Tfattna 10 p. Helmikuuta KARJ-AIATAR N» 16 — 1»10 Hme. (Suomennos.) Ei koskaan ole nuori mies tul- lut yksinäisempänä mieraaseen kaupunkiin eikä myöskään suurem- massa puutteessa tehdäkseen itsen- sä tunnetuksi kuin Larry Moran. Mutta kohtalo asetti hänelle heti yhden oikuistaan samassa silmän- räpäyksessä, kun hän astui kau- pungin pienelle rautatieasemalle ja kun hän kysyi ,.Päiwän uu- tisten" toimistoa. Hänen piti, näet, tulla lehden mibeffi aputoi mittajaksi. Larryn ulkonäkö ja käyttäylymi- nen osoittimat, että hän oli täy- dellinen „ maailmanmies". Koko asemalla hän ei hamainnut yhtään elämää sielua, paitsi erästä tyttöä, joka istui yksiivaljaisissa mannuis sa. Hän meni tämän luo ja nosti hattuaan. Grace Bagnelle oli wiehättäwän kaunis, nuori tyttö; erittäinkin oli hän kaunis nauraessaan ja sitä teki hän nyt, sillä hän näki isän- sä lähestymän kummastuksen ilme kasmoissa. — Nuori mies, murisi manha Bagnelle, joka oli yhtä tunnettu häijystä luonteestaan kuin kaikis- ta maito- ja juustopuodeistaan, joita hän omisti monessa paikas- sa maata — nuori mies, minä menisin mielelläni maunuihini, ellei teillä maan ole mitään sitä ivastaan. — Ei mitään, herraseni, was- tasi Larry huolimatta tästä wä- hääkään ja jatkoi keskeytynyttä puhettaan. Ukko tarttui ohjaksiin, löi he- mosta piiskalla ja maunut kato- simat täyttä mauhtia erään kul- man taakse. — Manha ukkonahjus, mutisi Larry ottaen käteensä matkalauk kunsa. Hm! — täytyy katsella tyttöä enemmän — katsotaan, hän sanoi: „ suoraan eteenpäin". Puolitiessä mäkeä ylöspäin oli Bagnellen sinimalkeaksi maalattu maitokauppa. Träs punatukkai- nen ja pisamakasivoinen poika pysähtyi sen eteen metorattaineen, täynnä tyhjiä maitoastioita, sii- nä samassa Larry meni siitä ohi. Pojan nimi oli Spencer Tregg ja hänet woi aina löytää ensimäi- senä missä maan mähänkin oli enemmän kuin tamallisesti kansaa koolla tai missä tehtiin jotakin mallattomuutta. Larryn olisi ollut miisainta saat- taa sekä tuo poika että myöskin Bagnelle ystämätseen, mutta asian- haarat — ja rattaat tahtoimat toisin. Nuori Tregg ei ollut aset- tanut rattaita huolellisesti paikoil- leen. kun hän meni sisään puotiin ja nyt alkoimat nämä oinasta painostaan pyöriä alas mäkeä. Useita henkilöitä kuleskeli keskellä katua. Eräs lihaiva rouma py- säytti rattaat sopimimmalla ja hehioimmalla tamalla mitä moi, kun ne pyörimät hänen päälleen takaapäin hänen huomaamattaan. Mutta ne pysähtyimäl ainoastaan silmänräpäykseksi jatkaakseen sitten matkaansa suoraan erästä hienoa, nuorta naista kohti, tämä oli lä- hellä pyörtyä pelosta kuullessaan maitoaslioiden räminää. Larry kiiruhti kulkuaan. Siinä samassa huomasi hän, että herra Bagnel- Ien maunut käänsimät kulmasta pääkadulle. -Jiuori nainen kil jahti, kun hän näki hemosen, ja hypähti katukäytämälle. Rattaat mierimät nyt kiimaasti hemosta maslaan. Tämä nousi takajaloil- leen huolimatta siitä, että neiti Bagnelle piti lujasti kiinni ohjak- Ma. Larry paiskasi matkalaukun pois ja juoksi rattaiden luo ja sai niitä sysätyksi niin, että ne muut- ti«at suuntaansa ja mierimät alas mäkeä komalla mauhdilla. Punatukkainen Tregg ulos puodista ja huusi: — Tässä hän on! Minä näin hänen tekemän sen, ja samassa kun Bagnelle tuli esiin tarttui poika Larryn takinhihaan. — Se ei ollut minun mikani, herra Bagnelle, jatkoi Tregg, mi- nä näin hänen sysäämän rattaita niin että ne lähtimät mieri- mään! — Minä en epäile sitä — en epäile sitä, hoki ukko kasmot pu- naisina. Tytär asetti kätensä hänen käsi- marrelleen ja sanoi: — Rauhoitu isä, meidän tulisi ehkä kiittää tätä miestä henges- tämme! Larry Moran seisoi hymyillen. Kaikki tämä humitti häntä. Hän oli manna, että hän tulisi miihty- mään kaupungissa hymin. Ukko mutisi jotain onnettomuus- tapauksesta ja ihmisjoukko hajaan- tui senjälkeen mähitellen. Päimänä tämän jälkeen moitiin koko seikkailu lukea „Päimän Uu tisissa" ja koko kaupunki nauroi sille. Mutta tästä päimästä al- kaiu olimat punatukkainen Tregg ja manha Bagnelle Larryn meri- mihollisia. — Crickton, toimittaja, pudisti pää- tään, lausuen Larrylle: — Bagnelle on kummallisin mies koko kaupungissa. Hän on saanut sinusta huonon käsityksen za täytyy oikein ihmeen tapahtua, jos hän sen muuttaa. Larry oli yhtä iloinen ja huo- leton kuin ennenkin. Hän kiintyi yhä enemmän ja enemmän Grace Bagnelleen ja oli mihainen siitä, että tällä oli sellainen häränpää isänä. Larry kohtasi Gracen usein jullisissa paikoissa kesän kuluessa. Erään lawn-tennis pelin jälkeen kysyi Larry häneltä, josko hän saisi saattaa häntä koliin. Tämä ivastasi suoraan: - Te saisitte tehdä sen aiman kernaasti, hra Moran, ellei minun isäni suuttuisi siitä. Koettakaa tulla hänen ystämäkseen: sillä asiain näin ollen en moi sanoa teitä termetulleeksi kotiini. Erään ..tapauksen" johdosta muokrasi Larry muutamia huonei- ta mastapäälä Bagnellen taloa, Bagnelle oli aiman raimoissaan, kun he päimä päimän perästä koh- tasimat toisensa, mutta Larry ajat- teli itsekseen: Hm! Kasivoihin, joita usein nähdään, totutaan . . . Joka elää saa nähdä! Meni kesä, samoin syksy ja ^ar- rylla oli ainoastaan huwi nostaa hattuaan neiti <^racelle heidän kohdatessaan. Tammikuussa tuli purema pak- kanen ja niin paljo lunta, ettei miesmuistiin oltu sellaista nähty. Rautatie-, sähkö- ja telesooniyhteys keskeytyi. Larrylla oli mahdoton kiire. Lumimyrskyn jälkeisenä aamuna lähti hän jäämeneellä mirtaa ylöspäin lähimmälle rau- tatieasemalle, mistä saattoi teleso- noida pääkaupunkiin. Hän soitti myöskin samalla hra Bagnellelle, jonka hän tiesi pysymän poissa kotoaan pari päimää lumiesteiden takia. - Kuka se on, kysyi Bagnelle. Onko tyttäreni pyytänyt teidän soittamaan minulle V Larry selitti, että hän oli soit- tanut siinä luulossa, että hra Bag- nelle haluaisi lähettää termeistä tyttärelleen. - Hm, niin, te moitte sanoa hänelle, että minä tulen kotiin en- simäisellä junalla, mikä maan pää- see, kuului jotenkin kiittämätön mastaus. Niin pian kuin Larry maan moi iltapuolella jättää sanomalehtitoi- miston, meni hän suoraa päätä Bagnellen taloon ja pyysi saada puhutella neiti Gracea. Tämä häm- mästyi nähdessään, kuka se oli. — Herra Moran! — Aiman niin. Sanomalehti on ollut tilaisuudessa saada tie- toja pääkaupungissa - Isäni! Oletteko kuulleet jo- tain hänestä? — Hän moi hymin, olen itse puhunut hänen kanssaan. — Te! — Niin — puhelimella. Hän uhkasi Larrya sormellaan. — Se ei ole oikein, hra Moran. Minä luulin parempaa teistä. Te käytätte hymäksenne isäni poissa- oloa - En suinkaan. Te erehdytte. Hän lähetti teille termeistä. Minä tein ainoastaan melmollisuuteni tullessani tänne. Neiti Grace kiitti, pudisti kä- destä ja seurasi häntä aina omelle saakka. Larry meni toimeensa mielä makamammalla päätöksellä saada aikaan joku ihme. Hänellä oli pai- nossa paljon tehtämää ja kun hän yöllä tuli kotiinsa, oli hän hymin mäsynyt. Päästyään sisälle huo- neeseen heitti hän takin päältään ja kietoutui yötakkiinsa, kohisteli tulta ja istuutui hetkeksi nauttiak- seen lasin rviskyä ennen maatapa- noa. Kun hän nyt siinä istui ja uneksi, niin kuuli hän ivähän ajan kuluttua, mitenkä maidon ajaja pysähtyi mastapäätä oleman ta- lon eteen ja asetti kerma-astian kimirappusille. Hra Bagnelle tah- toi joka aamu tuoretta kermaa marhaiseen aamiaiseensa. — Äkkiä kuului hieno mihellys läpi ilman; mutta Larry ei kuullut sitä, sillä hän etsi paraikaa tohmeleitaan sängyn alta. Oli niin epämuka- ma ilman tohmeleita jalassa. Tä- män jälkeen maipui hän taas tuo- lille malkean ääreen. — Kas näin — ooh — niin haukaa. Kirottu ukko Bagnelle! Minkätähden hän ei moi olla kun- nollinen minua kohtaan? Aika sie- mä tyttö, Grace? Oh — hoo! mi tenkä — mäsynyt — minä — olen! Pää maipui alas rinnalle, mut- ta nousi jälleen nopeasti ylös erään paukauksen kuuluessa. Kuului huu- toa autiolta kadulta. — Varkaita, *li Larryn ensi- mäinen ajatus. — Ja Grace on yksinään heitä mastustamassa! Puoliunessa syöksyi hän alas rappusia, aukast nopeasti auki ja kiirehti ulos. Grace Bagnellen ik- kuna oli auki ja alipuolella rap- uusilla näkyi miehen äärimiimat. Larry kiirehti mikäli maan moi lumessa. Samassa kun Grace no- jasi ulos ikkunasta, sai Larry kiiu- ni mieheen. — Woi! moi! malitteli mies ja kiemurteli kuten suurissa tuskissa. — Olen haamoitettu — meren tahraama! — Mikä on hätänä, huusi Grace ikkunasta. — Tulkaa alas ja amatkaa omi, neiti Grace. Olen saanut kiinni hänet. Hän ei moi enää ketään mahingoittaa. Hän kohotti miestä ylös ja — tarkasteli häntä suoraan kasmoi- hin — hra Bagnelle! Larry irroitti kätensä ja astui muutaman askeleen taaksepäin. Hän oli lankeemaisillaan nurin- niskoin rikkinäiseen kerma-astiaan. — Mihin — mihin teitä on haamoitettu? Kuka sen teki, än- kytti hän. — Olen meren tahraama ko- konaan. Ettekö näe? Mutta nuori mies ei nähnyt mitään pimeydessä. Maan silloin aukeni omi ja malo mirtasi heidän ylitsensä. — Isä! Herra Moran! — Lapsi, lapsi! Olen ammuttu — murhattu oman omeni mieres- sä, ja ukko kompuroi sisään käy- tämään. Larry seurasi mukana. Vanhus meti kätensä partansa läpi ja siiveli maatteitaan. Ne olimat kyllä märät, maan ei me- restä. Valkeata, jäätynyttä ainet- ta riippui sekä parrassa että maat- teissä. — Samassa silmänräpäyksessä kun nousi ylös rappuja — kuulin remolmerin laukauksen suoraan edessäni. — Mutta isä — sinä olet ko konaan jäätyneen maidon peittä- mänä! — Eikö se olekaan merta, mu- risi Fagnelle. Larry purskahti nauramaan. — Se — oli — ainoastaan — teidän kerma-astiamme, huusi hän, kyyneleiden muotaessa pitkin pos- kia. — Se oli jäätynyt niin — että se halkesi! — Moi, isä! .Grace koetti hilli- tä itseään — mutta se oli mah- dotonta. Heleä nauru kaikui läpi talon. Manhus pyyhki pois enimmän kerman parrastaan ja maatteis- taan. Mt'äkkiä kääntyi hän Lar- ryyn päin. — Tästä on taas teille jotain aihetta, nuori mies, sanoi hän kat- kerasti. — Kyllä, mastasi tämä koet- taen hillitä iloisuuttaau. — Se luetaan ihastuksella, eikö totta! - Aiman marmaan, herra. — Kuulkaapas, sanoi Bagnelle taas, laskien kätensä raskaasti iMoiartiit olkapäälle. Mitä tah dotte siitä, jos pitäisitte asian sa- Alassa? j Larry muuttui heti hymin toti- ^ seksi ja punastui, j — Herra, sanoi hän. en tarmitse - rahojanne. j — Wai niin! No, mitä te sitte tahdotte? Onko se aiman mäittä- mätöntä sitten saattaa minut koko kaupungin pilkaksi? « — Ei, sitä en aiokaan. Mutta te ette ole milloinkaan kohdellut minua samoin kuin muita. Bagnelle murisi jotain, mutta Larry jatkoi: — Te asetuitte heti ensimäisestä päimästä minua mastaan. Tei- dän olisi sensijaan pitänyt kiittää minua. Sopikaamme nyt kaikki! Ajatelkaa, jos te nyt, sensijaan että katsotte minut epärniellyttä- maksi henkilöksi ja miholliseksenne, ! tahtoisitte antaa minulle tilaisuut- ta osoittautua toisenlaiseksi? — Kyllä, siihen suostun huu- dahti Bagnelle. — Mitä sanotte siitä — jos minä nyt pyydän teidän tytärtän- ne kormaukseksi maitiolostami? Ajatelkaamme asiaa! — Hm! Niin, sitä en nyt tiedä niin marmaan, mastasi Bagnelle hilpeästi. — Silloin keskustellnan ' siitä toiste. En minäkään ole nyt juh- lapumussa, sanoi Larry ja astui takaperin owea kohti. — Mutta sanokaa, missä siitä keskusteltai siin? — Te saatte tulla tänne, nuo- rukainen — te saatte tulla tänne, sanoi Bagnelle, ja Grace nyökkäsi hymyillen isänsä olan yli Larrylle samassa kun hän aukast orven. Ihme oli tapahtunut kaupun gissa. Paljon meekitsewii korma- puusti. Muonna 1847 matkusti Unka rin oikeusministeri BalthasanHor- math erään Etelä-Unkarin kylän läpi, tai oikeammin saapui hän kylään jalan, sillä hänen maunun- sa, joiden oli kuljettama suuri kier- ros, saapuimat masta puolen tun- nin kuluttua hänen jälessään. Hormath ei ollut huomannut, että kylän päässä oli tien oheen nau- lattu taulu, jossa kiellettiin tupa- koiminen kylässä. Kun hän kylään tullessaan tuprutteli samuja pii- pustaan, joutui hän tekemisiin ky- lätuomarin kanssa ja kun hän sitä- paitse oli ilman passia, niin mää rasi kylätuomari hänet mietämäksi mitsapaalulle, jossa hänelle piti annettaman ..miisikolmatta". — ..Minkä muoksi annetaan mi- nulle mitsoja?" uteli oikeusminis- teri kummissaan. ..Ensinnäkin sen takia, että us- kallat tulla unkarilaiseen kylään pölyämä piippu hampaissasi, toi- sekseen sen muoksi, että olet passi- ton ja kolmanneksi sentähden, että ilmoitat olemasi unkarilainen aate lismies, maikka oletkin maan ta- mallinen maantieritari ja kunno- ton maleksija." Syntyi kiimas sananmaihto, joka päättyi siihen, että Hormath an- toi kyläntuomarille niin moimak- kaan kormapuustin, että tämä pyö- rähti kierroksen ympäri ja lankesi maahan pitkälleen. ..Päästäkää hänet irti! Pääs- täkää hänet irti!" huusi kylätuo- mari paikalle rientämälle mahti- miehelle. „Hän on todella aatelis- mies ellei hän olisi aatelismies, ei hän olisi uskaltanut lyödä kor- malle kylätuomaria". Juttu lemisi ja sille naurettiin makeasti, ja kun se rikoslaki, jota Hormath paruillaan »valmisteli, tuli käytäntöön, piti hän huolta siitä, että ruumiinrangaistusta melkoisesti rajoitettiin. Olihan ol- lut hymin lähellä, ettei hän itse saanut maistaa, miltä mitsat sel- känahkalle laskettuina maistuimat. YenUjUn kurssi on t&nfi&n . S kk. . 268: 80 266: 66 9 /B . — — 263: 60 Ulkomaan kurssit Mk. p. Uk. p Lontoo a/v. . . 3 kk. ... Pariisi a/v . . 3 kk. ... Antverpen a/v. 3 kk. ... Berlin a/v . . 3 kk. . . . Lybekki a/v. . 2 kk. ... Hampuri a/v 3 kk. . . . Frankf. a.M. a/v 3 kk. ... Amsterdam a/v 3 kk. ... Wien k. s. . . Kristiania a/v . Tukholma a/v . Cöpenham. a/v. Khigago a/v . 25: 39 100: 90 100: 50 124: — 124: 10 124: 10 124: 10 209: 40 105: 50 139: 30 139: 30 139: 30 6: 23 25: 24 25: 06 100: — 99: 50 99: 70 99: 10 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 123: 40 122: 40 206: 80 104: 80 138: 80 138: 80 138: 80 5z 16 Nuoria ja Lankoja myöpi F. Neppenström. Huutokauppoja. Suun ttrakkahnutokauppa. Ensi Maaliskuun 3 pnä klo 11 a. p. tarjotaan kunnanhuoneella pidettämällä huutokaupalla ura kalla rakennettamaksi Pielisjärmen kunnan maimaistalon pää-, hou ruinhuone- ja saunarakennukset malmiille kimijalalle. Rakennukset tarjotaan rakennet- tamaksi joko kaikki yhdessä tai seuraamissa osissa: 1 seinien hak- kääminen malmiiksi piilutuista hir- sistä ja parruista; 2 lattiain ja mattojen laskeminen malmiiksi höy- lätyistä tarpeista ja täytteiden pano; 3 kattaminen urakkalaisen omista tarpeista päreillä, paana- laudoilla, tai kalmaniseeratulla pel- Iillä; 4 ikkunat ja omet urakka- laisen omista tarpeista. Urakka- laiselta maaditaan takaus työnsä täyttämisestä kuin myöskin mah- dollisesti etukäteen annetuista ra- hoista. Rakennustoimikunta, joka pyydettäissä antaa lähempiä tie toja asiasta, pidättää huutokau- pan loputtua tunnin mietintöajan hymäksyä tai hyljätä tehdyt tar- joukset. Pielisjärmellä 3. il. 1910. Rakennustoimikunta. Maanantaina tämän kuun 14 p. kello 2 i. p. ostetaan paikan päällä Taipa leen kansakonlan tarpeeksi koi vu- ja petäjähalkoja huutokau passa tarkemmin määrättävillä ehdoilla. Kansakoulun johtokunta. Kuulutuksia. Kuulutus. Kontiolahden seurakunnan kir- kollismaksuja vuodelta 1908— 1909, ja Pohjois-Karjalan palo vakuutusyhtiön rästinä olevia vakuutusmaksuja v. 1908 kan nan Maanantaina 21 p:nä helmi kuuta 1910. J. Hultin. Velkojat Puuseppä Juho Monosen peril listen konkurssissa pyydetään kokoontumaan allekirjoittaneen asuntoon kuluvan helmik. 24 päivänä kello 5 j. pp. keskuste lemaan ja päättämään seuraa vista asioista: 1. Pesälle kuuluvasta kiintei- mistön myynnistä; 2. Toimitsijamiehen palkasta; ja muistutetaan, että poissaol- leet velkojat saavat tyytyä läs- näolleiden päätöksiin. Joensuussa 7 p:nä Helmik. 1910. Olli Pitko. Toimitsijamies. Kuulutus. Lauvantaina t. k. 26 p:nä klo 9 e. pp. myydään paikan päällä Värtsilässä kauppias L A. Kemp paisen konkurssipesän kaiken laista irtainta omaisuutta. Värtsilä 5 /a 10. Uskottumies. Juukalaiset! Ne henkilöt, jotka ovat tyyty mättömiä nykyiseen kunnallis- taksoitukseen ja taksoitusperus- teihin, saapukoot kokoukseen sunnuntaina t. k. 13 päivänä klo 4 J. pp. kunnanhaoneelle. Muutamia tggtgmätt&mlS. (K. s. 2 k.) Maanmittarit! Alanlaaka-, Tilasto-, Toimituskirja-, Kartta- ■elity»-, Sisällys- y. m. lomakkeita ttnnnnnnmm Häitä kaikkia saatavana 0.-T:i mmrikiiiasla. Karjalan radan AIKATAULU Lokak. 16 p:stfi toistaiseksi, joka samassa osoittaa jonain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. Talonpoikais- ia Meijeri- kotimaisissa kuusisissa astioissa ja vähittäin ostaa - sekä MEIJERIVOITA Dritteleissä myöntitilille Ulkomaalle välittää ja eturahaa antaa F. Neppenström. (K. S. ja Rajav. 1 k. 4 s. 80 mm.) Kuulutus. Kuntakokous pidetään maa nantaina sisällä olevan helmi kuun 21 p:nä kello 10 e. pp. kuntahuoneella, jossa keskustel laan ja päätetään seuraavista asioista: l:ksi. Kuntakokouksen esi mies Vald. Sutinen anoo virka- eroa huonon terveydensä täh den; ja 2:ksi. Samoin samalla myös kin eroa tutkijalautakunnan jä senyydestä ; 3:ksi. Jos erot myönnetään, valitaan kumpaankin toimeen uudet. Kiteellä 5 p:nä Helmikuuta 1910. P. Liimatainen, kuntakouks. vara esimies. I jotka viime vuodelta 1909 ovat tilivelvolliset Kontiolahden kun nalle, kehoitetaan tuomaan ti linsä; tarkastettavaksi maanvil jelijä J. Kontturin taloon Jako koskella viimeistäänkin t. k. 16 eli 17 päivänä, jolloin mainit tujen tilien ^tarkastukset toimi tetaan. Jakokoskella Helmik. 5 p. 1910. Kontiolahden kunnallisten tilien tarkastajat, i (K. 8. 1 k.) Ilmoituksia. Huomaa! Uutta! Pelastusarmeijassa tänään alkaa klo 8 suuret 3 il taa kestävät Talvijuhlat. Huo- neusto hauskasti koristettu. Perjantaina ja Lauvantaina vieraana kapt. Oinonen. Ter vetuloa ! Myytävänä. KumipyOräiset Kilpa-ajokärrit ja Reki sekä komea oramnolooai nuottilevyineen myydään erit täin halvalla. V. J. Tapaninen. Höyryvenhe-Osakeyhtiö Salmis sa kutsutaan täten varsinaiseen yhtiökokoukseen, joka pidetään ^/i 10 kello 4 i. p. Toimin. Pet ter Parviainen & C:o kontto rissa Joensuussa ja jossa kes kustellaan ja päätetään yhtiö järjestyksen 5 §:ssä mainituis ta asioista. Joensuussa 5 p:nä Helmikuuta 1910. Johtokunta. Viulunkieliä, Äänirautoja viulu? ja soitin- tarpeita Joensuun IQijap. O.- Y:n Paperikaupassa. losoton välttämisen vuoksi kehoitan maksamaan tämän kuun 18 ja 19 päivänä saa taviani rahassa. Pielisjärvi, Helmik. 7 p. 1910. G. Vallius, kirkonpalvelija. (makulatur) saatavana lehden kirjapainosta. gör* Kaikki ostajat tyytyväisiä! Yhä uusia kiitos- lauseita saapuu „Non plus ultra" parranajokoneen kelvollisuudesta. Se kestää miesijän on täysin vaara ton, ajaa nopeasti, kevyesti ja same tin sileäksi karkeammankin parran. Maksaa rahtivap. ainoastaan 2 mk. 90 p. Lähetetään myös jälkivaati- muksella. Yksinmyyjä Suomessa V. Kröger, Viipuri, Kullervonkatu 21. Vuokrattavana. Vuokrattavana 1 p:stä kesä kuuta 2 kamaria ja keittiö Ajuri JL Halosella. Joensuu . läht. Hammaslahti Onkamo . „ Tohmajärvi „ Kaari la . „ Värtsilä . tul. , läht. Pälkjärvi „ Matkaselkä „ Kaal&mo . Helylä . . * Sortavkla tul. „ läht, Kuokkaniemi Niva . . „ Jaakkima „ Ihala . . „ Elisenvaara tul. „ läht. Alho . . „ Hiitola . „ Ojajärvi . „ Inkilä . . „ Sairala . „ Koljola Antrea ll.OOj 5.40 11.40" 6.1'J 12.191 12.41! l.Oll 1.13j 1.23! 1.4! 7) tul. läht. Hannila . „ Kavantsaari „ Karisalmi „ Tali . . „ Tammisuo Viipuri n . tul. Viip. Pietr. läht. » » » ? " * Viip. Hels. läht. _& » " Viipuri—Joensuu 2.13 2.31 3.16 3.26 6.58 7.20 7.40 7.52 8.021 8.17; 8.48: 9.06: 9.49 1000 3.36 10.1Q 4.10!l0.44 4.24110.58 4.52|11.27 5.07] 11.42' 5.34 12.08 6.52:12.18 6.n 112.30 6.^2112.55 7.01 1.27 2.3Q 3.21 4.(0 4.33 4.53 5.13 7.35 7.41 8.5J 8 .15 8.33 8.51 9.03 9.T7 9.2y 9.IT 9.5Ö 1.50 2.01 224 2.39 2.50: 3.09 3.21! 3.33 3.44 3.56 4.04- 6.00 6.21 6.35 6.49' 7.03 7.16 7.25 7.15 6.57 1120 1.15 ►d O CB & s s p Hels. Viip. tul. Pietr, 1» » yi n n rt ji n n n n n n Viipuri . läht. Tammiiuo . Tali . . „ Karisalmi „ Kavantsaari „ Hannila Antrea fifbljola n tul. läht. Sairala Inkilä . „ Ojajärvi . „ Hiitola . . Alho . . , Elisenvaara tul. „ läht. Ihala . . „ Jaakkima _ Niva . . j, Kuokkaniemi Sortavala toi. „ läht. Helylä . n Kaalamo „ Matkaselkä „ Pälkjärvi „ Värtsilä . tul. „ läht. Kaurila . „ Tohmajärvi „ Onkamo. „ Hammaslahti Joensuu. tul. 7.03 6.05 1.03 2.51! 10.4o' 5.02! 10.29 Pika juna 6.10 2.41 K P S- w .p 4.34 ! 5.55 10.12 11.03 3.54 -^1 7.54 — 111.38 2.27 6.40 6.50 7.02 7.13 7.26 7.37 7.54 8.09 8.26 8.48 9.0U 9.27 9.55 10.16 10.35 10.46 11.13 11.33 11.68 12.12 12.45 12.55 1.07 1.55 2.18 2.46 3.00 3.10 3.24 3.44 4.07 4.46 5.23 1.30 1.40 1.53 2.05 2.18 2.31 2.60 3.05 3.21 3.42 3.53 4.18 4.45 5.05 5.24 6.34 6.02 6.ST | 7.551 7S0! 7.4oj 7.57 | 8.41! 9.03! 9-iHi 9.4o 9.0Ö 10.04 10.34 10.4o 11.55 12.® Seka- juna 4.16 4.27 4.44 6.0c 5.32 5.4>- 6.09 6 .51 6." 7.i3 7." 8.53 8. Jo 9.u 9 .35 6.35 6.53 7.19 7.49 8.33 9.16| Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 8 päivästä Marraskuuta 1909 toistaiseksi. H ►0 T" ««1 tr Asema ST S B *= Da • S. 1 V •ö Joensuu . . . 5.50 Lehmo . . . 6.02 2 6.04 Kontiolahti . . 6.24 10 6.34 Jakokoski . . 6.50 5 6.65 Kaltimo . . . 7.19 10 7.29 Paukkaja . . 7.45 2 7.47 Uimaharju . . 7.59 10 8.09 Haapalahti . 8.31 2 8.33 Kelvä . . . 8.53 2 8.65 Vuonislahti . . 9.15 10 9.25 Tiensuu . . 10.00 1 10.01 Lieksa .... 10.20 — — H £ Asema & z M 3 S: =•*-«< F $ 9 ►O 0 g • e. w 0 "0 V s» "0 Lieksa .... _ _ 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.65 10 7.05 Kelvä . . . 7.26 2 7.27 Haapalahti * 7.47 2 7.49 Uimaharju . . 8.11 10 8.21 Paukkaja . . 833 2 8.35 Kaltimo . . . 8.51 10 9.01 Jakokoski . . 9.25 5 9.30 Kontiolahti . . 9.46 10 9.5& Lehmo . . . 10.16 2 110.1& Joensuu . . . 10.30 — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä: kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 j. pp.— , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ja ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- ja rahti tavaraa, joka helposti pilaan tuu. Joensuun Kirjap. 0.*X. 1910