Lauantaina 14 p. Toukokuuta KARJALATAR N:o 53 — 1910 Yleisöltä. Tämän kautta peruutan tämän lehden -AS numerossa olleen kn- joilnksen „MiM kysymys", siinä muodossa aiheettomaksi, koska täkä- lainen kunnallislautakunnan jnfen Pckka Haaranen ei kumminkaan tahallisesti, eikä ominpäinsä, niin- luin edellisessä oli sikäli mainittu, ole muuttanut tänich» kirjoittajan meroäynä äyrituetteloon. Riutta muutos on johtunut jotenkin erch- dnksen kautta. Kaario 1. päiivä toukokuuta 1(110. • o uh o Hakkarailien. n ti /,l u Pnimmipaistecsccn! (3uouten Urheilulehdestä^ Tuli toki kesä kerran! Zuluvat ihanat päimät ja lämpöiset ilmat! Tuli mirkistäivä sade ja »viileä tuuli! Tuli kesän armas aurinko! Tuli luonnon rikkain aika! Oletko huomannut sitä yhtään? Oletko aivannut ikkunasi selkoseläl- leen, oletko moittanut kaikki ivan- Hat harhaopit „wedosta" ja an- natko kesän lauhkeiden tuulteu iva- paasti hulmuta huoneesi joka so- pulasta taimen pimeän ja kylmän, pölyn ja taudin-idut? Oletko heittänyt nurkkaan kaikki talmen paksut ja likaiset maatteet, jotka estämät auringon ja ilman lnivelemästä ruumistasi, oletko kesäjäriven kirkkaita aaltoja uh- mailien halkonut? Oletko muista- nut, että siilunkin ruumiisi on Py- hän hengen temppeli, jota sen ulko- asultaankin tulisi muistuttaa, wai peitätkö ehkä ahtaisiin ruumiin iverhoihin muodin ja ivelttouden turnieleman epämuodostuneen ma- jan? Oletko ajatellut, että Tuomen kesä on niin lyhyt ja tämän ly- hyen kesän aikana meidän täytyy koota lämpöä ja »valoa, iloa ja hehkua Pohjolan pitkän taliven »varalle (5nnen roanhaan paliveltiin au- rinkoa jumalana. !)!ykyaika antaa auringolle aiivan liian »vähän ar- ivoa. Emmekö tiedäkään, että au- ringon »valo on teriveyden lähde? Kyllä kai sen tiedämmekin, maan olemme niin hitaita toimimaan paremman tiedomme mukaan. Tiedämmehän kaikki, miten he!- posti työ sujuu, kun auringon kirkkaat säleet soluivat yli tiiöken- täi». Aurinkoa kaikkialta, pelloilla, nii- tyillä, »vainioilla ja metsissä, au- rinkoa läikkyivilkä laineilla — kas siinä elämän juhlaa! Walo ja ilo omat sisaruksia, ja molemmat elämän hyiviä henget täriä, joiden seuraan tulisi pyrkiä, jos mieli saarvuttaa korkeinta elä- lnän om»ea. Malolla on ivoiina- kas ivaikutus sielun tilaan ja sen kantta koko hyminivointiin, sillä sielu ja ruumis ivuoro-ivaikutta- »vat »välttämättömästi toisiinsa. ..Miuiie aurinko ei pääse, sinne tulee lääkäri", sanoo manhaitalia- lainen sananlasku, 5iumpayenko siis »valitset? Awaa sielusi, ruumiisi, kolisi ja koko paikkak»mtasi auringolle! ?. Kainulaisen huonekalu- ja Joensuun keinu tuoli-liike Joensuussa Puh. 66. AC Myytävänä Ruumiinarkkuja sekä nyt tul leita erittäin somia ruumiin- pukuja, aivan halpahintaisiakin. P. Kainulainen, Joensuussa - Puh. 66. Lieksassa myypi samoja £<■*££ | ruumisarkkuja ja pukuja Liek- -3 san aseman luona A. Saarelainen. Huom.! Hinnat halvat. Puh. 53. sialistisia kirjailijoita, eialism and Terissä" Ivaloa „»ut- teen pidättäytymiseen eri sukupuol- ten »välillä". Hän selittää, että nainen sekä henkisesti että ruu- miillisesti tulee olemaan miehen »vertainen, '.'iäisen ja »niehen kes- kinäisenä asiana tulee olemaan, minkä »nuodon nainen malitsee ahertaa iltaan asti. Työ ei ole mikään rangaistus, se on siunaus. M oma työ on myöskii» paras tur- »va pahaa »vastaan. Tähän asti ei ole löydetty toista niin hyivää turmaa. Ihminen ei syntynyt leikkimään ja iloitseliiaan. Hänellä on iva- kainen tieto ja raskas »vellvolli- yhdyselämälleen toisen sukupolmen suus täytettäwänää>», ei toisen kanssa, se on kokonaan maku- ivaan omansa, ia se joka ei tee asia, johon ei miltään yhteislun- työtä parantaakseen omaa suku- »»alla tai ivaltiolta ole oikeutta poliveaan, oman aikansa elämää, sekaantua. Professori Pearson hän ei jarivitse toista elämää. lisää, että yhdyseläinä muuttuu, jos on lapsia. Tilloin on wal- tiolla oikeus sekaantua asiaan", ja kuten muutamat ajattelemat melivollisuus tehdä se. I Jos tahtoo tuomita sosialismin,! täytyy koettaa »»ähdä, mihin se! johtaa. Meillehän olisi aiivan tärkeätä saada marmasti tietää, aikooko sosialistinen järjestelmä ( korjata tai järjestää uudestaan amioliiton ja perhe-eläniäii siihen^ muotoon, jossa se nyt on. j Sosialismi samanlaisine elä- ^ »»»änehtoineei» ja tnloineen täytyy ^ johtaa yhteiseen kokoushuoneeseen, j kooten yhteiskunnan jäseniä yh-i teiseen taloon ja kaikki jäsenet,! jotka kuulumat yhteen elämässä,! kasarmiin. Mrs Besant kutsuu! tätä muotoa kotielämästä, „ylei-! siksi ruokasaleiksi", ..suuria asu-' Karjalattaren tilauksia vuodelle 1910 vastaanottavat seu raavat henkilöt: Niittylahdella Opettaja Fr. Notkola. Hra Iisakki Puhakka. Rääkylässä: Kauppias P. Kankaanrinta. » Onni Hirvonen. Hra Juho Halonen. Ahmo vaaralla: F. Saarelainen, Koli. M. Tossavainen, Hattusaari. Enossa: Johtaja P. Hakulinen, Ka Iti- »»»uksia, jotka ntfmmt fovrociainaan I mon telldas - ivanhan ajan tumat", „suuriksi- keittiöiksi", ..ruokasaleiksi" ja „iuun-! nattomiksi teepuutarhoiksi". Tulos tästä kaikesta täytyy. olla, että kodit, siinä merkitykses-' sä kuu» me niitä nimitämme, hä- miämät. Tosialisinin ihannehan ^ on, että kaikki olisimat meljiä ja i saman perheen ja saman kodin | öllölä. Kiihtelysvaaralla: Iira Eino Kärnä. Maanvilj. J. Kankkunen. » P. Martikainen. Värtsilässä: Maanvilj. A. V. Koskinen, Uusi kylä. Opettajatar Hanna Karttunen, Kuulutuksia. Pielisjärven kunnan kuntakokouksessa kun- nanhuoneessa t. k. 23 p:nä klo 11 päivällä keskustellaan ja pää tetään seuraavista asioista: 1) Annetaan vaadittu lausun to Ruunaan kyläntietä koskevas sa asiassa. 2) Sen valituksen johdosta, jonka Savijärven kyläläiset ja Suomen metsähallitus ovat teh neet kuntakok. päätöstä vastaan Nurmijärven kylästä Kuhmoon vievän maantien kyläntieksi jät tämisestä, valitaan kunnan puo lesta läänin kuvernöörille seli tyksen antaja. 3) Ikolanniemen piirin kan sakoululle väliaikaisesti huonei den vuokraamisesta ja ensi syk synä koulun alkamisesta. 4) Kunnan rakennustoimikun nan jäsenten palkoista. 5) Toripäiväin aikaansaami sesta Lieksaan. 6) Esitetään Helsingin Rait tiuden Ystävien kirjelmä, kos keva lausuntoa kieltolaki-asiassa. 7) Palojohtok. esitys talolli selle A. Ryynäselle ja P. Marti kaiselle palorahan maksusta. 8) Esitetään läänin kuver nöörin päätös kunnan paloapu- yhdistyksen uusista säännöistä. Pielisjärvellä Toukok. 7 p. 1910. Juho Kärki. Tämän kautta peruutan ilmoi tukseni Albert Pirhosen omistaman osan tilasta N:o 6 Toh majärven Kutsunvaaran myymi sestä tämän kuun 20 p. Ilo mantsin voutikunnan konttorissa "A 1910. L. Thuring. K S 1 k ■ 3öfi«(i*mi kodissa. „The World Work'iin" on And- rem Carnepie kirjoittanut artikkelin, jossa hän sanoo ajatuksensa sosia- lismista ja josta me esitämme se»l- raaivaa: On tekeillä »nitä jyrkin kään- nös sosialismia »vastaan, Nseim- mat niin kutsutut solialistit möisi- ivat ilman epäilystä osoittaa sen ja kuitenkin on selivää, että jär- jestelnlän, kuitenkin johonkin mää- rättyyn asteeseen saakka täytyy johtaa siihen, että yksi siivistyneen yhteiskunnan kunnia — onnelli nen koti — »niehen ja naisen luoma, tulee tarpeettomaksi. Kai kesta siitä kehityksestä, jonka ih- minen on saanut aikaan pitkien ja iverkkcnsten aikojen kuluessa aina alkuajoista meidän päimiim- me saakkaa, on amioliiton koti Iniuiiu. Ota pois se, ja niille iniljovnille, jolka omistamat kodin, lutee elämä arivoltomakst. s AUe olemme puhuneet rikkauk sista, maasta, työstä. Muutokset, jotka koskemat näitä kolmea olio- ta. omat mähäpätöisiä niiden häi- riöideu rinnalla, jotka tapahtuivat perhe-elämässä. Koetetaan tur- haan sosialistijohtajia saada mas- laamaan tässä asiassa. Ja kui- lenkin tunnustamat he yleisesti, että perhe-elämässä tulee tapah- tumaan suuria muutoksia, jos sosialistiset opit pannaan täytän töön. Englannin sosialismin ensimäi nen historian kirjoittaja sanoo kirjassam» ..Encyclopaedia Bri tanniaa", että Mariin koulussa näkee selmän tarkoituksen hajoit- taa laillista amioliittoa. Tämä tarkoitus ei ole niinkään uusi. Kirjassaan „Wuoden 1848 Rans kan mallankumoksen historia" kir- joittaa Lamartine, että omaisuu- den yhteys, niinkuin »välttämätön seuraus johtaa siihen, että mai- n»ot, lapset ja »vanhemmat Me »oat yhteen ja että suku sen kautta huonontuu. Muut historian kirjoittajat omat tulleet samaan lopputulok- seei». ..Tocialismus" kirjoittaa Jäger, että »nyöskin maimot tu- leivät yhteisiksi. Professori Karl Pearson, yksi Englannin huomattamimpia so- jäseniä: peritty marallisuus za j perinnäiset iverisiteet hämitetäan,! isät ja äidit, sijaret ja iveljet ei-z »väl ole enää sen enempää toi- j silleen kuin kuka hymänsä siinä! suhteessa sosialistitaloudessa. Zi- j teet lasten ja ivanhempieii mä- lillä täytyy myöskin maihtaa imeitymykseksi kaikkiin yhteiseksi. sosialismin lipun alla omat kaikki samassa suhteessa toisiinsa, yhteinen koti, omaisuus, ruoka, maatteet ja kaikki. Lapset oivat maltioii huostassa. Sosialismin rangaistuksena on pitää huol- ta kaikista niinkuin omistaan. Losialistikoti ei ole yksilöllinen »vaai» yhteinen. Te merkitsee sa- maa kuin ottaa hymästit ihmis- onnelta sen puhtaimmassa ja kor- kimmassa muodossa. Sosialismi tahtoo pyrkiä takai- in jo moitettuun sekasortoon, ja uskottelee, että ihmisen räytyy^ mennä takaisin kommunismiin, jos ottaa sosialistisia kirjailijoita! katsellakseen. j Englannin lait omat merrat-- tuiua Zlnterikau lakeihin »vähem- mäi» edullisia naisille! ja useissa muissa maissa oivat ne mielä' epäednllisempia. Amerikalaisessa! laissa on naisella itsenäinen ase-! ma, joka osottaa, millä kunnioi- ^ tuksella amerikalainen mies suojelee naista elämän kaikissa tilaisuuk- 'issa. Sosialismi on »nannermaan kasivannainen. Tui»teisii»nn»e kos- kee ranskalaisten ja saksalaisten ^ kirjailijain tapa käsitellä naista,^ jolle »ne olemme melkaa olemassa-' olostainme ja joka korkeimmassa kehittymisessään yltää korkeuksia, jonne mies ei milloinkaan ivoi päästä. i Meidän päiiviemme paraiin- missa ja onnellisimmissa kodeissa ei mies kohota maiinoa, ivaan mies seuraa ivaimoa kunnioitta- »vasli hänen tiellään ylöspäin. Englantia puhuivassa rodussa on sääntönä, että maimo ja äiti ko- dissa tekee sen pyhäksi. Jos sosialismin hnrjirnmatkin unelmat »voitaisiin toteuttaa yk- silöllisen onnellisen kodin kustan- nuksella, maimoineen ja lapsineen, olisi uhraus kaikessa tapauksessa liian suuri — se kolaus, jonka simistykseinme möisi saada, möisi tulla hyminkin turmiolliseksi. Warmin ja paras tapa saada ihmistä suuremmassa määrässä auttamaan ,veljiään on jatkuma kehitys, eikä »vallankumouksellinen sosialismi. Vakaat sosialistit omat- kin juuri itse suurimpia edistyt- sei» mastustajia meidän päimi- nämme. Toiselta puolen täytyy muis- taa, että löytyy paljon määryyt- tä, rikkauksia, joita kotaan, otta- matta huomioon jaksetaanko niitä ka»»taa, ja rikkauksien kertyininen Harmojen käsiin. Täytyy »nyöskin lltuistaa, että ainoa ja marma tapa saada tyytymäistä kansaa on se, että heti tunnustetaan ja parannetaan yksi ja toinen epä- kohta. Viimeinen sana mielä meidän oikein ajattelemille, mutta, kuten lausumme harhaanjohdetuille mel- jillemme sosialisteille! Syntyä kunnialliseen köyhyyteen, pakko tehdä työtä ja jokapäimäisen lei- mä»» eteen raataminen nuoruu dessa on paras koulu salassa piilemille ominaisuuksille, luonno»»- karaisemiselle ja uusien ihmisten luomiselle, on hymä, että »niehei» täytyy mennä työhön aamulla ja Maanvilj. Juho Laukkanen. Kauppias Ida Siitonen. Monnissa: Maanvilj. Heikki Puhakka. Nurmekses sa: Telegr. reviisori R. Talola. L e h t o i: Maanvilj. Siuio Hirvonen. Kiteellä: Maanvilj. Heikki Tarkkonen. » J. V. Alhainen. Rva Ida Kankkunen, Savikko. Kaupanhoitaja Juho Halonen. Kontiolahdella: Maanvilj. J. Puhakka. Edvard Tolvanen, Heinävaara. Möhkössä: Hra Pekka Pesonen. Kuusjärvellä: Kauppias J. Kuokkanen. Kuulutus. Perjantaina kuluvan .touko kuun 20 päivänä toimitetaan pe runkirjoitus ja jako kuolleen ta lonisäntä Heikki Hiltusen pe rästä tilalla N:o 25 Martovaa- ran kylässä, joka tämän kautta tiedoksi ilmoitetaan. Martovaa- ■assa 11 p:nä Toukok. 1910. Perilliset. Joeasuu—Savonlinna. Ajanmukainen. nopeakulkuinen, mat kustajille mukavaksi sisustatta Höyrylaira )) LIPERI" Kapteeni A. Nukarl, talitt&ä liikettä Joensuun ja Savonlinnan välillä, ocmea makaansa m&tkastavs^s.* ja rah titavaroita. Lähtöajat Joensuusta Sayonllnuatn Maananvaina, Koskiviikkona ja Perjan tain» kello 1 /^'i j. [)[).. poiketen Kno- kolahilt ssa. Tikassa, Kulmr.nicraes- B;l. Rääkky Iissä, Tiiiiniemesiä, Hor- novaarassa, Sil luncciasnä, Palonio- mes^ä. Kibtinpolgassa, Hyvö-Rimic- uiessi, VuokalaS3a, E; onkoskelia j;i Oravissa. Maanantai- ja Porjantai-aamuna Ris- tinpohjasta Joensauhun oi ennen klo 2:ta e. pp. Tii-tai-, Torstai- ja Lauvantai-aaniuna VuoSalasta Savonlinnaan ei ennen klo ii e. pp. Keskiviikkona Jj r p<'ristä Joonsauliun klo 2 a. p. jolloin Savonlinnaan mon- ii^SHäun poikkeaa myös I.ipo- rin kirkkorannassa, vaan ei Kistin [jolij'assa SavoiiliniiasJa Joensuuhan Tiistaina, Torstaina ja Lauvantaina kello 1 päiväUä, poiketen ylempiinä mainituissa laitureissa paitsi Lau antaina ainoastaan Oravissa, Enon koskella, Vuobalassa ja RääkkyIässä. Joensuusta Ristinpohjaan Lauvantaina kello 11 illalla. Sähkövalo laivalla. Lähempiä tietoja antia kapteeni lai valla ja Oili Pitko Joensuussa. Liperin llöyryvenhe-Osnus- kai.ta r. I. Höyrylaiva cTuulififii Kapteeni A. Nikunen, välittää liikettä reitillä Leppä lahti—Joensuu, lähtien LaspKlahdasta: Joka arkipäivä klo 3 e. pp. poiketen matkan varrrlla olevissa laitureissa. Keskiviikkona poiketaan Niemi seen. jolloin ei käydä Kulmanie- messä e.kä Ruokolahdella ja lanan - tai n a poiketaan Hyponniemessä. Joensuusta: Jok» arkipäivä bio 2,15 j. pp., poike ten samoissa paikoisea koin tulo matkallaan. Ilmoituksia. saapi lunastaa Rahatoimikama riita keskiviikko- ja lauantai il- ^ toina kassatunneilla. Rahatoimikamari Puusepät huom.! 2:si ammatissaan taitavaa puu seppää saapi pitempiaikaista työ tä, kun ilmoittautuu minulle. I M. Pennanen. Pielisjärvi, Vieki. Pois juossut punanen nuori pystykorva lin tukoira, joka kuulee nimen „Mik- ko". Palkintoa vastaan pyyde tään tuomaan se allekirjoitta neelle. Väinö Walle. savukkeet ovat ehdotto masti parhaita. P. C. RfittfJ ^ C:0 Turku. Karjalan radan AIKATHDLO Toukok. 1 p:stä toistaiseksi, joka samassa osoittaa junain läh dön ja tulon eri päätepaikoissa. LA Maakauppiaat huom.! Käyttäkää tilaisuutta hyväksenne, sillä paperikauppaliikkeen lopetta misen vuoksi ioppuunmyydään — joko yhdessä eli itsekukin tavaralaji erikseen — suuri varasto: JOasfeit leiMiSatuja, Jtfrjoitastarpeita, kuten: kirjoitustelineitä, lyijy- ja teräskyniä, gumiueja y. m. y. m., Postikortteja: maisema-, fantasia-, nimipäivä-, kukkakortti- y. m.. Valokuva* albumeja, Velokuva- %elfy^siä, ja sJ(ftsiI(/rjoji>, Pil^asäilyft/m/ä, Kiiltokuvia, Ima^eita, Peilejä y. m. y. m. Myyntiehdot edulliset. Tavarat nähtävänä liikkeessämme. Sa massa paikassa saa myös sopia hinnoista ja kirjallisiin kyselyihin vastaa O S E° GC o J oensuu—Viipuri V & s S 5= F e' □ w ,ss c' » Joensuu . läht. 10.45 2.40 Hammaslahti 11.25 — 3.43 Tikkala . „ 11.49! — 4.16 Onkamo . „ 12.04' — 5.12 Tohmajärvi „ 12.2<'> . i 5.46 Kaurila . n L'2.4C>! ! 6.C2 Värtsilä . tul. 12.58! ! 5.00 H läht. no! j 5.23 Pälkjärvi „ 1.27: _ ti.3U Matkaselkä „ 2.01! J 7.08 Kaalamo . „ 2.19i — • 8.23 Helylä . . „ 303; i 8.38 Sortavala tul. 3.14! ! n läht. 3.24 y.io! Kuokkaniemi 3.681 9.4i] Niva . . „ 4.12110.00 _ Jaakkima „ 4.40| 10.2b Ihala . . „ 4.55! 10.44 Elisenvaaratul. 5.22'11.10 „ läht. 5.37111.25 Alho . . „ 5.56 11.44 Hiitola . „ 6.20 12.05 Ojajärvi . „ 6.5ä | 12.39 Inkilä . n 7.1 S! 1.02 Sairala . „ 7.29 ! 1.13 Koljola . B 7.52 1.36 Antrea . tul. 8.07: 1.51 n . läht. 8.2U 2.06 6.1U Hannila . „ 8~ 2.27 6.31 Kavantsaari „ 8.52 2.39 6.45 Karisai mi , 9 .05 2.51 6.59 Tali . . „ 9 .T7 3.02 7.12 Tammisuo n 9.29 3.14 7.25 Viipuri . tul. 9.D 3.22 7.34 Pika Viip. Pietr. läht. 7.15 11.23 juna 6.25 n 7» ti 5.31 2.25 — v n * 4.50 — Viip. Hels. läht. 11 4U 10.29 2.40 n n n 1.20 — 8.00 *0 o S P CO © Viipuri—Joensuu e' □ k. juna «2 a' a 9 Viipuri . läht. 6.50 1.30 5.30 Tammisuo » 7.00 1.39 5.41 Tali . . , 7.13 1.51 6.57 Karisalmi n 7.25 2.02 6.11 Kavantsaari „ 7.38 2.14 6.2 i Hannila . , 7.51 2.26 6.42 Antrea . tul. 8.10 2.45 7.£2 „ läht. 8.29 2.55 — Koljola „ 8.46 3.11 — Sairala „ S 9.08 3.32 — Inkilä . „ 9.20 3.43 — Ojajärvi . B 9.47 4.06 — Hiitola „ 10.15 4.35 — Alho . . „ 10.36 4.55 Etisen vaara tul. 10.55 5.14 — * läht. 11.10 5.3C — Ihala . . „ 11.38 6.02 Jaakkima „ 11.58 6.5T — Niva . . „ 12.23 6.4tS — Kuokkaniemi 12.37 7 .53 — Sortavala tul. 1.10 7 — . läht. 1.20 7.47 Helylä . „ 1.32 — 8.12 Kaalamo „ 2.20 it.JT Matkaselkä „ 2.43 — 10." Pälkjärvi „ 3.11 — 1 i .21 Värtsilä . tul. 3.25 11.4*5 n läht. 3.35 5.51 Kaurila . „ 3.49 5.2? Tohmajärvi „ 4.03 6.01 Onkamo. „ 4.32 6.34 Tikkala . , 4.5C — 6.59 Hammaslahti 5.10 — 7.32 Joensuu. tul. 5.48 8.26 Myytävänä. T/Tygtävänä suomalaisia sie- «'* mensipulia Hallissa N:o 10. P. Niiranen. m a m u ■ A Kalaverkkoja, igif"ä s ^i- kituita verkon pauloja suuri varasto, Pielisjärvellä E. G. Kuuselalla. äänirautoja Viulunkieliä, Joensuun J(irjap. O.- Y:n Panarikaupassa. Suurin varasto Suomessa Verkkoja joka lajia, Nuotanosia, Rysiä, Pauloja sisäänicudotuilla lyi jyillä ja korkeilla, Lankaa, Väriä, Kohoja, Korkkikaarnaa y. m. y. in sekä kaikenlaatuisia Kalastustarpeita n. k. uistimia, siimoja, koukkuja, va poja y. m. Tavara parasta. Hinnat halvimmat. Helsingin Kalanpyydysliike, Fritz Sehröder, Helsinki. Hintaluetteloja lähetetään pyydet täessä. Osakeyhtiö Gustaf Cederberg & C:o Vuokrattavana. 1 stä päivästä kesäk. vuokra taan 2 kamaria Nti Klangin talossa. Sisäänkäytävä Nikolain kadulta. ywän tnpakan tUNtijat Polttamat Suomalaijen Tupakkatehdas H.-V» Suomi, Uanu, Kantele * Kaiku savukkeita (ii. nr>(i) . I.-Y: Joensuun—Lieksan rataosan AIKATAULU 1 päivästä Toukokuuta 1910 toistaiseksi. ►3 e_ ©* ® •< | Asema g ! S S 9 ? ^ pr ? T3 V e> V Lieksa .... 6.00 Tiensuu . . 6.19 1 6.20 Vuonislahti . . 6.53 8 7.01 Kelvä . . . 7.21 2 7.23 Haapalahti * 7.43 1 7.44 Uimaharju . . 8.06 8 8.14 Paokkaja . . 8.26 1 8.27 Kaltimo . . . 8.43 8 8.51 Jakokoski . . 9.15 3 9.18 Kontiolahti . 9.34 8 9.42 Lehmo . 10.02 10.03 Joensuu 10.15 — — >6 e Asema g_ B £ Er ,®. H* o . pp. • e. pr s» •dd-f Joensuu . . . 6.15 Lehmo . .. . 6.27 1 6.28 Kontiolahti . . 6.48 8 6.56 Jakokoski . . 7.12 3 7.16 Kaltimo . . . 7.39 8 7.47 Paukkaja . . 8.03 1 8.04 Uimaharju . . 8.16 8 8.24 Haapalahti . 8.46 1 8.47 Kelvä . . . 9.07 2 9.09 Vuonislahti . . 9.29 8 9.37 Tiensuu . . 10.10 1 10.11 Lieksa.... 10.30 — Rautatien tavara- sekä pikata- varatoimistot pidetään avoin na arkipäivinä : kello 8 e. pp.—klo 1 päivällä. » 4 J. pp.— , 6 J. pp. Sunnuntai- ja juhlapäivinä pide tään toimistot avoinna klo 8— 9 e. pp., Jolloin vastaanotetaan ]a ulosannetaan ainoastaan sel laista paketti-, pika- Ja rahti tavaraa, Joka helposti pilaan tuu. Joensuun Kirjap. 0;-Y. 1910