantilntu- wa. enä on Main epäilewäs!l pudis- teuu väitä. Ln kyllä tupakkapuyeina keskus- teltu naapurien kanssa siuä. mihin toin'e:in:.eisiin olisi ryhdyttämä. jos nämä huhut lopultakin toteutuisimat. Ja siihen tulokseen sitä on a:na iul- tu, ettei rumeta »paitaa pöksrjen päälle'' panemaan, eli toisin sanoen ei meistä Äiipurin läänin asukkaista tule menäläisiä tekemälläkään. Me oleninie suomalaisia, tahdomme elää ia ku'lla suomalaisina. Menäjän kiel- ta emme rupea mongertamaan. en> nen iiiuutamme rajan taakse Suomen puolelle, sinne, missä on meillä tur- M inämme suomalaiset lait ia suomi- lli.ien yhteiskuntajärjestys. Nain omat miehet makamina tuu mineet. Vaikka tuskin kukaan liene o!tanul oikein todeksi näitä ilkeitä huimia uskoakseen. Ja eiköpö liene »suuresta isän- n^.asia" ...rajamaahan" main lman- aitojaan pelotukseksi näitä huhuja liikkeelle laskettukin? 3!yt aiman niime päiminä ne omat taasen hä- minneet näyttämöltä. Ehkäpä omat suomi-syöjät lopultakin tulleet jär- fiinjä ja huomanneet mahdottomuu den mahdottomuudeksi ja järjeltä- myyden järjettömyydeksi. Sellainen puhe, että muka Wiipu- rin läänin asukkaat »tse ha.uaisimai liittyä Venäjään, on mitä ilkeämie lisettä ia hämyttömintä malecia alus- ta lovpunn saakka. Ei kukaan, ei edes rajalla asumat kreikanuskoisetkaan tahtoisi Miipurin lääniä remäistä- mäksi pois niuun Suomen yhteydes- tä. Kaikki täällä tajuamat päimän- seltcäöli. että Miipurin läänin erot. tammen iskisi ioko Suomea Ztimiin astioihin, pöydille ja penkeille ja täyttää silmät, suut ja sieraimet ... karjalaisen Mal)wimpia vuolia ei ole puhtaus ja siisteys. Ei ole ihme. jos täällä sattuu näkemään lantatun- cion ailoan asuntohuoneen akkunan .:lla. ;iinä, missä esim. hämäläisellä cn ficua kukkapenkki. Usein 01; myös kin karjalaisen talonpojan pihamaa perätl träheliäisessä kunnossa, rikka- tunkiot rappujen päissä ja koko piha- uiaakin roskien peitossa. Ja anihar» Mi.'iit hänen pirtissäänkään puhtaana tapaa. Ja ilmakin on siellä tmvalli- sesti niin inhottaman epämiellyitä- :väa. eliö astuessaan raittiista il masta sisään on omessa aiman seläl kikku-uutisis. — Onafan kaupungin -wuotiSjuh- lan loidto. Maltuuston aikaisemmin a- KUac.ia juhiatöimifunta on cl)bo::a.'.0:, iffiaaian iaupnngin mcrlftpäiroiiu 31 P. ■lammifuuia 1911 wict«rrmvä!si feurad- JoaUa taivalla: Aamulla klo 8 esittäisi soitto5un:a hr» fentorniffsa muutamia kaippaleiia, ei:m. ..jumala ompi finnaminie", .,Wa!tiop^i» tuapiahni" ja «Maamme", itio :> i. p. t^imccu^aniatiiiin ksuyungin f * i' f l- r- • o ju- malanpaliveliis, missä Pidctt.ämi.l j.liiia- puhe suomeisi ja ruotsiksi sekä cfitc:räi* siin H-aimar Proeopen jiiHIafaniaatrt. öaiiolunta aahroo mielä toiioomukse- na Iaii*"iia, että kamana päimänä liik keet iul:ltaiiim klo 4 i.p. ja ctiä juhia- n-alaic-tue ioimceitpantaisiin klo O i e. Diiiöe on foaliokunta ajatellut emi kesä nä. esim. 'iO pnä 'heinäkuina, Ivanhan Äiaasan raunioilla wie!ertä.väkli juhla- tilaisuus '.siielmineen ja musiikemec.i. ZLiclä ehdottaa watiokunta, että kau» pungin Jrarr^ta myönnettäisiin io!u ra» h<vnuärfi itarfotufta tvasten. — 2?:ia. Kuulutus. Äunuallinen weroäyritys Äorpi- lahdella pidetään Äunnanhuoneella seuraamina päiminä, alkaen toimilu» kunakin päimänä klo 9 aamulla w. Ittll. Tammik. ö p. Honkala, Iuokslah- ti, Kirkonkylä ja Äähä; Tainmik. 10 p. Moiskala. Nuor- lahti, Ziuotsula, Särkijoki, Säyrilä. Sammallahti, Jijälä ja Termala; Tammik. 11 p. Muurajärmi, Lit- tila, fca'.nlahti, Haukanmaa ja Put kilahti; Tammik. 12 p. Raidanlahti, Riihi järmi, Nutalahti, Wihijärwi. Witik- kala ja Veijo; Tammik. 13 p. Muuramen kylä. Kuntalaiset käykööt tulonsa ilmoit tamassa ja taksoituslautakuntaan kuulumat olkoot kaikki saaoumilla. Taksoituslautakunnan lisäjäsenet o- mat: T.p. Wikt. Järminen, lauiam. Aatu Salminen, maaiuvilj. A. Hill- berq. kaupp. E. Wihinen, maanmilj. Matti Harjula, Nest. Maahi, suut. Sialle Vcijanen, maanmilj. ft. Mul tamäki, kanttori I. E. Raitala, toip. Matti Wälilä, maanmilj. Aalle Rer ivilä, leip. Jalmari Riikonen, liiaaa Mii). H. Niittynen, torpp. Herm. Pe räaho. maanmilj. I. Jimari, puusep- pa Iahmet Weijanen, myll. S. Hil- böii, imit. Viktor Virtanen, maanm. Bikt. Naiuanen—Jokela, lei?. Kalle Laukkanen, maanmilj. Joonas Hau- tala, Vehniäinen, Nikl. Sikäli. Joon. Ikonen ja ruununtorpp. K. Sinlmälahti. Korpilahti jouluk. 24 p:nZ 1010. Aiinnallislautak. puolesta: A G. Lindgren. 46S1 l—1 ^SmÄlo kulmaovsltuuston kokous pidetum kunn&nbuoneeUa ensi tam mikuun 4 pnä alkaen klo 10 a.p., ja käsitellään seuraavia asioita: 1. Toimitetaan valtuuston esi miehen ja varaesimiehen vaali. 2. Esitetään Paalumäen kansa- koulurakennuksen urakkatarjout- set hyväksyttäväksi. 3. Valitaan jäseniä 11 ässin piirin kansakoulujohtokuntaan. 4. Määrätään kunnallisten asia kirja-otteiden ja jäljennösten lunas- tusmaksun suuruus. 5. Olkiko kunnan puolelta ryh dyttävä, ja mihin, toimenpiteisiin huonojen metsäkauppojen ehkäise miseksi ja metsänhoidon edistämi seksi? 6. Päätetään mahdollisista toi menpiteistä tulipalotapausten va ralta. Jämsä, jouluk. 24 pnä 1910. Viljo Hirsjärvi. 4666 1 - 1 Kuulutus. Kunnallinen weroäyrityö Wiita saaren kunnassa Muodclta 1910 pide- Kuulutus. Kilpa-ajot. Liukaan kilpa-ajat jäin huonou den takia peruutetaan ja siirretään tammikuun 25 päivään. Laukaassa 27 p. jouluk. 1910. 4G5T 1—1 ei voi korvata muilla koa-iila: „Mg" niitto- ia Haita (1 ptlk. t. v. L«hdaM«, Kenraali* 1» M»- ri*nhamiau*ft.) Jim" ilo!»"- ja Jsäl" separaattareja (löytyy nykyiln pieaijlkin kokoaa; ' .irbogaa" jmMä. Basjiariaa potejjäriä. Nämä ovat koneita, joita keholtamme kaik kien t.L lukijain oslamaaj, siilon vältätte kaikki ikävyydet ji Teitä pitää naapurinnekin järkevänä. 4648 1-2 , Mjcstyksessä, alkaen kunakin päimä- een lentää. Akkunorta ei Pidetä kas- \ n jj { c q 0 aamulla Muotena 1911. 'a^n aiiki eikä niinkäänlaisia ilm.m- Tammikuun 9 päimänä Öaapanie- k na?jto.aiioksia huoneissa ole, ei mie- rashuoiieissakaan. Slun sellaisissa huoneissa miettää suuri joukko ilmii- siä yönsä ja päimänsä, niin eihän se ole ihmeellistäkään, ettei ilma ole raitista. Nämä karjalaiset öwat minun näh- däkseni komin huonosopuisia keske- nään. - Kun siellä keski-Suomessa esim. talon kaksi >tai kolme meliestä menee anaimisiin, niin he tamallises- ti eroamat heti ja hommaamat kukin itselleen oman, erityisen kodin. Mut- ta niin ei ole täällä asian laita. Täällä asumat meljekset, usein kolme ja neljäkin meljestä naimisiin nien» lyäänkin samassa talossa. Ja ainakin simusia katsoen he näyttämät sopi- man mainiosti. Ei edes sekään sopua riko. että tupa Milisee lapsista kuin muurahaispesä. Sattui näet joskus, että yhdessä talossa on ^parikymmen- täkin pientä parkusuuta yhfaikaa keikkumassa. Ja se jo sellainen lau- nia yhoessä pienenpuoleisessa tuMas- sa saa aikaan melkoisen kuhinan. Samasti ystämällisiä ja mieraan- maraisia ^omat karjalaiset, joskaan heidän ystämyyteenjä ei moi aina luottaa. Pitämät komasti siitä, että heidän lnonaan käy mieraita ja kes- titseioät heitä. Pidot, kuten osiin, häät ja hauta- jäiset omat paljoa yksinkertaiseuimat kuin keski-Suomessa. Ja sitäpaitsi ie omat epäsiistitkin. Ja mielä lisäksi /.'kaisessa talossa aiman samanlaiset, ikäänkuin samalla kaa-malla maletut. — Hautajaisissa esim. on jota pai dassa tarjottama liharokkaa ja sen li- säksi rikkaammissa taloissa »rusina- hoppaa" ja piirakoita. — Häät omat n yöskin yksinkertaiset ja siitä omi- iniset, että niissä syödään yösytän- 'iä. että näst tanssijat jaksamat suo rittaa tehtämänsä. Häiden loppiaisiksi lämmitetään sauna ja kylmetään joukolla. Olisi mielä paljon yhtä ja toistc. kerrotramaa Viipurin seudun talon- poikain tamoista ja elämästä. Mutta jätän ne toistaiseksi. ZS. % paikalle seuraamat lautakunnan jäse- »et: Kirkonkylän ruodista Jv*r. Pekka, Itaitamäen 33. Järmenpää, Tarha- pään E. Läl,deaho. Uuran A. Sydän- tään kunnan tumalla 'seuraamassa^"laanaho, Kierroksen A. häätänen, ..................... , . •••. •• lVchkoon S. Linna, ilarhilan -v- Syrjälä, Nikaran A. ÄanjanaliI, Linnan S. Korkea-aho, Karhumäen S. Lanko, Mäisälän A. Haapakum pu. Talli mäen H. Hokkanen, 3,'uoras- ten S. 5ioppelomäki, Kopolan S. Rantanen ja Vilhulan E. Hokkanen. Toimitus alkaa kunakin päimänä klo 9 aamulla seuraamassa jirjestnk scssä: 10 pnä Haarajärmen ja Iso- järmen kylät, 11 pnä Multian. 12 p. Sahrajärmen ja Sinerwämäen, 1^ pnä Tarliapään ja n:o 12 Lehkoon kylästä 1'? pnä loppu kuntaa. Ia ilmoitetaan, että hinnat taloustuot- teille omat: rukiit 14 mk., ohrat 10 mk., kaurat 8 mk. hohtaali. perunat 5 mk. tynnöri, ja 1 lehmän tuote 40 mk. joista kaikista tarkemmin Multian kunnan Taksoitnslauta- j kunnan kokons aletaan Äunnallista- \ lolla 10. 1. 1911, ja kutsutaan silloin j l9ll halutaan vuokrata sali. kama- päimänä Haapanie men sn Huopanan kylät. Tammikuun 10 päimänä Jlmolah- den. L.eihärinkosken ja Jurmanjalon kylät. Tammikuun 11 päimänä Steitcle- pohjan, Stoli11m.1t ja Taimoiiicmen knlät. Tammikuun 12 päimänä Suoman- lahden ja Kymänkosken kylät. Tammikuun 13 päimänä Vuoskos- ken, Niinilahden ja Muikunlahden knläl. Johon kutsutaan asianomaiset kun- kalaiset tulojansa ilmoittamaan ja toimitusmiehet, Kunnallislautaknn- nan jäsenet ja -lisäjäsenet opettaja. .. ..... Juuso Karjalainen, Herra Juho punauisilmoitukiisia. Paamilainen, kaupanhoitaja Inhani Halonen ja Maimaspiirin miehet pii- rinsä kohdalla, joka täten ilmoite- taan. Viitasaarella joulukuun 20 p:nä 1910. Kustaa Jalkanen. 4653 1—1 Kuulutus. Jämsä» kunnan knnnalliemerotus lfnodelta 1910 alkaa m.ianantaiua ensi laminikunn 9 päimänä kunnan, iiniemi j* jiijestyksen valvojina Multia, Jouluk. 24 p:nä 1910. Walfred Karhala, esimies. 4652 1-1 Kuulutus. Vuoden 1911 edastsjavaali Saa rijärven Kalmarin äänestysalueessa toimitetaan 2 ja 3 pnä ensi tammi kuuta Kalmarin kansakoululla, al kaen klo 9 aamulla. Vaaliavusta jana toimii lautamies Verner Pirt- ri ja tilava keittiö mieluummin kes kikaupungilta. Tarjoukset jäteitavä ennen ensi tammik. 15 p:vä& Suo malaisen konttoriin merkillä li 4658 - 1 : n x huoneella klo 8 aamulla. Maanantaina 9 puiä metotetaan Alhojärmen, Aseman, Äumilan, (5des- niemen, Haamiston, Hahkalan. Has- silan, Haumalan, Hamunmetämän, Heikkilän ja Honkalan kylät. Tiistaina 10 p:nä Merotetaun Maatilan, Juokslahden, Jämsänkos ken, Kaipolan ja Kalmamirran kylät. Kcskiwiikkona 11 p:nä Merotetaan K.iukkialan, Kamattilan, Kerkkolaii ia Kiukkoilan kylät. S.orftdina 12 p:nä Merotetaan 5»ä- hön, Äelhän, MoiÄkalan, .^iemolan. Patajoen, Patalan, Pietilän ja Pap- pilan kylät. Perjantaina 13 p:nä merotetaan Zkuoisulan, Sahlosten, Sammallah. den. Saaren, Siniämirran, Seppo- lan, Säyrylän, Terwalan ja Toiwi- lan kylät. Laumutaina ii p:nä lverottias» maanvilj. Milcko Minkkinen. Saarijärvi, joulut. 26 p. 1910. Vaalilautakunnan puolesta: T. HAKASALO. 4655 1 _i Kuulutus. Keuruun papiston palkan ylös- kanto viljassa ja rahassa toimite taan Pappilassa tulevan tammikuun 4 ja 5 päivänä. Samalla ilmoitetaan että viljan hinta rahassa maksaen on: rukiit 14 mk. ja ohrat 10 mk. hl Keuruulla 27 p:nä jouluk. 1910. Jolo Iinaan. Kaarlo DU Ylö«kantomiehet. 1-1 Joululahjojen historia. lapa cmaa joululahjoja 0.1 vanha — melkeinpä i)I>iu luia^a h::u ilsc zoluujuhlatin. iluicn *aanc::>.;a. ci \t ole [uinfvän ?ri«illie:ä 4UMi luicc iijc juhlcuircnoihui. Äc^.ni pijfantiihiiliä cii;inUontinc o.i >. juhla ja roomalaisilla juhla. Jo wiimemain:uujcn juöliru reobcäiu cnn.ttiin lahjoja, jc-lta irtiuv.- iiin wm\i iaiurnalia-tabjoi:':. laajoja cnnc.iitn ciiivääoiä iö;ni:c. 2».- tui-naii<jju^;on julfccn p;öc::i:n iöiic! ,;iiuh:marfi!inöi!", jollcin :» märikmä wahakyi»u:löi:ä. t:c: :v-:hnäiai!l'.'isia ItiiuKtajj, uu;mUu n»:jal.a jn ö'jytiä : rata, pieniä jaivcsia HMlcirujj ta: iliiuifcnfiama. 5lui:a oc:.:.i :i u näriin rapsille. <".:a 1 -.oin on sailymz: er-Ni.-:»-!N!.n lue:ic!o iru?n!oh-ois>:u cräan r.on amohofia ^onka jo . l.">Ti y::: ...ij satsilaincn paivi Thoui^c- ML-;• i.- ta. H.'n sanoc: Tä'<än «ik««n pichmva: b:)-.v.l: .ra::- bcininä' lapiillccn jti!c-."u?'cs:a ja h;:uit lao)0:eiaan, mun fiim. c::a milit tui ci anna m::aän lal)j»ju n!lii |;I.c jc.!a <i!väl tyfnele \- ri.foifiiicar.. .ä'iu:ia joc- lie oivat nt:n r.ic viihiincu: Iicillc. c:: 1 lulcc Icmp.Mnä ja ni.ni<i:.:a m.. den. jfla c::ci ;uä auöiÄa ollcnkau.i li, ivaan <lta hän lulcc c:.iwa i».n> Masi!. StiU-in li?ii:a;i\n !»v'c: tciiniu,-:: iv. j fr: cuucnä kääröinään, li'näit r-t v -> ifälc.umoit i.vi enemmän, a:no ;;;;i* , :varojen mulaan. niiinta iu:n o!i>cna.n, jciika 11 •; t ,.... pivicun lhillinfi, niin «m: : v •Ctuvjäj'"ä annotoön igötämi.i , (:::cn 'on.nkrtoffu;u, «okerilci.vc?',: icfä ii;ä paifn t>:ncn.o i , Ualjfi-nöita ja ntutiia bn.vta Vj; r.cnr!ft lciffitalnija, Jiucn ni:!: r ,; ntu::a ><zm^.llaiiia cunchä. V ? c'■ -1 - a-aanciia. knicn fcinuviu f<in ; K.:-; 1. 1." on touniitfi ommeltu äifilio, !i:•- hopalla. Scj-irfu iclloisia. m::i h:a.' opttukscen jo kurinpitoon, aasiefaj-j reamahii!« ja -muita Zichna. itiinciiä, per f t ia j« suä pc vh — jru'-